stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליהו שטרן
ביוגרפיה

שטרן נולד בתל אביב לדבורה ויצחק שטרן וגדל בפתח תקווה וברמת גן. את לימודי התואר הראשון (גאוגרפיה וארכאולוגיה) והשני (גאוגרפיה עירונית) הוא סיים באוניברסיטת תל אביב. במקביל הוא עבד כמתכנן במשרד לתכנון הערים של ציון השמשוני. את עבודת הדוקטורט שלו כתב במחלקה לגאוגרפיה של אוניברסיטת מינסוטה בארצות הברית תוך שילוב עם הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים והמחלקה לתכנון תחבורה בפקולטה להנדסה אזרחית. רקע זה התווה את הקריירה המדעית שלו כחוקר בין-תחומי וכגאוגרף יישומי. במהלך תקופת הדוקטורט הוא עבד כמתכנן במשרדו של ד. ברסלאו בו היה מופקד על תכנון שימושי הקרקע סביב שדה התעופה הבינלאומי של מיניאפוליס, ובמסגרת עבודתו במכון למחקר עירוני וסביבתי של האוניברסיטה הוא מיפה עבור נאס"א באמצעות תצלומי לוויינים את גופי המים של מדינת מינסוטה.
בשנת 1976 הוא הצטרף לסגל המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון וכיהן כראש המחלקה בשנים 1981–1982 ו־1984–1988. יחד עם פרופ' אבינעם מאיר הוא ייסד את כתב העת Geography Research Forum וערך אותו בתקופה 1983–1993. הוא הרצה וחקר באוניברסיטאות שונות בעולם ובהן אוניברסיטת טקסס באוסטין, ארצות הברית, אוניברסיטת פרטוריה בדרום אפריקה, אוניברסיטת דרום מערב וולס באוסטרליה ואוניברסיטת דלפט בהולנד. במקביל לתחילת עבודתו באוניברסיטת בן-גוריון הוא שימש גם חוקר במשרד המדען הראשי של משרד התחבורה בירושלים. הוא היה בין מקימי האגודה הישראלית לתכנון ומחקר תחבורה וכיהן כנשיאה בשנים 1985–1987, לאחר מכן הוא כיהן כנשיא האגודה הגאוגרפית הישראלית (1990-1992), ובהמשך כיהן כיו"ר איגוד המתכננים בישראל (2001–2005). במהלך השנים 1980–2000 שטרן היה חבר פעיל וראש צוות ברשת המחקר האירופית NECTAR מטעם קרן המדע האירופית וכן ברשת המחקר האירופאית-אמריקאית Stella שעסקה בהיבטים התנהגותיים וחברתיים בתחומי התחבורה במסגרתה הוא הוזמן להרצות בפני קרן המדע האמריקאית – NSF. החל משנת 2003 הוא משמש כחבר בוועדה הישראלית למורשת עולמית של אונסקו, היה יו"ר פורום אונסקו בנושא אוניברסיטאות ומורשת ובשנים 2014–2015 הוא עמד בראש הוועדה הישראלית למורשת עולמית. בתקופת פעילותו בוועדה הוא סייע בהכרזתם של אתרים רבים בארץ כאתרי מורשת עולמית.
משנת 2009 הוא נציג ישראל בוועדה לגאוגרפיה יישומית של האיגוד הגאוגרפי הבינלאומי ובשנת 2012 הוא נבחר למזכיר הוועדה.
מחקריו

שטרן עוסק בעיקר בשלושה תחומי מחקר: תחבורה, גאוגרפיה יישומית ותכנון עירוני ואזורי.
מחקריו > תחבורה

בתחום התחבורה הוא חקר את הדגמים המרחביים ורמת השירות של מערכות תחבורה ציבורית ברמה העירונית והאזורית, אולם עיקר תרומתו המדעית בתחום הייתה דווקא בתחום ההתנהגות המרחבית. שטרן הוא מחלוצי החוקרים בחקר בחירת נתיבים (route choice) ויחד עם עמיתו ההולנדי, פרופ' פיט בווי, הוא פרסם את אחד הספרים המובילים בנושא מזה שנים. הספר מבוסס על מחקרים רבים שביצעו שני המחברים, במשותף ולחוד, בהם שטרן התווה את המסגרות המתודולוגיות לחקר התנהגות הבחירה של הנוסע, את גורמי ואופן הבחירה ואת העקרונות וההשלכות היישומיות שאומצו לימים במערכות הניווט המצויות כיום בכלי הרכב בעולם. הישג נוסף הוא מחקרו הנרחב על המכניזם של כלל תהליכי הבחירה של הפרט בתגובה למצבי גודש בכבישים. המחקר מתבסס על תאוריה המכונה Decision Field Theory שפותחה על ידי שני פסיכולוגים אמריקאים והוסבה על ידי שטרן לתחום התחבורה. התאוריה משמשת כמסגרת תהליכית במסגרתה הוא חקר את ההשפעות של לחץ זמן, ניסיון מצטבר, מידע, מאפייני אישיות, סיפי כניסה פיזיים והתנהגותיים, נורמות חברתיות ומורשת תרבותית על התנהגות הבחירה של הפרט. מחקריו בתחום זה זכו להכרה בינלאומית רחבה.
מחקריו > גאוגרפיה יישומית

כגאוגרף יישומי, שטרן עוסק בפיתוח מודלים מרחביים. הישג מחקרי ראוי לציון הוא פיתוח המודלים המבוססים על מיקרו-סימולציה. במסגרת זו הוא פיתח שני מודלים.
הראשון הוא מודל לפינוי עירוני במקרה של סכנה רדיולוגית. המודל הודגם כסימולציה לפינוי העיר דימונה (הן ברכב והן ברגל, הן בפינוי מאורגן והן בפינוי עצמי, הן בתרחישי יום והן בתרחישי לילה) במקרה של דליפה מהכור הגרעיני הסמוך ונבחנה יעילותו לצורך קבלת החלטות פינוי, כמו גם ככלי לבחינת השלכות ההחלטה על ההתנהגות המרחבית של האוכלוסייה. מעבר לפרסומו בספרות הבינלאומית, המודל זכה להכרה על ידי מערכות ההגנה והמשק לשעת חירום של ישראל והרשת האירופאית העוסקת בהערכת סיכונים.
המודל השני נועד לבחון את השפעת המידע על דפוסי הנסיעה והנהיגה של הפרט כאמצעי להקלת גודש התנועה. שטרן ביצע מחקר השוואתי על מנת לבחון השפעות תרבות ואיכות התשתית הפיזית על תוצאות המודל הבוחן את תגובות ציבור הנהגים למידע ובוחן את ההשפעות על פרמטרים שונים של עומס תנועה סובייקטיבי, אובייקטיבי, וכלל מערכתי. בהתאם, המודל שפותח הורץ סימולטנית בישראל, בהולנד ובשוודיה.
בנוסף למודלים אלה, יש לו הישגים נוספים בתחום המחקר היישומי, לדוגמה: המודל המרחבי לחלוקת סובסידיה לתחבורה הציבורית בישראל (שאומץ בזמנו על ידי המדען הראשי של משרד התחבורה), מודל למיקום מרכזי שירותים לאוכלוסייה הכפרית בגליל, שיטה לבניית אזורי רישום דינאמיים לבתי ספר תיכוניים, וכן מודל אופטימיזציה לתזמון פרויקטים לפיתוח עירוני (ISM) שאומץ ויושם הלכה למעשה על ידי השלטונות המקומיים בשתי ערים בדרום אפריקה ובעיר קטנה בסין. הישג מחקרי נוסף בתחום היישומי מהווה סדרת עבודות של חיפוש מרחבי במסגרתם הוא פיתח מודלים לאיתור ומיקום יישובים חדשים ושילוב של מערכות מידע גאוגרפי בתהליכי קבלת החלטות מרחביות.
מחקריו > תכנון עירוני ואזורי

כגאוגרף מתכנן שטרן עסק במחקר עירוני, אזורי וסביבתי. לזכותו שלוש פריצות דרך בתחום התכנון בישראל.
יחד עם האדר' דליה ליצ'פילד מאנגליה, הוא פיתח שיטה להכנת תוכניות מתאר דינאמיות המבוססות על התפישה הגאוגרפית של מרחבים תפקודיים ואזורי מדיניות. שיטה זו אמורה לבטל את שיטת האזור של ייעודי קרקע הנהוגה כיום. השיטה נוסתה ונבחנה הלכה למעשה על העיר אשקלון ואומצה על ידי מנהל התכנון של משרד הפנים. עקרונות השיטה מהווים בסיס לרפורמה שיזם מנהל מינהל התכנון בחוק התכנון והבניה.
הישג נוסף הוא מחקרו על שמורות ביוספריות ובעקבותיו פיתוח מתודולוגיה להתוויה ותכנון של מרחבים ביוספרים. השיטה זכתה לפרסום והערכה הן בוועדת האדם והסביבה (Man & Biosphere) של אונסקו והן בקרב קבוצת העבודה בתחום הגאוגרפיה היישומית של איגוד הגאוגרפים האמריקאים. הלכה למעשה השיטה יושמה על ידי שטרן בתכנון המרחב הביוספרי של שפלת יהודה. עקרונות המרחב הביוספרי הוטמעו בתוכנית המתאר החדשה של ישראל (תמ"א 35) ובתוכניות המתאר המחוזיות הרלוונטיות. המרחב הביוספרי בשפלת יהודה עובר כיום תהליך של עיגון סטטוטורי שיניב, לראשונה בישראל, תוכנית מתאר מקומית לפיתוח ושימור ביוספרי.
הישג אחר הוא פיתוח השיטה לתכנון תמוך חזון. שיטה זו חודרת ומחליפה את השיטה המבוססת על חלופות. החזון נבנה במשותף עם הציבור המשתתף לכל אורך תהליך התכנון, והמשכו – היישום. חזון יצירתי זה נבחן בכלים אנליטיים ועל בסיסם מותווים קווים אסטרטגיים לפיתוח, נגזרת מדיניות תואמת, מוגדרים אמצעים ליישום, נבנית תוכנית פעולה פנים רשותית, ומופעלת תוכנית למעקב ובקרה. השיטה נוסתה ויושמה בהצלחה גדולה בהכנת התוכנית האסטרטגית של העיר תל אביב-יפו. שטרן היה אמון הן על הצד המתודולוגי, הן על תהליך בניית החזון (היצירתי) עם הציבור, ועל תכנון ההיבטים הפיזיים של התוכנית. בעקבותיה הוא ערך גם מחקר מקיף על התועלות של שיתוף הציבור בתהליך החייאה עירונית מנקודת מבטם של התושבים, הרשויות, המתכננים והתוכנית עצמה, וכן העריך את תרומתו של שיתוף הציבור המקוון בתהליכי תכנון מקומיים.
לאחרונה, שטרן השתתף בצוותי מחקר עבור מנהל התכנון במשרד הפנים שעסקו בשני מחקרים עיקריים: הצורך בתוכניות מחוזיות בישראל ומחקר השוואתי של הליכי וכלי תכנון בעולם המערבי והשלכותיהם למערכת התכנון הישראלית. במסגרת עבודתו ההתנדבותית בוועדה למורשת עולמית הוא יזם גם מחקרים בתחומי השימור והמורשת ובהם תיחום אזורי חיץ סביב אתרי מורשת עולמית, מובחנותם של נופים עירוניים היסטוריים ומחקר מקיף על משארי נוף ונופים אסוציאטיביים.
ייעוץ ופעילות ציבורית

אלי שטרן ידוע גם כמתכנן ויועץ במגזר הפרטי. עם תחילת דרכו האקדמית הוא שימש יועץ לאגף תכנון וכלכלה של משרד התחבורה, לטלוויזיה החינוכית, לאיגוד הבנקים, וכן שימש בצוות התכנון של "התוכנית הכחולה" לשימור אגן הים התיכון של UNEP (התוכנית הסביבתית של האומות המאוחדות). כתרומה חשובה לקהילה ולפיתוח הנגב, שטרן ערך יחד עם עמיתו הפרופ' יהודה גרדוס את ספר באר שבע עליו הם זכו בפרס השלטון המקומי לשנת 1980 וכן יזם יערך מחקרים רבים בתחום הפיתוח העירוני והאזורי של הנגב. כחלק מפעילותו הציבורית בנגב ובכלל המדינה, הוא שימש חבר בוועדת הפיתוח של עומר, חבר בוועדת ההיגוי של מרכז המבקרים לנגב בבאר שבע, חבר בוועדה הלאומית לסטטיסטיקה מוניציפלית, חבר בוועדה לתשתיות לאומיות, מתאם תכנון עם הרשות הפלשתינאית מטעם מכון ראות, חבר בוועדה הלאומית לסיווג שימושי קרקע, יועץ לחברת כביש חוצה ישראל, ועוד. בשנים 83–1982 שטרן שהה עם משפחתו בדרום אפריקה ובין שאר פעילויותיו שם הוא ייעץ למשרד התכנון Plan Assoc. ועמד בראש צוות התכנון של מדינת בופוטוצוואנה.
בשנת 1988 הקים יחד עם עמיתו הפרופ' שאול קרקובר את חברת סביבותכנון שעסקה עד שנת 2014 בתכנון עירוני ואזורי בכל הרמות, מהארצית ועד למקומית והמפורטת. אחד הפרויקטים הראשונים היה התוכנית להתפתחות והתחדשות של באר שבע עליה זכה יחד עם שותפו בפרס השלטון המקומי לשנת 1989. בין הפרויקטים הבולטים אותם הוביל ניתן למנות את תוכנית המתאר הדינמית של אשקלון, תוכניות אב ומתאר של המועצות האזוריות דרום השרון, גזר, לכיש ומרחבים, התוכנית האסטרטגית לתל אביב-יפו, תוכנית המרחב הביוספרי של שפלת יהודה, מסמך המדיניות הארצית והכלים לשמירת השטחים הפתוחים בישראל, המסמכים הסביבתיים לשיחות שלום עתידיות עם סוריה ולבנון, ותוכניות האב והפיתוח לשכונות שפירא ופלורנטין בתל אביב. בשל עשרות הפרויקטים הנוספים ששטרן תכנן ויישם במהלך השנים הוא זכה ב"אות יקיר התכנון" לשנת 2012 מטעם איגוד המתכננים בישראל.
פרסומיו

עבודותיו המדעיות של אליהו שטרן פורסמו בלמעלה מ-120 מאמרים בכתבי עת ובספרים וכן למעלה מ-100 דו"חות מחקר ותכנון. עבודותיו כוללות תשעה ספרים:
Gradus, Y. and Stern, E. (eds.), Beer Sheva, Keter Press Ltd., Jerusalem, 1979 (in Hebrew).
Stern, E., Gradus, Y. Meir, A., Krakover, S., and Tzoar, H. (eds.), Atlas of the Negev, Keter Publishing House, Jerusalem, 1986, (in Hebrew and English).
Stern, E. and Urman, D. (eds.), Man and Environment in the Southern Shefela, Massada Press, Givataaim, 1988, (in Hebrew).
Stern, E. and Meir, A. (eds.), International Aspect of Metropolitan Systems, GRF 9, Transaction Books, New Jersey, 1989.
Stern, E. and Bovy, P., Theory and Models of Route Choice Behaviour, Delft University Press, Delft, the Netherlands, 1989.
Bovy, P. and Stern, E., Route Choice: Wayfinding in Transportation Networks, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, 1990.
Stern, E., Caravansaries: Roads and Inns, Karta Publishing House, Jerusalem, 1997, (in Hebrew).
Stern, E., Salomon, I. And Bovy, P. (eds.), Travel Behavior – Spatial Patterns, Congestion and Modeling, Edward Elgar Publishing Co., Cheltenham. UK, 2002.
Lombard, J., Stern, E., Clarke, G. (eds.), Applied Spatial Modelling and Planning, Taylor & Francis, Abingdon, UK, 2015.
הערות שוליים

↑  Ben-Gurion University of the Negev - Prof. Eliahu Stern appointed Head of Israel's Committee of World Heritage to UNESCO, in.bgu.ac.il
↑  Ben-Gurion University of the Negev - Prof. Eliahu Stern presented with award by Israel Planners Association, in.bgu.ac.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465433305171  BIBSYS: 90554854  BnF: cb12942271c (data)  CiNii: DA03238508  GND: 170916006  ISNI: 0000 0001 1884 0639  LCCN: n84034391  NTA: 075122537  RERO: 02-A003863554  SUDOC: 056928548  VIAF: 5998199   WorldCat (עם VIAF): 5998199
אחי הצעיר יהודה

"אחי הצעיר יהודה" הוא שיר שכתב אהוד מנור לזכר אחיו יהודה ויינר. השיר הולחן על ידי יוחנן זראי, ובוצע לראשונה על ידי להקת גייסות השריון, עם הסולן אבי טולדנו, בשנת 1969. השיר, משיריו המוכרים של אהוד מנור, הפך במרוצת השנים לאחד משירי ההספד של פנתיאון היצירה הישראלית העכשווית.
יהודה ויינר, שהיה תותחן בטנק בגדוד 46 בחטיבה 401, נהרג בקרב בפורט תאופיק, ליד תעלת סואץ שבסיני, ב-8 בספטמבר 1968, במהלך מלחמת ההתשה, בן 19 במותו.
בשיר מנסה המשורר לנהל דיאלוג עם האח המת, דיאלוג שכמובן אינו אפשרי. כל בית בשיר נפתח בשאלות רטוריות: "האם אתה שומע?", "האם אתה יודע?" – שאלות שאין להן מענה. לאחר שאלות אלה מספר המשורר כיצד מנסים החיים להמשיך, לכאורה במלוא עוצמתם, על אף השכול הכבד.
הבית הראשון מתאר את הטבע הממשיך לשגשג במחזוריותו: השמש זורחת, הרוח מפזרת עלים, הגשם יורד. הבית השני מתאר את מחוזות הילדות, הממשיכים להתקיים, בגן הילדים לומדים שירים חדשים, ובתיכון התלמידים שוב מתעמלים. אולם למרות המראה הַשָּלֵו לכאורה, החיים לא חזרו שוב למסלולם, וספק אם יחזרו. האובדן ממלא את הלב בכל רגע. בסוף הבית השני מעמת המשורר את השלווה המדומה עם העובדה כי, למרות הזמן שחלף, "אמא מחכה בסתר שאולי עוד יגיע מכתב".
הבית השלישי בשיר מעצים את גודל האובדן, ומזכיר כי למרות מחזוריות הטבע והמשכיות החיים של ילדי הגן, "כל חבריך הטובים נושאים דמותך עמם...".
בסיום הבית השלישי מבטיח מנור לקרוא לבנו על שמו: "ובני הרך יפה כמוך / בשמך לו אקרא – יהודה"; המשורר קיים אמנם הבטחה זו כעבור שנים ספורות, עם הולדת בנו ידי (יהודה) בשנת 1974.
אהוד מנור, שהיה משורר ופזמונאי פורה, כתב שירים רבים, אולם השיר "אחי הצעיר יהודה" נחשב עד היום לאחד החשובים והמרגשים שבהם. בנימוקי השופטים שהחליטו להעניק לאהוד מנור את פרס ישראל בשנת תשנ"ח, נכתב:
אהוד מנור מעולם לא רצה להיות "שליח ציבור". בשירתו אין בדרך כלל מקום לנוסח "אנחנו". לפי תפיסתו אין פזמונאי יכול לדבר אלא בשם עצמו. ואכן, הוא הביא לזמר העברי את קולו הפרטי, קול אינטימי, חושפני ורגיש, אך באורח פלא הפכה שירת היחיד שלו לשירת רבים. כך התברר לו, שזעקת הכאב שלו בשיר "אחי הצעיר יהודה" היא זעקתם של רבים על נפילת יקיריהם...
חוקרת הספרות זיוה בן-פורת מונה פזמון זה של מנור (לצד שירו "בשנה הבאה") בין "פזמונים שזכו למעמד קאנוני-ממסדי [...] אלה שחוויה אישית ביותר [...] מבוטאת בהם באופן אימפרסונאלי ונוסחאי". לדבריה, היסוד הקושר פזמון קינה זה ומהווה את מוקד הניחומים בו הוא זכרו החי של הנופל.
ראו גם

שירים נוספים שכתב אהוד מנור לזכר אחיו:
"בן יפה נולד"
"בשנה הבאה"
הערות שוליים

↑  ידידיה גפני, שהיה הטען-קשר של אותו טנק, נפצע באותה תקרית. ב-1998 נפגש מנור עם אנשי צוות הטנק בו נהרג אחיו בתוכניתו של מני פאר.
↑  זיוה בן-פורת, "הדינאמיקה של מערכת הפזמון בישראל", בתוך: זיוה בן-פורת בשיתוף עם [אחרים], ליריקה ולהיט, תל אביב: הקיבוץ המאוחד ('ספרות, משמעות, תרבות'), 1989, עמ' 70.
↑  זיוה בן-פורת, "הדינאמיקה של מערכת הפזמון בישראל", בתוך: ליריקה ולהיט, עמ' 71.
קלאס אולדנבורג

| --- | --- |

 לידה:  28 בינואר 1929 מאלמה, שוודיה 
 פטירה:  18 ביולי 2022 (בגיל 93) מנהטן, ארצות הברית 
 לאום:  שוודים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל  בית הספר הלטיני של  שיקגו 
 תחום יצירה:  פיסול, תחריט, רישום, ציור, מיצג 
 זרם באמנות:  פופ ארט 
 יצירות ידועות:  שפתון (מתרומם) על שרשראות זחל"ם 
 פרסים והוקרה:  פרס וילהלם-למברוק (1981)  פרס וולף לאמנויות (1989)  פרס רולף שוק לאמנות חזותית (1995)  פרס המהגרים הגדול (2009)  המדליה הלאומית לאומנויות 
 צאצאים:  Maartje Oldenburg 
 חתימה:   
 
"ליבת תפוח", מוצב בגן האמנות ע"ש בילי רוז של מוזיאון ישראל.
קְלַאס אוֹלדֶנבּוּרג (בשוודית: Claes Oldenburg;‏ 28 בינואר 1929 – 18 ביולי 2022) היה פסל שוודי אמריקאי שנודע בעיקר בזכות עבודתו על פסלים סביבתיים שהיוו גרסאות ענק של חפצים יום-יומיים. מוטיב מרכזי נוסף ביצירתו היה גרסאות רכות של חפצים קשיחים. זוכה פרס רולף שוק לאמנות חזותית 1995.
ביוגרפיה

אולדנבורג בן לדיפלומט, נולד ב-1929 בסטוקהולם שבשוודיה. בילדותו עבר יחד עם משפחתו לארצות הברית. בשנת 1946 למד באוניברסיטת ייל ובמכון לאמנות בשיקגו.
יצירתו

אולדנברג החל להתפרסם בתחילת שנות ה-60, בלוס אנג'לס. הוא מזוהה עם זרם הפופ ארט.
אחת מיצירותיו הגדולות הראשונות הייתה "שפתון (מתרומם) על שרשראות זחל"ם", שנמצא כיום בחצר באוניברסיטת ייל.
ביצירתו קיבלה המציאות היבט תלת־ממדי סביבתי בוטה וברור. הוא טען שהוויית הכרך העירוני לא התבטאה בעולם הנוצץ והפרסומי, אלא בחומרים הלקוחים מ"תרבות הביבים" של שכונות העוני ואזוריה המזרחיים של מנהטן.
אולדנבורג ביקש לבטא את הוולגריות של אמריקה באמצעות "סביבות" ו"אירועים". הרחוב שימש בעבורו לא רק מקום שממנו נלקחו האובייקטים ליצירותיו אלא אף נושא יצירתו המוקדמות. הוא לא הסתפק באובייקט בודד המופקע מהקשרו הסביבתי, ויצר סביבה שיש בה חומרי פסולת ופריטים שאסף ועיצב למערך מאורגן, שעל פיו על הצופה לחדור פנימה כדי לחוות את המוצג, ולא רק להתבונן בו כמוצג בתערוכה.
רחוב, 1960, בגלריה ג'דסון. חלל הגלריה התמלא בחומרי פסולת שאסף בסביבת מגוריו. מחומרים אלו עיצב צורות תלת־ממדיות, המאורגנות באי סדר המזכירים קיר מלא כתובות גרפיטי. האובייקטים מוקמו - כאילו באקראי - בחלל הגלריה ובכך יצר "סביבה" בעלת אמירה אסתטית ייחודית, אך גם אמירה חברתית: העברת תרבות הרחוב הנמוכה לגלריה לאמנות מעניקה לה לגיטימציה. יש להכיר בעידן השפע הכלכלי לא רק במוצרי הצריכה שבמרכולים, בפרסומות וכו' אלא ב"חיים האמיתיים", שאינם מתועדים במדורי הרכילות.
בנוסף לעבודתו כפסל אולדנבורג השתתף לעיתים בפרויקטים אדריכליים. דוגמה בולטת לכך היא עיצובה של הכניסה לבניין הנהלת סוכנות הפרסום Chiat\Day בלוס אנג'לס, המעוצבת כמשקפת ענק שחורה, בצוות תכנון יחד עם האדריכל פרנק גרי.
יצירתו > מיצירותיו הידועות

"אטב" שממוקם במרכז פילדלפיה
"גשר הכף והדובדבן" בגן הפסלים של מינאפוליס
"ליבת תפוח" מ-1992 מוצב בגן האמנות ע"ש בילי רוז שבמוזיאון ישראל בירושלים.
Inverted Collar and Tie שמוצב מול הבניין וסטנדשטראסה 1.
פרסים והוקרה

1989 פרס וולף לאמנות
1995 פרס רולף שוק לאמנות חזותית.
חיים אישיים

אולדנבורג שיתף פעולה מאז 1976 ועד למותה ב-2009 עם פסלת הפופ ההולנדית אמריקאית קוסיה ואן ברוגן. השניים נשאו ב-1977. נפטר ב-18 ביולי 2022.
גלריית תמונות של יצירות

ברז וצינור
פינים עפים
כדורי פול ענקיים
קשת הבורג
"בקבוק של תווים"
הערות שוליים

↑  הפסל קלאס אולדנבורג הלך לעולמו בגיל 93, באתר ynet, 18 ביולי 2022
| זוכי פרס רולף שוק |
| --- | --- | --- |
| לוגיקה ופילוסופיה | וילארד ואן אורמאן קוויין (1993) • מייקל דאמט (1995) • דנה סקוט (1997) • ג'ון רולס (1999) • סול קריפקי (2001) • סולומון פפרמן (2003) • יאקו הינטיקה (2005) • תומאס נייגל (2008) • הילרי פטנאם (2011) • דרק פרפיט (2014) • רות מיליקן (2017) • שהרן שלח (2018) • דאג פרביץ, פר מרטין-לוף (2020) • דייוויד קפלן (2022) |  |
| מתמטיקה | אליאס מנחם סטיין (1993) • אנדרו ויילס (1995) • מיקיו סאטו (1997) • יורי מאנין (1999) • אליוט לייב (2001) • ריצ'רד סטנלי (2003) • לואיס קפארלי (2005) • אנדרה זמרדי (2008) • מייקל אשבכר (2011) • ייטאנג ז'אנג (2014) • ריצ'רד שואן (2017) • רונלד קויפמן (2018) • ניקולאי ג'ורג'ביץ' מקרוב (2020) • ג'ונתן פילה (2022) |  |
| אמנות חזותית | רפאל מונאו (1993) • קלאס אולדנבורג (1995) • טורסטן אנדרסון (1997) • הרצוג ודה מרון (1999) • ג'וזפה פנונה (2001) • סוזן רותנברג (2003) • סג'ימה ונישיזאווה (2005) • מונה חאטום (2008) • מרלן דומה (2011) • לאקאטון וואסאל (2014) • דוריס סלסדו (2017) • אנדרה ברזאני (2018) • פרנסיס אלס (2020) • רם קולהאס (2022) |  |
| מוזיקה | אינגוואר לינדהולם (1993) • ג'רג' ליגטי (1995) • יורמה פאנולה (1997) • רביעיית קרונוס (1999) • קאיה סאריאהו (2001) • אן סופי פון אוטר (2003) • מאוריציו קאגל (2005) • גדעון קרמר (2008) • אנדרו מנזה (2011) • הרברט בלומסטדט (2014) • ויין שורטר (2017) • ברברה הניגן (2018) • ג'רג' קורטג (2020) • ויקינגור אולפסון (2022) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271027805171  AAG: 301  AGSA: 10005  BIBSYS: 90212060  BNE: XX1052186  BnF: cb121701846 (data)  CANTIC: a11470690  CiNii: DA06441880  GND: 118589792  ISNI: 0000 0001 2142 2649  LCCN: n80037028  LNB: 000185267  MusicBrainz: 0b9dbc59-9486-4f8f-91b4-99a92e9e8a6e  NDL: 00451717  NGV: 3869  NKC: xx0077207  NLA: 35397173  NLK: KAC202228775  NSK: 000459872  NTA: 068679297  RERO: 02-A003654377  RKD: 60410  SELIBR: 216243  SNAC: w65t3kq7  SUDOC: 070355142  TePapa: 1725  Trove: 938386  ULAN: 500029735  VIAF: 85806900   WorldCat (עם VIAF): 85806900
Moodle

| --- | --- |


מערכת הלמידה של Albany Senior High School תחת Moodle
 מפתח:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  20 באוגוסט 2002 – הווה (22 שנים) 
 גרסה אחרונה:  4.5.1 (9 בדצמבר 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות: לינוקס Microsoft Windows OS X
 נכתבה בשפות:  PHP 
 סוג רישיון:  GPL, גרסה 3 ומעלה
 קוד מקור:  https://git.in.moodle.com/moodle/moodle.git 
 קטגוריה:  למידה משולבת מחשב
 moodle.org
 
מוּדֶל (מאנגלית: Moodle, ראשי תיבות של Modular Object-Oriented Dynamic Learning Environment) היא תוכנה חופשית שמשמשת כמערכת מקוונת (מבוססת ווב) להוראה או למידה משולבת מחשב. היא כתובה בשפת PHP.
המערכת פותחה במקור על ידי מרטין דוג'יאמס (ספ') מאוסטרליה, שעבד כאחראי תחום טכנולוגיה באוניברסיטת קרטין. כיום מפתחת אותה חברת Moodle Ltd האוסטרלית, המורכבת מצוות ליבה של 35 אנשים ועוד מאות מפתחים מרחבי העולם. מערכת מודל מבוססת קוד פתוח ומשמשת לניהול קורסים אשר ידועה גם כמערכת לניהול למידה (LMS) או סביבת למידה וירטואלית (VLE). המערכת לא דורשת התקנה תוכנה נוספת אצל המשתמש מעבר לדפדפן לשם יצירת תוכני הלמידה והצפייה בהם. היא כוללת אפשרויות להצגת חומר לימודים, עריכת מבחנים, קבוצות דיון (פורומים) לתקשורת עם תלמידים ומורים אחרים, ועוד.
המערכת מתאימה לקהילת לומדים בקבוצה קטנה וגדולה, ללמידה מקוונת בבתי ספר, במכללות ובאוניברסיטאות, לשיטות למידה והוראה מגוונות. ל-Moodle מעל 91,000 התקנות של סביבות למידה במוסדות שונים, יותר מ-123 מיליון משתמשים, והיא פועלת ביותר מ-233 מדינות.
מבנה סביבת למידה

מרכז העמוד, לכל אורכו, מכיל את רצף ההוראה/למידה. באזור זה ניתן להוסיף משאבים ופעילויות. האזור הנ"ל מחולק לפי יחידות הוראה החל מ-1 ועד למספר אותו מגדיר המרצה או אדמיניסטרטור האתר (מספר זה ניתן לשנות). זוהי החלוקה לתת-נושאים ובה ניתן להוסיף משאבים ופעילויות על פי רצף ההוראה או על פי הנושאים הנלמדים. המשבצות בשני צדי הדף הן עזרי הוראה (בלוקים) שתפקידם לסייע ללומדים.
כלי למידה ב-Moodle

משאבים – אפשרות להעלאה של משאבים כגון קבצים, קישורים, סרטונים, אוספי תמונות ועוד.
לוח הודעות – לשימוש המרצה. כל ההודעות שהמרצה מעלה ללוח הודעות נשלחים גם באמצעות הדואר האלקטרוני לתאים האישיים של כל תלמידי הקורס.
פורום - קיים מספר סוגי פורומים הבאים לתת מענה לצרכים פדגוגים שונים: פורום "דיון פשוט" בעל נושא יחיד, פורום "כללי" הפתוח בפני כולם, פורום "QA" שמאפשר ללומד לצפות ולהגיב לחבריו רק לאחר ששלח תגובה משלו או פורום בעל שורת שיחה אחת לכל משתמש.
צ'אט – ניתן להוסיף צ'אט לקורס ולקבוע זמנים קבועים שבהם הלומדים והמרצה יהיו נוכחים.
שיעור – יצירת שיעור מקוון המאפשר זרימת השיעור לכיוונים שונים, או לכיוון אחד. ניתן לשלב שאלות בלימוד ולפי התשובה להחליט לאן השיעור ימשיך.
מטלה - במערכת ישנן מספר סוגי מטלות אותן ניתן להגדיר.
טקסט מקוון – אפשרות ללומדים לכתוב און ליין.
העלאה מתקדמת של קבצים – הגשת המטלה בקובץ או מספר קבצים. ניתן להגביל את גודל הקובץ ואת הכמות.
פעילות לא מקוונת –מטלה שלא מוגשת במערכת, מאפשר למרצה לנהל את הציונים של הקורס, גם עבור פעילויות שלא מתבצעות במערכת.
מטלת הערכת עמיתים – המאפשר ביצוע הערכת עמיתים בצורה מובנית
מטלת הגשה בצוות
מטלת הקלטה – אשף דינמי מלווה את הלומד בהגשה של מטלה מוקלטת או מצולמת
מטלת כתיבה שיתופית בזמן אמת – המאפשר כתיבה שיתופית בזמן אמת על ידי מספר לומדים.
בחירה - אפשרות להציג בפני הלומדים סקר בן שאלה אחת. רכיב זה משמש גם ככלי לחלוקת הכיתה לצוותי עבודה על פי עניין.
שאלון משוב – מאפשרת יצירה של שאלון משוב המכיל שאלות מסוגים שונים וקבלת משוב מיידי מהלומדים. המרצה מגדיר את תצוגת התוצאות על פי שיקול דעתו. האם יוצגו בכלל בפני הלומדים? ואם כן – האם התוצאות יהיו אנונימיות או שמיות.
גלריית תמונות - העלאת תמונות לגלריה נעשית על ידי הלומדים לפי ההנחיה של המרצה. ניתן גם לחסום את האפשרות שהסטודנטים יוסיפו תמונות לגלריה והתמונות תהיינה לצפייה בלבד.
אגרון מונחים - מאפשרת ללומדים ליצור ולתחזק רשימה של הגדרות, בדומה למילון. ברשומות ניתן לערוך חיפוש או לדפדף בהם, בפורמטים שונים. ניתן לאפשר יצירה אוטומטית של קישורים לרשומות הללו מכל רחבי סביבת הלמידה.
בוחן - מאפשרת תכנון ועריכת בחנים המורכבים משאלות אמריקאיות ושאלות בעלות תשובות קצרות. שאלות אלה נשמרות בבסיס נתונים המחולק לקטגוריות, ואפשר לעשות בהן שימוש חוזר בתוך הקורס או אפילו בקורסים אחרים. אפשר להרשות מספר ניסיונות לפתרון הבחנים. כל ניסיון מתויג באופן אוטומטי והמרצה יכול לבחור אם לתת לתלמיד משוב או לגלות בפניו את התשובות הנכונות. המודול הזה כולל בחובו שרותי בדיקה ונתינת ציון.
דוחות פעילות  - מאפשר מעקב אחרי פעילות הלומדים בקורס הנלמד. ניתן להשתמש בדוחות אלה להערכה וקבלת משוב מידי בעיקר לגבי פעילויות אינטראקטיביות בתוך הקורס. הדו"חות המופקים מאפשרים מעקב על-פי שם המשתמש, סוג הפעילות ועל-פי זמן כרונולוגי. עבור כל לומד נוצר באופן דינמי פורטפוליו דיגיטלי המכיל את התוצרים ותיעוד של כל הפעילות שביצע בסביבת הלמידה.
שלבים ליצירת קורס

להלן שלבים עיקריים לעיצוב קורס Moodle:
1. תכנון מראש: הגדרת מטרות הלמידה
לפני התחלת העיצוב בפועל, חשוב להגדיר את מטרות הקורס בצורה ברורה.
יש לשאול: מי קהל היעד של הקורס, מה הלומדים אמורים לדעת ולעשות בסיומו, כיצד תימדד הצלחתם.
2. מבנה והיררכיה
צרו מבנה קורס ברור ואינטואיטיבי.
השתמשו במבנה היררכי (לדוגמה: לפי שבועות או נושאים).
דאגו שהלומדים יוכלו לנווט בקלות בין הפעילויות והתכנים.
3. עיצוב חזותי ברור ואטרקטיבי
בחרו תבנית (Theme) מתאימה ב-Moodle (תבניות מסוימות מציעות עיצוב ידידותי יותר).
הימנעו מעומס חזותי ושמרו על עיצוב פשוט ונגיש.
4. שימוש בפעילויות Moodle
הוסיפו פעילויות אינטראקטיביות כמו: משימות (Assignments) להגשת עבודות, פורומים (Forums) לדיונים קבוצתיים, מבחנים (Quizzes) להערכת הבנה, צ’אטים (Chats) לתקשורת בזמן אמת.
5. שימוש במשאבים (Resources)
העלו מסמכים, סרטונים, קישורים ומצגות.
דאגו שהתוכן יהיה מגוון ומתאים לסגנונות למידה שונים (טקסט, מולטימדיה, אינטראקטיביות).
6. שילוב למידה פעילה
הוסיפו פעילויות המעודדות מעורבות לומדים, כמו: סקרים, מטלות שיתופיות, לוחות קיר (Glossary).
7. הערכה ומשוב
ספקו משוב ברור ומפורט על מטלות.
השתמשו בכלי ההערכה של Moodle, כמו Gradebook, למעקב אחר הישגים.
8. התאמה אישית
Moodle מאפשר התאמה אישית של חוויית הלמידה:
העניקו הרשאות שונות למשתמשים (לומדים, מרצים, מנהלי קורס).
הוסיפו חוקים מותאמים אישית (כמו פתיחת יחידה רק לאחר השלמת קודמת).
9. בדיקות שוטפות ושיפור מתמיד
בדקו את הקורס לפני העלאתו לסטודנטים.
אספו משוב מהלומדים ושפרו את הקורס בהתאם.
10. מעקב אחר מעורבות לומדים
Moodle מספק דוחות שמאפשרים לבדוק מי מהלומדים פעיל וכיצד הם מתקדמים, נצלו את הנתונים לשיפור חוויית הלמידה.