stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יש דין
הערות שוליים

1 2  ריבונות על תנאי: היקף התמיכה של ממשלות זרות בארגונים פוליטיים בישראל, המכון לאסטרטגיה ציונית, עמ' 37
↑  אודותינו
↑  דף נתונים מרץ 2017: אכיפת חוק על אזרחים ישראלים החשודים בפגיעה בפלסטינים, באתר "יש דין"
↑  בג"ץ 4333/07 "יש דין" - ארגון מתנדבים לזכויות אדם נ' צה"ל יחידת בתי משפט הצבאיים באזור יהודה ושומרון ואחרים, ניתן ב־15 בנובמבר 2007
↑  עומדים מנגד - תפקודם של חיילי צה"ל בעת ביצוען של עבירות מצד אזרחים ישראלים הפוגעים בפלסטינים בשטחי הגדה המערבית, באתר "יש דין", 21 ביוני 2015
↑  עמוס הראל וניר חסון, צה"ל הקפיא האיסור על הסעת פלסטינים במכוניות ישראליות, באתר הארץ, 16 בינואר 2007;
 אפרת וייס, הצו בוטל: לישראלים מותר להסיע פלסטינים, באתר ynet, 25 במרץ 2007
↑  מתי טוכפלד, אין דין, הסיפור שמסתירים מאיתנו, באתר ישראל היום, 24 בדצמבר 2010
↑  בג"ץ 3003/18 יש דין ואחרים נ' הרמטכ"ל ואחרים, ניתן ב־24 במאי 2018
↑  אריאל ליבנה, כרוניקה של טיוח: המתנחל דקר, הפלסטיני מת, והתיק נסגר, באתר "שיחה מקומית", 5 ביולי 2023
↑  עקיבא ביגמן, ארגוני זכויות אדם סירבו לסייע לפלשתינים נפגעי הרשות, באתר ישראל היום, 23 בפברואר 2018
↑  הצוות המקצועי, באתר יש דין
↑  ישי פרידמן, "כעת מתברר: בכירים פרשו מ"יש דין" בגלל מסירת מסמכים לגורמי חוץ עוינים", מקור ראשון, 24 בפברואר 2017
↑  "חשיפה: בכיר ביש דין במשך שנים – חבר בחוליית טרור אשר רצחה משת"פ". לביא זכויות האזרח. אורכב מ-המקור ב-2018-05-04. נבדק ב-2018-05-03.
↑  פעיל זכויות אדם והריגה, באתר ערוץ 7
↑  תרומות שנתקבלו מישות מדינית זרה 
 Yesh Din-Volunteers for Human Rights, באתר NGO Monitor
↑  אבי יששכרוף, צה"ל: נתוני "יש דין" לקויים, באתר הארץ, 5 בינואר 2008
↑  שי גליק, בשמאל זועמים: צה"ל והמשטרה ביטלו השתתפותם בכנס, באתר ynet, 21 במאי 2015.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007595052205171  LCCN: no2006129859  VIAF: 316605222   WorldCat (עם VIAF): 316605222
דפנה אנגל

אין תמונה חופשית
דפנה אנגל (נולדה ב-29 בינואר) היא מחזאית ישראלית, מתמחה בכתיבת מחזות לילדים ומבוגרים, ובעיבוד יצירות ספרותיות לבמה.
ביוגרפיה

אנגל נולדה בחולון לשושנה ואפרים אנגל. אמה הייתה תדמיתנית של בגדי ילדים, ואביה היה מורה לטכנולוגיה באורט חולון שעשה הסבה להוראת לימודי מחשב בבתי הספר.
אנגל עצמה למדה בתיכון קוגל בעיר, ולאחר סמסטר אחד בלימודי כלכלה ויחסים בינלאומיים החליטה לעבור ללימודי משחק בחוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב.
את תחילת דרכה המקצועית עשתה כשחקנית (בין היתר השתתפה בסדרת הקאלט "סטרייט ולעניין") וככותבת טקסטים לאירועים בטלוויזיה החל מטקס נערת השנה ועד המשדר המרכזי של יום העצמאות. לדבריה הנוכחות שלה מאחורי הקלעים באירועים אלה היא שדחפה אותה להתחיל לכתוב מחזות מקוריים.
קריירה מקצועית > כתיבה

בשידור חי - בבימויה של נועה רבן ובכיכובו של אוהד קנולר שהיה בן זוגה של רבן בתפקיד הראשי. זוכה פרס המחזה בפסטיבל פותחים מסך. בית ליסין, 2005
חבילה משמיים- סיפורה של חבורת ילדים בתקופת המנדט הבריטי הנתקלת בטייס בריאי פצוע. בימוי משה קפטן. תיאטרון הקיבוץ 2004
בן יהודה - מחזה על חייו של אליעזר בן יהודה בבימויו של ישראל גוריון. תיאטרון הקיבוץ בשיתוף המדיטק, 2008
הלילה הזה - מחזה בבימויו של משה נאור על עליית יהודי מרוקו. זוכה פרס המחזה המקורי לנוער. תיאטרון אורנה פורת, 2009
מסך הברזל - הצגה המביאה את סיפורם של מסורבי העלייה בברית המועצות, בבימויה של חגית רכבי ניקוליבסקי. תיאטרון אורנה פורת, 2009
זהר - מחזה מוזיקלי שנכתב בשיתוף משה קפטן, המבוסס על חייו ושיריו של זוהר ארגוב. התיאטרון הקאמרי, 2010
ההבטחה - סיפורו של ספר תורה ששרד את מחנה הריכוז ברגן בלזן ונשלח לחלל עם אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון. תיאטרון הקיבוץ, 2012
שבלול - מחזמר על פי שיריו של שלום חנוך בבימוי של נועם שמואל. תיאטרון הקיבוץ, 2014
הלב של ירושלים - בבימויו של נועם שמואל. התיאטרון הארצי לילדים ונוער, 2014
הלב האמיץ של אירנה סנדלר - סיפורה של חסידת אומות העולם שהצילה 2,500 ילדים יהודים בתקופת השואה. תיאטרון השעה הישראלי, 2015
חבר מכוכב אחר - בבימוים של משה בן שושן ורענן ניסים פררה. התיאטרון הארצי לילדים ונוער, 2015
הקיץ שלי - מחזה על לבטים של בני ובנות נוער לקראת סיום לימודי התיכון, בבימויו של משה קפטן. תיאטרון ארצי לנוער, 2015
אלה גרוסמן - סיפורה של מדינת ישראל משנות ה־60 ועד לרצח רבין דרך סיפור חייה של אישה אחת. בית ליסין, 2016
צ'פלין - כתיבה במשותף עם צביה הוברמן ובבימויה. התיאטרון הארצי לנוער, 2016
רובינא האגדה - מחזה על חייה של השחקנית חנה רובינא שכתבה אנגל עם שי להב, בבימויו של משה קפטן. הבימה בשיתוף תיאטרון השעה, 2017
כפרה - אנגל ביימה את המחזה שכתבה בשיתוף עם שי להב במסגרת פסטיבל מחזאות מקורית. הבימה, 2018
נקודות של אור - סיפור חייו של לואי ברייל שכתבה אנגל במשותף עם משה בן שושן ורענן ניסים פררה ובבימוים. תיאטרון השעה הישראלי, 2020
התחנה - מחזמר המגולל את סיפורם של חיילים בקורס כתבי שטח של תחנת שידור צבאית דמיונית על רקע אירועי ההתנתקות. תיאטרון חיפה, 2021
אלי כהן - סיפור חייו של המרגל הישראלי שהוצא להורג בסוריה בבימויו של עמית אפשטיין. תיאטרון אורנה פורת, 2021
ילד הטבע - עיבוד לסיפורו של טרזן, תינוק שננטש בג'ונגל הפראי של אפריקה ומוצא את דרכו בחזרה לחברת בני האדם. תיאטרון השעה הישראלי, 2022
הדולפין - סיפורו של ילד חולמני ורגיש אשר לא מתחבר עם ילדים בני גילו. כתיבה משותפת עם שי להב, בבימוים של משה בן שושן ורענן ניסים פררה. תיאטרון השעה הישראלי, 2022
קריירה מקצועית > עיבודים

שמונה בעקבות אחד - עיבוד לספרה של ימימה אבידר טשרנוביץ בבימויו של רפי ניב. תיאטרון הקיבוץ, 2006
עץ הדומים תפוס - עיבוד לספרה של גילה אלמגור בבימויו של משה קפטן. זוכה פרס ההצגה הטובה לנוער. מדיטק, 2007
תרנגול כפרות - עיבוד לספרו של אלי עמיר בבימויו של רפי ניב. תיאטרון הקיבוץ, 2007; גודמן בית הספר למשחק בנגב
אורי - עיבוד לספרה של אסתר שטרייט וורצל בבימויו של משה קפטן. ההצגה זכתה בפרס ההצגה הטובה ביותר לילדים לשנת 2008
נשים קטנות - עיבוד לספרה של לואיזה מיי אלקוט בבימויו של ניר ארז. מדיטק, 2009
אם יש גן עדן - עיבוד לספרו של רון לשם על שהיית צה"ל ברצועת הביטחון בדרום לבנון. הבימה, 2011
משאלה אחת ימינה - עיבוד לספרו של אשכול נבו. בית ליסין, 2012; בית צבי, 2018
שרה גיבורת ניל"י - עיבוד לספרה של דבורה עומר על חייה של שרה אהרונסון ובבימויה של אנגל. זוכה פרס שחקנית השנה 2012. תיאטרון הקיבוץ, 2012
סוד הגן הנעלם - עיבוד בשיתוף שי להב לספרה של פרנסס הודג'סון ברנט. תיאטרון הקיבוץ, 2014
הקומה השלישית - עיבוד לאחד משלושת הסיפורים מספרו של אשכול נבו "שלוש קומות". בית ליסין, 2017
פצפונת ואנטון - עיבוד בימתי לספר הילדים המצליח של אריך קסטנר בבימוי משה קפטן. תיאטרון השעה הישראלי, 2019
הדודה שלי מרחוב הנביאים - שיתוף פעולה עם משה בן שושן ורענן ניסים פררה לעיבוד לבמה של ספרו של יורם טהרלב. תיאטרון השעה הישראלי, 2019
חיים אישיים

במהלך לימודיה באוניברסיטה הכירה אנגל את בעלה, הבמאי והמחזאי יאקי מחרז, שהיה אז סטודנט לתואר שני. השניים נישאו ונולדו להם בן ובת. חיו בתל אביב עד למותו הפתאומי של מחרז מדום לב ב-2013.
הערות שוליים

1 2  ציפי שוחט, דפנה אנגל מגשימה את המשאלה, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2012
↑  מרב יודילוביץ', טלנובלה על הבמה, באתר ynet, 16 בספטמבר 2005
↑  בן יהודה • תיאטרון המדיטק, באתר תיאטרון המדיטק
↑  הלילה הזה - הצגת תיאטרון לנוער, באתר תיאטרון אורנה פורת - הצגות ילדים
↑  פעילויות לילדים, הצגות לילדים - תיאטרון אורנה פורת מציג: "מסך הברזל", באתר www.habama.co.il
↑  מרב יודילוביץ', המחזמר "זהר" יכנס לרפרטואר של הקאמרי, באתר ynet, 19 בדצמבר 2010
↑  תיאטרון הקיבוץ|ההבטחה|תיאטרון לנוער|תיאטרון לילדים | תיאטרון הקיבוץ
↑  עמי פרידמן, נוער, תכיר: שלום חנוך, באתר ynet, 11 במרץ 2014
↑  הלב של ירושלים, באתר www.saltarbutartzi.org.il
↑  דנה שץ, הצגה מומלצת לילדים גדולים: הלב האמיץ של אירנה סנדלר, באתר kinderland.co.il
↑   חבר מכוכב אחר, סרטון בערוץ "תיאטרון ארצי לילדים ונוער", באתר יוטיוב
↑  עליס בליטנטל, הקיץ שלי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 16 באוגוסט 2013
1 2  תיאטרון - מתהומות הייאוש לבמה, באתר www.habama.co.il
↑  מחול - צ'ארלי צ'פלין, באתר www.habama.co.il
↑  רובינא האגדה, באתר archive.habima.co.il
↑  מאיה נחום שחל, "אגדת רובינא" לילדים, באתר כלכליסט, 10 באוגוסט 2017
↑  כפרה, באתר archive.habima.co.il
↑  בכיוון הרוח ההצגה כפרה בתאטרון הבימה סקירה מאת מארי רוזנבלום, באתר בכיוון הרוח-במה לספרות תרבות הגות
↑  דנה שוכמכר, ‏הטלת אשמה וחשיפת האמת: "כפרות" מערבבת עיתונות, פוליטיקה וחברות, באתר מעריב אונליין, 21 באפריל 2019
↑  assaf, נקודות של אור, באתר תיאטרון השעה הישראלי, ‏2021-05-23
↑  גלי צה"ל רוקדת על הבמה של חיפה, באתר mynethaifa, ‏2021-11-14
↑  נועם כהן, ‏מחזמר ישראלי חדש על גל"צ צפוי לעלות בקרוב, באתר ‏מאקו‏, 12 ביולי 2021
↑  מאיה כהן, ימי הרדיו: מחזמר על גלי צה"ל, באתר www.israelhayom.co.il, ‏12 בספטמבר 2021
↑  יואב בירנברג, פיטר פן, אלי כהן והצגה על שיימינג : תיאטרון אורנה פורת חוגג 50 שנה ומציג רפרטואר חדש, באתר ynet, 26 באפריל 2021
↑  מירב דוסטר, ‏רגע לפני ההגבלות: 2 הצגות ילדים שחובה לראות, באתר ‏מאקו‏, 21 באוגוסט 2021
↑  שרון שחורי, הדולפין, באתר תיאטרון השעה הישראלי, ‏2021-08-18
↑  שמונה בעקבות אחד | תיאטרון הקיבוץ
↑  קלאסי - סבא ונכד צופים ב"עץ הדומים תפוס", באתר www.habama.co.il
↑  תרנגול כפרות | תיאטרון הקיבוץ
↑  תרנגול כפרות, באתר גודמן - בית ספר למשחק בנגב
↑  תיאטרון - אורי (ילדים), באתר www.habama.co.il
↑  טל פרי, ‏לא לנשים בלבד, באתר ‏מאקו‏, 20 בינואר 2009
↑  אם יש גן עדן, באתר archive.habima.co.il
↑  חיים נוי, על אהבה וכאב לב, באתר News1 מחלקה ראשונה, 13 ביוני 2018
↑  שרה גיבורת ניל"י | תיאטרון הקיבוץ
↑  סוד הגן הנעלם | תיאטרון הקיבוץ
↑    שי בר יעקב, המחאה מנצחת, באתר "ידיעות אחרונות", 8 ביולי 2017
↑  פצפונת ואנטון (תאטרון השעה), באתר www.saltarbutartzi.org.il
↑  assaf, הדודה שלי מרחוב הנביאים, באתר תיאטרון השעה הישראלי, ‏2021-01-26
↑  מרב יודילוביץ', מת המחזאי והבמאי יאקי מחרז, באתר ynet, 29 ביוני 2013
אהוד בן דור

| --- | --- |

 לידה:  12 באוגוסט 1943 (בן 81) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  .B.Sc הנדסת אלקטרוניקה - הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל  .M.Sc בית הספר של הצי האמריקאי ללימודים מתקדמים בקליפורניה  בוגר המכללה לביטחון לאומי
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד המרכז ללוחמה אלקטרונית בכוחות היבשה  ראש המחלקה לתכנון ארוך טווח בחיל הקשר האלקטרוניקה והמחשבים  ראש פרויקט תקשורת מבצעית נייחת מוסתרת של צה"ל - "אבן יקרה"
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מבצע שלום הגליל   המערכה ברצועת הביטחון
 תפקידים אזרחיים
 מנהל מנהל אגף מערכות צבאיות בחברת ECI Telecom  מהנדס ראשי, סמנכ"ל הנדסה ומחשוב, מנהל כללי – הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו  חבר הוועד המנהל של עמותת חיל הקשר והתקשוב
 
אהוד בן דור (נולד ב-12 באוגוסט 1943) הוא מנהל, יזם הייטק ואיש עסקים ישראלי. היה מפקד הלוחמה האלקטרונית בחיל הקשר, ראש המחלקה לתכנון ארוך טווח בחיל הקשר האלקטרוניקה והמחשבים, שימש בתפקידי ניהול בתעשייה וברשות השנייה לטלוויזיה ורדיו. משמש כיועץ בתחום תשתיות תקשורת.
ביוגרפיה

נולד ב-1943 בקיבוץ רמת דוד הוא הבכור משני בניהם של דבורה ואברהם (דולק) בן דור. לאחר מלחמת העצמאות עברה המשפחה להתגורר בחיפה, בתחילה במושבה הגרמנית ואחר כך בקריית אליעזר. בן דור למד בבית הספר היסודי "אורים", סיים מגמת אלקטרוניקה בבית ספר בסמ"ת ובמשך כל תקופת הלימודים היה פעיל בתנועה המאוחדת.
בשנת 1966 נישא אהוד לרחל (רוחה) לבית ורשבסקי (נכדתו של טודרוס ורשבסקי שהיה מוכתר העדה האשכנזית בירושלים בתקופת השלטון העות'ומאני) והם עברו להתגורר בחיפה. בשנת 1970 נולדה בתם דורית ובשנת 1972 עברו להתגורר ברמת אפעל. בשנת 1973 נולד בנם אורי, לימים ראש מחלקת תכנון וארגון (תוא"ר) בזרוע הים בדרגת אל"ם. אחותו של אהוד היא שולמית אופיר, בשנת 2002 נהרגה בתה, אורלי, בפיגוע במסעדת מצה.
שירות צבאי

בן דור התגייס לצה"ל בשנת 1961, שימש כטכנאי קשר ולאחר קורס קצינים כמ"פ תקשורת בגדוד קשר ארצי. ב-1964 נשלח ללימודי אלקטרוניקה בטכניון בחיפה. עם סיום הלימודים הוצב בן דור במרכז שיקום ואחזקה (מש"א) 7300 כקצין פרויקט ומנהל מדור הנדסת חרושת.
במלחמת יום הכיפורים היה קצין עבודות במש"א 7300, אחראי על תוכנית שיקום וייצור מערכות קשר ואלקטרוניקה.
ב-1974, כשנה לאחר מלחמת יום הכיפורים מונה לקצין אג"ם וסגן מפקד היחידה ללוחמה אלקטרונית.
ב-1977 יצא בן דור, מטעם הצבא, עם משפחתו ללימודים במונטריי שבקליפורניה, בבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים (באנגלית: Naval Postgraduate School ובקיצור: NPS), שם השלים בהצטיינות את התואר השני באלקטרוניקה.
ב-1979 שבה המשפחה ארצה ובן דור מונה לסגן קצין הקשר הפיקודי של פיקוד דרום. ב-1981 מונה למפקד מרכז הלוחמה האלקטרונית בחיל הקשר בדרגת אלוף-משנה.
במבצע ערצב 19 שהתרחש ביום הרביעי של מבצע שלום הגליל, הושמד בתקיפה כל מערך טילי הקרקע-אוויר הגדול והחדיש של צבא סוריה בבקעת הלבנון. במסגרת תפקידו כמפקד הלוחמה האלקטרונית בחיל הקשר היה בן דור אחראי על הלוחמה האלקטרונית במבצע. בראיון לאורי מילשטיין סיפר בן דור:
השתלבנו בהכנות לתקיפת הטק"א, בתחום של חסימת תקשורת בין הסוללות למרכזי השליטה שלהן. המטרה הייתה להוציא את המפקדים הסורים משיווי משקלם ולהכניס אותם לאנדרלמוסיה.

...הפעלנו במבצע ארבעה מטוסי ל"א, וחסמנו את כל רשתות הקשר שלהם. מעולם לא תרגלנו קודם פעולה כזאת. התרגיל הראשון היה במלחמה, והוא פעל כמו שעון. הייתה בכל זאת תקלה: סוללות אמצעי החסימה התחממו. לא היו לנו באוויר סוללות רזרביות, והמפעילים אלתרו, וקיררו אותן עם מטליות רטובות, באמצעים שהשתמשו בהם לפני אלפי שנים.
בשנת 1983 יצא להשתלמות במכללה לביטחון לאומי ועם סיום הלימודים מונה לראש פרויקט "אבן יקרה" - מערכת תשתית התקשורת הצבאית הספרתית המאובטחת. בתחילת 1988 פרש בן דור מצה"ל.
קריירה אזרחית

תפקידו הראשון של בן דור באזרחות היה מנהל בכיר בקונצרן תדיראן ולאחר מכן בתפקידים שונים בחברת ECI Telecom.
החל משנת 1993 ובמשך עשר שנים עבד בן דור ברשות השנייה לטלוויזיה ורדיו. במסגרת פעילותו הקים בן-דור את מערך הפצת השידורים הקרקעי של ערוץ 2 ואת מערך השידור הלווייני של ערוץ עשר וערוץ 2. כמו כן, ניהל את הפיקוח ההנדסי על זכייני הטלוויזיה ועל תחנות הרדיו האזורי והיה אחראי על תפעול המערך ההנדסי של הרשות מיום הקמתה. בנוסף, שימש לתקופות קצובות כמנכ"ל הרשות בפועל.
החל משנת 2003 משמש בן דור כיועץ תקשורת עצמאי לחברות תקשורת, חברות הזנק ותקשורת באקדמיה ומתמקד בייעוץ פיתוח עסקי.
ספרים ומאמרים

מבט אישי, קווים הוצאה לאור בע"מ, ישראל 2005
כותב באופן קבוע את המדור "היום לפני" בעלוני המורשת של עמותת חיל הקשר והתקשוב
פעילות ציבורית

חבר בוועד המנהל של העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב
מנחה צוערים וצוערות בקורס קציני קשר בפרויקטים בנושאי מורשת
לקריאה נוספת

תשתית הקשר הנייח בסיני (1982-1967), דניאל רוזן, העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב, 2020
שבעים שנות חיל הקשר והתקשוב - מערכות, שיטות ואמצעים, דניאל רוזן - מיכאל נגל, העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב, יהוד־מונוסון, התשע"ט־2018
גיליון 21-20: בדרך לטרנספורמציה צבאית, באתר צה"ל, 1 ביוני 2019
הערות שוליים

↑  מאיר פינקל, בניין הכוח למבצע ערצב 19 (1982-1973)
↑  רוני קורן-דינר, סמנכ"ל ההנדסה ברשות השנייה אהוד בן-דור פורש מתפקידו, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2003
↑  אהוד בן-דור סמנכל הנדסה ברשות השניה פורש מתפקידו, באתר News1 מחלקה ראשונה, 7 באוגוסט 2003
מועצה אזורית דרום השרון

.
"היכל התרבות" דרום השרון, הממוקם גם הוא בקרית המועצה
הכניסה הישנה לקיבוץ רמת הכובש
אנדרטת "יד לשלושה" של בתיה לישנסקי בקיבוץ עינת
מרכז היישוב גבעת ח"ן
חורבת דרדר וקצהו המזרחי של היישוב צור נתן, מעברו השני של נחל סלעית
אחד מצי-האוטובוסים של המועצה
מוֹעָצָה אֲזוֹרִית דְּרוֹם הַשָּׁרוֹן  היא מועצה אזורית ששוכנת חלק באזור השרון וחלק באזור מישור החוף המרכזי במחוז המרכז בישראל, המאגדת בתוכה 31 יישובים: 20 מושבים, 7 קיבוצים, 3 יישובים קהילתיים וכן היישוב המוסדי בית ברל. המועצה מאופיינת בהתיישבות כפרית, חקלאית וקהילתית.
המועצה משתרעת על פני שטח של כ-95 אלף דונם וגובלת ב-22 רשויות אחרות.
בשנת 1995 מנתה אוכלוסיית המועצה כ-14 אלף תושבים, וגדלה לכדי 34,592 תושבים ב-2023.
החל מ-2018 עומדת בראש המועצה אושרת גני גונן.
היסטוריה

המועצה האזורית דרום השרון הוקמה בי"ג ניסן תש"ם, 30 במרץ 1980, מאיחוד שלוש המועצות האזוריות: "הירקון", "מפעלות אפק" ו"השרון התיכון". איחוד שלוש המועצות הללו עמד על הפרק כמעט מאז הקמתן, וכבר באוגוסט 1952 התקיימו דיונים על איחודם, אך היעדר כבישים מחברים היה בין המונעים את האיחוד. אף על פי שהמועצות לא אוחדו, התקיים ביניהם שיתוף פעולה.
בשנת 1960 דובר גם על הקמת בית ספר משותף למועצות אזוריות השרון התיכון והירקון, מתוך רצון להביא לאיחוד מלא של המועצות. בשנת 1964 התקיימו שיחות על איחוד שלוש המועצות. בשנת 1976 הוכללו שלוש המועצות יחד עם מועצות אחרות באזור באיגוד ערים לתברואה של אזור השרון.
שיתופי פעולה אחרים התבצעו בין חלק מהמועצות האחרות בשרון. כך, למשל, ועדת בניין ערים הוקמה במשותף עבור מועצות אזוריות, השרון התיכון, הירקון, השרון הצפוני והדר השרון.
שמה של המועצה נגזר ממיקומה הגאוגרפי באזור השרון הדרומי. סמלה עוצב תוך שילוב שלושת היסודות של המועצות המרכיבות את המועצה האזורית: ירקון - נחל ירקון, מפעלות אפק - מבצר אנטיפטריס והשרון התיכון - עץ פרי הדר.
חינוך ותרבות

במועצה שני בתי ספר על יסודיים אזוריים: בית חינוך עמי אסף במתחם בית ברל ובית חינוך ירקון בנווה ירק וכמו כן חטיבת נעורים צומחת ביישוב צור יצחק. במועצה ישנם 10 בתי ספר יסודיים. כמו כן בשנת 2022 הוקם במתחם בית ברל שבמועצה "האולם" מרכז ליזמות וחדשנות חינוכי קהילתי. בשנת 2023 זכתה המועצה האזורית דרום השרון בפרס החינוך של מחוז מרכז.
במתחם קריית המועצה הממוקם סמוך למושב נווה ירק, הוקמה בשנת 2020 חווה חקלאית חינוכית 'אדם ואדמה'. בשנת 2021 הוקם במתחם המועצה מתחם נינג'ה קיוב ובשנת 2022 נפתח מועדון הופעות וכנסים חדש בשם D-one, סמוך להיכל התרבות הוותיק.
בנוסף, על פי דו״ח אחוזי הגיוס והשירות של אגף כוח האדם בצה״ל לשנת 2022, מועצת דרום השרון קיבלה מקום ראשון בקטגוריית המועצות האזוריות בגיוס נשים לצה״ל.
גאוגרפיה

גבולות שטח השיפוט של המועצה:
בדרום - מועצה אזורית חבל מודיעין, אלעד, ויהוד-מונוסון
בצפון - מועצה אזורית לב השרון, טירה, טייבה, תל מונד.
במזרח - מועצה אזורית שומרון, אורנית, אלפי מנשה, כוכב יאיר צור יגאל וקלקיליה. (הקו הירוק)
במערב - מועצה אזורית חוף השרון
כמו כן, המועצה גובלת או מקיפה את העיריות והמועצות המקומיות הבאות: כפר סבא, כוכב יאיר, אורנית, כפר ברא, כפר קאסם, ראש העין, גני תקווה, פתח תקווה, רעננה, ג'לג'וליה והוד השרון.
במועצה מספר אתרי טבע: מקורות הירקון, חורבת דרדר, מעבר אפק, מקאם-נבי יחיה, מגדל אפק, קבר נבי בנימין ובית חרושת תופז.
יישובי המועצה

| מספר | צורת היישוב | יישוב | שנת הקמה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | קיבוץ | אייל | 1949 |  |
| 2 | מושב | אלישמע | 1951 |  |
| 3 | יישוב מוסדי | בית   ברל | 1947 | על שם ברל   כצנלסון |
| 4 | קיבוץ | גבעת   השלושה | 1925 |  |
| 5 | מושב | גבעת   ח"ן | 1933 | על שם חיים   נחמן ביאליק |
| 6 | מושב | גן   חיים | 1935 | על שם חיים   ויצמן |
| 7 | מושב | גני   עם | 1932 |  |
| 8 | מושב | גת   רימון | 1926 |  |
| 9 | מושב | חגור | 1949 |  |
| 10 | קיבוץ | חורשים | 1955 |  |
| 11 | מושב | ירחיב | 1949 |  |
| 12 | מושב | ירקונה | 1932 |  |
| 13 | מושב | כפר   מל"ל | 1922 | על שם משה   לייב ליליינבלום |
| 14 | מושב | כפר   מעש | 1935 |  |
| 15 | מושב | כפר   סירקין | 1936 | על שם נחמן   סירקין |
| 16 | מושב | מגשימים | 1949 |  |
| 17 | יישוב קהילתי | מתן | 1995 |  |
| 18 | מושב | נווה   ימין | 1950 |  |
| 19 | מושב | נווה   ירק | 1951 |  |
| 20 | קיבוץ | נחשונים | 1949 |  |
| 21 | קיבוץ | ניר   אליהו | 1950 | על שם אליהו   גולומב |
| 22 | יישוב קהילתי | נירית | 1981 |  |
| 23 | מושב | עדנים | 1950 |  |
| 24 | קיבוץ | עינת | 1952 |  |
| 25 | מושב | צופית | 1933 |  |
| 26 | יישוב קהילתי | צור   יצחק | 2007 | על שם יצחק   רבין |
| 27 | מושב | צור   נתן | 1966 |  |
| 28 | מושב | רמות   השבים | 1933 |  |
| 29 | קיבוץ | רמת   הכובש | 1932 |  |
| 30 | מושב | שדה   ורבורג | 1938 | על שם אוטו   ורבורג |
| 31 | מושב | שדי   חמד | 1952 |  |
בנוסף, המועצה נותנת שירותי חינוך למושב סלעית ומעניקה מגוון שירותים מוניציפליים לשכונת "נוף השרון" המשתייכת לאלפי מנשה אך צמודה לנירית.
בשטח שיפוט המועצה פועלים המכללה האקדמית בית ברל, בית חינוך ירקון, תיכון עמי אסף ו-8 בתי־ספר יסודיים.
ראשי המועצה

יצחק בנדר מעינת, ראש המועצה האזורית מפעלות אפק (1954 - 1980)
משה זטלנד מירקונה, ראש מועצה אזורית הירקון
סנדו דוד מעדנים, ראש מועצה אזורית הירקון
יוסף זמוסטיאנו מנווה ירק, ראש מועצה אזורית הירקון (1960 - 1980)
עובדיה פורת מעינת, ראש מועצה אזורית השרון התיכון (1951-1954)
יעקב לנדאו מרמת הכובש, ראש מועצה אזורית השרון התיכון (1954 - 1980)
יעקב לנדאו ראש המועצה המאוחדת הראשון (1980 - 1981)
אברהם לזר משדי חמד (1981 - 1995)
מוטי דלג'ו משדה ורבורג (1995 - 2018)
אושרת גני גונן מנווה ימין (2018-מכהנת)
ערים תאומות

גרמניה אמנדינגן, גרמניה
גרמניה נויוויד, גרמניה
אברהם צבי הירש אייזנשטט

| --- | --- |
 לידה:  1812 ביאליסטוק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  1868 (בגיל 56 בערך) ג' באלול ה'תרכ"ח קניגסברג, ממלכת פרוסיה 
 מדינה:  האימפריה הרוסית
 תקופת הפעילות:  ?–1868 
 חיבוריו:  פתחי תשובה, נחלת צבי
 
הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט (ה'תקע"ג, 1813, ביאליסטוק – ג' באלול ה'תרכ"ח, 1868, קניגסברג) היה רב ופוסק הלכה באימפריה הרוסית. נודע בחיבורו "פתחי תשובה" על יורה דעה, אבן העזר וחושן משפט. רבן של בריסטוביץ ואוטיאן.
ביוגרפיה

נולד לרב יעקב אייזנשטט בביאליסטוק שבאימפריה הרוסית בשנת 1813 (ה'תקע"ג), שהיה מצאצאי רבי מאיר אייזנשטט, מחבר שו"ת "פנים מאירות". נישא בגיל 15 לינטא רייזל, בתו של יהודה ליב הכהן מגרודנה והתגורר עמה בביאליסטוק. אשתו עסקה במסחר וניהלה חנות של מוצרי נייר ומכשירי כתיבה, בעוד שהוא עסק בתורה בבית מדרשו של רבי יחיאל נעכעס עם הרב שמואל הלוי (מחבר הספר "בגדי ישע") והרב גרשון חן טוב (בעל "מנחה חדשה"). לקוחות החנות העיקריים היו מוסדות השלטון בעיר. כעבור כמה שנים כאשר עברו מוסדות השלטון לגרודנה עברו בני הזוג בעקבותיהם, אולם שם לא צלחו עסקיהם ועל מנת לפרנס את משפחתו קיבל הרב אייזנשטט משרת דיינות בעיר במשך מספר שנים.
בשנת 1836 (ה'תקצ"ו) נבחר לשמש כרבה של בריסטוביץ שבפלך גרודנה. משם עבר לכהן כרב באוטיאן שבמחוז קובנה.
בחורף תרכ"ח יצא לקניגסברג שעל חוף הים הבלטי כדי להתרפא. נפטר שם בג' באלול באותה השנה (1868).
נקבר שם בין הרב יהודה אשכנזי מטיקטין, מחבר "באר היטב", לבין בעל "הכתב והקבלה", הרב יעקב צבי מקלנבורג.
חיבוריו

רבי אברהם צבי נטל עליו ללקט פסקי הלכה מתוך ספרות השו"ת ולערכם לפי סדר השולחן ערוך. בהקדמתו לחלק "יורה דעה" הוא מעיד כי עבר על 180 ספרי שו"ת ובספרו הוא מביא את מסקנותיהם בקיצור רב. מבין הספרים שהוא מרבה לציין אליהם, נמנים שו"ת נודע ביהודה,  שו"ת חתם סופר, חוות דעת, וכרתי ופלתי.
את חיבורו על יורה דעה החל בהיותו בגיל שמונה עשרה בעת שבתו בברסטוביץ. הוא סיים את המלאכה לאחר ארבע שנים. עקב גילו הצעיר חשש המחבר להוציא את ספרו ההלכתי, אולם לאחר שנלחם במחלה קשה והיה חשש לחייו גמר בדעתו להדפיס את ספרו על מנת שלא יאבדו הכתבים לאחר מותו.
הספר, שנקרא "פתחי תשובה" עוסק בחלקי השולחן ערוך: יורה דעה, אבן העזר וחושן משפט, לאחר שעל חלק האורח חיים כבר נערך ספר דומה על ידי האחים רבי חיים מרדכי מרגליות ורבי אפרים זלמן מרגליות, בשם "שערי תשובה". לראשונה נדפס הספר על חלק יורה דעה בווילנא שנת תקצ"ו (1836), ופעם שנייה בז'יטומיר תרי"ב (1852) עם תיקוני הצנזורה ועם הוספות מאת המחבר בסוגריים מרובעים. חלק אבן העזר יצא לאור בשנת 1861, בעיר יוהנסבורג שבפרוסיה, ולאחר מותו, יצא החלק השלישי, על חושן משפט, בשנת 1871 בווילנא. מאז נדפס הספר ברוב מהדורות השולחן ערוך.
ביטוי למרכזיותו של החיבור בפסיקת ההלכה בהווה ניתן למצוא בכך שחלקים מהחיבור מהווים מרכיב בחומר הלימוד הנדרש עבור בחינות ההסמכה לרבנות של הרבנות הראשית לישראל, בנושאים הכלולים בחלק יורה דעה של השולחן ערוך, יחד עם שני נושאי הכלים המרכזיים של השולחן ערוך - שפתי כהן וטורי זהב.
בנוסף הוציא ספר נחלת צבי על שולחן ערוך יורה דעה וחושן משפט. ספרו על חושן משפט הודפס לצד השולחן ערוך במספר מהדורות.
חיבוריו > משפחתו

בנו, נפתלי מווילנא
בנו, הרב בנימין המכונה "ר' בנימין הצדיק", חידושיו ותשובותיו נאספו לספר "משאת בנימין"
בתו, מושה - אמו של לאון רבינוביץ
לקריאה נוספת

"עיונים בספר פתחי תשובה'", הרב ד"ר חנן יצחקי ישורון לג, אלול תשע"ה, עמ' תתעג-תתצג, המשך - ישורון לד, ניסן תשע"ו, עמ' תתקטז-תתקכז
חנן יצחקי, עבודת דוקטורט על ספר פתחי תשובה (להורדה)
הערות שוליים

↑  הרב בנימין אייזנשטט, משאת בנימין, וילנא תרפ"ה, באתר היברובוקס
| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- | --- | --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |  |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |  |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |  |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |  |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282807405171  ISNI: 0000 0001 1998 7835  LCCN: nr93019376  NTA: 304204617  SUDOC: 248090992  VIAF: 9716940   WorldCat (עם VIAF): 9716940 
מצבתו בקניגסבורג
המשתלה

#invoke:תבנית מידע
שכונת המִֹשְתָּלָה היא אחת משכונות עבר הירקון בתל אביב, הממוקמת על הגבול עם רמת השרון. סמוך לכפר הירוק.
השכונה תוכננה על ידי האדריכל יעקב יער, שמשרדו תכנן גם את רוב בנייניה, ותוכניתה אושרה ב-1993. אכלוסה של השכונה החל ב-1998. השכונה הוקמה על שטח בו הייתה המשתלה העירונית ומכאן מקור שמה. בתוכנית המקורית מתחילת שנות התשעים אושרו כ-1,200 יחידות דיור, ולאחר תוכנית בניין חדשה לשכונה מספר היחידות השתנה ל-1,450. בשנת 2016 אושרה הקמתן של 136 יחידות דיור בשכונה כחלק ממיזם דירה להשכיר. המתחם החל להתאכלס בינואר 2024.
גבולותיה הם שכונות צהלה וגני צהלה מדרום, דרך משה סנה ממערב ושטחים חקלאיים של רמת השרון עליהם אמורה לקום רצועת הנופש מצפון וממזרח.
בשכונה נמצאת הנקודה הגבוהה ביותר בשטח השיפוט של העיר, בגובה של כ-70 מטרים מעל פני הים.
רחובות השכונה נקראים על שם סופרים ומלחינים ישראלים: סשה ארגוב, משה וילנסקי, לוין קיפניס, יעקב שבתאי, דוד אבידן, מקס ברוד, אלי תבין ומרדכי זעירא.