מגילת תענית
הערות שוליים

↑  ראו בין היתר: עדו המפל, עמוד 79, ורד נעם עמוד 29 הערה 59 גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" בער ראטנר, "הערות למגילת תענית", ספר היובל לכבוד נחום סוקולוב, וורשא תרס"ד, עמוד 500; אולם ראו גם את דעתו של מאיר בר-אילן, במאמרו "אופייה ומקורה של מגילת תענית", סיני צח, עמוד קיד הערה 4, שסבר שמראש החיבור נקרא "מגילת תענית". לפי צבי גרץ,
Volltext Geschichte: [Zweiter Zeitraum. Geschichte der Juden von den ältesten Zeiten bis auf die], zeno (בגרמנית), במקורות הירושלמיים נקראת "המגילה", ובמקורות בבליים – "מגילת תענית". ראו למשל משנה, מסכת תענית, פרק ב', משנה ח' בכתב יד פרמה ובכתב יד קאופמן (בחלוקה זו – תענית, ב', י"ד)
↑  על אופייו של החיבור כ"רשימה" ראו במאמרו של מאיר בר-אילן "אופייה ומקורה של מגילת תענית", סיני צח, עמוד קיט עד קכג.
↑  על פי הגמרא במסכת ראש השנה, דף י"ט, עמוד א'; מסכת תענית, דף י"ז, עמוד ב', וראו פירוט בהמשך
↑  ורד נעם עמוד 20
↑  עמודים 180–181
↑  מועד המצוין בכב בשבט.
↑  בתלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ח, עמוד ב'. הסוגיה נמשכת עד דף י"ט, עמוד ב'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקע"ג, סעיף א'
1 2  Heinrich Graetz, Geschichte der Juden von den ältesten Zeiten bis auf die Gegenwart, Leipzig 1906 Band. 03.2, Seite 559 (טקסט מוקלד)
↑  יוסף תבורי, מועדי ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, ירושלים: מאגנס תשנ"ה, עמוד 308; אלתר ולנר, אומה במאבקיה ירושלים: מוסד הרב קוק, תשע"ג 2012, עמוד 243; וראו גם מאיר בר-אילן "אופייה ומקורה של מגילת תענית", סיני צח, עמודים קיח–קיט
↑  עדו המפל, מגילת תענית, עמוד 1
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ב', הלכה י"ב, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה ד'
↑  הציטוט מתוך: בער ראטנער, מקדמוניות היהודים, בתוך:לאון רבינוביץ (עורך), מאסף: פרקי דברי היימים ואמרי מדע, סנט פטרבורג תרס"ב, עמוד 91; וכדבריו כתב יוסף דרנבורג, משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, ציון א, עמודים קטו - 230
↑  יוסף תבורי, מועדי ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, מאגנס ירושלים תשנ"ה, עמוד 307, נעם מבואות עמוד 185
1 2  בן ציון לוריא, עמוד 17
↑  על היחס בעבר לסכוליון ורשימת מקורות על יחס זה, ראו ורד נעם, לנוסחיו, עמוד 55
↑  חידושי החת"ם סופר למסכת ראש השנה, דף יח עמוד ב דיבור המתחיל 'אתמר רב ורבי חנינא'
↑  צבי הירש חיות, תורת נביאים, ירושלים תשי"ח, עמוד קנד (בהערה למטה):
↑   יום-טוב ליפמן צונץ, הדרשות בישראל והשתלשלותן ההיסטורית, מוסד ביאליק ירושלים תש"ז, עמודים 61–62
↑  אליקים גצל המילזאהגי, ספר ראביה דף י עמוד ב טור שמאלי (השגה קיח), 1837, באתר היברובוקס
↑  ורד נעם עמוד 29
↑  ראו ורד נעם, לנוסחיו של הסכוליון למגילת תענית, תרביץ סב (תשנ"ג) עמודים 55–99. וראו שם בעיקר בעמודים 64–86. רעיון זה הוזכר כבר בעבודת הדוקטורט של עדו המפל (עמוד 17) אולם הוא לא פיתח את הרעיון, והסתפק באזכורו.
↑  ראו השוואת נוסחי הסכוליון והבדליהם במאמרה של ורד נעם, "לנוסחיו של הסכוליון למגילת תענית", תרביץ סב (תשנ"ג) עמודים 64–66 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  ורד נעם, לנוסחיו של הסכוליון למגילת תענית, תרביץ סב (תשנ"ג), עמוד 67, וראו דוגמות לכך בהמשך המאמר, בעמודים 68–83 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  יואב רוזנטל, דף חדש של מגילת תענית וביאורה, תרביץ עז ג–ד (תשס"ח), עמוד 357.(המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) שמא יהודה פרידמן, שני ענייני חנוכה בסכוליון של מגילת תענית, ציון עא (תשס"ו) עמוד 5 (וראו בהערה 4)(המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה). מנחם קיסטר על הסכוליה למגילת תענית, תרביץ עד ג (תשסה) עמודים 451–453 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  מגילת תענית, באתר kotar.cet.ac.il
↑  אייזיק הירש וייס, דור דור ודורשיו חלק ב, עמוד 226
↑  מגילת תענית א#א-ח
↑  אליהו ביקרמן, הערות אחדות למגלת תענית, ציון א, ג, תרצו (עמודים 354–355)  ; חיים דב מנטל, מגילת תענית והכיתות, בתוך: מחקרים בתולדות עם־ישראל וארץ־ישראל לזכר צבי אבנרי (חיפה תש"ל), עמודים 54–59; משה בר, הכיתות ומחצית השקל, תרביץ לא ג (תשכ"ב), עמודים 298–299; יעקב ליור, "פרשת מחצית השקל", בתוך: מנחם הרן (עורך), ספר היובל ליחזקאל קויפמן: מחקרים במקרא ובתולדות האמונה הישראלית, עמוד סו; בר רטנר, "מקדמוניות היהודים", בתוך: מאסף א, פטרבורג תרס"ב, עמ' 92;
↑  יעקב ליור, פרשת מחצית השקל, בתוך מנחם הרן (עורך), ספר היובל ליחזקאל קויפמן: מחקרים במקרא ובתולדות האמונה הישראלית, עמוד סו; ורד נעם עמודים 165–166
↑  אפרים אורבך, ההלכה מקורותיה והתפתחותה, עמודים 40–42
↑  בן ציון לוריא, מגילת תענית, עמודים 90–95, וראו שם שהוא מרחיב את האירוע מהקמת התמיד לחוד, להחזרת כל סדרי העבודה במקדש כפי דעת הפרושים; חיים דב מנטל, "מגילת תענית והכיתות", בתוך: מחקרים בתולדות עם־ישראל וארץ־ישראל לזכר צבי אבנרי (חיפה תש"ל), עמוד 58; ;
↑  אליהו ביקרמן, הערות אחדות למגלת תענית,  ציון א, ג, תרצו (עמודים 354–355)
↑  ורד נעם עמוד 166, וראו הפניות בהערות 9–14
↑  אברהם כהנא, ספרות ההסטוריא הישראלית, עמוד 3 הערה 9, באתר אוצר החכמה
1 2  בכתבי יד אוקספורד וקיימברידג' הנוסח "איתותב", ובעברית "הושב". וראו דברי יוסף דרנבורג, (משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, ציון א, עמוד קטז הערה 3) שמסביר שהושב משמעו שהיה בעבר משהוא (במקרה הזה – חג השבועות על פי שיטת הפרושים) ואז הוא הוזז (חג השבועות על פי הצדוקים) ואז הוא הושב.
1 2  בכתבי יד אוקספורד, קיימברידג', דפוס ראשון, ועוד, מופיעה המילה "דשבועיא" (הכתיב של המילה על פי כתב יד קיימברידג') והתרגום הוא "חג השבועות"
↑  אברהם כהנא, ספרות ההסטוריא הישראלית, עמוד 3 הערה 11, באתר אוצר החכמה
↑  מגילת תענית א#ח
↑  חנוך אלבק למחלוקות הפרושים והצדוקים בענייני המקדש וקדשיו, תורה שבעל פה ה, מוסד הרב קוק, תשכ"ג עמודים כח–ל; חיים דב מנטל, מגילת תענית והכיתות, בתוך: מחקרים בתולדות עם־ישראל וארץ־ישראל לזכר צבי אבנרי (חיפה תש"ל), עמודים 54–59
↑  תוך קבלת הגרסה בכתב יד פרמה, שמוחקת את המילה "שבועיא"
↑  אברהם כהנא, ספרות ההסטוריא הישראלית, עמוד 3 הערה 9, באתר אוצר החכמה
↑  בן ציון לוריא עמודים 95–99
1 2 3 4 5 6  בכתב היד כתוב: ירוש'
↑  בחלק מכתבי היד מופיעה המילה "נכיסת" (שחיטת) פסחא זעירא, אולם ורד נעם (עמוד 44 הערה ד) קובעת שזה שיבוש
↑  בן ציון לוריא, עמודים 107–110
↑  אברהם ביכלר, הכהנים ועבודתם, מוסד הרב קוק ירושלים תשכ"ו, עמודים 43–44, באתר היברובוקס
↑  יוסף תבורי, עמ' 111–112; ושם עמ' 98–99.
↑  מגילת תענית ב#כז
↑  ספר מקבים ב, פרק ו פסוק ז
↑  תרגום יצחק זעקיל פרענקיל
↑  בער ראטנר, "הערות למגילת תענית", ספר היובל לכבוד נחום סוקולוב, וורשא תרס"ד, עמודים 502–503; בן ציון לוריא עמודים 113–116
1 2  מקבים א פרק יג פסוקים לד–מ
↑  מופיעה במקבים א פרק י פסוקים כב–מה
↑  מופיע במקבים א פרק יא פסוקים כט–לז
↑  מופיע במקבים א פרק יג פסוקים א–ט
↑  המפל עמודים 127–128, ורד נעם, עמוד 191.
↑  המפל עמודים 127–128; ורד נעם, עמוד 191;יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, ירושלים:אחיאסף תש"י, כרך ג, עמוד 69
1 2  בכתב יד וינה – ניו יורק הנוסח "מגדל שר".
↑  מגילת תענית ג#יד
↑  על גרסה זו ראו ורד נעם מביקרות הנוסח לשיזחור ההיסטורי, עמוד 25 (מופיע גם אצל ורד נעם, עמוד 195 בנספח להערה 18)
↑  המפל עמוד 131
↑  ורד נעם, מביקורת הנוסח לשיחזור היסטורי, עמוד 22, הערה 87
↑  בצלאל בר כוכבא, מלחמות החשמונאים: ימי יהודה המקבי, ירושלים, יד יצחק בן צבי ומשרד הביטחון, תשמ"א, עמוד 222 הערה 22
↑  מקבים א פרק יא פסוק סו
↑  יוסף דרנבורג, משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, עמוד טז; בן ציון לוריא עמוד 117–118; יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, ירושלים:אחיאסף תש"י, כרך ג, עמוד 62, שהציע זאת כ"אפשר"
↑  מלחמת היהודים, ספר שני, טו ה
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"א, עמוד א'
↑  מלחמת היהודים, ספר שני, טז ה–יז א
↑  המפל; יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, ירושלים:אחיאסף תשי"ט, כרך ה, עמוד 144–145 (ושימו לב מתי בדיוק לדעתו הופסקה העברת המס).
1 2  בכתב יד אוקספורד הנוסח "בעשרה". בכתב יד קיימברידג' ובדפוס הראשון (עדי נוסח של נוסח הכלאיים) חוברו התאריכים והנוסח הוא "בארבעה עשר". בכתב יד וינה – ניו־יורק, שגם הוא עד נוסח של נוסח הכלאיים הנוסח "בארבעה".
↑  ראו ורד נעם, עמ' 206–213 בפירוט שיטות החוקרים השונות בהבנת הסכוליון. שיטות החוקרים בנושא זה מסובכות כיוון שלפניהם עמד נוסח הכלאיים, שעירב שתי מסורות שונות שהביאו הסכוליונים השונים.
↑  בן ציון לוריא; וכן מאמרו "מחקרים במגילת תענית י"ד בתמוז", בית מקרא ניסן תשי"ח
↑  ספר נחמיה, פרק י', פסוק ל"ה
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ה'; תוספתא תענית פרק ג הלכה ה
↑  יוסף תבורי, מועדי ישראל, עמוד 313
↑  ורד נעם, עמוד 224, הערה 18; אפרים אורבך, ההלכה מקורותיה והתפתחותה, עמוד 43
↑  ורד נעם, עמוד 224, הערות 12– 15
1 2  מלחמת היהודים ספר שני יז ח
↑  אברהם כהנא, ספרות ההסטוריא הישראלית, עמוד 5 הערה 23, באתר אוצר החכמה
↑  נעם, מגילת תענית, עמ' 229–230 מביאה את הדעות השונות ומקשה על זיהויו של צייטלין. וראו בהחבה, נעם, "שבעה עשר באלול במגילת תענית", ציון נט [ד] (תמוז תשנ"ד), עמ' 433–444.
↑  מקבים א יד ד–טו, ותיאור כיבוש גזר שם בפרק יג מג-מט
↑  לוריא עמוד 145; המפל עמוד 157
↑  אברהם כהנא, ספרות ההסטוריא הישראלית, עמוד 5 הערה 24, באתר אוצר החכמה
↑  דעת ליכטנשטיין כפי שמופיעה אצל ורד נעם, לוריא, המפל. לדעתו, אירוע זה היה המשך של המאורע הקודם במגילה, שכלל יציאת הפקידים הרומאים מירושלים.
↑  מגילת תענית ז#ג
↑  יוסף דרנבורג, משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, עמוד 30 הערה 1
↑  ורד נעם עמוד 236 והמקורות שהיא מביאה שם
↑  מקבים א יג מב.
↑  המפל עמוד 159; ורד נעם עמוד 236 והמקורות שהיא מביאה שם
↑  אברהם כהנא, ספרות ההיסטוריא הישראלית, ורשה תרפ"ב, עמוד 5 הערה 25, באתר אוצר החכמה
↑  בן ציון לוריא, עמודים 147-150
↑  כך בין היתר המפל, עמוד 162, המזהה את המאורע פשוט עם תחילת טיהור המקדש על ידי יהודה.
↑  אברהם כהנא, ספרות ההיסטוריה הישראלית, עמוד 6 הערה 27
↑  דב רטנר, מקדמוניות היהודים, עמודים 102-103
↑  עוזי ליבנר, 'סתור סורגיא מן עזרתא': כ"ג במרחשוון במגילת תענית, תרביץ עא א-ב תשרי-אדר תשס"ב
↑  רוב ככל החוקרים, ראו פירוטם אצל ורד נעם עמוד 244 הערה 23, וכן דעת נעם עצמה, שם עמוד 247
↑  מגילת תענית ח#כז
↑  יוסף דרנבורג, משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, עמוד לה; חיים דב מנטל, מגילת תענית והכיתות, בתוך: מחקרים בתולדות עם־ישראל וארץ־ישראל לזכר צבי אבנרי (חיפה תש"ל), עמוד 65; אברהם גייגר, המקרא ותרגומיו, ירושלים: מוסד ביאליק, תש"ט, עמוד 89; ורד נעם, מגילת תענית, עמוד 253
↑  יוסף דרנבורג, משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, עמודים 26– יד (וראו שם שבעקבות הגהת נוסח המגילה הוא מסביר שמדובר בבמות לעבודה זרה שנבנו במקדש); בן ציון לוריא עמודים 158–160 (וראו שם שלדעתו לא מדובר בחצר בית המקדש, אלא בחצר אחרת בירושלים אליה הוכנסה עבודה זרה); המפל עמוד 168
↑  מלחמת היהודים, ספר שני ט ב
↑  מלחמת היהודים, ספר ראשון ב ו
↑  יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, ירושלים: אחיאסף תש"י, כרך ג, עמודים 86–87
↑  מגילת תענית י#כח
↑  יוסף דרנבורג, (משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, עמוד כו; זאב יעבץ, תולדות ישראל, ירושלים - תל אביב: אחיעבר תרצ"ו, עמוד 197, באתר היברובוקס
↑  תקופת בצורת המוזכרת בסכוליון לכ' באדר, וראו בהמשך הערך בהסברים לכ' באדר
1 2  יוסף דרנבורג, ‏משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, עמ' 56, באתר גוגל ספרים
↑  בן ציון לוריא עמוד 198
↑  המפל עמוד 188
1 2 3 4 5  הנוסח על פי כתב יד קיימברידג', כיוון שהמועד אינו מופיע בשני כתבי היד של נוסחי האב (פרמה ואוקספורד)
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ה', עמוד ב', ורש"י שם ד"ה לא נצרכא.
↑  ראו בהרחבה בערך מגילת אסתר.
↑  בדומה לשיטת רבי יוסה המובאת בירושלמי ”אמר רבי יוסה... לא בא אלא למנות ימים שנעשו בהן נסים לישראל”. (תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ב', הלכה י"ב)
↑  נעם, עמ' 303–304
↑  מנחם בן זרח, צידה לדרך, מאמר חמישי כלל ראשון, באתר היברובוקס; אברהם כהנא, ספרות ההיסטוריא הישראלית, ורשה תרפ"ב, עמוד 8, באתר אוצר החכמה; יום-טוב לוינסקי, ספר המועדים כרך ז: ימי מועד וזיכרון, דביר ועונג שבת תל אביב תשי"ז, עמוד 84, באתר היברובוקס; בן ציון לוריא עמוד 100
↑  הרב חיים יהושע קוסובסקי,, אוצר התרגום,  מוסד הרב קוק, ירושלים ת"ש, עמוד 533, באתר היברובוקס
↑  משמעות זו לשורש "שרו" מופיעה גם בכמה מופעים בתלמוד הבבלי: תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ז, עמוד א', מסכת סוטה, דף מ"ט, עמוד א', תלמוד ירושלמי, מסכת שקלים,  פרק ה', הלכה א', וראו הרב חיים יהושע קוסובסקי, אוצר לשון התלמוד, כרך לט ירושלים תשל"ח, עמוד 1319 (ערך "שרי" ד)
↑  ראו הרב חיים יהושע קוסובסקי, אוצר לשון התלמוד, כרך לט ירושלים תשל"ח, עמודים 1298–1319 (ערך "שרי" א–ב)
↑  מבואות לספרות התנאים עמוד 184 שורה 33
↑  מגילת תענית יב#כ
↑  נוסח א ונוסח הכלאיים
↑  ספר נחמיה, פרק ו', פסוק ט"ו
1 2  יוסף דרנבורג, משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, עמוד יח הערה 4
↑  ורד נעם, מגילת תענית, עמוד 226
↑  יוסף דרנבורג, הרב יואל מילר, וגוסטב דלמן, מובאים אצל ורד נעם, עמוד 226, הערות 4–6
↑  מובא אצל ורד נעם עמוד 182
↑  על הנוסח המדויק של שני הימים הללו, ועל השאלה האם המילים "יום טוב" הן נוסח מקורי במגילה ראו: יואב רוזנטל, דף חדש של מגילת תענית וביאורה, תרביץ עז ג–ד תשס"ח, עמודים 367–368 (11-12)
↑  מגילת תענית יא#ב
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר א, סעיפים 659–660; קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק ו, פסקה ה, סעיפים 173–179: "בפקודתו נתכנסו מכל העם למושבותיהם אנשים יהודים חשובים... הוא כינס את האנשים בהיפודרומוס, וקרא לאחותו שלום ולבעלה אלכסאס, ואמר שימות בזמן לא רחוק... אולם מה שמעציב אותו ביותר הוא (שימות) ללא קינה וללא מספד, כראוי לעשות למלך. שכן לא נעלמה ממנו מחשבתם של היהודים, כמה רצוי ונעים להם מאוד דבר מותו, כיוון שגם בחייו היו מוכנים ומזומנים למרוד (בו) ולנהוג בחוצפה כלפי גזירותיו... תהא הלווייתו גדולה וכפי שלא הייתה למלכים אחרים, וכל העם (יעשה לו) מספד ויבכה אותו... בשעה שיראו שיצאה נשמתו יעמידו סביב ההיפודרומוס את הצבא, שאינו יודע עדיין על מותו, שכן הוא מצווה שלא לפרסם את הדבר ברבים בטרם יעשו זאת, וימיתו את העצורים ברמחים. ולכשימיתו את כולם בדרך זו ינחילו לו שמחה כפולה בקיום הפקודות שהוא נותן להם... ומספד הראוי לשמו שיתכבד בו. והוא התחנן בדמעות והשביעם... ודרש מהם שלא ינהגו בו אי-כבוד. והללו הסכימו (והבטיחוהו) שלא יעברו (על דבריו)".
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר א, סעיף 666; קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק ח, פסקה ב, סעיף 193: "ובטרם נודע מות המלך, שלחו שלום ואלכסאס את הנאספים בהיפודרומוס אל בתיהם ואמרו, שהמלך מצווה אותם לשוב אל נחלותיהם ולעסוק בעבודתם, ועשו בזה טובה גדולה מאוד לעם".
↑  המפל עמוד 170
↑  ורד נועם, עמוד 260
↑  ורד נעם עמוד 295
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ח, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ג, עמוד ב' (וברש"י דיבור המתחיל "מגילת תענית"); מסכת עירובין, דף ס"ב, עמוד ב' (וברש"י שם דיבור המתחיל "כגון מגלת תענית"); וראו גם אצל ורד נעם, עמודים 336–337.
↑  צבי הירש חיות, תורת נביאים, פרק שישי הערה 3 (עמוד קנא הגה 2 [ההגה ממשיכה לעמוד קנב] במהדורת תשי"ח)
1 2  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ג, עמוד ב'
1 2  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ב', הלכה י"ב
↑  נעם מבואות עמוד 179
↑  החוקרים המובאים אצל לוריא עמודים 9–10, וראו דחייתו של את השיטה הזו בעמוד 10. וראו פירוט הצעה אצל המפל, עמוד 82 (וגם את דחייתו אותה בעמוד 83).
↑  אפרים אורבך, ההלכה מקורותיה והתפתחותה, עמוד 44
↑  ורד נעם, עמודים 21, 28–31
↑  משנה, מסכת מועד קטן, פרק א', משנה ה'
↑  בער ראטנער, מקדמוניות, עמוד 92
↑  ורד נעם עמוד 21
↑  בן ציון לוריא עמוד 11
↑  הסכוליון על משפט הסיום של המגילה על פי נוסח פרמה. בנוסח אוקספורד השם הוא "חנניה בן חזקיה", כמו בגמרא.
↑  הלכות גדולות (הלכות סופרים עמוד תרפ"ד במהדורת מכון ירושלים; הלכות קדשים עמוד 335 במהדורת עזריאל הילדסהיימר); וראו על ערכה ההיסטורי אצל ורד נעם, עמודים 383–385; עדו המפל עמוד 81
↑  כך למשל הציעו: נתן דוד רבינוביץ, בינו שנות דור ודור, פלדהיים ירושלים תשמ"ה, עמודים מה–מו; יהודה לייב מקאשרטין, מגילת תענית עם פירוש תוספות חדשים, דפוס דיהרנפורט תק"ע דף טז עמוד ב, בדיבור המתחיל "ומי כתב"
↑  הרעיון הועלה על ידי צבי גרץ, בספרו דברי ימי ישראל
↑  הציטוט מתוך עבודתו של המפל עמוד 82; וראו גם: יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, ירושלים:אחיאסף תשי"ט, כרך ה, עמוד 134, 169
↑  ראו למשל את דחייתו של נתן דוד רבינוביץ להצעתו של גרץ בספר בינו שנות דור ודור,  פלדהיים ירושלים תשמ"ה, עמודים לה–מו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום); וראו את דברי יוסף דרנבורג, משא ארץ ישראל, סנטפטרבורג תרנ"ו, ציון י, עמודים 246 – קכד, ואת דברי ורד נעם, מבואות, עמוד 192
↑  המפל עמוד 83; ורד נעם עמודים 334–336
↑  בן ציון לוריא עמודים 10–11
↑  נעם, מבואות, עמודים 188–189
1 2 3  ורד נעם עמוד 365
↑  ורד נעם עמודים 365–367
↑  ורד נעם, 353–354, 361, 369
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ב', הלכה י"בתלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה ד'
↑  ורד נעם עמודים 375–380. המפל (עמוד 7 )כותב שאחד מיסודותיו של הסכוליון (הוא התייחס לנוסח הכלאיים) הוא הירושלמי, אולם הביא כדוגמה רק את יום ניקנור, ולא ברור על מה הוא הסתמך בקביעתו.
↑  שלמה בובר, ספרי דאגדתא על מגלת אסתר, האלמנה והאחים ראם, ווילנא תרמ"ד, עמוד לו באתר דעת.
↑  ראו עליו בדברי חנוך אלבק בהערות לספרו של יום-טוב ליפמן צונץ,הדרשות בישראל והשתלשלותן ההיסטורית, ירושלים, מוסד ביאליק, תש"ז – 1947 עמודים 424–425
↑  ורד נעם עמוד 385
↑  ורד נעם עמודים 381–382
↑  ורד נעם, עמודים 368–369
1 2 3 4  ורד נעם 371
↑  כך למשל נשמטו קטעים מהביאור לחנוכה (כ"ה בכסלו), ומהביאור על ימי העמדת התמיד (א–ח בניסן)
↑  ורד נעם עמוד 374
↑  דברי רבי מאיר המובאים בתלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ב', הלכה י"ב, ובמסכת מגילה,  פרק א', הלכה ד', וראו ורד נעם עמוד 351 הערה 148 על השאלה מה דעתו של רבי יוסי; רש"י ותוספות על תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה, עמוד א' דיבור המתחיל "אלין יומיא דלא להתענאה"; חידושי הריטב"א תענית דף טו עמוד ב דיבור המתחיל "מתני' כך היא הגרסה"; שו"ת רמ"ע מפאנו סימן יב.
↑  כך הבין ישראל שציפנסקי את שיטת הריטב"א בספרו רבנו אפרים: תלמיד חבר של הרי"ף, ירושלים:מוסד הרב קוק, תשל"ו, עמוד 425
↑  הרב יהודה לייב מקאשרטין, בביאורו למגילה דיבור המתחיל "אילין יומיא דלא להתענאה בהון"; ישראל שציפנסקי, רבנו אפרים: תלמיד חבר של הרי"ף, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ו, עמוד 425
↑  מאיר בר–אילן,"אופייה ומקורה של מגילת תענית", סיני צח, עמודים קכו–קלה, וראו גם מאיר בר-אילן, בשבח המחקר ובגנות האסכולה – על הספר: ורד נעם, מגילת תענית: הנוסחים – פשרם – תולדותיהם, בצירוף מהדורה ביקורתית ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשס"ד, בתוך: מועד:שנתון למדעי היהדות טז (תשס"ו), עמודים 126–127
↑  הנוסח על פי כתב יד אוקספורד
↑  המפל, עמודים 12–14
↑  ורד נעם, עמוד 39
1 2  רשימת כתבי היד אצל ורד נעם, עמודים 159–161
↑  המפל עמודים 15–16, 26–32
↑  הציטוט מתוך המפל, עמוד 17, שעיבד אותו מתוך הקולופונים השונים בכתב היד. ראו הנוסח המדויק אצל ורד נעם, עמוד 319, הערה 8 (נעם לנוסחיו עמוד 60 הערה 36).
1 2 3  דף כתב היד באתר כתיב, בלשונית "מידע קטלוגי מורחב".
↑  המפל עמוד 17, ורד נעם עמוד 319
↑  ורד נעם, עמוד 319, הערה 8 (נעם לנוסחיו עמוד 60 הערה 36)
↑  המפל עמודים 18, 33–39
↑  יואב רוזנטל, דף חדש של מגילת תענית וביאורה, תרביץ עז ג–ד תשס"ח עמודים 357–410
↑  יואב רוזנטל, דף חדש של מגילת תענית וביאורה, תרביץ עז ג–ד תשס"ח עמוד 358–359
↑  אצל המפל ועוד הוא מכונה "הלברשטם – אפשטיין", על שם בעלים שונים של כתב היד בעבר.
↑  כתב יד ניו יורק בית המדרש לרבנים 8862 (49373 במכון לתצלומי כתבי יד)
↑  ורד נעם, לנוסחיו של הסכוליון, עמוד 61 הערות 38–41
↑  ורד נעם עמוד 159, 320
↑  כתב היד חסר קולופון, אולם זוהה ככתב ידו של הסופר. נעם, לנוסחיו, עמוד 62
1 2  המפל עמוד 24
↑  על פי דף כתב היד באתר כתיב, בלשונית "תוכן עניינים".
1 2  נעם לנוסחיו עמוד 63 הערה 54
↑  המפל עמוד 19; וראו דבריו של משה דוד הר, מי היו הבייתוסים?, דברי הקונגרס העולמי השביעי למדעי היהדות, [ג:] מחקרים בתלמוד, הלכה ומדרש, ירושלים תשמא, עמוד 8 הערה 52, שעמד על טעותו של המפל.
↑  המפל עמוד 19
↑  ליכטנשטיין עמודים 4–5
↑  חיים מיליקובסקי, לדפוסי סדר עולם: אקדמות למהדורה מדעית של סדר עולם, א, עלי ספר יב תשמ"ו, עמודים 37–49, הערה 5; וראו גם כאן
↑  המפל עמוד 44
↑  המפל עמוד 46
↑  מהדורת אמסטרדם תע"א, באתר היברובוקס
↑  ורד נעם עמוד 36
↑  ורד נעם עמודים 322
↑  על החסרונות של שיטה זו, ועל הנזק שנוצר כיוון שהיא זכתה לגושפנקא של "מהדורה מדעית", ראו אצל ורד נעם עמוד 36.
↑  רבי שמעון קיירא, הלכות גדולות, הלכות ט' באב, מהדורת עזריאל הילדסהיימר, חלק א', מקיצי נרדמים, ירושלים, תשל"ב, עמ' 397, באתר היברובוקס
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"פ
↑  שולמית אליצור, למה צמנו?, האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים תשס"ז, עמ' 191.
↑  כלבו, ארחות חיים, ספר התדיר, ועוד
↑  מובאים אצל אליצור עמ' 192 ואילך
| ספרות חז"ל |
| --- | --- | --- |
| מדרש | מדרשי הלכה • מדרשי אגדה |  |
| ספרות המשנה | מגילת תענית • משנה • תוספתא |  |
| תלמוד | תלמוד בבלי • תלמוד ירושלמי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286778205171  VIAF: 176610632   WorldCat (עם VIAF): 176610632 
גוסטב דורה, מלחמת יהודה המכבי בניקנור, לזכרה נקבע יום ניקנור
"בעשרים באדר צמו העם על הגשם וירד להם"
"יפתח ה' לך את אוצרו הטוב" - יצירתה של תרצה פרץ, מתוך התערוכה "מועדי ב׳: החגים האבודים של לוח השנה העברי", תערוכת כרזות זזות של מאיירי ומעצבי סטודיו דוב אברמסון בעקבות מגילת תענית