הרובע המוסלמי
הערות שוליים

↑  עד 1800 בקירוב, לא הייתה החלוקה לארבעת הרבעים מקובלת בספרות הנוסעים ומחקר העיר; ראו: יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 27.
↑  דוד קרויאנקר, ירושלים: שכונות ובתים, תקופות וסגנונות, ירושלים, הוצאת כתר, 2006, עמ' 100. אלי שילר, הרובע המוסלמי בעיר העתיקה, בתוך: הנ"ל (עורך), ירושלים הבנויה, קווי יסוד בהתפתחותה של ירושלים, אריאל, גיליון 43, ירושלים אדר תשמ"ו מרץ 1986, עמ' 98-91.
↑  הרובע המוסלמי באתר עיריית ירושלים, 30.11.2014
↑  שלום ירושלמי, ירושלים מודל 2011: המשוואה המסובכת ביותר בעולם, באתר nrg‏, 3 ביוני 2011
↑  ראו: יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 27.
↑  גבריאל ברקאי, ספר ירושלים - תקופת המקרא, (עורכים: שמואל אחיטוב ועמיחי מזר), המרכז לחקר תולדות ישראל ויישובה של יד יצחק בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים 2000, עמ' 115.
↑  ספר ירושלים, תקופת המקרא, שמואל אחיטוב, עמיחי מזר, המרכז לחקר תולדות ישראל ויישובה של יד יצחק בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים, ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2000, עמ' 120.
↑  מיכאל אבי יונה, אטלס כרטא לתקופת בית שני המשנה והתלמוד, ירושלים, הוצאת כרטא, 1979, עמ' 51, 75.
↑  יהושע פראוור, תולדות ממלכת הצלבנים בארץ ישראל, עמ' 141.
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 165-164.
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 157-156.
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 215-202.
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 435-421.
↑  נדב שרגאי, הר המריבה, עמ' 191.
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, עמ' 435-433‏, באתר "כותר".
↑  נדב שרגאי, כך הכל התחיל
↑  נדב שרגאי, הר המריבה, עמ' 190-191.
↑  אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל - ירושלים: העיר העתיקה, תשמ"ח - 1988, עמ' 22.
↑  תלמידי ישיבה התנחלו בלב הרובע המוסלמי בעיר העתיקה, מעריב, 1 בינואר 1979
1 2  אריה דיין, מגיירים את הרובע המוסלמי, כותרת ראשית, 14 בדצמבר 1983
↑  הווקף בירושלים 1990-1948, בהוצאת מכון ירושלים לחקר ישראל.
↑  מיכאל טרנר, שיקום ושימור העיר העתיקה, ירושלים כעיר שחוברה לה יחדיו, גיליון אריאל, 45-44, (עורך: אלי שילר), ירושלים 1986, עמ' 129-128.
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 185-181.
↑  אלי שילר, שיקום שער שכם, ירושלים כעיר שחוברה לה יחדיו, גיליון אריאל, 45-44, (עורך: אלי שילר), ירושלים 1986, עמ' 151-148.
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה בעיר העתיקה, ירושלים 1993, עמ' 58.
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה בעיר העתיקה, ירושלים 1993, עמ' 20–22, 159.
↑   ניר חסון, בתים ברובע המוסלמי בי־ם קורסים, הדיירים נותרו בהם, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2013
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה בעיר העתיקה, ירושלים 1993, עמ' 276-270.
↑  חגית רוטנברג, כל יום שחרור ירושלים, באתר ערוץ 7, 13 במאי 2004
↑  אלירן אהרון, הבניין ברובע המוסלמי חזר לבעליו, באתר ערוץ 7, 25 באפריל 2016
↑  תני גולדשטיין, 200 משפחות צוענים חיות בישראל בעוני קשה, באתר ynet, 13 בדצמבר 2004
| אתרי העיר העתיקה של ירושלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 : 
שערי ירושלים
 שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • השער החדש • שער יפו • שער ציון • שער האשפות • שער הרחמים • שערי חולדה: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542747805171  LCCN: n97042158   WorldCat (עם LCCN): n97-042158 
אזור הרובע בתקופת בית שני
מבואה ושער קפלת ההלקאה
קישוטי רמדאן מתוחים בין בתים ברובע המוסלמי
אחד מהשווקים ברובע המוסלמי
אחד משווקי הרובע המוסלמי, 1969
בתי הרובע וכיפת הסלע ממרפסת התצפית של האכסניה האוסטרית
הרב קוק, והרב זוננפלד בחנוכת הבית למבנה ישיבת חיי עולם ברחוב מעלה חלדיה
בית ברובע המוסלמי מייצג רבדים ארכיטקטוניים היסטוריים: הקומה מעל הקשת מהתקופה העות'מאנית, ומעליה קומה שנבנתה ממחצית המאה ה-20
התעלה החשמונאית במנהרות הכותל
שוק הכתנים, המכונה גם "רחוב החנויות", ובקצהו שער יפו, ינואר 2008
ההוספיס בצומת הרחובות הגיא וויה דולורוזה - מהרחובות הראשיים והומי האדם ברובע המוסלמי (קיץ 2005)
נקודת התצפית בבית הצלם: כיפת הסלע הנשקפת ממנה והר הבית. הגג השטוח הוא של האכסניה האוסטרית, מעליו הכיפה האפורה של הכנסייה הארמנית הקתולית.
טיילת גגות השווקים, והמראה הנשקף ממנה, לכיוון מזרח: כיפת הסלע ומאחוריו הר הזיתים
מועדון חברתי לנוער מהקהילה האפריקאית ברחוב עלאא א-דין (רבאט אל-מנצורי)
סוכות בנויות על גגות בתי הרובע המוסלמי (סוכות תשס"ט 2008)