stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי איראן–רומניה
היסטוריה

בשנים 1881 ו-1887 פתחה פרס קונסוליות כבוד בגאלאץ ובבראילה. בשנת 1902 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים. היחסים נותקו בין התאריכים 14 באוקטובר 1941 ובין 27 ביולי 1946 בעקבות מלחמת העולם השנייה. ב-25 באוקטובר 1965 כוננו יחסים ברמת השגרירות. רומניה הייתה בין המדינות הראשונות שדאגו להכיר בממשל לאחר המהפכה האיראנית, ואיראן בין המדינות הראשונות שהכירו בהנהגה חדשה לאחר המהפכה ב-1989.
ב-29 ביולי 2021, מכלית נפט מרסר הותקפה במפרץ עומאן, ובתקיפה נהרגו אזרח רומני, הקפטן של הספינה, ואזרח בריטי. ב-2 באוגוסט אמר שר החוץ של רומניה כי ברור לאחר חקירות שאיראן ביצעה את המתקפה וגינתה את המדינה על כך. בנוסף, הוא ציין כי "אין כל הצדקה לתקיפת אזרחים בכוונה" וכי "אנו ממשיכים לתאם עם השותפים שלנו לתגובה הולמת". כתוצאה מהתקיפה זומן השגריר האיראני ברומניה בדחיפות למשרד החוץ הרומני בבוקרשט. התקרית גונתה גם על ידי ישראל, בריטניה וארצות הברית.
נציגויות דיפלומטיות

רומניה מחזיקה באיראן שגרירות בטהראן.
איראן מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
ילדות גדולות לא בוכות

| --- | --- |

 בימוי:  מריה הלאנד 
 הופק בידי:  Andrea Willson 
 תסריט:  מריה הלאנד 
 שחקנים ראשיים:  אנה מריה מיהה, קרולין הרפורף
 צילום:  רומן אוסין 
 מדינה:  גרמניה 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  2002
 משך הקרנה:  87 דק' 
 שפת הסרט:  גרמנית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   biggirlsdontcry04
 דף הסרט ב־IMDb
 
ילדות גדולות לא בוכות (גרמנית: Große Mädchen weinen nicht) הוא סרט נעורים גרמני משנת 2002.
עלילה

קאטי וסטפי הן שתי נערות וחברות ילדות, קאטי מגיעה מבית קשה יום עם אמא נוירוטית ולעומת זאת סטפי באה מבית מבוסס והרמוני.
יום אחד יוצאות השתיים למועדון לילה והן מבחינות באביה של סטפי שזור בידיה של אישה אחרת שאינה אמה, עקב זאת סטפי מתכננת מסע נקמה נגד טסה, בתה של אותה אישה.
היא שולחת את טסה למבחני בד עבור להקה אך במבחני הבד מתגלה כשרונה בשירה ומתרשמים ממנה, מה שגורם לנקמה להיכשל, לאחר מכן היא שולחת את טסה למפיק סרטים פורנוגרפיים שקיבלה את כתובתו מאיבון, חברתה לספסל הלימודים, קאטי נהיית מודאגת מהתנהגותה האובססיבית של סטפי הולכת אחר טסה ולבסוף מצילה אותה מהמפיק הבא לנצל אותה מינית.
לאחר שאמה של טסה שומעת את אשר התרחש היא הולכת לבית הוריה של סטפי לספר להם זאת, באותו זמן המשטרה מתחילה בחיפוש אחר איבון הנעדרת מביתה, קטי החושדת שהמפיק הפורנוגרפי אשם בכך מספרת למשטרה את כל מה שידוע לה.
קטי מספרת לסטפי שהיא כנראה הצילה את טסה, דבר הגורם למשבר בבית של סטפי, כשקטי מבחינה שסטפי  לא באה לבית הספר היא הולכת לביתה ומגלה שהיא ניסתה לפגוע בעצמה, קטי מזמינה אמבולנס ובכך סטפי ניצלת.
הסרט מסתיים בכך שהוריה של סטפי משלימים ומשקמים את יחסיהם, אמה של קטי מגלה סוף סוף אהדה כלפי בתה וגם קטי וסטפי משלימו ביניהן.
טרסה פאלמר

| --- | --- |

פאלמר, 2012
 לידה:  26 בפברואר 1986 (בת 38) אדלייד, אוסטרליה הדרומית, אוסטרליה 
 שם לידה:  Teresa Mary Palmer 
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 תקופת הפעילות:  מ-2005 
 מקום לימודים:  Mercedes College 
 בן או בת זוג:  מארק וובר (2013–?) 
 מספר צאצאים:  4
 פרופיל ב-IMDb
 
טרסה מרי פאלמר (באנגלית: Teresa Mary Palmer; נולדה ב-26 בפברואר 1986) היא שחקנית קולנוע אוסטרלית. מוכרת בזכות תפקידיה בסרטים "סיפורים לפני השינה", "שוליית המכשף", "אני מספר ארבע", "מת עליה" ו"הסרבן".
ביוגרפיה

פאלמר נולדה באדלייד שבאוסטרליה. בתם של המיסיונרית והאחות פולה סאנדרס' ושל המשקיע קווין פאלמר. נקראה על שמה של האם תרזה.
הוריה התגרשו כשהייתה בת שלוש, והיא גדלה עם אביה ואמה החורגת קארן פאלמר.
פאלמר למדה בבית הספר הקתולי הפרטי "מרסדס קולג`", לקחה מספר שיעורי משחק והשתתפה בפרסומות. באוניברסיטה מקומית למדה פאלמר הוראה ועיתונות, אך נשרה לאחר שקיבלה הצעה מהסוכן שלה לשחק בתפקיד הראשי בסרט "2:22".
קריירה

פאלמר התגלתה בשנת 2006 בדרמה האוסטרלית "2:37", את התפקיד הראשי של הסטודנטית האובדנית מלודי קיבלה בלי אודישן וניסיון משחק מוקדם. על התפקיד הייתה מועמדת לפרס האקדמיה האוסטרלית.
את הופעתה הראשונה בהוליווד עשתה בסרט האימה "הטינה 2" בו הופיעה בתפקיד ונסה, הסטודנטית המקובלת בתיכון הבין-לאומי בטוקיו. ב-2007 שיחקה בדרמת הנעורים האוסטרלית "נערי דצמבר" וב-2008 השתתפה בפנטזיה הקומית "סיפורים לפני השינה" בתור ויולט נוטינגהאם.
ב-2010 נבחרה פאלמר להופיע בתפקיד ראשי בפנטזיית הקוסמות "שוליית המכשף" בהפקתו של ג'רי ברוקהיימר, בסרט שיחקה בתור בקי בראנס, אהובתו של הסטודנט לפיזיקה דייב סאטלר (ג'יי בארושל).
בתחילת 2011 שיחקה בהפקת האקשן הבדיונית של מייקל ביי "אני מספר ארבע" בתפקיד החייזרית מספר שש. בנוסף ב-11 כיכבה בסרט קומדיית הרטרו "קח אותי הלילה", בתור טורי פרדקינג נערת חלומותיו מתקופת התיכון של מאט פרנקלין אותו מגלם טופר גרייס.
ב-2013, כיכבה בסרט הזומבים הרומנטי "מת עליה".
בשנת 2015 שיחקה בסרטו של טרנס מאליק "אביר הגביעים", דרמה בכיכובם של כריסטיאן בייל ונטלי פורטמן. בשנת 2016 שיחקה בסרט האימה "כיבוי אורות" ובסרט "999". שיחקה בסרט "2:22" וכן לוהקה לתפקיד הראשי של הסרט "אהבה וכבוד".
בשנים 2018–2022 שיחקה בתפקיד הראשי בסדרה הבריטית "ליל המכשפות", בתור דיאנה בישופ.
חיים אישיים

מאז שנת 2012 היא בזוגיות עם השחקן האמריקאי מארק וובר. הזוג התארס באוגוסט 2013 ונישא ב-21 בדצמבר 2013 במקסיקו. בפברואר 2014, נולד בנם הראשון. בדצמבר 2016 נולד בנם השני, באפריל 2019 נולדה להם בת, ובאוגוסט 2021 נולדה בתם השנייה. פאלמר היא גם אם חורגת לבנו של וובר ממערכת היחסים קודמת. המשפחה מתגוררת בהוליווד, לוס אנג'לס.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Wolf Creek | נערה בריכה |  |
| 2006 | 2:37 | מלודע |  |
| 2006 | הטינה 2 | ונסה קאסידי |  |
| 2007 | נערי דצמבר | לוסי |  |
| 2008 | Restraint | דייל |  |
| 2008 | סיפורים לפני השינה | ויולט נוטינגהאם |  |
| 2010 | שוליית המכשף | רבקה "בקי" בארנס |  |
| 2011 | אני מספר ארבע | מס' 6 |  |
| 2011 | קחי אותי הלילה | טורי פרדרקינג |  |
| 2012 | Wish You Were Here | סטף מק'יני |  |
| 2013 | מת עליה | ג'ולי גריג'יו |  |
| 2013 | אהבה וכבוד | קנדיס |  |
| 2014 | Cut Bank | קסנדרה סטילי |  |
| 2014 | Parts per Billion | אנה |  |
| 2014 | The Ever After | אווה | גם תסריטאית ומפיקה |
| 2014 | הרוג אותי שלוש פעמים | לוסי ווב |  |
| 2015 | אביר הגביעים | קארו |  |
| 2015 | נקודת פריצה | סאמסארה |  |
| 2016 | הבחירה | גבי הולנד |  |
| 2016 | 999 | מישל אלן |  |
| 2016 | כיבוי אורות | רבקה |  |
| 2016 | הסרבן | דורות'י |  |
| 2016 | Message from the King | קלי |  |
| 2017 | סינדרום ברלין | קלייר האבל |  |
| 2017 | 2:22 | שרה |  |
| 2019 | The Place of No Words | טרסה |  |
| 2019 | Ride Like a Girl | מישל פיין |  |
| 2022 | The Twin | רייצ'ל |  |
| 2024 | הכפיל |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018–2022 | ליל המכשפות | דיאנה בישופ | תפקיד ראשי (3 עונות); 25 פרקים |
| 2023 | The Clearing | פרייה הייווד | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
יוסף חיים ילוז

| --- | --- |

 לידה:  20 במרץ 1880 ח' בניסן ה'תר"ם טבריה, ישראל
 פטירה:  29 ביולי 1961 (בגיל 81) כ"ז בתמוז ה'תשכ"ב
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  טבריה ומרוקו
 תקופת הפעילות:  ? – 29 ביולי 1961 
 תחומי עיסוק:  שד"ר
 רבותיו:  הרב יעקב חי זריהן והרב משה מאיר חי אליקים
 תלמידיו:  הרב יצחק ברדא
 
הרב יוסף חיים ילוז (20 במרץ 1880 – 29 ביולי 1961) היה שד"ר מטבריה, מרבני העיר ומחבר ספרים רבים.
ביוגרפיה

נולד בטבריה ב-20 במרץ 1880 (ח' בניסן ה'תר"ם) לשמחה ולרב אליהו ילוז, בן למשפחה שמוצאה במרוקו. בילדותו למד אצל אביו, וכשזה האחרון יצא לשליחות כשד"ר, המשיך ללמוד אצל הרב יעקב חי זריהן והרב משה מאיר חי אליקים.
בסיום לימודיו נישא ליוכבד בת הרב אבנר ישראל הצרפתי מפאס, והחל להתפרנס מהוראת תלמידים והכנתם לבר מצווה. כן אסף ורכש ספרים רבים, הקים ספרייה פרטית, והגיה והוציא לאור את ספרי אביו.
בשנת 1899 (ה'תרנ"ט) התלווה לאביו בשליחות כוללות טבריה לערי מרוקו, שם התקרב לרבנים המקומיים, ומשם המשיכו למצרים. כשחזרו בשנת 1902 (ה'תרס"ב) לטבריה, המשיך לעמוד לצד אביו, וסייע לו בתפקידיו השונים ברבנות.
בחודש ספטמבר 1931 (תשרי ה'תרצ"ב) התאלמן מאשתו, וב-29 ביולי 1961 (כ"ז בתמוז ה'תשכ"ב) הלך לעולמו.
שני בניו הידועים היו הרב משה אהרון, והרב אברהם נסים.
חיבוריו

אוצר יוסף - זכרונות לרבנים, כולל כל ספרי הרבנים בישראל משנת ה'תרכ"ג עד לימיו
שם יוסף - שמות הרבנים הנודעים מטבריה ומחברי ספרים משנת ה'ת"ק, שני חלקים
טוב רא"י - הודפס בספרו "שם יוסף"
טוב שם - הודפס בספרו "שם יוסף"
ילקוט יוסף - עניינים שונים, פסקי דין מרבנים וסיפורים, כולל תולדות הרב חיים בן עטר ותלמידיו
תולדות אליהו - תולדות חיי אביו, הרב אליהו ילוז, ירושלים ה'תרצ"ג
ימי חיי - דרושים
מעוז חיי - על התנ"ך
טועמיה חיים - דיני וטעמי המצוות
זכרונות לרבנים - תולדות רבני ישראל וטבריה בפרט
מצבת אבן - רשימת הרבנים הקבורים בטבריה
לקריאה נוספת

משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 287 - 288)
ילדות מאושרת

"ילדות מאושרת" הוא אלבום האולפן השני של הזמר והשחקן הישראלי גולן אזולאי. את האלבום הוציאה לאור ב-19 באפריל 2016 חברת התקליטים פליי רקורדס. אף שיר שנכלל בו לא נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים השונים, כמו מדיה פורסט ורשת ג'.
רשימת רצועות

יש לי ת'ניגון
להיות נורמלי
כל יום יהיו בעיניך כחודשים
ילדות מאושרת
מילה טובה
עכשיו את כאן
פרדס של קדושה
דור הולך ודור בא
ואף על פי (ניגון שמחה)
מזמור לדוד
הערות שוליים

↑  גולן אזולאי, קיוב איי. אל
יחסי גאורגיה–ליכטנשטיין

| יחסי גאורגיה–ליכטנשטיין |
| --- | --- |
גאורגיה: ליכטנשטיין


גאורגיה: ליכטנשטיין
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 160
אוכלוסייה
3,807,418: 39,935
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 7,365
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 184,417
משטר
רפובליקה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי גאורגיה–ליכטנשטיין הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין גאורגיה לבין נסיכות ליכטנשטיין.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין גאורגיה לבין נסיכות ליכטנשטיין כוננו ב-10 ביוני 1992.
שתי המדינות חתמו על אמנה למניעת כפל מס. על יחסי הסחר הזניחים שבין ליכטנשטיין לגאורגיה אמון ארגון הסחר החופשי EFTA הכולל את שווייץ, איסלנד, נורווגיה וליכטנשטיין עצמה. שיתופי הפעולה העיקריים שבין שתי המדינות נעשים בארגונים מולטילטרליים שונים דוגמת האומות המאוחדות.
נציגויות דיפלומטיות

ליכטנשטיין אינה מיוצגת בגאורגיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
גאורגיה אינה מיוצגת בליכטנשטיין, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. גאורגיה האמינה את שגרירותה שבברן, בירת שווייץ הסמוכה, על ליכטנשטיין.
יחסי איראן–קפריסין

| יחסי איראן–קפריסין |
| --- | --- |
איראן: קפריסין


איראן: קפריסין
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 9,251
אוכלוסייה
91,781,231: 1,361,415
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 32,230
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,375: 23,674
משטר
רפובליקה אסלאמית: רפובליקה

יחסי איראן–קפריסין הם יחסי החוץ בין איראן וקפריסין.
סקירה כללית

קפריסין כוננה יחסים דיפלומטיים עם המדינה האימפריאלית של איראן במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20. משנת 1989 נחתמו כמה הסכמים בילטרליים בין המדינות על קידום והגנה על השקעות, ספנות סחר, רפואה, תרבות, חינוך ותיירות.
יחסי סחר

בשנת 2013 הסתכם היבוא מאיראן לקפריסין ב-0.8 מיליון דולר, מתוכם 44% היו פירות, אגוזים וקליפות פירות הדר, בעוד שהיצוא מקפריסין לאיראן הסתכם ב-5.6 מיליון אירו, כאשר 89% ממנו היו תרופות.
נציגויות דיפלומטיות

איראן מחזיקה בקפריסין שגרירות בניקוסיה.
קפריסין מחזיקה באיראן שגרירות בטהראן.
יוסף חיים קופשיץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בדצמבר 1934 כ"ד בכסלו ה'תרצ"ה ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  21 בפברואר 2023 (בגיל 88) ל' בשבט ה'תשפ"ג 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – 21 בפברואר 2023 
 השתייכות:  משפחת קופשיץ, ישיבת פורת יוסף 
 
הרב יוסף חיים הכהן קופשיץ (כ"ד בכסלו תרצ"ה, 1 בדצמבר 1934 – ל' בשבט ה'תשפ"ג, 21 בפברואר 2023) היה מראשי ישיבת פורת יוסף בעיר העתיקה בירושלים וחבר הוועדה הרוחנית של יתד נאמן.
ביוגרפיה

נולד בירושלים, לרב צבי (הירש) קופשיץ שהיה מראשי בית היתומים דיסקין ולחיה רוחמה בתו של הרב שמואל הלל שינקר נכדת הרב יוסף חיים זוננפלד. בצעירותו למד בתלמוד תורה עץ חיים ולאחר מכן בישיבת תפארת צבי ובישיבת חברון בירושלים והיה מקורב לראש הישיבה הרב יחזקאל סרנא.
לאחר נישואיו לטובה ברלינסקי התגורר בשכונת גאולה בירושלים, לאחר הקמתה מחדש של ישיבת פורת יוסף החל ללמד בה לצד הרב שלום כהן והרב משה צדקה. בהמשך עבר להתגורר בשכונת נווה צבי בירושלים ונחשב לאחד מרבני השכונה.
בשנת תשמ"ה, בעת הקמת העיתון יתד נאמן, מונה לכהן כחבר הוועדה הרוחנית של העיתון לצד הרבנים נתן זוכובסקי, ברוך שמואל דויטש ועוד.
הרב קופשיץ נחשב מקורב למנהיגי הציבור הליטאי הרב שך, הרב אלישיב והרב שטיינמן, והיה מעורב במהלכים פוליטיים וציבוריים רבים במגזר החרדי.
בסוף שנת ה'תשע"ג הקימו תלמידיו סמינר לבנות ספרדיות בירושלים בשם "בנות אלישיב" על שמו של הרב אלישיב והוא כיהן בראש הוועדה הרוחנית של הסמינר. בשנת ה'תשע"ו מונה אף לנשיא סמינר "בנות תמר" על שמה של הרבנית תמר שטיינמן, אשתו של הרב אהרן לייב שטיינמן.
בין תלמידיו המפורסמים היה הרב אלעזר אבוחצירא שהביע הערכה רבה אליו והיה נוסע אליו להציג בפניו קושיות תורניות.
נפטר בל' בשבט ה'תשפ"ג ונקבר בהר הזיתים.
משפחתו

הרב קופשיץ היה נשוי לטובה ואב לתשעה, והתגורר בשכונת נווה צבי בירושלים.
אחיו הרב אברהם קופשיץ היה רבה של שכונת נווה צבי בירושלים.
אחיו הרב ישראל אהרן קופשיץ ר"מ בישיבת תורה אור ורב בשכונת סנהדריה בירושלים.
אחותו לאה הייתה רעייתו של הרב ניסים קרליץ.
אחיו הרב משה פנחס קופשיץ היה רב "חניכי הישיבות" בשכונת רוממה ומראשי ישיבת קול יעקב.
אחיו הרב נתן קופשיץ רב הקריה החרדית בבית שמש ודיין בבד"צ העדה החרדית בירושלים.
לקריאה נוספת

ושם אשה גדולה – בית קופשיץ (עמ' 21–33), תשס"ד
הערות שוליים

↑  מנדי קליין, השבוע בירושלים, הגר"ח קנייבסקי בירך את הורי תלמידות סמינר בנות תמר, ‏9 במרץ 2016
↑  ישראל אוחיון-אתר קול חי, הנסתר במנהרה מבאר שבע ופועל הישועות מנהריה, ‏25 באפריל 2016
↑  אבל כבד: הגאון רבי יוסף חיים קופשיץ זצ"ל ראש ישיבת 'פורת יוסף'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007460962005171  ISNI: 0000 0000 4527 919X  LCCN: n94123095  VIAF: 6633817   WorldCat (עם VIAF): 6633817
יחסי גאורגיה–לוקסמבורג

| יחסי גאורגיה–לוקסמבורג |
| --- | --- |
גאורגיה: לוקסמבורג


גאורגיה: לוקסמבורג
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 2,586
אוכלוסייה
3,807,418: 674,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 85,755
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 127,064
משטר
רפובליקה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי גאורגיה–לוקסמבורג הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין גאורגיה לבין הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין גאורגיה לבין הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג כוננו ב-17 באוקטובר 1994. לוקסמבורג תומכת בתביעותיה הטריטוריאליות ובריבונותה של גאורגיה על האזורים הבדלניים. היא אינה מכירה בדרום אוסטיה ובאבחזיה כמדינות עצמאיות ולא מכירה בלגיטימיות של ישויות אלו.
בין המדינות נחתמו הסכמים דיפלומטיות שונים בנושאים רבים כגון: תחבורה, הגנה וכלכלה.
ביקורים רמי דרג > מלוקסמבורג לגאורגיה

ז'אן אזלבורן, סגן ראש ממשלת לוקסמבורג ושר החוץ הלוקסמבורגי (2018)
נציגויות דיפלומטיות

לוקסמבורג אינה מיוצגת בגאורגיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. לוקסמבורג האמינה שגריר לא תושב על גאורגיה, השגריר יושב בלוקסמבורג.
גאורגיה אינה מיוצגת בלוקסמבורג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. גאורגיה האמינה את שגרירותה שבבריסל, בירת בלגיה, על לוקסמבורג.
יחסי גאורגיה–ליטא

| יחסי גאורגיה–ליטא |
| --- | --- |
גאורגיה: ליטא


גאורגיה: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 65,300
אוכלוסייה
3,807,418: 2,851,781
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 27,294
משטר
רפובליקה

יחסי גאורגיה–ליטא הם יחסי החוץ הבילטרליים בין גאורגיה וליטא.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין גאורגיה לליטא כוננו ב-16 בספטמבר 1994.
ב-9 באוגוסט 2018, ליטא הציגה הגבלות הגירה על יחידים המופיעים ברשימת אוטחוזוריה-טטונשווילי, רשימה של אנשים שהפרלמנט הגאורגי סבור כי "הפרו את זכויותיהם של אזרחים גאורגים באזורים הכבושים של גאורגיה, אבחזיה וצחינבולי".
בדצמבר 2020, שר החוץ הליטאי, לינאס לינקביצ'יוס, קרא לנאט"ו לשתף פעולה באופן הדוק יותר עם גאורגיה ואוקראינה ולשמור על מדיניות 'הדלת הפתוחה'.
ב-25 בפברואר 2021, בתגובה למעצר של ניקה מליה, שרי החוץ של אסטוניה, לטביה וליטא פרסמו הצהרה משותפת שבה הביעו "חששות כבדים מהמצב הפוליטי המתפתח בגאורגיה" וקוראים ל"כל הכוחות הפוליטיים לפעול באיפוק, הנמיכו את הלהבות וחפשו פתרון בונה". נשיא ליטא Gitanas Nausėda הציע לפעול כמתווך לפתרון המצב.
יחסי גאורגיה–יוון

| יחסי גאורגיה–יוון |
| --- | --- |
גאורגיה: יוון


גאורגיה: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 131,957
אוכלוסייה
3,807,418: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 23,773
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי גאורגיה–יוון הם היחסים הדיפלומטיים המלאים שבין הרפובליקה של גאורגיה לבין הרפובליקה ההלנית.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו את היחסים הדיפלומטיים ביניהם ב-20 באפריל 1992. בגאורגיה קיימת קהילה יוונית גדולה מאז ימי קדם. כמו כן, בגאורגיה קיימת קהילה של יוונים פונטים (בין 15,000 ו-25,000), אם כי זה מספר נמוך משמעותי משהיה עד לתחילת 1990, כאשר יוונים רבים שחיו בגאורגיה, החלו להגר ליוון או לדרום רוסיה. כיום, מספר היוונים הפונטים בגאורגיה קטן יחסית לשאר אזור הקווקז.
יחסים דיפלומטיים

יוון מחזיקה בגאורגיה שגרירות בטביליסי, מאידך, גאורגיה מחזיקה ביוון שגרירות באתונה, וקונסוליה כללית בסלוניקי
.
ילדות סכסכניות

| --- | --- |
 סוגה:  דרמה קומית
 יוצרים:  שיר ראובן, טליה לביא, רבקה אלנבי
 כותבים:  שיר ראובן  רבקה אלנבי
 בימוי:  טליה לביא
 שחקנים:  מיה לנדסמן  עינת הולנד  ניב סולטן  מנשה נוי  שרה פון שוורצה טלי שרון  רבקה מיכאלי  חנה לסלאו  נלי רובין  שולי רנד
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 מפיק:  יואב גרוס
 אורך פרק:  כ-30 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  הוט
 תקופת שידור בישראל:  24 באוקטובר 2021
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ילדות סכסכניות היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה דרמה קומית, שיצרו שיר ראובן, רבקה אלנבי וטליה לביא, שעלתה לשידור ב-24 באוקטובר 2021 ב-HOT.
הסדרה נבחרה להיות מוצגת בפסטיבל הסדרות הבינלאומיות של קאן 2021.
עלילה

הסדרה מלווה את הקשר שנרקם בין ליהי (מיה לנדסמן), סטודנטית לרפואה, לסבית ובת טובים בת 24, לבין לאה (עינת הולנד), חרדית לשעבר שניתקה קשר עם משפחתה וסטודנטית לעיצוב אופנה, כשהשתיים עוברות לגור ביחד בתל אביב.
שחקנים ודמויות

| דמות | שחקן/ית | תיאור | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| ליהי | מיה לנדסמן | בחורה בת 24, לסבית, סטודנטית לרפואה. עוברת לגור בדירת שותפים עם לאה. |  |
| לאה | עינת הולנד | בחורה בת 24, דתייה לשעבר וסטודנטית לאופנה. עוברת לגור בדירת שותפים עם ליהי. |  |
| חן | ניב סולטן | בת דודה של ליהי, סאחית, משעממת. עומדת להתחתן. |  |
| עמי | מנשה נוי | אבא של ליהי |  |
| עידית | שרה פון שוורצה | אמא של ליהי |  |
| ירדנה | רבקה מיכאלי | שדרנית בתחנת הרדיו שבה עובדת ליהי. |  |
| בת-אל | נלי רובין | חברה של לאה |  |
| אליעזר | שולי רנד | אבא של לאה, חרדי שהחל להשתגע ולשכוח דברים. גר לבד בחנות שלו. |  |
| פרומה-לאה | חנה לסלאו | דודה של לאה |  |
| ענבר | טלי שרון | הבוסית של ליהי בתחנת הרדיו ובת זוגה לזמן מה. |  |
| ארלט | פלורנס בלוך | אמא של לאה |  |
הערות שוליים

1 2  "ילדות סכסכניות": הצצה לפרק הפתיחה, באתר ‏מאקו‏, 20 באוקטובר 2021
1 2 3 4   חגית גינזבורג, "ילדות סכסכניות": מכתב אהבה לבת ה-20 המבולבלת שהיית פעם, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2021
יחסי בנגלדש–קזחסטן

| יחסי בנגלדש–קזחסטן |
| --- | --- |
בנגלדש: קזחסטן


בנגלדש: קזחסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
148,460: 2,724,900
אוכלוסייה
174,095,429: 20,655,596
תמ"ג (במיליוני דולרים)
437,415: 261,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,513: 12,656
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

יחסי בנגלדש–קזחסטן הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה העממית של בנגלדש לרפובליקת קזחסטן.
נשיא בנגלדש לשעבר יאג'ודין אחמד (אנ') אמר כי שתי המדינות נהנות מיחסים דיפלומטיים לבביים ופועלות לחיזוקם עוד יותר. שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי. לאף אחת מהמדינות אין שגריר תושב. בשנת 2009, קזחסטן הודיעה על כוונתה לפתוח קונסוליה בדאקה, בירת בנגלדש.
ביקורים רשמיים

שר החוץ לשעבר של בנגלדש דיפו מוני (אנ') ביקר בבירת קזחסטן, נור־סולטן, ב־2012.
שיתוף פעולה כלכלי

שתי המדינות מעוניינות להרחיב את הסחר הדו־צדדי ונקטו באמצעים שונים בהקשר זה. מוצרים מבנגלדש, לרבות יוטה, מוצרי יוטה, תה, תרופות ובגדים זוהו כמוצרים בעלי פוטנציאל גבוה בשוק הקזחי. בשנת 2008, שתי המדינות הקימו ועדה כלכלית משותפת להגדלת הפעילות הכלכלית בין שתי המדינות. בשנת 2012 קיבלה בנגלדש גישה פטורה ממכס לשוק של קזחסטן. בשנת 2013, משלחת עסקית ברמה גבוהה מבנגלדש, בראשות שר המסחר לשעבר מחבוב אחמד ביקרה בקזחסטן כדי לבחון דרכים להגברת הסחר הדו־צדדי.
יאיר חסדיאל

| --- | --- |

יאיר חסדיאל
 לידה:  10 במאי 1971 (בן 53) חיפה
 מדינה:  ישראל 
 
יאיר חסדיאל (נולד ב-10 במאי 1971) הוא סופר, תסריטאי, סאטיריקן ומשפטן ישראלי, ושופט בית משפט השלום בת"א.
קורות חייו

חסדיאל (במקור: גוטסגנדה) נולד בחיפה למשפחה (הוריו דבורה ומנחם) שמוצאה מחסידות גור. סבו משה בליטנטל היה מראשי תנועת פועלי אגודת ישראל וראש החזית הדתית בעיריית חיפה. אביו נפטר בהיותו בן 13.
הוא בוגר ישיבת היישוב החדש בתל אביב, וישיבת תורה אור בירושלים. בעל תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן והיה מורה.
במשך עשר שנים שימש כפובליציסט בעיתונות החרדית, תחת שמות עט שונים. בשנת 2000 ייסד ביחד עם חבריו קובי אריאלי וידידיה מאיר את עיתון האינטרנט הסאטירי "אפעס", שנשלח בדואר אלקטרוני לרשימה מצומצמת של עיתונאים ואנשי תקשורת. עם הפיכת "אפעס" למדור הסאטירה הקבוע של מוסף "הארץ" בשנת 2004, היה ידידיה מאיר לעורך המדור, וחסדיאל כותב ראשי שלו.
בשנת 2003 שימש חסדיאל כתסריטאי של הטלנובלה החסידית הראשונה "החצר", ששודרה בערוץ התכלת ובערוץ 10.
במקביל עבד חסדיאל כיועץ משפטי בעיריית בני ברק עד שבשנת 2006 מונה על ידי שרת המשפטים ציפי לבני לעמוד בראש הוועדה המכריעה בתביעות הפיצויים של מפוני תוכנית ההתנתקות. לאחר מכן כיהן כיו"ר הוועדה להשגה על שומות מקרקעין במשרד המשפטים.
בתחילת חודש נובמבר 2007 יצא לאור בהוצאת ידיעות ובסיוע מפעל קסת לספרות ביכורים, ספרו הראשון של חסדיאל, קובץ הסיפורים "הרב של הקרקס", אשר עוד טרם ראה אור זכה בפרס שר התרבות והמדע לספר ביכורים לשנת תשס"ז. הספר זכה לביקורות מגוונות.
ספרו השני של חסדיאל, רומן הביכורים "תל אביב", המתרחש על רקע היסטוריה חלופית של הקיום היהודי במאה ה-20, יצא לאור בסוף שנת 2012.
היה נשוי לעיתונאית שלהבת חסדיאל, ועקב עזיבתו את העולם החרדי, השניים נפרדו. חסדיאל נשוי בשנית, אב לחמישה, שלושה מנישואיו הקודמים, ומתגורר בתל אביב.
ב-2016 נבחר לכהונת שופט בבית משפט השלום במחוז תל אביב.
פסקי דין נבחרים

בפסקי דין שהוא מוציא תחת ידיו, חסדיאל מרבה לשלב קטעי שירה ממשוררים ישראלים, ואף לשבץ באחדים מהם, ממטבעות לשונו המליצית, וממעיין עולמו הספרותי-ציורי:
את פסק הדין שעסק בתביעה של תושב תל אביב את העירייה בגין גדימת עץ פקאן בן מאות שנים שצמח בחצרו, בחר חסדיאל לכנות בשם הציורי - איש אחד ועץ אחד נ' עיריית תל אביב חלף הכינוי הפשטני 'פלוני' הנצרך במקרה בו מוטל חיסיון על שם התובע.
בפסק דין אחר בו זיכה גולש מכתב אישום שהוגש נגדו בגין 'אי-ציות להוראות המציל' בחר חסדיאל לצטט בפתחו קטע משירו של יהודה עמיחי, "כְּשֶׁהַיַּם יֹאמַר 'חוֹף' וּכְשֶׁהַחוֹף יֹאמַר 'יַם' תָּבוֹא גְּאוּלָה לָעוֹלָם יַחֲזוֹר הָעוֹלָם לתֹהוּ".
בפסק דין שעסק בתביעה של בן זוג בגין מתנות שהרעיף על בת זוגו בחודשי היכרותם שלטענתו היו אך בגדר הלוואה, ראה חסדיאל לצטט מויליאם שייקספיר: "והנאהבים נוטים אחרי הפיוט, וכל נדר שנדרו בפייטם, הווה אומר שכזב הוא באהבתם" זאת כדי להסביר שהוא אינו רואה בביטויי אהבה שהרעיף בן הזוג על זוגתו כמי שהופכים את הלוואות הכספים שנתן לה לכדי מתנה על פי החוק.
בפסק דין שעסק בתביעת לשון הרע שהגישה עמותה לזכרו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק נגד האתר כיכר השבת, נטה חסדיאל להשתמש בשפה השגורה בספרות התורנית, זאת כדי להסביר את מופרכות התביעה:
"התובעת רואה בעולמות עליונים, ובית המשפט פוסק בעולמות תחתונים. שפת התובעת שפת רזין, וטמירין ועילאין היא. בהגיונה פורחת התובעת מעל הררים של קשיים משפטיים ארציים משל היא ישובה בכרכרתו הפלאית של הבעל שם טוב הקדוש".
ואילו בפסק דין שדחה "תביעה לביצוע שטר" בחר חסדיאל לפתוח בתיאור ציורי של הקורה באולמו:
"אותו מאבק יצרים שהשתולל בתוכו מאז עלה לדוכן העדים, אותה התכתשות פנימית שהחלה לתת בו אותותיה כבר קודם לכן, ברעד, בגמגום, בהאדמת פנים, בהשפלת עיניים, בגלגול אישונים, ביובש פה, הגיע לידי שבר של ממש כשעתר התובע להפסקה במהלך חקירתו הנגדית. באותו רגע בו קרס התובע מול מצפונו לאחר שהתמלטה מפיו מקצת האמת שבלם, דממה השתררה, ציפור לא צייץ, עוף לא פרח, שור לא געה. בריות אולם בית המשפט כולן, לרבות בא כוחו של התובע, הבינו כי נפל דבר"
תוך שהוא ממשיך בפיוטיות להסביר את הרושם שעשה עליו התובע בגרסתו החצויה והפתלתלה:
"במקום להביא עמו אבוקה לאולם בית המשפט, החזיק התובע בידו מצית אשר הבזיק לפרקים על אותו חדר מכונות תחתון אפוף קיטור של ספינת העסקאות בה שט, וגילה לעיני בית המשפט רק ערבוביה של חלודה, ברגים, בריחים, צבתות, פטישים, ומקדחים".
בפסק דין שעוסק בתביעה של אדם עם מוגבלות נפשית נגד פרק שעשועים בגין חסימת אפשרותו לעלות למתקן אקסטרים, פתח חסדיאל כך:
"הריחוף והנפילה:
אבא'לה בוא ללונה פארק,
שם נחמד, עליז ונפלא,
אבא'לה בוא ללונה פארק,
נתנדנד על הנדנדה"
[י' יצחקי וי' כנען, 1953]
"קניתי לך כרטיס ללונה פארק,
עם כל האנשים שבאים לחגוג,
לקחת ממגבלות חופשה".
[ש' ארצי, כרטיס ללונה פארק, 1990]
במהשך מצטט חסדיאל את החזון איש:
מידת אמונה היא נטייה דקה מעדינות הנפש" [ראו חזון איש, אמונה וביטחון, א', א'].
לקריאה נוספת > באסופה

בית הדיו, אסופת סיפורים בעריכת יובל שמעוני, הוצאת עם עובד, 2011
Nouvelles hébraïques d’aujourd’hui, Espaces et Territoire – Pouvoirs et marginalités אנתולוגיה צרפתית לספרות עברית בת ימינו בעריכת Ruth Amar, Mathias Morgenstern, Françoise Saquer-Sabin הוצאת LIT Verlag 2017
לקריאה נוספת > ספריו

יאיר חסדיאל, הרב של הקרקס, הוצאת ידיעות אחרונות, 2007
יאיר חסדיאל, תל אביב, הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 2012