stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איגל (איידהו)
דמוגרפיה > מפקד 2010

במפקד 2010 התגוררו בעיר 19,908 נפשות, 7,069 משקי בית ו-5,585 משפחות. צפיפות האוכלוסין הייתה 266 איש לקילומטר רבוע והיו 7,570 יחידות דיור בצפיפות ממוצעת של 262 יחידות דיור לקילומטר רבוע ההרכב הגזעי של העיר אז היה 94.4% לבנים, 0.3% אפרו אמריקאים, 0.5% ילידים אמריקאים, 1.6% אסייתים, 0.1% תושבי האי הפסיפי, 1.0% מגזעים אחרים ו-2.0% משני גזעים או יותר. היספנים או לטינים מכל גזע היו 4.7%.
מתוך 7,069 משקי הבית ל-41.5% היו ילדים מתחת לגיל 18 שגרים איתם, 67.9% היו זוגות נשואים שחיים יחד, ל-7.9% הייתה בעלת בית אישה ללא בעל נוכחות, ל-3.2% היה בעל בית גבר ללא אישה ו-21.0% היו לא משפחות. 17.7% ממשקי הבית היו אדם אחד ו-8.5% היו אדם אחד בן 65 ומעלה. גודל משק הבית הממוצע היה 2.82 וגודל המשפחה הממוצע היה 3.20.
הערות שוליים

↑  Eagle Climate, Weather By Month, Average Temperature (Idaho, United States) - Weather Spark, weatherspark.com (באנגלית)
↑  Climate Summary for Eagle, Idaho
↑  "Quick Facts Eagle city, Idaho". United States Census Bureau. 29 בנובמבר 2022. נבדק ב-29 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Census of Population and Housing". Census.gov. נבדק ב-29 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "U.S. Census website". United States Census Bureau. נבדק ב-2012-12-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557651805171  LCCN: n84195902  VIAF: 148978420   WorldCat (עם VIAF): 148978420 
מרכז העיר נשר
השיטפונות בקוואזולו-נטאל (2022)

| --- | --- |

 סוג:  שיטפון
 תאריך התחלה:  8 באפריל 2022
 תאריך סיום:  21 באפריל 2022
 משך האסון:  8 באפריל 2022 – 21 באפריל 2022 (14 ימים)
 במדינות או באזורים:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 נהרות:  אמנזימטוטי, אומבילו ואומגני
 הרוגים:  435
 נזק:  636 מיליון דולר אמריקאי
 מיקומה של קוואזולו-נטאל בדרום אפריקה
סדרה מתמשכת של שיטפונות בקוואזולו-נטאל, דרום אפריקה החלה באפריל 2022. ימים רצופים של גשם כבד ברחבי דרום מזרח דרום אפריקה הובילו לשיטפונות קטלניים. אזורים בדרבן וסביבתה נפגעו קשה במיוחד. דווח על מותם של לפחות 443 בני אדם, וכמה אלפי בתים ניזוקו או נהרסו. גם תשתית קריטית, לרבות כבישים מרכזיים, תחבורה, תקשורת ומערכות חשמל, הושפעו, והנזק הזה הקשה מאוד על מאמצי ההתאוששות. זוהי הסופה הקטלנית ביותר בהיסטוריה של דרום אפריקה, אחד מאסונות הטבע הקטלניים ביותר במדינה במאה ה-21.
רקע

בדרום אפריקה נרשמה כמות של משקעים מעל הממוצע בשנת 2022. בינואר, אזורים רבים חוו את הגשמים הכבדים ביותר שלהם מאז תחילת המדידות בשנת 1921. דרום אפריקה כולה חוותה מספר רב של ציקלון טרופי הרסני ושיטפונות.
גשם כבד החל לרדת בסביבות 8 באפריל ונמשך מספר ימים רצופים ללא הפסקה. ב-11 באפריל שירות מזג האוויר הדרום אפריקאי הוציא אזהרה ברמה 5 עבור החוף והאזורים הסמוכים לקוואזולו-נטאל - אשר שודרגה לאחר מכן לרמה 8 ומאוחר יותר לרמה 9 כאשר ההשפעה והיקף הגשמים הובנו טוב יותר. הזרימה עם כיוון השעון של מערכת הלחץ הנמוך הביאה אוויר חם ולח מהסובטרופיים לכיוון החוף, וכתוצאה מכך ירד גשם כבד ברחבי קוואזולו-נטאל. המשקעים העזים ביותר ירדו ב-eThekwini, ILembe, ועיריות אוגו. במהלך התקופה שבין 8 ל-12 באפריל, רוב אזור קוואזולו-נטאל ראו יותר מ-50 מ"מ של גשם, כאשר אזורי החוף רשמו יותר מ-200 מ"מ. בפרק זמן של 24 שעות בין 11 ל-12 באפריל, בנמל התעופה של וירג'יניה נרשמו 304 מ"מ של משקעים.
נזקים

הגשמים הסוערים הרסו עשרות בתים, שטפו כבישים וגרמו למפולות בוץ. ב-13 באפריל, הוכרז כי 59 בני אדם נהרגו ברחבי קוואזולו-נטאל. מאוחר יותר באותו יום, מספר מקרי המוות המדווחים עקב ההצפה גדל ל-306. בהמשך גדל מספר ההרוגים ל-443. הנזק לתשתיות נאמד ב-389 מיליון דולר. בהערכות אחרות, שר ההתיישבות הודיע כי 13,500 בתי אב נפגעו מהסערה, כאשר למעלה מ-3,927 בתים נהרסו ועוד 8,097 נהרסו בחלקם. מיליארד דולר ישמשו לתיקון מבנים ולבניית מקלטים זמניים.
הנהרות אמנזימטוטי, אומבילו ואומגני עלו על גדותיהם, והציפו את האזור. הנזק לתשתיות הפריע למאמצי הסיוע. תמיכה אווירית התבקשה מכוחות ההגנה של דרום אפריקה כדי לסייע לנפגעים.
הערות שוליים

1 2  ynet והסוכנויות, יותר מ-300 הרוגים בשיטפונות בדרום אפריקה, הנשיא: "זה שינויי האקלים", באתר ynet, 14 באפריל 2022
↑  "Floods Wash Away Bridges, Close Routes to Key South African Port". Bloomberg.com (באנגלית). 2022-04-12. נבדק ב-2022-04-14.
1 2  https://twitter.com/saweatherservic/status/1513888162065657880, Twitter
↑  Reuters (2022-04-13). "Heavy rains claim 45 lives in South Africa's KwaZulu-Natal province". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2022-04-14.
אבבה ברהן

אבבה ברהן בשנת 1973 בכפר וולקה
אַבֶּבֶּה בָּרָהָן (בשמו העברי: יָאִיר בֶּן אוּרִי; 1932 – 14 בדצמבר 2004) היה איש דת ואיש חינוך יהודי במחוז גונדר שבאתיופיה, אסיר ציון, פעיל עלייה מרכזי ומראשי יוצאי אתיופיה באשדוד.
קורות חיים > נעוריו

נולד בשנת 1932 בכפר אדרג'א שבמחוז גונדר, כבנו של הליקה כהנת ברהן ברוך (אורי בן ברוך), וכנכדו של ברוך אדהנן שהיוו סמכות רוחנית עליונה ליהודי אתיופיה במשך שנים רבות.
בנעוריו למד עברית ולימודי קודש מורחבים בבית הספר למען נדחי ישראל בעיר אסמרה מפי הרבנים שמואל בארי ויהודה סיוון.
קורות חיים > פעילות לטובת יהודי אתיופיה

לאחר לימודיו באסמרה חזר הרב יאיר לכפר הוריו סראמלה, ומאוחר יותר עבר לגונדר, שם הקים מסעדה ואכסניה כשרה, שהיוותה בכך פתרון אידיאלי ליהודים שבאו מהכפרים המרוחקים לעיר הגדולה עקב סידוריהם ולא היה להם מקום לאכול וללון עקב אמונתם. כמו כן המסעדה והאכסניה של יאיר שימשה נערים יהודים רבים, שבאו מהכפרים ולמדו בעיר גונדר, כמקום מפגש בשעות הפנאי. הרב יאיר החדיר בנערים אהבת ארץ ישראל וציונות והטמיע בהם את יסודות האמונה היהודית לבל יתבוללו בקרב האוכלוסייה הנוצרית. בין הנערים הרבים שפקדו את המסעדה והאכסניה היו הרב יוסף הדנה, אדיסו מאסלה, שלמה מולה צגה מלקו ורחמים אלעזר.
בהמשך, עם ההתקדמות וההצלחה של פעילות המיסיון הפרוטסטנטי בכפר וולקה, נשלח הרב אבבה על ידי אביו לבקשת מנהיגי הכפר גולה טסמה ודווית איימלאק כדי לבלום את השפעת המיסיון. יאיר הצליח לבלום את פעילות המיסיון בכפר, הקים בשיתוף רשת בתי הספר של בית ישראל בית ספר יהודי שבו לימד יהדות, עברית וציונות, וכן ייסד בית כנסת גדול שבו הנהיג תפילות ושיעורים במשך כל ימות השבוע. ביתו של הרב יאיר בכפר היה למוקד עלייה לרגל לרבים מיהודי אתיופיה, תיירים יהודים ופעילי עלייה מחוץ לאתיופיה ששמעו אודותיו ואודות אביו וביקשו ללמוד מקרוב על אורח החיים היהודי בקהילת ביתא ישראל.
פעל רבות אל מול השלטונות לביטול גזירות והגבלות שנגזרו על היהודים במחוז גונדר. בין השאר פעל כנגד האיסור על יהודי גונדר למכור את מרכולתם בשוק המרכזי ששימש את כל הסוחרים באזור. הרב פנה אל מושל המחוז ושכנע אותו לבטל את הגזירה.
בסוף שנת 1966, עם הקמת ארגון ראש קהילות בית ישראל בראשות אביו, שימש הרב יאיר בתור גזבר הארגון. בעקבות פעילותם בארגון נעצרו הרב יאיר ואביו על ידי שלטונות הקיסר היילה סלאסי באשמת "פעילות חתרנית נגד שלטונו של הקיסר". גורם מהסביבה העביר לשלטונות מסמכים בעברית מטעם הארגון, החתומים בחותמות עגולות עם סמל מגן דוד וסמל גור אריה מוטבע עליהם. האב ובנו הובאו לפני הקיסר ונתבקשו להסביר את פשר הסמלים והמסמכים. לאחר מספר שעות בחברת הקיסר ויועציו, החליט הקיסר לשחרר את השניים ואף אישר להם להשתמש בחותמות אלו. בנוסף לכך, שיגר עמם מלווים חמושים בחזרה לכפרם. הקיסר התרשם מאוד מהשניים ואף התייעץ עמם לאחר מכן בסוגיות דת ובסוגיות פילוסופיות.
כשרצו היהודים באדיס אבבה לקבור את יקירהם ולא נמצא להם בית עלמין יהודי בעיר, פנה לקהילה היהודית התימנית שהתגוררה באדיס אבבה, בעיקר לצורכי מסחר, בבקשה שיתירו ליהודי ביתא ישראל בעיר לקבור את יקיריהם בבית העלמין היהודי בעיר הבירה השייך לקהילתם. יהודי הקהילה היהודית-תימנית נענו ברצון רב.
קורות חיים > בישראל

בישראל השתקע בעיר אשדוד ועסק בפעילות ציבורית למען קהילתו. בין השאר פעל יחד עם הקייסים להטמעת מנהגי הקבורה של יהודי אתיופיה, שעיקרם הוא האיסור על משתתפי הלוויה, מלבד העוסקים במלאכת הקבורה, לגעת ולשאת את מיטת הנפטר. בעקבות שליטתו הרבה בעברית הפך לדובר המאבק מטעם הקייסים אל מול נציגי חברה קדישא.
הרב אבבה יאיר פעל להקמת בית כנסת ברובע ב' בעיר בתמיכת ראש העירייה צבי צילקר. כמו באתיופיה, גם בישראל הנהיג בבית הכנסת תפילות ושיעורים וכן פתח מכון להכשרת קייסים ובית מדרש לצעירים ברוח ביתא ישראל יחד עם חברו הנזיר מלקוסה אבא ביינה דמוזה. בשנת 2002 חלה כתוצאה מפציעותיו הישנות בכלא, ובשנת 2004 נפטר, בנר שביעי של חנוכה ה'תשס"ה.
בנו, הרב משה ברוך, מונה כרב קהילה בעיר אשדוד במקום אביו ונחשב כממשיך דרכו.
הערות שוליים

↑   חשיפה ראשונה! סוזאן פולק מ-AAEJ על תרומתו של הרב איר אבבה ברהן זצ"ל בארגון התשתית שהובילה למבצע שלמה, סרטון בערוץ "מרדכי ברוך", באתר יוטיוב (אורך: 02:02)
עוז ראלי

עוז ראלי (נולד ב-22 בדצמבר 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן. עוז ראלי כיום עוזר המאמן של קבוצת הנוער של מועדון ספורט אשדוד.
קריירה

ראלי גדל במחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב וכבר מגיל צעיר נחשב לכישרון מבטיח. כשהוא בן 17 בלבד, ערך הופעת בכורה במדי הקבוצה הבוגרת של בני יהודה, במשחק במסגרת גביע הטוטו בעונת 2004/2005. בתחילת עונת 2005/2006 צורף ראלי באופן רשמי לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון., וב-21 באוקטובר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–4 למכבי תל אביב. במהלך עונת 2006/2007 המשיך לשחק בקבוצת הנוער, ובמקביל ערך 12 הופעות בליגת העל ועוד מספר הופעות בגביע הטוטו. בעונת 2007/2008 הפך לשחקן הרכב קבוע בבני יהודה, כשהוא משחק תחילה כקשר ולאחר מכן מוסת לעמדת המגן השמאלי.
ב-11 ביוני 2012 חתם לשנתיים באומוניה ניקוסיה מליגת העל הקפריסאית, אולם לאחר חודשיים החליט לעזוב את הקבוצה לפני שרשם במדיה אפילו דקת משחק אחת, וב-13 בספטמבר 2012 חזר לבני יהודה וחתם לשלוש שנים במועדון. בעונת 2013/2014 שימש כקפטן הקבוצה, אך בסיומה ירד עמה לליגה הלאומית, ובעונה שלאחר מכן סייע לקבוצה להעפיל בחזרה לליגת העל.
ב-2 בספטמבר 2015 חתם במכבי תל אביב לעונה אחת עם אופציה להארכת החוזה. ב-17 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב, בניצחון 2–1 על מכבי פתח תקווה. ראלי מיעט לשחק במדי מכבי תל אביב, ובינואר 2016 חתם בעירוני קריית שמונה לשנתיים וחצי. ב-9 בינואר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, בתיקו 1–1 נגד הפועל רעננה. עד תום העונה ערך ראלי 15 הופעות ליגה במדי עירוני קריית שמונה ובסיומה שוחרר מהקבוצה.
ב-11 ביולי 2016 חתם לשנתיים בבית"ר ירושלים. ב-14 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשעלה כמחליף בניצחון 1–0 על אומוניה ניקוסיה במסגרת הסיבוב השני של מוקדמות הליגה האירופית, ובליגה שותף ב-14 משחקים בעונת 2016/2017. ב-4 ביוני 2017 חתם לעונה אחת בהפועל אשקלון. ב-1 באוקטובר 2017 כבש את שערו היחיד במועדון, במשחק מול מכבי תל אביב שהסתיים בתיקו 2–2, ובתום עונת 2017/2018 ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-16 בספטמבר 2018 חזר לקדנציה שנייה בבית"ר ירושלים וחתם לעונה אחת במועדון. יום לאחר מכן כבר ערך את הופעת הבכורה המחודשת במדי הקבוצה, כשעלה מן הספסל בניצחון 3–2 על בני סכנין.
ב-7 ביולי 2019 חתם בהפועל אום אל-פחם, שעלתה לראשונה לליגה הלאומית.
ב-25 בנובמבר 2020 חתם בהפועל אשדוד מליגה א'.
ב-13 בספטמבר 2021 חתם בירמיהו חולון מליגה א'. ב-19 בדצמבר עבר לשמשון כפר קאסם, שוחרר ב-16 בינואר 2022 וחזר לחולון ב-8 בפברואר.
ב-26 באוקטובר 2022 חתם במכבי עמישב פתח תקווה מליגה ב.
ב-24 ביולי 2023 הודיע ראלי על פרישה ועל הצטרפותו כעוזר מאמן קבוצת הנוער של מועדון ספורט אשדוד.
הערות שוליים

↑  מוטי פשכצקי, ‏בהעברה חופשית: ראלי חתם לשנתיים בבית"ר, באתר ערוץ הספורט, 12 ביולי 2016
↑  עוז ראלי חתם בהפועל אום אל פאחם, באתר ערוץ הספורט, 7 ביולי 2019
↑  ליאב אחאבן, הגלקטיקוס נמשך: עוז ראלי חתם בהפועל אדומים אשדוד, באתר כאן דרום אשדוד, 25 בנובמבר 2020
↑  אוהד רון, עוז ראלי חתם בירמיהו חולון, באתר גולר, 13 בספטמבר 2021
↑  חיזוק נוסף: עוז ראלי חתם בשמשון כפר קאסם, באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2021
↑  עוז ראלי שוחרר משמשון כפר קאסם, באתר דאבל פס, 16 בינואר 2022
↑  אוהד רון, עוז ראלי חתם בירמיהו חולון, באתר גולר, 8 בפברואר 2022
↑  יונתן גינזבורג, ‏ראלי חתם בעמישב פ"ת: החתמה מתחת לחגורה, באתר ONE‏, 26 באוקטובר 2022
↑  מיכאל וייסרמן, עוז ראלי פרש מכדורגל: "פעם היו דמעות של הצלחה והפעם דמעות של אכזבה", באתר דאבל פס, ‏12.08.23
אלי אשד

| --- | --- |

 לידה:  9 באוגוסט 1965 (בן 59) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  eli.eshed.9
 
אלי אשד (נולד ב-9 באוגוסט 1965) הוא סופר ועורך ישראלי. הוא פרסם ספרים אחדים ועשרות מאמרים העוסקים ברובם בחקר התרבות הפופולרית בישראל.
ביוגרפיה

אלי אשד הוא נכדו של הסופר יוסף זונדל וסרמן ונינו של אליהו לנדא.
למד היסטוריה לתואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן ולתעודה המקבילה לתואר שני בספרנות ומדעי המידע באותה אוניברסיטה. לאחר מכן קיבל תואר שני בתורת המידע וספרנות באוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר דוקטור לספרות עברית מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, על עבודה שכותרתה "מגמות מרכזיות ב'עלילון' (קומיקס) הישראלי 2000-1935", שנכתבה בהנחיית פרופ' גידי נבו וד"ר ברוך בליך.
כתביו עוסקים בתנ"ך, בתרבות, בספרות פופולרית, בקומיקס, בתרבות המיסטיקה בישראל.
בשנת 1991 עבד בארכיון עיריית תל אביב-יפו.
זכה בתואר "סופר השנה" לשנת תשס"ב מטעם העיתון "מעריב". הוא מגדיר עצמו כ"בלש תרבות".
מאז 2011 אשד הוא העורך הראשי של מגזין התרבות ברשת "יקום תרבות". בנוסף הוא מנהל בלוג בשם "המולטי יקום של אלי אשד", שבו פרסם בשנת 2015 סיפור בשם "ההונאה הבולגרית", שבו מופיע נשיא רוסיה ולדימיר פוטין כאחת הדמויות הראשיות. בעקבות הסיפור הוגשה נגד אשד תביעת לשון הרע בין השאר בטענה שכתוצאה מהסיפור שלטונות בולגריה פעלו לגירוש חשודים בריגול לטובת רוסיה.
ד"ר אשד מנהל את קבוצת הפייסבוק "יקום הריגול והמאבק בפשע בבדיון ובמציאות".
סרטו של הבמאי אבי נשר מ-2023 "גן קופים" מבוסס על מאמר של אשד על הסופר ראובן קריץ שאותו קרא נשר ובהשראתו כתב את תסריט הסרט. אשד מופיע בסרט בתור עצמו.
ב-2024 יצא לאקרנים סרט הדוקו "רצח במגדל המים" המבוסס על פרשה אמיתית שעליה כתב אשד ומבוסס על רעיון שלו. אשד, שהוא אחד מיוצרי הסרט, הוא תחקירן הסרט וגם מופיע בו כמרואיין. על סרט זה היה מועמד לפרס התחקירן הטוב של השנה מטעם פורום הסרטים הדוקומנטריים.
ספריו

גלגוליה של סדרת הטלוויזיה מסע בין כוכבים באמצעי התקשורת המודפסים, עבודת גמר (מ"א), האוניברסיטה העברית בירושלים, 1998. (הספר בקטלוג ULI)
מדע בדיוני עברי מקורי, ביבליוגרפיה של כלל היצירות העבריות המקוריות של מדע בדיוני מ-1892–1998, ‏1999. (הספר בקטלוג ULI)
טרזן בארץ הקודש: גלגוליו של מלך הקופים בשפה העברית, הוצאת טרזן ושות'. (הספר בקטלוג ULI)
ברוכים הבאים לסטלאג 13 : לתולדות ז'אנר ספרותי על סקס, עינויים ומחנות ריכוז, 2002. (הספר בקטלוג ULI)
מטרזן ועד זבנג: הסיפור של הספרות הפופולרית העברית, הוצאת בבל, 2002. (הספר בקטלוג ULI)
הגולם: סיפורו של קומיקס ישראלי (עם אורי פינק), הוצאת מודן, 2003. (הספר בקטלוג ULI)
קומיקס עברי (קטלוג תערוכה), המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, 2008. (הספר בקטלוג ULI)
הקומיקס הישראלי: מהצבר ועד גיבור העל - דמויות ומגמות מרכזיות בעלילון העברי 1935-2000, הוצאת כתב, 2022
הערות שוליים

↑  ראו למשל את מאמרו: אידאולוגיית הנצח של "הבה להבא", באתר "יקום תרבות", 2 בפברואר 2012, שבו מובא ריאיון עם עורך ומייסד כתב העת "הבא להבא" עודד כרמלי בנושא חיי הנצח, וכן העיסוק בו לפניו על ידי המשוררים יעקב כהן, דוד אבידן וגדי לופו
↑  אירי ריקין, אנשי השנה, תשס"ב, באתר nrg‏, 5 בספטמבר 2002
↑  דליה קרפל, דוד תדהר מחפש יורש, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2016
↑  ההונאה הבולגרית, בבלוג "המולטי יקום של אלי אשד"
↑   מורן שריר, כך נהפך סיפור מתח לסכסוך משפטי, באתר הארץ, 30 באוגוסט 2023
↑  ת"א (ת"א) 49593-12-22 עמית שטיינהרט נ' אלי אשד, באתר "תולעת המשפט"
↑  יקום הריגול והמאבק בפשע בבדיון ובמציאות, באתר פייסבוק
↑  אלי אשד‏, אבי נשר ראובן קריץ הסרט "גן קופים" ואני, באתר "המולטי יקום של אלי אשד", 10 בנובמבר 2023
↑  אלי אשד‏, מיסתורין וריגול בארץ ישראל המנדטורית – רצח במגדל המים: סרט דוקו, באתר "המולטי יקום של אלי אשד", 23 במאי 2024
↑  התחרות השנתית: מועמדים 2024, באתר הפורום הדוקומנטרי בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298843105171  BnF: cb145474993 (data)  ISNI: 0000 0000 6657 5027  LCCN: no2002116888  VIAF: 34696255   WorldCat (עם VIAF): 34696255
מורדי יהודה

מורדי יהודה היא קבוצת פוטבול מבית שמש המשתתפת בליגת הפוטבול הישראלית.
הקבוצה מתאמנת בבית שמש. הקבוצה הצטרפה לליגת ה-IFL בעונת 2009–2010.
הקבוצה הוקמה מכמה חברים ששיחקו בקבוצת "ירושלים קינגס" ועזבו את הקבוצה כדי לעשות משהו שונה. הם התחילו בבית שמש ובשנת 2019 עברו לבית שמש. הקבוצה מורכבת משחקנים מירושלים ובית שמש ומהיישובים סביבה.
חולצות הקבוצה הם בצבע כתום, ועליהן מגן דוד בצבע ירוק; כתום מתוך הזדהות עם ארץ ישראל, וירוק-זית להביע הערכה ללוחמי צה"ל.
בעונה הראשונה בשנת 2009–2010 סיימה הקבוצה במאזן 4–6 והודחה בחצי גמר על ידי תל אביב סייברס.
בעונת 2010–2011 סיימה הקבוצה במאזן 2–8 ניצחה את אריות ירושלים בחצי הגמר באחד המשחקים שייזכרו כמשחק הקאמבק הגדול, הגיעה לגמר וניצחה את תל אביב סייברס.
בעונת 2011–2012 סיימה הקבוצה במאזן 3–7 והפסידה בווילד קארד לחיפה אנדרדוגס.
בעונת 2012–2013 סיימה הקבוצה במאזן 5-5 בעונה לא קלה עברה את האריות והפיונירס אך הפסידה בגמר לתל אביב סייברס.
בעונת 2013–2014 סיימה הקבוצה במאזן 0–9 והודחה בחצי גמר מותח על ידי תל אביב פיונירס.
בעונת 2014–2015 סיימה הקבוצה שוב במאזן 0–9 עלתה לגמר וניצחה את תל אביב פיונירס עם תואר שני בליגה.
טבלת עונות

| עונה | מאזן | פלייאוף |
| --- | --- | --- |
| 2009-2010 | 6-4 | חצי גמר |
| 2010-2011 | 8-2 | אלופת הליגה |
| 2011-2012 | 7-3 | ווילד קארד |
| 2012-2013 | 5-5 | גמר |
| 2013-2014 | 9-0 | חצי גמר |
| 2014-2015 | 9-0 | אלופת הליגה |
| 6 | 44-14 |  |
בית העלמין קריית שאול

#invoke:תבנית מידע
בית העלמין קריית שאול הוא בית קברות בתל אביב. בית העלמין שוכן בסמוך לשכונת קריית שאול שעל שמה הוא קרוי, מערבית לדרך משה סנה ודרומית לכפר הירוק. גבולותיו הצפוני והמערבי הם גבול תחום השיפוט של תל אביב עם רמת השרון. שטחו של בית העלמין 320 דונם, ונטמנו בו כ-86,000 נפטרים. בצדו המזרחי של בית העלמין נמצא בית עלמין צבאי גדול ובית עלמין שומרוני קטן.
היסטוריה

ראשיתו של בית העלמין ב-1943, אז העלה יו"ר המועצה הדתית של תל אביב, דוד צבי פנקס, את הצורך במציאת אדמות לקבורה, בשל החשש שבבית הקברות נחלת יצחק לא יוותרו מספיק מקומות. יו"ר ועד החברה קדישא, זלמן מייזל, פתח במשא ומתן לרכישת הקרקעות, וההליך הושלם ב-1949. בשנים הראשונות חל עיכוב בפעילות בית העלמין, עקב התנגדותו של אגף התכנון במשרד הפנים, אך בסופו של דבר התאפשר המשך פעילותו.
על שער הכניסה לבית העלמין עדיין מתנוסס שלט לאמור "בית העלמין המרכזי", אך בשל התמעטות מקומות הקבורה במקום נחנך ב-1991 בית העלמין ירקון, בסמוך לפתח תקווה, וזה ירש את מקומו של בית העלמין קריית שאול כבית הקברות המרכזי של גוש דן. בבית העלמין קריית שאול עדיין נקברים נפטרים, אך הוא מוגדר על ידי המוסד לביטוח לאומי כ"בית עלמין סגור", המאפשר גביית דמי קבורה גבוהים.
בדומה לבתי קברות אחרים בישראל, גם בבית הקברות קריית שאול הוקמו אנדרטאות לזכר קורבנות השואה. מתחת לחלק מהן נטמנו אפר ועצמות שהובאו ממחנות ההשמדה. באנדרטאות: אנדרטאות ליהודי בריסק, בוקובינה, מינסק וקרקוב. במקום גם חלקה בה נטמנו "חסידי אומות העולם" ונרצחים בפעולות טרור, ובסמוך לשער הכניסה לבית הקברות קבורים חמישה מהנרצחים בטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.
במקום גם קבר אחים לשרידי גופות הנספים בהפלת מטוס אל על בשמי בולגריה ב-1955.
מגדל הקבורה הרוויה

ב-1999 נוספו בבית העלמין חלקות של קבורה רוויה בצידו הצפון-מערבי של האתר. במקום הוקם מבנה בן שלוש קומות שצורתו כשל פירמידה מדורגת, ובין קומותיה מקשרים כבש משופע וגרם מדרגות. קומות המבנה מחולקות לאולמות קבורה מוצלים, ופירים שבהם צמחייה מחדירים אליהן אור שמש. הקבורה מתבצעת ב"כוכים" כדוגמת "קברות הסנהדרין", וניתן לרכוש במקום "אחוזות משפחתיות".
בית הקברות הצבאי

בצדו הצפון מזרחי של בית הקברות נמצא בית עלמין צבאי גדול, שהקבורה בו החלה ב-1951, בו קבורים יותר מ-3,000 חללים ובו גם חלקה לחללי משטרת ישראל.
בית העלמין השומרוני

מזרחית לבית העלמין ודרומית לבית העלמין הצבאי נמצא בית עלמין שומרוני קטן. שער בית העלמין, הנמצא מדרום לשער בית העלמין הצבאי, נעול בדרך כלל.
גלריית תמונות

מראה כללי של בית הקברות ממרומי מגדל הקבורה
רחבת הכינוס סמוך לכניסה
רחבת הטקס בבית הקברות הצבאי קריית שאול
החלקה הצבאית של בית העלמין
שורת אנדרטאות לזכר קהילות שנספו בשואה
אנדרטה לזכר בני קהילת בריסק שנספו בשואה
אנדרטאות לזכר בני קהילות ראדום ונובוגרודק
אנדרטאות לזכר בני קהילות וילנה ווולוז'ין
מראה בית העלמין השומרוני המוזנח
חלקת ילדים מוזנחת
חלקת ילדים ששוקמה על ידי חברה קדישא
מראה כללי של מגדל הקבורה
הכניסה אל מגדל הקבורה
כוכי קבורה רוויה
ראו גם

אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
הערות שוליים

↑  בית העלמין הצבאי קריית שאול באתר "יזכור"
↑  הדף "מנהגי אבלות" באתר הקהילה השומרונית בישראל
גיבור של אמא

"גיבור של אמא" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר והיוצר הישראלי משה פרץ, השיר יצא לאור ב-18 בנובמבר 2014, מתוך אלבומו השביעי, "סימני הזמן".
רקע וכתיבה

השיר, שהיה לסינגל השלישי מתוך אלבומו השביעי, נכתב, הולחן והופק מוזיקלית על-ידי פרץ באולפנו הביתי. השיר הוא שיר תפילה של אם לבנה, אשר אותו הקדיש לביתו, מיכאלה.
השיר זכה להצלחה גדולה, גרסאות כיסוי מרובות, ותגובות משבחות מהקהל ומתחנות הרדיו בישראל, כאשר בשיאו היה לשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט.
לצד זאת, נשמעו גם ביקורות אודות העיסוק התכוף בזמר הים-תיכוני בשירים המוקדשים לאמא, אשר מבטלים את היותה אדם בפני עצמה, ומתייחסים לתפקידה כאם בלבד.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של משה פרץ ב-18 בנובמבר 2014.
נכון לדצמבר 2023, לקליפ למעלה מ-9.5 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
הערות שוליים

↑  מוזיקה - "גיבור של אמא", משה פרץ בסינגל חדש ומרגש במיוחד, באתר פרוגי, ‏2014-11-20
↑   בן שלו, הגיע הזמן להפסיק את שירי ההצדעה לאמא, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2014
↑  משה פרץ - גיבור של אמא Moshe Perez, נבדק ב-2023-12-14
טל דיליאן

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1979–2002 (כ־23 שנים)
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין
 פעולות ומבצעים
   מבצע שלום הגליל     המערכה ברצועת הביטחון
 
טל דיליאן הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, שפיקד על היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין. לאחר שחרורו מצה"ל הפך ליזם היי-טק, בעיקר בתחום הסייבר ההתקפי.
קורות חייו

גדל בירושלים בנם של הציירים חנה ומנשה דיליאן ולו 3 אחים. אחיו הקטן יואל נהרג במהלך שירותו הצבאי. למד בגימנסיה העברית רחביה.
עם גיוסו לצה"ל ב-1979 התנדב דיליאן לסיירת מטכ"ל, ולאחר טירונות צנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם ביחידה. בהמשך עבר קורס קציני חי"ר ושימש במספר תפקידי פיקוד ביחידה. דיליאן שימש במספר תפקידי מטה בחיל המודיעין וב-1994 הצטרף ליחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין וכיהן כמפקדה בשנים 1998 עד 2002. במהלך שירותו זכה בפרס ביטחון ישראל. בעקבות טענות בדבר אי־סדרים ביחידה שבפיקודו נפתחה כנגד דיליאן חקירת מצ"ח. כתוצאה מן החקירה רשם הרמטכ"ל לדיליאן הערה פיקודית בתיקו האישי. קידומו בוטל והוא פרש מצה"ל ב-2002. ב-2005, עיתון מעריב דיווח כי דיליאן זוכה סופית.
דיליאן היה ממייסדי תוכנית עתידים, שימש מנכ"ל הפרויקט ומכהן כיום בדירקטוריון עמותת ידידי עתידים. דיליאן ייעץ לעמותת "דרומה צפונה" בראשיתה, אשר קידמה את תוכנית הממשלה לפיתוח הנגב. עסק בייעוץ בתחום הטכנולוגי, שימש דירקטור במספר חברות היי טק והיה שותף בהקמת מספר חברות הזנק, בהן סולאראדג', Vidyo ועוד.
ב-2011 ייסד דיליאן יחד עם בועז גודלמן את חברת סירקלס שפיתחה מוצר בתחום הסייבר ההתקפי, המאפשר מעקב אחר אנשים בדיוק מיקום מרבי באמצעות ניצול חולשה של הרשת הסלולרית כדי לאתר מכשירי סלולר. ב-2014 נרכשה החברה על ידי קרן האקוויטי "פרנסיסקו פרטנרס" תמורת 130 מיליון דולר ומוזגה עם חברת NSO. דיליאן הרוויח מעסקה זו כ-21 מיליון דולר.
בין השנים 2017-2015 כיהן כסגן נשיא ביצרנית מדפסות התלת־ממד, סטרטסיס. בשנת 2019, דיליאן הקים את אינטלקסה, חברה אשר מתמקצעת באיסוף וניתוח נתונים.
בנוסף, הוא הקים את החברת ManuFuture  וMedovie .
חשדות, מעצרים וסנקציות כנגדו או בהקשר לפעילותו

בנובמבר 2019 החרימה משטרת קפריסין רכב ובו ציוד מודיעיני בשווי 9 מיליון דולר של חברת "WiSpear" שהקים דיליאן, ובדצמבר עצרה שלושה עובדים של החברה. בית המשפט טען כי המעצר אינו מוצדק והורה על שחרורם כעבור יומיים. בנובמבר 2021 הוחלט שלא להגיש כתבי אישום כנגד המעורבים לאחר שלא נמצאו כל ממצאים לפעילות בלתי חוקית ברמה האישית אך החברה עצמה נקנסה ב-960 אלף אירו בגין שורה של הפרות פרטיות. בפברואר 2022 בית המשפט בלרנקה מצא את החברה אשמה גם כן בשורה של עבירות פרטיות, תקשורת ומכס לאחר חקירה ממושכת במסגרתה נחשף כי החברה שאבה מידע לא כדין ממערכות אינטרנט אלחוטיות שהתבקשה להתקין בשדה התעופה הרמס. באוקטובר 2022 הגיש עיתונאי חוקר יווני בקשה לפרקליטות ביוון לחקור חשד פלילי נגד דיליאן והחברה.
ב-3 במרץ 2024 הטיל ממשל ארצות הברית סנקציות על דיליאן, על בת זוגו שרה אלכסנדרה פייסל חמו, ועל אישים ותאגידים נוספים הקשורים לחברת הסייבר "אינטלקסה".
השכלה

למד בתוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן והוא בעל תואר ראשון במדע המדינה, תואר ראשון במשפטים ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.
לקריאה נוספת

דן מרגלית ורונן ברגמן, "הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל", כנרת, זמורה-ביתן, 2011.