stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גאוגרפיה של ארץ ישראל
הנגב > ההבדל בין מדבר יהודה לנגב

הגורם להיווצרותו של הנגב הוא היותו חלק מרצועת המדבריות העולמיים. מדבר יהודה, לעומת זאת, נוצר מגורם מקומי: מדבר יהודה הוא "מדבר בצל הגשם". תופעה זו נוצרת כאשר עננים מגיעים מהים (מכיוון מערב), וחולפים מעל הרי יהודה, הם מורידים גשמים בגלל האוויר הקר בהרים. כאשר הם מתקדמים מזרחה, הם מגיעים אל מעל מדבר יהודה הנמוך. בגלל האוויר החם במקום הנמוך – הם לא מורידים גשמים ונוצר המדבר. כאשר ממשיכים העננים מזרחה להרי עבר הירדן, הם חוזרים להוריד גשמים.
ראו גם

איים בישראל
לקריאה נוספת

מנשה הראל, דב ניר, גאוגרפיה של ארץ ישראל, עם עובד, 1995, תל אביב, 460 עמ'.
הורה ירושלים

| --- | --- |


הריקוד "הורה לאגדתי"
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  מרכז עפרון למחול בירושלים
 עובדים:  50 
 תקופת הפעילות:  שנת 1961 – הווה
 www.horajerusalem.org
 
הורה ירושלים, עמותה עירונית למחול ולזמר היא עמותה עירונית הפועלת תחת האגף לאמנויות בעיריית ירושלים ובחסות משרד התרבות והספורט. בפעילויות השוטפות של הורה ירושלים משתתפים מאות ילדים, בני נוער ומבוגרים.
תחת העמותה פועלות 4 להקות ייצוגיות (אפרוחים, נעורים, הלהקה הבוגרת והראשונים) וכ-40 קבוצות מחול בשלוחות בירושלים ובמסלולי הכשרה שונים כאשר הרפרטואר של מרבית הלהקות כולל פולקלור ישראלי, ריקודי עמים, עדות ומיעוטים, הווי ומשחק כמו גם ריקודים בסגנון עכשווי ומודרני. נוסף על להקות אלו פועלות תחת העמותה גם להקות היפ הופ, זומבה, ריקודי בטן ובלט והן פועלות כחלק מבית הספר למחול שמנהלת העמותה.
הלהקות הייצוגיות מייצגות את העיר ירושלים ואת ישראל בכלל, בפסטיבלים בארץ ובעולם.
היסטוריה

ב-1961 הקים עו"ד חיים ברנזון, שהיה אז סטודנט למשפטים, את הורה ירושלים יחד עם שישה זוגות סטודנטים. עם השנים התרחבה הלהקה, נפתחה להקת הנעורים וב-1975 הקימה ברכה דודאי את להקת האפרוחים ובכך הייתה לאחת מלהקות הילדים הראשונות בארץ.
בתחילת דרכה, פעלה הורה כאגודה עות'מאנית, לאחר מספר שנים החלה לפעול תחת האגף לאומנויות בעיריית ירושלים, עד לשנת 1997, בה נרשמה כעמותה רשמית הפועלת תחת העירייה.
מושבן המקורי של הלהקות היה בבית רינה ניקובה בירושלים ובשנת 2007 עבר למרכז עפרון למחול בעמק המצלבה, בניין בן 900 מ"ר אשר נבנה בעזרת תרומתו של דוד עפרון, באמצעות הקרן החדשה לירושלים (קרן שהקים אהוד אולמרט בתקופתו כראש עיריית ירושלים).
בשנת 2000, הוקמו ביוזמתו של אלכס סלע, שלוש שלוחות של ריקודי מחול ישראלי בתלפיות מזרח (בניהולו של מומי גיל), בקרית יובל (בניהולו של איתן יצחקי ז"ל) ובפסגת זאב (בניהולו של דודי יצחקי). מאז, הוקמו שלוחות נוספות בבית הכרם, עין הרים, גבעת זאב, הר אדר, צור הדסה, גבעת משואה וחוות הנוער הציוני בירושלים וכן במספר בתי ספר בעיר, בסגנונות מחול ישראלי והיפ הופ.
במקביל ללהקות המחול, פעלו בהורה שנים רבות גם תזמורת וחבורת זמר. חבורת הזמר הוקמה ונוהלה על ידי יוסי דווארה ואלי מתתיהו ופעלה שנים רבות עד לסגירתה בשנות ה-2000. מדי שנה הפיקה החבורה תוכנית מוזיקלית חדשה אשר עלתה באולמות השונית, צולמה והוקרנה ע״י הטלויזה הישראלית. לאחר מכן נפתחה שוב בשנת 2013 על ידי עדי חייט ופעלה במשך שנים אחדות. התזמורת של הורה ירושלים נוהלה על ידי צבי לדר ועבדו בה בין היתר אמיל אייבינדר ובוריס כץ כמנהלים אומנותיים וכמעבדים מוזיקליים.
בעלי תפקידים מרכזיים לאורך השנים

מאז נרשמה כעמותה ב־1997 ועד לשנת 2022, עמד בראשה עו"ד יאיר גרין. כיום, מכהנת ימית יואלי אלה כיושבת הראש יחד עם שאר חברי הוועד המנהל - ישראל שפירא, צבי רביב, אלי מתתיהו, סמי נבות, חיים כהן, איריס מונין, הדסה שטרן, סימה סיני, רחל צבעוני, יובב צור.
בתחילת דרכה של הורה, ניהל ישראל שפירא את הלהקה הבוגרת שהייתה אז הלהקה היחידה. כשנפתחו הלהקות הנוספות ניהלו אותן מספר רב של מנהלים אומנותיים, ביניהם - ברכה דודאי, רואי כבירי, טלי יפה-ניב, עדי גורדון-רולינגס, נעמה מור-דנה, שאול שני, מיכה נס, עופר מליח, שי גוטסמן, ריקי ורון, חגית זרגרי, טליה פז, אלעד שכטר, דניאל דרעי, לירון מוסצ'י, הראל יצחקי, שוקי הופמן, יורם כרמי, שלמה חזיז, איציק קטן, עוזי ניסים ולירן זכריה.
מעבר למנהלי הלהקות השונות, בעשרים השנים האחרונות קיים בהורה תפקיד מנהל אומנותי כללי של הלהקות. את התפקיד מילא שי גוטסמן למשך יותר מעשור, אותו החליפה חגית זרגרי וכיום ממלא את התפקיד הראל יצחקי.
במשך 60 שנות קיומן, להקות הורה ירושלים עבדו עם כוריאוגרפים רבים וביניהם עופר מליח, נעמי ארן, מיכאל ספיר, מיכה ספירא, יורי מירוצ'ניק, יהונתן גבאי, לאה אברהם, שוקי וגנר, לירון מוסצ'י, שאול שני, יורם כרמי, אלי כהן, אריק קטן, מיכה נס, רואי כבירי, יונתן כרמון, חגית זרגרי, נעמה מור-דנה, הראל יצחקי, עדי גורדון-רולינגס, שלמה חזיז, כרמית יעקובסון, טלי יפה-ניב, שי גוטסמן ושוקי הופמן.
מנכ"לי הורה ירושלים:
| --- | --- |
ישראל שפירא: 1961-2003 -
יוסי נבות: 2003-2006 -
שי גוטסמן: 2006-2012 -
קרן סולומון: 2012-2017
טלייה הקינן-רוז: 2017
במהלך שנותיה של העמותה, עבדו הלהקות עם מספר מעצבי תלבושות, הבולטים שבהם - ישראל שפירא, שלמה חזיז, מומי גיל ואנטול גורביץ'.
מופעים בולטים

אחת לשנה, מעלות להקות הורה ירושלים מופע מרפרטואר הלהקה ופעם בארבע שנים עולה מופע גאלה משותף. בין המופעים הבולטים במשך ההיסטוריה:
1996 – הורה 30 3000 (לציון 30 שנה ליסוד הורה ו־3000 שנים ליסוד העיר ירושלים)
2000 – עם ועולם
2001 – דאנסיקה
2003 – לא עוזב את העיר
2004 – רוח אביב
2006 – אומרים ישנה ארץ?
2006 – ברינה נרקודה (לציון 45 שנה להקמת הורה ירושלים)
2013, 2014 – היינו העתיד
2018 – מולדת יחפה
2019 – עומק שדה
2023 – זמן מקום
2023 - במהלך מלחמת חרבות ברזל הועלה מיצג מחול בכיכר החטופים בתל אביב
נוסף על מופעים אלו, כבר מעל ל-20 שנה מארגנת הורה ירושלים את פסטיבל ראשונים, פסטיבל בן מספר ימים המארח להקות מחול ישראל בגילאי 35 ומעלה מכל הארץ. במסגרת הפסטיבל מתקיימים מופעים, הרקדות, סיורים בירושלים ומאז 2015 מתקיימת תחרות הכוריאוגרפיה ע"ש שלמה חזיז, שהיה רקדן וכוריאוגרף וניהל את להקת הורה ראשונים במשך שנים רבות.
כמו כן, רקדו להקות הורה בטקס הדלקת המשואות הממלכתי בהר הרצל מספר פעמים, בריקודים הבאים:
1995 – הורה לאגדתי (מיכה ספירא)
1998, שנת היובל לישראל – השתובבות (יונתן כרמון)
2001 – רק בישראל (שי גוטסמן)
2006 – כוריאוגרפיה משולבת של ריקודי הורה
2008 – חמש שנים על מיכאל (עדי גורדון-רולינגס)
2009 – פתאום קם אדם (עדי גורדון-רולינגס)
2015 – בראשית (חגית זרגרי) ומחרוזת משותפת בכוריאוגרפיה של חגית זרגרי וגדי ביטון שכללה קטעים מהריקוד הורה מחודשת (חגית זרגרי)
בוגרי הלהקה

בשישים שנותיה, גידלה הורה ירושלים רקדנים רבים אשר השתלבו בתחומי המחול והמשחק וביניהם:
רקדני להקת בת שבע והאנסמבל – אורי עופרי, אור שרייבר, ניצן רסלר, אייר אל-עזרא, עדי זלטין, דניאל אגמי, ארז זוהר, דניאל דרעי, תמר רוזנצוויג ותום ניסים.
חיה סמיר - רקדנית, זמרת ויוצרת.
ניב סולטן – שחקנית.
שרון אייל – כוריאוגרפית.
חופש שכטר – כוריאוגרף.
דניאל אגמי – כוריאוגרפית.
פרסים והישגים

| שנה | פסטיבל | פרס | ריקוד |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | פסטיבל כרמיאל | מקום ראשון בתחרות הכוריאוגרפיה | מכאן והבלקן (שי גוטסמן) |
| 1998 | פסטיבל ריקודי עמים במקסיקו | מדליית השלום |  |
| 2004 | פסטיבל כרמיאל | מקום ראשון בתחרות הכוריאוגרפיה | התוף (עופר מליח) |
| 2006 | פסטיבל כרמיאל | מקום ראשון בתחרות הכוריאוגרפיה | קונצרטינה וגיטרה (חגית זרגרי) |
| 2009 | הפסטיבל הגדול של CIOFF (אנ') בדיז'ון | מקום שני בתחרות הכוריאוגרפיה ופרס חביבי הקהל |  |
| 2012 | פסטיבל כרמיאל | הביצוע הטוב ביותר | אהבתי כך (חגית זרגרי) |
| 2015 | פסטיבל המחול בצ'אונן, דרום קוריאה | מקום שלישי בתחרות "World Best Dancer", פרס עידוד יצירה ופרס חביבי הקהל | דואט על העיר (יורם כרמי) |
| 2016 | פסטיבל ראשונים | מקום ראשון בתחרות הכוריאוגרפיה ע"ש שלמה חזיז | רועה ורועה (חגית זרגרי) |
| 2017 | פסטיבל המחול בצ'אונן, דרום קוריאה | פרס עידוד יצירה ופרס חביבי הקהל |  |
| 2017 | פסטיבל דימונה | מקום ראשון בתחרות הכוריאוגרפיה | הורה מחודשת (חגית זרגרי) |
| 2022 | פסטיבל כרמיאל | מקום ראשון בתחרות הכוריאוגרפיה | זמן שאין לו שם (דניאל דרעי) |
נוסף על פרסים אלו, נבחרה הורה לייצג את ירושלים ואת ישראל בארץ ובעולם במספר אירועים:
ב-1979 הופיעה הורה אפרוחים באירוויזיון שהתקיים בבנייני האומה בירושלים.
ב-1998 הוזמנה על ידי משרד החוץ לייצג את ישראל באקספו בקנדה.
ב-2003 נסעה להופיע בצ'ייקובסקי הול במוסקבה ובעקבות כך נבחרה לייצג את מדינת ישראל בכנס נגד הטרור בקרנגי הול בניו יורק והופיעה עם הריקוד לחלום אחרת (שי גוטסמן).
ב-2010 ייצגה את ישראל באקספו בשנגחאי יחד עם דוד ד'אור. וב-2011 נבחרה לייצג את המדינה עם מופע באורך מלא בבודפשט.
ב-2012 נסעה לאבוג'ה לטובת ציון 25 שנים של יחסים בין ישראל לניגריה.
הורה נבחרה להוביל מספר סדנאות באקדמיה למחול בטביליסי שבגאורגיה וצוות הלהקה אף מוכר כנציגי עמותת הכוריאוגרפים הגיאורגית בישראל.
נוסף על אלו, מדי שנה מופיעה הורה בטקסים ממלכתיים של עיריית ירושלים כדוגמת טקס יקיר ירושלים וכנס ראשי ערים מרחבי העולם.
להקות הורה ירושלים

להקות הבית:
הריקוד "בנות הפלא" בביצוע להקת האפרוחיםפוצל'ה – כיתות א-ב.
עתודונת – כיתות ג-ד.
עתודת אפרוחים – כיתות ה-ו.
אפרוחים – כיתות ו-ח.
נעורים - כיתות ט-יב.
להקה בוגרת – כיתה יב עד גיל 30.
ראשונים – גיל 30 ומעלה.
לקריאה נוספת

כתבה שנעשתה ב־1998 על הורה אפרוחים
נדב מן, נולד לרקוד: על רקדן ההוֹרָה, ההיא עם ה-היי, באתר ynet, 5 באוגוסט 2011
כתבה על פסטיבל ראשונים השנתי שמארגנת הורה ירושלים
כתבה לכבוד 40 שנה להקמת הורה ירושלים
כתבה על זכייתה של הורה בתחרות הכוריאוגרפיה בכרמיאל
מרב יודילוביץ', נפטרה מייסדת להקת המחול "הורה אפרוחים", באתר ynet, 11 בינואר 2009
ההיא עם הה"א: חגיגות 100 שנה לריקוד ההורה הלאומי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 באוגוסט 2023
הערות שוליים

↑  הורה אפרוחים ירושלים, באתר magazines.rokdim.co.il
↑  רוני דורי, חופש שכטר: האיש שהרקיד נשים, באתר הארץ, 17 ביוני 2009
↑   שיר חכם, הכוריאוגרפית דניאל אגמי מספרת למה עזבה את ישראל, בת שבע ואוהד נהרין, באתר הארץ, 15 באפריל 2014
הריקוד "יורינקה" מאת יורי מירוצ'ניק
הריקוד "בקצב אחר" מתוך המופע היינו העתיד
הריקוד הזוכה בתחרות הכוריאוגרפיה בפסטיבל כרמיאל 2022 - "זמן שאין לו שם"
אסף לחובסקי

| --- | --- |

 לידה:  1966 (בן 58 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב (1993)  בית הספר למשפטים בהרווארד (1997) 
 השתייכות:  הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב 
 תחומי מחקר:  היסטוריה של המשפט, דיני מסים 
 פרסים והוקרה:  פרס חשין (2016) 
 
אסף לחובסקי (נולד ב-1966) הוא פרופסור מן המניין בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. כיהן בעבר כסגן דקאן למחקר וכמנהל המכון למשפט והיסטוריה ע"ש קרן דייוויד ברג בפקולטה, וכעורך ראשי של כתב העת "משפט חברה ותרבות", היוצא לאור מטעם הפקולטה.
ביוגרפיה

אסף לחובסקי למד לתואר ראשון במשפטים בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, וסיים בהצטיינות בשנת 1992; במקביל למד לתואר שני בהיסטוריה במסגרת התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן, והשלים אותו בהצטיינות יתרה. התמחה במשרד עורכי הדין ש. הורוביץ ושות' ואצל נשיא בית המשפט העליון, השופט אהרן ברק. לאחר מכן כתב את עבודת הדוקטור באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית, תואר שקיבל בשנת 1997. במהלך לימודיו זכה במלגת פולברייט, מלגת רוטשילד, במענק מחקר של קרן וולף להיסטוריה של המשפט, ובמלגה של קרן לתרבות יהודית.
עם שובו לישראל, הצטרף לסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב בדרגת מרצה, בשנת 2000 קודם לדרגת מרצה בכיר, בשנת 2004 לדרגת פרופסור חבר, ובשנת 2010 קודם לדרגת פרופסור מן המניין. הוא היה מרצה אורח בבית הספר קרדוזו למשפטים בישיבה יוניברסיטי בניו יורק (2004), בפקולטה למשפטים באוניברסיטת טורונטו, קנדה (2004), ובבית הספר למשפטים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA).
בין השנים 2013 ל-2016 כיהן כסגן הדקאן לענייני מחקר בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
לחובסקי חבר בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, הפועל נגד שינויי המשטר שהוצעו במערכת המשפט בשנת 2023.
מחקר משפטי

תחומי המחקר העיקריים של לחובסקי הם משפט והיסטוריה ודיני מיסים והוא חיבר עשרות מאמרים בעברית ובאנגלית בתחומים אלו.
ספרו על הקשר שבין משפט וזהות בתקופת המנדט הבריטי זיכה אותו בפרס יונתן שפירא לספר הטוב ביותר בשנת 2006, מטעם האגודה ללימודי ישראל.
בשנת 2006 התמנה לראש מרכז צגלה לחקר בין-תחומי של המשפט, תפקיד שאותו מילא עד לשנת 2009 וב-2012 התמנה לראש מכון דייוויד ברג למשפט והיסטוריה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2009 ל-2011 לחובסקי כיהן כעורך הראשי של כתב העת Theoretical Inquiries in Law וכחבר במערכת כתב העת Law and Social Inquiry. מאז שנת 2015 משמש כחבר במערכת כתב העת Comparative Legal History, ובמערכת של הוצאת הספרים של מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות.
בשנת 2016 זכה בפרס חשין למצוינות אקדמית במשפט. גם כן באותה שנה, התמנה לתפקיד העורך הראשי של כתב העת משפט חברה ותרבות, בהחליפו את פרופסור מנחם מאוטנר.
פרסומים אקדמיים מרכזיים > ספריו

Law and Identity in Mandate Palestine (2006) (זוכה פרס שפירא לספר הטוב ביותר בלימודי ישראל מטעם האגודה ללימודי ישראל)
Tax Law and Social Norms in Mandatory Palestine and Israel (Cambridge University Press, 2017).
עורך: The History of Law in a Multicultural Society: Israel 1917-1967 (Dartmouth: Ashgate, 2002) (Ron Harris, Alexandre Kedar, Assaf Likhovski and Pnina Lahav, eds.)
פרסומים אקדמיים מרכזיים > מבחר מאמריו

"תדמיות קולוניאליות ומשפט אנגלי בבית המשפט העליון של ארץ ישראל המנדטורית," זמנים 56, 87 (1996)
"משפט עברי ואידאולוגיה ציונית בארץ ישראל המנדטורית" ספר הזיכרון לאריאל רוזן-צבי 633 (מ' מאוטנר, א' שגיא ור' שמיר עורכים, רמות, 1998)
"החינוך המשפטי בארץ ישראל המנדטורית" עיוני משפט כה 291 (2001)
"בין שני עולמות: מורשת המשפט המנדטורי במדינת ישראל בראשיתה" ירושלים בתקופת המנדט 253 (י' בן אריה עורך, יד יצחק בן צבי, 2003)
"כינון גבולות וטשטושם: משפט, לאומיות ושיח קולוניאלי ערבי בתקופת המנדט" עיוני משפט כז 627 (2003)
"בתי המשפט והימנעות ממס בשנים הראשונות שלאחר קום המדינה: אינטרסים מעמדיים או שיקולים מעשיים?" מחקרי משפט כא 575 (2005)
"אימון באזרחות: יצירת הציות לדיני המס בישראל של שנות החמישים" זמנים 97, 46 (2007)
"משפטנים ערבים וזהות צרפתית בארץ ישראל המנדטורית" מחקרי משפט כה 213 (2009)
"שפחות, כלות ופועלות: ילדות ארץ ישראליות", בתוך הספר: ״חוקה אחת ומשפט אחד לאיש ולאישה: נשים, זכויות ומשפט בתקופת המנדט״ (אייל כתבן ואח׳, אוניברסיטת בר-אילן, 2010)
הערות שוליים

↑  "מי אנחנו", פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.
↑  ליאורה בילסקי, גובֶה המס, הגנגסטר והפיראט: ביקורת על ספרו של אסף לחובסקי, מעשי משפט ט(2), 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301517205171  BIBSYS: 7051105  BnF: cb16542961v (data)  CiNii: DA19212230  GND: 1154969142  ISNI: 0000 0000 6702 0605  LCCN: n2005086559  NTA: 317855239  ORCID: 0000-0003-2128-5239  SUDOC: 136691706  VIAF: 36331630   WorldCat (עם VIAF): 36331630
רפי אמית

| --- | --- |

אמית עם צמיד אליפות העולם בפוקר הראשון שלו לאחר הזכייה בשנת 2005
 לידה:  1979  (בן 45 בערך)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  פוקר 
 הישגים
 שיאים אישיים:  2 צמידי אליפות העולם בפוקר
 
רפי אמית (אמשיקשוילי) (נולד בשנת 1979) הוא שחקן פוקר ישראלי. זכה בשני צמידים באליפות העולם בפוקר.
קריירה

אמית נולד וגדל בעיר חולון. כבר כשהיה בגיל התיכון נחשף לעולם ההימורים. לאחר שחרורו מצה"ל, הוא עבד בעבודות מזדמנות אך לא הצליח להשתלב.
החל משנת 2002 עבר ללאס וגאס, שם שיחק פוקר בבתי קזינו באמצעות אתרי אינטרנט ובטורנירים מאורגנים.
בשנת 2005 רשם אמית הישג יוקרתי, כאשר סיים במקום הראשון בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר, וזכה בסך של 511,835 דולר ובצמיד אליפות העולם.
בשנת 2006 סיים רביעי בטורניר אומהה בסבב אליפות העולם, וזכה בסך של 143,444 דולר.
בשנת 2007 זכה אמית בצמיד השני בסבב אליפות העולם, ובסך של 227,005 דולר. בכך נכנס לרשימה של ארבעה ישראלים בלבד שזכו בשני צמידים ומעלה.
בשנת 2010 סיים במקום החמישי בטורניר Aussie Millions וזכה בסך של 13,386 דולר.
בשנת 2016 היה שותף למשפט מתוקשר עם רשות המיסים, בסופו נקבע כי אמית נדרש לשלם על חלק מרווחיו מס בישראל כהכנסת עבודה. בשנת 2018 נדחה ערעורו בבית המשפט העליון.
סטטיסטיקות

פירוט הזכיות באליפות העולם בפוקר:
| שנה | טורניר | פרס |
| --- | --- | --- |
| 2005 | $10,000 Pot Limit Omaha | $511,835 |
| 2007 | $1,000 Deuce to Seven Triple Draw Lowball w/rebuys | $227,005 |
במהלך הקריירה זכה עמית בסך של 955,545 דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם סך של 942,159 דולר מסבב אליפות העולם.
בסבב אליפות העולם, זכה ב-2 צמידים, הגיע 4 פעמים לשולחן הסופי וסיים 8 פעמים במיקומים שמקנים זכיות כספיות.
הערות שוליים

1 2   אפרת נוימן, הישראלי שהרוויח 20 מיליון שקל במשחקי פוקר - וכמה קיבלה רשות המסים?, באתר TheMarker‏, 22 ביוני 2016
↑   אפרת נוימן, מזל או מומחיות? שחקן הפוקר רפי אמית הפסיד בעליון לרשות המסים, באתר TheMarker‏, 10 באוקטובר 2018
רונה ישראל קולת

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  המאה ה־20 לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין, הקולג' המלכותי למוזיקה 
 סוג קול:  סופרן 
 
רונה ישראל-קולת היא זמרת סופרן ישראלית בעלת קריירה בינלאומית, מוזיקולוגית ומנהלת המאסטרקלאס והתחרות ע"ש ז'מבוקי לשירה אומנותית, ירושלים.
קורות חיים

רונה ישראל-קולת נולדה בלונדון, אנגליה ועלתה לישראל בגיל 8.
למדה בתיכון תלמה ילין במגמת אמנות פלסטית. בעלת תואר ראשון בביצוע מטריניטי קולג' אוף מיוזיק, לונדון, ותואר שני (אמן) מהקולג' המלכותי למוזיקה, לונדון. את תואר רב-אמן (קונצרט-אקזמין) רכשה באוניברסיטת מיינץ.
לאחר לימודיה הייתה סולנית בבתי אופרה במיינץ, גיסן, דסאו, המבורג ועוד. השתתפה בין היתר בפסטיבל האביב בהיידלברג, פסטיבל היידן באייזנשטדט, פסטיבל האופרה הקאמרית של ריינסברג, בריטן פירס, פסטיבלי אבו–גוש ופסטיבל שלזויג–הולשטיין. הופיעה במגוון תפקידים אופראיים וקונצרטים עם תזמורות בישראל ומחוצה לה, ביניהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, תזמורת הרדיו של פרנקפורט, התזמורת הפילהרמונית של ריינלנד פפלץ. הופעותיה ברדיו ובטלוויזיה כוללות הקלטות ל"קול המוסיקה" במסגרות "אתנחתא", עם אנסמבל המאה ה-21, רסיטל אמן, ופורטרט אישי ברשת הטלוויזיה הגרמנית מ.ד.ר. (MDR).
בין היצירות שנכתבו עבורה והושמעו על ידה בהופעות בכורה: "נעימות שחורות" למילותיה של אלזה לסקר שילר  (הגרסה לקול גבוה) "לא ילמדו עוד מלחמה" ו"תפילה חדשה" מאת רחל גלעין, יצירות משל הגר קדימה, יחזקאל בראון, אייל באט ועוד.
מייסדת ומנהלת המאסטרקלאס הבינלאומי לשירה אמנותית, ירושלים (IMVAJ), וחברת פורום המלחינות בישראל. בשנת 2020 החלה להגיש פינה שבועית בנושאי שירה וחברה בתוכנית "שלושה שיודעים" ברשת כאן תרבות של תאגיד השידור הישראלי.
רונה קולת מרצה בנושאי שירה ומוזיקה. מלמדת פיתוח קול ופדגוגיה ווקאלית במכללת לוינסקי ומנהלת את הסטודיו הישראלי להפקה קולית נכונה.
עבודה אקדמית

דוקטורנטית בפקולטה למוזיקה באוניברסיטה העברית בהנחייתה של פרופסור רוני גרנות. בעלת תואר מוסמך (מחקרי) במוזיקולוגיה במסגרת התוכנית למדעי הקוגניציה באוניברסיטה העברית בירושלים. עבודת המחקר שלה מתמקדת בזייפנות ("הזייפנות כתופעה דינמית") בהפקה קולית נכונה וצמצום הפער בין אימון לביצוע. עבודת המאסטר הוצגה במספר כנסים בינלאומיים וזכתה לציטוטים רבים.[דרוש מקור]
חיים אישיים

מתגוררת בזכרון יעקב עם משפחתה.
פרסים

פרס טריניטי קולג' אוף מיוזיק לשירת הליד הגרמני
פרס רויאל קולג' אוף מיוסיק לשירת הליד הגרמני
כלת המלגה לאופרה קאמרית בריינסברג, גרמניה.
פרס על שם הופמן בתחרות בתי ספר למוזיקה בגרמניה.
1997-2001 כלת המלגה על שם אנני אייזלר-להמן במיינץ, גרמניה.
2000 פרס ביירוית של אגודת ריכארד ואגנר בוויסבאדן, גרמניה.
2002 זוכה בתחרות הבינלאומית לשירה אופראית על שם אריקה קוט, גרמניה.
מישל רוקה

| --- | --- |

 לידה:  1961 (בת 63 בערך) דבלין, אירלנד 
 מדינה:  אירלנד 
 השכלה:  אוניברסיטת קולג' בדאבלין  טריניטי קולג'  אוניברסיטת בריסטול 
 בן או בת זוג:  ג'ון דיוויין (1981–1990)  ואן מוריסון 
 
מישל רוקה (באנגלית: Michelle Rocca; נולדה ב-1961) היא דוגמנית ומנחת טלוויזיה אירית.
ראשית חייה

רוקה נולדה בדבלין כאחת משישה ילדים. בבגרותה, היא למדה יוונית, היסטוריה וציוויליזציה של רומא העתיקה וארכאולוגיה איטלקית וצרפתית באוניברסיטת קולג דבלין, בנוסף היא בוגרת תואר מאוניברסיטת בריסטול ודוברת מספר שפות.
קריירה

ב-1980 רוקה נבחרה למיס אירלנד וזכתה במקום השלישי בתחרות "מיס אינטרנשיונל" וייצגה את אירלנד במיס עולם. לאחר השתתפותה בתחרויות יופי היא עבדה כדוגמנית. כמו כן,
היא שימשה כמגישה ב-RTÉ, ערוץ הטלוויזיה הממלכתי של אירלנד הנמצא בבעלות המדינה.
רוקה הנחתה את אירוויזיון 1988 וב-1990 שימשה כפרשנית האירוויזיון בטלוויזיה האירית, באותה שנה היא גם הנחתה את תחרות מיס עולם.
ב-1995 הופיעה עם בן זוגה ואן מוריסון (כיום בעלה לשעבר) על עטיפת אלבומו Days Like This (אנ').
חיים אישיים

לרוקה חמישה ילדים: שתי בנות מנישואיה הראשונים לכדורגלן ג'ון דיוויין, בת מקאתאל ראיין, איתו הייתה מאורסת ונפרדה כשהייה בהיריון עם בתם המשותפת, קאתאל הוא בנו של המיליונר טוני ראיין שנמנה בין מייסדי חברת התעופה ריינאייר ושני ילדים מוואן מוריסון.
השחור החדש (אלבום)

השחור החדש הוא אלבום הבכורה של גיא מזיג, שיצא בשנת 2015.
האלבום כולל 9 שירים, ביניהם שני חידושים של מזיג לשיריו מלהקת הדורבנים שבה היה חבר: "את" ו"אם רק תדברי". מתוך האלבום יצאו הסינגלים "לבד במדבר", "רוצה שנתממש" ו"עושה קסמים ורוקנ'רול".
רשימת השירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי גיא מזיג.
| השחור החדש> מס' | השחור החדש> שם | השחור החדש> משך | השחור החדש>  | השחור החדש>  | השחור החדש>  | השחור החדש>  | השחור החדש>  | השחור החדש>  | השחור החדש>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | קסם  | 4:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | רוצה שנתממש  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | מתעורר מאוחר  | 4:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | לבד במדבר  | 3:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | את  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | אמון  | 4:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | עושה קסמים ורוקנ'רול  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | כמו פעם  | 3:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | אם רק תדברי  | 6:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 39:23 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים

גיא מזיג -מילים, לחנים, שירה, גיטרות, עיבוד, תזמור והפקה
טל רונן - תופים
דני שניידרמן - גיטרה בס
עידו זלזניק - פסנתר, האמונד, קלאבינט, מוג, וורליצר
יוסי מור - פסנתר, קלאבינט, המונד, וורליצר
נדב גיימן - כלי הקשה
גילי לייבוביץ' - טמבורין
אדיר כוכבי - חצוצרה
גל דהן, גלעד רונן - סקסופון
יעלי ארז, מגי היקרי, עדי כהן - קולות
פיני ארובייב, יונתן דנינו - סמפלים
עידן רייכל - פנדר רודס
חן שנהר, ניצן קנטי - כינורות
נועם חיימוביץ' וינשל, ניצן קנטי - ויולה
נועה איילי - צ'לו
מיכאל שוורץ - פנדר
הפקה:
פיני ארונבייב - מאסטרינג, מיקס
יונתן דנינו - מיקס
גילי לייבוביץ', יונתן דנינו, גיא ווב, ברק יחזקאלי, ארן לביא - טכנאי הקלטה, עריכה
יוני חזק (צ'וזק) - עוזר טכנאי
הערות שוליים

↑  במקור מתוך האלבום "לוי" מאת הדורבנים
↑  במקור מתוך האלבום "אחד אחרי השני" מאת הדורבנים
מרחב לכיש

| --- | --- |

שוטרי יחידת הסיור המיוחדת לכיש מאבטחים את הכניסה לעיר שדרות לאחר מתקפת הפתע, אוקטובר 2023
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   משטרת ישראל
 סוג:  מרחב גאוגרפי משטרתי
 בסיס האם:  רחוב הנביאים 4, רובע י',  אשדוד
 פיקוד
 יחידת אם:   מחוז דרום
 יחידות בת:  תחנת אשדוד  תחנת אשקלון  תחנת שדרות  תחנת קריית מלאכי  תחנת קריית גת
 דרגת המפקד:    ניצב משנה
 מפקד נוכחי:  רועי ולדמן
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תחנת משטרה (מרחבית ועירונית)
 כתובת:  רחוב הנביאים 4, רובע י'
 מיקום:   אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2013 – 2015 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2015 
 
 קואורדינטות:  31°46′44″N 34°39′01″E﻿ / ﻿31.778845908482°N 34.650355520191°E﻿ / 31.778845908482; 34.650355520191
  (למפת אשדוד מוגדלת) מרחב לכיש(למפת אשדוד רגילה) מרחב לכיש(למפת השפלה רגילה) מרחב לכיש(למפת השפלה מוגדלת) מרחב לכיש
 
מרחב לכיש הוא אחד משלשת המרחבים במחוז הדרום של משטרת ישראל. מרחב לכיש חולש בדרום בשדרות, במזרח
מורדות הר חברון, ואשדוד בצפון. מטה המרחב שוכן ברחוב הנביאים 4 ברובע י' באשדוד.
מפקד המרחב הנוכחי הוא ניצב משנה רועי ולדמן.
התחנה המרחבית נחנכה ב-2015, ומאז משמשת גם את העיר אשדוד לאחר שתחנת המשטרה הישנה ששכנה ברובע ה' נסגרה.
תחנות

מרחב לכיש מאגד 5 תחנות:
| תחנה | מיקום | אחריות בגזרת התחנה |
| --- | --- | --- |
| אשדוד | הנביאים 4, אשדוד | אשדוד, ניר גלים, בני דרום |
| אשקלון | הנשיא 80, אשקלון | אשקלון, באר גנים, ניצן |
| קריית מלאכי | משה שרת 19, קריית מלאכי | כפר מנחם, יד בנימין, ניר בנים, זרחיה, משואות יצחק, הודיה, ברכיה, כפר סילבר, באר טוביה, כפר ורבורג, כפר אחים, תלמי יחיאל, חצב, בני עי"ש, גן יבנה, ביצרון, נווה מבטח, קבוצת יבנה, חצור אשדוד, שדה עוזיהו, אמונים, גבעתי, רבדים |
| קריית גת | לכיש 2, קריית גת | אליאב, שקף, אמציה, כרמי קטיף, בני דקלים, לכיש, בית גוברין, בית ניר, גלאון, נחלה, גת, עוזה, שדה משה, סגולה, ורדון, מנוחה, קוממיות, עוצם, נגבה, ניר ח"ן, נהורה, נוגה, שדה יואב, תלמים, שדה דוד, אבן שמואל, אחוזם |
| שדרות | פארק תעשיות ספירים | משען, בת הדר, בית שקמה, גיאה, תלמי יפה, כוכב מיכאל, מבקיעים, אור הנר, חלץ, ברור חיל, גברעם, כרמיה, זיקים, ארז, נתיב העשרה, רוחמה, דורות, יכיני, איבים, גבים, מפלסים, כפר עזה, נחל עוז |
יס"מ לכיש

יחידת הסיור המיוחדת (יס"מ) של משטרת מרחב לכיש ייעודה מתן מענה מבצעי מהיר לאירועי פח”ע ואירועים פליליים חריגים המצריכים התערבות של כוח מבצעי לוחם והגדלת נוכחות השוטרים בכדי לשמור על שלום הציבור.
באוקטובר 2023, עם פרוץ מתקפת הפתע על יישובי עוטף עזה שוטרי יס”מ לכיש היו בין הראשונים להילחם במחבלים שחדרו לישראל בימי הלחימה הראשונים והיחידה קיבלה את האחריות לדאוג לניקוי העיר שדרות ממחבלים או כל איום ביטחוני אחר.
הערות שוליים

1 2  הושלם פינוי מתחם תחנת המשטרה הישנה ברובע ה', באתר אשדוד אונליין, ‏9 במאי 2021
↑  מרחבים ותחנות במחוז דרום, באתר משטרת ישראל
↑  עופר אשטוקר, שלום למפקד ניצב משנה רועי ולדמן נכנס רשמית לתפקיד מפקד מרחב לכיש, באתר אשדוד נט, ‏27 באפריל 2023
↑  עיריית אשדוד פינתה את מתחם תחנת המשטרה הישנה