יהודה ליב מינוביץ'
הערות שוליים

↑  קובץ אור ישראל מחודש כסלו תשס"ד
↑  קובץ "מאסף ישורון" ג' באלול תשנ"ז עמוד תרע"ט.
↑  מנחם ברוד (עורך), אמרת השבוע, שיחת השבוע, צעירי אגודת חב"ד בישראל, 2004, עמ' גיליון 934
↑  ., פדה בשלום נפשי, חוט של חסד 552, מוסדות "חוט של חסד", 2018
↑  יוסף יצחק שניאורסון, ספר המאמרים – תש"ט', קה"ת, עמ' 87
↑  הערות וציונים, שארית יהודה, קה"ת, תשי"ז, עמ' צ"ח
↑  חיים מאיר היילמאן, בית רבי, ברדיטשוב: ח"י שעפטיל, תרס"ב, עמ' 3
↑  אני פה בגלל אשתי, באתר זושא
↑  שלום דובער לוין, על המהרי"ל, תולדות חב"ד ברוסיה הצארית, כרך דור ראשון – כ"ק אדמו"ר הזקן
1 2  לדמותו של המהרי"ל מיאנוביץ, אחיו של אדמו"ר הזקן ומחבר הספר שארית יהודה, באתר עלי ספר, ‏באוקטובר 2016
↑  רבי חיים מאיר הילמן, כ"ג, בית רבי, כרך א, מהדורת תורת חב"ד לבני הישיבות, עמ' 160
↑  אברהם חנוך גליצנשטיין, ספר תולדות אדמו"ר הזקן, כרך ב', עמ' 311 ואילך, 381 ואילך.
↑  לקוטי דיבורים, חלק ב', ליקוט י"ד, אות מ"ח.
↑  שו"ת צמח צדק, חו"מ סימן ע, "אדמו"ר נ"ע - דרשותיו היה כותב אחיו הרי"ל והוא היה משלם לו להפיצם בישראל לכל השומעים"
↑  חיים מאיר היילמן, בית רבי, ברדיטשוב, תרס"ב, עמ' 220
↑  אגרות קודש אדה"ז, אגרת מ"ב: "כל הנערים הנוסעים למחננו מהיום והלאה יביאו עמהם הכתבים והעתקות מד"ח [מדברי חסידות] חדשים גם ישנים, ואפילו ההעתקות מד"ח שכתב אחי נ"י, להיות כי רבה בהם השיבושים העצומים, וכל אחד ואחד יכרוך כתבים שלו, ויכתוב שמו על הכרך, וימסור ליד אחי נ"י ויגיה אותם, בצירוף מגיהים אחרים דקהלתנו דווקא בהשגחת אחי עליהם להגיה, ואחר כך יוחזר לכל אחד ואחד הכתבים שלו".
↑  על פי שכתב רבי דובער שניאורי, בהקדמתו לספר שולחן ערוך הרב
↑  אגרות קודש אדמו"ר האמצעי, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית: קה"ת, תשע"ג, אגרת כ"ז, עמ' קמ"ד, קמ"ו. (בלשון הקודש)
↑  מבוא, אגרות קודש אדמו"ר האמצעי, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית: קה"ת, תשע"ג, עמ' 15-16. (בלשון הקודש)
1 2 3  שלום דובער לוין, מ"ט, שטר בוררות ופס"ד של אדהא"מ, ואחיו, ודודו המהרי"ל, מבית הגנזים, קה"ת, עמ' קפ"ב, מסת"ב 978-0-8266-0657-0. (בלשון הקודש)
1 2  מבוא, אגרות קודש אדמו"ר האמצעי, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית: קה"ת, תקע"ג, עמ' 16. (בלשון הקודש)
↑  שלמה אנגלרד, לבירור שלשלת יחוסו של הגה"ק אדמו"ר הזקן בעל התניא זי"ע (א), אור ישראל: קובץ לענייני הלכה ומנהג, שנה ט' גיליון א' (לג), 2004, עמ' קכ"ט (בלשון הקודש)
↑  מנחם מנדל שניאורסון, ז' בניסן, היום יום, קה"ת, 1942, עמ' מ"ג. (בלשון הקודש)
↑  מבוא, אגרות קודש (אדמו"ר האמצעי), קה"ת, תשע"ג, עמ' 15. (בלשון הקודש)
↑  בית רבי, ח"א, עמ' 110
↑  מנחם ברוד (עורך), ., שיחת השבוע, צעירי אגודת חב"ד בישראל, 2002, עמ' גיליון 828
↑  ., תקציר ימיו של אדמו"ר האמצעי, עמ' 3
↑  כפי שכתב רבי דובער שניאורי, בהקדמתו לספר שולחן ערוך הרב.
↑  על היבטים שונים בהסכמה זו ראה: הרב ברוך אוברלנדר, הנוסח והניקוד בסידור אדמו"ר הזקן. הסידור - מבנה ונוסח סידורו של אדמו"ר הזקן (הרב גדליה אוברלנדר והרב נחום גרינוולד עורכים), עמ' קפ"ז.
↑  חלקה העיקרי של ההסכמה מובא בתחלת הסידור "תורה אור".
↑  238
↑  בסוף כותר זה, כרטיס מספר 43, קישור ישיר לעמוד עצמו של המכתב: עמוד 108 עד סוף הכותר בעמוד 110. | בכותר כרטיס 106 | ובתוך הכותרים: 231, 232, 577, 636, 1872,2052, וכן 546
↑  ‏
2470, 3115, 2049
↑  7714
↑  אודות ששמה היה לאה (ולא שרה) ראו אגרות קודש אדמו"ר האמצעי (עמוד ל"א וכן בהערה "דודתנו לאה")
↑  אור אלימלך, עמ' 9. (בעברית)
| רבי שניאור זלמן מלאדי מייסד חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| פעילות ציבורית ומושגים | קופת מעות ארץ הקודש • כולל חב"ד • תקנת המקוואות של בעל התניא • חג הגאולה • פדה בשלום |  |
| ספריו | ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן • אגרות קודש אדמו"ר הזקן • שו"ת אדמו"ר הזקן |  |
| ניגונים שידוע שחיבר | ניגוני רבי שניאור זלמן: "ארבע בבות" • "אלי אתה" • "אבינו מלכנו" • "קול דודי"  • "שלוש תנועות" • "ניגון דבקות לתפילות ראש השנה" • "ניגון צאינה וראינה" • "ניגון לקראת שבת" • "ניגון דבקות חב"ד לתפילות שבת" • "כאיל תערוג" • "ניגון ישן" |  |
| רבו ומשפחתו | המגיד ממזריטש (רבו) • ישראל ברוך פוזנר (אביו) • סטערנא (אשתו) • דובער שניאורי (בנו ממשיכו, ה־2 בשושלת) • חיים אברהם שניאורי (בנו) • משה שניאורי (בנו) • דבורה לאה (בתו) • פרידא (בתו) • רחל (בתו) • יהודה לייב מינוביץ' (אחיו) • מנחם מנדל שניאורסון (נכדו שגידל, ממשיכו וה־3 בשושלת) • משפחת שניאורסון |  |
| אחרונים |
| --- | --- | --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |  |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |  |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |  |
תנאים •  אמוראים  •  סבוראים  •  גאונים  •  ראשונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300699705171  LCCN: nb2007028521  VIAF: 2409148523896020970002   WorldCat (עם VIAF): 2409148523896020970002 
אחיו הגדול של רבי יהודה, הרב בעל התניא, אשר מינה אותו לכותב מאמרי החסידות שלו
נכדו של אחיו, "הצמח צדק", ראה את כתביו של רבי יהודה כמדויקים ביותר
הספר שולחן ערוך הרב עבר את הגהת רבי יהודה לייב לאחר פטירת אחיו.
בתמונה, שער הספר משנת 1816