stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד

| --- | --- |


 מכון לתארים מתקדמים
 מוטו:  Veritas 
 תקופת הפעילות:  1817–הווה (כ־207 שנים) 
 תלמידים
 :  1,990 (נכון ל־2020) 
 מיקום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  42°22′41″N 71°07′07″W﻿ / ﻿42.377972222222°N 71.1185°W﻿ / 42.377972222222; -71.1185
 hls.harvard.edu
  (למפת בוסטון מוגדלת) בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד(למפת בוסטון רגילה) בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד he
 
סמל בית הספר
בית הספר הרווארד למשפטים (באנגלית: Harvard Law School) הוא אחת הפקולטות באוניברסיטת הרווארד. בית הספר ממוקם בקיימברידג', מסצ'וסטס ופועל ברציפות מאז שנת 1817. ככזה, הוא בית הספר למשפטים הוותיק ביותר בארצות הברית ובו אף נמצאת ספריית המשפט הגדולה בעולם.
מאז חודש מרץ 2024 משמש ג׳ון גולדברג כממלא מקום דיקן בית הספר, עד לבחירת דיקן קבוע. במוסד כולו 246 אנשי צוות וכ-1,800 תלמידים. על אף גודלו, בית הספר הוא המוביל מבין בתי הספר למשפטים בעולם במספר ההורדות של מאמרים מדעיים מ-SSRN.
מספר רב של בוגרי בית הספר היו לאישים רבי-השפעה. בין היתר, שני המתמודדים במרוץ לנשיאות ארצות הברית בשנת 2012, ברק אובמה ומיט רומני, הם בוגרי בית הספר. כמו כן, רתרפורד הייז, הנשיא ה-19 של ארצות הברית, היה אף הוא בוגר בית הספר.
במרץ 2022 השתתף צוות מבית הספר למשפטים בחיבור דו"ח בנושא השוואה בין ישראל לאפרטהייד, בשיתוף עם ארגון א-דמיר. הדו"ח הוגש לוועדת החקירה הבינלאומית העצמאית של האו"ם בנושא השטחים הפלסטיניים הכבושים וישראל.
הערות שוליים

↑  קדם לו בית הספר למשפטים ויליאם ומרי שבווילמסבורג, וירג'יניה. בית ספר זה נפתח בשנת 1779, אך נסגר במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית ונפתח מחדש בשנת 1920.
↑  אודות הספרייה באתר הספרייה
↑  http://www.law.harvard.edu/library/about/history/index.html
↑  Addameer and the International Human Rights Clinic at Harvard Law School Send Joint Submission to the UN Independent Commission of Inquiry on the Occupied Palestinian Territory and Israel, באתר בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד, ‏2 במרץ 2022 (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262473005171  BIBSYS: 90820173  BnF: cb11869856x (data)  CiNii: DA04756530  GND: 1024892-4  ISNI: 0000 0001 2097 0299  LCCN: n80001250  MusicBrainz: dbc49b05-4c7f-462c-99ef-f0c524f488c0  NDL: 00772034  NKC: ko2010597351  NLA: 35176588  SUDOC: 031860664  Trove: 852865  ULAN: 500307210  VcBA: 494/67505  VIAF: 122710850   WorldCat (עם VIAF): 122710850 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוניברסיטאות ומכללות ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קאנון (פוליקליטוס)

נושא הרומח - פסלו המפורסם של פוליקליטוס
הקאנון של פוליקליטוס - קאנון (מיוונית עתיקה : κανών "כלל", "דגם"; מערבית : قانون: "חוק"). באמנות יוון העתיקה המונח קאנון משויך לפסל דוריפורוס - נושא הרומח של פוליקליטוס מהמאה החמישית לפני הספירה.
אופן הפיסול

הפסל היווני פוליקליטוס אשר פעל במאה החמישית ותחילת המאה הרביעית לפנה"ס, תרם רבות לאמנות הקלאסית. אחת מהבולטות בתרומותיו הייתה יצירת הפסל דוריפורוס (ביוונית: δορυφόρος; בלטינית: Doryphorus) או נושא הרומח.
מטרתו של פוליקליטוס הייתה לפסל פסל קנוני שימחיש את יחסי הפרופורציה המתמטיים בין אברי הגוף. בשל כך החליט לפסל את נושא הרומח במנח כיאסטי - קונטרה פוסטו, במצב שבין עמידה להליכה, שמציג את הגוף באיזון דינאמי שבין הרפוי למתוח במטרה ליצור את "המושלם" כראות עיניו.
נושא הרומח גיבש את נוסח הפיסול של אמנות התקופה הקלאסית, תקופה שעסקה רבות בתיאור אנטומי של הגוף ותיאור תנוחת גוף טבעית ביצירות. הפסל הביא לתביעתם של כללים לתיאור גוף האדם.
בשל כל אלו לימים הפכה היצירה משמה הראשוני נושא הרומח ל"קאנון של פוליקליטוס". שם שהעניק לפסל פופוליזם, תהודה וסמל לקאנון בתחום האמנות.
הפסל ומעמדה של הפרופורציה

לפי ההיסטוריון ומייסד תחום חקר תולדות האמנות בישראל משה ברש, סוגיית הפרופורציה של דמות האדם היוותה עבור פוליקליטוס בעיה שיש לפתור והייתה מוקד עולמו האמנותי. בבעיה זו טמונים ההיבטים העיקריים של יצירת הפסל ושל היצירה הקלאסית בכללותה.
הפרופורציה כשלעצמה הייתה בעלת מעמד מרכזי בעולם הרוחני של יוון הקלאסית. המונחים פרופורציה, סימטריה, מידה והרמוניה היו מן המוקדים המהותיים של התרבות היוונית בתקופה הקלאסית. למעשה, סוגיית הפרופורציה היוותה עבור התרבות היוונית העתיקה את אחד הסודות הכמוסים ואחד הכוחות הגדולים של היקום במשך אלף שנים.
הפסל ומושג "היפה"

הקאנון של פוליקליטוס מעוגן בתפיסותיהם של פילוסופים קלאסיים הגורסים כי ה"יפה" אינו שרוי באלמנטים עצמם, אלא ביחסים ביניהם, בפרופורציות שלהם. משמע - על מנת שדבר כלשהו יקרא בפינו יפה, עליו להיות פרופורציונלי.
יש לציין כי לפי ברש נושא הרומח חושף אמיתות פנימיות של פוליקלטוס על אף הקושי לקבוע את האותנטיות ההיסטורית של תפיסתו.
ראו גם

פיסול יווני
נושא הרומח
לקריאה נוספת

פרופ' דייוויד פייפר, תולדות הציור והפיסול - מסורות ויצירות מופת, הוצאת כתר, 1983
מיכאל אבי-יונה, תולדות האמנות הקלאסית, מוסד ביאליק, 1969 (הספר בקטלוג ULI)
משה ברש, דמות האדם בתולדות האמנות, מוסד ביאליק, 1992
הערות שוליים

↑  http://www.sikyon.com/Sicyon/Polykleitos/polycl_egpg1.html
1 2  משה ברש, דמות האדם בתולדות האמנות, מוסד ביאליק, 1992
מרכז צפרות

מרכז צפרות בשוודיה.
מרכז צפרות לפינגווינים בדרום אפריקה.
מרכז צפרות בו חסידנים צבועים בהודו.
מרכז צפרות או פארק צפרות הוא מוקד ללימוד צפרות באמצעות התבוננות על נדידת עופות. מרכזי צפרות ממוקמים בדרך כלל באתרים בהם יש מגוון עופות, כגון אתרי נדידה מרכזיים ושמורות טבע (לרוב בעלות מקווה מים גדול). מרכזים אלה עוסקים במחקר, בחינוך ובצפרות כתחביב.
בעולם

מרכז הצפרות בעקבה הוא מרכז צפרות ותחנה לניטור מיני עופות נודדים בעקבה שבירדן.
בישראל

בישראל מופעלים תשעה מרכזים כאלה ועוד ארבע בתכנון. כל אחד מהמרכזים פועל באופן עצמאי. בעקבות מחקר שבוצע במכון ירושלים לחקר ישראל ננקטה יוזמה להגיע לידי פעילות משותפת של מרכזי הצפרות.
בשלושים השנים האחרונות התפתחו בישראל מוקדי צפרות ביוזמות מקומיות שונות. פיתוחם נעשה באופן עצמאי על ידי הגופים, אשר יזמו את הקמתם: מוסדות מחקר ורשויות אחרות. הקשר בין המוקדים היה רופף ובין השאר התקיימה אפילו תחרות בינם לבין עצמם. צוות של 21 חוקרים חקר את נושא "מרכזי הצפרות" במשך שנתיים על כל היבטיו: תרומתה לסביבה, לתיירות, לחינוך, ולמחקר.
במחקר גובשו המלצות לפיתוח המרכזים. חברו למחקר משרדי הממשלה: המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך, משרד התיירות המשרד לפיתוח הנגב והגליל תוך שיתוף פעולה עם מרכז הצפרות החברה להגנת הטבע, אוניברסיטת תל אביב והמרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון. במסמך הוגדרו יעדים על מנת לאפשר את קידום הצפרות ברמה בינלאומית.
בישראל > מרכזי צפרות בישראל

פארק הצפרות באילת - נפתח ב-1980 באילת ובולט בלהקות הפלמינגואים שפוקדות אותו מדי עונה. כמו כן, בזכות מיקומה של אילת, העופות הדואים נוהגים לעבור מעל ה"גשר היבשתי" שלה היות שהאוויר הדרוש להם להתרוממות נוצר מעל היבשה ולא מעל הים.
המרכז האקולוגי: לוטן - הוקם ב-1996 בקיבוץ ללוטן, במקום בו הייתה מחצבה לא פעילה. מיקומו של קיבוץ לוטן בלב הערבה הדרומית, באזור העשיר בצמחייה ובמקורות מים, הפך אותו לתחנת "תדלוק" וצבירת אנרגיה חשובה ביותר עבור מאות מינים של עופות נודדים החולפים בשמי השבר הסורי-אפריקני.
מרכז הצפרות וחקר הזנבנים בחצבה - הוקם ב-1971 בצמוד לבית ספר שדה חצבה. המרכז עוסק בעיקר במחקר בביולוגיה, באקולוגיה ובהתנהגות חברתית של הזנבן הערבי, ציפור שיר החיה במערכת חברתית מורכבת.
התחנה לחקר ציפורי ירושלים - הוקם ב-1994, והוא אתר הטבע העירוני הקהילתי הראשון בירושלים. ירושלים משמשת נקודת עצירה לעשרות אלפי ציפורים נודדות, והתחנה שבתחומה אוספת מידע על הרגלי הנדידה ועל מצבם של עופות שונים המגיעים אליה.
המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון - הוקם בעמק איילון בשנת 1996 ביוזמה משותפת של אוניברסיטת תל אביב והחברה להגנת הטבע. מלבד מחקר וחינוך עוסק המרכז בניטור נדידת עופות על מנת למנוע התנגשויות עם כלי טיס.
מקור החסידה - הוקם בשנת 1996 בכפר רופין בעמק בית שאן. עמק בית שאן וסביבתו, "עמק המעיינות", עשיר בבתי גידול טבעיים ומלאכותיים, המצויים בהר הגלבוע ורמת יששכר, גאון הירדן, חורשה טבעית, בריכות דגים, שדות, מטעים - מקומות אלה מהווים מוקד משיכה לעופות הנודדים.
פארק הצפרות מעגן מיכאל - הוקם ב-2007 על ידי החברה להגנת הטבע כחלק מבית ספר השדה. סביב המרכז נצפים עופות רבים עקב קרבתו של המרכז אל בריכות הדייג, חוף הים ונחל תנינים.
מרכז צפרות עין אפק - הוקם בשנת 2007 בשמורת עין אפק. יתרונו של בית הגידול הוא בנביעות המים בו במשך כל השנה. זהו בית הגידול הלח הכמעט יחיד בארץ שבו מצויים מים טבעיים באיכות טובה. סביב המרכז זורם נחל נעמן והתהוו ביצות טבעיות. בית גידול זה היווה מוקד משיכה לעופות מים וציפורי שיר.
מרכז הצפרות החולה - הוקם בשנת 2001 על ידי החברה להגנת הטבע, על מנת לקדם פעילות צפרות ושמירת טבע באזור. ייחודם של ביצת החולה והאגם היה בהיותם צומת מפגש בין הצומח והחי מיבשות שונות. צמחים ובעלי חיים מאפריקה הגיעו כאן לקצה גבול תפוצתם הצפוני ואילו נציגים של צומח וחי מאירופה הגיעו בביצה לקצה גבול תפוצתם הדרומי.
התחנה לחקר ציפורי עמק צרעה - פועל באופן סדיר החל משנת 2008. פעילות המרכז היא מחקרית בעיקרה, ובמסגרתה מתבצעים טיבועים של ציפורי-שיר במגוון בתי גידול בעמק: שדות אספסת, פרדסים, מטעי זיתים, מאגר-ביוב ועוד. בשנת 2008 טובעו בעמק צרעה כ-14,000 ציפורים מעשרות מינים שונים.
פארק ראש ציפור - הוקם ב-2017, ונחשב בפני צפרים רבים כ"ריאה ירוקה" בלב תל אביב, והוא מאוכלס בעצים רבים, ולמרות היותו חלק מפארק הירקון, אין ביער משטחי דשא, והתחושה של מי שמטייל בו היא של יער ירוק.
בתוכנית להקים את המרכזים הבאים:
מרכז הצפרות בדגש על נשרים במרום הגליל באזור נחל דישון.
פארק אריאל שרון - על גדות נחל איילון סמוך לתל אביב.
המרכז הרב תחומי לחקר ים המלח ו"הבקע הגדול" - בית ספר שדה עין גדי. מתוכנן שיתוף פעולה על הפלסטינים ביריחו ועם ממלכת ירדן בעבר הירדן
ראו גם

נדידת עופות
צפרות
לקריאה נוספת

יוסי לשם, דן אלון, יוסף אבי יאיר אנג'ל (ג'וחא) ורן חקלאי - פיתוח רשת מוקדי צפרות בישראל - ותרומתה לסביבה, לתיירות, לחינוך, ולמחקר - מכון ירושלים לחקר ישראל, 2009
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4197592-3 
פלמינגואים בבריכות המלח בפארק הצפרות באילת
זנבן ערבי אוכל מכף יד במרכז הצפרות וחקר הזנבנים בחצבה
מצפה הנשרים בגמלא.
מסתור הצפרות בתחנה לחקר ציפורי ירושלים
מרכז הצפרות מקור החסידה
פארק הצפרות אילת

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  פארק, מרכז צפרות
 תאריך הקמה:  1980 
 מבקרים בשנה:  40,000
 גוף מנהל:  החברה להגנת הטבע
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  אילת 
 קואורדינטות:  29°34′22″N 34°58′21″E﻿ / ﻿29.572777307624°N 34.972406314711°E﻿ / 29.572777307624; 34.972406314711
 eilatbirds.com
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןפארק הצפרות אילת(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןפארק הצפרות אילת  he פארק הצפרות אילתhe פארק הצפרות אילתמפת  __ אילת (in English: Eilat) [‌דרום הנגב‌]מצפון: __ מועצה אזורית חבל אילות (in English: Hevel Eilot Regional Council) ממזרח: עקבה (in English: Trace) מדרום: מפרץ אילת (in English: Gulf of Aqaba) ממערב: חצי אי (in English: Peninsula) סיני (in English: Sinai) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הפארק
בריכות המלח הצמודות לפארק
פלמינגואים בבריכות המלח
הפארק
פארק הצפרות אילת (נקרא גם המרכז הבינלאומי לצפרות באילת) הוא פארק ומרכז צפרות באילת שנפתח ב־1980, ובו פועלת תחנת הטיבוע הגדולה בישראל. כמו כן, מספר המבקרים השנתי באתר נאמד ב־40,000.
פעילות המרכז מתמקדת במחקר ובתצפיות, וכן, מרכז הצפרות בעקבה הוא מרכז צפרות נוסף שקיים עמו שיתוף פעולה.
החי

בין מיני העופות הנודדים בפארק נמצאים: תמירון, עקב מזרחי, שלדג לבן-חזה, קורמורן גדול, סלעית שחורת בטן, שלדג גמדי, חנקן נובי, שעיר משורטט ועוד.
החי > בריכות הפלמינגו

בבריכות המלח שבאזור ליד פארק הצפרות, נוהגת לעצור להקת פלמינגו, שבדרך כלל מונה כ-500 פלמינגואים, בזמן הנדידה מאז 1990.
הצומח

בין מיני הצמחים החיים בפארק נמצאים: רכפתן מדברי, ערף המדבר, סלבדורה פרסית, מורינגה רותמית ועוד.
היסטוריה

פיתוחה של אילת גרמה לצמצום שטחי המלחה ששימשו לקינון הציפורים בעת נדידתם, ובעקבות כך, הוחלט על הקמת פארק צפרות שישמור על שטחי הטבע האחרונים בעיר ויחדש מקורות המלחה. הפארק הוקם בשנת 1980 על שטח המזבלה העירונית.
מבחר תמונות

פלמינגו בבריכות המלח
ראו גם

ארץ החרדונים
פארק הולנד
הערות שוליים

↑  אתר טיולי, פלמינגו באילת: המצפור בבריכות המלח - דרום הנגב והערבה הדרומית, באתר טיולי
↑  תצפית פלמינגו בבריכות המלח באילת, באתר eilat.city
| גני חיות ואתרים זואולוגיים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| ארגון גני החיות הישראלי | הספארי ברמת גן • גן החיות התנ"כי • חי פארק • חי-כיף • גן החיות הלימודי חיפה • גן גורו |   |
| גני חיות נוספים | הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב • גן החי בפתח תקווה • פארק החי • פארק ארץ הצבי |   |
| גנים קטנים | ג'ונגל כיף • הגן הבוטני-זואולוגי בנהריה • יער הקופים • מקלט הקופים הישראלי • פארק לכיש •  מרכז הזוחלים בקצרין • מרכז הזוחלים המדברי • פארק אוטופיה |   |
| חוות זואולוגיות | חוות התנינים בחמת גדר • חוות אל היען • חוות האלפקות • חוות האנטילופות בערבה • חוות קרוקולוקו • חוות בולוטין • חוות החרקים והפרפרים הישראלית |   |
| מרכזי צפרות | פארק הצפרות אילת • התחנה לחקר ציפורי ירושלים • המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון • פארק ראש ציפור • מרכז צפרות רמת הנגב • מרכז צפרות החולה • מקור החסידה • מרכז הצפרות וחקר הזנבנים בחצבה |   |
| אקווריומים בישראל | פארק המצפה התת-ימי באילת • אקווריום ישראל • ריף הדולפינים |   |
| החי-בר | חי-בר יטבתה • חי-בר כרמל |   |
| מקומות שנסגרו | גן החיות של תל אביב  • גני הטבע  • הדולפינריום בתל אביב • צפארי • קטיפארי • נגב Zoo • חי רמון • חוות פצאל |   |
| גני חיות חדשים | צפארי • מדבריום • גן החיות העירוני אשקלון |   |
נפגע חרדה

נפגע חרדה (באנגלית: Traumatic stress victim) הוא אדם אשר נכח באירוע טראומטי, שכלל איום ממשי לשלמותו הגופנית או הנפשית. בתגובה לאירוע זה, האדם מפגין תגובות גופניות, התנהגותיות ונפשיות של חרדה. התגובות כוללות: רעד, הזעה, דפיקות לב מואצות, עילפון, צעקות, קפיאה במקום, פחד עז, תחושת חוסר אונים, בכי ועוד. הן נגרמות מכיוון שהגוף מגיב באופן מיידי לאיום, באמצעות תגובת הילחם או ברח.
מושגים קרובים

קיימים מספר מושגים דומים הקשורים בחוויות טראומטיות ובהשפעתן על הפרט.
טראומה נפשית היא חוויה מטרידה היוצרת רגשות בעוצמה העלולה להשפיע לאורך זמן על עמדות, התנהגות ורגשות.
טראומה משנית היא טראומה הנגרמת למי שמטפלים בשורדי טראומות, כמו עובדים סוציאליים או מגישי עזרה ראשונה.
נפגע חרדה הוא אדם המפגין סימני חרדה חריפים מיד לאחר אירוע טראומטי. זוהי אינה אבחנה רפואית אלא מושג כללי השכיח בישראל.
התקף חרדה הוא תחושת פחד עזה בהיעדר סכנה מציאותית.
הפרעת דחק חריפה היא הפרעה נפשית המתרחשת בעקבות גורם דחק טראומטי, הנמשכת פחות מארבעה שבועות.
הפרעת דחק פוסט-טראומטית היא הפרעה נפשית הנמשכת מעל ארבעה שבועות.
הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת היא סוג של הפרעת דחק פוסט-טראומטית, שנגרמת מאירועים קיצוניים יותר, וגורמת להשלכות קיצוניות יותר.
הפרעת הסתגלות היא קבוצה של הפרעות נפשיות המתרחשות בעקבות אירועים מעוררי דחק, אך לא מאיימים.
דרכי טיפול

רוב נפגעי החרדה יתאוששו תוך זמן קצר וישובו לתפקוד רגיל, כאשר ישנם מספר אלמנטים העשויים לסייע בהתמודדות. התחושה המרכזית של נפגע חרדה היא של חוסר שליטה וחוסר אמון ביכולת להתמודד עם האיום. לכן, הדרך הראשונית לסייע היא באמצעות הגברת תחושת השליטה.
דרכי טיפול > טיפול בטווח הקצר

משרד הבריאות קבע כי מודל מעש"ה, (שפותח על ידי ד"ר משה פרחי) יהווה מודל לאומי להגשת עזרה ראשונה נפשית, שלפיו יוכשרו אנשי כוחות ההצלה והביטחון. המודל כולל ארבעה מרכיבים:
מ - מחויבות - צרו תחושת מחויבות המעניקה תחושת ביטחון. לדוגמה, ניתן לומר לנפגע "אני איתך ואני לא הולך לשום מקום".
ע - עידוד - במקום להרגיע את הנפגע, לתת לו כוס מים ולהרחיק אותו מהזירה, עודדו את הנפגע לעשייה. יש לגרום לו לפעול בעצמו, לעזור לאחרים ובכך להפוך אותו מקרובן למסייע.
ש - שאלות מחייבות מחשבה - ערוץ התקשורת עם הנפגע צריך להיות ערוץ שכלי ולא רגשי. אל תעודדו את הנפגע להביע את רגשותיו .על כן, שאלו שאלות המחייבות הפעלת מחשבה ולא רגש. לדוגמה, "כמה זמן אתה נמצא כאן".
ה - הבניית האירוע - אדם במצוקה סובל מבלבול כך שנתאר לנפגע את רצף האירועים שהתרחשו כדי ליצור תחושת סדר. נדגיש שהאירוע הסתיים.
דרכי טיפול > טיפול בטווח הארוך

אצל רוב האנשים התסמינים יחלפו מעצמם תוך 24–48 שעות מתום האירוע. אם התסמינים נמשכים יותר משלושה שבועות, מומלץ לפנות לייעוץ פסיכולוגי או פסיכיאטרי.
הבדלים מרכזיים בין נפגע חרדה לפוסט טראומה

התסמינים והתמונה הקלינית של נפגע חרדה דומים מאוד לאלה של הפוסט טראומה (PTSD), אך לא זהים להם. נפגע חרדה יאובחן במהלך האירוע או כשלושה ימים לאחריו, בעוד שאדם הסובל מ־PTSD מאובחן לפחות חודש אחרי האירוע. אצל רוב נפגעי החרדה התסמינים ילכו ויעלמו עם הזמן. רק 10% מאלו שאובחנו כנפגעי חרדה ימשיכו לסבול מפוסט טראומה.
ראו גם

תסמונת פוסט טראומטית
חרדה
הפרעת דחק חריפה
הערות שוליים

1 2  בטיפולנט | נפגעי חרדה, באתר בטיפולנט | פורטל לשירותים פסיכולוגיים בישראל
↑  People suffering from shock - נפגעי חרדה, באתר בטיפולנט
↑  נפגעי חרדה - גורמי סיכון, דרכי טיפול והתמודדות, באתר פסיכיאטר, ‏2015
↑  trauma, APA Dictionary of Psychology
↑  vicarious traumatization, vicarious traumatization, APA dictionary of psychology
↑  איתי גל, בעקבות המצב: כיצד תוכלו לסייע לנפגע חרדה?, באתר ynet, 12 במאי 2021
↑  panic attack, APA dictionary of psychology
↑  acute stress disorder (ASD), APA Dictionary of Psychology (באנגלית)
↑  posttraumatic stress disorder, APA Dictionary of Psychology (באנגלית)
↑  Chris R. Brewin, Complex post-traumatic stress disorder: a new diagnosis in ICD-11, BJPsych Advances 26, 2020-05, עמ' 145–152 doi: 10.1192/bja.2019.48
↑  adjustment disorder, APA Dictionary of Psychology (באנגלית)
↑  Antonio L. Manzanero, María Crespo, Susana Barón, Teresa Scott, Traumatic Events Exposure and Psychological Trauma in Children Victims of War in the Gaza Strip, Journal of Interpersonal Violence 36, 2021-02, עמ' 1568–1587 doi: 10.1177/0886260517742911
↑  משרד הבריאות אימץ את מודל מעש"ה | המכללה האקדמית תל חי, באתר www.telhai.ac.il
↑  נפגעי חרדה: איך לעזור לאדם ברגע האירוע? - אפי גיל - פסיכולוג רפואי - פורטל בריאות הנפש בישראל, באתר www.mh-israel.co.il
↑  Esther T. Beierl, Inga Böllinghaus, David M. Clark, Edward Glucksman, Cognitive paths from trauma to posttraumatic stress disorder: a prospective study of Ehlers and Clark's model in survivors of assaults or road traffic collisions, Psychological Medicine 50, 2020-10, עמ' 2172–2181 doi: 10.1017/S0033291719002253
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
מוזס אינגרם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 בפברואר 1994 (בת 30) בולטימור, ארצות הברית 
 שם לידה:  Monique Denise Ingram 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2018 
 מקום לימודים:  בית הספר לדרמה של ייל (2019)  בית הספר לאמנויות של בולטימור  הקולג' הקהילתי של בולטימור 
 פרופיל ב-IMDb
 
מוניק דניז אינגרם (באנגלית: Monique Denise Ingram; נולדה ב-6 בפברואר 1994), הידועה בשמה המקצועי בשם מוזס אינגרם, היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בזכות תפקידה כג'ולין במיני-סדרה של נטפליקס, "גמביט המלכה" משנת 2020. על תפקיד זה, היא הייתה מועמדת לפרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית משנה במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה (אנ'). היא ידועה גם בתפקידה כרווה סוונדר/האחות השלישית במיני-סדרה של דיסני+, "אובי-ואן קנובי" משנת 2022.
ביוגרפיה

אינגרם נולדה בשם מוניק דניז וגדלה בבולטימור, מרילנד במשפחה מעורבת של שישה ילדים; אמה עבדה בטיפול בילדים ואביה החורג עובד עירייה. בגיל 10, אמה ומורה בבית הספר היסודי של וינדזור הילס רשמו אותה לחוג תיאטרון אחרי שעות בית הספר. מאוחר יותר היא למדה בבית הספר לאמנויות בולטימור (אנ'), סיימה את לימודיה בשנת 2012.
בשל מגבלות כספיות, אינגרם דחתה הצעה ללמוד באוניברסיטת הווארד ונרשמה למכללה הקהילתית של בולטימור (אנ'), ב-2012. למרות שלבולטימור לא הייתה תוכנית דרמה, היא קיבלה עידוד על ידי היועצת שלה להמשיך לשחק ולעשות אודישנים להצגות מקומיות. היא גם לקחה על עצמה מספר עבודות חלקיות ומלגות כדי לממן את לימודיה; היא סיימה את לימודיה ב-2015.
בשנת 2015, היא זכתה בתחרות אזורית של האגודה הלאומית לאמנויות ואותיות, וסיימה במקום הרביעי במדינה. הזוכה בתחרות היה ג'ונתן מג'ורס, שעודד אותה לעבור אודישן לבית הספר לדרמה של ייל. היא התקבלה בתמיכת מלגות ונרשמה בסתיו 2016.
לפני שהחלה את לימודיה בייל, היא שינתה את שמה למוזס. "אז כשהגענו לבית הספר [ייל] הם רצו שנרשום את השמות שלנו כי זו הפעם הראשונה שהם יתפרסמו כדי שאנשים יוכלו לראות אותם. ולפני שהגעתי לייל היה לי זמן כזה בניסיון לגרום לדברים לעבוד שהשם שלי פשוט לא הרגיש מתאים. אז התפללתי ושאלתי את אלוהים, 'מה זה? אני יודעת שזה לא השם שלי עכשיו, אבל זה משהו'. וכמה ימים אחר כך שמעתי את השם מוזס בראשי וזהו."
היא קיבלה את "פרס הנסיכה גרייס" בשנת 2018. בשנה האחרונה שלה בייל, אינגרם קיבלה ביקורות נלהבות על הופעתה בתור ויולה במחזה "הלילה השנים עשר" שכתב ויליאם שייקספיר. היא סיימה את לימודיה לתואר שני באמנויות ביוני 2019.
קריירה

חודש לאחר סיום לימודיה, היא עשתה אודישן בניו יורק לתפקיד בסדרת הטלוויזיה "גמביט המלכה" וקיבלה את התפקיד של ג'ולין, שהיא חברתה של בת' מבית היתומים בסדרה. על תפקידה, היא הייתה מועמדת לפרס אמי לבידור בפריים-טיים לשחקנית משנה יוצאת מן הכלל במיני-סדרה או סרט.
לאחר מכן הופיעה אינגרם בדרמת האנסמבל של פיטר הדג'ס "The Same Storm" וכליידי מקדאף בסרט "הטרגדיה של מקבת'" של ג'ואל כהן, שהוקרן בבכורה בפסטיבל הקולנוע של ניו יורק בספטמבר 2021. בשנת 2022, היא הופיעה בסרט "אמבולנס" של מייקל ביי, תוך ציון מועמדותה לאמי ולתפקידים אלה, המגזין וראייטי כינה אותה כאחד מעשרת השחקנים הראויים לצפייה ב-2021.
אינגרם הופיעה במיני סדרת הספין-אוף של דיסני+ מלחמת הכוכבים, "אובי-וואן קנובי" בתור רווה סוונדר / האחות השלישית, אינקוויזיטורית שפועלת לצוד ג'דיי שורדים לאחר צו 66. עבור תפקידה כרווה סוונדר בסדרה זו, אינגרם קיבלה מאות הודעות ישירות באינסטגרם המכילות איומי מוות והתגובות פוגעניות גזעניות, שלפיהן חשפה דוגמאות ב-31 במאי 2022. דבר שגרם לדיסני ולעמיתיה, כולל יואן מקגרגור, להגן עליה. מקגרגור, הגיב בסרטון שפורסם בחשבונות המדיה החברתית הרשמיים של מלחמת הכוכבים, וכינה את ההודעות הפוגעניות "איומות" ואמר כי "אם אתה שולח לה הודעות בריונות, אתה לא מעריץ של מלחמת הכוכבים בעיניי". על הופעתה במיני-סדרה, היא קיבלה את פרס סאטורן לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה.
בשנת 2022 לוהקה אינגרם לתפקידים בשתי מיני-סדרות של אפל TV פלוס: "האישה באגם" מול נטלי פורטמן, ו"הסיגר הגדול", בכיכובו של אנדרה הולנד. במרץ 2023 לוהקה לתפקיד בסרט בקולנוע "The End" בבימוי ג'ושוע אופנהיימר.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | הטרגדיה של מקבת' (אנ') | ליידי מקדאף |  |
| 2021 | The Same Storm | רוקסי |  |
| 2022 | אמבולנס | איימי שארפ |  |
| 2023 | All Dirt Roads Taste of Salt | ג'וזי |  |
| 2024 | The End |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | גמביט המלכה | ג'ולין | מיני-סדרה מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית משנה במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה (אנ') (2021) |
| 2022 | אובי ואן קנובי | רווה סוונדר/האחות שלישית | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2024 | הסיגר הגדול (אנ') | טרסה דיקסון | מיני סדרה |
| 2024 | האישה באגם | קליאו שרווד | 7 פרקים |
פילמוגרפיה > טלוויזיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | תיאטרון |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Sweat | סינת'יה | תיאטרון איזמן, ייל |
| 2019 | הלילה השנים עשר | ויולה | תיאטרון רפרטוארי ייל |