stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיב ברוס
סטטיסטיקות כשחקן

| מועדון | עונה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע ה-FA> הופעות | גביע ה-FA> שערים | גביע הליגה> הופעות | גביע הליגה> שערים | תחרויות אירופיות> הופעות | תחרויות אירופיות> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ג'ילינגהאם | 1979/1980 | 40 | 6 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 44 | 8 |
| ג'ילינגהאם | 1980/1981 | 41 | 4 | 1 | 0 | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 46 | 7 |
| ג'ילינגהאם | 1981/1982 | 45 | 6 | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 55 | 8 |
| ג'ילינגהאם | 1982/1983 | 39 | 7 | 2 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 46 | 8 |
| ג'ילינגהאם | 1983/1984 | 40 | 6 | 6 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 46 | 7 |
| נוריץ' סיטי | 1984/1985 | 39 | 1 | 5 | 1 | 9 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 53 | 5 |
| נוריץ' סיטי | 1985/1986 | 42 | 8 | 1 | 0 | 4 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 53 | 10 |
| נוריץ' סיטי | 1986/1987 | 41 | 3 | 3 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 52 | 3 |
| נוריץ' סיטי | 1987/1988 | 19 | 2 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 | 3 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1987/1988 | 21 | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 2 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1988/1989 | 38 | 2 | 7 | 1 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 | 4 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1989/1990 | 34 | 3 | 7 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 43 | 3 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1990/1991 | 31 | 13 | 3 | 0 | 7 | 2 | 8 | 4 | 1 | 0 | 50 | 19 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1991/1992 | 37 | 5 | 1 | 0 | 7 | 1 | 4 | 0 | 1 | 0 | 50 | 6 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1992/1993 | 42 | 5 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 50 | 5 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1993/1994 | 41 | 3 | 7 | 0 | 9 | 2 | 4 | 2 | 1 | 0 | 62 | 7 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1994/1995 | 35 | 2 | 5 | 2 | 1 | 0 | 6 | 0 | 1 | 0 | 48 | 4 |
| מנצ'סטר יונייטד | 1995/1996 | 30 | 1 | 5 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 39 | 1 |
| ברמינגהאם סיטי | 1996/1997 | 32 | 0 | 3 | 1 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39 | 1 |
| ברמינגהאם סיטי | 1997/1998 | 40 | 2 | 3 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 45 | 2 |
| שפילד יונייטד | 1998/1999 | 10 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 0 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 737 | 81 | 70 | 7 | 76 | 18 | 26 | 6 | 17 | 1 | 926 | 113 |
תארים

הליגה השנייה של הפוטבול ליג: 1985/1986
גביע הפוטבול ליג: 1984/1985
פרמייר ליג (3): 1992/1993, 1993/1994, 1995/1996
גביע ה-FA ‏(2): 1989/1990, 1993/1994, 1995/1996
גביע הפוטבול ליג: 1991/1992
מגן הצדקה: 1990 (משותף), 1993, 1994
גביע אירופה למחזיקות גביע: 1990/1991
הסופר קאפ האירופי: 1991
נבחרת העונה בליגה האנגלית: 1995/1996
"הנבחרת המקומית של העשור" בפרמייר ליג (2003)
מאמן החודש בפרמייר ליג: אפריל 2021
מקדש ארטמיס באפסוס

| --- | --- |

 מידות
 שטח:  45.82 הקטאר 
 היסטוריה
 תרבויות:  יוון העתיקה 
 אתר ארכאולוגי
 מצב:  הרוס 
 מיקום
 מדינה:  טורקיה 
 קואורדינטות:  37°56′59″N 27°21′50″E﻿ / ﻿37.949722°N 27.363889°E﻿ / 37.949722; 27.363889
  (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורמקדש ארטמיס באפסוס(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורמקדש ארטמיס באפסוס
 
שחזור משוער של המקדש הראשון
תצפית על חורבות המקדש כיום
מקדש אָרְטֵמִיס בְּאֵפֶסוֹס (ביוונית עתיקה: Ἀρτεμίσιον, ארטמיסיון), אחד משבעת פלאי תבל, הוא מקדש לכבוד ארטמיס, אלת הירח והציד היוונית, אשר נבנה באפסוס באסיה הקטנה (כיום כ-50 ק"מ דרומית לאיזמיר שבטורקיה). בניית המקדש החלה תחת קרויסוס מלך לידיה, נמשכה כ-120 שנה והושלמה ברובה בשנת 550 לפנה"ס. היום כמעט ולא נותרו שרידים מהמקדש ובמקומו עומדת העיר סלג'וק (אנ').
המקדש תואר לראשונה על ידי אנטיפטרוס מצידון, שמזכיר בשירו משנת 140 לפנה"ס את שבעת פלאי תבל:
פולחן ארטמיס באפסוס

במיתולוגיה היוונית, ארטמיס, אלת הציד, היא אחותו התאומה של אפולו, שהחליפה את סלנה כאלת הירח. באפסוס פולחן האלה שקישרו היוונים עם ארטמיס נקשר לדמות מעץ עם תכשיטים, אשר  מקורה עוד לפני תקופת יוון העתיקה. מאז התקפותיהם של תאולוגים כגון הירונימוס נגד הדתות הפגניות, נחשבו התבליטים על-פני הפסלון לביצים או שדיים מרובים, המסמלים את פוריות האלה, אך ההיסטוריון המודרני רוברט פליישר שיער כי מדובר בקישוטים. לפי הפרשנות המודרנית, מדובר בייצוג אייקוני של תכשיטים דמויי-דלעת עשויים ענבר, אשר ככל הנראה הופיעו לקראת התקופה הגאומטרית. רגלי הפסלון וגופו מוקפים בעמוד מקושט, אשר ממנו בוקעות הרגליים, סגנון אופייני יותר לאמנות מצרים העתיקה והמזרח הקרוב הקדום. על ראשה של האלה, כפי שהופיעה על המטבעות של אפסוס, היה כתר מוראלי (דמוי חומה), אחד מסימני ההיכר של קיבלי, האלה האם הפריגית, והיא נשענה על מטה מנחשים שזורים או נחשי אורובורוס. בדומה לקיבלי, קדשות ובתולות צעירות שירתו את האלה. כתובת הקדשה מסביבות המאה השלישית לפנה"ס מקשרת את האלה עם האי כרתים ומכנה אותה "הגבירה של אפסוס מכרתים, נושאת האור".
מסורת הסינקרטיזם היוונית התאימה את כלל האלים הזרים לפנתאון האולימפי, וברור כי במקרה של אפסוס, ההקשר שעשו המתיישבים האיונים בין "הגבירה של אפסוס" לבין ארטמיס הוא מקרי ביותר.
תולדות המקדש > הקמה

האתר הקדוש באפסוס קדום בהרבה מהמקדש שעמד בו. פאוסניאס, תייר וגאוגרף יווני מהמאה השנייה לספירה, טען כי האתר קדם להתיישבות האיונית בשנים רבות, והוא קדום אף יותר מהמקדש של אפולו בדידימה, אשר היה האורקל השני בחשיבותו בעולם היווני.
החפירות באתר מתחילת המאה ה-20 ומשנות ה-80 אימתו את דבריו של פאוסניאס. הבורות שנחפרו במקום הראו כי האתר היה בשימוש כבר בתקופת הברונזה ובמקום נמצאו כלי חרס שמקורם עד אמצע התקופה הגאומטרית. ככל הנראה, במחצית השנייה של המאה השמינית לפנה"ס הוקם באתר מקדש פריפטרלי (מוקף עמודים מכל צידיו) עם רצפת חרס. זהו המקדש הפריפטרלי הקדום באסיה הקטנה וייתכן כי מדובר במקדש היווני הראשון שהיה מוקף בעמודים.
במאה ה-7 לפנה"ס נהרס המקדש בשיטפון, ורצפת החרס של המקדש התכסתה ביותר מחצי מטר של חול ושרידי אוניות. מתחת לשכבה זו נקבר, ליד החומה הצפונית של המקדש, מצבור שרידים שכלל בין היתר טיפות אליפטיות עשויות ענבר, שקישטו את פסל הגבירה של אפסוס שהיה עשוי עץ; הפסל עצמו נהרס כנראה במהלך השיטפון. על אף שבמהלך ארבע מאות השנים שבין המאה השמינית למאה הרביעית לפני הספירה עלה גובה האתר ביותר מארבעה מטרים, הוא שמר על מעמדו כאתר קדוש.
המקדש החדש נבנה הפעם משיש והוקף שורת עמודים כפולה, כדי לאפשר תהלוכה טקסית רחבה מסביב לנאוס. הוא תוכנן ונבנה סביב השנה 550 לפנה"ס על ידי כרסיפרון (אנ'), אדריכל מכרתים, ובנו מטגנס. על הקמת המקדש שילם קרויסוס, מלך לידיה העשיר.
המקדש המפואר הפך לאתר תיירות שבו ביקרו מלכים, סוחרים ומטיילים, שהביאו איתם סחורה ותכשיטים כמנחות לארטמיס. המקדש גם הפך למקום מחסה המקובל על כולם, ובמיתולוגיה היוונית נזכר כמקום מחסה של האמזונות מהרקולס ודיוניסוס.
תולדות המקדש > חורבן

המקדש של ארטמיס באפסוס נהרס ב-21 ביולי 356 לפנה"ס על ידי הצעיר הרוסטרטוס, שעל-פי האגדה הצית את המקדש כדי לזכות בתהילה בכל מחיר. תושבי אפסוס הכריזו כי שמו של הרוסטרטוס לא יירשם לעולם, אך סטרבון הזכיר את השם בכתביו, ומשם אנו מכירים אותו.
בלילה של אותו היום, נולד אלכסנדר מוקדון. פלוטרכוס אמר כי ארטמיס הייתה עסוקה מדי בלידתו מכדי להציל את המקדש הבוער שלה. מאוחר יותר הציע אלכסנדר לשלם תמורת בנייתו המקדש מחדש, אך תושבי אפסוס סירבו. שחזור המקדש אירע רק לאחר מותו של אלכסנדר בשנת 323 לפנה"ס.
שחזור זה נהרס בעת פשיטה גותית בשנת 262 לספירה, בתקופת שלטונו של הקיסר גליאנוס. תושבי אפסוס בנו את המקדש מחדש, אך הוא איבד מחשיבותו עם המרת דתם של רוב תושבי אפסוס לנצרות. תהליך זה נמשך במהלך המאה ה-4 לספירה ובשנת 391 הכריז תאודוסיוס הראשון על סגירת כלל המקדשים. המקדש נהרס בשנת 401 על ידי המון זועם בהנהגת יוחנן כריסוסטומוס, ואבני המקדש שימשו לבניית בניינים אחרים, כגון כנסיית איה סופיה באיסטנבול.
תולדות המקדש > גילוי מחדש בתקופה המודרנית

משלחת של המוזיאון הבריטי בראשות האדריכל ג'ון טרטל ווד (אנ') גילתה את המקדש בשנת 1869, לאחר מסע חיפושים של שש שנים. החפירות במקום נמשכו עד שנת 1879, והתחדשו על ידי דייוויד ג'ורג' הוגארת בשנים 1904–1906. שברי פסלים משרידי המקדש ששוחזר במאה הרביעית וכן משרידי המקדש הקדום נאספו והוצגו ב"חדר אפסוס" במוזיאון הבריטי; חלקם מוצגים שם עד היום.
תיאור המבנה

רוב תיאורי המקדש מצויים בכתבי פליניוס הזקן. על-פי כתביו, אורכו של המקדש היה 115 מטר ורוחבו 55 מטר, כך ששטחו היה גדול פי שלושה משטח הפרתנון, וכמעט כולו היה עשוי שיש. הנאוס של המקדש (ההיכל הפנימי המרכזי) היה מוקף ב-127 עמודים איוניים בגובה 18 מטר.
המקדש היה מקושט בציורים, בעמודים מצופים זהב וכסף ובפסלים נהדרים שיצרו טובי הפסלים של אותה תקופה, ביניהם פידיאס, פוליקליטוס, קרסילאס ופראדמון. בין הפסלים היו לא מעט דמויות של אמזונות, שייסדו את אפסוס, על-פי האגדה. פליניוס כותב כי סקופאס, פַּסָּל יווני שפיסל חלק מהתבליטים במאוזוליאום בהליקרנסוס, עבד גם על התבליטים שקישטו את עמודי המקדש. ליד המזבח עמד פסל הפולחן של המקדש העשוי הובנה, פרי ידו של הפַּסָּל אנדויוס (Endoios).
הערות שוליים

↑  האנתולוגיה היוונית IX, 58
↑  Robert Fleischer, Artemis von Ephesos und der erwandte Kultstatue von Anatolien und Syrien, EPRO 35 1973.
↑  פאוסניאס, תיאור של יוון 7.2.6
↑  במקום נמצאו אבנים וכלים קדומים יותר, השייכים ככל הנראה לתרבות המיקנית, אך לא ברור האם ניתן לראות בהם חלק מהמשכיות הפולחן באתר
| שבעת פלאי תבל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| הפירמידה הגדולה של גיזה | הגנים התלויים בבבל | פסל זאוס באולימפיה | מקדש ארטמיס | המאוזוליאום בהליקרנסוס | הקולוסוס מרודוס | המגדלור באלכסנדריה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289491705171  BnF: cb11992239s (data)  GND: 4119841-4  LCCN: sh91004849  SUDOC: 027998177  VIAF: 236404647   WorldCat (עם VIAF): 236404647 
הגבירה של אפסוס, פסל מהמאה ה-1 לספירה אשר מוצג במוזיאון אפסוס בטורקיה
חלק מעמוד משחזור המקדש במאה הרביעית לפנה"ס (מוצג במוזיאון הבריטי)
גרליץ

ערך זה עוסק בעיר בסקסוניה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
גרליץ (בגרמנית: Görlitz, בפולנית: Zgorzelec, בסורבית עילית: Zhorjelc, בסורבית תחתית: Zgórjelc, בצ'כית: Zhořelec) היא בירת מחוז גרליץ שבמדינת סקסוניה שבגרמניה. זוהי העיר המזרחית ביותר בגרמניה השוכנת על נהר הנייסה, מול העיר הפולנית זגוז'לץ (Zgorzelec), שעד ל-1945 הייתה חלק מגרליץ.
מבחינה היסטורית הייתה גרליץ חלק מהאזור של לוזטיה עילית (אנ') (Oberlausitz) והשתייכה לנסיכות של סקסוניה מאז 1635. עם זאת, ב-1815, עקב חלוקתה של סקסוניה, חלקים מסוימים של לוזטיה סופחו למחוז שלזיה ומאוחר יותר למחוז שלזיה התחתית של פרוסיה. גרליץ היא העיר הגדולה ביותר במחוז לשעבר של שלזיה התחתית השוכנת ממערב לקו אודר-נייסה, ולפיכך נותרה בתוך גבולות גרמניה של היום. העיר משלבת מסורות שלזיות ולוזטיות יחד עם מאפיינים תרבותיים גרמנים וסורבים. מאז שנת 1950 הושפעו העיר ואוכלוסייתה על ידי הקרבה לגבול פולין.
היסטוריה

ככפר סורבי קטן בשם Gorelic באזור של לוזטיה העילית, אזור הספר של האימפריה הרומית הקדושה, נכבש היישוב והוחזק באופן זמני על ידי בולסלב הראשון, דוכס פולין במהלך פלישתו ללוזטיה בין השנים 1002–1031, שלאחריה חזר האזור להיות תחת שליטת המרגרייב של מייסן. בערך בשנת 1072 הועבר הכפר לידי דוכסות בוהמיה. מועד ייסודה המדויק של גרליץ לא ידוע. יחד עם זאת, היא מוזכרת לראשונה במסמך משנת 1071 בחתימת היינריך הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. מסמך זה העניק את גרליץ לדיוקסיה של מייסן. כיום ניתן לראות את המסמך הזה בארכיון של מדינת סקסוניה בדרזדן. השם גרליץ לקוח מהמילה בשפה הסלאבית שפרושה, "אדמה חרוכה", בהתייחס לשיטה שהייתה אז בשימוש לצורך הכשרת הקרקע להתיישבות. במהלך המאה ה-13 הפך הכפר בהדרגה לעיירה. הודות למיקומה על דרך הסחר העתיקה מימי הביניים, ויה רגיה (Via Regia), שגשגה גרליץ.
במאות השנים הבאות הייתה גרליץ לחברה עשירה בברית לוזטיה, שכללה את באוצן, גרליץ, קמנץ (Kamenz), לובן, לבאו (Löbau) ווציטאו (Zittau). ב-1352, במהלך תקופת שלטונו של קז'ימייז' השלישי, מלך פולין, ייסדו מתיישבים גרמנים מגרליץ את העיר גורליצה ליד קרקוב שבפולין.
הרפורמציה הפרוטסטנטית הגיעה לגרליץ בראשית שנות העשרים של המאה ה-16 ועד לסוף המאה הפכה כמעט כל אוכלוסיית האזור סביב לעיר ללותרנית.
לאחר הסבל הרב שסבלה לוזטיה העילית, כולל גרליץ, במלחמת שלושים השנים, עבר האזור לידי נסיכות סקסוניה בשנת 1635. עם תום המלחמות הנפוליאוניות העביר קונגרס וינה ב-1815 את העיר מידי ממלכת סקסוניה לידי ממלכת פרוסיה. בהמשך הייתה גרליץ לחלק ממחוז שלזיה, ולאחר מלחמת העולם הראשונה היה הייתה חלק ממחוז שלזיה התחתית, עד 1945.
לקראת סיומה של מלחמת העולם השנייה, הרסו כוחות גרמנים את כל הגשרים שחצו את נהר הנייסה. השרטוט מחדש של הגבולות לאחר המלחמה, במיוחד מיקומו מחדש של גבול גרמניה-פולין לאורך קו אודר-נייסה, חצה את העיר לשני חלקים. האזור שמעברו המזרחי של הנהר הפך לשטח פולני ושמו שונה על ידי ממשלת פולין הקומוניסטית ב-1948 לזגוז'לץ (Zgorzelec) בעוד שהחלק העיקרי של העיר שממערב לנהר נשאר חלק מגרמניה, כיום בתחומי מדינת סקסוניה. ב-1952 הפכה גרליץ לחלק ממחוז דרזדן.
ב-27 ביוני 1994 הפכה גרליץ להיות מקום מושבה של הדיוקסיה הקתולית של גרליץ, אך העיר נותרה עדיין מעוז פרוטסטנטי.
בשנת 2002 החל אגם ברצדורף (Berzdorfer See), שמדרום לגרליץ, לעלות על גדותיו. הגשר העתיק (Altstadtbrücke), המחבר בין גרליץ לבין זגוז'לץ, נבנה מחדש בין השנים 2003–2004. בדצמבר 2007 כאשר חתמה פולין על אמנת שנגן, החלה תנועת האנשים בין שני חלקי הנהר להיות שוב בלתי מוגבלת. ואכן, העוברים בגשר כיום מתקשים להבחין כי הם עוברים מגרמניה לפולין.
בעוד שהעיר השתמרה בצורה יפה, היא נותרה אפורה וחסרת צבע תחת השלטון הקומוניסטי של גרמניה המזרחית. מאז איחוד גרמניה, שופרה חזותם של בניינים רבים. גרליץ נחשבת לעיר החביבה על תושביה המבוגרים של גרמניה כמקום פרישה, בשל היותה עיר שקטה ועלות המחיה בה זולה יחסית. הפוטנציאל התיירותי שלה מתפתח במהירות.
תרבות

כיום חיות גרליץ וזגוז'לץ בדו-קיום. שני גשרים חדשים נבנו, קו אוטובוס מחבר בין שתי הערים וקיים ניהול עירוני משותף, כולל ישיבות שנתיות משותפות של שתי מועצות הערים.
לגרליץ יש מורשת אדריכלית עשירה בסגנונות גותים, רנסאנס, בארוק, היסטוריציזם ואר נובו, שבניגוד לערים גרמניות היסטוריות רבות, לא נהרסה באופן משמעותי במהלך מלחמת העולם השנייה, למעט פיצוץ הגשרים ונזקים מזעריים. דוגמה אחת למורשת אדריכלית עשירה הוא בניין השונהוף (Schönhof), ששימש כבית הארחה מלכותי והוא אחד המבנים החילוניים העתיקים ביותר בגרמניה הבנויים בסגנון הרנסאנס. דוגמה נוספת למורשת המדיאוולית הוא דגם של כנסיית הקבר בירושלים שנבנה בגרליץ בסוף המאה ה-15.
בשנת 2010 הגישו גרליץ וזגוז'לץ מועמדות להיות בירת התרבות של אירופה לאותה שנה, מתוך תקווה ששיתוף הפעולה הגרמני-פולני ישכנע את חבר השופטים, אך בסופו של דבר נבחרה העיר אסן וגרליץ זכתה במקום השני. הקמפיין לבחירתה של גרליץ עורר התעניינות עולמית וחיזק את המשיכה התיירותית לעיר.
בהיותה של גרליץ חלק משלזיה משנת 1815 ואילך, היא משמשת כמקום משכנו של המוזיאון השלזי (Schlesisches Museum zu Görlitz) וכן נערך בה פסטיבל המוזיקה השלזי (Schlesisches Musikfest). בנוסף, גרליץ היא מקום מושבה של תנועת הנוער השלזית (Schlesische Jugend).
בתרבות הפופולרית

הודות לחלקים ההיסטוריים של העיר שימשה גרליץ כאתר הסרטה ליוצרי סרטים רבים. העיר שימשה כאתר ההסרטה לסרט ממזרים חסרי כבוד. בשנת 1995 צולם בעיר חלק מהסרט נער קריאה ובשנת 2013 צולם בעיר הסרט שנעשה על פי הספר גנבת הספרים. כמו כן שימשו נופי העיר כאתר העיקרי לצילומי הסרט מלון גרנד בודפשט.
ערים תאומות

פולין זגוז'לץ, פולין
גרמניה ויסבאדן, גרמניה
בהיותה העיר המזרחית ביותר בגרמניה, הפכה גרליץ להיות חברה ב"ברית המצפן" (Zipfelbund) יחד עם ליסט (List), העיר הצפונית ביותר, זלפקנט (Selfkant), העיר המערבית ביותר ואוברסטדורף (Oberstdorf), העיר הדרומית ביותר. ארבע הערים לוקחות חלק פעיל בחגיגות יום האחדות הגרמנית כמייצגות את גבולותיה המודרניים של גרמניה.
סערות השמש של ליל כל הקדושים (2003)

זוהר הקוטב מעל צפון אירופה ב-30 באוקטובר 2003
סערות השמש של ליל כל הקדושים הן סדרת סערות שמש ופליטות המוניות של עטרת השמש (CME) שאירעו החל מאמצע אוקטובר 2003 ועד תחילת נובמבר באותה השנה, ששיאן היה ב-28 עד 29 באוקטובר. סדרת הסערות נוצרה על ידי ההתפרצות הסולארית הגדולה ביותר שנרשמה אי פעם על ידי מערכת לווייני חקר מזג האוויר GOES, שנמדדה בעוצמה של X45, כאשר ההתפרצות החזקה ביותר הקודמת ארעה באפריל 2001, ונמדדה בעוצמה של X20. מהסערות הושפעו מערכות תקשורת מבוססות לוויינים, ולכלי טיס הומלץ להימנע מטיסה בגובה רב באזורי הקוטב. בנוסף, כתוצאה מהפעילות הסולארית, הפסקת חשמל בת שעה ארעה בשוודיה. זוהר הקוטב נצפה בתקופה עד דרום טקסס ומדינות הים התיכון באירופה.
האירועים התרחשו במהלך המחזור הסולארי ה-23, כ-3 שנים לאחר שיאו בשנת 2000, בו נרשמה פעילות סולארית נוספת הידועה כהתפרצות יום הבסטיליה.
הערות שוליים

↑  NASA's GMS, GMS: X-Class: A Guide to Solar Flares, svs.gsfc.nasa.gov, ‏2011-08-09 (באנגלית)
↑  Biggest Ever Solar Flare Was Even Bigger Than Thought, ScienceDaily (באנגלית)
↑  Holly Zell, Halloween Storms of 2003 Still the Scariest, NASA, ‏2015-05-12 (באנגלית)
↑  Remembering the Great Halloween Solar Storm, National Centers for Environmental Information (NCEI), ‏2016-11-16 (באנגלית)
↑  Shinichi Watari, Manabu Kunitake, Takashi Watanabe, THE BASTILLE DAY (14 JULY 2000) EVENT IN HISTORICAL LARGE SUN–EARTH CONNECTION EVENTS, Solar Physics 204, 2001-12-01, עמ' 425–438 doi: 10.1023/A:1014273227639
ביוספירה

תרכובת צבע כוזב של יצורים פוטואוטוטרופים בים וביבשה
ביוספירה (מיוונית: βίος – בִיוֹס, "חיים" ו־σφαῖρα – ספֵירה, "כדור"), המכונה גם אֶקוספירה (מיוונית οἶκος – אוֹיקוס, "סביבה" ו־σφαῖρα, "כדור"), היא סך כל המערכות אקולוגיות בכדור הארץ. הביוספרה היא מערכת סגורה (מלבד קרינה סולארית, קרינה קוסמית וחום מפנים כדור הארץ), ובמידה רבה מווסתת את עצמה. על פי השערת גאיה הכללית ביותר, הביוספרה היא המערכת האקולוגית העולמית המשלבת את כל היצורים החיים ואת קשריהם, כולל את האינטראקציה שלהם עם יסודות הליתוספירה, הגאוספירה, ההידרוספרה והאטמוספירה. יש להניח כי הביוספרה התפתחה בתהליך של היווצרות חיים (חיים שנוצרו באופן טבעי מחומר שאינו חי, כגון תרכובות אורגניות פשוטות) או בתהליך היווצרות ביולוגית (חיים שנוצרו מחומר חי), לפני כ־3.5 מיליארד שנה לפחות.
הביוספירה איננה אחידה, והיא כוללת סביבות שונות ואזורים בעלי הרכבי מינים שונים. המגוון הביולוגי הגדול ביותר נמצא בקרבת קו המשווה, והוא הולך ופוחת ככל שמתרחקים מקו המשווה ומתקרבים אל הקוטב הצפוני והדרומי. הסיבה לכך נעוצה בכך שכדור הארץ הוא בעל צורה כדורית, כך שקרינת השמש (אור וחום) אינה מתחלקת על פניו בצורה שווה. למעשה מגיעה הקרינה הרבה ביותר אל אזור קו המשווה. משתי סיבות עניין זה גורם להתחלקות המגוון הביולוגי כפי שתואר: ראשית, המערכת האקולוגית תלויה באנרגיה מן השמש הנקלטת על ידי צמחים, ולכן ככל שרמות הקרינה גבוהות יותר כך המערכת תהיה עשירה יותר. שנית, ההתחלקות האסימטרית של הקרינה גורמת לחימום האוויר בצורה אסימטרית, מה שיוצר דפוסי אקלים אופייניים בחלקים שונים של כדור הארץ, המובילים ליצירת חברות ביולוגיות המתאימות לאקלימים אלו בכל אחד מחלקי כדור הארץ.
מסיבות אלו מחלקים אקולוגים את הביוספירה לאזורי משנה, כשכל אחד מאופיין באקלים ייחודי ובעקבות כך בהרכב ובמגוון מינים שונה. אזורים אלו מכונים ביומות. דוגמאות לביומות הן מדבר, יער גשם טרופי, סוואנה, טונדרה וכדומה. הגורם אשר מייחד ביומה אחת מחברותיה הוא חברת שיא אופיינית. חברת שיא היא חברה ביולוגית המתקיימת לאורך זמן ללא שינוי ניכר במגוון הביולוגי שלה או בבית הגידול בו היא מצויה, והיא מהווה את השלב הסופי של התפתחות החברה. אף על פי שקיימת מחלוקת לגבי התייחסות לחברות שיא, ברור בביומות שונות תתקיימנה חברות שיא שונות. כך, חברת השיא בביומת המדבר, שונה לחלוטין מחברת השיא ביער גשם.
בגלל דפוס המגוון הביולוגי, קווי רוחב שונים מתאפיינים בביומות שונות. קו המשווה למשל (קו רוחב 0°) מתאפיין ביערות גשם טרופיים וסוואנות טרופיות, בעוד שחוג הקוטב מתאפיין בטונדרות קפואות.
ראו גם

אקולוגיה
עונת 2021/2022 בפרמייר ליג

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  13 באוגוסט 2021 – 22 במאי 2022 (283 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  מנצ'סטר סיטי
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  1,071 (2.82 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  15,195,647 (39,989 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  מצרים מוחמד סלאח קוריאה הדרומית סון יונג-מין (23 שערים)
 השחקן המצטיין:  בלגיה קווין דה בראונה
 → 2020/20212022/2023 ←
עונת 2021/2022 הייתה העונה ה-30 במסגרת הפרמייר ליג האנגלית. העונה נפתחה ב-13 באוגוסט 2021 והסתיימה ב-22 במאי 2022.
זו הייתה העונה השלישית בפרמייר ליג בה צוות השיפוט השתמש במערכת ה-VAR, וזו הייתה הפעם השנייה בה התקיימה פגרה בחודש פברואר.
מנצ'סטר סיטי זכתה באליפות שנייה ברציפות, וזוהי זכייתה ה-8. נוריץ' סיטי, ווטפורד וברנלי הן הקבוצות שירדו ליגה בסיום העונה.
קבוצות

20 קבוצות משתתפות בפרמייר ליג, 17 מתוכן ממשיכות בליגה מהעונה שעברה, 3 קבוצות נוספות העפילו מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ: נוריץ' סיטי ווטפורד שסיימו בשני המקומות הראשונים בצ'מפיונשיפ, וברנטפורד שהצטרפה דרך הפלייאוף ושיחקה בפרמייר ליג לראשונה בתולדותיה.
קבוצות > אצטדיונים

| קבוצה | מיקום | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| אברטון | ליברפול | גודיסון פארק | 40,537 |
| אסטון וילה | ברמינגהאם | וילה פארק | 42,778 |
| ארסנל | לונדון | אצטדיון האמירויות | 60,388 |
| ברייטון אנד הוב אלביון | ברייטון | אצטדיון פאלמר | 30,750 |
| ברנטפורד | לונדון | האצטדיון הקהילתי | 17,250 |
| ברנלי | ברנלי | טרף מור | 21,401 |
| ווטפורד | ווטפורד | ויקארג' רואד | 21,577 |
| וולברהמפטון וונדררס | וולברהמפטון | אצטדיון מוליניו | 31,700 |
| וסטהאם יונייטד | לונדון | האצטדיון האולימפי | 60,000 |
| טוטנהאם הוטספר | לונדון | אצטדיון טוטנהאם הוטספר | 62,062 |
| ליברפול | ליברפול | אצטדיון אנפילד | 54,074 |
| לידס יונייטד | לידס | אלנד רואד | 37,792 |
| לסטר סיטי | לסטר | אצטדיון קינג פאוור | 32,262 |
| מנצ'סטר יונייטד | מנצ'סטר | אולד טראפורד | 75,731 |
| מנצ'סטר סיטי | מנצ'סטר | אצטדיון סיטי אוף מנצ'סטר | 47,805 |
| נוריץ' סיטי | נוריץ' | קארו רוד | 26,034 |
| ניוקאסל יונייטד | ניוקאסל | סנט ג'יימס פארק | 52,387 |
| סאות'המפטון | סאות'המפטון | אצטדיון סנט מרי | 32,589 |
| צ'לסי | לונדון | סטמפורד ברידג' | 41,798 |
| קריסטל פאלאס | לונדון | סלהרסט פארק | 26,255 |
קבוצות > צוות ונותני חסות

| קבוצה | מאמן | קפטן | יצרנית תלבושת |
| --- | --- | --- | --- |
| אברטון | אנגליה פרנק למפארד | אירלנד שיימוס קולמן | Hummel International |
| אסטון וילה | אנגליה סטיבן ג'רארד | אנגליה טיירון מינגס | קאפה |
| ארסנל | ספרד מיקל ארטטה | צרפת אלכסנדר לאקזט | אדידס |
| ברייטון אנד הוב אלביון | אנגליה גרהאם פוטר | אנגליה לואיס דאנק | נייקי |
| ברנטפורד | דנמרק תומאס פרנק | שוודיה פונטוס יאנסון | יומברו |
| ברנלי | אנגליה מייק ג'קסון אנגליה קונור קינג אנגליה בן מי (מאמן-שחקן) | אנגליה בן מי | יומברו |
| ווטפורד | אנגליה רוי הודג'סון | אנגליה טרוי דיני | Kelme |
| וולברהמפטון וונדררס | פורטוגל ברונו לאז'ה | אנגליה קונור קודי | קסטור |
| וסטהאם יונייטד | סקוטלנד דייוויד מויס | אנגליה מארק נובל (אנ') | יומברו |
| טוטנהאם הוטספר | איטליה אנטוניו קונטה | צרפת הוגו לוריס | נייקי |
| ליברפול | גרמניה יורגן קלופ | אנגליה ג'ורדן הנדרסון | נייקי |
| לידס יונייטד | ארצות הברית ג'סי מארש | סקוטלנד ליאם קופר | אדידס |
| לסטר סיטי | צפון אירלנד ברנדן רוג'רס | דנמרק קספר שמייכל | אדידס |
| מנצ'סטר יונייטד | גרמניה ראלף ראנגניק | אנגליה הארי מגווייר | אדידס |
| מנצ'סטר סיטי | ספרד ז'וזפ גוארדיולה | ברזיל פרננדיניו | פומה |
| נוריץ' סיטי | אנגליה דיין סמית' (אנ') | סקוטלנד גרנט הנלי | Joma |
| ניוקאסל יונייטד | אנגליה אדי האו | אנגליה ג'מאל לאסלס (אנ') | קסטור |
| סאות'המפטון | אוסטריה ראלף ההוזאנוטל | אנגליה ג'יימס וורד-פראוס | Hummel |
| צ'לסי | גרמניה תומאס טוכל | ספרד ססאר אספיליקווטה | נייקי |
| קריסטל פאלאס | צרפת פטריק ויירה | סרביה לוקה מיליבוייביץ' | פומה |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבה | תאריך | מיקום בטבלה | מאמן נכנס | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טוטנהאם הוטספר | אנגליה ריאן מייסון | סיום חוזה | 24 במאי 2021 | טרום עונה | פורטוגל נונו אספריטו סנטו | 30 ביוני 2021 |
| קריסטל פאלאס | אנגליה רוי הודג'סון | עזב | 24 במאי 2021 | טרום עונה | צרפת פטריק ויירה | 4 ביולי 2021 |
| וולברהמפטון וונדררס | פורטוגל נונו אספריטו סנטו | הסכמה הדדית | 24 במאי 2021 | טרום עונה | פורטוגל ברונו לאז'ה | 9 ביוני 2021 |
| אברטון | איטליה קרלו אנצ'לוטי | עזב | 1 ביוני 2021 | טרום עונה | ספרד רפאל בניטס | 30 ביוני 2021 |
| ווטפורד | ספרד שיסקו מונוז | פוטר | 3 באוקטובר 2021 | 14 | איטליה קלאודיו ראניירי | 4 באוקטובר 2021 |
| ניוקאסל יונייטד | אנגליה סטיב ברוס | פוטר | 20 באוקטובר 2021 | 19 | אנגליה אדי האו | 8 בנובמבר 2021 |
| טוטנהאם הוטספר | פורטוגל נונו אספריטו סנטו | פוטר | 1 בנובמבר 2021 | 8 | איטליה אנטוניו קונטה | 2 בנובמבר 2021 |
| נוריץ' סיטי | גרמניה דניאל פארקה | פוטר | 6 בנובמבר 2021 | 20 | אנגליה דין סמית' | 9 בנובמבר 2021 |
| אסטון וילה | אנגליה דין סמית' | פוטר | 7 בנובמבר 2021 | 15 | אנגליה סטיבן ג'רארד | 11 בנובמבר 2021 |
| מנצ'סטר יונייטד | נורווגיה אולה גונאר סולשיאר | פוטר | 21 בנובמבר 2021 | 7 | גרמניה ראלף ראנגניק | 3 בדצמבר 2021 |
| אברטון | ספרד רפאל בניטז | פוטר | 16 בינואר 2022 | 15 | אנגליה פרנק למפארד | 31 בינואר 2022 |
| ווטפורד | איטליה קלאודיו ראניירי | פוטר | 24 בינואר 2022 | 19 | אנגליה רוי הודג'סון | 25 בינואר 2022 |
| לידס יונייטד | ארגנטינה מרסלו ביילסה | פוטר | 27 בפברואר 2022 | 16 | ארצות הברית ג'סי מארש | 28 בפברואר 2022 |
| ברנלי | אנגליה שון דייץ' | פוטר | 15 באפריל 2022 | 18 | אנגליה מייק ג'קסון אנגליה קונור קינג אנגליה בן מי (שחקן מאמן) | 15 באפריל 2022 |