stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שנת השא
לוח שנה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |
| תשרי |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |    |
| חשוון |   |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל   |
| כסלו |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |   |   |    |
| טבת |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |    |
| שבט |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |    |
| אדר |   |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |    |
| ניסן | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |   |   |   |    |
| אייר |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |   |    |
| סיוון |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |    |
| תמוז |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |    |
| אב |   |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל   |
| אלול |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |   |   |    |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| יום טוב / שבתון | חג שאיננו שבתון | יום זיכרון או צום |
מועדים

בשנה מסוג השא חל ראש חודש בשבת שלוש פעמים. ראש חודש חשוון חל בימים שישי ושבת, ראש חודש אדר חל בימים שישי ושבת וראש חודש אב חל בשבת.
צום גדליה נדחה ליום ראשון, עשרה בטבת חל ביום שישי, תענית אסתר חלה ביום חמישי, תענית בכורות מוקדמת ליום חמישי, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום ראשון.
כ"ד בתשרי חל בשבת, ולכן יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל נדחה ליום ראשון, כ"ה בתשרי.
חנוכה חל בימים חמישי עד חמישי, הדלקת נר ראשון ביום רביעי בערב.
ט"ו בשבט חל ביום חמישי.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
כ"ז בניסן חל ביום שישי, ולכן יום הזיכרון לשואה ולגבורה מוקדם ליום חמישי כ"ו בניסן
ה' באייר חל ביום השבת, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ג' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ב' באייר.
תענית שני בתרא חל בפסח שני, ונחלקו המנהגים אם לומר סליחות ולצום.
ל"ג בעומר חל ביום שישי והמדורות מתקיימות ביום חמישי בלילה.
שבועות חל ביום שני.
קריאה בתורה והפטרות

בשנת השא 51 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת יום הכיפורים, שבת חול המועד סוכות ושבת של שביעי של פסח. בשנת השא לא קוראים כלל את פרשת וילך, מכיוון שהיא נקראת לפני ראש השנה בשנה הקודמת ואחרי ראש השנה בשנה הבאה.
על מנת להתאים את מספר הפרשות הנקראות בשבת (52, פרשת וילך לא נקראת ופרשת וזאת הברכה נקראת בשמחת תורה שחל ביום חמישי בארץ ישראל וביום שישי בחוץ לארץ) עם מספר השבתות בהן קוראים פרשה (48), מחוברות הפרשות תזריע ומצורע, אחרי מות וקדושים, בהר ובחוקותי ומטות ומסעי. זוהי השנה הפשוטה היחידה בה פרשיות ויקהל ופקודי נקראות בנפרד (ויקהל - פרה ופקודי - החודש) מכיוון שבין שמחת תורה (שחל ביום ה') לפסח (שחל ביום א') יש שבת עודפת על שנה רגילה.
פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
פרשת נח - קוראים את הפטרת ראש חודש "השמים כסאי".
פרשת תולדות - קוראים את הפטרת מחר חודש.
פרשת מקץ - השבת בתוך חנוכה קוראים את הפטרת חנוכה "רני ושמחי".
פרשת תרומה - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים. שבת זו היא גם ראש חודש, ולכן מוציאים בה שלשה ספרי תורה.
פרשת תצוה - קוראים הפטרה של שבת זכור.
פרשת כי תשא - בירושלים קוראים את הפטרת פורים, בשאר המקומות קוראים את ההפטרה הרגילה.
פרשת ויקהל - קוראים את הפטרת פרשת פרה.
פרשת פקודי - קוראים את הפטרת פרשת החודש.
פרשת צו - בקהילות שנהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול בערב פסח קוראים את הפטרת שבת הגדול.
פרשת מטות-מסעי - נחלקו הראשונים והקהילות אם הפטרת "שמעו" (ההפטרה השנייה של תלת דפורענותא) דוחה גם את הפטרת ראש חודש; בק"ק פראג הפטירו שמעו, וכן נוהגים היום ברוב הקהילות, ואילו בק"ק פוזנא הפטירו הפטרת שבת ר"ח.
בשנים מסוג השא מתרחשת תופעה נדירה - קוראים את ההפטרה הרגילה של פרשת משפטים (אף על פי שמדובר בשנה פשוטה). זו גם השנה השפוטה היחידה שבה ויקהל ופקודי אינן מחוברות.
| חומש בראשית> פרשה | חומש בראשית> תאריך | חומש שמות> פרשה | חומש שמות> תאריך | חומש ויקרא> פרשה | חומש ויקרא> תאריך | חומש במדבר> פרשה | חומש במדבר> תאריך | חומש דברים> פרשה | חומש דברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בראשית | כ"ד בתשרי | שמות | י"ח בטבת | ויקרא | ז' בניסן | במדבר | ד' בסיוון | דברים | ח' באב |
| נח | א' בחשוון | וארא | כ"ה בטבת | צו | י"ד בניסן | נשא | י"א בסיוון | ואתחנן | ט"ו באב |
| לך לך | ח' בחשוון | בא | ג' בשבט | שמיני | כ"ח בניסן | בהעלתך | י"ח בסיוון | עקב | כ"ב באב |
| וירא | ט"ו בחשוון | בשלח | י' בשבט | תזריע | ה' באייר | שלח | כ"ה בסיוון | ראה | כ"ט באב |
| חיי שרה | כ"ב בחשוון | יתרו | י"ז בשבט | מצרע | מחוברת | קרח | ב' בתמוז | שפטים | ו' באלול |
| תולדת | כ"ט בחשוון | משפטים | כ"ד בשבט | אחרי מות | י"ב באייר | חקת | ט' בתמוז | כי תצא | י"ג באלול |
| ויצא | ו' בכסלו | תרומה | א' באדר | קדשים | מחוברת | בלק | ט"ז בתמוז | כי תבא | כ' באלול |
| וישלח | י"ג בכסלו | תצוה | ח' באדר | אמר | י"ט באייר | פינחס | כ"ג בתמוז | נצבים | כ"ז באלול |
| וישב | כ' בכסלו | כי תשא | ט"ו באדר | בהר | כ"ו באייר | מטות | א' באב | וילך | ה' בתשרי |
| מקץ | כ"ז בכסלו | ויקהל | כ"ב באדר | בחקתי | מחוברת | מסעי | מחוברת | האזינו | י"ב בתשרי |
| ויגש | ד' בטבת | פקדי | כ"ט באדר |  |  |  |  | וזאת הברכה | שמחת תורה |
| ויחי | י"א בטבת |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  לוח השנה וחשבונו תוך בירור שאלת המחזוריות, יעקב מתלון, אתר שורש.
↑  לפי מנהג אשכנז המקורי, אומרים תחנון בפסח שני, ראו בערך פסח שני, ובוודאי שנהגו תענית בה"ב כרגיל. חילוקי מנהגים אלו נוצרו אחרי שקבלו בקצת קהילות את המנהג שלא לומר תחנון.
↑  אליה רבה תקמט:ג
↑  לבוש או"ח תקמט:א.
כרונולוגיה של הלהט"ב בישראל

להלן לוח זמנים של אירועים בולטים עבור קהילת הלהט"ב בישראל, לרבות שינויים בזכויות להט"ב בישראל.
שנות הארבעים > 1947

מפגשים בין הומוסקסואלים וקרוזינג (שיטוט בחיפוש אחר מין מזדמן) מתקיימים בתל אביב בגינת לונדון, טיילת תל אביב והבר במלון "ארמון" ברחוב הירקון, ובחיפה בגן בנימין. דוגמה למפגשים כאלה הוא סיפור היכרותם של רוני וג'וני בטיילת תל אביב.
שנות החמישים > 1950

חיים כהן, היועץ המשפטי לממשלה, החליט שלא לאכוף את החוק האוסר על יחסים הומוסקסואליים, אותו ראה כחוק לא מוסרי, וכך הפך החוק לאות מתה.
שנות החמישים > 1956

לאחר מאבק ממושך שכלל שביתות רעב ופגיעה עצמית, הגיעה רינה נתן לבית החולים אסף הרופא לאחר שחתכה את איבר מינה. מצבה הרפואי אילץ את הרופאים לסיים את הליך הסירוס ולבצע את הניתוח להתאמה מגדרית הראשון בישראל.
שנות השישים > 1960

יצא לאור הספר העברי הראשון "הדווקאים" על הומואים ולסביות, תחת שם העט ש.ר.ב (רינה בן מנחם).
שנות השישים > 1961

"הצלע", הרומן הלסבי העברי הראשון, רואה אור מאת ש.ר.ב. (רינה בן מנחם)
שנות השישים > 1962

"מחתרת על הטיילת", הכתבה העיתונאית הראשונה בישראל שהתייחסה להומוסקסואליות, בשבועון "העולם הזה".
שנות השישים > 1964

שר המשפטים דב יוסף מנסה להביא לביטול האיסור על יחסי מין הומוסקסואלים, על ידי ביטול האיסור הפלילי על "יחסי מין בלתי טבעיים"; הממשלה מסכלת את כוונתו.
שנות השישים > 1967

"נפלאתה", מאת ה' יואב, סיפור הומו-לסבי, מתפרסם בכתב העת לספרות "עכשיו".
שנות השישים > 1968

אמיר שרון מייסד את המועדון הראשון להומואים ולסביות, בדירה פרטית ברחוב יורדי הסירה בתל אביב.
שנות השישים > 1969

מועלה המחזה "הנערים בחבורה" בכיכובו של עודד תאומי.
שנות השבעים > 1971

ח"כ אורי אבנרי מגיש הצעה לביטול חוק האוסר על יחסים הומוסקסואלים, הניסיון הראשון נכשל.
שנות השבעים > 1974

"מצעד המסכות" ביוזמת סיוון מלכיאור, שהתראיין בפנים חשופות. 20 גברים ואישה אחת הסתובבו בכיכר מלכי ישראל עם מסכות מחשש להתנכלויות על רקע נטיותיהם המיניות ודרשו זכויות ללהט"ב.
שנות השבעים > 1975

הקמת "האגודה" ("האגודה לשמירת זכויות הפרט") ב-6 באוקטובר, ארגון הלהט"ב הראשון בישראל. בראש הוועד המייסד עמד יעקב פזי.
שנות השבעים > 1976

2 בפברואר - "השעה השלישית", בהנחיית פרופ' ירמיהו יובל, הייתה לתוכנית הטלוויזיה הראשונה בישראל שעסקה בהומוסקסואליות.
29 בפברואר- האספה הכללית הראשונה של "האגודה" נערכת במועדון "צוותא" בתל אביב, והיו"ר הנבחר היה סיוון מלכיאור.
מסיבה רבת משתתפים נערכת ברחוב יפה נוף בחיפה, אחת לשבועיים.
מיניות לסבית מועלית לראשונה כנושא, בכנס בקיבוץ גזר על מיניות האישה.
היועץ המשפטי לממשלה, אהרן ברק, נפגש עם משלחת של "האגודה".
הקמת שירות ההרצאות של "האגודה" על ידי יונתן דנילוביץ', דן לחמן ודובי ברקן.
שנות השבעים > 1977

17 בספטמבר - אירוע הגאווה הראשון בישראל: "העליזיאדה", ביום השנה השני להקמת האגודה.
שנות השבעים > 1978

הקמת אל"ף (ארגון לסבי פמיניסטי) בכנס פמיניסטי ראשון בבאר שבע.
שנות השבעים > 1979

בית המלון "מרינה" ובית הארחה בקיבוץ מעלה החמישה מבטלים את ההזמנות של הכנס הבינלאומי הרביעי של הומוסקסואלים ולסביות יהודים, שהגיעו מבית הכנסת "שמחת תורה" בניו יורק, מחשש לאיבוד תעודת הכשרות שלהם.
באי הכנס הבינלאומי נוטעים כ-3,000 עצים בחלקה שביער להב בדרום. קרן קיימת לישראל מסרבת להניח שלט המעיד על זהות התורמים.
שנות השמונים > 1980

"מחבואים" הסרט הישראלי הראשון שהדמות הראשית בה היא של בחור הומו.
שנות השמונים > 1981

"נתיב נוסף", הביטאון הקהילתי הראשון, בעריכת משה רוזנבאום, יוצא לאור. כתב העת מפסיק להתפרסם לאחר מספר קטן של גיליונות, אך חוזר להופיע בשנת 1990.
שנות השמונים > 1982

הקמת הקו הלבן של "האגודה", קו הקשב והסיוע, על ידי דן לחמן.
"נגוע" בבימויו של עמוס גוטמן הוא הסרט הישראלי הראשון של במאי הומו. הסרט נאסר להקרנה על ידי המועצה לביקורת סרטים ומחזות.
שנות השמונים > 1985

הוועד למלחמה באיידס הוקם על ידי. מיכה ון דייק, דוד ארליך, שלומי פטיה ומייק סבירסקי.
שנות השמונים > 1987

הקמת קל"ף (קהילה לסבית פמיניסטית).
הגיליון הראשון של ירחון "מגעים" יוצא לאור על ידי מרק אריאל.
שנות השמונים > 1988

22 במרץ - הכנסת האחת עשרה מבטלת את החוק האוסר משכב זכר.
שנות השמונים > 1989

הגשת תביעה לבית הדין לעבודה בשם יונתן דנילוביץ', כנגד חברת אל על (ראו: בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ).
הקמת עמותת "תהל"ה", (תמיכה להורים של לסביות הומוסקסואלים ביסקסואלים/יות וטרנסג'נדרס).
יצא לאור כתב העת קל"ף חזק, שהופץ מדי שלושה חודשים במתכונת חינמון, לאורך כ-13 שנה.
שנות התשעים > 1990

הקמת "העשירון האחר", תא סטודנטים להט"ב בירושלים.
סרט ראשון לאיתן פוקס, "אפטר", העוסק במתח מיני בין חייל למפקדו.
שנות התשעים > 1992

הכנסת השתים עשרה מקבלת תיקון לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, לפיו חל איסור להפלות עובד או דורש עבודה בשל נטייתו המינית.
ב-29 ביוני חונכת "האגודה" באירוע חגיגי ביער להב בנגב את ה"יער ההומו-לסבי", ומציבה שלט המעיד על התורמים שנטעו עוד בשנת 1979.
שנות התשעים > 1993

בחודש פברואר הוקמה תת-ועדה בכנסת לקידום זכויות הומואים ולסביות בראשות ח"כ יעל דיין.
פרופ' עוזי אבן משתתף בישיבה הראשונה שנערכה בכנסת בנושא הומוסקסואלים ולסביות, ומספר על ההתייחסות של מערכת הביטחון אליו כהומוסקסואל. בעקבות עדותו הוקמה ועדה ותוקנו רוב פקודות צה"ל שהפלו הומוסקסואלים ולסביות.
האירוע הראשון לציון יום הגאווה התקיים ב-2 ביולי בגינת שינקין בתל אביב. במקום הוצב ארון עץ ממנו יצאו הנוכחים באופן טקסי.
ברק עטר היה לספורטאי הישראלי הבכיר, הגבר הראשון, שיצא מהארון כהומו.
שנות התשעים > 1994

בחודש ינואר נוסדה בל"ה דואגת, זרוע האיידס של האגודה והוועד למלחמה באיידס, בראשות נעם הולדנגרבר.
בחודש יולי היה ניסיון ראשון לקיים טקס אזכרה ב"יד ושם" להומואים שנרצחו בשואה. להט"ב יהודים וישראלים הותקפו פיזית על ידי פעילי ימין. יו"ר ארגון "יד ושם", אבנר שלו, האשים את הקהילה בפרובוקציה.
בג"ץ דנילוביץ קובע כי הדייל יונתן דנילוביץ', אשר ביקש לנצל סעיף בהסכם הקיבוצי המעניק לבן זוג כרטיס טיסה בהנחה, רשאי לקבל הטבה זו אף אם בן זוגו הוא מאותו המין.
בקיץ נוסד בית הקפה תמול שלשום בירושלים.
שנות התשעים > 1995

"הלכת אמסלם"; בית המשפט קובע כי ייחוס הומוסקסואליות (ולסביות) למי שאינו כזה עשוי להיתפש כמביש ושלילי, ושהצגתו של אדם כהומוסקסואל, כאשר אינו כזה, עשויה להיות בגדר לשון הרע.
"בנות פסיה", להקת הדראג קווינז הראשונה שפעלה בישראל, מופיעה במועדון "זמן אמיתי" בתל אביב. חברי הלהקה הם איציק כהן, גיל צ'רנוביץ, אלחי לויט ובועז פייפר.
"האגודה" מפיקה את החוברת הראשונה של "תת תרבות", בעריכת יאיר קדר.
הקמת סגו"ל, תא סטודנטים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
שר החינוך, אמנון רובינשטיין, הורה להפיק חוברת הדרכה של משרד החינוך על נטייה הומוסקסואלית, ליועצים חינוכיים ומחנכים.
קבוצות נוער ראשונות של האגודה נפתחו.
מוצגת התערוכה "גווני הזהות המינית" בבית האמנים, ירושלים.
שנות התשעים > 1996

ביטול הפליה בטיפולי פוריות, לאחר עתירה לבג"ץ בשם ד"ר טלי ירוס חקק.
אחרי מאבק ציבורי ארוך, הוכר אדיר שטיינר כאלמן של חלל צה"ל, על כל הזכויות וההטבות המשתמעות מכך.
פרופ' עוזי אבן זוכה בתביעה שהגיש, באמצעות האגודה לזכויות האזרח, נגד אוניברסיטת תל אביב, לאחר שסירבה לאפשר לבן זוגו לקבל אותן זכויות שלהן זכאים בני זוג הטרוסקסואלים של חברי סגל האוניברסיטה.
שיירה של כ-50 מכוניות פרטיות יוצאת מתחנת הכוח רדינג לכיוון גן מאיר, מעוטרת בדגלי גאווה ושלטים הדורשים שוויון זכויות.
הקמת "פורום גאות", תא להט"ב בתוך מפלגת מרצ.
בחודש ספטמבר נוסד כתב העת "הזמן הוורוד" על ידי יאיר קדר, שהופץ מאז אחת לחודש במתכונת חינמון, לאורך כ-12 שנה.
הפגנה סוערת מול ביתו של נשיא המדינה, עזר ויצמן, לאחר שיצא בהכרזה הומופובית. משלחת של ארבעה הומואים ולסביות נפגשת עם הנשיא בביתו והוא מפרסם התנצלות.
שנות התשעים > 1997

28 בפברואר - תיקון לחוק איסור לשון הרע, תשכ"ה-1965, במסגרתו הוסף כי לשון הרע היא דבר שפרסומו עלול "לבזות אדם בשל גזעו, מוצאו, דתו, מקום מגוריו, מינו או נטייתו המינית".
בעקבות בג"ץ קלפים פתוחים מתאפשרת בטלוויזיה החינוכית הקרנת פרק בתוכנית העוסק בבני נוער הומואים ולסביות.
עונה ראשונה לסדרת הטלוויזיה "פלורנטין".
יוצא השיר "איתו לנצח" של להקת "קרח תשע".
מוקם "הבית הפתוח" בירושלים.
חנות הסקס הראשונה לקהילת הלהט"ב בישראל, סקסי שופ, נפתחת ברחוב דיזנגוף בתל אביב.
שנות התשעים > 1998

אושר החוק למניעת הטרדה מינית הקובע, בין השאר, שהתייחסות מבזה לאדם בשל נטייתו מינית היא בגדר הטרדה מינית.
מצעד הגאווה הראשון בתל אביב, במתכונת הידועה כיום.
זכייתה של דנה אינטרנשיונל באירוויזיון; כיכר רבין מתמלאת באלפי חוגגים מקהילת הלהט"ב.
אירועי ויגסטוק, ("אירועי סטונוול" של הקהילה בישראל) - התפרעויות כנגד כוחות המשטרה שניסו לפזר את העצרת תוך כדי לבישת כפפות גומי.
מיכל עדן נבחרה מטעם מרצ למועצת עיריית תל אביב-יפו.
אילן שיינפלד הקים את הוצאת "שופרא לספרות יפה", שהוקדשה לפרסום ספרות הומו-לסבית מקורית ומתורגמת.
משלחת ישראלית ראשונה יוצאת באוגוסט למשחקים הגאים שנערכו באמסטרדם.
שנות התשעים > 1999

משה גרשוני מציג במוזיאון ישראל תמונה שלו ושל בן זוגו באותה העת זוהר קניאל בעירום מלא.
הקמת קבוצה של עורכי דין הומואים ולסביות, קבוצת "גיי בר".
"דוד, יהונתן וחיילים אחרים" מאת דני קפלן, ספר על הומוסקסואליות בצה"ל, יוצא לאור.
האגודה לשמירת זכויות הפרט משנה את שמה ל"אגודת ההומוסקסואלים, הלסביות, הביסקסואלים והטרנסג'נדרס בישראל".
נפתח המרכז הקהילתי של "הבית הפתוח" במדרחוב בן-יהודה במרכז ירושלים.
שני פורטלים של הומואים ולסביות ישראליים נפתחים באינטרנט: "gayway.co.il" ו-"globalgay.co.il".
29 במאי - אירוויזיון 1999 נערך בישראל ובו סרטון וידאו שבו שרה דנה אינטרנשיונל את השיר Free ("חופשי") של סטיבי וונדר על רקע חומות ירושלים.
באוקטובר התקיימה הקרנת בכורה לסרטו של רן קוצר "משחקים עליזים" בסינמטק תל אביב. הסרט עוקב אחר משלחת ההומואים והלסביות למשחקים הגאים באמסטרדם.
שנות האלפיים > 2000

השוואת גיל ההסכמה ליחסי מין הומוסקסואליים לזה של יחסי מין הטרוסקסואליים.
מפת הבילוי הראשונה לגייז בישראל: The Tel Aviv Gay Map.
נפתח "קפה תיאו", בית קפה וחנות ספרים הנקרא על-שם תיאו מאינץ, מראשוני הקהילה ההומוסקסואלית בישראל.
אוקטובר: הקמת סניף באר שבע והדרום של "האגודה".
שנות האלפיים > 2001

חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים אוסר גם הפליה מחמת נטייה מינית.
הכרה בזוג הומואים כידועים בציבור לצורך פנסיית שאירים.
בית משפט לענייני משפחה בבאר שבע מכיר בהסכם לחיים משותפים של זוג לסביות.
כנס "סקס אחר" הראשון.
נשיא המדינה משה קצב נפגש בבית הנשיא עם נציגי הקהילה, למטרת היכרות ועבודה עם הקהילה. הפגישה אורגנה על ידי "המועצה לזכויות הלהט"ב" בראשות שבי גטניו וחבר הוועד המנהל של אגדות הלהט"ב מנחם שיזף. הייתה זו הפגישה הרשמית הראשונה עם הנציגות המאורגנת של קהילת הלהט"ב בישראל (קדמה לה פגישה לא רשמית של הנשיא ויצמן עם נציגי הקהילה בשנת 1996).
הזמרת קורין אלאל יוצאת מהארון ומעוררת סערה תקשורתית.
הקמת סניפים נוספים של "האגודה": "גאים בגליל" בקריית שמונה, ו"אילת והערבה" באילת.
שנות האלפיים > 2002

26 בפברואר - לראשונה נפגש בלשכתו ראש הממשלה מכהן, אריאל שרון, עם נציגי הקהילה. המפגש אורגן על ידי "המועצה לזכויות הלהט"ב" בראשות שבי גטניו וחבר הוועד המנהל של אגדות הלהט"ב מנחם שיזף.
הקמת "נוער גאה" במסגרת "האגודה".
"בית דרור", בית מחסה לנוער להט"ב, החל לפעול בתל אביב.
מצעד גאווה ראשון בירושלים.
עוזי אבן מסיעת מרצ הופך להומו הראשון מחוץ לארון שהושבע כחבר הכנסת החמש עשרה.
הזמר עברי לידר יוצא מהארון.
סרטו של איתן פוקס, "יוסי וג'אגר", לפי תסריט של אבנר ברנהיימר, יוצא לאקרנים.
תחרות "גבר השנה" הראשונה של ירחון "הזמן הורוד", במועדון ה"דום" בתל אביב. הזוכה בתחרות הוא עידן ברגר.
שנות האלפיים > 2003

עיריית תל אביב משווה זכויות לבני זוג מאותו המין.
בבחירות לרשויות המקומיות, איתי פנקס נבחר מטעם מרצ למועצת עיריית תל אביב-יפו; סער נתנאל נבחר מטעם מרצ למועצת עיריית ירושלים; אורנה אוסטפלד עמדה בראש רשימת מרצ למועצת עיריית רמת השרון, ונבחרה למועצה.
"גאים להציג": אנתולוגיה ראשונה מסוגה של טקסטים של כותבים ישראלים העוסקים בהומוסקסואליות לגווניה.
הקמת תנועת "הצבעים שלנו" (נוער גאה למען שוויון ומיעוטים).
כתב העת פנדורה, ראה אור בין השנים 2003–2005, בהוצאת ארגון קל"ף.
שנות האלפיים > 2004

7 בפברואר - ניטע יער הגאווה, ליד קיבוץ תובל שבגליל.
פטור ממס שבח מקרקעין להעברת דירה לבן זוג מאותו המין.
תיקון לחוק זכויות החולה - איסור על הפליית מטופלים מחמת נטייה מינית.
תיקון לחוק העונשין מכפיל את הענישה לגבי פשעי שנאה על רקע נטייה מינית.
ירושת בן זוג מאותו המין על ידי בן זוגו - בית המשפט המחוזי בנצרת פירש את המילים "איש ואישה" שבחוק הירושה ככוללות גם "איש ואיש" ו"אישה ואישה".
חוש"ן - חינוך ושינוי שהיה זרוע החינוך של "האגודה", נפרד ממנה והפך לארגון עצמאי.
"נוער גאה" שהוקם על ידי "האגודה", נפרד ממנה והחל לפעול תחת עמותה עצמאית "כמוני כמוך".
שנות האלפיים > 2005

הכרה בהורות משותפת של זוג לסביות - בית המשפט העליון קבע בפסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה כי אין לדחות את בקשתן של בנות זוג לסביות, טל ואביטל ירוס חקק, לאמץ האחת את ילדיה של השנייה.
היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, קבע בחודש מרץ, כי אין מקום להפלות בני זוג מאותו מין בתשלום גמלת שאירים של המוסד לביטוח לאומי. זאת בעקבות תביעה שהגיש גיורא רז (באמצעות האגודה לזכויות האזרח), לבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב, לאחר שבן-זוגו יעקב ליסבודר נפטר ממחלה קשה.
הקמת "בת קול" (ארגון לסביות דתיות בישראל).
דקירת צועדים במצעד הגאווה בירושלים.
בית הדין לעבודה מאשר הענקת פיצויים בגובה שנתיים עבודה לאישה טרנסקסואלית שפוטרה לאור תהליך שינוי המין שהיא עוברת.
שנות האלפיים > 2006

הקמת תנועת "שישה צבעים", העוסקת בפעילות קהילתית ללהט"ב.
17 במאי - ישראל מציינת לראשונה את היום הבינלאומי נגד הומופוביה, תחת הכותרת "הבנ"ה".
21 בנובמבר - בבג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים נפסק שחובה על מנהל האוכלוסין של משרד הפנים לרשום כנשואים זוג גברים הומוסקסואליים שנישאו כדין במדינה זרה.
שנות האלפיים > 2007

הקמת "חברותא", קבוצה של הומוסקסואלים דתיים בישראל, ביוזמת "הבית הפתוח".
שנות האלפיים > 2008

הקמת הו"ד, ארגון של דתיים הומוסקסואלים בישראל, המפעיל קו טלפוני ייעודי ומחזיק בעמדות אידאולוגיות-הלכתיות הנוגעות להומוסקסואלים. לראשונה מפורסם מסמך העקרונות של הו"ד, עליו חתמו מאז מעל 160 רבנים.
בבחירות לרשויות המקומיות, יואב גולדרינג מטעם רשימת "עיר לכולנו" ויניב ויצמן מטעם רשימת "רוב העיר" נבחרו למועצת עיריית תל אביב-יפו; ציפי אובזילר, ראש הרשימה העצמאית "גבעתיים הירוקה", נבחרת למועצת עיריית גבעתיים.
נפתח "המרכז העירוני לקהילה הגאה" בתל אביב-יפו.
מני מזוז, היועץ המשפטי לממשלה, הודיע כי יש לאפשר לבן זוג בן אותו המין לאמץ את ילדו, הביולוגי או המאומץ, של בן זוגו.
שנות האלפיים > 2009

ינואר - בית המשפט המחוזי בתל אביב מתיר לזוג אסירות לסביות להתייחד בין כותלי הכלא.
פברואר - העיתונאי והפעיל הסביבתי ניצן הורוביץ, שכתב לאורך שנים טור פוליטי בעיתון הקהילה הזמן הוורוד, נבחר לכנסת מטעם התנועה החדשה מרצ.
מרץ - המוסד לביטוח לאומי שילם לראשונה דמי לידה לזוג הומואים.
יוני - חמישה זוגות בני אותו מין נישאים ב"חתונת המאה", במסגרת מצעד הגאווה בתל אביב.
באפריל הרב רון יוסף, שעומד בראש ארגון הו"ד שהקים, יוצא מהארון והופך לרב האורתודוקסי הראשון בישראל.
יולי - המוסד לביטוח לאומי מאפשר מתן קצבת שאירים לזוגות בני אותו המין לאחר תביעה של אישה לסבית שבת זוגה נפטרה.
במוצאי שבת, 1 באוגוסט, נכנס אלמוני חמוש בנשק חם לבית אגודת הלהט"ב בתל אביב, פתח בירי בעת מפגש של בני נוער גאים ב"בר נוער", ולאחר מכן נמלט מהמקום. באירוע נרצחו שני בני אדם, ונפצעו יותר מעשרה.
2 באוגוסט - בערים שונות בארץ מתארגנות מחאות ספונטניות ומשמרות אבל בעקבות אירוע הירי. בבאר שבע, כ-400 חברי קהילת הלהט"ב ותומכיהם יוצאים לראשונה למצעד.
6 באוגוסט - ראש הממשלה בנימין נתניהו מבקר בבית אגודת הלהט"ב בתל אביב.
8 באוגוסט - עצרת הזדהות בכיכר רבין בתל אביב. בעצרת מופיעים אמנים חברי הקהילה ותומכיה, אישי ציבור ובהם נשיא המדינה, שמעון פרס, שרים וחברי כנסת. לעצרת מגיעים כמה עשרות אלפי אנשים.
27 בספטמבר, יום כיפור - הוקם מניין התפילה הראשון, המניין הגאה, הפועל במתכונת שוויונית-הלכתית. לתפילות ביום כיפור הגיעו כ-300 אנשים.
23 בדצמבר - הזמרת והמלחינה יהודית רביץ יוצאת מהארון כלסבית בדף הראשי של העיתון "ידיעות אחרונות".