סוואהילי
מורפולוגיה > שם העצם

בסווהילי אין מין דקדוקי, אך שמות העצם מתחלקים לקבוצות שניתן להבין את משמעותן בצורה הטובה ביותר אגב אנלוגיה לרעיון המין הדקדוקי. קיימות שפות כמו אנגלית, פינית או טורקית, שבהן אין מין דקדוקי. שפות אחרות מחלקות את שמות העצם לשתי קבוצות או לשלוש ולעיתים יותר, וחלקן מסמנות אותן, או את חלקן, כ"זכר" ו"נקבה". זהו המצב בעברית, שבה כל שם עצם משתייך לאחת משתי קבוצות אלה (או לקבוצה קטנה של חסרי מגדר או בעלי שני המגדרים גם יחד). גם בשפות הבנטו מחולקים כל שמות העצם לקבוצות, שמספרן המדויק משתנה משפה לשפה וכפוף להגדרות מחקריות בלשניות שונות. לפי הבלשן קרל מיינהוף (Carl Meinhof,‏ 1857–1944) נע מספר הקבוצות בדרך כלל בין 10 ל-20, מתוך 22 קבוצות אפשריות בסך הכול, ובסווהילי 16 קבוצות. אלא שמיינהוף התייחס לריבוי כאל קבוצה נפרדת (היינו "ילד" הוא לדוגמה בקבוצה 1 ו"ילדים" בקבוצה 2). החלוקה האחרת, שמתעלמת מהריבוי, מבחינה רק ב-8 או 9 קבוצות בסווהילי.
החלוקה לקבוצות השם בשפות הבנטו איננה שרירותית כמו החלוקה למין הדקדוקי בעברית או בערבית או בשפות הודו-אירופיות, שכן בבסיסה ניצבים רעיונות סמנטיים. רעיונות אלה לא תמיד גלויים לעין או מתיישבים עם היגיון פשוט, שכן הקשרם הוא פעמים רבות היסטורי ומקורם בשלבים מוקדמים של התפתחות שפות הבנטו. קבוצות התאחדו ונבלעו זו בזו, וחלקן התפתחו והתרחבו על בסיס חלק מההקשרים הסמנטיים בלבד. חלק גדול משמות העצם משתייכים לקבוצה לפי אופיים הממשי – לדוגמה, מילים המתארות בני אדם שייכות בסווהילי לקבוצות 1/2, בעלי חיים – לקבוצות 9/10, ורעיונות מופשטים – לקבוצה 14. לעיתים החלוקה היא דקדוקית יותר – מילים שאולות שייכות בדרך כלל לקבוצות 9/10 ושמות מועצמים (אינטנסיביים) לקבוצות 5/6.
ההשתייכות לקבוצות ניכרת בשם על פי תחילית המוצמדת אליו, אם כי זו יכולה לקבל ערך Ø (קרי, ללא תחילית). בדרך כלל התחילית משתנה לפי המספר (ליחיד תחילית מסוימת, ולריבוי – אחרת), וזו הסיבה שמיינהוף הבחין בין היחיד לרבים כקבוצות שונות. לדוגמה, שם העצם "אדם" שייך בסווהילי לקבוצות 1/2 שמרכזות, בין היתר, בני אדם. קבוצה 1 היא קבוצת היחיד והיא מתאפיינת בתחילית -m (או -mu לפני עיצור). לכן "אדם" הוא mtu. קבוצה 2 היא קבוצת הרבים המקבילה, המתאפיינת בתחילית -wa, ולכן "בני אדם" הם watu. מסיבה זו השם "tu" מסומן כשייך לקבוצות -m-/mu-, wa.
הרעיון נשמע מורכב, אך למעשה אין הבדל של ממש בינו לבין רעיון המין הדקדוקי המוכר בעברית. אם נסמן את המינים הדקדוקיים בעברית כקבוצות 1/2 לזכר וכקבוצות 3/4 לנקבה, נוכל לנסח את הטבלה ההיפותטית הבאה:
| קבוצה | שם | במקור | מאפיין (סיומת) |
| --- | --- | --- | --- |
| קבוצה 1 | ילד | זכר יחיד | -Ø |
| קבוצה 2 | ילדים | זכר רבים | -ים |
| קבוצה 3 | ילדה | נקבה יחיד | -ה |
| קבוצה 4 | ילדות | נקבה רבים | -ות |
בדוגמה זו "ילד" שייך לקבוצות 1/2 או -Ø, -ים וילדה לקבוצות 3/4 או -ה, -ות. אין הכרח ששם עצם סווהילי ישתייך לשתי קבוצות עוקבות (לדוגמה 1/2 או 3/4). השם "חבר" ביחיד הוא "rafiki" ושייך לקבוצה 9, ואילו ברבים השם "חברים" הוא "ma-rafiki" ושייך לקבוצה 6. לכן "חבר" בסווהילי שייך לקבוצות 9/6 או -Ø-, ma. המקבילה ההיפותטית העברית תהיה לדוגמה "שולחן-שולחנות", השייך לפי הטבלה שלעיל לקבוצות 1/4 או -Ø, -ות.
ואלה הן 16 הקבוצות לפי שיטת מיינהוף בסקירה כללית בלבד, ללא שינויים פונולוגיים ומקרים ספציפיים (החלוקה לשורות מציגה את שיטת הספירה האחרת, המבחינה רק ב-9 קבוצות, או 8 ללא קבוצה 14):
| קבוצה | דוגמה סמנטית/הערות | תחילית | יחיד | תרגום | רבים | תרגום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1, 2 | בני אדם. | -m-/mu-, wa | mtu | בן אדם | watu | בני אדם |
| 3, 4 | עצים, צמחים, כוחות הטבע. | -m-/mu-, mi | mti | עץ | miti | עצים |
| 5, 6 | שמות עצם קבוצתיים או אינטנסיביים. קבוצה 6 היא קבוצת הריבוי של שמות רבים גם מקבוצות 9, 11 ולעיתים 1. | -Ø/ji-, ma | jicho | עין | macho | עיניים |
| 7, 8 | חפצים דוממים, צורת הקטנה, שפות. לקבוצה זו שייכים גם "ספר"/"ספרים" (kitabu/vitabu) על אף ש-ki הוא חלק מהשורש הערבי המקורי, וקיימות דוגמאות נוספות לתופעה. | -ki-, vi | kisu | סכין | visu | סכינים |
| 9, 10 | בעלי חיים, מילים שאולות. מילים רבות ללא משמעות סמנטית אחידה. בקבוצה זו תחיליות שונות רבות המיוצגות באופן מסורתי רק ב-Ø/n. קבוצה 10 היא קבוצת הריבוי גם של קבוצה 9 וגם של קבוצה 11. | -Ø/n-, Ø/n | ndoto | חלום | ndoto | חלומות |
| 11, 10 | מילים רבות ללא משמעות סמנטית אחידה. קבוצה 10 היא קבוצת הריבוי הן של קבוצה 9 והן של קבוצה 11. | -u-, Ø/n | ua | גדר | nyua | גדרות |
| 14 | שמות מופשטים, מדינות. | -u | utoto | ילדוּת | — | — |
| 15 | שם הפועל. | -ku | kusoma | לקרוא, פעולת הקריאה | — | — |
| 16, 17, 18 | קבוצות המיקום. | -ku- pa- mu | - | קבוצה 16: מיקום ספציפי קבוצה 17: אזור כללי או תנועה קבוצה 18: מיקום פנימי. | — | — |
הקבוצות מסומנות במספרים 1 עד 11, ו-14 עד 18 מסיבות היסטוריות. קבוצה 12 נעלמה לחלוטין בסווהילי, וקבוצה 13, שיוחדה לצורת ההקטנה, התמזגה עם קבוצה 7. יש השוללים את קיומה של קבוצה 14 כקבוצה עצמאית, ורואים בה חלק מקבוצה 11.
אותו שורש יכול לבוא לידי ביטוי בקבוצות שונות אגב שינוי משמעות. mtoto הוא "ילד" ו-watoto הם "ילדים" (קבוצות 1/2 – בני אדם); kitoto ו-vitoto הם "תינוק" ו"תינוקות" בהתאמה (קבוצות 7/8 – צורת הקטנה), ו-toto ו-matoto הם "ילד גדול" ו"ילדים גדולים" (קבוצות 5/6 – העצמה). עתה גם ברור מה ההבדל בין "סווהילי" ו"קיסווהילי". התחילית -ki היא התחילית המתווספת לשמות שפות, בעוד ש"סווהילי" כשלעצמה היא השורש. לכן Kiswahili היא השפה, Waswahili (קבוצה 1 – בני אדם) הם דובריה, ו-Uswahili (קבוצה 14 – שמות מופשטים) היא התרבות הסווהילית או האזור בו השפה מדוברת (למילה Uswahili מתלווה לעיתים משמעות של עלבון, שכן יש הרואים בה כינוי גנאי להתנהגות קלוקלת ולנימוסים רעים). מאחר שמדינות רבות שייכות לקבוצה 14, צרפת היא Ufaransa, ארצם של ה-Wafaransa (צרפתים, ביחיד Mfaransa) הדוברים Kifaransa, גרמניה היא Ujerumani ובה מתגוררים ה-Wajerumani (יחיד Mjerumani) הדוברים Kijerumani, ו-Uganda היא ארצם של ה-Waganda הדוברים Kiganda.
השתייכותו של העצם לקבוצה מסוימת אינה מסתכמת בשם עצמו, אלא חולשת על חלקי המשפט האחרים, בדיוק כפי שמתפקדים המין הדקדוקי והריבוי בעברית. אם נחזור שוב לרעיון ההיפותטי שלעיל, נוכל להבחין בין ארבעה משפטים שונים בעברית, בהם שינוי המין הדקדוקי והמספר גורמים לשינוי המוספיות בשם תואר, בפועל ובמושא הישיר:
| קבוצה | משפט לדוגמה |
| --- | --- |
קבוצה 1 (זכר יחיד): החייל האמיץ מכוון את אקדחו
קבוצה 2 (זכר רבים: החיילים האמיצים מכוונים את אקדחיהם
קבוצה 3 (נקבה יחיד): החיילת האמיצה מכוונת את אקדחה
קבוצה 4 (נקבה רבים): החיילות האמיצות מכוונות את אקדחיהן
עקרונות אלה קיימים גם בסווהילי בדרך של שינוי התחיליות בהתאם לקבוצת השם. אם שייכותו של השם איננה מתבררת ממנו עצמו (מאחר שאין לו תחילית, או שהתחילית שלו משותפת למספר קבוצות), בדרך כלל יסתבר הדבר מיתר חלקי המשפט. שמות תואר ומספרים בדרך כלל משתמשים בתחיליות האופייניות לקבוצות השונות, אך לפועל יש פעמים רבות תחיליות שונות (כמו בדוגמה הראשונה שלהלן). דוגמאות משמות השייכים לקבוצות 1/2 ולקבוצות 7/8:
| קבוצה | משפט לדוגמה | תרגום |
| --- | --- | --- |
| קבוצה 1 | mtoto mmoja anasoma | ילד אחד קורא |
| קבוצה 2 | watoto wawili wanasoma | שני ילדים קוראים ("ילדים שניים קוראים") |
| קבוצה 7 | kitabu kimoja kinatosha | ספר אחד מספיק |
| קבוצה 8 | vitabu viwili vinatosha | שני ספרים מספיקים ("ספרים שניים מספיקים") |
כאשר לאותו פועל מספר שמות עצם מקבוצות שונות, יכריע הרעיון המשותף אילו מוספיות יקבלו הוא ויתר חלקי המשפט. כך, לדוגמה, אם מדובר במספר חפצים, יאומצו המוספיות של קבוצות 7/8 שעניינן בחפצים דוממים (-ki-/vi). במשפטים בהם המכנה המשותף חלש, לדוגמה "הזמר ושיריו לא נשכחו", הצורה המועדפת תהיה "הזמר לא נשכח; (ו)גם שיריו לא".