stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף קמינסקי
הערות שוליים

↑  יהויכין סטוצ'בסקי, זכרונות – קורות חייו של מוסיקאי יהודי: (חיים בלי פשרות), תל אביב: ספרית פועלים, תשל"ח 1977, עמ' 210.
↑  יוסף קמינסקי באתר חברה קדישא ת"א–יפו; יוסף קמינסקי – למנוחות, דבר, 17 באוקטובר 1972.
↑  סקירה קצרה: משה ברונזפט, בתזמורת הפילהרמונית הארץ-ישראלית, דבר, 10 בינואר 1947; משה ברונזפט, סיכום העונה של התזמורת הארץ-ישראלית, דבר, טור 2, 30 במאי 1947.
↑  ר. עזריה, לילה לילה | יוסף קמינסקי, מעריב, טור 2, 28 בפברואר 1954.
↑  יוסף גרינטל ויוסף קמינסקי זכו בפרס אנגל תש"ט, דבר, 19 באפריל 1949; משה גורלי, "פרס אנגל" לי. קמינסקי וי. גרינטל, דבר, 13 במאי 1949.
↑  פרס אנגל לקמינסקי, סתר וגולינקין, מעריב, 12 במאי 1954; פרס אנגל תשי"ד, דבר, 14 במאי 1954; 2 קומפוזיטורים ומנצח גולינקין חתני פרס אנגל, הצופה, 14 במאי 1954.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284204105171  PLWABN: 9810683311805606  BnF: cb163733533 (data)  GND: 134889053  ISNI: 0000 0003 7013 4955  LCCN: n84028500  MusicBrainz: 24bbb3fe-05f6-4b24-8b2c-04c8a23766e8  NTA: 09681697X  RERO: 02-A024310206  VIAF: 241285759   WorldCat (עם VIAF): 241285759
י"ז בניסן

י"ז בניסן הוא היום השבעה עשר בחודש השביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש הראשון 
למניין החודשים מניסן. י"ז בניסן לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
חגים ואירועים

היום השני של ספירת העומר
היום השני של חול המועד פסח (בחו"ל, היום הראשון)
בארץ ישראל החל מליל זה מותר לאכול לחם קלי וכרמל מתבואה חדשה
אירועים היסטוריים

ה'תרע"ה – מוקם גדוד נהגי הפרדות, גדוד מתנדבים יהודים שעזר לבריטניה במהלך מלחמת העולם הראשונה.
ה'תשט"ז – לאחר 15 חודשי שבי חוזרים לישראל ארבעת חברי חולית חטיבת גולני שנותרו בחיים לאחר שנפלו בשבי הסורי, בתמורה ל-41 שבויים סוריים. חבר החוליה החמישי, אורי אילן, התאבד בשבי.
ה'תשמ"ו – אסון צ'רנוביל: ליבת הכור הגרעיני מותכת וגורמת לפיצוץ שהורס את כיפת הכור ומפזר חומרים רדיואקטיביים במערב ברית המועצות ומדינות שכנות.
ה'תשפ"ג – פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור
נולדו

ה'תרס"ב – משה ציפר, פסל ישראלי (נפטר ב-1989)
ה'תשי"א – רון רובין, מרצה וחוקר של היסטוריה אמריקנית מודרנית
ה'תשכ"ה – גדי טאוב, היסטוריון, סופר ועיתונאי ישראלי
ה'תשכ"ו – צביקה הדר, שחקן ומנחה ישראלי
ה'תשכ"ז – אקי אבני, שחקן ומנחה טלוויזיה ישראלי
ה'תשכ"ז – שמחה ברבירו, שחקן ומדבב ישראלי
ה'תשל"א – אייל גולן, זמר ישראלי
ה'תשל"ז – יוני ארליך, שחקן טניס ישראלי
ה'תשמ"ב – עמית סגל, עיתונאי ישראלי והכתב הפוליטי של ערוץ 12
ה'תשס"א – נועה קירל, זמרת ורקדנית ישראלית
נפטרו

ה'תרי"ב – הרב יהודה ביבאס, רב בקורפו ומחבר הספר "אנשי חיל".
ה'תרמ"ג – רבי ישראל נח שניאורסון, מהרי"ן מניעז'ין, בנו הרביעי של הצמח צדק מליובאוויטש.
ה'תרמ"ה – רבי יצחק טברסקי, מייסד חסידות סקווירא (נולד ב-ה'תקע"ב).
ה'תשל"ה – רבי משה מרדכי השיל, האדמו"ר השלישי בשושלת קופיטשניץ
ה'תשמ"ג – רבי מאיר אבוחצירא, הבבא מאיר, מקובל, בנו הבכור של הבבא סאלי (נולד ב-ה'תרע"ז).
ה'תשס"ט – רבי יהודה שפירא, פוסק הלכה וראש כולל חזון איש (נולד ב-ה'תרפ"ד).
ה'תש"ף – הרב שמואל חפר, היה יו"ר מכללת בית רבקה בכפר חב"ד
ט"ז בניסן – י"ח בניסן
ניסן
י"ז באלול

י"ז באלול הוא היום השבעה עשר בחודש השנים עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש השישי 
למניין החודשים מניסן. י"ז באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה.
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום טוב במגילת תענית על עזיבת הרומאים את ירושלים
תענית צדיקים על שמתו במגפה המרגלים מוציאי דיבת הארץ רעה בשנת ב'תמ"ט (שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף ב', לפי גרסאות מסוימות במגילת תענית בתרא).
אירועים היסטוריים ביום זה

ה'תרצ"ה – הוחלו בגרמניה חוקי נירנברג, המפלים לרעה את יהודי גרמניה, ושוללים את אזרחותם
ה'תרצ"ט – יום פרוץ מלחמת העולם השנייה, כאשר גרמניה הנאצית פולשת לפולין
ה'תש"ח – הושלם פירוק האצ"ל וסיפוחו לצה"ל עם פירוק הגדוד הירושלמי
ה'תשי"ג – בצה"ל מוקמת יחידה 101, בפיקודו של רס"ן אריאל שרון
ה'תשנ"ד – נחתם הסכם ראשוני בין ישראל לאש"ף המאפשר ממשל עצמי חלקי לפלסטינים בשטחי יהודה ושומרון
נולדו

ה'תרמ"א – יוסף חיים ברנר, סופר עברי, נרצח ה'תרפ"א
ה'תרמ"ג – הרב ד"ר יצחק ברויאר, משפטן, סופר, והוגה דעות, ממנהיגי אגודת ישראל (נפטר ה'תש"ו)
ה'תרע"ח – ליאונרד ברנשטיין, מלחין ומנצח יהודי-אמריקאי (נפטר ה'תשנ"א)
ה'תרפ"ה – משה גושן-גוטשטיין, בלשן ישראלי וחתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
ה'תשט"ו – דויד ברוזה, זמר ומוזיקאי ישראלי
ה'תשכ"ז – הרב דניאל חיים אלתר, ראש כולל ארי שבחבורה לחושן משפט, וראש ישיבת פני מנחם
נפטרו

ה'תרפ"ט הרב יעקב קופל רייך - מראשי היהדות האורתודוקסית בהונגריה
ה'תשע"א – פרופ' שאול פלדמן – חתן פרס ישראל למדעי הרפואה לשנת 2005
ט"ז באלול – י"ח באלול
אלול
גרף המציג את התפלגות הגזעים על פי חוקי נירנברג.
יוסף טבנקין

| --- | --- |

יוסף טבנקין
 לידה:  18 במרץ 1921 תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  24 בספטמבר 1987 (בגיל 66) ישראל
 מקום קבורה:  עין חרוד מאוחד 
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  יוספלה
 השתייכות:   פלמ"ח  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1938–1950 (כ־12 שנים)
 דרגה:    סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד הפורצים, מפקד חטיבת הראל
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות  מבצע נחשון, מבצע הראל, מבצע יורם, מבצע דני, מבצע חורב
 
יוסף (יוספל'ה) טבנקין (18 במרץ 1921 - 24 בספטמבר 1987) היה ממפקדי הפלמ"ח במלחמת העצמאות.
חייו

טבנקין נולד בתל אביב וגדל בעין חרוד. אביו, יצחק טבנקין, היה מנהיג תנועת הקיבוץ המאוחד וממנהיגי תנועת אחדות העבודה, אמו הייתה אווה טבנקין מחלוצות העלייה השנייה. אחד מאחיו היה המשורר וסופר הילדים משה טבנקין. הוא נקרא על שם חברם של הוריו, יוסף זלצמן, שנרצח בשנת 1913.
בשנת 1938 הצטרף לפלוגות השדה (פו"ש) של ארגון "ההגנה" תחת פיקודו של יצחק שדה. בשנת 1939 סיים קורס מפקדי כיתות בג'וערה והשתתף בפשיטה על חירבת דין.
בשנת 1941 התמנה למפקד עין חרוד.
בשנת 1942 התגייס לפלמ"ח, ופיקד על קורסים של מפקדי כיתות ומחלקות של "ההגנה" בג'וערה.
בשנת 1944 התמנה למדריך ראשי במטה הפלמ"ח והיה בין מתווי תורת הלחימה של הפלמ"ח.
בשנת 1947 התמנה למפקד הגדוד הרביעי של הפלמ"ח (שנודע אחר כך כגדוד הפורצים). הוא פיקד על הפשיטה לרמלה, ועל הפשיטה על מחסני המחנה הצבאי הבריטי בתל ליטווינסקי שנועדה להשיג נשק לצורכי ליווי השיירות לירושלים.
במבצע נחשון באפריל 1948 פיקד על הגדוד הרביעי בגזרת שער הגיא, ובירושלים.
תחת פיקודו השתתף הגדוד בפריצת הדרך לירושלים, בקרב הקסטל והכפרים לאורך הדרך לעיר, במבצע הראל, קרב נבי סמואל, קרב סן סימון בקטמון ובית מחסיר, בפריצה לעיר העתיקה, בפריצת דרך בורמה ובפריצת המצור על ירושלים.
טבנקין החליף את יצחק רבין כמפקד חטיבת הראל, ופיקד עליה בין השאר במבצע יורם, במבצע דני, במבצע ההר ובמבצע חורב.
טבנקין נודע כמפקד עצמאי, שלא היסס לסרב לפקודות שהחשיב כמוטעות.
בשנת 1950 השתחרר מצה"ל, כמו מפקדי פלמ"ח רבים שקידומם נחסם בגלל מדיניותו של בן-גוריון, וחזר לקיבוצו עין חרוד.
פעל במסגרת קיבוצו ובתנועת הקיבוץ המאוחד, וניהל מפעלים שונים של התעשייה הקיבוצית. היה מתומכי "התנועה למען ארץ ישראל השלמה" ופרסם ספרים על אביו ועל חטיבת הראל במלחמת העצמאות.
ספריו

יצחק טבנקין ואתגרי תקופתנו, תל אביב: הדר, 1986.
המפנה במלחמת העצמאות: מתקפת גדוד פלמ"ח "הפורצים" במבצעי נחשון והראל, רמת אפעל: יד טבנקין, 1989.
הערות שוליים

↑  יהודה גורן, יוסף טבנקין, איש עין חרוד נפטר שלשום בן 66, מעריב, 27 בספטמבר 1987
↑  צביקה דרור, הראל: חטיבת פלמ"ח-הראל במערכה על ירושלים, תש"ח, הוצאת הקיבוץ המאוחד
↑  אורי ברנר, "ההתפוטרות" : מדוע נמנע ממפקדי הפלמ"ח להשתלב בפיקוד צה"ל ב-1949, הוצאת יד טבנקין, 1987
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306528005171  ISNI: 0000 0000 4753 6145  LCCN: nr90013663  VIAF: 73703248   WorldCat (עם VIAF): 73703248
יוסף קסל

| --- | --- |

צילום מאת הנס חיים פין מ-7 ביוני 1948
 לידה:  10 בפברואר 1898 ראש פינה, ארגנטינה 
 פטירה:  23 ביולי 1979 (בגיל 81) Avernes, צרפת 
 שם לידה:  ז'וזף אלי קסל
 מדינה:  צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות מונפרנאס 
 מקום לימודים:  תיכון לואי הגדול 
 שפות היצירה:  צרפתית, רוסית 
 פרסים והוקרה:  פרס הנסיך פייר (1959)  Paul Flat Prize (1924)  הפרס לרומן של האקדמיה הצרפתית (1927)  Ambassadors' Prize (1958)  המדליה הצבאית הצרפתית  צלב המלחמה 1914–1918  צלב המלחמה 1939-1945  מפקד מסדר האמנויות והספרות  קצין גבוה בלגיון הכבוד 
 
יוסף (ז'וזף) קסל (10 בפברואר 1898 – 23 ביולי 1979) היה עיתונאי וסופר צרפתי. היה חבר האקדמיה הצרפתית.
ביוגרפיה

קסל נולד למשפחה יהודית בווילה קלרה באנטרה ריוס שבארגנטינה. אביו היה רופא ממוצא ליטאי. בילדותו בין השנים 1905 ל-1908 באורנבורג שברוסיה, וב-1908 היגרה משפחתו לצרפת. למד ב-lycée Masséna בניס ובתיכון לואי הגדול בפריז.
קסל השתתף כטייס במלחמת העולם הראשונה, בה זכה באות ההצטיינות. הצטרף למפקדה הצרפתית בסיביר במלחמת האזרחים ברוסיה.
ב-1923 התפרסם הרומן שלו "הערבה האדומה" וקיבל פרס על קובץ סיפוריו "הלבבות הנקיים". הוא כתב בז’ורנל דה דיבא ובעיתונים אחרים, והיה ממייסדי השבועון הצרפתי גריגואר (צר'). טייל ברחבי העולם, ולאחר ביקורו בארץ־ישראל, פרסם את "ארץ האהבה" (Terre d’Amour) ב-1927.
היה טייס גם מלחמת העולם השנייה אז לחם במסגרת צרפת החופשית. קסל כתב מספר ספרים ורומנים, שחלקם עובדו בהמשך לקולנוע בהם יפהפיית היום (Belle de Jour; שעובד לקולנוע על ידי לואיס בוניואל ב-1967). ב-1943 הוא ואחיינו מוריס דרואון תרגמו לצרפתית את שיר הפרטיזנים Chant des Partisans (צר') של המשוררת הרוסיה אנה מרלי (רו'). השיר היה להמנון הלא רשמי של צבא צרפת החופשית במלחמת העולם השנייה.
קסל נבחר לאקדמיה הצרפתית ב-1962.
הוא נפטר ממפרצת ב-23 ביולי 1979 בקומונה בעמק האואז ונקבר בבית הקברות מונפרנאס בפריז. פרס יוסף קסל (צר') על שמו מוענק מדי שנה לספרים צרפתיים. הוא היה אביה של ניקול קסל.
האריה

בספר האריה מסופר בגוף ראשון על הילדה הלבנה פטריסיה, גיבורת הספר, שגדלה בשמורת טבע ויוצרת קשרים מיוחדים עם כלל בעלי החיים ובמיוחד עם האריה שגידלה במשך מספר שנים עוד מהיותו גור זעיר, אשר מציית להוראותיה. הילדה בקיאה גם במנהגי השבטים האפריקניים שנודדים בסביבה  היא מסרבת לצאת ללימודים בפנימייה למרות מאמצי הוריה, האב האחראי על השמורה ואשתו שמתגעגעת לחיים בפריס.
הספר עוסק ביחסים המורכבים בתוך המשפחה הגרעינית, ביחסים בין האדם הלבן לאדם השחור, ובין האדם לטבע. הסיפור מושך ומעניין ושפתו יפה מאוד עד שמגיע לסופו הטרגי הצפוי. על הספר זכה המחבר בפרס גונקור לספרות.
ספריו שתורגמו לעברית

תרגום: ישראל פישמן, מכנו והיהודיה שלו, תל אביב: מוריה, 1930
תרגום: ח. מרין, במימי סין, תל אביב: פלס, 1950
צבא הצללים
צבא הצללים, הוצאת משרד הביטחון, 1954
תרגום: יצחק לבנון, צבא הצללים, תל אביב: מערכות, 1982
האריה
תרגום: זאב זמירי, האריה, תל אביב: עידית, תש"ך
תרגום: לנה קנטי, האריה, ירושלים: כתר, 1980
תרגום: י. בן שמואל, נאוות יום, תל אביב: דן
תרגום: איילה רהב, עוברת אורח בסן סוסי, רמת גן: כנרת זמורה ביתן, 1985
הערות שוליים

1 2  אהוד בן עזר, "מכנו והיהודייה שלו ליוסף קסל" בפרויקט בן-יהודה
↑  מכתב זאב ז'בוטינסקי - ורשה, אל מרים כהן - תל אביב, מכון ז'בוטינסקי
↑  צרפת: הסופר מוריס דרואון הלך לעולמו בגיל 90, באתר ynet, 14 באפריל 2009
↑  מילות השיר "שיר הפרטיזנים הצרפתיים" והאזנה לו, באתר זמרשת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263720505171  PLWABN: 9810579254405606  BIBSYS: 90286754  BNE: XX1048191  BnF: cb13091504f (data)  CANTIC: a10583051  CiNii: DA01915514  GND: 119039486  ICCU: CFIV094220  ISNI: 0000 0001 2281 8821  LCCN: n50044588  LNB: 000008891  MusicBrainz: 69294564-f47a-4331-b952-341e5b6828cf  NDL: 00445551  NKC: ola2003175066  NLA: 35268457  NLG: 62104  NLK: KAC199614783  NSK: 000054115  NTA: 068424426  SELIBR: 334319  SNAC: w6543kj3  SUDOC: 026948540  Trove: 890279  VcBA: 495/91648  VIAF: 73988664   WorldCat (עם VIAF): 73988664
יוחנן לקיצביץ

| --- | --- |
יוחנן לקיצביץ
יוחנן לקיצביץ
 לידה:  20 בפברואר 1943 (בן 81) יוגוסלביה
 לאום:  ישראלי
 תחום יצירה:  קריקטורה, אנימציה, ציור
 אתר רשמי
יוחנן לָקיצֶביץ (נולד ב-20 בפברואר 1943) הוא צייר, אנימטור ואמן קריקטורות ישראלי יליד יוגוסלביה.
ביוגרפיה

יוחנן לקיצביץ נולד ביוגוסלביה. בשנת 1951 עלה לישראל.
בסוף שנות השישים של המאה ה-20 למד אנימציה במחזור הראשון של היחידה לאנימציה בבצלאל. לאחר לימודיו הצטרף כמעצב, לטלוויזיה הישראלית, שם עבד עד שנת 2005. במסגרת עבודתו יצר קטעי אנימציה, גרפיקה ועיצב תפאורות לתוכניות שונות. בין יצירותיו פתיח האנימציה וקטעי אנימציה נוספים לתוכנית "ניקוי ראש" (1974–1976), קטעי אנימציה לתוכנית "ריצ'רץ'" (1975–1980), עיצוב הבובות עבור התוכנית "שלוש ארבע חמש וחצי" (1980), קטעי מעבר לאירוויזיון 1979 ועוד.
בנוסף לעבודתו בטלוויזיה הישראלית פרסם לקיצביץ קריקטורות בעיתונים "חדשות" "מוניטין" ו"קול ירושלים", אייר ספרי ילדים רבים ובהם "דבורה עומר מספרת על הרצל" (1998), ויצר את הדמות "שוש" שהפכה למותג של חברת "עלית". בין השנים 2000–2003 יצר סדרת קריקטורות יומיות שליוו קטעי תחזיות מזג האוויר. בשנת 2006 ראה אור ספר הקריקטורות שלו "כלוב הזהב".
לקיצביץ נשוי ליהודית, מורה, ובני הזוג הם הורים לשתיים: נעמי ותמר.
גלריה

בלה בלה
מנקה
פוליטיקאי
ללא כותרת
יום הולדת!, מתוך "כלוב הזהב", הוצאת הבית, 2006
השכלה

1967–1971 בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
תערוכות יחיד

2007 "כלוב הזהב", בית אריאלה, תל אביב-יפו
2009 "מסך ליוצר אנימציה - יוחנן לקיצביץ'", המוזיאון הישראלי לקריקטורה וקומיקס, חולון
2009 בית אריאלה, תל אביב-יפו
2011 "כלוב הזהב", דיזנגוף סנטר, תל אביב-יפו
2013 "בין הכיסאות", גלריה בית האמנות, מבשרת ציון
2014 "כלוב הזהב", המוזיאון הישראלי לקריקטורה וקומיקס, חולון
ספרים שאייר

| --- | --- |
 גדעון רייכר וחיים שפירא, דרך גבר בעלמא, ספרי עידן, 1977.  גידי קורן, עלילות שובי דובי, ספריית הפועלים ,1979  לאה גרונוביץ, דבננה, הקיבוץ המאוחד ,1979  צבי רימון, מה העניינים: ספורים שאפשר לשכח, אלישר 1980  גידי קורן, צבעלונים: איך צבע ועוד צבע עושים בלון, ישראתז, 1982  לאה נאור, לא בכיתי הפעם, כתר, 1983  שושנה עינב, חיה הרטמן, (עורכות), מספורי 3, 4, 5 וחצי, 1983  ע. הלל, מה עושים העצים?, כנרת, 1986  עמרי יבין, הארנבת והצב ועוד., כנרת, 1988  עמרי יבין, החברים של שוש 1: זה שלי וזה שלי!, כתר, 1997:  עמרי יבין, החברים של שוש 2: נולד לי אח גדול, כתר, 1997  שלמה אבס, יש מפלצת באגם, ספרית פועלים, 1998  עומר, דבורה, דבורה עומר מספרת על הרצל, זמורה ביתן ,1998  קובי אריאלי, עולם כמנהגו, יפה נוף ,2005  לאה צבעוני, אני מלכה ולא אפס, הוצאת צבעונים, 2005  רינה לוינזון, מי יתפר מעיל לפיל?, צבעונים, 2006  עדנה מיטווך-מלר, הבטחנו זה לזה, צבעונים, 2006  דורון שלפר, כסף זה לא הכל, צבעונים, 2007  שוש אשכנזי, רחל שיין ארגמן, רועי קצר ראי, צבעונים, 2007  מיכל סנונית, ירמיאו החתול, מודן, 2008
הערות שוליים

↑  יעקב בר-און, ‏הכירו את האיש מאחורי הלוגו של שוש, באתר מעריב השבוע, 29 באפריל 2014.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306073805171  GND: 136567703  ISNI: 0000 0000 7848 3883  LCCN: n80046949  VIAF: 80890067   WorldCat (עם VIAF): 80890067
י"ז בתמוז

ערך זה עוסק בתאריך בלוח העברי. אם התכוונתם ליום האבל, ראו .
י"ז בתמוז הוא היום השבעה עשר בחודש העשירי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש הרביעי 
למניין החודשים מניסן. י"ז בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו".
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ז תמוז היא ברוב השנים, פרשת פינחס. אבל אם בר המצוה חל בשנה (שנה מקביעות שנת הכז) אז פרשת בר המצוה היא פרשת בלק אם בר המצוה חל בשנים (שנה מקביעות שנת השג או שנת החא) אז פרשת בר המצוה היא פרשת מטות
חגים ומועדים

צום שבעה עשר בתמוז, לציון פריצת חומות ירושלים
תחילתם של ימי בין המצרים, הנמשכים עד תשעה באב
אירועים היסטוריים

א'תרנ"ז – על פי מדרש סדר עולם, נח משחרר את היונה כדי לבדוק אם נגמר המבול
ב'תמ"ט – על פי המסורת, משה רבנו יורד מהר סיני ושובר את לוחות הברית הראשונים
ג'של"ט (לפי הכרונולוגיה המקראית והמסורתית) – לפי הירושלמי, נפרצו חומות ירושלים על ידי הבבלים, בתום המצור על ירושלים, ערב חורבן בית המקדש הראשון
ג'תת"ל – נפרצו חומות ירושלים בסוף המצור על ירושלים ערב חורבן בית שני על ידי הרומאים, והופסקה הקרבת קרבן התמיד
ה'תקל"ו – הכרזת העצמאות של ארצות הברית
ה'תשי"ט – הרס המבנה ההיסטורי של גימנסיה הרצליה
ה'תשס"ו – צה"ל פותח במלחמת לבנון השנייה כתגובה על פעולות חזבאללה יום קודם בגבול ישראל-לבנון
ה'תשפ"ג – פיגוע הירי ליד קדומים
נולדו

ה'תרכ"ד – הרב בן ציון וזל רבה של טורדה בטרנסילבניה (נפטר כ"ו באדר א' ה'תרצ"ח)
ה'תרנ"ג – הרב אליהו פרדס, רבה הראשי של ירושלים (נפטר ב-ה'תשל"ב)
ה'תרפ"א – אלכסנדר סנד, סופר ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ד)
ה'תר"ץ – נעמי שמר, פזמונאית ומלחינה ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ד)
ה'תשי"ב – גרשון מסיקה, ראש מועצה אזורית שומרון
ה'תשט"ז – דידי הררי, בדרן, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי
ה'תשי"ח – אביגדור ליברמן, יו"ר ישראל ביתנו, סגן ראש הממשלה,שר הביטחון והשר לעניינים אסטרטגיים
ה'תשכ"ז – הרב יעקב ידיד, ראש ישיבת כרמיאל
נפטרו

ה'ק"ט – רבי יהודה בן הרא"ש, בנו וממלא מקומו של הרא"ש ברבנות ובראשות הישיבה בטולדו, מחבר שו"ת זכרון יהודה. (נולד בט' באב ה'נ')
ה'תקט"ו – הרב יצחק הכהן רפפורט, הראשון לציון ורב העיר ירושלים, מחבר הספר "בתי כהונה" (נולד ב-ה'תמ"ה)
ה'תרמ"ו – הרב חיים צבי מנהיימר רב וראש ישיבה הונגרי, רבן של ורבוי ואונגוואר. ממנהיגי היהדות האורתודוקסית בהונגריה (נולד ב-ה'תקע"ד)
ה'תרע"ז – הרב משה שמואל שפירא (בוברויסק), רבה של בוברויסק
ה'תרצ"ב – הרב מרדכי יהודה ליב וינקלר, רב במאד שבהונגריה ומחבר ספר התשובות "לבושי מרדכי" (נולד ב-ה'תר"ה)
ה'תשכ"ז – הרב יעקב יוסף הרמן, מראשוני היהדות החרדית בארצות הברית, נכתב על דמותו הספר הכל לאדון הכל
ה'תשמ"ב – הרב שמעון ביטון, רב העיר מרסיי בצרפת
ה'תש"ס – הרב שמואל יעקב וינברג, ראש ישיבת נר ישראל שבפייקסוויל, מרילנד
ט"ז בתמוז – י"ח בתמוז
תמוז
הערות שוליים

↑  סדר עולם רבא פרק ד
↑  בספר ירמיהו, פרק ל"ט, פסוק ב', ובספר ירמיהו, פרק נ"ב, פסוקים ו'–ז'; וכן בתלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ח, עמוד ב' ובתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ח, עמוד ב', נאמר שהדבר אירע בט' בתמוז, אך, בתלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ה' נאמר שהדבר אירע באמת בי"ז בתמוז, ומשום קשיי המצור נתבלבלו חשבונות התאריכים.
משה שובר את לוחות הברית, באיורו של גוסטב דורה
י"ז בחשוון

י"ז בחשוון הוא היום השבעה עשר בחודש השני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש השמיני 
למניין החודשים מניסן. י"ז בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.
חגים ומועדים

לדעת רבי יוסי מתחילים לשאול על הגשמים בתפילה. דעה זו לא נפסקה להלכה.
אירועים היסטוריים

א'תרנ"ו – החל המבול לשיטת ר' אליעזר המונה את החודשים מתשרי
ה'תרע"ח – ממשלת בריטניה פרסמה את "הצהרת בלפור" המבטיחה לתמוך בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל
ה'תש"ו – הקמת האו"ם.
ה'תש"י – יגאל ידין מתמנה לרמטכ"ל השני של צה"ל
ה'תשל"ח – שר האוצר ב"ממשלת המהפך" שמחה ארליך מכריז על המהפך הכלכלי
ה'תשע"ה – רצח אלמוג שילוני בפיגוע ירי בתחנת הרכבת תל אביב – ההגנה.
נולדו

ה'תקט"ז – רבי דוד דייטש בעל ה"אהל דוד", אב"ד נובומסטא, מגדולי תלמידי הרב יחזקאל לנדא (הנודע ביהודה). (נפטר בסיוון ה'תקצ"א)
ה'תרע"א – דוד רזיאל, מפקדה הרביעי של האצ"ל. (נהרג בשליחות צבאית בריטית בה'תש"א)
ה'תרצ"ב – שמואל קוטק, פרופסור אמריטוס להיסטוריה של הרפואה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים
ה'תשכ"ט – זהבה בן, זמרת מזרחית
ה'תשכ"ט – אתי לוי, זמרת מזרחית
ה'תשכ"ט – עינת ארליך, מנחת טלוויזיה, שחקנית וזמרת ישראלית
ה'תשל"ו – חיים ישראל, זמר מזרחי-חסידי
ה'תשמ"א – עידית סילמן, חברת הכנסת ישראלית
נפטרו

ה'שצ"ב – רבי שמעון וולף אוירבך, רב בכמה ערים במזרח ומרכז אירופה, בהן טורובין, לובמלא, לובלין, פשמישל, פוזנן, וינה ופראג, מרבני "ועד ארבע ארצות".
ה'תצ"א – רבי יקותיאל זלמן סג"ל מדרוהוביץ'
ה'תקפ"ו – רבי מנחם מנדל הגר מקוסוב, מייסד חסידות קוסוב (נולד ב-ה'תקכ"ח)
ה'תרנ"ז – רבי יהושע רוזנפלד מקמינקא, האדמו"ר הראשון מקמינקא
ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, הרב הראשי של פתח תקווה ומחבר שו"ת "דגל ראובן" (נולד ב-ה'תר"ם)
ה'תשמ"ח – רבי משולם זוסיא טברסקי, מקים חסידות צ'רנוביל בישראל אחרי השואה (נולד ב-ה'תרע"ז)
ט"ז בחשוון – י"ח בחשוון
חשוון
הערות שוליים

↑  כ-31.9% מכלל השנים.
↑  כ-68.1% מכלל השנים.
ארתור ג'יימס בלפור
יחסי אוזבקיסטן–אירלנד

| יחסי אוזבקיסטן–אירלנד |
| --- | --- |
אוזבקיסטן: אירלנד


אוזבקיסטן: אירלנד
שטח (בקילומטר רבוע)
447,400: 70,273
אוכלוסייה
36,534,946: 5,268,332
תמ"ג (במיליוני דולרים)
90,889: 545,629
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,488: 103,568
משטר
רפובליקה נשיאותית: רפובליקה

יחסי אוזבקיסטן–אירלנד הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן ואירלנד. לאחר עצמאות אוזבקיסטן החלו להתפתח יחסי סחר וכלכלה בין שתי המדינות. אוזבקיסטן מייצאת לאירלנד בעיקר סיבי כותנה וכמות קטנה של דשנים מינרליים. ואירלנד מייצאת לאוזבקיסטן בעיקר דגנים, שומן בקר, שמן צמחי וחמאה, פלסטיק ומוצרי פלסטיק, תרופות, ביגוד, כימיקלים אורגניים, מוצרי חשמל ומוצרים עירוניים. בשנת 2000 הסתכם מחזור המסחר בין שתי המדינות ב-14.3 מיליון דולר. חברת Tijorat של אוזבקסבדו וחברת Verloni Ltd האירית העבירו 2.6 מיליון דולר מאירלנד לאוזבקיסטן.
ישנם 9 ארגונים עם משקיעים אירים באוזבקיסטן. מתוכם 7 הם מיזמים משותפים ו-2 הם 100% אירים. ישנן שתי חברות איריות: Herkos Limited (מכירת חומרי גלם למטלורגיה לא ברזלית, ייצור מוצרי היי-טק) ו-ICT International Cotton and Textile Trading K0 Ltd (סחר בכותנה).
יום האינטרנט הבטוח

| --- | --- |
לוגו "יום האינטרנט הבטוח" הבינ"ל 2011לוגו "היום הלאומי לאינטרנט בטוח" בישראל

 מייסדים:  האיחוד האירופי, ארגון Insafe ו־Liberty Global
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־20 שנה) 
 "היום הלאומי לאינטרנט בטוח" (ישראל)  אתר Insafe העוסק בבטיחות באינטרנט (אנגלית)  "יום האינטרנט הבטוח" (בינ"ל)  "יום האינטרנט הבטוח" (ישראל)  "יום האינטרנט הבטוח" באתר מיקרוסופט
 
יום האינטרנט הבטוח (באנגלית: Safer Internet Day) מופעל על ידי האיחוד האירופי, ארגון Insafe ו־Liberty Global. ביום זה, המתקיים בתחילת חודש פברואר, מתנהלות הרצאות על סכנות האינטרנט. יום זה עוסק בעיקר בסכנות שבצ'אטים למיניהם, אך גם בוירוסים, אתרי פורנוגרפיה, פריצה למחשבים, פרטיות באינטרנט, פרצות אבטחה ועוד.
הסכנות בצ'אטים

ברחבי האינטרנט, כאשר כולם אנונימיים אחד בפני השני (למרות זאת, מידע אודות הגולשים עדיין קיים אצל ספקים וחברות שמנהלות את התשתיות הדיגיטליות), אפשר להגיע לרמה אינטימית בין 2 אנשים או קבוצה של אנשים בצ'אט, שיכולה להיות מנוצלת כדרך להשיג מידע על אותו אדם. פדופילים אשר מנצלים את הרשת, מסוגלים להשיג מידע על אותו אדם, להגיע איתו לרמת אינטימיות גבוהה ולהגיע לידי מצב שבו השניים מחליטים להיפגש.
אחד האירועים הטראגיים שקרו בישראל בעקבות האינטרנט, הוא המוות של אופיר רחום, נער בן 16 (2001) מאשקלון, אשר נרצח קרוב לרמאללה בעקבות מפגש עם אמנה מונא, מחבלת פלסטינית שהתכתבה עמו באינטרנט, שהזדהתה בתור "סאלי". הוא התבקש על ידה להגיע לירושלים, ומשם הובל לרמאללה – שם הוא נרצח. אמנה מונא שוחררה מהכלא הישראלי בשלהי שנת 2011 במסגרת העסקה לשחרור גלעד שליט.
דרכי ההתמודדות באינטרנט

אחת מהדרכים בהן הורים יכולים למנוע מילדיהם את סכנות האינטרנט היא באמצעות תוכנת סינון אתרים (Web Filter), אשר מונעת גישה לאתרים מסוגים שונים, כמו: אתרי הסתה וגזענות, אתרים הידועים כאתרים המכילים וירוסים ותוכנות ריגול, רשתות חברתיות, פורנוגרפיה, פרוקסי (בדרך כלל מאפשר עקיפה של מסנני אתרים), פישינג, אתרי היכרויות, רשתות שיתוף קבצים, שיתוף תמונות ותכני מדיה, האקינג, הימורים, וכו'. תוכנה כזאת מותקנת בכל מוסד חינוכי. חלק מהתוכנות מאפשרות גם תיעוד מפורט של האתרים בהם גלשו (Log).
דרך נוספת היא התקנת תוכנת ריגול על המחשב שתאפשר להורים לראות מה נעשה במחשב.
בדרך כלל מוצע שהמחשב ימוקם במקום גלוי בבית, כך שלא תהיה אפשרות להסתיר את הנעשה בו.
למידת הזהירות מאנשים חשודים ברחבי האינטרנט (בעיקר בצ'אטים) היא הדרך היעילה ביותר. גם כן, הימנעות מגלישה באתרים שכאלה.
נוסף על כך, המשטרה בדרך כלל משתילה באתרי צ'אטים אנשים סמויים שמטרתם לאתר פדופילים ולעצור אותם.
לקראת "יום האינטרנט הבטוח" ניתן לראות שהם גם בוחנים משתמשים אקראיים על זהירותם באינטרנט.
נוסף על כך, למשטרה קיימת האפשרות לגלות מידע על גלישות לאתרים מסוג מסוים על ידי גישה לתיעוד המידע אצל ספקי האינטרנט.
אחד מהקמפיינים שנועדו להראות את סכנות האינטרנט היה למעשה קידום לתוכנית טלוויזיה העוסקת בעולם המחשבים, "דאוס", בו נאסף מידע על המשתמשים כחלק מתחרות, בהמשך לאחר שהקמפיין נעלם, הוצגה פרסומת שהציגה בפניהם את הפרטים האישיים שלהם. המשתמשים שנתקלו בזה חשדו שמדובר בהאקר, ושמועות על כך הופצו בפורומים.
התמודדות חברות מפני פרצות אבטחה

ביום האינטרנט הבטוח בשנת 2016 הציעה חברת גוגל למשתמשיה לבצע בדיקת אבטחה להגדרות חשבונם הכוללת וידוא מספר הטלפון וכתובת המייל המוגדרים לשחזור ססמת החשבון, אשרור ההתקנים והיישומים בעלי הרשאת גישה לחשבון. בתמורה הציעה החברה תוספת נפח של 2GB לאחסון בענן.