stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבי קורניק
הערות שוליים

↑  סרטון הפרסומת
אל-בסה

| --- | --- |

הכנסייה
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז הגליל
 נפה:  נפת עכו
 שפה רשמית:  ערבית
 תאריך ייסוד:  קדומה, לפני המאה ה-16
 שטח:  29,535 דונם עות'מאני (1945)
 גובה:  65 מטרים
 סיבת נטישה:  מבצע בן עמי
 תאריך נטישה:  14 במאי 1948
 יישובים יורשים:  מצובה, שלומי, בצת, ראש הנקרה, חלק מלימן
 דת:  נוצרים פרוטסטנטים, קתולים ויוונים אורתודוקסים, מוסלמים סונים ומתואלים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  2,950 (1948)
 קואורדינטות:  33°04′34″N 35°08′27″E﻿ / ﻿33.076111111111°N 35.140833333333°E﻿ / 33.076111111111; 35.140833333333 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) אל-בסה(למפת הגליל המערבי רגילה) אל-בסה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אל-בסה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אל-בסה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מבט על אל-בסה במרץ 1939, צילום של יהודה בן-דוד
אל-בַּסַּה (בערבית: البصّة, תעתיק מדויק: אלבצה) היה כפר ערבי גדול בגליל המערבי כקילומטר וחצי דרומית לגבול הצפון (עם לבנון) וכ-4 קילומטרים דרומית מזרחית לראש הנקרה. בתקופת המנדט הבריטי היה שייך לנפת עכו במחוז הגליל.
במלחמת העצמאות במסגרת מבצע בן עמי ב-14 במאי 1948 הכפר נכבש ותושביו ברחו או גורשו אל מעבר לגבול הלבנון. שרידיו נמצאים בשטח המוניציפלי של המועצה המקומית שלומי.
היסטוריה

המקום בו היה מצוי הכפר היה מיושב עוד מימי הבית השני. בתלמוד מוזכר הכפר "בצת" שתושביו היהודיים היו חייבים במעשרות, על-אף שהיו בתחום צור. גם בספר "מלחמת היהודים" של יוסף בן מתתיהו מוזכר יישוב בשם "בקה" שעל גבול הגליל וארץ צור. היישוב היה מוכר כ"לה בסה" בתקופת מסעות הצלב.
במאה ה-16 מוזכר היישוב ברשומות כבעל אוכלוסייה של 550 נפשות.
בשנת 1863 ביקר בכפר הנרי בייקר טריסטראם, כומר וחוקר מקרא בריטי, כחלק ממסע מחקר בארץ ישראל, לפיו תושבי הכפר היו נוצרים ברובם וייצרו בעיקר עורות עזים, שמן זית, טבק ודבש.
בשנת 1882 הקים השלטון העות'מאני בית ספר יסודי לבנים בכפר, כמו כן היו בו בית ספר יסודי לבנות ובית ספר תיכון פרטי.
בסוף המאה ה-19 התגוררו בכפר 1,050 תושבים.
בשנת 1922 הפך הכפר למועצה מקומית וב-1925 צורף לשטח המנדט הבריטי בעקבות קביעת הגבול בין הבריטים לצרפתים (הכפר נחשב קודם לכן לחלק מלבנון).
בשנת 1927 כלל היישוב אוכלוסייה מעורבת של נוצרים מעדות שונות, פרוטסטנטים, קתולים, יוונים אורתודוקסים, מוסלמים ומתואלים - מוסלמים שיעים. רוב אוכלוסיית היישוב הייתה נוצרית. היישוב התפרנס בעיקר מגידול זיתים והוקמה בו מכללה, ששימשה את תושבי הצפון.
בשנת 1938 שכן בסמוך לבסה מחנה מקימי גדר הצפון, פועלים ונוטרים יהודים. מסיבת הסיום של הקמת הגדר נערכה במחנה בסה ב-31 ביולי 1938. בסמוך לבסה הוקמה בתקופה זו מצודת טגארט, מדגם מצדית, המצויה כיום בכניסה למושב יערה, וזאת כחלק מהתפיסה הביטחונית שליוותה את הקמת הגדר, חלוקת השטח לתאים הנשלטים על ידי מצודות ופילבוקסים.
הכפר היה שייך לנפת עכו במחוז הגליל. על פי סקר הכפרים 1945 היו שטחי אדמותיו 25,357 דונם והתגוררו בו 2,950 נפשות.
לפי תוכנית החלוקה, יועדו שטחי הכפר להיכלל בשטח המדינה הערבית.
היסטוריה > במלחמת העצמאות

במלחמת העצמאות ב"מבצע בן עמי" ביום 14 במאי 1948 נשלחה יחידה אחת לכבוש את הכפר הסמוך א-זיב ויחידה שנייה נשלחה לעבר אל-בסה.
לפי ספרו של אפרים תלמי, א-זיב נכבשה לאחר קרב עקשני ותושביו החלו לצאת ממנו צפונה לעבר גבול הלבנון. לפי תלמי, במקביל הקרב באל-בסה (הסמוך יותר לגבול הלבנון) נמשך עד שהתנגדותם של התושבים נשברה, משהגיעו אליהם הפליטים הראשונים מהכפר א-זיב ורובם נמלטו צפונה מעבר לגבול הלבנון.
לפי בני מוריס, נמלטו תושבי א-זיב ברגע שהחלה הפצצת המרגמות. לגבי אל-בסה, כותב מוריס כי הנשים והטף פונו עוד קודם למבצע בן-עמי, ובתחילת המתקפה נותרו בו כמה מאות קשישים ולוחמי מיליציה חמושים, שנמלטו ברובם עם תחילת הקרב. חלק מהמשפחות שנותרו בכפר יצאו צפונה לפי הוראת הכוחות בשטח. עוד הוא כותב כי כמאה אנשים נוספים, בעיקר נוצרים וזקנים, הועברו לכפר אל-מזרעה, הכפר היחיד באזור שלא פונה מכל תושביו.
בסוף יולי 1948 ביקר בכפר עיתונאי "מעריב" ודיווח שהכפר נטוש, אך כל בתיו עדיין עומדים, הוא כתב:” בהתקרבנו אל הכפר באסה, שנכבש כחודשיים קודם לכן ע"י כוחותינו, הננו משתאים על שפעת הירק והצמחיה המגוונת העוטפת כשלמה את הסביבה שנראית כגן-עדן עלי אדמות, אין זה כפר ערבי טיפוסי, אלא כפר נוצרי עשיר, הבנוי לפי המתכונת האירופית, ובו גם בניני בטון בני קומתיים”.
כ-5 אחוזים מתושבי הכפר נותרו בישראל אך נאלצו לעבור ליישובים אחרים. רוב בתי הכפר נהרסו לאחר כיבושו.
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות

כבר במהלך השנה הראשונה לאחר כיבוש הכפר, יושבו בו עולים חדשים. בשטחו התגוררו מייסדי המושב בצת, ובשנת 1951 עברו המייסדים לאתר הקבע בסמוך.
בשנת 1950 החלה הקמתה של עיירת הפיתוח שלומי דרומית לכפר, על שטחיו החקלאיים.
כיום הכפר חרב, פרט לשלוש הכנסיות (הפרוטסטנטית, הקתולית, והיוונית אורתודוקסית) ומסגד, המצויים מזרחית לאזור התעשייה של שלומי. מעטים מתושבי היישוב בעבר שומרים על החורבות, ועוסקים בשיפוצן.
גלריית תמונות

שרידי הכנסייה הקתולית והכנסייה האורתודוקסית בבסה
חזית אחורית של הכנסייה באל-בסה
בית משפחת חורי
קבר שייח' באל-בסה
הערות שוליים

↑  נתונים מסקר הכפרים (1,945) שהוצגו מחדש בספר Hadawi Village statistics 1,945 Classification of Land and Area Ownership in Palestine Beirut 1,970 ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com.
 השטח כולל 4,178 דונמים של קיבוץ מצובה ו−99 דונמים של שטחים ציבוריים
↑  סקר הכפרים כלל באוכלוסיית הכפר גם את 150 תושבי מצובה
↑  מפה עם סימון הכפר 'בצה', 1949, באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
↑  יוספוס פלביוס - יוסף בן מתתיהו, תרגום: שמואל חגי, מלחמת היהודים, חמישית, ירושלים: ראובן מס, 1998, עמ' 156
↑  אפרים תלמי, מה ומי לכסיקון מלחמת העצמאות, הוצאת "דבר", 1964 הערך "בן-עמי" עמ' 40
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 173–174. מוריס כותב כי יצאו צפונה "אם לפי פקודה ואם לפי 'המלצה'".
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עם עובד, 1991, עמ' 174
↑  א. אורן, קייטנה בכפר ערבי, מעריב, 28 ביולי 1948
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 263–264: ב-27 במאי 1949 כבר ישבו עולים בכפר.
↑  מחאה על הפיכת מסגד לבית פיטום אווזים, מעריב, 21 במרץ 1963
שיי גילג'ס-אלכסנדר

שייוונטה איישיאן גילג'ס-אלכסנדר (באנגלית: Shaivonte Aician Gilgeous-Alexander; נולד ב-12 ביולי 1998) הוא שחקן כדורסל קנדי, המשחק עבור אוקלהומה סיטי ת'אנדר מליגת ה-NBA.
ראשית חייו

שיי גילג'ס-אלכסנדר נולד ב-12 ביולי 1998 בטורונטו שבאונטריו. אמו, שרמיין גילג'ס, היא אתלטית עבר שהתחרתה עבור אנטיגואה וברבודה באולימפיאדת ברצלונה (1992). אביו, ווהן אלכסנדר, אימן את גילג'ס-אלכסנדר בצעירותו.
כשגדל בהמילטון, הוא לא הצליח להתקבל לקבוצת הכדורסל של התיכון, ונאלץ לשחק בקבוצת המשנה של בית הספר. כשחקן קבוצת המשנה זכה בפרס ה-MVP של אליפות קבוצות המשנה של העיר. לאחר מכן עבר לתיכון מק'נאב, לפני שעבר לתיכון בצ'טנוגה ב-2015. בשנתו האחרונה בתיכון, גילג'ס-אלכסנדר העמיד בממוצע 18.4 נקודות, 4.4 ריבאונדים ו-4.0 אסיסטים.
בתחילת 2016, הוא השתתף במחנה כדורסל ללא גבולות (Basketball Without Borders).
גילג'ס-אלכסנדר התחייב לשחק בתוכנית הכדורסל של אוניברסיטת פלורידה, אבל החליטה לבטל את הרשמתו באוקטובר 2016. חודש לאחר מכן, הוא הודיע על החלטתו לשחק עבור אוניברסיטת קנטאקי. ב-2017 השתתף בנייקי הופ סאמיט, הוא קלע 11 נקודות ב-21:24 דקות משחק, כשהוא מייצג את נבחרת העולם.
הוא סיים את לימודיו בתיכון בשנת 2017.
קריירת המכללות

שיי גילג'ס-אלכסנדר החל את עונת 2017/2018 בתור שחקן ספסל, כשהוא משמש גיבוי לקוואד גרין, אבל עדיין שיחק בממוצע מעל 30 דקות למשחק. לאחר הפסד קשה ל-UCLA, אלכסנדר התפוצץ נגד לואיוויל בדצמבר: הוא קלע 24 נקודות, תפס 5 ריבאונדים, חילק 4 אסיסטים וחטף שלושה כדורים. הוא המשיך להוביל את הקבוצה בשני המשחקים הבאים, נגד ג'ורג'יה ונגד לואיזיאנה, כשהוא קולע 21 נקודות נגד ג'ורג'יה ו-18 נגד לואיזיאנה.
בהמשך הוא הפך לשחקן פותח בקבוצה, לצד ארבעה פרשמנים אחרים: המידו דיאלו, ניק ריצ'רדס, קווין נוקס ופי. ג'יי. וושינגטון. למרות ההפסדים של הקבוצה, מספר הנקודות הממוצע שלו למשחק קפץ ל-12.9 יחד עם 3.8 ריבאונדים ו-4.6 אסיסטים. גילג'ס-אלכסנדר שיחק טוב בטורניר ליגת ה-SEC והמשיך את המומנטום לטורניר ה-NCAA. אחרי משחק ברמה גבוהה בשני הסיבובים הראשונים של האליפות, נגד דוידסון ובופאלו, קנטקי הפסידה ב"סוויט 16" לאוניברסיטת המדינה של קנזס ועפה מהטורניר. הרגע האחרון בקריירת המכללות של גילג'ס-אלכסנדר היה החמצת ניסיון קליעה לשלוש על הבאזר. ב-9 באפריל 2018, הוא הכריז על מועמדות לדראפט ה-NBA 2018.
קריירה מקצועית > לוס אנג'לס קליפרס

גילג'ס-אלכסנדר נבחר על ידי שארלוט הורנטס בבחירה ה-11 בדראפט ה-NBA‏ 2018, לפני שהועבר בטרייד ללוס אנג'לס קליפרס באותו יום. לפני עונת הרוקי שלו שיחק עבור הקליפרס בליגת הקיץ של ה-NBA. הוא רשם ממוצעים של 19 נקודות, 4.8 ריבאונדים, 4 אסיסטים ו-2.3 חטיפות למשחק.
במהלך עונת הרוקי שלו נבחר לייצג את נבחרת העולם במשחק הכוכבים העולים בסוף-שבוע האולסטאר. במשחק הרביעי של סדרת הסיבוב הראשון של הקליפרס מול גולדן סטייט ווריורס בפלייאוף של אותה עונה קלע 25 נקודות, שיא קריירה. לאורך אותה עונה רשם ממוצעים של 10.8 נקודות ו-3.3 אסיסטים למשחק, ובסיומה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה.
קריירה מקצועית > אוקלהומה סיטי ת'אנדר

ב-10 ביולי 2019 העבירה לוס אנג'לס קליפרס את גילג'ס-אלכסנדר, לצד דנילו גלינארי וחמש בחירות סיבוב ראשון, לאוקלהומה סיטי ת'אנדר בתמורה לפול ג'ורג'. בעונתו הראשונה עם הת'אנדר הציג שיפור משמעותי, והוביל את קלעי הקבוצה עם 19.0 נקודות בממוצע למשחק. ב-13 בינואר 2021 השיג את הטריפל דאבל הראשון בקריירה שלו, כאשר קלע 20 נקודות, מסר 10 אסיסטים ואסף שיא קריירה של 20 ריבאונדים, בניצחון מול מינסוטה טימברוולבס. ב-24 בפברואר קלע 42 נקודות, שיא קריירה דאז, בניצחון מול סן אנטוניו ספרס. עם זאת, העונה נקטעה כאשר נפצע ברקמת החיתולית הכפית (Plantar fascia) בעקבו לאחר 35 משחקים.
ב-3 באוגוסט 2021 חתם על הארכת חוזה הרוקי שלו לחמש שנים, בסכום של 172 מיליון דולר, לצד אופציה להפיכתו לחוזה מקסימום אם יכנס לאחת מחמישיות העונה. ב-27 בדצמבר 2021 זכה בפרס שחקן השבוע במערב, לאחר שהוביל את אוקלהומה למאזן 1–3 והעמיד ממוצעים של 27.5 נקודות, 6.3 ריבאונדים ו-7.0 אסיסטים. במרץ 2022 נפצע בקרסולו, והקבוצה החליטה שיישב לשארית העונה. הוא העמיד לאורך העונה את הממוצעים הגבוהים בקריירה שלו עד אז – 24.5 נקודות ו-5.9 אסיסטים למשחק.
ב-31 באוקטובר 2022 זכה בפרס שחקן השבוע במערב בפעם השנייה בקריירה שלו, לאחר שהוביל את קבוצתו לשלושה ניצחונות ללא הפסדים והעמיד ממוצעים של 31.7 נקודות, 5.3 ריבאונדים ו-7.7 אסיסטים. בחודשים הבאים קבע שיא נקודות חדש פעמיים, וקלע מספר באזר-ביטרים (אנ') כדי להוביל את קבוצתו לניצחונות. ביצועיו בעונת 2022/2023 עד לאותה עת הובילו לבחירתו למשחק האולסטאר של ה-NBA לשנה זו, כגארד מחליף במערב. הוא סיים את העונה עם ממוצע של 31.4 נקודות למשחק – השחקן השלישי בלבד בתולדות הת'אנדר (לצד ראסל וסטברוק וקווין דוראנט) עם ממוצע של מעל 30 נקודות למשחק. הוא סיים חמישי בבחירת ה-MVP של העונה הסדירה ב-NBA, ונבחר לחמישיית העונה ב-NBA.
נבחרת קנדה

שיחק עבור נבחרת קנדה הצעירה באליפות אמריקה עד גיל 18 בוואלדיביה שבצ'ילה, כשהוא קולע בממוצע 7.8 נקודות, 5.4 אסיסטים, 4.0 ריבאונדים. קנדה זכתה במדליית הכסף בתחרות.
באליפות העולם בשנת 2023 זכה עם קבוצתו במדליית הארד לאחר ניצחון על נבחרת ארצות הברית.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | ל.א. קליפרס | 82 | 73 | 26.5 | 0.476 | 0.367 | 0.800 | 2.8 | 3.3 | 1.2 | 0.5 | 10.8 |
| 2019/2020 | אוקלהומה סיטי | 70 | 70 | 34.7 | 0.471 | 0.347 | 0.807 | 5.9 | 3.3 | 1.1 | 0.7 | 19.0 |
| 2020/2021 | אוקלהומה סיטי | 35 | 35 | 33.7 | 0.508 | 0.418 | 0.808 | 4.7 | 5.9 | 0.8 | 0.7 | 23.7 |
| 2021/2022 | אוקלהומה סיטי | 56 | 56 | 34.7 | 0.453 | 0.300 | 0.810 | 5.0 | 5.9 | 1.3 | 0.8 | 24.5 |
| 2022/2023 | אוקלהומה סיטי | 68 | 68 | 35.5 | 0.510 | 0.345 | 0.905 | 4.8 | 5.5 | 1.6 | 1.0 | 31.4 |
| 2023/2024 | אוקלהומה סיטי | 75 | 75 | 34.0 | 0.535 | 0.353 | 0.874 | 5.5 | 6.2 | 2.0 | 0.9 | 30.1 |
| קריירה |  | 386 | 377 | 32.9 | 0.496 | 0.349 | 0.852 | 4.7 | 4.9 | 1.4 | 0.8 | 22.8 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | ל.א. קליפרס | 6 | 6 | 28.8 | 0.467 | 0.500 | 0.850 | 2.7 | 3.2 | 1.0 | 0.8 | 13.7 |
| 2019/2020 | אוקלהומה סיטי | 7 | 7 | 39.9 | 0.433 | 0.400 | 0.957 | 5.3 | 4.1 | 1.0 | 0.4 | 16.3 |
| 2023/2024 | אוקלהומה סיטי | 10 | 10 | 39.9 | 0.496 | 0.432 | 0.790 | 7.2 | 6.4 | 1.3 | 1.7 | 30.2 |
| קריירה |  | 23 | 23 | 37.0 | 0.476 | 0.433 | 0.831 | 5.4 | 4.9 | 1.1 | 1.1 | 21.7 |
ליאו גודמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באוגוסט 1928 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  22 בדצמבר 2020 (בגיל 92) ברקלי, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  סטטיסטיקה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סירקיוז  אוניברסיטת פרינסטון  תיכון סטאיווסנט 
 מנחה לדוקטורט:  ג'ון טוקי, סמיואל וילקס 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  אוניברסיטת שיקגו 
 תלמידי דוקטורט:  קליפורד קלוג, רוברט א. פיי השלישי, תומאס ו. פולמן, אלברט מדנסקי, שלבי ג'. האברמן 
 פרסים והוקרה:  פרס פול לזרספלד (2010)  פרס ויליאם אדוארד בורגהרד דו בויז (1995)  מלגת גוגנהיים (1959)  עמית האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה (1956)  עמית המכון לסטטיסטיקה מתמטית (1953) 
 
ליאו אריה גודמן (באנגלית: Leo Aria Goodman;‏ 7 באוגוסט 1928 – 22 בדצמבר 2020) היה סטטיסטיקאי אמריקאי. גודמן נודע במיוחד בפיתוח שיטות סטטיסטיות למדעי החברה, כולל שיטות סטטיסטיות לניתוח נתונים קטגוריים ונתונים מסקרים סטטיסטיים.
חייו

גודמן נולד בברוקלין ניו יורק. הוא למד בבית הספר התיכון Stuyvesant ולאחר מכן המשיך לקבל תואר ראשון בהצטיינות מאוניברסיטת סירקיוז ב-1948, בהתמחות במתמטיקה וסוציולוגיה. הוא היה מצטיין בכיתתו. לאחר מכן עבר לפרינסטון לעבודה לתואר שני בסטטיסטיקה מתמטית, וקיבל את התואר השני והדוקטורט שלו ב-1950.
המחקר של גודמן התמקד בפיתוח שיטות סטטיסטיות לניתוח נתונים חברתיים והתנהגותיים מורכבים. הוא ידוע בעיקר בזכות עבודתו על דגימת סקרים, שבה פיתח שיטות להערכת מאפייני אוכלוסייה ממדגם מייצג של נתונים. תרומותיו לתחום זה כוללות את פיתוח שיטת השכפול החוזר והמאוזן (BRR - balanced repeated replication) להערכת שונות, הנמצאת בשימוש נרחב במחקר סקרים.
לאורך הקריירה שלו, גודמן היה מורה ומנטור מסור, והוא הכשיר תלמידים רבים שהמשיכו לתרום תרומה משמעותית לתחום הסטטיסטיקה. הוא גם תמך בעוצמה בשימוש בשיטות סטטיסטיות במדעי החברה וההתנהגות, ופעל לקידום ההבנה והיישום של מושגים סטטיסטיים במגוון רחב של בעיות בעולם האמיתי.
בשנת 1954 הוא היה שותף להגדרת זוג תצפיות תואמות.
פרסים והצטיינות

גודמן נבחר כעמית של האגודה האמריקאית לסטטיסטיקה ב-1956, הפך חבר באקדמיה האמריקאית למדעים ב-1973, חבר באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית ב-1974, בחברה הפילוסופית בשנת 1976 והיה חבר באקדמיה האמריקאית.
הערות שוליים

↑  Risen, Clay (2021-02-17). "Leo Goodman, Who Transformed Sociology With Stats, Dies at 92". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-12-28.
↑  Mark P. Becker, A Conversation with Leo Goodman, Statistical Science 24, 2009-08-01 doi: 10.1214/08-STS276
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007332227605171  BIBSYS: 90146155  BnF: cb12339009v (data)  CiNii: DA00661807  GND: 170729648  ISNI: 0000 0001 0886 5920  LCCN: n78057653  MGP: 35023  NLA: 35846124  NTA: 067913199  RERO: 02-A003308364  SNAC: w6jb8w8m  SUDOC: 086806904  VIAF: 34530262   WorldCat (עם VIAF): 34530262
פרדיננד פון קלר

| --- | --- |

 לידה:  5 באוגוסט 1842 קרלסרוהה, הדוכסות הגדולה של באדן 
 פטירה:  8 ביולי 1922 (בגיל 79) באדן-באדן, רפובליקת ויימאר 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות של קרלוסהה 
 זרם באמנות:  סימבוליזם 
 הושפע על ידי:  וילהלם שירמר, לודוויג דה קודר 
 
פרדיננד פון קלר (בגרמנית: Ferdinand von Keller‏;  5 באוגוסט 1842 – 8 ביולי 1922) היה צייר ז'אנר וצייר היסטוריה גרמני.
ביוגרפיה

הוא נולד בקרלסרוהה למשפחתו של מהנדס אזרחי. בשנת 1857, כשהיה בן חמש עשרה, קיבל אביו חוזה לתכנון גשרים, כבישים וסכרים בברזיל. פרדיננד ואחיו פרנץ הצטרפו אליו לנסיעה. במהלך שהות של ארבע שנים הוא הצליח ללמד את עצמו ציור על ידי רישום הנוף הטרופי. זמן קצר לאחר שובם הוא נרשם לאקדמיה הממלכתית לאמנויות יפות בקרלסרוהה, שם למד אצל יוהאן וילהלם שירמר, לשעבר מנהל האקדמיה. לאחר מותו של שירמר, למד אצל לודוויג דה קודה.
עם זאת, הוא לא היה מרוצה מהאקדמיה ולקח שיעורים פרטיים בסטודיו של הנס קנון. בעקבות זאת, בשנת 1866 וב־1867, ערך טיול לימוד לשווייץ וצרפת. את ההכרה הראשונה שלו הוא השיג בציורו "מותו של פיליפ השני" בתערוכה הבינלאומית בפריז. בשנים 1867–1869 התגורר ברומא, שם הכיר את אנסלם פויירבך וחלק עמו סטודיו משותף.
בשנת 1870 הוא הפך למורה לציור פורטרטים והיסטוריה באקדמיה בקרלסרוהה ומונה לפרופסור בשנת 1873. בשנים 1880 עד 1913 שימש כמנהל. לותר פון זיבאך היה בין תלמידיו.
בנוסף לציוריו הקבועים, הוא סיפק קישוטים דקורטיביים ותפאורות לתיאטרון הלאומי של באדן בקרלסרוהה ולזמפר-אופרה בדרזדן. הקישוטים שלו לאולם המלך קרל במוזיאון הממלכתי של וירטמברג מצאו חן בעיני המלך עד שהעניק לקלר תואר אצולה.
פרידריך הראשון, הדוכס הגדול של באדן, הזמין אותו לצייר את "ההיסטוריה של באדן", המוצגת כעת ב"סטטליך-קונסטללה" באדן-באדן. בקנה מידה קטן יותר, התחריטים שלו שימשו לאיור בספרים רבים.
הוא נפטר בשנת 1922 בבאדן-באדן.
רחוב בקרלסרוהה נקרא על שמו בשנת 1964.
גלריה

הכנות לציור, 1888
תשלום, 1883
אי המתים, 1901
צייד צעיר, 1881
שהרזאד והסולטן, 1880
נוף עם קנטאור,
חוף ברזילאי
נוף בברזיל, 1871
הערות שוליים

↑  "Keller, Ferdinand", daten.digitale-sammlungen.de
↑  Ferdinand Keller – Stadtwiki Karlsruhe, ka.stadtwiki.net
↑  Ferdinand-Keller-Straße – Stadtwiki Karlsruhe, ka.stadtwiki.net
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810633375205606  BnF: cb14795597k (data)  DSI: 12193  GND: 118561065  ISNI: 0000 0000 8357 7091  KulturNav: 5a450838-783c-406f-8432-4a5532dbb63c  LCCN: n93055531  NTA: 070609462  RKD: 43792  SUDOC: 195711629  ULAN: 500016140  VIAF: 12570077   WorldCat (עם VIAF): 12570077
האחים בדיר

אין תמונה חופשית
מונדיר, מוזהר ושאדי בדיר (נולדו ב-1975, 1976 ו-1981 בהתאמה) הם שלושה אחים ערבים ישראלים עיוורים מלידה מכפר קאסם. השלושה התפרסמו בתחילת שנות ה-2000 בעקבות שורה של מעשי פריקינג שביצעו כאשר פרצו למרכזיות בזק, גלי צה"ל, פלאפון וחברות תקשורת נוספות. הפרשייה הייתה פרשיית עבירות המחשב מהמסובכות ביותר בישראל, ובחקירת המשטרה הצטברו מעל 40,000 מסמכים, אלפי קלטות על פעילות האחים בדיר ומאות עדים במטרה להרשיע אותם. על פי הערכות האחים בדיר הרוויחו כ-20 מיליון ש"ח במסגרת ביצוע העבירות.
האחים הורשעו בעבירות שונות ובין היתר: הטרדה על פי חוק הבזק, התחזות לעובד ציבור, חדירה למחשב, עבירות על חוק המחשבים ועוד. על מונדיר נגזרו 5 שנות מאסר בפועל וקנס של 75 אלף ש"ח, בהמשך ערער לבית המשפט העליון ועונשו הופחת, על מוזהר נגזרו 6 חודשי עבודות שירות ו-25 אלף ש"ח קנס, ועל שאדי 3 חודשי עבודות שירות.
חייהם המוקדמים

האחים בדיר הם עיוורים מלידה שנולדו וגדלו בכפר קאסם. אימם חלימה אשר הייתה מעוניינת שילדיה ישתלבו בחברה, החליטה לשלוח אותם לבית ספר רגיל וללא מקלות נחייה או כלבי נחייה. בילדותם התנכלו להם ילדים אחרים איתם למדו בעקבות נכותם.
בתחילת שנות ה-80, עם הקמתה של חברת בזק, הותקנו בכפר טלפונים ציבוריים ופרטיים בבתים. לאור בידודם החברתי בילו האחים זמן רב במשחקים עם הטלפון עד שהבחינו בצלילי רקע שהופיעו בקו לאחר חיוג המספרים. צלילים אלו היו למעשה פרוטוקול התקשורת של הטלפון עם המרכזיה. האחים בדיר החלו לחקור את הצלילים שמפיקים לחצני הטלפון (DTMF), וגילו כי באמצעות הקשת צירופים שונים ניתן לשלוח פקודות למערכות הטלפוניה. באמצעות חוש השמיעה הצליחו להבדיל בין תדרי הצליל השונים ואף לחקות חלק מהצלילים בעזרת גרונם כדי להטעות את המרכזיה ולאפשר שיחות חינם.
שנות ה-90

במהלך שנות ה-90 ביצעו האחים בדיר מגוון רחב של הונאות ועבירות שונות לדוגמה:
האחים הצליחו לחדור מרחוק למרכזייה הציבורית של בזק בכפר קאסם, ולהגדיר בביתם הפרטי קווי טלפון אשר הופיעו במערכות בזק כקווי טלפונים ציבורים. כך יכלו לבצע שיחות מבלי להיות מחויבים על כך.
פריצה למרכזיית גלי צה"ל - האחים הצליחו לפרוץ לאחת השלוחות במרכזייה של גלי צה"ל ולנתב את הקו לחו"ל, כך שכל מי שהתקשר למספר קיבל צליל חיוג ויכל לחייג לכל יעד בעולם. הם הקימו מרכזיה פירטית ביפו וחיברו ממנה במרמה קווי טלפון לשלוחה במרכזייה של גלי צה"ל. שותפיהם הקימו מרכזי תקשורת בעזה ובגדה המערבית וגבו כסף מהתושבים עבור שיחות לחו"ל. התושבים היו קונים "זמן אוויר" והמפעילים בנקודות התקשורת היו מחייגים למרכזיה ביפו בעלות מקומית ומשם מנתבים את השיחה על חשבון מרכזיית גלי צה"ל למדינות ערב. מערך טלפונים זה פעל כארבעה חודשים עד פשיטת המשטרה והרוויח לפי הערכות כמיליון ש"ח.
שנות ה-90 > המעצר והמשפט

לאחר חקירה מאומצת שנמשכה 15 חודשים נעצרו האחים בדיר וב-26 באוקטובר 1999 הוגש כתב אישום נגדם. המשפט כלל 40,000 מסמכים, 1,800 קלטות ו-200 עדים.
האחים סירבו להסביר את הטכניקות בהן השתמשו ואנשי הביטחון לא הצליחו לפענח את השיטות בהן פעלו. כך כתבה השופטת סביונה רוטלוי בהכרעת הדין:
"מיוחסת לנאשמים עבירה של פריצה למחשבי מרכזיה, באמצעות הקשת סדרת ספרות וסימנים על גבי מכשיר הטלפון, המחובר למרכזיה. מכשיר הטלפון במקרה זה שימש כמעין מקלדת מחשב מרוחקת, אולם את פשרם של אותן ספרות וסימנים לא הצליח איש ממומחי התביעה וההגנה לפענח..."
במהלך המעצר נאסר על האחים לחייג בטלפון בעצמם וסוהר חייג עבורם, כמו כן התיק נגדם נוהל ממחשב נייד שאינו מחובר לרשת מחשש שיצליחו לחדור אליו ולשנות את המידע שבו.
ב-4 בספטמבר 2001 הורשעו שלושת האחים בדיר בעבירות של חדירה לחומר מחשב כדי לעבור עבירה, ניסיון לקבלת דבר במרמה, התחזות לעובד ציבור, התחזות, קבלת דבר במרמה, קשירת קשר לביצוע עוון, ניסיון להאזנת סתר, הטרדה על-פי חוק הבזק והתחזות לאדם אחר. על מונדיר נגזרו 5 שנות מאסר בפועל וקנס של 75 אלף ש"ח, בהמשך ערער לבית המשפט העליון, עונשו הופחת והוא שוחרר באופן מיידי, על מוזהר נגזרו 6 חודשי עבודות שירות ו-25 אלף ש"ח קנס, ועל שאדי 3 חודשי עבודות שירות.
בהכרעת הדין כתבה השופטת:
"אינני רואה אף אחד ממעשי מי מהנאשמים כמעשה קונדס חד פעמים. מדובר בעבירות רבות, שנועדו לשמש את הנאשמים במטרותיהם הכפולות: עשיית רווח בכל דרך והוכחה להם ולאחרים, כי חרף מוגבלותם הם מסוגלים לבצע מעשים יוצאי דופן בתעוזם ובבוטותם. בפני הנאשמים לא עמד כל מכשול בדרכם: לא הפגיעה בפרטיות אחרים, לא תחושת הטרור, שגרמו לאותם אנשים, לא זהות המתלוננים. הטלפוניה שימשה אותם לכל מטרה ונתנה להם, במידה מרובה, טעם ותבלין מיוחד לחיים כאשר כל האמצעים מקדשים את המטרה."
עם זאת טענה בדיעבד השופטת שהקלה מאוד, בעונש, על האחים משום גילם הצעיר ונסיבות חייהם.
לאחר המשפט

לאחר המשפט האחים החלו לעבוד כיועצי אבטחת מידע עבור חברות כרטיסי אשראי וחברות טלקומוניקציה שונות במדינות ערב.
בשנת 2014, התוכנית "סיפור ישראלי" של גלי צה"ל הקדישה שעה שלמה לאחים בדיר בתוכנית מיוחדת על חייהם.
פרשת חשבוניות הדלק הפיקטיביות

בינואר 2013 נעצרו האחים מונדיר ומוזהר בחשד להפקת חשבוניות מס פיקטיביות בשווי 240 מיליון ש"ח בחברת "תזקיקים", חברת דלקים שהקימו. על פי רשות המיסים, האחים הרוויחו מכך כ-22 מיליון ש"ח. ב-6 באוקטובר 2015 הורשעו מונדיר ומוזהר, בעבירות מס, בנוסף מונדיר הורשע גם בשיבוש מהלכי משפט ותקיפת עובד ציבור. על מונדיר נגזרו שבע שנות מאסר וקנס של מיליון ש"ח ואילו על מוזהר נגזרה שנת מאסר אחת.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ארי פינס, ‏האחים העיוורים שעשו מיליונים, באתר ‏מאקו‏, 23 ביוני 2015
1 2 3  ורד לוביץ', הורשעו שלושת האחים העיוורים ממשפחת בדיר, באתר ynet, 4 בספטמבר 2001
1 2 3 4  אהוד מלץ, אנו ילדי הפלא, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2001
1 2 3  מתוך מדינת ישראל נ' מונדיר בן קאסם בדיר
↑  פרק 16 - האחים בדיר - סיפור ישראלי, באתר סיפור ישראלי (ארכיון)
↑  עמרי מילמן, האחים בדיר מכפר קאסם הורשעו בעבירות מס בכרבע מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 6 באוקטובר 2015
↑  הופחת עונשם של האחים העיוורים בדיר
זוג תצפיות תואמות

בסטטיסטיקה, זוג תצפיות תואמות הוא זוג תצפיות (נתונים) על שני משתנים הנמדדים בסולם סדר או סולם גבוה יותר, כך שיש התאמה בסדר בין שתי התצפיות.
הגדרה פורמלית

ההגדרה הפורמלית של זוגות תואמים ניתנה על ידי גודמן וקראסקל ב-1954:
יהיו  X ו- Y שני משתנים מקריים הנמדדים בסולם סדר, רווח או מנה, ויהיו  (x_{1},\ y_{1}) ו- (x_{2},\ y_{2}) זוג תצפיות על המשתנים  X ו- Y שעלו במדגם.
התצפיות נקראות תואמות (concordant) אם הסימנים של ההפרשים בין הזוגות שווים, כלומר:
כאשר
באופן דומה, התצפיות הן בלתי תואמות (disconcordant) אם
דוגמה

במחקר שנערך על יכולות של תלמידי בית ספר תיכון, נאספו, בין השאר, נתונים על גבהי התלמידים ורמת ההצטיינות בספורט שלהם.
בטבלה הבאה מוצגים נתונים של ארבעה תלמידים:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | רמת הצטיינות בספורט | גובה בסנטימטרים |
| ראובן | גבוהה | 180 |
| שמעון | בינונית | 175 |
| לוי | נמוכה | 180 |
| יהודה | גבוהה | 170 |
שימו לב כי הגובה נמדד בסולם מנה בעוד שרמת ההצטיינות בספורט נמדדת בסולם סדר.
לצורך ההדגמה הפורמלית נסמן את רמות ההצטיינות באותיות הלטיניות  H,  M ו- L עבור רמה גבוהה, בינונית ונמוכה, בהתאמה, ומתקיים כי  H>M>L.
התצפיות של ראובן ושמעון הן תואמות; הגובה של ראובן גדול מהגובה של שמעון, וכן רמת ההצטיינות של ראובן גבוהה מזו של שמעון. בניסוח מתמטי:  \operatorname {sgn}(180-175)=1 וגם  \operatorname {sgn}(H-M)=1.
התצפיות של שמעון ויהודה הן בלתי תואמות; שמעון יותר גבוה מיהודה, אך רמת ההצטיינות שלו בספורט נמוכה מזו של יהודה. בניסוח מתמטי:  \operatorname {sgn}(175-170)=1 אבל  \operatorname {sgn}(M-H)=-1.
התצפיות של ראובן ולוי אינן תואמות וגם אינן בלתי תואמות; הגבהים שלהם שוים, אך רמת ההצטיינות בספורט של ראובן גבוהה מזו של לוי. בניסוח מתמטי:  \operatorname {sgn}(180-180)=0 אבל  \operatorname {sgn}(H-M)=1.