stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיים יהודה ליב ליטווין
ביוגרפיה > חזרה לליטא

בשנת ה'תרמ"ז, 1887, נישא בשנית לבתו של הרב אלעזר משה הורוויץ מפינסק. בתחילת הקיץ של אותה שנה, היה מועמד למשרת ראש מורי ההוראה של וילנה. הוא שלח לשלמה בובר מכתב ובו ביקש ממנו להבהיר במכתב לש"י פין את נסיבות עזיבתו את ברודי, כדי לקבל את תמיכתו של האחרון במינויו לתפקיד. במקביל שלח גם חמיו החדש מכתב המלצה לפין, אך ללא הועיל, למעשה המינוי לא יצא אל הפועל.
בהמשך הקיץ, הוזמן לכהן כרבה של סמרגון על כיסאו של הרב הקודם, רבי חיים אברהם שפירא שנפטר שנתיים קודם לכן.
עם הגיעו לליטא מולדתו, נהיה מעורב גם בענייני הציבור מלבד ענייני ההלכה, הוא תמך בשנת 1892 ברב נתן מרקוס אדלר מלונדון בעת ניסיון ההיפרדות של קהילת יוצאי רוסיה ופולין בלונדון מקהילתו, ובעת שהתחולל בליטא פולמוס המוסר, חתם בשנת 1897 על "קול קורא" שפורסם ב"הצפירה", התומך בתנועת המוסר.
בעת כהונתו בסמרגון, עמד בראש ה"קיבוץ", הישיבה הגבוהה המקומית שהוקמה בידי רבי אריה לייב שפירא. לצדו עמד הרב מנשה יוסף גינצבורג, חתנו של הרב הקודם רבי חיים אברהם שפירא, שמינויו לרבנות העיר נדחה בידי ועד הקהילה, אך שימש כמו"צ בסמרגון והיה מיודד עם הרב ליטווין. בתקופת סמרגון סמך לרבנות עשרות רבנים ששימשו אחר כך ברבנות עיירות באירופה ובארצות הברית, מבחן ההסמכה היה מורכב ומדוקדק, ונמשך שבועיים. בין הרבנים שנסמכו: רבי זלמן סורוצקין, נסמך על ידו בשנת תר"ס בהיות הרב סורוצקין בחור בן 20 שנה בלבד, הרב ליטוין כותב שאף שאין דרכו לסמוך בחור טרם הנשאו "יצאתי מגדרי הפעם ואדעתא דגברא רבא לא נדרי" הרב ברוך אפשטיין; הרב יצחק בונין; הרב שמעון יעקב הלוי גליקסברג; הרב ישראל יעקב יפה ממנצ'סטר; הרב חיים פסחוביץ, "הרב האדום"; והרב מאיר קרליץ. תלמידים נוספים שלו מתקופה זו: הרב אליעזר סילבר ושאול חנא קוק.
הוא נפטר בשבת י"א בסיוון ה'תרס"ג, 6 ביוני 1903 לאחר מחלה ממושכת, בעת ההלוויה הוכרז על ביטול מלאכה כללי בעיר.
לקריאה נוספת

מאיר וונדר, ר' חיים יהודה ליב (סוסניצר) ב"ר ישראל ליטוין, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ג, עמ' 464–468
הערות שוליים

↑  לעיתים: ליטווינוב.
↑  לפי מאיר וונדר, שנת לידתו היא ה'תר"ב, 1842.
↑  מקורות וציטוטים מתשובות אלו, אצל מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר, להלן בפרק "קישורים חיצוניים", עמ' 3_8.
↑  כך נוקט אייזנשטט, דור רבניו וסופריו, בערכו. להלן "לקריאה נוספת".
↑  יהושע מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר וספרו, שערי דעה, כפר חב"ד תשע"ב, עמ' 2.
↑  הרב הורוויץ, שלימים נעשה חותנו מנישואים שניים של הרב ליטווין, תיאר במכתב: ”עוד בראותי אותו בפעם הראשונה במינסק זה עשרים שנה... ראיתי אז והגדתי גם לידידי, אשר בעוצם בקיאותו הוא אחד בדורינו”.
↑  אייזנשטט, דור רבניו וסופריו, בערכו. להלן "לקריאה נוספת".
↑  האדר"ת, סדר אליהו, ירושלים תשמ"ד, עמ' 44.
↑  ראו מקורות וצילומי העיתונות אצל מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר, להלן בפרק "קישורים חיצוניים".
↑  שו"ת רחש לבב, סימן מח.
↑  ראו ציטוטים ואזכורים אצל מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר, להלן בפרק "קישורים חיצוניים". עמ' 18-20.
↑  עדות בעניין זה מובאת אצל משה צינוביץ, ספר סמורגון, עמ' 93–94. מצוטט אצל מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר, להלן "קישורים חיצוניים".
↑  נ"מ גלבר, תולדות יהודי ברודי, בתוך: ערים ואמהות בישראל: ברודי, ירושלים תשט"ו, עמ' 301. מצוטט אצל מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר, להלן "קישורים חיצוניים". הערה 116.
↑  עליו ראו: מאיר וונדר, ר' שמעון ב"ר חיים יהודה ליב ליטוין, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ג, עמ' 468-469.
↑  מחבר הספר "גבעות עולם" (וילנה תרנ"ח).
↑  הרב אפשטיין היה גיסו, אף הוא חתנו של הרב אלעזר משה הורוויץ.
↑  קוק לא הוסמך לרבנות לאחר שאביו לא שלח לו "דמי סמיכה" כדי לשלם לרב המסמיך, ולכן לא ניגש לבחינות. ראו על כך אצל מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר, להלן פרק "קישורים חיצוניים", עמ' 7- הערה 165 בשם הרב דוד צבי הילמן.
מכון בית יעקב למורות

ערך זה עוסק בסמינר בית יעקב בירושלים, המוסד החינוכי העל-יסודי החרדי הראשון בירושלים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


 מוסד חינוכי
 השתייכות:  חרדי
 תקופת הפעילות:  תרצ"ט (1939) – הווה
 מייסדים:  הרב הלל ליברמן, הרב פנחס יעקב לוין
 התמחות:  הוראה, הכשרה מקצועית טכנולוגית, מסלול לתלמידות עם צרכים מיוחדים
 מגמות:  הוראה, חשבונאות, אדריכלות ועיצוב פנים, הנדסת תוכנה, מוזיקה, עיצוב גרפי, ייעוץ פנסיוני.
 בעלי תפקידים
 מנהל:  הרב ישראל לוין
 מיקום
 מיקום:  מנחת יצחק 21 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′37″N 35°12′38″E﻿ / ﻿31.793683°N 35.210646°E﻿ / 31.793683; 35.210646
  (למפת ירושלים מוגדלת) מכון בית יעקב למורות(למפת ירושלים רגילה) מכון בית יעקב למורות(למפת הרי ירושלים רגילה) מכון בית יעקב למורות(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מכון בית יעקב למורות
 
מכון בית יעקב למורות (המכונה גם: "הסמינר הישן") הוא סמינר בית יעקב בירושלים. זהו המוסד החינוכי העל-יסודי החרדי הראשון בירושלים, המשתייך לרשת החינוך החרדית בית יעקב. המוסד כולל כיום תיכון עיוני (ט'-י"ב), כיתות על-תיכוניות להכשרה להוראה ולמקצועות טכנולוגיים, מרכז השתלמויות ומרכז לימודי ותעסוקתי לתלמידות עם צרכים מיוחדים. למוסד סניפים בקריית ספר, באלעד וסניף חדש בירושלים. במוסד, שהוקם בשנת תרצ"ט (1939), לומדות תלמידות מבתים חסידיים, ליטאיים ומעדות המזרח. המוסד הצמיח רבבות בוגרות הפועלות כמורות, גננות, מנהלות ומחנכות בבתי הספר של רשת "בית יעקב" ברחבי הארץ ומחוצה לה, בבתי-ספר של רשתות חינוך חרדיות שונות ובחינוך הממלכתי-דתי.
היסטוריה > בית הספר

"מכון בית יעקב למורות" הוקם בשנת תרצ"ט (1939), על ידי "מרכז בית יעקב בארץ ישראל" שריכז את בתי-הספר "בית יעקב" שהוקמו ברחבי הארץ במהלך שנות השלושים. היה זה המוסד השני מסוגו בארץ ישראל, אחרי סמינר שצ'רנסקי שנוסד בתל אביב חודשים אחדים קודם לכן. הסמינר הוקם כהמשך לבית-הספר היסודי של התנועה בירושלים, שנוסד בשנת תרצ"ד (1934), על-מנת לענות על הצורך המיידי של בתי-הספר וגני "בית יעקב" ברחבי הארץ במורות ובגננות חרדיות בעלות הכשרה פדגוגית מתאימה. במחזור הראשון למדו 15 תלמידות, בוגרות בית-הספר היסודי "בית יעקב" בירושלים ובשנים הראשונות התקיימו הלימודים בשעות הערב בשתי הדירות ברח' דוד ילין ששימשו את בית הספר היסודי.
בל"ג בעומר תש"ז התקיים מעמד הנחת אבן הפינה במגרש שנרכש בסוף רחוב שמואל הנביא עבור מבנה חדש לסמינר ולפנימייה. בעקבות מלחמת השחרור והיותה של שכונת שמואל הנביא חשופה ליריות צלפים ירדניים תוכניות אלה לא מומשו. במקום זה, עבר הסמינר בסוף שנות הארבעים למבנה ישן בשכונת קטמון (רחוב ניל"י 7), ששימש את הסמינר בעשורים הבאים.
בסוף שנת הלימודים תש"ח (1948) למדו במוסד 130 תלמידות וכעבור שנתיים עמד מספרן על 250. בתשכ"ד (1964) למדו במוסד 1,057 תלמידות. באותה עת פעל הסמינר בכמה מבנים: 13 כיתות למדו בקטמון בכיתות צפופות, עשר כיתות נוספות למדו במבנה בית הספר "בית יעקב המרכז" ברח' מלכי ישראל ושש כיתות בית-הספר המקצועי פעלו בדירות ברח' דוד ילין ובשכונת זיכרון משה.
בשנות השישים נבנה בשכונת תל-ארזה (סמוך לגן-החיות הישן) "קריית מכון בית יעקב למורות" - מבנה רחב-ידיים שיועד ל-1,500 תלמידות מכל המסלולים. במבנה החדש עשרות כיתות מרווחות ומעבדות, אולם כינוסים, מטבח, חדרי אוכל ואולם התעמלות. הלימודים בבניין החדש החלו באמצע שנת הלימודים תשכ"ה (1965), עם השלמת האגף הראשון. בהמשך אוכלסו יתר אגפי המבנה. במבנה זה שוכן המוסד כיום.
באמצע בשנות השמונים הוקם סמינר "מרכז בית יעקב למורות" על ידי הרב ישעיהו ליברמן. משנות התשעים נוסדו בירושלים סמינרים עצמאיים נוספים של רשת "בית יעקב".
בינואר 2025 הוגשה תובענה ייצוגית נגד עיריית ירושלים בגין אפליה עדתית, הכוללת תביעה לפיצוי כספי למשפחות של נערות ממוצא ספרדי שלא התקבלו לסמינר.
היסטוריה > הפנימייה

עם היווסדו של הסמינר הוקמה לצידו פנימייה, עבור תלמידות עולות, לתלמידות מחוץ לירושלים ולימים גם עבור תלמידות מחוץ-לארץ. בתחילה פעלה הפנימייה בבניין הסמינר בקטמון, והתגוררו בה 25 תלמידות. בשנת תשל"ה (1975) הושלם בניין הפנימייה ברח' סורוצקין 38, לא הרחק מ"קריית מכון בית יעקב למורות", ומאכלס כמאתיים וחמישים תלמידות. בשנים האחרונות עברה הפנימייה לבעלות פרטית.
היסטוריה > סניפים

לקראת שנת הלימודים תשע"ז (2017) הוקם סניף בעיר מודיעין עילית ובשנת הלימודים תש"פ פועלות בו כיתות תיכוניות (ט-יב). בשנת הלימודים תשע"ח (2018) הוקם בעיר אלעד סניף נוסף ובשנת הלימודים תש"פ פועלות בו 4 כיתות תיכונות (ט-יא).
באותה שנה הוקם בירושלים סניף המיועד, ל"בנות מצטיינות ולמשפחות בני תורה איכותיות". בשנת הלימודים תש"פ פועלות בו 3 כיתות ט-יא.
תיכון - כיתות א-ד סמינר (כיתות ט-יב)

בשנת הלימודים תש"פ לומדות בכיתות התיכון כ-1,900 תלמידות, כשבכל מחזור 12-10 כיתות מקבילות, מהן ארבע "כיתות חסידיות" המיועדות לתלמידות מבתים המקושרים לחצרות חסידיות.
תיכון - כיתות א-ד סמינר (כיתות ט-יב) > התיכון העיוני

כמו רוב התלמידות בבית יעקב, בכיתות י"א וי"ב ניגשות התלמידות ל"מבחני סאלד" המאפשרים המשך לימודים במסלולים להוראה בסמינרים של "בית יעקב" ומשנת 2012 מוכרים על ידי משרד החינוך כבחינת בגרות חלקית, הניתנת להשלמה לתעודת בגרות מלאה.
הסמינר מקיים חוגי העשרה אחרי שעות הלימודים, בהם: יישומי מחשב, הדרכה בתיבת עבודות, יידיש, תפירה, צילום, מקהלה, התעמלות, מחול, אמנות ועוד. בנוסף, מקיים הסמינר פעילות-קיץ, הכוללת חוגים, סיורים, טיולי וימי עיון.
תלמידות התיכון משתלבות בפעילות התנדבותית במסגרת ארגון "חדר חסד", שהוקם בשנת תשל"ז (1977). תחומי ההתנדבות כוללים סיוע למשפחות במצוקה, חונכות לימודית וחונכות רגשית לילדות, "אימוץ" נשים קשישות וגלמודות בבתי-אבות וסיוע לילדים עם צרכים מיוחדים במסגרת פרטנית, במועדוניות, בדירות טיפוליות וב"תוכנית תל"ם" (להלן).
תיכון - כיתות א-ד סמינר (כיתות ט-יב) > התיכון המקצועי

בעבר פעל גם תיכון מקצועי עבור תלמידות משכונות מצוקה ומערי הפריפריה שגדלו במשפחות מסורתיות וחילוניות. תוכנית הלימודים כללה לימודי-קודש, מקצועות חול בסיסיים והכשרה במגמות תפירה, פקידות והנהלת חשבונות, כלכלת-בית ומטפלות. הבוגרות קיבלו תעודת מקצוע. התיכון המקצועי פעל בבניין הסמינר ובמספר מוקדים נוספים. בשנים האחרונות נסגרו המוקדים הללו וכיום מוצע בתיכון מסלול עיוני בלבד.
סמינר (לימודים על-תיכוניים)

בכיתות העל-תיכוניות נלמדים לימודי קודש חול. לצדם נלמדים לימודי הוראה או הכשרה אחרת. בשנת הלימודים תש"פ לומדות בכיתות הסמינר (יג-יד) כ-650 תלמידות בכל מחזור, כשבכל מחזור 11 כיתות מקבילות ו4 כיתות חינוך מיוחד וכיתה מיוחדת לבעלות קשיים לימודיים.
מסלולי ההוראה הם הוותיקים בסמינר והנחשבים כמועדפים על-ידו. בתחום ההוראה מוצעים שלושה מסלולים: הוראה כוללת, הוראה לגיל הרך וחינוך מיוחד. מוצעות לתלמידות התמחויות במקצועות כמו לשון, ספרות, טבע, אנגלית, גרפיקה וציור, התעמלות, מחשבים, מתמטיקה, היסטוריה, יידיש ומוזיקה. לקראת שנת הלימודים תשע"ט (2019) הוצעו גם התמחויות כמו סיוע רגשי באמצעות אמנויות.
סמינר (לימודים על-תיכוניים) > לימודי הכשרה - התמחויות טכנולוגיות

בשנת תשנ"ה (1995) הוצעו בסמינר ההתמחויות: מחשבים, ראיית חשבון, עיצוב גרפי, אדריכלות ועיצוב אפנה. לקראת שנת הלימודים תשע"ט (2019) הוצעו: אדריכלות ועיצוב פנים; הנדסת תוכנה מתקדמת; מוזיקה, סאונד והפקה מוזיקלית; עיצוב גרפי ותקשורת חזותית; עיצוב פנים; צילום ומדיה דיגיטלית; ראיית חשבון; ייעוץ מס; ייעוץ פנסיוני; חשבונאות וניהול עסקי.
לתלמידות בכיתות ה-ו מוצעים לימודי העשרה בערב, שבהם ניתן לבחור שני קורסים בתחומים נוספים כמו עיצוב גרפי, עיצוב אירועים, בימוי והפקה.
בשנת תשכ"ה (1965) הוקמה במסגרת הסמינר מסגרת-המשך לבוגרות כיתות יג-יד (ה-ו סמינר), בשם "בית המורה" (כיום: "מכון ההכשרה וההשתלמויות"). מכון זה היה מיועד עבור בוגרות המעוניינות ללמד במסגרות תיכוניות ומורות ביסודי המעוניינות להרחיב את אופקיהן. לימודים של שנה נוספת במסגרת זו מקנים לבוגרות את הדירוג "מורה מוסמכת בכירה" או "גננת מוסמכת בכירה" מטעם משרד החינוך, ביהדות ובתחום ההתמחות הנוסף שנלמד בסמינר. בוגרות לימודי ההכשרה המקצועית יכולות, במסגרת "בית המורה", להשלים לימודי הוראה במקצוע ההכשרה, המאפשר הוראה במגמות טכנולוגיות בכיתות ט-יב.
סמינר (לימודים על-תיכוניים) > מכון הכשרה והשתלמויות

מכון ההכשרה והשתלמויות מציע לבוגרות הסמינר לימודי המשך, הכוללים קורסים פרונטליים ומקוונים להרחבת אופקים, וכן השתלמויות המוכרות לגמולים, ל"אופק חדש" ול"עוז לתמורה". במסגרת המכון ניתן ללמוד לקראת תואר שווה ערך: "אקוויוולנט לתואר בוגר" ("דרגה מס' 1") ו"אקוויוולנט לתואר מוסמך" ("דרגה מס' 2").
בנוסף, מתקיימות במכון תוכניות לנשות חינוך ותיקות וגמלאיות.
סמינר (לימודים על-תיכוניים) > מכון להכשרת מורות לגולה ע"ש שרה שנירר

בשנת תשכ"ח (1968) החל לפעול בסמינר מכון להכשת מורות לגולה (אנ': Beth Jacob Jerusalem - BJJ) המיועד לבוגרות תיכונים חרדיים מארצות הברית, קנדה ואירופה. התוכנית, שארכה שנה אחת ומתקיימת בשפה האנגלית, כוללת בעיקרה לימודי קודש, פרקים בתולדות ישראל ופדגוגיה, נוסף על לימודי עברית. בשעות הערב משתתפות התלמידות בפעילות חברתית במסגרת פנימייה. בתום התוכנית זכאיות הבוגרות תעודת מורה מוסמכת להוראת מקצועות היהדות בבתי ספר חרדיים בתפוצות. בשנים האחרונות עבר המכון לבעלות פרטית.
מרכז תל"ם (תוכנית לימודים מותאמת) לתלמידות עם צרכים מיוחדים

בשנת הלימודים תשמ"ח (1988) נפתחה בסמינר תוכנית לתלמידות עם צרכים מיוחדים - יזמה ראשונית מסוגה. התוכנית משלבת של התלמידות בקהילה הכללית של המוסד. רצף הליקויים נע בין לקות למידה ועד מוגבלות שכלית. במרכז גם מטפלות באמנות, במוזיקה, בדרמה ובגינון.
בשנת הלימודים תש"פ נותן מרכז תל"ם נותן מענה לכ-550 תלמידות, בכיתות התיכון והסמינר (ט-יד).
במרכז פועל מפעל לעבודה שיקומית המציע לבוגרות התוכנית מעל גיל 21 מסגרת תעסוקתית מוגנת בשכר ברמות שונות. הבוגרות עובדות במטבח, מפעל למגזרות-נייר, מפעל אריזה לאביזרי שמחות, מפעל תפירה ורקמה.
פרסומים

מעלות: ביטאון תלמידות מכון בית יעקב למורות ירושלים. במה למאמרים מפי רבני ומורת הסמינר, יצירות פרי עטן של תלמידות ובוגרות וחדשות הסמינר. התפרסם בין השנים תשכ"ז-תשע"ב (1967–2012) בתדירות של פעם עד פעמיים בשנה.
אני חומה: ביטאון תלמידות חטיבת א-ב. במה למאמרים, סיפורים ושירים פרי עטן של התלמידות. התפרסם בתדירות בלתי סדירה בסביבות שנת תשס"ד.
מנהלי המכון

הרב הלל ליברמן - מונה למנהל הראשון של בית-הספר היסודי "בית יעקב" בירושלים. לימים מנהל "מרכז בית יעקב בארץ ישראל".
הרב פנחס יעקב לוין - מייסד הסמינר באספה בבית הרב יעקב חנוך סנקביץ. ניהל את הסמינר מאז עלותו ארצה בניסן ת"ש (04.1940) ועד אמצע שנות השבעים.
הרב חנוך שמחה בונים לוין - בן הרב פנחס יעקב לוין. ניהל את הסמינר מאמצע שנות השבעים ועד שנת תשע"ב (2012).
הרב בנימין שצ'רנסקי - מנהל 'סמינר שצ'רנסקי' בתל אביב. ניהל ביד רחבה את הסמינר יחד עם עמיתו הרב בונים לוין.
הרב ישראל לוין (מחנך) - בן הרב חנוך שמחה בונים לוין. מנהל את הסמינר משנת תשע"ב (2012).
לקריאה נוספת

משה עקיבה דרוק, "מכון בית יעקב למורות בירושלים". בתוך ספר הכנסייה הגדולה (עמ' 226–234), ירושלים: אגודת ישראל העולמית, הוועד הפועל, תש"ם (הספר בקטלוג ULI)
יהודית גולן, בית הלל: הרב הלל ליברמן - האיש והמפעל (עמ' 209–270), ירושלים: ארגון בנות בית יעקב - בתיה, תשס"ט (הספר בקטלוג ULI)
עדנה היישריק, בית היוצר: ספר היובל, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, תשע"ז (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

1 2 3  מכון בית יעקב בירושלים, הארץ, 14 בספטמבר 1966
↑  מיכל שאול, פאר תחת אפר, ירושלים: יד יצחק בן צבי ויד ושם, 2014, עמ' 161
↑  , פעולה מבורכת שת המפעל למען ילדי ישראל ו'בית יעקב', הדרך, י"א אייר תש"ז (02.05.1947), עמ' 1
↑  , הונחה אבן הפינה לבנין המרכזי של המפעל למען ילדי ישראל וסמינריון 'בית יעקב', קול ישראל, כ"ח אייר תש"ז (15.05.1947), עמ' 1
↑  יהודית גולן, בית הלל: הרב הלל ליברמן - האיש והמפעל, ירושלים: ארגון בנות בית יעקב - בתיה, תשס"ט, עמ' 248
1 2  עדנה היישריק, בית היוצר: ספר היובל, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, 1997
↑  שם, עמ' 161
↑  , משנת תרצ"ט ועד היום, המודיע, י"ג בכסלו תשכ"ד (29.11.1963)
↑  , החלה בנייתו של האגף השני למכון בית יעקב למורות בי-ם, המודיע, ג' בכסלו תשכ"ד (19.11.1963), עמ' א
↑  , מה יכלול שלב הבניה הנוכחי?, המודיע, י"ג כסלו תשכ"ד (29.11.1963), עמ' ה
↑  , החלו הלימודים בבנין החדש של מכון בית יעקב למורות בירושלים, המודיע, א' אדר ב' תשכ"ה (05.03.1965), עמ' ו
↑  אליעזר היון, התביעה שרוצה לחסל את האפליה והגזענות במערכת החינוך החרדית, באתר ynet, 16 בינואר 2025
↑  , חלומה של שרה שנירר בהתגשמות מלאה, המודיע, כ"ד באדר תשל"ה (07.03.1975), עמ' ג
1 2 3 4  עדנה היישריק (עורכת), בית היוצר: ספר היובל, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, תשע"ז
↑  צבי סלע, הסיפור האמיתי: מדוע עשרות בנות במודיעין עילית עדיין ללא סמינר, באתר בחדרי חרדים, ‏כ"ב תמוז תשע"ו - 28.07.2016
↑  ישראל כהן, חדש בעולם הסמינרים בירושלים, באתר כיכר השבת, ‏ג' באדר תשע"ז (01.03.2017)
↑  מעיין שחף, מערכת לימוד משלימה לחינוך החרדי - סוגיית הנשים, גדיש י"ד, 2014, עמ' 80-85
↑  בתוככי הסמינר, שלהי חורף תשנ"ה, עמ' 17
↑  קיץ תשע"ט - הכל כאן אצלנו, ירושלים: מכון בית יעקב למורות
↑  ארגון החסד וההתנדבות שע"י "מכון בית יעקב למורות - ירושלים", תשע"ט
↑  משה עקיבה דרוק, ספר הכנסיה הגדולה, ירושלים: אגודת ישראל העולמית, הוועד הפועל, תש"ם, עמ' 228-229
↑  "בתוככי הסמינר", שלהי חורף תשנ"ה, עמ' 17
↑  מדריך לתלמידה בכיתות הסמינריוניות, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, תשע"ח, עמ' 30-43
↑  מדריך לתלמידה בכיתות הסמינריוניות, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, תשע"ח, עמ' 46-65
↑  שם, עמ' 67-69
↑  משה עקיבה דרוק, ספר הכנסיה הגדולה, ירושלים: אגודת ישראל העולמית, הוועד הפועל, תש"מ, עמ' 228
↑  מדריך לתלמידה בכיתות הסמינריוניות, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, תשע"ח, עמ' 11-12
1 2  מידעון מכון הכשרה והשתלמות תש"פ, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, תשע"ט
↑  1.29.6.4 דרגות שכר שוות ערך לתואר ראשון לבוגרי מוסד להכשרת עובדי הוראה, באתר cms.education.gov.il
↑  משה עקיבה דרוק, ספר הכנסיה הגדולה, ירושלים: אגודת ישראל העולמית, הוועד הפועל, תש"ם, עמ' 229-231
↑  מרכז תל"ם - תוכנית לימודים מותאמת, ירושלים: מכון בית יעקב למורות, תשע"ט
↑  יעקב אבוביץ, בד"ה: הרב בונים לוין ז"ל, מנהל הסמינר הישן, באתר חדשות היהדות החרדית, ‏03.11.2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311644605171  GND: 5567037-4  ISNI: 0000 0001 1512 9964  LCCN: n92015649  VIAF: 157245721   WorldCat (עם VIAF): 157245721
מייה שם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 באפריל 2002 (בת 22) 
 מדינה:  ישראל
 מקום מגורים:  שוהם, ישראל ישראל
 ידועה בשל:  נחטפה על ידי מחבלי חמאס בטבח בפסטיבל נובה בטבח שבעה באוקטובר
 השקפה דתית:  יהודיה
 
מייה שֵׁם (נולדה ב-29 באפריל 2002) היא אזרחית ישראלית שנחטפה על ידי ארגון הטרור חמאס במהלך הטבח בפסטיבל נובה ליד רעים, כחלק מטבח שבעה באוקטובר 2023. הסרטון שלה מהשבי ושחרורה לאחר מכן ב-30 בנובמבר 2023 התפרסמו בתקשורת הבין-לאומית, וסיפורה סוקר בכל רחבי העולם.
ביוגרפיה

מייה נולדה לקרן ודוד שם, ונכדתו של מוסא (משה) מכלוף ניצול שואת לוב וניצול פרעות טריפולי. היא גדלה והתחנכה בשוהם, בת שנייה במשפחה בת ארבעה ילדים. בתום שירותה בצה"ל החלה לעבוד במכון קעקועים.
ב-7 באוקטובר 2023 תקפו מחבלי חמאס את פסטיבל המוזיקה "נובה" ליד קיבוץ רעים, כחלק מטבח שבעה באוקטובר. במהלך הטבח במסיבה נרצחו 383 אזרחים וארבעים נלקחו כבני ערובה לרצועת עזה.
שם השתתפה בפסטיבל עם חברה, אליה טולדנו בן ה-28. בסביבות השעה 6:30 בבוקר, כשהתחילו להישמע אזעקות, שם וטולדנו החלו לנסוע לכיוון ביתם. לאחר 25 דקות, חיכו להם שני טנדרים ובהם מחבלים חמושים. המחבלים ירו על חלונות הרכב, ואחד מהם ירה בידה. "ירו לנו על החלונות. אחד החמאסניקים הסתכל עליי וירה לי ביד מטווח מאוד קצר. צעקתי 'אין לי יד!' אמרתי 'שמע ישראל', לא רציתי למות", היא סיפרה. לאחר מכן, אחד המחבלים החל לגעת בפלג גופה העליון, ואחר כך לקח אותה והסיע אותה לרצועת עזה כשהיא אוחזת בידה הפצועה. "משום מקום בא רכב עם ארבעה מחבלים. אחד מהם משך אותי מהשיער, הכניס אותי לרכב, הוריד לי את הראש – ונסענו לעזה", אמרה. בדצמבר 2023, גופתו של טולדנו התגלתה וחולצה על ידי כוחות של חטיבה 551 ומיחידה 504 באגף המודיעין במבצע מיוחד.
ביוגרפיה > השבי

כשהגיעה לעזה, שם הוכנסה לתוך חדר אחורי של בית חולים. את פצע הירי בידה ניתח וטרינר באמצעות חתיכת פלסטיק, ובמשך שלושה ימים הייתה בלי הרדמה או משככי כאבים. יום לאחר הניתוח הכריחו אותה להצטלם לסרטון התעמולה לחמאס, ולשבח את התנאים בשבי. לאחר מכן הורו לה לעטות חיג'אב והיא הועברה לחדר פנימי בו גרים אשתו וילדיו של המחבל. הילדים נהגו ללעוג ולצחוק עליה. אשתו הייתה מביאה לו אוכל, בלי להביא דבר למייה. "אשתו נכנסה פעם בכמה ימים, דיברה איתו, הביאו לו אוכל, קפה, תה, ולי כלום. היו ימים שהיא לא הייתה נותנת לי לאכול בכלל" היא אמרה. בבית אחר היא בישלה אוכל לשוביה בכדי להקליל את האווירה, "זה היה להירצח, או לעשות להם 'טבחה', או להיאנס".
חמאס פרסם את הסרטון של שם ב-16 באוקטובר, תשעה ימים לאחר החטיפה. בסרטון היא אומרת שהיא נפצעה ומתחננת להחזיר אותה למשפחתה. היא אמרה: "אני רק מבקשת שיחזירו אותי הביתה כמה שיותר מהר למשפחה שלי. בבקשה תוציאו אותנו מפה כמה שיותר מהר. בבקשה." בנוסף, נאלצה לשבח את התנאים בשבי ולהודות למחבלים. "היו אנשים טובים ונחמדים, ואוכל טוב". ממשלת צרפת גינתה את הסרטון והובילה את אמה של שם, קרן, לקיים מסיבת עיתונאים בתל אביב הקוראת לשחרורה המיידי.
שם הועברה בין בתים בעזה באמצעות אמבולנס. מספר ימים לפני שחרורה, היא נלקחה לתוך מנהרות חמאס בעומק של כ־60 מטר, שם נתקלה לראשונה בבני ערובה ישראלים אחרים במהלך השבי.
ביוגרפיה > השחרור מהשבי

שם הייתה אחת מ-105 בני הערובה ששוחררו לאחר 54 ימים בשבי ב-30 בנובמבר במהלך הפסקת האש הזמנית. נשיא צרפת עמנואל מקרון תיאר את שחרורה כ"שמחה גדולה". מטה משפחות החטופים והנעדרים שיבח את "רוח הלחימה" שלה.
מספר שבועות לאחר מכן התראיינה לערוץ 12 וערוץ 13, הראיונות שודרו ב-29 בדצמבר. שם תיארה את התנאים הקשים בשבי, וזאת יחד עם מספר ראיונות של חטופים נוספים ששוחררו וסיפרו על היחס הגרוע והתנאים הקשים. היא אמרה: ”עברתי שואה, כולם שם מחבלים, אין שם אזרח אחד תמים”.
לאחר שחרורה, פיתחה שם אפילפסיה כתוצאה מהטראומה ומחוסר השינה במהלך השבי.
סיפורה סוקר בערוצי חדשות בעולם, ביניהם BBC, CNN, ניו יורק טיימס, פוקס ניוז ועוד. חשבון האינסטגרם שלה הגיע תוך זמן קצר למעל 250 אלף עוקבים.
באוגוסט 2024 נבחרה לדגמן את קולקציית שמלות הכלה של המעצבת ריקי דלאל.
חיים אישיים

בנובמבר 2024 שם התארסה לבן זוגה ינון חסון.
ראו גם

טבח שבעה באוקטובר
הטבח בפסטיבל נובה
מלחמת חרבות ברזל
הערות שוליים

↑  Ivana Kottasová, Hamas releases first video of a hostage taken to Gaza, CNN, ‏17 באוקטובר 2023
1 2 3  "כמו חיה בגן חיות": כך סיקרו בעולם את עדותה של מיה שם ששוחררה מהשבי, באתר מעריב אונליין, 30 בדצמבר 2023
↑  Carlo Versano, Hamas Executes Supernova Festival Hostage Who Was Kidnapped With Freed Captive Mia Schem, The Messenger, ‏15 בדצמבר 2023
1 2  HE FR EN ES מייה עדיין שם, באתר מייה שם
↑  בהרצליה התרגשות גדולה לאור שחרורה של מייה שם, באתר עיריית הרצליה, ‏30 בנובמבר 2023
↑  ברהנו טגניה, ‏תחקיר המשטרה חושף: 364 נטבחו במסיבת הטבע ברעים, באתר ‏מאקו‏, 17 בנובמבר 2023
↑  אלון חכמון, ‏תחקיר המשטרה חושף: כך מסיבת הטבע הפכה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות ישראל, באתר מעריב אונליין, 18 בנובמבר 2023
1 2 3 4  שי גל, ‏"אמרו שלא אצא משם בחיים, התנצלתי בפני החטופים כששיחררו אותי": העדות מהשבי של מייה שם, באתר ‏מאקו‏, 29 בדצמבר 2023
↑  נינה פוקס, צה"ל חילץ את גופתו של אליה טולדנו מרצועת עזה, באתר ynet, 15 בדצמבר 2023
↑  אור רביד, ‏צה"ל חילץ את גופתו של החטוף אליה טולדנו ז"ל מרצועת עזה, באתר ‏מאקו‏, 15 בדצמבר 2023
1 2  יעל צ'כנובר, ציניות ואכזריות עד הרגע האחרון: חמאס אילץ את מייה "לשבח" את התנאים בשבי, באתר ynet, 1 בדצמבר 2023
↑  "אם את בוכה, מאיימים לשלוח אותך למנהרות": מייה שם משחזרת, באתר וואלה, 29 בדצמבר 2023
↑  טל שלו, נשיא צרפת: "קורא לשחרורה המיידי וללא תנאי של מייה שם", באתר חמ"ל, ‏17 באוקטובר 2023
1 2 3 4  Spiro, Amy, Freed hostage Mia Schem: ‘I experienced hell. There are no innocent civilians in Gaza’, The Times of Israel, ‏19 בדצמבר 2023
↑  Gavrielov, Nadav, An Israeli hostage describes her time in captivity in searing detail., ניו יורק טיימס, ‏30 בדצמבר 2023
↑  FitzGerald, James, Mia Schem: Wounded festival-goer in Hamas hostage video freed, BBC, ‏30 בנובמבר 2023
↑  מייה שם, שחזרה מהשבי, חושפת: "הפרצוף של המחבל עוד בראש שלי", באתר מעריב אונליין, 29 בדצמבר 2023
↑  ליאור ורוצלבסקי, "עברתי שואה, כולם שם מחבלים": מייה שם מספרת הכול על השבי, באתר חדשות 13, 29 בדצמבר 2023
↑  מאור בן הרוש‏, מהשבי בעזה לשמלת כלה: מייה שם בקמפיין ניצחון, באתר וואלה, 18 באוגוסט 2024
↑  פרסום ראשון: מייה שם התארסה | ForReal, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-11-28
סוכן הלילה

| --- | --- |

 סוגה:  סדרה המבוססת על ספר, סדרת מסתורין, סדרת מתח 
 יוצרים:  שון ראיין 
 שחקנים:  גבריאל באסו  שרה דז'רדן  איב הארלו  פולה אוונס-אקינגבולה  אנריקה מרסיאנו  הונג צ'או  די. בי. וודסייד  לוסיאני ביוקנן  פיניקס ראי 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  20
 הפקה
 הפצה:  נטפליקס 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  23 במרץ 2023 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סוכן הלילה (באנגלית: The Night Agent) היא סדרת טלוויזיה מסוגת מותחן פעולה, בכיכובם של גבריאל באסו ולוסיאני ביוקנן. הסדרה נוצרה על ידי שון ראיין על פי רומן בעל אותו השם מאת מתיו קווירק.
הסדרה עלתה לשידור בנטפליקס ב-23 במרץ 2023. בארבעת ימיה הראשונים היא הפכה לסדרה השלישית הנצפית ביותר בנטפליקס, ותוך שבוע היא חודשה לעונה שנייה, בניגוד לתכנון שתהיה זו סדרה בעלת עונה אחת. באוקטובר 2024, קיבלה הסדרה חידוש לעונה שלישית בת 10 פרקים עוד לפני עליית העונה השנייה.
הסדרה צולמה ברחבי קולומביה הבריטית, קנדה כשהעיר ונקובר משמשת כוושינגטון הבירה.
העונה השנייה שודרה ב-23 בינואר 2025.
עלילה

פיטר סאת'רלנד, סוכן FBI זוטר, מאייש את מרתף הבית הלבן במשמרות לילה. הוא נדרש לשבת ליד מכשיר טלפון השמור למקרי חירום בלבד. לילה אחד הטלפון מצלצל וסאת'רלנד צולל לתוך עולם של קונספירציות פוליטיות בינלאומיות ומלאות באקשן. הוא נקלע לקונספירציה שבה מעורבת חפרפרת רוסית שהסתננה לרמות הגבוהות ביותר של ממשלת ארצות הברית. כדי להציל את האומה, הוא מתחיל במצוד נואש אחר הבוגד. כדי לעשות זאת הוא משתף פעולה עם העדה לרצח, רוז לרקין ובדרך נאלץ להגן עליה מפני אנשים שרצחו את דודיה.