stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיפור מסגרת
דוגמאות

אלף לילה ולילה – דוגמה ברורה ביותר לסיפור מסגרת שנכתב כדי לקשר בין הרבה סיפורים קצרים. בסיפור המסגרת מסופר שאלף ואחד הסיפורים הקצרים שלוקטו אל הספר הם סיפורים שסופרו על ידי מישהו בסיטואציה מסוימת. במקרה זה קל מאוד להאמין שסיפור המסגרת נכתב על ידי מי שליקט את הסיפורים הקצרים, שנכתבו, במקור, על ידי אנשים רבים.
תמונות בתערוכה – יצירה מוזיקלית המתארת תמונות וגם קטעי קישור המתארים הליכה בין תמונה לתמונה. במקרה זה, ברור וידוע כי כל היצירה, כולה נכתבה על ידי אותו אדם - המלחין הרוסי מודסט מוסורגסקי.
האליאדה והאודיסאה – המשורר שאול טשרניחובסקי, תרגם את יצירתו המיתולוגית הנודעת של הומרוס, לעברית. הוא סבר כי באיליאדה, כמו גם בחלק האחרון של האודיסאה, שבו מתוארת שיבתו ונקמתו של אודיסאוס, הוספו או נשזרו ליצירה המקורית של הומרוס, חומרים נוספים על ידי מחברים מאוחרים. טשרניחובסקי אף העריך את יכולתם של המוסיפים לאיליאדה, לשמור על רוח כתיבה דומה לזו של הומרוס, מאשר את יכולתם של מחברי חלקו האחרון של האודיסאה.
ספר איוב – יצירה עם סיפור מסגרת כפול. נאומיו של איוב כתובים בסגנון לירי גדוש תיאורים ויכולים להיקרא כיצירות שלמות בפני עצמם. דברי רעי איוב, שהנאומים באים כתגובה להם, הם יצירה ביקורתית שמציגה את צביעותם של אנשים. דברי הרעים לא נכתבו באותו סגנון של דברי איוב וניתן לראות בהם סיפור מסגרת. המסגרת החיצונית לכלל ספר איוב מתארת בצורה סיפורית פשוטה את אסונותיו של איוב ואת ההתרחשות השמימית שהביאה לאסונות אלו. כתיבה זו היא בסגנון שלישי.
תפוס אותי אם תוכל - הסרט מתחיל בתוכנית דמוית זה הסוד שלי, שבמהלכה נזכר גיבור העלילה במה שהתרחש במהלך נעוריו ובחרותו. זיכרונותיו עצמם, הם קטע העלילה המרכזי. המיוחד בסיפור מסגרת זה הוא שהוא מופיע בתחילת היצירה השלמה בלבד. לא חוזרים אל סיפור המסגרת בשום קטע אחר של הסרט.
שרלוק הולמס - כמו הרבה סדרות מתח, כתובות או מצולמות שבאו אחריו, סיפור המסגרת הוא על הצוות שמנהל את החקירות והסיפורים המרכזיים, הנפרדים, הם על כל חקירה וחקירה.
בספרים אוטופיים רבים (אוטופיה מאת תומאס מור, אטלנטיס החדשה מאת פרנסיס בייקון, עיר השמש מאת תומאסו קמפנלה ועוד), סיפור המסגרת הוא על ספן או מגלה ארצות הנקלע לאי נידח, בו מתגלית לעיניו ומוסברת לו חברת המופת המוצגת בספר
הסרט טיטאניק - בתחילת הסרט מסופר על ספינה אשר מגלה ממצאים ארכאולוגיים במעמקי האוקיינוס. במקביל, מסופר על ישישה אשר שומעת את הידיעה על ממצאי הספינה, וטוענת כי אותו ממצא שייך לה. צוות הספינה והקשישה נפגשים, ובמהלך הפגישה אותה הקשישה מספרת לצוות על מעלליה בספינה, בעוד הצופה צופה בסיפור עצמו על המסך.
הערים הסמויות מעין - סיפור המסגרת של הספר הוא פגישותיו של מגלה הארצות מרקו פולו עם קיסר האימפריה המונגולית קובלאי חאן; אולם עיקר תוכנו של הספר הוא קטעים קצרים אשר מתארים ערים דמיוניות בהן לכאורה ביקר מרקו פולו - ערים אלו משמשות כמשלים עבור נושאים מגוונים.
איך פגשתי את אמא - סיפור המסגרת הוא על טד אשר מספר לילדיו כיצד הכיר את אמא שלהם אולם עיקר עלילת הסדרה מתארת את חיי הרווקות של טד שני עשורים קודם לכן.
ראו גם

מיז-אנ-אבים
10/31
הערות שוליים

↑  Framing Device - TV Tropes, tvtropes.org
↑  "אלף  לילה ולילה", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
↑  הומרוס, איליאדה ואודיסיאה : שירים נבחרים, (עם מבוא כולל, ביאורים והערות מתורגמים מיוונית על ידי שאול טשרניחובסקי), תל אביב : הוצאת דביר, תשט"ז-1956.
| סיפר |
| --- | --- | --- |
| דמות | פרוטגוניסט • דמות שנייה בחשיבותה (אנ') • דמות שלישית בחשיבותה (אנ') • סיידקיק • אנטגוניסט • נבל-על • דמות משנה • דמות חוזרת • מספר • גיבור • אנטי-גיבור |  |
| עלילה | דיאלוג • מצג • מבנה דרמטי (אנ') • סיפור מסגרת • כלי עלילתי • מקגאפין • נקודת שיא • עימות • תת-עלילה • פלשבק/פלשפורוורד |  |
| רקע | דיסטופיה • אוטופיה • יקום בדיוני • יקום משותף • היסטוריה • היסטוריה בדיונית |  |
| תמה | מוטיב • לייטמוטיב • סאבטקסט • מוסר השכל |  |
| סגנון | אמצעים פיגורטיביים • טכניקות ספרותיות • נקודת תצפית • השעיית הספק • סימבוליזם • אתנחתא קומית |  |
| סיפורת | משל • מעשייה • סיפורת בזק • רומן • נובלה • מחזה • שירה • תסריט • נובליזציה • סיפור קצר |  |
| סוגה | רומן הרפתקאות • רומן פשע • רומן מלחמתי • רומן מערבון • רומן מסתורין • רומן היסטורי • רומן ריאליסטי • רומן רומנטי • רומן ביוגרפי • רומן מכתבים • רומן גרפי • רומן פילוסופי • רומן פוליטי • רומן ארוטי • רומן חניכה • סאגה • פנטזיה (אפלה, חרבות וכשפים) • ספרות בלשית • ספרות אימה • ריאליזם קסום • סאטירה • מדע בדיוני (קשה, צבאי, אופרת חלל, סייברפאנק, סטימפאנק) • מותחן • ספרות ספקולטיבית • ספרות זולה • קומיקס |  |
| נושאים קשורים | זרם התודעה • קהל • מחבר • תורת הספרות • מבנה נרטיבי • נרטולוגיה • רטוריקה |  |
פורטל: ספרות
סמואל בושאר

| --- | --- |

 לידה:  10 במאי 1599 רואן, צרפת 
 פטירה:  16 במאי 1667 (בגיל 68) קן, צרפת 
 מקום קבורה:  Cormelles-le-Royal 
 מקום לימודים:  אקדמיית סדאן  אוניברסיטת אוקספורד  אקדמיית סומיר  אוניברסיטת ליידן 
 
סמואל בושאר, פורטרט מתוך ספרו
סמואל בושאר (בצרפתית: Samuel Bochart‏; 30 במאי 1599 – 16 במאי 1667) היה מזרחן צרפתי וחוקר המקרא, כומר בכנסייה הרפורמית הצרפתית (אנ').
בושאר היה תלמידו של תומאס ארפניוס (אנ'), ורבו של פייר דניאל אואה.
לשני כרכי ספרו "Geographia Sacra seu Phaleg et Canaan" (גאוגרפיה של ארץ כנען, קן 1646) נודעה השפעה עמוקה על פרשנות המקרא במאה ה-17.
עוגיות שקדים

| --- | --- |

עוגיות שקדים טורקיות
 
 מאכלים
 סוג:  ביסקוויט 
 מטבח:  המטבח הסיני 
 מוצא:  מטבחים רבים ושונים ברחבי העולם
 אופן הגשה:  קינוח
 מרכיבים עיקריים:  שקד מצוי, חמאה, סוכר
 
עוגיית שקדים או ביסקוויט שקדים, היא סוג של ביסקוויט, המבוסס על שקדים. מדובר בעוגיות הנפוצות במטבחים רבים ושונים, אשר עשויות לקבל צורות רבות.
סוגי עוגיות שקדים כוללים למשל מקרון, עוגיות שקדים ספרדיות בשם אלמנדרדוס (almendrados), קוראביה, עוגיות מסוג שורטברד המבוססות על חמאה ושקדים (qurabiya) ועוגיות שקדים שמוצאן מטורקיה (kurabiyesi acıbadem).
בנוסף, לעיתים קרובות עוגיות הסקרפר הטורקיות (şekerpare) מעוטרות בשקדים.
בלוב, מכינים עוגיות עבמבר על בסיס שקדים ובוטנים ואגוזים אחרים, עוגיות אלה מזכירות קצת את הגרסה האיטלקית והטורקית של עוגיות אלה, ומכיוון שאינן מכילות רכיבים חמצים נוהגים לכין אותו בתקופת הפסח.
בנורווגיה, עוגיות חול הן סוג של עוגיית שקדים שנאפות בפחיות מחורצות.
ישנם גם מתכונים לעוגיות שקדים המתאימים לאנשים החולים בסוכרת, מאחר שניתן להכין עוגיות שקדים גם ללא תוספת חיצונית של סוכרים, כי המתיקות של העוגיות יכולה להיות מינימלית ולהגיע מהשקד עצמו שהוא אגוז מתקתק יחסית
עוגיות שקדים סיניות

עוגיית או ביסקוויט שקדים סיני הוא מאפה סיני העשוי עם גוגואים (גרעיני משמש) טחונים. ביסקוויט זה הוא אחד המאפים הסטנדרטיים ביותר באזור סין, בגואנגג'ואו, הונג קונג, מקאו, ובכמה מאפיות סיניות באזורים אחרים של העולם. העוגיות קטנות וללא מילוי. בנוסף, יש להן נטייה להתפורר מאוד.
במקאו, ביסקוויט זה היה אחד ממוצרי האפייה המיוחדים פופולריים ביותר, במיוחד באזור הריסות הקתדרלה של סנט פול, שם הרחובות מלאים בעשרות חנויות אשר בכולן נמכרים טעמים שונים של ביסקוויט השקדים הסיני זה ליד זה.
סוחרי רחוב גם מפוזרים לאורך רחוב זה על מנת לדחוף את הסחורה. הביסקוויט מומלץ באתר הרשמי לתיירות של מקאו כחטיף מקומי מפורסם.
גלריה

ריצ'ארלי, ביסקוויט שקדים טוסקני
אלמנדרדוס סוג של ביסקוויט שקדים מהמטבח הספרדי
Acibadem kurabiyesi ביסקוויט שקדים מהמטבח הטורקי
עוגיות שקדים סיניות, אשר נפוצות במטבח הקנטונזי
ראו גם

מרציפן
הערות שוליים

↑  Stokker, Kathleen (2000). Keeping Christmas: Yuletide traditions in Norway and the new land. Minnesota Historical Society Press. p. 27.
↑  ד"ר רני פולק, ליהנות מאוכל בריא, ישראל: פן הוצאה לאור / ידיעות ספרים, 2010
↑  "Chinese Almond Cookie Recipe". The Nibble Great Food Finds. נבדק ב-6 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Macau.com "Where To Eat, What To Eat in Macau"
סיריל נורמן הינשלווד

| --- | --- |

 לידה:  19 ביוני 1897 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  9 באוקטובר 1967 (בגיל 70) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  כימיה
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום קבורה:  לונדון 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוקספורד  בית הספר וסטמיניסטר סיטי  בייליול קולג' 
 מנחה לדוקטורט:  הרולד הארטלי 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד  אימפריאל קולג' 
 תלמידי דוקטורט:  סיימון באומברג, קארל א. וינקלר, סידני ברנר 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית (5 בפברואר 1929)  מדליית דייווי (1942)  מדליית דלטון (1966)  פרס ליברסידג' (1939)  פרס לונגסטאף (1948)  מדליית לברהולם (1960)  הרצאת בייקר (1946)  מדליית רפאל מלדולה (1923)  פרס נובל לכימיה (1956)  מדליית קופלי (1962)  מדליית לבואזיה (1935)  מדליית בייקר של החברה המלכותית (1946)  המדליה המלכותית (1947)  פרס פאראדיי (1953)  Knight Bachelor 
 תרומות עיקריות
 מחקרים על מנגנון תגובות כימיות
 
סר סיריל נורמן הינשלווד (באנגלית: Sir Cyril Norman Hinshelwood;‏ 19 ביוני 1897 - 9 באוקטובר 1967) היה כימאי-פיזיקלי אנגלי הידוע בתרומתו למחקר המנגנון של תגובות כימיות. הינשלווד זכה יחד עם ניקולאי סמיונוב בפרס נובל לכימיה בשנת 1956.
חינוך

נולד בלונדון, לאביו נורמן מקמילן הינשלווד, רואה חשבונות מוסמך ולאמו את'ל פרנסס. בילדותו הוא התחנך בקנדה ובשנת 1905 חזר ללונדון לאחר מות אביו והתגורר בדירה קטנה בצ'לסי שם חי עד סוף ימיו. במהלך חייו התחנך בבייליול קולג' וב'וסטמינסטר סיטי סקול'.
קריירה

במהלך מלחמת העולם הראשונה, הינשלווד היה כימאי במפעל לחומרי נפץ. בין השנים 1921 עד 1937, הוא היה מורה פרטי בטריניטי קולג', מכללה באוניברסיטת אוקספורד ומשנת 1937 שימש כפרופסור לכימיה באוקספורד. הינשלווד היה חבר בוועדות ייעוץ בעניינים מדעיים לממשלת בריטניה.
מחקריו הראשונים בקינטיקה מולקולרית הובילו לפרסום המאמרים "הקינטיקה של שינוי כימי" ו"תרמודינמיקה לתלמידי כימיה" בשנת 1926. יחד עם הרולד ווריס ת'ומפסון, הוא למד על תגובת הפיצוץ של מימן וחמצן ותיאר את התופעה של תגובת שרשרת. העבודה הבאה שלו על שינויים כימיים בתאים בקטריאליים התבררה כבעלת חשיבות רבה במחקר מאוחר יותר על אנטיביוטיקה. בשנת 1946, פורסם ספרו "הקינטיקה הכימית של תאים בקטריאלים" שהמשכו "גדילה, תפקוד ורגולציה בתאים בקטריאלים" פורסם בשנת 1966. בשנת 1951, פרסם את "המבנה של כימיה פיזיקלית", בשנת 2005, אוניברסיטת אוקספורד פרסמה מחדש את ספר זה כחלק מ"תמלילי אוקספורד קלאסיים".
פרסים ואותות הוקרה

בשנת 1929, נבחר הינשלווד לעמיתי החברה המלכותית (אנ'), היה נשיא האגודה הכימית בשנים 1948-1946, כיהן כנשיא החברה המלכותית בין השנים 1955–1960 וכיהן כנשיא אגודת פאראדיי בשנים 1962-1961. הוענקה לו אות מסדר ההצטיינות בשנת 1960.
בשנת 1956, הוא זכה יחד עם ניקולאי סמיונוב הרוסי בפרס נובל לכימיה עבור מחקריו על מנגנון התגובות הכימיות, בנוסף לזכייה בפרסים ותוארי כבוד רבים.
חייו האישיים

הינשלווד מעולם לא נישא. הוא דבר שבע שפות, מודרניות וקלאסיות. תחביביו היו ציור, ספרות זרה ואיסוף כלי חרס סיניים. ב-9 באוקטובר 1967 נפטר הינשלווד בביתו. לאחר מותו נמכרו חפציו. בשנת 1976 נמכרה מדליית פרס נובל שקיבל לסוחר מטבעות בלוס אנג'לס תמורת 15,000 דולר.
פדריקו בונלי

| --- | --- |

 לידה:  1978 (בן 46 בערך) ג'נובה, איטליה 
 
פדריקו בונלי (באיטלקית: Federico Bonelli, נולד ב-1978) הוא רקדן בלט איטלקי, היה רקדן ראשי בבלט המלכותי בלונדון ומאז 2022 משמש כמנהל האמנותי של Northern Ballet.
בונלי נולד בג'נובה, איטליה. הוא למד בלט קלאסי בטורין אקדמיה למחול לפני לימודיו בבלט ציריך- להקת בלט מקצועית של בית האופרה של ציריך. לאחר שלוש שנים בציריך, בונלי הצטרף לבלט הלאומי של הולנד השוכן באמסטרדם.
בספטמבר 2003, הפך בונלי לרקדן ראשי בבלט המלכותי. ב-2013 גילם את 'רומיאו' מהבלט המפורסם 'רומיאו ויוליה'.
החל מ-1 במאי 2022 בונלי משמש כמנהל האמנותי של Northern Ballet (אנ').
בונלי נשוי לסולנית ראשונה לשעבר בבלט המלכותי, הרקדנית היקארו קובאיישי. השניים הורים לבת.
הערות שוליים

↑  ג'ורג'יה סנואו, Royal Ballet dancer Federico Bonelli named Northern Ballet artistic director, באתר The Stage,‏ 31 בינואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nr2006022354  SUDOC: 227089758  VIAF: 315544378   WorldCat (עם VIAF): 315544378 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחול. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עומר פאיד

עומר פאיד עבד אל-ואהב אל-רח'אווי (בערבית: عمر فايد عبد الوهاب الرخاوى בתעתיק מדויק: עמר פאיד עבד אלוהאב אלרח'אוי; נולד ב-4 ביולי 2003 בקהיר שבמצרים) הוא כדורגלן מצרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת פנרבחצ'ה מליגת העל הטורקית.
קריירת מועדונים

פאיד גדל במחלקת הנוער של אל-מוקאוולון. הוא ערך 28 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל המצרית.
ב-16 באוגוסט 2023 חתם פאיד על חוזה לארבע שנים בפנרבחצ'ה מליגת העל הטורקית.
קריירה בינלאומית

פאיד היה חלק מסגל נבחרת מצרים עד גיל 23 לטורניר גביע אפריקה לאומות עד גיל 23 בשנת 2023.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של מצרים לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
הערות שוליים

↑  Ailemize hoş geldin Omar Fayed באתר הרשמי של פנרבחצ'ה, 16 באוגוסט 2023 (בטורקית)
↑  قائمة منتخب مصر الأوليمبي لمعسكر الإعداد المقرر انطلاقه غدا الجمعة 5 يوليو استعدادا لأولمبياد باريس 2024 בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל המצרית, 4 ביולי 2024 (בערבית)
| נבחרת מצרים – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 עלאא •  2 פאיד •  3 עאטף •  4 עיד •  5 עבד אל-מגיד •  6 שחאתה •  7 סאבר •  8 כמאל •  9 פייסל •  10 עאדל •   11 סעד •  12 קוקה • 13 א-דביס •  14 סיד • 15 טארק • 16 אל-גברי • 17 א-נני • 18 מזהר • מאמן: מיקאלה |  1 עלאא •  2 פאיד •  3 עאטף •  4 עיד •  5 עבד אל-מגיד •  6 שחאתה •  7 סאבר •  8 כמאל •  9 פייסל •  10 עאדל •   11 סעד •  12 קוקה • 13 א-דביס •  14 סיד • 15 טארק • 16 אל-גברי • 17 א-נני • 18 מזהר • מאמן: מיקאלה | מצרים |
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עומר פאיד".
עין יבקע

| --- | --- |

עין יבקע
 שם נוסף:  מעיין הסוסים
 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל
 מחוז:  צפון
 אזור:  הגליל התחתון
 קואורדינטות:  32°45′24″N 35°10′29″E﻿ / ﻿32.756707169120354°N 35.17461890164097°E﻿ / 32.756707169120354; 35.17461890164097
 גישה למעיין
  (למפת הכרמל מוגדלת) עין יבקע(למפת הכרמל רגילה) עין יבקע he
עין יבקע הוא מעיין שכבה מעט מעל ערוץ נחל ציפורי, סמוך ליישוב כעביה-טבאש-חג'אג'רה. המעיין כולל נביעה לתוך בריכה גדולה ומסודרת המתוארכת לתקופה הרומית בארץ ישראל. מן הבריכה יוצא פלג קצר המתחבר למערכת הובלת המים לטחנת הנזירים במורד הנחל. המעיין ידוע גם בשם "מעיין הסוסים".
המקום נוקה וטופח על ידי רשות ניקוז ונחלים קישון, אשר הכשירה אותו לקליטת מטיילים, עם מתקנים מינימליים.
המעיין נמצא על תוואי שביל ישראל ושביל הסנהדרין.
עוגיות קוקוס

| --- | --- |

עוגיות קוקוס
 
 מאכלים
 אופן הגשה:  קינוח
 מרכיבים עיקריים:  חלבונים, אבקת קוקוס, אבקת סוכר, סוכר. לעיתים שוקולד מריר.
עוגיות קוקוס הן עוגיות המבוססות על קוקוס טחון. פעמים רבות העוגיות הן עוגיות מקרון המורכבות מחלבוני ביצים, סוכר, ומספר חומרים נוספים. ישנן כמה וריאציות של העוגיות, בהתאם לארץ המוצא של המתכון. בעוגיות הקוקוס לא מעורב גלוטן, ולכן הן נעשה בהן שימוש תדיר בפסח בו ישנו איסור מקראי לאכול חמץ, והן גם יכולות להתאים לסובלים מצליאק.
סוגים של עוגיות קוקוס > עוגיות קוקוס מרוקאיות

עוגיות קוקוס מרוקאיות מוצאן במרוקו והן מוגשות פעמים רבות במימונה. אופן הכנתן על ידי הקצפה על האש של חלבוני ביצה וסוכר, עד שהסוכר נמס ונעשה קצף נוקשה, שאליו מוסיפים בהמשך את אבקת הקוקוס.
סוגים של עוגיות קוקוס > חג'יבדה עיראקית

עוגיית חג'יבדה שמוצאה מעיראק נאכלת באופן מסורתי בפורים. יש המכינים אותה מקוקוס, סוכר וחלבוני ביצים בלבד.
סוגים של עוגיות קוקוס > עוגיות קוקוס על בסיס בצק ללא גלוטן

ישנן עוגיות קוקוס המבוססות על קמחים ללא גלוטן כמו קמח תפוחי אדמה. במתכונים אלו נעשה שימוש נרחב בפסח ועבור הסובלים מצליאק. ישנם מתכונים של עוגיות קוקוס ללא סוכר.
במוזיקה

הרביעייה הקומית אנדרדוס הוציאו שיר על עוגיית הקוקוס הנאכלת בפסח.
ראו גם

מקרון
עוגיות שקדים
הערות שוליים

↑  מתכון להכנת עוגיות קוקוס מרוקאיות.
↑  עוגיות קוקוס מרוקאיות מהירות הכנה ומושלמות למימונה! - פודי - Foody, באתר פודי - Foody, ‏24 באפריל 2022
↑  יעל גרטי, ממתק כמו בעיראק, באתר ynet, 14 במרץ 2011
↑  חָג'יבָּדָה (עוגיות קוקוס עיראקיות) Recipe - מוזנא בשארה | Asif, באתר Asif, ‏8 במרץ 2022
↑  ynet, בלי טיפת גלוטן: עוגיות קוקוס וחמוציות עם שדרוגים, באתר ynet, 2 במרץ 2008
↑  עוגיות קוקוס ללא סוכר - ליבי לוי גרינברג - פתרונות תזונתיים למצבים בריאותיים, באתר ליבי לוי גרינברג - פתרונות תזונתיים למצבים בריאותיים, ‏9 באפריל 2021
↑   אנדרדוס - קוקוס (ביט של פסח), סרטון בערוץ "אנדרדוס - העמוד הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 03:08)
עוגיית קוקוס מסוג מקרון, הפופולרית בחג הפסח.
סלע עיטם

סֶלַע עֵיטָם, הוא אתר מקראי אשר בו הסתתר שמשון מפני פלשתים, שמו של האתר נזכר בספר שופטים, פרק ט"ו, פסוק ח' וספר שופטים, פרק ט"ו, פסוק י"א.
זיהוי המקום

בשופטים ט"ו, ח' כתוב ”וַיַּךְ אוֹתָם שׁוֹק עַל-יָרֵךְ, מַכָּה גְדוֹלָה; וַיֵּרֶד וַיֵּשֶׁב, בִּסְעִיף סֶלַע עֵיטָם.” סעיף הסלע הוא נקיק, וכך גם רש"י ” בנקרת סלע עיטם, וחברו (ספר ישעיהו, פרק נ"ז, פסוק ה'), סעיפי הסלעים, (ספר ישעיהו, פרק י', פסוק ל"ג), מסעף פארה”
סלע עיטם לא זוהה. אך לדעת יאירה אמית, יש קשר בין סלע עיטם לשם עיטם המופיע ברשימת היחס של יהודה המתייחסת לאזור צרעה. לשיטתה זיהוי האתר עם עיטם שמדרום לבית לחם המופיעה בדברי הימים ב', י"א, ו' ועיטם אשר בנחלת שמעון בדברי הימים א', ד', ל"ב אינו נכון. אחרים דווקא מזהים את סלע עיטם עם תל עיטון מצפון לבית מירסים.
ויקטור גרן שסייר בארץ ישראל במאה ה-19 סבר כי העיר עיטם שכנה בקרבת הסלע על יד בריכות שלמה. יש הטוענים כי זהו מקום מסתור מבודד, אך לדעת ישראל רוזנסון מקומו של האתר בשפלה למרגלות העיר צרעה.
אזכור לסלע מופיע במסכת מאת אורי צבי גרינברג, "התבודדות בסעיף סלע עיטם". 
סונטה בשם 'שמשון' מאת יעקב כהן משנת 1927 מספרת את המתרחש בלבו של שמשון בעת שישב בודד במחבוא בסלע עיטם.
לקריאה נוספת

אורי צבי גרינברג, 'פרקים לסעיף סלע עיטם', תל אביב, מאזניים, ינואר 1968, עמ' 89-82.
הערות שוליים

↑  ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוק ג'
↑  יאירה אמית, מקרא לישראל: שופטים, ירושלים, הוצאת מאגנס, 1999, עמ' 240.
↑  צבי אילן, גדוד ולחי בספר מיכה, ירושלים, מוסד ביאליק, בית מקרא: כתב עת לחקר המקרא ועולמו, טבת-אדר תשל"ה, עמ' 231.
↑  ויקטור גרן, תיאור ארץ ישראל: יהודה, כרך שני, ירושלים, יד בן צבי, תשמ"ב, עמ' 223.
↑  ישראל רוזנסון, צרעה-תמנה, עלייה ירידה: עיון במשמעותם הפרשנית של התיאורים הגאוגרפיים בסיפורי שמשון, ירושלים, מוסד ביאליק, בתוך : בית מקרא: כתב עת לחקר המקרא ועולמו, טבת-אדר תשנ"ו, עמ' 141.
↑  ראו: דן מירון, אקדמות לאצ"ג, ירושלים מוסד ביאליק, תשס"ג.
↑  מלכה שקד, לנצח אנגנך: המקרא בשירה העברית: עיון, תל אביב, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005, עמ' 260.
ספאניש הארבור קי

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 מיקום:  מפרץ פלורידה 
 קואורדינטות:  24°39′07″N 81°18′25″W﻿ / ﻿24.652°N 81.307°W﻿ / 24.652; -81.307
 ארכיפלג:  איי הקיז
 סוג:  קי
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ספאניש הארבור קי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ספאניש הארבור קי(למפת פלורידה רגילה) טאלאהאסי ג'קסונוויל מיאמי טמפה אורלנדו פורט לודרדייל פורט סנט לוסי קייפ קורל גיינסוויל קי וסט ג'ורג'יה אלבמה מפרץ מקסיקו האוקיינוס האטלנטי ספאניש הארבור קי(למפת פלורידה מוגדלת) טאלאהאסי ג'קסונוויל מיאמי טמפה אורלנדו פורט לודרדייל פורט סנט לוסי קייפ קורל גיינסוויל קי וסט ג'ורג'יה אלבמה מפרץ מקסיקו האוקיינוס האטלנטי ספאניש הארבור קי
 
ספאניש הארבור קי (באנגלית: Spanish Harbor Key) הוא אחד מאיי הקיז הדרומיים במדינת פלורידה שבארצות הברית.
האי ממוקם בין סמן מיל 35 ו-36 של דרך US1 החוצה את האי, בין ביאה הונדה קי לוסט סאמרלנד קי ("קי ארץ הקיץ המערבי".
במקום בו נמצא היום האי, ניצבו בעבור שני איים נפרדים - האיים נקראו "מידל סאמרלנד קי" (קי ארץ הקיץ האמצעי), ו"איסט סאמרלנד קי" (קי ארץ הקיץ המזרחי).
שני האיים אוחדו (על ידי מילוי התעלה הצרה שביניהם) בעת בניית מסילת הרכבת שמעל הים של הנרי פלאגלר, ומכונים כיום יחד "ספאניש הארבור קי" שמשמעו "קי הנמל הספרדי".
באי התגלו תילי קבורה אינדיאניים ושרידי מבנה של השבטים האינדיאנים שחיי בקיז לפני ההתיישבות האירופית.
באי ממוקמים כיום שני מחנות צופים, וכן בחודשי הקיץ נערך באי מדי שנה מפגש אסטרונומים חובבים.
האי ניזוק בסופות הוריקן בשנת 2004 ושנית בשנת 2005, סופות שגרמו לנפילתם של מרבית העצים בצידו המזרחי של האי
סלע נלסון (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק באי במפרץ הולם שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 מיקום:  האוקיינוס הדרומי 
 קואורדינטות:  67°23′00″S 62°45′00″E﻿ / ﻿67.383333333333°S 62.75°E﻿ / -67.383333333333; 62.75
 נתונים מדיניים
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיסלע נלסון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיסלע נלסון
 
סלע נלסון (באנגלית: Nelson Rock) הוא אי קטן מבודד, במפרץ הולם, למול חופי אדמת מק. רוברטסון שבאנטארקטיקה.
האי מורכב מסלע קהה, ומכוסה קרח.
האי ממוקם 5.6 קילומטרים צפונית לסלעי ויליאמס.
האי ממוקם 24 קילומטרים צפונית - צפון-מערבית מתחנת מוסון.
היסטוריה > גילוי ומיפוי האי

האי מופה לראשונה בשנת 1954, על ידי רוברט ג'י. דוברס (Robert G. Dovers), במסגרת פעילות משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה; דוברס היה מפקד תחנת מוסון בשנת 1954.
היסטוריה > מקור השם

שמו של האי ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה.
האי נקרא על שמו של רוברט אדוארד קלווין נלסון (Robert Edward Kelvin Nelson), שהיה תצפיתן מזג אוויר (מטאורולוגיה) בתחנת מוסון בשנת 1962.
נלסון סייע בשילוש סלע נלסון, ובהקמת משואה באי.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
נוינבורג מול היער

| --- | --- |
סמל נוינבורג מול היערסמל נוינבורג מול היער

 מדינה:  גרמניה גרמניה
 שטח:  110.14 קמ"ר
 גובה:  398 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  8,413 (31 בדצמבר 2022)
 קואורדינטות:  49°20′48″N 12°23′27″E﻿ / ﻿49.346666666667°N 12.390833333333°E﻿ / 49.346666666667; 12.390833333333 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://www.neunburgvormwald.de/
 he
 
אזור נוינבורג מול היער (2013)
נוינבורג מול היער (2016)
נוינבורג מול היער (בגרמנית: Neunburg vorm Wald) היא עיר במחוז שוונדורף במחוז המנהלי פאלץ העליון בבוואריה. העיר שוכנת על הנהר שוורצאך (Schwarzach). חיים בה יותר מ-8,000 תושבים. היא נקודת עסקים ומרכז הקהילה המנהלית נוינבורג מול היער.
העיר ממוקמת בפארק טבע ביער פפאלץ העליון וקרוב לאגם אייקסנדורף. העיר חגגה 1,000 שנה להיווסדה בשנת 2017. היא ידועה בעיר העתיקה ההיסטורית ובה טירה עתיקה ובפסטיבל השנתי באוויר הפתוח "[זיכרונות] ממלחמת הוס" (Vom Hussenkrieg). איגוד ערי ההיסטוריה והמסורת ההוסיטית נוסד בשנת 1997 ומזכר נוינבורג כולל 18 ערים בצ'כיה ובגרמניה.
בעיר יש בית ספר יסודי ושני בתי ספר תיכוניים, חטיבת הביניים נוינבורג ובית הספר התיכון גרגור-פון-שר (Gregor-von-Scherr). בעיר נמצא גם בית ספר מקצועי למקצועות חקלאות וייעור עם פנימייה. באזור גם סניף מרכז החינוך למבוגרים שוונדורף-לנד (Schwandorf-Land) ובית הספר העירוני למוזיקה בטירה העתיקה.
בניין שוורצאכטאלהאלה (Schwarzachtalhalle) שנפתח בשנת 2012, הוא מוקד לאירועי תרבות באזור. העיר וסביבתה מהווים דוגמה לתיירות בת קיימא במזרח בוואריה. מסעדת "השלדג של אובנדורפר" (Obendorfers Eisvogel), אשר זכתה בשני כוכבי מישלן בשנת 2020, ממוקמת ברובע הופנשטטן.
גאוגרפיה

נוינבורג מול היער נמצאת בגובה 398 מטר, על רמה סלעית בשווארצאכטאל, באזור יער פפאלץ העליון (Oberpfälzer Waldes).
היסטוריה > עד המאה ה-18

השוורצאכטאל היה מיושב כבר בפרוטוהיסטוריה. היישוב העתיק ביותר תועד באזור רובע אם איין של היום, ליד גדות השוורצאך. במסמך מהתקופה הקרולינגית מתוארת אחוזה בנורדגאו (בוואריה). באותה תקופה המקום היה מורכב מביצורי עץ וכנסיית יעקב (St. James' Church) עם בית קברות. בסביבות שנת 900 נבנתה הטירה החדשה עם חפיר. המקום הוזכר לראשונה בכתב בשנת 1017 כ-Níwnbúrg בשטר תרומה מהקיסר היינריך השני לדיוקסיית במברג שהוצא באינגלהיים (Ingelheim). הדיוקסיה נוצרה בשנת 1007 מחלקים מבמברג. במאה ה-12 הופיעו לראשונה שמות משפחות האצולה נוינבורגר, אורטנבורגר וטרוהנדינגר בנוינבורג מול היער. בשנת 1261 קנתה משפחת ויטלסבאך את אחוזות נוינבורג ו-ורברג. משנת 1289 היו למקום זכויות שוק (בדומה לזכויות מגדבורג) ומשנת 1300 היו לו זכויות עיר. הפריחה נבעה ממיקומה על נתיב מסחר וצבא לבוהמיה.
תחת רופרכט השני, הפכה נוינבורג לעיירת מגורים של בית ויטלסבאך בפפאלץ ב-1354. הטירה נבנתה מחדש והעיר קיבלה זכויות בירה. רופרכט השלישי הקים בית חולים בשנת 1398. בנו הרוזן יוהאן בנוינבורג, מייסד אחוזת ויטלסבאך, עזר לעיר לפרוח. הוא מת בשנת 1443 במנזר קסטל (Kastl) ונקבר בנוינבורג. לאחר מותו החלה הידרדרות כלכלית. במהלך הרפורמציה, נוינבורג הפכה ללותרנית אוונגליסטית למשך שלושה דורות. במהלך מלחמת שלושים השנים במהלך הקתוליזציה המחודשת בבוואריה, העיר נכבשה על ידי חיילים פרוטסטנטים שוודים ב-1634 והצבא הקיסרי צר עליה ב-1641. העיר נהרסה חלקית במלחמה, ואוכלוסייתה פחתה. בשנת 1705 נכבשה פפאלץ העליונה על ידי המלוכה ההבסבורגית במהלך מלחמת הירושה הספרדית. התקוממות שארגן הכומר פלוריאן פון מילר נגד גיוס בכפייה של שכירי חרב בעמק שווארצאך לא צלחה. ב-1722 נוסד מנזר נוינבורג, שעבר חילון ב-1803. במהלך מלחמת הירושה האוסטרית ב-1742, נוינבורג הושמה במצור על ידי פנדורים בפיקודו של פרנץ פון דר טרנק (Trenck).