stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרוס-דרסינג
הערות שוליים

↑  את המונח הזה טבע הפסיכולוג ריי בלנשרד.
| לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב)  |
| --- | --- | --- |
| זהות ונטייה מינית | ביסקסואליות (הקהילה הביסקסואלית) • הומוסקסואליות • הטרוסקסואליות • לסביוּת • פאנסקסואליות • קוויר •  פוליסקסואליות • אומניסקסואליות • מונוסקסואליות • בי-קיוריוס • א-מיניות • הטרופלקסיביליות • דמוגרפיה • סאפיוסקסואליות • א-מיניות אפורה |  |
| זהות מגדרית | מגדר • מגדריזם • התפתחות הזהות המגדרית • ביטוי מגדרי • כינוי גוף מגדרי • התאמה מגדרית • ניתוח להתאמה מגדרית • חרטה על הליך התאמה מגדרית • טרנסג'נדר (אישה טרנסית, גבר טרנס) • סיסג'נדר • טרנסקסואליות • קרוס-דרסינג • ג'נדרקוויר • ביג'נדר • אינטרסקס • אג'נדר • פאנג'נדר • טריג'נדר |  |
| מושגי יסוד | הקהילה הגאה • גיבוש זהות • יציאה מהארון • אאוטינג • מהומות סטונוול • חודש הגאווה • מצעד הגאווה • טיפול המרה • הומופוביה • הומופוביה מופנמת • ביפוביה • טרנספוביה • טרנסמיזוגניה • הטרוסקסיזם • הומונורמטיביות • הטרונורמטיביות • גאווה • פינקוושינג • סטרייטוושינג |  |
| סמלי להט"ב | משולש ורוד • משולש שחור • דגל הגאווה • דגל גאווה • הדגל הלסבי • דגל הגאווה הפאנסקסואלי • דגל הגאווה הביסקסואלי • דגל האינטרסקס • דגלי גאווה נוספים |  |
| שונות | גברים המקיימים יחסי מין עם גברים • נשים המקיימות יחסי מין עם נשים • יחסי מין הומוסקסואליים • יחסי מין לסביים • G0y • דייקס און בייקס • הומופיל • אלימות נגד להט"ב • התאבדויות בני נוער • לסביות פוליטית • פמיניזם לסבי • שבוע המודעות הטרנסג'נדרי • מבטא הומוסקסואלי • סטריאוטיפים על להט"בים • בריונות והטרדות נגד להט"ב • הזדקנות בקהילה הגאה • לימודי להט"ב |  |
לקטגוריה • לפורטל
| טרנסג'נדריוּת  |
| --- | --- | --- |
| זהות מגדרית | א-בינארי/ג'נדרקוויר (אג'נדר • ביג'נדר • טריג'נדר • פאנג'נדר) • אנדרוגיני • טרנסג'נדר (אישה טרנסית, גבר טרנס, נוער טרנסג'נדרי) • טרנסקסואליות • מגדר שלישי (בורנשה • נזילות מגדרית • היג'רה • ח'נית' • Two-spirit) • סיסג'נדר • קתואי • פאפאפין |  |
| היסטוריה | מהומות סטונוול • מהומות קפיטריית קומפטון (ארצות הברית) |  |
| בריאות | דיספוריה מגדרית (בילדים) • היריון טרנסג'נדרי • הסרת שיער • התאמה מגדרית (טיפול הורמונלי להתאמה מגדרית • ניתוח להתאמה מגדרית) • ייעוד מגדרי |  |
| זכויות ומשפט | הצהרת האו"ם בדבר נטייה מינית וזהות מגדרית • טרנספוביה (טרנסמיזוגניה • TERF) • אלימות (אלימות נגד להט"ב • Trans panic) |  |
| חברה ותרבות | אירועים (יום הזיכרון הטרנסג'נדרי • יום הנראות הטרנסג'נדרית הבין-לאומי • מצעד הטרנס • שבוע המודעות הטרנסג'נדרי) • אנשים (א-בינארים) • התאבדויות בני נוער • דת (יהדות) • הדגל הטרנסג'נדרי • חרטה • ייצוג במדיה • ספורט |  |
| גישות ותאוריות | ביטוי מגדרי • בינאריות מגדרית • דדניימינג • זהות מגדרית • טרנסמיזוגניה • טרנס-פמיניזם • נון-קונפורמיות מגדרית • סיסג'נדריות • קרוס-דרסינג |  |
| ראו גם | אינטרסקס • מגדר • לימודי מגדר • להט"ב • מין (ייעוד מגדרי) • נטייה מינית |  |
לקטגוריה • לפורטל להט"ב 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1103153943
דורא

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  חברון
 ראש העיר:  מוסטפא ח'ליל רג'וב
 גובה:  860 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  39,336 (2017)
 קואורדינטות:  31°30′24″N 35°01′40″E﻿ / ﻿31.506791666667°N 35.027716666667°E﻿ / 31.506791666667; 35.027716666667 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://duracity.ps/web/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הר חברון מוגדלת) דורא(למפת הר חברון רגילה) דורא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דורא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דורא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
האצטדיון הבינלאומי דורא
דוּרַא (בערבית: دورا) היא עיר בנפת חברון של הרשות הפלסטינית, כ-7 ק"מ דרום-מערבית לחברון. לפי הלשכה המרכזית הפלסטינית לסטטיסטיקה, חיים בעיר 39,336 תושבים (נכון ל-2017)
היסטוריה

הכפר דורא, המזוהה עם אדוריים הקדומה, יושב בחלקו על תל קדום. על צלעו נמצאו מערות קבורה עם פתחים מרובעים. בכפר נערך סקר ארכאולוגי לאחר מלחמת ששת הימים, שהניב ממצאים מגוונים; במטע של עצים נשירים השוכן במדרון הדרום-מזרחי של התל נמצאו חרסים מתקופת הברזל (II), מהתקופה ההלניסטית (חרסים רבים), מהתקופה הביזנטית ומימי הביניים. במדרון הצפון-מזרחי של התל נמצאו בחצרות בתים חרסים רבים מן התקופה ההלניסטית, ושתי טביעות חותם רודיות.
היסטוריה > העת העתיקה

דורא נזכרת לראשונה ברשימת הערים בפפירוס אנאסטאזי א ובמכתבי אל-עמארנה מהמאה ה-14 לפנה"ס. בתנ"ך מוזכרת דורא בשם "אדורים" (דברי הימים ב' י"א, ט) כאחת הערים שבוצרו על ידי רחבעם. ובספר היובלים (לח',י') מופיעה כמקום מיתתו של עשו אבי אדום (עם) לאחר שנורה למוות בידי יעקב ובניו לשבטי ישראל. פרעה שושנק הראשון ערך מסע צבאי לכנען בשנת 925 לפני הספירה ומפרט את הערים שכבש, מספר 19 ברשימה הוא ככל הנראה דורא, אולם החוקרים סבורים כי ייתכן ומדובר בהתייחסות ליישוב אחר שאינו ידוע, צפונה יותר בממלכת ישראל. בראשית המאה השישית לפני הספירה תקפה האימפריה הנאו-בבלית את ממלכת יהודה, וחלקה הדרומי מדורא ועד מרשה, נפל לידי ממלכת אדום.
בעקבות כיבושיו של אלכסנדר מוקדון, האזור היה חלק ממלכת בית תלמי. היישוב מוזכר בפפירוסים של זנון בשנת 259 לפנה"ס כ"עיר מבצר". על פי יוסף בן מתתיהו, יוחנן הורקנוס לכדה ולחץ על יושביה האדומים למול את ילדיהם ולהתגייר. בתקופה הרומית בארץ ישראל נכללה ברשימת הערים שנבנו מחדש על ידי הקונסול הרומי אולוס גביניוס. היא שימשה בין השנים 57–47 לפנה"ס כבירת מחוז ("סינדריה") אדום המזרחית. לאחר מכן, סופחה למחוז יהודה הצפוני לה, ואוכלוסייתה הפכה ליהודית בעיקר, עד למרד מרד בר כוכבא.
עם התפשטות הנצרות באזור בתקופה הביזנטית (סביב סוף המאה ה-4 לספירה), הפכה לעיר נוצרית.
היסטוריה > ימי הביניים

בתקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל התאסלמו בהדרגה תושבי העיר.
בתקופה הממלוכית בארץ ישראל הוקם במערב דורא מבנה מקאם המיוחס לנח ("א-נבי נח"), בתוך חורשת עצי אורן ירושלים. המבנה משמש כמקום תפילה ומסביבו בית קברות. מצבת הקבר נמצאת במבנה רבוע עם כיפה לבנה והיא עטופה ביריעה ירוקה. גם המסגד הגדול בדורא נקרא על שם נח, "ג׳מע א-נבי נוח".
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

במאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור., בהמשך, התקוממו תושבי דורא כנגד אבראהים פאשא, שנלחם בשלטון העות'מאני.
חוקר ארץ ישראל, הצרפתי ויקטור גרן, ביקר בדורא ב-1863 וכתב:
בשעה שתיים וחמש עשרה דקות הגענו לגב ההר. שם פנינו מזרחה, ובשעה שתיים וחמישים וחמש דקות חנינו בדורא. עיירה זו היתה מוקד ההתקוממות שפרצה זה לא כבר בכל הר חברון נגד ח'ורשיד פאשה, מושל ירושלים, ושדוכאה מיד בתחבולות ובחוזק יד. מצאתי את התושבים עוד נסערים במידת מה עקב המאורעות שהתרחשו. מספרם חמשת אלפים, ויצאו להם מוניטין של אמיצים, נמרצים וקנאים. סיירתי ברחובות הראשיים. נציבי עמודים עתיקים אחדים ומספר גדול בערך של אבני גזית עקורות מבניינים עתיקים ומשוקעות בבתים ערביים מעידים שדורא יושבת על גבי עיר מערי יהודה, שאבניה שימשו שוב לבניינה. באותו אופן נבנו גם שני קסרקטינים, שבעת סיורי גרו בכל אחד מהם כשלושים באשי. מעל דלתו של כל אחד מהם משמש כמשקוף גוש אבן נאה שהיה לפנים מעוטר בתגליף  אך הוא מחוק מאוד עכשיו. ממערב דרום מערב לעיר עומד על גבעה 'ולי' נודע, ויש בו ארון קבורה ענק, שלפי המסורת הונחה בו גופתו של נח. הקבר הזה מכוסה שטיח, המוחלף מפקידה לפקידה, ופוקדים אותו עולי רגל רבים יחסית. השיח' שהראהו לי הוסיף ואמר שהמסורת הקושרת בו את שם האב הזה ימיה כימות עולם, והסביר שאין מקום לתמיהה לנוכח הגודל הבלתי רגיל של הסארקופאג, שהרי 'הנביא' הזה (זה התואר שנותנים המוסלמים לנח ) היה ענק.
היסטוריה > המנדט הבריטי

בתקופת המנדט הבריטי, השתייכה דורא לנפת חברון, הייתה היישוב המרכזי בהר חברון והיו לה 99 ישובי בת עצמאיים, ששמרו על זיקה ליישוב האם. העיירה הייתה מחולקת אז לשניים: דורא אל אמריה ודורא אל ערג'ן.
במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט, בדורא הייתה אוכלוסייה של 5,834 נפש, כולם מוסלמים. במפקד 1931 היו בדורא, יחד עם כל כפרי הבת, 7,255 תושבים כולם מוסלמים. בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 9,700 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 240,704 דונם. אשר מתוכם הוקצו 3,917 לחקלאות שלחין, ו-90,637 לגידולי דגנים.
היסטוריה > שלטון ישראלי

בינואר 1967 הוכרזה העיירה כרשות מוניציפלית, רק שישה חודשים לפני כיבושה על ידי ישראל במלחמת ששת הימים.
היסטוריה > תחת הרשות הפלסטינית

בשנת 1995 עברה השליטה המלאה בדורא לידי הרשות הפלסטינית ("שטח A"), והתמקמו בה משרדי ממשלה ורשויות רבות, כך שעלתה חשיבותה בפוליטיקה ובממשל הפלסטיני.
בקיץ 2014, במהלך החיפוש אחר שלושת הנערים שנחטפו בגוש עציון, פשט צה"ל על הכפר עם 150 חיילים. בעימותים נהרג מאש צה"ל מוחמד דודין, בן 15.
ספורט

במערב העיירה שוכן האצטדיון הבינלאומי דורא המשמש את הקבוצה המקומית שבאב דורא מליגת העל הפלסטינית.
הקשר היהודי

יצחק בן-צבי ביקר בדורא ב-1935 ותיאר אותה ככפר הגדול והמאוכלס ביותר באזור חברון. הוא תיעד מסורת מקומית, לפיה משפחת מסלמאה המתגוררת בכפר וביישובים הסמוכים היא ממוצא יהודי. הוא סיפר כי המשפחה מרוכזת ברחוב מסוים בדורא הידוע בשם חארת' אל-מסלמאה. זקני המשפחה סירבו להודות בכך בהתחלה, אך בסופו של דבר הודו כי הם התאסלמו לאחר כיבוש האזור על-ידי צלאח א-דין.
לפי צבי מסיני, תושבי דורא הם צאצאי יהודים, כולל חמולת רג'וב, אליה משתייך ג'יבריל רג'וב (ולכן נפגש עם הרב עובדיה יוסף) ושימרו מסורות יהודיות, כולל נוהל קבורה יהודית השונה מהותית מהנהוג באסלם: שימוש במערות קבורה, שימור הקברים ועלייה אליהם כל שנה.
הערות שוליים

1 2  מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  משה כוכבי (ע), יהודה, שומרון וגולן: סקר ארכיאולוגי בשנת תשכ"ח, ירושלים: כרטא ירושלים, 1972, עמ' 62-63
↑  מוזיאון העם היהודי, גיור העם האדומי: ברית המילה הגדולה בהיסטוריה, באתר הארץ, 22 בפברואר 2018
↑  אבי יונה, עמ' 96.
↑  אלי שילר, קברי הנביאים באסלאם בתוך: דת ופולחן וקברי קדושים מוסלמים בארץ-ישראל, עורך: אלי שילר  ירושלים, הוצאת ספרים אריאל, 1996, עמוד 59
↑  Macalister, R. A. Stewart; Masterman, E. W. G., "Occasional Papers on the Modern inhabitants of Palestine, part I & part II"., Quarterly Statement - Palestine Exploration Fund., 1905, עמ' 356-343
↑  Robinson and Smith, 1841, vol 3, pp. 2-5
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, 2010; עמ' 224
↑  Barron, 1923,  Table VII, Sub-district of Ramleh, p. 21
↑  Mills, 1932, p.67
↑  Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 26
↑  קטינים פלסטינים שנהרגו בידי כוחות הביטחון הישראליים בגדה המערבית, לאחר מבצע "עופרת יצוקה" באתר בצלם
  גדעון לוי ואלכס ליבק, הנער מדרום הר חברון שגורלו המר אינו מעניין את ישראל, באתר הארץ, 27 ביוני 2014
↑  אורי לוי, הליגה הפלסטינית מציגה: סיפורים מרגשים, בעיות בטחוניות, מהומות ענק - וכדורגל, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2016
↑  בן-צבי, יצחק (1966). שאר ישוב (שנייה ed.). ירושלים: יד בן צבי. p. 408.
↑  ישראל כהן, ‏ג'בריל רג'וב לכיכר השבת: 'הרב עובדיה יסייע לשלום', באתר כיכר השבת, 29 ביולי 2013
↑  צבי מסיני, ההתחברות - בעיית ארץ ישראל שורשיה ופתרונה, הוצאת ליעד, 2014, עמוד 42
| דגל הרשות הפלסטיניתיישובי נפת חברון |
| --- | --- | --- |
| ערים | חברון • דורא • חלחול • יטא • דאהרייה |  |
| מועצות מקומיות | בני נעים • בית עווא • בית אולא • בית אומר • דיר סאמת • אידנא • ח'אראס • נובא • סעיר • א-סמוע • צוריף • תרקומיא • תפוח |  |
| כפרים | אום אל-ח'יר • אל-בקעה • בית עמרה • בית ענון • בית כאחיל • בית א-רוש אל-פוקא • אל-בורג' • דיר אל-עסל אל-פוקא • א-דווארה • חדב אל-פוואר • אל-חילה • חוריז • אמריש • ג'בעה • ח'ירבת כרמה • אל-כרמל • ח'אלת אל-מאיה • חֻ'רסא • אל-כום • ח'ירבת סאפא • ח'רבת זנוטה • ח'ירבת א-סימיא • מג'ד • קַלְקַס • קילה • רמאדין • א-ריחייא • א-שויוח' • שיוח' אל-ערוב • א-סורה • א-טבקה • אל-עודייסה • זיף • ראבוד • קורייסה |  |
| מחנות פליטים | אל-ערוב • אל-פוואר |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465863405171  VIAF: 144779968   WorldCat (עם VIAF): 144779968 
הלווייתו של מוחמד דודין
דינמו קייב (כדורגל נשים)

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1989 
 אצטדיון:  אצטדיון דינמו
 ליגה:  ליגת העל האוקראינית בכדורגל נשים
 
דינמו קייב היה מועדון כדורגל נשים סובייטי-אוקראיני מהעיר קייב. המועדון שהוקם בשנת 1989 פורק בשנת 1994 לאחר שדינמו קייב נרכשה על ידי גריגורי סורקיס.
היסטוריה

הקבוצה נוסדה בשנת 1989 כחלק ממועדון דינמו קייב והיא התמודדה בליגה העליונה של ברית המועצות בשנת 1990. המועדון סיים במקום השני בשלב הבתים של הטורניר והעפיל לפלייאוף הליגה במאבק על המקום השלישי. בעונת 1991 המועדון סיים במקום התשיעי.
לאחר פירוק ברית המועצות, בשנת 1992 המועדון התמודד בתחרויות באוקראינה. בשנת 1992 זכתה דינמו באליפות אוקראינה הראשונה. בשנת 1993 המועדון זכה במקום הרביעי בלבד, אך פורק עונה לאחר מכן.
תארים

הליגה האוקראינית
זכייה (1): 1992
סגנות (1): 1993
גביע אוקראינה
זכייה (1): 1992
סגנות (1): 1993
הערות שוליים

↑  Oleksandr Voloshchuk. Mykhailo Yushchenko: Surkis does not like female football (Михайло Ющенко: «Суркіс не любить жіночого футболу»). Vysokyi Val. 23 November 2009
קן האצ'יסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בנובמבר 1948 לסלי, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  9 באוגוסט 2021 (בגיל 72) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 פרופיל ב-IMDb
 
קן האצ'יסון (באנגלית: Ken Hutchison;‏ 24 בנובמבר 1948 - 9 באוגוסט 2021) היה שחקן סקוטי.
האצ'יסון היה מוכר בעיקר מתפקידו בסרט השנוי במחלוקת של סם פקינפה "כלבי הקש". בשנת 1980 שיחק בתפקיד בריקט ב-"National Pelmet", העונה שנייה של סדרת הדרמה שזכתה לשבחי הביקורת "Minder". בסרט הפנטסיה של ריצ'רד דונר "ליידי נץ" הופיע האצ'יסון בתפקיד עושה דברו של הנבל הראשי. עוד כיכב במחזה "Just a Boys' Game" במסגרת תוכניות "Play for Today". ב-1972 שיחק לצדו של רוברט מיצ'ם בסרט "זעם האל", הניו יורק טיימס ציין את הופעתו זו "קן האצ'יסון המשובח".
ב-1978 שיחק בתפקיד הראשי כהיתקליף בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "אנקת גבהים" עיבוד לספר באותו שם מאת אמילי ברונטה.
נפטר ב-9 באוגוסט 2021.
פילמוגרפיה

(1970) Groupie Girl
כלבי הקש (1971) Straw Dogs
זעם האל (1972) The Wrath of God
(1974) Deadly Strangers
(1978) Sweeney 2
אנקת גבהים (1978) Wuthering Heights בתפקיד היתקליף
במערב אין כל חדש (1979) All Quiet on the Western Front
מצדה (1981) Masada
(1982) A Captain's Tale
גנדי (1982) Gandhi
ליידי נץ (1985) Ladyhawke
(1991) Blonde Fist
הערות שוליים

↑  "Ken Hutchison". BFI. אורכב מ-המקור ב-2015-09-23. נבדק ב-2016-01-31.
↑  Mark Kermode. "A wild bunch in Cornwall". the Guardian.
↑  "Minder". RadioTimes.
↑  Tom Hutchinson. "Ladyhawke". RadioTimes.
↑  Just a Boy’s Game, 1979 on BBC1
↑  "Movie Review -The Wrath of God - Screen: Ralph Nelson's 'Wrath of God' - NYTimes.com". nytimes.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008729387205171  LCCN: no2008050024  VIAF: 66276403   WorldCat (עם VIAF): 66276403
רבין (אמורא)

| --- | --- |
 מקום פעילות:  ארץ ישראל, בבל
 תקופת הפעילות:  דור רביעי לאמוראים
 רבותיו:  רבי אבהו, רבי זירא, רבי אלעאי
 
רבין (קיצור מן רבי אבין מוזכר בירושלמי כרבי אבון, רבי בון), היה מן האמוראים המפורסמים שחיו בארץ ישראל בדור הרביעי.
יש הסוברים כי הוא היה יליד בבל, אך עלה לארץ וזכה להיחשב כאחד מגדולי חכמיה.
הוא היה תלמידם של רבי אבהו, רבי זירא ורבי אלעאי.
הפעילות של רבין שיוחסה לה חשיבות גדולה הייתה מעברו מארץ ישראל לבבל, ומבבל לארץ ישראל, ובתור חכם הוא היה מעביר תורה מהחכמים שישבו בארץ ישראל לחכמים שישבו בבבל. פעמים רבות מוזכר בתלמוד הבבלי שמועות והלכות שהביא עם הביטוי 'כי אתא רבין' (שפירושו – כאשר בא רבין, בארמית).
כמו עולא היה רבין מקשר בין חכמי ארץ ישראל ובבל, עבודה זו לא עשה בדרך אגב (תוך כדי נסיעה או ביקור במקום), אלא הוא היה עושה זאת באופן קבוע ומכוון, על ידי זאת שהיה מבקר קבוע בבבל, אך התגורר בארץ ישראל, וכל זאת כדי לאחד את תורת ישראל בתפוצות.[דרוש מקור]
נוסף לפעילותו בהעברת תורה מארץ ישראל לבבל, רבות המימרות בהלכה ובאגדה, המובאות בשמו בתלמוד ובמדרשים.
בנו בר מריון מוזכר בתלמוד. לפי אהרן הימן, מדובר באמורא המפורסם רבי אבין, מזקני תלמידיו של רבי יוחנן.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"ו, עמוד א'.
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קוז'מינק

קוז'מינק (בפולנית: Koźminek) הוא כפר במחוז קאליש שבפרובינציית פולין גדול בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב

היישוב נזכר לראשונה בשנת 1369, עת הוענקו לו זכויות עיר. מהמאה ה-15 היה היישוב בבעלות משפחות אצולה פולניות, ובסוף המאה ה-18 התיישבו בו גרמנים משלזיה.
בחלוקת פולין השנייה בשנת 1793 נכלל היישוב בתחום פרוסיה, ובשנת 1870, תחת השלטון הרוסי בפולין הקונגרסאית, ניטלו מהיישוב זכויותיו העירוניות.
יהודי קוז'מינק

יהודים נזכרים ביישוב מסוף המאה ה-18, הם היו חלק גדול מהאוכלוסייה שנעמד בכמה מאות אך פיתוחה של הקהילה הוגבל במאה ה-19 בשל איסור על התיישבות יהודים באזור הגבול עם פרוסיה, ועד אמצע המאה ה-19 הייתה הקהילה המקומית כפופה לקהילת קאליש.
היהודים בעיר היו בעלי מלאכה כגון חייטים, נגרים, קצבים, סנדלרים ואופים. בתחילת המאה ה-20 חל שיפור ניכר במצבם הכלכלי של היהודים והם החלו גם לחדור לתחומים מסחר שונים כמו סחר בעצים ובתבואה חקלאית בפולין אך גם במדינות שכנות.
בתחילת המאה ה-20 נבנה בכפר בית מדרש, שנשרף קודם לכן. בשנת 1917 הוקם ביישוב חוג ציוני בשם "בני ציון", ובין מלחמות העולם התקיימה ביישוב פעילות של תנועות נוער ציוניות, לצד פעילות של אגודת ישראל ומוסד של הכנסת אורחים שעזרו רבות לבני הקהילה. בתקופה זו נמנו ביישוב 729 יהודים, כשליש מתושביו. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי היישוב מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים ואף התריעו על כך בכנס של סוחרי האזור היהודיים שנערך במארס 1936 בקאליש.
יהודי קוז'מינק > בשואה

עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, וסיפוח האזור לשטח הרייך, הוטלו על יהודיו סכומי כופר גבוהים, תוך לקיחת בני ערובה להבטחת התשלומים. בתחילת 1940 רוכזו יהודי היישוב בגטו שהוקם בו, אליו הובאו גם יהודים רבים מהסביבה, וממנו נלקחו היהודים לעבודות כפייה, חלקן במחנות עבודה. הם עבדו בכפייה בניקוי תעלות, בסלילת כבישים ובפריקת פחם. בשיאו מנה הגטו כ-2,900 יהודים, כולל יהודים שהועברו מסטאווישין.
בתוך הגטו הועסקו היהודים בעבודות כפייה על פי מקצועם המקורי טרם המלחמה. כאמור, בסנדלרות ובחייטות. כמו כן, יהודים צעירים הוצאו מחוץ למחנה והועבדו בחקלאות. במהלך היציאה לעבודה מחוץ לגטו הצליחו מספר יהודים להימלט ולברוח.
בסוף נובמבר 1941 נערכה בגטו שבכפר אקציה גדולה בחצר בית הכנסת, בה נרצחו בין 600 ל-700 ילדים, קשישים וחולים יהודים ביער גולוחוב הסמוך. בתחילת 1942 נערכה בגטו אקציה נוספת, בה שולחו כמה מאות יהודים למחנה ההשמדה חלמנו.
במאי 1942 שולחו כ-100 צעירים מהגטו למחנה עבודה ליד פוזנן. ביולי 1942 חוסל הגטו שבכפר, תוך העברת חלק מיושביו לגטו לודז' ושליחת כל היתר ישירות לחלמנו.
ד'תתל"ה

ד'תתל"ה (4835)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 1074 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1075. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
אירועים

כ"ט בחשוון - הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ראובן פלגייר

| --- | --- |

 לידה:  4 באפריל 1981 (בן 43) בואנוס איירס, ארגנטינה 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן (מ-2002)
 מד כושר מרבי:  2624 (אוקטובר 2005)
 מד כושר נוכחי:  2555 ‏(אוקטובר 2024)
 מדינה:  ארגנטינה
 
ראובן פלגייר (בספרדית: Rubén Felgaer‏; נולד ב-4 באפריל 1981 בבואנוס איירס) הוא שחמטאי יהודי-ארגנטינאי בדרגת רב-אמן, שזכה באליפות ארגנטינה בשחמט 5 פעמים.
רב-אמן משנת 2002.
נכון לינואר 2019, מדורג במקום החמישי בארגנטינה לפי מד כושר.
הישגים בולטים

2000, 2004 - סיים במקום השני באליפות ארגנטינה (אחרי אריאל סורין)
2001 - זכה במקום ראשון משותף בתחרות במר דל פלטה וסיים במקום השביעי בתחרות בבואנוס איירס (זכה אנטולי קרפוב)
2001, 2007, 2008 ו-2014 - זכה באליפות ארגנטינה.
מבחר תחרויות בהן השתתף

אליפות העולם בשחמט 2004 - דורג תחילה במקום 74 והודח בסיבוב השני
גביע העולם בשחמט 2011 - דורג תחילה במקום ה-99 והודח בסיבוב השני
גביע העולם בשחמט 2013 - דורג תחילה במקום ה-94 והודח בסיבוב השני.
ראובן פלגייר באולימפיאדת השחמט

בשנים 2002–2014 השתתף פלגייר ב-7 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  2002 | 1 | ארגנטינה | 2555 | 3 מ-9 | 1+ 4= 4- | 33.3 | 63 קבוצתי, 113 אישי |
|  2004 | 1 | ארגנטינה | 2569 | 4.5 מ-11 | 2+ 5= 4- | 40.9 | 34 קבוצתי, 86 אישי |
|  2006 | 1 | ארגנטינה | 2580 | 3 מ-5 | 2+ 2= 1- | 60.0 | 51 קבוצתי |
|  2008 | 1 | ארגנטינה | 2591 | 2 מ-9 | 0+ 4= 5- | 22.2 | 69 קבוצתי, 88 אישי |
|  2010 | 2 | ארגנטינה | 2597 | 5.5 מ-10 | 4+ 3= 3- | 55.0 | 25 קבוצתי, 42 אישי |
|  2012 | 3 | ארגנטינה | 2570 | 7 מ-10 | 4+ 6= 0- | 70.0 | 22 קבוצתי, 8 אישי |
|  2014 | 3 | ארגנטינה | 2564 | 7 מ-10 | 5+ 4= 1- | 70.0 | 18 קבוצתי, 11 אישי |
הערות שוליים

↑  Felgaer, Rubén - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רבייה ביולוגית - מונחים
מונחים נוספים

פסיכולוגיה התפתחותית - מונחים
דייוויד ווקר

| --- | --- |

דייוויד ווקר, 1992
 לידה:  20 במאי 1944 קולומבוס
 פטירה:  23 באפריל 2001 (בגיל 56) יוסטון
 מידע כללי
 בשירות:  אסטרונאוט בשירות נאס"א
 לאום:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  בית הספר לטייסי ניסוי של חיל האוויר האמריקני  האקדמיה הימית של ארצות הברית  Eustis High School 
 עיסוק בעבר:  טייס
 עיסוקים נוספים:  טייס ניסוי
 תקופת השירות:  1978–1996 (כ־18 שנים)
 דרגה:  קפטן בצי ארצות הברית
 זמן שהייה בחלל:  36 ימים, 4 שעות ו-27 דקות
 ביוגרפיה בנאס"א:  דייוויד ווקר
 משימות
 STS-51-B,‏ STS-30,‏ STS-53,‏ STS-69
   
 עיטורים
  מדליית השירות המצוין של הצי   מדליית השירות העילאי של מחלקת ההגנה  מדליית האוויר (3 פעמים)  צלב התעופה המצוינת  לגיון ההצטיינות  מדליית השירות בווייטנאם  מדליית השירות המצטיין של נאס"א (2)  מדליית המנהיגות הבולטת של נאס"א  מדליית הטיסה בחלל של נאס"א (4 פעמים)
 
דייוויד ווקר (באנגלית: David Mathieson "Dave" Walker;‏ 20 במאי 1944, קולומבוס - 23 באפריל 2001, יוסטון) היה טייס קרב ואסטרונאוט לשעבר בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א.
קורות חיים

דייוויד ווקר נולד בעיר קולומבוס שבמדינת ג'ורג'יה. הוא גדל בפלורידה בה סיים את בית הספר. לאחר סיום בית ספר הוא למד באקדמיה הימית של ארצות הברית אותה סיים בשנת 1966. בהמשך הוא סיים קורס טיס וקיבל הסמכה כטייס מקדונל דאגלס F-4 פנטום. ווקר הוצב בנושאת מטוסים אנטרפרייז (CVN-65) ובהמשך ב-USS America (CV-66). הוא השתתף בפעילות מבצעית של מלחמת וייטנאם. בשנת 1971 ווקר סיים קורס טייסי ניסוי בבסיס חיל האוויר אדוארדס.