stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קאדילק XT6

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  קאדילק
 שנות ייצור:  2019–
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 חברת אם:  ג'נרל מוטורס
 אורך:  5,050 מ"מ
 רוחב:  1,930 מ"מ
 גובה:  1,750 מ"מ
 משקל:  2,010 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,860 מ"מ
 מפרט טכני
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית - 9 מהירויות
 מהירות מרבית:  249 קמ"ש
 
קאדילק XT6 היא מכונית בתצורת קרוסאובר יוקרתי בעל 6 מקומות ישיבה מתוצרת חברת קאדילק. הדגם הוצג לראשונה בינואר 2019 במסגרת תערוכת הרכב של דטרויט. מכירות הרכב החלו חצי שנה מאוחר יותר בארצות הברית ובסין
היסטוריה

דגם ה-XT6 הוא הדגם השלישי בסדרת הקרוסאוברים XT. מבחינת הגדול הדגם ממוקם בין הקאדילק XT5 וקאדילק אסקלייד. הרכב מיוצר במפעלי ג'נרל מוטורס בספרינג היל, טנסי. הרכבים המיועדים לשוק הסיני צפויים מיוצרים במפעלי SAIC-GM בשאנגחאי.
יחידת הנעה

מנוע הרכב הוא בתצורת V6 ובנפח 3.6 ליטר. הספק המנוע עומד על 310 כוח סוס. תיבת ההילוכים היא אוטומטית בעלת 9 הילוכים. קיימת יכולת בחירה בין הנעה קדמית והנעה בכל ארבעת הגלגלים.
מכירות

| שנה | ארצות הברית ארצות הברית | הרפובליקה העממית של סין סין |
| --- | --- | --- |
| 2019 | 11,559 | 5,795 |
| 2020 | 22,609 | 26,555 |
הערות שוליים

↑  קינן כהן‏, הוצג: קאדילק XT6, באתר וואלה, 16 בינואר 2019
↑  "Cadillac XT6 China Sales".
↑  "GM Sells More Than 1 Million Crossovers Again in 2019, and Over 1 Million Full-Size Trucks". 2020-01-03.
↑  GM 2020 Sales Far Outperform the U.S. Industry in Fourth Quarter and Calendar Year, 5 January 2021
קמרה

קמרה (בהונגרית: Kömörő) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-14.
יהודי קמרה

יהודים חיו בקמרה בתקופות זמן שונות. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 18 |  |
| 1880 | 17 | 646 |
| 1910 | 25 |  |
| 1920 | 29 |  |
| 1930 | 20 |  |
| 1941 | 12 | 905 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי קמרה שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
קוז'וב גבגליה

קוז'וב גבגליה (במקדונית: КК Кожув Гевгелија) היא קבוצת כדורסל מקדונית מהעיר גבגליה, המתמודדת בליגת העל המקדונית.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1961 כחלק מ"מועדון הספורט קוז'וב" שהוקם עוד בשנת 1922. הקבוצה מעולם לא השתתפה בליגה היוגוסלבית הראשונה. בסיום עונת 2010/11 העפילה הקבוצה לליגה מקדונית הבכירה מהמקום השני. בעונת הבכורה סיימה הקבוצה במקום השמיני.
בעונת 2012/13 השתתף המועדון בליגה הבלקנית. בסיום העונה הגיעה הקבוצה לחצי גמר הגביע המקדוני ולגמר הפלייאוף, בו הפסידה לקבוצת מזט סקופיה 4-0.
בעונת 2014/15 הגיעה הקבוצה עד לגמר הגביע והפסידה לקבוצת רבוטניצ'קי 74-66.
למועדון יש קהל אוהדים גדול עם ארגון הנקרא "Фантоми Север" (שדים מהצפון), התומך גם במחלקת הכדורעף וממלא את האולם העירוני בכל משחק.
תארים והישגים

הליגה המקדונית :
מקום שני: 2013
הגביע המקדוני :
גמר: 2015
חצי גמר: 2013
קלסר

ערך זה עוסק בתיקיה עם טבעות. אם התכוונתם לקלסר ניילון, ראו .
קלסר קרטון
"קלסר פדרלי" שווייצרי (32 × 28 × 7 ס"מ), יוצר ב-1908.
קְלָסֵר (מצרפתית: Classeur, על פי האקדמיה ללשון העברית: עוֹקְדָן, החלופה הרווחת היא אוֹגְדָן) הוא סוג של תיקייה, המכילה ניירות או תיקיות נייר מחוררים המאורגנים יחד לצורכי הגנה. הניירות מחוררים באמצעות מנקב ומושחלים על מייצבים בצורת האות D או טבעות עגולות. לרוב, קפיץ מתכת מחזיק את הטבעות כשהן פתוחות או סגורות, אך קיים גם מנגנון מנוף-קשת וקיימים מנגנונים נוספים. רוב הקלסרים עשויים מפלסטיק או קרטון עבה, והטבעות שלהם עשויות ממתכת.
העיצובים הראשונים נרשמו כפטנט בתחילת שנות התשעים של המאה ה-19 ועד לתחילת העשור הראשון של המאה העשרים.
היסטוריה

בשנת 1859 רשם הנרי ט. סיסון ("Henry T. Sisson") פטנט מספר 23,506 עבור הקלסר הראשון, שנראה שונה מאוד מהקלסר כיום.
הגרמני פרידריך סונקן ("Friedrich Soennecken") המציא את הקלסר המודרני בשנת 1886 בבון שבגרמניה. סונקן גם רשם פטנט ב-14 בנובמבר 1886, עבור ה"Papierlocher für Sammelmappen" שלו ("עושה חור בנייר עבור תיקיות", או מנקב). הגרמני לואיס ליץ ("Louis Leitz"), מייסד חברת "Leitz", יצר כמה שינויים חשובים בהתפתחות של הקלסרים בפוירבך שבשטוטגרט. ליץ המציא את החור בצדו של הקלסר, על מנת לסייע בהוצאתו ממדפים צפופים.
ארגון התקינה הבינלאומי קבע ב-"ISO 838" כי המרחק שבין שני חורים במנקב (וכפועל יוצא, גם המרחק בין הטבעות בקלסר) צריך לעמוד על 80 מילימטרים (3.1 אינץ'). עבור קלסרים בעלי 4 טבעות אין תקן מחייב.
עיצוב נוסף לקלסרים הומצא בשנת 1889 על ידי אנדריאס טנגוול ("Andreas Tengwall") בהלסינגבורג שבשוודיה. טנגוול רשם את המצאתו כפטנט בשנת 1890, תחת השם "קלסר השלישייה", על שמו של העסק של טנגוול ושני שותפיו. העיצוב של טנגוול משתמש בארבע טבעות, בשני זוגות מותאמים. מיקום החורים בקלסר שטנגוול המציא עדיין משמש כסטנדרט דה פקטו עבור חירור ניירות בשוודיה, תחת השם "triohålning". המרחק בין כל זוג חורים קרובים הוא 21 מילימטרים (0.83 אינץ') ואילו המרחק בין שני הזוגות של החורים הוא 70 מילימטרים (2.8 אינץ').
ויליאם פ. פיט ("William P. Pitt") רשם ב-20 בדצמבר 1904 את פטנט מספר 778,070 עבור קלסר 3-טבעות, שהפך להיות הקלסר הסטנדרטי בארצות הברית. בצפון אמריקה אין תקן מחייב המרווח בין החורים של הקלסר, אך נוצר תקן דה-פקטו של 108 מילימטרים (4.25 אינץ') בין החורים.
גרסאות

קלסרים באים בגדלים סטנדרטיים רבים, השונים ביכולת קיבולתם וגודל הניירות שהם מיועדים עבורם. רוב המדינות משתמשות בקלסרים עם שני חורים או ארבעה חורים כדי לאחסן דפי A4.
הסוג הנפוץ ביותר בקנדה וארצות הברית הם קלסרי שלוש-טבעות לדפים בגודל 8.5 אינץ' × 11 אינץ'. בגיליון נייר סטנדרטי יש שלושה חורים עם רווח של 4.25 אינץ' (107.95 מ"מ) בין חור לחור. קלסרי "Ledger" מיועדים לדפים בגודל 11 אינץ' על 17 אינץ' (28 ס"מ על 43 ס"מ), וניתן להשתמש בהם במרווח 3-טבעות הרגיל (4.25 אינץ') או במרווחים אחרים.
המרחק בין החורים עד לקצה הקרוב של הדף הוא פחות קריטי, שכן הבדלים קטנים אינם משפיעים על התאימות של דפים לקלסר. מרחק אופייני מקצה הנייר למרכז החור הוא 0.5 אינץ' (13 מ"מ). הקוטר הטיפוסי של החורים נע מ-0.25 אינץ' (6.4 מ"מ) עד ל-0.31 אינץ' (7.9 מ"מ) בקלסרים שבצפון אמריקה.
מערכת מנוף קשת יעילה כאשר רוצים להחזיק כמות גדולה של דפים בתוך תיקייה קטנה וקלה.
ספרי תזכיר ("memorandum") וארגון אישי ("personal organizers") רבים משתמשים במערכת עם שישה או שבעה חורים, כולל "Filofax", ‏"FranklinCovey" ו"Day-Timer®". ברוב המערכות יש טבעות בצד השמאלי של הדף כאשר פותחים את הקלסר, אבל ישנם גם קלסרים שהטבעות (המוסתרות על ידי כיסוי של הקלסר) נמצאות בקצה העליון של הנייר, ומזכירים בצורתם "clipboard".
רוב כיסויי הקלסרים עשויים משלושה חלקים מחוברים, המזכירים כריכה קשה, אבל מיוצרים בסגנונות וחומרים שונים. לחלק מקלסרי הויניל ישנו כיס בצד החיצוני של העטיפה, וברבים יש כיסים על העטיפה הפנימית עבור דפים, כרטיסי ביקור, תקליטורים וכו'. קיימים גם קלסרים עם רוכסן, כאשר רוכסן הקלסר משוך למעלה על מנת למנוע ממסמכים ליפול הַחוּצָה.
כמו כן, ניתן להכניס את גיליון הנייר לתוך שומרן מפוליפרופילן. השומרן מנוקב מלכתחילה בחורים, ולכן הדף יכול להישמר בו ללא מגע או קמטים, ללא פגע.
גלריה

קלסר עם שתי טבעות, במצב פתוח (מימין) וסגור (משמאל).
קלסרי "Storex" עם שלוש טבעות, סגורים.
קלסר "Tengwall" עם 4 טבעות ("מזלג"), פתוח.
ראו גם

מחברת
שומרן
מנקב
הערות שוליים

↑  ‏Patent No. 23,506, awarded to Henry T. Sisson in 1859 (באנגלית)
↑  ‏Small Antique Files & Filing Devices (באנגלית)
↑  למרות שהוא לא מהווה תקן מחייב, בפועל, כולם מייצרים על פי הסטנדרט שטנגוול קבע.
↑  פטנט מספר 778,070 (באנגלית)
↑  ‏"Lever Arch Insert Binders - Aspire Office Products". aspireofficeproducts.com.au. אורכב מ-המקור ב-2017-06-22. נבדק ב-2015-11-04.‏
קאדילק לה מאן

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  קאדילק
 שנות ייצור:  הוצג ב-1953 (דגם קונספט)
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 פלטפורמה:  מכונית קבריולה, 2 מושבים
 אורך:  4,978 מ"מ
 גובה:  1,295 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,921 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  8V צילינדרים, 5,424 סמ"ק המפיק 250 כ"ס
 מעצב:  George Barris
קאדילק לה מאן (באנגלית: Cadillac Le Mans) היא מכונית קונספט של חטיבת קאדילק בקונצרן הרכב האמריקאי ג'נרל מוטורס אשר הוצגה בשנת 1953.
קאדילק לה מאן

דגם ה"קאדילק לה מאן" הוצג בשנת 1953, והיה קרוי על שם "מרוץ 24 השעות של לה מאן", מרוץ שדגם של חטיבת קאדילק, התחרה בו בשנת 1950.
ה"קאדילק לה מאן" היא מכונית בתצורת קבריולה, 2 מושבים, 2 דלתות. גוף הרכב היה עשוי מפיברגלס.
דגם ה"קאדילק לה מאן" הוצג לראשונה בתצוגת ג'נרל מוטורס (General Motors Motorama) בניו יורק.
נבנו 4 דגמי אב טיפוס.
בשנת 1987 פיתחה חברת "קאדילק" דגם קבריולה, ה"Cadillac Allanté" אשר דמה בתכונותיו לדגם ה"קאדילק לה מאן".
תמונות

קאדילק לה מאן
קאדילק לה מאן (במרכז התמונה)
לקריאה נוספת

קאדילק לה מאן - תמונות ( 1953 Cadillac Le Mans Concept - conceptcarz.com)
קאדילק לה מאן ( The GM Heritage Collection: 1953/59 Cadillac LeMans )
קאדילק לה מאן קונספט (The mystery of the missing 1953 Cadillac Le Mans concept )
הערות שוליים

↑  קאדילק לה מאן Foto und Geschichte des Cadillac Le Mans (1953) bei Motortrend.com (englisch)
קאדילק אסקאלה

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  קאדילק
 שנות ייצור:  הוצג ב-2016 (דגם קונספט)
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 פלטפורמה:  מכונית ספורט בתצורת קופה
 אורך:  5,346 מ"מ
 רוחב:  1,948 מ"מ
 גובה:  1,455 מ"מ
 בסיס גלגלים:  3,228 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  8V צילינדרים,  4,200 סמ"ק המפיק 500 כ"ס, מגדש טורבו כפול
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית - 10 מהירויות
 מעצב:  Frank Wu, Aaron Riggs   עצוב פנים - Eric Um
קאדילק אסקאלה (באנגלית: Cadillac Escala) היא מכונית קונספט של חטיבת קאדילק חברת בת של יצרנית הרכב ג'נרל מוטורס האמריקאית. הדגם הוצג בשנת 2016.
קאדילק אסקאלה

דגם ה"קאדילק אסקאלה" הוגדר כמכונית סלון.
דגם ה"קאדילק אסקאלה" תוכנן ונבנה בהתאם לפלטפורמת אומגה של חברת ג'נרל-מוטורס ("GM Omega platform").
עיצוב דגם קאדילק CT5 שנת 2019 (מודל 2020) נלקח מדגם "קאדילק אסקאלה".
תמונות

[                                                                                                            קדילק אסקאלה - תמונות] ( The Cadillac Escala Concept takes the idea of a flagship )
לקריאה נוספת

קאדילק אסקאלה ( Orensten, Evan August 19, 2016 ("Cadillac'sEscala
קאדילק אסקאלה - מכונית קונצרט - בתוך הרכב ( Inside Cadillac's Escala Concept Car - Cool Hunting)
הערות שוליים

↑  קאדילק אסקאלה Cadillac Unveils Escala Concept, Previewing Future Design Dire
↑  קאדילק אסקאלה   The Cadillac Escala Is The Most Beautiful Concept That
קמרון (אדריכלות)

קמרון צלעות בכנסייה באולומואוץ, צ'כיה
קמרון סקספרטייט בקתדרלת סן ז'אן בליון, צרפת
קמרונות מניפה בכנסיית מנזר באת' שבאנגליה
קִמְרוֹן הוא קירוי קשתי מוארך, לרוב בהקשר של בנייה מסורתית מאבן או בנייה בלבנים ומשולב כיום גם באדריכלות מודרנית תוך שימוש בחומרי בנייה מגוונים. השימוש בקמרונות באדריכלות התחיל עוד בבניה הקדומה במרחב הלבנט, בדגש על קמרונות חבית שהיו בשימוש נפוץ בבניה מסורתית בלבנים. קמרונות לבנים נמצאו והשתמרו גם בארץ ישראל במבני הכניסה של שערי העיר בתל דן ובאשקלון המתוארכים לתקופת הברונזה התיכונה. אדריכלים הרומים שפיתחו את הקשת את מבנה הכיפה פתחו ושכללו גם את המוטיב של הקמרונות. קיימים סוגים רבים של קמרונות המחולקים לפי סגנונות ועיטורים ולפי עקרונות טכנולוגיים שונים לפיהם הם בנויים. שיטת הבנייה של הקמרון היא הגורם המרכזי הקובע את צורתו: סוג הפיגומים אשר משמשים להנחת הלבנים, סדר הנחת הלבנים ורכיבים מבניים הקשורים אליו משפיעים על הצורה שבה נראית בסופו של דבר התקרה. רכיבים אלו יוצרים על התקרה קווים קמורים אשר מכונים "קווי רכס" (באנגלית: Arris). קווי הרכס, בדומה ל"קו פרשת מים" הקיים בטופוגרפיה טבעית הם אוסף הנקודות הבולטות ביותר במשטח התקרה העקמומי שבניגוד לקו רכס טבעי – הם הפוכים יחסית לתקרה.
סוגי קמרונות נפוצים באדריכלות האירופאית

קמרון חבית – תקרה גלילית הבנויה מרצף של קשתות
קמרון צולב – קירוי של שדה ריבועי או מלבני הפתוח לארבעה כיוונים ובנוי משני קמרונות חבית החותכים זה את זה.
קמרון צלעות – פיתוח מימי הביניים שבו נבנים קודם כל "קווי הרכס" של התקרה ולאחר מכן שאר המלואה. מבחינה גאומטרית הוא דומה מאוד לקמרון צלב.
קמרון סקספרטייט (Sexpartite Vault) – קמרון צלעות הבנוי משש קשתות מעל שדה מרובע. היה נפוץ באדריכלות הגותית המוקדמת.
קמרון רשת (Lierne Vault) – קמרון הבנוי מזוגות קשתות המצטלבות זו בזו, נפוץ באדריכלות הגותית המאוחרת באירופה.
קמרון מניפה (Fan Vault) – סגנון של קמרונות דמויי חרוט בעלי תחרת אבן, שהיה נפוץ בסגנון הגותי הניצב (Perpendicular) באנגליה.
קמרון יהלום (Diamond Vault) – סגנון נוסף שהתפתח בסוף הגותיקה ותחילת הרנסאנס באנגליה
גלריה

קמרון צלעות (4)
קמרון סקספרטייט (6)
קמרון רשת
קמרון רשת
ראו גם

תקרה
קרולינה וסיצ'ק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באוגוסט 1974 (בת 50) וינה, אוסטריה 
 מדינה:  אוסטריה 
 פרופיל ב-IMDb
 
קרולינה וסיצ'ק (בגרמנית: Caroline Vasicek; נולדה ב-19 באוגוסט 1974) היא שחקנית וזמרת אוסטרית.
ביוגרפיה

וסיצ'ק נולדה בווינה ולמדה דרמה ומוזיקה בעירה. תפקידה הראשון על הבמה היה בגיל עשר. היא שיחקה את המספרת בהפקה של "יוסף וכתונת הפסים המשגעת", הופיעה במחזמר "אליזבת" אודות אליזבת, נסיכת בוואריה, וכן גם במחזות הזמר "גריז" בתפקיד סנדי ו"היפה והחיה" בתפקיד בל.
ב-1996 שיחקה את התפקיד הראשי בסרט "Der Bockerer 2" המתרחש באוסטריה שלאחר מלחמת העולם השנייה.
בדיבוב המקורי של הסרט "בת הים הקטנה" של חברת וולט דיסני היא דיבבה שתיים מהאחיות של אריאל, כאשר בגרסת הדיבוב האוסטרית של הסרט היא דיבבה את הדמות הראשית, אריאל. בגרסת הדיבוב הגרמנית של הסרט "מולאן" היא ביצעה את קטעי השירה של מולאן.
ב-2005 הופיעה במחזמר אודות דרקולה.
קלע אלון

| --- | --- |
כביש הכניסה ליישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: גולן
גובה ממוצע: ‎671 מטר
תאריך ייסוד: 1981
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 404 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎3.6% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) קלע אלון(למפת אצבע הגליל רגילה) קלע אלון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קלע אלון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קלע אלון33°07′53″N 35°41′02″E﻿ / ﻿33.131484°N 35.68400°E﻿ / 33.131484; 35.68400  heמפת היישובים של מועצה אזורית גולן (in English: Golan Regional Council) באדום - קלע אלון ורמת טראמפ בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

קלע אלון או קֶלַע הוא יישוב קהילתי הנמצא בצפון רמת הגולן. היישוב קרוי על שמו של המוצב הסורי הנטוש "קלע" ועל שמו של יגאל אלון.
היסטוריה > תכנון היישוב

בסוף שנות ה-70 עלו תוכניות להקמת שני יישובים בצפון רמת הגולן, האחד ליד הכפר הנטוש קלע מצפון לצומת וואסט והשני ליד הכפר הנטוש מובראכין, מדרום לצומת וואסט[דרוש מקור].
בעת תכנונו של היישוב קלע התחרו על המקום התק"ם והתאחדות האיכרים, אשר בקשו כל אחד ליישב במקום גרעין שלו. ועדת גבתי בקשה להקצות את המקום לתק"ם, כדי להקים גוש התיישבות של התק"ם יחד עם עין זיוון, אורטל, מרום גולן ואל-רום, אולם השר אריאל שרון הקצה את המקום להתאחדות האיכרים. כפשרה הוחלט שהיישוב יינתן באופן זמני להתאחדות האיכרים ובאופן קבוע לתק"ם.
היסטוריה > ההתיישבות ליד צומת האמיר (ואסט) והכפר מובראכין

במאי 1981 עלו למקום שליד מובראכין, מערבית לצומת ואסט, מספר מתיישבים לכ-12 בתים שהוקמו עבורם, להתיישבות זמנית, שנקראה בשם "קלע". אבי בירן היה מזכיר היישוב. בסביבות שנת 1985 הם עברו ליישוב הקבע שהוקם ליד עין סמסם ונקרא בשם קדמת צבי. נקבע שלאחר המעבר לנקודת הקבע יוקם במקום קיבוץ של התק"ם. למקום שליד מובראכין נקבע השם הזמני "מרכז אכלוס צפון הגולן" ולאחר מכן השם ברוכים, על שם ח'רבת אל מובראכין הסמוך, אך מקום זה לא יושב שוב מעולם.
היסטוריה > ההתיישבות ליד צומת רויה

באוגוסט 1983 נקבעה שיוקם יישוב בשם קלע. בסוף 1983 טרם נעשו פעולות להקמת שני היישובים. ב-16 בספטמבר 1984 הוקם קיבוץ קלע אלון של תנועת התק"ם בן 36 מתיישבים. היישוב היה אזרחי, אך יושב זמנית על ידי חיילי נח"ל בשל"ת, עד בוא הגרעין הקבוע. מיקומו של הקיבוץ היה מצפון לצומת רויה וממזרח לציר הנפט, 4 ק"מ מערבית למיקום שתוכנן קודם ליד מובראכין. קיבוץ זה פורק בסוף שנת 1988, והמקום ננטש. בשנת 1990 הוקמה במקום היאחזות נח"ל בשם נח"ל קלע. בסוף שנת 1991 פינה הנח"ל את המקום, והוקם בו יישוב קהילתי על ידי גרעין של עולים מרוסיה. היישוב קלע ברוכים, נקרא לפעמים "ברוכים - קלע".
בשנת 1991 נכתב: "יש תוכניות להפוך את היאחזות הנח"ל קלע ברוכים ליישוב אזרחי בשם ברוכים שיקלוט 25 משפחות עולים מברית המועצות עד סוף 1991.
בשנת 2003 הוקמה מערבית לקלע ברוכים, מעבר לציר הנפט, שכונה נוספת הצופה אל עמק החולה, ושמה "קלע אלון". קלע אלון היא למעשה יישוב בפני עצמו אך מסיבות מדיניות, מוגדרים שני היישובים מבחינת הרשויות כיישוב אחד. שכונת קלע אלון התבססה והתרחבה, ואילו קלע ברוכים הצליחה פחות. המועצה האזורית גולן ניסתה להפיח רוח חדשה בשכונת קלע ברוכים ולהקים בה מכינה קדם-צבאית. במקום החלו עבודות לשיקום המבנים הנטושים, אך לבסוף גם מיזם זה הופסק. בשנת 2019 הונחה בשכונת קלע ברוכים אבן פינה של היישוב החדש "רמת טראמפ", שאמור להקים מחדש את היישוב הוותיק.
לקריאה נוספת

מיכה לבנה, גולן - 20 שנה ועוד 2000, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  השם הרשמי, על פי ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 3165, עמוד 1497, 24 בפברואר 1985
↑  שמעון וייס, מה מעיק על יישובי הגולן, דבר, 23 באוגוסט 1979
↑  ארנון מגן, רמת אלון - יישוב של הקיבוץ המאוחד בקלע, דבר, 9 באוגוסט 1980
↑  מנחם רהט, הישוב קלע בגולן - להתאחדות האכרים, מעריב, 31 ביולי 1980
↑  ארנון מגן, שלושה אוחזים בקלע, דבר, 7 באוגוסט 1980
↑  טוביה מנדלסון, שרון: בקלעה תוקם מושבה, דבר, 29 בינואר 1981
↑  שמעון וייס, שלושה יישובים בגולן, דבר, 14 ביולי 1981
↑  מפה משנת 1984
↑  שמעון וייס, קלע - ישוב זמני־קבוע בגולן, דבר, 18 ביוני 1981
↑  מכשירים הקרקע למושבה בגולן, דבר, 20 באוגוסט 1981
↑  רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 3165, 24 בפברואר 1985, עמ' 1491
↑  שמעון וייס, אושרה הקמת 2 קיבוצים חדשים, דבר, 7 באוגוסט 1983
↑  קיפאון ותסכול ברמת הגולן, דבר, 30 בדצמבר 1983
↑  קיבוצים, מעריב, 8 באוקטובר 1984
↑  מנחם רהט, התק"ם הקים קיבוץ חדש ברמת־הגולן, מעריב, 1 באוקטובר 1984
↑  לנו המגל הוא החרב
↑  Stewart Reiser, Soviet Jewish Immigration to Israel: Political and Economic Implications, 1992, page 23
↑  אלי אשכנזי‏, הקיבוץ לשעבר שכמעט הפך למכינה צבאית: היישוב שייקרא ע"ש טראמפ, באתר וואלה, 16 ביוני 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588269105171
קוושקאל

| --- | --- |
סמל קוושקאלסמל קוושקאל

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת טפולצה
 שטח:  14.49 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  304 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  46°52′59″N 17°36′19″E﻿ / ﻿46.88305°N 17.6052°E﻿ / 46.88305; 17.6052 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.koveskal.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קוושקאל(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קוושקאל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קוושקאל (בהונגרית: Köveskál) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בקוושקאל מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 468 תושבים, ובשנת 2020 רק 304 תושבים.
יהודי קוושקאל

קוושקאל חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 27 |  |
| 1880 | 61 | 962 |
| 1910 | 20 |  |
| 1920 | 17 |  |
| 1930 | 15 |  |
| 1941 | 10 | 915 |