stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קניון באר שבע-עזה

| --- | --- |
המחצבה שבתמונה בשכונה ד' בבאר שבע היא "חלון" גאולוגי לקניון שרובו מתחת לפני הקרקע כיום
המחצבה שבתמונה בשכונה ד' בבאר שבע היא "חלון" גאולוגי לקניון שרובו מתחת לפני הקרקע כיום
 מידע כללי
 סוג:  קניון 
 מיקום
 מיקום:  מחוז הדרום 
 קואורדינטות:  31°15′39″N 34°47′21″E﻿ / ﻿31.260728°N 34.789077°E﻿ / 31.260728; 34.789077
 
קניון באר שבע-עזה הוא קניון קדום בארץ ישראל שהיה קיים בתקופת המיוקן. שרידי הקניון, שאורכו המשוער כ-100 ק"מ, נמצאים כיום מתחת לפני הקרקע ונחשפים לעין במקומות ספורים. לאורכו נערכו מספר קידוחים תת-קרקעיים למציאת מאגרי מים ונפט. קידוחים אלו שפכו אור על הקניון ועל המשקעים שהצטברו בו.
הקניון נוצר לפני כ-6 מיליון שנה והגיע לשיא עומקו בתקופת האירוע המסיני, והוא משתרע ממזרח לדימונה ומערבה עד הים התיכון. העיר באר שבע יושבת בחלקה על האפיק הקבור של הקניון, שעומקו באזור זה היה כ-275 מטר ורוחבו 3 קילומטרים. באזור השפך שלו, בין בארי לסעד, הגיע עומקו עד כדי קילומטר וחצי. כיום מלא הקניון בסחף מאגן ניקוז רחב ביותר. מעריכים כי בקניון זרם נהר קדום שניקז את כל אזור מזרח הנגב והמכתשים. הזרימה גרמה לשחיקת שכבות סלע קדומות יותר מתקופת האוליגוקן שהיו במסלול הנהר ומילאה את הקניון בסחף.
ממצאים בנגב

ממצאים המעידים על קיום הקניון התגלו בעיקר בקידוחים שנערכו בנגב. קידוחים כאלו, שמטרתם הייתה למצוא אקוויפרים, נעשו באזור בין בארי לסעד, ומהם התקבלו ממצאים חשובים.
מקומות נוספים שבהם נחשפו ממצאים:
בנחל פטיש, שלאורכו נמצאו שרידי שוניות קדומים
באזור מכרות גופרית בארי – כאשר ניסו לאתר מחצבים
במחצבות החול שליד דימונה
בנחל עשן נמצאה שן כריש השייכת לתקופה זו. פלאונטולוגים (חוקרי מאובנים) סבורים כי אורכו של כריש זה, שהתקיים עד לפני כ-4 מיליון שנה, היה 18 מטר (אורכו של הכריש הארוך ביותר הקיים היום הוא פחות מ-13 מטר).
המחצבה בבאר שבע

במשולש הרחובות יהודה הלוי, שמעון בר-גיורא ורבי עקיבא, בין שכונה ד' לשכונה ו' בבאר שבע נמצאת מחצבה ישנה ובה ניתן לראות את שכבות הסלעים שהושקעו בקניון באר שבע-עזה. הבור הוא בעומק של כ-26 מטר וברוחב של 200 מטר.
המחצבה נבנתה על ידי העות'מאנים כאשר מלאי האבנים שנלקחו משרידי באר שבע הביזנטית החל אוזל. האבנים שימשו לבניית העיר החדשה, כיום "העיר העתיקה" במרכז באר שבע. הסלע שהוצא מהמחצבה היה רך ונוח לחציבה ולסיתות והמחצבה פעלה עד מלחמת העצמאות. ייתכן שהייתה במקום מחצבה עתיקה יותר שפעלה בתקופה הביזנטית.
כחלק מפעילות השיקום של המחצבה בתחילת שנות ה-90, נבנה במקום אמפיתיאטרון כחלק מתוכנית רחבה של הפיכת המחצבה לפארק הצפוי להכיל גן בוטני, מרכז מבקרים ומתחם מחקר ארכאולוגי. התוכניות נגנזו, והפיתוח נעצר זמן קצר לאחר תחילת השיקום.
לקריאה נוספת

אילן גל פאר, המחצבה: חלון אל הקניון הקבור, אריאל 80-79 (באר שבע ואתריה), בעריכת גדעון ביגר ואלי שילר, הוצאת ספרים אריאל, ירושלים, 1991, עמ' 129–130.
עמיר אידלמן וליאור אנמר, אתרים גאולוגיים בישראל, 2014, עמ' 233–238.
הערות שוליים

↑  עמותת נגב בר-קיימא
↑  ה"מכתש" בשכונה ד' יהפוך לפארק ענק ומרכז תיירותי
↑   נעמה ריבה, מחצבת אבן נטושה בבאר שבע תהפך לפארק, באתר הארץ, 3 בינואר 2016
| גאולוגיה של ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | הבקע הסורי-אפריקני • הלוח הלבנטיני • הקשת הסורית • אגם עובדיה • ימת הלשון • מצוק ההעתקים |  |
| צפון | גאולוגיה של הכרמל • גאולוגיה של הגולן • שדה א-שמה • שקע הבזלת של דלתון • אקוויפר החרמון • הר הגלבוע • קרן עין גב • מחצבות חפציבה • פארק הסלעים |  |
| מרכז | אקוויפר ההר • אקוויפר החוף • בורג' אל-מלח • חמאם אל-מליח  • מדבר יהודה |  |
| דרום | מכתשים בנגב • קיר האמוניטים • קניון באר שבע-עזה • בקעת תמנע • הקניון האדום • הרי אילת • השילד הערבו-נובי • לשון ים המלח |  |
לערכים נוספים
מבט על המחצבה בבאר שבע המהווה אשנב לקניון הקבור
קרסנוילסק

| --- | --- |
סמל קרסנוילסקסמל קרסנוילסק

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 אובלסט:  מחוז צ'רנוביץ צ'רנוביץ
 ראש העיר:  אובידיאו מיטריק
 בירת היישוב העירוני:  צ'רנוביץ
 שפה רשמית:  אוקראינית, רומנית
 תאריך ייסוד:  1438
 גובה:  409 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב העירוני:  10,444 (2022)
 קואורדינטות:  48°00′53″N 25°35′14″E﻿ / ﻿48.01472°N 25.58722°E﻿ / 48.01472; 25.58722
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםקרסנוילסק(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםקרסנוילסק(למפת מחוז צ'רנוביץ רגילה) צ'רנוביץ סטורוז'ינץ נובודניסטרובסק חוטין סקורני טרנופול חמלניצקי וינ. מולדובה רומניה איוואנו פרנקיבסק קרסנוילסק(למפת מחוז צ'רנוביץ מוגדלת) צ'רנוביץ סטורוז'ינץ נובודניסטרובסק חוטין סקורני טרנופול חמלניצקי וינ. מולדובה רומניה איוואנו פרנקיבסק קרסנוילסק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קרסנוילסק (באוקראינית: Красноїльськ; ברומנית: Crasna-Ilschi) הוא יישוב במחוז צ'רנוביץ, אוקראינה על גבול רומניה.
היישוב מוזכר לראשונה במסמך שנכתב על ידי אלכסנדרו הטוב ב-1431. ב-1696 החלק התחתון של היישוב נקנה על ידי אציל א. אילסקי, ששמו השתמר בשם היישוב. החלק העליון של היישוב נקרא קרסנו פוטנה.
בסוף המאה ה-19 - תחילת המאה ה-20 התקיימה במקום קולוניה גרמנית גדולה. ב-1968 שני היישובים אוחדו לאחד.
הערות שוליים

↑   http://db.ukrcensus.gov.ua/PXWEB2007/ukr/publ_new1/2022/zb_Сhuselnist.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009877389405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרולינה לאה ויליאמסדוטיר

קרולינה לאה ויליאמסדוטיר (באיסלנדית: Karólína Lea Vilhjálmsdóttir; נולדה ב-8 באוגוסט 2001) היא כדורגלנית איסלנדית המשחקת בעמדת החלוצה בבאייר לברקוזן מהבונדסליגה לנשים בהשאלה מבאיירן מינכן ובנבחרת איסלנד.
קריירת מועדונים

הפנרפיירדיר
ויליאמסדוטיר החלה את קריירת הכדורגל שלה כשהצטרפה לקבוצת הנוער של המועדון הפנרפיירדיר מהעיר הפנרפיירדיר שמחוז הבירה באיסלנד. שלושה חודשים לפני יום הולדתה ה-15, ב-14 במאי 2016, ערכה ויליאמסדוטיר את הופעת הבכורה של במדי הקבוצה הבוגרת של הפנרפיירדיר, בניצחון 1:0 על אקרנס במסגרת ליגת העל האיסלנדית. לאחר הופעת הבכורה שותפה החלוצה ב-13 משחקי ליגה נוספים באותה עונה. בעונה שלאחר מכן כבשה ויליאמסדוטיר שערים נוספים במספר הופעות במדי הקבוצה.
ברייבאבליק
לקראת עונת 2018 עברה וילאמסדוטיר לאלופת איסלנד ברייבאבליק(אנ'), שם הפכה לשחקנית הרכב במהירות, אך לעיתים רחוקות שיחקה 90 דקות מלאות. כשהקבוצה זוכה בדאבל המקומי באותה העונה, זכתה החלוצה בשני התארים הראשונים שלה.
בעונת 2019/20(אנ') שותפה החלוצה בכל שבעת משחקי הקבוצה במסגרת ליגת האלופות לנשים, במהלכם הבקיעה מספר שערים, לרבות שער בניצחון 3:2 על ספרטה פראג בשמינית הגמר. הקבוצה הודחה מהטורניר ברבע הגמר לאחר הפסד מוחץ לפריז סן-ז'רמן. באותה עונה זכתה החלוצה באליפות איסלנד בפעם השנייה.
באיירן מינכן
בינואר 2021 עברה ויליאמסדוטיר למועדון באיירן מינכן מהבונדסליגה לנשים.
ביוני 2023 עברה ויליאמסדוטיר בהשאלה לבאייר לברקוזן.
קריירה בינלאומית

ויליאמסדוטיר החלה לשחק במדי הנבחרות הצעירות באיסלנד ב-2016. לאחר שבע הופעות במדי נבחרת איסלנד עד גיל 16, שותפה החלוצה במשחקי מוקדמות אליפות אירופה עד גיל 17(אנ') באוקטובר 2016. בטורניר עצמו שהתקיים באירלנד, הבקיעה החלוצה במשחק הראשון נגד בלארוס. אחרי ניצחון והפסד בשני המשחקים הנותרים, עלתה הנבחרת לסיבוב השני בטורניר. בסיבוב השני שהתקיים במרץ-אפריל 2017, ניצחונות על שוודיה ופורטוגל לא הועילו לנבחרת לעלות לסיבוב הגמר לאחר שהפסידה לספרד. ויליאמסדוטיר המשיכה לשחק במדי הנבחרת עד גיל 17 עד אמצע 2018.
ויליאמסדוטיר שיחקה במדי נבחרת איסלנד עד גיל 19 לראשונה, כששותפה בטורניר שהתקיים בלה מנגה(אנ') שבספרד. החלוצה שותפה ב-22 משחקים במדי הנבחרת עד גיל 19, כשמשחקיה האחרונים היו במרץ 2020, אז נידחו או בוטלו רוב אירועי הספורט ברחבי העולם עקב מגפת הקורונה.
ויליאמסדוטיר זומנה לראשונה לסגל נבחרת איסלנד ביוני 2019, וערכה את הופעת הבכורה שלה במשחק ידידות נגד נבחרת פינלנד. החלוצה זומנה לסגל הנבחרת למוקדמות יורו 2022, אך לא שותפה במשחקים בתחילה. לאחר הפגרה העולמית עקב מגפת הקורונה, זומנה ויליאמסדוטיר שוב ושותפה בשלושה משחקים. החלוצה שותפה בששת המשחקים הראשונים במוקדמות גביע העולם 2023(אנ'), במהלכם הבקיעה ארבעה שערים.
ב-11 ביוני 2022 זומנה ויליאמסדוטיר לסגל איסלנד ליורו 2022.
הישגים ותארים

בריידאבליק
אליפות איסלנד: 2018, 2020
הגביע האיסלנדי: 2018
הסופרקאפ האיסלנדי: 2019
באיירן מינכן
בונדסליגה: 2021
חיים אישיים

ויליאמסדוטיר היא אחייניתו של כדורגלן העבר גילפי סיגורדסון.
הערות שוליים

↑  דו"ח המשחק, באתר www.ksi.is
↑  ויליאמסדוטיר מצטרפת לבאיירן, באתר באיירן
↑  ויליאמסדוטיר יוצאת בהשאלה ללברקוזן, באתר באיירן מינכן
↑  סגל נבחרת איסלנד ליורו 2022, באתר נבחרת איסלנד
קרחון קירקפאטריק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  75°09′S 136°00′W﻿ / ﻿75.15°S 136°W﻿ / -75.15; -136
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון קירקפאטריק(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון קירקפאטריק
 
קרחון קירקפאטריק (באנגלית: Kirkpatrick Glacier) הוא קרחון בארץ מרי בירד שבאנטארקטיקה.
קרחון קירקפאטריק הוא קרחון יובלי ארוך, הזורם מערבה לאורך הצד הדרומי של רמת מקדונלד, ונשפך לצידו המזרחי של קרחון הל בחוף הים של ארץ מרי בירד.
אורכו של הקרחון 19.3 קילומטרים.
הקרחון נמצא בגובה של 521 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי הקרחון

הקרחון מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1965–1959.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של תומאס וו. קירקפאטריק (Thomas W. Kirkpatrick) ממשמר החופים של ארצות הברית, שהיה קצין מבצעים בחיל התמיכה הימי של ארצות הברית (U.S. Naval Support Force) במהלך מבצע קיפאון עמוק בשנים 1973–1972.
קרסנוקוואידה

קרסנוקוואידה (בהונגרית: Krasznokvajda) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בקרסנוקוואידה חיו מעט יהודים ובמקום אף היה בית קברות יהודי.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 39 |  |
| 1880 | 39 | 353 |
| 1910 | 35 |  |
| 1920 | 33 |  |
| 1930 | 21 |  |
| 1941 | 31 | 749 |
ראוס דפורטיו

מועדון הכדורגל ראוס דפורטיו (בקטלאנית: Club de Futbol Reus Deportiu או בקיצור: ראוס דפורטיו, בקטלאנית: Reus Deportiu) הייתה קבוצת כדורגל ספרדית מהעיר ראוס, פרבר בטראגונה שבקטלוניה. הקבוצה נוסדה ב-23 בנובמבר 1909. אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון הקאמפ נואו מוניסיפל, שבראוס, המכיל 4,700 מושבים.
בסוף עונת 2016/2015 הקבוצה עלתה מהליגה השלישית לליגה הספרדית השנייה, לראשונה בתולדותיה.
המועדון ידוע בעיקר בשל קבוצת הוקי רולר מצליחה, אך למועדון גם קבוצות בענפי הכדורסל, שחמט, אתלטיקה, רוגבי, טניס, טניס שולחן ועוד.
היסטוריה

ראוס נוסדה לאחר פירוק קבוצה אחרת בעיר ובשנת 1917 איחדה לתוכה מספר קבוצות קטנות. עד תחילת שנות ה-40 שיחקה הקבוצה בליגות המחוזיות, עד שבשנת 1943 העפילה לראשונה בתולדותיה לליגה השלישית.
עד שנות ה-70 העבירה את מרבית שנותיה בליגה השלישית, עד שחלה ירידה בהישגי הקבוצה שירדה לליגה הרביעית. החל משנת 1983 עד 2002 שיחקה בעיקר בליגה הרביעית, עם גיחות לליגה הקטלאנית הראשונה, המהווה ליגה חמישית ברמתה בספרד. עד שנת 2011 שיחקה ראוס בליגה הרביעית למעט שתי עונות, כאשר החל משנה זו התבססה בליגה השלישית.
את עונת 2015/2014 סיימה במקום השלישי, הישגה הגדול ביותר עד לנקודה זאת, בזכותו העפילה לפלייאוף העלייה לליגה השנייה. כבר בסיבוב הראשון הודחה בידי ראסינג פרול, אך בעקבות הישג זה העפילה לשחק בעונה הבאה בגביע המלך.
ראוס הוגרלה לשחק בסיבוב הרביעי מול אתלטיקו מדריד, ואף כבשה שער יתרון מפתיע, אך לבסוף הפסידה בשני המשחקים והודחה מהגביע. את המשך העונה העבירה ראוס בצמרת, כשבמחזור האחרון של הליגה הסדירה העפילה למקום הראשון, ממנו משחקים במסלול המקוצר של פלייאוף העלייה לליגה השנייה.
ראוס הוגרלה לשחק מול ראסינג סנטאנדר וניצחה בשני המשחקים, כולל ניצחון 0–3 באצטדיון הסרדינרו. הישג זה הביא להעפלתה הראשונה בהיסטוריה לליגה השנייה. העפלתה של ראוס לליגה השנייה דרך מסלול האלופות העלה אותה למשחק על גביע אליפות כלל הליגה השלישית, אך הפסידה בפנדלים לקבוצת אוקם מורסיה.
בעונת 2018/2019 הקבוצה נתקלה בקשיים כלכליים חמורים. בשל המצב הכלכלי החמור בו הייתה, בינואר 2019 הדיחה התאחדות הכדורגל הספרדית את ראוס ממערכת הליגות בספרד למשך שלוש שנים. בעקבות כך שחקני הקבוצה (למשל חסוס אולמו) חתמו חוזים עם קבוצות אחרות במטרה להמשיך לשחק כבר בעונה זו.
בקיץ 2019 המועדון הורד לליגה החמישית. פעילות המועדון הופסקה ובעצם המועדון התפרק.
קוורציט

| --- | --- |
ראשו של פרעה אמנחותפ השלישי מקוורציט, המוזיאון הבריטי
ראשו של פרעה אמנחותפ השלישי מקוורציט, המוזיאון הבריטי
 סוג הסלע:  סלע מותמר
 סביבת היווצרות:  מטמורפית
 הרכב:  קוורץ טהור, לעיתים עם זיהומים של מינרלי ברזל או מינרלים אחרים
 תכונות וזיהוי:  סלע קשה מאוד, עמיד לבלייה, בדרך כלל לבן או אפור, לעיתים בגוונים של אדום, ורוד או צהוב
גלונים בקוורציט
פסגת ויילר, ההר הגבוה ביותר בנבדה העשוי מקוורציט
הסרקופג של נפוליאון בונפרטה בארמון האינווליד בפריז
קוורציט היא סלע מותמר קשה בעל גרגירים קטנים עד בינוניים, הבנוי מקוורץ טהור (מעל 98%), שהוא תוצר התמרה של אבן חול. הסלע מתאפיין בעמידות גבוה לבליה. מקור השם מגרמנית.
יש המכנים קוורציט שעבר התמרה בשם קוורציט מותמר על מנת להבדילו מקוורציט סדימנטרי (כלומר, קוורציט שהוא סלע משקע) או אורתוקוורציט שהוא אבן חול שלא עברה התמרה אלא מילוט בלבד. חומר המילוט הוא סיליקה ששקעה בין גבישי אבן החול ועקב כך היא קשה כמעט כמו קוורציט מותמר. הגדרה זו שנויה במחלוקת.
תיאור

קוורציט הוא סלע קשה בעל גרגירים קטנים עד בינוניים שמשקלו הסגולי בין 2.6 ל-2.7. מטר מעוקב של קוורציט מרוסק שוקל בין 1,250 ל-1,350 קילוגרם. כאשר אבן חול עוברת התמרה לקוורציט עוברים גבישי קוורץ המקורים גיבוש מחדש יחד עם חומר המילוט המקורי על מנת ליצור פסיפס של גבישי קוורץ משולבים בצורה הדוקה. המרקם המקורי והמבנים של סלע המשקע נמחקים בדרך כלל בתהליך ההמרה, אם כי ניתן לגלות קוורציט עם גלונים או שיכוב צולב. כמויות זעירות של חומרי המילוט המקוריים, תחמוצות ברזל, סיליקה, פחמות וחרסית מתרכזים בתהליך ההמרה וההתגבשות מחדש ויוצרים עורקים ועדשות בתוך הקוורציט. ההתמרה הופכת את פני הסלע המקוריים הגרגיריים, דמוי נייר זכוכית למשטח בעל ברק זגוגי.
במרבית המקרים צבעו של קוורציט טהור הוא אפור לבנבן או לבן, כדוגמת אבן הקוורציט הכסופה מאיטליה המשמשת לבנייה. גוונים צהובים או אדומים נגרמים מזיהומים ממינרלי ברזל. הקוורציט הנפוץ בגוון צהוב נוצר בשל המינרל לימוניט. זיהומים שמקורם במגנטיט ובפיריט נותנים לסלע גוון חום או אפור ולעיתים נדירות ירוק עמוק או אפור-כחול. זיהומים שמקורם במינרלים דיומורטיריט או קיאניט צובעים את הסלע בכחול.
מלבד צבע קיים הבדל נוסף בין הסוגים השונים של קוורציט והוא מידת הפצילות. גושי קוורציט כפי שנחצבים בסמוך לוואסה (Vasa) בשוודיה או הקוורציט הכחול (Azul Macaubas) מברזיל, לא ניחנים בפצילות. סלעי קוורציט שניתן לפצל נוצרים בהתמרה אזורית בניצב לכיוון הגבישים תוך יצירת מינרלים מקבוצת הנציצים, שיוצרים שכבות דקיקות המתפקדות כמישורי פצילות.
איטקולומיט (על שם הר איטקולומי במדינת מינאס ז'ראיס בברזיל שבו נתגלה לראשונה) הוא צורה נדירה מאוד של קוורציט שבשל תכולה גדולה של מינרלים פילוסיליקטיים מפגין גמישות כשהוא נחתך לרצועות קטנות.
קוורציט סדימנטרי (כלומר, קוורציט שהוא סלע משקע) או אורתוקוורציט הוא אבן חול הבנויה מגרגירי קוורץ טהורים מעוגלים שעברו מילוט בסיליקה. אורתוקוורציט בנוי בדרך כלל מ-99% ‏SiO2 וכמויות זעירות בלבד של תחמוצות ברזל ומינרלים עמידים אחרים דוגמת זירקון, רוטיל ומגנטיט. אף שרק מעט מאובנים נוכחים בסלע בדרך כלל, נשמר בסוג סלע זה המבנה הסדימנטרי המקורי.
ההבדל הבולט בין קוורציט מותמר לקוורציט סדימנטרי הוא בתהליך המתרחש בסלע כאשר שוברים אותו. הקשרים בין הגרגירים בקוורציט מותמר כה הדוקים שבעת שבירת הסלע נשברים הגבישים בניגוד לקוורציט סדימנטרי שבו השבר גורם לנתק בין הגרגירים.
קוורציט עמיד מאוד לבליה כימית ולעיתים קרובות יוצר רכסים ופסגות הרים עמידים. קוורציט מכיל קרוב ל-100% סיליקה ומשום כך יש על פניו שכבת קרקע דקה מאוד בלבד. מסיבה זו יש מעט מאוד צמחייה (אם בכלל) על רכסים של הרים מקוורציט.
היווצרות

קוורציט נוצר בהתמרה בחום ובלחץ שמקורם בדרך כלל בדחיסה מתנועת הלוחות הטקטוניים בעת יצירת הרים. קוורציט נוצר בעיקר מהתמרה של אבן חול, אבל גם של צור, חלמיש ורדיולריט. בהשפעת הצירוף של חום ולחץ עוברים הגרגירים של הקוורץ עיוות, והסורג הגבישי שלהם מתגבש מחדש. בתהליך ההתגבשות מחדש הם גדלים מעבר לממדים המקוריים של הגרגירים ויוצרים מבנה רשת צפוף. הנקבוביות שהיו באבן המקורית ומבנה סלע המשקע כמעט שנעלמים לחלוטין כתלות בדרגת ההתמרה. מאובנים שהיו בסלע המקורי ייעלמו בהתמרה. חומר אורגני שהיה בסלע המקורי יותמר לגרפיט.
תפוצה

קוורציט הוא סלע נפוץ ברחבי העולם. באירופה יש מרבצים של קוורציט בהרי האלפים, בספרד (בסמוך לקורדובה וסגוביה), בבולגריה (הרי הבלקן), בשוודיה (ואסה - Vasa), ונורווגיה (אלטה – Alta). בבריטניה מצוי רכס טרשי של קוורציט המכונה סטיפרסטונס (Stiperstones) המתוארך לתחילת האורדוביק, לפני כ-500 מיליון שנים, כ-6 קילומטרים צפונית מערבית מרכס לונג מינד (Long Mynd) בדרום שרופשייר. בגרמניה ניתן למצוא גושי סלע מקוורציט שנסחפו על ידי קרחונים.
קוורציט מצוי לעיתים קרובות בקראטונים קדומים, למשל בתוך ג'בל אל-עווינת (جبل العوينات) בגבול שבין מצרים לוב וסודאן שהוא חלק מקראטון מזרח סהרה, בקראטון סאו פרנסיסיקו (São Francisco) בברזיל או בחבורת העל של קניאפיסקאו (Kaniapiskau) באגן לברדור בקצה הצפון מזרחי של קראטון סופריור באמריקה הצפונית.
בארצות הברית ניתן למצוא קוורציט בכמה מקומות: בפנסילבניה, במזרח דקוטה הדרומית, במרכז טקסס, בדרום מערב מינסוטה, בפארק המדינתי "אגם השטן" (Devil's Lake State Park) בוויסקונסין, ברכס ווסאץ' (Wasatch Range) בסמוך לסולט לייק סיטי ביוטה וכרכסים עמידים בהרי האפלצ'ים. שמה של העיירה קוורצסייט (Quartzsite) במערב אריזונה נלקח ממרבצי הקוורציט בהרים הסמוכים באריזונה ובדרום מזרח קליפורניה.
מקומות נוספים בעולם כוללים את הרי לה קלוש (La Cloche Mountains) באונטריו שבקנדה העשויים בעיקר מקוורציט לבן ואת הר בינגה (Monte Binga), ההר הגבוה ביותר במוזמביק (2,436 מטרים), שהוא ורמות צ'ימאנימאני (Chimanimani) המקיפות אותו עשויים קוורציט אפור בהיר, קשה במיוחד, המתוארך לפרקמבריון.
גם קוורציט סדימנטרי נפוץ למדי. ניתן למצוא קוורציט מסוג זה במסיב רייניש (בגרמנית Rheinisches Schiefergebirge) מסיב המשתרע במערב גרמניה, בלגיה וצפון מזרח צרפת משני צדי עמק הריין המרכזי, בהרי אייפל ובהרי הטאונוס בגרמניה, ובברטאן (קוורציט ארמוריקה) ובמונטיין נואר (Montagne Noire – ""ההר השחור") במסיב סנטרל שבצרפת.
דוגמה בולטת לסלע מסוג זה המשמש לקישוט הוא האבן אותה חוצבים בחוף המערבי של ימת אונגה ששימשה ליצירת הסרקופג של נפוליאון בונפרטה בארמון האינווליד בפריז, והפורטיקו העליון של המאוזוליאום של לנין במוסקבה.
בישראל ניתן למצוא במנסרה במכתש רמון קוורציט שנוצר בהתמרת מגע בשולי דייקים שחדרו לתוך אבן חול קוורצית ו"אפו אותה". החומר המגמטי של הדייקים עבר התמרה לקאולין רך, שעבר סחיפה, תופעה שהבליטה את הקוורציט העמיד לבליה שבשולי הדייק.
שימושים > בפרהיסטוריה ובהיסטוריה

בשל קשיותו שימש הקוורציט עוד בתקופת האבן תחליף סביר לצור. כלי אבן רבים מתקופה זו עשויים מקוורציט, הן קוורציט מותמר והן קוורציט סדימנטרי. "אבני ליבה" (Lübbensteine), שני קברי מעבר מגליתיים המתוארכים לתקופה הנאוליתית, סביב שנת 3,500 לפנה"ס, השוכנים סמוך להלמשטדט בסקסוניה התחתונה בנויים מקוורציט ומליגניט.
במצרים העתיקה היה שימוש נרחב בקוורציט, הן קוורציט "אמיתי" (כלומר מותמר), והן קוורציט סדימנטרי, באדריכלות ובאומנות. דוגמאות לכך הן הסרקופגים של חתשפסות או תות ענח' אמון החצובים מגושי קוורציט גדולים או פסלי הענק של ממנון במקדש אמנחותפ השלישי בלוקסור. אתרי החציבה ההיסטוריים של המצרים הקדמונים שפעלו עד תקופת האימפריה הרומית שוכנים בשני מקומות בג'בל אל אחמר (בגדה המזרחית של הנילוס), צפונית מזרחית לקהיר ובג'בל טינגר (בגדה המערבית של הנילוס) באסואן. בשני המקומות אותרו כמה פירי חציבה. במקומות אלו כרו גם דיאבז, סוג של סלע יסוד קשה.
שימושים > כיום

לקוורציט מספר שימושים עיקריים:
אבן לבנייה - לקוורציט שימוש מגוון כאבן לבנייה. בלוחות קוורציט משתמשים לחיפוי קירות, כמשטחי עבודה במטבחים, כרעפים לגגות, כמרצפות, כמדרגות, ולהכנת מצבות.בין הסוגים הבולטים:
"אזול אימפריאל" (Azul Imperial) - קוורציט בגוון כחול מבאהיה בברזיל. משמש למרצפות, משטחי עבודה במטבחים ומצבות
"אזול דו מאקובאס" (Azul do Macaubas) - קוורציט בגוון כחול מבאהיה בברזיל. משמש למרצפות, משטחי עבודה במטבחים ומצבות
"קוורציט רוזה" (Rosa) – קוורציט בגוון ורוד שמקורו בבאהיה בברזיל. משמש בעיקר כמשטחי עבודה במטבחים
"קוורציט אלטה" קוורציט בגוון ירוק-אפור אותו כורים בסמוך לעיירה אלטה בנורווגיה. משמש למדרגות ולחיפוי קירות
"קוורציט ואלה" - קוורציט בגוון ירוק בהיר אותו כורים בקנטון ואלה בשווייץ, שם הוא משמש כרעפים לגגות.
מצע למסילות ברזל – קוורציט מרוסק גס הוא רבד מצוין למסילות ברזל בהיות עמיד לבליה.
מצע לכבישים - קוורציט מרוסק גס משמש בבנייה ובתיקון כבישים .
זכוכית תאית - משתמשים בקוורציט לייצור זכוכית תאית שמשמשמשת כחומר בידוד.
לבנים חסינות אש קוורציט טחון דק משמש להכנת לבנים חסינות אש לציפוי תנורים
שיש מלאכותי – קוורציט טחון דק משמש כחומר גלם עיקרי לשיש מלאכותי מסוג אבן קיסר.
ראו גם

סלע מותמר
התמרה
הערות שוליים

↑  קיימת הגדרה, שנויה במחלוקת, שסוג מיוחד של אבן חול, שהיא סלע משקע, גם הוא סוג של קוורציט
↑  הגדרה אחרת (Pohl) מסתפקת בתכולה מעל 80%
↑  German Loan Words in English
1 2  Walter L. Pohl, Economic Geology: Principles and Practice, John Wiley & Sons, 2011, ISBN 9781444394856, pages 349-350
↑  סלע משקע ימי שנוצר משלדים של רדיולריות (בעברית קרנוניות), יצורים חד-תאיים השייכים למערכת השרשרגליים בממלכת הפרוטיסטים ששלדם בנוי מאופאל
↑  Katharina Wulff: Petrographische Kartierung von granulitfaziellen Gestein im Jebel Uweinat Basement, SW Ägypten
↑  Natural history – Minnesota's geology – SNAs: Minnesota DNR
↑  Geology by Lightplane
↑  Easily accessible examples of igneous, metamorphic, & sedimentary rocks in Wasatch Front canyons
↑  Quartzite
↑  שלמה שובאל, "צפונות כדור הארץ", עמוד 406, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2006
| סלעים |
| --- | --- | --- |
| סלעי יסוד | סלעי יסוד |  |
| סלעים געשיים | אבן זפת • אגלוטינט • אגלומרט • אובסידיאן • איגנימבריט • אנדזיט • אצת פלה • בוניניט • בזלת • בזלת תולאיטית • בסניט • ברקציה געשית • דמעות אפאצ'ים • דמעות פלה • דקיט • הוואיט • היאלוטוף • היאלוקלאסטיט • טוף • טפריט • טקיליט • טרכיט • לטיט • לפיליסטון • מליליטיט • נפליניט • סידרומלן • סקוריה • פוידיט • פומיס • פונוליט • פלגוניט • פרליט • קומטיט • קרבונטיט • ריודקיט • ריוליט • שערות פלה |  |
| סלעי ביניים | דיאבז • למפרואיט |  |
| סלעים פלוטוניים | אנורתוזיט • גברו • גרנודיוריט • גרניט • דוניט • דיוריט • טונליט • טרוקטוליט • מונזוגברו • מונזוגרניט • מונזודיוריט • מונזוניט • מונזוסיאניט • סיאניט • פרידוטיט • קוורץ דיוריט • קימברליט |  |
| סלעים מותמרים | סלעים מותמרים |  |
|  | אמפיבוליט • אקלוגיט • גנייס • הורנפלס • לווחה • לפיס לזולי • מיגמטיט • פיליט • צפחה • קוורציט • שיש • סטיאטיט |  |
| סלעי משקע | סלעי משקע |  |
|  | אבן בוץ • אבן גיר • אבן חול • אבן חול נובית • אואולית • ארקוזה • ברקציה • דולומיט • חוואר • חוואר הלשון • חלמיש • חרסית • אבן טין • כורכר • פצלי שמן • פצלים • צור • קונגלומרט • קירטון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553305105171  GND: 4176627-1  LCCN: sh85109740 
אבן יד מקוורציט מסטלנבוש בדרום אפריקה, מתוארך לתקופת האבן הקדומה בין לפני מיליון שנים ללפני 300,000 שנים
"אזול דו מאקובאס" (Azul do Macaubas) - קוורציט בגוון כחול מבאהיה בברזיל
קארל דג'ראסי

| --- | --- |

דג'ראסי, 2004
 לידה:  29 באוקטובר 1923 וינה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה 
 פטירה:  30 בינואר 2015 (בגיל 91) סן פרנסיסקו, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כימיה 
 מקום מגורים:  וינה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון  אוניברסיטת ויין  בית הספר האמריקאי בסופיה  Tarkio College  קניון קולג'  Imperial College School of Medicine 
 מנחה לדוקטורט:  George Rosenkranz 
 מוסדות:  אוניברסיטת ויין  BASF Schweiz AG  אוניברסיטת סטנפורד  נוברטיס 
 פרסים והוקרה:  צלב המפקד של מסדר המצוינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (2003)  פרס הנסיך מחידול (1995)  פרס האקדמיה - היישום התעשייתי של המדע (1990)  חבר זר של החברה המלכותית (2010)  מדליית יובל המאה (1963)  Inhoffen-Medaille (1999)  פרס ארנסט גונתר (1960)  פרס חלוצי הכימיה (1973)  מדליית הזהב של המכון האמריקאי לכימאים (2004)  מדליית הזהב על שם אותמר (2000)  ACS Award for Creative Invention (1973)  היכל התהילה הלאומי לממציאים (1978)  GDCh Prize For Journalism And Literature (2001)  המדליה הלאומית לטכנולוגיה וחדשנות (1991)  מדלית פריסטלי (1992)  פרס שלה (1972)  פרס האגודה האמריקנית לכימיה בכימיה טהורה (1958)  פרס ויליאם פרוקטר להישג מדעי (1998)  פרס וילארד גיבס (1997)  המדליה הלאומית למדעים (1973)  מדליית פרקין (1975)  מדליית אדינבורו (2011)  פרס וולף לכימיה (1978)  מדליית הכסף הגדולה להוקרה על שירות הרפובליקה האוסטרית  העיטור האוסטרי למדע ואמנות  מדליית נבאדה 
 בן או בת זוג:  Diane Middlebrook (1985–2007)  Norma Lundholm Djerassi (1950–1976) 
 צאצאים:  Dale Djerassi 
 www.djerassi.com
 
קארל דג'ראסי (בגרמנית: Carl Djerassi;‏ 29 באוקטובר 1923 – 30 בינואר 2015) היה כימאי וסופר יהודי-אמריקאי יליד אוסטריה. ייסד יחד עם דיאן ווד מילברוק קהילת אמנים הקרויה על שמו. ידוע בעיקר בזכות תרומתו לפיתוח גלולות למניעת היריון, והוא מכונה לעיתים אבי הגלולה.