stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכתש רמון
היווצרות המכתש

המכתש נוצר משחיקה של שכבות סלע רכות הנמצאות תחת שכבות קשות יותר - מרכז המכתש היה בעבר ראשו של הר, שפתי המכתש פונות עדיין אל ראש ההר שכבר לא קיים, ופנים ההר נשחק והפך למכתש.
ככלל, נוצרו המכתשים בנגב בתהליך מורכב, שכן דרוש שילוב של מספר תנאים כדי שייווצר מכתש: קמר אסימטרי, שכבות סלע שונות במידת קשיותן (למעלה שכבות סלע קשות, כמו גיר או דולומיט, ומתחת להן שכבות סלע רכות), חתירת נחל הסוחף את תוכנו של המכתש בעל בסיס סחיפה נמוך, ואקלים מדברי (יובש השומר על קירות המכתש מפני בליה).
בשלב הראשון הורבדה אבן חול רכה.
לפני כ-50-250 מיליון שנים, הצפת ים טתיס הביאה להרבדת "שריון" קשה של סלעי משקע ימי - גיר ודולומיט - מעל החול.
לחיצת לוח אפריקה אל אסיה יצרה קמטים. הקערים שבין הקמרים המשיכו להתמלא בסלעי משקע ימיים רכים (חוואר קירטון ומעט צור), וגם רוב שטח הקמרים נקבר ונעלם תחת כיסוי סלעי המשקע הימיים (ראשי הקמרים עברו בתקופה זו כנראה מעט ארוזיה שפגעה בעובי ה"שריון").
עם התרוממות הנגב ונסיגת הים נגדע ונסחף לכיוון הים חלקו העליון של חתך השכבות שכיסה את הנגב ונוצר משטח ארוזיבי נרחב ודי שטוח. הגידוע הסיר יחד עם שאר הסלעים גם את הסלעים שכיסו את ראשי הקערים והקמרים ובראש הקמרים נחשף מחשוף מעוגל ושטוח של סלעי אבן חול הרכים.
נחלים שזרמו על המישור הארוזיבי החלו לסחוף את הסלעים הרכים, שהיו חשופים, לכיוון הבקע הסורי-אפריקאי. הסלעים שנסחפו כללו אבן החול שבראשי הקמרים וסלעי חוואר וקירטון שבקערים שבין הקמרים. באופן זה הובלטו סלעי השכבות הקשות שיצרו את השריון הסלעי שמקיף את הקמר בעוד אבן החול שבתוך הקמר והחוואר שמחוץ לקמר נסחפו.
עם העמקת ההתחתרות והסחיפה של פנים הקמר התגלו בקרקעיתו שכבות יותר ויותר עתיקות, ואילו הצעירות נותרו חשופות במצוקים שמסביב.
החי במכתש רמון

במכתש רמון יש עושר רב של צומח וחי. בתקופה הביזנטית שגשגה החקלאות ליד המכתשים באזורי הערים הביזנטיות אולם מחסור בשטחי מרעה בתוך המכתשים מנע רעיית יתר וכך השתמרה הצמחייה המקורית. לפני 20 שנה שוחררה במכתש קבוצה של פראים (חמורי בר) ומאז הם התרבו והתפשטו למקומות נוספים בנגב.
בעלי החיים במכתש רמון מותאמים למדבר: נחשים, לטאות וכן בעלי חיים גדולים כגון דורסי יום, יעלים שנוטים גם להיכנס לשכונות של העיר עצמה, פראים שהובאו בשנות השישים והתרבו בהצלחה במכתש, תן זהוב, זאב מצוי, צבוע מפוספס, שועל מצוי, שועל הנגב, נמר המדבר וצבי הנגב.
שמורות טבע וגנים לאומיים באזור המכתש

כיום, חלק ניכר מהמכתש מוגן באמצעות שמורות טבע וגנים לאומיים. אלו הם:
שמורת הר הנגב – שמורה מוכרזת הכוללת בתחומיה את שטחו המערבי של המכתש.
שמורת מצוק הצינים – שמורה מוכרזת הכוללת בתחומיה את שטחו המזרחי של המכתש.
גן לאומי צבעי מכתש רמון – גן לאומי מוכרז.
שמורת לב הרמון – שמורת טבע מוכרזת.
גן לאומי לב הרמון – גן לאומי מוכרז.
בספטמבר 2017 התאחדות הבינלאומית לחשכת הרקיע (אנ') הכירה במכתש רמון כשמורת אור כוכבים, הכרה שנותנת תוקף לחשיבות זיהום אור הנמוך בסביבה (לתיירות אסטרונומיית חובבים ולמצפה הכוכבים על שם וייז). זהו האתר הראשון שהוכר ככזה במזרח התיכון.
כמו כן, בסביבת המכתש מספר חניוני יום וחניוני לילה.
אתרים ותופעות במכתש

מרכז המבקרים – על שפתו של המצוק הצפוני הוקם מרכז מבקרים המשקיף אל עבר המכתש, המצוק הצפוני הוא תלול מאוד, עד כדי אנכי. מרכז המבקרים מכתש רמון מציג הסבר על תופעת המכתשים בנגב, כמו כן משמש גם כאתר הנצחה ממלכתי לזכרו של אילן רמון.  שכבתו העליונה של המצוק עשויה סלעי גיר ודולומיט, וחלקו התחתון עשוי סלעי אבן חול רכים יותר.
חי רמון - גן חיות קטן במצפה רמון, בו שהו כ-40 מינים של בעלי חיים, בעיקר מדבריים. נסגר עקב החלטת רשות הטבע והגנים שלא להחזיק בעלי חיים בשבי לשם תצוגה.
המִנְסָרָה (גם הנגרייה) – מרבץ של אבנים מוארכות בגודל 10–20 ס"מ. אלו הם שברים של אלפי עמודים שנוצרו מגושי קוורץ שהותך על ידי סלע מאגמאתי לוהט שבקע ממעמקי האדמה.
נחל ארדון – למרגלות הר ארדון, בחלקו המזרחי של מכתש רמון עובר נחל ארדון. הנחל מתחבר לנחל נקרות המנקז את המכתש. בקירות הנחל ניתן לראות דייקים, ושכבות סלע וחול אדמדם. בנחל ניתן לראות גיאודות של סלסטין.
קיר האמוניטים – חלק ברכס הדרומי של מכתש רמון, שבו טבועים מאובנים של אמוניטים (בעלי חיים ימיים בעלי יכולת שחייה, מספר זרועות ושלד חיצוני גירני) בגדלים שונים. קיר האמוניטים הוא שכבה גאולוגית שהושקעה בים והתרוממה למצבה הנוכחי (זווית של כ-45 מעלות) כחלק מהפעילות הגאולוגית שגרמה להיווצרות המכתש. הקיר הוא אחד מני רבים באזור, המכיל שרידי מאובני אמוניטים. למרות האיסור, מספר אנשים הוציאו מאובנים מהקיר.
נחל רמון – הנחל המנקז את רובו של מכתש רמון. הנחל זורם מקצהו המערבי של המכתש לרגלי הר רמון, לאורך ציר הקמר הסחוף, כמעט לכל אורכו, יוצא דרך שער סלע בשפתו הדרום-מזרחית של המכתש, ונשפך לנחל נקרות.
עין סהרונים - באפיקו של נחל רמון, לפני יציאתו מן המכתש, נובע עין סהרונים. באזור המעיין צמחייה רבה, אך למעיין ספיקה לא סדירה, ורוב ימות השנה זהו אזור של מי תהום גבוהים בלבד.
חאן סהרונים - אכסניית דרכים נבטית, אחת מתחנות דרך הבשמים, על גבעה ליד עין סהרונים.
חאן בארות - חניון לילה הממוקם בלב מכתש רמון.
הר ארדון - הר משאר בשפתו המזרחית של המכתש, שמפריד בין בקעת מחמל שמצפונו, לבקעת ארדון שמדרומו. קמר מחמל לאורכו חתור המכתש, מתפצל במזרחו לשני קמרי משנה. הסחיפה לאורך ציר הקמר חתרה את הבקעות מצפונו ומדרומו, והשאירה את הר ארדון ביניהם, בתהליך שמכונה "היפוך תבליט".
גיא זוחלים - מקום מציאת שלדיהם של זוחלים שוכני ים מעידן המזוזואיקון.
הר רמון - מעל הפינה הדרום מערבית של המכתש בגובה 1,037 מטר מעל פני הים, השלישי בגובהו בישראל.
נחל ניצנה - מתחיל בצידו הצפוני של המכתש וזורם מערבה לכיוון הים התיכון.
שן רמון - הר בשוליו הדרומיים של המכתש. ההר הוא סדן מגמתי הבולט בגוונו הכהה על רקע הסביבה הבהירה.
שביל סובב מכתש רמון נחנך ב-2020, באורך של כ-130 ק"מ.
מצפור ברק ועמיחי - נקודת תצפית על שפת מכתש רמון, שהוקמה בשנת 2021 להנצחתם של האחים סגן משנה ברק איטקיס ורב-סרן עמיחי איטקיס שנפלו בעת מילוי תפקידם בצה"ל.
כרייה ושימור

במכתש רמון התבצעה שנים רבות כרייה של מחצבים כגון: חרסית, גבס, בנטוניט (סוג של חרסית) וחול. עד שנת 1994 לא היו נהלים ברורים להסדרת הכרייה והחציבה במכתש רמון ובמכתשים האחרים, ושנים של כרייה בהם הביאו להצטברות של השפעות סביבתיות שליליות: רעש, אבק, שפכים ופגיעה ויזואלית בנוף. ב-1994, ביוזמתו של השר לאיכות הסביבה יוסי שריד, אימצה ממשלת ישראל את המלצותיה של ועדה שקבעה הסדרים לפעילות הכרייה ושימור אזור המכתש.
מיזם החלוץ של שיקום המכתש החל בשנת 1998, כאשר הקרן לשיקום מחצבות ביחד עם רשות הטבע והגנים החליטה לשקם שבע מחצבות נטושות באזור המכתש. המחצבות היו שונות מהותית זו מזו, ולכל אחת נדרשה תוכנית מיוחדת משלה. מיזם ראשוני זה, שתוכנן על ידי אדריכלית הנוף עמית סגל, שימש כמודל תכנוני שבעקבותיו שוקמו מחצבות נוספות באזור על ידי מספר משרדי תכנון שונים. בשנת 2004 הוחלט על מהלך נוסף של שיקום פיזי רחב של שטחים חצובים ומופרים במחצבות הקאולין והחול. מיזם השיקום שם דגש על האיזון בין שימור אקולוגי ונופי מחד ובין גישה לקהל מטיילים מאידך, והוא נחשב כפריצת דרך בתחום שמסקנותיו משמשות כבסיס לעבודות שיקום אחרות.
בשנת 2012 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה במחוז דרום תוכנית המסדירה את שינוי ייעוד הקרקע שבה שכנה בעבר המחצבה. נקבע כי השטח יחולק לשניים כך שחלק אחד יהיה מתחם קמפינג בבעלות יזמים פרטיים והחלק השני יהיה שטח ציבורי פתוח שישמש לקיום פסטיבלים ומופעים בהיקף של עד 3,000 משתתפים. בתוכנית נקבע כי אין לאפשר הקמת מבני קבע בחלק הציבורי של השטח, ואין בה אזכור לאפשרות להקים שם אמפיתיאטרון. למרות זאת, ב-2020 החלה מועצה מקומית מצפה רמון בשיתוף עם משרד התיירות והחברה הממשלתית להגנות ים המלח (חל"י) לקדם בניית אמפיתיאטרון בנוי, פרויקט האמפיסטאר. בעקבות מחאה של ארגוני סביבה, תנועת שומרי המכתש ועמותת קשת, בסוף 2021 הורה שר התיירות יואל רזבוזוב להשהות את בניית האמפיתיאטרון עד לבחינת אלטרנטיבות. בפברואר 2022 הודיע שר התיירות שהתכנית תצא סופית מתחומי המכתש.
גלריה

עננים גולשים למכתש רמון
עננים גולשים למכתש רמון
חצב יבש על שפתו הצפונית של מכתש רמון.
גבעת הפריזמות במכתש רמון
"המנסרה"
מבט מקרוב על עמודי "המנסרה"
מבט אל עבר המכתש והר גמל
שכבות חול צבעוני במכתש
תנועת הכוכבים ממכתש רמון (צילום בחשיפה ארוכה)
מחצבת הקאולין המשוקמת באתר אבן-רוח-מים
גבעת געש
גלריה > קיר האמוניטים

קיר האמוניטים, מבט מלמטה למעלה
קיר האמוניטים, מבט מהצד
אמוניט גדול (כ-45 ס"מ קוטר)
מספר אמוניטים גדולים
בתרבות

הרומן "המנהרה" מאת א.ב יהושע עוסק במנהרה שאמורה להיכרות בגבעה במכתש רמון, בחלק מכביש סודי שיעבור במכתש.
ראו גם

המכתשים בנגב - על תהליכי היווצרותם ושימורם של חמשת המכתשים בנגב
מכתש סחיפה
הנגב
המכתש הגדול (מכתש חתירה)
המכתש הקטן (מכתש חצרה)
מכתשי עריף
הערות שוליים

↑  תאגיד השידור הישראלי, אנשי הלילה של מכתש רמון גאים בהכרה הבינלאומית | מתוך חדשות השבוע 13.10.17, באתר יוטיוב, ‏13 באוקטובר 2017
↑  Rachel Wood, Tethys Ocean, Dordrecht: Springer Netherlands, 2011, עמ' 1084–1086, ISBN 978-90-481-2638-5. (באנגלית)
↑  שמורת טבע ומרכז מבקרים מכתש רמון – רשות הטבע והגנים, באתר www.parks.org.il
↑  גן לאומי צבעי מכתש רמון – רשות הטבע והגנים, באתר www.parks.org.il
↑  שמורת לב הרמון, באתר iNature
↑  לראות את האור באתר רשות הטבע והגנים(הקישור אינו פעיל, 12.5.2020)
↑  חניוני לילה ללא תשלום, באתר www.parks.org.il
↑  החי רמון סגור למבקרים, באתר רשות הטבע והגנים
↑  Michael Anenburg; Or M. Bialik; Yevgeny Vapnik; Hazel J. Chapman; Gilad Antler; Yaron Katzir; Mike J. Bickle (2014). "The origin of celestine–quartz–calcite geodes associated with a basaltic dyke, Makhtesh Ramon, Israel". Geological Magazine. 151 (5): 798–815. doi:10.1017/S0016756813000800.
↑  מקור: http://www.adssc.org/press-releases/דינוזאורים-וזוחלים-אחרים-בהר-הנגב(הקישור אינו פעיל, 12.5.2020)
↑  סובב מכתש רמון - העמוד הראשי, באתר נאקב
↑  סובב מכתש רמון - המדריך הרשמי השלם • מצפה רמון - החוויה המצפאית, באתר מצפה רמון - החוויה המצפאית, ‏2020-03-31
↑  ראו את המאמר "אתרי כרייה: ספינת הדגל של השיקום" שהופיע בעיתון "גלובס" ב-5 ביוני 2008, עמוד 38. המאמר מצטט את סגן מנהל מחוז דרום ברשות הטבע והגנים גלעד גבאי, הטוען ש"עבודות שיקום הטבע במכתש רמון משמשות כמעבדה לפיתוח שיטות ודרכים לשיקום נוף ולשיקום אקולוגי, והתובנות מיושמות בפרויקטים אחרים בארץ."
↑   אלמוג בן זכרי, משרד התיירות מתכנן להקים אמפיתיאטרון במכתש רמון, ארגוני הסביבה זועמים, באתר הארץ, 27 ביולי 2021
↑  שי דיין, שיקום ופיתוח האמפיסטאר - מצפה רמון, באתר www.haganot.co.il
↑  מצילים את מכתש רמון!, באתר עמותת קשת, ‏2021-10-02
↑  אילנה קוריאל, מחשש לפגיעה סביבתית: שר התיירות עצר בנייה של מתחם הופעות במכתש רמון, באתר ynet, 24 באוקטובר 2021
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏בוטלה הקמת האמפיתיאטרון במכתש רמון, באתר גלובס, 7 בפברואר 2022
| גאולוגיה של ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | הבקע הסורי-אפריקני • הלוח הלבנטיני • הקשת הסורית • אגם עובדיה • ימת הלשון • מצוק ההעתקים |  |
| צפון | גאולוגיה של הכרמל • גאולוגיה של הגולן • שדה א-שמה • שקע הבזלת של דלתון • אקוויפר החרמון • הר הגלבוע • קרן עין גב • מחצבות חפציבה • פארק הסלעים |  |
| מרכז | אקוויפר ההר • אקוויפר החוף • בורג' אל-מלח • חמאם אל-מליח  • מדבר יהודה |  |
| דרום | מכתשים בנגב • קיר האמוניטים • קניון באר שבע-עזה • בקעת תמנע • הקניון האדום • הרי אילת • השילד הערבו-נובי • לשון ים המלח |  |
לערכים נוספים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563120505171  GND: 4283409-0  LCCN: sh85111294  VIAF: 239118271   WorldCat (עם VIAF): 239118271 
יעל בנוף המכתש
יעל בוגר במכתש רמון
יעל נובי במכתש רמון
נחל נקרות
זריחה במכתש רמון
כבשן חרסית שנותר במכתש רמון כתזכורת לפעילות המחצבות במקום
מבט מהר גמל לעבר מכתש רמון זרוע צלי עננים.
מפת המכתש
וורהאמר

| --- | --- |

 כללי
 סוגה:  משחק קופסה 
 הוצאה לאור:  גיימס וורקשופ 
 שפות:  אנגלית 
 
וורהאמר (באנגלית: WarHammer; בתרגום לעברית: פטיש קרב) הוא משחק מלחמה שולחני, המתאר קרבות באמצעות מיניאטורות שבמקורו בוסס בהשראת משחק התפקידים מבוכים ודרקונים. המשחק פותח באנגליה על ידי Games Workshop, והמהדורה הראשונה של המשחק, ווארהמר פנטזי, יצאה בשנת 1987.
במשחק זה, בדומה למשחקים אחרים מהז'אנר, השחקנים מנהלים באמצעות צבאות קרבות של אחד נגד השני, ומשתמשים במיניאטורות כדי לדמות יחידות שונות בקרב. אותם יחידות יכולות להיות: לוחמים, חייל רגלים, פרשים, מפלצות וכו', בהתאם לצבא.
המשחק מתחלק לשלושה חלקים עיקריים: בנייה, צביעה ומשחק.
בניית והרכבת המיניאטורות ותוואי השטח (Terrain), המייצגות את צבאו של השחקן, והסביבה שבו מתרחש הקרב.
צביעת המיניאטורות ותוואי השטח כדי ליצור חוויה יותר "מציאותית" או בתור תחביב נפרד.
ניהול הקרבות עצמם. כמות היחידות בצבא מושפעות בדרך כלל מכמות הנקודות שיש לכול שחקן לחלק בטבלת הצבא והיחידות שנבחרו.
בנוסף יש גם את החלק הסיפור של העולם והצבאות השונים שניתן ללמוד ולקרוא עליהם בנפרד.
סדרת "ווארהמר" מחולקת לשני משחקים (עולמות) עיקריים:
וורהאמר פנטזיה (Warhammer Fantasy), המתקיים בעולם פנטזיה. המבוסס בעיקר על אירופה של ימי הביניים, מיתוסים ואגדות.
וורהאמר 40,000 (WarHammer 40K), המתרחש בעתיד הרחוק, בעולם של מדע בדיוני, עם אווירה גותית.
אופי המשחק

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא: יש לנסח מחדש בנימה של ערך ויקיפדיה, ולא של מאמר דעה. רצוי גם להוסיף מקורות.
את משחק המיניאטורות אפשר להשוות, בין השאר, לשחמט. כמו בשחמט, יש שני שחקנים, בדרך כלל, מתמודדים אחד נגד השני באמצעות שימוש בעזרים ויזואליים (הכלים והלוח). שני המשחקים מתמקדים בעיקר באסטרטגיה. שניהם מאתגרים, בעלי מטרה סופית, תוך ציות למערכת חוקים נוקשה. כמו כן, בדומה לשחמט, גם במשחק המיניאטורות, שחקנים מנסים להערים אחד על השני בזמן שהם מקדמים את המיניאטורות (הכלים). המיניטוראות במשחק: מודלים זעירים המייצגים את היחידות השונות בשדה הקרב (הלוח), וביחד יוצרים צבא. כמו בשחמט, מודלים שונים הם בעלי תכונות שונות, חלקם יעילים יותר וחלקם יעילים פחות, תלוי מצב. בניגוד לשחמט, יש הרבה יותר חופש והרבה פחות הגבלות. חופש התנועה הוא כמעט ובלתי מוגבל, הכלים יכולים להתחלף, והלוח לא קבוע. על כן, כל משחק יהיה שונה מקודמיו.
השחקנים אוספים לעצמם צבא, המורכב מהרבה אלמנטים. כגון יחידות משוריינות, חיילים פשוטים, גיבורים, מכונות מצור וכדומה. מציבים את הצבא מול צבא אחר על שדה הקרב, אשר יכול להיות כל משטח, החל משולחן מטבח ועד משטח שעוצב במיוחד כדי לדמות תוואי שטח. התוואי יכול לכלול דשא, עצים, סלעים, חלליות מרוסקות, פלגי מים וכול דבר אחר מתאים העולה בדמיון היוצר.
את המיניאטורות של ווראהמר השחקנים קונים לא מורכבות ולא צבועות. השחקנים מרכיבים וצובעים אותן כראות עיניהם. עם אימון וניסיון, תוך שימוש בטכניקות מתאימות, שחקנים יכולים תוך איסוף להשיג תוצאות, ולהציג לראווה צבאות. בקבוצות שונות, לדוגמה: בקהילה הישראלית, יש מספר צבעים.
בזמן המשחק, השחקנים מודדים מרחקים בס"מ או מ"מ, לביצוע פעולות כמו תנועה, ירי, הסתערות וכדומה. כמו שכלי השחמט מוגבלים בתנועתם, כך גם למיניאטורות השונות יש הגבלות שונות, ומשתמשים בקוביות (למעט מקרים בודדים) כדי לברר אם פעולות החיילים שלהם הצליחו. תהליך זה מכניס אלמנט של מזל, בניגוד לשחמט.
כיצד להיכנס לתחביב

תחביב הוורהאמר (הן 40,000 והן פנטזיה) דורש זמן, השקעה וכסף, אך לדעתם של שחקנים רבים מדובר בהשקעה כדאית, שכן המשחק מקנה שעות רבות של הנאה, הן בבניית הצבא והן במשחק. מומלץ לשחקן חדש לקנות את ספר החוקים של המשחק שבחר (פנטזיה או 40k), ולאחר מכן, אחרי שבחר צבא שאותו הוא מעוניין לשחק, לקנות את 'ספר הצבא' (Codex; Army Rules Book). ספר המתאר כיצד לשחק את הצבא הנבחר. לאחר לימוד הכללים, על השחקן לבחור יחידות לצבא שלו, ולרכוש אותן. על מנת לצבוע את אותן יחידות השחקן יזדקק לצבעים ומכחולים. רוב משחקי המיניאטורות דורשים מספר מינימלי של חיילים אותם השחקן חייב להשיג על מנת לשחק.
פארק התעסוקה גבעת ברנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  אזור תעשייה 
 מיקום:  גבעת ברנר 
 מדינה:  ישראל 
 מידות
 שטח:  526 דונם 
 
 קואורדינטות:  31°51′57″N 34°48′34″E﻿ / ﻿31.865886854733°N 34.809563428968°E﻿ / 31.865886854733; 34.809563428968
  (למפת גוש דן מוגדלת) פארק התעסוקה גבעת ברנר(למפת גוש דן רגילה) פארק התעסוקה גבעת ברנר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק התעסוקה גבעת ברנר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק התעסוקה גבעת ברנר
 
פארק התעסוקה גבעת ברנר הוא אזור תעשייה חקלאית המוקם במועצה האזורית ברנר לאורך גבולו המזרחי של קיבוץ גבעת ברנר ובסמוך לצומת ביל"ו. התוכניות להקמת הפארק פורסמו לראשונה בשנת 2017 ובהן דובר על הקמת הפארק בשטח של כ-526 דונם שיכללו תעשייה חקלאית ואזור אחסנה לוגיסטית. שטח המפעלים והמשרדים אמור להתפרס על כ-200,000 מטרים רבועים. שטח הפארק תוכנן על ידי משרד האדריכלים פוגל.
בפברואר 2019 פורסם כי להקמת פארק התעסוקה תהיה שותפה גם עיריית רחובות שסמוכה גם היא לפארק. על פי ההסכם שבין העירייה למועצה האזורית רחובות תקבל כ-40% מהארנונה ו-10% מהיטל ההשבחה שבפארק.
באוגוסט 2022 הוועדה המרחבית לתכנון ובניה 'שורקות' אישרה להפקדה את תוכנית הפארק במסגרת תוכנית מתאר בר/394 .
הערות שוליים

↑  רחובות: פארק תעסוקה חדש נולד, באתר חדשות רחובות ניוז, ‏18 בפברואר 2019
↑  פארק תעסוקה ברנר, באתר פוגל-שהם, ‏10 במרץ 2019
↑  פארק תעסוקה חדש נולד, באתר גל גפן רחובות, ‏19 בפברואר 2018
↑  עיריית רחובות ומועצה אזורית ברנר יקימו פארק מסחרי משותף | מגדילים, באתר מגדילים התחדשות עירונית, ‏20 בפברואר 2019
↑  תעשייה חקלאית, לוגיסטיקה ומבני ציבור: פארק התעסוקה בברנר אושר להפקדה, באתר mynetkibbutz, ‏2022-08-02
↑  תוכנית 456-0164624 שורקות - תב"ע עכשיו, באתר www.tabanow.co.il
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
1981 בקולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1981  בקולנוע |  |
< · 1979 · 1980 — 1981 — 1982 · 1983 · >
כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-20 · כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-21 · פורטל הקולנוע
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1981 ונוגעים לעולם הקולנוע.
אירועים

טום קרוז מופיע בסרטו הראשון "אהבת בוסר" עם ברוק שילדס
סרטים שוברי קופות

"שודדי התיבה האבודה", בכיכובו של האריסון פורד
"האגם המוזהב", בכיכובם של הנרי פונדה, קתרין הפבורן וג'יין פונדה
"שים פס על הפס", בכיכובו של ביל מארי
"ארתור"
"החיפוש אחר האש"
"מרוץ מחוף לחוף"
"מרכבות האש"
"השועל והכלבלב"
"ללא כוונת זדון"
"טרזן מלך הקופים"
"סופרמן 2 ", בכיכובו של כריסטופר ריב
"ללא כוונת זדון", בכיכובם של פול ניומן וסאלי פילד
"אדומים", בכיכובם של וורן בייטי ודיאן קיטון
פרסי אוסקר

הסרט הטוב ביותר: "מרכבות האש"
הבמאי הטוב ביותר: וורן בייטי ("אדומים")
השחקן הטוב ביותר: הנרי פונדה ("האגם המוזהב")
השחקנית הטובה ביותר: קתרין הפבורן ("האגם המוזהב")
נולדו

28 בינואר – אלייז'ה ווד, שחקן קולנוע אמריקני
31 בינואר – ג'סטין טימברלייק, זמר ושחקן קולנוע אמריקני
17 בפברואר – ג'וזף גורדון-לוויט, שחקן אמריקני
9 ביוני – נטלי פורטמן, שחקנית קולנוע אמריקנית
24 באוגוסט – צ'אד מייקל מוריי, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקני
נפטרו

1 בינואר – בעולה בונדי, שחקנית
10 בנובמבר – אבל גאנס, במאי ראינוע וקולנוע צרפתי
12 בנובמבר – ויליאם הולדן, שחקן קולנוע אמריקני
29 בנובמבר – נטלי ווד, שחקנית מתה מטביעה בגיל 43
סרטים אחרים

"אקסקליבר"
"שערי החופש" בכיכובם של כריס כריסטופרסון, איזבל הופר וכריסטופר ווקן
"רגטיים"
"זאב אמריקאי בלונדון"
"זעקת הדמים"
"ההיסטוריה המטורפת של העולם"
"שגעון על תנאי", בבימויו של סידני פואטייה ובכיכובו של ג'ין ויילדר
"הצוללת"
"אגרופים מצחיקים"
"שדר מן העתיד"
"אהובת הקצין הצרפתי"
ראו גם

1981 בטלוויזיה
1980 בקולנוע
1981
1982 בקולנוע
שנים בקולנוע
סרט קולנוע
1984 בקולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1984  בקולנוע |  |
< · 1982 · 1983 — 1984 — 1985 · 1986 · >
כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-20 · כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-21 · פורטל הקולנוע
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1984 ונוגעים לעולם הקולנוע.
אירועים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מייקל אייזנר מתמנה לנשיא חברת וולט דיסני
סרטים שוברי קופות

"מכסחי השדים", בכיכובם של דן אקרויד וביל מארי
"השוטר מבוורלי הילס", בכיכובו של אדי מרפי
"אינדיאנה ג'ונס והמקדש הארור", בכיכובו של האריסון פורד
"גרמלינס"
"קראטה קיד"
"תרגיל לשוטרים מתחילים"
"פוטלוס", בכיכובו של קווין בייקון
"בעקבות האוצר הרומנטי"
"גשם סגול", בכיכובו של פרינס
"ספלאש", בכיכובם של טום הנקס ודריל האנה
פרסי אוסקר

הסרט הטוב ביותר: "אמדאוס"
הבמאי הטוב ביותר: מילוש פורמן ("אמדאוס")
השחקן הטוב ביותר: פ. מוריי אברהם ("אמדאוס")
השחקנית הטובה ביותר: סאלי פילד ("מקום בלב")
נולדו

10 במרץ – אוליביה ויילד, שחקנית אמריקאית
25 במרץ – קתרין מקפי, זמרת ושחקנית אמריקאית
10 באפריל – מנדי מור, זמרת וכותבת שירים אמריקנית, שחקנית
18 באפריל – אמריקה פררה, שחקנית אמריקאית
27 באוקטובר – קלי אוסבורן, שחקנית וזמרת אנגלית
21 בנובמבר – ג'נה מאלון, שחקנית אמריקאית
22 בנובמבר – סקרלט ג'והנסון, שחקנית
25 בנובמבר – גספר אוליאל, שחקן ודוגמן צרפתי (נפטר ב-2022)
28 בנובמבר – מרי אליזבת' וינסטד, שחקנית אמריקאית
4 בדצמבר – לורן לונדון, שחקנית אמריקאית
נפטרו

20 בינואר – ג'וני וייסמילר, שחיין, אלוף אולימפי ושחקן אוסטרי-אמריקאי (הראשון שגילם את טרזן) (נולד ב-1904)
15 בפברואר – אתל מרמן, זמרת ושחקנית אמריקאית (נולדה ב-1908)
1 במרץ – ג'קי קוגן, שחקן אמריקאי (נולד ב-1914)
16 במאי – אנדי קאופמן, שחקן וקומיקאי אמריקאי (נולד ב-1949)
22 ביוני – ג'וזף לוסי, במאי אמריקאי (נולד ב-1909)
27 ביולי – ג'יימס מייסון, שחקן בריטי (נולד ב-1909)
5 באוגוסט – ריצ'רד ברטון, שחקן וולשי (נולד ב-1925)
25 באוגוסט – טרומן קפוטה, סופר ותסריטאי אמריקאי (נולד ב-1924)
9 בספטמבר – אילמז גונאי, שחקן ובמאי טורקי (נולד ב-1937)
21 באוקטובר – פרנסואה טריפו, במאי צרפתי (נולד ב-1932)
28 בדצמבר – סם פקינפה, במאי אמריקאי (נולד ב-1925)
סרטים אחרים

"חולית", מבוסס על הספר "חולית" של פרנק הרברט
"סיוט ברחוב אלם"
"היו זמנים באמריקה", בבימויו של סרג'ו לאונה ובכיכובם של רוברט דה נירו וג'יימס וודס
"נקמת היורמים"
"ספיינל טאפ"
"זרים"
"פריז, טקסס", בבימויו של וים ונדרס
"קאל", בכיכובה של הלן מירן
"כרמן", בבימויו של פרנצ'סקו רוסי
"דמעות של שתיקה", בבימויו של רולנד ג'ופה
"הסיפור שאינו נגמר", בבימויו של וולפגנג פיטרסן
"הטוב מכולם", בבימויו של בארי לווינסון ובכיכובו של רוברט רדפורד
"מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק"
"מכת פתע", בכיכובו של קלינט איסטווד
"שליחות קטלנית", בכיכובו של ארנולד שוורצנגר
האישה באדום
ספר נשים
ראו גם

1984 בטלוויזיה
1983 בקולנוע
1984
1985 בקולנוע
שנים בקולנוע
סרט קולנוע
פורלן

| --- | --- |

 מדינות:  צפון-מזרח איטליה
 אזורים:  מחוז פריולי-ונציה ג'וליה
 דוברים:  794,000 (2000)
 שפת אם:  ?
 כתב:  אלפבית לטיני
 משפחה:  הודו-אירופית איטאלית רומאנית מערבית גאלו-רומאנית גאלו-ראטית פורלן
 לאום:  איטליה (מאז 1999)
 מוסד:  הרשות האזורית לשפה ולתרבות פורלן Osservatori Regjonâl de Lenghe e de Culture Furlanis
 קוד שפה:  fur 
 קוד ISO 639-2:  fur 
 קוד ISO 639-3:  fur 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
שפות איטליה - פורלן בירוק בהיר למעלה מימין
פורלן (‏Furlanקובץ:Furlan.ogg‏Ⓘ‏ או Lenghe furlane - "שפת פורלן"; איטלקית Friulano; סלובנית Furlanščina) היא שפה רומאנית המדוברת בפי כ-800,000 איש במחוז פריולי-ונציה ג'וליה בצפון איטליה, שרובם דוברים גם איטלקית. פורלן אינה ניב איטלקי וכמו רומאנש והלדינית היא שייכת לענף השפות הראטיות.