stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סבב אורוגוואי
מיסוד – הקמת ארגון הסחר העולמי

משנת 1947, השנה בה נחתם הסכם ה-GATT, ועד לשנת 1994, השנה בה הוכרז על הקמת ה-WTO, לא התקיים ארגון או מוסד מסודר אשר ניהל את ההסכם. ארגון ה-ITO אשר היה אמור לקום ב-1948 לא קם בסופו של דבר בשל התנגדות הקונגרס בארצות הברית. רק בסופו של סבב אורוגוואי הוחלט על הקמתו של ארגון, בו יהיו חברות כל המדינות החתומות על ההסכם. במשך השנים צמח, דה – פאקטו, ארגון מתוך ההסכם אך מיסודו הרשמי הגיע רק בשנת 1994 בהצהרת מרקש בה הוצג ה"Fnal Act" של ה-WTO. הצהרה זו הופכת את ה-WTO למוסד בינלאומי האחראי על ניהול יחסי הסחר בין החברים בו. הוא מאחד בתוכו את כל הסכמי הסחר שנחתמו, החל מ-GATT 1947 והלאה, וכן מכיל בתוכו מנגנון ליישוב סכסוכים DSU (Dispute Settlement Understanding), ומנגנון פיקוח על קיומם של הסכמי הסחר במדינות החברות TPRM (Trade Policy Review Mechanism). אחד העקרונות החשובים עליהם הוחלט בWTO הוא ה-Single Undertaking אשר הוא עיקרון המאחד את כל ההסכמים ומחייב את כל המדינות החברות בארגון לקבל עליהן את כל ההסכמים. לא ניתן יותר לבחור אילו הסכמים מאמצים ואילו לא כפי שהיה תחת ה-GATT עד עכשיו. כמו כן כל ההחלטות וההסכמים חייבים להתקבל בקונצנזוס על ידי כל החברות בארגון. חשוב לציין כי כיום עיקרון זה מקשה על קיום המשא ומתן בסבב הנוכחי – סבב דוחא, מאחר שישנה אי הסכמה רחבה לגבי דברים רבים הנמצאים על סדר היום.

מנגנון יישוב הסכסוכים של ה-WTO, ה-DSU (Dispute Settlement Understanding) – בתקופה של ה-GATT, לא היו למנגנון יישוב הסכסוכים הקיים שיניים אפקטיביות על מנת להצליח ולפתור בעיות אשר התעוררו בין מדינות. מנגנון חדש זה ליישוב סכסוכים מאחד בתוכו את כל ההסכמים שנחתמו בסבב אורוגוואי, כאשר הוא יכול להשתמש בכל סוג של סנקציות על מנת לאכוף הסכם מסוים, גם סנקציות הנוגעות להסכם אחר. הסמכות לפעולה ניתנת לו על ידי המועצה הכללית של ה-WTO. בהסכם ההקמה נקבע לוח זמנים מסודר ופרוצדורה מסודרת הקובעת מה יש לעשות וכיצד, כאשר השלב הראשון הוא ניסיון לפתור את הסכסוך על ידי התייעצות בין המדינות המסוכסכות ורק אם שלב זה לא מצליח פונים לטריבונל. כמו כן נמנעה האפשרות של מדינה המפסידה בסכסוך לחסום את החלטת הפאנל, דבר אשר ניתן היה לעשות לפני כן מאחר שפסק הדין התקבל בקונצנזוס. כיום הפסיקה מתקבלת אוטומטית וניתן לדחותה רק על ידי קונצנזוס, כלומר על המדינה המפסידה לשכנע את כל החברות בארגון, כולל המדינה שמולה בסכסוך, לבטל את הפסיקה. מצד שני, לראשונה ניתן לערער על פסיקה לוועדה מיוחדת שהוקמה לשם כך.
מנגנון בחינת מדיניות הסחר, ה-TPRM

זהו מנגנון פיקוח של ה-WTO על המדינות החברות. מטרותיו הן לאפשר שקיפות מרבית והבנה של מדיניות הסחר של המדינות החברות תוך בחינה רציפה שלהן, לשפר את איכות הדיון הציבורי והבין-ממשלתי בנושאים אלו ולאפשר הערכה מולטילטרלית של השפעות מדיניות מסוימת על הסחר העולמי. מנגנון זה בודק אחת למספר שנים כל מדינה, מאיר את מדיניות הסחר שלה, בוחן איך כל מדינה מקיימת את התחייבויות הסחר שלה כלפי שאר המדינות החברות ומתעד את החסמים שישנם בסחר בסחורות ובשירותים. מדובר בבחינה וביקורת חשובה על מדיניות הסחר בעולם אשר יכולה להשפיע רבות על קידום רפורמות שונות בסחר ברמה הלאומית והבינלאומית, אך חשוב לציין כי גם למכניזם זה מספר חסרונות כגון חוסר יכולת להציע אלטרנטיבות למדינות המטילות הגבלות סחר.
רפורמה בחקלאות ובטקסטיל

שני נושאים אשר לא נדונו עד לסבב אורוגוואי הם הסחר בחקלאות ובטקסטיל, הנחשבים תחומים רגישים ומוגנים ביותר בכל המדינות – הן המפותחות והן המתפתחות. מאז שנות החמישים חלה עליה בכל הקשור להגנה על החקלאות בכל המדינות, דבר אשר הוביל לחוסר אפשרות לייבא ולייצא ולכן נוצר לחץ להכניס את נושא החקלאות לסבבי הסחר. אחת מפריצות הדרך בסבב אורוגוואי הוא הסכם בנוגע למסחר בינלאומי בחקלאות. להסכם ארבע נקודות עיקריות: התמודדות עם גישה לשווקים חדשים, תמיכה פנימית במוצרי חקלאות, תחרות בייצוא של חקלאות ומדדים סניטריים. הוסכם על הפחתת מכסים, הפחתת סובסידיות לחקלאות, הפחתת חסמי סחר שונים אחרים. בסופו של דבר נראה כי הרפורמות עליהם הוסכם הן קטנות ולא תורמות בצורה משמעותית לליברליזציה של הסחר במוצרי חקלאות, אך הושגה גם הסכמה לשוב לשולחן הדיונים בנושא, והלחץ לליברליזציה של התחום עדיין חזק. הטקסטיל הוא תחום בעייתי למדינות המתפתחות מאחר שמדובר בתחום עתיר עבודה המעסיק רבים מאזרחי המדינה והטכנולוגיה לה זקוקים בייצור היא נמוכה וזולה. פחדן של המדינות המתפתחות היה כי ייצור הטקסטיל המסיבי המתבצע אצלם ייפגע עקב הורדת מכסים והצפת השוק ולכן הן ייפגעו ויפסידו מכך. בטקסטיל בוטלו ההגבלות על הייצוא והוסכם על הקלות בכניסה לשווקים על ידי הגדלת תקרת הייבוא והפחתת מכסים. הוקמה ועדה מפקחת לעניין אשר בודקת כיצד עומדות המדינות בהסכם.
השפעת תוצאות הסבב על הסחר העולמי והפוליטיקה העולמית

ברור כי לסבב אורוגוואי הייתה ועדיין ישנה השפעה גדולה מאוד על הסחר העולמי. ההישגים אליהם הגיעו בסבב זה הם כמעט בלתי נתפסים. ראשית, הקמת ה-WTO, על כל מוסדותיו, והכנסת כל הסכמי הסחר תחת ארגון מנהל אחד. שנית, נושאים אשר לא הגיעו כלל לשולחן הדיונים עד סבב זה נידונו ואף נחתמו לגביהם הסכמי סחר, סחר בשירותים הפך לנושא מרכזי כמו גם קניין רוחני ונושא ההשקעות. היקף הסחר העולמי גדל בצורה משמעותית, הן בגלל הפחתת מכסי מגן שונים על מוצרים והן בגלל הצטרפותם של מדינות מתפתחות רבות למערכת הסחר. חשוב לציין כי הצטרפותן של מדינות מתפתחות יצר גם מצב בו ישנם שני גושי מדינות אשר רצונותיהם מתנגשים בכל הקשור למסחר בינלאומי – מדינות מפותחות ומדינות מתפתחות, ולכן קשה יותר לגשת לשולחן הדיונים ולהגיע בסופו של דבר לקונצנזוס על הנושאים עליהם מתנהל משא ומתן. לכל גוש רצונות וצרכים שונים אשר מתנגשים באופן כמעט עקבי אחד בשני. הסבב הנוכחי, סבב דוחא, נמשך כבר כ-10 שנים מאחר שישנם נושאים אשר לא ניתן להסכים עליהם. אחת הבעיות היא הSingle Undertaking אשר מחייב את כולם להסכים על הכל ולכן קשה להגיע להחלטות. חשוב לציין כי אחת התאוריות המניעה את הסכמי הסחר גורסת כי סחר חופשי גורם ליציבות ושלום בעולם ולכן מיסודו והרחבתו של ה-GATT לנושאים נוספים חשוב לשמירת היציבות וביסוס השלום בעולם. מצד שני חשוב להזכיר כי ישנם מבקרים ומתנגדים לכל נושא המסחר החופשי והליברליזציה, אשר טוענים כי ישנם דרכים אחרות להשגת יציבות אשר אינם דווקא סחר חופשי (דוגמה טובה לכך היא הספר Free Trade Adventure: The WTO, The Uruguay Round and Globalism – A Critique"). לסיכום ניתן לומר כי תוצאותיו של סבב אורוגוואי השפיעו רבות על המסחר הבינלאומי מאז סיום הסבב וממשיכות להשפיע גם היום.
לקריאה נוספת

Graham Dunkley, The Free Trade Adventure: The WTO, the Uruguay Round and Globalism--A Critique , Zed Books, April 22, 2000
Dunkley, Graham, The Free Trade Adventure: The WTO, The Uruguay Round and Globalism – A Critique (Zed Books: London. 2000)
Frieden, Jeffry and Lake David (eds.), International Political Economy: Perspectives on Global Power and Wealth (New York: St. Martin’s Press. 1995)
Gabay, Meir, "The Significance of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations on the World Trade System – An Overview", in The World Trade System After The Uruguay Round, ed. by Alfred Tovias and Ulrich Wacker (Israel: Jerusalem, 1997)
Hoekman, Bernard M. and Michel M. Kostecki, The Political Economy of the World Trading System: The WTO and Beyond (Oxford: Oxford University Press, 2001)
Sacerdoti, Giorgio, "The Transformation of GATT Into the World Trade Organization", in The World Trade System After The Uruguay Round, ed. by Alfred Tovias and Ulrich Wacker (Israel: Jerusalem, 1997)
Schott, Jeffrey J., The Uruguay Round: an Assessment (Washington: Institute for International Economics, 1994)
WTO website: http://www.wto.org/english/thewto_e/whatis_e/tif_e/tif_e.htm
מקלע DP

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מודל נשק 
 תכנון:  וסילי דגטיאריוב 
 מדינה מייצרת:  ברית המועצות 
 מעצב:  וסילי דגטיאריוב 
 תקופת השימוש:  1928–הווה (כ־96 שנים) 
 מלחמות:  מלחמת האזרחים בספרד, מלחמת האזרחים בסוריה, Indochina Wars, מלחמות יוגוסלביה, מלחמת האזרחים באוקראינה, מלחמת וייטנאם, מלחמת האזרחים הסינית, החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה, מלחמת העולם השנייה, מלחמת קוריאה, קרב חלקין גול, מלחמת החורף, Libyan crisis 
 יחידות שיוצרו:  795,000 
 מידע טכני
 קליבר:  7.62×54mmR 
 
מקלע DP הוא מקלע קל תוצרת ברית המועצות שהיה בשימוש הצבא האדום במהלך מלחמת העולם השנייה.
פיתוח ושימוש

פירוש של הקיצור DP - מקלע ח"יר של דגטיאריוב (ברוסית: Дегтярёва Пехотный). המקלע פותח בשנת 1927 על ידי ואסילי דגטיאריוב ולכן בחלק מהמקורות מופיע כ DP-27. המקלע נועד להיות נשק כיתתי ביחידות חי"ר של הצבא האדום (מקלע אחד לכיתה). המקלע תופעל על ידי צוות של שני אנשים, כאשר תפקידו של הלוחם מס' 2 בצוות היה נשיאת התחמושת וחימוש המחסניות. המקלע היה בשימוש הצבא האדום בשנים 1928–1949 אז הוחלף במקלע RPD. בסך הכל יוצרו כ 800 אלף מקלעי DP מכל הדגמים.
מקלעי DP סופקו לצבאות: פולין, מזרח גרמניה, סין, מונגוליה, וייטנאם וקוריאה הצפונית.
מקלעי DP, שנפלו שלל לידי הפינים במהלך מלחמת החורף, הוכנסו באופן רשמי לשימוש בצבא הפיני. הסיבה העיקרית לכך היא הימצאות מלאי גדול של תחמושת למקלעים אלו – מקלע DP צורך כדורים מסוג 7.62X54R, המתאימים גם למקלעי מקסים שהיו בשימוש בצבא פינלנד.
הנדסה ומבנה

ה-DP הוא מקלע אוטומטי הניזון ממחסנית עגולה דמוית צלחת. הכדורים בתוך המחסנית ממוקמים בשורה אחת, כאשר הקליעים פונים לכיוון המרכז. המחסנית מולבשת על החלק העליון של המקלע. קת המקלע עשויה עץ. בדגם הראשון (DP-27) אין ידית אחיזה, היא הוספה בדגם DPM המשופר. המקלע מתופעל ע" הדק מכני, המאפשר הפעלה במצב אוטומט בלבד. למקלע אין ניצרה, במקומה בנקודת חיבור הקת לגוף הנשק מותקן כפתור להשבתת פעולת ההדק. כדי להפעיל את המקלע היה צריך להחזיק את הכפתור במצב לחוץ במקביל ללחיצה על ההדק. דורגל מתקפל בעל 2 רגליים מורכב על הקנה. כוונות מובנות מורכבות על המקלע, אחת מלפנים ואחת מאחור.
בין יתרונותיו ניתן למנות את פשטות תהליך הייצור שלו, את אמינותו הגבוהה ואי רגישותו לפגעי אבק ולכלוך. החסרונות הבולטים של המקלע: חוסר אפשרות להחלפה מהירה של הקנה בתנאי שדה ומחסנית כבדה (משקלה ללא כדורים - 1.6 ק"ג), גדולת ממדים ובעלת קיבולת נמוכה (47 כדורים). חיסרון נוסף הוא הדורגל, שרגליו היו נשברות לעיתים קרובות.
דגמים

DT – דגם זה פותח בשנת 1929 ונועד להתקנה בטנקים ושריוניות (האות T בשם הדגם היא מהמילה טנק). דגם זה פותח כדי להתאים את המקלע לשימוש בתוך החלל הצר של טנק או רק"מ אחר. קת העץ הוחלפה בקת מתכת מתקפלת. המחסנית הסטנדרטית הוחלפה במחסנית בעלת קוטר קטן יותר, אך הכדורים בה הותקנו בשלוש שורות, כך שקיבולתה גדלה - 63 כדורים לעומת 47 במחסנית סטנדרטית.
DA – דגם להתקנה בכלי טיס. בדגם זה הקת הוחלפה בשתי ידיות אחיזה והוסר ממנה כיסוי לקנה, מה ששיפר את קירור הקנה במהלך הירי (בדגם ח"יר נועד הכיסוי להגן על ידיו של החייל מפני כוויות במקרה של נגיעה בקנה חם בעת החלפת עמדת ירי תוך כדי הלחימה). המקלע הותקן על מטוסים קלים כמו P-5 ו־Po-2.
DA-2 – דגם אווירי בעל שני קנים.
DPM - דגם משופר של DP-27, אשר פותח בשנת 1944. בדגם זה הוכנסו שיפורים במערכת ההדק, הותקנה ידית אחיזה, שונה מבנה הדורגלים, כך שהם נעשו עמידים יותר. כמו כן שונה אופן פירוק הקנה, מה שאפשר החלפת קנה מהירה בתנאי שטח ללא כלים מיוחדים.
RP-46 – דגם של מקלע אחיד שפותח על בסיס הדגם DPM בשנת 1946. פירוש האותיות RP – מקלע פלוגתי. השינויים המהותיים בדגם זה היו התקנת קנה מעובה והחלפת אופן הזנת הכדורים, במקום מחסנית בוצעה ההזנה משרשר מתכתי. שינויים אלו אפשרו ביצוע ירי בקצב אש גבוה. RP-46 היה בשימוש בצבא הסובייטי במשך תקופה קצרה מאוד, כיוון שביצועיו היו נחותים לעומת ה־RPD שנכנס לשימוש בשנת 1949.
דגם 58 – הגרסה הסינית של הדגם DPM.
נתונים טכניים

(הנתונים מתייחסים לדגם DP-27)
קליבר: 7.62X54 מ"מ
משקל: 9.12 ק"ג (ריק), עם מחסנית מלאה - 11.82 ק"ג
אורך כללי: 1270 מ"מ
אורך קנה: 605 מ"מ
הזנה: מחסנית של 47 כדורים
קצב אש: 500-600 כדורים לדקה
מהירות לוע: 840 מטר לשנייה
טווח יעיל: 1500 מטר
פרטיזנים יהודים מאזור וילנה. הפרטיזן שיושב ראשון מימין חמוש במקלע DP.
דגם DT
דגם DPM
דגם DA2
בן ויין

בנג'מין פיטר ויין (באנגלית: Benjamin Peter Waine; נולד ב-11 ביוני 2001 בוולינגטון שבניו זילנד) הוא כדורגלן ניו זילנדי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת פלימות' ארגייל מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובנבחרת ניו זילנד.
קריירת מועדונים

ויין גדל במחלקת הנוער של ולינגטון פיניקס. בשנת 2017 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון, ובשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון במסגרת ליגת העל האוסטרלית. הוא ערך 73 הופעות ליגה בקבוצה הראשונה של המועדון, בהן הבקיע 17 שערים.
ב-30 בדצמבר 2022 חתם ויין על חוזה לשנתיים וחצי בפלימות' ארגייל מהפוטבול ליג הראשונה החל מ-1 בינואר 2023. עד לתום עונת 2022/2023 ערך ויין תשע הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. בתום העונה העפילה פלימות' ארגייל לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
קריירה בינלאומית

ויין היה חלק מסגל הנבחרת האולימפית של ניו זילנד לטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו בשנת 2021.
ב-18 במרץ 2022 ערך ויין את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניו זילנד, בניצחון 0–1 על נבחרת פפואה גינאה החדשה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של ניו זילנד לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
הערות שוליים

↑  Ben Waine Signs באתר הרשמי של פלימות' ארגייל, 30 בדצמבר 2022 (באנגלית)
↑  Men's Football Team Announced for Paris 2024 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הניו זילנדית, 9 ביולי 2024 (באנגלית)
| נבחרת ניו זילנד – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פאולסן •  2 בוקסל •  3 סאטון •  4 בינדון •  5 סארמן •  6 ג'ו בל •  7 גארבט •  8 אולד •  9 ויין •  10 סינג •   11 רנדל •  12 סימס • 13 קלי-הילד •  14 הרדמן • 15 שרידן • 16 קונצ'י • 17 בידואה • 18 ואן הטום • מאמן: בייזלי |  1 פאולסן •  2 בוקסל •  3 סאטון •  4 בינדון •  5 סארמן •  6 ג'ו בל •  7 גארבט •  8 אולד •  9 ויין •  10 סינג •   11 רנדל •  12 סימס • 13 קלי-הילד •  14 הרדמן • 15 שרידן • 16 קונצ'י • 17 בידואה • 18 ואן הטום • מאמן: בייזלי | ניו זילנד |
חלב שיבולת שועל

| --- | --- |
חלב שיבולת שועל
חלב שיבולת שועל
 
 מאכלים
 סוג:  חלב צמחי, משקה ללא אלכוהול 
 מוצא:  שוודיה שוודיה
 תאריך יצירה:  1990 (בערך)
 מרכיבים עיקריים:  פתיתי שיבולת שועל, מים 
 ערכים תזונתיים:  למנה (240 מ"ל):  אנרגיה: 120 קלוריות  חלבונים: 3 גרם  שומנים: 5 גרם  פחמימות: 16 גרם   ערך גליקמי: 60 (בינוני)
 
חלב שיבולת שועל הוא חלב צמחי המופק משיבולת שועל מלאה על ידי מיצוי החומר הצמחי במים. לחלב שיבולת שועל מרקם קרמי וטעם עדין דמוי שבבי שיבולת שועל, והוא מיוצר בסוגים ובטעמים שונים, כגון ממותק, לא ממותק, וניל ושוקולד.
בניגוד לסוגים אחרים של חלב צמחי, שמקורם כבר במאה ה-13, חלב שיבולת שועל פותח בשנות ה-90 על ידי המדען השוודי ריקארד אוסטה (אנ'). בין השנים 2017–2019, מכירות חלב שיבולת השועל בארצות הברית גדלו פי עשרה, כאשר החברה השוודית אוטלי (אנ'), אחת היצרניות הגדולות של חלב שיבולת שועל, דיווחה על עלייה של פי שלושה במכירות ברחבי העולם. נכון לסוף שנת 2020, שוק חלב שיבולת השועל הוא השני בגודלו מבין סוגי החלב הצמחי בארצות הברית, כאשר הוא נמצא בין חלב השקדים לחלב סויה.
בין המוצרים המיוצרים מחלב שיבולת שועל נמנים מלבין קפה, יוגורט, גלידה ושוקולד. חלב שיבולת שועל הוא תחליף למוצרי חלב בתזונה טבעונית או עבור אנשים הסובלים מאי-סבילות ללקטוז או אלרגיים לחלב פרה. בהשוואה לחלב פרה ולסוגים אחרים של חלב צמחי, לחלב שיבולת שועל יש השפעה נמוכה יחסית על איכות הסביבה בשל הצורך בכמות נמוכה יחסית של מים וקרקע עבור ייצורו.
היסטוריה

חלב סויה וחלב שקדים קדמו לכל סוג אחר של תחליף חלב, כולל חלב שיבולת שועל, הן כמזונות תרבותיים והן כמוצרים מסחריים. מאז ראשית המאה ה-20, חלב הסויה עשה את דרכו מאסיה אל חנויות מכולת באירופה ובאמריקה, בתחילה כתחליף חלב לסובלים מאי-סבילות ללקטוז. העלייה בצריכת חלב סויה מאז שהגיע לרחבי העולם יצרה שוק גדול למשקאות מהצומח כמו חלב שיבולת שועל. הדוגמה הידועה הראשונה למשקה צמחי על בסיס שיבולת שועל נמצאת בתחילת שנות ה-90, כאשר ריקארד אוסטה (אנ') פיתח חלב שיבולת שועל. אוסט עבד כמדען מזון באוניברסיטת לונד הממוקמת בעיר לונד שבשוודיה, וחקר את נושא האי-סבילות ללקטוז ותחום המזון הבר-קיימא, כאשר המציא את המשקה. זמן קצר לאחר מכן הקים אוסטה את "אוטלי" (Oatly), החברה המסחרית הראשונה אשר מייצרת חלב שיבולת שועל.
נכון לשנת 2019, מוצריה של אוטלי, החלוצה בתחום הייצור המסחרי של חלב שיבולת שועל, נמצאים בכ-7,000 בתי קפה וחנויות מכולת. עם זאת, היא אינה היצרנית הבולטת היחידה של חלב שיבולת שועל. בין החברות המובילות המייצרות חלב שיבולת שועל נמנות אוטלי (שוודיה), פיורהארווסט (אוסטרליה) (אנ'), אלפרו (בריטניה) (אנ'), ביואוונה (איטליה), סימפלי (פינלנד), Vitasoy (הונג קונג) ופסיפיק (ארצות הברית). סך מכירות החלב הצמחי בעולם בשנת 2018, כולל חלב שיבולת שועל, היה 1.6 מיליארד דולר, והתחזית היא כי עד שנת 2025 הן יגיעו ל-41 מיליארד דולר.
בשנת 2018 היה מחסור רב בחלב שיבולת שועל, בשל ביקוש חסר תקדים באירופה ובצפון אמריקה, דבר אשר הראה על הדרישה הצרכנית החזקה למוצר זה. כדי לענות על הביקוש של האמריקאים, אוטלי פתחה מפעל חדש בניו ג'רזי באפריל 2019, המייצר 750,000 גלון (2,800,000 ליטר; 620,000 גלונים) לחודש של בסיס חלב שיבולת שועל, והכריזה על תוכניות להקמת מפעל גדול פי שלושה ביוטה, שייפתח בתחילת 2020. בשנת 2019, המכירות הקמעונאיות של חלב שיבולת שועל בארצות הברית עמדו על 29 מיליון דולר, עלייה מ-4.4 מיליון דולר בשנת 2017. במהלך 2020, מכירות חלב שיבולת שועל בארצות הברית עלו ל-213 מיליון דולר, והוא הפך לסוג החלב הצמחי השני בגודל צריכתו במדינה, אחרי חלב שקדים (1.5 מיליארד דולר במכירות ב-2020).
גלידה, מוצרים דמויי-יוגורט ומלבין קפה מחלב שיבולת שועל הפכו לפופולריים בשנת 2019, והם נכנסו לשימוש נרחב בבתי קפה, למשל סטארבקס, וצמחו בשווקים חדשים, כדוגמת סין. הצמיחה של שוק חלב שיבולת השועל מיוחסת בחלקה להשפעה הסביבתית הנמוכה-יחסית שלו, לדרישות הנמוכות לקרקע ולמים עבור ייצורו, ולעלייה בפופולריות של התזונה הטבעונית במדינות מפותחות.
בין השנים 2019 ל-2020 המכירות של חלב שיבולת שועל בארצות הברית עלו ב-303%, ל-213 מיליון דולר, כאשר חלב שיבולת שועל בקירור נמכר כמעט פי עשרה יותר מאשר חלב שיבולת שועל יציב-מדף (ללא קירור). ניתוח צרכנים של הגידול בצריכת חלב שיבולת שועל מצביע על כך שהצמיחה בשוק נובעת מהטעם החלבי, התפיסה הבריאותית והקיימות הסביבתית, בניגוד לביקוש הגבוה למים של גידול שקדים למשל (עבור ייצור חלב שקדים). חלב שיבולת שועל ניתן להקצפה ולשימוש במשקאות אחרים, כמו קפה, באופן דומה לחלב פרה. בין השנים 2020–2021, מכירות חלב שיבולת השועל עלו ב-151%, והוא הפך לסוג החלב הצמחי השני הנצרך ביותר, אחרי חלב שקדים. ב-20 במאי 2021, אוטלי – יצרנית חלב שיבולת השועל הגדולה בעולם – החלה להיסחר בנאסד"ק, עם שווי שוק של 13 מיליארד דולר באותו יום.
ייצור > עיבוד

ייצור חלב שיבולת שועל דומה לזה של רוב סוגי החלב הצמחי האחרים. גרגרי דגנים שאינם מעובדים, כמו שיבולת שועל, אינם ניתנים לעיכול בשל קליפתם החיצונית הקשה; כמו כן, נדרש עיבוד גם כדי להפוך את הגרגרים היבשים לנוזל.
התהליך מתחיל במדידה וטחינה של גרגרי שיבולת השועל, על מנת לפרק את הקליפה החיצונית שלהם. לאחר מכן, מערבבים את הגרגרים במים חמים וטוחנים לתערובת דלילה. התערובת מטופלת באנזימים ובחום כדי ליצור בסיס שיבולת שועל נוזלי וסמיך.
ההשריה ומיצוי חומרי המזון משיבולת השועל הם החלקים בעלי ההשפעה הישירה ביותר על התוצר הסופי. הגדלת התפוקה בשלב זה עשויה להסתייע בזרזים כימיים, אנזימים או העלאה בטמפרטורה, כל אלה על מנת להסיר מולקולות תזונתיות מתוצר הלוואי המוצק ולשלב אותן בנוזל. זרזים כימיים מגבירים את רמת ה-pH של התערובת, זרזים אנזימטיים גורמים להידרוליזה חלקית של חלבונים ורב-סוכרים, והעלאת הטמפרטורה מגבירה את קצב התגובה. הפרדת הנוזל מתוצר הלוואי המוצק היא שלב פשוט המושג באמצעות שפייה, סינון וסחרור בצנטריפוגה.
לאחר הפרדת התוצר הנוזלי, מוספים מרכיבים נוספים, כגון ויטמינים ומינרלים לחיזוק, או ממתיקים, חומרי טעם וריח, מלחים, שמנים ומרכיבים דומים, כדי ליצור את המוצר הסופי. מאחר שחלב שיבולת שועל לא-מועשר הוא בעל ערכי סידן, ברזל וויטמין A נמוכים יותר מאשר בחלב פרה, יש להוסיף את חומרי המזון הללו על מנת שהמוצר הסופי יהווה תחליף תזונתי לחלב. הומוגניזציה ותהליכי חום כגון פסטור או טיפול בטמפרטורה גבוהה במיוחד (UHT) משמשים להארכת חיי המדף של המוצר.
ייצור > אתגרים בייצור

חלב שיבולת שועל, כמו רוב סוגי החלב הצמחי, עשוי מחומרים צמחיים מפורקים שעברו הידרוליזה, וכתוצאה מכך גודלי החלקיקים שלו אינם אחידים בהשוואה לחלב בקר. הקטנת גודל החלקיקים וצמצום התפרוסת שלהם באמצעות עיבוד פיזי כדוגמת המגון, ושימוש במייצבים, הידרוקולואידים למשל, בשילוב עם מתחלבים אחרים, הם דרכים נפוצות לשיפור איכות המוצר.
בעיה נוספת הנובעת מההרכב הטבעי של שיבולת שועל היא תכולת העמילן הגבוהה שלה. תכולת העמילן (50%–60%) היא מאתגרת במהלך הטיפול בטמפרטורה גבוהה במיוחד (UHT), בשל טמפרטורת ההקרשה הנמוכה יחסית של עמילן. כדי להתגבר על כך, היצרנים משתמשים בהידרוליזה אנזימטית של עמילן על ידי אלפא ובטא-עמילאז, שמפרקים את העמילן לרב-סוכרים קטנים יותר, ללא התנהגות ההקרשה הקודמת.
העשרה של חלב שיבולת שועל במיקרונוטריאנטים חיוניים עשויה לכלול ויטמין D, ויטמין A, ויטמין B12, ריבופלאבין וסידן.
ייצור > השפעה על הסביבה

מאז 2015 בערך, העניין בתזונה מבוססת צמחים, יחד עם דאגה לרווחת בעלי חיים ולצמצום ההשפעה על איכות הסביבה, הגבירו את הצריכה של חלב שיבולת שועל. בהשוואה לחלב פרה וסוגים אחרים של חלב צמחי, תהליך ייצור חלב שיבולת שועל מייצר כמויות קטנות של פחמן דו-חמצני וכלל לא מייצר מתאן (פליטת גזי חממה נמוכה), ודורש כמות נמוכה יחסית של מים ואדמה. ייצור חלב שיבולת שועל דורש 1/15 מכמות המים של ייצור חלב פרה ו-1/8 מכמות המים של חלב שקדים.
ערכים תזונתיים

| ערך תזונתי לכוס (250 מ"ל) | חלב אם | חלב פרה (מלא) | חלב סויה (לא-מומתק) | חלב שקדים (לא-מומתק) | חלב שיבולת שועל (לא-מומתק)  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אנרגיה (קלוריות) | 172 | 149 | 80 | 39 | 120 |
| חלבונים (גרם) | 2.5 | 7.69 | 6.95 | 1.55 | 3 |
| שומנים (גרם) | 10.8 | 7.93 | 3.91 | 2.88 | 5 |
| שומן רווי (גרם) | 4.9 | 4.55 | 0.5 | 0.21 | 0.5 |
| פחמימות (גרם) | 17.0 | 11.71 | 4.23 | 1.52 | 16 |
| סיבים תזונתיים (גרם) | 0 | 0 | 1.2 | 0 | 2 |
| סוכרים (גרם) | 17.0 | 12.32 | 1 | 0 | 7 |
| סידן (מ"ג) | 79 | 276 | 301 | 516 | 350 |
| אשלגן (מ"ג) | 125 | 322 | 292 | 176 | 389 |
| נתרן (מ"ג) | 42 | 105 | 90 | 186 | 101 |
| ויטמין B12 (מק"ג) | 0.1 | 1.10 | 2.70 | 0 | 1.2 |
| ויטמין A‏ (IU) | 522 | 395 | 503 | 372 | – |
| ויטמין D‏ (IU) | 9.8 | 124 | 119 | 110 | – |
| כולסטרול (מ"ג) | 34.4 | 24 | 0 | 0 | 0 |
בהשוואה לחלב פרה, חלב שיבולת שועל דומה בכמות הקלוריות לנפח נוזל (למנה של כוס – 240 מ"ל, 120 לעומת 149 קלוריות בחלב פרה), יש בו 40% מתכולת החלבונים, 63% מהשומנים, אך רק כ-10% מכמות השומן הרווי, ופי 1.5 מסך הפחמימות (על אף שמחצית מכך בחלב פרה היא סוכרים פשוטים). בחלב פרה אין סיבים, בעוד שבחלב שיבולת שועל יש 2 גרם סיבים תזונתיים למנה. תכולת הסידן והאשלגן דומה, אם כי חלב שיבולת שועל – כמו כל חלב צמחי – עשוי להיות מועשר בחומרי מזון ספציפיים במהלך הייצור. האינדקס גליקמי שלו הוא 60, בעוד זה של חלב פרה הוא 47.
שימושים

חלב שיבולת שועל משמש כתחליף חלב בהכנת קפה בהתאמה אישית, ובמוצרים מותססים בדומה ליוגורט ולקפיר. בריסטות טוענים שחלב שיבולת שועל זקוק לפחות אדים מחלב פרה, ניתן להקצפה בצורה טובה, טעים, עשיר וקרמי כמו חלב פרה, ומאזן ביעילות את החומציות של קפה אספרסו. הוא נמצא בשימוש הולך וגובר בהכנת קפה בבתי קפה גדולים.
ביאורים

1 2 3 4 5 6 7  נהוג להוסיף לחלב צמחי, כאשר אינו מכיל באופן טבעי כמות משמעותית של החומר התזונתי.
↑  בארצות הברית, העשרת חלב בוויטמין A מחויבת עבור חלב דל שומן בלבד
↑  בארצות הברית, העשרת חלב בוויטמין D מחויבת
קוואנטס

איירבוס A330-300 בנמל התעופה של פרת'
בואינג 747-400 בנמל התעופה של סידני
בואינג 767-300 בנמל התעופה של סידני
בואינג 747 בנחיתה בנמל התעופה של סידני
איירבוס A380 של קוואנטס בנמל התעופה של סידני
קוואנטס (באנגלית: Qantas Airways Limited) היא חברת התעופה הלאומית של אוסטרליה, בסיסה הראשי נמצא בנמל התעופה של סידני.
החברה נמצאת במקום ה-11 ברשימת חברות התעופה הגדולות בעולם והיא נחשבת לחברת התעופה הבטיחותית ביותר בעולם. בשנת 2019 זכתה החברה במקום השמיני בתואר 'חברות התעופה הטובות ביותר'. ב-2020 הוציאה החברה משימוש את מטוס הבואינג 747 האחרון שלה.
תולדות החברה

החברה נוסדה ב-16 בנובמבר 1920 בעיר וינטון שבקווינסלנד, בשם "Queensland and Northern Territory Aerial Services" ("השירות האווירי של קווינסלנד והטריטוריה הצפונית"), והשם Qantas הוא ראשי תיבות של שם זה. מטוסה הראשון של החברה היה AVRO-504K.
בשנת 1998 הקימה החברה יחד עם חברות נוספות את ברית חברות התעופה Oneworld.
מקום מושבה של החברה כיום בסידני שבניו סאות' ויילס והיא חברת התעופה האוסטרלית הגדולה ביותר. היא נסחרת בבורסה האוסטרלית תחת קוד החברה QAN.
בפברואר 2017 התחילה החברה במגעים לחתום על הסכם שותפות קוד יחד עם אל על הצפוי להחתם באמצע 2017
בשנת 2018 התחילה לטוס מאוסטרליה לבריטניה בטיסה ישירה[דרוש מקור].
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון ליולי 2020:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> F | נוסעים> J | נוסעים> W | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A330-200 | 18 | — | — | 27 | — | 224 | 251 |  |
| איירבוס A330-200 | 18 | — | — | 28 | — | 243 | 271 |  |
| איירבוס A330-300 | 10 | — | — | 28 | — | 269 | 297 |  |
| איירבוס A380-800 | 12 |  | 14 | 64 | 35 | 371 | 484 | ההזמנות שנותרו נדחו ללא הגבלת זמן. |
| בואינג 737-800 | 75 | — | — | 12 | — | 162 | 174 |  |
| בואינג 787-9 | 11 | 3 | — | 42 | 28 | 166 | 236 |  |
| סה"כ | 126 | 3 |  |  |  |  |  |  |
הסכמי שותפות קוד

מלבד לחברותה בברית חברות התעופה Oneworld, לקוואנטס הסכמי שותפות קוד עם החברות הבאות:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aircalin (קלדוניה החדשה)  אייר פראנס (סקייטים)  אייר מלטה  אייר ניוגיני (פפואה גינאה החדשה)  אייר-נורת' (אוסטרליה)  אייר פסיפיק (פיג'י)  אייר טהיטי נוי (פולינזיה הצרפתית) |  אייר ונואטו (ונואטו)  אל על  אלסקה איירליינס (ארצות הברית)  אסיאנה איירליינס (סטאר אלייאנס)  EVA אייר (טאיוואן)  צ'יינה איסטרן איירליינס (סקייטים)  גארודה אינדונזיה (בעתיד סקייטים) |  גאלף אייר (בחריין)  קניה איירווייז (סקייטים)  פולינזיאן איירליינס (סמואה)  סאות' אפריקן איירווייז (סטאר אלייאנס)  וייטנאם איירליינס (סקייטים)  Sky airlines (סקייטים) |