stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד מוסינזון
לימודיו בחו"ל

לאחר לימדיו בגימנסיה עשה דוד מוסינזון שנת שירות ולימודים בבית-הספר החקלאי במקווה ישראל. לאחר סיום עבודתו שם נסע להולנד, ובשל רצונו להשתלם בטיפול בבקר עבד שנתיים כרפתן. לאחר מכן נסע לבריטניה ולמד וטרינריה באוניברסיטת גלאזגו והצטיין בלימודו. הוא היה ממקימיו ומפעיליו של סניף תנועת הנוער הבונים בגלאזגו. בגמר לימודיו קיבל תואר דוקטור לווטרינריה. הוא רצה עוד להמשיך ולהשתלם במחלות טרופיות של בעלי חיים במכון מיוחד לענף זה בלונדון אך לא נתקבל מאחר שלא היה נתין של מושבה בריטית. לבקשת הפרופסור שלו הוא המשיך לעבוד בסקוטלנד במחקר ובעבודה למניעת מחלת הפה והטלפיים בצאן.
שובו לארץ ישראל

כשחזר לארץ בשנת 1931 עבד תחילה בתחנה הנסיונית החקלאית ברחובות, ולאחר מכן עסק במקצועו בבנימינה ובראשון-לציון ובהמשך שימש בירושלים כרופא ראשי באגודת צער בעלי חיים. הוא קיבל משרה ממשלתית כווטרינר האזורי של עמק יזרעאל והגליל התחתון והפעיל שתי מרפאות בעפולה ובנצרת ובשנת 1936 השתקע עם אשתו ורדה רוז ילידת סקוטלנד בעפולה. בשנת 1937 נולד להם בן.
בתפקידו כווטרינר האזורי פעל בכל יישובי העמק היהודיים והערביים כאחד. בימי המאורעות המשיך לנסוע לכפרים הערביים ולהגיש עזרה לפלחים שאת שפתם ומנהגיהם הכיר היטב. לצד עבודתו היה פעיל באגודת "הפועל" בעפולה וכחבר ארגון "ההגנה" היה מעורב בענייני הביטחון וההתיישבות באזור העמקים.
נפילת השלושה

ב-14 בספטמבר 1938 השתתף דוד מוסינזון בסיור ברכב בעמק בית שאן, שמטרתו לאתר על אדמות הקרן הקיימת מקומות להקמת היישובים החדשים נוה איתן וכפר רופין, במסגרת חומה ומגדל. במכוניתם הוא ישב מאחור ולידו ישבו חיים שטורמן מראשוני "השומר" וממקימי קיבוץ עין חרוד והאחראי בו על הביטחון, ואהרן אטקין ממייסדי קיבוץ גבע. במושבים הקדמיים ישבו אברהם ברגמן, קצין המחוז מטעם שלטונות המנדט הבריטי, לימים הארכאולוג פרופסור אברהם בירן, שנהג ברכב, ולידו שוטר בריטי שנועד להגן עליהם. אחרי מכוניתם נסע טנדר ליווי עם נוטרים עבריים. ליד הכפר סמריה (כיום המושב שדי תרומות) עלתה מכוניתם על מוקש רב עוצמה שהתפוצץ, המכונית הועפה ונמעכה. אברהם ברגמן והשוטר לקו בהלם בלבד, אך הספסל האחורי, שעליו ישבו דוד מוסינזון, חיים שטורמן ואהרן אטקין, התרסק. אהרן אטקין ודוד מוסינזון נהרגו במקום. חיים שטורמן נפצע קשה ומת לאחר מכן מפצעיו.
ההלוויה והאבל

ארונו של דוד מוסינזון הועבר לבית הפועלים, בניין ההסתדרות בעפולה. לצידיו ניצב משמר כבוד של נוטרים. אבל כבד שרר בעפולה. סניף "הפועל" בעפולה הכריז על שבוע אבל בו תושבת פעילותו. בתי הקפה בעיר הודיעו על ביטול הנגינה והריקודים במוצאי שבת הקרובה. למחרת, ב-15 בספטמבר, יצא הארון מעפולה לתל אביב והונח בגימנסיה הרצליה. המחנך והסופר ד"ר חיים הררי נשא דברי הספד. משם יצא מסע ההלוויה לבית הכנסת הגדול שם נשא דברי הספד הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, רבה הראשי של העיר. אלפים ליוו את מסע ההלוויה. דוד מוסינזון נקבר בחלקת ההגנה וההעפלה של בית הקברות נחלת יצחק. ליד הקבר ספד לו אביו, ד"ר בן ציון מוסינזון, ואמר: "זכית לכך כי על במותיך נפלת, בני. מילאת חובתך בשקט ובאמונה... חינכנו אותך ברוח נאמנות ובהקרבה לעם. עתה החזרנו אותך לאדמה. כל אשר היה לנו, חלק גדול מחיינו ונשמתנו, הנחנו בקבר זה. אילו היינו צריכים להתחיל מחדש, אילו ידענו מראש מה יהיה בסופו, היינו עושים כך שנית כי זוהי הדרך האמיתית".
שני הקורבנות האחרים של הפיגוע נקברו בקיבוציהם, חיים שטורמן בעין חרוד ואהרן אטקין בגבע.
ההנצחה

שמם של דוד מוסינזון ושני חבריו מונצח במספר מקומות בעמק יזרעאל וסביבתו. בעירו עפולה הוקם על ידי המועצה המקומית בשנת 1940, במלאת שנתיים למותו, גן עירוני במרכז העיר שנקרא בתחילה "גן דוד" וכיום "כיכר דוד". הגן הלאומי, "גן השלושה" בעמק המעיינות, הוא הסח'נה, נקרא על שם שלושתם. על שמו של חיים שטורמן נקראים קיבוץ מעוז חיים, המוזיאון האזורי של עמק יזרעאל, "בית שטורמן" בעין חרוד, שנוסד בשנת 1941, לוח זיכרון לזכרם הוצב בעמק המעיינות בסמוך למקום הפיגוע, ליד היישוב הקהילתי תל תאומים. ב-14 באוגוסט 2018, במלאת 80 שנה לנפילתם נערך במקום טקס לזכרם בו נחשף הלוח שעבר חידוש. לזכרו של אטקין נבנה בית טבע ובית כיתות בקיבוץ גבע "בית אתקין" (1940, אדריכל שמואל ביקלס)
הערות שוליים

↑  לוית שלושת חללי המוקש, הצופה, 16 בספטמבר 1938, המשך

ללוית חללינו בעמק, דבר, 16 בספטמבר 1938
↑  "נופלים ההולכים ראשונה": אחרי 80 שנה, זוכרים את חיים שטורמן, אהרון אתקין ודוד מוסינזון באתר "עמק ניוז", 10 בספטמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009999353105171  VIAF: 4175162723660861290000   WorldCat (עם VIAF): 4175162723660861290000 
לוח זיכרון לזכר דוד מוסינזון וחבריו חיים שטורמן ואהרן אטקין, ב"כיכר דוד" בעפולה על שם דוד מוסינזון
דן בדרום

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  תאגיד
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים)
 חברת אם:  דן חברה לתחבורה ציבורית
 חברות בנות:  דן באר שבע
 מיקום המטה:  אשקלון 
  
 https://danbadarom.co.il
 
חברת דן בדרום תחבורה (2015) בע"מ, המוכרת בשם דן בדרום והוקמה בשנת 2015, היא חברת בת של דן חברה לתחבורה ציבורית
החברה הוקמה על מנת להתמודד במכרזי הפריפריה בדרום הארץ, מכיוון שמשרד התחבורה אוסר על חברת דן להתמודד, ולכן הקימה דן את חברת דן בדרום.
מנכ"ל החברה הראשון היה יורי ברונשטיין אשר עבר לחברת דן באר שבע ובמקומו טל כהן מונה למנכ"ל החברה עד היום.
היסטוריה

בחודש מאי 2015 זכתה חברת דן בדרום במכרז להפעלת אשכול צפון הנגב הכולל בין היתר קווים באשקלון, קריית גת, נתיבות, אופקים, שדרות, קריית מלאכי וקווים בינעירוניים בבאר שבע.
ב-12 בפברואר 2016, החלה דן בדרום את פעילותה באשכול צפון הנגב והחלה לפעול בכל האשכול, למעט אשקלון, ובתחילת יולי 2016 החלה החברה להפעיל את הקווים העירוניים באשקלון.
דן בדרום החליפה את המפעיל הקודם אגד תעבורה שפעל באשכול..
חברת דן בדרום צפויה להפעיל את הקווים באשכול צפון הנגב למשך של כ־12 שנים, עד יוני 2028.
באוקטובר 2021 נפרץ אתר החברה באירוע סייבר איראני והושבת לחלוטין. האתר חזר לאוויר בנובמבר 2021, כאשר האתרים "דן בדרום" ו"דן באר שבע" מוזגו לאתר אחד. במהלך התקיפה היה חשש כי יודלפו פרטים ממאגר המידע של החברה כפי שדלף מחברת קווים באותו אירוע סייבר.
בינואר 2024 החליפה את אגד בהפעלת הקווים 441, 448, 450, 451 ו-459 בין ירושלים לאשדוד ולגדרה.
צי החברה

חברת דן בדרום מפעילה כ-320 אוטובוסים, אשר רובם בהרכבה סינית מתוצרת "גולדן דרגון" ו"יוטונג". עם זאת, ישנם כ-60 אוטובוסים מתוצרת "וולוו" עם מרכב ישראלי, וכן כ-30 מיניבוסים מתוצרת "מרצדס" המורכבים בחברת "מרכבים".
בתחילת 2018 נכנסו לשירות אוטובוסים מסוג "הייגר" המורכבים בסין כאשר חברת האם של דן בדרום, דן חברה לתחבורה ציבורית מייבאת כלים אלו באמצעות חברת בת בשם פנדן.
הערות שוליים

↑  נעמה אנגל משאלי, החיים שותקו: תלונות בנגב על חברת אוטובוסים חדשה, באתר nrg‏, 16 בפברואר 2016
↑  ניר אלון, תחקיר באר שבע נט השירות שמספקת דן בדרום מאכזב והתושבים סובלים, באתר באר שבע נט, ‏4 במרץ 2024
↑  יוסי פרטוק, החלה פעילות חברת האוטובוסים "דן" בדרום, באתר אשקלון נט, ‏12 יוני 2016
↑  דני בלר, הבשורה על פי דן באר שבע: יותר קווים, יותר טכנולוגיה ויש גם מזגן, ‏19 בינואר 2025
↑  אודי עציון, מי חברת האוטובוסים הטובה ביותר?, באתר ynet, 16 בנובמבר 2016
↑  טל שחף, אסף זגריזק, רועי רובינשטיין, הדר גיל-עד, מתקפת הסייבר: אתר היכרויות להט"ב נפרץ; "דליפת פרטים אישיים היא סכנה לפגיעה נפשית", באתר ynet, 30 באוקטובר 2021
↑  חן מור אטיאס, החל מהשנה הבאה: חברת דן תפעיל קווי אוטובוס חדשים מאשדוד לעיר הבירה, באתר כאן דרום אשדוד, ‏11 ביולי 2023
↑  החל מהיום - חברת "דן בדרום" מתרחבת לערים אשדוד וירושלים, באתר אשדוד10, ‏1 בינואר 2024
↑  אדווה חולי, חברת האוטובוסים דן מגיעה לירושלים - אלו הקווים שתפעיל, באתר mynet‏ ירושלים, 19 ביולי 2023
↑  חן מור אטיאס, החל מהשנה הבאה: חברת דן תפעיל קווי אוטובוס חדשים מאשדוד לעיר הבירה, באתר SchokenGroup, ‏11 ביולי 2023
↑  הפעלת קווי אשדוד-ירושלים תעבור לדן בדרום, באתר News1 מחלקה ראשונה, 11 ביולי 2023
↑  בשורה למשתמשים מאשדוד, גדרה וירושלים, בתחבורה ציבורית - חדשות אפס שמונה 08, באתר חדשות אפס שמונה 08, ‏1 בינואר 2024
הייגר בינעירוני של דן בדרום בתחנה מרכזית אשקלון
ברנלי

| --- | --- |

 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  אנגליה אנגליה
 אזור:  צפון-מערב אנגליה
 מחוז:  לנקשייר לנקשייר
 שטח:  15.82 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  82,002 (2016)
 קואורדינטות:  53°47′20″N 2°14′53″W﻿ / ﻿53.788888888889°N 2.2480555555556°W﻿ / 53.788888888889; -2.2480555555556 
 אזור זמן:  UTC
 http://www.burnley.gov.uk
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים ברנלי(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים ברנלי(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי ברנלי(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי ברנלי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ברנלי (באנגלית: Burnley) היא עיר במחוז לנקשייר שבצפון-מערב אנגליה. אוכלוסייתה מונה כ-74,000 נפש.
היסטוריה

ברנלי צמחה כעיירה תעשייתית לאורך המאה ה-19, וכלכלתה סבבה בעיקר סביב תעשיית הטקסטיל (בעיקר אריגת סיבי כותנה). נוכח הדעיכה הניכרת בתעשייה, ישנו שיעור גבוה של אבטלה בעיירה.
ברנלי זכתה לתשומת לב לאומית ביוני 2001 נוכח התפרעויות על רקע מתיחות גזעית בין לבנים ואסייתיים ועוני רב השורר בקרבם. כ-5,500 תושבים ממוצא דרום-אסייתי מתגוררים בברנלי, רובם באזורים העניים ביותר. אחד מהאזורים הללו, דיינזהאוס, נחשב לאחד הנחשלים בבריטניה מבחינה סוציו-אקונומית. ברנלי מוגדרת כאחד מבסיסי כוחה של המפלגה הבריטית הלאומית, מפלגה ימנית קיצונית בפוליטיקה הבריטית.
בינואר 2023 יצא בנטפליקס הסרט "הבנק של דייב", המבוסס על סיפור אמיתי שהתרחש בעיר.
ספורט

מועדון הכדורגל ברנלי, המייצג את העיר תחת הכינוי "הסגלגלים" (The Clarets), הוא אחד מאבותיה המייסדים של הפוטבול ליג. הקבוצה נוסדה בשנת 1883 ונכון לעונת 2023/2024 משתתפת בליגת פרמייר ליג, הליגה הבכירה באנגליה.
הערות שוליים

↑  Fatima Aziz, Every Burnley location in Netflix's new biopic Bank of Dave, lancs.live, ‏21 בינואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557320905171  GND: 4354389-3  LCCN: n81039804  MusicBrainz: 34870268-31e1-4a2a-85c7-f9c706d0d00f  NKC: ge1086295  VIAF: 151277918   WorldCat (עם VIAF): 151277918 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באנגליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דוד אדלר

אין תמונה חופשית
דוד אדלר (נולד ב-26 בפברואר 1945) הוא מהנדס רפואי וחוקר בתחום הלב ומשורר ישראלי. הוא כיהן כמנהל האגף למכשור, הנדסה רפואית ותקשורת, וחבר "פורום ההנהלה" של המרכז הרפואי "הדסה" בירושלים. בנוסף הוא מחברם של מאמרים רבים בתחומי הביקורת הספרותית, מדיניות וחברה.
ביוגרפיה

ילדותו, נעוריו ובחרותו של דוד אדלר עברו עליו בשכונת קטמון בירושלים. הוא בוגר בית הספר מעלה בירושלים (מגמה מתמטית-פיזיקלית, 1963). לאחר שירות סדיר בצה"ל בחיל התותחנים (1965 – 1963) עבד כשנתיים (1967 – 1966) במפעלי רוממה בירושלים, כדי שיוכל לממן את לימודיו בטכניון.
בוגר הטכניון (אלקטרוניקה, 1971) ועורך עיתון הסטודנטים של הטכניון "אפסילון" (1970-71). תואר שני במדעי הרפואה הבסיסיים (פיזיולוגיה) האוניברסיטה העברית, ירושלים (בהצטיינות), 1976. תואר שלישי האוניברסיטה העברית, י-ם, (פיזיולוגיה / הנדסה רפואית), 1985. השתלם במחקר לב בקנדה בסיוע מלגה מאגודת הלב הקנדית (1981–1982, שנה) ובארצות הברית (1986–1988, שנתיים) בסיוע מלגת פולברייט בבית הספר לרפואה ע"ש אלברט איינשטיין בניו-יורק (פוסט-דוקטורט). עבודות המחקר שלו, שהתפרסמו בכ-50 מאמרים בכתבי עת מדעיים, התמקדו במודלים לפעולת הלב ובמכשור והנדסה רפואית. על עבודותיו המדעיות קבל מלגות (ובתוכם מלגות צה"ל כסטודנט בטכניון), פרסים (פרס בן-גוריון) וקרנות מחקר.
דוד אדלר החל לעבוד במחלקה להנדסה רפואית של המרכז הרפואי "הדסה" בשנת 1971. בין השנים 1982–1997 כיהן כמנהל המחלקה להנדסה רפואית, בין 1990–1997 כיהן כסגן מנהל האגף למכשור, הנדסה רפואית ותקשורת ובין 1997– 2006 כיהן כמנהל האגף למכשור, הנדסה רפואית ותקשורת, וחבר "פורום ההנהלה" של מרכז רפואי זה.
פעילותו המדעית > תחומי עניין מדעיים עיקריים

מחקר בנושאים קרדיו-ווסקולריים מגוונים.
מודלים לפעולת הלב.
מכשור רפואי חדשני.
הנדסה קלינית ומערכות קליניות ממוחשבות.
עבודותיו אלה התפרסמו במגוון כתבי עת

ובתוכם:
Circulation Research
Am. J. of Physiology
IEEE Trans. Biomed. Eng.
J. of Theoretical Biology
J. of Biomechanics
J. of Urology
Medical Instrumentation
Cardiology
ועוד
התמנה לשופט של עבודות מדעיות בכתבי עת מובילים וקרנות מחקר שונות (כולל הקרן הישראלית למדע). ארגן ימי עיון וכיהן בוועדות מארגנות של כינוסים מדעיים שונים ועמד בראש הוועדה של משרד הבריאות להתגוננות מפני "באג 2000".
עסק בהוראת אלקטרוניקה לביולוגים, אלקטרוניקה דיגיטלית, מכשור רפואי, מיקרו מחשבים, מכניקה של הלב - לסטודנטים באוניברסיטה העברית (בית הספר לרפואה והמחלקה לפיזיקה), מכון גבוה לטכנולוגיה, מכללת הדסה ועוד.
מ–1971 חבר באגוד הישראלי להנדסה רפואית וביולוגית, ומסוף שנות השבעים עד 2007 (לא ברצף) חבר בהנהלת האיגוד. היה חבר באיגוד למחקר לב. משנת 1995, חבר בכיר ב-IEEE, האיגוד הבינלאומי למהנדסי חשמל ואלקטרוניקה.
לאחר פרישתו מעבודתו התמקד בתכונות ואפיונים של מודלים ברפואה ובמדע
.
פעילותו הספרותית

אף שהוא כותב שירים מנעוריו הוא החל בפרסומם רק החל משנת 2009. בשנת 2010 זכה בתחרות "שירה חדשה" מטעם "צומת ספרים". פרסם שני ספרי שירה: ספר שיריו הראשון: "סקיצות לתמונה בלתי שלמה" (2011, "אבן חושן") זכה ב"פרס רמת גן בקטגוריית שירת ביכורים", תשע"ג"

. ספר שיריו השני הוא "פעם אולי אכתוב על זה" (2017, "אבן חושן"). שיריו התפרסמו במוספים "תרבות וספרות" ו"גלריה" של "הארץ" וכן ב"ידיעות אחרונות", "מעריב" ו"ישראל היום" וכן בכתבי העת המודפסים ב"שירת המדע", "כרמל", "שבו", "עכשיו", "מטעם", "כתובת", "גג", "עיתון 77", "מאזניים", "אפיריון", "מקף", "תו +", "עבריתון", "שבילים" ועוד וכן במדורי ואתרי שירה רבים ברשת וגם בתוכנית לימודים של משרד החינוך. מאמריו הספרותיים (על יצירתם של חיים באר, אמנון דנקנר, אריה סיון, שלמה לאופר, יהודית מוסל-אליעזרוב, אלישע פורת, יערה בן דוד, שולמית סטארקמן, איליה בר זאב, שי אריה מזרחי, יהושע קנז ועוד) התפרסמו ב"תרבות וספרות" ו"ספרים" של "הארץ", "הליקון", "גג", "עיתון 77", "מאזניים", "אפיריון", ה"אייל הקורא" (מקוון) "מקום לשירה" (מקוון) "יקום תרבות" (מקוון) ועוד. שיריו תורגמו לאנגלית

וערבית
. שימש כ"ראש המערכת" בכתב העת "כרמל" (גיליון 18, אביב 2016). ערך ורשם קטעי קישור במיני אנתולוגיות של שירה ב"עיתון 77" (גיליונות 5–374). דוד אדלר חבר באגודת הסופרים העבריים במדינת ישראל ובאיגוד הכללי של סופרים בישראל.
פעילותו הספרותית > על יצירתו

נימוקי השופטים בקטגוריה של "פרס רמת גן לשירת ביכורים, תשע"ג" מסתיימים בדברים הבאים

. "במרבית השירים חש הקורא כי הוא מובל, בדרכי הבעה מעודנות, מרומזות ומפתיעות אל פואנטה או אל היפוך אירוני.".על גב הספר כתב חיים באר: "כל מה שיפה/ מופלא אכזר קסום/ פשוט נורא עלום/ מתמיה מכולם" – ארבע השורות הללו שהוצאו מהקשרן מתוך השיר "החיים האלה תחילתם ילדות" מאפיינות אולי יותר מכל את ספרו הראשון של דוד אדלר – קורפוס שירי חד פעמי, המפעים ומפתיע בבשלותו, במקוריותו, בעמקותו ובעיקר באנושיותו הכובשת. ספר שמשיב לי, הקורא, בדרכו הייחודית, את האמון ב"נצח השירה".
פעילותו הספרותית > ספרים ופרקים באנתולוגיות מודפסות

ספר שירה. "סקיצות לתמונה בלתי שלמה", 2011, הוצאת "אבן חושן".
"שירה חדשה", "צומת ספרים", 2010.
(Anthology of the 32nd World Congress of Poets, Israel, September 4-8, 2012 English).
" מר י.", סיפור קצר. פורסם ב"ציקלון הזיכרונות. אנתולוגיה של פרוזה ישראלית חדשה". הוצאת "כתב", 2012.
ספר שירה. "פעם אולי אכתוב על זה", 2017, הוצאת "אבן חושן".
פעילותו הספרותית > על כתביו

על "סקיצות לתמונה בלתי שלמה"
בן חנן, עדינה. תוכחה בנוף מכושף. עתון 77, גל' 360 (אדר-ניסן תשע"ב, מרץ-אפריל 2012),עמ' 12–13 ראו גרסה רשתית של המאמר
גלעד, יובל. פריחה מאוחרת: ניתוח הספר "סקיצות לתמונה בלתי שלמה" לדוד אדלר. יקום תרבות, 7.11.2012
לויתן, עמוס. מצד זה: שיר וספר. עיתון 77, גל' 363–364 (כסלו-טבת תשע"ג, נובמבר-דצמבר 2012), עמ' 40–41
שחר, איציק. "סקיצות לתמונה בלתי שלמה". מאזנים, כרך פ"ז, גל' 1 (שבט תשע"ג, פברואר 2013), עמ' 44–45.
בן דוד, יערה. מן השוליים אל לב הדברים. גג, כתב עת, גל' 28 (חורף 2012), עמ' 173–174 ראו גרסה רשתית של המאמר
אדלינה קליין, "סקיצות לתמונה בלתי שלמה", באתר News1 מחלקה ראשונה, 18 באפריל 2012
מלול, שרה. סקיצות לתמונה בלתי שלמה. ב"נוריתה - מבט אל סופרים וספרות בגובה העיניים", 20.2.2012
על "פעם אולי אכתוב על זה"
קליין, אדלינה. השיר זה עניין אחר. אימגו 20.11.2017.
אלי אשד. מטליתא ועד חניתה – סיפור על נערה מתה שהוקמה לתחייה – ממרקוס דרך נתן זך ועד דוד אדלר. יקום תרבות, 16.12.2017
לויתן, עמוס. מצד זה: משורר מדויק. עיתון 77, גל' 399 (אדר-ניסן תשע"ח, פברואר-מרץ 2018) עמי 59. ראו גרסה רשתית של המאמר
סרלואי, בכל. יופי פספסי. מקור ראשון, מוסף שבת, יז' בשבט תשע"ח, 2.2.2018.
שמעון רוזנברג. מילדות לבגרות: שירת האוטוביוגרפיה של המשורר ושירת הביוגרפיה של עירו ירושלים. נתיבים. גל' 17, פברואר 2018.
נעמה ארז. אירוניה שובבה או צעקה. עיתון 77, גל' 400 (אייר-סיון תשע"ח – אפריל מאי 2018) עמ' 18-19
בת אליעזר, חגית. אז מתי נכתוב על זה. יקום תרבות, 22.4.2018
יותם ראובני, "פעם אולי אכתוב על זה": העיסוק במהות השירה כניסיון להגדרה עצמית, באתר הארץ, 8 במאי 2018
איתן קלינסקי, שיחה ונגיעה קלה בשירת המשורר דוד אדלר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 9 במאי 2018
פעילותו הספרותית > פעילותו בנושאי חברה

דוד אדלר משתתף בפעילויות מגוונות לתיקון חברתי ולכינון הסדר מדיני הוגן.
פעילותו הספרותית > כתביו בנושאי מדיניות, חברה ותרבות (מתוך רבים)

אשמת העם. "מעריב" – דעות. מיום 5.11.2007
יגאל עמיר לחץ על ההדק – העם הביא לכך שהרצח ישיג את ייעודו. אימגו, 4.11.2009
ד"ר דוד אדלר, השמאל הציוני - נחוצה אידיאולוגיה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 25 בספטמבר 2009
השמאל הציוני – נחוצה תשתית אידאולוגית. אולי מרטין בובר יעזור? "עיתון 77", גיליון 349, אוגוסט-ספטמבר, 2010.
יום העצמאות והנכבה. Common Ground News 19 באפריל 2010
תרגומים לאנגלית וערבית בלשוניות במאמר למטה.
פורסם בבמות רבות בשפות אלה ביניהן:
אלאח'בר בערבית:
באנגלית The Daily News Egypt
תנו להתבטא. העוקץ, 20.3.2011
במדינת המסיתים: השד העדתי בשירה העברית. יקום תרבות, 27.1.2014
איך התעוררו להם זיכרונות מלחמה. "עיתון 77", גיליון 371–372, נובמבר-דצמבר, 2013.
"בין עֲרַב לַמַע'רֵב" – הנה שוכנים להם יחדיו פיירוז, רחל, עבדיל חלים חאפז, פייטנים עממיים, זלמן שניאור, הרבנים לבית אבוחצירה, ביאליק ולאה גולדברג. יקום תרבות 5.2.2017.
הערות שוליים

↑  נושא העבודה: מציאת מדד לכושר התכווצות הלב הפועם
↑  עבודת הדוקטורט בנושא: מודל תנועות של סידן בשריר הלב של יונקים והשלכותיו על יחסי מרווח–כח, באתר הספרייה הלאומית
1 2  פירוט תחומי העניין וההישגים המדעיים ורשימת הפרסומים המדעיים באנגלית, כולל קישורים
↑  דוד אדלר, ‏מה הוא "מודל"? מדוע מודלים הם כה פופולרים במחקר המדעי, באתר "הידען", 3 ביוני 2010
1 2  חוברת של נימוקי השופטים פרס רמת גן
↑   Anthology of the 32nd World Congress of Poets, Israel, September 4-8, 2012.(באנגלית)
↑  Premium Domain Names at already Discounted Prices - almawked.com is available for sale! Make an Offer Today., DirectDomains.com(הקישור אינו פעיל)
↑  רשימה על מאמרו זה. לויתן, עמוס. תופעת המשורר ותופעת העורך. עיתון 77, גל' 390 (אב-אלול תשע"ו, אוגוסט-ספטמבר 2016), עמ' 93.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285365005171  BnF: cb16669822z (data)  GND: 1021038636  LCCN: no2012090324  VIAF: 244373981   WorldCat (עם VIAF): 244373981
טוקסיקולוגיה

מתיאו אורפילה, נחשב לאבי הטוקסיקולוגיה המודרנית
טוקסיקולוגיה היא המדע העוסק ברעלים, בהיווצרותם ובהשפעתם. הטוקסיקולוגיה היא מדע בין־תחומי בעל קשר הדוק לביולוגיה, לביוכימיה ולרפואה.
טוקסיקולוגיה של מזון > גורמים רעילים במזון ממקור טבעי

טוקסיקולוגיה מוגדרת כתחום העוסק בלימוד ההשפעה השלילית של כימיקלים על יצורים חיים. במהלך ההתפתחות האנושית למד האדם אילו מזונות יכולים לספק את צרכיו מבלי לגרום למחלות או למוות. במתכונתה המודרנית שואבת הטוקסיקולוגיה מידע רב מהתחום הכימי והביולוגי תוך ניסיון להבין את האפקט הרעיל של חומרים ספציפיים על אורגניזמים ספציפיים ואת המנגנונים הכימיים הפעילים בהם.
אחד העקרונות הבסיסיים בטוקסיקולוגיה הוא שמינון קובע את הרעילות. כפי שקבע פאראצלסוס (Paracelsus) עוד במאה ה-16, "כל החומרים הם רעילים; אין חומרים שאינם רעילים. רק המינון עושה את הרעל" (לטינית: sola dosis facit venenum). מכאן, שכל חומר הוא רעיל במינון מספיק גבוה. מכאן נקבע ששתי המטרות העיקריות של הטוקסיקולוגיה הן:
לקבוע את מידת המינון.
לאבחן ולהסביר את מידת הרעילות של חומרים שונים.
טוקסיקולוגיה של מזון > גורמים רעילים במזון ממקור טבעי > מינון ותגובה

מאחר שאפשר לקבוע לכל חומר רמה רעילה ורמה בלתי רעילה, עצמת התגובה הביולוגית היא יחסית למינון שאליה נחשף האורגניזם. למעשה, אין נקודה אחת מסוימת בה כל האורגניזמים של הקבוצה יפתחו סימני הרעלה לפתע פתאום. במקום זאת, קיים תחום של מינונים שלהם יגיבו יחידים בקבוצה הנבדקת, בצורה דומה. הרמה בה אין תגובה הניתנת לצפייה באוכלוסייה כולה נקראת NOEL – No-observed-effective-level. בצורה סטטיסטית ניתן לקבוע את אחוז המגיבים לכל רמת מינון באוכלוסייה נבדקת ועל פיה לקבוע את ממוצע המינון המשפיע על האחוז הגבוה ביותר של יחידים באותה האוכלוסייה. יחידים המגיבים לרמות נמוכות יותר, נקראים "בעלי רגישות יתר" (היפרסנסיטיבים), וכאלה המגיבים לרמות גבוהות בלבד של מינון הם ה"היפוסנסיטיבים".
על פי מספר מקרי המוות הנגרמים בכל אוכלוסייה נבדקת, לגבי כל רמות המינון, ניתן לקבוע את מה שמכונה LD50 – רמת המינון הגורמת לתמותה למחצית האוכלוסייה. לחומרים שונים יש ערך LD50 שונה. לדוגמה: לקפאין ערך LD50 של mg/kg 200 משקל גוף, לעומת רעל הבוטולינום, אחד החומרים הרעילים ביותר המוכרים לאדם, שלו ערך LD50 של ng/kg 100 משקל גוף. חומרים בעלי LD50 של 1 mg או פחות, נחשבים לרעילים באופן קיצוני. כאלה בעלי LD50 בתחום 1 – 50 mg/kg, רעילים ביותר. כאלה בעלי LD50 בתחום 50 – 500 mg/kg, רעילים באופן בינוני, ואילו אלה עם ערכי LD50 גבוהים יותר, לא יחשבו כרעילים כלל, כיוון שנדרשות כמויות גדולות ביותר ובלתי סבירות על מנת שיהיו רעילים. לדוגמה, לחומר עם ערך LD50 של 2,000 mg/kg, תידרש צריכה של ככוס שלמה על מנת שתהיה רעילה לאדם מבוגר. לעומת זאת, לחומר רעיל מאוד בעל ערך LD50 של 1 mg/kg, יספיקו מספר טיפות לגרום להרעלה בבן אדם.
טוקסיקולוגיה של מזון > גורמים רעילים במזון ממקור טבעי > בטיחות

בטיחות מוגדרת כחופש מסיכון, מפציעה או מנזק. מכיוון שהוכחת בטיחות מבוססת על אי מציאת ממצאים, כלומר, על חוסר פגיעה או חוסר נזק תמיד, הרי אין אפשרות להבטיח בטיחות מוחלטת. אפשר לבצע מספר רב של ניסיונות מעבדתיים על מנת להשיג רמת אמינות גבוהה, אך זה עדיין לא יוכיח בטיחות אבסולוטית של חומר מסוים. עם זאת, המצב בימינו הוא שהידע הנוגע להשפעות רעלים והיכולת לבדוק אותם, הגיע לרמה שניתן להגדיר חומר "כיחסית בלתי רעיל", אם אין לו השפעה שלילית על מערכת ביולוגית ספציפית. כיום, חומרים מסוימים נחשדים או נחשבים "כבלתי בטוחים", כאשר הם גורמים אפילו לשינוי בפעילותו של אנזים מסוים. מכאן ההתייחסות לביטוי "בטיחות יחסית". לגבי תוספי מזון נקבע שרירותית שיחס המינון (Dose Ratio) יהיה 100. פירושו של דבר הוא שהחשיפה לתוספי מזון תהיה לא גדולה מ-1/100 של המינון הגבוה ביותר שאינו גורם לתגובה שלילית.
טוקסיקולוגיה של מזון > גורמים רעילים במזון ממקור טבעי > ספיגה

על מנת שלחומרים שונים תהיה השפעה על איברים או על רקמות מסוימות בגופו המורכב של אורגניזם כלשהו, חייב החומר לחדור תחילה דרך מערכת של קרומים (ממברנות). למרות השוני הקיים בין סוגי ממברנות שונות באיברים וברקמות שונות, המודל הקיים כיום המתאר את מבנה רוב הממברנות הביולוגיות מצביע על 2 שכבות של פוספוליפידים בעלות תכונות הידרופיליות מבחוץ וחלק הידרופובי כלפי פנים. חלבונים מפוזרים בין השכבות כשחלקם בולט אל מחוץ לצד החיצוני של השכבות. עובי הקרומים הללו הוא 78–100 Å. חומרים חודרים דרך הקרומים על ידי דיפוזיה או בעזרת מנגנון העברה פעיל (העברה של החומרים הקשורים כימית לנשאים שעל גבי הממברנות). חומרים מזינים שונים חודרים באופן זה, כנגד גרדיאנט הריכוז, דרך הממברנות. הדוגמה הבולטת לכך היא מעבר הנתרן אל מחוץ לקרום התא, והמעבר של האשלגן אל תוך התא דרך הקרום המגן עליו. מנגנונים אחרים מעבירים סוכרים דרך הממברנות ושוב אחרים, מעבירים חומצות אמינו. החומרים הרעילים חודרים אל תוך הרקמות/התאים באותן הדרכים, אין להם מנגנונים נפרדים לכך. הם מושפעים מגורמים כמו מסיסות החומרים במים, בשמן/שומנים, pH במערכת העיכול (בעיקר במעי הגס ובמעי הדק), כמו גם גודל הנקבוביות בקרומי התא המאפשרים חדירה סלקטיבית קלה יותר למולקולות בהתאם לגודלם הפיסי.
המעבר בין הרקמות השונות גם כן בעל חשיבות בבחינת נוכחות רעלים
בגוף ובהשפעתם. הוא תלוי במידה רבה במבנה הכימי של החומרים, באופי
הרקמות אליהם הם נספחים, ובעיקר בנוזלי הגוף כמו הדם, פלסמת הדם,
והלימפה ובקצב זרימתם וריכוזם באיברים השונים וברקמות השונות.
טוקסיקולוגיה של מזון > גורמים רעילים במזון ממקור טבעי > אחסון

חומרי הרעל השונים החודרים לגוף יכולים להתחבר לאיברים, רקמות ואף לתאים שונים ולהישאר בהם לתקופות ממושכות. במקרים אלו, הופך הגוף למקום אחסון עבורם. חומרים פולאריים כמו חומרים אורגניים, נוטים להקשר לחלבונים שבדם או לרקמות רכות, בעוד שחומרים אנאורגניים הדומים לסידן בתכונותיהם הכימיות, נוטים להיאסף בעצמות. רקמות שומניות בגוף משמשות כמקום אחסון לחומרים המסיסים בשמן/שומן.
לאחסון החומרים הרעילים באזורים השונים ממקום השפעתם יכולה להיות השפעה חיובית לפעמים. לדוגמה, עופרת רעילה לכדוריות הדם האדומות ולרקמות מסוימות אך אינה רעילה לעצמות כאשר היא נוטה להתאחסן בהם. לעומת זאת, במקרה של סטרונציום 90 (איזוטופ רדיואקטיבי של היסוד סטרונציום) הנוטה להתאחסן בעצמות, שם זמן אורך מחצית החיים שלו מתארך, ומגביר את רעילותו לעצמות.
טוקסיקולוגיה של מזון > גורמים רעילים במזון ממקור טבעי > הפרשה

חומרים רעילים יכולים להיות מופרשים אל מחוץ לגוף במספר דרכים: החשובה ביותר היא על ידי השתן דרך הסינון הרגיל של הכליות, הפועלות כמו בסילוק חומרי רעל המיוצרים בתוך הגוף עצמו במהלך המטבוליזם התקין של הגוף. חומרים שאינם מעוכלים במערכת העיכול, או שמקורם במיצי המרה, יופרשו בצואה. חשובים במיוחד מערכות של חומרים המופרשים לגוף מחלב, בעיקר אצל אמהות מניקות, או בהזנה רגילה של ילדים בחלב המכיל שאריות חומרים רעילים שונים. מדובר בעיקר בחומרי הדברה, תרופות מסוימות וחומרים רעילים שמקורם במזון נגוע בעובשים.