stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמנון פזי
הערות שוליים

↑  ‏פזי אלוף הנוער בקפיצה  לרוחק 1951, בעיתון דבר השבוע
↑  עשרת הספרים המצוטטים ביותר במחקר מתמטי בשנת 2007
↑  ספרו המתמטי של פזי
↑  פזי כעורך כתב העת המדעי Mathematics Israel
↑  מילות הוקרה לפזי, מפרופ' קלמן פֶּרק מנהל בית הספר לרפואה וטרינרית, על העזרה בהקמת בית הספר.
↑  פזי שותף להקמת CHE- המרכז לקידום ההשכלה הגבוהה בגרמניה
↑  מינוי פזי לקרן BSF, ‏8.5.1997
↑  מכתבו של פרופ' אלכס לובוצקי לפזי, ליום הולדתו ה-70.
↑  דו"ח הוועדה לבדיקת הצרכים העתידיים ברופאים, אוקטובר 2002.
↑  פזי – עמית כבוד של האוניברסיטה הפתוחה.
↑  פרס האונ' הפתוחה, 14.5.1999
↑  פרס בובליק לפזי, 2/6/2002
↑  פזי- דוקטור כבוד של הטכניון 5.6.2006.
↑  פזי- יקיר הוועדה לאנרגיה אטומית, מתוך הספר: "פזי-יומן משפחה" / 2008.
↑  פרסי קרן BSF על שם פזי
↑  פרסי BSF- קרן המחקרים ישראל-ארצות הברית- על שם פזי.
↑  פרסי הוועדה המשותפת (ועדה לאנרגיה אטומית והוועדה לתכנון ותקצוב) – על שם פזי.
↑  בניין מאיץ שר"פ, על שם פזי.
↑  ‏Science 203:186-187, ‏‏NY Times Archives Feb 5, 1979
↑  בתיה פזי, "כרומוזומים ותורשה", באתר סימניה
↑  מאמרו של פזי ב"בשער", המסכם את מהלכיו לפיתוח המכללות האקדמיות המתוקצבות.
↑  מתוך מכתבו של פזי מ-9.6.1991 לפרופ' מני נשיא אוניברסיטת תל אביב בעניין הקמת מכללה: "בשלב הראשון ניתנת עדיפות לקליטת סטודנטים חדשים במוסדות הקיימים, כאשר עדיפות יתר ניתנת למוסדות בצפון הארץ ובדרומה בשל העלויות הנמוכות יחסית במוסדות אלו ובשל מדיניות פיזור האוכלוסין. בעתיד, אם ייווצר הצורך, תוקם מכללה (או מכללות) לתואר ראשון בלבד, שתהיה זולה בצורה משמעותית מן האוניברסיטאות. תנאי השרות של המורים במכללה זו יהיו שונים מהותית מתנאי השרות של חברי הסגל האקדמי כיום. מכללה זו תהיה עצמאית ולא תהיה שלוחה של, או קשורה קשר מינהלי עם אוניברסיטה קיימת."
↑  דוח ותת 19# (1991-92) המסכם את המהלכים להקמת המכללות, 3 עמודים ראשונים.
↑  דו"ח ות"ת 18# (1990-91), תחילת המהלכים להקמת המכללות והתנגדותו של פזי להתערבות גורמים פוליטיים במהלך: 4 עמודים ראשונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266462305171  BIBSYS: 90190638  BnF: cb129495967 (data)  CiNii: DA02015359  GND: 1111533555  ISNI: 0000 0001 1691 0728  MGP: 56384  NTA: 070306079  RERO: 02-A016802122  SUDOC: 073366447  VIAF: 97317766   WorldCat (עם VIAF): 97317766
קופסה שחורה (תעופה)

רשם נתוני טיסה (FDR) ורשמקול תא הטייס (CVR)
קופסה שחורה בתעופה (באנגלית: Black Box) היא מערכת הקלטה המותקנת בכלי טיס המתעדת באמצעים אנלוגיים או דיגיטליים נתוני טיסה שונים ואת קשר הפנים של צוות האוויר. מטרת המערכת היא לסייע בחקירת תאונות, תקלות או תקריות אוויריות. המונח המקצועי של הקופסה השחורה הוא מקליט טיסה (Flight recorder).
מטוסי נוסעים מחויבים לשאת מקלטי טיסה מאז שנות ה-60 של המאה ה-20. מקלט הקול (CVR) הראשון הותקן לראשונה באוסטרליה בעקבות התרסקות מטוס פוקר F27 בשנת 1960.
בהרחבה, קופסה שחורה היא כלל האמצעים המשמשים לניטור של כלי תחבורה באוויר בים וביבשה.
מרכיבי המערכת

כלי טיס מצוידים בשני סוגי מקליטי טיסה: רשמקול תא הטייס (CVR) ורשם נתוני טיסה (FDR).
במקרים מסוימים, שתי יחידות ההקלטה משולבות בקופסה אחת (FDR/CVR).
מרכיבי המערכת > רשמקול תא טייס

מקליט הקול בתא טייס (נקרא באנגלית: Cockpit Voice Recorder או בקיצור: CVR) מקליט בארבעה ערוצים במשך שעתיים בתא הטייס את השיחות בין הטייסים, שיחות הרדיו בין המטוס למטוסים אחרים ולפקחי הטיסה, ומיקרופון נוסף הבנוי בתיקרת תא הטייס להקלטת קולות רקע. משנת 2005 דורש רשות התעופה הפדרלית בארצות הברית (FAA) שזמן ההקלטה יהיה לפחות 30 דקות, אך הוא נמצא בלתי מספק מאחר שבהרבה מקרים קטעים משמעותיים הדרושים לחקירה התרחשו לפני 30 הדקות של תחילת ההקלטה, המינהל הארצי לבטיחות בתחבורה האמריקאי (NTSB) ממליץ על זמן הקלטה של לפחות שעתיים. יחידות הקלטה ישנות הקליטו בצורה אנלוגית על גבי סרט מגנטי. חלק מהיחידות עשו שימוש בשני סלילים אשר גלגלו את עצמם אוטומטית חזרה לתחילת הסליל כשהם הגיעו לסופם וחלק עשו שימוש בסליל אחד אשר נע בלולאה מתמשכת ומחק את ההקלטה הישנה כל 30 דקות. שחזור קולות שהוקלטו על גבי סרט מגנטי התגלה לעיתים רבות כמשימה קשה, במיוחד לאחר שהסרט שהה במי ים והמעטפת שלו נפרצה, לכן התקני הקלטה מודרניים עושים שימוש בכונן שבבי (SSD) ללא חלקים נעים אשר מקליט בצורה דיגיטלית והוא עמיד הרבה יותר לזעזועים, טלטול ורטיבות. דרישות אספקת הכוח של הכונן מאפשרות לכלול ביחידה סוללה עצמאית, כך שההקלטה יכולה להמשך עד שהטיסה נקטעת, אפילו במקרה שהמערכת החשמלית של המטוס מפסיקה לעבוד.
מרכיבי המערכת > רשם נתוני טיסה

רשם נתוני טיסה (נקרא באנגלית: Flight Data Recorder או בקיצור: FDR) מקבל מידע באמצעות היחידה לאיסוף נתוני טיסה (Flight Data Acquisition Unit או בקיצור: FDAU) המקבלת ממערכות אוויוניקה ומחיישנים שונים נתונים כמו מצב המטוס (מהירות, גובה, כיוון, שיעור נסיקה, זווית גלגול, ניווט וכדומה), מצב המנועים, מצב המערכות ההידראוליות, מדדי דלק, זמן ועוד. על פי תקנות רשות התעופה הפדרלית בארצות הברית, על הקופסה להקליט לפחות 88 פרמטרים שונים (עד שנת 2002 נדרשו רק 29 פרמטרים), אך ישנן מערכות המקליטות משתנים רבים נוספים, כל פרמטר מוקלט מספר פעמים בשנייה או פעם במספר שניות כגון כמות דלק כוללת. רוב מקליטי נתוני הטיסה מקליטים 17–25 שעות של נתונים בלולאה מתמשכת.
תכנון

כיום הקופסאות השחורות מתוכננות על פי תקנים בינלאומיים ועל פי המלצות הנהוגות על ידי הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית (ICAO), הארגון האירופאי לתעופה אזרחית (EUROCAE) ורשות התעופה הפדרלית בארצות הברית.
בשל חשיבותן הקופסאות השחורות נדרשות להיות אטומות למים ובנויות לעמידה בפני כוחות של מכה חזקה של 3,600 ג'י ל־6.5 מילישניות, חום עז של שרפה לוהטת בטמפרטורה של יותר מ־1,000 מעלות צלזיוס ולחץ של מי ים עמוקים. בניגוד לשמן, הקופסאות צבועות בצבע כתום בהיר עמיד לחום כדי שיהיה ניתן למצוא אותן בקלות בין ההריסות ועליהן מופיע הכיתוב "מקליט טיסה לא לפתוח" ("FLIGHT RECORDER DO NOT OPEN") בצד אחד באנגלית ובצד השני בצרפתית, הקופסאות אסורות לפתיחה שלא לצורך והן מטופלות על ידי אנשי מקצוע מוסמכים. קופסאות שחורות מודרניות בנויות ממעטפת כפולה של פלדת אל־חלד או טיטניום בעלת עמידות לקורוזיה ובידוד פנימי נגד חום גבוה. הן ממוקמות לרוב בזנב המטוס, במקום בו סביר יותר שישרדו תאונה קשה. במקרה של תאונה, חילוצן של הקופסאות השחורות היא המשימה השנייה בחשיבותה לאחר הצלת הניצולים ואיסוף ההרוגים.
רוב המטוסים בתעופה הכללית בארצות הברית נדרשים להיות מצוידים במשדר איתור בזמן חירום (ELT), תלוי בסוג המטוס ואזור תפעולו, בעוד שחברות תעופה מסחריות אינן נדרשות לכך. למרות זאת, הקופסאות השחורות במטוסים מסחריים נדרשות להיות מצוידות במשואת איתור תת־מימית (Underwater Locator Beacon או בקיצור: ULB) אשר מופעלת באופן אוטומטי כאשר היא באה במגע עם מים. המשואה משדרת אותות אולטרה סאונד בתדר 37.5 קילו־הרץ במרווחים של פעימה אחת בשנייה משום שניתן לקלוט את התדר הזה על ידי מגוון רחב של מקלטים והוא נישא בקלות במים. המשואה תפעל במשך 30 ימים בעומק של עד 20,000 רגל (6 ק"מ).
החל משנות השבעים רוב מטוסי הסילון המסחריים מצוידים בהתקן הקלטה קל גישה (Quick Access Recorder או בקיצור: QAR). התקן זה מקליט נתונים על גבי אמצעי אחסון נייד. הגישה למקליט הקול (CVR) ולמקליט הנתונים (FDR) היא מטבעה קשה – מאחר שעליהם להיות עמידים לתאונות, הם גם דורשים ציוד מיוחד להגיע אל ההקלטות. ה־QAR ניתן לשליפה בקלות והוא מתוכנן כך שניתן יהיה לקרוא את הנתונים המוקלטים באמצעות מחשב שולחני רגיל. חברות תעופה רבות משתמשות בנתונים האלה לחקירת אירועים משמעותיים בעלי פרמטרים החורגים מאלה של טיסה רגילה. זה מאפשר לגלות ולטפל בבעיות תפעוליות ובכך למנוע, להבא, את התאונה מראש.
השימוש בנתונים של הקופסאות השחורות הוא בעיקר לצורך חקירת תאונות אך גם לצורך ניתוח מצבים לשיפור בטיחות התעופה, איסוף וניתוח נתוני התעייפות החומר, בדיקת ביצועי המנועים, ניצול אופטימלי של דלק, חקירת תקלות מורכבות והתנהגויות מסוכנות של צוות הטיסה.
מקור השם

המונח "קופסה שחורה" נולד לאחר פגישה לגבי מקליט הטיסה המסחרי הראשון שנקרא "ביצה אדומה" בגלל צבעו וצורתו. לאחר הפגישה אמר אחד העיתונאים "זוהי קופסה שחורה נהדרת".
המונח קופסה שחורה שימש גם בחיל האוויר המלכותי בתקופת מלחמת העולם השנייה. בתקופה שבין השנים 1940–1945 הוכנסו למטוסים (במיוחד למטוסי הפצצה) חידושים אלקטרונים רבים של מערכות אוויוניקה כמו מערכות ניווט, מערכות מכ"ם ומערכות קשר. מעגלים וכרטיסים של מערכות אלו הותקנו ברכיבים שהיו בדרך כלל בקופסאות אלומיניום שנצבעו בשחור בשביל למנוע סינוור. במשך הזמן כל ציוד אלקטרוני חדש כונה "קופסה שחורה", מונח שנהפך נפוץ בתעופה האזרחית בתקופה שאחרי המלחמה.
דוגמה לשיחה שהוקלטה על ידי ברשמקול בתא הטייס

רשמקול (CVR) לוכד לעיתים קרובות את מילותיהם האחרונות של צוות האוויר ממש לפני ההתרסקות. להלן תמליל השיחה בין מגדל הפיקוח לצוות המטוס של טיסה 1862 של אל על שהתרסקה ב־4 באוקטובר 1992 באמסטרדם שבהולנד:
אל על 1862: אל על 1862, מיידיי! מיידיי! יש לנו מצב חירום.
מגדל פיקוח: אל על 1862, קיבלתי.
מגדל פיקוח: 1862, האם אתה רוצה לחזור לסכיפהול?
אל על 1862: חיובי, מיידיי! מיידיי! מיידיי!
מגדל פיקוח: פנה ימינה לכיוון 260, מרחק 18 מייל.
אל על 1862: קיבלתי, יש לנו אש במנוע מספר שלוש, יש לנו אש במנוע מספר שלוש.
אל על 1862: אל על 1862, איבדנו את מנוע מספר שלוש וארבע, מנוע מספר שלוש ומספר ארבע.
מגדל פיקוח: קיבלתי.
מגדל פיקוח: אל על 1862, המשך ירידה לאלף וחמש מאות (רגל).
אל על 1862: אלף חמש מאות, ויש לנו בעיות שליטה.
מגדל פיקוח: יש לך בעיות שליטה גם כן, קיבלתי.
מגדל פיקוח: (תשדורת פנימית לבקרית, בהולנדית) - יש לו בעיות רציניות, עכשיו גם עם השליטה.
בקרית: (תשדורת פנימית, בהולנדית) - גם בעיות בשליטה. קיבלתי.
אל על 1862: (ברקע, בעברית, צועק) - תרים את כל ה"פלֶפּס" (המדפים). את כל ה"פלפס" תרים!
אל על 1862: (ברקע, בעברית) - הווווו!
אל על 1862: (ברקע, בעברית) - תוריד ת'גיר! (הורד כן נחיתה).
אל על 1862: צוללים, אחד שמונה שש שתיים, צוללים, צוללים, (ברקע: הופ!) צוללים.
בקרית: מה קרה?
מגדל פיקוח: 1862, קריאת הכיוון שלך?
בקרית: (תשדורת פנימית, בהולנדית) - שכח מזה, הוא התרסק, הנק (שם הבקר)
מגדל פיקוח: (בהולנדית) - ראית את זה?
בקרית: (בהולנדית) - ענן עשן עצום מעל לעיר.
הערות שוליים

↑  תעתיק הקלטת תקשורת בקרת תנועה באמסטרדם, 4.10.1992 באתר planecrashinfo.com
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536032605171  GND: 4578644-6  LCCN: sh85049123 
רשמקול תא טייס (CVR) (מוצג במוזיאון המדע במינכן) העושה שימוש בסרט מגנטי על פי דרישת התקן הישן
רשם נתוני טיסה (FDR)
שני צדדיו של רשמקול תא טייס
 (CVR) עם כיתוב "מקליט טיסה – לא לפתוח" באנגלית ובצרפתית
משואת איתור תת־ימית (ULB) מוצמדת לרשם נתוני הטיסה
גיורא אבן אפשטיין

| --- | --- |

 לידה:  20 במאי 1938 (בן 86) נגבה, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 כינוי:  "הוקאיי" - עיני נץ
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל  ( חיל האוויר הישראלי)
 תקופת הפעילות:  1956–1998 (כ־42 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מדריך צניחה  טייס קרב   מפקד טייסת 117   מפקד טייסת 254
 פעולות ומבצעים
   מבצע קדש   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 עיטורים
   עיטור המופת אלוף הפלות
 תפקידים אזרחיים
 טייס בחברת התעופה הישראלית אל על
 
גיורא אבן אפשטיין (נולד ב-20 במאי 1938 בשם גיורא אפשטיין) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף ששירת כטייס קרב בחיל האוויר הישראלי. במהלך שירותו הפיל 17 כלי טיס (16 מטוסי סילון ומסוק אחד) בקרבות אוויר, והוא אלוף העולם בהפלות סילוניות.
ביוגרפיה

אפשטיין גדל בקיבוץ נגבה, בנם של הלל וחיה שעלו מפולין בשנות ה-30 של המאה ה-20. בילדותו צפה באימוני מטוסי חיל האוויר באזור הקיבוץ, קרא ספרים בנושאי טיסה וקרבות אוויר ושאף להיות טייס. בתיכון התנדב לגדנ"ע סיירים בקיבוץ גבעת ברנר. התגייס לצה"ל ב-18 באוגוסט 1956. הטירונות שעבר בבה"ד 4 נפסקה בשל פרוץ מבצע קדש, ובמהלך המבצע שימש כאיש חימוש בחיל האוויר. לאחר חודשים אחדים נודע לו שאף על פי שעבר בהצלחה את המיונים לקורס טיס, השתתפותו בקורס נדחתה מסיבה רפואיות של "אי-כשירות זמנית". אפשטיין פנה בבקשה לברר את הסיבה הבריאותית, אך הסיבה לא נמסרה לו, והוא החליט לבצע בדיקה חוזרת ולהצטרף לקורס הטיס הבא. גם בבדיקה החוזרת הוא נמצא "לא כשיר זמנית". לבסוף התנדב לצנחנים, ושובץ בפלוגתו של אהרון אשל בגדוד 890. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם והשתתף באימונים במסגרת הגדוד והחטיבה, וכן עבר קורס מ"כים חי"ר, ולאחר מכן שובץ לבקשתו כמדריך צניחה. בשנת 1959 השתחרר מצה"ל ושב לקיבוץ והשתלב בעבודות חקלאיות.
לאחר שלוש שנים בקיבוץ שב לשירות קבע במסגרת הקצאת בני קיבוצים ("אחוזים לקבע"). בתקופה זו שירת כמדריך צניחה, השתתף במשלחת הכשרת צנחנים באתיופיה, היה למדריך מדריכי צניחה ואחראי על תחום הצניחה החופשית בצה"ל. במסגרת זו השתתף במשלחת לתצוגה בצרפת, ובשל כך עיברת את שם משפחתו לאבן. במקביל לשירותו פעל לברר שוב את סיבת דחייתו הרפואית מקורס טיס. התברר לו כי סיבת דחייתו המקורית מהקורס נבעה מלב מוגדל ודופק נמוך כתוצאה מפעילות ספורטיבית. לאחר ערעור הוא הורשה להתגייס לקורס טיס כשבע שנים לאחר מועד גיוסו. את הקורס סיים בהצטיינות בשנת 1963. בסיום הקורס הוא שובץ בטייסת 124, טייסת מסוקים בשל אותה בעיה רפואית. אפשטיין התנגד לשיבוץ ומיאן לטוס בה. הוא נשלח לראיון אצל מפקד חיל האוויר האלוף עזר ויצמן והמשיך להתייצב אצלו עד שזה הורה להעבירו לשיבוץ כטייס קרב. ב-1964 עבר לטייסת 113, לטייסת הקא"מ (קורס אימון מתקדם, OTU) ולאחר מכן שירת בטייסת מטוסי סופר-מיסטר.
אבן היה טייס מצטיין בחיל האוויר הישראלי וניחן בראייה חדה שבזכותה זכה לכינוי "הוקאיי" ("עין הנץ" באנגלית). בדצמבר 1966 הוצב בטייסת הקרב הראשונה, שהפעילה מטוסי מיראז' 3. את ההפלה הראשונה שלו רשם ביום השני של מלחמת ששת הימים. במלחמת ההתשה שימש כסגן מפקד טייסת ורשם ארבע הפלות. ב-1973 מונה לראש מדור צילום בענף תקיפה שבמחלקת מבצעים של חיל האוויר.
במלחמת יום הכיפורים שירת בהצבת חירום בטייסת 101 שהפעילה מטוסי נשר מתוצרת התעשייה האווירית לישראל והוצב בכוננות חירום בבסיס רפידים. במלחמה זו הפיל 12 כלי טיס: שבעה מיג-21, שני סוחוי 7, שני סוחוי-20 ומסוק מי-8. אבן רשם השג נדיר כשהפיל 4 כלי טיס בגיחה אחת. על לחימתו במלחמה עוטר בעיטור המופת במאי 1975.
באוגוסט 1974 מונה למפקד טייסת 117, טייסת מטוסי מיראז' 3. ב-1977 פרש משירות הקבע והחל לעבוד כטייס בחברת התעופה הישראלית אל על. בשירות המילואים פיקד על טייסת 254, טייסת כפיר ומיראז'. ב-1988 עבר הסבה לטיסה על F-16, מטוס עליו טס עד פרישתו מטיסה צבאית ב-1998 בגיל 59. צבר עד שחרורו 9,000 גיחות במטוסי קרב וכ-5,000 שעות טיסה.
בספטמבר 2018 הוענקה לו דרגה אישית של תת-אלוף על ידי הרמטכ"ל גדי איזנקוט ומפקד חיל האוויר עמיקם נורקין.. בתקופת המחאה נגד בנימין נתניהו הצטרף כחבר פעיל לקבוצת לוחמי צוות האוויר 555 פטריוטים שהייתה בין הארגונים שהובילו את המחאה.
חיים אישיים

אפשטיין מתגורר ברמת השרון, נשוי לשרה שהייתה פקידת מבצעים בטייסת, ולהם שלושה ילדים ונכדים.
פירוט ההפלות

להלן טבלת ההפלות:
| מספר | תאריך הקרב | המטוס המפיל | המטוס שהופל | החימוש | פרטי ההפלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 6 ביוני 1967 | מיראז' 3 | מצריםסוחוי 7 מצרי | תותחים | דרומית לימת ברדוויל לאחר מרדף ארוך ביום השני של מלחמת ששת הימים |
| 2 | 20 ביולי 1969 | מיראז' 3 | מצריםמיג 17 מצרי | תותחים | מעל אסמאעיליה במסגרת קרבות טקסס ואריזונה |
| 3 | 11 בספטמבר 1969 | מיראז' 3 | מצריםסוחוי 7 מצרי | תותחים | במהלך קרב אוויר המוני ליד ביליביס |
| 4 | 25 במרץ 1970 | מיראז' 3 | מצריםמיג 21 מצרי | תותחים | ליד איסמעיליה |
| 5 | 25 במרץ 1970 | מיראז' 3 | מצריםמיג 21 מצרי | תותחים | ליד איסמעיליה, הפלה שנייה באותה הגיחה |
| 6 | 18 באוקטובר 1973 | מיראז' 3 | מצריםמי-8 מצרי | תותחים | המסוק הטיל נפל"ם על כוחות צה"ל באזור דוורסואר, ביום ה-13 של מלחמת יום הכיפורים |
| 7 | 19 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםסוחוי 7 מצרי | שפריר 2 | מעל דוורסואר ביום ה-14 של מלחמת יום הכיפורים |
| 8 | 19 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםסוחוי 7 מצרי | תותחים | מעל דוורסואר, הפלה שנייה באותה הגיחה |
| 9 | 19 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםסוחוי-20 מצרי | שפריר 2 | מעל דוורסואר, הפלה שלישית באותו יום |
| 10 | 19 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםסוחוי 20 מצרי | תותחים | מעל דוורסואר, הפלה רביעית באותו יום |
| 11 | 20 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםמיג 21 מצרי | תותחים | ליד האגם המר הגדול ביום ה-15 של מלחמת יום הכיפורים |
| 12 | 20 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםמיג 21 מצרי | שפריר 2 | ליד האגם המר הגדול, הפלה שנייה באותה הגיחה |
| 13 | 20 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםמיג 21 מצרי | תותחים | ליד האגם המר הגדול, הפלה שלישית באותה הגיחה |
| 14 | 20 באוקטובר 1973 | נשר | מצריםמיג 21 מצרי | תותחים | ליד האגם המר הגדול, הפלה רביעית באותה הגיחה |
| 15 | 24 באוקטובר 1973 | מיראז' 3 | מצריםמיג 21 מצרי | שפריר 2 | ליד האגם המר הגדול, ביום האחרון של מלחמת יום הכיפורים |
| 16 | 24 באוקטובר 1973 | מיראז' 3 | מצריםמיג 21 מצרי | שפריר 2 | ליד האגם המר הגדול, הפלה שנייה באותה הגיחה |
| 17 | 24 באוקטובר 1973 | מיראז' 3 | מצריםמיג 21 מצרי | תותחים | ליד האגם המר הגדול, הפלה שלישית באותה הגיחה |
ראו גם

אלוף הפלות
הפלות חיל האוויר הישראלי
לקריאה נוספת

גיורא אבן-אפשטיין, אלוף השמים, הוצאת קוראים, 2017
הערות שוליים

↑  מירב הלפרין, אהרון לפידות, חליפת לחץ - דפים בספר הטיסות של חיל האוויר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, הפרק "שמיים נקיים ממיגים", עמ' 231–236
↑  כרמל להד ויעל פוקס, ‏דרגת תא"ל לאלוף העולם בהפלות סילוניות, באתר חיל האוויר הישראלי, 13 בספטמבר 2018.
↑  הפלותיו של אבן באתר חיל-האוויר הישראלי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387529005171  LCCN: no2019013957  VIAF: 36150940057226601688   WorldCat (עם VIAF): 36150940057226601688 
טקס הענקת דרגת תא"ל לגיורא אבן-אפשטיין. בתמונה: הרמטכ"ל רא"ל גדי איזנקוט ובני משפחה עונדים לאפשטיין את דרגות תת-האלוף על מדיו, ספטמבר 2018
מפקד חיל האוויר, האלוף עמיקם נורקין מעניק לתת-אלוף אפשטיין את התעודה מטעם צה"ל וחיל האוויר, ספטמבר 2018
גיורא אבן אפשטיין, איור של Jay Ashurst
נמל התעופה הבין-לאומי וולגוגרד

נמל התעופה הבין-לאומי וולגוגרד-גומראק (ברוסית: Международный Аэропорт Волгоград-Гумрак) הוא נמל תעופה הממוקם כ-15 ק"מ צפונית-מערבית למרכז העיר וולגוגרד שבדרום מערב רוסיה.
היסטוריה

נמל התעופה נבנה בשנת 1952 על בסיס שדה תעופה צבאי גומראק לשעבר, שהיה קיים מסוף שנות ה-20 של המאה ה-20. בית הספר הצבאי לטיס בסטלינגרד התבסס בשדה התעופה לפני קרב סטלינגרד והעברת בית הספר לאזור קוסטנאי ברפובליקה הסוציאליסטית הסובייטית האוטונומית של קזחסטן. שימש בידי הארמייה השישית הגרמנית כמחסן דלק ואספקה (יחד עם שדה התעופה פיטומניק) במהלך קרב סטלינגרד בשנים 1942–1943.
לאחר נפילתו של פיטומניק
ב-17 בינואר 1943, גומראק היה היחיד מבין שבעה שדות תעופה סביב סטלינגרד שעדיין בידי גרמניה. ב-22 בינואר המריא מטוס היינקל He 111 אחרון את שדה התעופה עם 19 חיילים פצועים, הטיסה האחרונה מתוך סטלינגרד של הארמייה השישית.
נמל התעופה גומראק נכבש בסופו של דבר על ידי האוגדת הרובאית 293 ב-23 בינואר, והשאיר את הארמייה השישית ללא שום אמצעי לתמיכה ישירה. לאחר קרב מוסקבה הוחזר בית הספר לנמל התעופה. במאי 1946 הועבר בית הספר למחוז הצבאי המערבי סיבירי בעיר אוב שבמחוז נובוסיבירסק.
הערות שוליים

↑  German armies link up near Stalingrad Saturday, October 3, 1942
ערך זה הוא קצרמרבנושא שדות תעופה ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליעזר ברנשטיין

אליעזר ברנשטיין (כתיב לועזי: Bernstein Eliezer‏; 1873–1973) היה איש עסקים, נדבן, ציוני, בונה בית ברנשטיין (ראשון לציון) ובית ברנשטיין (תל אביב). יחד עם רעיתו הביא לעולם שבעה ילדים ובהם גם אברהם ברנשטיין.
אליעזר ברנשטיין נולד בעיירה היהודית ולודבה, בפולין, להוריו מתיתיהו ובאשה ברנשטיין. ב-1896 היגר לאנגליה והתיישב בלונדון, שם התחיל לעסוק בכובענות (מילינר) ופרוונות. ב-1925, לרגל הקמת האוניברסיטה העברית בירושלים הגיע לראשונה אליעזר ברנשטיין לארץ ישראל. הוא רכש קרקע במזרח ראשון לציון, בקרבת מחנה צריפין במטרה להושיב שם בני משפחה שלו. במהלך השנים הוא הביא לארץ ישראל כ-70 מבני משפחתו מפולין. הוא בנה בתים עבור הקרובים, שהעלה מפולין וסיפק להם עבודה בפרדס שלו.
ברנשטיין הקים בארץ ישראל שני בתים גדולים, שכונו בית ברנשטיין ובית ברנשטיין, הראשון בראשון לציון והשני בתל אביב. ב-1934 התיישב יחד עם רעייתו, בלה בלומה, בבית שבנה בראשון לציון, בית גדול עם ברכת שחיה, אורווה, מגרש טניס ומדשאות והבית היה למקום התכנסות של אנשים חשובים מאוד, כולל הנציב העליון, הרברט סמואל, הידיד ומאיר דיזנגוף, ראש עיריית תל אביב. ברנשטיין נהג לרכוב לצד דיזנגוף בעדלאידע. לעיתים, בלילות ירח מלא, על שפת הבריכה, הנעימה לאורחים התזמורת הסימפונית הארץ ישראלית (Palestine Symphony Orchestra).
הכנסייה האורתודוקסית הרוסית הגולה

| --- | --- |
מטה הארגון בניו יורק
מטה הארגון בניו יורק
 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  נצרות
 התפלג מ:  הכנסייה האורתודוקסית הרוסית 
 מנהיג:  Nicholas (Olhovsky) 
 ארגונים ופעילות
 מרכז:  ניו יורק 
 www.synod.com
 
הכנסייה האורתודוקסית הרוסית הגולה (ברוסית: Ру́сская Правосла́вная Це́рковь Заграни́цей) או הכנסייה הלבנה, הייתה פלג של הכנסייה הפראבוסלאבית שהתקיים באופן עצמאי (אוטוקפלי) מ-1920 ועד 2007 מחוץ לרוסיה ושירת בעיקר את הגולים הרוסים שנמלטו ממולדתם. לאחר מהפכת אוקטובר 1917 ומלחמת האזרחים ברוסיה הוכפף פטריארך מוסקבה ורוס כולה של הכנסייה הרוסית לשלטון הסובייטי (לפיכך נקראה "הכנסייה האדומה"). במקביל יצאו מספר בכירי כנסייה לגלות והקימו שם את הכנסייה הרוסית הנאמנה למשפחת הצאר ולרוסיה שלפני המהפכה. מרכז הכנסייה שכן עד אחרי מלחמת העולם השנייה בסרמסקי קרלובצי שבסרביה ולאחר מכן עבר לניו יורק.
רקע

לאחר מהפכת אוקטובר פרצה ברחבי רוסיה מלחמת אחים בין הבולשביקים לבין תומכי המשטר הישן ("התנועה הלבנה"). במאי 1919, בשיא כוחו של הצבא הלבן, התכנסו מספר בישופים בסבסטופול והכריזו על הקמת "המינהל הזמני העליון של הכנסייה בדרום-מזרח רוסיה" (Временное высшее церковное управление на Юго-Востоке России), זאת לאור כליאתו של פטריארך מוסקבה, טיכון, על ידי הבולשביקים, ושיעבודו למעשה לשלטון. ב-7 בנובמבר 1920 הוציא הפטריארך טיכון אוקאז (צו) שבו קבע שעל פי חוקי הכנסייה חייב כל מחוז לראות בכוהניו הבכירים סמכות עליונה והללו חייבים לנהוג בהתאם לחוקי ההייררכיה הקבועים. פירוש האוקאז היה קריאת מרי נגד השלטון ומתן אפשרות ליצירת גופים כנסייתיים רוסיים בלתי-תלויים במדינה.
ב-1920 התרכזו רבים מראשי הכנסייה הגולים, ובראשם המטרופוליט אנטוני מקייב, בקונסטנטינופול וב-29 בדצמבר 1921 קיבלו אישור מהפטריארכיה האקומנית של קונסטנטינופול לייסד את הכנסייה הרוסית בגלות. מיד לאחר מכן הזמין הפטריארך דימיטרי את הסינוד החדש להתמקם בסרמסקי קרלובצי שבסרביה. שליחים חשאיים שפעלו מטעם ימק"א (בהם ג'ון ראלי מוט) העבירו את האוקאז של טיכון לסרמסקי קרלובצי. עבור הכנסייה הרוסית בגלות הייתה תקנה זו צו-חיים ומכוחה היא קיימה את בידולה מן הכנסייה הרוסית המוכרת במוסקבה.
במהלך הרעב ברוסיה הסובייטית (1921–1922) הולאמו נכסיה של הכנסייה בכל רחבי רוסיה. טיכון, שהביע התנגדות למהלך זה, הוקע כסבוטאז'ניק ("מחבל") והושם במאסר בית אותו ריצה במנזר דונסקוי במוסקבה עד מותו. מחליפו, סרגיוס, חתם ב-20 ביולי 1927 על הצהרת נאמנות ללא תנאי לשלטון הסובייטי. הכנסייה בברית המועצות דוכאה, נכסיה הולאמו וכנסיות הפכו למבני ציבור לא דתיים.