stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועדת העסקים הקטנים של בית הנבחרים של ארצות הברית
הערות שוליים

↑  "History and Jurisdiction | Small Business Committee".
↑  "Rules of the House for the 110th Congress" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-05-28. נבדק ב-2010-07-25.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007596692505171  LCCN: n79032272  NLA: 35565307  NLK: KAB202010434  VIAF: 126654662   WorldCat (עם VIAF): 126654662
בית וויגאליק

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית מגורים
 כתובת:  רח' הקרן הקיימת 20
 מיקום:  ירושלים
 הקמה ובנייה
 תאריך פתיחה רשמי:  1936
 אדריכל:  נתן ברין
 סגנון אדריכלי:  סגנון אקלקטי
 
 קואורדינטות:  31° 46′ 36.62″ N, 35° 12′ 44.89″ E
 בית וויגאליק
בית וויגאליק הוא מבנה בית דירות בשכונת רחביה שבירושלים, השוכן ברחוב הקרן הקיימת 20, פינת רחוב אוסישקין בגבולה הצפוני של השכונה. הבית הוא מפואר ויוצא דופן בנוף הבנייה של רחביה, ומתאפיין בסגנון לקטני.
היסטוריה

הבניין תוכנן עבור יעקב פסח וחנה וויגאליק על ידי האדריכל נתן ברין, ובנייתו הסתיימה בסיוון תרצ"ו 1936. יעקב פסח וויגאליק היה מתרים מקצועי של בית היתומים דיסקין. הבניין נבנה מראש כבית דירות להשכרה. הזוג וויגאליק היו חשוכי ילדים, והתגוררו בקומה השנייה משמאל.
הבניין בנוי אבן אדמדמה (מיזי אחמר), נבנה בסגנון הלקטני וכך כולל אלמנטים קלאסיים כמו גם מרכיבים הלקוחים מעולם הצורות של הסגנון הבינלאומי ואף מסגנון האר-דקו. חזיתו של הבניין מעוטרת בקשתות, מרפסות בהן עמודים בעלי כותרות מסוגננות וקשתות נאו-מזרחיות – כאשר כל אלו רכיבים אופיינים לסגנון הקלאסי. החלונות האנכיים בצידי הבניין המהווים המשך של חדר המדרגות עשויים על פי הסגנון בינלאומי. החלונות נמשכים לאורך כמה קומות, מזכירים בצורתם תרמומטר ומכניסים אור לתוך חדרי המדרגות. סבכות גדר הברזל סביב הבית מעוצבות בסגנון האר-דקו וכך גם עיצוב האותיות בשער הכניסה הראשי, בהן מופיעה שנת סיום הבנייה (תרצ"ו). על שלט הכניסה לבניין מופיעים שמות הבעלים של הבית – יעקב פסח וחנה וויגאליק, וכך גם במרכז הכניסה המעוגלת.
הבניין הוגדר כבניין לשימור ומופיע ברשימת אתרי המורשת בישראל.
גלריה

כתובת שער הכניסה
פרט מן החזית האקלקטית
לקריאה נוספת

אמנון רמון, "דוקטור מול דוקטור גר" שכונת רחביה בירושלים, הוצאת יד בן צבי, ירושלים 2006
הערות שוליים

↑  רפי כפיר, בית וויגאליק, באתר אהבת ירושלים
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים - הבנייה בתקופת המנדט הבריטי, ישראל: כתר, 1989, עמ' 343-344
בית החולים הערבי אל-אהלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מאפייני הארגון
 בעלים:  הדיוקסיה האנגליקנית של ירושלים, הכנס הבפטיסטי הדרומי, האגודה המיסיונרית הכנסייתית 
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1882 
 שירותים
 מיטות:  80 
 אתר רשמי
 גאוגרפיה
 מיקום:  עזה, מדינה פלסטינית
 קואורדינטות:  31°30′17″N 34°27′41″E﻿ / ﻿31.5047°N 34.4614°E﻿ / 31.5047; 34.4614
  (למפת עזה מוגדלת) בית החולים הערבי אל-אהלי(למפת עזה רגילה) בית החולים הערבי אל-אהלי
 
בית החולים הערבי אל-אַ֫הְלִי (בערבית: المستشفى الأهلي العربي, בתרגום חופשי: בית החולים העממי הערבי. מכונה גם: المستشفى المعمداني, תעתיק: אל-מֻסְתַ֫שְׁפַא אל-מַעְמַדַ֫אנִי, תרגום: בית החולים הבפטיסטי) הוא בית חולים בעיר עזה ברצועת עזה. המטה שלו ממוקם בשכונת זייתון בדרום העיר (סמוך לכיכר פלסטין), ומנוהל על ידי הכנסייה האפיסקופלית בירושלים (אנ'). בית החולים, שנוסד ב-1882, נחשב לאחד מבתי החולים העתיקים בעיר.
היסטוריה

בית החולים, שפועל מאז 1882, נוסד על ידי חברת המיסיון של הכנסייה האנגליקנית. בשנת 1910 אושפזו בבית החולים 594 מטופלים ובמרפאה קיבלו יותר מ-25,000 איש טיפול. בשנת 1911 היו בבית החולים כ-50 מיטות, בית מרקחת ומרפאה עם 2–3 רופאים, והוא היה המוסד הרפואי היחידי בעיר. מאוחר יותר נוהל בית החולים בין 1954 ל-1982 על ידי הנציגות הרפואית של הכנסייה הבפטיסטית הדרומית, אז נודע כבית החולים אל-מעמדאני (בערבית: المستشفى المعمداني). מאז 1980 מנוהל בית החולים על ידי הכנסייה האפיסקופלית בירושלים (אנ'), והוא נתמך על ידי ארגוני צדקה בין-לאומיים כגון Embrace the Middle East.
בשנת 1977 היו בבית החולים 75 מיטות אשפוז. בשנים 1982–1988 היו בבית החולים 54–60 מיטות אשפוז. כן היו בבית החולים מעבדה, מכון רנטגן, בית מרקחת, מרפאת עיניים, מרפאת שיניים, מכון פיזיותרפיה, מרפאה למחלות נשימה, מחלקת יולדות וחדר מיון. מספר מיטות האשפוז עלה בשנת 1989 ל-67 ובשנת 1991 הגיע ל-80. בשנת 2000 היו בבית החולים 70 מיטות אשפוז.
בגלל היותו בית חולים פרטי, שלא הייתה בו עמדת אבטחה של צה"ל, רוב פצועי האינתיפאדה הראשונה ברצועת עזה הגיעו אליו לקבלת טיפול רפואי. בין דצמבר 1987 לפברואר 1989 קיבלו בבית החולים 3,199 פצועי האינתיפאדה טיפול. בית החולים אל-אהלי גם נחשב לנקי יותר ומצויד יותר מבתי החולים האחרים ברצועה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

על פי דיווח מבית החולים שלא אושש על ידי מקורות אחרים, נטען ב-14 באוקטובר 2023 נפגע המרכז לטיפול בסרטן של בית החולים מהפצצות, כשארבעה אנשי צוות נפצעו ונגרם נזק קשה לשתיים מהקומות העליונות שלו. מחלקות הממוגרפיה והאולטרה סאונד של בית החולים נפגעו בצורה הקשה ביותר.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל > הפיצוץ בבית החולים

כעבור שלושה ימים, בערב 17 באוקטובר, אירע פיצוץ בחצר בית החולים שבה שכנו אלפי עקורים כתוצאה מהמלחמה. חמאס טען שהפיצוץ נגרם מהפצצה ישראלית שהובילה למותם של 200–500 פלסטינים ולפציעתם של יותר מ-600 אחרים. אולם דובר צה"ל, המודיעין האמריקאי ושירות הביון הביטחוני הקנדי הכריזו כי הפיצוץ הוא תוצאה של שיגור כושל של רקטות על ידי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. כמו כן, נטען כי באירוע לא נהרגו יותר מ-50 אנשים. ניתוחים שערכו מומחי מודיעין צבאי ו-OSINT ברחבי העולם, כולל מטעם כלי תקשורת, אישרו שמדובר בשיגור רקטה כושל מצד הפלסטינים ולא בתקיפה של צה"ל. גם רשת CNN הציגה מסמכים מסווגים של ראש המודיעין הלאומי האמריקאי, שמהם עולה שארגון החמאס שיקר באופן מודע לגבי האחראים לפיצוץ בבית החולים, וכן לגבי מספר ההרוגים בעקבותיו.
הערות שוליים

↑  "Ahli Arab Hospital, Gaza City". American Friends of the Episcopal Diocese of Jerusalem. 21 במאי 2019. נבדק ב-17 באוקטובר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Paulsen, David (16 באוקטובר 2023). "Anglican hospital among facilities struggling to respond to growing humanitarian crisis in Gaza". Episcopal News Service (באנגלית). נבדק ב-2023-10-17. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Living stones' of Al Ahli Arab Hospital build a ministry of healing, witness in Gaza". Episcopal News Service (באנגלית). נבדק ב-2023-10-17.
↑  מכתב מעזה, הפועל הצעיר, 14 ביוני 1911
↑  מכתב מעזה, הפועל הצעיר, 12 באפריל 1911
↑  "Embrace the Middle East's Work in Israel/Palestine". Embrace the Middle East (באנגלית). נבדק ב-2023-10-17.
1 2  The Condition of Health Services in the Gaza Strip, Medicine and War, Vol. 6, No. 2 (April-June 1990), page 147
↑  Health Status and Services in the West Bank and Gaza Strip, USAID, 1985, page 131
↑  HEALTH CONDITIONS OF THE ARAB POPULATION IN THE OCCUPIED ARAB TERRITORIES, INCLUDING PALESTINE, World Health Organization, April 24, 1992, pages 17-18
↑  CNN Investigates: Forensic analysis of images and videos suggests rocket caused Gaza hospital blast, not Israeli airstrike, CNN, October 21, 2023
↑  "Al Ahli Hospital Emergency Appeal". Abmission. נבדק ב-2023-10-17.
↑  AHLI HOSPITAL STRUCK BY ROCKET FIRE, AFEDJ, October 15, 2023
↑  עינב חלבי ויואב זיתון, חמאס: 500 הרוגים בהפצצת בית חולים בעזה. צה"ל: שיגור כושל של הג'יהאד האיסלאמי, באתר ynet, 17 באוקטובר 2023
↑  ברק רביד ואמיר בוחבוט‏, הפיצוץ, ההכחשה וההוכחות: כל הפרטים על הפצצת בית החולים בעזה, באתר וואלה, 17 באוקטובר 2023
↑  דוד ברון, "לא יותר מ-50 הרוגים": בכיר בשירותי המודיעין האירופיים מפריך את גרסת החמאס, באתר ישראל היום, 19 באוקטובר 2023
↑ דוגמאות של אנשי OSINT בטוויטר:
ציוץ של OSINTtechnical ברשת החברתית אקס (טוויטר), 18 באוקטובר 2023
ציוץ של Oliver Alexander ברשת החברתית אקס (טוויטר), 17 באוקטובר 2023
ציוץ של Emanuel (Mannie) Fabian ברשת החברתית אקס (טוויטר), 17 באוקטובר 2023
ציוץ של Nathan Ruser ברשת החברתית אקס (טוויטר), 18 באוקטובר 2023
↑  ניסן צור, השקרים מוצגים לעולם: רשת CNN מפרקת את טענות החמאס, באתר ערוץ 7, 20 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1306386853
בנימין שמר

| --- | --- |

 לידה:  15 בדצמבר 1925 כ"ח בכסלו תרפ"ו ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  28 באוגוסט 2013 (בגיל 87) כ"ב באלול תשע"ג 
 מדינה:  ישראל 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  יקיר העיר תל אביב-יפו (2002) 
 
בנימין (בני) שמר (15 בדצמבר 1925 - 28 באוגוסט 2013) היה לוחם האצ"ל מפורצי כלא עכו ויקיר העיר תל אביב-יפו.
קורות חיים

נולד בבית החולים "משגב לדך" בעיר העתיקה בירושלים. הוריו היו בתיה (רבינוביץ) ודב (ברל) שמעיה. השלישי מבין ארבעה אחים - ישראל, שרה וציפורה. הוא גדל בשכונת ימין משה, שם למד ב"חדר".
בהיותו בן 8 עקרה משפחתו ליפו ובה למד בבית הספר המקומי של כי"ח אליאנס. בגיל 12 הצטרף לתנועת בית"ר וכבן 15 החל לעזור בפרנסת המשפחה.
כעבור שנתיים ב-1942 היה לחבר באצ"ל ופעל בהפגנות נגד הספר הלבן ובהדבקת כרוזים בחוצות הערים.
לאחר הפילוג בין האצ"ל ללח"י התנדב כנוטר במשטרת היישובים העבריים ושירת ברמת דוד שבעמק יזרעאל, שם השתלם בשימוש בנשק ובקרב פנים אל פנים.
עם גמר שירותו חזר לאצ"ל, ומיוני 1946 השתתף במבצעיו הקרביים, בהם: הצתת רכבת בדרכה לדרום, חטיפת 5 קצינים בריטים בתל אביב למניעת תלייתם של שני לוחמים (יוסף שמחון ומיכאל אשבל) שנתפסו בפשיטה על המחנה הבריטי בסרפנד ונידונו למוות, התקפה על מחנה צבאי ליד קריית מוצקין, וב-1947 השתתף בפריצה לכלא עכו לשחרור אסירי המחתרת שנכלאו בו.
בזמן מלחמת העצמאות בפסח 1948, השתתף בקרב על מנשייה בשערי יפו, שבו נפצע ואושפז.
לאחר פירוק האצ"ל התגייס לצה"ל והתמנה למפקד בסיס קליטה ומיון של עולים. ב-1948 סולק מהצבא לאחר שנאשם כי תחת פיקודו צוירה על קיר המחנה הכתובת "להעמיד לדין את רוצחי אלטלנה".
בתקופה זו התחתן עם יהודית רוטשטיין להם נולדו שני ילדים - דרור ונורית, הם התגוררו בתל אביב.
עם שחרורו, נתקבל לעבודה בעיריית תל אביב-יפו כמפקח, ולאחר מכן שימש כמנהל יחידת תברואה מונעת. לאחר 32 שנות עבודה בעירייה פרש לגמלאות.
ב-1982 נהרג בנו דרור שמר במלחמת שלום הגליל.
לאחר מכן נבחר להנהלת יד לבנים בתל אביב ולהנהלה הארצית. ובנוסף נבחר למועצה הציבורית להנצחת החייל במשרד הביטחון.
במסגרת פעילותו ביד לבנים העביר בקשה להשמעה ושירת המנון המדינה בטקסי יום הזיכרון, בקשתו התקבלה ומונהגת בכל הטקסים בארץ.
היה מיוזמי אתר זיכרון באוניברסיטת תל אביב להנצחת תלמידיה ומוריה שנהרגו במערכות ישראל.
ב-1984 נתמנה כמזכיר הארצי של "ברית חיילי האצ"ל" אשר בבית ז'בוטינסקי (מצודת זאב) ושימש בתפקיד זה עד שנת 2005.

ב-1988 נפטרה רעייתו יהודית.

ב-1989 התחיל בנימין פרק ב' בחייו עם חיה שמיר אשר עבדו יחדיו כפעילי ליכוד במצודת זאב.
בנימין שימש כיושב ראש סניף הליכוד בצפון ת"א. היה בקשר הדוק עם ראשי ושרי ממשלות למיניהם.

ב-2002 קיבל את אות יקיר העיר תל אביב-יפו.

ב-2005 הידרדר מצבו הבריאותי.

באוגוסט 2013, בכ"ב באלול תשע"ג, הלך לעולמו.
בני שמר בבית ז'בוטינסקי בנוכחות בנימין נתניהו.
IEEE 802.11

IEEE 802.11 הוא שם כולל למשפחה של תקנים לתקשורת אלחוטית ברשתות מקומיות (Wireless LAN). המונח מתייחס גם לתקן 802.11 המקורי, שנקרא כיום "802.11legacy". במשפחה עשרות תקנים שונים המסומנים באות אנגלית אחת, וכן מספר תקנים עתידיים המסומנים בשתי אותיות.
משפחת התקנים פותחה על ידי קבוצה 11 של הוועדה לתקני LAN/MAN של ארגון IEEE (ועדה IEEE 802) ומכאן שמם. 802.11 כוללת שש שיטות אפנון לשידור באוויר שמשתמשות באותו פרוטוקול תקשורת.
התקנים הנפוצים ביותר הם אלה שמסומנים על ידי g ו-n. תקנים אחרים במשפחה (c–f, h–j) הם שיפורים והרחבות או תיקונים לתקן המקורי. התקן הראשון שנכנס לשימוש נרחב היה 802.11b. אחריו קיבל תפוצה רחבה תקן 802.11g. רכיבים תואמי 802.11a (שיצא אחרי תקן 802.11b) זמינים אך אינם נפוצים. מרבית הרכיבים הנפוצים היום תואמים את תקן 802.11n, שיצא ב-2009.
תקנים 802.11b ו-802.11g מגדירים שימוש בתדרים ללא רישוי באזור 2.4 גיגה הרץ (GHz). פעולה בתחום תדרים זה עלולה להיות חשופה להפרעות מתנורי מיקרוגל, מטלפונים אלחוטיים מסוימים וממכשירי חשמל אחרים שפועלים באותו תחום תדרים. בניגוד להם, תקן 802.11a מגדיר פעולה בסביבות 5 גיגה הרץ. תקן 802.11n מגדיר פעולה הן באזור תדר 2.4GHz והן באזור 5GHz. השיטה שמאפשרת שימוש בתקנים אלו מכונה OFDM.
משפחת תקנים זו משמשת לעיתים גם ליצירת קשר נקודה לנקודה אלחוטי, המכונה גם Direct Link Setup.
פרוטוקולים > 802.11 legacy

הגרסה המקורית של תקן IEEE 802.11 ששוחררה ב-1997 מפרטת קצבי העברת מידע של 1 ו-2 מגהביט לשנייה על גבי גלי תת-אדום לשימוש בתחומי רפואה, תעשייה ומדע. על אף שתת-אדום נשאר חלק מהתקן, אין לו מימוש מסחרי.
התקן המקורי מגדיר גם שיטת Carrier Sense Multiple Access עם הימנעות מהתנגשויות (CSMA/CA) בתור השיטה לגישה לתווך התקשורת. חלק רב מרוחב הפס מוקרב (בגלל שימוש בשיטת CSMA/CA) כדי לשפר את אמינות העברת המידע תחת תנאים שונים.
לפחות חמישה מכשירים מסחריים שונים של חברות כמו Alvarion, Netwave Technologies ו-Proxim משתמשים בתקן המקורי. חסרונו של תקן זה הוא שהותיר חופש בחירה רב לחברות שמימשו אותו, ולכן קשה היה להגיע לתאימות של מכשירים מתוצרת חברות שונות לעבוד יחד. זמן קצר לאחר השלמת התקן החלה העבודה על גרסה משופרת שלו - 802.11b.
פרוטוקולים > 802.11b

שינוי זה לתקן המקורי אושר ב-1999. קצב העברת המידע המקסימלי של 802.11b הוא 11 מגהביט לשנייה והוא מגדיר אותה שיטת גישה למידע שהוגדרה בתקן המקורי - CSMA/CA. בגלל השימוש בפרוטוקול זה, היה קצב העברת המידע המקסימלי בפועל רק 5.9 מגהביט בשימוש ב-TCP או 7.1 מגהביט ב-UDP, כלומר תקורת הפרוטוקול הייתה כמעט 40%.
זמן קצר לאחר הגדרת התקן החדש, שודרגו מוצרים קיימים כך שיתמכו בו, ומוצרים חדשים המבוססים עליו הופיעו בשוק. הדבר התאפשר מפני שתקן 802.11b הוא הרחבה ישירה של שיטת האפנון DSSS שהוגדרה בתקן המקורי. העלייה המשמעותית בקצב העברת המידע (ביחס לתקן המקורי), ביחד עם הורדות מחירים, הובילו לתפוצה רחבה של 802.11b.
802.11b משמש לרוב בתצורה של נקודה לנקודות מרובות (point to multi-point), שבה נקודת גישה מתקשרת, דרך אנטנה כל כיוונית, עם לקוח אחד או יותר שנמצאים בתחום הכיסוי של האנטנה. באנטנות בעלות שבח גבוה ניתן להשתמש בתצורה נייחת של נקודה לנקודה לטווחים של עד 8 ק"מ, אף על פי שהיו הצלחות בשימוש בתצורה זו גם בטווחים של 80 - 120 ק"מ, כשהיה קשר עין עם המשדר. שימוש בתצורה זו החליף לרוב שימוש בקווים שכורים או תקשורת מיקרוגל מגושמת.
כרטיסי 802.11b מסוגלים לפעול בקצב 11 מגהביט לשנייה, אבל אם איכות האות נמוכה, ירד קצב הפעולה ל-5.5, אחר כך ל-2 ואז ל-1 מגהביט לשנייה. מפני שבקצבי העברת מידע נמוכים משתמשים בשיטות אימות נתונים טובות יותר, הם פחות רגישים לרעשים והנחתת האות. הרחבות לתקן 802.11b הגדילו את קצב העברת המידע למהירויות של 22, 33 ו-44 מגהביט לשנייה, אולם ההרחבות לא אושרו על ידי ה-IEEE. מספר חברות ייצרו גרסה משופרת בשם "802.11b+". הרחבות אלה לא נחלו הצלחה מרובה בגלל פיתוח תקן 802.11g, המציע קצב העברת מידע של עד 54 מגהביט לשנייה ותאימות לאחור לתקן 802.11b.
השימוש המסחרי הנפוץ הראשון בתקן 802.11b לתקשורת היה על ידי חברת אפל, במותג "AirPort". בשאר השוק מובילות חברות כגון Linksys (סיסקו), בלקין או Netgear.
פרוטוקולים > 802.11a

תיקון 802.11a לתקן המקורי אושר בשנת 1999. תקן 802.11a משתמש באותו פרוטוקול מרכזי כמו התקן המקורי, פועל בתדר 5 גיגה הרץ ומשתמש בשידור מרובה ערוצים (OFDM) של 52 תתי ערוצים בקצב מקסימלי של 54 מגהביט לשנייה, שמגיע לקצב מעשי של 20 - 30 מגהביט לשנייה. התקן מגדיר ירידה בקצב השידור ל-48, 36, 24, 18, 12, 9 ולבסוף 6 מגהביט לשנייה כאשר האות חלש או ההפרעות מרובות. בתקן 802.11a מוגדרים 12 ערוצים לא חופפים, 8 ערוצים לשידור במרחב סגור ו-4 לשידור נקודה לנקודה. התקן אינו תואם לתקן 802.11b.
הואיל ותדרים באזור 2.4 גיגה הרץ נמצאים בשימוש רב, שימוש בתדר 5 גיגה הרץ מעניק לתקן 802.11a יתרון בכך שהוא סובל פחות מרעשים. אולם לשימוש בתדר כה גבוה יש גם חסרונות, שנובעים מהגבלת השימוש בתקן רק בקו הראייה, וכך עולה הצורך בנקודות גישה נוספות.
מדינות שונות הגבילו במידה רבה את השימוש בתקן 802.11a. במספר מדינות (למשל: ארצות הברית ויפן) אושר התקן במהרה, אבל באזורים אחרים, כמו באיחוד האירופי, עבר זמן רב עד שהושג אישור לשימוש בתקן. רשויות ההגבלים באירופה שקלו את השימוש בתקן HIPERLAN במקום IEEE802.1a, אבל בסופו של דבר, באמצע 2002, אושר התקן גם באירופה.
מתוך 52 תתי-הערוצים של התקן, 48 משמשים למידע ו-4 תתי-ערוצים לסינכרון עם הפרדה של 0.3125 מגה הרץ ביניהם. האפנון בכל אחד מתתי-הערוצים יכול להיות BPSK, QPSK, 16-QAM או 64-QAM. רוחב הפס הכולל של כל ערוץ הוא 20 מגה הרץ, עם רוחב פס של 16.6 מגה הרץ בשימוש. משך האות הוא 4 מיקרו שניות עם Guard Interval של 0.8 מיקרו שניות. ההפקה והקידוד של הרכיבים האורתוגונליים של האות נעשים בפס הבסיס בעזרת DSP. לאחר מכן נשלח האות בתדר 5 גיגה הרץ מהמשדר. כל אחד מתתי-הערוצים ניתן לייצוג כמספר מרוכב. הפקת האות בממד הזמן נעשית על ידי התמרת פורייה הפוכה (IFFT). בהתאם, המקלט דוגם בקצב של 20 מגה-הרץ ומבצע התמרת פורייה (FFT) כדי לשחזר את האות המקורי. היתרונות בשימוש ב-OFDM כוללים חסינות לרעשים והגדלה של כמות המידע שניתן לשדר ברוחב הפס בשנייה.
שיווק מוצרים בתקן 802.11a החל בשנת 2001. קצב המכירות לא היה גבוה בגלל מחסור ברכיבים בתדר 5 גיגה הרץ, הנדרשים ליישום התקן. תקן 802.11a לא זכה לתפוצה רחבה מכמה סיבות: קבלת האישורים הנדרשים ארכה זמן רב בגלל תחום התדרים החדש, תקן 802.11b כבר תפס נתח גדול מהשוק, והתקן החדש סבל ממימוש לא יעיל, שגרם לטווח שלו להיות קצר. יצרני רכיבים בתקן 802.11a הגיבו בשיפור הטכנולוגיה, בהגדלת טווח הקליטה של המוצרים (כיום טווח הקליטה של תקן 802.11a דומה לזה של תקן 802.11b) ובייצור מוצרים שמסוגלים לפעול תחת כמה תקני 802.11. יש מוצרים דו-מצביים או תלת-מצביים שתומכים בתקן 802.11a ו-b, או 802.11a, b, g. כמו כן, יש נקודות גישה שתומכות בכל התקנים האלה במקביל.
פרוטוקולים > 802.11g

תקן 802.11g אושר ביוני 2003. התקן פועל בתדר 2.4 גיגה הרץ (כמו 802.11b) אבל מסוגל להעביר נתונים לא מעובדים בקצב 54 מגהביט לשנייה או בתפוקה נטו של 24.7 מגהביט לשנייה, כמו תקן 802.11a. תקן 802.11g תואם לאחור לתקן 802.11b ומשתמש באותו תחום תדרים. נעשה מאמץ רב לגרום למוצרים התומכים רק בתקן 802.11b לפעול יחד עם מוצרים התומכים בתקן 802.11g, אולם נוכחות של אפילו רכיב יחיד בתקן 802.11b מאטה משמעותית (בחלק מהרשתות, בעיקר הישנות יותר) את כל רכיבי 802.11g ברשת.
תקן 802.11g סחף את עולם הצרכנים החל מינואר 2003, עוד לפני אישורו. צרכנים עסקיים ויצרנים גדולים חיכו לאישורו הסופי של התקן. בקיץ 2003 הגיע ההכרזה על התקן והוא אושר. רוב הרכיבים הדו-מצביים שתמכו בתקנים 802.11a/b הפכו לתלת-מצביים שתומכים בתקן a,b,g בכרטיס יחיד או בנקודת גישה אחת.
הציפייה מתקן 802.11g הייתה שיהיה מהיר יותר, אבל התוצאות האמיתיות היו שונות, בגלל מספר סיבות: תאימות נמוכה עם מוצרים שפועלים בתקן 802.11b בלבד, חשיפה לאותן הפרעות כמו של תקן 802.11b, מספר ערוצים נמוך (3 ערוצים לא חופפים, כמו בתקן 802.11b) והעובדה שקצבי העברת המידע המהירים של תקן 802.11g רגישים יותר להפרעות מאשר תקן 802.11b, דבר שמביא להורדת קצב העברת המידע על ידי המכשיר לקצבים דומים לשל תקן 802.11b. המעבר למוצרים דו-מצביים ותלת-מצביים מביא להוזלה בעלויות (למשל בגלל שילוב כל התקנים בשבב יחיד). שימוש במוצרים תלת-מצביים מבטיח תפוקה מקסימלית בכל סביבה שהיא.
בחלק מנקודות הגישה שולב מוצר קנייני בשם Super G. במוצרים אלה מהירות הרשת מואצת עד לקצב של 108 מגהביט לשנייה. מוצרים אלה עלולים לשבש רשתות אחרות ולא לתמוך בכל כרטיסי b ו-g תקניים. כמו כן, בחלק מהמוצרים מיושמות שיטות Packet Bursting, שמגדילות את קצב התעבורה, אך מוצרים אלה אינם תואמים את כל המכשירים הקיימים.
היצרן הגדול הראשון שהשתמש בתקן 802.11g היה אפל, במותג "AirPort Extreme". חברת סיסקו קנתה את חברת Linksys, שמימשה את התקן והציעה כך התקן רשת אלחוטי משלה בשם Aironet.
פרוטוקולים > 802.11n

בינואר 2004 הודיע ה-IEEE על יצירת צוות משימה חדש לפיתוח הרחבה לתקן 802.11 לרשתות מקומיות בתקשורת אלחוטית.
תקן 802.11n נבנה על התקנים הקודמים, כלומר הן בתדרים סביב 2.4GHz והן בתדרים סביב 5GHz, אך תוך שימוש בריבוי אנטנות - MIMO (multiple-input multiple-output). האנטנות הנוספות של המשדר והמקלט מאפשרות תפוקה גבוהה באמצעות ריבוב מרחבי וטווח מוגבר באמצעות שינוי האות במרחב (Spatial Diversity), על ידי שיטות קידוד כמו קידוד Alamouti, ובעל טווח הקליטה גדול יותר: כ-70 מטרים בתוך מבנה.
עוד לפני צאת האישור הרשמי לתקן, בספטמבר 2009, יצאו לשוק מוצרים של יצרנים רבים המבוססים על הטיוטה הראשונה והשנייה של התקן, שכונו "pre-N" (הראשונים שבהם הופיעו ב-2004). כיום זהו התקן הנפוץ ביותר.
פרוטוקולים > 802.11n > קצב נתונים

תקן זה משתמש בקידוד OFDM על מנת להגדיל את הקצב המידע בשימוש של אותו רוחב פס.
מטרת התקן היא להגדיל את תעבורת הרשת ביחס לשני הסטנדרטים הקודמים 802.11a ו 802.11g על ידי הגדלה משמעותית של קצב הנתונים ל54Mbit/s עד 72Mbit/s עבור זרם נתונים בודד (נקרא stream) בערוץ של 20MHz, ו 600Mbit/s בשימוש של 4 סטרימים עם מודולציה מקסימלית של 64-QAM וערוץ של 40MHz, כלומר, התקן מהיר פי 4–5 מתקן 802.11a או 802.11g ופי 20 מתקן 802.11b.
פרוטוקולים > 802.11ac

תקן תקשורת אלחוטי במהירות גבוהה בתדר של 5 גיגה הרץ. קצב השידור שלו מגיע עד 1.3 גיגה ביט בשנייה. התקן החדש, מציע תאימות לאחור. התקן מסוגל לשדר במספר ערוצים בו זמנית. ב-20 בינואר 2011 אושרה טיוטה 0.1 של התקן על ידי ועדת 802.11 של ארגון IEEE. התקן אושר בתחילת שנת 2014, אך כבר בסוף 2011 חברת Quantenna וחברת ברודקום הוציאו לשוק פתרונות ושבבים שתומכים בתקן. בינואר 2012 הציגו חברות באפלו וטרנדנט נתבים המבוססים עליו. הנתב של באפלו תומך בקצב של עד 800 מגה ביט, ואילו הנתב של טרנדנט תומך בקצב של עד 1.3 גיגה ביט בשני ערוצי שידור.
פרוטוקולים > 802.11ax

תקן 802.11ax (נקרא Wi-Fi 6 או HE - High Efficiency) מטרתו העיקרית של התקן היא שיפור יעילות על ידי שיפור קצב העברת נתונים עבור שטח נתון בצפיפות גבוהה, כמו משרדים, קניונים ובנייני דירות צפופים
פרוטוקולים > 802.11be

תקן 802.11be (נקרא Wi-Fi 7 או EHT- Extremely High-Throughput)
פרוטוקולים > 802.11ad

תחום התדרים: 60GHz, קצב תעבורה: עד 7 גיגהביט בשנייה.
תקנים עתידיים

תקנים עתידיים שנמצאים בשלבי גיבוש או מימוש:
802.11ay - תחום התדרים: 60GHz, קצב תעבורה: עד 20 גיגהביט בשנייה
הרחבות נוספות

להלן הרחבות עתידיות העוסקות בשיפורים נוספים לתקן:
802.11ah - שירות WiFi לטווח ארוך (כקילומטר) בקצב נמוך יחסית (מאות קב"ש בלבד), שיפעל בתדר שנמוך מ-1 גה"צ (ככל הנראה כ-900 מה"צ) - מיועד לאפליקציות האינטרנט של הדברים
802.11ai - התחברות מהירה ל-WiFi
802.11ax - שיפור היעילות של רשתות WiFi (בעיקר למקומות בהן צפיפות מכשירים גבוהה, כגון אצטדיונים וקניונים)
802.11az - שירות איכון, דמוי GPS, המיועד לפעול בתוך מבנים
ראו גם

IEEE 802.1X
Wi-Fi
WiMAX
התקפת שיבוש
התקפת ביטול אימות ברשת אלחוטית
בלוטות'
הערות שוליים

↑  5G Wi-Fi (802.11ac) explained: It's cool, CNET, 18.05.2012
↑  OFFICIAL IEEE 802.11 WORKING GROUP PROJECT TIMELINES, IEEE
↑  חברות תקשורת התחילו להציג מוצרים המבוססים על התקן האלחוטי החדש - 802.11ac, אתר אנשים ומחשבים
↑  What's Next After 25 Years of Wi-Fi?, באתר IEEE(באנגלית)
| סיווג פרוטוקולים על פי מודל ה־OSI |
| --- | --- | --- |
| שכבת היישום | HTTP • SMTP • FTP • RTP • IRC • SNMP • SIP • DNS • DHCP |  |
| שכבת הייצוג | MIME • ASCII • Unicode • TLS |  |
| שכבת השיחה | ASP • PPTP • SSH • NFS • RPC • SOCKS |  |
| שכבת התעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת הרשת | IP (IPv4 • IPv6) • ICMP • IPX • ניתוב |  |
| שכבת הקו | אתרנט • Token ring • FDDI |  |
| השכבה הפיזית | E1 • 10Base-T • RS-232 • DSL • SONET |  |
| פרוטוקולים במודל TCP/IP |
| --- | --- | --- |
| שכבת יישום | HTTP • SMTP • FTP • DNS • DHCP • SSH • RTP • RTSP • IRC • SNMP • SIP • IMAP4 • MIME • Telnet • RPC • SOAP • LDAP |  |
| שכבת תעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת רשת | IP • IPv4 • IPv6 • ICMP • IPX • IGMP |  |
| שכבת קשר | אתרנט • 10BASE-T • 802.11 WiFi • Token ring • FDDI • ARP |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537458205171  GND: 4633968-1  LCCN: sh2003001289  LNB: 000087253 
חלוקת הערוצים בתחום ה-2.4GHz על פי תקני b/g. ערוצים 1, 6 ו-11 אינם חופפים זה לזה.
מהירות מרבית ביחס לתקן השידור
נולה צ'לטון

| --- | --- |

נולה צ'לטון, 2013
 לידה:  12 בפברואר 1922 ארצות הברית ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  8 באוקטובר 2021 (בגיל 99) ישראל שדות ים, ישראל 
 שם לידה:  Celia Truger 
 מדינה:  ישראל, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1953–2021 (כ־68 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל
 פרופיל ב-IMDb
 
נולה צ'לטון ב-1965
נולה צ'לטון (באנגלית: Nola Chilton;‏ 12 בפברואר 1922 – 8 באוקטובר 2021) הייתה מחזאית, במאית תיאטרון ומורה למשחק ולדרמה ישראלית-אמריקאית. פרופסור בחוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב. כלת פרס התיאטרון הישראלי, כלת פרס כינור דוד (1974) וכלת פרס ישראל לאמנות הבמה לשנת תשע"ג (2013).
ביוגרפיה

צ'לטון נולדה בניו יורק בשם סילביה טרוגר להורים יהודים שהיגרו מאודסה (אז חלק מן רוסיה) וגדלה בברוקלין. אמהּ נפטרה משחפת כשהייתה בת 12. אביה התפרנס בדחק כחרט תכשיטים ורוכל מזון. בגיל 17 נישאה ולאחר כמה שנים התגרשה. היא למדה משחק בארצות הברית בשנות ה-50. בניו יורק ביימה בין היתר שתי הצגות באוף ברודוויי עם השחקן דסטין הופמן. בשנת 1963 הגיעה לישראל כתיירת ומאז החליטה להישאר בארץ.