stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עקום קרינה

עקום קרינה תלת־ממדי. המרחק מהמרכז מבטא את עצמת הקרינה. האיור העליון מאפיין אנטנה כיוונית והתחתון מאפיין אנטנה כל־כיוונית (omnidirectional antenna).
עקום קרינה (באנגלית: Radiation Pattern,‏ Antenna Pattern או Far-field pattern) מתאר את התלות הזוויתית של עצמת גלי רדיו הנפלטים מאנטנה או ממקור קורן אחר.
בתחומי הסיבים האופטיים, הלייזר וה-PIC (Photonic integrated circuit), המושג עקום קרינה הוא שם נרדף לדפוס קרוב-רחוק ודפוס פרסנל. בהקשר זה, משמעו תלות המיקום של שדה אלקטרומגנטי בשדה הקרוב או תחום פרסנל במקור. דפוס שדה-קרוב מוגדר בדרך כלל על ידי מישור הממוקם אל מול המקור הקורן או משטח כדורי המקיף אותו.
עקומים אופייניים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
עקום קוטבי אופייני של אנטנה כיוונית המראה אונות. האונה הראשית (באדום) מצד ימין היא הגדולה ביותר בכיוון הרצוי, האונות האחרות (נקראות באנגלית Sidelobes), בדרך כלל מספר אונות צד ואונה אחורית, מייצגות קרינה בכיוונים לא רצויים בדרך כלל, עם אונה אחורית אופיינית גדולה יחסית.
ייצוג מלבני, אפשרות נפוצה חלופית להצגה הקוטבית.
סופר פרוטון-אנטי פרוטון סינכרוטרון

מאיץ הסופר פרוטון-אנטיפרוטון סינכרוטרון (באנגלית: SppS – Super Proton Antiproton Synchrotron, ידוע גם בשם Proton-Antiproton Collider) היה מאיץ חלקיקים, אשר הופעל ב-CERN מ-1981 עד 1991. על מנת שיתפקד כמאיץ התנגשויות פרוטון-אנטיפרוטון על הסופר פרוטון סינכרוטרון (SPS) בוצעו התאמות ששינו אותו מסינכרוטרון אלומה אחת למאיץ המאפשר התנגשויות בין שתי אלומות.
הניסויים המרכזיים במאיץ היו UA1 וניסוי UA2, בהם נתגלו, בשנת 1983, בוזוני W ו-Z. קרלו רוביה וסימון ואן דר מיר קיבלו פרס נובל לפיזיקה לשנת 1984 כהוקרה על תרומתם החיונית לפרויקט SppS, שהובילה לגילוי בוזוני W ו-Z. ניסויים נוספים שבוצעו בSppS הם UA4 ,UA5 ו-UA8.
רקע

בסביבות שנת 1968 שלדון גלאשו, סטיבן ויינברג ועבדוס סלאם העלו את תאוריית הכוח האלקטרו-חלש אשר איחדה את האלקטרומגנטיות ואת הכוח החלש, ועבורה קיבלו במשותף את פרס נובל לפיזיקה לשנת 1979. בתיאוריה זו שיערו את קיומם של בוזוני W ו-Z. את הניסויים לאישוש מחקרי של התאוריה ניתן לחלק לשני שלבים. השלב הראשון היה גילוי הזרם הנייטרלי החלש בהתפזרויות נייטרינו בפרויקט המשותף גרגמל ב-CERN. לתהליך שהתגלה היה נחוץ קיומו של חלקיק נייטרלי לנשיאת הכוח החלש – בוזון Z. יתר על כן, תוצאות פרויקט גרגמל אפשרו לראשונה חישובים לשיעור המסה של בוזוני W ו-Z. החוקרים שיערו כי בוזון W הוא בעל מסה בין 60 ל-80 GeV/c2, ובוזון Z בעל מסה בין 75 ל-92 GeV/c2. אולם, תוצאות אלו העלו מכשול להמשך המחקר על בוזוני W ו-Z, משום שאנרגיות החלקיקים גבוהות מהאנרגיה המרבית שהייתה נגישה למאיצים באותו זמן. עקב זאת, השלב השני של אישוש תאוריית הכח האלקטרו-חלש, גילוי בוזוני W ו-Z, דרש תכנון ובניה של מאיץ יותר חזק.
במהלך שנות ה-70 המאוחרות, הפרויקט המרכזי של CERN היה הבניה של מאיץ LEP - (Large Electron-Positron Collider). מתקן זה היה אידיאלי ליצירת בוזוני W ו-Z ולמדידת תכונותיהם. אך בגלל הלחץ ליצור בוזוני W ו-Z, קהילת CERN סירבה לחכות לסיום בניית מאיץ LEP. הדעה הרווחת הייתה שדרוש מאיץ חדש שבנייתו לא תבוא על חשבון מאיץ LEP. בשנת 1976 קרלו רוביה, פיטר מקאינטייר ודייביד קליין העלו את ההצעה לערוך שינויים במאיץ פרוטון קיים – באותו הזמן מאיץ פרוטונים כבר היה בשימוש בפרמילאב ואחד נוסף היה בבניה ב-CERN (SPS) – ולהפוך אותו למאיץ התנגשויות פרוטון-אנטי פרוטון. מכונה מסוג זה דרשה רק תא ואקום אחד, שלא כמו מאיץ ההתנגשויות פרוטון-פרוטון שדורש תאי ואקום נפרדים בגלל השדות המגנטים המכוונים בכיוונים מנוגדים שיוצרים החלקיקים. מאחר שהפרוטונים והאנטי-פרוטונים הם נושאי מטענים מנוגדים בעלי אותה האנרגיה E, הם יכולים לחוג באותו שדה מגנטי בכיוונים מנוגדים, ובכך יסופקו התנגשויות חזיתיות בין הפרוטונים והאנטי-פרוטונים בסך אנרגיית מרכז-כובד  {\sqrt {S}}=2E. המיזם הוצע גם לפרמילאב בארצות הברית, וגם לCERN, ובסופו של דבר אומץ על ידי CERN בשביל הסופר פרוטון סינכרוטרון (SPS). בוזוני W ו-Z נוצרים לרוב כתוצאה מהשמדות קווארק-אנטיקווארק. במודל הפרטוני התנע של פרוטון משותף בין שתי קבוצות: חלקו של התנע נושאים הקווארקים, והיתר נושאים הגלואונים. לא מספיק להאיץ כל פרוטון לתנע ששווה למסה של אחד הבוזונים, מאחר שכל קווארק בפרוטון ישא רק חלק מהתנע. כדי ליצור בוזונים בתווך המשוער של 60 ל-80 GeV (בוזון W) ו-75 ל-92 GeV (בוזון Z), יש אם כן להשתמש במאיץ פרוטון-אנטיפרוטון עם אנרגיית מרכז-מסה של בקירוב 6 פעמים מסת הבוזונים, כלומר כ-500–600 GeV. תכנון הבניה של ה-SppS הותאם לפי הצורך לזהות התפרקות  {\ce {Z -> e+ + e-}}. משום שחתך הפעולה של יצירת Z בשיעור ~600 GeV הוא ~1.6 nb, ויחס החילוק של - {\ce {Z -> e+ + e-}} הוא 3%~, עוצמת הארה של L=2.5·1029 cm-2s-1 תתן קצב אירועים של 1~ בכל יום. על מנת להשיג עוצמת הארה כזו דרוש מקור אנטי-פרוטונים בעל היכולת לייצר 1010·3~ אנטי-פרוטונים בכל יום.**
היסטוריה

ה-SPS תוכנן במקור כסינכונטרון לפרוטונים, אשר מאיץ אלומת פרוטונים אחת ל-450 GeV. האלומה תוכננה להידלות מתוך המאיץ ולשמש בניסויי התנגשות שמיקומם קבוע. אולם, לפני שבניית ה-SPS הושלמה, הועלה הרעיון להשתמש בו כמאיץ התנגשויות פרוטון-אנטיפרוטון. ההצעה הראשונה למאיץ התנגשויות מסוג פרוטון-אנטיפרוטון ככל הנראה הייתה הצעתם של גרש בודקר ואלכסנדר סקרינקי באוניברסיטת פריז-סוּד בשנת 1966, בעודם מתבססים על רעיונו החדש של בוקלר לקירור אלקטרונים. בשנת 1972 סימון ואן דר מיר פרסם את תאוריית הקירור ההסתברותי, שעליה זכה בפרס נובל בפיזיקה בשנת 1984. התאוריה אומתה ב-ISR ב-CERN ב-1974. בעוד שקירור אלקטרונים ככל הנראה הוביל לרעיון מאיץ ההתנגשויות פרוטון-אנטיפרוטון, בסופו של דבר נעשה שימוש בקירור הסתברותי בקדם-מאיצים על מנת להכין את האנטיפרוטונים ל-SppS. במקביל, גילויים של מטענים נטרליים בניסוי גרגמל ב-CERN הובילו להצעתם של קרלו רוביה ומשתפי הפעולה שלו להקמת מאיץ התנגשויות פרוטון-אנטיפרוטון. בשנת 1978 הפרויקט אושר על ידי מועצת CERN, והחל לפעול ביולי 1981. המתקן המשיך לפעול עד 1986, ולאחר שעבר שדרוג מהותי, המשיך לפעול מ-1987 עד 1991. המאיץ הושבת בסוף שנת 1991, מכיוון שלא עמד ברף שהציב מאיץ הפרוטון-אנטיפרוטון בפרמילאב, שהגיע לרמת אנרגיה של 1.5 TeV והחל את פעולתו בשנת 1987.
תפעול

בין 1981 ו-1991 תפקד SPS במשך חלק מהשנה כסינכונטרון- בכך שהאיץ אלומה בודדת בניסויי התנגשות עם מטרה קבועה- ובחלקה השני כמאיץ התנגשויות מסוג SppS. שינויים באופרציה של ה-SPS הדרישות לקיומה של טבעת אחסון כמו ה-SppS, שבה אלומות נמצאות במחזור במשך שעות רבות, גבוהות בהרבה מאלה של סינכונטרון פעימות, כמו ה-SPS. (עשר) לאחר שהוחלט על ה-SppS ב-1978, השינויים הבאים בוצעו ב-SPS:
כדי להעביר אנטיפרוטונים מה-PS ל-SPS, נבנה צינור אלומות חדש, יחד עם מערכת הזרקה המותאמת להזרקה נגד סיבוב השעון.
מכיוון שה-SPS עוצב עבור הזרקה של 14 GeV/c, וההזרקה החדשה תוכננה להיות 26 GeV/c, מערכת ההזרקה שודרגה.
שיפור מערכת ואקום האלומות של ה-SPS. הוואקום של Torr 2·10−7 שתוכנן עבור ה-SPS הלם את דרישותיו - בתור סינכונטרון, האלומה מואצת ל-450 Gev ונדלית תוך פרק זמן קצר מאוד. (עשר) לעומת זאת, ה-SppS דרש זמן אחסון של 15 עד 20 שעות, ועל כן היה צורך לשפר את הוואקום בכמעט שלושה סדרי גודל.
מערכת ההאצה המבוססת על תדרי רדיו דרשה שדרוג והתאמה להאצה סימולטנית של פרוטונים ואנטיפרוטונים יחדיו. היה צורך בסנכרון אלומות הפרוטונים והאנטיפרוטונים כך שתפגשנה במרכז הגלאים.
אבחוני האלומות הותאמו לרמות אלומות נמוכות. מכשירים חדשים נוספו, כגון מצמדים כיווניים בשביל תצפית עצמאית של פרוטונים ואנטיפרוטונים.
הקמת שני שטחי ניסויים גדולים במידתם (UA1 ו-UA2). מערכת ביטול האלומות שינתה את מיקומה על מנת לפנות מקום עבור הניסויים.
תפעול > ייצור אנטיפרוטונים

היצירה והאחסון של אנטיפרוטונים בכמות מספקת היו מהאתגרים המשמעותיים ביותר בבניית ה-SppS. ייצור האנטיפרוטונים דרש שימוש בתשתיות שכבר היו קיימות ב-CERN, כגון הפרוטון-סינכרוטרון (PS) ואוגר האנטיפרוטונים (AA). אנטיפרוטונים נוצרו על ידי ניתוב קרן פרוטונים עוצמתית בעלת תנע של 26 GeV/c מהפרוטון-סינכרוטרון אל עבר מטרה. האנטיפרוטונים שנוצרו בתהליך היו בעלי תנע של 3.5 GeV/c, והוכוונו באמצעות מגנטיות לתוך אוגר האנטיפרוטונים, שם אוחסנו למשך שעות. הקושי המרכזי היה הגיוון בתנעים ובזוויות של האנטיפרוטונים שבקעו מהמטרה. שיטת הקטנת ממדי האלומה קרויה "קירור הסתברותי", והומצאה על ידי סימון ואן דר מיר. זוהי מערכת משוב המבוססת על כך שכל האלומות חלקיקיות (particulate) ושכיוצא מכך, ברמה המיקרוסקופית, הצפיפות בתוך נפח נתון תהיה נתונה לתנודות סטטיסטיות. (עשר) על מנת לגלות בוזוני W ו-Z, היה צורך במילוי דרישות הקשורות לעוצמת ההארה של מאיץ ההתנגשויות. הניסוי, אם כן, דרש מקור אנטיפרוטונים המסוגל לשלוח 3·1010 אנטיפרוטונים בכל יום בתור כמה קבוצות**. (שש) הצטברות האנטיפרוטונים באוגר האנטיפרוטונים הייתה עשויה לקחת מספר ימים. השדרוג של השנים 1986–1988 אפשרה עלייה של עשרת מונים בשיעור ההיערמות של האוגר. (עשר) טבעת נוספת, אשר קרויה "אוסף האנטיפרוטונים" (AC), נבנתה מסביב לאוגר הפרוטונים.
הערות שוליים

↑  "הודעה לעיתונות: פרס נובל לפיזיקה לשנת 1984", באתר www.nobelprize.org, ‏אוחזר 12.07.2017
↑  "פרס נובל לפיזיקה לשנת 1979", באתר www.nobelprize.org, ‏אוחזר 28.7.2017
1 2 3 4 5  די ללה, לואיג'י; רוביה, קרלו, "הגילוי של בוזוני W ו-Z", World Scientific, 2015, עמ' 163-137
↑  "הבוזונים W ו-Z: היזכרות אישית", באתר CERN Courier, ‏אוחזר 21.6.2017
↑  C. Rubbia, P. McIntyre, D. Cline, Proceedings of the International Neutrino Conference Aachen 1976, Wiesbaden: Vieweg+Teubner Verlag, 1977, עמ' 683–687, ISBN 978-3-528-08378-6. (בגרמנית)
1 2 3 4  Challenges and goals for accelerators in the XXI century, Singapore, ISBN 978-981-4436-40-3
↑  Lyndon R Evans, The proton-antiproton collider, 1988 doi: 10.5170/CERN-1988-001
↑  וון דר מיל, ס., "Stochastic Cooling of Betatron Oscillations in the ISR", 1972
↑  The Nobel Prize in Physics 1984, NobelPrize.org (באנגלית)
↑  Evans, Lyndon; Jones, Eifionydd; Koziol, Heribert, The CERN ppbar Collider, World Scientific Publishing, 1989
שיעור חופשי

| --- | --- |
 יוצרים:  מירי רוזובסקי
 כותבים:  מירי רוזובסקי
 בימוי:  עמליה מרגולין
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 עורכים:  עינת גלזר-זרחין
 צלמים:  גידי פורת
 מוזיקה:  צוף פילוסוף, יושי שדה
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  2004–2005
 
שיעור חופשי הייתה סדרה ישראלית לילדים ולנוער ששודרה בערוץ הילדים.
עלילה

דורון תבור, שחקן בטלנובלות, חוזר לעיר הולדתו, קריית ים, על מנת לנהל את הלהקה של בית הספר "גולדה מאיר", בו הוא עצמו למד.
שחקנים ודמויות

אלון אבוטבול – דורון תבור
יגאל עדיקא – חכמי, מנהל בית הספר
ירדן בר-כוכבא – סמדר, סגנית מנהלת בית הספר
חן קורן – יוני
עידו מרקוביץ – פיל
לי מלילי – מריסל
שקד ישראלי – שרון
משה פרסטר – ישראל
רוזינה קמבוס – גילה, הסוכנת של דורון
הוגו ירדן – אבא של דורון
שחר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיית מצבים 
 יוצרים:  רובי דואניאס
 כותבים:  רובי דואניאס, אריק זילברמן, חן קלימן, סיגל פרחי, ניצן כהן, שגיב פרידמן (עונה 1), אפרת קייזמן (עונה 1)
 בימוי:  שירלי שטרן, אבישי מילשטיין, רובי דואניאס
 שחקנים:  איתי שגב, עדי בן ישראל, יעל בר זוהר (עונה 1), נועה תשבי (עונה 2), אושיק לוי, נויה מנדל, יניב פולישוק, אפי בן ישראל
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  6 
 הפקה
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  HOT3
 תקופת שידור מקורית:  2001–2002
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שחר היא סדרה קומית ישראלית ששודרה ב-HOT, בת שתי עונות.
עלילה

שחר הוא מורה לספרות מובטל שאינו מצליח למצוא עבודה, והוא צריך לגייס כסף בדחיפות לאחותו גל על מנת למנוע ממנה להישלח לפנימייה בידי העובדת הסוציאלית הרעה פרידה.
לאחר שהוא שומע שמנהל בית ספר התיכון "קציר" מעוניין שבבית ספר יהיו רק מורות ולא מורים, ואינו מוכן לקבל גברים לעבודה, הוא מחליט להתחפש לאישה.
במהלך הסדרה חווה שחר את החיים כאישה ומנעליים נשיות.
שחקנים ודמויות

שחר ספיר (איתי שגב): מורה לספרות בן 30, המתחזה לאישה על מנת למצוא עבודה כדי לפרנס אותו ואת אחותו שלא תשלח לפנימייה בעכו.
גל ספיר (עדי בן ישראל): אחותו של שחר שצריכה להישלח לפנימייה בעכו.
אריאל קצב (יעל בר זוהר) (עונה 1): מורה למחול בבית הספר "קציר" בה שחר מתאהב.
דנה מזור (נועה תשבי) (עונה 2): אחות בבית הספר "קציר" בה שחר מתאהב.
יונה סלע (אושיק לוי): מנהל בית הספר השוביניסט (בעונה 2: יונה יומה).
רובי בן שלום (נויה מנדל): יועצת בית הספר.
שרון שניידר (יניב פולישוק): מורה לספורט חבר טוב של שחר והיחידי מסגל בית הספר שיודע על ההתחזות של שחר.
פרידה (אפי בן ישראל): העובדת הסוציאלית הרעה שרוצה לשלוח את גל לפנימייה. בעלת בובת גרב שהיא משוחחת עמה. אחרי שרובי חתכה את בובת הגרב שלה מתוך טירוף פרידה נשלחה לבית משוגעים, ובפרק האחרון התגלה שהיא הכינה בובת גרב חדשה שהיא הבת של הקודמת.
הילה הלל (מיכל קפטה): עיתונאית בעיתון מקומי, במערכת יחסים עם דני
דני (ליאון רוזנברג): החבר של דנה, מנהל במקביל מערכת יחסים עם הילה
תמיד אותו חלום

| --- | --- |

פתיח הסדרה
 סוגה:  דרמה מוזיקלית
 יוצרים:  שירי ארצי
 כותבים:  שירי ארצי
 בימוי:  איתן פוקס
 שחקנים:  עידו רוזנברג, דנה פרידר, אלון לוי, ידידיה ויטל, מיה דגן, שמואל וילוז'ני
 פרסים:  פרס האקדמיה לטלוויזיה
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מקום התרחשות:  תל אביב-יפו 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  4
 הפקה
 מפיק:  דנה עדן, שולה שפיגל
 חברת הפקה:  דנה הפקות
 מוזיקה:  צביקה פיק
 אורך פרק:  35 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הוט 3
 תקופת שידור מקורית:  18 באוקטובר 2009 – 8 בנובמבר 2009
 קישורים חיצוניים
 האתר הרשמי של הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
תמיד אותו חלום היא מיני-סדרת טלוויזיה ישראלית שהופקה על ידי דנה הפקות ושודרה בשנת 2009 בערוץ הוט 3, ובמקביל גם בשירות VOD של חברת הכבלים HOT. מבוססת על שיריו של צביקה פיק.
ב-13 ביולי 2010 זכתה הסדרה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית ה"מיני סדרה הטובה ביותר".
עלילה

עלילת הסדרה עוקבת אחר סיפור חייו של מאיר לוי, הומוסקסואל מתבגר, היוצא לחפש אחר אימו, שעזבה את הבית במפתיע בתל אביב. העלילה מתמקדת בחודשים אחדים בחייו של מאיר, תוך שהיא נעה אחורה לתקופת ילדותו והתבגרותו בצל העדרה המסתורי של אימו.
הסדרה משלבת בתוכה קטעים מוזיקליים רבים, כמעט כולם משיריו של הזמר והמלחין צביקה פיק, שאף השתתף בסדרה בהופעת אורח בתפקיד עצמו.
שירי ארצי יצרה את הסדרה וכתבה את התסריט שלה, ואיתן פוקס ביים אותה. את העיבודים המוזיקליים יצרו עברי לידר ועדי גולדשטיין. חלק מהשירים בסדרה בוצעו על ידי רוני אלטר.
דמויות ראשיות

מאיר לוי (עידו רוזנברג): הומוסקסואל מתבגר, שיוצא למסע לחיפוש אחרי אימו שעזבה.
שולי (דנה פרידר): חברת ילדות של מאיר. מתאהבת בגבי, ולאחר שהוא נפרד ממנה, היא נקשרת לאלמן המבוגר ממנה בכ-10 שנים.
גבי (גבריאל) בן עטר (אלון לוי): חברם ללימודים של מאיר ושולי, אשר התגייס לצבא ועושה טירונות בגולני. במהלך הסדרה הוא מגלה שהוא הומו ומנהל רומן עם מאיר.
אורי "מיס סאנשיין" זהבי (ידידיה ויטל): דראג קווין אשר מאיר מתחבר אליו. השניים נפגשים לראשונה באודישנים לתוכנית כוכב נולד אשר מתקיימים בבית צבי. אורי מתאהב במאיר, אבל מאיר לא מחזיר לו אהבה, לה אורי כה משתוקק. כתוצאה מכך, אורי פונה לנהג מונית, שלומי, שרואה באורי אובייקט מיני בלבד. שלומי מכה את אורי, ובסופו של דבר מהווה קטליזטור להתאבדותו של אורי בטביעה.
מרים לוי (מרי לו) (מיה דגן): מעריצה של צביקה פיק, אשר עזבה את הבית במפתיע ביום הולדתו העשירי של בנה מאיר. מאיר בטוח שהיא עזבה על מנת לממש את חלומה לעבוד כזמרת ליווי לצד צביקה פיק, בעוד שלמעשה הייתה מאושפזת כל אותו הזמן במוסד לחולי נפש.
דויד לוי (שמואל וילוז'ני): בעלה של מרים ואביו האוהב של מאיר .
שחקנים אורחים

זאב רווח בתפקיד ז'אק, האמרגן לשעבר של צביקה פיק.
אמנון וולף בתפקיד האב האלמן בו שולי מתאהבת.
שרית וינו-אלעד בתפקיד עירית זהבי, אמא של אורי.
אנחל בונני בתפקיד שלומי, נהג מונית המנהל יחסי מין עם אורי.
צביקה פיק בתפקיד עצמו.
פאות קדושות בתפקיד עצמן.
ראו גם

בעל בעל לב
מרי לו (מחזמר)
פאות קדושות
ציונה פטריוט
לקריאה נוספת

ד"ר גלעד פדבה, "תמיד אותו חלום? קיטש, קאמפ וסקסואליות בסרטיו של איתן פוקס", טרמינל: כתב-עת לאמנות המאה ה-21, גיליון 39 (דצמבר 2009), עמ' 21 - 23
סמסונג גלקסי A02

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  דגם של טלפון חכם 
 יצרן:  סמסונג אלקטרוניקה
 תאריך הפצה:  בינואר 2021
 סדרה:  Samsung Galaxy A series 
 הקודם בסדרה:  סמסונג גלקסי A01 
 הבא בסדרה:  סמסונג גלקסי A03 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד 10
 מעבד:  מעבד ארבע ליבות 1.5 GHz Cortex-A53
 נפח אחסון:  32 או 64 ג'יגה בייט
 זיכרון:  2 או 3 ג'יגה בייט RAM
 מסך:  6.5 אינץ'
 סוללה:  סוללת ליתיום-יון, 5000 מיליאמפר-שעה
 מידות
 רוחב:  75.9 מ"מ
 גובה:  164.2 מ"מ
 עובי:  9.1 מ"מ
 משקל:  206 גרם
 צורה:  מלבן עם פינות מעוגלות
 
סמסונג גלקסי A02 (באנגלית: Samsung Galaxy A02) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי סמסונג אלקטרוניקה, כחלק מסדרת A של סמסונג גלקסי. הוא הוכרז בינואר 2021. הוא יורשו של סמסונג גלקסי A01.
מפרט > חומרה

המכשיר מצויד במסך מגע קיבולי מסוג "PLS TFT" בגודל 6.5 אינץ' וברזולוציית 1600×720 פיקסלים.
המכשיר מופעל על ידי מעבד בעל ארבע ליבות, בתדר עבודה של 1.5 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם MT6739W מתוצרת מדיאטק עם תהליך של 28 ננומטר. למכשיר אחסון פנימי בנפח 32 או 64 ג'יגה בייט, ניתן להרחיבו באמצעות כרטיס MicroSD עד ל-512 ג'יגה בייט. למכשיר יש זיכרון RAM בנפח 2 או 3 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללת ליתיום-יון בקיבולת 5000 מיליאמפר-שעה. במתח טעינה בן 5 וואט.
מפרט > חומרה > מצלמה

המכשיר מצויד במערך בעל שתי מצלמות אחוריות, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: מצלמה ראשית בעלת עדשה רחבה ברזולוציה 13 מגה פיקסל; מצלמה שהיא חיישן לצילום עומק ברזולוציה 2 מגה פיקסל; וכמו כן, למכשיר ישנה מצלמה קדמית ברזולוציה 5 מגה פיקסל. המצלמה הראשית יכולה להקליט וידאו עד 1080p ב-30 פריימים בשנייה.
מפרט > תוכנה

המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד 10 בממשק המותאם של סמסונג - One UI מעל ל-2.5. ניתן לשדרג לאנדרואיד 11 לממשק המותאם של סמסונג - One UI 3.1.
הערות שוליים

↑  מפרט טכני טלפון סלולרי Samsung Galaxy A02s SM-A025F 32GB סמסונג - זאפ, באתר Zap
↑  Samsung Galaxy A02 Mobile Phone Memory Cards | Free Delivery | MemoryCow, www.memorycow.co.uk
↑  Samsung Galaxy A02 - Camera, DeviceSpecifications
↑  Galaxy A02 gets new software update with May 2021 security patch - SamMobile, www-sammobile-com.cdn.ampproject.org
נורד סטרים 2

| --- | --- |

 סוג:  צינור גז 
 מדינות:  רוסיה, גרמניה 
 יעד:  Ust-Luga 
 מפעיל:  Nord Stream 2 AG 
 אורך:  1,234 ק"מ 
 
נורד סטרים 2 (Nord Stream 2) הוא צינור גז, שנבנה מרוסיה לגרמניה דרך הים הבלטי באורך של יותר מ-1,200 ק"מ (2,400 ק"מ בשני קווים). זהו צינור הרחבה לפרויקט נורד סטרים. במקביל, הצינור עובר באזורים כלכליים בלעדיים ובמים טריטוריאליים של חמש מדינות - גרמניה, דנמרק, רוסיה, פינלנד ושוודיה.
מבחינת תפוקה ואורך, הצינור דומה במידה מסוימת לפרויקט נורד סטרים. הצינור כולל נקודת כניסה, הממוקמת על החוף הדרומי של מפרץ פינלנד באזור אוסט-לוגה. צינור זה שונה גם מבחינת ההרכב של בעלי המניות.
יחד עם הקמת SP-2, הולכת ומורחבת רשת העברת הגז ביבשה. במקביל להמשך קיומו של נורד סטרים (צינור גז OPAL), חברות גרמניות בונות את צינור הגז של Eugal כדי לספק גז למרכז הגז האירופי בסמוך לעיירה באומגארטן (אוסטריה), וחברת NET4GAS שבונה את צינור הגז Capacity4Gas בצ'כיה (במקביל לצינור הגז הקיים בגזלה). החברה מבצעת גם הזמנה דו-שלבית, שמיועדת לשנת 2019 ו-2021. ברוסיה נבנים צינור הגז גריאזובץ-KS סלביאנסקאיה ותחנת המדחס סלביאנסקאיה.
הפרויקט, באופן ישיר או עקיף, משפיע על האינטרסים של מגוון רחב של מדינות ועסקים (שגרמו לדיון סוער במספר אתרים ובתקשורת).
במהלך 2019 מתוכננת להסתיים הנחתם של שני צינורות נוספים לאורך אותו נתיב, בפרויקט, אשר מתוכנן כאמור להכפיל את נפח הגז מ-55 מיליארד מ"ק כיום ל-110 מיליארד מ"ק.
הפרויקט מלווה בהתנגדויות של ממשל טראמפ בארצות הברית ומספר מדינות מזרח-אירופאיות, שבשטחן עוברים צינורות גז ישנים יותר, וזאת מרוסיה למערב אירופה. ההתנגדות נובעת מחשש להתגברות כוחה הגאופוליטי של רוסיה באירופה והתגברות השפעתה בעיקר על גרמניה. ההתנגדות נובעת גם ממניעים כלכליים, שכן גז שיזרום בצינורות אלה לא יזרום בצינורות העוברים במדינות מזרח אירופה, ופירוש הדבר פחות תשלומים למדינות אלה. ארצות הברית מצידה מתכוונת למכור יותר גז נוזלי לאירופה.
בעקבות הכרת רוסיה באזורים הבדלניים באוקראינה במהלך המשבר האוקראיני-רוסי הודיע קנצלר גרמניה, אולף שולץ, על הקפאת הליכי הרישוי לצינור "נורד סטרים 2".
מפרט טכני

האורך המתוכנן של כל אחד משני הצינורות של צינור הדלק נורדסטרים 2 הוא 1224 ק"מ. תפוקתם של שני קווים היא 55 מיליארד מ"ק גז טבעי בשנה.
הצינורות הן בקוטר פנימי של 1153 מ"מ ובעובי של 41 מ"מ, עובי הקיר 30.9 ו-34.6 מ"מ עם ציפוי שלוש שכבות חיצוני ופנימי, מפלדת SAWL 485 FD.‏
תשתיות חוף

הצינור מהווה את החלק התת-ימי של השלב השני במערכת צינור הגז הצפון-אירופית, שהיא אחת מצינורות הגז של ימאל-אירופה. חלק השטח של צינור הגז הצפון-אירופי מתחיל ליד העיירה גריטזובץ, שבו צינור גז מתחבר אל חופי מפרץ פינלנד. נורד סטרים -2 מסתיים בחוף גרמניה, שם ניכנס גז לצינור הגז EUGAL שנבנה במקביל לצינור הגז OPAL.
אספקת משאבים של צינור הגז מתבצעת משני שדות חדשים שפותחו לאחרונה - שדה יוז'נו-רוסקוי (מחוז אורנגוי, תחילת הפעילות בשנת 2008, עתודות של 1000 מיליארד מ"ק) ובובאננקובסקי (ממוקם על חצי האי ימאל, תחילת הפעילות בשנת 2012, עתודות של 4900 מיליארד מ"ק). כדי לחבר את שדה בובאננקובו בשנים 2012–2017 הוזמנו שני קווים של צינור הגז Bovanenkovo-Ukhta באורך של 1200 ק"מ וקיבולת של עד 115 מיליארד מ"ק לשנה.
רווחיות

מומחים מעריכים את תקופת החזר ההשקעה של צינור הגז בין 8 ל-30 שנים, תלוי בתעריף המעבר שקבע תאגיד גזפרום ושותפיו, אשר, בתורו, תלוי במידת ההשתתפות הכספית של חברות האנרגיה של האיחוד האירופי. אם החברות ימשכו הרבה מימון לפרויקטים, הם יוכלו לקבל תעריפי מעבר נמוכים ובעיית ההחזר הארוכה תצטרך לדאוג יותר לשותפי גזפרום, מכיוון שזהו האמצעי הכספי שלהם. אם גזפרום תממן את הפרויקט עצמו, אז תעריפי המעבר יהיו גבוהים יותר וצינור הגז ישתלם מוקדם יותר . אם השבתת מערכת העברת הגז האוקראינית פירושה להעביר לגזפרום רווח כספי בגובה ההכנסה הנוכחית של 2 מיליארד דולר ממעבר לשנה, תקופת ההחזר של הצינור תהיה 9 שנים בלבד. זה[דרושה הבהרה] קטן מאוד, ומראה את הרווחיות הלא תקינה של הפרויקט, מכיוון שתקופת ההחזר הממוצעת עבור תשתיות אנרגיה הונית באירופה היא 15–20 שנים לערך. תקופת ההחזר של נורד סטרים-1, לפי התעריפים המופחתים שנקבעו עבורו, הייתה כ-14 שנים .
את גודל ההחזר על השקעת ההון מעל הממוצע האירופי, משך הבנק האיטלקי הגדול ביותר אינטסה סנפאולו, שהיה מוכן לקחת אפילו סיכונים פוליטיים במרדף אחר רווח.
יתרונות

מחיר הדלק לגרמניה יירד, אך עקב כך גזפרום מקבלת הזדמנויות לובי מרשימות באיחוד
חברות הגז הגרמניות מסלקות את הפולנים והסלובקים משוק האיחוד האירופי
ברלין תחזק את חשיבותה האסטרטגית באירופה ככלכלה הגדולה והמרכז הפוליטי החזק, שכן תהיה תלות אנרגטית גדולה יותר של מדינות האיחוד באספקת גז מגרמניה.
אוסטריה, כבעלת ברית של גרמניה, הופכת גם היא למוקד הגז המרכזי של האיחוד האירופי עם ההשפעה הכלכלית והפוליטית שבאה בעקבותיו.
חסרונות

גז שיזרום בצינורות לא יזרום בצינורות העוברים במדינות מזרח אירופה, המשמעות היא פחות תשלומים למדינות אלה.
חשש להתגברות כוחה הגאופוליטי של רוסיה באירופה ותלות אירופית בגז רוסי.
התגברות השפעתה של רוסיה על גרמניה.
עוצמתן המדינית של מדינות מזרח אירופה תיחלש מאוד מכך שצינורות הגז לא יעברו בשטחן.
ראו גם

נורד סטרים
הערות שוליים

↑  "Как устроен "Северный поток — 2"". ТАСС. נבדק ב-2019-10-30.
↑  "ЕК высказалась за распространение норм третьего энергопакета на «Северный поток – 2»" (ברוסית). נבדק ב-2017-10-24.
↑  https://www.net4gas.cz/en/transmission-system/
↑  https://www.net4gas.cz/en/projects/capacity4gas-project/
↑  https://www.net4gas.cz/en/projects/development-plans/
1 2  Отправную КС «Северного потока 2» построит СГМ Ротенберга за 19 млрд рублей
↑  Germany's Scholz halts Nord Stream 2 certification, Reuters, February 22, 2022
↑  "«Газпром» закончит строительство «Северного потока-2» в 2019 году". «Лента.Ру». 2015-06-26.
↑  "ОМК начала отгрузку труб большого диаметра для «Северного потока – 2» (фото)". PortNews. 2016-09-23. נבדק ב-2016-09-23.
↑  Северо-Европейский газопровод — уникальный энергетический мост в Европу
↑  «Газпром» начинает тратить деньги на подвод к «Северному потоку-2»
↑  Газопровод EUGAL включен в план развития газотранспортной сети Германии на 2018—2028 гг
↑  Газопровод EUGAL, продолжение Nord Stream-2, получил разрешение на строительство
↑  Бованенковское месторождение
↑  "«Северный поток – 2» поможет России существенно сэкономить" (ברוסית). vz.ru. נבדק ב-2017-11-05.
↑  "Назван срок окупаемости «Северного потока»". נבדק ב-2017-11-05.
↑  "«Газпром» устраняет препятствия на пути «Северного потока-2»". נבדק ב-2017-10-11.
↑  "Intesa может начать финансировать «Северный поток-2»". vestifinance.ru. נבדק ב-2017-10-11.
צינורות הגז העיקריים של מזרח אירופה וקשריהם עם נורדסטרים.
צינורות של נורד סטרים-2, המדגימים שלבי ייצור טכנולוגיים שונים. ראשית, החלת הגנה נגד קורוזיה מפוליאתילן, ואז חולצת צינור מבטון מזוין.
אנדרטה לידידות רוסיה-גרמניה בדמות צינורות בגרמניה.
צינורות נורדסטרים 2 לפני טיפול נגד קורוזיה.
הנחת צינור גז תת-ימי במסגרת הפרויקט.
טקס פתיחת נורד סטרים 1, בו נחתמו פרוטוקולי נורד סטרים 2.
סמסונג גלקסי A30

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  דגם של טלפון חכם 
 יצרן:  סמסונג אלקטרוניקה
 תאריך הפצה:  2 במרץ 2019
 סדרה:  Samsung Galaxy A series 
 הבא בסדרה:  סמסונג גלקסי A31 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד פאי
 מעבד:  מעבד אוקטה-ליבה (2x1.8 GHz Cortex-A73 & 6x1.6 GHz Cortex-A53)
 נפח אחסון:  32 או 64 ג'יגה בייט
 זיכרון:  3 או 4 ג'יגה בייט RAM
 מסך:  6.4 אינץ'
 סוללה:  4000 מיליאמפר-שעה
 מידות
 צורה:  מלבן אם פינות מעוגלות
 אתר רשמי
 
סמסונג גלקסי A30 (באנגלית: Samsung Galaxy A30) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי סמסונג אלקטרוניקה, כחלק מסדרת A של סמסונג גלקסי. הוא הוכרז ב-25 בפברואר 2019 עם סמסונג גלקסי A10 וסמסונג גלקסי A50 בקונגרס העולמי נייד, הוא הושק ב-2 במרץ 2019. סמסונג ייצרה מעל 9.2 מיליון יחידות.