טוויטר
אמינות וחופש הביטוי

כמו שאר הרשתות החברתיות בעשור השני של המאה ה-21, ספגה טוויטר ביקורת סביב בעיות שונות שהיו נפוצות באפליקציה, ביניהן רשתות-בוטים של חשבונות פיקטיביים שמשפיעים על השיח ברשת החברתית, או הפצה של פייק ניוז על גבי טוויטר. עם זאת, כאשר ביצעה פעולות שיועדו לצמצם הפצת חדשות כזב, ספגה החברה ביקורת על הצרת חופש הביטוי בעקבות צעדים שנקטה לחסימה של משתמשים מסוימים.
בשנת 2020 הוסיפה טוויטר תווית אזהרה לציוצים שזוהו כפייק-ניוז, והייתה יוצאת דופן בכך שהצהירה שתחיל תוויות אלו גם על הצהרות של פוליטיקאים. לאחר שסימנה בסיוע מכוני בדיקת עובדות בעיות שונות בציונים של נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, הדבר גרר עימות מתוקשר בין הנשיא לחברה, ויצר גלים שהשפיעו גם על רשתות חברתיות אחרות. ב-9 בינואר 2021 הודיעה טוויטר בצעד מעורר מחלוקת שתחסום לצמיתות את חשבונו של טראמפ בעקבות אירועי ההסתערות על הקפיטול. אך בהמשך חשבונו הוחזר.
אף על פי שטענה שגיבשה אסטרטגיה להתמודד עם נושא האמינות לאחר שנת 2016, עם התקרבות תאריך הבחירות התקשתה טוויטר להציג קו החלטי. דוגמה לכך הייתה באוקטובר 2020 כאשר חסמה טוויטר ציוצים שקישרו לחשיפת הניו יורק פוסט שכללה פרסום אימיילים בטענה שהם של האנטר ביידן, בנו של מועמד המפלגה הדמוקרטית ג'ו ביידן, שכללו מיילים פרוצים שמוכיחים לכאורה למעורבותו בעסקי חברת בוריסמה האוקראינית, שהוכחשו על ידי האנטר ביידן. טוויטר נימקה שהציוצים מפרים את מדיניותה ששוללת הצגת מידע שנפרץ וחשיפת מידע פרטי, אולם לאחר שטוויטר ספגה האשמות רבות שינה מנכ"ל טוויטר את החלטת החברה ואיפשר את הקישורים וציין בדיעבד, כי לדעתו הטיפול המחמיר מדי והלא-מנומק של טוויטר בנושא היה "בלתי מקובל".
במקרים אחרים דיווחה טוויטר על איתור והסרה של רשתות בוטים מן הרשת.
בשל אופי האלגוריתם שטוויטר ודומותיה מפעילות, המיועד להגברת השימוש והארכת זמן השהייה בפלטפורמה, עשויים להיווצר "חדרי תהודה" (Echo Chambers), שבהם אנשים מתכנסים בהתאם לעמדות שלהם, וכך מתחזקות ומקצינות את אותן עמדות. למשל, מחקר שבחן משתמשי טוויטר בעלי עניין פוליטי הראה שהם נחשפים באופן לא פרופורציונלי למידע דומה לזה שלהם, ושמידע כזה מגיע ל"פיד" שלהם מהר יותר.
במחקר משנת 2022, בדקו החוקרים קרסטן מולר, קרלו שוורץ ורפאל ג'ימנז־דורן את ההשפעה של חוק גרמני שחוקק ב־2017, נגד ההתפשטות של מסרים רעילים ברשתות חברתיות. החוק, שזכה לכינוי NetzDG, הגדיר באופן פורמלי שהחוקים הקיימים בנושאים של ליבוי שנאה ועידוד אלימות ופשע, הקיימים בעולם הפיזי מזה זמן רב, יופעלו ויאכפו גם במרחבים הווירטואליים – לרבות הטלת קנסות על הרשתות החברתיות, בהיקף של עד 50 מיליון יורו, בכל מקרה שבו יוכח כי הן כשלו בהסרת תכנים כאלה. בעקבות החוק, התכנים הרעילים ברשתות הללו אכן פחתו בשיעור של כ־8% לאחר קבלת החוק. החוק סייע אף להקטין את שיעור פשעי השנאה.
הבעלים אילון מאסק תמך בהגברת 'חופש הביטוי: "אני מאמין בפוטנציאל של טוויטר להיות פלטפורמה לחופש ביטוי ברחבי העולם, ואני מאמין שחופש ביטוי הוא חיוני לדמוקרטיה מתפקדת", הסביר מאסק במכתבו לדירקטוריון טוויטר. לאחר שרכש את החברה, ספג ביקורת כי שיתף (ומחק) קישור לידיעה עם מידע לא מבוסס על נסיבות תקיפתו של פול פלוסי, בעלה של יו"ר בית הנבחרים ננסי פלוסי. מאסק הבטיח כי יפעל למנוע מטוויטר להידרדר למחוזות גיהינומיים של "הכל מותר". באותם ימים הכריז על הקמה של מועצת פיקוח תוכן לטוויטר, אשר לימים הוטמעה ברשת החברתית כפיצ'ר בשם "הערות מהקהילה" (המבוסס על כלי אחר שהשיקה החברה באופן ניסיוני בשנת 2021).
בדצמבר 2022, טוויטר השעתה לשבוע מספר חשבונות של עיתונאים המסקרים את אילון מאסק ואת סיפור רכישת טוויטר. בין העיתונאים שחשבונם הושעה: כתב ה-CNN, הוושינגטון פוסט, הניו יורק טיימס, Mashable, The Intercept ועוד. מאסק עצמו צייץ בטוויטר בתגובות וענה כי ההשעיה נובעת מהחוק החדש של טוויטר אשר מונע מעקב בזמן אמת אחר משתמשים. העיתונאים שהושעו סיקרו את חסימתו של חשבון בשם ElonJet אשר צייץ את מיקומו של המטוס הפרטי של אילון מאסק. חלק מהעיתונאים צייצו על אודות החשבון, וחלק על כך שעכשיו כשהחשבון הושעה מטוויטר, ישנו אתר שמדווח את אותם דיווחי מקום מדויקים של המטוס. בנוסף, השעה את החשבון של הרשת החברתית המתחרה מסטודון שהזמינה את משתמשי טוויטר לעקוב אחרי @ElonJet אצלה.
בשנת 2024, לאחר ש־X (לשעבר טוויטר) התעלמה מבקשות של בית המשפט של ברזיל לחסום חשבונות מסוימים, איים בית המשפט להפעיל הליכי מעצר נגד היועץ המשפטי של החברה בברזיל. בתגובה, באוגוסט 2024, סרבה החברה לשתף פעולה עם בית המשפט וסגרה את נציגותה הרשמית במדינה. כתוצאה מכך הציב בית המשפט העליון של ברזיל אולטימטום שבו הוא מאפשר למאסק למנות נציג משפטי תוך 24 שעות או שהרשת החברתית תיחסם ברחבי ברזיל. לאחר תום האולטימטום, נחסמה הגישה לשירותי-X בברזיל. בית המשפט גם הורה להטיל קנס של כ-9,000 דולר ליום על אזרחים שינסו לעקוף את החסימה. השופט ציין בהחלטתו כי מאסק הוא "פורע חוק שמתכנן לאפשר הפצה מאסיבית של מידע שקרי, ביטויי שנאה ומתקפות נגד שלטון החוק, ומשבש את חופש הבחירה של ציבור הבוחרים במדינה בכך שהוא מונע מהבוחרים מידע אמיתי ומדויק".