stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
39 רמזים
בגידה (Doublecross) > המשימה: אטום

המשימה: אטום הוא הספר הרביעי והאחרון בסדרת: בגידה. איאן וקארה מגלים ש"המנודה" את אסון צ'רנוביל ובו נהרגה אשתו של אלק ספסקי. במקביל לזה דן, נלי וסמי נוסעים ליער השחור בשביל לגלות מה "המנודה" עשה שם ואז כשהם נמצאים בקרון רכבת דן נחטף ואז מגלה שנתניאל הרטפורד (המנודה) מתכנן להרוג את כל בני משפחת קהיל בעזרת דבורים שעברו מוטציות בעזרת השיקוי, כך שיפגעו רק באנשים עם דם קהילי. באותו הזמן ג'ונה, המילטון ואיימי טסים לסין בשביל לעצור את חיסול בני אקטרינה והם מגלים שהמנודה מתכוון לפוצץ כור גרעיני ואלק ספסקי נשלח להרוג אותם. אלק חושב שמדובר בפצצה קטנה, אך בעצם המנודה חיבל בכור, והתכוון להיפטר גם מאלק. איימי סיפרה לאלק שבגלל המנודה נהרגה אשתו והוא עבר לצד שלהם. בסוף הספר אלק ספסקי מת בשביל לעצור את הדבורים של המנודה. נתניאל הרטפורד נעקץ על ידיהם, בעקבות דמו הקהילי, ומת. בסוף הספר איימי, דן, איאן, קארה, ג'ונה והמילטון מחליטים על דמוקרטיה: כל אחד מהבתים ינהיג את משפחת קהיל ארבע שנים בלבד ואז ההנהגה תעבור לאדם הבא, ככה אף אחד לא יהפוך לגרייס והראשונה תהיה איימי.
הערות שוליים

↑  מקור
↑  מקור
↑  מקור, מתוך אתר The 39 Clues Wiki
↑  מקור, מתוך אתר The 39 Clues Wiki
↑  מקור
1 2  מקור, מתוך אתר The 39 Clues Wiki
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007395279105171 
ריק ריירדן, מחבר הספר הראשון בסדרה
מפה הממחישה את מסעותיהם של דן ואיימי אחר 39 הרמזים (ספרים 1-10)
הגרסה האנגלית של עשרת הספרים הראשונים שבסדרה
נדב שרגאי

| --- | --- |

 לידה:  1 בינואר 1959 (בן 66) ירושלים 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  תיכון הימלפרב 
 מעסיק:  הצופה, ישראל היום, הארץ, כל העיר, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  nadav.shragai.7
 
נדב שרגאי (נולד ב-1 בינואר 1959) הוא סופר ועיתונאי ישראלי, עמית מחקר במרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
ביוגרפיה

שרגאי נולד בירושלים ב-1 בינואר 1959, נכדו של ראש עיריית ירושלים שלמה זלמן שרגאי. בילדותו המוקדמת השתתף במקהלת הילדים פרחי לונדון. את לימודיו התיכוניים עשה בתיכון הימלפרב.
את דרכו העיתונאית החל בעיתון "הצופה" ואחר כך בשבועון הירושלמי "כל העיר". ב-1983 החל לכתוב בעבור העיתון "הארץ", ושימש בין השאר בתפקידי כתב לענייני משטרה, דתות, בתי משפט דתיים והעם היהודי. בשנת 2009 הודיע על פרישתו מ"הארץ", ובהמשך הצטרף ל"ישראל היום".
התחומים המרכזיים שסיקר לאורך השנים, ושבהם התבלט כמומחה ואף פרסם ספרים ומחקרים, היו הסכסוך הדתי-לאומי על ירושלים, וענייני המתנחלים והימין.
שרגאי פרסם מאות רבות של מאמרי דעה, בעלי קו יהודי-לאומי, בעמודי הדעות של "הארץ". בנוסף עסק שנים רבות בכתיבה מגזינית, פרסם תחקירים רבים בנושאים שונים ותיעד את עולמם, השקפתם והווי חייהם של המתנחלים והציבור הדתי, על גווניו השונים.
משנת 2008 משמש שרגאי כחוקר בכיר במסגרת המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, וכן מרצה על ענייני ירושלים.
שרגאי מתגורר בירושלים. הוא נשוי, אב לחמישה ילדים.
פרסומיו

הר המריבה – המאבק על הר הבית, יהודים ומוסלמים, דת ופוליטיקה, הוצאת כתר, 1995. ISBN 9650705155
על אם הדרך – סיפורו של קבר רחל, שערים לחקר ירושלים, 2005. ISBN 9659075901
סכנות החלוקה בירושלים, המרכז הירושלמי לענייני ציבור והמדינה, 2008.
תכנון דמוגרפיה וגאופוליטיקה בירושלים (מסמך מדיניות למקבלי החלטות), המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 2010.
עלילת "אל-אקצה בסכנה", דיוקנו של שקר, הוצאת ספריית מעריב והמרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 2012.
The "Al-Aksa is in danger": the history of a lie, Jerusalem Center for Public Affairs, 2012
ירושלים אינה הבעיה אלא הפתרון, בתוך: משה עמירב (עורך), אדוני רהמ"ש ירושלים, הוצאת כרמל.
הכותל הנעלם הוצאת בית אל, 2016
נדב שרגאי, ‏"העיר שעורבבה לה", השילוח, 4, אפריל 2017.
אשליית החלוקה, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 2015
טרור אל אקצא: מעלילה לדם, הוצאת סלע מאיר, 2020
כמו כן, פרסם ניירות עמדה ומחקרים בנושאים שונים, ביניהם סוגיית שחרור המחבלים, הרס עתיקות בהר הבית, תוכנית החיבור בין מעלה אדומים לירושלים ותוכנית הבנייה של גשר הקבע בשער המוגרבים, במסגרת המרכז הירושלמי לענייני ציבור והמדינה.
ראו גם

אל-אקצא בסכנה
הערות שוליים

↑  לי-אור אברבך, ‏"ישראל היום" משיק בסוף השבוע הקרוב מהדורת שישי, באתר גלובס, 16 בנובמבר 2009
↑  חן שליטא, ‏יש גבול, באתר גלובס, 22 באוקטובר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313584705171  ISNI: 0000 0000 7845 7626  LCCN: no97059513  NTA: 403930472  VIAF: 24879779   WorldCat (עם VIAF): 24879779
התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל

לוחמי גדוד 101 של חטיבת הצנחנים במהלך התמרון בכפר אל-עדייסה, אוקטובר 2024
התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל הוא תמרון צבאי קרקעי ופלישה לשטח מדינת לבנון במסגרת החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל, שהחל ב-30 בספטמבר 2024, לראשונה מאז מלחמת לבנון השנייה. התמרון הוגדר על ידי דובר צה"ל כ"ממוקד ומתוחם" במטרה לפגוע בתשתית ההתקפית של חזבאללה לאורך הגבול ולאפשר את חזרת תושבי הצפון לבתיהם.
התמרון נמשך 57 ימים, עד 27 בנובמבר בו נחתם הסכם ישראל–לבנון 2024, אולם על פי ההסכם כוחות צה"ל נשארו בתוך שטח לבנון למשך 60 יום נוספים. במהלך התמרון כוחות צה"ל פעלו בכל קו הכפרים הסמוכים לגבול, טיהרו אותם מתשתיות צבאיות של חזבאללה, הרגו את המחבלים ששהו במקום, החרימו אמצעי לחימה והשמידו מבנים ששימשו את הארגון. כוחות צה"ל שהשתתפו בתמרון כללו 4 אוגדות, שהן אוגדה 98, אוגדה 36, אוגדה 91 ואוגדה 146, כאשר תחת כל אוגדה עברו חטיבות רבות, וכל אוגדה פעלה במרחבים מעט שונים. כך למשל תחת אוגדה 98 פעלו 3 חטיבות שיחד פעלו בשישה מרחבים, ותחת אוגדה 91 עברו 8 חטיבות והיא פעלה ב-10 מרחבים.
רקע

ב-7 באוקטובר 2023 יצאו מספר ארגוני טרור מרצועת עזה, בהובלת גדודי עז א-דין אלקסאם של חמאס, למתקפת פתע על ישראל שכללה מעשי טבח המוני ופשעים נגד האנושות, שבה נרצחו 1,163 ישראלים ואזרחים זרים. בתגובה פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל. כבר למחרת הצטרף ארגון הטרור חזבאללה למערכה והחל בירי תלול-מסלול על ישראל מלבנון, על מנת לרתק כוחות גדולים של צה"ל לצפון, ולהפעיל לחץ על ישראל לסיום המערכה על ידי עקירת עשרות אלפי תושבי קו העימות מבתיהם.
ב-26 באוקטובר החל צה"ל בתמרון קרקעי ברצועת עזה והמלחמה שם נמשכה בעצימות גבוהה עד מאי 2024, ובמהלכה חזית עזה הוגדרה כ"חזית העיקרית" ושאר החזיתות כחזיתות משניות. בתקופה זו התאפיינה הלחימה בצפון בעימות נמוך עצימות כאשר חזבאללה משגר טילי נ"ט, רקטות ארטילריות וכטב"מים מתאבדים על יישובי הצפון וצה"ל מגיב בתקיפות נקודתיות נגד חוליות שיגור, תקיפות שטח ארטילריות ותקיפות אוויריות על דרום לבנון. מאוקטובר 2023 ועד אוגוסט 2024 נהרגו למעלה מ-400 פעילי חזבאללה ועוד כמה עשרות פעילי טרור מארגונים שונים, בעיקר חמאס בלבנון. מנגד, ישראל איבדה 21 חיילים בלחימה ונרצחו 23 אזרחים מירי חזבאללה, כאשר המקרה הבולט ביותר היה פגיעת הרקטה במג'דל שמס שבו נרצחו 12 ילדים, דבר שהוביל לההתנקשות בפואד שוכר.
עד ספטמבר 2024 נמנעה ישראל מלהיכנס קרקעית ללבנון, והסתפקה בתקיפות אוויריות בעצימות נמוכה כתגובה לתקיפות חזבאללה. ב-17 בספטמבר הגדיר הקבינט המדיני-ביטחוני את השבת תושבי הצפון לבתיהם כאחד מיעדי המלחמה הרשמיים. באותו יום פתחה ישראל במבצע סייבר שכלל פיצוץ אלפי ביפרים ומכשירי קשר של חזבאללה, ופצע אלפי פעילים וקצינים בארגון. ב-19 בספטמבר 2024 הכריז צה"ל על מבצע חיצי הצפון, שהחל בהפצצות חיל האוויר הישראלי. בהפצצות סוכלה כמעט כל צמרת חזבאללה, כולל מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה, והותקפו אלפי מחסני אמל"ח ומשגרים של חזבאללה. לצד כל אלו החלו הכנות רבות, צבאיות ודיפלומטיות, לכניסה קרקעית לדרום לבנון.
הכנות לתמרון הקרקעי

במהלך חודש ספטמבר 2024 החלה ישראל להיערך לתמרון קרקעי בדרום לבנון, על ידי הסטת כוחות מהחזית הדרומית וגיוס מילואים. קדמו לתמרון עשרות מבצעים חשאיים של צה"ל בלבנון באותה השנה. ב-18 בספטמבר, יום לאחר הוספת מטרת המלחמה הצפונית והתפוצצות זימוניות חזבאללה, העביר צה"ל את אוגדה 98 מעזה לחזית הצפונית, סימן שכבר העיד על התגברות הלחימה בצפון. ב-27 בספטמבר גויסו שתי חטיבות מילואים, חטיבת עציוני וחטיבת אלון, וכן מספר גדודי מילואים נוספים, לטובת הכנה לכניסה קרקעית לדרום לבנון.
ב-29 בספטמבר 2024 פורסם ברשת ABC כי ייתכן שכבר החלו "תנועות חוצות-גבול" של צה"ל לתוך שטח לבנון, במטרה להוציא מכלל שימוש עמדות חזבאללה, לקראת תמרון רחב יותר. יום לאחר מכן, ב-30 בספטמבר, התפרסם דיווח בעיתון וול סטריט ג'ורנל כי במהלך מספר חודשים כוחות מיוחדים של צה"ל ערכו פשיטות קטנות וממוקדות בדרום לבנון, כדי לאסוף מודיעין ולהתכונן לאפשרות של תמרון קרקעי, כולל כניסה למנהרות של חזבאללה סמוך לגבול עם ישראל. על פי הדיווח בעיתון, ארצות הברית הפעילה לחץ כבד על ישראל כדי שלא תבצע תמרון גדול, אך גם בממשל האמריקני הבינו שאין מנוס מכניסה קרקעית ללבנון.
ב-30 בספטמבר פורסם בוושינגטון פוסט כי ישראל עדכנה את ארצות הברית שבכוונתה לבצע תמרון קרקעי בלבנון, שהיקפו יהיה קטן מהיקף התמרון במלחמת לבנון השנייה, והוא יתמקד בטיהור תשתיות טרור לאורך הגבול כדי להסיר את האיום על יישובי הגבול הישראליים. באותו הערב כוחות צבא לבנון ויוניפי"ל נסוגו מגבול ישראל-לבנון צפונה למרחק 5 ק"מ מהגבול, וצה"ל הכריז כי היישובים מטולה, משגב עם וכפר גלעדי הם שטח צבאי סגור.
הכנות לתמרון הקרקעי > חשיפת "התוכנית לכיבוש הגליל"

ב-1 באוקטובר 2024, פחות מיממה לאחר הפתיחה הרשמית של התמרון הקרקעי בלבנון, חשף דובר צה"ל כי במהלך החודשים שקדמו לתמרון הקרקעי בוצעו עשרות מבצעים חשאיים של צה"ל שהכינו את הקרקע לתמרון, חלקם הגיעו לעומק של 5–10 ק"מ בתוך שטח לבנון, במטרה לאתר ולהשמיד את יכולות חזבאללה במקום. הפעולות כוונו נגד תשתיות של כוח רדואן, כולל רשת מנהרות תת-קרקעיות מלאות באמצעי לחימה, שיועדו לשמש את חזבאללה בעת הפלישה לישראל. בפשיטות הקומנדו נוטרלו מנהרות רבות ונלקחו ללמידה מפות, מסמכים ואמל"ח רב שכלל נשק קל, רובי צלפים, רקטות RPG, טילי נ"ט, מוקשים ומטעני חבלה. אמל"ח רב נוסף הושמד בשטח.
עוד חשף דו"צ תיעודים של "תוכנית לכיבוש הגליל", שאליה נערך חזבאללה במשך 15 שנים, שכללה מתחמי תת-קרקע שפעילי חזבאללה הכינו במשך השנים, תוך חימושם בכלי נשק רבים, על מנת להוציא מתקפת פתע על יישובי הצפון בדומה למתקפת הפתע שהוציא חמאס ב-7 באוקטובר 2023, וכן מפות שיועדו לחלוקה לפעילי חזבאללה לשם מטרה זו. ב-14 באוקטובר חשף צה"ל מנהרה באורך כ-800 מטרים בלב שכונה אזרחית בדרום לבנון, שאובזרה באמצעי לחימה רבים כולל טילי מסוקים, פגזים ואופנועים, ואמצעי שהייה לזמן ממושך, כחלק מהתוכנית לכיבוש הגליל.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי

החודש הראשון של התמרון הקרקעי בלבנון, שהחל בלילה שבין 30 בספטמבר ל-1 באוקטובר, התאפיין במספר מועט של קרבות פנים אל פנים מול מחבלי חזבאללה באופן ניכר לעומת התמרון ברצועת עזה בתחילת המלחמה. על פי דיווחים רבים, רוב מחבלי חזבאללה ברחו מכפרי דרום לבנון טרם הגעת כוחות צה"ל לשם. קרבות משמעותיים בשלב זה היו קרב ראמיה, קרב עייתא א-שעב, קרב אל-עדייסה וקרב כפר כילא.
כבר כעבור כשבוע וחצי מתחילת התמרון צה"ל איפשר כניסת כתבים צבאיים ישראלים לחלק מהכפרים בדרום לבנון. דובר צה"ל תא"ל דניאל הגרי נכנס לדרום לבנון והוציא סרטוני הסברה, וכן הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי וראש השב"כ רונן בר קיימו הערכת מצב משותפת בדרום לבנון עם מפקד פיקוד הצפון.
כחודש מתחילת התמרון פורסם בעיתון הסעודי א-שרק אל-אווסט כי צה"ל השמיד כ-29 כפרים ועיירות סמוכות-גבול לאורך רצועה של 120 קילומטרים בדרום לבנון, מא-נאקורה שבדרום מערב המדינה ועד שבעא בדרום מזרחה. לפי הדיווח, סה"כ נהרסו כ-25 אלף יח"ד.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 30 בספטמבר

ב-30 בספטמבר 2024 בשעות הערב החל ירי ארטילרי מסיבי לעבר דרום לבנון של חיל התותחנים וחיל השריון הישראלי. סביב השעה 22:00 פורסם כי מחלקת המדינה של ארצות הברית הודיעה שצה"ל יחל בקרוב את התמרון הקרקעי בלבנון. בשעה 1:50 אישר דובר צה"ל שמתחיל התמרון קרקעי.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 1 באוקטובר

לאורך שעות הלילה שבין 30 בספטמבר ל-1 באוקטובר החלה כניסת כוחות של אוגדה 98, הכוללת את לוחמי חטיבת עוז, הצנחנים וחטיבה 7, בחסות תקיפות ריכוך מסיביות שנמשכו לאורך כל הלילה מצד חיל האוויר ותותחנים. דובר צה"ל בערבית הודיע לתושבי 25 כפרים בדרום לבנון הסמוכים לקו העימות כי עליהם להתפנות מבתיהם למען שמירה על חייהם.
במהלך הבוקר צה"ל התחיל לתפוס שטחים בדרום לבנון ולהילחם במחבלי חזבאללה במרחבי דרום לבנון שצמודים לגבול.
דובר צה"ל הודיע כי בהכוונת מידע מודיעיני של אגף המודיעין, כוחות צה"ל בהובלת פיקוד הצפון ויחידות מיוחדות נכנסו ללב מתחמי הלחימה שחזבאללה נטש בדרום לבנון, והשמידו תשתיות טרור מעל ומתחת לפני הקרקע. תשתיות טרור אותרו בכפרים כפר כילא, עייתא א-שעב, מיס אל-ג'בל, ועוד.
בכפר כילא, בעקבות מודיעין מדויק, הלוחמים פשטו על אחד הבתים וחשפו בחדר הילדים פיר שמוביל למנהרה באורך של כ-100 מטרים שנחצבה בסלע. במרחב נורית, הסמוך לעייתא א-שעב, כוחות צה"ל נוספים השמידו תשתיות של חזבאללה, כולל מנהרה תת-קרקעית שהיו בה מחסן אמצעי לחימה, חדר פיקוד, וחדרי התארגנות ושהייה למחבלי חזבאללה. בסיום המבצע במרחב, הכוחות התחילו בפלישה אל תוך הכפר.
במיס אל-ג'בל, כוחות צה"ל פלשו לכפר. כדי לעזור בלחימה, חיל האוויר תקף 100 מטרות של חזבאללה במרחבים הקרובים לכפר.
בביירות, צה"ל תקף באופן ממוקד אתרי ייצור אמצעי לחימה ותשתיות נוספות של ארגון הטרור חזבאללה.
לאחר תחילת הפשיטות, ראש ממשלת לבנון ביקש מהאו"ם עזרה הומניטרית בסכום 426 מיליון דולר.
לאחר קרבות בכפרים, מחבלים שנשארו בדרום לבנון התחילו לעבור צפונה, לכפרים קרובים.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 2 באוקטובר

בבוקר 2 באוקטובר הודיע דובר צה"ל כי אוגדה 36 הכוללת את חטיבת גולני, חטיבת השריון 188, חטיבת המילואים עציוני וחטיבת האש 282 מצטרפת לתמרון בלבנון.
חזבאללה טען שלחם עם כוחות צה"ל בכפר אל-עדייסה והדף את כניסתם לכפר, מדובר בצק"ח הקומנדו של יחידת אגוז וגדוד 101 של הצנחנים. בסביבות השעה 04:30, לוחמי אגוז שיצאו להתקפה באל-עדייסה נתקלו במחבלים במבנה. מייד לאחר ההיתקלות החלה אש תופת על הכוחות של נשק קל, נ"ט ופצמ"רים. מייד לאחר ההיתקלות הראשונה במבנה שבו נפתח הקרב, אחד הלוחמים נהרג ונפל בקרבת מחבלי חזבאללה שנותרו בחיים. מחשש שהגופה תיחטף, וכדי להגיע אליה בהקדם, לוחמי אגוז ולוחמי הצנחנים שהגיעו לעזור בקרב, הקיפו את המבנה והרחוב והסתערו פנימה, כדי לנהל קרב מטווח אפס עם מחבלים, ולמנוע כל אפשרות לחטיפה. במקביל, צוות הרחפנים של אגוז זיהה רכבי תגבורת של כוח רדואן מתקרבים לַמבנה, ייתכן שכדי לחטוף את הגופה ולהימלט. הרכבים הותקפו מהאוויר והמחבלים שבהם נהרגו. במהלך הקרב נהרגו 5 לוחמי אגוז ולוחם יהל"ם אחד ונפצעו 36 לוחמים.
דובר צה"ל אמר שביום זה הותקפו 200 מטרות ונהרגו 60 מחבלים. אחת המטרות שהותקפו היא בניין עיריית בינת ג'בייל, שבו נהרגו כ-15 מחבלים.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 3 באוקטובר

לוחמי צוותי הקרב של חטיבת גולני, בפיקוד אוגדה 36, החלו לפעול בפעילות קרקעית ממוקדת בדרום לבנון. לוחמי גולני השמידו אמצעי לחימה, תשתיות טרור והרגו מחבלים של כוח רדואן בהיתקלויות. בפעילות של חטיבת גולני תקפו הלוחמים מבנה צבאי שבו שהו מפקדי חזבאללה – מפקד המרחב, מפקד כוחות ההנדסה, ומפקד האש של המרחב. בסוף הפעילות המחבלים נהרגו.
כוחות צק"ח הצנחנים לחמו במחבלים בקרבות מטווחים קרובים. לוחמי הצנחנים פשטו על מספר כפרים לפי מודיעין מדויק שהצביע על מתחמים צבאיים ובתים שהפכו למוצבים. בנוסף איתרו לוחמי צנחנים אמצעי לחימה רבים. במהלך חילופי אש מול מחבלים מכוח רדואן, נהרג קצין לוחם של גדוד 202 של חטיבת הצנחנים. דובר צה"ל בהודעה דרש מ-25 כפרים נוספים להתפנות. במהלך היום צה"ל תקף בביירות 15 מטרות שכללו מפקדות, מטה מודיעין ותשתיות נוספות וחזבאללה שיגר 200 רקטות ארטילריות אל צפון ישראל.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 4 באוקטובר

נכון לצהרי 4 באוקטובר נהרגו למעלה מ-250 מחבלים, מהם 5 מג"דים, והושמדו 2,000 מטרות חזבאללה.
פורסם שכוחות צה"ל התחילו להשיג שליטה מבצעית על הכפרים השיעיים בדרום לבנון.
בנוסף צה"ל הודיע שהחל לאטום מנהרות של חזבאללה באמצעות מלט.
לפי צה"ל חטיבת גולני נכנסה ביום זה לכפר מארון א-ראס לאחר לחימה נגד כוח רדואן. עם החטיבה הגיעו דחפורים שהתחילו לשטח את הכפר.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 5 באוקטובר

בבוקר, דובר צה"ל הודיע כי כלי טיס של חיל האוויר תקפו פעילים של חזבאללה במפקדה שהוקמה במסגד בדרום לבנון. המסגד שהותקף היה סמוך לבית חולים. עוד מסר דובר צה"ל כי עד 5 באוקטובר נהרגו 440 פעילי חזבאללה מתחילת התמרון, מהם 400 בלחימה הקרקעית עם כוחות צה"ל.
בכפר יארון צה"ל סיים את שיטוח הכפר. תצלומי לוויין עדכניים של חברת Planet Labs הראו כי יותר מ-60% מהכפר שוטח על ידי צה"ל.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 6 באוקטובר

כתוצאה משיגור של חזבאללה שפגע בסמוך לכוח של יחידת הניוד, נהרגו שני לוחמי יחידת הניוד 5515 – רס"ר (במיל') איתי אזולאי ורס"ב (מיל׳) אביב מגן. באותה תקרית נפצעו קשה גם שני לוחמים נוספים מיחידת הניוד של עוצבת האש.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > 7 באוקטובר

בבוקר הודיע דובר צה"ל, כי אוגדה 91 נכנסת לתמרון. תחת פיקוד האוגדה שלוש חטיבות מילואים שהחלו בפעילות קרקעית במרחב: חטיבת אלכסנדרוני, חטיבת הנח"ל הצפונית, וכן חטיבת השריון "הזקן". חלק מחטיבת אלכסנדרוני הצטרף לקרב מיס אל-ג'בל וחלק התחיל בפלישה לכפר מוחייביב. בערב הודיע דובר צה"ל כי יישובי צפון הגליל המערבי באזור ראש הנקרה ושלומי הוכרזו כשטח צבאי סגור לקראת תמרון במחוז דרום לבנון.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע ראשון לתמרון (30 בספטמבר – 7 באוקטובר) > סיכום שבוע

במהלך השבוע הראשון לתמרון 2,000 מטרות טרור הושמדו ו-440 מחבלים נהרגו. לצה"ל נהרגו 11 חיילים.
צה"ל כבש את הכפרים כפר כילא, יארון ואל-עדייסה, והכפר יארון שוטח. בלחימה השתתפו האוגדות 91, 98 ו-36.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע שני לתמרון (8–14 באוקטובר)

ב-8 באוקטובר בבוקר הודיע דובר צה"ל כי גם אוגדה 146 נכנסה ללחימה בדרום לבנון, בחלקו המערבי, האוגדה נכנסה לכפר מרווחין והשמידה את תשתיות הכפר. בכפר הם מצאו מנהרה החודרת ב-10 מטרים אל תוך ישראל והיא המנהרה הראשונה שנמצאה מ-2019 שחוצה את הגבול. ב-17:00 אחר הצהריים שודר נאומו של נעים קאסם, סגן מזכ"ל חזבאללה, שבו קרא להפסקת אש ללא תלות בהפסקת אש ברצועת עזה, לראשונה מאז כניסת חזבאללה למערכה ב-8 באוקטובר 2023. בנוסף צה"ל סיים את תהליך הכיבוש של הכפר השיעי מארון א-ראס שהפך לסמל במלחמת לבנון השנייה. במהלך כיבוש הכפר צה"ל השמיד את "פארק איראן" הצופה לגליל, שהפך מוקד עלייה לרגל לבכירים מטהרן, את פסל קאסם סולימאני, את דגם כיפת הסלע ואת האנטנה של הכפר.
ב-10 באוקטובר צה"ל רשמית סיים את קרב מיס אל-ג'בל. לאחר הקרב חטיבת אלכסנדרוני התחילה להתקדם לכיוון מוחייביב.
בסיור צה"ל בדרום לבנון, אותרו מצבורים של אמצעי לחימה כמעט בכל חדר בבתי תושבים, ואותרו גם טבלאות שיגורים והיערכות ללחימת חורף.
באותו היום שורה של מדינות במערב מתחו ביקורת על ישראל, לאחר שיוניפי"ל דיווח ששניים מאנשיו נפגעו מירי של טנק ישראלי וכי חיילי צה"ל ירו על עמדות צבאיות של הארגון.
ב-11 באוקטובר רשת "אל-מיאדין" הלבנונית, המזוהה עם חזבאללה, טענה כי צה"ל תקף מרכז של יוניפי"ל באזור א-לבונה שבדרום לבנון.
ב-13 באוקטובר דובר צה"ל פרסם תיעוד של שביית המחבל ודאח יונס, תושב הכפר חולא וחלק מהפלוגה של הכפר. זהו המחבל הראשון בחזבאללה שנלקח כשבוי מאז תחילת התמרון הקרקעי. במקביל נמשכו הקרבות בפעולה הקרקעית בדרום לבנון. מספר לוחמים נפגעו בקרבות מול חזבאללה, בהם שניים באורח קשה בתקרית ירי נ"ט. עוצבת הגליל וגדוד ההנדסה 605 התקדמו לכיוון הכפר ראמיה, כוחות של חזבאללה התקדמו לעבר הכוחות, ובאזור התחיל קרב ראמיה. לפי דיווחים, לחזבאללה נהרגו עשרות מחבלים ולישראל נפצעו מספר חיילים. ביום זה פורסם שבמהלך מספר הימים הקודמים לו, כוחות צה"ל איתרו מנהרה בעומק 7 מטרים עם 50 מטרים של מרחב שהייה. הכוחות עצרו את המחבל ולקחו אותו לחקירה. במנהרה נמצאו גם אמצעי לחימה וציוד לשהייה לטווח ארוך.
ב-14 באוקטובר דובר צה"ל בערבית קרא לתושבי 25 כפרים בנפת צידון שבמחוז דרום לבנון להתפנות מבתיהם צפונה, לקראת הרחבת התמרון הקרקעי לעומק לבנון. כמו כן, באותו היום פורסם כי לוחמי צק"ח הזקן (8) מאוגדה 91 ולוחמי יחידת יהל"ם איתרו מנהרה באורך כ-800 מטרים בלב שכונה אזרחית, ששימשה כמפקדה של כוח רדואן. במנהרה היו אמצעי לחימה כגון טילי מסוקים, פגזים, אופנועים, וכן אמצעים לשהייה לזמן ארוך, כולל מטבח וחדרי שהייה.
בזמן קרב ראמיה, טנקים ניסו לעבור לאזור בטוח יותר ובטעות פרצו לתוך בסיס של יוניפי"ל. בפריצה נפצעו 3 חיילים של הארגון והגדר הראשית של הבסיס נהרסה.
בכפר א-לבונה, חיילי צה"ל סיימו את החלק של הלחימה והניפו את דגל ישראל במרכז הכפר, בסמוך לאנדרטה ללוחמי חזבאללה שנהרגו בכפר במלחמת לבנון השנייה.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע שני לתמרון (8–14 באוקטובר) > סיכום שבוע

במהלך השבוע צה"ל כבש את הכפרים מיס אל-ג'בל, מארון א-ראס וא-דהיירה, בנוסף הכפר מארון א-ראס שוטח.
מחבל חזבאללה אחד נלקח בשבי.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע שלישי לתמרון (15–21 באוקטובר) > סיכום שבוע

במהלך השבוע צה"ל כבש את הר דב הלבנוני והכפרים א-לבונה, עלמא א-שעב, עייתא א-שעב, קאוזח, ראמיה, מוחייביב ומרכבא.
לפי הערכת מצב של צה"ל, 1,200 מחבלים נהרגו בתמרון הקרקעי, ולפי הערכות לחזבאללה נשאר רק כשליש ממערך הרקטות של חזבאללה.
במהלך מבצע חיצי הצפון נהרגו עד לנקודה זו שבעה מפקדי חטיבות של חזבאללה, 21 מפקדי גזרות ועשרות מפקדי מתחמים, ויותר מ-3,200 מטרות הותקפו בלבנון.
בלחימה השתתפו אוגדות 91,98,36 וחטיבת ההרים.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע רביעי לתמרון (22–28 באוקטובר)

ב-22 באוקטובר דווח כי בצה"ל הגיעו לשיא הפעולה הקרקעית בדרום לבנון, כשארבע אוגדות צה"ל פעלו באזור זה. צה"ל עבר מהשמדת תשתיות חזבאללה ואלפי אמצעי לחימה לחישוף ושיטוח מבני מחבלים ומרחבי סבך מול הגליל.
ב-23 באוקטובר דובר צה"ל בערבית הוציא הודעת פינוי חריגה לתושבי מספר רחובות בעיר צור בלבנון, וחזבאללה דיווח על תקיפות של חיל הים על מבנים ברחבי חוף העיר. באותו היום בשעה 18:50, כוח של לוחמי מילואים של גדוד 222 של חטיבת כרמלי, שפועלת באחד השטחים הסבוכים של חזבאללה בגזרה המערבית בדרום לבנון, נתקל במחבלים ששהו בתוך פיר תת-קרקעי. המחבלים יצאו מהפיר – והשליכו רימונים לעבר הכוח. לוחמי כרמלי השליכו רימונים בחזרה לכיוון הפיר ופתחו באש לעבר המחבלים, במהלך ההיתקלות נהרגו 4 לוחמים.
ב-24 באוקטובר במהלך פעילות הלחימה של אוגדה 98 בגזרה המזרחית של דרום לבנון, כוח לוחמים של חטיבה 55 הותקל על ידי חוליית מחבלים של כוח רדואן. במהלך ההיתקלות נהרג מפקד בפלגת תקיפה ביחידת עוקץ של חטיבת המרום.
במהלך הלילה, בשעה 22:00, מחבלי חזבאללה שיגרו מטח רקטות לעבר מרכז דרום לבנון בו פועלים לוחמי גדוד 89 של חטיבת הזקן. אחת הרקטות פגעה בסמוך למבנה בתוך הכפר הלבנוני. כתוצאה מפגיעת הרקטה נהרגו 5 לוחמי גדוד 89 של חטיבת הזקן, וכן 19 לוחמים נפצעו בתקרית.
ב-26 באוקטובר השמידו לוחמי גדוד ההנדסה 8219 בשיתוף עם יחידת יהל"ם תשתית תת-קרקעית אסטרטגית של כוח רדואן ברב א-ת'לאת'ין באמצעות 400 טונות חומר נפץ. הפיצוץ היה עז כל כך שנקלט בחיישנים שאמונים על מתן התראה על רעידות אדמה בישראל, כך שתושבים עד אזור חיפה (כולל) קיבלו התראת שווא מיישומון פיקוד העורף על רעידת אדמה בעוצמה של 4.5 בסולם ריכטר.
ב-27 באוקטובר, במהלך פעילות לחימה באחד הכפרים בדרום לבנון, כוח לוחמי מילואים של גדוד 8207 של חטיבת אלון (חטיבה 228) נתקל בחוליית מחבלים של כוח רדואן וניהל חילופי אש עם המחבלים. כתוצאה מהקרב נהרגו חמישה לוחמים מחטיבת אלון ובנוסף נפצעו ארבעה לוחמים באורח קשה.
ב-29 באוקטובר כתוצאה משיגור של חזבאללה ממרחב חלוסיה אל-פוקא נפגעה מפקדת יוניפי"ל בא-נאקורה שבדרום לבנון, ו-8 חיילים אוסטרים נפגעו.
בנוסף דווח לפי תמונות לוויין כי כוחות רגליים נכנסו אל תוך הכפר מזרעת סרדה וב-30 באוקטובר דווח כי הכפר נכבש. פורסם גם כי חצי מהכפר א-דהיירה שוטח.
לוחמי גולני עצרו את חסן עקיל ג'וואד, מפקד המרחב בינת ג'בייל ולקחו אותו לחקירה.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע רביעי לתמרון (22–28 באוקטובר) > סיכום שבוע

במהלך השבוע הרביעי ללחימה נהרגו 13 חיילי צה"ל, אחד מהם מפקד פלוגה. צה"ל כבש את הכפרים מרווחין, רמיש, בלידא, חולא ורב א-ת'לאת'ין.
בלחימה השתתפו אוגדות 91,98,36 וחטיבת ההרים.
בהערכת מצב לסיכום החודש הראשון ללחימה העריך גלנט שיכולת הטילים של חזבאללה נותרה בסדר גודל של 20% ומערך הכטב"מים נותר בסדר גודל של 30%.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע חמישי לתמרון (29 באוקטובר – 5 בנובמבר)

ב-30 באוקטובר בנפת מרג' עיון כוחות רגליים נכנסו אל תוך הכפרים וזאני, ח'ירבת א-דווייר ומיסאת. ב-31 באוקטובר דווח כי הכפרים נכבשו. יישובים אלו מהווים חלק גדול מהשורה השנייה של הכפרים בנפה. באל-עמרה צה"ל השמיד מגדל תצפית.
ב-1 בנובמבר בנפת צור חזבאללה טען לירי רקטות לכיוון כוחות שפעלו בכפר דהיירה. בנוסף מחבלי חזבאללה ניסו לפלוש אל תוך ג'ל אל-עלאם שבתוך ישראל, ונהרגו מירי כוחות צה"ל. חזבאללה טען שכוח רדואן הצליח להדוף את התקדמות צה"ל אל תוך הכפרים שיחין ואל-ג'יביין.
בנפת חאצביא דווח כי חזבאללה תקף כוחות שהתקדמו בין שבעא לכפר שובא.
ביום זה פורסמו דיווחים על הרס ברחבי דרום לבנון, במוחייביב וראמיה מרכזי הכפרים שוטחו, בכפר כילא ועייתא א-שעב חצי מהמבנים נהרסו.
ב-2 בנובמבר בצפון לבנון, כ-140 ק"מ מהגבול, כוח קומנדו שהיה מורכב מיותר מ-25 חיילים לכד את פעיל חזבאללה עמאד אמהז. בערוץ הלבנוני "אל-ג'דיד" נטען כי אמהז הוא קצין בחיל הים הלבנוני.
ב-3 בנובמבר פורסם כי כ-20% מאל-עדייסה נהרס/נפגע.
ב-5 בנובמבר בעייתא א-שעב פורסם כי 75% מהכפר שוטח, בנוסף דווח כי כמות ההרס בכל כפר מוכפל כל שבועיים. ביום זה מספר חטיבות שסיימו את עבודתן בשורות הראשונות של הכפרים יצאו לרענון מכיוון שצה"ל התחיל להכין תוכניות להרחבת התמרון לשורה השלישית והרביעית של הכפרים.
פורסמו ביום זה תמונות לוויין שלפיהן כ-28% מכפר מיס אל-ג'בל שוטח.
השלב הראשון של התמרון הקרקעי > שבוע חמישי לתמרון (29 באוקטובר – 5 בנובמבר) > סיכום שבוע

במהלך השבוע נכבשו הכפרים ח'ירבת א-דווייר, מיסאת, עין עַרב, מזרעת סרדה, וזאני, אל-עמרה וסלייב.
בלחימה השתתפו אוגדות 91,98,36 וחטיבת ההרים.