stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פנתאון
משמעויות נוספות של המונח

לאורך השנים נוספו למילה "פנתאון" משמעויות שלא מעולם המיתולוגיה.
בפירושה הבסיסי, המילה "פנתאון" מתייחסת למצבה גדולה שמציינת את מקום קבורתם של גדולי האומה (המאוזוליאום). דוגמה מובהקת היא הפנתאון של פריז, שנבנה במקור ככנסייה, והוסב בהמשך לתפקידו החילוני – מקדש כבוד לצרפת הגדולה. פנתאון נוסף קיים בקראקס, בירת ונצואלה. כמו כן, לאחר מותו של יוסיף סטלין תוכנן להקים פנתאון במוסקבה ולקבור בו את לנין ואת חברי המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, אולם התוכנית לא התממשה.
פנתאון בישראל

הר הרצל
ראו גם

הפנתאון של פריז
רמת קדרון

מצפה
רמון
מצפה
רמון
רמת קדרון הייתה התנחלות, שתוכננה לקום כ-6 ק"מ מזרח לבית לחם בשטח העיירה עובידייה, ביוזמה פרטית של אנשי עסקים שטענו שרכשו קרקעות במקום. לאחר שכ-300 בתים ומגרשים ביישוב נמכרו עוד לפני שהחלה הבנייה, התברר כי הקרקעות לא היו שייכות ליזמים, היוזמה הייתה הונאה והפרויקט בוטל.
היסטוריה > הרקע להקמת היישוב

לאחר המהפך בבחירות 1977, החליטה ממשלת הליכוד לשנות את המדיניות הממשלתית לגבי רכישת קרקעות בשטחים הכבושים, ולאפשר לאנשים פרטיים ולחברות לקנות קרקעות ביהודה, בשומרון ובחבל-עזה. היוזמה להקמת יישוב באזור מדרום-מזרח לירושלים החלה בשנת 1981 במסגרת תוכנית שיזם שר החקלאות אריאל שרון לעבות את שרשרת ההתנחלויות, שהוקמו באותן שנים סביב ירושלים (מעלה אדומים ממזרח לעיר, גבעת זאב מצפון, אפרת מדרום ואחרים).
לאחר שקבוצה של אנשי עסקים הודיעה שרכשה קרקעות באזור והיא מבקשת להקים עליהם יישוב, אושרה התוכנית בוועדת השרים להתיישבות בדצמבר 1982. את היוזמה לאישור התוכנית העלה סגן שר החקלאות מיכאל דקל, שפעל באותן שנים לסייע לאנשי עסקים להקים התנחלויות ביהודה ושומרון. התוכנית אושרה מפני שהתאימה לתוכנית לעיבוי שרשרת ההתנחלויות באזור.
היסטוריה > "רכישת הקרקע"

בפרויקט היו מעורבים שורה של יזמי נדל"ן וסוחרי קרקעות. דוד מור (שאחר כך היה חבר כנסת מטעם סיעת הליכוד), יחיאל שאול ועמי פרומצ'נקו (ממשפחת מייסדי חברת עלית) שפעלו באמצעות חברת הנדל"ן "ג'אמבו". עורך הדין של היזמים היה רוני מילוא, ומשרדו המשיך לייצג את חברת "ג'מבו" גם לאחר שנבחר לכנסת ושימש כסגן שר החוץ, במקביל לעיסוקו כעורך דין. הפרויקט החל ב-5 באוגוסט 1982, ברמאללה, כאשר נחתם חוזה בין נציגי חברת "ג'אמבו" לבין שניים מתושבי עובידייה, מוסה מחמוד אל־עסא וג'מאל מוסא אל־עסא. מוסה מחמוד אל־עסא הצהיר כי בבעלותו 4,000 דונם בעובידייה ושג'מאל מוסה אל־עסא הוא המתווך. הוא הצהיר על נכונותו לרשום את האדמות על שמו ולהעביר אותם לידי הקונה (חברת "ג'אמבו"). אך בטרם יגיעו לידי הקונה היה על האדמות, על־פי החוזה, לעבור תחנה נוספת. על החוזה חתמו גם סוחרי הקרקעות יעקב עקנין ושמואל עינב, נציגיה של חברת "דקל בנייה ומסחר (קרני שומרון) בע"מ". בחוזה הם מתוארים כמתווכים המשמשים נציגיהם של שני הכפריים. חברת דקל התחייבה לשלם למוכרים קצת פחות מ-700 דולר על כל דונם אדמה. כעבור חודשים אחדים מכרה ללקוחות ישראלים כל דונם עבור 5,000 דולר. בנוסף לחברת "ג'אמבו", חלק מהקרקע נמכר גם לחברת הבנייה "האחים משה ויגאל גינדי".
היסטוריה > ההתנגדויות

ב-10 בנובמבר 1983, שבעה חודשים לאחר ביצוע העסקה, ביקש המתווך הערבי לרשום בטאבו את האדמות על שמו, כשלב ראשון לקראת העברתן לידי החברות הרוכשות. החוק הירדני שעדיין תקף בשטחים, חייב אותו לפרסם הודעה בעיתון בערבית ולהמתין 15 ימים להגשת התנגדויות. אל־עסא שפעל למעשה בשמו של עינב בחר לפרסם את ההודעה ב'אל־אנבא', עיתון שיצא לאור מטעם המנהל האזרחי. תפוצתו של אל-אנבא לא עלתה אז על אלפיים עותקים בלבד (וזמן קצר אחר כך נסגר). עורכי-דין העוסקים בנושא הקרקעות היו הקוראים היחידים שלו וחיפשו את הודעות הרישום. גיליון אל-אנבא ובו הודעתו של אל־עסא הגיע לעובידייה כעשרה ימים לאחר הדפסתו. בו ביום התארגנו 62 מתושבי הכפר והגישו, באמצעות עורך דין עבד עסלי ממזרח ירושלים, התנגדות לעריכת הרישום. כעבור יומיים צירף עסלי 33 התנגדויות נוספות. הן התבססו על כך שלאורך השנים שילמו המתנגדים מס רכוש עבור אותן אדמות שעתה עמדו להירשם על שמו של המתווך.
בתצהיר בשבועה שצירפו להתנגדויותיהם כתבו הכפריים: ”הננו להצהיר שלא מכרנו אדמותינו המופיעות בנסח תשלום המס או חלק מהן, לכל צד שהוא, ולא נעשתה על ידינו שום עסקה במסגרת דיני החוזים להעברת זכויות כלשהן לצד כלשהו. הופתענו למצוא בעיתון אל־אנבא הודעות על בקשות רישום מחודש לאדמותינו ללא ידיעתנו. אנו מצהירים שהבקשות לרישום מחודש שהתייחסו לאדמותינו יסודן במעשים בלתי חוקיים, כגון זיוף או מרמה.” לאחר הגשת התצהיר הוקפא כל תהליך הרישום. שמואל עינב טען שבסופו של הדיון המשפטי יוסרו רוב ההתנגדויות. ושחלק ממגישי ההתנגדויות, מכרו לו קרקעות בעצמם. את שמותיהם טען, אינו יכול לגלות כי הדבר יסכן את חייהם. התושבים טענו, כי לבנו של המוכתר אין כל זכות בקרקע, וכי ייפוי כוח שקיבל כביכול היה מזויף. התושבים טענו, כי כמעט כל הקרקע היא שלהם, ולבנו של המוכתר לא היה כל סמכות למכור אותה. הוועדה לרישום נכסים של המנהל האזרחי במפקדת יהודה ושומרון הוציאה צו מניעה נגד שני הצדדים.
היסטוריה > השקת הפרויקט

למרות ההתנגדויות היזמים החלו לשווק את הפרויקט כיישוב יוקרה 10 דקות מירושלים בו כל הבתים יהיו צמודי קרקע. באפריל 1983 ערכו מבצע מכירות. לאחר מסע פרסום שכלל מודעות בעיתונות היומית שהשתרעו על פני שלושה עמודים שלמים, בהם נכתב כי במקום יוקם "מרכז ספורט שיכלול מגרש כדורסל, בריכות-שחיה, אורוות-סוסים, סאונה, משטח החלקה על סקטים, בית-קולנוע ואולם ספורט". קרוב לאלף מגרשים, בשטח של דונם לרוכש, הצליחה לשווק "ג'מבו" במבצע המכירות, שנמשך פחות משבוע. כל אחד מהקונים נדרש לשלם מיד 5,400 דולר. האחים משה ויגאל גינדי מכרו באותו שבוע מגרשים בחלק שלהם ברמת קדרון, הם הציעו מגרשים קטנים יותר בשטח של 400 מ"ר, וגבו דמי ההרשמה בסך של כ-2,300 דולר למגרש. האחים גינדי פעלו באמצעות חברה בשם "בינוי ופיתוח ארץ ישראל (רמת קדרון) בע"מ", שהייתה רשומה ברשם החברות ברמאללה. בחוזה בין הקונים לנציגי החברה נאמר כי זו "קרקע פרטית הפנויה מכל אדם וחפץ". בנוסף הציגו לקונים מכתב שסיפק עוזרו של סגן השר דקל, אבי צור, בו כתב: "לאחר בדיקת הנושא עם הגורמים השונים, הריני מאשר לכם את רכישת הקרקע על־ידכם ברמת־קדרון... שמחתי לשמוע, שיש התעניינות רבה ומכירות רבות ויש דרישה גדולה לרכישת מגרשים ביישוב זה, הנקרא רמת־קדרון". רוב הקונים חתמו על ההמחאות מבלי שביקרו במקום, ובסך הכל כ-300 רוכשים שילמו דמי רישום ומקדמות.
בנובמבר 1983, חתם שר הבינוי והשיכון דוד לוי על רשימת היישובים ביהודה ושומרון הזכאים לסיוע בדיור, רמת קדרון גם נכללה ברשימה אף על פי שבעת החתימה ידע לוי שרמת קדרון וחלק מהיישובים הנוספים ברשימה מסובבים בבעיות של הונאת משתכנים והקרקע לא נרכשה כחוק. ההכללה ברשימה יצרה אצל הרוכשים ביטחון שהפרויקט לגיטימי ויצא לפועל.
את תוכנית היישוב הכין האדריכל זלמן עינב. בסך הכל תכננו 1,100 בתים על מגרש של דונם כל אחד בשטח של 600 מטר רבוע. ביולי חתמה החברה על הסכם להקמת 100 הבתים הראשונים עם חברת "דיור", חברת בת של סולל בונה. כך שביטחון הרוכשים שהפרויקט יצא לפעול היה גבוה. לאחר שתושבי עובידייה הגישו התנגדויות, דבר לא נבנה על הקרקעות.
היסטוריה > החקירה הפלילית וההליך המשפטי

בשנת 1986 החלה חקירת משטרה בפרשה, הנחקרים העיקריים היו סוחרי הקרקעות שמואל עינב ויעקב עקנין וסגן שר החקלאות מיכאל דקל. החקירה כללה לא רק את פרויקט רמת קדרון אלא גם פרויקטים נוספים ביניהם, התנחלות שתוכננה ליד קרני שומרון בשם "כרמים" שבה היה מעורב סוחר הקרקעות משה זר. האחים משה ויגאל גינדי ברחו לברזיל ושהו שם במשך כשנה וחצי, לאחר שהתברר שאין כוונה להעמידם לדין, חזרו לישראל בסוף 1990. אחיהם הבכור אברהם גינדי התאבד ביוני 1986 לאחר ששוחרר ממעצר.בנובמבר 1986 בית־המשפט המחוזי בתל אביב הוציא צו־עיקול על כל חשבונות הבנק של חברת ג׳מבו. כמו כן ניתן צו־עיקול על חלק מרכושם של בעלי החברה. צו־העיקול ניתן בעקבות תביעה שהוגשה בשמם של 66 מרוכשי הקרקעות. הם פנו לבית־המשפט, וטענו שלמרות שעברו כארבע שנים מאז שרכשו את הקרקעות, טרם קיבלו את החזקה עליהן והבנייה במקום טרם החלה. ביולי 1989 מסרו מיכאל דקל ושמואל עינב עדות בבית המשפט על חלקם בפרשה.
החקירה לא הובילה לאישומים פלילים, אך עוזר סגן השר דקל, אבי צור, הורשע בקבלת שוחד מסוחרי קרקעות ובהפרת אמונים בפרשה קשורה. במקביל המעורבים נתבעו בשורה של תביעות אזרחיות. באפריל 1990 חייב בית המשפט המחוזי בתל אביב את חברת "ג'מבו" להחזיר ל-121 רוכשים סכום כולל של 4 מיליון שקל. באוקטובר 1990 מונה לחברה כונס נכסים. האחים משה ויגאל גינדי טענו שסוחרי הקרקעות הונו אותם ותבעו את שמואל ענב על סכום של 128 מיליון שקל, לא רק על קרקעות שמכר להם במרמה ברמת קדרון, אלא גם בגבעת זאב, בכפר ג'יוס ובכפר פרח'ה. ב-2002 הוגשה בקשה לתובענה ייצוגית נגד האחים גינדי בשם 157 רוכשי מגרשים ברמת קדרון.
ראו גם

משמר יהודה
הערות שוליים

↑  עופר פטרסבורג, היהלומן דוד מור מעורב בעסקת אזורים, באתר ynet, 5 במרץ 2002
↑  אבינועם בר-יוסף, 25 אלף דונמים שנמכרו ביו"ש נשארו במודעות הפרסומת, מעריב, 10 בדצמבר 1985
↑  יהושע ביצור, "העסקות ברמת-קדרון הם הונאה אחת גדולה, מעריב, 5 בספטמבר 1985
אמנון לוי, "מאות פותו להשקיע מיליונים ברמת קדרון", חדשות, 5 בספטמבר 1985
↑  הישובים שהקמתם אושרה בוועדת השרים להתיישבות, מעריב, 30 בדצמבר 1982
↑  איה אורנשטיין, עוקל רכוש עמי פרומצ'נקו והברותיו, מעריב, 7 בנובמבר 1986
1 2  פרומצ'נקו: יהיה יישוב טוב וגם קאונטרי קלאב, כל העיר, 15 באפריל 1983
↑  רוני מילוא הבטיח החזר, מעריב, 28 בספטמבר 1990
אלעזר לוין, הקשר של מילוא, חדשות, 9 בדצמבר 1985
1 2 3  אריה דיין, החזון המקורקע של רמת-קידרון, כותרת ראשית, 21 באוגוסט 1985
1 2  אלעזר לוין, ‏לאונרד מלבר מגרמניה פועל כמתווך לגיבוש קבוצה לרכישת השליטה בחברת אזורים, באתר גלובס, 10 במרץ 2002
1 2  עקיבא אלדר, עשר דקות מירושלים, כל העיר, 15 באפריל 1983
↑  כמה יעלה בית בקדרון (במחירי היום), כל העיר, 15 באפריל 1983
↑  הדר חורש, אבי צור עזר לגינדי גם ברמת קדרון, כל העיר, 17 בינואר 1986
↑  אריה דיין, עכשיו פרומצ'נקו מזיע, כל העיר, 11 במאי 1990
↑  פרשת הקרקעות החקירה רק החלה, כותרת ראשית, 15 בינואר 1986
↑  חיים ביאור, "דיור" תתחיל בבניית הישוב רמת־קדרון, דבר, 25 ביולי 1983
↑  אחי דנון, "בידי מסמכים המוכיחים שהקרקעות מעבר לקו הירוק הושגו במירמה", מעריב, 25 ביוני 1986
↑  נעמי לויצקי, עינב מאשים, כותרת ראשית, 16 ביולי 1986
↑  לאה אתגר, "הפסדתי 5 מיליון דולר בפרשת הקרקעות ביהודה ושומרון, מעריב, 12 בדצמבר 1990
↑  לאה אתגר, שובו של הגינדי, מעריב, 14 בדצמבר 1990
↑  גיל יודילוביץ', אברהם גינדי התאבד, מעריב, 5 ביוני 1986
גיל יודילוביץ', "בעלי לא התאבד, המשטרה הרגה אותו", מעריב, 6 ביוני 1986
↑  יורם ירקוני, פרשת רמת־קדרון - צו־עיקול נגד מוכרי הקרקעות, כל העיר, 7 בנובמבר 1986
↑  עמירה שגב, אירית ורד, דקל ועינב העידו בפרשת היישוב רמת־קדרון, חדשות, 9 ביולי 1989
↑  מאת דוד חיון, ‏אבי צור, שהורשע בקבלת שוחד ובהפרת אמונים, מועמד לתפקיד "מתאם מיוחד" במשרד התשתיות, באתר גלובס, 31 בדצמבר 1996
↑  מתיישבי הישוב רמת קידרון שלא הוקם-יקבלו את כספם בחזרה, מעריב, 26 באפריל 1990
↑  עתי"ם, מונה כונס ננסים זמני לנכסי פרומצ'נקו, חדשות, 17 באוקטובר 1990
↑  יצחק דנון, ‏חברות נדל"ן: למנות בורר בתביעה בסך 128 מ' ש' נגד סוחר הקרקעות שמואל ענב, באתר גלובס, 4 באוקטובר 2004
↑  בקשה לתביעה ייצוגית ב-58 מ' ש' נגד גינדי: לא בנו ליד הר חומה, באתר הארץ, 14 ביוני 2002
לו בגה

| --- | --- |

 לידה:  13 באפריל 1975 (בן 49) מינכן, גרמניה המערבית 
 שם לידה:  David Lubega Balemezi 
 שם במה:  Lou Bega 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1988 
 סוגה:  פופ לטיני, ממבו 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 פרסים והוקרה:  פרסי ECHO (2000)  פרסי אמדאוס למוזיקה אוסטרית 
 www.lou-bega.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דויד לובגה (נולד ב-13 באפריל 1975), הידוע בשם הבמה לו בגה, הוא זמר גרמני הידוע בחידוש שביצע לשיר Mambo No. 5 בשנת 1999.
סגנונו של בגה משלב אלמנטים מוזיקליים משנות ה-40 וה-50 של המאה ה-20 לצד מקצב מודרני וגרוב.
ביוגרפיה

בגה נולד במינכן, שבמערב גרמניה לאם מסיציליה ואב מאוגנדה.
עד גיל שש גר רוב זמנו עם אמו באיטליה, ולאחר מכן חזרו להתגורר בגרמניה.
קריירה

בגה היה חבר בצעירותו בהרכב ראפ. כשעבר למיאמי, שבפלורידה גילה את המוזיקה הלטינית. כשחזר לגרמניה הכיר את מנהלו, גואר ביסנקמפ, ואת המפיקים "פרנק ליאו" ו"דונלד פאקט" (וולפגאנג פון ובנאו) ואיתם גיבש את הקונספט לחידוש השיר Mambo No. 5 (A Little Bit of...).
הסינגל הראשון של בגה, "Mambo No. 5 (A Little Bit of...)" היה ללהיט בינלאומי בשנת 1999 והגיע למקום הראשון בבריטניה, איטליה ואוסטרליה בעוד בארצות הברית הגיע למקום השלישי במצעד הבילבורד הוט 100. גם בגרמניה, הולנד ושוודיה ומדינות אירופאיות נוספות הצליח השיר ודורג במקום הראשון.
ביולי 1999 הוציא בגה את אלבום הבכורה שלו "A Little Bit of Mambo". את האלבום השני שלו "Ladies and Gentlemen" הוציא במאי 2001. האלבום לא הצליח כפי שהצליח האלבום שקדם לו. האלבום השלישי שהוציא בגה יצא במאי 2005 ואלבומו הרביעי Free Again יצא במאי 2010 אך גם הוא לא זכה להצלחה. את האלבום החמישי הוציא בגה ביוני 2013. הוא נקרא בשם A Little Bit of 80's. באלבום זה חידש להיטים כגון Karma Chameleon של Culture Club, ואת השיר Red Red Wine של ניל דיימונד.
בגה שר את שיר הנושא בסדרת האנימציה ברנדי ומר וויסקרס שיצא בשנת 2004. הוא הוציא וידאו קליפ בשיתוף חברת "דיסני" בשם Disney Mambo #5 שכלל אזכור של דמויות דיסני.
דיסקוגרפיה

A Little Bit of Mambo ‏ 1999
Ladies and Gentlemen ‏ 2001
Lounatic ‏ 2005
Free Again ‏ 2010
A Little Bit of 80's ‏ 2013
הערות שוליים

1 2 3  Lou Bega, באתר Allmusic
↑  LOU BEGA, באתר Official Chart
↑  LOU BEGA - MAMBO NO. 5 (A LITTLE BIT OF...) (CHANSON), באתר Lescharts
↑  Lou Bega - ♫ Disney Mambo #5 ♫, באתר יוטיוב, 14 באוגוסט 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810690672205606  BIBSYS: 1085467  BnF: cb14027334z (data)  GND: 122320107  ISNI: 0000 0003 6846 9051  LCCN: no00005973  MusicBrainz: 64f9c914-74a0-4f6b-8589-6261851b0ab9  NKC: xx0072542  NLK: KAC201950640  NSK: 000592192  NTA: 203199588  RERO: 02-A006038612  SUDOC: 160484650  VIAF: 19879775   WorldCat (עם VIAF): 19879775
ערוץ הספורט

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 קטגוריה:  ספורט
 תאריך השקה:  1 במרץ 1990
 בעלות:  RGE
 שפה:  עברית
 משרד ראשי:  המדע 3, הרצליה
 שיטת שידור:  16:9
 פורמט תמונה:  576i (SDTV) 1080i (HDTV)2160p (UHDTV
 זמינות
 חבילה:  HOT: מרץ 1990 – הווה   yes: יולי 2000 – הווה   סלקום tv: דצמבר 2014 – הווה   NEXT TV: מרץ 2017 – הווה   פרטנר tv: יוני 2017 – הווה   FreeTV: אפריל 2023 -הווה   רמי לוי TV: אוגוסט 2017 – אוגוסט 2019  STINGTV: אוגוסט 2018 – הווה
 HOT:  5SPORT: אפיק 55  5PLUS: אפיק 56  5GOLD: אפיק 57  5LIVE: אפיק 58  5STARS: אפיק 59 5SPORT 4K: אפיק 555
 yes:  5SPORT: אפיק 55  5PLUS: אפיק 56  5GOLD: אפיק 57  5LIVE: אפיק 58  5STARS: אפיק 59  5SPORT 4K: אפיק 60
 סלקום TV:  5SPORT: אפיק 55  5PLUS: אפיק 56  5GOLD: אפיק 57  5LIVE: אפיק 58  5STARS: אפיק 59  5SPORT 4K: אפיק 60
 פרטנר tv:  5SPORT: אפיק 55  5PLUS: אפיק 56  5GOLD: אפיק 57  5LIVE: אפיק 58  5STARS: אפיק 59  5SPORT 4K: אפיק 60
 
 http://www.sport5.co.il
ערוץ הספורט (ידוע גם כספורט 5) הוא גוף שידור מסחרי מקבוצת התקשורת RGE, אשר מפעיל שישה ערוצי טלוויזיה: 5STARS ,5LIVE ,5GOLD ,5PLUS ,5SPORT ו-5SPORT 4K אשר משודרים ב-HOT, ב-yes, ב-סלקום tv, ב-NEXT TV, ב-FreeTV, ב-פרטנר tv וב-STINGTV שאינה כלולה בחבילות החברות (מלבד 5SPORT ו-5PLUS) (ובFreeTV כל הערוצים בחבילת הבסיס). בנוסף, מפעיל ערוץ הספורט אתר אינטרנט ואפליקציה סלולרית המשמשים לפרסום חדשות ופרשנויות בנושאי ספורט, עמודים רשמיים ברשתות החברתיות המקוונות. תחנת רדיו בשם 5RADIO אשר אינה משודרת בתדרים אלא רק באתר ובאפליקציה וגם ערוץ לשידורים בנייד 5MOBILE בתשלום נוסף.
היסטוריה

הערוץ החל את שידוריו תחת השם "שידורי הניסיון של ערוץ הספורט בכבלים" ב-15 במאי 1988. עד עלייתו הרשמית לאוויר, במרץ 1990, הוא היה זמין רק למספר מועט של צופים ושידר תוכניות מקור בודדות. בהן, החל מאוקטובר 1988, תוכנית סיכום שבועית על פוטבול אמריקאי. הערוץ עלה רשמית לאוויר במרץ 1990, ועד 1999 נקרא "ערוץ הספורט". תחילה הופעל על ידי חברת "ICP" בניהולם של מיילן טנזר ושכי פרנץ. החל משנת 1996 הופעל הערוץ על ידי חברת אולפני הבירה ירושלים ("JCS"), אולם במהלך שנות ה-2000 הוא נרכש על ידי חברה בראשותו של איש העסקים אביב גלעדי.
הספרה חמש מייצגת את הערוץ משום שבמשך יותר מעשר שנים הוא סומל בממיר האנלוגי כערוץ 5, קידומת איתה נשאר אף בממיר הדיגיטלי בתור ערוץ 55.
בשנת 2001 עלה לאוויר, בנוסף לערוץ "ספורט 5" הנכלל בחבילת הבסיס, ערוץ בתשלום "ספורט 5+" שעם השנים עבר גם הוא לשדר בחינם.
בתחילת שנת 2006 עבר ערוץ הספורט מתיחת פנים כוללת ועבר לשדר 24 שעות ביממה, הועלו תוכניות חדשות, הצבעים השולטים במסך והלוגו השתנו וכן העלו אתר אינטרנט חדש.
במרץ 2007 עלו לאוויר ב-yes שני ערוצים חדשים של הערוץ: "5+ לייב" המשדר שידורים ישירים של משחקים וגם מבזקי אקטואליה, ו-"5+ גולד", המשדר קלאסיקות ונוסטלגיה של הספורט מכל הזמנים, תוכניות אולפן בהפקה עצמית ותוכניות רכש דוקומנטריות. הערוצים החדשים משודרים בתוספת תשלום ולא נכללים בחבילת הבסיס.
ביולי 2007 עלו הערוצים לאוויר גם ב-HOT.
בדצמבר 2007 עלה לאוויר ערוץ "ספורט 5 HD" המשדר שידורים ישירים באיכות HD. הערוץ עלה תחילה לאוויר רק ב-yes, וחודש לאחר מכן עלה גם ב-HOT.
בראשית 2011 הערוץ סיים את ההתקשרות עם אולפני JCS, ובצעד זה הפקת תוכניות המקור הועברו לאולפנים בהרצליה בהם יושבים כל ערוצי הקבוצה. שינוי נוסף שנגרם בעקבות המעבר הוא הפיכת השידורים מרזולוצית 4:3 למסך רחב 16:9.
באפריל 2011 נפתח ערוץ "ספורט 5 3D", ששידר משחקים בשיטת התלת - ממד. הערוץ שידר משחקי כדורגל מליגת האלופות, הליגה הספרדית, הליגה האיטלקית, הליגה הצרפתית ומשחקי כדורסל מה-NBA, בספטמבר 2011 נסגר הערוץ עקב ביקוש נמוך.
בפברואר 2012 עלה לאוויר ערוץ "5+ לייב HD".
בשנת 2012, בעקבות שינוי בתנאי המכרז למכירת זכויות השידור, רכש הערוץ את זכויות השידור למשחקים האולימפיים. הן של משחקי הקיץ והן של משחקי החורף. הייתה זאת הפעם הראשונה שזכויות השידור לא נמכרו לרשות השידור.
בספטמבר 2013 עבר ערוץ הספורט מיתוג מחודש ושונו שמות הערוצים ספורט 5+ לייב וספורט 5+ גולד עם הלוגו החדש הוסר משני ערוצים אלו הפלוס.
בדצמבר 2014 נכנס ערוץ הספורט לסלקום tv.
ביוני 2017 נכנס ערוץ הספורט לפרטנר tv.
באוקטובר 2017 התקבל בבית המשפט המחוזי בתל אביב יפו הסכם פשרה בתובענה ייצוגית שהגישו חירשים וכבדי שמיעה נגד ערוץ הספורט עקב היעדר כתוביות בעברית בשידורים חיים, שלפיו ישדר ערוץ הספורט כתוביות גם בתחרויות ארציות ובין לאומיות שאינן מנויות בתוספת לחוק, במשך ארבע שנים מהמועד של אישור ההסכם.
באוגוסט 2018 נכנס ערוץ הספורט ל-STINGTV.
ב-8 באוקטובר 2018 ערוץ הספורט נכנס לעידן חדש של שידורים: כל ערוצי הספורט (למעט 5GOLD) עברו לשדר ב-HD, הערוץ הנפרד 5SPORT HD סיים את שידוריו והוחלף בערוץ חדש: 5STARS, בו משודרים תכנים כמו ליגת העל בכדורסל, הליגה הלאומית בכדורגל, ליגת האלופות ואף תכנים בלעדיים שמשודרים רק בערוץ זה.

ב-5 בנובמבר 2018 עלה גם ערוץ 5SPORT 4K, אשר משדר את תכניו – לראשונה בערוץ הספורט – באיכות 4K.
בין בעלי הערוץ נמנים אנשי העסקים אודי ושי רקנאטי אשר ספגו ביקורת מאחר שבמקביל הם מחזיקים בבעלות גם במועדון הכדורסל מכבי תל אביב.
תוכני הערוץ

ערוץ הספורט משדר משחקי כדורגל ישראלי כמו המשחק המרכזי בליגת העל ומשחקים 6 ו-7, משחקי הליגה הלאומית, משחקי גביע המדינה בכדורגל, משחקי גביע הטוטו ומשחקי ליגת העל לנוער. כמו כן משדר הערוץ משחקים מליגת האלופות, הליגה הצרפתית, הליגה הסקוטית, הליגה השווייצרית והליגה האוסטרית. בעבר שידר ערוץ הספורט גם משחקים מהליגה האנגלית, הספרדית והאיטלקית עד לרכישתן בידי המתחרים, ספורט 1 וערוץ ONE.
בענף הכדורסל משדר הערוץ את ליגת העל בכדורסל, הליגה הלאומית, גביע ווינר, הליגה האיטלקית, ליגת העל בכדורסל נשים, יורוליג ו-NBA. בנוסף משדר הערוץ את ליגת העל בכדוריד וליגת העל בכדורעף כמו כן משודרים משחקים בינלאומיים של נבחרות שונות, תחרויות אתלטיקה, מרוצי הפורמולה 1, טורניר וימבלדון, NFL, MLB, גביע דייוויס ועוד מגוון ענפי ספורט שונים. בשנת 2020 הוחלט שלא לרכוש את זכויות השידור של הטור דה פראנס, מרוץ האופניים הגדול והחשוב ביותר בענף.
אחת מתוכניות הדגל של הערוץ היא "אולפן ליגת האלופות", שהוא ההפקה המושקעת ביותר של הערוץ. בנוסף, הערוץ משדר מגזינים שמשודרים מהאולפן כדוגמת: "חדשות הספורט", "שער השבת", "יציע העיתונות", "חמישיות" ו"בובה של לילה".
בערוצי ה-HD של ערוץ הספורט משודרים משחקים ישירים מליגת העל בכדורסל, ליגת האלופות, משחקי מכבי תל אביב ביורוליג, טורניר וימבלדון, ליגת העל לנוער, ליגת העל בכדוריד, ליגת העל בכדורעף, גביע דייוויס, גביע הפדרציה ועוד אירועים חד פעמיים. בנוסף משודרים בערוץ תוכניות המקור של הערוץ כגון "חדשות הספורט", "יציע העיתונות", "בובה של לילה" ו"חמישיות".
תוכני הערוץ > זכויות שידור

ישראל ליגת העל בכדורגל (המשחק המרכזי ומשחקים 6 ו-7)
ישראל ליגת העל בכדורסל
ישראל גביע המדינה בכדורגל
ישראל הליגה הלאומית בכדורגל
ישראל הליגה הלאומית בכדורסל
ליגת האלופות
יפן הליגה היפנית בכדורגל
יורוליג (כדורסל)
ישראל גביע ווינר (כדורסל)
ישראל ליגת העל בכדורגל לנוער
צרפת ליגה 1 (כדורגל)
סקוטלנד ליגת העל הסקוטית (כדורגל)
אוסטריה הבונדסליגה האוסטרית (כדורגל)
יוון ליגת העל היוונית (כדורגל)
ישראל ליגת העל בכדורסל נשים
ישראל ליגת העל בכדוריד
ישראל ליגת העל בכדורעף
בריטניה אליפות וימבלדון (טניס)
ארצות הברית קנדה NBA (כדורסל)
ארצות הברית NFL (פוטבול)
ארצות הברית קנדה MLB (בייסבול)
ארצות הברית קנדה NHL (הוקי קרח)
ארצות הברית WWE SmackDown (היאבקות)
ישראלהליגה הישראלית בכדורגל חופים
איטליה הליגה האיטלקית בכדורסל
איטליה הליגה האיטלקית בכדורעף
אליפות אירופה בכדורעף חופים
אליפות אירופה בכדורעף נשים
אליפות אירופה בכדורסל נכים
ישראל אליפות ישראל באתלטיקה
אליפות העולם בהתעמלות אומנותית/ג'ודו/התעמלות מכשירים
פורמולה 1 (מכוניות)
גביע דייוויס (טניס)
מוטו GP (אופנועים)
אליפות העולם בראלי (מכוניות)
DTM (מכוניות)
פורמולה מאסטרס (מכוניות)
גביע הפדרציה (טניס)
ATP 500 (טניס)
ליגת האלופות בכדורסל
שידורי האולימפיאדה (החל משנת 2016)
אתר האינטרנט של הערוץ

אתר ערוץ הספורט הוא אתר אינטרנט ישראלי העוסק בתחומי הספורט. על פי נתוני Similarweb זהו אתר הספורט המוביל בישראל. באתר כתבות חדשותיות ודיווחים על ספורט בישראל ומחוצה לה, כמו כן, מדורים שונים, על כדורגל ישראלי ועולמי, וכדורסל ישראלי ועולמי. בנוסף מתפרסמים טורים וכתבות של פרשני ושדרני ערוצי הטלוויזיה של גוף השידור, דוגמת שלמה שרף, נדב יעקבי ועוד.
באתר מתחם VOD מורחב בו ניתן לצפות בתקצירים מליגות שונות בישראל ובעולם, בעיקר מליגת האלופות ומליגת העל. ניתן גם לצפות בתוכניות ששודרו בערוצי הטלוויזיה. האתר מפעיל אופציה מיוחדת לצפייה בשידורים ישירים שונים. בנוסף, קיימת באתר הדמיה מסוג ליגת החלומות, בדרך כלל על ליגת העל הישראלית ועל ליגת האלופות, אך גם על טורנירי כדורגל גדולים כמו יורו או מונדיאל.
אתר ערוץ הספורט נמצא בשיתוף פעולה עם אתר mako של קשת 12, באתר ערוץ הספורט מופיעות כתבות של אתר mako ובמוסף הספורט של אתר mako נמצאות כתבות של ערוץ הספורט.
אתר האינטרנט של הערוץ > דאבל פס

אתר נוסף בבעלות ערוץ הספורט הוא אתר דאבל פס, המסקר את הליגות הנמוכות בישראל, מהליגה הלאומית ועד ליגה ג' וכמו כן, מעלה דיווחים מליגת כדורגל החופים בישראל. האתר מספק חדשות יומיומיות על הליגות הללו, כולל דיווחים ממשחקים, העברות של שחקנים, סטטיסטיקה וטבלאות. כמו כן, מספק האתר תמונות ממשחקים וכן ערוץ דאבל פס TV, שבו סרטונים אודות המתרחש בזירה זו. האתר הוקם בשנת 2009 על ידי העיתונאי רז זהבי, בשל המחסור במידע שוטף עבור אוהדי הקבוצות מהליגות הנמוכות בישראל ועל מנת לתת תיאור נרחב על המתרחש בפריפריה החברתית והגאוגרפית בישראל דרך הכדורגל.
לקריאה נוספת

ספורט 5 - הספר, עורך: ירון טלפז, טבע הדברים, 2002
הערות שוליים

↑  רן בוקר, לראשונה: האולימפיאדה תשודר בערוץ הספורט, באתר ynet, 23 באוגוסט 2012
↑  ייצוגית למען הציבור, תביעה ייצוגית הוט, יס, ערוץ הספורט, באתר ייצוגית, ‏30 באוקטובר 2017
↑  דוד ורטהיים‏, ואיפה התקיימה הפגישה של מכבי ת"א? מעל משרדי ערוץ הספורט, באתר וואלה, 15 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306978705171  VIAF: 137743070   WorldCat (עם VIAF): 137743070 
סמליל אתר "דאבל פס"
רותי ברודו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 באוגוסט 1961  (בת 63) ישראל נתניה, ישראל
 סגנון בישול:  ביסטרו, המטבח האיטלקי
 מסעדות:  קופי בר בראסרי M&R והבייקרי מונטיפיורי 36 (הוטל מונטיפיורי) דליקטסן הרצל 16 וקפה 12 דיסקו טוקיו Creme
 טלוויזיה:  MKR המטבח המנצח מאסטר שף
 
רות (רותי) רחל פרידלנדר-ברודו (נולדה ב-29 באוגוסט 1961) היא מסעדנית ואשת עסקים ישראלית. ברודו היא הבעלים של קבוצת המסעדות R2M (המכונה לעיתים "קבוצת הקופי בר") במשותף עם בעלה לשעבר מתי ברודו. מעבר לעסקי המסעדנות התפרסמה ברודו בטלוויזיה הישראלית כשופטת בתחרויות הבישול "MKR המטבח המנצח", ומאסטר שף.
ביוגרפיה

ברודו נולדה וגדלה בנתניה בשם "רות רחל פרידלנדר", אביה, ישעיהו, היה פועל יהלומים ואמה, יהודית, הייתה עקרת בית. שני הוריה היו ניצולי שואה יוצאי הונגריה. לה אח ושתי אחיות. משפחתה הייתה דתית וברודו התחנכה במוסדות לימוד דתיים כל ילדותה, אך בהמשך יצאה בשאלה וכיום מגדירה עצמה כחילונית.
במהלך שירותה הצבאי הכירה את בעלה, מתי ברודו.
במסגרת לימודיה התמקצעה בהנהלת חשבונות.