stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איסוזו באלאט

| --- | --- |

Isuzu Bellett
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  איסוזו
 שנות ייצור:  1963 – 1973  1965 – 1974 (הפיליפינים)
 יחידות שיוצרו:  170,737
 הרכבה:  יפן יפן  ניו זילנד ניו זילנד  הפיליפינים הפיליפינים
 מודל קודם:  איסוזו הילמן מינקס 
 מודל אחריו:  Isuzu Gemini (אנ')
 אורך:  4,032 מ"מ
 רוחב:  1,499 מ"מ
 גובה:  1,391 מ"מ
 משקל:  910–990 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,350 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,325 סמ"ק המפיק 70 כ"ס ב-5,200 סל"ד, יחס דחיסה 8.5:1, מנוע קירור מים, (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,471 סמ"ק המפיק 78 כ"ס ב-5,200 סל"ד, יחס דחיסה 8.7:1 (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,584 סמ"ק המפיק 90 כ"ס ב-5,400 סל"ד, יחס דחיסה 8.7:1  (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,584 סמ"ק המפיק 103 כ"ס ב-5,800 סל"ד, יחס דחיסה 9.7:1 (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,584 סמ"ק המפיק 120 כ"ס ב-6,400 סל"ד, יחס דחיסה  10.3:1 (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,817 סמ"ק המפיק 115 כ"ס ב-5,800 סל"ד, יחס דחיסה 9.7:1 (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 1,764 סמ"ק המפיק 54 כ"ס ב-4,600 סל"ד, יחס דחיסה 22.0:1 (מנוע דיזל)
 הילוכים:  תמסורת ידנית  - 4 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות
 מהירות מרבית:  145 קמ"ש (מנוע בנזין 1,325 סמ"ק המפיק 70 כ"ס)  150 קמ"ש (מנוע בנזין 1,471 סמ"ק המפיק 78 כ"ס)  160 קמ"ש (מנוע בנזין 1,584 סמ"ק המפיק 90 כ"ס)  165-170 קמ"ש (מנוע בנזין 1,584 סמ"ק המפיק 103 כ"ס)  190 קמ"ש (מנוע בנזין 1,584 סמ"ק המפיק 120 כ"ס)  180 קמ"ש (מנוע בנזין 1,817 סמ"ק המפיק 115 כ"ס)  110 קמ"ש (מנוע דיזל 1,764 סמ"ק המפיק 54 כ"ס)
 צריכת דלק:  9.4 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע בנזין 1,325 סמ"ק)  9.6 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע בנזין 1,471 סמ"ק)  10.7 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע בנזין 1,584 סמ"ק המפיק 90 כ"ס)  11.8 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע בנזין 1,584 סמ"ק המפיק 103 כ"ס)  12.3 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע בנזין 1,584 סמ"ק המפיק 120 כ"ס)  12.8 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע בנזין 1,817 סמ"ק)  7.4 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע דיזל 1,764 סמ"ק)
 
איסוזו באלאט (ביפנית: いすゞ・ベレット, באנגלית: Isuzu Bellett) היא מכונית משפחתית מתוצרת קונצרן הרכב היפני איסוזו, אשר יוצרה בין השנים 1963–1973 ביפן, ניו זילנד, ובין השנים 1965–1974 בפיליפינים.
תצורות

2 דלתות - סדאן.
4 דלתות - סדאן.
2 דלתות - קופה.
2 דלתות - פסטבק (אנ') קופה.
2 דלתות - טנדר בתצורה "Coupé utility" (אנ') הקרוי "Wasp". החל משנת 1965 הוצעה שלדת טנדר, שהיה בעל מטען של 1 טון והופעל על ידי מנוע בנזין 1.3 ליטר או מנוע דיזל בנפח 1.8 ליטר. דגם הטנדר נבנה עד שנת 1972.
תצורות > דגמים

"1300".
"1500".
"1600".
"1600 GT".
"GT-R".
"1800 GT".
"Diesel".
תמונות

"איסוזו באלאט" דגם "1900GT Coupe"
"איסוזו באלאט", 4 דלתות, שנת 1965
"איסוזו באלאט" דגם "1500 דה-לוקס" שנת 1967
"איסוזו באלאט" דגם "1600GT", שנת 1970
"איסוזו באלאט" דגם "1600GT"
"איסוזו באלאט" דגם "GTR"
"איסוזו באלאט" (Isuzu Wasp (KR20)) - שלדת טנדר, שנת 1965
ראו גם

איסוזו
איסוזו 117 קופה
הערות שוליים

↑  "איסוזו באלאט", שנת 1963 - מפרט carfolio.com/specifications/models/car
↑  "איסוזו באלאט" 1,800 ספורט, שנת 1963 - מפרט carfolio.com/specifications/models/car
↑  "איסוזו באלאט", שנת 1965 oldcarscanada.com/2010/04/1965-isuzu-bellett
↑  "איסוזו באלאט", 4 דלתות - תמונה shannons.com.au/club/enthusiasts/oztoffa/garage/1965-isuzu-bellett
איי פסי

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 מיקום:  האוקיינוס הדרומי 
 קואורדינטות:  64°18′00″S 63°01′00″W﻿ / ﻿64.3°S 63.0167°W﻿ / -64.3; -63.0167
 נתונים מדיניים
 על שם:  פסי 
 תאריך גילוי:  1942 
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהאיי פסי(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהאיי פסי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיאיי פסי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיאיי פסי
 
איי פסי (באנגלית: Psi Islands) היא קבוצת איים קטנים הנמצאים בסמוך לצידו המערבי של האי למדא באיי מלכיור, בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי האי

משלחות ארגנטינאיות סקרו ומיפו את האזור בשנת 1942 ובשנת 1943. משלחות נוספות סקרו ומיפו את האיים בעונת המחקר (הקיץ האוסטרלי) 1947–1948.
היסטוריה > מקור השם

המשלחת הארגנטינית שחקרה את האיים הציעה לקרוא להם "איי בלסטרוס" (Islotes Ballesteros), כנראה על שם אחד מחברי המשלחת; שם זה לא אושר.
האי קרוי על שם האות פסי, האות ה-23 של האלף-בית היווני. שם זה מופיע לראשונה בתרשים ממשלת ארגנטינה משנת 1946 בעקבות הסקרים של המשלחות הארגנטינאיות. שם האי, בדומה לשמות איים אחרים בארכיפלג, שנקראו על שם אותיות באלפבית היווני.
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2  ההיסטוריה של חקר האיים
| איים באיי מלכיור שבארכיפלג פאלמר הנקראים על שמות אותיות האלפבית היווני (שמות האיים לפי סדר האלפבית היווני) |
| --- | --- | --- |
| איים | אלפא • דלתא • אפסילון • אטא • למדא • אומיקרון • פאי • סיגמא • פסי • אומגה |  |
| איים בארכיפלג פאלמר |
| --- | --- | --- |
| איים | אבוט • אולין • אומגה • אטא • אלפא • אלקה • אונוור • אפסילון • בראבנט • בוב • גאנד • גלארוס • דייוויס • דינק • דלתא • דרים • הארי • וינצקה • טאוור • למדא • לייז' • לקוואנט • פמפה |  |
| קבוצות איים | איי אומיקרון • איי טטראד • איי כריסטיאניה • איי מלכיור • איי סיגמא • איי פאי • איי פסי |  |
| איונים | סלע גריינדר |  |
אולימפיאדת סוצ'י (2014)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  רוסיה סוצ'י, רוסיה
 מדינות משתתפות:  87
 ספורטאים משתתפים:  2,900
 טקס הפתיחה:  7 בפברואר 2014
 טקס הנעילה:  23 בפברואר 2014
 נפתח רשמית על ידי:  ולדימיר פוטין
 השביע את המשתתפים:  רוסלאן זכרוב
 הדליק את הלפיד האולימפי:  ולדיסלב טרטיאק ואירינה רודנינה
 האצטדיון הראשי:  אצטדיון פישט
 הערים שהתמודדו על האירוח:  פיונגצ'אנג, זאלצבורג
  המתחמים האולימפיים בסוצ'י ודרכי תעבורה   המתחם האולימפי לחוף הים באדלר אזור קרסנאיה פוליאנה, אסטו-סאדוק ורוזה חוטור
 → אולימפיאדת ונקובר אולימפיאדת פיונגצ'אנג ← 
הלפיד האולימפי בטקס הפתיחה של האולימפיאדה
משחקי החורף האולימפיים ה-22 במספר (רוסית XXII Зимние Олимпийские игры) נערכו בין ה-7 בפברואר 2014 ל-23 בפברואר 2014 בעיר סוצ'י ברוסיה. בחודש יוני 2006 הכריז הוועד האולימפי הבין-לאומי כי סוצ'י היא בין הערים המתחרות על אירוח משחקי החורף האולימפיים ה-22 אשר עלו לשלב הגמר. שנה לאחר מכן, ב-4 ביולי 2007, בישיבת הוועד האולימפי ה-119 בגואטמלה סיטי בגואטמלה הוכרז על זכייתה של העיר, וזוהי הפעם הראשונה בה מארחת רוסיה את משחקי החורף האולימפיים.
תשתיות > המתחמים האולימפיים

המשחקים נערכו בשני מתחמים – האחד על חוף הים השחור ברובע אדלר, בין שדה התעופה והגבול הבין-לאומי עם גאורגיה, והאחר באזור אתר קרסנאיה פוליאנה שבהרי הקווקז, 48 ק"מ ממרכז העיר. בין שני המתחמים קישר קו רכבת קלה.
המתחם על חוף הים קם סביב בריכה וכיכר מרכזית שנקראת "כיכר המדליות", ואשר בה נערכו טקסי הענקת המדליות. אצטדיון פישט, האצטדיון האולימפי, והאולמות השונים במתחם זה שוכנים סביב הכיכר, וממערב לו נמצאו הכפר האולימפי ומרכז התקשורת. אצטדיון פישט מכיל 40,000 איש ושוכן מדרום לכיכר, על חוף הים. האצטדיון נכלל גם ברשימת האצטדיונים של גביע העולם בכדורגל שרוסיה תארח בשנת 2018.
סמוך לו הוקמו עם כיוון השעון האולם הקטן להוקי קרח (Малая ледовая арена המכיל 7,000 צופים), והיכל הקרח בולשוי שנועד ל-12,000 צופים, אולם לתחרויות החלקה מהירה על קרח (Конькобежный центр שלו קיבולת של 8,000 איש), אולם להחלקה אמנותית ותחרויות החלקה מהירה במסלול קצר (Ледовый дворец спорта שבו מקומות ל-12,000 איש) ומרכז קרלינג (Арена для керлинга שנועד ל-3,000 צופים).
באזור קרסנאיה פוליאנה נערכו כל תחרויות הסקי והסנובורד, סקי למרחקים וסקי נורדי משולב, מזחלות, סקלטון, לוז', בובסלי, ביאתלון וכן קפיצות סקי. כל אלה נערכו בחמש זירות שונות שכל אחת מהן מכילה בין 11,000 ל-20,000 צופים, וכן שוכן בקרסנאיה פוליאנה כפר אולימפי נוסף המלין את העוסקים בענפי הספורט המתקיימים במקום.
תחרות הסקי האלפיני נערכה ברוזה חוטור.
תשתיות > פיתוח ובנייה

לקראת המשחקים עברה העיר מתיחת פנים כוללת בכל התחומים:
תחבורה ציבורית – שדה התעופה, הנמל ומסילת הרכבת החוצה את העיר שודרגו והוקמה רשת של שלושה קווי רכבת קלה.
לבתי המלון וההארחה בעיר נוספו 25,000 חדרים, ועלו תוכניות לבניית חלק מהמלונות על אי מלאכותי בים השחור, שלא יצאו אל הפועל. סך הכול תוכננו בעיר בזמן המשחקים יותר מ-57,000 חדרי מלון בטווח של 40 ק"מ משדה התעופה ובקרסנאיה פוליאנה.
הספק תחנות הכוח לייצור חשמל בסביבת העיר הגיע עד שנת 2011 ל-1,129 מגהוואט. נערך שיפוץ בתחנות כוח קיימות והוקמו ארבע תחנות כוח הידרואלקטריות נוספות לאורך נהר מזימטה.
הושקעו סכומים גבוהים בפיתוח תשתיות התקשורת בעיר ובסביבותיה, ובין היתר הנחת 700 ק"מ של סיבים אופטיים והקמת רשת רדיו סלולרית בהיקף של 10,000 מנויים אשר שימשה לארגון ולפיקוח על המשחקים.
תשתיות > עלויות קיום האולימפיאדה

התקציב שאושר לאולימפיאדת החורף עמד על 11.7 מיליארד דולר. 60% ממנו מכספי ציבור, רובם המכריע מתקציב הממשלה הפדרלית ומיעוטם מתקציביהם של מחוז קרסנודר ושל עיריית סוצ'י. 40% נוספים הגיעו מהשקעה פרטית שגם לה ערבה הממשלה הרוסית. בפועל, הושקעו מעל 50 מיליארד דולרים (כטריליון רובל רוסי) באולימפיאדה, מה שהפך אותה לאולימפיאדה היקרה ביותר מאז ומעולם (חורף וקיץ). עלות הבנייה של האצטדיון האולימפי "פישט" הייתה כ-800 מיליון דולר.
ביקורת

ביקורת נמתחה על קיומה של האולימפיאדה בסוצ'י במספר מישורים. בראש ובראשונה נטען כי עבודות בנייה בהיקף נרחב בקרסנאיה פוליאנה עשויות להסב נזקים לאוצרות הטבע שבפארקים ובשמורות הטבע של אתר המורשת העולמית, שהוכרז בשנת 1999 בשם הקיבוצי הקווקז המערבי. קרסנאיה פוליאנה שוכנת בגבולו של האזור המוכרז ובתחומי שטח המעטפת שלו. נזקים נוספים צפויים לנהר המזימטה שבמערב העיר, ואשר לאורכו מתוכננות לקום ארבע תחנות כוח הידרואלקטריות, וכן קיים חשש מנזק שיגרם כתוצאה מהקמת מפעל לטיפול בשפכים ומהפיתוח המואץ של תשתית התחבורה המסילתית באזור. לצד כל אלה קיים חשש גם מבנייה פרטית מואצת אשר אינה קשורה ישירות למשחקים האולימפיים, ומהתייקרות חסרת פרופורציות של מחירי הנדל"ן אשר תביא לירידה באטרקטיביות התיירותית של העיר.
ביקורת מסוג שונה לחלוטין הגיעה מצידם של ארגונים ופעילים צ'רקסיים אשר העלו על נס את ההתעלמות מגירוש אבותיהם מהאזור במאה ה-19, אירוע אותו הם רואים כרצח עם. העניין זוכה בעיניהם לדגש מיוחד בשל כך שהמשחקים יתקיימו בשנת 2014, היינו 150 שנים בדיוק לאחר שמלחמת קווקז הסתיימה בתבוסתם ובגירושם. עוד טענו כי התרבות וההיסטוריה הצ'רקסיות לא זכו לתשומת לב ודרשו את קיומו של סקר ארכאולוגי שימנע פגיעה בקברים הנמצאים לדבריהם בשטח המיועד לבנייה.
ארגונים שונים מחו על היחס לאוכלוסייה המקומית. לצורך בניית הכפר האולימפי, התשתיות והמתקנים, פונו יותר מאלפיים משפחות מבתיהן, בתיהם הופקעו ורכושם נהרס. רבות ממשפחות המפונים קיבלו במקום בית פרטי דיור בבתי קומות שנבנו במיוחד, בסטנדרטים נמוכים מאלה בהם חיו קודם. הועלו גם ביקורות על כשלים טכניים מהותיים בבנייה. עם פתיחת הכפר האולימפי והמתקנים לציבור הרחב, התגלו כשלים תכנוניים שונים, חלקם נראו כמבדחים, לדוגמה – קביעה של כיסאות מול אסלות בתוך חדרי שירותים, ועוד. כשלים אחרים נראו בבניית התשתיות ובדיווחים על מפגעים שונים. לדוגמה, חלק מהעיתונאים שסיקרו את המשחקים במהלך האולימפיאדה נאלצו להתגורר במקומות ללא זרם מים, ועוד.
ביקורת נוספת כנגד המשחקים, הושמעה על ידי קהילת הלהט"ב ותומכיהם ברוסיה ובעולם, לאחר שבמהלך שנת 2013 הוביל השלטון הרוסי, שורה של חוקים הפוגעים בזכויותיהם של אנשי הקהילה ובין היתר הובילו לאלימות גוברת כלפיהם. בין היתר הופעלו לחצים על מדינות העולם המשתתפות במשחקים האולימפיים, לצאת נגד המדיניות המתפתחת ברוסיה. מנהיגי מדינות רבות, בהם נשיא ארצות הברית ברק אובמה, נשיא גרמניה יואכים גאוק ונשיא צרפת פרנסואה הולנד, הודיעו כי לא יגיעו לכבד את המשחקים האולימפיים כמקובל, בשל האווירה ההומופובית השוררת במדינה והחוקים כנגד הקהילה. נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, הודיע כי כל הספורטאים יתקבלו בסוצ'י בברכה "ללא קשר לנטייה מינית".
השילוב בין הביקורת הפוליטית לביקורת הסביבתית, והכספים הרבים שהושקעו כדי להביא עיר קיט קטנה לחוף הים השחור, לאירוח המשחקים האולימפיים, ואף אופן הבניה שחלקה לא נשלם גם ביום פתיחת המשחקים, הביאו לביקורת חריפה על הפרויקט. חלק מהמבקרים אף השוו את אולימפיאדת סוצ'י ל"מיזמים סובייטים מופרכים" מהעבר. עם זאת, בימים שלאחר פתיחתה, נשמעו גם ביקורות חיוביות.
מהלך האולימפיאדה > מרוץ הלפיד

מרוץ השליחים של העברת הלפיד התחיל במוסקבה ב-7 באוקטובר 2013, 123 ימים לפני תחילת האולימפיאדה, והגיע לטקס הפתיחה ב-7 בפברואר 2014. היה זה מרוץ הלפיד הארוך ביותר שנעשה, עד לאולימפיאדה זו. המרוץ עבר דרך 2,900 ערים וכפרים ב-83 מחוזות ברוסיה, בשלל כלי תחבורה – ברגל, מכונית, רכבת, מטוס, וטרויקה – מזחלת כלבים רוסית. הלפיד עבר 65,000 ק"מ, כשהוא נישא לאורך המסלול על ידי 14,000 שליחים.
במהלך המרוץ, הגיע הלפיד למספר מקומות מיוחדים לראשונה: ב-20 באוקטובר הוא הובל לקוטב צפוני. ב-6 בנובמבר הוא הוטס לחלל על ידי החללית סויוז, שם האסטרונאוטים ביצעו עמו הליכת חלל המקיפה את תחנת החלל הבין-לאומית. הלפיד הגיע להר הגבוה ביותר ברוסיה, הר אלברוס, וכן גם לימת באיקל.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים

בשתי תחרויות זכו שני אחים ושתי אחיות, לעלות על דוכן מנצחים בו זמנית תוך כדי זכייה גם במדליית הזהב. האחיות ג'סטין וקלואי דופור-לפוינט זכו במדליות זהב וכסף בהתאמה בסקי חופשי בסגנון מוגולס, והאחים התאומים מישל ורונלד מולדר זכו במדליות זהב וארד בהתאמה בהחלקה מהירה בתחרות למרחק של 500 מטר.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > ביאתלון

דריה דומרצ'בה מבלארוס, שהתחרתה בביאתלון ומריט ביירגן מנורווגיה, שהתחרתה בסקי למרחקים, זכו כל אחת ב-3 מדליות זהב ובכך היו לספורטאיות שזכו במספר מדליות הזהב הרב ביותר במשחקים אלו.
אולה איינר ביורנדלן מנורווגיה, זכה בשתי מדליות זהב בביאתלון ובסך הכול צבר 13 מדליות אולימפיות ב-5 אולימפיאדות חורף, מתוכן 8 מדליות מזהב, ובכך הוא הספורטאי המעוטר ביותר במשחקי החורף הן מבחינת מדליות הזהב ביחד עם בני ארצו ביורן דאהלי והן מבחינת סך המדליות.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > הוקי קרח

בטורניר ההוקי קרח לגברים זכתה קנדה לאחר שגברה במשחק הגמר על שוודיה 3:0. בכך הגנה קנדה על תוארה מאולימפיאדת ונקובר (2010). נבחרת פינלנד זכתה במדליית הארד.
נבחרת הנשים של קנדה זכתה במדליית הזהב בפעם הרביעית ברציפות, לאחר שגברה בגמר על ארצות הברית 3:2 לאחר הארכה. קנדה כפתה את ההארכה לאחר שפיגרה לקראת סיום הזמן החוקי, אך כבשה שער שוויון 55 שניות לסיומו. במדליית הארד זכתה שווייץ – מדליית הוקי קרח ראשונה שלה מאז אולימפיאדת סנט מוריץ (1948), וראשונה אי פעם בטורניר הנשים.
החלוץ הפיני טמו סלאנה, שזכה עם נבחרתו במדליית הארד, הפך לשחקן המבוגר ביותר שזוכה במדליה אולימפית בהוקי קרח בגיל 43 ו-234 יום. סלאנה, שהוא המבקיע המצטיין בתולדות האולימפיאדה, שיפר עוד את שיא ההבקעה שלו והעמיד אותו על 43 נקודות. לאחר האולימפיאדה, שהייתה השישית שלו (ובכך השווה שיא נוסף), פרש מנבחרת פינלנד.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > החלקה מהירה

המחליקים ההולנדים שלטו באופן מוחלט (8 מדליות זהב מתוך 12 ו-23 מדליות בסך הכול מתוך 32 אפשריות), בתחרויות החלקה מהירה, לאחר שזכו 4 פעמים בכל שלוש המדליות, הגברים זכו 3 פעמים והנשים פעם אחת. הגברים, בתחרות למרחק של 500 מטר, למרחק של 5000 מטר ולמרחק של 10000 מטר והנשים, בתחרות למרחק של 1500 מטר.
איריין ווסט, מהולנד שהתחרתה בהחלקה מהירה, זכתה ב-5 מדליות, 2 זהב ו-3 כסף ובכך הייתה לספורטאית שזכתה במספר המדליות הרב ביותר במשחקים אלו.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > החלקה מהירה במסלול קצר

ויקטור אן מרוסיה, שהתחרה בהחלקה מהירה במסלול קצר, זכה ב-4 מדליות מהן 3 זהב ובכך היה לספורטאי המצליח ביותר במשחקים אלו.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > החלקה על הקרח

בתחרות ההחלקה על הקרח לקבוצות זכתה הנבחרת הרוסית, ובינם יוליה ליפניצקאיה, שהחליקה בתוכנית הארוכה לצלילי פסקול הסרט רשימת שינדלר. בכך, ליפניצקאיה הפכה לאלופה האולימפית הצעירה ביותר בתולדות ההחלקה על הקרח לנשים, והיא בת 15 ו-249 יום, כשהיא צעירה ב-6 ימים בלבד ממחזיקת השיא הקודמת, האמריקאית טרה ליפינסקי.
בתחרות ההחלקה על הקרח לנשים זכתה אדלינה סוטניקובה מרוסיה, אשר גברה על יריבתה קים יו-נה מקוריאה הדרומית (האלופה האולימפית בוונקובר 2010), שזכתה במדליית הכסף. תוצאות התחרות עוררו מחלוקת רבה, בעיקר בעניין זכייתה של סוטניקובה על פני קים, והובילו לביקורת נרחבת בקוריאה הדרומית וברחבי העולם. ב-10 באפריל 2014 הגיש הוועד האולימפי של קוריאה הדרומית תלונה רשמית לאיגוד ההחלקה הבין-לאומי בטענה לליקויים בהרכב שופטי התחרות ובתוצאותיה, אולם תלונה זו נדחתה.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > סנואובורד

ויק ויילד ואלנה זברזינה מרוסיה, שהם ובעל ואישה זכו במדליות זהב וארד בהתאמה, בתחרות זהה הן לגברים והן לנשים, בתחרות סללום ענק מקביל בסנואובורד.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > סקי אלפיני

לראשונה בתולדות תחרות סקי אלפיני, במשחקים האולימפיים, שתי ספורטאיות זוכות במדליית זהב כל אחת, בתחרות גלישה במורד ("דאון היל"), דומיניק גיסין משווייץ וטינה מזה מסלובניה.
טינה מזה מסלובניה זכתה בשתי מדליות זהב בדלישה במורד ובסלאלום ענק.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > סקי חופשי

במסגרת התחרויות בסקי חופשי, במקצים לגברים ב"סלופ סטייל" וב"סקי קרוס", זכו האמריקאים והצרפתים בהתאמה, בכל שלושת המקומות הראשונים.
במהלך אימון לקראת התחרות נפצעה באורח קשה, גולשת הפריסטייל הרוסייה, מריה קומיסרובה. הגולשת בת ה-23, נפגעה קשה בעת אימון במרכז הספורט האקסטרימי שברוזה חוטור הסמוך לסוצ'י, שם נערכות תחרויות השלג. בשל חומרת הפגיעה היא הוכנסה מיד לחדר הניתוח לצורך טיפול חירום.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > סקי למרחקים

במסגרת התחרויות בסקי למרחקים במקצה לגברים ל-50 ק"מ קלאסי ובמקצה לנשים ל-30 ק"מ קלאסי, זכו הן הרוסים והן הנורווגיות בהתאמה בכל שלושת המקומות הראשונים.
מהלך האולימפיאדה > אירועים בולטים > קפיצות סקי

קמיל סטוך מפולין זכה בשתי מדליות זהב בקפיצות סקי.
לוח האירועים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | טקס הפתיחה |  | מוקדמות | 1 | גמרים |  | מופע ראווה |  | טקס הנעילה |
ישראל באולימפיאדה

המשלחת הישראלית כללה 5 ספורטאים, שהתחרו בשלושה ענפים.
ישראל באולימפיאדה > החלקה אמנותית

אלכסיי ביצ'נקו סיים במקום ה-21, לאחר שהשיג 177.06 נקודות.
יבגני קרסנופולסקי ואנדריאה דוידוביץ' התחרו בהחלקה אמנותית לזוגות. הם סיימו את התחרות במקום ה-15 לאחר שהשיגו 94.35 נקודות בתרגיל החופשי, ובסך הכול השיגו בניקוד מצטבר של 147.73 נקודות. בכך היו לזוג הישראלי הראשון בישראל שמגיע לשלב הגמר בתחרות לזוגות ספורטיביים בהחלקה אמנותית.
ישראל באולימפיאדה > סקי אלפיני

וירג'יל ואן דה פוט היה אמור להתחרות בסלאלום וסלאלום ענק, אך נפצע בחימום שלפני תחרות הסלאלום ולא הופיע לתחרות.
ישראל באולימפיאדה > החלקה מהירה במסלול קצר

ולדיסלב ביקנוב התחרה בשלושה מקצים – 500 מטר, 1000 מטר, ו-1500 מטר. הוא הספורטאי (גבר) הישראלי הראשון שהתחרה בענף זה.
ב-1000 מטר לא עבר את המוקדמות וסיים במקום ה-24.
ב-1500 מטר הגיע לחצי הגמר וסיים במקום ה-25.
ראו גם

המשחקים הפאראלימפיים סוצ'י (2014)
הערות שוליים

↑  אתר התנועה האולימפית
1 2  אתר המשחקים
↑  К Олимпиаде Россия получит новые земли
↑  אתר המשחקים
↑  Энергомощности Сочинского региона вырастут к Олимпиаде вчетверо
↑  אולימפיאדת החורף בסוצ'י תצא מחר לדרך, באתר ONE‏, 6 בפברואר 2014
↑  Всемирное наследие в опасности
↑  Сочи – место не для отдыха
↑  Circassians Voice Olympian Anger
↑  אלון זנדר, ‏פחד ותיעוב בסוצ'י, באתר גלובס, 5 בפברואר 2014
↑  לילה אודינייב, ‏רוסיה מציגה: למי נועדו שלושת הכיסאות מול האסלה?, באתר ‏מאקו‏, 5 בפברואר 2014
↑  קיילטן דיואי, "עיתונאים באולימפיאדת סוצ'י מצייצים בטוויטר על חוויותיהם", וושינגטון פוסט, 4 בפברואר 2014 (באנגלית).
↑  פז חסדאי‏, הרוח האולימפית בשיא צביעותה, באתר וואלה, 16 באוגוסט 2013
↑  דניס ויטצבסקי, דניס ויטצ'בסקי‏, ברוסיה גילו את הסקס – אבל רק בין גבר לאישה, באתר וואלה, 1 באוגוסט 2013
↑  אובמה מחרים את אולימפיאדת החורף שמארחת רוסיה, באתר וואלה, 18 בדצמבר 2013
↑  ולדימיר פוטין: "הומואים רצויים באולימפיאדת החורף", באתר וואלה, 28 באוקטובר 2013
↑   אילן גורן, אולימפיאדת החורף בסוצ'י נפתחת על קרקע לא יציבה, באתר הארץ, 7 בפברואר 2014
↑   אמיר ענבר, האם סוצ'י 2014 תיזכר כהצלחה?, באתר הארץ, 22 בפברואר 2014
↑  "Russia unveils torch relay route of 2014 Sochi Winter Olympics". English.news.cn. 8 באוקטובר 2012. נבדק ב-17 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  אבי בליזובסקי, ‏הלפיד האולימפי יצא להליכת חלל * ישוב מחר לכדור הארץ, באתר "הידען", 9 בנובמבר 2013
↑  דני בורשבסקי‏, סוצ'י 2014: הכירו את הישראלים, באתר וואלה, 7 בפברואר 2014
↑  ניר שועלי, סוצ'י: קרסנופולסקי ודוידוביץ' סיימו במקום ה-15, באתר nrg‏, 12 בפברואר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007576371905171  GND: 7601288-8  LCCN: n2009042303  NKC: kn20140318014  VIAF: 147224752   WorldCat (עם VIAF): 147224752 
לוגו המועמדות של סוצ'י על כרזה בחוף הים של העיר
חגיגות ההודעה על הזכייה באירוח האולימפיאדה
הלפיד האולימפי עובר במוסקבה, אוקטובר 2013
המנצחים מהולנד בהחלקה מהירה על קרח, 500 מטר גברים, אולימפיאדת סוצ'י
מזחלות קרח (Luge) באולימפיאדת סוצ'י
המחליק הרוסי יבגני פלושנקו, במהלך תחרות ההחלקה על הקרח לקבוצות
טורניר ההוקי קרח. רוסיה נגד ארצות הברית.
אלכסנדר זאב גיורא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 ביוני 1925 נירג'האזה, הונגריה 
 פטירה:  28 באוקטובר 2015 (בגיל 90) 
 מדינה:  ישראל 
 
אלכסנדר זאב (שוני) גיורא (13 ביוני 1925 – 28 באוקטובר 2015) היה פרופסור מן המניין בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה וכיהן גם כנשיא מכללת עמק יזרעאל.
קורות חיים

גיורא נולד בעיר נירג'האזה שבצפון-מזרח הונגריה להוריו סולומון ותרזה. במאי 1944 נשלחו רוב בני משפחתו למחנה אושוויץ שם הושמדו. גיורא ואחיו צבי גיורא ניצלו בזכות העובדה שנשלחו על ידי אביהם ללמוד בבית המדרש לרבנים בבודפשט. במרץ 1944 הגיעו הגרמנים לבודפשט ושלושה חודשים לאחר מכן נשלח למחנה הריכוז בור ביוגוסלביה. מבור נשלח לצעדת מוות בחזרה להונגריה, במהלכה שוחרר עם שאר הצועדים על ידי כחות הפרטיזנים של טיטו. בשנת 1945 עלה לארץ ישראל והצטרף לבריגדה היהודית במסגרתה שירת במצרים, איטליה והולנד. עם סיום שירותו בבריגדה חזר לבודפשט לחפש את משפחתו והחליט להישאר בעיר.
פרופסור עמוס גיורא הוא בנו.
קריירה מקצועית ואקדמית

גיורא למד לתואר ראשון באוניברסיטה הקתולית ע"ש פזמני פטר (Pázmány Péter Katolikus Egyetem) (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד) בבודפשט והמשיך ללימודי דוקטורט בפסיכולוגיה באוניברסיטת פריז, אותם סיים בשנת 1951. עם סיום לימודי הדוקטורט חזר לישראל ושירת בצה"ל כפסיכולוג הקליני הראשי של אחד מבתי החולים הצבאיים ולאחר מכן כפסיכולוג הראשי הראשון במפקדת קצין רפואה ראשי. עם שחרורו מהצבא בשנת 1958 התמנה לפסיכולוג הראשי של המרכז הרפואי לבריאות הנפש אברבנאל בבת ים וכיהן גם כפסיכולוג בכיר באגודה הישראלית לבריאות הנפש.
למרות הצלחתו המקצועית בתחום הטיפול, יצאה נפשו של גיורא לעולם האקדמי אולם לאכזבתו לא הצליח באותן שנים למצוא משרה באחת האוניברסיטאות בישראל. בשנת 1963 עבר לארצות הברית וקיבל משרה כפסיכולוג בבית החולים הפסיכיאטרי סטוקטון בקליפורניה. שנה לאחר מכן, בשנת 1964 הצטרף כחבר סגל לאוניברסיטת מישיגן ומונה לפרופסור לפסיכיאטריה, פסיכולוגיה ובלשנות. קבוצת המחקר שארגן במישיגן, שהיו חברים בה בלשנים, פסיכולוגים, ופסיכיאטרים, עסקה בחקר היבטים פסיכולוגים של הלשון. בין 1969 ל- 1995 פרסמה הקבוצה כ-30 מאמרים בכתבי עת מובילים בעולם. במקביל ניהל פרופ' גיורא גם פרקטיקה פרטית כמטפל. 
בשנת 1985 פרש מאוניברסיטת מישיגן, חזר לישראל והצטרף לסגל החוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה, שם עמד בראש המגמה הקלינית ומאוחר יותר כיהן כדיקן המחקר של האוניברסיטה. פרש כפרופסור אמריטוס ב-1994.
בשנים 1995–1998 כיהן כנשיא מכללת עמק יזרעאל.
תחום המחקר העיקרי של פרופ' גיורא היה פסיכולוגיה של השפה (פסיכולינגוויסטיקה) ובמיוחד הקשר בין שפה, קוגניציה, אישיות, אמפתיה וזהות. מחקרו על השפעת האלכוהול בהשפעת אלכוהול על יכולת הביטוי בשפה זרה, היה פורץ דרך וצוטט במאות מאמרים וכתבי עת. וכך גם מחקרו על השפעת הדגש על מין דקדוקי בשפה על גיבוש זהות מינית בילדים.
לאורך השנים קיבל גיורא הכרה ופרסים בארצות הברית ובמדינות רבות באירופה. במיוחד נגע לליבו הכנס הדו-שנתי המתקיים בהולנד על שמו.
גיורא התגורר רוב שנותיו בישראל בזכרון יעקב, היה נשוי משנת 1955 ועד מותו לסוזי ואב לבן (עמוס גיורא, פרופסור למשפטים באוניברסיטת יוטה) היה סב לשלושה נכדים.
מספריו

.Guiora, A.Z., 1968, Perspectives in Clinical Psychology, Van Nost Reinhold
Guiora, Alexander Z., 1984, An Epistemology for the Language Sciences, Wayne State Univ Press