stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוטיה בואנה
קריירה > 2006-2008: אלבום בכורה

לאחר פרישה מהלהקה החלה בואנה לעבוד עם מספר מפיקים ואמנים בהם ג'ורג' מייקל ואיימי ויינהאוס על מנת להפיק את אלבום הבכורה שלה בקריירת סולו. בואנה החלה לעבוד על אלבומה בתחילת 2006 והסינגל הראשון שהופץ היה בלדה עם ג'ורג' מייקל בשם "This Is Not Real Love" שנמכר החל ב-6 בנובמבר 2006. הסינגל הופיע גם באלבומו של מייקל ונכנס למקום ה-15 במצעדים. בעקבות ההצלחה השתתפה בואנה במסע ההופעות של מייקל.
אלבומה של בואנה הופץ ב-4 ביוני 2007 ונקרא "Real Girl". הסינגל הראשון ממנו היה על שמו של האלבום, "Real Girl" ונמכר החל ב-28 במאי 2007. הסינגל הגיע למקום השני במצעדים והעניק למוטיה מועמדות לפרסי ה-BRIT בקטגוריית הסינגל הטוב ביותר. בנוסף השיר הופיע בפסקול של הסרט "סקס והעיר הגדולה". ב-2007 ביצעה מוטיה גרסת כיסוי לשיר "Fast Car" של הזמרת טרייסי צ'פמן. הסינגל השני מהאלבום היה "(Song 4 Mutya (Out of Control", שיצא ב-23 ביולי 2007. הסינגל הרביעי מהאלבום נקרא "Just a Little Bit", הופץ ב-22 באוקטובר 2007 ולא זכה להצלחה רבה. לאחר מכן שיתפה בואנה פעולה עם הזמרת איימי ויינהאוס בשיר "B Boy Baby" שהופץ ב-31 בדצמבר 2007 ולא הגיע לראשי המצעדים.
קריירה > 2009: פרויקטים שונים

לאחר הפסקה שבה עבדה על חומרים לאלבום חדש הוציאה בואנה בינואר 2009 סינגל יחד עם הזמר אשלי וולטרס בשם "With You". בתחילת 2009 השתתפה בואנה בעונה השישית של גרסת המפורסמים בתוכנית האח הגדול בבריטניה. היא הודחה ב-16 בינואר 2009. במהלך העבודה על האלבום הגיעה בואנה לישראל והקליטה את השירים שלה בשיתוף עם המפיק רועי סלע. במקביל, יצאו שני דואטים של בואנה יחד עם אומנים אחרים. הדואט הראשון הוא "Fallin'" והשני יצא בסוף 2009 ונקרא "Give Back".
קריירה > 2011-הווה: הקמת מוטיה, קישה ושיבון

באוקטובר 2011 דווח כי ההרכב המקורי של השוגאבייבז יתאחדו מחדש, שם הלהקה החדשה הוא Mutya Keisha Siobhan או בקיצור MKS. בינואר 2012 הודיעו חברות הלהקה דרך הטוויטר כי הן עובדות על חומרים חדשים יחד עם אומנים כמו פרופסור גרין ואמילי סאנדיי. באפריל 2012 הוכרז שהלהקה חתמה על חוזה הקלטות בשווי של מיליון ליש"ט עם חברת פולידור רקורדס.
חיים פרטיים

בואנה נולדה בלונדון. היא ממוצא פיליפיני ואירי. ב-23 במרץ 2005 ילדה את תהילה מאיה בואנה, ילדתה הראשונה מבן זוגה ג'יי. השניים נפרדו לחצי שנה וחזרו זה לזה בתחילת 2010. יש לה שתי אחיות וחמישה אחים. הייתה לה עוד אחות אשר נפטרה בשנת 2002.
בואנה תבעה את זכויותיה על השם של הלהקה יחד עם בוצ'נן ודונהי מכיוון שאף אחת מחברות הלהקה המקוריות לא נשארה אך במרץ 2010 הודיעה התקשורת כי בואנה הפסידה.
דיסקוגרפיה

2007: "Real Girl"
מיכאי רומן (1984)

מיכאי רומן (ברומנית: Mihai Roman; נולד ב-16 באוקטובר 1984) הוא כדורגלן עבר רומני ומאמן כיום את בוטושאן.
קריירה

רומן התחיל את הקריירה שלו בקבוצת צ'טאטאה סוצ'אבה. בגיל 22 חתם בקבוצת בראשוב עימה עלה לליגת העל הרומנית כבר בעונתו הראשונה במועדון. בקיץ 2010 חתם בראפיד בוקרשט, אחד מהמועדונים הגדולים ברומניה. ב-18 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית בניצחון 1–3 נגד שלונסק ורוצלאב הפולנית במסגרת מוקדמות הליגה האירופית בו גם הבקיע את השער השני עבור קבוצתו. בנוסף לכך, רומן גם שיחק עם ראפיד במסגרת שלב הבתים של המפעל באותה עונה וגם הגיע עימה לגמר הגביע הרומני.
בקיץ 2013 עזב לראשונה את רומניה וחתם בטולוז מליגת העל הצרפתית, אך בתחילת העונה סבל מדלקת בגיד האכילס שהשביתה אותו לתקופה של 7 חודשים מהמגרשים. ב-5 באפריל 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו עבור טולוז בהפסד 1–2 לליל. במהלך תקופתו כשחקן ליל סבל מפציעות חוזרות ולא זכה לדקות משחק רבות ובקיץ 2016 שוחרר מהמועדון וחתם בבוטושאן.
ב-20 באוגוסט 2018 רומן חתם בסטיאווה בוקרשט.
ב-6 ביוני 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת רומניה בניצחון 0–1 נגד ליטא במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. ב-27 בינואר 2012 ערך את הופעתו האחרונה בנבחרת בניצחון 0–4 נגד טורקמניסטן.
מכבי קהיר

סמל מכבי העולמי, שהיה גם סמלה של האגודה
מכבי קהיר 1945
מכבי קהיר (בערבית: مكابي القاهرة) הייתה אגודת ספורט וקבוצת כדורסל בפרט, שהשתייכה לארגון מכבי העולמי, והתקיימה בעבר בעיר קהיר בירת מצרים.
היסטוריה

האגודה הוקמה בשנת 1932 וחדלה מלהתקיים בסוף שנות ה-50. היו בה מספר ענפי ספורט, והעיקרי שבהם היה הכדורסל. בשנות ה-40 הייתה הקבוצה בין הבולטות בליגה המצרית. הקבוצה התבססה על חמישה אחים בני משפחת הררי (מוריס, לאון, זוזי, דוד ואמיל), שהבולט בהם, זאכי הררי (כונה גם זוזי הררי או זאכי סאלים) היה גם שחקן נבחרת מצרים. ביחד עם אליהו עמיאל, ששימש כיושב ראש איגוד הכדורסל הישראלי בסוף שנות ה-70.
מאמן קבוצת הכדורסל שהתמודדה בליגת הכדורסל המצרית היה משה כהן, אביו של הכדורגלן אבי כהן. אחיו התאום של משה, אדוארד כהן, שימש כשחקן מוביל בקבוצה. עוד שחקן ששיחק בצעירותו במועדון היה אברהם חמו.
ב-1944 זכתה הקבוצה באליפות מצרים ובספטמבר בשנים 1945 ו-1946 ערכה מסעי משחקים בארץ ישראל. גם ב-1956 זכתה הקבוצה באליפות מצרים, לאחר שגברה על קבוצת הצבא המצרי 57:59.
בשנת 1957, לאחר רדיפות והתנכלויות מצד הממשל המצרי כלפי יהודי מצרים בעקבות מלחמת סיני, עלו חלק משחקני האגודה לישראל. כמה מביניהם היו ממייסדי קבוצות הכדורסל של הפועל באר שבע בסוף שנות ה-50 ומכבי אשדוד בתחילת שנות ה-60.
ראו גם

סלבטור סיקורל – סייף ונשיא מכבי קהיר
יואב רענן – קופץ למים
הערות שוליים

↑  מצרים ביד-אליהו, מעריב, 28 בנובמבר 1977
↑  אלנה, המשלחת האולימפית עניין ציבורי, מעריב, 18 במאי 1952
↑  ישראל פז, ‏היישוב והספורט המצרי, קתדרה 67, טבת תשנ"ד, מרץ 1993.
↑  מכבי קאהיר, מעריב, 13 באפריל 1979
↑  בספורט, "מכבי" קאהיר בתל-אביב, דבר, 12 בספטמבר 1945
↑  Cairo Maccabi win again , פלסטיין פוסט, 13 בספטמבר 1946
↑  מכבי קאהיר-הצבא המצרי 57:59, דבר, 30 במרץ 1956
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311647305171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל ובנושא מצרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוסקטרים

ערך זה עוסק במשמר בית המלוכה הצרפתי. אם התכוונתם לחייל החמוש במוסקט, ראו .
|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  צרפת צרפת
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1622 – 1 בינואר 1816 (כ־193 שנים) 
 
מוסקטרים או מוסקטרים של המשמר היו פלוגה לוחמת של משק הבית המלכותי שהייתה אמונה על אבטחת המלוכה הצרפתית.
היסטוריה

הם נוסדו בשנת 1622 כאשר לואי השלושה-עשר רענן את חיל הפרשים הקלים, שנוצרו על ידי אביו של לואי, אנרי הרביעי. הוא חימש אותם במוסקטים והמוסקטרים (ומכאן שמם) נלחמו בקרב הן ברגל (כחי"ר) והן על סוס (כפרשים). הם הקימו את המשמר המלכותי עבור המלך בזמן שהוא היה מחוץ למגורי המלוכה (בתוך בתי המגורים המלכותיים, משמר המלך היה גוף האבטחה האישי שלו). המוסקטרים של המשמר לבשו סוג מוקדם של מדים צבאיים עם תחפושת (המכונה soubreveste), המעיד על כך שהם "שייכים" למלך וצלב לבן רקום ציין את העובדה שהם נוצרו במהלך מרידות ההוגנוטים בתמיכה המטרה הקתולית.
זמן קצר לאחר הקמת המוסקטרים הוקמה יחידה שנייה של שומרי הקרדינל שהייתה כפופה לקרדינל רישלייה. עם מות הקרדינל בשנת 1642 הועברה היחידה לאחריות יורשו הקרדינל מאזארן, שפירק את המוסקטרים שלו בשנת 1646. הוא החיה את המוסקטרים בשנת 1657 עם פלוגה של 150 גברים ועם מותו בשנת 1661, המוסקטרים עברו מהקרדינל אל לואי הארבעה-עשר.
בשנת 1664 אורגנו שתי היחידות מחדש: פלוגה אחת קיבלה את השם "מוסקטרים אפורים" בשל צבע סוסיהם, ואילו השנייה נקראה "מוסקטרים שחורים" (nous mousquetaires gris ), משום שרכבו על סוסים שחורים. בערך באותה עת, הוכפל גודלן של יחידות המוסקטרים.
המוסקטרים היו מהיוקרתיים מבין היחידות הצבאיות והחברות בהן הייתה שמורה לאצילים. עם הרפורמות של מישל לה טלייה – שאיפשרו מספר מסוים של שנות שירות צבאי לפני שאצילים יכלו להגיע לדרגת קצין – אצילים רבים ביקשו לעשות שירות זה ביחידות המוסקטרים.
בשנת 1776 פורקו המוסקטרים על ידי לואי השישה-עשר מסיבות תקציביות. ברפורמה משנת 1789, הם פורקו שוב זמן קצר לאחר המהפכה הצרפתית. הם עברו רפורמה ב-6 ביולי 1814 והתפרקו באופן סופי ב-1 בינואר 1816 וחדלו מלהתקיים.
מוסקטרים בולטים

ד'ארטניאן (הבסיס ההיסטורי לדמותו של ד'ארטניאן בשלושת המוסקטרים של דומא)
אנרי ד'אראמיס (הבסיס ההיסטורי לדמותו של ארמיס)
ארמנד ד'אתוס (הבסיס ההיסטורי לדמותו של אתוס)
אייזק דה פורתאו (הבסיס ההיסטורי לדמות פורתוס)
ז'אן-ארמנד דו פייר דה טרויזוויל (הבסיס ההיסטורי לדמותו של מסייה דה טרוויל)
גילברט דו-מוטייה, מרקיז דה לאפייט (לימים גנרל מלחמת המהפכה האמריקאית)
לואי דה רוברוי, דוכס דה סן-סיימון
אטיין דה בורה, ראש העיר הראשון של ניו אורלינס
גלריה

מוסקטרים. שנת 1660
מוסקטרים בשנת 1660
מוסקטרים, סוף המאה ה-17
מוסקטרים ב-17 במרץ 1677. קטע מתמונה.
מוסקטרים במהומת גנט, 1678. קטע מתמונה.
סקירת מוסקטרים שחורים במישור סבלונים. מאת רוברט פול פונסה אנטואן, 1729
מוסקטרים מנגנים בשנת 1724.
מוסקטר המשמר, 1724
מוסקטרים אפורים ושחורים, 1745
מוסקטרים, 1816
מוסקטרים, 1816.
ראו גם

שומרי הקרדינל
לקריאה נוספת

Chartrand, Rene (2013). French Musketeer 1622-1775. Osprey Publishing. ISBN 9781780968612.
מדים של מוסקטרים, 1660-1814
מיכאי טראיסטאריו

| --- | --- |

 לידה:  16 בדצמבר 1979  (בן 44) פיאטרה ניאמץ, רומניה 
 מוקד פעילות:  רומניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1998 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת יאשי 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 סוג קול:  קונטרה-טנור 
 שפה מועדפת:  איטלקית, רומנית 
 www.mihaitraistariu.ro
 פרופיל ב-IMDb
 
מיכאי טראיסטאריו (ברומנית: Mihai Trăistariu; נולד ב-16 בדצמבר 1979) הוא זמר רומני.
ביוגרפיה

טראיסטאריו נולד בפיאטרה ניאמץ למשפחת אמנים, הוא למד לנגן בפסנתר מספר שנים והוא בוגר תואר במתמטיקה מאוניברסיטת יאשי, לאחר מכן הוא גם למד בבית ספר לתיאטרון בקונסטנצה.
ב-2004 הוציא את הסינגל הסולו הראשון שלו וב-2005 הוציא את אלבומו הראשון, הוא השתתף מספר פעמים בתחרות סלקציה נציונלה הבוחרת את נציג רומניה לאירוויזיון וב-2006 הוא זכה בה במקום הראשון עם השיר "Tornerò" (אני אחזור), בתחרות האירוויזיון השיר הגיע למקום הרביעי. לאחר האירוויזיון הוא נהיה לזמר מפורסם ברחבי אירופה וזכה במספר פרסים, הוא מכר מעל 1,500,000 אלבומים ברחבי העולם.
ב-2006 הוא קיבל אות אזרח כבוד מטעם עיר הולדתו.
בשנת 2021 החל להשתתף בתוכנית המציאות הזמר במסכה רומניה בתור הכוכב והיה למודח השמיני.
למידת חקר

ילדים מתנסים בלמידת חקר.
איסוף ובחינה של ממצאים
למידת חקר היא גישה חינוכית של למידה פעילה המבוססת על עקרונות המחקר המדעי. מטרתה לפתח לימוד עצמאי.
למידת חקר פעילה מפעילה מיומנויות חשיבה מדעיות ומעודדת חשיבה ביקורתית–טיעונית. היא מאפשרת לתלמידים להתחקות אחר עבודת המדענים ולהתנסות בתהליכי החקר והגילוי בעצמם.
בלמידת חקר הלומד שולט בתהליך הלמידה, מעלה השערות ומבצע ניסויים כדי לפתח את הידע שלו על תחום הדעת הנלמד. ביסודה של כל למידת חקר נמצאת הסקרנות האנושית, המוטיבציה הפנימית והיכולת לשאול שאלות על בסיס engagement.
היסטוריה

אוניברסיטת מקמסטר בקנדה הייתה הראשונה שאימצה את השיטה בפקולטה ללימודי רפואה. הקולג' האוניברסיטאי מאסטריכט מבסס את כל תוכנית לימודיו על השיטה.
למידת חקר מבוססת על עבודתו של ג'ון דיואי (בשנת 1859–1952), הפילוסוף של החינוך אשר מילא תפקיד בולט ברפורמת החינוך במחצית הראשונה של המאה העשרים. דיואי האמין כי צריך ללמד תלמידים כיצד לחשוב ולפעול באופן מדעי. במהלך שנות השישים, למידת חקר אומצה בקנה רחב בפועל כיוון ששיטה זו היא דרך פורה ללמד תוכן מדעי. עבודתם המשפיעה של חוקרים (כגון Kuhn, 2005; Klahr 2000) חידשה בהדרגה את הדגש על טיפוח מיומנויות התהליך המדעי.
מחקרים מוקדמים על ידי ביטנגר (Bittinger, 1968) והרמן (Hermann, 1969) הראו כי למידת חקר יעילה יותר מאשר שיטות הוראה שונות, היתרון של למידת חקר הוא בהעברת והבנת החומר המלומד בהשוואה ללמידה המסורתית. ביטנגר בהמשך הראה כי השפעות אלה מתרחשות הן במחקרי מעבדה והן בכיתות רגילות, אם כי ההשפעות בסביבה השנייה נטו להיות פחות מובהקות. בנוסף, הרמן (Hermann, 1969) מצא ראיות ראשוניות לכך שהאפקטיביות של הלמידה תלויה בהנחיה של התלמידים במהלך החקר. למרות השונות הניכרת בכמות ובסוג ההדרכה על פני המחקרים, חלק מהשוואות בתוך המחקר הראו כי מידה סבירה של הדרכה יעילה יותר מאשר הדרכה נמוכה.
שלושים שנה לאחר מכן, די ג'ונג וואן ג'ולינגן (De Jong & Van Joolingen, 1998) סקרו את הספרות על למידת חקר המבוססת על סימולציה בתחומי המדע בעקבות ניתוח הבעיות האופייניות לתלמידים בשלבים השונים של התהליך. בהתבסס על הסינתזה של מחקרים השוואתיים מבוקרים היטב, החוקרים הגיעו למסקנה כי חקירות שנערכו עם חומרים פיזיים לצורך רכישת ידע מושגי יעילים כמו חקירות משוכללות בטכנולוגיה הכוללות סימולציות מחשב או מעבדות מקוונות.
מאפיינים

במרכז החשיבה המדעית ניצבת היכולת לתאם ולקשר בין הידע התאורטי לבין המציאות העובדתית בעולם הממשי.
חקר מדעי נחשב לחלק בלתי נפרד של המדע, משום שמלאכת התיאום בין התאוריה לממצאים מצריכה שימוש במיומנויות חקר וידע ניסויי.
לחשיבה האפיסטמולוגית, אשר עוסקת בתפיסות ובאמונות של תלמידים לגבי מהות הידע והדרכים שבהן הוא נוצר, יש השפעה רבה על תהליכי החשיבה והלמידה שלהם.
בהתאם לכך, במסגרת למידת חקר פועלים התלמידים בדרך בה עובדים מדענים בתחום המחקר: בפני התלמידים מוצבת בעיה או אתגר בו טרם נתקלו והם מתבקשים לנסות למצוא פתרונות או מידע בנושא. הדגש הוא לאו דווקא על מציאת הפתרון הנכון, או על פתרון בכלל, אלא על הדרך: העלאת רעיונות והשערות, ניסויים, תצפיות, הסקת מסקנות, חיפוש מקורות מידע, עבודה בקבוצה וכדומה. גישה זו דומה ללימוד בחברותא שמקובל ביהדות, עם התאמות לצורכי הלמידה העכשוויים.
למידת חקר היא פעילות מורכבת הדורשת מיומנויות חשיבה גבוהות והפעלת כישורים מטה-קוגניטיביים. מיומנויות החשיבה הדרושות לביצוע תהליך החקר גורמות לחלק מהתלמידים לקשיים המונעים מהם השלמה מוצלחת של התהליך. מקצת התלמידים ממשיכים להחזיק בתפישות מוקדמות שגויות שהיו להם לפני הלמידה, גם לאחר שסיימו ללמוד יחידה שלמה בנושא כלשהו. לעיתים קרובות קורה הדבר אף על פי שהמורים השקיעו זמן ניכר ותשומת לב בבניית מהלך ההוראה.
תהליך למידת חקר

תהליך החקר בהוראה מדגיש את תהליכי המחקר במטרה להעמיק את תוכני הלימוד ולהפכם לידע משמעותי.
בכך הוא מאפשר ללומד לבנות משמעויות ביחס למושגים הקשורים לתופעה בה הוא עוסק מתוך התנסותו ותחושותיו.
תפקידו של המורה בלמידת חקר הוא להציג בפני התלמידים בעיות חקר מתאימות לרמתם ותחומי העניין שלהם ולתמוך בהם בתהליך החקר. הבעיות עצמן יכולות להיות חידות, בניית מכשירים, הבנת תופעות טבע, הכרות עם מכשירים חדשים או כל דבר אחר שהתלמידים טרם למדו.
יש לטפח בתלמידים הבנה של הדרכים שבהן ידע נוצר ומשתנה לצד מודעות לאופי המתפתח והלא-ודאי שלו, רגישות לקיומן של נקודות מבט שונות ופתיחות ללמידה של מושגים חדשים.
נהוג להציג בפני התלמיד אפשרות בחירה בין נושאים שונים, כך שיוכל לבחור נושא המסקרן ומעניין אותו, או נושא בעל רלוונטיות לחייו וכך הוא הופך להיות שותף בקביעת מהלך עבודתו, מתמודד עם מהלכים של פתרון בעיות ומתנסה בהחלפת רעיונות, דעות, ואף רגשות עם תלמידים אחרים, ומכאן גם שיפור בכישוריו החברתיים של התלמיד.
שלבים מרכזיים בלמידת חקר:
ניסוח שאלת החקר וזיהוי משתנים מרכזיים
השערת השערות
תכנון ניסוי, ניבוי
ביצוע ניסויים/ איסוף ועיבוד מידע (לעיתים באמצעות חקרשת)
ארגון המידע, פירוש התוצאות והסקת מסקנות.
הצגת הממצאים
הערכת החקר ורפלקציה על התהליך.
תהליך למידת חקר > למידת חקר שיתופית

למידה שיתופית מאפשרת לתלמידים לשוחח ביניהם, להחליף דעות והעלות השערות.
האינטראקציה הנוצרת בלמידת חקר שיתופית, בין חברי הקבוצה לבין עצמם ובינם לבין הידע הנבנה, מזמנת אפשרויות לפיתוח חשיבה ברמה הקוגניטיבית והמטא–קוגניטיבית. היא גם יוצרת קרקע פורייה לטיפוח מגוון מיומנויות בתחום הרגשי–חברתי, למשל: הקשבה, סובלנות, כבוד הדדי, עזרה לזולת ועוד.
באופן זה העיסוק בלמידת חקר שיתופית טומן בחובו אפשרויות להשגת יעדים פדגוגיים וחינוכיים המותאמים לערכי החברה הדמוקרטית המודרנית. למידת חקר יכולה לפתח חשיבה מסדר גבוה ויכולת הסתגלות מהירה ומושכלת בסביבה עתירת ידע. כך ניתן לטפח אזרחים בעלי יכולת חשיבה לוגית וביקורתית, אשר יכולים להפעיל שיקול דעת חברתי, ערכי ומוסרי.
בנוסף, קבוצת החקר השיתופית יכולה לתת מענה לאופי ההטרוגני של אוכלוסיית התלמידים בכיתה במספר דרכים. ניתן להציב בפני התלמידים משימות חקר ברמות עומק ורוחב שונות. כמו כן, ניתן לחלק תפקידים ברמות קושי שונות בין חברי הקבוצה, באופן התואם את יכולותיו של כל אחד מהתלמידים.
למידת חקר מבוססת מחשב

למידת חקר מבוססת מחשב היא למידה באמצעות הדמיות ממוחשבות, מעבדות וירטואליות וטכנולוגיית מציאות מדומה שמעודדות למידה אקטיבית בדרך הגילוי. סביבת למידת החקר מבוססת מחשב צריכה לספק תמיכה (פיגומים) בשלבים השונים של למידת החקר בדרך הגילוי, יחד עם מתן אחריות ושליטה על התהליך ללומד.
למידת חקר מבוססת מחשב מצויה במרכז נקודת ההשקה של שלושה עולמות תוכן ותחומי דעת: המדע, טכנולוגיות ידע ולמידה.
העוסקים בפיתוח סביבות למידת חקר מבוססות מחשב משתדלים לקחת בחשבון את אמונות היסוד, המודל המנטלי ורמת ההבנה המושגית של הלומד לגבי התופעות והמושגים המדעיים בתחום הנלמד; לעודד מודעות עצמית של הלומד לגבי תהליך החקר שלו; לעודד ולהגביר את המוטיבציה של הלומד לבצע שינוי באמונותיו בדרכים שונות; להמחיש באופן חזותי את המאפיינים המרכזיים של התופעה הנחקרת באמצעות המודלים וההדמיות; וליצור דרכים לעידוד קונפליקט קוגניטיבי בין הידע הקיים של הלומד לבין התנסויותיו בסביבה, שמחייבת ארגון מחדש של תפיסותיו מנקודת מבט חדשה.
למידת חקר יכולה להתבצע בצוותים ובקהילות למידה ברשת. היא מאופיינת בשיתוף לאורך השלבים הבאים: סיעור מוחין משותף הכולל שאילת שאלות, חיפוש והגדרת נושאים למחקר, העלאת השערות, איסוף נתונים, ארגון, עיבוד וניתוח הנתונים עד לשלב של הצגתם, ובעקבות הממצאים - קיום דיון ביקורתי ופרסום תוצרי החקר ברבים. לצורך יצירת סביבת למידה שיתופית מתוקשבת המאפשרת את הפעולות הנ"ל, רצוי שהסביבה תכלול את המרכיבים הבאים: 1 .מרחב שיח משותף - ובו משתתפים כל הלומדים כקהילה. על פי רוב המרחב מכיל גישות חדשות ללמידת חקר שיתופית באמצעות טכנולוגיות מידע ותקשורת. מרחב זה יכול להיות אסינכרוני ובו כלים דיגיטליים כמו: פורומים, בלוגים ודואר אלקטרוני או סינכרוני טקסטואלי וגם קולי או וידאו-צ'ט הכולל טקסט, קול, תמונה וצילום וידאו חי. כלים דיגיטליים מסוימים משלבים את שתי האפשרויות, והם גם סינכרוניים )נוכחות בו-זמנית (וגם אסינכרוניים כדוגמת הווטסאפ שיש בו גם אפשרויות לשילוב של טקסט, קול ותמונה. במרחב זה ישנה גמישות גדולה מאוד של מקומו של המורה שיכול להיות מוביל השיח, שותף שווה ללומדים או צופה מן הצד. 2 .משאבי מידע הכוללים מאגרי מידע של חומרי קריאה, כגון: מאמרים וצפייה בסרטוני וידאו, הנחיות והדרכה ברשת לעבודה במעבדה ובשדה, תוצרים של תהליכי חקר קודמים, סימולציות ועוד. 3 .כלים דיגיטליים לעבודה שיתופית המאפשרים איסוף נתונים ועיבוד משותף, כתיבה משותפת ועוד.
הבחנה בין למידת חקר למחקר מדעי

חשוב לעשות את ההבחנה בין חקירה מדעית שמתייחסת לדרכים השונות שבהם חוקרים המדענים את העולם וההסברים שהם מספקים על תופעות הטבע על בסיס עבודתם המדעית, לבין למידת חקר שמתייחסת לפעילויות הלומדים שבאמצעותם הם מפתחים ידע והבנה לגבי רעיונות ומושגים מדעיים שונים, כמו גם הבנה לגבי האופנים שבהם חוקרים המדענים את העולם.
במהלך למידת החקר התלמידים אומנם אינם מגלים ידע חדש לאנושות, כפי שעושים מדענים. לעומת זאת הם נחשפים לידע שחדש עבורם ובכך לומדים מקרוב כיצד הידע נוצר ומהי תרומתו של המחקר לגילוי בחינה וביסוס של ידע חדש.
באופן זה למידת חקר מזמנת התרחשות של למידה משמעותית בה הלומד מבנה את מושגיו, מפרש ידע משכלל את פרשנותו ובוחן אותה, למידת חקר מאפשרת לתלמיד להעביר את מוקד ההתייחסות מתכנים, למיומנויות למידה, לחשיבה ולמיומנויות חברתית. למידת חקר מאפשרת מיקוד למידה סביב בעיות אותנטיות ורלוונטיות לתלמיד, תוך הדגשת כישורי התלמיד והאחריות האישית שלו לתהליכי הלמידה.
מגבלות מעשיות

תהליך החקר המדעי כרוך בהפעלה של אסטרטגיות חשיבה גבוהות, אשר כל אחת מהן דורשת ידע מטא–אסטרטגי מפורש.
ללא הוראה מפורשת של כל אחת מאסטרטגיות החשיבה הנדרשות, תהליך החקר יתמקד בהתעסקות הטכנית בנוהלי התצפית או הניסוי ולא יעודד הפעלה של חשיבה מדעית. בהתאם לכך, תהליך חקר המיועד לערב את חשיבתם של התלמידים יוצר עומס קוגניטיבי, אשר צורך השקעה מרובה של זמן ומאמץ מהמורה ומהתלמידים כאחד.
בנוסף, תכנון תהליך ההוראה של למידת חקר מחייב גמישות מחשבתית, משום שהוא מצריך שינויים בתפיסה של תהליכי ההוראה וההערכה.
היישום של שינויים אלו צריך לקחת בחשבון את המגבלות הפיזיות והארגוניות של בתי הספר ומערך השיעורים המונהג בהם.
עם זאת התועלת אשר ניתן להפיק מתהליך החקר המדעי יכולה להצדיק את המאמץ המושקע בה.
שילוב תהליך החקר בכיתה הנעשה תוך כדי פיתוח אסטרטגיות חשיבה והבנייה של ידע מדעי, יכול להוביל לטיפוח תפיסה נאמנה של המדע כתהליך דינאמי של התהוות ידע, באמצעות חשיבה ביקורתית ויצירתית של האדם, מתוך ניסיון לבאר ולהסביר את העולם.
הוראה אינדיאנית והוראה סוקרטית

שיטה זו היא מעין שילוב של למידה טבעית עם למידת חקר. כמו בלמידה טבעית, התלמיד הוא הקובע מה ללמוד, מתי ואיך. אך כשהוא בא אל המורה ושואל אותו משהו או מבקש את עזרתו, המורה אינו עונה ישירות. במקום זה המורה שואל את התלמיד שאלה או נותן לו משימה כמו בלמידת חקר. מתוך תהליך החקר, התלמיד מגיע לפתרון הבעיה המקורית שהטרידה אותו ולומד זאת בצורה יסודית ומקיפה יותר מאשר לו היה מקבל את התשובה ללא מאמץ מצדו.
בגרסה האינדיאנית עיקר הלימוד מתבצע בפעילות הגומלין שבין הלומד לבין העולם, כשהמורה מנחה היכן לחפש את התשובות. בגרסה הסוקרטית השיחה עצמה היא הסביבה הלימודית והחומר הנלמד נובע מתוך הלומד עצמו תוך כדי דיאלוג עם המורה.
ראו גם

הוראת המדעים
קונסטרוקטיביזם (למידה)
אמפיריציזם
למידה
למידה אותנטית
למידה מבוססת פרויקטים
למידה משולבת מחשב
למידת עמיתים
למידה שיתופית
למידה מתוקשבת
למידה פעילה
למידה ניידת
לקריאה נוספת

אבירם, ר'. 1999, "לנווט בסערה - חינוך בדמוקרטיה פוסטמודרנית". מסדה, תל אביב.
Bhagat, A. (2017). Inquiry-based learning: Assessing students’ science inquiry skills.
Bittinger, M. L. (1968). A review of discovery. The Mathematics Teacher, 61, 140–146.
De Jong, T., & Van Joolingen, W. R. (1998). Scientific discovery learning with computer simulations of conceptual domains. Review of Educational Research, 68, 179–202. doi:10.3102/00346543068002179
Edelson, D. C., Gordin, D. N., & Pea, R. D. (1999). Addressing the challenges of inquiry-based learning through technology and curriculum design. Journal of the learning sciences, 8(3-4), 391-450.
Hermann, G. (1969). Learning by discovery: A critical review of studies. Journal of Experimental Education, 38, 58–72.
Gormally, C., Brickman, P., Hallar, B., & Armstrong, N. (2009). Effects of inquiry-based learning on students’ science literacy skills and confidence. International journal for the scholarship of teaching and learning, 3(2), 16.
Klahr, D. (2000). Exploring science: The cognition and development of discovery processes. Cambridge: MIT Press.
Kuhn, D. (2005). Education for thinking. Cambridge, MA: Harvard University Press.
Pedaste, M., Mäeots, M., Siiman, L. A., De Jong, T., Van Riesen, S. A., Kamp, E. T., ... & Tsourlidaki, E. (2015). Phases of inquiry-based learning: Definitions and the inquiry cycle. Educational research review, 14, 47-61.
Wu, H. K., & Hsieh, C. E. (2006). Developing sixth graders’ inquiry skills to construct explanations in inquiry‐based learning environments. International Journal of Science Education, 28(11), 1289-1313.
הערות שוליים

1 2  אמנון כרמון, שרית סגל, דוד קורן ויורם הרפז, "הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה", מכון מופ"ת, 2006
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  ד"ר עדי בן דוד (2012). תהליך החקר המדעי בכיתה — מהתאוריה למעשה. אאוריקה, גיליון 33.
1 2 3  Lazonder, A. W., & Harmsen, R., Meta-analysis of inquiry-based learning: Effects of guidance, Review of Educational Research 86(3), 2016, עמ' 681-718 doi: 10.3102/0034654315627366
1 2  חיים אישך (2009). גן הילדים – גן עדן להוראת מדעים. עלון דע-גן, 2, 16-21.
1 2  משרד החינוך, האגף לתכנון ופיתוח תוכניות לימודים (2009). אסטרטגיות חשיבה מסדר גבוה. מסמך מנחה למתכנני תוכניות לימודים ארציות ומקומיות ולמפתחי חומרי למידה, תשס"ט
↑  תוכנית לימודים בגן הילדים הממלכתי והממלכתי דתי, תשס"ט. משרד החינוך, האגף לתכנון ופיתוח תוכניות לימודים (2009).
↑  רפי דודזון, [http://archive.c3.ort.org.il/Apps/Public/getfile.aspx?inline=yes&f=files/ba3c28fc-8c3e-46d9-b4f3-effda4c7e27b/f6121931-617f-4210-ae88-d35238441dbc/066a8532-b336-486d-8d35-06e57146b25b/7a70fda3-33a7-4a8d-9226-c8e6d8510bf0.pdf למידת חקר שיתופית בעידן הרשת - חשיבותה של למידה
שיתופית בתהליכי חקר מדעי בעידן התקשוב], קריאת ביניים (יולי, 2016).
תלמידות העוסקות בלמידת חקר
מטע

ערך זה עוסק במושג בחקלאות. אם התכוונתם למושב בשם זה, ראו .
מטע עצי דקל לשמן בגליל
מטע רימונים במושב מגשימים
מטע היא יחידת ייצור חקלאית המאופיינת, לרוב, בגידול חקלאי יחיד.
במטע מגדלים גידולים שונים כגון כותנה, טבק, קפה, קנה סוכר או עצי פרי. אף על פי כן, השימוש במונח "מטע" אופייני כיום בעיקר לתיאור מטעי עצים.
מטע הוא צורת פעילות חקלאית מתוכננת ושיטתית שמיועדת להשיג יבולים גדולים תוך הקפדה על שימוש מיטבי במשאב הקרקע ובתשומות אחרות כמו מים, דשן, כוח אדם, הדברת מזיקים והגנה מפני איומים אחרים. הנטיעה נעשית בשורות ובטורים, דבר המקל על שלבי נטיעה, ההשקיה, הטיפול והקטיף.
בדור האחרון מקובלת שיטת הגנה באמצעות רשתות, כדי להפחית מנזקי ציפורים  ורוח חזקה. מבחינה זו מתקרבת שיטת המטעים לשיטת החממות.
ראו גם

פרדס
שדה
מטעי האומה

מטעי האומה הייתה חברה של האפוטרופוס לנכסי נפקדים שטיפלה במטעים של ערביי ארץ ישראל שעזבו במלחמת העצמאות ולא הורשו לחזור.
החברה הוקמה בשנת 1951 לאחר שהאפוטרופוס לנכסי נפקדים לא הצליח להשתלט על המטעים הנטושים ואלו התנוונו. עלו גם טענות שחוכרים פרטיים לא טיפלו כיאות במטעים שחכרו. החברה הייתה בבעלות משרד האוצר (50%), משרד החקלאות (25%) ומשרד העבודה (25%). מנהל החברה היה יוסף אלנחם. בהמשך ניהל את החברה ברוך עמיר.
לחברה נמסרו לעיבוד כ-50,000 דונם של מטעים לעיבוד ובהמשך הגיע השטח ל-57,000 דונם מתוך 120,000 דונם של האפוטרופוס. בעקבות הקמת החברה הוחלט שלא להחכיר עוד כרמים לגורמים פרטיים. החברה עסקה בין השאר בקטיף פירות צבר, חרוב, תאנים, גפן וזית ואלו שמשו לשימורים, תעשיית כהל וצריכה מקומית. המטעים היו פזורים בכל רחבי ישראל, בין השאר באשקלון, לוד, רמלה, עכו וצפת.
בשנת 1953 החלה החברה בנטיעת מטעים חדשים ובשנת 1956 נמסרה לחברה האחריות על המשתלות הממשלתיות ובמסגרת זאת החלה החברה בניסויים לגידול מסחרי של הצפצפה בישראל.
החברה סבלה מהפסדים כבדים ובמרץ 1959 היו חובותיה גבוהים מהון המניות שלה. בין השאר, ביצעה החברה השקעה כושלת בהקמת בית בד בצפת. בעקבות ההפסדים, החברה זנחה את הכרמים והתרכזה בעיקר בגידול זיתים, בהיקף של 12,000 דונם בלבד. כך, בשנת 1959 הייתה החברה מהחברות הממשלתיות היחידות שלא הראו הפסדים. אולם לאור הגירעונות הגדולים, וביקורת קשה מצד מבקר המדינה, החברה פורקה בשנת 1961. חלק מנכסיה נמכרו לסוכנות היהודית. פירוק החברה התנהל בעצלתיים וספג ביקורת דו"ח נוסף של מבקר המדינה. החברה המשיכה להתקיים במתכונת מצומצמת אל תוך שנות ה-70.