stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנטולוגיה
הערות שוליים

↑  Kastenbaum, R., Death, Society, and Human Experience, 8, Boston: Allyn and Bacon, 2004
1 2 3 4  הניה שנון קליין, שולמית קרייטלר ומיכל קרייטלר, מהי תנטולוגיה, תנטולוגיה מדעי האובדן השכול והאבל: נושאים נבחרים, חיפה: פרדס הוצאה לאור, 2013, עמ' 11-20
1 2  Lynne Ann DeSpelder and Albert Lee Strickland, The Last Dance: Encountering Death and Dying, 10, McGrowHill, 2015
1 2  רובין, ש'., מלקינסון, ר., ויצטום, א', הפנים הרבות של האובדן והשכול, תיאוריה וטיפול, חיפה: הוצאת פרדס והוצאת אוניברסיטת חיפה, 2016, עמ' 23
1 2  דר הניה שנון-קליין, מאפייני 'מודל ההסתגלות מחדש' והשלכותיו הקליניות | תנטולוגיה | דר הניה שנון-קליין, באתר www.gilis-place.com (בעברית)
↑  Robert A Neimeyer, The staging of grief: Toward an active model of mourning, ResearchGate (באנגלית)
↑  David K. Meagher, David E. Balk, Handbook of Thanatology: The Essential Body of Knowledge for the Study of Death, Dying, and Bereavement, Routledge, 2013-07-18. (באנגלית)
↑  Amrican Psychiatric Association, DSM-5 (עמ' 265), www.psychiatry.org, ‏2013 (באנגלית)
1 2 3  הניה שנון קליין, שולמית קרייטלר, ומיכל קרייטלר, לומדים על המוות, תנטולוגיה: מדעי האובדן השכול והאבל: נושאים נבחרים, חיפה: הוצאת פרדס, 2013, עמ' 19
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565943205171  BnF: cb122434384 (data)  LCCN: sh86006398  NKC: ph135061
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1968

| --- | --- |

האצטדיון בו נערכו משחקי תחרויות היחידים
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  29 באוגוסט 1968 – 8 בספטמבר 1968 (11 ימים) 
 מספר תחרות:  88 
 עיר מארחת:  ניו יורק
 אצטדיון:  מועדון הטניס וסט סייד
 זוכה:  גברים:ארתור אש (ארצות הברית) נשים:וירג'יניה וייד (הממלכה המאוחדת) זוגות גברים:רוברט לוץ/סטן סמית' (ארצות הברית) זוגות נשים:מריה בואנו (ברזיל)/מרגרט קורט (אוסטרליה) זוגות מעורבים:מרי אן אייזל (ארצות הברית)/פיטר קרטיס (הממלכה המאוחדת)
 
 → אליפות ארצות הברית הפתוחה 1967 אליפות ארצות הברית הפתוחה 1969 ← 
 
אליפות ארצות הברית הפתוחה 1968 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי דשא ב"מועדון הטניס וסט סייד" בקווינס. התחרויות התחילו ב-29 באוגוסט והסתיימו ב-8 בספטמבר. זו הייתה האליפות ה-88 מאז ייסודה.
זו הייתה האליפות הראשונה של "העידן הפתוח" בו גם מקצוענים קיבלו אישור להשתתף בתחרות. כמו כן, עבור השתתפות באליפות הספורטאים החלו לקבל פרסים משמעותיים. סך הפרסים היה 100 אלף דולר.
התחרות > תחרות הנשים

בתחרות הנשים השתתפו 64 טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:
בילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית), מנצחת תחרות 1967, הפסידה במשחק הגמר
אן היידון ג'ונס (בריטניה בריטניה),הודחה בחצי הגמר
ג'ודי טגארט (אוסטרליה אוסטרליה), הודחה ברבע הגמר
מרגרט קורט (אוסטרליה אוסטרליה), מנצחת תחרות 1962 ו-1965, הודחה ברבע הגמר
מריה בואנו (ברזיל ברזיל), מנצחת תחרות 1959, 1963, 1964 ו-1966, הודחה בחצי הגמר
וירג'יניה וייד (בריטניה בריטניה), ניצחה בתחרות
מרי אן אייזל (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב הראשון
כריסטי פיג'ן (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה בסיבוב הראשון
מנצחת תחרות 1967 בילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית) הפסידה במשחק הגמר. במשחק הגמר וירג'יניה וייד (בריטניה בריטניה) נפגשה עם בילי ג'ין קינג וניצחה בשתי מערכות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |  1 |   ארצות הברית בילי ג'ין קינג | 6 | 3 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  - |   דרום אפריקה (1928–1994) מרינה גודבין | 3 | 6 | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  - |   דרום אפריקה (1928–1994) מרינה גודבין | 3 | 6 | 3 |   |   |  1 |   ארצות הברית בילי ג'ין קינג | 3 | 6 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   ארצות הברית בילי ג'ין קינג | 3 | 6 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  5 |   ברזיל מריה בואנו | 6 | 4 | 2 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   אוסטרליה מרגרט קורט | 5 | 6 | 3 |   |   |  5 |   ברזיל מריה בואנו | 6 | 4 | 2 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   אוסטרליה מרגרט קורט | 5 | 6 | 3 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  5 |   ברזיל מריה בואנו | 7 | 2 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  1 |   ארצות הברית בילי ג'ין קינג | 4 | 2 |   |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  6 |   בריטניה וירג'יניה וייד | 6 | 6 |   |
|   |  6 |   בריטניה וירג'יניה וייד | 6 | 6 |   |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  3 |   אוסטרליה ג'ודי טגארט | 3 | 2 |   |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  3 |   אוסטרליה ג'ודי טגארט | 3 | 2 |   |   |   |  6 |   בריטניה וירג'יניה וייד | 7 | 6 |   |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  6 |   בריטניה וירג'יניה וייד | 7 | 6 |   |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  2 |   בריטניה אן היידון ג'ונס | 5 | 1 |   |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  - |   ארצות הברית פיצ'ס ברטקוביץ' | 8 | 3 |   |   |   |  2 |   בריטניה אן היידון ג'ונס | 5 | 1 |   |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  - |   ארצות הברית פיצ'ס ברטקוביץ' | 8 | 3 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  2 |   בריטניה אן היידון ג'ונס | 10 | 6 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו 45 זוגות. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
ג'ון ניוקומב וטוני רוץ', (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו ברבע הגמר
קן רוזוול ופרד סטולי, (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בשמינית הגמר
רוד לייבר ורוי אמרסון, (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב השני
מל אנדרסון (אוסטרליה אוסטרליה) ודניס רלסטון (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בשמינית הגמר
טום אוקר (הולנד הולנד) ומרטי ריסן (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בשמינית הגמר
בוב לוץ וסטן סמית' (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות
ארתור אש (ארצות הברית ארצות הברית) ואנדרס חימנו (ספרד ספרד) הפסידו במשחק הגמר
קלארק גרבנר וצ'רלי פסרל (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בחצי הגמר
מנצחי תחרות 1967 ג'ון ניוקומב וטוני רוץ' (אוסטרליה אוסטרליה) הודחו הרבע הגמר. במשחק הגמר בוב לוץ וסטן סמית' (ארצות הברית ארצות הברית) נפגשו עם ארתור אש (ארצות הברית ארצות הברית) ואנדרס חימנו (ספרד ספרד) וניצחו ב-3 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות נשים

בתחרות השתתפו 32 זוגות. להלן זוגות שזכו בדירוג:
רוזמרי קזאלס ובילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית), מנצחות תחרות 1967, הפסידו במשחק הגמר
פרנסואז דיר (צרפת צרפת) ואן היידון ג'ונס (בריטניה בריטניה),הודחו בחצי הגמר
מריה בואנו (ברזיל ברזיל) ומרגרט קורט (אוסטרליה אוסטרליה), ניצחו בתחרות
מרי-אן אייזל וקרול גרבנר (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב הראשון
במשחק הגמר מריה בואנו (ברזיל ברזיל) ומרגרט קורט (אוסטרליה אוסטרליה) נפגשו עם רוזמרי קזאלס ובילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית) (מנצחות תחרות 1967) וניצחו ב-3 מערכות. למריה בואנו זו הייתה הזכייה הרביעית באליפות ארצות הברית הפתוחה. למרגרט קורט זו הייתה הזכייה השנייה באליפות ארצות הברית הפתוחה.
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

התחרות לא נערכה
ארתור אש, מנצח התחרות
עמנואל זיסמן

עמנואל זיסמן (11 בפברואר 1935 – 11 בנובמבר 2009) היה פוליטיקאי ודיפלומט ישראלי. חבר מועצת עיריית ירושלים במשך 24 שנים וחבר הכנסת בין השנים 1988–1999.
חייו

זיסמן נולד לאלכסנדר ולגיזלה לבית הרשקוביץ בפלובדיב שבבולגריה.
עלה לישראל בשנת 1949. שירת בצה"ל בחטיבת גבעתי בסדיר ובחטיבת ירושלים במילואים. בתום שירותו למד באוניברסיטה העברית בירושלים והיה פעיל במסגרתה בהסתדרות הסטודנטים. זיסמן היה מזכיר סניף ירושלים של מפלגת אחדות העבודה-פועלי ציון, עבד במועצת הפועלים בעיר ונבחר לשמש מזכיר הסתדרות הפקידים ומזכיר הסתדרות עובדי המדינה. בשנת 1975 החל לעבוד כמנהל אזור בחברת הביטוח "הסנה".
24 שנים היה חבר מועצת העיר ירושלים והיה יו"ר סיעת "ירושלים אחת" (בראשות טדי קולק), יו"ר הקואליציה ויו"ר ועדת הכספים. בין תפקידיו בעירייה מילא בהתנדבות תפקידים שונים ובהם: הממונה על מחלקת תרבות, נוער וספורט, יו"ר היכל הספורט במלחה ויו"ר אצטדיון טדי. במסגרת פעילותו במפלגת העבודה היה מזכיר המפלגה בירושלים ולאחר מכן, עד 1996, יו"ר מחוז ירושלים במפלגה. בשנת 1988 נבחר לחבר הכנסת בכנסת ה-12.
כחבר הכנסת ה-12 היה זיסמן חבר בוועדת החוץ והביטחון וועדת הכלכלה וכיהן כיו"ר ועדת המשנה לבטיחות בדרכים. כמו כן כיהן כיו"ר השדולה למאבק באיידס אותה הקים. בכנסת ה-13 כיהן כיושב ראש ועדת העלייה בתקופת העלייה מברית המועצות לשעבר. במהלך הכנסת ה-13 פרשו זיסמן ואביגדור קהלני ממפלגת העבודה והקימו את סיעת הדרך השלישית, בעקבות התנגדותם להסכם אוסלו ב' והמשא ומתן עם סוריה על עתידה של רמת הגולן. בכנסת ה-14 כיהן מטעם "הדרך השלישית" ושימש יו"ר ועדת החינוך והתרבות והעביר את חוק יום חינוך ארוך. לקראת סיום כהונתה של הכנסת ה-14 פרש מסיעת הדרך השלישית והיה לסיעת יחיד.
בשנות כהונתו בכנסת זכה זיסמן בעיטור גבוה מטעם ממשלת בולגריה עבור פעילותו כיו"ר אגודת הידידים ישראל-בולגריה. בשנים 2000–2002 כיהן כשגריר ישראל בבולגריה. לאחר שחזר לישראל כיהן כיו"ר אגודת הידידות ישראל-בולגריה. בתום כהונתו הוענק לו העיטור הגבוה ביותר בבולגריה, הסטרה פלנינה.
זיסמן היה בין 18 זוכי תואר יקיר ירושלים לשנת 2006.
זיסמן נפטר ב-11 בנובמבר 2009, בגיל 74, ונטמן בהר המנוחות. הותיר אחריו שלושה ילדים.
בשנת 2017 נקרא רחוב על שמו בשכונת הר חומה.
הערות שוליים

↑  עירונט 112, 1 בנובמבר 2006
↑  יקירי ירושלים לשנת 2006, באתר עיריית ירושלים.
↑  תרזה זיסמן, ‏דרכו האחרונה של ח"כ לשעבר עמנואל זיסמן, באתר ‏מאקו‏, 12 בנובמבר 2009
| יושבי ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת |
| --- | --- | --- |
| יושבי ראש ועדת החינוך והתרבות (1949–2003) | שושנה פרסיץ • אלימלך-שמעון רימלט • משה קול • אלימלך-שמעון רימלט • אברהם כץ • אלימלך-שמעון רימלט • אברהם כץ • אברהם שכטרמן • אהרן ידלין • אורה נמיר • נחמן רז • מיכאל בר-זוהר • דליה איציק • אברהם בורג • עמנואל זיסמן • זבולון אורלב |  |
| יושבי ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט (מ-2003) | מלי פולישוק-בלוך • אברהם פורז • אילן שלגי • מיכאל מלכיאור • זבולון אורלב • אלכס מילר • עינת וילף • עמרם מצנע • יעקב מרגי • ניצן הורוביץ • רם שפע • שרן השכל • יוסי טייב |  |
| יושבי ראש ועדת הקליטה, העלייה והתפוצות של הכנסת |
| --- | --- | --- |
| יושבי ראש ועדת העלייה והקליטה (1977–1999) | גאולה כהן • רוני מילוא • עוזי ברעם • מרים גלזר-תעסה • מיכאל קליינר • עמנואל זיסמן • נעמי בלומנטל |  |
| יושבי ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות (החל מ-1999) | נעמי בלומנטל • צבי הנדל • קולט אביטל • מיכאל נודלמן • ליה שמטוב • דני דנון • יואל רזבוזוב • אברהם נגוסה • דוד ביטן • עודד פורר • גלעד קריב |  |
יוחנן לוקר

| --- | --- |

 לידה:  17 בספטמבר 1956 (בן 68) ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1976–2012 (כ־36 שנים)
 דרגה:   אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת 107   מפקד בסיס חצרים  ראש להק אוויר  ראש מטה חיל האוויר   המזכיר הצבאי של ראש הממשלה
 פעולות ומבצעים
   מבצע שלום הגליל   האינתיפאדה הראשונה     המערכה ברצועת הביטחון   האינתיפאדה השנייה    מלחמת לבנון השנייה   מבצע עופרת יצוקה
 תפקידים אזרחיים
 יו"ר נייר חדרה יו"ר כימיקלים לישראל (כיל) יו"ר שירותי בריאות כללית
 
יוחנן לוֹקֶר (נולד ב-17 בספטמבר 1956) הוא יו"ר שירותי בריאות כללית. קודם לכן כיהן כיו"ר כימיקלים לישראל ולפני כן, שימש המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, בדרגת אלוף.
ביוגרפיה

לוקר נולד בירושלים, גדל והתחנך בבת ים, תל אביב ובברלין שם היו לאביו עסקים. עם שובו לישראל למד בבי"ס יסודי ממ"ד "תחכמוני" בבת-ים ואחר כך בתיכון עירוני א'. הוא דור תשיעי לילידי הארץ מצד אמו רבקה (לבית הליטובסקי), ילידת הרובע היהודי בירושלים. אביו, מרטין, ניצול שואה מצעדת המוות למחנות הגירוש בטרנסניסטריה, חבר תנועת בית"ר והאצ"ל, עלה ארצה על סיפון אניית הנשק של האצ"ל אלטלנה.
לוקר התגייס לחיל האוויר בשנת 1976 וסיים קורס טיס במגמת ניווט קרב. עם סיום קורס הטיס, הוצב בטייסת 107 ובה ביצע מספר תפקידים.
ביוני 1982, בשבוע הראשון למלחמת לבנון, היה לוקר, אז סרן, נווט במטוס הפנטום המוביל שהפציץ שיירה של כוח שריון ורגלים מגדוד 931 באירוע ירי דו-צדדי, הפצצת כוחות חטיבה 943, בו נהרגו 25 חיילים ולמעלה ממאה נפצעו. ועדת חקירה, בראשות תא"ל (מיל') רפי הר-לב, מצאה שלוקר חלק על הטייס, סגן-אלוף דני שאקי, באשר לזיהוי השיירה, אולם ציית לפקודה. ב-1984 השתתף בתקיפה של כוחות איראניים באזור העיירה יחפופה בלבנון במהלך מבצע "גוף חי 6". ב-1985 מונה לסגן מפקד הטייסת. בתקופת מלחמת המפרץ שימש ראש לשכתו של מפקד חיל האוויר, אביהו בן-נון.
ב-1991 הועלה לדרגת סא"ל, מונה למפקד טייסת 107 ("אבירי הזנב הכתום") בבסיס חצרים והיה לנווט הראשון בחיל האוויר שפיקד על טייסת קרב מבצעית, שהפעילה מטוסי פנטום ("קורנס"). במהלך שירותו הצבאי כנווט קרב, צבר מעל ל-5,000 שעות טיסה על מגוון מטוסי קרב של החיל.
ב-1994 מונה לראש ענף קרב במחלקת מבצעים בלהק האוויר. ב-1997 הועלה לדרגת אל"ם ומונה לראש מחלקת תכנון וארגון בלהק ראש מטה חיל האוויר. ממאי 2001 עד 2004 היה מפקד בסיס חיל האוויר חצרים והיה לנווט הראשון בחיל האוויר שפיקד על בסיס טיסה. בספטמבר 2005 הועלה לדרגת תא"ל ומונה לראש להק האוויר. במרץ 2008 מונה לראש מטה חיל האוויר.
בינואר 2010 הועלה לדרגת אלוף, מונה למזכיר הצבאי של ראש הממשלה והיה לאיש חיל האוויר הראשון שמונה לתפקיד זה. כיהן בתפקיד עד נובמבר 2012.
לוקר בוגר תוכנית קרן וקסנר.
ביוגרפיה > לאחר פרישתו מצה"ל

לאחר שחרורו מצה"ל מונה ליועץ אסטרטגי לחברת כלל תעשיות, דירקטור בקבוצת גולף א.ק. ודירקטור בכיתן תעשיות טקסטיל. במאי 2013 מונה ליו"ר נייר חדרה ולחבר דירקטוריון בקבוצת תעבורה. כמו כן כיהן כיו"ר מנועי בית שמש. בשנת 2014 מונה למנכ"ל חברה בת של כלל תעשיות, שתאגד את תחום התעשיות הכבדות בכלל תעשיות. באוגוסט 2016 מונה ליו"ר כימיקלים לישראל במקומו של ניר גלעד.
בשנת 2014 מונה לראש הוועדה לבחינת תקציב הביטחון, שנודעה בשם "ועדת לוקר". הוועדה הגישה המלצותיה ביולי 2015. בשנת 2016 היה חבר בוועדה שהוקמה בעקבות מבצע צוק איתן ונגעה לסמכויות הקבינט המדיני-ביטחוני ואופן העברת המידע אליו.
ב-1 במרץ 2020 החל לכהן כיו"ר שירותי בריאות כללית.
לוקר הוא בעל תואר ראשון בכלכלה ובמנהל עסקים מטעם אוניברסיטת בר-אילן (1990), ותואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד (1997), במסגרת תוכנית קרן וקסנר.
לוקר גרוש מגלית ולהם ארבעה ילדים. אחיו הצעיר ממנו הוא עו"ד הראל לוקר, יו"ר דירקטוריון פז חברת הנפט, לשעבר מנכ"ל משרד ראש הממשלה ויו"ר דירקטוריון תעשייה האווירית. אח נוסף הוא מנתח לב, פרופ' חיים לוקר.
הערות שוליים

↑  שושנה חן, מתחת ללולי תרנגולות ותחנת אוטובוסים: היהודים שמצילים את בתי העלמין, באתר ynet, 3 בפברואר 2020
↑  ⁨נקמתו של מרטין לוקר ⁩ | ⁨מעריב⁩ | 3 מרץ 1987 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  עמרי אסנהיים, ידידותי למשתבש, באתר nrg‏, 13 בינואר 2006
↑  אסף לוי, אימת הפנטום, חרפת הטיוח, "העיר", 13 בדצמבר 2001
↑  ברק רביד, האחים לוקר מנווטים את נתניהו, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2011
↑   מיכאל רוכוורגר, מפלסים דרך ללשכת רה"מ: יוחנן לוקר מועמד למנכ"ל כת"ש, באתר TheMarker‏, 6 בפברואר 2013
↑  שי סלינס, תפקיד חדש: יוחנן לוקר ירכז את תחום התעשיות הכבדות בכת"ש, באתר כלכליסט, 9 בפברואר 2014
↑  יוחנן לוקר מונה ליו"ר כיל, אתר כיל, 21 באפריל 2016
↑   מוטי בסוק, דו"ח ברודט נזרק לפח, ואלוף במילואים יקבע איך ייראה תקציב הביטחון עד 2025, באתר TheMarker‏, 8 בפברואר 2014
יונה לייבזון, ‏נחשפו חברי הוועדה שתקבע את מתווה תקציב הביטחון, באתר גלי צה"ל, 9 בפברואר 2014
↑  איתמר אייכנר ומורן אזולאי, ועדה המליצה: המל"ל יעדכן באופן שוטף את השרים בקבינט, באתר ynet, 19 בדצמבר 2016
↑  דירקטוריון כללית, באתר שירותי בריאות כללית
↑  ליאורה גולדנברג-שטרן, ‏טיסת סולו: עשרת הגברים המבוקשים בישראל, באתר מעריב אונליין, 21 במאי 2021
חוק וסדר: פשע מאורגן

| --- | --- |

 מבוסס על:  חוק וסדר
 סוגה:  דרמה משטרתית, סדרת מתח, סדרת דרמה 
 שחקנים:  כריסטופר מלוני   דניאל מונה טרואיט   איינסלי סיגר   ריק גונזלס
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  65 (נכון ל־16 במאי 2024) 
 הפקה
 מפיק:  דיק וולף 
 אורך פרק:  42 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  NBC 
 תקופת שידור מקורית:  1 באפריל 2021 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
 → חוק וסדר
 
חוק וסדר: פשע מאורגן (באנגלית: Law & Order: Organized Crime) היא סדרת דרמה אמריקאית של ה-NBC, הסדרה החלה להיות משודרת מ-1 באפריל 2021 והיא הספין אוף השביעי של הסדרה הוותיקה חוק וסדר. כוכב הסדרה כריסטופר מלוני, בתפקיד אליוט סטייבלר, חוזר לתפקיד שמילא בסדרה חוק וסדר: מדור מיוחד ולשתי הסדרות יש מספר פרקים משותפים. ישנם פרקים משותפים גם עם סדרת האם חוק וסדר. בעונה הראשונה שודרו 8 פרקים ובעונה השנייה ששודרה החל מה - 23 בספטמבר 2021, שודרו 22 פרקים. הסדרה חודשה לעונה שלישית במאי 2022.
העונה השלישית עלתה לשידור באוקטובר 2022. באפריל 2023, הסדרה חודשה לעונה רביעית, שעלתה לאקרנים ב-18 בינואר 2024.
באפריל 2024, הסדרה חודשה לעונה חמישית שתעלה לשידור ב-17 באפריל 2025 בפיקוק.
עלילה

הבלש אליוט סטייבלר (כריסטופר מלוני) חוזר למשטרת ניו יורק, NYPD, עשור לאחר שפרש ועבר לרומא, בעקבות הרצח של אשתו. הוא מצטרף לצוות הנלחם בפשע המאורגן בהובלתה של סמלת איאנה בל (דניאל מונה טרואיט). ומנסה לגלות מי עומד מאחורי רצח אשתו. במהלך הפרקים הוא מנסה להתגבר על מות אשתו, ולהילחם בפשע המאורגן בניו יורק.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 1 באפריל 2021 | 3 ביוני 2021 |
|  | 2 | 22 | 22 | 23 בספטמבר 2021 | 19 במאי 2022 |
|  | 3 | 22 | 22 | 22 בספטמבר 2022 | 18 במאי 2023 |
|  | 4 | 13 | 13 | 18 בינואר 2024 | 16 במאי 2024 |
|  | 5 | — | — | 17 באפריל 2025 | — |
עלילה > עונה ראשונה

בשמונת הפרקים של העונה הראשונה, הצוות בראשות סמלת איאנה בל (דניאל מונה טרואיט) מנסה להרשיע את ריצארד וויטלי (דילן מקדרמוט) ברצח אשתו של סטייבלר, קאטי, ולמצוא הוכחות לפשעים נוספים אותם הוא מבצע. על מנת לחקור את וויטלי, יוצר סטייבלר קשרים עם גרשתו ואם שני ילדיו הבוגרים של וויטלי, פרופסור אנג'לה וויטלי (תמרה טיילור). לאנג'לה יש בן מנישואים קודמים, רפיק, אשר נרצח בהוראתו של וויטלי. בתחילת העונה חוקר הצוות גניבה של חיסונים נגד קורונה הנמכרים לרופאים מושחתים בניו יורק, בהמשך נודע כי החיסונים מיועדים על מנת לשחד מנהיגים במדינות עולם שלישי. לקראת סוף העונה, רוצח ריצ'רד וויטליי ג'וניור סוכנת סמויה של איאנה בל. בסוף העונה, נעצרים ריצר'ד וויטלי, ריצ'רד וויטלי ג'וניור ודיינה וויטלי, כאשר אנג'לה וויטלי שגילתה שהגרוש שלה הורה על רצח בנה הראשון, מתכוננת להעיד נגדו בבית משפט. הוא מנסה להרוג אותה פעמיים כאשר בפעם השנייה פוגע בה קשות.
עלילה > עונה שנייה

העונה מתחילה כאשר סטייבלר משמש כסוכן סמוי בשם אדי ווגנר בתוך המאפיה האלבנית. המאפיה האלבנית משתפת פעולה עם המרסי קילרז, ארגון פשע מקומי. במהלך העונה אנו מתוודעים לדמויות נוספות, סטייבלר מפיל את המאפיה האלבנית. בנוסף אנג'לה וויטלי שנותרה נכה, לא יכולה להעיד נגד ריצרד וויטלי והוא משתחרר לאחר שעזר ל-FBI להכניס לכלא פושעים רבים. וויטלי מעורב במתקפת סייבר נגד המשטרה כאשר בשיא הוא מוריד את החשמל בכל ניו יורק, על מנת להשתחרר הוא חוטף את אימו של סטייבלר. אנג'לה וויטלי אשר שומעת כי ריצרד הרג גם את בנה השני ביריות נוסעת עם המכונית של שניהם לתוך צוק ומתרסקת. למחרת נודע כי רק גופתה נמצאה. לקראת סוף העונה מפיל הצוות את המרסי קילרז וחושף רשת של שוטרים מושחתים. לאורך כל העונה מתמודד סטייבלר עם PTSD בעקבות מות אשתו, וכן נרמז שהוא מאוהב בקפטן אוליביה בנסון, שותפתו הקודמת.
צוות השחקנים והדמויות > בלשי המדור לפשע המאורגן

כריסטופר מלוני – בלש אליוט סטייבלר (1 – / 2021 –), לשעבר בלש במדור המיוחד שעזב את המחלק בעקבות ירי בנערה חמושה. חוזר לניו יורק ומצטרף לצוות נגד הפשע המאורגן לאחר שאשתו נרצחת בגלל מטען חבלה ברכבה. מתגורר עם בנו הצעיר אליוט "איליי" ג'וניור ועם אמו, ברני סטייבלר. נרמז בסדרה שיש לו רגשות רומנטיים כלפי שותפתו לשעבר, אוליביה בנסון.
דניאל מונה טרואיט – סמלת איאנה בל (1 – / 2021 –), ראש צוות פשעים מאורגנים. נשואה לעורכת דין ולשתיים נולד תינוק בשם ג'ק. בסוף העונה השנייה אשתה עוזבת אותה. משמשת כשותפתו הנוכחית של אליוט סטייבלר.
איינסלי סיגר – בלשית ג'ט סלומייקרס (1 – / 2021 –), מומחית בתחום הסייבר.
ריק גונזלס – בלש בובי רייס (3 – / 2022 –), בלש ממחלק הסמים שעבר למדור הפשע המאורגן. נשוי לתמי ולהם יש ילד אחד.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות משנה

אלן בורסטין – ברנדט "ברני" סטייבלר (1 – / 2021 –), אימו של אליוט סטייבלר, היא אינה יציבה וסובלת מהפרעה דו-קוטבית. מתגוררת ביחד עם אליוט ואיליי לאחר שבמהלך התקף מאניה, תקפה ילד שהיא חשבה שהוא אליוט. במהלך הסדרה התאהבה בגבר בשם מיילס דרמן (ג'יימס קרומוול), שמתברר שנשלח לרגל אחר משפחת סטייבלר על ידי וויטלי.
ניקי טורצ'יה – אליוט "איליי" סטייבלר ג'וניור (1 – / 2021 –), בנו של הבלש אליוט סטייבלר. הוא מסתבך בגניבת כדורים מסבתו, וגם מואשם ברצח שלא ביצע, כאשר מתגלה שמי ששלח את הרוצח הוא ריצ'רד וויטלי.
מרישקה הרגיטאי – מפקדת אוליביה בנסון (1 – / 2021 –), מפקדת "המדור המיוחד" ושותפתו לשעבר של אליוט. אם יחידה לילד בשם נואה שאימצה. במהלך הסדרה היא מנסה לסייע לאליוט להתאושש ממות אשתו. נרמז שיש בין השניים מתח מיני.
צוות השחקנים והדמויות > שחקנים לשעבר בתוכנית

דילן מקדרמוט – ריצ'אד וויטלי (1–2 / 2021–2022), פושע סייבר עשיר שרצח את אשתו של סטייבלר, את בנה הראשון של אנג'לה וויטלי, את בנם הצעיר המשותף וכן את אביו מנפרדי סינטרה שהיה ראש מאפיה ידוע. נחשב למת בסוף העונה השנייה לאחר שאשתו דרדרה את מכוניתם מצוק (למרות שגופתו מעולם לא נמצאה).
תמרה טיילור – אנג'לה וויטלי (1–2 / 2021–2022), אשתו של ריצ'רד וויטלי המפתחת מערכת יחסים עם הבלש אליוט סטייבלר. ניסתה לברוח עם בעלה במטוס פרטי, אך התבשרה מסטייבלר שריצ'רד הוא האחראי לרצח בנה. בעקבות הגילוי, אנג'לה רצתה להרוג את ריצ'רד ולהתאבד על ידי דרדור רכבם מצוק. גופתה מתגלה על ידי המשטרה, אך גופתו של ריצ'רד לא.
נונה פרקר ג'ונסון – בלשית כרמן "נובה" ריילי (2 / 2022), שוטרת סמויה מזה 6 שנים אצל המרסי קילרז. בתחילת העונה השנייה מאבדת את בת הזוג שלה שנרצחת ביריות. בסוף העונה עזבה את המחלק וחזרה ביחד עם אחיה לעיר הולדתם.
גילרמו דיאז – סמל ביל ברוסטר (1 / 2021), עבד בעבר עם איאנה בל והופך להיות המנהל שלה. בסוף העונה קודם לדרגת סגן.
ברנט אנטונלו – בלש ג'יימי ווילן (3 / 2022–2023), בלש לשעבר במדור לפשע מאורגן. נרצח בסוף העונה השלישית על ידי עבריין בשם קייל ווילקי שירה בו.
תקרית הירי בסט הצילומים

ב-19 ביולי 2022, במהלך צילומי העונה השלישית, נורה לפנות בוקר אחד מעובדי הצוות של הסדרה. האיש, ג'וני פיזארו בן ה-31, ישב ב-5:51 בבוקר במכוניתו בסט הצילומים כאשר נורה בראשו. אמבולנס פינה אותו לבית החולים, שם נקבע מותו.
ראו גם

חוק וסדר: כוונה פלילית
חוק וסדר: משפט וצדק
חוק וסדר כוונה פלילית: טורונטו
הערות שוליים

↑  זוהר אורבך, ‏בלש אמיתי, באתר ‏מאקו‏, 27 בספטמבר 2021
↑  דודי כספי, למה חזרתי ל"חוק וסדר" עשר שנים אחרי שעזבתי את הסדרה, באתר ישראל היום, ‏10.10.2021
↑  Hale, Mike (2021-04-02). "Review: The Return of Elliot Stabler". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-07-13.
↑  שרון גולן מאירי, ‏גבר נורה למוות על סט הצילומים של "חוק וסדר: פשע מאורגן", באתר ‏מאקו‏, 20 ביולי 2022
↑  אסון בסט הצילומים: איש צוות של "חוק וסדר: פשע מאורגן" נורה למוות, באתר וואלה, 19 ביולי 2022
↑  טרגדיה בסט הצילומים: חבר צוות של הסדרה "חוק וסדר" נורה למוות | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il
חוק השיפוט הצבאי

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  20 ביולי 1955
 תאריך חקיקה עברי:  א' באב תשט"ו
 גוף מחוקק:  הכנסת השנייה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 189, עמ' 171
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הביטחון
 מספר תיקונים:  77
 נוסח מלא:  חוק השיפוט הצבאי, תשט"ו-1955
 
חוק השיפוט הצבאי, תשט"ו-1955 (מכונה גם חש"ץ) הוא החוק המסדיר את השיפוט הצבאי בצה"ל על כל מרכיביו. החוק מקים את מערכות השיפוט הצבאיות, קובע את האוכלוסיות העשויות להישפט על ידן, ואת העבירות בגינן הן עשויות להישפט.
תחולת החוק

כיוון שהחש"ץ הוא חוק שמטרתו לעסוק בצבא בלבד קיימות בו הגדרות תחולה מפורטות הקובעות על אילו בני אדם הוא חל ובאילו זמנים ונסיבות.
תחולת החוק > חיילים

התחולה הרחבה ביותר קיימת לגבי חיילים בשירות סדיר (כולל שירות קבע) וחיילים בשירות מילואים. על חיילים אלה חל החוק לגבי כל עבירה שביצעו בזמן היותם בשירות (אף אם לא בתפקיד). כך למשל, בשל תחולה רחבה זו, עניינם של חיילים המואשמים בעבירות סמים יידון בדרך כלל בבתי דין צבאיים, ולא בבתי משפט אזרחיים, על אף שהמדובר בעבירה שאינה צבאית באופייה.
החוק חל על חיילים אלה מהרגע שבו החלו בשירותם ועד לשחרורם בפועל. לפי הוראות החוק, החוק חל גם אם הגיוס היה שלא כדין ובלבד שמפקדי החייל דימו בתום לב שגויס כדין. בנוסף, לפי הוראות חוק שירות ביטחון וחוק שירות המילואים מוחל החוק אף על מי שהיה חייב להתייצב לשירות אך לא התייצב מהרגע שבו היה עליו להתייצב.
החוק עיגן את זכאותו של חייב שנפתח נגדו הליך פלילי לסיוע משפטי חינם ואת הקמת הסנגוריה הצבאית, עוד לפני הקמת הסנגוריה הציבורית. לכן השופט דוד בכור כינה את הסנגוריה הצבאית "האחות הגדולה" של הסנגוריה הציבורית.
תחולת החוק > נתונים במשמורת ועובדים בשליחות הצבא

מי שנמצא במשמורת הצבא כדין (בעיקר אסירים ועצורים) נתון אף הוא לתחולה מלאה של החוק.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תחולת החוק > עובדי צה"ל

החוק חל על עובדי צה"ל, אך הוא מסויג כך שבשורה של עבירות צבאיות שמנויות בו לא ניתן לדון עובדי צה"ל בבתי דין צבאיים, בכלל או בזמן שגרה. מעבר לכך, החוק אינו חל על עבירות שאינן צבאיות (כלומר עבירות שנקבעו בחוקים אחרים) שביצע עובד צה"ל אלא אם כן ביצען במסגרת הצבא או עקב השתייכותו לצבא.
תחולת החוק > אנשי מילואים שלא בשירות

החוק מחיל עצמו על אנשי מילואים שלא בשירות לגבי עבירות צבאיות שבוצעו בקשר לשירות הצבאי, על אי מילוי חובות שהוטלו על אנשי מילואים שלא בשירות, על אי שמירתו של נשק צבאי ועל עבירות אלימות שבוצעו כלפי מפקד, פקוד או שוטר צבאי בקשר לתפקידם.