בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
מחלקות בצלאל

| שם המחלקה | שנות פעילות | פעילות המחלקה | מנהל |
| --- | --- | --- | --- |
| ציור | 1929-1906 | בעוד ששץ ראה בציור אלמנט מרכזי בבית-הספר, חברי הוועד המפקח בברלין ראו בו כלי שרת לייצור חפצי האומנות שיוצרו בבצלאל. במשך השנים התחלפו מורים רבים לציור בבית הספר. לבד מציור נלמדו בבצלאל גם פרספקטיבה וקומפוזיציה על ידי מורים שונים.  מורים לציור: יוליוס רוטשילד (1907-1906), שמואל הירשנברג (1908-1907), ארנולד לחובסקי (1909-1908), לזר (אליעזר) קרסטין (1910/1909-?), אבל פן (1914-1913; 1924-1920), אהרון שאול שור (1913-), שלמה ברנשטיין (1920-1919), אדולף ברמן (1929-1925) |  |
| מחלקת השטיחים | 1906- | מחלקת השטיחים יצרה שטיחים על פי דוגמאות שיצרו מורי בצלאל. צוות הפועלים כלל ילדות ונערות צעירות מגיל 9. מרביתן בנות 13–16. בשנת 1911 מנתה המחלקה 91 פועלות. כמחצית הפועלות לא קיבלו שכר, ואלו שכן זכו לשכר שעמד על עד 30 פרנק בחודש. השטיחים, כגון "שטיח מנורה" או "שטיח שיר השירים" נוצרו על גבי נולים מסורתיים, בעבודה יידנית, מצמר וממשי. התהליך כלל לבד מן האריגה, גם את הכנת הצמר וצביעתו. בשנת 1910 צינו ב"בצלאל" את אריגת "שטיח האלף". בשנת 1913 צומצם מספר הפועלות מ-120 ל-35. כל אלו הובילו לעזיבת קנטרוביץ' ולהקמת בית המלאכה העצמאי "מרבדיה". | שמואל בן-דוד (1909-1906), יעקב קנטרוביץ' (1909-) |
| מחלקת הגבס | 1906- | הסדנה שימשה ליציקת קישוטים מגבס. בנוסף, שימשה המחלקה לשם יציקה של עבודות חומר שכוירו בבית-הספר ושמשו למחלקות אחרות. החמר, ברובו טרה קוטה, הובא ממוצא ואילו הגבס היה מיובא. |  |
| מחלקה לסיתות באבן | 1907- | התלמידים השתלמו בסיתות אבן בידי מסתתים תימנים ובערבים השתלמו באומנות בבצלאל. על התלמידים נמנו גם חברי קומונת הסתתים |  |
| מחלקת הכסף | 1908- | המחלקה נפתחה בשנת 1908, כשהיא כוללת שני פועלים תימנים. בשנת 1911 מנתה המחלקה 51 פועלים, מהם כ-17 בני פחות מ-16 שנה. העבודה התנהלה בשיטות מסורתיות כפיליגרן, מיקשה, באטיק (צריבה) וניילו. מושבת הצורפים בבן-שמן היוותה חלק ממחלקה זו. ב-1913 צומצם מספר הפועלים | שמואל פרסוב |
| מחלקת מסגרות משובצות | 1908 - 1914/1913 | ייצור מסגרות עץ משובצות בצדף. ערב סגירת המחלקה עבדו בה כשלושים נערות ונערים | אליהו אדם |
| מחלקת החיטוב | 1908- | במחלקה נוצרו תבליטים בטכניקה של חיטוב, לעיתים תוך שימוש במכונת העתקה. התבליטים נעשו בעץ, אבן, שנהב וגללית (חומר המחכה שנהב). חלק מעבודות המחלקה שובצו בפריטים אחרים, כגון קופסאות שונות, שנוצרו במחלקות אחרות. בחיבורו "הצעה לחזק ולהפיץ עבודת-בית של מלאכת אמנות בירושלים ובארץ ישראל בכלל" (1917), תיאר שץ את הפסקת העבודה בטכניקה זו בבית-הספר והעברתה לבתי-מלאכה חיצוניים. | מאיר גור אריה (1911-) |
| מחלקת רהיטי קש | 1909- | ייצור רהיטים מקש קלוע. במרץ 1921 חזר פופוביץ לאחר שגלה בזמן המלחמה לירושלים, ופתח מחדש את בית המלאכה שלו. על פי דו"ח שכתב שץ ב-1925 רהיטי קש נוצרו בתקופה מאוחרת יותר גם בבית חינוך עיוורים, בשיתוף כל שהוא עם בצלאל. | א. פופוביץ |
| מחלקת הדפס-אבן | 1909- | במחלקה היה מכבש אחד להדפס הדפס-אבן. אולם, ההדפסה הייתה מוגבלת בכמותה, מאחר שמכונת להדפסות (אופסט) לא הייתה, לפחות עד לאחר מלחמה"ע ה-1. ב-1918 החלו במחלקה ניסיונות לעבודה בשיטה של צינקוגרפיה. לבד מהדפסת הדפסים אמנותיים, ייצרה המחלקה מגוון אקלקטי של מוצרים. ביניהם ידוע במיוחד משחק הלוטו שיצר נחמיה בדרשי בשנת 1916-1915. | אברהם גרשוביץ (גרשוני) (1914-1909?); שמואל בן-דוד (1914-) |
| מלאכת-דמשק | 1909- | עד 1912 כללה המחלקה נחושת-דמשק וגם מקשת נחושת. בשנת 1911 מנתה המחלקה 13 פועלים ו-9 פועלות. | אברהם בר-אדון |
| מחלקת התחרה | 1913-1911 | המחלקה הוקמה בשנת 1911 על ידי שרה טהון. לימדו בה גם שרה קנרבורסקי ולייבקה הדביג (מאיר). פועלות המלקה היו ילדות בנות 9–13, שעסקו ברקמה ב"בצלאל" ובתיהן. מרבית הפועלות לא קיבלו שכר, ואלו שכן זכו לשכר נמוך במיוחד, שעמד על עד 15 פרנק בחודש. בשנת 1911 מנתה המחלקה 46 פועלות. בשנת 1912 עברה המחלקה לבית הספר אוולינה דה רוטשילד. המחלקה נסגרה בשנת 1913–1914, בעת הארגון מחדש של בתי-המלאכה על ידי אריה לייב אסתרמן |  |
| מושבת הצורפים בבן-שמן | 1914-1911 | מושבת צורפים תימנים שהוקמה בבן-שמן וכללה כ-12 משפחות תימנים | בן-ציון בן אהרון |
| מחלקה המקשה | 1912- | הוקמה ב-1912 לאחר שנפרדה ממחלקה לנחושת-דמשק. בשנת 1913 צומצם מספר הפועלים ב-מ-30 ל-12. | יצחק סירקין ואריך גולדברג (1914-1912); זאב רבן (1914 ואילך) |
| מחלקת הבאטיק | 1912- | עבודה בטכניקת באטיק על מתכת ועץ. המחלקה נפתחה בידי ריכארד גולדברג, ששימש מנהל בתי-המלאכה של בית הספר. עם זאת באותה שנה חתם גולדברג על הסכם ההופך את המחלקה לקבוצה עצמאית הפועלת בחסות "בצלאל". | ראובן ליפשיץ |
| מחלקה לאמייל | 1913- | במחלקה נוצרו חפצים בטכניקה של אמאיל וציור על שנהב | אהרון שאול שור (מ-1913) |
| פוטוגרפיה | 1914-1910 | גלויות מצולמות, זכוכיות ל"פנס קסם" | יעקב בן דב |