stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישיבת תורת החיים
היסטוריה > לאחר ההתנתקות

באביב תשס"ח (2008) יצא הרב טל לחופשה של כשנה מראשות הישיבה ועבר עם משפחתו ליישוב בר יוחאי בגליל, בנימוק של צורך להתרכז בלימוד תורה. בקיץ תשע"ה (2015) הודיע הרב טל כי יפחית את כמות השיעורים אותם הוא מעביר בישיבה, ויפנה שואלים לר"מים אחרים בישיבה, על מנת להתרכז בלימוד ובכתיבה ועריכה של ספריו. בחשוון תשע"ז חזר ללמד כרגיל.
בנובמבר 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל שיגרה הנהלת הישיבה מכתב לשר הביטחון, יואב גלנט, ובו הישיבה מבקשת לחזור ולהתיישב בגוש קטיף "מיד כשהדבר יתאפשר על פי הערכות כוחות הביטחון" זאת בנימוק ש"מהלך שכזה בע"ה יכה באויבינו מכה קשה ומרה, ואף ירתיע אויבים אחרים כאשר ייראו כיצד הקם למולנו הפסיד אדמה ולא רק חיי אדם, שכמעט ואינם נחשבים בעיניו".
דרכה של הישיבה > לימוד תורה

בהשוואה לישיבות אחרות, מדגישה הישיבה באופן יחסי את לימוד הבקיאות. תוכנית הלימוד בבקיאות היא עם דגש להספק יומי משמעותי (כדף או יותר ביום לימודים), ומערכת חזרות מסודרת של כמה חזרות על כל דף שלומדים. על מנת לאפשר הספק גבוה של דפי גמרא ניתן דגש מופחת על לימוד תוספות, בניגוד לרוב הישיבות.
הלימוד בעיון בישיבה מתנהל 'אליבא דהלכתא' - היינו, לימוד מן הסוגיה ועד להלכה. במרכז הלימוד עומד שיעורו השבועי של ראש הישיבה הסובב לרוב סביב הבנה הלכתית בפסיקת הרמב"ם וראשונים נוספים. שיעורים אלה יוצאים לאור בסדרת ספרי "טל חיים". קיימות גם תוכניות עיון נפרדות עם שיעור יומי מפי הר"מ של השיעור. חלק מתלמידי הישיבה הולכים במשך שעות היום כשהם מעוטרים בתפילין, לא רק במהלך הלימוד אלא גם בזמן עיסוקם היום-יומי, כפסיקת ראש הישיבה.
בישיבה ניתן דגש על פיתוח יכולת כתיבה תורנית, ופעמיים בשנה נדרשים התלמידים לכתיבת מאמר מקיף על סוגיה הלכתית. המאמרים נבדקים בידי רבני הישיבה. הישיבה מפעילה גם תוכנית בשם "יגדיל תורה", שמשתתפיה כותבים מאמרים בסגנון ספרי טל חיים. במסגרת זו יצא בשנת תשע"ו כרך בשם "תורת חיים", ובו סוגיות בנושא חול המועד, כולל פסקים הלכה למעשה, אשר עברו הגהה של הרב טל.
בישיבה תוכנית הכנה למבחני הרבנות הראשית לישראל. דפי הלימוד של התוכנית, שנכתבו על ידי הרב הלל מרצבך שעמד בראשה והוגהו על ידי חברי התוכנית, יצאו לאור בסדרת ספרי "שירת הים". עד עתה יצאו לאור חמישה כרכים: שבת, איסור והיתר, נידה ומקוואות, אבלות, חופה וקידושין. הספרים זכו בפרס הרב מלכה מטעם עיריית פתח תקווה לשנת תשע"ח.
בלימודי מחשבת ישראל ('אמונה') נלמד מצד אחד ספרו של ה"חזון איש", "אמונה וביטחון", המדגיש את חשיבות ההלכה באורחות החיים, כמו גם ספרי המחשבה של הרמב"ם וראשונים אחרים, ומצד שני מושם דגש על לימודי כתבי החסידות, בדגש על הדורות המוקדמים של החסידות. לימוד החסידות בא כתחליף חלקי ללימוד כתבי הרב קוק, שהיה מקובל בתחילת דרכה של הישיבה. באופן כללי, ישנו דגש גדול על חיבור של הלב לעבודת ה', ועל עבודת ה' פנימית ולא רק במעשים חיצוניים.
דרכה של הישיבה > דגשים חברתיים

בישיבה מושם דגש על "התבוננות", זמן קצוב בכל יום שבו מתמקד התלמיד בתיקון המידות באופן אישי, בהשראת תהליך דומה המתואר בספר מסילת ישרים. בישיבה קיים מערך של "מדריכי התבוננות" שהוכשרו לסייע לתלמידים שמתקשים בכך, ואף הוציאה חוברת הדרכה בעניין זה, שהופצה גם לציבור הרחב.
הישיבה מדגישה את עבודת ה' מתוך אהבה בין התלמידים ("דיבוק חברים"). הדבר בא לידי ביטוי בהתוועדויות ואירועים חברתיים. הישיבה מתאפיינת בריבוי שירה וריקודים. בראש חודש אדר נאמרת קריאת ההלל באירוע מיוחד עם זמר וכלי נגינה. לתפילה זו באים רבים מחוץ לישיבה.
דרכה של הישיבה > השקפה ואידאולוגיה

הרב טל הוביל את הישיבה למהפך אידאולוגי שהושלם בעקבות תוכנית ההתנתקות, אשר בעקבותיו עזבה למעשה הישיבה את השקפת העולם הציונית שאפיינה אותה בעבר, ועברה לקו של התנגדות למדינה ולתרבות החילונית, שאותם היא רואה כמנוגדים בתכלית לאלוהות וקבלת עולה. הישיבה אינה מציינת את יום העצמאות, אך מציינת את יום ירושלים כ"יום לציון אתחלתא דגאולה", בתפילה חגיגית ובאמירת הלל, כאשר האמירה מאחורי זה היא שאנו רוצים להודות לה' על הניסים והטובות הרבות שעשה לעם ישראל, אך לשמור על הסתייגות מהמדינה והחברה החילונית. עוד קודם לכן כיוונה הישיבה את תלמידיה לשירות צבאי במסגרת נח"ל חרדי (ולא במסגרת ישיבת הסדר) בעקבות שילוב גובר של חיילות בצה"ל, ורק לאחר 3 שנות לימוד בישיבה, וכיום גם לשירות אזרחי. מיעוטם מתגייס גם דרך הסדר מרכז. במרץ 2017 שיגר הרב טל מכתב תמיכה לבצלאל סמוטריץ' שקרא "להציל את הצבא מציפורני הפוסט-מודרניזם הקיצוני".
הישיבה פועלת גם בתחום החזרה בתשובה.
החל משנת תשס"ח החלה הישיבה בתהליך של קליטה ושילוב של חוזרים בתשובה. במסגרת זו הוקמו ישיבה לבעלי תשובה, מדרשה לבעלות תשובה, אתר אינטרנט, ואף קהילה. בהמשך מתוכננת הקמה של מוסדות לימוד לילדי החוזרים בתשובה, המתאימים לצורכיהם הייחודיים.
הישיבה פועלת להכשרת אנשי מקצוע בתחומים התקשורת והפסיכולוגיה. הכשרות אלו מבוססות בעיקר על תכנים תורניים, וביקורתיות כלפי הפסיכולוגיה המקובלת.
הישיבה שואפת לקידום התרבות היהודית בכל הערוצים, והיא מעודדת את תלמידיה להכשרה מקצועית ולעבודה בתחומים שונים. לאור זאת הוקמו מוסדותיה של הישיבה, כמתואר להלן. חלק מהר"מים המלמדים בישיבה כיום הם בוגרי הישיבה.
הישיבה וחלק ממוסדותיה מנוהלים באמצעות עמותת 'תורת החיים - נווה דקלים'.
דרכה של הישיבה > שירה ויצירה בישיבה

ראש הישיבה תומך ומעודד את תלמידיו לבטא את עצמם בשירה וביצירה ומתוך כך מספר בוגרי הישיבה כתבו והלחינו שירים בהשראת רוח הישיבה יחד עם תלמידי הישיבה.
מוסדות הקשורים בישיבה

הישיבה הקימה מוסדות נוספים:
מדרשת "טהר הלב" לבעלות תשובה. המדרשה הוקמה מתוך הצורך למקום מאוזן ובריא לבעלות תשובה ומתחזקות, המשלב שכל ולב.
מדרשת טהר- מדרשה תורנית לבנות שנותנת מענה לבנות לאחר לימודי תיכון. מעבר ללימודים השוטפים, המדרשה מקיימת כמה פעמים בשנה ימי עיון לציבור הרחב וכן תוכנית מיוחדת לחודש אלול. בראשות המדרשה עומד הרב אמיתי לוינגר.
בשנת 2009 הוקמה הישיבה לצעירים "תורת החיים" כישיבה קטנה, אך בשנת 2014 נוספו לסדר יומה לימודי חול ובכך הפכה לישיבה תיכונית תורנית. בראשות הישיבה עומד הרב ערן חגי אליטוב.
ישיבה לבעלי תשובה - "אור התורה- יד בנימין" בראשות הרב אלדד נגר.
ישיבה לתלמידים חרדים "דרכי איש" בראשות הרב טל ליברמן.
ישיבת "הקיבוץ" לתלמידים חרדים בראשות הרב אברהם עמית.
על יד הישיבה פועלים גם בתי ספר מקצועיים שבהם לומדים גברים ונשים בהפרדה מלאה:
בית הספר לקולנוע יהודי.
בית הספר להעצמה אישית ולהכשרת מטפלים (פסיכולוגיה יהודית).הרב שמואל אוירבך בביקור בישיבת תורת החיים יחד עם הרב שמואל טל
הישיבה מפעילה מכון להוצאת ספרים העוסק בהוצאת ספרי הרב טל, סדרת טל חיים, וספרים וחוברות נוספים. קהילת הישיבה מפעילה גם את תנועת ההחזרה בתשובה "תנועת ה' הוא המלך - התנועה למלכות ה'" הפועלת כעמותה עצמאית והפעילה בעבר את מדרשת דרך המלך להפעלת כנסים וימי עיון למחנכים ולנוער.
בשנת 2011 הוקם על ידי בוגרי הישיבה ובתמיכתה גרעין תורני בעיר נוף הגליל. נכון לשנת 2024, הגרעין מונה ארבעים וחמש משפחות והוא מפעיל מועדוני נוער ופעילות קירוב בעיר. אנשי הגרעין פעילים בתחומי הרווחה והיהדות בעיר. ביולי 2019 פורסם שבעקבות פעילות של בוגרי הישיבה התחתנו כדת משה וישראל בני זוג עולי רוסיה בני 80 שחיו יחד במשך 60 שנה.
מוסדות הקשורים בישיבה > מוסדות שפעלו בעבר תחת מוסדות תורת החיים

בעבר פעלו תחת הישיבה תלמוד תורה לבנים בשיטת זילברמן ובית ספר (יסודי) תורני לבנות, שניהם בהנהלתו החינוכית של הרב אליקים צדוק. בשנת תשע"ט, לאחר שהורים רבים הודיעו על כוונתם להוציא את ילדיהם משני המוסדות האחרונים בעקבות פרשה שבה הושמעו האשמות כלפי הרב טל וניתן פסק דין המותח עליו ביקורת ובעקבות הודעה של הרב צדוק על פרישתו שבוטלה לאחר מכן, העבירה רשת בני יוסף את המוסדות מהנהלת הישיבה להנהלת מועצה אזורית נחל שורק.
בעבר פעלה גם אולפנה לבנות "טוהר", בראשות הרב נעם כרמיאל. לאחר הפרשיה גם האולפנה הוצאה מידי תורת החיים ועברה לידי רשת החינוך "צביה".
עד שנת 2012 הפעילה הישיבה תנועת נוער לבנים בשם "בני דוד", ביישובים יד בנימין ובני ראם, ותנועה מקבילה לבנות, "בנות ציון", ביד בנימין בלבד. בשנת 2012 הצטרפו הסניפים לתנועת הנוער אריאל. בשנת 2016 החל שיתוף פעולה בין הישיבה לתנועת אריאל, במסגרתו תלמידי הישיבה מלווים את סניפי התנועה ומסייעים בכתיבת חומרי הדרכה.
בשנת 2013 הקימה הישיבה שלוחה ליד קבר דוד המלך בהר ציון, בשם "ישיבת דוד המלך". בראש השלוחה עמד הרב דביר טל, בנו של הרב טל. הישיבה עברה כמה מקומות, ובשנת תשע"ז עברה לחוות מעון.
בשנת 2017, לפני שנותקה זיקתם של חלק מהמוסדות לישיבה, למדו בכלל מוסדות תורת החיים כ-1600 תלמידים.
מוסדות הקשורים בישיבה > דו"ח מבקר המדינה על התנהלות המדינה במסגרת הפינוי

בדו"ח מבקר המדינה בנושא תוכנית ההתנתקות נאמר כי הישיבה לא שיתפה פעולה באופן מלא עם מנהלת סל"ע והעבירה לה מספר רשימות שונות באשר למספר התלמידים והאברכים שהיו בישיבה. הישיבה נימקה זאת בשינויים בלתי צפויים במצבת התלמידים בעקבות הפינוי מגוש קטיף. לדברי המבקר, הישיבה קיבלה שטח ומבנים גדולים ויקרים יותר מאלו שהיו לה בנווה דקלים, שאף היו בבעלות המועצה האזורית ולא בבעלות הישיבה, ומבני מגורים שופצו ונמסרו לאברכי הישיבה, אף שהיו קודם לכן שוכרים ולא בעלי דירות, ועל כן לא היו זכאים לפי חוק ההתנתקות לפתרון דיור. מבקר המדינה ראה בפעולות אלו אפליה לטובה בהשוואה לכללים שנהגו כלפי שאר מפוני גוש קטיף.
ראו גם

קטגוריה:בוגרי ישיבת תורת החיים
נווה דקלים
הראל טל
בית הספר לקולנוע יהודי
סלמאן אלח'טיב

סלמאן אלח'טיב (אבו חסן) (בערבית: أبو حسن سلمان الخطيب; נפטר ב-22 במאי 2020) הוא שייח' עלווי תושב ע'ג'ר אשר עמד בראשה כמוכתר הכפר בין השנים 1958–1967 וכראש המועצה המקומית בין השנים 1967–2003.
אלח'טיב מונה לראש הנהגת הכפר (מוכתר) כבר בשנת 1958, עוד טרם נכבש הכפר על ידי ישראל במלחמת ששת הימים. עד שנת 1967, כיהן גם כיהן כראש איגוד האיכרים בנפת קוניטרה שבסוריה.
במלחמת ששת הימים הגיעו כוחות צה"ל לכפר ואספו בו את הנשקים, אך החליטו שלא לכבוש את הכפר משום שבמפות שלהם הופיע הכפר כלבנוני (זאת על אף שהיה משויך לסוריה), והיות ולבנון לא השתתפה במלחמה. משלחת מכובדים בהובלת אלח'טיב יצאה ללבנון, בבקשה להסתפח ללבנון, אולם שלטונות לבנון סירבו לספח שטח סורי. בסופו של דבר על רקע המצב ההומניטרי בכפר, סופח הכפר לישראל כיתר היישובים שנכבשו בגולן.
אלח'טיב הנהיג את הכפר ע'ג'ר הנמצא במשולש הגבולות בין ישראל, סוריה ולבנון, במהלך ימי נסיגת צה"ל מלבנון בשנת 2000, כאשר הקו הכחול חילק למעשה את הכפר לשניים. אלח'טיב הוביל את המאבק כנגד חלוקת הכפר בין ריבונות ישראלית ולבנונית, והוא נותר בפועל כולו מוקף בגדר הביטחון.
בנו הבכור, חסן חטיב, כיהן כמנהל בית הספר היסודי במועצה. בנים נוספים שלו עבדו בתפקידים בכירים במועצה - חוסיין חטיב כיהן כגזבר ומזכיר המועצה ונג'יב חטיב כקצין הביטחון של הכפר וכמנהל מחלקת החינוך.
בשנת 2003, הוחלף בראשות המועצה באחיינו (בן אחותו) אחמד פתאלי המכהן בתפקיד מאז. הן כנגד אלח'טיב והן כנגד פתאלי, מעולם לא התמודד מועמד אחר בבחירות לראשות המועצה - דבר אשר הפך את חט'יב בסוף כהונתו לאחד מראשי הרשויות הוותיקים בישראל. לקראת הקדנציה האחרונה שלו ביקש לפרוש אולם שוכנע להישאר לקדנציה נוספת לאור הלחצים שהופעלו עליו.
ב-22 במאי 2020 נפטר אלח'טיב בגיל 93. בית הספר התיכון המקיף ביישוב, קרוי על שמו.
הערות שוליים

1 2 3  وفاة الشيخ أبو حسن سلمان الخطيب من قرية الغجر - جولاني, جولاني, ‏23 במאי 2020
↑  قرية الغجر الجولانية
1 2  אורי אס, ברג'ר שומרים על המסורת: מחפש עבודה? רצוי שתהיה בן משפחת חטיב, באתר הארץ, 23 באפריל 2004
↑  מאת אורי אס, גם השנה לא יתקיימו בחירות בכפר שחציו בלבנון, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2003
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוליטיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התמיכה ברפורמה המשפטית

ברל'ה קרומבי נואם בהפגנת הימין
מיצג "בין הפטיש לבג"צ"
מפגין מניף שלט הקורא לאחדות
מיצג "רפובליקת הבננות של בג"ץ" בהפגנת תומכי הרפורמה מול בית המשפט העליון, 7 בספטמבר 2023
התמיכה ברפורמה המשפטית (או התמיכה בממשלת ישראל השלושים ושבע) התבטאה בהפגנות תמיכה ועצומות בעד ממשלת ישראל השלושים ושבע ובעיקר בעד העברת חוקי הרפורמה במערכת המשפט אותה היא הובילה. מפגני התמיכה החלו בתגובה למחאה נגד הרפורמה המשפטית שהחלה בינואר 2023 עם פרסום הרפורמה, שהתפרשה על ידי המוחים כניסיון לביצוע הפיכה משטרית. הפגנות התמיכה התעצמו ב-27 במרץ, ערב הודעת ראש הממשלה בנימין נתניהו על השהיית החקיקה לצורך מגעים להידברות עם נציגי האופוזיציה בבית הנשיא.
מוקדי הפגנות התמיכה ברפורמה העיקריים הם המתחם הכולל את מחלף השלום ורחוב קפלן בתל אביב וקריית הלאום בירושלים. הפגנות תמיכה נוספות נערכו בעשרות יישובים נוספים בישראל. מטרת ההפגנות הייתה לייצר על הממשלה לחץ מימין להעביר את הרפורמה, שהצורך בו הובן לאחר החלטת ראש הממשלה, בנימין נתניהו על השהיית החקיקה לנוכח התגברות המחאה נגדה.
מספר ארגונים אזרחיים נטלו חלק בתמיכה, והעיקריים שבהם הם תנועות "תקומה 2023", "אם תרצו", "ישראל שלי", "רגבים", "בוחרים בחיים" וארגונים נוספים.
הפגנות תמיכה ברפורמה המשפטית

לאחר ההכרזה על הרפורמה נערכו עצרות תמיכה במוקדים מרכזיים ברחבי הארץ. בפברואר עלה קמפיין שילוט עם המוטו "הבטחתם – תקיימו" ובו קריאה ליריב לוין ולשמחה רוטמן להשלים את החקיקה. בהמשך, בעזרת גיוס המונים, הועלה קמפיין שילוט נוסף ברחבי הארץ עם מסרי עידוד ליריב לוין ולשמחה רוטמן, והדגשת מספר הבוחרים בגוש הימין שבחרו בהם בתקווה, לטענתם, לביצוע הרפורמה המשפטית.
הפגנות תמיכה ברפורמה המשפטית > פיטורי גלנט

ב-26 במרץ הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו לשר הביטחון יואב גלנט שהוא יפוטר מתפקידו כשר הביטחון עקב אמירתו שלא יצביע בעד שינויי החקיקה.בעקבות הפיטורין התגברו המחאות נגד הרפורמה. למחרת ב-27 במרץ המשק הושבת על ידי יו"ר ההסתדרות ארנון בר דוד ונתניהו הודיע שימסור הודעה באותו ערב. בעקבות החשש שנתניהו יודיע על עצירת החקיקה - כפי שאכן קרה, התקיימה הפגנה של כמאה אלף איש מול הכנסת בקריאה לממשלה שלא לעצור את החקיקה. בהפגנה נכחו שרים וחברי כנסת ביניהם: שר האוצר בצלאל סמוטריץ', השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר, שר התקשורת שלמה קרעי, שרת ההתיישבות אורית סטרוק, השרה להגנת הסביבה עידית סילמן, השרה מאי גולן, השר לירושלים עמיחי אליהו וכן שר הנגב והגליל יצחק וסרלאוף.
ב-30 במרץ, התקיים בתל אביב מפגן תמיכה ובמרכזו "צעדת החירות: משתחררים מכבלי בג"ץ" ממוזיאון תל אביב לעבר רחוב קפלן, בהשתתפות עשרות אלפי אנשים, במהלכה ירדו המפגינים לנתיבי איילון שנחסמו לכשעתיים; בחסימה השתתפו גם חברי הכנסת אלמוג כהן ונסים ואטורי.
ב-13 באפריל התקיימה הפגנת תמיכה ברפורמה בצומת מת"ם בחיפה בהשתתפות שר התקשורת שלמה קרעי ומאות מפגינים.
ב-15 באפריל התקיימה הפגנה ליד בית הנשיא בהשתתפות חברי הכנסת דן אילוז ועמית הלוי.
הפגנות תמיכה ברפורמה המשפטית > ההפגנה בירושלים ב-27 באפריל

בעקבות השעיית החקיקה עד למושב הקיץ נערכה ב-27 באפריל הפגנה לשם הבעת תמיכה ברפורמה המשפטית תחת הסלוגן "הפגנת המיליון".ההפגנה אורגנה על ידי מספר ארגוני ימין בהם תקומה 2023 שארגנו למעלה מאלף אוטובוסים מרחבי הארץ. עלות הארגון נאמד בכשבעה מיליון ש"ח, מתוכם כשני מיליון ש"ח מכספי סיעות "הליכוד" ו"הציונות הדתית", וכמיליון ש"ח ממימון המונים.
אישי ציבור קראו להגיע להפגנה ביניהם ראש הממשלה בנימין נתניהו והשרים יריב לוין, ישראל כ"ץ ואיתמר בן גביר. עשרות רבנים מהציונות הדתית חתמו על מכתב הקורא להשתתף בהפגנה. מארגני ההפגנה קיוו שהציבור החרדי ייטול בה חלק ואף ארגנו בהפגנה אזור חרדי בהפרדה. אך בבוקר של יום ההפגנה התפרסם מאמר מערכת ביתד נאמן העיתון המוביל של הזרם הליטאי הקורא שלא להגיע להפגנה אך הודגש שהציבור החרדי תומך ברפורמה המשפטית ואינו יוצא להפגנה משום שהוא לא רואה בעצמו שייך למערכה אחת עם הציבור החילוני.
בשעות שקדמו להפגנה ערכו חברי אקדמיה צעדת תמיכה ברפורמה מגשר המיתרים אל הכנסת. אנשי מילואים התומכים ברפורמה קיימו צעדה מגבעת התחמושת להפגנה. בין הנואמים היו שר המשפטים יריב לוין, שר האוצר בצלאל סמוטריץ', השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר, השר במשרד המשפטים דודי אמסלם, חבר הכנסת אביחי בוארון, גדי טאוב הרב שמואל אליהו והרב יהושע שפירא. לפי הערכות המשטרה השתתפו בהפגנה כ-200,000 איש.
הפגנות תמיכה ברפורמה המשפטית > ההפגנה בקפלן ב-23 ביולי

ב-23 ביולי התקיימה הפגנת תמיכה נוספת של עשרות אלפים במחלף קפלן בתל אביב-– המוקד המרכזי של ההפגנות נגד הרפורמה, תחת הכותרת "העם אתכם השלימו את החקיקה". בהפגנה נאמו שרים, חברי כנסת ואישי ציבור. במקביל, מאות אנשי מילואים צעדו מרחבת הבימה לעבר גשר הקריה.
שרים, חברי כנסת ורבנים, דוגמת יריב לוין, עמיחי אליהו, יואב קיש, מיקי זוהר מיכל וולדיגר, משה סעדה, אביחי בוארון, ניסים ואטורי ואלמוג כהן, קראו לציבור להשתתף בהפגנה, וביקשו את סיוע הציבור במימונה. לטענת המארגנים השתתפו בהפגנה כ-200,000 איש
הפגנות תמיכה ברפורמה המשפטית > ההפגנה ב-7 בספטמבר

ב-7 בספטמבר, לקראת הדיונים בבג"ץ בעתירות נגד חוקי הרפורמה המשפטית, נערכה בירושלים הפגנה תמיכה בחקיקה ונגד בג"ץ, שבה נאמו שרים וחברי כנסת מהקואליציה. בין השלטים שנישאו בהפגנה היא שלטים שבהם נאמר "כהנא צדק", "ברוך גולדשטיין צדק", "יגאל עמיר צדק", "עמירם בן אוליאל צדק".
הפגנות תמיכה ברפורמה המשפטית > מימון

לארגוני התמיכה מספר מקורות כספיים, בהם קמפיין גיוס המונים, זאת במקביל לתרומות מתורמים פרטיים, עמותות, אנשי ציבור וסיעות בכנסת כמו "הציונות הדתית" ו"הליכוד".
עמדות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
עמדות > משפטנים

המשנה לראש לשכת עורכי הדין, יצחק נטוביץ, הביע תמיכה ברפורמה. נטוביץ ופרופסור נחום רקובר ערכו כנס תמיכה ברפורמה, בהשתתפות של 150 משפטנים, ובהם סגן נשיא בית המשפט המחוזי בדימוס משה דרורי, פרופסור טליה איינהורן וד"ר אביעד בקשי, ראש המחלקה המשפטית בפורום קהלת.
פרופ' ריצ'רד אפשטיין (אנ'), משפטן אמריקני שמרני, פרסם מאמר דעה בעיתון "וול סטריט ג'ורנל" האמריקאי ויצא להגנתה של הרפורמה במערכת המשפט. במאמר נטען, כי הרפורמה איננה קיצונית והיא חיונית ליצירת בלם הכרחי לבית המשפט העליון. התובע הכללי של ארצות הברית לשעבר, מייקל מוקאסי (אנ'), פרסם מאמר תמיכה ברפורמה וסבר שהיא אף מתונה מדי. גם בישראל, פרסמו המשפטן יחיאל אורן הרוש והעיתונאית אוולין גורדון, מאמרי תמיכה ברפורמה בכתבי העת השילוח, ו-Mosaic (אנ'), בהתאמה.
סגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב בדימוס עודד מודריק הביע תמיכה ברוב חלקי הרפורמה, חלקם תוך הצעת שינוי כלשהו, והסתייגות מאחד הרכיבים.
שר המשפטים לשעבר פרופסור דניאל פרידמן שהציע מתווה לפשרה, אומנם התנגד לרוב חלקי הרפורמה, אך הביע תמיכה חלקית בחלק מהסעיפים.
שופט בית המשפט העליון בדימוס יעקב טירקל הביע תמיכה חלקית ברפורמה. עם זאת, הבהיר שאין לגעת בוועדה למינוי שופטים, שפסקת התגברות מצריכה רוב מיוחד של לפחות 70 חברי כנסת, שעל הייעוץ המשפטי להיות מחייב, ושיש להשאיר את עילת הסבירות למקרים של חוסר סבירות קיצוני.
השופט בדימוס הרן פיינשטיין, הביע תמיכה והצטרף במרץ 2023 לעצומה בעד הרפורמה המשפטית.
עמדות > אקדמאים

במרץ 2023 כ-100 פרופסורים יצאו בעצומה בעד הרפורמה במערכת המשפט בעצומה נכתב כי "רפורמה מקיפה במערכת המשפט היא חיונית עקב המהפכה החוקתית שהוביל פרופ' אהרן ברק אשר הפרה את האיזון בין הרשויות בישראל", "אסור לפגוע בתהליך החיוני של תיקון מערכת המשפט, שבשנים האחרונות הסיגה באופן מופרז מאוד את גבול הרשויות האחרות". וכן נכתב בעצומה שיש לבצע את הרפורמה מתוך הידברות אך לא לפגוע בהליך. בהמשך הצטרפו פרופסורים ודוקטורים נוספים, בהם מספר זוכי פרס ישראל, וחתמו על העצומה בעד הרפורמה, בסה"כ כ-500 פרופסורים ודוקטורים מהאוניברסיטאות השונות. בין החותמים על העצומה היו חתן פרס ישראל וחתן פרס נובל פרופ' ישראל אומן, רקטור אונ' בר-אילן פרופ' אמנון אלבק, רקטור אונ' בר-אילן לשעבר פרופ' יוסי ישורון, רקטור אונ' בר-אילן לשעבר פרופ' חנוך לביא, פרופ' עמוס אלטשולר חבר המועצה להשכלה גבוהה לשעבר, חתני פרס ישראל במתמטיקה - דוד קשדן ויוסף ברנשטיין. חתן פרס ישראל במחשבת ישראל - יהודה ליבס. חתן פרס ישראל בספרות - מאיר שטרנברג, פיזיקאים, מתמטיקאים ופרופ' למדעי המחשב רבים ממכון ויצמן ומן הטכניון, חוקרים ובכירים מאוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב ועוד פרופסורים וד"ר נוספים. אולם חלקם הסתייגו באופן פומבי מחלקים ממנה.[דרוש מקור]
פרופסור אבי שמחון, איש ליכוד ויו"ר המועצה הלאומית לכלכלה מינואר 2023, הצטרף לתמיכה ברפורמה. פרופסור ירון זליכה טען כי הרפורמה תסייע לכלכלת ישראל, אך הוא מציע בה שינויים. זוכה פרס נובל לכלכלה פרופסור ישראל אומן הביע אף הוא תמיכה ברבים מסעיפי הרפורמה אך גם התנגדות לפסקת ההתגברות, ודחה את הטענות לפגיעה כלכלית בעקבות הרפורמה.
עמדות > סטודנטים

דוד בוגולובסקי, סטודנט באוניברסיטת בר-אילן הקים עם חבריו את "תנועת הסטודנטים - משיבים את האיזון" התנועה הוקמה כתנועת נגד לתנועת "מחאת הסטודנטים" שהוקם על ידי סטודנטים המתנגדים לרפורמה המשפטית, ומאגדת בתוכה סטודנטים שתומכים ברפורמה המשפטית. התנועה התנגדה להחלטת האונברסיטאות להשבתת הלימודים על רקע פיטורי שר הביטחון יואב גלנט וההחלטה שלא לעצור את חקיקה. כמו כן חברי התנועה השתתפו בהפגנות התמיכה ברפורמה ודרשו האונברסיטאות לצאת למחות מבלי שהדבר יפגע בשגרת הלימודים שלהם, כפי שניתן למשתתפי ההפגנות נגד הרפורמה.
בינואר 2023 סטודנטים בבר-אילן יצאו להפגין בעד הרפורמה המשפטית בקריאה ברורה: "לא למלחמת אחים, כן להכרעת האזרחים!".
בסקר שקיימה התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות הארצית בשיתוף מכון ״מאגר מוחות״ בינואר 2023 כי 56% מהסטודנטים תומכים בהצעות הקואליציה לתיקונים במערכת המשפט ו-37% מתנגדים להצעות הקואליציה.
עמדות > אנשי ציבור

רבנים מהציונות הדתית, בהם הרב דב ליאור, הרב אורי שרקי, הרב שלמה אבינר והרב שמואל אליהו, שיגרו מכתבי תמיכה בהמשך חקיקת הרפורמה.
יוסי דגן, ראש מועצת שומרון, הביע תמיכה ברפורמה המשפטית וקרא לציבור להגיע להפגנות התמיכה ברפורמה. ראש מועצה אזורית גוש עציון, שלמה נאמן וראש מועצת קרני שומרון יגאל להב תמכו ברפורמה והצטרפו ליוזמה שקוראת להמשיך את החקיקה לאחר הודעת ראש הממשלה על הקפאתה במאי.
עמדות > צה"ל

אל"ם במילואים מאיר מוסט, מפקד טייסת 69 לשעבר, הוקיע את הצהרתם של הטייסים שהודיעו שלא יתייצבו לאימונים והביע את תמיכתו ברפורמה. רס"ן במילואים שי קלך טייס F-16 לשעבר, מייסד ויו"ר תנועת נצח ישראל, הביע את תמיכתו ברפורמה ויצא נגד הצהרת הטייסים שקוראים לסרבנות ואמר כי הם "טייס שקורא לסרבנות, במיוחד אגב אם הוא מפנה עורף לאומה, הוא ודאי מוג לב". תא"ל במילואים דני ון בירן, קצין מילואים ראשי לשעבר, תומך ברפורמה ונאם בהפגנת הימין ב-7 בספטמבר 2023 והקים תנועה לאומית ליברלית שתומכת ברפורמה בשם "נקראים לדגל" שמאגד תומכי רפורמה מהציבור הלאומי-ליברלי. באפריל 2023, בשבועות שלפני חקיקת צמצום עילת הסבירות איימו אנשי מילואים כי יפסיקו את התנדבותם בצה"ל, מה שהוביל לפרסום עצומה נגדית תחת הכותרת "לא מתגרשים מאחים – מתנגדים לסרבנות".
גלריית תמונות

תל אביב, 30 במרץ 2023
ירושלים, 27 באפריל 2023
תל אביב, 30 במרץ 2023
תל אביב, 23 ביולי 2023
תל אביב, 23 ביולי 2023
ראו גם

הרפורמה המשפטית בישראל (2023)
המחאה נגד הרפורמה המשפטית
מאזינגר הגדול

| --- | --- |
 
 סוגה:  מכה, הרפתקאות

 אנימה
 אורך פרק:  30 דק'
 במאי:  טומוהארו קאטסומאטה
 תסריטאי:  קייסוקה פוג'יקאווה
 אולפני אנימציה:  טואי אנימציה
 רשת שידור:  Fuji Television (יפן)
 תקופת שידור מקורית:  7 באפריל 1979 – 26 בינואר 1980
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  56

 מאנגה
 יוצר:  גו נאגאי
 מאייר:  גו נאגאי
 התפרסם לראשונה במגזין:  TV Magazine
 קהל יעד:  שונן
 תקופת הפרסום המקורית:  אוקטובר 1974 – אוקטובר 1975
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  2
מאזינגר הגדול (ביפנית: グレートマジンガー) היא סדרת אנימה יפנית בת 56 פרקים ששודרה במקור ביפן מ-8 בספטמבר 1974 ועד 28 בספטמבר 1975 בערוץ Fuji TV. הסדרה הופקה על ידי חברת Toei Animation והיא סדרת המשך לסדרת האנימה "מאזינגר Z".
תקציר העלילה

האימפריה המיקנית בהנהגת גנרל החושך הגדול וצבא חיות הקרב שלו חותרים לכבוש את כדור הארץ. משום שרובוט העל מאזינגר Z כבר לא מספיק חזק בכדי להגן על האנושות, המדען המבריק ד"ר קנזו קאבוטו בונה רובוט עצום חדש ומתקדם יותר אותה הוא מכנה מאזינגר הגדול. טייס החלל הנועז טטסויה טסורוגי הופך בהמשך לטייס שמתפעל את מאזינגר הגדול.
דמויות

טטסויה טסורוגי - הגיבור הראשי בסדרה. טטסויה הוא טייס החלל אשר מתפעל את מאזינגר הגדול. טטסויה הוא יתום והוא אומץ בצעירותו על ידי ד"ר קנזו קאבוטו.
יון הונו - טייסת החלל אשר מתפעלת את הרובוט הנשי ונוס A. יון היא בת זוגו של טטסויה. יון היא חצי יפנית וחצי אפריקאית. יון היא יתומה והיא אומצה בצעירותה על ידי ד"ר קנזו קאבוטו.
ד"ר קנזו קאבוטו - היוצר של הרובוט מאזינגר הגדול. האב הביולוגי של קוג'י ושירו קאבוטו, וכמו גם אביהם המאמץ של טטסויה טסורוגי ויון הונו.
קוג'י קאבוטו - הטייס לשעבר של הרובוט מאזינגר Z. לאורך הסדרה הוא מסייע רבות לטטסויה טסורוגי.
שירו קאבוטו - אחיו הצעיר של קוג'י.
גנרל החושך הגדול - האנטגוניסט הראשי בסדרה ומנהיג האימפריה המיקנית. מפקד על צבא חיות קרב במטרה לכבוש את כדור הארץ.
מדיות > אנימה

סדרה האנמה המקורית הכילה 56 פרקים שכל אחד התמקד בקרב שונה של מאזינגר הגדול בכוחות האימפריה המיקינית.
מדיות > מאנגה

עיבוד המאנגה של הסדרה אשר נוצרה על ידי אמן המאנגה גו נאגאי.
הערות שוליים

↑  Great Mazinger (TV) - Anime News Network, www.animenewsnetwork.com
↑  "Mazinger Z website". Retrieved 2014-07-03.
מועצה אזורית מרום הגליל

מרום הגליל היא מועצה אזורית בגליל העליון.
המועצה האזורית מרום הגליל משתרעת על שטח של כ-200,000 דונם. היא גובלת בצפון בגבול ישראל-לבנון, במערב במועצה אזורית מעלה יוסף, בדרום במועצה אזורית הגליל התחתון ומועצה אזורית משגב, במזרח במועצה אזורית עמק הירדן, מועצה אזורית הגליל העליון ובמועצה אזורית מבואות החרמון. שם המועצה קשור לכך שיישובי המועצה נמצאים ברובם בגובה רב, על רכס הרי מירון שבגליל.
המועצה כוללת יישובים יהודיים וכן כפר דרוזי (עין אל-אסד) וכפר צ'רקסי (ריחאניה).
היסטוריה

היישוב היחיד באזור שהוקם לפני קום המדינה, היה עין זיתים. לאחר מבצע חירם הוקמו 11 יישובים:
שישה מושבי עולים: מירון, כפר שמאי, ספסופה, כרם בן זמרה, עלמה, ושחר ליד גוש חלב שלימים עברו תושביו לדלתון.
קיבוץ: פרוד
כפר עבודה: ביריה.
המועצה, שכללה בתוכה את 12 היישובים שהיו קיימים אז, הוקמה על פי צו של שר הפנים מאוגוסט 1950 ונתכנסה לישיבתה הראשונה בדצמבר 1950. בהמשך הוכלל מושב שפר במועצה ובשנת 1953 הוקם מושב שזור ונכלל בה גם הוא. עין זיתים ננטשה בשנת 1953 ועל כן בשנת 1954 עמד מספר היישובים במועצה על 13, מתוכם 4 קיבוצים. בסוף שנות החמישים נוספו למועצה היישובים החדשים אביבים ודוב"ב.
בשנת 1960 הוחלט על צירופה של ריחאניה למועצה, ובהמשך צורפה עין אל-אסד.
במהלך מלחמת חרבות ברזל ספגה המועצה האזורית ירי של רקטות, פצצות מרגמה וטילי נ"ט, וכ-7.4% מתושביה פונו מבתיהם.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית מרום הגליל 17,074 תושבים, מתוכם 16,823 תושבי ישראל (מקום 125 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 65.6%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 9,496 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).