אהרן בקשט
הערות שוליים

↑  דוב כץ, תנועת המוסר, חלק ה', מהדורה חדשה, פרק ז', עמודים 107-124.
↑  הרב אפרים אשרי, אלה אזכרה, ניו יורק, תשט"ז, ערכו, עמודים 72-76. נפתלי בן מנחם, חכמי ליטא, ירושלים תשי"ט, בערכו, עמ' 15. "ספר קהילת סובאלק ובנותיה", תל אביב תשמ"ט-1989, בערכו, עמוד 152.
↑  בנו ר' שמחה זיסל באקשט, בפתח השער, ספר תורת אהרן שו"ת וחידושים, ירושלים תשל"ד, עמודים 3-8. ספר לב אהרן, הוצאת "נצח", תשמ"ב, מתולדותיו, עמודים ט-לו.
↑  אגרות לראי"ה, עמ' שצ"ד, איגרת רעב.
↑  דוב כץ, תנועת המוסר, חלק ה', מהדורה חדשה, פרק ז', עמ' 110. ב"אלה אזכרה", ב"ספר קהילת סובלק ובנותיה", עמ' 152, ובספר זיכרון לקהילת לומז'א, עמ' 119, כתבו שהתמנה כרב בביסגולה בשנת תרנ"ז - 1897, אבל תאריך זה לא תואם עם שנות רבנותו אחר כך בערים שונות. ראו תנועת המוסר, חלק ה', מהדורה חדשה, פרק ז', עמ' 110, הערה 6, שהתאריכים במאמר ב"אלה אזכרה" אינם מדויקים.
↑  בנו רש"ז, בפתח השער ספר ברכת אהרן, שם. תנועת המוסר, שם עמ' 110.
↑  תנועת המוסר, חלק ה', עמ' 28
↑  בנו רש"ז, שם, נוקב במספר 60 תלמידים, אולם במכתב משנת תרע"ג של רבי אהרן בקשט לידידו רבי אהרן זאב גרוסברד מטאבריג, נוקב במספר של יותר מ-70 תלמידים.
↑  בספר "יהדות ליטא", תל אביב, תשכ"ז, ערך שדובה, עמ' 362, מוזכר שרבי אהרן כיהן בה עד שנת תרע"ה.
↑  ספר זיכרון לקהילת לומז'א, בערכו, עמודים 119-120. ספר קהילת סובלק ובנותיה, שם.
↑  הרב אליהו עקיבא רבינוביץ נפטר רק בכ"ד בניסן תרע"ז, ואם אכן הגיע הרב בקשט לפולטובה כבר בתרע"ו, הרי שעדיין לא התמנה בה כרב העיר עד קיץ תרע"ז.
↑  בנו רש"ז, בפתח השער, שם. מתולדותיו, לב אהרן, עמ' טז. תנועת המוסר, שם, עמ' 112
↑  אלה אזכרה, שם. ספר זיכרון לקהילת לומז'א, שם. ב"יהדות ליטא", חלק ג', ערך שדובה, עמ' 362, מוזכר שכיהן בה עד תרע"ה ולא מוזכר שחזר אליה אחרי המלחמה. עם זאת הרב שאחריו, רבי בן ציון גוטלביץ, כיהן בה רק מתרפ"ב - ראה שם.
↑  לב אהרן, מתולדותיו. אמנם רבה הקודם של לומז'א ריה"ל גורדין נפטר בארצות הברית רק בקיץ תרפ"ה בתאריך ד' באייר - ספר זיכרון לקהילת לומז'א, עמ' 117, אולם הוא החליט להישאר בארצות הברית כבר קודם לכן, וייתכן שרבי אהרן מונה טרם פטירתו - ראו שם עמ' 119: "כשעזב ריה"ל גורדין את לומז'א נתמנה על כסאו רבה של סובאלק רבי אהרן באקשט".
↑  אלה אזכרה, שם. "ספר קהילת סובאלק ובנותיה", שם. לגרסתם "הרבנות של ר' אהרן באקשט בסובאלק נמשכה כ-4 שנים", 1921-1925.
↑  ראה ספר זיכרון לקהילת לומז'א שם, שכיהן 5 שנים בסובאלק, למרות שלפי האמור שם הגיע לסובלק ב-1921 ועזב ללומז'א ב-1925, ובהכרח שהכוונה לסוף השנה הלועזית, חורף תרפ"ו. תאריך זה חופף את מינוי ממלא מקומו ברבנות סובלק רבי יוסף יוסלביץ' בקיץ תרפ"ו - ראה ס' קהלת סובלק ובנותיה, בערכו, עמ' 152. עם זאת בס' זיכרון לקהילת לומז'א, שם, נאמר גם שבלומז'א כיהן רבי אהרן כ-6 שנים, למרות האמור שם להלן שהגיע לשאוויל בשנת תר"ץ - 1930, והרי בתשרי תרצ"א כבר כתב מכתב כרב בשאוויל - ראה להלן בהערה, ובהכרח שהתאריכים או הזמנים הנקובים שם לא מדויקים.
↑  בנו רש"ז, בפתח השער, תורת אהרן, ובעקבותיו דוב כץ, שם, עמ' 113.
↑  יהדות ליטא, תל אביב תשכ"ז, ערך שוולי, עמ' 365. ספר קהילת סובאלק ובנותיה, שם. אלה אזכרה, שם. רבה הקודם של שאוויל הרב מאיר אטלס נפטר בי"ב בשבט תרפ"ו, אך בשנות הביניים כיהן כממלא מקום רב; רבי אשר ניסן לויתן, רב וראש ישיבה בשאוויל, ודודו של רבי אלעזר מנחם מן שך - ראו יהדות ליטא, שם. גם לפי ספר זיכרון לומז'א, שם, וכן אתר מרכז מורשת יהדות פולין, לומז'א, כיהן רבי אהרן בלומז'א 6 שנים בין השנים 1925-1930. בפתח השער, תורת אהרן, וכן בלב אהרן, מתולדותיו, ובתנועת המוסר, שם, כתבו כי בשנת תרצ"ז עזב או חשב לעזוב את לומז'א. תאריך זה הוא בוודאי טעות, ראו לדוגמה אגרות לראי"ה, שם, מכתב מי"ג תשרי תרצ"א משאוויל.
↑  לב אהרן, ירושלים: נצח, עמ' י"ח
↑  כ"א טבת תרפ"ד. בנה רש"ז, בפתח השער, תורת אהרן, עמ' 4.
↑  על אילן היוחסין של המשפחה ראו כאן.
↑  עליו ב"יזכור בוך סאוואלק, עמ' 149.
↑  ראו עליו כאן וכאן.
↑  משה קרונה, אישים וניחוחים. תל אביב: מרושת. עמ' 19-18
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013309674705171