שירי מכות מצרים
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  דוד כנעני, "על קו הקץ", עמ' 56
↑  עוזי שביט, שירה נגד טוטליטריות, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה וזמורה ביתן, 2003, עמ' 153, 163
1 2 3 4  חמוטל בר יוסף, מהי מצרים?, באתר הארץ, 28 בינואר 2002
1 2 3 4  יוסי פלס, שמחת האמונה בערכי היסוד של האנושות, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2003
↑  י. יציב, עם שירי מכות מצרים, דבר, 7 באפריל 1944
י. זמורה, שירי מכות מצרים, דבר, 30 במרץ 1953
יהודית אורן, מכות מצרים - פרשנות בציורים, דבר, 16 באפריל 1954
ש. פנואלי, פני היונה ואבחת חרבה, דבר, 28 בפברואר 1958
1 2  אליעזר שביד, "המיתוס של קרבן האהבה", עמ' 145
↑  הלל ברזל, "שירי מכות מצרים", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 154
↑  "עולם והיפוכו" באתר "נתן אלתרמן".
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 9-10
1 2  דוד כנעני, "על קו הקץ", עמ' 48
↑  השירים בנוסחם הראשון מובאים בנספח לספרו של עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות
1 2 3  אלישע פורת, "לקדמות כתיבתם של שירי מכות מצרים", באתר "נתן אלתרמן".
↑  דן לאור, אלתרמן, עמ' 293
↑  אף שייתכן שאזכור "כוכב הגֵר" בשיר "דם" מצביע על עם ישראל, שהיה גר בארץ מצרים; כך או כך, מדובר באזכור זעיר וחיצוני ליצירה. וראו: אידה צורית, "דמעת החפים מחטא", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, עמ' 28
↑  חנן חבר, ספרות ותחייה לאומית: אנלוגיה היסטורית ואלגוריה לאומית בשירת נתן אלתרמן בתקופת השואה, עמ' 450
יצחק לאור, איך יוצאים ממעגל הנקם, באתר הארץ, 12 ביולי 2001
אידה צורית, "דמעת החפים מחטא", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, עמ' 28
דן מירון, מול האח השותק, אוניברסיטה משודרת, 1992, עמ' 39–41
1 2  עוזי שביט, עמ' 48
↑  מרדכי שלו, "חרוזי נ. אלתרמן על ארץ הנגב" בתוך: סולם, שנה א' חוברת ז' (חשוון תש"י) עמ' 18–20
↑  נילי כרמל-יונתן, "עמוד השחר קם", מאזנים ס"ח(6), 1994, עמ' 3–4. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  דן לאור, אלתרמן, עמ' 299–300
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 53–59; 65–71
↑  מילות השיר קרבן מנחה, באתר "תרבות•il"
↑  יעקב אורלנד, כ"ז שירים - נתן היה אומר, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1985, עמ' 46-49
1 2 3  נילי כרמל-יונתן, "עמוד השחר קם", מאזנים כרך ס"ח גיליון 6, 1994 עמ' 8. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  דן לאור, אלתרמן, עמ' 508
↑  חנן חבר, ספרות ותחייה לאומית: אנלוגיה היסטורית ואלגוריה לאומית בשירת נתן אלתרמן בתקופת השואה, עמ' 454-455
↑  אורה באומגרטן, נתן אלתרמן: מבחר מאמרי ביקורת על שירתו, עם עובד, תשל"א 1971, עמ' 16–17 (פרק המבוא – קוים בהתפתחות ביקורת אלתרמן)
1 2 3 4  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 110, 116.
1 2  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 57-58
↑  דוד כנעני, "על קו הקץ", עמ' 55
1 2 3 4  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 296, 299, 310
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 144-145
זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 304, 308
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 143
↑  במקור: רגעים - בין החורבות, הארץ, 30 באוקטובר 1942. נדפס מחדש בתוך: נתן אלתרמן, הטור השביעי: שירי העת והעיתון, עם עובד, תשי"ב, עמ' 154
↑  הרי גולומב, "דמות האב בשירת אלתרמן". בתוך: אורה באומגרטן, נתן אלתרמן: מבחר מאמרי ביקורת על שירתו, עם עובד, תשל"א 1971, עמ' 167
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", עמ' 137-138
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", עמ' 134-132
↑  משה שמיר, "נסיך העיר הזאת (מתוך פרקים על אלתרמן)", מאזנים לו 4/5, מרס-אפריל 1973, עמ' 301–304. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", עמ' 135
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", עמ' 134
1 2  בתיה גור, חולדות בפתח הבית, באתר הארץ, 16 בינואר 2002
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", עמ' 135-134
↑  בֹא – בגידת שרים ובגידת המון
↑  הלל ברזל, "שירי מכות מצרים", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 148
↑  ראו עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 141 וכן להלן בפרק שירה מול טוטליטריות
↑  רגעים - להגדה, הארץ, 11 באפריל 1941
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 51-52
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 154
↑  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 307-308
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", בתוך: גבהות הכיסופים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, 1993, עמ' 139-141
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", בתוך: גבהות הכיסופים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, 1993, עמ' 139
↑  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 307-8
↑  הלל ברזל, "שירי מכות מצרים", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 149
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 111
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 72–74
↑  אליעזר שביד, "המיתוס של קרבן האהבה", עמ' 146-145
↑  אריאל הירשפלד, על 'שירי מכות מצרים' לנתן אלתרמן
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 95–97
↑  הרי גולומב, "בדיות וקניינים: עיונים בשירת אלתרמן", קשת י"א, 1961, עמ' 50
↑  צידוק דומה קיים במדרש לקח טוב שמות וארא ז, י"ז: "לפי ששפכו דמם של ישראל כמים, נהפכו לדם יאוריהם"
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 54
↑  גם המקרא מחליף את שם העצם הקיבוצי "צפרדע" עם ריבוי פרטים "צפרדעים", ראו למשל ספר שמות, פרק ח', פסוקים א'–ב'
↑  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 297
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", בתוך: גבהות הכיסופים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, 1993, עמ' 142
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 99–110
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 116–117
1 2  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 130
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 100
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 106-100
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 176
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", בתוך: גבהות הכיסופים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, 1993, עמ' 140
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", בתוך: גבהות הכיסופים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, 1993, עמ' 141
↑  נתן א. - הטור השביעי, המחר, דבר, 3 בנובמבר 1944
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 186-185
↑  נתן א. - הטור השביעי, משירי לוחמי המחר, דבר, 5 בדצמבר 1952
↑  הרי גולומב, "בדיות וקניינים: עיונים בשירת אלתרמן", קשת י"א, 1961, עמ' 51
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 83, 87
↑  בנימין הרשב (עורך), מאניפסטים של מודרניזם, הוצאת כרמל, ירושלים, 2001, עמ' 20-16
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 91
זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון, עמ' 297
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 79
↑  הרי גולומב, "בדיות וקניינים: עיונים בשירת אלתרמן", קשת י"א, 1961, עמ' 51-2
1 2  צור ארליך, "אלתרמן כשמרן", תכלת 27, אביב התשס"ז, עמ' 85
↑  הרי גולומב, "בדיות וקניינים: עיונים בשירת אלתרמן", קשת י"א, 1961, עמ' 52
↑  עמנואל קאנט, ביקורת כח השיפוט (תרגום: הוגו ברגמן ונתן רוטנשטרייך), מוסד ביאליק, 1960, עמ' 98
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 126–129
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 131
↑  הרי גולומב, "בדיות וקניינים: עיונים בשירת אלתרמן", קשת י"א, 1961, עמ' 53
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן" עמ' 143
↑  נסים קלדרון, לא עובר אורח
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 134–135
זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 305; 306–307
↑  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 309
↑  והמילים "קורבן תמים" אף הן טעונות, כפי שבכור בהמה טהורה תמים, ללא מום, הוא קורבן המועלה על המזבח בבית המקדש על ידי הכהן לזכר מכת הבכורות. קורבן תמים, כלומר שלם, הוא גם קורבן עולה הנשרף עד תומו.
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 135-140
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן", עמ' 142–143
↑  דן לאור, אלתרמן, עמ' 244, 256
↑  הרי גולומב, "בדיות וקניינים: עיונים בשירת אלתרמן", קשת י"א, 1961, עמ' 50–57. הציטוט מעמ' 56
↑  אידה צורית, "דמעת החפים מחטא" בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, עמ' 26, 30–32
↑  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 292
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 98-110
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 107–110
↑  שר היער, תרגום: שאול טשרניחובסקי
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 109–110
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 72-82
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן" בתוך: גבהות הכיסופים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, 1993, עמ' 146–147
↑  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 298
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 123
↑  12 הברות, ביחידות של הברה לא-מוטעמת והברה מוטעמת לאחריה
↑  הלל ברזל, "עילוי הקרבן" בתוך: גבהות הכיסופים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, 1993, עמ' 147
↑  הלל ברזל, "שירי מכות מצרים", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 151
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 162–164
↑  דן מירון, ארבע פנים בספרות העברית בת זמננו, הוצאת שוקן, 1975, עמ' 97–111
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 120–123
↑  לפי הכלל הידוע "ביום שחרב בית המקדש נולד הגואל."
↑  דן מירון, ארבע פנים בספרות העברית בת זמננו, הוצאת שוקן, 1975, עמ' 100
↑  דן מירון, ארבע פנים בספרות העברית בת זמננו, הוצאת שוקן, 1975, עמ' 102
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 185–187
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 121
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 122-121
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 165–170
↑  הלל ברזל, "שירי מכות מצרים", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 153
↑  ראו למשל רחל ויסברוד, בימים האחרים: תמורות בשירה העברית בין תש"ח לתש"ך], האוניברסיטה הפתוחה, 2002, עמ' 50; דן מירון, ארבע פנים בספרות העברית בת זמננו, הוצאת שוקן, 1975, עמ' 98–100
↑  אידה צורית, "דמעת החפים מחטא" בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, עמ' 32–33
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 174-171
↑  הרי גולומב, "בדיות וקניינים: עיונים בשירת אלתרמן", קשת י"א, 1961, עמ' 58
↑  זיוה שמיר, עוד חוזר הניגון: שירת אלתרמן בראי המודרניזם, עמ' 311, הערה 27
↑  נתן אלתרמן, משפט פיתגורס: מחזה, אחרית־דבר "בין סיפרה לסיפור", הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשכ"ו 1965, עמ' 147
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991 עמ' 112
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 113-114
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 58
↑  אליעזר שביד, "המיתוס של קרבן האהבה", עמ' 147
1 2  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 137–139
↑  אידה צורית, "דמעת החפים מחטא" בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, עמ' 32
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 119
↑  הלל ברזל, "שירי מכות מצרים", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 152
↑  אליעזר שביד, "שירי עיר נצורה", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991 עמ' 117
↑  עוזי שביט, שירה מול טוטליטריות, עמ' 159
↑  דוד כנעני, "על קו הקץ", בתוך: זיוה שמיר וצבי לוז (עורכים), הפואמה המודרניסטית בשירת אלתרמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמ' 47
↑  צור ארליך, חידת הכוח: על 'שירה מול טוטליטריות', פורסם במוסף 'דיוקן' של 'מקור ראשון' בתשס"ד, 2003
↑  דן לאור, אלתרמן, עמ' 803, הערה 47
↑  דן יהב, טוהר הנשק: אתוס מיתוס ומציאות, הוצאת תמוז, 2002
↑  מנחם פינקלשטיין, הטור השביעי וטוהר הנשק, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011
↑  אהרן מגד, דמעת החפים מחטא, באתר ynet, 8 בדצמבר 2013
↑  למשל: יוסי גורביץ', דו"ח טכנולוגי: השתיין הוריד סרט, הפאב שילם קנס כבד, באתר כלכליסט, 29 בנובמבר 2009
↑  אילן ברקוביץ', "מישהו הלך" - גלגולי שמותיו של הרומאן "הוא הלך בשדות" למשה שמיר, באתר הארץ, 30 בספטמבר 2005
↑  דן לאור, אלתרמן, עמ' 736-737
↑  דף אודות היצירה והביצוע וקטע להאזנה באתר הספרייה הלאומית
↑  למשל רשומת הארכיון של "דבר" בארכיון גיל אלדמע
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| כתבי נתן אלתרמן |
| --- | --- | --- |
| ספרי שירה  (ושירים בולטים מתוכם) | כוכבים בחוץ (1938) (עוד חוזר הניגון • פגישה לאין קץ • האם השלישית) • שמחת עניים (1941) • שירי מכות מצרים (1944) • עיר היונה (1957) (ליל חניה) • חגיגת קיץ (1965) (שיר משמר) |  |
| משירי הטור השביעי | הלשון השוודית • מגש הכסף • מכל העמים • מכתבו של מנחם מנדל • מסביב למדורה • נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי • ניו פומבדיתא • עוד יסופר • על זאת • צריף בנגב |  |
| מחזות | פונדק הרוחות • כנרת כנרת • משפט פיתגורס • אסתר המלכה • ימי אור האחרונים |  |
| הבמה הקלה | לי-לה-לו • שוק המציאות • צץ וצצה |  |
| פזמונים ושירים נוספים | אל תיתנו להם רובים • אליפלט • זה היה בחנוכה • זמר שלוש התשובות • חנה'לה התבלבלה • כלניות • ליל חניה • ערב עירוני • קונצרטינה וגיטרה • שיר הסנדלר • שיר ערש |  |
| תרגומים | שלמה המלך ושלמי הסנדלר (תרגום ופזמונים) • בלדות ישנות ושירי עם סקוטיים • שייקספיר: יוליוס קיסר • אותלו • נשי וינדזור העליזות • מולייר: תעלולי סקפן • הקמצן • דון ז'ואן • החולה המדומה • ז'אן רסין: פדרה • ז'אן אנוי: אנטיגונה |  |
'שירי מכות מצרים' במבנה סכימטי של טריפטיכון
הריסות מקדשי נא-אמון
מכת בכורות. מתוך תנ"ך מאויר. חיתוך עץ בעקבות לורנס אלמה-טדמה, 1897
היצירה הפוטוריסטית "רעשי הרחוב חודרים אל הבית" מאת אומברטו בוצ'וני (1911). אסתטיקה של רעש, צבעים מנוגדים, אלימות ומהירות התוקפים את הצופה
קזימיר מלביץ', "ריבוע שחור" (1915)
מסכת מוות מצרית קדומה ובה משובצות עיניים העשויות חרסים צבועים
טריפטיכון מאת רוחיר ון דר ויידן
עטיפת הספר "שירה מול טוטליטריות" מאת עוזי שביט, איור העטיפה: מנשה קדישמן