stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גן אלישבע
הערות שוליים

1 2 3 4  סופר "דבר" בדרום, גן באשדוד ע"ש אלישבע אשכול, דבר, 2 ביוני 1960
↑  סופר "הבוקר", טקס נטיעת "גן אלישבע" באשדוד, הַבֹּקֶר, 2 ביוני 1960
1 2  באשדוד ניטע 'גן אלישבע', מעריב, 2 ביוני 1960
↑  אזכרה לחללי חיל-הים, דבר, 26 ביוני 1981
↑  משה דרור, אריאלה ברמכר (ע), הקדנציה הראשונה, צילקר – אשדוד שאהב, אשדוד: אבי אלעד, 2022, עמ' 88-89
↑  שמואל סרדינס, 60 שנה לגן אלישבע המיתולוגי – זו החגיגה שתתקיים במקום בשבוע הבא, באתר אשדוד נט, ‏20 בספטמבר 2023
↑  חן קריפיצר, בין עצי גן אלישבע: הפרויקט שקורא לכם לשתף זיכרונות מהפארק הנוסטלגי ברובע א', באתר אשדודי, ‏6 בספטמבר 2023
↑  מיטל שרעבי, ‏תבואו רעבים: פסטיבל "עמים וטעמים" באשדוד חוזר, באתר מעריב אונליין, 8 במאי 2023
↑  עופר אשטוקר, כאילו לא היה כאן פסטיבל בכלל – גן אלישבע בבוקר שאחרי עמים וטעמים, באתר אשדוד נט, ‏31 במאי 2019
↑   טקס התייחדות לזכר חללי זרוע הים, באתר צה"ל, 15 בספטמבר 2022
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • תכנון העיר • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק עד הלום • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף בני ברית • מסוף ביג • מערכת להסעת המונים בנפת אשקלון |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • הקריה האקדמית של אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות • אצטדיון אשדוד (עתידי) |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
קטגוריה ראשית
גב' חנה שדה אלמנתו של רס"ן אילן שדה ז"ל מניחה זר על האנדרטה לחללי חיל הים באשדוד 1978
הגן ב-1964
אנדרטת הנר, בעיצובה של מתילדה הלפרין – ממוקמת במבוא הגן, במפגש הרחובות שבי ציון, רוגוזין ומקס נורדאו
משה פרג

ערך זה עוסק במעצב ואמן ישראלי. אם התכוונתם למנכ"ל חברת "לה נסיונל", ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1941 (בן 84 בערך) בגדאד, ממלכת עיראק 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנות של הורנסיי 
 
משה פֶּרֶג (נולד ב-1941) הוא מעצב גרפי ואמן ישראלי.
ביוגרפיה

משה פרג' נולד ב-1941 בבגדאד שבעיראק. בשנת 1950 עלה לישראל עם משפחתו, שהשתקעה במעברת בני ברק. שירת בצה"ל כנהג טנק ושרטט מודיעין, בשנים 1963–1967 למד עיצוב גרפי בלונדון, והוא בוגר Hornsey College of Art (אנ'). בתקופת לימודיו עבד במרקס אנד ספנסר, תחילה כסבל ובהמשך כמעצב. בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 עבד כמנהל קריאיטיב במשרד הפרסום "שחם לבינסון אילון" בתל אביב. בשנת 1972 פתח סטודיו עצמאי לעיצוב גרפי, שבו המשיך, בין השאר, לבצע עבודות עבור "שחם לבינסון אילון". באותה שנה עברת את שם משפחתו מפרג' לפרג. בשנת 1989 עבר לארצות הברית למשך ארבע שנים, כאחראי על התדמית של חברת התעופה טאוור אייר, ושנת 1994 חזר לישראל.
עיצב כרזות, סמלילים, סמלים, בולים, מטבעות, מדליות ועוד. בשנת 1972 עיצב את בול "שלח את עמי". עיצב בשנת 1985 את סימן שקל חדש, וכן את צד הנושא של שטר 200 שקלים חדשים מסדרה א' (זלמן שזר).
נשוי לרותי ולהם בן, התסריטאי רמי פרג, ובת, אמנית הווידאו נירה פרג.
הערות שוליים

↑  ש. אבי-אפרת, פרסים לציירי בול "שלח את עמי", למרחב, 6 באפריל 1971
↑  יובל סער, הצד השלישי של המטבע: ראיון עם המעצב משה פרג, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2011
בול שלח את עמי, 1972
חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  27 בנובמבר 2016
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ו בחשוון תשע"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים
 תומכים:  47
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2585, עמ' 20
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד הבריאות
 נוסח מלא:  חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ז-2016
 
חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ז-2016, שהוצע על ידי ח"כ רחל עזריה ואושר בכנסת, מחייב פיקוח על איכות המזון ועל תזונה נבונה בצהרונים. מפעיל צהרון או ספק מזון שלא יעמוד בדרישות המשרד, ייקנס בסכומים של אלפי שקלים על כל הפרה. בנוסף קובע החוק כי איכות המזון וכמותו הניתנת בצהרונים יפוקח על ידי משרד הבריאות, והוא אשר יקבע מראש, מהו הרכב המזון שיינתן לילדים ומהם הערכים התזונתיים שיהיו בו.
הרקע לחוק

הצעת החוק הועלתה על רקע מגפת ההשמנה בקרב ילדים. בהצעת החוק נטען כי הרגלי התזונה בגיל הרך הוא נושא בעל חשיבות רבה, המזון תופס חלק מרכזי בחיים החברתיים בגיל זה, ולפיכך החינוך לתזונה נכונה צריך להתחיל בילדות. מחקרים מוכיחים כי הילדות היא גיל רגיש לשינוי התנהגות, והשפעה על ילדים תשפיע על כל דור העתיד[דרוש מקור]. העיסוק במזון, מאפשר הכוונה ומתן מידע לאורח חיים בריא, ומונע מחלות עתידיות.
חלק מהילדים בישראל נמצאים במשך שעות רבות במסגרות חינוכיות ובפרט בצהרונים הכוללים הגשת ארוחות. הצהרונים נועדו לשמש מסגרת שהייה חינוכית לילדים מצאתם מגני הילדים ומבתי הספר ועד לשעות אחר הצהריים. ילדים שוהים בצהרון כחמש-עשרה שעות שבועיות לערך ושם אוכלים את הארוחה החמה המרכזית, ולכן הוצע החוק שמטרתו להבטיח שארוחה זו תהיה בריאה וראויה, ושתספק מזון מגוון ומאוזן.
עיקרי החוק

איכות המזון וכמותו הניתנות בצהרונים מפוקחת על ידי משרד הבריאות. התקנות אוסרות על מפעילי הצהרונים להגיש לילדים משקאות ממותקים, מאפים עשירים בשומן ובשומן רווי, פיצה, צ'יפס, חטיפים, חמוצים, קטשופ ומיונז. רשימת המזונות האסורים כוללת גם עוגות ועוגיות, מזון עשיר במלח, רטבים מוכנים ומזון מטוגן. בתקנות המשקאות המתוקים, הדיאטטיים ומשקאות האנרגיה הוחלפו בסודה, קפה ותה ללא ממתיקים וכן מים עם צמחים. במקום ממרחים עתירי שומן או סוכר כמו שוקולד, חלווה, סילאן וריבה יוגשו לילדים טחינה ביתית, חומוס בתוספת טחינה ואבוקדו. את המאפים העשירים בשומן ובסוכר יחליפו מאפים מקמח מלא עם שמנים מהצומח דוגמת שמן זית.
בנוסף, מחויב המפעיל לספק ארוחות עם הרכב מזון ייעודי לילדים עם רגישויות, לפי הצהרת ההורים, והאריזות הייעודיות מסומנות באופן בולט. על פי התקנות, ספק המזון ומפעיל הצהרון מחויבים לפרסם את הרכב המזון וערכיו להורים ולתלמידים.
בנוסף, על מפעיל הצהרון לפרסם באופן גלוי וזמין לכול, בתחילת כל חודש, פירוט תפריט יומי של המזון המסופק בצהרון. על המפעיל לתעד את הפרסום ולשמור העתק צילומי מכל פרסום. מפעיל הצהרון מספק את המזון באמצעות ספק מזון מורשה, ועל ספק המזון להצהיר בכתב כי המזון הנמכר או המסופק על ידו לצהרון עומד בתנאים. מפעיל הצהרון חייב לדווח בנובמבר של כל שנת לימודים על מכירה או על הספקה של מזון בצהרון, לרבות פרטי ספק המזון המורשה שעמו התקשר. רשות מקומית שהתקשרה עם מפעיל בחוזה להפעלת צהרון או למתן רשות שימוש במבנה שהקצתה באמצעות מרכז השלטון המקומי, אחת לשנה, סמוך לתחילת שנת הלימודים, מוציאה דיווח ובו פירוט מספר הצהרונים שעמם התקשרה ופרטיהם, לרבות כתובתם ודרכי ההתקשרות עמם.
אכיפת החוק

התנאים וההוראות לעניין הרכב המזון שאפשר למכור ולספק לצהרונים ולעניין ערכו התזונתי וכמותו נקבעים על ידי משרד הבריאות בהתייעצות עם משרד האוצר בהתחשב בסוג הצהרון, בצורכי הילדים ובגילם, והכול באופן שמאפשר את זמינות המזון וגיוונו בעלויות סבירות תוך שמירה על בריאות הילדים. בנוסף, מפקחים מטעם משרד הבריאות אמורים לקחת דגימות מזון מהצהרונים לצורך בדיקות מעבדה[דרושה הבהרה].
קשיים ביישום החוק

אף על פי שחוק הצהרונים נכנס לתוקף בשנת 2017, נתקל יישומו בקשיים. בשנה הראשונה ליישומו הגיעו פניות רבות של הורים שהתלוננו שהמזון המוגש בצהרונים אינו עומד בקריטריונים שקבע משרד הבריאות, ובחלק מהמקומות אינו ראוי למאכל. במסגרת התקנות הוחלט להקים מנגנון באחריות מלאה של משרד הבריאות, שיהיה אמון על ההרכב התזונתי בארוחות הצהריים המוגשות לכ־400 אלף הילדים בישראל שאוכלים בצהרונים. בתקנות המזון נקבע שיש להגיש לילדים מזון מדגנים מלאים, אבל ספקים בוחרו לערבב בין דגנים מלאים לרגילים, זולים יותר. כך למשל העידו חלק מההורים שמוגשת כמות גדולה של אורז לבן — עם כמות מזערית של אורז מלא הדרושה כדי לעמוד בתקנה המחייבת. הסיבה לקושי ביישום החוק הוא הוזלת מחירי הצהרונים שהקשתה על רכישת חומרי גלם איכותיים במחיר רווחי.
הערות שוליים

1 2 3   חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ז-2016, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
1 2  איתי גל, הכנסת אישרה: פיקוח על המזון בצהרונים, באתר ynet, 23 בנובמבר 2016
1 2  עידו אפרתי, תקנות תזונה חדשות לצהרונים: תיאסר הגשת צ'יפס, קטשופ ומשקאות ממותקים, באתר הארץ, 11 ביולי 2017
↑  רותם אליזרע, למרות ההבטחות לשיפור: האוכל הלא בריא שמוגש בצהרונים, באתר ynet, 7 בנובמבר 2017
חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  24 בדצמבר 2018
 תאריך חקיקה עברי:  ט"ז בטבת תשע"ט
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים
 משרד ממונה:  משרד החינוך
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא:  חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018
 
חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018 הוא חוק שחוקק בשנת 2018 ועיקרו התקנת מצלמות במעונות יום לילדים בגילאי 0–3. החוק נועד למנוע אלימות של מטפלות כלפי פעוטות ובכך להגן על שלומם הנפשי והגופני. הוא חוקק על רקע גילוי של מקרי אלימות כלפי פעוטות על ידי מטפלות במעונות, אשר הביא למחאת הורים בכל רחבי הארץ ולקידום החוק.
רקע

מעונות יום להשגחה על פעוטות מגיל לידה עד שלוש בישראל נמצאים תחת אחריות משרד העבודה והרווחה. ישנן מגוון מסגרות פרטיות, ביניהן משפחתונים, פעוטונים וגנים, כאשר שמותיהן לא משקפים הבדלים ביניהם. על המסגרות הפרטיות עדיין לא חלה חובת פיקוח, כלומר, המטפלות אינן חייבות לעבור הכשרה, אין בקרה על יחס מספרי בין כמות המטפלות לכמות הילדים במסגרת, ואין פיקוח על התנאים הפיזיים בהם שוהים הפעוטות. במקביל, קיימים גם מעונות הנמצאים תחת פיקוח משרד העבודה והרווחה ובהם ישנה בקרה על עמידה בתקינה, לרבות חובת הכשרה על אנשי הצוות המטפל תחת החוק לפיקוח על מעונות היום לפעוטות שנועד להבטיח את שלומם של הפעוטות.
התפתחות היסטורית של החוק

במדינת ישראל חל חוק לימוד חובה שנכנס לתוקפו בשנת תש"ט-1949 על מסגרות לילדים מגיל שלוש ומעלה. בעקבות עלייה באחוזי הילודה בישראל בין השנים 2000–2018 קמו מסגרות חינוכיות רבות לילדים מגיל לידה עד שלוש בנוסף לאלו הקיימות שנמצאות תחת פיקוח משרד העבודה והרווחה, עליהן אין פיקוח מלא מטעם המדינה. כבר בשנת 1965 חוקק "חוק הפיקוח על מעונות - התשכ"ה" העוסק בפיקוח על מעונות בהם שוהים חסרי ישע כגון ילדים, זקנים, בעלי מום גופני או הלוקים בפיגור שכלי. החוק קבע כי יש לפקח על כל מעון יום לפעוטות בו שוהים שני ילדים ומעלה. בשנת 2018 חוקק חוק חדש אשר התייחס למעונות יום לפעוטות לפיו: "כל אדם המפעיל או מבקש להפעיל מעון יום לפעוטות המיועד לשהייה של שבעה פעוטות או יותר חייב ברישיון הפעלה קבוע או ברישיון זמני, לפי העניין, שאותו יש לבקש מהממונה על יישום החוק".
החוק הובל על ידי ח"כ יפעת שאשא-ביטון וח"כ קארין אלהרר בעקבות מקרי התעללות של מטפלות בפעוטות שתועדו ופורסמו. החוק אושר בכנסת ב-24 בדצמבר 2018. תחילת מרבית סעיפיו נקבעה ל-1 בספטמבר 2019, ותחילתם של סעיפים 9, 12(1) ו־13 נקבעה ל-1 בספטמבר 2020.
בקיץ 2020 הודיעו שר הרווחה איציק שמולי ושר המשפטים אבי ניסנקורן על מחויבותם ליישומו המיידי של החוק.
בתיקון ראשון לחוק, מנובמבר 2024, נוספו שתי דרכים לצפייה בצילומים: צפייה בשידור ישיר ורציף של צילומים של מצלמה שהותקנה במעון או צפייה של נציגות של הורי הפעוטות, אחת לחודש, בשטח המעון, בצילומים שצולמו במצלמות המותקנות במעון.
עיקרי החוק

החוק מחייב כל מעון בו שוהים שבעה ילדים ומעלה מגיל לידה עד שלוש להתקין במרחב המבנה מצלמות אשר תתעדנה את כל הנעשה במעון בכל שעות הפעילות בצילום וידאו ללא קול, וכן להוסיף שלטים המיידעים על כך את סובבים. לפי החוק, המצלמות יותקנו בכל חלל שבו שוהים הפעוטות, למעט במרחבי השירותים וחדרי הרחצה כדי לשמור על פרטיותם של אנשי הצוות ושל הפעוטות. צילומי הווידאו יישמרו לתקופה של 30 יום, ולאחר מכן יימחקו, למעט חריגות הניתנות בהוראת הוועדה הממונה על החוק.
במקרה של חשד לפגיעה נפשית או גופנית בפעוטות או לשם מניעת פגיעות מסוג זה תינתן גישה לצילומים למפקח המעון, מנהל האגף למעונות יום ומשפחתונים לגיל הרך במשרד ומשטרת ישראל, או לגורם אחר על פי צו של בית משפט. הוחרגו מכך התקנת מצלמות במעון הנמצא במקום המשמש למגורים פרטיים או הנמצא בתוך מוסד רפואי, וכן במקרה בו לפחות 70% מהורי הפעוטות מתנגדים בכתב להתקנת המצלמות. החוק קורא לתמיכה כספית של המדינה בהתקנת המצלמות. החוק מדגיש כי חוק זה אינו פותר מחובת הדיווח, על פיה מבוגר או מחנך היודע על התעללות בקטין חייב לדווח על כך לרשויות החוק.
השיח הציבורי בעד ונגד החוק

השיח הציבורי סביב חוק המצלמות מתמקד במספר נושאים מרכזיים. אחד מהם הוא נושא הפרטיות. קולות שעולים נגד החוק טוענים כי בהתקנת מצלמות בגני ילדים יש משום פגיעה בזכות לפרטיות הן של הפעוטות והן של המטפלות. בנוסף לפגיעה בזכותם הטבעית לפרטיות, מחקרים מראים כי יש לפגיעה בפרטיות בגילים מוקדמים השפעה שלילית על התפתחות הילד. כנגד קולות אלו, מקדמי החוק ותומכיו טוענים כי הפגיעה בפרטיות מינורית לעומת ההגנה שהן מספקות. פעוטות אינם יכולים להתריע על מקרי אלימות נגדם ולכן הפגיעה בפרטיות הכרחית למען שמירה על שלומם. פתרונות חלופיים שפגיעתם בפרטיות פחותה אינם מספקים מספיק הגנה. ההתנגדות לחוק נובעת גם מחשש של דליפת הסרטונים ממצלמות האבטחה והפצתם. כמו כן, קיים חשש שהחוק ישמש פרצה לשינוי התנאים הנוכחיים בשוק העבודה השומרים על פרטיותם של העובדים.
אלו המתנגדים לחוק מתייחסים גם להשפעת המצלמות על הסביבה הנוצרת במעון. לטענתם, המצלמות יוצרות סביבה מרתיעה ולא מכילה כפי שמסגרת בה שוהים ילדים קטנים ופעוטות אמורה להיות. סביבה זו פוגעת באמון הבסיסי בין ההורים למטפלות. טענת נגד נוספת שעולה בקרב הציבור ואנשי מקצוע מתייחסת להשפעת החוק על החינוך במעון – הצבת מצלמות תשפיע על מעשיהן על סמך הנראות של כך דרך המצלמות ולא על פי בחירות חינוכיות שקולות.
ישנם קולות התומכים בחוק המצלמות בשל יעילותו בהרתעה - 90% מהתיקים שהוגשו בשנים האחרונות בגין אלימות כלפי קטינים בגני ילדים ומעונות יום נסגרו בשל חוסר בראיות. ריבוי ראיות יוביל לריבוי אכיפת מקרי האלימות במעונות יום וייצור הרתעה בקרב המטפלות. בצורה זו, עתידה להיות מגמת ירידה במקרי האלימות במעונות יום לפעוטות. בנוסף, טוענים התומכים בחוק, יעילותן של המצלמות בתור ראיה באה לידי ביטוי גם ביכולתן להגן על המטפלות במקרים של תלונות שווא. מנגד עולה הטענה כי נכון להיום גם במסגרות בהן הותקנו מצלמות הייתה פגיעה בפעוטות. מחקר בין לאומי השוואתי שנעשה במסגרת המכון הישראלי לחינוך בגיל הרך, המכללה האקדמית לחינוך - אורנים, מראה כי במדינות בהן מותקנות מצלמות באופן מנדטורי - סין, קוריאה הדרומית, מלזיה והודו - לא נרשמה הפחתה במקרי האלימות. לעיתים אף נרשמה עלייה, למשל בקוריאה הדרומית ובמלזיה. בסין, שבה חוברו המצלמות (בחלק מהמקרים) למערכות הניטור של המשטרה המקומית, הסתירו מבצעי העבירה את פגיעתם בילדים בדרכים שונות, והדרישה להעמקת הפיקוח הטכנולוגי הולכת וגוברת. בישראל בדק המחקראת יעילותן של המצלמות באמצעות ניתוח של מסמכים משפטיים. המחקר הראה כי 72% מההסדרים המותנים שנערכו בשנים 2012–2023 נקבעו לאחר תחולת החוק המחייב התקנת מצלמות במעונות יום לפעוטות. ניתוח פסקי הדין ותסקירי שירות המבחן בעבירות חמורות אשר נידונו בבתי המשפט בשנים 2008–2023 מלמד כי ב-90% מהמקרים התקיימה הפגיעה חרף היות המקום מצולם. מכאן שהמצלמות לא יוצרות הרתעה מספקת ואינן מונעות מקרים של אלימות כלפי הפעוטות. על עניין זה וכן על המגבלות של החמרת הענישה ביצירת הרתעה עמדה גם השופטת נועה תבור.
התנגדות נוספת שעולה מהציבור היא החשש שחוק הצבת מצלמות במעונות יום לפעוטות יעכב קידום חוקים רלוונטיים לסוגיה, כמו חוק הפיקוח על פעוטות בגיל לידה עד שלוש. על פי טענה זו, חוק המצלמות יהיה משמעותי רק בהוצאה לפועל של חוק הפיקוח על מעונות יום (הכולל חיוב הכשרה צוות המטפל) כך שיהיה מחד אמצעי המספק תיעוד וראיות במקרי אלימות, ומאידך גם שיפור יכולות ההוראה והפיקוח שלא בדרך החודרת לפרטיות ויוצרת סביבה מאיימת ואי אמון בין הצוות המטפל להורי הפעוטות.
הערות שוליים

1 2  כללים ליישום חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018, באתר משרד המשפטים, ‏19 אוקטובר 2020
↑  מסגרות לילדים בגיל הרך, באתר הכנסת, ‏14 יולי 2019
↑  מסגרות לילדים בגיל הרך והפיקוח הממשלתי עליהן, באתר הכנסת, ‏2 פברואר 2020
↑  אור רביד‏, "צריך לצאת לרחובות": עשרות הגיעו לגן שבו נהרגה הפעוטה בפ"ת, באתר וואלה, 8 ביוני 2018
↑  חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018, ס"ח 2767 מ-27 בדצמבר 2018
↑  שירית אביטן כהן, מקרי ההתעללות בגנים: בעוד שבוע ייכנס לתוקפו "חוק המצלמות", באתר מקור ראשון, ‏23 אוגוסט 2020
↑  חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות (תיקון), התשפ"ה–2024, ס"ח 3312 מ-14 בנובמבר 2024
↑   חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, תשע"ט-2018, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  נרמול של פרקטיקות מעקב שונות, המתרחש במישורים חברתיים שונים, נתפס כיום על ידי חוקרים שונים כאחד המהלכים המרכזיים העומדים בבסיס הפיכתה של החברה המערבית לחברת מעקב )society surveillance .)ראו David Murakami Wood & C. William R. Webster, Living in Surveillance Societies: The ,לדוגמה Normalisation of Surveillance in Europe and the Threat of Britain’s Bad Example, 5 J. CONTEMP. (2009 (259. RES EUROPEAN .מאמר זה טוען, באופן ביקורתי, כי השימוש בכלי הפיקוח השונים הופך ל"נורמלי" יותר ויותר ברחבי אירופה וכי למהלך זה השפעה על היחס בין חירות לביטחון. מתוך: כללים ליישום חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018, משרד המשפטים.
↑  יודן קוריצקי, ‏חוק המצלמות: התנגשות חזיתית בין חירויות | דעה, עו"ד יודן קוריצקי, באתר גלובס, 30 באוגוסט 2020
1 2   רייצ'ל פינק, שש סיבות מדוע חוק המצלמות בגני ילדים הוא גרוע - מסע הילדוּת, באתר הארץ, 17 בפברואר 2020
↑  כרמית ספיר ויץ, ‏התקנת מצלמות בגני ילדים תמנע התעללות? "לפתוח מסגרת זה פשוט מלפתוח דוכן פלאפל", באתר מעריב אונליין, 25 ביולי 2017
1 2  ד"ר בינט גלית, התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות, המכון הישראלי לחינוך בגיל הרך, מכללת אורנים, 2024
↑  Huang, G., Qiao, D. P., Lu, M., & Lian, T. T, How child abuse by kindergarten teachers (CAKT) happens in a Chinese context: findings based on 35 cases of CAKT, Children and youth services review, 2022, עמ' 141, 106616.
↑  ד"ר ימית אלפסי, אריאל כדורי, ניצב-משנה ד"ר בשורה רגב, שי עמרם, תחת מעקב, ביטחון פנים 7
↑  ת"פ 1525-11-18 – מדינת ישראל נ' אלקיים־וייס, 2021, סעיף 20
כביש 352

| --- | --- |

 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  12.8 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ? – [דרוש מקור: 1958]
 מיקום
 נקודת התחלה:  צומת נהורה
 נקודת סיום:  צומת חלץ
 
 קואורדינטות:  31°35′37″N 34°42′16″E﻿ / ﻿31.593722222222°N 34.704361111111°E﻿ / 31.593722222222; 34.704361111111
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת השפלה מוגדלת) כביש 352(למפת השפלה רגילה) כביש 352(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 352(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 352  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 352 הוא כביש אורך אזורי בישראל, שמקשר את כביש 35 במזרח לכביש 232 במערב. הכביש עובר באזור חבל לכיש בדרום הארץ, ומשמש כעורק תחבורה מרכזי המחבר בין יישובי האזור.
הכביש מתחיל בצומת עוצם על כביש 35 ומסתיים בצומת חלץ על כביש 232. לאורך הכביש מחוברים מספר יישובים כפריים, ביניהם עוצם, נוגה, נהורה, ניר ח"ן, זוהר, שדה דוד, תלמים וחלץ. הכביש חוצה אזור חקלאי פורה ומספק נגישות לשטחי החקלאות באזור.
הכביש נסגר מעת לעת בשל אירועים מיוחדים. בדצמבר 2013, במהלך "הסערה הגדולה", הכביש נסגר לתנועה בשני הכיוונים באזור נהורה בשל הצפות ותנאי מזג האוויר הקשים. כמו כן, באוגוסט 2019 נסגר הכביש באופן זמני במסגרת ליווי של מטען חורג מנמל אשדוד לים המלח.
צמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 352 מצפון לדרום
| 0 | צומת נהורה/עוצם |  | עוצם |   כביש 35 |
| 1.3 | צומת עוצם |  | עוצם | כביש גישה לעוצם |
| 2.3 | צומת נוגה |  | נוגה | כביש גישה לנוגה |
| 3.1 | צומת נהורה |  | נהורה | כביש גישה לנהורה |
| 3.7 | צומת ניר ח"ן |  | ניר ח"ן |   כביש 3413 |
| 5.6 | צומת זוהר |  | זוהר | כביש גישה לזוהר |
| 8.8 | צומת שדה דוד |  | שדה דוד | כביש גישה לשדה דוד |
| 10.7 | צומת תלמים |  | תלמים | כביש גישה לתלמים |
| 11.6 | צומת חלץ |  | חלץ | כביש גישה לחלץ |
| 12.8 | צומת חלץ |  | חלץ |   כביש 232 |
ראו גם

כבישי ישראל
כביש 35
כביש 232
חבל לכיש
הערות שוליים

↑  נתניהו, דנינו וברקת באווירה מבודחת: "תלך בית בית ותגזום; יוחנן, אתה נוסע?", באתר ynet, 14 בדצמבר 2013
↑  לתשומת ליבכם, כבישים סגורים בגלל הובלת מטען מנמל אשדוד - חדשות אשדוד - אשדוד10, באתר חדשות אשדוד - אשדוד10, ‏21 באוגוסט 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מאסטרס (סנוקר)

המאסטרס (באנגלית: The Masters) הוא טורניר סנוקר מקצועני, ללא דירוג, ועל בסיס הזמנה של שחקנים, המתקיים מדי שנה ברציפות בעיר לונדון, בחודש ינואר (בעבר נערך גם בחודש פברואר), הנערך לראשונה בשנת 1975. בטורניר משתתפים 16 שחקנים בלבד: אלוף המאסטרס של השנה שעברה, אלוף העולם בסנוקר הנוכחי בעת הטורניר, ו-16 השחקנים המדורגים בעולם בעת הטורניר (14 או 15 המדורגים הראשונים בעולם אם אלוף המאסטרס של השנה שעברה ו/או אלוף העולם הנוכחי אינם נכללים בין 16 השחקנים המדורגים בעולם בעת הטורניר. בנוסף, אם שחקנים מחסרים הגעה לטורניר, ניתן להשלים שחקנים המחסירים הגעה, על ידי הזמנת שחקנים אחרים לפי סדר הדירוג העולמי, כדי שמספר המשתתפים ההתחלתי בטורניר יהיה 16).
הטורניר נערך בשיטת נוק-אאוט (המנצח עולה לשלב הבא, והמפסיד יוצא מהתחרות באופן סופי), כאשר הראשון שמנצח במשחק אחד שישה משחקונים עולה לשלב הבא (הטוב מ-11 משחקונים אפשריים). במשחק הגמר, הראשון שמנצח עשרה משחקונים זוכה בטורניר (הטוב מ-19 משחקונים אפשריים). הטורניר נערך במשך שמונה ימים.
הטורניר הוא אחת משלוש התחרויות החשובות והיוקרתיות ביותר בעולם הסנוקר - טורנירי "הכתר המשולש" (באנגלית: Triple Crown), יחד עם אליפות העולם בסנוקר ואליפות בריטניה, והוא טורניר הסנוקר השלישי בחשיבותו בעולם.
משנת 2012 ועד היום, הטורניר מתקיים באולם "אלכסנדרה פאלס" (Alexandra Palace), שבעיר לונדון, אשר הוקם בשנת 1875, לעיני 2,000 צופים בהיכל.
שיאן מספר הזכיות בטורניר בכל הזמנים הוא רוני או'סאליבן, עם שמונה זכיות במספר. בנוסף, או'סאליבן הוא גם שחקן הסנוקר הצעיר ביותר בכל הזמנים שזכה בטורניר (גיל 19 ו-69 ימים. מאסטרס 1995) וגם שחקן הסנוקר המבוגר ביותר בכל הזמנים שזכה בטורניר (גיל 48 ו-40 ימים. מאסטרס 2024). שיאן מספר הזכיות הרצופות בטורניר בכל הזמנים הוא סטיבן הנדרי, עם חמש זכיות רצופות בשנים 1989, 1990, 1991, 1992 ו-1993.
שיאן ההופעות בגמר טורניר המאסטרס בכל הזמנים הוא רוני או'סאליבן, עם 14 הופעות במספר.
טורניר המאסטרס הבא יערך בין ה-11 ל-18 בינואר 2026, והפרס המוענק לזוכה בו הוא 350 אלף פאונד.
אלוף המאסטרס הנוכחי הוא שון מרפי (2025).
טורניר המאסטרס משודר באופן ישיר ומלא ברשת ה-BBC הבריטית וכן על ידי יורוספורט.
חוק בתי קברות צבאיים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  ישראל 
 תאריך חקיקה:  25 ביולי 1950
 תאריך חקיקה עברי:  י"א באב ה'תש"י
 גוף מחוקק:  הכנסת הראשונה
 שטחים שעליהם חל החוק:  ישראל 
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 55, עמ' 258
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הביטחון
 נוסח מלא:  חוק בתי קברות צבאיים, תש"י-1950
 
כותל הזיכרון בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
חוק בתי קברות צבאיים, תש"י-1950 הוא החוק המסדיר בישראל את הקמת בתי קברות צבאיים וסדרי הקבורה בהם. הוא התקבל על ידי הכנסת הראשונה ב-25 ביולי 1950.
היסטוריה חקיקתית

החוק נחקק על פי הצעת הממשלה. הוא נחקק בסמוך לחקיקתם של חוקים אחרים, שעסקו במחיר האנושי ששילמה המדינה במלחמת העצמאות ובהתמודדות עם תוצאותיה - חוק משפחות חללים (תגמולים ושיקום) וחוק הנכים (תגמולים ושיקום).
הצורך בחוק נבע מן המספר הרב של האתרים שבהם נקברו כ-6,000 חללי המלחמה: בעת הדיון בקריאה הראשונה של החוק נמסר כי יש 144 אתרים כאלו, שחלקם מצויים בשדות קרב לשעבר, וכי לא ניתן לתחזק את כולם. החוק נועד איפוא במקור לאפשר הקמת בתי קברות צבאיים קבועים והעברת חללים אליהם, כדי שיהיה אפשר לפנות חלק מאתרי הקבורה שנוצרו במהלך המלחמה. בעת חקיקת החוק היו שמונה בתי קברות צבאיים קבועים (בראש פינה, נהריה, עפולה, חיפה, נתניה, תל אביב, ירושלים וכפר ורבורג.). עם השנים גדל מספר בתי הקברות המוכרזים ל-43.
נושא נוסף שהוסדר בחוק הוא הסמכות להקים בעת הצורך - כלומר במצבי מלחמה וחירום - בתי קברות ארעיים, והכללים אודות פינוים בבוא העת.
החוק תוקן מספר פעמים מאז חקיקתו. עם השינויים שהביא הזמן באופי החברה בישראל, עסקו התיקונים בחוק בשני נושאים עיקריים:
זהות הזכאים לקבורה בבית קברות צבאי, שהורחבה לרוב משרתי מערכת הביטחון בישראל (במגבלות מסוימות), וכן לקצינים בכירים בדימוס ולמעוטרי עיטור הגבורה
הגמשת הכללים בנוגע לכיתוב שעל גבי מצבות צבאיות על ידי הוספת כיתוב אישי.