stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רחיפה
ספורט הרחיפה בישראל

ישנם מספרי אתרי רחיפה בארץ. האתרים הפופולריים בחודשי הקיץ: הר תבור, מבוא חמה וזכרון יעקב ומספר אתרים לרכס הים התיכון. בחודשי החורף: הר הגלבוע, פסגת האר"י ברכס הרי מירון ומצוקי דרגות ים המלח.
רחיפת הגובה הראשונה בישראל בוצעה ב-2 במאי 1987 על ידי זאב אינגבר, באתר מבוא חמה.
חברת עפקו הישראלית, הממוקמת בקיסריה, היא מהגדולות בעולם לייצור ציוד רחיפה[דרוש מקור].
אליה זמור שבר שיא ישראל בטיסת מצנח רחיפה כאשר הגיע למרחק של 228 ק"מ (2023).
ראו גם

מצנח רחיפה ממונע
הערות שוליים

↑  שיא עולמי בטיסת מרחק
↑  שיא ישראל בטיסת מרחק על ידי אליה זמור
↑  created by Zooom, 404 | Red Bull X-Alps, www.redbullxalps.com (באנגלית)
↑  אלכסנדרה לוקש, ממכתש רמון ועד לצוק מנרה: האתר שימליץ לכם על מסלולי טיול לצנחני רחיפה, באתר ynet, 22 בפברואר 2022
↑  אליה זמור שבר שיא ישאטל
| אמצעי תחבורה |
| --- | --- | --- |
| חלליים | מעבורת חלל • חללית • רכב הנחיתה הירחי • רכב הנדידה הירחי • תרמיל ריחוף |  |
| אוויריים | אוויריים |  |
| ממונעים | מטוס (מטוס סילון · מטוס קרב · מטוס מנהלים · מטוס מטען · מטוס קל · מטוס דו-כנפי) •  מסוק • ספינת אוויר • צפלין • תרמיל ריחוף |  |
| לא ממונעים | כדור פורח • דאון  • מצנח רחיפה • גלשן אוויר |  |
| ימיים | ימיים |  |
| ממונעים | אונייה (מכלית · מכלית נפט · אוניית צובר · אוניית נוסעים · משחתת · נושאת מטוסים) • סירת מנוע • אופנוע ים • יאכטה  • צוללת (צוללת גרעינית) • מעבורת (נחתת) • רחפת • ואפורטו |  |
| לא ממונעים | מפרשית (דאו) • גלשן רוח • סירה (סירת הצלה · קיאק · קאנו · גונדולה) • רפסודה • חסקה • אַרְבָּה • בוצית • ג'ונקה • אוניית מפרשים • אוניית קיטור |  |
| יבשתיים | יבשתיים |  |
| מכוניות | מכונית מיקרו •  מכונית מיני •  סופרמיני •  משפחתית •  משפחתית גדולה •  מונית • ניידת משטרה • גראן טוריסמו • מכונית משוריינת  • מיניוואן • אמבולנס • קרון מתים • קלנועית • מכונית ספורט • רודסטר • קבריולה • מכונית-על • מעונוע |  |
| רכבות | רכבת מהירה • רכבת פרוורית • רכבת בין-עירונית • רכבת נוסעים דו-קומתית • רכבת קלה • רכבת תחתית • מונורייל • פוניקולר • רכבל • חשמלית • גונדולה • קטר • קרון |  |
| אוטובוסים | אוטובוס מפרקי • אוטובוס קומתיים • אוטובוס נמוך-רצפה • מיניבוס • אוטובוס תלמידים • טרוליבוס • מערכת אוטובוסים מהירה |  |
| דו-גלגלי ממונע | אופנוע • קורקינט ממונע • קטנוע  • רכינוע |  |
| רכבי שטח | טרקטור • ג'יפ • SUV • טרקטורון • באגי • תומקאר • גארדיום • אוונגרד • רכבי שלג (אופנוע שלג · חתול שלג · מפלסת שלג) • רכב קרבי משוריין (טנק · נגמ"ש · שריונית · זחל"ם) • ציוד מכני הנדסי (דחפור · מחפר · יעה אופני · מיני-מעמיס · מחפרון · מפלסת) |  |
| משאיות | טנדר (מטענית) • מסחרית (ואן) • טיולית • כבאית • משאית עפר • משאית סמי-טריילר • פול-טריילר • רכבת כבישים |  |
| מונעים בכוח אדם | אופניים (אופני טנדם · חד-אופן · אופנוח · תלת-אופן) • קורקינט • גלגיליות • סקייטבורד  • אפריון • ריקשה • מגלשיים • עגלת תינוק |  |
| מונעים בכוח בהמה | כרכרה • מרכבה • מזחלת •  קוודריגה •  דיליז'נס • עגלה • קרון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558808605171  LCCN: sh97002619  NARA: 10646535  NDL: 00576722  NKC: ph123963 
זאב אינגבר ברחיפת הגובה הראשונה בישראל, באתר מבוא חמה, 2 במאי 1987
שיין גלאגר

| --- | --- |

 לידה:  30 בדצמבר 1973 (בן 50) ג'קרטה, אינדונזיה 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2004 
 סוגה:  פופ פאנק 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  אינטרסקופ רקורדס 
 פרופיל ב-IMDb
 
שיין גלאגר (באנגלית: Shane Gallagher; ‏נולד ב־30 בדצמבר 1973) הוא מוזיקאי אמריקאי, הידוע כגיטריסט בלהקת פאנק רוק ובלהקת +44.
ביוגרפיה

שיין נולד בג'קרטה, אינדונזיה וגדל בלוס אנג'לס, בשנת 2006, הצטרף גלאגר לטרוויס בארקר, מארק הופוס ולגיטריסט לשעבר של להקת Transplants, קרייג פיירבאו, והקים איתם את הלהקה +44. הוא החליף את קרול הלר, הגיטריסטית הקודמת של +44, אחרי שעזבה את הלהקה כדי להקים משפחה.
טריוויה

שיין גלאגר הוא צמחוני.
הוא ניגן על גיטרה מאז שהיה בן 4.
ריבר סס

| --- | --- |
 מדינה:  ליבריה ליבריה
 מחוז:  ריברסס ריברסס
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  2,578 (2008)
 קואורדינטות:  5°28′11″N 9°34′54″W﻿ / ﻿5.4697222222222°N 9.5816666666667°W﻿ / 5.4697222222222; -9.5816666666667 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ליבריה מוגדלת) מונרוביה גרינוויל ביוקנן סיירה לאון גינאה חוף השנהב האוקיינוס האטלנטיריבר סס(למפת ליבריה רגילה) מונרוביה גרינוויל ביוקנן סיירה לאון גינאה חוף השנהב האוקיינוס האטלנטיריבר סס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ריבר סס (באנגלית: River Cess) היא עיירה המשמשת כבירת מחוז ריברסס בליבריה.
גאוגרפיה

העיירה שוכנת לחופי האוקיינוס האטלנטי, כ־70 קילומטרים מהעיר ביוקנן וכ־165 קילומטרים מעיר הבירה מונרוביה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רפי עמרם

| --- | --- |

 לידה:  6 ביולי 1946 וזאן, מרוקו 
 פטירה:  19 בדצמבר 1997 (בגיל 51) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 
רפאל (רפי) דוד עמרם (6 ביולי 1946 – 19 בדצמבר 1997) היה איש חינוך ישראלי אשר הקים את מתא"ן, העמותה למצוינות בחינוך והתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות.
ביוגרפיה

עמרם נולד בשנת 1946 בווזאן שבמרוקו למסעודה ואברהם. הוא היה הבן הצעיר במשפחה בת שמונה ילדים. בגיל עשר עלה עם משפחתו לישראל, והתגורר בתחילה במעברה בחצור הגלילית ואחר כך בעכו. מגיל צעיר התבלט כילד חריף, סקרן ובעל רצון עז.
בשנת 1980 הקים יחד עם בוב ומרי-ג'ין אשר את מתא"ן.
בשנת 1987 הקים וניהל עמרם את העמותה למצוינות בחינוך, וב-1990 את התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות. במהלך השנים שימש גם כמנהל בית הספר.
עמרם נפטר בשנת 1997, בגיל 51, ממחלת הסרטן. על מצבתו צוטט מצוואתו "יש צורך לעשות, על כן עשו בשמחה ובאהבה כי זה כל האדם".
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שושנים עצובות

| --- | --- |
 שיר בביצוע הפרויקט של עידן רייכל
 מתוך האלבום הפרויקט של עידן רייכל
 יצא לאור:  דצמבר 2002
 פורמט:  הורדה דיגיטלית
 סוגה:  מוזיקת עולם
 שפה:  עברית • אמהרית
 אורך:  2:37
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  עידן רייכל
 לחן:  עידן רייכל
 הפקה:  עידן רייכל
 
שושנים עצובות הוא פזמון עברי אשר נכתב, הולחן ובוצע על ידי עידן רייכל. השיר יצא לאור בדצמבר 2002, כחלק מאלבום הבכורה של הפרויקט של עידן רייכל, הפרויקט של עידן רייכל, על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע והפקה

השיר הופק על ידי עידן רייכל ועובד על ידי רייכל בשיתוף גלעד שמואלי, שותפו הקבוע לעיבודי הפרויקט של עידן רייכל, בדומה לשאר שירי האלבום. השיר הוא בסגנון מוזיקת עולם. השיר הוא אחד מבין שני השירים אותם ביצע רייכל, לצד השיר "הנך יפה". את השיר מלווה בקולות רקע באמהרית טגדה שרון רטה. רייכל סיפר כי זהו השיר הראשון שכתב עבור הפרויקט.
גרסאות כיסוי

השיר בוצע בגרסאות כיסוי רבות על ידי אמנים שונים במסגרות שונות. ביניהן:
ב-2011 ביצע הזמר לירן דנינו את השיר במסגרת העונה השביעית של כוכב נולד.
ב-2010 ביצעה הזמרת אדר גולד את השיר במסגרת העונה השמינית של כוכב נולד.
ב-2016, בטרם פרסומו כזמר, העלה הזמר עדן חסון לאתר יוטיוב גרסת כיסוי לשיר.
ב-2020 ביצעה הזמרת עדן אלנה את השיר לצד עידן רייכל במסגרת "ספיישל עידן רייכל" בעונה השביעית של התכנית הכוכב הבא.
ב-2021, לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ביצעו ופרסמו הזמרים עדן חסון ויסמין מועלם בשיתוף ישראל בידור את השיר לזכרו של סמל ראשון דניאל פומרנץ.
ב-2023 ביצעה את השיר הזמרת נויה אשש.
מיקומי שיא > הגרסה של עדן חסון ויסמין מועלם

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 20 |  |
|  ישראל | היטליסט | 25 |  |
הערות שוליים

↑  מימה - עידן רייכל - שושנים עצובות, באתר www.mima.co.il
↑   Liran Danino - Shoshanim Atzuvot לירן דנינו - שושנים עצובות, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:35)
↑  אקו"ם - איתור יוצרים ויצירות, באתר nocs.acum.org.il
↑   עדן חסון - שושנים עצובות (Cover), סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:30)
↑  הכוכב הבא לאירוויזיון, ‏סוף סוף: לביצוע הזה של עדן אלנה השופטים לא ציפו, באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2020
↑  אלמנות ללא טבעת: חידוש לשיר של עידן רייכל ליום הזיכרון, באתר "סרוגים", 11 באפריל 2021
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, יש לבחור בשבוע "20" של שנת "2024".
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים |, באתר היטליסט, ‏14 בנובמבר 2023
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
שושניק קורגיניאן

| --- | --- |

 לידה:  18 באוגוסט 1876 (יוליאני) גיומרי, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  24 בנובמבר 1927 (בגיל 51) ירוואן, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית, ברית המועצות 
 שם לידה:  Շուշանիկ Հարությունի Փոպոլճյան 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 לאום:  ארמנים 
 מקום קבורה:  הפנתאון על שם קומיטס 
 שפות היצירה:  ארמנית, רוסית 
 
שושניק קורגיניאן (בארמנית: Շուշանիկ Կուրղինյան; ‏18 באוגוסט 1876 – 24 בנובמבר 1927) הייתה משוררת ארמנית שהייתה אחראית להתפתחות זרם שירה סוציאליסטי ופמיניסטי. היא נתנה קול למחוסרי הקול, וראתה את תפקידה כמשוררת פוליטית מבחינה מהותית.
השיר הראשון שלה פורסם בשנת 1899 בכתב העת "טאראז" (Տարազ), ובשנת 1900 הסיפור הקצר הראשון שלה פורסם בכתב העת "אגביור" (Աղբյուր). לאחר שייסדה את תא הנשים של מפלגת הנצ'אק הלאומנית, קורגיניאן נמלטה לרוסטוב על הדון, על מנת להימנע ממעצר בידי משטר הצאר. אוסף שיריה הראשון, "צלצול השחר", פורסם בשנת 1907, ואחד השירים מתוכו, "אהבת הנשר", תורגם לאנגלית, ונכלל באנתולוגיית שירים ארמנים שפרסמה אליס סטון בלקוול,Armenian Poems: Rendered into English Verse ‏(1917).
אחרי המהפכה הרוסית של 1917, ב-1921, היא חזרה לארמניה הסובייטית, שם התגוררה עד מותה. לאורך חייה, קורגיניאן טיפחה מערכות יחסים משמעותיות עם מובילי עולם התרבות הארמנית,, ביניהם ורטאנאס פפאזיאן, אווטיק ישחקיאן, חובהאנס טומאניאן ועוד.
ביוגרפיה

שושניק קורגיניאן (לבית פופולג'יאן) נולדה באלכסנדרופול, (היום גיומרי), שבארמניה, למשפחת ענייה ממעמד הפועלים. אביה, הארוט פופולג'יאן, היה סנדלר. שושניק הצעירה זכתה לחינוך בבית ספר לבנות כאשר הזכות לחינוך הורחבה למעמד הפועלים בארמניה בסוף המאה ה-19. בשנת 1895 היא למדה בגימנסיה רוסית, שהיה אחד מני בתי ספר רבים שהקים הצאר אלכסנדר השלישי כדי להפוך את הקווקז לרוסי מבחינת שפה ותרבות, ולהרחיב את הגבולות של האימפריה הרוסית. בבית הספר, השאיפות הספרותית של קורגיניאן היו ידועות, והיא זכתה לעידוד מצד מוריה. בערבים, הייתה מסייעת לאביה בעבודתו, ואף דורשת ממנו תשלום על כך, מה שגרם לביקורת מצד אמה. בחודשי הקיץ הייתה עובדת במפעל קרמיקה כדי לתרום לכלכלת המשפחה.
בגיל 17, היא הקימה את תא הנשים של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית הנצ'אק, שהייתה מפלגה לאומנית אשר ביקשה את עצמאות ארמניה מהאימפריה הרוסית. הקבוצה, שמנתה 18 נשים, רצתה להשתתף במאבק לשחרור ארמניה, שחלקה המזרחי היה תחת שלטון הרוסים, ואילו חלקה המערבי תחת שליטת האימפריה העות'מאנית. בגיל עשרים ואחת היא נשואה לארשאק קורגיניאן, חבר במחתרת הסוציאליסטית בקווקז. אחרי שיצאו שיריה הראשונים, התפתחה עוינות גדולה כלפיה מצד המשטר ותומכיו, ויצא צו למעצרה בשל פעילות נגד הצאר. משום כך, ב-1903 היא עברה לרוסטוב על הדון עם שני ילדיה, בעוד ארשאק נשאר באלכסנדרופול. שם היא חוותה עוני וקשיים רבים, והחלה להשקיע עצמה בסביבה המהפכנית הרוסית, וחלק מהשירים העוצמתיים והטעונים ביותר נכתבו בין 1907–1909, במהלך המעורבות שלה עם המחתרת הפרולטריאנית.
ספר השירה הראשון שלה, "צלצול השחר" (Արշալույսի ղողանջներ) פורסם, בסודיות, בשנת 1907. הספר היה תגובה ישירה למהפכה הכושלת של 1905. ספרה השני ספג ביקורת קשה ונדחה על ידי הצנזורה הצארית. שיריה העלו סוגיות כגון התנאים הכלכליים הקשים אשר מאלצים נשים עניות לפנות לזנות כדי לשרוד, ועל הניצול הנוראי שהן עוברות. מתחילת דרכה, כללה קורגיניאן רעיונות פמיניסטיים בכתיבתה, מנקודת המבט של אישה ממעמד הפועלים, וייחלה למהפכה חברתית שתיוולד באמצעות המאבק של נשים לשוויון זכויות ושחרור מדיכוי. בחלק משיריה, היא פותחת בקריאה ישירה לאחיותיה הנשים להשיל מעליהן את כבלי הפטריארכיה, ולהתאחד בסולידריות למען המטרה. בשונה ממשוררות רבות בנות זמנה, גם מבין הפמיניסטיות, קוריגיניאן לא האדירה את תפקיד האמהות או את היופי הנשי, אלא התמקדה בהדרה, ניצול, והזנחה של נשים, ובהשתקתן של אלה שנאלצות לתוך מוסד הנישואים. החל מסוף שנות ה-1910 ועד מהפכת אוקטובר, היא המשיכה לכתוב ולהשתתף במיזמים חברתיים, אבל פעילותה הוגבלה בשל בריאות לוקה. אחרי הסירוב לפרסם את ספרה השני, לא פרסמה עוד את עבודותיה בספרים עד אחר מותה, ואת ספרה השני, אוסף, ליקטה ופרסמה בשנת 1939 בתה.
בשנת 1921, שנה לאחר הסובייטיזציה של ארמניה, היא חזרה לאלכסנדרופול, עיר מולדתה, שתחת המשטר הסובייטי שונה שמה ל"לנינקאן". היא נטלה חלק פעיל בבניית המדינה מחדש, והאמינה בכוחה של רוסיה כבעלת ברית למען מולדתה המיוסרת. ב-1925 היא נסעה לחרקוב ולמוסקבה לקבלת טיפול רפואי וחזרה מאוכזבת. ב-1926, לאחר רעידת אדמה בלנינקאן, היא התיישבה בירוואן, שם התקבלה בהתלהבות רבה על ידי המעגלים הספרותיים. קורגיניאן נפטרה בגיל חמישים ואחת בירוואן, ב-24 בנובמבר 1927. היא נקברה בפרק הפנתיאון קומיטאס.
השפעה

במהלך התקופה הסובייטית, עבודתה של קורגיניאן שימשה בעיקר למטרות פרופגנדה, דבר שבפועל מחק את תרומתה האמנותית. על פי חוקרת הספרות ויקטוריה ראו, "הביקורת הספרותית הסובייטית התעלמה מהפנים המגדריים הספציפיים של עבודתה של קורגיניאן, מכיוון שלטענתם, המפלגה הסוציאליסטית תמגר גם את בעיותיהן של נשים, וכל התייחסות ספציפית לסוגיות נשים גונתה כ'בורגנית'. בהקשר כזה, כשהיא מצוירת אך ורק בתור משוררת פרוטלריאנית, היצירה הפמיניסטית שלה נדחקה לשוליים ונותרה בלתי מוכרת. מאז נערכה הכרות מחודשת עם עבודתה, מאז שנות ה-1990, קורגיניאן נחשבת כאחת המייסדות של הספרות הפמיניסטית והפרוטלריאנית הארמנית.
במקרים רבים גם סר חינה מפני הגורמים המשפיעים הסובייטים, מכיוון שהיא הייתה בוטה מאוד באמונתה אך ורק בכוחו של העם, ובבוז שרחשה למפקדים ומנהלים ובעלי הכוח.
עבודותיה המקוריות שמורות במוזיאון לאמנות וספרות של ארמניה – 59 כתבי יד, כולל מחזות ופרוזה.
ביבליוגרפיה

עבודות של שושניק קורגיניאן:
Արշալույսի ղողանջներ, צלצול השחר, 1907.
Հատընտիր, מבחר, 1939.
Երկերի ժողովածու. אוסף ספרים, 1947.
Բանաստեղծություններ, שירים, 1971.
Հատընտիր, מבחר, 1978.
Բանաստեղծություններ: Արձակ էջեր: Պիեսներ: Նամակներ, שירים: דפים חופשיים. מחזות: מכתבים, 1981.
ב-2006, יצא מטעם אגודת הנשים הארמניות הבינלאומית (AIWA) אוסף שיריה המתורגמים לאנגלית: I Want to Live: Poems of Shushanik Kurghinian
עבודות שנכתבו על שושניק קורגיניאן:
Bakhshi Ishkhanian, The Concept of Work and the Worker in the Poetry of Ada Negri, Hakob Hakobian and Shushanik Kurghinian. Nor Nakhijevan, 1909.
Hovhannes Ghazarian, Shushanik Kurghinian. Yerevan: National Academy of Sciences, 1955.
המתרגמת העכשווית העיקרית של קורגיניאן, אשר גם כותבת עליה ומכירה אותה לציבורים חדשים מודרניים, היא שושן אוואגיאן, שהיא סופרת בעצמה, מתרגמת, וחוקרת ספרות. אוואגיאן כתבה שהשכלתה הספרותית תחת המערכת בברית המועצות הגבילה את הידע הספרותי-היסטורי שלה, והיה זה רק כשנסעה ללמוד בארצות הברית שגילתה את קורגיניאן, והפכה את לימוד עבודתה לחלק ממפעל חייה.
הערות שוליים

1 2  Exclusive: Shushanik Kurghinian’s The Workers, Ianyan Mag, MARCH 18, 2012
1 2 3 4  A FORGOTTEN HERITAGE, Shushan Avagyan, Armenian News Network / Groong, July 15, 2003
↑  The Heritage of Armenian Literature: From the eighteenth century to modern times, Agop Jack Hacikyan, Wayne State University Press, 2005, ISBN 978-0814332214
↑  Victoria Rowe, A History of Armenian Women's Writing, 1880–1922 (London: Cambridge Scholars, 2003). ISBN 1-904303-23-4
↑  FREE SPIRIT, REBEL AND REVOLUTIONARY, Eddie Arnavoudian, Armenian News Network, February 27, 2006
↑  The Hidden Gem of Armenian Literature. Shushanik Kurghinyan, The Bridge, APRIL 28, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 137672942  ISNI: 0000 0000 5876 0310  LCCN: n87829132  SUDOC: 225727625  VIAF: 81834010   WorldCat (עם VIAF): 81834010 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שושניק קורגיניאן".
שושניק קורגיניאן
אנדרטה לזיכרונה של שושניק קורגיניאן בפרק הפנתיאו קומיטאס
שיחות הרב צבי יהודה

| --- | --- |

חלק מסדרת הספרים
 מידע כללי
 מאת:  הרצי"ה קוק
 נושא:  מחשבת ישראל, פרשת השבוע, כתבי הראי"ה 
 הוצאה
 הוצאה:  ספרית חוה 
 עורך:  הרב שלמה אבינר
 
שיחות הרב צבי יהודה הוא שמה של סדרת ספרים בה מובאות שיחותיו התורניות של הרב צבי יהודה הכהן קוק, שיחות שמסר כראש ישיבת מרכז הרב. את הסדרה ערך הרב שלמה אבינר.
בשנת ה'תשל"ט החלה הסדרה לצאת כחוברות, ולאחר מספר שנים נערכה כסדרת ספרים.
בספרים מוגשים דברי הרב צבי יהודה בלשונו של העורך, הרב אבינר. בתשעת החודשים הראשונים של יציאת החוברות, עקב הרב צבי יהודה בקפדנות אחרי העריכה והעיר הערות.
בנוסף, הוציא הרב אבינר גם כמה ספרים של שיחות משוכתבות כלשונן, בצירוף דיסקים עם הקלטה של השיחות.
עורך משנה של הסדרה הוא הרב זאב נוימן. הסדרה יצאה לאור בהוצאת "ספרית חוה".
שיטתו של הרב צבי יהודה בשיחותיו > לראות את דברי התורה במבט כולל ומקיף

בשונה מפרשנות קלאסית העוסקת בביאורי פסוקים ועניינים בתורה, לדברי הרב צבי יהודה מטרתו בשיחותיו היא לפגוש את כללות התורה, את דבר ה' המתגלה בתורה. ”כל הפירושים הינם אמיתיים, אבל על גבי כל זה ובפנים לכל זה, יש לקבוע את הדברים היסודיים, ולהבין מה עניינו של דבר ד' המתגלה אלינו בכל פרשה.”
שיטתו של הרב צבי יהודה בשיחותיו > לימוד אמונה

הרצי"ה דגל בלימוד שיטתי עמוק ומקיף של ספרות האמונה היהודית, בדגש על ספר הכוזרי של רבי יהודה הלוי. גישה זו ניכרת הן בסוגי הנושאים בהם עסק בשיחותיו, והן בתכני השיחות על כלל הנושאים. בדרך זו, לדידו של הרצי"ה, מתקיימים דברי רבי אלעזר בן שמוע "דע מה שתשיב לאפיקורוס": ”אם נלמד תורה בעמקות בגדלות וברחבות ממילא נמצא גנוז בה כל מה שנצרך כדי להשיב לכל סוגי האפיקורסים שקמו שקמים ויקומו.”
כרכי הסדרה

נושאי הספרים בסדרה:
חמשה חומשי תורה - חמישה כרכים
מועדי ישראל (לרבות המועדים שנתחדשו במדינת ישראל: יום העצמאות ויום ירושלים) - שני כרכים
נושאים שונים: תלמוד תורה, ארץ ישראל, מסילת ישרים, עם ישראל, סגולת ישראל, מידות, בניין הבית ועוד - עשרה כרכים
ספר אורות - שלושה עשר כרכים
אורות התשובה - כרך אחד (על תחילת הספר)
בנוסף, הרב אבינר הוציא סדרה של שיחות מוקלטות ומשוכתבות (ולא ערוכות) על נ"ך, עקבי הצאן, אורות התורה, אורות התשובה, הכוזרי, קנין תורה - שישה כרכים.
ביאורים

↑  בשונה מסדרת הספרים "מתוך התורה הגואלת" שהוציא הרב חיים אביהו שוורץ, בה מוגשים דברי הרצי"ה בסגנונם המקורי.
הערות שוליים

↑  הרב שלמה אבינר, בנתיב העריכה, שיחות הרב צבי יהודה על ספר בראשית, באתר אוצר החכמה
↑  שיחות מוקלטות ומשוכתבות, באתר ספריית חוה
↑  שיחות הרב צבי יהודה בראשית, עמוד 18
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ב', משנה י"ד
↑  שיחות הרב צבי יהודה בראשית, עמוד 28
רחיצה בשבת

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת שבת, דף מ', עמוד א'
 משנה תורה:  ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"ב, הלכה ב'
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן שכ"ו
 
רחיצה בשבת היא איסור של חז"ל על אדם לרחוץ את גופו ביום השבת במים חמים. מנהגים מאוחרים יותר אסרו רחיצה גם במים צוננים עקב חששות שונים, אך לא התקבלו בקרב כל עדות ישראל.
רחיצה במים חמים

אף על פי שרחיצה בשבת במים חמים שהוחמו מערב שבת מותרת מן התורה, אסרו חכמים על האדם לרחוץ את גופו במים חמים, עקב בלנים שהיו מחממים מים במהלך השבת עצמה להפעלת המרחץ וכשבאו למחות בהם טענו שהמים חוממו מלפני השבת. איסור זה נקרא גם "גזירת הבלנים".
רחיצה במים חמים > חום המים שנאסר

לדעת חלק מהפוסקים הגדרת המים כחמים היא כאשר חומם מעל לטמפרטורת הגוף (36.5 מעלות צלזיוס). אולם יש פוסקים שהחמירו גם במים פושרים.
רחיצה חלקית

דעת האמורא שמואל שלמרות שרחיצת הגוף נאסרה – רחיצת פניו ידיו ורגליו מותרת, וכך נפסק להלכה. היתר זה הוא דווקא במים שחוממו מערב שבת, אך אם חוממו במהלך השבת, אפילו בהיתר, אסרו חכמים לרחוץ בהם אפילו פניו ידיו ורגליו.
פנים, ידיים ורגליים הן דוגמאות, אך למעשה כל רחיצה חלקית מותרת, עד רובו של הגוף.
מנהג מאוחר לאסור רחיצה במים צוננים

למרות שבגמרא ברור שאיסור רחיצה הוא רק במים חמים, כתבו תרומת הדשן והמהרי"ל שהמנהג הוא שאין רוחצים אפילו במים צוננים משום חשש של טלטול מים על גופו ברשות הרבים או בכרמלית, וכן משום חשש סחיטה של שער הראש.
מנהג זה התקבל בקרב בני אשכנז, אולם בני ספרד לא קיבלו מנהג זה.
היו שאמרו כי הרוחץ בשבת בסבון רך או קשה, עובר על איסור ממרח, אלא אם כן הסבון נוזלי כמים. אם משרה את הסבון במים בשבת ולא הוכן נערב שבת, עובר על איסור מוליד ריח וכאשר שופך את הסבון על גופו, יש אומרים שעובר על איסור מוליד ריח בגופו.
היתרים לאיסור רחיצה > חמי טבריה

בנוסף להיתר פניו ידיו ורגליו, התירו חכמים גם את הרחיצה במעיינות חמי טבריה, וכן בכל המעיינות החמים. זאת לאחר שמתחילה רצו חכמים לאסור גם מאגרי מים אלו בתוך גזירת הבלנים, אך כיון שראו שהציבור מתקשה בכך, חזרו והתירו רחיצה בחמי טבריה.
היתרים לאיסור רחיצה > כאשר מצטער מניקיון גופו

ר' עקיבא איגר כתב שכאשר אדם מצטער וצריך לרחוץ במים חמים, התירו חכמים את איסור הרחיצה. היתר זה הובא על ידי הביאור הלכה ופוסקים נוספים.
היתרים לאיסור רחיצה > טבילת טהרה בשבת

הראשונים והאחרונים דנו בשתי שאלות בטבילה בשבת: משום חשש שנראה כמתקן כלי ומשום רחיצה בשבת.
היתרים לאיסור רחיצה > טבילת טהרה בשבת > חשש שנראה כמתקן כלי

חכמים אסרו לטבול כלים בשבת, משום שדומה הדבר למתקן כלי. אולם התירו לבני אדם לטבול לטהרתם. רבא נימק את ההיתר משום שבשונה מכלים, כאשר אדם טובל, לא ניכר שהוא עושה זאת כדי להטהר, אלא ניתן לומר שעושה זאת כדי לקרר גופו במים.
על פי זה, מותר לנשים לטבול טבילת מצווה בליל שבת. אולם, כאשר אשה התעכבה מלטבול, או שבעלה לא נמצא במקומה בשבת, יש שאסרו טבילה זו בנימוק שלמנהג אשכנז היום לא נוהגים לרחוץ בשבת, וממילא מוכח שהעושה כן עושה זאת כדי להטהר. אולם ההוראה המקובלת היום היא שגם אשה שדחתה טבילתה תטבול בשבת.
בטבילת גברים יש שהקלו שיטבול בשבת, משום שכיון שאינה מן הדין, ממילא אינו מתקן.
היתרים לאיסור רחיצה > טבילת טהרה בשבת > חשש מצד איסור רחיצה

יש שאסרו טבילה במקווה מחומם בשבת, שהרי זה בכלל גזירת רחיצה. אולם יש שהקלו בטענה שטבילת טהרה אינה בכלל גזירת רחיצה כלל.
בטבילת נשים הפוסקים המאוחרים נטו להקל ולהתיר במים חמים. ויש שכתבו שגם בטבילת גברים המנהג להקל.