ממלא מקום ראש הממשלה (ישראל)
היסטוריה

בראשית ימי המדינה, נקבע ממלא מקום ראש הממשלה לפני כל היעדרות של ראש הממשלה, לתקופת ההיעדרות בלבד. בשנת 1950 מילא את התפקיד אליעזר קפלן ובשנים 1951–1953, משה שרת. כממלא מקום בהיעדרו של שרת, כיהן לוי אשכול, שהמשיך למלא את מקומו של בן-גוריון בעת חופשותיו בשנים שלאחר מכן, כולל בתקופות שהמתח בין אשכול ובן-גוריון גאה. בספטמבר 1962 מילא את מקומו של ראש הממשלה, השר משה חיים שפירא. כממלא מקומו של לוי אשכול בהיעדרו שימש אבא אבן בשנים 1964-1965 ופנחס ספיר בשנים 1966-1968. כממלא מקומה של גולדה מאיר בהיעדרה, שימש יגאל אלון.
הפעם הראשונה שבה מונה ממלא מקום ראש הממשלה, באופן קבוע ללא קשר להיעדרות ראש הממשלה, הייתה ב-1984, כאשר שמעון פרס מינה את יצחק שמיר לממלא מקומו, במסגרת הסכם ה"רוטציה" של ממשלת האחדות הלאומית ב-13 בספטמבר 1984, שבו החליפו ביניהם פרס ושמיר את התפקידים האלו לאחר שנתיים. לאחר מכן, התפקיד שב ועלה רק ב-2003, מששרון מינה את אהוד אולמרט לממלא מקומו, תפקיד שהביא את אולמרט לבסוף לכדי נטילה בפועל של סמכויות ראש הממשלה. ב-2006 מונתה ציפי לבני לממלאת מקומו של ראש הממשלה אהוד אולמרט. בממשלות ה-32, ה-33 וה-34 לא מונה ממלא מקום לראש הממשלה בנימין נתניהו, ושרים שונים מילאו את מקומו בהיעדרו.
כממלא מקום ראש הממשלה של אריאל שרון, נטל אהוד אולמרט את סמכויותיו של שרון אוטומטית מכוח החוק, ב-4 בינואר 2006, לאחר שזה האחרון הוכרז כ"נבצר זמנית", אך עמד בראש ממשלה שהייתה ממילא ממשלת מעבר ו-83 יום לפני הבחירות לכנסת השבע עשרה שהתקיימו ב-28 במרץ. משחלפו 100 הימים הרצופים לנבצרותו הזמנית של ראש הממשלה שרון, ימים לאחר שהתקיימו הבחירות, לא הפך אולמרט להיות ראש ממשלה בפועל באופן אוטומטי מכוח החוק, אלא הממשלה הצביעה למנותו לתפקיד זה. בנוסף, הוא היה גם חבר סיעתו של שרון, מה שאפשר לממשלה למנותו לתפקיד זה ב-14 באפריל 2006 , רק ימים אחדים לפני שהרכיב את ממשלתו שלו ב-4 במאי 2006 והפך לראש ממשלת ישראל.
בשנת 2020 נחקק תיקון נרחב לחוק יסוד הממשלה ובו נקבע מודל ממשלת החילופים ובו נקבע כי ראש ממשלת ישראל החלופי הוא ממלא מקום ראש הממשלה. תיקון זה היווה את התשתית החוקתית שאיפשרה את הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש בה מונה בני גנץ לתפקיד ראש הממשלה החלופי.
בממשלת ישראל השלושים ושש ממלא מקום ראש הממשלה היה ראש ממשלת ישראל החלופי, יאיר לפיד ואחריו נפתלי בנט, ובעת שראש הממשלה יצא לחוץ לארץ הוא מילא את מקומו למשך תקופת ההיעדרות.
בממשלת ישראל השלושים ושבע לא מונה ממלא מקום קבוע לראש הממשלה.
| מספר | תמונה | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | תפקיד | ראש הממשלה | תחילת כהונה | סיום כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | יצחק שמיר (1915-2012) |  | הליכוד חרות | ממלא מקום ראש הממשלה | שמעון פרס | 13 בספטמבר 1984 | 20 באוקטובר 1986 | הממשלה העשרים ואחת |
| 2 |  | שמעון פרס (1923-2016) |  | המערך העבודה | ממלא מקום ראש הממשלה | יצחק שמיר | 20 באוקטובר 1986 | 15 במרץ 1990 | הממשלה העשרים ושתיים |
| 2 |  | שמעון פרס (1923-2016) |  | המערך העבודה | ממלא מקום ראש הממשלה | יצחק שמיר | 20 באוקטובר 1986 | 15 במרץ 1990 | הממשלה העשרים ושלוש |
| 2 |  | שמעון פרס (1923-2016) |  | העבודה | ממלא מקום ראש הממשלה | יצחק רבין | 13 ביולי 1992 | 5 בנובמבר 1995 | הממשלה העשרים וחמש |
| 3 |  | אהוד אולמרט (1945-) |  | הליכוד | ממלא מקום ראש הממשלה | אריאל שרון | 28 בפברואר 2003 | 14 באפריל 2006 | הממשלה השלושים |
| 3 |  | אהוד אולמרט (1945-) |  | קדימה | ממלא מקום ראש הממשלה | אריאל שרון | 28 בפברואר 2003 | 14 באפריל 2006 | הממשלה השלושים |
| 4 |  | ציפי לבני (1958-) |  | קדימה | ממלא מקום ראש הממשלה | אהוד אולמרט | 4 במאי 2006 | 31 במרץ 2009 | הממשלה השלושים ואחת |
| 5 |  | בני גנץ (1959-) |  | כחול לבן חוסן לישראל | ראש ממשלת ישראל החלופי | בנימין נתניהו | 17 במאי 2020 | 13 ביוני 2021 | הממשלה השלושים וחמש |
| 6 |  | יאיר לפיד (1963-) |  | יש עתיד | ראש ממשלת ישראל החלופי | נפתלי בנט | 13 ביוני 2021 | 30 ביוני 2022 | הממשלה השלושים ושש |
| 7 |  | נפתלי בנט (1972-) |  | ימינה | ראש ממשלת ישראל החלופי | יאיר לפיד | 1 ביולי 2022 | 8 בנובמבר 2022 | הממשלה השלושים ושש |