בישולי גויים
הערות שוליים

↑  =עובדי כוכבים ומזלות. זהו הנוסח המקובל בספרות ההלכה, בעקבות הצנזורה הנוצרית וזאת כדי שישתמע שהאיסור חל כביכול רק על עובדי עבודת אלילים פגאנית, ולא על נוצרים (מה שאינו נכון). במקור הדין, במשנה, מסכת עבודה זרה, פרק ב', משנה ו' – האיסור נקרא "שלקות" של גויים.
↑  ראו בסוגיית התלמוד הבבלי מסכת עבודה זרה, דף ל"ז, עמוד ב', המנסה למצוא מקור לאיסור זה מן הפסוקים, אך מגיעה למסקנה שהאיסור הוא מדרבנן, ודרשות הכתובים בעניין זה אינן אלא אסמכתא.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קי"ג, סעיף א'; רמ"א שם.
↑  רש"י, מסכת עבודה זרה, דף ל"ח, עמוד א', ד"ה מדרבנן, וראה שם בתוספות ד"ה אלא.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ל"ח, עמוד א'.
↑  תוספות, מסכת עבודה זרה, דף ל"ח, עמוד א', ד"ה איכא; רא"ש עבודה זרה פרק ב' סימן כ"ח; משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק י"ז, הלכות י"ד–ט"ו, ועוד.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק י"ז, הלכה ט"ו
↑  טורי זהב, יורה דעה קיג, א.
↑  חכמת אדם סו, ד.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קי"ג, סעיף ב'.
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, יורה דעה, סימן קי"ג, סעיף י"ד.
↑  בספרו תורת הבית הארוך בית ג' שער ז'.
1 2  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קי"ג, סעיף א'.
↑  פרי חדש יורה דעה סי' קי"ג, סעיף קטן ג'.
↑  תוספות על מסכת עבודה זרה ל"ח עמוד א' בשם רבי אברהם בן דוד.
↑  ראו שתי הדעות בתוספות עבודה זרה לח, א ד"ה אלא.
↑  תוספות רא"ש עבודה זרה דף ל"ח עמ' א'. מרדכי ע"ז סי' תת"ל.
↑  תוספות רבנו יהודה מבירינא עבודה זרה דף ל"ח, עמ' ב'.
↑  כמובא בשו"ת רבנו גרשום סי' כ', ובשמו בספר האורה א', קי"א, ובכל בו ק'.
↑  איסור והיתר הארוך מג, יג. הובא ברמ"א יורה דעה קיג, ד, בש"ך שם ס"ק ז, ובט"ז שם ס"ק ג.
↑  שו"ת המיוחסות לרמב"ן סימן רפ"ד. תשובה לרבנו יונה.
↑  ראב"ן ש"ג, רשב"א, ריטב"א, ועוד.
↑  שו"ת מהריט"ץ סימן קס"א.
↑  ב'שיורי ברכה' יורה דעה סימן קי"ב סק"ט.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קי"ג, סעיף ז'; רמ"א שם. בשורש המחלוקת עומדת ההלכה הקובעת שבאיסור פת עכו"ם די בהדלקת האש; המחלוקת היא אפוא האם יש ללמוד מדין פת עכו"ם לדין בישולי גויים, או לא.
↑  הרב עובדיה יוסף, שו"ת יחוה דעת ה, נד; הרב יצחק יעקב וייס, שו"ת מנחת יצחק ז, סב.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קי"ג, סעיף ט"ז.
↑  הרב אליעזר מלמד, דין כלים שבישלו בהם גויים באתר פניני הלכה.
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין • כחל (כשרות) |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.