stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוראת המתמטיקה
רקע > מקומה של המתמטיקה בתרבות

כבר בעת העתיקה קנתה המתמטיקה "מקום של כבוד" במסגרת החשיבות שמקנה לה החברה. יישומים מתמטיים נדרשים במקומות רבים מחיינו: החל מביצוע פעולות יום-יומיות כמו בישול או נהיגה, המשך בכלכלת הבית וכלה במדעים המדויקים וענפי ההנדסה והטכנולוגיה, שרובם עתירי מתמטיקה. כלים מתמטיים רבים, בפרט כלים של אריתמטיקה יסודית כגון מנייה וארבע פעולות החשבון, נחשבים כחלק אינטגרלי של האוריינות.
כיום, ידע מתמטי נחשב למרכיב מרכזי ב"ארגז הכלים" של האדם המודרני. בעת הערכת יכולותיו המקצועיות של אדם, בייחוד במקצועות טכניים או הנדסיים, ניתן לעיתים ליכולות המתמטיות מקום רב.
בבחינה הפסיכומטרית, מתמטיקה היא אחד משלושת הכישורים הנבדקים, כאשר לה (במקביל ליכולות השליטה בשפת האם) נתן משקל רב יותר מאשר לידיעת השפה האנגלית. כמו כן, ציונים גבוהים במקצוע זה מקנים "בונוס" מוגדל ביחס לשאר המקצועות (פרט לאנגלית) בעת שקלול הציון עבור מרבית המוסדות האקדמיים בארץ. במבחני הערכה בינלאומיים רבים, מהויים הציונים במקצוע המתמטיקה פרמטר עיקרי להשוואה.
מאז שלהי המאה הקודמת עולה הטענה כי לימודי המתמטיקה זוכים להפרזה במעמדם. כך למשל, מייחס מנחם בן לפרופ' אנה ספרד את הטענה כי לימוד מתמטיקה אינו מחדד את השכל אלא רק את המיומנות המתמטית. מולה, יש הטוענים כי גישה זו מוטעית והופכת את המתמטיקה לאליטיסטית וכי ויתור על לימודי מתמטיקה יפגע ביכולת ההפשטה של התלמידים.
ראשי תעשיית ההיי-טק בישראל רואים בלימודי מתמטיקה בתיכון ברמה של 5 יחידות בסיס להכשרתם של מהנדסים הנחוצים לתעשייה זו.
רקע > ה"מתמטיקה החדשה"

בראשית שנות השישים, בעקבות שיגור ה"ספוטניק", נאחזו האמריקאים בהלה מכך שהרוסים משיגים אותם במירוץ המדעי. כתוצאה מכך, ומהתפתחויות בשדה המתמטיקה האקדמית, הוחלט לשנות את חומרי הלימוד במתמטיקה ולשלב חומרים מתמטיים מתקדמים ומופשטים, כגון חבורות ותורת הקבוצות, בחומרי ההוראה לבתי הספר, החל מהיסודי. השיטה החדשה נקראה "New Math" ("מתמטיקה חדשה"). בהקדמה לספר על השיטה נכתב:
תלמידים לא יתחילו בהתחלה, אלא ברמה שמגיעים אליה אחרי שנות לימוד ומחקר.
בבית הספר היסודי למדו למשל את תורת הקבוצות, ושיטות ספירה לא עשרוניות. הגישה הזאת התעלמה מעקרון ההוראה החשוב ביותר, שהוא אי דילוג על שלבים, שפירושו בין השאר לימוד דרך הקונקרטי. עקב כישלונות מהדהדים, בין השאר בציוני בחינות הכניסה לאוניברסיטאות, ננטשה השיטה הזאת בארצות הברית בתחילת שנות השבעים.
היסטוריה

מתמטיקה יסודית הייתה חלק ממערכת החינוך בתרבויות העתיקות ביותר, כולל יוון העתיקה, האימפריה הרומית, ומצרים העתיקה. ברוב המקרים, השכלה פורמלית הייתה זמינה רק לילדים ממעמד גבוה או ממשפחה עשירה מספיק.
הוראת הגאומטריה הייתה מבוססת כמעט באופן אוניברסלי על 'יסודות' של אוקלידס. תלמידים שיועדו להיות בנאים, לווי כספים[דרושה הבהרה] או סוחרים קיבלו ידע מעשי שעזר להם במקצועותיהם.
בשנות הרנסאנס, מעמדה האקדמי של המתמטיקה ירד, כי התחום נתפס כשייך לתחום הסחר.
במאות ה-18 וה-19, המהפכה התעשייתית הביאה לגידול עצום באוכלוסייה. כישורים בסיסיים, כגון היכולת לדעת מה השעה, לספור כסף ולבצע פעולות חשבון, הפך מהותי באורח החיים חדש. בחינוך הציבורי, מתמטיקה הפכה לחלק מרכזי של תוכנית הלימודים מגיל צעיר.
עם ראשית המאה העשרים, מתמטיקה הפכה לחלק מלימודי הליבה בכל הארצות המפותחות. במהלך המאה העשרים בוססה הוראת המתמטיקה כשדה מחקר עצמאי.
מטרות

בזמנים שונים בתרבויות ובמדינות שונות, החינוך המתמטי ניסה להשיג מגוון רחב של מטרות שונות. מטרות אלה כללו:
הקניית מיומנויות מתמטיות בסיסיות לכל התלמידים.
הוראת מתמטיקה מעשית (חשבון, אלגברה בסיסית, גאומטריה, טריגונומטריה) לרוב התלמידים, לתת להם כלים לסחר או מלאכה.
הוראת מושגים מתמטיים מופשטים (כגון פונקציות) מגיל צעיר.
הוראת מתמטיקה מתקדמת לאותם תלמידים המעוניינים לפתח קריירה בתחומי מדע מתקדמים.
הוראת אסטרטגיות לפתרון בעיות לא שגרתיות.
התפיסה המרחבית היא אחד הגורמים החשובים ביותר לתפקוד של תלמידים במקצוע המתמטיקה. על כן כדי לטפח יכולות של חשיבה ופתרון בעיות מתמטיות יש לאפשר לתלמידים להתנסות בפעילויות מרחביות.
רמות תוכן וגילאים

רמות שונות של מתמטיקה נלמדות בגילאים שונים וברצפים שונים במקצת במדינות שונות.
ברוב המדינות, מתמטיקה יסודית נלמדת באופן דומה, אם כי יש הבדלים. לדוגמה, את נושא ה"שברים" מלמדים בארצות הברית החל מכיתה א', בעוד במדינות אחרות הנושא נלמד מאוחר יותר.
ברובה של ארצות הברית, אלגברה, גאומטריה ואנליזה (חשבון דיפרנציאלי ואינטגרלי) נלמדים כקורסים נפרדים בבית הספר התיכון. הוראת המתמטיקה במדינות אחרות (וגם כמה מדינות בארצות הברית) כוללת נושאים מהרבה ענפי מתמטיקה בכל שנה.
שימוש במשחק

כבר בגן הילדים יכולים לפתח ידע וכישורים מתמטיים דרך משחק. זוהי פעילות בעלת חשיבות רבה ותרומה משמעותית להתפתחות תקינה. דרך המשחק הילדים מתנסים בפתרון בעיות חשבוניות, עורכים התאמה חד-ערכית, עוסקים במניה וספירה סידורית ומפתחים תפיסת מושגי כמות.
ייתכן שילד המתקשה לספור כשהגננת מבקשת ממנו יטיב לעשות כן בפינת המשחק, משום שהמשחק בפינות הגן מלווה בערך רגשי משמעותי.
המשחק יכול לשרת את הוראת המתמטיקה גם בגילאים גבוהים יותר.
לדוגמה, משחק השחמט יכול להגביר מיומנויות מטא-קוגניטיביות החיוניות לפעולות מורכבות כמו פתרון בעיות מתמטיות.
שימוש במשחק > שימוש בשעשועי מתמטיקה

במסגרת השימוש במשחק לצורך הוראת המתמטיקה, ניתן לעשות גם שימוש בשעשועי מתמטיקה.
למשל, ניתן להשתמש בריבוע קסם לתרגול של פעולת החיבור.
כמו כן, ניתן לעשות שימוש בפלקסגון להמחשה של נושאים שונים בתחום הגאומטריה והאלגברה, כמו סימטריה וטרנספורמציה.
למעשה, הפלקסגון כבר המחיש כיצד שעשועי המתמטיקה יכולים לתרום לפיתוח החשיבה המתמטית והמדעית.
ריצ'רד פיינמן פיתח את דיאגרמת פיינמן מתוך ההשראה שקיבל בעקבות נסיונותיו למפות את המעברים האפשריים עבור פלקסגון בעל שישה צדדים המכונה הקספלקסגון Hexaflexagon.
הטנגרם יכול לפתח את התפיסה המרחבית שחשובה ללימוד הגאומטריה.
עזרי למידה

ישנם עזרי למידה המסייעים להוראת המתמטיקה, עבור מגוון של גילאים ותחומי תוכן.
לדוגמה:
לוח הכפל - ממש לרוב תלמידים בכיתות היסוד, בטרם התחלת השימוש במחשבון.
מחשבון (או מחשב כיס) - מכשיר אלקטרוני שנועד לביצוע חישובים.
דף נוסחאות - סיכום מרוכז ומתומצת של נוסחאות. דף הנוסחאות משמש לרוב את התלמידים בכיתות הגבוהות וסטודנטים באקדמיה.
תרומת הטכנולוגיה

בנוסף לדרכי ההוראה הרגילות, הוראת המתמטיקה יכולה להתבצע גם במסגרת E-learning.
הודות להתפתחויות בטכנולוגיות מידע ותקשורת פותחו מגוון סביבות ממוחשבות כדי לסייע למורה לערוך פעילויות למידה עבור גאומטריה מרחבית.
אקדמיית קהאן הוא ארגון אמריקאי ללא כוונת רווח שנוסד בשנת 2006 על ידי סלמן קהאן במטרה לספק לכל אדם אפשרות לצפות בשיעורים מוקלטים בנושאים מגוונים בכל זמן ובכל מקום. לאתר של אקדמיית קהן יש גם גרסה בעברית והוא מכיל חומרי לימוד רבים בתחום המתמטיקה אשר יכולים לסייע לתהליך ההוראה.
דרוש מהמורה ידע לפי ה-TPCK (משרה וקוהלר, 2006) – ידע תוכן פדגוגי טכנולוגי: הידע הנדרש מהמורה בשילוב הטכנולוגיה בהוראה, תוך התייחסות למורכבות יחסי הגומלין של שלושת המרכיבים: התוכן, הידע והטכנולוגיה. הבנה של מושגים באמצעות הטכנולוגיה והשימוש בה להבניית הידע התוכני. לדוגמה, כיצד להבנות את הידע על הידע הקיים ולפתח אסטרטגיות ללמידתו.
לסיכום, המחקר מציג מודל המגדיר את ה-TPCK – החוקרים מיישמים את ה-TPCK בקרב מורים ומצליחים להראות שבאמצעות המיקוד שהציע המודל, נוצרה צמיחה משמעותית בפיתוח ה-TCPK שלהם, וצוות המורים התעמק בחשיבה על עיצוב הטכנולוגיה החינוכית ובהבנה בלכידות הנושאים של הידע תוכן טכנולוגי פדגוגי. נוסף לכך, החוקרים יצרו שאלון הבודק ידע זה (TPCK).
הוראת המתמטיקה בישראל

במערכת החינוך הישראלית הוראת המתמטיקה נחשבת לחשובה ומתחילה כבר בגן הילדים. יש אי-הסכמות הן בשיח הציבורי והן בשיח המקצועי בארץ ובעולם לגבי שיטות הלימוד, ההוראה והקניית המיומנויות הכרוכים במקצוע זה, ומקומה הראוי של המתמטיקה במערכת החינוך ובחברה בכלל. כתוצאה מכך וממגמות משתנות בהוראת המתמטיקה בעולם חומרי ההוראה, שיטות הלימוד, והחומר הנדרש עוברים שינויים מדי תקופה.
ראו גם

הוראת המדעים
חרדת מתמטיקה
חשבון להורים
לקריאה נוספת

יוליה דוזורצ'ב, גריסי ויניצקי-לנדמן ואמירה קופר, תכנים היסטוריים לשילוב בהוראת המתמטיקה, המחלקה להוראת הטכנולוגיה והמדעים - הטכניון, דפוס הטכניון, תשנ"ח 2001
צבי ארטשטיין, הקשר המתמטי - המתמטיקה של הטבע, הטבע של המתמטיקה והזיקה לאבולוציה, ספרי עליית הגג וידיעות ספרים, 2014, הפרק "מדוע קשה ללמד וללמוד מתמטיקה?", עמ' 422–455
הערות שוליים

1 2  "על הוראת המתמטיקה ועל החינוך המתמטי; הוראת המתמטיקה ומקומה בשיח הציבורי" - חוברת הסברה של המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  מנחם בן, מי יציל את ילדינו מן השבי?, אתר nrg.
↑  רון אהרוני, מדוע כן ללמוד מתמטיקה, מתוך אתר העמותה הישראלית לקידום החינוך המתמטי לכל.
↑   יואב שלוש ובני זאבי, בלי 5 יחידות מתמטיקה לא יהיה היי-טק, באתר TheMarker‏, 21 במאי 2015
בלה אברהמס, הנתונים המחרידים של 5 יחידות, באתר ynet, 26 במאי 2015
1 2  גלים מעבר לאוקיינוס בחינוך המתמטי , מאמר באתר העמותה הישראלית לקידום החינוך המתמטי לכל.
1 2  Hung, P. H., Hwang, G. J., Lee, Y. H., & Su, I. (2012). A cognitive component analysis approach for developing game-based spatial learning tools. Computers & Education, 56(2), 762–773.
1 2  קבלסון, א. (2005). התפתחות, למידה ומשחק בגיל הרך. מאתר פסיכולוגיה עברית
↑  Kazemi, F., Yektayar, M., & Abad, A. M. B. (2012). Investigation the impact of chess play on developing meta-cognitive ability and math problem-solving power of students at different levels of education. Procedia-Social and Behavioral Sciences, 32, 372-379.
↑  Berkove, E. J., & Dumont, J. P. (2004). It's okay to be square if you're a flexagon. Mathematics Magazine, 77(5), 335-348.
↑  Hilton, P., Pedersen, J., & Walser, H. (1997). The faces of the tri-hexaflexagon. Mathematics Magazine, 70(4), 243-251.
↑  Mishra, P., & Koehler, M. J. (2006). Technological pedagogical content knowledge: A framework for teacher knowledge. Teachers College Record, 108(6), 1017–1054.
שיעור חשבון, ציור משנת 1895
ילד לומד לפתור תרגילי חיבור
הרצאה מתמטית לסטודנטים באקדמיה
שחקנים (סרט)

| --- | --- |
כרזת שחקנים 1995
 בימוי:  רוני ניניו
 הופק בידי:  ריקי שלח  דוד טור
 תסריט:  הלל מיטלפונקט
 עריכה:  נועם ויסמן
 שחקנים ראשיים:  רמי הויברגר  יעל הדר
 מוזיקה:  שמוליק נויפלד
 צילום:  אבי מוסל
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  1995
 משך הקרנה:  96 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שחקנים הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1995 בבימויו של רוני ניניו, עם רמי הויברגר ויעל הדר בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב על ידי הלל מיטלפונקט והוא עוסק בסיפורם של בוגרי בית-ספר למשחק. קבוצה צעירה, אופטימית ונמרצת עומדת בפתחו של חלום גדול – להיות שחקני תיאטרון.
שמואל סגל זכה בפרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר.
תקציר העלילה

נעם (רמי הויברגר) הוא מורה למשחק קשוח בבית ספר למשחק בניהולה של גב' בנימיני (עדנה שביט). הוא מדריך בקשיחות את מסיימי השנה השלישית והאחרונה בהצגת חלום ליל קיץ. התלמידה רונה (טלי עצמון) מאחרת בגלל שלא מצאה שמרטף לתינוקה אך זה לא מעניין את נעם. התלמיד גבי (נבו קמחי) מתלונן בפני המנהלת על שיטות ההדרכה של נועם אך היא מסלקת אותו מחדרה.
אחת התלמידות היא חווה/אווה (יעל הדר), חרדית שחזרה בשאלה ונמצאת בקשר רק עם אמה (עליזה רוזן). היא מקיימת יחסים עם נעם בתקווה שזה יקדם אותה אולם הוא לא מעריך את כשרון המשחק שלה.
לאחר סיום הלימודים מחפשים הבוגרים את דרכם. יואב (יואב הייט) הוא בנו של שחקן ותיק (יצחק חזקיה) אבל לא מוכן להשתמש בפרוטקציה של אביו וביניהם מתפתח ויכוח רווי עלבונות בשל כך. לבסוף הוא כותב ומשתתף בהצגה בפסטיבל עכו ביחד עם דאוד (נורמן עיסא).
גבי (נבו קמחי) יורד עם אהובה (איילה אשרוב), אפי (אודי גיל) ושירלי (דנה מודן) לעיירה בדרום כדי להקים תיאטרון קהילתי אבל המיזם קורס. לאהובה יש מאהב קיבוצניק (מנשה נוי) שאינו מתכוון להתגרש מאשתו.
נעם מתכונן לעלות ב"הבימה" מחזה בהשתתפות השחקן הוותיק שפיגל (שמואל סגל), רונה (טלי עצמון) ושי (אקי אבני). הוא עושה שינויים במחזה בניגוד לדעת המחזאי (חן חגי) ובעיקר נוכח התנגדות שפיגל שמתווכח אתו קשות ומתכונן לנטוש את ההצגה.
במקום נוכח המנהל האמנותי של התיאטרון (יהודה אלמגור) שגוער בנעם, מכריח אותו לחזור למחזה המקורי ולפטר את שי שאינו יודע לשחק. שי מקבל מחוסר ברירה תפקיד שולי בהצגה שולית ומנוצל מינית על ידי השחקנית הוותיקה אדית (רוזינה קמבוס). הוא מוותר לבסוף על המשחק והולך לעבוד בנגב.
לבסוף מחווים גבי, חווה ושי את דעתם על חיי השחקן דרך מונולוגים.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רמי הויברגר | נעם | מדריך |
| יעל הדר | חווה | תלמידה |
| אקי אבני | שי | תלמיד |
| נבו קמחי | גבי | תלמיד |
| יואב הייט | יואב | תלמיד |
| יצחק חזקיה | שחקן | אבא של יואב |
| איילה אשרוב | אהובה | תלמידה |
| עדנה שביט | בנימיני | מנהלת בי"ס למשחק |
| שמואל סגל | שפיגל | שחקן ותיק |
| נורמן עיסא | דאוד | תלמיד |
| מנשה נוי | נחום | קיבוצניק |
| טלי עצמון | רונה | תלמידה |
| דנה מודן | שירלי | תלמידה |
| רוזינה קמבוס | אדית | שחקנית |
| חן חגי |  | מחזאי |
| יהודה אלמגור |  | מנהל אמנותי |
| עליזה רוזן |  | אמא של חווה |
| מרים גבריאלי |  | אמא של רונה |
| אודי גיל | אפי | תלמיד |
| שירילי דשא | נעמה | תלמידה |
נייס גיא

ערך זה עוסק בתוכנית טלוויזיה. אם התכוונתם לסם הנמכר בפיצוציות, ראו .
| --- | --- |
לוגו התוכנית (מתוך הפתיח)
לוגו התוכנית (מתוך הפתיח)
 סוגה:  סאטירה, נונסנס, מערכונים
 יוצרים:  יוני להב וגיא מרוז
 שחקנים:  גיא מרוז, יוני להב, צביקה הדר, דרור טפליצקי, קרן מור, אורנה רוטברג.
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  1 
 הפקה
 אורך פרק:  25 דק'
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2
 תקופת שידור מקורית:  1992–1993
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נייס גיא הייתה תוכנית סאטירה ונונסנס ישראלית בהנחיית גיא מרוז ויוני להב. התוכית שודרה בערוץ 2 הניסיוני בשנים 1992–1993 והייתה לתוכנית הסאטירה הרביעית בטלוויזיה הישראלית מאז "ניקוי ראש", "מוצ"ש" ו"העולם הערב" אחרי שנים רבות בהן היו רק פינות סאטיריות בתוכניות ליל שבת של הערוץ הראשון.
פורמט

מרוז שימש כמנחה הראשי בתוכנית ולהב היה הסיידקיק ("שוליה") שלו בעל המימרה הקבועה "יש לי זקפה שקשה לתאר, רוצה לראות?" (שאלה שעליה היה משיב מרוז בשלילה).
התסריטים נכתבו על ידי מרוז, להב ויורם שרתוק אשר שימש גם כעורך הראשי של התוכנית. התוכנית הייתה מלאה בהומור עצמי על רדידותם של המנחים והתכנים של התוכנית. שיר הפתיח של התוכנית נכתב על ידי מרוז ולהב, הולחן והושר על ידי גיא מרוז, ומילותיו היו בדיחה עצמית על ההפקה נטולת התקציב ("תשב מהר על הכיסא כי עוד מעט הוא לא יהיה").
המימון והחסות הקבועה לתוכנית היו של חברת יורוקום והשניים חילקו ממוצרי החברה במסגרת התוכנית. גם על כך התבדחו השניים ב"פינת הספונסר" שבה הפנטומימאי חנוך רוזן גילם את הספונסר.
משתתפים ודמויות

שחקנים נוספים שהשתתפו בתוכנית היו אורנה רוטברג, דרור טפליצקי, קרן מור וצביקה הדר, אז עוד שחקן אלמוני שהתוכנית העניקה לו את הפרסום הטלוויזיוני הראשון. בין הדמויות שגילם בה הייתה דמות של ערס שהייתה מעין גרסה ראשונית לז'וז'ו חלסטרה, הדמות המזוהה איתו מתוכנית הקומדי סטור בערוץ 2 המסחרי.
תכנים שנויים במחלוקת

התוכנית הייתה חדשנית בגישתה הסאטירית אך גם עוררה מחלוקת ניכרת בשל מערכונים פרובוקטיביים בתוכנית אשר פרצו את גבולות ההומור שהיה מקובל בטלוויזיה הישראלית באות העת. מספר חלקים שנויים במחלוקת בולטים שנכללו בתוכנית:
מתנחל שהורג ערבי בסוף כל מערכון.
פינת בישול בהשתתפות אנשים בעלי מוגבלויות, כולל קטועי גפיים, חולים סופניים וחולי אפילפסיה.
פרודיה על ביבי נתניהו בשם "זיבי נתניהו" (בגילומו של צביקה הדר) אשר במהלך ריאיון הסיר את החליפה, נשאר בבגדי דראג קווין צבעוניים, ירד על ארבע והתמסר להצלפות השוט של יוני להב - רמיזה לפרשת הקלטת הלוהטת.
אחת מהמערכונים הידועים ביותר לשמצה היה מערכון סאטירי על תוכניות ילדים בו הופיעה כוכבת הילדים מיכל ינאי לבושה כגבירת סאדו מאזו עם שוט וביריות והנחתה תוכנית מיוחדת המיועדת ל"ילדים חריגים". ינאי קראה לצופים להגשים את הפנטזיות שלהם תוך שהיא מדברת בנימה מפתה, גונחת ומשמיעה רמיזות מיניות כשברקע מנוגן השיר הפרובוקטיבי "Je t'aime... moi non plus" של סרז' גינסבורג וג'יין בירקין. המערכון צונזר במקור ושודר לבסוף רק בבמהלך אירוע הפרידה מערוץ 2 הניסיוני אותו הנחה רון לוינטל ב-31 באוקטובר 1993.
שיתוף פעולה מאוחר יותר

בשנת 2000 חזרו מרוז ולהב לשתף פעולה בתוכנית הסאטירה "המחשוף" בערוץ 2 (שידורי קשת). עם זאת התוכנית לא זכתה להצלחה רבה ובוטלה לאחר עונה אחת.
שיר אלמליח

| --- | --- |

 לידה:  28 באוקטובר 1989 (בת 35) ישראל קצרין, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 פעילות בולטת:  האח הגדול VIP עונה 2, מאמא ליגה
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 מקצוע:  דוגמנית ושחקנית
 מעסיק:  דוגמן 
 השקפה דתית:  יהדות 
 מספר צאצאים:  3 
 
שיר אלמליח (נולדה ב-28 באוקטובר 1989) היא דוגמנית ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

אלמליח נולדה וגדלה בקצרין, לאב איש צבא קבע, ולאם מנהלת חשבונות. לה שני אחים. היא החלה את הקריירה שלה בשנה האחרונה ללימודיה בבית הספר התיכון, כאשר חתמה על חוזה עם סוכנות הדוגמנות של בטי רוקאווי.
אלמליח שירתה בצה"ל כמש"קית לוגיסטיקה בגדוד תותחנים.
עבודתה הראשונה הייתה בצילומים למגזין האופנה "GO". ב-2011 הצטלמה לקטלוג ההלבשה התחתונה של "קסם נשי". בהמשך השתתפה בקמפיינים בישראל ומחוצה לה, הצטלמה למגזינים ועוד. כמו כן, השתתפה ב-2013 בווידאו קליפ לשירו של דודו אהרון "האוטו שלי היופי שלך", מתוך אלבומו ימים טובים.
בשנת 2014 השתתפה בתוכנית הדוקו-ריאליטי "מאמא ליגה" בערוץ 10, העוסקת ברעיות כדורגלנים.
בשנת 2015 השתתפה בעונת ה-VIP השנייה של תוכנית הריאליטי "האח הגדול", העפילה לגמר התוכנית וסיימה במקום השלישי. בדצמבר אותה שנה, זכתה בתואר "הישראלית הכי סקסית" בדירוג השנתי המסורתי שערך אתר mako.
בשנים 2017–2016, הצטלמה בקמפיינים בשלל שפות של משרד התיירות, לעידוד התיירות הנכנסת לישראל מהעולם.
בשנת 2018 הוחתמה כפרזנטורית של החברות "Jackie-O", ו"Lee Cooper" בישראל.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בשנים 2013–2016 הייתה נשואה לכדורגלן אלרואי כהן.
ביולי 2019 נישאה בשנית לאיש הנדל"ן האיטלקי-יהודי מייקל זנזורי. במרץ 2021 השניים התגרשו. לזוג שני ילדים. ביוני 2024 נולדה לה ולבן זוגה דותן שטרן בת.
במרס 2025 נישאה לשטרן בנישואים אזרחיים.
מתגוררת בקריית אונו.
הערות שוליים

↑  ספי קצב, ‏"אלרואי הוא הנשיקה הראשונה והאחרונה שלי בחיים", באתר ‏מאקו‏, 4 באפריל 2013
↑  גיל משעלי, ‏הסלבס נזכרים ברגעים הקשים בצבא, באתר ‏מאקו‏, 1 ביולי 2015
↑  יפעת הללי אברהם, ‏לפני שנפרדים: שיר אלמליח כובשת את העולם, באתר ‏מאקו‏, 30 באפריל 2015
↑   האוטו שלי היופי שלך, בביצוע דודו אהרון, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑  הכירו את שיר אלמליח, באתר ‏מאקו‏, 10 במאי 2015
↑  מערכת ערוץ הגברים, ‏אתם בחרתם: שיר אלמליח היא הישראלית הסקסית לשנת 2015, באתר ‏מאקו‏, 14 בדצמבר 2015
↑  גלובס‏, אלרואי כהן פורש מכדורגל: "אנהל את הקריירה של שיר אלמליח", באתר וואלה, 30 ביוני 2015
↑  יפעת הללי אברהם, ‏אחרי עשור: שיר אלמליח ואלרואי כהן נפרדו, באתר ‏מאקו‏, 22 באפריל 2016
↑  יוני פרוים, מקודשת: שיר אלמליח התחתנה, באתר ynet, 15 ביולי 2019
↑  יפעת הללי אברהם, ‏פרסום ראשון: שיר אלמליח התגרשה באופן רשמי, באתר ‏מאקו‏, 8 במרץ 2021
↑  יפעת מנהרדט, שיר אלמליח על ההחלטה להביא ילד עם הגרוש: "הבנתי שמשפחה מהאגדות כבר לא תהיה לי", באתר ynet, 19 בספטמבר 2021
מירי בן-דוד ליוי, שיר אלמליח: "אחרי מה שעברתי, אני מעדיפה להיות לבד", באתר ynet, 12 באוגוסט 2022
↑  לילך מרקוביץ', ‏אמא לשלושה: שיר אלמליח ילדה בת, באתר ‏מאקו‏, 9 ביוני 2024
בית הקברות נחלת יצחק

תבנית:בית קברות
בית הקברות נחלת יצחק בגבול גבעתיים-תל אביב הוא מבתי הקברות הוותיקים בגוש דן. נקרא על שם השכונה שבה הוא נמצא, שכונת נחלת יצחק.
היסטוריה

שטח בית הקברות נקנה על ידי חברה קדישא במספר שלבים. בתחילה נקנו 32 דונם ולאחר מכן, באפריל 1930, 22 דונם נוספים. המקום נפתח לקבורה בשנת 1932 בשל הצפיפות בבית הקברות טרומפלדור, בית העלמין היהודי היחיד בתל אביב ובנותיה באותו זמן. שטחו העיקרי של בית העלמין נמצא בתחום השיפוט של עיריית גבעתיים וחלקו בתחום השיפוט של תל אביב-יפו.
לבית הקברות שני מתחמים מוקפי חומות, המופרדים ביניהם על ידי רחוב אבני זיכרון, שהוא כביש ואיננו מהווה חלק מהם. המתחם העיקרי הוא בעל צורת מלבן, המשתרע ממזרח למערב ובו שדרה מרכזית. המתחם האחר ממוקם ממערב לו, וצורתו כמשולש, שבסיסו פונה אל המלבן. פתחי שני המתחמים נמצאים זה מול זה ומקושרים במעבר להולכי רגל לרוחב רחוב אבני זיכרון.
בית הקברות משתרע על פני שטח של 86 דונם ובו כ-30 אלף קברים, מתוכם כ-7,500 קברים של ילדים. בית העלמין הוכרז על ידי המוסד לביטוח לאומי כבית עלמין סגור לקבורה, והקבורה בו מתאפשרת במשורה ותמורת תשלום גבוה ביותר. לאורך השדרה הראשית במתחם המזרחי, שאורכה 700 מטר, מצויים עצים, פרחים, מדשאות, ספסלי ישיבה ופינות מוצלות.
בגלל הצפות בעונת החורף במקטע ואדי מוסררה של נחל איילון, שמנעה גישה לבית הקברות מכיוון תל אביב, רכשה החברה קדישא בשנות ה-30 של המאה ה-20 שטח אדמה ברוחב 8 מטר מהטמפלרים בשרונה שהיו בעלי הקרקע כדי לבנות גשר ולסלול כביש למעבר גם בימי סער. עיריית תל אביב סללה את כביש הגישה ותמכה כספית בבניית הגשר.
רבים מהקבורים בנחלת יצחק הם אישים ידועים בעולם התורה והחסידות, צאצאים של שושלות חסידיות גדולות, כגון אדמו"רי חסידות רוז'ין, הרבי משטפנשט, רבני שכונות ומחלקות ורבנים ראשיים של העיר תל אביב וכן עסקנים, סופרים ואנשים מן היישוב.
הסופר א. ז. בן ישי, שנתן את שמם של רחובות רבים באזור תל אביב, הבליע בחן רב מעין "הכנה" לבאי בית הקברות מכיוון מערב. ההולך ברחוב נחלת יצחק מזרחה, רואה את רחוב חפץ חיים, לאחר מכן את רחוב חיי אדם, ולבסוף, לפני הפניה לבית הקברות, את רחוב מעבר יבוק. משחק שמות זה הוא דו-רבדי: שמות הרחובות הללו הם שמות ספרי אחרונים, כאשר ה"סיפור" מתחיל מאדם החפץ חיים, לאחר מכן הוא חי (חיי אדם), אחר כך אל רחוב המתאר מצב שבו הוא מת (מעבר יבוק הוא ספר מנהגי אבלות שכתב ר' אהרן ברכיה ממודנה) ובסוף אל "רחוב אבני זיכרון" שבו נמצאת הכניסה הראשית אל בית הקברות.
חלקות צבאיות ואנדרטאות

בבית העלמין ארבע חלקות צבאיות לחללי מלחמת העצמאות, הממוקמות במתחם המערבי (1,151 חללים).
במתחם המזרחי נמצאת חלקה לחללי תנועת המרי העברי והמחתרות, ובהם חללי אלטלנה וכן חלקת הקבורה של מפקד הלח"י, אברהם שטרן (יאיר)  במקום גם מספר קברי אחים של חללי הפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב במלחמת העולם השנייה, חללי המאורעות וההעפלה.
בדומה לבתי קברות אחרים בישראל, גם בבית הקברות נחלת יצחק הוקמו אנדרטאות לזכר קורבנות השואה. מתחת לחלק מהן נטמנו אפר ועצמות שהובאו ממחנות ההשמדה. באנדרטאות: אנדרטאות לזכר הנספים בטרבלינקה, במיידנק ובבאבי יאר, ואנדרטאות ליהודי ליטא, לבוב וראדומסק. אנדרטאות אלו ממוקמות במתחם המערבי.
לקריאה נוספת

זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, עם עובד 1978, עמ' 5129.
הערות שוליים

↑  שטח קרקע לבית קברות, דבר, 4 במאי 1930.
↑  בית העלמין הצבאי נחלת יצחק, באתר "יזכור"
מבט אל בית העלמין ממגדל אלקטרה. בקרבת המצלמה נמצא המתחם המערבי המשולש, ומעבר לו משתרע המתחם המזרחי המלבני
קברו של אברהם שטרן (יאיר)
קבר חלל מלחמת העצמאות עמוס גלילי בחלקה הצבאית בבית הקברות בנחלת יצחק. נהרג בחוואסה (היום שכונת בן דור בעיר נשר) בפעולת תגמול על טבח בתי הזיקוק.
קברי נפגעי הפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב במלחמת העולם השנייה
האנדרטה לזכר קורבנות מחנה ההשמדה טרבלינקה
לב גומיליוב

| --- | --- |

 לידה:  1 באוקטובר 1912 סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  15 ביוני 1992 (בגיל 79) סנקט פטרבורג, רוסיה 
 ענף מדעי:  היסטוריוגרפיה, מזרחנות, אתנולוגיה, ארכאולוגיה 
 מקום קבורה:  בית הקברות ניקולסקויה של הלאוורה אלכסנדר נבסקי בסנקט פטרבורג 
 מקום לימודים:  מכון המדינה להיסטוריה בסנקט פטרבורג (13 בדצמבר 1935)  אוניברסיטת סנקט פטרבורג (1987) 
 מנחה לדוקטורט:  Nikolaï Kiouner, Vasily Vasilievich Struve 
 מוסדות:  Russian Museum of Ethnography (1949)  ארמיטאז'  אוניברסיטת סנקט פטרבורג  Top Courses for Scriptwriters and Film Directors 
 פרסים והוקרה:  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945  מדליה להנצחת 20 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941–1945  מדליה להנצחת 30 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941–1945  מדליה על כיבוש ברלין  דרגה שנייה במסדר המלחמה הפטריוטית  מדליה להנצחת 40 שנים לניצחון במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945 
 
בול לזכרו מקזחסטן
עם אמו אנה אחמטובה ואביו ניקולאי גומיליוב
עם אמו, אנה אחמטובה וסבתו אנה איבנובנה, בשנות ה-20
לב ניקולאייביץ' גומיליוב (ברוסית: Лев Никола́евич Гумилёв; ‏1 באוקטובר 1912 – 15 ביוני 1992) היה היסטוריון, אתנולוג ומתרגם סובייטי. בנם של המשוררים אנה אחמטובה וניקולאי גומיליוב. התאוריות שלו, בדבר המוצא של עמי אירואסיה, הסיבות לנדידת העמים וטבע העם הרוסי (שמבטאות גם אנטישמיות[דרוש מקור]) הן תאוריות מקובלות בקרב חוגי הפילוסופיה האירואסיאתית ובכללם גורמי שלטון מסוימים ובראשם ולדימיר פוטין ונורסולטן נזרבייב העושה שימוש במונחים שטבע גומיליוב בנאומיו.
תולדות חייו > ילדות ונעורים

גומיליוב נולד בסנקט פטרבורג כבנם היחיד של המשוררים אנה אחמטובה וניקולאי גומיליוב. הם התגרשו כאשר היה בן שבע ואביו הוצא להורג כאשר היה בן שמונה. לאחר מכן מסרה אותו אמו לגדול אצל סבתו בבזצק (Бе́жецк), אמו לא באה לבקרו עד 1925, למעט פעם אחת, למשך יום אחד. אצל סבתו, אנה איבנובנה, נחשף גומיליוב למסורת המשפחתית שכללה קציני צבא וצי בכירים בתקופת הצאר וכמרים פרבוסלבים רמי דרג. דמות נוספת שהשפיעה עליו בשנים אלה היה מורו להיסטוריה, אשר שימש לו כתחליף אב, עמו דן גם בענייני פילוסופיה, גאוגרפיה וספרות ובילה במשחקי שח-מט.
ב-1929 עבר גומיליוב ללנינגראד והתגורר עם אמו ועם בעלה השלישי, הסופר ניקולאי פונין, שלא ראה בעין יפה את הצורך לפרנסו. על מנת להתקבל ללימודים גבוהים באותה עת וכן על מנת להרוויח את לחמו, היה על גומיליוב לעבוד כפועל פשוט. ב-1931 התנדב להצטרף למשלחת גאולוגית לימת באיקל ושנה לאחר מכן יצא לטג'יקיסטן, שם הכיר לראשונה את תרבות האסלאם. כן השתתף במשלחות ארכאולוגיות לחצי האי קרים, הן לחקר פרה-היסטוריה והן לחקר ממלכת הכוזרים. לדבריו בביוגרפיה שלו, הקנו לו שנים אלה ניסיון בעבודת כפיים, היכרות מכלי ראשון עם תרבויות רוסיה יחד עם גישה קפדנית למימוש המתודה המדעית ואיסוף מידע מהשטח. ב-1934 שהה במוסקבה, התיידד עם אוסיפ מנדלשטם וחבורתו והחל לכתוב שירה ולתרגם שירה מפרסית. בספטמבר אותה שנה החל ללמוד היסטוריה באוניברסיטת לנינגראד.