משבר כלכלי
רשימת משברים כלכליים מתועדים בהיסטוריית העולם > המאה ה-19

| תמונה להמחשה | שנת המשבר | שם המשבר | מיקום המשבר | טווח תאריכי השפעת המשבר | פירוט |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1813 לספירה | פשיטת הרגל של המדינה הדנית 1813(אנ') | דנמרק |  | המשבר הפיננסי של 1813 בדנמרק התרחש בעקבות הוצאות מלחמתיות גבוהות ומדיניות כלכלית רשלנית בסיום מלחמות נפוליאון. דנמרק נדרשה להוציא כספים רבים לשמירה על צבאה ולתשלומים למדינות אחרות, והנפקה מוגזמת של כסף נייר לא נתמכה בגידול בהכנסות. כתוצאה מהוצאות צבאיות עצומות והתרבות חובות, דנמרק הכריזה על פשיטת רגל בסוף 1813. פשיטת הרגל הובילה לקריסת מערכת הבנקאות, ירידה חדה בערך הכסף הנייר, ולביצוע המרה של חובות. המיתון גרם לפשיטות רגל רבות של עסקים פרטיים. המשבר הוביל לשינויים כלכליים משמעותיים בדנמרק. הממשלה שינתה את מדיניותה הפיסקלית, ייצבה את המערכת הפיננסית, והחלה לפעול לחיזוק המטבע המקומי ולצמצום הנפקת כסף נייר. השינויים עזרו להבטיח יציבות כלכלית לטווח ארוך. |
|  | 1815 לספירה | השפל שלאחר נפילת נפוליאון(אנ') | בריטניה |  | הקיפאון הכלכלי של בריטניה בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-19 נגרם מההוצאות העצומות שנוצרו במלחמות נגד נפוליאון. למרות הניצחון, בריטניה ספגה חובות גדולים ואינפלציה גבוהה, שגרמו למיתון חמור. לאחר המלחמה, פוטרו אלפי עובדים ממפעלי הנשק, והירידה בביקוש למוצרים צבאיים ומזון פגעה קשה בתעשייה. השפל הכלכלי השפיע על כל מגזרי הכלכלה: הייצור התעשייתי צנח, סחורות מסוימות התמוטטו, והאבטלה עלתה. המצב הכלכלי גרם לעוני ולתסיסה חברתית עם מחאות ומהומות. השפל עיכב את השפעתה של המהפכה התעשייתית בבריטניה, והשפעותיו ניכרו גם במערכת הכלכלית ובבנקאות. נדרשו כמה עשורים כדי להחזיר את הכלכלה הבריטית לצמיחה יציבה. המשבר הוביל לשינויים במבנה החובות הציבוריים ולרפורמות כלכליות שהיו חלק מההכנה לצמיחה הכלכלית במאה ה-19. |
|  | 1825 לספירה | פאניקת 1825(אנ') | בריטניה |  | מיתון כלכלי חמור בבריטניה, שנגרם בעקבות ספקולציות מופרזות בשוק המניות, חברות תעשייתיות והשקעות בתחבורה, במיוחד רכבות ומכרות. בשנות ה-20 של המאה ה-19, בריטניה חוותה גידול מואץ בהשקעות, אך כשציפיות הרווחים לא התממשו, מחירים קרסו. בנוסף, הנפקת אשראי מופרז והלוואות גבוהות הובילו לעומס פיננסי על הבנקים. כאשר הבנק של אנגליה צמצם את האשראי, נוצרו בעיות נזילות ובנקים רבים פשטו רגל. הפאניקה גרמה כמעט לקריסת הבנק של אנגליה, אך הוא הצליח להימנע מכך בעזרת סיוע חיצוני והגברת האמון במוסד. המשבר גרם להפסקת הלוואות, ירידה חדה במחירי המניות והנדל"ן, והשפיע על הכלכלה הבריטית לשנים רבות. ההשפעה הייתה הדגשה של סיכוני הספקולציות המופרזות וחשיבות הרגולציה הפיננסית. בריטניה החלה לשדרג את מדיניותה הכלכלית כדי לשמור על יציבות האשראי והבנקאות. |
|  | 1837 לספירה | פאניקת 1837(אנ') | ארצות הברית | 1842-1837 לספירה | משבר פיננסי חמור בארצות הברית, שהוביל לשפל כלכלי ממושך של חמש שנים. המשבר נגרם ממספר גורמים עיקריים: התרחבות מופרזת של האשראי וההלוואות, במיוחד להשקעות בשוקי קרקע ומניות, וצמצום השפעת הבנק הפדרלי בעקבות סגירתו על ידי הנשיא מרטין ואן ביורן. בנוסף, המשבר הכלכלי בבריטניה ב-1836 הוביל לירידה בהשקעות הבריטיות בארה"ב, דבר שגרם לירידה בביקוש לקרקע ולמניות. הפאניקה פרצה במאי 1837, בעקבות פשיטת רגל של בנקים חשובים. ירידת מחירי הקרקע והפשיטות הרבות גרמו לאבטלה גבוהה ולהאטה חדה בצמיחה הכלכלית. המיתון שהתפשט לכלל הכלכלה האמריקאית נמשך כ-5 שנים. המשבר הדגיש את הפגיעות של המערכת הפיננסית האמריקאית, והוביל לחקיקת חוקים חדשים להבטחת יציבות כלכלית ובנקאית ולעלייה ברגולציה על הבנקים.תבנית:עהרה |
|  | 1847 לספירה | פאניקת 1847(אנ') | עולמי |  | משבר פיננסי עולמי שנגרם בעקבות קריסת שוקי המניות בבריטניה, במיוחד בשוק מניות חברות הרכבות. בשנות ה-40 של המאה ה-19, בריטניה חוותה עליה בתעשיית הרכבות, עם השקעות עצומות במניות של חברות רכבות. אך בשנים 1846–1847, הירידה בביקוש למניות והקושי במימון פרויקטים חדשים גרמו לקריסת מחירים ולבעיות פיננסיות חמורות בחברות הרכבות. הפאניקה השפיעה לא רק על בריטניה, אלא גם על ארצות הברית ומדינות נוספות, וגרמה למיתון עולמי. פשיטות הרגל הרבות של בנקים וחברות הובילו למשבר נזילות, והרעב הגדול באירלנד החריף את המצב. לאחר המשבר, הממשלה הבריטית התערבה כדי לסייע למערכת הבנקאות, והציבור הפנים את הצורך בהסדרה פיננסית ויציבות שוק. הפאניקה הדגישה את הסיכונים בהשקעות ספקולטיביות ובתעשיות חדשות. |
|  | 1857 לספירה | פאניקת 1857(אנ') | ארצות הברית | 1862-1857 לספירה | משבר פיננסי עמוק בארצות הברית, שגרם לפשיטות רגל של בנקים רבים, פגיעה קשה בשוק המניות וירידה חדה בפעילות הכלכלית. המשבר נגרם ממספר גורמים: גידול בהלוואות ובאשראי, במיוחד השקעות במפעלי רכבות, והשפעת הכישלון של חברת רכבות גדולה כמו "Owen, Perkins and Co.". בנוסף, המשבר בבריטניה והירידה במחירי הסחורות שפגעו בכלכלה האמריקאית. המשבר פרץ לאחר פשיטות רגל רבות, במיוחד במערב ארצות הברית, והוביל לקריסה של יותר מ-5,000 עסקים ועלייה חדה באבטלה. השפל הכלכלי נמשך עד תחילת שנות ה-60. הפאניקה הדגישה את הצורך בהגברת הפיקוח על המערכת הפיננסית והבנקאות, והובילה להבנה לגבי החשיבות של יציבות פיננסית ומדיניות כלכלית מוניטרית. |
|  | 1865 לספירה | הקריסה הכלכלית ההודית 1865(אנ') | הודו |  | מהווה את אחד מהמשברים הכלכליים החמורים בתקופת השלטון הבריטי, שפגע בצורה קשה בכלכלה המקומית, במיוחד בסחר, השקעות ומערכת הבנקאות. הסיבות העיקריות היו האטה בסחר חוץ לאחר מלחמת קרים, קשיים במערכת הבנקאות שהיו תלויות בהשקעות ספקולטיביות, בעיות חקלאיות כגון בצורות ופגעי מזג האוויר, והשלכות המדיניות הבריטית שהזניחה את התשתיות החקלאיות והתחבורתיות. המשבר גרם לפשיטות רגל של בנקים, האטה בצמיחה הכלכלית וירידה חדה בהכנסות ממס, דבר שהכביד על השלטון הבריטי. ההשפעות ניכרו במיוחד באזורים הכפריים, שם האוכלוסייה סבלה מחוסר יציבות כלכלית. המשבר הדגיש את הצורך בהשקעות בתשתיות, בשדרוג מערכת הבנקאות, ובחיזוק יציבות הכלכלה המקומית, והוביל להבנה של הצורך בהגברת רגולציה פיננסית והתפתחות כלכלה מגוונת יותר בהודו. |
|  | 1866 לספירה | פאניקת 1866(אנ') | בריטניה, ארצות הברית ואירופה |  | משבר פיננסי עולמי שהחל עם פשיטת הרגל של חברת Overend, Gurney and Company בלונדון, אחת החברות הפיננסיות הגדולות בבריטניה. החברה, שהתמחתה בהשקעות ספקולטיביות בעיקר בתחום הרכבות, חוותה קריסה בעקבות התרחבות מופרזת של האשראי והשקעות בסיכון גבוה, דבר שהוביל לפשיטת רגל. וגרם לירידה חדה בשווי המניות ולקריסה בשוקי המניות בבריטניה ובשווקים הבינלאומיים, במיוחד בארצות הברית ובאירופה. ההתפשטות של הפאניקה גרמה לפשיטות רגל נוספות של בנקים קטנים, קשיים נזילות במערכת הבנקאית הבריטית, ולירידות מחירים חדות בשוקי המניות העולמיים. המשבר הדגיש את הסיכון שבספקולציות פיננסיות מופרזות ואת החולשות במערכת הבנקאות. בעקבות הפאניקה, עלה הצורך בהסדרה ורגולציה פיננסית חזקה יותר, והיו דרישות להקמת מנגנונים פיננסיים יציבים ומפוקחים למניעת משברים עתידיים. |
|  | 1873 לספירה | השפל החקלאי הבריטי הגדול(אנ') |  | 1896-1873 לספירה | התרחש בין שנות ה-40 לשנות ה-80 של המאה ה-19, תקופת קשיים כלכליים חמורים בענף החקלאות הבריטי. מספר גורמים הובילו למשבר: התרופפות השוק המקומי עקב התיעוש המהיר, תחרות קשה ממדינות כמו ארצות הברית ומצרים, ומחסור בחדשנות טכנולוגית בתחום החקלאות. חקלאים רבים, במיוחד בעלי חוות קטנות, נקלעו לקשיים פיננסיים, מה שהוביל לפשיטות רגל רבות. בנוסף, פגעו בצורות ושיבושי אקלים בתפוקה החקלאית. הדיכאון השפיע על כלכלת בריטניה, פגע במעמדה העולמי וגרם לביקורת על מדיניות הסחר החופשית. המשבר הוביל לחשיבה מחודשת על הגנה על החקלאות המקומית, כולל קריאות לסובסידיות ולמכסים. בסופו של דבר, בריטניה פנתה יותר לעסקים תעשייתיים וייבוא חקלאי, תוך הפסקת תמיכתה בייצור המקומי. |
|  | 1873 לספירה | השפל הארוך | ארצות הברית, גרמניה, בריטניה וצרפת | 1896-1873 לספירה | משבר פיננסי עולמי שנמשך למעלה מ-20 שנה, וגרם לפגיעות חמורות בכלכלה הגלובלית. המשבר החל בעקבות קריסת חברת "Jay Cooke & Company" האמריקאית, שהתמוטטה בגלל השקעות כושלות ברכבות. התפשטות ההשקעות המופרזות בתעשיית הרכבות, לצד בעיות נזילות במערכת הבנקאות, הובילה לקריסת שוק המניות בארה"ב ולפאניקה פיננסית. המיתון התפשט במהרה לאירופה, שם פגע במערכות כלכלה בגרמניה, בריטניה וצרפת, וגרם לירידה חדה בסחר ובייצור. המשבר הוביל לפשיטות רגל רבות, שיעורי אבטלה גבוהים ושינויים במבנה הכלכלה. רבים מהחקלאים ומעסקים קטנים פשטו רגל. פוליטית, היו קריאות לרפורמות כלכליות, רגולציה מחמירה ופתרונות מוניטריים מתקדמים. הדיכאון הגדול גם יצר תנועות סוציאליסטיות ופרוגרסיביות שדגלו בהגנה על רווחת הציבור. |
|  | 1875 לספירה | פאניקת 1875(אנ') | ארצות הברית |  | משבר פיננסי שהתרחש בעקבות ירידה חדה במניות, כשלון בנקאות וחשש מאינפלציה. הפאניקה החלה באביב 1875 כאשר תחושת חוסר יציבות בשוק המניות הובילה לבהלה. משקיעים רבים, במיוחד אנשי עסקים שמימנו את השקעותיהם בהלוואות, התחילו להימנע מהשקעות והחלו למשוך את כספיהם מבנקים, דבר שגרם לדעיכה בשוק המניות ובמערכת הפיננסית כולה. הממשלה האמריקאית לא הייתה מוכנה כראוי למשבר, ובנוסף לכך היו בעיות בנוגע לגיבוי הדולר האמריקאי, שהיה נתון ללחץ בעקבות מדיניות כסף רופף. הסיבה העיקרית לפאניקה הייתה חשש מהמוניטין של הממשל ומאגרות החוב הממשלתיות. הפאניקה הובילה לשורת כישלונות בנקאיים ועסקיים, אך בסופו של דבר, הכלכלה האמריקאית התאוששה במהרה בשנים הבאות. |
|  | 1882 לספירה | השפל של 1885-1882(אנ') | ארצות הברית, בריטניה וגרמניה | 1885-1882 לספירה | השפל הכלכלי של 1882–1885, שהחל בארה"ב והפיץ את השפעותיו גם לבריטניה וגרמניה, היה תוצאה של מספר גורמים עיקריים: השקעות מופרזות בתחום הרכבות, אשראי רחב מדי וספקולציות פיננסיות בשוקי המניות והנדל"ן. התמוטטות רשתות הרכבות והאטה בסחר פגעו במערכת הכלכלית, וגרמו למשבר נזילות חמור ולפשיטות רגל של בנקים ועסקים. המיתון הגלובלי הוביל לירידה בהשקעות, האטה בצמיחה, עלייה באבטלה והפסקת פרויקטים תעשייתיים. בנוסף, ירידה בסחר הבינלאומי פגעה בייצוא האמריקאי ובסחר העולמי. המשבר עורר דרישה להגברת הפיקוח על השוק הפיננסי והוביל לשינויים רגולטוריים במערכת הפיננסית. כמו כן, הוא חידד את הצורך בהשקעות ממשלתיות בתשתיות וביציבות כלכלית, כדי למנוע משברים פיננסיים עתידיים. |
|  | 1884 לספירה | פאניקת 1884(אנ') | ארצות הברית, אירופה |  | נגרם כתוצאה מהתרחבות מופרזת של השקעות ברכבות, ספקולציות בשוק המניות, וקריסת בנקים. בשנות ה-80, תחום הרכבות חווה השקעות ענפות, אך כאשר לא הניבו את הרווחים הצפויים, התרחש ירידה בביקוש ובפגיעה בשוק האשראי. השוק הפיננסי סבל מהירידה החדה במחירי המניות, במיוחד במניות רכבות, וכתוצאה מכך קרסו בנקים קטנים ובינוניים. המשבר פגע גם בתעשייה ובסחר, עם ירידה בהשקעות ובייצוא. הפאניקה גרמה למיתון כלכלי, פשיטות רגל רבות, ושפעה גם על השוק האירופי. המשבר הדגיש את הצורך בפיקוח פיננסי חזק יותר, והוביל לשיחות על רגולציה מתקדמת למניעת משברים עתידיים. גם אם הפאניקה הייתה קצרה, היא סימנה את הצורך במערכת פיננסית יציבה ומפוקחת. |
|  | 1890 לספירה | פאניקת 1890(אנ') | ארצות הברית, אירופה ודרום אמריקה |  | משבר פיננסי חמור בארצות הברית שהשפיע גם על מדינות נוספות, במיוחד בריטניה ודרום אמריקה. המשבר נגרם ממספר גורמים, ביניהם התרחבות מופרזת בהשקעות רכבתיות, חוב ציבורי במטבעות זרים, וקריסת חברת "Barings Bank" הבריטית בעקבות השקעות כושלות. ההשקעות המיותרות ברכבות ובחובות זרים, במיוחד במדינות כמו ארגנטינה וברזיל, יצרו בעיות כלכליות עמוקות. המשבר החל בארצות הברית וגרם לקריסת בנקים, ירידה חדה בשוק המניות ומיתון כלכלי. בעקבות הפאניקה, קרסו בנקים ושווקים פיננסיים ברחבי העולם, וההשלכות נראו במיוחד בבריטניה ודרום אמריקה, שם לא הצליחו להחזיר את חובותיהם. ההשפעות כללו ירידה בהשקעות ובסחר, פשיטות רגל רבות, ותסיסה פוליטית בארצות הברית. משבר זה שימש כקרקע לפיתוח רגולציה פיננסית מחמירה יותר וחשיבות הפיקוח על הבנקים וההשקעות, והוביל לקריאות להגברת שיתוף הפעולה הבינלאומי בתחום הכלכלה והפיננסים. |
|  | 1893 לספירה | משבר הבנקאות האוסטרלית 1893(אנ') | ארצות הברית, אירופה |  | משבר פיננסי חמור בארצות הברית, שנגרם מהתרחבות מופרזת של תעשיית הרכבות, השקעות ספקולטיביות, ירידה חדה בשוק המניות וחובות חיצוניים ממדינות בדרום אמריקה כמו ארגנטינה וברזיל. המשבר הוביל לקריסת יותר מ-500 בנקים ולמיתון כלכלי ממושך של כ-4 שנים, עם אבטלה גבוהה וירידה בהשקעות ובסחר. תעשיית הרכבות ספגה פגיעות קשות, וחברות רבות פשטו רגל. המשבר פגעה גם במערכת הפיננסית הגלובלית, במיוחד בבריטניה. המשבר עורר קריאות לרפורמות פיננסיות, ובסופו של דבר הוקם הפדרל ריזרב ב-1913 כדי לפקח על המערכת הפיננסית ולהבטיח יציבות עתידית. המשבר של 1893 הדגישה את הצורך ברגולציה חזקה יותר על הבנקים וההשקעות, ובמהרה הוביל לפיתוח מערכת כלכלית יציבה יותר עם פיקוח חובתי על השוק הפיננסי.. |

|  | 1896 לספירה | פאניקת 1886(אנ') | ארצות הברית, אירופה |  | פאניקת 1896 הייתה משבר פיננסי שהתרחש בארצות הברית בעקבות ירידה חדה בשוק המניות והקשיים הכלכליים שהשפיעו על המערכת הבנקאית. המשבר החל באוגוסט 1896, כאשר היו חששות מכישלון מערכות בנקאיות, שהיו נתונות למתח בשל מימון יתר של פרויקטים תעשייתיים והתמחות בהלוואות. בנוסף לכך, חלה ירידה חדה במחיר הסחורות, במיוחד במחירי המתכות, דבר שפגע בתעשייה וביציבות הכלכלה. המשבר נגרם גם על ידי דאגות סביב יציבות הדולר, וחשש שהממשל לא יצליח לייצב את המערכת הפיננסית בעקבות המשבר הכלכלי. יותר מ-100 בנקים פשטו רגל, והיו הפסקות מסחר בשוק המניות. בסופו של דבר, הכלכלה האמריקאית התאוששה בעקבות יציבות יחסית שהושגה בשוקי הסחורות ובחידוש האמון במערכת הפיננסית. |