stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלב (עיר)
העיר העתיקה בחלב > מדרסות

מדרסת הלווייה (מפה - 1) נוסדה ב-1123 במקום בו שכנה קתדרלת פלוויה יוליה הלנה הביזנטית. עד שנה זו שכנו הקתדרלה והמסגד הגדול הצמוד לה ממערב, זו לצד זה, אך אז שונה ייעודה של הקתדרלה והיא הפכה למדרסה. במרכז המבנה חצר פנימית המוקפת במגורי התלמידים ובצידה המערבי נמצא אולם תפילה נושא כיפה. אולם זה הנתמך בשמונה עמודים בסגנון קורינתי הוא החלק היחיד ששרד ממבנה הקתדרלה המקורי, והוא מתוארך למאה ה-5. המיחרב המעוטר הוא משנת 1245. מדרסת סולטאניה (מפה - 5) מהמאה ה-13 שוכנת בסמוך מצידה הדרום-מערבי של המצודה, והיא מצטיינת במיחרב המעוטר שלה. מדרסת מוקדמיה שימשה גם היא ככנסייה עד 1123 ואז הפכה למסגד. ב-1168 שינה המבנה את ייעודו בשנית והיה למדרסה.
העיר העתיקה בחלב > שווקים וחאנים

השוק בחלב מקורה בקשתות אבן, ואורך סמטאותיו מגיע לכ-30 ק"מ. בעבר נחשב למוקד הסחר החשוב ביותר במדינה, והוא נחלק לשווקים ייעודיים לביגוד, זהב, חוטים ולתבלינים. בשוק ממוקמים מספר חאנים המשמשים גם הם כמרכזי מסחר. חאן אל-גומרוק ("חאן המכס" - מפה - 9) הוא הגדול בחאנים של חלב. הוא הוקם ב-1574 ושימש כנציגות המסחרית והבנקאית של הסוחרים ההולנדים, הצרפתים והבריטים. כמקובל בחאנים דומים הוקדשה קומתו הראשונה למסחר והשנייה למגורים. הכניסה אל המבנה היא בצידו הצפוני והיא מובילה אל חצר שבמרכזה רחבת תפילה מקורה. כיום שוכנות בחאן כ-250 חנויות. חאן אל-נחאסין ("חאן נפחי הנחושת") משמש כיום כקונסוליה הבלגית. חאן אל-וזיר (خان الوزير - "חאן הווזיר") נבנה כאכסניית דרכים במאה ה-17, והוא שוכן בצמוד ממערב למצודה. חלק ממנו נהרס בעת המנדט הצרפתי כדי לפנות מקום לכביש, אך לאחרונה הוא שוחזר. במהלך מלחמת האזרחים בסוריה נשרפו חלקים מהשוק.
העיר העתיקה בחלב > הרובע הנוצרי

הרובע הנוצרי של חלב, הידוע גם כ"רובע ג'דיידה" (جديدة - "החדשה"), שוכן בחלקה הצפון-מערבי של העיר העתיקה, סמוך ל"באב אל-פרג'" (מפה - G), ובו מספר כנסיות. הכנסייה המרונית המוקדשת לאליהו הקדוש (מפה - 17), היא כנסייה קתולית מזרחית מרונית אשר הוקמה בשנת 1873. למבנה שני מגדלים וכיפה גדולה לבנה, ופעמוניה מנגנים את נעימת אווה מריה אחת לרבע שעה. בחזית הכנסייה ניצב פסלו של הארכיבישוף ירומאנוס פארהט אשר ייסד את הספרייה המרונית בעיר. כנסיית עמנואל הארמנית (מפה - 15) היא כנסייה ארמנית שהוקמה בשנת 1852, אך המבנה הנוכחי הוא מ-1923. כנסייה ארמנית נוספת היא כנסיית המרטירים השוכנת ברובע סולמניה בעיר. הקהילה נוסדה ב-1931 ומבנה הקבע שלה הוקם ב-1965.
מראה בשוק
סמטה בשוק
חזית הכנסייה המרונית ברובע הנוצרי
כנסיית המרטירים
הקהילה היהודית בחלב > בית הכנסת המרכזי

בית הכנסת המרכזי, שכונה גם "בית הכנסת של יואב בן צרויה", בשל כך שלפי המסורת מיוחס ייסוד הקהילה למהלכיו הצבאיים, שימש כמקום פולחן יהודי ככל הנראה כבר במאה ה-5. המבנה הוקם במאה ה-9 והושפע מהאדריכלות המוסלמית. הוא נפגע במאה ה-13 כתוצאה מהכיבוש המונגולי של חלב, ובשנת 1327 הפך למסגד בפקודת השלטונות. בעת כיבוש העיר בידי טימור לנג ב-1400 חרב הבניין, והוא נבנה מחדש ב-1418. במהומות שאירעו בעיר בסוף שנת 1947 (פרעות חלב), הועלה המבנה באש וניזוק באורח קשה, אך הוא עדיין ניצב במקומו וזוכה להגנת השלטונות. הוא שופץ באופן חלקי בשנת 1992 במימון יהודים יוצאי העיר, אך הוא אינו בשימוש מזה שנים רבות.
המבנה כלל חצר פתוחה ששימשה לתפילה בימי הקיץ, ומשני צדדיה שני אגפים - האגף המערבי המוקדם ששימש את המוסתערבים והאגף המזרחי מהמאה ה-16 ששימש לתפילת היהודים הספרדים וכבית מדרש. בקירות האולם המערבי היו שלוש קשתות שכונו "היכלות" ושלושה היכלות נוספים נקבעו בקיר הדרומי של החצר.
היכל שביעי נבנה בקיר הדרומי של האגף המזרחי וסימן את הכיוון לירושלים. היכל זה כונה "היכל אליהו" או "מערת אליהו", ובו נשמרו כתבי הקודש וכתר ארם צובא. בצמוד למערת אליהו בכוך בכותל נמצאת מערת הצדיקים חלב. מערה זו המכונה גם "מלכבי" שמשה כמערת קבורה בה נקברו חכמי חלב ורבניה הראשיים לדורותיהם. עם הבודדים שנקברו במקום נמנים הרבנים הראשיים במאות ה-18 וה-19 - חיים מרדכי לבטון, יעקב שאול דוויק הכהן, אברהם ענתבי, שלמה לניאדו, ואליהו שמאע הלוי.
הקהילה היהודית בחלב > כתר ארם צובא

כתר ארם צובא הוא כתב יד של התנ"ך שנכתב לפי ההשערה בסביבות שנת 920. חוקרי המקרא רואים בכתר את הנוסח המדויק ביותר של התנ"ך, בגלל ההתאמה הפנימית המדויקת בין הנוסח עצמו לבין הערות המסורה הנמצאות בו, ונוסח זה קבע את נוסח התנ"ך מאז כתיבתו. הספר נדד בין קהילות יהודיות שונות, ושכן בתחילה בירושלים ובקהיר ולאחר מכן, לקראת סוף המאה ה-14, הופקד בידי יהודי בחלב. משך 600 שנה שכן הכתר בבית הכנסת הגדול בעיר, עד שנעלם במהלך פרעות חלב ב-1947. כעבור כעשר שנים הגיע הכתר כשהוא קרוע וחסר לידי נשיא מדינת ישראל, יצחק בן-צבי, והוא מוצג בהיכל הספר במוזיאון ישראל בירושלים.
לקריאה נוספת

אמנון שמוש, מישל עזרא ספרא, הוצאת מסדה, 1978.
חיים סבתו, אמת מאר"ץ תצמח, ספרי עליית הגג, 1997.
Rabbi David Sutton, Aleppo City of Scholars, ArtScroll (Mesorah) Publications (2005), ISBN 157819056-8
Leah Bornstein-Makovetsky, "Rabbinic Ties between Italy and Aleppo in the Eighteenth Century, The Jews in Italy , Academic Studies Press, Boston 2019, pp. 312-325
ירון הראל, בין תככים למהפכה-מינוי רבנים ראשיים והדחתם בקהילות בגדד דמשק וחלב 1744-1914, מכון בן צבי ירושלים 2007.
ירון הראל, 'היצירה התורנית בסוריה ולבנון בשנים 1950-1750'. פעמים, 86-87 (תשס"א). עמ' 67–123.
מרים פרנקל, קהילת יהודי חלב במאה ה-11-12, מכון בן צבי ירושלים.
חכם אברהם עדס, "דרך אר"ץ מנהגי ארם צובא חלב", בני ברק תש"ן 1990.
אליהו מירב, קהילת יהודי חלב, ראש פינה 2009.
לאה בורנשטיין מקובצקי, עיר של חכמים וסוחרים: הקהילה היהודית בארם צובה, 1492-1800, המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון, 2012
לאה בורנשטיין מקובצקי, בית דינו של שמואל, תשובות רבי שמואל לאנייאדו וחכמי דורו, מכון בן צבי, ירושלים תשע"ז.
לאה בורנשטין-מקובצקי, המעמד הפוליטי והחברתי של יהודי חלב בשנים 1517–1800, בתוך: אר"ץ ומלואה ב, תשעג, עמ' 99–125.
נחום מנחם, אורות וצללים בפעילות הציונית בקהילת חלב, בתוך: אר"ץ ומלואה ב, תשעג, עמ' 126–175.
מרגלית בז'רנו, חלבים דוברי ספרדית ופורטוגלית: יוצאי ארם צובה באמריקה הלטינית, בתוך: אר"ץ ומלואה ב, תשעג, 205-221.
צבי זוהר, ויברא ארטסקרול את חלב בצלמו: מיצובה של חלב כקהילת קודש חרדית בחיבור "Aleppo - city of scholars", בתוך: אר"ץ ומלואה ב, תשעג, עמ' 222–250.
רפאל קטן

| --- | --- |

 לידה:  27 באוקטובר 1942 (בן 82) רואן, צרפת צרפת 
 תאריך עלייה:  1949
 לימודי רפואה:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 התמחות:  אונקולוגיה
 תואר:  פרופסור
 תפקידים:  מנהל המכון האונקולוגי בבית החולים שערי צדק  מנהל המערך האונקולוגי בבית החולים תל-השומר
 מחלקות ובתי חולים:  בית החולים הדסה עין כרם בית החולים שערי צדק בית החולים תל-השומר
 פרסים והוקרה:  יקיר ירושלים 
 
רפאל קטן (נולד ב-27 באוקטובר 1942) הוא פרופסור לאונקולוגיה ישראלי, יקיר ירושלים.
ביוגרפיה

נולד ברואן שבצרפת, הבכור מבין 12 ילדיהם של שולמית (סלמה) וד"ר משה (פול קליין) קטן. הוריו הצליחו לברוח לשווייץ בזמן מלחמת העולם השנייה, שם שהו במחנה פליטים ליד ז'נבה עד סוף המלחמה. עלה לישראל עם משפחתו בשנת 1949.
סיים את לימודי הרפואה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1967.
קריירה

שירת כרופא בצה"ל במשך שש שנים (שלוש שנים ביחידות שדה, כולל שנה בסיני, ליד תעלת סואץ ושלוש שנים בבית החולים באשקלון). חזר להתמחות באונקולוגיה בבית החולים הדסה בירושלים.
עבד בהדסה כ-15 שנים, עם הפסקה של חמש שנים של התמחות בארצות הברית בבית החולים Roswell Park Memorial Institute שבבאפלו ובמכון הלאומי לסרטן של ארצות הברית בבת'סדה שבמרילנד.
ייסד את המכון האונקולוגי בשערי צדק ומשם עבר לנהל, במשך 15 שנים, את המערך האונקולוגי בתל השומר, ושימש כנשיא המכון עד לפרישתו בשנת 2016.
משמש כפרופסור חבר (אמריטוס) בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב.
קטן הוא מחבר או שותף לחיבור של למעלה מ-160 מאמרים מדעיים-רפואיים בנושא הסרטן והטיפול בו.
בשנת 2016 קיבל עיטור "יקיר ירושלים".
אחד מתלמידיו הוא פרופ' רענן ברגר.
חיים אישיים

נשוי לד"ר חיה קטן, רופאת ילדים, שניהלה את המחלקה הרפואית בביטוח הלאומי, ולהם חמישה ילדים, נכדים ונינים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |     |   |     |   |     |   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |   |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |   |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |   |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |   |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |   |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |   |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |
חברות באיגודים רפואיים

חבר באגודים מקצועיים רבים בארץ ובעולם:
חבר בחברה האמריקאית לאונקולוגיה קלינית – ASCO
חבר בחברה האירופית לאונקולוגיה קלינית ESMO, ויו"ר הוועדה לאתיקה שלה
חבר במועצה הלאומית למניעה, אבחון וטיפול במחלות ממאירות ובחבר הנאמנים של האגודה למלחמה בסרטן.
לשעבר, יו"ר החוג לסרטן השד של האיגוד הישראלי לאונקולוגיה, המסונף להסתדרות הרפואית בישראל.
שימש כיו"ר ועדת הבחינות באונקולוגיה מטעם המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית ונציג ישראל באיגוד האונקולוגי האירופי.
משה קטן

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1920 מילוז, צרפת 
 פטירה:  20 בנובמבר 1995 (בגיל 75) ירושלים 
 שם לידה:  Paul-Moïse Klein 
 מדינה:  צרפת, ישראל 
 תאריך עלייה:  ספטמבר 1949
 השכלה:  האוניברסיטה של שטרסבורג  אקול נסיונל דה שרט 
 בן או בת זוג:  שולמית קטן 
 מספר צאצאים:  12
 
משה קטן (Paul Klein; ‏11 ביולי 1920 – 20 בנובמבר 1995) היה ספרן, היסטוריון, בלשן ומתרגם שהתמחה בצרפתית עתיקה. נודע בשל חיבורו אוצר לעזי רש"י.
ביוגרפיה

משה קטן נולד בצרפת לאביו עו"ד אלכסנדר קליין ולאמו צרלה הבכורה למשפחת מאייר, הוא הרב שלמה זאב קליין רבה של קולמר, והצטיין בלימודיו. בראשית מלחמת העולם השנייה נשא את שולמית (סלמה, לבית פייסט), בת למשפחה יהודית שהיגרה לצרפת מפרנקפורט שבגרמניה. התקרב מאוד למר שושני. בזמן המלחמה עסקו שניהם במחתרת בחינוך ובטיפול בילדים יתומים שהוריהם נלקחו למחנות ריכוז, וכאשר נתגלו על ידי הגרמנים הצליחו לברוח לשווייץ. לאחר המלחמה חזרו לצרפת, ועם קום המדינה עלו לארץ ישראל וקבעו את ביתם בירושלים, שם נולדו להם שנים-עשר ילדים.
עד עלייתו לישראל היה ד"ר קטן מנהל אגף היודאיקה של הספרייה הלאומית של צרפת. בארץ ישראל עבד בתחילה כמנהל בית ספר של אליאנס בירושלים, ולאחר מכן היה מנהל המחלקה הלועזית של הספרייה הלאומית ומרצה להיסטוריה ולספרנות במוסדות שונים, עד צאתו לגמלאות. לפני שעלו לארץ סיים את התואר השני באוניברסיטה בצרפת, ובשנים הבאות עמל על הדוקטורט שלו שעסק בהיסטוריה של יהודי צרפת. תחום העניין שלו היה בעיקר צרפתית עתיקה. כבר בשנות המלחמה לימד בשווייץ יוונית ורומית, ולאחר מכן חקר את לעזי רש"י והוציא את ספרו בנושא.
היו תקופות שבהן העביר שיעורים באוניברסיטה העברית על הצרפתית העתיקה בכתבי חכמי צרפת בימי הביניים.
אשתו שולמית קטן עבדה שנים רבות בארכיון הכנסת, ולאחר מכן התנדבה תקופה ארוכה ביד שרה.
אוצר לעזי רש"י

בפירושי רש"י לתנ"ך ולתלמוד הבבלי נמצאות אלפי מילים שרש"י כתב לשם הבהרה בצרפתית עתיקה (כתובה באותיות עבריות), בעזרתן ביקש רש"י להסביר ביטויים ומושגים. הסברים אלה נעשו במשך השנים סתומים בפני מרבית הלומדים, שלא היו בקיאים בשפה זו. בש"ס וילנא נעשה תרגום ראשון ללעזים אלה ליידיש בשם "המתרגם".
ד"ר קטן חקר את השורשים הלשוניים של רש"י ותרגם את הלעזים לעברית בת זמננו. הספר לעזי רש"י על התלמוד יצא לאור בירושלים בשנת תשמ"ד (1984), והספר לעזי רש"י על התנ"ך יצא לאור בשנת תשנ"א (1991). תרגומיו הוכנסו לפרויקט השו"ת.
חיים אישיים

היה נשוי לשולמית, ולהם נולדו שנים-עשר ילדים, מהם פעילים בתחום העשייה התורנית והרפואית, ביניהם:
רפאל - אונקולוג במרכז הרפואי שיבא ויקיר ירושלים, נשוי לד"ר חיה קטן, רופאה בבית החולים תל השומר.
אסתי - מורה באופקים, הייתה נשואה לרב יעקב הורוביץ, שעמד בראש ישיבת אופקים, עד לפטירתו.
מרים סמואל - שכתבה את סדרת הספרים 'נשים בתנ"ך'.
ברוריה בן שחר - מרצה במכללות בתחום התנ"ך, ונשואה לרב יצחק בן שחר, ראש ישיבת קדומים.
בת שבע הרשקוביץ - רופאה, נשואה לרב מיכאל הרשקוביץ רב היישוב נריה ור"מ בישיבת מרכז הרב.
הרב יואל - ר"מ בישיבת שעלבים וראש מכון שלמה אומן ועוסק בההדרה של ספרות תורנית, נשוי לד"ר חנה קטן, רופאת נשים, מרצה, סופרת ואשת ציבור ציונית-דתית.
אחינעם ברקו - מלמדת במדרשת הרובע ובאולפנת 'תהילה', נשואה לרב אשר ברקו; הזוג ברקו הם מראשוני המתיישבים ברובע המוסלמי בירושלים.
הרב חננאל קטן - ראש הכולל בקבר שמעון הצדיק.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |     |   |     |   |     |   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |   |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |   |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |   |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |   |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |   |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |   |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |
הערות שוליים

↑  הצרפתית העתיקה בכתבי חכמי צרפת בימי הביניים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284203705171  BnF: cb12017956f (data)  GND: 128304685  ISNI: 0000 0000 8709 3609  LCCN: n84214382  NTA: 068768508  SUDOC: 028319265  VIAF: 10894202   WorldCat (עם VIAF): 10894202
יזמות פנים ארגונית

יזמות פנים ארגונית (באנגלית: Intrapreneurship) היא הופעה של התנהגות יזמית שמתחילה מעובד הארגון, ומתקיימת בתוך כותלי הארגון ולטובתו. יזמים פנים ארגונים הם עובדים בעלי מאפיינים ייחודים כמו כושר התמדה, מוטיבציה פנימית חזקה, יכולת מנהיגות ונטייה ללקיחת סיכונים. המבנה התאגידי בו הם פועלים, המאופיין לרוב בבירוקרטיה, היררכיה וכללים מוגדרים, עלול לחסום ולעכב אותם. כדי להתמודד עם הפער ולקדם יזמות פנים ארגונית, על הנהלת הארגון לתמוך ביזמים, להקצות משאבים ולייצר אקלים המעודד ניסוי וטעייה ומבנה המאפשר תקשורת רוחבית. בסביבה זו, יזמות פנים ארגונית תוביל לעלייה בביצועים, תתרום ליצירת יתרון תחרותי אסטרטגי, ותשפר את המוטיבציה ותפוקת העובדים.
הגדרה

המונח נטבע לראשונה ב-1978 על ידי גיפורד פינצ'ו השלישי ואליזבת פינצ'ו ומתייחס לחדשנות או יוזמה של עובד הארגון, אשר מזהה הזדמנות ומוביל פעילות עסקית חדשה (מוצרים, שירותים, טכנולוגיות ועוד) בגבולות הארגון. פינצ'ו הגדירו יזמים פנים ארגוניים כעובדים בעלי חזון ליצירת חדשנות, אשר לוקחים עליהם את האחריות להוצאתו לפועל, בתוך כותלי הארגון. יזמות פנים ארגונית תורמת להתחדשות ארגונית, הרפתקנות עסקית, גמישות ורווחיות, המתאפשרים כאשר פרויקטים מוטמעים (מעבר לשלב הרעיון) ויש להם השפעה משמעותית בארגון. בשנת 1992, נוסף המונח למילון המורשת האמריקאית עם ההגדרה: "אדם בתוך תאגיד גדול אשר לוקח אחריות ישירה על הפיכת רעיון למוצר מוגמר ורווחי באמצעות לקיחת סיכונים אסרטיבית וחדשנות". עם זאת, יזמות פנים ארגונית יכולה להתקיים גם בחברות קטנות ובינוניות, על אף שוודאי תראה אחרת. ב-2010 עודכנה ההגדרה של יזמות פנים ארגונית כתופעה בעלת שתי פנים: מצד אחד, סט שיטות עסקיות המאפשרות לעובדים עם אישיות יזמית להוציא לפועל חדשנות בזריזות בתוך ארגונים גדולים, לטובת הארגון ולקוחותיו. מצד שני, הפעולות של אדם או קבוצה, שפועלים באופן יזמי כדי לשרת את האינטרסים של הארגון ושרשרת האספקה שלו, עם או בלי תמיכה רשמית. קיימים הבדלים בין היזם הקלאסי, אשר לוקח על עצמו את הסיכון והאחריות, לבין המקרה של היזם הפנים ארגוני, בו הארגון הוא שלוקח על עצמו את הסיכון. עם זאת, היזם הקלאסי זוכה ליהנות מהחזקת זכויות המוצר, כאשר ביזמות פנים ארגונית, הארגון בדרך כלל מחזיק בזכויות לקניין הרוחני. כשם שחדשנות בחברות הזנק דורשת יזמים, חדשנות בחברות גדולות דורשת יזמים פנים ארגוניים.
מקורות הצורך

הסביבה הכלכלית הנוכחית הופכת תחרותית, תובענית ומאתגרת. ההתפתחות הטכנולוגית, מגמות גלובליזציה ומשברים כלכליים מתמשכים, הופכים את היכולת של ארגונים להשתנות ולייצר מנועי רווח חדשים, לבעלת השפעה מכרעת על ביצועי הארגון. ארגונים בחברה המודרנית נדרשים לשמור על איזון בין חדשנות ודינמיות, לייצר סביבת עבודה מעניינת ויצירתית כדי לשמר עובדים מדור ה-Y (בתוכם יזמים פנים ארגוניים רבים), ולהתמודד בתחרות מול חברות הזנק קטנות, אשר מצליחות לפתח מוצרים שנוגסים ואף משתלטים על נתח השוק של התאגידים. מבחינה זו, יזמות פנים ארגונית היא בעלת חשיבות אסטרטגית, שכן היא מאפשרת לארגונים להישאר רלוונטיים, דרך מינוף הזדמנויות ויצירת חדשנות כדרך קבע.
יזמים פנים ארגוניים

היזם הפנים ארגוני מייצר שינוי מתוך כותלי הארגון בו הוא עובד כיום, תוך שימוש במשאבים והתשתיות שלרשותו. בדומה ליזם הקלאסי, הוא יהיה לרוב בעל כישורי מנהיגות ויכולת לאתר הזדמנויות, מבלי שנתבקש לעשות זאת, ולפתח רעיונות לכדי מנוע רווח מגובש עבור הארגון.
יזמים פנים ארגוניים מתאימים למגוון פרופילים, אשר משותפות להם תכונות יזמיות, מוכוונות לפעולה, ביטחון עצמי, שאיפה לאוטונומיה, ראיה ביקורתית, יכולת קבלת החלטות בתנאי אי ודאות, מיומנויות ביצירת רישות מקצועי וחברתי, סובלנות גבוהה ללקיחת סיכונים, יכולת גבוהה לפתרון בעיות וזיקה חזקה לארגון בו הם פועלים.
המוטיבציה של יזמים פנים ארגוניים איננה להשתפר בעבודתם או לזכות בקידום, אלא ליצור משהו חדש. הם אסרטיביים, חרוצים, ולא פעם יוותרו על קרדיט והכרה בעבודתם. הצלחתם בהובלת שינוי טמונה במידה של שובבות וחוסר כבוד לתבניות בה הם ניחנים, אשר באים לידי ביטוי בקריאת תיגר על אמונות והנחות ארגוניות שגורות. עם זאת, הם אינם מוכנים לפגוע בארגון ולכן הסיכונים שהם לוקחים מחושבים והחזון שלהם תואם את ליבת העשייה הארגונית. הם מעריכים את היציבות והביטחון להם הם זוכים מתוקף העבודה בארגון, ובהתאם לכך יודעים שהתגמול והאוטונומיה להם יזכו, מוגבלים.
אתגרים

האתגר הבולט מולו ניצב היזם הפנים ארגוני הוא המבנה התאגידי המסורתי, אשר מאופיין בהיררכיה, ריבוי נהלים, מערכות דיווח, גבולות סמכות ואחריות ברורים, שעות סטנדרטיות ומנגנוני בקרה. היזמים הפנים ארגוניים מתרחקים משגרה חוזרת ונשנית, ולכן האקלים התאגידי לבדו עלול למנוע יצירה של מיזמים חדשים. בנוסף, סדר היום הארגוני מייצר חסך קבוע בזמן ובמרחב, הנחוצים לייצור ופיתוח של רעיון חדש. מאפיין נוסף של תאגידים גדולים הוא פחד מכישלון, אשר מוביל לקבלת החלטות שמרנית והימנעות מסיכונים. יזמות פנים ארגונים זקוקה לאקלים שמעודד את העובדים לפיתוח חזון, יעדים ותוכניות פעולה, לצד ניסוי וטעייה, תגמול על יוזמה, לקיחת אחריות והובלה. המבנים ההיררכיים והנוקשים מתעלמים או מדכאים רעיונות שנוצרים בתחתית הפירמידה הארגונית, בעוד שיזמות פנים ארגונית דורשת בדיוק את ההפך ומציבה את העובדים במרכז, תוך תמיכה בפיתוח הרעיונות שלהם.
תנאים מאפשרים

בכל ארגון קיימים יזמים פנים ארגוניים, אך אלה יתגלו רק כאשר התרבות הארגונית והגישה הניהולית יאפשרו זאת. התמיכה והמחויבות של הנהלת הארגון משחקות תפקיד מרכזי בעידוד היזמים, כמו גם הקצאת משאבים למנועי צמיחה חדשים, אשר יבטיחו אופק ארוך טווח למיזמים הפנים הארגוניים. בנוסף, על הארגון לאפשר חופש בתהליכי עבודה לצד סובלנות לכשלונות, להפחית מנגנוני שליטה ובירוקרטיה ולעודד עובדים לייצר פתרונות חדשים. מבנה ארגוני מבוזר, המטפח שיתופי פעולה חוצי פונקציות ותחומים בארגון, יתרום גם הוא לשגשוג יזמות פנים ארגונית. לצד המבנה יש לייצר מערכת תגמולים, אשר מעודדת כל יוזמה המקדמת את האסטרטגיה הארגונית. במקביל, חשובה נוכחותם של מנהלים בכירים אשר יתפקדו כספונסרים, שתפקידם לזהות את פוטנציאל המיזם, לתמוך ביזמים ולגבות את הכישלונות בפני מקבלי ההחלטות בדרגים הגבוהים. לבסוף, יש להתוות מדיניות שתאפשר ליזמים לחלוש על פרויקט מתחילתו ועד סופו.
תועלות ארגוניות

יזמות פנים ארגונית מעלה את הביצועים הפיננסיים של הארגון, דרך השקת מוצרים, שירותים או תהליכים חדשניים, במינימום השקעה וזמן, ובאופן שתורם להצלחה גלובאלית. היא מאפשרת לארגון לזהות הזדמנויות ואיומים לצורך השגת יתרון תחרותי והתחדשות אסטרטגית. תועלות נוספת היא חיזוק התרבות הארגונית דרך הגברת מעורבות, מחויבות ומוטיבציה בקרב כלל הארגון, מעבר לצוות ההנהלה. היא אפשרת לעובדי הארגון למצות את הפוטנציאל הטמון בהם, מה שמוביל לשיפור בשביעות הרצון, הקטנת שיעורי תחלופת העובדים והגדלת התפוקות העסקיות.
דוגמאות

אחת הדוגמאות הידועות ליזמות פנים ארגונית היא הארגון 3M, אשר נותן חופש ומימון לעובדים לטובת פרויקטים משלהם. כך נולדו ב-1968 פתקיות ה-Post-it, אחד ממוצרי הדגל של החברה, בעקבות תהליך, יזם פנים ארגוני. דוגמה נוספת היא החנות המקוונת של eBay, שהתחילה כצוות מהנדסים ביוזמת עובד החברה, והפכה לליבת העשייה. באותו האופן הומצאו גם טכנולוגיית ה-GPS וה-Kinect, מצלמת התנועה של מיקרוסופט.
חברות רבות כיום מחפשות פתרונות לקידום יזמות פנים ארגונית. מעבר להקמה של מחלקות מחקר ופיתוח, לחברות כמו דלויט, GFK, אקסנצ'ר, דויטשה טלקום ,Ashoka וברקליס יש תוכניות רשמיות שמיועדות לעודד את העובדים לייצר מיזמים פנים ארגוניים חדשים.
ראו גם

יזמות עסקית
חדשנות
תרבות ארגונית
לקריאה נוספת

גמליאל, י. (נובמבר, 2016). השינוי מתחיל מבפנים: פיתוח חדשנות ויזמות בארגונים. גלובס. נדלה בינואר 17, 2017
Akintunde, S. O., & Polytechnic, M. A. (2013). Intrapreneurship Development as a Human Resources Management Function. Singaporean Journal of Business, Economics and Management Studies, 1(12), 33-40. doi:10.12816/0003827
Alpkan, L., Bulut, C., Gunday, G., Ulusoy, G., & Kilic, K. (2010). Organizational support for intrapreneurship and its interaction with human capital to enhance innovative performance. Management Decision, 48(5), 732-755. doi:10.1108/02517471080000697
Felício, J. A., Rodrigues, R., & Caldeirinha, V. R. (2012). The effect of intrapreneurship on corporate performance. Management Decision, 50(10), 1717-1738. doi:10.1108/00251741211279567
Gundogdu, M. C. (2012). Re-Thinking Entrepreneurship, Intrapreneurship, And Innovation: A Multi-Concept Perspective. EMAJ: Emerging Markets Journal, 2(1), 61-69. doi:10.5195/emaj.2012.20
Hisrich, R. D. (1990). Entrepreneurship/intrapreneurship. American Psychologist,45(2), 209-222. doi:10.1037//0003-066x.45.2.209
Mumford, D. M., & Hunter, T. S. (2005). Innovation in organizations: a multi-level perspective on creativity. Multi-Level Issues in Strategy and Methods Research in Multi-Level Issues, 4,11–73. [**]
Parker, S. C. (2011). Intrapreneurship or entrepreneurship? Journal of Business Venturing, 26(1), 19-34. doi:10.1016/j.jbusvent.2009.07.003
מכל מים

מכל מים משנת 1876 בהנובר, גרמניה
מכל מים עזוב ליד קו הרכבת בורובה, גלונג
מכל מים הוא כלי קיבול המשמש לאחסון מים לשימושים רבים כגון מי שתייה, חקלאות, השקיה, כיבוי אש, הן לצמחים והן לבעלי חיים, ייצור כימי, הכנת מזון וכן שימושים רבים אחרים. מכלי מים שונים זה מזה בתכנון הכללי שלהם, המתחשב בייעודם, ובבחירת חומרי הבניין והרפידות שלהם. חומרים שונים משמשים לייצורם: פלסטיק (פוליאתילן, פוליפרופילן), פיברגלס, בטון, אבן, פלדה (ריתוך או הברגה, פחמן, או אל־חלד). סירי חרס, כמו מטקי המשמשים בדרום אסיה, יכולים לשמש גם לאחסון מים. מכלי מים הם דרך יעילה לסייע למדינות מתפתחות לאגור מים נקיים.
היסטוריה

לאורך ההיסטוריה מכלי עץ, קרמיקה ואבן שימשו כמכלי מים. מכוּלות אלה היו ברובן טבעיות, וכמה מהן מעשה ידי אדם. חלקן עדיין בשימוש. בתרבות עמק האינדוס (3000–1500 לפנה"ס) השתמשו באסמים ובמכלי מים. טירות מימי הביניים נזקקו למכלי מים כדי שהמגינים יעמדו במצור. מכל מים מעץ שנמצא בשמורת מדינת אנאו נואבו (קליפורניה) הוחזר לתפקידו לאחר שנמצא מלא בקיסוס. הוא נבנה בשנת 1884.
סוגים

מכל מגע כימי, בנוי מפוליאתילן של ה-FDA ו-NSF, מאפשר זמן שימור של כימיקלים לטיפול כימי ל"מגע" (טיפול כימי) עם מי המוצר.
מכל מי תהום, עשוי מפלדת פחמן מרופדת, עשוי לקבל מים מבארות מים, מה שמאפשר להכניס כמויות גדולות של מים למלאי ולהשתמש בהם במהלך מחזורי הביקוש הגבוהים ביותר.
מכל מים מוגבה, המכונה גם מגדל מים, ייצור לחץ ביציאה הצמודת הקרקע של 1 kPa לכל 10.2. ס"מ או 1 psi לכל 2.31 מטר גובה. כך מכל מוגבה ל-20 מטר יוצר כ-200 kPa ומכל שגובהו 70 מטר יוצר כ-30 psi של לחץ פריקה, מספיק לרוב הדרישות המקומיות והתעשייתיות.
מכלי כיפה גליליים אנכיים עשויים להכיל 200 ליטרים או חמישים ליטרים עד לכמה מיליוני ליטרים. טנקים גליליים אופקיים משמשים בדרך כלל להובלה מכיוון שהפרופיל הנמוך שלהם יוצר מרכז כובד נמוך המסייע בשמירה על שיווי משקל לרכב ההובלה, הקרוואן או המשאית.
מכל הידרו-פנאומטי הוא בדרך כלל מכל אחסון אופקי בלחץ. לחץ על מאגר מים זה יוצר אספקה חופשית של מים מאוחסנים למערכת ההפצה.
מכלי / כלי פלסטיק מחוזקים בזכוכית (GRP) משמשים לאחסון נוזלים מתחת לאדמה.