stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבחירות המקדימות במרצ (2022)
הבחירות ליו"ר

הבחירות לתפקיד יו"ר המפלגה היו בתאריך 23 באוגוסט. התמודדו על התפקיד חבר הכנסת המכהן יאיר גולן וחברת הכנסת לשעבר זהבה גלאון שכיהנה בעבר בתפקיד יו"ר מרצ.
ב-6 ביולי הודיע יאיר גולן, סגן שרת הכלכלה, כי יתמודד על ראשות מרצ. ב-19 ביולי הכריזה על התמודדותה גם זהבה גלאון, יו"ר מרצ לשעבר אשר פרשה מראשות המפלגה ומהכנסת תוך כדי הבחירות לראשות מרצ ב-2018.
שר הבריאות והיו"ר המכהן ניצן הורוביץ הודיע ב-12 ביולי כי לא יתמודד על ראשות המפלגה אך יתמודד לרשימה לכנסת.
בבחירות ניצחה זהבה גלאון ברוב של כ-60%.
הבחירות לרשימת מרצ

לפי החלטת ועדת הבחירות, הבחירות לרשימת מרצ לכנסת בבחירות לכנסת העשרים וחמש יתקיימו בו בזמן עם ההצבעה לתפקיד היו"ר, כלומר ללא תלות בין ההצבעות. כמו כן, ניתן היה להגיש טופס על ההתמודדות, בתנאי שעומדים בקריטריונים הקבועים בחוק בנוגע לכשירות לכנסת וכן ב-32 ימי תקופת אכשרה, עד ל-3 באוגוסט.
ההצבעה התנהלה באופן בו כל מצביע בחר ארבעה שמות מבין המתמודדים.
על פי סעיף ב' בחוקת המפלגה יש בכל מוסדות המפלגה, ובכלל זה ברשימה לכנסת, הבטחת ייצוג של 40% לכל מגדר, ולכן תיתכן "הקפצת" מועמדים ברשימה בהתאם לתוצאות האמת.
הבחירות לרשימת מרצ > מתמודדים שפרשו

עוד בטרם הגשת המועמדויות לרשימה, ב-5 ביולי הודיע עיסאווי פריג', השר לשיתוף פעולה אזורי המכהן, על אי-התמודדותו לרשימה; וכך עשתה גם ב-15 ביולי תמר זנדברג, השרה להגנת הסביבה המכהנת.
תוצאות הבחירות > להנהגה

| המועמד | קולות> מס' | קולות> אחוזים | קולות>  |
| --- | --- | --- | --- |
| זהבה גלאון | 9,443 | 59.92% |  |
| יאיר גולן | 5,710 | 38.96% |  |
| נמנע | 176 | 1.12% |  |
| מצביעים | 15,759 | 100% | 100% |
| בעלי זכות הצבעה | 18,886 | 82.48% | 82.48% |
תוצאות הבחירות > לרשימה

| מיקום | המועמד | שינוי | מס' הקולות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | מוסי רז |  3 | 6,751 |  |
| 3 | מיכל רוזין |  3 | 6,439 |  |
| 4 | עלי סלאלחה |  4 | 5,981 |  |
| 5 | יאיר גולן | בפעם הקודמת היה משוריין ללא הצבעה | 5,906 |  |
| 6 | גבי לסקי |  1 | 4,886 |  |
| 7 | ניצן הורוביץ | בפעם הקודמת היה משוריין כיו"ר התנועה | 3,608 |  |
| 8 | מאזן אבו סיאם |  26 | 3,295 |  |
| 9 | אומימאה חאמד | חדש | 2,255 | הבטחת ייצוג מגדרי בכל חמישייה. |
| 10 | עאיד בדיר | חדש | 2,966 |  |
| 11 | קטי פיאסצקי |  1 | 2,155 | הבטחת ייצוג מגדרי בכל חמישייה. |
| 12 | עומר שכטר | חדש | 2,938 |  |
| 13 | יריב אופנהיימר |  2 | 2,740 |  |
| 14 | שאנה אורליק | חדש | 1,190 | הבטחת ייצוג מגדרי בכל חמישייה. |
| 15 | אורי זכי | חדש | 2,703 |  |
| 16 | אלירן ביחובסקי | חדש | 2,545 |  |
| 17 | אייל רייז | חדש | 1,443 |  |
| 18 | ענת ניר |  5 | 1,144 |  |
| 19 | לורה ורטון |  5 | 742 |  |
| 20 | רביע גדיר | חדש | 677 |  |
| 21 | אילנית הרוש | חדש | 434 |  |
| 22 | עופרה קפלן | חדש | 223 |  |
| 23 | דויד קשני | חדש | 64 |  |
| 24 | נמנע |  | 66 |  |
| מצביעים | מצביעים | מצביעים | 15,360 | אחוז ההצבעה עמד על 81.33% |
| בעלי זכות ההצבעה | בעלי זכות ההצבעה | בעלי זכות ההצבעה | 18,886 | אחוז ההצבעה עמד על 81.33% |
הערות שוליים

1 2 3  הודעה ועדת הבחירות, באתר מפלגת מרצ, 18 ביולי 2022
1 2  יקי אדמקר‏, מהם תאריכי הפריימריז ומתי יחלו תשדירי התעמולה: בחירות 2022 - הלו"ז, באתר וואלה, 2 ביולי 2022
↑  עדכון ביום הבחירות על אחוז ההצבעה, בערוץ הטלגרם של עמית סגל.
↑  81 אחוז הצבעה במרצ, בערוץ הטלגרם של עמית סגל.
↑  חוקת מפלגת מרצ, עמ' 27, באתר מפלגת מרצ, עודכן ב-17/2/2022
↑  סדר יום ועידת מרצ יום חמישי 28.7.22, באתר מפלגת מרצ.
↑  עדכון בדבר החלטות ועדת הבחירות – 03.08.22, באתר מפלגת מרצ, 3 באוגוסט 2022
↑  12,412 בעלי זכות ההצבעה מאפשרים הוצאה של 123,990 על ה-10,000 הראשונים ועוד שני שקלים לכל מתפקד מעבר ל-10,000. חוק המפלגות סעיף 28ב(א) וסעיף 28לב(א).
↑  חוק המפלגות, תשנ"ב-1992 - תקרה כוללת של תרומות והוצאות בבחירות מקדימות מזכות (תיקון מס' 24) תשע"ח-2018 הודעה תשפ"ב-2022
↑   נעה שפיגל, יאיר גולן הודיע כי הוא מתמודד על ראשות מרצ "כדי לבנות שמאל ציוני גאה", באתר הארץ, 6 ביולי 2022
↑  יובל קרני, זהבה גלאון הודיעה: אתמודד על ראשות מרצ מול יאיר גולן, באתר ynet, 19 ביולי 2022
↑  טל שלו‏, הורוביץ הודיע: לא אתמודד על ראשות מרצ, אמשיך לכנסת הבאה, באתר וואלה, 12 ביולי 2022
↑  יובל קרני, זהבה גלאון ניצחה בפריימריז במרצ, מפלגה להורוביץ - זו רשימת המפלגה לבחירות 2022, באתר ynet, 23 באוגוסט 2022
↑  חוקת מפלגת מרצ, באתר מפלגת מרצ, עודכן ב-17/2/2022
↑  טל שלו‏, השר עיסאווי פריג' הודיע על פרישה מהחיים הפוליטיים, באתר וואלה, 5 ביולי 2022
↑   מיכאל האוזר טוב, תמר זנדברג הודיעה שלא תתמודד על מקום ברשימת מרצ לכנסת, באתר הארץ, 15 ביולי 2022
הלודרמת גואטמלה

| הלודרמת גואטמלה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: דמויי קמטן
משפחה:: הלודרמיים
סוג:: הלודרמה
מין:: הלודרמת גואטמלה
שם מדעי
 Heloderma horridum charlesbogerti ‏Campbell & Vannini, 1988

הלודרמת גואטמלה (שם מדעי: Heloderma charlesbogerti) היא מין של לטאה אמריקאית ממשפחת ההלודרמיים, המצויה רק בשטח של 250 קילומטרים רבועים סביב העמקים של נהר מוטגואה (אנ') שבגואטמלה. לטאה זו נדירה מאוד ורק 200 פרטים נותרו ממנה בטבע. היא נחשבת, לפי CITES, לאחת הלטאות הנדירות ביותר בעולם.
הלודרמת גואטמלה היא המין השלישי והקטן ביותר במשפחת ההלודרמיים, לצד ההלודרמה המרירית וההלודרמה הארסית ויש חוקרים הרואים בה תת-מין שלהם. היא הוגדרה ב-1988 בידי החוקרים ג'ונתן קמפבל וג'יי פי. ואניני ומשמעות שם המין: "Charlesbogerti" פירושו: "עור משובץ", עקב המבנה דמוי החרוזים שלה.
בדומה לקרוביה, להלודרמת גואטמלה ארס חזק והיא ניזונה בעיקר מעופות שונים וביציהם (לרוב יונים), מכרסמים וזוחלים אחרים. היא ניזונה גם מחרקים ומביצי זוחלים, כגון איגואנה. את הטרף היא הורגת בעזרת לסתותיה החזקות בעלות שיני הארס. הארס מספיק חזק כדי לגרום לשיתוק והרס רקמות אך הוא לא יהרוג אדם, אלא אם הוא אלרגי לארס.
הארטמוט בגר

| --- | --- |

הארטמוט בגר
 לידה:  17 ביולי 1938 בראונסברג, גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 פטירה:  26 בינואר 2024 (בגיל 85) מכנהיים, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 השכלה:  המכללה לקציני מטה של הבונדסוור 
 השתייכות:   בונדסוור
 תקופת הפעילות:  1958–1999 (כ־41 שנים)
 דרגה:   גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית הפאנצר ה-12 סגן המפקח הכללי של הבונדסוור המפקח הכללי של הבונדסוור
 עיטורים
 הצלב הגדול של ההצטיינות הצבאית – עיטור לבן (1994)  צלב המפקד במסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה  צלב המפקד של מסדר המצוינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה  מסדר הוורד הלבן של פינלנד 
 
הארטמוט בגר (בגרמנית: Hartmut Bagger;‏ 17 ביולי 1938 - 26 בינואר 2024) היה גנרל גרמני אשר שימש כמפקח הכללי (מקביל לתפקיד הרמטכ"ל) של הבונדסוור (צבא גרמניה) בין השנים 1996–1999.
ביוגרפיה

בגר נולד ב-17 ביולי 1938 בעיר בראונסברג שבפרוסיה המזרחית. כיום נקראת העיר בראנבו והיא נמצאת בתחומי פולין. בילדותו, חווה בגר את מלחמת העולם השנייה, ומשפחתו נאלצה להימלט מאימת הצבא האדום אל העיר צלה. ב-1958 הוא התגייס לבונדסוור ושרת בגדוד פאנצרגרנדיר. ב-1960 הוא הועלה לדרגת לויטננט. הוא למד באקדמיית הבונדסוור ובמכללת הסגל של הכוחות המזוינים האמריקניים בווירג'יניה. בשנים 1976–1978 הוא שימש כמפקד גדוד הפאנצרגרנדיר ה-51. לאחר מכן הוצב במשרד ההגנה עד 1980. לאחר מכן שימש כראש מטה דיוויזיית הפאנצר ה-3, ובאוקטובר 1984 מונה למפקד בריגדת הפאנצרגרנדיר ה-7 בהמבורג. ב-1988 הועלה לדרגת בריגדה גנרל ומונה לראש מטה הקורפוס ה-3 בקובלנץ. ב-1990 הוא הועבר לשמש כמפקד דיוויזיית הפאנצר ה-12. ב-1992 הוא מונה לסגן המפקח הכללי של הבונדסוור (מקביל לרמטכ"ל). ב-8 בפברואר 1996 הוא מונה למפכ"ל הבונדסוור וכיהן בתפקיד עד פרישתו ב-31 במרץ 1999.
בגר נפטר ב-26 בינואר 2024. הותיר אחריו אישה ושני בנים. התגורר במקנהיים (Meckenheim).
הטרופלקסיביליות

דגל הגאווה ההטרופלקסבילי.
הטרופלקסיביליות (באנגלית: Heteroflexibility, "גמישות לגבי הטרוסקסואליות") היא צורה של נטייה מינית או התנהגות מינית מצבית המאופיינת בפעילות הומוסקסואלית מינימלית כאשר הנטייה העיקרית היא הטרוסקסואלית, ושונה מביסקסואליות. היא אופיינה כ"בעיקר הטרוסקסואלית". על אף שלעיתים משווים אותה לבי-קיוריוסיטי על מנת לתאר רצף רחב של נטיות מיניות בין הטרוסקסואליות וביסקסואליות, יש כותבים שמייחדים את ההטרופלקסיביליות כהיעדר רצון להתנסות במיניות מסוימת, להבדיל מן השם "בי-קיוריוס" שמשתמע ככזה שמתאר אדם שיש לו רצון להתנסות באותה המיניות. המצב המקביל, בו הנטייה העיקרית היא הומוסקסואלית והפעילות ההטרוסקסואלית היא המינימלית, נקרא הומופלקסיביליות.
שכיחות

סקרים שנערכו ברחבי ארצות הברית וקנדה מראים כי 3 עד 4 אחוזים מבני הנוער הזכרים, שניתנה להם הבחירה לבחור את המונח שמתאר בצורה הטובה ביותר את רגשותיהם, תשוקותיהם והתנהגויותיהם המיניות, בחרו ב"לרוב" או "בעיקר" הטרוסקסואל. בעוד "100% הטרוסקסואל" הייתה הזהות שהכי הרבה תלמידים בחרו, "בעיקר הטרוסקסואל" הייתה במקום השני במספר הבוחרים. מתוך 160 הגברים שתושאלו במחקר שהתקיים בין השנים 2008 ל-2009, כמעט אחד מכל שמונה אנשים דיווחו על משיכות, פנטזיות והתאהבויות כלפי בני אותו המין. לרוב רגשות אלה היו קיימות מאז התיכון, ואצל אחרים אחדים הן התפתחו לאחר מכן. ובמדגם לאומי של גברים צעירים שגילם הממוצע הוא 22, שיעור ה"בעיקר סטרייט" גדל כאשר הם השלימו את הסקר לאחר שש שנים. אחוז גבוה עוד יותר מהגברים הצעירים שסיימו את לימודיהם בתיכון בארצות הברית ובכמה מדינות אחרות (ביניהן ניו זילנד ונורווגיה) בחרו באותה צורה.
מאמר סקירה אנליטי שבחן את החוויות והמשמעויות של מפגשים מיניים עם בני אותו המין בקרב גברים ונשים שמזדהים כהטרוסקסואלים מצא כי חלק ניכר ממפגשים אלה מתרחשים בקרב מי שמזדהים כהטרוסקסואלים. השכיחות של מיניות הומוסקסואלית בקרב גברים ונשים המזהים כהטרוסקסואלים אינה אוניברסלית. 13.6% מהנשים ו-4.6% מהגברים דיווחו על משיכה לבני אותו מין, בעוד ש-12.6% מהנשים ו-2.8% מהגברים חוו בשלב מסוים מפגש מיני שכזה. ממצאים מנתוני National Survey of Family Growth בין השנים 2011 ל-2015 חשפו תובנה נוספת לגבי מידת הנוכחות של משיכה והתנהגות הומוסקסואלית בקרב אנשים שמזהים כהטרוסקסואלים. הם מצאו כי 61.9% מהנשים ו-59% מהגברים בעלי משיכות הומוסקסואליות הזדהו כהטרוסקסואלים. באופן דומה, 65.2% מהנשים ו-43.4% מהגברים שהשתתפו במפגשים מיניים עם בני אותו המין מזדהים כהטרוסקסואלים.
מחקר ודעות

נכון לשנת 2010, רוב המחקרים על הטרופלקסיביליות התמקדו בצעירים וצעירות, במיוחד בנשים לבנות בסביבת הקולג'. מחקרים מצביעים על כך שהשפעתה של חשיפה לאנדרוגן טרום לידתי על הזהות המינית הנשית מציבה הטרופלקסיביליות על רצף שכולל גם ביסקסואליוּת ולסביוּת. מחקרים אחרים התמקדו במקורות חברתיים להתנהגות זאת, כגון ההצגה המשתנית של ביסקסואליות בתקשורת או "סוציאליזציה של פנטזיית הנדחק הגברי" בה גבר מוזמן למערכת יחסים לסבית כשותף שלישי.
בשונה מ"ביסקסואל/ית עד סיום הלימודים" וכינויי גנאי דומים, הטרופלקסיביליות נחשבת בדרך כלל כבעלת קונוטציה חיובית, ולעיתים קרובות היא תווית המוחלת בעצמה, אם כי תועד שימוש במונח כהשמצה בתרבות הפופ.
הסוציולוגים הוי ולונדון מצביעים על כך שחלק מהגברים המקיימים יחסי מין מזדמנים עם גברים אחרים בכל זאת מזדהים כהטרוסקסואלים. הם עשויים לחוש כי יחסי מין מזדמנים עם גברים הם תוצאה של חוסר זמינות נשית, או שמשיכתם כלפי בני אותו המין אינה תדירה מספיק כדי להשפיע על זהותם. הם עשויים לטעון שבעוד שהם מרגישים משיכה רומנטית, פיזית ורגשית לנשים, המשיכה שלהם לגברים היא מינית גרידא, ונטולת כל רגש. אסטרטגיית ניהול הטרופלקסיבילית עבור אותם גברים היא לפרש את התנהגויותיהם המיניות עם נשים כחשובות יותר ממפגשיהם המיניים עם גברים. הם עשויים גם לראות את עצמם גבריים, תוך שהם מקשרים בין משיכה חד-מינית לנשיות. חלק מהגברים והנשים שמתנסים במפגשים עם בני ובנות אותו מין, בעוד הם מזדהים כהטרוסקסואלים, עושים זאת כדי להימנע מההשלכות החברתיות השליליות הכרוכות בהזדהות כחבר בקהילת הלהט"ב.
לקריאה נוספת

צ'ארלס מ. בלואו, Gay? Whatever, Dude, הניו יורק טיימס, ‏4 ביוני 2010
הערות שוליים

↑  Thompson, E.M.; Morgan, E.M. (2008). ""Mostly straight" young women: Variations in sexual behavior and identity development". Developmental Psychology. 44 (1): 15–21. doi:10.1037/0012-1649.44.1.15. PMID 18194001.
↑  Frank, Katherine (2008). "'Not Gay, but Not Homophobic': Male Sexuality and Homophobia in the 'Lifestyle'". Sexualities. 11 (4): 435–454. doi:10.1177/1363460708091743.
↑  Ambrose, Emily (2009). "Heteroflexibility: Bending the Existing Label Triangle" (PDF). Colorado State University Journal of Student Affairs (43): 69–75.
↑  Diamond, L.M. (2005). ""I'm straight, but I kissed a girl": The trouble with American media representations of female-female sexuality". Feminism & Psychology. 15 (1): 104–110. doi:10.1177/0959353505049712.
↑  Siegel, Karolynn; Schrimshaw, Eric W.; Lekas, Helen-Maria; Parsons, Jeffrey T. (2008). "Sexual Behaviors of Non-gay Identified Non-disclosing Men Who Have Sex with Men and Women". Archives of Sexual Behavior. 37 (5): 720–735. doi:10.1007/s10508-008-9357-6. PMID 18506616.
↑  Hubbard, Phil (2008). "Here, There, Everywhere: The Ubiquitous Geographies of Heternormativity". Geography Compass. 2 (3): 640–658. doi:10.1111/j.1749-8198.2008.00096.x.
↑  Hoy, Aaron; London, Andrew S. (ביולי 2018). "The experience and meaning of same-sex sexuality among heterosexually identified men and women: An analytic review". Sociology Compass (באנגלית). 12 (7): e12596. doi:10.1111/soc4.12596. {{cite journal}}:  (עזרה)
| לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב)  |
| --- | --- | --- |
| זהות ונטייה מינית | ביסקסואליות (הקהילה הביסקסואלית) • הומוסקסואליות • הטרוסקסואליות • לסביוּת • פאנסקסואליות • קוויר •  פוליסקסואליות • אומניסקסואליות • מונוסקסואליות • בי-קיוריוס • א-מיניות • הטרופלקסיביליות • דמוגרפיה • סאפיוסקסואליות • א-מיניות אפורה |  |
| זהות מגדרית | מגדר • מגדריזם • התפתחות הזהות המגדרית • ביטוי מגדרי • כינוי גוף מגדרי • התאמה מגדרית • ניתוח להתאמה מגדרית • חרטה על הליך התאמה מגדרית • טרנסג'נדר (אישה טרנסית, גבר טרנס) • סיסג'נדר • טרנסקסואליות • קרוס-דרסינג • ג'נדרקוויר • ביג'נדר • אינטרסקס • אג'נדר • פאנג'נדר • טריג'נדר |  |
| מושגי יסוד | הקהילה הגאה • גיבוש זהות • יציאה מהארון • אאוטינג • מהומות סטונוול • חודש הגאווה • מצעד הגאווה • טיפול המרה • הומופוביה • הומופוביה מופנמת • ביפוביה • טרנספוביה • טרנסמיזוגניה • הטרוסקסיזם • הומונורמטיביות • הטרונורמטיביות • גאווה • פינקוושינג • סטרייטוושינג |  |
| סמלי להט"ב | משולש ורוד • משולש שחור • דגל הגאווה • דגל גאווה • הדגל הלסבי • דגל הגאווה הפאנסקסואלי • דגל הגאווה הביסקסואלי • דגל האינטרסקס • דגלי גאווה נוספים |  |
| שונות | גברים המקיימים יחסי מין עם גברים • נשים המקיימות יחסי מין עם נשים • יחסי מין הומוסקסואליים • יחסי מין לסביים • G0y • דייקס און בייקס • הומופיל • אלימות נגד להט"ב • התאבדויות בני נוער • לסביות פוליטית • פמיניזם לסבי • שבוע המודעות הטרנסג'נדרי • מבטא הומוסקסואלי • סטריאוטיפים על להט"בים • בריונות והטרדות נגד להט"ב • הזדקנות בקהילה הגאה • לימודי להט"ב |  |
לקטגוריה • לפורטל
היא-סטוריה

היא-סטוריה (באנגלית: Herstory) הוא מונח שנטבע בשנות ה-60 המאוחרות כביקורת פמיניסטית על ההיסטוריוגרפיה המקובלת. המונח נבנה בניגוד-כביכול למילה האנגלית history (היסטוריה), אם מפרשים את זו כמייצגת את הצירוף "his story" (הסיפור שלו) – כך שהיא-סטוריה זה "Her story" (הסיפור שלה). לאמיתו של דבר, מקור המילה history במילה היוונית ἱστορία, והיא אינה קשורה לכינוי השייכות. בעברית מקובל לתרגם את המונח כ"היא-סטוריה".
בשיח הפמיניסטי משמש המושג לתיאור היסטורי מנקודת מבט פמיניסטית, המדגיש את הפרספקטיבה הנשית או מתואר מנקודת מבטה של אישה. השימוש במושג נעשה מתוך תפיסה שההיסטוריה המקובלת, שנכתבה בתוך תרבות פטריארכלית - נכתבה על ידי גברים ולמען גברים.
תנועת ה"היא-סטוריה" התבטאה בעיקר בפרסום והוצאה לאור של ספרות היסטורית אמיתית ובדיונית שנכתבה על ידי נשים, ומציגה את זווית ראייתן על ההיסטוריה.
שימוש

מילון אוקספורד מייחס את טביעת המושג לרובין מורגן, שבספרה משנת 1970, "אחוות נשים היא כוח", כתבה על ארגון הנשים W.I.T.C.H ("מכשפה"):
"הנזילות והשנינות של 'המכשפות' ניכרת בתחלופה הגבוהה של המילים שעומדות מאחורי ראשי התיבות (שבשם הארגון): הפירוש הראשוני והבסיסי היה 'המזימה הנשית הטרוריסטית מהגיהנום' [...] אולם הפירוש האחרון שהגיע לאוזניי בזמן הכתיבה היה 'נשים בעלות השראה לביצוע היא-סטוריה'"
בשנת 1976 כתבו קייסי מילר וקייט סוויפט במאמר "מילים ונשים":
כאשר נשים בתנועה משתמשות בהיא-סטוריה, מטרתן היא להדגיש את חייהן של נשים, מעשיהן, ומעורבותן בענייני אנוש אשר הוזנחו או הומעטו בערכן על ידי ההיסטוריה הסטנדרטית".
בשנות ה-70 וה-80 ראו נשות הגל השני של הפמיניזם את לימודי ההיסטוריה כנשלטים מבחינה אינטלקטואלית בידי גברים. הן הפיצו את הביטוי כאקט מחאתי, והפיצו אותו על חולצות וסיכות-עמדה.
בספרות הפמיניסטית משמש המושג גם כהכללה למאמצים הפמיניסטיים לפרוץ את הקאנון ההיסטורי הגברי.
ביקורת

כריסטינה הוף סומרס ביקרה את השימוש ב"היא-סטוריה" בספרה משנת 1994 "מי גנב את הפמיניזם?", בו המושג מוגדר כניסיון להחדיר אידאולוגיה לחינוך על חשבון הידע. "פמיניסטיות מגדר" כפי שכינתה את הדוגלות ברעיון ה"היא-סטוריה", הן מובילות התנועה שמסתכמת בגישה שוללנית. היא ראתה בניסיון לעצב למידה היסטורית המוכוונת יותר לזווית הנשית ניסיון מכני המכשיל את התקדמות המחקר ההיסטורי.
פרופ' דבוני לוזר טענה שתנועת ה"היא-סטוריה" מנסה באופן מאולץ לאתר נשים שהשפיעו על ההיסטוריה שלפני המאה ה-20.
ארגון Global Language Monitor, קבוצה ללא מטרות רווח המנתחת תנועות ואופנות בהרגלי השפה, מיקמה את המושג (בגרסתו האנגלית - herstory) במקום השלישי ברשימת המילים ה"לא פוליטקלי קורקטיות" לשנת 2006.
הערות שוליים

↑  "The fluidity and wit of the witches is evident in the ever-changing acronym: the basic, original title was Women's International Terrorist Conspiracy from Hell [...] and the latest heard at this writing is Women Inspired to Commit Herstory", Robin Morgan, Sisterhood is Powerful, 1970
↑  מילון אוקספורד האנגלי מהדורת 2006
1 2  Devoney Looser, British Women Writers and the Writing of History ( Johns Hopkins University Press : 2000)
1 2  Hoff Sommers, Christina (1995). "3 (Transforming the Academy)". Who Stole Feminism?: How Women Have Betrayed Women. United Kingdom: Touchstone Books.
↑  Robert J. Belton, Words of Art (2002).
↑  Hoff Sommers, Christina (1995). "5 (The Feminist Classroom)". Who Stole Feminism?: How Women Have Betrayed Women. United Kingdom: Touchstone Books. p. 97
האם השלישית

"האם השלישית" היא בלדה עברית מאת נתן אלתרמן שראתה אור לראשונה בכתב העת "גזית" ב-1936 ובנוסח שונה מעט בספר שיריו הראשון, "כוכבים בחוץ" (1938). השיר הולחן פעמיים, ב-1970 על ידי נעמי שמר (נוסח זה נכלל באלבום הבכורה של שלמה ארצי) וב-1973 על ידי יאיר רוזנבלום עבור להקת גייסות השריון עם הסולנית עירית בולקא. כל הגרסאות המולחנות הן לפי הנוסח המופיע ב"כוכבים בחוץ". השיר (בעיקר בגרסת יאיר רוזנבלום) מושמע ברדיו ובטקסים ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. בשנת 1938 הלחין גם מרדכי זעירא גרסה משלו לשיר, שבוצע בדקלום על ידי רעייתו של אלתרמן, רחל מרכוס, וכן נכתבה בהשראתו מוזיקה קונצרטנטית על ידי יחזקאל בראון. בשנת 1999 הוקרא השיר על ידי יוסי בנאי על רקע לחן מאת יונתן בר גיורא ובביצועו של אהרוני בן ארי בגיטרה, במסגרת הפרויקט "פגישה לאין קץ: יוסי בנאי מגיש נתן אלתרמן".
תוכן השיר

השיר פותח בהקדמה ("אִמָּהוֹת שָּׁרוֹת. אִמָּהוֹת שָׁרוֹת") המציגה מציאות סגרירית ורומזת למצב מלחמה (אֶגְרוֹף רַעַם נִתָּךְ. דּוּמִיָּה חֲזָקָה.) ההקדמה מפורשת יותר בגרסה המוקדמת, ומתארת סיטואציה שנעדרת באופן מפורש מן הגרסה המאוחרת, המוכרת יותר: "וּבְלִי נֵר וּבלִי אֵשׁ, בִּשׂמָלוֹת שׁחֹרוֹת / כִּפְסִילֵי שַׁעֲוָה שֶׁיָּשׁבוּ לְלֹא נִיד, שָׁלֹשׁ אִמָּהוֹת שָׁרוֹת".
הבתים הבאים מתארים את שיריהן של שלוש האמהות, האבלות על בניהן, שהלכו למלחמה ולא שבו, ונושאות קינה. הראשונה מספרת על חיזיון שבו ראתה את בנה - חיזיון המתפרש באופן מחריד בשורתו האחרונה של הבית: אֳנִיָּה מהַלֶּכֶת בַּיָּם הַשָּׁקֵט/ וּבְנִי תָּלוּי עַל רֹאשׁ הַתֹּרֶן (ייתכן שהדבר מרמז על מותו במהלך הגשמת ייעוד לאומי של העפלה). האם השנייה מספרת על חיזיון דומה, בו היא רואה את בנה: "בְּנִי גָדוֹל וְשַׁתקָן... הוּא הוֹלֵךְ בַּשָּׂדוֹת. הוּא יַגִּיע עַד כָּאן./ הוּא נוֹשֵׂא בְּלִבּוֹ כַּדּוּר עוֹפֶרֶת." בשורה זו השתמש משה שמיר בשם הרומן שלו, "הוא הלך בשדות". גם ההליכה בשדות יכולה לרמז על נפילה בעת הגשמת יעד לאומי של התיישבות.
שתי האמהות הראשונות מתנהגות כאילו הבנים חיים בעולם, על אף חזיונן הברור שהם מתים. הן מדברות על הבנים בלשון הווה, האם השנייה תופרת לבנה כותונת של חג והראשונה אומרת (בלשון עתיד) שתנשק "בּוֹ כָּל אֶצְבַּע קְטַנָּה וְצִפֹּרֶן".
האם השלישית - ששם השיר מרמז על חשיבותה הייחודית - אינה יודעת היכן בנה. אין לה שום חיזיון: "אֵיכָה אֵבְךְּ לִקְרָאתוֹ וְאֵינֶנִּי רוֹאָה/ אֵינֶנִּי יוֹדַעַת אֵיפֹה הוּא". בנה של האם השלישית נעדר, והיא נושאת בקרבה תקוה ש"אוּלַי עוֹד לֹא נָח" והוא נודד בעולם כנזיר משולח, כלומר כ"פרא אדם, שעיר משתלח, "שליח" המתקדש לייעודו, מתנזר מהנאות מקובלות וחורג מן המוסכמות". בניגוד לשאר האמהות, שיוכלו לגשת אל קבר הבן, הבן השלישי לא ישוב לעולם. הוא נותר אבוד ונעלם לעולם, מוטיב המקשר אותו לאגדת הבן האובד.
הבית על האם השלישית הוא היחיד המכיל התייחסות אל האם בגוף שלישי, בניגוד לציטוט בגוף ראשון המאפיין את הבתים הדנים באמהות הראשונה והשנייה, כאשר ההתייחסות החומלת ביותר היא במשפט הקטוע "אָז הַבֶּכִי רוֹחֵץ אֶת רִיסִיהָ שֶׁלָּהּ..."
ההבדלים בין גרסת "גזית" לגרסת "כוכבים בחוץ" ומשמעויותיהם

הגרסה המוקדמת כוללת הקדמה ארוכה יותר, המפרטת את הסיטואציה בה יושבות שלוש האמהות וכוללת גם מבט החוצה, אל העיר (עָל גַּגּוֹת הָעִיר – אֲֻרבּוֹת כְּאַלְפֵי חֲלוֹמוֹת עֲֻקמִּים./ אֶל כְּכְּרי הָאַסְפַלְט הַמַּבְרִיק מִסַּגְרִיר/ הַבָּתִּים הִתְהַפְּכוּ כְּאֶל תּוֹת אֲגַמִּים.) הגרסה המאוחרת מקצרת מאוד בהקדמה ומגיעה מהר יחסית אל גרעינו של השיר. הקיצור בהצגה הריאלית של המציאות הופך את השיר למופשט ועל-זמני יותר. לדברי רות קרטון-בלום: "העלמת היסודות הסיפוריים המוחשיים שבגרסה הראשונה והדגשת היסודות הסמליים-המופשטים בגרסה השנייה... מפוגג את היסודות הסיטואטיביים, והחוץ כאילו מתבטל מפני הפנים. מכוח השמטה זו עובר השיר במהירות רבה יותר אל ההתרחשות האנושית... ממילא מתרחקת גרסה זו מן הנוסח הסיפורי יותר, ונעשית בעלת אופי כללי יותר, מופשט וסמלי".
במקום הבית השני כותב אלתרמן בגרסה השנייה את המשפט "סְתָו אָנוּשׁ, סְתָו יָגֵעַ וְלֹא- מנֻחָם" - האנשה של הטבע, המדגישה את ההסתכלות הפנימית, הסובייקטיבית. קרטון בלום כותבת: "במקום התיאור הפיסי של המטר ניתנת ערכיותו, מהותו. תופעות-הטבע יוצאות מידי פשוטן וההתרחשות הנופית של יום גשום נעשית להתרחשות מטאפיזית" ומוסיפה "התפישה האנתרופומורפית (האנשה), העתידה להיות דומינאנטית בעיצוב הנוף ב"כוכבים בחוץ", מתגלית כאן כמרכיב מרכזי בשינויים שעשה המשורר."
השינוי המכריע ביותר מבחינת פיענוח השיר הוא השמטת זהותו של הבן השלישי. בנוסח הראשון כתב אלתרמן במפורש על האם השלישית: "הִיא בּוֹכָה וְחוֹשֶׁבֶת עָלַי, רַק עָלַי" - כלומר הבן הנעדר, הנזיר המשתלח, ההלך הנד בעולם הוא המשורר. הוא לא מת באופן פיזי, אבל הוא מת לאמו כאשר בחר בנתיב חיים מייסר של ניע-וניד תמידי. זהו ההלך של "כוכבים בחוץ", של שירים כגון "בדרך הגדולה", "עוד חוזר הניגון", "מזכרת לדרכים" ועוד. "אמו של המשורר, איננה יודעת דבר על מקום הימצאו ולא תזכה לראותו, משום שהוציא את עצמו מן החיים האזרחיים הנורמליים ומן המאבקים ההרואיים של העולם גם יחד. בין אם חי בין אם מת, הביתה לא ישוב. משורר הוא. מקומו הוא "עולם האלוהים" שאת נתיביו הוא "מודד בנשיקות כנזיר משולח"".
הערות שוליים

↑  "גזית" ב', חוברת ז', תרצ"ד
↑  יחזקאל בראון, האם השלישית: רביעייה קולית, כלי הקשה, קונטרבס ופסנתר; מילים: נתן אלתרמן, תל אביב: מכון למוסיקה ישראלית, 1988
↑  פגישה לאין קץ: יוסי בנאי מגיש נתן אלתרמן, באתר עם עובד
↑  https://labelehrecords.bandcamp.com/album/--2 פגישה לאין קץ - יוסי בנאי מגיש נתן אלתרמן, באתר בנדקמפ
1 2 3 4  בעז ערפלי, "בין כוכבים בחוץ לשמחת עניים", פרק רביעי מהספר חדוות ההשוואה - תמורות בשירה העברית המודרנית, הוצאת הקיבוץ המאוחד 2005, עמ' 291 באתר אלתרמן
↑  רות קרטון-בלום, "חיוך ראשון ושני: השינויים שעשה אלתרמן בשלושה השירים שפורסמו לפני הופעת הקובץ "כוכבים בחוץ" כאשר התקינם להיכלל בקובץ, מתוך ספרה בין הנשגב לאירוני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשמ"ב, באתר אלתרמן עמ' 11-13
↑  רות קרטון-בלום, "חיוך ראשון ושני: השינויים שעשה אלתרמן בשלושה השירים שפורסמו לפני הופעת הקובץ "כוכבים בחוץ" כאשר התקינם להיכלל בקובץ, מתוך ספרה בין הנשגב לאירוני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשמ"ב, באתר אלתרמן עמ' 13
| כתבי נתן אלתרמן |
| --- | --- | --- |
| ספרי שירה  (ושירים בולטים מתוכם) | כוכבים בחוץ (1938) (עוד חוזר הניגון • פגישה לאין קץ • האם השלישית) • שמחת עניים (1941) • שירי מכות מצרים (1944) • עיר היונה (1957) (ליל חניה) • חגיגת קיץ (1965) (שיר משמר) |  |
| משירי הטור השביעי | הלשון השוודית • מגש הכסף • מכל העמים • מכתבו של מנחם מנדל • מסביב למדורה • נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי • ניו פומבדיתא • עוד יסופר • על זאת • צריף בנגב |  |
| מחזות | פונדק הרוחות • כנרת כנרת • משפט פיתגורס • אסתר המלכה • ימי אור האחרונים |  |
| הבמה הקלה | לי-לה-לו • שוק המציאות • צץ וצצה |  |
| פזמונים ושירים נוספים | אל תיתנו להם רובים • אליפלט • זה היה בחנוכה • זמר שלוש התשובות • חנה'לה התבלבלה • כלניות • ליל חניה • ערב עירוני • קונצרטינה וגיטרה • שיר הסנדלר • שיר ערש |  |
| תרגומים | שלמה המלך ושלמי הסנדלר (תרגום ופזמונים) • בלדות ישנות ושירי עם סקוטיים • שייקספיר: יוליוס קיסר • אותלו • נשי וינדזור העליזות • מולייר: תעלולי סקפן • הקמצן • דון ז'ואן • החולה המדומה • ז'אן רסין: פדרה • ז'אן אנוי: אנטיגונה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: d03f1017-23f7-4616-8aee-67388a67728d