stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף ירדן
מחקרו

ירדן תרם תרומה משמעותית להבנה של מחלת הסרטן וסלל את הדרך לשיטות טיפול חדשות ששולבו בעולם הרפואה והצילו חיים. במחקריו המתמקדים בדרכי הפעולה של מולקולות דמויות-הורמונים הנקראות גורמי גדילה (growth-factors), הגיע ירדן לגילויים שהובילו לפיתוחן של תרופות יעילות נגד סרטן.
עיקר עבודתו של ירדן מתרכזת בקבוצות החומרים EGFR ו-HER2, השייכות למשפחה של קולטנים לגורמי גדילה, שלה תפקיד מרכזי בהתפתחותם של גידולים. בזכות מחקריו, הצליחו רופאים וחוקרים ברחבי העולם לגבש אסטרטגיות לחסימת קולטני EGFR ו-HER2, ואלו שימשו למאבק במחלת הסרטן.
צוות המחקר בראשות ירדן מתמקד בגיבוש אסטרטגיות למניעת העמידות שמפתחים חלק מהחולים בסרטן ריאות לתרופות אימונותרפיות נגד סרטן. ירדן הצליח, באמצעות שילוב בין נוגדן שחוסם את הפעילות של EFGR ושני נוגדנים נוספים, לבלום את התפשטות תאי הסרטן במודל של עכברי מעבדה החולים בסרטן ריאות ואף הצליח לעכב את צמיחת הגידול עצמו. שיטה זו של "נוגדן משולש" עשויה להוות בסיס לאסטרטגיות מותאמות אישית למאבק בסרטן בבני אדם.
ירדן אחראי לשורה של תגליות פורצות דרך, שהביאו לזיהויים של קולטנים של גורמי גידול, האחראים לוויסות תהליכי חיים מרכזיים בתא, להבנת דרך פעולתם, ולגילוי השיבושים החלים בהם ותורמים להתפתחות התהליך הסרטני. על בסיס תגליות אלה, פותחה שורת תרופות אנטי-סרטניות.
מחקריו של ירדן עוסקים בקולטנים של גורמי גידול. גורמי גידול הם החלבונים האחראים להאצה מבוקרת של חלוקת התאים בגוף, כמו אחרי פציעה למשל. תא סרטני מתעלם מהבקרה הזו ומתחלק באופן פראי. עבודתו של ירדן הביאה לזיהוי הקולטנים של גורמי גידול ולגילוי השיבושים החלים בהם ותורמים להתפתחות התהליך הסרטני. על בסיס תגליות אלה, פותחה שורת תרופות אנטי-סרטניות, שחלקן כבר מצוי בשימוש נרחב.
לאחרונה, צוות המחקר בראשות ירדן מתמקד בגיבוש אסטרטגיות למניעת העמידות שמפתחים חלק מהחולים בסרטן ריאות לתרופות אימונותרפיות נגד סרטן. ירדן הצליח, באמצעות שילוב בין נוגדן שחוסם את הפעילות של EFGR ושני נוגדנים נוספים, לבלום את התפשטות תאי הסרטן במודל של עכברי מעבדה החולים בסרטן ריאות ואף הצליח לעכב את צמיחת הגידול עצמו. שיטה זו של "נוגדן משולש" עשויה יום אחד להוות את הבסיס לאסטרטגיות מותאמות אישית למאבק בסרטן בבני אדם.
פרסים והוקרה

בעבור מחקריו ועבודתו המדעית זכה יוסף ירדן בפרסים רבים, בהם פרס המחקר ע"ש דאדלי רייט בביו-ממברנות, פרס סומך זאקס בכימיה, פרס אנדרה לווף, פרס לומברוזו בחקר הסרטן, פרס מיכאל ברונו מטעם קרן יד הנדיב, פרס מייסדי טבע ופרס הצטיינות של מכון המחקר הלאומי לחקר הסרטן בארצות הברית.
ירדן הוא חבר באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. בשנת 2007 זכה בפרס א.מ.ת ובשנת 2017 הוכרז כחתן פרס ישראל.
הערות שוליים

↑  דורון רובין, "בדרכי שלי", כנרת זמורה ביתן, 2018, עמוד 9.
↑  10 דברים שלא ידעתם על פרופ' יוסף ירדן, באתר מכון ויצמן, המכון - חדשות מדע בשפה ידידותית, 1 בדצמבר 1997.
↑   ירדן סקופ, פרס ישראל בחקר מדעי החיים לפרופ׳ יוסף ירדן על מחקר מחלת הסרטן, באתר הארץ, 2 במרץ 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007330822905171  GND: 1159592667  ISNI: 0000 0000 5077 4208  LCCN: nb99166168  NTA: 203374703  ORCID: 0000-0003-4168-7884  SUDOC: 184472288  VIAF: 19181455   WorldCat (עם VIAF): 19181455
צבי מצוי

| צבי מצוי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: פריים
סוג:: צבי
מין:: צבי מצוי
שם מדעי
 Gazella gazella ‏פאלאס, 1766

צבאים במדבר דובאי
צבי ארץ ישראלי בעמק הצבאים
צבי מצוי המכונה גם צבי ההרים (שם מדעי: Gazella gazella), הוא מין של אנטילופה בסוג צבי, החי במזרח התיכון ובכלל זה גם בארץ ישראל. זהו אחד משני הצבאים החיים בישראל, לצד צבי הנגב.
תיאור המין

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הצבאים חיים בארץ במדבר יהודה ובנגב, צבאיים ממשפחה אחרת חיים גם בצפון, ברמות יששכר. שטחי המחיה שלהם לרוב פתוחים ושוממים, עובדה שמקשה עליהם להסתתר מטורפים.
לצבי רגליים דקות ומערכת שרירים מפותחת, בזכותה הצבי מיטיב לרוץ ולדלג. במצבי מצוקה בכוחו לדלג מעל מכשולים בגובה שלושה מטרים ויותר[דרוש מקור], ולרוץ במהירות המגיעה עד 80 קמ"ש. הדבר הופך את הצבי לטרף שקשה לתופסו. הטורפים העיקריים שלו הם נמר המדבר, זאב הודי וצבוע מפוספס. פרטים צעירים יכולים להיטרף גם בידי עיטים או תנים.
הצבי המצוי ניזון מעשבים, בפרט דגניים, מעלים של שיחים ועצים וכן ממזון אחר מהצומח, אם יימצא בסביבה.
לצבי זוג קרניים קצרות יחסית לאלה של אנטילופות אחרות, כגון אנטילופה הודית או דישון מקראי. הן משמשות זכרים להגנה ולבדיקת יריבם, ומצויות גם אצל הנקבות. הנקבות משתמשות בקרניהן להגנה על עצמן ועל עָפריהן. קרני הנקבות קצרות וצרות מאלו של הזכרים. בנוסף לקרניים, קיימת גם דו-צורתיות זוויגית בגודל הגוף, כאשר משקל זכר בוגר 17-29.5 ק"ג ונקבה בוגרת 16–25 ק"ג.
הצביה ממליטה עופר אחד אחרי חמישה חודשי הריון, כשהיא מרוחקת מהצבאים האחרים. בימיו הראשונים, העופר, הפגיע לטורפים, ייוותר לבדו, חבוי בצמחייה וחסר תנועה, בשעה שהאם מחפשת מזון. האם תחזור אליו כדי להיניקו ולשמור עליו. כעבור כמה שבועות יצטרף אל אמו בשעה שהיא מחפשת מזון. בגיל שלושה חודשים בערך, האם והעופר יחברו לעדר אמהות. עפרה נקבה עשויה להישאר יחד עם אמה עד מותה, אך עופר זכר יעזוב את אמו בגיל 6 חודשים בקירוב ויצטרף לעדר של עופרים זכרים. בערך בגיל שנתיים, ייפרד הצבי מהעדר של "הרווקים" ויעבור ל"חדר משפחה" משלו. הוא יקבע לעצמו שטח מחיה, שאותו יסמן בעזרת גללים.
הצבי המצוי בתרבות ישראל > ציטוטים מהמקרא

...וַעֲשָׂהאֵל קַל בְּרַגְלָיו כְּאַחַד הַצּבָיִם אֲשֶׁר בַּשָּׂדֶה.
וּבָא בְּאֶרֶץ הַצְּבִי וְרַבּוֹת יִכָּשֵׁלוּ, וְאֵלֶּה יִמָּלְטוּ מִיָּדוֹ: אֱדוֹם וּמוֹאָב וְרֵאשִׁית בְּנֵי עַמּוֹן.
...וְכִצְבָאיִם עַל הֶהָרִים לְמַהֵר.
יהודה בן תימא אומר: הוי עז כנמר, וקל כנשר, ורץ כצבי, וגיבור כארי, לעשות רצון אביך שבשמיים.
התנ"ך מרבה להציג את הצבי כסמל לעוז והדר במצבי מלחמה. בספר שמואל, למשל, זוכה הצבי לדמות גיבורי מלחמה רבים, שכמוהו נלחמים על חייהם.
הצבי המצוי בתרבות ישראל > כשרות הצבי

הצבי נזכר שתים עשרה פעמים במקרא, והוא השני ברשימת החיות הכשרות לאכילה. נראה כי הצבי והאייל, המוזכר ראשון ברשימה, היו חיות הבר השכיחות ביותר במזונו של האדם בישראל בתקופת המקרא. הממצא הארכאוזואולוגי מחזק טענה זו, שכן עצמות צבאים נמצאו בשבעים ושניים אתרים מתקופה זו.
עדויות לאכילת בשר צבאים מופיעה במקרא ובמקורות חז"ל. עד לקום המדינה השתמרה מסורת כשרות ואכילת בשר הצבי בקרב יהודי ארצות האסלאם, ובעת החדשה נהגו גם היהודים בארץ ישראל לאכול צבאים. בנוסף, יהודי בבל נהגו בעבר לכתוב ספרי תורה על גוויל העשוי מצבאים, ומהם נותרו מאות ספרים בכל רחבי הארץ. ספרי תורה נכתבים על עורות של בעלי חיים טהורים והשימוש הפעיל בהם עד היום מהווה אפוא עדות ומסורת חיה ומתמשכת חזקה לגבי כשרותם.
תת-מינים ותפוצה

בישראל:
צבי ארץ ישראלי, G. g. gazella – נפוץ בישראל
צבי השיטים (או "צבי הערבה") G. g. acaciae – תת-מין נדיר, אנדמי לדרום הערבה בישראל (פחות מ-30 פרטים נותרו)
בחצי האי ערב ובסביבת ים סוף:
היה נפוץ בעבר צבי סיני (gazella arabica). אולם, החוקרים חלוקים בדעתם לגבי תת-מין זה. יש הרואים בו מין נפרד שנכחד, בעוד אחרים רואים בו תת-מין (שגם הוא נכחד) שממנו התפצלו ושרדו התת-מינים:
G. g. farasani – תפוצתו באיי פרסאן בים סוף
G. g. cora – תפוצתו בחצי האי ערב ואזור המפרץ הפרסי
G. g. erlangeri – תפוצתו בערב הסעודית ותימן
G. g. rueppelli – תפוצתו בסיני
G. g. muscatensis – תפוצתו בעומאן בלבד
מניין אוכלוסיית הצבאים המשתייכים למין זה מונה כ-15,000 פרטים.
| תת-מין | אזור התפוצה | גודל אוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| G. g. cora | חצי האי ערב והמפרץ הפרסי | כ-10,000 |
| צבי ארץ ישראלי | ישראל, סוריה ולבנון | כ-5,000 |
| G. g. farasani | האי פארסאן בים סוף | כ-1,000 |
| G. g. muscatensis | עומאן | כ-250 |
| צבי השיטים | דרום הערבה בישראל, בשמורת טבע סגורה בחי בר סמוך ליוטבתה | 20-30 פרטים |
הערות שוליים

↑  צבי מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  זהר עמר, רם בוכניק וגיא בר עוז, "זיהוי החיות הטהורות שבמקרא לאור מחקר הארכאו-זואולוגיה", קתדרה 132, תשס"ט, עמ' 54-33
↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוקים ט"ו–כ"ב; ספר מלכים א', פרק ה', פסוק ג'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ל"ב, סעיף י"ב
↑  זהר עמר וארי צבי זיבוטפסקי, "כשרות האיל והצבי", תחומין כט, תשס"ט, עמ' 172-162
| צבאיים |
| --- | --- | --- |
| אנטילופות ערבה | אנטילופות ערבה |  |
| צבי | צבי הנגב • צבי מצוי • צבי הודי • צבי קווייר • צבי רים • צבי ספיקי • צבי הזפק • צבי החול • צבי ארלנג'ר • צבי ערבי |    |
| צבי אמיתי | צבי תומסון • צבי מונגאלה • צבי אדום חזית • צבי הוגלין • צבי אדום |    |
| צבי דק-צוואר | צבי יחמורי • צבי גראנט • צבי סומרינג |    |
| צבי קלארק | צבי קלארק |    |
| צבי ג'ירפי | צבי ג'ירפי |    |
| אנטילופה הודית | אנטילופה הודית |    |
| דלגן | דלגן |    |
| צבי יעלי | צבי יעלי פרז'וואלסקי • צבי יעלי מונגולי • צבי יעלי טיבטי |    |
| סאיגות | סאיגות |    |
| סאיגה | סאיגה |    |
| אנטילופות סבך | אנטילופות סבך |    |
| אוריבי | אוריבי |    |
| צבי הסלעים | צבי הסלעים |    |
| אנטילופה ננסית | דלקרן המושק • אנטילופה מלכותית • אנטילופת בייטס |  |
| דיקדיק | דיקדיק גינתר • דיקדיק קירקי • דיקדיק כסוף • דיקדיק סולט |  |
| דוקרן | דוקרן הסטינבוק • דוקרן הכף • דוקרן שארפי |  |
| אנטילופת ביירה | אנטילופת ביירה |  |
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
  
צבי ארץ ישראלי בעמק הצבאים
צבי בפסיפס הציפורים בקיסריה
צבי ארץ ישראלי בעל קרניים גדולות שצולם ליד אלון מורה
דווין בוקר (1991)

| --- | --- |

בוקר במדי באיירן מינכן בשנת 2025
 לידה:  28 בפברואר 1991 (בן 33) ויטמיר, קרוליינה הדרומית, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.06
 מספר:  31
 מכללה:  אוניברסיטת קלמסון
 דראפט:  לא נבחר, 2013
 קבוצות כשחקן
 2013   2013–2015   2015–2016   2016–2019   2019–2021   2021–2023   2023–:  מועדון הכדורסל נאנסי   JL בורק   אלאן שאלון   באיירן מינכן   חימקי   פנרבחצ'ה   באיירן מינכן
בוקר במדי פנרבחצ'ה בשנת 2021
דווין בוקר (באנגלית: Devin Booker; נולד ב-28 בפברואר 1991) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד והסנטר בבאיירן מינכן.
קריירה

אחיו של בוקר, טרבור, שיחק גם הוא כדורסל בליגת ה-NBA. בן דודו של בוקר, ג'ורדן היל, גם הוא שחקן NBA לשעבר.
בוקר החל את דרכו כשלמד ושיחק כדורסל בתיכון יוניון קאונטי ביוניון, קרוליינה הדרומית.
לאחר סיום התיכון שיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת קלמסון, בין השנים 2009–2013.
בוקר החל את הקריירה המקצועית שלו בצרפת, כשחתם בשנת 2013 במועדון הכדורסל נאנסי מהליגה הצרפתית. מאוחר יותר באותה עונה, עבר בוקר לJL בורק. בתום העונה נבחר לשחקן המצטיין של סדרת הגמר של הליגה הצרפתית השנייה.
בשנת 2015 חתם באלאן שאלון, שם במקביל לליגה הצרפתית, הוא גם שיחק בליגת האלופות. הוא סיים את העונה עם שאלון במקום השלישי בליגת האלופות וכשחקן המצטיין של העונה בליגה הצרפתית.
בשנת 2016 שיחק בניו יורק ניקס במסגרת ליגת הקיץ של ה-NBA. ב-17 ביולי 2016 הוא חתם בבאיירן מינכן מהליגה הגרמנית. ב-12 ביולי 2017 האריך את חוזהו בנוספת. באותה עונה הוא העמיד ממוצעים של 12.4 נקודות ו-5 ריבאונדים למשחק, מה שגרם לו להאריך את חוזהו לעונה נוספת.
ב-16 ביולי 2019 חתם לעונה בחימקי מהליגה הרוסית. ב-5 ביולי 2020 האריך את חוזהו בעונה עם אופציה לעונה נוספת.
ב-16 ביוני 2021 חתם לשנתיים בפנרבחצ'ה מליגת העל הטורקית.
ב-26 ביולי 2023 חתם לשנתיים בבאיירן מינכן.
אברהם הרשקו

| --- | --- |
הרשקו, נובמבר 1994
הרשקו, נובמבר 1994
 לידה:  31 בדצמבר 1937 (בן 87) קרצג, ממלכת הונגריה
 ענף מדעי:  ביוכימיה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת ניו יורק  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 פרסים והוקרה:  מדליית ההנצחה של הסנאט הצ'כי (2012)  פרס נובל לכימיה (2004)  מדליית א. ב. וילסון (2002)  פרס א.מ.ת. (2002)  פרס וולף לרפואה (2001)  פרס מסרי (2001)  פרס לואיזה גרוס הורביץ (2001)  פרס אלפרד סלואן (2000)  פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי (2000)  פרס קרן גיירדנר הבינלאומי (1999)  מדליית שליידן (1998)  פרס ישראל (1994)  חבר ארגון הביולוגיה המולקולרית האירופאי 
 תרומות עיקריות
 גילוי אחד מהתהליכים המחזוריים החשובים ביותר בתא שמאפשר את פירוק החלבונים
 
אברהם הֶרְשְׁקוֹ (נולד ב-31 בדצמבר 1937) הוא ביוכימאי ישראלי, פרופסור בפקולטה לרפואה של הטכניון בחיפה וזוכה פרס נובל לכימיה לשנת 2004, ביחד עם אהרן צ'חנובר ואירווין רוז על "גילוי אחד מהתהליכים המחזוריים החשובים ביותר בתא, המאפשר את פירוק החלבונים".
ביוגרפיה

אברהם הרשקו נולד בעיירה קרצג במחוז יאס-נאג'קון-סולנוק שבהונגריה לשושנה, בת לבית ווּלץ, ולמשה הרשקו. שמו הרשום בפנקסי האוכלוסין היה Herskó Ferenc (פֶרֶנְץ הרשקו). אביו היה מורה בבית הספר היהודי. בזמן מלחמת העולם השנייה נלקח אביו לעבודות כפייה בצבא ההונגרי ונפל בשבי הסובייטי, ובמשך שנים לא ידעה משפחתו מה עלה בגורלו. הרשקו נכלא עם אמו ואחיו בגטו שהוקם בפרוורי עירו, ואחר כך הם הועברו לגטו סולנוק. לאחר פירוק הגטו ושליחת רוב יהודיו לאושוויץ, נשלחו הרשקו ומשפחתו למחנה ריכוז באוסטריה. לאחר המלחמה שבו לביתם ואף אביו חזר מהשבי. ב-1950, כאשר היה אברהם בן 12, עלתה המשפחה לישראל והתיישבה בירושלים.
בשנת 1965 קיבל תואר דוקטור לרפואה, ובשנת 1969 תואר דוקטור לפילוסופיה במדעי הרפואה, שניהם מבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית. באוטוביוגרפיה שלו, שנכתבה לרגל קבלת פרס נובל, ציין ארבעה מורים שהשפיעו עליו לבחור במחקר בביוכימיה: ישעיהו ליבוביץ, שלמה הסטרין, ארנסט ורטהיימר ויעקב מגר. לאחר לימודיו שירת בצה"ל כרופא, ולאחר שירותו הצבאי, יצא לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו. לאחר שובו לישראל (1972), הצטרף לסגל הפקולטה לרפואה של הטכניון בחיפה בדרגת פרופסור חבר. הוא מכהן כפרופסור במכון רפפורט למחקר במדעי הרפואה.
בשנת 1976 הצטרף אהרן צ'חנובר, אז תלמיד מחקר, למעבדתו של הרשקו. המחקר שערכו השניים, יחד עם אירווין רוז מהמכון לחקר הסרטן בפילדלפיה, זיכה את השלושה בפרס נובל לכימיה כעבור יותר מעשרים שנה. במחקר זה גילו ותיארו את מערכת האוביקוויטין, האחראית לפירוק חלבונים בתוך התא, והביא לפריצת דרך בחקר הסרטן, מחלות ניווניות במוח ומחלות אחרות.
הרשקו נשוי ליהודית ואב לפרופ' דן הרשקו (רופא מומחה לכירורגיה כללית), יאיר (יזם הייטק) ועודד (איש חינוך). אחיו, חיים הרשקו, הוא פרופסור להמטולוגיה.
ביוגרפיה > רקע למחקר

הפרופסורים הרשקו וצ'חנובר זכו בעבר בשורה ארוכה של פרסים, ביניהם פרס ישראל בחקר הביולוגיה ופרס לסקר. הפרסים ניתנו להם על גילוי מערכת האוביקוויטין האחראית לפירוקם של חלבונים בגוף החי. בניגוד לתהליך היווצרותם של החלבונים, תהליך פירוקם לא זכה למחקר רב עד שנות השבעים, בין השאר משום שחשיבותו לא הובנה עד אז. כיום ידוע שתקלות במנגנון פירוק החומרים מביאות להתפתחותן של מחלות קשות כגון סרטן צוואר הרחם, סרטן הדם וסיסטיק-פיברוזיס.
בשנים 1980–1987 גילו שני החוקרים כי את תהליך פירוק החלבונים מתזמנת מולקולה קטנה המשמשת כ"תג המוות" של החלבון. מולקולה זו, הקרויה אוביקוויטין, נצמדת לחלבון ובכך מבשרת לו שסופו הגיע. "נשיקת המוות" של האוביקוויטין מעוררת את תהליך השמדתם של החלבונים שסומנו. בתהליך האמור שותפים שלושה סוגי חלבונים - זה המצמיד את "תג המוות" לחלבון המועמד להשמדה; האוביקוויטין, המסמן את אותו חלבון המועמד למוות; והחלבון המבצע את ההשמדה. הבנת מערכת האוביקוויטין פתחה דלת לפיתוחן של תרופות המתקנות את המנגנון האמור, וכך פועלות נגד המחלות השונות הקשורות בו. ואכן, בעקבות גילויה של מערכת זו עוסקות חברות שונות, ביניהן פייזר, בפיתוח תרופות המבוססות על התגלית. חברה ישראלית בשם פרוטאולוג'יקס עובדת על פיתוחה של תרופה לאיידס, שגם היא מבוססת על תגלית זו.
תרופה המיוצרת על ידי החברה האמריקנית "מילניום" ומיועדת לטיפול בסרטן מסוג מיאלומה, כבר קיבלה בארצות הברית את כל האישורים הדרושים לשימוש בה.
פרסים ותארים

פרס ויצמן (1987)
פרס ישראל בחקר הביוכימיה לשנת תשנ"ד (1994)
פרס ואכטר מאוניברסיטת אינסברוק, אוסטריה (ביחד עם אהרן צ'חנובר, 1999)
פרס לסקר במחקר רפואי בסיסי (2000)
פרס וולף לרפואה (2001)
פרס א.מ.ת במדעי החיים (2002)
בשנת 2002 צורף כחבר לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
בשנת 2003 צורף כחבר זר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
פרס נובל לכימיה (2004)
בשנת 2009 זכה בתואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים
בשנת 2011, זכה בתואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת חיפה.
בשנת 2012 החליטה עיריית רחובות לקרוא על שמו רחוב בשכונת רחובות המדע.
ב-2017 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
עכבישנים ימיים

| עכבישנים ימיים |
| --- | --- |
 עכבישן ימי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
תת־מערכה:: בעלי כליצרות
מחלקה:: עכבישנים ימיים
סדרה:: עכבישנים ימיים
משפחות
 Ammotheidae  Austrodecidae  Callipallenidae  Colossendeidae  Endeididae  Nymphonidae  Pallenopsidae  Phoxichilidiidae  Pycnogonidae  Rhynchothoracidae
שם מדעי
 Pycnogonida ‏לטריי, 1810
עכבישנים ימיים או עכבישוני-הים (שם מדעי: Pycnogonida) היא מחלקה של פרוקי-רגליים המצויים ברחבי העולם, בעיקר בים התיכון, בקריביים ובאוקיינוסי הקרח - הצפוני והדרומי.
גודלם של העכבישנים הימיים משתנה, ונע מ-1–10 מ"מ ועד ללמעלה מ-90 ס"מ. רובם של 1,000 הסוגים הידועים הם קטנים. לא קיים קשר בינם לבין עכבישנים, ובכלל, הגדרתם הטקסונומית של בעלי חיים אלו שנויה במחלוקת.
העכבישנים הימיים חסרי ארס בניגוד לעכבישנים, ורוב איברי גופם נמצאים בתוך רגליהם (למשל מערכת העיכול והלב).
אזורי המחיה שלהם משתנים. לעיתים הם נמצאים בחוף רדוד במקום שאליו מגיעה הגאות. לעיתים אפשר למצוא אותם בעומק של 7 ק"מ מתחת לפני הים.
הונגרית

| --- | --- |
 מדינות:  הונגריה
 אזורים:  מזרח אירופה
 דוברים:  15,000,000
 שפת אם:  15,000,000
 כתב:  אלפבית הונגרי, אלפבית לטיני, Old Hungarian 
 משפחה:  אורלית פינו-אוגרית אוגרית הונגרית
 לאום:  הונגריה הונגריה אוסטריה אוסטריה (שפה אזורית) סלובניה סלובניה (שפה אזורית) סרביה סרביה (שפה אזורית) רומניה רומניה (שפה אזורית)
 ארגון:  האיחוד האירופי
 מוסד:  מכון המחקר לבלשנות באקדמיה ההונגרית למדעים
 קוד שפה:  hu 
 קוד ISO 639-1:  hu 
 קוד ISO 639-2:  hun 
 קוד ISO 639-3:  hun 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
קודקס מינכן – ביבליה בהונגרית
הונגרית (Magyar nyelv ‏האזנהקובץ:Hu-magyar nyelv.ogg‏Ⓘ‏) היא שפה השייכת למשפחת השפות הפינו-אוגריות במשפחת השפות האורליות הגדולה יותר. השפה מדוברת בפי כ־15 מיליון איש ברחבי העולם.
ההונגרית מדוברת בעיקר בהונגריה ובאזורים ברומניה, סלובקיה, סרביה ואוקראינה. השפות האוגריות הקרובות ביותר להונגרית מדוברות ממזרח להרי אורל, במחוז חנטי ומנסי. המדיארים נדדו במאה החמישית לספירה מהרי אורל והתיישבו בהונגריה של היום בשנת 895 לספירה, לאחר כמה מאות שנות נדודים באזור הערבה האירואסייתית. ההונגרית קרובה גם לפינית ולאסטונית.
ההונגרית היא שפה בעלת נטיות רבות, שבה שמות העצם נוטים ב-18 יחסות. כתוצאה מכך אין כמעט חשיבות לסדר המילים במשפט. בהונגרית לא קיים משפט סביל, ממנו נותרו אך שרידים במסמכים ספרותיים ישנים. בהונגרית לשמות עצם אין מין דקדוקי. אוצר המילים של השפה הושפע על ידי הסלאבונית העתיקה, הלטינית של ימי הביניים, והגרמנית, וכמו כן היא מכילה כמה מילים שאולות מהשפה הטורקית. ההונגרית מאופיינת בהרמוניית תנועות. העדות הראשונה בכתב להונגרית היא קטע ממסמך ההקמה של הכנסייה בטיהאן, ליד אגם בלטון משנת 1055. המסמכים הראשונים הכתובים הונגרית החלו להופיע במאה ה־13 לספירה.
הגיית השפה וכתיבתה > עיצורים

|  | סדקי | סדקי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי | מכתשי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אפי |  |  | ɲ |  |  |  |  |  | n |  | m |  |  |  |
| סותם |  |  | g | k | ɟ͡ʝ | c͡ç |  |  | d | t | b | p |  |  |
| מחוכך |  |  |  |  | ɟ͡ʝ | c͡ç | ʤ | ʧ | ʣ | ʦ |  |  |  |  |
| חוכך |  | h |  |  |  |  | ʒ | ʃ | z | s | v | f |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  | j |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  | *ʎ |  |  |  | l |  |  |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  |  |  | r |  |  |  |  |  |
 * אלופון בניבים צפוניים
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
העיצורים
| הסימון הגרפי | תעתיק IPA | הערך הפונטי |
| Bb | b | נהגה כהגיית בי"ת |
| Cc | ʦ | נהגה כהגיית צד"י מודרנית |
| Cs/cs | ʧ | נהגה כהגיית צד"י גרושה |
| Dd | d | נהגה כהגיית דל"ת |
| Dz/dz | ʣ | נהגה דְּזְ, אינו מופיע בראש מילה |
| Dzs/dzs | ʤ | נהגה כהגיית גימ"ל גרושה |
| Ff | f | נהגה כהגיית פ"א רפה |
| Gg | g | נהגה כהגיית גימ"ל |
| Gy/gy | ɟ | נהגה כהגיית גימ"ל מחונככת |
| Hh | h | נהגה כהגיית ה"א |
| Jj | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| Jj | ç ~ ʝ | כאלופונים – יו"ד חוככת אטומה לפני עיצור אטום, ויו"ד חוככת קולית לפני עיצור קולי |
| Kk | k | נהגה כהגיית כ"ף |
| Ll | l | נהגה כהגיית למ"ד |
| Ly/ly | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| Ly/ly | ʎ | אלופון בניבים צפוניים (פונמה זו הולכת ונעלמת בניב הסטנדרטי עקב תופעת "ייסמו" (yeísmo)  הגורמת לשינוי הגייתה ל-y. (ראו: ספרדית)) |
| Mm | m | נהגה כהגיית מ"ם |
| Nn | n ~ ŋ | נהגה כהגיית נו"ן/אלופון לפני חכי סותם |
| Ny/ny | ɲ | נהגה כהגיית נו"ן ויו"ד שוואית |
| Pp | p | נהגה כהגיית פ"א |
| (Qq) | kv | מופיע רק במילים שאולות – תמיד בצירוף qu ונהגה קְוְ |
| Rr | r | נהגה כהגיית רי"ש מתגלגלת |
| Ss | ʃ | נהגה כהגיית שי"ן ימנית |
| Sz/sz | s | נהגה כהגיית סמ"ך |
| Tt | t | נהגה כהגיית ת"ו |
| Ty/ty | c | נהגה כהגיית כ"ף מחונככת |
| Vv | v | נהגה כהגיית בי"ת רפה |
| (Ww) | v | מופיע רק במילים שאולות ובשמות משפחה הונגריים אציליים |
| (Xx) | ks ~ gz | מופיע רק במילים שאולות – נהגה קְסְ או גְּזְ |
| (Yy) | j ~ i ~ ʲi | במילים שאולות משמש כיו"ד או כחיריק; בשמות משפחה אציליים מחנכך את העיצור שלפניו |
| Zz | z | נהגה כהגיית זי"ן |
| Zs/zs | ʒ | נהגה כהגיית זי"ן גרושה |
הגיית השפה וכתיבתה > תנועות

בהונגרית שבע תנועות בסיסיות, אך כיוון שמשך ההגייה הוא פונמי, לכל תנועה מקבילה ארוכה, וכך בפועל ישנן 14 תנועות. בתהליך אלופוניזציה, התנועות הקצרות נוטות בהונגרית להיות יותר מרכזיות ואמצעיות.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
התנועות
| הסימון הגרפי | תעתיק IPA | הערך הפונטי |
| Aa | [ɐ̹]  | נהגית כהגיית קמץ מעוגלת יותר |
| Áá | [ɑ̈]  | נהגית כהגיית פתח ארוכה |
| Ee | [æ̝̱]  | נהגית כהגיית a במילה האנגלית and |
| Éé | [ɛ̱̝]  | נהגית כהגיית צירי מוארך |
| Ii | [ɪ̟]  | נהגית כהגיית i במילה האנגלית in |
| Íí | i̱̞ː | נהגית כהגיית חיריק ארוכה |
| Uu | [ʊ̠]  | נהגית כהגיית קובוץ |
| Úú | u̟̞ː | נהגית כהגיית שורוק ארוכה |
| Üü | [ʏ]  | נהגית כהגיית I הנ"ל אך מעוגלת |
| Űű | ʏ̱̝ː | נהגית כהגיית חיריק מעוגלת וארוכה |
| Oo | [o̞]  | נהגית כהגיית חולם |
| Óó | oː | נהגית כהגיית חולם סגור יותר וארוך |
| Öö | ø̞̽ | נהגית כהגיית צירי מעוגל |
| Őő | [ø]  | נהגית כהגיית צירי מעוגל ומוארך |
דקדוק הונגרי > הרמוניית התנועות בהונגרית

מילים הונגריות יכולות להתמיין לפי סוג הרמוניית התנועות שבהן; מיון המילה מבחינת סדר התנועות שבה משפיע על נטיות המילה.
ישנם שלושה מיונים:
מילים מסדר תנועות אחוריות – מילים המכילות תנועות אחוריות בלבד (a, á, o, ó, u, ú)
מילים מסדר תנועות קדמיות – מילים המכילות תנועות קדמיות בלבד (e, é, i, í, ö, ő, ü, ű)
מילים עם סדר תנועות מעורבות – מילים המכילות גם תנועות אחוריות וגם תנועות קדמיות (בעיקר מילים שאולות).
סדר תנועות במילים מורכבות – מילים המורכבות מחלקים קצרים יותר אך בעלי משמעות. במילים כאלו סוג סדר התנועות של המילה נקבע לפני החלק האחרון במילה המורכבת.
בהונגרית עתיקה היו קיימות רק מילים מסדר תנועות אחוריות בלבד, או מילים מסדר תנועות קדמיות בלבד.
לפי כלל הרמוניית התנועות, מילים מסדר תנועות אחוריות יכולות לקבל מוספיות שבהן תנועות אחוריות בלבד, ומילים מסדר תנועות קדמיות יכולות לקבל מוספיות שבהן תנועות קדמיות בלבד. אך מילים מורכבות מקבלות בדרך כלל מוספיות שבהן תנועות אחוריות בלבד, להוציא יוצאי דופן.
דקדוק הונגרי > ריבוי

צורת הרבים בהונגרית מוסיפה למילה את האות k יחד עם תנועה מגשרת שתלויה בהרמוניית התנועות המוזכרת לעיל.
gyerek – gyerekek (תנועות קדמיות, לא מעוגלות)
sör – sörök (תנועות קדמיות, מעוגלות)
bor – borok (תנועות אחוריות)
אם המילה כבר מסתיימת בתנועה, התנועה מוארכת.
kutya – kutyák
במילים בעלות שתי תנועות דומות, אחת התנועות מתקצרת או "מתכווצת" כדי להקל על ההגייה.
levél – levelek
tükör – tükrök
אין להשתמש בצורת הריבוי לאחר שם מספר (בדומה לצירופים כגון "חמישים שנה" בעברית).