stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל יוסף

| --- | --- |
שדרת דקלים וחדר האוכל בתל יוסף בתכנון האדריכל לאופולד קרקואר, יוני 2010
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגלבוע
גובה ממוצע: ‎-10 מטר
תאריך ייסוד: 1921
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 542 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת עמק בית שאן מוגדלת) תל יוסף(למפת עמק בית שאן רגילה) תל יוסף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל יוסף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל יוסף32°33′22″N 35°23′59″E﻿ / ﻿32.5562313419114°N 35.399610355648°E﻿ / 32.5562313419114; 35.399610355648  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגלבוע (in English: Gilboa Regional Council) באדום - תל יוסף בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10
http://www.telyosef.co.il/
תל יוסף בעמק יזרעאל
תֵּל יוֹסֵף הוא קיבוץ בעמק חרוד, הוקם בי"ב כסלו תרפ"ב (13 בדצמבר 1921) על ידי חברי פלוגת גדוד העבודה עין חרוד, במקום מושבה הראשון ליד מעיין חרוד. נקרא על שם יוסף טרומפלדור ממייסדי הגדודים העבריים, וממנהיגי ארגון החלוץ ברוסיה, שרבים מחניכיו היו חברי גדוד העבודה.
בלב הקיבוץ מצויים מבנים בעלי חשיבות ארכיטקטונית גבוהה. אחד מהם בניין חדר האוכל שתוכנן על ידי האדריכל לאופולד קרקואר. בקיבוץ נמצא מוזיאון בית טרומפלדור, ובו רישומים, פרוטוקולים, כרזות, כלי עבודה. במשך כ-60 שנים הייתה במוזיאון ידו התותבת של טרומפלדור (דבר שגרם בעבר למחלוקת עם היישוב והמוזיאון בתל חי), עד שהועברה לארכיון הציוני בירושלים.
תולדותיו

פלוגת גדוד העבודה בעמק יזרעאל, הקימה תחילה מחנה וישוב בשם עין חרוד ליד פתחו של מעין חרוד באלול תרפ"א 1921, ולאחר כמה חודשים מחנה ויישוב בשם תל יוסף, במרחק 5 ק"מ מן המעין. במהלך השנים 1922–1923 התגלעה מחלוקת בתוככי גדוד העבודה. היו שתמכו בפיתוח של "המשק" - קיבוץ גדול וגדל, וגובו על ידי המוסדות המיישבים של התנועה הציונית, ובראשם עמד שלמה לביא. לעומתם ניצבו חברי גדוד העבודה שהעדיפו קומונה ארצית, לוחמת למען מהפכה חברתית ביישוב היהודי בארץ ישראל, ובראשם עמדו מנחם אלקינד, יהודה אלמוג ויצחק שדה. המחלוקת הובילה לפילוג ו"חלוקה" של נכסי הגדוד בעמק יזרעאל. עין חרוד יצאה מגדוד העבודה בעידוד הסתדרות העובדים והעומד בראשה דוד בן-גוריון; ולתל יוסף עברו חברי גדוד העבודה תומכי הקומונה הארצית שחלקם עבד מחוץ למשק בסלילת כביש טבריה-צמח.
בתל יוסף התגוררו יוצרים וסופרים, בין השאר: אליעזר כנעני ויהודה ארז, ובו יצא לאור פרק זמן ניכר כתב-העת של גדוד העבודה מחיינו. במשך שנות ה-20 רבים מפלג "השמאל" של גדוד העבודה, בהנהגתו של מנחם אלקינד, התגוררו בתל-יוסף. ב-30 באפריל 1923 נולד הילד הראשון של הקיבוץ, גדעון כנעני. בסוף שנת 1926 יצא פלג "השמאל" מגדוד העבודה על רקע נטייתם הקומוניסטית של חבריו והתרחקותם מהציונות, וכמה מהם סולקו מהמשק. חלק מהם ירדו מהארץ זמן מה לאחר מכן, והקימו קיבוץ בעידוד השלטונות הסובייטים בשם: וויו נובה בחצי האי קרים.
באפריל 1927 ביקר בתל יוסף הנשיא הראשון של צ'כוסלובקיה, טומאש מסריק. היה זה הביקור הראשון בארץ ישראל של ראש מדינה, לאחר מלחמת העולם הראשונה.
בשבת השחורה (29 ביוני 1946) ערך הצבא הבריטי חיפוש בקיבוץ. אחד מחברי הקיבוץ, חיים חרודי, נורה ונהרג על ידי הבריטים. במקום נופלו, ליד רפת הקיבוץ, הוקם עמוד לזכרו.
בקיבוץ הוקם משק חקלאי מגוון, שענפיו העיקריים היו ייצור חלב וגידול כותנה. מאז 1936 ועד היום, פועלת בשטח שהיה בעבר של הקיבוץ "מחלבת תל יוסף" של תנובה. בשנת 2015 נחנכה "מחלבת תל יוסף החדשה" שמייצרת את כל סוגי הגבינות הקשות ופועלת לצד המחלבה הקיימת.חברים אחדים מקיבוץ תל-יוסף מילאו תפקידים בכירים במשק הלאומי וההסתדרותי: זאב און (מזכיר חברת העובדים בהסתדרות הכללית), אפרים שמאראגד (מזכיר התאחדות מגדלי בקר בישראל), אריה צביק (מזכיר אגודת המים האזורית), שמואל הפטר (פעיל בארגון עובדי הפלחה), האחים יעקב ומנחם טל הוחזקו כמומחים ארציים במיכון חקלאי, ישראל וולפסברגר (הנהלת 'תנובה'), חנוך רוכל (יו"ר מועצת פועלי ירושלים), אריה אשל (עורך הביטאון משק העופות), רות הקטין (מועצת הפועלות) ועוד.
בעת הפילוג בקיבוץ המאוחד בראשית שנות החמישים עזבו 120 חברים את תל יוסף ועברו לבית השיטה. עזיבה זו גרמה למשבר כלכלי וחברתי וגרמה לעזיבת חברים ובני משק נוספים. המשבר הכלכלי התגבר בין היתר עקב צניחת מחירי הכותנה, ענף כלכלי מרכזי בקיבוץ, והשקעה כושלת בבריכות דגים.
תל יוסף היה אחד הקיבוצים הראשונים שעברו, כבר ב-1979, ללינה משפחתית.
בתחילת המאה ה-21 החליט הקיבוץ למסור את ניהולו לחברת הניהול החיצונית קמ"ה.
בפברואר 2002 הפך הקיבוץ לפי החלטת חבריו לקיבוץ מתחדש.
דמוגרפיה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | 1948 | 1949 | 1961 | 1972 | 1983 | 1995 | 2001 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2023 |
| מספר אנשים | 905 | 893 | 605 | 534 | 504 | 450 | 420 | 390 | 372 | 371 | 371 | 389 | 401 | 501 | 502 | 542 |
גלריה

בית טרומפלדור
בית טרומפלדור
חדר אוכל בקיבוץ תל יוסף בתכנון אדריכל לאופולד קרקואר
קיר זיכרון עם תבליט אבן מאת אהרן פריבר, 1952
נוף הקיבוץ והר הגלבוע במבט ממרפסת חדר האוכל
מראה מכיוון הר הגלבוע של קיבוץ תל יוסף (מימין) לצד קיבוצי עין חרוד איחוד ועין חרוד מאוחד, דצמבר 2006
מחלבות תנובה בכניסה ליישוב, אוקטובר 2007
בניין חדר האוכל בתל יוסף
בניין חדר האוכל בתל יוסף, 23 ביוני 2010
אנדרטה לחיים חרודי, חבר קיבוץ תל יוסף שנהרג מאש הבריטים בשבת השחורה
הרפת בתל יוסף, 1938
ראו גם

תזמורת תל יוסף
לקריאה נוספת

מחיינו, כתב העת של גדוד העבודה, 1921-1929.
שלמה (ליפסקי) תמיר, זאב איסרזון-און, תל יוסף : ליובל העשור, י"ב כסלו תרפ"ב-תרצ"ב, הוצאת ועדת התרבות של משק תל-יוסף, תל אביב: דפוס אחדות), תרצ"ב-1932.
אברהם יערי (עורך), זכרונות ארץ ישראל, כרך ב', פרק קיג: "תל־יוסף, היישוב השני של גדוד העבודה", מזכרונות בן-ציון ונסקי (אשל), תרפ"א–תרפ"ב (1921), עמ' 1191–1204.
שמואל גדון [עורך], עין חרוד תרפ"א-תשל"א 1921 - 1971, ירושלים: הוצאת משרד החינוך, תשל"א-1971.
עובד מיכאלי והדסה אביגדורי אבידוב, עלילות גדוד העבודה, דליה: הוצאת מערכת-קיבוץ דליה, 2004.
אהרן ינאי, תולדות עין חרוד, א-ב, עין חרוד, 1971-1983.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אלי אשכנזי‏, אחרי 63 שנים: היד התותבת של טרומפלדור נלקחה מהקיבוץ הנושא את שמו, באתר וואלה, 16 ביוני 2018
↑  א. בר־אדון, למלאות ארבע שנים לקיום תל יוסף, דבר, 29 בנובמבר 1925
↑  גדעון כנעני, באתר תל יוסף
↑  הודעת הועד הפועל בענין גדוד העבודה, דבר, 26 בינואר 1927
↑  קרן יעקובי, מחלבה חדשה של תנובה תייצר גבינה צהובה לילדים, באתר ynet, 20 בדצמבר 2015
↑  ניר מן, "השפעת 'גדוד העבודה' על ההתיישבות העברית בארץ ישראל" (עבודת סמינריון), אוניברסיטת בר-אילן – המחלקה לתולדות ישראל, אפריל 2003
↑  בג"ץ 2037/14 אבי בן אהרון נ' בית דין הארצי לעבודה, סעיף ב'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540305405171  LCCN: nr95008235  VIAF: 128286388   WorldCat (עם VIAF): 128286388
בית השיח' סלמאן אלהוזייל

| --- | --- |
בית השיח' סלמאן אלהוזייל
בית השיח' סלמאן אלהוזייל
 שמות נוספים:  ארמון השיח' סלמאן אלהוזייל
 מידות
 גובה מעל פני הים:  217 מטר
 היסטוריה
 תרבויות:  בדואית
 עשוי מ:  אבני גזית, קורות עץ, אדני רכבת ובטון
 נבנה:  בשנת 1924
 אתר ארכאולוגי
 מצב:  מסוכן לכניסה. מבנה מתקופת המנדט.
 גישה לציבור:  יש, לתאם ביקור במקום עם המשפחה
 הערות:  המועצה לשימור אתרים הכריזה על "הארמון" כאתר מורשת ושיש להפכו למרכז מורשת ולמוזיאון אודות תולדות הבדואים בנגב.
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 מיקום:  רהט, נחלת שבט אלהוזייל
 קואורדינטות:  31°24′39″N 34°45′03″E﻿ / ﻿31.410915°N 34.750905°E﻿ / 31.410915; 34.750905
 he
 "הארמון" - בית השיח' סלמאן אלהוזייל
בית השיח סלמאן אלהוזייל (בערבית: القصر - منزل الشيخ سلمان الهزييل; הארמון של השיח' בפי הבדואים) הוא בית אבן שנבנה בשנת 1924 בכניסה הצפון מערבית לעיר רהט שליד הקיבוץ שובל. הבית בן שלוש הקומות מתנשא על ראש גבעה וצופה אל מרחבי שטחי המרעה של שבט אל הוזייל שבצפון הנגב ועד השוליים הדרום מערביים של הרי דרום חברון. "המועצה לשימור אתרים" החליטה להפוך אותו למרכז מורשת ולמוזיאון אודות תולדות הבדואים בנגב.
רקע

השלטון הצלבני בארץ ישראל, במשך המאות ה-12 וה-13 לספירה, דאג בקפדנות לשמור על ריקנות הנגב מתושבי קבע, כדי ליצור חיץ מפני פלישה מצרית. ההתיישבות בנגב חזרה בשלהי התקופה העות'מאנית בה עשו העות'מאנים ניסיון להושיב את הנוודים הבדואים ביישובי קבע. עם מתן האישור שהמנדט על ארץ ישראל ניתן לבריטניה בועידת סן ­רמו, בתאריך 1 ביולי 1920, לפקידות הבריטית בראשות הנציב העליון היה צורך בפיקוח ובשליטה על מרחבי הנגב. לצורך הגנה על אתרי מחצבים, נפט ומלח משודדי דרכים, גנבים והתנכלויות. במקביל הבריטים הגדילו את סמכויותיהם של השייח’ים בשבטים הבדואים.
רקע > שבט אל הוזייל

מוצא שבט אל הוזייל מתת המטה בריכאת מסיני המשתייך למטה שבטי התיאהא. בשיאו שלט שבט אל הוזייל ברוב חלקי הנגב, בתקופתו של שייח' סלמאן עלי אלהוזייל הראשון שעמד בראש מטה התיאהא במשך 30 שנה החל מראשית שנות ה-30 של המאה ה-19. יש הרואים בשבטי התיאהא את צאצאיהם של בני ישראל שתעו במדבר סיני ומשם נדדו עד לצפון הנגב. שבטי התיאהא מפורסמים בנדיבותם לאורח, בנאמנותם ומסירותם.
רקע > שיח' השיח'ים סלמאן אל הוזייל

שייח' סלמאן עלי אלהוזייל השני (שמו המלא - סלמאן עלי סלמאן עלי עזאם אל הוזייל) הוא נכדו של שייח' סלמאן עלי אלהוזייל הראשון. הוא נולד ככל הנראה בשנת 1882 בצפון הנגב ונפטר בגיל מאה בספטמבר 1982.
בשנת 1921 מונה על ידי הבריטים, במסגרת האסטרטגיה שלהם להגברת הפיקוח והשליטה על מרחבי הנגב, לשמש כשייח' שבט אלהוזייל ושיח' השייח'ים של מטה התיאהא. עם הזמן, היה לשיח' השיח'ים בנגב.
השיח' סלמאן אלהוזייל היה נשוי ל-39 נשים שילדו לו 76 ילדים.
הארמון

השיח' סלמאן אל הוזייל בנה בשנת 1924 את ה"ארמון", בית בן שלוש הקומות מוקף חומה גבוהה, המתנשא מעל ראש גבעה ומעל הסכר בנחל שובל. מהבית ניתן היה לצפות מזרחה אל מרחבי שטחי המרעה של שבט אל הוזייל. הבית נבנה מאבני גזית בשילוב קורות עץ, בטון ואדני מסילת רכבת, כדי להבטיח את חוזקו של המבנה. בבית זה התגוררו נשותיו וגדלו ילדיו. השיח' נהג לשכן בבית לא יותר מארבע נשים, בכל פעם שנישא לאישה חדשה היה מתגרש/מחזיר להוריה אחת מנשותיו יחד עם ילדיה שהתגוררו בבית. כשהתבגרו הילדים הם חזרו לשיח' ובנו את בתיהם סביב בית השיח'. לאורך כל חייו נישא השיח' ל-39 נשים.
הבית נקרא בפי הבדואים " ארמון השייח' " משום שבשנותיו הראשונות הוא היה המבנה הראשון והיחיד על ראש הגבעה, הבנוי מאבן, בעל 3 קומות בכל מרחבי הנגב. בזמן שיתר בני שבטי הבדואים שכנו עדיין באוהלים בלבד. הבית סימל לכולם עוצמה וכבוד וכך גם השיח' סלמאן אל הוזייל.
השיח' היה בעל כושר מנהיגות, חכמה, אומץ לב, נדיבות והיכולת לשאת ולתת עם כל שלטון. ראשי המדינה חלקו לשיח' סלמאן אל הוזייל, כבוד רב והרבו בביקורים ובהתייעצויות אתו. בארמון, השיח' קיבל את אורחיו הרבים מבני השבטים בנגב, שכניו מקיבוץ שובל, נשיאי המדינה, ראשי ממשלות ישראל, מדינאים, ראשי צה"ל ואורחים רמי מעלה מארצות שונות בעולם.
במתחם הארמון, היו 2 אזורי אירוח.
דיוואן השיח' (ديوان الشيخ) שהיה בבניין הראשי, בו אירח השיח' באינטימיות ולפעמים בדיסקרטיות, התייעצויות ודיונים עם מספר מצומצם של אורחים מבני השבט והנגב על כוס קפה. על קירות דיוואן השיח' של שיח' סלמאן אל הוזייל, נמצא אוסף צילומים גדול, בו מצולם השיח' עם הנכבדים מהארץ ומהעולם, שהגיעו, לביתו כולל מכתבי תודה ומכתבים וצילומים מנשים בעיקר מארצות הברית שרצו להינשא לשיח'.
שיג/שק' (الشق) אזור האירוח למשלחות מכובדים וראשי המדינות. השיג - היה אוהל גדול ורחב של זקן השבט ומאוחר יותר נבנה צריף אירוח מרווח ומפואר הנמצא בסמוך לבית.
מיקום בית השיח' כ-500 מטר ממזרח לשער הכניסה של קיבוץ שובל ולכביש 264 ומצפון לכביש הכניסה המערבית לעיר רהט. על אדמות שבט אל הוזייל. למרגלות בית השיח' מצד צפון נמצא סכר על נחל שובל (נכון לשנת 2020 הסכר הרוס). כשהוקמה רהט עוד בטרם שהוכרזה כעיר בישראל, השיח' סלמאן אל הוזייל, תרם חלק מאדמות המרעה שלו לטובת פיתוח העיר. מאידך הוא בחר להישאר עצמאי ולא לכלול את יתר אדמות שבט אל הוזייל בתוך תחום השיפוט העירוני של העיר רהט.
המועצה לשימור אתרים החליטה שיש לשקם ולשפץ את ארמון השיח' ולהפוך אותו למרכז מורשת ולמוזיאון אודות תולדות הבדואים בנגב. בשנים האחרונות הוכנו פרוגרמה ומספר תוכניות לשיקום ושיפוץ המבנה. אולם, טרם נמצא מימון למיזם. לפיכך, נכון לשנת 2020 המבנה עומד נטוש, מתפורר, הרוס ומהווה סכנה ומטרד.
גלריית תמונות

צילום מרחפן של בית השיח' סלמאן אל הוזייל צולם בתאריך 27.4.2017. התפוררות המבנה והחומה סביב הבית נכרים מאוד.
מרפסת האירוח בכניסה לדיוואן בבית השיח' סלמאן אל הוזייל
הכניסה לדיוואן בבית השיח' סלמאן אל הוזייל
בחירות ראשונות ברהט. הקלפי הוצבה בבית השיח' סלמאן אל הוזייל, 25.1.1949
האגם והסכר על נחל שובל למרגלות בית השיח' סלמאן אל הוזייל
השיח' סלמאן אל הוזייל מארח נכבדים במרפסת האירוח בכניסה לדיוואן שבארמון השיח'
השיח' סלמאן אל הוזייל מארח בדיוואן שבארמון השיח'
השיח' סלמאן אל הוזייל ושנים מבניו בדיוואן השיח'
גלריית תמונות > ביקורים בבית השיח'

אורחים, ראשי מדינת ישראל, צה"ל ונכבדים מהעולם בקרו בבית השיח':
ביקור יצחק בן צבי בבית השיח' סלמאן אל הוזייל
ביקור של גולדה מאיר בבית השיח' סלמאן אל הוזייל
יגאל ידין הרמטכ"ל השני של צה"ל, משה דיין, חיים ברלב, אליהו נאווי וצמרת צה"ל בביקור בשיג (الشق) השיח'
לוי אשכול בביקור בבית השיח'
מנחם בגין בביקור באוהל האירוח (השיג) שבבית השיח' סלמאן אל הוזייל
אורח בביקור בדיוואן השיח' חותם בספר האורחים
ביקור הגב' אלינור רוזוולט הגברת הראשונה של ארצות הברית לשעבר, בבית השיח'. הצילום על רקע האגם והסכר שעל נחל שובל
ביקור שגריר שווייץ ואשתו בבית השיח'
ביקור שגריר ספרד ואשתו בבית השיח'. הצילום על רקע האגם והסכר על נחל שובל שלמרגלות בית השיח'
נציג צה"ל בביקור בדיוואן השיח'
ראו גם

סלמאן אל הוזייל
שבט אל הוזייל
בדואים בישראל
פוליגמיה בקרב הבדואים בישראל
הערות שוליים

1 2  ביקור אצל בני שייח' סלמאן אל הוזייל השני, באתר עמירם במשעולי ישראל, ‏2019-05-26
1 2 3 4 5 6  ארמון השייח' אלהוזייל, באתר "אתרי מדבר"
↑  דן גזית, בחשכת ימי הביניים – חבל הבשור כארץ נוד במשך אלף שנים, חבל הבשור, עמ' 163
↑  דר' פרחיה נחשוני וגרגורי סרי, מנזר מהתקופה הביזנטית ושרידי יישוב מהתקופה האסלאמית בחורבת מעון, עתיקות 78 התשע"ד, תשע"ד 2014, עמ' 60
1 2  ביקור אצל בני שייח' סלמאן אל הוזייל השני, באתר "עמירם במשעולי ישראל"
↑  יוסף אבני: משטרה ושיטור בנגב לפני קום המדינה, באתר ייצור ידע – האתר של ד"ר פנחס יחזקאלי
1 2  עארף אל-עארף, תולדות באר שבע ושבטיה, ירושלים, הוצאת אריאל ומרכז ג'ו אלון, 2000
↑  שייח סלמאן אלהוזייל השני, באתר www.facebook.com
↑  עלי הוזייל, השיח' סולימאן אל הוזייל "שיח' השיח'ים" של הנגב, עמ' 194
↑  מוכתאר קיבוץ שובל, באתר של עמיקם צור
1 2 3  שייח סלמאן אלהוזייל השני, באתר www.facebook.com
↑  הכנסת אורחים ושתיית הקפה - שכבה ד חדש, באתר sites.google.com
שייח' סלמאן עלי אלהוזייל השני
אופני הרים

אופני הרים מטיפוס Downhill
רוכב אופני הרים בסגנון Downhill
Fatbike
אופני קפיצה (DirtJump) ישראל
אופני הרים הם אופניים שנועדו לרכיבה שלא בדרכים סלולות. במקביל להתפתחות האופניים, התפתח גם ענף הספורט העושה בהם שימוש כספורט עממי ותחרותי.
היסטוריה

ענף אופני ההרים החל להתפתח בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 במחוז מארין בצפון קליפורניה, באזור סן פרנסיסקו כאשר חבורת רוכבים היפים ורומנטיים הרכיבו גלגלי בלון על שלדות ישנות והתחרו במורד ההר. ביניהם היו ג'ו בריז, שבנה מספר יחידות של אופני ההרים הראשונים (הבריזר), וגארי פישר שהשכיל לפתח את הנושא לכלל עסק. הם הוסיפו מעצורים על החישוק, כידון ישר, הילוכים, והורידו משקל ככל האפשר.
בשנות ה-80 החלו יצרנים בארצות הברית להציע אופני הרים מייצור סדרתי, והם הגיעו לבשלות סבירה. השינויים בהרגלי הפנאי של קבוצת הגילאים 20–50 כגון נופש פעיל וספורט חיברו לאופני ההרים עוד אנשים. בשנות ה-90 החל אפקט כדור השלג, שבו האנשים נמשכו לענף כתחביב (בניגוד לספורט של יחידי סגולה) והביאו את חבריהם. גם רוכבים מקצועיים גילו שרכיבה ביער עם החברים אינה פחותה בהנאתה מהתחרות בכביש.
מרגע שנוצרה מסה קריטית של צרכנים, עלתה הכדאיות הכלכלית של פיתוח וייצור האופניים. לאופני ההרים נתווסף בולם זעזועים קדמי ולחלקם בולם זעזועים אחורי או מעצורי דיסק שנועדו לסייע בתנאי השטח. סביב הנושא החלה להתפתח תרבות שלמה, עם חברויות, תחרויות, ותת-סוגים של אופני הרים.
סוגי אופני הרים

מקובל לסווג אופני הרים לפי ייעוד השימוש בהם או לפי סוג השיכוך.
כיום נפוצות שתי תצורות שיכוך, בולם זעזועים, עיקריות:
זנב קשיח (ז"ק) - שלדה בצורת "יהלום" ולה בולם זעזועים קדמי בלבד (כלומר ה-"מזלג" משכך).
שיכוך מלא (ש"מ) - שלדה זו שונה במבנה משלדת הז"ק עקב הימצאות בולם זעזועים אחורי המצריך שלדה דינמית, עם מסבים (צירים).
תצורות נוספות:
תצורה קשיחה, ללא בולמים (rigid באנגלית) - הייתה מקובלת בשנות ה-90 לפני פיתוח הבולם הקדמי. התצורה זוכה לעדנה מחודשת במסגרת "חזרה לשורשים" לרוב עם ויתור על מעבירי ההילוכים. אופניים ללא הילוכים מכונים "סינגל-ספיד", או פיקסי.
זנב רך - שילוב של זנב קשיח ושיכוך מלא. שלדה עם בולם זעזועים אחורי אך ללא ציר, השיכוך מתבסס על גמישות השלדה, ומהלך השיכוך קצר במיוחד כ-1 אינץ'. לרוב האופניים יהיו קלים מאופני שיכוך מלא. תצורה זו מעולם לא הייתה נפוצה ממש, כיום התצורה מאוד נדירה.
סינגל ספיד- הילוך בודד. אופני הרים ללא מערכת הילוכים. ההילוך הבודד איתו ישתמש הרוכב נקבע על ידו במעמד הרכבת האופנים. ניתן להסב אופני הרים רגילים לסינגל ספיד. סגנון רכיבה מאתגר, שכן הרוכב לא יכול להעביר להילוך קל יותר בעליה או קשה ומהיר יותר בירידה.
מקובל למיין את האופניים גם לפי סגנון הרכיבה המיועד:
קרוס קאנטרי (Cross Country, XC), המכונה גם MounTain Bike (MTB) sport - שלדה קלה. מהלך השיכוך הקדמי האופייני הוא 90–120 מ"מ, זנב קשיח או שיכוך מלא קצר-מהלך (עד 4.5 אינץ'), גלגלים וצמיגים קלים, לרוב רוחב הצמיג המקובל 1.95-2.2 אינץ'. אופני קרוס קאנטרי נקראים גם אופניים תחרותיים והדגש בהם הוא על קלות ויעילות הדיווש. האופניים משמשים לתחרויות ואימונים, ולשיוט בשבילים למרחקים ארוכים.
רכיבת שבילים (all mountain, AM או Enduro) - רכיבה בשבילים צרים או רחבים שיש בהם הרבה קטעים שדורשים טכניקה ושליטה על האופניים, שלדה קשיחה, או בעלת בולמים כפולים. מהלך המתלים (קדמי ואחורי) ארוך יותר (5-6.5 אינץ'), גלגלים חזקים יותר, וצמיגים בשרניים יותר מבאופני קרוס קאנטרי. רוחב הצמיג המקובל - 2.35 אינץ'. המשקל באופניים אלו גדול יותר מבאופני קרוס קאנטרי אך עדיין נעשים ניסיונות להמעיט במשקל (שוקלים כיום בין 12–14 קג). אופניים אלו ישמשו לטיולים בשטח קשה, עליית מדרונות ברכיבה וכמובן רכיבה גם במורדות הקשים.
טיולים או טורינג (Touring) או TRIAL - צמיגים דקים ומהירים יחד עם בולם קדמי קצר מהלך, משמשים בעיקר לרכיבה בתוך העיר. אפשר להשתמש בהם לקפיצות במגבהים ולפעלולים
דאון היל (DownHill, DH), פרי רייד (FreeRide, FR) - שלדה קשיחה, עמידה בקפיצות מגובה רב (לעיתים מספר מטרים) לרוב בתצורת שיכוך מלא בולמים בעלי מהלך ארוך מאוד (7–11 אינץ'). גלגלים כבדים ועמידים יותר, צמיגים ברוחב 2.5 אינץ' ויותר. אופניים אלו משמשים לרכיבה אתגרית (אקסטרים), בדרך כלל במורד בלבד כאשר העלייה נעשית באמצעות רכבל או אמצעי ממונע אחר.
אביזרים

לאופני הרים אביזרים רבים אשר משפרים את הביצועים או את נוחות הרכיבה:
אביזרי תיקון - מפתחות שונים (אלן, שרשרת, שפיצים), פנימית חלופית, משאבה לניפוח אוויר. אביזרים אלו בדרך כלל נישאים בתיק גב או במתקני נשיאה.
בקבוק מים - בדרך כלל הרכבת מתקן לבקבוק מים אפשרית במקומות שונים על גבי השלדה. חלק מהרוכבים משתמשים בתיק גב עם שקית מים, שהשתייה ממנו מתבצעת דרך צינורית ופייה, כך ניתן לשתות במהלך רכיבה ללא ירידה מהאופניים.
מד מהירות (ספידומטר) - מחשבון המורכב בדרך כלל על הכידון, משמש להצגת ושמירת נתונים כגון מהירות, מרחק, קצב לב, קלוריות שנשרפו, זמן שעבר ועוד.
מכשיר GPS המאפשר ניווט בשטח פתוח.
קרניים - מתחברות בקצה הכידון ומשמשות לשינוי אחיזת הרוכב. בדרך זו הרוכב יכול לשנות את שיטת האחיזה ולמנוע תחושת נמלול בידיים הנגרמת מלחץ על העצב העובר בפרק כף היד. יש הרואים בקרניים סכנה בטיחות כיוון שהם יכולות להסתבך בצמחייה או להינעץ בגוף הרוכב בזמן נפילה, וגם יש הרואים בהם מפריעים כי הם בעצם מפחיתים משטח הכידון.
מתקן נשיאה (סבל) - ישנם סוגים שונים וגדלים שונים המורכבים על חלקים שונים באופניים כגון תחתית המושב, שני צידי הגלגל האחורי, בין מוטות השלדה או על הכידון ומאפשרים לרוכב לשאת ציוד על גבי האופניים.
תאורה - פנסים המתחברים לרוב לכידון. פנסים אחדים מתחברים לקסדה. פנס אחורי (נצנץ) הוא אביזר בטיחות המתחבר למוט האוכף או לתיק הגב.
מיגון - נושא חשוב כשלעצמו לרוכבי אופני ההרים, המיגון כולל כפפות, קסדה, מגני ידיים וברכיים ואף מיגון לכל הגוף אשר משמש בעיקר רוכבים בסגנון דאון היל ופרי רייד.
ראו גם

ספורט אתגרי
ניווט ספורטיבי
אופני כביש
אופני טנדם
אליפות אירופה באופני הרים
רוכבים עוזרים זה לזה לתקן אופניים בתל נפוליאון
רוכב קופץ עם אופני הרים בפארק גלית
1. אוכף
2. מוט האוכף,
3. חבק שחרור מהיר למוט האוכף,
4. מזלג,
5. צינור האוכף,
6. תומכות האוכף,
7. תומכות השרשרת,
8. צינור עליון,
9. צינור יורד,
10. מכלול הראש,
11. מוט כידון,
12. ידית העברת הילוכים,
13. ידית כידון,
14. ידית בלם,
15. בולם זעזועים קדמי,
16. דיסק (רוטור) בלם,
17. בלם קדמי,
18. חישורים,
19. חישוק הגלגל,
20. צמיג,
21. ארכובה,
22. מעביר הילוכים קדמי,
23. כבל מעביר הילוכים,
24. בולם זעזועים אחורי,
25. מוט ארכובה,
26. דוושה,
27. שרשרת הינע,
28. מעביר הילוכים אחורי,
29. קסטה,
30. כבל מעביר הילוכים אחורי,
31. שסתום מילוי אוויר,
32. מתקן לבקבוק מים
כאילו אין מחר (אלבום)

כאילו אין מחר הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הישראלית, מאי ספדיה. האלבום יצא לאור ב-17 בדצמבר 2024 בהוצאת חברות התקליטית ג'ירף מיוזיק והפי"ל.
רקע וקידום

ספדיה יוצרת ומפיקה להיטים עבור זמרים אחרים במשך תקופה ארוכה ועבדה בעבר עם עידן רייכל ואינפקטד מאשרום, והייתה שותפה לכתיבת השיר "Unicorn".
באוגוסט 2024, סיפרה כי היא עובדת על אלבום חדש משלה וכי היא החליטה להתמקד ביצירה עצמאית, למרות שיש לה פרויקטים עם אמנים אחרים שצפויים לצאת בעתיד. כמה חודשים קודם לכן יצא סינגל מתוך האלבום בשם "צריכה אותך דקה" ובאוגוסט 2024, יצא שיר נוסף מתוך האלבום בשם "חיילת של אושר" שעוסק בתקופות קשות ותחושת כאוס אישי ועולמי. השיר נכתב לאחר טבח שבעה באוקטובר, והוא מתאר תחושות של אי-יציבות וקשיי התאמה למציאות המשתנה.
בדצמבר 2024, ספדיה ואמיר דדון השיקו שיר משותף חדש בשם "לבן טהור (תן לי את האור)".
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | הפקה | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תשכח מהכל  | מאי ספדיה ואביחי ג'רפי | ספדיה וג'רפי | ספדיה | 3:29 |
| 2. | צריכה אותך דקה  | ספדיה | ספדיה | ספדיה | 3:22 |
| 3. | אלוהים ישמור  | ספדיה | ספדיה ויהלי מליחי | ספדיה | 3:33 |
| 4. | אתה לא פה  | ספדיה, ג'רפי ושי פינטו | ספדיה, ג'רפי ופינטו | ספדיה | 3:05 |
| 5. | כמו צבי  | ספדיה | ספדיה | ספדיה | 3:38 |
| 6. | אל תתן לי ליפול  | ספדיה וג'רפי | ספדיה, ג'רפי ומור אוזן | אוזן | 3:21 |
| 7. | איפה אתה  | ספדיה | ספדיה | ספדיה | 2:46 |
| 8. | רציתי שתדע  | דניאל סלומון וספדיה | סלומון וספדיה | סלומון וספדיה | 3:18 |
| 9. | Nunspeet  |   | ספדיה | ספדיה | 1:22 |
| 10. | חיילת של אושר  | ספדיה וג'רפי | ספדיה | ספדיה | 2:30 |
| 11. | כאילו אין מחר  | ג'רפי וספדיה | ספדיה ושליו אדרי | ספדיה | 3:30 |
| 12. | לבן טהור (תן לי את האור) (עם אמיר דדון)   | ספדיה, אמיר דדון, ברק מליחי וג'רפי | ספדיה, י. מליחי וב. מליחי | ב. מליחי, י. מליחי ומתן דרור | 3:21 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 37:19 |
הערות שוליים

↑  מור אוזן, דניאל סלומון, ברק מליחי, יהלי מליחי ומתן דרור
1 2  מאיה כהן, מאי ספדיה אחראית על לא מעט להיטים. זה הפרויקט הגדול הבא שלה, באתר ישראל היום, 26 באוגוסט 2024
↑   חיבור משמיים: מאי ספדיה ואמיר דדון מוצאים את האור, באתר וואלה, 10 בדצמבר 2024
שאטל

שאטל פנימי חינמי ביציאה מטרמינל 3, נמל התעופה בן-גוריון
שאטל הוא קו אוטובוס, הנוסע במסלול קצר יחסית לקווי אוטובוס אחרים. כאוטובוסים ורכבות, שאטלים בדרך כלל נוסעים בין שתי נקודות לשני הכיוונים. שאטלים משמשים לצורך תעבורה גדולה של אנשים בין נקודות מסוימות, פעמים רבות למטרות קישור פנימי, כגון הסעה בין שער אוניברסיטה מרוחק לכיתות בו, בין טרמינלים בנמל תעופה, או כקו פנימי בתוך ערים.
סוגים > שאטל לנמל תעופה

שאטל לנמל תעופה או אוטובוס לנמל תעופה הוא קו אוטובוס (ובמקרים נדירים סוג של רכבת) הנוסע בין מרכז עיר לנמל התעופה שלה. מערכת שאטלים לנמלי תעופה תהיה זולה יותר לתפעול מאשר מערכת רכבות לנמל תעופה, אך יעילה פחות ובעלת טווח קטן יותר. לעיתים שאטלים אלה יעברו באזורי מלונות ותיירות, ויקבלו את הכינויים "שאטל מלונות" או "קו מלונות". באילת, מופעלים קווים 31, 32 ו-50 של חברת אגד משכונות העיר לנמל התעופה רמון, וקו 30 ממעבר טאבה דרך אזורי התיירות והמלונאות לשדה, ולכיוון השני, גם הוא של אגד.
סוגים > שאטל נמל תעופה

שאטל נמל תעופה או אוטובוס נמל תעופה הוא קו אוטובוס פנימי בנמל תעופה, המקשר בין חלקיו. שאטל כזה יכול לקשר בין התחבורה הציבורית המקומית המרכזית (כמו חניונים פנימיים ותחנות רכבת) לטרמינלים השונים בשדה. שאטלים כאלה מופעלים בעיקר בשדות תעופה גדולים, ובישראל מוכרים במיוחד הקווים הפנימיים בנמל התעופה בן-גוריון, הנוסעים בקו בין החניונים פנימיים - טרמינל 3 ותחנת הרכבת - טרמינל 1.
סוגים > שאטל למערכת תחבורה

שאטל למערכת התחבורה מקשר בין יישובים או שכונות לתחבורה הציבורית המרכזית באזורם. כך, לדוגמה, יישוב הנמצא מרחק קילומטרים אחדים מהכביש הראשי הקרוב לו, יוכל להפעיל שאטל לכביש ראשי על מנת למנוע מתושביו הליכה מרובה. עיר תוכל להוציא שאטל לתחנת רכבת בין שכונותיה לתחנה הקרובה אליהן. שיטה זו נפוצה בארץ בפרוורי המרכז, פתח תקווה לדוגמה, כמענה לתושביהן הגרים רחוק יחסית מתחנות הרכבת.
סוגים > שאטל כתחליף לרכבת

במקרים מסוימים, חברות רכבות יפעילו שאטל כתחליף לרכבת שאינה פועלת. קווים אלה ישרתו בדרך כלל בין מספר תחנות לאורך תוואי הרכבת המקורי, ויהיו נפוצים יותר כפיצוי לרכבות קלות. בגוש דן משמש שנים קו 1 של חברת דן על תוואי הקו האדום של הרכבת הקלה כתחליף לה, עד שתפתח.