stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1951 במדע
נולדו

23 בפברואר – שיגפומי מורי (Shigefumi Mori), מתמטיקאי יפני זכה במדליית פילדס
26 במרץ – קארל וימן, פיזיקאי אמריקני, חתן פרס נובל לפיזיקה (2001) על חלקו הדגמה ומחקר של עיבוי בוז-איינשטיין
14 באפריל – גרג וינטר (Gregory Winter), ביוכימאי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה (2018) על חלקו בפיתוח הטכניקה בשם Phage display המאפשרת שימוש בבקטריופאג'ים לזיהוי הרצף בגן המקודד לחלבון מסוים
21 באפריל – מייקל פרידמן, מתמטיקאי אמריקאי חתן מדליית פילדס בשנת 1986 על עבודתו בתחום השערת פואנקרה
15 במאי – פרנק וילצ'ק, הוא פיזיקאי תאורטיקן ומתמטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2004 על חלקו בהסבר אופיו של הכוח הגרעיני החזק
18 במאי – בן פרינחה, כימאי אורגני עוסק בננוטכנולוגיה מולקולרית ובזירוז הומוגני, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 2016, על חלקו בעיצוב וסינתזת מכונות מולקולריות
26 במאי – סאלי רייד, אסטרונאוטית האמריקאית, האישה האמריקאית ראשונה שטסה לחלל (נפטרה ב-2012)
25 ביוני – אווה באייר-פלוקיגר, מתמטיקאית שווייצרית,
26 באוגוסט – אדוארד ויטן, פיזיקאי אמריקאי, זכה במדליית פילדס
14 בספטמבר – דאנקן הולדיין, פיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה ב-2016 על חלקו בגילויים תאורטיים של מעברי פאזה טופולוגיים ופאזות טופולוגיות של חומר
30 בספטמבר – ברי מרשל, רופא אוסטרלי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2005 על חלקו בתגלית כי החיידק Helicobacter pylori הוא הגורם למרבית מקרי כיב הקיבה ודלקת הקיבה
11 בדצמבר – מזלן עותמן, אסטרופיזיקאית מלזית, עומדת בראש משרד האו"ם לענייני החלל החיצון משנת 1999
רדיה פרלמן, מהנדסת תוכנה ורשתות, יהודית-אמריקאית, התפרסמה בזכות המצאות חלוציות שפיתחה בתחום טכנולוגיית האינטרנט
נפטרו

22 בינואר – הארלד בוהר, מתמטיקאי דני (אחיו של הפיזיקאי נילס בוהר), (נולד ב-1887)
26 באפריל – ארנולד זומרפלד, פיזיקאי תאורטי, העמיד מספר גדול מאוד של תלמידים חתני פרס נובל (נולד ב-1868)
6 במאי – אלי קרטן, מתמטיקאי צרפתי, (נולד ב-1869)
ויליאם שוקלי
העקרונות של טלר-אולם לפצצת מימן
ארנסט וולטון
ג'ון קוקרופט
ארנולד זומרפלד
1944 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1944  במדע |  |
< · 1942 · 1943 — 1944 — 1945 · 1946 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1944.
V2, טיל בליסטי גרמני, העצם הראשון שיצר האדם שחצה את גבול החלל
אסטרונומיה

ג'ררד קאיפר מגלה שלטיטאן, ירח הגדול ביותר של שבתאי, יש אטמוספירה.
במהלך השנה בוצעו 6 שיגורים של טיל V-2 לטיסה תת-מסלולית ובכך החל חקר החלל באמצעות טילים.
הנדריק ואן דה הולסט (Hendrik van de Hulst) מנבא קיום של קו פליטה ממימן נייטרלי (קו ה-21 ס"מ), מחשב את תדירותו ומסביר את מקורו.
ביולוגיה

אוסוולד אייוורי (Oswald Avery) ושותפיו מפרסמים את תוצאות ניסוי איוורי-מקלאוד-מקארתי אשר הראה כי DNA הוא החומר האחראי לטרנספורמציה (התמרה) בחיידקים.
ארווין שרדינגר מפרסם את ספרו "מה הם חיים?" (?What Is Life) שדן בבסיס הפיזיקלי של טבעם של גנים והווה השראה לחלוצי הביולוגיה המולקולרית
טכנולוגיה

13 ביוני – שימוש מבצעי ראשון של טיל שיוט V-1 על ידי חיל האוויר הגרמני
8 בספטמבר – שימוש מבצעי ראשון של טיל בליסטי V-2 על ידי הגרמנים.
9 בדצמבר – טיסה ראשונה של מטוס Heinkel He 162 בעל מנוע סילון בגרמניה.
שימוש ראשון של שנורקל בצוללת
כימיה

גילוי אמריציום, יסוד כימי מס' 95 על ידי קבוצת המחקר של גלן תיאודור סיבורג.
פתרון של מודל איזינג דו-ממדי על ידי לארס אונסאגר.
סינתזה של כינין על ידי רוברט וודוורד וויליאם דורינג, ציון דרך בתחום הסינתזה הכימית כיוון שנערכה מתוך חקירה והבנה של מבנים וחוקים ברמה המולקולרית ולא בדרך של ניסוי וטעיה.
מדעי המחשב

7 באוגוסט – בניית מחשב הרווארד סימן 1 על ידי IBM. זה היה המחשב השני בעולם המתאים לתכנות.
מתמטיקה

ג'ון פון נוימן ואוסקר מורגנשטרן, מפרסמים את הספר תורת המשחקים וההתנהגות הכלכלית (Theory of Games and Economic Behavior), ראשיתה של תורת המשחקים כתחום עצמאי
רפואה

המצאת צנתר חד-פעמי לשימוש בתהליך צנרור קנה על ידי רופא אמריקאי בשם דוד שרידן.
הנס אספרגר מתאר את תסמונת אספרגר
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – איזידור אייזק רבי, ארצות הברית, על שיטת התהודה למדידת התכונות המגנטיות של גרעינים אטומיים
פרס נובל לכימיה – אוטו האן, גרמניה, על גילוי הביקוע של גרעינים כבדים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הרברט ספנסר גסר, יוסף ארלנגר, ארצות הברית, על האותות החשמליים העצביים.
נולדו

6 בינואר – רולף מ. צינקרנגל (Rolf M. Zinkernagel), אימונולוג שווייצרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1996 על חלקו בגילוי הדרך בה מערכת החיסון מזהה תאים נגועים בווירוסים ומשמידה אותם.
12 בפברואר – ג'ים גריי (Jim Gray), מדען מחשב אמריקאי, חתן פרס טיורינג (1998), על תרומתו למחקר בסיסי נתונים וניהול תנועות ועל הובלת תהליכים טכניים ביישום והפעלה של מערכות
7 במרץ – מייקל רוֹסבּאש, גנטיקאי וכרונוביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2017 על חלקו בגילוי המנגנון המולקולרי המשפיע על השעון הביולוגי.
20 במרץ – ארווין נהר, ביופיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1991 על חלקו בפיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא, ומאפשרות לימוד תכונותיהם.
7 באפריל – מקוטו קובאיאשי, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1993 על חלקו בגילוי מקור הסימטריה השבורה שחוזה את קיומן של לפחות שלוש משפחות של קווארקים בטבע.
1 ביוני – חיים בְּרֵזִיס מתמטיקאי צרפתי-יהודי, העוסק באנליזה פונקציונלית ובמשוואות דיפרנציאליות חלקיות.
5 ביוני – ויטפילד דיפי, קריפטוגף אמריקאי, מחלוצי ההצפנה בשיטת מפתח ציבורי, חתן פרס טיורינג לשנת 2015.
6 ביוני – פיליפ א. שארפ (Phillip Allen Sharp), כימאי וגנטוקאי אמריקאי, עוסק בביולוגיה מולקולרית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1993 על חלקו בגילוי תהליך השחבור של mRNA, מהות האינטרונים בגן, והאופן בו רצף DNA מסוים יהיה אחראי לסינתזה של חלבונים שונים.
22 ביוני – ז'ראר מורו, מדען צרפתי, חלוץ במחקר תחומי הנדסת החשמל והלייזר, וחתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2018, על חלקו בפיתוח טכנולוגיה לייצר הבזקי אור קצרים וחזקים מאוד (Chirped pulse amplification).
13 ביולי – ארנה רוביק, ממציא, פסל ופרופסור לאדריכלות הונגרי, זכה לפרסום עולמי בשל המצאת הקובייה ההונגרית ב-1974.
3 באוקטובר – פייר דלין (Pierre Deligne), מתמטיקאי בלגי חתן מדליית פילדס ב-1978.
21 באוקטובר – ז'אן-פייר סובאז', כימאי אי-אורגני, מומחה בקומפלקסים, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 2016 על חלקו במחקר פורץ דרך בכימיה סופרא מולקולרית ושימוש ננוטכנולוגי במכונה מולקולרית.
16 באוקטובר – אליזבת לופטוס, פסיכולוגית קוגניטיבית אמריקנית ממוצא יהודי, התפרסמה כחוקרת הזיכרון האנושי ובפרט מהימנות הזיכרון לטווח ארוך.
28 בדצמבר – קארי מוליס, ביוכימאי אמריקני, ממציא ה-PCR, טכניקה מרכזית בביולוגיה מולקולרית שמאפשרת יצירת עותקים רבים של קטעי DNA ספציפיים.n
נפטרו

23 בפברואר – ליאו בקלנד (Leo Baekeland), כימאי אמריקני ממוצא בלגי, ממציא הבקליט (נולד ב-1863)
6 במרץ – ארנסט כהן (Ernst Cohen), כימאי הולנדי, יהודי, ידוע בעיקר על עבודתו על האלוטרופיה של מתכות, פולימורפיזם של יסודות ותרכובות ואלקטרוכימיה, נרצח בתאי הגזים של אושוויץ (נולד ב-1869)
29 במרץ – גרייס צ'יזהולם יאנג (Grace Chisholm Young), מתמטיקאית אנגליה, האישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור במתמטיקה בגרמניה (גטינגן), עבודותיה הראשונות פורסמו תחת שמו של בעלה (נולדה ב-1868)
23 באוקטובר – צ'ארלס גלובר ברקלה, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1917, על גילוי קרינת הרנטגן האופיינית ליסודות (נולד ב-1877)
2 בנובמבר – תומאס מידג'לי, ממציא אמריקאי, שתי המצאותיו העיקריות היו הגילוי שתוספת של עופרת לבנזין משפרת את ביצועיו, ושיפור גז הפריאון ויישומו כחומר קירור במתקנים כמו מקררים ומזגנים, השתתף בהונאה, בכך שהעלים ביודעין מהציבור את השפעותיו המזיקות והקטלניות של תוסף העופרת (נולד ב-1889)
22 בנובמבר – ארתור אדינגטון, אסטרופיזיקאי בריטי, גילה את הקשר בין מסה לבהירות של כוכבים, פעל לקידום והסבר של תורת היחסות (נולד ב-1882)
לא ידוע – אוז'ן בלוק (Eugene Bloch), פיזיקאי צרפתי, יהודי, עסק בהסבר האפקט הפוטואלקטרי ובעל תרומה משמעותית בפיתוח הטכניקה הספקטרוגרפית, נשלח למחנה ריכוז על ידי הגסטפו (נולד ב-1878)
מקורו של קו ה-21 ס"מ, בהבדל בין שני מצבי ספין אפשריים של האלקטרון באטום מימן
טרנספורמציה בחיידקים הפכה כלי חשוב במחקר הגנטי
ג'ון פון נוימן
אוטו האן
ארנסט כהן
ארתור אדינגטון
אמיר חרש

| --- | --- |

 לידה:  1981 (בן 43 בערך) רמת גן, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  תל אביב-יפו 
 
אמיר חרש (נולד ב-1981) הוא סופר ישראלי ומרצה לספרות.
קורות חיים

אמיר חרש נולד וגדל ברמת גן, גר בתל אביב יחד עם זוגתו הסופרת דנה שוופי.
השכלה אקדמית

2004-2008 - התוכנית הבין תחומית לתלמידים מצטיינים על שם דב לאוטמן, אוניברסיטת תל אביב.

2008-2010 - תואר שני בפסיכולוגיה קוגניטיבית, אוניברסיטת תל אביב. בהצטיינות יתרה.
תזה בנושא "עיוורון קשבי ומודעות פנומנולוגית" בהנחיית פרופסור דומיניק לאמי.

2012-2020 - דוקטורט באוניברסיטת תל אביב, החוג למדעי התרבות. תזה בנושא "קשב, הערכה אסתטית ורעש סמנטי בקריאה של טקסט ספרותי". מנחה: פרופסור ישעיהו שן.

2022-2024 - פוסט דוקטורט. אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, החוג לספרות עברית. מחקר העוסק באופן שבו קוראים עכשוויים קוראים בשירת ימי הביניים. מנחה: פרופ' חביבה ישי.
תחומי עניין

מחקר אמפירי וקוגניטיבי של קריאת ספרות. קשב. מעקב אחרי תנועות עיניים. רעשים, כשלים ותקלות במהלך קריאת ספרות. אסתטיקה אמפירית. מדע בדיוני. אימה בספרות, בקולנוע ובתרבות, ספרות פוסט אפוקליפטית, ספרות בלשית. כתיבה נאו-מיתולוגית. שירה מדוברת. פנזינים. פרפורמנס מבוסס טקסט.
ספריו שראו אור

יתבטל העולם - רומן בלשי, כתר (2013). עריכה: יערה שחורי
ברונז – פנטזיה כנענית, כתר (2019). עריכה: אלי הירש
אימה בראשון מערב, עם עובד (2023). עריכה: תמר הוכשטטר
הבלשייה 1 - תעלומות מלון נוף לחוף, עם עובד (2024). עריכה: תמר הוכשטטר
הוראה

אוניברסיטת תל אביב, 2024-2017:

- שפת הפחד: אימה בספרות בתרבות ובמיתולוגיה.

- עריכה עצמית ומשוב עמיתים.

- קשב לספרות: מבט קוגניטיבי על קריאה ספרותית.

בית הספר לאמנויות המילה, ירושלים, 2024-2019:

- ספרות במעבדה.
עריכה

בּוּ! כתב עת לאימה בספרות בקולנוע ובתרבות. עורך ראשי יחד עם דנה שוופי. הוצאת ״אוטופיה״.
בדיבור - הוצאה לאוזן. עורך ראשי. הוצאה לספרים קוליים מבית ״פואטרי סלאם ישראל״.
מפרסומיו הספרותיים

מסיבת התה של החייזרים. בתוך: "אדם צעיר - ירחון לילדות ולילדים״, גיליון "מסיבת תה", (נובמבר 2024).
מסע בין עיטושים. בתוך: "אדם צעיר - ירחון לילדות ולילדים״. גיליון "אפצ'י" (ינואר 2024).
אמיר חרש, שירים | חֶרֶשׁ אֵשֵׁב רָכוּן לְפִנְקָסִי וְלֹא אֶכְתֹּב, באתר הארץ, 21 ביוני 2023
בחורף. בתוך: גרנטה (2023).
שירי מחווה ליהודה עמיחי. בתוך: ״מאזניים - דו ירחון לספרות״, (גיליון אמונה, 2022).
ביקורות מאת אמיר חרש, מעלה (2021-2022)
שירי סגר שלישי. שלושה שירים. בתוך: המוסך, מוסף ספרות (2021).
הפגנה. גרנטה (2021)
פתאום עברה הפגנה ולך יש זמבורה בתיק. מקבץ שירים. בתוך: ״תרבות וספרות״ (עיתון ״הארץ״, 2020).
הארמון / הכלב שרצה להרוס את העולם, שני סיפוריo קצרצרים לילדים. בתוך: ננופואטיקה, הוצאת מקום לשירה. (גיליון 12, 2017).
פרפורמנס

כתבן א': 2024-2013. מייצג ספרותי לקהל מצומצם: כתיבה מותאמת אישית במכונת כתיבה במרחב הציבורי.
גילדת הכתבנים עם מפונים: 2024-2023. מפגשי הקשבה וכתיבה עבור מפונים מהדרום ומהצפון, ועבור הצוותים הטיפוליים והחינוכיים שתומכים בהם.
פואטרי סלאם ישראל: 2024-2014. השתתפות ככותב-מופיע בערבי השירה המדוברת של פואטרי סלאם ישראל שנערכו בירושלים, תל אביב, חיפה ובאר שבע.
סקירות וביקורות

על תעלומות מלון נוף לחוף: מור פוגלמן דבורקין, לימבו אינסופי של תלישות, אי-ודאות, כאבים וזיכרונות, באתר ynet, 2 באוקטובר 2024
שירי לב-ארי, "רציתי שהילדים המפונים ירגישו שקרה להם משהו מיוחד", באתר כלכליסט, 30 בספטמבר 2024
מעין רוגל, "לא צריך לרחם על הילדים. צריך להגן עליהם מהחיים, לא מנראטיבים", באתר ישראל היום, 30 בנובמבר 2023
עופרה רודנר, "אימה בראשון מערב": אפוקליפסה מתוצרת הארץ על זומבים, מפלצות וג'וקים, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2023
מור פוגלמן דבורקין, מי מפחד מספרי אימה, באתר ynet, 20 באוקטובר 2023
על הספר ברונז: עדן יואל, ‏הנביא הראשון, באתר ‏מאקו‏, 10 בספטמבר 2019
על הספר ברונז: צור ארליך, השתעשעות ברוח קדומים, מקור ראשון, אוגוסט 2019
שני מויאל, ‏בבוקר הוא כותב דוקטורט, בערב מכתבי אהבה לעוברי אורח, באתר "Time Out ישראל", 30 ביוני 2019
על יתבטל העולם: שרי שביט, אמיר חרש: "המציאות אינה בז'אנר הריאליזם", באתר ynet, 23 באפריל 2013
המיליונר, רב־המלצרים והרצח במלון, באתר מעלה, דצמבר 2024, על "מלון גרנד בבילון" מאת ארנולד בנט
הערות שוליים

↑  פרק ראשון באתר "עברית"
↑  דף כתב העת "בו!" באתר הספרייה הלאומית
↑  אתר בדיבור - הוצאה לאוזן
↑  בחורף - גְרַנְטָה, באתר גְרַנְטָה, ‏27 ביולי 2023
↑  הַמּוּסָךְ - מוסף לספרות, שירה | טורנדו מתקרב לבית, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 20 באוקטובר 2021
↑  הפגנה - גְרַנְטָה, באתר גְרַנְטָה, ‏29 בינואר 2021
↑   אמיר חרש, שירים | פִּתְאוֹם עָבְרָה הַפְגָּנָה וְלָךְ יֵשׁ זַמְבּוּרָה בַּתִּיק, באתר הארץ, 5 בינואר 2021
↑  בין היתר עבור מפונים מיד מרדכי, בארי, שדרות, חולית, מפלסים, נירים, ניר עוז, מועצה אזורית אשכול, מועצה אזורית שער הנגב, גבולות ואופקים
↑  הביקורת מיפעת מידע תקשורתי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007366145405171  ISNI: 0000 0004 1004 8155  LCCN: no2013072094  VIAF: 304300875   WorldCat (עם VIAF): 304300875
1948 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1948  במדע |  |
< · 1946 · 1947 — 1948 — 1949 · 1950 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
כנס סולווה ה-8
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1948.
אסטרונומיה

16 בפברואר – ג'ררד קאיפר מגלה את מירנדה, הירח הפנימי ביותר מבין ירחיו העיקריים של אורנוס
ביולוגיה

7 באוגוסט – איסור על הוראה ומחקר של חוקי התורשה של מנדל בברית המועצות אשר מקדמת את התורה הלא מבוססת והשגויה של טרופים ליסנקו באשר להורשת תכונות נרכשות
5 באוקטובר – בכינוס בפונטנבלו הוחלט על הקמת האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN)
20 בנובמבר – גילוי מחדש של עוף הטאקאהה, שנחשב זן שנכחד במשך 50 שנה אולם לאחר חיפוש שתוכנן בקפידה התגלה מחדש על ידי ג'פרי אורבל ליד אגם טה אנאו באי הדרומי של ניו זילנד
טכנולוגיה

תקליט אריך-נֶגֶן19 ביוני – הצגת תקליט אריך-הנגן במהירות 33.3 על ידי חברת קולומביה.
חקר החלל

בארצות הברית בוצעו 13 שיגורים של טיל V-2 לטיסה תת-מסלולית.
17 בספטמבר – בברית המועצות בוצע שיגור ראשון של טיל R-1 לטיסה תת-מסלולית. בהמשך בוצעו עוד 7 שיגורים.
הרמן בונדי, תומאס גולד ופרד הויל מציגים את מודל המצב היציב המהווה מודל מתחרה למפץ הגדול
ג'ורג' גאמוב מנבא את קיומה של קרינת הרקע הקוסמית
מדעי המחשב

נורברט וינר מפרסם את ספרו "קיברנטיקה" (Cybernetics or Control and Communication in the Animal and the Machine)
קלוד שאנון, אבי תורת האינפורמציה, מפרסם מאמר "תאוריה מתמטית של התקשורת"
21 ביולי – הפעלת המכונה הניסיונית קטנת המידות של מנצ'סטר, מחשב ראשון ששומר תוכנה ונתונים בזיכרון גישה אקראית.
מדעי כדור הארץ

5 באוקטובר – הקמת IUCN.
3 בנובמבר – צלילה ראשונה של בתיסקף.
פיזיקה

ביסוס האלקטרודינמיקה הקוונטית על ידי ריצ'רד פיינמן, ג'וליאן שווינגר, שינאיצ'ירו טומונאגה ופרימן דייסון
פיתוח הרעיון של אינטגרלי מסלול על ידי ריצ'רד פיינמן, אמצעי להבנה של מכניקת הקוונטים
הנדריק קזימיר מנבא את קיומו של אפקט קזימיר, משיכה בין שני מוליכים אף שאינם טעונים במטען חשמלי
כנס סולווה ה-8 - חלקיקים אלמנטריים
רפואה

7 באפריל – נוסד ארגון הבריאות העולמי
5 ביולי – שירות הבריאות הלאומי (NHS), ארגון המספק טיפול רפואי אוניברסלי ללא תשלום, מתחיל לפעול בממלכה המאוחדת
ברנארד ברודי וג'וליוס אקסלרוד מסבירים את מנגנון הפעולה של פרצטמול כחומר משכך כאבים יעיל וללא תופעות לואי.
הפסיכולוג ברטרם פורר מדגים את אפקט פורר, הנטייה של אדם לקבל תאורי אישיות חיוביים כלליים המתייחסים כביכול אליו באופן אישי
דוח קינסי, "התנהגות מינית בזכר האדם" יוצא לאור בארצות הברית
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – פטריק בלקט, בריטניה, על קידום שיטת תא הערפל של וילסון, ועל התגליות שנעשו בעזרתו בתחום של פיזיקה גרעינית וקרינה קוסמית
פרס נובל לכימיה – ארנה וילהלם קאורין טיסליוס, על מחקרו בתחום האלקטרופורזה ואנליזת ספיחה
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – פאול הרמן מילר, שווייץ, על גילוי יעילות הדי די טי כחומר הדברה.
נולדו

28 בינואר שמעון אוּלמן, מדען מחשב ישראלי, חתן פרס ישראל (2015). מחקרו מתמקד בראייה באדם ובמכונה, ומשלב בין חקר המוח למדעי המחשב וליישומים תעשייתיים
30 בינואר – אקירה יושינו, כימאי יפני, חתן פרס נובל לכימיה (2019), על פיתוח סוללת יוני ליתיום
12 בפברואר – ריימונד קורצווייל, ממציא, עתידן וסופר אמריקאי יהודי, חלוץ בתחומי זיהוי תווים אופטי (OCR), זיהוי קול ונושאים אחרים הקשורים לבינה מלאכותית
28 בפברואר – סטיבן צ'ו, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1997 על פיתוח שיטות לקירור ולכידת אטומים בעזרת קרני לייזר, כיהן כמזכיר האנרגיה של ארצות הברית בשנים 2009–2013
2 במרץ – אנדריי לינדֶה, פיזיקאי וקוסמולוג אמריקאי (סובייטי בעברו) ממוצא יהודי, התמחה בפיזיקת חלקיקים ובקוסמולוגיה
9 במרץ – לסלו לובאס, מתמטיקאי הונגרי הידוע בעיקר בזכות עבודותיו בקומבינטוריקה, חתן פרס וולף לשנת 1999 ופרס גדל לשנת 2001
30 באפריל – רוברט טרג'אן, מדען מחשב אמריקאי עוסק בתורת הגרפים, באלגוריתמים ובמבני נתונים, חתן פרס טיורינג לשנת 1986
22 במאי – דייוויד לוי, אסטרונום יהודי-קנדי, מגלה אסטרואידים ושביטים רבים, פעיל בהנגשת האסטרונומיה והמדע לציבור
28 ביוני – קנת' אלן ריבט, מתמטיקאי אמריקאי, עוסק בגאומטריה אלגברית ותורת המספרים האלגברית, לזכותו נזקפת סלילת הדרך אל הוכחתו של אנדרו ויילס למשפט האחרון של פרמה
14 ביולי – קן מילר, הוא ביולוג תא וביולוג מולקולרי אמריקני, תחום מחקרו העיקרי הוא המבנה והתפקוד של קרום התא
7 באוגוסט – ג'יימס אליסון, אימונולוג אמריקני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2018 על תרמתו לגילויים בתחום הטיפול בסרטן באמצעות אימונותרפיה
10 בספטמבר – צ'ארלס סימוני, מהנדס תוכנה אמריקאי ממוצא הונגרי
5 בנובמבר – ויליאם פיליפס, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1997 על פיתוח שיטות לקירור ולכידת אטומים בעזרת קרני לייזר
26 בנובמבר – אליזבת בלקברן, ביולוגית אמריקאית ילידת אוסטרליה, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2009, על חלקה במחקר על הטלומר, אזור הקצה של הכרומוזומים ביצורים איקריוטיים
12 בדצמבר – אליהו רִיפְּס, מתמטיקאי ישראלי, ידוע בזכות מחקריו בתורת החבורות הגאומטרית ובשל עבודתו על הצופן התנ"כי
30 בדצמבר – רנדי שקמן, ביולוג יהודי אמריקאי, חוקר ביולוגיה של התא, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2013) על חלקו בגילוי המנגנון השולט על תנועת הבועיות, כלי מרכזי להעברת חומרים בתאי הגוף
1948 – משה אורן, ביוכימאי ישראלי, עוסק בחקר מחלת הסרטן, חתן פרס ישראל לשנת 2008
נפטרו

20 בינואר – ארנְסט הרצפלד, ארכאולוג גרמני ממוצא יהודי, מומחה לתולדות איראן (נולד ב-1879)
30 בינואר – אורוויל רייט, מחלוצי התעופה (נולד ב-1871)
12 במרץ – אנטואן לקרואה, מינרלוג וגאולוג צרפתי (נולד ב-1863)
10 ביוני – גוסטב גימזה, כימאי ובקטריולוג גרמני, זכור בעיקר בעקבות פיתוח תמיסת הצבע המכונה צביעת גימזה, המשמשת לצביעת תאי דם ומאפשרת אבחון היסטופתולוגי וציטוגנטי (נולד ב-1867)
17 בספטמבר – רות בנדיקט, אנתרופולוגית אמריקנית, (נולדה ב-1887)
9 באוקטובר – ג'וזף ודרברן, מתמטיקאי סקוטי מן החוקרים המובילים בדורו באלגברה מודרנית, (נולד ב-1882)
11 באוקטובר – אנדרי בלוך, מתמטיקאי צרפתי שעסק באנליזה מרוכבת (נולד ב-1893)
24 באוקטובר – צ'ארלס מורלי וניון (נולד ב-1878) היה פרוטוזואולוג (פרוטיסטולוג) ומומחה אנגלי לרפואה טרופית
8 בדצמבר – קרל ואצינגר, ארכאולוג גרמני, חוקר ארץ ישראל ובמיוחד בתי כנסת בגליל (נולד ב-1877)
פני הקרח של מירנדה, צילום מהגשושית וויאג'ר 2, 1986
קלוד שאנון
ריצ'רד פיינמן
פטריק בלקט
אורוויל רייט
ג'וזף ודרברן
פרו בונו

פְּרוֹ בּוֹנוֹ הוא ביטוי, שמקורו בשפה הלטינית, ופירושו "לטובת הציבור" (pro bono publico). הביטוי משמש לתיאור מתן שירות מקצועי ללא תמורה או בתמורה סמלית, מעין שירות לציבור.
שימוש בביטוי זה שכיח בהקשר ייעוץ וייצוג משפטי. לעיתים מקימים משרדי עורכי הדין הגדולים מחלקות מיוחדות שבאמצעותן מנוהלת פעילות הפרו בונו של המשרד. למשרדים קטנים יותר קיימות חלופות שונות לקיום פעילות זו. בישראל הוקם לצורך כך פרויקט "שכר מצווה" שמפעילה לשכת עורכי הדין. יש מסגרות בינמשרדיות עצמאיות הפועלות לצורך זה (למשל, מרכז השופט חיים כהן).
דוגמה נוספת ניתן למצוא בענף הפרסום, עת משרדי פרסום גדולים יוצאים מדי פעם בקמפיינים חברתיים ללא תמורה ואף רוכשים מדיה פרסומית מכספם על מנת לקדם נושאים שעומדים על הפרק כמו למשל בישראל מבצע/מסע-הסברה למען החזרת חטופים או למען ניצולי שואה.
1933 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1933  במדע |  |
< · 1931 · 1932 — 1933 — 1934 · 1935 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
כנס סולווה ה-7
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1933.
אסטרונומיה

נוסדה החברה הבריטית הבין-כוכבית
פריץ צוויקי מחשב את המסה הכוללת של צביר הגלקסיות קומה ומשער כי קיים חומר אפל
ולטר באדה (Walter Baade) ופריץ צוויקי מסבירים את תופעת הפיצוצים הזוהרים שנצפים בחלל בעזרת השערה המניחה כי כוכב זקן קורס תחת כוחות הכבידה שלו והופך לכוכב נייטרונים, להתפרצות הם קראו סופרנובה.
סר ארתור אדינגטון מפרסם את ספרו: The Expanding Universe: Astronomy's 'Great Debate', 1900–1931 בקיימברידג'
ארכאולוגיה

תחילת חפירות באזור העי, עיר מתקופת הברונזה בארץ ישראל
גילוי מארי, עיר מרכזית מהאלף השלישי לפנה"ס, כיום תל חרירי, על גדתו המערבית של נהר הפרת בסוריה
תחילת חפירות בתל ארפאצ'ייה, אתר מהתקופה הנאוליתית בפרוורי העיר מוסול בעיראק, על ידי הארכאולוג הבריטי מקס מלוואן וג'ון רוז (John Cruikshank Rose) מבית הספר הבריטי לארכאולוגיה בעיראק
רומן גירשמן מתחיל חפירות בטפה סיאלק (Tepe Sialk) שבאיראן בראש משלחת מטעם מוזיאון הלובר
גילוי דוגמאות ראשונות של אמנות סלע בטאסילי נאג'ר שבמדבר סהרה במזרח אלג'יריה
טכנולוגיה

ינואר - מחילה הבניה של גשר שער הזהב, גשר תלוי המחבר בין שני קצותיו של מצר "שער הזהב", נתיב הכניסה למפרץ סן פרנסיסקו מהאוקיינוס השקט, עד 1964 היה המפתח שבין המגדלים הארוך ביותר מבין הגשרים התלויים
אדווין ארמסטרונג, ממציא אמריקאי, רושם פטנט על המצאתו אפנון התדר (שידורי רדיו FM) המודרני
יוני – צוות חוקרים מ-RCA בראשות ולדימיר זבוריקין (Vladimir K. Zworykin) מפעיל מצלמת טלוויזיה מעשית ראשונה מבוססת על שפופרת קרן קתודית
כימיה

גילברט ניוטון לואיס הצליח לבודד מים כבדים בתהליך אלקטרוליזה
חברת רואם והס (Rohm and Hass) מוציאה לשוק זכוכית אקרילית (פלקסיגלס)
מתמטיקה

פרסום ספר בנושא הסתברות של אנדריי קולמוגורוב, הספר עומד ביסוד תורת ההסתברות המודרנית
דייוויד צ'אמפרנאוונה (David Champernowne), מגדיר את קבוע צ'אמפרנאוונה, מספר טרנסצנדנטי ממשי, ראשון בסדרה שהוגדרה על ידו
אלפרד האר (Alfréd Haar), מציג את מידת האר
סטנלי סקיוז מציג את מספר סקיוז
פיזיקה

אנריקו פרמי מפתח תאוריה להסבר של התפרקות בטא, התאוריה מנבא את קיומו של הנייטרינו ושל הכוח הגרעיני החלש
ניסוח נוסחת לנדאו-זנר (Landau–Zener formula)
וולטר מייסנר (Meißner) ורוברט אוכסנפלד (Ochsenfeld) מדגימים דיאמגנטיות מושלמת בעל-מוליך מתחת לטמפרטורת מעבר הפאזה שלו. התופעה נקראת אפקט מייסנר
פיתוח תאוריית מעבר פאזה על ידי לב לנדאו.
12 באוגוסט – לאו סילארד פיתח רעיון של תגובת שרשרת גרעינית
כנס סולווה ה-7 התכנס בבריסל בראשותו של פול לנז'בן, נושא הכנס מבנה ותכונות של גרעין האטום
רפואה

שימוש באינסולין להשגת קומה כתוצאה מהיפוגליקמיה לשם טיפול בחולי סכיזופרניה
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - ארווין שרדינגר, פיזיקאי אוסטרי, פול דיראק, פיזיקאי בריטי - על גילוי צורות מועילות חדשות של התורה האטומית.
פרס נובל לכימיה - לא הוענק.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - תומאס האנט מורגן, ביולוג אמריקאי, על גילוי התפקיד של הכרומוזומים בתורשה
נולדו

23 במרץ – פיליפ זימברדו, פסיכולוג אמריקאי, ביצע את ניסוי הכלא של סטנפורד ב-1971
1 באפריל – קלוד כהן-טנוג'י, פיזיקאי יהודי-צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה, לשנת 1997 על פיתוח טכניקה לקירור ולכידה של אטומים באמצעות לייזר. אחד החוקרים הבולטים בתחום האופטיקה הקוונטית
26 באפריל – ארנו אלן פֶּנזיאס, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1978 על גילוי קרינת הרקע הקוסמית
3 במאי – סטיבן ויינברג, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1979 על חלקו בנושא השילוב בין הכוח האלקטרומגנטי לבין הכוח הגרעיני החלש ותרם בכך לגילוי הכוח האלקטרו-חלש
6 ביוני – היינריך רורר (נפטר ב-2013), פיזיקאי שווייצרי חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1986 על חלקו בפיתוח מיקרוסקופ מנהור סורק
9 ביולי – אוליבר סאקס (נפטר ב-2015), נוירולוג וסופר מדע פופולרי בריטי-אמריקאי יהודי
14 באוגוסט – ריכרד ארנסט, כימאי פיזיקלי שווייצרי, חתן פרס נובל לכימיה על תרומותיו לפיתוח ספקטרוסקופיית NMR ברזולוציה גבוהה
15 באוגוסט – סטנלי מילגרם (נפטר ב-1984), פסיכולוג אמריקאי יהודי, אחד מאבות הפסיכולוגיה החברתית, ערך את ניסוי מילגרם לבדיקת השפעת הסמכות על האדם, אבן דרך בפסיכולוגיה החברתית
23 באוגוסט – רוברט קורל, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 1996 על גילוי הפולרן, מבנים אלוטרופיים של פחמן
2 באוקטובר – ג'ון גרדון, ביולוג בריטי, עוסק בביולוגיה התפתחותית, חתן פרס נובל לרפואה ופיזיולוגיה ב-2012 על חלקו בגילוי האפשרות לשיבוט תא בוגר
4 באוקטובר – פיטר מנספילד (נפטר ב-2017), פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2003 על גילויו ופיתוחיו בנוגע למכונת ה-MRI (דימות תהודה מגנטית)
4 בנובמבר – צ'ארלס קואן קאו (נפטר ב-2018), חוקר בתחום הנדסת חשמל וחלוץ בתחום השימוש בסיבים אופטיים בהנדסת מערכות תקשורת, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2009
3 בדצמבר – פול קרוצן (נפטר ב-2021), כימאי הולנדי, חתן פרס נובל בכימיה לשנת 1995 על חלקו במחקר על כימיה אטמוספירית, ובפרט הידלדלות שכבת האוזון