רוברט הנסן
ביוגרפיה > עבודה ב-FBI וריגול

לאחר שעבד תקופה קצרה בשוק הפרטי, עבר הנסן לעבוד במשטרת שיקגו. בינואר 1976 הוא התקבל לעבודה ב-FBI. הוא הוצב בתחילה במשרד הבולשת בגרי שבאינדיאנה. באוגוסט 1978 הוא הועבר למשרד בניו יורק, שם החל לראשונה לעסוק בעניינים הקשורים לריגול נגד ארצות הברית. תפקידו היה לסייע ביצירת מאגר סודי של שמות מאות נושאי משרה רוסים שפעלו בארצות הברית ממוסדות כגון מטה האו"ם.
ב-1979 נכנס הנסן למשרדי Amtorg (Amtorg Trading Corporation) בניו יורק – תאגיד מסחר, לכאורה פרטי למחצה, ששימש את ברית המועצות –והציע את שירותיו למינהל המודיעין הראשי של ברית המועצות. לאחר שנתפס והודה בריגול טען הנסן שהוא עשה זאת כיוון שהיה צריך כסף כדי לתמוך במשפחתו המתרחבת (באותו הזמן היו לו שלושה ילדים, ובסופו של דבר היו לו שישה) ושהוא חשב שירוויח כסף מהקשר ולאחר מכן ינתק את קשריו עם הסובייטים.
לאחר יצירת הקשר הראשוני החל הנסן להעביר לברית המועצות מידע רב ערך, בשלושה מקבצים. במקבץ הראשון הוא העביר מידע לגבי העובדה שהאמריקאים צותתו לסובייטים בבנייני מגורים. בהמשך, הוא הסגיר מידע לגבי פעילותו של הגנרל הסובייטי דמיטרי פוליאקוב, שהיה סוכן כפול במנהל המודיעין של ברית המועצות ואחד המקורות החשובים ביותר של המודיעין האמריקאי. בדוח של ועדה בראשות ויליאם ובסטר, שפורסם ב-2002, נכתב שהנסן הסגיר את זהותו של פוליאקוב משום שחשש כי פוליאקוב עלול לגלות את זהותו שלו ולהסגירה לאמריקאים. מאוחר יותר גם אולדריץ' איימס הסגיר את פוליאקוב לסובייטים. פוליאקוב נעצר ב-1986 והוצא להורג ב-1988.
ב-1981, הועבר הנסן למשרד של ה-FBI בוושינגטון הבירה. במסגרת תפקידו הוא נחשף למידע מודיעיני רב ערך. לאחר מכן הוא עבר ליחידה שעסקה ישירות בריגול נגדי ובאיתור של סוכנים כפולים שנתפסו והפכו את עורם. הוא המשיך לעסוק בתחום הריגול הנגדי לאחר שהועבר חזרה לניו יורק ב-1985.
ב-1985, לאחר הפסקה של מספר שנים בפעילות הריגול, הציע הנסן את שירותיו לק.ג.ב. בתמורה לכסף, במהלך נסיעה מניו יורק לוושינגטון. במכתב שהוא העביר לק.ג.ב הוא ביקש 100,000 דולר ונקב בשמות של שלושה אישים סובייטים שריגלו עבור האמריקאים. השמות של שלושתם כבר היו ידועים לסובייטים, בעקבות מידע שמסר איימס. שלושתם נעצרו ושניים מהם הוצאו להורג. ב-1987, בעקבות חשיפתם של המרגלים הסובייטים לטובת ארצות הברית, נקרא הנסן חזרה לוושינגטון על מנת לחקור מי הדליף את המידע. במילים אחרות, ה-FBI הפקיד בידי הנסן חקירה שמטרתה הייתה לחשוף את עצמו. בדוח שכתב הנסן לא הסגיר את עצמו. ב-1988 הוא מסר את הדוח הסודי שכתב לק.ג.ב. ב-1989 הוא הודיע לק.ג.ב. שמתנהלת חקירה נגד בכיר במחלקת המדינה של ארצות הברית, פליקס בלוך, דבר שפגע בחקירה. באותה השנה הוא גם מסר לסובייטים מידע על אמצעים של האמריקאים לאיסוף מודיעין מדידות וחתימות (MASINT).
בסך הכל, הנסן ריגל עבור הק.ג.ב. במשך 15 שנה וגרם לנזק ביטחוני כבד ביותר לארצות הברית. בתחילה פעל הנסן עבור ברית המועצות ומשזו התפרקה המשיך בפעולתו עבור הפדרציה הרוסית. עבור שירותיו שילמו לו הרוסים במרוצת השנים סכום כולל של כ-1.4 מיליון דולר.
הנסן נחשף על ידי האמריקנים בשלהי שנת 2001. חשיפתו הייתה בעקבות מידע שנצבר עם חשיפתו של איש ה-CIA אולדריץ' איימס, שריגל אף הוא עבור הרוסים. לאחר מעצרו של אלכסנדר זאפורוז'סקי נטען בכלי תקשורת רוסיים כי המידע שמסר הביא לבסוף לתפיסתו של הנסן. טענה זו מופיעה גם בספרו של סוכן ה-CIA לשעבר, רוברט בר. במשך 22 שנות ריגול בגד הנסן ב-50 מקורות לפחות. ידוע כי לפחות שלושה מתוכם הוצאו להורג על ידי הק.ג.ב.. היקף הנזק שגרם הנסן לארצות הברית ולבעלות בריתה נשאר חסוי. הנסן הועמד לדין והיה צפוי לעונש מוות, אך עקב שיתוף פעולה עם חוקריו נגזר עליו מאסר עולם ללא זכות חנינה, במתקן בעל אבטחה מקסימלית הסמוך לפלורנס, קולורדו, בו הוא שהה 23 שעות ביממה בבידוד. ביוני 2023 נמצא מת בתאו.