stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Best Days of Your Life
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (2008–2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (2008–2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (2008–2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (2008–2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 46 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 9 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 99 |  |
|  קנדה | מצעד שירי הקאנטרי | 23 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 37 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,133,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 1,133,000 |
הערות שוליים

1 2  Kellie Pickler – Best Days of Your Life, נבדק ב-2025-02-21
↑  Best Days of Your Life, 2008-09-30, נבדק ב-2025-02-21
↑  kelliepicklerVEVO (2009-10-02), Kellie Pickler - Best Days Of Your Life, ארכיון מ-2024-11-26, נבדק ב-2025-02-21
↑  KELLIE PICKLER – BEST DAYS OF YOUR LIFE, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  Mansfield, Brian (23 ביוני 2010). "Carrie Underwood tops Idol downloads; Adam Lambert on the rise". USA Today. Gannett. ארכיון מ-7 ביולי 2012. נבדק ב-24 ביוני 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: c49daabd-5f51-4db1-85f5-43e05004589a
קורוזיה

קורוזיה. הצבע הירוק אופייני לקורוזיה של נחושת, וגווני חום-אדמדם אופייניים לקורוזיה של ברזל. לכן ניתן להניח כי יסודות אלה קיימים בשפע במתכת שבתמונה.
שלט אזהרה המופיע על חומרי ניקוי מסוכנים
סימני קורוזיה על סוללה חשמלית
קוֹרוֹזְיָה (מאנגלית: Corrosion; בעברית: שִׁיתּוּךְ) הוא תהליך כימי, הנובע מחשיפה לסביבה - מגע של חומר בחומר אחר (חמצן, למשל) או סביבה חומצית או בסיסית במיוחד. על פי רוב, השימוש במילה קורוזיה מתייחס לחמצון אלקטרוכימי של מתכת, למשל מחמצן אטמוספירי. דוגמה מוכרת של קורוזיה בחיי היום-יום היא חלודה - תחמוצת ברזל שנוצרת כשברזל בא במגע עם אוויר (חמצן ולחות) לאורך זמן, והופעתה מואצת בנוכחות מים.
במקום שבו מתרחשת קורוזיה נוצרת תרכובת של המתכת - תחמוצת או מלחים. מכיוון שתרכובת זו חלשה ונקבובית בדרך כלל, היא מתפוררת עד מהרה וגורמת להרס המתכת. נזקי הקורוזיה מהווים שיקול חשוב מאוד בתכנון מבנים מתכתיים ובתעשיות מתכת שונות, דוגמת תעשיית התעופה, תעשיית הרכב, כורים גרעיניים, מבנים, מכלים וצינורות. ניתן להגן על מתכת בפני קורוזיה במגוון אמצעים: ציפוי במתכת אחרת, העמידה לגורמי הקורוזיה (דוגמת אבץ במקרה של חמצן או כרום) או צבע עמיד יותר לקורוזיה, ציפוי בחומר שמנוני למניעת מגע של המתכת עם מים, או יצירת מגע עם מתכת אחרת בעלת פוטנציאל חיזור גבוה יותר, אשר משותכת במקום המתכת המוגנת (הגנה קתודית).
במתכות מסוימות, שכבת הקורוזיה הנוצרת היא קשה וצמודה למתכת, ולכן היא אוטמת את המתכת ובכך מפרידה אותה מסביבתה ומונעת את המשך הקורוזיה. דוגמה למתכת כזו היא האלומיניום: החמצן באוויר מחמצן את האלומיניום ויוצר שכבה של התחמוצת Al2O3 (אלומינה), שמבודדת את האלומיניום שמתחתיה מהחמצן באוויר, וכך עוצרת את תהליך הקורוזיה.
סוגי קורוזיה

קורוזיה אחידה (כללי) - במקרה זה משטח החומר מותקף בצורה אחידה, כך שניתן להעריך את קצב הפחתת עובי המבנה. דרכים למניעת קורוזיה אחידה הן ציפויים, צביעה, שימושי בחומרים מעכבי קורוזיה, והגנה קתודית.
קורוזיה גלוונית - זו נגרמת על ידי מגע חשמלי וקשר אלקטרוליטי (כמו תמיסת מי מלח) בין שתי מתכות הנבדלות בפוטנציאל הכימי שלהן.
קורוזיית נקיקים (crevice) - זו מתרחשת במשטחים שבהם אין ערבוב של האלקטרוליט. באזור שבו אין ערבוב של האלקטרוליט תהיה ירידה בריכוז החמצן, והקורוזיה תגבר.
קורוזיית גימום (pitting) - קורוזיה זו פוגעת באופן מקומי בפני השטח של מתכת. אופיינית למתכות שבהן נפגעת שכבת הפסיבציה המגנה. באזורים בהן נפגעה שכבה זו, מתקדמת המסה אנודית של המתכת.
קורוזיה בין-גרעינית (intergranular) - זו נגרמת כתוצאה מאי רציפות במבנה החומר בין הגרעינים השונים.
קורוזיית שחיקה (אברזיה) - הקורוזיה נוצרת עקב תנועה של נוזל קורוזיבי על פני השטח של המתכת. דבר זה גורם להגדלת החשיפה של המתכת לתקיפה של הנוזל הקורוזיבי.
קורוזיית מאמצים (stress corrosion) - זו נוצרת כאשר ישנם מאמצים נמוכים בסביבה קורוזיבית. עקב הסביבה הקורוזיבית נוצר כשל שנראה ככשל מכני עקב המאמצים, אך הוא למעשה נוצר בעידוד הסביבה הקורוזיבית ולא היה נוצר אחרת.
ראו גם

חלודה
חמצון חיזור
גלוון
הנדסת חומרים
זחילה (דפורמציה)
I Was Made for Lovin' You

"I Was Made for Lovin' You" (בעברית: "נוצרתי לאהוב אותך") הוא סינגל של להקת הרוק קיס, שיצא במקור ב-20 במאי 1979 על ידי חברת התקליטים קזבלנקה רקורדס (אנ'). השיר נכתב והולחן על ידי דזמונד צ'יילד, ויני פוניסיה ופול סטנלי, והופק על ידי ויני פוניסיה.
נכון לפברואר 2025, השיר הושמע למעלה מ-1.1 מיליארד מיליון פעמים בספוטיפיי.
במהלך השנים יצאו גרסאות כיסוי רבות לשיר. בין גרסאות הכיסוי שבוצעו, ניתן לציין את גרסת כיסוי של סקוטר, שיצאה ב-21 בספטמבר 1998, כבי-סייד לשיר "We Are the Greatest". גרסת כיסוי זו הגיעה בשיאה למקום ה-36 באוסטריה, למקום ה-50 בפלנדריה, לפמקום ה-98 במצעד 100 הסינגלים ההולנדיים, למקום ה-26 בגרמניה ולמקום ה-45 בשוודיה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (1979)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (1979)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (1979)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שבועיים (1979)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 6 |  |
|  אוסטרליה | קנט מיוזיק רפורט | 2 |  |
|  איטליה | מוזיקה אי דיסקי | 10 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 37 |  |
|  ארצות הברית | קאש בוקס טופ 100 | 8 |  |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 2 |  |
|  דרום אפריקה | ספרינגבוק רדיו | 2 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 50 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 10 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 1 |  |
|  קנדה | מצעד הדאנס/אורבני של RPM | 1 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 19 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (1979)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (1979)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (1979)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי מוזיקה שנתיים (1979)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | קנט מיוזיק רפורט | 2 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 74 |  |
|  ארצות הברית | קאש בוקס טופ 100 | 74 |  |
|  דרום אפריקה | ספרינגבוק רדיו | 18 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 6 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 8 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 16 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 100,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 50,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 1,000,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | זהב | 30,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 250,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | זהב | 45,000 |
| הולנד (NVPI) | זהב | 50,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 1,000,000 |
| יפן (RIAJ) | זהב | 100,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | פלטינה | 60,000 |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 75,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 2,760,000 |
ביאורים

↑  עבור סינגל דיגיטלי
הערות שוליים

↑  I Was Made For Lovin' You, 1979-03-23, נבדק ב-2025-02-20
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 0c309dd6-867a-3998-babe-57ffca970d54
סבילות

.
סבילות היא מצב המתפתח עקב שימוש ממושך בסמים או תרופות, אשר גורם לאדם להתרגל אליהם, להיות רגיש פחות לפעולתם ולהפסיק להיות מושפע מהם כפי שהושפע קודם לכן. 
במצב של סבילות לקיחה של אותה כמות של חומר לא גורמת לאותה השפעה כמו לקיחה קודמת של אותה הכמות. 
כתוצאה מכך מינון החומר שהשפיע קודם לכן, אין בו די, ויש צורך במינונים הולכים וגדלים כדי להשיג את ההשפעה המבוקשת.
תהליך התפתחות הסבילות

גוף האדם הוא מערכת ביולוגית מורכבת, אשר פועלת בהרמוניה ומווסתת את עצמה באופן אוטומטי. הומואסטזיס הוא מכניזם המעורב בתהליך הוויסות ותפקידו לשמור על שיווי המשקל של האורגניזם.
הסבילות היא הניסיון של הגוף לפצות על השפעה של חומר שגרם לשינוי במערכות שלו. רוב המערכות בגוף מווסתות כך שיישארו בערכים המיטביים שלהן. כאשר חומר מסוים גורם לשינויים ממושכים מנגנוני פיצוי מתחילים להפיק את התגובה ההפוכה בשאיפה לשמר את הערכים המיטביים ככל הניתן. תהליך זה מכונה הומאוסטזיס.
מנגנוני הפיצוי אשר יוצרים פעולה הפוכה מזו של החומר שכלפיו הגוף מפתח סבילות, הם אלו האחראיים לצורך להגביר את המינון של אותו החומר כדי לשמור על מידת ההשפעה המקורית שלו.
כאשר מופסקת נטילת החומר לאחר שהגוף פיתוח את מנגנוני הפיצוי שגרמו לסבילות, נראות תופעות הפוכות להשפעה של החומר. זאת משום שהיעדרו של החומר מפסיק את השפעתו בעוד שמנגנוני הפיצוי ממשיכים לפעול לבדם ללא התנגדות.
מסיבה זו התסמינים הנראים בעקבות גמילה משימוש בחומר מסוים הם למעשה ההשפעה ההפוכה של הפעולה של אותו החומר. מצב זה מכונה תסמונת נסיגה.
השלכות

הסתגלות מערכת העצבים לכל חומר שניתן באופן חוזר יכולה לפתח תלות גופנית בחומר זה או בחומרים דומים (תופעה המכונה סבילות צולבת).
מחסור במינונים הדרושים כדי להשיג את ההשפעה המבוקשת גורמת לתסמונת נסיגה והפרעות גופניות ונפשיות כאשר מדובר בסמים ותרופות דומות, ואילו כאשר מדובר בתרופות שאינן ממכרות, אזי מאבדות הן את השפעתן התרפויטית או גורמות כחלק מ"תסמונת נסיגה" להתפתחות תסמינים קשים יותר מאלה שבגינם ניטלו התרופות מלכתחילה. בדרך כלל מהווה סבילות חלק מתלות גופנית והתחלה של התמכרות.
עם זאת, למרות שתלות גופנית יכולה להיות גורם בהתפתחות של התמכרות לחומר, תלות גופנית כשלעצמה אינה מספיקה כדי ליצור התמכרות. כמו כן, אין הכרח שתהיה תלות גופנית כדי שהתמכרות תתפתח. כלומר, בעוד שסבילות יכולה להוביל לתלות גופנית שהיא גורם סיכון להתמכרות, התלות הגופנית היא לא תנאי הכרחי או מספיק כי לפתח התמכרות.
ראו גם

הביטואציה
הערות שוליים

1 2 3  מוניץ, ח' (עורך). (2016). פרקים נבחרים בפסיכיאטריה מהדורה שישית. תל אביב: דיונון.
↑  שלמה קניאל, (2006). חינוך לחשיבה: חינוך קוגניטיבי לשליטה על התודעה. רעננה: רמות.
1 2 3 4  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000349962 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בריאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
טעות סופר (משפטים)

במשפט, טעות סופר היא רישום מוטעה במסמך משפטי מחייב, המשפיע על משמעות המסמך, ומתבטל מאחר שהכוונה המקורית הייתה שונה. מקור מושג זה במשפט העברי. ישנן חילוקי דעות לגבי ההוכחות הנדרשות על מנת לבטל סעיפים בהם חלה טעות במסמך משפטי ומאופן ההתמודדות של שיטת משפט עם סוגיה זו ניתן להסיק על השקפתה בדבר חשיבות המסמך הכתוב ואף על המידה בה היא מאפשרת את התערבותה של מערכת המשפט בחוזה שבין הצדדים.
ערך זה עוסק בטעות הסופר כהגדרתה במסגרת דיני החוזים, תוך בחינת משמעותה והשפעתה על תוקפו של החוזה, כמו גם את דרכי ההתמודדות עימה ותיקונה לפי הלכות המשפט העברי. למשפט העברי, ולעומתו למשפט הישראלי, כללים שונים להתמודדות עם טעות מעין זו.
היסטוריה

ההכרה באנושיותו של האדם ובאופיין של טעויות הנובעות ממנה, אשר נעשות בתום לב או בהיסח הדעת, העלתה את הצורך להתמודד עם טעויות סופר והשפעותיהן על חוזים. צורך זה עלה עוד בתקופת האמוראים שם נידונה הסוגיה לראשונה. בתקופות המשנה והתלמוד היו סופרים של בתי הדין אשר תפקידם היה ניסוח וכתיבת חוזים. כיום ההכרה בטעויות סופרים הביאה לניסוחו של סעיף 16 לחוק החוזים (חלק כללי) בדין הישראלי.
טעות חשבון וטעות קולמוס

במסגרת טעות סופר נכללות כל הטעויות שנפלו בכתיבתו או בהכתבתו של החוזה על ידי הסופרים או מי מהצדדים לחוזה.
ניתן להבחין בין שני סוגים של טעויות סופר: טעות חשבון וטעות קולמוס. טעות חשבון נובעת מסיבה ברורה וגלויה כגון: חוסר ידיעה, ספירה שגויה, שיקול מוטעה או חוסר ניסיון בניסוח מסמכים משפטיים. לעומתה, לטעות קולמוס אין סיבה ברורה, היא יכולה לנבוע מתקלה טכנית או היסח דעתו של המנסח.
השפעת טעות סופר על תקפות חוזים ודרך הוכחתה במשפט העברי

ישנה מחלוקת בין הפוסקים בדבר דרכי ההוכחה האפשריות לקיומה של טעות סופר. הרא"ש סבור כי ניתן להוכיחה הן מתוך השטר עצמו והן מנסיבות חיצוניות. כך למשל הוא מתאר מקרה בו בשטר חוב של שמעון נכתב כי שמה של אשתו רחל במקום לאה. במקרה זה לא יכולה הוכחת טעות הסופר לצמוח מתוך השטר עצמו. הוכחתה תישען, אם כן, על ידיעתם, הן של השניים והסופר והן של כלל המקורבים אליהם, את שמה האמיתי של האישה. בשונה ממנו פוסק הרב ישראל איסרלין כי טעות סופר לא תוכח אלא מתוך השטר עצמו: "כל היכא שאין שום הוכחה מתוך הגט עצמו לא תלינן בטעות סופר". הרמ"א מציין כי המחלוקת בין הפוסקים הנ"ל סובבת סביב שטרות גט אך לעניין זה כמוהם ככל שטר אחר.
ככלל, עמדת המשפט העברי גורסת כי שטר אשר נפלה והוכחה בו טעות סופר, הוא כשר ותקף. הסוגיה עולה לראשונה בתלמוד הבבלי, שם נידונה המחלוקת המצויה במשנה בעניין שטר שלא מצוין בו כי נכסיו של הלווה משועבדים לצורך פירעון החוב (אחריות נכסים). כאן ראוי לציין שטעות סופר יכולה להתבטא גם בחסרון, קרי - לא בפרט שגוי המופיע בגוף החוזה, כי אם בהחסרתו של פרט שהסכימו עליו הצדדים. ההלכה שנפסקה בסוגיה זו היא כי השמטת סעיף אחריות נכסים בחוזה מהווה טעות סופר, ולפיכך אינה פוגמת בתוקפו של החוזה. זאת מתוך הנחה שהצדדים ודאי הסכימו על כך ביניהם. בעקבות פסיקה זו נידונו במשפט העברי מקרים רבים בהם נפלה טעות סופר ובכולם נפסק כי החוזה נותר בתוקפו.
חריג לעניין זה הוא המקרה של טעות בתאריך העסקה. לתאריך העסקה לעיתים ישנה השפעה ניכרת על משמעות השטר ואופן קיומו, אי דיוק בפרט זה עלול לגרום עוול לאחד הצדדים או לצד שלישי לחוזה. מסיבה זו ישנם מקרים בהם חכמי המשנה פסלו סעיפים מהשטר או את השטר כולו בשל טעות בתאריך הנקוב בו. דוגמאות למקרים כאלה:
א) שטר חוב מוקדם (שטר אשר התאריך נקוב בו מוקדם מתאריך ההלוואה האמיתי)- כיוון שבמקרה זה יכול הלווה לשעבד נכסים שמכר ובעת העסקה האמיתית כבר אינם שלו.
ב) שטר חוב מאוחר (שטר אשר התאריך הנקוב בו מאוחר מתאריך ההלוואה האמיתי) הפוגע באדם שלישי.
 ג) שטר מכר שהתאריך הנקוב בו שונה מתאריך העסקה האמיתי (בין מוקדם ובין מאוחר).
טעות סופר במשפט הישראלי

למונח טעות סופר מספר רב של מופעים בחקיקה הישראלית. כך, מהווה הוא כותרת לסעיפים הן בחוק החוזים (חלק כללי) והן בחוק הירושה, ואף מופיע במגוון חוקים כגון: חוק הבוררות, חוק הפטנטים, חוק ניירות ערך ועוד רבים. ס' 16 לחוק החוזים עוסק במצב בו ישנה טעות בלשון החוזה הכתוב, כך שזה אינו מייצג נאמנה את החוזה האמיתי (הוא הסכמותיהם המשותפות של הצדדים). במצב דברים זה, ישנו פער בין הסכמת הצדדים לבין המסמך הנועד לשקפה בהעלותה על הכתב. טעות ממן זו מכונה "טעות סופר"
טעות סופר לאור עקרון הפרשנות של חוזים: המשפט הישראלי מול המשפט העברי

טעות סופר היא טעות יוצאת דופן בדיני החוזים במובן זה שאינה מעידה או מרמזת דבר אודות רצונות הצדדים וכוונותיהם. בניגוד לטעויות מסוגים אחרים הנידונות בס' 14 לחוק החוזים, טעות זו לרוב נעשית בתום לב, ולעיתים אף לא על ידי הצדדים עצמם, כי אם על ידי מנסח החוזה או מכתיבו. ייחודה זה של טעות הסופר בא לידי ביטוי באופן מובהק בהצעת חוק דיני ממונות. שם, הועבר הסעיף העוסק בטעות סופר מהפרק העוסק בפגמים בכריתה בו הוא מצוי כיום, לפרק העוסק בצורת החוזה ותוכנו. צעד זה נובע מהתפיסה שכלל אין מדובר בפגם בכריתה, שכן ישנה הסכמה של הצדדים.
במשפט העברי, כמו בישראלי, ישנה חשיבות גדולה לשימור החוזה ועשיית המקסימום האפשרי למען קיומו. כך, אם עולה ספק או דו-משמעות מלשון החוזה, בשתי השיטות תועדף הפרשנות המאפשרת את המשך קיומו של החוזה על פני הפרשנות המביאה לביטולו. גישה זו מהווה את עקרון הפרשנות של חוזים. ניגש עתה לבחון את ההבדלים בהתמודדות של כל אחת משיטות אלו עם טעויות סופר, אם 'סלחנית' היא או שמא מחמירה, לאור עיקרון זה בו, כאמור, דוגלות שתיהן.
נקודה מעניינת לעניין השוואה זו היא אופן תיקון החוזה הכתוב. הן במשפט הישראלי והן במשפט העברי, על מנת לתקן את החוזה בין הצדדים לרוב די יהיה בהצהרה של ביהמ"ש או בית הדין בדבר תוכנו האמיתי של החוזה ומתן הסעד התואם, ללא צורך בתיקונו של המסמך עצמו הלכה למעשה. יש המכנים תיקון זה "תיקון טכני בעל אופי הצהרתי". ההבחנה בין שתי שיטות המשפט מורגשת כאשר נזקקים הצדדים לתיקונו של המסמך הכתוב לצורך שימוש בו כראיה. או אז באות לידי ביטוי דרישותיו המחמירות של המשפט העברי לעומת אלו של המשפט הישראלי. הדין הישראלי מאפשר תיקון מסמך על ידי הוספה או שינוי פרטים בגופו, כאשר אלה אינם פוגעים בתוקפו. מנגד, לצורך התיקון על פי דרישותיו של המשפט העברי תידרש כתיבתו של שטר חדש לשם הכשרתו כראיה.
מוקד נוסף להשוואה הוא דרכי ההוכחה הפתוחות בפני הטוען לקיומה של טעות סופר. בדין הישראלי ההוכחה יכולה לקום ממסמכים כתובים אשר קדמו לחוזה, או מהסכמות שנתקבלו על-פה. לעניין זה קבעה הפסיקה חריג לחוק האוסר על קבלת עדות בעל-פה כנגד מסמך כתוב. לשם בחינת הראיות אותם יציג הצד הטוען לטעות, ייבחנו לעומק נסיבות חיצוניות לכריתת חוזה. זאת ועוד, הנסיבות החיצוניות יילקחו בחשבון אף בתיקון החוזה, במסגרת הניסיון לחתור לאומד דעתם של הצדדים כפי שמורה החוק. אולם, לפי שלו, קיימת חשיבות מיוחדת בהבחנה בין פנייה לנסיבותיו החיצוניות של החוזה בהליך פרשני רגיל ובין פנייה לנסיבותיו החיצוניות במסגרת דיני הטעות, ובכלל אלה: טעות סופר. לדבריה של שלו: "ההבחנה מבוססת על פעילות שיפוטית שונה בתכלית. בעוד שעניינם של דיני הפגמים בהתחקות אחר הכוונה הפנימית של המתקשר, הרי שעניינו של דין הפירוש הוא בהתחקות אחר כוונת הצדדים על פי השתקפותה החיצונית, אפילו אין היא תואמת את הכוונה הפנימית". במשפט העברי, הדעות בעניין חלוקות. גישה אחת זהה לדין הישראלי, הואיל וכך, יש פחות מקום להשוואה עימה. הגישה האחרת, על פיה הוכחת טעות סופר יכולה להיעשות רק תוך התבססות על החוזה עצמו, היא מחמירה מהדין הישראלי באופן מובהק, ובמובן זה פחות מאפשרת את קיומו של החוזה האמיתי (ההסכמה בין הצדדים).
ראו גם

טל"ח
לוט פוליש איירליינס

לוט פוליש איירליינס (בפולנית: Polskie Linie Lotnicze LOT) היא חברת התעופה הלאומית של פולין. החברה נוסדה ב-1928, והייתה חברה מייסדת של יאט"א, ונחשבת לאחת מחברות התעופה הוותיקות ביותר בעולם שעדיין נותנת שירות. עם צי של 75 מטוסים ב-2021, לוט היא חברת התעופה ה-18 בגודלה באירופה עם מעל 120 יעדים ברחבי אירופה, אסיה וצפון אמריקה.
החברה נוסדה ב-29 בדצמבר 1928 על ידי הממשלה הפולנית בזמן הרפובליקה הפולנית השנייה כתאגיד המאגד לתוכו חברות תעופה מקומיות קיימות עד אותו זמן, "אירולוט" (נוסדה ב-1922), "אארו" (נסודה ב-1925), והחלה לבצע טיסות ב-1 בינואר 1929. הטיסה הבין-לאומית הראשונה שהחברה ביצעה הייתה לווינה, ובוצעה ב-2 באוגוסט 1929.
רוב הטיסות ליעדי החברה יוצאות מהבסיס המרכזי שלה בנמל התעופה ורשה שופן. מאז 2018, לוט שימרה בסיס משני בנמל התעופה הבינלאומי בודפשט פרנץ ליסט בהונגריה ומשם היא מבצעת טיסות לניו-יורק וסיאול.
היסטוריה > בזמן הרפובליקה הפולנית השנייה

כאשר החברה נוסדה ב-1928, משרד האוצר הפולני החזיק ב-86% ממניות החברה, כל השאר היו בבעלות הפרובינציה שלזיה והעיר פוזנן. בתחילת שנות ה-30, בנוסף לקווים הקיימים מוורשה לקרקוב, פוזנן, גדנסק ולבוב, קו חדש לבידגושץ' וקטוביץ הושק. ב-1932 לוט החלה לטוס לוילנה בשנת 1937 החל לפעול גם הקו לשדה התעופה לוד בנתיב ורשה-לבוב-צ'רנוביץ-בוקרשט-סופיה-סלוניקי-אתונה-רודוס-לוד. לוט הייתה אחת מחברות התעופה הראשונות שפעלו משדה תעופה זה בקוים בינלאומיים.
ב-1938 לוט שינתה את שמה לאחר רפורמה לשונית שהתרחשה באותה שנה, מ-Polskie Linije Lotnicze ל-Polskie Linie Lotnicze. באותה שנה, החברה ביצעה לראשונה טיסת מבחן טרנס-אטלנטית דרך בואנוס איירס, נאטאל, דאקאר לוורשה, ובכך בחנה את האפשרות לפתוח קו נוסעים מפולין לארצות הברית. היו לחברה גם תוכניות לפתוח קווים בין היתר ללונדון ומוסקבה, ואפילו קו טרנסאטלנטי ל-1940. לפני מלחמת העולם השנייה, החברה שינעה 218,000 נוסעים. ב-1939 לחברה היו 697 עובדים וביניהם 25 טייסים. שירות החברה הופסק לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1 בספטמבר 1939 ובמהלך הכיבוש הגרמני, רוב מטוסי החברה הוברחו לרומניה, שניים למדינות הבלטיות, ושלושה לאנגליה. שלושה עשר מטוסים, אשר הגיעו לרומניה, נלקחו על ידי הממשלה הרומנית. במהלך כל המלחמה, החברה הייתה מושעית.
היסטוריה > בזמן הרפובליקה העממית הפולנית

לאחר הכיבוש הסובייטי של פולין, מאוגוסט 1944 עד דצמבר 1945, חיל האוויר הפולני ביצע תובלה בסיסית למדינה. ב-10 במרץ 1945 הממשלה הפולנית הקימה מחדש את חברת התעופה לוט, כחברה בבעלות מדינה. ב-1946, שבע שנים לאחר שהושעתה, החברה החלה מחדש טיסות בעזרת עשרה מטוסי חיל אוויר סובייטי לשעבר, ותשעה דאגלס C-47 דקוטה. גם שירות הקווים המקומיים והבין-לאומיים חזר באותה שנה, ראשית לברלין, פריז, סטוקהולם ופראג. ב-1947 נוספו קווים לבוקרשט, בודפשט, בלגרד וקופנהגן. בתום עידן הסטליניזם בפולין, כמה מטוסים מערביים נוספו לשורות צי החברה, חמישה קונוור 240 ב-1957 ושלושה ויקרס ויסקאונטס ב-1962. לאחר מכן, צי מטוסי החברה עבר להיות מורכב ממטוסים סובייטים בלבד. רק ב-1955 החברה החלה לשרת את קו ורשה-מוסקבה, אשר היוותה מרכז העולם המרקסיסטי-לניניסטי, ולווינה. קווים ללונדון וציריך החלו שוב להיות תפעוליים רק ב-1958 ולרומא רק ב-1960.
תשעה מטוסים מדגם איליושין Il-18 הושקו ביוני 1961, ובכך איפשרו טיסות לאפריקה ולמזרח התיכון, וב-1963 לוט הרחיבה את קוויה לקהיר. בשנות ה-70 הוספו קווים לבגדאד, ביירות, בנגאזי, דמשק, ותוניס. מטוסי אנטונוב An-24 התקבלו את החברה באפריל 1966, ולאחר מכן מטוסי סילון ראשונים מדגם טופולב Tu-134 בנובמבר 1968. אותם מטוסים שירתו בדרך כלל בקווים אירופאיים. לאחר מכן החברה קיבלה את מטוס האיליושין Il-62, מטוס סילון ארוך-טווח, שבעזרתו החברה ביצעה את טיסתה הטרנסאטלנטית הראשונה בהיסטוריה הפולנית לטורונטו ב-1972 כטיסת צ'ארטר ולניו יורק ב-1973.
היסטוריה > לאחר 1989

לאחר קריסתו של המשטר הקומוניסטי בפולין ב-1989 חזר צי מטוסי החברה להיות מורכב בעיקר מתוצרת מערבית. מגמה זו התחלה עם קבלתם של מטוסי בואינג 767 באפריל 1989, מטוסי ATR 72 באוגוסט 1991, בואינג 737-500 בדצמבר 1992 ולבסוף בואינג 737-400 באפריל 1993. בין אמצע שנות ה-80 ועד תחילת שנות ה-90 לוט טסה מוורשה לשיקגו, אדמונטון, מונטריאול, ניוארק, ניו יורק, וטורונטו. קווים אלה הושקו במיוחד כדי לשרת את קהילות הגלות הפולנית הגדולה בצפון אמריקה.
לוט הייתה מחברות התעופה המרכז-אירופאיות הראשונות שתיפעלה מטוסים אמריקאים, עם קבלתם של מטוסי הבואינג 767. חלקם אפילו הוכנסו לשימוש בקו הכי ארוך של לוט, לסינגפור. עד סוף 1989, לוט השיגה ציון דרך משמעותי: באותה שנה החברה שינעה 2.3 מיליון נוסעים.
צי מטוסים > צי נוכחי

נכון לפברואר 2021, צי מטוסי החברה מורכב מהמטוסים הבאים:
| Aircraft | בשירות | הזמנות | נוסעים> ע | נוסעים> ת+ | נוסעים> ת | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בואינג 737-800 | 6 | - | 18 | - | 168 | 186 |  |
| בואינג 737-MAX 8 | 18 | 13 | 20 | - | 166 | 186 |  |
| בואינג 787-8 | 8 | - | 18 | 21 | 213 | 252 | לקוחת ההשקה האירופאית |
| בואינג 787-9 | 7 | - | 24 | 21 | 249 | 294 |  |
| אמבראר E-170 | 5 | - | var. | var. | var. | 70 | לקוחת השקה |
| אמבראר E-175 | 13 | - | var. | var. | var. | 82 |  |
| אמבראר E-175 | 2 | - | VIP | VIP | VIP | VIP | מוכחרים למשרד להגנה לאומית. |
| אמבראר E-190 | 8 | - | var. | var. | var. | 106 |  |
| אמבראר E-195 | 16 | - | var. | var. | var. | 112 |  |
| 2E - E195 | 3 | - |  |  |  |  |  |
| Total | 86 | 13 |  |  |  |  |  |
תאונות ותקריות

בנובמבר 1937 התרסק אווירון בדרכו מארץ ישראל לפולין, שישה נוסעים ושלושה אנשי צוות נהרגו. את הלווית הטייס ליווה משמר כבוד של אווירונים.
ביולי 1938 התרסק מטוס שהמריא מצ'רנוביץ' בקו בין פולין וארץ ישראל. 11 נוסעים ושלושת אנשי הצוות נהרגו. ועדת חקירה קבעה שהאווירון נכנס למשפך אווירי. בהלוית הטייס התרסק אוירון שליוה את ההלוויה.
ב-14 במרץ 1980 התרסק מטוס החברה מדגם איליושין Il-62 במסגרת טיסה LO007 בסמוך לנמל התעופה בוורשה. התאונה שגבתה את חייהם של 87 בני אדם ארעה עקב כשל במנוע המטוס שנגרם בעת ההמראה.
ב-9 במאי 1987 התרסק מטוס מדגם איליושין Il-62 סמוך לאחר ההמראה מנמל התעופה בוורשה. התאונה נגרמה בשל כשל במנוע מס' 1 של המטוס שחלקיו פגעו במדפי המטוס והסבו להם נזק. כתוצאה מכך נפגעה יכולת העילוי של המטוס ולבסוף איבדו הטייסים את השליטה בו. באסון נהרגו 183 בני אדם והוא נחשב לאסון התעופה הכבד ביותר בתולדות פולין.
ב-1 בנובמבר 2011 טיסת לוט פוליש איירליינס בקו 016 (אנ') שבין ניוארק לוורשה נחתה נחיתת חירום על גחונה. לקראת הנחיתה התגלו כשלים בכן הנסע של המטוס מדגם בואינג 300–767. הטייסים נאלצו לנחות ללא גלגלי הנחיתה. המטוס נחת בנמל התעופה הבינלאומי פרדריק שופן וורשה. כל 230 הנוסעים על סיפונו פונו ללא פגע. לאחר הנחיתה המוצלחת ביטלו רשויות נמל התעופה בוורשה את כל הטיסות היוצאות והנכנסות לאותו היום. לאחר התקרית המטוס יצא מכלל שימוש.
פעילות החברה בישראל

החברה מפעילה 3 טיסות יומיות בין נמל התעופה ורשה שופן לנתב"ג במטוסים מדגם בואינג 737-8MAX. בנוסף החברה מפעילה 3 טיסות שבועיות בין נתב"ג לנמל התעופה הבינלאומי של קרקוב.
הערות שוליים

↑  "Behance". נבדק ב-6 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Jońca, Adam (1985). Samoloty linii lotniczych 1919-1930, p.12-13 (בפולנית)
↑  "LOT Polish Airlines – Star Alliance". נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "LOT Polish Airlines Eyes Up-Gauge to 737 MAX and A320neo and Touts 787 Improvement". Airchive. אורכב מ-המקור ב-5 באפריל 2015. נבדק ב-24 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Mazur 2016, p. 34-38
↑  "AeroLOT". נבדק ב-16 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mazur 2016, p. 25
↑  Jońca, Adam (1985). Samoloty linii lotniczych 1931-1939, 2nd cover, p.1 (בפולנית)
↑  Mazur 2016, p. 55-57
1 2  Jońca, Adam (1985). Samoloty linii lotniczych 1945-1956, 2nd cover (בפולנית)
1 2 3 4  Adam Jońca, Samoloty linii lotniczych 1957-1981, WKiŁ, Warsaw 1986, ISBN 83-206-0530-X (בפולנית)
↑  אוירון "לוט" נופץ ונוסעיו נהרגו, דבר, 28 בנובמבר 1937
↑  בדבר אסון "לוט", דבר, 25 ביולי 1938
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10043345-5  ISNI: 0000 0001 1015 2233  LCCN: no2001098740  VIAF: 264327700   WorldCat (עם VIAF): 264327700 
נוסעים יורדים ממטוס החברה דאגלס DC-2.
איליושין Il-18 של החברה נוחת בנמל התעופה רומא צ'יאמפינו (1977).
מטוס טופולב Tu-134 מתקרב לנחיתה בפרנקפורט, 1974.
מטוס איליושין Il-62 של החברה עומד בנמל התעופה של קהיר ב-1978.
מטוס מדגם בואינג 767 של החברה.