stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יונתן בנימין הלוי הורוויץ
ביוגרפיה > עלייתו לארץ ישראל

בשנת תרס"ו (בערך 1906) החליטה ועדה בארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם (פקוא"מ), שיש לשלוח נציג קבוע של הארגון לארץ ישראל אשר ייבחן מקרוב וייפקח על כספי החלוקה. לתפקיד נבחר הרב הורוויץ. החל משנת תרס"ח (1908) עמד בראש כולל הולנד ודויטשלנד (כולל הו"ד) ושימש נציג פקוא"מ בירושלים. עם עלייתו ארצה ערך מספר רפורמות במבנה הכוללים והחלוקה. כן שימש בא כוח קהילת יהודי פרנקפורט בארץ.
במסגרת תפקידו אשר נשען על מקורות מימון גדולים, ובפעילות ציבורית ענפה מעבר לתפקידיו הרשמיים, פעל הרב הורוויץ לאורך שנים בתחומים מגוונים: חלוקת כספים לנזקקים ותלמידי חכמים, סיוע כלכלי במקרי אסון, טיפוח מערכות החינוך בערים ובמושבות (דוגמת נצח ישראל בפתח תקווה), חיזוק הדת ופיקוח הכשרות במושבות, ועוד. היה חבר בוועדי פעולה שונים ובעמותות ציבוריות, השתתף בכנסים ציבוריים מפעם לפעם וכתב בקביעות בעיתונות הארצי-ישראלית (בעיקר בעיתון מוריה). לעיתים מזומנות נסע לאירופה.
ניהל לאורך שנים רבות את בתי מחסה שבעיר העתיקה, ואף התגורר במקום. בשנת תרס"ט הקים, בעידוד הרב שמואל סלנט, את "בית המלאכה דרכי חיים", בית ספר מקצועי מבית ישיבת עץ חיים, ייחודי בנוף היישוב הישן. לאורך שנים היה התומך העיקרי של הרב חיים יהושע קוסובסקי ומפעליו.
בשנת 1912 היה ממקימי סניף אגודת ישראל בארץ ישראל ובירושלים. מאז היה מראשיה בארץ. לאחר מלחמת העולם הראשונה כיהן כיו"ר הסניף הירושלמי של האגודה. ב-1923 השתתף בכנסייה הגדולה של אגודת ישראל בווינה, לצד משה בלוי, יוסף לוי חגיז ורפאל קצנלנבוגן. כן השתתף בכנסייה הגדולה השנייה.
בשנת תרע"ד (1913), לבקשת ידידו הרב אברהם יצחק הכהן קוק רבה של יפו ובתיווכו, השתתף ארגון הפקידים והאמרכלים במימון מסע המושבות. הרב הורוויץ עצמו השתתף במסע, לצד הראי"ה עצמו אשר הוביל את המסע, הרב יוסף חיים זוננפלד (הרב הורוויץ היה ממקורביו ומאנשיו לאורך שנים), המגיד בן ציון ידלר ועוד. לאחר המסע כתב, בהדרכתו של הרב קוק, את החוברת "אלה מסעי: רשימת מסע הרבנים".
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה

בתקופת מלחמת העולם הראשונה היה מצב היישוב היהודי חמור ביותר ובארץ שרר רעב. מדינות ההסכמה עמדו במצב מלחמה עם האימפריה העו'תמאנית ולא היה ניתן להעביר מהן כספים אל ארץ ישראל. מקור ההכנסה העיקרי של היישוב הישן – כספי החלוקה – נחסם. עם פרוץ המלחמה שהה הרב הורוויץ באירופה, אליה הגיע כדי להשתתף בכנסייה הראשונה של אגודת ישראל. הוא פעל בקרב יהודי גרמניה, שהייתה אחת ממעצמות המרכז וניתן היה להעביר ממנה כספים ארצה. התמיכה הכלכלית שגייס באותן שנים למוסדות היישוב הישן ועניי העיר הייתה דרמטית.
זכור לטוב הרב יונתן בנימין הורביץ ז"ל שנסע לגרמניה בעצם ימי המלחמה, אסף סכומים גדולים, העביר אותם דרך קושטא והושיט כאן עזרה קבועה ליחידים, למוסדות תורה, ישיבות ותלמודי תורה, למוסדות חסד, בתי יתומים, בתי חולים, מושבי זקנים וכו'. ואפשר לומר כמעט בבטחון, שאלמלא הוא היה מספר הגוועים ברעב מגיע לכמה אלפים נפשות נוספות.
באמצע המלחמה, לבקשת הרב יוסף חיים זוננפלד, שב ארצה ועסק רבות בהצלה וארגון קהילות ירושלים. היה חבר "ועד ההגירה" אשר דאג ליהודים שהוגלו לדמשק בידי העות'מאנים. בתחילת שנת תרע"ח (1917), שבועות אחדים לפני כיבוש ירושלים בידי אלנבי, אילצוהו השלטונות לעזוב את הארץ. הוא שהה בבולגריה ובצ'כוסלובקיה ארץ הולדתו, ושלח ארצה סכומי כסף גדולים.
ביוגרפיה > אחרית ימיו

בשנת תר"פ (1920) שב ועלה ארצה. הוא חזר לעבודותיו כבראשונה. באותה תקופה ביסס את סניף אגודת ישראל בירושלים ועמד בראשו, לצד רפאל קצנלבוגן, משה בלוי ואחרים. עם זאת שהה מדי פעם באירופה, גם תקופות ארוכות. לאחר פטירת אשתו בשנת תרצ"ב נישא בשנית לביילא, אחות הרב אשר אנשל יונגרייז.
הרב הורוויץ נפטר בירושלים ביום י"ט בתמוז ת"ש (1940), ונטמן בהלוויה המונית.
לבני הזוג הורוויץ שתי בנות: מרים לאה שנישאה לשלום פרידלנדר, ויוטל שנישאה לאברהם יחזקאל ורלובסקי. נכדו הוא פרופ' רפאל יהודה צבי ורבלובסקי.
לקריאה נוספת

שמואל גוטליב, אהלי שם, פינסק תרע"ב, עמ' 497
פנחס זליג שווארץ, שם הגדולים מארץ הגר, כרך א, פאקש תרע"ד, עמ' 109
אברהם יעקב ברור, בתוך: זכרונות אב ובנו, מוסד הרב קוק תשכ"ז, עמ' 572–573
משה בלוי, 'הגאון רבי יונתן בנימין הלוי איש הורביץ זצ"ל: העושה והמעשה הגדול', בתוך: כתבי רבי משה בלוי, ירושלים תשמ"ג, עמ' 93–96
'ר' יונתן בנימין ב"ר משה יהודה הלוי הורביץ', בתוך: יצחק יוסף כהן, חכמי טראנסילוואניה, כרך א, ירושלים תשמ"ט, עמ' 73-73
'הורוויץ הרב יונתן בנימין בן הרב משה יהודה הלוי', בתוך: אנציקלופדיה ליהדות רומניה, כרך א, ירושלים תשע"ב, עמ' 417
ד"ר יוסי אבנרי, 'הרב יונתן הלוי איש הורוויץ', בתוך: רואי פני הראי"ה, שושנה רייך (עורכת), בית הרב קוק תשע"ב, עמ' 92–94
הערות שוליים

↑  ארונה של הרבנית שרה הורוויץ ז"ל, דואר היום, 11 באפריל 1932, עמ' 4; כרטיס הקבר של הרבנית שרה הורביץ, באתר הר הזיתים.
↑  קישור לחוברת באתר היברובוקס.
↑  קודם לכן הוציאה קהילת העיר קונטרס נוסף, "דברי שלום ואמת" (ביידיש), שמטרתו דומה.
↑  על הכנס ראו: 'הרבנים נשבעו בבית הכנסת העתיק', מוסף שבת קודש של העיתון יתד נאמן, פרשת ויקרא תשס"ד, עמ' 22-25
↑  על נסיבות העניין ראו: יעקב רוזנהיים, זכרונות, בני ברק תשל"ט, עמ' פח-צ. עם זאת, יצוין כי שליחות הרב הורוויץ לא הייתה מקובלת על הרב יצחק אייזיק הלוי (ראו הקדמת הרב ד"ר אשר רייכל לאגרות רבי יצחק הלוי, ירושלים תשל"ב, עמ' 53; משה אוירבך, מהלברשטט עד פתח תקווה, ירושלים תשמ"ז, עמ' 27–28, והע' 34).
↑  ברוך הבא, חבצלת, 22 במאי 1908, עמ' 1.
↑  ראו: אברהם משה לונץ, ירושלים, כרך ט, ירושלים תרע"א, עמ' 60-62.
↑  ראו לדוגמה: 'המפולת בל"ג בעומר תרע"א', בתוך: יוסף הגלילי, ספר מירון, מירון תשמ"ח, עמ' 108-109.
↑  מרדכי אליאב, 'לתולדות "בתי-מחסה" בירושלים העתיקה', בתוך: ירושלים עיר הקודש והמקדש, בעריכת יעקב גליס ומשה חיים קצנלבוגן, מוסד הרב קוק תשל"ז, עמ' 192.
↑  אזכרה להרב יונתן הורביץ ז"ל, הצופה, 31 ביולי 1940, עמ' 4.
↑  ראו: נחום סילמן, אדרת שמואל, ירושלים תשע"ד, עמ' תקצז-תקצח.
↑  עליו ראו לדוגמה: אברהם משה לונץ, לוח ארץ ישראל, כרך יז, תרע"ב, עמ' נ.
↑  לדוגמה: אוצר לשון המשנה, דואר היום, 1 ביוני 1926, עמ' 4.
↑  אספת אגודת ישראל בירושלם, מוריה, 14 במרץ 1913, עמ' 2.
↑  אספת אגדת ישראל בלונדון, דואר היום, 26 בינואר 1921, עמ' 2.
↑  ראו עוד: הרב יונתן בנימין הלוי הורוויץ, דרכי "אגודת ישראל", בתוך: ההד, אלול תרפ"ח, עמ' ה-ז.
↑  באגודת ישראל, הארץ, 26 ביוני 1923, עמ' 3.
↑  הכנסייה הגדולה השנייה, וינה תרפ"ט, עמ' 5.
↑  ראו מאמרו אודות הרב זוננפלד: 'עמוד האור שנסתלק', בתוך: האיש על החומה, כרך ג, ירושלים תשס"ו, עמ' 428–431 (פורסם בשבועון דער איזראעליט).
↑  פרנקפורט דמיין תרע"ו. ובמהדורות חדשות ומוערות בתשס"א ותשע"א, בעריכת הדסה לוין.
↑  ראו: משה אוירבך, מהלברשטט עד פתח תקווה, ירושלים תשמ"ז, עמ' 58–60, ובהערות שם; יהודה אהרן וייס, בשעריך ירושלים, ירושלים תש"ט, עמ' 228; ועוד. לאחר פטירת הרב הורוויץ, בקיץ תש"א (1941), פרסם הרב יחיאל מיכל טוקצ'ינסקי סדרה בת עשרים מאמרים (!) בשבועון אגודת ישראל בירושלים "קול ישראל", בהם תיאר את פעולות ההצלה בתקופת מלחמת העולם.
↑  שלמה זלמן זוננפלד, האיש על החומה, כרך ג, ירושלים תשס"ו, עמ' 47.
↑  הרב הורביץ בירושלם, דואר היום, 12 במאי 1920, עמ' 3.
↑  לדוגמה: חזר, דואר היום, 1 בדצמבר 1927, עמ' 4; בין הבאים, שם, 14 בנובמבר 1933, עמ' 4.
↑  ראו: הרב אשר אנשל יונגרייז, זכור ושמור, כרך א, בודפשט תרצ"ח, עמ' כד.
↑  הלווית הגאון ר' יונתן בנימין הורביץ, הבוקר, 26 ביולי 1940, עמ' 8; הרה"ג יונתן בנימין הורביץ ז"ל, הארץ, 26 ביולי 1940, עמ' 8; הרב יונתן אברהם (צ"ל בנימין) הורביץ, אומר, 26 ביולי 1940, עמ' 1. לתיאור פטירתו ראו אצל שמואל הורביץ, ימי שמואל, כרך ג, חמ"ד וחש"ד, עמ' 283.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262976705171  LCCN: no2002115605  VIAF: 300668696   WorldCat (עם VIAF): 300668696
צוקוש

| --- | --- |

צוקוש ביום צילומים לקליפ לשיר "וואי וואי וואי", יוני 2021
 לידה:  11 בינואר 1995 (בן 30) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  תל אביב
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  ראפר, זמר, מפיק מוזיקלי
 סוגה:  היפ הופ • טראפ
 שפה מועדפת:  עברית
 חברת תקליטים:  תאקט • סלים בודהה
 שיתופי פעולה בולטים:  שרק וצוקוש, שחר סאול, וייב איש
 
עילי רביב (נולד ב-11 בינואר 1995), הידוע בשם הבמה צוקוש, הוא ראפר ומפיק מוזיקלי ישראלי, היה חבר בצמד "שרק וצוקוש".
ביוגרפיה

עילי רביב נולד ב-11 בינואר 1995 וגדל בתל אביב. הוא החל את הקריירה המוזיקלית שלו בשנת 2016, בצמד "שחר סאול וצוקוש", לצד שחר סאול. בשנת 2017 יצא אלבום הבכורה של סאול, "אני כאן", אותו הפיק צוקוש במלואו. ב-2018, הוציאו יחד מיני-אלבום בשם CongoKush, בו שיר סולו של צוקוש בשם "פרש".
בשנת 2018 חבר לראפר שרק, תחת הצמד "שרק וצוקוש", והוציאו את סינגל הבכורה שלהם, "בראש שלי". באוגוסט 2019 יצא אלבום הבכורה שלהם, "בראש שלי", בחברת התקליטים של הראפר סאבלימינל, "משפחת תאקט". ב-2020 הוציא הצמד אלבום נוסף, "באנו לתקן".
ב-2021 הוציא את סינגל הסולו הראשון שלו, "שלם", מתוך אלבום הבכורה שלו הנושא את אותו השם. באותה השנה, נדגם שירם של צוקוש ושחר סאול, "לק", בשירם של מוזיקאי ההיפ הופ KDDK, פטי ואפ, איימנבק ומורגנשטרן הנושא את אותו השם באנגלית, "Leck", ומשתמש בפזמון המקורי של השיר.
ביוני 2021 הוציא מיקסטייפ משותף יחד עם הראפר וייב איש, "תזמון מושלם", מתוכו יצא הסינגל "הכי יפות".
ב-28 באוקטובר 2021 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "שלם", שבו התארחו מיכאל סוויסה, שרק, דור3 ואחרים.
בשנת 2022 יצא לאקרנים הסרט "עולה לראש", בו גילם את דליק. ב-18 בספטמבר הוציא את האלבום "ילד זין". באלבום התארחו אמנים כגון עטר מיינר, מיכאל סוויסה, שרק ועוד.
בשנת 2023 שיחק כשחקן אורח בסדרה "האחיין שלי בנץ". ב-27 באוגוסט הוציא את הסינגל "1-10" עם שאיי ומיכאל סוויסה. ב-1 באוקטובר הוציא את האלבום השלישי שלו "בעל הבית השתגע". האלבום כולל אירוחים של שאזאמאט, יוסי פיין, רון עשהאל ועוד.
בשנת 2025 הוציא את הסינגל "שלום לך שרונה" יחד עם בן גדסי, בנו של הזמר אבנר גדסי. השיר הופק על ידי היוצר דודו טסה.
עוד בשנת 2025 הוציא את הסינגל "חרא על הראש שלך" יחד עם הזמרת תיקי, במסגרת עונה 5 פרק 11 של קופה ראשית.
חיים אישיים

אחיו הגדולים של צוקוש הם המתופף עירא רביב ומלחין המוזיקה לסרטים וסדרות אסא רביב.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2019: בראש שלי (בהרכב שרק וצוקוש)
2020: באנו לתקן (בהרכב שרק וצוקוש)
2021: שלם
2022: ילד זין
2023: בעל הבית השתגע
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים

2021: תזמון מושלם (עם וייב איש)
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2018: CongoKush (עם שחר סאול)
הערות שוליים

↑  עלינו עוד שלב -שחר סאול וצוקוש חי באולפן בג'יגה ג'וס, נבדק ב-2019-08-02
↑  מערכת mako מוזיקה, ‏הכוכב הבא בוודאות: הגיע הזמן שתכירו את שחר סאול, באתר ‏מאקו‏, 10 ביוני 2020
↑  זלטה צ'בן, ‏נותן לק לעולם, באתר ‏מאקו‏, 2 במאי 2021
↑  Spotify, open.spotify.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407506505171  MusicBrainz: f8ac6fe0-acc4-4b9a-ac1a-2900ea635d68  VIAF: 39154921231763590067   WorldCat (עם VIAF): 39154921231763590067
שלמה הכהן (רב)

| --- | --- |

 לידה:  1828 תקפ"ח 
 פטירה:  1905 (בגיל 77 בערך) כ"ט בכסלו תרס"ו 
 מקום פעילות:  וילנה
 תקופת הפעילות:  ?–1905 
 השתייכות:  רבני ליטא (וילנה),
 תחומי עיסוק:  תלמוד, הלכה, פסיקה, אגדה
 רבותיו:  אביו, הרב ישראל משה הכהן, ואחיו, הרב בצלאל הכהן
 חיבוריו:  "חשק שלמה" (הגהות וחידושים על התלמוד הבבלי), 'חידושי מהרש"ך' לתלמוד והמשנה, "חידושי בנין שלמה", "בנין שלמה" (שו"ת וחידושים), "עצי ברושים" (שו"ת וחידושים)
 
הרב שלמה הכהן מווילנה (ר' שלמה'לי מווילנה; בסביבות תקפ"ח−כ"ט בכסלו תרס"ו; 1828–1905) היה רב ומו"צ ראשי בווילנה במשך למעלה מ-40 שנה. מחברם של ספרים תורניים נודעים - "חשק שלמה" על הש"ס ושו"ת "בנין שלמה".
קורות חייו

נולד לרב ישראל משה שהיה דיין בבית הדין הרבני של וילנה, ונודע כעילוי מגיל צעיר. מסופר כי בגיל 16 חלה מאוד והרופאים אמרו שעליו להפסיק ללמוד תורה כי הלימוד פוגע בלבו החלש. אך הנער סירב להפסיק מלימודו באמרו שהתורה היא חייו.
בשנת תרכ"ה התמנה לרב ומו"צ ראשי בווילנה, בתפקידו זה כיהן למעלה מארבעים שנה עד פטירתו. הרב הכהן היה מנכבדי רבני וילנה ודמות ייצוגית, בעת ביקורו של הרצל בווילנה (1903), קיבל את פניו בברכת כהנים, ובעת ביקורו של הצאר ניקולאי השני (1904) עמד בראש משלחת יהודית שהעניקה לצאר ספר תורה מיוחד. היה מתומכי תנועת המזרחי.
הרב שלמה הכהן היה רעו של החפץ חיים ואף היה מהרבנים שה"חפץ חיים" ביקש מהם הסכמה לספרו משנה ברורה.
אחיו הגדול, הרב בצלאל הכהן, כיהן גם הוא כדיין ומו"צ בעיר, והתפרסם כמחבר "מראה כהן" על הש"ס. הוא היה גדול בכ-10 שנים מר' שלמה והיה מרבותיו.
חיבוריהם של רבי שלמה ואחיו על תלמוד בבלי הוכנסו למהדורת ש"ס וילנה שיצא לאור בדפוס האלמנה והאחים ראם.
חיבוריו

רבי שלמה היה מחבר פורה, חיבר 37 ספרים והשיב כ-1,500 תשובות בהלכה, מספריו המפורסמים:
חשק שלמה - הגהות וחידושים על התלמוד הבבלי, הודפס לראשונה בש"ס וילנא. בשם זה כתב גם הגהות וחידושים לטור יו"ד שבשו"ע, ולמשניות (נדפס לראשונה בדפוס וילנא).
חידושי מהרש"ך - פירושיו וחידושיו למשניות ולתלמוד.
בנין שלמה - כולל שו"ת וגם חידושי תורה, פלפולים וביאורים בדברי הפוסקים בענייני טור או"ח שבשו"ע. יצא לאור לראשונה בדפוס ראם, וילנה תרמ"ט, ושוב בתרס"ג יחד עם "עצי ברושים" על טור יו"ד. בהקדמת המהדורה השנייה חידושים על התורה ממנו מאביו.
עצי ברושים - כולל שו"ת וגם חידושים וביאורים על טור יו"ד שבשו"ע. יצא לראשונה בדפוס ראם בווילנה תרס"ג יחד עם "בנין שלמה". יצא שוב במהדורת צילום בניו-יורק תשכ"ה.
חידושי בנין שלמה - בכתב יד.
חידושים על יורה דעה. הודפסו עם חידושי אחיו במהדורת השולחן ערוך בהוצאת "האלמנה והאחים ראם", וילנה תר"ם.
קונטרס בענייני שמות גיטין - צורף לספר "בכורי יהודה" מאת חתנו הרב יהודה ליב דון יחיא.
ביאורים וחידושים להגדה של פסח. הודפסו בספר "הגדה של פסח עם פירושים יקרים ונחמדים מרבני גאוני ק"ק ווילנא" בחלק השלישי ששמו "מנחת כהנים" ובו דברים ממנו ומאחיו הרב בצלאל. יצא לאור לראשונה בווילנה תרל"ז.
חידושים בהלכה ובאגדה על ברכת החמה מצורפים ל"סדר ברכת החמה" שעיקרו הוא החוברת "ברכת ראשית" מאחיו הרב בצלאל הכהן. מהדורה מתוקנת יצאה בהוצאת 'מפעל תורת הג"ר בצלאל הכהן מווילנא', לייקווד תשס"ט.
כמו כן ההדיר את פירוש רבינו חננאל בש"ס וילנא בכמה מסכתות.
כתבים נוספים ובהם תשובות וחידושים רבים מצויים עדיין בכתב יד.
צאצאיו

לרב שלמה הכהן היו בן אחד ושש בנות.
בנו היחיד הרב אברהם יעקב הכהן מילא את מקומו כמו"צ בווילנה.
חתנו רבי אהרן מרקלס, דיין בווילנה.
חתנו רבי אשר ברקמן, מו"צ בווילנה.
בתו חיה ברכה נישאה לרב נחום גרינהויז אב"ד טרקאי. חתנם היה רבי אריה צבי פרצוביץ, אביו של רבי נחום פרצוביץ ראש ישיבת מיר.
בתו מושא שיינא - נישאה לרב יהודה לייב דון יחיא.
בתו מרים - נישאה לרב מאיר קרליץ, רבה של לכוביץ' וחבר ועד הישיבות ומועצת גדולי התורה.
חתנו רבי חיים שמעון טאפ, דיין בווילנה.
בן אחותו, הרב אברהם קרצ'מר, היה רבה של אנטוקול והמגיה הראשי בבית הדפוס האלמנה והאחים ראם. בפרט היה אחראי על הגהת ש"ס וילנא.
לקריאה נוספת

רבותינו שבגולה: דברי ימיהם של גאוני ישראל בדורות האחרונים, בהוצאת "אגודת נחליאל", ירושלים תשנ"ו, עמ' 44-49.
אבן שלמה - הספד עליו מאחיינו הרב חיים אורי, בן אחיו הרב בצלאל. צורף לחיבורים: 1. "בונה ירושלים" ממחבר ההספד שיצא לאור לראשונה בווילנה תרנ"ט ובו 3 דרשות לשבת חזון, לשבת נחמו ולשבת מברכים של ראש חודש אלול והספר על פטירת הרבנים שמואל מוהליבר ועזריאל הילדסהיימר; 2. "פרח שושן" על מגילת אסתר מהרב אפרים זילבר, דרוהוביץ' תרנ"ו. החיבורים המצורפים הודפסו יחד בווילנה תרס"ז (1906).
הערות שוליים

↑  רבותינו שבגולה - להלן בפרק לקריאה נוספת, עמוד 48, בשם החפץ חיים
↑  יצחק מאור, התנועה הציונית ברוסיה, עמ' 230
↑  קלוזנר, וילנה, ירושלים דליטא: דורות אחרונים, 1881–1939, בית לוחמי הגטאות, תשמ"ג-1983, תחת שלטון רוסיה 1904–1915, עמ' 31–54.
↑  ראו כאן
↑  הודפס גם בדפוס צילום כנספח ל"זרע קודש" חלק א' מאת הרב שמואל פריינד ניו יורק תשנ"ב.
↑  בניו יורק תשכ"ה הודפס בדפוס צילום יחד עם "עצי ברושים". במהדורת ירושלים תשנ"ב יצא לאור כחיבור בין שני חלקים: בחלק הראשון "בנין שלמה" המקורי עם "שיעורים למסכת קידושין" מהרב נחום פרצוביץ וקונטרס "אבן שלמה: חדושים ובאורים" מהרב שלמה ניימן שהוא המו"ל והנין של ר' שלמה הכהן, ובשני שו"ת וחידושים מר' שלמה, מלוקטים מספרים וכתבי יד בעריכת הרב דוד מצגר.
↑  בנין שלמה, א, באתר היברובוקס; בנין שלמה, ב, באתר היברובוקס
↑  יצא גם כן בדפוס צילום בברוקלין תשנ"ג וירושלים תשנ"ז (על ידי המוסד לעידוד לימוד התורה). בהוצאה חדשה הודפס ב"הגדות גדולי ליטא: הגדת גאוני וילנא" ירושלים תשנ"ג.
↑  ע"פ מה שמפנה בהערות לרבינו חננאל במסכת שבת דף פג עמוד א' לחידושיו שבסוף המסכת
↑  ברכה לאירוסיה, המליץ, 14 ביוני 1899.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301858105171  ISNI: 0000 0004 0301 5830  LCCN: nr92027749  VIAF: 298908272   WorldCat (עם VIAF): 298908272
עמירם גולדבלום

| --- | --- |

 לידה:  22 בדצמבר 1945 (בן 79) ראש פינה, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  כימיה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
עמירם גולדבלום (נולד ב-22 בדצמבר 1945) הוא כימאי, פרופסור אמריטוס לכימיה תרופתית במחלקה לחומרי טבע בבית הספר לרוקחות שבפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים ופעיל שמאל ישראלי. עומד בראש המעבדה למידול מולקולרי ותרופות במרכז למחקר תרופות באוניברסיטה. נמנה עם מייסדי תנועת "שלום עכשיו", והיה חבר במועצה הבינלאומית של הקרן החדשה לישראל עד 2020.
ביוגרפיה

גולדבלום נולד בראש פינה, בן לתמר ונתן גולדבלום, בקטריולוג ישראלי, יוצר החיסון נגד שיתוק ילדים בישראל וחתן פרס ישראל למדעי החיים לשנת 1988. אמו הייתה חברה בתנועת הנוער של בית"ר ובאצ"ל. החונך שלה היה אליהו מרידור. במהלך מלחמת העצמאות עברה המשפחה לחיפה.
בין 1970–1979 שימש (בשם עמירם אילון) קריין חדשות ומגיש תוכנית ג'אז ומוזיקה קלאסית בקול ישראל. במלחמת יום הכיפורים לחם בחזית הדרומית במסגרת גדוד חרמ"ש 86 שסופח לחטיבה 460, ובין השאר השתתף בקרב העיר סואץ.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

גולדבלום למד בחוגים פיזיקה וכימיה של האוניברסיטה העברית בירושלים; עם מוריו נמנו ארנסט דוד ברגמן ורפאל משולם. לאחר קבלת דוקטורט באוניברסיטה העברית בכימיה אורגנית, המשיך לפוסט דוקטורט בפריז ובקליפורניה. גולדבלום הצטרף לסגל האוניברסיטה העברית ב-1979. כעבור 10 שנים מונה לפרופסור חבר לכימיה תרופתית, וב-2010 קודם לפרופסור מן המניין. עבודת המחקר שלו עוסקת בפיתוח תרופות חדשות למחלות רבות, בהן סרטן, סוכרת, השמנה ומחלת אלצהיימר, וכן במחקר לשיפור הגלולה למניעת הריון. ב-2015 פרש לגמלאות כפרופסור אמריטוס. הוא ממשיך בפעילותו המדעית באוניברסיטה.
גולדבלום פיתח אלגוריתם (Iterative Stochastic Elimination) לפתרון בעיות קומבינטוריקה מורכבות בפיתוח תרופות והוא נמנה עם המייסדים והדירקטורים של שתי חברות הזנק, ריביוטיקס ופפטיקום, שהוקמו על בסיס מחקריו. ב-2000 זכה בפרס של החברה האמריקאית לכימיה, על מאמר בכימיה חישובית שפרסם יחד עם תלמידו, מאיר גליק. גולדבלום נמנה עם יוזמי צירופה של ישראל למיזם SESAME לשיתוף פעולה מחקרי בין מדינות המזרח התיכון. ב-2017 זכה לפרס קיי לחדשנות מדעית. במאי 2019 פתחה חברת המחקר השימושי Fraunhofer (אנ') מגרמניה את אחד משני מרכזי המחקר הראשונים שלה בישראל במעבדות של גולדבלום ושל פרופ' גרשון גולומב.
ב-13 ביולי 2008 שידרה חברת החדשות של ערוץ 2 ידיעה של עמית סגל, המייחסת לגולדבלום מעורבות בהחזרה לעבודה במחלקתו של דוקטורנט שהורשע בחברות בארגון טרור. גולדבלום הגיש תביעת דיבה, ובפשרה הוסכם שחברת החדשות תפרסם הבהרה שלפיה הידיעה שגויה ותתנצל על כך. לאחר שבערוץ 7 פורסמה ידיעה דומה, הגיש גולדבלום תביעת דיבה גם נגדו, ובפשרה שהושגה הוסכם שערוץ 7 יפצה את גולדבלום ויפרסם התנצלות.
ביוגרפיה > משפחתו

גולדבלום היה נשוי לישראלה (לבית ויינשטיין) מ-1967 עד מותה ב-2006, ולזוג נולדו שני ילדים. אחד מילדיו, דן, שירת בסיירת מטכ"ל ונפצע קשה באסון צאלים ב'. בתו, מאיה, שירתה אף היא בסיירת מטכ"ל[דרוש מקור]. הוא נישא בשנית לעידית עמיחי. על שמה של ישראלה גולדבלום הוקמה "קרן ישראלה".
הפארק הלאומי גרנד טיטון
גאוגרפיה

הפארק הלאומי גרנד טיטון שוכן בחלק הצפון-מערבי של מדינת ויומינג שבארצות הברית, כ-15 קילומטרים מדרום לפארק הלאומי ילוסטון. הפארק גובל בצפון בשמורת הטבע "הכביש הנופי על שם ג'ון ד. רוקפלר" (John D. Rockefeller, Jr. Memorial Parkway), המנוהלת על ידי הפארק הלאומי גרנד טיטון. כביש נופי זה מתחיל בגבול הדרומי של הפארק הלאומי גרנד טיטון ומסתיים בווסט תמב (West Thumb) שבתוך הפארק הלאומי ילוסטון. הפארק הלאומי גרנד טיטון משתרע על 1,300 קילומטרים רבועים בעוד ש"הכביש הנופי על שם ג'ון ד. רוקפלר" משתרע על 96 קילומטרים רבועים. מרבית עמק ג'קסון הול וכל הפסגות הראשיות של רכס טיטון הם בתחומי הפארק. אזור הטבע הבראשיתי ג'דדיה סמית (Jedediah Smith Wilderness), חלק מהיער הלאומי קאריבו-טארגי (Caribou-Targhee National Forest), שוכן לאורך הגבול המערבי, וכולל את המדרונות המערביים של רכס טיטון. לצפון-מזרח ומזרח שוכן אזור הטבע הבראשיתי טיטון (Teton Wilderness) ואזור הטבע הבראשיתי גרוס ונטר (Gros Ventre Wilderness), חלק מהיער הלאומי ברידג'ר-טיטון (Bridger-Teton National Forest), שמורת חיות הבר הלאומית האייל הקנדי (National Elk Refuge) שוכנת בדרום-מזרח, ועדרים של איילים קנדים נודדים חורפים שם. קרקע פרטית גובלת בפארק מדרום ומדרום-מערב. הפארק הלאומי גרנד טיטון מהווה יחד עם הפארק הלאומי ילוסטון, היערות הלאומיים הסובבים אותם והאזורים המוגנים הקשורים אליהם את המערכת האקולוגית של ילוסטון רבתי המשתרעת על 73,000 קילומטרים רבועים. המערכת האקולוגית ילוסטון רבתי משתרעת על חלקים משלוש מדינות, והיא אחת מהמערכות האקולוגיות השמורות היטב הגדולות ביותר שנותרו בכדור הארץ באזורים הממוזגים. המרחק בין הפארק לסולט לייק סיטי ביוטה הוא 470 קילומטרים, והמרחק מדנוור בקולורדו הוא 890 קילומטרים.
היישוב הקרוב ביותר לפארק הוא ג'קסון (Jackson), ששמו כשם העמק העובר בפארק. היישוב נמצא כ-15 קילומטרים מהכניסה הדרומית לפארק ובו שדה תעופה המשמש להגעה לאזור ולמקרי חירום. כמו כן, משמש היישוב כמרכז קיט ובידור (ראו סעיף "תיירות ופעילויות" להלן).
רכס טיטון

כרכס ההרים הצעיר ביותר בהרי הרוקי, רכס טיטון החל להיווצר בין לפני 9 ל-6 מיליון. כיוונו בערך מצפון לדרום, והוא מתנשא בחטף מקרקעית עמק ג'קסון הול, מבלי שיש לו אזור מתון של מרגלות ההר, לאורך חזית פעילה של גושים מועתקים (fault-block). אורכו כ-65 קילומטרים ורוחבו נע בין 11 ל-14 קילומטרים, ופסגותיו מכוסות בשלג במשך כל עונות השנה. הרכס נוטה מערבה, מתרומם בחטף מעל עמק ג'קסון הול השוכן ממזרח אבל משתפל בהדרגה מערבה לתוך עמק טיטון. סדרה של רעידות אדמה לאורך העתק טיטון (Teton Fault) הניעה באיטיות את הצד המערבי של ההעתק למעלה ואת הצד המזרחי למטה בקצב ממוצע של כ-3 סנטימטרים כל 300–400 שנים. מרבית התזוזה של ההעתק התרחשה ב-2 מיליון השנים האחרונות. אף שבשל ההעתק היו רעידות אדמה עד דרגה 7.5 בסולם מרקאלי מאז שנוצר, הוא היה שקט יחסית בתקופות ההיסטוריות, כאשר רק מעט רעידות אדמה בדרגה 5.0 או גבוהה יותר התרחשו מאז 1850.
מעבר לגרנד טיטון, שגובהו 4,199 מטרים (13,775 רגל) יש עוד תשע פסגות מעל גובה 12,000 רגל (3,700 מטרים) מעל גובה פני הים. שמונה מפסגות אלו בין קניון אוואלנש (Avalanche Canyon) לקניון קסקייד (Cascade Canyon) מהווים את קבוצת קתדרלה (Cathedral Group) המופיעה בצילומים לעיתים קרובות. הפסגה הבולטת ביותר צפונית לקניון קסקייד היא הר מוראן המונוליתי (3,842 מטרים) המתנשא לגובה של 1,746 מטרים מעל אגם ג'קסון. צפונית להר מוראן הרכס מתלכד עם רמת ילוסטון הגבוהה. דרומית לקבוצת קתדרלה רכס טיטון הולך ונעשה צר סמוך למעבר טיטון ומתמזג לתוך רכס הנהר סנייק (Snake River Range).
הקניונים שכיוונם מזרח-מערב מאפשרים גישה קלה יותר ברגל ללב הרכס כיוון שאין כבישים לכלי רכב החוצים את הרכס פרט למעבר טיטון, השוכן דרומית לפארק. הנקודה הנמוכה ביותר בקניונים, שנחצבו בפעילות קרחונים כמו גם על ידי מספר רבים של פלגי מים, היא לאורך השוליים המזרחיים של הרכס בג'קסון הול. הקרחונים זרמו מהמקומות הגבוהים לנמוכים ויצרו יותר מתריסר עמקים בצורת U ברחבי הרכס. קניון קסקייד דחוק בין הר אוון (Mount Owen) והר טיווינוט (Teewinot Mountain) מדרום ו"סימטרי ספייר" (Symmetry Spire - "צריח הסימטריה") מצפון ושוכן צמוד ממערב לאגם ג'ני. הקניונים החוצים את רכס טיטון מצפון לדרום הם: וב (Webb Canyon), מוראן (Moran Canyon), פיינטברש (Paintbrush Canyon – "מברשת הצבע"), קסקייד, דת' (Death Canyon – "קניון המוות") וגרניט (Granite Canyon).
רכס טיטון > ג'קסון הול

ג'קסון הול הוא עמק גראבן באורך 89 קילומטרים וברוחב בין 10 ל-21 קילומטרים בגובה ממוצע של 2,100 מטרים מעל פני הים. הנקודה הנמוכה ביותר שוכנת סמוך לגבול הדרומי של הפארק בגובה 1,940 מטרים. העמק שוכן מזרחית לרכס טיטון והוא נע אנכית מטה 9,100 מטרים, ולכן העתק טיטון וההעתק התאום שלו בצד המזרחי של העמק הם העתקים נורמליים - הגוש של ג'קסון הול הוא הגוש התלוי (hanging wall) וגוש רכס טיטון הוא גוש הבסיס (footwall). הפארק הלאומי גרנד טיטון כולל את החלק העיקרי של שני הגושים. סחיפה של הרכס הובילה משקעים לעמק כך שהפרש הגבהים הוא רק 2,300 מטרים. עמק ג'קסון הול שטוח יחסית, כשיש גידול צנוע בגובה מדרום לצפון. עם זאת, מעט הרי כפתור מבודדים, כדוגמת בלקטייל (Blacktail Butte), וגבעות כולל הר סיגנל (Signal Mountain) מנקדים את קרקעית העמק. הנהר סנייק סחף את הטרסות תוך יצירת עמק ג'קסון הול. דרומית-מזרחית יש מספר רב של שקעים קרחוניים. השקעים הם צורות נוף שנוצרו כתוצאה מפעילות של קרחונים כאשר גושי קרח גדולים ניתקו מחזיתו של קרחון נסוג, ונקברו באופן חלקי או מלא על ידי סחופת שמקורה במימי הפשרת הקרחון הנסוג. סחופת זו יוצרת מישורי נהרי קרחון המכונים סנדוּר (sandur). כאשר גושי הקרח אלו נמסים בסופו של דבר, נותרים שקעים בפני הסנדור.