הלוח העברי
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת חולין, פרק ה', משנה ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ', עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף פ"ג, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף פ"ג, עמוד א'
↑  יואל בן נון, זכור ושמור: טבע והיסטוריה נפגשים בשבת ובלוח החגים, 229.
↑  שמירת השבת על פי הפרשה "על השבת" במגילת ברית דמשק — מן הערב או מן הבוקר?, מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג).
↑  פרופ' מאיר בר-אילן, השתקפות המאבק בצדוקים דרך ההלכה, הרצאה בישיבת אורות שאול בכפר בתיה, באתר יוטיוב.
↑  "אין כתיב כאן: "ויהי לילה ויהי יום", אלא: "וַיְהִי עֶרֶב" – שהעריב יום ראשון, ושקע האור. "וַיְהִי בֹקֶר" – בֹקרוֹ של הלילה, שעלה עמוד השחר! הרי הושלם יום אחד מן השישה ימים שאמר הקב"ה בעשר דִּבְּרוֹת (ספר שמות, פרק כ', פסוק י') ואחר כך התחיל יום שני (רשב"ם על ספר בראשית, פרק א', פסוק ה').
1 2  משה מ. בן-דב, ויהי ערב ויהי בקר – הבריאה והמנין, באתר דעת.
↑  "ויהי ערב ויהי בקר", תחילת ספר הפליאה (נחשב בעיני חוקרים למקור הקדום ל'היכלא דרשב"י' בספר הזוהר)
↑  בממוצע, על כל 23 חודשים חסרים יש 26 מלאים. אדר א' תמיד מלא כדי לתת מענה לחלק מהיתרה אבל עדיין נותר עודף של בערך יום מידי חמש שנים.
↑  W. Muss-Arnolt, The Names of the Assyro-Babylonian Months and Their Regents, Journal of Biblical Literature 11, 1892, עמ' 160–176 doi: 10.2307/3268813
↑   אילון גלעד, מדוע נקראים החודשים העבריים בשמותיהם?, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2016
↑  שכן באותה תקופה גברה ביתר שאת ההשפעה הבבלית על היהודים, והדבר בא לידי ביטוי הן באימוץ הכתב הארמי שהיה נחלתם של הבבליים באותה העת, והן באימוץ הלשון הארמית. גם במסורות חז"ל יוחסו שמות החדשים למקור בבלי והחלפתם יוחסה לתקופת גלות בבל ושיבת ציון: ”אמר רבי חנינה: "שמות חדשים עלו בידם מבבל"” (תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה ב' (דפוס וילנא: דף ו', עמוד א')).
↑  מגילת אסתר, פרק ב', פסוק ט"ז
↑  ספר זכריה, פרק א', פסוק ז'
↑  מגילת אסתר, פרק ג', פסוק ז'
↑  מגילת אסתר, פרק ח', פסוק ט'
↑  ספר זכריה, פרק ז', פסוק א'
↑  ספר נחמיה, פרק א', פסוק א'
↑  ספר עזרא, פרק ו', פסוק ט"ו
↑  ספר נחמיה, פרק ב', פסוק א'
↑  ספר נחמיה, פרק ו', פסוק ט"ו
↑  וַיִּקָּהֲלוּ אֶל-הַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה כָּל-אִישׁ יִשְׂרָאֵל, בְּיֶרַח הָאֵתָנִים בֶּחָג הוּא הַחֹדֶשׁ הַשְּׁבִיעִי, בספר מלכים א', פרק ח', פסוק ב'
↑  וּבַשָּׁנָה הָאַחַת עֶשְׂרֵה בְּיֶרַח בּוּל, הוּא הַחֹדֶשׁ הַשְּׁמִינִי, כָּלָה הַבַּיִת לְכָל-דְּבָרָיו וּלְכָל-מִשְׁפָּטָו; וַיִּבְנֵהוּ שֶׁבַע שָׁנִים, בספר מלכים א', פרק ו', פסוק ל"ח
↑  וַיְהִי בִשְׁמוֹנִים שָׁנָה וְאַרְבַּע מֵאוֹת שָׁנָה לְצֵאת בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל מֵאֶרֶץ-מִצְרַיִם, בַּשָּׁנָה הָרְבִיעִית בְּחֹדֶשׁ זִו, הוּא הַחֹדֶשׁ הַשֵּׁנִי, לִמְלֹךְ שְׁלֹמֹה עַל-יִשְׂרָאֵל: וַיִּבֶן הַבַּיִת לַה', בספר מלכים א', פרק ו', פסוק א' (וכן בפסוק ל"ז)
↑  KAI 41, 37, 289
↑  KAI 14, 32
↑  יצחק אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, א. רובינשטיין, 1979, עמ' 142
↑  יהושע מ' גרינץ, ל"מוּנחים קדוּמים בּתוֹרת כּוֹהנים", לשוננו מ, 1975, עמ' 157–158
↑  כך למשל בפירוש הרד"ק לספר מלכים א' פר ח' פס' ב.
↑  שבעת המינים והלוח החקלאי מגזר, מאמרו של חוקר המקרא אביתר כהן (ויקיטקסט, במקור: אתר הניווט בתנ"ך)
↑  לפני גילוי שרידי תעשיית הפישתן הנרחבים בגליל ובגולן, היה נהוג לחשוב שמקור הפישתן בארץ היה יבוא ממצרים, ולכן היו חוקרים שהסבירו שהפישתה היא עשבי הבר לצורך שחת – מאכל בהמות
↑  אביתר כהן, שבעת המינים והלוח החקלאי של גזר
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף פ"ב, עמוד ב', מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ז, עמוד ב'.
↑  על מקור נוהג זה ראה: חיים יחיאל בורנשטיין, תאריכי ישראל, התקופה, ספר תשיעי, עמוד 245.
↑  Paul J. Kosmin, Time and Its Adversaries in the Seleucid Empire.
↑  יש שמונים בטעות 1957 או 1955 אבל המנין הנכון הוא 380 שנה פחות ממניין השטרות כמבואר בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד א'.
↑  ספר דברים, פרק ט"ו, פסוק א'.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוק ח'.
↑  ראה למשל בעל המאור עבודה זרה ט:
↑  דעות נוספות ראה בערך שנת היובל#חישוב שנת היובל ובטבלה שמסכמת אותן
↑  תענית יום ו' ערב שבת פרשת חקת, על שריפת התלמוד. ולא קבעו תענית זו בתאריך מסוים כי לפי המסורת חכמים עשו טקס "שאלת חלום" ועל פיה נקבע ש'יום הפרשה' הוא הגורם ל'גזירת התורה' (כלומר: הוא הקשור עם האסון של התורה) (מובא בפירוש המגן אברהם על הלכות תענית בשולחן ערוך (סוף סימן תק"פ).
↑  נקרא כך על פי המסורת, מכיוון שתאריך י' בניסן בשנה של יציאת מצרים עצמה, היה ביום שבת, ובאותו יום לקחו שה לקרבן פסח לעיני המצרים. (s:טור אורח חיים תל, על פי סדר עולם)
↑  אין מידע על זמנים קדומים יותר. מסתבר שבתקופת בית ראשון ועד דעיכת ממלכת החשמונאים הקביעה הייתה בידי המלך כמו אצל עמי הסביבה וכך נראה גם מספר דברי הימים ב', פרק ל', פסוק ב'.
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ב', משנה ח' – ט'
↑  הרב ראובן מרגליות, יסוד המשנה ועריכתה, מוסד הרב קוק, הדפסה שישית תש"ן, עמוד ח', נטען שם שכך מנעו את הקרבת קרבן פסח מלחול בשבת
↑  המאמר השלישי השער השביעי
↑  בסוגיית פרוזבול
↑  אוצר הגאונים – מגילה, תענית ור"ה – לוין, בנימין מנשה, 1879–1944 (page 211 of 293), באתר www.hebrewbooks.org
↑  יששכר שטרן, A primitive rabbinic calendar text from the Cairo Genizah.
↑  יששכר שטרן, New light on the primitive rabbinic calendars: JTS ENA 1745.
↑  הרצאה משותפת של שי ואלטר ויוסף יצחק רוטנברג בסמינר הלוח העברי מדקה 58
↑  יוסף זליגר, סוד העבור. שי ואלטר, ריאליה קלנדרית וידע אסטרונומי בסוגיות קידוש החודש (עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן, אייר ה'תשע"א) עמוד 213 ואילך.
↑  אוצר הגאונים – מגילה, תענית ור"ה – לוין, בנימין מנשה, 1879–1944 (page 197 of 293), באתר www.hebrewbooks.org
↑  רחמים שר שלום, "מחלוקת רס"ג ובן מאיר", סיני קיא (תשנ"ג), עותק ללא ההערות באתר 'דעת'.
↑  מולד זקן י"ג בקהופר, ישורון ט, עמ' תקצז
↑  מחזור זה מכונה "מחזור קטן", בעוד המחזור של ברכת החמה, המונה 28 שנים, מכונה "המחזור הגדול"
↑  כ-39.3% מכלל המקרים
↑  כ-52.5% מכלל המקרים
↑  כ-7.6% מכלל המקרים
↑  תאורטית ייתכן מקרה של 4 ימים בשנים הגריגוריאניות 4188 ו-4207
↑  כ-0.6% מכלל השנים. למשל ט' באב ה'ח' חל ב-30 ביולי 1248 וט' באב ה'כ"ז חל ב-2 באוגוסט 1267
↑  שינויי אורך השנה העברית בימים (חסרה, כסדרה, שלמה), ואורך השנה הלועזית בימים (רגילה, מעוברת), לא מאפשרים תמיד מפגש מדויק בין התאריכים (הן אורך העברית והן אורך הלועזית לא תלויים במחזוריות בת 19 שנים).
↑  אורך השנה נקבע לפי מרחק הימים בין ראש השנה שבתחילתה לראש השנה של השנה הבאה. על הדרך בה קובעים את אורך השנה ראו בהמשך.
↑  ”אין ממלאין אלא שמיני ואין מחסרין אלא תשיעי שקרובין לראש השנה” (ברייתא קדומה מגניזת קהיר)
↑  כיוון שחשוון וכסלו הם שני חודשים, הרי שעל מנת לזכור את אורך החודשים לסירוגין ניתן "לדלג" עליהם ולהמשיך את אורך טבת אחרי אורך תשרי.
↑  אברהם אבן עזרא, ספר העיבור.
↑  6 באוקטובר 3761 לפני הספירה, בגלל ההפרש בין זמני תחילת היממה.
↑  22:50:23.1 בשעון האזורי (UTC+2)
↑  שבילי דרקיע סימן י"א
↑  אחת לשלושים שנה בממוצע (היה בשנים ה'תשי"ח וה'תשמ"ה ויהיה בה'תשפ"ט וה'תשצ"ו)
↑  דחייה זו נדירה ביותר, מימי הלל נשיאה ועד היום הייתה 11 פעמים בלבד. הפעם האחרונה הייתה בשנת ה'תשס"ו והבאה תהיה בשנת ו'י"ג.
↑  765433/25920
↑  על בעיה אחרת בלוח המחושב, הגורמת לסטייה ניכרת יותר, ראו בפיסקא #בעיה בלוח המחושב
↑  חיים זליג סלונימסקי, יסודי העיבור, מאמר ג', פרק מ"ו. חיים יחיאל בורנשטיין, חשבון תקופות ומולדות, עמוד 16.
↑  בעוד בחגים אחרים מותר לקבור את המת על ידי גויים. (תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ו', עמוד א')
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ', עמוד א'
↑  רש"י, מסכת סוכה, דף מ"ג, עמוד ב', ד"ה לא איקלע
↑  זהו ההסבר הרווח לכלל (ראו ביאור הלכה אורח חיים תכח ד"ה "אלו הימים שאין קובעין וכו'). על שיטת הרמב"ם ושיטות נוספות בהסבר הדחייה ראו בערך לא אד"ו ראש
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ', עמוד א'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סוכה,  פרק ד', הלכה א'.
↑  זרחיה הלוי במאור הקטן ואברהם בר חייא ב-ספר העיבור ויצחק בן יוסף הישראלי ב-יסוד עולם
↑  בגמרא, בדבריו של אבא, אביו של ר' שמלאי, מופיעה האמירה הבאה הטוענת שהפער בין זמן המולד לבין זמן אפשרות הראייה הוא 6 שעות:


מחשבין את תולדתו: נולד קודם חצות – בידוע שנראה סמוך לשקיעת החמה; לא נולד קודם חצות – בידוע שלא נראה סמוך לשקיעת החמה.

— מסכת ראש השנה דף כ', ע"ב

למעשה 6 שעות הוא הזמן הקצר ביותר האפשרי, אך בדרך כלל הוא ארוך בהרבה.
↑  דיון זה הוא על פי ההסבר לדברי הגמרא של רש"י, רבים מציעים דרך אחרת ובראשם בעל המאור
↑  שי ואלטר, סודו של מולד זקן – הרצאה בכנס ה-13 לענייני קידוש החודש, הזמנים בהלכה ואסטרונומיה יהודית, ישיבת כרם ביבנה, כ"ז בניסן תשע"א
↑  הרצאה של שי ואלטר
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ', עמוד ב'.
↑  קיים ב-7 מכל 19 שנים
↑  קיים בכ-74.5% מהשנים
↑  קיים בכ-44.9% מהשנים
↑  כ-10% מהשנים
↑  כ-15.5% מהשנים
↑  כ-24.3% מהשנים
↑  כ-5.3% מהשנים
↑  כ-28.8% מהשנים
↑  כ-16.1% מהשנים
↑  ראו עוד: ערן רביב, המבנה המתמטי של לוח ארבעה שערים וחישובי שכיחויות בלוח העברי, בד"ד 28.
↑  WQ Archive 231 - 240, hebrewcalendar.tripod.com
↑  לוח לאותן שנים (מספר השנה לבריאת העולם ללא האלפים והמאות, החודשים חשוון וכסלו, יום ניסן ופסח)
↑  רוב המקורות. לדוגמה שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תכ"ח, סעיף ג'.
↑  רבי דוד אבודרהם, סימן לכל מועדי השנה.
↑  כמה מסמכים מגניזת קהיר וכן כאן
↑  סדר סוד העבור
↑  בכתבים מארץ ישראל מופיע "אין בו כלום", ראה דוגמה.
↑  ברש"י, מסכת ערכין, דף ט', עמוד ב', ד"ה שניהם, מופיע הסימן רק עד ג'. ביוצר "אור זרוע זורח כבודו" של רבי מנחם בן מכיר, מופיע עד ה' וכן בספר האלקושי של רבי יעקב בן שמשון. המקור הראשון שמפרט את הסימן בשלמותו הוא ספר העיבור של רבי אברהם אבן עזרא. עם שיבושים הוא מופיע בכתב יד מגניזת קהיר שנכתב במחזור רנ"ה (כיום בספריית אוניברסיטת קיימברידג', אוסף טיילור-שכטר, AR 29.6).
↑  צילום כתב היד באתר הספרייה הלאומית
↑  מוקדם בכ-40% מהשנים ונדחה בכ-30% מהשנים
↑  שי ואלטר, "יום העצמאות והלוח העברי", בד"ד – בכל דרכיך דעהו; כתב-עת לענייני תורה ומדע 34 (תשע"ט), עמ' 47–73.
↑  בכ-96.5% מכל שתי שנים בהפרש 247 שנה ביניהן סימני הקביעות זהים
↑  אברהם אבולעפיה, אוצר עדן גנוז, עמוד 213.
↑  אברהם אבולעפיה, אוצר עדן גנוז, עמוד 220. פירוש על ספר יצירה שמיוחס לאבולעפיה. יצחק בן יוסף הישראלי, יסוד עולם, מאמר רביעי פרק י"א.
↑  The origins of the 247 year calendar cycle
↑  ערן רביב, מחקרים מתמטיים בלוח העברי, חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר-אילן, סיוון ה'תשע"ה, עמודים 64–74. בכתד יד ספריית פאלאטינה, פארמה 1902, דף 280, מיוחסים לוחות מחזוריות ארבע התקופות לרב נחשון.
↑  בהרבה כתבי יד ודפוסים מוקדמים הושמט הלוח לחלוטין, בכמה כתבי יד מופיעים 13 מחזורים בלבד או אפילו פחות. בגרסה המקורית (השתמרה בכתבי יד: פטרבורג 209, פרמה 3263, פריז 422, פריז 430, המבורג 34, מינכן 421, ועוד) מופיעות קביעויות מחזורים רס"ז–רע"ט ולאחריהן תשעה טורים למחזורים עד סוף האלף השישי שלא זהים למחזורים שלפניהם. נוסח דומה לנוסח הנמצא כיום בדפוסים מופיע לראשונה בכתב יד משנת ה'רכ"ד.
↑  תשובה לרבי דוד בן יוסף נרבוני
↑  תשובות רבי יהושע הנגיד לרבי דוד עדני, סימן ל"א (עמוד 76). יוסף טובי, המחלוקת על מחזור רמ"ז בתימן, בתוך מחקרי עדות וגניזה (מאגנס, ירושלים, ה'תשמ"א), עמודים 193–228.
↑  35975351/98496
↑  היחס בין שנים פשוטות למעוברות הוא 12 על 7 ולכן בכל שבע שנים רצופות צריכות להיות לפעמים שתי מעוברות ולפעמים שלוש ביחס של 8 על 11. המקרים של שלוש תדירים יותר ולכן יש מקרים של 12 שנים רצופות (פעמיים חמש השנים שמותר לעבר עם השנתיים שביניהן) שבהן 6 מעוברות.
↑   מתיה קם, חודשי השנה בלוח העברי, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  ספר שמות, פרק י"ג, פסוק ד'; פרק כ"ג, פסוק ט"ו; פרק ל"ד, פסוק י"ח; ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק א'.
1 2 3  יחיעם שורק, ‏לוח שנה עברי. האמנם?, באתר "הידען", 18 בספטמבר 2020
1 2 3  פרופסור רחל אליאור – סודות וגלגוליו של לוח שנה העברי, החל מדקה 7:00
↑  יונתן בן-דב, זמן וזהות לאומית: הרקע ההלניסטי לנאום על לוח השנה בספר היובלים פרק ו, מגילות, כרך י' (ה'תשע"ג).
↑  הערך "אי-שוויון העונות", באתר אסטרופדיה
↑  מגילות קומראן מבואות ומחקרים, כרך שני, עמודים 454–455.
↑  Roger T. Beckwith, Calendar and Chronology, Jewish and Christian 137–140.
↑  שמריהו טלמון, שמירת השבת על פי הפרשה "על השבת" במגילת ברית דמשק — מן הערב או מן הבוקר?, מגילות, כרך א' (ה'תשס"ג).
↑  עוד על לוח השנה ראו: יונתן בן-דב, "השנה בת 364 יום בקומראן ובספרות החיצונית",מגילות קומראן מבואות ומחקרים, עורך מ' קיסטר, כרך ב, עמ' 435–476. על לוח מגילות המשמרות (4Q320-334) ראו: שמריהו טלמון, יונתן בן-דב ואווה גלסמר S. Talmon, J. Ben-Dov and U. Glessmer (eds.), Qumran Cave 4.XVI: Calendrical Texts (DJD, XXI), Oxford: Clarendon Press, 2001. על לוח מגילת המקדש ראו: יגאל ידין, מגילת המקדש, ירושלים תשל"ז; על לוח שבתות קבוע זה ראו: שמריהו טלמון, "לוח השנה של בני עדת היחד", קדמוניות ל, 2 114 (תשנ"ח) עמ' 105–114; על לוח זה ועל משמעויותיו ההיסטוריות והמיסטיות הקשורות במסורת המקדש והמרכבה מנקודת מבטם של בעלי המגילות ראו: רחל אליאור, מקדש ומרכבה כוהנים ומלאכים היכל והיכלות במיסטיקה היהודית הקדומה, ירושלים, מאגנס תשס"ג, עמ' 41–58, 108–112.
↑  מנחם קיסטר, "עיונים במגילת מקצת מעשי התורה ועולמה: הלכה, תאולוגיה, לשון ולוח", תרביץ סח, 361
↑  Michael Corinaldi, "The Relationship Between the Beta Israel Tradition and the Book of Jubilees" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors) Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 200–201
↑  אהרן זאב אשכולי, ספר הפלשים – יהודי חבש תרבותם ומסורותיהם, מוסד הרב קוק וראובן מס, תשל"ג, עמ' 56
↑  פנת הלשון, על המשמר, 17 בפברואר 1955
↑  לעיתים במכוון על ידי המשטר הנאצי, או בצירוף מקרים גורלי, כמו שריפת גופות היטלר ואווה בראון בל"ג בעומר
↑  פקודת ימי מנוחה, התש"ח-1948, באתר הכנסת.
↑  סטיב אדלר בכנס 'עסקים עושים ציונות'
↑  פסק היתר של הרב עובדיה יוסף להשתמש בתאריך הלועזי רק כשאין ברירה (אתר כיפה)
↑  האם חובה לציין תאריך עברי במכתבים ממשלתיים?, מעריב, 24 ביולי 1958
1 2   חוק השימוש בתאריך העברי, התשנ"ח-1998, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 110), התשע"ד-2014, ס"ח 2462 מ-30 ביולי 2014
↑  תומר ניר, ‏אושר סופית: יצוין התאריך העברי ברישיון הנהיגה, באתר "סרוגים", 21 ביולי 2014
↑  שיטת הבחירות בישראל, באתר הכנסת
↑  חוק לימוד חובה התש"ט–1949, פרק חמישי, עמוד 10
↑  ראו #תוכנות להצגת הלוח העברי והמרת תאריכים ב'קישורים חיצוניים'
↑  דברי שאול יהלום (מפד"ל) ישיבה רפ"ז של הכנסת באתר נבו
↑  כיצד נמנו השנים במילוני בן־יהודה?
↑   דניאל הרשקוביץ, ‏הגיעה העת לחידוש הלוח העברי?, בעיתון מקור ראשון, 23 ביוני 2021
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293779105171  BnF: cb13319199n (data)  GND: 4332684-5  LCCN: sh85018839  NKC: ph166089 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
לוח גזר שנמצא בתל גזר הוא לוח שנה חקלאי המונה את חודשי השנה (בתמונה העתק המוצג במוזיאון ישראל)
מופעי הירח

תאריך עברי ולועזי במערכת ההפעלה לינוקס באמצעות התוכנה hdate-applet