stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דנית

| --- | --- |

 מדינות:  דנמרק, גרמניה, איי פארו, גרינלנד
 אזורים:  צפון אירופה
 דוברים:  כ־6,000,000
 שפת אם:  כ־6,000,000
 כתב:  אלפבית לטיני
 משפחה:  הודו־אירופית שפות גרמאניות גרמאנית צפונית גרמאנית צפונית יבשתית דנית 
 לאום:  דנמרק דנמרק איי פארו איי פארו גרינלנד גרינלנד
 ארגון:  האיחוד האירופי
 מוסד:  מועצת הלשון הדנית
 קוד שפה:  da 
 קוד ISO 639-1:  da 
 קוד ISO 639-2:  dan 
 קוד ISO 639-3:  dan 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
דנית (בדנית: Dansk) היא שפה סקנדינבית המדוברת בפי כ־6 וחצי מיליון בני אדם בעיקר בדנמרק, שם היא השפה הרשמית. מבחינה בלשנית משתייכת הדנית לקבוצת השפות הגרמאניות הצפוניות אשר במשפחת השפות ההודו־אירופיות. הדנית היא אחת השפות הרשמיות באיי פארו, והיא שפה מוכרת במחוז שלזוויג בגרמניה שם ישנו מיעוט דני. הדנית הייתה שפה רשמית בגרינלנד עד 2009.
השפה הדנית, כמו כל השפות הגרמאניות (למעט יידיש), נכתבת באמצעות האלפבית הלטיני, ב־29 אותיות. האותיות C, Q, W, X ו־Z משמשות לכתיבת מילים השאולות משפות זרות.
הגיית השפה הדנית וכתיבתה > עיצורים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | ענבלי | ענבלי | וילוני | וילוני | (מכתשי ־)חכי | (מכתשי ־)חכי | מכתשי | מכתשי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  |  |  | ŋ |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם |  |  |  |  |  | kʰ |  |  |  | t |  | pʰ |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  |  | tɕ |  | tsʰ |  |  |
| חוכך |  | h | ʁ |  |  |  |  | ɕ |  | s | v | f |
| מקורב (צדי) |  |  | ʁ |  | w |  | j |  | ɹˠ |  | v |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |
* תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
‏העיצורים
| הסימון  הגרפי | תעתיק IPA | הערך הפונטי |
| Bb | p | נהגית כהגיית פ"א דגושה |
| ‏ (Cc) | kʰ | נהגית כהגיית כ"ף, נהגית כהגיית סמ"ך לפני e i y, מופיע במילים שאולות בלבד |
| ‏ (Cc) | s | נהגית כהגיית כ"ף, נהגית כהגיית סמ"ך לפני e i y, מופיע במילים שאולות בלבד |
| ‏Dd | t | נהגית כהגיית ת"ו בראש הברה |
| ‏Dd | - | לא נהגית לפני t s ו/או אחרי l n r |
| ‏Dd | ɹˠ | נהגית כהגיית l אנגלית כאשר הלשון נוגעת בשיניים התחתונות בכל מקום אחר |
| Ff | f | נהגית כהגיית פ"א רפה |
| ‏Gg | k | נהגית כהגיית כ"ף בראש הברה |
| ‏Gg | j | נהגית כהגיית יו"ד עיצורית אחרי æ e ø l ואחרי a כאשר היא נהגית כתנועה ארוכה |
| ‏Gg | w | נהגית כהגיית W אנגלית אחרי ra å o r ואחרי a כאשר היא נהגית כתנועה קצרה |
| ‏Gg | - | אינה נהגית כלל אחרי i u y |
| ‏Hh | h | נהגית כהגיית ה"א |
| ‏Hh | - | אינה נהגית כלל לפני עיצור אחר |
| Jj | j | נהגית כהגיית יו"ד עיצורית |
| ‏Kk | kʰ | נהגית כהגיית כ"ף מנושפת בראש הברה |
| ‏Kk | k | נהגית כהגיית כ"ף בכל מקום אחר |
| Ll | l | נהגית כהגיית למ"ד |
| Mm | m | נהגית כהגיית מ"ם |
| Nn | n | נהגית כהגיית נו"ן |
| Ng/ng | ŋ | נהגית כצליל ng באנגלית |
| ‏Pp | pʰ | נהגית כהגיית פ"א מנושפת בראש הברה |
| ‏Pp | p | נהגית כהגיית פ"א בכל מקום אחר |
| ‏Rr | ʁ | נהגית כהגיית רי"ש מודרנית בראש הברה ואחרי עיצור אחר |
| ‏Rr | - | אינה נהגית כלל אחרי a å ולעיתים גם o |
| ‏Rr | [ɐ̯]  | נהגית מאוד רפה, או כמעט ואינה נשמעת בכל מקום אחר |
| Ss | s | נהגית כהגיית סמ"ך |
| Sj/sj | ɕ | נהגית כהגיית שי"ן שורקת |
| ‏Tt | tsʰ | נהגית כהגיית צד"י מודרנית מנושפת בראש הברה |
| ‏Tt | t | נהגית כהגיית ת"ו בכל מקום אחר |
| Tj/tj | ʨ | נהגית טְשְ כשהשי"ן שורקת |
| ‏Ww),Vv) | v | נהגים כהגיית בי"ת רפה בראש הברה |
| ‏Ww),Vv) | w | נהגות כהגיית W אנגלית בכל מקום אחר |
| (Xx) | ks | נהגית כהגיית כְּסְ, מופיעה במילים שאולות בלבד |
| (Zz) | s | נהגית כהגיית סמ"ך, מופיעה במילים שאולות בלבד |
דקדוק השפה הדנית

דקדוק השפה הדנית דומה לדקדוק השפה האנגלית. זאת משום ששתיהן שפות גרמאניות ולאוכלוסיות הדוברות אותן היו חילופי יחסים תרבותיים רבים לאורך השנים.
דקדוק השפה הדנית > הטיית פעלים

בדומה לאנגלית, בדנית ניתן למצוא הטיות שונות לזמנים, הכוללות זמנים מתמשכים ומושלמים. אלו מבטאים גם את נקודת הסיום וההתחלה של התהליך שהפועל מבטא. עם זאת, בדנית השימוש בצורה נפרדת לזמן עתיד הוא לא נחוץ, ופעלים המתארים פעולה שמתבצעת בעתיד מוטים לרוב בצורת ההווה.
הפעלים אינם מוטים לפי גוף כמו בעברית.
|  | סיומת | דוגמה | עברית |
| --- | --- | --- | --- |
| שם פועל | -e | at rejse | לנסוע |
| הווה | -er | jeg rejser | אני נוסע |
| עבר פשוט | -ede, -te,  | jeg troede jeg talte | חשבתי / האמנתי דיברתי |
| עבר מתמשך | -et ,-t | jeg har taget jeg har talt | לקחתי דיברתי |
| עבר מושלם | -et, -t | jeg havde taget jeg havde talt | לקחתי דיברתי |
| ציווי | ללא | tag den | קח/י את זה |
| עתיד (בשימוש חלקי) | ללא | jeg vil tage | אני אקח |
דקדוק השפה הדנית > מין דקדוקי

בדנית יש מין דקדוקי. עם זאת, שני המינים אינם זכר ונקבה, כמו ברוב השפות בעלות מינים דקדוקיים, אלא מין משותף ומין נייטרלי. זה נובע מהדקדוק בנורדית עתיקה, בה היו המינים זכר, נקבה ומין נייטרלי. מאז השתלבו הזכר והנקבה למין יחיד, המין המשותף.
שמות תואר מוטים לפי המין: ללא תוספת במין המשותף, בתוספת -t במין הנייטרלי, ובתוספת -e ברבים.
דקדוק השפה הדנית > ה"א הידיעה וצורת הרבים

ה"א הידיעה מתבטאת בהוספת סיומת בסוף המילה. סיומת זו היא -en בשמות עצם מהמגדר המשותף, ואילו -et במגדר הנייטרלי.
צורת הרבים מתבטאת באחת מהסיומות -er, -e. ה"א הידיעה יחד עם צורת הרבים מתקבלת על ידי הסיומות -erne, -ene בהתאמה. לדוגמה, by - עיר, byerne - הערים, וכן hund - כלב, hundene - הכלבים.
ראו גם

סקנדינביה
נורווגית
שוודית
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  ללא נישוף אלופוני כלשהו
| שפות הודו-אירופיות |
| --- | --- | --- |
| שפות רומאניות | צרפתית • מונגאסקית • ארפיטנית • ולונית • אוקסיטנית • גסקונית • אראנית • קטלאנית • ספרדית • לאדינו • חכיתיה • גליסית-פורטוגזית • פורטוגזית • גליסית • אסטור-לאונית • אסטורית • לאונית • מירנדזית • איטלקית • קורסיקאית • ליגורית • נפוליטנית • סיציליאנית • סרדינית • איסטרית • פריאולית • לדינית • רומאנש • דלמטית • רומנית • מולדובנית • ארומנית • איסטרו-רומנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות גרמאניות | אלמאנית • אלזסית • גרמנית שווייצרית • גרמנית • לוקסמבורגית • בווארית • ריפוארית • סקסונית עילית • יידיש • הולנדית • אפריקאנס • לימבורגית • סקסונית • זיילנדית • פריזית • סקוטית • אנגלית • דנית • שוודית • נורווגית ספרותית • איסלנדית • פארואזית • נורווגית חדשה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות סלאביות | אוקראינית • בלארוסית • רוסית • רוסינית • סלובקית • צ'כית • פולנית • פומרנית • קשובית • סורבית עילית • סורבית תחתית • בולגרית • מקדונית • סרבית • קרואטית • סלובנית • בוסנית • שלזית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות קלטיות | ברטונית • ולשית • קורנית • גאלית סקוטית • אירית • שלטה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות הודו-איראניות | סנסקריט • אסאמית • בנגלית • גוג'ראטית • הינדי • מאיטהילית • מראטהית • נפאלית • אורייה • פאלי • פנג'אבי • רומאני • סינדית • סינהלית • אורדו • דיבהי • דאמלי • דומאקי • גאוואר-באטי • קאלאשה • קשמירית • חוואר • קוהיסטנית • ניגאלאמית • פאשאי • פאלורה • שינה (שפה) • שומשתי • אשקום • קמוירי • קאטי (באשגלי) • פרסואנית (ווסי-וורי) • טרגמי • וואיגלית (קאלאשה-אלה) • פרסית • פאהלוי ("פרסית תיכונה") • פשטו • דארי של אפגניסטן • טג'יקית • אוסטית • כורדית • באלוצ'י • טאליש • טאטית • ג'והורי • ג'יהדי • דארי של זורואסטריאן • יאגנובי | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות בלטיות | לטבית • ליטאית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| אחר | יוונית • אלבנית • ארמנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543246305171  BnF: cb119318405 (data)  GND: 4113262-2  LCCN: sh85035731  LNB: 000048561  NDL: 00561388  NKC: ph119684  SELIBR: 142602 
תנועות בדנית (חלקית)
מיחזור פלסטיק

איסוף בקבוקי פלסטיק מהמכולה למשאית המיחזור
שלוש צלמיות מיחזור שונות על אריזה אחת, לזכוכית פלסטיק ונייר. סמלילים אלו מודפסים באריזות שונות בישראל, על מנת ליידע את הציבור לאיזה מכל מיחזור יש להשליך את המוצר לאחר תום השימוש. סמליל מיחזור הפלסטיק הוא בצבע כתום.
תהליך של מיחזור פלסטיק משתנה על פי סוג הפולימר הממוחזר. ישנם שישה סוגי פולימרים עיקריים הניתנים למיחזור. פלסטיק ניתן למיחזור   2-3 פעמים, ולאחר מכן איכותו יורדת לרמה שלא ניתן למחזרו יותר.
סוגי מיחזור

מחזור של פלסטיק מתחלק לארבעה סוגים:
מיחזור ראשוני, שכולל עיבוד מכני ליצירת מוצר בעל תכונות דומות לחומר שמוחזר. זה סוג המיחזור היעיל ביותר, אך הצלחתו מותנית בהפרדה ומיון מוקפדים של הפסולת.
מיחזור שניוני, שכולל עיבוד מכני ליצירת מוצר עם תכונות "נמוכות" יותר מהמוצר המקורי. זהו סוג המיחזור הנפוץ ביותר.
מיחזור שלישוני מפרק את הפלסטיק פירוק כימי למרכיבים בסיסיים כמו נפט, שמהם אפשר לייצר פלסטיק חדש או חומרים סינתטיים אחרים. מיחזור כזה, בשיטת הפירוליזה למשל, הוא הכלכלי ביותר - שכן עלוית המיון, השטיפה והעירבוב זניחות.
מיחזור רביעוני הוא שריפה של הפלסטיק ליצירת אנרגיה (חשמל, למשל.) פעולה זו הכי פחות יעילה משום שאינה מפחיתה את צריכת הנפט הגולמי לצורך ייצור פלסטיק והיא מלווה בפליטה של פחמן דו-חמצני וחומרים מזהמים.
בישראל

עיקר מיחזור הפלסטיק בישראל הוא של פלסטיק מסוג פוליאתילן טרפתאלט (P.E.T), המשמש לרוב בייצור בקבוקי שתייה חד פעמיים. בתהליך המיחזור, הבקבוקים נשטפים, נגרסים ועוברים עיבוד, עד לקבלת פתיתים (Flakes). מפתיתים אלו מיוצרים מוצרים כגון סלסילות לפירות וירקות, תבניות לביצים, סרטי קשירה ומוצרי טקסטיל שונים, וכן בד פליס המשמש לייצור שטיחים, שמיכות מעילים וכובעים.
מפלסטיק שאינו P.E.T (כגון הפקקים של בקבוקי השתייה, בקבוקי חלב, בקבוקי חומרי ניקוי וכדומה) מפיקים לוחות דמויי-עץ, מהם מייצרים ריהוט גן וריהוט רחוב (ספסלים, פחי אשפה, גדרות, אדניות, שולחנות פיקניק, פרגולות ומתקנים מיוחדים). יתרון הלוחות בהיותם עמידים מאוד בתנאי מזג אוויר משתנים, וכן שאינם דורשים תחזוקה לאורך זמן.
ראו גם

סמל מיחזור
הערות שוליים

↑  המשרד להגנת הסביבה, אסטרטגיה למשק פסולת בר קיימא 2021–2030
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph908301 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רובוט דמוי אדם

Ameca דור 1, רובוט דמוי אדם
רובוט דמוי אדם (באנגלית: Humanoid robot) הוא רובוט המעוצב בדמות גוף האדם. תכנון זה נועד למטרות פונקציונליות, כמו שימוש בכלים שתוכננו עבור בני אדם והתמצאות בסביבה אנושית, או למטרות מחקריות, כמו חקר התנועה הדו-רגלית. רובוטים דמויי אדם כוללים בדרך כלל פלג גוף עליון, ראש, שתי ידיים ושתי רגליים, אך ישנם גם רובוטים המחקים רק חלקים ממבנה הגוף האנושי.
תת-קבוצה של רובוטים דמויי אדם הם האנדרואידים, אשר מתוכננים לדמות את המראה האסתטי של בני אדם בצורה מדויקת יותר.
היסטוריה

הרעיון של רובוט דמוי אדם מופיע בתרבויות שונות ברחבי העולם. התיאורים המוקדמים ביותר של בובה מכנית אנושית (אוטומטים) מופיעים כבר במאה ה־4 לפני הספירה, במיתולוגיות יווניות ובטקסטים דתיים ופילוסופיים מסין. בהמשך, אבות טיפוס של בובות מכניות דמויות אדם נבנו במזרח התיכון, באיטליה, ביפן ובצרפת.
היסטוריה > ביוון

אל הנפחים היווני, הפייסטוס, יצר מספר דמויי אדם מכניים במיתוסים שונים. ב"איליאדה" של הומרוס, הפייסטוס יצר משרתות זהב והעניק להן קולות דמויי אדם כדי שישמשו כעוזרות בעלות יכולות דיבור ונגינה. מיתוס יווני אחר מספר כיצד הפייסטוס יצר דמוי אדם ענק מברונזה בשם טאלוס כדי להגן על האי כרתים מפני פולשים.
היסטוריה > בסין

במאה השלישית לפני הספירה, טקסט פילוסופי דאואיסטי בשם "Liezi", שנכתב על ידי הפילוסוף הסיני Lie Yukou, פירט את הרעיון של אוטומט דמוי אדם. הטקסט מספר על מהנדס בשם "יאן שי" שיצר רובוט דמוי אדם בגודל טבעי עבור המלך החמישי בשושלת ג'ואו הסינית, המלך מו. הרובוט נבנה בעיקר מעור ועץ. הוא היה מסוגל ללכת, לשיר ולהניע את כל חלקי גופו.
היסטוריה > במזרח התיכון

במאה ה־13, המהנדס המוסלמי איסמעיל אל-ג'זארי פיתח אוטומטים אנושיים שונים. בין יצירותיו היה רובוט־מלצר שחילק משקאות מתוך מכל והופיע מחוץ לדלת אוטומטית כדי להגיש אותם. אוטומט נוסף שיצר שימש לרחיצת ידיים, כשהאוטומט מילא כיור במים לאחר שהתרוקן.
היסטוריה > באיטליה

במאה ה־13, לאונרדו דה וינצ'י תכנן רובוט מכני מורכב לבוש בחליפת שריון, המסוגל לשבת, לעמוד ולהניע את זרועותיו באופן עצמאי. הרובוט כולו הופעל על ידי מערכת של גלגלות וכבלים.
היסטוריה > ביפן

בין המאה ה־17 למאה ה־19, יפנים יצרו אוטומטים דמויי אדם שנקראו בובות קאראקורי (אנ'). בובות אלה שימשו לבידור בתיאטרון, בבתים ובפסטיבלים דתיים. בובות הקאראקורי שהיו בשימוש בתיאטרון נקראו בוטאי קאראקורי. בובות קטנות יותר, שנקראו זאשיקי קאראקורי, הונחו על שולחנות כדי לרקוד, לתופף או להגיש משקאות. בובות ששימשו בפסטיבלים דתיים נקראו דאשי קאראקורי, והן נועדו להצגת מיתוסים ואגדות.
היסטוריה > בצרפת

במאה ה-18, הממציא הצרפתי ז'אק דה ווקנסון (אנ') יצר אוטומט דמוי אדם בשם "נגן החליל", שנחשב להישג חשוב בתחום. האוטומט, שהיה בגודל אדם ונבנה מעץ, היה מסוגל לנגן מנגינות שונות באמצעות חליל. המערכת שהפעילה אותו כללה מפוחים, צינורות, משקולות ורכיבים מכניים נוספים, שנועדו לדמות את פעולת השרירים הדרושים לנגינה בחליל.
יישומים

רובוטים דמויי אדם משמשים ככלי מחקר במספר תחומים מדעיים. חוקרים לומדים את מבנה הגוף האנושי והתנהגותו (ביומכניקה) כדי לבנות רובוטים דמויי אדם. במקביל, הניסיון לחקות את הגוף האנושי תורם להבנה מעמיקה יותר של תפקודו. תחום המחקר של הקוגניציה האנושית מתמקד באופן שבו בני אדם לומדים מידע חושי כדי לפתח כישורים תפיסתיים ומוטוריים. ידע זה משמש לפיתוח מודלים חישוביים של התנהגות אנושית, ומשתפר עם הזמן.
חוקרים שונים העלו סברה כי רובוטיקה מתקדמת במיוחד תאפשר לשדרג בני אדם רגילים. נושא זה מתקשר לתחום הטרנס-הומניזם.
יישומים > ברפואה ובמחקר

רובוטים דמויי אדם מהווים כלי חשוב בעולם הרפואה והביוטכנולוגיה, וכן בתחומי מחקר נוספים כמו ביומכניקה ומדעי הקוגניציה. רובוטים אלו משמשים לפיתוח תותבים (פרוטזות) מתקדמים עבור אנשים עם מוגבלות פיזית, כמו קטיעת גפיים. אחד הרובוטים הרפואיים, WABIAN-2, נוצר במטרה לסייע למטופלים בשיקום הגפיים התחתונות שלהם.
רובוטים דמויי אדם יכולים לשמש כמודלים לניסוי ופיתוח של עזרי בריאות מותאמים אישית, ולמעשה לתפקד כאחיות רובוטיות עבור אוכלוסיות כמו קשישים. בנוסף, הם מתאימים למקצועות הדורשים פעולות שגרתיות וחוזרות, כמו פקידי קבלה ועובדים בקווי ייצור של כלי רכב. מכיוון שהם יכולים להשתמש בכלים ולהפעיל ציוד וכלי רכב שתוכננו עבור בני אדם, רובוטים דמויי אדם יכולים תאורטית לבצע כל משימה שאדם מסוגל לבצע, בתנאי שיש להם את התוכנה המתאימה. עם זאת, המורכבות של יישום הדברים היא גדולה.
יישומים > הדגמות

אף על פי שיישומים רבים בעולם האמיתי עבור רובוטים דמויי אדם אינם נחקרים, אחד מהשימושים העיקריים בהם הוא להדגים טכנולוגיות מתפתחות. דוגמאות מודרניות לרובוטים דמויי אדם, כמו הונדה אסימו, נחשפות לציבור על מנת להדגים התקדמות טכנולוגית חדשה במיומנויות מוטוריות, כגון הליכה, טיפוס ונגינה בכלי. רובוטים דמויי אדם אחרים פותחו למטרות ביתיות, אולם מצטיינים רק במיומנויות של מטרה יחידה והם רחוקים מלהיות אוטונומיים לחלוטין. רובוטים דמויי אדם, במיוחד אלו עם אלגוריתמים של בינה מלאכותית, יכולים להיות שימושיים בעתיד למשימות מסוכנות או רחוקות של חקר חלל, מבלי שיהיה צורך לחזור לכדור הארץ לאחר השלמת המשימה.
חיישנים

חיישן הוא התקן שמודד תכונה מסוימת של העולם. כחלק מאבני היסוד של תחום הרובוטיקה (ביחד עם תכנון ובקרה), חישה ממלאת תפקיד מרכזי בגישות ובשיטות המשמשות לתכנון ופיתוח רובוטים, המכונות "פרדיגמות רובוטיות". פרדיגמות אלו מתוות את האופן שבו רובוטים חווים, מבינים, ומגיבים לסביבתם.
ניתן לסווג חיישנים לפי התהליך הפיזי איתו הם עובדים או לפי סוג מידע המדידה שהם נותנים כפלט. בערך זה, נעשה שימוש בגישה השנייה.
חיישנים > חישה עצמית

חיישנים פרופריוספטיביים חשים את המיקום, הכיוון והמהירות של הגוף והמפרקים של האדם, יחד עם מדדים פנימיים אחרים.
בבני אדם, האוטוליתים והתעלות החצי-מעגליות (באוזן הפנימית) משמשים לשמירה על שיווי משקל והתמצאות במרחב. בנוסף, בני אדם משתמשים בחיישנים פרופריוספטיביים, כמו מגע, מתיחת שרירים ומיקום הגפיים, כדי לסייע בהתמצאותם. רובוטים דמויי אדם משתמשים במד תאוצה כדי למדוד את התאוצה, משמשים בעיקר למדידת שינויים מהירים בכיוון. מד שיפוע למדידת נטייה של הרובוט. חיישני כוח הממוקמים בידיים וברגליים של הרובוט מודדים את עוצמת המגע עם הסביבה. חיישני מיקום מצביעים על המיקום המדויק של הרובוט, מה שעוזר להתמצאות במרחב. חיישני מהירות מודדים את מהירות התנועה של הרובוט.
חיישנים > חיישנים חיצוניים

מערכים של חיישני מגע (Tactels) יכולים לספק נתונים על מה שנוגע ברובוט. לדוגמה, בכף היד הרובוטית Shadow Hand (אנ'), יש מערך של 34 חיישנים הממוקמים מתחת לעור הפוליאוריתן שבקצות האצבעות. חיישני מגע אלו מספקים גם מידע על הכוחות והמומנטים המופעלים בין הרובוט לבין אובייקטים אחרים.
ראייה, בתחום הרובוטיקה, מתייחסת לעיבוד נתונים המתקבלים מחיישנים הקולטים קרינה אלקטרומגנטית ומייצרים ממנה תמונה של המרחב. ברובוטים דמויי אדם, היא משמשת לזיהוי עצמים ולקביעת מאפייניהם. חיישני ראייה פועלים באופן הדומה ביותר לעיניים של בני אדם. רוב הרובוטים ההומנואידיים משתמשים במצלמות CCD (התקן צמוד מטען) כחיישני ראייה.
חיישני קול מאפשרים לרובוטים דמויי אדם לקלוט דיבור וצלילים סביבתיים, בדומה לאוזניים של בני האדם. בדרך כלל, מיקרופונים משמשים את הרובוטים לצורך קליטת דיבור.
מערכות הנעה ותנועה

מפעילים הם המנועים האחראים לתנועה ברובוט.
רובוטים דמויי אדם בנויים בצורה כזו שהם מחקים את גוף האדם. הם משתמשים במפעילים שפועלים כמו שרירים ומפרקים, אם כי עם מבנה שונה. המפעילים של רובוטים דמויי אדם יכולים להיות חשמליים, פנאומטיים או הידראוליים . מערכות ההנעה והתנועה האידיאליות מאופיינות בעוצמה גבוהה, מסה נמוכה וממדים קטנים.
מערכות הנעה ותנועה > מערכות חשמליות

מפעילים חשמליים הם הסוגים הפופולריים ביותר של מפעילים ברובוטים דמויי אדם. מפעילים אלה קטנים יותר בגודלם, וייתכן שמפעיל חשמלי יחיד לא יפיק מספיק כוח עבור מפרק בגודל אנושי. לכן, מקובל להשתמש במספר מפעילים חשמליים עבור מפרק בודד ברובוט דמוי אדם.
מערכות הנעה ותנועה > מפעילים הידראולים

מפעילים הידראולים מפיקים עוצמה גבוהה יותר מאשר מערכות חשמליות או פנאומטיות, ומאופיינים ביכולת טובה יותר לשליטה במומנט הסיבוב שהם מייצרים. עם זאת, מערכות אלו עלולות להיות גדולות ומגושמות. פתרון אחד לבעיית הגודל הוא שימוש במפעילים אלקטרו-הידרוסטטיים (EHA) (אנ'). הדוגמה המוכרת ביותר לרובוט דמוי אדם המשתמש במערכות הידראוליות היא האטלס שפותח על ידי חברת Boston Dynamics.
מערכות הנעה ותנועה > מערכות פנומאטיות

מערכות הנעה פנאומטיות ברובוטיקה פועלות על עקרון דחיסות הגז (אנ'). בעת הזרמת אוויר דחוס, המערכת מתרחבת לאורך הציר, ובעת שחרור האוויר, היא מתכווצת. כאשר קצה אחד של המערכת מקובע, הקצה השני נע במסלול ליניארי.
דוגמה נפוצה למערכת הנעה פנאומטית היא "שריר מקיבן" (McKibben muscle). מערכת זו מורכבת מצינור גמיש העטוף ברשת סיבים, ומחקה את פעולת השריר האנושי. כאשר הצינור מתמלא באוויר, הוא מתקצר ומתרחב בקוטרו, בדומה לשריר מתכווץ.
מערכות פנאומטיות מציעות מספר יתרונות בתחום הרובוטיקה. הן קלות משקל יחסית, גמישות ומסוגלות לספוג זעזועים. בנוסף, הן מאופיינות ברמת בטיחות גבוהה ובעלות נמוכה יחסית למערכות הנעה אחרות. תכונות אלו הופכות אותן לאטרקטיביות במיוחד בפיתוח רובוטים דמויי אדם, שכן הן מאפשרות יצירת תנועות הדומות יותר לתנועות אנושיות טבעיות.
תכנון ובקרה

תכנון ובקרה הם שני תהליכים מרכזיים בפעולת רובוטים דמויי אדם. תכנון מתייחס לתהליך של יצירת תוכניות לתנועות ומסלולים שהרובוט יבצע, בעוד בקרה היא הביצוע בפועל של התנועות והמסלולים המתוכננים. ברובוטים דמויי אדם, התכנון חייב לכלול תנועות דו-רגליות, כלומר הרובוטים צריכים לתכנן תנועות הדומות לאלו של בני אדם. מכיוון שאחד השימושים העיקריים של רובוטים דמויי אדם הוא אינטראקציה עם בני אדם, חשוב שמנגנוני התכנון והבקרה שלהם יפעלו במגוון סוגי קרקע וסביבות. יכולת זו מאפשרת לרובוטים להסתגל ולפעול ביעילות במצבים שונים, בדומה ליכולת האנושית להתמודד עם סביבות משתנות.
סוגיית ייצוב הרובוטים הדו-רגליים בעת הליכה על משטחים היא בעלת חשיבות רבה בתחום הרובוטיקה. אחת המטרות המרכזיות בבקרת יציבות היא שמירה על מרכז הכובד של הרובוט מעל למרכז שטח הנשיאה שלו. גישה זו מאפשרת לרובוט לשמור על יציבות ולמנוע נפילה. האתגר בתכנון מערכות אלו נובע מהצורך להתמודד עם שינויים דינמיים במשקל ובתנוחת הרובוט תוך כדי תנועה, וכן עם משטחים בעלי מאפיינים שונים. פיתוח אלגוריתמים מתקדמים לבקרת יציבות הוא תחום מחקר פעיל, המשלב ידע מתחומי הפיזיקה, הנדסת מכונות ומדעי המחשב.
כדי לשמור על איזון דינמי במהלך ההליכה, הרובוט זקוק למידע על הכוח המופעל במגע עם הקרקע, וכן על התנועה הנוכחית שלו לעומת התנועה הרצויה. פתרון לאתגר זה מתבסס על מושג מרכזי בתחום הרובוטיקה הדו-רגלית: נקודת האפס של המומנט (Zero Moment Point - ZMP). מושג זה מתייחס לנקודה על פני הקרקע שבה סכום כל הכוחות הפועלים על הרובוט אינו יוצר מומנט סיבוב. שליטה בנקודה זו מאפשרת לרובוט לנוע באופן יציב ולשמור על שיווי משקל גם בתנאים משתנים. יישום עקרון ה-ZMP דורש חישובים מורכבים בזמן אמת, המשלבים נתונים מחיישנים שונים עם מודלים פיזיקליים של תנועת הרובוט.
רובוטים דמויי אדם מתאפיינים ביכולתם לנוע, לאסוף מידע על העולם באמצעות חיישנים, ולקיים אינטראקציות עם סביבתם. בניגוד לרובוטים תעשייתיים או מניפולטורים הפועלים בסביבות המותאמות בשבילם, ושהרובוטים הותאמו בשבילם. רובוטים דמויי אדם נדרשים להתמודד עם סביבות מורכבות ומשתנות. כדי לאפשר לרובוטים אלה לנוע ביעילות בסביבות מגוונות, מערכות התכנון והבקרה שלהם חייבות להתמקד בשלושה תחומים עיקריים: הימנעות מהתנגשות של חלקיו השונים של הרובוט (למשל: שהידיים והרגליים לא יתקעו תוך כדי התנועה), תכנון מסלול, והימנעות ממכשולים. יכולות אלו מאפשרות לרובוטים דמויי אדם לפעול באופן אוטונומי ובטוח במרחבים מורכבים, תוך התאמה מתמדת לשינויים בסביבתם.
רובוטים דמויי אדם עדיין חסרים כמה מהתכונות של גוף האדם. בין אלה נכללים מבנים בעלי גמישות משתנה, המספקים בטיחות (הן לרובוט עצמו והן לאנשים בסביבתו), וכן מגוון רחב של תנועות אפשריות. (דרגות חופש) תכונות אלו מאפשרות לבני אדם לבצע מגוון רחב של משימות. אף שתכונות אלה רצויות גם ברובוטים דמויי אדם, הן מוסיפות מורכבות ומציבות אתגרים חדשים בתכנון ובבקרה של הרובוטים.
תחום הבקרה הכוללת של גוף הרובוט עוסק באתגרים אלה ומתמודד עם התיאום הנכון של תנועות רבות ומגוונות. למשל, כיצד לבצע מספר משימות בו-זמנית תוך שמירה על סדר עדיפויות מסוים. זאת בדומה ליכולת האנושית לבצע מספר פעולות במקביל, כמו הליכה, נשיאת חפץ ושיחה בו-זמנית.
פיתוח יכולות אלה ברובוטים דמויי אדם הוא אתגר מרכזי בתחום, ומטרתו ליצור רובוטים שיוכלו לפעול בצורה יעילה ובטוחה יותר בסביבות אנושיות מורכבות.
אתיקה

רובוטים דמויי אדם מעלים שאלות אתיות מגוונות בנוגע לפרטיות, אבטחה, ומעמד מוסרי. מאחר שרובוטים אלו לרוב מצוידים במצלמות, מיקרופונים וחיישנים, הם עשויים לאסוף מידע אישי על אנשים ולהוות סיכון לפרטיות ולאבטחת מידע. נוסף על כך, חשש נוסף נוגע להשפעת הרובוטים על מבנה החברה. אינטראקציות עם רובוטים דמויי אדם עשויות ליצור "קשרים רגשיים" לא אותנטיים בין אדם למכונה, דבר העלול לשנות דפוסים חברתיים ופסיכולוגיים.
השימוש ברובוטים דמויי אדם מעלה גם שאלות בנוגע למעמד משפטי ואחריות מוסרית. ככל שהרובוטים מתפקדים באופן עצמאי ומשתלבים במגוון סביבות, מתעורר דיון על אחריות במקרים של נזק שנגרם על ידי רובוט, וכן על מעמדם החוקי של הרובוטים עצמם. על אף שרובוטים אינם זכאים כיום לזכויות משפטיות, ישנם חוקרים הטוענים כי בעתיד יהיה צורך להגדיר עבורם מסגרת חוקית שתתמודד עם סוגיות של אחריות, אתיקה ואפילו זכויות בסיסיות..
במדע בדיוני

נושא נפוץ בתיאורים של רובוטים דמויי אדם בספרות המדע הבדיוני הוא כיצד הם יכולים לעזור לבני אדם בחברה או להוות איום על המין האנושי. נושא זה מעלה שאלות האם אינטליגנציה מלאכותית היא כוח חיובי או שלילי עבור האנושות. נושא זה שואל בעצם האם בינה מלאכותית היא כוח של טוב או רע עבור האנושות. רובוטים דמויי אדם שמתוארים כטובים לחברה ומועילים לבני אדם הם Commander Data ב־מסע בין כוכבים ו־C-3PO ב־מלחמת הכוכבים. תיאורים מנוגדים שבהם רובוטים דמויי אדם מוצגים כמפחידים ומאיימים על בני אדם הם ה־T-800 ב־"המחסל" ומגהטרון ב־"רובוטריקים". סרט קולנוע בתמילית ההודית הציג את היתרונות והחסרונות של רובוט דמוי אדם בשם צ'יטי (אנ'). "בלייד ראנר" ו"בלייד ראנר 2049"
נושא בולט נוסף במדע הבדיוני בנוגע לרובוטים דמויי אדם הוא סוגיית האנושיות והאישיות. סרטים כמו בלייד ראנר ובלייד ראנר 2049, עוסקים בשאלה האם יש לראות בישות סינתטית שנוצרה באופן מלאכותי כבן אדם. בסרטים אלו, אנדרואידים שנקראים "רפליקנטים" נוצרים באופן שאינו ניתן להבחנה מבני אדם, אך הם נדחים על ידי החברה ולא זוכים לאותן זכויות כמו בני אדם. נושא זה מעורר הזדהות מצד הקהל, תוך שהוא מעלה תחושת אי נוחות סביב הרעיון שרובוטים דמויי אדם מחקים את בני האדם בצורה כה מושלמת.
ראו גם

עמק המוזרות
תסביך פרנקנשטיין
שלושת חוקי הרובוטיקה
אנדרואיד
גיחות צילום אמריקאיות בסיני 1970

מטוס הריגול האמריקאי ה-U-2
לקראת חתימה על הסכם הפסקת האש בין ישראל למצרים שסיימה את מלחמת ההתשה הודיעה ארצות הברית לישראל כי בכוונתה לבצע גיחות צילום מעל אזורי הקרבות משני צידי תעלת סואץ. ישראל סירבה לאפשר את טיסות הצילום ואף הזהירה שתיירט מטוסים אמריקאים שיטוסו מעל שטחה. על אף ההתנגדות הישראלית ביצעו האמריקאים ללא תיאום גיחות צילום מעל סיני אך ישראל נמנעה מהפלתם על אף שיכלה לעשות כן.