stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוות תנינאים
הערות שוליים

↑  מייקל גרלוק (Michael Garlock), Killer Gators and Crocs: Gruesome Encounters from Across the Globe, הוצאת Globe Pequot Press, 2006.
↑  תיאור קצר של חוות התנינאים בחמת גדר
↑   צפריר רינת, הפיל הלבן של בקעת הירדן: חוות תנינים מלאה - ללא מבקרים, באתר הארץ, 31 בדצמבר 2014.
↑  דליה מזורי, היסטריה בבקעה: התנינים משתלטים על האזור, באתר nrg‏, 31 בדצמבר 2014.
↑  מאיה הורודניצ'אנו‏, "מה יקרה כשיגיע תנין לנהר הירדן?": תרחיש האימה של תושבי הבקעה, באתר וואלה, 16 ביולי 2018.
↑  על חוות קרוקולוקו באתר הוצאת מפה.
↑  Crocosaurus Cove בדרווין, אוסטרליה.
יער אילנות

| --- | --- |

כביש 4 והכניסה אל הקהילה הטיפולית "אילנות"
 מידע כללי
 סוג:  גן בוטני יערני
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מחוז המרכז 
 קואורדינטות:  32°17′34″N 34°54′02″E﻿ / ﻿32.2928°N 34.9006°E﻿ / 32.2928; 34.9006
  (למפת נתניה מוגדלת) יער אילנות(למפת נתניה רגילה) יער אילנות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יער אילנות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יער אילנות
 
יער אילנות הוא גן בוטני יערני (ארבורטום) המשתרע משני צדדיו של כביש 4 באזור השרון, בין קדימה בדרום לפרדסיה בצפון. ביער צמחייה מגוונת ונדירה - ריכוז גדול של אירוס הארגמן, תורמוסים, צבעוני השרון, אזוביון דגול ועוד. בצדו המזרחי של היער, שוכנת הקהילה הטיפולית לנפגעי סמים "אילנות".
הארבורטום הלאומי

בתקופת המנדט הבריטי נרכשו אדמות היער בידי הקרן קיימת לישראל. בחלקו הצפוני של היער פעל פרדס ערבי שבו נתגלו איורי קיר נדירים.
משנות ה-50 המוקדמות ועד 1986 שימש האזור כארבורטום (גן אקלום לעצים) הלאומי של ישראל, במסגרת אגף חקר היערות של משרד החקלאות. נבדקו שם 170 מיני אקליפטוס ובסך הכל מעל 750 מינים של עצי ושיחי נוי ויער שנאספו מרחבי העולם כדי לבדוק את התאמתם לאקלים ארץ ישראל. הידע שנרכש בארבורטום יוּשם בפרויקטי ייעור ברחבי הארץ.
ב-1986 נסגר אגף חקר היערות, האתר נעזב, כוסה בעשבי בר, וחלק מעציו נבלו מההזנחה. ד"ר קרל טישלר, אשר היה חוקר בכיר באגף, התאבד בעקבות הסגירה, ובהמשך עובדים רבים איימו בכך גם כן.
ב-1993 החלה קק"ל בתהליך שימור ושיקום היער, כולל נטיעה מחדש של חלק מהמינים שנבלו, הצבת שלטי הסבר וסלילת שבילי הליכה. האתר נפתח מחדש כארבורטום הלאומי, ומתוכנן להיפתח בו מרכז מבקרים על שם אילן רמון.
באוגוסט 2014 הכריזו משרד החקלאות והמועצה לגנים בוטניים על הגן כגן בוטני.
קהילה טיפולית "אילנות"

בצדו המזרחי של היער, סמוך לכביש 4, שוכנת הקהילה הטיפולית לנפגעי סמים "אילנות". הקהילה מיוזמתה של "עמותת בית אור אביבה", הוקמה על ידי הקרימינולוג הקליני ומנכ״ל העמותה איתן סלע, בשנת 1989, והיא יכולה לקלוט כמאה מטופלים. בקהילה ניתנים שירותים מיוחדים למגזרי אוכלוסייה שונים ובהם בני 18–24 ועולים חדשים צעירים.
עד היום הסתייעו וחזרו לחיים נורמלים כ-1000 מכורים לסמים.
בית אור אביבה היא עמותה לקידום קהילות טיפוליות בישראל לטיפול בהתמכרויות. העמותה מפעילה מספר רב של מסגרות.
המאבק נגד כביש 561

תוכנית הפיתוח של כביש 561, לכיוון אבן יהודה איימה להכחיד חלקים רבים מהיער. מאבק משותף של קק"ל, המשרד להגנת הסביבה והחברה להגנת הטבע, הביא לפשרה לפיה הכביש יעבור בשוליו הדרומיים של היער ובחלקו המזרחי בלבד.
הערות שוליים

↑  רועי מרום, רשמי העבר: אמנות פלסטינית עממית מתקופת המנדט בשרון, עתמול 260, 2019, עמ' 27-25
↑  עצור כאן לניקוי הסינוסים פוסט באנגלית בבלוג Days out in Israel (בתרגום חופשי: "לצאת לשטח בישראל")
↑  שתי יריות אקדח, מעריב, 26 בספטמבר 1989
↑  גיל יודילוביץ ותלמה פרויד, עובדים המועמדים לפיטורים רצו לגג ואיימו להתאבד, מעריב, 3 בינואר 1986
↑  יער אילנות בלב השרון הוכרז כגן בוטני, פורטל החקלאות הישראלי, 18 באוגוסט 2014.
| גנים בוטניים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| גנים בוטניים המקבלים מימון ממשלתי | הגן הבוטני הלאומי • הגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם • גן וואהל לוורדים • הגנים הבוטניים של אוניברסיטת תל אביב • הגן הבוטני במקוה ישראל • הגן הבוטני בנאות קדומים • הגן הבוטני במכללת אורנים • חוות הנוי בעמק חפר • נקודה ירוקה • הגן האקולוגי בטכניון • יער אילנות |  |
| גנים בוטניים אחרים | גני הטבע • גבעת תום ותומר • הגן הבוטני בארסוף קדם • הגן הבוטני באילת • הגן הבוטני בעין גדי • גן איריס בכפר יהושע • עתי יפה • גן הקקטוסים  • הגן הבוטני-זואולוגי בנהריה • פארק אוטופיה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007591015305171 
שלט הכניסה לארבורטום הלאומי
רפי אדיר

| --- | --- |

 לידה:  30 באפריל 1962 (בן 62) ראשון לציון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
רפי אדיר (נולד ב-30 באפריל 1962) הוא שחקן, במאי ומחנך ישראלי.
ביוגרפיה

רפי אדיר נולד וגדל בראשון לציון. בילדותו שיחק כדורסל בקבוצת מכבי ראשון לציון שהייתה אז בליגה השנייה. בכיתה י"ב למד במשך שנה במכינת הסטודיו למשחק ניסן נתיב בהנהגת רחל שור, השחקן צביקה פישזון והבמאי מיקי גורביץ'. בצבא שירת בתחילה בתיאטרון צה"ל ושיחק בו במספר תפקידים, בהם במחזה "הקרב על מנזר סאן סימון" גילם את הפלמ"חניק אורי בן ארי. כיכב במופע "במה 7" בעריכתו ובבימויו של אילן רונן. כמו כן שיחק וגילם דמויות סאטיריות במופע מערכונים ושירי חגים שביים רפי קריספין.
עם עזיבתו את תיאטרון צה"ל עסק כחייל סדיר בחיל החינוך בהוראת סדנאות תיאטרון לנוער טעון טיפוח וכן לחיילי מקא"מ (מרכז קידום אוכלוסיות מיוחדות).
בוגר הסטודיו למשחק ניסן נתיב בתל אביב מחזור כ' (1984), בשנת הלימודים הראשונה אצל ניסן נתיב היה בין המעטים שנבחנו וזכו במלגת לימודים מקרן התרבות אמריקה-ישראל. בהמשך למד תנועה בשיטת הבוטו אצל נטע פלוצקי.
ביוגרפיה > תיאטרון

בתום לימודיו בסטודיו למשחק הצטרף אדיר לתיאטרון חיפה, בו שיחק במשך תשע עונות. שיחק בהצגה "שוליים קשים" מאת המחזאי האנגלי נייג'ל ויליאמס, ביים איציק ויינגרטן. העלילה
נסובה על נערים משכונת מצוקה אנגלית, שלאחר שכל המורים שנשלחו לכיתתם ברחו, הם מחליטים שכל אחד מהתלמידים ילמד את חבריו שיעור ופורקים את זעמם לצלילי מוזיקת פאנק. לצידו שיחקו בהצגה ארז שפריר, שלום שמואלוב, דור צויגנבוים, דני רוט, דרור קרן וגדעון שירין.
בהצגה "בונבנטורה" בבימויו של ג'ילברטו טופאנו גילם את דמותו של הכנר פגניני שרוח השטן שורה עליו, לצידו של מכרם ח'ורי ששיחק בתפקיד הראשי של בונאוונטורה. בנוסף לכך שיחק בחיפה בין השאר בהצגות "שש דמויות מחפשות מחבר" מאת פירנדלו בבימויה של רנה ירושלמי, בתפקיד פיזי במחזה "סינדרום ירושלים" מאת יהושע סובול בבימויו של גדליה בסר, "הבולשת חוקרת" מאת חיים מרין בתפקיד חוקר בולשת רגיש כשלצידו : רוברטו פולק, דרור קרן, עפרה וינגרטן. גילם את הנהג סטפאן ב"שידוכים" מאת ניקולאי גוגול לצידם של רות סגל בתפקיד השדכנית ואמנון מסקין בתפקיד חבר המועצה פודקוליוסין בבימויו של אילן תורן.
בשנת 1988 צירף השחקן והמתרגם דורון תבורי את אדיר לצוות השחקנים של הפרויקט התיאטרוני "האח של עאמר" או "הכת הלבנה" במסגרת התיאטרון העירוני חיפה.
המחזה נכתב בעקבות ובהשראת העמדתם למשפט של שלושה בני משפחה דרוזית אחת מהגליל שהואשמו בהתגייסות לארגון החזית העממית של אחמד ג'יבריל בזמן מלחמת לבנון הראשונה. בסופו של תהליך שארך כשלושה חודשי חזרות שבמהלכו לקחו חלק השחקנים: יוסף אבו ורדה, מכרם ח'ורי, אלון אבוטבול, סאלים דאו, מיכה מורים, זארה ורטניאן, גורי סגל ועוד - המחזה לא הוצג מעולם מאחר שהתעוררה מחאה גדולה בכנסת שהובילו ראשי נציגי הדרוזים במשכן וזאת כנגד תוכני ההצגה. פרנסואה אבו סאלם ממקימי תיאטרון אל חכוואתי ביים לאורך כל תקופת החזרות את שחקני הכת הלבנה.
בתיאטרון הקאמרי שיחק בהצגות "פיקניק בחוסמסה" מאת חיים נגיד וגילם את אליעזר ב"רחם פונדקי" מאת שולמית לפיד לצידם של יוסי ידין וחנה מרון, את ההצגה ביים אילן רונן.
בתיאטרון באר שבע שיחק בהצגה "היהודי זיס", בבימויו של רוברט וודרוף. בתיאטרון בית ליסין. שיחק ב"צור וירושלים", מחזה אופראי בבימויו של יוסי יזרעאלי. לחן של גיל שוחט וטקסט מאת יוספה אבן-שושן ויוסי יזרעאלי בעיבוד למחזה של מתתיהו שהם משנות השלושים.
בתיאטרון אורנה פורת שיחק במשך שבע עונות. בתפקיד הראשי בתיאטרון התנועה "הברווזון המכוער" בעיבודה ובבימויה של רות קנר; בהצגה "הגולם" מאת יוספה אבן-שושן על פי בשביס זינגר גילם את דמותו של הרוזן, יוזם ומפיץ עלילת הדם. כן שיחק בתפקיד הראשי במחזמר "הדייג ודג הזהב", במאי אבי שמר.
שיחק בתפקיד הראשי במחזה "זה עובר עם עגיל", מאת ובבימויו של פיני עדן, לצידו שיחקה צופית גרנט.
אדיר כתב וביים את ההצגה "תענית הפרולטריון" ב-2011, המתארת את מסעו של אורפאוס והטרגדיה היוונית בראי הזמן בעודו יוצא למסע הארגונאוטים בשיתוף אינטראקטיבי של הילדים ובני הנוער בבתי הספר, מרכזים קהילתיים ובמסגרות לא רשמיות אחרות. המופע בסגנון תיאטרון תנועה בשילוב מוזיקה מכיל בנוסף המחזת כתביו ומשליו של איזופוס על פי עיבוד שאדיר חיבר לעשרה משלים נבחרים.
ב-2014 סיים אדיר לכתוב בתום שלוש שנות עבודה את המחזה "התחריר של מולכו", ביחד עם איש התוכן אלעד אקרמן, מחזה שהוא מעין משל על חייו של אדיר עצמו.
ביוגרפיה > קולנוע וטלוויזיה

בשנה השנייה לשירותו הצבאי הצטלם אדיר לסרט "גבי בן יקר" (1982) בבימויו של אורי ברבש, בו גילם נער מקא"ם, עבריין מירושלים; את ראש הכנופיה שלו שיחק אלברט אילוז ובתפקיד הראשי שיחק משה איבגי. כהכנה לתפקיד שהה כשלושה שבועות במחנה דותן, בו שירתו נערי מקא"ם.
שיחק בסרטו של שמעון דותן "חיוך הגדי" (1986) בתפקיד יוני קצין המודיעין, על פי ספרו של דויד גרוסמן, סאטירה העוסקת במוראות הכיבוש הישראלי בשטחים.
שיחק בשניים מסרטיו של איתן גרין: "עד סוף הלילה" (1984), בו גילם את דמותו של אמנון, חייל החוזר מהשבי הסורי ו"אזרח אמריקאי" (1992), בו גילם את דמותו של יגאל מאמן הכדורסל.
אדיר שיחק בארבעה מסרטיו של הבמאי איתן גפני: בסרט "המכונה לעשיית ציפורים" (2005), בו היה גם מפיק-שותף, שיחק בתפקיד הראשי של רפי, המנהל רומן עם רווית, עד שנחשף סוד מחייו; בסרט "מגע של מוות" (2008), גילם את דמותו של מלאך המוות המחוזי של גוש דן (הסרט זכה במסגרת פרויקט 48 שעות בפרס בקטגוריית חביב הקהל לשנת 2008 ובשנת 2009 השתתף בפסטיבל אייקון – לונדון). כמו כן שיחק אדיר בסרט הקולנוע "בשר תותחים" (2013), ובסרט "ילדי הסתיו" (2016).
בטלוויזיה שיחק בין השאר בסדרה "לשון המראות" בטלוויזיה הלימודית, על פי "התגנבות יחידים" מאת יהושע קנז, בסדרה "סיטון" בערוץ הראשון ובסדרה "כחול עמוק" בערוץ שלוש.
ב-2009 השתתף ב"להיות שוב זר לך", הקליפ הראשון של להקת הרוק "החדשות". ב-2010 הופיע בקליפ לסינגל של גבי שושן.
ב-2017 כיכב בקליפ של היוצר שי נחייסי בשיר הנושא את שם האלבום - "עבד", בהפקתו ובבימויו של חיים שמש.
ב - 2018 כיכבו השחקנית שרון לנגר ורפי אדיר  בקליפ האקש'ן  Saved by The Bell מאת הזמרת ,הפרפורמרית והמפיקה תהל קליין, במאי : יוני גבע.
ב-2018 התמנה למנהל מועדון הפרינג' ה-Fringe Hill בתיאטרון גבעתיים, יוזמה שנועדה לארח ולעודד את היצירה הישראלית המקורית ולהגברת המודעות במחזאות העולמית.
כמו כן משמש מאז 2016 רכז אמנות ותרבות במנהל החינוך של עיריית גבעתיים.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית ותפקידים מקצועיים

בחודש מרץ 2018 התמנה רפי אדיר לעמוד בראש מסגרת היוזמה של תיאטרון גבעתיים.
אדיר מלמד מזה שנים רבות תיאטרון, טכניקות באימפרוביזציה, ניתוח טקסט, תולדות התיאטרון ומבואותיו עם דגש על תנועה במרחב בשילוב מוזיקה לילדים ונוער בבתי ספר.
בשנת 2008 ניהל את מטה הבחירות של מועמדת הליכוד טלי ארגמן, לראשות עיריית גבעתיים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

רפי אדיר נשוי לאשת הביטוח דליה אדיר-דוביצקי, מנהלת צוות בחברת הראל ואם שלושת ילדיו. הם מתגוררים בגבעתיים משנת 1995.
תפקידים > תיאטרון

| הצגה | מחזאי | במאי | תפקיד | תיאטרון | הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שוליים קשים | נייג'ל ויליאמס | איציק ויינגרטן | חטיף, נער ממוצא הודי הסובל מפיגור סביבתי | תיאטרון חיפה | 30 ביולי 1985 |
| שש דמויות מחפשות מחבר | לואיג'י פירנדלו | רנה ירושלמי | פועל במה | תיאטרון חיפה | 19 בדצמבר 1985 |
| מקבת' | ויליאם שייקספיר | רנה ירושלמי | בנקו | תיאטרון חיפה | 9 באפריל 1986 |
| בונבנטורה | סרג'יו טופאנו | ג'ילברטו טופאנו | פגניני | תיאטרון חיפה | דצמבר 1986 |
| הבולשת חוקרת | חיים מרין | איציק ויינגרטן | חוקר בולשת | תיאטרון חיפה | ספטמבר 1986 |
| שידוכים | ניקולאי גוגול | אילן תורן | סטפאן, נהגו של פודקוליוסין | תיאטרון חיפה | 9 באפריל 1987 |
| סינדרום ירושלים | יהושע סובול | גדליה בסר | פירומן מאושפז | תיאטרון חיפה | 9 בינואר 1988 |
| יהודי בחצר הדוכס | על פי כתבי יהודה סומו | ג'ילברטו טופאנו | סטרגוואלצ'ה | תיאטרון חיפה | בכורה: פסטיבל ישראל 16 באפריל 1988 |
| נישואי פיגארו | פייר בומרשה | קתלינה ברזיאנו | נושא הכלים דובלמה | תיאטרון חיפה | 5 בנובמבר 1988 |
| פיקניק בחוסמסה | חיים נגיד | ג'ק מסינג'ר | אלטר אגו | הקאמרי ומתא"ן | 5 בדצמבר 1989 |
| רחם פונדקי | שולמית לפיד | אילן רונן | אליעזר, נושא כליו של אברהם | הקאמרי | 5 באפריל 1990 |
| הגולם | יוספה אבן-שושן על פי בשביס זינגר | ברוך גוטין ורזי אמיתי | הרוזן, יוזם ומפיץ עלילת הדם | תיאטרון אורנה פורת | 1992 |
| זה עובר עם עגיל | פיני עדן | פיני עדן | גליה בארי | תיאטרון מופע מיסודה של גליה בארי | 1992 |
| הברווזון המכוער (תיאטרון תנועה) | עיבוד שלמה אריאל לאנדרסן | רות קנר | הברווזון, התפקיד הראשי | תיאטרון אורנה פורת | 1996 |
| היהודי זיס | פאול קונפלד | רוברט וודרוף | השליח | תיאטרון באר שבע, פסטיבל ישראל | 30 ביוני 1996 |
| הדייג ודג הזהב | עיבוד אבי שמר | אבי שמר | הדייג (התפקיד הראשי) | תיאטרון אורנה פורת | 1999 |
| רומיאו ויוליה | שייקספיר | יוסי פולק | טיבלט (מחליף) | תיאטרון חיפה | 2000 |
| צור וירושלים | עיבוד של יוספה אבן-שושן ויוסי יזרעאלי למתתיהו שהם, מוזיקה: גיל שוחט | יוסי יזרעאלי | משרתה של איזבל | תיאטרון בית ליסין | 2003 |
| תענית הפרולטריון (תיאטרון תנועה) | רפי אדיר | רפי אדיר | הפקה עצמאית | בבתי הספר, מרכזים קהילתיים ובמסגרות לא רשמיות אחרות | 2011 |
תפקידים > קולנוע

| סרט | הפקה | תסריט | בימוי | תפקיד | שנה | מידע נוסף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| המכונה אוטיסט (סרט סטודנטים) | קהת ישורון | ישי גבריאלי | ישי גבריאלי | ארז החתן | 1982 | תפקיד משנה |
| ג'יפ שחור | ניקי בוזגלו | זיו בוזגלו | זיו בוזגלו | מאיר, ראש כנופיית רחוב | 1984 | תפקיד ראשי |
| עד סוף הלילה | מיכאל שרפשטיין | איתן גרין | איתן גרין | אמנון, חייל החוזר מהשבי הסורי | 1985 | תפקיד משנה |
| חיוך הגדי | יונתן ארוך | שמעון דותן, ענת לוי בר, שמעון ריקלין (עיבוד לרומן "חיוך הגדי" מאת דויד גרוסמן) | שמעון דותן | יוני, קצין המודיעין | 1986 | תפקיד משנה |
| אזרח אמריקאי | מרק רוזנבאום, אבי קליינברג | איתן גרין | איתן גרין | יגאל מאמן הכדורסל | 1992 | תפקיד מרכזי |
| מחסל (סרט סטודנטים גרמני) | ג'ייקוב צימרמן | יוהאן הרץ | יוהאן הרץ | מחסל בשירות המוסד | 1988 | תפקיד ראשי |
| המכונה לעשיית ציפורים (42 דקות) | איתן גפני, גיא בולנדי, רפי אדיר | איתן גפני, גיא בולנדי | איתן גפני | רפי | 2005 | תפקיד ראשי |
| מגע של מוות (10 דקות, פרויקט 48 שעות) | ליה חפץ | איתן גפני, יוני גבע | איתן גפני | עזריאל גרימבורג, מלאך המוות המחוזי של גוש דן | 2008 | תפקיד ראשי הסרט זוכה פרס בקטגוריית חביב הקהל לשנת 2008. בשנת 2009 השתתף הסרט בפסטיבל אייקון לונדון. |
| אחים (סרט סטודנטים) | אורית ועקנין | אורית ועקנין | אורית ועקנין |  | 2009 | תפקיד ראשי |
| אהרון (סרט סטודנטים) | ליה חפץ | ליה חפץ | ליה חפץ | אהרון | 2009 | תפקיד ראשי |
| אבני יסוד (סרט סטודנטים, 10 דקות) | ליה חפץ | אור שקולניק | אור שקולניק | אטלס | 2009 | תפקיד ראשי |
| בשר תותחים טיזר | יפית שלו, איתן גפני | איתן גפני | איתן גפני | רפי | 2010 | תפקיד מרכזי |
| הקורא בקלפים | עליזה בת | רינה המאירי | עליזה בת |  | 2011 | תפקיד ראשי |
| איש מוסד (סרט סטודנטים) | טל פיטוסי | סימה חפץ | סימה חפץ |  | 2012 | תפקיד ראשי |
| היית מת (25 דקות) | נטע קייזמן | טל בנצ'יק | טל בנצ'יק | גדי לוי | 2013 | תפקיד ראשי |
| בשר תותחים | איתן גפני | איתן גפני | איתן גפני | רפי | 2013 | תפקיד משנה |
| ילדי הסתיו | חוף לבן הפקות | איתן גפני | איתן גפני | אברהם סטרוד | 2016 |  |
תפקידים > טלוויזיה

| תוכנית/סדרה | סוגה | ערוץ | יוצר/תסריטאי | במאי/ עורך | תפקיד | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גבי בן יקר | סרט דרמה (90 דקות) | ערוץ 1 | ערן פרייס, נעשה עבור אגף כוח אדם של צה"ל | אורי ברבש | טר"ש רמי כהן | 1982 |
| לשון המראות | סדרת תעודה | הטלוויזיה הלימודית | על פי "התגנבות יחידים" מאת יהושע קנז | לייקה ביירך | אבי הרומני | 1989 |
| סיטון | סדרת פשע | ערוץ 1 | בני ברבש | אורי ברבש | עו"ד רם פרג' | 1995 |
| כחול עמוק | גרסה ישראלית למשמר המפרץ | ערוץ שלוש, חברת הכבלים | עמיתן מנלזון, מיכה שרפשטיין | אורי ענבר | אבי, חבר בכת השטן | 1997 |
לקריאה נוספת

כנרת אבישר, "המכונה לעשיית סרטים", זמן תל – אביב, פברואר 2005 (בעקבות הסרט "המכונה לעשיית ציפורים").
רפי ג'רבי, "פעמיים אדיר", המקומון תל – אביב, גיליון 317, 17 בינואר 2008.
מאיה רסטיץ', " שלום רפי", ידיעות רמת גן – גבעתיים, 4 בדצמבר 2009.
הערות שוליים

↑  Shai Nehaysi (2017-11-12), עבד - שי נחייסי, נבדק ב-2018-03-28
↑  https://www.youtube.com/watch?time_continue=1&v=0pHT3kbOHlUTahel Music (2018-06-10), Tahel  Saved by the Bell, נבדק ב-2018-07-29
3. הסרט מגע של מוות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008870584605171  VIAF: 3159818640413811273   WorldCat (עם VIAF): 3159818640413811273
ארז אל שוף (שמורת טבע)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 תאריך הכרזה:  1996
 נתונים ומידות
 שטח:  550 קמ"ר
 מאפיינים עיקריים:  שמורת הטבע הגדולה ביותר בלבנון
 מיקום
 מדינה:  לבנון לבנון
 קואורדינטות:  33°41′39″N 35°42′08″E﻿ / ﻿33.69423611°N 35.70211944°E﻿ / 33.69423611; 35.70211944
 אתר האינטרנט הרשמי של השמורה
  (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןארז אל שוף(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןארז אל שוף
 
יער בשמורה
ארז אל שוף היא שמורת טבע בנפות עלאיי ושוף שבלבנון, וממוקמת על מורדות הר ג'בל בארוכ כשהיא מתפרשת על פני כ-550 קמ"ר, כמעט כ-5.3% משטח לבנון, מה שהופך אותה לשמורת הטבע הגדולה ביותר בלבנון.
בשטחי השמורה נמצאים יערות ארז הלבנון של ג'בל בארוכ, והיא מאופניית כאזור ציפורים בעל חשיבות וכאזור תיירות אקולוגית. כמו כן, בשטחיה חיים כ-32 מינים של יונקים, כ-200 מיני עופות וכ-500 מיני צמחים.
גאוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
החי בשמורה > יונקים

כ-32 יונקים חיים בשטחי השמורה, בניהם נמצאים: חזיר בר, זאב הודי, דלק הסלעים, צבי ארץ-ישראלי, תן זהוב, שועל מצוי, גירית קווקזית, סנאי זהוב, אייל הכרמל, יחמור פרסי, עז הבר, חולד ארץ ישראלי, דורבן הודי, צבוע מפוספס, חתול בר, קרקל ושפן סלע.
כמו כן, השמורה ניסתה להקים פרויקט השבה לטבע של היעל הנובי מפרטים בירדן, לאחר שהמין נכחד מהאזור באמצע המאה העשרים.
החי בשמורה > עופות

בשמורה תועדו כ-200 מיני עופות, מתוכם כ-19 נחשבים נדירים ברמה הלאומית. יותר מ-22 מינים הם מקננים, השאר הם חולפים נודדים או נדירים. בין מינים אלו נמצאים: חוגלת סלעים, עורבני שחור כיפה, שחרור, עורב שחור, צחיחנית החרמון, חכלילית עצים, פרוש מצוי, תור, בארית ההרים, חוחית, בז מצוי, נשר מקראי, עיט זהוב ועוד.
חוגלה יוונית ופסיון מצוי הם שני מינים שהובאו אל הרי שוף על מנת לצוד אותם והרחיבו את תפוצתם גם אל שטחי השמורה.
החי בשמורה > זוחלים

בשמורה תועדו כ-26 מינים של זוחלים, כששניים מהם אנדמיים ללבנון. המינים כוללים: צפע מצוי, צב יבשה מצוי, זיקית ים-תיכונית, חומט ועוד.
החי בשמורה > דו-חיים

בשמורה חיים גם כארבעה מינים של דו-חיים: קרפדה מצויה, קרפדה ירוקה, אילנית מצויה וסלמנדרה כתומה.
הצומח בשמורה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אקדמיית הכדורגל יורי קונופלב

| --- | --- |

 Youth System
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  53°30′37″N 49°14′28″E﻿ / ﻿53.510376103725°N 49.24122803394°E﻿ / 53.510376103725; 49.24122803394
 afbk.ru
  (למפת מחוז סמרה מוגדלת) סמרה טוליאטי סיזראן נובוקויבישבסק אוטרדני פוחביסטנבו טטרסטן אורנבורג קזחסטן סראטוב אוליאנובסקאקדמיית הכדורגל יורי קונופלב(למפת מחוז סמרה רגילה) סמרה טוליאטי סיזראן נובוקויבישבסק אוטרדני פוחביסטנבו טטרסטן אורנבורג קזחסטן סראטוב אוליאנובסקאקדמיית הכדורגל יורי קונופלב
 
משרד האקדמיה
מגרש האקדמיה
אקדמיית הכדורגל יורי קונופלב שבעיר טוליאטי היא מרכז הדרכה עבור שחקני כדורגל ברוסיה, שנוצרה בשנת 2003 במחוז סמרה.
האקדמיה נוסדה כבית ספר לספורט "לאדה" באוגוסט 2003 על ידי איש העסקים, נשיא קבוצת החברות "Standard-Lada" יורי קונופוליוב, ולאחר מכן שונה שמו לבית הספר לספורט "קריליה סובייטוב", בחסות מועדון הכדורגל קריליה סובייטוב סמרה. ב-1 ביולי 2006, בגיל ארבעים, מת לפתע יורי קונופלב מהתקף לב. ב-20 ביוני 2007 נקרא בית הספר על שמו. האקדמיה מומנה על ידי קרן האקדמיה הלאומית לכדורגל בהשתתפות קבוצת החברות Standard-Lada.
בשנת 2006 הועברה האקדמיה למועדון "אקדמיה טוליאטי". בשנת 2012, האקדמיה הלאומית לכדורגל הפסיקה לממן את האקדמיה, והצוות המקצועי נסגר. נכון לסוף 2012, היא חוותה קשיים כלכליים חמורים. בשנת 2013, האקדמיה הפכה לחלק מקבוצת "קריליה סובייטוב" ומאוחר יותר עברה לחזקת ממשלת מחוז סמרה. בשנת 2015 החלה האקדמיה בהופעתה בליגה השלישית, יחד עם קבוצת הנוער של לאדה טוליאטי. המועדון קיבל את השם "אקדמיה לאדה M".
מאז 2015 החלה אקדמיית הכדורגל יורי קונופלב בשיתוף פעולה עם בית הספר לכדורגל גלקטיקה לפיתוח משותף של הכדורגל בעיר טוליאטי.
האקדמיה השתתפה באליפויות הליגה השלישית. בעונת 2019/20 השתתפה קבוצת השחקנים באקדמיה שנולדה בשנת 2002 באליפות החדשה ליגת הכדורגל לנוער (UFL). בעונת 2020/21 השתתפה בטורניר שנערך בשתי קטגוריות גיל (קבוצות שחקנים בשנים 2003 ו-2004), קבוצה נוספת של האקדמיה משחקת באליפות הנוער של רוסיה.
בוגרים ידועים

אלן דזגוייב, ארתור יוסופוב, רומן זובנין, איליה קוטפוב, סטניסלב קריציוק, מגריגורי מורוזוב, טימופיי מרגאסוב, סרגיי וולקוב, דניס שצ'רבק, אלברט שאריפוב, קיריל חולודוב, דמיטרי קורובוב, אנטון ולסוב, דמיטרי גולובב, ארטיום דלקין, דמיטרי קאבוטוב, ז'מאלדין חודז'ניאזוב, מקסים יאקובלב, יבגני פסגוב, מקסים מוחין, גנאדי קיסליוב.
הערות שוליים

↑  "Футбольная школа Академия футбола им. Юрия Коноплёва Самарская обл.: Воспитанники, Тренеры, История". footballfacts.ru. נבדק ב-2020-05-17.
↑  "Юрий Петрович Коноплёв". אורכב מ-המקור ב-2016-03-04. נבדק ב-2015-12-07.
1 2  Умирает академия имени Коноплева. Она дала сборной трех футболистов, Match TV, 27 июня 2018
↑  "Лексаков: Академия имени Коноплева не погибает, а работает" (ברוסית). Soccer.ru. 2019-04-19. נבדק ב-2019-04-19.
↑  Памяти Юрия Коноплёва
↑  ФК АКАДЕМИЯ-ЛАДА-М ТОЛЬЯТТИ
↑  "Школа футбола Гэлакси | Академия футбола" (ברוסית). Школа футбола Гэлакси | Тольятти. אורכב מ-המקור ב-2019-05-31. נבדק ב-2019-05-31.
↑  ЮНОШЕСКАЯ ФУТБОЛЬНАЯ ЛИГА - 1. 19 сентября 2020 - 22 мая 2021
↑  ЮНОШЕСКАЯ ФУТБОЛЬНАЯ ЛИГА - 2. 19 сентября 2020 - 22 мая 2021
↑  Клуб Академия Коноплева
↑  Наши звёзды
↑  http://www.afbk.ru/chempiony-evropy-2006g
חיים צבי טייטלבוים

ערך זה עוסק ב"עצי חיים" מסיגט. אם התכוונתם לנינו, רב קהילת סאטמר בירושלים, ראו .
מצבתו באוהל משפחת טייטלבוים בסיגט
ספר "עצי חיים על המועדים, סיגט, תרצ"ד
הרב חיים צבי (הרש) טייטלבוים (י"ג בטבת תר"ם, 28 בדצמבר 1879 - ו' בשבט תרפ"ו, 21 בינואר 1926) היה רבה של סיגט והאדמו"ר מסיגט. מחבר ספרי "עצי חיים".
ביוגרפיה

נולד לחנה (לבית אשכנזי) ולרבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים, רבה של סיגט שבמרמורש בהונגריה (היום ברומניה). נישא בשנת תרנ"ו לברכה סימה בתו של רבי שלום אליעזר הלברשטאם מראצפערט, בנו של ר' חיים מצאנז.
לאחר פטירת אביו בשנת תרס"ד (1904) התקבל הוא לרבה של סיגט ולאדמו"ר של חסידי אביו. נפטר בפתאומיות בעיר קליינווארדיין בשנת תרפ"ו (1926), בגיל 46, והובא לקבורה בעירו - סיגט.
את מקומו מילא בנו רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, שהתמנה לתפקיד בגיל צעיר.
ילדיו

בתו רוזה בלומה, נישאה לקרוב משפחתה הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם מצישינוב, נכד ר' יחזקאל שרגא הלברשטאם משינווא. הוא שימש כאדמו"ר בצישינוב בגליציה. שניהם נספו בשואה.
בתו דבורה לאה נישאה לקרוב משפחתה הרב חיים יצחק אייזיק הלברשטאם, בן רבי יהושע מדלינא ונינו של רבי ברוך הלברשטאם מגורליץ (חתנו של רבי יקותיאל יהודה סבו של רבי חיים צבי). הוא שימש כרב בסלפינא במרמורש. אחר פטירת אשתו נישא לאחותה - העסה. נספה בשואה.
בתו פסיל, אשתו הראשונה של קרוב משפחתה רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מקלויזנבורג (נכד רבי ברוך הלברשטאם), לימים הרבי מצאנז קלויזנבורג. נספתה בשואה עם אחד עשר ילדיה.
בתו העסה, נישאה לבעל אחותה דבורה לאה לאחר שזו נפטרה - הרב חיים יצחק אייזיק הלברשטאם. נספתה בשואה עם תשעת ילדיה. שתיים מבנותיה ניצלו.
בתו יוכבד רבקה נישאה לרב יוחנן טברסקי, בנו של רבי פנחס מאוסטילא מגזע רחמסטריווקא-בעלז. נספו בשואה.
בנו חנניה יום טוב ליפא נפטר בתרפ"ז.
בנו הרב יקותיאל יהודה, מילא מקום אביו כרב ואדמו"ר בסיגט. נספה באושוויץ.
בנו רבי משה טייטלבוים, מילא מקום אבותיו כרב ואדמו"ר בסיגט, לאחר השואה. לימים התמנה לאדמו"ר מסאטמר.
בתו גיטל יהודית נפטרה בימי חייו.
בתו חנה, נישאה לרב יחיאל יהודה איזקסון (בן רבי אברהם ישכר בער רבה של פוליאן-ריסקווה, בן רבי שלמה מרומן). שימש כרב בסיגט לאחר שגיסו רבי משה היגר לארצות הברית ולאחר מכן כיהן ברבנות בשכונת אחוזה בחיפה ולוס אנג'לס.
בנו משולם זושא נהרג בשואה.
בנו יחיאל מיכל נהרג בשואה.
בנו יואל, נפטר לפני השואה.
בנו יחזקאל שרגא נפטר לפני השואה.
ספריו

ספר עצי חיים על התורה, סיגט, תרפ"ז
ספר עצי חיים על הלכות מקוואות, סיגט, תרצ"ט
שו"ת עצי חיים, סיגט, תרצ"ט
ספר עצי חיים על מועדים, סיגט, תרצ"ד
עצי חיים על מועדים, סיגט, תרצ"ד
עצי חיים על מסכת גיטין, סיגט, ת"ש
קונטרס זיכרון צבי על סדר בראשית, מכת"י תלמידו החביב הרה"ג ר' מרדכי ווילליגער, לייקוואוד תשס"ז
תהלים עם פירוש עצי חיים (יצא לאור על ידי משפחת שאהן, ברוקלין)
תלמידיו

ר' שלמה זלמן פריעדמאן אדמו"ר מטענקא
ר' מרדכי ווילליגער מח"ס פרדס מרדכי אוצר השס
לקריאה נוספת

צבי בריננער, רבינו הקדוש מראצפערט, מכון "זיכרון משה", בני ברק תשס"ח.
הערות שוליים

↑  ראו עליו בפורום ספרים וסופרים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311959605171  ISNI: 0000 0000 6696 1593  VIAF: 31840966   WorldCat (עם VIAF): 31840966