stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גאופן

גאופן (בתרגום לעברית:רגישות גבוהה,Gāofēn ) היא סדרת לווייני צילום סינים. לווייני הסדרה מיועדים לניטור הסביבה ועזרה בטיפול באסונות טבע, פיתוח חקלאות וכו'. הם חלק של תוכנית רחבה לביצוע צילומי כדור הארץ שבנוסף ללוויינים כוללת צילומים ממטוסים וכלי טיס בלתי מאויש. בנוסף לכך הוקמו תחנות קרקע לכיול, עיבוד מידע וכתיבת תוכנות לשימוש בנתונים שמתקבלים. התוכנית אושרה בשנת 2010.
היסטוריה

הלוויין הראשון הסדרה Gaofen 1 שוגר בשנת 2013. הלוויין היה במשקל 1,080 ק"ג וצויד בפאנל סולארי שסיפק 1,300 ו"ט. על הלוויין הותקנה מצלמת שחור-לבן עם רגישות עד 0.8 מ' ומצלמה נוספת עם רגישות עד 3.2 מ'.
בשנת 2016 שוגר לוויין Gaofen 3 בו לראשונה הותקן מכ"ם מפתח סינתטי. בשנת 2015 שוגר לוויין Gaofen 8 עם ציוד אלקטרו-אופטי.
רוב הלוויינים ששוגרו פועלים במסלול מסונכרן-שמש, אך לווייני Gaofen 4 ,Gaofen 13, Gaofen 13-02 שוגרו למסלול גאוסטציונרי.
כל הלוויינים שוגרו בעזרת משגר מסדרה "צ'אנגג'נג". דגם ספציפי נבחר בהתאם למקשל הלוויין.
רשימת שיגורים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | לוויין | אתר שיגור | משקל, ק"ג |
| 26 באפריל 2013 | Gaofen 1  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 1,080 |
| 30 במרץ 2018 | Gaofen 1-02  Gaofen 1-03  Gaofen 1-04  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן | 805 |
| 19 באוגוסט 2014 | Gaofen 2  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2,100 |
| 9 באוגוסט 2016 | Gaofen 3  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן | 2,950 |
| 22 בנובמבר 2021 | Gaofen 3-02  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2,950 |
| 6 באפריל 2022 | Gaofen 3-03  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2,950 |
| 28 בדצמבר 2015 | Gaofen 4  | מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג | 4,600 |
| 8 במאי 2018 | Gaofen 5  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 7 בספטמבר 2021 | Gaofen 5-02  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 8 בדצמבר 2022 | Gaofen 5-01A  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 2 ביוני 2018 | Gaofen 6  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 3 בנובמבר 2019 | Gaofen 7  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 26 ביוני 2015 | Gaofen 8  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 14 בספטמבר 2015 | Gaofen 9-01  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 31 במאי 2020 | Gaofen 9-02  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 17 ביוני 2020 | Gaofen 9-03  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 6 באוגוסט 2020 | Gaofen 9-04  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 23 באוגוסט 2020 | Gaofen 9-05  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 31 באוגוסט 2016 | Gaofen 10 - שיגור נכשל | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 4 באוקטובר 2019 | Gaofen 10R  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 31 ביולי 2018 | Gaofen 11-01  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 7 בספטמבר 2020 | Gaofen 11-02  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 20 בנובמבר 2021 | Gaofen 11-03  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 27 בדצמבר 2021 | Gaofen 11-04  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 19 ביולי 2024 | Gaofen 11-05  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 27 בנובמבר 2019 | Gaofen 12  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן | 2950 |
| 30 במרץ 2021 | Gaofen 12-02  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2950 |
| 27 ביוני 2022 | Gaofen 12-03  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2950 |
| 20 באוגוסט 2023 | Gaofen 12-04  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2950 |
| 15 באוקטובר 2024 | Gaofen 12-05  | מרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן | 2950 |
| 11 באוקטובר 2020 | Gaofen 13  | מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג | 4600 |
| 17 במרץ 2023 | Gaofen 13-02  | מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג | 4600 |
| 6 בדצמבר 2020 | Gaofen 14  | מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג |  |
| 3 ביולי 2020 | Gaofen Duomo  | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
הערות שוליים

↑  תוכנית סינית כוללת לביצוע צילומי כדור הארץ
מה בכריש?

| --- | --- |

לוגו הסדרה
 סוגה:  קומדיית מצבים לילדים
 יוצרים:  חנן סביון גיא עמיר
 כותבים:  חנן סביון גיא עמיר
 בימוי:  עודד רז
 שחקנים:  טל מוסרי, יעל עמית, יניב פולישוק, ליאור כהן, אורי אוריין, אביב ביקס, גיא עמיר, חנן סביון, ירדן הראל, לירן כוהנר מושיק גלאמין
 ארץ מקור:  ישראלישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  20
 הפקה
 מפיק:  נגה תקשורת
 חברת הפקה:  נגה תקשורת
 עורכים:  חנן סביון גיא עמיר
 מוזיקה:  עופר שריקי
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  26 בדצמבר 2010 – 20 בינואר 2011
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
מה בכריש? היא סדרת טלוויזיה לילדים ששודרה בערוץ הילדים ללקוחות HOT. הסדרה עוסקת בספינת נופש, המפליגה מדי שנה לתקופה ארוכה, כשבמוקד עניינה צוות הבידור הכושל, הנופשים, אנשי צוות, כמו רב החובל המריר וכרוז האוניה. החל מה-1 ביולי 2018 הסדרה משודרת בערוץ הילדים המחודש ללקוחות סלקום tv ופרטנר TV.
ב-30 במאי 2019 הסדרה ירדה משירות ה-VOD של HOT וחזרה כחלק מספריית ״FOMO” והסדרה במלואה כיום זמינה ב HOT, ב YES, בפרטנר TV, בסלקום tv, ב Free TV וב- BIGI
הסדרה צולמה על אוניית "רויאל איריס" של חברת מנו ספנות.
דמויות > דמויות ראשיות

נויה (ליאור כהן): סולנית צוות הבידור, שחושבת שהיא מאוהבת במושיקו, אחד הנוסעים. מובילה חברתית של צוות הבידור בסוף הסדרה נהייתה בת הזוג של דוד.
אחיהו (גיא עמיר): התאום של נצח. טיפש, מעריך את נצח. התחלף עם נצח בפרק מסיבת התחפושות על ידי שמרית גוץ לי שנצח הרגיז אותה.
נצח (חנן סביון): התאום הלא זהה של אחיהו. לא מעריך אף אחד, גם לא את אחיהו וחי באשליה שהוא כוכב מצליח. שונא את אחיו ומנסה להיפטר ממנו. בסוף כל שיר שהוא שר הוא מכניס את המשפט: "נהייתי כבר חולה". התחלף עם אחיהו בפרק מסיבת התחפושות על ידי שמרית גוץ לי.
דוִד (אורי אוריין): הקלידן של צוות הבידור, נכה, מאוהב בנויה ונהיה בן זוגה. חנון בסתר, למרות שעל פני השטח מנסה להראות מגניב.
קפטן גבי צ'יפורה (יעל עמית): רב החובל עטורת הרטיה של האניה. מתבלבלת בן השמות של נצח ואחיהו. אישה מרושעת וקרת לב שצועקת על כולם (מלבד טוסיה) ומענישה בצורה לא הגיונית.
טוסיה (יניב פולישוק): כרוז האונייה. חלומו הוא להיות כרוז עצמאי.
יואש/ג'ינג'י (אביב ביקס): ילד בן 12 ובנה של רב החובל. באחד הפרקים הפך להיות רב החובל של האנייה כי לאמו גבי נמחק הזיכרון. ידוע גם בכינוי "ג'ינג'י".
דמויות > דמויות משנה

אברם קדברם (טל מוסרי): קוסם האנייה שממש גרוע בקסמיו הוא נכשל בכל מופע הוא מבולבל ולא מבין מה קורה לו. אחיהו מתלהב מקסמיו.
כסליו (לירן כוהנר): תיירת באנייה, טיפשה, חברתה הטובה של טבת. כל משפט שבתוכו יש את האות שי"ן האות מתחלפת אצלה לאות סמ"ך.
טבת (ירדן הראל): תיירת באנייה, טיפשה, חברתה הטובה של כסליו. כל משפט שבתוכו יש את האותיות טי"ת או תי"ו האותיות האלו מתחלפות אצלה לאות צד"י עם אפוסטרוף.
השף גדי ריזוטו (אורן כהן): השף באנייה. מכין מנות קטנות מאוד. פטפטן. לפעמים אומר פעמיים את אותה המילה ברציפות.
התיירת הבלונדינית (אלינור פרייס): תיירת באנייה. נצח ואחיהו לא מבינים איזה שפה היא מדברת, למרות שהיא ישראלית מחולון שמדברת עברית.
התיירת הצעקנית (מיטל סלקמון): תיירת באנייה. קולה משתנה כאשר היא כועסת.
ששי הס (אודי גוטשלק): בעל הנחש השתתף בפרק ה-1 הנחש בא.
פייר בונג'ור באגט (אביעד בנטוב): בעל מבטא צרפתי. השתתף בפרק ה-13 משושה טהיטי.
שמרית גוץ לי (מושיק גלאמין): אחותו של עוץ לי גוץ לי החליפה בין אחיהו לנצח בגלל שנצח הרגיז אותה בפרק מסיבת התחפושות, הזמינה ארוחה למיטתה שנצח הביא לה וניחש איך קוראים לה.
הגנב (שראל פיטרמן) - גנב שגנב ציור שהוא מופיע בו. הופיע בפרק הגנב.
שונית מזח (רז שפירא) - נערת חלומותיו של אחיהו. פגש אותה באוטובוס.
צפיחית (רוני דואני) - אחייניתה של גבי. החליפה את נויה, לאחר שגבי פיטרה אותה. שתלטנית נורא. נויה גרמה לה להיות זמרת הליווי של שלומי סרנגה.
שלומי סרנגה (בתפקיד עצמו) - חיפש בפרק האחרון בסדרה זמר/ת ליווי להופעותיו. התאהב בקולה של נויה, ורצה שהיא תהיה הזמרת.
ישראל שילוני

ישראל שילוני (23 בינואר 1901 – 2 בפברואר 1996) הוא מייסד המוזיאון ליהדות דוברת גרמנית. שילוני היה פעיל בשימור ההיסטוריה והתרבות של יהדות גרמניה, ובמיוחד של הקהילות היהודיות דוברות הגרמנית בארץ ישראל ובאירופה.
ביוגרפיה

ישראל שילוני נולד בגרמניה בשם הנס הרברט המרשטיין. הוא גדל בסביבה יהודית דוברת גרמנית לתרבות הגרמנית המסורתית.
ב-1934 היה שילוני בין מייסדי בית הספר היהודי בבון שבגרמניה, מוסד שהוקם במטרה לשמר את החינוך היהודי והתרבותי בקרב תלמידים יהודים, במיוחד בתקופה שבה האווירה במדינה הפכה להיות יותר עוינת כלפי יהודים. בית הספר שימש כמרכז חינוכי עבור הדור הצעיר, ועסק בהוראת יהדות, היסטוריה ותרבות יהודית, והמשיך לפעול זמן מה לאחר עליית הנאצים לשלטון.
בסוף שנות ה-30, לאחר עליית השלטון הנאצי בגרמניה, נעצר שילוני מספר פעמים והושם במחנה הריכוז זקסנהאוזן. סמוך לפרוץ מלחמת העולם השנייה, הצליח שילוני לברוח לבריטניה אך הושם במעצר, לצד אלפי יהודים נוספים שביקשו להגר לבריטניה, בשל חששם של הבריטים כי היהודים שנמלטו מגרמניה בעלי נתינות גרמנית ויהוו סיכון ביטחוני לבריטניה. שילוני נשלח לאוסטרליה ב-14 ביולי 1940, על סיפון האונייה "דונירה", שם שהה מספר שנים. שילוני שוחרר בשלב מאוחר יותר, התגייס לצבא הבריטי והצליח להעפיל כך לארץ ישראל. בישראל שימש כמנהל בית ספר בתל אביב שם הכיר את אשתו השנייה מרים, ולאחר מכן עברו השניים להתגורר בקיבוץ בית זרע. בשנות ה-60, עברו השניים לנהריה שם הקים את "מוזיאון היקים" שהפך לימים למוזיאון ליהדות דוברת גרמנית.
הקמת המוזיאון

בסוף שנות ה-60 יזם שילוני את הקמת "המוזיאון ליהדות דוברת גרמנית" בנהריה, שהיה למוסד התרבותי המרכזי לשימור זכרונות ומורשת יהודי גרמניה. במשך עשרות שנים, אסף שילוני מסמכים, תצלומים, חפצים ותמונות המתארות את תולדות היהדות הדוברת גרמנית. המוזיאון נפתח בבניין עיריית נהריה ובהמשך עבר למגדל תפן. בימיו של המוזיאון בנהריה, הדריך שילוני את באי המוזיאון. עם השנים גדלה כמות המבקרים והמוזיאון עבר לתפן, הוחלפה ההדרכה בעל פה בכתוביות וקטעי וידאו של הסברים וראיונות שנערכו עמו, שהוצגו במוזיאון, בהם גם הסרט התיעודי "לעצור את הזמן החולף" המגולל את סיפור חייו של שילוני ואת הקמת המוזיאון.
שילוני בחר להציג את תולדות יהדות גרמניה תוך התמקדות בחיי הקהילה הדוברת גרמנית, "את היש ולא את האין", ונמנע מצילומי זוועות של השואה, מתוך רצון להנציח את תרבותם ותרומתם של יהודי גרמניה, ולא רק את חורבן הקהילות.
תרומתו האקדמית והחינוכית

לצד עבודתו המוזיאונית, תרם שילוני למחקר בתחום יהדות גרמניה וההיסטוריה של היקים. שילוני שימש כמורה ומרצה בחוגים אקדמיים ובאירועים ציבוריים.
הערות שוליים

↑  הארכיון לשימור המורשת וההיסטוריה של היהדות הדוברת-גרמנית בישראל (ארכיון הייקים).
אוסף משפחת שילוני., בית הספר היהודי בבון, באתר הארכיון הלאומי - אתר הספריה הלאומית
↑  תלמה שילוני, אפשרי ובלתי אפשרי : זיכרונות / ישראל שילוני, מגדל תפן: תפן - המוזיאון הפתוח, הגן הטכנולוגי, תשנ"ח 1998, עמ' 9-15
↑  ראו: מרכז מורשת הייקים, באתר ארגון יוצאי מרכז אירופה
↑   לעצור את הזמן החולף, סרטון  באתר יוטיוב
↑  עמק ניוז, השואה מזווית אחרת: כיצד נספר להם את זה, באתר חדשות העמק, ‏1.5.2019
מחלת אלצהיימר

.
| --- | --- |

אישה החולה במחלת אלצהיימר
 תחום:  מערכת העצבים
 גורם:  לא ידוע 
 תסמינים:  אובדן זיכרון המשבש את חיי היומיום, צמצום פעילות עבודה או פעילויות חברתיות, בעיות במילים בדיבור או בכתיבה, שינויים במצב הרוח ובאישיות, קשיים בזכירת המיקום של דברים שונים, איבוד היכולת לחזור על צעדים, כושר שיפוט לקוי, קושי בהשלמת משימות מוכרות בבית ובעבודה, בעיות בהבנת תמונות ויזואליות ויחסים מרחביים, בלבול בזמן ובמרחב, קושי בתכנון פתרונות לבעיות, שיטיון
 טיפול:  pyritinol  ריבסטיגמין  ממנטין  ממנטין  ריבסטיגמין  ריספרידון  גלנטמין  דונפזיל  אריפיפרזול  קווטיאפין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1134817 
 MeSH:  D000544
 סיווגים
 ICD-10:  G30
 ICD-11:  8A20 
 
סרטון הסבר על אלצהיימר
מחלת אלצהיימר (באנגלית: Alzheimer's disease) היא מחלה של מערכת העצבים המרכזית, הנפוצה בייחוד (אך לא רק) בקרב קשישים, ומוכרת כגורמת (לבד או בשילוב עם גורמים נוספים) לכ-64% מכלל מקרי הדמנציה. היא מתבטאת בניוון איטי ומתמשך עד למוות של תאי העצב במוח. המחלה תוארה בפעם הראשונה ב-1906 בידי החוקרים הגרמנים אלויס אלצהיימר ואמיל קרפלין. מחלת אלצהיימר בשלב המתקדם תגרום בהכרח למותו של החולה, אם כי בעקיפין.
באופן כללי, מחלת אלצהיימר מתאפיינת בירידה קוגניטיבית. תחילה בולטת בייחוד הפגיעה בזיכרון. עם הזמן נפגעים גם תפקודים עליונים אחרים של המוח, כגון ההתמצאות, יכולת החשיבה והסקת המסקנות. עם התקדמות הניוון המוחי, נפגעת גם הפעילות התנועתית של החולה, וכן נפגעים כושר ההליכה, כושר האכילה והשליטה על הסוגרים. בשלבים המתקדמים, החולה נעשה חסר ישע וזקוק לעזרה סיעודית בכל פעולותיו. סיבוכים כגון מחלות זיהומיות או פצעי לחץ מביאים לבסוף לידי מותו של החולה במחלת אלצהיימר.
למרות מאמצים גדולים להבין את המנגנון הפתופיזיולוגי והביוכימי המורכב העומד בבסיס מחלת אלצהיימר, אלו עדיין אינם מובנים לחלוטין. ידוע כי המחלה מתאפיינת בנוכחות צברים עמילואידים מסוג בטא, הנוצרים מחלבון בשם APP (אנ'), ונמצאים מחוץ לתאים, וכן צברים של חלבוני טאו, היוצרים פקעות סיב-עצב (אנ') תוך-תאיות. הסיבות כנראה מגוונות, וכוללות מוטציות בגנים האחראים לביטוי האנזים בתא-סקרטאז 1 (אנ'), חלבון טאו, האנזים גמא סקרטאז וגנים אחרים, וכן גורמים סביבתיים, דוגמת חיידקים כמו פורפירומונס ג'ינג'יוואליס.
גורמי סיכון למחלה

אלצהיימר נחשבת מחלה רב-גורמית, דהיינו גורמים רבים עלולים, יחד או לחוד, לתרום את חלקם להופעת המחלה. לא ידוע גורם יחיד להיווצרותה, ועם גורמי הסיכון למחלה נמנים:
מין: שיעור החולים באלצהיימר גבוה יותר בקרב נשים מאשר בקרב גברים.
גיל: שכיחות המחלה גוברת עם הגיל.
השכלה: מחקרים מראים שהסיכון לחלות באלצהיימר נמצא ביחס הפוך להשכלה. מחקרים אלו משערים שהשכלה או פעילות אינטלקטואלית מוגברת משפרות את הקשרים בין תאי המוח, וכך השפעת מותם של תאי מוח, כפי שמתרחש במחלת אלצהיימר, על המצב הקוגניטיבי – קטנה יותר. בפועל מתבטא הדבר בהופעת תסמיני המחלה בגיל מאוחר הרבה יותר מהממוצע בכלל האוכלוסייה. עם זאת, ההידרדרות במצבם של חולי אלצהיימר בעלי בסיס השכלתי גבוה – מהירה יותר.
תורשה וגנטיקה: בעוד אלצהיימר של הגיל המבוגר איננה מחלה גנטית בדרך כלל, ישנן משפחות בעלות שיעור גבוה מהממוצע של תחלואה באלצהיימר, ושבהן חולים באלצהיימר בגיל צעיר (EARLY ONSET). במחקרים גנטיים במשפחות כאלו נתגלו מוטציות בגנים המכונים Presenilin 1, Presenilin 2 ו-APP. כמו כן נמצא שבקרב הלוקים בתסמונת דאון, שהיא מחלה גנטית, שיעור התחלואה באלצהיימר גבוה הרבה יותר, והמחלה מופיעה בגיל צעיר הרבה יותר, כיוון שנושאים עותק משולש של הגן APP הנמצא על כרומוזום 21. לעומת זאת, חוקרים מצאו שבקרב בעלי וריאנט מסוים של הגן APOE, המכונה APOE4, הסיכון לחלות במחלה גבוה באורח ניכר לעומת כלל האוכלוסייה והם יפתחו אלצהיימר בגיל יותר מאוחר (LATE ONSET). ראיה לזיקה גנטית של אלצהיימר התקבלה גם במחקרים סטטיסטיים שהראו כי הסיכון של אדם לחלות באלצהיימר גובר ככל שבמשפחתו יש יותר חולי אלצהיימר.
מחלות אחרות: לדוגמה, חבלות ראש חוזרות, רמה גבוהה של שומנים בדם, ויש הגורסים סוכרת ויתר לחץ דם. נתוני תחלואה אלה נקשרו עם סיכון מוגבר לחלות במחלה. ייתכן שגם חיידקים ונגיפים מעלים את הסיכון לתחלואה ושחיסונים יכולים להגן במידה מסוימת.
איכות חיים: מחקרים סטטיסטיים מראים כי פעילות פיזית, הימנעות מעישון ומשתיית אלכוהול ושילוב אורח חיים שלו יותר, מקטינים במידה מסוימת את הסיכון לחלות במחלה.
בינואר 2019 פורסם מחקר אשר מראה ראיות לקשר סיבתי בין דלקת חניכיים מסוג Porphyromonas gingivalis לבין הופעת תסמיני אלצהיימר. המחקר מציע כי הגורם הישיר למחלה הוא רעלן המופע על ידי החיידק, ומדווח על שיפור בתסמינים בעקבות טיפול תרופתי המבוסס על עיכוב הרעלן. ממצאי המחקר עשויים להביא לפריצת דרך בזיהוי וטיפול במחלה. מחקר אחר שהתחיל עוד לפני כן, שיער כי חלבונים עמילואידים שהותירו משקעים במוח הם המפתח להתפתחות מחלת אלצהיימר, אך נכון ליוני 2020 אין עוד התקדמות ממשית ואף להפך - חלק מהחוקרים מטילים ספק באמיתות ההשערה.
מאפיינים אנטומיים ומיקרוסקופיים

מבחינה מיקרוסקופית מחלת אלצהיימר מתאפיינת בשלושה ממצאים עיקריים:
שקיעה בתוך המוח של חלבון המכונה עמילואיד (Amyloid). במוח קיים חלבון בשם APP המיוצר באופן טבעי אצל בני אדם בעת תהליכים רגילים במוח המסייעים להחזקתו. העמילואיד מיוצר כתוצר לוואי של תהליכים אלו. אנזים beta-secretase ו-gamma-secretase מפרקים חלבון זה לשברים בגדלים שונים. לפי תיאוריה מקובלת, שברים מסוג Aβ הם אלה המסוכנים, כיוון שהם מתחברים יחדיו לגושים המכונים פלאקים עמילואידיים (Amiloid Plaques). ייצור גדול שלהם או פירוק איטי שלהם עלול להוביל לשקיעתם מחוץ לעצבים במוח ולאלצהיימר. אמנם ניתן למצוא אותם גם בקשישים בריאים או בלוקים במחלות ניווניות מוחיות אחרות, כמו מחלת פרקינסון אך בכמות קטנה הרבה יותר. אנזים alpha-secretase יוצר את המולקולות APPs-alpha, alfa-CTF להם יש תפקידים פיזיולוגיים נורמליים, ומונע בעצם את יצירת בטא עמילואידים. בין 1986 ל-2025 הפכה תיאורית 'העמילואיד כגורם מחלת האלצהיימר' למקובלת, יחד עם השקעה של מיליארדי דולרים במחקר בתחום ובפיתוח תרופות, אך עבודה משותפת של צ'רלס פילר (אנ'), כתב התחקירים של מגזין המדע "Science", עם מדעני מוח מובילים וחוקרים פורנזיים מקצועיים המתמחים באיתור זיוף של תמונות מדעיות, גילתה ראיות להונאה במאות רבות של מחקרים ומאמרים אקדמיים בנושא.
לתאי העצב במוח יש זרועות המכונות אקסונים המשמשות ליצירת קשרים בין תאי המוח. לאקסונים יש "שלד" חלבוני, שהחלבון העיקרי שלו מכונה טאו (TAU). טאו מתקבל בשישה איזופורמים לאור חיתוכים שונים. חלבוני הטאו שנפוצים בקרב חולי האלצהיימר הם בעיקר שילוב של SR, 4R tau. חלבון זה נוטה לעבור אגרגציה, הוא מצטבר בגופי התא ואז הוא משתחרר החוצה ונלקח על ידי תאי גליה ונוירונים פוסט סינפטיים. מודפיקציות לאחר התרגום בחלבון זה, משפיעות על קצב ההתפחות של מחלת אלצהיימר. ישנן עדויות לכך ש-ApoE,‏ TREM, והמיקרוגליות משחקים תפקיד חשוב בהתנוונות נוירודגנרטיבית בהקשר של חלבון הטאו – למרות שהמנגנון המדויק אינו ברור לחלוטין. במחלת אלצהיימר השלד הזה מתפורר לסיבים קטנים, המתחברים ביניהם לגושים המכונים גושי סיבים (Tangles).
כבר אלצהיימר, מגלה המחלה, הבחין שבמוח החולים יש תאים שבהם הרבה טיפות שומן. התברר שתופעה זו קיימת בתאי מיקרוגליה והדבר קשור לגרסה 4 של הגן APOE, שמגבירה את הנטייה לחלות בגיל מתקדם.
התפוררות שלד האקסונים מביא לכך שהקשרים בין הנוירונים (תאי העצב של המוח) הולכים ונחלשים. קשרים אלה נחוצים מאוד לתאי הנוירונים והיעלמותם גורמת למות הנוירונים. עם התקדמות המחלה, מתים יותר ויותר תאי מוח.
מבחינה מקרוסקופית, איבוד התאים המהווים את החומר האפור של קליפת המוח ואיבוד האקסונים המהווים את החומר הלבן של מרכז המוח, גורמים להצטמקות המוח ולהקטנת נפחו. אנטומית, המוח נראה מצומק, חריצי המוח הרבה יותר רחבים ועמוקים וחללי המוח גדולים יותר. ההצטמקות הזו אופיינית יותר בקדמת המוח ובצדדיו (אזורים אלה מכונים "פרונטליים" ו"טמפורליים" בהתאמה).
הצטמקות המוח ממסה של 1,394 גרם ל-1,161 גרם[דרושה הבהרה], ובעקבותיה אף ירידה במספר הדנטריטים ובצפיפות הסינפסות: תהליך המבטא את הפגיעה בהולכה העצבית של מסרים אל המוח וממנו.
ירידה בזרימת הדם המוחית ובחילוף החומרים של המוח, בייחוד של גלוקוז.
נוכחות של רבדים סניליים המכילים עמילואיד, ליפופוסצין וברזל.
התפתחות המחלה ותסמיניה

מחלת אלצהיימר היא מחלה מתקדמת (Progressive disease) כלומר התסמינים שלה הולכים ומחמירים במשך השנים. המחלה מופיעה בגיל מעל 65 עם שיא בעשור השמיני. בכ-5% מהחולים התסמינים יכולים להופיע הרבה יותר מוקדם, בגיל 40–50. מהלך המחלה הוא איטי ויכול להמשך 3–20 שנים, לפי השלבים הבאים:
שלב מוקדם - בשלב זה מופיע קושי מסוים בזיכרון לטווח קצר ובאפשרות ללמידת מידע חדש, קושי במציאת מילים ומונחים מסוימים וקושי בחשיבה מופשטת (למשל פתרון חידות). האנשים משייכים זאת ל"בעיות גיל" ואינם פונים, בדרך כלל, לאבחון רפואי. בחלק מהאנשים מתפתחת עקב סמנים אלו חרדה ואז חלק פונים לאבחון. בשלב זה אין מספיק פרמטרים כדי לאבחן מחלת אלצהיימר באופן בטוח והאבחנה היא - הפרעה קוגניטיבית קלה (Mild Cognitive Impairment או MCI). לא כל בעלי האבחנה MCI יפתחו בעתיד מחלת אלצהיימר ועל כן חשוב מאוד לעקוב רפואית אחר אנשים אלו. אלו שחולים במחלת אלצהיימר יתחילו בהדרגה לפתח סימנים נוספים כמו הפחתה בספונטניות ובקשרים חברתיים, אדישות, חשדנות ואיבוד יוזמה. עקב המודעות לבעיית הזיכרון המתחילה, החולה מתחיל לרשום דברים על פתקאות כדי לא לשכוח אותם, מתחיל לאבד חפצים ומתקשה בהפעלת דברים כמו מכשירים אלקטרוניים. מופיעה הפרעה קלה בהתמצאות בזמן (קושי להעריך פרקי זמן או להעריך שעה מבלי להביט בשעון). נמצא במחקר שחקר הוצאות אשראי, כי הוצאות פיננסיות אימפולסיביות ו/או איחור בתשלומים יכולים להוות סימן מקדים לאלצהיימר.
שלב קל - בשלב זה חלה החמרה נוספת בתחום הזיכרון והפרעה בהתמצאות טופוגרפית במרחב (החולה מתקשה לנסוע לביתו במכונית ומתבלבל ברחובות). מתחיל קושי בניהול עסקים ותשלומים שונים, איטיות כללית מוטורית ומחשבתית, חזרה על שאלות (עקב שכחת התשובה). עקב המצב ומודעות החולה למצבו גוברת החרדה ומופיעים תסמיני דיכאון. זה השלב בו מבוצעת האבחנה ברוב החולים. חשיבות האבחון בשלב מוקדם בזאת שניתן להתחיל בטיפול תרופתי ואחר וכן בשלילת אבחנות אחרות לדמנציה (שטיון, בעברית) הדורשות טיפול אחר לחלוטין.
שלב בינוני - בשלב זה חלה החמרה נוספת בתחום הזיכרון, הפרעה בחשיבה לוגית ובתגובה לגירוים תחושתיים. מתפתח קושי בביצוע פעולות מורכבות יומיומיות כמו הלבשה ורחצה וקושי בזיהוי אנשים. בהרבה חולים מתחילים תסמינים התנהגותיים כמו הזיות, מחשבות שווא, התנהגות אימפולסיבית ולעיתים גם מסוכנת ואי שליטה על הסוגרים. בעיות ההתנהגות ואי שליטת הסוגרים מביאים חלק ניכר מהחולים, בשלב זה, לאשפוז במוסדות סיעודיים.
שלב קשה - הפרעה חמורה בזיכרון ובהתמצאות בכל המובנים, אי יכולת לזהות אנשים כולל בני משפחה קרובים, אי שליטה מוחלטת על הסוגרים, זקוקים לעזרה מלאה בכל הפעולות היומיומיות, התקשורת עם החולה הולכת ונעלמת. כושר התנועה הולך ונעלם.
שלב סופי - החולה ללא תקשורת ופעילות עצמאית כל שהיא, ללא יכולת הליכה, נוקשות ועיוותים (דפורמציות) של הגפיים. בשלב זה מתרחש גם תהליך של איבוד הרצון לאכול, עקב שיתוק של מרכז הרעב במוח, מה שמביא את הלוקה במחלה להגיע למצב של תת-תזונה והחלשת הגוף והמערכת החיסונית. התפתחות פצעי לחץ, זיהומים קשים או דלקת ריאות יכולים להביא למותו של החולה.
התפתחות המחלה ותסמיניה > אבחון המחלה

קשה לאבחן באופן מדויק ומוחלט מחלת אלצהיימר. בשלבים ההתחלתיים של המחלה חלק מהחולים אינם פונים לרופא עקב מחשבה שמדובר ב"בעיית גיל" או עקב ניסיון להדחיק את הבעיה או עקב חרדה מתוצאות הבירור הרפואי. נוסף על כך, מודעות נמוכה מביאה לאי-זיהוי הבעיה, להיעדר התערבות מוקדמת, לאבחון מאוחר, לניהול לא יעיל של הטיפול, לסטיגמטיזציה של החולים ולחוסר תמיכה הולמת במשפחות. כל אלה מהווים אתגרים ביכולת לאבחן את המחלה לפי התוכנית הלאומית להתמודדות עם מחלת אלצהיימר ודמנציות אחרות.
לחולים המגיעים, האבחון נעשה במספר שלבים:
חיפוש חסר או הפרעה קוגניטיבית - מבוצעים מבחנים שונים על ידי רופא העוסק בתחום או על ידי מרפאות לאבחון קוגניטיבי. מבחנים אלו בודקים זוויות שונות של הזיכרון, ההתמצאות, השפה וכושר החשיבה כדי למצוא הפרעות היכולות להצביע על שטיון.
ביצוע בדיקות הדמיה שונות של המוח כמו טומוגרפיה ממוחשבת (CT), תהודה מגנטית (MRI), טומוגרפיה מסוג PET ועוד. מבצעים גם בדיקות דם שונות ובדיקה גופנית ולבבית. מטרת כל הבדיקות האלו היא שלילת סיבות אחרות מאלצהיימר לשיטיון הדורשות טיפול אחר לחלוטין. למשל חוסר ויטמין B12 יכול לגרום להופעת שטיון ועל כן טיפול נכון בבעיה זאת יכול להביא לכדי הבראה מלאה (בניגוד למחלת אלצהיימר). מחלות כלי דם, עודף שומני דם ומחלות לבביות שונות יכולות לגרום לנזק מוחי ולשיטיון שאינו מחלת אלצהיימר. במקרים אלו יש צורך דחוף בטיפול בבעיות היסודיות (למשל הפרעה בקצב הלב), כדי למנוע הרעה נוספת במצב השיטיון.
בדיקה פסיכיאטרית. בדיקה זו חשובה מאוד משתי סיבות - סיבה אחת היא שדיכאון קשה יכול להתבטא כשטיון ואף כמחלת אלצהיימר (מצב המכונה פסוידודמנציה) וטיפול אינטנסיבי ונכון במצב דיכאון זה יכול להביא לשיפור רב במצב החולה (בניגוד למחלת אלצהיימר שהיא בלתי הפיכה). סיבה שנייה היא שבמחלת אלצהיימר יכולים להופיע תסמיני הפרעת התנהגות קשים היכולים לפגוע בחולה ובסביבתו ועל כן יש לטפל בדחיפות בתסמינים אלו.
צורה חדשה של חלבון טאו - (MTBR-tau (microtubule binding region tau - עשויה לשמש ככלי מדויק לאבחון וזיהוי מוקדם של מחלת אלצהיימר. MTBR-tau זוהה בנוזל השדרה של חולי אלצהיימר, ורמתו נמצאה בקורלציה גבוהה עם ממצאים בבדיקת PET במוחות של חולי אלצהיימר. רמות של צורה ספציפית אחת של חלבוני טאו שזוהו בנוזל השדרה, MTBR-tau 243, נמצאו מוגברות בקרב חולי אלצהיימר, ועלו בהתאם להתקדמות הליקוי הקוגניטיבי והדמנציה.
ביוני 2024 פרסם איגוד האלצהיימר (אנ') קריטריונים מעודכנים לאבחון של המחלה המבוססים על סמנים ביולוגים שיאפשרו גילוי מוקדם יותר של המחלה.
התפתחות המחלה ותסמיניה > מבחן להערכת כישורים הכרתיים (קוגניטיביים) בסיסיים

מבחן זה משמש להערכת דרגת החומרה של מחלת אלצהיימר. המבחן עצמו אינו משמש לקביעת האבחנה כי אכן מדובר באלצהיימר אך מסייע להגדרת חומרת המחלה והטיפול הנדרש.
בעזרת MMSE אפשר להעריך כמה מהתפקודים הנפשיים וההכרתיים, ובהם:
זיכרון לטווח קצר ולטווח ארוך
טווח קשב
ריכוז
שפה ומיומנויות תקשורת
יכולת תכנון
יכולת להבין הוראות
מבחן MMSE מורכב מסדרת משימות, כגון:
לימוד בעל פה של רשימת חפצים וחזרה עליה בסדר הפוך, מהסוף להתחלה.
כתיבת משפט קצר שנכון מבחינה דקדוקית.
זיהוי נכון של היום בשבוע, התאריך, החודש, העונה והשנה.
הציון המרבי שאפשר לצבור במבחן MMSE הוא 30, ציון הנחשב תקין. כל ציון נמוך מ-30 עלול להצביע על מחלת אלצהיימר. ככל שהציון נמוך יותר, כך המחלה חמורה יותר. דרגות החומרה של מחלת אלצהיימר מסווגות בצורה הבאה:
קלה. ניקוד בין 21 ל-26.
מתונה. ניקוד בין 10 ל-20.
מתונה עד חמורה. ניקוד בין 10 ל-14.
חמורה. ניקוד נמוך מ-10.
לא בכל המקרים MMSE הוא המבחן המתאים, אך ניתן להיעזר בו בשילוב עם מבדקים אחרים כדי להעריך את דרגת החומרה של המחלה. במקרים מסוימים עלולים גורמים נוספים להשפיע על הניקוד במבחן MMSE. גורמים שיש להביא בחשבון הם קשיי למידה ומידת השליטה בשפה שבה נערך המבחן.
בתרבות

למשוררת האמריקאית קים אדוניזיו (אנ') שיר העוסק באלצהיימר. השיר פורסם במגזין השירה Poetry (אנ').
בשנת 2022 יצא ספר ילדים ישראלי העוסק באלצהיימר בשם "סבא-גדול לפעמים קצת מבולבל". הספר נכתב על ידי טלי שטרית ואויר על ידי בר פביאן. הספר יצא בהוצאת ספרי ניב.
ראו גם

שיטיון
דליריום
תסמונת בין הערביים
עמותת עמדא
מרכז רמת גן לחולי אלצהיימר ע"ש סטוצ'ינסקי
זיכרון והזדקנות
לקריאה נוספת

Capezuti.E,Zwicker.D,Mezey.M,Fumler.T (Eds) 2008, Evidence based geriatric nursing protocols for best practice (3rd ed.) new york, Springer
Miller, C.A (2009) Nursing for wellness in older adults (5th ed.) Philadelphia, Lippincott
ג'נובה ליסה, עדיין אליס, הוצאת מטר, 2009
גתית קוה, נוירופסיכולוגיה קוגניטיבית, רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2008
ג'ונתן פראנזן, איך להיות לבד, תרגמה מרינה גרוסלרנר, עם עובד/ספרית אפקים, 2017, המאמר "המוח של אבא", עמ' 13–35.