stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריך קולקה

| --- | --- |

אריך קולקה (1993)
 לידה:  18 בפברואר 1911 וסטין, צ'כיה 
 פטירה:  12 ביולי 1995 (בגיל 84) ירושלים 
 שם לידה:  Erich Schoen 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד 
 
אריך קוּלְקָה (בצ'כית: Erich Kulka;‏ 18 בפברואר 1911 – 12 ביולי 1995) היה סופר צ'כי-ישראלי, היסטוריון ועיתונאי ששרד את השואה.
ספריו

אנו, המתים, מאשימים! (!My mrtví žalujeme, מחבר נוסף אוטה קראוס), בצ'כית: וסטין 1945
בית חרושת למוות (Továrna na smrt, מחבר נוסף אוטה קראוס), בצ'כית: פראג 1946, 1950, 1955, 1956, 1957, 1959, 1964; בגרמנית: ברלין 1957, 1958, 1991, בהונגרית: בודפשט 1957, 1958; ברוסית: מוסקבה 1960; באסטונית: טאלין 1960; בעברית: ירושלים 1960; ברומנית: בוקרשט 1959, 1963; באנגלית: אוקספורד 1966; ביוונית: אתונה 1979
לילה וערפל (Noc a mlha, מחבר נוסף אוטה קראוס), בצ'כית: פראג 1958, 1966; בהונגרית: בודפשט 1961; בגרמנית: ברלין 1963
משפט פרנקפורט (Frankfurtský proces), בצ'כית: פראג 1964
שופטים, קטגורים, סנגורים (Soudcové, žalobci, obhájci), בצ'כית: פראג 1966; בסלובקית: ...Tu sa končia stopy SS, ברטיסלבה 1965
הבריחה ממחנה המוות (Útěk z tábora smrti), בצ'כית: פראג, 1966, 2011; באנגלית: Escape from Auschwitz, דרום האדלי, ארצות הברית, 1986
החטיפה מסן פרננדו (Únos ze San Fernanda, מחברת נוספת: ורה טרוכטובה - Věra Trochtová), פראג 1968
אוסף עדויות ומסמכים : על חלקם של יהודי צ’כוסלובקיה במאבק בגרמניה הנאצית, ירושלים 1976
השואה היא נשללת! : התשובה של ניצולי אושוויץ (The Holocaust is being denied! : The answer of Auschwitz survivors), באנגלית: תל אביב 1977; בגרמנית: ירושלים, 1975, תל אביב 1977
היהודים בצבא סוובודה בברית-המועצות : לחימת יהודי צ’כוסלובקיה בנאצים במלחמת-העולם השנייה (Židé v československé Svobodově armádě), בצ'כית: טורונטו 1979, סמיזדאט (Charta 77), פראג 1981, פראג 1990; בעברית: ירושלים 1977; באנגלית: Jews in Svoboda’s army in the Soviet Union, ירושלים, לונדון, ניו יורק 1987
יהודים בצבא צ'כוסלובקי במערב (Židé v československém vojsku na západě), בצ'כית: פראג 1992
הערות שוליים

↑  Tkadleček FAMILY The Righteous Among The Nations, יד ושם(הקישור אינו פעיל)
↑  המצבה ומקום הקבר של אריך קולקה, באתר "פרויקט גלעד"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264053605171  PLWABN: 9810658704205606  BnF: cb12385417n (data)  GND: 1044386207  ISNI: 0000 0001 0910 6889  LCCN: n84126213  NKC: jk01070825  NLG: 87245  NTA: 072940557  SUDOC: 032917880  VIAF: 66548045   WorldCat (עם VIAF): 66548045
ארצות מאדים

הטופוגרפיה של אזור ערביה טרה כפי שניצפתה על ידי החללית מארס גלובל סרוויור.
ארצות מאדים הן אזורים על מאדים שלהם ניתן השם טרה (בלטינית: Terra), ברבים טראה (בלטינית: Terrae) והם שטחים סלעיים גדולים, שלעיתים קרובות השטחים הללו כוללים תעלות זרימה, מכתשים ו"שטחים כאוטיים". בניגוד לאזורי המישור הנקראים פלניטיה (בלטינית: Planitia; לדוגמה: אמזוניס פלניטיה) ובניגוד לאזורי ה"ימות" הנקראים מארה (בלטינית: Mare; לדוגמה: מארה אריתראיום).
| שם | קואורדינטות | קוטר הטרה (ארץ) בק"מ | שם בלטינית |
| --- | --- | --- | --- |
| אאוניה טרה | 62°00′S 100°00′E﻿ / ﻿62.0°S 100.0°E﻿ / -62.0; 100.0 | 3,372 | Aonia Terra |
| ערביה טרה | 23°00′N 355°00′E﻿ / ﻿23.0°N 355.0°E﻿ / 23.0; 355.0 | 6,000 | Arabia Terra |
| טרה סימרייה | 35°00′S 215°00′E﻿ / ﻿35.0°S 215.0°E﻿ / -35.0; 215.0 | 2,285 | Terra Cimmeria |
| מרגריטיפר טרה | 5°00′S 25°00′E﻿ / ﻿5.0°S 25.0°E﻿ / -5.0; 25.0 | 2,049 | Margaritifer Terra |
| נואכיס טרה | 45°00′S 350°00′E﻿ / ﻿45.0°S 350.0°E﻿ / -45.0; 350.0 | 3,500 | Noachis Terra |
| פרומתאי טרה | 58°00′S 260°00′E﻿ / ﻿58.0°S 260.0°E﻿ / -58.0; 260.0 | 2,671 | Promethei Terra |
| טרה סבאיה | 2°00′N 318°00′E﻿ / ﻿2.0°N 318.0°E﻿ / 2.0; 318.0 | 1,367 | Terra Sabaea |
| טרה סירנום | 40°00′S 150°00′E﻿ / ﻿40.0°S 150.0°E﻿ / -40.0; 150.0 | 2,165 | Terra Sirenum |
| טמפה טרה | 40°00′N 71°00′E﻿ / ﻿40.0°N 71.0°E﻿ / 40.0; 71.0 | 2,055 | Tempe Terra |
| טירנה טרה | 15°00′S 270°00′E﻿ / ﻿15.0°S 270.0°E﻿ / -15.0; 270.0 | 2,817 | Tyrrhena Terra |
| זנתה טרה | 3°00′N 48°00′E﻿ / ﻿3.0°N 48.0°E﻿ / 3.0; 48.0 | 3,074 | Xanthe Terra |
הערות שוליים

↑  MIT, כל האתרים על מאדים(הקישור אינו פעיל)
↑  4,000 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  3873.48 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  5,100 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  4851.74 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  5,400 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  5855.87 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  2,600 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  2,733.22 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  4,800 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  5,519.45 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  3,300 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  3,244.3 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  4,700 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  4,688 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  3,900 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  3,635.18 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  2,753 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  1954.94 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  2,300 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  2,470.14 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
↑  2,465 ק"מ על פי אתר גוגל מארס
↑  1,867.65 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
בית וואלה!

| --- | --- |

בית וואלה! ב-2017
 מידע כללי
 סוג:  בניין משרדים
 שימוש:  משרדי וואלה! תקשורת
 כתובת:  רחוב אבן גבירול 166
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  א.ר.ל השקעות
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1953
 תאריך פתיחה רשמי:  1953 
 עלות:  700 אלף לירות ישראליות
 אדריכל:  ר. גוטמן, מ. פלקוביץ
 מידות
 קומות:  4
 קואורדינטות:  32°05′28″N 34°47′00″E﻿ / ﻿32.0912°N 34.7832°E﻿ / 32.0912; 34.7832
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) בית וואלה!(למפת תל אביב רגילה) בית וואלה!(למפת גוש דן רגילה) בית וואלה!(למפת גוש דן מוגדלת) בית וואלה!  he בית וואלה!he בית וואלה!מפת  צפון __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הרצליה (in English: Herzliya) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית וואלה! שנודע בשנות ה-50 של המאה ה-20 כמלון קסטל הוא בניין משרדים בפינת הרחובות אבן גבירול ופנקס בתל אביב, המשמש את משרדי חברת וואלה! תקשורת שמפעילה את אתר האינטרנט וואלה! NEWS. הבניין כולל ארבע קומות של משרדים, ובקומת הקרקע שלו נעשה שימוש מסחרי.
היסטוריה

הבניין הוקם כבית מלון בשם קסטל, שנחנך בספטמבר 1953. המלון נבנה בהשקעה של 700 אלף לירות ישראליות (כ-11.8 מיליון שקלים חדשים בערכי 2015), וכלל 100 חדרים. הוא נסגר כעבור שנתיים בלבד, בשל סכסוך בין הבעלים. אף שפעל זמן קצר, שמו של המלון, קסטל, ניתן גם לשני בתי עסק שהוקמו מעברו השני של רחוב אבן גבירול, משרד כרטיסים ותחנת מוניות, הפועלים גם כיום. במבנה משרד הכרטיסים שוכן בית קפה המכונה גם הוא "קפה קסטל".
לאחר סגירת המלון ב-1955, רכשה אותו תנועת הפועל המזרחי תמורת חצי מיליון לירות, והעבירה לשם את משרדיה, ששכנו עד אז ברחוב אחד העם. לאחר איחודה עם תנועת המזרחי והקמת המפד"ל, שימש הבניין את משרדיה הראשיים של מפלגה זו. בשל עובדה זו, שינתה עיריית תל אביב-יפו את שם הרחוב שנקרא עד אז אהבת ציון לרחוב פנקס. ניסיונות של גורמים עסקיים לרכוש את הבניין ולהחזירו לשימושו המקורי, נכשלו.
בשנות ה-90 החליטה המפד"ל להעביר את משרדיה לירושלים ומכרה אותו. מאז 2001 משמש הבניין את משרדיה של חברת וואלה! תקשורת ואת מערכת אתר האינטרנט שלה. הבניין בבעלות חברת א.ר.ל השקעות.
בשנת 2012 דחתה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה תוכנית להקים במקום הבניין מגדל בן 40 קומות.
הערות שוליים

↑  יגנו על זכויות עובדי מלון "קסטל", דבר, 11 באוגוסט 1955.
↑  הפוה"מ מסרב למכור את מלון "קסטל", דבר, 12 ביוני 1957; מלון "קסטל" אינו מפעל מאושר, דבר, 5 באוגוסט 1957.
↑  שלומית צור, עיריית ת"א נגד הקמת רב קומות במקום בית וואלה, באתר nrg‏, 28 באוקטובר 2012
↑  דותן לוי, לא למגדלים: נדחתה תוכנית להקמת מגדל בן 40 קומות על בית וואלה, באתר כלכליסט, 8 בנובמבר 2012
בן וייט

בנג'מין ויליאם וייט (באנגלית: Benjamin William White; נולד ב-8 באוקטובר 1997 בפול שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי, המשחק בעמדת המגן הימני והבלם בקבוצת ארסנל מהפרמייר ליג ובנבחרת אנגליה.
קריירת מועדונים

וייט גדל במחלקות הנוער של סאות'המפטון ושל ברייטון אנד הוב אלביון. בתחילת הקריירה הבוגרת שלו הושאל וייט לניופורט קאונטי ולפיטרבורו יונייטד מהליגות הנמוכות באנגליה. בעונת 2019/2020 הושאל וייט ללידס יונייטד מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, וסייע לה להעפיל לליגה הבכירה. בתום עונה זו חזר וייט לסגל הבוגר של ברייטון אנד הוב אלביון, ששיחקה בפרמייר ליג. ב-14 בספטמבר 2020 ערך וייט את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, בהפסד 1–3 לצ'לסי במסגרת המחזור הראשון בליגה. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך וייט 36 הופעות ליגה.
ב-30 ביולי 2021 חתם וייט בארסנל, ששילמה לברייטון עבור העברתו 50 מיליון פאונד. הוא ערך הופעת בכורה ב-13 באוגוסט בהפסד 0–2 לברנטפורד. ב-4 במרץ 2023 כבש שער בכורה בניצחון הביתי 2–3 על בורנמות'.
קריירה בינלאומית

ב-2 ביוני 2021 ערך וייט את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגליה, בניצחון 0–1 על נבחרת אוסטריה במשחק ידידות.
וייט זומן לסגל נבחרת אנגליה לקראת טורניר יורו 2020 לאחר פציעתו של טרנט אלכסנדר-ארנולד.
נכלל בסגל נבחרת אנגליה לטורניר מונדיאל 2022.
תארים

ארסנל
מגן הקהילה: 2023
הערות שוליים

↑  England squad named for FIFA World Cup Qatar 2022 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל האנגלית, 10 בנובמבר 2022 (באנגלית)
| נבחרת אנגליה – יורו 2020 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
אפקט הקורבן המזוהה

אפקט הקורבן המזוהה מתייחס לנטייה של בני אדם לסייע יותר לקורבנות ספציפיים אשר ניתנים לזיהוי מאשר לקורבנות רבים שאינם ניתנים לזיהוי. כאשר הקורבן הוא בר זיהוי והעזרה הניתנת לו הופכת למטרה, אנשים הופכים להיות רחומים ונדיבים. אך במקרים אחרים, אנשים נראים כעסוקים בעצמם ואדישים לזולת למרות גודלו העצום של הצורך לעזרה. החברה מוכנה לתרום הרבה יותר כסף כדי להציל את חייהם של קורבנות אשר ניתנים לזיהוי מאשר במקרים של הצלת קורבנות סטטיסטיים, שהם על פי הגדרה הסתברותיים. תופעה זו מובילה לכך שארגוני צדקה נאבקים מדי יום על מנת לגייס תרומות לאלפי ילדים רעבים במדינות עולם שלישי או כדי למנוע נפגעי תאונות הדרכים בעתיד .
מקור המונח

המונח נטבע על ידי תומאס שלינג שטען כי מותו של אדם מסוים מפעיל "חרדה ורגש, אשמה ויראת כבוד, אחריות ודת, אבל רוב הרגשות הללו נעלמים כאשר אנו מתמודדים עם מוות סטטיסטי". כלומר, כאשר אנו רואים לנגד עיננו דמות ספציפית ומקבלים פרטים אודות האדם, אנו חשים חמלה ורחמים ולכן נכונים יותר לעזור ולתרום לו כסף. לעומת זאת, כאשר המידע אינו על אדם פרטני, הרגש שאנו חווים אינו עמוק ולכן איננו נרתמים לסייע לו. כך לדוגמה, בשנת 1987, ילדה בת שנתיים בשם ג'סיקה מקלאור נפלה לתוך באר צרה בבית דודתה שבטקסס. המקרה של ג'סיקה נגע לליבם של האמריקאים ובעוד שצוותי חילוץ והצלה, חובשים ומתנדבים עבדו להצלתה, גויסו תוך 58 שעות 700,000 דולר. גם לאחר שחרורה מבית החולים, משפחת מקלור קיבלה מתנות מהציבור הרחב. כמו כן, פורסמו כתבות רבות על המקרה ואף הופק סרט שגולל את פרטי האירוע. באופן דומה, מצוקתו של ילד פצוע בשם עלי עבאס, כבשה את התקשורת באירופה במהלך העימות בעיראק וכשלוש מאות אלף פאונד גויסו במהירות על מנת להעניק לו טיפול רפואי – סכומי כסף שיכלו לסייע לאלפי ילדים אחרים.
הסברים פסיכולוגיים לאפקט

מספר הסברים מופיעים בספרות המחקרית לאפקט הקורבן המזוהה:
קרבה: סמיכות לקורבן, הן גופנית והן פסיכולוגית, עשויות להשפיע על ההתנהגות שלנו. בני אדם חשים קרבה לבני משפחתם, לחברי קבוצתם ולאנשים שדומים להם. בהתאם לכך, סביר שאדם יעזור לשכן שלו שפוטר מעבודתו מאשר לחסר בית שזקוק לכסף במידה רבה יותר.
מוחשיות: קורבנות מזוהים באופן חד וברור יותר מקורבנות סטטיסטיים, בעיקר כאשר ישנם פרטים מדויקים עליהם כגון: תמונות, מידע על המשפחה וכדומה. כך לדוגמה, כאשר מספרים לאדם על ילדה שנפגעה הוא מקבל תיאור עמום של האירוע והמנגנון הרגשי שלו לא מופעל. לעומת זאת, תיאור מדויק של פרטי האירוע, היכן נפגעה ובאיזו מידה היא סובלת יוביל להזדהות רבה יותר ולצורך מיידי לפעול למענה.
אפקט הטיפה בים: האמונה האישית של האדם ביכולת שלו לעזור לקורבנות של טרגדיה. לעיתים, אנשים חשים כי גם רמת מעורבות עמוקה עם הקורבן, עשויה להציל מעט מאוד אנשים, בעוד שמיליוני אנשים אחרים ימשיכו לסבול. לאור התחושה הזו ובהתחשב בתרומה הקטנה שהאדם מסוגל להעניק, ייתכן כי הוא ינטרל את הרגש שהתעורר בו ויחוש כי אין טעם לסייע.
אשמה: ההתייחסות לקורבן מזוהה נעשית לאחר שהמקרה התרחש. כתוצאה מכך, אנשים ירגישו יותר אשמה ואחריות במקרים אלו. לעומת זאת, בחשיפה לקורבנות סטטיסטיים אנשים חשים פחות אשמה מכיוון שבלתי אפשרי עבורם לקבל אחריות על כל הטרגדיות שעלולות להתרחש.
ייצוגיות: אנשים חשים דאגה כלפי קורבנות כאשר קבוצת השייכות שלהם נהיית קטנה יותר. כך לדוגמה, מחלה שהורגת מאה אנשים מתוך מאה נחשבת כאסון, אך מחלה שהורגת מאה אנשים בכל המדינה נתפסת כמטרידה פחות. קורבנות מזוהים מייצגים את האחוז הגבוה ביותר של ריכוז סיכון, מפני שהם הופכים להיות קבוצת הייצוג של עצמם. לכן, קיים סיכוי גדול יותר שאנשים יתרמו לקורבנות מזוהים.
גורמים ממתנים > אמפתיה והתנהגות אלטרואיסטית

אמפתיה היא המנגנון האידיאלי לתכונת האלטרואיזם – המוטיבציה לעזור לקורבן והנכונות לתרום לו, בעקבות התגובה שלנו לכאבו של אחר, צרה או מצוקה. תנאי הכרחי להתעוררות של אמפתיה הוא אימוץ נקודת מבטו של האחר, כלומר: היכולת לדמיין איך האדם תופס את המצב וכיצד הוא מרגיש כתוצאה מכך. נמצא כי בני האדם נוטים לאמץ את נקודת מבטו של האחר כאשר הקורבן שהם רואים מזוהה לעומת מצב בו הוא אינו מזוהה. לפיכך, סביר כי לאור קורבן מזוהה תתעורר אמפתיה רבה יותר שתייצר נכונות לתרום ולסייע לו.
גורמים ממתנים > קטגוריזציה חברתית

קטגוריזציה חברתית היא שייכות הקורבן לקבוצה חברתית כלשהי והשתייכות התורם הפוטנציאלי לאותה קבוצה או לקבוצה אחרת. הנכונות לעזור לאחר מושפעת מקטגוריזציה חברתית, כך שאנשים נוטים לעזור לאלה שהם תופסים כדומים להם בכלל ובשעת חירום, כולל אסונות טבע, בפרט. במחקר שבחן האם השפעת הייחודיות של קורבנות מזוהים קיימת גם מעבר לגבולות של קבוצת שייכות, נמצא כי תפיסת נקודת המבט ותחושות הכאב תלויות במרחק הפסיכולוגי הקיים בין התורם לבין הקורבן. כך, שככל שהמרחק הפסיכולוגי עולה, התורם יאמץ פחות את נקודת מבטו של הקורבן ויעבד את המידע ברמה מופשטת יותר. בהתאם לכך, בעוד שמקרים של קורבנות השייכים לקבוצה החברתית של תורמים מעובדים באופן רגשי, מקרים של קורבנות שאינם קרובים לתורמים פסיכולוגית מעובדים באופן מופשט ומעוררים פחות אמפתיה. בסדרת מחקרים נמצא כי הזדהות עם הקורבן מובילה להגדלת העזרה רק כאשר הקורבן הוא אדם בודד שנתפס כשייך לקבוצה החברתית של התורם. כלומר, אנשים נדיבים יותר כאשר הקורבן יחיד, מזוהה ושייך לקבוצת הלאום שלהם. מכאן שישנה השפעה רגשית ישירה שמעורבת בתהליכי קבלת החלטות ומשליכה על תגובות התנהגותיות. באופן ספציפי, אנשים מסוגלים לחוות הזדהות עם אדם שאינו מוכר או קשור ישירות אליהם. עם זאת, אלטרואיזם הוא אמנם בעל עוצמה רבה אך מוגבל לסוגי אינטראקציות מסוימות בעולם.
גורמים ממתנים > עזרה ליחיד מול עזרה לקבוצה

אפקט הקורבן המזוהה תקף רק לאינדיבידואלים מזוהים ולא לקבוצת אנשים. כלומר, קבוצת קורבנות מזוהים אינה מעוררת יותר רצון לסייע מקבוצת אנשים שאינם מזוהים. במחקר שאלו משתתפים כמה כסף הם היו מוכנים לתרום לילד חולה אנוש או לקבוצה של שמונה ילדים חולים. מצאו כי בעוד שפרטי זיהוי של הילד הגדילו את סכום התרומה, זיהוי של קבוצת ילדים לא הגדיל. זאת משום שקבוצת קורבנות נתפסת כיותר רחוקה פסיכולוגית מקורבן בודד ולכן אינה מעוררת תחושת אמפתיה דומה.
גורמים ממתנים > הטרמה רגשית לעומת הטרמה רציונלית

על פי ההיגיון, הדבר הנכון ביותר הוא לסייע למספר גדול של אנשים ולתרום בהתאם להיקף הבעיה ושיעורה. עם זאת, אפקט הקורבן המזוהה מציג תופעה בה אנשים תורמים לקורבן יחיד בשל הרגש העוצמתי שמתעורר בהם. במחקר שבחן את ההשפעה של חשיבה רציונלית לעומת חשיבה רגשית נמצא כי בעוד שהפעלה מכוונת של רגשות (הטרמה רגשית) עודדה תרומה רבה יותר לקורבן המזוהה על פני קורבנות סטטיסטיים; הפעלה מכוונת של ההיגיון (הטרמה רציונלית) עודדה תרומה נמוכה בשני המקרים. כלומר, הפעלה של ההיגיון מפחיתה את היכולת לחוש חמלה ולהתנהג בצורה פחות אכפתית ואלטרואיסטית.
הערות שוליים

↑  (2007) Small, D. A., Loewenstein, G., & Slovic, P, . Sympathy and callousness: The impact of deliberative thought on donations to identifiable and statistical victims, Organizational Behavior and Human Decision Processes
↑  The upside of irrationality, New York: HarperCollins., 2010
↑  Schelling, T. C. (1968), “The Life You Save May Be Your Own,” in Samuel Chase, Problems in Public Organizational  Behavior and Human Decision Processes
↑  Small, D. A., & Loewenstein, G. (2003)., S Helping a victim or helping the victim: Altruism and  identifiability., Journal of Risk and Uncertainty
↑  Jenni, K., & Loewenstein, G. (1997)., Explaining the identifiable victim effect., Journal of  Risk and Uncertainty
↑  Davis, M. H. (1994)., Empathy: A social psychological approach., Westview Press
↑  Kogut, T., & Ritov, I. (2007)., “One of us”: Outstanding willingness to help save a single identified compatriot., Organizational Behavior and Human Decision Processes.
↑  Tajfel, H., Billig, M. G., Bundy, R. P., & Flament, C. (1971)., Social categorization and intergroup behaviour.., European journal of social psychology
↑  Kogut, T., & Ritov, I. (2007)., “One of us”: Outstanding willingness to help save a single identified compatriot. 104(2), 150-15., Organizational Behavior and Human Decision Processes
↑  Kogut, T., & Ritov, I. (2005a)., The ‘‘Identified Victim Effect’’: An identified group, or just a single individual?’’., Journal of Behavioral Decision Making
↑  Kogut, T., & Ritov, I. (2005b)., The singularity effect of identified victims in separate and joint evaluations., Organizational behavior and human decision processes.
↑  Small, D. A., Loewenstein, G., & Slovic, P. (2007)., Sympathy and callousness: The impact of deliberative thought on donations to identifiable and statistical victims., Organizational Behavior and Human Decision Processes
אריך קלייבר

| --- | --- |

 לידה:  5 באוגוסט 1890 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  27 בינואר 1956 (בגיל 65) ציריך, שווייץ 
 מקום קבורה:  Cemetery Hönggerberg 
 מוקד פעילות:  אוסטריה, ארגנטינה 
 תקופת הפעילות:  מ-1911 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של פראג 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 צאצאים:  קרלוס קלייבר 
 פרופיל ב-IMDb
 
אריך קלייבר (בגרמנית: Erich Kleiber; ‏5 באוגוסט 1890 – 27 בינואר 1956) היה מנצח ארגנטינאי יליד אוסטריה.
ביוגרפיה

קלייבר נולד בווינה ולמד בפראג. בשנת 1923, אחרי שניצח על הופעה מרגשת של "פידליו" מאת בטהובן באופרה של ברלין, התמנה למנהלו המוזיקלי של מוסד זה.
קלייבר נודע בפרשנויותיו לרפרטואר הסימפוני והאופראי המקובל, בד בבד עם העידוד שנתן ליצירות חדשות. בשנת 1925, למשל, ניצח על הצגת הבכורה של האופרה "ווצק" מאת אלבן ברג. כאשר המפלגה הנאצית הטביעה חותם "מוזיקה מנוונת" (Entartete Musik) על האופרה השנייה של ברג, "לולו", התפטר קלייבר ממשרתו באופרה של ברלין במחאה (קלייבר לא היה יהודי). ב-1939 ביטל גם חוזה עם בית האופרה האיטלקי הנודע 'לה סקאלה' משום שהוא מנע השתתפות יהודים במופעי האופרה, עקב חוקי הגזע שנתקבלו באיטליה הפאשיסטית לאחר חיזוק הברית עם גרמניה הנאצית. בהמשך היגר לבואנוס איירס, שם עבד בתיאטרון קולון, והיה למנהלו המוזיקלי. כאן התמחה ברפרטואר האופראי הגרמני, בעיקר ביצירות וגנר. היוקרה הכרוכה בשמו משכה אל ה"קולון" מאורות גדולים כמו עמנואל ליסט, קירסטן פלגסטד וסט סוואנהולם. כמה מהקלטותיו מתקופה זו זמינות על גבי תקליטורים באיכות משתנה, בהתאם לתנאים שבהם נערכו ההקלטות המקוריות.
אריך קלייבר היה לאזרח ארגנטינה בשנת 1938.
אחרי מלחמת העולם השנייה הוצעה לו משרתו הקודמת באופרה של ברלין, שנמצאה עכשיו באזור הרוסי של העיר, אבל אחרי שגילה, שהקומוניסטים אינם לטעמו יותר משהיו הנאצים, התפטר בלי לנצח ולו על הצגה יחידה. הוא היה למנצח אורח משוטט ושוב לא החזיק בשום משרת ניצוח קבועה.
מותו

נסיבות מותו שרויות בערפל מסוים. הוא נפטר ב-1956, זמן קצר לאחר שבית האופרה של וינה החליט שלא למנותו למנצחו הקבוע, וסיבת המוות הרשמית הייתה התקף לב. ואולם, בנו קרלוס קלייבר (שלימים נעשה מנצח ידוע שם ונכבד בזכות עצמו) צוטט כמי שהעיד שאביו נמצא באמבט כשהוא מדמם למוות, ובכך פתח פתח להשערה כי הלה התאבד. ואולם, טענה זו לא הוכחה מעולם.
סגנונו המוזיקלי

קלייבר ידוע כמנצח עתיר עוצמה, שהעדיף בדרך כלל טמפו מהיר וצליל חיוני ו'צבעוני' על פני ברק וליטוש ממושטרים. דרכו זו בולטת במיוחד בביצועיו לבטהובן. מן הבחינה הזאת היו שהציבו אותו לצד מנצחים דוגמת ארטורו טוסקניני, ובהנגדה למנצחים דוגמת הרברט פון קאראיין. סגנון ניצוח זה יצא מן האופנה במחצית השנייה של המאה העשרים, אך לקראת סופה של מאה זו החלו רבים להתגעגע אליו, והקלטותיו של קלייבר נעשו יותר ויותר מבוקשות ומוערכות.
לקריאה נוספת

נתן דונביץ, מאסטרו - גדולי המנצחים בכל הזמנים, הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 2006, הפרק "קלייבר: האב, הבן והחידה", עמ' 202–219.
קברו של קלייבר ורעייתו רות גודריץ' (1900–1967) בבית הקברות של Hönggerberg בציריך.
בניין עיריית טאלין

| --- | --- |

מבט מכיכר העירייה של טאלין לעבר בניין העירייה
 מידע כללי
 סוג:  בניין עירייה 
 שימוש:  בניין עירייה
 כתובת:  רחוב Raekoja‏ 1, טאלין
 מיקום:  טאלין 
 מדינה:  אסטוניה אסטוניה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1402–1404 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1404 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות גותית 
 קואורדינטות:  59°26′13″N 24°44′43″E﻿ / ﻿59.437005°N 24.745309°E﻿ / 59.437005; 24.745309
 אתר רשמי
  (למפת טאלין מוגדלת) בניין העירייה(למפת טאלין רגילה) בניין העירייה
 
בניין עיריית טאלין בשעת ערב
בניין עיריית טאלין הוא בניין היסטורי הממוקם במרכז ההיסטורי של טאלין בירת אסטוניה. בניין העירייה בנוי בסגנון גותי והוא בניין העירייה העתיק ביותר במדינות הבלטיות ובסקנדינביה.
המבנה ממוקם בכיכר העירייה (ראקויה פלאץ - Raekoja plats) שבעיר.
היסטוריה

האזכור הראשון של מבנה עירייה בעיר טאלין הוא משנת 1322. מבנה העירייה שופץ והורחב בין השנים 1371–1374.
המבנה הנוכחי נבנה בין השנים 1402–1404.
קצהו של צריח המבנה נבנה מחדש במאה ה-17, בשנת 1627, בסגנון רנסאנס. במסגרת שיפוץ שנערך במבנה בשנים 1650–1652 הועברה הכניסה של המבנה מצדו למרכז המבנה, ושער המבנה הקודם נאטם. במסגרת שיפוץ זה שונה אופיו הביניימי של המבנה.
הצריח נהרס במהלך הפצצה אווירית ב-9 במרץ 1944 במהלך מלחמת העולם השנייה ונבנה מחדש לאחר המלחמה בשנת 1952.
המבנה שימש כמבנה העיקרי של העירייה עד שנת 1970 ומאז משמש את העירייה כאתר לטקסים ואירועים עירוניים.
בראש הצריח מצויה שבשבת המכונה תומאס הזקן (Vana Toomas) והמהווה אחד מסמליה של העיר טאלין.
ארצי בן-יעקב

ארצי בן יעקב (נולד ב-6 במאי 1946) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בקבוצת בית"ר ירושלים, ולאחר פרישתו היה יו"ר בית"ר תל אביב. הוא נודע גם בכינויים "הסוס הדוהר", "הטנק הירושלמי" ו"מנוע הטורבו".