stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיפול דיאלקטי התנהגותי
אפקטיביות הטיפול

הטיפול הדיאלקטי-התנהגותי נועד במקור לטיפול באנשים בעלי הפרעת אישיות גבולית, המאופיינים בהתנהגות של הרס עצמי, כיוון שמיומנויות בינאישיות, ויסות רגשי וסובלנות למצוקה רגשית חסרות אצלם באופן ניכר. הטיפול מסייע לאנשים בעלי הפרעת אישיות גבולית לפתח יכולות בין־אישיות, כגון: ניהול סיטואציות חברתיות באופן טוב יותר. בהשוואה לטיפול הרגיל שקיבלו האנשים בקהילה (TAU – treatment as usual), המטופלים בטיפול דיאלקטי התנהגותי אושפזו פחות בבתי חולים פסיכיאטריים, ונשרו פחות מהטיפול. נמצא גם שהיתרון הטיפולי בקרב אנשים עם הפרעת אישיות גבולית נשמר גם לאחר שנה או שנתיים מתום הטיפול. כאשר משווים את מצבם של אנשים בעלי הפרעת אישיות גבולית לפני הטיפול ואחריו, רואים שיפור בסימפטומים שלהם. יחד עם זאת, כאשר משווים את מצבם של המטופלים לזה של קבוצת ביקורת, לא נמצא שמי שקיבל את הטיפול הדיאלקטי-התנהגותי סובל פחות מתסמינים של ההפרעה.
הטיפול מסייע גם להתמודדות עם אובדנות. מחקר מטא-אנליזה על ניסויים מבוקרים הראה שהטיפול מפחית פגיעה עצמית ומוריד את השכיחות בצורך בשירותים פסיכיאטריים בעת משבר. יחד עם זאת, לא נמצא שהטיפול מפחית מחשבות אובדניות. בקרב בני נוער, הטיפול מפחית פגיעה עצמית ומחשבות אובדניות.
טיפול דיאלקטי-התנהגותי משמש גם בטיפול בהפרעות אכילה. רוב המחקרים בקרב מבוגרים זה בדקו שלוש אדפטציות לטיפול המסורתי: מודל סטנפורד, פתיחות רדיקלית או אבחון מרובה. מודל סטנפורד מקבל תמיכה מחקרית ניכרת בהקשר להתקפי אכילה. האדפטציות האחרות עדיין לא נחקרו מספיק כדי להגיע למסקנות ברורות. בקרב מתבגרים, ישנם סימנים ראשוניים לכך שהטיפול מסייע להפרעות אכילה.
ישנן עדויות ליעילות השיטה גם עבור אוכלוסיות קליניות נוספות, כגון אנשים עם דיכאון קליני ודיכאון עם הפרעות אישיות נלוות.טיפול דיאלקטי-התנהגותי יכול לסייע גם לבעיות אחרות כמו כעס.
יישום השיטה > בישראל

בישראל מיושמת השיטה על ידי מספר מרכזים לבריאות הנפש בהם גהה, שלוותה, לב השרון ועוד.
בשנת 2020 קמה בישראל "האגודה הישראלית לטיפול DBT".
ביקורת על הטיפול

קיימות מספר ביקורות על הטיפול. ראשית, ישנן מגבלות עקב ההטרוגניות של התסמינים בהפרעות הנלוות להפרעת אישיות גבולית, כמו: חרדה ומצבי לחץ, הפרעות אכילה אשפוז ועוד. הטרוגניות זו עשויה לסבך את התכנון והיישום של הטיפול והאפקטיביות שלו. למרות הביסוס המדעי החזק של טיפול זה קיימים מספר פערים בספרות, כמו: מיעוט יחסי של גברים או מיעוט מטופלים ומידע מועט בספרות על החשיבות היחסית של רכיבים שונים של הטיפול ולתוצאות הטיפול. יתרה מכך, אף על פי שניסיונות ראשוניים ליישם שיטה זו באבחנות אחרות מהפרעת אישיות גבולית כבר מובטחים, יישומים אלה עדיין ניסיוניים וממתינים לעדויות מחקריות נוספות. כמו כן, חסרים נתוני מעקב ארוכי טווח על מנת להסיק שטיפול זה משפר את איכות החיים של החולים. לבסוף, מחקרים עתידיים צריכים להשוות שיטת טיפול זו עם טיפולים אחרים שספציפיים לסימפטומים של הפרעת אישיות גבולית אשר הוכיחו את יעילותם, וזאת באמצעות מספר נקודות הערכה ארוכות טווח.
הערות שוליים

1 2  Conall Gillespie, Mike Murphy, Mary Joyce, Dialectical Behavior Therapy for Individuals With Borderline Personality Disorder: A Systematic Review of Outcomes After One Year of Follow-Up, Journal of Personality Disorders 36, 2022-08, עמ' 431–454 doi: 10.1521/pedi.2022.36.4.431
1 2 3  DBT בגישה בודהיסטית, אתר שלוותה, מרכז לבריאות הנפש
↑  Dimeff, L. A.; Koerner, K. E. (2007). "Dialectical behavior therapy in clinical practice: Applications across disorders and settings". Guilford Press.
↑  Dimeff, L., & Linehan, M. M., Dialectical behavior therapy in a nutshell., The California Psychologist, 34(3), 2001, עמ' 10-13
1 2 3 4 5  2. Lynch, T. R., Trost, W. T., Salsman, N., & Linehan, M. M. (2007)., Dialectical behavior therapy for borderline personality disorder., Annu. Rev. Clin. Psychol., 3, 181-205.
1 2  3. Panos, P. T., Jackson, J. W., Hasan, O., & Panos, A. (2014)., Meta-analysis and systematic review assessing the efficacy of dialectical behavior therapy (DBT)., Research on Social Work Practice, 24(2), 213-223.
1 2  Oswald D. Kothgassner et al, Efficacy of dialectical behavior therapy for adolescent self-harm and suicidal ideation: a systematic review and meta-analysis, Psychological Medicine 51, 2021-05, עמ' 1057–1067 doi: 10.1017/S0033291721001355
↑  Christopher R. DeCou, Katherine Anne Comtois, Sara J. Landes, Dialectical Behavior Therapy Is Effective for the Treatment of Suicidal Behavior: A Meta-Analysis, Behavior Therapy 50, 2019-01, עמ' 60–72 doi: 10.1016/j.beth.2018.03.009
1 2  Denise Ben-Porath et al, Dialectical behavioral therapy: an update and review of the existing treatment models adapted for adults with eating disorders, Eating Disorders 28, 2020-03-03, עמ' 101–121 doi: 10.1080/10640266.2020.1723371
↑  Emily N. Vogel, Simar Singh, Erin C. Accurso, A systematic review of cognitive behavior therapy and dialectical behavior therapy for adolescent eating disorders, Journal of Eating Disorders 9, 2021-12 doi: 10.1186/s40337-021-00461-1
↑  Nicole K. Ciesinski et al, The effect of dialectical behavior therapy on anger and aggressive behavior: A systematic review with meta-analysis, Behaviour Research and Therapy 154, 2022-07, עמ' 104122 doi: 10.1016/j.brat.2022.104122
↑  מרכזי טיפול ציבוריים DBT – האגודה הישראלית לטיפול DBT
↑  אודות האגודה, האגודה הישראלית לטיפול DBT
1 2 3  Kliem, S., Kröger, C., & Kosfelder, J. (2010)., Dialectical behavior therapy for borderline personality disorder: a meta-analysis using mixed-effects modeling., Journal of Consulting and Clinical Psychology, Vol 78(6), Dec 2010, 936-951
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544627105171  NKC: ph975325
טיסה 2216 של צ'ג'ו אייר

| --- | --- |

המטוס שהיה מעורב בתאונה, כשנה לפני התקרית
 תאריך:  29 בדצמבר 2024
 מיקום:  נמל התעופה הבין-לאומי מואן (אנ') בקוריאה הדרומית
 גורם:  בחקירה
 קואורדינטות:  34°58′35″N 126°22′58″E﻿ / ﻿34.976388888889°N 126.38277777778°E﻿ / 34.976388888889; 126.38277777778
 הרוגים:  179
 פצועים:  2 
 נעדרים:  0
 ניצולים:  2 
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  בואינג 737ֿ-800
 מספר זנב:  HL8088
 מוצא:  נמל התעופה סוברנבהומי
 יעד:  נמל התעופה הבין-לאומי מואן (אנ')
 מפעיל:  צ'ג'ו אייר
 נוסעים:  175
 אנשי צוות:  6
 he
 
טיסה 2216 של צ'ג'ו אייר הייתה טיסה מסחרית וסדירה של חברת הלואו קוסט הדרום-קוריאנית צ'ג'ו אייר  מנמל התעופה סוברנבהומי בבנגקוק שבתאילנד לנמל התעופה הבין-לאומי מואן (אנ') שבקוריאה הדרומית. ב-29 בדצמבר 2024, מטוס הבואינג 737-800 שהפעיל את הטיסה סטה ממסלול הנחיתה והתרסק אל הגדר ההיקפית של נמל התעופה בסביבות השעה 09:00 לפי השעון המקומי.
ההתרסקות

המטוס שנשא על סיפונו 175 נוסעים ו-6 אנשי צוות, 173 מהם דרום קוריאנים, סטה ממסלול הנחיתה בשדה התעופה הבינלאומי מואן שבקוריאה הדרומית, התרסק והתלקח. בהתרסקות נהרגו 179 בני אדם, שתי דיילות שישבו בחלקו האחורי של המטוס חולצו ופונו פצועות לבית החולים.
המטוס יצא מהשדה בשעה 2:11 (UTC+7, שעון מקומי) בשעה 8:57.
המטוס

המטוס מדגם בואינג 737-800 מספר זנב HL8088. טס לראשונה ב-19 באוגוסט 2009.
הצלה אבולוציונית

הצלה אבולוציונית היא תהליך שבו אוכלוסייה, שהייתה נכחדת בהיעדר תהליכי אבולוציה, שורדת עקב ברירה טבעית.  המונח נטבע לראשונה בשנת 1995 על ידי ריצ'רד גומולקביץ' ורוברט הולט בהקשר של שינוי סביבתי פתאומי, אך תהליך ההצלה האבולוציונית נחקר עוד קודם לכן בהקשר של שינוי סביבתי מתמשך  ובעיקר בנושא האבולוציה של עמידות לתרופות (אנ')‏.
מסגרת תאורטית

הצלה אבולוציונית הבאה בעקבות שינוי חד בסביבת החיים של אורגניזם, מייצרת גרף היקף אוכלוסייה לפי זמן שצורתו כצורת האות U, כאשר בעלי הגנוטיפ המקורי מוחלפים בבעלי גנוטיפ המותאם לשינוי.
בסביבה המשתנה באופן רציף, ההצלה האבולוציונית צפויה לייצר השהיה של הופעת התכונות המתאימות לשינויים לאחר השינויים עצמם, כאשר קצב השינוי וקצב האבולוציה זהים.
הצלה אבולוציונית נבדלת מהצלה דמוגרפית, בה אוכלוסייה שורדות על ידי הגירה מתמשכת (למשל, הגירת חיות בר לתוך הערים), ללא צורך באבולוציה.  מצד שני, הצלה גנטית, שבה אוכלוסייה שורדת בשל הגירת הבלתי מתאימים, יכולה להיחשב כמקרה מיוחד של הצלה אבולוציונית.
תצפיות תומכות

הצלה אבולוציונית הודגמה במחקרים ניסיוניים ותצפיות רבים ושונים, כגון:
שמרים שפיתחו במהלך ניסוי סיבולת לריכוזי מלחים שהיו קטלניים עבורם בעבר.
פיתוח עמידות לתרופות על ידי חיידקים.
פיתוח עמידות לקוטלי עשבים של עשבים שוטים.
הערות שוליים

1 2  Bell, G (2017). "Evolutionary rescue". Annual Review of Ecology, Evolution, and Systematics. 48 (1): 201–207. doi:10.1146/annurev-ecolsys-110316-023011.Bell, G (2017). "Evolutionary rescue". Annual Review of Ecology, Evolution, and Systematics. 48 (1): 201–207. doi:10.1146/annurev-ecolsys-110316-023011.
↑  Gonzalez, Andrew (2012). "Evolutionary rescue; an emerging focus at the intersection between ecology and evolution". Philosophical Transactions of the Royal Society B.
↑  Gomulkiewicz, R; Holt, R (1995). "When does natural selection save a population from extinction?". Evolution. 49 (1): 201–207. doi:10.1111/j.1558-5646.1995.tb05971.x. PMID 28593677free{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
↑  Pease, C; Lande, R; Bull, J (1989). "A Model of Population Growth, Dispersal and Evolution in a Changing Environment". Ecology. 70 (6): 1657–1664. doi:10.2307/1938100.
↑  Levy, S; Marshall, B (2004). "Antibacterial resistance worldwide: causes, challenges and responses". Nature Medicine. 10: S122–S129. doi:10.1038/nm1145free{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
↑  Carlson, S; Cunningham, C; Westley, P (2014). Evolutionary rescue in a changing world. Vol. 29. pp. 521–530. doi:10.1016/j.tree.2014.06.005free{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
↑  Brown, J; Kodric-Brown, A (1977). Turnover rates in insular biogeography: effect of immigration on extinction. Ecology. Vol. 58. pp. 445–449. doi:10.2307/1935620.
↑  Bell, G; Gonzalez, A (2009). "Evolutionary rescue can prevent extinction following environmental change". Ecology Letters. 12: 942–948. doi:10.1111/j.1461-0248.2009.01350.x.
↑  Kreiner, Julia M.; Stinchcombe, John R.; Wright, Stephen I. (2018-04-29). "Population Genomics of Herbicide Resistance: Adaptation via Evolutionary Rescue". Annual Review of Plant Biology. Annual Reviews. 69 (1): 611–635. doi:10.1146/annurev-arplant-042817-040038. ISSN 1543-5008.
הצלה אבולוציונית צפויה לייצר עקומה בצורת U של היקף האוכלוסייה לאחר שינוי פתאומי בסביבה
שלמה דוד כהנא

| --- | --- |

הרב שלמה דוד כהנא (מימין) לצד הרב מנחם זמבא
 לידה:  1869 ה'תרכ"ט יאנובה, ליטא 
 פטירה:  4 בדצמבר 1953 (בגיל 84 בערך) כ"ז בכסלו ה'תשי"ד ירושלים 
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה 
 מדינה:  פולין, ישראל 
 השכלה:  ישיבת וולוז'ין 
 תקופת הפעילות:  ? – 4 בדצמבר 1953 
 רבותיו:  נפתלי צבי יהודה ברלין, חיים הלוי סולובייצ'יק 
 חיבוריו:  שו"ת נחמת שלמה
 צאצאים:  שמואל זנוויל כהנא 
 
הרב שלמה דוד כהנא (ה'תרכ"ט, 1869 – כ"ז בכסלו ה'תשי"ד, 4 בדצמבר 1953) היה רב פולני ממוצא ליטאי, ראב"ד ורשה ורבה האחרון (הלא רשמי). רבו האשכנזי של הרובע היהודי בין השנים 1940–1948 ובסוף ימיו במערב ירושלים.
נודע בעיקר בשל פעילותו להתרת עגונות מלחמת העולם הראשונה ועגונות מלחמת העולם השנייה. כיהן גם כסגן נשיא אגודת הרבנים בפולין. מאוחר יותר היה נשיא איחוד רבני פולין בישראל.
ביוגרפיה

נולד ביאנובה שליד קובנה, בגיל 17 למד בישיבת וולוז'ין מפי רבי חיים הלוי סולובייצ'יק והנצי"ב מוולוז'ין. נישא לאסתר בתו של הרב שמואל זנוויל קלפפיש ראב"ד ורשה. לאחר נישואיו נסע ללמוד בכולל הפרושים בקובנה ונסמך לרבנות בידי רבי יצחק אלחנן ספקטור.
ביוגרפיה > רבנות בוורשה

בשנת ה'תרנ"ה, 1895, חזר לוורשה והתמחה אצל חמיו בהוראת הלכה לציבור השואלים. הוא התמנה כמו"צ רשמי בבירה הפולנית ונעשה לאחד הרבנים המקובלים בעיר. לאחר מלחמת העולם הראשונה היה מראשי הפעילים לכינון אגודת הרבנים בפולין, הוא פעל לצד רבי חיים עוזר גרודזנסקי בדאגה ליהדות רוסיה תחת השלטון הסובייטי, והיה שותף בכיר למאמצי רבנים להתרת עגונות מלחמת העולם הראשונה, בשמשו יו"ר הלשכה המרכזית לתקנת העגונות שעל יד אגודת הרבנים בפולין.
כמו חותנו, הרב כהנא היה מקובל על כל החוגים, חסידים כמתנגדים, והתאמץ להתרחק ממחלוקות. הוא היה קרוב גם לחוגי אגודת ישראל בפולין וגם למזרחי. כך למשל העביר שיעור בישיבת 'בית שמואל' על שמו של הרב שמואל מוהליבר, שנועדה להיות ישיבה ציונית דתית שתנציח את זכרו ורעיונותיו.
הרב כהנא היה פעיל בגיוס כספים עבור הקמת ישיבות בוורשה וברחבי פולין כולה. הוא החזיק ישיבה משלו בבית הכנסת ברחוב גנשה 8 בוורשה והעביר בה שיעורים מדי יום ביומו. הסופר והחוקר משה צינוביץ תיאר את פועלו של הרב כהנא:
גדול בתורה, בקי וחריף, קובע עתים לתורה עם חובשי בתי המדרשות ובני הישיבות, עסקן ציבורי גדול ופעיל במוסדות החסד והתורה שבווארשה היהודית. בייחוד דאג לתלמיד חכמים נכבדים ירודים ועמל הרבה לטובתם. היה פעיל ביסוד ישיבות חדשות ודאג בביסוס הוותיקות. כמו כן עודד את רוח בני התורה הצעירים שבעיר זו, ונהג בעין יפה במתן היתר־הוראה למאות הצעירים התורניים שהתדבקו על דלתותיו
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

מיד עם פרוץ מלחמת העולם השנייה החל להיערך לקראת היתר עגונות מהארצות שבהן התחוללה המלחמה. הוא ניסח היתר עגונות עקרוני שיוכל לשמש ברבים מהמקרים, והחל לגבות עדויות ולהתיר עגונות תוך שהוא מסתמך על היתר הלכתי של "תרי רובי"[דרושה הבהרה]. לפי דבריו התיר עוד במהלך המלחמה כ-3,000 מעגונות מלחמת העולם השנייה בהתבסס על היתר זה, ומעולם לא אירע מקרה שבו שב הבעל בחיים לאחר מכן.
עם ראשית הכיבוש הנאצי בוורשה, התפרצו חיילים גרמניים לביתו וחוללו נזק רב. הם התעללו ברב כהנא קשות בכמה מקרים. בנו שמואל זנוויל כהנא הצליח להגיע זמן מה קודם לכן מווילנה לארץ ישראל, וגם הוא ניסה להימלט מוורשה. הוא הצליח להגיע לנמל טריאסטה ומשם בספינה "מרקו פולו" הגיע ב-16 במאי 1940 יחד עם הרב יצחק מאיר לוין לנמל חיפה. הוא עשה ימים מספר בתל אביב, התמנה בשבועיים הראשונים לשהייתו בארץ ישראל כנשיא איחוד הרבנים יוצאי פולין. הוצעו לו משרות רבניות בערים הגדולות בישראל, אך הוא סירב משום שרצה לחיות בירושלים.
ביוגרפיה > העיר העתיקה בירושלים

ביולי 1940 הסכים להצעתו של מרדכי אברהם ויינגרטן לקבל את רבנות העיר העתיקה בירושלים שאוכלוסייתה הלכה והתדלדלה מיום ליום בשל המצב הביטחוני, המשרה היוותה אתגר יותר מאשר תפקיד רבני מכובד והוא ניאות לקבלו. הוא עלה לירושלים, התגורר בחצר אור החיים ברובע היהודי ואת תפילותיו קיים בבית הכנסת החורבה. מיד עם הגיעו למקום מגוריו החדש, פתח מחדש את המשרד לענייני עגונות, הפעם כחלק מפעילות איחוד הרבנים יוצאי פולין. עם הגעתו לכהן ברבנות בעיר העתיקה נערכה מסיבה בהשתתפות הרבנים הראשיים הרב יצחק אייזיק הרצוג והרב בן ציון מאיר חי עוזיאל, הרב צבי פסח פרנק, הרב מאיר ברלין והרב י. ל. מימון.
ב-1944 יסד בעיר העתיקה את "ישיבת ההוראה" שנועדה להכשיר רבנים צעירים, ולצדה כולל אברכים "אחיעזר" על שם רבי חיים עוזר גרודזנסקי, והיה מעביר בה שיעורים מדי יום. לאחר השואה, לבקשת עמיתו הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, שימש ראש המחלקה לענייני עגונות של הרבנות הראשית.
ביוגרפיה > לאחר מלחמת העצמאות

לאחר נפילת הרובע, התגורר במערב ירושלים ברחוב הטורים בשכונת מקור ברוך. הוא נפטר בשעות הבוקר המוקדמות של יום שישי כ"ז בכסלו ה'תשי"ד, 4 בדצמבר 1953, והובא לקבורה בשעות הצהריים בבית הקברות סנהדריה בעיר. בהלווייתו השתתפו הרב הראשי הרב יצחק אייזיק הרצוג, רבי ישראל אלתר, האדמו"ר מגור ומאות רבנים.
אשתו אסתר הייתה עסקנית פעילה ועמדה בראש מוסדות הקהילה היהודית בעיר. היא נפטרה בירושלים במאי 1963 בגיל 87.
השקפותיו הציוניות והחברתיות

הרב כהנא היה בעל השקפות ציוניות עמוקות. בשנת תר"פ, עם פרסום החלטת ועידת סן רמו שאשררה את הצהרת בלפור, חתם יחד עם רבני העיר וורשה על קריאה לקיים תפילות הודאה הכוללות קריאת פרקי הלל בבתי הכנסת. לאחר השואה, עם הקמת מדינת ישראל הבהיר כי עם ישראל נמצא בעידן של אתחלתא דגאולה, אמר הלל ובירך שהחיינו ביום הקמת המדינה. בשנת תרפ"ט, לצד הרב יחזקאל ליבשיץ, השתתף בציריך בייסוד ההסתדרות הציונית.
תמך ברב משה שמואל גלזנר, רבה של קלויזנבורג אשר הוכפש בידי קנאים ממתנגדי הציונות, וחתם בראש רבני וורשה על פסק דין לפיו "כל מי שבא ומחליט כי לפי השולחן ערוך הציונים המה כמומרים – הרי את השולחן ערוך הוא מגדף, ואת כבוד תורתנו הקדושה הוא מחלל". בשנת ה'תרצ"ה, לצד גדולי הרבנים בפולין, עם יסוד "מחלקת החרדים" בקק"ל, חתם על קריאה לתמוך בקק"ל. בקריאה נאמר בין השאר כי "הייתה יד ה' על עמו ורוחו נחה עליו... וזהו האות היותר נאמן כי ד' בונה אותו".
תמך בתנועת המזרחי, ובשנת ה'תש"ז (1946) נמנה ברשימתה בבחירות לקונגרס הציוני הכ"ב. לצד פרופ' מאיר בלבן, שימש כמנהל בית המדרש "תחכמוני" של המזרחי בוורשה. בקיץ ה'תשי"א (1951), לצד חברי מועצת הרבנות הראשית ורבני ירושלים, קרא להצביע למפד"ל. צורף בידי הרבנים הראשיים לישראל למועצת הרבנות הראשית.
השקפתו הייתה כלל לאומית ומעורה בקרב הבריות. לדוגמה, בדברי הקדמה לכרך השלישי של סדרת "ערים ואמהות בישראל", אשר עסק בגורלה של יהדות עירו וורשה, ביכה את מותם של נספי השואה, ובין השאר את "יפי רוחו של הרה"ג ר' יצחק ניסנבוים, מורם של ציוני ורשה... אצילות נפשו של הרופא המלומד, הסופר, החסיד במדותיו במעשיו, יאנוש קורצ'אק... ראש הקהל הממונה, המהנדס ד"ר צ'רניאקוב...", והוסיף דברי ברכה למוציא לאור, הרב יהודה ליב מימון. להשקפותיו היו שותפים חותנו, גיסו, בנו ורבים ממקורביו.
כתביו

תשובותיו ההלכתיות הרבות פזורות בספרי שו"ת רבים, ובהם "פסקים וכתבים" לרב יצחק הרצוג, חלקת יעקב לרב מרדכי יעקב ברייש, שהעריך את הרב כהנא מאוד וכינה אותו "כבוד הרב הגאון המובהק זקן הרבנים הגדולים המאיר לארץ ולדרים בתורתו והוראתו הנאמנה וכו' מרנא ורבנא ר' שלמה דוד כהנא שליט"א הראב"ד דק"ק ורשא וכעת בבי דינא רבה בירושלים", שנות דור ודור ועוד. עוד תשובות רבות ממנו נדפסו בתשע"ח בספר בן לאשר"י - שו"ת, לרב יצחק הוברמן. כתב העת התורני "שערי ציון" שיצא לאור על ידי מכון הארי פישל הקדיש גיליון לזכרו בחודש אדר תשל"ט. מכתבים מצולמים בכתב ידו ובהם היתרים לעגונות מופיעים בספר "רסיסי תורה" מאת הרב יצחק גליקמן, שהיה אב בית דין במחנה ברגן בלזן בשנים תש"ו-תש"ט והתכתב עם הרב כהנא.
בשנת תשפ"ב, הוציאו מכון ירושלים לאור ספר שו"ת של תשובותיו ההלכתיות, בשם נחמת שלמה, ובו עשרות תשובות שלא ראו אור מעולם.
הערות שוליים

↑  הרב ש. ד. כהנא, מעריב, 4 בדצמבר 1953.
↑  י. שלומי, רבה האחרון של ווארשה, שערים, 6 בדצמבר 1953
↑  אבל הרב בגולה, דואר היום, 2 באוקטובר 1935
↑  רבני פולין אצל המיניסטר קוט, המשקיף, 10 בדצמבר 1942
↑  השגריר הפולני אצל הרב ש. ד. כהנא, המשקיף, 25 בספטמבר 1944
↑  "יום יהדות פולין", המשקיף, 15 באוגוסט 1944
↑  גווילין נשרפין, עמ' 10
↑  ישיבת בית-שמואל, די יודישע שטימע (ורשה), 24 בינואר 1935
↑  קנס של מיליארד זהובים יוטל על יהודי פולין, הצופה, 4 בפברואר 1940
↑  עולים חשובים הגיעו באניה "מרקו פולו", הַבֹּקֶר, 17 במאי 1940. הרב ש. ד. כהנא והרב י. מ. לווין הגיעו אתמול לארץ, הצופה, 17 במאי 1940.
↑  הרב הגאון ר' שלמה דוד כהנא ז"ל, הצופה, 22 בדצמבר 1954.
1 2  מסיבה לכבוד הרב ש. ד. כהנא; לקבלו את עול ההוראה בעיר העתיקה בירושלים, הצופה, 9 ביולי 1940; מסיבה לכבוד הרב ש. ד. כהנא בעיר העתיקה, הַבֹּקֶר, 12 ביולי 1940.
↑  המשרד לענייני עגונות של איחוד רבנים יוצאי פולין, הצופה, 22 באוגוסט 1940
↑  פניה לפליטים בענין תקנת עגונות, העולם, 4 במרץ 1943.
↑  ⁨עגונות-דעפאַרטאַמענט אין מדינת ישראל, אױםטראלישע אָפּטײלונג⁩, די יידישע פאסט (מלבורן), 9 במרץ 1950
↑  ישיבת ההוראה בעיר העתיקה בירושלים; בנשיאותו של הגרש"ד כהנא שליט"א, הצופה, 21 ביולי 1944.; ישיבת עיר העתיקה ירושלים עיה"ק, הצופה, 27 ביוני 1947.
↑  היכל יצחק, אבן העזר א, ירושלים תש"כ, תולדותיו עמ' 16
↑  הרב ש. ד. כהנא הובא למנוחות, הַבֹּקֶר, 6 בדצמבר 1953.
↑  הגאון רבי שלמה דוד כהנא זצ"ל, שערים, 6 בדצמבר 1953
↑  הרבנית אסתר כהנא ע"ה, הצופה, 13 במאי 1963.
↑  הודעת הבד"צ דק"ק וורשה, הצפירה, 29 באפריל 1920
↑  ראו חתימתו בטבת ה'תש"ט, לצד מאות רבנים, על כרזה לפיו הקמת המדינה היא "אתחלתא דגאולה" (התקופה הגדולה, עמ' שעד; הרבנות הראשית לישראל ג, ירושלים תשס"ב, עמ' 1122)
↑  "כשזכה הרב להשתתף בשנת תש"ח בשמחת הקמת המדינה, יצא בלבושי שיראין עם כובע איכרי פולני בראשו בו ברח בהסתר מוורשה לטריאסט, קרא מזמורי הלל ושהחיינו ואמר שביום זה פרע הקב"ה אחד משישים שבשישים מחובו הגדול לעם ישראל ושימש את ימי הצער שלו בשמחת האתחלתא" (שלמה זנוויל כהנא (בנו), גוילין נשרפין ואותיות פורחות, אוניברסיטת בר-אילן תשע"ח, עמ' 110; צוטט חלקית בתוך: זכור, כרך ג, בני ברק תשמ"ד, עמ' 241)
↑  הפרדס [לב,ט], סיוון תשי"ח, עמ' 37; הלל זיידמן, אישים שהכרתי, ירושלים תש"ל, עמ' 346.
↑  שמואל הכהן וינגרטן, 'המזרחי בטשכוסלובאקיה', בתוך: מצפה, ירושלים תשי"ג, עמ' תסו.
↑  ההד תרצ"ה ח; ספר הציונות הדתית, כרך א, ירושלים תשל"ז, עמ' 436, 473. בשנת ה'תרצ"ז השתתף הרב כהנא בכנס רבנים בוורשה אשר שב וקרא להשתתף במפעלי קק"ל (ההד תרצ"ז, י-יא; ספר הצה"ד שם).
↑  יצחק אלפסי, דורשי ציון בפועל, עמ' 254.
↑  הועד המרכזי של הסתדרות ה"מזרחי" בפולין, ה"תחכמוני ו"קופת רבי עקיבא", המזרחי, 14 באוקטובר 1920; 'בית המדרש "תחכמוני"', ורשה – אנציקלופדיה של גלויות, תל אביב תשי"ג, עמ' 352
↑  דבר רבני ירושלים לציבור הדתי, הארץ, 29 ביולי 1951; דבר רבני ירושלים לציבור הדתי, הַבֹּקֶר, 29 ביולי 1951
↑  מרדכי הכהן, הארץ הטובה, ירושלים תשמ"ד, עמ' 238
↑  ערים ואמהות בישראל, כרך ג, ירושלים תש"ח.
↑  חלק ח, נספחות, סימנים א, ג, ז–ט.
↑  חלק ג סימן מז; סימן נא; סימן נג.
↑  חלק ה', פרק ט' אות ה'.
↑  נחמת שלמה, באתר מכון ירושלים - Machon Yerushalayim
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007404783305171  LCCN: no2024055165  VIAF: 56156675120733582390   WorldCat (עם VIAF): 56156675120733582390
מיכאל מושונוב

| --- | --- |

 לידה:  3 במרץ 1986 (בן 38) תל אביב–יפו, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 עיסוק:  שחקן, זמר, מוזיקאי, מנחה טלוויזיה
 בת זוג:  שירן מושונוב
 מספר צאצאים:  1
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר  פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר 
 פרופיל ב-IMDb
 
מיכאל מושונוב בסרטו של רפאל נג'ארי "תהילים", 2007
מיכאל מושונוב (נולד ב-3 במרץ 1986), ידוע גם בשם הבמה מייק מושון, הוא שחקן, זמר, ראפר, מוזיקאי ומנחה טלוויזיה ישראלי. זוכה 2 פרסי אופיר על תפקידיו בסרטים "איים אבודים" ו"מבול".
ביוגרפיה

מושונוב הוא בנם של השחקנים מוני מושונוב וסנדרה שדה, אחותו היא זמרת האופרה אלמה מושונוב. בת דודתו היא הזמרת מיקה שדה.
ההופעה הראשונה של מושונוב בטלוויזיה הייתה ב-1990 בגיל 4, כשהתארח בתוכנית לילדים "מסיבת גן".
מושונוב לא גויס לצה"ל לאחר שזה החליט לשחררו. הוא בוגר סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
קריירה > קריירה מוזיקלית

| --- | --- |
 :  ראו גם – כהן@מושון
ב-2006 החל לפעול בהרכב כהן@מושון לצד חברו מיכאל כהן. באותה שנה הוציאו את אלבום הבכורה שלהם, "כושר גופני". כמו כן, השתתפו במוקדמות פרסי המוזיקה של MTV אירופה. ב-2011 הוציאו את אלבומם השני "מחשב לכל ילד". האלבום קיבל שבחים רבים. ב-2016 הוציאו את אלבומם השלישי, "ימים ארוכים", אשר הושפע מוזיקלית מהזמר אריק איינשטיין וכולל דגימות רבות של שיריו (איינשטיין היה חבר קרוב של אביו של מושונוב, מוני).
ב-2020 הוציא יחד עם המפיק המוזיקלי יונתן ריקליס את האלבום "רדיקלים חופשיים". באוגוסט 2021 השתתף עם הזמרת J.Lamotta בסינגל "טוויסט".
ב-2024 עלה בתיאטרון הקאמרי המחזה טרטיף מאת מולייר שבו כתב את המוזיקה יחד עם עומר ג'ו נוה.
חיים אישיים

בספטמבר 2021 נישא לשירן קריחלי. בשנת 2023 נולדה בתם.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | פרויקט> סרטים | דמות> סרטים | הערות> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | כמו גדולים | ילד |  |
| 1992 | כבלים | ילד |  |
| 1997 | המקלחת | נחי (הנכד) |  |
| 2001 | חתונה מאוחרת | הבן של מגולי |  |
| 2001 | זנב של עפיפון | גיא | סרט טלוויזיה |
| 2004 | איציק | בן-ציון | סרט טלוויזיה של HOT |
| 2006 | מישהו לרוץ איתו | רועי |  |
| 2006 | NO אקזיט | מיכה |  |
| 2007 | תהילים | מנחם |  |
| 2008 | חסר מנוחה | מיכאל |  |
| 2008 | חופשת שחרור | נסי | סרט סטודנטים |
| 2008 | איים אבודים | ארז לוי |  זוכה פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר (2008) |
| 2008 | סוף שבוע בתל אביב | שלומי |  |
| 2009 | לבנון | יגאל |  |
| 2009 | חדרים פרטיים | אדי | סרט סטודנטים |
| 2010 | בחילה | עמי | סרט סטודנטים |
| 2010 | בנא | יוריק |  |
| 2011 | מבול | תומר רושקו |  זוכה פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר (2010) |
| 2011 | אנשי המעבר | בן | סרט סטודנטים |
| 2011 | עורף | אביתר | סרט סטודנטים |
| 2011 | השוטר | עודד |  |
| 2012 | חתולים על סירת פדלים | נועם |  |
| 2013 | רימון הזהב | מנחם |  |
| 2014 | ערבים רוקדים | יונתן |  מועמד פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר (2014) |
| 2014 | יונה | יאיר |  |
| 2015 | נדרים | אייל | סרט סטודנטים |
| 2017 | ג'נקשן 48 | RPG |  |
| 2022 | חומוס FULL טריילר | ג'וני סלוניקי |  |
| 2022 | אמריקה | אלי |  מועמד פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר (2023) |
טלוויזיה
| 1994 | זהו זה! |  | תפקיד אורח |
| 1995 | ייסורי אפרים | איתן | סדרת קומדיה של ערוץ 2 |
| 1996 | כסף קטלני | ילד | תפקיד אורח |
| 2006–2009 | פרשת השבוע | אסף נאווי | סדרת דרמה של HOT |
| 2008–2010 | דאוס | דני הייזנר | סדרת נוער של ערוץ הילדים ו-yes |
| 2010 | נבלות | מושקה הצעיר | מיני סדרת דרמה של HOT |
| 2012 | קטמנדו | שמוליק | סדרת דרמה של ערוץ 2 |
| 2013 | פרופיל 64 | מתן אגוזי | סדרת דרמה של ערוץ עשר |
| 2013–2016 | שרגא בישגדא | שרגא בישגדא | תוכנית טלוויזיה של חינוכית |
| 2016 | גרעינים | נמרוד | סדרת נוער של ערוץ הילדים |
| 2018 | שכונה | רוי דינר | עונה שלישית; סדרת נוער של HOT, ניקלודיאון ו-TeenNick |
| 2018 | העיר והעיר (אנ') | אייקהאם | 3 פרקים |
| 2023 | סברי מרנן | פול אהרון פינקוס | תפקיד אורח |
דיסקוגרפיה > סולו

2020: רדיקלים חופשיים (עם יונתן ריקליס)
דיסקוגרפיה > כהן@מושון

2008: כושר גופני (אלבום, הד ארצי)
2011: מחשב לכל ילד (אלבום, היי פידליטי)
2013: חרוימ'לה מכוכב משה (מיקסטייפ, וייבטאון)
2016: הווי ובידור (מיני-אלבום, שיגולה)
2016: ימים ארוכים (אלבום, יוניסל)