stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף ואחיו (רומן)
הערות שוליים

↑  קטיה מאן, זיכרונות שלא נכתבו, עמוד 86
↑  לפי תרגומו של מרדכי אבי-שאול
1 2  אברהם רגלסון, "אֵלֶּה קוֹרוֹת יַעֲקֹב לְתוֹמַס מַן" בפרויקט בן-יהודה
↑  גיטה אבינור, "מן, תומס", האנציקלופדיה העברית (כרך כג, עמ' 933), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשל"ג.
↑  The Nazi War Spirit, שיקגו סנטינל, 8 ביוני 1933
↑  In Rosh Hashanah Mood, שיקגו סנטינל, 21 בספטמבר 1933
| כתבי תומאס מאן |
| --- | --- | --- |
| רומנים | בית בודנברוק • הוד מלכות • הר הקסמים • לוטה בוויימאר • יוסף ואחיו • הנבחר • דוקטור פאוסטוס • וידויי ההרפתקן פליכּ‏ס קרוּ‏ל | תומאס מאן, 1929 |
| נובלות | טריסטאן • טוניו קרגר • מוות בוונציה • מאריו והקוסם • הראשים המוחלפים • אדון פרידמן הקטן • גזע ולזונג • המרומה • החוק • המוקיון • טוביאס מינדרניקל • התשוקה לאושר • גלאדיוס דאי (חרב אלוהים) • אצל הנביא • טירוף מערכות וצער מוקדם | תומאס מאן, 1929 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590310605171  BnF: cb11936810f (data)  GND: 4099301-2  VIAF: 174144629   WorldCat (עם VIAF): 174144629
יחידת לוטם

| --- | --- |

סמל לוטם
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  יחידה טכנולוגית-מבצעית
 בסיס האם:  מחנה ידין (צריפין)
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  3 במרץ 2003 – הווה (21 שנים)
 מקים היחידה:  יצחק הראל
 פיקוד
 יחידת אם:   אגף התקשוב וההגנה בסייבר
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  יעל גרוסמן
 מפקדים:  מפקדי יחידת לוטם
לוטם (החטיבה להתעצמות טכנולוגית מבצעית, או בקיצור "חטיבת ההתעצמות"; לשעבר "היחידה לתקשוב וטכנולוגיות מידע"), היא יחידה טכנולוגית-מבצעית באגף התקשוב בצה"ל. לוטם מספקת פלטפורמות ומפתחת מערכות בתחומי התמחותה ליחידות צה"ל השונות ולגופים ביטחוניים נוספים. מפקדת היחידה היא תא"ל יעל גרוסמן.
ייעוד ותחומי האחריות

ייעוד היחידה הוא ייזום, פיתוח, הקמה, תפעול ותחזוקה של מערכי תקשוב אינטגרטיביים כלל-צה"ליים, גיבוש ארכיטקטורה ותקנים טכנולוגיים תקשוביים עבור כלל צה"ל. משימה זו כוללת:
הפעלת מערכות שליטה ובקרה
הפעלת בית תוכנה לפיתוח מערכות מבצעיות
פיתוח מערכות הנדסיות רחבות היקף
תפעול מערכות תקשורת
תפעול המחשוב ותמיכה במשתמשי המחשבים
אבטחת מערכות מידע
ייעוד ותחומי האחריות > מיזמים

רבים מהמיזמים של לוטם נחשבים מסווגים. חלק מהמיזמים שזכו לפרסום:
אבנט – תשתית תקשורת צה"לית רחבת סרט ומאובטחת.
ורד הרים – רשת תקשורת סלולרית מוצפנת לשימוש צה"ל.
טירת האגם – מערכת שליטה ובקרה לפיקוד ולמטכ"ל.
הדוור הבא – מערכת הדואר האלקטרוני הצה"לית.
אפיק רחב – תקשורת רחבת פס להעברת נתונים, וידאו ושמע בהיקפים נרחבים, מבוססת טכנולוגית WiMAX.
ייעוד ותחומי האחריות > היחידות הכפופות ללוטם

יחידת שחר – בית התוכנה למערכות ארגוניות לניהול ותמיכת הלחימה של צה"ל. היחידה אחראית ליזום, לפתח וליצור שרותי תוכנה ארגוניים וכן לחקור ולמצות מבצעית את המידע הארגוני והלוגיסטי של צה"ל, כל זאת במטרה להעלות את הכשירות והמוכנות, להביא להתייעלות משאבית ובירוקרטית ולשפר את חוויית השירות בצה"ל. הוקמה ב-3 באפריל 2019.
מעוף (תוכניות ומערכות תקשוב) – האחראית על הובלת פרויקטים רב זרועיים, הובלת תוכנית העורף הכוללת את מערכות ההתרעה לתושבי ישראל, תכנון והקמת מערכות תקשורת אלחוטיות (סלולר, תקשורת לוויינים, עורקי קישור רחבי סרט), מערכת החוזי הצה"לית ועל הרשת הנייחת הצה"לית.
ממר"ם (מרכז המחשבים ומערכות המידע) – אחראי על תפעול היישומים ותשתיות המחשוב ופיתוחן. החל ממאי 2013 ועד לשלהי 2015 הוכפף בית הספר למקצועות המחשב לממר"ם.
מרכז חושן (לשעבר מתנ"ץ) – אחראי על הפעלת מערכי התקשורת בצה"ל, בין השאר על מתן שירותי טלפוניה, תקשורת נתונים רחבת סרט, וידאו ותשתיות תקשורת אופטיות. למרכז כפופים גם שלושה גדודי תקשוב מטכ"ליים.
מצפ"ן – מערכות צבאיות לפו"ש (פיקוד ושליטה) וניהול. בית התוכנה למערכות שו"ב ופו"ש של צה"ל. הוקמה ב-5 במאי 2013. החל משנת 2015 הוכפף בסמ"ח למחלקה זו.
בית הספר למקצועות המחשב – אחראי על הכשרת חיילים בתחום המחשוב והסייבר בצה"ל.
עתיד (עיצוב תקשובי דיגיטלי) – מובילה את פרויקט ה-IT הגדול ביותר בצה"ל – הקמת מרכזי המחשוב המודרניים הצה"ליים. המחלקה אחראית על הקמת קריית התקשוב הדיגיטלית בנגב וכן על עיצוב ומימוש תוכנית הקמפוסים החכמים בצה"ל. נוסף על כך, אחראית המחלקה על עולם ההדמיה ומוצבי הפיקוד והשליטה המטכ"ליים, תהליכי הרכש בעולמות הדיגיטל, תכנון ומימוש תוכניות העבודה של לוטם.
סמל יחידת שחר
סמל ממר"ם
סמל מרכז חושן
סמל מעוף
סמל מצפ"ן
סמל בית הספר למקצועות המחשב
היסטוריה, הווה וכוונות לעתיד

היחידה הוקמה ב־3 במרץ 2003 כמסגרת לתוכה התמזגו מספר יחידות, שהיו קודם לכן בחיל התקשוב ובחטיבת התקשוב המטכ"לית. שמה של היחידה נבחר על ידי מפקדה הראשון, תא"ל יהוא אבן זהב והוצמדו לו ראשי התיבות "היחידה לתקשוב וטכנולוגיות מידע".
יחידות לוטם שוכנות במספר בסיסים במרכז הארץ, ובעיקר מחנה צריפין ומחנה מקלף ברמת גן. ישנה תוכנית לרכז את כל יחידותיה של מסגרת זו בבאר שבע, במסגרת פרויקט הקמפוס הטכנולוגי שיוקם בצמוד לאוניברסיטת בן-גוריון, אליו יועברו כמעט כל יחידות אגף התקשוב.
במאי 2021 הוענקה לראשונה סיכה למשרתים ביחידה ובה הסמל החדש של היחידה.
היסטוריה, הווה וכוונות לעתיד > מפקדי יחידת לוטם

| --- | --- |
שם: תקופת כהונה כמפקד לוטם
תא"ל יהוא אבן זהב: 2003–2005
תא"ל אופיר שהם: 2005–2010
תא"ל אילה חכים: 2010–2013
תא"ל דני ברן: 2013–2016
תא"ל רמי מלאכי: 2016–2019
תא"ל עומר דגן: 2019–2023
תא"ל יעל גרוסמן: 2023–מכהנת
לקריאה נוספת

רביד חרובי ויוני שנפלד, במחנה, מגלי עתידות, גיליון 22, 13 ביוני 2013
הערות שוליים

↑  שלומי דיאז, בת, יחידה: סג"מ לוטם תשרת בלוטם, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2013
↑  סימוכין לכך ניתן אולי למצוא גם בטור הבא, באתר "שבוז": מיכל דניאלי, עושים שמות, 12 אוקטובר 2008
↑  בעבר, "מרכז מחשבים ורישום ממוכן"
↑  שלומי דיאז, בת, יחידה: סג"מ לוטם תשרת בלוטם, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2013
↑  סימוכין לכך ניתן אולי למצוא גם בטור הבא, באתר "שבוז": מיכל דניאלי, עושים שמות, 12 אוקטובר 2008
↑   עינב גרינברג כהן, כך נראית הסיכה הראשונה של יחידת לוטם, באתר צה"ל, 31 במאי 2021
הסמל הישן של יחידת לוט"ם עד ספטמבר 2020
טקס החלפת מפקד יחידת לוטם. תא"ל עומר דגן מונה למפקד יחידת לוטם. מימין: רמי מלאכי, ליאור כרמלי ועומר דגן, נובמבר 2019
מיכל צור שלו

| --- | --- |

 לידה:  1973 (בת 51 בערך) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  זכרון יעקב 
 השכלה:  התיכון ליד האוניברסיטה  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת ניו יורק 
 מעסיק:  קלטורה 
 מספר צאצאים:  3 
 
מיכל צור שלו (נולדה בשנת 1973) היא יזמת היי-טק ומנהלת ישראלית, ודוקטור למשפטים. מייסדת משותפת של חברת סאיוטה מייסדת משותפת, ונשיאת קלטורה, ומייסדת ומנכ״לית משותפת של חברת Remepy. הישראלית שעשתה את האקזיט הגדול ביותר.
ביוגרפיה

מיכל צור נולדה בירושלים לנעמי צור, פעילה ציבורית בתחום איכות הסביבה בישראל, סגנית ראש עיריית ירושלים לשעבר; ולחיים צור, מפיק ועורך תוכניות בקול ישראל, כנר, מלחין ומורה לנגינה בכינור. צור שלו היא השנייה בין ארבעה אחים.
גדלה בשכונת קריית משה בירושלים ולמדה בתיכון ליד האוניברסיטה. השתתפה בנבחרת השחייה של אס"א ירושלים. בוגרת משפטים וכלכלה באוניברסיטה העברית ובעלת דוקטורט במשפטים מאוניברסיטת ניו יורק. עבודת הדוקטורט שלה עסקה ביישום של תורת המשחקים בתחומים כלכליים ומשפטיים.
בשנת 1999 הקימה עם נפתלי בנט (לימים ראש ממשלת ישראל), בן אנוש וליאור גולן את סאיוטה (Cyota), חברת הזנק שהתמחתה בתוכנות ושירותים לאבטחת בנקאות מקוונת ולאבטחת עסקאות בכרטיסי אשראי באינטרנט. החברה נמכרה בשנת 2005 תמורת 145 מיליון דולר לחברת RSA.
בשנת 2006 נמכרה RSA לחברת EMC (שהפכה בשנת 2016 ל-DELL EMC) וצור-שלו עזבה את החברה והקימה באותה שנה יחד עם ד"ר שי דוד, רון יקותיאל וערן איתם, את חברת "קלטורה". החברה מספקת פלטפורמה לחוויות וידאו בענן, ומשרתת אוניברסיטאות, ארגונים גדולים וחברות מדיה וטלקום, עם מוצרים ללמידה בווידאו, עבודה מקוונת ותקשורת מקוונת בווידאו, ושידורי טלוויזיה באינטרנט. צור שלו משמשת כנשיאת החברה ואחראית על תחומי מוצר, פלטפורמה ושיווק.
בשנת 2022 הקימה את חברת רמפי (Remepy), חברה בתחום הבריאות הדיגיטלית שמפתחת תרופות היברידיות יחד עם אור שובל ופרופסור אמיר עמדי מאוניברסיטת רייכמן. בפברואר 2023 חברת רמפי הכריזה שנפתלי בנט הצטרף לדירקטוריון החברה.
צור חברת הוועד המנהל של המכון הישראלי לדמוקרטיה וחברת עמותת המכון, וחברה במועצה הלאומית למחקר ופיתוח (מולמו״פ).
פרסים והוקרה

2014 - זכתה בפרס יזמית השנה הישראלית במסגרת תחרות GeekAwards של בלוג הטכנולוגיה גיקטיים (הפרס הוענק בשנת 2015)
2016 - זכתה בפרס היזמית הישראלית הטובה ביותר במסגרת תחרות GeekAwards של בלוג גיקטיים
פרסים והוקרה > רשימות עיתונאיות שציינו את צור שלו

2013 - נבחרה כאחת מעשר הנשים המבטיחות של עולם ההיי טק בדירוג שערך האתר Inc.com
2014 - נבחרה כאחת מחמישים הנשים המבטיחות של עיתון גלובס
2015 - נבחרה כאחת מ-100 האנשים המשפיעים בהייטק הישראלי על ידי הבלוג גיקטיים
2017 - נכללה ברשימת הנשים המשפיעות של פורבס ישראל
2018 - נכללה ברשימת 50 הנשים המשפיעות בעולם בטכנולוגיה של העיתון פורבס
חיים אישיים

צור שלו נשואה לפרופסור ערן שלו, ראש החוג להיסטוריה כללית באוניברסיטת חיפה והיא כלתה של פרופסור גבריאלה שלו, לשעבר שגרירת ישראל באו"ם ונשיאת המועצה האקדמית העליונה של הקריה האקדמית אונו. אם לשלושה.
התגוררה במשך שנים בניו יורק וכיום (2020) מתגוררת בזכרון יעקב.
הערות שוליים

↑  מערכת לאשה, מי היזמית שעשתה את האקזיט הכי גדול ומי הבלוגרית שהכי התעשרה?, באתר Xnet‏, 8 במרץ 2018
↑  סופי שולמן, בנט מצטרף כדירקטור לסטארט-אפ של שותפתו לשעבר מיכל צור, באתר כלכליסט, 14 בפברואר 2024
↑  רשימת חברי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, באתר משרד החדשנות
↑  הילה חיימוביץ', הזוכים הגדולים ב-Geek Awards 2014 (הרשימה המלאה), באתר גיקטיים, 25 בינואר 2015
↑  יניב אביטל, הזוכים הגדולים ב-GeekAwards 2016 הם…, באתר גיקטיים, 31 בינואר 2016
↑  טלי ציפורי, ‏45 מיכל צור-שלו נשיאת קלטורה, באתר גלובס, 23 בספטמבר 2014
↑  100 האנשים המשפיעים בהייטק הישראלי, באתר גיקטיים
↑  מיכל צור שלו, באתר פורבס ישראל, 27 ביוני 2017
↑  דף המרצה של פרופסור ערן שלו, באתר אוניברסיטת חיפה
מזכר בודפשט

| --- | --- |

 חותמים:  בלארוס בלארוס קזחסטן קזחסטן אוקראינה אוקראינה רוסיה רוסיה ארצות הברית ארצות הברית הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מקום יצירה:  בודפשט, הונגריה הונגריה
 תאריך יצירה:  5 בדצמבר 1994 
 
מזכר בודפשט (באנגלית: Budapest Memorandum on Security Assurances) הוא מזכר מדיני שנחתם בעיר בודפשט בהונגריה ב-5 בדצמבר 1994 על פיו התפרקה אוקראינה מנשקה הגרעיני שנשאר בה מהתקופה בה הייתה המדינה חלק מברית המועצות. במסגרת ההסכם חתמה אוקראינה על האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני, בתמורה להתחייבות ארצות הברית, רוסיה ובריטניה לכבד את עצמאותה של אוקראינה ואת ריבונותה בשטחיה ולהימנע מאיום או שימוש בכוח צבאי כנגדה או פגיעה בעצמאות האוקראינית, כמו גם הימנעות מפגיעה בבלארוס וקזחסטן, ובתמורה אוקראינה ויתרה על מאגר הנשק הגרעיני השלישי בגודלו בעולם. צרפת וסין חתומות על הסכם עם אוקראינה בנושא זה גם הן, אך בהסכמים נפרדים.
סעיפי ההסכם

ארצות הברית, רוסיה ובריטניה יכבדו את הגבולות הקיימים ואת השלמות הטריטוריאלית האוקראינית ויימנעו מאיום או שימוש בכוח מול אוקראינה.
הימנעות משימוש בלוחמה כלכלית על מנת להשפיע על הפוליטיקה האוקראינית.
פירוק הנשק הגרעיני באוקראינה.
איסור שימוש בנשק גרעיני נגד אוקראינה.
אם יעלו שאלות בנוגע להסכם זה, המדינות החתומות רשאיות להפנות שאלות בנוגע להסכם למדינות חתומות אחרות במזכר.
רקע

אוקראינה הייתה חלק מברית המועצות, ברית המועצות הייתה בתחילת דרכה מדינה מנודה בינלאומית, אך בסיומה של מלחמת העולם השנייה,
לאחר ניצחון בעלות הברית במלחמה, ברית המועצות הפכה למעצמת על ביחד עם ארצות הברית, הכוח האדיר של שתי מעצמות העל שדוגלות בדרכים פוליטיות וכלכליות שונות מאוד, גרר את העולם למלחמה הקרה, שבמסגרתה ארצות הברית וברית המועצות ניסו להשיג נשק גרעיני רב יותר על מנת ליצור הרתעה מפני הכרזת מלחמה. ברית המועצות השיגה כמויות נשק עצומות ואחסנה חלק מהן באוקראינה. בשנת 1991 ברית המועצות התפרקה למדינות שהרכיבו אותה. אוקראינה הייתה אחת מהן, וכך מדינה חדשה החזיקה בכמויות נשק גרעיני עצומות, אך ללא יכולת (או רצון) להשתמש בנשק הגרעיני עקב כך שניתן לתפעלו רק דרך רוסיה, משום שהיא הייתה היחידה שהחזיקה בקודים לשימוש בנשק.
אירועים שנטען שהיו בהם הפרת ההסכם

מאז חתימת ההסכם היו מספר אירועים שנטען כלפיהם שהם הפרה של מזכר בודפשט, מכיוון שאחד הסעיפים לא בוצע.
אירועים שנטען שהיו בהם הפרת ההסכם > משבר חצי האי קרים, 1994

בשנת 1990 נבחר יורי משקוב לפרלמנט של חצי האי קרים, שם הפך לאחד ממייסדיה של התנועה הרפובליקנית של חצי האי קרים. בשנת 1994 משקוב עמד בראש גוש אלקטורלי שיועד להפוך את משקוב לנשיא חצי האי קרים בבחירות לנשיאות בשנה זו. בבחירות עצמן משקוב ניצח בסיבוב השני את מיקולה ברחוב כאשר זכה ב-72.9% מהקולות והפך לנשיא קרים. יורי משקוב פעל להדק קשרים עם רוסיה עד לסיפוח אפשרי של חצי האי קרים לרוסיה, וניסה ליצור איחוד צבאי ופוליטי עם רוסיה תוך התעלמות מדעת הממשלה האוקראינית שהתנגדה לכך. הוא ניסה להזרים כספים מרוסיה, להנפיק דרכונים זרים לאוכלוסייה בקרים, ואפילו ניסה להעביר את אזור הזמן של חצי האי קרים לאזור הזמן של מוסקבה, אך האופוזיציה בקרים מנעה זאת. משקוב מינה לתפקיד סגן ראש הממשלה את הכלכלן הרוסי יבגני סאבורוב, אך היו מחלוקות רבות על מינויו של סאבורוב לראשות ממשלת קרים, בין השאר כי לא היה בעל דרכון אוקראיני. סאבורוב התפטר מתפקיד סגן ראש ממשלת קרים, אך לפני כן הצליח לשתק את העבודה של הפרלמנט של קרים. בשנת 1995 הפרלמנט האוקראיני ביטל את חוקת קרים ואת תפקיד נשיא קרים, בטענה שחוקה זו פגעה בריבונות אוקראינה וסיכנה אותה.
אירועים שנטען שהיו בהם הפרת ההסכם > הסנקציות על בלארוס, 2013

בשנת 2013 בלארוס טענה שהסנקציות שארצות הברית הטילה על בלארוס הן הפרת ההסכם בכך שהוסכם שהמדינות החתומות על ההסכם לא ישתמשו בלוחמה כלכלית נגד אוקראינה, בלארוס וקזחסטן. ארצות הברית טענה בתגובה שהמזכר תואם את עבודתה נגד הפרת זכויות אדם במזרח אירופה.
אירועים שנטען שהיו בהם הפרת ההסכם > המשבר השני בקרים, 2014

לאחר שבשנת 2014 סיפחה רוסיה את חצי האי קרים שהיה עד סיפוח זה בשליטה אוקראינית, טענו ארצות הברית, קנדה, בריטניה ומדינות נוספות, שמעשי רוסיה בחצי האי קרים הם הפרת המזכר, היות שזו פגיעה בריבונות ובשליטה הטריטוריאלית של אוקראינה. רוסיה לעומת זאת טענה שהמזכר אינו חל על סיפוח זה, כי ההפרדה של חצי האי קרים הייתה מונעת על ידי משבר פוליטי וחברתי פנימי.
אירועים שנטען שהיו בהם הפרת ההסכם > הפלישה הרוסית לאוקראינה, 2022

סמוך לפני הפלישה הרוסית לאוקראינה פנה שר החוץ האוקראיני למועצת הביטחון של האו"ם וביקש מהמדינות החברות במועצה "לקיים באופן מיידי התייעצויות לפי סעיף 6 של מזכר בודפשט" כדי לדון בפעולות דחופות שמטרתן הסלמה, כמו גם "צעדים מעשיים להבטחת ביטחון אוקראינה". הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-24 בפברואר 2022 הייתה הפרה של ההסכם.
הערות שוליים

↑  "Belarus: Budapest Memorandum". United States Embassy – Minsk (הודעה לעיתונות). U.S. Department of State. 12 באפריל 2013. אורכב מ-המקור ב-19 באפריל 2014. {{cite press release}}:  (עזרה)
↑   אנשיל פפר, הקרב של אוקראינה נגד רוסיה על חצי האי קרים נראה אבוד מראש, באתר הארץ, 1 במרץ 2014
↑  SARAKSHI RAI, Ukraine calls for Security Council discussions on de-escalating tensions with Russia, The Hill, ‏Feb 21, 2022
↑   נחמיה שטרסלר, לקח אטומי מאוקראינה: עדיף להיות הזאב, באתר הארץ, 1 במרץ 2022
לורה (טיל)

| --- | --- |
טיל לורה
טיל לורה
 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל קרקע-קרקע
 ארץ ייצור:  ישראל ישראל
 יצרן:  מפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל
 פיתוח:  מפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל
 עלות יחידה:  3 מיליון ₪
 מלחמות ומבצעים:  התכתשות נגורנו קרבאך (2020) 
 פלטפורמת שיגור:  משגר נייד עם 4 זבילים
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  דלק מוצק
 משקל:  1600 ק"ג
 ממדים
 אורך:  5.2 מטרים
 קוטר:  624 מ"מ
 ביצועים
 טווח:  90–400 ק"מ
 דיוק:  CEP של 10 מטר
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  400–600 ק"ג
 ניווט:  INS-GPS
 
AIR LORA גרסת אוויר-קרקע של הטיל LORA
לורה או LORA (ראשי תיבות באנגלית של LOng Range Artillery), הוא טיל קרקע-קרקע וים קרקע מתוצרת מפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל. זהו טיל לטווח של עד 400 ק"מ, בעל מנוע דלק מוצק ודיוק מרבי (CEP) של כ-10 מטרים. לורה מונחה באמצעות INS-GPS ומסוגל לשאת ראש קרב (רש"ק) של 400 או 600 ק"ג, לפי מטרות השימוש.
קיומו של הטיל נחשף בתחילת נובמבר 2003, כאשר ניסוי שיגור סודי מעל לים שודר בטעות ברשת לוויינית בינלאומית ונקלט ברחבי המזרח התיכון. את הסיפור הביא אז ערוץ 10 בטלוויזיה. הניסוי נכשל והטיל יצא משליטה וצנח לים אולם הניסויים הבאים הוכתרו כהצלחה ובמאי 2020 בוצע ניסוי מוצלח שכלל שיגור שני טילים מכלי שיט, אחד לטווח 90 ק"מ והשני לטווח 400 ק"מ, ושניהם פגעו במטרה.
בקטגוריה שאליה משתייך לורה נמצאים טיל ה-ATACMS האמריקאי, האיסקנדר הרוסי וה-WS-3 הסיני.
ב-1 בנובמבר 2024 נצפה משגר טילי לורה על סיפון ספינת טילים מדגם סער 5 המשייטת בתעלת סואץ לכיוון הים האדום.
משתמשים

ביוני 2016 פורסם שאזרבייג'ן מחזיקה בטילי לורה כתגובה להתחמשות ארמניה בטילי איסקנדר. ככל הידוע, נעשה בטיל שימוש מבצעי ראשון בשנת 2020, במהלך מלחמת נגורנו קרבאך השנייה.
בסוף 2016 פורסם כי צה"ל שוקל לרכוש טילי לורה, אבל הדבר לא יצא אל הפועל עד לסוף 2020, בעיקר בשל התנגדות חיל האוויר וגורמים נוספים במערכת הביטחון.
ב 19 בספטמבר 2023 פורסמו סרטונים המראים שימוש בטילי לורה בתחילת הקרבות של אזרבייג'ן נגד נגורנו-קרבאך. משרד המשפטים באזרבייג'ן הכחיש את השימוש בהם.
במרץ 2017 פורסם כי פולין תרכוש טילי לורה במאות מיליוני דולרים.
טילי הלורה נמכרו גם להודו. ואף קיים שיתוף פעולה לייצור משותף של הטיל.
AIR LORA

ב-6 ביוני 2024 הודיעה התעשייה האווירית על AIR LORA, גרסת אוויר-קרקע של הטיל LORA. את ה-AIR LORA ניתן לשגר ממגוון מטוסי קרב, בהם ה-F-16. ה-AIR LORA מאפשר לתקוף מטרות אויב ממרחקים גדולים העולים על טווח מערכות ההגנה האווירית שלו, כגון מפקדות, תשתיות צבאיות, כלי שיט, ובסיסים אוויריים, וכל זאת תוך עמידה בפני שיבוש לווייני.
ראו גם

נץ דורס (רקטה)
הערות שוליים

↑  לפי ברושור אודות המערכת
↑  התעשייה האווירית תציג פתרון מערכתי כולל בתחום הלחימה היבשתית בתערוכת כוחות היבשה בפריז, צרפת, 8 ביוני 2006
↑  מחדל: ניסוי שיגור סודי שודר לרחבי המזה"ת, באתר וואלה, 6 בנובמבר 2003
↑  יואב זיתון, תיעוד: הטיל הישראלי המסווג פוגע לראשונה בטווח של 400 ק"מ, באתר ynet, 2 ביוני 2020
↑  עם דגלי ישראל ומצרים: ספינה של חיל הים תועדה בתעלת סואץ ועוררה סערה, באתר מעריב אונליין, 2 בנובמבר 2024
↑  רוסיה סיפקה לארמניה טילים טקטיים מסוג "איסקנדר", באתר Israel Defense, יוני 2016
↑  אודי עציון, 20 שנה אחרי שפותח: טבילת אש ראשונה לטיל הישראלי, באתר כלכליסט, 3 באוקטובר 2020
↑   עמוס הראל, מערכת הביטחון בוחנת הקמת מערך טילים לטווח בינוני, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2016
↑  עמי רוחקס דומבה, ‏מערכת הלורה: מתלהבים מהביצועים - אבל צה"ל לא קונה. פרשנות, באתר "IsraelDefense‏", 3 ביוני 2020.
↑  MoD dismisses information about shelling of Khankandi with Polonez and Lora missile systems, azerbaycan24.com, ‏20/09/2003
↑  צופה איסקנדר - פולין רוצה טילי קרקע-קרקע מסוג "לורה" להרתעת רוסיה, באתר Israel Defense‏ 2017
↑  תעשייה אווירית מכרה טילי לורה להודו ועכשיו תייצר אותם בשת״פ עם BEL ההודית, באתר Israel Defense, ‏2023-02-20
↑  AIR LORA - Deep Stand-Off Air to Ground Missile, IAI
| כלי טיס מתוצרת התעשייה האווירית לישראל |
| --- | --- | --- |
| מטוסי קרב | נשר • כפיר • נמר • אריה • לביא • F/A-259 סטרייקר |  |
| מטוסים צבאיים | ערבה •  סי-סקאן • צוקית |  |
| מטוסים אזרחיים | וסטווינד • גאלפסטרים G100 (אסטרה) • גאלפסטרים G200 (גלקסי) |  |
| כטב"מים | בירד-איי • I-View |  |
| כטב"מים טקטיים | מוסקיטו • סקאוט • RQ-2 פיוניר • האנטר • סרצ'ר • פנתר • תעתוע • הרון-T |  |
| כטב"מים ארוכי טווח | הרון 1 • איתן • סופר הרון • הרון 2 • יסעורון ירוק |  |
| חימוש משוטט | הארפי • הארופ • ברקן ירוק |  |
| טילים | שביט (משגר לוויינים) • יריחו • להט • נמרוד • ברק 8 • ברק MX • גבריאל • לורה • חץ 2 • חץ 3 • חץ 4 • ג'אמפר • SkySniper • (אנ') Wind Demon |  |
שמואל תנחום רובינשטיין

שמואל תנחום רובינשטיין
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
הרב שמואל תנחום רובינשטיין (ט"ו בשבט תרע"ו, 20 בינואר 1916 - י"ח באב תשנ"ח, 10 באוגוסט 1998) היה רב ודיין ישראלי, כיהן כרב הראשי של גבעתיים, ולאחר מכן אב בית דין בתל אביב. מחבר פירוש רמב"ם לעם, שזיכה אותו בפרס הרב קוק לספרות תורנית.
תולדותיו

נולד לר' יעקב דוד רובינשטיין בביאלא פודולסק למשפחה מחסידי לומאז' (ענף של חסידות קוצק). בצעירותו נודע כ"עילוי מביאלה", וסיפרו עליו שבגיל חמש ידע את כל ספר ישעיהו בעל פה. היה מראשוני התלמידים בישיבת חכמי לובלין, ממקורבי ראש הישיבה, הרב מאיר שפירא.
בשנת תרצ"ו (1936) עלה לארץ ישראל. בגיל 22 נתמנה לרב בית כנסת של יעקב גזונטהייט ברחוב בן-יהודה בתל אביב. בשנותיו הראשונות בארץ התפרנס מעבודה כמורה בבתי ספר תיכוניים. בשנת 1948 מונה לרבה הראשי של גבעתיים. הוא החזיק בתפקיד עד שנת 1965. בשנת תש"י השתתף בכנס רבנים של הפועל המזרחי ונבחר לוועדה המרכזת.
בשנת תשכ"ה ניגש לבחינות כושר לדיינות, בשנת תשכ"ה נתמנה לדיין בבית הדין הרבני, תחילה בחיפה, וכעבור שנים אחדות בתל אביב. בשנת תשל"ח מונה לאב בית דין בתל אביב. הוא המשיך לכהן בתפקידו בהתנדבות, גם לאחר שיצא לגמלאות. בשנת תשמ"ה נבחר לרב בית כנסת "בית יעקב אהל רבקה" ברחוב יהושע בן נון בצפון תל אביב.
החל מאמצע שנות ה-40, לבקשת ידידו הרב מרדכי-דב רבינוביץ', כתב את הפירוש לכמה חלקים של הרמב"ם בסדרת "רמב"ם לעם" שיצאה לאור בהוצאת מוסד הרב קוק. על הפירוש זכה לפרס הרב קוק לשנת תשי"ח, ולפרס הרב מימון לשנת תשמ"ו. בשנת 1970 היה יו"ר ועדת פרס יד הרב מימון. פרסם מאמרים רבים בקובצי "תורה שבעל פה".
הרב רובינשטיין נישא לחיה פיגא גיטל, בתו של הרב חיים טוביה פליגלטויב מחבר "כנפי יונה" (נפטרה בתשנ"ו). לבני הזוג לא נולדו ילדים.
משנתו ההלכתית

הרב רובינשטיין השתתף בפולמוס ההלכתי סביב ניתוחי מתים שהתקיים בשנות ה-60 במדינת ישראל. לשיטתו ניתוחי מתים מותרים רק כאשר ישנו סיכוי להצלת חולה אחר, ויש צורך שחכמי ישראל ילמדו רפואה ויוכלו לדון בשאלות אלו באופן עצמאי, ולא רק כסרח עודף בוועדות הרפואיות.
גם בפולמוס הגיור שהסעיר את מדינת ישראל בשנות השבעים השתתף הרב רובינשטיין. בקובץ 'תורה שבעל פה' כרך י"ג הוא הציג את השאלה האם ניתן לגייר בני זוג של יהודים מתבוללים שייתכן שלא ישמרו מצוות אחר גיורם כמחלוקת הפוסקים, וגם נטה להתיר גיור גויה שנשואה לכהן, בשל העובדה שהוראת חכמים שאין לגייר גר שרוצה לקבל את התורה 'חוץ מדבר אחד' נאמרה רק כאשר האינטרס להתגייר הוא של הגויה, אבל כאשר לבית הדין יש אינטרס לגיירה כדי למנוע התבוללות - ניתן לגייר גם כשקבלת המצוות לא שלמה. בכרך כ"ה שם הציג שהמחלוקת בדבר בני זוג של יהודים מתבוללים שייתכן שלא ישמרו מצוות אחר גיורם היא שאלה של 'עין טובה' ואופטימיות אל מול 'עין רעה' וחששנות.
לדעתו של הרב רובינשטיין שימוש ברמקול אסור בשבת, אפילו אם הוא פתוח מבעוד יום, בעיקר בשל החשש שיתקלקל ויבואו לתקנו ולחברו מחדש בשבת, אולם שימוש במכשיר שמיעה עבור חרש מותר, בשל הצורך הגדול שיש בו. ואין לחשוש שיבואו להתיר את הדלקתו בשבת, משום שאין לנו לחדש גזירות שכאלה, ובייחוד בדברים שנעשים בצנעא.
לקריאה נוספת

יצחק רפאל וגאולה בת-יהודה (עורכים), 'רובינשטיין, שמואל תנחום', בתוך: אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ו, מוסד הרב קוק תשס"א, עמ' 828–829
הערות שוליים

↑  ספרי מוסד הרב קוק, עמוד 235, באתר היברובוקס
↑  ראו למשל: קובץ אור המאיר, עמ' 227–234, באתר היברובוקס
↑  ש. אדרי, הרב רובינשטיין נתמנה לרבה של גבעתיים, הצופה, 5 במרץ 1948, עמ' 7
↑  החלטות חבר הרבנים של הפועל המזרחי, התורה והמדינה, קובץ ב', אייר תש"י, עמוד קכד, באתר היברובוקס
↑  הבחינות לדיינים נפתחות היום, הצופה, 11 בנובמבר 1964, עמ' 4
↑  נח זבולוני, הושלם שיבוץ דיינים חדשים, חרות, 17 במאי 1965
↑  יצחק שומרון, 9 דיינים מונו לאבות בתי דין, מעריב, 15 באוגוסט 1978
↑  דיינים ורבנים חדשים בישראל, ברקאי תשמ"ה, באתר היברובוקס
↑  הרב שמואל תנחום רובינשטיין, ספר המדע, תש"ו, באתר היברובוקס
↑  הרב שמואל תנחום רובינשטיין והרב עזרא בצרי חתני פרס יד הרב מימון לספרות ומחקר תורניים, ברקאי, תשמ"ז, באתר היברובוקס
↑  פרס מיימון ל"נזיר", מעריב, 14 ביולי 1970
↑  תורה שבעל פה, כרך ו, עמוד סז
↑  תורה שבעל פה כרך י"ג, עמוד עד
↑  תורה שבעל פה, כרך כ"ה, עמוד יח
↑  תורה שבעל פה כרך ט', עמוד סא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312206305171  GND: 1147809453  ISNI: 0000 0000 9036 334X  VIAF: 131896197   WorldCat (עם VIAF): 131896197
ישראל במשחקים האירופיים

ישראל התחרתה במשחקים האירופיים מאז החלו ב-2015. משלחת הספורטאים הישראלית הגדולה ביותר לתחרות ספורט אי פעם הייתה משלחת ישראל במשחקים האירופיים (2015) בבאקו, שכללה 139 ספורטאים. לעומת זאת, משלחת ישראל במשחקים האירופיים (2019) כללה 32 ספורטאים בלבד. משלחת ישראל למשחקים האירופיים (2023) כללה 124 ספורטאים.
מדליות > מדליות לפי משחקים

| משחקים | ספורטאים |  |  |  | סה"כ | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אזרבייג'ן באקו 2015 | 139 | 2 | 4 | 6 | 12 | 22 |
| בלארוס מינסק 2019 | 32 | 3 | 3 | 1 | 7 | 19 |
| פולין קרקוב 2023 | 135 | 1 | 1 | 3 | 5 | 34 |
| סה"כ | סה"כ | 6 | 8 | 10 | 24 | 33 |
מדליות > מדליות לפי ענף ספורט

| ענף |  |  |  | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| - התעמלות | 2 | 4 | 2 | 8 |
| - ג'ודו | 1 | 2 | 1 | 4 |
| - קליעה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| - שחייה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| - שחייה צורנית | 1 | 0 | 1 | 2 |
| - היאבקות | 0 | 1 | 0 | 1 |
| - טריאתלון | 0 | 1 | 0 | 1 |
| - בדמינטון | 0 | 0 | 2 | 2 |
| - אתלטיקה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| - סיף | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סה"כ (10 ענפים) | 6 | 8 | 10 | 24 |