stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי הממלכה המאוחדת – סמואה

| יחסי הממלכה המאוחדת – סמואה |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: סמואה


הממלכה המאוחדת: סמואה
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 2,831
אוכלוסייה
69,242,094: 218,343
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 934
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 4,278
משטר
מונרכיה חוקתית: דמוקרטיה פרלמנטרית

ראש ממשלת סמואה טוילאפה איונו סייללה מליאלגאוי נפגש עם שר החוץ הבריטי בוריס ג'ונסון בפגישת ראשי ממשלות חבר העמים הבריטי בלונדון, 2018
יחסי הממלכה המאוחדת–סמואה הם היחסים בין הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד לבין המדינה העצמאית של סמואה.
סקירה כללית

במהלך מלחמת האזרחים השנייה בסמואה בשנים 1898–1899 עמדה בריטניה יחד עם ארצות הברית לצד המלך טנומאפילי הראשון נגד מטאאפה יוספו שנתמך על ידי האימפריה הגרמנית.
בריטניה הכירה בסמואה בשנת 1962, לאחר עצמאותה מניו זילנד, ובספטמבר 1970 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים.
בשנת 2019 פתחה בריטניה נציבות עליונה באפיה, כחלק מחיזוק היחסים עם האי.
נציגויות דיפלומטיות

בריטניה מחזיקה בסמואה נציבות עליונה באפיה.
סמואה מיוצגת בבריטניה באמצעות שגרירותה בבריסל, בלגיה.
יעל פרנק

| --- | --- |

יעל פרנק (2020)
 לידה:  1982 (בת 42 בערך) תל אביב-יפו
 מקום לימודים:  קופר יוניון (2008)  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (2012) 
 תחום יצירה:  פיסול, וידאו ארט 
 
פסל הישנים של יעל פרנק בתל אביב
יעל פרנק (נולדה ב-1982) היא אמנית ישראלית, העובדת בוידאו, מיצב, סאונד ופיסול. זוכת פרס קיפר לשנת 2017, ופרס קשת לשנת 2019.
ביוגרפיה

פרנק בוגרת תואר ראשון באמנות מבית הספר היוקרתי קופר יוניון (אנ') בניו יורק ותואר שני באמנות מבצלאל.
היא זוכת פרס קיפר של קרן וולף לשנת 2017, ופרס קשת לשנת 2019. השתתפה בתוכנית הרזידנסי של ארטפורט בשנת 2019.
אמנות

פרנק היא יוצרת רב-מדיומלית שעובדת בווידאו, מיצב, סאונד, פיסול ועבודות מותאמות חלל. היא יוצרת סביבות המאופיינות בשיבושים, טעויות מכוונות, ועיוותים בלתי פתורים. פרנק משתמשת בכלים אלו על מנת לחשוף את הפוליטיקה של מבני כוח, מערכי ידע והיסטוריה המובילים לחוסר-ודאות וקיום עמוס סתירות. הטלת ספק זו מערערת דעות ואמונות חזקות המאפיינות את מערכי הפצת הידע וכינונו של קאנון תרבותי, חברתי, מגדרי וכלכלי.
פרנק משתמשת באמצעים אנלוגיים הומוריסטיים כדי להאיר את הקשר שבין סמכות לאושר. היא משתמש בפוטנציאל הפרפורמטיבי הטמון ברדי-מיידים איזוטריים, ומקצינה אותו כדי ליצור את מערכות היחסים בינן ובין הצופה. היא מייצרת בדיחות שבורות - דימויים טקסטואליים בעלי נוכחות הומוריסטית חזקה, המעוותים עד לנקודה בה הם הופכים ללא מצחיקים. העדר הפאנצ׳ליין הופך אותן מאירוע חד פעמי ללופ הולך ומצטבר של חוסר מנוחה פוליטי ופואטי.
היצירה של פרנק נעה בין ריאליזם ציני ופוסט-אירוניות, דרכם היא מנפצת טאבואים ומעבירה ביקורת על הקיום האנושי.
קרן וולף נימקה את הענקת פרס בכמן ע"ש אנסלם קיפר לשנת 2018 ליעל פרנק: "על ביקורתה האפקטיבית ויכולתה לערער את התשתית החברתית המשרתת תכופות את הפוליטיזציה של המוות ופרקטיקת מתן התוקף לתהליכי חיברות הנתונים למנגנוני כוח ומישטור נארטיבים היסטוריים".
תערוכות > תערוכות יחיד

2012 - Party Poopers, גלריה לברינת', לובלין, פולין. אוצרים: וולדמר טאטרצ'וק ומגדה לינקובסקה
2013 - היו לה מוסר של שואב אבק ונשמה של מכונת הימורים, גלריה חזי כהן. אוצרת: עפרה חרנם.
2018 - הבעיה, סדנאות האמנים, תל אביב. אוצרת: סאלי הפטל נווה
2021 - "גריד", פרס קשת, מוזיאון הרצליה. אוצר: פול הובסון.
תערוכות > שיתופי פעולה ופרויקטים מיוחדים

2013 - Oh Scale, החללית, פרויקט עם זוהר גוטסמן. אוהבים אמנות תל אביב. אוצרת: הילה כהן שניידרמן
2014 - The ice is melting Ms. Frankczak, תערוכה זוגית עם מגדלנה פרנצ'ק, זכטה, ורשה, פולין. אוצרת: מגדה קרדץ'
2014 - אנדרטה לאנדרטאות, אוהבים אמנות, תל אביב
2017 - היום שבו כלום לא קרה, תערוכה זוגית עם מגדלנה פרנצ'ק, הקוביה, ירושלים. אוצרת: מעין שלף
2020 - In a Nutshell - פסל במרחב הציבורי המוצב על בנין ארטפורט. אוצרת: ורדית גרוס.
תערוכות > מבחר תערוכות קבוצתיות

2009 - To Make a Cake May Take Years to Bake, גלריית 406 Studio, ברוקלין, ניו יורק
2013 - היסטוריות, המרכז לאמנות דיגיטלית, חולון
2015 - רשות לעזוב, גבירול, תל אביב
2017 - נאו-אנדרטל, המרכז לאמנות דיגיטלית, חולון
2017 - אזרחים, מוזיאון פתח תקווה
2018 - תוכנית הבראה / Join or Die, מוזיאון תל אביב
2018 - נימוסי שולחן, הגלריה האוניברסיטאית, תל אביב
2019 - אמא בשלי לי מיץ גנבים, ארטפורט, תל אביב
2019 - Drop Dead Funny, ברנו, צ'כיה
2019 - Uncanny Village, ב-Future Dome, מילאנו
2020 - נונפיניטו, ארטפורט, תל אביב.
הערות שוליים

1 2 3  יעל פרנק, באתר קרן וולף, ‏2019-01-10
↑  יעל פרנק היא זוכת פרס קשת לאמנות לשנת 2019, באתר ערב רב Erev Rav
1 2  יעל פרנק | artport | Yael Frank | אמנים ישראלים מחזור 2019–2020, באתר artport
↑   הילה שקולניק ברנר, פרנקופיליה: יעל פרנק מצביעה ברגליים, באתר הארץ, 19 בפברואר 2013
↑  Smadar Sheffi, Yael Frank - The problem |יעל פרנק - הבעיה - החלון | The Window, באתר החלון | The Window, ‏2018-04-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  פרס קשת «
↑   גלעד מלצר, להביט מבעד לריבוע ולראות עולם, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2021
↑  Magdalena Franczak: Lód topnieje, Pani Frankczak/The Ice is melting Ms Frankczak, Magdalena Franczak
↑  The Day When Nothing Happened, Art Cube Artists' Studios (באנגלית)
כללי פג'נס

כללי פג'נס (Fajans' Rules) בכימיה אי-אורגנית שניסח הכימאי קזימיר פג'נס (Kazimierz Fajans) בשנת 1923  נועדו לקבוע עד כמה קשר כימי יהיה יוני או קוולנטי כתלות במטען החשמלי ובגודל של היונים החיוביים והשליליים.
| קשר יוני | קשר קוולנטי |
| --- | --- |
יון חיובי (קטיון) גדול: יון חיובי קטן
מטען חיובי קטן: מטען חיובי גדול
יון שלילי (אניון) קטן: יון שלילי גדול
כך למשל ב-NaCl יון הנתרן החיובי גדול למדי והמטען החיובי קטן (1+) ולכן התרכובת תהיה יונית. לעומת זאת באלומיניום יודי AlI3 המטען הפורמלי של האלומיניום גדול (3+) והוא קשור לאניון גדול (יודיד) ולכן לקשר אלומיניום-יוד יהיה אופי קוולנטי המתבטא, למשל, בטמפרטורות ההתכה והרתיחה הנמוכות. הקוולנטיות היחסית של הקשר בין אלומיניום ליוד נובע מיכולתו של יון האלומיניום למשוך אליו אלקטרונים מהענן האלקטרוני הגדול של היוד בו האלקטרונים בקליפה החיצונית "ממוסכים" ממשיכת הגרעין. אם נחליף את היוד בפלואור, הרי שהתרכובת אלומיניום פלואוריד AlF3 היא בעלת אופי יוני משום שענן האלקטרונים בפלואור (שהאלקטרושליליות שלו גבוהה) מרוכז יותר ומושפע פחות מהמשיכה החשמלית של הקטיון.
היכולת ליצור קיטוב וכך למשוך אלקטרונים מהאניון ולהעניק אופי קוולנטי לקשר:
עולה עם יכולתו של הקטיון למשוך אלקטרונים ובהתאם לחוק קולון למטען חלקי הרדיוס היוני Z/r  (כאשר Z הוא המטען הפורמלי של הקטיון ו-r הוא הרדיוס)
יכולת האניון לתרום מטען ליצירת קשר קוולנטי היא ה"רכות" (Softness) שלו והיא עולה, כאמור, עם הרדיוס.
קונפיגורציית גז אציל: יון חיובי שלו קונפיגורציית גז אציל יהיה בעל יכולת קיטוב נמוכה יותר ולכן ייצור תרכובות שאופיין יוני יותר וקוולנטי פחות מקטיונים שאין להם קונפיגורציה כזו. כך למשל למרות שיון הסידן +Ca2 הוא בעל רדיוס דומה ליון כספית +Hg2 ומטענם זהה הרי שיון הכספית ייצר קשרים בעלי אופי קוולנטי יותר מיון הסידן (שלו קונפיגורציה אלקטרונית כשל ארגון). הסיבה להבדל היא יכולת המיסוך הנמוכה של אלקטרונים באורביטלות d כך שהמטען האפקטיבי שיפעיל יון הכספית על ענן האלקטרונים של האניון יהיה גדול יותר מזה שיפעיל יון הסידן
בהתאם לכללי פג'נס מקובל כי כל קשר בו המטען הפורמלי של הקטיון הוא 3+ או יותר אינו יכול להיחשב כקשר יוני טהור. כך למשל בתחמוצת הטיטניום רוטיל TiO2 המטען הגבוה של יון הטיטניום (+4) מבטיח אופי קוולנטי לקשר למרות הפרש האלקטרושליליות הניכר בין טיטניום לחמצן, ואכן חישובים תיאורטים מראים כי המטען הממשי על יון הטיטניום הוא 1.2+ ועל החמצן 0.6- כלומר על שיתוף מטען ניכר בין החמצן לטיטניום.
הערות שוליים

↑  James E. Huheey, Bonding models in Inorganic chemistry, Inorganic chemistry, Harper International, 1983, עמ' 131, ISBN 0-06-042987-9
↑  John N. Lalena,David A. Cleary, Principles of Inorganic Materials Design, Wiley, עמ' 55
כללי הזכאות של פיב"א

כללי הזכאות של פיב"א הם אוסף החוקים הקובעים האם שחקן כדורסל כשיר לייצג מדינה מסוימת בתחרויות בינלאומיות ובמשחקי ידידות. פיב"א מאפשרת לשחקן לייצג כל נבחרת לאומית כל עוד השחקן מחזיק באזרחות של אותה מדינה, אך עם מגבלות במקרים מסוימים.
שחקני כדורסל מקוטלגים ל-2 קבוצות לצורך הופעה בנבחרת לאומית
שחקן מקומי - שחקן הנולד במדינה אותה הוא מעוניין לייצג, או קיבל אזרחות למדינה זו לפני גיל 16.
שחקן מתאזרח - שחקן המעוניין לייצג מדינה בה קיבל אזרחות לאחר גיל 16.
נבחרת לאומית יכולה לרשום שחקנים מקומיים ללא הגבלה, ורק שחקן מתאזרח אחד.
הוועד האולימפי של אסיה

הוועד האולימפי של אסיה החליטו שלא להחיל את כללים אלו במשחקי אסיה, אלא בכללים שונים. לפי כללים אלו אין הגבלה על מספר השחקנים המתאזרחים המייצגים נבחרת, ובתנאי שהשחקן אזרח המדינה לפחות 3 שנים.
ראו גם

פיב"א
כללי טיסת ראייה

קטע ממפת נתיבי תובלה נמוכים (לפי כללי טיסת ראיה מבוקרת – CVFR): פירוט נתיבים ומעברי קשר באזור המרכז. גובה הטיסה בכל כיוון בנתיב מסומן בתוך חץ צהוב. נקודות דיווח חובה מסומנות במשולשים צהובים, שדות תעופה בעיגולים צהובים, ומעברי הקשר מצוינים בסגול
טיסה לפי כללי טיסת ראייה (בראשי תיבות: כט"ר; באנגלית: Visual flight rules; בראשי תיבות: VFR) היא טיסה שבה הניווט מתבצע לפי הראייה. הטייס מנווט את המטוס על ידי התייחסות לנקודות קרקעיות שאותן הוא מכיר. לרוב מדובר בתוואי קרקע בולט כגון נחל, הר או כל גוף בולט.
כדי לטוס טיסת ראייה חוקית ישנם מספר תנאים החייבים להתקיים כגון ראות אופקית מספקת ומרחק מעננים ומגורמים אחרים החוסמים את הראייה. הכללים לפיהם טסים בטיסה שבמהלכה המטוס טס בנתיבים מסוימים, בגובה מסוים ובנקודות שאותן מזהה הטייס על פי מראה בלבד ("צמתים אוויריים" שבהם בדרך כלל עוברים מנתיב לנתיב), נקראים כללי טיסת ראייה מבוקרת או כטר"ם (CVFR).
ראו גם

כללי טיסת מכשירים
הערות שוליים

↑  פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) המפורסם על ידי מנהל התעופה האזרחית מכח הוראות תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב־1981. מפות נתיבי טיסה (נתיבי התובלה הנמוכים ו־ATS) מהוות חלק בלתי נפרד מהפמ"ת
יחסי הודו–סנגל

| יחסי הודו–סנגל |
| --- | --- |
הודו: סנגל


הודו: סנגל
שטח (בקילומטר רבוע)
3,287,263: 196,722
אוכלוסייה
1,454,183,987: 18,609,434
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,549,919: 31,014
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,441: 1,667
משטר
רפובליקה סוציאליסטית פדרלית: רפובליקה

ראש ממשלת הודו מאנמוהאן סינג (מימין) נפגש עם נשיא סנגל עבדוליי ואד בפסגת פורום הודו-אפריקה באדיס אבבה, 2011
יחסי הודו–סנגל הם היחסים הדיפלומטיים הדו-צדדיים בין הודו לסנגל. אף על פי שהקשרים בין אזרחי המדינות היו מוגבלים, שתי המדינות נהנות מיחסים חמים ובשנים האחרונות המסחר וההשקעות גדלים בהתמדה.
היסטוריה

להודו וסנגל היו יחסים קרובים ולבבים מאז שהאחרונה קיבלה את עצמאותה מצרפת ב-1960. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ברמת השגרירות עם הקמת נציגות הודית בדקר ב-1962. שתי המדינות חולקות ערכים משותפים של דמוקרטיה, פיתוח וחילוניות ותמכו זו בזו בפורומים בינלאומיים. סנגל תמכה בחתירה של הודו לחברות בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי ושתי המדינות יזמו את פרויקט Team-9 הכולל גם שבע מדינות נוספות במערב ומרכז אפריקה.
הודים ותרבות הודית בסנגל

בניגוד למזרח או דרום אפריקה שיש בהן אוכלוסיות גדולות של הודים ואנשים ממוצא הודי, הקהילה ההודית בסנגל היא זעירה ומונה רק כ-300 אנשים המנהלים עסקים או מעורבים בביצוע פרויקטים המתבצעים במסגרת קווי אשראי שמסופקים על ידי הודו. עם זאת, סנגל מתוארת לעיתים קרובות כאינדופילית ביותר מבין מדינות מערב אפריקה והיא הושפעה ממגוון מוסדות תרבות הודיים, החל מקולנוע הינדי ועד למושג הקאסטה והמנודים. ישנן עשרות אגודות ידידות הודו-סנגליות ומועדוני קולנוע ומוזיקה ומאכלים הודיים פופולריים בסנגל, כמו גם סרטי בוליווד וסדרות טלוויזיה הודיות כמו Vaidehi. הזמר הסנגלי-אמריקאי אייקון, ששר בהינדית, הפך לסנסציה בהודו בזכות הביצוע שלו לשיר "Chammak Challo" בסרט הבוליוודי Ra.One.
קשרים כלכליים > סחר

הסחר בין הודו לסנגל הסתכם ב-425 מיליון דולר בשנים 2009–2010, כאשר הודו נהנתה מעודף קטן במאזן הסחר. המסחר הוכפל פי 5 מ-2002 ל-2003, כאשר עמד על 222 מיליון דולר. פוספטים וגרוטאות ברזל מהווים את עיקר היבוא ההודי מסנגל בעוד שהיצוא מורכב מטקסטיל, מכוניות, תרופות ופריטי מזון. הודו היא בין שותפות הסחר המובילות של סנגל. סנגל מייבאת ציוד עבור מסילות הברזל שלה מהודו. גם רכבות הודו וגם RITES היו מעורבים במתן מגוון שירותים לחברת הרכבות בסנגל כולל מתן שירותי ייעוץ, ביצוע מחקרי היתכנות ואספקת מלאי כולל יחידות דיזל מרובות, מנועים ותאי רכבת. שתי המדינות התקשרו ב-2005 על הסכם קידום השקעות דו-צדדי והגנה על הסכם מניעת כפל מס ב-2007.
קשרים כלכליים > שיתוף פעולה כלכלי

בשנת 2003, ממשלת הודו סיפקה קו אשראי בשווי 2 מיליארד דולר לקבוצה של 9 מדינות במערב אפריקה, כולל סנגל, בשם Team-9. סנגל שיפצה את מערכת התחבורה הציבורית העירונית שלה באמצעות מיזם משותף הודו-סנגלי שהרכיב אוטובוסים של טאטה בעיירה ת'יס שבסנגל. ההחלטה של הודו לאפשר יבוא פטור ממכס מהמדינות הכי פחות מפותחות הועילה לסנגל ובנק Exim של הודו סיפק למדינה קו אשראי של 28 מיליון דולר כדי לסייע לה לגשת לשירותי ייעוץ וציוד לצורך ביצוע תוכנית חשמול כפרי.
קשרים כלכליים > השקעות

סנגל קיבלה בברכה השקעות הודיות במדינה זו במגוון מגזרים כולל טקסטיל, כימיקלים וייצור. בשנת 2006 התקשרה ארסלור-מיטל בהסכם עם ממשלת סנגל לייצור עפרות ברזל בדרום מזרח סנגל באמצעות השקעות בהיקף של 2 מיליארד דולר. מכיוון שהחוק הסנגלי מחייב חברות אסייתיות שזוכות לחוזי תשתית לשתף פעולה עם חברות סנגליות, מיזמים משותפים עם חברות הודיות היו אמצעי חשוב להעברת ידע והכשרה טכנולוגית לסנגל. המתחם התעשייתי הגדול ביותר של סנגל, ה-Industry Chimiques du Senegal (ICS), הוא מיזם משותף בין סנגל והודו הכולל את IFFCO הגדולה בחברות הדשנים ההודיות והיא מייצאת חלק ניכר מתפוקת הפוספטים שלה להודו. IFFCO בשנת 2007 לקחה על עצמה פרויקט של 100 מיליון דולר להחייאת מפעל חומצה זרחתית של חברת Industries chimiques du Sénégal כדי להעלות את הייצור שלו לרמות אופטימליות.
שיתוף פעולה טכני

הודו מספקת מלגות להכשרת אנשי סנגל במסגרת תוכנית שיתוף הפעולה הטכני והכלכלי ההודי שלה. סנגל היא גם חלק מפרויקט הרשת האלקטרונית הפאן-אפריקאית של הודו המאפשר לה לנצל מומחיות הודית באמצעות טלרפואה וחינוך טלפוני. תחנת מרכז קרקעית של הרשת ממוקמת בכפר סביקוטנה בסנגל. סנגל, בעבר היבואנית הגדולה ביותר של אורז באפריקה, ביקשה תמיכה טכנולוגית מהודו להגדלת ייצור האורז שלה בשנת 2008. בשנת 2011, בנאום בוועידת פורום אפריקה-הודו באדיס אבבה ב-2011, ציין נשיא סנגל, עבדוליי ואד, כי הסיוע של הודו סייע למדינתו "בהגדלת ייצור האורז בצורה כה דרמטית שהיא הפכה מיבואן ליצואן בעניין מסוים של ארבע שנים".
נציגויות דיפלומטיות

הודו מחזיקה בסנגל שגרירות בדקר.
סנגל מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי.
כללי דה מורגן

כללי דה מורגן, הקרויים על-שמו של המתמטיקאי והלוגיקן בן המאה ה-19, אוגוסטוס דה מורגן, הם שני כללים בלוגיקה, בתורת הקבוצות ובאלגברה בוליאנית (בפרט, לוגיקה בוליאנית), הקושרים את הפעולות הבסיסיות בתחומים אלה.
לוגיקה: הכללים קושרים את הפעולות "או", "גם", "לא". באופן מילולי בכתיב לא פורמלי, קובעים הכללים כי השלילה של- קיום א' וגם קיום ב', היא אי קיום א' או אי קיום ב'; וכן כי השלילה של קיום א' או קיום ב', היא אי קיום א' וגם אי קיום ב'.
בכתיב פורמלי הם מוצגים כך:
לדוגמה, המשפט "היום לא יום ראשון או שלא יורד עכשיו גשם" שקול לוגית למשפט: "לא נכון ש'היום יום ראשון וגם יורד עכשיו גשם'"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |


הדגמה של אחד הכללים בעזרת דיאגרמת ון. שתי התמונות  העליונות הן המשלימים של הקבוצות המיוצגות על ידי המעגלים.  התמונה התחתונה מייצגת את החיתוך שלהן- השטח המשותף שלהן 
תורת הקבוצות: הכללים קושרים את הפעולות "איחוד", "חיתוך", "משלים". בכתיב פורמלי הם מוצגים כך:
ובאופן כללי:  \ \left(\bigcup _{}A_{i}\right)^{C}=\bigcap _{}A_{i}^{C}, ו- \ \left(\bigcap _{}A_{i}\right)^{C}=\bigcup _{}A_{i}^{C}
אלגברה בוליאנית: הכללים קושרים את הפעולות "חיבור", "כפל", "שלילה".
או כך:
למעשה, ההבדל בין הגרסאות השונות לניסוח הכלל אשר הוצגו לעיל הוא בסימון בלבד.
שימוש בכללי דה מורגן

לכללים אלה מספר שימושים, ביניהם:
פישוט של ביטויים מתחומי הלוגיקה והמתמטיקה המתוארים לעיל.
פישוט התניות בעת כתיבת תוכניות מחשב.
שימוש באלקטרוניקה ספרתית (בה במקרים רבים נעשה שימוש בשתי רמות מתח בלבד) לצורכי פישוט תכנונם של מעגלים חשמליים, למשל, כאלה העושים שימוש בשערים לוגיים.
ניתן לעשות שימוש בכללים אלה לצורך ייצוג של ביטויים על ידי שימוש בסוג אחד בלבד של פעולות, למשל פעולות NAND. להרחבה ראו הערך NAND לוגי.
הוכחה

ההוכחה של כללי דה-מורגן מתבצעת באינדוקציה שלמה. כלומר, הצבה של כל הצירופים האפשריים בכל אחד מהפסוקים, נותנת ערכים שווים. כך, אם נציב ערכי אמת ב-P וב-Q, אזי הביטוי (P+Q) יקבל את הערך "אמת" והביטוי '(P+Q), ערכו יהי שקר, כמו גם ערכו של 'p'*q. לאחר הצבת כל הצירופים האפשריים של P ו-Q מתקבל, למעשה, הכלל.
הכלל בנוגע לתורת הקבוצות, ניתן להוכחה על נקלה בעזרת הכללים הנ"ל, זאת, בהינתן ההגדרות של חיתוך, איחוד ומשלים של קבוצה.
ההוכחה היא כדלהלן:
a\in (A\cap B)^{C}
\iff a\not \in (A\cap B)
\iff \neg (a\in (A\cap B))
\iff \neg (a\in A\wedge a\in B)
\iff (a\not \in A)\vee (a\not \in B)
\iff a\in A^{C}\vee a\in B^{C}
ובצורה דומה מוכח גם המשפט השני.
כללי טיסת מכשירים

מפה המיועדת לטיסת מכשירים באזור נמל התעופה בן-גוריון. נתיבי הטיסה מסומנים בשחור וכוללים את ציון גובה הטיסה בנתיב. הקווים הירוקים מציינים את גבולות אזור בקרת TMA של השדה.
טיסה לפי כללי טיסת מכשירים (בראשי תיבות: כט"מ; באנגלית: Instrument flight rules; בראשי תיבות: IFR) היא טיסה שבה הטייס לא צריך להסתמך על תנאי הראות, והוא יכול לנהל את הטיסה גם מבלי לראות את פני השטח כלל.
בזמן טיסת המכשירים הטייס מסתמך על מכשור המטוס כדי לנווט. מכשור זה כולל בדרך כלל מקלטי VOR,‏ NDB ו־GPS. בזמן הנחיתה הוא יכול להשתמש גם במערכת נחיתת מכשירים (ILS).
על מנת לטוס טיסת מכשירים הטייס חייב לעבור הכשרה מיוחדת, ולהחזיק ברישיון מסוג "הגדר מכשירים". כמו כן המטוס גם חייב להיות מצויד במכשור המתאים.
בישראל מוגדרים כללי טיסת מכשירים כחלק מתקנות הטיס.
ראו גם

כללי טיסת ראייה
מערכת נחיתת מכשירים
רום טיסה
הערות שוליים

↑  פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) המפורסם על ידי מנהל התעופה האזרחית מכוח הוראות תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב-1981. מפות נתיבי טיסה (נתיבי התובלה הנמוכים ו־ATS) מהוות חלק בלתי נפרד מהפמ"ת.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553255405171  BnF: cb119788055 (data)  GND: 4273117-3  LCCN: sh85066764
כללי הזכאות של פיפ"א

כללי הזכאות של פיפ"א הם אוסף החוקים הקובעים האם שחקן כדורגל כשיר לייצג מדינה מסוימת בתחרויות בינלאומיות ובמשחקי ידידות. במאה ה-20 פיפ"א אפשרה לשחקן לייצג כל נבחרת לאומית, כל עוד השחקן החזיק באזרחות של אותה מדינה. בשנת 2004, בתגובה למגמה ההולכת וגוברת להתאזרחות של שחקנים זרים, שינתה פיפ"א את החוקים כך שעל השחקן להיות בעל זיקה למדינה שברצונו לייצג. כחלק מכללים אלו, פיפ"א יכולה לבטל תוצאות משחקים בינלאומיים הכוללים שחקנים שאינם כשירים, ועשתה זאת בעבר.
בתחילת הדרך אפשרה פיפ"א לשחקנים לייצג כל נבחרת ובתנאי שיש להם אזרחות באותה המדינה. שחקנים מוכרים כמו אלפרדו די סטפנו (נבחרת ארגנטינה ונבחרת ספרד), פרנץ פושקש (נבחרת הונגריה ונבחרת ספרד), ז'וזה אלטפיני (נבחרת ברזיל ונבחרת איטליה) ייצגו יותר מנבחרת אחת במהלך הקריירה שלהם ולאסלו קובאלה אשר ייצג 3 נבחרות שונות (נבחרת צ'כוסלובקיה, נבחרת הונגריה ונבחרת ספרד).
ב-2004 נכנסה לתקופה פסיקה חדשה הקובעת ששחקן יכול לייצג מדינה אחת בתחרויות בינלאומיות בגיל נוער ואחרת בבוגרים, באם הבקשה נעשית לפני גיל 21. הראשון שעשה זאת היה אנטאר יחיא ששיחק בנבחרת צרפת עד גיל 18 ועבר לייצג את נבחרת אלג'יריה.
באותה השנה, ובעקבות אזרוח של שחקנים ברזילאים בקטר וטוגו, הוחלט בקונגרס פיפ"א להקשות על שחקנים לעבור בין נבחרות על ידי הוספה של סעיף זיקה למדינה שקובע שלפחות אחד ההורים או הסבים של השחקן נולד במדינה אליה הוא מעוניין לעבור, או שהשחקן יהיה תושב לפחות שנתיים באותה המדינה. לפי כללים אלו, הזכאות לפי מוצא מוגבלת לחלוטין למוצא ביולוגי, ואינם מתחשבים באימוץ כזכאות לייצוג מדינה.
ב-2007 התראיין ספ בלאטר ל-BBC ואמר שאם לא ימנעו את אזרוח השחקנים הברזילאים באירופה, אסיה ואפריקה, אז אליפות העולם ב-2014 או 2018 תהיה עם 16 קבוצות בעלות רוב של שחקנים ברזילאים. במאי 2008 הוחלט בקונגרס פיפ"א לשנות את שנות התושבות של השחקנים משנתיים ל-5 שנים ולקבוע שיספרו מגיל 18 ואילך.
ענישה

באוגוסט 2011 הדיחה פיפ"א את נבחרת סוריה ממוקדמות מונדיאל 2014 לאחר ששיתפה את ג'ורג' מוראד במשחק נגד נבחרת טג'יקיסטן. מוראד שותף בעבר במשחק של נבחרת שוודיה ושיחק במדי סוריה ללא אישור של פיפ"א.
במשחקים הפסיפים ב-2015 שיתפה נבחרת ניו זילנד את דקלן ויין הדרום אפריקאי. נבחרת ונואטו התלוננה שויין בן 20 ולא ייתכן שגר בניו זילנד 5 שנים מגיל 18 כמו שקובע החוק, וקונפדרציית הכדורגל של אוקיאניה קיבלה את התלונה והדיחה את ניו זילנד.
במוקדמות מונדיאל 2018 שיתפה נבחרת בוליביה את נלסון דייוויד קבררה יליד פרגוואי ב-2 משחקים אשר אותם פיפ"א פסלה והעניקה ניצחון טכני בתוצאה 0–3 לנבחרות היריבות.
ראו גם

פיפ"א
קונגרס פיפ"א
יקום בדיוני

יקום בדיוני (באנגלית: Fictional Universe) הוא רקע בדיוני עקבי הכולל אלמנטים השונים מהעולם האמיתי. כמו כן, קיימת חפיפה משמעותית בין היקום הבדיוני למונחים כמו יקום משותף, יקום מקביל, היסטוריה חלופית וקרוס-אובר.
היקום הבדיוני יכול להכיל ערים, ארצות ואפילו כוכבי לכת בדויים – בנוסף לקיומן של דמויות מומצאות וכן אירועים המתרחשים ביצירה הבדיונית. בין היקום הבדיוני לעולם האמיתי יכולות להיות נקודות דמיון מעטות אם בכלל, עם עובדות שונות מהעולם האמיתי וההיסטוריה שלו ואפילו עם עקרונות דמיוניים של זמן וחלל שסותרים את חוקי הטבע או עם אלמנטים בדיוניים ופנטסטיים כמו קסם, מסע במהירות העולה על מהירות האור או כל דבר אחר השובר את החוקים הקיימים ביקום הידוע לנו.
הגדרה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: ההגדרה נראית כמו מחמאה ליקומים מוצלחים בספרות. פירוט ועקביות הם ציון לכתיבה ולא מחויבים מההגדרה. יקום חסר סדר ומלא סתירות הוא עדיין יקום.
מה שמייחד יקום בדיוני מיקום רגיל הוא רמת הפירוט והעקביות שבו. ליקום בדיוני קיימת המשכיות בנויה מראש והיגיון פנימי שחייבים לדבוק בהם למשך כל היצירה או למשך כמה יצירות נפרדות. כך למשל, ספרים רבים של שרלוק הולמס מתרחשים בלונדון בעת התקופה הוויקטוריאנית בצורה שאינה עקבית, אך כל הסיפורים מתרחשים באותה לונדון הוויקטוריאנית.
ההיסטוריה והגאוגרפיה של היקום הבדיוני מוגדרים היטב, ולרוב מצורפות ליצירות הנ"ל מפות וקווי זמן. ייתכן ואפילו שפות יומצאו יש מאין. כאשר מספר יצירות נכתבות והן כוללות את אותו יקום בדיוני, יש הקפדה יתרה על שמירת העובדות הקיימות ושהמבנה הקנוני אינו סוטה מהדרך שהותוותה ביצירה המקורית. דוגמה מפורסמת ליקום בדיוני מתוארת בלגנדריום של ג'ון רונלד רעואל טולקין, היקום הדמיוני מהווה את הרקע לעלילות שר הטבעות והסילמריליון. טולקין יצר קודם לעולם עצמו את השפה, שלדבריו הייתה "בלשנית בעיקרה מתוך השראה ונועדה כדי לספק את ההיסטוריה הנחוצה לשפות האלפים" בהמשך פירט לגבי המיתולוגיה, ההיסטוריה, הגאוגרפיה, התרבות ושלל היצורים המאכלסים את אותו עולם.
סדר גודל

ספרו של תומאס מור "אוטופיה" הוא אחת הדוגמאות המוקדמות לעולם בדיוני ענף המורכב מחוקים משלו. יקומים בדיוניים מאוחרים יותר הם בסדר גודל גלובלי יותר, כמו סיפורי קונאן הברברי של רוברט אי. הווארד, וכמה בסדר גודל גלקטי או בין-גלקטי, כמו סרטי מלחמת הכוכבים של ג'ורג' לוקאס וסדרת ספרי העדשאי של אדוארד אלמר סמית'.
יקום בדיוני ישייך עצמו לעיתים ליקומים נוספים, באמצעות כלי עלילתי כחלומות, מסע בזמן או יקומים מקבילים. סדרה זו של יקומים משויכים נקראת "מולטי-יקום", והיא קיימת בספרות המדע בדיוני מאז אמצע המאה ה-20. פרק העונה השנייה של מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית "Mirror, Mirror" הציג את קיומו של יקום המראה, שבו תכונותיו של צוות האנטרפרייז היו אלימות. סרט הקולנוע סטארטרק משנת 2009 יצר מציאות חלופית ששחררה את זיכיון מסע בין כוכבים מבעיות המשכיות שונות. אירוע המשבר בעולמות האינסופיים מאמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 של חברת DC קומיקס הביא להשמדתם של מספר רב של יקומים מקבילים, ותוך כך יצר המשכיות חדשה ומשוכתבת לגיבורי-העל השונים של החברה.
תבנית

יקום בדיוני יכול להתקיים כסדרת ספרים וסיפור בהמשכים וכן כיצירה בודדת – כמו ביצירתו של ג'ורג' אורוול "1984", או "עולם חדש מופלא" של אלדוס האקסלי. ברוב היקומים הבדיוניים שבקנה מידה קטן, מספר אלמנטים כלליים ואירועים מתאימים להמשכיות מאורגנת וקבועה. אולם, במקרה של יקומים בדיוניים המשוכתבים בידי מספר סופרים, עורכים או מפיקים, המשכיות זו יכולה להינתק, שבמקרה או שלא במקרה. עקב השימוש שבהמשכיות משוכתבת, חברי פנדום למיניהם יוצרים קנון משלהם כדי לתקן עוויתות בהמשכיות שנגרמות מכך, וחלקם אף מתקבל ונהפך לקנון רשמי. תוספות אחרות ליקום בדיוני (למשל של ספרות חובבים, פסטיש ופרודיה) אינן מוחשבות כחלק קנוני אלא אם הן מאושרות על ידי מחבר היצירה.
לעיתים קרובות, כאשר סדרה נעשית למורכבת מדי או שאינה עקבית יותר (במקרה של כותבים רבים מדי), המפיקים או המפרסמים יציגו המשכיות משוכתבת (Retcon, ‏Retroactive Continuity) כדי שמהדורות עתידיות יהיו נוחות לכתיבה ועקביות יותר. הדבר יוצר יקום חלופי עליו יוכלו לכתוב כותבים עתידיים.