stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'וזפ בורל
קריירה פוליטית > שר החוץ (2018–2019)

לאחר הצעת אי-אמון מוצלחת שהובילה לנפילת ממשלתו של מריאנו רחוי ב-2018, מונה פדרו סנצ'ס לראש הממשלה החדש. סנצ'ס מינה את בורל לשר החוץ בממשלתו החדשה.
בבחירות 2019 לפרלמנט האירופי בספרד, הוצב בורל בראש רשימת מפלגת הפועלים הסוציאליסטית לפרלמנט. זמן קצר לאחר בחירתו, הוא ויתר על מושבו בפרלמנט האירופי וטען כי "הנסיבות הפוליטיות הנוכחיות" בספרד ובבריסל לא מאפשרות לו להשאיר את תפקיד שר החוץ ללא איוש". ויתור זה בא בזמן שראש הממשלה סנצ'ס שמפלגתו זכתה באפריל אותה השנה בבחירות עדיין מנסה להקים ממשלה.
הוא פרש ממשרד החוץ הספרדי ב-29 בנובמבר 2019 והוחלף בינתיים על ידי שרת ההגנה, מרגריטה רובלס.
קריירה פוליטית > הנציג העליון של האיחוד האירופי לענייני חוץ ומדיניות ביטחון

ב-2 ביולי 2019 הודיע נשיא המועצה האירופית דונלד טוסק כי המועצה האירופית תמנה את ז'וזפ בורל לנציג העליון של האיחוד לענייני חוץ ומדיניות ביטחון.
הוא נכנס לתפקידו ב-1 בדצמבר 2019.
עמדותיו > יחסו לסכסוך איראן - ארצות הברית - ישראל

בתשובה לשאלה האם ארצות הברית יכולה "לנקום באיראן", אמר: "אנחנו לא ילדים. יש לנו לקוחות פוטנציאליים, אינטרסים ואסטרטגיה ואנחנו נמשיך לעבוד עם איראן. יהיה לנו רע מאוד אם היא תמשיך לפתח נשק גרעיני. איראן רוצה למחוק את ישראל, אין שום דבר חדש בזה. צריך לחיות עם זה".
בראיון שנערך עימו אמר כי: "צריך להתרגל לעובדה שאיראן רוצה להשמיד את ישראל". כשנשאל על הסכם הגרעין, ואם זה היה מת, ענה בורל: "האמריקאים החליטו להרוג אותו, באופן חד-צדדי כמו שהם עושים דברים בלי שום התייעצות קודמת, בלי לדאוג לאינטרסים של האירופים". עוד אמר, כי: "איראן נותרה אובססיבית לממשלת ארצות הברית. עדיין אין להן יחסים דיפלומטיים, וגם טראמפ נסוג מברית הגרעין והטיל סנקציות. אין ספק שאיראן תוכל לשרוד את הסנקציות אם טראמפ לא ייבחר מחדש. אחרת, המשטר יוכל להפעיל מחדש את תוכנית הגרעין לצרכים צבאיים ולהכפיל את התערבויותיו באזור".
באפריל 2020 בורל הצר על כך שארצות הברית מנעה מאיראן הלוואה מקרן המטבע הבין-לאומית, זאת בשל המשבר הכלכלי הגדול שפקד את איראן עם התפרצות נגיף הקורונה במדינה והחמרת הסנקציות האמריקאיות על המדינה.
במאי 2020 הצהיר בורל כי ארצות הברית אינה נחשבת כחברה בהסכם הגרעין עם איראן יותר. בהמשך החודש הצהיר המנהיג העליון של איראן עלי חמינאי כי ישראל היא "גידול סרטני קטלני במזרח התיכון" וכי ישראל "תיעקר ותחוסל ללא ספק". בתגובה הביע בורל עמדה נחרצת נגד דבריו של המנהיג העליון: "אני מגנה בכל תוקף את דבריו של חמינאי שקוראים להיאבק בישראל, זה איום על השלום ועל הביטחון העולמי וכי לביטחונה של ישראל חשיבות עליונה והאיחוד האירופי יעמוד לצידה".
עמדותיו > יחסו לאיראן

בתגובה להפגנות אזרחי איראן נגד משטר האייתולות ב-2019, פרסם בורל בשמו של האיחוד האירופי הצהרה בה אמר כי: "בשביל האיחוד האירופי והמדינות החברות בו השימוש ההולך וגובר בכוח בלתי מדוד נגד מפגינים הוא בלתי מקובל". הוא דחק באיראן לערוך חקירות שקופות ואמינות שיבהירו את היקף המתים בהפגנות והוסיף ואמר כי: "האיחוד מצפה להעמדתם לדין של כל אלו האחראים למקרי האלימות ולשחרורם של כל המפגינים שנעצרו במהלך ההפגנות הלא אלימות כנגד המשטר". הוא הדגיש כי שיתוק הגישה לרשת האינטרנט במשך שבוע כדי למנוע זליגת מידע אודות ההפגנות באיראן הוא הפרה בוטה של חופש ההפגנה והביטוי ושעל איראן לציית ולפעול על פיהם.
בפברואר 2020 ביקר באיראן כדי לדון עם נשיא איראן רוחאני על עתידו של הסכם הגרעין. ביקור זה בא לאחר מתיחות הולכת וגוברת בין איראן לארצות הברית בעקבות חיסולו של קאסם סולימאני בינואר.
עמדותיו > יחסו לטורקיה

באוקטובר 2019 בעת שכיהן כשר החוץ הספרדי גינה בורל את המתקפה הטורקית על כורדיסטן הסורית נגד הכורדים הסורים, ואמר כי לספרד "אין כוחות קסם" שיעצרו את הפלישה הטורקית.
בינואר 2020 במהלך מפגש עם שרי חוץ אירופים, קרא לטורקיה לא לשלוח מומחים צבאיים וכוחות ללוב השרויה במלחמת אזרחים וזאת כדי לא להסלים את המצב וכדי לכונן הפסקת אש בין הכוחות הלוחמים.
במרץ 2020 נפגש עם בכירים טורקים כדי לדון במצב באידליב ובמשבר הפליטים מעיראק וסוריה הנמצאים בטורקיה והצהיר כי על האיחוד האירופי וטורקיה לחזק את קשריהם כדי להתמודד עם אתגרים משותפים.
עמדותיו > יחסו לסין והונג קונג

בכל הנוגע לסוגיית הונג קונג, בורל, כעמדתו של האיחוד האירופי – תומך במדיניות "מדינה אחת, שתי שיטות" ובאוטונומיה של הונג קונג בהתאם להסכם שנחתם ב-1997.
עם העלאת הצעת חוק ההסגרה שתאפשר להונג קונג, טריטוריה אוטונומית-למחצה למסור לסין חשודים בפשעים, פרצו מחאות ענק בכל רחבי הונג קונג נגד חוק זה. בעקבות מחאות הענק והלחץ הבין-לאומי, החוק בוטל, אך כעבור שנה, ביוני 2020, אישר השלטון בבייג'ינג את חוק "הביטחון הלאומי" ובכך עשה צעד צעד נוסף להרחבת שליטתו בהונג קונג על אף הסכמי האוטונומיה. על בורל והאיחוד האירופי הופעל לחץ להודיע על הטלת סנקציות על סין. בתחילה אמר כי: "סין היא שותפה הכרחית, בין אם אתם אוהבים את זה ובין אם לא" ונמנע מהטלת סנקציות על סין.
ביולי 2020, עם התגברות ההפגנות, כינה בורל חוק זה "דרקוני", הודיע כי האיחוד האירופי עומד עם אזרחי הונג קונג וקרא לסין להימנע מכל פעולה שתפגע באוטונומיה, הן בתחום המשפטי והן בתחום זכויות האדם של אזרחי הונג קונג. בהמשך החודש הודיע בורל כי האיחוד האירופי יגביל את הייצוא לכל ציוד ביטחוני שישמש למעקב אחר אזרחי הונג קונג על ידי סין.
עמדותיו > יחסו לסיפוח חצי האי קרים

בורל מתנגד לסיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה וסבור כי הוא מנוגד לחוק הבין-לאומי.
בביקור שערך בספטמבר 2020 עם סגן ראש ממשלת אוקראינה, דמיטרו קולבה בקיר הזיכרון ל"חללי כוחות הביטחון האוקראינים שנפלו למען הגנת המולדת" במאידאן נזאלז'נוסטי בקייב, אוקראינה – הצהיר בורל כי האיחוד האירופי לא יכיר לעולם בסיפוח "הבלתי חוקי" לדבריו של חצי האי קרים בידי רוסיה. במהלך הביקור באוקראינה נפגש עם נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי והביע את תמיכתו של האיחוד האירופי בעם האוקראיני ובשלמות טריטוריאלית אוקראינית. הצהרות אלו מצטרפות להחלטת מועצת האיחוד האירופי מ-18 ביוני 2020 לחידוש הסנקציות על רוסיה בשל המשך סיפוח חצי האי קרים.
חיים אישיים

אשתו הראשונה של בורל הייתה הסוציולוגית הצרפתייה קרולינה מיור, אותה הכיר בעת שהתנדב בקיבוץ גלאון בישראל בקיץ 1969. מנישואים אלו יש לו שני בנים, חואן, דיפלומט וליונל, טייס. בורל ומיור התגרשו בשנות התשעים. מאז 1998, בורל במערכת יחסים עם כריסטינה נרבונה, נשיאת מפלגת הפועלים הסוציאליסטית ושרת הסביבה לשעבר (2004–2008). הזוג התחתן ביולי 2018.
בורל דובר ספרדית, קטלאנית, איטלקית, צרפתית ואנגלית.
ביאורים

↑  בספריו הוא משתמש גם בשם ז'וזפ וגם בשם חוסה. לעיתים מכונה בשם החיבה "פפה". בעיתונות הישראלית שמו נהגה כג'וזף / יוזף.
↑  השמעת הצהרות דרמטיות ומאיימות כדי להשפיע ולגרום למדינה אחרת לעשות כרצונך.
↑  ממשלת הונג קונג קידמה חוק שיאפשר הסגרה לכל סמכות שיפוטית שאיתה עדיין אין לה הסכם הסגרה – כולל למשטר הסיני בבייג'ינג. הנהגת הונג קונג טענה כי חוק ההסגרה הכרחי כדי שהונג קונג תפסיק להיות מקלט לפושעים נמלטים. מתנגדי החוק חששו מפגיעה בעצמאות המשפטית של האוטונומיה שלהם – עצמאות שהייתה תנאי הכרחי בחזרתה של הונג קונג לידי סין.
במסגרת ההסכם שבו חזרה הונג קונג לסין ב-1997 הסכימה בייג'ינג לאפשר להונג קונג שלל תנאים שישמרו על החירות של תושביה, כמו חופש הביטוי ומערכת המשפט העצמאית. בתי המשפט של הונג קונג ושלטון החוק שלה הם מרכיבים חשובים בשגשוגה הכלכלי של הונג קונג.
↑  נוקשה ביותר, המאופיין באכזריות וחוסר התחשבות בָּאחר.
↑  לזכר חללי צבא אוקראינה, המשמר הלאומי של אוקראינה, משמר הגבול האוקראיני, משרד הפנים האוקראיני, שירות הביטחון האוקראיני, משטרת אוקראינה ומתנדבים שהקריבו חייהם למען הגנת המולדת.
משהד (מועצה מקומית)

משהד (בערבית: مشهد) היא מועצה מקומית במחוז הצפון בישראל. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1960.
היסטוריה

העיר משהד הוקמה על חורבות העיר המקראית גת חפר, אשר על פי המוזכר בספר מלכים ב, י"ד, הייתה עירו של יונה הנביא. קבר יונה הנביא מצוי כיום במתחם מסגד א-נבּי יונַס.
הכפר נזכר במפקד האוכלוסין העות'מאני של שנת 1596 בשם "משהד יוניס", ונכלל בנפת טבריה, סנג'ק צפת. בכפר נמנו 31 משקי בית ו-6 רווקים, כולם מוסלמים. הם שילמו מס קבוע של 20% על תוצרת חקלאית, הכוללת חיטה ושעורה, עצי פרי, גינות ירק, מטעים וכן על עיזים ו/או כוורות; סך הכל 865 אקצ'ה. כל ההכנסות הלכו לווקף.
זאב וילנאי כתב ב"מדריך הגליל", משנת 1954, כי קברו של הנביא יונה באתר ידוע מהמאה ה-4. בימי הביניים היו יהודים רבים מבקרים בו ומשתטחים על קברו. הנוסע רבי פתחיה מרגנסבורג בקר במקום בשנת 1180 וכתב על שומר הקבר: ”וכשהיהודים באים הוא מקבל אותם בסבר פנים יפות, ואומר להם: יונה בן אמתי יהודי היה. לכך ראוי לכם לאכול משלו – ומאכיל הפירות ליהודים”.[דרוש מקור]
מקור השם

קיימות מספר דעות לגבי מקור שמו של היישוב משהד:
משהד מלשון שהיד (עברית=קדוש) ובו קברו את הלוחמים (השהידים) שנפלו בקרב קרני חיטין בין כוחות הצבא של סלאח א-דין לבין הצלבנים בשנת 1187.
משהד מילה בערבית שפרושה סצנה או תצפית, ומנקודה זו צפה סלאח א-דין בקרב קרני חטין.
הכפר נקרא "משהד", מהמילה "שהיד" – שמובנה קדוש – על שם קברו הקדוש של יונה. בקרבתו חורבה בשם חירבת א-זרע – מקומה של גת-חפר המקראית. במאה ה-16, הכפר נזכר בשם "משהד יוניס" במפקד האוכלוסין העות'מאני.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף אוגוסט 2024 (אומדן), מתגוררים במשהד 8,758 תושבים (מקום 191 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 77.8%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,246 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  לטבלת הדירוג המלא.
↑  מאזן מפוני מלחמת חרבות ברזל: מספר מפונים שנקלטו במועצה המקומית פחות מספר מפונים שפונו ממנה, מבוטא באלפי תושבים. מתוך אתר למ"ס, המתבסס על מערכת "יחד" (של מערך הדיגיטל הלאומי) נכון ל-סוף אוגוסט 2024 (אומדן).
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 188
↑  Note that Rhode, 1979, p. 6 writes that the register that Hütteroth and Abdulfattah studied from the Safad-district was not from 1595/6, but from 1548/9
↑  פרופיל משהד באתר הלמ"ס
| דגל ישראל מחוז הצפון |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת רמת הגולן • נפת צפת • נפת עכו • נפת כנרת • נפת יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| ערים | בית שאן • טבריה • טמרה • יקנעם עילית • כרמיאל • מגדל העמק • מעלות-תרשיחא • נהריה • נוף הגליל • נצרת • סח'נין • עכו • עפולה • עראבה • צפת • קריית שמונה • שפרעם • מע'אר | מפת מחוז הצפון |
| מועצות מקומיות | אבו סנאן • אכסאל • אעבלין • בועיינה-נוג'ידאת • בוקעאתא • ביר אל-מכסור • בית ג'ן • בסמת טבעון • בענה • ג'דיידה-מכר • ג'וליס • ג'ש (גוש חלב) • דבורייה • דיר חנא • דיר אל-אסד • זרזיר • חורפיש • חצור הגלילית • טובא-זנגרייה • טורעאן • יאנוח-ג'ת • יבנאל • יסוד המעלה • יפיע • ירכא • כאבול • כאוכב אבו אל-היג'א • כסרא-סמיע • כעביה-טבאש-חג'אג'רה • כפר ורדים • כפר יאסיף • כפר כמא • כפר כנא • כפר מנדא • כפר תבור • מג'ד אל-כרום • מג'דל שמס • מגדל • מזרעה • מטולה • מסעדה • מעיליא • משהד • נחף • סאג'ור • ע'ג'ר • עיילבון • עילוט • עין מאהל • עין קנייא • פסוטה • פקיעין • קצרין • ראמה • ראש פינה • ריינה • רמת ישי • שבלי - אום אל-גנם • שלומי • שעב | מפת מחוז הצפון |
| מועצות אזוריות | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף • מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| מועצה מקומית תעשייתית | מגדל תפן | מפת מחוז הצפון |
| יישובים לשעבר | אבוקה • אחוזת נפתלי • אתגר • גבעות זייד • מחנה ישראל • שייח' בראק | מפת מחוז הצפון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467975705171
צירי לידה

צירי לידה הם התכווצויות בטניות שגוף האישה ההרה יוצר כדי להתחיל את תהליך הלידה. ההתכווצויות דוחפות את העובר אל תעלת הלידה, ומסייעות לו להתמקם בצורה מיטבית לקראת יציאה מצוואר הרחם אל אוויר העולם.
תפקיד הצירים

צירי לידה דוחפים את העובר מחלל הרחם כלפי מטה, אל אזור האגן, וזאת על ידי התכווצויות קצובות של הבטן, שהולכות ומתחזקות עם התקרבות הלידה. במהלך ההתכווצויות צוואר הרחם נפתח ונמחק, כלומר מתקצר עוד ועוד עד היעלמות מלאה בזמן הלידה עצמה.
התגברות הצירים עם התקדמות תהליך הלידה

לרוב הצירים מתוארים על ידי נשים כתחושה של 'חגורת כאב', שמתחילה בגב ועוברת קדימה לבטן, או כאבים דמויי כאבי מחזור בעצימות גבוהה מאוד. צירי לידה גורמים גם להתקשות של הבטן, ובלשון חז"ל מכונים קישוי.
בהגיע שלב הלידה עצמה, הצירים נעשים סדירים, וככל שהלידה מתקרבת כך הם נעשים תכופים יותר וכואבים יותר. פעמים רבות מתרחשת בשלב זה ירידת מים. הצירים ממשיכים עד שיש מחיקה מלאה של צוואר הרחם ופתיחה מלאה. בשלב הזה, הצירים הופכים לצירי לחץ.
צירי לחץ

צירי הלחץ הם הצירים המובילים ללידה, והם מלווים ברפלקס לחיצה אל-רצוני שלא ניתן להתנגד אליו, על מנת לדחוף את התינוק לתעלת הלידה, ומכאן שמם. בדרך כלל צירים אלו מלווים גם בתחושת לחץ כבד על פי הטבעת וצורך להפריש צואה. לרוב בין הצירים הראשוניים לצירי הלחץ יש מספר דקות של הפסקה. במהלך צירי הלחץ נדחף התינוק החוצה על ידי שרירי הרחם ועל ידי לחיצות או נשימות של האם.
צירים מדומים

לעיתים קרובות מתפתחים צירים מדומים (נקראים גם 'צירי ברקסטון היקס') שאינם מובילים ללידה באופן מיידי. צירים מדומים מתאפיינים בכך שאינם סדירים ואינם מתחזקים עם הזמן, שכיבה ומנוחה עשויות להפסיקם, הצירים מורגשים בקדמת הבטן, וכמו כן צוואר הרחם אינו נפתח או נמחק בעקבותיהם. צירים מדומים יכולים להופיע כבר בטרימסטר השני של ההיריון.
דרכי התמודדות עם כאב הצירים

הדרך שמציעה הרפואה הקונבנציונלית להתמודדות עם כאבי צירי לידה היא מתן זריקת אפידורל בגב היולדת לשם אלחוש העצבים. עם זאת, ישנן שיטות שונות להתמודדות טבעית עם כאב הצירים חלקן מבוססות על הרגעת היולדת לשם הפרשת ההורמון אקסיטוצין המסייע בקידום הלידה, חלקן מבוססות על לחיצות באזורים שונים בשילוב נשימות מיוחדות, או על עמידה בתנוחות מסוימות, חלקן מבוססות על כניסה לאמבטיית מים או התזת מים על הגוף, וחלקן מבוססות על מכשיר חשמלי (טנס) שמבצע פולסים חשמליים שמעודדים הפרשת אנדרופינים ובכך יוצרים אפקט אלחוש המיקל על כאב הצירים.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ל"ו, עמוד ב'
↑  ראו במאמרים כאן וכאן וכאן.[דרושה הבהרה]
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי הלידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4189378-5 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
בלו-אייד סול

The Righteous Brothers, one of the early artists most closely associated with blue-eyed soul
בלו-אייד סוֹל (באנגלית: Blue-eyed soul), המוכר גם כווייט סוֹל (White soul), הוא סגנון מוזיקלי (בניגוד לז'אנר) של מוזיקה פופולרית בסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70 של המאה ה-20.
המושג "וייט סול" הופיע בסביבות אמצע שנות ה-60, בהקשר לאמנים "לבנים" או בהירי עור, כמו אריק ברדון מלהקת החיות וואן מוריסון.
אמני הארטלנד רוק רבים הושפעו מאוד מהווייט סול, כולל בוב סיגר וברוס ספרינגסטין שאף נקשרו לסגנון זה בתחילת הקריירה שלהם.
דאפי, זמרת סול וולשית
אמנים מוכרים

אריק ברדון
ואן מוריסון
The Young Rascals
Dan Penn
The Box Tops
הול ואוטס
ג'ו קוקר
דאסטי ספרינגפילד
ספנדאו בלט
סטיב וינווד
בקתת נידה

בקתת נידה (באמהרית, מרגם גוג'ו או מוגאט גוג'ו (בקתת הטמאות), או יא דאם גוג'ו (בקתת הדם)) הוא מבנה ששימש את נשות קהילת ביתא ישראל באתיופיה לטהרה מדם נידה או דם יולדת. בקתות נידה היוו חלק קבוע במבנה הכפרים הביתא ישראלים ומהוות אחד ממנהגי הטהרה המחמירים הייחודיים לקהילה. במרכזי ההגירה באתיופיה, ובחלק ממקומות היישוב של הקהילה בישראל, הוקמו בקתות נידה, בתצורה חדשה, המאפשרת לנשות הקהילה להמשיך ולקיים במידת מה את מנהגי הטהרה המסורתיים.
בקתת נידה בכפר היהודי אמבובר שבצפון אתיופיה.
מבנה ופעילות

בקתות הנידה מוקמו בשולי הכפר, אך לא נתפסו כחלק ממנו אלא כחיצוניות לו. הבקתות הובדלו מבקתות המגורים במעגל אבנים שהקיף ותחם אותן. מעגל האבנים הוקם במרחק של מטר עד מטר וחצי מן הבקתה. תיחום זה סימן את הגבול בין אזור טהור לטמא ונועד למניעת מגע אדם עם השוהות בו, דבר שהיה מטמאו ודורש את היטהרותו.
הבקתות הכילו את המתחמים והכלים הבסיסיים הנדרשים לשהות בהם, ורוהטו בצורה בהתאם.
הנשים נהגו להגיע אל בקתות הנידה עם החפצים האישיים הדרושים להן לזמן שהייתן ולא היו יוצאות את תחומן. נשות המשפחה ספקו להן אוכל שהונח מחוץ לגדר. בתום ימי הנידה הנשים היו צמות ויוצאות לטבול בנהר תחת השגחת אישה אחרת, מסתפרות, סורקות שערן, קוצצות ציפורניים וטובלות שוב ושוב בנהר. הן היו שוטפות את הבגדים שלבשו בזמן נידתן ולובשות בגדים נקיים שהובאו מביתן. את החפצים בהם עשו שימוש בימי נידתן היו מטהרות או שוברות. לאחר מכן שבו אל בתיהם ואל חיי השגרה. 
נשים העומדות ללדת היו מגיעות לבקתת הנידה עם תחילת הצירים, בליווי שכנות וקרובות משפחה שיסייעו להן בלידה, ושוהות בה עד תום שבעת הימים הראשונים למן לידת תינוקן, במקרה של לידת בן זכר, או ארבעה עשר יום במקרה של לידת בת. בתום תקופה זו היו עוברות לבית היולדת (ארס גוג'ו), בקתה דומה, שגם היא מוקמה מחוץ לכפר ונחשבה לתחום טמא ומנודה, בו שהו היולדות עם תינוקותיהן עד תום ימי טומאתן. בכפרים הקטנים בהם לא היו בתי יולדות, היולדות המשיכו לשהות בבקתות הנידה עד עבור ימי טומאתן.
תיאור של בקתת הנידה מביא משה בר-יודא, שליח הסוכנות היהודית לאתיופיה בשנים 1957-1958, בדיווח משנת 1964:
בכל כפר יש "בית הנידה", זוהי ביקתה קטנה, שלפעמים אף אינה גבוהה כדי קומת אדם, עשויה טיט וקש (וראיתי אחת, בכפר הנמצא ליד הכביש, שאינה אלא תא-הנהג של משאית ישנה) מוקפת שורת אבנים, בה יושבת האישה כל ימי נידתה, ופרט לילדים קטנים המביאים לה אוכל - איש לא יעבור את מחסום האבנים. יולדת זכר נמצאת שם ארבעים יום ויולדת נקבה שמונים יום (ויקרא י"ב) יחד עם התינוק הנולד, ולא זו בלבד, אלא שהיא גם יולדת שם, שהרי מיד כשילדה היא טמאה. הביקתה הזאת אין בה שום סידורי-נקיון ובקושי מצע למשכב, בדרך כלל כמה עורות כבשים הפרושים על האדמה
הלכות נידה, זבה ודם יולדת

מסורת ביתא ישראל החמירה בענייני טומאה וטהרה, והתייחסה אל מקום יישוב הקהילה כאל מקום קדוש ואל בני הקהילה כאל משרתים בקודש. כחלק מנוהג זה תבעה מבני הקהילה שנטמאו לצאת מתחום הכפר עד היטהרותם. 'אישה עם דם' נחשבה לפי המסורת לבלתי טהורה ועל כן למנודה, ונדרשה שלא לבוא במגע עם בני הקהילה ולשהות בבית הנידה עד מלאות ימי טהרתה. בני אדם שבאה במגע עימם נחשבו לטמאים והיה עליהם להיטהר, וכך גם החפצים עימם באה במגע. חומרות אלו ננקטו בהתייחס לנידה, לזבה וליולדת.
הלכות נידה, זבה ודם יולדת > נידה

אישה בנידה נדרשה לצאת את הכפר לשבעה ימים מיום תחילת הווסת. אנשים וחפצים שבאה במגע עימם נחשבו לטמאים ונדרשו להיטהר מטומאתם. הלכות נידה הנהוגות בביתא ישראל הן כלשון המקרא, למעט ההחמרה הנוהגת בתחום יישוב הקהילה ובבני הקהילה כקודש, מרחיקה את הנידה אל מחוץ לתחום הכפר ואוסרת כל מגע עימה ועם חפציה. מקור הדין הוא בספר ויקרא:
וְאֶל אִשָּׁה בְּנִדַּת טֻמְאָתָהּ לֹא תִקְרַב, לְגַלּוֹת עֶרְוָתָהּ.
וְאִשָּׁה כִּי-תִהְיֶה זָבָה, דָּם יִהְיֶה זֹבָהּ בִּבְשָׂרָהּ, שִׁבְעַת יָמִים תִּהְיֶה בְנִדָּתָהּ, וְכָל-הַנֹּגֵעַ בָּהּ יִטְמָא עַד-הָעָרֶב. וְכֹל אֲשֶׁר תִּשְׁכַּב עָלָיו בְּנִדָּתָהּ יִטְמָא וְכֹל אֲשֶׁר-תֵּשֵׁב עָלָיו יִטְמָא. וְכָל-הַנֹּגֵעַ בְּמִשְׁכָּבָהּ יְכַבֵּס בְּגָדָיו וְרָחַץ בַּמַּיִם וְטָמֵא עַד-הָעָרֶב. וְכָל-הַנֹּגֵעַ בְּכָל-כְּלִי אֲשֶׁר-תֵּשֵׁב עָלָיו יְכַבֵּס בְּגָדָיו וְרָחַץ בַּמַּיִם וְטָמֵא עַד-הָעָרֶב. וְאִם עַל-הַמִּשְׁכָּב הוּא אוֹ עַל-הַכְּלִי אֲשֶׁר-הִוא יֹשֶׁבֶת-עָלָיו בְּנָגְעוֹ-בוֹ יִטְמָא עַד-הָעָרֶב. וְאִם שָׁכֹב יִשְׁכַּב אִישׁ אֹתָהּ וּתְהִי נִדָּתָהּ עָלָיו וְטָמֵא שִׁבְעַת יָמִים וְכָל-הַמִּשְׁכָּב אֲשֶׁר-יִשְׁכַּב עָלָיו יִטְמָא.
בתום ימי נידתן, קודם חזרתן לכפר, נהגו בנות ביתא ישראל לצום ולטבול בנהר, לטהר בטבילה את חפציהן או להיפטר מהם.
הלכות נידה, זבה ודם יולדת > זבה

הלכות זבה (אישה המדממת בימים בהם לא צפוי וסת) הנהוגות בביתא ישראל הן כלשון המקרא, שוב, למעט ההחמרה הנוהגת בתחום יישוב הקהילה ובבני הקהילה כקודש, מרחיקה את הזבה אל מחוץ לתחום הכפר ואוסרת כל מגע עימה ועם חפציה. מקור הדין הוא בספר ויקרא:
וְאִשָּׁה כִּי-יָזוּב זוֹב דָּמָהּ יָמִים רַבִּים בְּלֹא עֶת-נִדָּתָהּ אוֹ כִי-תָזוּב עַל-נִדָּתָהּ כָּל-יְמֵי זוֹב טֻמְאָתָהּ כִּימֵי נִדָּתָהּ תִּהְיֶה טְמֵאָה הִוא. כָּל-הַמִּשְׁכָּב אֲשֶׁר-תִּשְׁכַּב עָלָיו כָּל-יְמֵי זוֹבָהּ כְּמִשְׁכַּב נִדָּתָהּ יִהְיֶה-לָּהּ וְכָל-הַכְּלִי אֲשֶׁר תֵּשֵׁב עָלָיו טָמֵא יִהְיֶה כְּטֻמְאַת נִדָּתָהּ. וְכָל-הַנּוֹגֵעַ בָּם יִטְמָא וְכִבֶּס בְּגָדָיו וְרָחַץ בַּמַּיִם וְטָמֵא עַד-הָעָרֶב. וְאִם-טָהֲרָה מִזּוֹבָהּ וְסָפְרָה לָּהּ שִׁבְעַת יָמִים וְאַחַר תִּטְהָר. וּבַיּוֹם הַשְּׁמִינִי תִּקַּח-לָהּ שְׁתֵּי תֹרִים אוֹ שְׁנֵי בְּנֵי יוֹנָה וְהֵבִיאָה אוֹתָם אֶל-הַכֹּהֵן אֶל-פֶּתַח אֹהֶל מוֹעֵד. וְעָשָׂה הַכֹּהֵן אֶת-הָאֶחָד חַטָּאת וְאֶת-הָאֶחָד עֹלָה וְכִפֶּר עָלֶיהָ הַכֹּהֵן לִפְנֵי ה' מִזּוֹב טֻמְאָתָהּ.
בתום ימי הטומאה הייתה האישה המטהרת צמה ויורדת להיטהר בנהר, מחליפה את מלבושיה ומטהרת את בגדיה המשומשים וחפציה. הקרבת קורבן חטאת ועולה בהם מצווה הזבה נעשתה על ידי כהני היישוב בפתח המסגיד.
הלכות נידה, זבה ודם יולדת > יולדת

אישה בתחילת צירי לידה נחשבה אף היא לטמאה, ונדרשה לשהות מחוץ לכפר; בבית הנידה - עד מלאת ימי טהרתה מטומאת נידה -, ולאחר מכן בבית היולדת - עד מלאת ימי טהרתה מטומאת יולדת. מקור הלכות יולדת אף הוא בספר ויקרא, כאשר שוב, מסורת ביתא ישראל קוראת אותו לחומרה ונוהגת בחומרת יולדת כבחומרת נידה, ומנדה את היולדת אל מחוץ לקהילה, כמו ממקום קודש, למן תחילת הצירים עד תום ישיבתה על 'דמי טהרה':
וַיְדַבֵּר ה' אֶל מֹשֶׁה לֵּאמֹר. דַּבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לֵאמֹר אִשָּׁה כִּי תַזְרִיעַ וְיָלְדָה זָכָר וְטָמְאָה שִׁבְעַת יָמִים כִּימֵי נִדַּת דְּו‍ֹתָהּ תִּטְמָא. וּבַיּוֹם הַשְּׁמִינִי יִמּוֹל בְּשַׂר עָרְלָתוֹ. וּשְׁלֹשִׁים יוֹם וּשְׁלֹשֶׁת יָמִים תֵּשֵׁב בִּדְמֵי טָהֳרָה בְּכָל קֹדֶשׁ לֹא תִגָּע וְאֶל הַמִּקְדָּשׁ לֹא תָבֹא עַד מְלֹאת יְמֵי טָהֳרָהּ. וְאִם נְקֵבָה תֵלֵד וְטָמְאָה שְׁבֻעַיִם כְּנִדָּתָהּ וְשִׁשִּׁים יוֹם וְשֵׁשֶׁת יָמִים תֵּשֵׁב עַל דְּמֵי טָהֳרָה. וּבִמְלֹאת יְמֵי טָהֳרָהּ לְבֵן אוֹ לְבַת תָּבִיא כֶּבֶשׂ בֶּן שְׁנָתוֹ לְעֹלָה וּבֶן יוֹנָה אוֹ תֹר לְחַטָּאת אֶל פֶּתַח אֹהֶל מוֹעֵד אֶל הַכֹּהֵן. וְהִקְרִיבוֹ לִפְנֵי ה' וְכִפֶּר עָלֶיהָ וְטָהֲרָה מִמְּקֹר דָּמֶיהָ זֹאת תּוֹרַת הַיֹּלֶדֶת לַזָּכָר אוֹ לַנְּקֵבָה. וְאִם לֹא תִמְצָא יָדָהּ דֵּי שֶׂה וְלָקְחָה שְׁתֵּי תֹרִים אוֹ שְׁנֵי בְּנֵי יוֹנָה אֶחָד לְעֹלָה וְאֶחָד לְחַטָּאת וְכִפֶּר עָלֶיהָ הַכֹּהֵן וְטָהֵרָה.
אישה עם צירים הייתה יוצאת לבקתת הנידה בליווי נשים ממשפחתה או שכנות שיסייעו לה בלידה. אחר הלידה הייתה נשארת בבקתת הנידה לשבת את ימי נידתה - שבעה ימים במקרה של לידת בן זכר או ארבעה עשר ימים במקרה של לידת בת. בתום ימי נידתה הייתה היולדת עוברת לבקתת היולדות. במידה ולא היה בכפר בית יולדות בית הנידה שימש תחתיו. טקס המילה לבן זכר התקיים בבית היולדות. לאחריו היו היולדת ותינוקה נותרים בבית היולדות עד מלאות ארבעים יום ללידה. אם ילדה ההרה בת הייתה יושבת בבקתת היולדות עד מלאות שמונים יום ללידה. בתום ישיבתה על דמי טהרתה, הייתה היולדת צמה ויורדת עם תינוקה לנהר, שם הייתה רוחצת, טובלת שוב ושוב, גוזזת את צפרניה, מסתפרת, מכבסת בגדיה ומטהרת את חפציה. את התינוק הנולד הייתה גם כן טובלת בנהר, לטהרו מטומאתה. לפנות ערב הייתה לובשת בגדים נקיים ושבה לכפר בו, בסמוך לביתה או למסגיד, היו עורכים לכבודה ולכבוד הנולד חגיגה עמוסת כיבודים. הכהן היה מברך את היולדת והנולד ברכות רבות. אחר היה מוקרב קורבן יולדת והנולד היה מקבל את שמו. בחירת הקורבן הייתה לפי יכולתה של המשפחה: כבש לעשירים, עוף למבוססים ומאפי לחם למעוטי יכולת.
ראו גם

טומאה וטהרה בביתא ישראל
הערות שוליים

↑  מסורת ביתא ישראל ידועה בהקפדה והחמרה בענייני טומאה וטהרה, מסורת שעיצבה לא מעט את חיי הקהילה באתיופיה.
↑  ראו, WOMEN IN THE MENSTRUATION HUTS: Variations in ,Preserving Purification Customsamong Ethiopian Immigrants, Inbal Cicurel and Rachel Sharaby, Journal of Feminist Studies in Religion 
Volume 23, Number 2, Fall 2007 
p. 72
↑  ראו, יוסי זיו, מנהג יהודי אתיופיה בדין טהרת יולדת, בדף השבועי מאת המרכז ללימודי יסוד ביהדות מספר 490, אוניברסיטת בר-אילן
↑  ראו, WOMEN IN THE MENSTRUATION HUTS: Variations in ,Preserving Purification Customsamong Ethiopian Immigrants, Inbal Cicurel and Rachel Sharaby, Journal of Feminist Studies in Religion 
Volume 23, Number 2, Fall 2007 
p. 73
↑  יום טבילה, לפי מסורת ביתא ישראל, הוא תמיד יום צום. ראו, יוסי זיו, מנהג יהודי אתיופיה בדין טהרת יולדת, בדף השבועי מאת המרכז ללימודי יסוד ביהדות מספר 490, אוניברסיטת בר-אילן
↑  לפי המקרא, על אישה הנגועה בטומאת יולדת (לעומת נידה או נידת יולדת) קיימות הגבלות הנוגעות רק לקודש הקודשים. חלק מקהילות ישראל נהגו וישנן שנוהגות עדיין להחמיר בעניין יולדת ולאוסרה לבעלה עד תום ימי טומאתה מיולדת - ארבעים/שמונים יום למן הלידה -, אך לשיטת ביתא ישראל, התופסת את הקהילה כקדושה, טומאת יולדת אינה רק אוסרת אישה לבעלה אלא תובעת את הרחקתה אל מחוץ לקהילה, ואוסרת מגע עימה ועם חפציה כעם נידה. ראו, יוסי זיו, מנהג יהודי אתיופיה בדין טהרת יולדת, בדף השבועי מאת המרכז ללימודי יסוד ביהדות מספר 490, אוניברסיטת בר-אילן.
↑  בתקופות קשות הסתפקו בני הקהילה בתפילות ובקריאה מן הארדאת. ראו, יוסי זיו, מנהג יהודי אתיופיה בדין טהרת יולדת, בדף השבועי מאת המרכז ללימודי יסוד ביהדות מספר 490, אוניברסיטת בר-אילן.