stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוחמד בן סלמאן אאל סעוד
עלייה לשלטון > יורש העצר

מוחמד מונה ליורש העצר ב-21 ביוני 2017, בעקבות החלטת המלך להדיח את מוחמד בן נאיף ולהפוך את בנו שלו ליורש העצר. מינוי בן סלמאן ליורש העצר נחזה בדצמבר 2015 על ידי תזכיר בוטה ופומבי בצורה יוצאת דופן שפורסם על ידי שירות הביון הפדרלי הגרמני, אשר ננזף בשל כך על ידי ממשלת גרמניה.
ביום שבו הפך מוחמד בן סלמאן ליורש העצר, בירך אותו נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, על מינויו החדש. טראמפ ובן סלמאן הבטיחו "שיתוף פעולה הדוק" בנושאים ביטחוניים וכלכליים, לפי הבית הלבן, ושני המנהיגים דנו גם בצורך לנתק את התמיכה בטרור, הסכסוך הדיפלומטי האחרון עם קטאר, והרצון להבטיח שלום בין ישראל והפלסטינים. בן סלמאן אמר ל"וושינגטון פוסט" באפריל 2017 שללא ההשפעה התרבותית של אמריקה על ערב הסעודית, "היינו מסיימים כמו צפון קוריאה".
עלייה לשלטון > ראש הממשלה

ב-27 בספטמבר 2022 מונה בן סלמאן לראשות ממשלת ערב הסעודית. באופן מסורתי, המלך כיהן כראש הממשלה במדינה וזוהי הפעם הראשונה שיורש עצר מכהן כראש הממשלה.
ממשלו > אידאולוגיה

האידאולוגיה של בן סלמאן תוארה כלאומיתופופוליסטית, עם גישה שמרנית לפוליטיקה, ועמדה ליברלית בנושאים כלכליים וחברתיים. הוא הושפע מאוד מהשקפותיהם של יועצו לשעבר סעוד אל-קחטאני ושל שליט אבו דאבי ונשיא איחוד האמירויות כיום, מוחמד בן זאיד. סגנון פסיקתו תואר כ"אכזרי ביותר" על ידי העיתונאי רולה ג'בראל וסמכותני על ידי ג'מאל חאשקוג'י ותיאודור וינקלר. מוחמד בן סלמאן דוגל גם באידאולוגיה לאומנית ערבית בתוך המדינה ובאמצעות מדיניות חוץ.
ממשלו > סמכותניות

בן סלמאן עומד בראש ממשלה אוטוריטרית-דכאנית בסעודיה. פעילי זכויות אדם ופעילי זכויות נשים בסעודיה התמודדו עם התעללות ועינויים על ידי המשטר. מבקרים, עיתונאים ומקורבים לשעבר עוברים עינויים ונהרגים. הממשלה פגעה במתנגדים סעודים שנמצאים בחו"ל, המפורסם ביותר ג'מאל חאשוקג'י, בעל טור של הוושינגטון פוסט, שנרצח על ידי המשטר. בן סלמאן הצדיק את המעצרים ההמוניים של פעילי זכויות אדם כהכרחיים לביצוע רפורמות בסעודיה ולהקמת מדינה המבוססת על הלאומיות הערבית.
בן סלמאן ביסס יותר ויותר את השליטה בכוח בסעודיה במהלך כהונתו כמנהיג. הוא הגביל באופן משמעותי את סמכויות המשטרה הדתית הסעודית. ב-29 בינואר 2015, מוחמד מונה ליושב ראש המועצה החדשה שהוקמה לענייני כלכלה ופיתוח, במקום הוועדה הכלכלית העליונה שפורקה. באפריל 2015, מוחמד קיבל שליטה על עראמקו הסעודית בצו מלכותי בעקבות מינויו לסגן יורש העצר.
מדיניות פנים > מדיניות דת

על פי דייוויד אוטאווי ממרכז וילסון, "מכל הרפורמות הפנימיות של בן סלמאן", המשמעותית ביותר הייתה עבודתו המגבילה את השפעתם של אנשי דת סעודית הוהאבית, "שעדיין מחזיקה במיליוני מאמינים במדינה". הזמנתו של מוחמד ל"זרם מתמיד של זמרות ונשים מערביות, להקות, רקדניות ואפילו מתאבקות אמריקאיות" להופיע בסעודיה עומדת בסתירה מוחלטת עם שמרנים דתיים שדיברו "נגד פתיחת הממלכה תרבות מערבית חילונית". תחת בן סלמאן, ממשלת סעודיה קידמה זהות סעודית חדשה והיסטוריה לאומנית המפחיתה את המורשת הדתית ומגבילה את ההשפעה האסלאמית בתחום התרבותי. העיתונאי גריים ווד כותב, "קשה להפריז באיזו דרסטית ההסתייגות מהחוק האסלאמי ישנה את ערב הסעודית". גבריאלה פרז טוענת כי השינויים החברתיים החדשים שיושם על ידי MBS עשויים ליצור דיכוי חילוני, עם פוטנציאל להשפיע לרעה על חופש הדת במדינה.
בראיון לשנת 2018 עם העורך הראשי של The Atlantic, ג'פרי גולדברג, בן סלמאן הצהיר בנוגע לגישתו הבסיסית לדת בחברה הערבית הסעודית:
"אנחנו מאמינים שיש לנו, בסעודיה, סונים ושיעים. אנחנו מאמינים שיש לנו בתוך האסלאם הסוני ארבע אסכולות, ויש לנו את העולמא ואת מועצת הפאטואס [המוציאה פסיקות דתיות]. החוקים באים מהאסלאם והקוראן, אבל יש לנו את ארבעת האסכולות - חנבלי, חנפי, שאפי, מליקי - והם מתווכחים על פרשנות. ותמצא שיעי בקבינט, תמצא שיעים בממשלה, בראש האוניברסיטה החשובה ביותר בסעודיה עומד שיעי. אז אנחנו מאמינים שאנחנו שילוב של בתי ספר וכתות מוסלמיות"
מדיניות פנים > מדיניות דת > הגבלות על המשטרה הדתית

ב-2016, נקט בן סלמאן בצעדים כדי להפחית דרסטית את הכוח של המשטרה הדתית האסלאמית (CPVPV). על המשטרה ה"מאיימת", לה היו אלפי שוטרים ברחובות ויכולת לעצור לחקור את כל מי שנחשדו בפגיעה בחוקי השריעה, נאסר "לרדוף, לעצור, לחקור, לבקש זיהוי של כל אדם החשוד בפשע". תעשיית הקולנוע הוקמה מחדש, החירויות החברתיות הורחבו, ערבוב מגדרי ודייטים נורמלו על ידי המדינה במרחב הציבורי. שמידט-פיירהר טען כי המדיניות החדשה של המדינה מלווה גם בעלייה בפגיעה בפעילויות פוליטיות ודתיות שאינן תלויות בממשלה.
מדיניות פנים > מדיניות דת > שינויים במערכת המשפט

מוחמד הצהיר ש"בחוק האסלאמי, השליט של הממסד האסלאמי הוא וואלי אל עומאר", השליט. לפי גראם ווד, בעוד שבאופן היסטורי שליטי סעודיה התרחקו ממעורבות מנהיגותית דתית" תוך מיקור חוץ של נושאים הקשורים בתאולוגיה ובחוק הדתי ל"אנשי הדת הזקנים" ואורתודוקסיים דתיים, בן סלמאן הוא בעל "תואר במשפטים מאוניברסיטת המלך סעוד" ו"מתהדר בידע ובדומיננטיות שלו על אנשי הדת". לפי ההיסטוריון האמריקאי פרופסור ברנרד הייקל הוא "כנראה המנהיג היחיד בעולם הערבי שיודע משהו על אפיסטמולוגיה ותפיסה אסלאמית". בראיון ששודר בטלוויזיה בערב הסעודית ב-25 באפריל 2021, מתח מוחמד ביקורת "בשפה שמעולם לא השתמש בה בן מלוכה סעודי" על הנאמנות העיוורת של מנהיגי דת סעודים לדוקטרינות ווהאביות. בן סלמאן טען ש"אין אסכולות קבועות ואין אדם חף מטעויות", וכי פתוות "צריכות להתבסס על הזמן, המקום והלך הרוח שבהם הם מופקים", במקום להיחשב כקבועים ובלתי ניתנים לשינוי.
בראיונות עם גראם ווד, בן סלמאן הסביר שהחוק האסלאמי מבוסס על שני מקורות טקסטואליים: הקוראן והסונה, או אמירותיו של הנביא מוחמד, שנאספו בעשרות רבות של אלפי קטעים מחייו של הנביא. כללים מסוימים - לא רבים - מגיעים מהתוכן החקיקתי החד משמעי של הקוראן, הוא אמר, והוא לא יכול לעשות שום דבר בקשר אליהם גם אם ירצה בכך. אבל לאמירות אלו של הנביא (הנקרא חדית'), הוא הסביר, לא לכולן יש ערך שווה כמקורות חוק, והוא אמר שהוא מחויב רק למספר קטן מאוד שאמינותו, 1,400 שנים מאוחר יותר, וודאית. כל מקור אחר של החוק האסלאמי, אמר, פתוח לפרשנות - ולכן הוא רשאי לפרש אותם כראות עיניו. לדעת ווד, משמעותו של הטיעון הזה היא 'זריקת כ-95% מהחוק האסלאמי לתוך ארגז החול של ההיסטוריה הסעודית', והפיכת בן סלמאן חופשי לעשות מה שהוא רוצה, למעשה. "זה נותן לו את האפשרות לקבוע מה האינטרס של הקהילה המוסלמית. אם זה אומר לפתוח אולמות קולנוע, לאפשר לתיירים, או לנשים בחופי הים האדום, אז שיהיה כך", טען ווד.
החל מתחילת 2021, בן סלמאן "הורה על שכתוב של חוקים סעודיים שיקטינו את כוחם של שופטים ווהאבים בודדים ליישם את הפרשנות שלהם לשריעה". על פי ווד, נראה כי אנשי דת שמרנים רבים נכנעו ל"הפחדה הישנה והטובה" מצד הממשלה כדי להפוך את עמדותיהם הדתיות ולתמוך בקו הממשלתי בנושאים כמו "פתיחת בתי קולנוע ופיטורים המוניים של אימאמים ווהאבים".
מדיניות פנים > מדיניות דת > איסור עטיית עבאיה

בדצמבר 2022, הוועדה הסעודית לחינוך והכשרה הכריזה על איסור ממשלתי על סטודנטיות מוסלמיות ללבוש את בגדי העבאיה המסורתיים למרכזי בחינות, תוך התעקשות שתלמידים ילבשו רק מדי בית ספר. הבהרה מאוחרת יותר מ-ETEC שדווח על ידי The Milli Chronicle קבעה שהאיסור על עבאיות הוגבל רק למרכזי בחינות של נשים המנוהלות על ידי ה-ETEC.
מדיניות פנים > תוכנית כלכלית > חזון 2030

בן סלמאן מנהיג ארגון מחדש של כלכלת ערב הסעודית (אנ'), עליה הכריז רשמית באפריל 2016 כשהציג את חזון 2030, החזון האסטרטגי של המדינה ל-15 השנים הבאות. חזון 2030 מהווה רפורמה בכלכלת ערב הסעודית לקראת מבנה מגוון ומופרט יותר. הוא מפרט יעדים ואמצעים בתחומים שונים, החל מפיתוח הכנסות שאינן נפט והפרטת הכלכלה ועד ממשל ממחושב לחלוטין ופיתוח בר קיימא.
אחד המניעים המרכזיים מאחורי חזון 2030 ושינוי מבנה הכלכלה הסעודית הוא היותה כלכלה "תלויה" שבפועל מוחזקת על ידי משאבי הנפט בלבד, ולכן הגבלה עתידית על נפט או ירידת מחירו הופכת את התלות הסעודית הכלכלית בנפט לבעיה משמעותית. בעוד שהמדינה טוענת שבבעלותה רזרבה מוכחת של 266.58 מיליארד חביות נפט גולמי, אנליסט האנרגיה מתיו ר. סימונס מעריך את המספר האמיתי כנמוך בהרבה, שכן הדו"ח האחרון שאינו סעודי, שיצא ב-1978 ציין ברזרבות הסעודיות רק 110 מיליארד חביות.
בנאום הפתיחה של ועידת יוזמת ההשקעות העתידיות בריאד באוקטובר 2017, הכריז בן סלמאן על תוכניות להקמת העיר ניאום, אזור כלכלי בשווי 500 מיליארד דולר שישתרע על שטח של 26,000 קמ"ר על חופי הים האדום, בסמוך לירדן ומצרים. ניאום שואפת למשוך השקעות במגזרים שונים, בין היתר באנרגיה מתחדשת, ביוטכנולוגיה ובמיוחד חקלאות מהונדסת גנטית (אנ'), רובוטיקה ותיעוש מתקדם.ההכרזה באה בעקבות תוכניות לפתח שטח של 34,000 קמ"ר על פני לגונה של 50 איים על קו החוף של הים האדום, במטרה ליצור יעד תיירותי יוקרתי שיעמוד בקו אחד עם יעדי תיירות בסטנדרטים בינלאומיים. במאמץ להגביר את תעשיית התיירות, בנובמבר 2017 הוכרז כי סעודיה תתחיל להנפיק ויזות תייר לזרים, החל מ-2018.
ההימור הגדול ביותר של בן סלמאן היה תוכניתו להחזיר את הדומיננטיות הסעודית בשוקי הנפט העולמיים על ידי הבאת המתחרים החדשים לפשיטת רגל, על ידי שמירה על מחיר הנפט נמוך מספיק לתקופה ארוכה מספיק. סעודיה שכנעה את אופ"ק לעשות את אותו הדבר. כמה שחקנים קטנים פשטו את הרגל, אבל יצרני האנרגיה האמריקאים רק סגרו את הפעילות הפחות רווחית שלהם באופן זמני, וחיכו שמחירי הנפט יעלו שוב. ערב הסעודית, שהוציאה 100 מיליארד דולר בשנה כדי לשמור על המחירים הנמוכים, נאלצה להודות בתבוסה בנובמבר 2016. לאחר מכן היא חתכה את ייצור הנפט באופן משמעותי וביקשה משותפיה באופ"ק לעשות את אותו הדבר.
בשבוע האחרון של ספטמבר 2018, חנך בן סלמאן את קו הרכבת המהיר בשווי 6.7 מיליארד דולר המחבר את מכה ומדינה, שתי הערים הקדושות ביותר לאסלאם. ה"הרמיין אקספרס" הוא קו של 450 ק"מ הנוסע במהירות של עד 300 קמ"ש שיכול להסיע כ-60 מיליון נוסעים בשנה. הפעילות המסחרית של הרכבת החלה ב-11 באוקטובר 2018.
באוקטובר 2018 הודיע בן סלמאן כי נכסי קרן ההשקעות הציבורית של ערב הסעודית מתקרבים ל-400 מיליארד דולר ותעבור את שווי ה-600 מיליארד דולר עד 2020.
בן סלמאן הכריז על פרויקט לבניית הכור הגרעיני הראשון של ערב הסעודית בנובמבר 2018. הממלכה שואפת לבנות 16 מתקנים גרעיניים במהלך 20 השנים הבאות. המאמצים לגוון את מגזר האנרגיה הסעודי כוללים גם רוח ושמש, כולל מפעל סולארי של 1.8 גיגה-וואט שהוכרז באותו חודש כחלק מפרויקט ארוך טווח בשיתוף עם סופטבנק.
מדיניות פנים > תוכנית כלכלית > תעשיית הנפט הסעודית

לסעודיה, היצרנית הגדולה ביותר של נפט בארגון אופ"ק, יש את הכמות השנייה בגודלה של עתודות נפט בעולם. ב-28 בספטמבר 2021, היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית תחת הנשיא ג'ו ביידן, ג'ייק סאליבן, נפגש עם בן סלמאן בסעודיה כדי לדון במחירי הנפט הגבוהים. באוקטובר 2022, במחאה על קיצוץ של סעודיה בתפוקת הנפט, אמר דובר המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, ג'ון קירבי, כי ערב הסעודית ידעה שהקיצוץ "יגביר את ההכנסות הרוסיות ויקהה את יעילות הסנקציות (שהוטלו על רוסיה בשל מלחמת רוסיה-אוקראינה)" והאשים את סעודיה ב"כפייה" של מדינות מייצרות להסכים לייצר נפט. מחירי האנרגיה הגבוהים נבעו מעלייה עולמית בביקוש כאשר העולם עזב את המיתון הכלכלי שנגרם על ידי מגפת הקורונה, במיוחד עקב ביקוש הולך ועולה לאנרגיה באסיה.
תחת בן סלמאן, התחזקו יחסי רוסיה-סעודיה, מה שמאפשר להן לחזק את הקשר בקבלת החלטות הקשורות לייצור נפט.
מדיניות פנים > תוכנית כלכלית > השקעה בנושאי ספורט

מאז שהפך בן סלמאן לשליט בפועל של ערב הסעודית ב-2017, סעודיה ביצעה הוצאה חסרת תקדים על ספורט. המדינה החלה בהבאת אירועי ספורט מובילים לסעודיה, כולל גביע העולם למועדונים של פיפ"א השנה ומשחקי אסיה ב-2029. ב-2023, מוחמד אמר שגישה זו היא מרכזית במטרה של המדינה להפוך לאחד מעשרת יעדי התיירות המובילים בעולם, וקבע: "כשאתה רוצה לגוון כלכלה אתה צריך לעבוד בכל המגזרים: כרייה, תשתיות, ייצור, תחבורה, לוגיסטיקה הכל. חלק מזה הוא תיירות ואם אתה רוצה לפתח תיירות חלק מזה הוא תרבות, חלק מזה זה מגזר הספורט שלך".
מדיניות פנים > רפורמות מקומיות

בן סלמאן הקים רשת בידור שהחלה לארח מופעי קומדיה, אירועי היאבקות מקצועית ועצרות משאיות מרוץ. בשנת 2016, הוא שיתף את הרעיון שלו ל"גרין קארד" (תושב קבע שאינו אזרח) לזרים שאינם סעודים עם עיתונאי אל ערביה טורקי אלדחיל. בשנת 2019 אישר הקבינט הסעודי תוכנית תושבות חדשה (Premium Residency) לזרים. התוכנית תאפשר לזרים להתגורר באופן קבוע, להחזיק ברכוש ולהשקיע בממלכה הסעודית.
בשנת 2016, החל בן סלמאן לנקוט צעדים ראשונים כמנהיג. הצעדים כללו מיסים חדשים וקיצוץ בסובסידיות, תוכנית גיוון, יצירת קרן עושר ריבונית סעודית בסך 2 טריליון דולר, וסדרה של רפורמות כלכליות אסטרטגיות הנקראות "תוכנית הטרנספורמציה הלאומית". תוכניותיו של בן סלמאן היו לגייס הון עבור קרן העושר הריבונית תוך מכירת מניות של החברה הסעודית עראמקו, חברת הנפט והגז הטבעי שהייתה בבעלות מדינתית, כאשר ההון יושקע מחדש במגזרים אחרים, כגון יישום תוכניות גיוון. באוקטובר 2017, התוכנית להנפקת ארמקו ספגה ביקורת על ידי האקונומיסט, שכינה אותה "בלגן". מוחמד קיצץ את תקציב המדינה, הקפיא חוזים ממשלתיים והפחית את שכר העובדים האזרחיים כחלק מצעדי צנע דרסטיים.
באפריל 2017, מוחמד הכריז על פרויקט לבניית אחת מערי התרבות, הספורט והבידור הגדולות בעולם בקידיה, דרומית מערבית לריאד. התוכניות לעיר בשטח של 334 קמ"ר כוללות ספארי ופארק שעשועים של סיקס פלאגס.
באוקטובר 2017, הצהיר בן סלמאן כי המדינה הסעודית האולטרה-שמרנית "לא הייתה נורמלית" ב-30 השנים האחרונות, והאשים צורות חשיבה נוקשות ששלטו בחברה התגובה למהפכה האסלאמית באיראן, שמנהיגי סעודיה לאורך ההיסטוריה "לא ידעו כיצד להתמודד עמה". הוא הצהיר כי הוא שואף שסעודיה תתחיל "לחזור למה שהיינו קודם - מדינה של אסלאם מתון שפתוחה לכל הדתות ולעולם". הצהרתו הסתכמה באמירה לאנשי הדת במדינה שהעסקה שכרתה משפחת המלוכה איתם לאחר הקרב על הכעבה תיפתח לדיון מחדש. בניית מדינה מתועשת נתפסה כבלתי תואמת לווהאביזם. הווהאבים היו מחויבים ליחסים חברתיים ומגדריים קבועים. אלה היו עקביים עם כלכלה שנבנתה על מכירות נפט, אבל התיעוש דורש תרבות דינמית עם שינויים חברתיים כל הזמן. מחויבותו של המשטר ל"אסלאם מתון" להגברת החילון באמצעות שיטות דיכוי הוטל בספק.
שינויים תרבותיים נוספים התרחשו בדצמבר 2017 עם הקונצרט הציבורי הראשון בערב הסעודית שבוצע על ידי זמרת, ובינואר 2018 אצטדיון ספורט בג'דה הפך לראשון בממלכה שהותרה כניסת נשים אליו. באפריל 2018 נפתח בסעודיה בית הקולנוע הציבורי הראשון לאחר איסור של 35 שנים, עם תוכניות להפעיל יותר מ-2,000 בתי קולנוע במדינה עד 2030.
בראיון לתוכנית הטלווזיה "60 דקות" ששודר ברשת CBS ב-29 בספטמבר 2019, בן סלמאן הזמין אנשים לבקר בממלכה כדי לראות את השינוי, וביקש שאנשים יפגשו בעצמם אזרחים סעודים.
ב-26 באפריל 2020, מועצת המשפט העליונה של ערב הסעודית ביטלה את ההלקאה כעונש במדינה, וקבעה כי ההחלטה היא "הרחבה של הרפורמות בזכויות האדם שהוכנסו בהנחייתו של המלך סלמאן ובפיקוחו הישיר של יורש העצר מוחמד בן סלמאן". למחרת דיווחה ועדת זכויות האדם של ערב הסעודית על חקיקת צו מלכותי המבטל את עונש המוות על פשעים שביצעו קטינים.
מדיניות פנים > זכויות אדם

בתחילת כהונתו, ביקש בן סלמאן לטפח תדמית של סעודיה כמיישמת רפורמות שונות בנושא זכויות האדם במדינה, אך ארגוני זכויות אדם אומרים כי הדיכוי במדינה החמיר תחת כהונתו. על פי ארגוני זכויות אדם, מספר המעצרים של פעילי זכויות אדם עלה בתקופת בן סלמאן. על פי הדיווחים, הוא יצר את "חוליית הנמר", צוות מתנקשים הפועלים כחוליית חיסול, כדי לנטרל מבקרים סעודים בתוך ומחוץ למדינה.בין העצורים בגל מעצרים בספטמבר 2017 היו עבדולעזיז אל-שובאילי, חבר מייסד של האגודה הסעודית לזכויות אזרחיות ופוליטיות (ACPRA), מוסטפא אל-חסן, אקדמאי וסופר, ועסאם אל-זמל, יזם. לקראת הסרת האיסור על נהיגה של נשים ביוני 2018, נעצרו 17 פעילות למען זכויות נשים, ביניהן לוג'יין אל-הד'לול, פעילה סעודית למען זכויות נשים שמונה מתוך ה-17 שוחררו לאחר מכן. חטון אל-פאסי, פרופסור חבר לתולדות נשים באוניברסיטת המלך סעוד, נעצר זמן קצר לאחר מכן.
באוגוסט של אותה שנה, פעילת זכויות האדם איסרא אל-גומ'האם ובעלה, שנעצרו שניהם ב-2015, הועמדו תחת איום משפטי בעריפת ראשים. ארגון Human Rights Watch הזהיר כי פרשת אל-גומ'האם יצרה "תקדים מסוכן" לנשים פעילות אחרות העצורות כעת. מנהלת המזרח התיכון של HRW, שרה לאה ויטסון, אמרה, "כל הוצאה להורג היא מחרידה, אבל בקשת עונש מוות לפעילים כמו ישראא אל-גומגהאם, שאפילו לא מואשמים בהתנהגות אלימה, היא מפלצתית. המונרכיה הסעודית חסרת מעצורים".ב-23 באפריל 2019, 37 אנשים, רובם פעילי זכויות אדם שיעים המעורבים בסכסוך קטיף, הוצאו להורג באחת ההוצאות להורג ההמוניות הגדולות ביותר של שיעים בתולדות הממלכה.
באוגוסט 2019, אחיה של לוג'יין אל-הד'לול, וואליד, הודיע כי לאחותו הוצע שחרור תוך הכחשת הפרות זכויות האדם שבוצעו נגדה בכלא הסעודי. וואליד כתב בטוויטר כי הארגון הסעודי לביחטון המדינה, הציע ללוג'יין לחתום על מסמך ולהופיע במצלמה כדי להכחיש שהיא עברה עינויים והטרדה מינית בכלא. הוא הצהיר כי לוג'יין ציינה בפני המשפחה כי היא הוצלפה, הוכתה, עברה עינוי תוך שימוש בכיסא חשמלי והוטרדה על ידי רעולי פנים, שהיו מעירים אותה באמצע הלילה כדי לאיים עליה בתאה. וואליד גם צייץ כי לוג'יין סירבה להצעה שהציעו הרשויות הסעודיות ו"קרעה מיד את המסמך".
בתגובה לביקורת בינלאומית ופעילות למען זכויות נשים, מוחמד יישם רפורמות צנועות לשיפור זכויות הנשים בסעודיה. בספטמבר 2017, הוא יישם את הדרישה של תנועת "נשים להגה" להסיר את האיסור על נהגות. הוא חוקק נגד כמה מרכיבים של שיטת הוואלי של ערב הסעודית, הקובעת שלכל אישה יש אפוטרופס גבר ה"שולט" בה, מה שהיווה הצלחה לקמפיין בן עשרות שנים של פעילי זכויות נשים. בתגובה לקמפיין הסעודיות נגד אפוטרופסות גברית, ממשלת סעודיה חוקקה חוק המאפשר לנשים מעל גיל 21 להשיג דרכונים ולנסוע לחו"ל ללא צורך באישור האפוטרופוסים הגברים שלהן. בפברואר 2018, זה אושר בחוק שלנשים סעודיות יהיה מותר לפתוח עסק משלהן ללא אישור של האפוטורופוס הגבר שלהן. לפי משרד המידע הסעודי, החל ממרץ 2018, אמהות בסעודיה קיבלו סמכות לשמור על משמורת מיידית על ילדיהן לאחר גירושין מבלי להגיש תביעה.
בפברואר 2017, סעודיה מינתה את האישה הראשונה לעמוד בראש הבורסה הסעודית.
מדיניות פנים > זכויות אדם > מעצרו של מוחמד בן נאיף

מוחמד בן נאיף נעצר ב-6 במרץ 2020, יחד עם אחיו למחצה נוואף בן נאיף (אנ') ואחיו של המלך סלמאן, אחמד בן עבד אל-עזיז. שלושת הנסיכים הואשמו בבגידה. ממשלת סעודיה טענה שהנסיכים ניסו להפיל את מוחמד בן סלמאן.
מדיניות חוץ > היחסים עם ישראל

בדצמבר 2017 מתח בן סלמאן ביקורת על החלטת ארצות הברית להכיר בירושלים כבירת ישראל. בשנת 2018, הוא הצהיר כי הוא מכיר במדינת ישראל כמולדתו של העם היהודי, בפעם הראשונה בהיסטוריה שבה בכיר במשפחת המלוכה הסעודית הביע הצהרה כזו בפומבי. בספטמבר 2019, גינה בן סלמאן תוכניות הסיפוח של בקעת הירדן שהובלו ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו.
בנובמבר 2020, נפגש, כך על פי דיווחים, עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ועם ראש המוסד הישראלי דאז, יוסי כהן, בעיר החוף הסעודית ניאום. מהפגישה לא יצאו תמונות או הצהרות רשמיות. במשך מספר שנים, וביתר שאת מאז שנת 2023, מתנהל משא ומתן מתמשך לכינון יחסים דיפלומטיים בין ערב הסעודית וישראל. בן סלמאן גם אמר שבכל יום, הנורמליזיציה עם ישראל קרבה. בעקבות מלחמת חרבות ברזל, קרא בן סלמאן להטיל אמברגו נשק עולמי נגד ישראל.
מדיניות חוץ > הסכסוך הישראלי-פלסטיני

באפריל 2018 הצהיר שהוא מכיר בזכות הקיום של מדינת ישראל. הוא התבטא בהקשר הישראלי-פלסטיני, ואמר שהנושא אינו בראש סדר העדיפויות של ערב הסעודית. הוא צוטט בנושא זה באומרו, במהלך פגישה עם ראשי ארגונים יהודיים בניו יורק: "בעשורים האחרונים החמיצה המנהיגות הפלסטינית הזדמנות אחר הזדמנות, ודחתה את כל הצעות השלום שניתנו לה. הגיע הזמן שהפלסטינים ייקחו את ההצעות ויסכימו לבוא לשולחן המשא ומתן, או שישתקו ויפסיקו להתלונן". מרבית אמירות אלו סויגו בהמשך על ידי אביו, שהבהיר שהנושא הפלסטיני חשוב מאוד לערב הסעודית. אמירה זו נחשבה לנזיפה של המלך סלמאן בבנו הנסיך.
ב-21 בספטמבר 2023 התראיין (בפעם הראשונה בשפה האנגלית) לרשת פוקס-ניוז והכחיש דיווחים קודמים על הקפאת השיחות לנורמליזציה עם ישראל, בנוסף אמר כי "בכל יום אנחנו מתקרבים יותר להסכם עם ישראל".
מדיניות חוץ > היחסים עם רוסיה

יחסי ערב הסעודית עם רוסיה ועם ולדימיר פוטין, נשיא רוסיה, התחזקו מאז בן סלמאן החל להחזיק בתפקידים שלטוניים. בשנת 2016, בן סלמאן חתם על הסכם לשיתוף פעולה סעודי-רוסי בשוקי הנפט העולמיים. לאחר שהואשם ברצח ג'מאל חאשוקג'י, פוטין היה אחד ממנהיגי העולם הבודדים שהמשיכו לקיים קשר קרוב ופומבי עם הנסיך. רוסיה גם נמנעה מביקורת על התערבות הקואליציה בהובלת סעודיה בתימן, ותמכה באמברגו הנשק של האו"ם נגד החות'ים במועצת הביטחון. בשנת 2021 חתם בן סלמאן על הסכם שיתוף פעולה צבאי עם רוסיה.
בתוך הבידוד של רוסיה על ידי המערב בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה, חיזק בן סלמאן את יחסיו האישיים עם ולדימיר פוטין וחיזק את יחסי סעודיה-רוסיה. רוסיה וסעודיה משתפות פעולה מאז באמצעות ארגון אופ"ק כדי לצמצם את תפוקת הנפט ולהעלות את מחירי הנפט.בספטמבר 2022, חמישה שבויים בריטים ושני שבויים אמריקאים שנתפסו באוקראינה שוחררו על ידי רוסיה בתיווך סעודי. תפיסת מדיניות החוץ החדשה של רוסיה שנחשפה ב-2023 נתנה עדיפות לשיפור היחסים עם סעודיה.
מדיניות חוץ > היחסים עם טורקיה

במרץ 2018, בן סלמאן התייחס לטורקיה כחלק מ"משולש הרוע" לצד איראן והאחים המוסלמים. עם זאת, מאוחר יותר, ב-2022, הוביל בן סלמאן פיוס עם טורקיה, מה שהוביל לשיפור היחסים בין המדינות. ביולי 2023, יורש העצר ונשיא טורקיה רג'יפ טאיפ ארדואן, הסכימו על עסקה גדולה עבור ערב הסעודית לרכישת מל"טים של באירקטאר אקינסי הטורקית.
מדיניות חוץ > היחסים עם ארצות הברית > יחסיו עם ממשל טראמפ

באוגוסט 2016, דונלד טראמפ ג'וניור, בנו של המועמד לנשיאות ארצות הברית דאז דונלד טראמפ, נפגש עם שליח מטעם בן סלמאן ומטעם יורש העצר של אבו דאבי אז, מוחמד בן זאיד. השליח הציע עזרה לקמפיין הנשיאותי של טראמפ. בפגשו שהו גם ג'ואל זמל, מומחה ישראלי במניפולציה של מדיה חברתית, איש העסקים הלבנוני-אמריקאי ג'ורג' נאדר, ומייסד בלקווטר אריק פרינס.
עם כניסתו של טראמפ לתפקיד, התמיכה האמריקאית בבן סלמאן תוארה כאחד הנושאים הבודדים בהם הייתה הסכמה בין יועצי הבית הלבן היריבים ג'ארד קושנר וסטיב באנון. בן סלמאן, אז סגן יורש העצר, הוזמן לאחר מכן לבית הלבן וקיבל את היחס הניתן, על פי הפרוטוקל הדיפלומטי, לראשי מדינות זרים. לאחר מכן בן סלמאן הגן על הצו הנשיאותי שאסר כניסה של אזרחי 7 מדינות בעלות רוב מוסלמי לארצות הברית, והצהיר כי "סעודיה לא מאמינה שצעד זה מכוון נגד מדינות מוסלמיות או נגד האסלאם". קושנר התעניין גם כיצד ארצות הברית תוכל לסיעע לבן סלמאן להתקדם במעלה סולם הירושה. לאחר שמוחמד הפך ליורש העצר, טראמפ אמר על פי הדיווחים: "שמנו את האיש שלנו בראש". טראמפ תמך בתחילה במצור על קטאר שהובל על ידי סעודיה, למרות התנגדות לצעד מצד מזכיר המדינה רקס טילרסון ומצד מזכיר ההגנה ג'יימס מטאיס, אם כי מאוחר יותר שינה טראמפ את עמדתו. מאוחר יותר טען בן סלמאן כי קושנר סיפק לו מידע מודיעיני על יריבים מקומיים במהלך הטיהור הגדול בערב הסעודית בין השנים 2017 ל-2019, שטראמפ הביע בו תמיכה באופן אישי. ממשל טראמפ תמך בתקיפות בבן סלמאן בתגובה למתקפה העולמית נגדו בעקבות ההתנקשות בג'מאל חאשוקג'י. ערב הסעודית הייתה המדינה הראשונה שטראמפ ביקר בה כנשיא.
מדיניות חוץ > היחסים עם ארצות הברית > יחסיו עם ממשל ביידן

בשנת 2019, בתקופת ממשל טראמפ, מתח ביידן ביקורת על בן סלמאן, ותיאר אותו כ"מנודה" בשל רצח ג'מאל חאשוקג'י ב-2018. ביולי 2021, שישה חודשים לאחר תחילת שלטונו של ביידן, ביקר סגן שר ההגנה הסעודי דאז ולימים שר ההגנה חאלד בן סלמאן (אחיו של מוחמד) בארצות הברית. זו הייתה הפגישה הראשונה בין בכירים אמריקאים לסעודים מאז נרצח חאשוקג'י ב-2018. בספטמבר 2021, היועץ לביטחון לאומי של ממשל ביידן, ג'ייק סאליבן, נפגש עם בן סלמאן בסעודיה. בפגישה, על פי הדיווחים, בן סלמאן צעק על סאליבן לאחר שהעלה לדיון את הריגתו של חאשוקג'י.
גם יחסי הסחר בין ארצות הברית לסעודיה צנחו בצורה דרסטית מסחר בגובה 76 מיליארד דולר בשנת 2012 לכ-29 מיליארד דולר בלבד בשנת 2021. לאחר שרוסיה פלשה לאוקראינה בשנת 2022, סעודיה דחתה את בקשות ארצות הברית להגדיל את ייצור הנפט ובכך לגרום לפגיעה כלכלית ברוסיה. הוול סטריט ג'ורנל כתב באפריל 2022 כי מערכת היחסים בין ארצות הברית נמצאת ב"נקודת השפל שלה מזה עשרות שנים". באפריל 2022, נסע ראש ה-CIA וויליאם ברנס לסעודיה כדי להיפגש עם בן סלמאן, וביקש ממנו להגדיל את תפוקת הנפט במדינה. בנוסף, הם דנו ברכישת נשק סעודית מסין.
היחסים בין ארצות הברית לסעודיה נחלשו לאחר שארגון אופ"ק+ הכריז על קיצוץ של שתי מיליון חביות ביום בייצור הנפט העולמי. ממשלת ארצות הברית זעמה על המהלך, והאשימה את סעודיה בהתייצבות לצד רוסיה במלחמתה נגד אוקראינה. ממשלת סעודיה הכחישה טענות אלו, וטענה כי המהלך לא נבע ממניעים פוליטיים אלא להביא ליציבות בשוקי הנפט העולמיים. ממשלת סעודיה דחתה בקשה אמריקאית לדחות את החלטת אופ"ק עד לאחר הבחירות לקונגרס ולסנאט ב-2022, מה שהוביל את ביידן לאיים ב"השלכות קשות" כלפי ערב הסעודית.
יחסי ממשל ביידן עם סעודיה היו מתוחים, במיוחד לאחר סירובו של בן סלמאן להגדיל את ייצור הנפט לאחר פלישת אוקראינה לרוסיה. עם זאת, היחסים התחממו לאחר ביקור ביידן בסעודיה ב-2022, אישור הפנטגון לעסקת נשק בשווי חצי מיליארד דולר, מספר ביקורים של קבוצות דו מפלגתיות של מחוקקים אמריקאים בסעודיה, וצמצום ההגבלות על מכירת נשק התקפי לסעודיה.
ביידן ביקר בעיר ג'דה, נפגש עם המלך סלמאן, יורש העצר בן סלמאן, שאירחו בנוסף את פסגת ארצות הברית, מדינות המועצה לשיתוף פעולה מפרצי (GCC), מצרים, ירדן ועיראק.
מדיניות חוץ > יחסי סעודיה-קטאר בתקופתו של בן סלמאן

ב-5 ביוני 2017, ערב הסעודית, בהוראת בן סלמאן, עמדה בראש משבר דיפלומטי עם קטאר יחד עם איחוד האמירויות הערביות, בחריין ומצרים, כאשר המדינות ניתקו את היחסים הדיפלומטיים עם קטאר ולמעשה הטילו מצור על המדינה. המדינות ציינו את תמיכתה לכאורה של קטאר בטרור כסיבה העיקרית לפעולות, ועל כך הוסיפו את פעולות ערוץ החדשות הקטארי אל-ג'זירה ואת היחסים של קטאר עם איראן. סוכנות הידיעות רויטרס דיווחה כי בן סלמאן אמר שהסכסוך עם קטאר עשויה להיות ממושך אפילו בהשוואה לאמברגו האמריקני נגד קובה שהוטל 60 שנה קודם לכן. אך אלחר מכן בן סלמאן טען שהסכסכוך לא ישפיע במיוחד מפני שקטאר "קטנה יותר מרחוב בקהיר". באוגוסט 2018, דו"ח של The Intercept צוטט מקורות עלומים הטוענים ששר החוץ האמריקני לשעבר רקס טילרסון התערב ביוני 2017 כדי לעצור תוכנית סעודית-אמירתית לפלוש לקטאר, וכתוצאה מכך הופעל לחץ כבד מצד סעודיה ואיחוד האמירויות לפטרו.
ב-4 בינואר 2021, קטאר וסעודיה הסכימו לפתרון המשבר בתיווך כווית וארצות הברית, שקבע כי סעודיה תפתח מחדש את גבולה עם קטאר ותתחיל בתהליך הפיוס. ההסכם וההודעה אחרונה שנחתמו ב-5 בינואר 2021 בעקבות פסגת ה-GCC באל עולא מסמנים את פתרון המשבר.