stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עליית בעלי החיים

| --- | --- |
 סוגה:  סדרת טבע
 יוצרים:  BBC
 בימוי:  David Lee 
 שחקנים:  דייוויד אטנבורו
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  2
 הפקה
 אורך פרק:  50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC
 תקופת שידור מקורית:  20 בספטמבר 2013 – 2013 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שחזור של טיקטאליק, ראשון החולייתנים היבשתיים.
איור של יורמאיה, ראשון בני קבוצת האאותריה.
עליית בעלי החיים או עלייתם של בעלי החיים: ניצחונם של בעלי החוליות (באנגלית: David Attenborough's Rise of Animals: Triumph of the Vertebrates), היא סדרת טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC ומלווה בהסבריו של דייוויד אטנבורו וכן בתיאורים משוחזרים בשיטות חדשניות את היצורים הקדומים. סדרה זו מהווה המשך לסדרה ראשית החיים מ-2010.
הסדרה בת שני פרקים ועוקבת אחר האבולוציה של בעלי החוליות. סיפור זה נמשך 500 מיליון שנה, מראשית התפתחותם ועד להופעת האדם. במהלך התוכנית, דייוויד אטנבורו נעזר בחלק מתגליות המאובנים האחרונות שנמצאו בסין, המעידות על מוצאם של בעלי החוליות.
הסדרה שודרה לראשונה בבריטניה ב-2013, ובישראל היא שודרה בערוץ הראשון בתחילת שנת 2017.
פרקי הסדרה

מהים עד לשחקים: הפרק מציג את האבולוציה של ראשוני היצורים המכונים מיתרניים וחולייתנים, אשר שגשגו וכבשו את העולם מחסרי החוליות שקדמו להם, ביניהם הדינוקרידידים והטרילוביטים. הראשון שבהם היה המילוקונמינגיה שהיה בעל עמוד שדרה בתוך גופו, מה שעזר לו לנוע ביעילות במים. הוא היה כנראה מראשוני הדגים, אך בדומה לצמדאים המודרניים היה חסר לסתות. אלו הופיעו עם דגי הסחוס החיים היום וגם עם הדגי בעלי השריון כמו הפריונאנולפיס שהתגלה בסין. אחריהם הופיעו דגי גרם בעלי עצמות כתחליף לסחוס לאורך גופם. חלק מדגים אלה החלו לעבור לחיים ביבשה. מאובנים של לטימריה, דג שהוא מאובן חי פרהיסטורי הוא בעל סנפירים רחבים עם קצוות המזכירים גפיים, אך חסר יכולת לנוע על היבשה ביעילות. ראשון הדגים שחי על היבשה כונה טיקטאליק והיה בעל מבנה גפיים מתחת לגופו שהכילו אצבעות תומכות. הדו-חיים התפצלו מדגים כמותו ביניהם סלמנדרת ענק סינית הנושמת במים דרך עורה אך עולה לנשום אוויר בריאות. רוב הדו-חיים מטילים ביצים במים והם בעלי עור רך, אך הזוחלים שהתפצלו מהם פיתחו עור קשקשי מגונן וביציהם היו אטומות למים, כך שהם התפתחו לאורך היבשה. המרשימים שבזוחלים היו הדינוזאורים שהיו בעלי מפרקי רגליים שתמכו בגופם וכך גם יכלו לנוע במהירות וגם לגדול לגדלים מרשימים. כך נראה לופנגוזאורוס שהיה מאבות הזאורופודים העצומים וטירנוזאורוס, מהטורפים הגדולים והמרשימים ביותר מעולם. חלק מהדינוזאורים היו מכוסי נוצות כמו הסינוזאורופטריקס שהיה מכוסה בנוצות דמויות פלומה. דינוזאור אחר - האנכיאורניס היה בעל סימנים לכך שיכל לדאות באוויר ואולי היה מאבות החולייתנים שכבשו את השמיים - העופות.
שחר היונקים: הפרק מציג את הופעת היונקים, החולייתנים שכבשו את העולם. תחילה הם היו קטנים וצנועים כמו ההדרוקודיום שהתגלה בחפירות בדרום סין והכיל מאפיינים של זוחלים ושל יונקים ביניהם מוח גדול, מערכת שיניים מותאמת לחיתוך, חום גוף ופרווה ואולי הוא הטיל ביצים בדומה לברווזן וקיפודן, מהם בקע ולד שינק חלב. בהמשך התפתחו 2 קבוצות נוספות של יונקים: הכיסאים כמו הקנגורו, הוולבי והאופוסום שמגדלים צאצא קטן בתוך כיס והשלייניים שבמקום לסחוב גור לא מתפקד מכילים אותו בתוך שליה בגוף האם עד הלידה. בסין נמצאו מאובנים של ראשוני 2 הקבוצות: הסינודלפיס שהיה ראשון המטאתרים והיורמאיה שהיה ראשון האאותרים. היונקים הראשונים היו קטנים כדי להימלט מהדינוזאורים שסביבם אך לאחר הכחדת הקרטיקון הם החלו למלא גומחות שונות. בבור מסל בגרמניה נראים מאובנים של ראשוני יונקים ממגוון קבוצות, ביניהם ראשוני אוכלי החרקים, המכרסמים, העטלפים וראשוני הפרסתנים (ייתכן שפרופלאותריום) וכן פרימט קדום מוזר שהיה בעל התאמה לחיים על העצים ולתזונה מפירות, מה שהוביל אותו לראות צבעים. יונקים אלה חיו ביערות גשם בגרמניה הקדומה של הפלאוקן, אך שינויי אקלים לפני 40 מיליון שנה בקירוב גרמו להכחדת היערות והצמחת ערבות עשב בהם שגשגו יונקי ענק כמו המגצרופס שהגיע לגובה של 2.5 מ' בכתפיים. ייתכן שהגדילה נבעה להגנה מטורפים כמו המלפליס שצד את ראשוני הברונתותריומים ביערות. יונקים נוספים גדלו בתקופה זו כמו עצלני קרקע, ממותות והפרצרתריום - הגדול בכל היונקים היבשתיים. כיום רוב מיני ענק אלה נכחדו, ייתכן שבשל עידן הקרח האחרון וייתכן שעקב ציד מראשוני האנשים שהיו בעלי חלל מוח גדול וחיי חברה עשירים שאיתם יכלו לייצר כלים ולצוד בחבורות. כיום המין האנושי משגשג כתוצאה מהמאפיינים שאבותיו הנכחדים הורישו לו.
ססאר ארסו

ססאר ארסו אמפוסטה (בספרדית: César Arzo Amposta; נולד ב-21 בינואר 1986 בויאריאל שבספרד) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

ארסו החל לשחק במחלקת הנוער של ויאריאל מעיר הולדתו, ואת הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך ב-23 במרץ 2003 במשחק נגד ריאל סוסיאדד, אך לא הצליח לבסס את מעמדו בסגל הפותח של הקבוצה. במקביל שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ספרד, ובמדי הנבחרת הצעירה ערך ארבע הופעות.
בעונת 2006/2007 הושאל ארסו לרקראטיבו ולבה, העולה החדשה לליגה הספרדית, ובעונה שלאחר מכן הושאל לריאל מורסיה. לקראת עונת 2008/2009 שוחרר מוויאריאל וחתם ברקראטיבו ולבה, במדיה שיחק עונה נוספת. לאחר עונה אחת ברקראטיבו עזב ארסו את הקבוצה וחתם לארבע עונות בריאל ואיאדוליד. לאחר שלוש שנים במועדון עבר ארסו לגנט מליגת העל הבלגית. אחרי שלוש עונות בבלגיה, חזר ארסו לספרד בינואר 2014, וחתם בריאל סרגוסה מהליגה הספרדית השנייה.
ב-25 ביוני 2014 הגיע ארסו לישראל וחתם לעונה אחת בבית"ר ירושלים. ב-13 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-1 להפועל פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו. ב-13 בספטמבר 2014 ערך ארסו את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 1-1 מול הפועל באר שבע במסגרת המחזור הראשון של עונת 2014/2015. ב-1 בינואר 2015, ארסו היה מעורב בעימות עם שחקן הקבוצה עומר אצילי ועם המאמן מנחם קורצקי, בעקבותיו הוצא ארסו מאימון הקבוצה. לאחר מכן, התנצל ארסו בפני אצילי וקורצקי והוחלט כי ארסו יעמוד לדין משמעתי פנימי ויחזור לאימונים. ב-1 באפריל 2015 נפצע ארסו במהלך משחק אימון פנימי, קרע את המיניסקוס ונדרש לתקופת החלמה ארוכה. בתום העונה, החליטה בית"ר שלא לממש את האופציה שהייתה לה על ארסו ובכך סיים הבלם את דרכו במועדון.
ב-26 ביוני 2015 חתם ארסו בקבוצת א.א.ק. אתונה מליגת העל היוונית. לאחר עונה אחת, עבר לקאיראט אלמטי מליגת העל הקזחית בחוזה לשנתיים.
ב-29 בדצמבר 2017 חזר ארסו לספרד וחתם בז'ימנסטיק טרגונה מהליגה השנייה, שם שיחק עד לפרישתו ממשחק פעיל בדצמבר 2018 עקב פציעה בברך.
הערות שוליים

↑  לא רק ארשבין: ססאר ארסו צפוי לשחק נגד מכבי תל אביב באירופה, באתר וואלה, 6 ביולי 2016
↑  העברות בעולם, 31.12: לאון גורצקה קרוב להצטרף לבאיירן מינכן, באתר וואלה, 31 בדצמבר 2017
↑  אופיר סער‏, ססאר ארסו הודיע על פרישה: "רוצה לעזור לבית"ר ירושלים עם סקאוטינג", באתר וואלה, 2 בדצמבר 2018
עונת 1956/1957 בליגה א'

עונת 1956/1957 בליגה א' הייתה העונה השנייה של ליגה א' כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 12 קבוצות. את העונה הסדירה הפועל כפר סבא במקום הראשון. במקור, שתי קבוצות היו צריכות לעלות לליגה העליונה לקראת עונת 1957/1958. לאור אי-סדרים במהלך העונה, הוחלט ש-5 הקבוצות הראשונות יערכו טורניר פלייאוף, כששתי קבוצות יעפילו והקבוצה השלישית תשחק מול קבוצה מהליגה העליונה במשחקי המבחן. כתוצאה מכך, הפועל כפר סבא והפועל ירושלים עלו ליגה. הכח תל אביב הפסידה במשחקי המבחן למכבי יפו ונותרה בליגה א'.
בסיום העונה שתי קבוצות ירדו לליגה ג'.
התחרות

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל כפר סבא | 22 | 16 | 0 | 6 | 62 | 26 | 36 | 32 | משחקי המבחן |
| 2 | מכבי רחובות | 22 | 13 | 4 | 5 | 56 | 19 | 37 | 30 | משחקי המבחן |
| 3 | הפועל ירושלים | 22 | 12 | 6 | 4 | 47 | 26 | 21 | 30 | משחקי המבחן |
| 4 | הפועל חדרה | 22 | 11 | 7 | 4 | 42 | 24 | 18 | 29 | משחקי המבחן |
| 5 | הכח תל אביב | 22 | 8 | 7 | 7 | 41 | 39 | 2 | 23 | משחקי המבחן |
| 6 | בית"ר ירושלים | 22 | 9 | 4 | 9 | 47 | 36 | 11 | 22 |  |
| 7 | הפועל מחנה יהודה | 22 | 8 | 6 | 8 | 35 | 29 | 6 | 22 |  |
| 8 | הפועל קריית חיים | 22 | 8 | 4 | 10 | 27 | 40 | 13- | 20 |  |
| 9 | מכבי שעריים | 22 | 7 | 4 | 11 | 24 | 54 | 20- | 18 |  |
| 10 | הפועל רחובות | 22 | 7 | 5 | 10 | 29 | 39 | 10-0 | 17 |  |

| 11 | הפועל נהריה | 22 | 5 | 1 | 16 | 30 | 71 | 41- | 11 | ירדו ליגה |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ירדו ליגה |
| 12 | מכבי רמת גן | 22 | 2 | 4 | 16 | 18 | 54 | 36- | 8 |  |
פלייאוף העלייה לליגה הלאומית

במשחקי הפלייאוף השתתפו חמש הקבוצות שסיימו במקומות הראשונים בליגה א' של עונת 1956/1957: הפועל כפר סבא, מכבי רחובות, הפועל ירושלים, הפועל חדרה והכח תל אביב. כל קבוצה שיחקה משחק אחד נגד הארבע קבוצות האחרות במגרשים נייטרליים. המשחקים שוחקו ב-4 מחזורים לאורך חודש ספטמבר 1957. מכבי רחובות שסיימה במקום השני בתום העונה הסדירה בליגה א', התנגדה לקיום הפלייאוף וטענה כי הייתה צריכה לעלות אוטומטית, אך ההתאחדות לכדורגל החליטה לבסוף לקיים את הפלייאוף בגלל אי סדרים לטענתה. על כן כמחאה החליטה רחובות לא להופיע למשחקי הפלייאוף. ההתאחדות החליטה לתת לה על משחקיה בפלייאוף הפסדים טכניים של 3-0 ורחובות ערערה על כך לבית הדין - שדחה את הערעור. למרות זאת אופשר לרחובות לשחק משחקים חוזרים עד להשלמת הפלייאוף.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל כפר סבא | 4 | 3 | 1 | 0 | 10 | 3 | 7 | עלו ליגה |
| 2 | הפועל ירושלים | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 3 | 4 | עלו ליגה |
| 3 | הפועל חדרה | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 4 | 4 | משחק מכריע (הכח עלתה למשחקי המבחן) |
| 4 | הכח תל אביב | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 4 | 4 | משחק מכריע (הכח עלתה למשחקי המבחן) |
| 5 | מכבי רחובות | 4 | 0 | 1 | 3 | 0 | 8 | 1 | נשארה בליגה א' |
הפועל כפר סבא והפועל ירושלים עלו לליגה הלאומית. נקבע מראש כי הקבוצות במקומות 3 ו-4 (לאחר קיום המשחקים: הפועל חדרה והכח תל אביב) ישחקו משחק קובע ביניהם לקבוע מי מהן תשחק את משחקי המבחן כנגד הקבוצה במקום האחרון בליגה הלאומית של השנה האחרונה (מכבי יפו), אולם חדרה התנגדה להשתתף במשחק שכזה במחאה על החלטת ההתאחדות לתת למכבי רחובות לקיים משחקים חוזרים ועל כן ניתן הזכות לעלות למשחקי המבחן מול יפו להכח תל אביב.
פלייאוף העלייה לליגה הלאומית > משחקי המבחן

המשחקים התקיימו בשיטת בית-חוץ בין הכח תל אביב שקיבלה את הזכות להשתתפות במשחקי המבחן מהפלייאוף לבין האחרונה בליגה הלאומית בעונה החולפת מכבי יפו.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 בנובמבר 1957 | הכח תל אביב | 0 - 2 | מכבי יפו | מגרש "הפועל פתח תקווה" צופים: 4,000 שיפוט: משה כהן |
| 23 בנובמבר 1957 |  |  | ארויו, בוחוס ג'וג'וסיאן | מגרש "הפועל פתח תקווה" צופים: 4,000 שיפוט: משה כהן |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 בנובמבר 1957 | מכבי יפו | 5 - 0 | הכח תל אביב | מגרש מכבי יפו צופים: 4,000 |
| 30 בנובמבר 1957 | ארויו, אריה, בוחוס ג'וג'וסיאן (3) |  |  | מגרש מכבי יפו צופים: 4,000 |
הפלייאוף נסתיים בניצחונה של מכבי יפו 7-0 בסיכום שני המשחקים והכח נשארה עונה נוספת בליגה א'.
ססאר מנדיונדו

ססאר גונסאלס לופס, הידוע גם כמנדיונדו (בספרדית: César González "Mendiondo" López; נולד ב-26 ביוני 1966), הוא כדורגלן עבר ספרדי, וכיום מאמן כדורגל.
קריירה

מנדיונדו החל לשחק כדורגל כקשר במחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד, ומאוחר יותר עבר לשחק כמגן. בצעירותו שיחק בנבחרת הנוער של ספרד, ולזכותו גם הופעה אחת בנבחרת הצעירה. את הקריירה המקצוענית התחיל בעונת 1984/1985, אך לאחר הופעה אחת בלבד במדי אתלטיקו מדריד בליגה חזר לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. את מרבית הקריירה שלו עשה בקבוצת אספניול, במדיה שיחק שש שנים, ובנוסף שיחק גם בראיו ואיקאנו ובמרידה.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל בשנת 1998 מונה לעוזר מאמן במרידה, הקבוצה האחרונה בה שיחק. בשנת 2000 הצטרף לצוות המקצועי של אתלטיקו מדריד, ושימש כאחראי על הסקאוטינג במועדון וכעוזר תחת כמה מאמנים, וביניהם לואיס אראגונס שאימן אותו כשעלה לקבוצה הבוגרת של המועדון כשחקן. בשנת 2006 מונה לעוזרו של אראגונס בנבחרת ספרד לקראת משחקי מונדיאל 2006, ובמשך שנתיים היה חלק מהצוות המקצועי של הנבחרת. לאחר זכייתה של נבחרת ספרד ביורו 2008, המשיך מנדיונדו עם אראגונס גם לפנרבחצ'ה מליגת העל הטורקית. ב-2013 מונה למנהל הטכני של סיוואספור לצידו של המאמן רוברטו קרלוס. באמצע עונת 2014/2015 מונה מנדיונדו למאמן קבוצת טורחון מהליגה הרביעית בספרד, אך לא הצליח להציל אותה מירידה לליגה החמישית.
לקראת עונת 2015/2016 הגיע מנדיונדו לישראל, ומונה למאמן קבוצת הפועל תל אביב. אך לאחר שני מחזורים סיים את תפקידו במועדון.
הערות שוליים

↑  שירי אלג'ם, ‏מנדיאונדו חתם בהפועל תל אביב: "זכות גדולה עבורי", באתר ערוץ הספורט, 27 באפריל 2015
עונת 1956/1957 בליגת המשנה ההולנדית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  32
 הזוכה:  דן האג, בלו וויט אמסטרדם
 עונת 1957/1958 ←
 
עונת 1956/1957 הייתה העונה הראשונה של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה. קודם לעונה זו התקיימה הליגה במתכונת חובבנית בשם אליפות הולנד 32 קבוצות הרכיבו את הליגה בעונה זו, 9 הקבוצות שסיימו אחרונות את עונת 1955/56 באליפות הולנד מהליגה הראשונה A ומהליגה הראשונה B יחד עם מנצחות ליגת המשנה של אליפות הולנד.
בסיום עונה זו העפילו לליגה הראשונה דן האג ובלו וויט אמסטרדם. EBOH וספורטקאלב אמה נשרו לליגה השלישית.
מבנה

מעונה זו ועד עונת 1995/96 על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 32 קבוצות בשני בתים ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 15 משחקים כל אחד - 30 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה בכל בית זכתה באליפות והעפילה לליגה הראשונה והקבוצות במקום ה-16 בכל בית נשרו לליגה השלישית.
טבלת הליגה > בית א'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | דן האג  | 30 | 20 | 7 | 3 | 89 | 35 | 54 | 47 | העפלה לליגת העל ההולנדית |
| 2. | אלקמר 54  | 30 | 15 | 8 | 7 | 75 | 52 | 23 | 38 |  |
| 3. | לימבורגיה  | 30 | 13 | 11 | 6 | 50 | 37 | 13 | 37 |  |
| 4. | דלפט הולנדיה  | 30 | 14 | 9 | 7 | 57 | 46 | 11 | 37 |  |
| 5. | סחידאם  | 30 | 14 | 7 | 9 | 60 | 46 | 14 | 35 |  |
| 6. | הולנדיה ויקטוריה  | 30 | 13 | 8 | 9 | 70 | 62 | 8 | 34 |  |
| 7. | הולנדיה 55  | 30 | 11 | 10 | 9 | 45 | 50 | 5- | 32 |  |
| 8. | הארלם  | 30 | 9 | 12 | 9 | 54 | 47 | 7 | 30 |  |
| 9. | ו.ס.ו  | 30 | 11 | 8 | 11 | 44 | 45 | 1- | 30 |  |
| 10. | דה חראפסחאפ  | 30 | 8 | 11 | 11 | 44 | 55 | 11- | 27 |  |
| 11. | וחנינגן  | 30 | 8 | 10 | 12 | 55 | 60 | 5- | 26 |  |
| 12. | רודה  | 30 | 10 | 6 | 14 | 48 | 60 | 12- | 26 |  |
| 13. | פ.צ קוגר  | 30 | 10 | 5 | 15 | 56 | 64 | 8- | 25 |  |
| 14. | וולוויקרס  | 30 | 9 | 7 | 14 | 52 | 64 | 12- | 25 |  |
| 15. | DWS אמסטרדם  | 30 | 6 | 9 | 15 | 37 | 63 | 26- | 21 |  |
| 16. | ספורטקלאב אמה  | 30 | 2 | 6 | 22 | 30 | 80 | 50- | 10 | ירדה לליגה השלישית |
טבלת הליגה > בית ב'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בלו וייט אמסטרדם  | 30 | 22 | 3 | 5 | 74 | 30 | 44 | 47 | העפלה לליגת העל ההולנדית |
| 2. | סטורמווגלס  | 30 | 19 | 7 | 4 | 68 | 38 | 30 | 45 |  |
| 3. | די אף סי  | 30 | 15 | 8 | 7 | 66 | 49 | 17 | 38 |  |
| 4. | פולנדם  | 30 | 14 | 7 | 9 | 69 | 50 | 19 | 35 |  |
| 5. | ראסינג הימשטאד  | 30 | 12 | 11 | 7 | 49 | 38 | 11 | 35 |  |
| 6. | פ.צ סיטארד  | 30 | 13 | 6 | 11 | 64 | 50 | 14 | 32 |  |
| 7. | ויטסה ארנהם  | 30 | 11 | 9 | 10 | 52 | 41 | 11 | 31 |  |
| 8. | הרמס סחידם  | 30 | 12 | 7 | 11 | 62 | 58 | 4 | 31 |  |
| 9. | אקסלסיור רוטרדם  | 30 | 7 | 15 | 8 | 36 | 41 | 5- | 29 |  |
| 10. | סכוונינגן  | 30 | 9 | 10 | 11 | 58 | 89 | 1- | 28 |  |
| 11. | ו.ו.הלמונד   | 30 | 11 | 4 | 15 | 53 | 64 | 11- | 26 |  |
| 12. | ריידבלוק אנסחנדה  | 30 | 8 | 10 | 12 | 48 | 65 | 17- | 26 |  |
| 13. | א.ד.או הארלם  | 30 | 8 | 6 | 16 | 47 | 71 | 24- | 22 |  |
| 14. | פורטונה פלארדנינגן  | 30 | 7 | 7 | 16 | 42 | 63 | 21- | 21 |  |
| 15. | אפלדורן  | 30 | 8 | 5 | 17 | 46 | 70 | 24- | 21 |  |
| 16. | EBOH   | 30 | 3 | 7 | 20 | 30 | 77 | 47- | 13 | ירדה לליגה השלישית |
| עונות בליגת המשנה ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת המשנה ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 |  |
ענף (פילוגנטיקה)

קליידוגרמה שבה הקבוצה הכחולה והקבוצה הכתומה מייצגות ענפים, ולעומת זאת הקבוצה הירוקה היא דרגה אבולוציונית שאינה ענף, מכיוון שחלק מהענף חסר (החלק הצבוע בכחול).
בביולוגיה סיסטמטית, ענף או קלייד (מאנגלית: clade) היא קבוצה טקסונומית ופילוגנטית בלתי רשמית, הכוללת אורגניזם מסוים ואת כל צאצאיו, כלומר ענף שלם בעץ הפילוגנטי.
המונח נטבע ב-1958 על ידי הביולוג האנגלי ג'וליאן האקסלי (Huxley).
הקלדיסטיקה (בעברית: "עינוף" או "מיון לענפים"), שהיא הגישה הממיינת את האורגניזמים השונים לענפים, מכירה רק בענף (קלייד) כיחידה טקסונומית אפשרית. הטקסון ומיונים אחרים נתפשים כלא שלמים ולא מוגדרים היטב, שכן הם כוללים סיווג על פי מאפיינים של האורגניזמים, שיכולים להיות זהים גם בענפים אבולוציוניים שונים, כלומר גם אם אין אב קדמון משותף.
הרעיון ש"קבוצה טבעית" זו של אורגניזמים תקובץ יחדיו ותקבל שם טקסונומי הוא בעל חשיבות מרכזית בסיווג הביולוגי.
כיום מתרחש מעבר הדרגתי מטקסונומיה לינאית לטקסונומיה קלדיסטית, אך שיטת מיון עולם הטבע של לינאוס עדיין נמצאת בשימוש נרחב ומופיעה בספרים רבים.
ראו גם

קלדיסטיקה
עץ פילוגנטי
מיון עולם הטבע
עונת 1956/1957 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  1 בדצמבר 1956 – 20 באפריל 1957 (141 ימים)
 מספר משתתפות:  10
 הזוכה:  הפועל תל אביב
 מספר משחקים:  90
 מספר שערים:  293 (3.26 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל אברהם גינזבורג (16 שערים)
 → 1955/19561957/1958 ←
 
עונת 1956/1957 בליגה הלאומית הייתה העונה השנייה של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 10 קבוצות. העונה החלה ב-1 בדצמבר 1956 והסתיימה ב-20 באפריל 1957. בתום העונה סיימה הפועל תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה אברהם גינזבורג מהפועל חיפה שכבש 16 שערים.
אף קבוצה לא ירדה לליגת המשנה בגלל החלטה להרחיב את הליגה הלאומית ל-12 קבוצות. למרות ההחלטה שהתקבלה בתחילת העונה שקבוצות שיזכו במקום הראשון והשני בליגת המשנה יעלו לליגה הלאומית, הוחלט לערוך משחקי מבחן בין חמש הקבוצות הראשונות. זאת בגלל אי-סדרים בניהול הליגה. בהתאם לתוצאות משחקי המבחן הפועל כפר סבא והפועל ירושלים עלו לליגה הלאומית לעונת 1957/1958.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל תל אביב | 18 | 13 | 2 | 3 | 41 | 19 | 28 |  |
| 2 | הפועל פתח תקווה | 18 | 10 | 4 | 2 | 42 | 25 | 24 |  |
| 3 | מכבי תל אביב | 18 | 10 | 3 | 5 | 36 | 20 | 23 |  |
| 4 | מכבי פתח תקווה | 18 | 8 | 5 | 5 | 27 | 26 | 21 |  |
| 5 | מכבי חיפה | 18 | 8 | 3 | 7 | 34 | 27 | 19 |  |
| 6 | בית"ר תל אביב | 18 | 6 | 3 | 9 | 29 | 40 | 15 |  |
| 7 | מכבי נתניה | 18 | 6 | 2 | 10 | 20 | 27 | 14 |  |
| 8 | הפועל חיפה | 18 | 7 | 0 | 11 | 22 | 38 | 14 |  |
| 9 | הפועל רמת גן | 18 | 4 | 2 | 12 | 23 | 32 | 12 |  |
| 10 | מכבי יפו | 18 | 10 | 3 | 13 | 19 | 39 | 10 | משחקי מבחן (מכבי יפו נשארה בליגה) |
פלייאוף העלייה לליגה הלאומית

במשחקי הפלייאוף השתתפו חמש הקבוצות שסיימו במקומות הראשונים בליגה א' של עונת 1956/1957: הפועל כפר סבא, מכבי רחובות, הפועל ירושלים, הפועל חדרה והכח תל אביב. כל קבוצה שיחקה משחק אחד נגד הארבע קבוצות האחרות במגרשים נייטרליים. המשחקים שוחקו ב-4 מחזורים לאורך חודש ספטמבר 1957. מכבי רחובות שסיימה במקום השני בתום העונה הסדירה בליגה א', התנגדה לקיום הפלייאוף וטענה כי הייתה צריכה לעלות אוטומטית, אך ההתאחדות לכדורגל החליטה לבסוף לקיים את הפלייאוף בגלל אי סדרים לטענתה. על כן כמחאה החליטה רחובות לא להופיע למשחקי הפלייאוף. ההתאחדות החליטה לתת לה על משחקיה בפלייאוף הפסדים טכניים של 3-0 ורחובות ערערה על כך לבית הדין - שדחה את הערעור. למרות זאת אופשר לרחובות לשחק משחקים חוזרים עד להשלמת הפלייאוף.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל כפר סבא | 4 | 3 | 1 | 0 | 10 | 3 | 7 | עלו ליגה |
| 2 | הפועל ירושלים | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 3 | 4 | עלו ליגה |
| 3 | הפועל חדרה | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 4 | 4 | משחק מכריע (הכח עלתה למשחקי המבחן) |
| 4 | הכח תל אביב | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 4 | 4 | משחק מכריע (הכח עלתה למשחקי המבחן) |
| 5 | מכבי רחובות | 4 | 0 | 1 | 3 | 0 | 8 | 1 | נשארה בליגה א' |
הפועל כפר סבא והפועל ירושלים עלו לליגה הלאומית. נקבע מראש כי הקבוצות במקומות 3 ו-4 (לאחר קיום המשחקים: הפועל חדרה והכח תל אביב) ישחקו משחק קובע ביניהם לקבוע מי מהן תשחק את משחקי המבחן כנגד הקבוצה במקום האחרון בליגה הלאומית של השנה האחרונה (מכבי יפו), אולם חדרה התנגדה להשתתף במשחק שכזה במחאה על החלטת ההתאחדות לתת למכבי רחובות לקיים משחקים חוזרים ועל כן ניתן הזכות לעלות למשחקי המבחן מול יפו להכח תל אביב.
פלייאוף העלייה לליגה הלאומית > משחקי המבחן

המשחקים התקיימו בשיטת בית-חוץ בין הכח תל אביב שקיבלה את הזכות להשתתפות במשחקי המבחן מהפלייאוף לבין האחרונה בליגה הלאומית בעונה החולפת מכבי יפו.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 בנובמבר 1957 | הכח תל אביב | 0 - 2 | מכבי יפו | מגרש "הפועל פתח תקווה" צופים: 4,000 שיפוט: משה כהן |
| 23 בנובמבר 1957 |  | (סיקור) | ארויו  6'   ג'וג'וסיאן  78' | מגרש "הפועל פתח תקווה" צופים: 4,000 שיפוט: משה כהן |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 בנובמבר 1957 | מכבי יפו | 5 - 0 | הכח תל אביב | מגרש מכבי יפו צופים: 4,000 |
| 30 בנובמבר 1957 | ארויו  21'   יצחק אריה  48'   ג'וג'וסיאן  64',  72',  81' | (סיקור) |  | מגרש מכבי יפו צופים: 4,000 |
הפלייאוף נסתיים בניצחונה של מכבי יפו 7-0 בסיכום שני המשחקים שנשארה בליגה הלאומית עונה נוספת.
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
ספוטניק אהובתי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הרוקי מורקמי
 שפת המקור:  יפנית
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  יפן, יוון 
 הוצאה
 הוצאה:  קודנשה 
 תאריך הוצאה:  20 באפריל 1999 
 מספר עמודים:  310 
 סדרה
 ספר קודם:  קורות הציפור המכנית 
 הספר הבא:  קפקא על החוף 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002482775
 
ספוטניק אהובתי (ביפנית: スプートニクの恋人, באנגלית: Sputnik Sweetheart) הוא שמו של רומן מאת הסופר הרוקי מורקמי. הספר יצא לאור ביפנית ב-1999 ובעברית ב-2005 בתרגומה של עינת קופר. זהו ספרו הרביעי של מורקמי שפורסם ותורגם לעברית. הספר הוא פיתוח של סיפור קצר בשם "חתולים אוכלי אדם" שפורסם ביפן ב-1991 ותורגם לעברית כחלק מקובץ הסיפורים "ערבה עיוורת, עלמה נמה" (אנ') שיצא לאור ב-2009.