stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוגי והמקקים
פרקים > עונה 4

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- |
| 58 | 1 | A Really Strange Book | 31 בדצמבר 2011 |
| 59 | 2 | Castle On Sand | 1 בינואר 2012 |
| 60 | 3 | Sport Fans | 2 בינואר 2012 |
| 61 | 4 | Master Of A Chef | 3 בינואר 2012 |
| 62 | 5 | Delusion Evolution | 4 בינואר 2012 |
| 63 | 6 | Where's My Olivia? | 27 בדצמבר 2012 |
| 64 | 7 | Santa Clans | 31 בדצמבר 2012 |
| 65 | 8 | museum Of Cats | 7 בינואר 2013 |
| 66 | 9 | Twenty Thousand Mails Under The Key | 14 בינואר 2013 |
| 67 | 10 | Trash Stash | 11 באוקטובר 2012 |
| 68 | 11 | Home Sweet Home | 1 בינואר 2013 |
| 69 | 12 | Peace And Peste | 6 בינואר 2013 |
| 70 | 13 | Water Invasion | 11 בינואר 2013 |
| 71 | 14 | Rock N' Roll | 18 בינואר 2013 |
| 72 | 15 | Pizza Delivery Men | 23 בינואר 2013 |
| 73 | 16 | Pirate Pals | 29 בינואר 2013 |
| 74 | 17 | The Last Aid | 4 בפברואר 2013 |
| 75 | 18 | Story Time | 21 בפברואר 2013 |
| 76 | 19 | Sleepy Time | 22 בפברואר 2013 |
| 77 | 20 | Adventure In The Sea | 28 בפברואר 2013 |
| 78 | 21 | Adventure In The Sea | 1 במרץ 2013 |
| 79 | 22 | After School | 2 במאי 2013 |
| 80 | 23 | Oggy and Ben | 9 באפריל 2013 |
| 81 | 24 | Suprise Ahh! | 16 במאי 2013 |
פרקים > עונה 5

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- |
| 82 | 1 | Oggy At The Graveyard | 20 בינואר 2014 |
| 83 | 2 | Snack Snakes | 20 בינואר 2014 |
| 84 | 3 | Thirteen Years For The Series | 20 בינואר 2014 |
| 85 | 4 | Volcano Stopped | 21 בינואר 2014 |
| 86 | 5 | Speednapping | 22 בינואר 2014 |
| 87 | 6 | Prehistoric Cat | 23 בינואר 2014 |
| 88 | 7 | Mini-Oggy | 24 בינואר 2014 |
| 89 | 8 | Might Be A Night Fight | 25 בינואר 2014 |
| 90 | 9 | Heart Hurts | 26 בינואר 2014 |
| 91 | 10 | Laked | 30 במרץ 2014 |
| 92 | 11 | Oggy's Night Out | 31 במרץ 2014 |
| 93 | 12 | Stop Being So Oggy | 1 במאי 2014 |
| 94 | 13 | The Anti-Cockroach Organization | 2 במאי 2014 |
| 95 | 14 | Oggy And The Beanstalk | 3 במאי 2014 |
| 96 | 15 | Catman! | 10 במאי 2014 |
| 97 | 16 | Return Of Catman! | 11 במאי 2014 |
| 98 | 17 | The Time Machine: There Will Be Cakes | 4 במאי 2014 |
| 99 | 18 | The Vacation Daze | 5 במאי 2014 |
| 100 | 19 | When Oggy Cut His Hands | 6 במאי 2014 |
| 101 | 20 | Leaving The Town - The End | 1 בינואר 2015 |
הפקה

סך הכול הופקו כ־100 פרקים בסדרה, כל פרק הוא בן 30 דקות ומכיל באופן טיפוסי שלושה קטעים, כל הקולות בוצעו על ידי מארק דו פונטאויס (Marc du Pontavice) אבל בסדרה אין דיבורים. בגרמניה דובבו שירים הקשורים למתרחש על המסך במקום הקולות המקוריים, ובוצעו על ידי השחקן דירק באך.
שידור בישראל

הסדרה שודרה בישראל בטלמאניה בערוץ הילדים בין השנים 2001–2008. ב-2014 יצא לבתי הקולנוע הסרט "אוגי והמקקים". מ-2017 עד ה-31 בדצמבר 2020 שודרה העונה הרביעית של הסדרה בערוץ KidZ. ב-2015 הסדרה שודרה בוואלה VOD ו-HOT VOD Young כחלק מספריית "קלסיקלטת".
דמויות

אוגי - חתול כחול ושמנמן שגר בפרבר טיפוסי בעיר ונרדף על ידי המקקים שגרים בביתו. מאוהב באוליביה ובסוף בפרק 81 הוא מתחתן איתה.
דידי - מקק כתום, גרגרן ושמן שנקרא על שמו של די די ראמון.
מארקי - מקק ירוק טורקיז שנקרא על שמו של מארקי ראמון.
ג'ואי - מקק סגול ומרושע במיוחד שנקרא על שמו של ג'ואי ראמון. המנהיג של המקקים.
ג'ק - חברו של אוגי. חתול ירוק. מאוהב באוליביה אבל בסוף מתחתן עם אחותו של אוגי ונולד להם גור.
אוליביה - חתולה יפה ולבנה שאוגי מאוהב בה. מצטרפת בעונה הרביעית. מתחתנת עם אוגי.
בוב- כלב קשוח, שמן ועצבני. שכן של אוגי. מאוהב באוליביה.
נטיעה

ינואר 2011, טל רוסו (אז אלוף פיקוד הדרום בצה"ל) נוטע עצים כ"קו הגנה" בעוטף עזה
נטיעה היא הפעולה של שתילת עצים צעירים, למטרות שונות, ביניהן חקלאות, ייעור, טיוב הקרקע, וגינון. זאת, בשונה מזריעת עצים, אשר מצד אחד עלותה נמוכה יותר, אך מצד שני איטית יותר ופחות אמינה.
ייעור היא הפעולה של נטיעה עצים לשם יצירת יער חדש, כמו הנטיעות המבוצעות על ידי קק"ל, וגם לצורך שיקום יער קיים, אשר נפגע על ידי שרפה, "מחלה" או פעילות אנושית. נטיעת עצים למטרות ייעור מתקיימת באזורים שונים בעולם, והשיטות משתנות בהתאם לאזור ולמדינה. הנטיעה מופיעה בספרות המדעית העוסקת ביערות, ואם מתבצעת נכונה, ביכולתה לאפשר יצירת יערות חדשים ושיקום קרחות יער. נטיעת יערות היא הדרך של חברות תעשיית העץ להתמודד עם הקטנת החורש הטבעי והרס היערות המתבצע על ידן, אך יער נטוע לעיתים נדירות מצליח לשחזר את המגוון הביולוגי ואת המורכבות של יער טבעי.
נטיעת עצים בהיבט של שימור בית הגידול. בכל צינור פלסטיק ננטע עץ
מאחר שצמחים, ובמיוחד עצים, כחלק מתהליך צמיחתם זקוקים לפחמן דו-חמצני מן האוויר ככל שהם גדלים, נטיעת עצים יכולה לשמש כאמצעי להנדסת סביבה, וכאמצעי טבעי להפחתה של רמות הפחמן הדו-חמצני מן האוויר. ככלל, נטיעת העצים נועדה לשמירה על המגוון הביולוגי, יצירת "ריאות ירוקות", לשיקום בתי גידול טבעיים, ובנוסף גם מחזקת את הכלכלה והרווחה עקב התווספות עבודות בחקלאות וייעור.
נטיעות עצים לפי מדינה > נטיעת עצים בישראל

עם יותר מ-240 מיליון עצים שנטעו, מדינת ישראל היא אחת מתוך שתי המדינות שנכנסו למאה ה-21 עם עלייה במספר עצים, כלומר מאזן עצים חיובי. מאמצי הייעור המסיביים, עובדה זו באה לידי ביטוי במגוון קמפיינים בנושא.
יערות ישראל הם פרי תוכניות הייעור של קרן קיימת לישראל לאורך השנים, קק"ל נוטעת יערות במקומות שבהם לא היו יערות קודם, וגם משקמת יערות שניזוקו ממזיקים, כגון שרפות, בצורות, שלג ותוחלת חיי העצים.
היער הגדול ביותר אשר ניטע בישראל הוא יער יתיר, הנמצא במורדות הדרומיים של הר חברון, בקצה הנגב; היער מכסה שטח של כ-30,000 דונם (30 ק"מ מרובע).
בשנת 2006, חתמה קק"ל עם המדינה על הסכם חכירה של 49 שנה של 30,000 דונם מאדמות הנגב, אשר מיועד לנטיעת יערות. מחקר על שינויי אקלים מתבצע כיום ביער יתיר. מחקרים של מכון ויצמן למדע, בשיתוף עם מכון מחקר המדבר בשדה בוקר, הראו שהעצים מתפקדים כלוכדי הפחמן מן האוויר. הצל הניתן על ידי העצים הנטועים במדבר מפחית את האידוי של מעט הגשמים היורדים. יער יתיר מהווה חלק מפרויקט של נאס"א, FluxNet, רשת גלובלית של מיקרו תחנות מזג אוויר המשמשים על מנת למדוד את חילופי פחמן דו-חמצני, אדי מים ואנרגיה בין המערכת האקולוגית היבשתית לבין האוויר. מכון הערבה למחקר סביבתי מבצע מחקר המתמקד ביבולים חקלאיים כגון תמרים וענבים הגדלים באזור של יער יתיר. המחקר הוא חלק מפרויקט שמטרתו לפתח מינים שיסתגלו לאדמות צחיחות ומליחות.
על קק"ל נשמעת ביקורת שהיא נטעה, ונוטעת, עצים לא מקומיים אשר אינם מתאימים לאקלים הארץ-ישראלי, כגון עצי אורן, ונמנעת מנטיעת מינים מקומיים כגון עצי זית. ישנן גם דעות כי בחירה זו של קק"ל התבררה כמוצלחת, והיערות לא היו שורדים אחרת. לפי הנתונים של קק"ל, שישה מתוך כל עשרה שתילים שנטעה קק"ל בירושלים לא שורדים, זאת לעומת שיעור ההישרדות של שתילים שניטעו באזורים אחרים מחוץ לירושלים שהוא הרבה יותר גבוה – קרוב ל-95%.
מאז 2009, קק"ל העבירה לרשות הפלסטינית 3,000 שתילי עצים עבור יער שמתוכנן לקום בקצה העיר החדשה רוואבי, צפונית לרמאללה.
כאלף שריפות יער קטנות מתועדות מדי שנה במשך חמשת החודשים המועדים לשריפות. מעל חצי מהן נגרמות על ידי הצתות מכוונות, פעולות עוינות ומתקפות טרור של ערבים ופלסטינים. עשרת אלפים דונם יער שניטע בידיים נהרסו על ידי קטיושות במהלך מלחמת לבנון השנייה על ידי חזבאללה. בקיץ 2006, קק"ל השיקה תוכנית ייעור בצפון, מאמץ לשיקום היער, ושיקמה גם את שכבת פני הקרקע שנשרפה.
נטיעת עצים קיימת גם במסורת היהודית. בתלמוד מובא בשם רבן יוחנן בן זכאי כי אם אדם נוטע עץ ובעוד הוא מתעסק בנטיעה הוא שומע כי המשיח הגיע, עליו לסיים את הנטיעה לפני שיצא אל המשיח.
נטיעות עצים לפי מדינה > אוסטרליה

יערות אוסטרליה נפגעו בצורה חמורה לאורך השנים, מאז הקולוניזציה האירופאית, וכמה ניסיונות נערכו על מנת לשחזר את בתי הגידול המקוריים, הן על ידי הממשלה והן על ידי יחידים. "Greening Australia" ("יירוק אוסטרליה") הוא פרויקט לאומי ללא כוונת רווח שהוקם כדי להוציא לפועל את "תוכנית העץ הלאומית" שיזם הממשל הפדרלי ב-1982. ‏ "Greening Australia" הגיעה ליעד שנקבע, נטיעת מיליארד עצים, ונחשב לאחד מארגוני נטיעת העצים המרכזיים באוסטרליה. באוסטרליה קיימת תנועה התנדבותית גדולה לשמירת הטבע, כדוגמת "Landcare" ואחרות. יום העץ הלאומי מאורגן מדי שנה על ידי "Planet Ark" ומתקיים בשבוע האחרון ביולי, ומעודד את הציבור לנטוע מיליון עצים מקומיים בשנה. באוסטרליה מגדלים עצים גם לתעשיית העץ, השקעה ארוכת טווח. יכול לקחת שנים רבות על מנת לקבל עץ בוגר ובגודל המתאים לתעשיית העץ. ישנם עצים בני מאות רבות של שנים.
במדינות רבות ממשלות יוזמות תוכניות "מיליון עצים" משלהן כל שנה, על מנת לעודד מעורבות בקהילה.
נטיעות עצים לפי מדינה > קנדה

רוב נטיעות העצים בקנדה מתבצעות על ידי חברות ייעור פרטיות. חברות הייעור מתחרות ביניהן על חוזים שמסופקים על ידי חברות כריתת עצים. הכמות העצים השנתית המותרת לכריתה מבוססת על גובה התשלום אותו משקיעות חברות הכריתה במקביל לחידוש ולנטיעת יערות ולפעילויות יערנות אחרות. הנטיעה מתבצעת על פי המפרטים של הלקוח, כשמצופה מהנוטעים להגיע לסטנדרטים של איכות החלים על כל חוזה שהם עובדים עליו. הקרחות הנוצרות מבירוא היערות נבדקות בצורה סדירה. אף על פי שסטנדרטי האיכות משתנים מחוזה לחוזה, הפקחים כלל בודקים דברים כגון: התאמת מיני העצים הניטעים והמרווח שביניהם, נטיעת השתילים בעומק ובצורה זקופה, איתור שתילים שניזוקו. בדיקות אלו משתנות מאזור לאזור ומחוזה לחוזה.
נטיעות עצים לפי מדינה > ניו זילנד

יער קאינגארואה בניו זילנד הוא היער הגדול ביותר בחצי הכדור הדרומי. זהו אחד מן היערות הרבים שניטעו מאז הקולוניאליזציה האירופאית. מין העץ הנפוץ ביערות הניטעים בניו זילנד הוא אורן מונטריי (אנ'), בשל תכונותיו לצמיחה מהירה והתאמה למגוון רחב של תנאים.
סוכנויות ממשלתיות, ארגונים סביבתיים וקרנות פרטיות נוטעים עצים על מנת להגן על הסביבה מפני שינויי האקלים. בעוד רוב הנטיעות מתבצעות על ידי אנשי מקצוע פרטיים, ישנם גם ימי נטיעות מאורגנים עבור מתנדבים. "Landcare Research" (אנ') עורכת מחקר ביערות הנטועים באמצעות מערכת "EBEX21" במטרה למצוא פתרונות יעילים שיסייעו בהפחתת פליטת גזי חממה אל האטמוספירה.
נטיעות עצים לפי מדינה > דרום אפריקה

מספר גורמים, ובמרכזם החקלאות והעיור באזורי החוף של דרום אפריקה, הביאו לפגיעה ביערות דרום אפריקה. קיימים מספר ארגונים הפועלים להגדלת האזורים המיוערים ברחבי המדינה. כיום, פחות מ-0.5% משטח המדינה בדרום אפריקה מכוסה יער. "Greenpop" הוא ארגון חברתי לאומי משנת 2010 אשר הוקם על מנת לקדם "תוכנית נטיעת עצים", שתכלול אזורים עירוניים וכפריים. בדרום אפריקה פועלת תנועה התנדבותית רחבה לשמירת הטבע. "יום העץ הלאומי" מתקיים מדי שנה בחודש ספטמבר, ולאחרונה התרחב והפך ל"חודש העץ הלאומי".
נטיעות עצים לפי מדינה > ארצות הברית

בארצות הברית קיימים שני ארגונים ללא כוונות רווח: "Trees for the Future" ("נוטעים לעתיד טוב יותר") ו"Plant with Purpose" ("נטיעה עם מטרה"), שמטרתם לנטוע עצים במדינות מתפתחות כדי לשפר את מצב הקרקעות בהן.
ארגונים נוספים הנוטעים עצים בארצות הברית:
American Forests
Arbor Day Foundation
Nature Conservancy
Plant-it 2020
USDA Forest Service תוכנית "נטע-עץ", היא תוכנית שבה כל אדם יכול לתרום כסף בשביל נטיעת עצים ביערות הלאומיים. (תוכנית דומה מופעלת גם בישראל על ידי קק"ל).
סוגי העצים הניטעים

למין העץ שננטע עשויה להיות השפעה רבה על הסביבה. לעיתים קרובות הרבה יותר משתלם, בשל אינטרסים חיצוניים, לנטוע מיני עצים מהירי-גידול, כגון אקליפטוס, קזוארינה או אורן (למשל "Pinus radiata" (אנ') או "Pinus caribaea" (אנ')), זאת אף על פי שהיתרונות הסביבתיים והביולוגיים של מהלך כזה לא בני השוואה לנטיעת עצים מקומיים. נטען אף שנטיעה של עצים לא מתאימים במקומות לא נכונים עלולה לפגוע בטבע ולהאיץ הכחדה של בעלי חיים וצמחים, ופרויקטים אלה הופכים לעיתים קרובות לסלעי מחלוקת.
כדי לעודד את הצמיחה של מערכות אקולוגיות מקומיות וטבעיות לאזור, פעילי איכות סביבה רבים נאבקים על נטיעת עצים מקומיים בלבד. פתרון מעשי הוא לטעת עצים מקומיים חזקים בעלי צמיחה מהירה אשר מתחילים לבנות מחדש את הקרקע ולהעשיר אותה בחנקן (מקבעי חנקן) וחומרים אורגניים. נטיעת עצים לא פולשניים במטרה לסייע לחזרה טבעית של מינים ביולוגיים מקומיים נקראת "התחדשות טבעית מסתייעת" ישנם מינים רבים כאלה שניתנים לנטיעה, אשר מתוכם כ-12 נמצאים בשימוש נרחב, כגון Leucaena leucocephala. שיטה חלופית, המערבת חקלאים ואיכרים בשמירת עצים קיימים (ללא נטיעה) נחשבת ליותר חסכונית ואפקטיבית במאמץ לשיקום היער מאשר נטיעת עצים בלבד.
ראו גם

ט"ו בשבט
מצוות נטיעת אילנות בארץ ישראל
מדבור
בירוא יערות
ייעור
קק"ל
העשירון העליון

העשׂירון העליון או העשירון העשירי הוא מונח במדעי החברה המתייחס לעשרת האחוזים מבתי האב במדינה שהם בעלי ההכנסה השוטפת הגבוהה ביותר. הגדרה חלופית מחלקת את האוכלוסייה לעשירונים לפי שווי הנכסים נטו של בתי האב.
במדינת ישראל

על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2014, בעשירון העליון בישראל נכלל משק בית שהכנסתו החודשית הממוצעת היא מעל ל-36,093 ש"ח ברוטו.
באופן דומה, המאיון העליון הוא האחוז הבודד מהאוכלוסייה של בתי אב במדינה מסוימת שהם בעלי ההכנסה הגבוהה ביותר. נכון לשנת 2011, בישראל נכללים בקטגוריה זו אלה שהכנסתם החודשית היא 134,824 ש"ח ברוטו בממוצע.
בשל הסמיכות הלשונית של המלים "עשר" (שממנה נגזר העשירון) ו"עושר" בעברית, מתייחסים לעשירון העליון גם בכינוי המבודח "העשׁירון העליון".
במדינת ישראל > העשירון העליון וחלקו היחסי בעוגת ההכנסות

הפערים הכלכליים-חברתיים הגבוהים בישראל באים לידי ביטוי בין היתר בחלוקת עוגת ההכנסות בין העשירונים. ב-2013 היה העשירון העליון אחראי על כ-40% מעוגת ההכנסה הלאומית.
המנבא הגבוה ביותר להשתייכות לעשירון העליון הוא ההשכלה. אחריו הוותק ולכן עיקר העשירון העליון הוא בני 40-60. בניגוד לטענה נפוצה, אין השפעה למוצא מזרחי או אשכנזי אך יש יתרון לילידי הארץ [דרוש מקור].
הערות שוליים

↑  הכנסה חודשית ברוטו בעשירונים של משקי בית, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 2014
↑  שאול אמסטרדמסקי ותומר אביטל, 1% מהאוכלוסייה מהווה 13% מעוגת ההכנסות, באתר כלכליסט, 19 במאי 2013
↑  לירן סהר ויאיר חסון, OECD: הפערים בישראל מתרחבים, הכי הרבה עניים, באתר ynet, 13 בינואר 2016
↑  "פער ההכנסות במדינת ישראל - הגבוה ביותר מבין מדינות האיחוד האירופי", באתר ביזפורטל, 2 ביוני 2016
↑  העשירון העליון אחראי על 40% מעוגת ההכנסה הלאומית
מוריה אקונס

| --- | --- |
 סוגה מועדפת:  קולנוע
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
 פרופיל ב-IMDb
 
מוריה אקונס היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

את שירותה הצבאי עשתה ביחידת הלוויינות. אחרי הצבא, למדה תיאטרון ומדעי המחשב לתואר ראשון באוניברסיטת תל אביב אותו סיימה בשנת 2019 בהצטיינות יתרה. בשנת 2018 למדה סמסטר אחד בפקולטה לתיאטרון באוניברסיטה הבין-לאומית בוונציה והפיקה הפקת גמר בסדנת התיאטרון בוונציה עם השחקן והפרופ' גד קינר.
בשנים 2018 ועד 2020 למדה קורסי משחק מול מצלמה אצל מורים שונים בהם אבי נשר, ארז תדמור, מרקו כרמל, מורן מרציאנו, אלון גור אריה ואריק רוטשטיין.
אקונס היא גם רקדנית, והייתה רקדנית סולנית בלהקות מחול ייצוגיות של ראשון לציון בהם בלט קלאסי, מודרני וג'אז. היא למדה סטפס במשך כשנה במרכז ביכורי העתים.
היא השתתפה בהפקות תיאטרון במסגרת לימודיה האקדמיים ומשחקת מעת לעת בהצגות בתפקידים שונים.
קריירה > טלוויזיה

בשנת 2018 הופיעה בקליפ "ג'רוזלם" של הזמר גד אלבז ובקליפ של הזמר מלאבס לערוץ 24. היא משתתפת בפרסומות שונות בהם לדיסקונט, פרטנר, ואלביט מערכות.
בשנת 2021 שיחקה בתפקיד הראשי קים במערכוני הרשת "Karate Kim" של הבמאי צחי פורטנוי וכ"מאשה" במערכון "האחים חרירה" עם אורי גבריאל ואמיר חצרוני שביים וכתב נאור ציון. היא שיחקה גם בתפקיד עינת במערכון "גיוזו בעיר הקודש" שכתב איתי זבולון.
בשנת 2022 גילמה בלנית בסדרת הדרמה "מלאך משחית" ששודרה בכאן 11.
בשנת 2024 גילמה את רקפת טלמון, זוגתו של עידן לוריא (אופק פסח) בסדרת הדרמה "אף אחד לא עוזב את פאלו אלטו" המשודרת בקשת 12. באותה שנה שימשה גם כפרזנטורית של חברת המים "נביעות" והובילה את קמפייני הפרסום שלה.
קריירה > קולנוע

בשנת 2019 שיחקה בתפקיד הראשי "נחמי" בסרט הקצר "נחש במסלול" שביימה הילה ארציאל ובתפקיד הראשי "תהילה" בסרט הפיצ'ר החרדי "פאזל" שביימה טליה טאוב.
בשנת 2021 שיחקה בתפקיד משנה בסרט "בחורים טובים" שביים ארז תדמור ובתפקיד "איילה" בסרט "HOME" של הבמאי החרדי בני פרדמן. בשנה לאחר מכן שיחקה לצד דובל'ה גליקמן בסרט הפיצ'ר הבינלאומי "The Righteous Man" של הבמאי הרוסי סרגיי אורסוליאק.
בשנת 2023 גילמה את אחד התפקידים הראשיים בסרט "העיר הזאת" המבוסס על מחזה באותו שם מאת עמית אולמן. אקונס שיחקה בתפקיד שרה בנט שמחפשת את אחותה הנעדרת ונעזרת בשירותי הבלשים שמגלמים אולמן וג'ימבו ג'יי. על תפקידה בסרט זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי צ'לסי בניו יורק.
הערות שוליים

↑  פוסט בדף הפייסבוק של "עמותת בוגרי 9900", 20 באוגוסט 2023
↑   פבלו אוטין, "העיר הזאת" הוא ממתק של ממש המתפוצץ מיצירתיות קולנועית, באתר הארץ, 6 ביולי 2023
↑  יעל שוב, ‏עכשיו כולם יכולים לראות את הפלא הקולנועי שהוא "העיר הזאת", באתר "Time Out ישראל", 9 במאי 2024
↑  ל"העיר הזאת״ יש פוטנציאל להפוך לסרט קאלט, אבל משהו חסר - מגזין פורטפוליו, באתר מגזין פורטפוליו, ‏12 ביולי 2023
↑  Yaron Ten Brink, אמרנו לכם: "העיר הזאת" סחף את הפרסים הגדולים בפסטיבל צ'לסי, באתר אמרנו לכם: "העיר הזאת" סחף את הפרסים הגדולים בפסטיבל צ'לסי - טיים אאוט, ‏2024-10-22
סמבאר

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  צלי קדירה 
 מוצא:  הודו 
 מרכיבים עיקריים:  Tamarindus indica, עדשים 
 
סמבאר (בהינדי: सांभर) הוא נזיד ירקות על בסיס עדשים, מבושל עם ציר "אפונת יונים" (סוג ירק) ותמרהינדי. מקורו במטבח הדרום הודי וכיום פופולרי בחלקים נרחבים של הודו ומחוצה לה. הנזיד דומה למאכל אחר מהמטבח הבורמזי המשמש כתוספת פופולרית לקארי בורמזי. המאכל הוכנס גם להרגלים הקולינריים של סרי לנקה מאז המאה ה-20, בין אלמנטים רבים אחרים של בישול דרום הודי.
היסטוריה

על פי היסטוריון המזון ק.טי אצ'איה (אנ'), ניתן לתארך את האזכור הקדום ביותר של סמבאר בספרות למאה ה-17 בטאמיל נאדו. המילה סמבאר (בטמילית: சாம்பார்) נובע מהמילה הטמילית champāram - சம்பாரம்.
כתובת טמילית משנת 1530 לספירה, מציגה את השימוש במילה צ'מפאראם במובן של מנת אורז המלווה מנות אורז אחרות או מרכיבי תבלינים שאיתם מבשלים מנה של אורז צמחי.
סיפור אחר על מקורו קובע כי ניתן לאתר את המתכון לסמבאר לשליט האימפריה המראטהית, Sambhaji Bhonsle, שניסה להכין לעצמו דאל כשהשף הראשי שלו לא היה. לפי הסיפור הזה, הוא אהב את המרקחת שלו, שכונתה אז סמבאר.
וריאציות אזוריות

הגרסה הבורמזית משלבת דגים מלוחים מיובשים ומגוון ירקות כולל חצילים, במיה, מורינגה מכונפת, דלעת, שעועית ירוקה ותפוחי אדמה בבסיס מרק של גרגירי חומוס כמחית, המתובל בתמרהינדי, עלה קארי, עלה פינדאוטין, גאראם מסאלה, כמון, צ'ילי, בצל ושום.
במדינות הדרומיות של הודו, כלומר קרנאטקה, אנדרה פראדש, טלנגנה, קראלה וטמיל נאדו, סמבאר מוכן באמצעות ירקות ופירות שונים יחד עם עדשים או קוקוס. לכל אזור יש גרסה משלו להכנת סמבאר. על אף שמשתמשים באותם ירקות, התבלינים והמרכיבים והשיטה שונים לפי אזור. באזורים דוברי טולו של החוף קרנאטקה קוקוס משמש בעיקר להכנת קודדל (סמבאר). הקוקוס המגורר נטחן עם תבלינים ליצירת משחה שמוסיפים לירקות המבושלים.
גרסת מסעדה הודית בריטית

הסמבאר הוא מרכיב עיקרי בבתי קארי בריטיים, שם הוא מוגש בצורת רוטב סמיך יותר מהמקור, עם תוספת בשר למנה. בדרך כלל הוא חם, חמוץ, וכמו המנה המקורית, מכיל עדשים.
לקריאה נוספת

קוז'מבו
מטבח של אנדרה פראדש
מטבח של טאמיל נאדו
מטבח מהראשטרה
מטבח של קרנאטקה
מטבח קראלה
רשימת מרקים
רשימת נזידים
מטבח אודופי
מטבח דרום הודי
הערות שוליים

↑  Mathai, Kamini (26 בספטמבר 2014). "Sambar: the great Tamil dish of Maharashtrians". ארכיון מ-8 ביולי 2023. נבדק ב-9 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "သီးစုံပဲကုလားဟင်း၊ ငါးခြောက်မွှကြော် ၊ငရုတ်သီးဆားထောင်း". Mizzima (בבורמזית). 2016-12-03. ארכיון מ-8 ביולי 2023. נבדק ב-2021-12-29. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  G. J. V. Prasad (2017). "Idli, Dosai, Sambar, Coffee: Consuming Tamil Identity".  In Shweta Rao Garg; Deepti Gupta (eds.). The English Paradigm in India: Essays in Language, Literature and Culture. Springer Singapore. pp. 98–99. ISBN 978-981-10-5332-0. ארכיון מ-26 באוקטובר 2023. נבדק ב-18 במאי 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Velswamy, Jayalekshmy (2015-04-02). 53 Healthy Lunch Box Recipes for Babies,Toddlers and Kids (באנגלית). Bumps n Baby. ארכיון מ-8 ביולי 2023. נבדק ב-19 באוגוסט 2022. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  South Indian Inscriptions vol.4. New Delhi: Archaeological Survey of India. 1986.
↑  "South Indian Inscriptions Vol 04 1923".
↑  "Sambar: the great Tamil dish of Maharashtrians". Times Of India. ארכיון מ-31 באוגוסט 2018. נבדק ב-26 בספטמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The sambar you eat your idlis with is actually Maharashtrian". Gulf News. ארכיון מ-24 בנובמבר 2021. נבדק ב-14 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "This Link Between Sambhar And Thanjavur Marathas Would Take You By Surprise". NDTV Food. ארכיון מ-5 בינואר 2023. נבדק ב-5 בינואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  duwunkyal (2021-06-30). "ပဲကုလား ဟင်းချက်နည်းလေးပါ". Duwunkyal Blog (בבורמזית). ארכיון מ-29 בדצמבר 2021. נבדק ב-2021-12-29. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hebbars kitchen. "Sambar Recipe South Indian Vegetable Sambar in Cooker – 15 Mins". ארכיון מ-4 באפריל 2023. נבדק ב-4 באפריל 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  DNA,English Daily Newspaper. "The sambar saga: On the provenance and many variations of a south Indian staple". ארכיון מ-4 באוגוסט 2023. נבדק ב-5 באוגוסט 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samber Restaurant Curry Recipe".
באטה

| --- | --- |
סמל באטהסמל באטה
 מדינה:  גינאה המשוונית גינאה המשוונית
 מחוז:  ריו מוני
 פרובינציה:  ליטורל
 תאריך ייסוד:  1851 
 שטח:  2,500 קמ"ר
 גובה:  5 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  290,000 (2015)
  ‑ צפיפות:  100.3 נפש לקמ"ר (2012)
 קואורדינטות:  1°51′54″N 9°46′12″E﻿ / ﻿1.865°N 9.77°E﻿ / 1.865; 9.77 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גינאה המשוונית מוגדלת) מלאבו אבביין סן אנטוניו דה פאלה סיודאד דה לה פאס גבון קמרון ניגריה סאו טומה ופרינסיפה  מפרץ גינאהבאטה(למפת גינאה המשוונית רגילה) מלאבו אבביין סן אנטוניו דה פאלה סיודאד דה לה פאס גבון קמרון ניגריה סאו טומה ופרינסיפה  מפרץ גינאהבאטה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
באטה (בספרדית: Bata) היא עיר נמל בגינאה המשוונית וכן העיר הגדולה במדינה, ומתגוררים בה כשליש מאוכלוסיית גינאה המשוונית, העיר היא בירת מחוז ריו מוני, שמהווה את החלק היבשתי של גינאה המשוונית, ובירת פרובינציית ליטורל, הגובלת במחוז הדרומי של קמרון מצפון, במחוז הצפוני של גבון מדרום ובפרובינציית סנטרו סור בגינאה המשוונית עצמה.
העיר שוכנת לחופיו של האוקיינוס האטלנטי והייתה בירתה הקודמת של המדינה.
היסטוריה

העיר הוקמה במהלך המאה ה-17 (לפי התושבים, בערב חג המולד (24 בדצמבר) של 1664, שבתאריך זה הם גם נוהגים לחגוג את הקמתה) על ידי הפורטוגזים על חורבותיו של הכפר פאנג (Fang) שהיה במקום. הצרפתים התיישבו במקום בשלהי המאה ה-19 ולאחר חוזה פריז בשנת 1900 נקבע כי כל שטחה של המדינה יועבר לספרד, ובכך הפכה באטה לבירת גינאה הספרדית.
גינאה המשוונית קיבלה עצמאות מספרד בשנת 1968 ושנה לאחר מכן הוכרזה מלאבו כעיר הבירה שלה. לאחר מהומות אנטי ספרדיות שקדמו לקבלת העצמאות, אוכלוסיית הלבנים בעיר צנחה פלאים וקיפאון כלכלי אחז בעיר במהלך שנות ה-70 וה-80 המוקדמות. גילוי הנפט באזור הביא לקפיצה כלכלית של העיר ולגידול ניכר במספר תושביה. לשם השוואה - אוכלוסיית העיר הוערכה ב-2005 בכ-173,046 תושבים וכיום (2012) בכ-250,770. כיום העיר נחשבת למרכז הכלכלי של הרפובליקה.
כלכלה

עקב מיקומה האסטרטגי של העיר והנמל הגדול שלה, הנחשב לאחד מהגדולים ביבשת, היא חשופה לזרם גבוה של מהגרים זרים ותיירים מקומיים. העיר נחשבת קוסמופוליטית יחסית לאזור, והיא ידועה בשל חיי הלילה הססגוניים שבה, בתי הקזינו, בתי מלון ומסעדות מפוארים המקדמים בברכה אלפי תיירים מדי שנה. אטרקציות נוספות הן השווקים המקומיים ומרכזי קניות, מבנים מודרניים וטיילת באורך של יותר מ-20 קילומטרים (היחידה מסוגה באפריקה).
אקלים

האקלים בעיר הוא טרופי חם וגשום. הטמפרטורה נעה בין 21 מעלות צלזיוס בלילה ל-32 מעלות ביום, בקירוב, ואינה משתנה לאורך השנה.
תחבורה

העיר מהווה עורק תחבורה ראשי בגינאה המשוונית ויוצאות ממנה מעבורות לעיר הבירה מלאבו הממוקמת באי ביוקו, וכן לדואלה, הגדולה שבערי קמרון, הנמצאת סמוך לביוקו.
צפונית לעיר שוכן נמל התעופה באטה, המשמש לטיסת פנים לבירה מלאבו, וכן לערים דואלה, ליברוויל שבגבון וקוטונו שבבנין.
I Will Survive

I Will Survive (מילולית: אני אשרוד) הוא שירה המפורסם ביותר של הזמרת האמריקאית גלוריה גיינור. השיר בוצע לראשונה בשנת 1978. השיר נכתב על ידי פרדי פרן ודינו פקאריס.