stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריבוע הקסם של פרוידנטל
בניית טיץ

כידוע, יש בדיוק ארבע אלגברות הרכב עם יחידה, ללא מחלקי אפס, מעל הממשיים: שדה הממשיים עצמו,  \ \mathbb {R} , שדה המספרים המרוכבים  \ \mathbb {C} , אלגברת הקווטרניונים של המילטון  \ \mathbb {H}  ואלגברת האוקטוניונים  \ \mathbb {O} . תיאור דומה נכון מעל כל שדה: פרט לשדה עצמו, אפשר למנות את ההרחבות הריבועיות הספרביליות, את אלגברות הקווטרניונים, ואת אלגברות קיילי. על אלגברות אלה מוגדרת אינוולוציה סטנדרטית  \ x\mapsto {\bar {x}}, שאפשר להמשיך אותה גם לאלגברות של מטריצות מעליהן. ההעתקה  \ t(a)=a+{\bar {a}} מ-A לשדה הסקלרים נקראת העתקת העקבה.
נניח שהמאפיין זר ל-6, ותהיינה A,B אלגברות מהנזכרות מעלה. נסמן ב- J את אלגברת ז'ורדן של כל המטריצות ההרמיטיות מסדר 3 מעל B (אם B מממד 8, זוהי אלגברת אלברט). נסמן ב-  \ A_{0} וב- \ J_{0} את אוסף האיברים בעלי עקבה 0 ב-A וב-J, בהתאמה. בניית טיץ של A ו-B מחזירה את המרחב הווקטורי  \ \operatorname {Der} A\oplus A_{0}\otimes J_{0}\oplus \operatorname {Der} J, כאשר  \ \operatorname {Der} A היא אלגברת הנגזרות (וכך גם ל-J), עם פעולת כפל  \ [\cdot ,\cdot ] ההופכת אותו לאלגברת לי, ומוגדרת כך ששני מרכיבי הנגזרות הם תת-אלגברות המתחלפות זו עם זו, ופועלות באופן טבעי על המרכיב הנותר:  \ [a\otimes x,D+E]=D(a)\otimes E(x) כאשר  \ a\in A_{0},x\in J_{0},D\in \operatorname {Der} A,E\in \operatorname {Der} J. פעולת הכפל בין אברי המכפלה הטנזורית מסובכת יותר:  \ [a\otimes x,b\otimes y]={\frac {1}{12}}\operatorname {tr} (xy)D_{a,b}+(ab)\otimes (xy)+{\frac {1}{2}}t(ab)[R_{x},R_{y}], כאשר  \ D_{a,b}=R_{[x,y]}-L_{[x,y]}-3[L_{x},R_{y}].
אם A היא מן הטיפוס המציין שורה ו-B מן הטיפוס המציין עמודה, התוצאה היא אלגברת לי פשוטה (או, במקרה אחד, פשוטה למחצה), שהטיפוס של דיאגרמת דינקין שלה מצוין בריבוע הקסם.
ראו גם

אלגברת ז'ורדן
אלגברת אלברט
אלגברת לי ספורדית
רחוב עומר אל-מוח'תאר

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  עומר אל-מוח'תאר 
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ? – העשור של 1910
 מיקום
 עיר:  עזה 
 רחובות מסתעפים:  דרך אל-ראשיד, דרך צלאח א-דין 
 קואורדינטות:  31°30′52″N 34°27′03″E﻿ / ﻿31.51448860186°N 34.450855899472°E﻿ / 31.51448860186; 34.450855899472
 he
 
בניין הספרייה המרכזית של עזה, ברחוב עומר אל-מוח'תאר
רחוב עומר אל-מוח'תאר (בערבית: شارع عمر المختار; תעתיק מדויק: שארע עמר אלמח'תאר) הוא רחובה הראשי של העיר עזה. הוא מתחיל בכיכר פלסטין ומסתיים בנמל עזה שבשכונת רימאל. הוא מפריד בין רובע א-דרג' של העיר העתיקה של עזה לשכונת זייתון. רצועת המלונות של עזה היא חלק מרחוב זה, כמו גם מרבית מבני הממשל, הציבור והמסחר החשובים.
הרחוב נבנה במהלך מלחמת העולם הראשונה, בידי המושל האזורי מטעם האימפריה העות'מאנית ג'מאל פאשה, ונקרא במקור בשמו. לאחר תבוסת הטורקים לבריטניה, בשנת 1917, שינתה מועצת העיר בראשות פהמי אל-חוסיני (فهمي الحسيني) את שם הרחוב לשמו הנוכחי, המנציח את מנהיג המרד הלובי עומר אל-מוח'תאר.
במהלך מלחמת העולם הראשונה ניזוקה עזה מאוד, אך רק בשנת 1937 הפנו שלטונות המנדט הבריטי לארץ ישראל מאמץ לשיקומה. את תוכנית השיקום תכנן הנרי קנדל. תוכנית בינוי העיר כללה את הפיכת רחוב עומר אל-מוח'תאר לרחוב ראשי.
במהלך הלחימה במלחמת חרבות ברזל נהרסו חלקים נרחבים מהרחוב.
הערות שוליים

↑  Lee, Risha Kim. Let's Go Incorporate pp.361-366.
↑  Sharon, Moshe (2009). "Handbook of oriental studies: Handbuch der Orientalistik. The Near and Middle East. Corpus inscriptionum Arabicarum Palaestinae (CIAP)". BRILL: 30. ISBN 90-04-17085-5.

Jacobs, Daniel (1998). Israel and the Palestinian territories Rough Guides, p.453.
↑  רנה הברון, ‏מוחמד רוּשדי – משרתם של שני שלטונות, קתדרה 63, אפריל 1992, עמ' 107-98
ריצ'רד קני

ריצ'רד רולנד קני (באנגלית: Richard Rolland Kenney‏; 9 בספטמבר 1856 - 14 באוגוסט 1931) היה עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי מדובר, דלאוור. הוא היה חבר במפלגה הדמוקרטית וכיהן כסנאטור אמריקאי מטעם דלאוור.
ביוגרפיה > ראשית חייו ומשפחתו

קני נולד ב-9 בספטמבר 1856 בלורל, דלאוור. הוא למד בבתי ספר ציבוריים ובאקדמיית לורל, וסיים את לימודיו ב-1878 במכללת הובארט בז'נבה, ניו יורק. לאחר מכן, הוא למד משפטים, התקבל ללשכת עורכי הדין ב-1881, והחל לעסוק בכך בדובר, דלאוור.
ביוגרפיה > קריירה מקצועית ופוליטית

קני היה ספרן המדינה מ-1879 עד 1881. הוא גם היה קפטן במשמר הלאומי מ-1880 עד 1889, ושליש הגנרל של המדינה מ-1887 עד 1891. ב-1896 הפך לחבר בוועד הלאומי הדמוקרטי.
הוא נבחר לסנאט האמריקאי ב-19 בינואר 1897. הוא מילא את המשרה הפנויה בקדנציה שהחלה ב-4 במרץ 1895, שנגרמה על ידי מחלוקת אדיקס המתמשכת. במהלך קדנציה זו כיהן עם המיעוט הדמוקרטי בקונגרס ה-54, ה-55 וה-56. הדמוקרטים לא הצליחו להבטיח את בחירתו מחדש ב-1901, והמושב התפנה שוב. בסך הכל כיהן מ-19 בינואר 1897 עד 4 במרץ 1901, בתקופת ממשלו של נשיא ארצות הברית ויליאם מקינלי.
לאחר כהונתו, קני חידש את עריכת הדין בדובר. מאוחר יותר, במהלך מלחמת העולם הראשונה, שירת במחלקת הייעוץ המשפטי לממשלה. בשנת 1921 הוא נבחר ליועץ המשפטי של בית הנבחרים של דלאוור, נבחר לעורך דין תובע על ידי בית המשפט להיטלים של מחוז קנט, ומונה לחבר במועצת האספקה של המדינה. הוא גם היה חבר ומזכיר הוועדה המדינתית לאדמות ציבוריות מ-1913 עד 1929.
ביוגרפיה > מוות ומורשת

קני מת ב-14 באוגוסט 1931 בדובר, דלאוור ונקבר שם בבית הקברות של כנסיית ישו אפיסקופלית.
רונה מוסקבה

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך ייסוד:  2004 
 מדינה:  רוסיה 
 אולם ביתי:  היכל הספורט דינמו
 ליגה:  הליגה המאוחדת של VTB 
 www.pbcruna.ru
 
רונה (ברוסית: Профессиональный Баскетбольный Клуб «Руна») היה מועדון כדורסל  ממוסקבה, שבשיאו התמודד בליגת VTB ובגביע הרוסי בכדורסל. התקיים בשנים 2017—2024.
היסטוריה

מועדון הכדורסל הוקם כמועדון לילדים ונוער "רונה-באסקט", שנוסד ב-2004. כבר בשנת 2013, על בסיס מועדון הילדים, נוצר מועדון הכדורסל לגברים כדי להשתתף באליפות רוסיה.
בשנת 2016 החל המועדון להתמודד בתחרויות בחסות פדרציית הכדורסל הרוסית ובליגה השנייה. בשנת 2017 קיבלה רונה רשמית מעמד של מועדון כדורסל מקצועני.
בעונת 2018/2019 סיימה רונה במקום השלישי בסופרליגה-2, וכבר ב-2019 החלה להתמודד בסופרליגה-1 לגברים, השנייה בחשיבותה ברוסיה ובעונות 2021 עד 2023 סיימה כסגנית אלופת הליגה.
בעונת 2023/2024 התמודדה במסגרת הליגה המאוחדת של VTB. ברם בשל מצב כלכלי קשה פורקה בתום העונה.
קבוצת הנוער

לפני תחילת עונת 2020/2021, נוצרה קבוצת נוער שתשחק בליגת הנוער של VTB. בעונתה הראשונה סיימה הקבוצה במקום העשירי בעונה הסדירה.
"רונה 3x3"

בקיץ 2021 נוסדה רונה 3x3 – קבוצת כדורסל 3x3 שלוקחת חלק בתחרויות כלל רוסיות ובינלאומיות. באוקטובר 2021 העפילה לחצי גמר הגביע הרוסי 3x3. כמו כן, ניצחה בחטיבת "Future" של הליגה המאוחדת של אירופה, לאחר שהשיגה שלושה ניצחונות בחמישה סיבובי מוקדמות.
הישגים לפי עונה

| עונה | ליגת VTB | סופרליגה-1 | סופרליגה-2 | גביע רוסיה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016/2017 | ‏— | ‏— | ‏ | ‏32 אחרונות |
| 2017/2018 | ‏— | ‏— | ‏ | שלב הבתים |
| 2018/2019 | ‏— | ‏— | ‏3 | ‏16 אחרונות |
| 2019/2020 | ‏— | ‏? | — | ‏16 אחרונות |
| 2020/2021 | ‏— | ‏4 | — | ‏16 אחרונות |
| 2021/2022 | ‏— | ‏2 | — | חצי גמר |
| 2022/2023 | ‏— | ‏2 | — |  |
| 2023/2024 | ‏ | ‏— | — |  |
הערות שוליים

↑  https://www.pbcruna.ru/post/runa_vtb
↑  העונה הופסקה באמצע בעקבות מגפת הקורונה ברוסיה
רחל אדיב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בינואר 1912 כ"א בטבת תרע"ב אודסה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 בינואר 1993  (בגיל 81) י"ט בטבת תשנ"ג
 שם לידה:  רחל קיסל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 תחום כתיבה:  סיפורת
 סוגה:  סיפורת 
 תקופת הפעילות:  מ-1945
 
רחל אדיב (נולדה בשם רחל קיסל; 21 בינואר 1912 – 12 בינואר 1993) הייתה פעילת ציבור וסופרת. שימשה כחברת מועצת העיר חיפה וכחברת מרכז מפלגת העבודה.
ביוגרפיה

רחל קיסל נולדה באודסה, אוקראינה. במשך מלחמת העולם הראשונה נדדה עם הוריה ובסיומה של המלחמה התיישבו בגרודנו, כיום בלארוס. בגרודנו למדה בבית ספר תרבות והצטרפה לתנועת "השומר הצעיר". ב-1930 עברה המשפחה לוורשה, פולין וב-1932 עלו לארץ ישראל במסגרת העלייה החמישית. שנים אחדות שהתה בקיבוץ גן שמואל ולאחר מכן עבדה כפועלת בבית חרושת בתל אביב. ב-1936 עברה עם בעלה לחיפה והייתה פעילה במועצת הפועלות. במלחמת העולם השנייה התגייסה לצבא הבריטי ושימשה כקצינת חינוך. לאחר מלחמת העולם השנייה יצאה לשליחות לאירופה ובשנים 1960–1962 נשלחה מטעם מועצת הפועלות לדרום אמריקה ופעלה במספר מדינות.
ב-1966 הצטרפה למפא"י, ובהמשך - מפלגת העבודה והייתה פעילה מטעמה. ב-1969 נבחרה לרכזת הנשים במפלגת העבודה בחיפה. וכן הייתה חברה במועצת העיר חיפה. המשיכה בפעילותה הפוליטית משך כל שנות ה-70.
הייתה נשואה לישראל אדיב, מנהל בבנק הפועלים בחיפה, מראשוני העלייה השלישית. נפטר ב־1984. רחל אדיב נפטרה בחיפה ב-12 בינואר 1993.
פרסומים

רחל אדיב פרסמה סיפורים ורשימות מ-1940 (ב"השומר הצעיר"), בעיתוני הארץ, ובביטאוני הבריגדה.
פרסומים > ספריה

באהלים (תל אביב: הוועד הארצי למען החייל היהודי, תש"ה 1945) ציורים – אריה ארוך
בעקבות יהודים: רשמי מסע (תל אביב: הוצאת מחברות לספרות, תשכ"ד 1964) ציורים – יוחנן סימון
שמו היה למאר: מפי עולים מברית-המועצות (תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשל"ד 1974) ציורים – שמואל בונה
הערות שוליים

↑  דין וחשבון ממושב מועצת הפועלות, באתר הארכיון הציוני
1 2  רחל אדיב, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
↑  ⁨בעיות החיילת המשוחררת ⁩ | ⁨לחייל / החיל⁩ | 29 יוני 1945 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨אות כבוד מכסיקאי לרחל אדיב רחל אדיב שליחת מועצת הפועלות ⁩ | ⁨דבר⁩ | 9 דצמבר 1960 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨שליחות מועצת הפועלות באמריקה הלטינית⁩ | ⁨הארץ⁩ | 6 ספטמבר 1962 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨ההסתייגויות ה"ידועות", ⁨על המשמר, 7 פברואר 1966, באתר הספרייה הלאומית
↑  ⁨מערכות ישראל – בכינוס בינלאומי של נשים, ⁨דבר⁩, 17 אוגוסט 1967, באתר הספרייה הלאומית
↑  ⁨תמונה, באתר הספרייה הלאומית
↑  ⁨במחלקת החברות ובמועצת העיר, ⁨למרחב, 30 אוקטובר 1969, באתר הספרייה הלאומית
↑  ⁨נציגות ממזרח אירופה עזבו כינוס במערב גרמניה בגלל נציגת ישראל ⁩ | ⁨מעריב⁩ | 21 אוקטובר 1970 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  משה שרת, יומן אישי 1956, יום ה', 6/9/1956, באתר העמותה למורשת משה שרת
↑  ⁨התייר הישראלי הראשון לפולין ⁩ | ⁨שערים⁩ | 10 נובמבר 1955 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  המחלקה לחינוך ולתרבות, למרחב,⁩ 26 יולי 1964, באתר הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296690505171  VIAF: 4870865   WorldCat (עם VIAF): 4870865
רונה נישליו

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1986 (בת 38) קוסובסקה מיטרוביצה, קוסובו (יוגוסלביה)
 מוקד פעילות:  קוסובו, אלבניה 
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 מקום לימודים:  Sami Frashëri High School, Prishtina, Kosovo 
 עיסוק:  זמרת, כותבת, פעילה חברתית
 סוגה:  פופ, ג'אז
 שפה מועדפת:  אלבנית 
 
רוֹנָה נִישְלִיוּ (באלבנית: Rona Nishliu; נולדה ב-25 באוגוסט 1986), מוזיקאית כותבת-זמרת, מגישה ברדיו ופעילה חברתית קוסובו-אלבנית.
חייה במסגרת פוליטית ופעילותה החברתית

נישליו נולדה בעיר ובמחוז קוסובסקה מיטרוביצה שיוגוסלביה לשעבר, כיום ברפובליקת קוסובו, ובגיל 13 עברה עם משפחתה לעיר פרישטינה, כיום בירת קוסובו, עקב מלחמת קוסובו שהתחוללה בשנים 1996-1999.
 היא בעלת אזרחות אלבנית, אשר הוענקה לה מטעם נשיא אלבניה עצמו בתאריך 12 בינואר 2012.
היא חברה ופעילה בארגונים שונים למען אנשים נזקקים בקוסובו, בייחוד ילדים ונוער. עוד בתקופת לימודיה ארגנה בקוסובו קונצרטים למען זכויות אדם אשר ביניהם קונצרט שנושאו מתן עזרה למשפחות קוסובו-אלבניות עניות בקוסובסקה-מיטרוביצה אשר נעקרו מבתיהן. בשנת 2009 הייתה מרצה-אורחת בכנס מחלקת תוכנית הפיתוח של ארגון האומות המאוחדות בדברה על העלאת מודעות להתנדבות בסיוע לבני נוער באזור ווצ'טרי בצפון קוסובו. היא יושבת-ראש ארגון אחריות-סביבתית ופיתוח בני-נוער בקוסובו. בנוסף היא פועלת למען אנשים הסובלים מאוטיזם.
קריירה בתחום הבידור

היא התחרתה בתוכנית לבחירת הזמר האהוב באלבניה בעונת שנת 2004, בגרסת תחרויות השירה "איידול" ברחבי העולם, וסיימה בחמשת המקומות הראשונים. באותה שנה התחרתה במסגרת שלישיית מבצעים בפסטיבל השירים הלאומי השנתי והנחשב ביותר באלבניה, "Festivali i Këngës", והם זכו בפרס השיר הטוב ביותר לזמרים חדשים. לאחר מכן החלה להגיש בתחנת רדיו בשם "בלו סקיי" בפרישטינה.
היא התחרתה שוב וזכתה ב-"Festivali i Këngës" ה-50 במספר, לשנת 2011, עם השיר "אישי" ("Suus"), אשר גם כתבה את מילותיו.
במסגרת שליחת הזוכה בפסטיבל לתחרות האירוויזיון החל בשנת 2004, ייצגה את אלבניה בתחרות לשנת 2012 והייתה לנציג הראשון מקוסובו אשר מייצג את אלבניה, ואשר בכלל משתתף בתחרות. תחילה השתתפה בשלב חצי הגמר של התחרות והייתה בין עשרת המקומות הראשונים העולים לגמר כאשר סיימה במקום השני בהפרש של נקודות אחדות אחרי המנצחת. בגמר סיימה במקום החמישי. אמנם הופעתה במשדר חצי הגמר, כמו גם המשדר כולו, לא הועברה בשידור חי באלבניה עקב אירוע הרוגי תאונת אוטובוס אשר אירע לפני כן באותו יום, מה שהביא לשידור מוקלט של חצי הגמר במדינה מאוחר יותר באותו לילה ולאחוזי צפייה נמוכים של הציבור באלבניה אשר גם לא לקח לבסוף חלק בהצבעה בתחרות, אלא צוות שיפוט מקצועי הצביע לבדו.
סגנון אמנותי ותדמית

פרשנות השירה שלה כוללת מאפיינים של מוזיקת נשמה ומנעד אשר מגיע עד לקול הדק האפשרי ביותר, סופרן, כפי שהיא שרה בגשר המוזיקלי בשירה "Suus" ובשירים נוספים בסגנון ג'אז. בערי הבירה של אלבניה וקוסובו, טירנה ופרישטינה, היא ידועה כזמרת ג'אז אלטרנטיבית אולם באופן כללי במדינות אלבניה, קוסובו, מקדוניה ו-מונטנגרו, היא ידועה בעיקר כמוזיקאית וכזמרת פופ.
שיריה

Flakaresha
Të Lashë
Shenja
Eja
Veriu
A ka arsy - Ft.Bim Bimma
Shko pastro pas saj
Zonja Vdeke
Suus - אישי (מילת הכותרת בשפה הלטינית, השיר באלבנית)
הערות שוליים

↑  צו נשיא אלבניה להענקת אזרחות לרונה נישליו
↑  מתוך כתבה על נציגות אלבניה בתחרות אירוויזיון 2012 באתר הרשמי של התחרות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0776 4628  MusicBrainz: 43b9a51f-2d07-4dc2-92ca-6a1dc284a7ca
רחוב אחד העם

| --- | --- |

רחוב אחד העם ובית הכנסת הגדול
 מידע כללי
 על שם:  אחד העם, סופר ציוני, התגורר ברחוב
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ?–1909
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  תל אביב
 רובע:  5
 שכונה:  תל אביב הקטנה
 אתרים:  בית הכנסת הגדול, בית וייס, מגדל שלום מאיר, מלון פלטין, בית הספר אחד העם
 קואורדינטות:  32°03′56″N 34°46′33″E﻿ / ﻿32.065666666667°N 34.775916666667°E﻿ / 32.065666666667; 34.775916666667
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) רחוב אחד העם(למפת תל אביב רגילה) רחוב אחד העם(למפת גוש דן רגילה) רחוב אחד העם(למפת גוש דן מוגדלת) רחוב אחד העם  he רחוב אחד העםhe רחוב אחד העםמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מלון פלטין בפינת רחוב נחלת בנימין
הבניין השני משמאל, במספר 54, בניין הבורסה לניירות ערך, עד למעבר ב 2014. מימין, בניין בנק הספנות.
בית פריד במספר 93 ובתכנון זאב רכטר משנת 1935, 10/08
בית הספר בית יעקב
רחוב אחד העם הוא אחד הרחובות הוותיקים במרכזה ההיסטורי של תל אביב הקרוי על שמו של הסופר הציוני אחד העם (שם העט של אשר צבי גינצברג) שגם התגורר ברחוב עד מותו. הרחוב מתחיל בקצה שכונת שבזי במערב ומסתיים במתחם הבימה בצפון מזרח, בפינת שדרות בן ציון, והוא אחד הרחובות החשובים של רובע לב תל אביב.
הרחוב מקביל לשדרות רוטשילד לכל אורכו ויחד מהווים את רחובות הליבה של מרכז העסקים הראשי של תל אביב. בחלקו הדרומי נמצאים עסקים רבים הקשורים בענף הפיננסים הישראלי וכן שכן בו בניין הבורסה לניירות ערך בתל אביב עד שנת 2014. פעמים רבות, היה מוזכר רחוב אחד העם כשם נרדף לבורסה של תל אביב, בדומה לבורסה הניו-יורקית בוול סטריט (רחוב וול).
היסטוריה

הרחוב הוקם ב-1909 עם ייסודה של אחוזת בית והיה הרחוב הצפוני ביותר מבין ארבעת הרחובות שחצו את רחוב הרצל, הרחוב הראשי הראשון בעיר. כנקודת הסיום של רחוב הרצל נבנה ברחוב אחד העם הבניין החדש של הגימנסיה העברית "הרצליה" שפעלה כבר ב-1905 ביפו. בניין הגימנסיה היה בזמנו נקודת הציון העירונית החשובה ביותר של העיר ומופת לסגנון האדריכלות האקלקטית של התקופה, וגם נתן לרחוב את שמו - רחוב הגימנסיה. הוא נקרא על שם אחד העם לכל המאוחר בשנת 1913. הגימנסיה פעלה במקום כחמישה עשורים עד שעברה לרחוב ז'בוטינסקי, והבניין נהרס ב-1965 ובשטחו נבנה מגדל שלום. מול הגימנסיה נבנה ביתו של עקיבא אריה ויס, ממיסדי שכונת אחוזת בית, בסגנון דומה. לאורך צידו הדרומי של הרחוב נבנו בתיהן של משפחות מייסדים נוספות: הררי, כהן-שצקי, שרה ויוסף עזריהו, מזרחי, פולאק, ליטוינסקי, גילוץ ואדלר.
אשר צבי גרינברג, שעל שמו נקרא הרחוב, עלה לארץ בשנת 1922. ופנה להתיישב בתל אביב. עיריית תל אביב רכשה והשכירה לו את בית מס’ 1 ברחוב. כמוכן בשעות הצהריים חסמה העירייה את הרחוב ליד ביתו כדי שלא יפריעו לו במנוחתו. ב-1926, לכבוד יום הולדתו ה-70, אף קיבל אות אזרחות כבוד מעיריית תל אביב. בית מגוריו ההיסטורי ברחוב נהרס בשנות ה-60 יחד עם הריסת מבנה גימנסיה הרצליה.
בשנות ה-30 נבנה חלקו הצפוני של הרחוב במקביל לשדרות רוטשילד ובדומה לשדרה, מרבית המבנים בקטע זה של הרחוב הם בנייני מגורים בסגנון הבינלאומי, בניגוד לבנייה בסגנון האקלקטי שמאפיינת את חלקו הדרומי של הרחוב.
בשנות ה-90 נקבעה זכות הנאה לציבור בין קבוצת המבנים שבסמוך למפגש הרחובות אחד העם, יבנה ושדרות רוטשילד. במסגרת זו ובתמורה לזכויות בנייה שהוענקו לבעלי המגרשים, החצרות העורפיות של המגרשים ששימשו אז לחנייה פרטית הוסבו לאזור מעבר ושהייה להולכי רגל. רוצפו שבילים ורחבות, נשתלו שדרות של עצים ושיחים, הוקמו ספסלים בנויים עם פרגולות וכן הוקם גזיבו מעוצב ברוח הבנייה ההיסטורית בתל אביב שבמרכזו הותקנה מזרקת מים. על אף שהשטח נקבע בתב"ע עם זיקת הנאה לציבור, בוצעה פלישה לשטחים אלה שלא נאכפה בידי העירייה והשטח הפתוח צומצם ואף הוזנח באופן משמעותי.
היסטוריה > רחוב אחוזת בית

בשנת 1938 נסלל רחוב אחוזת בית, המקביל לרחוב הרצל, ומחבר את רחוב אחד העם ורחוב מונטיפיורי. הרחוב קיבל את השם "אחוזת בית" מכיוון שהוא נסלל על גבול חלקת הקרקע שרכשה אגודת אחוזת בית. הבניינים ברחוב אחוזת בית נבנו באבן ירושלמית. הבניין הראשון שנבנה ברחוב (אחד העם 11 פינת רחוב אחוזת בית) שימש כמטה בנק קופת עם אותו תכנן יצחק רפופורט. בשנת 2014, עבר משכן הבורסה לניירות ערך בתל אביב מרחוב אחד העם 54 לרחוב אחוזת בית.
אתרים ברחוב

בית וייס
הגדה השמאלית
בית פולק
הגימנסיה הרצליה שלאחר הריסתה הוקם במקומה מגדל שלום מאיר.
מלון פלטין
בית קצמן
בית הכנסת הגדול
בית האדמו"ר רבי אהרן רוקח מבעלזא. (בחלקו, משמש כיום כבית מדרש לחסידי בעלזא)
תלמוד תורה של חסידות בעלזא באחד העם 63
המבנה הישן של הבורסה לניירות ערך בתל אביב באחד העם 54
מגדל המים ברחוב מזא"ה
בית הספר אחד העם (כיום בית הספר לבנות "בית יעקב")
גלריה נגה
בית גוטר, במספר 84, נבנה ב-1924 ועבר שימור ב-2013
בית פריד, במספר 93 (פינת רחוב החשמונאים), שתוכנן על ידי האדריכל זאב רכטר, 1935.
הרחוב חוצה בין השאר את הרחובות (מדרום לצפון):
רחוב הרצל
רחוב נחלת בנימין
רחוב אלנבי
רחוב מזא"ה
רחוב שינקין
רחוב החשמונאים
שדרות בן ציון, בהן מסתיים הרחוב וממשיך כשדרות תרס"ט ממערב למתחם הבימה עד רחוב דיזנגוף.
הערות שוליים

1 2  הָדִי אוֹר ודוד אסף, מן הגורן ומן היקב: שלאַף שטונדה ברחוב אחד העם, בבלוג "עונג שבת", מרץ 2024
↑  בנק קופת־עם לביתו החדש, הַבֹּקֶר, 30 באוגוסט 1938
רחוב פאולוס השישי

| --- | --- |
רחוב פאולוס השישי, מבט מכיכר המעיין שבקצהו הצפוני. ברקע בזיליקת הבשורה
רחוב פאולוס השישי, מבט מכיכר המעיין שבקצהו הצפוני. ברקע בזיליקת הבשורה
 מידע כללי
 על שם:  פאולוס השישי, האפיפיור ה-262
 אורך:  1,650 מ' 
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  נצרת
 שכונה:  העיר העתיקה
 קואורדינטות:  32°42′03″N 35°17′50″E﻿ / ﻿32.70083333°N 35.29722222°E﻿ / 32.70083333; 35.29722222
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) רחוב פאולוס השישי(למפת הכרמל רגילה) רחוב פאולוס השישי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רחוב פאולוס השישי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רחוב פאולוס השישי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מבט על מרכזה של נצרת. רחוב פאולוס השישי חוצה את העיר משמאל למטה לכיוון ימין במרכזה של התמונה
רחוב פאולוס השישי הוא רחובה הראשי של העיר נצרת, והוא קרוי על-שמו של האפיפיור פאולוס השישי, אשר ביקר בעיר ב-5 בינואר 1964.
גאוגרפיה

אורכו של הרחוב הוא כ-1,650 מטרים, ויחד עם המשכו הצפוני, המכונה רחוב הגליל, הוא חוצה את העיר בכיוון כללי מדרום-מערב לצפון-מזרח. תחילתו בצומת נצרת דרום, שבה הוא נפגש עם כביש 75 ועם הקצה הצפוני של התוואי הישן של כביש 60 (רחוב ג'ורג' איבן עמאר). הוא חוצה את "כיכר העיר", וחולף ממזרח לעיר העתיקה של נצרת ולמתחם בזיליקת הבשורה. סופו של הרחוב ב"כיכר המעיין" שבמרכזו שוכן מעיין מרים, מקום בו הכביש פונה לכיוון מזרח ומשנה את שמו לרחוב הגליל. בין האתרים השוכנים לאורכו של הכביש נמנים בית הספר דון גאנטלה של האב הוגו, מנזר שארל דה פוקו, מקאם שהאב א-דין ומנזר הנזירות הפרנציסקניות.
לאורך חלקו המרכזי של הרחוב משתרעת חזית מסחרית שבה חנויות ובתי עסק מכל הסוגים, ומסעדות רבות. הרחוב עמוס משך כל שעות היום, ורוב קווי האוטובוס העירוניים והבין-עירוניים המשרתים את נצרת חולפים דרכו. תחנתם הסופית של חלק מקווים אלה שוכנת ברחוב ליד כיכר העיר, עובדה המוסיפה על העומס התעבורתי.
רחוב פול קרוגר

| --- | --- |

 מראה כיכר הכנסייה על רקע גורדי שחקים בהמשך רחוב פול קרוגר
 מיקום
 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 עיר:  פרטוריה
 אתרים:  הגנים הזואולוגיים הלאומיים, כיכר הכנסייה, כיכר פרטוריוס, פארק החופש
 קואורדינטות:  25°44′47″S 28°11′17″E﻿ / ﻿25.74639°S 28.18806°E﻿ / -25.74639; 28.18806
 he
 
רחוב פול קרוגר (באנגלית: Paul Kruger Street ובאפריקאנס: Paul Krugerstraat) הוא הרחוב הראשי של פרטוריה, אחת משלוש ערי הבירה של דרום אפריקה. הוא קרוי על שמו של פול קרוגר.
במרכז הרחוב עומדת כיכר הכנסייה, אשר מהווה את המרכז ההיסטורי של העיר אשר שימש בשלהי המאה ה-19 כמרכז הפוליטי והכלכלי של הרפובליקה הדרום-אפריקאית. עם הקמת איחוד דרום אפריקה בשנת 1910, נקבע מושב הממשלה של המדינה החדשה בפרטוריה, ובשנים הבאות נבנו לאורך רחוב פול קרוגר מצפון ומדרום לכיכר הכנסייה שורה של משדרי ממשלה. במקביל בתי עסק רבים רכשו לעצמם אחיזה סביב הרחוב, והמקום ידע גם את הקמתם של מוסדות פיננסיים שונים ומבני ציבור נוספים. את הקצה הצפוני של הרחוב חותמת תחנת רכבת בינעירונית ולצד הקצה הדרומי שוכנת תחנת רכבת עירונית. אתרים בולטים לאורך הרחוב מלבד כיכר הכנסייה והמבנים הבולטים שסביבה, הם בנייני משרדי הממשלה השונים, הגנים הזואולוגיים הלאומיים, כיכר פרטוריוס ופארק החופש.
ראו גם

כיכר הכנסייה
כיכר פרטוריוס
פארק החופש
שדה הגיבורים
| פול קרוגר |
| --- | --- | --- |
| אירועים מכוננים | הטרק הגדול • מלחמת האזרחים בטרנסוואל (אנ') • מלחמת הבורים הראשונה • מלחמת הבורים השנייה • מברק קרוגר • האוצר של קרוגר (אנ') |  |
| אישים קרובים | הנדריק פוטגיאטר (אנ') • מרטינוס סטיין (אנ') • מרטינוס פרטוריוס • פיט ג'וברט (אנ') • שאלק ויליאם בורגר (אנ') • פרנסיס ויליאם רייץ (אנ') |  |
| זיכרון והנצחה | בית קרוגר (אנ') • שדה הגיבורים • פסל קרוגר (אנ') • כנסיית קרוגר • רחוב קרוגר • קרוגרסדורפ (אנ') • נמל התעופה קרוגר • פארק קרוגר • יום קרוגר • אריה קרוגר • קרוגרראנד (אנ') • רגימנט קרוגר (אנ') • הסרט הדוד קרוגר (אנ') • חוות ספר מזרקת עץ (אנ') |  |
| מושבת הכף מושבת הכף הבריטית • הרפובליקה הדרום אפריקאית הרפובליקה הדרום אפריקאית • שווייץ שווייץ | מושבת הכף מושבת הכף הבריטית • הרפובליקה הדרום אפריקאית הרפובליקה הדרום אפריקאית • שווייץ שווייץ |  |
רנה סימונסן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 במאי 1965 (בת 59) רנדרס, דנמרק 
 מדינה:  ממלכת דנמרק 
 בן או בת זוג:  Thomas Helmig (2000–?) 
 מספר צאצאים:  3 
 
רנה טופט סימונסן (בדנית: Renée Toft Simonsen;‏ נולדה ב-12 במאי 1965) היא דוגמנית וסופרת דנית.
ביוגרפיה

סימונסן נולדה באורהוס ועבדה תחילה כקופאית בסופר.
ב-1981 היא תפסה את תשומת לבו של עורך אופנה ששכנע צלם לצלם אותה לבּוּק.
היא השתתפה בתחרות דוגמנות שערך עיתון בדנמרק וזכתה במקום השלישי ובאותה שנה הופיעה על שער של מגזין אופנה בדנמרק.
ב-1982 נבחרה לייצג את מדינתה בתחרות דוגמנית העל העולמית ושם זכתה במקום הראשון ובדצמבר 1982 הופיעה על השער של עיתון ווג.
מ-1983 החלה להיות אחת הכוכבות העולות של עולם האופנה בכך שכיכבה במספר רב קמפיינים ומגזינים בינלאומיים ובין היתר הופיעה מספר פעמים במהדורה הגרמנית של ווג והופיעה על שער האלבום של להקת רוקסי מיוזיק.
ב-1985 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט איטלקי ובאותה שנה החלה לצאת עם סולן להקת דוראן דוראן ג'ון טיילור.
ב-1989 לקחה סימונסן הפסקה מתחום הדוגמנות ועברה להתגורר במשך 4 חודשים בקיבוץ גבעת חיים מאוחד ביחד עם אחותה, היידי. השתיים עבדו בקיבוץ התנדבות.
היא סירבה להצעה להיבחן לתפקיד נערת בונד. לאחר מכן, חזרה לדנמרק על מנת ללמוד עיתונאות, אך לאחר שנכשלה בבחינה המקדימה החלה ללמוד פסיכולוגיה במקום.
בין השנים 1991 ל-1993 החלה לעבוד ולשמש כפנים של שתי חברות קוסמטיקה צרפתיות.
ב-1997 החלה לשמש כעורכת בעיתון אופנה וב-2002 סיימה את התואר הראשון בפסיכולוגיה.
ב-2003 יצא לאור ספר הילדים שכתבה "Karlas kabale" שעובד לסרט באותו השם שיצא לאקרנים בנובמבר 2007. בשנת 2006 פורסם ספרה השני, "Anthony Greenwood" שהיה מועמד לפרס הספרות בדנמרק.
באוגוסט 2007 יצא הרומן הראשון שלה "Tirsdag formiddag" (בוקר יום שלישי).
באוקטובר 2014 פורסמה הביוגרפיה שלה.