stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבחירות לעיריות במנדט הבריטי (1934)
הערות שוליים

↑  Bentwich, Norman (1928). "Palestine". Journal of Comparative Legislation and International Law. 10 (3): 172–77. JSTOR 753528.
1 2 3  תמיר גורן, שאלת ראשות עיריית חיפה וההיערכות לקראת הבחירות המוניציפליות בשלהי תקופת המנדט, מדינה וחברה 6 (1), 2007, עמ' 123–55‏, JSTOR 23638633
↑  The Palatine Gazette, no. 386, 6th September 1933, pp. 1209–1267
↑  בתל־אביב לא תהיינה בחירות, דבר, 4 בינואר 1934
1 2  Zeedan, Rami (בפברואר 2020). "The Palestinian political parties and local self-governance during the British Mandate". The British Mandate in Palestine: 83–101. doi:10.4324/9780429026034-5. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  היום הבחירות בתל־אביב, דואר היום, 15 בדצמבר 1935
↑  התוצאות הסופיות של הבחירות והרכב מועצת העיריה החדשה, הארץ, 19 בדצמבר 1935
↑  במושבות הערבים, דואר היום, 11 ביולי 1934
↑  ראש עירית בית־לחם, הַבֹּקֶר, 13 ביוני 1938
↑  MAYOR OF BETHLEHEM ARRESTED, פלסטיין פוסט, 23 בספטמבר 1938
↑  שמואל גילר, "מערכות הבחירות העירוניות ביפו" בפרויקט בן-יהודה
↑  בעיריות ובמועצות בארץ ישראל, ידיעות עיריית תל אביב, 15 באוגוסט 1934
↑  התפטרותו של אוסטר מגלה את מזימת מפא"י נגד ראש עיריה עברי,  הירדן, 5 באוקטובר 1934
↑  אוסטר חוזר בו לאחר לחץ,  הירדן, 7 באוקטובר 1934
↑  בני מוריס, קורבנות, עמ' 124-123.
↑  יהושע פורת, ממהומות למרידה: התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1939-1929, עמ' 86.
↑  דניאל אוסטר ויעקוב פרג' סגני ראש עירית ירושלים,  הירדן, 20 בינואר 1935
↑  אתמול והיום בארץ, דבר, 3 באוקטובר 1937
↑  Dr. Khalidi and five other leaders ordered deported, פלסטיין פוסט, 3 באוקטובר 1937
↑  הערבים בעירית ירושלים יתפטרו, דבר, 27 בדצמבר 1937
↑  ישיבת מועצת עירית ירושלים, דבר, 6 בספטמבר 1938
המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית

| --- | --- |
סמל משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית 
 תחום שיפוט:  ארצות הברית ארצות הברית
 סוכנות אם:  משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית
 תאריך הקמה:  18 בספטמבר 1947
 ראש:  היועץ לביטחון לאומי
 מנהל:  סגן היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית
 יו"ר:  נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ
 מטה מרכזי:  בניין משרד ההנהלה ע"ש אייזנהאואר, האגף המערבי של הבית הלבן
 
המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית (באנגלית: National Security Council ובראשי תיבות: NSC) היא הגוף המייעץ לנשיא ארצות הברית בנושאי מדיניות חוץ וביטחון לאומי.
היסטוריה

המועצה הוקמה ב-1947 על פי חוק הביטחון הלאומי, על ידי חוק הביטחון הלאומי (1947) שנחתם על ידי הנשיא הארי טרומן. כוונת החקיקה הייתה למסד את התיאום בין כל הזרועות של הכוחות המזוינים של ארצות הברית (לתוך מחלקת ההגנה) ובין גופי ביטחון ומודיעין אחרים כגון ה-CIA וה-FBI, והחל מ-1952 גם ה-NSA, ולייסד גוף שיתאם בין סוכנויות הממשל האמריקניות לצורך הייעוץ היעיל ביותר לנשיא בתחום ביטחון לאומי. משנת 1949 המועצה משתייכת למשרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית ואחראית על ניהול חדר המצב של הבית הלבן.
הרכב

בראש המועצה עומד נשיא ארצות הברית. היועץ לביטחון לאומי רשאי לקבוע את רשימת המשתתפים לכל ישיבה של המועצה, כולל הזמנת בכירים רלוונטיים מהממשל. היועץ לביטחון המולדת רשאי לממש סמכות זהה כאשר המועצה מתכנסת כמועצה לביטחון המולדת.
כל חבר במועצה המשתתף בפגישה כבעל זכות הצבעה רשאי להציע מראש נושאים לדיון, במסגרת הזמן שנקבע על ידי היועץ לביטחון לאומי או נציגו. היועץ לביטחון לאומי יחליט האם לכלול נושאים אלה בסדר היום.
| מעמד | משרה |
| --- | --- |
יו"ר:  נשיא ארצות הברית
משתתפים קבועים:   סגן נשיא ארצות הברית   מזכיר המדינה   מזכיר ההגנה   מזכיר האוצר   מזכיר האנרגיה   התובע הכללי   מזכיר הפנים   היועץ לביטחון לאומי   ראש סגל הבית הלבן   סגן ראש סגל הבית הלבן למדיניות
היועץ הצבאי למועצה:  יושב ראש המטות המשולבים
היועץ המודיעיני למועצה:  מנהל המודיעין הלאומי
היועץ למדיניות בקרת סמים:  מנהל המדיניות הלאומית לבקרת סמים
משתתפים קבועים נוספים:   סגן היועץ לביטחון לאומי   היועץ לביטחון מולדת
משתתפים לפי צורך:   היועץ המשפטי לבית הלבן   היועץ המשפטי למועצה לביטחון לאומי   מנהל סוכנות הביון המרכזית
מבנה > ועדת הבכירים (Principals Committee)

הוועדה היא הפורום הבין-סוכנותי הבכיר ביותר במערכת המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, המשמש לבחינת סוגיות מדיניות הנוגעות לביטחון לאומי. הוועדה אחראית על תיאום בין סוכנויות ממשלתיות שונות בנוגע למדיניות הביטחון הלאומי, ותפקידה להמליץ על פתרונות והחלטות לנושאים חשובים המובאים בפני הנשיא. הוועדה מתכנסת באופן קבוע לפי הזמנת יועץ הביטחון הלאומי. יועץ הביטחון הלאומי אחראי לקביעת סדר היום של הוועדה, להכנת המסמכים הנדרשים מראש, ולהפצת המסקנות וההחלטות בזמן. כאשר הוועדה מדווחת לנשיא, יועץ הביטחון הלאומי מייצג את הדעות השונות של המשתתפים ומעביר את ההבדלים באופן נאמן. הוועדה בראשות יועץ הביטחון הלאומי וכוללת את חברי הקבינט הבכירים של ארצות הברית, כאשר נושאים הקשורים לביטחון פנים נמצאים על סדר היום, משתתף גם היועץ לביטחון מולדת, אשר עשוי לשמש כיו"ר הוועדה בהתאם לשיקול דעתו של יועץ הביטחון הלאומי.
מבנה > ועדת הסגנים (Deputies Committee)

ועדה זו כוללת את סגני השרים והפקידים המובילים בממשלת ארצות הברית, אשר נבחרים על ידי הנשיא או ראשי הסוכנויות הרלוונטיות. זהו פורום מקצועי שבדרך כלל מתמקד בניהול דיונים טקטיים וביצוע החלטות שדורשות ייצוג מרשויות שונות של הממשלה. חברי הוועדה לרוב כוללים את, סגן מזכיר המדינה, ההגנה, התובע הכללי, ביטחון המולדת, האנרגיה, האוצר ועוד. ועדת הסגנים מתכנסת באופן קבוע על פי הצורך, ביוזמת סגן היועץ לביטחון לאומי ולפי שיקול דעתו. ישיבות הוועדה עוסקות בהכנת סדר היום, בהכנת המסמכים הדרושים, ובפיתוח המסקנות וההמלצות לשם קבלת החלטות אסטרטגיות במדיניות הביטחון הלאומי והחוץ של ארצות הברית. הוועדה מבטיחה כי כל המסמכים המובאים בפני המועצות השונות (NSC ו-PC) מציעים ניתוח מעמיק, הצגת עובדות בצורה הוגנת, ושקילת אופציות שונות להחלטה, תוך הערכת הסיכונים וההשלכות של כל אחת מהן.
סגן היועץ לביטחון לאומי – יו"ר
סגן מזכיר המדינה
סגן מזכיר האוצר
סגן מזכיר ההגנה
סגן מזכיר האנרגיה
סגן מזכיר ביטחון המולדת
סגן התובע הכללי
סגן ראש המודיעין הלאומי
סגן יו"ר המטות המשולבים
סגן ראש ה-CIA
המזכיר הביצועי של המועצה לביטחון הלאומי
היועץ לביטחון לאומי של סגן הנשיא.
מבנה > ועדות המדיניות בין-סוכנותיות (Interagency Policy Committees)

גופים מייעצים במסגרת המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, שנועדו לתאם ולנהל את פיתוח ויישום מדיניות ביטחון לאומי על ידי מספר סוכנויות ממשלתיות. הוועדות מהוות את הפורום העיקרי לתיאום יום-יומי של מדיניות ביטחון לאומי בין סוכנויות שונות, ומספקות ניתוחי מדיניות לשם בחינה על ידי הוועדות הבכירות יותר במערכת המועצה לביטחון לאומי. הוועדות בין-סוכנותיות אחראיות על סקירה ותיאום של יישום החלטות נשיאותיות בתחומים השונים של מדיניות הביטחון הלאומי, ובחינת סוגיות מדיניות הרלוונטיות בתחום אחריותן. הן מספקות ניתוחי מדיניות ומפתחות אופציות החלטה, תוך מתן מענה מהיר להחלטות הנשיא. בנוסף, הוועדות מוודאות שהמדיניות מיושמת בצורה עקבית ויעילה.
חדר המצב

חדר המצב הוא מרכז ניהול מודיעין הממוקם בקומת הקרקע של האגף המערבי של הבית הלבן. בעוד שהשם מרמז שמדובר בחדר יחיד, זהו למעשה מרכז תפעול בשטח של 6,000 מ"ר המחובר לשלושה חדרי ישיבות מאובטחים. הוא מנוהל על ידי צוות המועצה לביטחון לאומי לשימוש נשיא ארצות הברית ויועציו (כולל היועץ לביטחון לאומי, היועץ לביטחון המולדת וראש הסגל של הבית הלבן) כדי לפקח ולהתמודד עם משברים בבית, בחו"ל ולנהל תקשורת מאובטחת עם אנשים מבחוץ (לעיתים קרובות מעבר לים). חדר המצב מצויד בציוד תקשורת מאובטח ומתקדם לנשיא כדי לשמור על פיקוד ושליטה על כוחות ארצות הברית ברחבי העולם.
ראו גם

מזכר הביטחון הלאומי המחקרי 200
הערות שוליים

↑  Organization of the National Security Council and Subcommittees, The White House, ‏2025-01-21 (באנגלית אמריקאית)
↑  The White House, Memorandum on Renewing the National Security Council System, The White House, ‏2021-02-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  The White House, Memorandum on Renewing the National Security Council System, The White House, ‏2021-02-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  The White House, Memorandum on Renewing the National Security Council System, The White House, ‏2021-02-05 (באנגלית אמריקאית)
| קהילת המודיעין האמריקאית |
| --- | --- | --- |
| מחלקת ההגנה | DIA (מודיעין צבאי) •  NSA (מודיעין אותות) • ONI (ביון ימי) • משרד הסיור הלאומי (ביון לוויינים) • הסוכנות הלאומית למודיעין חזותי וגאוגרפי (מיפוי מדיעיני) • חיל האוויר ה-16 של ארצות הברית (מודיעין אווירי)  •  משרד מודיעין חיל-הנחתים • משרד מודיעין הצבא • מודיעין משמר החופים  • מרכז מודיעין החלל הלאומי (מודיעין חלל) |  |
| הקבינט של ארצות הברית | לשכת החקירות הפדרלית (FBI) • משרד DEA למודיעין לביטחון לאומי (ONSI)  •  הלשכה למודיעין ומחקר (INR) • משרד המודיעין והמודיעין הנגדי (OICI)  • משרד המודיעין והניתוח (I&A)  •  משרד המודיעין והאנליזה (OIA) |  |
| משרד ראש המודיעין הלאומי | המרכז הלאומי למלחמה בטרור • המרכז הלאומי למלחמה בהפצת נשק להשמדה המונית וביו-ביטחון • המרכז הלאומי לסיכול מודיעין נגדי וביטחון • מרכז אינטגרציה לאיומי סייבר |  |
| משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית | היועץ לביטחון לאומי • היועץ לביטחון המולדת • המועצה לביטחון לאומי • המועצה לביטחון מולדת |  |
| פיקוח ובקרה | ועדת המודיעין של הסנאט של ארצות הברית • ועדת המודיעין של בית הנבחרים של ארצות הברית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265984905171  BnF: cb124820786 (data)  GND: 1035683-6  ISNI: 0000 0001 2190 041X  LCCN: n79061302  NKC: kn20100827001  NLA: 35570093  VIAF: 155402045   WorldCat (עם VIAF): 155402045 
הנשיא ג'ו ביידן בפגישת המל"ל בחדר המצב. בין המשתתפים: סגנית הנשיא קמלה האריס, מזכיר המדינה, אנתוני בלינקן, יועץ לביטחון לאומי ג'ייק סאליבן, מנהלת המודיעין הלאומי (DNI) אווריל היינס, שגרירת ארצות הברית באו"ם לינדה תומאס-גרינפילד, ראש ה-CIA ויליאם ברנס וראש סגל הבית הלבן ג'ף זיינטס, אוקטובר 2023
הנשיא דונלד טראמפ וסגן הנשיא מייק פנס בישיבה עם צוות מדיניות הגנה וחוסן של המועצה לביטחון לאומי
רון קליינמן

| --- | --- |

 לידה:  19 באוקטובר 1965 (בן 59) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  מכללת "יעקב הרצוג" להכשרת מורים  הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת בר-אילן
 השתייכות:  הפקולטה למשפטים, הקריה האקדמית אונו
 תקופת כהונה:  2008–.
 תחומי מחקר:  משפט עברי; יחסים בין הלכה, מנהג וחוק האזרחי; מנהגי ישראל.
 תפקידים בולטים:  פרופסור חבר במשפט עברי, ובדיני נזיקין בקריה האקדמית אונו.  חבר מערכת בכתב העת "משפט רפואי וביו-אתיקה" של הקריה האקדמית אונו.  חבר מערכת בכתב העת "מג"ל" של המכון הגבוה לתורה, אוניברסיטת בר-אילן.
 
הרב רון שלמה קליינמן (נולד בכ"ג בתשרי ה'תשכ"ו, 19 באוקטובר 1965) הוא פרופסור חבר למשפט עברי, דיני נזיקין ודיני לשון הרע בקריה האקדמית אונו משנת 2002.
מכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של האיגוד הבינלאומי למשפט עברי (The Jewish Law Association).
ביוגרפיה

נולד וגדל בקיבוץ טירת צבי. למד בישיבת הר עציון באלון שבות בין השנים 1990-1983. קיבל תעודת הוראה בתורה שבעל פה ממכללת "יעקב הרצוג" להכשרת מורים. הוסמך לרבנות וקיבל כושר לרבנות עיר על ידי הרבנות הראשית לישראל. ב-1994 סיים תואר ראשון במשפטים בהצטיינות באוניברסיטת בר-אילן וב-1995 הוסמך כעורך דין על ידי לשכת עורכי הדין. ב-2001 הוענק לו תואר שלישי במשפטים באוניברסיטת בר-אילן, במסלול ישיר לדוקטורט לתלמידים מצטיינים. במשך כל שנות לימודיו למד במקביל במכון הגבוה לתורה באוניברסיטה.
שימש כמרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת "שערי משפט" בהוד השרון. ב-2002 מונה למרצה בפקולטה למשפטים בקריה האקדמית אונו. ב-2008 נבחר לכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של האיגוד הבינלאומי למשפט עברי (The Jewish Law Association) במקום פרופ' נחום רקובר. ב-2012 קיבל דרגת פרופסור חבר.
פרופסור קליינמן מרצה בכנסים בינלאומיים בנושאים שונים בתחום המשפט העברי וההלכה וכן מעביר שיעורים בתחומים אלו במקומות שונים ברחבי הארץ. הוכתר כמרצה מצטיין מטעם רקטור אוניברסיטת בר-אילן בשנות הלימודים תשנ"ט ותשס"ב. פרסם ספר ועשרות מאמרים בנושאי משפט עברי, הלכה, חקר המנהגים ודיני נזיקין.
פרופסור קליינמן מתגורר בגבעת שמואל, נשוי לחני לבית גולן ואב לחמישה.
פרסים

פרס קרן איהל לדוקטורט מצטיין, אוניברסיטת בר-אילן (תשס"א)
פרס ריקליס לחוקר מצטיין במשפט עברי, אוניברסיטת בר-אילן (תשס"ב)
פרס הרב שאול ישראלי ליצירה תורנית (תשע"ה)
ספרו

דרכי קניין ומנהגי מסחר במשפט העברי: משפט, ריאליה והיסטוריה, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן (תשע"ג) – תוקפם של מנהגים בתחום הקניין והחיוב (דין "סיטומתא") למן תקופת המשנה, ויישומים מודרניים של דין זה, כגון תוקפם של חוזים, רישום בטאבו, כרטיס אשראי ומסחר אלקטרוני.
הערות שוליים

↑  האתר הרשמי של הקריה האקדמית אונו - "ד"ר רון קליינמן נבחר לכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של איגוד המשפט העברי"
↑  דרכי קניין ומנהגי מסחר במשפט העברי: משפט, ריאליה והיסטוריה, רמת גן: ההוצאה לאור של אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ג
↑  רשימת המאמרים המלאה באתר הקריה האקדמית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311493705171  VIAF: 298027059   WorldCat (עם VIAF): 298027059
קריית בן-גוריון (חולון)

#invoke:תבנית מידע
קריית בן-גוריון היא שכונה בעיר חולון, שנמצאת בדרום העיר, בין השכונות הוותיקות של העיר ובין מרכזי המסחר והפעילות העירונית. השכונה נחשבת לאחת מהשכונות המוכרות בעיר והיא נקראת על שמו של דוד בן-גוריון, ראש ממשלת ישראל הראשון.
היסטוריה

ההיסטוריה של השכונה מתחילה בשנות ה-80 של המאה ה-20, כאשר החלה ההתפשטות של העיר חולון לכיוון דרום. השכונה, שהוקמה במהלך תהליך ההתפתחות העירונית, הציבה דגש על יצירת סביבה מגוונת עבור משפחות, עם שילוב של דיור, חינוך ותרבות ונחשבה בתחילתה לשכונת יוקרה. עם הזמן הפכה השכונה לאזור מגורים מרכזי המציע שירותים שונים לתושביו והתיישבו בה גם אנשי מעמד הביניים.
המאפיינים הבולטים של קריית בן-גוריון כוללים את קרבתה למרכז העיר והנגישות שלה לתחבורה ציבורית, שמאפשרת גישה נוחה לשאר חלקי העיר ולערים הסמוכות כמו תל אביב ויפו. בנוסף, השכונה נהניתה מהתפתחות תשתיות ושירותים ציבוריים, כמו מרכזים קהילתיים, גני ילדים, בתי ספר ומוסדות ציבוריים נוספים.
השכונה מאופיינת בבנייה רוויה, הכוללת בניינים בני כמה קומות, לצד שטחים ציבוריים פתוחים ופארקים קטנים המשרתים את הדיירים והילדים. במרוצת השנים, הוקמו גם מספר מרכזי קניות ושירותים נוספים, שהפכו אותה לאזור מגונן ומרווח למגוון אוכלוסיות.
בשנת 2011 התגוררו בשכונה כ-16 אלף אנשים באוכלוסייה מעורבת של משפחות, זוגות צעירים ואזרחים מבוגרים. התפלגות הגילאים בשכונה תאמו לאחוז הממוצע בכלל האוכלוסייה.
האוכלוסייה מתאפיינת ברמה סוציו-דמוגרפית בינונית-גבוהה ורוב תושביה חילונים.
מבנה השכונה

בשכונה ממוקמים גני ילדים רבים, שלושה בתי ספר יסודיים ותיכון אחד. בנוסף, הוקמו בה סניפי קופות החולים מכבי שירותי בריאות, כללית, שלושה מרכזי קניות מסחריים, שבט הצופים "שבט עומר" קן תנועת הנוער העובד והלומד, מקווה ומתנ"ס. בשכונה פעל סניף בנק של בנק הפועלים עד שעבר בסמיכות לקניון חולון.
בסמוך לשכונה, קרבה לגבול עם ראשון לציון ובו קניון הזהב ומתחם סינמה סיטי.
בדרום  הקריה, פארק ירוק ובו גן שעשועים, עם מתחם לרכיבת סקייטבורד וסקטים.
ביציאה מהשכונה נמצאות שכונות קריית איילון (ח-300) וח-500 החדשה היותר.
התחבורה הציבורית בשכונה מאפשרת גישה לערי גוש דן ובהן תל אביב, רמת גן וראשון לציון.
מיקום

השכונה ממוקמת בדרום העיר חולון, בין הרחובות משה דיין, שמחה ארליך וגובלת בבת ים ממערב ובאזור התעשייה המערבי של ראשון לציון בדרום.
השכונה נמצאת בצומת גבולות הערים חולון, בת וראשון לציון.
התחדשות עירונית

בדומה לשכונות נוספות, גם קריית בן-גוריון, שכונה צפופה ומרכזית בחולון, חוותה עליות במחירי הדירות בעשור האחרון. בשנות ה-80 וה-90, השכונה נחשבה לשכונת יוקרה, אך כיום ישנם אזורים חדשים ויקרים יותר בחולון ובסביבה. נכון להיום, מחירי הדירות בשכונה עומדים על כ-2.4-2.5 מיליון שקל לדירת 4 חדרים, ואילו דירה של 5 חדרים (בשטח של כ-115 מ"ר) תעלה כ-2.7-2.8 מיליון שקל. מחירי המ"ר בשכונה נעו סביב 24,000-26,000 ש"ח למ"ר בשנת 2023.
לאור הצפיפות הרבה והיעדר התחדשות עירונית בשכונה, מחירי הדירות בשכונה עדיין נותרו יציבים יחסית, אם כי נרשמה ירידת מחירים קלה בשנת 2023. ככל שמספר העסקאות בשכונה נמוך, קשה להעריך אם מדובר במגמת ירידה ממשית.
הקו הירוק של הרכבת הקלה יעבור בעתיד ברחוב שמחה ארליך שבשכונה. קו זה יקשר את השכונה למערב ראשון לציון, תל אביב והרצליה, דבר שיגביר את נגישות השכונה וישפר את ערכה בשוק הנדל"ן.
העתיד של קריית בן-גוריון צפוי להיות מושפע מהתפתחות סביבתית. מזרחית לשכונה נמצא מתחם ח'-500, שבו צפויה להיבנות כמות משמעותית של יחידות דיור – כ-17 אלף יחידות דיור. הקמת השכונה החדשה עשויה להשפיע על מחירי הדירות בקריית בן-גוריון, כשהשכונה החדשה עשויה למשוך חלק מהתושבים, דבר שעשוי להוריד את הביקוש לדירות בשכונה הנוכחית.
1960 בטלוויזיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1960  בטלוויזיה |  |
< · 1958 · 1959 — 1960 — 1961 · 1962 · >
כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-20 · כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-21 · פורטל הטלוויזיה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1960 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
29 במרץ – תחרות האירוויזיון התקיימה בלונדון שבבריטניה. בתחרות זכתה צרפת, עם השיר "Tom Pillibi" ("טום פיליבי") בביצוע הזמרת הצרפתייה ז'קלין בואייה.
26 בספטמבר – משודר עימות הבחירות הטלוויזיוני הראשון בהיסטוריה – בין ג'ון קנדי לריצ'רד ניקסון. במהלך העימות הראשון ניקסון חש ברע, סירב להתאפר, נראה חיוור ומיוזע מתחת לאורות האולפן, בעוד שהחליפה האפורה שלבש נבלעה ברקע האפור של האולפן. לעומת זאת קנדי "עבר מסך" היטב ושידר תדמית צעירה ובריאה. בעוד שהאנשים שהאזינו לעימות הבחירות ברדיו סברו שניקסון ניצח בעימות הבחירות, הרוב צפו בעימות הבחירות בטלוויזיה וסברו שקנדי ניצח את ניקסון בעימות הבחירות. שלושת העימותים שנעשו לאחר העימות הראשון לא שינו את הרושם הראשוני, וקנדי ניצח לבסוף בבחירות ברוב דחוק.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1960

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 1960. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1960.
| תאריך | שם הסדרה | סוגה | רשת השידור המקורית | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 בספטמבר | Thriller (אנ') | אנתולוגיה, אימה, מותחן | NBC |  |
| 17 בספטמבר | Checkmate (אנ') | בלשות, מסתורין | CBS |  |
| 29 בספטמבר | My Three Sons (אנ') | קומדיית מצבים | ABC |  |
| 30 בספטמבר | משפחת קדמוני | אנימציה, קומדיית מצבים | ABC |  |
| 1 באוקטובר | פופאי המלח (אנ') | קומדיה, אנימציה | סינדיקציה |  |
| 3 באוקטובר | המופע של אנדי גריפית' | קומדיית מצבים | CBS |  |
| 4 באוקטובר | Stagecoach West (אנ') | מערבון | ABC |  |
| 7 באוקטובר | Route 66 (אנ') | הרפתקאות, פשע, דרמה, מותחן | CBS |  |
| 11 באוקטובר | התוכנית של באגס באני (אנ') | אנימציה, אנתולוגיה | ABC |  |
פרסומת בעיתון לסדרה "משפחת קדמוני"
"המופע של אנדי גריפית'"
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1960

בארצות הברית
| תאריך שידור הפרק האחרון | שם הסדרה | רשת שידור | שנת עלייה לשידור | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 במאי | פליקס החתול (אנ') | סינדיקציה | 1958 |  |
| 23 במאי | Father Knows Best (אנ') | NBC | 1954 |  |
| 24 בספטמבר | Howdy Doody (אנ') | NBC | 1947 |  |
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
7 בפברואר – ג'יימס ספיידר, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקני
21 במרץ – חיים כהן, שף ומנחה טלוויזיה ישראלי
25 במרץ – ברנדה סטרונג, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
11 באפריל – ג'רמי קלארקסון, מגיש טלוויזיה ועיתונאי בריטי
6 באוגוסט – עמנואל רוזן, עיתונאי ואיש תקשורת ישראלי
7 באוגוסט – דייוויד דוכובני, שחקן יהודי-אמריקאי
26 באוגוסט – אבי קושניר, בדרן ושחקן ישראלי
10 באוקטובר – גיליה שטרן, שחקנית תיאטרון, טלוויזיה ומדבבת ישראלית
18 באוקטובר – ארין מורן, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2017)
18 באוקטובר – בן כספית, עיתונאי ופובליציסט ישראלי
24 באוקטובר – יוסי סיאס, קריין, מגיש תוכניות רדיו ומנחה טלוויזיה
12 בנובמבר – אבי טרמין, שחקן תיאטרון וטלוויזיה ישראלי
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

| שנים בטלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עימות הבחירות הטלוויזיוני הראשון בהיסטוריה, 26 בספטמבר 1960
ליגה א' (כדורגל)

| --- | --- |

 תחום:  כדורגל
 ארגון:  ההתאחדות לכדורגל בישראל
 מדינות:  ישראל ישראל
 קבוצות:  17 קבוצות ב-2 ליגות (34 סה"כ)
 תקופת הפעילות:  1949–הווה (כ־76 שנים) 
 שמות קודמים:  ליגה ג' (עד 1956) ליגה ב' (1956–1976) הליגה הארצית (1999–2009)
 אלופה נוכחית:  הפועל רעננה (צפון)  הפועל כפר שלם (דרום)
 מפעל גבוה:  הליגה הלאומית
 מפעל מקביל:  גביע המדינה בכדורגל
 מפעל נמוך:  ליגה ב'
 אתר רשמי
ליגה א' היא הליגה השלישית בחשיבותה בכדורגל בישראל, אחרי ליגת העל והליגה הלאומית. זוהי ליגה הנחשבת לחצי מקצוענית. הליגה מחולקת לשני מחוזות, ליגה א' דרום והייתה ליגה א' צפון, ובכל מחוז מתמודדות 16 קבוצות, המחולקת בין שני בתים בכל מחוז.
היסטוריה

לאחר קום מדינת ישראל ב-1948, הייתה "ליגה א'" הליגה הבכירה בישראל, ולליגה השלישית קראו "ליגה ג'". בעונת 1955/1956 הוקמה הליגה הלאומית, ליגה א' הפכה לליגת המשנה והליגה השלישית בטיבה הפכה ל"ליגה ב'". בעונת 1976/1977 הוקמה הליגה הארצית כליגת המשנה החדשה, והליגה השלישית בטיבה הפכה ל"ליגה א'". לאחר הקמת ליגת העל בעונת 1999/2000 שימשה ליגה א' כליגה הרביעית במשך כעשור, והליגה השלישית נקראה "הליגה הארצית", אך בשנת 2009 בוטלה הליגה הארצית, וליגה א' הפכה שוב לליגה השלישית. בעונת 2019/2020 החליטה ההתאחדות לכדורגל על עצירת עונת המשחקים בליגה השלישית לאחר עשרים ושלושה מחזורים בעקבות נגיף הקורונה. בניגוד לליגה הבכירה, בליגות הלא מקצועניות כמו ליגה א' לא הוחזרו המשחקים לסדרם באותה העונה, הליגה הוקפאה והוחלט שהקבוצות שהיו במקומות הראשונים בליגה באותה עת הן אלו שיעלו לליגה הלאומית, ומנגד שלא יהיו ירידות מתחתית הליגה (הליגה למעשה תורחב לעונה אחת ולאחר מכן יהיו 4 קבוצות שירדו ליגה).
קבוצות הליגה לעונת 2024/2025

| --- | --- |
 ליגה א' צפון איחוד בני שפרעם  הפועל בועיינה  הפועל בית שאן/מסילות  הפועל בני זלפה  הפועל בני מוסמוס  הפועל עירוני בקה אל גרבייה  הפועל כפר כנא  הפועל מגדל העמק  הפועל עירוני עראבה  מכבי נוג'ידאת אחמד  מכבי אחי נצרת  מכבי עירוני קריית אתא ביאליק  מ.ס. צעירי כפר כנא  מ.ס. טירה  מועדון ספורט קריית ים  עירוני נשר  צעירי אום אל פאחם      :  ליגה א' דרום א.ס. אשדוד  א.ס. נורדיה ירושלים  הפועל עירוני הרצליה  הפועל אזור  הפועל מרמורק  מ.ס. דימונה  מ.כ. חולון ירמיהו  מ.כ. ירושלים  מ.כ. צעירי טירה  מכבי יבנה  מכבי עירוני אשדוד  מכבי עירוני קריית מלאכי  מכבי שעריים  מ.ס. הפועל לוד  עירוני מודיעין  שמשון כפר קאסם  שמשון תל אביב
הערות שוליים

↑  סקציה נס ציונה הורדה לליגה ב'
עמנואל מורנו

| --- | --- |

המצבה על קברו של מורנו בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
 לידה:  17 ביוני 1971 כ"ד בסיוון ה'תשל"א פריז, צרפת צרפת
 נהרג:  19 באוגוסט 2006 (בגיל 35) כ"ה באב ה'תשס"ו אזור בעלבכ לבנון לבנון
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי בהר הרצל 
 תאריך עלייה:  1972 ה'תשל"ב
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  מכינה קדם-צבאית בני דוד  אוניברסיטת רייכמן 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל  שירות הביטחון הכללי
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 1990 – 19 באוגוסט 2006 (כ־16 שנים)
 דרגה:    סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
  קצין בסיירת מטכ"ל
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה הראשונה  מבצע עוקץ ארסי  האינתיפאדה השנייה    מלחמת לבנון השנייה
 עיטורים
   צל"ש אלוף
 הנצחה
 תיכון עתיד עמנואל מורנו בלוד  עמותה בשם "בדרכי עמנואל"  רחוב בדימונה "סא״ל עמנואל מורנו"  עמותת דרך עמ"י  "קריית עמנואל מורנו" בירושלים  רחוב עמנואל מורנו באשקלון  תיכון באר עמ"י במועצה האזורית באר טוביה  גן עמנואל - פארק במושב תלמים  רחוב עמנואל מורנו בעפולה  פארק עמנואל מורנו בפתח תקווה
 
עמנואל יהודה מוֹרֶנוֹ (טוּב־עֶלֶם) (17 ביוני 1971, כ"ד בסיוון ה'תשל"א – 19 באוגוסט 2006, כ"ה באב ה'תשס"ו) היה קצין בסיירת מטכ"ל בדרגת סגן-אלוף, שנהרג בסיום מלחמת לבנון השנייה. מורנו הוא החייל הראשון בתולדות צה"ל שתמונתו אסורה בפרסום גם לאחר מותו, בשל תפקיד רגיש שמילא.
ביוגרפיה

מורנו נולד בפריז, לסילביה ואילן מורנו, חוזרים בתשובה, שהיגרו מצפון אפריקה; האב נולד במרוקו והאם בתוניסיה. כשהיה בן שנה עלתה משפחתו לישראל. אביו היה סמנכ"ל בביטוח הלאומי. סבתו של מורנו, נינט מורנו, הייתה בין הנוסעים במטוס אייר פראנס שנחטף לאנטבה בשנת 1976, ומידע שמסרה לאנשי הביטחון הישראליים, לאחר ששוחררה עם אזרחים זרים, סייע בהכנת מבצע יונתן.
מורנו גדל בשכונת סנהדריה בירושלים, היה חניך בסניף בני עקיבא "שנרא" (שמואל הנביא-רמת אשכול) בשבט "החלוץ". למד בתיכון הימלפרב בירושלים, בתיכון הרטמן ולאחר מכן במחזור ב' במכינה הקדם צבאית "בני דוד" בעלי.