לוח השנה במגילות קומראן
הערות שוליים

↑  הרצאה של פרופסור יונתן בן-דב, החל מדקה 50.
↑  רון פלדמן, Tame and Wild Time in the Qumran and Rabbinic Calendars, Living the Lunar Calendar, Oxbow Books, 2012, עמ' 191–210 doi: 10.2307/j.ctvh1dj98.12
↑  מגילה 4Q252.
↑  יששכר שטרן, Ancient and Medieval Jewish Calendars, בתוך Handbook of Archaeoastronomy and Ethnoastronomy, עמוד 1885. מיכאל חיוטין, פלוגתת לוחות השנה במקצת מעשה התורה — 4QMMT, בית מקרא, כרך מ"ד, חוברת ג' (ניסן-סיוון ה'תשנ"ט).
1 2 3  יונתן בן-דב וואין הורביץ, השנה בת 364 יום במסופוטמיה ובקומראן, מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג).
↑  Roger T. Beckwith,‏ THE EARLIEST ENOCH LITERATURE AND ITS CALENDAR: MARKS OF THEIR ORIGIN, DATE AND MOTIVATION (מעמוד 382), Revue de Qumrân, כרך 10, חוברת 3 (פברואר 1981).
↑  שקטעים מהם עצמם נמצאו בין מגילות קומראן אבל השתמרו גם בין הספרים החיצוניים ולכן נודעו זמן רב לפני גילוי המגילות.
↑  חיבורים קלנדריים.
↑  שמירת השבת על פי הפרשה "על השבת" במגילת ברית דמשק — מן הערב או מן הבוקר?, מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג).
1 2  Richard Anthony Parker, The Calendars of Ancient Egypt.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף פ"ג, עמוד א'.
↑  כך גם נראה במניין ימי השבוע במגילה 4Q317.
↑  משה מרדכי בן-דב, ויהי ערב ויהי בוקר - הבריאה והמנין.
↑  יורם ארדר, מרכזיותה של ארץ ישראל בחוגי הקראות הקדומה לאור הלכותיו של מישויה אלעכברי (עמוד 51), ציון, כרך ס', חוברת א' (ה'תשנ"ה).
↑  מגילה 4Q334 ומגילה 4Q209.
↑  יואל בן נון, זכור ושמור, עמוד 229.
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק י"ח. ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק ל"ב.
↑  ישראל קנוהל, השבת והמועדות בתורת כהונה ובחוקי אסכולת הקדושה (עמוד 118), שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כרך ז' (ה'תשמ"ג).
↑  פרק מ"ד ופרק מ"ט.
↑  קטע 37.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ', עמוד ב'.
↑  אסתר גליקלר חזון, Prayers from Qumran and Their Historical Implications, תגליות ים המלח, כרך 1, חוברת 3 (נובמבר 1994).
↑  ספר ויקרא, פרק ז', פסוק ט"ו. ספר ויקרא, פרק כ"ב, פסוק ל'.
↑  יהודה שיפמן, "MIQṢAT MA'AŚEH HA-TORAH" AND THE "TEMPLE SCROLL",‏ Revue de Qumrân, כרך 14, חוברת 3 (ינואר 1990). חנן בירנבוים, דין קרבן שלמים במגילת 'מקצת מעשה התורה', תרביץ, כרך ס"ז, חוברת ב' (טבת-אדר ה'תשנ"ח).
↑  ספר דברים, פרק כ"ד, פסוק ט"ו.
↑  ספר במדבר, פרק י"ט, פסוק י"ט.
↑  משנה, מסכת זבחים, פרק ה',  משניות ג'–ו'.
1 2  שמריהו טלמון, הפולמוס נגד לוח השנה הירחי בכתבים של באי הברית החדשה מקומראן, מגילות, כרך ג' (ה'תשס"ה).
↑  שזהו אורך סתם חודש גם בלוחות שנה אחרים (תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ח, עמוד ב'. ספר היובלים, פרק ה', פסוק ל"ז).
1 2  ספר חנוך א', פרק ע"ה ופרק פ"ב.
1 2  ספר חנוך א' פרק ע"ב.
↑  מגילה 4Q394.
↑  מגילה 4Q321.
↑  מגילה 4Q324d. שם זה מופיע בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף י"ג.
↑  סרך היחד עמוד י' ומגילה 4Q512 ().
1 2  שמריהו טלמון, לוח השנה של בני עדת היחד (עמוד 107), קדמוניות, כרך ל', חוברת 2 (ה'תשנ"ח - 1997).
↑  ספר היובלים פרק ו' (פסוק מ"ג).
↑  מגילת האותות - 4Q319.
↑  מגילה 4Q325.
↑  כך נראה גם בפתיחה של מגילה 4Q320.
↑  הערך "אי-שוויון העונות", באתר אסטרופדיה.
↑  Matthias Albani,‏ Studies in the Book of Jubilees,‏ 103-110 (גרמנית).
↑  Calendriers bibliques: Salomon, Éléphantine, Jubilés, Dédicace.
↑  Roger T. Beckwith,‏ THE MODERN ATTEMPT TO RECONCILE THE QUMRAN CALENDAR WITH THE TRUE SOLAR YEAR,‏ Revue de Qumrân, כרך 7, חוברת 3 (דצמבר 1970).
↑  יונתן בן-דב, השנה בת 364 יום בקומראן ובספרות החיצונית, בתוך מגילות קומראן מבואות ומחקרים - כרך שני, עמודים 454-455.
↑  שמריהו טלמון, לוח השנה של בני עדת היחד (עמוד 113), קדמוניות, כרך ל', חוברת 2 (ה'תשנ"ח - 1997).
↑  כנה ורמן, ספר היובלים:מבוא,תרגום ופירוש, עמוד 5.
↑  ספר ברית דמשק, T-S 10K6 עמוד 6.
↑  Roger T. Beckwith,‏ THE QUMRAN CALENDAR AND THE SACRIFICES OF THE ESSENES,‏ Revue de Qumrân, כרך 7, חוברת 4 (דצמבר 1971).
1 2  ספר חנוך א' פרק פ'.
1 2 3  מזמור ייחודי בסוף מגילת התהילים הגדולה.
↑  הספרייה הלאומית הרוסית, אוסף אנטונין קפוסטין, B 798.
↑  תפלות בסגנון מזמורי תהלים, הגרן, כרך שלישי (ה'תרס"ב), עמודים 82-85.
↑  "שירי דוד" החיצוניים, תעודה, כרך ב' (ה'תשמ"ב), עמודים 83-109.
↑  שירה עברית בנוסח המקרא בימי הביניים, תעודה, כרך ז' (ה'תשנ"א), עמודים 207-224.
1 2 3 4 5 6  מגילה 4Q320.
↑  לא הוזכר במפורש במגילות מלבד 4Q326 ומגילת המקדש. בדומה לספר יחזקאל, פרק מ"ה, פסוק כ"א, שלא מבדיל בינו להקרבת הפסח.
1 2  משך החגים לא הוזכר במגילות מלבד במגילת המקדש.
↑  התאריך מפורש במגילה 4Q325 ובמגילה 4Q326.
↑  משנה, מסכת מנחות, פרק י', משנה ג'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ו, עמוד א'.
↑  הוזכרה רק במגילת המקדש.
↑  צוין רק בחלק ממגילות המשמרות.
↑  משנה, מסכת חגיגה, פרק ב', משנה ד'.
↑  ספר היובלים, פרקים י"ד, ט"ו, ט"ז, מ"ד.
1 2  מגילה 4Q321.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק ל"ב.
↑  הוזכר כחג נפרד רק במגילת המקדש עמוד י"א ובספר היובלים פרק ל"ב.
↑  ספר זכריה, פרק ח', פסוק י"ט.
↑  מיכאל חיוטין, מלחמת לוחות־השנה בתקופת בית שני, עמוד 31.
↑  שמריהו טלמון, האם נודעה מגילת אסתר בקרב עדת "באי הברית החדשה"?, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, כרך כ"ה (ה'תשנ"ו).
↑  אהרן אופנהיימר, 'אהבת מרדכי ושנאת המן'? פורים בימי הבית השני ולאחריו, ציון, כרך ס"ב, חוברת 4 (ה'תשנ"ז).
↑  כנה ורמן, לגלות נסתרות:פרשנות והלכה במגילות קומראן, עמוד 295.
↑  בשונה מספר יחזקאל, פרק מ"ה, פסוק כ'. מקביל לימי 'איתוקם תמידא' בתחילת מגילת תענית (הובא בתלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה, עמוד א'), ראה בעניין.
↑  התאריך מופיע במגילה 4Q325.
↑  התאריך מצוין בהקדמת מגילת מקצת מעשי התורה - 4Q394.
↑  מוזכר בספר נחמיה, פרק י', פסוק ל"ה. מופיע במגילה 4Q365 כחלק מפרשת אמור, בין פרק כ"ג לפרק כ"ד.
1 2  שמריהו טלמון, "לוח המועדים בשנת החמה", בתוך יובל לחקר מגילות ים המלח, עמוד 213. יגאל ידין, מגילת המקדש, עמוד 112.
↑  בהתאם לדעת המגילה בשאר החגים שמקריבים גם בשבת. ראה להלן.
↑  סדר השבטים לכל יום: 1 - שבט לוי ושבט יהודה, 2 - שבט בנימין ובני יוסף (שבט אפרים ושבט מנשה יחד), 3 - שבט ראובן ושבט שמעון, 4 - שבט יששכר ושבט זבולון, 5 - שבט גד ושבט אשר, 6 - שבט דן ושבט נפתלי.
↑  פרק ו' פסוק ל"ה.
↑  חיים יונה גרינפלד ומיכאל סטון, REMARKS ON THE ARAMAIC TESTAMENT OF LEVI FROM THE GENIZA (עמוד 225), Revue Biblique, כרך 86, חוברת 2 (אפריל 1979).
1 2  צילום הקטע שנמצא בגניזת קהיר.
↑  אמנם בקטע מהגניזה כתוב השלישי, אבל במגילה 4Q214a נראה שהיה כתוב הרביעי.
↑  ארבעה ראשי שנים - מניין?, נטועים, גיליון ג' (אייר ה'תשנ"ו), עמודים 15-27.
↑  ורד נעם, The Origin of the List of David's Songs in "David's Compositions", תגליות ים המלח, כרך 13, חוברת 2 (2006). רשימת 18 ימי חג, שיחד עם 52 שבתות מהווים 70 ימי שבתון, מופיעה בהלכות גדולות, הלכות משמרות, וכן בתשובות הגאונים, הוצאת נחמן נתן קורונל, סימן ק"ו.
↑  שמריהו טלמון, "לוח המועדים בשנת החמה", בתוך יובל לחקר מגילות ים המלח, עמוד 217.
↑  יונתן בן-דב וואין הורביץ, השנה בת 364 יום במסופוטמיה ובקומראן (עמוד 14), מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג).
↑  מגילה 11Q11.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף ט"ו, עמוד ב'. תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק ו', הלכה ב'. תלמוד ירושלמי, מסכת עירובין,  פרק י', הלכה י"א.
↑  אסתר חזון, מזמורי תהילים במגילות מדבר יהודה.
↑  מגילות 4Q403,‏ Mas 1k,‏ 4Q400.
↑  יוסף אלימלך באומגרטן, The Counting of the Sabbath in Ancient Sources,‏ Vetus Testamentum, כרך 16, חוברת 3 (יולי 1966).
↑  יונתן בן-דב, השנה בת 364 יום בקומראן ובספרות החיצונית, בתוך מגילות קומראן מבואות ומחקרים - כרך שני, עמוד 466.
↑  T-S 10K6 עמוד 11.
↑  הנוסח בספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק ל"ח הוא מִלְּבַ֖ד שַׁבְּתֹ֣ת יְהֹוָ֑ה, אבל הקפידו לא לכתוב יהוה מחוץ לספרי המקרא (מגילות קומראן מבואות ומחקרים - כרך ראשון עמוד 54).
↑  יהודה שיפמן, הלכה, הליכה ומשיחיות בכת מדבר יהודה, עמוד 33. מגילות קומראן מבואות ומחקרים - כרך ראשון עמוד 284.
↑  ברוך לוין, The Temple Scroll: Aspects of Its Historical Provenance and Literary Character,‏ Bulletin of the American Schools of Oriental Research, גיליון 232 (סתיו 1978).
↑  איל רגב, כמה כתות מנתה עדת קומראן?, באתר יד יצחק בן-צבי.
↑  פרק נ' פסוק י"ג.
↑  יורם ארדר, התקדימים לדחיית זבח פסח מפני ערב שבת בשיטת ענן (עמוד 166), ציון, כרך נ"ב, חוברת ב' (ה'תשמ"ח). יהודה שיפמן, הלכה, הליכה ומשיחיות בכת מדבר יהודה, עמוד 132.
↑  A Reassessment of Qumran's Calendars.
↑  כת מדבר יהודה וכתביה, בתוך מחקרים בתולדות ישראל בתקופת הבית השני, עמוד 440.
↑  The Tradition of the 364-Day Calendar versus the Calendar Polemic in Second Temple Judaism.
↑  Qumran and Jerusalem: Studies in the Dead Sea Scrolls and the History of Judaism, עמוד 126.
↑  Calendars in Antiquity: Empires, States, and Societies, פרק 7.
↑  Kitab_Al_anwar_Wal_maraqib, עמוד 389.
↑  יורם ארדר, אבלי ציון הקראים ומגילות קומראן, עמודים 116-117.
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק י"ח.
↑  ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק ח'.
↑  ספר שמות, פרק מ', פסוק י"ז.
↑  ספר נחמיה, פרק ח', פסוק י"ח.
↑  יורם ארדר, התקדימים לדחיית זבח פסח מפני ערב שבת בשיטת ענן (עמוד 160), ציון, כרך נ"ב חוברת ב' (ה'תשמ"ח).
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קכ"ג, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת תמורה, פרק ב', משנה א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ו, עמוד א'. תלמוד ירושלמי, מסכת פסחים,  פרק ו', הלכה א'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת עבודה זרה,  פרק א', הלכה א'. תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ה, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף ט', עמוד א'.
↑  יורם ארדר, מרכזיותה של ארץ ישראל בחוגי הקראות הקדומה לאור הלכותיו של מישויה אלעכברי, ציון, כרך ס', חוברת א' (ה'תשנ"ה).
↑  שמות פרק מ'.
↑  יורם ארדר, The First Date in Megillat Ta'anit in Light of the Karaite Commentary on the Tabernacle Dedication,‏ The Jewish Quarterly Review, כרך 82, חוברת 3 (ינואר-אפריל 1992).
↑  פרק ל"ב.
↑  חג שמיני עצרת – המצאה מאוחרת?.
↑  כגון 4Q320.
↑  מגילה 4Q284.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף ט', עמוד ב'.
↑  ספר היובלים פרק ו' (פסוק נ"ה).
↑  ספר חנוך א', פרק ע"ד.
↑  4Q503 (DAILY PRAYERS) AND THE LUNAR CALENDAR,‏ Revue de Qumrân, כרך 12 חלק 3 (דצמבר 1986).
↑  Calendars at Qumran? A Comparative and Ideological Study.
↑  4Q321 ו-4Q321a.
↑  שמריהו טלמון, אל תקרי דוקה אלא דבקה: עיון מחודש במשמעות מונח קלנדרי ייחודי בלוח השנה השמשי של עדת "הבאים בברית החדשה" מימי בית שני, מגילות, כרך ו' (ה'תשס"ח).
↑  Véronique Gillet-Didier,‏ CALENDRIER LUNAIRE, CALENDRIER SOLAIRE ET GARDES SACERDOTALES : RECHERCHES SUR "4Q321",‏ Revue de Qumrân, כרך 20, חוברת 2 (דצמבר 2001).
↑  דוק ושאלת שלבי הירח בלוחות השנה מקומראן: ראיות חדשות ממסופוטמיה, מגילות, כרך ג' (ה'תשס"ה).
↑  מגילה 4Q209. מופיע גם בתרגום המקוצר לגעז - ספר חנוך א', פרק ע"ג.
↑  T-S 10H7.1
↑  ערכי מילים ממגילות מדבר יהודה (עמוד 260), מגילות, כרך ט"ו (ה'תשפ"א).
↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"ד, פסוקים ז'–י"ח.
↑  ספר עזרא, פרק ו', פסוק י"ח.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שקלים,  פרק ה', הלכה ג'. תוספתא, מסכת תענית, פרק ד', הלכה ט'.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק כ"ג, פסוק ד'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ו, עמוד ב'.
↑  4Q320 ו-4Q321.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף כ"ח, עמוד ב'.
↑  מגילה 4Q504 ומשנה, מסכת נדרים, פרק ח', משנה א'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ב'. תלמוד ירושלמי, מסכת סוכה,  פרק ה', הלכה ח'.
↑  Other Evidences of a Continuous Rotation.
↑  ספר היובלים פרק ו' (פסוק מ"ה).
↑  מגילה 4Q329a.
↑  להסבר מדוע התחילו דווקא בה עיין במאמרם של שמריהו טלמון וישראל קנוהל- קטעים של מגילת לוח מקומראן — משמרות Ba (עמוד 517), תרביץ, כרך ס', חוברת ד' (תמוז-אלול ה'תשנ"א); ובספרו של מיכאל חיוטין - מלחמת לוחות־השנה בתקופת בית שני, עמוד 32; ובמאמר Dedication of the Temple.
↑  מגילה 4Q319.
↑  מגילה 4Q328.
↑  טור ב'. צילום המגילה באתר מוזיאון ישראל.
↑  מלחמת לוחות־השנה בתקופת בית שני, עמוד 35.
↑  הכוהנים למשמרותיהם ולמקומות התיישבותם (עמוד 13), תרביץ, כרך מ"ח (ה'תשל"ט), חוברת א'.
↑  שתי הערות לטור השני של מגילת המלחמה, בתוך ישראל בארצו: קובץ מאמרים ליובלו של ישראל שצמן, עמודים 88—91.
↑  הקטע העיקרי.
↑  הקטע הגדול.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט', עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ס"א, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  תשובות הרמב"ם (ליפסיא) סימן קע"ב.
↑  מגילה 4Q227 וספר היובלים פרק ד'.
↑  יונתן בן-דב, מחזורי השמיטה והיובל בקומראן ויחסם אל השנה בת 364 יום (עמוד 53), מגילות, כרך ה' (ה'תשס"ח).
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"ב, עמוד א'.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוק ט'.
↑  מנחם המאירי, חיבור התשובה, משיב נפש, מאמר ב' פרק ט'.
↑  ספר היובלים, פרק ז' (פסוק ג').
↑  Roger T. Beckwith,‏ THE SIGNIFICANCE OF THE CALENDAR FOR INTERPRETING ESSENE CHRONOLOGY AND ESCHATOLOGY (עמוד 197), Revue de Qumrân, כרך 10, חוברת 2 (מאי 1980).
↑  בן ציון ושלום וכהולדר, Patterns of Biblical Dates and Qumran's Calendar: The Fallacy of Jaubert's Hypothesis (עמוד 36), Hebrew Union College Annual, כרך 66 (1995).
↑  יוליאן מורגנשטרן, The Calendar of the Book of Jubilees, Its Origin and Its Character (עמוד 64), Vetus Testamentum, כרך 5, חוברת 1 (ינואר 1955).
↑  Matthias Albani,‏ Studies in the Book of Jubilees,‏ 106-107 (גרמנית).
↑  פשר חבקוק, עמוד 11.
↑  מגילה 4Q333.
↑  Reclaiming the Dead Sea Scrolls, 304.
↑  Le Calendrier des Jubilés et de la Secte de Qumrân. Ses origines bibliques,‏ Vetus Testamentum, כרך 3, חוברת 3 (יולי 1953).
↑  Eerdmans Commentary on the Bible, 927.
↑  יוסף אלימלך באומגרטן, הלוח של ספר היובלים והמקרא, תרביץ, כרך ל"ב, חוברת ד' (תמוז ה'תשכ"ג).
↑  בן ציון ושלום וכהולדר, Patterns of Biblical Dates and Qumran's Calendar: The Fallacy of Jaubert's Hypothesis,‏ Hebrew Union College Annual, כרך 66 (1995).
↑  The Origin, Character, and Early History of the 364-Day Calendar: A Reassessment of Jaubert's Hypotheses,‏ The Catholic Biblical Quarterly, כרך 41, חוברת 3 (יולי 1979).
↑  שמריהו טלמון, לוח השנה של בני עדת היחד (עמוד 112), קדמוניות, כרך ל', חוברת 2 (ה'תשנ"ח - 1997). רחמים שר-שלום, הלוח העברי הקדום - תשובה לתיאוריה של רחל אליאור, באתר דעת.
↑  מנחם קיסטר, עיונים במגילת מקצת מעשי התורה ועולמה: הלכה, תאולוגיה, לשון ולוח (עמוד 361), תרביץ, כרך ס"ח, חוברת ג (ניסן-סיוון ה'תשנ"ט).
↑  Matthias Albani,‏ Studies in the Book of Jubilees,‏ 110-122 (גרמנית).
↑  ספר נחמיה, פרק י', פסוק ל"ב.
↑  THE 364-DAY “QUMRAN' CALENDAR AND THE BIBLICAL SEVENTH-DAY SABBATH: A HYPOTHESIS SUGGESTING THEIR SIMULTANEOUS INSTITUTIONALIZATION BY NEHEMIAH.
↑  יששכר שטרן, The Babylonian Calendar at Elephantine,‏ Zeitschrift für Papyrologie und Epigraphik, כרך 130.
↑  Calendrical Change and Qumran Origins: An Assessment of VanderKam's Theory ,‏ The Catholic Biblical Quarterly, כרך 45, חוברת 1 (ינואר 1983).
↑  מנחם קיסטר, לתולדות כת האיסיים: עיונים בחזון החיות, ספר היובלים וברית דמשק, תרביץ, כרך נו, חוברת א (תשרי-כסלו ה'תשמ"ז).
↑  Calendar and Chronology, Jewish and Christian, 104.
↑  Roger T. Beckwith, Calendar and Chronology, Jewish and Christian, 108-109.
↑  חנן אשל, 4Q390 the 490Year Prophecy and the Calendrical History of the Second Temple Period, בתוך Enoch and Qumran Origins: New Light on a Forgotten Connection, עמודים 102-110.
↑  מגילה 4Q390.
↑  ספר ברית דמשק, T-S 10K6 עמוד 7.
↑  ספר ברית דמשק, T-S 10K6 עמוד 1.
↑  חגי ספר, הכרונולוגיה של הקמת הכת בברית דמשק והשתקפותה במאורעות המלחמה הסורית החמישית, תרביץ, כרך ע"ג חוברת א' (תשרי-כסלו ה'תשס"ד).
↑  Roger T. Beckwith, Calendar and Chronology, Jewish and Christian, 105.
↑  אלכסנדר רופא, ראשית צמיחתן של הכיתות בימי בית שני, קתדרה, חוברת 49 (תשרי ה'תשמ"ט).
1 2  זמן וזהות לאומית: הרקע ההלניסטי לנאום על לוח השנה בספר היובלים פרק ו, מגילות, כרך י' (ה'תשע"ג).
↑  James C. VanderKam, 1 Enoch 80 Within the Book of the Luminaries, in From 4QMMT to Resurrection, 333-355.
↑  Paul J. Kosmin, Time and Its Adversaries in the Seleucid Empire.
↑  Roger T. Beckwith,‏ THE EARLIEST ENOCH LITERATURE AND ITS CALENDAR: MARKS OF THEIR ORIGIN, DATE AND MOTIVATION (עמוד 386), Revue de Qumrân, כרך 10, חוברת 3 (פברואר 1981).
↑  Roger T. Beckwith,‏ THE ESSENE CALENDAR AND THE MOON: A RECONSIDERATION (עמוד 461), Revue de Qumrân, כרך 15, חוברת 3 (מרץ 1992).
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"א, עמוד ב'.
↑  The Qumran Calendar.
↑  דוד פלוסר, המקורות היהודיים של הנצרות, פרק ז'.
↑  יעקב זוסמן, חקר תולדות ההלכה ומגילות מדבר-יהודה: הרהורים תלמודיים ראשונים לאור מגילת 'מקצת מעשי התורה', תרביץ, כרך נ"ט, חוברת א' (תשרי-אדר ה'תש"ן).
↑  James Arthur Walther,‏ The Chronology of Passion Week,‏ Journal of Biblical Literature, כרך 77, חוברת 2 (יוני 1958).
↑  תאריך הפסח האיסיי (אנגלית).
↑  Talmudic Evidence for the Messiah at 30 AD.
↑  דידאסקליה, פרק 21.
↑  הבשורה על-פי יוחנן, 19, 14.
↑  על פי הבשורה על-פי מתי, 12, 40, ששהה בקברו 3 לילות.
↑  Colin John Humphreys, The Mystery of the Last Supper, 102.
↑  בצלאל בר כוכבא, האיסיים, היו גם היו (מעמוד 303), תרביץ, כרך פ', חוברת ב' (טבת-אדר ה'תשע"ב).
↑  תוספתא, מסכת ראש השנה, פרק א' הלכה ט"ו.
↑  דידכה פרק 8.
↑  איגרת איגנטיוס למגנסיים פרק 9.
↑  The Jubilees Calendar and the Origin of Sunday Observance.
↑  Calendars in Antiquity: Empires, States, and Societies, עמוד 381 הערה 61.
↑  מנחם זולאי, ידיעות המכון לחקר השירה העברית, כרך חמישי עמוד קיא.
↑  Die ideale Kultordnung עמוד 55
↑  אובה גלסמר שם עמוד 54
↑  ראו למשל לוח לשנת ד'תתקצ"ד
↑  דניאל שטוקל, HALAKHA, CALENDARS, AND THE PROVENANCES OF 2 ENOCH.
↑  ספר תהילים, פרק צ', פסוק י'.
↑  רמז תתנ"ה
↑  בדומה לספר היובלים (שנאמר למשה בהר סיני) סוף פרק ו'
↑  חיים יחיאל בורנשטיין, התקופות והתפתחותן, סימן א'.
↑  "ניסן של תקופה" בתלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק א', הלכה ח'.
"תשרי של תקופות" בתלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין,  פרק א', הלכה ב'.
"שבט דתקופה" בתלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ט"ו, עמוד א'.
↑  Jürgen Tubach, Synkellos' Kalender der Hebräer, Vigiliae Christianae 47 (1993), 379-389.
↑  פרק ו'.
↑  ספריית אוניברסיטת קיימברידג': T-S NS 98.32,‏ T-S Ar. 29.174
בית המדרש לרבנים באמריקה - ENA NS 63.7
הספרייה הבודליינית - Heb. f. 27/39
↑   צח יוקד, לחשב שנה מחדש: חוקרים אמריקאים מציעים לעבור ללוח שנה בן 364 ימים בלבד, באתר TheMarker‏, 1 בפברואר 2021
↑  הקטע הגדול.
↑  אות ג'.
↑  Moon's Ingress by Sign.
↑  Helen R. Jacobus, The Zodiac Sign Names in the Dead Sea Scrolls, ARAM Periodical 24, 311-331.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה ב'.
↑  ספר זכריה, פרק א', פסוק ז'. מגילת אסתר, פרק ט', פסוק כ"א.
↑  שמריהו טלמון ויונתן בן-דב, 4Q326 - מגילת לוח מועדים מקומראן (עמוד 171), תרביץ, כרך ס"ח, חוברת ב' (טבת-אדר ה'תשנ"ט).
↑  מגילה 4Q322a.
↑  מגילה 4Q332.
↑  יונתן בן-דב וואין הורביץ, השנה בת 364 יום במסופוטמיה ובקומראן (עמוד 12), מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג).
↑  המופיעה לראשונה בספר יצירה פרק ה'.
↑  AN ASTROLOGICAL TEXT FROM QUMRAN ("4Q318") AND REFLECTIONS ON SOME ZODIACAL NAMES,‏ Revue de Qumrân, כרך 16, חוברת 4 (דצמבר 1995).
↑  יונתן בן-דב, השנה בת 364 יום בקומראן ובספרות החיצונית, בתוך מגילות קומראן מבואות ומחקרים - כרך שני, עמוד 444.
↑  en:360-day calendar#Financial use.
↑  ליאורה רביד, The Book of Jubilees and Its Calendar: A Reexamination, תגליות ים המלח, כרך 10, חוברת 3 (2003).
↑  שנה אידיאלית בת 360 יום והמקרא.
↑  קטע באסטרולוגיה בתוך מחזור ויטרי מהמאה ה-12, קטע באסטרולוגיה משנת ה'קצ"ד (1434).
↑  יששכר שטרן וג'סטין איסרליש, The Astrological and Calendar Section of the Earliest Maḥzor Vitry Manuscript, Aleph, כרך 15, חוברת 2 (2015), עמוד 215 הערה 25.
↑  למשל בלוחות של ג'ון זומר (אנ') (עמוד 146).
↑  פרק ה'
↑  סימן ח'.
↑  A Survey of European Astronomical Tables in the Late Middle Ages עמודים 86-88.
↑  אות ג'
↑  John T. Rook,‏ A Twenty-Eight-Day Month Tradition in the Book of Jubilees,‏ Vetus Testamentum, כרך 31, חוברת 1 (ינואר 1981).
↑  שרון שלום, מסיני לאתיופיה: עולמה ההלכתי והרעיוני של יהדות אתיופיה, עמוד 181.
↑  מיכאל סיגל, העריכה הכרונולוגית של ספר היובלים, בתוך ש"י לשרה יפת : מחקרים במקרא בפרשנותו ובלשונו, עמודים 369-387.
↑  לדוגמה: בפרק כ"ה (פסוק כ"א).
↑  James C. VanderKam,‏ A Twenty-Eight-Day Month Tradition in the Book of Jubilees?,‏ Vetus Testamentum, כרך 32, חוברת 4 (אוקטובר 1982).
↑  ספר היובלים : מבוא, תרגום ופירוש, עמוד 186, הערה 42.
↑  מיכאל סיגל, סיפורת וחוק בספר היובלים: עיון מחודש בסיפור הכניסה לגן עדן, מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג), עמודים 117-118.
↑  מנחם קיסטר, סינקלוס ובעיית המקורות בפרק ג של ספר היובלים: בשולי מאמרו של מ' סיגל, מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג).
↑  מיכאל חיוטין, מלחמת לוחות־השנה בתקופת בית שני, עמוד 46.
↑  Joseph Kinnicut Angell,‏ A Treatise on the Limitations of Actions at Law and Suits in Equity and Admiralty, מהדורה שלישית, עמוד 58 בהערה.
↑  T-S NS 98.5
↑  על אודות האדריכלות, ספר תשיעי, פרק שני.
↑  לילות אטיקה, ספר שלישי, פרק שישי, פסקה 6.
↑  Oluwatoyin Sogbesan,‏ Primordial Yoruba Concept of Time and Calendar: The Case of The Aboòrìsàs of Oyo Town,‏ Journal of Culture, Society and Development,‏ 30 ביוני 2022, כרך 67, עמוד 71.
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |