stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עוגת אבוקדו
הערות שוליים

↑  Take a bite–new cake discoveries in the city, Inquirer Lifestyle, ‏4 במרץ 2015 (באנגלית)
↑  10 Unexpected Ways To Eat Avocados, HuffPost, ‏29 ביולי 2013 (באנגלית)
↑  Krystina Castella, A world of cake : 150 recipes for sweet traditions from cultures near and far, North Adams, MA : Storey Pub., 2010, ISBN 978-1-60342-576-6
↑  Raw avocado super-cake, independent (באנגלית)
↑  Easy vegan chocolate cake, BBC Good Food (באנגלית)
↑  Cairn University, Rowan University, Wine School of Philadelphia, Don't Toss That Overripe Avocado! 7 Ways to Salvage It, Treehugger (באנגלית)
↑  "The Treat of the Season: Go Wild With Avocados". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2021-12-05.
| רשימת עוגות |
| --- | --- | --- |
| עוגות חמאה | עוגת מזון השטן • עוגת חמאה דביקה • עוגת פאונד |  |
| עוגות גבינה | אוסטקהקה |  |
| עוגות שוקולד | עוגת היער השחור • עוגת צ'נטילי • עוגת שוקולד ללא קמח • עוגת פאדג' • עוגת גאראש • עוגת שוקולד גרמנית • עוגת ג'ופרה • קלאדקהקה • עוגת שוקולד מותך • זאכרטורטה • טורטה קפרזה • טורטה סטבלי • פיטיבייה • אקלר |  |
| עוגות פירות | לחמנייה שחורה • בולו ריי • עוגת גזר • עוגת גנואה • עוגת דובדבנים • עוגת דאנדי • טארט טאטן • עוגת ירח • פנפורטה • שטרודל • עוגת תפוחים יהודית • עוגת תות |  |
| עוגות שכבות | עוגת מזון מלאכים • באקויט גאטאו • דאקוויז • דובוש • טורט אסטרהאזי • עוגת חלב חם • עוגת קייב • עוגת מריה לואיז • קרמשניט • עוגת הנסיכה • פרינצרגנטנטורטה • עוגת קשת בענן • קק לאפיס סראוואק • ספקקואק • טורט |  |
| עוגות חלולות | באומקוכן • קורטוש • סקאז • ספטטאקהקה • טרדלניק |  |
| עוגות ספוג | באן בו • עוגת באטנברג • בוסטון קרים פאי • שארלוט • עוגת שיפון • דונאוולה • קארנץ • פרנץ' פנסי • עוגת צפרדע • עוגת למינגטון • מדריה • מנטאקאדס • עוגת שיש • עוגת אופרה • עוגת פנדן • עוגה עטופה בנייר • עוגת קטיפה אדומה • עוגת ראם • שורטקייק • עוגת תבלינים • טרס לצ'ס • עוגה הפוכה • עוגת אגוזים וקפה • עוגת דבש |  |
| עוגות בצק עלים | טארט טאטן • סנט אונורה • פיטיבייה • שטרודל |  |
| עוגות קצף | עוגת מזון מלאכים • קסטלה • ז'נואז • בישקוט • עוגיית מדלן • מקצפת • רולדה |  |
| עוגות שמרים | עוגת אקלס • באבקה • לחם בננה • עוגת בנבורי • דובשנית • עוגת וולש • עוגת עקיצת הדבורה • פאנדורו • צ'ורליי • עוגת קברות זבובים • ראם באבה • שטראוסקלוצ'ן • עוגת תמר מצוי ואגוזים |  |
| עוגות אחרות | עוגת יום הולדת • עוגת חתונה • עוגת ליל כל הקדושים • ברמברק |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סליהורסק (מחוז משנה)

מחוז משנה סליהורסק (בבלארוסית: Салігорскі раён) הוא אחד מ-22 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז מינסק שבמרכז בלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר סליהורסק.
דמוגרפיה

בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) (אנ'), מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה סליהורסק 134,608 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 88.87% בלארוסים, 7.08% רוסים, 1.0% אוקראינים ו-3.05% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (62.54%) ורוסית (32.39%).
סמל ליטא

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  ליטא 
 תאריך אימוץ:  1 בינואר 1382 
 התקנים
 מגן:  אדום, פרש מסתער כסף כחול וזהב
 
סמל ליטא, הנקרא גם ויטיס (Vytis, "האביר") או ראייטליס (Raitelis, "הפרש"), הוא מהסמלים הוותיקים באירופה. הגרסה הנוכחית אושרה בשנת 1992 בפרק 15 של החוקה.
גרסתו הנוכחית אומצה בספטמבר 1991 וכוללת את הפרטים הבאים:
רקע אדום
האביר המשוריין על הסוס בצבע לבן. האביר מחזיק את החרב מעל ראשו.
מגן לבן עם צלב כפול צהוב.
אוכף, רצועות וחגורות הסוס בצבע תכלת השמיים.
ידיד החרב, נרתיק, משענת לרגלי הרוכב, רסן בפי סוס ועוד פרטים דקורטיביים בצבע זהב.
היסטוריה

השימוש באביר על הסוס הלבן היה ידוע כבר ברישומים הישנים. עדויות מראות שהסמל היה על החותם של הדוכס הגדול של ליטא, אלגירדס, בשנת 1386. בסוף המאה ה-14 הופיעו מטבעות עם הסמל האמור. בהמשך, הוא הופיע על הסמל של הדוכסים הגדולים של ליטא ובתחילת המאה ה-15 אומץ כסמל של הדוכסות הגדולה של ליטא. בהתחלה הרוכב רכב לצד ימין, אך החל מהמאה ה-15, הוא רוכב לצד שמאל. במהלך המאה ה-15 השתרשו גם צבעי הסמל. הצלב הכפול התווסף בשנת 1386, עם קבלת הנצרות על ידי הליטאים.
בשנת 1745, כאשר ליטא נכבשה על ידי רוסיה, השימוש בסמל בוטל. אומנם בשנת 1845, ניקולאי הראשון אישר לגוברניה של וילנה סמל דומה מאוד. עם קבלת עצמאות ליטא בשנים 1918 – 1920, עוצב הסמל מחדש ושימש במקביל גם כסמלה של הרפובליקה הלאומית הבלארוסית קצרת הימים. לא היה אישור רשמי לגרסאות השונות אך אחת הגרסאות נוצלה לשימוש במטבעות. בשנת 1940, עם כיבוש ליטא על ידי ברית המועצות, השימוש בסמל היה מחוץ לחוק. עם חידוש המאבק על עצמאות ליטא בשנת 1988, חודש השימוש בסמל. עם קבלת העצמאות בשנת 1990 הוא אומץ מחדש. כמו כן, הוא היה סמלה של בלארוס בשנים 1991 – 1994.
פרושים

יש המאמינים שהרוכב מייצג את Perkūnas, אל הרעם שהיה גם אל המלחמה ובדרך כלל הוצג כרוכב. יש גם לציין שלסוס לבן יש משמעות פולחנית אצל העמים הבלטיים.
מקור השם ויטיס

מקור השם אינו ברור. המילה הופיעה לראשונה בשנת 1846. באופן כללי, המילה הליטאית vyti פירושה "לרדוף" ואכן שמו של הסמל בשפה הבלארוסית הוא "מרדף" (Пагоня). גרסה אחרת היא שהמקור הוא בשם סלבי (vytiaz') שפרושו "האביר".
ראו גם

דגל ליטא
המנון ליטא
תמונה של הויטיס בצבעוני, בערך 1555
סיפאקת אדוארדס

| סיפאקת אדוארדס |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
משפחה:: אינדריים
סוג:: סיפאקה
מין:: סיפאקת אדוארדס
שם מדעי
 Propithecus edwardsi ‏גרנדידייה, 1871
תחום תפוצה


סיפאקת אדוארדס (שם מדעי: Propithecus edwardsi) היא מין של פרימט מהסוג סיפאקה החיה באי מדגסקר והייתה בעבר תת-מין של המין סיפאקה מעוטרת (Propithecus diadema) אך הופרדה למין עצמאי.
מאפיינים

סיפאקה זו היא הסיפאקה השנייה בגודלה. אורך הגוף והראש הוא 47 סנטימטרים בתוספת הזנב שאורכו 45 סנטימטרים. משקלה של הנקבה הוא 6.3 קילוגרמים ואילו משקלו של הזכר הוא 5.9 קילוגרמים. למרות השם הפרווה של הסיפאקה היא בצבע שחור בוהק ולא לבן. הסיפאקה שוכנת עצים ביערות הגשם של מזרח מדגסקר וניזונה בעיקר מעלים, זרעים, פירות, פטריות ופרחים. הסיפאקה חיה בקבוצות הכוללות בין שלושה לתשעה למורים. לאחר היריון שאורכו עד 179 ימים נולד צאצא יחיד. הטורפים העיקריים של הסיפאקה הם עקב מדגסקר, חנק קרקע מלגשי וטורפי מדגסקר כמו הפוסה. הסיפאקה נמצאת על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור סכנת הכחדה עקב בירוא יערות  נרחב באי מדגסקר וציד.
הערות שוליים

↑  סיפאקת אדוארדס באתר הרשימה האדומה של IUCN
עוגן מתיחה

שרטוט הדגמה
עוגן מתיחה מסוגנן בקלויסטר של קתדרלת סנט-טרופים בארל (צרפת)
עוגני מתיחה באבן ישראל
עוגן מתיחה הוא מרכיב בהנדסת מבנים, שנועד לחיזוק קירות מבנים לפני המצאת הבטון המזוין או לשם חיזוק קירות מבנה עתיק קיים ללא הריסתו.
קירות מבנה, שנבנו מקבילים זה לזה נוטים עם השנים וזעזועי קרקע שונים להתרחק זה מזה תוך תנועה איטית ביותר של "נפילה" כלפי חוץ, דבר שעלול להביא להתמוטטות המבנה. על מנת למנוע את התרחקות הקירות זה מזה הומצא עוגן המתיחה.
העוגן מורכב ממוט או כבל פלדה המושחל לאורך המבנה מצד לצד ובולט מחוץ לגבולות הקיר, משני צידי המבנה. בחלקים הבולטים מחוץ לקיר חרוטה הברגה. על ההברגות מבריגים אומי פלדה ו"מותחים" אותם באמצעים מכניים. כך נוצר לחץ חיצוני על הקיר המונע ממנו להתמוטט כלפי חוץ.
בעקבות רעידת האדמה של 1927 התגלה שבתים שנבנו בשיטה זו בירושלים לא התמוטטו, בעוד בתים שלא היו בנויים כך נסדקו ואף התמוטטו. לפיכך הגדירו השלטונות הבריטים בתקן הבנייה את השימוש בעוגני מתיחה.
אומי הפלדה החיצוניים נראים מן הרחוב, לפיכך החליטו אדריכלים להפוך אותם למרכיב קישוטי. כך ניתן לראות בשכונות נחלאות בעיקר, ובשכונות נוספות בירושלים אומים של עוגני מתיחה עגולים, מרובעים, בדוגמת פרפרים, ספירלות, צורות X, S, 8 ועוד.
עוגני מתיחה משמשים גם כיום לשימור מבנים, באופן שלא ישנה את חזותם..
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים תקופות וסגנונות - שכונות ומבני ציבור יהודיים מחוץ לחומות 1860 - 1914, ירושלים 1983
יעקב שפר, מערכות עגינה במבנים היסטוריים, אתרים 3, ספטמבר 2013, עמ' 83-86
הערות שוליים

↑  ראו למשל יגאל גבזה, פריקים של שימור - דירה בשוק הפשפשים ביפו 18/07/2001
מוטות המתח של עוגני מתיחה חשופים מצידם הפנימי
סנוב (נהר)

נהר סנוב
נהר סנוב (ברוסית: Снов) הוא נהר המפריד בין מחוז בריאנסק שברוסיה לבין מחוז צ'רניגוב שבאוקראינה. הוא יובל של נהר דסנה (אנ') (שהוא יובלו של נהר דנייפר). אורכו של הנהר 301 ק"מ. אגן ניקוז 8700 קמ"ר. רוחב ערוץ הנהר בתחילתו בין 4 ל-14 מטרים, בסופו רוחבו בין 20 ל-40 מטר. עומק הנהר בין 1.5 ק"מ מנובמבר-ינואר הנהר קופא עד למרץ-אפריל.
סר לנסלוט דו לאק

| --- | --- |

 מידע
 מקצוע:  אביר, קוטל דרקונים
 דמויות קשורות
 אויבים:  Maleagant, Agravain 
 
לנסלוט מ"ספר הידע", עמוד 863, כרך III, אגודת ה-Grolier, ניו-יורק, 1911.
סר לנסלוט דו לאק (לנסלוט מהאגם) הוא מאבירי השולחן העגול באגדות המלך ארתור.
על לנסלוט נכתבו פואמות, סיפורים, מחזות ותסריטים רבים, והוא דמות מפורסמת במחזור הרומנסות על המלך ארתור.
ביוגרפיה בדיונית

אביו של לנסלוט הוא המלך באן מבנואה, ואמו נקראת איליין, ולפי הגרסאות הנוצריות והיהודיות כאחד, אימו הייתה יהודייה ונצר לבית דוד; בנו של אביו מחוץ לנישואין הוא הקטור דה מאריס. המלך בורס הוא דודו, ודודניו הם סר בורס וסר ליונל. לו ולאיליין, בת מלך הדייגים, נולד בן - גלהאד (בכמה מקורות גלהאד הוא גם שם-הטבילה של לנסלוט). ביתו הוא טירת ג'ויוס-גארד.
ברוב היצירות והרומנסות הצרפתיות הוא מתואר כאביר הגדול והנאמן ביותר מבין אביריו של ארתור הנוטל חלק ברבים מניצחונות המלך. פרשת האהבים שלו עם המלכה גווינביר, פורמת את אחדות חצרו של ארתור ותורמת למפלתו של המלך.
מקור הדמות ושמה

לנסלוט אינו נמנה עם חבריו המקוריים של מחזור המלך ארתור, ואופי התפתחות סיפורו מהווה עדיין סלע מחלוקת בין החוקרים.
לנסלוט אינו מופיע בגרסאות המוקדמות ביותר של אגדות המלך ארתור המצויות בידינו כיום. ג'פרי ממונמות' למשל, לא מזכיר כלל את לנסלוט, וכרטיאן מטרואה כן. השם לנסלוט אינו בהכרח קלטי, על אף שנעשו ניסיונות למצוא מקור קלטי שאפשר שעוות ללנסלוט (למשל, "Lance ap Lot", שמשמעו לנס, בן לוט). אולם השם "לנס" לא היה מוכר באותם הימים. רוג'ר שרמן לומיס העלה סברה לפיה Llenlleawg, אירי שלחם בעבור ארתור והופיע באגדות ולשיות, אולי היה הבסיס לסר לנסלוט דו לאק הצרפתי, ואילו נורמה גודריך העלתה סברה לפיה השם מקורו ב-"L'Anguselus", המלך הסקוטי אנגוסלוס המוזכר אצל ג'פרי ממונמות', אך סברות אלה לא הצליחו לשכנע את רוב החוקרים בתחום, עד כה.
לקריאה נוספת

אריה סתיו, עלילות אבירי השולחן העגול - מבחר פרקי שירה מן הסאגה הארתוריאנית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2007.
תומאס מלורי, אבירי השולחן העגול, מודן הוצאה לאור.
לבנה ליטני (עורכת), המיתולוגיה הבריטית, מפה הוצאה לאור, 2005.
אלספת' קנדי, לנסלוט והגביע הקדוש, הוצאת קלרנדון, 1986.
אלספת' קנדי (עורכת), רומנסת הסיפורת הלא-מחזורית בצרפתית העתיקה, שני כרכים, הוצאת OUP, שנת 1980.
קורין קורלי (תרגום והערות) ואלספת' קנדי (הקדמה), לנסלוט מהאגם, סדרת הקלאסיקות העולמיות של אוקספורד.
הערות שוליים

↑  ד"ר ליאון יעקובוביץ' עפרון, אֲבִ֖יר יִשְׂרָאֵ֑ל: על יחסם המורכב של היהודים בימי הביניים לאבירות הנוצרית, באתר מרכז שלם, 8 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007341639505171  GND: 118640321  LCCN: no2014131876  NKC: jo2016908786  SUDOC: 028076680  VIAF: 32789847   WorldCat (עם VIAF): 32789847
סטיב לייסי

| --- | --- |

 לידה:  23 במאי 1998 (בן 26) קומפטון, ארצות הברית 
 שם לידה:  Steve Thomas Lacy-Moya 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2013 
 סוגה:  R&B עכשווי 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיב תומאס לייסי-מויה (נולד ב-23 במאי 1998) הוא מוזיקאי, זמר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי.
ביוגרפיה

סטיב לייסי נולד ב-23 במאי 1998 בקומפטון, קליפורניה. אימו, ואלרי, היא אפרו-אמריקאית ואביו פיליפיני. אביו נעדר מחייו של לייסי, ביקר לרוב באירועים מיוחדים בלבד ונפטר כאשר לייסי היה בן 10. לייסי החל להתעניין לראשונה בניגון בגיטרה בגיל 7 בעקבות משחק הווידאו גיטאר הירו, ובהמשך למד לנגן בגיטרה באופן ממשי.
בשנת 2013, החל להפיק את מה שהפך בהמשך לאלבומם השלישי של להקת "האינטרנט", Ego Death. האלבום קיבל מועמדות לקטגוריית "האלבום האורבני העכשווי הטוב ביותר" בטקס פרסי גראמי ה-58.
לאחר צאת האלבום, החל לייסי להפיק שירים עבור Twenty88, דנזל קארי, אייזיאה רשאד, ג'יי קול וקנדריק לאמאר. בין השירים שהפיק, "Pride" של קנדריק לאמאר, מתוך האלבום זוכה פרס גראמי, Damn.
בפברואר 2017, יצא המיני-אלבום הראשון שלו, Steve Lacy's Demo, שכלל את הלהיט "Dark Red", שזכה למאות מיליוני השמעות בסטרימינג. את רוב האלבום יצר לייסי באמצעות אייפון.
באפריל 2019 הוציא לייסי את הסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלו, "N Side". האלבום, Apollo XXI, יצא לאור במאי אותה השנה וזכה במועמדות לקטגוריית "האלבום האורבני העכשווי הטוב ביותר" בטקס פרסי גראמי ה-62.
ב-16 ביוני 2022 יצא הסינגל המוביל מתוך אלבומו השני, "Mercury". אחריו, יצא "Bad Habit" שזכה להצלחה מסחרית רחבה והגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100. האלבום עצמו, Gemini Rights יצא באותו החודש והגיע למקום השביעי במצעד האלבומים בילבורד 200.
בשנת 2023 הופיע ברשימה השנתית טיים 100 של מגזין טיים.
חיים אישיים

לייסי מזדהה כביסקסואל.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2019: Apollo XXI
2022: Gemini Rights
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2020: The Lo-Fis
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2017: Steve Lacy's Demo
דיסקוגרפיה > עם האינטרנט

2015: Ego Death
2018: Hive Mind
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | פרס גראמי | האלבום ה-R&B המתקדם הטוב ביותר | Apollo XXI | מועמדות |  |
| 2022 | פרסי הווידאו קליפים של MTV | שיר הקיץ | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2022 | פרסי הווידאו קליפים של בריטניה | קליפ ה-R&B/נשמה הטוב ביותר – בינלאומי | "Sunshine" | מועמדות |  |
| 2022 | פרס המוזיקה האמריקאית | תגלית השנה |  | מועמדות |  |
| 2022 | פרסי המוזיקה של סול טריין | שיר השנה | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2022 | פרסי המוזיקה של סול טריין | האמן החדש הטוב ביותר |  | מועמדות |  |
| 2022 | פרסי המוזיקה של סול טריין | קליפ השנה | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2022 | פרסי המוזיקה של סול טריין | פרס הפזמונאי על שם אשפורד וסימפסון | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2023 | פרס גראמי | הקלטת השנה | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2023 | פרס גראמי | שיר השנה | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2023 | פרס גראמי | ביצוע סולו הפופ הטוב ביותר | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2023 | פרס גראמי | אלבום ה-R&B המתקדם הטוב ביותר | Gemini Rights | זכייה |  |
| 2023 | פרסי המוזיקה של iHeartRadio | אמן הפופ החדש הטוב ביותר |  | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי המוזיקה של iHeartRadio | אמן ה-R&B החדש הטוב ביותר |  | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי המוזיקה של iHeartRadio | להיט הטיקטוק של השנה | "Bad Habit" | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה | פרסי התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה |  | בהמתנה |  |
| 2023 | פרסי המוזיקה של בילבורד | אמן הרוק המוביל |  | בהמתנה |  |
| 2023 | פרסי המוזיקה של בילבורד | אלבום ה-R&B המוביל | Gemini Rights | בהמתנה |  |
| 2023 | פרסי המוזיקה של בילבורד | אלבום הרוק המוביל | Gemini Rights | בהמתנה |  |
| 2023 | פרסי המוזיקה של בילבורד | שיר הרוק המוביל | "Bad Habit" | בהמתנה |  |
ספארין

| --- | --- |
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  טולכרם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,037 (2006)
 קואורדינטות:  32°15′43″N 35°06′39″E﻿ / ﻿32.261833333333°N 35.110769444444°E﻿ / 32.261833333333; 35.110769444444 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) ספארין(למפת צפון השומרון רגילה) ספארין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ספארין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ספארין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סַפארין (בערבית: سفّارين) הוא כפר פלסטיני בנפת טולכרם במערב השומרון, הממוקם כ-11 ק"מ דרומית-מזרחית לטולכרם, בגובה של כ-345 מטר מעל פני הים. כ-1 ק"מ מזרחית לכפר נמצא כפר בית ליד, כ-3 ק"מ דרומה נמצא כפר כור, כ-3 ק"מ מצפון-מערב לכפר נמצא כפר שופה. כ-3 ק"מ מצפון מזרח לכפר הוקמה התנחלות ענב.
הכפר מקבל שירותים מעיריית ענבתא.
מקור השם

הוצע לזהות את ספארין עם ספר, אחד היישובים המוזכרים בחרסי שומרון שמתקופת ממלכת ישראל.
בפי התושבים מקור השם הוא מהשורש הערבי ס-פ-ר (س.ف.ر.) שהוראתו, לרוב, קשורה למסע וייתכן שהשם מרמז על הגעתם של התושבים הראשונים ממקום מרוחק.
היסטוריה

בכפר נמצאו חרסים מהתקופה הביזנטית.  בתקופה הצלבנית כתב דיאא א-דין (1173–1245) כי בספארין הייתה אוכלוסייה מוסלמית.
בסוף המאה ה-16 היו בכפר כ-8 משקי בית, כולם מוסלמים. התושבים שילמו לשלטון העות׳מאני מס בשיעור קבוע של 33.3% על תוצרת חקלאית, בנוסף על הכנסות מזדמנות ובית הבד המקומי, וכן מס קבוע לאנשי אזור שכם. בסך הכול תושבי הכפר שילמו כ-9,167 אקצ'ות.
מפת הקרן לחקר ארץ ישראל שפורסמה ב-1882 תיארה את ספארין כ"כפר קטן על צלע הר. מי הכפר מגיעים מבורות מים. בכפר ישנם כמה עצי זית."
אוכלוסייה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
מפקדי אוכלוסין - ספארין
| שנה | תושבים | מקור | הערות |
| 1870 | 600 |  |  |
| 1922 | 458 |  |  |
| 1931 | 444 |  |  |
| 1945 | 530 |  |  |
| 1961 | 616 |  |  |
| 1967 | 490 |  |  |
| 1987 | 650 |  |  |
| 1997 | 774 |  | 9.8% מאוכלוסיית ספארין היו פליטים. |
| 2006 | 1,037 |  |  |
אדמה, חקלאות ומים

שטח הכפר הוא 9,687 דונם, מהם 9,683 דונם רשומים בבעלות פרטית וארבעה דונם מושע. מתוך כלל השטח, הכפר עצמו היה בנוי על 13 דונם, כ-3,008 דונם שמשו לחקלאות וכ-6,666 דונם היו אדמות בּוּר. כיום השטח הבנוי של הכפר הוא 270 דונם.
אישים

מוחמד בן אחמד א-סַפַארִינִי, או בקיצור "א-סַפַארִינִי" (1702–1774), היה איש דת חנבלי פלסטיני, משפטן, סופר והיסטוריון.
ד"ר מוצטפא אניס א-ספאריני (ער'), שגריר מדינת פלסטין בסין, מתווך בין-לאומי לפתרון בעיית קמבודיה.
הערות שוליים

↑  Millard, Alan (1995-11-01). "The Knowledge of Writing in Iron Age Palestine". Tyndale Bulletin: 208. doi:10.53751/001c.30407. ISSN 2752-7042. Sixteen of the twenty-seven place names can be identified with those of Arab villages existing in the past hundred years in the countryside around Samaria (such as Elmatan, 28.3, modern Ammatin, or Sepher, 16a, b.1, 2, 29.3, modern Saffarin)
1 2  سبب التسمية | قرية سفارين | قضاء طولكرم | موسوعة القرى الفلسطينية, palqura.com (בערבית)
↑  Dauphin, 1998, p. 768
↑  Talmon-Heller, 1994, p. 109
↑  Talmon-Heller, 2002, p. 134
↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 126
↑  Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 161
↑  Guérin, 1875, p. 212
↑  Barron, 1923, Table XI, Sub-district of Tulkarm, p. 27
↑  Mills, 1932, p. 57
↑  Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 21
↑  Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. 27
1 2 3 4 5  , سفارين - Saffarin - ספארין, Palestine Remembered
↑  Palestinian Population by Locality and Refugee Status Palestinian Central Bureau of Statistics
↑  Projected Mid -Year Population for Tulkarm Governorate by Locality 2004- 2006 Palestinian Central Bureau of Statistics.
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 76
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 177
| Flag of Senegalיישובי נפת טולכרם |
| --- | --- | --- |
| ערים | טולכרם (מכילה את השכונות: שוויכה, אירתח) |  |
| מועצות מקומיות | ענבתא • עתיל • בלעא • באקה א-שרקייה • בית ליד • דיר אל-ע'וסון • קפין |  |
| כפרים | פרעון • איכתאבא • עילאר • עזבת שופה • אל-ג'ארושיה • כפר עבוש • כפר ג'מאל • כפר א-לבד • כפר רמאן • כפר סור • כפר זיבאד • ח'ירבת חורייש • כור • א-נזלה אל-ע'רביה • א-נזלה א-שרקיה • נזלה אל-ווסטא • נזלת אבו נאר • נזלת עיסא • רמל זיתא • רמין  • א-ראס • ספארין • סידא • שופא • סיר • זיתא |  |
| מחנות פליטים | נור שמס |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012182773505171
סר פטריק ספנס

סר פטריק ספנס (אנגלית: Sir Patrick Spens) היא בלדה עממית סקוטית, שפורסמה לראשונה בשנת 1765.
עלילה

לסיפור הבלדה מספר גרסאות, שכולן בנויות סביב אותן התרחשויות בסיסיות.
מלך סקוטלנד קורא לאמיץ שבחובלים להוציא את ספינתו אל הים. השם "סר פטריק ספנס" מוזכר לראשונה על ידי אחד מיושבי ימינו של המלך, ונשלח מכתב אל סר פטריק הדורש ממנו לצאת אל הים. זהו אמצע החורף, ועוזריו של סר פטריק מזהירים אותו כי מסוכן לצאת לים בסערה שכזו. אך החובל הנועז נשאר נאמן למצוות המלך, ובידיעה שהוא ואנשיו הולכים למות, הוא מחליט לצאת אל הים. ספינתו של סר פטריק טובעת, אנשיה אתה. הסצנה הבאה המתוארת בבלדה, היא מחזה כובעיהם הצפים של אנשיו של סר פטריק, והגבירות על היבשה המחכות לחובלים שישובו - לחינם.
תרגום לעברית

הבית הראשון מתרגומו של נתן אלתרמן:
המלך יושב בקרית דמפרלין

שותה את יינו האדום כדם.

"מי יתנני"-אומר הוא-"חובל עז לבב

שיוציא ספינתי אל הים."
מאפיינים

הבלדה מתאפיינת במאפיינים רבים הנפוצים בבלדות עממיות אחרות, כגון:
פערי מידע: לא ידועה הסיבה לרצונו של המלך לשלוח ספינה אל הים, וכמו כן לא ידוע האינטרס של עוזר המלך להפיל את העונש על סר פטריק ספנס.
סוף טראגי: סר פטריק ואנשיו טובעים בים.
רמזים מטרימים: המלך יושב בקריית דמפרלין שותה את יינו האדום כדם חל שימוש במילה דם  כדי לבשר כי הסוף יהיה טרגי.
ראו גם

אדוארד אדוארד
שלושה בני עורב
חלון ויטראז מאת Charles Cameron Baillie.
עוגת אופרה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  עוגה 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  עוגת ספוג 
 
עוגת אופרה (באנגלית: Opera cake; בצרפתית: Gâteau opéra) היא עוגה מהמטבח הצרפתי.
העוגה מורכבת משכבות של עוגת ספוג שקדים (עוגת ז'קונד (בצרפתית: Joconde)) ספוגה בסירופ קפה, בין שכבות העוגה יש שכבת גנאש, והיא מצופה בזיגוג שוקולד.
היסטוריה

עוגה בשם "עוגת אופרה" מופיעה בפרסומת למלון בעיתון לה גולואה משנת 1899, עם זאת כמה קונדיטורים טענו להמצאתה:
יש הטוענים שהעוגה הומצאה על ידי האופה לואי קלישי בתערוכה העולמית של פריז בשנת 1900.
הקונדיטור סיריאק גאביו (Cyriaque Gavillon) שעבד בדלוואיו בשנת 1955 טוען שהמציא את העוגה, ושאשתו, אנדראה גאבילו, קראה לעוגה על שם האופרה גרנייה; לפי מקור אחר, נקראה העוגה על שם רקדני ועובדי האופרה גרנייה, אשר באו לבית המאפה לאכול מהעוגה.
הקונדיטור גאסטון לנוטר טען שהמציא את העוגה בשנת 1960.
העוגה התפרסמה על ידי בית המאפה הצרפתי דלוואיו (צר'). בית המאפה מוכר כ-7 מיליון מנות של העוגה מדי שנה.
הערות שוליים

↑  פרסומת מ-18 במרץ 1899 (במרכז העמודה השלישית משמאל של הדף)
1 2 3 4 5 6  יפה עירון-קוץ, פריז, אופרה אחרת: עוגת אופרה פריזאית, באתר ynet, 31 במאי 2013
1 2 3  העוגה באתר בית המאפה דאלויה (בצרפתית)
1 2  כתבה על העוגה במוסף "madam" של עיתון לה פיגארו (בצרפתית)
| רשימת עוגות |
| --- | --- | --- |
| עוגות חמאה | עוגת מזון השטן • עוגת חמאה דביקה • עוגת פאונד |  |
| עוגות גבינה | אוסטקהקה |  |
| עוגות שוקולד | עוגת היער השחור • עוגת צ'נטילי • עוגת שוקולד ללא קמח • עוגת פאדג' • עוגת גאראש • עוגת שוקולד גרמנית • עוגת ג'ופרה • קלאדקהקה • עוגת שוקולד מותך • זאכרטורטה • טורטה קפרזה • טורטה סטבלי • פיטיבייה • אקלר |  |
| עוגות פירות | לחמנייה שחורה • בולו ריי • עוגת גזר • עוגת גנואה • עוגת דובדבנים • עוגת דאנדי • טארט טאטן • עוגת ירח • פנפורטה • שטרודל • עוגת תפוחים יהודית • עוגת תות |  |
| עוגות שכבות | עוגת מזון מלאכים • באקויט גאטאו • דאקוויז • דובוש • טורט אסטרהאזי • עוגת חלב חם • עוגת קייב • עוגת מריה לואיז • קרמשניט • עוגת הנסיכה • פרינצרגנטנטורטה • עוגת קשת בענן • קק לאפיס סראוואק • ספקקואק • טורט |  |
| עוגות חלולות | באומקוכן • קורטוש • סקאז • ספטטאקהקה • טרדלניק |  |
| עוגות ספוג | באן בו • עוגת באטנברג • בוסטון קרים פאי • שארלוט • עוגת שיפון • דונאוולה • קארנץ • פרנץ' פנסי • עוגת צפרדע • עוגת למינגטון • מדריה • מנטאקאדס • עוגת שיש • עוגת אופרה • עוגת פנדן • עוגה עטופה בנייר • עוגת קטיפה אדומה • עוגת ראם • שורטקייק • עוגת תבלינים • טרס לצ'ס • עוגה הפוכה • עוגת אגוזים וקפה • עוגת דבש |  |
| עוגות בצק עלים | טארט טאטן • סנט אונורה • פיטיבייה • שטרודל |  |
| עוגות קצף | עוגת מזון מלאכים • קסטלה • ז'נואז • בישקוט • עוגיית מדלן • מקצפת • רולדה |  |
| עוגות שמרים | עוגת אקלס • באבקה • לחם בננה • עוגת בנבורי • דובשנית • עוגת וולש • עוגת עקיצת הדבורה • פאנדורו • צ'ורליי • עוגת קברות זבובים • ראם באבה • שטראוסקלוצ'ן • עוגת תמר מצוי ואגוזים |  |
| עוגות אחרות | עוגת יום הולדת • עוגת חתונה • עוגת ליל כל הקדושים • ברמברק |  |
סר גאווין והאביר הירוק

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  Pearl poet 
 שפת המקור:  אנגלית תיכונה
 סוגה:  רומנסה ארתוריאנית
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת אוניברסיטת שיקגו 
 
סר גאווין והאביר הירוק הוא שמה של רומנסה ארתוריאנית(אנ') מהמאה ה-14. שמו של מחבר היצירה אינו ידוע. החיבור כולל מוטיבים רבים מסוגת ספרות האבירים וגם מן הספרות עממית, כדוגמת משחק עריפת הראש והחלפת הזכיות. שפת החיבור המקורית היא אנגלית תיכונה, והוא זכה לשלל תרגומים ועיבודים במהלך ההיסטוריה, בין היתר תורגם לאנגלית מודרנית בידי טולקין.