המלחמה הקרליסטית הראשונה
סיבות בסקיות להתקוממות הקרליסטית

הממשלה הליברלית הספרדית רצתה לדכא את הפורוס הבסקיים ולהעביר את גבולות המכס להרי הפירנאים. מאז המאה ה-18, למעמד חדש שהתעורר היה אינטרס להחליש את האצולה הבסקית החזקה ואת השפעתה במסחר שהתפשטה ברחבי העולם בעזרת המסדר הישועי.
הריכוזיים בממשלת ספרד תמכו בכמה מהמעצמות הגדולות נגד סוחרים בסקים לפחות מאז זמן ביטול המסדר הישועי ומשטר גודוי. תחילה הם התייצבו לצד הבורבונים הצרפתים כדי לדכא את הישועים, בעקבות השינויים האדירים בצפון אמריקה לאחר ניצחון ארצות הברית במלחמת העצמאות האמריקאית. אחר כך צידד גודוי עם הבריטים נגד הבסקים במלחמת הפירנאים של 1793, ומיד אחר כך עם הצרפתים של נפוליאון, גם נגד הבסקים. האינטרס הבריטי היה להרוס, לזמן רב ככל האפשר, את נתיבי המסחר והכוח של ספרד, אשר נשמרו בעיקר על ידי הנמלים הבסקיים וצי הסוחרים.
עם זאת, המלך פרננדו השביעי מצא בסיס תמיכה חשוב בחבל הבסקים. חוקת קדיס משנת 1812 דיכאה את שלטון הבית הבסקי, ונקבעה במונחים של אומה ספרדית מאוחדת אשר דחתה את קיומה של האומה הבסקית, כך שהמלך הספרדי החדש זכה לתמיכה של הבסקים כל עוד הוא כיבד את המוסד והמסגרת המשפטית של הבסקים.
רוב המשקיפים הזרים, כולל צ'ארלס פ. הנינגסן, מייקל ב' הונאן או אדוארד ב' סטפנס, סופרים אנגלים ועדים ממקור ראשון של המלחמה הקרליסטית הראשונה, שבילו במחוזות הבסקים מאוד אהדו את הקרליסטים, שהם ראו בהם כמייצגים את הסיבה לשלטון הבית הבסקי. כנראה היוצא מן הכלל היחיד היה ג'ון פרנסיס בייקון, דיפלומט שהתגורר בבילבאו בזמן המצור הקרליסטי של 1835, שלמרות שגם שיבח את השלטון הבסקי, לא יכול היה להסתיר את עוינותו כלפי הקרליסטים, אותם ראה כ"פראים". הוא המשיך לערער על גישתם של בני ארצו, הכחיש קשר בין העניין הקרליסטי והגנת החירויות הבסקיות, ושיער שקרלוס החמישי ימהר לכרסם או לדכא אותם אם יתפוס את כס המלוכה הספרדי.
הפריבילגיות של הפרובינציות הבסקיות מתועבות לאומה הספרדית, שקרלוס מכיר אותה היטב, שאם הוא היה מלך ספרד בשנה הבאה, הוא היה מוצא במהירות תירוצים להפרתם, אם לא לביטולם המוחלט. ממשלה ייצוגית תשתדל להעלות את ספרד לרמה של מחוזות הבסקים, - עריץ, שעצם שמה של החירות מתועב לו, ישאף לצמצם את המחוזות לאותה רמה נמוכה עם השאר.
בדומה למה שג'ון אדמס הצביע עליו 60 שנה קודם לכן, ג'ון פ. בייקון (שש שנים בביסקאיה..., 1838) החשיב את הבסקים החיים מצפון לנהר האברו כאזרחים חופשיים, בהשוואה לספרדים שהוא רואה בהם "סתם עדר" שעלול לסבול מהתעללות על ידי אדוניהם. לפי אדוארד ב' סטפנס, הבסקים נלחמו על מקורות הלגיטימציה שלהם, חירותם המעשית, על זכויות הריבון שלהם והיסודות החוקתיים שלהם. המצוינות של שלטון הבית הבסקי ואופיו הרפובליקאי מודגשת גם על ידי מחברים אחרים, כמו ונטוורת' וובסטר. תובנה עמוקה יותר לגבי הבסקים ויחסם לספרדים בתקופה זו מוצעת על ידי סידני קרוקר ובלי בארקר (1839), וקובעים כי:
הוואסקים, או כפי שהם מכנים עצמם, האסקלדונים, אינם רואים עצמם ספרדים, ונבדלים מהם במידה רבה באופיים ובשפה.
האינטרסים של הליברלים הבסקים היו חלוקים. מצד אחד, סחר חוצה פירנאי שוטף עם מחוזות בסקיים אחרים וצרפת היה מוערך מאוד, כמו גם עסקאות מעבר לים בלתי מוגבלות. הראשון היה חזק עד המהפכה הצרפתית, במיוחד בנווארה, אבל ההסדר הלאומי הצרפתי החדש (1790) ביטל את המעמד המשפטי והפיסקלי הנפרד של מחוזות הבסקים הצרפתיים. למרות הקשיים, הסחר מנגד נמשך בתקופת אי הוודאות ששררה במסגרת האמנה הצרפתית, מלחמת הפירנאים (1793–1795), כהונתו של מנואל גודוי בתפקיד ומלחמת חצי האי. בסופו של דבר, התבוסה של נפוליאון השאירה פעילות מסחרית חוצת גבולות שנאבקה להמריא אחרי 1813.
המסחר בחו"ל הושפע קשות מפירוק חברת Guipuzcoan of Caracas (1785), התבוסה הצרפתית-ספרדית בקרב טרפלגר (1805), תנועות עצמאות באמריקה הלטינית, חורבן סן סבסטיאן (1813), ובסופו של דבר. התפרקות החברה המלכותית הפיליפינית (1814). עד 1826 כל הצי הספרדי הגדול (כולל הבסקי) של סוף המאה ה-18 עם הנווטים הבסקיים הנודעים שלו נעלם לטובת האימפריה הבריטית, ואיתה, הייעוד האטלנטי של ספרד הנאורה.
למרות האידאולוגיה של הליברלים הבסקיים, התומכים באופן כללי בשלטון הבית, הבסקים נחנקו מהנסיבות והמנהגים שלעיל על האברו, בגלל ההיטלים הגבוהים שנכפו עליהם על ידי ממשלות ספרד אחרי 1776. ליברלים בסקיים רבים דגלו בתורם בהעברת מנהגי אברו להרי הפירנאים, ועידוד שוק ספרדי.
עם מותו של פרננדו השביעי ב-1833, הוכרזה הקטינה איזבלה השנייה כמלכה, כאשר מריה כריסטינה משמשת כעוצרת. בנובמבר, תוכנן הסדר מוסדי ספרדי חדש על ידי הממשלה הנכנסת במדריד, תוך הומוגניזציה של הממשל הספרדי לפי מחוזות והכרעה בולטת למוסדות הבסקיים. כעס וחוסר אמון התפשטו במחוזות הבסקים.