דויד פרץ
קריירה

פרץ נולד בירושלים. בגיל צעיר עבר עם הוריו לבאר שבע, ובה הוא מתגורר עד היום. במקביל ללימודיו בישיבה תיכונית החל לנגן בלהקות קטנות בעיר, בעיקר כגיטריסט. בתקופה זו פגש באלעד שופן, ומשיתוף הפעולה ביניהם צמחה להקת בלובנד (פרץ, אלעד שופן, יוחנן קרסל, יאיר שליידר וחגי נחתומי), שהוציאה אלבום אחד של רוק מלנכולי ב-1999 בחברת התקליטים LA4 והד ארצי. האלבום זכה לשבחי הביקורת. הלהקה הופיעה בפסטיבל נקסט בשנת 1999, ולאחר מכו יצאה למסע הופעות ברחבי הארץ. בהופעות אירחה הלהקה את יוסי בבליקי, ירמי קפלן, אבי בללי ועמיר לב. ב-2002 התפרקה בלובנד ופרץ יצא לקריירת סולו, כמפיק.
ב-2002 ו-2003 הוציא פרץ עם בן צברי מהלייבל פאקט שני מיני אלבומים תחת השם "העברה: אופקים" בהם ביצעו גרסאות עבריות חופשיות לשירים של PAPA M ולשירי בלוז אמריקנים ישנים ועלומים. האלבום הראשון נקרא "קשת עגומה", והשני "מוות".
ב-2004 לרגל יום הולדתו ה-74 של לאונרד כהן, הפיק פרץ, יחד עם גיא חג׳ג׳ ממגזין המוזיקה השרת העיוור, את פרויקט "שיר זר", שכלל אוסף שירים של אמנים אלטרנטיביים ישראלים שהקליטו גרסאות משלהם לשירי לאונרד כהן בתרגום לעברית. הפרויקט יצא כאלבום בו השתתפו, בין היתר, גבריאל בלחסן, שרון מולדאבי, רותם אור, שני קדר, וסגול 59. האלבום היה זמין להורדה מהאתר בחינם, אך הפצתו נאסרה עקב בעיית זכויות יוצרים.
פרץ חיבר יחד עם אלעד שופן את פסקול סרטו של ערן קולירין - המסע הארוך, שיצא כאלבום ב-2004, והשתתפה בו גם הזמרת רות דולורס וייס ששרה את שיר הנושא "כשהלילה יורד".
בשנים 2001–2009 היה חבר בלהקה היהודית-ערבית לנסס (LENSES) עם ג'ואן ספדי, אלעד שופן ואחרים, בה ניגן על בס, קלידים והיה אחראי להקלטה וההפקה של שלושת אלבומיהם. ב-2009 הלהקה הוציאה לרשת את אלבומה השלישי והאחרון, "Ahlan Byebye", והתפרקה.
ב-2007 הוציא פרץ את אלבום הסולו הראשון שלו, "הייקו בלוז", במסגרת הלייבל Hiss Records. האלבום התקבל בביקורות נלהבות וזכה למכירות יפות. סמוך ליציאת הדיסק התפרקה הלהקה שליוותה אותו בהופעות ובהקלטות - "הייקו בלו (ז) בנד". [דרוש מקור]
ב-2008, יצר פרץ פרויקט משותף עם המשורר אורי ברנשטיין, שבו הלחין ושר את שיריו של המשורר. הפרויקט ראה אור ב-2009 באלבום "כולם מעשים בודדים" על שם שורה מתוך השיר "מעל עננים".
בשנת 2009 הצטרף פרץ להרכב האוונגרדי We Are Ghosts - פרויקט מוזיקה ספונטנית בהנהגת המוזיקאי והמפיק בנימין (מורפלקסיס) אסתרליס. האלבומים וההופעות זכו להתעניינות רבה בקרב קהל האינדי בישראל ומחוץ לה, ולוו בהופעות בישראל, ומסע הופעות בארצות הברית. מההופעות בארצות הברית ראה אור אלבום בשם "Miami".
ב-2012 החל פרץ להוציא לאור את המוזיקה האינסטרומנטלית שיצר. באותה שנה יצא האלבום הראשון בסדרת ״הפרעת קשב״ שנקרא Concerta.
ב-2014 הוזמן פרץ ליצור מוזיקה לאירוע שלציון 50 שנה לאנדרטת חטיבת הנגב. היצירה ראתה אור במיני אלבום בשם ״אנדרטה״. הרקדנית היפנית יוקו אימזקה יצרה עבודת מחול לקטע - "Desert wave", ואמן הווידאו שמעון בוקשטיין, יצר מהמחול עבודת וידאו בשם - ״אנדרטה״.
ב-2014 הוציא פרץ מיני אלבום בשם ״ציקלורמה״, שהוקלט במרכז הצעירים של באר שבע. ההקלטה תועדה גם בווידאו. בהקלטות השתתפו נדב אזולאי, איתי פרל, דודו חמד וגיל נמט. האמן אורי פרץ, יצר את עבודת הארט שליוותה את ההקלטות.
ב-2016 ראה אור אלבום הסולו השני של פרץ, "ארץ שלא שם", יצא בחודש מרץ האלבום התמקד בחוויות החיים שמספק המרחב הדרומי.
ב-2017 החל פרץ לעבוד בעיתון ישראל היום, תחילה בטור דעה בשם ״הזמן והמקום״, ובהמשך גם ככתב וצלם.
ב-2017 הוזמן פרץ ליצור מוזיקה לאירוע 50 שנה למצפור ערד, של יגאל תומרקין. המוזיקה ראתה אור במיני אלבום בשם - Bird's-Eye Lookout
ב-2019 יחד עם יוקו אימזקה ושמעון בוקשטיין, זכה פרץ בציון לשבח מפסטיבל jifa של מוזיאון הלובר בפריז, על עבודת הווידאו-מחול ומוזיקה - ״אנדרטה״.
ב-2022 הציג פרץ את תערוכת הצילומים הראשונה שלו - דרום: איזון חוזר.
ב-2023 הפך לחבר במועצת הפיס לתרבות ולאמנות.
ב-2023 בעקבות פטירתו של יצחק קלפטר, הפיק פרץ יחד עם תימורה לסינגר, את ״אל הקצב אל הצלילים״ - אלבום מחווה ליצחק קלפטר (בהשתתפות שלום גד, ניר מהלמן, נובלס היל, שני דלאל, חשש אמיתי, נועה גלבוע, בנימין אסתרליס, יוחנן קרסל, נועה שמר, רועי חן)
ב-2023 - הפיק פרץ את ״ישמח חתננו״, אלבום מחווה לדקלון, וכתבת מחווה בישראל היום, לרגל זכייתו של דקלון בפרס ישראל בתחום הזמר העברי. (בהשתתפות יוסי פיין, לבנת בן-חמו, שי נחייסי, ערן צור, יהוא ירון, נדב אזולאי, יוסי בבליקי, קורין אלאל, נועה שמר, עדי צברי, סגול 59, והילה זהרור)
ב-2023 החל פרץ להגיש תוכנית רדיו אישית בגלי צה"ל, בשם "בין השמשות", בין השעות ארבע לחמש אחר הצהריים בימי שישי.
ב-2024 - פרסם פרץ מאמר (יחד עם ד"ר מוטי גיגי) על ״יוסף בן ישראל, והיווצרות המוזיקה המזרחית ברדיו הישראלי״ בכתב העת המקוון מסגרות מדיה, של האגודה הישראלית לתקשורת.
ב-2024 השתתף כצלם בתערוכה - אלבום דרום, מוזיאון פתח תקווה לאמנות