stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בנק מזרחי טפחות
היסטוריה > לאחר קום המדינה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במאי 1960 פתח הבנק סניף שני בירושלים, ברחוב בן יהודה. במאי 1961 נפתח סניף ברמת גן. בשנת 1963 היו לבנק 14 סניפים, בין השאר באשדוד ובשלומי.
בשנת 1969 החליטו ראשי בנק המזרחי ובנק הפועל-המזרחי לחבור יחד ולהקים את בנק המזרחי המאוחד. לבנק המאוחד היו 42 סניפים ברחבי הארץ ונכסים בשווי של למעלה מ-400 מיליון לירות ישראליות. בשנת 1978 החל הבנק בתהליך מחשוב הסניפים, לאחר שקודם לכן רכש לשם כך את חברת המחשוב "חיש", שהפכה לחברת המחשוב של הבנק בשם "מחיש".
במרץ 1979 רכש הבנק מההאפוטרופוס הכללי את "בנק שווייץ ישראל לסחר", לאחר הרכישה שם הבנק שונה ל"בנק למימון ולסחר" עד לשנת 1990 בנק זה היה לחברת בת שבשליטת מזרחי, ולקראת סוף שנה זו הוא מוזג לתוכה. בשנת 1980 רכש הבנק מהמדינה את בנק טפחות שהחל להתנהל כחברת בת של הבנק.
בשנת 1983, בעקבות משבר מניות הבנקים, עבר הבנק לבעלותה של ממשלת ישראל. רכישת בנק טפחות הכבידה על הבנק, ולבסוף, שבועות לאחר שמאיר פנה אל ראש הממשלה שמעון פרס ואמר לו כי הבנק עומד בפני פשיטת רגל, ובסיוע יועצו של פרס, אמנון נויבך, המפקחת על הבנקים גליה מאור ונגיד בנק ישראל ד"ר משה מנדלבאום, הושג קו אשראי של 100 מיליון דולר שמנע את קריסת הבנק. לנוכח המלצות ועדת בייסקי נאלץ מנכ"ל הבנק, אהרן מאיר, להתפטר, והוא הועמד לדין ונדון למאסר על תנאי של שנתיים וקנס בסך 600,000 ש"ח.
בשנת 1995 החלה הפרטת הבנק וקבוצת עופר-ורטהיים רכשה 26% ממניותיו. לאחר מכן הגדילה הקבוצה את החזקותיה בבנק ורכשה 51% ממניותיו, והמדינה מכרה את יתרת החזקותיה בבנק לעובדי הבנק (9%) ולציבור הרחב.
היסטוריה > בנק טפחות

טפחות הוקמה בשנת 1944 על ידי הסוכנות היהודית כחברה למתן משכנתאות שניות והושקעו בה כספים של קרן היסוד. היא הלוותה כסף לפרויקטים של שיכון כמלווה נוספת. בשנת 1949, שנת הקמתה של עמידר, היא הייתה לחברת בת שלה. פעילותה בשנת 1950 הייתה מצומצמת כי הממשלה הגדילה את אחוזי המימון של המשכנתא הראשונה דבר שייתר ברוב המקרים את הצורך במשכנתא שנייה. בראשית 1954 הוחלט שטפחות תעבור לממן פרויקטים ליצירת מקומות עבודה, עבודות ציבוריות ועבודות דחק. החברה העניקה הלוואות לרשויות מקומיות לעבודות פיתוח שונות, כמו חיבור יישובים לרשת החשמל, פיתוח דרכים והקמת בתי ספר ונודעה כ"בנק עמידר". במקביל העניקה החברה הלוואות לצורך בניית חדר נוסף בבתים פרטיים. בסוף 1961 הוחלט על הפיכתה לבנק למשכנתאות. בשנת 1965 פתח הבנק סניף בירושלים ובשנת 1968 עברה הנהלת הבנק מתל אביב לירושלים. בשנת 1975, בעקבות שמועות על הענקת הלוואות מועדפות למקורבים, עלתה בכנסת הדרישה להפריט את הבנק. הבנק היה לחברה ציבורית שרוב מניותיה בידי ממשלת ישראל. הממשלה החזיקה בשנת 1978 52% מהמניות, משקיעי ישראל החזיקו ב-16% וכלל החזיקה ב-20%. 22% מהמניות נסחרו בבורסה.
מיד לאחר המהפך, ביולי 1977 הוחלט במשרד האוצר להפריט את בנק טפחות. בשנת 1978 קיימה הממשלה משא ומתן למכירת מניותיה בבנק למשקיעים פרטיים וחברות כלל ומשקיעי ישראל של סם רוטברג טענו שנחתם עמם זיכרון דברים על מכירת הבנק להם. בינואר 1979 הסתמן שמניות הממשלה יימכרו למשקיעים קנדיים ולבנק המזרחי. בפברואר 1980 החליטה הממשלה על מכירת טפחות לבנק המזרחי, שהציעה את ההצעה הגבוהה ביותר והמכירה יצאה אל הפועל בסוף מרץ 1980.
מנכ"ל החברה היה חיים רייזל, עד פטירתו בשנת 1964. מנכ"ל הבנק בשנות ה-60 וה-70 היה משה מן. יושב ראש מועצת המנהלים של הבנק היה דוד טנה שעד 1969 היה במקביל גם מנכ"ל משרד השיכון. במרץ 1974 נתמנה זאב שרף, שקודם לכן היה שר השיכון, ליו"ר מועצת המנהלים של הבנק. ביוני 1975 עבר תפקיד יו"ר מועצת המנהלים לידי דוד וינשל שהיה מנכ"ל משרד השיכון.
היסטוריה > מיזוג מזרחי טפחות

בשנת 2005 התמזגו בנק המזרחי המאוחד ובנק טפחות למשכנתאות, ומאז נקרא הבנק "בנק מזרחי טפחות בע"מ" או "מזרחי טפחות".
בנק טפחות נמנה עם קבוצת בנק המזרחי מאז רכישתו בשנת 1980. במשך השנים לא התקיימו בין חברת האם - (בנק המזרחי), לחברת הבת - (בנק טפחות), יחסי גומלין. ההנהלה והדירקטוריון של בנק טפחות התנהלו באופן עצמאי ובנק המזרחי לא התערב בניהולו. הקשר ביניהם התבטא בכך שבנק טפחות נהנה מן ההון ומן המקורות שהעמיד לרשותו בנק המזרחי, ועל בסיסם פיתח והרחיב את פעילותו העסקית, ואילו קבוצת בנק מזרחי נהנתה מרווחי בנק טפחות, שנרשמו בדוחות הכספיים של הקבוצה.
היעדר שיתוף פעולה בין שני הבנקים שנבע, בין השאר, ממגבלות רגולטוריות, מנע מן הקבוצה לנצל את מלוא הפוטנציאל שהיה בידיה, והפתרון היחיד לבעיות אלו, היה מיזוג בין שני הבנקים - רעיון שעלה מדי פעם על סדר יומו של הבנק, ומסיבות שונות לא יצא אל הפועל.
במהלך שנת 2004, לנוכח תמורות ושינויים שחלו במערכת הבנקאית, ובהם השלמת מיזוגם של מספר בנקים למשכנתאות עם הבנקים המסחריים שלהם, הפך רעיון המיזוג בתוך קבוצת בנק המזרחי למעשי, ובחודש יוני אותה שנה, החליט דירקטוריון בנק המזרחי לפעול למיזוג בנק טפחות עם ולתוך בנק המזרחי. עם זאת, שני ועדי העובדים של שני הבנקים התנגדו להליך המיזוג, מחשש לפיטורי עובדים שיביא המהלך בעקבותיו. גם מנכ״ל בנק טפחות, חיים פרייליכמן, התנגד למיזוג ופרש בעקבותיו. הוועדים נקטו שביתות והנושא אף הגיע לדיון בוועדת העבודה של הכנסת. לאחר עימותים נחתם הסכם שהוארך לאחרונה עד שנת 2015 ולאחר מכן הוארך פעם נוספת עד שנת 2021. בעקבות המיזוג, עבר הבנק תהליך כולל של מיתוג מחדש (פברואר 2006) על ידי סטודיו עדלי סטוק (מעצבת: ברברה דגטיאר). במסגרתו אימץ הבנק שם חדש - מזרחי טפחות ושפה תקשורתית חדשה הכוללת לוגו, סיסמה וקו עיצובי חדש. לוגו הבנק בנוי מסימן האינסוף, בצבעי כתום ואפור.
בשנת 2003 עבר מטה הבנק לבית מזרחי-טפחות, משכנו הנוכחי, בקומות 3–13 של מגדל משה אביב, בצומת הרחובות ז'בוטינסקי ואבא הלל סילבר ברמת גן.
בשנים 2009-2008 הושלמו רכישת 50% מההון המונפק של בנק יהב לעובדי המדינה בע"מ והמיזוג עם בנק אדנים למשכנתאות.
בשנים 2007 עד 2017 עלה תיק המשכנתאות של הבנק ביותר מפי שלושה לכ-115 מיליארד שקל, הונו העצמי יותר מהוכפל והגיע ליותר מ-13 מיליארד שקל במרץ 2017.
היסטוריה > מיזוג מזרחי טפחות עם בנק אגוד

באוגוסט 2017 פורסם על מגעים למיזוג הבנק עם בנק אגוד לישראל, צעד שגרם להסתדרות להכריז על סכסוך עבודה בבנק אגוד. ביוני 2018 הודיע מ"מ הממונה על ההגבלים העסקיים על התנגדותו למיזוג. בעלי השליטה בשני הבנקים הגישו ערעור לבית המשפט, ובדיון שנערך בבית הדין לתחרות בנובמבר 2019 נדחה הערעור והמיזוג אושר. לאחר מכן החל תהליך שבו חברת מזרחי פרסמה הצעה לציבור לרכוש את כל מניות החברה, תהליך שלקח כ-3 חודשים. לאחר שתהליך רכישת המניות הושלם בהצלחה (מזרחי קיבלה את הסכמת 95% ממחזיקי המניות), החל תהליך מיזוג משפטי, שהסתיים בסוף 2020. בסוף אוגוסט 2020 בנק מזרחי פרסם הצעת רכש רשמית לבעלי 25% מניות המיעוט הכוללת הסכם חליפין תמורת כ-8% ממניות מזרחי.
העילה המרכזית של הממונה על התחרות להתנגדות המיזוג היא שוק האשראי לענף היהלומים הישראלי. בנק מזרחי מחזיק בכ-40% מהשוק, ואיגוד מחזיק בכ-22% ומיזוגם היה יוצר מונופול, ולכן הערעור של שני הבנקים התקבל בנובמבר על תנאי שהם ידללו את שליטתם בשוק זה. ביולי 2020 בנק מזרחי פרסם שהוא חתם על הסכם למכירת תיקי האשראי שלו בשוק זה לחברת "פנינסולה" וכך, הבנק התקרב עוד שלב בדרך להשלמת המיזוג.
בספטמבר 2020 רכש בנק מזרחי טפחות את כל מניות בנק אגוד וכך, מבחינה משפטית, החל מ-1 באוקטובר 2020, חדל בנק אגוד מלהתקיים כחברה ציבורית נסחרת והפך לחברה בת של "מזרחי טפחות". במסגרת זאת, מזרחי מינה 4 דירקטורים מטעמו לדירקטוריון הבנק וכן את מנכ"ל בנק מזרחי טפחות, משה לארי, כיו"ר הדירקטוריון במקומו של זאב אבלס. עד ל-15 בנובמבר 2022 הועברו כלל לקוחות בנק אגוד אל "מזרחי טפחות". ב-31 בדצמבר 2022, הושלם הליך המיזוג לחלוטין ו"אגוד" חדל להתקיים כתאגיד.
בשנת 2022, החלה בניית קמפוס הבנק המרכזי בלוד, שראשיתו ב-2011 עם הקמת בניין משרדים אליו הועברו מוקדי השירות, המחשב המרכזי ומרכז ההדרכה ומשרדי מטה נוספים שהיו פזורים ברחבי גוש דן. הקמפוס החדש נבנה בתקני בנייה ירוקה לחסכון וצמצום עלויות ועם סיום הבנייה הצפויה בשנת 2025, תעבור אליו הנהלת הבנק ששוכנת במגדל משה אביב ברמת גן.
חברות בנות

אתגר - ניהול תיקי השקעות עוסקת בניהול תיקי השקעות מאז 1987.
מזרחי-טפחות חברה לנאמנות - חברה לנאמנות הנמצאת בבעלות ובשליטה מלאה של הבנק, ומאפשרת שילוב שירותי הנאמנות בכלל שירותי הבנקאות שהבנק מציע.
טפחות סוכנות לביטוח מספקת ביטוחי משכנתא (ביטוח חיים וביטוח מבנה) ללקוחות אשר נוטלים משכנתא דרך הבנק.
פעילות נוספת

הבנק מפעיל מאז 2005 את "מזרחי טפחות בקהילה", תוכנית חברתית המתמקדת בקידומם ובטיפוחם של ילדים ובני נוער בחסך, תוך עידוד עובדים ומנהלים להיות שותפים מלאים בתהליך. עם פעילויותיו הנוספות של מזרחי טפחות בקהילה נמנים "מדריך ערך מוסף" המכיל מידע מפורט על מוצרים המיוצרים בידי אוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים, וערכת ההדרכה אינטראקטיבית בנושאים בנקאיים-פיננסיים לגילאי 14 - 18.
באוקטובר 2007 העלה הבנק את אתר "תערוכת אינסוף לאמנות", תערוכה אינטראקטיבית בהשתתפות כ-1,000 אמנים מכל תחומי המדיה, אשר הציגו כ-2,500 עבודות בנושא האינסוף.
פרשת הסיוע בהעלמת מס ללקוחות האמריקאים

רשויות המס בארצות הברית פתחו בחקירה בשנת 2013 כנגד הבנק על כך שסייע ללקוחותיו האמריקאים להעלים מס בין השנים 2000-2010.
בפברואר 2019, הבנק הגיע להסדר עם משרד המשפטים האמריקאי על תשלום קנס של 195 מיליון דולר.
מדד תל אביב 125 – אקלים נקי מדלקים פוסיליים

מדד תל אביב 125 – אקלים נקי מדלקים פוסיליים הוא מדד השקעה העוקב אחר רוב חברות מדד תל אביב 125, למעט מניות של תאגידים הנוטלים חלק בשרשרת הייצור של דלקים פוסיליים - תאגידים העוסקים בחיפוש, הפקה, הולכה, אחסון וזיקוק של דלקים פוסיליים (גז, פחם, נפט, פצלי שמן ונגזרותיהם). רשימת התאגידים תיקבע על ידי פורום כסף נקי של עמותת חיים וסביבה - ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל.
הבורסה לניירות ערך בתל אביב הודיעה על השקתו של המדד ב-9 בנובמבר 2020, לאחר פנייה בנושא של יו"ר פורום החוסכים לפנסיה בישראל, רועי מימרן, ובעקבותיה הסכם עם עמותת חיים וסביבה. המדד הושק ב-6 בדצמבר 2020. במדד כלולות 112 מניות, ושווי השוק שלו עומד על 545 מיליארד שקל, מתוכם 376 מיליארד שקל שווי החזקות הציבור. החל מ-12 במאי 2021, נסחרת בשוק קרן סל של חברת מגדל, באמצעותה ניתן להשקיע במדד זה.
על פי סימולציה שנערכה לתיקי מניות ת"א-125 אקלים נקי מדלקים פוסיליים נרשמה תשואה עודפת לעומת תיקי מניות על מדד ת"א-125, על פני שנה, 3 שנים ו-5 שנים.
הרקע ליצירת המדד

דלקים מאובנים - פחם, נפט וגז, מהווים את מקור הפליטה המרכזי של גזי חממה (בעיקר פחמן דו-חמצני ומתאן), המאיצים את משבר האקלים. כחלק מההתמודדות עם משבר האקלים, ישנה בחינה ואף קריאה להטלת מס על פליטות גזי חממה (המכונה "מס פחמן") על ידי ממשלות וארגונים דוגמת קרן המטבע הבינלאומית, ארגון ה־OECD
 ובנק ישראל. בנוסף ישנה מגמה של הפחתת והסטת השקעות מחברות המבוססות על דלקים פוסיליים על ידי גופים פיננסיים כמו הבנק האירופי להשקעות, קרן רוקפלר, קרן הפנסיה הגדולה בבריטניה, 130 בנקים המנהלים במצטבר 47 טריליון דולר ועוד. כמו כן קיימים מדדים דומים ברחבי העולם, לדוגמה:
S&P 500 Fossil Fuel Free Index
S&P Global 1200 Fossil Fuel Free Index
S&P Asia 50 Fossil Fuel Free Index
S&P Europe 350 Fossil Fuel Free Index
הרכבת המדד

המדד יורכב מהחברות במדד תל אביב 125 למעט רשימת חברות המהוות תאגידים פוסיליים. הרשימה תורכב על ידי עמותת חיים וסביבה, עמותת הגג של פורום כסף נקי של ארגוני הסביבה בישראל, בהתאם לקווים המנחים ולמתודולוגיה של ועדת המדד של חיים וסביבה.
ההמועד הקובע לקביעת הרכב המניות שיכללו במדד יהיה תום המסחר ב-12 בנובמבר. המדד יעודכן פעם בשנה, בעדכון החצי-שנתי באוגוסט. תקרת המשקל של מניה במדד תהיה דומה לתקרת המשקל במדד תל אביב 125 - 5%. בהתאם לסימולציה, במדד צפויות להיכלל 112 מניות, ושווי השוק שלו עומד על 545 מיליארד שקל, מתוכם 376 מיליארד שקל שווי החזקות הציבור.
הקווים המנחים להגדרת "תאגידים פוסיליים"

תאגיד העוסק בחיפוש, הפקה, הולכה, אחסון וזיקוק של דלקים מאובנים (גז, פחם, נפט, פצלי שמן ונגזרותיהם).
תאגיד העוסק בהקמה ותפעול של תחנות כוח המייצרות חשמל על בסיס דלקים מאובנים.
תאגיד שמטרתו המרכזית היא מימון תאגיד פוסילי או קבלת תמלוגים מתאגיד פוסילי.
תאגיד בעל שליטה (בהתאם להגדרה בחוק ניירות ערך) בתאגיד פוסילי.
שיקול דעתה של הוועדה.
רשימת התאגידים הפוסיליים 11/10/2020

להלן רשימת החברות אשר הוגדרו על ידי ועדת המדד של חיים וסביבה כ"תאגידים פוסיליים", ולכן לא יכללו במדד:
| שם התאגיד | סימול | מספר נ"ע | הסבר לגריעה |
| --- | --- | --- | --- |
| או פי סי אנרגיה   | אפסא   | 1141571   | הקמה ותפעול של תחנות כוח על בסיס דלקים פוסיליים   |
| איי.סי.אל   | איסל   | 281014   | החלטת ועדה   |
| אלקו בע"מ   | אלקו   | 694034   | שולטת בסופרגז |
| אנרג'יאן   | אנאג   | 1155290   | עוסקת בחיפושי נפט וגז |
| אקויטל   | אקטל   | 755017   | עוסקת בחיפושי נפט   |
| ארקו החזקות   | ארקו   | 310011   | מספקת דלקים לתחנות דלק באמצעות חברה שבשליטתה |
| בזן   | בזן   | 2590248   | עוסקת בזיקוק נפט גולמי, ייצור ומכירת דלקים |
| דלק קבוצה   | דלקקב   | 1084128   | שולטת ב"דלק ישראל"וב"דלק קידוחים" |
| דלק קידוחים יהש   | דלקד   | 475020   | עוסקת בחיפושי נפט וגז |
| חברה לישראל   | חל   | 576017   | בעלת שליטה בבזן |
| ישראמקו יהש   | ישרמק   | 232017   | עוסקת בחיפושי נפט וגז |
| נפטא   | נפטא   | 643015   | עוסקת בחיפוש נפט וגז |
| סופרגז   | ספגז   | 1166917   | עוסקת בייזום פרויקטי גז טבעי, שיווק ומכירה של גז טבעי |
| פז נפט   | פזנפט   | 1100007   | עוסקת באספקת מוצרי נפט ודלק, בהפעלת בתי הזיקוק באשדוד |
| קנון   | קנון   | 1134139   | בעלת שליטה באו פי סי |
| רציו יהש   | רצו   | 394015   | עוסקת בחיפושי נפט וגז   |
קישורים חיצוניים מישראל

מדד ת"א-125 אקלים נקי באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב
מדד אקלים באתר חיים וסביבה
ארז ליבנה, ת"א 125 מצטרף לגל הירוק - הבורסה משיקה מדד חדש לאקלים נקי, באתר ביזפורטל, 9 בנובמבר 2020
כפיר אדר, חברות האקלים על המפה: מדד חדש לבורסת ת"א, באתר אייס, 9 בנובמבר 2020
שני אשכנזי, ‏לראשונה בישראל: מדד אקלים ירוק בבורסת ת"א, נקי מדלקים פוסיליים, באתר גלובס, 10 בנובמבר 2020
ג'ניה וולינסקי, הבורסה בישראל מצטרפת לעולם ומשיקה גרסה ירוקה למדד ת"א 125, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2020
להוציא את הפנסיה שלנו ממשבר האקלים - מדד תא 125 ללא דלקים מחצביים באתר talniri
ארז רביב, ‏"המאבק במשבר האקלים הוא לא משימה רק של מדינות או חברות. גם לקרנות הפנסיה יש חלק בזה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 14 בנובמבר 2020
השקעות אחראיות ומשבר האקלים באתר פורום החוסכים לפנסיה בישראל
קישורים מחו"ל בעקבות הכרזת המדד בישראל

Tel Aviv Stock Exchange to launch fossil free share index באתר רויטרס
TASE is Launching a Green Index Version of the TA-125 Index באתר Yahoo! finance
TASE is Launching a Green Index Version of the TA-125 Index באתר MarketWatch
TASE is Launching a Green Index Version of the TA-125 Index באתר Cision PR Newswire
TASE is Launching a Green Index Version of the TA-125 Index באתר Morning Star
TASE is Launching a Green Index Version of the TA-125 Index באתר Stockhouse
For the first time in Israel: a green climate index on... באתר alKhaleej Today
הערות שוליים

1 2 3   ג'ניה וולינסקי, הבורסה בישראל מצטרפת לעולם ומשיקה גרסה ירוקה למדד ת"א 125, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2020
↑  ארז רביב, ‏השקעה נקייה: מגדל שוקי הון תאפשר השקעה בסל מניות ישראליות בניכוי תעשיית הדלקים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 במאי 2021
↑  ארז ליבנה, ת"א 125 מצטרף לגל הירוק - הבורסה משיקה מדד חדש לאקלים נקי, באתר ביזפורטל, 9 בנובמבר 2020
↑  Putting a Price on Pollution, באתר קרן המטבע הבינלאומית
↑  Effective Carbon Rates 2018, באתר הOECD
↑  מחקר חדש בבנק ישראל: המאבק העולמי בהתחממות הגלובלית והשלכותיו על ישראל, באתר בנק ישראל
↑  Banks worth $47 trillion adopt new U.N.-backed climate principles, באתר רויטרס
1 2 3 4 5  מדד אקלים - חיים וסביבה, באתר חיים וסביבה
בובה של מדינה

| --- | --- |

פתיח התוכנית
 סוגה:  תוכנית סאטירה
 משתתפים:  אלי בן דוד, מיקו ג'מאל, יובל בינדר, ניקי גולדשטיין, אלי יצפאן, שלישיית מה קשור
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  2
 הפקה
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 10
 תקופת שידור מקורית:  2012–2013
 קישורים חיצוניים
 באתר ערוץ 10
 דף התוכנית ב-IMDb
 
בובה של מדינה היא תוכנית סאטירה ישראלית ששודרה בערוץ 10 וספין אוף לתוכנית בובה של לילה שמשודרת בערוץ הספורט. גם בתוכנית זאת מככבות, כנרמז משמה, בובות בנוסח "החרצופים", שמהוות סאטירה על דמויות בולטות שונות מעולם הפוליטיקה בישראל, ובעיקר גם מתחום הטלוויזיה. התוכניות בנויות לפי תבנית קבועה, עם פינות, דמויות ואלמנטים חוזרים והבאת זמרים ואורחים.
תוכן

גם את התוכנית הזאת מגיש אלי בן דוד בתור "שוקו ויצמן".
את הבובות מדבבים מיקו ג'מאל, יובל בינדר וניקי גולדשטיין. בעונה הראשונה היו בעיקר בובות של פוליטיקאים כדוגמת: בנימין נתניהו, אביגדור ליברמן, שלי יחימוביץ', יאיר לפיד, אריה דרעי ואחמד טיבי ומגישי טלוויזיה כדוגמת: מוטי קירשנבאום, ירון לונדון, ליהיא גרינר, אילנה דיין וחנה לסלאו. בעונה השנייה הצטרפו בובות של מפורסמים כדוגמת: אמנון אברמוביץ', רפי גינת, גיל ריבה, רפי רשף, ירון ברלד, רני רהב, ריטה, אייל גולן ורמי פורטיס. כמו בבובה של לילה, חלקה העיקרי מתנהל בפאנל בהנחייתו של "שוקו", בו משתתפות גם הבובות השונות וכן דמויות נוספות בגילומם של קומיקאים קבועים. כמו כן, בפאנל התוכנית משתתף באופן קבוע אורח, שהוא אישיות מתחום הפוליטיקה, ובעונה השנייה מצטרף אמן אורח ששר בליווי "להקת התוכנית" אשר מורכבת מבובות בנוסח שופטי "הכוכב הבא" - ריטה ואייל גולן, ושופט "אקס פקטור ישראל" - רמי פורטיס.
ישי גולן

| --- | --- |

 לידה:  22 בנובמבר 1973 (בן 51) רמת גן, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון 
 מספר צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה (2010) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ישי גולן והגר בן-אשר בסרטה של בן-אשר "הנותנת", 2011
ישי גולן (נולד ב-22 בנובמבר 1973) הוא שחקן ישראלי, זוכה פרס האקדמיה לטלוויזיה.
חיים אישיים

גולן נשוי, ואב לשתי בנות ובן. מתגוררים בתל אביב.
הוא מגדיר את עצמו כאתאיסט.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  אורון שמיר, עכבר העיר אונליין, ישי גולן: "אם אתה מתחרמן מהסרט, עשינו את עבודתנו כאמנים", באתר הארץ, 18 במאי 2012
↑  ליה פן, "ישי גולן, תופיע בהיכל התרבות החדש באריאל?", באתר הארץ, 29 באוגוסט 2010
↑  אלינור פוקס, ‏האמנים מתגייסים לצד המפלגות, באתר ‏מאקו‏, 7 בינואר 2013
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2009 - משה איבגי (הבורר) | זוכה פרס האקדמיה לטלוויזיה לשחקן הטוב ביותר בסדרה דרמטית לשנת 2010:  ישי גולן (חטופים) | הבא: 2011 - יוסי מרשק (פלפלים צהובים) |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007346405905171  BnF: cb165386540 (data)  GND: 1062006208  ISNI: 0000 0003 5632 8235  LCCN: no2011029089  NTA: 150972431  SUDOC: 070504032  VIAF: 183602010   WorldCat (עם VIAF): 183602010
3, 4, 5 וחצי

| --- | --- |

סמליל התוכנית על רקע תיבת הנגינה בפתיח  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 סוגה:  ילדים
 יוצרים:  בטי מישיקר
 בימוי:  ציפי פינס, ניל וייסבורד, שרה טראויס, פינחס הר-זהב
 שחקנים:  ששי קשת, יונה אליאן, נירה עדי, ישראל גוריון, שרי צוריאל, שמעון כהן, עמי וינברג
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  5
 מספר פרקים:  61
 הפקה
 עורכים:  שוש עינב
 אורך פרק:  20-25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 1 (ישראל)
 תקופת שידור מקורית:  3 בספטמבר 1980 – 22 בספטמבר 1984
 
3, 4, 5 וחצי הייתה תוכנית טלוויזיה ישראלית מקורית לילדים ששודרה בערוץ הראשון מספטמבר 1980 ועד 1984.
הגתה את התכנית סופרת הילדים הדרום-אפריקאית בטי מישיקר, שעלתה לישראל זמן קצר קודם לכן, ב-1979. מישיקר גם חיברה את התסריטים לחלק מן הפרקים. התכנים נמצאים תחת זכויות היוצרים של הטלוויזיה החינוכית.
העונות הראשונות שודרו תחילה בשחור-לבן וצולמו באולפני הטלוויזיה החינוכית ובהמשך שודרה התכנית בצבע וצולמה באולפני הרצליה.
הפרק הראשון בסדרה נקרא "הנחליאלי".
התכנים בתוכנית

במרכז התכנית עמדו הבובות צ'וֹמְפִּי (שמעון כהן) ואֵינשֵׁם (שמואל וילוז'ני בתחילה ולאחר מכן עמי ויינברג), שעוצבו על ידי יוחנן לקיצביץ. את שתי הבובות ליוו המנחים ששי קשת, יונה אליאן, נירה עדי וישראל גוריון. לאחר חזרתה בתשובה של עדי ופרישתה מהתכנית, החליפה אותה שרי צוריאל.
בתוכנית הוצגו סיפורים שסיפרו המנחים לשתי הבובות. רוב הסיפורים היו אגדות וסיפורי עם מוכרים כגון "עוץ לי גוץ לי", "סינדרלה" ו"נסיך צפרדע". סיפורים אלו הומחזו בעזרת תלבושות ותפאורות מושקעות, כשהמנחים משחקים את תפקידי הדמויות הראשיות. בתוכניות שהוקדשו לחגים הומחזו גם סיפורים של סופרים יהודיים. כך היה לגבי "טופל'ה טוטוריטו" מאת שלום עליכם ו"העושה נפלאות" מאת י"ל פרץ. לאחר הצגת הסיפורים דיברו המנחים עם שתי הבובות ושרו שירים. חלק מהשירים שבוצעו היו שירי חגים מוכרים לילדים, ואחרים, מקוריים שנכתבו במיוחד לתוכנית.
במסגרת התכנית הופקו שלוש "תוכניות ספיישל" שהתייחסו למציאות הישראלית של התקופה: פרק אחד הוקדש לדולפינריום בתל אביב, פרק אחד לניקיון בחוף הים ופרק אחר נועד לעודד מחזור נייר, והופק בשיתוף המועצה לישראל יפה. הפרק שעסק במחזור ונקרא "אסטרונינו", החל בהדמיה של דיווח חדשותי שהוגש על ידי דליה מזור, ולאחריו הוצגה עלילה שכללה מרכיבים של מדע בדיוני, והציגה את תהליך מחזור הנייר כפי שהתבצע באותן שנים בחברת אמניר.
כתוביות הפתיחה של התכנית הציגו סרטון של תיבת נגינה גדולה, בה נעות דמויות שונות של חיות וליצנים לצלילי נעימה שהלחין דוד קריבושי (התיבה עצמה הופיעה גם על גבי עטיפת התקליט שיצא לתוכנית, וכן היא כיכבה בסיפורים שעסקו בקיקו הליצן [ישראל גוריון] ככלי הנגינה שלו). קריבושי הלחין גם את הסגיר ("3, 4, 5 וחצי") למילים של לאה נאור, והוא הושר על ידי מנחי התכנית. ציורי הרקע היו של יוחנן לקיצביץ, שאף הופיע בעונה הראשונה כשהוא מאייר את התפאורה בזמן אמת. בחלק מהפרקים הוחלפה תיבת הנגינה בפתיח באנימציית סטופ מושן שמציגה רכבת שעשויה מקוביות ועליה סמלילה של התכנית ושם הפרק.
הערות שוליים

1 2   עופר אדרת, האמא של צ'ומפי ואינשם, באתר הארץ, 17 באפריל 2015
משתתפי הסדרה.
למעלה (מימין): יונה אליאן, צ'ומפי, ששי קשת;
למטה: צ'ומפי ואינשם
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
סמטרדיה (כדורגל)

מועדון הכדורגל סמטרדיה (בגאורגית: სკ სამტრედია) הוא מועדון כדורגל גאורגי מהעיר סמטרדיה.
המועדון נוסד ב-1936, והוא משחק בליגת המשנה הגאורגית. המועדון זכה באליפות אחת, בשנת 2016.
היסטוריה

לאחר שהוקם השתתף במועדון בעיקר בליגה הסובייטית השנייה. במהלך השנים התחלפו שמות המועדון מ-"Sanavardo Samtredia" ל-"Lokomotivi Samtredia", "Juba Samtredia" ו-"Iberia Samtredia".
בשנת 2016 זכה המועדון באליפות ראשונה, לאחר שהקבוצה ניצחה 4–2 בשני משחקי פלייאוף האליפות את צ'יחורה סצ'חרה. בתום עונת 2018 ירדה הקבוצה לליגת המשנה.
תארים

ליגת העל הגאורגית
אליפות (1): 2016
סגנות (2): 1994/1995, 2015/2016
הסופר קאפ הגאורגי (1): 2017
הערות שוליים

↑  "The history of FC Samtredia". fcsamtredia.com. 6 בדצמבר 2015. אורכב מ-המקור ב-18 בדצמבר 2016. נבדק ב-11 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Players". Erovnuliliga. נבדק ב-17 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Georgia - List of Champions - RSSSF
משך

ערך זה עוסק בבנו השישי של יפת. אם התכוונתם ל"משך", אחת הגרסאות לשם בנו של ארם, ראו .
| --- | --- |
 אב:  יפת בן נח 
 
משך הוא השישי מבין בניו של יפת, לאחר יוון ותובל. מקובל לזהותו עם מֻשְׁכִּ המוכר ממקורות אשוריים וכן ממקורות קלאסיים מאוחרים יותר כשבט החלוץ הפריגי.
המֻשְׁכִּ במקורות ההיסטוריים

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (17.7.2022)
המֻשְׁכִּ נזכרים לראשונה במקורות אשוריים מימי תגלת פלאסר הראשון אשר בשנת מלכותו הראשונה (1116 לפנה"ס) ניצח את חמשת מלכי מֻשְׁכִּ והרג בין 12,000 ל-20,000 מחייליהם. ממקורות אלה עולה כי המֻשְׁכִּ שכנו באזור הדרום מזרחי של הרמה האנטולית באזורים שכבשו מידי האשורים כ-150 שנה קודם לכן. התיישבותם באנטוליה היא אחת מתוצאות חורבנה של ממלכת החתים.
האזכור הבא של המֻשְׁכִּ מאוחר בכ-250 שנה, והוא מימי אשורנצירפל השני במחצית הראשונה של המאה ה-9 לפנה"ס שם נזכרים המֻשְׁכִּ כמעלי מיסים על כלי נחושת, בקר ויין.
מבחינת תיעוד המֻשְׁכִּ, בנקודה זו נוצר חלל נוסף של כמאה שנה בהם פנתה ממלכת אשור השוקעת לעסוק בעיקר במלחמות מול ממלכת אוררטו השכנה ואילו המֻשְׁכִּ מצידם גיבשו ככל הנראה את כוחם בתקופה זו במרכזה של אסיה הקטנה. החל מימי שלמנאסר החמישי אנו שבים ושומעים על התנגשויות בין המֻשְׁכִּ לאשורים, התנגשויות שהגיעו לשיאן בתקופת מלכות סרגון השני (705-722 לפנה"ס). מלכם של המֻשְׁכִּ בתקופה זו נקרא במקורות האשוריים מִתַ אותו יש לזהות עם מידס הפריגי הנזכר במקורות יווניים.
מחלופת המכתבים שבין סרגון לבין שרי צבאו באסיה הקטנה שנמצאה בארכיון המלכותי בנינוה עולה כי מִתַ כרת ברית נרחבת כנגד אשור, יחד עם מלכי כרכמיש, תובל ואוררטו. עם זאת, לקראת סוף ימיו של סרגון, בשנת 709 לפנה"ס כרתו המִתַ והאשורים ברית.
בימי סרגון מֻשְׁכִּ שימשה גבולה המערבי של ממלכתו ובכמה כתובות מתפאר סרגון על שלטונו "מארץ מצרים ועד ארץ מֻשְׁכִּ" ומכאן ניתן להבין את דברי המשורר בתהילים "אוֹיָה-לִי, כִּי-גַרְתִּי מֶשֶׁךְ; שָׁכַנְתִּי, עִם-אָהֳלֵי קֵדָר" כתיחום גבולות העולם התרבותי בצפון ובדרום.
הצמד "משך ותובל", שני בניו של יפת, חוזר על עצמו במקורות רבים גם בתקופות מאוחרות יותר. בספר יחזקאל נזכרים השניים כעמים העוסקים בתיווך בסחר עבדים וכלי נחושת בין יוון למזרח התיכון. בכתבי הרודוטוס נזכרים השניים, לצד עמים נוספים כבעלי בריתם של ממלכת פרס.
גם ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו זיהה את משך המקראי כאבי המשכיים, שבט פרוטו-איברי שחי באזור קפדוקיה, וקישר גם את שם עירם מזקה לשמו של משך. בתקופות מאוחרות יותר קושר שמו של משך גם לשם המחוז מסכתי (סאמצחה-ג'אוואחתי) שבגאורגיה, או לעיר מצחתה, הבירה ההיסטורית של גאורגיה.
לקריאה נוספת

אברהם קמפינסקי, ערך "משך", בתוך: אנציקלופדיה מקראית ו' (עבד–צרתן), מוסד ביאליק, 1971 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
הערות שוליים

↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 321
↑  תהילים ק"כ ה
| צאצאי נח לפי ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| שם ובניו | עילם • אשור • ארפכשד • לוד • ארם • עוץ • חול • גתר • מש • שלח |  |
| חם ובניו | כוש • מצרים • פוט • כנען • סבא • חוילה • סבתה • רעמה • סבתכא • נמרוד • לודים • ענמים • להבים • נפתוחים • פתרוסים • כסלוחים • יבוסי • אמורי • גרגשי • חיוי • ערקי • סיני • ארוודי • צמרי • חמתי |  |
| יפת ובניו | גומר • מגוג • תירס • יוון • תובל • משך • מדי • ריפת • אשכנז • תוגרמה • אלישה • תרשיש • כתים • דדנים |  |