stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארכיטקטורה ואמנות מרובינגית
אמנות

במאה השביעית כנראה זכו בעלי המלאכה המרובינגיים להערכה גבוהה, והם הובאו לאנגליה בכדי לבנות כנסיות וליצור עיטורי זכוכית. הם השתמשו רבות בטכניקה בשם opus gallicum (אנ'). בשיטה זו קודחים חורים מדויקים באבני הבניין, מחדירים אליהם קורות עץ וכך יוצרים שלד יציב למבנה. שיטה זו אומצה על ידי הנורמנים, והם השתמשו בה לאחר מכן באיטליה.
מעט מאוד עיטורי כתבי יד מורבינגיים שרדו. כתב העת העשיר ביותר בעיטורים מסוג זה הוא ספר תפילה מהמאה ה-8 שהוקדש לגלסיוס הראשון ונמצא כיום בספריית הוותיקן. בספר עיטורים גאומטריים ואיורי בעלי חיים המושפעים מגילופי מתכת ומאמנות המזרח, בדומה ליצירות של אמנות אינסולרית (אנ') שהייתה נפוצה באנגליה באותה תקופה. מרכזי האמנות המרובינגית העיקריים היו במנזר ליוקסיי בפראנש-קונטה, שנוסד על ידי קתולים שהגיעו מאירלנד, ומאוחר מנזר הכפר קורבי (אנ').
אוסף גדול של אמנות מרובינגית שהוצג בברלין הוחרם על ידי הצבא הסובייטי כאשר העיר נכבשה במלחמת העולם השנייה. האוסף מוצג עד היום ברוסיה.
גלריה

בפטיסטריום סן ז'אן בפואטייה
בפטיסטריום ריז
בפטיסטריום הקתדרלה של סנט-ליאונה דה פריז'
בפטיסטריום סן ז'אן דה ונאסק
הקריפטה של סן לורן
הקריפטה של נוטרדאם דה ז'ואר, וסרקופגים
הקריפטה של נוטרדאם דה ז'ואר
ראש עמוד בקריפטה של נוטרדאם דה ז'ואר
דפים מתוך Sacramentarium Gelasianum, בארכיון הוותיקן
יעקב מאיר

ערך זה עוסק בראשון לציון הראשון של ישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הרב מאיר בשנת 1936 לערך
מודעת ברכה לרגל היבחרו לרב ראשי, 1906
תמונתו של רבי יעקב מאיר על גבי בול ישראלי
לווייתו של הרב הראשי יעקב מאיר במורד רחוב יפו, ירושלים, מאי 1939
שלט רחוב יעקב מאיר בשכונת זיכרון משה בירושלים.
הרב יעקב מאיר (ז' באייר ה'תרט"ז, 12 במאי 1856 – ט' בסיוון ה'תרצ"ט, 26 במאי 1939), היה הראשון לציון, והרב הספרדי הראשי הראשון של ארץ ישראל במסגרת הרבנות הראשית. בצעירותו שימש כשד"ר של ישיבת המקובלים בית אל וכוללות ירושלים.
קורות חייו

נולד בירושלים, להוריו יוצאי סלוניקי ביוון, שניהם ממשפחות מיוחסות. לאביו כלב מירקאדו (1827-1896) ולאמו ריינה (נפטרה ב-1901), למד אצל הרב מנחם בכר יצחק, ובגיל 15 החל ללמוד אצל המקובל רבי אהרן עזריאל, זקן מקובלי ישיבת "בית אל".
בגיל 16 נישא לרחל למשפחת יצחקי, ילידת סלוניקי, קרובת משפחתו מצד אימו, ובשנים הראשונות לאחר נישואיו המשיך לעסוק בתורה. תוך כדי לימודיו נמשך לעסקנות. בשנת תרל"ט (1879), נמנה עם מייסדי חברת "ביקור חולים" אשר ייסדה את בית החולים משגב לדך בירושלים. הרב מאיר שימש כגבאי הראשי של החברה.
בשנת תרמ"ב (1882), שימש כשד"ר בשליחות כוללות ירושלים לבוכארה. היה בין הבודדים שבשלוחי ירושלים שהגיעו למדינה זו. יהודי בוכארה קיבלוהו בכבוד רב וקראו בשמו לכל ילדיהם, שנולדו בימי שהותו אצלם. הוא התקין להם כמה תקנות בענייני דת ועודד את עלייתם לא"י, השפעתו על יהודי בוכארה הייתה גדולה גם לאחר שחזר משליחותו. משנת תרמ"ט (1889) ואילך, יהודי בוכארה החלו לעלות לירושלים בהמוניהם, והשתקעו בשכונת הבוכרים, והיות והרב מאיר היה מעורה בצרכי התיישבותם בירושלים, הם בחרו בו לאחד משבעת טובי השכונה.
בשנת תרמ"ה (1885), יצא בשליחות ישיבת המקובלים "בית אל", לצפון אפריקה ומשהצליח בשליחותו זו נשלח על ידי כוללות הספרדים לאותן מדינות. בשליחות זו שהה גם באלג'יר שם נתן הסכמתו לספר "פתשגן הכתב" שהוא תרגום ערבי לספר הנפוץ "מעם לועז". בתמוז תרמ"ז (1887) חזר לירושלים.
בשנת תרמ"ח (1888) נבחר הרב מאיר לוועד העדה הספרדית, והתמנה כחבר בית הדין של הרב יעקב שאול אלישר, רבה של ירושלים. כחבר הוועד סייע בהקמת שכונות, כגון: עזרת ישראל, ימין משה ושכונת הבוכרים.
הרב מאיר פעל לקירוב עדות הספרדים והאשכנזים, ואחת מפעולותיו בעניין הייתה הקמת אגודה בשם "התאחדות", המורכבת מספרדים ואשכנזים, ובהשתדלותם הוכר הרב נפתלי הירץ הלוי כרבה של יפו. הרב מאיר אף סייע להקמת בית החולים שער ציון (יפו).
הרב מאיר שם לו למטרה להחיות את הלשון העברית ולהפיצה. לשם כך הוא ייסד יחד עם הרב חיים הירשנזון את חברת "שפה ברורה", אליה הצטרפו מאוחר יותר אליעזר בן-יהודה וחבריו. חברה זו הסתובבה בבתי הספר, ב"חדרים" ובישיבות, לימדה עברית ועודדה את לימוד השפה. הרב מאיר היה חבר בהרכב הראשון של ועד הלשון העברית, הגוף שלימים הפך לאקדמיה ללשון העברית.
על כס הרבנות

לאחר פטירת הרב אלישר, התמנה הרב מאיר בכ' באלול ה'תרס"ו (1906) לרבה הראשי הספרדי של ירושלים, 'הראשון לציון'. מינוי זה עורר התנגדות של חוגים מסוימים בעיר, אשר האשימוהו בנטייה לציונות, ובדעות מתקדמות ולא-שמרניות. מתנגדים אלו שלחו מכתבים אל החכם באשי אשר בקושטא, במגמה למנוע את אישור מינויו. המחלוקת ניטשה במשך כשנה, ולבסוף אולץ הרב מאיר להתפטר מהתפקיד. אחריו התגלגל התפקיד לחמישה רבנים שונים, והמחלוקות בעדה הספרדית המשיכו להתגלע בין הצדדים, למרות ניסיונות האיחוד. המחלוקת על ההנהגה הרבנית ביטאה מחלוקות עמוקות בין פלגים שונים בעדה הספרדית ובעדה האשכנזית בירושלים וברחבי האימפריה העות'מאנית.
בקיץ ה'תרס"ז (1907) הוזמן הרב מאיר על ידי ראשי הקהילה היהודית בסלוניקי לכהן כרב הקהילה בעיר, לאחר פטירת החכם באשי ואב בית הדין הרב יעקב בן חנניה קובו. כיהן שם למעלה מעשור שנים. בימי מלחמת העולם הראשונה סייע לשחרורה של ארץ ישראל על ידי שהקים לגיון עברי המורכב מיהודי יוון. הרב מאיר היה בקשר מתמיד עם ראשי התנועה הציונית בארץ ישראל בעניין זה.
בשנת ה'תרע"ז (1917) פרצה שרפה גדולה בסלוניקי (אנ'), אשר כילתה למעלה ממחצית מן העיר. השרפה פגעה גם בספרייתו של הרב מאיר והשמידה חידושים רבים שכתב על השולחן ערוך, בעיקר על החלקים אבן העזר וחושן משפט. הרב מאיר פעל מיידית לסייע לנפגעי השרפה, ובאמצעות קשריו עם בריטניה, סייע באספקת רופאים ותרופות, מים ועזרה לנפגעים.
במכתב פרטי כתב הרב מאיר אודות השרפה:
”היות כי לדאבוני פרצה תבערה גדולה בשאלוניקי בשנת תעז"ר ונשרפו כל בתי עיר הפנימית ובכללם גם משרד הרבנות והמעון שאני דרתי בו, נשרפו גם שני הקונטרסים אשר טיפחתי וריביתי בימי בחרות, הראשון על שו"ע אבן העזר והשני על חושן משפט, ולא נשארה לי העתקה מהם... חוץ מזה לא נשאר בידי כלום. עתה אין בכוחי לכתוב חידושי תורה מחמת כמה סיבות. ראשית, אין לי כל הספרים הדרושים לתכלית זו, ספרייתי העשירה שהייתה לי לפני נוסעי לסאלוניקי התפוררה והתפזרה... שני טרדות הציבור מונעות עתה ממני להפנות לזה ושלישית הנה באתי בימים וזקנה קפצה עלי. אני מוסר מודעה כי כל מה שאנוכי רושם וכותב בפנקסי אינו לשם חיבור כדי להדפיסו היות שידעתי שאין בו דיבור של ממש...”
בשנת ה'תרע"ט (1919), עם תום מלחמת העולם הראשונה, עזב הרב מאיר את משרתו ושב לירושלים. עם שובו נתבקש להופיע בפני הוועדה האמריקנית אשר חקרה את דעת תושבי ארץ ישראל על ההסדר המדיני הרצוי להם. הרב מאיר נאם נאום אשר הותיר רושם עמוק בליבם של חברי הוועדה.
הרב מאיר קיבל מבריטניה מדליית זהב והיה עונדה על חזהו בעת שהיה מבקר אצל הנציב העליון, ואף הצטלם איתה.
הרב הראשי לארץ ישראל

עם ייסוד הרבנות הראשית לארץ ישראל על ידי הרב אברהם יצחק הכהן קוק, נבחר ביום ט"ז באדר א' ה'תרפ"א (1921), לצדו של הרב קוק עצמו, לכהן כרב ראשי לארץ ישראל, והוכתר בתפקיד "הראשון לציון".
בטקס ההכתרה אמר בין היתר: ”ידע ידעתי את צרכי עמנו בארצנו, בימינו ובזמננו, על כן הקדש אקדיש את כוחותיי וכישרונותיי שחנני אלוקים בהם להבטחת מצב עדתנו האומללה, להיות למליץ טוב בין עם ישראל ובין הממשלה למען ידע כל עמנו ליהנות מהזכויות שזכתהו בהן וקרן ישראל יורם פה בכבוד. השתדל אשתדל להנהיג סדרים נכונים וישרים בכל עסקי וענייני הקהל למען ינהג הכל על פי הצדק היושר והחוק. ...עשה אעשה כל אשר ביכולתי להיטיב את מצב החכמים, העניים, היתומים והאלמנות, אשפט את משפטם, אריב את ריבם נגד מי שתקיף מהם ואביא לכולם הרווחה. היטב איטיב את חנוך בני הנעורים, על ידי סדרים ומשטרים טובים בהת"ת עד הביאי אותו למדרגה כזו שממנו ייצאו תלמידים מורי הוראה בישראל ויהיו לתפארת לעדת הספרדים בירושלים... בקצרה, את כל כישרונותיי, את כל כוחותיי ואת חיי אקדיש לטובת עדתי. עד יומי האחרון אעבד להרמת קרן עדתי, להטבת מצבה בחומר וברוח, ועדתנו תשוב לפרוח ולשגשג כמקדם וה' ישפת שלום...”
בהתאם לבקשת השלטונות הבריטיים, אמור היה לקום בית הדין הרבני הגבוה לערעורים. הדבר עורר פולמוס רב, והרב מאיר נהג כמנהג ראשונים בסלוניקי, שם הונהג בית דין לערעורים (והרב מאיר אף זכה לעמוד בראשו), אשר אינו נוגד את המשפט העברי.
כאשר עמדה על הפרק שאלת מתן זכות בחירה לנשים בבחירות לאספת הנבחרים הראשונה ב-1920, והחרדים נטו שלא להשתתף בבחירות, כתב הרב מאיר, כי גם אם ההחלטה אינה במקומה, אין זה מחויב שהדתיים יפרשו מן הבחירות. ואכן, הרב מאיר השתתף ואף נבחר כחבר נשיאות אספת הנבחרים הראשונה.
אולם בשנת 1927 לאחר שאושרה חוקת כנסת ישראל שכללה תקנות שהוא ראה אותן כנוגדות לתורה הוא הודיע שהוא ועדת הספרדים לא נכנסו ולא ייכנסו לכנסת ישראל.
בינואר 1924, השתתף עם הקולונל פרדריק קיש ודוד ילין, במפגשים בעמאן עם חוסיין בן עלי, ובנו עבדאללה, בניסיון ליצור יחסים טובים בין הערבים לציונים. בפגישה העניק לו עבדאללה, את אות הכבוד איסתיקלאל.
בעשור האחרון לחייו כיהן בתפקידיו כראש הרבנים לארץ ישראל (שמו הקודם של תפקיד הרב הראשי לישראל), נשיא בית הדין הגדול לערעורים ונשיא מועצת הרבנות הראשית שלא על מנת לקבל שכר.
בעת מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט יצא בקריאה, יחד עם הרב הראשי האשכנזי, יצחק אייזיק הלוי הרצוג, להקפיד על מדיניות ההבלגה ולהימנע ממעשי נקם.
הרב מאיר נפטר בליל שבת, ט' בסיוון ה'תרצ"ט (26 במאי 1939) ונטמן בבית הקברות היהודי בהר הזיתים שבירושלים. מסע הלווייתו תואר בעיתונים העבריים כאירוע עוצמתי ורב משתתפים ואף נקבע כי ונקבע כי המלאכה בארץ ישראל תושבת לאות אבל. לאחר פטירתו מילא את מקומו הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, ראשית כממלא מקום, ולאחר תום ה"שלושים" (י' בתמוז ה'תרצ"ט) - כרב ראשי לארץ-ישראל.
שמו הונצח ברחוב הנושא את שמו בשכונת זיכרון משה שבירושלים. נבחר לדמות מופת של החמ״ד לשנת ה׳תשפ״א–ה׳תשפ״ב  יחד עם הראי״ה קוק.
חיים אישיים

לרב יעקב נולדו בן ובת, בנו נפטר בילדותו. חתנו היה רפאל יהושע עזריאל, אשר אותו גידל והשיא לבתו לונה, מבתו נולדו לו 6 נכדים ונכדות. אחותו רבקה נישאה לרב מאיר שמואל קסטל.
עיטורים ומדליות

בין העיטורים הרבים שקיבל ניתן למנות את: אות מסדר האימפריה הבריטית, לגיון הכבוד הצרפתי, עיטורים מהסולטאן העות'מאני, ממשלת יוון ומחוסיין בן עלי, מלך חג'אז.
עיטוריו:
מאת סולטן טורקיה עבד אל חמיד השני, אות כבוד מג’ידיה מדרגה שנייה, 1907.
מאת סולטן טורקיה מוחמד רישאד, אות כבוד עות’מניה מדרגה א’, שעון ושרשרת זהב עם שמו חרות עליהם, 1910.
מאת קונסטנטין מלך יוון, אות כבוד של קולונל צבאי, 1910.
שני אותות מאלכסנדר יורש העצר של סרביה לימים מלך יוגולסביה, שרשרת הכבוד הגדולה בשנת 1908 ואות כבוד של קולונל ראשי בשנת 1920.
מאת הקהילה הצרפתית, אות כבוד של המחנה “לגיון דיאונור” ע”פ בקשת המצביא הראשי, 1918.
מאת ממשלת בריטניה אות כבוד cbe של קולונל אנגלי, 1923.
שני אותות מאת חוסיין מלך ערב, שרשרת הכבוד למלכי ערב בביקורו אצלו ואות כבוד מיוחד לראשי הדת, שניהם בשנת 1924.
הערכה

הרב עובדיה יוסף בספרו הליכות עולם חלק ז' [פרשת מסעי] לומד הלכה ממנהגו של הרב יעקב מאיר ללבוש את המדליות למרות היותם בצורת צלב, דבר המעיד על גדולתו התורנית בעיני הרב עובדיה.
לקריאה נוספת

"הרבנות הראשית לישראל - שבעים שנה לייסודה" (עורכים: הרב ד"ר איתמר ורהפטיג והרב שמואל כ"ץ), חלק ג' (הן ביוגרפיה של הרב, והן יומנה של הרבנות הראשית לישראל מאותה התקופה)
פנחס גרייבסקי, מגנזי ירושלים חוברת 110: מוקטר מוגש לראש גולת אריאל ... כמוהר"ר יעקב מאיר ... לכבוד חג היובל ולרגלי שובו לאיתנו, ירושלים תרצ"ד
יעקב אלעזר, הרב יעקב מאיר הראשון לציון, אבידן משיח (עורך), תנועת יד לראשונים בארץ ישראל תשנ"ז (הספר בקטלוג ULI)
דוד אשכנזי, מירושלים לסאלוניקי ובחזרה: מנהיגותו של הרב יעקב מאיר, חכם באשי בירושלים ורב ראשי בסאלוניקי, דיסרטציה, רמת גן תשס"ח
דוד אשכנזי, מחכם באשי לרב ראשי - הרב יעקב מאיר 1856 - 1939, הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשפ"א 2021.
הרב יעקב מאיר: פעמים 142-143, אבריאל בר-לבב ויאיר עדיאל (עורכים), יד בן צבי (תריסר מאמרים הנוגעים לרב יעקב מאיר)
הערות שוליים

↑  השתלשלות הפרשה - ראה פה
↑  חכם באשי או רב מטעם ? - על  כבוד בין רבנים, באתר ספריית הרמב"ם
↑  שו"ת יחווה דעת ג סה
↑  יעקב טהון, משה המאירי, יוסף מיוחס, חיים סלומון, חיים מרגלית קלוריסקי, הוועד הלאומי על עניין יעקב מאיר, דבר, 19 ביולי 1927
↑  ניר כהן, באיחור של מאה: נחשף פרוטוקול הפגישה בין מלך ירדן להנהגת היישוב, באתר ynet, 18 בנובמבר 2018
↑  כרוז הרבנים הראשיים, דבר, 17 בנובמבר 1937
קריאת הרבנות הראשית, דבר, 8 ביולי 1938
↑  ברק בר-זוהר, במיתתם קרויים חיים: הסיקור העיתונאי של פטירת הרבנים הראשיים לישראל 1959-1935., ציונות דתית: היסטוריה, רעיון, חברה י"ב, 2024, עמ' 32-5
| הראשונים לציון |
| --- | --- | --- |
| חכם באשי | רבי משה גאלנטי • רבי משה בן חביב • רבי אברהם רוויגו • רבי אברהם בן דוד יצחקי • רבי בנימין הכהן מעלי • רבי אליעזר נחום • רבי ניסים חיים משה מזרחי • רבי יצחק הכהן רפפורט  • רבי ישראל יעקב אלגאזי • רבי רפאל בן רבי שמואל מיוחס • רבי חיים רפאל בן אשר • רבי רפאל משה בולה • רבי יום-טוב אלגאזי • רבי משה יוסף מרדכי מיוחס • רבי מרדכי הלוי • רבי יעקב משה עייאש • רבי יעקב קוראל • רבי רפאל יוסף חזן • רבי יום טוב דאנון • רבי שלמה משה סוזין • רבי יונה משה נבון • רבי יהודה נבון • רבי חיים אברהם גאגין • רבי יצחק קוב'ו • רבי חיים נסים אבולעפיה • רבי חיים דוד חזן • רבי אברהם אשכנזי • רבי רפאל מאיר פאניז'ל • רבי יעקב שאול אלישר • רבי אליהו משה פאניז'יל • רבי נחמן בטיטו • רבי משה יהודה פרנקו • רבי נסים יהודה דנון • רבי חיים משה אלישר |  |
| ברבנות הראשית | הרב יעקב מאיר • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יצחק נסים • הרב עובדיה יוסף • הרב מרדכי אליהו • הרב אליהו בקשי דורון • הרב שלמה עמאר • הרב יצחק יוסף • הרב דוד יוסף |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265236405171  BnF: cb171098460 (data)  GND: 1108330517  ISNI: 0000 0000 6696 855X  LCCN: nr95011429  SNAC: w6vx25jw  VIAF: 66357036   WorldCat (עם VIAF): 66357036
Miz & Mrs.

| --- | --- |
 סוגה:  תוכנית מציאות
 שחקנים:  המיז מאריס
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  40
 הפקה
 חברת הפקה:  הפקות בונים/מוראי WWE
 טכניקת צילום:  מערך מרובה מצלמות
 אורך פרק:  כ-21 דקות
 שידור
 רשת שידור:  USA
 תקופת שידור מקורית:  24 ביולי 2018 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
.Miz & Mrs היא סדרת מציאות אמריקאית, שהוקרנה לראשונה ב-24 ביולי 2018, בערוץ ה-USA. הסדרה היא סדרת ההמשך ל-Total Divas ונתנה מבט מקרוב אל חייהם של דה מיז ואשתו מאריס כזוג בתוך הזירה ומחוצה לה. הסדרה כוללת פרקים באורך של כחצי שעה, ועוקבת אחרי הזוג, כולל הולדת בתם הבכורה. באפריל 2019, נודע שרשת USA חידשה את הסדרה לעונה שנייה.
הפקה

ב-8 בינואר 2018, ה-WWE הודיעו שהמיז ומאריס יקבלו סדרה משלהם, שתשודר בערוץ USA ותקרא Miz & Mrs. הסדרה תתעד את חייהם האישיים של הזוג.
ב-27 במרץ 2018, בתם הראשונה של הזוג נולדה ונקראה מונרו סקיי.
ב-22 במאי 2018, נודע שהפרק הראשון בסדרה ישודר ב-24 ביולי.
ב-14 באוגוסט 2018, נודע שרשת USA הזמינה פרקים נוספים אשר יתווספו לעונה הראשונה. בפברואר 2019, נודע ש-14 פרקים יתווספו לסדרה, שתתחיל שוב ב-2 באפריל 2019.
ב-2 באפריל 2019, נודע שרשת USA חידשה את הסדרה לעונה שנייה אשר תכלול עשרים פרקים.
דמויות > דמויות ראשיות

המיז
מאריס
מונרו סקיי מיזנין (בתם של המיז ומאריס)
דמויות > דמויות משנה

ג'ורג' מיזנין (האבא של המיז)
מרג'וליין "מרג'ו" מרטין (האמא של מאריס)
דמויות > דמויות אורחות

אסקה
אבריל לאבין
ברי בלה
כרמלה
קורט הוקינס
דנה ברוק
דניס האסקינס
דולף זיגלר
הית' סלייטר
ג'יימס רודיי
ג'ון מוריסון
מריה קנליס
מייק קנליס
ניה ג'קס
ניקי בלה
פייג'
רנה יאנג
רונדה ראוזי
רומן ריינס
רוזה מנדס
ריאן קבררה
טייטוס אוניל
טיילר בריז
אקסבייר וודס
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 20 | 20 | 24 ביולי 2018 | 27 באוגוסט 2019 |
|  | 2 | 20 | 20 | 29 בינואר 2020 | 17 במאי 2021 |
פרקים > עונה ראשונה (19–2018)

| מספר פרק בסדרה | מספר פרק בעונה | כותרת | תאריך שידור מקורי | קוד הפקה | צופים אמריקאים (מיליונים) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | "אי הבנה פשוטה" | 24 ביולי 2018 | 101 | 1.47 |
| 2 | 2 | "מיז לוקח את העוגה" | 31 ביולי 2018 | 102 | 1.30 |
| 3 | 3 | "סופר אבא מוסמך" | 7 באוגוסט 2018 | 103 | 1.23 |
| 4 | 4 | "פיצוצים גאים" | 14 באוגוסט 2018 | 104 | 1.16 |
| 5 | 5 | "נסיעה בדרכים למניה" | 21 באוגוסט 2018 | 105 | 1.24 |
| 6 | 6 | "מיז הקאובוי" | 28 באוגוסט 2018 | 106 | 1.16 |
| 7 | 7 | "הסאמרסלאם הראשון של התינוקת" | 2 באפריל 2019 | 107 | 1.00 |
| 8 | 8 | "השכונה של מר מיזנין" | 9 באפריל 2019 | 108 | 1.00 |
| 9 | 9 | "זמן האיכות של מיז ומאריס" | 16 באפריל 2019 | 109 | 1.10 |
| 10 | 10 | "עשה שופינג עד שתעשה דראפט" | 23 באפריל 2019 | 110 | 0.94 |
| 11 | 11 | "שלושה בחורים ותינוקת" | 30 באפריל 2019 | 111 | 0.84 |
| 12 | 12 | "זה מיז-טריǃ" | 7 במאי 2019 | 112 | 0.90 |
| 13 | 13 | "הפיץ' הראשון של מיז" | 14 במאי 2019 | 113 | 1.10 |
| 14 | 14 | "פסטיבל מיז" | 21 במאי 2019 | 114 | 1.04 |
| 15 | 15 | "גלגל הגבינה של מזל רע" | 23 ביולי 2019 | 115 | 0.72 |
| 16 | 16 | "הפרכה" | 30 ביולי 2019 | 116 | 0.90 |
| 17 | 17 | "כבר לא יותר דמות רעה" | 6 באוגוסט 2019 | 117 | 1.06 |
| 18 | 18 | "הרנסאנס של המיז" | 13 באוגוסט 2019 | 118 | 1.01 |
| 19 | 19 | "פלישה צרפתית" | 20 באוגוסט 2019 | 119 | 1.00 |
| 20 | 20 | "ה-It Couple בלוס אנג'לס" | 27 באוגוסט 2019 | 120 | 1.09 |
פרקים > עונה שנייה (2020)

| מספר פרק בסדרה | מספר פרק בעונה | כותרת | תאריך שידור מקורי | קוד הפקה | צופים אמריקאים (מיליונים) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 | 1 | "הרסלמניה הראשונה של מונרו" | 29 בינואר 2020 | 201 | 0.43 |
| 22 | 2 | "השקרים הקטנים של המיז" | 5 בפברואר 2020 | 202 | 0.47 |
| 23 | 3 | "תעלומת מין התינוק" | 12 בפברואר 2020 | 203 | 0.46 |
| 24 | 4 | "כוכב לא נולד" | 19 בפברואר 2020 | 204 | 0.50 |
| 25 | 5 | "לשגע את המיז" | 26 בפברואר 2020 | 205 | 0.39 |
| 26 | 6 | "יום מייק המיז" | 4 במרץ 2020 | 206 | 0.49 |
ראו גם

Total Bellas
הערות שוליים

↑  המיז ומאריס יככבו בסדרה חדשה
↑  המיז ומאריס יקבלו סדרה משלהם שתעקוב אחרי חייהם האישיים
↑  הסדרה של המיז ומאריס תשודר בערוץ USA
↑  בונים/מוראי תיקח חלק בסדרה כחברת ההפקות שלה
↑  בתם של הזוג, מונרו סקיי, נולדה
↑  תאריך השידור של הפרק הראשון בסדרה התפרסם
↑  העונה הראשונה של הסדרה ממשיכה
↑  הסדרה ממשיכה לעונה 2
סיפור אמריקאי (זיכיון)

| --- | --- |
 יוצר:  ריאן מרפי בראד פאלצ'וק
 סרטים וטלוויזיה
 סדרות טלוויזיה:  אימה אמריקאית סיפור פשע אמריקאי סיפורי אימה אמריקאים
 
סיפור אמריקאי היא זיכיון מדיה אנתולוגי אמריקאי המורכב מכמה סדרות טלוויזיה שיצרו ראיין מרפי ובראד פאלצ'וק לרשת הכבלים FX. כל סדרה עוקבת אחר ז'אנר בדיוני אחר, כאשר כל עונה אינדיבידואלית נתפסה כמיני-סדרה עצמאית, בעקבות סדרת דמויות ומיקומים שונים וקו עלילה עם "התחלה, אמצע וסוף" משלו. כמה מרכיבי עלילה של כל עונה וסדרה מקבלים השראה רופפת מאירועים אמיתיים. שחקנים רבים מופיעים ביותר מעונה אחת וסדרות, ולעיתים קרובות מגלמים דמות חדשה.
השחקנים שהופיעו בשני פרקים או יותר בזיכיון כוללים את שרה פולסון; קובה גודינג ג'וניור; קוני בריטון; דארן כריס; פין וויטרוק; ג'ון ג'ון בריונס; קודי פרן, שהוא השחקן היחיד שהופיע בשלושה פרקים החל משנת 2021; מקס גרינפילד; בילי אייכנר; מאט בומר, שביים פרק של סיפור פשע אמריקאי; קאיה גרבר; נעמי גרוסמן; צ'אד ג'יימס ביוקנן; ג'ון קרול לינץ'; דילן מקדרמוט; צ'ארלס מלטון; בילי לורד; ג'יימי ברואר; נעמי קמפבל שהופיעה בארכיון אודיו בסיפור פשע אמריקאי; סיליה פינקלשטיין; בלייק שילדס; ג'ון לייסי וניקו גרית'אם.
הזיכיון זכה לשבחים נרחבים, וזכה במספר פרסי אמי.
רקע

היוצרים מרפי ופאלצ'וק החלו לעבוד על אימה אמריקאית לפני Glee. מרפי רצה לעשות את ההפך ממה שעשה בעבר וכך החל בעבודתו על הסדרה. הוא הצהיר: "עברתי מניפ/טאק ל-Glee, אז היה הגיוני שאני רוצה לעשות משהו מאתגר ואפל. ותמיד אהבתי, כמו בראד, את ז'אנר האימה. אז זה פשוט היה טבעי בשבילי." פאלצ'וק סיקרן ברעיון לשים זווית אחרת לז'אנר האימה, וקבע כי מטרתם העיקרית ביצירת הסדרה היא להפחיד את הצופים. "אתה רוצה שאנשים יהיו קצת לא באיזון אחר כך," אמר.
בפברואר 2011 הודיעה FX רשמית כי היא הזמינה פיילוט לסדרה אפשרית של ריאן מרפי ובראד פאלצ'וק, כשגם מרפי ופאלצ'וק כותבים ומרפי מביים. דנטה די לורטו הוכרז כמפיק בכיר. הפקת הסדרה החלה באפריל 2011. ביולי 2011, FX הודיעה רשמית כי הוזמנה עונה מלאה.
מלכתחילה, מרפי ופאלצ'וק תכננו שכל עונה בסדרה תספר סיפור אחר. לאחר ששודר פרק סיום העונה הראשונה, מרפי דיבר על תוכניותיו לשנות את השחקנים והמיקום לעונה השנייה. עם זאת, הוא אמר שכמה שחקנים שכיכבו בעונה הראשונה יחזרו. "האנשים שחוזרים ישחקו דמויות שונות, יצורים, מפלצות וכו'. הסיפורים של [בני הרמון] נגמרים. אנשים שחוזרים יגלמו דמויות חדשות לגמרי", הודיע. בנובמבר 2012, מנכ"ל FX, ג'ון לנדגרף, תיאר את הפורמט הייחודי של הסדרה וקבע: "הרעיון של מיני-סדרה, סדרה אנתולוגית עם צוות רפרטוארי - הוכיח כפורץ דרך, מוצלח בפראות ויתגלה כפתח למגמה."
ב-7 באוקטובר 2014 פורסם כי FX הזמינה סדרה בת 10 פרקים שכותרתה סיפור פשע אמריקאי, שפותחה על ידי סקוט אלכסנדר ולארי קארשבסקי. בעוד שכל עונה של אימה אמריקאית מתמקדת בסיפור אימה חדש, כל עונה של סיפור הפשע האמריקאי מתמקדת בסיפור חדש של פשע אמיתי. ב-11 במאי 2020, מרפי חשף כי סדרת ספין-אוף נמצאת בפיתוח בשם "סיפורי אימה אמריקאים" שתכלול פרקים אנתולוגיים עצמאיים, במקום קשת סיפורים של עונה שלמה. פרק הבכורה שודר ברשת FX.
ב-13 באוגוסט 2021 פורסם כי FX הזמינה סדרת ספין אוף חדשה בשם American Love Story. העונה הראשונה תתאר את החיזור והנישואים של ג'ון פ. קנדי ג'וניור וקרולין בסט-קנדי. באותו יום פורסם כי FX הזמינה סדרה חדשה נוספת בשם American Sports Story, שעונתה הראשונה המבוססת על הפודקאסט גלדיאטור: אהרון הרננדז ופוטבול בע"מ מאת הבוסטון גלוב, תתמקד בעלייתו ונפילתו של שחקן ה-NFL לשעבר אהרון הרננדז.
סדרות טלוויזיה > אימה אמריקאית (2011–הווה)

הסדרה הראשונה בזיכיון, אימה אמריקאית, עלתה בשנת 2011 והיא המצליחה מכולן עם למעלה מעשר עונות, כשכל עונה מתמקדת בסיפור אימה אחד.
סדרות טלוויזיה > סיפור פשע אמריקאי (2016–הווה)

ב-7 באוקטובר 2014 פורסם כי FX הזמינה סדרה בת 10 פרקים שכותרתה סיפור פשע אמריקאי, שפותחה על ידי סקוט אלכסנדר ולארי קארשבסקי. בעוד שכל עונה של "אימה אמריקאית" מתמקדת בסיפור אימה חדש, כל עונה של סיפור פשע אמריקאי מתמקדת בסיפור פשע אמיתי חדש. בסדרה משתתפים שחקני אימה אמריקאית, שרה פולסון, קוני בריטון, קובה גודינג ג'וניור, דארן כריס, פין ויטרוק, מקס גרינפילד, ג'ון ג'ון בריונס, קודי פרן ובילי אייכנר.
סדרות טלוויזיה > סיפורי אימה אמריקאים (2021–הווה)

ב-11 במאי 2020, מרפי חשף כי פותחה סדרת ספין-אוף בשם "סיפורי אימה אמריקאיים", American Horror Stories; תכלול פרקים אנתולוגיים עצמאיים, במקום קשת סיפורים של עונה שלמה. פרק הבכורה שודר לראשונה ב-15 ביולי 2021 והעונה הראשונה מורכבת משבעה פרקים. ב-13 באוגוסט 2021 חודשה הסדרה לעונה שנייה.
סדרות טלוויזיה > אהבה אמריקאית

ב-13 באוגוסט 2021 פורסם כי FX הזמינה סדרת ספין אוף חדשה, שתתאר את החיזור והנישואין של ג'ון פ. קנדי ג'וניור וקרולין בסט-קנדי.
סדרות טלוויזיה > סיפור ספורט אמריקאי

ב-13 באוגוסט 2021, פורסם כי FX הזמינה סדרה חדשה בשם "סיפור ספורט אמריקאי". העונה הראשונה, המבוססת על הפודקאסט גלדיאטור: אהרון הרננדז ופוטבול בע"מ, מהבוסטון גלוב, תתמקד בעלייתו ונפילתו של שחקן ה-NFL לשעבר אהרון הרננדז.
יצחק היינמן

.
| --- | --- |

 לידה:  5 ביוני 1876 פרנקפורט, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  29 ביולי 1957 (בגיל 81) ירושלים 
 ענף מדעי:  ספרות הלניסטית, פילולוגיה
 מקום מגורים:  ארץ ישראל
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מוסדות:  בית המדרש לרבנים בברסלאו 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1955) 
 תרומות עיקריות
 פרשן הספרות ההלניסטית, ספרות יוון וספרות ישראל העתיקה
 
יצחק הַיְינֶמַן (בגרמנית: Isaak Heinemann; י"ג בסיוון ה'תרל"ו, 5 ביוני 1876 – כ"ט בתמוז ה'תשי"ז, 28 ביולי 1957) היה פרופסור לספרות קלאסית, ספרות הלניסטית ופילולוגיה. חתן פרס ישראל למדעי היהדות.
קורות חיים

היינמן נולד בפרנקפורט שבגרמניה. בנעוריו היה תלמידו של הרב מרדכי הורוויץ, לצד לימודי חול. למד את לימודיו האקדמיים באוניברסיטאות שטרסבורג, גטינגן וברלין, ובה למד גם בבית המדרש לרבנים בברלין. בשנת 1897 הוסמך היינמן בפילולוגיה קלאסית.
בשנים 1900–1939 ערך היינמן את ה-Monatsschrift für Geschichte und Wissenschaft des Judentums (הירחון להיסטוריה היהודית ולמדעי היהדות). בנוסף, הוא הורה בבית המדרש לרבנים בברסלאו (1919–1938) ושימש פרופסור להיסטוריה הלניסטית ומדעים קלאסיים באוניברסיטת ברסלאו (משנת 1930). בשנת 1939 עלה לארץ ישראל ולימד בסמינר למורים דתיים בשכונת בית וגן.
היינמן נודע במחקריו ופרסומיו הנוגעים לפרשנות הספרות ההלניסטית, ספרות יוון וספרות ישראל העתיקה. בין מפעליו נודעו תרגומו לגרמנית של כתבי פילון האלכסנדרוני ותרגומן לעברית של אגרות הרש"ר הירש. כמו כן הוא נמנה בין עורכי האנציקלופדיה המקראית.
בשנת 1955 הוענק להיינמן פרס ישראל למדעי היהדות.
מפרסומיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ספרים:
טעמי המצוות בספרות ישראל, תש"ב.
בחירת עם ישראל במקרא, תש"ה.
דרכי האגדה (The Methods of the Aggadah), הוצאת ספרים על שם י"ל מאגנס והוצאת "מסדה", ירושלים, תש"י 1949 (מהדורות נוספות: תשי"ד; 1970; 1974).
מאמרים:
"פירורים: הטליס; סוכה העשויה ככבשן", ספר היובל לפרופסור שמואל קרויס, 1936, עמ' 15–18.
"ההאבקות על הגשמת האל ביון ובישראל", בתוך: עיון, כרך א', חוברת ב'-ג', 1946, עמ' 147–165.
"המחלוקת על הלאומיות באגדה ובפילוסופיה של ימי הביניים", ספר דינבורג, 1949, עמ' 132–150.
"על הוראת האגדה שבמקרא", ספר בירם, 1956, עמ' 261–263.
ספר יובל

Isaak Heinemann zum 60. Geburtstage (Hanna Emmrich, "Isaak Heinemmans Schriften", pp. 294-297), Breslau: Typ. Schatzky ,1936.
כרימה עבוד

| --- | --- |

 לידה:  13 בנובמבר 1893 בית לחם
 פטירה:  27 באפריל 1940  (בגיל 46) בית לחם
 מקום לימודים:  האוניברסיטה האמריקנית בביירות 
 תחום יצירה:  צלמת
 
כרימה עבוד (בערבית, كريمة عبود; 13 בנובמבר 1893 – 27 באפריל 1940, בית לחם), ידועה בכינויה "גברת הצילום" (בערבית, ""; באנגלית, "Lady Photographer"), הייתה צלמת ואמנית ערביה-נוצרייה שחיה ועבדה בלבנון ובארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה העשרים.
ילדות

כרימה עבוד נולדה בבית לחם לברברה באדר וסעאד עבוד, לזוג נולדו שישה ילדים. אביה שהיה כומר פרוטסטנטי ובהמשך הצטרף לכנסייה הלותרנית והמשפחה עברה לבית ג'אלא בעקבות עבודתו של האב, בין השנים 1899–1905, ומשם לבית לחם, שם הוא מונה לכומר לקהילה הלותרנית המקומית. עבוד למדה בבית הספר שמידט, בית הספר הקתולי לבנות, בממילא שבירושלים יחד עם שתי בנות דודה.