בריחתו של זיגפריד לדרר מאושוויץ
הערות שוליים

1 2 3  Kárný 1997, p. 157.
1 2 3 4 5  Levine 2000, p. 216.
↑  Kárný 1997, pp. 160–161.
1 2  Kárný 1997, p. 178.
↑  For her resistance activities, Škardová was sentenced to death and executed in 1943. The indictment does not mention Lederer.
1 2  Kárný 1997, p. 160.
↑  Czech, Długoborski & Piper 1995, p. 99.
1 2  Kárný 1997, p. 161.
↑  Kárný 1997, p. 179.
↑  After the war, Holzer estimated that half the men in the fire brigade were in the resistance.
↑  Kárný 1997, pp. 161–162.
1 2 3 4 5 6  Kárný 1997, p. 162.
1 2 3 4 5 6 7 8  Langbein 2005, p. 442.
1 2 3 4 5 6  Tsur 1994, p. 139.
↑  Langbein 2005, pp. 442, 446.
1 2 3 4 5 6  Kárný 1997, p. 163.
↑  Ich war ein Mörder, und mir, dem Mörder, hat ein sowjetischer Partisan das Leben geschenkt.
↑  Kulka 1965, p. 199.
1 2  Tsur 1994, p. 137.
↑  Langbein 2005, p. 280.
↑  Levine 2000, p. 215.
↑  Tsur 1994, p. 140.
↑  Langbein 2005, pp. 442–443.
↑  Linn 2004, pp. 15–16.
↑  Cílek & Moulis 2018, 177.
↑  Nenávidím sám sebe za to, že se musím dívat na to, jak jsou zabíjeny ženy a děti. Chtěl bych něco udělat, abych zapomněl na zápach pálícího lidského se masa a mohl se cítit trošku čistší.
↑  Kárný 1997, pp. 163, 179–180.
↑  Tsur 1994, pp. 139–140.
↑  Tsur 1994, pp. 139–141.
1 2 3 4 5 6  Langbein 2005, p. 445.
↑  Levine 2000, pp. 216–217.
↑  Tsur 1994, p. 141.
↑  The telegram was sent to the Reich Security Main Office, the SS Main Economic and Administrative Office, the Kriminalpolizei, the Gestapo, and the border police.
↑  Tsur 1994, pp. 141, 143.
1 2 3  Levine 2000, p. 217.
↑  Kárný 1997, pp. 164–165.
1 2  Kárný 1997, p. 166.
↑  Kárný 1997, p. 165.
↑  Kárný 1997, p. 164.
↑  Kárný 1997, pp. 165–166.
↑  Kárný 1997, p. 167.
↑  Kárný 1997, pp. 180–181.
↑  Adler 2017, p. 127.
↑  Adler 2017, p. 128.
1 2 3  Housden 2013, p. 129.
↑  According to Baeck's testimony after the war, an unknown Mischling had been deported directly to Auschwitz and later transferred to a work detail, from which he escaped. With the help of a Czech gendarme, he smuggled himself into the ghetto to warn an engineer who was a friend of his, probably Julius Grünberger. Baeck heard the report from Grünberger in August 1943. Baeck did not tell anyone of this. In his memoirs, he wrote: "Living in the expectation of death by gassing would only be the harder. And this death was not certain for all—there was selection for slave labor; perhaps not all transports went to Auschwitz. So came the grave decision to tell no one." Grünberger's report spread as a rumor through Theresienstadt but many people refused to believe it.
1 2 3  Kulka 1965, p. 192.
↑  Kárný 1997, p. 168.
1 2 3  Linn 2004, p. 16.
↑  Tsur 1994, pp. 144–145.
↑  Tsur 1994, p. 145.
↑  Kárný 1995, p. 16.
↑  daß kein Mensch imstande wäre, diese Tatsachen als Wahrheit anzunehmen
1 2  Kárný 1997, p. 169.
1 2 3 4  Kárný 1997, p. 175.
1 2 3 4 5  Langbein 2005, p. 446.
↑  תבנית:Harvtxt gives the date as 23 May. תבנית:Harvtxt has 26 May. According to תבנית:Harvtxt, it could have been as early as late April (per Ryszard Henryk Kordek) or as late as June (per Lederer), who said that he had visited Constance first. Josef Neumann gave conflicting testimony on when the return had occurred, saying it was 25 May and late April at different times. According to תבנית:Harvtxt, the June date is too late to be plausible; the return probably happened in late May.
↑  Kárný 1997, pp. 174–175.
1 2  Langbein 2005, p. 447.
1 2  Levine 2000, p. 219.
1 2  Kárný 1997, p. 171.
1 2  Kulka 1965, p. 193.
1 2  Kárný 1997, p. 172.
1 2  Kárný 1997, p. 177.
1 2  Kárný 1997, p. 170.
↑  Für ein Dokument dieser Art hätte jeder alliierte Geheimdienst mehr als alles gegeben.
↑  Kulka 1986, p. 143.
↑  Langbein 2005, pp. 63, 442, 448.
↑  Langbein 2005, p. 444.
↑  Levine 2000, p. 213.
↑  Linn 2004, pp. 16–17.
↑  Kárný 1998, pp. 558, 564, n. 5.
↑  Escape from Auschwitz was first published in 1966 in both Czech (as Útěk z tábora smrti, Prague) and English (Pergamon Press, United States). In 1986, it was republished and made a Jewish Book Council selection. Publishers Weekly described the book as "a searing delineation of the horrors of the Nazi regime".
↑  Kárný 1997, p. 181.
↑  For example, Kulka's account of the trip to Switzerland was denied by all witnesses, and not supported by the documentary evidence.
↑  Kárný 1997, pp. 159, 167.
↑  Kulka 1986, p. xvii.
↑  Kulka 1986, pp. xi–xii.
חדר במבצר הקטן
מחנה BIId (ורוד) ומחנה BIIb (כתום) מודגשים בתצלום אוויר של בירקנאו.
ביצורים בטרזינשטט (1910)
פרטיזנים סלובקים במהלך המרד