stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תודעה
גישות פילוסופיות > התיאור והמיקום של ההכרה

אף על פי שידוע כי קשה מאוד להגדיר את ההכרה, פילוסופים ניסו לעשות זאת במשך מאות שנים. רנה דקארט כתב את "הגיונות" במאה ה-17. ספר זה מכיל תיאורים נרחבים של משמעות התודעה. דקארט תיאר את התודעה כדברים שנמצאים בזמן ובמרחב, ושמביטים בהם מנקודת ראות מסוימת. לכל אחד מהדברים האלה יש איכות מסוימת כמו צבע, ריח וכו'. פילוסופים אחרים כמו ניקולאס מלברנך, ג'ון לוק, דייוויד יום ועמנואל קאנט הסכימו גם הם עם התיאור הזה באופן כללי. ההמצאות של הדברים בזמן נידונה בהרחבה רבה יותר בידי ויליאם ג'יימס ועמנואל קאנט. קאנט כתב כי "רק אם אנו מניחים את הזמן, אנו יכולים להציג לעצמנו כי דברים קיימים יחד באותו הזמן, או בזמנים שונים". ויליאם ג'יימס הדגיש את ההמצאות של החוויה בזמן, ואמר כי זמן הוא "המשך הקצר שאנו חשים באופן מיידי". פילוסופים אלה גם מתארים את החלומות, המחשבות, הרגשות וכו'.
פילוסופים אלו תיארו את התודעה כפי שאנו חווים אותה. כאשר אנו מסתכלים על חדר או כשאנו חולמים, הדברים נמצאים בזמן ובמרחב, ונראים כאילו הם נחזים מנקודה מסוימת. אולם, כשפילוסופים ומדענים עוסקים בשאלת התוכן של ההכרה, ישנן מחלוקות קשות. יש שטוענים כי לא לכל אירוע מנטלי יש גם אירוע פיזי מקביל. לדוגמה, דקארט טען כי התוכן של ההכרה הוא תמונות במוח, וכי נקודת הראיה היא נקודה מיוחדת, שאינה פיזית ואינה בעלת ממדים (ה-Res Cognitans). רעיון זה ידוע כ"דואליזם קרטזיאני". דוגמה אחרת מצויה בחיבוריו של תומאס רייד, שחשב כי תוכנה של התודעה הוא העולם עצמו שנעשה לחוויה מודעת בשרשרת כלשהי של גורם ונגרם. רעיון זה של שרשרת סיבתית מהעולם הממשי לחוויה, מצוי גם בפוסט-מודרניזם ובסוגים מסוימים של ביהביוריזם. יש מספר מדענים ופילוסופים שאומרים כי אירועים מנטליים הם כולם אירועים פיזיים במוח. אלה התומכים בהיפותזה זו, אומרים לרוב כי אנו רק חושבים שהמאפיינים של התודעה מתרחשים (לדוגמה: דניאל דנט), אם כי כמה מהתומכים של תאוריית המוח הקוונטי, תאוריות זמן-מרחב של התודעה, ותאוריות אלקטרומגנטיות של התודעה, מציעים כי יש התאמה ישירה בין פעילות המוח לחוויה המורגשת.
מצבי תודעה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בספר "עקרונות הפסיכולוגיה" שפרסם ויליאם ג'יימס ב-1890 הוא הרחיב את מצבי התודעה מערות למצבים שבהם אין ערות מלאה כמו מצב היפנוטי, חלום, הפרעה נפשית או מצב תודעה שאחרי נטילת תרופות או סמים פסיכואקטיביים וכן מצב עוררות למחצה כמו מדיטציה או תפילה.
מכאן שחקר תודעה הנעשה בצפייה ישירה בלבד לא מספיק.
מצב תודעה רגוע ושל מנוחה מאופיין בעבודת המערכת הפראסימפטטית, מצב תודעה עירני ודרוך מאופיין בעבודת המערכת הסימפטטית.
מצב תודעה חולמני או מדיטטיבי מאופיין בגלי תטא. מצבי תודעה שונים משויכים לגלי זרם חשמל שונים במוח. (ראו תטא הילינג).
מושג התודעה בדתות > בודהיזם

בבודהיזם, תודעה-בלבד היא תאוריה שלפיה הקיום הוא רק תודעה, ולכן אין כל דבר שקיים מחוץ לשכל. פירושו של דבר זה הוא שכל החוויה המודעת היא רק דמיון שקרי; לפיכך, הרעיון של תודעה-בלבד הוא בעצם התנגדות לכל התופעות הארציות והחוויות שלנו.
יוגים שהשיגו הארה דרך מדיטציה טרנסצנדנטלית (אלו נקראים כקולקטיב בודהה), מספרים על ניתוק "האני המודע" מהמתרחש והקניית יכולות חדשות לחוויית החיים שנובעות מהעצמת המודעות, כמו היכולת להפעיל את האני המודע לפי בחירה לסינון הקלט החושי של המציאות "החיצונית".
תודעה כתכונה של עיבוד מידע

תוצאות מעניינות שעלו מפיתוחן של דיספלינות חדשות יחסית כמו תורת הכאוס ושפות טבעיות בהקשר לבינה מלאכותית, שפכו אור חדש על הניסיון המתמשך להגדרה מדעית מדויקת יותר של מודעות עצמית לכל מערכת שמורידה את כמות האנטרופיה בסביבתה (מערכת חושבת).
כל מערכת מורכבת המסננת קלט חושי ופועלת על פיו (כמו מערכות חישה ומעקב אוטומטיות, מחרקים ועד בני אדם) נוטה לייצר מעגלים לוגיים מקומיים המתמחים בפונקציות מסוימות (כמו מנגנוני עיבוד הראייה במוח האנושי).
במערכות עיבוד אורגניות מדובר בחיווט מחדש של הקשרים הבין-סינפאסיים של רשתות הנוירונים המרכיבות את המח, ובמערכות אלקטרוניות בסידור מחדש של טבלאות ההפנייה לכתובות של תאי זיכרון.
מנגנונים אלו משתכללים אוטונומית בעיבוד הקלט ומתקשרים עם החלקים האוטונומיים האחרים במח דרך אפיקי זרימת מידע בעלי קצב שינוי עצמי נמוך, בעת עיבוד קלט סטנדרטי.
לדוגמה:
פעולת המערכת הפאראסימפטטית של המוח אצל יונקים, אשר מכווצת את אישון העין או מקפיצה את הברך באופן בלתי רצוני, ללא העברת ההחלטה או התוצאה למח עצמו; או סנכרון התנועה של כל רגל בנפרד אצל חרקים המאפשרת להם ללכת בקו קבוע, גם לאחר הסרת הראש.
תחת קלט חושי חדש או קיצוני (כמו בעת למידה של נושא מסובך ולא מוכר) עולה צורך לייצר סדר (הורדת האנטרופיה) של המידע הנכנס, שלא עובד כהלכה על ידי אפיקי הזרימה הקיימים.
אינטגרציה זו של מספר רב של חלקים אורגניים, כל אחד מומחה בתחומו, מייצרת אפיק מידע נוסף – מודעות עצמית של המערכת לתהליך הסידור מחדש.
תכונה זו, שצומחת מתוך הקישוריות המסועפת שנוצרה, אף על פי שלא הייתה קיימת בכל חלק בנפרד (Emergent behaviour) נצפתה במגוון של מערכות, החל מקיני נמלים הבונים מבנים מורכבים ועד מערכות מחשב מרובות סוכנים הפותרות בעיות, ללא הכלת הפתרון בשום פרט (נמלה, סוכן או נוירון).
יש הטוענים שמודעות זו של הרשת הנוירונית לעצמה היא תכונה שנובעת מרף-תקורה מסוים של יכולת העיבוד של הרשת, בעת שהרשת נאלצת תחת מצבים של בחירה קשה או לימוד מסובך לארגן עצמה בקנה מידה גדול מספיק, עד שהיא נאצלת לנתח גם את צורת הארגון העצמית של עצמה.

יש המשערים, שמטא-ניתוח זה הוא שיוצר תודעה עצמית אצל מערכות עיבוד מידע גדולות דיין.

מגישה זו עולה שאין סיבה מהותית, בעתיד הרחוק, שמערכות בינה מלאכותית "מתוחכמות דיין" יגיעו לסף התקורה הנחוץ ויפתחו סוג כלשהו של מודעות עצמית.
מבקריה של גישת עיבוד המידע טוענים כי היא מתעלמת מאופייה הפנומולוגי (תופעתי) של התודעה. הפילוסוף ג'ון סרל ניסח ניסוי מחשבתי בשם "החדר הסיני", שלטענתו מראה כי ראיית התודעה כתהליך חישובי גרידא היא בעייתית.
תודעה נטועת גוף

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תודעה נטועת גוף (אנגלית: embodied cognition) היא תאוריה שבה קיים קשר הדדי בין תהליכי חשיבה לבין הגוף והסביבה שהוא נתון בה. המוח אינו פועל במנותק מחוויותיו של הגוף בכללותו, כמכונה לוגית נבדלת, וכי הבסיס לתודעה הוא אינטראקציה עם העולם. בשורה של מחקרים שנעשו ברחבי העולם הוברר כי חוויותיו של האדם משפיעות על התהליכים הלוגיים שלו ועל תהליך קבלת ההחלטות. הפילוסוף אנדי קלארק הוא בין הדמויות הבולטות התומך בגישה זו.
גישות קוונטיות

הפיזיקאי רוג'ר פנרוז, בספרו "צללים של המוח", מחזיק בגישה קוונטית, ומציע כי ההשפעות של מכניקת הקוונטים בתוך המבנים התת-נוירוניים מביאים למצבים תודעתיים. הוא טוען כי יש צורך בפיזיקה שונה באופן מהותי על מנת להסביר את התודעה, אותה הוא מגדיר כברת חליפין: כל חלק מהתודעה יכול להחליף את החלקים האחרים. ("צללים" הוא בעצם הוצאה מחודשת של ספרו הישן, "מוחו החדש של הקיסר" (אנגלית: The Emperor's New Mind). פנרוז מדגיש כי החיבור החדש מחליף את הקודם).
יש הטוענים כי גישתו של פנרוז אינה מתאימה לחוויה האנושית של התודעה, שהיא לטענתם חוויה של מצב קבוע ומיוחד.
פנרוז לא היה הראשון שהציע קשר בין התודעה לבין מכניקת הקוונטים; מיכאל לוקווד והנרי סטאפ עשו זאת קודם, וכן בריאן פלנגאן. לפניהם היה בוהר, אביה של מכניקת הקוונטים, שדוד בוהם מספר כי הוא אמר כי "מחשבה כוללת כמויות כל כך קטנות של אנרגיה, שבוודאי יש למכניקת הקוונטים תפקיד חשוב בהסברה".[דרוש מקור: מדויק לצטטה]
עד כה, לא נמצאה הוכחה לקיום קשר בין מכניקת הקוונטים לבין חוויית התודעה.
פונקציות של התודעה

רוב הפילוסופים והחוקרים[דרוש מקור] מסכימים באופן כללי כי בני אדם מודעים ואילו צורות חיים פשוטות כמו חיידקים אינן מודעות. הוויכוח ניטש על בעלי החיים המפותחים יחסית כגון דולפינים וקופים.[דרוש מקור] המצדדים מחזיקים בהיפותזה כי התודעה התפתחה יחד עם צורות החיים, ופירושו של הדבר כי יש לה ערך אבולוציוני כלשהו. לפיכך, היו שחיפשו את התועלת שעולה מהתודעה. ברנרד באארס, לדוגמה, אומר כי התודעה היא דבר מועיל מאוד מבחינה אבולוציונית, ומציע פונקציות שונות: החלטה לגבי אלטרנטיבות עתידיות, פתרון בעיות בצורה לא אמפירית, החלטות, שליטה על פעולות, גילוי טעויות, תכנון, למידה, התאמה לסביבה, יצירת קונטקסט וגישה למידע.
אנטוניו דאמאסיו (1999) רואה את התודעה כאחד מכלי השרידה של האורגניזם, שכן היא מאפשרת תגובות מתוכננות ולא אינסטינקטואליות. הוא גם מצביע על כך שתודעה עצמית מובילה לדאגה לעצמך, דבר המגדיל את הרצון לשרוד. אולם המקום של התודעה בהתנהגות הוא שאלה לא פשוטה. פסיכולוגים רבים, כמו ביהביוריסטים רדיקליים, ופילוסופים רבים, חושבים כי אפשר להסביר את ההתנהגות באופן לא תודעתי, בדומה לבינה מלאכותית, וגישות אלה יחשבו על התודעה כדבר שאינו קשור לפונקציה וליעילות.[דרוש מקור]
תאוריית המידע המשולב

תאוריית המידע המשולב (IIT) מנסה להסביר מהי תודעה ומדוע היא עשויה להיות קשורה למערכות פיזיות מסוימות. בהינתן מערכת כזו, התיאוריה מספקת ניבויים אם אותה מערכת תהיה בעלת תודעה, באיזו מידה היא מודעת, ואיזו מין חוויה היא חווה. על-פי IIT, התודעה של מערכת כלשהי נקבעת על ידי תכונותיה הסיבתיות ולכן תודעה היא תכונה מהותית ואינטרינסית של כל מערכת פיזית. החידוש בגישה זו היא הפיכת היוצרות – אפיון של המרכיבים ההכרחיים בתודעה, וכתולדה, מהן ההנחות ההכרחיות למערכת פיזית שתממש תודעה.
IIT הוצע לראשונה על ידי מדען המוח ג'וליו טונוני בשנת 2004. הגרסה האחרונה של התיאוריה, שכותרתה IIT 3.0, פורסמה בשנת 2014.
מבדקים של תודעה

מכיוון שאין הגדרה ברורה של תודעה, גם אין מבחנים אמפיריים על מנת לבדוק אותה. יש אף שטענו כי מבחנים כאלה הם בלתי אפשריים. אולם, יש חוקרים[דרוש מקור] שהרכיבו מבחנים על מנת לחקור היבטים מסוימים של התודעה. ברומן "האם אנדרואידים חולמים על כבשים אלקטרוניות" נעשה מבחן הדומה לאלה, על מנת לבדוק אם ישות כלשהי היא רובוט או אדם. בסרט "בלייד ראנר", שקיבל השראה מהספר הזה, המבחן הזה ידוע כמבחן "וויט-קמפף" ובודק את היכולת לאמפתיה.
אחד מהמבחנים הקונצנזואליים יותר לאבחון מודעות עצמית כולל פתרון בעיות בצורה לא אמפירית, על ידי חשיבה מופשטת גרידא שכוללת בתוכה את הפותר.
לדוגמה: עורב צעיר אשר יצפה בציפור נאבקת באגוז קשיח ופותרת את הבעיה דרך ניסיון וטעייה על ידי שמיטת האגוז מגובה רב, יבין את חוסר היכולת העתידית שלו ואת הליך הפיצוח על ידי דמיון של עצמו העומד בפני בעיה דומה. כשהעורב עומד לראשונה בפני בעיות מסוג זה הוא פותרן ללא טעויות כבר בניסיון הראשון. יש הרואים יכולת זו של עורבים כסוג מוגבל של תודעה.
מבדקים של תודעה > מבחן טיורינג

המתמטיקאי אלן טיורינג הציע את מה שהיום ידוע כמבחן טיורינג, שבו בודקים האם מחשב יכול להטעות בוחן אנושי לחשוב שהוא משוחח עם אדם אמיתי, באמצעות שיחת טקסט דרך מסך. נכון להיום, אף מחשב לא עבר את מבחן טיורינג. מבחן זה מצוטט רבות בדיונים על בינה מלאכותית. הקשר לתודעה הוא מתבקש, אך אינו ברור לחלוטין. הדבר מזכיר את אמרתו של אדסחר דייקסטרה, ש"השאלה האם מחשב יכול לחשוב היא לא יותר מעניינת מהשאלה האם צוללת יכולה לשחות".[דרוש מקור: מדויק]
מבדקים של תודעה > מבחן המראה

במבחן המראה (אנ'), שהומצא בידי גורדון גאלופ בשנות השבעים, השאלה היא האם בעלי חיים יכולים לזהות את עצמם במראה. זיהוי עצמי כזה נחשב לסמן של תודעה. המבחן בוצע על ידי סימונו של האובייקט בעת שישן או הורדם, והצבתו מול מראה כשהתעורר. אם האובייקט הגיב לסימן בגופו, הוכח שיש לו מידה מסוימת של תודעה. בני אדם המבוגרים משמונה עשר חודשים, הקופים הגדולים (חוץ מגורילות), דולפינים ופילים, עברו את המבחן בהצלחה.
ראו גם

החדר של מרי
מדעי הקוגניציה
הבעיה הפסיכופיזית
חוט מחשבה
תודעת בעלי חיים
דיסוציאציה
אינטרוספקציה
העלאת (טעינת) תודעה
לקריאה נוספת

ג'ונתן מילר (עורך), מחשבות על מחשבות, תרגום: מאיר ויזלטיר, תל אביב: הוצאת עם עובד, 1986.
ישעיהו ליבוביץ, נפש ומוח – יסודות הבעיה הפסיכופיזית, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005.
קיית קמפבל, גוף ונפש, עריכה, פתח דבר והשלמות מאת ישעיהו ליבוביץ, (תרגום: יורם נבון), ירושלים: הוצאת מאגנס, 1983.
ריצ’רד טיילור, מטאפיזיקה, תרגמה מאנגלית: יעל כהן, ירושלים: הוצאת אדם, 1983.
אנטוניו דמסיו, השגיאה של דקארט: רגשות, היגיון והמוח האנושי, (תרגום: דפנה בנאי), חולון: הוצאת כנרת, 1998.
אנטוניו דמסיו, ההרגשה של מה שקורה: גוף ורגש ביצירת התודעה, תרגום: עמוס כרמל, ירושלים: מכון ברנקו וייס לטיפוח החשיבה, 2003.
אנטוניו דמסיו, בחיפוש אחר שפינוזה, תרגום: ורד טוכטרמן, תל אביב: אופוס, 2005.
דניאל דנט, נפש, תבונה, מחשבה: לקראת הבנה של התודעה, תל אביב: הוצאת הד ארצי-מעריב, 1999.
אודי בונשטיין, העין הפנימית: התפתחות הסובייקטיביות של הילד, תל אביב: הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה וידיעות אחרונות – ספרי חמד, 2011.
אבי אלקיים ועודד מימון (עורכים), מהי תודעה: מדעים, פילוסופיה, מיסטיקה, תל אביב: הוצאת אידרא, 2018.
יוחאי עתריה, לא על המוח לבדו, מאגנס, 2019.
שמעונה גינצבורג וחוה יבלונקה, ציורים: ענת ז'ליגובסקי, מראֵה הנפש – התודעה בראי האבולוציה, ספרי עליית הגג וידיעות ספרים, 2023.
ג'וליאן ג'יינס, מקור התודעה בהתמוטטות התודעה הדו-קאמרית, 1976
Roger Penrose, Shadows of the Mind: A Search for the Missing Science of Consciousness, Oxford University Press, 1994.
הערות שוליים

↑  Definition of CONSCIOUSNESS, www.merriam-webster.com (באנגלית)
1 2 3  גריג ר. ג. וזימברדו פ.ג. (2010). מבוא לפסיכולוגיה. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה.
↑  Schooler, J. W., Smallwood, J., Christoff, K., Handy, T. C., Reichle, E. D., & Sayette, M. A. (2011). Meta-awareness, perceptual decoupling and the wandering mind. Trends in cognitive sciences, 15(7), 319–326.
↑   גדעון לב, התודעה אינה אלא פעילות חשמלית במוח? רבותיי, יש סימנים למהפכה, באתר הארץ, 16 ביולי 2020
↑  יצחק אבינרי, יד הלשון, יזרעאל, 1964, עמ' 194
↑  בלדד השוחי, האם בעלי חיים מזהים את עצמם במראה?, באתר כלכליסט, 29 באפריל 2010
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555414205171  BnF: cb131628282 (data)  GND: 4006349-5  LCCN: sh85031226  NDL: 00564260  NKC: ph127380
כ"ג בניסן

כ"ג בניסן הוא היום העשרים ושלושה בחודש השביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושלושה בחודש הראשון 
למניין החודשים מניסן. כ"ג בניסן לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז".
חגים ואירועים

בחוץ לארץ – אסרו חג של פסח, המימונה ורומפלנאכט
היום השמיני של ספירת העומר
תענית ציבור בכמה קהילות באשכנז בימי הביניים, לזכר הפוגרומים בימי מסע הצלב השני
אירועים היסטוריים

ב'תמ"ט (לפי הכרונולוגיה המקראית והמסורתית) – עם ישראל הגיע למרה, לאחר קריעת ים סוף וצעידה בת שלשה ימים.
ד'תפ"א – הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה
ה'תרפ"א – פרוץ פרעות תרפ"א, שבהם נעשו מעשי אלימות של ערבים נגד יהודים בארץ ישראל ובמהלכם נרצחו 43 יהודים
ה'תרצ"א – האצ"ל נוסד בירושלים על ידי פורשים מ"ההגנה", בראשות אברהם תהומי
ה'תש"ג – עליית כפר עציון להרי חברון
נולדו

ה'תקפ"ה – פרדיננד לסל, פוליטיקאי ומנהיג סוציאליסט יהודי-גרמני (נפטר בה'תרכ"ד).
ה'תרפ"ט – אברהם מנדלר אלוף בצה"ל
ה'תרצ"ה – הרב ישראל הס, מחבר הספר "אמונות" (נפטר כ"ה באלול ה'תשנ"ז)
ה'תש"י – חיים רמון, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל
ה'תש"מ – אסי ישראלוף, שחקן וקומיקאי ישראלי. משחק כחלק מ"מה קשור"
נפטרו

ה'ש"ם – רבי משה מטראני, (המבי"ט) מחכמיה של צפת ומגדולי הפוסקים
ה'תש"ג – הרב ישראל עוזרי רב ואב"ד בעיר בית עד'אקה והמחוז בתימן (נולד ב-ה'תרס"א)
ה'תשנ"ה – דרורה חבקין, זמרת, מלחינה, פזמונאית ומעבדת מוזיקלית ישראלית (נולדה ב-1934)
כ"ב בניסן – כ"ד בניסן
ניסן
ח' בניסן

ח' בניסן הוא היום השמיני בחודש השביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמיני בחודש הראשון 
למניין החודשים מניסן. ח' בניסן לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו".
פרשת בר המצוה של ילד שנולד בח' ניסן היא תמיד בשנים פשוטות פרשת צו, בשנים מעוברות, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת מצורע, אבל בשנים מקביעות (החא והשג) פרשת בר המצוה היא פרשת אחרי מות
חגים ומועדים

מתחיל יום טוב במגילת תענית על שקבעו הלכה כפרושים שיהא חג השבועות ביום החמישים מיום טוב ראשון של פסח ולא ביום ראשון שאחריו (מגילת תענית פרק א')
קורבן גמליאל בן פדהצור נשיא שבט מנשה
אירועים היסטוריים

ה'תש"ב – השואה – אסירות נשלחות לראשונה למחנה ההשמדה אושוויץ בפולין
ה'תש"ה – הליגה הערבית נוסדת בקהיר. כוללת את: מצרים, עיראק, לבנון, סעודיה, תימן סוריה ועבר הירדן
ה'תש"ה – נתלים לוחמי לח"י אליהו בית צורי ואליהו חכים בקהיר, על רצח הלורד מוין
ה'תש"י – עצמותיה של הצנחנית חנה סנש מובאות לקבורה בהר הרצל בירושלים
ה'תשי"ט – בעקבות פרשת "ליל הברווזים" מחליט דוד בן-גוריון להדיח את ראש אג"מ, האלוף מאיר זורע, וראש אמ"ן, האלוף יהושפט הרכבי
ה'תשל"ג – מבצע אביב נעורים: כוחות צה"ל פושטים מהים על יעדים של אש"ף בלבנון, והורגים שלושה מבכירי הארגון
נולדו

ה'תקנ"ה – הרב צבי הירש קלישר, מחשובי מבשרי הציונות.
ה'תרצ"ב – הרב משה הלברשטאם, מורה צדק ודיין בבד"ץ של העדה החרדית בירושלים ומחשובי פוסקי ההלכה בזמנו. (נפטר ה'תשס"ו)
ה'תש"ה – הלל ויס, פרופסור באוניברסיטת בר-אילן, חבר הסנאט בה וכן ראש המסלול לספרות עברית במכללת אורות ישראל
ה'תש"ח – הרב יעקב יחזקיה גרינוולד (נולד באנטוורפן) אדמו"ר אמריקאי, מנהיגה הנוכחי של חסידות פאפא בארצות הברית.
ה'תשל"א – זאב אלקין, שר הבינוי והשיכון וחבר הכנסת מטעם תקווה חדשה
ה'תשמ"א – הראל מויאל, זמר-יוצר ושחקן ישראלי
נפטרו

ה'תע"ב – רבי אליהו שפירא – מחבר ספר אליה רבה ואליה זוטא
ה'תרפ"ב רבי שלמה מוסיוף – נגיד, אספן וחכם מקובל
ה'תש"ד – הרב ד"ר בנימין מנשה לוין חוקר תלמוד ובעל אוצר הגאונים (נולד י"ז באייר ה'תרל"ט)
ה'תש"ה – אליהו בית צורי – לוחם לח"י, מעולי הגרדום
ה'תש"ה – אליהו חכים – לוחם לח"י, מעולי הגרדום
ה'תשט"ו – רבי יחיאל מיכל טוקצינסקי – ראש ישיבת עץ חיים ומחברם של ספרים הלכתיים רבים (נולד ה'תרל"ד)
ז' בניסן – ט' בניסן
ניסן
ל' בניסן

ל' בניסן הוא היום השלושים בחודש השביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלושים בחודש הראשון 
למניין החודשים מניסן. ל' בניסן לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז".
חגים ומועדים

היום החמישה עשר של ספירת העומר
א' דראש חודש אייר
אירועים היסטוריים

ה'תרע"ב – פורצות פרעות התריתל נגד היהודים בעיר פאס שבמרוקו
ה'תרצ"ג – נוסד הגסטאפו, המשטרה החשאית של גרמניה הנאצית
ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה – הצבא האדום משחרר את וינה
נולדו

ה'תרע"ג – שלמה בן-יוסף, לוחם מחתרת ישראלי, ראשון לעולי הגרדום (הוצא להורג ה'תרצ"ח)
ה'תרע"ד – ברנרד מלמוד, סופר אמריקאי יהודי, זוכה פרס פוליצר (נפטר ב-ה'תשמ"ו)
ה'תרפ"ז – עמוס קינן, סופר ועיתונאי ישראלי (נפטר בה'תשס"ט)
נפטרו

ד'תתק"א – רבי יהוסף אבן מיגאש (הר"י מיגאש), תלמידו של הרי"ף ורבו של רבי מיימון הדיין אבי הרמב"ם.
ה'ש"א – רבי יעקב בירב (מהר"י בירב), מחכמי צפת במאה ה-16 ורבם של רבי יוסף קארו והמבי"ט, נודע בניסיונו לחידוש הסמיכה.
ה'ש"ף – רבי חיים ויטאל (המהרח"ו), תלמידו של האר"י ומחבר ספריו.
ה'תקכ"ט – רבי נתנאל וייל, ראש ישיבה בפראג, רב בקרלסרוהה שבגרמניה ומחבר קרבן נתנאל על הרא"ש. (נולד בה'תמ"ז)
ה'תקל"ו – רבי יעקב עמדין (יעב"ץ), מגדולי הרבנים במאה ה-18.
ה'תר"ג – רבי משולם זלמן אשכנזי, מפוסקי יהדות פולין, ורבה של לובלין. (נולד בי"ז באייר ה'תקל"ב)
ה'תרכ"ד – רבי יוסף פיימר, רבה של סלוצק, נחשב לאחד מגדולי הדור
ה'תשס"ו – בן-ציון אורגד, מלחין ישראלי, זוכה פרס ישראל. (נולד ב-ה'תרפ"ו)
ה'תש"ע – הרב ברוך אהרן פופקו, רב ומנהיג רוחני יהודי-אורתודוקסי אמריקאי.
ה'תש"ף – הרב ישעיהו הבר, מייסד וראש עמותת מתנת חיים לתרומת כליה.
כ"ט בניסן – א' באייר
ניסן
ט' באייר

ט' באייר הוא היום התשיעי בחודש השמיני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשיעי בחודש השני 
למניין החודשים מניסן. ט' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה.
חגים ואירועים החלים ביום זה

היום העשרים וארבעה של ספירת העומר
אירועים היסטוריים ביום זה

ה'תש"ה – השואה: כוחות הצבא האדום משחררים את מחנה הריכוז זקסנהאוזן.
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מפציצים מצרים מפציצים את תל אביב וגורמים למותם של 41 אזרחים.
ה'תשכ"ה – נחנך מוזיאון ישראל בירושלים.
ה'תשל"ה – אוכלסו הבתים הראשונים בהתנחלות עפרה.
נולדו

ה'תרס"ז – יצחק הירשברג, מורה ומתרגם ישראלי. (נפטר באדר ב' ה'תשל"ח)
ה'תרס"ח – יחיאל אהרון אליאש, מייסד בני עקיבא ומשמרות אליצור, אחראי על הפלוגות הדתיות בהגנה. (נפטר בז' בתשרי ה'תשנ"ח)
ה'תרע"ז – הרב אהרן סולובייצ'יק, ראש ישיבת "בריסק" בשיקגו. (נפטר בי"ז בתשרי ה'תשס"ב)
ה'תשל"ד – מאור כהן, זמר, בדרן ושחקן ישראלי.
ה'תשמ"ה – גל גדות, דוגמנית ושחקנית ישראלית.
ה'תשנ"ד – נטע אלחמיסטר, דוגמנית ויזמית
נפטרו

ה'קצ"ט – רבי אביגדור קרא, דיין, מקובל, פייטן וראש ישיבה בפראג.
ה'תרפ"ו – רבי משה הגר, האדמו"ר משאץ-ויז'ניץ. (נולד בה'תרכ"ג)
ה'תרצ"ו – הרב יעקב שפירא, רב העיירה וראש ישיבת וולוז'ין
ה'תרצ"ח – אלתר דרויאנוב, סופר, עורך, מתרגם ועיתונאי עברי ופעיל ציוני. (נולד בז' בתמוז ה'תר"ל)
ה'תשל"ח – ויליאם שטיינברג, מנצח גרמני יהודי וממייסדי התזמורת הפילהרמונית הישראלית. (נולד באב ה'תרנ"ט)
ה'תשמ"ד – הרב ניסן נמנוב, משפיע חסידי בישיבת תומכי תמימים בברינואה. (נולד בי"ג באב ה'תרס"ד)
ה'תשנ"ד – הרב עוזי קלכהיים, ר"מ אמונה בישיבת מרכז הרב ומחבר ספרים במחשבת ישראל. (נולד בי"ד באדר א' ה'תרצ"ה)
ה'תשנ"ט – הרב משה הגר, אחיו של האדמו"ר מסערט ויז'ניץ הרב אליעזר הגר, וראש ישיבת "יחל ישראל". (נולד בה' בתמוז ה'תרפ"ו)
ה'תשע"ז – הרב בני אלון, רב ואיש ציבור מהציונות הדתית, ראש ישיבת בית אורות, חבר הכנסת ושר התיירות. (נולד בט"ו בחשוון ה'תשט"ו)
ה'תש"ף – הרב שמואל ישכר רוזנגרטן, ראש ישיבת בעלז בירושלים וחבר מערכת הכשרות בד"ץ מחזיקי הדת. (נולד בט' באלול ה'תרצ"ב)
ח' באייר – י' באייר
אייר
א' באייר

א' באייר הוא היום הראשון בחודש השמיני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הראשון בחודש השני 
למניין החודשים מניסן. א' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
חגים ואירועים החלים ביום זה

ראש חודש אייר
היום השישה עשר של ספירת העומר
אירועים היסטוריים ביום זה

כניסת נח לתיבה, לפי ספר היובלים
ב'תמ"ט, על פי המקרא והמסורת – מפקד האוכלוסין הראשון של עם ישראל במדבר סיני
ד'תתע"ט – בלדווין השני מוכתר כמלך ירושלים
ה'תר"ף – נפתחת ועידת סן רמו, על חלוקת שטחי האימפריה העות'מאנית לאחר שזו הפסידה במלחמת העולם הראשונה
ה'תרצ"א – אורי קיסרי מפרסם ב"דואר היום" את המאמר "אנחנו עלי-הצבר!" ובו הושווה לראשונה הישראלי יליד הארץ עם צמח הצבר המצוי
ה'תרצ"ו – הבריטים מפנים את המשפחות היהודיות בחברון בחשכת הליל
ה'תש"ח – שחרור העיר צפת מידי הכוחות הערבים על ידי כוחות ההגנה
ה'תשט"ז – הטבח בבית הספר למלאכה, שלושה מחבלים רוצחים חמישה ישראלים באמצע תפילת ערבית בבית הספר למלאכה (כפר חב"ד)
ה'תשמ"ה – טרור יהודי בישראל: זוג גברים ישראלים רוצחים נהג מונית פלסטיני
נולדו

ה'תרט"ז – זיגמונד פרויד, חוקר ונוירולוג אוסטרי יהודי מייסד הפסיכואנליזה (נפטר ה'ת"ש)
ה'תרפ"ג – צבי צור, הרמטכ"ל השישי של צה"ל (נפטר ה'תשס"ה)
ה'תרפ"ט – תמר בורנשטיין-לזר, סופרת ילדים ישראלית (נפטרה ה'תש"ף)
ה'תשי"א – משולם נהרי, רב וחבר הכנסת מטעם ש"ס
ה'תש"ם – רודי סעדה, בדרן, סטנדאפיסט, שחקן תיאטרון וטלוויזיה ישראלי
ה'תשמ"ז – שירן סנדל, שחקנית טלוויזיה ישראלית
ה'תשמ"ז – אורי לייזרוביץ', שחקן, מדבב, קומיקאי, ומנחה טלוויזיה ישראלי
נפטרו

ה'ת"ס – הרב יוסף יוסקה, רבה של מינסק ושל דובנא
ה'תע"ח – הרב צבי הירש אשכנזי המכונה "חכם צבי" (נולד ב-ה'ת"כ)
ה'תקל"ח – רבי שמואל שמעלקא הורוביץ מניקלשבורג, תלמיד המגיד ממזריץ'
ה'תקמ"ח – רבי מנחם מנדל מויטבסק מראשוני עליית תלמידי הבעש"ט, מנהיג ההתיישבות החסידית בטבריה. (קבור בבית הקברות העתיק בטבריה)
ה'תקנ"א – רבי ישראל חיים יוסף אליקים, ממפרשי הרמב"ם
ה'תרפ"ב – הרב עקיבא יוסף שלזינגר, מגדולי רבני הונגריה (נולד ב-ה'תקצ"ח)
ה'תרצ"ג – רבי אברהם וינברג (השני) מסלונים. (קבור בעיר סלונים – בלארוס)
ה'תשכ"ב – הרב אברהם משה פינגרהוט, רבה של אלג'יר והרב הצבאי של חיל הים הצרפתי (נולד ב-ה'תרס"ט)
ה'תשנ"ד – הרב שמואל ברוך זאכו, כורדיסטן - ירושלים מראשי יהדות כורדיסטן (נולד ב-ה'תרנ"ט)
ה'תשנ"ז – רבי שלום דרמר – מניאמץ, כיהן גם כרבה הראשי של קריית גת במשך 38 שנים.
ה'תשס"ו – הרב משה שמואל שפירא – ראש ישיבת באר יעקב ומחשובי ראשי הישיבות בזמנו. חבר מועצת גדולי התורה של תנועת דגל התורה, וחבר נשיאות מפעל הש"ס
ה'תשע"ד – אסי דיין - במאי, תסריטאי, שחקן, סופר, פזמונאי, עיתונאי ופובליציסט ישראלי (נולד ב-1945)
ה'תשע"ה – הרב אהרן ליכטנשטיין, ראש ישיבת הר עציון, מרבניה הבולטים של האורתודוקסיה המודרנית בישראל ובארצות הברית, וממנהיגי האגף המתון של הציונות הדתית
ל' בניסן – ב' באייר
אייר
י"א באדר

י"א באדר הוא היום האחד עשר בחודש השישי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום האחד עשר בחודש השנים עשר 
למניין החודשים מניסן.
חגים ומועדים

"יום תל חי" – יום הזיכרון ליוסף טרומפלדור ולחללי תל חי
בזמני קדם היו בני הכפרים יכולים להקדים את קריאת המגילה ליום זה אם הוא חל ביום הכניסה, דהיינו כשפורים דפרזים חל ביום ראשון
בשנים בהן י"ג באדר חל בשבת, תענית אסתר מוקדמת ליום זה
אירועים היסטוריים

ה'תרס"ד – אהרן דוד גורדון עולה לארץ מרוסיה
ה'תר"ף – יוסף טרומפלדור וחמישה מחבריו נהרגים בקרב על תל חי
ה'תר"ץ – הקמת מושב באר טוביה
ה'תרצ"ט – תחילת שידורי קול ציון הלוחמת, תחנת הרדיו של האצ"ל
ה'תש"ו (אדר ב') – העלייה לביריה – אלפים נהרו אל היישוב ביריה לאחר שהבריטים ניסו להוריד את ההתיישבות העברית במקום
ה'תש"י – מוקם מושב גמזו
ה'תשי"ג – נוסד קיבוץ עין גדי