מלחמת אל הסער בים
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  נגה איילי־דרשן (2016). ודורך על במתי ים: מלחמת אל הסער בים בספרות המזרח הקדום. ספריית האנציקלופדיה המקראית, מוסד ביאליק - ירושלים, עמ' 2–8
↑  Hermann Gunkel: Schöpfung und Chaos in Urzeit und Endzeit: eine religionsgeschichtliche Untersuchung über Gen 1 und Ap Joh 12, Göttingen 1895, S. 14.
↑  Yahuda, A. (1933). The Language of the Pentateuch in its Relation to Egyptian. Oxford.
↑  Clay, A. T. (1909). Amurru, the Home of the Northern Semites: A Study Showing that the Religion and Culture of Israel are Not of Babylonian Origin. Sunday School Times.
↑  Sayce, A. H. (1924). The Origin of Biblical Traditions. By Albert T. Clay. 10× 7½, 224 pp. Yale and Oxford University Presses, 1923. Journal of the Royal Asiatic Society, 56(1), 111–116.
↑  Lu, R. (2018). The Deification and Demonization of Tĕhôm: From Deity to Deep (Doctoral dissertation, UCLA).
1 2  W.F. Albright Zebul Yam and Thâpiṭ Nahar in the Combat between Baal and the Sea, JPOS 16 [1936]: 17–2.
↑  ליונשטם 1969
1 2 3 4 5  יאיר זקוביץ, לא כך כתוב בתנ"ך, מבוא, או מתי נבראו התנינים הגדולים,2004, עמ' 15–26
1 2  אריה איסר ומתניה זהר. (2010). והרעב כבד בארץ: שינויי אקלים והשפעתם על ההיסטוריה של ארצות המקרא, עמ' 24
↑  Robert Graves and Raphael Patai, "Hebrew Myths - Book Of Genesis", McGraw-Hill, 1964
1 2  Jacobsen, T. (1968). The battle between Marduk and Tiamat. Journal of the American Oriental Society, 88(1), 104–108.
↑  Noga Ayali-Darshan, The Storm-God and the Sea: The Origin, Versions, and Diffusion of a Myth throughout the Ancient Near East (English revised edition; ORA 37), Tübingen 2020
1 2 3  איילי-דרשן (2016), עמ' 17–20
1 2  Wyatt, Nicolas (2001-12-01). Space and Time in the Religious Life of the Near East. A&C Black. pp. 210–211. ISBN 978-0-567-04942-1.
↑  Tsumura, David Toshio (2022). "Chaos and Chaoskampf in the Bible: Is "Chaos" a Suitable Term to Describe Creation or Conflict in the Bible?". In Watson, Rebecca S.; Curtis, Adrian H. W. (eds.). Conversations on Canaanite and Biblical Themes Creation, Chaos and Monotheism. De Gruyter. pp. 253–281.
1 2 3  M. L. West, Indo-European Poetry and Myth, Oxford University Press, 2007, pp.238–279
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 263
1 2 3  איילי-דרשן (2016), עמ' 262-268
↑  איילי-דרשן (2016), עם' 56–55.
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 61–60
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 58–56
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 59
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 60–59
1 2  איילי-דרשן (2016), עמ' 62–60
↑  איתמר זינגר, "הספרות החתית", בתוך: צפורה טלשיר (ע.), ספרות המקרא: מבואות ומחקרים כרך שני: ספרות המקרא וספרות המזרח הקדום, יד יצחק בן צבי, 2011, עמ' 602 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
1 2  איילי-דרשן, (2016), עמ' 66–63
↑  לפירוט הקשר בין אל הסער, בפרט בעל צפון (המזוהה עם תשוב), לשניים או שלושה הרים עליהם הוא עומד (המזוהים כהר צפון=חֿזי והר נני=נמני), ראו: Meindert Dijkstra, The Weather-God on Two Mountains, Ugarit-Forschungen 23, 1991, עמ' 127–140
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 67–66
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 87
1 2  איילי-דרשן (2016), עמ' 92–67
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 96–94
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 122–121
↑  איילי-דרשן 2016, עמ' 100–97
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 147
↑  איילי-דרשן 2016, עמ' 107–101
↑  איילי-דרשן, (2016), עמ' 113–110
↑  איילי-דרשן, (2016), עמ' 280
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 123–119
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 126–124
↑  איילי־דרשן (2016), עמ' 138–127
↑  איילי-דרשן (2016) עמ' 146–143
↑  איילי-דרשן (2016) עמ' 149–146
↑  איילי־דרשן (2016), עמ' 23
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 36–33
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 25–24
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 32
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 51–46
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 31
↑  איילי־דרשן (2016), עמ' 45–40
1 2 3 4 5  איילי-דרשן (2016), עמ' 165
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 156
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 174–169
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 177–174
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 177–172
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 185–182
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 191–185
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 195–191
1 2  איילי-דרשן (2016), עמ' 156–154
1 2 3
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 206–205
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 226–223
↑  משה דוד קאסוטו, פירוש על ספר בראשית, ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 1970
1 2  איילי-דרשן (2016), עמ' 210–208
↑  משה דוד קאסוטו, "שירת העלילה בישראל", ספרות מקראית וספרות כנענית כרך א', ירושלים: מאגנס תשמ"ג (במקור פורסם ב-תש"ג-תש"ד – 1943), עמ' 90–62
1 2  יעקב קליין, עולם התנ"ך: איוב, "בכחו רגע הים", מלחמת האל הבורא בים ובעוזריו, עמ' 148–146
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 228–208
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 214–213
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 228–223
↑  ספר איוב, פרק מ"א, פסוק כ"ו
↑  ספר איוב, פרק מ"א, פסוקים כ"ג–כ"ד
↑  ספר איוב, פרק מ"א, פסוקים י"ז–כ"א
1 2  איילי-דרשן (2016), עמ' 244–240
↑  איילי-דרשן (2016), עמ' 249–244
↑  Mark Smith, The Ugaritic Baal Cycle: Volume I. Introduction with Text, Translation and Commentary of KTU 1.1-1.2, Brill, 1944. 347-348
↑  Hendel, Ronald. "The exodus as cultural memory: Egyptian bondage and the song of the sea." Israel's Exodus in Transdisciplinary Perspective. Springer, Cham, 2015. 65–77
↑  James D. G. Dunn (19 November 2003). Eerdmans Commentary on the Bible. Wm. B. Eerdmans Publishing. p. 859. ISBN 978-0-8028-3711-0.
↑  Charlesworth, James H. (2010). The Old Testament Pseudepigrapha. Peabody, Massachusetts: Hendrickson Publishers. pp. 625–627. ISBN 9781598564907. Retrieved 5 January 2021.
↑  Eerdmans commentary on the Bible, Grand Rapids, MI: W.B. Eerdmans, 2003, ISBN 978-0-8028-3711-0
↑  Stuckenbruck, Loren T. (2003). "Revelation". In Dunn, James D. G.; Rogerson, John William (eds.). Eerdmans Commentary on the Bible. Eerdmans. p. 1535. ISBN 978-0-8028-3711-0
הרמן גונקל
אלברט ט. קליי
ויליאם אולברייט
משה דוד קאסוטו
הנס גוסטב גיטרבוק
האל הכנעני בעל מוצג כשהוא דורך על גלי הים, ודוקר אותם בחנית בצורת ברק, בתבליט אבן שהתגלה בחפירות אוגרית.
אל הסערה סת על סירת האל רע בעולם התחתון, צד בחנית את הנחש עאפפ. פפירוס מצרי מתקופת השושלת ה-21, המאה ה-10 לפנה"ס לערך.
הרקלס הורג את ההידרה, ציור על כד יווני, המאה ה-6 לפנה"ס.
אל הסער האנטולי בתבליט חתי. בידו השמאלית הוא מחזיק ברק מסוגנן.
השוורים שרי וחורי – מובילי מרכבתו של תשוב. פסל חרס מן האימפריה החתית, המאה ה-16 לפנה"ס. כיום במוזיאון לתרבויות אנטוליות באנקרה.
שחזור מצבת השנה ה-400, שהקדיש רעמסס השני לסת בטאניס. סת נראה מצד שמאל בדמות האל הכנעני בעל, עם קרניים וסרט משתפל מכובעו.