stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התזמורת הסימפונית של קנזס סיטי
מנהלים מוזיקליים

ראסל פטרסון (1982 - 1986)
וויליאם מקגלולין (1986 - 1997)
אן מנסון (1999 - 2003)
מייקל שטרן (2005 - 2024)
מתיאס פינצ'ר (2024 - ממשיך)
הערות שוליים

↑  Abby Dodge, Black Orchestral Network protests Kansas City Symphony tenure decision, KSHB 41 Kansas City News, ‏11 במאי 2023 (באנגלית)
Rayna Rayford, This Black Musician Says He Was Unjustly Fired From His Orchestra Job. Now He’s Calling Out A System Of Inequality, Essence, ‏6 ביוני 2024 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007325356005171  BnF: cb142533924 (data)  GND: 10201812-1  ISNI: 0000 0001 2111 024X  LCCN: no96059314  MusicBrainz: 67f13061-d237-44ab-8736-00b3a5fa82c7  VIAF: 142930542   WorldCat (עם VIAF): 142930542 
מרכז קאופמן לאמנויות הבמה: אולם הבית של התזמורת
הבה לי מוזיקה

| --- | --- |

עטיפת הקלטת העברית שיצאה בשנות התשעים
 בימוי:  קלייד ג'רונימי, ג'ק קני, ג'ושוע מידור, המילטון לוסק, רוברט קורמק 
 הופק בידי:  וולט דיסני 
 תסריט:  וולט דיסני ג'יימס בורדרו הומר ברייטמן אירווין גרהאם אריק גורני ת'ורנטון אי סילביה הולנד דיק הומר דיק קלסי ג'סי מארש טום אורב קאפ פאלמר ארדמן פנר הארי ריבס דיק שאו ג'ון וולברידג' רוי ויליאמס
 שחקנים ראשיים:  David Lichine בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מדבבים:  נלסון אדי דינה שור בני גודמן האחיות אנדרוז ג'רי קולונה סטרלינג הולוויי אנדי ראסל דייוויד ליצ'ין טטיאנה ריאבוצ'ינסקה פרנק סינטרה טומי דורסי ג'ימי דורסי ג'ו סטאפורד "אנשי המלך" מקהלת קן דרבי
 מוזיקה:  אליוט דניאל, ריי גילברט, צ'רלס וולקוט, אוליבר ולאס, אדוארד פלאמב, הנרי קרימר, Ted Weems, אוסוולד פרס, Bobby Worth, Al Cameron, קן דרבי, בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 אנימטור:  לס קלארק, ביל צ'סטיק, Al Bertino, קליף נורדברג, Jack Campbell, Hal Ambro, John McManus, George Rowley, Brad Case, Ken O'Brien, Andy Engman, Jack Boyd, דון פטרסון, Phil Duncan, Harvey Toombs, John Sibley, Hal King, מילט קאהל, וורד קימבל, Tom Massey, אריק לארסון, אולי ג'ונסטון, Wetzel Whitaker, ג'ון לונסברי, Hugh Fraser, פרד מור, Jerry Hathcock 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה הפקות
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית - 15 באוגוסט 1946 פלשתינה (א"י) - 15 בנובמבר 1947
 משך הקרנה:  74 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, סרט ילדים, סרט פנטזיה 
 מקום התרחשות:  פלורידה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
"הבה לי מוזיקה", באנגלית: Make Mine Music, הוא סרט הנפשה מוזיקלי משנת 1946, אשר הופץ על ידי חברת וולט דיסני. זהו סרט ההנפשה השמיני של החברה באורך מלא.
בישראל יש לסרט מספר שמות: "הבו לנו מוזיקה", "הבה לי מוזיקה", "פסטיבל המוזיקה", לאחר מכן "זו מנגינתי" בהפצה של 1949 ובהפצה מאוחרת יותר נקרא הסרט "נגן את המוזיקה שלי". בהפצה בקלטות בישראל הסרט נקרא "מצעד הפזמונים של דיסני".
במהלך מלחמת העולם השנייה, רוב צוותו של וולט דיסני התגייס לצבא והנותרים זומנו על ידי ממשלת ארצות הברית ליצירת סרטי תעמולה, כתוצאה מכך, לחברה היו מספר רעיונות "לא גמורים". על מנת לשמר את מחלקת סרטי האנימציה באורך מלא במהלך המלחמה, יצרו אולפני וולט דיסני שישה סרטי אנתולוגיה, אשר בנויים מפרקים קצרים, שאין קשר ביניהם, ומלווים בקטעי מוזיקה. זהו סרט האנתולוגיה השלישי, לאחר "סלודוס אמיגוס" ו"שלושת הקבלרוס". הסרט קיבל ביקורות מעורבות במיוחד עקב הקטע "אנשי מרטין ותושבי קוי", שבניגוד לנהוג באותה התקופה, הוצגה בו אלימות רבה. הסרט היה מועמד בפסטיבל הקולנוע בקאן הראשון.
המנהל המוזיקלי של הסרט היה אל סאק.
פרקים בסרט

הסרט בנוי מעשרה פרקים:
פרקים בסרט > בני מרטין ובני קוי

רביעיית "The King's Men" מספרים סיפור בהשראת סכסוך הטפילד-מק'קוי על זוג שמתאהב כנגד מוסכמות החברה. הקטע נחתך בגרסת ה-NTSC של הסרט, אך נשמר בגרסת ה-PAL.
פרקים בסרט > הנהר הכחול

הפרק מורכב מקטע שהיה אמור להיות בסרט פנטסיה, כליווי ליצירתו של קלוד דביסי "אור הירח" מתוך הסוויטה הברגמסקית. בקטע, שתי אנפות מעופפות לאור הירח. לבסוף, עם צאתו של "נגן את המוזיקה שלי", הקטע המוזיקלי הוחלף בשיר החדש "הנהר הכחול" בביצוע המקהלה בניצוחו של קן דארבי. הקטע המקורי שהוכן לסרט "פנטסיה" עודנו קיים.
פרקים בסרט > כל החבר'ה חוגגים

קטע-ג'אז בביצוע רביעיית-הנגנים של בני גודמן המציג תלמידי בית-ספר תיכון החוגגים ורוקדים במסיבה הנערכת במסבאה.
פרקים בסרט > בלעדייך

בלדה על אהבה נכזבת בביצועו של הזמר והשחקן אנדי ראסל. השיר הוקלט על ידי ראסל עצמו גם בביצוע דו-לשוני, אנגלית וספרדית. הביצוע הספרדי נקרא "Tres palabras" (תרגום מילולי: "שלוש מילים"), הגרסה הספרדית היא הגרסה המקורית של השיר, אשר נכתבה ב-1945 ואף תורגמה לעברית בעת מלחמת העצמאות על ידי מתרגם אנונימי תחת השם "מתחומי העמדה".
פרקים בסרט > קייסי והמחבט

רסיטל על שחקן בייסבול יהיר, בקריינות של השחקן ג'רי קולונה.
פרקים בסרט > שתי צלליות

שני רקדני-בלט אמיתיים וברקע קטעי הנפשה. מלווה בשיר של דינה שור.
פרקים בסרט > פטר והזאב

עיבוד אנימציה ליצירתו של סרגיי פרוקופייב, בליווי קולי של סטרלינג הולוויי. ילד רוסי בשם פטר הולך אל היער על מנת לצוד זאב עם חברי בעלי החיים: ציפור בשם סשה, ברווזה בשם סוניה וחתול בשם איוון. כל כלי מייצג דמות: את פטר מייצגים רביעיית מיתרים, את סשה מייצג חליל, את סוניה הברווזה מייצג אבוב, את איוון החתול מייצג קלרינט ואת הסבא מייצג פגוט. הקטע כולו עשוי בסגנון הקטעים מהסרט פנטסיה.
פרקים בסרט > אחרי שהלכת

קטע המלווה בקולו של בני גודמן ותזמורת מואנשת הכוללת פסנתר, בטנון, תופים, קלרינט, חצוצרה, טרומבון וסקסופון.
פרקים בסרט > ג'וני המגבעת, ואליס המצנפת הכחולה

קטע המציג סיפור אוהבים בין שני כובעים בחלון ראווה המתאהבים זה בזה. כאשר אליס נמכרת, ג'וני יוצא למסע במטרה למצוא אותה. מלווה בקולותיהן של האחיות אנדרוז. בדיבוב לצרפתית מבצעת את השיר אדית פיאף.
פרקים בסרט > הלוויתן שרצה לשיר באופרה

סיפורו הטראגי של וילי, ראשתן גדול-ראש בעל יכולת מוזיקלית יוצאת-דופן וחלומו להיות זמר-אופרה. הסיפור עליו נפוץ ברחבי העיר והאמרגן פרופסור טטי-טאטי סבור בטעות כי לויתן זה בלע זמר-אופרה ועל-כן דולק אחריו במטרה לצוד אותו. כאשר הפרופסור שומע כיצד וילי מסוגל לשיר בשלושה קולות גבריים שונים: טנור, בריטון ובס, מחשבה מוטעית זו אף מתעצמת לכך שוילי בלע שלושה זמרי-אופרה. לבסוף וילי נהרג מצלצל ונשמתו עולה לגן עדן, שם הוא מזמר באלפי קולות מגוונים ושונים. השחקן נלסון אדי מגלם את כל הדמויות בסיפור.
גרסה עברית

הסרט מעולם לא דובב לעברית בשלמותו, אך שני פרקים: "פטר והזאב" ו"הלווייתן שרצה לשיר בבית האופרה", יצאו על קלטות עבריות שעל דיבובן הייתה ממונה שפרירה זכאי.
הראל לוי

| --- | --- |

 לידה:  5 באוגוסט 1978 (בן 46) קיבוץ נחשונים, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  רמת השרון, ישראל
 גובה:  1.85 מטר
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוען:  1995–2011–2011 
 סה"כ פרסים שצבר:  1,579,908 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  63-99
 דירוג שיא:  30 (25 ביוני 2001)
 זכיות בטורנירים:  10 (4 ATP Challenger Tour ו-6 ITF Futures)
 זוגות
 מאזן קריירה:  38-51
 דירוג שיא:  71 (19 במאי 2008)
 זכיות בטורנירים:  2 (1 ATP 1, ITF)
 שיאי גראנד סלאם
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  סיבוב שני (2001)
 אליפות צרפת הפתוחה:  סיבוב שני (2001)
 וימבלדון:  סיבוב שני (2002)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  סיבוב שני (2002)
 
הראל לוי (נולד ב-5 באוגוסט 1978) הוא טניסאי עבר ישראלי, המשמש כיום כקפטן נבחרת גביע דייוויס של ישראל. לוי זכה בתואר אליפות ישראל בטניס חמש פעמים (1997, 1999, 2002, 2007, 2008) ובשיאו דורג במקום ה-30 בסבב ה-ATP (הרביעי בין הגברים הישראלים בדירוג היחידים בכל הזמנים).
קריירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לוי נולד בקיבוץ נחשונים. 
בשנת 2000 כשהוא עוד לא בן 22 הצליח להעפיל לדירוג הטופ 100 לאחר שבטורניר קנדה מאסטרס עלה לגמר כשהוא מנצח בדרך שחקנים מהשורה הראשונה כמו סבסטיאן גרוג'ן הצרפתי ויירי נובאק הצ'כי ובגמר נוצח על ידי מראט סאפין הרוסי, שהיה אז המדורג ראשון בעולם. בכך הפך לישראלי החמישי שהצליח להגיע להישג הרישום בין 100 השחקנים הטובים בעולם.
בשנת 2001 הוא הגיע לדירוג השיא שלו, 30, לאחר שהגיע עד לגמר טורניר נוטינגהאם. במהלך משחק חצי הגמר נגד אנדי רודיק נפל, נפגע במפרק הירך וקרע את הסחוס. מאז הפציעה התקשה לשחזר את יכולתו אך בשנת 2004 חזר שוב למאיה הראשונה.
לוי הוכיח עצמו גם כשחקן זוגות מעולה. באליפות וימבלדון 2007 התחרה ברבע גמר טורניר הזוגות כשהוא בן 29.
לוי המשיך את תקופתו הטובה לאחר כשלושה שבועות כשזכה בטורניר הצ'לנג'ר במנצ'סטר.
ב-1 בדצמבר 2007 זכה בטורניר הפיוצ'ר ע"ש אייזנברג ברמת השרון ובכך סיים שנה בה התקדם מאוד בדירוג ה-ATP, והגיע למקום ה-165 בעולם.
ב-18 במאי 2008 זכה לוי ושותפו האמריקאי ג'ים תומאס בטורניר הזוגות בסן רמו, איטליה. בעקבות כך עלה לדירוג שיא בסבב הזוגות - מקום 71 בעולם.
ב-26 ביולי 2009 זכה הראל בטורניר לקסינגטון שבצפון אמריקה לאחר ניצחון 4-6 6-4 2-6 על אלכס קוזנצוב.
במשחקו הראשון בשנת 2010 ניצח לוי בטורניר בריסביין. היה זה ניצחונו הראשון של לוי בטורניר ATP מאז פציעתו בשנת 2004.
בטורניר יוהנסבורג שבדרום אפריקה העפיל לוי יחד עם שותפו, הסלובקי קארול בק, לגמר הזוגות אך נכנעו במשחק על התואר 2:6, 6:3, 10:5 מול רוהאן בופאנה מהודו והישאם אל קורשי מפקיסטן.
ב-12 בפברואר 2003, ניצח לוי את המדורג ראשון פיט סמפרס, בטורניר ויניה דל מאר, צילה וזכה בטורניר.
ב-27 בפברואר 2011 הודיע לוי על פרישתו מטניס מקצועני.
קריירה > גביע דייוויס

באפריל 2008 חזר לסגל נבחרת ישראל בגביע דייוויס לאחר היעדרות של כשלוש שנים כמחבט מספר 2, במשחק נגד נבחרת שוודיה. ב-8 במרץ 2009 הוביל את הנבחרת למעמד רבע הגמר, לאחר ניצחון במפגש החמישי והמכריע עם שוודיה בבית העליון. ב-10 ביולי 2009 לוי ניצח את איגור אנדרייב (שדורג 24 בעולם בדירוג ה-ATP) ואת איגור קוניצין (מדורג 35 בדירוג ה-ATP), במסגרת רבע גמר גביע דייוויס. בסיום המפגש ניצחה ישראל את רוסיה בתוצאה 1-4, ועלתה לחצי הגמר לראשונה בתולדותיה.
באוקטובר 2017 מונה לקפטן נבחרת גביע דייוויס של ישראל.
תחרויות בינלאומיות בהן השתתף

אליפות וימבלדון: 2000, 2001, 2002
גביע דייוויס: 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2009, 2010.
הערות שוליים

↑  מיקי שגיא, הראל לוי הודיע על פרישה: "גאה בקריירה שלי", באתר ynet, 27 בפברואר 2011
יוסף גליקסברג

| --- | --- |

הרב יוסף גליקסברג
 לידה:  6 באפריל 1933 י' בניסן ה'תרצ"ג רפובליקת פולין 
 פטירה:  5 בינואר 2025 (בגיל 91) ו' בטבת ה'תשפ"ה גבעתיים, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז'  ישיבת חברון כנסת ישראל 
 מקום פעילות:  גבעתיים
 השתייכות:  אורתודוקסית
 רבותיו:  יוסף שלמה כהנמן 
 בת זוג:  ד"ר אילה גליקסברג
 אב:  שמואל יעקב גליקסברג
 צאצאים:  נפתלי גליקסברג 
 
 תפקידים נוספים:  רבה של גבעתיים וחבר מועצת הרבנות הראשית
 
 פרסים והוקרה:  פרס הסובלנות   ראשון מקבלי אזרחות כבוד של העיר גבעתיים
 
הרב יוסף מאיר גליקסברג (י' בניסן ה'תרצ"ג, 6 באפריל 1933 – ו' בטבת ה'תשפ"ה, 5 בינואר 2025) היה רבה הראשי האשכנזי של גבעתיים, יו"ר חבר הרבנים בישראל וחבר מועצת הרבנות הראשית.
ביוגרפיה

נולד בפולין לרב שמואל יעקב גליקסברג, שהיה רב בפולין ולאחר מלחמת העולם השנייה כיהן כרב ראשי בבואנוס איירס. במלחמת העולם השנייה הוגלה לסיביר. בשנת תש"ג (1943) עלה ארצה עם "ילדי טהראן". נמנה עם קבוצת הילדים שאיתם ייסד הרב מפוניבז' את מוסדותיו. המשיך את לימודיו בישיבת חברון בירושלים. הוסמך לרבנות על ידי הרב יחזקאל סרנא, הרב ראובן כ"ץ והרב יחיאל מיכל פיינשטיין.
בשנת תשט"ו (1955), עם נישואיו לאילה פרנקל, עבר לתל אביב, למד בכולל, וכן שימש כרב בית כנסת בעיר. בשנת תשי"ז (1957) הוזמן לייסד ישיבה בסאן פאולו שבברזיל ועסק בחינוך ובהוראה בקהילה היהודית בעיר. בשנת תש"ך (1960) מונה לר"מ בידי הרב צבי יהודה מלצר ולמנהל רוחני בישיבת הדרום ברחובות. כיהן כחבר הרבנות ברחובות ורב שיכוני הפועל המזרחי במזרח העיר, והקים בית כנסת לנוער בעיר.
בתחילת שנת תשכ"ז (1967) נבחר בידי חברי המועצה הדתית בעיר גבעתיים לחבר לשכת הרבנות בעיר, וכעבור כחצי שנה נבחר לרבה הראשי של העיר, לצד הרב הספרדי יהושע משה. ייסד בית מדרש גבוה לתלמוד ולפוסקים, שעמד בנשיאותו. בשנת תש"מ (1980) הוסמך לדיינות, ובאותה שנה נבחר לראשונה למועצת הרבנות הראשית לישראל, בה כיהן עד תשע"ט.
לאורך השנים שימש במגוון תפקידים ברבנות הראשית. היה יו"ר ועדת חינוך והסברה, ריכז ועדה שבדקה הסדרי גיור, וכמו כן היה מתאם בין הרבנות הראשית לישראל לבין רבנים בחו"ל בענייני כשרות. כיום הוא יו"ר ועדת הכשרות הארצית, חבר ועדת בחינות לרבני עיר וחבר הוועדה להכנת חוק המועצות הדתיות. יצא לחו"ל פעמים רבות בשליחויות רבניות וציבוריות.
הרב גליקסברג היה יו"ר חבר הרבנים בישראל. במסגרת זו פעל לשיבוץ רבנים בישראל, יזם וערך השתלמויות לרבנים.
פרסם מאמרים רבים בהלכה ובאגדה.
זכה בפרס הסובלנות מטעם התנועה לארץ ישראל טובה. היה ראשון מקבלי אזרחות כבוד של העיר גבעתיים.
משפחתו

היה נשוי לאשת הציבור ד"ר אילה גליקסברג. ילדיו: הרב אפרים גליקסברג, רב צבאי וכיום טוען רבני ומגשר; הבמאי נפתלי גליקסברג; הרב איתיאל גליקסברג (חתנו של האדמו"ר מאשלג הרב יעקב גרנירר) המכהן כרב שכונה בגבעתיים; וציפה פינקל, אשת הרב אהרן פינקל, בנו של הרב משה פינקל, שכיהן כר"מ בישיבת מיר. נכדתו היא העיתונאית אפרת פינקל.
הערות שוליים

↑  קטנים, מעריב, 24 בפברואר 1988, עמ' 10
↑  פרסום נשואין, הצופה, 3 בינואר 1955, עמ' 3
↑  הרב מרדכי אגוזי, הרב יוסף גליקסברג - רב שיכוני הפוהמ"ז ברחובות, הצופה, 31 במרץ 1965, עמ' 4
↑  הרב יוסף גליקסברג נבחר ללשכת הרבנות בגבעתיים, הצופה, 1 בנובמבר 1966, עמ' 4
↑  הרב י. גליקסברג אושר סופית כרב העיר גבעתיים, הצופה, 21 במרץ 1967, עמ' 6
↑  יוסף גורקה, בגבעתיים תוקם ישיבה גבוהה, הצופה, 21 בינואר 1968, עמ' 2
↑  אבי בטלהיים, הרבנים הראשיים הסכימו על רשימת מועמדים, מעריב, 22 באוגוסט 1980, עמ' 3
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304160305171  ISNI: 0000 0001 0810 1285  VIAF: 160559758   WorldCat (עם VIAF): 160559758
דיסקוגרפיה של צ'ארלי פות'

| דיסקוגרפיה של צ'ארלי פות' |
| --- | --- |
  פות' ב-2016
 אלבומי אולפן ↙:  3
 מיני-אלבומים ↙:  4
 סינגלים ↙:  33
 וידאו קליפים ↙:  8
 אלבומי וידאו ↙:  1
הדיסקוגרפיה של הזמר וכותב השירים האמריקאי צ'ארלי פות' כוללת שלושה אלבומי אולפן, ארבעה מיני אלבומים, אלבום וידאו ו-33 סינגלים.
אלבומים > אלבומי אולפן

| שם | פרטי האלבום | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> ארצות הברית | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> אוסטרליה  | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> אירלנד  | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> בלגיה (פלנדריה) | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> בריטניה  | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> הולנד  | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> ניו זילנד  | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> צרפת  | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> קנדה  | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> שווייץ  | תארים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nine Track Mind |  יצא לאור: 29 בינואר 2016  חברת תקליטים: אטלנטיק  דירוג Metacritic: 37/100 | 6 | 8 | 18 | 17 | 6 | 13 | 2 | 5 | 5 | 10 |  סינגפור פלטינה 3×  ארצות הברית פלטינה 2×  דנמרק פלטינה 2×  בריטניה פלטינה  צרפת פלטינה  איטליה זהב  הולנד זהב  שוודיה זהב  ניו זילנד זהב |
| Voicenotes |  יצא לאור: 11 במאי 2018  חברת תקליטים: ארטיסט פרטנר, אטלנטיק  דירוג Metacritic: 67/100 | 4 | 7 | 12 | 19 | 4 | 13 | 6 | 3 | 5 | 4 |  סינגפור פלטינה 2×  ארצות הברית פלטינה  קנדה זהב  מקסיקו זהב  פולין זהב  ניו זילנד זהב  בריטניה כסף |
| Charlie |  יצא לאור: 7 באוקטובר 2022  חברת תקליטים: אטלנטיק  דירוג Metacritic: 81/100 | 10 | 5 | 37 | 52 | 9 | 21 | 6 | 77 | 7 | 32 |  |
אלבומים > אלבומי וידאו

| כותרת | אלבום פרטי |
| --- | --- |
Apple Music Festival:London 2015:  יצא לאור: 15 באוקטובר 2015  חברת תקליטים: ARP
מיני-אלבומים

| כותרת | פרטי האלבום | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> ארצות הברית | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> ארצותהבריתHeatseekers | מיקומי שיא "—" מציין שהאלבום לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> דנמרק  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| The Otto Tunes |  יצא לאור: 10 בדצמבר 2010  חברת תקליטים: עצמאי | — | — | — |
| Ego  |  יצא לאור: 23 באוקטובר 2013  חברת תקליטים: עצמאי | — | — | — |
| Some Type of Love |  יצא לאור: 1 במאי 2015  חברת תקליטים: ARP, אטלנטיק | 37 | 3 | 40 |
| Spotify Singles |  יצא לאור: 23 באוגוסט 2023  חברת תקליטים: ARP, אטלנטיק | — | — | — |
סינגלים > שיתופי פעולה

| כותרת | שנה | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> ארצות הברית | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> אוסטרליה  | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> אירלנד  | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> בלגיה (ולוניה) | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> בריטניה  | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> דרום קוריאה | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> ניו זילנד  | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> צ'כיה | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> קנדה | מיקומי שיא "—" מציין שהסינגל לא יצא או לא נכנס למצעד במדינה זו> רומניה | תארים | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "See You Again" (ויז קאליפה בהשתתפות צ'ארלי פות') | 2015 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 32 | 1 | 1 | 1 | 1 |  גרמניה יהלום  קנדה יהלום  ארצות הברית פלטינה 11×  אוסטרליה פלטינה 7×  איטליה פלטינה 5×  נורווגיה פלטינה 5×  בריטניה פלטינה 3×  דנמרק פלטינה 3×  פולין פלטינה 3×  שוודיה פלטינה 3×  ניו זילנד פלטינה 3×  ספרד פלטינה 2×  אוסטריה פלטינה 2×  שווייץ פלטינה 2×  בלגיה פלטינה 2×  יפן פלטינה  מקסיקו פלטינה  הולנד פלטינה  פורטוגל פלטינה  צרפת זהב | Furious 7: Original Motion Picture Soundtrack |
| "Sober" (ג'י-איזי בהשתתפות צ'ארלי פות') | 2017 | — | — | — | 4 | — | — | — | 16 | 80 | — |  ארצות הברית זהב  קנדה זהב | The Beautiful & Damned |
| "I Hope (Remix)" (גבי בארט בהשתתפות צ'ארלי פות') | 2020 | 3 | — | 95 | 18 | 84 | — | — | — | — | 75 | — | Goldmine |
| "Summer Feelings" (לנון סטלה בהשתתפות צ'ארלי פות') | 2020 | — | — | — | — | 79 | — | — | — | 96 | — | — | Scoob! The Album |
| "Upside Down" (Jvke בהשתתפות צ'ארלי פות') | 2020 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| "Is It Just Me?" (סשה סלואן בהשתתפות צ'ארלי פות') | 2020 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | Only Child |
| "Angel Pt. 2" (Jvke בהשתתפות ג'ימין, צ'ארלי פות' ומוני לונג) | 2023 | — | — | — | — | — | 80 | — | — | — | — | — | Fast X (Original Motion Picture Soundtrack) |
ביאורים

↑  "Dangerously" נכנס למקום העשירי במצעד ה-Heatseekers של ניו זילנד.
↑  "Attention" הגיע למקום התשיעי במצעד הבינלאומי של דרום קוריאה.
↑  "Done for Me" הגיע למקום ה-20 במצעד הדיגיטלי הבינלאומי של דרום קוריאה.
↑  "Done for Me" נכנס למקום השישי במצעד ה-Heatseekers של ניו זילנד.
↑  "The Way I Am" נכנס למקום ה-40 במצעד CHR/טופ 40 ולמקום ה-40 במצעד ההוט AC.
↑  "Easier (Remix)" נכנס למקום ה-13 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "I Warned Myself" נכנס למקום ה-49 במצעד השירים הדיגיטליים.
↑  "I Warned Myself" נכנס למקום ה-18 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "Mother" נכנס למקום ה-32 במצעד 40 השירים למבוגרים ולמקום ה-38 במצעד הפופ איירפליי.
↑  "Mother" נכנס למקום ה-26 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "Cheating on You" נכנס למקום ה-23 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "Girlfriend" נכנס למקום ה-28 במצעד השירים הדיגיטליים.
↑  "Girlfriend" נכנס למקום ה-24 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "Hard on Yourself" נכנס למקום ב-25 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "That's Hilarious" נכנס למקום התשיעי במצעד מצעד השירים מתחת להוט 100.
↑  "That's Hilarious" נכנס למקום השני במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "Smells Like Me" נכנס למקום ה-12 במצעד ה-Hot Overseas של יפן.
↑  "Smells Like Me" נכנס למקום ה-14 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "I Don't Think That I Like Her" נכנס למקום הראשון במצעד ה-Hot Overseas של יפן ולמקום ה-72 במצעד הסטרימינג היפני.
↑  "I Don't Think That I Like Her" נכנס למקום ה-16 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "That's Not How This Works" נכנס למקום ה-20 במצעד מצעד השירים מתחת להוט 100.
↑  "That's Not How This Works" נכנס למקום ה-34 במצעד הרצועות הדיגיטליות של ARIA (אנ').
↑  "That's Not How This Works" נכנס למקום ה-83 במצעד הסינגלים הדיגיטליים הבריטי ולמקום ה-91 במצעד מכירות הסינגלים הבריטי.
↑  "That's Not How This Works" נכנס למקום ה-11במצעד ה-Hot Overseas של יפן.
↑  "That's Not How This Works" נכנס למקום הרביעי במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "That's Not How This Works" נכנס למקום ה-50 במצעד CHR/טופ 40 ולמקום ה-40 במצעד מכירת השירים הדיגיטליים בקנדה.
↑  "Sober" נכנס למקום השישי במצעד השירים מתחת להוט 100.
↑  "Sober" נכנס למקום התשיעי במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
↑  "Angel Pt. 2" נכנס למקום ה-23 במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.
אוטו אולנדורף

| --- | --- |

 לידה:  4 בפברואר 1907 הוהנאגלזן,הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית 
 הוצאה להורג:  7 ביוני 1951 (בגיל 44) כלא לנדסברג,גרמניה המערבית גרמניה המערבית 
 מקום קבורה:  פנזינג  בוואריה 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית, רפובליקת ויימאר, גרמניה הנאצית 
 השכלה:  אוניברסיטת גטינגן  אוניברסיטת לייפציג  אוניברסיטת האלה-ויטנברג 
 השתייכות:  אס אס 
 תקופת הפעילות:  מ-1911 
 דרגה:   גרופנפיהרר
 עיטורים
 אות הזהב המפלגתי  SS Long Service Award  שברון הכבוד של המשמר הישן  טבעת הכבוד של האס אס  עיטור הכוכב של רומניה  צלב ההצטיינות במלחמה  אות השירות הארוך של המפלגה הנאצית  מסדר הכתר הרומני 
 
אוטו אולנדורף (בגרמנית: Otto Ohlendorf‏; 4 בפברואר 1907 – 8 ביוני 1951) היה ראש אגף שירותי ביטחון הפנים של המשרד הראשי לביטחון הרייך במהלך מלחמת העולם השנייה, מפקד איינזצגרופה D בחזית המזרח, וגרופנפיהרר באס אס החל מנובמבר 1944, פושע מלחמה נאצי. נידון למוות באפריל 1948 בנירנברג, ונתלה ב-8 ביוני 1951.
קורות חייו

אולנדורף נולד בהוהנאגלזן (Hoheneggelsen) בקרבת הילדסהיים שבסקסוניה תחתית כבן לבעל חווה חקלאית. הוא למד שלוש שנים בבית ספר יסודי, ותשע שנים בגימנסיה בהילדסהיים. פעמיים היה עליו לחזור על שנת לימודים. פעם אחת כי לא הצליח לסיים את השנה, ופעם אחרת לא סיים בכוונה בגלל פעילותו הפוליטית. אולנדורף סיים לבסוף את הגימנסיה ולמד משפטים וכלכלה באוניברסיטאות בלייפציג ובגטינגן וקיבל תואר דוקטור לכלכלה. לאחר מכן עבד כחלק מן הסגל המדעי במכון לכלכלה עולמית בקיל ובאוניברסיטת ברלין.
אולנדורף הצטרף למפלגה הנאצית ולאס אס ב-1925, ולשורות האס אה ב-1926. בתחילת 1936 הפך ליועץ כלכלי לאס דה בדרגת האופטשטורמפיהרר באס אס. אולנדורף התקדם מהר בסולם הדרגות והתפקידים וב-1939 הוא התמנה לתפקיד ראש המחלקה לביטחון פנים, במשרד הראשי לביטחון הרייך בדרגת שטנדרטנפיהרר. בתפקיד זה נשאר עד שנת 1945.
כקצין מצטיין ומוערך הוא מונה ביוני 1941 לפקד על יחידת איינזאצגרופה D, אחת מארבע יחידות הרצח הניידות שהפעילו הגרמנים בשטחי הכיבוש של ברית המועצות. אולנדורף פיקד על יחידת הרצח עד מרץ 1942. לאחר שסיים את תפקידו שב לברלין ובסוף 1943 התמנה גם לסגן השר לענייני כלכלה. בשנת 1944 הועלה לדרגת גרופנפיהרר.
ב-23 במאי 1945 הוא הסגיר עצמו לידי הצבא הבריטי בגרמניה. באותה שנה הוא העיד במשפטי נירנברג. אחר כך היה עד מרכזי בשורה נוספת של משפטים נגד פושעי מלחמה, ובהם במשפט נגד מפקדי יחידות האיינזצגרופן, שם הועמד בעצמו לדין, ונידון למוות בתלייה. אולנדורף הוצא להורג ב-8 ביוני 1951 בכלא לנדסברג שבבוואריה.
השמדת היהודים

אולנדורף פיקד על יחידת איינזאצגרופה D שהייתה אחראית על חיסול היהודים באזור דרום אוקראינה, בסרביה, קישינב וקרים. בדרומה של אוקראינה, בקרים ובקדם-הקווקז (מחוזות קרסנודר וסטברופול), הפעילו אנשיו של אולנדורף באיינזאצגרופה D ויחידות המשנה שלה שלוש-ארבע משאיות גז. הן עסקו ב'ניקוי' בתי-סוהר בסימפרופול ובקרץ' (Kerch), בחיסול היהודים בפיאודוסיה (Feodosiya) וסבסטופול – כל זאת בקרים – ברצח חולים כרוניים וילדים חולים במוסדות הרפואיים הגדולים ביישובי המרפא קיסלובודסק Kislovodsk)), מינרלנייה וודי (Mineralnye-Vody) ועוד, וכן בחיסול היהודים בפיאטיגורסק וצ'רקסק.
ב-13 בדצמבר 1941 חיסלה יחידת איינזאצגרופה D בפיקודו של אולנדורף ביום אחד 14,300 בני אדם, מרביתם יהודים, בעיר סימפרופול, באזור קרים שבאוקראינה.
במשפטו בפני בית הדין הצבאי בנירנברג העיד אולנדורף לאחר המלחמה כי היינריך הימלר פקד לרצוח נשים וילדים בגז, ולמטרה זאת סופקו משאיות הגז. אחרי שהופעלו כמה חודשים בברית המועצות, נתגלו במשאיות הגז תקלות טכניות וקשיים בהפעלתן. במאי 1942 נשלח מברלין אונטרשטורמפיהרר ד"ר אוגוסט בקר למסע ביקורת. הוא עבר בכל יחידות האיינזאצגרופן, ובשובו למשרד הראשי לביטחון הרייך מסר דין וחשבון בכתב, ובו הדגיש בעיקר שתי בעיות: המעמס הנפשי על אנשי האס אס הפורקים בעצמם את המשאיות, שכן חוששים להעסיק בכך אסירים, שמא יברחו, והתקלות המכניות התדירות בשל הדרכים המשובשות בברית המועצות.