stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נישואים בכפייה
נישואים בכפייה בעיני הדתות השמיות > ביהדות

בתלמוד הבבלי נקבע במספר מקומות כי לא ניתן 'לקדש' קרי ליצור את אחת הפעולות המרכזיות העומדות בתהליך הנישואים היהודי 'שלא מדעתה של האישה' (תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ב', עמוד ב'). ברם הפרשנים מכירים בעובדה כי קביעה זו שלא ניתן לקדש אישה שלא מדעתה אינה עולה בהכרח מפשטי הכתובים אלא מדרישתם (המאירי, בית הבחירה, קידושין ב.) שכן לשון הכתוב הוא 'כי ייקח איש אישה' לקיחה שאינה בהכרח רצונית. מתוך הסיפורים במקרא נראה כי קיימת אופציה משפטית 'לקיחה', אך בפועל אין כופים על אישה את הלקיחה ויעיד על כך אליעזר עבד אברהם האומר לאדונו כי 'אולי לא תאבה האישה ללכת' (ספר בראשית, פרק כ"ד, פסוק ה'). להלכה התקבלה דעתו של מר בר רב אשי שלא ניתן לקדש אישה בעל כורחה וכך נפסק בשולחן ערוך: ”אין האשה מקודשת אלא לרצונה. והמקדש אשה בעל כרחה, אינה מקודשת.” (שולחן ערוך, אבן העזר, סימן מ"ב, סעיף א')
נישואים בכפייה בעיני הדתות השמיות > באסלאם

על פי מאגר החדית'ים (אמירות העוברות במסורת) "בתולה לא צריכה להיות נשואה עד שמבקשים הסכמתה; והיא לא צריכה להיות נשואה עד שהיא נשאלת אם היא מסכימה להתחתן או לא". "וזה הנביא נשאל: הו השליח של אללה, איך היא (הבתולה) יכולה להביע את הסכמתה?" הוא אמר: "על ידי שתיקה". היו שטענו שאם רווקה לא מתבקשת להסכים, והגבר מציג במרמה שני עדי שקר המעידים כי הוא נשוי לה בהסכמתה והשופט מאשר את נישואיו כאמיתיים, על אף שהבעל יודע כי העדים היו כוזבים, הוא רשאי לממש את נישואיה ואז הנישואים נחשב תקפים ומוצדקים.
בספר "פתח אלבארי" המפרש את החדית'ים של הנביא בצורה פשוטה ממקור (מאגר) החדית'ים הראשון - ״צחיח אלבוח'ארי״ - משתמע שאין אפשרות להכריח בנות בתולות להינשא כאשר הן מביעות את מחאתן, ויש צורך בשתיקה קלה המתפרשת כהסכמה לנישואים הללו.
נישואים בכפייה בעיני הדתות השמיות > הכנסייה הקתולית והנצרות

חוזה נישואים אשר נוצר על ידי הבורא, היוצר את האדם, חייב להיות בהסכמה אישית של שני הצדדים ללא שקר. מצריך להיות חיבור ביניהם, שישפר את חיי בני הזוג ויעזור להם להביא ילדים לקיים משפחה. (חוק / 776 בכנסייה הקתולית) בדוח הוותיקן השני "הכנסייה בעולם כיום" מבהיר את המושג "נישואים" כהתחייבות בין אנשים מתוך כוונה לחיות ביחד באהבה ושלווה.
אחד היסודות של הנישואים על פי חוקי הכנסייה הוא שההתחייבות מבוססת על הסכם בין בני זוג, כלומר, על שביעות רצונם האישית, שאינה מתבטלת. זהו מוסד שהוקם על ידי החוק האלוהי, ובעיני החברה עצמה, עולה מן המעשה האנושי שבו שני בני הזוג נותנים את עצמם זה לזה ומקבלים את האחר. "הקשר הקדוש הזה אינו כפוף לזכויות אדם. עקרון הנישואים הוא בעיקר לטובת הזוג והילדים והקהילה"
נישואים בכפייה בעיני הדתות השמיות > המסורת הלטינית

לפי חוק הכנסייה הלטינית: הנישואים מתקיימים אחרי הצגת שביעות רצונם המלאה של בני הזוג מול הכנסייה והכומר. רק בדרך הזאת הם יכולים להתחתן. (החוק / 1623 של הזכות החוקית של קבוצת הכנסייה הלטינית). ועל פי המסורת של הכנסיות המזרחיות, בתפילה בטקס החתונה, בני הזוג מקבלים את רוח הקודש כמו הקשר של האהבה בין ישו לכנסייה.
ראו גם

נישואי אהבה
לובי המיליון

לובי המיליון היא עמותה הפועלת לקדם את הצרכים והזכויות של ישראלים דוברי רוסית בישראל ובני משפחותיהם. הלובי פועל באמצעות קידום מדיניות, ניהול פרויקטים והסברה. פעילות הלובי ממומנת על ידי תרומות של קרנות פילנתרופיות, הפדרציות היהודיות ושל הציבור הרחב.
רקע

העמותה הוקמה בנובמבר 2020 על ידי קבוצת צעירים בני "דור 1.5" לעלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90. מייסדי העמותה פעלו קודם במסגרת א-פורמלית בשם ״הברגידה התרבותית״ במטרה להכניס לתודעה הציבורית הישראלית את תרבות יהדות ברית המועצות. מבין הפרויקטים שיצאו לאור תחת ״הבריגדה התרבותית״ ניתן למנות את ״נובי גוד ישראלי״ אשר משך מליון ישראלים לא דוברי רוסית לחגוג את נובי גוד. כמו כן את ״מבצע וטרן״ שנועד לספר את סיפורי הגבורה של וטרנים יהודים שלחמו בצבא האדום במלחמת העולם השנייה.
פעילות

בשיתוף פעולה של הלובי עם השרה לשוויון חברתי מירב כהן וחבר הכנסת ולדימיר בליאק הוחלט על תקצוב תרגום אתר כל זכות לרוסית. ביחד עם שר האוצר בצלאל סמוטריץ ושר העלייה והקליטה אופיר סופר ושר החינוך יואב קיש נעשה שינוי בהעסקת מורי האולפנים, כך שיכללו במסגרת רפורמת אופק חדש. ביחד עם השר לענייני מורשת עמיחי אליהו עברה החלטת ממשלה להקמת מרכז מורשת ליהדות ברית המועצות. ביחד עם שר הבריאות אריאל מנחם בוסו, ושר הקליטה אופיר סופר לאשר הקלות בקליטה של רופאים-עולים.
ראו גם

יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
הערות שוליים

↑  דנה הרמן, "לא צריכים למחוק את התרבות": נובי גוד ישראלי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 2 בינואר 2021
↑  אנה ברסקי, ‏מנגישים את המידע: אתר "כל זכות" יתורגם לרוסית, באתר מעריב אונליין, 28 בנובמבר 2021
↑  יובל בגנו, ‏משבר מורי האולפנים לא נפתר למרות החתימה על הסכם השכר, באתר מעריב אונליין, 8 באוגוסט 2023
↑  kobi8201, אושר כעת בישיבת הממשלה: 27 מיליון ₪ לטובת מרכז מורשת יהדות בריה"מ, באתר עוצמה יהודית, ‏2024-05-27
↑  אתר הכנסת, הודעת הכנסת, ועדת הבריאות אישרה הקלות שיאפשרו קליטת כ-600 רופאים-עולים בשנה, באתר Knesset.gov.il
פו (עיר)

| --- | --- |
סמל פוסמל פו

ארמון בומון שבמרכז העיר
 מוטו:  Urbis palladium et gentis ("מגן העיר והתושבים")
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  אקיטן החדשה אקיטן החדשה
 מחוז:  הפירנאים האטלנטיים הפירנאים האטלנטיים
 ראש העיר:  פרנסואה ביירו
 שטח:  31.51 קמ"ר
 גובה:  165-245 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  78,620 (1 בינואר 2022)
  ‑ במטרופולין:  240,898 (2011)
 קואורדינטות:  43°18′03″N 0°22′12″W﻿ / ﻿43.300833333333°N 0.37°W﻿ / 43.300833333333; -0.37 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.pau.fr/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי פו(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי פו(למפת אקיטן החדשה רגילה) בורדו אז'ן באיון פריגו לימוז' טיל גרה פואטייה לה רושל אנגולם ניור פיי דה לה לואר סאנטר-עמק הלואר אוברן רון-אלפ  אוקסיטניה ספרד מפרץ ביסקאיה פו(למפת אקיטן החדשה מוגדלת) בורדו אז'ן באיון פריגו לימוז' טיל גרה פואטייה לה רושל אנגולם ניור פיי דה לה לואר סאנטר-עמק הלואר אוברן רון-אלפ  אוקסיטניה ספרד מפרץ ביסקאיה פו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פו (בצרפתית: Pau, באוקסיטנית נהגה כ-paw) קומונה ובירת מחוז הפירנאים האטלנטיים שבחבל אקיטן החדשה, בקצה הצפוני של הרי הפירנאים. היסטורית, שימשה העיר כבירת מחוז ביארן (Béarn) של ממלכת צרפת.
היסטוריה

מקור השם הוא, ככל הנראה, ממילה בשפה ההודו-אירופאית, pal או bal שמשמעותה "צלע הר", כשהכוונה לצלעי הרי הפירנאים הסמוכים לעיר. העיר בוצרה במאה ה-11 כדי להגן על מעברת הנהר שעל גדתו היא שוכנת. ב-1464 הפכה העיר לבירת מחוז ביארן. בתחילת המאה ה-16 מצודת העיר שופצה והותאמה למגורי גסטון השלישי, רוזן פואה. מאוחר יותר הפכה המצודה למקום מושב מלכי נווארה שנשאו גם בתואר ויקונטי ביארן. המצודה שופצה לאורך השנים פעמים רבות, כולל על ידי נפוליאון השלישי, שבתקופתו נוספו לעיר מבנים בסגנון האדריכלות של הבל אפוק.
אנרי הרביעי, מלך צרפת נולד בעיר, כאשר אמו ז'אן ד'אלברה מיהרה להיכנס מספרד לתוך שטח צרפת כדי שבנה, העתיד לירש את המלוכה ברבות הימים, יולד על אדמת צרפת כנדרש בחוק.
העיר מושפעת רבות מן התיירים הבריטים הרבים הפוקדים את העיר. ראשיתה של הנוכחות הבריטית באזור היא בחיל מצב שהשאיר בעיר הדוכס מוולינגטון ב-1814 לקראת סיום מלחמת חצי האי. כך למשל בעיר קיים חצר טניס עבור גרסת הטניס הקדומה הנהוגה באנגליה. מסלול הגולף בן 18 החורים הראשון באירופה הוקם בפו, כשהוא עדיין פעיל כיום.
קבוצת הכדורסל פו אורטז פועלת מהעיר.
ערים תאומות

לעיר ברית ערים תאומות עם הערים:
ספרד סרגוסה, ספרד (מ־1960)
איטליה פיסטויה, איטליה (מ־1975)
ארצות הברית מוביל, אלבמה, ארצות הברית (מ־1979)
הממלכה המאוחדת סוונסי, ויילס, הממלכה המאוחדת (מ־1982)
גרמניה גטינגן, סקסוניה תחתית, גרמניה (מ־1982)
חוף השנהב דאלואה, חוף השנהב (מ־1984)
הרפובליקה העממית של סין שיאן, שאאנשי, הרפובליקה העממית של סין (מ־1986)
פורטוגל סטובל, פורטוגל (מ־1993)
הערות שוליים

↑  מישל גרוסקלוד, Dictionnaire toponymique des communes du Béarn, 2006, ע' 304.
↑  רשימת הערים באתר העירייה (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548080605171  BNE: XX455427  BnF: cb15270267g (data)  GND: 4102905-7  LCCN: n79083249  MusicBrainz: 316db350-22b4-4880-b909-1b4e58631f38  NARA: 10044990  NKC: ge414521  SUDOC: 027244644  VIAF: 159435654   WorldCat (עם VIAF): 159435654
ויקי שירן

| --- | --- |
ויקי שירן ובעלה חיים באירוע ב-2003
ויקי שירן ובעלה חיים באירוע ב-2003
 לידה:  28 בפברואר 1947 מצרים קהיר 
 פטירה:  15 במרץ 2004 (בגיל 57) 
 שם לידה:  ויקטורין בן-נתן 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  עינת 
 השכלה:  מכללת ג'ון ג'יי למשפט פלילי  אוניברסיטת תל אביב 
 תפקיד:  סוציולוגית, קרימינולוגית, משוררת, אשת תקשורת ופעילה פמיניסטית מזרחית
 בן או בת זוג:  חיים שירן 
 
שלט הנצחה לזכר ויקי שירן במרכז הפמינסיטי ברחוב פרץ בתל אביב
שלט הסבר על ויקי שירן ברחוב ויקי שירן בתל אביב
ויקי שירן (28 בפברואר 1947 – 15 במרץ 2004) הייתה קרימינולוגית, סוציולוגית, משוררת, במאית, אשת תקשורת ישראלית, ופעילה פמיניסטית מזרחית.
ילדותה ונעוריה

ויקטורין (ויקי) שירן נולדה בקהיר לסאלבו ופורטונה בן נתן. אביה, יליד אלכסנדריה, היה בעל תואר בחשבונאות אך עבד כסוחר טקסטיל. הם עלו לישראל באוגוסט 1951, עם שלוש בנותיהם: אודט (נולדה ב-1944), ויקי (נולדה ב-1947) ורז'אן (נולדה ב-1950). הבן עוזי נולד ב-1956 בישראל.
משפחתה התגוררה בשכונת התקווה בתנאי עוני. במיתון של שנת 1960 פוטר אבי המשפחה, וויקי נאלצה לעזוב את ספסל הלימודים בגיל 13 כדי לצאת לעבודה ולעזור בפרנסת משפחתה. את תעודת הבגרות שלה היא השלימה בגיל 17 בלימודי ערב. תחילת פרסומיה בכתבי-עת שוליים ובאנתולוגיה ("מסדה", 1971) "ביכורי עטים", בעריכת פרופ' מתי מגד (שם השתתפו, בין השאר, גם חזי לסקלי, דני הורוביץ, אריה קרישק, חנן עזרן ואחרים).
קודם לנישואיה, בעת היותה סטודנטית ומשוררת צעירה, היה לה רומן קצר עם המשורר נתן זך, שהייתה מתלמידיו. זך סיפר (בסרטו של חלוצי "שוברת קיר") כי הם חשבו להתחתן, אך נסיעתו לאנגליה שינתה כל זאת.
ב-20 בינואר 1974 נישאה ויקי לחיים שירן (שקיראן), קולנוען יליד מקנס שבמרוקו וממפיקי התוכנית "הילדים משכונת חיים". לזוג נולדו שתי בנות.
פעילות אקדמית

שירן סיימה תואר ראשון בספרות והיסטוריה באוניברסיטת תל אביב, ותואר שני בהצטיינות בקרימינולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1991 השלימה תואר שני נוסף ותואר דוקטור מקולג' ג'ון ג'יי, בית הספר לקרימינולוגיה של אוניברסיטת העיר ניו יורק. עבודת הדוקטורט שלה נשאה את הכותרת " Political Corruption - The Power of the Game: The Case of Israel" ("שחיתות פוליטית - כוח המשחק: המקרה של ישראל"). העבודה הסתמכה על מחקר ארכיוני, משפטי ותקשורתי, ועסקה בנושא השחיתות בפוליטיקה בישראל ואפליית פוליטיקאים מזרחיים. בעבודה ניתחה שירן פרשיות בולטות של שחיתות פוליטית ופשעי צווארון לבן בישראל בשנים 1948 עד 1988. על פי ניתוחה של שירן, המערכת הפוליטית והמשפטית נוטה להעניש בחומרה פוליטיקאים מזרחים או ערבים השייכים למפלגות קטנות, ולעומתם נוטה להתייחס ביתר קלות ואף להתעלם ממעשיהם של פוליטיקאים הקרובים יותר להגמוניה השלטת.
בשנות התשעים לימדה שירן קרימינולוגיה ומגדר במכללה האקדמית בית ברל, וכן לימדה בחוג למשפטים וקרימינולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2003 היא ייסדה את התוכנית ללימודי נשים ומגדר בבית ברל, ונבחרה לעמוד בראשה.
יצירה אישית

בנוסף לעבודתה האקדמית והחברתית, עסקה ויקי שירן גם ביצירה אישית. היא הייתה משוררת, במאית, תסריטאית ועורכת ספרים.
היא עבדה את ספרו של אלבר ממי "נציב המלח" (1980) לדרמה טלוויזיונית שביים חיים שירן, שזכתה בפרס בינלאומי של אונסק"ו ובפרס כינור דוד. כמו כן ביימה מספר סרטים תיעודיים, ביניהם "ילדי היהודים" (1999), אודות ילדים בשואה, מהיבט ייחודי של עולמם לפני המלחמה ובתחילתה. הסרט זכה במדליית זהב בקטגוריית הסרטים התיעודיים בפסטיבל סרטים עצמאיים בארצות הברית. כמו כן ערכה את הספר "שלהם הוא הלילה" יחד עם רן שורר, העוסק בילדי רחוב בישראל. היא ערכה את ספרו של רן שורר "שלך הוא הלילה" על ילדים בחבורות רחוב.
שירן פרסמה מספר סיפורים ושירים פרי עטה, ואת חלקם הקריאה בשנת 1999 בפגישה מעוטת משתתפים של "קבוצת נשים מזרחיות". עם זאת, רוב שיריה נכתבו למגירה ולא נועדו לפרסום. כמה חודשים לפני מותה היא מסרה לשולה קשת, אחת הפעילות בקבוצה, כתבי יד של שיריה וביקשה להוציאם לאור. השירים, המציגים את הפואטיקה של הפמיניזם המזרחי, ראו אור בספר "שוברת קיר" שיצא לאחר מותה. הספר עורר עניין רב, ומספר ניכר של מאמרי ביקורת נכתבו עליו. משולבות בו יצירות אמנות של אמניות מזרחיות, והוא הושווה ליצירות של המשוררות המזרחיות אמירה הס, ברכה סרי וחביבה פדיה.
מותה והנצחתה

בשנת 1997 אובחנה ויקי שירן כחולה בסרטן השד. למרות מחלתה, המשיכה להשקיע את כל כישוריה וכוחותיה בקידום רווחה תרבותית וציבורית.
בתחילת שנת 2004 חלה הידרדרות במצבה הבריאותי. היא נפטרה ב-15 במרץ 2004 ונקברה בבית הקברות האזרחי בקיבוץ עינת.
בשנת 2005, כשנה לאחר מותה, יצא לאור בהוצאת "עם עובד" הספר "שוברת קיר" ובו שירים שכתבה. בנוסף ערכה מכללת בית ברל כנס לזכרה.
באפריל 2006 נערך המופע "שירקונצרט" של התזמורת האנדלוסית הישראלית לזכרה.
הספר "לאחותי, פוליטיקה פמיניסטית מזרחית" שיצא לאור ב-2007 מוקדש לזכרה.
בפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות מוענק מדי שנה פרס על שם ויקי שירן לסרט התיעודי הטוב ביותר.
בשנת 2013 ביים יצחק חלוצי את הסרט "שוברת קיר", המספר את סיפור חייה של ויקי שירן.
בשנת 2021 נקראו על שמה של שירן רחובות בתל אביב ובאשדוד. בירוחם הוחלט רשמית לקרוא רחוב על שמה, אך זה לא יצא לפועל, הרחוב המיועד להיקרא על שמה נקרא על שם הרב שך.
בנימין טהירוביץ'

בנימין טהירוביץ' (בבוסנית: Benjamin Tahirović; נולד ב-3 במרץ 2003 בספגנה שבשוודיה) הוא כדורגלן בוסני יליד שוודיה המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ברונדבי ובנבחרת בוסניה והרצגובינה.
קריירת מועדונים

טהירוביץ' גדל במחלקות הנוער של א.י.ק סולנה ודיורשולם. בשנת 2020 חתם בווסאלונדס מהליגה השוודית השלישית, במדיה ערך 27 הופעות ליגה.
ב-1 בפברואר 2021 חתם טהירוביץ' על חוזה לחמש שנים וחצי ברומא מהסרייה א'. ב-13 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד טורינו במסגרת המחזור ה-15 בליגה לעונת 2022/2023.
ב-21 ביוני 2023 חתם טהירוביץ' לחמש שנים באייאקס.
ב-4 בפברואר 2025 חתם טהירוביץ’ בברונדבי לשלוש וחצי שנים.
קריירה בינלאומית

ב-23 במרץ 2023 ערך טהירוביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בוסניה והרצגובינה, בניצחון 3-0 על נבחרת איסלנד במסגרת מוקדמות יורו 2024.
הערות שוליים

↑  Benjamin Tahirović novi nogometaš Rome, igrat će u mlađim selekcijama באתר Klix, ‏ 1 בפברואר 2021 (בבוסנית)
האל ג'ורדן

| --- | --- |

האל ג'ורדן, כפי שהופיע על עטיפת החוברת Green Lantern 80th Anniversary 100-Page Super Spectacular #1 מאוגוסט 2020, אמנות מאת ג'ים לי, סקוט ויליאמס ואלכס סינקלייר.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  DC קומיקס
 הופעה ראשונה:  גרסת תור הכסף: Showcase #22 (אוקטובר 1959) גרסת ה-52 החדשים: Flashpoint Vol.2 #5 (אוקטובר 2011)
 יוצרים:  ג'ון ברום גיל קיין
 גילום הדמות:  ראיין ריינולדס, "גרין לנטרן" קייל צ'נדלר, "לנטרנים"
 מידע
 שם אמיתי:  הארולד "האל" ג'ורדן
 כינויים:  הפקח הירוק, פאראלקס, הספקטר
 סטטוס:  פעיל
 מקום לידה:  Coast City 
 מקצוע:  טייס ניסוי, טייס, קצין בחיל האוויר, קצין, גיבור-על, טייס קרב
 כוחות:  טבעת הכוח הירוקה: כוח על-אנושי, תעופה, יצירת מבני אנרגיה.
 חבר בקבוצה:  חיל הפקחים הירוקים ליגת הצדק
 חבר לשעבר בקבוצה:  חיל הפקחים האדומים חיל הפקחים הכתומים חיל סינסטרו חיל הפקחים הכחולים השומרים החדשים חיל הפקחים הלבנים
 אזרחות:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  Coast City 
 דמויות קשורות
 משפחה:  מרטין ג'ורדן (אב, מת) ג'סיקה ג'ורדן (אם, מתה) ג'ק וג'ים ג'ורדן (אחים) הרולד ג'ורדן (בן דוד) הווארד וג'יין ג'ורדן (אחיינים)
 אויבים:  סינסטרו, קרונה, הקטור האמונד, Manhunters, Kanjar Ro, אטרוסיטוס, Major Disaster, Professor Ojo, Goldface, Sonar, Myrwhydden, קרול פריס 
 
הארולד "האל" ג'ורדן (באנגלית: Harold "Hal" Jordan) הוא דמות בדיונית של גיבור-על הידוע כגרין לנטרן של תור הכסף, שמופיע בחוברות הקומיקס ביקום DC של DC קומיקס. ג'ורדן הוא השני שנוטל את זהות הגרין לנטרן והוא הפופולרי מכולם. הוא נוצר בידי ג'ון ברום וגיל קיין והופיע לראשונה בחוברת Showcase #22 מאוקטובר 1959, כשהוא מחליף את הגרין לנטרן של תור הזהב אלן סקוט.
ג'ורדן חבר בחיל הפקחים הירוקים והוא נמנה בין מייסדי ליגת הצדק. במיני סדרה גרין לנטרן: דמדומי הברקת, האל ג'ורדן הפך לנבל פאראלקס, ובאירועי שעת אפס: משבר בזמן יצא למסע של הרס ורצח עם. הוא הוחלף בידי קייל ריינר כגרין לנטרן של העידן המודרני. באירוע הקרוסאובר הלילה האחרון, ג'ורדן מנסה לכפר על מעשיו הנפשעים בכך שמקריב את עצמו להצלת כדור הארץ וחזר לחיים כמארח רוח נקמתו של אלוהים, הספקטר. בהמשך, ג'ורדן הוחזר לחיים וזוכה על פשעיו במיני סדרה משנת 2004, גרין לנטרן: לידה מחדש. בדיעבד נודע כי השתלטה על ג'ורדן ישות חייזרית טפילה בשם פאראלקס שגרמה לנפילתו. הוא חוזר לתפקידו בחיל הפקחים הירוקים ומשמש כפרוטגוניסט בכותרי החוברות הנוכחיים.
דמותו של האל ג'ורדן מדורגת במקום השביעי ברשימת מאה גיבורי העל הגדולים, לפי אתר IGN. כמו כן, דמותו דורגה במקום ה-41 ברשימת 50 דמויות הקומיקס הגדולות של כל הזמנים לפי מגזין אמפייר. הדמות זכתה לעיבודים רבים בנוסף לקומיקס, ביניהם בסרטי האנימציה "גרין לנטרן: טיסה ראשונה" (בדיבובו של כריסטופר מלוני), "גרין לנטרן: אבירי הברקת" (בדיבובו של נייתן פיליון) ו"גרין לנטרן: הישמרו מכוחי" (בדיבובו של נולן נורת'), בסדרות האנימציה "ליגת הצדק ללא גבולות" (בדיבובו של אדם בולדווין), "ליגת הצדק - הדור הבא" (בדיבובו של די בראדלי בייקר) ו"גרין לנטרן: סדרת האנימציה" (בדיבובו של ג'וש קיטון) ובסרט הלייב אקשן "גרין לנטרן" בגילומו של השחקן ראיין ריינולדס. את דמותו של האל ג'ורדן בסדרת הלייב אקשן "לנטרנים" יגלם השחקן קייל צ'נדלר.
היסטוריה פרסומית > שנות ה-60 וה-70: תקופת המצפון החברתי

החל מחוברת מספר 76, שהיוותה את קרש הקפיצה לתור הארד של כותרי גרין לנטרן, דניס אוניל לקח את מושכות מלאכת הכתיבה ואילו ניל אדמס את עבודת האיור. חוברת זו היא הראשונה להרפתקאותיהם המשותפות של האל ג'ורדן והחץ הירוק אוליבר קווין, דמותו של טייקון מיליארדר שלבש חליפה בסגנון רובין הוד והשתמש בחץ וקשת כנשקו העיקרי. הדמות הייתה שולית בשני העשורים הראשונים לקיומה (מאז שנת 1941) ואף שרדה את שנות ה-50 של המאה ה-20, בהן מרבית מכותרי הקומיקס בוטלו. בשנת 1961 נוספה דמותו של החץ הירוק לקבוצת ליגת הצדק, אך נותרה עדיין ברקע.
כל זה השתנה בחוברת Justice League of America #66 משנת 1968, כשהכותב דניס אוניל עיצב מחדש את דמותו של החץ הירוק ונתן לו מקום דומיננטי בצוות גיבורי העל. בנוסף, ציוותם של שני ההפכים המשלימים - האל ג'ורדן שומר החוק ואוליבר קווין הליברל האנטי-ממסדי, נועד ליצג את אמונותיו הפוליטיות של אוניל ולשקף נושאים חברתיים בוערים בתקופת שנות ה-60 וה-שנות ה-70 של המאה ה-20. בתקופה זו, הצוות אוניל-אדמס עמד גם מאחורי עיצובו מחדש של באטמן כדמות רצינית יותר ופחות קאמפית. הצוות טיפל בסוגיות חברתיות כגון שחיתות, אפליה מינית, כתות, תרבות הצריכה, סביבתנות, גזענות, עוני ואף התעללות בילדים. אולם, אף אחד מהנושאים הללו לא היה מזעזע יותר מאשר הסיפור "ציפורי שלג אינם עפים" בחוברות מספר 85 ו-86, שבהן שותפו הצעיר של החץ הירוק, ספידי, מתגלה כשהוא מזריק לעצמו הרואין. החוברות לא אושרו לפרסום, אלא רק לאחר פרסומו של The Amazing Spider-Man #96 מבית החברה המתחרה מארוול קומיקס, שהציג שימוש בכדורי מרץ ומסר נגד סמים ללא אישורה של הרשות לאתיקה בקומיקס, מה שהביא בסופו של דבר לשכתוב החוקים הנוגעים למה מותר ומה אסור במדיום הספרותי.
הודות לירידה במכירות החוברות, כותרם המשותף של גרין לנטרן והחץ הירוק בוטל בשנת 1972 בחוברת מספר 89. הגרין לנטרן האל ג'ורדן הופיע כגיבוי בחוברות הפלאש של אותם שנים עד לשובו של הכותר בשנת 1976.
היסטוריה פרסומית > שנות ה-80: גלות

בתחילת שנות ה-80, ג'ורדן הוגלה לחלל למשך שנה בידי שומרי היקום כהוכחה לנאמנותו לחיל הפקחים הירוקים, באשמה שהפנה יותר מדי תשומת לב להגנת כדור הארץ מאשר הגנה על הסקטור כולו עליו היה אחראי. כשחזר לכדור הארץ, הוא נקלע לסכסוך עם קרול פריס, ועמדה בפניו ההחלטה בין האהבה לבין טבעת הכוח. לבסוף, ג'ורדן בחר להתפטר מתפקידו בחיל הפקחים הירוקים. לאחר מכן, שומרי היקום בחרו בג'ון סטוארט כמועמד מתאים להחליפו כגרין לנטרן של סקטור 2814.
שנת 1985 ראתה את שובו של ג'ורדן לתפקיד הגרין לנטרן באירועי המשבר בעולמות האינסופיים, למרות ששומרי היקום עזבו את כוכב הלכת שלהם עם בנות זוגם, הזאמארונות. החיל החדש כלל שבעה חברים מכדור הארץ, יחד עם ג'ורדן, סטוארט, גאי גרדנר וכמה חייזרים נוספים. למשך תקופה מסוימת, ג'ורדן היה נתון במערכת יחסים רומנטית עם פקחית ירוקה בשם אריסיה, וחברי החיל החלו לקחת עניין בעניינים ארציים, מה שלא היה לרוחן של ממשלות הארץ. כך למשל, קילווג עזר ביצירתם של גיבורי העל "הרוקט רדס" עבור ברית המועצות. לבסוף, חיל הארץ התפרק וכמה מהחברים חזרו לסקטורים שלהם בחלל. שומרי היקום שבו לכוכבם, וג'ורדן עזר להם בהקמה מחדש של החיל.
היסטוריה פרסומית > שנות ה-90: נפילה מחן וכפרה

בתקופה זו, סיפור מקורה של הדמות שוכתבה מחדש למשך שתי מיני-סדרות עוקבות, גרין לנטרן: שחר הברקת והמשכה. הראשונה הרחיבה אודות תפקידו ומקורו של חיל הפקחים הירוקים, בעוד שפכה אור על ילדותו של ג'ורדן ויחסיו עם אביו ואחיו, ואילו השנייה הרחיבה את תפקידו של ג'ורדן במפלתו של סינסטרו.
במהדורה המיוחדת "סיפורו של גאנטת" משנת 1992, שנכתב לפי סיפור מאת לארי ניבן ותסריט ואיור מאת ג'ון ביירן, ג'ורדן פוגש לראשונה בגאנטת, אחד משומרי היקום שמבקש מג'ורדן לעזור לו להילחם נגד שומר יקום אחר שניסה להשתמש במכונת זמן כדי לשנות את דפי ההיסטוריה.
בקשת הסיפור "שלטונם של הסופרמנים" של כותרי סופרמן משנת 1993, נבל-העל מונגול מגיע לכדור הארץ בתקווה לנצל את מותו של סופרמן כהזדמנות לכבוש את הכוכב. במהלך האירועים, עיר הולדתו של ג'ורדן קוסט סיטי מושמדת וכל תושביה נרצחו, מה שמוביל את ג'ורדן לנתיב של נקמה במונגול. מאורע זה מוביל למיני-סדרה דמדומי הברקת, שבו ג'ורדן משתמש בטבעת הכוח כדי לשקם מחדש את העיר כאמצעי להתגבר על צערו הרב, אך שומרי היקום מזמנים אותו למשפט באואה בעוון הפרת חוקי החיל, שאוסרים על שימוש בטבעת הכוח לצרכים פרטיים. ג'ורדן מותקף בזעם על התנהגותם הנוקשה וכפוית הטובה, נדחף לכדי שגעון ומתקיף את אואה במטרה להשיג את כוחה של סוללת הכוח הראשית. הוא משמיד את החיל תוך כדי, ובסיום הסיפור הורג את קילווג, סינסטרו ואת כל שומרי היקום פרט לאחד, גאנטת. בסופו של דבר, הוא מוותר על זהותו כגרין לנטרן ומאמץ את הזהות פאראלקס. כפאראלקס, ג'ורדן הוא הגורם הראשי לאירועי שעת אפס: משבר בזמן, כאשר הוא מנסה לשכתב את ההיסטוריה לרוחו, אך נעצר על ידי אסופת גיבורי-על. הוא מוחלף בידי קייל ריינר כגרין לנטרן של כדור הארץ כאשר ניתנת לריינר טבעת הכוח האחרונה שנשארה בידי גאנטת, אחרון שומרי היקום שנותר בחיים.
באירוע הקרוסאובר הלילה האחרון משנת 1996, ג'ורדן חוזר ומקריב את חייו כדי להצית מחדש את אור השמש, שנכבתה בידי אוכל-שמשות. במהלך אירועי "אבירי הברקת" שבו ריינר עורך מסע בזמן לתוך העתיד, הוא מושך אחריו ללא כל כוונה את ג'ורדן, שעד למעשיו הנפשעים בעבר כפאראלקס. במיני-סדרה "יום הדין" משנת 1999, ג'ורדן הופך לגלגולו הנוכחי של הספקטר - רוח נקמתו של אלוהים. מעט לאחר נטילת זהותו, ג'ורדן מחליט להפוך את משימתו מנקמה לכפרה, ומופיע בכותרי החברה הנוספים כדמות מייעצת ותומכת. דמותו כספקטר קיבלה כותר משלה, The Specter Vol.4, אם כי בוטלה לאחר 27 חוברות בלבד בשל היקף מכירות נמוך.
הערות שוליים

↑  Top 100 Comic Book Heroes: #7 - Hal Jordan
↑  The 50 Greatest Comic Book Characters: #41 - Hal Jordan
↑  Comic Books Urban Legends Revealed #148, Brian Cronin, March 27th 2008
↑  The Book of Oa: Guardians of the Universe!, October 12th 2008
↑  The Bronze Age of Blogs: Green Lantern\Green Arrow, Pete Doree, December 28th 2010
↑  Green Lantern, Green Arrow, and a fight for social change, James Krach, July 24th 2010
↑  Green Lantern vol.3 #106
↑  Green Lantern vol.4 #1-3, May-July 2005
↑  Green Lantern vol.4 #4-6, August-December 2005
↑  Infinite Crisis #6
↑  Green Lantern vol.4 #17, November 2006
↑  Green Lantern vol.4 #29-30, March-April 2008
↑  Green Lantern Sinestro Corps Special
↑  Final Crisis #1
↑  Green Lantern vol.4 #42, June 2009
↑  Justice League: Cry for Justice #1, July  2009
↑  Green Lantern: Emerald Warriors #10, May 2011
↑  Green Lantern vol.4 #67, July 2011
↑  War of the Green Lanterns: Aftermath #1, July 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2017100856   WorldCat (עם LCCN): no2017-100856
אוביקוויטין

תרשים מרחבי של האוביקוויטין
אוביקוויטין (Ubiquitin) הוא חלבון הפועל בכל התאים האיקריוטים, ומשמש בתא לסימון חלבונים שנועדו לפירוק. מטרת מערכת היא לפרק חלבונים תקינים בעלי אורך חיים קצר, שסיימו את תפקידם או חלבונים חריגים בעלי קיפול לא נכון, לשם הבטחת תפקודו התקין של התא. זיהוי החלבונים שיש לפרק נעשה בעיקר על-פי שינויים במבנה המרחבי שלהם.