שופרסל
ביקורת ציבורית > עבירות והטעיית צרכנים

בשנת 2007 הגיש משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כתב אישום פלילי נגד חברת שופרסל ועשרה מנהלי סניפים בגין עבירות של הטעיית הצרכן, אי הודעת פרטים במכירה מיוחדת לרגל מבצעים וגביית מחיר הגבוה מזה המוצג על המדפים. כתב האישום הכיל 14 עבירות שהתקיימו במשך תקופה של שנתיים. בית המשפט הרשיע את החברה ועל הרשת הוטל קנס בסכום של 40 אלף שקל והתחייבות על סך 60 אלף שקל למשך שנתיים – בגין עבירות על חוק הגנת הצרכן.
בשנת 2009 הרשיע בית משפט השלום בראשון לציון את חברת שופרסל בגין הטעיית צרכנים וכן בשורה של חריגות בנוגע למחירי מוצרים. בית המשפט קבע כי החברה הטעתה את צרכניה בעניין היקף מבצעי הוזלה ותחולתם והטעתה צרכנים בעניין מחירו הקודם של מוצר. עוד עלה מכתב האישום כי בסניפים רבים של הרשת נמצאו פערים בין הצגת המחירים על המדפים לבין מחירם בפועל, וכי בסניפים מסוימים נמנעו מלכלול את דמי הפיקדון במחיר הרשום על גבי המוצרים וזאת בניגוד לחוק הגנת הצרכן. בית המשפט קנס את החברה ב־450 אלף שקל, וחייב את הרשת לחתום על התחייבות בסך 150 אלף שקל להימנע מעבירה דומה. בנוסף, הורשעו ונקנסו גם חמישה מנהלי סניפים של הרשת.
בנובמבר 2010, נקנסה החברה לאחר ששלחה מסר שיווקי בדיוור ישיר בו לא צוין באופן ברור ובולט כי הפנייה היא בדיוור ישיר, ולא צוין מספר הרישום של המאגר המשמש לשירותי דיוור ישיר.
בספטמבר 2011, הורשעה שוב החברה בעבירות הנ"ל. שופט בית משפט השלום בראשון לציון, אברהם היימן, קיבל הסכם טיעון במסגרתו הוטל קנס בסך של 250 אלף שקלים על שופרסל בגין הטעיית צרכנים. זאת משום שבסניפי הרשת גבו מהצרכנים מחירים גבוהים מאלו שסומנו על המוצרים עצמם. במסגרת ההסדר שנחתם בין משרד התמ"ת (שהגיש את כתב האישום מטעם המדינה) לבין שופרסל, חתמה הרשת גם על התחייבות בסך של 150 אלף שקלים שלא לעבור עבירה דומה בשנתיים הקרובות. התחייבויות אישיות בסך של 1,500 שקלים כל אחת, נחתמו גם על ידי שלושה מנהלי סניפים של הרשת.
ביולי 2014 גזר בית המשפט המחוזי בירושלים קנס של שלושה מיליון ש"ח על רשת שופרסל, ועונש של חודשיים מאסר בפועל וקנס בסך 250,000 ש"ח על מי שהיה מנכ"ל הרשת, אפי רוזנהויז, בגין הפרת תנאי המיזוג עם רשת "קלאבמרקט" שקרסה ובניסיון לעשיית הסדר כובל בניגוד לחוק. באותו המקרה, התקשר רוזנהויז למנהלים של מנעד ספקים, ודרש מהם שלא לאפשר את המשך המבצעים שפשו ברשת ה"ריבוע הכחול" (מגה). בפסק הדין נקבע כי לא היה מדובר בפעולה שנבעה מזעם בלהט הרגע (כטענת רוזנהויז), אלא במהלך מחושב, והדבר נומק בכך שרוזנהויז התקשר במשך שלושה ימים רצופים, וכן כי השיב לספקים כגמולם לאחר שסירבו לשתף פעולה עם ההסדר הכובל. המדובר היה בניסיון לערוך הסדרים כובלים אנכיים (כלומר, הסדרים כובלים שאינם בין הצדדים המתחרים, ובמקרה זה בין הקמעונאי לספקים), בין שופרסל לבין הספקיות, לפיהם הן תגבלנה הספקיות עצמן ביחסיהם המסחריים מול מגה, ובכך לסכל את המבצעים שמגה הציעה. בית המשפט קבע כי להסדרים אלה, אילו התגבשו, היו השפעות אופקיות מובהקות וישירות, שכן מטרתם היחידה הייתה להעלות את המחירים שמציעה מגה, מתחרתה הישירה של שופרסל, לקהל לקוחותיה.
כן נקבע כי כוונת שופרסל ורוזנהויז הייתה הלכה למעשה להשפיע על התנהלות הספקים אל מול מגה גם לאחר סיום המבצע הקונקרטי, כדי שמקרים מעין אלה, בהם מגה מוכרת את מוצרי הספקים במחירים הנראים למערערים נמוכים מדי, לא יישנו, ולא תיפתח תחרות מחירים.
ביולי 2018 הגיעה רשות ההגבלים העסקיים לצו מוסכם עם שופרסל, לפיו תבטל הרשת את כל הסדרי הבלעדיות שיש לה במרכזים מסחריים ובקניונים, ובנוסף תשלם עיצום כספי בסך 8.9 מיליון ש"ח בגין הפרת חוק קידום התחרות בענף המזון.
ב-9 בנובמבר 2021 פשטו חוקרי רשות התחרות על משרדי חברות שופרסל ושטראוס בחשד להסדר כובל ותיאום מחירים. כמו כן, נחקרו בכירי החברה, ביניהם מנכ"ל החברה איציק אברכהן.
בדצמבר 2024, הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן הודיעה על כוונתה להטיל קנס בסך 2.1 מיליון שקלים על חברת שופרסל, בגין מספר הפרות של חוק הגנת הצרכן, ביניהן אי הצגת מחיר, הצגת מחיר ללא מע"מ, הבדל מחירים בין המדף לקופה, הפרת חובת גילוי לגבי מוצרים בפיקוח והטעיה בהצגת מחיר. ההפרות התגלו בעיקר בסניפי רשת "המפיץ" של שופרסל, שם נמצאו ליקויים בסימון מחירים כנדרש בחוק.