stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אימות תוכנה

אימות תוכנה הוא תחום במדעי המחשב העוסק בהוכחה שתוכנה מסוימת נכונה (כלומר מבצעת בדיוק את מה שהוגדר במפרט שלה) או בעלת תכונות מסוימות.
מרבית העוסקים בפיתוח תוכנה בודקים את התוכנה ולא מאמתים אותה. הבדיקה נעשית באמצעות בחירת מקרים ספציפיים ובדיקה שהתוכנה מתנהגת כנדרש במקרים אלו. שיטה זו כרוכה בעבודה רבה ורמת האמינות של תוכנה הנבדקת כך נמוכה יחסית, משום שאין ביטחון כיצד תתנהג התוכנה במקרים שלא נבדקו. לעומת זאת, כאשר מוכיחים את אמינות התוכנה, ידוע מכך שהיא תתנהג נכון בכל המקרים.
שיטות

ישנן שתי שיטות עיקריות לאימות תוכנה.
הראשונה היא שיטת בדיקות מודל - תהליך האימות מתבצע על מודל מתמטי המתאר את מערכת התוכנה, תוך הוכחת נכונות של תכונות הנדרשות על בסיס המודל הזה, תוך ניתוח המצבים והמעברים ביניהם. על מנת להצליח בשיטה הזאת, המודל חייב להיות סופי (בעל מספר סופי של מצבים). השיטה הזאת מאוד מוגבלת מהבחינה המעשית, בגלל בעיית התפוצצות מצבים שמאפיינת מערכות מעשיות רבות.
השיטה השנייה היא שיטת ההוכחה - בשיטה הזאת מתארים תכונות מסוימות של התכונה בתחשיב פסוקים לוגי (בעזרת לוגיקה טמפורלית, כדוגמת *CTL), ומוכיחים שהתוכנה (יותר נכון המודל שלה) מספקת את התכונות הנדרשות, בעזרת כלים מתמטיים אוטומטיים או אוטומטיים למחצה (Theorem Provers). גם השיטה הזאת מוגבלת בגלל בעיית התפוצצות מצבים, זאת למרות שניתן לבטא בעזרת תחשיב לוגי גם תכונות עבור מודלים אינסופיים.
שיטות של אימות תוכנה משמשות גם לאימות מעגלים לוגיים הכלולים ברכיבי חומרה, שם בעיית התפוצצות המצבים חריפה פחות. כל מעגל לוגי כזה הוא למעשה סוג של תוכנית מחשב שכן הוא מקבל קלט ומוציא פלט בהתאם.
מגבלות

ישנן שתי בעיות עיקריות באימות תוכנה. המעשית שבהן היא שאימות תוכנה דורש מיומנות רבה ורקע מתמטי ברמה גבוהה מהמקובל. הבעיה החמורה יותר היא שלא ניתן להוכיח קיום או שלילה של תכונה כלשהי על כל תוכנית שרירותית. דוגמה לכך היא ההוכחה כי אי אפשר לפתח תוכנית שיכולה לוודא האם תוכנית כלשהי תעצור כאשר תקבל קלט מסוים (בעיה זו ידועה כבעיית העצירה). משפט רייס מוכיח כי לא ניתן לכתוב תוכנית שתוכל להכריע לגבי כל תוכנית שהיא האם היא מקיימת תכונה לא טריוויאלית (תכונה שלא כל תוכנית בהכרח מקיימת) כלשהי.
למרות שמגבלה תאורטית זו נראית חמורה עדיין אימות תוכנה תורם רבות מבחינה מעשית. למשל, לגבי תכונות מסוימות ניתן לבצע בדיקה שאומנם עשויה לעיתים לטעות ולומר על תוכנית תקינה שהיא אינה תקינה, אך לעולם אינה אומרת על תוכנית שאינה תקינה שהיא תקינה. גישה כזאת נקראת "שמרנית", ודוגמה אליה היא מערכות טיפוסים של שפות תכנות, המוכיחות היעדר שגיאות טיפוסים.
אמיר פנואלי ממכון ויצמן למדע היה למומחה ברמה בינלאומית בתחום זה ואף זכה על מחקריו בתחום בפרס טיורינג, הפרס החשוב ביותר במדעי המחשב, על מחקרו ופיתוחיו בתחום הלוגיקה הטמפורלית.
ראו גם

מונחים בתוכנה
הבטחת איכות תוכנה
בדיקות תוכנה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph755479
אלבניה באירוויזיון 2019

אלבניה השתתפה באירוויזיון 2019 שהתקיים במאי 2019 בישראל בתל אביב, עם השיר "Ktheju Tokës" והמבצעת יונידה מאליצ'י.
לפני האירוויזיון > בחירת השיר והנציג

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ב-16 במאי 2018 הודיעה רשות השידור הממלכתית של אלבניה (RTSH) כי נציג אלבניה לאירוויזיון 2019 ייבחר במסגרת פסטיבל השירים האלבני ("Festivali i Këngës") ה-57.
הגשת המועמדויות לפסטיבל נסגרה ב-30 ביוני 2018.
ב-17 באוקטובר 2018 נחשפה רשימת האומנים והשירים שהתחרו במסגרת הפסטיבל:
| מס' | אמן | שיר | תרגום לעברית |
| --- | --- | --- | --- |
| 01 | אלאר באנד | "Dashuria nuk mjafton" | "אהבה זה לא מספיק" |
| 02 | אאורל האלימי | "Të dua ty" | "אני אוהב אותך" |
| 03 | בויקן לאקו | "Jeto jetën" | "חיה את החיים" |
| 04 | ברונו פולוגטי | "Nuk ka stop" | "אין שום עצירה" |
| 05 | דילן רקה | "Karma" | "קארמה" |
| 06 | אליזה הוג'ה | "Pengu" | "החרטה" |
| 07 | אלונה איסלאמאי | "Në këtë botë kalimtare" | "בעולם המעבר הזה" |
| 08 | אלטון דדה | "Qetësisht" | "בשלווה" |
| 09 | אראנדה ליבוהובה | "100 pyetje" | "100 שאלות" |
| 10 | ג'רג' לקה | "Besoj" | "אני מאמין" |
| 11 | יונידה מאליצ'י | "Ktheju Tokës" | "חזור לארץ" |
| 12 | קלי | "A më ndjen" | "האם אתה מרגיש אותי?" |
| 13 | קלינטי צ'ולאקו | "Me jetë" | "עם החיים" |
| 14 | קלודיאנה ואטה | "Mbrëmje e pafund" | "ערב אינסופי" |
| 15 | קויטים פרודאני | "Babela" | "בבלה" |
| 16 | לידיה לופי | "Rrëfehem" | "אני מודה" |
| 17 | לורלה סיידיני | "Vetmi" | "בדידות" |
| 18 | מרקו סטראזימירי ואימברו | "Leyla" | "ליילה" |
| 19 | מירוד | "Nënë" | "אמא" |
| 20 | אורגסה זאימי | "Hije" | "צל" |
| 21 | סוני מאלאי | "Do vij" | "אני אבוא" |
| 22 | ויקנה קאמניצה | "Natën e mirë" | "לילה טוב" |
באירוויזיון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
במהלך הצבעות המדינות, הוענקו 12 נקודות על ידי אלבניה לצפון מקדוניה.
ראו גם

אלבניה באירוויזיון
אירוויזיון 2019
אלבניאן איירליינס

אלבניאן איירליינס הייתה חברת תעופה אלבנית שבסיסה נמצא בנמל התעופה האם תרזה בטירנה.
תולדות החברה

החברה נוסדה בשנת 1991 בשם ארבריה איירליינס, והייתה בתחילתה חברה פרטית של פוליטיקאים באלבניה הקומוניסטית. במאי 1992 שינתה את שמה לאלבניאן איירליינס. בשנת 1995 פתחה לראשונה את טיסותיה לציבור הרחב. החברה הפסיקה את פעילותה ב-2011, לאחר שרשות התעופה האלבנית ביטלה את רישיון ההפעלה שלה.
צי המטוסים

צי המטוסים של אלבניאן איירליינס הורכב מהדגמים הבאים (אוגוסט 2009):
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| דגם | מספר מטוסים | תכולת מושבים (קונפיגורציה) | הערות |
| BAE-146 | 2 |  |  |
| מקדונל דאגלס MD-82 | 1 |  |  |
ראו גם

בל אייר
אטא בקנטאור

| --- | --- |
   
 מיקומו של η בקנטאור בקבוצת קנטאור
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  קנטאור
 שמות נוספים:  HD 127972
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  2.31
 סיווג ספקטרלי:  B2 Ve
 עלייה ישרה:  14ʰ 35ᵐ 30.42ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏28.17″ ‏09′ ‏42°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  2.54-
 מרחק:  305  שנות אור 93.51  פארסק
 רדיוס:  5.5 רדיוסי שמש
 מסה:  12 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 885 מהשמש
 טמפרטורה:  25,700 K
 מהירות סיבוב:  330 ק"מ/שנייה
 גיל:  5.6 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  0±1.6 קילומטר לשנייה
 היסט:  10.67±0.21 אלפיות של שניות קשת
η בקנטאור הוא אחד הכוכבים הבולטים בקבוצת הכוכבים קנטאור עם בהירות נראית מדרגה 2.31. הוא נמצא בחלקה הצפוני של הקבוצה במרחק של כ-305 שנות אור ממערכת השמש.
מאפיינים

η בקנטאור הוא כוכב הסדרה הראשית כחול עם סיווג ספקטרלי B2 Ve, מסתו גדולה ומוערכת בכ-12 מסות שמש, רדיוסו כ-5.5 רדיוסי שמש והוא מאיר בעוצמה של קרוב לפי 900 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך טמפרטורת פניו הגבוהה, כ-25,000 קלווין, גורמת לכך שכמעט כל קרינתו היא בתחום העל-סגול, כך שעוצמת הארתו הכוללת היא פי 8,700 מעוצמת ההארה של השמש. מהירות הסיבוב העצמי של η בקנטאור היא גבוהה מאוד ועומדת על לפחות 330 קילומטר בשנייה. כתוצאה מכך הוא זורק מפניו שכבות של גז היוצרות דיסקה המקיפה אותו. הקרינה העל-סגולה הנפלטת מהכוכב מייננת את הגז בדיסקה ויוצרת ספקטרום פליטה. אירועים של השלכת גז גורמים לשינויים לא צפויים בבהירות הכוכב, שנעה בין דרגות 2.30 ו-2.41, ומשום כך הוא מסווג כמשתנה גמא בקסיופאה. בנוסף יש ל-η בקנטאור מחזורי השתנות מרובים ומורכבים. התדירות של המחזור הקצר ביותר היא פחות משעה והתדירויות של הארוכים יותר הן בין יום לשלושה ימים. השינויים בבהירות בכל אחד ממחזורי ההשתנות הם ממספר אלפיות של דרגת בהירות ועד לשתי מאיות של דרגת בהירות.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD:η Centauri
↑  P. Harmanec: Towards understanding rapid line-profile and light variations of early-type stars. 3. Some thoughts and reflections, Astronomy & Astrophysics, vol. 341, p. 878 (1999)
1 2  N. Tetzlaff, R. Neuhäuser & M. M. Hohle: A catalogue of young runaway Hipparcos stars within 3 kpc from the Sun, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Volume 410, Issue 1 (2011)
1 2 3  L. A. Balona & W. A. Dziembowski: Excitation and visibility of high-degree modes in stars, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 309, Iss. 1, pp. 226 (1999)
↑  General Catalogue of Variable Stars: η Centauri
↑  D. Baade, Th. Rivinius, A. Pigulski, A. C. Carciofi, Ch. Martayan, A. F. J. Moffat, G. A. Wade, W. W. Weiss, J. Grunhut, G. Handler, R. Kuschnig, A. Mehner, H. Pablo, A. Popowicz, S. Rucinski & G. Whittaker: Short-term variability and mass loss in Be stars. I. BRITE satellite photometry of η and μ Centauri, Astronomy & Astrophysics, Vol. 588, id. A56, p. 7
אימות חשבון

.
סימן וי כחול המעיד על חשבון מאומת ברשת החברתית טוויטר
אימות חשבון (באנגלית: Account verification) הוא תהליך המאמת שחשבון משתמש באינטרנט הוא בבעלות וניהול של אדם או ארגון אמיתיים. מספר אתרי אינטרנט, בעיקר רשתות חברתיות מציעים שירותי אימות חשבון. חשבונות מאומתים ניכרים בדרך כלל על ידי סימן אישור וי כחול (וי על רקע כחול) ליד שם המשתמש או הארגון.
אימות חשבונות נועד לשפר את איכות השירותים המקוונים, להפחית בובות קש, בוטים, טרולים, דואר זבל, ופייק ניוז.
היסטוריה

שירות אימות חשבון הוצג לראשונה ביוני 2009 על ידי הרשת החברתית טוויטר, עבור אנשי ציבור כמו גורמים ממשלתיים, עיתונאים, שחקנים, זמרים וסלבריטאים. ב-2011 הוא הוצע גם למשתמשי גוגל פלוס, ב-2012 למשתמשי פייסבוק, ב-2014 למשתמשי אינסטגרם וב-2015 למשתמשי פינטרסט. משתמשי יוטיוב יכולים להגיש בקשה לאימות חשבון רק לאחר שהשיגו 100,000 מנויים.
ביולי 2016 הודיעה טוויטר שתאפשר לכל משתמש להגיש בקשה לאימות חשבון, החברה השעתה את המהלך ב-2018, ופתחה את האפשרות מחדש במאי 2021. ב-2018 החלה גם אינסטגרם לאפשר לכל משתמש להגיש בקשה לאימות חשבון.
טוויטר אינה מאפשרת לכלול בשם המשתמש אמוג'י הדומה לוי כחול כדי למנוע התחזות של חשבונות לא מאומתים כחשבון מאומת.
על אף שאימות חשבון מיועד בעיקר לאמת את זהות המשתמש, חשבון מאומת נחשב בדרך כלל כחשבון אמין ויוקרתי על פני חשבונות רגילים.
בשנת 2023 הסירה טוויטר את הוי הכחול מחשבונות שלא הצטרפו בתשלום ל"טוויטר בלו" והעניקה וי לכל משתמש בתשלום גם ללא אימות זהותו. גם לגופים גדולים כמו הניו יורק טיימס שסירבו לשלם הוסר סמליל האימות. החברה הנהיגה שלושה צבעי אימות: וי כחול למשתמשים פרטיים, וי זהוב לגופי תקשורת ווי כסוף לגופים ממשלתיים. בנוסף ביצעה שינויים באלגוריתם שהגדילו את החשיפות לציוצים של רוכשי טוויטר בלו. המהלך גרר ביקורת ציבורית רבה על החברה וקריאה למשתמשים להחרים ולחסום בעלי סימן אימות.
ראו גם

אימות זהות
הערות שוליים

↑  "Not Playing Ball"
↑  Google+ now verifying accounts of the famous
↑  Facebook Launches Verified Accounts and Pseudonyms
↑  "Instagram Is Introducing 'Verified Badges' For Public Figures"
↑  "Pinterest is introducing verified accounts for public figures"
↑  "Verification badges on channels - YouTube Help"
↑  לא רק למפורסמים ופוליטיקאים - כך גם אתם תוכלו לנסות לקבל וי כחול בטוויטר Twitter
↑  "Twitter is letting anyone apply for verification for the first time since 2017"
↑  "You can now apply to be verified in Instagram"
↑  Why You Can't Use These Emojis In Your Twitter Name, Emojipedia, ‏2018-11-05 (באנגלית)
אוגדה 77

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  חיל השריון חיל השריון
 בסיס האם:  מפקדת גייסות השריון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1956
 מלחמות:    מלחמת סיני
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  חטיבה 27, חטיבת גולני
 ציוד עיקרי:  טנקי M4 שרמן וAMX-13
 פיקוד
 יחידת אם:    פיקוד הדרום
 דרגת המפקד:    אלוף
 מפקדים:  חיים לסקוב
 
אוגדה 77 הייתה אוגדה משימתית בצה"ל, על בסיסה של מפקדת גיסות השריון, שלחמה במלחמת סיני, בפיקודו של האלוף חיים לסקוב וסגנו האלוף מאיר זורע. האוגדה פעלה לפתוח את ציר התנועה בצפון סיני.
מבעלי התפקידים באוגדה: קצין אג"מ - סא"ל הרצל שפיר.
גזרת הפעולה של האוגדה הייתה הגזרה של אוגדה 84 במלחמת ששת הימים.
רקע

מלחמת סיני הייתה מלחמה קצרה שהתנהלה בין ישראל, בריטניה וצרפת מחד לבין מצרים מאידך, בין 29 באוקטובר ל-5 בנובמבר 1956 (כ"ד בחשוון עד א' בכסלו תשי"ז). במהלך המלחמה פלש צה"ל לחצי האי סיני וכבש אותו, למעט רצועה צרה לאורך תעלת סואץ, השמיד תשתיות צבאיות רבות, ופגע בצבא המצרי. 
במקביל למערכה הישראלית ניהלו בריטניה וצרפת במשותף מבצע להשתלטות על תעלת סואץ, שנודע בשם "מבצע מוסקטר".
תוכנית מבצע קדש

פתיחת המערכה הייתה בהצנחה של גדוד מחטיבת הצנחנים במעבר המיתלה. בהמשך, התוכנית הייתה ששאר החטיבה תחבור אל הכוח הזה בתנועה יבשתית, ותגיע אל מפרץ סואץ.
כוחות חי"ר נוספים בסיוע יחידות שריון מסופחות אליהן יועדו לפרוץ בצירים הבאים: מתחם אבו עגילה לכיוון העיר אל עריש בצפון סיני; לאורך מפרץ אילת ועד לשארם א-שייח' כדי להשתלט על מצרי טיראן; כיבוש מרחב קוסיימה השולט על הציר המרכזי לעבר התעלה; כיבוש רפיח ורצועת עזה; והתייצבות בראשי הצירים במרחק של כ-15 קילומטר מהתעלה, כדי לאפשר למעצמות לבצע את חלקן ולפתוח את התעלה לשיט.
מהתנאים בהסכם שיתוף פעולה עם צרפת ובריטניה, לא היה ניתן להפעיל בכל הגזרות את כל העוצמה המשוריינת, במקביל ובהפתעה. לכן ההבקעה התחילה בגזרת מתחמי אבו עגילה ואום-כתף, תחילה.
משימת האוגדה

משימת האוגדה הייתה לפתוח את ציר התנועה בצפון סיני, ולהגיע עד למרחק של 15 ק"מ מהתעלה, בהתאם להסכם עם המעצמות.
כוחות האוגדה

צו ההקמה של האוגדה התקבל ב-24 באוקטובר 1956 - ארבעה ימים לפני פרוץ המלחמה ושישה ימים לפני תחילת לחימתה של האוגדה.
מפקדת אוגדה 77 הוקמה על בסיס מפקדת גייסות השריון, והורכבה מהיחידות הבאות:
חטיבה 27 (שריון- מלואים) בפיקוד חיים בר לב
סמח"ט: סא"ל ברוך בר-לב (בורקה).
הרכב החטיבה: גדוד טנקים 227 M4 שרמן בפיקוד סא"ל זיוי צפרירי (נהרג במלחמה), גדוד 19- גדוד טנקים AMX-13 (בשלב הקמה, כלל פלוגת טנקים אחת ופלוגת חרמ"ש) בפיקוד רס"ן אלחנן סלע, גדוד 79-גדוד חרמ"ש בפיקוד סא"ל אריה שיאון, גדוד חרמ"ן (גדוד חי"ר ממונע) בפיקוד רס"ן זאב אילון, פלוגת סיור ויחידות חטיבתיות.
חטיבת גולני (חי"ר- סדיר) בפיקוד בנימין גיבלי
הרכב החטיבה: שלושה גדודי חי"ר: גדוד 51 בפיקוד מאיר פעיל, גדוד 12 "ברק" בפיקוד סא"ל שמואל אמיר וגדוד 13 "גדעון" בפיקוד סא"ל שלמה אלטון.
גדוד מרגמות 120 מ"מ -גמ"כ 334 ("הרעם") בפיקוד רס"ן צבי גרינוולד ו- 12 תותחי נ"ט. 
ועוד גדוד מלואים 115 מחטיבה 11 בפיקוד יהודה זיו.
אגד ארטילרי 215 ("עמוד האש") בפיקוד סא"ל בני גרנות (גדין)
גדוד הנדסה 604 בפיקוד סא"ל זאב אפטה (מפקד בית הספר להנדסה צבאית שמונה לתפקיד לקראת המבצע) והסמג"ד סרן דוד ברין.
יחידת קשר 60
גדוד דמיים 484
כוחות שכנים

מדרום אוגדה 38 בפיקודו של אל"ם יהודה ואלך, שמשימתה הייתה לכבוש את מתחמי אבו עגילה ואום-כתף ואשר הוכפפו לה מרבית כוחות השריון, כ-150 טנקים.
האוגדה בהרכב של חטיבת חי"ר 10 (חטיבת הראל), חטיבת חי"ר 4 (קרייתי), חטיבת שריון 37 (ראם), חטיבת שריון 7 ואגד 213 (התקומה).
האויב בגזרת האוגדה

ריכוז הכוחות הגדול ביותר של הצבא המצרי בסיני היה מרוכז ברצועת החוף הצרה בין עזה לאל-עריש.
האויב בגזרת ההבקעה רפיח-אל עריש הורכב מ:
יחידות מדיוויזיה 3 המיצרית
2 חטיבות חי"ר
גדוד טנקים מופחת
יחידות מדיוויזיה 8 הפלסטינית
במתחם רפיח היו 18 מוצבים מבוצרים (שכונו גבעות). כל מוצב היה מחופר ומבוצר להגנה היקפית.
פעולות האוגדה

האוגדה הופעלה בשלב "ההכרעה" בליל 31 באוקטובר, כשקטן החשש מפני התגובה המצרית מפתיחת ההתקפה בגזרה המרכזית בסיני.
פעולות האוגדה > קרב רפיח

חטיבת החי"ר חטיבת גולני תקפה את מוצבי רפיח מדרום לצפון כבשה חלק מהם ובכך פתחה את הדלת לפריצת השריון מערבה. 
וחטיבה 27 פרצה דרך המוצבים, ובמהלך 1 בנובמבר כבשה את מתחם הג'יראדי.
גדוד ההנדסה עסק בפריצת שדות מוקשים בגזרת רפיח. כמו כן, התקין תוך יום אחד דרך שאורכה שבעה קילומטרים מניר יצחק לצומת רפיח, בתגבור פלוגה מגדוד פלסי משמר 263.
קדמה להתקפה הפגזת לילה מהים על חוף סיני ומוצבי רפיח ב-1 בנובמבר, על ידי סיירת צרפתית Georges Leygues בליווי משחתות ישראליות. 
הונחתו 150 פגזי 6" ללא תוצאות משמעותיות.
פעולות האוגדה > קרב התקדמות

למחרת כבשה חטיבה 27 את אל-עריש והמשיכה להתקדם בציר הצפוני עד למרחק המיועד מהתעלה, שם התייצבה בצהרי יום שישי, 2 בנובמבר.
גדוד ההנדסה עסק בפריצת שדות מוקשים אל-עריש-קנטרה ותחזוקת הצירים.
הרמטכ"ל משה דיין ליווה את האוגדה בתנועתה, אולם הוא הניח למפקדהּ ולמפקד חטיבת השריון 27 חיים בר-לב, שהיה ראש מטהו בפיקוד הצפון, לנהל את הלחימה באופן עצמאי.
האוגדה לא התקשתה לבצע את משימתה, בין היתר בזכות ההתנגדות המעטה.
לוח זמנים בפעולת האוגדה

1 בנובמבר 1956:
כיבוש מוצבי מערך רפיח
חדירה לפתחת רפיח מדרום
כיבוש שיח' זוויד ומערך הג'יראדי
2 בנובמבר 1956:
כיבוש אל עריש ושדה התעופה
התקדמות בציר החוף עד לרומני
רדיפה אחרי כוחות עוינים נסוגים מאוזרי הקרבות
3 בנובמבר 1956:
תפישת קנטרה
2 עד 5 בנובמבר - סיכום:
פריסת מערך סיור בצירים מאל-עריש לאבו עגילה וג'בל ליבני
סיכום הקרבות

המהלך המכריע במלחמה היה בגזרה המרכזית בהפעלתה של חטיבה 7 לכיבוש מתחם אבו עגילה. בעקבות נפילת המתחם נפתח לתנועה הציר הראשי של סיני אל עבר תעלת סואץ. בנוסף, המערך המצרי בסיני החל להתמוטט, הכוחות העיקריים החלו בנסיגה, ומתחם אום כתף נתפס למעשה ללא קרב של ממש. כמו כן נפתחה הדרך לאוגדה 77 לפרוץ את הציר הצפוני אל תעלת סואץ, מבלי לחשוש מהתקפת נגד מצרית.
בגזרת האוגדה היו לצה"ל 31 הרוגים.
פעולת האוגדה איפשרה את כיבוש רצועת עזה על ידי חטיבה 11 ב-3 בנובמבר.
לאחר מותו בתאונת מטוס של מפקד פיקוד הדרום, אל"ם אסף שמחוני, קיבל מפקד האוגדה לסקוב את הפיקוד, ובמסגרת זו פיקד על נסיגת כוחות צה"ל מסיני.
סיכום הקרבות > ציונים לשבח

לוחמים שעוטרו בציונים לשבח בפעולתם בקרב:
עיטור הגבורה- רב-טוראי עוזי בר-צור (חטיבה 27- חילוץ פצועים תחת אש- קרב רפיח).
עיטור העוז- סמל זאב יעקובזון (חבלן- קרב רפיח).
צל"ש אלוף- סגן יצחק פרנק (שריון- קרב רפיח), טוראי יוסף ברמן (קרב רפיח)
צל"ש מח"ט- רב"ט אורי (אנואר) דאלי (חטיבה 27- קרב רפיח).
לקריאה נוספת

משה דיין, יומן מערכת סיני, הוצאת עם הספר, תל אביב, 1965.
אביעזר גולן, מערכת סיני, משרד הביטחון- ההוצאה לאור, 1968.
הערות שוליים

1 2  מוטי גולני, מלחמת סיני 1956 - היבטים צבאיים ומדיניים, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, אוניברסיטת חיפה, 1992, עמ' 348
| ישראל אוגדות צה"ל  |
| --- | --- | --- |
| פיקוד הצפון | אוגדת הבשן (210)  • עוצבת הגליל (91)  • עוצבת געש (36)  • עוצבת המפץ (146)  |  |
| פיקוד המרכז | אוגדת אזור יהודה ושומרון (877)  • עוצבת האש (98)  • עוצבת הבזק (99)  |  |
| פיקוד הדרום | אוגדת עזה (143)  • עוצבת אדום (80)  • עוצבת הפלדה (162)  • עוצבת סיני (252)  |  |
| פיקוד העורף | אוגדת יערה |  |
| זרוע היבשה | אוגדה 96 |  |
| אוגדות צה"ל שפורקו | במאה ה-20: אוגדה 440  • אוגדה 77 • אוגדה 84 • אוגדה 85  • יק"ל בשנת 2004: אוגדת יהודה  • אוגדה 81 • אוגדה 220  • עוצבת אתגר  • אוגדה 194  אחרי 2004: עוצבת עמוד האש  • עוצבת עידן  |  |
כיבוש סיני-שלב ההתקדמות
מברק פקודת התקדמות
אלכסנדר מרשל

| --- | --- |

 לידה:  7 ביוני 1957 (בן 67) Korenovsk, רוסיה 
 שם לידה:  Александр Витальевич Миньков 
 שם במה:  Мицик (школьное прозвище) 
 מוקד פעילות:  רוסיה, ברית המועצות, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1983
 סוגה:  שנסון רוסי, בארד, שירה לירית, פופ רוק, גלאם מטאל, מוזיקת פופ, רוק, שאנסון 
 סוג קול:  בריטון, טנור 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 כלי נגינה:  גיטרה, גיטרה בס, פסנתר 
 חברת תקליטים:  Misteriya Zvuka, Soyuz, מרקורי רקורדס 
 פרסים והוקרה:  מדליה לחיזוק אחוות הנשק  פרס שירות הביטחון הפדרלי הרוסי  Medal "In Memory of the Heroes of the Fatherland"  מדליה על הישגים למען המולדת דרגה שנייה  אמן כבוד של הפדרציה הרוסית 
 www.a-marshal.ru
 פרופיל ב-IMDb
 
אלכסנדר מרשל (ברוסית:‏ Александр Маршал; נולד ב-7 ביוני 1957) הוא זמר וגיטריסט רוסי.
אלכסנדר מינקוב נולד בכפר במחוז קרסנודר למשפחת טייס קרב. הוא התחיל לנגן בגיטרה בגיל שבע. בשנת 1974 אלכסנדר החל ללמוד בבית הספר לטייסים והקים בה להקה. תוך זמן קצר הוא הבין שקריירה צבאית לא מתאימה לו, אך לא הצליח להשתחרר מהצבא והמשיך את השרות כחייל. בהיותו לומד בבית הספר צבאי הוא זכה לכינוי "מרשל".
בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 אלכסנדר מרשל הגיע למוסקבה וניגן במסעדות. באותה תקופה הוא קיבל הזמנה להשתתף בלהקה פארק גורקוגו. לאחר חזרות של מספר שנים הלהקה נסעה לסיבוב הופעות בארצות הברית. התכנון היה לחזור לרוסיה] תוך מספר חודשים, אך הלהקה שהה בארצות הברית במשך חמש שנים. בשנת 1988 הם עשו חוזה עם חברת Polygram.
פרנק זאפה סידר ללהקה מספר הופעות. בשנת 1989 הוצאה אלבום Gorky Park ששירים ממנו נכללו במצעד הפזמונים של בילבורד. אלבום נוסף של הלהקה חיזק את הפופולריות שלה והם אף הקים סטודיו להקלטות בלוס אנג'לס.
בשנת 1998 אלכסנדר מרשל נפרד מהלהקה והחל להופיע באופן עצמאי. באותה תקופה הוא חזר לרוסיה ומאז הוא מתגורר במוסקבה.
אלכסנדר מרשל הוציא 13 אלבומים. הוא זכה 6 פעמים בפרס גרמופון הזהב. בשנת 1998 הוא זכה בפרס "אובציה".
אלי סיני (מעצב תיאטרון)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1927 
 פטירה:  2008 (בגיל 81 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 
אלי סינַי (1927 – פברואר 2008) היה מעצב במה ותלבושות, אמן ומחנך ישראלי.
ביוגרפיה

אלי סיני נולד בשנת 1927 בעיר קניגסברג שבגרמניה בשם לודוויג שוטנברג.
בשנת 1939 עלה לארץ ישראל. התחנך בפרדס חנה ורכש חינוך מקצועי בנגרות בקיבוץ יגור, ובשנת 1948 השתתף במלחמת העצמאות.
בתחילת שנות החמישים למד אמנות בבצלאל בירושלים, התוודע אל עולם התיאטרון ולקח חלק בפעילותיהן של להקות חובבים. בפעילותו התיאטרונית באותן שנים  שימש בערבוביה כשחקן, מאייר כרזות ומעצב במה מתחיל.
באמצע שנות החמישים, לצד עבודה בסדנאות ייצור תפאורות ומשחק כסטטיסט בהפקות "הקאמרי", החל לעצב במות ל"תיאטרון זירה" בניהולו של מיכאל אלמז.
בשנת 1959 שב לגרמניה ללמוד עיצוב במה באקדמיה של מינכן. בתחילת שנות השישים  עיצב הפקות תיאטרון, אופרה וטלוויזיה בגרמניה (קובלנץ).
בשנת 1965 חזר לישראל, ומאז עבד ועיצב עשרות רבות של הפקות בכל התיאטראות המוכרים. בתקופה מסוימת שימש תפאורן הבית של "הבימה". בין ההפקות הרבות שעיצב מבחר של מחזאות קלאסית (שיקספיר, מולייר, איבסן) ומודרנית (ברכט, ויליאמס, או'קייסי, יונסקו), וכן מחזות ישראלים רבים בהעלאתם הראשונה (יהושע סובול, יוסף בר-יוסף, שולמית לפיד, מוטי לרנר ואחרים).
מבין למעלה מ-150 ההפקות להן עיצב במה ותלבושות בכל התיאטראות הישראליים בלטו במיוחד:
בתיאטרון הבימה: קשה להיות יהודי, מעבר לגבולין, צוואתו של כלב, אמא קוראז', המלך ג'ון, ריצ'רד השלישי, מקבת', הנפש הטובה מסצ'ואן, המטבח, ליל כלולות, יומן חוף ברייטון, טירונות, הפרדס, מירל'ה אפרת.
בתיאטרון הקאמרי: ביקור הגברת הזקנה, קוריולנוס, יוליוס קיסר, הצל, החתונה, אנה קריסטי, רכוש נטוש, חבלי משיח, לילה טוב אמא, פליישר, סוגרים את הלילה.
בתיאטרון באר שבע: האביב מתעורר, הסערה, אגדות וינה, תופים בלילה, כותרת ראשית, מותו של סוכן, זינגר, מפיסטו.
בתיאטרון חיפה: פיגמליון, המרפסת, סוף משחק, איש הקרח, מראה מעל הגשר, קריזה.
באופרה הישראלית: המדיום.
כמו כן עיצב הפקות רבות בתיאטרון הילדים והנוער, בצוותא, בבימת הקיבוץ, בחאן הירושלמי, ובבית הספר למשחק בית צבי, שם הרבה לעבוד עם אשתו השחקנית, הבמאית והמורה ניקול קסל.
סיני עבד עם במאים כמו יוסף מילוא, אברהם ניניו, יוסף מונדי, עדנה שביט, דוד ברגמן, דוד לוין, עמרי ניצן, עמית גזית, איציק ויינגרטן, אופירה הניג, מיכה לבינסון, אילן רונן ורבים אחרים, ושיתף פעולה עם במאים אורחים מחו"ל.
בשנת 1996 זכה בפרס משה הלוי לאמנות הבימה מטעם עיריית תל אביב.
במקביל לעבודות העיצוב שימש שנים רבות כמורה לעיצוב במה בסמינר הקיבוצים, בבית צבי ובאוניברסיטת תל אביב.
ניסיונו הרב הקנה לו את היכולת לגבש שיטות לימוד מדויקות, שהעניקו לתלמידיו הרבים מקצועיות ומשמעת. רבים מבין המעצבים הישראלים הם תלמידיו.
שנים רבות עמד בראש איגוד מעצבי הבמה בישראל (אמב"י) ושימש נציג ישראל בארגון התיאטרון הבינלאמי (I.T.I.).
אלי סיני נפטר בראשית חודש פברואר 2008 לאחר מחלה ממושכת והוא בן שמונים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ציפי שוחט, מת מעצב הבמה אלי סיני, באתר הארץ, 3 בפברואר 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517179605171  VIAF: 315203019   WorldCat (עם VIAF): 315203019
אימורטל

| --- | --- |

 מקום הקמה:  ברגן 
 מוקד פעילות:  נורווגיה נורווגיה
 תקופת הפעילות:  1989–2003   2006
 סוגה:  בלאק מטאל
 חברת תקליטים:  Nuclear Blast  Osmose Productions
 פרסים והוקרה:  פרס אלארם למטאל (2001) 
 www.immortalofficial.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 Demonaz
 חברים לשעבר
 Abbath Armagedda  Jørn Inge Tunsberg  Horgh  Iscariah  Apollyon  Grim
 
אימורטל (בנורווגית: Immortal, תרגום לעברית: "בן-אלמוות") היא להקת בלאק מטאל נורווגית שפעלה בשנים 1990–2003, וחזרה לפעול ב-2006. הלהקה ידועה כמי שהרחיבה את גבולות הבלאק מטאל שלה בשלושת האלבומים האחרונים ובעיקר ב־Sons Of Northern Darkness.[דרוש מקור]
ביוגרפיה

הלהקה הוקמה ב-1989 על ידי הגיטריסט "דמונאז", הבסיסט, סולן וגיטריסט "אבאת'", המתופף "ארמגדה" והגיטריסט יורן תונסברג, שהקליטו שני דמואים תחת השם "אמפיוטיישן". הלהקה שינתה את שמה בסביבות 1991 לאימורטל. הדמו השלישי של הלהקה, "Unholy Forces of Evil" היווה שינוי בבלאק מטאל המסורתי מאוד שניגנו עד כה.[דרוש מקור]
אימורטל צברה פופולריות רבה בסצנה המחתרתית, והוציאה לאור מספר אלבומים דרך חברת התקליטים הצרפתית "Osmose".
ב-1995 הלהקה הפיקה שני קליפים בשם "Masters of Nebula Frost" שבוימו על ידי האומן הבריטי דייוויד פאלסר והיוו בסיס ומודל להרבה להקות אחרות אשר הפיקו קליפים בסגנון דומה הכלל צילומים ביזאריים של נופים שונים כגון יערות, אזורים מושלגים וקרחונים.
בשנת 2000 חתמה הלהקה חוזה עם חברת התקליטים Nuclear Blast. המעבר כביכול לחברה גדולה וממסחרת לא השפיע על המוזיקה של אימורטל, דבר אשר הם הוכיחו באלבומם האחרון "Sons Of Northern Darkness".
אימורטל החליטו להתפרק בקיץ 2003 מסיבות אישיות של חברי הלהקה.
אימורטל ניגנו בהופעות ופסטיבלים של מטאל למיניהם (כגון פסטיבל ואקן)
לאחר מכן הם התאחדו שוב בקיץ 2006.
בשנת 2009 הלהקה הוציאה לאור את האלבום All Shall Fall, וב-2018 את האלבום Northern Chaos Gods.
תוכן

תוכן השירים של אימורטל מבוסס על ממלכה הנקראת "Blashyrkh", שנאמר עליה שהיא "מלאת שדים וקרב" ו"מיזוג של נושאים גותיים, נורדיים והירואיים". הרעיון של Blashyrkh הגיע מרגשות הבדידות של דמונאז ואבאת' שחיו בברגן. הם יצרו את Blashyrkh כדי לשקף את הרגשות הללו, תוך שהם מבססים את הממלכה על נורווגיה, כולל "נופי חורף", "היערות, ההרים, החושך, הערפל" ו"עמקים קפואים". בעת כתיבת מילים, כותב המילים של הלהקה, דמונאז, מרבה לטייל ארוכות באזור הכפרי הנורווגי ליד עיר הולדתו בברגן כדי לקבל השראה. השירים של אימורטל מתמקדים בפנטזיה אפלה, טבע, עגמומיות, חורף ומיסטיקה.
דיסקוגרפיה

| שנת ההוצאה | שם האלבום |
| --- | --- |
1991: EP: Immortal
1992: Diabolical Fullmoon Mysticism
1993: Pure Holocaust
1995: Battles in the North
1997: Blizzard Beasts
1999: At the Heart of Winter
2000: Damned In Black
2002: Sons of Northern Darkness
2009: All Shall Fall
2018: Northern Chaos Gods
2023: War Against All