stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כפר חב"ד (שבועון)
הערות שוליים

↑  יהושע מונדשיין, מ"האח" ל"כפר חב"ד", באתר שטורעם.
↑  ישראל אהרון, ‏שבועון "כפר חב"ד" לא הודפס, באתר כיכר השבת, 31.07.09
↑  יהושע הכהן, עיתון 'כפר חב"ד' לא הודפס; "יוצאים להתארגן מחדש", באתר בחדרי חרדים, 24 במרץ 2011
↑  עיתון כפר חב"ד יאוחד מהשבוע לשני חלקים מערכת שטורעם.
↑  מנחם כהן, מנכ"ל עיתון 'כפר-חב"ד': "זה לא גימיק ולא תרגיל", חב"ד און ליין, יום שישי, ג' שבט תשע"ב. (הודעת ברוד, בשל קשיים כלכליים)
↑  חיים ברון, לאחר למעלה מחודש: שבועון 'כפר-חב"ד' יודפס השבוע, חב"ד און ליין, יום שני, ד' אדר תשע"ב.
↑  חיים ברון, שבועון 'כפר-חב"ד' הודפס; לפני כולם: צפו בעמוד השער, חב"ד און ליין, יום רביעי, ו' אדר תשע"ב.
↑  חב"ד חגגה 1500 לשופרו של הרבי "כפר חב"ד" חב"ד און ליין.
↑  כפר חב"ד מפתיע: משיק אפליקציה חדשנית - שירות למנויי חו"ל באתר col, תמוז, תשע"ז
↑  חב"ד און ליין
↑  בתוועדות י"ט תשמ"ו הרבי ביקש מהרב שמחה עלברג להתראיין לעיתון
↑  בתחילת שנות האלפיים - טרם הפך האינטרנט לנחל הכלל, הגיע העיתון לשיא של 128 עמודים לשבוע.
↑  מערכת שעסקה (בשנים תש"נ-תשנ"ב) בתמצות ההתוועדויות והשיחות של הרבי, והחומר שלה פורסם למנויים באמצעות הפקס.
↑  נכון לשנת ה'תשע"ז (2017) יצאו לאור שבעה ספרים על חנוכה, פורים, פסח, שבועות, ראש השנה ויום הכיפורים, סוכות ושמחת תורה, פרקי אבות.
| דגל ישראל שבועונים בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | מעריב סופהשבוע • זו הדרך • בראשית |  |
| בידור ופנאי | לאשה |  |
| המגזר החרדי | משפחה • בקהילה • שעה טובה • יום ליום • הדרך • העדה • כפר חב"ד • בית משיח • המחנה החרדי • החומה |  |
| התנועה הקיבוצית | הזמן הירוק • ידיעות הקיבוץ |  |
| המגזר הדתי-לאומי | בשבע • מקור ראשון (מוצש) • שביעי |  |
| ילדים ונוער | מעריב לנוער • מעריב לילדים • אותיות וילדים • זרקור |  |
| רשתות מקומונים | רשת שוקן • ידיעות תקשורת • קו עיתונות (דתי-חרדי) • השקמה |  |
| מקומונים | העיר • כל העיר (ירושלים ומודיעין) • Time Out תל אביב • כלבו – חיפה והצפון • ערב ערב באילת • השבוע באשדוד • צומת השרון • מלאבס – פתח תקווה |  |
| בערבית | כל אל-ערב • א-סנארה • אלמיתאק • אח'באר א-נקב • פנורמה • חדית' א-נאס |  |
| בשפות אחרות | נובוסטי נדלי (רוסית) • אוי קלט (הונגרית) |  |
| שבועונים מהעבר | הארץ שלנו • דבר השבוע • דבר לילדים • העולם הזה • הפועל הצעיר • להיטון • כולנו • משמר לילדים • עיתון מיוחד • פנים אל פנים • קונטרס • רימון  • שישי  • עולמו של דיסני • רייטינג • ראש אחד • במחנה • פנאי פלוס • צוהר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306795005171 
עמוד השער של מוסף הילדים, ה'קינדערלאך'
Songs from the Kitchen Disco

Songs from the Kitchen Disco (בעברית: שירים מן דיסקוטק המטבח) הוא אלבום האוסף השני של הזמרת-יוצרת האנגלייה סופי אליס-בקסטור. האלבום יצא לאור ב-13 בנובמבר 2020, על ידי חברות התקליטים EBGB's ו-Cooking Vinyl.
האלבום כולל סינגלים מכל אלבומי האולפן שלה: (Read My Lips (2001,‏ (Shoot from the Hip (2003,‏ (Trip the Light Fantastic (2007,‏ (Make a Scene (2011, (2014)‏ Wanderlust ו-(Familia (2016, כמו כן, ביצעה מספר גרסאות כיסוי לשירים של אמנים אחרים.
רקע והכרזה

בשנת 2019 הוציאה אליס בקסטור את The Song Diaries, אלבום האוסף הראשון שלה. אשר מורכב בעיקר מגרסאות כיסוי של 15 משיריה וקאבר לשיר "Love Is You" של קרול ויליאמס. האלבום הופק על ידי אד הרקורט (שהפיק גם את שני אלבומי האולפן האחרונים שלה), עם הפקה נוספת על ידי ריצ'רד "ביף" סטנארד ואש האוויס. באותה השנה היא גם יצאה לסיבוב הופעות "The Song Diaries Tour", בתוך בריטניה בליווי של להקה; סיבוב ההופעות כלל 14 תאריכים, שחולקו לשני לגים; אחד בסוף האביב והשני בסתיו.
במהלך הסגר של מגפת הקורונה אירחו אליס בקסטור, בעלה, הבסיסט דה פילינג, ריצ'רד ג'ונס וילדיהם, מספר הופעות חיות דרך האינסטגרם בשם Kitchen Disco Live, מדי יום שישי בערב במשך 10 שבועות.
סיבוב הופעות

בשנת 2021, תצא אליס בקסטור לסיבוב הופעות בבריטניה על מנת לקדם את האלבום. היא תקיים את ההופעה הראשונה במסגרתו ב-5 במאי בנוטינגהאם.
רשימת רצועות

| Songs from the Kitchen Disco> מס' | Songs from the Kitchen Disco> שם | Songs from the Kitchen Disco> משך | Songs from the Kitchen Disco>  | Songs from the Kitchen Disco>  | Songs from the Kitchen Disco>  | Songs from the Kitchen Disco>  | Songs from the Kitchen Disco>  | Songs from the Kitchen Disco>  | Songs from the Kitchen Disco>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Groovejet (If This Ain't Love) (2020)  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Take Me Home (A Girl Like Me)  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Murder on the Dancefloor  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Get Over You  | 3:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Music Gets the Best of Me  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Mixed Up World  | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Catch You  | 3:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Me and My Imagination  | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Today the Sun's on Us  | 4:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Bittersweet  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Starlight  | 4:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Not Giving Up on Love  | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Heartbreak (Make Me a Dancer)  | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Young Blood  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | True Faith (BBC Session)  | 5:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Do You Remember the First Time? (Live)  | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Come with Us  | 3:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Wild Forever  | 4:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Crying at the Discoteque  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | My Favorite Things  | 2:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 75:55 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 62 |
|  אירלנד | מצעד אלבומים עצמאיים | 6 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 8 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד אלבומים עצמאיים | 3 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 9 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 13 בנובמבר 2020 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | EBGB's • Cooking Vinyl |  |
| עולם | 13 בנובמבר 2020 | תקליטור • ויניל כפול (ורוד) • ויניל כפול (כחול) • קלטת שמע (ורוד) • קלטת שמע (לילך) | EBGB's • Cooking Vinyl |  |
הערות שוליים

1 2  Songs From The Kitchen Disco, Discogs (באנגלית)
↑  Sophie Ellis-Bextor / Songs From The Kitchen Disco (באנגלית)
↑  INTERVIEW: Sophie Ellis-Bextor Rekindles the Magic of Her Sterling Songcraft, albumism (באנגלית)
↑  Sophie Ellis-Bextor adds November dates to The Song Diaries Tour 2019, music (באנגלית)
↑  Sophie Ellis-Bextor tells us how her Kitchen Disco came about, planetradio (באנגלית)
↑  Nottingham! Newcastle! Basingstoke! Bath! I’m so pleased to add you to my Kitchen Disco Greatest Hits Tour in May next year, sophieellisbextor (באנגלית)
↑  Songs from the Kitchen Disco: Sophie Ellis-Bextor's Greatest Hits
↑  Sophie Ellis-Bextor's online store, shop.sophieellisbextor.com
צופי צבר

| --- | --- |

 תחום:  מוסד ללא כוונת רווח
 שפה רשמית:  עברית
 משרד ראשי:  בית פיליפס, תל אביב
 יושב ראש:  רז פרל
 מנכ"ל:  עו״ד דניאל עמירה
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־16 שנים)
 נוצר מתוך:  הצופים העבריים
 https://www.TzabarOlami.org
 
צופי צבר הם זרוע של תנועת הצופים העבריים אשר מטרתה לטפח ציונות ואהבת הארץ בקרב ישראלים שגרים מחוץ למדינת ישראל. הפעולות מתקיימות בעברית, והחניכים פועלים במסגרות דומות לתנועת הצופים בישראל, ועוברים בין השאר קורסים וסמינרים מיוחדים בנושאים כמו זהות ותרבות ישראלית. תחת צופי צבר קיימים 56 שבטים אשר נפגשים על בסיס שבועי. צבר היא מסגרת חינוכית פעילה לבני ישראלים לשם חיזוק הזהות הישראלית-יהודית וציונית, שמירת קשר עם התרבות הישראלית-ציונית ומדינת ישראל, ומתן כלים לחניכי השכבה הבוגרת להתמודדות עם שאלת חזרתם ארצה.
רקע

תנועת הצופים לקחה על עצמה את המשימה של בניית גשר ודיאלוג עם ילדי ישראלים החיים בחו"ל, אלה שבחירת ההורים עשויה להעמיד אותם בסיטואציה של זהות כפולה (או משולשת). תנועת הצופים עוסקת בכך מאז סוף שנות השבעים. סדר היום של "צבר" הוא ציוני, ועוסק באוכלוסייה הישראלית השוהה בצפון אמריקה ובמדינות הגירה נוספות. "צבר" פונה בעיקר אל הילדים ובני הנוער שזה לא מכבר באו, ושנותרה בהם זיקה לתרבות הישראלית, לשפה העברית ולישראל כמרכז משני לחייהם (חברתית, משפחתית ותרבותית).
מטרות העמותה

לחנך דור יהודי ישראלי על ברכי הציונות תוך גיבוש ועיצוב הזהות היהודית ישראלית והציונית של בני נוער יהודיים ברחבי העולם.
להקים, לפתח, להחזיק ולשמור על קשר עם שבטים של "תנועת הצופים העבריים" ברחבי העולם.
לפעול לפיתוח וחיזוק קשר משמעותי בין הקהילה הישראלית לקהילה היהודית ברחבי העולם.
להנחיל ולהקנות לבני הנוער היהודיים ערכים של עצמאות, אחריות אישית וחברתית תוך חתירה לעיצוב והקמה של מנהיגות יהודית צעירה.
לפעול לשימור סממני זהות ישראליים ציוניים בדגש על השפה העברית בקרב בני נוער יהודיים ברחבי העולם.
ייצוג וקידום התרבות הישראלית יהודית בחו"ל בקרב הקהילות היהודיות.
עשיית כל פעולה שתהיה דרושה או מועילה או רצויה לשם ביצוע או מימוש מטרות העמותה או סמכויותיה.
גיוס תרומות מתורמים בישראל ומחוצה לה לשם קידום מטרות העמותה וכן ליזום לארגן ולהשתתף באירועים ומגביות לשם גיוס תרומות כאמור.
להשתתף ולשתף פעולה עם כל תאגיד בעל מטרות דומות למטרות העמותה ובכפוף לכך שהפעילות המשותפת תהא במסגרת מטרות העמותה, תלווה בהסכם חתום בידי התאגיד האחר ובמסמכים תקציביים מתאימים וכן הן העמותה והן התאגיד האחר יבצעו את הפעילות המשותפת.
חינוך ושליחות

צופים צבר עולמי מפעילים 27 שבטים בצפון אמריקה, 12 שבטים במערב אירופה ו-3 שבטים באוסטרליה.
חינוך ושליחות > הנהגת צבר - צפון אמריקה

מאז 1977 פועלים בארצות הברית שבטי צופים המיועדים לילדי ישראלים. תחילת הפעילות בימי שליח הצופים יצחק יניב, אשר ארגן בניו יורק פעילות תנועתית לילדי שליחים מישראל, וכעבור מספר שנים התחילו להצטרף לפעילות גם ילדי משפחות ישראליות שחיפשו קשר ישראלי חברתי. מודל הפעילות הוא הקמת שבטים מקומיים מקבילים לאלה בארץ, עם סממני פעילות דומים ככל האפשר. הפעילות נערכה מתחילתה במרכזים קהילתיים יהודיים, אשר לא הבינו בתחילת הדרך מדוע ההתעקשות לפעול בעברית דווקא, ומדוע לא לשתף בפעילות ילדים יהודים מהקהילה המקומית. בתוך מספר שנים, בראשית שנות השמונים, בתקופת השליחים דובי עופר וחגי שמואלי, פותח מודל הפעילות והארגון על פיהם מאוגדים השבטים במסגרת הנקראת "צבר", ומהווה חלק אינטגרלי של תנועת הצופים בישראל. הפעילות התפתחה להיקף יבשתי נרחב, והוקמו כ- 15 שבטי צבר בכל ריכוזי הישראלים בארצות הברית ובקנדה, כשהחשובים בהם הם השבטים בניו יורק, ב"וואלי" בלוס אנג'לס, בפאלו אלטו בקליפורניה (השבט הראשון בהנהגה), בבוסטון ובמיאמי.
מאז 1995 מאורגנים השבטים בצפון אמריקה באמצעות העמותה Friends of Israel Scouts, Inc. Tzofim, שמרכזה בניו יורק. פעילות השבטים ממומנת על ידי הקהילות השונות ודמי חבר.
המדריכים הבוגרים הם סטודנטים ישראלים בעלי רקע תנועתי המגויסים להפעלת השבטים בשכר סמלי, המנוסים שבהם ובעלי רקע צופי ישראלי - יוצרים אווירה ישראלית חינוכית הסוחפת בני נוער ישראלים להצטרף. הפעילות כוונה מראשיתה לבני נוער בעלי זיכרון ישראלי ברור השולטים עדיין בעברית עדכנית ומחפשים פעילות דומה לאלה של חבריהם בישראל. כבר ב- 1985 השתתפו בפעילות באופן סדיר ושילמו "מסי שבט" למעלה מ-2,000 חניכים ביבשת (מספר גבוה מאוד אף בהשוואה לפעילות תנועות נוער ציוניות יהודיות וותיקות). ההצלחה נזקפת בעיקר הודות לצורך שהפעילות ממלאת עבור בני הנוער הישראלים, והיא הובילה באופן טבעי ליצירת מסלולי חזרה לארץ וגיוס לצה"ל. משנת 2009 פועלת גם הנהגת "צבר" במערב אירופה, הכוללת שבטים באנגליה והולנד.
כיום רשומים בהנהגת צבר בצפון-אמריקה קרוב ל-3,000 חניכים.
שבטי הנהגת צבר - חוף מערבי:
שבט ״הראל״ (לוס אנג׳לס)
שבט ״חן״ (לוס אנג׳לס)
שבט ״כפיר״ (לוס אנג׳לס)
שבט ״המפרץ״ (סן פרנסיסקו)
שבט ״אגוז״ (סן פרנסיסקו)
שבט ״תפוז״ (אורנג׳ קאונטי)
שבט ״גלים״ (סן דייגו)
שבט ״פסגה״ (לאס וגאס)
שבט ״שמש״ (פיניקס)
שבט ״מטר״ (סיאטל)
שבט ״שלג״ (דנבר)
שבטי הנהגת צבר - חוף מזרחי:
שבט ״תפוח״ (מנהטן)
שבט ״גפן״ (לונג איילנד)
שבט ״מצדה״ (ניו ג׳רזי - טנפליי)
שבט ״להבה״ (ניו ג׳רזי - פרלון)
שבט ״ערבה״ (ניו ג׳רזי - ווסט אורנג׳)
שבט ״פעמון״ (פילדלפיה)
שבט ״גלעד״ (וושינגטון די.סי)
שבט ״אופק״ (בוסטון)
שבט ״אלמוג״ (מיאמי)
שבט ״ברק״ (מיאמי)
שבט ״אגם״ (אורלנדו)
שבט ״לביא״ (אטלנטה)
שבט ״סופה״ (שיקגו)
שבט ״כוכב״ (דאלאס, טקסס)
שבט ״קרן״ (אוסטין, טקסס)
שבט ״קשת״ (סנט לואיס)
שבט ״חרמון״ (טורונטו, קנדה)
התנועה מופעלת על ידי מרכז הנהגת "צבר" בניו יורק. בהנהגה, מלבד השליח המרכזי, מאוישת משרת רכז הדרכה, שאחראי על ההפעלה השוטפת של "צבר", התכנים החינוכיים, ליווי השבטים ופרויקטים שונים ברמת ההנהגה (הכשרת צוות בוגר, סמינרים, פיתוח מנהיגות צעירה בתנועה, סמינר שכבה בוגרת ועוד). בכל שבט מאותרים שני סטודנטים ישראלים בעלי רקע וניסיון בהדרכה, המהווים את הצוות הבוגר של ההנהגה, ואחראים על הפעלת השבטים - ארגונית וחינוכית.
חינוך ושליחות > הנהגת צבר - אירופה

שבט צופי צבר הראשון במערב אירופה נפתח בספטמבר 2010 בלונדון, מאז הוקמה "הנהגה" של תנועת הצופים האחראית על פעילות צופי ישראל במערב אירופה וכוללת ארבעה עשר שבטי צופים:
שבט ״חלוץ״ (לונדון, אנגליה)
שבט ״אופק״ (בורמוד, לונדון, אנגליה)
שבט ״גשם״ (מנצ'סטר, אנגליה)
שבט ״נחל״ (קיימברידג', אנגליה)
שבט ״שבשבת״ (אמסטרדם, הולנד)
שבט ״ריף״ (ליסבון, פורטוגל)
שבט ״פסגה״ (ז'נבה, שווייץ)
שבט ברלין (גרמניה)
שבט ״ברוש״ (לימסול, קפריסין)
שבט ״גלבוע״ (ברצלונה, ספרד)
שבט ״אור״ (מדריד, ספרד)
שבט פריז (צרפת)
שבט אתונה (יוון)
שבט ״גשר״ בודפשט (הונגריה)
בלונדון, מנצ’סטר ובאמסטרדם פועלות קומונות שנת שירות של תנועת הצופים בשיתוף עם הסוכנות היהודית. המתנדבים פועלים במסגרות שונות בקהילה, עובדים עם תנועות הנוער השונות, מלמדים עברית בבתי-ספר, ומקיימים פעילות צופית עברית כמו בישראל.
חינוך ושליחות > הנהגת צבר - אוסטרליה

כוללת שלושה שבטים:
שבט ״שחר״ (סידני)
שבט ״חופים״ (סידני)
שבט ״עונות״ (מלבורן)
גרעין צבר

ערך מורחב - גרעין צבר
גרעין צבר היא תוכנית של גרעיני העלייה של תנועת הצופים העבריים בישראל. זוהי התארגנות של צעירים יהודים השוהים בתפוצות בגילאי 18 - 24, לעלייה ארצה והצטרפות לשירות בצבא ההגנה לישראל. מטרתו של הגרעין - יצירת מסגרת תומכת לקבלת החלטה לעלות ארצה ולהשתלבות בחיי קיבוץ, שירות צבאי, ובחברה הישראלית בכללה.
כרגע יש כ12 שבטי צופים ברחבי אירופה:
שבט ריף - פורטוגל
שבט שבשבת - הולנד
שבט חלוץ - לונדון
שבט אופק - בורהמוד, לונדון
שבט ברוש - קפריסין
שבט גלבוע - ברצלונה
שבט אור - מדריד
שבט פסגה - ג׳נבה
שבט נחל - קיימברידג׳
שבט גשם - מאנצ׳סטר
שבט חירות - פריז
שבט ברלין
חץ וקשת

תנועת הצופים החלה להפעיל בשנת 1981 בשיתוף הגדנ"ע בצה"ל את תוכנית "חץ וקשת" – 5 שבועות של הכרות אינטנסיבית ומרגשת עם ישראל לנוער ישראלי החי בתפוצות. בכל שנה במהלך חופשת הקיץ מגיעים במסגרת "חץ וקשת" מאות בני נוער ישראלים מחו"ל, וחוברים לבני גילם מתנועת הצופים העבריים בישראל, למסע משותף וחוויתי ברחבי המדינה הכולל טיולים מצפון עד דרום, שבוע גדנ"ע צבאי, הכרות עם החברה הישראלית, התמודדות עם שאלות של זהות יהודית וציונות ויצירת קשרים לכל החיים. באוטובוסים יושבים יחד ילדים ישראלים מכל רחבי העולם עם חניכי תנועת הצופים מישראל. תוכנית זו אינה מיועדת דווקא לבני ישראלים החיים בחו"ל אלא לכל בני-הנוער היהודים בתפוצות, ובדרך כלל חניכי "צבר" אינם המשתתפים העיקריים בתוכנית זו. החל משנת 2009 הצטרפו לתוכנית גם עשרות צעירים מחבר המדינות.
חץ וקשת > מטרות התוכנית

התוכנית שמה לעצמה למטרה להביא לחיזוק הזהות היהודית והזיקה למדינת ישראל בקרב משתתפיה. כמו כן, התוכנית פועלת ליצירת קשר משמעותי בין בני נוער מתנועת הצופים לבין בני נוער יהודיים מרחבי העולם. מטרת התוכנית להעניק למשתתפיה מוטיבציה להמשך קיומם של קשרים אלו וכן לעשייה בקהילות מהן הגיעו. בנוסף, ניתן דגש מיוחד בתוכנית על חיזוק מערכת הערכים, המסוגלות העצמית, הבינאישית והקבוצתית של כל חניך.
חץ וקשת > צוות חץ וקשת

עד שנת 2015 התוכנית הייתה פרויקט משותף של תנועת הצופים העבריים עם צה"ל וצוות התוכנית כלל מדריכים חיילים וקצינים של צה"ל. מאז שנת 2016 שיתוף הפעולה עם צה"ל הפך להיות חלקי (רק בשבוע הגדנ"ע) וצוות התוכנית כולו הוא מטעם תנועת הצופים.
קרוואן הידידות

קרוואן הידידות הוא להקה של 10 מדריכים ומדריכות מהשכבה הבוגרת של תנועת הצופים בישראל, אשר יוצא למסע הופעות בפני עשרות קהילות יהודיות בכל רחבי ארצות הברית. למעל מ-50 שנה שקרוואן הידידות מביא איתו את השירים, הריקודים והרוח הישראלית ליותר מ-300 אלף איש בכ-42 מדינות ביבשת האמריקאית. הקרוואן הראשון יצא ב-1972 ועבר בארצות הברית עם אקורדיון וגיטרה כשהוא מתארח אצל מאות משפחות מארחות ומשאיר אחריו רושם חיובי.
כיום, עם מערכת הגברה משוכללת, הקרוואן עדיין עובר ביבשת עם אותה המתודה ואותה המטרה: לחגוג את הקשר של ישראל והקהילה היהודית בארצות הברית. ההצלחה של הקרוואן בעשרות שנות קיומו מתבטאת בגידול מתמיד בביקוש, שנענה על ידי תנועת הצופים בהרחבת הפרויקט משנה לשנה. כיום מונה הקרוואן 30 מדריכים ב – 3 להקות שונות, שיחד מצליחות להגיע להיקף חסר תקדים של הופעות וקהילות.
ראו גם

הצופים העבריים
הערות שוליים

↑  Our Story, Stronger Together, Tzabar Olami (באנגלית)
↑  דף הארגון באתר העמותה
↑  שבט חלוץ - ארכיון החדשות, באתר תנועת הצופים
↑  הנהלת האתר, פה צופים לעתיד, באתר עלונדון: ישראלים בלונדון, ‏2024-10-14
↑  קומונת לונדון מסכמת שלושה חודשים בשבט חלוץ, באתר תנועת הצופים
1 2  Teen Tour Israel, Chetz V'Keshet (באנגלית)
↑  המחלקה לקשר עם התפוצות, משלחת "צופים חץ וקשת", תנועת הצופים, 2011
פריטי ארכיון במטה צופי צבר בתל אביב
פריטי ארכיון במטה צופי צבר בתל אביב
חברי גרעין צבר - מחזור קיץ 2015, טקס פתיחה, תנועת הצופים בישראל
פייטיזם

| --- | --- |
פיליפ יאקוב שפנר, אבי הפייטיזם
פיליפ יאקוב שפנר, אבי הפייטיזם
 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  נצרות פרוטסטנטית 
 מייסד:  פיליפ יאקוב שפנר 
 
פִּייֶטיזם (Pietism; בגרמנית: Pietismus) היא תנועה דתית שקמה בקרב מאמיני הלותרניזם בגרמניה בשלהי המאה ה-17 ואמצע המאה ה-18, מתוך התקוממות נגד הממסד של הכנסייה הלותרנית. שם התנועה בא מהמילה הלטינית "pietas". הפייטיזם מתנגד למעמד המועדף של הדוגמות התאולוגיות ומטיף לדתיות המבוססת על האמונה הפנימית הפרטית, תוך דגש על חזרה בתשובה, אדיקות (praxis pietatis - פרקטיקה של האדיקות), טוהר מידות, פעולות צדקה. החסיד שלו רואה עצמו מועצם על ידי חוויה מיסטית של מעין לידה מחדש. לפי הפייטיסטים רק המיסטיציזם עשוי לתת משמעות נוצרית לניהול חיים סגפניים וממושמעים.
המייסד שלה היה פיליפ יאקוב שפנר (Philipp Jacob Spener)(אנ') ‏ (1705-1635), כומר ממוצא אלזסי שפעל בפרנקפורט על נהר מיין. הוא הקים בשנת 1670 קבוצות של מאמינים קרויות "קולגיה פייטאטיס" (collegia pietatis). בספרו "Pia desideria" הציע שפנר "דת של הלב" במקום "דת של הראש". אחריו, אוגוסט הרמן פרנקה (Francke) הפך את אוניברסיטת האלה למרכז פייטיסטי.
מאוחר יותר הרוזן ניקולאוס פון ציצנדורף (1760-1700), תלמיד של פרנקה ו"בן סנדקות" של שפנר, הקים ברוח הפייטיזם קהילה דתית ביישוב הרנהוט (אנ') בשלזיה, שנקראה "הכנסייה המוראבית (אנ')". כנסייה זו הפיצה את רעיונות ההתעוררות האוונגלית ברחבי אירופה ואמריקה הצפונית במאה ה-17 וה-18.
הפייטיזם השפיע במידה רבה על הכומר האנגליקני ג'ון וסלי(אנ') ועל המתודיזם מיסודו. כמו כן נתנה השראה לאלכסנדר מאק, מייסד תנועת ה"אחים" (Brethren) משוורצנאו והכנסייה הנוצרית לפי האוונגליון.
באופן טיפוסי לנצרות הפרוטסטנטית, הפייטיזם מבוסס על האמונה כי המאמין יכול לקבל מחילה על חטאיו רק בהתערבות החסד האלהי. מחילת החטא צריכה להתלוות בשינוי טוטלי, ולא רק בשיפור או תיקון. ההארה של פאולוס הקדוש בדרך לדמשק היא האב טיפוס המובהק לשינוי מסוג זה.
תוך שימוש במושגים של האלכימיה, הפייטיסטים טענו כי מרגע הלידה מחדש, הנוצרי שואף בלי הרף להמיר את העופרת של נשמתו למתכת האצילה המסוגלת לשקף את הנשגבות האינסופית של אלהים, זאת בדרך כואבת של כפרה, והתעמתות מתמדת עם פיתוי השטן.
מחוץ לדת הנוצרית הפרוטסטנטית, יסודות מקבילים במידה מסוימת לפייטיזם ניתן לראות בתנועה היאנסניסטית בקרב הקתולים בצרפת במאה ה-17, הקתולים באנגליה ובצפון אמריקה (דרך פייטיסטים שהמירו את דתם לדת הרומית-קתולית, כדוגמת פרדריק ויליאם פייברו) ואף ביהדות - התנועה החסידית מיסודו של הבעל שם טוב (1760-1700).
לקריאה נוספת

F E Stoffler, The Rise of Evangelical Pietism ,1971
A Ritschl, Geschichte des Pietismus
D W Brown, Understanding Pietism R Lovelace, The Dynamics of Spiritual Life
מאיר צבי סטמבלר

אין תמונה חופשית
הרב מאיר צבי סטמבלר (נולד בתשל"ב) הוא יו"ר הקהילות היהודיות באוקראינה מטעם "הפדרציה של הקהילות היהודיות של אוקראינה" המשמשת כארגון הגג של הקהילות היהודיות במדינה. בנוסף הוא משמש כאחד משלוחי חב"ד בדניפרו וייסד את הסמינר למורות 'בית חנה' בעיר.
תולדות חיים

סטמבלר נולד בשנת תשל"ב בשכונת קראון הייטס לרב יעקב ולדבורה סימה. בילדותו עלתה המשפחה לישראל והוא למד בישיבות בירושלים, בלונדון ובמונטריאול. בשנת תשנ"א, כאשר עוד היה תלמיד ישיבה, נפתחו שערי ברית המועצות ונוצרה האפשרות לפעול בגלוי עם היהודים המקומיים. מספר ישיבות חב"ד בארצות הברית ובקנדה אישרו את נסיעתם של קבוצות בחורים למדינות ברית המועצות לשעבר לתקופה של שנה על מנת שיצטרפו לשלוחי הרבי מליובאוויטש המקומיים ויסייעו להם, והרב סטמבלר נשלח לדניפרו (בשמה הקודם דנייפרופטרובסק). בפועל תקופת השליחות שלו נמשכה כשנתיים לבקשת רבה של העיר ושליח חב"ד הרב שמואל קמינצקי.
לאחר שנישא עם רעייתו לבית סלומון (ראשון לציון) ביקש ממנו הרב קמינצקי לעבור להתגורר בדנייפרופטרובסק באופן קבוע ולהצטרף לשלוחי חב"ד בעיר. הזוג הצעיר שאל את הרבי מליובאוויטש וזכה למענה חיובי. חתונתם התקיימה בראש חודש כסלו ה'תשנ"ד, וכבר בחג החנוכה היה הזוג בביתו בדנייפרופטרובסק.
סמינר 'בית חנה'

בשנת תשנ"ה ייסד הרב סטמבלר את סמינר 'בית חנה', שתוך שנים ספורות צבר תאוצה והוציא תחתיו למעלה מאלף מורות בעלות הכשרה מקצועית עם תעודה המוכרת על ידי משרד החינוך האוקראיני ומשרד החינוך הישראלי.
הקמת הסמינר התרחשה בעקבות הצעתו של לוי לבייב לייסד סמינר להכשרת מורות יהודיות. זהו המוסד היהודי היחיד במדינות ברית המועצות לשעבר ואחד הבודדים בעולם שנותן תואר MA ו-BA לתלמידיו. המכון נכלל ברשת החינוך 'אור אבנר' והפך להיות עד מהרה להיות "הלב" של הרשת, כשהוא מכשיר כאמור למעלה מ-1,000 מורות שחלקן הגדול עובדות כיום במוסדות החינוך הרבים לסוגיהם השונים בכל מדינות ברית המועצות לשעבר, בישראל, בארצות הברית, קנדה ובכמה מדינות באירופה שבהן יש ריכוז של יהודים דוברי רוסית.
הפדרציה היהודית באוקראינה

בשנת תשנ"ט, עם התמסדות הקהילות היהודיות במדינה ופריחתן, עלה הצורך להקים את איגוד הקהילות היהודיות במדינה והוא התבקש לעמוד בראשו. במסגרת זו הוא דואג למאות הקהילות היהודיות הפזורות בכל רחבי אוקראינה ועומד בקשר הדוק עם כלל רבני הערים – רובם שלוחי חב"ד.
בעבר היו עוד כמה ארגונים ארציים באוקראינה, אך כיום נשארה הפדרציה הגוף הדומיננטי והפעיל היחיד.
פעילותה מתמקדת בחמשה מוקדים עיקריים:
ראשית, לקדם חוקים משמעותיים שיבלמו את גילויי האנטישמיות, ויעניקו הגנה מדינתית לבתי הכנסת, המרכזים היהודיים ולוודא אי פגיעה בבתי העלמין. שנית, אם למשל ישנו מבחן ארצי שחל בחג השבועות או ביום השבת, רק גוף גדול שמוכר על ידי השלטונות, יכול להביא לכך שלוח הזמנים ישתנה לטובת היהודים.
מעבר לכך, נדרשה זרוע שתעניק את כל העזרה הדרושה לשלוחי חב"ד, רבני הקהילות והערים השונות כדי שיוכלו להביא את היהדות לכל יהודי נידח. במסגרת זו נבנו הקשרים עם הערים הקטנות יותר שבהן אין שלוחי חב"ד קבועים. מדובר בשורה של ערים ומחוזות שעשרות קילומטרים מפרידים בינם לבין ערים גדולות. היהודים במקומות הללו שיוועו כל השנים למרכז שיהווה עבורם כתובת לכל עניין יהודי, ידאג לסיפוק הצרכים הרוחניים שלהם ויעניק להם את המעטפת שהייתה חסרה להם עוד מימי הקומוניזם.
חצי שנה אחרי פרוץ המלחמה החלו בפדרציה  בפרויקט מיוחד: הפצת התורה בשפה האוקראינית. זהו פרויקט אדיר, גרנדיוזי, בעלות של מיליוני דולרים. פרויקט שנבט כתוצאה מהמלחמה ושבלעדיו, התורה לא תהיה מונגשת לדור הצעיר באוקראינה.
לפדרציה יש גם זרוע מדינית. הרב לוי מטוסוב נציג הפדרציה באיחוד האירופי עזר רבות במוסדות האיחוד לקדם את אוקראינה, בשם הפדרציה, וכך עשה גם הרב מנחם מרגולין, יו"ר 'מרכז רבני אירופה' והרב לוי שם טוב בוושינגטון.
נכון לשנת תשע"ד איגדה הפדרציה תחתיה מאה ושמונים קהילות יהודיות, והיא הגוף היהודי החזק ביותר באוקראינה, וזוכה ליחס של כבוד מצד השלטונות ולשיתופי פעולה עם משרדי הממשלה השונים בארץ וכן עם לשכת רה"מ. בגלל המלחמה וכיבוש אזורים נרחבים במזרח המדינה, ירדו מספר הקהילות באוקראינה ל-169.
בנוסף, הרב סטמבלר הוא ידיד אישי של נשיא אוקראינה היהודי וולודימיר זלנסקי, עומד בקשר הדוק עימו, כולל בתקופת המלחמה, ונחשב לדמות הרבנית הקרובה ביותר לזלנסקי.
הדיבוקים בלודון

אורבן גרנדייר, שהורשע והוצא להורג כתוצאה מהדיבוקים בלודון
השדים בלודון, המכונה גם פרשת הדיבוק הלודון (צרפתית: affaire des possédées de Loudun), היה משפט כישוף ידוע לשמצה שהתקיים בלודון, ממלכת צרפת, בשנת 1634. מנזר של נזירות אורסוליניות אמר שהם זכו לביקור שדים. בעקבות חקירה של הכנסייה הקתולית, כומר מקומי בשם אורבן גרנדייר הואשם בזימון הרוחות הרעות. בסופו של דבר הוא הורשע בפשעי כישוף ונשרף על המוקד.
המקרה מכיל נושאים דומים למשפטי הכישוף האחרים שהתרחשו ברחבי מערב אירופה במאה ה-17, כמו נכסי אקס-אן-פרובנס (צרפת) ב-1611 או מכשפות פנדל (אנגליה) ב-1612 לפני שהגיעו לעולם החדש בשנות ה--90 של המאה ה־17.
רקע

במאמצים המתמשכים לגבש ולרכז את השלטון, הכתר תחת לואי ה-13 הורה להרוס את החומות מסביב ללודון, עיירה בפואטו, צרפת. התושבים היו בעלי דעות שונות בעניין זה. ההוגנוטים, לרוב, רצו להשאיר את החומות, בעוד שהקתולים תמכו במלוכה ולהרוס את החומות. במאי 1632, התפרצות המגפה בלודון גבתה קורבנות רבים. יחד, האירועים תרמו לאווירה של חרדה וחשש בעיירה השסועה.