stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירמי פינקוס

| --- | --- |
ירמי פינקוס, דיוקן עצמי
ירמי פינקוס, דיוקן עצמי
 לידה:  15 ביולי 1966 (בן 58) תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראלי
 עיסוק:  מאייר וסופר
 שפות היצירה:  עברית ואנגלית
 פרסים והוקרה:  2004 פרס שר החינוך לעיצוב  2008 ציון לשבח מטעם אגף הנוער במוזיאון ישראל (פרס בן-יצחק)  2009 פרס ספיר לספר ביכורים  2014 פרס בן-יצחק  2010,2021 פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים
 
ירמי פינקוס (נולד ב-15 ביולי 1966) הוא מאייר, קומיקסאי וסופר ישראלי, מחתני פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים לשנת 2010.
ביוגרפיה

פינקוס נולד בתל אביב ב-15 ביולי 1966, לחנה ומשה. למד עיצוב גרפי בבצלאל. ערך את המהדורה הישראלית של מד מגזין לצד רותו מודן. ב-1996 היה בין מייסדי קבוצת הקומיקס אקטוס טרגיקוס שזכתה להצלחה רבה ובמסגרתה פרסם מספר ספרי קומיקס, בהם "האחיות ד'אספרד ו-Crumpet Ladies.
בשנת 1997 החל לשמש כמבקר אופרה וכתב תיאטרון בעיתון העיר, כמו כן ערך את "ריתמוס", עיתון התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בשנת 2001 כתב טור קומיקס יומי לעיתון הגרמני פרנקפורטר אלגמיינה.
בשנת 2000 הקים את המסלול ללימודי איור במכללת שנקר ובשנת 2011 קיבל דרגת פרופסור חבר.
מתגורר בתל אביב עם בן זוגו, עמירן ולדמן, שהוא פסיכותרפיסט. אב לבן.
פרסים וציונים לשבח

בשנת 2004 זכה בפרס שר החינוך לעיצוב.
בשנת 2008 ראה אור ספר הילדים שאייר "מעשה בדייג ובדג הזהב" המבוסס על מעשיה של אלכסנדר פושקין, תרגום: רנה ליטוין, בהוצאת אחוזת בית. האיורים זכו בציון לשבח מטעם אגף הנוער במוזיאון ישראל (פרס בן-יצחק). ספר הפרוזה הראשון שלו, "הקברט ההיסטורי של פרופסור פבריקנט", בהוצאת עם עובד, זיכה אותו בפרס ספיר לספר ביכורים בשנת 2009. הספר תורגם לאיטלקית (2010) ויצא בהוצאת L'ancora del mediterraneo, נאפולי. בשנת 2014 זכה בפרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים ע"ש בן-יצחק, על איוריו לספר "מר גוזמאי הבדאי" בהוצאת נח וספריית הפועלים.
בשנים 2010 ו-2021 זכה בפרס ראש הממשלה ליצירה ע"ש ראש הממשלה לוי אשכול.
ספרים שכתב

הקברט ההיסטורי של פרופסור פבריקנט, הוצאת עם עובד, 2008 (הספר בקטלוג ULI)
בזעיר אנפין, הוצאת עם עובד, 2012 (הספר בקטלוג ULI)
רווקים ואלמנות, הוצאת כתר, 2017 (הספר בקטלוג ULI)
החמדנים, הוצאת כתר, 2021
גלריה

"הומור בספרות עברית", (2010)
ירמי פינקוס (במרכז)
פרי עטו

אוסף של איורים, פרי עטו של פינקוס
ירמי פינקוס, "רווקים ואלמנות", קטע ואיור, באתר "הַמּוּסָךְ - מוסף לספרות" של הספרייה הלאומית, 28 בנובמבר 2017
פרי עטו > ראיונות עמו

דפנה לוי, קומיקס? זה לא מצחיק, באתר הארץ, 5 ביוני 2002
שירי לב-ארי, לכתוב זה מדהים, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2007
מאשה צור גלוזמן, יתמות גרוטסקית - ראיון עם ירמי פינקוס, באתר nrg‏, 30 באפריל 2008
דפנה לוי, להיגמל עם פושקין, באתר ynet, 8 בדצמבר 2008
יניב מגל, ‏המאייר ירמי פינקוס מדבר על המעבר לפרוזה ועל ספרו החדש, באתר גלובס, 14 באוגוסט 2012
יפתח אשכנזי, שאריות של החיים: ירמי פינקוס מחליף מחשבה ביקורתית בעונג נוסטלגי, באתר nrg‏, 28 באוגוסט 2012
מתן שרון, ‏זמנים קטנים: ירמי פינקוס חוזר לעבר כדי להבין את היום. ריאיון, באתר "Time Out ישראל", 31 ביולי 2016
ליהי נגלר, אורח שמרגיש בבית: שיחה ברלינאית עם המאייר והסופר ירמי פינקוס, מגזין "שפיץ", מרץ 2017
יוני ליבנה, ירמי פינקוס: "היה לי ברור מגיל צעיר - כולנו זקנים במסווה", באתר "ידיעות אחרונות", 9 בספטמבר 2017
פרי עטו > ביקורות על ספריו

אריק גלסנר, ביקורת על "הקברט ההיסטורי של פרופסור פבריקנט", מעריב, מרץ 2008
עמרי הרצוג, "בזעיר אנפין": זה לא בעל, זה אפנדיציט, באתר הארץ, 19 ביוני 2012
דוד הדר,"בזעיר אנפין":נמלים קשות יום, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2012. הארץ: תרבות וספרות, 4 בספטמבר 2012.
קרן דותן, תריס מתייפח, באתר ישראל היום, 10 בנובמבר 2017
עופרה עופר אורן, "בזעיר אנפין": מה פשר ההשתוקקות אל יופי מעודן, בבלוג "סופרת ספרים", 22 באוגוסט 2021
עופרה עופר אורן, "הקברט ההיסטורי של פרופסור פבריקנט": מרתק!, בבלוג "סופרת ספרים", 21 באוקטובר 2021
עופרה עופר אורן, "החמדנים, קומדיה מחיי האמנים": האם תפקידם של אמנים לקשט?, בבלוג "סופרת ספרים", 25 בנובמבר 2021
מירה בלברג, נקודת מגוז, פנס מוסף לביקורת ספרות, יוני 2022.
עופרה עופר אורן, "רווקים ואלמנות": כולן נהדרות, בבלוג "סופרת ספרים", 16 באוקטובר 2022
הערות שוליים

↑  מתוך עמוד הפייסבוק של ירמי פינקוס
↑  שירי לב-ארי, לכתוב זה מדהים, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2007
↑  http://byfar.co.il/archives/68851
↑  קצרים, באתר הארץ, 26 ביוני 2011
↑  המדור "פסק זמן" עם ירמי פינקוס, עמוד 130 ב-Time Out תל אביב, 13 ביוני 2012
↑  ליהי נגלר, אורח שמרגיש בבית: שיחה ברלינאית עם המאייר והסופר ירמי פינקוס, באתר מגזין שפיץ, ‏מרץ 2017
↑   מיה סלע, ירמי פינקוס הוא הזוכה בפרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים ע"ש בן-יצחק, באתר הארץ, 8 ביוני 2014
↑  משרד התרבות והספורט הכריז על הזוכות והזוכים בפרסי היצירה לסופרים עבריים ע"ש לוי אשכול לשנת 2021
↑   גדעון לוי, "החמדנים": ירמי פינקוס סופד לבוהמה התל-אביבית, באתר הארץ, 16 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 276074  NLI: 987007305413505171  BnF: cb16182331d (data)  GND: 1108830080  ICCU: TO0V644488  ISNI: 0000 0000 7853 5284  LCCN: no2008074254  RERO: 02-A023947234  SUDOC: 174617895  VIAF: 49039074   WorldCat (עם VIAF): 49039074
לאונור מיכאליס

| --- | --- |

 לידה:  16 בינואר 1875 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  8 באוקטובר 1949 (בגיל 74) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  ביוכימיה
 מקום מגורים:  גרמניה, ארצות הברית
 מקום קבורה:  רידג'ווד 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין  הגימנסיה הקלנית  אוניברסיטת פרייבורג 
 מוסדות:  אוניברסיטת ג'ונס הופקינס (1926–1929)  אוניברסיטת רוקפלר (1929–1941)  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין  אוניברסיטת נגויה 
 תרומות עיקריות
 פיתוח מודל קינטיקת מיכאליס-מנטן לתיאור הקינטיקה של פעילות אנזימים.
 
לאונור מיכאליס (16 בינואר 1875 - 8 באוקטובר 1949) היה ביוכימאי ופיזיקאי יהודי-גרמני-אמריקאי. שמו ידוע בעיקר בזכות חלקו בפיתוח מודל קינטיקת מיכאליס-מנטן לתיאור הקינטיקה של פעילות אנזימים.
השכלה מדעית

מיכאליס נולד בברלין. למד רפואה בפרייבורג שבגרמניה, סיים בשנת 1897 וקיבל תואר דוקטור.
בשנת 1906 ניהל מעבדת בקטריולוגיה בבית החולים האוניברסיטאי צריט שבברלין ובשנת 1908 מונה לפרופסור.
מיכאליס עבד כאסיסטנט עבור: פאול ארליך בשנים 1898 - 1899, מוריץ ליטן בשנים 1899 - 1902 וארנסט ויקטור וון לידן בשנים 1902 - 1906. בשנת 1922 עבר ליפן ועבד כפרופסור לביוכימיה בבית ספר לרפואה באוניברסיטת נגויה. ב-1926 עבר לארצות הברית ועבד כמרצה במחקר רפואי באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, בבולטימור שבמרילנד ובשנת 1929 עבר לניו יורק ועבד כמרצה באוניברסיטת רוקפלר, שם יצא לגמלאות ב-1941 ונפטר ב-1949.
הישגים מדעיים

בשנת 1912 עבד עם מוד מנטן על קינטיקה של אנזימים בהסתמך על ממצאים קודמים של ויקטור הנרי. בשנת 1913, מיכאליס ומנטן הציעו מודל הבא להסביר את הקינטיקה האופיינית לאנזימים הקרוי קינטיקת מיכאליס-מנטן. הקבוע  \ K_{m} המופיע במשוואת מיכאליס-מנטן קרוי גם קבוע מיכאליס, על שמו.
המציא את שיטת צביעת המיטוכונדריה יאנוס-גרין (Janus green).
גילה את גופיפי מיכאליס-גוטמן.
מיכאליס גילה כי חומצה תיאוגליקולית יכולה להמיס קרטין, דבר שהביא למהפכה בתחום עיצוב השיער.
כפרה שלי

כפרה שלי הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר הישראלי נצ'י נצ'. השיר יצא לאור ב-20 באוגוסט 2017, כסינגל השני מתוך אלבומו הרביעי של פלוטניק, "שפל וגאות", על ידי חברת התקליטים התו השמיני.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי רביד פלוטניק והופק על ידי איציק פצצתי. השיר הוא בסגנון הבוסה נובה אשר משלב בתוכו את סגנון הראפ.
השיר עלה לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בדומה לשאר שירי האלבום, תוך שצבר, נכון לאפריל 2020, למעלה מ-1.5 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של פלוטניק ב-20 באוגוסט 2017, בסמוך לצאתו של הסינגל. בקליפ ניתן לראות את פלוטניק בהופעה, תוך שהוא שר את מילות השיר.
נכון לאפריל 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-8 מיליון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 16 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 19 |  |
הערות שוליים

↑   בן שלו, נצ'י נצ' מגלם ב"גאות ושפל" את ההווה הפועם של המוזיקה הישראלית, באתר הארץ, 6 ביולי 2017
↑  כפרה שלי, נבדק ב-2020-04-16
1 2 3   רביד פלוטניק - כפרה שלי / Ravid Plotnik - Kapara Sheli, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:26)
| רביד פלוטניק |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "תחיית המתים" (2010) • "צדיק אחד בסדום" (2011) • "בור ועם הארץ" (2013) • "ברוכים הבאים לפתח תקוה" (2015) • "שפל וגאות" (2017) • "ועכשיו לחלק האומנותי" (2019) • "תוך כדי תנועה" (2021) |  |
| סינגלים | "קפה וסיגריה" • "איידישע ראסטה מאן" • "חסידה צחורה" • "יום חדש" • "כל הזמן הזה" • "כפרה שלי" • "בדיוק כמו שאני" • "נתראה בגלגול הבא" |  |
| השתתפות בסינגלים | "יהיה בסדר" • "עולם משוגע" • "אל תיקח ללב" • "כנען (12 מרגלים)" |  |
| שירים אחרים | "שיר ארץ" • "סם הרדמה" • "שלווה בארמונותייך" |  |
| ערכים קשורים | פרודוקס • התו השמיני • היי פייבר הפקות |  |
כימואינפורמטיקה

כִימוֹאִינְפוֹרְמָטִיקָה (באנגלית: Cheminformatics) עוסקת ביישום של כלים מתחום מדעי המחשב, המתמטיקה, הסטטיסטיקה ותורת המידע כדי לפתור בעיות בכימיה ולעבד מידע כימי רחב היקף. זהו אחד מענפי הכימיה התאורטית המעורב במחקר של אובייקטים של מרחב כימי. כימואינפּורמטיקה מכסה את הייצוג, אחסון, ניהול, ניתוח ושימוש במידע כימי.
יסודות

כימואינפּורמטיקה ממוקמת בצומת של כימיה ומדעי המחשב. בליבה של כימואינפּורמטיקה הוא מושג של מרחב כימי - מכלול של כל האובייקטים הכימיים (תרכובות, תגובות כימיות, זרזים, תערובות, תמיסות, חומרים טבעיים וסינתטיים וכו'). בכימואינפּורמטיקה חיזוי תכונות של אובייקטים כימיים מתבצעת על ידי העברת ערכי תכונות ידועות של אובייקטים כימיים דומים. ברוב המקרים, ניתן לתאר אובייקטים כימיים באמצעות גרפים מולקולריים, ולכן שיטות של תורת הגרפים נמצאות בשימוש נרחב בכימואינפּורמטיקה. הגישה המסורתית לעיבוד מידע כימי היא לחשב את הווקטורים של מתארים (descriptors) עבור כל אובייקט כימי. זה מאפשר ליישם שיטות של סטטיסטיקה מתמטית ולמידה חישובית לעיבוד מידע כימי.
מטרות ושימושים

הקמת בסיסי נתונים של תרכובות ותגובות כימיות
פיתוח שיטות אחזור, אחסון ועיבוד של מידע כימי
חיזוי תכונות פיזיקליות וכימיות ופעילויות ביולוגיות של תרכובות כימיות
ההמצאה של תרכובות וחומרים כימיים חדשים בעלי תכונות שנקבעו מראש
החיפוש אחר תרופות חדשות
ויזואליזציה של מרחב כימי
אחסון וניתוח של מידע ספקטרלי
חיזוי של תגובות כימיות
תכנון של סנתזה אורגנית
ראו גם

אסטרואינפורמטיקה
ביואינפורמטיקה
גיאואינפורמטיקה
כימיה חישובית
כימיה תאורטית
פרמקולוגיה
למידה חישובית
PubChem
ChemSpider
לקריאה נוספת > ספרי לימוד

A.R. Leach, V.J. Gillet An Introduction to Chemoinformatics. Springer, 2003
J. Gasteiger (Ed.), T. Engel (Ed.) Chemoinformatics : A Textbook. John Wiley & Sons, 2004
לקריאה נוספת > ספרים

J. Gasteiger (Ed.) Handbook of Chemoinformatics. From Data to Knowledge. Wiley-VCH, Weinheim, 2003, in 4 volumes
J. Bajorath Chemoinformatics: Concepts, Methods, and Tools for Drug Discovery, Humana Press: Totowa, New Jersey, 2004
T.I. Oprea Chemoinformatics in Drug Discovery, Wiley-VCH, 2005
A. Varnek (Ed.), A. Tropsha (Ed.) Chemoinformatics Approaches to Virtual Screening, RSC Publishing, 2008
לקריאה נוספת > מאמרים עיקריים

F. Brown (1998). «Chapter 35. Chemoinformatics: What is it and How does it Impact Drug Discovery». Annual Reports in Med. Chem. 33: 375
F. Brown (2005). «Editorial Opinion: Chemoinformatics – a ten year update». Current Opinion in Drug Discovery & Development 8 (3): 296–302
A. Varnek, I. Baskin (2011). «Chemoinformatics as a Theoretical Chemistry Discipline». Molecular Informatics 30 (1): 20-32
חשוד (משפט)

חשוד על פי ההגדרה המילונית הוא מי "שנתעורר חשד כלפיו, שנוטים לחשוב עליו כי הוא אשם במעשה שלילי מסוים". ההגדרה בחוק הישראלי היא: ""חשוד" – חשוד בביצוע עבירה", כלומר, אדם שלדעת גורם ברשויות החוק יש יסוד להניח שביצע עבירה.
בארצות הברית

בעגה של אכיפת החוק, חשוד הוא אדם מסוים שהואשם או נחשד בביצוע עבירה. שוטרים וכתבים בארצות הברית משתמשים לעיתים קרובות במילה "חשוד" כז'רגון כאשר מתייחסים למבצע העבירה. עם זאת, בהגדרה הרשמית, העבריין הוא השודד, התוקף, הזייפן וכו '- האדם שביצע את הפשע. ההבחנה בין חשוד לבין עבריין מכירה בכך שאין ידיעה שהחשוד ביצע את העבירה, ואילו העבריין הוא מבצע העבירה, אפילו אם הוא עדיין לא נחשד שביצע את העבירה. החשוד עשוי להיות אדם אחר מן העבריין, או שלא היה שום פשע בפועל, כלומר אין עבריין.
טעות נפוצה בדו"חות המשטרה היא בתיאור החשוד על ידי עדים, כאשר העדים מתארים את החשוד כעבריין (העדים בדרך כלל מגדירם את החשוד כעבריין, בעוד שתמונת המעצר היא של חשוד). לעיתים קרובות נאמר כי המשטרה מחפשת את החשוד, כאשר אין חשוד; המשטרה "יכולה" לחפש אחר חשוד, אבל הם בוודאי מחפשים את העבריין. פעמים רבות לא ניתן לדעת מהדו"ח המשטרתי האם יש חשוד או לא.
אולי משום השימוש השגוי במילים חשוד ועבריין, החלו במשטרת ארצות הברית בתחילת המאה ה -21 להשתמש במונחים חדשים, ובהם אדם בעל עניין, חשוד אפשרי, ואפילו אדם בעל עניין אפשרי, כדי להתכוון לחשוד.
על פי המערכות המשפטיות של ארצות הברית, לאחר אישור החלטה לעצור חשוד או לחייב אותו למשפט, על ידי תובע, חבר מושבעים גדול או שופט לאחר מכן ניתן לכנות את החשוד כנאשם, ורק לאחר שהורשע החשוד הוא נקרא עבריין.
בישראל

בישראל כאשר אדם נחשד בביצוע עבירה הוא לרוב נחקר באזהרה במסגרת חקירה פלילית שלרוב נעשית במסגרת חקירה משטרתית. בסוף החקירה, מחליטה הרשות החוקרת אם לסגור את התיק, או להגיש או להמליץ להגיש כתב אישום נגדו החשוד.
ישנם חוקים והוראות חוק ספציפיות בחקיקה בישראל שעוסקים ב"חשודים" ובהם:
מעצר חשודים שלא בצו שופט. סעיף 23 (א) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ״ו–1996 קובע: "שוטר מוסמך לעצור אדם אם יש לו יסוד סביר לחשד שאותו אדם עבר עבירה בת מעצר והתקיים אחד מאלה".
חקירת חשודים: חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), תשס"ב-2002, עוסק בחקירה משטרתית ופלילית של "חשודים". "חקירה" מגודרת בסעיף 1 לחוק: "לרבות תשאול או גביית הודעה בקשר לעבירה, בידי שוטר". "חשוד" מוגדר בסעיף 1 לחוק: "חשוד בביצוע עבירה". נראה שהכוונה לחשוד בעיני רשויות אכיפת החוק. על אף שזה לא נאמר בחוק, נראה כי אדם שפורסמה כתבה בעיתון שמחשידה אותו בביצוע עבירה, או שהוגשה נגדו תלונה, אינו נחשב "חשוד" בפלילים, כל עוד הוא לא נחקר או תושאל על ידי רשויות החוק. אם הוגש נגד החשוד כתב אישום הוא נחשב מאותה כעת כ"נאשם".
איסור פרסום שמות חשודים- בינואר 2012 נקבע בתיקון לחוק בתי המשפט בסעיף 70 (ד1) (1): "לא יפרסם אדם שמו של חשוד שטרם הוגש נגדו כתב אישום, עד תום 48 שעות מהמועד שבו התייצב החשוד לחקירה או שהיה עליו להתייצב לחקירה, או עד סיומו של הדיון הראשון שהתקיים לפני שופט בעניינו, לפי המוקדם מביניהם; לעניין זה לא יובאו שבתות ומועדים במניין השעות". לכלל זה נקבעו סייגים בסעיפים אחרים בחוק . בסעיף קטן (2) הוטלה על הרשות חובה ליידע את החשוד על זכותו לבקש אסור פרסום.
ראו גם

חשד (הלכה)
עבירה
חזקת החפות מפשע
הערות שוליים

↑  אברהם אבן-שושן, המילון החדש וראו גם הגדרת "חשוד" בויקימילון
↑  סעיף 1 לחוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), תשס"ב-2002
↑  "Word Court". Theatlantic.com. נבדק ב-2012-03-19.
↑  מורן אזולאי, אושר: איסור פרסום שמות חשודים במשך יומיים, באתר ynet, 9 בינואר 2012
לאט

לאט הוא אלבום של הפזמונאי והשחקן הישראלי יוסי בנאי. זהו אלבום האולפן האחרון שהוציא בנאי בחייו. הוא יצא ב-2001, חמש שנים לפני מותו.
הפקה

"לאט" כולל עשרה שירים שהולחנו בידי מספר מוזיקאים עבריים בולטים, ביניהם אחיינו של יוסי, אהוד בנאי, ובנו יובל בנאי. המוזיקאי יונתן בר גיורא שעבד עם בנאי גם על אלבומו הקודם, "פגישה לאין קץ - יוסי בנאי מגיש נתן אלתרמן", הפיק מוזיקלית ועיבד את האלבום הזה.
"העיר הזאת" נכתב על פי קונסטנדינוס קוואפיס ללחן של אהוד בנאי, אשר מלווה את דודו יוסי בקולות רקע. "אהובתי" הוא גרסת כיסוי לשיר של להקת משינה, בעיבוד למיתרים. "ציור של אהבה" הוא דואט עם ריטה, ללחן של יונתן בר גיורא, על פי פרלוד של שופן. "מכתבים ברוח", אחד משני הלחנים שתרם שלום חנוך לאלבום, הוא גם שמו של ספר שהוציא בנאי באותה השנה, וכן שמו של סרט דוקומנטרי בבימויו של רם לוי, המתאר בין השאר את העבודה על האלבום. "למות למען רעיון" הסאטירי, ללחן של יהודה פוליקר נכתב על פי ז'ורז' ברסנס ("למות למען רעיון כן זו ממש מצווה, אבל לאט למות לאט ובשיבה טובה"). עוד באלבום לחנים של ארקדי דוכין (הבלדה "אשה שלי"), אביב גפן (מילים ולחן של "אל תוך האור" ההמנוני, הסוגר את האלבום), לחנים נוספים של שלום חנוך ויונתן בר גיורא ("איך זה קורה" ו"אני גר מול המים") ואחד של אילן וירצברג לטקסט של נתן זך ("אין ענבים בגפן").
אחד משירי האלבום שאותו כתב ושר המבצע, "אני גר מול המים", הולחן מחדש בשנת 2007 על ידי ענבל סמדר, בוצע על ידי ריטה (כאשר מבנה הטקסט שונה במעט ללשון נקבה) ונכלל באלבומה "רמזים" משנת 2008.
בשנת 2016 יצא לרדיו השיר "אמרתי לך שיהיה כך - ולא האמנת" (יהודה עמיחי / יונתן בר גיורא). השיר הוקלט כסקיצה ב-2002, והושלם רק אחרי 14 שנים.
השיר צורף כרצועת בונוס לגרסה מחודשת של האלבום המקורי, שיצאה ב-2016.
רשימת השירים

העיר הזאת (יוסי בנאי / אהוד בנאי)
מכתבים ברוח (יוסי בנאי / שלום חנוך)
אהובתי (יובל בנאי, אורלי זילברשץ-בנאי / משינה וראובן שפירא)
אישה שלי (יוסי בנאי / ארקדי דוכין)
למות למען רעיון (יוסי בנאי / יהודה פוליקר)
איך זה קורה (יוסי בנאי / שלום חנוך)
ציור של אהבה (רפי קינן / יונתן בר גיורא)
אין ענבים בגפן (נתן זך / אילן וירצברג)
אני גר מול המים (יוסי בנאי / יונתן בר גיורא)
אל תוך האור (אביב גפן)
אמרתי לך שיהיה כך ולא האמנת (יהודה עמיחי / יונתן בר גיורא) מופיע רק במהדורה המחודשת (2016)
חסידות סרט ויז'ניץ

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 דת:  יהדות 
 זרם:  יהדות אורתודוקסית
 ענף:  תנועת החסידות
 קבוצה:  חסידות ויז'ניץ
 מקור השם:  סירט, חסידות ויז'ניץ 
 מקום ייסוד:  סירט 
 תאריך ייסוד:  1936 
 מייסד:  ברוך הגר 
 דמויות מרכזיות:  ברוך הגר, אליעזר הגר, יעקב הגר 
 מנהיג:  יעקב הגר
 ארגונים ופעילות
 מרכז:  רמת ויז'ניץ 
 
רבי אליעזר הגר מסרט-ויז'ניץ
רבי יעקב הגר האדמו"ר הנוכחי
רבי אליעזר הגר (ה"חכמת אליעזר") עם אחיו רבי משה הגר (ה"ברכת משה")
חסידות סערט־ויז'ניץ היא חצר חסידית, ענף של חסידות ויז'ניץ, שנוסדה על ידי רבי ברוך הגר, בנו של רבי ישראל הגר מוויז'ניץ ורב ואדמו"ר בעיר סירט (סערט) שברומניה, ולאחר מכן אדמו"ר בחיפה, בה הקים את מרכז החסידות. לאחר פטירתו, מילא את מקומו בנו רבי אליעזר הגר, וכיום משמש כאדמו"ר בנו של רבי אליעזר, רבי יעקב הגר.
נכון ל־2016, מונה החסידות 1,300 משפחות.
תולדות החסידות

הרב ברוך הגר החל בתרצ"ו לכהן כרב העיר סירט. כחודש לאחר מכן נפטר אביו רבי ישראל והוא החל לכהן שם כאדמו"ר. הקים בעיר את ישיבת "בית ישראל ותמכין דאורייתא". לאחר השואה עלה לארץ ישראל והקים מחדש את החסידות. בנה את רמת ויז'ניץ בחיפה ופתח בה את ישיבת יחל ישראל. לאחר פטירתו בב' חשוון תשכ"ד מונה תחתיו בנו, רבי אליעזר הגר. בנו השני של רבי ברוך הגר, הרב משה הגר, כיהן כראש הישיבה. לאחר פטירת רבי אליעזר, בכ' תמוז תשע"ה, מונה תחתיו לאדמו"ר בנו, רבי יעקב שליט"א.
מוסדות ומאפיינים

מרכז החסידות הוא ברמת ויז'ניץ בחיפה, שם מתגוררות מאות משפחות של החסידות. בית המדרש הגדול שם בנוי בתבנית בית הכנסת של החסידות ברומניה. בשכונה ישיבה גדולה, ישיבה לצעירים, רשת כוללי אברכים "מבצר התורה", תלמוד תורה "תפארת משה" (על שם רבי משה הגר), ומוסדות חינוך נוספים לבנים ולבנות. בבני ברק יש לחסידות ישיבה לצעירים, כוללי אברכים, שלושה בתי כנסת ובית ספר יסודי לבנות. בתי כנסת ישנם גם בירושלים, באלעד, בביתר עילית, באשדוד, בבית שמש, ובצפת. גם בארצות הברית ישנן קהילות של החסידות.
החסידות נותנת חשיבות רבה לעניין שמירת הלשון ולימוד בספר חפץ חיים העוסק בעניינים אלו ואהבת כל יהודי. בשבתות שובבי"ם נוהגים אנשי החסידות בתענית דיבור עד לאחר תפילת מוסף. בשבת פרשת בא הם נוהגים תענית דיבור לאורך כל השבת, לגברים, נשים וטף.
אישים בולטים

הרב דוד שלמה זולדן, רב הקהילה ואב בית הדין בחיפה
הרב ישראל אליעזר הגר, רב הקהילה בירושלים, בן ראש הישיבה הרב משה הגר
הרב מאיר כץ, ראש מכון "יד רמ"ה", חתן ראש הישיבה הרב משה
חיים בנט, מלחין, ובנו רובי בנט
דודי זילברשלג, איש תקשורת, ובנו מלך זילברשלג
הזמר שלמה כהן
ענפים שהסתעפו מהחסידות > שאץ-ויז'ניץ

הרב מנחם דוד הגר, בנו של רבי משה, מכהן החל מתשל"ב כאדמו"ר בבית מדרשו של הרב חיים הגר, בנו של רבי משה משאץ, בחיפה. הקים מוסדות בשם "אהל משה". בנו הרב ברוך הוא רב הקהילה באשדוד.
ענפים שהסתעפו מהחסידות > קוסוב-ויז'ניץ

הרב נפתלי ראובן קורנרייך, חתנו של האדמו"ר רבי אליעזר, החל לכהן כאדמו"ר אחר פטירת חמיו. לפני כן כיהן כרב קהילת סרט ויז'ניץ בבני ברק, ובהמשך רב קהילה ביישוב תל ציון, שם הקים את ישיבת קוסוב ויז'ניץ. בתשע"ה עבר להתגורר בבית שמש והעביר לשם את הישיבה.
בין הרב קורנרייך לבין גיסו רבי יעקב, בנו היחיד של רבי אליעזר וממלא מקומו, שררה מתיחות, בעוד החתן השני, הרב אהרן טוביה שפיטץ, רב "סרט-ויז'ניץ ארצות הברית", מזוהה עם הרב קורנרייך. בשנים האחרונות השלימו ביניהם.
בחצר זו מכונה האדמו"ר הקודם "ברכת אליעזר" (במקום "חכמת אליעזר" בחצר המרכזית).
כריסטין צ'אפל

| --- | --- |

כריסטין צ'אפל; מתוך "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית"
 שם סרט:  "מסע בין כוכבים: הסרט" "סטארטרק"
 תוכנית טלוויזיה:  "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה"
 הופעה ראשונה:  הפרק "The Naked Time" – פרק 4, עונה 1 של "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית", 1966
 מספר הופעות:  26 פרקים של "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" 9 פרקים של "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה" 3 סרטי קולנוע
 יוצרים:  ג'ין רודנברי 
 גילום הדמות:  מייג'ל בארט (בסדרה המקורית) ג'ס בוש (ב"עולמות חדשים ומשונים") אליזבת' אינגלאס (בסרט "סטארטרק" בלבד)
 מידע
 גזע:  אנושי
 מין:  נקבה
 מקצוע:  רפואה (אחות / רופאה)
 שיוך:  צי הכוכבים
 אזרחות:  פדרציית הכוכבים המאוחדת
 דמויות קשורות
 חברים:  ספוק
 
כריסטין צ'אפל (באנגלית: Christine Chapel) היא דמות בדיונית המופיעה בסדרות הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" ו"מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה", ובשלושה מהסרטים המבוססים על זיכיון "מסע בין כוכבים". הדמות גולמה על ידי השחקנית האמריקאית מייג'ל בארט, אשתו/אלמנתו של יוצר "מסע בין כוכבים" ג'ין רודנברי ועל ידי השחקנית ג'ס בוש בסדרה "מסע בין כוכבים: עולמות חדשים ומשונים". בסרט "סטארטרק" משנת 2009, גילמה את דמותה השחקנית אליזבת' אינגלאס.
ג'ס בוש ככריסטין צ'אפל; מתוך "מסע בין כוכבים: עולמות חדשים ומשונים", 2022.
הדמות נכתבה עבור בארט על ידי ג'ין רודנברי, לאחר שהוחלט לוותר על דמות קודמת שהוא כתב לה, "מספר אחת". הופעת הבכורה של דמותה של כריסטין צ'אפל הייתה בפרק העונה הראשונה "The Naked Time". דמותה הפכה לקבועה בסדרה זמן קצר לאחר מכן, החל מהפרק "What Are Little Girls Made Of?‎".
ביוגרפיה של הדמות > הסדרה המקורית

צ'אפל זנחה את הקריירה שלה במחקר בביולוגיה לטובת משרה בצי הכוכבים, בתקווה שמשימה ארוכה אל החלל העמוק תאחד אותה, יום אחד, עם ארוסה ד"ר רוג'ר קורבי, מדען בעל שם, אשר אבד במסע אל כוכב הלכת המבודד אקסו 3 (Exo III). חמש שנים לאחר היעלמותו של ד"ר קורבי, צ'אפל מוצבת על סיפון ספינת החלל "אנטרפרייז", תחת פיקודו של קפטן ג'יימס טי קירק. היא משמשת כאחות הראשית תחת קצין הרפואה הראשי ד"ר לאונרד מקוי.
זמן קצר לאחר שהצטרפה אל צוות האנטרפרייז, הגיעה הספינה אל אקסו 3. קירק וצ'אפל משוגרים אל פני כוכב הלכת, ומהר מאוד חושפים את מזימתו הזדונית של ד"ר קורבי, אשר גילה שרידים של ציוויליזציה אשר מתה מזמן, והחל לנצל את הטכנולוגיה המתוחכמת שלה לייצור אנדרואידים. הד"ר לוכד את קירק, על מנת שזה לא יזהיר את ספוק, ומנסה להשתלט על האנטרפרייז על ידי יצירת אנדרואיד בדמותו של קירק, על מנת לקדם את מזימתו – לאכלס את היקום עם אנדרואידים – אולם התוכנית משתבשת. מתגלה כי ד"ר קורבי עצמו, בעבר, נפצע קשות בגופו, והשתיל את האישיות שלו אל תוך אנדרואיד שהוא העתק של עצמו. קירק משכנע את קורבי כי איננו אנושי עוד, אלא רק מכונה. כאשר קורבי רואה את תגובתה המבוהלת של צ'אפל אל מצבו הנוכחית, הוא, בייאושו, הורג את עצמו ואת בני-הלווייה האנדרואידים שלו. לאחר מותו של קורבי, צ'אפל מטילה ספק בכך שעליה להישאר בתפקידה על סיפון האנטרפרייז, אך לבסוף בוחרת להישאר, עד לתום משימתה בת 5 השנים של ספינת החלל.
ביוגרפיה של הדמות > מערכת היחסים עם ספוק

אפילו בזמן שבו היא עדיין ביקשה לאתר את ארוסה ד"ר קורבי, צ'אפל הייתה מאוהבת עמוקות בקצין המדע של האנטרפרייז, החצי-אנושי חצי-וולקני, ספוק. בתחילה, צ'אפל הסתירה את הרגשות האלו לעצמה. עם זאת, בפרק "The Naked Time", כאשר צוות האנטרפרייז משתגע (כתוצאה מווירוס), צ'אפל הודתה בגלוי אהבתה לספוק, למרות הצהרתו בדבר אי יכולתו להחזיר רגשות כלפיה. נושא הרגשות של צ'אפל לספוק חזר רק פעמים ספורות במהלך הסדרה, אך במיוחד בפרק "Plato's Stepchildren". בפרק זה, צ'אפל וספוק מאולצים לנשק זה את זו. הדבר גורם לצ'אפל להודות שלמרות רצונה ארוך השנים להיות קרובה עמו, כל שהיא רצתה לעשות, בהתחשב בהשפלה של המצב, הוא "לזחול משם ולמות". בפרק "Amok Time", היא עוזרת לספוק, במהלך ביצוע טקס וולקני קשה, סודי ומסובך. ספוק מסרב לאכול מן המרק שהיא מגישה לו, משליך אותו אל עבר הקיר ומגרש אותה תוך צעקות רמות, אך לאחר שהיא מבקרת אותו שוב, הוא מבין את טעותו ותוהה אם תוכל להכין שוב מרק עבורו.
ביוגרפיה של הדמות > סרטי מסע בין כוכבים

צ'אפל הופיעה בשניים מסרטי "מסע בין כוכבים" בהשתתפות צוות שחקני הסדרה המקורית. ב"מסע בין כוכבים: הסרט", צ'פאל הפכה לרופאה מן המניין. ההופעה השנייה שלה הייתה ב"מסע בין כוכבים 4: השיבה הביתה", שבו היא וג'ניס ראנד הוצבו במטה של צי הכוכבים בסן פרנסיסקו.
בנוסף, בשנת 2009 בסרט הקולנוע "סטארטרק" קיימת התייחסות אל האחות צ'אפל, אשר אומרת שורת דיאלוג אחת כשהיא אוף-סקרין.