רש"י
הערות שוליים

↑  על הראשונים ועל האחרונים, בהוצאת מכון צורבא מרבנן, מהדורה רביעית.
↑  אביגיל ראק, רש"י | מתי מביא מדרש?, תורת הר עציון, 11 באוגוסט 2014
↑  .co.il/spirituality-newage/kabbalah-hamekubalim/Article-d17af17cee46131006.htm
↑  ראו בספר הרי"ף: בין ספרד לאשכנז, עמנואל בן שלום אלאלוף, תשע"ו.
↑  שם הגדולים, מהדורה ראשונה אות ש', שֵם ד', רשי (עמוד ע') באתר כתבים עבריים (היברובוקס). דבריו הובאו גם אצל אברהם גרוסמן, חכמי צרפת הראשונים, עמ' 122, הערה 2.
↑  מדרש תנחומא לפרשת בראשית, סימן יא: ”אמר ר' יצחק: לא היה צריך לכתוב את התורה אלא מ'החדש הזה לכם', ולמה כתב מבראשית - להודיע כח גבורתו, שנאמר: 'כח מעשיו הגיד לעמו, לתת להם נחלת גוים'.”.
בראשית רבה, פרשה א', פסקה ב': ”רבי יהושע דסכנין בשם רבי לוי פתח: 'כח מעשיו הגיד לעמו' - מה טעם גילה הקב"ה לישראל מה שנברא ביום הראשון ומה שנברא ביום השני? מפני עובדי כוכבים ומזלות, שלא יהיו מונין את ישראל ואומרין להם: 'הלא אומה של בזוזים אתם!'. וישראל משיבין אותן ואומרין להם: 'ואתם? הלא בזוזה היא בידכם! הלא כפתורים היוצאים מכפתור השמידום וישבו תחתם! העולם ומלואו של הקב"ה, כשרצה - נתנה לכם, וכשרצה - נטלה מכם ונתנה לנו! הדא הוא דכתיב: 'לתת להם נחלת גוים'.”.
↑  אפשרות זו כותב הרב צבי אלימלך שפירא בספרו "אגרא דכלה" על רש"י פרשת בראשית.
↑  שם הגדולים להחיד"א, מערכת גדולים, אות ש' סעיף ל"ה, ערך רש"י - רבינו שלמה יצחקי.
↑  בספרו חכמי צרפת הראשונים, עמ' 122, הערה 2.
↑  התאריך המקובל הוא שנת ד'ת"ת. עם זאת, אברהם גרוסמן (חכמי צרפת הראשונים, עמ' 122), מזכיר כתבי יד לפיהם נולד רש"י בשנת ד'תת"א, והוא נוטה לקבל את העדות הזו, ולומר כי שנת ת"ת היא תאריך "עגול", שננקט גם כדי להסמיך את הולדת רש"י לפטירת רבנו גרשום מאור הגולה.
↑  שם הגדולים, שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ע"ה, עמוד א' ד"ה "ולא פליגי".
↑  ראו אוצר הגדולים, נפתלי יעקב הכהן, כרך ה' עמ' רכ"ח (ערך תתתקכ"ד); היכל רש"י, יצחק אבינרי, כרך א' עמ' 16.
1 2  גרוסמן, אמונות ודעות בעולמו של רש"י, עמ' 17.
↑  תשובות מהרש"ל סימן כ"ט. רש"י כותב בפירושו על מסכת יומא (דף ט"ז עמוד ב', ד"ה "רובא"): "פירש לי מורי צדק רבינו יצחק בר יהודה ז"ל", ואת פירושיו מוסיף רש"י ומביא בכמה מקומות בתלמוד (ברכות ל"ט א'; שבת כ"ג א', צ"ב א', קי"ט א'; יומא ל"ט א'; גיטין נ"ט ב').
↑  תשובת רש"י אל רבי נתן בן מכיר, תשובות רש"י מהדורת אלפנביין, עמ' 8; הנוסח וביאורו לפי המהדיר, וייתכן שאינם מדויקים. בדבריו "חוץ מאחת זה לי עשרים וחמשה שנה" רומז רש"י לביקורו השני בוורמייזא, שיתואר בהמשך.
↑  שמעון שוורצפוקס, יהודי צרפת בימי הביניים, תל אביב 2001, עמ' 84.
↑  אברהם גרוסמן, רש"י, מרכז זלמן שזר, 2006, עמ' 28.
↑  שוורצפוקס, שם.
↑  "אור זרוע", הלכות ראש השנה, סימן רע"ה; ספר האגודה, סוף הלכות שמחות, עמ' קע"ב.
↑  גרוסמן, אמונות ודעות בעולמו של רש"י, עמ' 25–27. וראו גם: תשובות רש"י, מהדורת ש' אלפנביין, סי' רמ"ח, עמ' 291-290.
↑  פיוטי ר' שלמה יצחקי, אברהם מאיר הברמן, עמ' כ"ב; גרוסמן, אמונות ודעות בעולמו של רש"י, עמ' 83, משער כי הפיוט נכתב בתגובה לגזירות תתנ"ו.
↑  גרוסמן, אמונות ודעות בעולמו של רש"י, עמ' 21.
↑  ספר קב הישר (פרק עב), וסדר הדורות (ד’ אלפים תתס”ה).
↑  https://www.daat.ac.il/daat/v-articles/shvat-leazim.pdf
↑  תשובות מהרש"ל, סימן כ"ט.
↑  "כאן ניצלו חייו של רש"י": מסע בעקבות מפרש התלמוד והתנך - כיכר השבת.
↑  רבי שלמה יצחקי - אתר אהלי צדיקים.
↑  הובא בספר "סדר הדורות", ערך רש"י, ד' אלפים תתס"ה.
↑  תוספות, מסכת ברכות, דף כ"ה, עמוד ב', ד"ה והרי, אור זרוע חלק א' סימן שס"א; גרוסמן, חכמי צרפת הראשונים, עמ' 347-426.
↑  הרשב"ם כותב בפירושיו: "ואני כך פירשתי לפני רבינו זקני זצ"ל", וכוונתו לרש"י (הובא בסוף ספר ראב"ן, בספר מצוות גדול עשין כ"ה ופ"ב, במרדכי מסכת כתובות רמז רנ"ה, ובתוספות רבי יהודה שירליאון למסכת ברכות, דף מ"א, עמוד א'. בתוספות רבי אלחנן בן יצחק למסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד ב', מסופר כי רשב"ם כתב תוספות לפני סבו רש"י.
↑  ספר שיבולי הלקט סימן קי"א, ספר האגור סימן שמ"ה.
↑  תוספות רבי יהודה משירליאון, ברכות דף ל"ח עמוד ב', ד"ה "וכי".
1 2  גרוסמן, רש"י, מרכז זלמן שזר, 2006, עמ' 50–57.
↑  Jona Schellekens, ?Descent from Rashi: a Mythological Charter, Avotaynu 19(3), עמ' 3-4.
↑  שאול טשרניחובסקי, קִיר הַפֶּלֶא אֲשֶׁר בְּוֶרְמַיְזָה, באתר פרויקט בן-יהודה.
↑  יצחק טסלר, בעזרת השם (והכסף של קרן אבי חי), באתר nrg‏, 30 באוקטובר 2009.
↑  קורס מזורז בהיסטוריה יהודית, פרק 44.
↑  גרוסמן, רש"י, מרכז זלמן שזר, 2006, עמ' 32.
↑  למשל: ספר בראשית, פרק ל', פסוק י"א; ספר ויקרא, פרק ח', פסוק י"א; תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ה, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ט"ו, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י"ט, עמוד א'; ועוד רבים. רבי עקיבא איגר, בגיליון הש"ס (מסכת ברכות דף כ"ה עמוד ב', בדיבור המתחיל "רש"י ד"ה מאן שמעת ליה וכו'"), מפנה לכל המקומות בתלמוד שבהם כותב רש"י "לא ידעתי" או לשון דומה לזו.
↑  ראו אצל אליעזר מאיר ליפשיץ, ספר רש"י, עמ' כ"ח-כ"ט.
1 2  גרוסמן, אמונות ודעות בעולמו של רש"י, עמ' 32-28.
↑  בראשית ג, ח, דיבור המתחיל "וישמעו".
↑  גרוסמן, רש"י, מרכז זלמן שזר, 2006, עמ' 100-101.
↑  נחמה ליבוביץ, "דרכו של רש"י בהבאת מדרשים בפירושו לתורה", בסוף ספרה עיונים חדשים בספר שמות, בהוצאת ההסתדרות הציונית העולמית, עמ' 505.
↑  ערן ויזל, הפירוש המיוחס לרש"י לספר דברי הימים, מאגנס, 2010
↑  לגבי הפירוש על עזרא ונחמיה, ראה: ערן ויזל, הפירוש המיוחס לרש"י לספרי עזרא ונחמיה, JSIS 9 2010. ולגבי הפירוש על דברי הימים, כך כתב החיד"א (שער יוסף הוריות יב. חומת אנך דה"א א,א; שה"ג אות ש,לה) בשם כמה חכמים. ועי' במבוא לספר איוב מהדורת מכון אופק עמ' 42. י"נ אפשטיין (מחקרים בספרות התלמוד ובלשונות שמיות א, תשמ"ד) שיער שהמחבר הוא ר' שמואל החסיד.
↑  בעל סדר הדורות פקפק בכך, הביא דבריו בשם הגדולים (אות ש, לה). בהקדמה לפירוש רש"י במהדורת מכון אופק נטען שהפירוש אכן נכתב על ידי רש"י, אלא שהוא עבר עיבוד על ידי ראשון מאוחר.
↑  גרוסמן, חכמי צרפת הראשונים, עמ' 248-249; וראו שם עמ' 144.
↑  הנאמר בקהילות אשכנז המזרחי בצום גדליה, ובקהילות אשכנז המערבי ביום שלפני ערב יום כיפור.
↑  הנאמר בקהילות אשכנז המזרחי בערב ראש השנה, ובקהילות אשכנז המערבי בערב יום כיפור.
↑  גרוסמן, רש"י, מרכז זלמן שזר, 2006, עמ' 40–41.
↑  יעב"ץ (הקדמה ללחם שמים על אבות), מהר"צ חיות (שו"ת אמרי בינה יג-יד).
↑  בתוך 'משנת ראובן - מסכת אבות עם ביאורי הראשונים', בעריכת הרב מרדכי ליב קצנלנבוגן.
↑  בנספח לכרך ב.
↑  עוד על הייחוס לרש"י, ראה הפולמוס "מי חיבר את פירוש רש"י לאבות", יוסף ויכלדר, המבשר התורני, ו' תמוז – י"ב תמוז תשע"א.
↑  יונה פרנקל, מדרש ואגדה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך 3, עמ' 904.
↑  רבינו שלמה יצחקי
↑  ישראל ש. אלפנביין, תשובות רש"י, באתר היברובוקס
↑  יוחאי אורלן, אלו מילים בעברית חידש רש"י? (מילים שאנחנו משתמשים בהן עד היום), באתר מילימילים
↑  המקור נכתב באותיות עבריות בלבד. התעתיק בכתב לטיני נכתב מאוחר יותר, לצורך נוחות הקורא.
↑  בין יהודים לנוצרים: יהודים ונוצרים במערב אירופה עד ראשית העת החדשה, כרך 2
↑  ספריו יצאו לאור בשנת 1984 (על התלמוד) וב-1991 (על התנ"ך). מהדורה מתוקנת של שני הספרים בכרך אחד יצאה לאור ב-2000. (מהדורת אינטרנט באתר דעת) להרחבה ראו אצל ארי יצחק שבט, "התועלת בלימוד הלעזים שבפירוש רש"י על התנ"ך", ספר זיכרון לרש"י - סיני קלז (תשרי תשס"ו), עמ' קיב-קלח.
↑  אברהם מאיר גאלנצר, מעייני אגם, מחקרים בתורת לעזי רש"י, צפונותיהם ודקויותיהם, אנטוורפן תשס"ג.
↑  שמה לא מוזכר בשום מקום במפורש, ראה א"א אורבך, בעלי התוספות, חלק א, עמ' 228 הערה 8. ייתכן שזוהי "מרת מרים בת בתו של רבינו שלמה" המוזכרת בתשובות מיימוניות (קדושה סימן ה).
| פרשני המקרא בימי הביניים |
| --- | --- | --- |
| פרשני המזרח | רס"ג • שמואל בן חפני הכהן גאון • אברהם בן הרמב"ם • תנחום הירושלמי |  |
| פרשנים פילולוגיים מספרד והמגרב | יהודה אבן קריש • מנחם • דונש • דוד בן אברהם אלפאסי • חיוג' • שלמה פרחון • אבן ג'נאח • משה הכהן אבן ג'יקטילה • יהודה אבן בלעם |  |
| פרשני ספרד | יצחק אבן גיאת • ראב"ע •  רמב"ן • רבנו בחיי • בעל הטורים • בעל העקידה • אברבנאל |  |
| פרשני צרפת | מנחם בן חלבו • רש"י • יוסף קרא • רשב"ם • אהרן בן יוסי הכהן • בכור שור • אליעזר מבלגנצי • חזקוני |  |
| פרשני פרובאנס | יוסף קמחי • משה קמחי • רד"ק • מנחם בן שמעון • יוסף אבן כספי • רלב"ג |  |
| פרשני אשכנז | יהודה החסיד • מנחת יהודה • אביגדור כ"ץ • רא"ש |  |
| פרשני איטליה | הרי"ד • עובדיה המון • רקנאטי • ספורנו |  |
| פרשני תימן | נתנאל בן ישעיה • אברהם בן שלמה • זכריה הרופא • סעדיה עדני • דוד הלוי חמדי |  |
| פרשני המגרב | רבנו חננאל • יהודה אבן קריש • יוסף בן יהודה אבן עקנין |  |
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יעקב אלאמשאטי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266790705171  PLWABN: 9810554436605606  BIBSYS: 97006835  BNE: XX830833  BnF: cb11923509g (data)  CiNii: DA05879729  GND: 118598325  ISNI: 0000 0001 2122 9697  LCCN: n50082616  NKC: skuk0005335  NLA: 36576044  NTA: 074592432  RERO: 02-A000153720  SELIBR: 212961  SNAC: w6pc36w3  SUDOC: 027120449  Trove: 1301559  VcBA: 495/37011  VIAF: 19684048   WorldCat (עם VIAF): 19684048 
תמונת בית מדרש על שם רש"י בוורמיזא, המאה ה-19
העתק בית המדרש על שם רש"י, בבית התפוצות
בול שהונפק בישראל במלאת 950 שנה להולדתו של רש"י
ספר חמישה חומשי תורה עם פירוש רש"י למקרא שנדפס באמסטרדם בשנת 1749. ניתן להבחין במחיקות בדיו כהה המסתירים חלק מפירושו מטעמי צנזורה נוצרית.
כתב רש"י
מפת ארץ ישראל לפי רש"י, סריקת כתב היד מן הספרייה הבריטית באתר הספרייה הלאומית