stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחידה 42 (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  פעולה, מתח
 כותבים:  ז'ולי ברטראן אני קארלס שרלוט ז'וליה
 שחקנים:  פטריק רידרמון  Baptiste Moulart  Louise Manteau 
 ארץ מקור:  בלגיה בלגיה
 שפות:  בלגית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  20
 הפקה
 חברת הפקה:  RTBF
 הפצה:  נטפליקס 
 אורך פרק:  52 דקות
 שידור
 רשת שידור:  La Une
 רשת שידור בישראל:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  19 בנובמבר 2017 – 17 בדצמבר 2019 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
יחידה 42 (בצרפתית: Unité 42) היא סדרת טלוויזיה בלגית מסוג פעולה ומותחן, העוסקת ביחידת מבצעים מיוחדת הנאבקת בפשעי מחשב ומוצאת עצמה במאבק אל מול רוצח ופצחן מתוחכם. הסדרה נכתבה על ידי ז'ולי ברטראן, אני קארלס ושרלוט ז'וליה. הסדרה שודרה לראשונה בבלגיה ברשת La Une ב-19 בנובמבר 2017 והופצה לשידור בשאר העולם על ידי נטפליקס החל מ-14 ביוני 2019.
זו הסדרה השנייה שהופקה בשיתוף פעולה בין חברת RTBF והקהילה הצרפתית של בלגיה, לאחר הסדרה "The Break".
תסקיר

| עונה | פרקים | שידור |
| --- | --- | --- |
| עונה ראשונה | 10 | נובמבר 2017 |
| עונה שנייה | 10 | אוקטובר 2019 |
תקציר עלילת הסדרה

העלילה מגוללת את קורותיה של יחידת משטרתית למאבק בצורות חדשות של פשעי סייבר. חבריה כוללים את בילי, האקרית בעלת שם הצופן “Th3m1s”; סם, שוטר אלמן; נאסים; בוב ואליס, פתולוגית חירשת.
שחקנים ודמויות > יחידה 42

פטריק רידרמון - סם לרוי
קונסטנס גאי - בילי ובר
טום אודנר - בוב פרנק
רודה פוואז - נאסים
דניצה אתנאסיאדיס - אליס מירקס
שחקנים ודמויות > דמויות משניות

כריסטוף למבר - החוטף
תומאס דמארז - טום לרוי, בנו של סם
סיימון קודרי - רובין לרוי
נולה טילמן - אמי לרוי
טניה גרברסקי - מנואלה דסמט
הלן תאוניסן - הלן ג'נסן
אן-פסקל קלרמבור - סנדרה מגנו
סלמה אלואי - דיאן ווטרס
אריק דה סטאיירק - לאון ניפס
אלן אלוי - הנרי רווה
ז'ן-מישל בלתאזר - לאמבר האמרס
באטיסט סורנין - מישל ואן דק
אוליבייה בונז'ור - דומיניק דלמו
אדוניס דניאלטו - מארק דקאמפ
הערות שוליים

↑  ""Unité 42", la nouvelle série de la RTBF, intéresse déjà France Télévisions". sudinfo.be. 15 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netflix's 'Unit 42' soars on the chemistry of its unlikely lead partners". The Daily Dot. 18 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי בוטסואנה – קוריאה הצפונית

| יחסי בוטסואנה – קוריאה הצפונית |
| --- | --- |
בוטסואנה: קוריאה הצפונית


בוטסואנה: קוריאה הצפונית
שטח (בקילומטר רבוע)
581,730: 120,538
אוכלוסייה
2,531,407: 26,517,006
תמ"ג (במיליוני דולרים)
19,396: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
7,662: 
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: דיקטטורה, טוטליטריזם, משטר חד מפלגתי

יחסי בוטסואנה–קוריאה הצפונית מתייחסת למערכת היחסים הנוכחית וההיסטורית בין רפובליקת בוטסואנה לבין קוריאה הצפונית. כיום למדינות אין שגרירויות אחת אצל השנייה מאז השעיית היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות בפברואר 2014.
יחסי דנמרק–קפריסין

| יחסי דנמרק–קפריסין |
| --- | --- |
דנמרק: קפריסין


דנמרק: קפריסין
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 9,251
אוכלוסייה
5,983,727: 1,361,415
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 32,230
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 23,674
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי דנמרק-קפריסין הם היחסים הדיפלומטיים שבין ממלכת דנמרק לבין רפובליקת קפריסין. קפריסין מיוצגת בדנמרק באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בעיר הבירה קופנהגן. דנמרק מיוצגת בקפריסין באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בניקוסיה עיר הבירה. היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-2 בנובמבר 1960. שתי המדינות הן ריבוניות וחברות האיחוד האירופי.
ב-1990, דנמרק שלחה 342 חיילים תחת דגל האו"ם לקפריסין במסגרת "הכוח לשמירת השלום של האו"ם בקפריסין". החיילים שדנמרק שלחה היו משויכים לגדודי רגלים שונים. בשנת 2004, דנמרק פתחה את שגרירותה בקפריסין.
מנהיגי קפריסין, דנמרק ופולין הם אילו שהנהיגו את הרפורמות בעת המשבר הכלכלי העולמי וסידרו את התקציב כדי שיסתיים.
ב-27 באפריל 1963 נחתם בין שתי המדינות הסכם בנושא תחבורה אווירית. בחודש מאי 1981 חתמו שתי המדינות על אמנה למניעת כפל מס.
הנשיא הקפריסאי גלפקוס קלירידיס ביקר בדנמרק ביוני 2002, כדי לשכנע את מנהיגי דנמרק להמשיך ולהישאר בדעתם בנוגע להצטרפות קפריסין לאיחוד האירופי, וכדי שהיחסים בין דנמרק לקפריסין לא יעורערו. באוגוסט 2006, ראש הממשלה הדני אנדרס פוג ראסמוסן ביקר בקפריסין ובאזור החיץ בינה לבין הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין.
לקריאה נוספת

Per Gylling (2009). Soldat paa Cypern (Soldier on Cyprus) (בדנית). Demand GmBH. ISBN 978-87-7691-632-9. נבדק ב-21 באוגוסט 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
Georgios Georghis & Georgios Kazamias (2012). Denmark – Cyprus: When the Vikings met Aphrodite. אורכב מ-המקור ב-2013-02-17. נבדק ב-26 בינואר 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
יישובי חורשים

| --- | --- |

אורנית, היישוב הגדול בגוש, וסביבו גדר ההפרדה
 מספר יישובים:  5
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  המרכז, יהודה ושומרון
 חבל ארץ:  השומרון, השרון
 העיר הגדולה:  אורנית
 תאריך ייסוד:  1949
 שטח:  11 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בגוש:  15,295 (2021)
 קואורדינטות:  32°08′43″N 34°58′34″E﻿ / ﻿32.145166666667°N 34.976027777778°E﻿ / 32.145166666667; 34.976027777778 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) יישובי חורשים(למפת גוש דן רגילה) יישובי חורשים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יישובי חורשים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יישובי חורשים  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
יישובי חורשים מהווים גוש התיישבות בתוך תחומי גוש דן המורחב, על גבול שרון-שומרון. מיקומם בין כביש 6 לגדר ההפרדה והם נמצאים משני צידי הקו הירוק.
הגוש נתחם מדרום על ידי כפר ברא וכפר קאסם, ומצפון על ידי הקו הירוק וכביש 55. מקור שמו הוא באחד היישובים בו, חורשים.
יישובי הגוש, מצפון לדרום: מתן, ירחיב, נירית, חורשים ואורנית. לעיתים הגדרת הגוש איננה מתייחסת לאורנית.
במרכז הגוש נמצאים יער חורשים ונחל קנה.
תחבורה

מבחינה תחבורתית, אורנית מופרדת משאר הגוש בצורה כמעט מוחלטת על ידי נחל קנה וחלקו הדרומי של יער חורשים, ובמקום זאת היא מקושרת לרשת התחבורה הארצית דרך כביש 5442 למחלף שער שומרון.
שאר חלקי הגוש מחוברים אחד לשני על ידי הכבישים 5232 ו-5235. היציאה מהגוש מתאפשרת רק מערבה, ורק על ידי כביש 5233 מחורשים לכביש 444. כביש זה עובר על גשרים מעל לכבישים 6 ו-531 בדרכו לכביש 444, ולא מאפשר מעבר אליהם.
ההפרדה הכמעט מוחלטת של הגוש משאר מערכת הכבישים הארצית יוצרת מצב שבו, לדוגמה, נסיעה מהיישוב מתן לכביש 6, אשר מרחקם זה מזה קטן מקילומטר בקו אווירי, אורכת 10 קילומטר ועוברת בשני מחלפים: מחלף חורשים (שלמרות שמו הוא כלל לא מחובר לגוש) ומחלף ג'לג'וליה.
בעקבות בעיות התחבורתיות באזור, קיים שאטל בין יישובי חורשים לתחנת הרכבת ראש העין – צפון.
בסכסוך הישראלי-פלסטיני

הגוש מייצר חוצץ טריטוריאלי בין כפר קאסם וכפר ברא, המהוות את הקצה הדרומי של המשולש, לבין שאר המשולש ולאזורים ערביים בשומרון. בנוסף, הגוש חוצץ בין העיירה ג'לג'וליה לאותם אזורים ערביים, המרוחקים רק כקילומטר וחצי ביניהם. בכך, הגוש מונע קשר ישיר בין יישובים ערביים משני צידי הקו הירוק, ומונע בפועל צירוף של יישובי המשולש למדינה פלסטינית, במידה ותקום. שיטת הפרדה זו, הפועלת לכל אורך המשולש, נוצרה לראשונה בבניית יישובי הכוכבים, ופועלת בין היתר גם בגוש שקד.
בהצעות לסיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני, כלל גוש חורשים, כולל אורנית, נכלל מאז ומתמיד בתחומים שיישארו בשטחי ישראל, למרות גודלו הקטן יחסית.
הערות שוליים

↑  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  חדש! שאטל מישובי גוש חורשים - לרכבת ראש העין צפון, באתר נירית, ‏2 באוקטובר 2022
| מחוז יהודה ושומרון |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת יהודה ושומרון חופפת את שטח המחוז | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| ערים | אריאל • ביתר עילית • מודיעין עילית • מעלה אדומים | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| מועצות מקומיות | אורנית • אלפי מנשה • אלקנה • אפרת • בית אל • בית אריה-עופרים • גבעת זאב • היישוב היהודי בחברון • הר אדר • מעלה אפרים • עמנואל • קדומים • קריית ארבע • קרני שומרון • שער השומרון | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| מועצות אזוריות | גוש עציון • הר חברון • מגילות • מטה בנימין • ערבות הירדן • שומרון | מפת מחוז יהודה ושומרון |
יחסי אורוגוואי–ארמניה

| יחסי אורוגוואי–ארמניה |
| --- | --- |
אורוגוואי: ארמניה


אורוגוואי: ארמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 29,743
אוכלוסייה
3,386,108: 2,968,413
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 24,212
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 8,157
משטר
רפובליקה

יחסי אורוגוואי–ארמניה מתייחסים ליחסי החוץ בין ארמניה לאורוגוואי. אורוגוואי, כמדינות דרום אמריקאיות קטנות נוספות מארחת קהילה ארמנית גדולה. הקהילה הארמנית באורוגוואי מונה כ־16,000 נפש.
היסטוריה

הארמנים הראשונים הגיעו לאורוגוואי בסוף המאה ה-19. בין 1920 ל-1930 הגיעו הרבה ארמנים לאורוגוואי, רבים מהם שרדו את רצח העם הארמני שביצעה האימפריה העות'מאנית. ב־20 באפריל 1965 אורוגוואי הפכה לאומה הראשונה בעולם שהכירה רשמית ברצח העם הארמני. בשנת 1939, סניף אורוגוואי של AGBU(אנ') פתח את משרדיו במונטווידאו.
ב־26 בדצמבר 1991 חזרה ארמניה לעצמאותה לאחר פירוק ברית המועצות. ב־27 במאי 1992, ארמניה ואורוגוואי כוננו יחסים דיפלומטיים. ביוני 1992 הגיע נשיא ארמניה לבון טר-פטרוסיאן לביקור רשמי באורוגוואי. בפברואר 1997 פתחה אורוגוואי קונסוליית כבוד בירוואן. במאי 2012, שר החוץ האורוגוואי, לויס אלמגרו למס, הגיע לביקור רשמי בארמניה, הוא היה הבכיר ביותר באורוגוואי שביקר את המדינה.
החל משנת 2016 ארגונים ארמנים מקומיים מגנים את מאמציה של טורקיה למזער את הנוכחות הארמנית.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מארמניה באורוגוואי
נשיא ארמניה לבון טר-פטרוסיאן (1992)
שר החוץ ואהן פפאזיאן (1994)
שר החוץ ורטן אוסקניאן (2000)
נשיא ארמניה רוברט קוצ'ריאן (2002)
נשיא ארמניה סרז' סרקיסיאן
ביקורים רמי דרג מאורוגוואי בארמניה
סגן שר החוץ קרלוס פרס דל קסטייו (1997)
שר החוץ לויס אלמרגו (2012)
הסכמים בין שתי המדינות

ארמניה ואורוגוואי חתמו על הסכמים דו-צדדיים רבים מאז כינון היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות בשנת 1992, כגון הסכם להקמת משטר ללא ויזה ביחס לבעלי דרכונים דיפלומטיים ודרכוני שירות; הסכם על שיתוף הפעולה בתחום התרבות; הסכם לשיתוף פעולה בתחום הבריאות והרפואה; הסכם לעידוד והגנה הדדית על השקעות; הסכם ביטול חובת הוויזה לבעלי דרכון רגיל והסכם לשיתוף פעולה כלכלי.
נציגויות דיפלומטיות

ארמניה מוסמכת לאורוגוואי משגרירותה בבואנוס איירס בארגנטינה ויש לה קונסוליית כבוד במונטווידאו.
אורוגוואי מוסמכת לארמניה משגרירותה בטהראן שבאיראן ומחזיקה קונסוליית כבוד בירוואן.
יחסי בהוטן–שווייץ

| יחסי בהוטן–שווייץ |
| --- | --- |
בהוטן: שווייץ


בהוטן: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
38,394: 41,277
אוכלוסייה
792,821: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,898: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,656: 99,060
משטר
מונרכיה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי בהוטן–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ממלכת בהוטן לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים שבין שווייץ לבהוטן התחילו בשנות החמישים של המאה העשרים במגעים אישיים בין המלך הבהוטני ג'יגמה דורג'י ואנגצ'וק עם תעשיין שווייצרי בשם פריץ פון שולתס-רכברג. שולתס-רכברג השקיע בבהוטן כסף רב ויחד עם ממשלת שווייץ החל לבנות תוכניות שיתוף פעולה בפיתוח בהוטן.
במהלך שנות השישים והשבעים של המאה העשרים, ארגוני סיוע פרטיים שווייצרים הוציאו לפועל את התוכניות ומ-1978 התערבה הממשלה השווייצרית בהוצאה לפועל עצמה של התוכניות. בשנות השמונים והתשעים של המאה העשרים, הפכה שווייץ לאחת מארבע התורמות הגדולות ביותר לבהוטן בכל רחבי העולם.
שיתופי הפעולה בין שתי המדינות ממשיכים למשך זמן רב. בשנת 2012 התגוררו בבהוטן 17 אזרחי שווייץ.
נציגויות דיפלומטיות

בהוטן אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. בהוטן מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר ז'נבה.
שווייץ אינה מיוצגת בבהוטן בדרג השגרירות. שווייץ מיוצגת בבהוטן בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בטהימפהו, בירת המדינה.
יהודית תמש

יהודית תמש (בהונגרית: Temes Judit; בשמה הקודם טואידר-Tuider‏ 10 באוקטובר 1930 – 11 באוגוסט 2013) הייתה שחיינית יהודייה-הונגרייה, אלופה אולימפית (הלסינקי 1952) ושיאנית עולם.
ביוגרפיה

תמש נולדה בשופרון. היא התאמנה בהדרכתו של אימרה שארושי (במקור שוורץ) ובלה רייקי.
ביוגרפיה > 1948

לראשונה היא השתתפה באולימפיאדת לונדון (1948) במשחה ל-100 מטר חופשי. בשלב המוקדמות תמש קבעה בתוצאה של 1:08.3 דקות, שמיקם אותה במקום השביעי (תוצאה שהייתה מספיקה למקום חמישי בגמר). בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה פחות טובה, 1:09.7 דקות ולא הצליחה להעלות למשחה הגמר ודורגה רק במקום ה-15 הכללי. במסגרת רביעיית השליחות 4x100 מטר חופשי היא השתתפה כשחיינית שלישית. הקבוצה שחתה זמן של 4:44.8 דקות וסיימה במקום החמישי.
ביוגרפיה > 1952 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת הלסינקי זכתה תמש במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:07.6 דקות, אחרי בת ארצה קטלין סוקה (1:06.3 דקות) והאני טרמולן מהולנד (1:06.5 דקות). שתי שחייניות נוספות קבעו זמן זהה לתמש (ג'ואן הריסון מדרום אפריקה וג'ודי אלדרסון מארצות הברית) אך לפי הדירוג הן סיימו אחריה. בשלב המוקדמות קבעה תמש שיא אולימפי חדש של 1:05.5 דקות. במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי תמש וחברותיה (האחיות אילונה נובק ואווה נובק ז'ראר וכן קטלין סוקה) זכו במדליית זהב בצורה משכנעת בשיא עולם חדש של 4:24.4 דקות, לפני הולנד (4:29.0 דקות) וארצות הברית (4:30.1 דקות).
ביוגרפיה > 1954

באליפות אירופה שנערכה בטורינו, איטליה בשנת 1954 זכתה תמש במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:30.6 דקות ובמדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:06.7 דקות, אחרי בת ארצה סוקה (1:05.8 דקות).
ביוגרפיה > 1956

באולימפיאדת מלבורן קבוצת השליחות של הונגריה יחד עם תמש לא הצליחה לשחזר את ההישג הגדול מהאולימפיאדה הקודמת וסיימה בגמר במקום השביעי בלבד בתוצאה של 4:31.1 דקות. בשלב המוקדמות הן שחו מהר יותר בזמן של 4:28.1 דקות, זמן שהציב אותן במקום החמישי. נוסף לכך, היא שחתה 100 מטר גב בתוצאה של 1:17.6 דקות וסיימה במקום ה-21.
חיים אישיים

תמש סיימה את לימודי הרפואה שלה מאוניברסיטת בודפשט בשנת 1955. היא עבדה כפתולוגית במכון לחקר הסרטן. בשנת 1994 עמדה בראש המחלקה הפתולוגית של בית חולים סנט אליזבת.
תמש נפטרה ב-11 באוגוסט 2013 בבודפשט.
תארים והישגים

במהלך הקריירה שלה זכתה תמש ב-29 תוארי אליפות הונגריה, מהם 12 אישיים.
בהלך הקריירה סייעה תמש לנבחרת השליחות מהונגריה לקבוע 3 שיאי עולם חדשים.
תמש קבעה 7 שיאי הונגריה אישיים.
ב-2016 התקבלה תמש כחברה בהיכל התהילה של הספורט היהודי.
ראו גם

התפתחות שיאי העולם ב-4x100 מטר חופשי (ויקיפדיה האנגלית)
יחסי בוטסואנה – קוריאה הדרומית

| יחסי בוטסואנה – קוריאה הדרומית |
| --- | --- |
בוטסואנה: קוריאה הדרומית


בוטסואנה: קוריאה הדרומית
שטח (בקילומטר רבוע)
581,730: 99,720
אוכלוסייה
2,531,407: 51,704,841
תמ"ג (במיליוני דולרים)
19,396: 1,712,793
תמ"ג לנפש (בדולרים)
7,662: 33,126
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

יחסי בוטסואנה–קוריאה הדרומית הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת בוטסואנה לבין הרפובליקה של קוריאה.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת בוטסואנה לבין הרפובליקה של קוריאה כוננו באופן רשמי ב-18 באפריל 1968.
בשנת 2013, ממשלת בוטסואנה השעתה את שיתוף הפעולה הבילטראלי עם קוריאה הצפונית בשל חשש ממצב זכויות האדם במדינה. ב-20 בפברואר 2014 היא המשיכה בדרך זו, תוך סיום מלא של כל היחסים הדיפלומטיים והקונסולריים עם קוריאה הצפונית בעקבות דו"ח של ועדת החקירה של האו"ם לזכויות האדם בצפון קוריאה, מה שהפך את בוטסואנה למדינה האפריקאית הראשונה שמכירה, דה-יורה, בקוריאה הדרומית כממשלה הלגיטימית היחידה של קוריאה. אך למרות זאת, ביטאה בוטסואנה את "אהדת הלב" עם העם הצפון קוריאני.
באוקטובר 2015, כאשר הנשיא איאן חמה היה בסיאול, הוא התראיין לחדשות והצהיר כי אין להם עניין ביחסים הדיפלומטיים עם קוריאה הצפונית עוד, בהתייחסו להפרת זכויות האדם ולסכנה לשלום במזרח על ידי הדיקטטורה הצבאית. נוסף על כך, חמה גינה את פקידי הממשל של קוריאה הצפונית. "מנהיגי הצפון חיים כאילו בתקופת האבן", הביע חמה את דעתו על המדינה הידועה לשמצה בהפרות זכויות אדם.
נציגויות דיפלומטיות

קוריאה הדרומית אינה מיוצגת בבוטסואנה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
בוטסואנה אינה מיוצגת בקוריאה הדרומית בדרג השגרירות. בוטסואנה מיוצגת בקוריאה הדרומית בדרג הקונסולרי.
יחסי דנמרק–תאילנד

| יחסי דנמרק–תאילנד |
| --- | --- |
דנמרק: תאילנד


דנמרק: תאילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 513,120
אוכלוסייה
5,983,727: 71,655,872
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 514,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 7,186
משטר
מונרכיה חוקתית: מונרכיה (בפועל משטר צבאי)

יחסי דנמרק–תאילנד מתייחסים ליחסי החוץ הדיפלומטיים בין דנמרק לתאילנד.
יחסים עם סיאם

הסכם ידידות בין דנמרק לסיאם נחתם בבנגקוק ב-21 במאי 1859.
שיתוף פעולה סביבתי

באמצע שנות ה-90, תאילנד הפכה למדינה בהכנסה בינונית. כתוצאה מכך, בוטל שיתוף הפעולה הרשמי של הדו-צדדיים בין דנמרק לתאילנד ושיתוף הפעולה הסביבתי בין תאילנד לדנמרק הסתיים רשמית ב-31 בדצמבר 2009 לציון סיום שיתוף הפעולה בפיתוח בין תאילנד לדנמרק לאחר יותר מ-45 שנה.
נציגויות דיפלומטיות

דנמרק מחזיקה בתאילנד שגרירות בבנגקוק, ואילו תאילנד מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן.
יחסי אוקראינה–ירדן

| יחסי אוקראינה–ירדן |
| --- | --- |
אוקראינה: ירדן


אוקראינה: ירדן
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 89,342
אוכלוסייה
38,139,491: 11,544,753
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 50,814
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 4,401

יחסי החוץ בין אוקראינה לירדן הם היחסים הדיפלומטיים בין אוקראינה לממלכת ירדן, המבוססים על הבנה והערכה הדדית. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1992. שגרירות אוקראינה בירדן נמצאת בעמאן, בעוד ששגרירות ירדן באוקראינה ממוקמת בקייב.
היסטוריית היחסים בין המדינות

היחסים הדיפלומטיים בין אוקראינה לירדן הוקמו בשנת 1992 ומאז הם מתפתחים במגוון תחומים. אוקראינה וירדן משתפות פעולה בתחומים רבים, כולל מסחר, חינוך, חקלאות וטכנולוגיה. בשנת 2021, הסחר בין המדינות הסתכם ב-129.714 מיליון דולר, כאשר היצוא מאוקראינה לירדן כלל בעיקר מוצרי חקלאות וטכנולוגיה.
הקשרים בין המדינות מתבטאים גם בהשקעות ובפרויקטים משותפים. נציגים משתי המדינות נפגשים בקביעות לדון בדרכים לשפר את שיתופי הפעולה בתחומים כלכליים, פוליטיים וביטחוניים. במהלך השנים, אוקראינה תמכה בחינוך של סטודנטים ירדנים בתחומים שונים, כולל רפואה, הנדסה וטכנולוגיית מידע.
המדינות מדגישות את החשיבות של עבודה משותפת לקידום ביטחון המזון והפחתת סיכוני משבר הקורונה. אוקראינה וירדן מחזיקות בעמדות דומות בנוגע לצורך ברב-צדדיות ושיתוף פעולה בינלאומי להתמודדות עם אתגרים גלובליים.
היסטוריית היחסים בין המדינות > מלחמת אוקראינה רוסיה

ירדן נקטה גישה זהירה ומאוזנת לגבי המלחמה בין רוסיה לאוקראינה, תוך שמירה על קשרים טובים עם ארצות הברית ומדינות אירופה. לאחר פלישת רוסיה לאוקראינה, שר החוץ הירדני איימן ספדי קרא לפתרון פוליטי למשבר והדגיש את חשיבות כיבוד ריבונות המדינות והחוק הבינלאומי. ירדן נמנעה מאזכור רוסיה כתוקפת כאשר הצביעה נגד הפלישה בעצרת הכללית של האו"ם.
סקר דעת קהל שנערך הראה כי 39% מהירדנים סבורים שהמלחמה של רוסיה באוקראינה אינה מוצדקת, בעוד שרק 9% חשבו שהיא מוצדקת. בנוסף, תושבים אוקראינים בירדן קיימו הפגנות בעמאן נגד הפלישה הרוסית, בהשתתפות גם מספר ירדנים שהביעו סולידריות עם העם האוקראיני.
יואנס קסיפילינוס

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־11 
 מדינה:  האימפריה הביזנטית 
 שפות היצירה:  יוונית ביזנטית 
 יצירות בולטות:  קיצור מתוך ההיסטוריה הרומית של קסיוס דיו 
 
יואנס קסיפילינוס (ביוונית: Ἰωάννης Ξιφιλῖνος, בלטינית: Ioannes Xiphilinus; המחצית השנייה של המאה ה-11) היה נזיר ביזנטי שכתב תקציר (אפיטומה (אנ')) לספרו של ההיסטוריון דיו קסיוס "תולדות רומא" (Ῥωμαϊκὴ Ἱστορία, Historia Romana) מהמאה ה-3. קסיפילינוס חי בקונסטנטינופוליס, והיה אחיינו של הפטריארך יוחנן (יואנס) השמיני מקונסטנטינופוליס (אנ').
האפיטומה של דיו קסיוס נכתבה בהוראת מיכאל השביעי דוקס, קיסרי האימפריה הביזנטית בין השנים 1071–1078, אך כתיבתה לא הושלמה. היא כוללת את ספרים 80-36, העוסקים בתקופת השנים מימיהם של פומפיוס ויוליוס קיסר ועד הקיסר אלכסנדר סוורוס. בספר 70 חסרים, ככל הנראה, תיאורי תקופת שלטונו של אנטונינוס פיוס והשנים הראשונות לשלטונו של מרקוס אורליוס. ספרים 78 ו-79 נכתבו על סמך מקור משובש ולא שלם. קסיפילינוס חילק את יצירתו לכמה חלקים, כל חלק הוקדש לחייו של קיסר אחד. הוא השמיט את שמות הקונסולים ולעיתים שינה או תיקן את המקור. חלקים מחיבורו של דיו קסיוס שאבדו, אינם ידועים בשום מקום אחר זולת האפיטומה של קסיפילינוס, ומכאן חשיבותה.
לקריאה נוספת

Fergus Millar, A Study of Cassius Dio, Oxford: Clarendon, 1964, Appendix I: Xiphilinus' and Zonaras' Epitomes of Dio Book 54, pp. 195-203
הערות שוליים

↑  Migne, Patrologia Graeca, CXX
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810558042505606  BNE: XX5558867  BnF: cb10735161p (data)  GND: 10282858X  ICCU: BVEV034296  ISNI: 0000 0004 5523 404X  LCCN: n89672640  NLG: 305601  NSK: 000424832  RERO: 02-A000178498  SUDOC: 14469798X  VcBA: 495/28391  VIAF: 217455954   WorldCat (עם VIAF): 217455954
יחסי אוקראינה–יפן

| יחסי יפן–אוקראינה |
| --- | --- |
יפן: אוקראינה


יפן: אוקראינה
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 603,550
אוכלוסייה
123,588,993: 38,139,491
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 178,757
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 4,687

יחסי אוקראינה–יפן הם יחסים דיפלומטיים בין אוקראינה לבין יפן. ב-28 בדצמבר 1992 יפן הרחיבה את ההכרה המדינית למדינת אוקראינה מיד לאחר התפרקות ברית המועצות. ב-26 בינואר 1992 החלו יחסים דיפלומטיים מלאים.
אוקראינה מחזיקה בשגרירות בטוקיו, ויפן מחזיקה בשגרירות בקייב.
משנת 2008, היחסים בין אוקראינה ליפן חוזקו משמעותית, תוך חילופי דברים סדירים בין שתי המדינות בחסות קבוצות כמו "InvestUkraine", המרכז האוקראיני-יפני וארגון הסחר החיצוני ביפן. ב־25 במרץ 2009 ביקרה יוליה טימושנקו, ראש ממשלת אוקראינה, ביפן ונפגש עם טארו אסו, ראש ממשלת יפן. בהצהרה משותפת, הם בירכו על שיתוף הפעולה בסחר, השקעות ושימור אנרגיה, ודנו בהשפעת המשבר הכלכלי האחרון בין נושאים אחרים.
מאזן הסחר בין אוקראינה ליפן נמצא לטובת אוקראינה, כאשר יפן מייצאת צינורות פלדה ומכוניות ומייבאת מוצרים בצורת סחר אחרת. ב־15 ביולי 2008 יפן חתמה על פרוטוקול קיוטו, והסכימה לקנות קצבאות פליטת גזי חממה מאוקראינה כדי להגיע ליעד שנקבע במסגרת הסכם שינויי האקלים של האו"ם. העסקה הושלמה ב־26 במרץ 2009.
יפן סייעה גם למוסדות חינוך ותרבות אוקראינים בסכום של יותר מ־4.3 מיליון דולר בשנים 1998 עד 2009. יתרה מזאת, יפן העניקה לאוקראינה מענקים של יותר מ־151.8 מיליון דולר.
התמיכה של יפן ביושרה ובריבונותה של אוקראינה

יפן שיקפה כי היא בעלות ברית איתנה לאוקראינה בעיצומו של משבר קרים 2014. ממשלת יפן העמידה סנקציות על רוסיה, אם כי צוין כי הסנקציות תוכננו באופן שלא תהיה להן השפעה של ממש וכי ממשלת יפן לא רצתה לסכן את יחסיה עם רוסיה. טוקיו מתחה ביקורת על רוסיה ואמרה כי רוסיה מפרה את שלמותה והריבונות הטריטוריאלית של אוקראינה. בנוסף, ממשלת יפן הצהירה כי הם מוכנים לספק לאוקראינה 1.5 מיליארד דולר בסיוע כספי כאשר קייב תסכים לקבל ולנקוט רפורמות שונות של קרן המטבע הבינלאומית.
בפברואר 2022, לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה, הטילה יפן סנקציות על רוסיה שאסרו על הנפקת איגרות חוב רוסיות ביפן, הקפיאה נכסים של רוסים מסוימים והגבילה את נסיעת אזרחי רוסיה ליפן.
ב-20 במרץ 2022, ראש ממשלת יפן פומיו קישידה ועמיתו הקמבודי, הון סן, הפצירו ברוסיה לעצור את המלחמה באוקראינה לאלתר ולהסיג את כוחותיה, וכינו את התוקפנות "הפרה חמורה של אמנת האומות המאוחדות".
שיתוף פעולה נגד אסונות גרעיניים בצ'רנוביל ופוקושימה

הנשיא ויקטור יושצ'נקו ביקר ביולי 2005, שם דן בין היתר בתוכנית הניקיון של צ'רנוביל.
ב־30 באוקטובר 2011, ממשלת יפן העלתה את מספר העובדים בשגרירות היפנית בקייב מ-30 ל-36, על מנת ללמוד יותר על התנהלותה של אוקראינה עם אסון הגרעין בצ'רנוביל, שכן יפן עדיין מתמודדת עם האסון הגרעיני בפוקושימה.
ביקורים בדרג גבוה

נשיא אוקראינה ליאוניד קוצ'מה ערך ביקור ממלכתי ביפן במרץ 1995. לאחר מכן ביקר הנשיא ויקטור יושצ'נקו ביולי 2005.
יחסי אוקראינה–טרנסניסטריה

| יחסי אוקראינה–טרנסניסטריה |
| --- | --- |
אוקראינה: טרנסניסטריה


אוקראינה: טרנסניסטריה
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 4,163
אוכלוסייה
38,139,491: 555,347
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 1,540
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה פרלמנטרית נשיאותית

יחסי אוקראינה–טרנסניסטריה הם מערכת היחסים הבילטרלית בין אוקראינה לרפובליקה המולדובנית הפרידנסטרובית. אוקראינה אינה מכירה רשמית בעצמאות טרנסניסטריה. אף על פי כן, היא מקיימת עימה מגעים במישור הפוליטי, התרבותי והכלכלי.
היסטוריה

בשנת 1924 הוקמה הרפובליקה האוטונומית הסובייטית הסוציאליסטית של מולדובה בתוך הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, עד 1940, שטח שכיום נקרא טרנסניסטריה.