stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דני לוי
הערות שוליים

↑  מתי טוכפלד, דני לוי מונה למפכ"ל המשטרה "לא נתפשר על השירות לציבור", באתר ישראל היום, 25 באוגוסט 2024.
↑  עמיר קורץ, המפכ"ל בכנסת: "המשטרה לא נכבשה ולא קרסה", באתר כלכליסט, 13 בנובמבר 2024
↑  אורן פרסיקו, המשטרה תפצה צלם שנעצר באלימות רק משום שתיעד הפגנה נגד אלימות משטרתית, באתר העין השביעית, 17 באוגוסט 2024
↑  סבב מינויים לקצינים בכירים במשטרת ישראל בדרגת תת-ניצב, באתר משטרת ישראל, 10 בפברואר 2021
↑  החלפת פיקוד במחוז חוף באתר משטרת ישראל
↑   ג'וש בריינר, במחוז חוף הפשיעה חוגגת, הרציחות בשיא והמפקד מיועד להיות מפכ"ל, באתר הארץ, 7 באוגוסט 2024
↑  משה שטיינמץ, אין אמון והרצון להתפטר בו הכי גדול: המחוז שהמפכ"ל פיקד עליו במקום האחרון במשטרה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 16 בספטמבר 2024
↑  קובי רוזן, ‏השר בן גביר: אבשלום פלד הסיר את מועמדתו לתפקיד מפכ"ל המשטרה, באתר כיכר השבת, 29 ביולי 2024
↑  שלומי הלר‏, הוועדה אישרה: ניצב דני לוי מונה לתפקיד מפכ"ל המשטרה, באתר וואלה, 14 באוגוסט 2024
↑  טל שלו, שלומי הלר‏, הממשלה אישרה פה אחד את מינויו של ניצב דניאל לוי למפכ"ל, באתר וואלה, 25 באוגוסט 2024
↑  טובה צימוקי, לירן תמרי, דרמה במשטרה: הודח היועמ"ש שיצא נגד בן גביר. בהרב-מיארה: ההחלטה מוקפאת, באתר ynet, 23 באוקטובר 2024
↑  לירן תמרי, המפכ"ל עונה ליועמ"שית: "לא מוכרת לי חובה להיוועץ איתך, זו הפקעה של סמכותי", באתר ynet, 23 באוקטובר 2024
↑  משה שטיינמץ, המפכ"ל ביטל את הדחת היועץ המשפטי למשטרה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 בנובמבר 2024
↑  לירן תמרי, "להב 433 של החברה הערבית": זו תוכנית "פרויקטור המגזר" במשטרה להתמודד עם הפשיעה, באתר ynet, 22 בנובמבר 2024
↑  לירן תמרי, על רקע הביקורת וגל הפשיעה: המפכ"ל מעתיק זמנית את לשכתו לצפון הארץ, באתר ynet, 11 בפברואר 2025
↑   המינויים הבעייתיים ועיוות נתוני פשיעה: מה מסתיר מאיתנו מפכ"ל המשטרה?, סרטון בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב, 12 בדצמבר 2024
↑  ספי עובדיה, ‏כך עובד החמ"ל הסודי של בלפור | חשיפת "עובדה", באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2024
↑   יהושע בריינר, לאחר שהכחיש, המפכ"ל מודה: "הייתי בקשר חברי ארוך שנים עם הרל"שית לשעבר של נתניהו", באתר הארץ, 23 בדצמבר 2024
↑   מה זה רמ"פ?, באתר צה"ל
↑  שלמה טייטלבאום, מאבק על גב השוטרים: המשטרה ושב"ס הכריזו על תוספות שכר - ללא תיאום עם האוצר, באתר כלכליסט, 19 בדצמבר 2024
↑  שלמה טייטלבאום, האוצר מאשים: המשטרה ניסתה להעניק תוספת שכר ל-30 אלף שוטרים במחטף, באתר כלכליסט, 22 בדצמבר 2024
רנ"צ דניאל לוי בביקור רשמי בימ"מ - היחידה הלאומית ללוחמה בטרור, 11 בדצמבר 2024.
חוק ממשלת ויילס (1998)

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  הממלכה המאוחדת
 שם רשמי:  חוק להקמת האספה הלאומית של ויילס והקמת המשרדים של המבקר הכללי של ויילס ושל נציב תלונות הציבור של ויילס ולביצוע רפורמות בגופים ציבוריים ולשיים
 גוף מחוקק:  הפרלמנט של בריטניה
 שטחים שעליהם חל החוק:  ויילס
 הסכמה מלכותית:  31 ביולי 1998
 סטטוס החקיקה:  בתוקף
 
חוק ממשלת ויילס (1998) (באנגלית: Government of Wales Act 1998) הוא חוק של הפרלמנט הבריטי שנחקק בעקבות משאל עם שנערך בויילס בשנת 1997.
החוק מגדיר את פעילותה של האספה הלאומית של ויילס, של נציב תלונות הציבור בוויילס, ושל מוסדות ולשיים נוספים. חוק ממשלת ויילס 1998 (GOWA 1998) אישר לאספה הלאומית תפקידי ביצוע (במילים אחרות, סמכויות וחובות) בתחומים כמו חקלאות, תרבות, פיתוח כלכלי, חינוך, בריאות, דיור, ממשל מקומי, שירותים חברתיים ותכנון. החוק נחקק על ידי ממשלת הלייבור בשנת 1998.
ראו גם

חוק סקוטלנד (1998)
חוק ממשלת ויילס (2006)
הערות שוליים

↑  Law Wales, Government of Wales Act 1998
| האצלת סמכויות בבריטניה |
| --- | --- | --- |
| חוקי האצלת סמכויות | חוק סקוטלנד (1998) • חוק סקוטלנד (2012) • חוק ממשלת ויילס (1998) • חוק ממשלת ויילס (2006) • חוק ממשלת ויילס (2014) • חוק צפון אירלנד (1998) • חוק צפון אירלנד (2006) • חוק רשות לונדון רבתי (1999) • חוק רשות לונדון רבתי (2007) |  |
| פרלמנטים | הפרלמנט הסקוטי • הפרלמנט הוולשי • האספה של צפון אירלנד • אספת לונדון |  |
| ממשלות | ממשלת סקוטלנד • ממשלת ויילס • הנהלת צפון אירלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  UKPARL: i5scEh1n
יהודה אבן תיבון

| --- | --- |

 לידה:  1120 גרנדה, זירים 
 פטירה:  1190? (בגיל 70 בערך) מרסיי, צרפת 
 מדינה:  ספרד, צרפת 
 תקופת הפעילות:  ?–1190 
 צאצאים:  שמואל בן יהודה אבן תיבון 
 
יהודה בן שאול אבן תיבון (בספרדית: Judá ben Saúl ibn Tibbón;‏ 1120–1190) היה מתרגם ורופא בממלכת ספרד בימי הביניים בתור הזהב של יהדות ספרד. כונה "אבי המעתיקים". היה אביו של שמואל אבן תיבון ובן למשפחת אבן תיבון.
ביוגרפיה

יהודה נולד בשנת 1120 בגרנדה, בצעירותו בהיותו כבן שלושים, נאלץ לעזוב את עיר מולדתו בגרנדה ועבר לפרובאנס שבדרום צרפת, ככל הנראה עקב פלישת אל-מוואחידון (שושלת מוסלמית קיצונית שהשתלטה על ספרד וצפון-אפריקה), שגזרו שמד על הלא-מוסלמים.
בפרובאנס עסק ברפואה בעיר לונל ושירת בין השאר גם אבירים, נסיכים והגמונים. בעיר זו התקיימה ישיבה תחת חסותו של ראש העדה וגדול הדור הרב משולם בן יעקב מלוניל וחמשת בניו, שתמך מכספו בסיוע עשירי הקהילה בישיבה ובחכמיה, ואבן תיבון למד בישיבה זו.
אבן תיבון נודע כאחד מטובי הרופאים. היו לו מהלכים וקשרים בבתי שרים והגמונים. כשעבר הנוסע רבי בנימין מטודלה בלוניל, מצא שם בין גדולי חכמיה גם את "רבי יהודה הרופא בן תבון הספרדי". היה בקשרי ידידות גדולים עם רבי זרחיה הלוי "בעל המאור".
נפטר ונקבר בלוניל אחרי שנת 1190.
תרגומיו

אבן תיבון רחש חיבה גדולה לספרים, והחזיק בספרייה גדולה. אבן תיבון היה המתרגם הראשון של כתבים של סופרים ומשוררים מספרד אשר כתבו בערבית; הוא תרגם את כתביהם לעברית למען היהודים בארצות אירופה, שלא הכירו את השפה הערבית.
על שם פועלו זה הוא כונה "אבי המעתיקים". גם ראש העדה, רבי משולם בן יעקב מלוניל, שהיה מידידיו, עודדו לתרגם לעברית את ספרי חכמת ישראל, שהיו כמעט כולם כתובים ערבית. במשך 25 שנה עסק בתרגום ספרי המופת של הפילוסופיה היהודית שנכתבו בערבית-יהודית.
כתבים שתרגם:
"חובות הלבבות" של רבנו בחיי אבן פקודה
"תיקון מידות הנפש" ו"מבחר הפנינים" של רבי  שלמה אבן גבירול
ספר הכוזרי של רבי יהודה הלוי
ספר הדקדוק של רבי יונה אבן ג'נאח
"ספר האמונות והדעות" של רב סעדיה גאון
בנוסף לכך גם כתב, סמוך לשנת 1190, צוואה ושמה "מוסר אב", המלמדת פרטים רבים על חייו ועל חיי בנו, שמואל אבן תיבון.
לקריאה נוספת

משה שטיינשניידר, תולדות רבינו יהודה אבן תבון, ב"הכרמל", 9 במרץ 1868.
איגרת רבינו יהודה בר שאול אבן תיבון, מכון מראה - קרית ספר ה'תשס"ז. במבוא מאת הרב צפניה שרעבי.
אוצר השירה והפיוט, ג, עמ' 476, מס' 1487.
האנציקלופדיה היהודית, IV, 1904, p. 544-545.
הערות שוליים

↑  ד"ר מרדכי מרגליות, אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262871205171  PLWABN: 9810663381005606  BIBSYS: 4111592  BNE: XX1215111  BnF: cb13516937x (data)  CANTIC: a19869952  GND: 101006918  ICCU: PUVV406552  ISNI: 0000 0001 0899 2903  LCCN: n88074437  NKC: zmp20191055360  NLA: 61544213  NTA: 097931241  RERO: 02-A000084686  SELIBR: 96909  SUDOC: 07395022X  Trove: 1844366  VcBA: 495/58440  VIAF: 49379706   WorldCat (עם VIAF): 49379706 
שער ספר השרשים של ר' יונה בן ג'נאח, בתרגומו של אבן תיבון, כפי שהודפס בברלין תרנ"ו
נוהל אלמנת קש

צלף סער של צה"ל חמוש בבארט REC10 (רובה צלפים חצי-אוטומטי) במבצע שובר גלים, 2022
צלף צה"ל חמוש ברמינגטון M24 (רובה צלפים בריחי במלחמת חרבות ברזל, ינואר 2024
"נוהל אלמנת קש" הוא שמה הצה"לי של טכניקה קרבית, הכוללת השתלטות על מבנה אזרחי ושהייה בו בחתימה נמוכה (כלומר שבמבט מבחוץ לא ניתן יהיה להבחין כי בבית ממוקם כוח צבאי), ולרוב כוללת הצבת צלפים במבנה זה או במבנה סמוך לצורכי חיפוי באש מדויקת ותצפית.
הנוהל התפתח בצה"ל בעת לחימתו בדרום לבנון, ונעשה בו שימוש באינתיפאדה הראשונה והשנייה.
השיטה

נוהל אלמנת קש כולל שלבים אחדים:
הגעת הכוחות והשתלטות על הבית
כוח צבאי מגיע לבית, לרוב בשעות הלילה.
מיד אחרי ההשתלטות על הבית, האזרחים שנמצאים בו מוכנסים לאחד החדרים, אמצעי תקשורת כמו טלפונים סלולריים נלקחים מהם, ומופקדת עליהם שמירה.
אם בית זה שייך לפעיל טרור, מתבצעת סריקה בבית במטרה למצוא אמצעי לחימה ומידע מודיעיני.
הכנת הבית לשהייה ולחימה
שלב זה עלול לכלול הזזת ריהוט, קידוח חרכים לצורכי ירי וכיוצא בזה.
הצבת קלעי סער ו/או צלפים שיספקו מודיעין צבאי (על ידי תצפית) וחיפוי באש מדויקת בעת הצורך.
השהייה יכולה לנוע משעות בודדות, במקרה של מבצע ממוקד, ועד מספר ימים.
עזיבת הבית
על פי רוב, העזיבה תהיה גלויה, משום שבדרך כלל אין צורך להסתיר את העובדה שכוח צבאי שהה בבית.
הסיבות לשימוש בנוהל

הסיבות להוצאה לפועל של אלמנת קש יכולות לנבוע מכמה צרכים מבצעיים. בדרך כלל הנוהל משמש לאחת מן המטרות הבאות:
למטרות סיכול – הצבת מארב צלפים נגד מחבל המיועד לסיכול ממוקד או מעצר וקיים לגביו מידע כי עתיד להגיע לאזור מסוים. דוגמה למקרה כזה היא ניסיון מעצרו (שהוביל לחיסולו) של פעיל חמאס בגדה עבד אל-מג'יד דודין, במהלכו בוצעה אלמנת קש.
ככוח חיפוי ולמטרות תצפית – במהלך מבצע מבוצעת לעיתים אלמנת קש בבית שנמצא בנקודה שולטת ומעניק יתרון טקטי. לדוגמה, בעת כניסה צבאית משמעותית ייתפסו בתים שולטים שיעניקו לצה"ל יתרון באש ותצפית.
פעילות יזומה כחלק מפעילות בט"ש[דרוש מקור] – משמש כמארב שיגרתי על מנת לגלות חמושים לא חוקיים ולטפל בהם. מאז נסיגת הצבא מרצועת עזה כמעט ולא בוצעה פעילות מעין זו, עד מלחמת חרבות ברזל.
ראו גם

לוחמה בטרור
צליפה בצה"ל
הערות שוליים

↑  צה"ל - דוח שנתי 2009, עמ' 19
מקסלורן קסטרו

מקסלורן סאנו קסטרו רופינו (בספרדית: Maxloren Sannoe Castro Rufino; נולד ב-8 בדצמבר 2007 בקייאו שבפרו) הוא כדורגלן פרואני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ספורטינג קריסטל מליגת העל הפרואנית.
קריירת מועדונים

קסטרו גדל במחלקות הנוער של טיווינזה לוס פורטייוס וספורטינג קריסטל. בחודש ינואר 2024 חתם על חוזה מקצועני ראשון בספורטינג קריסטל, והחל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון במסגרת ליגת העל הפרואנית.
קריירה בינלאומית

קסטרו נכלל בסגל נבחרת פרו עד גיל 20 לקראת טורניר אליפות אמריקה הדרומית עד 20 בשנת 2025.
הערות שוליים

1 2  Por Raúl Bazán Chocos, ¿Quién es Maxloren Castro, el futbolista de 16 años que fue convocado a la selección peruana para jugar las Eliminatorias 2026?, infobae, ‏2024-09-05 (ב־European Spanish)
↑  Miguel Salinas, ¿Quién es Maxloren Castro, la joya de Sporting Cristal de 16 años que brilla en la Liga 1?, larepublica.pe, ‏2024-08-25 (בספרדית)
↑  Redacción EC (2024-02-16). "Sporting Cristal | Maxloren Castro de 16 años: "Muy feliz por mi debut, muy emocionado"". El Comercio (בספרדית). ISSN 1605-3052. נבדק ב-2025-01-25.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מקסלורן קסטרו".
הורה ממטרה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע להקת הנח"ל
 יצא לאור:  1954 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  יחיאל מוהר 
 לחן:  משה וילנסקי 
 
"הורה ממטרה" הוא שיר שכתב יחיאל מוהר בשנת 1953, ובשנת 1954 הלחין אותו משה וילנסקי עבור להקת הנח"ל.
השיר נכתב לרגל הנחת התשתיות ובניית המוביל הארצי-קו המים ירקון. נעמי פנקס הייתה הזמרת הראשונה שהקליטה את השיר עם העיבוד של משה וילנסקי לפסנתר.
השיר בוצע על ידי אמנים שונים: שושנה דמארי, שמשון בר נוי, נעמי פנקס ודודו זכאי.
לימים נוצר לשיר גם ריקוד עם.
השיר נקרא "הורה ממטרה" אף על פי שהמילה "הורה" כלל לא מוזכרת בו. הוא קרוי כך בשל ריבוי ריקודי ההורה של אותם ימים.
לשיר שלושה בתים ופזמון, אולם בכל הביצועים המוקלטים שלו, הושמט הבית השני.
ראו גם

הורה היאחזות
הערות שוליים

↑  מילות השיר "הורה ממטרה", באתר שירונט
↑  דוד אסף, עונג שבת (עונ"ש): 'הורה ממטרה' או 'חבל על כל טיפה'?, באתר עונג שבת (עונ"ש), ‏יום חמישי, 26 בינואר 2012
↑  ד"ר גילה פלם, הסיפור מאחורי 'הורה ממטרה', בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 25.06.2018
חוק ההסדר 1701

| --- | --- |


 פרטי החוק
 מדינה:  הממלכה המאוחדת
 גוף מחוקק:  הפרלמנט האנגלי
 הסכמה מלכותית:  1700
 תאריך תחולה:  1701
 
סופיה מהנובר
חוק ההסדר (באנגלית: Act of Settlement) משנת 1701 הוא חוק של הפרלמנט האנגלי הקובע את סדר הירושה לכתר הבריטי.
החוק קובע כי את הכתר האנגלי יוכלו לרשת רק צאצאיה של האלקטורית סופיה מהנובר, נכדתו של ג'יימס הראשון, ובלבד שהם שייכים לכנסייה האנגליקנית. חוק זה הועתק בעקבות חוק וסטמינסטר משנת 1931 ליתר ממלכות חבר העמים הבריטי, ותקף גם לעניין סדר ההורשה בממלכות אלה.
בשל העובדה שהחוק הוגש לבית הנבחרים בשנת 1700 והתקבל כחוק בשנת 1701, נקרא לעיתים החוק בשם "חוק ההסדר 1700" (Act of Settlement 1700).
רקע

בעקבות המהפכה המהוללת, נקבע סדר ההורשה של הכתר הבריטי על פי חוק הזכויות 1689. חוק זה קבע שבריחתו של המלך ג'יימס השני מאנגליה לצרפת שקולה לוויתור על הכתר, ולכן בתו מרי השנייה ובעלה ויליאם מאורנג' הם יורשי הכתר הבריטי והם אכן מלכו יחד.
עוד קבע החוק, כי יורשיהם יירשו את הכתר הבריטי, ובהיעדר יורשים לקו ההורשה שלהם, יהיו היורשים צאצאיה של אחותה של מרי, אן, ולאחר מכן, צאצאים אחרים של ויליאם השלישי, אם יהיו לו צאצאים לאחר מותה של מרי השנייה מנישואים שניים.
מרי השנייה נפטרה בשנת 1694. בשנת 1700 נפטר בנה האחרון של אן - ויליאם, דוכס גלוסטר, בעוד ויליאם השלישי לא נישא לאחר מותה של רעייתו. בעקבות אירועים אלה נוצר מצב שלא נדון בכתב הזכויות משנת 1689, ונדרש חוק חדש אשר יקבע את סדר ההורשה ויבטיח את שלטונו של מונרך פרוטסטנטי בבריטניה תוך מניעת עלייתם לשלטון של צאצאי ג'יימס השני המודח.
הוראות החוק

חוק ההסדר קבע כי את הכתר הבריטי יירשו צאצאיה של האלקטורית סופיה מהנובר, נכדתו של ג'יימס הראשון (שמלך בסקוטלנד כג'יימס השישי), ואחייניתו של צ'ארלס הראשון, וצאצאיה הפרוטסטנטיים.
החוק קבע כי רק צאצאים שהם פרוטסטנטים, ושאינם נשואים לנוצרי קתולי יוכלו לרשת את הכתר הבריטי. עוד קובע החוק כי נוצרים קתולים והנשואים לנוצרים קתולים מאבדים את זכותם לרשת את הכתר הבריטי לנצח (גם אם ימירו את דתם) - משמעות הדבר שגם צאצאיהם אינם זכאים לרשת את הכתר.
החוק קובע את התנאים הבאים לסדר ההורשה:
המונרך חייב "להיות בקשר עם הכנסייה האנגליקנית" - דהיינו להיות חבר הכנסייה האנגליקנית.
במקרה שאדם שלא נולד באנגליה ימלוך בה, אנגליה לא תפתח במלחמה בעבור מדינה אחרת (שאינה דומיניון או טריטוריה של הכתר הבריטי), מבלי הסכמה של הפרלמנט הבריטי. כלל זה נועד למנוע מצב עתידי בו המונרך יגיע מממלכה אחרת, וינסה להשתמש בצבא האנגלי למטרותיה של אותה ממלכה. בשל כלל זה לא יכולים כיום מלכי בריטניה הנוכחיים, שמקורם בבית הנובר לנסות ולשלוח את הצבא הבריטי על מנת להשיב להם את שלטונם בממלכת הנובר (המהווה חלק מגרמניה של ימינו).
המונרך אינו רשאי לעזוב את אנגליה, סקוטלנד ואירלנד מבלי אישור של הפרלמנט הבריטי. סעיף זה בוטל בשנת 1716 לבקשת ג'ורג' הראשון שהיה גם נסיך בוחר של הנובר ודוכס בראונשווייג-לינבורג, ולכן נסע לעיתים קרובות להנובר.
כל ענייני הממשלה הנתונים לסמכות המועצה המלכותית יחתמו על ידי חברי מועצת המלוכה. סעיף זה נועד להבטיח שחברי הממשלה יחתמו על החוקים שהם יעצו בעניינם למונרך - וזאת על מנת להבטיח ביקורת של הפרלמנט על החלטות מועצת המלוכה.
תושב זר, אף אם הפך לתושב הממלכה המאוחדת (למעט אם נולד להורים אנגלים) לא יוכל לשרת במועצת המלוכה או להיות חבר של הבית התחתון או של בית הלורדים בפרלמנט הבריטי, או לשאת משרת אמון ציבורית או צבאית, או לקבל אדמות מאת הכתר הבריטי עבורו או עבור אחרים שיחזיקו בהם בנאמנות עבורו.
כל אדם הנושא משרה מטעם המונרך או מקבל תשלומים כספיים מהמונרך לא יוכל להיות חבר הפרלמנט. סעיף זה נועד למנוע השפעות של המונרך על בית הנבחרים.
שופטים חייבים להתנהג בצורה נאותה (Quamdiu se bene gesserint) - אחרת יכול בית הנבחרים להסירם מתפקידם. סעיף זה נועד למנוע השפעה של המונרך על מערכת המשפט, ולהבטיח עצמאות לרשות השופטת.
המונרך אינו יכול לחון אדם שמודח (Impeached) על ידי בית הנבחרים.
חוק זה מהווה החוק המרכזי של המשפט החוקתי הבריטי, שני בחשיבותו למגנה כרטה.
חוק האיחוד

חוק ההסדר היווה זרז לחוקי האיחוד של 1707 אשר איחדו את אנגליה וויילס עם סקוטלנד. בעקבות חקיקת חוק ההסדר חוקק הפרלמנט הסקוטי בשנת 1704 את חוק הביטחון אשר נתן לו סמכות לבחור בעצמו יורש למלכה אן (מבלי תלות בפרלמנט הבריטי). כתוצאה מחוק זה החליט הפרלמנט הבריטי להבטיח את המלוכה הזהה בשתי הממלכות באמצעות איחוד הפרלמנטים קודם למותה של אן, והשתמש בסחיטה כספית ובאמצעי חקיקה על מנת הביא לחקיקת חוקי האיחוד בשני הפרלמנטים.
סעיף 2 לחוקי האיחוד קובע כי חוק ההסדר יהווה חלק מהמשפט החוקתי הסקוטי.
השפעה על סדר ההורשה

מאז חקיקת החוק, הוצאו יורשים פוטנציאליים אשר נישאו לנוצרים קתוליים מסדר ההורשה של הכתר. הבכיר שבהם היה דודנה של אליזבת השנייה, הנסיך מייקל מקנט, שהיה במקום ה-15 בסדר ההורשה ואיבד את זכויותיו לכתר לאחר נישואיו לברונית מריה כריסטינה פון רייבניץ. גם אחיינו של הנסיך מייקל ג'ורג' וינדזור, רוזן סנט אנדרוז, בנו הבכור של הנסיך אדוארד, דוכס קנט, איבד את מיקומו ה-25 בסדר ההורשה בשל נישואיו לסילבנה פלמה טמאסלי בשנת 1988. בנו של רוזן סנט אנדרוז, אדוארד וינדזור, לורד דאונפטריק, המיר דתו לקתוליות בשנת 2003 ואיבד את מיקומו בסדר הירושה מסיבה זו.
קתרינה, דוכסית קנט, רעייתו של הנסיך אדוארד, דוכס קנט המירה דתה לקתוליות, אולם הדבר לא השפיע על זכויותיו של בעלה לכתר משום שבעת נישואיהם הייתה אנגליקנית.
הוויתור על הכתר של 1936

בשל החלטתו של אדוארד השמיני לשאת את ווליס סימפסון, והמשבר שאירע בשל החלטה זו והוביל להחלטתו לוותר על הכתר, נדרש שינוי חוק ההסדר. בממלכה המאוחדת הועבר חוק הצהרת הוד מלכותו בדבר פרישה 1936 שנועד להסדיר את ההורשה, והעברת הכתר הבריטי לאחיו הצעיר - לימים המלך ג'ורג' השישי (וזה בניגוד לדרישת חוק ההסדר). בעקבות חוק זה, כל צאצא של אדוארד איבד אף הוא את הזכות לרשת את הכתר.
מאחר שבאותה עת מלך המונרך בממלכות חבר העמים הבריטי השונות, נדרשו ממלכות אלה להעביר חוקים דומים, ושנה לאחר מכן העביר פרלמנט קנדה את חוק סדר ההורשה, וכן פרלמנט דרום אפריקה העביר חוק דומה.
מחלוקות

חוק זה מהווה חלק מהמשפט החוקתי של ממלכות חבר העמים הבריטי השונות. בעקבות חוק וסטמינסטר משנת 1931 הסכימו ממלכות חבר העמים השונות ששינוי לחוקי הירושה יבוצע בהסכמה בין הממלכות השונות, דבר הנותן לממלכה אחת יכולת להשפיע על החקיקה הפנימית של אחרת.
כיום, סדר ההורשה הוא ברור, ולאחר צ'ארלס השלישי צפוי למלוך בנו, הנסיך ויליאם.
מחלוקות > קנדה

בקנדה מהווה חוק ההסדר חלק מהחוקה הקנדית. חוקה זו קובעת בין בכתב הזכויות והחרויות של קנדה שלא ניתן להפלות על בסיס דת, או על בסיס מגדרי. בעקבות סתירה זו בחוקה (בין חוק ההסדר, המפלה על בסיס דת ומגדר) לבין יתר סעיפי החוקה, פנה טוני אודונואו אל בית המשפט העליון של קנדה וטען כי החוק מפלה כנגד קתולים וכנגד נשים, ולכן יש לבטלו. משמעות ביטול החוק, למעשה, נוגד את חוק וסטמינסטר ויכול להוביל להפיכת קנדה לרפובליקה וביטול המלוכה בה. בית המשפט העליון הקנדי, במקרה אודונואו נגד קנדה ביטל את עתירתו, וקבע כי לכל חלקי החוקה מעמד שווה, וכתב הזכויות הקנדי אינו גובר על חוק ההסדר, ולכן אין ביניהם סתירה. כמו כן קבע בית המשפט כי קנדה יכולה לתקן את חוק ההסדר, ועל אף דרישת חוק וסטמינסטר - דרישה זו היא הסכמית בלבד, וקנדה תישאר ממלכה (אף שיהיה בה מונרך שונה מאשר ביתר ממלכות חבר העמים).
מחלוקות > הממלכה המאוחדת

מעת לעת מועלות בממלכה המאוחדת טענות כנגד החוק המפלה לרעה נוצרים קתוליים. לפי החוק, אין מניעה שהמונרך ינשא לפרוטסטנטי מזרם אחר (כגון לותרני או קלוויניסטי), לנוצרי אורתודוקסי או אף למי שאיננו נוצרי - ורק נישואין לקתולים נאסרו. תומכי החוק מצדדים בשמירה על ערכי הכנסייה האנגליקנית, וטוענים כי נישואים לדתות אחרות לא יפגעו בכנסייה האנגליקנית, אבל מונרך קתולי יפגע בה בצורה קשה ביותר, מאחר שמונרך קתולי נתון למעשה לשליטת האפיפיור (בניגוד לדתות אחרות).
במהלך הבחירות שנערכו בממלכה המאוחדת בשנת 2005 הציע המועמד מייקל הווארד מהמפלגה השמרנית הבריטית לתקן את החוק, אולם עם זכיית מפלגת הלייבור לא נעשו פעולות לשינוי החוק.
ב-2008 הציע חבר הפרלמנט כריס בריינט, לשנות את החוק ולבטל את האיסור על קתולים למלוך וכמו כן לבטל את חוק העדפת הבן הבכור.
שינוי החוק 2011

בינואר 2011 הועלתה בפרלמנט הבריטי הצעה לשינוי החוק, כך שתבוטל העדפת הבן הבכור. ב-28 באוקטובר 2011 הסכימו ממלכות חבר העמים הבריטי על ביטול הקדימות שניתנה לבנים בירושת הכתר על פני אחותם הבכורה. כן הסכימו הממלכות על ביטול החוק הפוסל מרשימת יורשי העצר את מי שנישאו לבן או לבת הזרם הקתולי.
הערות שוליים

↑  shall join in communion with the Church of England
↑  
any dominions or territories which do not belong to the Crown of England, without the consent of Parliament
↑  אף שעל פי חוקי ממלכת הנובר, מרגע שעלתה המלכה ויקטוריה לשלטון, איבדו צאצאיה את הזכות לרשת את הממלכה, בה נוהגים כללי העדפת הבן הבכור מבלי מתן זכות ירושה לבנות בהיעדר בן בכור.
↑  
any office or place of trust, either civil or military, or to have any grant of lands, tenements or hereditaments from the Crown, to himself or to any other or others in trust for him
↑  [
http://news.bbc.co.uk/1/hi/uk/2021615.stm כתבה באתר ה]- BBC בעניין
↑  מאמר התומך בשמירת החוק בלא שינוי
↑  כתבה בוואלה חדשות וכתבה בעיתון הגארדיאן הבריטי
↑  AP‏, יוזמה בבריטניה: גם בנות יוכלו לרשת את הכתר, באתר ynet, 18 בינואר 2011
↑  רויטרס, שינוי בממלכה: בנות יוכלו לרשת הכתר בבריטניה, באתר ynet, 28 באוקטובר 2011
גיא לרר

| --- | --- |

גיא לרר
 לידה:  19 בספטמבר 1979 (בן 45) ישראל קטמון, ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  guy.lerer.9
 טוויטר (X):  guylerer
גיא (שלמה) לרר (נולד ב-19 בספטמבר 1979) הוא עיתונאי ומנחה טלוויזיה ישראלי. מגיש את התוכנית "הצינור" בערוץ 13.
הערות שוליים

↑  קצת חומוס וקצת פיש אנד צ'יפס, באתר "עלונדון", 14 בנובמבר 2007
↑  לי-אור אברבך וחן מענית, ‏גיא לרר: נחקרתי באזהרה כי פרסמתי סרטון נגד שוטר, באתר גלובס, 9 בדצמבר 2015
↑   נתי טוקר, חותך את "הצינור": גיא לרר עוזב את ערוץ 10, באתר TheMarker‏, 4 ביולי 2017
↑  אלכסנדר כץ, הקרב על עמוד 'הצינור': ערוץ עשר פנה לביה"ד נגד גיא לרר, באתר אייס, 19 בספטמבר 2017
↑  גיא לוי, בית המשפט: עמוד הפייסבוק של "הצינור" שייך לגיא לרר, באתר ynet, 23 באפריל 2018
סע"ש (ת"א) 46976-09-17 ערוץ 10 החדש בע"מ ואחרים נגד גיא לרר, ניתן ב-23 באפריל 2018
↑   מירב ארלוזורוב, הממשלה מחלקת כסף ממסוקים: 6 מיליארד שקל לכל האזרחים, 700 מיליון בתלושי מזון לחרדים, באתר TheMarker‏, 15 ביולי 2020
↑  הצינור, באתר www.facebook.com
↑  תעבירו את זה הלאה, באתר giveback.co.il
↑  400 אלף ש"ח בפחות משעה, באתר טוויטר, ‏2020-07-15
↑  ציוץ של גיא לרר, באתר טוויטר, ‏2020-07-16
↑  אביחי דלאל, גיא לרר בקריירה חדשה: האם הצליח במשחק הראשון שלו?, באתר אייס, 24 במרץ 2021
↑  מערכת ice, גיא לרר עובר לתחנה הבאה שלו: זה החוזה שחתם, באתר אייס, 7 באפריל 2022
↑  הערב: מחאת "הצינור" מגיעה לכיכר הבימה. עם מסיבה, באתר "Time Out ישראל", 16 בפברואר 2022
↑  אורן פרסיקו, חוש ריח חזק, באתר העין השביעית, 17 במרץ 2022
↑  מאיה גדש,103FM, ‏גיא לרר הפסיד בתביעת הענק: זה חבר הכנסת שיפוצה ב-400 אלף שקל, באתר מעריב אונליין, 28 באוגוסט 2024;
ת"א (ת"א) 64160-03-22 אלעזר שטרן נ' רשת מדיה ואח'
↑   איפה השתוללו תמר איש שלום ואנשי חדשות 10?, באתר וואלה, 25 בינואר 2015
לרר בעשור הראשון של המאה ה-21
נטשה האוסדורף

| --- | --- |

 לידה:  אוקטובר 1989 (בת 35) קנזינגטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 השכלה:  אוניברסיטת אוקספורד  אוניברסיטת תל אביב  בית הספר למשפטים קולומביה 
 
נטשה האוסדורף (באנגלית: Natasha Hausdorff; נולדה באוקטובר 1989) היא עורכת דין בריטית, מומחית למשפט בין-לאומי ודוברת בנושאים הקשורים לישראל ולמזרח התיכון. היא משמשת כעורכת דין בלשכת "6 Pump Court" בלונדון, ועובדת בהתנדבות כמנהלת המשפטית של הארגון UK Lawyers for Israel. האוסדורף היא בוגרת אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת תל אביב ובית הספר למשפטים של אוניברסיטת קולומביה.
ביוגרפיה

האוסדורף גדלה בקנזינגטון, רובע בלונדון, אנגליה. אביה הישראלי נולד בתל אביב, ומשפחתו מצד האב מתגוררת בישראל מזה שמונה דורות. אחד מאבותיה, עזריאל זליג האוסדורף, היגר לירושלים דרך לונדון בשנת 1847. הוריה נפגשו בישראל ולאחר נישואיהם עברו לבריטניה.
השכלה

האוסדורף קיבלה תואר במשפטים מאוניברסיטת אוקספורד (Lincoln College) בהצטיינות בשנת 2012. היא סיימה תואר שני (LL.M.) במשפט בין-לאומי ציבורי ודיני לחימה מאוניברסיטת תל אביב בהצטיינות יתרה בשנת 2016. בשנת 2010, כמלגת פגסוס, הייתה עמיתה בתוכנית למשפט ביטחוני לאומי בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת קולומביה.
קריירה > עיסוק משפטי

האוסדורף מתמחה במשפט בין-לאומי פומבי, ליטיגציה מסחרית ועניינים רגולטוריים. היא משמשת כעורכת דין בלשכת 6 Pump Court בלונדון מאז 2016. היא הופיעה בפני מגוון בתי משפט וטריבונלים בבריטניה, ומייצגת לקוחות פרטיים וממשלתיים. בעבר עבדה במשרד עורכי הדין "Skadden, Arps, Slate, Meagher & Flom" בלונדון ובבריסל, וכן התמחתה אצל נשיאת בית המשפט העליון בישראל, מרים נאור.
קריירה > דוברת ומומחית תקשורת

האוסדורף הופיעה כפרשנית משפטית בתקשורת בין-לאומית, כולל BBC, Sky News, Fox News ו-CNN. היא כתבה מאמרים בעיתונים כמו "הטלגרף" ו-"The Algemeiner".
פעילות למען ישראל > לוחמה משפטית

האוסדורף טוענת כי מתנגדי ישראל פונים ל"לוחמה משפטית", שבה נעשה שימוש במשפט בין-לאומי לקידום מטרות פוליטיות. לדבריה, תביעות נגד ישראל בגופים בין-לאומיים מבוססות על שקרים ומטרתן ליצור דה-לגיטימציה למדינה.
פעילות למען ישראל > עלילות דם

באוקטובר 2023, אמרה האוסדורף כי האשמות בלתי מבוססות כלפי ישראל מזכירות את "עלילות הדם האנטישמיות" בצורה מודרנית.
פעילות למען ישראל > פסיקת בית הדין הבין-לאומי לצדק

בינואר 2024, התייחסה לפסיקת בית הדין הבין-לאומי לצדק על "רצח עם" בישראל וציינה כי לא נמצאו ממצאים מהותיים לכך. לדבריה, בית הדין פעל מתוך לחץ פוליטי.