פרשת האי היווני
סגירת התיק

לצורך הוכחת עבירת שוחד, נדרש להוכיח קשר סיבתי כפול:
מרכיב מתת השוחד: קשר בין מתת השוחד לבין הפעולה של איש הציבור שבעדה ניתן השוחד ("התמורה").
מרכיב התמורה: קשר בין הפעולה של איש הציבור לבין תפקידו (לרבות פעולות שאינן במסגרת תפקידו, אך יש להן זיקה להיותו בעל תפקיד).
בנוסף, נדרש להוכיח יסוד נפשי - מחשבה פלילית שבה עובד הציבור מודע לכך, שהשוחד ניתן לו בעד פעולה הקשורה בתפקידו, או מתוך זיקה להיותו בעל תפקיד (או אפילו בעד "עצימת עיניים").
להלן טבלה המסכמת את המרכיבים הנדרשים להוכחת עבירת שוחד, ולכל מרכיב - החשדות והסיבות להכנת טיוטת כתב אישום, מסקנות היועץ המשפטי לממשלה, וביקורת שיפוטית על מסקנות היועץ המשפטי.
| מרכיב הדורש הצגת ראיות | מרכיב הדורש הצגת ראיות | החשדות, בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי, וביקורת משפטית |
| --- | --- | --- |
| מרכיב מתת השוחד | הבטחת אפל לתמיכה פוליטית בשרון | החשדות: דוד אפל הבטיח לאריאל שרון לתמוך בו בבחירות המקדימות לראשות הליכוד בפברואר 1999, ובבחירות לראשות המפלגה בספטמבר 1999. |
| מרכיב מתת השוחד | הבטחת אפל לתמיכה פוליטית בשרון | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: הקשרים בין דוד אפל לבין אריאל שרון, היו לא רק פוליטיים, אלא גם קשרים אישיים אשר הקיפו אף את בני משפחותיהם. אפל היה פעיל מרכזי במפלגת הליכוד, ותמך בבחירות המקדימות בפברואר 1999 לא רק בשרון אלא גם במועמדים נוספים ממחנה דוד לוי. לטענתו של אפל, תמיכה זו בשרון הייתה חלק מהיריבות בין המחנות בליכוד באותה תקופה. מזוז לא מצא ראיות לכך, שאפל העדיף את שרון בצורה חריגה. בבחירות לראשות הליכוד שהתקיימו בספטמבר 1999, אפל הצהיר אז על תמיכה בשרון, אך לפי הראיות - תמך בפועל דווקא באהוד אולמרט.  אריאל שרון העיד, שביקש תמיכה פוליטית לא רק מאפל אלא גם מכל הפעילים וראשי הסניפים, וכי אין בכך כל מחויבות פוליטית לאותם פעילים - זהו חלק מכללי המשחק הפוליטיים. מזוז מקבל טענות אלו, וטוען, שמכיוון והחוק בנושא עבירת השוחד מנוסח באופן רחב ועמום - יש להזהר ולא להפריז. מזוז קובע כי הסיוע הפוליטי שנתן אפל לשרון הוא קשר לגיטימי, כל אזרח רשאי לתרום ולסייע לגוף פוליטי במגבלות החוק. לא שטובת הנאה פסולה איננה אפשרית גם במסגרת יחסי הידידות בין אפל לבין שרון, אך "הנטל המוטל על כתפי התביעה להוכיח זאת, בנסיבות כאלה, הוא נטל כבד". |
| מרכיב מתת השוחד | הבטחת אפל לתמיכה פוליטית בשרון | ביקורת משפטית: ההבטחה שנתן אפל להקים "מטה של 30 עד 40 איש" עבור שרון בבחירות המקדימות בפברואר 1999 - ניתנה כאשר שרון כיהן כשר הממונה על מינהל מקרקעי ישראל, בתקופה בה אפל הסתכסך עם המינהל על רקע הקרקעות באזור לוד. באותה תקופה התקיימה גם ארוחת הערב להראשונה לתת-שר החוץ היווני. לכן, יש להבטחה זו משמעות, גם אם לא מומשה בסופו של דבר.  היה מקום לתת דגש רב על מעמדו של אפל, לא רק כמי שמעורב בפוליטיקה, אלא כבעל השפעה רבה באותה תקופה - על גורמי ממשל הן ברמה הארצית והן ברמה המוניציפלית. |
| מרכיב מתת השוחד | העסקת גלעד שרון על ידי אפל | החשדות: העסקת גלעד שרון בפרויקט האי היווני, הייתה בסכומים גבוהים וללא תמורה של ממש מצידו של גלעד, עם "מידה רבה של חריגות עד כדי פיקטיביות". |
| מרכיב מתת השוחד | העסקת גלעד שרון על ידי אפל | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: דוד אפל וגלעד שרון הכירו שנים קודם לכן, במסגרת ההיכרות בין המשפחות. לפי אפל, גלעד אף השתתף בשיעורי תורה בביתו. לפי גלעד שרון, הוא התייעץ עם אפל בעבר על פרויקטי בנייה בתל אביב.  אפל השקיע בשלב הייזום והתכנון בפרויקט כ-14 מיליון דולר, והעסיק בעלי מקצוע וחברות שונות בתחומים רבים. קיימות עדויות הסותרות את החשדות להעסקה פיקטיבית: קיימת עדות, שאפל ראה בגלעד "בחור רציני מאוד", "בחור שמסוגל לרוץ, הוא חושב, מהיר מחשבה, סומך עליו במאה אחוז", וייעד אותו לתחום השיווק, ובעיקר שיווק נופש באי היווני לוועדי עובדים. תפקידו של גלעד היה לתאם ולהפעיל את כל הגורמים החיצוניים ונותני השירותים הקשורים לשיווק, פרסום ומכירות.  קיימת עדות, שגלעד היה שותף "עד צווארו" בתחומים שבהם עסק, ועבד מבוקר עד לילה מול כל הגורמים.  בתחילת עבודתו (מרץ 1999) לא קיבל גלעד שרון כל תשלום (דווקא בתקופה בה אביו אריאל שרון עוד כיהן כשר), ורק מאוחר יותר - כאשר שרון האב כבר עבר לאופוזיציה - נחתם חוזה העסקה ל-5 שנים בין חברה בבעלות אפל לבין חברת חוות שקמים. גלעד סיים את עבודתו בפועל ביוני 2001, וקיבל בסופו של דבר שכר של כ-640 אלף דולר תמורת העסקה של כשנתיים בפרויקט. מזוז איננו מתרשם מהשכר הגבוה, ולראיה, משווה מזוז את העסקתו של גלעד שרון בתקופה קצרה אצל החוקר דוד ספקטור בשנת 2000, שכרו על בסיס חודשי היה אז פי 3 או פי 4 מאשר שכרו בפרויקט האי היווני. גלעד שרון שמר על זכות השתיקה בעת חקירתו במשטרה, אולם מזוז מייחס חשיבות רבה יותר להקלטות השיחות של ספקטור ולהקלטות של המשטרה, מהם לא עולה כל ממצא מחשיד. לסיכום, מזוז לא מוצא ראיות לכך, שהעסקתו של גלעד הייתה מלאכותית ופיקטיבית או ללא תמורה של ממש. |
| מרכיב מתת השוחד | העסקת גלעד שרון על ידי אפל | ביקורת משפטית: השוואת שכרו של גלעד שרון לבעלי תפקידים אחרים איננה נכונה. צריך היה להשוות את שכרו של גלעד שרון גם על בסיס כישוריו וניסיונו. לגלעד לא היה כל ניסיון בתחום הרלוונטי, וכישוריו והצלחותיו מוטלים בספק. מזוז הסיק שגלעד שרון היה בעל תפקיד ניהולי בכיר, אך גלעד בעצמו לא פסל את האפשרות שהוא בסך הכל "קישוט" (נשמע בקולו באחת מההקלטות).  מזוז התעלם משתי בעיות מהותיות המחשידות את העסקת גלעד שרון: הובטח לגלעד שרון מענקים גבוהים מאוד אם הפרויקט יצליח – בלי כל קשר לפעולותיו של גלעד.  הסכם ההעסקה נחתם בסופו של דבר רק במאי 2000 – לאחר שהמיזם נכשל למעשה. מזוז לא נתן משקל לשתיקתו של גלעד שרון בחקירותיו, ונתן משקל נמוך לעדותו של החוקר דוד ספקטור, כי ייחס לו גישה מגמתית נגד שרון. מאידך - נתן מזוז משקל יתר לעדותם של דוד אפל ושל אריאל שרון - שני אנשים שהם בעלי אינטרסים ברורים בפרשה. |
| מרכיב התמורה | השתתפות אריאל שרון בארוחות הערב לבכירים מיוון | החשדות: השתתפותו של אריאל שרון בשתי ארוחות הערב, נועדה לסייע לקידום האינטרסים של אפל מול שלטונות יוון. |
| מרכיב התמורה | השתתפות אריאל שרון בארוחות הערב לבכירים מיוון | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: הארוחה הראשונה התקיימה לפני העסקת גלעד שרון על ידי אפל, ואילו הארוחה השנייה התקיימה כבר במהלך העסקתו. על פי חקירתו במשטרה, ידע שרון שבנו מועסק אצל אפל, אך מזוז לא מצא הוכחה לכך ששרון קישר בין הארוחה השנייה (לכבוד ראש עיריית אתונה) לבין העסקת בנו. בחקירתו, לא זכר אריאל שרון את פרטי הארוחות, מכיוון שלדבריו, השתתף באירועים רבים בביתו של אפל. לפי העדויות, בשתי הארוחות לא דובר כלל על פרויקט האי היווני, ועל כן סבר מזוז, שהופעתו של שרון בשתי הארוחות יכולה בהחלט להתאים לכיבוד המעמד בלבד ("קישוט") על רקע הידידות ארוכת השנים בין שרון לאפל. לאור זאת, לא יכול היה היועץ המשפטי להוכיח שהופעותיו של שרון בשתי הארוחות היו סוג של תמורה למתן שוחד. |
| מרכיב התמורה | השתתפות אריאל שרון בארוחות הערב לבכירים מיוון | ביקורת משפטית: מזוז נתן משקל יתר לנושא התמורה עבור מתת השוחד. הוא חיפש ולא מצא ראייה ברורה לתמורה, אולם לא חייבים להוכיח תמורה מיידית, כי נותן השוחד מצפה לעיתים לתמורה עתידית בבחינת "שלח לחמך על פני המים".  היה מקום לשים לב, שעיקר הערך הראייתי של השתתפות שרון בארוחות הערב - היא בהוכחת מודעות של שרון לאינטרסים של אפל, ואת זה ניתן היה להוכיח. גם אם לא דובר באותה ארוחה על המיזם באי היווני. מזוז לא נתן משקל מתאים לפגישה במשרדו עם תת-שר החוץ היווני, פגישה בה השתתף באופן תמוה גם נורמן שקולניק - ישראלי תושב יוון ששימש כאיש הקשר של אפל עם שלטונות יוון. היה מקום לשים לב, שארוחת הערב הראשונה התקיימה שבועיים לאחר הבטחת אפל לסייע לשרון בבחירות המקדימות בליכוד. |
| מרכיב התמורה | קידום עסקי הקרקעות של אפל באזור לוד | החשדות: לאפל היו אינטרסים רבים באזור לוד. הוא היה שותף בחברת מגדל הזוהר, שהקימה את שכונת גני אביב בלוד, ורכשה קרקעות במושבים סמוכים ללוד: גנתון, יגל, אחיעזר וצפריה. העסקה בגנתון הייתה הגדולה מכולן, ונעשתה בניגוד לחוזה החכירה של שטחים חקלאיים בין המינהל לבין המושב. תוכניתו של אפל הייתה לספח שטחים אלו לשטח העיר לוד - בניגוד לדעת מינהל מקרקעי ישראל.  בהיותו שר התשתיות הלאומיות בשנים 1997–1999, לחץ שרון (על פי החשד) על אנשי מינהל מקרקעי ישראל להסיר את התנגדותם לעניינים הנוגעים באינטרסים של אפל באזור העיר לוד. בהיותו ראש ממשלה קידם את האינטרסים של אפל במסגרת החלטת הממשלה ביולי 2002 בנושא הצלת העיר לוד, ובדיוני הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה בשנים 2002–2003. |
| מרכיב התמורה | קידום עסקי הקרקעות של אפל באזור לוד | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: מזוז סקר את פעילותו של אריאל שרון בשנים 1997–1999 עת כיהן כשר התשתיות הלאומיות. לפי הראיות שבידיו, "לא רק ששרון לא סייע לאפל בקידום עסקי הקרקעות שלו, אלא הוא נתן גיבוי מלא למנהל המינהל ולאנשי המינהל שהתעמתו עם אפל".  מזוז סקר את פעילותו של שרון בשנים 2002–2003 עת כיהן כראש הממשלה, במסגרת החלטת הממשלה על הצלת העיר לוד, ובמסגרת הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה. גם בתקופה זו לא מצא מזוז ראיות הקושרות בין פעילות שרון לבין האינטרסים של דוד אפל. |
| מרכיב התמורה | קידום עסקי הקרקעות של אפל באזור לוד | ביקורת משפטית: קיימו עדויות, ששרון הביע חוסר שביעות רצון מאנשי המינהל עליהן היה ממונה. אין צורך להציג ראיה של לחץ ישיר וגלוי, גם נזיפה מעין זו היא דרך אפשרית לקידום האינטרסים של אפל.  שרון טען שלא נפגש עם אפל בנושא עסקיו - אמירה שהתבררה כלא נכונה. שרון טען שלא היה מוגע לאינטרסים של אפל - דברים שנסתרו על ידי ראש המינהל דרכסלר. בשתי שיחות שהוקלטו בין אפל לבין גלעד שרון, הביע אפל את חוסר שביעות רצונו ממדיניות דרכסלר, המונע הפשרת הקרקעות החקלאיות. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בקבלת סיוע פוליטי מדוד אפל | החשדות: אריאל שרון היה מודע להבטחת אפל לתמוך בו פוליטית. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בקבלת סיוע פוליטי מדוד אפל | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: לפי עדותו, שרון לא ייחס חשיבות רבה להבטחות הניתנות בתקופת בחירות. אין גם ראיות לכך, שאפל פנה אל שרון כדי שיסייע לו בעסקי הקרקעות שלו בתקופה שהיה שר התשתיות הלאומיות. לאור כל זאת מזוז לא יכול היה לבסס ראיות שלשרון היה יסוד נפשי בנושא זה, מה גם שעל פי מזוז, הבטחת הסיוע הפוליטי של אפל לשרון הייתה לגיטימית, על רקע של הכרותם וחברותם ארוכת שנים. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בקבלת סיוע פוליטי מדוד אפל | ביקורת משפטית: קיימות ראיות רבות ששרון היה מודע לעסקיו של אפל (ועצם השתתפותו בארוחות הערב הן ראיה לכך), ושהכיר היטב את סוגיית הקרקעות באזור לוד. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בהשתתפותו בארוחות הערב | החשדות: שרון היה מודע לכך, שהשתתפותו בארוחות הערב תסייע לאפל |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בהשתתפותו בארוחות הערב | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: מזוז קיבל את טענות שרון, שהוא נענה להזמנה על רקע קשריו האישיים עם אפל. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בהשתתפותו בארוחות הערב | ביקורת משפטית: קיימות ראיות רבות ששרון היה מודע לעסקיו של אפל ביוון, ועצם השתתפותו בארוחות הערב הן ראיה לכך. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל גלעד שרון - בהעסקתו אצל דוד אפל | החשדות: גלעד שרון היה מודע לכך, שהעסקתו על ידי אפל הייתה פיקטיבית |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל גלעד שרון - בהעסקתו אצל דוד אפל | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: לפי עדויות, העסקת גלעד שרון על ידי אפל לא הייתה פיקטיבית, והוא אכן העניק בפועל שירותים איכותיים, והעסקתו לא הייתה חריגה יחסית לאחרים שהועסקו בפרויקט. מזוז לא מצא כל ראיה, שעל פיה גלעד תפס את הסיטואציה הזו כהעסקה פיקטיבית שהיא חלק ממתן שוחד. על פי שיחות שהוקלטו, מוצא מזוז כי דפוס התנהגותו של גלעד אינו מתיישב עם דפוס של פעילות בלתי חוקית: הוא ניהל משא ומתן ארוך על הסכם כתוב, הוא תבע כספים ש"מגיעים" לו. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל גלעד שרון - בהעסקתו אצל דוד אפל | ביקורת משפטית: קיימות ראיות בשיחות מוקלטות, בהן חשד גלעד שהעסקתו היא פיקטיבית ("אולי גם אני קישוט"). בחקירתו, שמר גלעד על זכות השתיקה - מה שיכול להיזקף לחובתו. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בהעסקת בנו אצל דוד אפל | החשדות: אריאל שרון היה מודע להעסקת בנו בשכר גבוה, אף על פי שלגלעד לא הייתה כל הכשרה קודמת בתחום התיירות. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בהעסקת בנו אצל דוד אפל | בדיקות ומסקנות היועץ המשפטי: על פי מזוז, כדי להוכיח יסוד נפשי בבית המשפט, נדרשת בנוסף גם הוכחה לכך שאריאל שרון הבין שהעסקת בנו הייתה בתמורה "בעד פעולה הקשורה במילוי תפקידו" כאיש ציבור. אריאל שרון היה מודע להעסקת בנו, אך אין ראיות לכך ששלט בסכומים וביתר הפרטים. ייתכן שאריאל שרון נהנה מאותם כספים, אך כבר שנים רבות כל ענייני הכספיים של המשפחה מנוהלים על ידי בניו עמרי וגלעד. על פי שיחות שהוקלטו, גלעד לא תפס את העסקתו כבלתי חוקית, ולכן לא סביר שהעביר מסר אחר לאביו. משיחה נוספת, שהוקלטה בין אריאל שרון לבין אפל, עולה ששרון לא היה בקיא בפרטי הפרויקט או בפרטי העסקת בנו. לאחר ניתוח ארוך מגיע מזוז למסקנה שלא ניתן יהיה להוכיח בבית משפט מחשבה פלילית של אריאל שרון בכל הקשור להעסקת בנו, וגם לא יהיה ניתן להוכיח "עצימת עיניים" מצדו. |
| היסוד הנפשי | יסוד נפשי אצל אריאל שרון - בהעסקת בנו אצל דוד אפל | ביקורת משפטית: קיימות ראיות רבות שאריאל שרון היה מודע להעסקת בנו גלעד, ולשכר הגבוה שקיבל. השכר שגלעד קיבל נכנס לחשבון המשפחתי (על שם חוות השקמים), שגם הוא אריאל נהנה ממנו. |