רפי רמון
קורות חיים > שליחות וקשרי חוץ בחקלאות

בתקופת עבודתו במשרד החקלאות, פעל רמון בשליחויות תה"ל, אגרידב ואגריטך ויזם פרויקטים, וקשרי חוץ חקלאיים במדינות רבות, חלקן מדינות ללא קשרים דיפלומטיים עם ישראל ובכללן רוסיה בתקופת מסך הברזל.
ברעש האדמה באירן בחבל קאזווין בשנת 1966 נחרבו עשרות כפרים, רפי רמון יצא, בשליחות חברת תה"ל, כיועץ למיכון חקלאי למנהל פרויקט השיקום. רמון פעל לשיפור דרכי עיבוד הקרקע והכנתה, לקראת זריעה של גידולי השדה, ולארגון מערך המיכון החקלאי. .
סגן רוה"מ ושר התעשייה של אוסטרליה ג'ון מקיואן הזמין את רמון, בשנת 1970, לאזורי חקלאות באוסטרליה, לצורך יצירת קשרי ידע עם מדינת ישראל, בתחום המיכון והטכנולוגיה בחקלאות. רמון היה הנציג הראשון של המדינה בתחומים אלה.
רמון יצא, בשנת 1972, בשליחות מיוחדת של תה"ל והבנק העולמי לדרום קוריאה. בעקבות השליחות הוכנסה לאזורים קומגנג ופיונטק טכנולוגיה מתקדמת בשטחי גידול גדולים. לראשונה בדרום קוריאה, הופעלו 40 טרקטורים חדישים מונעים בארבעה אופנים רתומים למכונות עיבוד מותאמות בשדות האורז במקום בהמות ומכונות ידניות.
רמון השתתף בשנת 1980 במשלחת הראשונה למצרים להקמת פרויקטים חקלאיים לאחר חתימת הסכם השלום. זו הייתה יוזמה המשותפת לשר החקלאות אריק שרון ושר החקלאות המצרי ד"ר דאווד. במצרים נערכו סיורים ודיונים להערכות מקצועיות ואופרטיביות לביצוע פרויקטים חקלאיים. בימי הביקור הוזמנה המשלחת לאירוע החתונה של בת שר החקלאות המצרי בביתו בקהיר. ושם בהפתעה רבה נפגשה עם הנשיא סאדאת, שהדגיש את החשיבות המיוחדת שהוא רוחש לפעילות ישראל לפיתוח החקלאות במצרים. תקופה קצרה לאחר ביקור המשלחת וסיכומיה, החלה חברת "אגרידב" הממשלתית בביצוע הפרויקטים החקלאיים במצרים משך מספר שנים.
בשנת 1981 יצא רמון כראש משלחת יצרני המיכון החקלאי "כרמל מערכות" וכיו"ר תערוכת "אגריטך" לתערוכה הבינלאומית של קליפורניה והיה אורח כבוד של יו"ר התערוכה. בביתן ישראל התקיימה פגישה עם מושל קליפורניה ג'רי בראון, ועם מזכירת המדינה גברת מארץ' פון יו. במעמד זה הוזמנה מזכירת המדינה להתארח בתערוכת "אגריטך 83", והיא אכן הגיעה לישראל.
שלוש שנים טרם כינון היחסים הדיפלומטיים והקמת השגרירות הישראלית בספרד, בשנת 1983, הוזמן רמון כאורח כבוד של נשיא התערוכה החקלאית הבין לאומית FIMA בסרגוסה ספרד. הזמנתו לתערוכה הייתה המשך למערכת הקשרים שנרקמו עם נשיא התערוכה הספרדית. בתערוכה השתתפו לראשונה יצרנים ישראלים כמציגים בביתן. בטקס השתתף גם שמואל הדס נציג משרד החוץ אשר ימונה בינואר 1986 לשגריר ישראל הראשון בספרד.
חמש שנים טרם קשירת היחסים הדיפלומטיים עם הונגריה, בשנת 1984, יצר רמון קשר עם בכירי הקואופרטיבים החקלאיים במדינה, ובעיקר עם נשיא הקואופרטיבים שהיה הדמות הבכירה ביותר בחקלאות ההונגרית. הונגריה הייתה עדיין תחת משטר קומוניסטי. המטרה הייתה יצוא טכנולוגיה ותשומות חקלאיות מישראל. בסודיות רבה משך מספר חודשים תוכננה תוכנית לביקור שר החקלאות של ישראל אריק נחמקין כאורחו של עמיתו ההונגרי. ואכן בשלב מסוים הוזמנו נחמקין ורמון לביקור בן שבוע ימים להונגריה כאורחי שר החקלאות ההונגרי. כולל תוכנית ביקור בחקלאות המקומית. הביקור הווה תחילת יחסי סחר ויצוא תשומות חקלאיות מישראל להונגריה. בסודיות רבה נערכה פגישה מרגשת עם הרב הראשי של יהדות הונגריה בבית הכנסת בבודפשט.
בשנת 1989 הוזמן רמון כאורח שר החקלאות הסובייטי לביקור בן שלושה שבועות בברית המועצות. המטרה שלהם הייתה להיעזר בידע המקצועי של רפי רמון בקולחוזים ולשמוע מרמון על דרכים לשיפור ולשיתוף פעולה מקצועי בתעשיית המיכון החקלאי ומכוני המחקר והפיתוח. בתום הביקור נערך דיון בראשות שר החקלאות וסוכם על ביצוע פרויקט לדוגמה: גידול 1000הקטר (10,000דונם) עגבניות לתעשייה בשיטות עיבוד ישראליות. הפרויקט בוצע במולדובה על ידי חברת אגרידב. שר החקלאות המולדובי אנדרי סנגלי, שנבחר כעבור שנה לרוה"מ, נפגש עם יצחק רבין בבואו כאורח תערוכת אגריטך 93. הפרויקט לווה ביצוא ציוד השקיה ומיכון חקלאי במיליוני דולרים.
ממשלת ישראל החליטה להשתתף בשנת 1990 בביתן לאומי ישראלי בתערוכה העולמית אקספו שנפתחה בסביליה ספרד בשנת 1992. השר גדעון פת הזמין את רמון להתייעצות כדי לקבל חוות דעתו לאפשרויות הביצוע ולוח זמנים. שותף לכך היה גם שר החקלאות רפאל איתן. רמון הגיש לשר החקלאות הצעת מסגרת ונושאים עיקריים שיוצגו בביתן ישראל והיה מעורב בכל שלבי הפעלתו של הביתן הלאומי הישראלי. התקציב לבצוע וההפעלה היה 10 מיליון דולר. השתתפות ישראל סוכמה כהצלחה גדולה בהצגת ההישגים בתחומים הרבים שהודגשו והוצגו בביתן ובתערוכה, בפני מאות אלפי המבקרים בשבעת חודשי התערוכה העולמית "אקספו 92 סביליה" בספרד.
בשנת 1996 נשלחו רפי רמון וד"ר יוסי ברץ לרואנדה כנציגי משרד החוץ בעקבות הטבח של 800 אלף בני שבט הטוטסי על ידי שבט ההוטו. המטרה הייתה לסייע בשיקום של כ-125 אלף ממשפחות הפליטים, ולשכנם בכפרים חדשים בשטחים שהוקצו לכך. הפליטים עצמם היו אמורים להקים בתי מגורים מלבני בוץ וקש. לסיור ההכנה הצטרף גם שלמה אביטל שגריר ישראל בזאיר אשר לימים מונה לשגריר ברואנדה.
שר החקלאות ההודי ביקר בתערוכת אגריטך בשנת 1996, בראש משלחת בת 300 חקלאים נבחרים. במהלך ביקורו סוכם לראשונה על ביצוע פרויקט לגידול כותנה בהודו בהיקף של 2500 הקטר (25,000 דונם) בשיטות העיבוד, ההשקיה והגידול הישראליות. הסיכום היה במעמד שר החקלאות של ישראל יעקב צור, שר החקלאות ההודי רדהקרישנה פטיל, ורפי רמון יו"ר חברת "אגרידב". הפרויקט שבוצע בשיתוף פעולה עם שתי אוניברסיטאות במדינת מהרשטרה זכה להצלחה רבה. במשך תקופת הגידול כבר בשנה הראשונה, ביקרו בשדות הכותנה אנשי המחקר, ההדרכה, וכ 100,000 חקלאים. את הפרויקט ניהל זאב הדני מגבעת ברנר. השקיית הכותנה בוצעה בציוד השקיה ומערכות בקרה מתוצרת חברת פלסטרו גבת ישראל, בהיקף של 1,500,000$ וכ-400,000$ מיכון חקלאי מישראל.