stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רון בלונדר

| --- | --- |

 לידה:  26 באוגוסט 1969 (בת 55) ירושלים
 ענף מדעי:  הוראת כימיה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע
רון בלונדר (נולדה ב-26 באוגוסט 1969) היא פרופסור, חוקרת ישראלית בתחום הוראת הכימיה, ראש קבוצת הכימיה במחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן למדע, ואחראית אקדמית של המרכז הארצי למורי הכימיה.
בלונדר מכהנת כראש יחידת הכניסה להוראה, וראש תוכנית רוטשילד-ויצמן למצוינות בהוראת המדעים.
בלונדר בעלת דוקטורט בכימיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

נולדה בירושלים. אמה, תחיה, הייתה יועצת חינוכית, ואביה, דוד דרום, דוקטור לביולוגיה ימית. בלונדר היא צאצאית, מצד אמה, של משפחת בר-ציון, ממגורשי ספרד שהגיעו לירושלים מיד לאחר הגירוש, מצד אביה צאצאית לקהילות יהדות הודו. בעודה תינוקת עברה עם משפחתה לאילת, שם גדלה עד גיל שלוש אז חזרה לירושלים. בלונדר היא השנייה מבין ארבעה אחים. סיימה את בית חינוך- תיכון עירוני ג' בירושלים. בצבא שרתה בחיל הנדסה קרבית.
בלונדר סיימה תואר ראשון בכימיה בהצטיינות יתרה מהאוניברסיטה העברית בירושלים (1993) סיימה דוקטורט (מסלול ישיר) בכימיה וננוטכנולוגיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים (1999).
עם סיום הדוקטורט בכימיה עברה לתחום החינוך במכון ברנקו-וייס, שם ריכזה תוכנית לקידום החשיבה, לימדה ילדים בבית הספר היסודי והנחתה את המדריכים האחרים בתוכנית.
בהמשך הייתה רכזת הכימיה וניהלה את מרכז מעבדות בלומנטה באוניברסיטה העברית בירושלים.
ב-2006 החלה לעבוד במכון ויצמן למדע. בימינו היא מובילה את קבוצת הוראת הכימיה, במחלקה להוראת המדעים, שבראשה היא עומדת. קבוצת המחקר העוסקת במחקר ופיתוח מקצועי של מורי הכימיה בארץ ובעולם. המחקר שלה מתמקד בנושא של השפעות מחקר עכשווי על ההתפתחות המקצועית של המורים והיא חקרה לעומק את תחום הננוטכנולוגיה בהקשר החינוכי.
ב-2016 מונתה לפרופסור במכון ויצמן.
לבלונדר מעל ל-100 פרסומים בכתבי עת מדעיים שפיטים ושלושה פטנטים.
בלונדר היא העורכת הראשית של כתב העת International Journal of Science Education.
חיים אישיים

בלונדר נשואה ליוסי בלונדר, מנכ"ל מייסד של חברת יובל בינוי והנדסה בע"מ, אם לארבעה ילדים וסבתא לנכד.
מתגוררת בשכונת קטמונים, ירושלים.
תחביביה הם פיסול וציור, הליכה בשבילי ישראל וטיולי טבע מאתגרים בעולם.
פרסים

2023 - פרס עמיתי NARST
פרסומים נבחרים > פרקים בספרים

Blonder, R. (2021). Introducing contemporary research topics into school science programs: The example of nanotechnology. In A. Hofstein, A. Arcavi, B.-S. Eylon, & A. Yarden (Eds.), Long-term research and development in science education: What have we learned? (Chapter 2). Brill. doi: doi.org/10.1163/9789004503625
Blonder, R., & Yonai, E. (2020). Exposing school students to nanoscience: A review of published programs. In K. D. Sattler (Ed.), 21st Century Nanoscience – A Handbook: Public Policy, Education, and Global Trends (Vol. 10). Boca Raton: Taylor & Francis (CRC Press). ttps://doi.org/https://doi.org/10.1201/9780429351631
Jones, M. G., Blonder, R., & Kähkönen, A.-L. (2020). Challenges in nanoscience education. In K. D. Sattler (Ed.), 21st Century Nanoscience – A Handbook: Public Policy, Education, and Global Trends (Vol. 10). Boca Raton: Taylor & Francis (CRC Press). https://doi.org/https://doi.org/10.1201/9780429351631
Blonder, R., & Vescio, V. (2022). Professional Learning Communities across science teachers’ careers: The importance of differentiating learning. In J. A. Luft, & M. G. Jones, (Eds.) Handbook of Research on Science Teacher Education. (pp. 300-312). Taylor & Francis Books. doi: 10.4324/9781003098478-26
הערות שוליים

1 2  הגיע זמן חינוך - ד"ר שלי רפ ופרופ' רון בלונדר, באתר הגיע זמן חינוך
↑  שרון מגנזי, מחוללת הוראת מדע הכימיה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 13 באוגוסט 2018
↑  רות ולדמן, רון בלונדר, קהילות מורי הכימיה: מענה לצורכי המורים וההשפעה על ההתפתחות המקצועית שלהם, 2019
1 2 3  פרופ' רון בלונדר - מסע הקסם המדעי - חדשות מדע, תגליות ומידע לציבור, באתר מסע הקסם המדעי - חדשות מדע, תגליות ומידע לציבור מבית מכון ויצמן למדע, ‏2023-05-21
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011944976205171  ORCID: 0000-0003-4796-4678
אנדרטאות לזכר החייל המצרי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 כתובת:  סמוך לשדה יואב, כביש 35  פארק עד הלום ליד  אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1989
 תאריך פתיחה רשמי:  1989 
 
 קואורדינטות:  31°38′42″N 34°41′14″E﻿ / ﻿31.64500°N 34.68722°E﻿ / 31.64500; 34.68722
  (למפת השפלה מוגדלת) האנדרטה לזכר החייל המצרי בסמוך לשדה יואב (למפת השפלה רגילה) האנדרטה לזכר החייל המצרי בסמוך לשדה יואב (למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האנדרטה לזכר החייל המצרי בסמוך לשדה יואב (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום האנדרטה לזכר החייל המצרי בסמוך לשדה יואב 
 
שתי אנדרטאות לזכר החייל המצרי הוקמו על ידי מצרים בדרומה של ישראל. האנדרטה האחת נמצאת בתחומי המועצה האזורית יואב, בסמוך לכביש 35 ומצודת יואב, והאנדרטה השנייה נמצאת בפארק עד הלום ליד העיר אשדוד.
הקמת האנדרטאות סוכמה במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים לזכר החיילים המצרים שנפלו בקרבות בשנת 1948. האנדרטה ליד חמי יואב מוקדשת לזכר חיילים מצרים שנהרגו בקרב כיס פלוג'ה, האנדרטה בפארק עד הלום היא לזכר חללי הצבא המצרי שנהרגו במקום. בהסכם השלום התחייבה ישראל לשמור על אנדרטאות אלו, ובמקביל התחייבו המצרים לשמור על האנדרטאות שהוקמו לזכר חיילים ישראלים בסיני בטרם נחתם ההסכם.
שתי האנדרטאות, שהוקמו בשנת 1989, עשויות אבן גרניט מצרית ועוצבו בצורת אובליסק. בכל אחת מהאנדרטאות מצוינים שמותיהם של ארבעה חיילים בדרגות שונות: על האנדרטה ליד חמי יואב מוזכרים שני אלופי-משנה, סמל וטוראי; על האנדרטה בפארק עד הלום מוזכרים אלוף-משנה, סגן-אלוף, רב-טוראי וטוראי. הכתובות על האנדרטאות והשילוט במקום הם בעברית, ערבית ואנגלית.
רמי מתן

| --- | --- |

 לידה:  6 במרץ 1951 (בן 73) חיפה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  שפה וספרות ערבית באוניברסיטה העברית בירושלים
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד פלוגה חטיבה 14  קצין אג"ם – חטיבה 14
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 
רמי מתן (ממן; נולד בחיפה ב-6 במרץ 1951) הוא אלוף-משנה בדימוס בצה"ל. במלחמת יום הכיפורים היה מפקד פלוגה בחטיבה 14 ונלחם לבלימת הצבא המצרי ואחר כך בקרב החווה הסינית. משמש כיו"ר ועד היישוב נטף והוא אחד הפעילים הבולטים במחאה נגד בנימין נתניהו (2020).
ביוגרפיה

רמי מתן נולד בחיפה, הצעיר משישה ילדים, נצר למשפחה ששורשיה מוליכים לטבריה של אמצע המאה ה-18. אמו, אדל (לבית טולדנו), הייתה מורה לצרפתית. אביו, עו"ד יוסף ממן, היה שופט ראשי בבית משפט השלום בחיפה.
למד בפנימייה הצבאית בחיפה במגמה המזרחנית. התגייס בקיץ 1969 ובהשראת ספרו של שבתי טבת "חשופים בצריח" בחר בחיל השריון. מסלול הקידום שלו בצה"ל היה מהיר, וערב מלחמת יום הכיפורים הוא היה מ"פ בקורס מפקדי טנקים.
במסגרת שירותו הסדיר היה מ"מ, מ"פ, סמג"ד וקצין אג"ם בחטיבה 14.
בשירות מילואים שימש בתפקידי סמג"ד, מג"ד, סמח"ט וקצין קישור בין הגיס לפיקוד.
במלחמת יום הכיפורים היה מפקד פלוגה ז' בגדוד 79 של חטיבה 14, ונלחם לבלימת הצבא המצרי ואחר כך בקרב החווה הסינית.
בשנת 1975, כקצין אג"ם של חטיבה 14, הגיש תלונה נגד המח"ט, עמי רדיאן, על "שימוש בציוד צבאי לצרכים פרטיים". התלונה הובילה לפתיחת חקירת מצ"ח שהביאה להרשעתו של המח"ט. בעקבות האווירה העכורה שנוצרה החליט מתן להשתחרר מצה"ל והחל לעבוד כנהג משאית כבדה בקבוצת תעבורה.
בשנות ה-80 עבד כקצין ביטחון של נציגות ישראל בקפריסין, משם קודם לאותו תפקיד בקונסוליה הישראלית בניו יורק. בשנת 1986 נקלע לעימות חריף עם סגנו בני להב. העימות בנציגות הסתיים בהדחתו של מתן על ידי יוסי גנוסר.
מתן נמנה עם הגרעין המייסד שהקים בשנת 1982 את היישוב הקהילתי נטף בפרוזדור ירושלים, שימש כרכז הביטחון השוטף של המקום ועומד בראש ועד היישוב.
מתן הוא אחד הפעילים הבולטים במחאה נגד בנימין נתניהו.
הוא בעלים של חברת "עץ ואבן מתן" העוסקת בתחום ייבוא ושיווק דשנים אורגניים.
מחאת בלפור

רמי מתן הוא אחד הפעילים הבולטים במחאה נגד בנימין נתניהו (2020) המכונה "מחאת בלפור" (על שם בית ראש הממשלה השוכן ברחוב סמולנסקין 9, פינת רחוב בלפור) ומראשי תנועת "אין מצב". ב-28 בנובמבר 2020, הגיעו שתי שיירות ענק לירושלים כדי למחות נגד ראש הממשלה, עם מיצגים של F-35 ושל צוללות, במהלך ההפגנה עצרה המשטרה את רמי בגלל חשד שכתב 'לך' על המדרכה. ב-7 בינואר 2021 באו שוטרים לביתו של מתן ביישוב נטף עם צו חיפוש מבית משפט השלום בירושלים, ערכו חיפוש בבית, החרימו את הטלפון של מתן, ולקחו אותו לחקירה בתחנת המשטרה בירושלים.
ב-24 בספטמבר 2022 הותקף מתן על ידי פעיל הליכוד רמי בן יהודה במחלף חמד במהלך הפגנה נגד בנימין נתניהו ולמען עידוד הצבעה בבחירות לכנסת ה-25.
ב-30 בינואר 2024 נעצר מתן ונערך חיפוש משטרתי בביתו, בחשד שריסס על קיר הקריה כתובת גרפיטי "צה"ל ארגון טרור". הוא שוחרר לאחר מספר שעות.
חיים אישיים

רמי מתן הוא הצעיר משישה ילדים, בהם כרמלה לכיש שהייתה עיתונאית ב"על המשמר"; נסים ממן, שופט בדימוס בבית המשפט המחוזי בנצרת, הפרסומאי ארנון ממן, הכלכלן בן-דרור מתן והדסה ברגר אשר הייתה אשת חינוך באשדוד.
נשוי ללילית, שעבדה בחינוך מיוחד במבשרת ציון ואב לשלושה בנים, ששרתו כולם ביחידות קרביות, בחיל השריון ובחטיבת גבעתי.
לקריאה נוספת

אלישיב שמשי, תדרכי נפשי עוז, מושב בן שמן: מודן הוצאה לאור בע"מ, משרד הביטחון, 2017, פרק 1 עמ' 29, על חילוץ נפגעים תחת אש האויב.
אלישיב שמשי, ולא אשוב עד כלותם: על מפקדי פלוגות בשדה הקרב. הוצאת משרד הביטחון, 2005.
אילן כפיר, החווה הסינית – קרב השריון הגדול בסיני אשר הכריע את מלחמת יום כיפור, ספרית מעריב, 2012.
ברטי אוחיון, נשארנו שם – סיפורו של גדוד 79 בקרבות התעלה והפריצה אל "החווה הסינית" במלחמת יום כיפור, אור יהודה, כנרת זמורה-ביתן, 2008.
אמנון רשף, לא נחדל – חטיבה 14 במלחמת יום הכיפורים, הוצאת דביר, 2013.
עודד מגידו, חמוטל ומכשיר לא בידינו: קרבות "חמוטל" ו"מכשיר" במלחמת יום הכיפורים, זמורה ביתן, 2019.
יאיר ליטביץ, צ-817831 – בחזית הדרום במלחמת יום הכיפורים, הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2011.
ד"ר עמירם אזוב, צליחה – 60 שעות באוקטובר 1973, הוצאת דביר, 2011.
הערות שוליים

↑  רמי מתן, באתר "בהשקט ובבטחה"
1 2 3 4  אביחי בקר, האיש והאגדה, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2005
↑  נטף מציינת 35 שנה עם אמנה חברתית חדשה, באתר המועצה האזורית מטה יהודה, ‏07/06/2016
↑  אורי בן חיים, ידידות שנצרפה באש, באתר בקיצור – מטה יהודה וסובב ירושלים, ‏28 בדצמבר 2016
↑  רמי מתן, זיגי כאן כספית עבור, ביטאון עמותת יד לשיריון – גיליון 44, ספטמבר 2013, עמ' 42
↑  עמרם מצנע, "אני מפונה בדרך לא דרך ומגיע לבית חולים במרכז הארץ לאחר יממה של טלטלות בדרך. מוצא את עצמי מעודד את האלונקאים, המתנדבים וסגלי הרפואה ומספר להם שכוחותינו כבר פועלים מעבר לתעלה", באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
↑  רמי מתן ועפר דרורי, גדוד 79 וגדוד 196 – היומיים הראשונים עד לאיחוד הגדודים, באתר גדוד 79 – "סופה", ‏21 באוקטובר 2013
↑  עפר דרורי, הרמטכ"ל בני גנץ הצדיע לגיבור ישראל מוני ניצני ז"ל, באתר גדוד 79 – "סופה", ‏10 באפריל 2013
↑  חיים הרצוג, "הקדמה: מלחמת יום הכיפורים בפרספקטיבה היסטורית" בפרויקט בן-יהודה
↑  גל פרל, "אקפולקו", הבלוג על הכוונת, ‏ 29 בדצמבר 2012.
↑  טל זגרבה, מרוב כווית נהייתי שחור, וחשבו שאני מצרי, באתר SHAVUZ – מצו ראשון ועד שחרור, ‏25 באוגוסט 2008
↑  דנה ויילר פולק‏, "התפללתי שאראה שוב את השמש": עדות מהחווה הסינית, באתר וואלה, 13 בספטמבר 2013
↑  דנה ויילר, לוחמי השריון נאבקים על חלקם בחווה הסינית, מעריב nrg, 7 באוקטובר 2008
↑  צבי בראל, מגש הכסף של מלחמת יום הכיפורים, באתר חטיבה 14 – "חטיבת המחץ" במלחמת יום הכיפורים, ‏18 בספטמבר 2018
1 2  יוסי מלמן, לאן נעלמו תיקי הצל"שים, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2006
↑  אביתר בן-צדף, יותר מדי צלשי-להדם, באתר News1 מחלקה ראשונה, 18 באוקטובר 2013
↑  בן כספית, ‏מהחווה הסינית לבלפור: רמי מתן הוא האנרכיסט שמנסה להפיל את נתניהו, באתר מעריב אונליין, 31 ביולי 2020
↑  אליק מאור, הזעם מתפרץ – מפגינים זועמים נלחמים על הדמוקרטיה, באתר מגפון ניוז, ‏24 בספטמבר 2020
↑  כפיר אדר, יאיר נתניהו השווה מפגינים לארגון טרור, אלפים הגיעו פעם נוספת למחות בבלפור, באתר אייס, 28 בנובמבר 2020
↑   ניר חסון, המשטרה עיכבה בן 70 וערכה חיפוש בביתו בשל מעורבותו במחאה נגד נתניהו, באתר הארץ, 8 בינואר 2021
↑  גלעד כהן, שני פעילי מחאה בבלפור בני יותר מ-70 נלקחו מבתיהם לחקירה, באתר ynet, 7 בינואר 2021
↑  אדם קוטב, מורן אזולאי, רענן בן צור, שוב תקיפה במחאה נגד נתניהו: פעיל ליכוד תועד מכה מפגין באגרוף, באתר ynet, 24 בספטמבר 2022
↑  טל שלו‏, פעיל ליכוד תקף מפגינים נגד נתניהו - והושעה, באתר וואלה, 24 בספטמבר 2022
↑  עודד מגידו, “חמוטל ומכשיר לא בידינו" – הספר, באתר "במה להיסטוריה צבאית", 7 בספטמבר 2019
↑  אורי בר-יוסף, "צליחה: 60 שעות באוקטובר 1973" מאת עמירם אזוב, באתר הארץ, 6 ביולי 2011
ריקה ברקוביץ

| --- | --- |

ברקוביץ', 2011
 לידה:  18 בנובמבר 1946 ראשון לציון, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  10 בפברואר 2019 (בגיל 72) ראשון לציון, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
ריקה ברקוביץ' (18 בנובמבר 1946 - 10 בפברואר 2019) הייתה סופרת ומשוררת ישראלית. חיברה 17 ספרים לילדים לנוער ולמבוגרים, שחלקם משמשים כספרי עזר להוראה וחלקם תורגמו.
ביוגרפיה

ריקה (רבקה) ברקוביץ' נולדה ב-18 בנובמבר 1946 בראשון לציון ליצחק ופרידה לוין, שעלו לישראל מפולין לפני השואה, היחידים שנותרו בחיים מכל בני משפחתם. סיימה את בית-הספר התיכון בקיבוץ גבת ולמדה בבית-מדרש לגננות. ב-2004 יזמה וניהלה בהתנדבות את תחרות הכתיבה הארצית לילדים לתלמידי בתי הספר יסודיים בישראל, במשך 15 שנים במסגרת "אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל". במהלך 12 שנה משנות התחרות, הפיקה בהוצאת ספריה "באר" את "ספר היצירות של ילדי ישראל" כתרומת משפחתה לזוכים. הספר הוענק בטקס שנתי חגיגי לזוכי התחרות, בו השתתפו במהלך השנים עשרות אלפי תלמידים מכל רחבי ישראל ומכל המגזרים. ריקה ברקוביץ' קיימה מפגשים ספרותיים והרצאות לילדים, לנוער ולמבוגרים, והנחתה סדנאות כתיבה בנושא "דרכים לפיתוח היכולת היצירתית" בכל רחבי ישראל.
הייתה נשואה לאילן ברקוביץ ולהם 3 ילדים ונכדים.
בשנת 2022 נקראה גינה בשכונת "נעורים" בראשון לציון על שמה ולזכרה.
זכיות ופרסים

- תעודת הוקרה מטעם אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל וקרן העמותה על שם הסופרת נחמה פוחצ'בסקי ומיכל פוחצ'בסקי על פועלה למען היצירה העברית ולמען תרומתה המתמשכת לעידוד כתיבה בקרב ילדי ישראל באמצעות תחרות הכתיבה הארצית (2015)
- אות קסת הזהב של אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל (2015)
תחרות הכתיבה הארצית לילדים

תחרות הכתיבה הארצית לילדים על שם ריקה ברקוביץ' היא תחרות כתיבה ישראלית המתקיימת אחת לשנה ובה משתתפים ילדים מכל שכבות האוכלוסייה בכיתות ג'-ו'. התחרות מנוהלת כיום על ידי הסופר אלירן דיין ובעידודה של משפחת ברקוביץ'.
מטרתה העיקרית של התחרות היא לעודד קירוב לבבות בין כל חלקיה השונים של החברה הישראלית ללא הבדל דת, מגזר, מין, מעמד או יישוב.
החל משנת 2019, נקראת התחרות על שמה של ברקוביץ' במטרה להנציח את מפעל חיה ופעילותה לפיתוח היכולת היצירתית בקרב ילדים ובני נוער מכל רחבי ישראל.
תחרות הכתיבה העירונית לילדים

בשנת 2020 החלה עיריית ראשון לציון לקיים תחרות כתיבה עירונית לילדים הנקראת על שמה ולזכרה. ילדי העיר משתתפים בתחרות ביוזמת רשת ספריות כותר ראשון והם עוברים סדנת כתיבה שבסופה מוכרזים הזוכים בתחרות. הזוכים במקומות הראשונים מקבלים תעודות ופרסים מטעם העירייה ורשת הספריות העירונית.
ספריה

יום הולדת - סיפור בחרוזים לילדים בני 5-2/ איורים וולף בולבה/ הוצאת באר/ 2011.
ילדי האור - סיפור בנושא איכות הסביבה/ פורסם בחוברת ספרות לילדים ונוער - משרד החינוך/ הוצאת באר/ 2009.
הגיע זמן לישון - קובץ שירי ערש לפעוטות/ איורים וולף בולבה/ הוצאת באר/ 2007.
מלאכים בגיהנום - רומן/ סיפור אהבה/ הוצאת באר/ 2004.
פרפרי הרגשות - איורים נורית יובל/ ילדים/ הוצאת באר/ 2000.
הקול הפנימי - איורים וולף בולבה/ ילדים/ הוצאת באר/ 2002. תורגם לאנגלית ומוצג בין ספרי הילדים ברשת הספרים העולמית "אמזון"
סבא ספר - איורים דני קרמן/ ילדים/ הוצאת באר/ 1992.
כל כך רציתי אח - איורים נעמה גולומב/ ילדים/ הוצאת רכגולד/ 1988.
ספר המשלים של ריקה - איורים זאב/ משלים ואמרות מקוריים/ הוצאת באר/ 1995.
ספר המשלים השני של ריקה - איורים זאב/ הוצאת באר/2002.
משפחת האותיות העבריות - איורים וולף בולבה/ ילדים/ הוצאת באר/ 1998.
על קצה המזרק - עיצוב נעמה גולומב/ נוער/ הוצאת באר/ 1996.
מואיש הספר מספר - איורים שושנה לויט/ ילדים/ הוצאת באר/ 1999.
חרוזים בשמש - איורים אברהם בר/ ילדים/ הוצאת אלף/ 1979.
סוד בחרוזים - איורים משה פלג/ ילדים/ הוצאת באר/ 1975.
דמיון מלך ההמצאות - איורים נעמה גולומב/ ילדים/ הוצאת באר/ 1987 (יצא לאור בברזיל וייצג את ישראל ביריד הספרים העולמי).
ביכורי אהבה - ספר שירה למבוגרים/ באר 1981.
שיריה

בין שיריה שהולחנו והוקלטו:
חלילי: לחן - חיים אגמון / ביצוע - הגבעטרון
המנון העיר ראשון לציון: לחן - נחום היימן / ביצוע - רוחמה רז / מקהלת ילדי ראשון לציון
כנרת: לחן - נחום היימן / ביצוע - חבורת הזמר "מבואות החרמון"
הללו הזמר: לחן - חיים אגמון / ביצוע - נירה גל / 1985
שיר ערש לבן: לחן - איתמר דורון / ביצוע - דפנה ארמוני
הגיע זמן לישון: (שיר ערש) / לחן - בלדי אוליאר/ ביצוע - אתי קארי / 2008
האחת שאבקש, בלדה לחמור, ממך ואליך, עולה באדֹם, גיזת זהב: לחנים - בלדי אוליאר / ביצוע - אהוד כהן / 1985
עולם חדש: לחן - אדי גרינברג / ביצוע - ניצה חי / 1986
קסם הכסף: לחן - חיים אגמון / ביצוע - טובה פורת
אין חדש: לחן - צבי להט / עיבוד - אדי גרינברג / ביצוע - שיראל אלקובי
חיבוק לאהבה: לחן - "עולם חדש" לואי ארמסטרונג / ביצוע - אלי זמיר / 2016
בכל דוֹר ודוֹר: לחן - ריקה ברקוביץ / ביצוע - זמר האופרה משה פיש / 2018
חיבוק לאהבה: לחן - "Imagine" ביטלס / ביצוע - אלי זמיר / 2015
הגיע זמן לישון: לחן ועיבוד - בלדי אוליאר / ביצוע - אתי קרי (תקליטור מצורף לספר "הגיע זמן לישון" לילדים)
אהבת עולם: לחן: אביעד גוטפריד / לשיר אין ביצוע עדיין
הערות שוליים

↑  מתוך עמוד הפייסבוק של ריקה ברקוביץ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306744505171  ISNI: 0000 0000 6692 4872  LCCN: n80142718  VIAF: 25915319   WorldCat (עם VIAF): 25915319
שלמה מסלאוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באוקטובר 1955 (בן 69) תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 מפלגה:  הליכוד 
 
שלמה מסלאוי (נולד ב-26 באוקטובר 1955) הוא יושב ראש ועד התושבים בשכונת התקווה, יושב הראש של ועד שכונות דרום תל אביב, חבר מועצת עיריית תל אביב-יפו מטעם סיעת "כח לגמלאים" . ממנהיגי מאבקם של התושבים הוותיקים בדרום תל אביב והפריפריה בישראל, בהסתננות הבלתי חוקית.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1955 וגדל בשכונת הארגזים בתל אביב, במשפחה בת 13 אחים.
מסלאוי מכהן ברצף כחבר במועצת העיר ת"א-יפו החל משנת 1993. בשנת 1993 רץ כמספר 3 ברשימת לב-אני תל אביבי בראשות רוני מילוא שזכתה ל-5 מושבים במועצה. בשנת 1998 רץ ברשימת דורון לת"א בראשות דורון רובין כמספר 2. בשנים 2003–2013 כיהן כחבר מועצה מטעם סיעת הליכוד. בבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו ב-22 באוקטובר 2013 התמודד באופן עצמאי כראש רשימת תל אביב בטוחה שרצה תחת המסר של החזרת הביטחון לתושבים. מסלאוי פעיל ודובר מרכזי בתחומי רווחה וחברה (משפחות נזקקות, גמלאים, חינוך מיוחד, אמהות חד-הוריות, עולים, נשים, בני נוער, נכים, תרבות) בתל אביב. ברשימתו חברים פעילי שכונות, המתמקדים בתחום הרווחה ושיפור חיי החברה של התושבים. לאחר הבחירות ב-2013 חתם במשותף עם סיעת הגמלאים על הסכם קואליציוני עם תל אביב 1 בדגש על נושאים חברתיים. בבחירות 2018 מסלאוי רץ במשותף עם נתן וולוך כמספר 2 ברשימת "כח לגמלאים ואזרחים ותיקים". הרשימה זכתה ל-2 מושבים ומסלאוי נבחר שוב כחבר מועצה.
בתקופת כהונתו של שלמה להט, כיהן כראש אגף שפ"ע (שיפור פני העיר).
שימש כראש אגף הרווחה בעיריית תל אביב-יפו בתקופת כהונתו של ראש העיר רוני מילוא.
כיום מכהן גם כמ"מ יו"ר ההסתדרות מרחב תל אביב מטעם סיעת "עוז", וחבר הנהלה של המכון היהודי ערבי[דרוש מקור]. במועצת העיר חבר בוועדת הרווחה, ועדת משנה לתכנון ובנייה, ועדת הביקורת, ועדה לצמצום פערים ובוועדה לענייני יפו.
איגוד העובדים הסוציאליים הארצי העניק בשנת 2016, לראשונה, אות מופת לאנשי ציבור הפועלים לקידום הרווחה בחברה הישראלית ומסלאוי היה אחד מחמשת הזוכים. עם זאת, עיקר פרסומו של מסלאוי ברבים הוא בשל פעילותו בנוגע לזכויות האדם של תושבי דרום תל אביב, הנפגעים מהצפת שכונותיהם במסתננים הבלתי חוקיים מאפריקה.
מסלאוי התנגד ומבקר את החלטותיו של בג"ץ בהן הוא ביטל פעמיים, בנימוק של פגיעה בזכויות האדם, תיקונים לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט). מסלאוי טוען כי התושבים הוותיקים הפכו לפליטים בארצם וכי חלק משופטי בג"ץ ספונים במגדל השן שלהם ואינם קוראים נכון את המציאות. לדעתו, הסתמכות ההחלטות על הגדר שתעצור את המסתננים היא נאיבית, כיוון שניתן לחדור באמצעות סולמות מנהרות ודרך גבול ירדן ולאחר מכן לתקוע יתד בארץ, בעזרת פסיקת בג"ץ ובסיוע ארגוני השמאל. עד לביטולו בשנית של התיקון לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) יצאו למעלה מ-5,000 מסתננים את הארץ, כיוון שזומנו למתקן השהייה "חולות" ונאסר עליהם לעבוד. כמו כן, הייתה ירידה של 40% בהיקף הפשיעה בשכונות. לדעתו של מסלאוי, בפסיקת בית המשפט הגבוה לצדק, לא ייחסו חשיבות רבה לנתונים אלה ולא התייחסו לזכויות האדם של התושבים בשכונות דרום תל אביב ולפגיעה המתמשכת לאורך שנים באורח חייהם, באיכות חייהם וברמת חייהם, כמו גם להתגברות המשמעותית בהיקף הפשיעה המדווחת ושאינה מדווחת. פגיעה זו משנה לדעתו את מסלול חייהם של התושבים, שמלכתחילה היו במעמד סוציו-אקונומי נמוך.
מסלאוי נשוי ואב לשלושה.
הערות שוליים

↑  ילקוט הפרסומים אתר נבו חוברת 4166, ‏19.11.1993
↑  תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות, באתר נבו -ילקוט הפרסומים חוברת 4707, ‏3 בדצמבר 1998
↑  ThemeFuse, מועצת העיר ה-20: נחתם הסכם קואליציוני בין סיעת "תל אביב 1″ לסיעות "הגמלאים" ו"תל אביב בטוחה" | האתר הקהילתי של שכונות דרום תל אביב, באתר www.south-tlv.co.il
↑  הסכם קואליציוני- תל אביב בטוחה וסיעת הגמלאים, באתר עיריית ת"א, ‏25 בנובמבר 2013
↑  ילקוט הפרסומים-חוברת 8003, באתר פרסומי רשומות, ‏22.11.2018
↑  "ההסתדרות החדשה - הנהגת ההסתדרות". archive.is. 2013-09-13. נבדק ב-2018-09-09.
↑  [http://www.wxg.co.il/html5/web/1115/30320ImageFile3.pdf ועדת המשנה לתכנון ולבניה
מרחב תכנון מקומי תל אביב – יפו], באתר עיריית תל אביב, ‏4 ביולי 2018 (ארכיון)
↑  "נחנך מרכז לקהילה האתיופית ביפו". הפורטל המקומי הגדול בישראל - חדשות, חדשות מקומיות, לוחות, לוחות מקומיים, מקומון, מקומונים, מקומים, עסקים, קניות (באנגלית). 2018-05-23. אורכב מ-המקור ב-2018-09-09. נבדק ב-2018-09-09.
↑  ThemeFuse, מועצת העיר ה-20: נחתם הסכם קואליציוני בין סיעת "תל אביב 1″ לסיעות "הגמלאים" ו"תל אביב בטוחה" | האתר הקהילתי של שכונות דרום תל אביב, באתר www.south-tlv.co.il
↑  אנשי המופת החברתיים של איגוד העובדים הסוציאליים לשנת 2016
↑  שלמה מסלאוי בסרטון קצר באתר יוטיוב, אוקטובר 2013
חימנה ברון

| --- | --- |

 לידה:  24 במאי 1987 (בת 37) בואנוס איירס, ארגנטינה
 שם במה:  J Mena 
 שם לידה:  Jimena Pérez Guevara 
 מדינה:  ארגנטינה 
 תקופת הפעילות:  מ-1998
 עיסוק:  זמרת, שחקנית, רקדנית, דוגמנית
 צאצאים:  מוריסון אוסבלדו
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  פרס קונדור כסף (1998) פרס מרטין פיירו (1999)
 פרופיל ב-IMDb
 
חימנה פרס גווארה (בספרדית: Jimena Pérez Guevara; נולדה ב-24 במאי 1987; בואנוס איירס, ארגנטינה) הפועלת בשם הבמה חימנה ברון, היא שחקנית וזמרת ארגנטינאית, הידועה בתפקידה אספרנסה "הופי" באוור בטלנובלה "כמעט מלאכים".
בשנת 2019, הוציאה את להיטה "La Cobra", שזכה להצלחה רבה באמריקה הלטינית. באותה השנה הוציאה את אלבומה השני, La Cobra.
קריירה בטלוויזיה

החלה את הקריירה שלה ב-1998, בהיותה ילדה, בסרט "המגדלור", בו שיחקה בתפקיד אניטה.
בשנים 1998–1999 שיחקה בסדרה "Gasoleros" בתפקיד לולי.
בשנת 2000 שיחקה כאורחת בטלנובלה הארגנטינאית "חם" בתפקיד מלנה.
בשנת 2001 שיחקה בטלנובלה "האח של הילדים שלי" בתפקיד אניטה קמפוס.
בשנים 2002–2003 שיחקה בטלנובלה "הם אוהבים".
בשנים 2004–2005 שיחקה בטלנובלה "הרובלנים" בתפקיד מריה רודלן גונזלס.
בשנת 2006 שיחקה בטלנובלה "אתה החיים שלי" בתפקיד מריה ויקטוריה לופז.
בשנת 2008 שיחקה בטלנובלה "מתוך אהבה אלייך" בתפקיד מריה קומפנסון מולינארי.
בשנים 2009–2010 שיחקה בעונות 3–4 בטלנובלה המצליחה של כריס מורנה "כמעט מלאכים" בתפקיד אספרנסה באוור.
בשנת 2011 שיחקה בסדרה "Los Únicos" ("היחידים") בתפקיד מריה פאולה "פולי" סאיד. בשנת 2011 השתתפה בעונה השביעית של הגרסה הארגנטינאית לתוכנית "רוקדים עם כוכבים" והייתה למודחת ה-18. בשנת 2018 התמודדה שוב בתוכנית בעונה ה-13 שלה והיא זכתה במקום השני.
בשנים 2012–2013 שיחקה בטלנובלה "אתה הגבר שלי" בתפקיד רוזה מונטס.
בשנים 2015–2016 שיחקה בטלנובלה "אספרנסה".
בשנת 2016 שיחקה למשך כמה פרקים בטלנובלה "לחנך את נינה" בתפקיד בלן.
בשנת 2017 שיחקה בסדרה הקומית "אני רוצה לחיות לצידך" בתפקיד פלורנסיה.
בשנת 2019, זכתה בפרס ה-EMA הראשון שלה, בקטגוריית "המופע הדרום אמריקאי-לטיני הטוב ביותר".
בשנת 2021 החלה לשמש כשופטת בעונה ה-15 של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" בגרסתה הארגנטינאית, לאחר שברון השתתפה בעבר מתמודדת בתוכנית.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2017: La Tonta
2019: La Cobra
קריירה בקולנוע

המגדלור (1998) - אניטה
Heyprosima ‏(2017) - דולורס "לולה" קיפריוטה
אל פוטרו: לא ניתן לעצירה (2018) - מריקסה באלי
קריירה בקולנוע > קריירה בטלוויזיה

| שנה | תוכנית | תפקיד | ערוץ |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999-1998 | Gasolores | לולי | El Trece |
| 2000 | חם | מלנה | El Trece |
| 2001 | El Sodero De Mi Vida | אנה "אניטה" קמפוס | El Trece |
| 2003-2002 | הם אהבה | לילה | El Trece |
| 2005-2004 | הרובלנים | מריה רולדן | Telefe Canal9 |
| 2006 | אתה החיים שלי | מריה "ויקטוריה" לופז | El Trece |
| 2008 | מתוך אהבה אלייך | מריה קומפנסון מולינארי | El Trece |
| 2010-2009 | כמעט מלאכים | אספרנסה (הופי) באוור | Telefe |
| 2011 | היחידים | מריה פאולה "פולי" סאיד | El Trece |
| 2013-2012 | Sos mi hombre | רוזה מונטס | El Trece |
| 2016-2015 | אספרנסה | ז'ילדה אלברסין | El Trece |
| 2016 | לחנך את נינה | בלן | telefe |
| 2017 | אני רוצה לחיות לצידך | פלורנסיה | El Trece |
קריירה בקולנוע > השתתפות בתוכניות מציאות

| שנה | תוכנית | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Bailando2011 | מתמודדת 15 גאלה אלימידה |
| 2015 | Bailando2015 | מתחרה מחליפה |
| 2016 | אם תוכל לשיר | שופטת |
| 2017 | רוקדים 2017 | הוזמנה לתחרות סלסה דה טרס עם צ'צ'ו בונלי ופקונדו אינושה |
| 2018 | מבצעים מוזיקליים של מורפי | נהגת |
| 2018 | מסביב לעולם | מנצחת אורחת עם מארלי |
| 2021 | Bailando2021 | שופטת |