stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוקיינוגרפיה
התפתחות המחקר האוקיינוגרפי > המחקר המודרני > גלים וגלי פרא

נושא נוסף שנחקר בשנים האחרונות הוא התנהגותם של גלי ים, ובעיקר גלי פרא - המכונה לעיתים "גל משוגע" או "גל קיצוני". גלי פרא הם גלים חריגים בגודלם המתהווים באופן ספונטני על פני האוקיינוסים ומהווים איום אף לאוניות גדולות.
במשך תקופה ארוכה נחשבו סיפורים על גלי פרא כאגדות, אולם החל מן העשור האחרון של המאה ה-20 נערך איסוף וניתוח של מידע מדעי המוכיח כי מדובר בתופעת טבע שגרתית. מידע שהתקבל מלוויינים מאשר את הטענה כי גלים עד לגובה של 30 מטר שכיחים הרבה יותר ממה שנחזה על פי תורת ההסתברות, העושה שימוש בהתפלגות ריילי לצורך חיזוי גובה גלים.
תופעת גלי פרא נמצאת עדיין בשלבי מחקר ראשונים וגורמיה של תופעה זו עדיין לא התבררו עד תומם. עם זאת, מן המידע שנאסף עד כה, נמצא כי גלי פרא מתרחשים בשכיחות גבוהה יותר במקום שבו זרמי ים חזקים נעים בניגוד לכיוון הכללי של הגלים. מסיבה זו, האזור הסמוך לכף אגולס מול הקצה הדרומי של יבשת אפריקה הוא אזור שנמצא מועד לגלי פרא. אולם, כיוון שהסבר זה אינו מספק לגבי גלי פרא שנמצאו באזורים אחרים של האוקיינוסים, נראה שקיימים גורמים נוספים להיווצרות גלים אלה.
התפתחות המחקר האוקיינוגרפי > המחקר המודרני > חקר "החלל הפנימי"

הקושי לחקור את מעמקי הים נובע בעיקר מלחץ הולך וגובר ככל שמעמיקים. בשקע מריאנה, לדוגמה, הלחץ בקרקעית מגיע ל-1,782 אטמוספירות.
נתון חשוב הוא מצבם של המשקעים בקרקעית, אשר בניגוד לסלעים על פני הקרקע החשופים לתהליכי בליה – סלעי הקרקעית שמורים היטב ומהווים ארכיון המפרט את ההיסטוריה הגאולוגית של כדור הארץ.
בשנת 1977 יצאו רוברט באלארד (Robert Ballard) וג'ון קורליס (John Corlis) בצוללת "אלווין" (DSV Alvin) לחקור רכסים מרכז אוקייניים וגילו בהם נביעות הידרותרמיות – הנקראות גם "מעשנות שחורות" (black smokers). ארובות אלה פולטות מתאן וגופרית – חומרים שלכאורה אינם מאפשרים קיום חיים. אולם, לצד הארובות התגלתה מערכת אקולוגית מורכבת. תולעים צינוריות באורך של יותר מ-2 מטרים משתמשות בבקטריות טפיליות החיות בתוכן לסינתזה ויצירת סוכרים. לצד אותן תולעים מתקיימת סביבת חיים עשירה ומגוונת שהפתיעה את המדענים, אשר עד אז האמינו כי לא ייתכן קיום חיים בסביבה חסרת אור ובתנאים קשים כל כך.
התפתחות המחקר האוקיינוגרפי > המחקר המודרני > כלים מקצועיים

מגוון הכלים העומד לרשות המחקר האוקיינוגרפי הולך ומתרחב ככל שהטכנולוגיה מאפשרת, והוא כולל:
צוללות (מאוישות ובלתי מאוישות) וספינות מחקר
מחשבי-על המאפשרים עיבוד של מידע רב ומורכב
"בקבוקי ננסן" (Nansen bottles) לדגימת מי ים בעומקים שונים, פרי פיתוח של פריטיוף ננסן אשר שיפור שלהם על ידי של ניסקין (Shale Niskin) נקרא "בקבוקי ניסקין".
תרמיסטורים (thermistor) – נגדים רגישים לחום
מצופים האוספים מידע על רוחות, תנועת גלים וטמפרטורה
לוויינים המשמשים גם לתקשורת ואיסוף מידע וגם לצילום האוקיינוסים ותיעוד זרמים ושינויים בטמפרטורת המים
קידוחים הנערכים במסגרת התוכנית המשולבת לקידוחים אוקייניים (Integrated Ocean Drilling Program), תוכנית רב-לאומית אשר מטרתה לחקור את מבנה כדור הארץ ואת ההיסטוריה שלו באמצעות משקעים אוקייניים וסלעים
מבנה האוקיינוסים

לצורך מחקר יסודי נחלק אוקיינוס לכמה אזורים שלכל אחד מהם עומק קרקעית וסביבה ביוגנית אופיינית:
האזור הפותי (photic zone) – אזור מואר היטב ובו מדף היבשת הנמשך מן החוף עד לעומק של 200 מטרים ורוחשת בו פעילות ביוגנית רבה. במדף היבשת שני אזורי משנה:
אזור החוף (littoral zone) – נושק ליבשה ובתחומו נשברים גלי הים ומתרחשים הגאות והשפל
האזור הנריטי (neritic zone) – נמשך מאזור החוף עד לעומק של 200 מטרים
האזור האפותי (aphotic zone) – אזור שאינו מואר היטב ובו אזורי משנה:
האזור הבתיאלי (bathyal zone) – אזור שבו עומק הקרקעית בין 200 ל-2,000 מטרים
אזור התהומות (נקרא גם "האזור האביסלי", abyssal zone) – אזור שבו עומק הקרקעית בין 2,000 ל-6,000 מטרים
האזור ההאדלי (hadal zone) – אזור שבו עומק הקרקעית יותר מ-6,000 מטרים
גם היצורים החיים באוקיינוסים נחלקים לקבוצות:
בנתוס (benthos) – היצורים החיים בתוך הטין בקרקעית הים או עליה
פלגיים (palegic) – היצורים הצפים או שוחים בשכבות שונות של המים:
אפיפלגיים (epipalegic) – היצורים החיים עד לעומק של 200 מטרים
מזופלגיים (mesopalegic) – היצורים החיים בעומק שבין 200 ל-1,000 מטרים
בתיפלגיים (bathypalegic) – היצורים החיים בעומק שבין 1,000 ל-2,000 מטרים
אביסלפלגיים (abyssalpalegic) – היצורים החיים בעומק שבין 2,000 ל-6,000 מטרים
האדלפלגיים (hadalpalegic) – היצורים החיים בעומק של יותר מ-6,000 מטרים
תחומי מחקר

אוקיינוסים מכסים יותר מ-70% משטח כדור הארץ וחיים בו כ-90% מתוך כלל מיני בעלי החיים. לאוקיינוסים השפעה רבה על האקלים ומזג האוויר, על ריכוז הגזים באטמוספירה, על האקולוגיה העולמית ועל שרשרת המזון.
מפאת ריבוי נושאי המחקר נחלקת האוקיינוגרפיה לתחומי משנה:
גאולוגיה ימית - תחום זה עוסק בקרקעית האוקיינוס - חלק קרום כדור הארץ הנמצא מתחת לאוקיינוס, בתהליכים המתרחשים בו – כגון תנועת לוחות טקטוניים ורעידות אדמה, וכן במשקעים ובסלעים המרכיבים אותו. גאולוגיה ימית משלבת גאופיזיקה, גאוכימיה ופלאונטולוגיה על מנת לקבל תמונה שלמה של הקרקעית.
אוקיינוגרפיה פיזיקלית – תחום זה עוסק בתכונות הפיזיקליות של האוקיינוס ובעיקר בתנועת המים – זרמים, גאות ושפל וגלי ים, וכן תנועת הרוחות על פניהם.
אוקיינוגרפיה כימית – תחום זה עוסק בתכונות הכימיות של האוקיינוס ובקשר בינן לבין האטמוספירה.
ביולוגיה ימית – תחום זה עוסק בלימוד החי והצומח באוקיינוס ובמערכות אקולוגיה ימיות.
ראו גם

חקר ימים ואגמים לישראל
הערות שוליים

↑  תצפיות ימיות, באתר NOAA
↑  Dive and Discover
| גאוגרפיה פיזית |
| --- | --- | --- |
| תחומים | גאוגרפיה סביבתית • גאומורפולוגיה • הידרולוגיה והידרוגרפיה • חקר קרחונים • מדעי האטמוספירה • מטאורולוגיה • קלימטולוגיה • פלאוקלימטולוגיה • אוקיינוגרפיה • אוקיינוגרפיה פיזיקלית • אוקיינוגרפיה כימית • אוקיינוגרפיה ביולוגית • אוקיינוגרפיה מטאורולוגית |  |
| מונחים יבשתיים | קרקע • טקטוניקת הלוחות • יבשת • מצר יבשה • ארכיפלג • אי • חצי אי • אטול • מדבר • נווה מדבר • חולות נודדים • חולית • ערבה • סוואנה |  |
| מונחים ימיים | אוקיינוס • ים • זרם ים • אגם • מעיין • נהר • נחל • דלתה • מפרץ • מפרצון • מצר ים • יובל |  |
ראו גם גאוגרפיה פיזית – מונחים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543671505171  BNE: XX524697  BnF: cb11932882b (data)  GND: 4074685-9  LCCN: sh85093944  LNB: 000057703  NARA: 10641721  NDL: 00564673  NKC: ph115548 
זרמים באוקיינוסים כפי שתועדו בשנת 1911
ספינת המחקר "צ'לנג'ר"
טופוגרפיה של קרקעית האוקיינוסים
התנהגות גלים במים רדודים
התנהגות גלים במים עמוקים
תולעי צינור
חלוקת האוקיינוס לאזורים
גיל הליתוספירה באוקיינוסים
אופירה זילברשטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 במרץ 1974 (בת 50) עַכּוֹ, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 עיסוק:  שחקנית,במאית,מורה
 פרופיל ב-IMDb
 
אופירה זילברשטיין (נולדה ב-13 במרץ 1974) היא שחקנית-יוצרת ומורה למשחק ישראלית.
ביוגרפיה

אופירה זילברשטיין נולדה בעכו כבת אמצעית בין שני אחים ליהודה וישראלה. גדלה בקריית מוצקין. היא בוגרת תיכון ויצו חיפה במגמת תיאטרון (1992). בין השנים 1992–1994 שירתה בתיאטרון צה"ל. בוגרת הסטודיו למשחק ניסן נתיב בירושלים.
הייתה כתבת ב"ידיעות קמפוס", עיתון הסטודנטים של ידיעות אחרונות. לימדה תיאטרון ועברית מטעם הסוכנות היהודית במחנות קיץ בארצות הברית וברוסיה.
כתבה, ביימה, הפיקה ומשחקת בהצגת היחיד "פרופורציות", מופע תיאטרון המשלב אלמנטים של סטנד-אפ ושירה. ההצגה הייתה מועמדת לפרס תיאטרון הפרינג', "קיפוד הזהב" 2004 ורצה משנת 2001 עד 2020.
כתבה והנחתה פינה בתוכנית "מבט נשי". הנחתה ושיחקה ברצועת נוער יומית, "באזז" בערוץ 10. הייתה חברה בפאנל מספרי סיפורים "אבירי השולחן העגול", בתיאטרון תמונע. בשנת 2011 ערכה ערב סטנד-אפ, "הבמה החצופה" בתיאטרון הסימטה.
חברה באקטור סטודיו, מעבדת משחק שהקימו עודד קוטלר ואמנון מסקין. מביימת ומפיקה פרויקטים עצמאיים ומעבירה סדנאות ב"תיאטרון שימושי" וסדנאות לנוער למעורבות בקהילה ולשימוש בכלים של תיאטרון בחיי היומיום.
בשנת 2015 יצרה והנחתה את "החיים בסרט", סדנה שעסקה בתיאטרון וקולנוע, במסגרת תערוכה לזכרו של מנחם גולן במוזיאון האדם והחי.
בשנת 2016 עבדה עם אסי מסקין על מופע "זיתים", המורכב משירים וסיפורי אהבה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

זילברשטיין רווקה ומתגוררת בגבעתיים.
משחק בתיאטרון

1997 - ביאליק 22, תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער, ובגרסה מחודשת ב-2011 - אגדת נער ונערה, תיאטרון טוב
2005 - פרופרציות, מונודרמה, משחק, כתיבה ובימוי - מופע תיאטרון עם אלמנטים של סטנד אפ ואפילו שירה.
2006 - מובטל נולד, תיאטרון גבעתיים
2007 - היפופוטמית על הגג, פסטיבל הצגות הילדים בחיפה
2008 - מופע החוצות "טיים אאוט", פסטיבל עכו ופסטיבל בת-ים
2017 כלב ושמו עוני, מונודרמה, משחק וכתיבה (יחד עם עומר ברקמן ורויטל שמרלינג) סדרת מרכז הבמה, ירושלים וצוותא תל אביב.
עושה הניסים, תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער
מופעי רחוב, תיאטרון פנים.
משחק בקולנוע ובטלוויזיה

2002 - מקרה קריות - סרט גמר של בית הספר סם שפיגל, תפקיד ראשי עליו קיבלה ציון לשבח
2005 - אלנבי רומאנס, בתפקיד מיכל
2015 - אטלנטיקה, בתפקיד שירי.
הערות שוליים

↑  שי בר-יעקב, בחורה עם פרופורציות, באתר ynet, 18 בדצמבר 2006
↑  מיכל בעדני, עכבר העיר אונליין, כנסו לפרופורציות, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2006
אלגוריתם אמצע הריבוע

אמצע הריבוע הוא אלגוריתם פרימיטיבי שמשמש ליצירת מספרים פסאודו אקראיים על בסיס מספר "זרע" ממנו מתחילה יצירת המספרים.
האלגוריתם נחשב לשיטה גרועה למדי, שכן בשלב כלשהו יתקבל שוב מספר שכבר נכלל ברשימה והיא תתחיל לחזור על עצמה. מכאן שהתפלגות המספרים ברשימה המתקבלת אינה אקראית ולכן לא מדובר בשיטה שמייצרת רשימה פסאודו אקראית של ממש. עם זאת השיטה פשוטה, ומשמשת דוגמה טובה לשימוש במספר "זרע" ליצירת רשימה פסאודו אקראית. בנוסף, שימוש בזרעים ספציפיים מניב רשימה ארוכה לפני שמתקבל מספר שכבר היה, ואם אין צורך במספרים פסאודו אקראיים רבים השיטה טובה די הצורך.
האלגוריתם הוא להעלות את המספר הקודם בריבוע, ולבחור את הספרות האמצעיות של התוצאה בתור המספר הבא.
דוגמה לבחירת מספר פסאודו אקראי בעל 4 ספרות
זרע 3237
3237 בריבוע זה 10,478,169
לכן השלב הבא הוא הספרות אמצעיות של 10,478,169, שהן 4781
4781 בריבוע זה 22,857,961
לכן השלב הבא הוא 8579
וחוזר חלילה.
כך הזרע קובע באופן דטרמיניסטי לחלוטין רשימה אינסופית של מספרים, מבלי שיהיה צורך לייצר את הרשימה מראש.
על מנת למנוע דעיכה של הריבועים למספר קטן מ-10,000,000, אם המספר הבא קטן מ-1,000 מוסיפים ספרה קבועה בסיום המספר הבא, למשל את הספרה האחרונה של המספר הקודם, על מנת למנוע דעיכה של הריבועים למספר קטן מ-10,000,000. דעיכה כזו פירושה שיתקבלו מספרים שאינם בני 4 ספרות, בניגוד לדרישה מהאלגוריתם.
לדוגמה 9384 בריבוע זה 88,059,456
הספרות האמצעיות הן 0594
מסיטים את המספר ספרה לשמאל, ומוסיפים 9, שהוא הספרה הראשונה של המספר הקודם
כך שהמספר הבא הוא 9594
קיימות שיטות נוספות לפתרון סוגיה זו.
הערות שוליים

↑  Donald E. Knuth, The art of computer programming, Vol. 2, Seminumerical algorithms, 2nd edn. (Reading, Mass.: Addison-Wesley, 1981), ch. 3, section 3.1.
אורן רוזנפלד

| --- | --- |

רוזנפלד בטקס פרסי האמי
 לידה:  29 בינואר 1976 (בן 48) ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 עיסוק:  במאי קולנוע, מפיק, עיתונאי
אורן רוזנפלד (נולד ב-29 בינואר 1976) הוא יוצר דוקומנטרי ומפיק סרטים ישראלי.
קריירה

רוזנפלד נולד בירושלים. הוא החל את דרכו כצלם עיתונות בסיקור האינתיפאדה השנייה.
ב-2010 הקים את חברת ההפקות HolyLand Productions. באוקטובר 2016, ביים והשתתף בכתיבת הסרט הדוקומנטרי "הלוחמים הערבים של ישראל" (אנ') עבור ה-BBC. בסרט, אותו כתב עם יחד עם העיתונאית ג'יין קורבין (אנ'), עקב רוזנפלד אחר היחידה הראשונה של חיילים ערבים ישראלים ששירתה בגדה המערבית.
סרטו עטור הפרסים של רוזנפלד, חומוס הסרט (אנ'), עורר מחלוקת כאשר ספר השיאים של גינס סירב לשלוח נציגים לשפוט את צלחת החומוס הגדולה בעולם בשל חששות ביטחוניות לכאורה.
בשנת 2017 הצטרף שוב רוזנפלד לג'יין קורבין, כדי לכתוב ולביים את "הפאודה האמיתית" (אנ'), סרט תיעודי של BBC על הסיפור האמיתי מאחורי הדרמה המצליחה של נטפליקס, פאודה. רוזנפלד דן באופי הסרט התיעודי, ובייחוד של הפרויקט עבור חדשות I24.
יצירתו של רוזנפלד "גן העדן האבוד בגואה" (Lost in Paradise Goa) מ-2018 זכתה בפרס LIAFF לסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר.
בתחילת 2018 חזר רוזנפלד להודו כדי להמשיך בהפקת הסרט "יהודי מומבאי" על הקהילה היהודית המבוססת במומבאי, ועל המשמעות או תרומתם התרבותית, החברתית והפוליטית להודו. הסרט יביא את סיפורו של משה (מוישי) הולצברג, ניצול של מתקפת הטרור במומבאי ב-2008, וחזרתו למומבאי עשר שנים לאחר מכן. במסגרת העבודה על הסרט, נחשפו הקלטות של האזנות למבצעי הפיגוע.
ב-2021 יצר רוזנפלד סרט תיעודי קצר עבור מגזין Vice, שכותרתו Inside The Battle For Jerusalem, הסוקר את המתיחות בשכונת שייח' ג'ראח. הסרט זכה בשני פרסי האמי הבינלאומי עבור דיווח חדשותי.
ב-2022 עלה לנטפליקס סרטו של רוזנפלד "ז'ילבר שיקלי: המסכה" אודות ז'ילבר שיקלי, ישראלי מאשדוד שגנב מיליונים תוך שהוא מתחזה לסגן שר ההגנה הצרפתי, עם מסכת סיליקון.
ב-2022 הוקרן סרטו "מגוירים: האודיסאה אל היהדות", העוקב אחר קבוצה של אינדיבידואלים בתהליך הגיור שלהם, בסינמטק ירושלים.
פילמוגרפיה נבחרת

"מלחמות תג מחיר" (Price Tag Wars)- 2012.
"חומוס- הסרט" (Hummus the Movie)-2015
הלוחמים הערבים של ישראל (Israel's Arab Warriors)- 2016
הפאודה האמיתית (The Real Fauda)-2017
גן העדן האבוד בגואה (Lost in Paradise Goa)- 2018
יום אחד בעזה (One Day In Gaza)- 2019
"ז'ילבר שיקלי: המסכה" -2022
מגוירים: האודיסאה אל היהדות (Converts: The Odyssey of Becoming Jewish)- 2022
הערות שוליים

↑  On the Agenda, B'Tselem (באנגלית)
↑  "Israel's Arab soldiers who fight for the Jewish state". BBC News (באנגלית בריטית). 2016-11-08. נבדק ב-2022-01-23.
↑  BBC Israel's Arab Warriors, 2016-10-15, נבדק ב-2022-12-11
↑  Hummus! The Movie (באנגלית), נבדק ב-2022-12-11
↑  Aaron Jeremy Miller, 15-ton hummus record bid ‘foiled’ by Guinness security jitters, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  “The Real Fauda” airs January 2 on BBC Arabic and on the weekend on BBC World in English, נבדק ב-2022-01-23
↑  Lost in Paradise Goa (Video 2018) - IMDb (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2022-12-11
↑  LIAFF, Monthly Selection – NOVEMBER 2019 – Luis Bunuel Memorial Awards (באנגלית אמריקאית)
↑  Israeli filmmaker making documentary on Mumbai Jews, The Indian Express, ‏2018-01-17 (באנגלית)
↑  יעל פרידסון ואיתמר אייכנר, חזר לבית חב"ד שבו נרצחו הוריו: "הטרור לא ניצח", באתר ynet, 16 בינואר 2018
↑  האזנות הסתר למחבלים חושפות: למה .., באתר כיכר השבת, ‏2021-12-19
↑  Inside the Battle for Jerusalem, נבדק ב-2022-12-11
↑  How a Few Dozen Homes Are at the Heart of the Latest Violence in Gaza, www.vice.com (באנגלית)
↑  'Inside the Battle for Jerusalem’ wins two Emmy awards, The Arabian Stories News, ‏2022-09-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  Israeli producer wins two Emmy's for news report on Jerusalem, https://www.kan.org.il/
↑  אפרת לכטר, ‏"נוכל המסכה": הישראלי מאשדוד שהתחזה ועקץ מיליוני אירו באירופה - והטעות שהפילה אותו, באתר ‏מאקו‏, 2 בדצמבר 2022
↑  "המסכה": נטפליקס בסרט על הנוכל האשדודי שעקץ מנהיגים עשירים, באתר כאן דרום - אשדוד, ‏2022-12-01
↑  דוד רוזנטל‏, "ז'ילבר שיקלי: המסכה": לפני שאתם מוותרים על עוד דוקו משעמם בנטפליקס, כדאי שתדעו משהו חשוב, באתר וואלה, 5 בדצמבר 2022
↑  מגוירים: האודיסאה אל היהדות, באתר Jerusalem Cinematheque – Israel Film Archive
↑  נצחיה יעקב, חידת הגרים: "תהיתי מה גורם לאנשים להצטרף לדת השנואה ביותר בעולם", באתר ynet, 16 בדצמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810590933105606  ISNI: 0000 0004 9895 9593  LCCN: no2018002916  VIAF: 1203150567601806370008   WorldCat (עם VIAF): 1203150567601806370008 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אורן רוזנפלד".
אין שמחה אלא בבשר ויין

ארוחת חג בסוכה במסגרתה מוגשים בשר ויין. תחריט משנת 1722, אמסטרדם, על ידי ברנאר פיקאר.
אין שמחה אלא בבשר ויין הוא דין הלכתי המוזכר בתלמוד, שעניינו הוא שבימים שמצווים לשמוח בהם כגון בשלוש הרגלים, חובה להגיע לשמחה זו על ידי סיפוק צורכי הגוף והנפש של האדם.
דין זה משקף את התפיסה של היהדות, שהנאות הגוף אינן פסולות, אם הן מועלות על נס, ואפשר להשתמש בהן כדי להגיע לשמחה.
מקור ההלכה

מקורו של הדין בתלמוד:
תנו רבנן: "חייב אדם לשמח בניו ובני ביתו ברגל, שנאמר: 'וְשָׂמַחְתָּ בְּחַגֶּךָ' (דברים, ט"ז, י"ד)"

במה משמחם? ביין.

רבי יהודה אומר: "אנשים בראוי להם, ונשים בראוי להן. אנשים בראוי להם - ביין, ונשים -  במאי?"

תני רב יוסף: "בבבל - בבגדי צבעונין, בארץ ישראל - בבגדי פשתן מגוהצין."

תניא, רבי יהודה בן בתירא אומר: "בזמן שבית המקדש קיים, אין שמחה אלא בבשר, שנאמר 'וְזָבַחְתָּ שְׁלָמִים וְאָכַלְתָּ שָּׁם, וְשָׂמַחְתָּ לִפְנֵי ה' אֱלֹהֶיךָ' (דברים, כ"ז, ז'). ועכשיו, שאין בית המקדש קיים, אין שמחה אלא ביין, שנאמר 'וְיַיִן יְשַׂמַּח לְבַב אֱנוֹשׁ' (תהלים, ק"ד, ט"ו)."
הביטוי המקורי הוא בדברי רבי יהודה בן בתירא ולפיו בזמן בית המקדש השמחה הייתה בבשר הקורבנות, ובהיעדרו היא בשתיית יין. אולם הרמב"ם במשנה תורה כותב ששמחת יום טוב כוללת גם אכילת בשר וגם שתיית יין, בין בזמן בית המקדש ובין בהיעדרו:
אף על פי שהשמחה האמורה כאן, היא קרבן שלמים כמו שאנו מבארין בהלכות חגיגה, יש בכלל אותה שמחה, לשמוח הוא ובניו ובני ביתו כל אחד ואחד בראוי לו. כיצד: הקטנים, נותן להם קליות ואגוזים ומגדנות; והנשים, קונה להן בגדים ותכשיט כפי ממונו; והאנשים, אוכלין בשר ושותין יין, שאין שמחה אלא בבשר, ואין שמחה אלא ביין.
הביטוי המלא כורך את הבשר והיין ביחד. כך, למשל, בספר חכמת אדם לר' אברהם דנציג - קונטרס מצבת משה: ”...לא מבעיא שלא יספדו, אלא אפילו ישמחו - ואין שמחה אלא בבשר ויין, ואם כן - כיון שכך תיקנו בפירוש ולכן מותר...”
מקור נוסף המדבר על שמחה בבשר (ללא תזכורת ליין) מופיע בבמדבר רבה (וילנא). בהפטרה של פרשת נשא מסופר על מלאך שמגיע אל מנוח ואשתו (הוריו של שמשון), ומבשר להם על לידת בנם. מנוח הסובר שמדובר באדם רגיל, אומר "נַעְצְרָה נָּא אוֹתָךְ וְנַעֲשֶׂה לְפָנֶיךָ גְּדִי עִזִּים.". למה דווקא גדי עיזים? תשובת המדרש: "ונעשה לפניך גדי עזים" שמחתנו - ונשמח עמך בגדי עזים, לפי שאין שמחה אלא בבשר".
הבשר והיין כסמלים לשמחה

בהלכה היהודית, אכילת בשר שלמים מהווה גורם לשמחה; ממילא בשר עוף, שאינו קרב לקורבן שלמים, אינו נחשב לגורם שמחה (תוספות, תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף ח', עמוד ב'; רמב"ם חגיגה ב, י). בשל היקשרות הבשר והיין עם השמחה, חכמים אסרו לאוכלם בסעודה המפסקת שלפני תשעה באב. ברוב העדות איסור זה התרחב למנהג שלא לאוכלם מתחילת השבוע או מראש חודש אב. גם בימים בהם מותר ואף רצוי לאכול בשר יש הגבלות על אכילתו כגון איסור אכילת בשר בחלב והקפדה על כשרותו.
גם היין נחשב לסמל שמחה בולט ביהדות. נהוג לשתות יין לשם ציונם של ימים קדושים ליהדות ולשם חגיגתם של אירועים משמחים. היין הוא המשקה היחיד אשר זכה לברכה פרטית משלו, שיש לומר לפני השתייה:
אם מביאים יין יותר משובח מהקודם אף מברכים:
על דרך הלצה נהוג לומר על פי רש"י מפרשת נח - "יי"ש (=יין שרף. כינוי למשקאות חריפים בארצות אירופה) מרבותינו - דורשים אותו לשבח, ויי"ש דורשים אותו לגנאי", כלומר: קבלת משקה מהאדמו"ר או הרב - זהו מנהג משובח; אולם סתם שתייה ללא מטרה תורנית היא מגונה. גם לשתיית היין יש הגבלות כשרות.
ככל הנאות הגוף, המסורת היהודית מזהירה מפני התמכרות לאכילת בשר ולשתיית יין. אחד המקורות הברורים לכך קיים בדיון אודות בן סורר ומורה במסכת סנהדרין (ע' ע"א) שחייב לאכול בשר ולשתות יין כדי להעשות כזה. לפי ההלכה בן זה מתחייב במוות רק כאשר אכל בשר (זולל) ושתה יין (וסובא)
מאימתי חייב משיאכל תרטימר בשר וישתה חצי לוג יין האיטלקי
כשהפרשנים השונים (כרש"י והתוספות) זיהו את התמכרותו לבשר וליין כגורמי תסיסה בעייתיים, שיהפכו אותו לגורם מסוכן בחברה. לעומת זאת, יש הסוברים כי יש להמשיך את החיים ובכללם אכילת היין והבשר גם בימי אבל, כמו בסיפור הבא:
כשחרב הבית בשניה רבו פרושין בישראל שלא לאכול בשר ושלא לשתות יין. נטפל להן ר' יהושע. אמר להן: בניי, מפני מה אי אתם אוכלין בשר ואין אתם שותין יין? אמרו לו: נאכל בשר שממנו מקריבין על גבי מזבח ועכשיו בטל? נשתה יין שמנסכין על גבי המזבח ועכשיו בטל? אמר להם: אם כן, לחם לא נאכל שכבר בטלו מנחות! (אמרו לו) אפשר בפירות (אמר להם) פירות לא נאכל שכבר בטלו בכורים! (אמרו לו) אפשר בפירות אחרים (אמר להם) מים לא נשתה שכבר בטל ניסוך המים! שתקו. אמר להן: בני בואו ואומר לכם שלא להתאבל כל עיקר, אי אפשר שכבר נגזרה גזרה, ולהתאבל יותר מדאי אי אפשר שאין גוזרין גזירה על הצבור אא"כ רוב צבור יכולין לעמוד בה ... דין הוא שנגזור על עצמנו שלא לאכול בשר ולא לשתות יין, אלא אין גוזרין גזרה על הצבור אא"כ רוב צבור יכולין לעמוד בה
משמעות תפיסתית ופרשנויות

פתגם זה, שנטבע בהלכה היהודית בקשר לדרכי השמחה בחגים, ככל הנראה מצביע למעשה על כך שהיהדות היא דת ארצית ופרקטית המתייחסת בעין יפה לשמחה המגיעה מהנאות הגוף, ורואה בהן מנוף עיקרי ומרכזי להגיע אל השמחה. זאת, בניגוד לתפיסות הרוחניות, הסגפניות והפוריטניות, שסוברות כי הדרך לשמחה היא בהתעלות רוחנית מעל לצורכי הגוף ובפיתוח התבונה והמודעות העצמית ובקשת קרבת האלוהות, וכל שמחה אחרת, ובמיוחד גופנית, היא רעה חולה או לפחות מהווה סיכון רוחני. היהדות, שאיננה מחבבת במיוחד את הנזירות, סוברת כי הדרך לשמחה שאמורה להיות בחגים, אך לא רק בהם, היא גם באמצעים חיצוניים וממשיים כמו בשר, יין ובגדים יפים.
מפשטות לשון הגמרא נראה כי השמחה היא בבשר קרבנות שלמים, וכיום שאין קרבנות, אין דין שמחה בבשר, אלא רק ביין.
אולם, הרמב"ם לא למד כך את הגמרא ופוסק שגם כיום מצוות השמחה היא דווקא בבשר ויין ויש לאכול ולשתות:
כיצד? הקטנים נותן להם קליות ואגוזים ומגדנות, והנשים קונה להן בגדים ותכשיטין נאים כפי ממונו, והאנשים אוכלין בשר ושותין יין, שאין שמחה אלא בבשר ואין שמחה אלא ביין..."
כגון שנדר שלא ישתה יין או שלא יאכל בשר כך וכך ימים. אומרים לו: אלו ידעת בשעת הנדר, כי השבת או יום טוב שבכלל הימים הללו חייב אתה לאכול בהם בשר ולשתות יין (שנאמר "וקראת לשבת ענג") היית נודר? והוא אומר לא, ומתירין נדרו.
גם הרמב"ן, המשנה ברורה ופוסקים נוספים הלכו בדרכו של הרמב"ם, וסברו שיש לאכול בשר ולשתות יין, אך הזהירו על הגזמה ועל סביאה וזלילה.
העמדות שלא מחייבות אכילת בשר כמעשה שמחה

אומנם יש הרואים בביטוי זה אב טיפוס שמתווה היהדות כדי להגיע לתחושה של שמחה, להשתמש באמצעים חיצוניים כשרים כסולם לטפס אל השמחה שנחשבת למעלה טובה במיוחד. לשיטתם אין חיוב להשתמש בבשר וביין כאמצעי בלעדי להגיע אל השמחה, אלא המטרה היא תחושת השמחה כשלעצמה, וכל אדם צריך לבחור את האמצעים שיביאו אותו לידי כך; ומי שאכילת בשר או שתיית יין מצערת אותו ואינה גורמת לו להגיע אל השמחה צריך לחפש דרכים אחרות שיביאו אותו לידי כך. כפי שכתב הרמב"ם, שהשמחה היא "כראוי לכל אחד ואחד", שמשמחים נשים בקניית בגדים ותכשיטים וילדים באמצעות מגדנות וממתקים, לכל אדם יש דרכים משלו לשמוח.
בשו"ע השמיט המחבר את דין אכילת בשר ביום טוב ופסק שהחובה היא שתיית יין בלבד. הביאור הלכה (ד"ה כיצד משמחן) מסביר שבניגוד לכתוב ברמב"ם, השמיט המחבר את דין חובת אכילת בשר כי הוא פוסק כמו הגמ' בפסחים שהבאנו לעיל, דהיינו בזמן הזה אין חובה לאכול בשר "ועכשיו שאין בהמ"ק קיים אין יוצאין ידי חובת שמחה אלא ביין שנאמר ויין ישמח לבב אנוש אבל בשר אין חובה לאכול עכשיו כיוון שאין לנו בשר שלמים". אף על פי כן המשנה ברורה פסק שחובה לאכול בשר.
ניתוח צורני

הביטוי "אין X אלא ב-Y", היא צורה רווחת בלשון חז"ל, שמטרתה להדגיש ולחזק את הדרך המוצעת כדרך עיקרית ומרכזית, תוך שלילת אלטרנטיבות אפשריות. בין הביטויים הרבים שקיימים בתלמוד ניתן להביא לשם הדגמה את הביטוי, "אין תפלה של אדם נשמעת אלא בבית הכנסת." (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ו', עמוד א') ואת הביטוי "אין עומדין להתפלל אלא מתוך כובד ראש" (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל', עמוד ב').
הצורה השלמה של דרך הביטוי הזו היא "אין X ב-Y אלא ב-Z" כמו למשל הביטוי
"אין ארי נוהם מתוך קופה של תבן אלא מתוך קופה של בשר." (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ב, עמוד א')
ראו גם

המטבח היהודי
דת ואושר
הערות שוליים

↑  חכמת אדם, קונטרס מצבת משה א׳, טקסט דיגיטלי באתר ספריא
↑  במדבר רבא, פרשת נשא פרשה י, טקסט דיגיטלי באתר ספריא
↑  ראו נדרים דף ט:
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ט, עמוד א'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקכ"ט, סעיף ב'
↑  משנה ברורה, סימן תקכ"ט, סעיף קטן ג'
איידן ווייטאק-היסונג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 במאי 2007 (בן 17) אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  קנדה, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 פרופיל ב-IMDb
 
איידן ווייטאק-היסונג (באנגלית: Aidan Wojtak-Hissong; נולד ב-18 במאי 2007) הוא שחקן קנדי.
ביוגרפיה

איידן ווייטאק-היסונג נולד בווינה, אוסטריה ובגיל ינקות עבר עם משפחתו לקנדה. יש לו שני אחים, פינלי, שחקן גם כן, וקולבי.
קריירה

בשנת 2014 החלה דרכו בטלוויזיה, כאשר השתתף בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה הקנדית "The Stanley Dynamic" בה גילם את דמותו של לארי בצעירותו.
בשנת 2015, לאחר שהופיע בתפקיד קטן בסרט האימה "נעלמים" (Pay the Ghost) בבימויו של אולי אדל (אנ'), הוא הופיע בסרט הטלוויזיה "Charming Christmas" מבית ערוץ הולמרק בבימויו של קרייג פרייס, בתפקיד טיילר. כמו כן, באותה שנה השתתף בדיבוב סדרת האנימציה הקנדית "Playdate", בה דיבב את דמותו של ג'ייקוב.
בשנת 2020 הופיע בסדרה המקורית של נטפליקס "זה מה שחסר לי עכשיו", המבוססת על רומן גרפי באותו השם מאת צ'ארלס פורסמן (אנ'). בסדרה גילם את דמותו של ליאם נובאק, אחיה הצעיר של הדמות הראשית סידני (סופיה ליליס).
בשנת 2023 שיחק בסרט "אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט" בבימויו של קלי פרמון קרייג, בו גילם את דמותו של מוס פריד.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | נעלמים (אנ') | ילד צעיר |  |
| 2023 | אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט | מוס פריד |  |