stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כוחות דלדול
סיבות תרמודינמיות

כוח הדלדול מתואר בתור כוח אנטרופי. זאת משום שהוא ביסודו ביטוי של החוק השני של התרמודינמיקה, אשר אומר שמערכת נוטה להגדיל את האנטרופיה שלה. הרווח בתרגום האנטרופיה של הדלדלנים, בגלל הנפח הזמין המוגבר, גדול בהרבה מאובדן האנטרופיה מפלקולציית הקולואידים ולכן המערכת שואפת לעשות זאת. השינוי החיובי באנטרופיה מקטין את האנרגיה החופשית של הלמהולץ וגורם לפלקולציה קולודיאלית לקרות באופן ספונטני. מערכת הקולואידים והדלדול בתמיסה שמודלה כאנסמבל קנוני של "כדורים קשים" לקביעות סטטיסטיות של גדלים תרמודינמיים.
על פי ניסויים ומודלים שפותחו לאחרונה נמצאו ראיות שכוחות דלדול יכולים להיגרם גם כתוצאה מאנתלפיה. במקרים אלה, האיזון הסבוך של אינטראקציות בין מרכיבי התמיסה גורם לדחיית המומסים מהמקרומולקולות. דחייה זו גורמת לעיצוב אפקטיבי של המקרומולקולות שנוצרו בתהליך של הרכבה עצמית שיכולה לא רק להישלט על ידי שיקוליי אנטלפיה, אלא גם לא מועדפת מנקודת מבט אנטרופית.
אנטרופיה והאנרגיה החופשית של הלמהולץ
הנפח הכולל שזמין עבור הספרות הקטנות גדל כאשר הנפחים שלא נכללו מסביב לספרות גדולות חופפים. הנפח המוגדל שמוקצה לספרות הקטנות מאפשר להם יותר חופש בשינוי אשר מתורגם לעליה באנטרופיה. מכיוון שהאנסמבל הקנוני הוא מערכת טרמיאלית בנפחים קבועים, האנרגיה החופשית של הלמהולץ תיכתב כך
F=-TS
כאשר F זו האנרגיה החופשית של הלמהולץ, S זו האנטרופיה ו-T זו הטמפרטורה. הרווח האנטרופי של המערכת הוא חיובי מנפח שגדל, לכן האנרגיה החופשית של הלמהולץ שלילית והדלדול קורה ספונטנית.
האנרגיה החופשית של המערכת מושגת מתוך ההגדרה הסטטיסטית של האנרגיה החופשית של הלמהולץ
F=-k_{B}Tln(Q)
כש-Q זו פונקציית החלוקה של האנסמבל הקנוני. פונקציית החלוקה מכילה מידע סטטיסטי שמתאר את האנסמבל הקנוני, כולל את הנפח הכולל, המספר הכולל של הספרות הקטנות, הנפח הפנוי עבור ספרות קטנות ואת אורך גל דה-ברולי.
V_{a} מייצג את הנפח הפנוי לספרות קטנות. N הוא מספר הספרות הקטנות ו \lambda  הוא אורך גל דה ברולי. נחליף את Q לתוך הביטוי הסטטיסטי ונקבל עבור האנרגיה החופשית של הלמהולץ
F=-k_{B}Tln(V_{A}/N!*\lambda ^{3N})
גודלו של כוח הדלדול אשר מסומן ב-F שווה לשינוי באנרגיה החופשית של הלמהולץ עם מרחק בין שתי ספרות גדולות והוא נתון על ידי
F_{d}=-(\partial F/\partial h)
האופי האנטרופי של כוחות דלדול הוכח ניסיונית בחלק מהמקרים. לדוגמה, חלק מהפולימרים משרים דלדול אנטרופי אשר מייצב את החלבונים במצב הטבעי שלהם.
מודל Asakura – Oosawa

כוחות הדלדול תוארו לראשונה על ידי Sho Asakura ו-Fumio Oosawa בשנת 1954. במודל שלהם, התייחסו לכוח זה בתור כוח מושך. בנוסף, הכוח הוא פרופורציונלי ללחץ האוסמוטי. מודל Asakura – Oosawa מניח שהמקרומולקולות בצפיפויות נמוכות ושהפונקציית הצפיפות  \rho (r) של המקרומולקולות היא קבועה. Asakura – Oosawa תיארו ארבעה מקרים שבהם כוחות דלדול יתחרשו. תחילה הם תיארו את המקרה הכללי ביותר בתור שני לוחות קשיחים בתוך תמיסה של מקרומולקולות. העיקרון של המקרה הראשון הורחב בהמשך לעוד שלושה מקרים
שינוי באנרגיה החופשית עקב שינוי בכוחות הדלדול
במודל Asakura – Oosawa עבור כוחות דלדול, השינוי באנרגיה החופשית שנכפה על ידי  \Delta G הוא
\Delta G(r)=P\Delta V_{exclusion}
כש- P הוא הלחץ האוסמוטי ו- \Delta V_{exclusion} הוא השינוי בנפח שלא נכלל
לוחות קשיחים בתמיסה של מאקרומולקולות
במקרה הראשון, שני לוחות קשיחים ממוקמים בתמיסה של המקרומולקולות. אם המרחק בין שני הלוחות, a הוא קטן מהקוטר של המולקולות, d אז התמיסה לא יכולה להיכנס בין הלוחות. זה יוצר תמיסה טהורה בין הלוחות. ההבדל בריכוז המאקרומולקולות בתמיסה בין הלוחות ובין רוב התמיסה גורמת לכוח השווה ללחץ האוסמוטי לפעול על הלוחות
מאקרו-מולקולות דמויות מוט
Asakura – Oosawa מתארים את המקרה השני כקיום של שני לוחות בתמיסה שבה המקרומולקולות דומות למעיין מוטות. המקרומולקולות מתוארות כך שהן בארוך  l כאשר  l^{2} קטן משטח הלוחות.
כשאורך המוטות גדל, הריכוז של המוטות בין הלוחות קטן מכיוון שזה נהיה קשה יותר עבור המוטות להיכנס בין הלוחות הקשיחים עקב הפרעה סטרית. כתוצאה מכך, הכוח שפועל על הלוחות גדל ביחד עם אורך המוטות עד למצב שבו הוא משתווה ללחץ האוסמוטי.
לוחות בתמיסה של פולימרים
המקרה השלישי שמתואר על ידי המודל של Asakura – Oosawa הוא שני לוחות בתוך תמיסה של פולימרים. בגלל גודלם של הפולימרים, ריכוזם של הפולימרים בסביבת הלוחות קטן, דבר הגורם לקונפורמציה אנטרופית של הפולימרים שמתמעטים.
ספרות גדולות וקשיחות בתוך תמיסה של ספרות קטנות וקשיחות
המקרה האחרון שתואר על ידי המודל מתאר שני ספרות גדולות וקשיחות עם קוטר D אשר נמצאות בתוך תמיסה של ספרות קטנות וקשיחות עם קוטר d. אם המרחק בין מרכזי הספרות h קטן מחיבור הקטרים של הספרות, אז הספרות הקטנות לא נכללות בחלל שבין הספרות הגדולות. זה יוצר מצב שבו בשטח בין הספרות הגדולות יש צפיפות נמוכה יותר של ספרות קטנות שמעיד על אנטרופיה נמוכה יותר. האנטרופיה הנמוכה יוצרת כוח שפועל על הספרות הגדולות שדוחף אותן יחדיו.
מעורב ירושלמי (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

שמעון שדה (שמיל בן ארי) בסדרה
 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  ג'קי לוי נסים לוי אודי לאון
 כותבים:  ניר ברגמן
 בימוי:  יעקב (ינקול) גולדווסר שי כנות
 שחקנים:  שמיל בן ארי שרה פון שוורצה אריה אליאס רותם אבוהב נבו קמחי ירון מוטולה אמונה צבי לשם אורלי פרל מירי מסיקה עמוס לביא מיקי לאון אורי פפר ליאור וינברג
 פסקול:  יונתן בר גיורא (מלחין ועורך מוזיקלי, מפיק ומעבד של שיר הנושא)
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  38
 הפקה
 עורכים:  יצחק צחייק
 בעלי תפקידים נוספים:  עידית טפרסון (שחקן אורח) אפרת בן צור (שחקן אורח) אלי אלטוניו (שחקן אורח)
 מוזיקה:  יונתן בר גיורא (מלחין ועורך מוזיקלי, מפיק ומעבד של שיר הנושא)
 אורך פרק:  45 דק'
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 10 שידורי קשת (ערוץ 2) ערוץ 24 (שידורים חוזרים)
 תקופת שידור מקורית:  18 בנובמבר 2003 – 13 בינואר 2010
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
"מעורב ירושלמי" היא סדרת דרמה ישראלית. הסדרה עוסקת בחייה של משפחה מסורתית-מזרחית ממוצא ג'רבאי, תוניסאי, המתגוררת בשכונת נחלאות בירושלים.
העונה הראשונה של הסדרה עלתה לשידור בערוץ 10 ב-18 בנובמבר 2003. לאחר שזכתה לאחוזי רייטינג גבוהים הוזמנה עונה שנייה. העונה השנייה נקנתה על ידי זכיינית ערוץ 2 טלעד, לקראת המכרז בשנת 2005, אך טלעד הפסידה במכרז ולבסוף שודרה העונה בשנים 2005–2006 במסגרת שידורי קשת בערוץ 2, וזכתה גם שם לאחוזי רייטינג גבוהים. קשת גם רכשה מערוץ 10 את הזכות להקרין פרקים מהעונה הראשונה. העונה השלישית עלתה לשידור באוקטובר 2009. תקציב ההפקה של העונה הראשונה נעמד על כ-₪7,500,000. תקציב העונה השנייה היה ₪6,890,000.
את הסדרה יזם ויצר אודי לאון. שרון עמרני כתב במשותף עם ניר ברגמן את הפיילוט וביים אותו. את פרקי העונה הראשונה ביימו במשותף יעקב (ינקול) גולדווסר וניר ברגמן. את פרקי העונה השנייה ביימו גולדווסר ושי כנות. יוצרי העונה השנייה הם אודי לאון, נסים לוי וג'קי לוי. הסדרה נתמכה בידי קרן גשר לקולנוע רב תרבותי.
דמויות

שמעון שדה (סעדה) (שמיל בן ארי): אב המשפחה. עלה מג'רבה שבתוניסיה יחד עם אביו, ועזב את הישיבה כדי להיות פועל בניין. תוך עשר שנים הפך לקבלן ירושלמי מצליח, שלא היסס לדרוך בדרכו מעלה על אנשים ורעיונות. היה נשוי לרחל, שנפטרה ממחלה, והתחתן מחדש עם לאה. במהלך העונה הראשונה מנהל שמעון רומן עם אהבת נעוריו, מרים ביטון, שהגיעה אליו על רקע מקצועי. לאה, שמגלה על הרומן, מאיימת לעזוב אותו לאחר שגילתה כי הוא בוגד בה. בתום העונה הראשונה שמעון מקבל התקף לב ונזקק לניתוח מעקפים מסובך. רגע לפני שהוא נכנס לחדר ניתוח, מגלה לו לאה שהיא בהריון.
לאה (שרה פון שוורצה): מורה לפסנתר ממוצא אשכנזי ומתנדבת בבית יתומים. פגשה את שמעון דרך שיעורי הפסנתר של בתו, אריאלה. השניים נישאו, ולאה מתקשה בתחילה להתאקלם במשפחה המזרחית, שלא רגילה להרבה מן החידושים שלאה מביאה אל הבית. העונה הראשונה מסתיימת בהיוודע על הריונה של לאה, ועל הנישואים בין לאה לשמעון שהגיעו למשבר.
אפרים (נבו קמחי): בנו הבכור של שמעון. נמצא בתהליכי התחרדות וקרוע בין רצונו ללמוד בישיבה ולהתקרב לתורה לבין עבודה אצל אביו הקבלן. אפרים נשוי למיכל (אמונה צבי לשם), טוענת רבנית. על אף האהבה הגדולה שלהם, לא פעם פוקדים אותם משברים.
איציק (ירון מוטולה): הבן השני של שמעון. נמצא בתהליכים של יציאה בשאלה במהלך העונה ומתאהב בנועה (אורלי פרל), בחורה חילונית שהכיר במסגרת להקת רוק. במהלך העונה הראשונה איציק מחליט לצאת בשאלה ומודיע על כך למשפחתו. אביו מתקשה לקבל את הצעד הזה.
אריאלה (רותם אבוהב): בתו הבכורה של שמעון והצעירה מבין הילדים. מדריכה בבני עקיבא שרוצה להגשים את עצמה, ונמצאת בחיכוך עם אביה לגבי השתתפות בחידון התנ"ך וכן לגבי שירות בצבא על פני שירות לאומי.
יוסי (דניאל פרי-נדב בעונות 1–2, ינון כהן בעונה השלישית): ילד נכה, על כיסא גלגלים, שפגש את לאה בבית היתומים בו התנדבה, ואומץ על ידה לאחר נישואיה עם שמעון. סיפורו מחזק את אחד הנושאים המרכזיים בהם עוסקת הסדרה - הקשר המורכב בין הורים לילדים.
אליהו סעדה (אריה אליאס): סב המשפחה, אביו של שמעון, רב ממוצא תוניסאי. במהלך העונה הראשונה מלוות אותו בעיות בריאות, המעבר מבית בנו לבית אבות, המסורת הישנה לה התרגל מול החידושים המודרניים של בנו, ועוד.
שירי הפסקול

בפסקול "מעורב ירושלמי" מספר שירים שעובדו, הופקו והוקלטו במיוחד לפרויקט על ידי מלחין הסדרה, יונתן בר גיורא, ובוצעו על ידי מאיר בנאי, מירי מסיקה, מני בגר, אורלי פרל, צק ברקמן ועוד.
בפתיח הסדרה התנגנה לאורך כל שלש העונות גרסת הכיסוי של מאיר בנאי לשירם של יענקל'ה רוטבליט ושמוליק קראוס "רואים רחוק רואים שקוף". הגרסה המלאה של השיר (כולל פתיח קצר בקולו של אריה אליאס ז"ל) יצאה לרדיו במקביל לעליית העונה הראשונה לאוויר בשנת 2003 וזכתה להצלחה רבה. בעונה הראשונה הופיעו בפסקול גם השירים "אהבה בת 20" (מילים ולחן - ז'אק ברל, נוסח עברי - נעמי שמר) - בביצוע אורלי פרל ולהקת התינוקות, "שבתות וחגים" (מילים יענקל'ה רוטבליט, לחן - יהודית רביץ) בביצוע אורלי פרל, ו "מתכוון אלייך" (מילים - נילי אושרוב לחן - יונתן בר גיורא) בביצוע צק ברקמן.
העונה השנייה כללה ביצוע רוק מחוספס של מני בגר לשיר "שלח לי שקט" (מילים - יונה וולך, לחן - יובל מסנר), וביצוע של צק ברקמן ל"אבינו מלכנו" (מילים מהמקורות, לחן עממי).
בעונה השלישית ביצעה מירי מסיקה שני פיוטים שנכתבו על ידי רבי אהרון פרץ מג'רבה במאה ה-18, "אהובי" ו - איילת חשקי" (את שניהם הלחין יונתן בר גיורא). על פיוטים אלו המליץ הרב דוד מנחם. "אהובי" יצא בשנת 2010 כסינגל לרדיו וכטראק בונוס באלבום "חדשות טובות" של מסיקה. בעונה זו הופיעה בפסקול הסדרה גם גרסה קולית של מאיר בנאי לנעימת הנושא של הסדרה "אגריפס בלוז" (לחן - יונתן בר גיורא)
שירי הפסקול > פרסים

הסדרה זכתה בשלושה פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2004: פרס השחקן הטוב ביותר לשמיל בן-ארי, פרס השחקנית הטובה ביותר לשרה פון-שוורצה ופרס סדרת הדרמה הטובה ביותר. מלחין הסדרה יונתן בר גיורא היה מועמד בשנת 2004 על המוזיקה המקורית.
הסדרה

יוצרי הסדרה: אודי לאון, נסים לוי, ג'קי לוי
בימוי: יעקב (ינקול) גולדווסר, שי כנות, ניר ברגמן
תסריט: ערן קולירין, רחל (שווימר) שילה, חיים מרין, אמיל בן שמעון, שלומי פרי, שוקי בן נעים, אהרן פוירשטיין, חנה אזולאי-הספרי, תומר רוזנמן.
מלחין ועורך מוזיקלי, מפיק ומעבד של שיר הנושא: יונתן בר גיורא
מפיקים: נסים לוי, דוד מנדיל
הערות שוליים

1 2  אחוזי צפייה גבוהים ל"מעורב ירושלמי" בערוץ 10, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2003
↑  יאיר אטינגר, מעורב ירושלמי: מסיימת עונה עם תסביך זהות, באתר הארץ, 14 בינואר 2010
↑  ענת באלינט, עונה שנייה לסדרה  "מעורב ירושלמי" בערוץ 10, באתר הארץ, 7 ביולי 2004
↑  ענת באלינט, ערוץ 10 מאיים לתבוע את טלעד וסינפלוס בגלל "מעורב ירושלמי", באתר הארץ, 22 בפברואר 2005
↑  יעל גאוני, ‏טלעד החלה במכירת התכנים: מכרה לקשת את "מעורב ירושלמי" ב-2 מ' ד', באתר גלובס, 9 ביוני 2005
↑  רותה קופפר, עונה חדשה ל"מעורב ירושלמי" בערוץ 2, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2005
↑  בועז גריילסמר, ערוץ 10 יקבל מקשת 730 דולר על כל דקת שידור מהעונה הראשונה של "מעורב ירושלמי", באתר הארץ, 7 בנובמבר 2005
↑  ניר קיפניס, ‏יומו של הרגולטור, באתר גלובס, 27 באוקטובר 2009
↑  אברהם כרמלי, זהר שביט, קולנוע בישראל, סיכום פעילות שנתית 2002–2003, המרכז למידע ולמחקרי תרבות, יולי 2006, עמ' 13
↑  אברהם כרמלי, איריס רביד–ימין, קולנוע בישראל, סיכום פעילות שנתית 2004–2005, המרכז למידע ולמחקרי תרבות, פברואר 2008, אדר א' תשס"ח, עמ' 13
↑  מוניטין, באתר גלובס, 24 ביוני 2004
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2003 - שבתות וחגים | פרס האקדמיה לטלוויזיה - סדרת הדרמה הטובה ביותר  2004 - מעורב ירושלמי | הבא: 2005 - אהבה זה כואב |
שרה פון שוורצה בתפקיד לאה שדה
מפענח בינארי

דוגמה למפענח עם 2 כניסות ו-4 יציאות
באלקטרוניקה ספרתית, מפענח בינארי (באנגלית: Decoder) הוא רכיב חומרה לוגי שממיר מספר בינארי לפלט מתאים, כגון הפעלת יציאה שזה מספרה (לדוגמה, אם הקלט 101, היציאה הפעילה תהיה יציאה מס' 5). שימושים נפוצים במפענח הם בתצוגת שבעה מקטעים ובמערכות זיכרון אלקטרוניות.
במפענח עם  n כניסות יהיו עד  2^{n} יציאות. כאשר למפענח עם  n כניסות יש פחות מ-  2^{n} יציאות, בהכרח יש לפחות שני מצבי קלט שונים שנותנים אותו פלט.
המשמעות של היציאה הפעילה משתנה בין שני הסוגים העיקריים של המפענחים. ברוב המפענחים, המשמעות היא שהיציאה הנבחרת ערכה 1 וכל שאר היציאות ערכן 0 והסוג השני הוא ההפך, כל היציאות ערכן 1 והיציאה הנבחרת ערכה 0.
מפענח בינארי מיושם כמעגל משולב עצמאי או כחלק ממעגל משולב מורכב יותר.
דוגמאות:
מפענח 3 ל-8 מקבל כקלט 3 ביטים המייצגים מספר בינארי, ומפעיל אחת מ-8 יציאות המתאימה למספר זה. באופן דומה מפענח 4 ל-16 מקבל כקלט 4 ביטים המייצגים מספר בינארי, ומפעיל אחת מ-16 יציאות המתאימה למספר זה.
מפענח בינארי לעשרוני מקבל כקלט 4 ביטים המייצגים ספרה עשרונית בקידוד בינארי, ומפעיל אחת מעשר יציאות המייצגות את הספרות 0–9 שמתאימות לקלט.
ראו גם

מרבב
מתנד גבישי

גביש קווארץ בעל תדר תהודה של 4 מגה הרץ
מתנד גבישי הוא מתנד חשמלי, המתבסס על גביש פיאזואלקטרי ומגבר (בדרך כלל מגבר שרת), ליצירת תנודות חשמליות בדיוק רב בגורם איכות (Q) גבוה מאוד.
תדר זה משמש לייצוב תדר במערכות קליטה ושידור בתדרי רדיו, שעונים, מחשבים ומערכות משובצות מחשב, ועוד. הגביש הנפוץ ביותר הוא גביש קווארץ.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מנורת לילה

מנורת לילה היא גוף תאורה קטן המיועדת לשימוש ביתי. מנורת הלילה לרוב מאירה בצורה עמומה יותר ממנורה רגילה, והיא מצויה בדרך כלל בצד המיטה בחדר השינה.
שימוש

מנורת לילה משמשת בדרך כלל לקריאה, כאשר הקורא לא רוצה להפריע לשאר האנשים הישנים בבית עם אור חזק. מנורת הלילה מספקת גם תחושת ביטחון בלילה, ופעמים רבות הורים משאירים מנורת לילה בחדר הילדים למשך הלילה על מנת שהילדים לא יפחדו מהחושך ויכולו לקום לשירותים בצורה נוחה וקלה. מנורת הלילה משמשת גם כתאורת חירום, ומונעת מעידות על מדרגות או שאר מכשולים. המנורה יכולה להיות תלויה על הקיר או עומדת על שידה ומופיעה בווריאציות שונות המותאמות לכל הגילאים.
בטיחות

הוועדה לבטיחות הצרכן בארצות הברית דיווחה על כעשרה מקרים בשנה בהם מנורות הלילה גורמות לשריפות בבתים, מכיוון שמשאירים אותן דולקות כל הלילה ויש סיכון שיתחממו ויגעו בחפץ דליק כלשהו. הוועדה ממליצה על שימוש בנורות קרירות, בנות פחות מארבע או שבע וואט.
הערות שוליים

↑  קישור לחוברת בנושא 'בטיחות בגופי תאורה', עמ' 9.
↑  קישור לחוברת בנושא 'בטיחות בגופי תאורה', עמ' 3.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מקדם עומס

בהנדסת חשמל, מקדם עומס או מקדם העמסה (באנגלית: load factor) מוגדר כיחס בין העומס הממוצע לעומס השיא בפרק זמן מוגדר. זהו מדד לשיעור נצילות או יעילות השימוש באנרגיה חשמלית; מקדם עומס גבוה מצביע על כך שהעומס משתמש במערכת החשמלית בצורה יעילה, בעוד שלצרכנים או גנרטורים שלא מנצלים את חלוקת החשמל יהיו מקדמי עומס נמוכים.
f_{Load}={\frac {\text{Average Load}}{\text{Maximum load in given time period}}}
דוגמה, שימוש בחשבון חשמל מסחרי גדול:
ביקוש שיא – 436 קילו־ואט
שימוש – 57,200 קוט"ש
מספר הימים במחזור החיוב – 30 ימים
לכן:
מקדם העומס יכול להיגזר מפרופיל העומס של המכשיר או מערכת ההתקנים הספציפית. ערכו תמיד קטן מאחד מכיוון שהביקוש המקסימלי לעולם אינו נמוך מהביקוש הממוצע, מכיוון שסביר להניח שמתקנים לעולם אינם פועלים בתפוקה מלאה למשך יום שלם של 24 שעות. מקדם עומס גבוה אומר שצריכת החשמל יחסית קבועה. מקדם עומס נמוך אומר שמדי פעם קיים ביקוש גבוה. כדי לספק את השיא הזה, הקיבולת נמצאת במצב סרק לזמנים ארוכים, ובכך מטילה עלויות גבוהות יותר על המערכת. תעריפי החשמל מתוכננים כך שלקוחות בעלי מקדם עומס גבוה יחויבו פחות בסך הכל לקוט"ש. תהליך זה יחד עם אחרים נקרא איזון עומס (Load balancing) או גילוח שיא.
מקדם העומס קשור בקשר הדוק למקדם הביקוש (Demand factor) ולעיתים קרובות קיים בלבול ביניהם.
f_{Demand}={\frac {\text{Maximum load in given time period}}{\text{Maximum possible load}}}
ההבדל העיקרי הוא שהמכנה במקדם הביקוש קבוע בהתאם למערכת. בשל כך, לא ניתן לגזור את מקדם הביקוש מפרופיל העומס אלא צריך תוספת של העומס המלא של המערכת המדוברת.
הערות שוליים

↑  Watkins, G. P. (1915). "A Third Factor in the Variation of Productivity: The Load Factor". American Economic Review. American Economic Association. 5 (4): 753–786. JSTOR 1809629.
נוירוגלובין

מודל של נוירוגלובין
נוירוגלובין הוא חלבון מונומרי המעורב בהומאוסטזיס של חמצן, והגדלת גודל הפין השייך למשפחת הגלובינים. זהו המופרוטאין (חלבון המכיל קבוצה את הקבוצה הפרוסטטית הם) הנמצא במערכת העצבים המרכזית וההיקפית, בנוזל המוח והשדרה (CSF) וברשתית.
הנוירוגלובין קושר חמצן מולקולרי באופן הפיך בזיקה גבוהה מהמוגלובין. לנוירוגלובין חשיבות בהגנה על המוח מפני היפוקסיה (מחסור בחמצן) ומאיסכמיה (ירידה באספקת הדם).
בעבר חשבו כי הנוירוגלובין מצוי רק בנוירונים של חולייתנים, אך בשנת 2013 התברר כי הוא מצוי גם במדוזות. בנוסף על היותו מצוי בנוירונים, הוא נמצא גם באסטרוציטים של מוחות מכרסמים מסוימים ובדג טונה.
נוירוגלובין זוהה לראשונה על ידי טורסטן בורמסטר בשנת 2000.
משוון

באלקטרוניקה, משוון הוא מכשיר שמשווה בין שני מתחים או זרמים ומוציא אות דיגיטלי המציין מי את הגדול מביניהם. הקלט הוא שתי כניסות אנלוגיות  V_{+}\, ו־ V_{-}\, והפלט הוא מוצא דיגיטלי, בינארי ואידיאלי  V_{o}\,.
המשוון מורכב ממגבר הפרש בעל הגבר גבוה במיוחד. משוונים משמשים בדרך כלל במכשירים המודדים וממירים אותות אנלוגיים לדיגיטליים (ADCs), במעגלים של רבי רטטים וביניהם במתנדים.
מימוש משוון מתח באמצעות מגבר שרת

למגבר שרת יש כניסת הפרש מאוזנת היטב בעלת הגבר גבוה במיוחד. נתונים אלה מתאימים למאפיינים של משוונים, ולכן מגבר שרת סטנדרטי הפועל בחוג פתוח (כלומר ללא משוב שלילי) יכול לשמש כמשוון ביישומים שאין להם דרישות ביצועים מיוחדות.
כאשר הקלט בכניסה (V+) גבוה מהמתח בכניסה הפוכת המופע (V-), אז ההגבר הגבוה של המגבר גורם למוצא להיות ברוויה במתח הגבוה ביותר האפשרי. מתח זה הוא מתח האספקה החיובי של מגבר השרת.
כאשר הקלט בכניסה (V+) נמוך מהמתח בכניסה הפוכת המופע (V-), אז ההגבר הגבוה של המגבר גורם למוצא להיות ברוויה במתח הנמוך ביותר האפשרי. מתח זה הוא מתח האספקה השלילי של מגבר השרת.
משוון מגבר שרת פשוט
מדכא גרורות

מדכא גרורות מוגדר כגן או חלבון הפועל להאט או למנוע את התפשטות הגרורות בגוף של אורגניזם עם סרטן. התפשטות גרורות היא אחד מתהליכי הסרטן הקטלניים ביותר. תהליך זה אחראי על כתשעים אחוז ממקרי המוות מסרטן בבני האדם. חלבונים הפועלים להאטה או מניעת גרורות שונים מאלה הפועלים לדיכוי צמיחת הגידול. גנים של כתריסר חלבונים כאלה ידועים בבני אדם ובבעלי חיים אחרים.
מאפיינים

בעוד מדכאי גידולים, מעכבים גם הם יצירת גרורות, מדכאי גרורות פועלים במנגנונים אחרים ואינם משפיעים על גידולים ראשוניים.
מדכאי גרורות זוהו לראשונה באמצעות ניסויי איחוי תאים והעברת כרומוזומים בתיווך מיקרו-תאים (MMCT), אשר מכניסה כרומוזומים לתאי נמענים שלמים. כרומוזומים 1, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 16 ו-17 מכילים גנים מדכאי גרורות.
MicroRNAs (miRNAs) הם קבוצה של מווסתים של גנים, הקושרים את האזורים הבלתי מתורגמים בקצה ה-3′ של RNA שליח (mRNA) של גן המטרה שלהם. קישור זה מוביל לדיכוי התרגום או להאצת של פירוק ה-RNA שליח. בשורת התאים MDA-MB-231 ובגרסה הגרורתית שלו, שישה miRNAs הציגו ביטוי נמוך יותר בתאים גרורתיים. ביניהם, miR-335 ו-miR-126 מדכאים גרורות מבלי להשפיע על צמיחת הגידול הראשוני. miR-335 מתמקד במספר מסלולים, כולל SOX4, MERTK, PTPRN2 ו-TNC, התורמים לדיכוי גרורות. ביטוי miR-335 נמצא במיתאם עם הישרדות ללא גרורות בסרטן שד קליני.
יישומים קליניים

כיום, טיפולים המתמקדים בסרטן הראשוני בדרך כלל אינם מטפלים בגרורות. בעוד שהטיפול בסרטן נועד בדרך כלל להרוס או לעצור את צמיחת הגידול הראשוני וחל שיפור משמעותי בשיטות הניתוח, ההקרנות והכימותרפיה, לא תמיד חל שיפור מקביל בהישרדות החולים. מדכאי גרורות יכולים לשמש כסמנים פרוגנוסטיים, כמטרות טיפוליות וכמנבאי תגובה לטיפול.
יישומים קליניים > פּרוֹגנוֹזָה

ביטוי NM23 גבוה נמצא בקורלציה עם פרוגנוזה טובה במספר סוגי גידולים, כולל סרטן השד. ביטוי KAI1, PEBP1 ו-RECK מתאם עם שיפור ההישרדות במספר סוגי גידולים, כולל סרטן המעי הגס. ביטוי גבוה של CTGF נמצא בקורלציה עם שיפור ההישרדות בסרטן המעי הגס, קרצינומה של תאים לא קטנים וסרטן כיס המרה, אך המתאם הפוך בסרטן הוושט ובגליומה.
יישומים קליניים > אוכלוסיית יעד

מטופלות עם סרטן השחלות שהן חיוביות ל-NM23 מגיבות טוב יותר ל-cisplatin מאשר חולות עם NM23-שלילי. וכך גם לגבי קרצינומה של תאי קשקש הוושט. ביטוי NM23 נמצא במתאם חיובי להישרדות בחיים לאחר טיפול cisplatin לאחר ניתוח.
לפי דגימות קליניות של גידולים, אצל מדכאי הגרורות מתרחש דיכוי (down regulation), בניגוד להופעת מוטציות במדכאי גידולים. לכן, הפעלה של מדכאי גרורות אלו עשויה לחסום גרורות ולשפר את ההישרדות. אזור הפרומוטור של NM23 מכיל אלמנטים של תגובה גלוקוקורטיקואידית שיכולים להעלות את ביטוי NM23. טיפול בתאי סרטן שד אנושיים עם דקסמתזון מדרוקסיפרוגסטרון אצטט (MPA) מגביר את ביטוי NM23.
גנים

גנים עבור כתריסר חלבונים מדכאי גרורות ידועים בבני אדם ובבעלי חיים אחרים, כולל BRMS1, CRSP3, DRG1, KAI1, SDPR, KISS1, NM23 ו-TIMPs שונים. רובם פועלים על ידי שינוי היבטים של העברת אותות.
NM23 הוא מדכא פעיל בסרטן מלנומה, שד ומעי הגס וככל הנראה מעכב את תפקודו של אנזים קינאז המקדם חלוקת תאים. ל-NM23 יש שמונה בני משפחה. NM23-H1 ו-NM23-H2 מדכאים גרורות במספר סוגי גידולים. ביטוי NM23 יכול לשמש כסמן פרוגנוסטי פוטנציאלי להישרדות בקרצינומה של תאים שד, שחלות, מלנומה, קיבה, כבד תאים ותאים לא קטנים. הוא משפיע על המסלולים התאיים המארגניים של MAPK ושלד הציטו, אשר תורמים לתפקודים של דיכוי גרורות.
MKK4 הוא מדכא פעיל בסרטן הערמונית והשחלות. הוא מתפקד ככל הנראה על ידי הקלת אפופטוזיס, או מוות של תאים לא תקינים כגון תאים סרטניים.
KAI1 נמצא בסרטן הערמונית וסרטן השד. הוא יוצר קומפלקסים עם חלבונים הנקראים אינטגרינים. אינטגרינים מקשרים תאים יחד. היווצרות המורכב עשויה לעכב ניתוק ונדידה של תאים סרטניים.
SDPR מתפקד כמדכא גרורות בסרטן השד, פוטנציאלי על ידי הנחה של תאים לאפופטוזיס. תאי סרטן מדכאים את הגן באמצעות מתילציה של DNA פרומטור, ולכן מדגימה את המשמעות של שינויים אפיגנטיים בהתקדמות הסרטן.
KISS1 נמצא במלנומה ובסרטן השד. הוא פועל על ידי סינתזה של קולטן חלבון.
RHoGD12 פעיל בסרטן שלפוחית השתן ומעכב חלבונים המסייעים בנדידת תאי סרטן. RhoGDI2 מדכא אנדותלין 1 (ET1), מכווץ כלי דם בקורלציה לשלב קליני גבוה יותר בסרטן שלפוחית השתן.
CRSP3 ו-VDUP1 שניהם פעילים במלנומה. CRSP3 הוא מפעיל משותף של גנים המעורבים בצמיחת סרטן, בעוד ש-VDUP1 מעכב חלבון המעורב בשגשוג תאים.
ביטוי חוץ רחמי של פקטור 17 דמוי Krüppel (KLF17) בתאי 4T1 גרורתי מאוד מדכא את הפוטנציאל הגרורתי שלהם מבלי להשפיע על צמיחת הגידול הראשוני במודל עכבר. דיכוי KLF17 מקדם מעבר אפיתל- מזנכימלי של תאי גידול (EMT), מה שמוביל לגרורות. גורם שעתוק Id1 הוא יעד ישיר של KLF17 ומתווך את הפונקציות הגרורות שלו. ביטוי KLF17 מווסת משמעותית וביטוי Id1 מווסת עלייה בגרורות של סרטן השד.
GAS1 נמצא במלנומה. בתאי מלנומה של עכבר B16-F0 עם גרורות גרועות, נוק-דאון GAS1 קידם גרורות מבלי להשפיע על צמיחת הגידול הראשוני. GAS1 מדכא גרורות על ידי קידום אפופטוזיס בתאי סרטן מפוזרים באיברים משניים. הביטוי שלו מווסת למטה בדגימות קליניות גרורות.
דגימות גידול ראשוני של חולי סרטן המעי הגס עם גרורות בכבד הראו עלייה של כרומוזומים 7p, 8q, 13q ו-20q ואובדן כרומוזומים 1p, 8p, 9p, 14q, 17p ו-22q. גנים הנמצאים באזורים של אובדן כרומוזומלי כוללים MAP2K4, LLGL1, FBLN1, ELAC2, ALDH3A2, ALDH3A1, SHMT1, Arsa, WNT7B, TNFRSF13B, UPK3A, TYMP, RASD1, PEMT ו-TOP3A . גנים אלה יכולים לשמש כמדכאי גרורות.
בסרטן שד ראשוני דמוי בסיס, מוטציות ב-SNED1 וב- FLNC השפיעו על גרורות.
הערות שוליים

1 2  P. S. Steeg, Search for metastasis suppressor genes, Invasion & Metastasis 9, 1989, עמ' 351–359
↑  Sobel, Mark E. (1990). "Metastasis Suppressor Genes". Journal of the National Cancer Institute. 82 (4): 267–76. doi:10.1093/jnci/82.4.267. PMID 2405170.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Yan, Jinchun; Yang, Qin; Huang, Qihong (2013-03-01). "Metastasis Suppressor Genes". Histology and Histopathology. 28 (3): 285–292. ISSN 0213-3911. PMC 3910084. PMID 23348381.
1 2 3  Ozturk, Sait; Papageorgis, Panagiotis; Wong, Chen Khuan; Lambert, Arthur W.; Abdolmaleky, Hamid M.; Thiagalingam, Arunthathi; Cohen, Herbert T.; Thiagalingam, Sam (2016). "SDPR functions as a metastasis suppressor in breast cancer by promoting apoptosis". Proceedings of the National Academy of Sciences. 113 (3): 638–643. Bibcode:2016PNAS..113..638O. doi:10.1073/pnas.1514663113. PMC 4725521. PMID 26739564free{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
↑  Shevde, Lalita A.; Welch, Danny R. (2003). "Metastasis suppressor pathways—an evolving paradigm". Cancer Letters. 198 (1): 1–20. doi:10.1016/S0304-3835(03)00304-5. PMID 12893425.
↑  Chong, L. D. (2016). "Suppressing cancer spread". Science. 351 (6271): 351–352. Bibcode:2016Sci...351R.351C. doi:10.1126/science.351.6271.351-gfree{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
אהרן ברנע

| --- | --- |
ברנע, 2014
ברנע, 2014
 לידה:  9 ביולי 1944 (בן 80) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 שם לידה:  אהרן זילברשיץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  בית הספר הריאלי העברי בחיפה 
 מעסיק:  עיתונאי 
 צאצאים:  אמיר בנאי
 
אהרן ברנע מדווח על מותו של ראש הממשלה יצחק רבין במהלך משדר מיוחד של חדשות 2, נובמבר 1995
אַהֲרֹן (אהרל'ה) בַּרְנֵעַ (נולד ב-9 ביולי 1944) הוא עיתונאי ואיש טלוויזיה ורדיו ישראלי. הגיש מהדורות ותוכניות בחדשות 2 ובערוץ הכנסת.