stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דולר אמריקאי
היסטוריה

הדולר נבחר לשמש כמטבע הלאומי של ארצות הברית ב־6 ביולי 1785, והיה בכך למטבע הלאומי הראשון המבוסס על שיטה עשרונית.
עד שנת 1974 היה ערכו של הדולר צמוד לכסף, זהב או לצירופים שונים של השניים. בשנים 1792–1873 היה הדולר מגובה בידי כסף וזהב ביחס של 15:1 בשיטה שכונתה "דו-מתכתית". בעקבות סדרת תיקונים בחקיקה בשנים 1873–1900 הופחת חלקו של הכסף לעומת חלקו של הזהב עד שבשנת 1900 הוצמד הדולר לזהב בלבד, והסדר זה המשיך בתיקונים קלים בלבד עד שנת 1971.
בתקופת ההצמדה הדו-מתכתית, הדולר הוגדר שווה ערך ל-371.25 גריין כסף (24.06 גרם) או 24.75 גריין זהב (1.60 גרם) וניתן היה להמירו במטבעה בכסף או בזהב ביחס 15:1. בעקבות ירידת ערכה של מתכת הכסף, הומר בשנת 1834 יחס המתכות ל-16:1, על ידי הפחתת ערך הזהב של הדולר ב-6% ל-23.2 גריין (1.50 גרם).
גילויים של מרבצי כסף גדולים במערב ארצות הברית בשלהי המאה ה-19 הביא לעימות פוליטי. מצדו האחד ניצבו גורמים קרובים למגזר החקלאי כמו מפלגת גרינבק האמריקנית (Greenback Party) שביקשו לשמר את השיטה הדו-מתכתית כדי להביא לאינפלציה בערך הדולר שתקל על החקלאים לשלם את חובותיהם. מולם ניצבו גורמי בנקאות ומסחר מן החוף המזרחי שביקשו ליצור מטבע יציב ולעבור להצמדה לזהב בלבד. עימות זה הביא לפילוג במפלגה הדמוקרטית בשנת 1896 ולנאום "צלב הזהב" המפורסם של הפוליטיקאי האמריקני והמועמד לנשיאות, ויליאם ג'נינגס ברייאן. ייתכן כי עלילת הקוסם מארץ עוץ הושפעה רבות ממשבר זה.
היסטוריה > תקן הזהב

השיטה הדו-מתכתית נשארה בתוקף עד ל-14 במרץ 1900, עת חוקק חוק תקן הזהב (Gold Standard Act) אשר הצמיד את ערכו של הדולר ל-25.8 גריין (1.67 גרם) זהב 0.9 טהור (תואם לתקן הקודם של 23.2 גריין זהב). בכך עברה ארצות הברית להצמדה מלאה של המטבע לזהב, שערכו הועמד עתה על $20.67 לאונקיית זהב.
במהלך השפל הגדול קבע הנשיא פרנקלין רוזוולט את ערכו של הדולר על $35 לאונקיה, ובכך פוחת הדולר בצו ממשלתי בשיעור של 41%.
לפי הסכם ברטון וודס (Bretton Woods) שנחתם לאחר מלחמת העולם השנייה, הוערכו כל המטבעות בעולם במושגים של דולר ארצות הברית, ובכך נקשרו באופן עקיף לערכו של הזהב. הצורך של ממשלת ארצות הברית לשמור גם על יחס ה-$35 דולר לאונקיית זהב וגם על אפשרות ההמרה למטבע חוץ יצר לחצים כלכליים ומסחריים.
בחודש מרץ 1968 הופסק הניסיון להשפיע על מחיר הזהב בשוק העולמי, ותחת זאת הוקמה שיטה "דו-שכבתית". לפי שיטה זו, בוצעו כל עסקאות הזהב בין בנקים מרכזיים במחיר בלתי-תלוי במחיר שוק הזהב החופשי. הבנקים המרכזיים סחרו בזהב ביניהם במחיר $35 דולר לאונקייה ולא סחרו עם השוק הפרטי, בעוד השוק הפרטי סוחר במחיר משתנה לפי היצע וביקוש. מחיר הזהב בשוק החופשי נקלע לתנודות הולכות וגדלות, ובשנת 1972 האמיר עד לרמה של מעל $70 לאונקייה. הסכם ברטון וודס החל לאבד בפועל מתוקפו. שיטת המסחר ה-"דו שכבתי" הופסקה בנובמבר 1973, בשעה שמחיר הזהב הגיע עד ל-$100 לאונקייה.
בשנות ה-70, האינפלציה שיצרה עליית המחירים של סחורות מיובאות, במיוחד נפט, יחד עם ההוצאות על מלחמת וייטנאם שלא לוו בקיצוץ בהוצאות הממשלתיות ועם גירעון מסחרי, יצרו מצב בו ערכו של הדולר היה נמוך מערך הזהב שגיבה אותו.
בשנת 1972 קבעה ארצות הברית את ערך הדולר על $38 לאונקייה. מכיוון שהמטבעות האחרים הוערכו יחסית לדולר, הדבר לא פתר את חוסר היציבות שבין הדולר למטבעות האחרים. בשנת 1975 החלה ארצות הברית בקביעת שער חליפין צף בין הדולר לערך הזהב ולערכם של מטבעות אחרים, ובכך היה הדולר לראשונה למטבע פיאט, שערכו אינו בא מערכה של סחורה אחרת אלא רק מצו השלטון.
מרגע שהבנקים המרכזיים הפסיקו להכתיב את ערך הדולר בזהב, עלה מחיר הזהב בצורה חדה. מחירו של הזהב הרקיע מ-$35 דולר לאונקיה בשנת 1969 ל-$900 דולר לאונקיה בשנת 1980. ול- $1901 לאונקיית זהב בשנת 2011, לאחר שיא זה החלה ירידה במחירי הזהב, ובתחילת יולי 2012 הוא עומד על $1571 לאונקייה.
בשנת 2023 פורסם ב-וול סטריט ג'ורנל כי 20% מעסקאות הנפט בעולם עברו לתשלום במטבעות לאומיים במקום בדולר. מדינות ה-BRICS החליטו לסחור ביניהן במטבעות הלאומיים במקום בדולר. הנתון מעיד על התחלת היחלשותו של הדולר כמטבע הסחר הבינלאומי.
שערי חליפין

| שער חליפין נוכחי עבור USD |
| --- | --- |
באתר Google Finance:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY
באתר Yahoo! Finance:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY
באתר XE.com:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY
באתר OANDA.com:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY
הערות שוליים

↑  How Currency Gets into Circulation, הבנק הפדרלי של ניו יורק, ‏יולי 2013
↑  https://www.wsj.com/finance/currencies/the-dominant-dollar-faces-a-backlash-in-the-oil-market-0f151e28
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560331405171  GND: 4012671-7  LCCN: sh85038863  NKC: ph200845 
שטר $10 משנת 1934, אלכסנדר המילטון, שר האוצר הראשון של ארצות הברית
שטר $10 משנת 2004, השטר היחיד בצבע הכתום
שטר 2 הדולר הראשון, 1862. על השטר מוטבע דיוקנו של תומאס ג'פרסון. באותה תקופה הודפסו השטרות על ידי הלגאל טנדר ולא על ידי הבנק הפדרלי
הצד הקדמי של שטר $100 משנת 1966. על השטר מוטבע דיוקנו של בנג'מין פרנקלין, מושל פנסילבניה השישי
הצד הקדמי של שטר ה-$100 החדש, 2009. דיוקנו של פרנקלין השתנה בשטר זה
שטר $500 משנת 1934 עם פניו של הנשיא ה-25 של ארצות הברית ויליאם מקינלי
שטר $10 המפורסם משנת 1901
פני שטר ה-$5 החדש עם פני אברהם לינקולן, 2009
פני שטר $5 משנת 1928
השטרות השונים, מהדורת 2005.
הלל אל דאג

| --- | --- |

 לידה:  1919 ביאליסטוק, ליטא 
 פטירה:  23 ביולי 1989 (בגיל 70 בערך) ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 השתייכות:   ההגנה הצבא הבריטי הצבא הבריטי  צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 קצין ההנדסה של פיקוד המרכז  ראש מחלקת ציוד בחיל האוויר  סגן קצין הנדסה ראשי  קצין הנדסה ראשי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה   מלחמת העצמאות
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל החברה הישראלית לטרקטורים וציוד
 
הלל אל דאג (1919– 23 ביולי 1989) היה קצין הנדסה ראשי בצה"ל.
ביוגרפיה

אל דאג (במקור אולדק) נולד בביאליסטוק שבפולין. הוא עלה עם משפחתו לארץ ישראל בגיל שנתיים, אך לאחר שלוש שנים חזרה המשפחה לפולין. ב-9 בנובמבר 1936 עלה שוב לארץ ישראל ולמד הנדסה וארכיטקטורה בטכניון. עבד בסולל בונה, במקביל שירת בארגון ההגנה ביחידת הפעולות המיוחדות (הפו"ם) תחת פיקודם של מוניה מרדור וחיים לסקוב. הוא השתתף בפעולות מיוחדות, בהן חיסולו של משה סאבטאני במאי 1940. במלחמת העולם השנייה התנדב לצבא הבריטי ושירת בחיל ההנדסה המלכותי. הוא פיקד על מחלקה בארמייה השמינית, ולאחר מכן שירת כקצין בבריגדה היהודית. במלחמת העצמאות שירת כקצין ההנדסה של חטיבת גבעתי. בשנת 1950 שימש כקצין ההנדסה של פיקוד המרכז. לאחר מינויו של לסקוב למפקד חיל האוויר, מונה אל דאג לראש מחלקת ציוד בחיל האוויר, לאחר מכן שירת כסגן וממלא מקום קצין הנדסה ראשי.
ב-1952 השתחרר משירות הקבע ועבד בסולל בונה, בין השאר היה ממונה על בניית מפעל נשר רמלה, תחנת הכוח באשדוד והקמת שדות תעופה בטורקיה. כמו כן עבד כמנהל ביצוע הקידוחים בחברה המאוחדת של חברות קידוחי הנפט לפידות ומחפשי נפט.
ב-1958 נענה לקריאת מפקדו לשעבר בפו"ם, חיים לסקוב, שמונה לרמטכ"ל, לחזור לשירות הקבע ולכהן כקצין הנדסה ראשי. הוא שירת בתפקיד עד 1964. בתקופתו היה החיל מעורב במלחמה על המים בצפון, בהקמת גשר הפקק ובפריצת דרכים בצפון, בנגב ובגבול עם ירדן.
לאחר שחרורו מונה ליועץ מדעי בשגרירות ישראל בוושינגטון הבירה שבארצות הברית. בשנת 1967 מונה למנהל החברה הישראלית לטרקטורים וציוד, נציגת קטרפילר בישראל.
כיהן כיו"ר הוועדה לקביעת תקני בנייה במבנים רבי קומות וכיו"ר הוועדה המייעצת לבטיחות גרעינית.
הערות שוליים

↑  מודעת אבל, עיתון "מעריב", 24 ביולי 1989
↑  Oldak Hilel, ארכיון המדינה
↑  דן יהב, דמו בראשו: רציחות והוצאות להורג בתקופת היישוב, 2010, עמ' 60-67.
↑  משלחת <<סולל בונה>> מנהלת מו"מ בחבש, הארץ, 25 באוגוסט 1957
↑  קשיים בארגונה מחדש של 'מצדה', הארץ, 6 באפריל 1958
↑  הלל אל־דאג - קצין הנדסה ראשי, למרחב, 25 באוגוסט 1958
↑  חילופים בפיקוד צה"ל ראש אג"א וקצין הנדסה - חדשים, על המשמר, 10 באפריל 1964
עם בליוובל

"עם בליוובל" (עברות ושינוי למילה "Unbelievable") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן והלהקה התקווה 6. את השיר הוציאו ב-9 במאי 2024 חברות התקליטים שרית הפקות והליקון ארומה מיוזיק כסינגל מתוך האלבום "ישראל בידור – שרים למדינה" של חברת "ישראל בידור".
על השיר

"עם בליוובל" נכתב והולחן על ידי אבי אוחיון, אופיר כהן, עמרי גליקמן ומתן דרור, שגם הפיק אותו מוזיקלית. הוא נפתח כמעין שיר ערש שמציע נחמה ותמיכה רגשית לילדה קטנה. המילים מדגישות קשר אישי וחם, עם הזמנה לנוח ולחלום בעולם פנטסטי את סיפור "אליס בארץ הפלאות". העולם החלומי מתואר כאוטופי, נטול רוע, ושופע טבע קסום, כמו "עצים ורודים". הדובר מבטיח להיות שם בכל עת, משרה ביטחון ואופטימיות. דרך המילים נוצרת תחושת שותפות ואמונה שהקשר ביניהם יצליח להתגבר על קשיים, עם ציפייה לחופש ולהתגברות על אתגרי היומיום.
בחלקו האחרון של השיר מתבצע מעבר אל האספקט הלאומי. בעוד שהתחלת השיר מתמקדת בקשר אינטימי ואישי, הסיום מדגיש את החיבור לאמונה הקולקטיבית הישראלית. המשפט "מהתקווה עד משה" מתייחס לסמלים היסטוריים ולאומיים, ומשלב אותם עם צבעי הדגל – "לבן וכחול". האמירה "אנחנו עם בליוובל" מחזקת את תחושת החוסן וההתמדה, המתבטאת בעמידה מול קשיים.
הוצאה לאור

האלבום "ישראל בידור – שרים למדינה" הופק לרגל יום העצמאות ה-76 למדינת ישראל, המצוין בצל מלחמת חרבות ברזל, הוכרז בפוסט באינסטגרם של ישראל בידור יום לפני צאתו. לדברם, האלבום כולל שיתופי פעולה של "האמנים הגדולים והאהובים במדינה עם המפיקים והכותבים הכי מצליחים". הוא כולל דואטים שבוצעו על ידי אמנים רבים, כמו אייל גולן, סטטיק, שרית חדד, אושר כהן, נועה קירל, שירי מימון, כפיר צפריר, אנה זק, ליאור נרקיס, אברהם טל, איתי לוי, אגם בוחבוט, שרק, אלקנה מרציאנו, אליאב זוהר וליהי טולדנו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט TL | 9 |  |
הערות שוליים

↑   עדן בן זקן והתקווה 6 - עם בליוובל, סרטון  באתר יוטיוב, 9 במאי 2024
↑  ישראל בידור, מחר 🙏🏻, באתר אינסטגרם, 8 במאי 2024
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏"שרים למדינה": האמנים בשיתופי פעולה מיוחדים ליום העצמאות, באתר "סרוגים", 9 במאי 2024
↑  וואלה תרבות‏, מפגש פסגה: הפרויקט המסקרן שמחבר בין אייל גולן וסטטיק, באתר וואלה, 9 במאי 2024
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) • תדע שאני פה |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "עם בליוובל" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" • "אדם אדם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godmother" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" • "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
משרד המשפטים

| --- | --- |


בניין משרד המשפטים
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 תאריך הקמה:  14 במאי 1948
 ממשלה:   ממשלת ישראל
 שר:  יריב לוין
 תאריך כניסה:  29 בדצמבר 2022
 מנכ"ל:  איתמר דוננפלד
 מטה מרכזי:  רחוב צלאח א-דין, ירושלים
 תקציב:  6.1 מיליארד ש"ח (2024)
 justice.gov.il
משרד המשפטים הוא המשרד הממשלתי האמון על עשיית צדק ושירות הציבור בתחומי המשפט של מדינת ישראל.
המשרד אמון על שורה ארוכה של נושאים ותחומי פעילות משפטיים ומקצועיים שונים, ובין תפקידיו העיקריים:
ארגון מערכות בתי המשפט, בתי הדין וההוצאה לפועל
הכנת נוסח החקיקה הממשלתית, ליווי החקיקה הפרטית ופרסום הרשומות
ייעוץ משפטי לממשלה ולמשרדיה
אכיפת החוק הפלילי באמצעות מערכת התביעה הכללית
ייצוג המדינה בפני ערכאות שיפוטיות ומעיין שיפוטיות
ביצוע חוקים ששר המשפטים ממונה על ביצועם, ובכלל זה מתן שירותים משפטיים ואסדרה בתחומים משפטיים ומקצועיים מגוונים
במשרד המשפטים נכללים, בין היתר, היחידות והמערכים הבאים: הייעוץ המשפטי לממשלה ומחלקת ייעוץ וחקיקה, פרקליטות המדינה, האגף לסיוע משפטי אזרחי, הסנגוריה הציבורית, אגף האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי, האגף לרישום והסדר מקרקעין, אגף שומת מקרקעין, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, הרשות למשפט טכנולוגיה ומידע, רשות הפטנטים, רשות התאגידים, נציבות תלונות הציבור על שופטים, בתי הדין השרעיים בתי הדין הדתיים הדרוזיים, מחלקת החנינות, מערכת ה"רשומות", בתי הדין לביקורת משמורת, מינהל הוועדה הציבורית לקביעת ייעודם של עיזבונות לטובת המדינה, היחידה לענייני העדות הנוצריות, המרות דת וברית הזוגיות, היחידה הממשלתית לחופש המידע, יחידת תיאום המאבק בסחר בבני אדם, יחידת הממונה על העזרה המשפטית מול המועצה הפלסטינית וכן יחידות מטה הנהלת המשרד.
המשרד אמון על אסדרה ורישוי מקצועות בתחומים משפטיים ומקצועיים שונים ובהם רואי חשבון מועצת רואי החשבון, מתווכים במקרקעין רשם המתווכים, מועצת שמאי מקרקעין, המחלקה לרישוי חוקרים פרטיים ושירותי שמירה, נוטריונים, עורכי פטנטים וטוענים שרעיים.
שר המשפטים אחראי על־פי חוק על מינהל בתי המשפט באמצעות הנהלת בתי המשפט, על מינהל בתי הדין הרבניים באמצעות הנהלת בתי הדין הרבניים, וכן על רשות האכיפה והגביה הפועלת כיחידת סמך במסגרתה פועלת מערכת ההוצאה לפועל והמרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות.
במסגרת תפקידו שר המשפטים כיהן גם כיו"ר ועדת השרים לענייני חקיקה וכחבר הקבינט המדיני ביטחוני.
מטה המשרד שוכן ברחוב צלאח א־דין 29.
היסטוריה

המשרד הוקם עם כינון הממשלה הזמנית ב־1948. השר הראשון שעמד בראשו היה פנחס רוזן, ובראשית דרכו היו בו שלושה עובדים בלבד. מטרתו הראשונה של המשרד הייתה ליצור רצף בפעילותם של מוסדות המשפט החיוניים בתקופת המעבר מהשלטון הבריטי. במיוחד התעורר צורך באיוש תפקידי שופטים בבתי המשפט, שכן השופטים הבריטים והערבים עזבו. מינוי השופטים הראשונים של בית המשפט העליון בגלגולו כבית משפט ישראלי אושר בידי הממשלה הזמנית ומועצת המדינה הזמנית ביולי אותה שנה. כן אויש ב־1948 משרד האפוטרופוס הכללי.
מטרה נוספת שעמדה לנגד עיניהם של ראשי המשרד בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל היה גיבוש דינים ישראליים שיחליפו את מערכות הדינים העות'מאנית והמנדטורית. עם זאת, הזיקה לדין הבריטי נותקה רק ב־1980, עם חקיקתו של חוק יסודות המשפט, שביטל סעיף בדבר המלך במועצה על ארץ ישראל שקבע כי מקום שלא נקבעו הוראות בחוק המקומי, יפסקו בתי המשפט לפי המשפט המקובל ודיני היושר. כמו כן, גם בימינו, יותר מ־70 שנה לאחר הקמת מדינת ישראל, עומדים בתוקפם חוקים שנחקקו בידי המחוקק המנדטורי או נסחים חדשים של חוקים כאלה (כגון פקודת הנזיקין, פקודת הראיות או פקודת העיריות). דבר החקיקה העות'מאני האחרון, המג'לה, בוטל ב־1984.
בשנת 1949 כלל המשרד שלוש מחלקות ראשיות: ייעוץ, חקיקה ופרקליטות. כן כלל המשרד את המחלקות המנהליות: רשם קרקעות, האפוטרופוס הכללי והרשם הכללי. במשרד עבדו 506 עובדים. באפריל 1949 עברו הפרקליטות והרשם הכללי לירושלים.
במהלך שנת 2024 צפויים לעבור יחידות המשרד לגבעת רם. המתחם החדש כולל שלושה מבנים, שהגבוה מביניהם בן 17 קומות. המתחם צפוי לכלול מקום לכ-1,800 עובדים. הוא ממוקם סמוך לבניין ג'נרי 1, לבנק ישראל ולמשרד ראש הממשלה.
באפריל 2024 נודע שבמתקפת סייבר על שרתי המשרד הועתקו ממנו מסמכים רגישים רבים מאוד.
תחומי אחריות

בתוך המשרד קיימות כ־70 יחידות משנה, בתחומים מגוונים:
תחומי אחריות > הייעוץ המשפטי לממשלה

היועץ המשפטי לממשלה עומד בראש התביעה הכללית ומעניק ייעוץ משפטי לממשלה על יחידותיה. בעשור הראשון של המאה ה־21 התנהל פולמוס ציבורי בסוגיית פיצול תפקידים אלה לשניים.
באמצעות מחלקת ייעוץ וחקיקה ו־6 המשנים ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ, חקיקה, פלילי, אזרחי, כלכלי – פיסקלי, והסכמים בינלאומיים):
ייעוץ משפטי לממשלה
ייעוץ, מחקר והדרכה משפטית
ניסוח הצעות חוק מטעם הממשלה וחקיקת משנה ועריכת הרשומות
המחלקה למשפט עברי
תחומי אחריות > פרקליטות המדינה

בין תפקידיו של היועץ המשפטי לממשלה, הוא מכהן גם כראש התביעה הכללית. כפוף לו פרקליט המדינה שהוא ראש הפרקליטות.
הפרקליטות מחולקת ללשכה ראשית ומחוזות: ירושלים, תל אביב, חיפה, צפון, מרכז ודרום. בכל הפרקליטויות, פרט למחוזות הצפון והמרכז, מחולקות הפרקליטויות לפרקליטות אזרחית ופרקליטות פלילית. במחוז תל אביב פרקליטות נוספת, למיסוי וכלכלה. כמו כן, בפרקליטות המדינה פועלת מחלקת הבג"צים, המייצגת את המדינה בעתירות לבג"ץ.
תחומי אחריות > רישום, ניהול רכוש ושומה

האפוטרופוס הכללי הממונה על הליכי חדלות פירעון והרשם לענייני ירושה.
רשות האכיפה והגבייה
רשות התאגידים - הרשות הוקמה ב־2006, והיא מאגדת שישה רשמים שפעלו קודם לכן כיחידות עצמאיות: רשם החברות, רשם השותפויות, רשם המשכונות, רשם העמותות, רשם ההקדשות ורשם המפלגות.
רישום והסדר מקרקעין.
רשות הפטנטים, המדגמים וסימני המסחר.
ועדת העזבונות. ועדה ציבורית להקצאת כספי עזבונות.
תחומי אחריות > רשויות מיוחדות

הסניגוריה הציבורית - הסניגוריה הציבורית הוקמה ב־1996, והיא מעניקה סיוע משפטי לנאשמים שידם אינם משגת, לפי קריטריונים הקבועים בחוק.
הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור - הרשות היא גוף מודיעין שהוקמם בשנת 2002 כדי לסייע במניעה ובחקירה של עבירות הלבנת הון ושל מימון פעילות טרור.
הרשות להגנת הפרטיות - הרשות הוקמה בשנת 2006 במטרה לחזק את ההגנה על מידע אישי. לרשות כפופים "רשם מאגרי המידע", הפועל לפי חוק הגנת הפרטיות, "רשם הגורמים המאשרים", המפקח על גורמים המאשרים חתימה אלקטרונית ו"רשם שירותי נתוני אשראי ושירותי מידע" על עוסקים לפי חוק שירות נתוני אשראי.
המועצה הציבורית להגנת הפרטיות - לפי חוק הגנת הפרטיות, תפקיד המועצה הוא להעיר הערות לדוח השנתי של רשם מאגרי המידע, ותו לא. בפועל, המועצה מייעצת לרשם, לרשות להגנת הפרטיות ולמשרד המשפטים בתחום הגנת הפרטיות.
תחומי אחריות > הסדרת עיסוק

מועצת רואי החשבון.
מועצת שמאי המקרקעין.
רשם המתווכים.
המחלקה לרישום נוטריונים.
המחלקה לרישוי חוקרים פרטיים ושירותי שמירה. יחידה במשרד המשפטים שתפקידה לפקח ולהסדיר את רישומם, פעולתם של חוקרים פרטיים וחברות שמירה במדינת ישראל מכוח חוק חוקרים פרטיים ושרותי שמירה, התשל"ב-1972.
תחומי אחריות > יחידות נוספות

המחלקה לחקירות שוטרים. המחלקה הוקמה בשנת 1992, והיא עוסקת בחקירה ובהעמדה לדין של שוטרים ואנשי שירות הביטחון הכללי.
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
נציבות תלונות הציבור על שופטים.
נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות
היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות
היחידה להסכמים בינלאומיים ותביעות בינלאומיות.
היחידה לתביעות ומיקור חוץ. יחידה שתפקידה מציאת כלים אזרחיים לחיזוק האכיפה של נושאים בעלי היבטים שלטוניים ולחיזוק שלטון החוק, התקינות השלטונית וההגנה על נכסי המדינה, וכן לפקח על תביעות המנוהלות על ידי עורכי דין המייצגים את המדינה במיקור חוץ.
האגף לסיוע משפטי. האגף מעניק סיוע משפטי בנושאים אזרחיים למי שידם אינם משגת.
אגף שומת מקרקעין.
מחלקת החנינות. תפקידה לבחון את בקשות החנינה המוגשות לנשיא המדינה, ולגבש את המלצת שר המשפטים.
מחלקת התמיכות. מחלקה המסדירה קריטריונים לתמיכת משרדי הממשלה בעמותות ובמוסדות ציבור.
המחלקה לזכויות אדם וקשרי חוץ.
המחלקה לרישוי נוטריונים. יחידה במשרד המשפטים שתפקידה לפקח ולהסדיר את רישומם ופעולתם של נוטריונים במדינת ישראל מכוח חוק הנוטריונים, תשל"ו-1976..
היחידה לתרגום כתבי אמנה.
יחידת התיאום למאבק בסחר בבני אדם.
הוועדה לעניין הגנה משפטית והשתתפות בהוצאות משפטיות לנושאי משרה ועובדי מדינה. ועדה שדנה בבקשות לסיוע משפטי ולהחזר הוצאות משפט של נושאי משרה ועובדי מדינה שהועמדו לדין בשל מעשה או מחדל שביצעו בתחום סמכותם.
הוועדה למניעת ניגוד עניינים של נבחרים ברשויות המקומיות.
הוועדה לזכויות הילד. ועדה שתפקידה לבחון את מעמדם של ילדים וזכויותיהם בדין הישראלי, בהתאם לאמנת זכויות הילד.
הממונה על העזרה המשפטית. יחידה העוסקת בתיאום סוגיות משפטיות מול הרשות הפלסטינית.
שרי המשפטים לדורותיהם > שרים נוספים במשרד המשפטים

| דיוקן | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | יחד עם השר | תקופת כהונה | תקופת כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | דודי אמסלם (1960–) |  | הליכוד | יריב לוין | 28 במרץ 2023 | מכהן | השלושים ושבע |
לקריאה נוספת

גד ברזילי, דוד נחמיאס, "היועץ המשפטי לממשלה: סמכות ואחריות". ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה 1998.
יצחק גל־נור ומנחם הופנונג, "משטר מדינת ישראל:ספר המקורות" (ירושלים: 1993).
משרד המשפטים, "משרד המשפטים בשנת ה־40 למדינת ישראל סקירה ומידע לציבור" (ירושלים: 1988)
תקציב משרד המשפטים במפתח התקציב של הסדנא לידע ציבור.
ראו גם

דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאים משפטיים
הערות שוליים

↑  הרפורמה המשפטית בישראל, מעריב, 23 ביוני 1949
↑  חמש מחלקות ממשרד המשפטים לירושלים, דבר, 24 באפריל 1949
↑  בניין משרד המשפטים החדש בירושלים
↑  עמיר קורץ ותומר גנון, רוטמן: "ממשרד המשפטים דלפו 300GB, הכישלון בהגנה על מידע מקביל למחדל 7 באוקטובר", באתר כלכליסט, 8 באפריל 2024
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", סקירת שרי המשפטים על פעולות משרד המשפטים, כרך ראשון, בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), עמ' 114–151, באתר דעת.
↑  למעט התקופה שבין א' בתמוז ה'תשל"ב, 13 ביוני 1972 לבין ד' בתשרי ה'תשל"ג, 12 בספטמבר 1972.
↑  מאת גדעון אלון, אהרון אברמוביץ' מונה למנכ"ל משרד המשפטים, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2001
↑  נועם שרביט, ‏כפי שפורסם ב"גלובס": משה שילה מונה למנכ"ל משרד המשפטים, באתר גלובס, 25 במרץ 2007
↑  אביעד גליקמן, השר נאמן פיטר את מנכ"ל משרדו, משה שילה, באתר ynet, 21 באוקטובר 2009
↑  עידן יוסף, ד"ר גיא רוטקופף מונה למנכ"ל משרד המשפטים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 25 באוקטובר 2009
↑  עו"ד אמי פלמור מונתה למנכ"לית משרד המשפטים, באתר ynet, 28 בינואר 2014
↑  אלה לוי-וינריב, ‏שר המשפטים אמיר אוחנה הדיח את מנכ"לית המשרד אמי פלמור, באתר גלובס, 23 ביולי 2019
| משרדי ממשלת ישראל |
| --- | --- | --- |
| משרדים נוכחיים | משרד ראש הממשלה • משרד האוצר • משרד האנרגיה והתשתיות • משרד הביטחון • המשרד לביטחון לאומי • משרד הבינוי והשיכון • משרד הבריאות • המשרד להגנת הסביבה • משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות • משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה • משרד החוץ • משרד החינוך • משרד החקלאות וביטחון המזון • משרד ירושלים ומסורת ישראל • משרד הכלכלה והתעשייה •  משרד המורשת • משרד המשפטים • משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי • המשרד לעניינים אסטרטגיים • משרד העבודה • משרד העלייה והקליטה • משרד הפנים • משרד הרווחה והביטחון החברתי • המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה • המשרד לשירותי דת • המשרד לשיתוף פעולה אזורי • משרד התחבורה והבטיחות בדרכים • משרד התיירות • משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות • משרד התקשורת • משרד התרבות והספורט |  |
| משרדים בעבר | המשרד להגנת העורף • המשרד לחיזוק וקידום קהילתי • המשרד לקידום מעמד האישה • משרד האספקה והקיצוב • משרד הדיגיטל הלאומי • משרד ההסברה • משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה • משרד החינוך, התרבות והספורט • משרד הכלכלה והתכנון • משרד המדע, התרבות והספורט • משרד המודיעין • משרד המיעוטים • משרד הפיתוח • משרד משאבי המים •  משרד ראש הממשלה החלופי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262992805171  ISNI: 0000 0001 2176 9386  LCCN: n84190321  SUDOC: 028860594  VIAF: 145067156   WorldCat (עם VIAF): 145067156 
בניין משרד המשפטים בירושלים מואר לכבוד חגיגות עשור למדינת ישראל בשנת 1958.
טקס השבעת שופטי בית משפט השלום ומחוזי בישראל שהתקיים בבית נשיא מדינת ישראל, בתמונה יושבים: איילת שקד שרת המשפטים, הנשיא ראובן ריבלין ונשיאת בית המשפט העליון מרים נאור, אוקטובר 2015. מינוי שופטים הוא חלק מתפקידיו של שר המשפטים באמצעות הוועדה למינוי שופטים.
בניין משרד המשפטים בגבעת רם טרם אכלוסו, יולי 2024.
תומאס קמפיון

| --- | --- |
 לידה:  12 בפברואר 1567 לונדון, ממלכת אנגליה 
 פטירה:  1 במרץ 1620 (בגיל 53) לונדון, ממלכת אנגליה 
 מדינה:  ממלכת אנגליה 
 מקום קבורה:  St Dunstan-in-the-West 
 השכלה:  קולג' פרטהאוס  אוניברסיטת קן נורמנדי 
 תקופת הפעילות:  מ-1601 
 חתימה:   
 
תומאס קמפיון (באנגלית: Thomas Campion‏ 12 בפברואר 1567 – 1 במרץ 1620) היה מלחין, משורר ורופא אנגלי. הוא נולד בלונדון ואחרי לימודים בקיימברידג' המשיך ללימודי משפטים בגריי'ס אין. הוא כתב יותר מאה שירים ללאוטה, מחזות אלגוריים למחול, ומסה טכנית מיודעת על מוזיקה.
ביוגרפיה

קמפיון נולד בלונדון, בן לג'ון קמפיון, פקיד בבית המשפט הגבוה. עם מות אביו של קמפיון ב-1576, נישאה אמו לאוגוסטין סטיוארד, ומתה זמן קצר לאחר מכן. אביו החורג היה לאפוטרופוס של הילד ובשנת 1581 שלח אותו ללמוד בפיטרהאוז, קיימברידג'; לאחר ארבע שנים עזב את האוניברסיטה ללא תואר ואיננו מופיע ברשימת הבוגרים. בשנת 1586 נרשם לגריי'ס אין ללימודי משפטים, אך פרש מהם ב-1595 בלי לעמוד לבחינות הלשכה.
ב-10 בפברואר 1605 קיבל תיאר ברפואה מאוניברסיטת קאן.
סבורים שקמפיון חי בלונדון ועבד כרופא עד מותו במרץ 1620 - אולי בדבר הבלוטות. נראה שלא נשא אישה ולא היו לו ילדים.