stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ששטוס
רשימת היעדים

| עונה> # | עונה> שנה | יעד> דגל | יעד> מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1994 | צרפת | פריז, צרפת |
| 2 | 1995 | הממלכה המאוחדת | לונדון, הממלכה המאוחדת |
| 3 | 1996 | קניה | קניה |
| 4 | 1997 | הולנד | אמסטרדם, הולנד |
| 5 | 1998 | ארצות הברית | אורלנדו, ארצות הברית |
| 6 | 1999 | טורקיה, יוון | טורקיה, יוון (הפלגה) |
| 7 | 2000 | איטליה | איטליה |
| 8 | 2001 | שווייץ | שווייץ |
| 9 | 2002 | תאילנד | תאילנד |
| 10 | 2003 | ספרד | ברצלונה, ספרד |
| 11 | 2004 | איטליה | סיציליה, איטליה |
| 12 | 2005 | טורקיה | טורקיה |
| 13 | 2006 | מיין, ארצות הברית | מדינת מיין, ארצות הברית |
| 14 | 2007 | בולגריה | בולגריה |
| 15 | 2008 | טורקיה | טורקיה |
| 16 | 2009 | יוון | יוון |
| 17 | 2010 | בולגריה | ורנה, בולגריה |
| 18 | 2011 | יוון | כרתים, יוון |
| 19 | 2012 | הונגריה | בודפשט, הונגריה |
| 20 | 2013 | צ'כיה | פראג, צ'כיה |
| 21 | 2014 | הונגריה | אגם בלטון, הונגריה |
| 22 | 2022 | יוון | רודוס, יוון |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | תוכנית הריאליטי של השנה | ששטוס 2022 | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | תוכנית מגזין, בידור והעשרה | ששטוס 2022 | מועמדות |
ראו גם

נדחפים
ביאורים

↑  הודח בהדחה האחת עשרה אך חזר בגלגל ההצלה
↑  גל זהבי התארח ב"דילנד" ויכל להעניק לאחת הנבחרות מפתח, הוא העניק לקבוצה הכחולה
↑  בפרקים 13 ו-14, במקום קיר הגורלות התקיימה משימה
1 2 3 4 5 6 7  מתמודד זה זכה בחסינות עקב המקום שלו במשימת החסינות.
↑  פרק זה הוא גלגל הצלה ולכן המודחים התמודדו לפי הקבוצות שהיו
↑  בעקבות גלגל ההצלה, יהלי חזר לתחרות
↑  זכה בחמש מפתחות בעקבות משימת הפרס
↑  זכתה בשלוש מפתחות ממשימת הפרס, בעוד מפתח אחד ממשימת האקסטרה, ובעוד מפתח אחד מהצבעת הקהל
↑  זכתה בשני מפתחות עקב משימת הפרס
הערות שוליים

1 2  רן בוקר, אחרי 21 שנה: התוכנית "ששטוס" מסתיימת, באתר ynet, 21 בינואר 2015
↑  משה אבוטבול, פרסום ראשון: ״ששטוס״ חוזרת למסך, אתר פרוגי, 1 באוקטובר 2021
↑  ערוץ הילדים, ערוץ הילדים מציג: משחק הטלוויזיה הגדול של ילדי ישראל חוזר!! ששטוס🔥😱, באתר אינסטגרם, ‏01/10/21
↑  רן בוקר, אחרי שבע שנים: טל מוסרי חוזר לערוץ הילדים, באתר ynet, 25 בנובמבר 2021
↑  שגיא בן נון‏, שבע שנים אחרי העזיבה הדרמטית: טל מוסרי חוזר אל ערוץ הילדים, באתר וואלה, 25 בנובמבר 2021
↑  גאיה חלמיש, ‏תחרות "ששטוס" חוזרת בגרסת הלימודים בזום, באתר ‏מאקו‏, 1 בפברואר 2022
1 2  טליה פרשה מהתחרות עקב סיבות רפואיות
↑  הקבוצה הכחולה והקבוצה האדומה סיימו בתיקו את המשימה ולכן שניהן קיבלו 5 מפתחות.
↑  קבוצה כחולה וקבוצה ירוקה הגיעו לתיקו במשימה ולכן שניהן זכו בארבעה מפתחות
רוברט אלטמן

| --- | --- |

אלטמן ב-1983
 לידה:  20 בפברואר 1925 קנזס סיטי, מיזורי, ארצות הברית 
 פטירה:  20 בנובמבר 2006 (בגיל 81) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1947 
 מקום לימודים:  האקדמיה הצבאית והקולג' של ונטוורת'  תיכון רוקהרסט  סאות'איסט ארלי קולג' קמפוס  תיכון סאות'ווסט 
 צאצאים:  רוברט אלטמן 
 מספר צאצאים:  6 
 פרסים והוקרה:  פרס גלובוס הזהב   פרס אמי   פרס אוסקר   פרס אריה הזהב
 http://www.robertaltman.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
רוברט ברנרד אלטמן (באנגלית: Robert Bernard Altman; 20 בפברואר 1925 – 20 בנובמבר 2006) היה מפיק, תסריטאי ובמאי קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
אלטמן היה אחד מבמאי הקולנוע הנחשבים והמשפיעים בקולנוע האמריקאי ועם זאת היה שנוי במחלוקת. עבודתו מתאפיינת בהתמקדות בדמויות ובאווירה על פני העלילה. הוא נודע בכך שנתן לשחקניו חופש פעולה במהלך הצילומים, כולל אלתור הדיאלוגים ודיבור במקביל של מספר שחקנים. רבים מסרטיו עקבו אחר מספר גדול של דמויות וקווי עלילה.
פילמוגרפיה חלקית

מ.א.ש. (1970)
הקלפן והיצאנית (1971)
שלום לנצח (1973)
המהמרים (1974)
נאשוויל (1975) עליו הועמד לאוסקר ולגלובוס הזהב
3 נשים (1977)
פופאי (1980)
אריה (1987)
טאנר: מסע הבחירות (1988)
וינסנט ותיאו (1990)
השחקן (1992)
תמונות קצרות (1993) עליו היה מועמד לפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר
משהו ללבוש (1994)
קנזס סיטי (1996)
ג'ינג'רברד (1998)
הנשים של ד"ר טי (2000)
פארק גוספורד (2001) זכה בפרס גלובוס הזהב והיה מועמד לפרס האוסקר
רקדנים (2003)
המדריך לחיים בכפר (2006)
פילמוגרפיה חלקית > טלוויזיה

הפיק וביים חלק מסדרת הטלוויזיה אקדח (1997)
טאנר על טאנר (2004) - מיני-סדרה
לקריאה נוספת

זאב רב נוף, מסך גדול. הוצאת כתר 1982.
לאדוני באהבה

ערך זה עוסק בסרט קולנוע. אם התכוונתם לשיר הנושא מתוך הסרט, ראו .
| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "לאדוני באהבה", ספר מאת אי. ר. בריית'וייט
 בימוי:  ג'יימס קלאוול 
 הופק בידי:  ג'יימס קלאוול 
 תסריט:  ג'יימס קלאוול 
 עריכה:  פיטר תורנטון 
 שחקנים ראשיים:  סידני פואטייה כריסטיאן רוברטס ג'ודי גיסון סוזי קנדל לולו
 מוזיקה:  רון גריינר 
 צילום:  פול ביסון 
 מדינה:  בריטניה
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  14 ביוני 1967 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  106 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט נעורים, סרט דרמה, סיפור התבגרות, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  לונדון 
 תקציב:  $640,000
 סרט הבא:  To Sir, with Love II 
 דף הסרט ב־IMDb
 
לאדוני, באהבה (באנגלית: To Sir, with Love) הוא סרט דרמה בריטי משנת 1967 בכיכובו של סידני פואטייה. ג'יימס קלאוול ביים וכתב את התסריט המבוסס על ספר אוטוביוגרפי באותו שם מאת אי. ר. בריית'וייט.
שיר הנושא מתוך הסרט, "To Sir with Love", בביצועה של הזמרת לולו הגיע למקום ראשון במצעדי הפזמונים בארצות הברית וכן למקום ראשון במצעד הסינגלים של מגזין בילבורד לשנת 1967.
ב-1996 יצא סרט טלוויזיה בשם "לאדוני באהבה II", סרט המשך ל"לאדוני באהבה".
צוות השחקנים

סידני פואטייה - מארק תאקרי
כריסטיאן רוברטס - ברט דנהם
ג'ודי גיסון - פמלה דייר
סוזי קנדל - ג'יליאן בלנשרד
אן בל - גברת דייר
לולו - ברברה "באבס" פג
ג'פרי ביילדון - תיאו וסטון
פיית ברוק - גרייס אוונס
פטרישה ראוטלדג' - קלינטי קלינטרידג'
כריס צ'יטל - פוטר
אדריאן פוסטה - מוירה ג'וזף
אדוארד בורנהם - מנהל בית הספר פלוריאן
ריטה ווב - גברת ג'וזף
השפעה

הסרט הוא מז'אנר מוכר של מורה אידיאליסט וכריזמטי המצליח להשתלט על חבורה של פרחחים. הסרט הראשון בז'אנר היה "זרע הפורענות" (Blackboard Jungle) מ-1955 שבו שיחק סידני פואטייה בתפקיד אחד התלמידים הפרועים. בסרט "לאדוני, באהבה" פואטייה משחק תפקיד של מורה שחור בלונדון הלבנה ברובה. הוא נוגע בנושא הגזענות, אך ברובו עוסק במצוקות של בני הנעורים ובמנהיגות מעוררת השראה.
סרטים נוספים שנוצרו בז'אנר זה הם "Why Shoot the Teacher?‎", "אדוני המנהל", "Stand and Deliver" ("לסניור באהבה"), "Lean on Me", "חדר מורים", "ללכת שבי אחריו", "סיכון מחושב", "סימפוניית החיים", "Music of the Heart" ("לנגן מהלב"), "רוקדים", "Freedom Writers", "תיכון בראש טוב", "מורה לחיים" ו"הנזירות בלוז 2" (בה הנזירה הופכת כיתת מופרעים למקהלת מוזיקת נשמה).
פרסים ומועמדויות

פרסי לורל - Laurel Awards
Sleeper of the Year
הפנים הנשיות החדשות של השנה - ג'ודי גיסון
גילדת הבמאים של אמריקה
במאי מצטיין של השנה - ג'יימס קלאוול
פרסי לורל - Laurel Awards
הפנים הגבריות החדשות של השנה - כריסטיאן רוברטס
גראמי
פסקול מקורי הטוב ביותר
הספורטאי הצעיר של השנה של ה-BBC

ויין רוני, הזוכה בפרס ב-2002
אנדי מארי, הזוכה בפרס ב-2004
הספורטאי הצעיר של השנה של ה-BBC (אנגלית: BBC Young Sports Personality of the Year) הוא פרס שמוענק לספורטאי בריטי מתחת לגיל 17 שהצטיין במיוחד בשנה זו. ב-1999 נקרא הפרס "תואר הפנים החדשות" וב-2001 שונה לשם הנוכחי.
הזוכים

| שנה | זוכה | ענף ספורט |
| --- | --- | --- |
| 1999 | דין מייקי | אתלטיקה |
| 2000 | ג'נסון באטן | פורמולה 1 |
| 2001 | אמי ספנסר | אתלטיקה |
| 2002 | ויין רוני | כדורגל |
| 2003 | קייט הייווד | שחייה |
| 2004 | אנדי מארי | טניס |
| 2005 | הארי אייקינס-ארייטי | אתלטיקה |
| 2006 | ת'יאו וולקוט | כדורגל |
| 2007 | טום דיילי | קפיצה למים |
| 2008 | אלינור סימונדס | שחייה |
| 2009 | טום דיילי | קפיצה למים |
| 2010 | טום דיילי | קפיצה למים |
| 2011 | לאורן טיילור | גולף |
| 2012 | ג'וזף קרייג | שחייה |
| 2013 | אמבר היל | קליעה |
| 2014 | קלאודיה פרגפנה | התעמלות מכשירים |
| 2015 | אלי דאווני | התעמלות מכשירים |
| 2016 | אלינור רובינסון | שחייה |
| 2017 | פיל פודן | כדורגל |
| 2018 | קר אדינגן | אתלטיקה (מרוץ כיסאות גלגלים) |
| 2019 | קרוליין דובואה | אגרוף |
| 2020 | אנדריאה ספנדוליני-סיריקס | קפיצה למים |
| 2021 | סקיי בראון | סקייטבורדינג |
| 2022 | ג'סיקה גדירובה | התעמלות מכשירים |
| 2023 | מיה ברוקס | גלישת שלג |
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קשה לומר אני אוהב אותך

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 סוגה:  דרמה
 כותבים:  אריקו קיטאגאווה
 בימוי:  נישיסקה מיזוקי ומיצונו מיצ'יו
 שחקנים:  איטה ג'ורי אואנו מגומי סקי טצוג'י טמיימה קים ג'ייה-ג'ונג
 ארץ מקור:  יפן
 שפות:  יפנית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  11
 הפקה
 מפיק:  נקנו טושיוקי
 אורך פרק:  47
 שידור
 רשת שידור:  יפן פוג'י טי וי
 פורמט (תמונה):  NTSC, 1080i HDTV
 תקופת שידור מקורית:  15 באפריל 2010 – 24 ביוני 2010
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
קשה לומר אני אוהב אותך (מיפנית: 素直になれなくて,‏ Sunao ni Narenakute) היא סדרת דרמה יפנית (ג'יי דרמה) ששודרה ברשת פוג'י מ-15 באפריל עד ל-24 ביוני 2010. הסדרה עוסקת בחייהם השזורים זה בזה של חמישה צעירים בשנות ה-20 לחייהם.
תקציר

הסדרה עוסקת בחייהם של חמישה צעירים יפנים:
נקג'ימה (מגולם על ידי איטה) אשר חולם להיות צלם מלחמה מצליח כמו אביו, אך מתקשה למצוא הזדמנויות להתקדם בתחום הצילום, ולכן בהווה הוא מבצע בעיקר עבודות צילום עבור מגזינים פורנוגרפיים.
מיזונו (מגולמת על ידי ג'ורי אואנו) היא בחורה צעירה הססנית ותמימה אשר עובדת כמורה מחליפה בבית ספר תיכון. היא מעולם לא הייתה במערכת יחסים רומנטית.
נישימורה (מגולמת על ידי מגומי סקי) היא חברתו הטובה של מיזונו. החבר שלה החל להיעלם ממנה לאחר שהיא גילתה שהיא בהריון.
איצ'יארה (מגולמת על ידי טצוג'י טמיימה) היא בחורה צעיר אשר עובדת במגזין ונסחטת מינית על ידי המעסיק שלה.
פארק (מגולם על ידי קים ג'ייה-ג'ונג) הוא מהגר קוריאני אשר מציג את עצמו בטעות כרופא בעוד שבפועל הוא עובד בחברה שמוכרת ציוד רפואי. הוא עובר מקוריאה הדרומית ליפן יחד עם אחותו הצעירה לאחר שהוא מסתכסך עם אביו.
כל החמישה מתחברים בתחילה באמצעות טוויטר, והסדרה עוסקת במערכות היחסים שנרקמות ביניהם. מיזונו מתאהבת בנקג'ימה, אך היא מגלה בהמשך שהוא מנהל מערכת יחסים עם אישה נשואה - חברתו משכבר הימים אשר נישאה בנישואי שידוך בשל אילוץ משפחתי לאדם אחר. פארק מתאהב במיזונו, אך היא לא מעוניינת לצאת איתו. לאחר שהוא מציל אותה מתקיפה, היא מסכימה לצאת איתו, למרות שהיא לא בטוחה לגבי הרגשות שלה לגביו.
איצ'יארה מתאהב אף הוא בנקג'ימה, אך יודע שזו אהבה בלתי אפשרית. לקראת סוף הסדרה הוא מתאבד. מותו הטרגי משפיע עמוקות על חבריו.
לאורך כל הסדרה מיזונו ונקג'ימה הופכים לידידים טובים, והם נמנעים מלהתוודות שהם מאוהבים זה בזו. נקג'ימה לא מחליט לא לחלוק עם מיזונו כיצד הוא מרגיש כלפיה משום שהיא יוצאת עם פארק, ומיזונו מסיקה שנקג'ימה אינו מעוניין בה. בסופו של דבר, פארק מחליט לחזור לקוריאה הדרומית לאחר שהוריו דרשו זאת, והוא מזמין את מיזונו לבוא עמו. היא מסרבת, ובוחרת להישאר ביפן. בסוף הסדרה נרמז שמיזונו ונקג'ימה מכירים ברגשותיהם ובעקבות כך מתחילה מערכת היחסים ביניהם.
פונדקאות להומוסקסואלים ישראלים

מחאת הלהט"ב בכיכר רבין, תל אביב, 2018
פונדקאות לגברים הומוסקסואלים ישראלים החלה להתפתח החל משנת 2008, עקב הירידה בעמלות שגובות הסוכנויות. מאז, גדל מספר האבות החד מיניים שהביאו תינוקות לעולם באמצעות תהליכי פונדקאות הנערכים מחוץ לישראל, בעיקר בארצות הברית ובקנדה. בעבר יכלו גברים מישראל להיעזר בפונדקאות גם בהודו, נפאל ותאילנד. לאחר הלידה מקבלים התינוקות אזרחות ישראלית ומגיעים למשפחתם בישראל, שבה שני אבות או אב יחידני.
בעבר יכלו זוגות גברים בישראל לאמץ תינוקות ממדינות זרות, אך רבות מהן חסמו אפשרות זו. החלופה של תהליכי פונדקאות מאז שנת 2008 צמצמה בצורה משמעותית גם את הפניה של זוגות ויחידים הומואים להורות משותפת, בה יש מעורבות של אם ישראלית גם בגידול הילד.
במאי 2021, השיק שר העבודה והרווחה איציק שמולי עם המוסד לביטוח לאומי והאגודה למען הלהט"ב, תוכנית סיוע מיוחדת להנגשת מידע לחברי הקהילה הלהט"בית, בנושא הקמת משפחה, הסיוע שתעניק המדינה בהליכים המשפטיים, והסיוע הכספי שיינתן בהתאם למצב הסוציו-אקונומי של הפונים, ולקריטריונים שיקבעו.
ב-11 ביולי 2021, פסק בג"ץ כי תיקון חוק הפונדקאות שנחקק ב-2018, שמפלה זוגות חד-מיניים וגברים יחידניים המעוניינים בהליך פונדקאות, יתוקן תוך חצי שנה כך שתבוטל הפליה זו. התיקון נכנס לתוקפו ב-11 בינואר 2022.
חקיקה

בינואר 2022 עודכן החוק הישראלי המסדיר פונדקאות (חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), תשנ"ו-1996) כך שהוא מתיר לזוגות מאותו המין לעבור תהליך של פונדקאות.
עד לתיקון החוק, זוגות רבים מאותו מין, במיוחד של גברים, נאלצו לעבור הליכי פונדקאות מחוץ לישראל.
בדצמבר 2013 הודיעה שרת הבריאות יעל גרמן על כוונתה להוביל לשינוי החוק כך שכל אדם, אישה או גבר, זוג או בודד, יוכל להיכנס לתהליך פונדקאות, באופן שיאפשר גם לזוגות הומוסקסואלים לעבור הליך פונדקאות בישראל. היא הגישה הצעת חוק בשם "חוק השוויון בפונדקאות" וזו אושרה בוועדת השרים לחקיקה במרץ 2014. לפי הצעה זו תהליך הפונדקאות אינו תלוי במצב משפחתי אלא רק באמות המידה הרגילות של גיל ובעיה רפואית המצדיקים פונדקאות.
ב-31 באוקטובר 2018, במהלך דיון בנושא שנערך במליאת הכנסת, ולאחר שהקואליציה הצביעה פעם נוספת כנגד הרחבת פונדקאות לזוגות להט"בים, ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר כי הוא מזדהה עם הרצון להביא ילדים לעולם, אך אין את הרוב הדרוש לחוק בקואליציה, ושביקש מחבר הכנסת אמיר אוחנה לגבש הצעת חוק שיהיה ניתן להעבירה בתמיכת כל סיעות הקואליציה, באופוזיציה ביקרו את דברי רה"מ והודיעו שבכנסת ישנה תמיכה רחבה המאפשרת רוב להעברת החוקים אם רה"מ יתגייס.
בדצמבר 2018 הודיעה המדינה לבג"ץ כי לא תאפשר לזוגות הומוסקסואלים להביא ילדים באמצעות הליך פונדקאות בישראל.
בפברואר 2020 פסק בג"ץ כי חוק הפונדקאות פוגע בזכויות לשוויון ולהורות ואינו חוקתי ויש לאפשר לזוגות חד-מיניים ולגברים יחידים להביא ילדים בהליך פונדקאות, ואם לא יתוקן החוק תוך שנה, ייתן בג"ץ סעד אופרטיבי לפגיעה.
ב-11 ביולי 2021, בג"ץ פסק כי תיקון חוק הפונדקאות שנחקק ב-2018, שמפלה זוגות חד-מיניים וגברים יחידניים המעוניינים בהליך פונדקאות, יתוקן בהוראת בג"ץ, וייכנס לתוקפו תוך חצי שנה.
חקיקה > תהליך הפונדקאות המתקיים בישראל

ביולי 2021 פסק בג"ץ על שינוי ב"חוק הסכמים לנשיאת עוברים" 1996. ב-11 בינואר 2022,- יום החלת השינוי, ניתנו הנחיות ליישום על-ידי מנכ"ל משרד הבריאות פרופ' נחמן אש. בשינוי "חוק ההסכמים" הורחבה אוכלוסיית הזכאים להסדר פונדקאות ("הורה מיועד") והיא כוללת גם בני זוג מאותו המין או הורים מיועדים יחידאים. "הורה מיועד" הזכאי לפונדקאות יהיה יחיד/יחידה או בני זוג כאשר לפחות לאחד מהם קשר גנטי לילוד, במתן תאי רבייה (זרע או ביצית). לביצוע תהליך הפונדקאות נדרש הסכם בכתב בין ההורה המיועד והאם הפונדקאית. ההסכם טעון אישור של ועדת האישורים.
בעקבות השינוי בחוק נולדו לראשונה לאם פונדקאית בישראל: תינוקת לשני אבות ותינוק לאב יחידני.
חקיקה > תהליך הפונדקאות המתקיים בישראל > תנאים להתאמת הורים מיועדים ואם נושאת (פונדקאית)

תנאים הדרושים להורה מיועד:
תושב ישראל.
לפחות בן 18 ביום חתימת הסכם הפונדקאות וטרם מלאו לו 54 שנים.
הורה יחיד – אין לו יותר משני ילדים גנטיים. בני זוג - אין יותר משני ילדים משותפים.
ללא הרשעות היכולות לפגוע בטובת הילד שיוולד.
מצב בריאותי של ההורה.
לבני זוג זכרים – יינתן זרע רק מאחד מהם ללא אפשרות ערבוב משניהם.
שימוש בביצית שנשאבה מאישה עד גיל 43.
האם הפונדקאית תהיה בת דתו של ההורה המיועד.
חקיקה > תהליך הפונדקאות המתקיים בישראל > תנאים הדרושים לאם פונדקאית

תושבת ישראל.
גיל האם הפונדקאית ביום חתימת ההסכם 22 ועד 39 שנים.
אינה נשואה. (למעט מקרים שתאשר הוועדה ותשתף את בן-זוגה).
הרתה וילדה בעבר והילד לא יצא ממשמורתה.
שימשה כפונדקאית לילד אחד בלבד.
מצב בריאותי תקין וילדה בעבר תינוקות בריאים וללא סיבוכים.
חלפה שנה מאז הלידה הווגינלית או חלפה שנה וחצי מאז לידה בניתוח קיסרי.
לא יעשו יותר משישה ניסיונות השתלת ביצית בגופה.
איננה קרובת משפחה של אחד ההורים המיועדים.
ההורה המיועד וכן האם הפונדקאית ידרשו לקבלת חוות דעת רופא מומחה והערכה פסיכולוגית על התאמתם לתהליך.
חקיקה > תהליך הפונדקאות המתקיים שלא בישראל > הקשיים

קושי משמעותי הניכר בחוק הפונדקאות לזוגות חד-מיניים בישראל, הוא חוסר ההפרדה בין דת למדינה, אשר מעורר התנגדות בקרב החוגים הדתיים. האילוץ לפנות למדינה זרה לצורך תהליך פונדקאות מחייב זוגות גברים להתמודד עם השלכות מורכבות ומכבידות שאינן חלות על זוגות הטרוסקסואלים המקיימים את התהליך בישראל.
מנגנוני החוק בישראל מטרתם למנוע חשש של ממזרות בתהליך פונדקאות, חשש שלא קיים בתהליכי פונדקאות מחוץ לישראל, בהם האישה הפונדקאית אינה יהודייה. כמו כן נמנע מבני הזוג להבטיח את דתו של התינוק.
חוויית ההריון, שבכל מקרה מלאה בחששות ופחדים, נערכת ממרחק רב ללא אפשרות ללוות את התהליך וללא אפשרות לבצע בדיקות ומעקב בסטנדרטים ישראלים.
הדרישה לבצע בדיקה גנטית לקביעת האבהות מחייבת את ההורים לדעת מי האב הביולוגי גם אם אין הם מעוניינים לדעת זאת.
התינוק בלידתו, ברוב המקרים נטול זכויות רפואיות וסוציאליות עד תום הסדרת אזרחותו.
גם במקרים בהם המדינה בה נולד הילד מכירה בשני ההורים המיועדים כהוריו החוקיים של הילד, משרד הפנים לא הכיר במסמכים החוקיים של אותה מדינה בניגוד למסמכים זהים שהונפקו לזוג הטרוסקסואלי.. מצב זה השתנה לאחר עתירה שהגישו לבג"צ בני הזוג טבק-אבירם ובה דרשו לרשום את שני האבות ברשם האוכלוסין על בסיס תעודת לידה מפנסילבניה, ארה"ב, בה היו רשומים שניהם. בעקבות קבלת העתירה מתאפשר רישום שני האבות, אולם הליך רישום זה אינו מחליף את הצורך בהוצאת צו הורות פסיקתי.
הסכמי הפונדקאות האלו, ובפרט כאלו הנחתמים במדינות בהם פערים כלכליים גדולים כמו הודו, לטענת פנקס-ארד בערעורם לבג"ץ, עלולים ליצור מצב של פגיעה בזכויות הנשים הפונדקאיות, ללא ידיעתם של ההורים המיועדים..
התינוק הילוד, אינו נחשב כיהודי ואם הוריו מעוניינים לרשום אותו ככזה בתעודת הזהות, עליהם לפנות להליך גיור קטינים. בארץ מסלול הגיור היחידי הפתוח לזוגות חד-מיניים הוא רפורמי, ואילו גיור אורתודוקסי אפשרי בחו"ל, אולם לא יוכר על ידי הרבנות בארץ.
השוואה למתרחש בעולם

השימוש של זוגות חד מיניים בשירותי פונדקאות כדי להביא ילדים לעולם מתרחש בכל העולם, אך יש הטוענים כי בישראל היקפה גדול במיוחד.[דרוש מקור] אמנם מדובר בשיעור נמוך ביחס לאוכלוסייה כולה, אך יחסית לקהילות דומות מחוץ לישראל התופעה, כך נטען, היא יוצאת דופן. בקהילות שונות בעולם השינוי בדעת הקהל והתפישה הכוללת בנוגע לקהילת הלהט"ב מתבטאת לא פעם בהתרסה כנגד המוסכמות ובתוכן הציפייה להביא ילדים לעולם ולכן להט"בים רבים בעולם רואים הקמת משפחה ככניעה לנורמות החברתיות.
הסבר אפשרי לייחוד הקהילה בישראל הוא חשיבות גידול ילדים בחברה הישראלית, בין אם מתוך ערכי המשפחה, המסורת, או כביטוי משמעותי למימוש עצמי. העובדה כי ישראל היא המדינה בעלת שיעור הפריון הגדול ביותר בעולם המערבי מחזקת הסבר זה. בתהליך הפונדקאות, הסיכוי ללידה של יותר מתינוק אחד גדול יותר ועל פי סוכנויות אמריקאיות מסוימות הריונות של יותר מעובר אחד נפוצים יותר בקרב ישראלים.
שלבי התהליך

שלבים שונים בתהליך הפונדקאות זמינים לאזרח הישראלי במקומות שונים ברחבי העולם, כאשר לכל מדינה ומדינה יש יתרונות וחסרונות שונים המתבטאים באוכלוסייה, ברמה הרפואית ובעלויות. מורכבות זו מביאה גם ליצירת תהליכי פונדקאות חובקי עולם.
הבדלים נוספים בין המדינות נוגעים גם לאזרחות שיכול לקבל הילד בארצות הברית ובקנדה, והזכות לביטוח לאומי לתינוק שנולד, שקיימת בקנדה.
שלבי התהליך > לפני ההריון

התהליך כולל הפקדת הזרע המיועד להפריה. שלב זה מתבצע לעיתים במדינה בה מתבצעת ההפריה ולעיתים נשלח הזרע קפוא במכלים מתאימים. לשלב זה קודמות לרוב בדיקות גנטיות לשני ההורים המיועדים (בניגוד להורים סטרייטים אין משמעות להצלבת התוצאות בין ההורים) וכן בדיקות זרע.
הביצית נתרמת או נמכרת, בהתאם לחוקי מדינת האישה, כשלרוב מדובר בתושבת ארצות הברית, קנדה, דרום אפריקה או מהודו. מאחר שנותנת הביצית קובעת את המטען הגנטי של הביצית, לבחירת זהותה משמעות לגבי המראה של התינוק, בריאותו ותכונות נוספות, דבר שמעניק לבחירה משקל רב בתהליך.
נותנת הביצית עוברת טיפולים מתאימים של הזרקת הורמונים על מנת להגדיל את מספר הביציות שאותן תוכל לתת. תהליך זה דורש מעקב רפואי ולאחריו הליך כירורגי של שאיבת הביציות. ההליך רפואי יכול להתבצע במדינת המוצא של הנותנת ולאחריו הפריית הביציות והטסת העוברים הקפואים אל הפונדקאית, אך הוא יכול להתבצע גם במדינת המוצא של הפונדקאית ואז מתבצע ההליך שם. לדוגמה, בהודו נאסר לייבא ביציות, עוברים או תאי זרע אל המדינה ולכן נותנת הביצית וההורים המיועדים מגיעים בעצמם להודו והתהליך הרפואי כולו מתבצע שם.
לאחר הפריית הביציות בזרע ההורים המיועדים, מתבצעת החדרת הביציות המופרות אל רחם הפונדקאית. במקרה של זוג גברים, לעיתים מפרים חלק מהביציות בזרע של אחד וחלק אחר בזרע של השני. במקרים בהם הדבר מתאפשר על פי חוק, יפרו את הביצית בנוזל זרע מעורבב של שני האבות המיועדים.
ההימנעות משימוש בביצית של הפונדקאית עצמה נועדה להקל עליה בתהליך מסירת התינוק, אך גם מאפשרת להוזיל את התהליך כולו. עלות התהליך כולו מוערכת במאות אלפי שקלים. עלויות התהליך שונות ממדינה למדינה, אך האפשרות לחלק את התהליך למדינות שונות, למשל שימוש בביצית מתורמת אמריקאית ובפונדקאית הודית, מאפשר הפחתה משמעותית בעלות.
עלות של תהליך שמתבצע כולו בהודו (כאשר גם תורמת הביצית וגם הפונדקאית הן הודיות) יכול להגיע לכל הפחות לעשרים אלף דולר ארצות הברית. בארצות הברית לעומת זאת העלות יכולה להגיע אף ל-200 אלף דולר. הפונדקאית מקבלת תשלום וכן כיסוי הוצאות שונות המתעוררות בעקבות התהליך, החל בהוצאות משפטיות וכלה בסיוע בגידול ילדיה. עלות הביציות יכולה להגיע עד ל-15 אלף דולר.
ההתקשרות עם התורמת והפונדקאית נעשית באמצעות חוזים לעיתים על ידי סוכנויות תיווך. החוזים מגדירים גם את ההתקשרות הכספית ואפשרויות פעולה במקרים של בעיות במהלך ההריון או הלידה וכדומה.
שלבי התהליך > ההריון והלידה

תהליך ההריון מלווה בבדיקות רפואיות השונות ממדינה למדינה. בגלל הנורמות השונות, לא פעם יש דרישה לבצע בדיקות נוספות על פי הנהוג בבתי החולים שבהם מתבצע תהליך החזרת העוברים והמעקב אחר ההריון. לרוב מיודעים ההורים המיועדים בכל התהליך.
במקרים בהם מתגלות נסיבות מיוחדות של ההריון (כמו מומים, הפלות או מצוקה של האם או העובר) נסמכת זכות קבלת ההחלטות על החוזה המשפטי בין הצדדים, לכן עריכת החוזה יכולה לכלול ירידה לפרטים לא נעימים שזוג סטרייטים לא נדרש להתמודד איתם כלל אלא אם אותרה בעיה כלשהי.
רמת ההיכרות של הפונדקאית וההורים המיועדים משתנה ממדינה למדינה ואף מפונדקאית לפונדקאית בהתאם לרצון האישי של שני הצדדים. לעיתים אין כלל היכרות ביניהם ולעיתים יש קשרים מתמשכים המלווים בביקורים וקשר רציף באמצעות האינטרנט.
בשל העיתוי הספונטני של הלידה, היא מתרחשת לעיתים ללא נוכחות ההורים. במקרים אחרים יכולים ההורים לנכוח בבית החולים או בלידה עצמה על פי החלטת המעורבים בדבר ולרוב מיד לאחר הלידה מועברים התינוקות לידי ההורים.
במקרים בהם הלידה מוקדמת התינוק נולד פג ונדרש לטיפול רפואי. כיוון שאין אפשרות לבטח את התינוק לפני לידתו, העלויות האפשריות במקרה זה עלולות להיות גבוהות מאוד. בקנדה לדוגמה, בשל חוקי המקום יש זכאות לביטוח לאומי לתינוק שנולד שם ולכן יש סיוע מהמדינה. ביטוח שכזה לא קיים במדינות אחרות כמו הודו או ארצות הברית.
שלבי התהליך > לאחר הלידה

תהליך הבאת התינוק לבית הוריו כולל את הטסתו, הנפקת אזרחות והסדרת המעמד החוקי של ההורים כלפי התינוק. ההסדרים הבירוקרטיים מאלצים את זוג ההורים ואת ילדם שזה עתה נולד לשהות כחודש במדינה שבה נערכה הלידה, עד שמדינת ישראל תאשר את זכאות הפעוט לאזרחות וכניסתו לישראל.
במדינות שבהן התינוק שנולד מקבל את אזרחות המדינה שבה נולד, ניתן להוציא לו דרכון ולהסדיר את קבלת האזרחות בישראל. עם זאת, תהליך זה מונע מהתינוק ביטוח לאומי עד קבלת האזרחות.
שלבי התהליך > לאחר הלידה > מעמד הילד

על פי נוהל של משרד הפנים, מדינת ישראל אינה מכירה באופן אוטומטי ברישום ההורות במדינה שבה התבצעה הפונדקאות, אלא דורשת מההורים המסתייעים בפונדקאית להגיש תביעה להצהרה על הורות בבית המשפט לענייני משפחה, במסגרתה מתבצעת בדיקת רקמות לצורך הוכחת התאמה גנטית בין ההורה הנטען ליילוד. במסגרת הליכים אלו, המדינה עומדת על כך שהיילוד לא יוכנס לישראל עד לקבלת הצהרת הורות מבית המשפט.
הילד מוכר רק להורה הביולוגי, ואילו בן זוגו היה יכול לעבור תהליך אימוץ.
בחודש מאי 2013 הודיע היועץ המשפטי לממשלה בעקבות עתירת זוגות חד מיניים לבג"ץ, כי בן זוג של הורה ביולוגי יוכל להסתפק בצו בית משפט ולא ייאלץ לעבור הליך אימוץ ממושך. בחודש ינואר 2014 הורה בית המשפט העליון למשרד הפנים לרשום את ההורה הביולוגי ואת בן זוגו כהוריה של ילדה שנולדה בפונדקאות מחוץ לישראל, ללא צורך באימוץ או בצו הורות פסיקתי, על פי פסק דין הצהרתי מחוץ לישראל. בפברואר 2020, בעקבות בקשת רשות ערעור של המדינה על החלטות קודמות של בית משפט לענייני משפחה ובית משפט מחוזי, לפיהן צו ההורות יחול רטרואקטיבית משעת הלידה, פסק בית המשפט העליון בהרכב של שלושה שופטים כי צו הורות פסיקתי חל רק מהרגע שניתן.
שלבי התהליך > לאחר הלידה > יהדות הילד

על פי ההלכה המקובלת על מרבית הפוסקים, יהדותו של תינוק נקבעת על פי זהות היולדת, כלומר זהות האם הפונדקאית. מכיוון שבחלק מהמקרים בהם הפונדקאות מתבצעת מחוץ לישראל האם הפונדקאית אינה יהודייה, כך התינוק הנולד אינו יהודי על פי ההלכה. נושא זה כואב במיוחד להומואים המעוניינים בילד יהודי על פי ההלכה, ולכן בשנת 2011 הם ביקשו מ-"הוועדה הציבורית לבחינת הסדרה חקיקתית של נושא הפריון וההולדה בישראל" שתתיר להם פונדקאות. אפשרות אחרת היא באמצעות גיורו. גיור זה, בגרסתו האורתודוקסית, מותנה בכך שהילד יחונך לאורח חיים יהודי הכולל שמירת תורה ומצוות. זוגות גברים יתקשו לשכנע את בית הדין שביכולתם ובכוונתם להעניק חינוך כזה לילד ולכן לא יוכלו לגיירו בגיור אורתודוקסי. עם זאת, בהינתן תנאים מסוימים ניתן לגיירו בגיור אחר, שיוכר על ידי משרד הפנים לעניין מרשם האוכלוסין, אך לא על ידי הרבנות הראשית לישראל.