stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרו דרגון אנדוור
היסטוריה

בתוכנית המקורית הייתה מיועדת חללית C206 לביצוע משימת Crew Dragon In-Flight Abort Test, אך הנזק שנגרם לחללית C204 באפריל 2019 במהלך בדיקות במפעל הביא לשינוי בתוכנית של SpaceX. כעת הוחלט שחללית C206 תהיה החללית בה תתבצע טיסה מאוישת ראשונה במסגרת משימה SpaceX Demo-2. בתחילת אפריל 2020 הועברה החללית למתקני נמל החלל קייפ קנוורל לביצוע בדיקות אחרונות. ב-21 במאי הוצבה החללית על גבי משגר פאלקון 9 בכן שיגור 39A במרכז החלל קנדי. השיגור בוצע ב-30 במאי. המשגר נחת בחזרה על פלטפורמה צפה באוקיינוס האטלנטי והיה מוכן לשימוש חוזר. באותו יום הוכרז על שם החללית. החללית התחברה לתחנת החלל הבין-לאומית וצוותה הצטרף למשלחת מס' 63. במהלך השהות בתחנת החלל הוכרז על כך שלחללית יוענק השם "אנדוור". מספר ימים לאחר השיגור קיבלה החללית מנאס"א אישור לשימוש חוזר. החללית נחתה בהצלחה ב-2 באוגוסט 2020.
השיגור השני בוצע באפריל 2021 במסגרת משימה SpaceX Crew-2. המשגר נחת בחזרה על פלטפורמה צפה באוקיינוס האטלנטי והיה מוכן לשימוש חוזר. לאחר חיבור לתחנת החלל וביצוע תוכנית המשימה, חזרה החללית לכדור הארץ לאחר 199 ימים.
הטיסה השלישית שוגרה ב-8 באפריל 2022. המשגר נחת בחזרה על פלטפורמה צפה באוקיינוס האטלנטי והיה מוכן לשימוש חוזר. טיסת Axiom Mission 1 הייתה הטיסה הפרטית הראשונה שנערכה בקפסולות דרגון 2. היא נמשכה 17 ימים.
הטיסה הרביעית בוצעה בשנת 2023. המשגר נחת בחזרה על פלטפורמה צפה באוקיינוס האטלנטי והיה מוכן לשימוש חוזר. החללית חזרה לכדור הארץ לאחר כחצי שנה.
לשנת 2024 מתוכננת טיסה חמישית של החללית.
תיאור משימות

| מספר טיסה | משימה/לוגו | תאריך שיגור | תעריך נחיתה | משגר | צוות | משך טיסה, ימים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SpaceX Demo-2  | 30 במאי 2020 | 2 באוגוסט 2020 | B 1058.1 | ארצות הברית דוגלאס הרלי ארצות הברית בוב בנקן | 63 | טיסה מאוישת ראשונה של חללית מדגם דרגון 2.  חיבור לתחנת החלל הבין-לאומית והצטרפות למשלחת מס' 63 |
| 2 | SpaceX Crew-2   | 23 באפריל 2021 | 9 בנובמבר 2021 | B 1061.2 | ארצות הברית שיין קימברו  ארצות הברית מייגן מקארתור יפן אקיהקו הושידה צרפת תומא פסקה | 199 | חיבור לתחנת החלל הבין-לאומית והצטרפות למשלחת מס' 65 |
| 3 | Axiom Mission 1 | 8 באפריל 2022 | 25 באפריל 2022 | B 1062.5 | ארצות הבריתספרד מייקל לופז-אלגריה  ארצות הברית לארי קונור קנדה מארק פאטי  ישראל איתן סטיבה | 17 | טיסה פרטית ראשונה, ביצוע מחקרים |
| 4 | SpaceX Crew-6  | 2 במרץ 2023 | 4 בספטמבר 2023 | B 1078.1 | ארצות הברית סטיבן בואן  ארצות הברית וורן הובורג איחוד האמירויות הערביות סולטאן א-ניאדי  רוסיה אנדריי פדייב | 185 | חיבור לתחנת החלל הבין-לאומית והצטרפות למשלחת מס' 70 |
| 5 | SpaceX Crew-8  | 4 במרץ 2024 | 25 באוקטובר 2024 | B 1083.1 | ארצות הברית מתיו דומיניק  ארצות הברית מייקל באראט ארצות הברית ג'נט ג' אפס  רוסיה אלכסנדר גרבנקין | 235 | חיבור לתחנת החלל הבין-לאומית והצטרפות הצוות למשלחת מס' 71 |
הערות שוליים

↑  הכרזה על שם אנדוור
↑  אישור לשימוש רב-פעמי
ג'נאן פראג' פלאח

| --- | --- |

 ענף מדעי:  ספרות עברית, מגדר 
 מוסדות:  המכללה האקדמית הערבית חיפה(עד שנת 2019) המכללה האקדמית גליל מערבי אוניברסיטת חיפה
 פרסים והוקרה:  פרס ירושלים לאחדות ישראל (2017)  פרס רפפורט (2016) 
 
ג'נאן פראג' פלאח (בערבית: جنان فلاح) היא מרצה בכירה לספרות עברית ומגדר במכללה האקדמית הערבית לחינוך בחיפה, חוקרת ומרצה באוניברסיטת חיפה ופעילה חברתית למען קידום נשים ודו קיום. היא בת לעדה הדרוזית. כלת פרס רפפורט לנשים פורצות דרך, 2016.
קורות חיים

ג'נאן פראג' פלאח היא בתם של השופט בדימוס פארס חמוד פלאח ושל סלמא פלאח, שהייתה מורה ומנהלת בית ספר.ג'נאן גדלה בעכו והינה בעלת תואר ראשון (1993) ושני (1996) מאוניברסיטת חיפה, ובעלת תואר דוקטור משנת (2001) .
ד"ר ג'נאן פראג' פלאח כיהנה בשנים 2001–2008 כראש החוג לעברית במכללה האקדמית לחינוך ומאז היא מכהנת כראש מחלקת מגדר.
בשנת 2003 יסדה את עמותת "חזון נשות עכו״ ומאז היא עומדת בראשה. בעמותה פעילות נשים יהודיות וערביות העושות למען קידום מעמד האישה בעכו ובצפון. מוטו העמותה הוא "האישה נותנת חיים" ובתרגום מעשי של הרעיון: העלאת איכות החיים, מתן חינוך מתאים, העצמת הנהגה נשית ועידוד נשים באשר הן. העמותה פועלת למען קירוב לבבות בין שני העמים וקיימה במהלך השנים עשרות מפגשים בין נשים ישראליות ופלסטיניות מהרשות הפלסטינית למען קידום נושא השלום. העמותה הובילה פרויקט ראשון מסוגו בישראל, לתמיכה בחולי סוכרת ערבים ויהודים.
היא מרצה וחוקרת כתבה מאמרים רבים כמו כן כתבה את הספר "האישה הדרוזית" שיצא לאור בשנת 2005. פורסם מחקרה: "השפעת עמותות וקבוצות מעורבות של נשים על החיים המשותפים". היא מובילה שני מחקרים גדולים האחד בנושא "רצח נשים על רקע כבוד המשפחה" והשני על חוויות המפגש של נשים פלסטיניות וישראליות.
בנוסף לפעילותה האקדמית ד"ר פלאח נבחרה בשנת 2010 לראשות מועצת נשים ערביות בעכו, ומשנת 2008 מכהנת כיועצת ראש העיר למעמד האישה בעיר. בשנת 2014 מונתה ליושבת ראש הוועדה האקדמית מטעם השותפות למכללת הגליל, בית לוחמי הגטאות ומרכז השימור.
ד"ר פראג' פלאח הקימה גם את "בית האישה לשלום" בעכו, המהווה מרכז לתרבות, מחקר, הצגת תערוכות ומהווה מרכז לקידום פעילות נשים באזור הצפון. היא מרצה מתנדבת במרכז גולדה מאיר במשרד החוץ ומובילה את פרויקט הנשים הישראלי-פלסטיני מזה 10 שנים.
בשנת 2022 נבחרה לנשיאת מועדון הסורופטמיסטיות חיפה נווה שאנן
פלאח נשואה לעורך דין איאד פראג' היועץ המשפטי של המועצה הדרוזית הדתית העליונה ולשניים שלושה ילדים משותפים ד"ר סאפי פראג' רופא בכיר פנימאי וזהומולוג ,ראזי עורך דין וגאדי סטודנט . המשפחה מתגוררת בעכו.
פרסים ואותות

2012 - "אות נגיד רוטרי לסובלנות"
2016 - זוכת פרס רפפורט לעשיה נשית פורצת דרך ומחוללת שינוי בחברה הישראלית בגין עשייה רבת שנים
2017 - פרס ירושלים לאחדות ישראל
2022- אות יקירת העיר עכו
ראו גם

מעמד האישה בעדה הדרוזית
אורן פרז

| --- | --- |

אורן פרז (2019)
 לידה:  22 בפברואר 1966 (בן 58)
 ענף מדעי:  משפטים איכות הסביבה
 מקום מגורים:   נס ציונה, ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב אוניברסיטת לונדון
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן
 צאצאים:  2
 law.biu.ac.il/node/3993
אורן פרז (נולד ב-22 בפברואר 1966) הוא פרופסור למשפטים, וראש בית הספר הרב תחומי לקיימות וסביבה באוניברסיטת בר-אילן. לשעבר דיקן הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת בר-אילן.
ייסד את הקליניקה לרגולציה סביבתית, את התכנית לרגולציה ומדיניות סביבתית (עם ד"ר אורית רותם), הקים את רשת המחקרים הדיגיטלית בעברית Hebrew research Network ב-SSRN וייסד את המעבדה למשפט, מדעי המידע ואתיקה דיגיטלית (BIU LawData) בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן.
פרז חבר בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, הפועל נגד שינויי המשטר שהוצעו במערכת המשפט בשנת 2023.
ביוגרפיה

אורן פרז נולד ב-1966 לרן פרז (מהנדס אלקטרוניקה) ולנורית פרז (כוראוגראפית ומורה לתנועה). לו שני אחים צעירים ממנו: גלעד פרז, פרופסור לפיזיקה במכון ויצמן למדע, ונחשון פרז, פרופסור למדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן.
פרז שירת בצה"ל כקצין בתותחנים.
הוא בעל תואר ראשון במשפטים בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב, תואר ראשון בפילוסופיה מאוניברסיטת לונדון ותואר שני ושלישי במשפטים מבית הספר לכלכלה של לונדון, בהנחיה משותפת של Gunther Teubner ו-Damian Chalmers.
התמחה בלשכה המשפטית של משרד הביטחון ובמשרד ש. הורוביץ ושות', ועבד כעורך דין במשרד.
פרז נשוי לרונית פרז, מורה ליוגה. הם גרים בנס ציונה ולהם שני ילדים. הוא צלם טבע חובב.
קריירה אקדמית

בשנת 2000 מונה פרז כחבר סגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן. בשנים 2001 עד 2005, שימש כמרצה אורח בפקולטה למשפטים אוניברסיטת תל אביב.
ב-2006 היה פרופסור אורח באוניברסיטת יורק בקנדה, ב-2014 היה פרופסור אורח באוניברסיטת ג'ורג'יה וב-2015 היה פרופסור אורח באוניברסיטת מקגיל. ב-2016 היה כ-Distinguished Genest Fellow באוניברסיטת יורק.
תחומי המחקר של פרז הם משפט ומדיניות סביבתית, משפט טרנס-לאומי, רשתות ומשפט, משפט ומדעי הנתונים.
עומד בראש התוכנית לרגולציה ולמדיניות סביבתית בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת בר-אילן (החל מ-1 באוקטובר 2017, במשותף עם ד"ר אורית רותם). כמו כן, מכהן כמנחה אקדמי בקליניקה לרגולציה סביבתית של הפקולטה.
בשנת 2017 מונה לדיקן הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת בר-אילן, במקומו של פרופ' שחר ליפשיץ. כדיקן הפקולטה, הרחיב בה את הלימודים בתחומי הסביבה והטכנולוגיה ופיתח את הקשרים הבינלאומיים של הפקולטה. באוקטובר 2022 סיים את תפקידו כדיקן הפקולטה.
ביוני 2022, מונה פרז כראש בית הספר הרב תחומי לקיימות וסביבה באוניברסיטת בר-אילן.
פרסומים נבחרים

Perez, Oren. (2015). Fuzzy law: A theory of quasi-legal systems. Canadian Journal of Law & Jurisprudence, 28(02), 343-370. doi:10.1017/cjlj.2015.31
Perez, Oren. (2015). The hybrid legal-scientific dynamic of transnational scientific institutions. European Journal of International Law, 26(2), 391-416. doi:10.1093/ejil/chv024
Perez, Oren. (2016). The green economy paradox: A critical inquiry into sustainability indexes. Minnesota Journal of Law, Science & Technology, 2016(17 ), 153.
Perez, Oren, Bar-Ilan, Judit, Cohen, Reuven, & Schreiber, Nir. (2019). The network of law reviews: Citation cartels, scientific communities, and journal rankings. The Modern Law Review, 82(2), 240-268.
Perez, Oren, Cohen, Reuven, & Schreiber, Nir. (2019). Governance through global networks and corporate signaling. Regulation & Governance, 13(4), 447–469 doi:10.1111/rego.12230
Perez, Oren. (2020). Collaborative е-rulemaking, democratic bots, and the future of digital democracy. Digital Government: Research and Practice, 1(1), 1-13.
Perez, Oren. "Tolerance of incoherence in law, graded speech acts and illocutionary pluralism." Legal Theory 26.3 (2020): 214-249;
Perez, Oren and Kaplan, Yotam, Tort as Meta-Regulation: The Liability of Private Transnational Regulators (May 7, 2021). University of Pennsylvania Journal of International Law, Vol. 43, No. 1, 2021,
Perez, Oren. (2022). Transnational networked authority. Leiden Journal of International Law, 35(2), 265-293. doi: 10.1017/S0922156521000728
אורן פרז, עינב טמיר, שרה גולד ויונתן מורל, חופש ביטוי ומחאה בקמפוסים בישראל: בין המשפט החוקתי להסדרה עצמית, מחקרי משפט לג (2021) 347 .
אורן פרז, אסתר רוזנבלום, "כרוניקה של הגמוניה תכנונית: המעמד של מערכת הביטחון בהליכי התכנון בראי המאבק הסביבתי להצלת חוף עתלית (2003-2001( מחקרי משפט כג (2007) 371.
דפנה ברק-ארז, אורן פרז, "תכנון במקרקעי ישראל: לקראת פיתוח בר קיימא", משפט וממשל ז (תשס"ה) 865.
הערות שוליים

1 2  הקליניקה לרגולציה סביבתית, באתר אוניברסיטת בר-אילן
1 2  התכנית לרגולציה ומדיניות סביבתית, באתר הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת בר-אילן
↑  ‏Hebrew Research Network, SSRN
↑  ‏The Lab for Law, Data-Science and Digital Ethics, at Bar Ilan-University Faculty of Law
↑  "מי אנחנו", פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.
1 2 3  פרז אורן | הפקולטה למשפטים | אוניברסיטת בר-אילן, באתר law.biu.ac.il (ארכיון)
↑  פרופ' אורן פרז וד"ר אורי שרון, ‏ישראל מאחרת להצטרף למועדון האקלים, באתר גלובס, 17 במרץ 2021
↑  עו"ד עמית ברכה ופרופ' אורן פרז, ‏פיתוח ממשלתי בר-קיימא? זה נשאר על הנייר בלבד, באתר גלובס, 14 במרץ 2018
↑  צפריר רינת, צבא הבנייה לישראל, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2007
↑   עמית ברכה, כשמערכת המשפט בסכנה — גם הסביבה בסכנה, באתר TheMarker‏, 19 בינואר 2020
↑  אהרון רוזן, ‏מעבר לכל הציפיות, באתר גלובס, 20 בדצמבר 2004
↑  ‏Governance through Global Networks and Corporate Signalling, ‏The Oxford Business Law Blog
↑  אוניברסיטת בר אילן, ‏"על המדינה לקחת צד בתביעות האקלים", באתר "הידען", 25 בנובמבר 2021
↑  פרופ' אורן פרז הוא הדיקאן החדש של הפקולטה למשפטים בבר אילן, באתר פורטל תקדין
↑  ניצן שפיר, ‏לימודי משפט וטכנולוגיה, קליניקה לנכי צה"ל וסרטוני מציאות מדומה - מה חדש השנה בלימודי המשפטים?, באתר גלובס, 6 באוקטובר 2021
↑  שיתופי פעולה בינלאומיים, באתר הפקוליטה למשפטים, אוניברסיטת בר-אילן
↑  וואלה! כסף‏, פרופ' אורן פרז מונה כראש בית הספר הרב תחומי לקיימות וסביבה באוניברסיטת בר-אילן, באתר וואלה, 8 ביוני 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007509495005171  BIBSYS: 4068815  BnF: cb15526751d (data)  GND: 103308364X  ICCU: USMV659176  ISNI: 0000 0000 4863 1347  LCCN: no2004072072  NLK: KAC202185415  NTA: 330825461  ORCID: 0000-0003-4061-697X  RERO: 02-A011023998  SUDOC: 099056143  VIAF: 27374653   WorldCat (עם VIAF): 27374653
אלומה (יישוב)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: שפיר
גובה ממוצע: ‎84 מטר
תאריך ייסוד: 1965
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,558 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) אלומה(למפת השפלה רגילה) אלומה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלומה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלומה31°39′06″N 34°44′38″E﻿ / ﻿31.6515895075495°N 34.7438219777248°E﻿ / 31.6515895075495; 34.7438219777248  heמפת היישובים של מועצה אזורית שפיר (in English: Shafir Regional Council) באדום - אלומה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 4 מתוך 10

אלומה הוא יישוב קהילתי כפרי הנמצא בדרום מישור החוף, שלושה קילומטרים צפונית-מערבית לקריית גת. רוב תושבי היישוב הם דתיים לאומיים, ובישוב הוותיק ישנם תושבים חרדים.
היסטוריה

היישוב קם בסמוך לקוממיות באפריל 1952 ככפר הנוער "חזון יחזקאל" על ידי "מוסדות חינוך אזורי" של צעירי אגודת ישראל, השייך לחינוך העצמאי. ביישוב הוותיק ישנם 80 משפחות המקיימות אורח חיים חרדי.
ב-1996 הקים משרד הפנים ועד מקומי מוניציפלי שקיבל את השם "אלומה".
בשנת 2005 החל תהליך של הרחבת היישוב על 86 דונם. נבנו כ-200 יחידות דיור: כ-160 יח"ד בבניה רוויה, ועוד 42 מגרשים של צמודי קרקע.
בשנת 2018 החל שיווק הדירות, וברובן מתגוררות משפחות צעירות מהציונות הדתית
כיום, היישוב מונה כ-280 משפחות.
מוסדות חינוך > בעבר

בעבר הייתה ביישוב ישיבה חסידית-ירושלמית כנסת אליהו, מתיבתא להוראה של הקהילה הספרדית, ובית מדרש גבוה להוראה ודיינות של חסידות סלונים.
בעבר הייתה ביישוב גם ישיבת קהלות יעקב בראשותו של הרב חיים קלופט, עד שעברה למודיעין עילית בשנת 2011.
מוסדות חינוך > כיום

ביישוב מוסדות בית יעקב לבנות ותלמוד תורה לבנים, השייכים לחינוך העצמאי.
ב-2022 הוקם תתמ"ד אלומה.
ביישוב פועלים סניפים של בני עקיבא, אריאל ותנועת עוז.
מוסדות חינוך > כיום > ישיבת באר התלמוד (סניף חזון יחזקאל)

ישיבת באר התלמוד סניף חזון יחזקאל היא ישיבת המשך של ישיבת באר התלמוד בירושלים. מפאת חוסר מקום בישיבה בירושלים "ועד ג'" עובר באופן קבוע לסניף למשך שנה שלמה ואז חוזר לישיבה הגדולה.
הישיבה מונה כמאה בחורים. בראשה עומד הרב ליאור אנקונינה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  חזון יחזקאל - כפר נוער חדש, מעריב, 13 באפריל 1952
נפתח כפר הנוער חזון יחזקאל של צעירי אגודת ישראל, הַבֹּקֶר, 17 באפריל 1952
↑  מתן צורי, פסיפס וכנסייה בת 1,500 שנה נחשפו בדרום, באתר ynet, 22 בינואר 2014
↑  משה ויסברג, בצל המלחמה: הישיבה פתחה סניף רביעי, באתר כל רגע, ‏25 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588167205171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רצפת פסיפס בכנסייה בינזטית שנחשפה בסמוך ליישוב
ג'אוניס אש

ג'אוניס אש (בצרפתית: Association Sportive la Jeunesse d'Esch/Alzette, בתרגום: איגוד הספורט צעירי ג'אוניס אש/אלזט) הוא מועדון כדורגל לוקסמבורגי מהעיר אש-סור-אלזט (Esch-sur-Alzette), שבדרום-מערב לוקסמבורג. צבעי הקבוצה הם שחור ולבן, ואצטדיון הבית של המועדון הוא סטאד דה לה פרונטייר.
הקבוצה נחשבת לאחת הקבוצות הוותיקות ביותר בכדורגל הלוקסמבורגי, והבולטת שבהם, כאשר היא מובילה את טבלת אליפויות ליגת העל הלוקסמבורגית עם 28 אליפויות, ובנוסף זכתה גם ב-13 גביעי מדינה.
היסטוריה

המועדון נוסד בשנת 1907 בשם הצרפתי: Jeunesse la Frontière d'Esch בהתייחס לקרבת האצטדיון שלהם לגבול עם צרפת. הכינוי "La frontières" הוסר ב-1918, ואז קוצר לו לשמו הנוכחי ג'אוניס אש, אותו שמר עד מלחמת העולם השנייה, שם המשטר הנאצי שינה שמו לשם גרמני: "SV Schwarz-Weiß 07 Esch" והמועדון נאלץ לשחק בליגה הפרוסית-גרמנית ה-Gauliga Moselland, שם אילצו הגרמנים את הקבוצות המקומיות לשחק, וסיימה בתור סגנית האלופה בעונת 1943/1944. לאחר שחרור לוקסמבורג מגרמניה הנאצית, השם חזר ל-AS la Jeunesse d'Esch.
מבחינה היסטורית, קבוצת הכדורגל של ג'אוניס אש נחשבת למצליחה ביותר בכל הזמנים בכדורגל הלוקסמבורגי. היא זכתה באליפות הליגה הבכירה 28 פעמים: לראשונה ב-1921, ולאחרונה ב-2010. זהו שיא לאומי, אלא אם כן סופרים את המועדונים הרבים הקודמים של ראסינג יוניון לוקסמבורג ביחד (הם ניצחו בסך הכל 28, מחולקים בין שישה שמות שונים וגלגולי קבוצה שונים) . ג'אוניס אש זכתה גם בגביע לוקסמבורג 12 פעמים, מתוכם השלימה דאבל שמונה פעמים.
הם נכנסו לראשונה לתחרויות האירופיות ב-1958, אך כמו רוב המועדונים של לוקסמבורג, לרוב לא הצליחו לעבור את הסיבובים המוקדמים של התחרות. התוצאה המפורסמת ביותר שלהם הגיעה בשלבים המוקדמים של התחרות של 1973 כאשר הם הצליחו לסיים מול מחזיקת גביע אופ"א ליברפול בתיקו 1-1 בבית לפני שהפסידו במשחק השני 2-0 באנפילד.
ג'אוניס אש המשיכו את הצלחתם גם בתקופה האחרונה, כשהם אחד משלושת המועדונים הלוקסומבורגיים המובילים, יחד עם F91 דודלאנג' ופולה אש. עם זאת החל מ-2010 הקבוצה דעכה ולא זכתה להצלחה נוספת בליגה המקומית.
תארים

אליפות (28): 1920/1921, 1936/1937, 1950/1951, 1953/1954, 1957/1958, 1958/1959, 1959/1960, 1962/1963, 1966/1967, 1967/1968, 1969/1970, 1972/1973, 1973/1974, 1974/1975, 1975/1976, 1976/1977, 1979/1980, 1982/1983, 1984/1985, 1986/1987, 1987/1988, 1994/1995, 1995/1996, 1996/1997, 1997/1998, 1998/1999, 2003/2004, 2009/2010
סגנית אלופה (14): 1914/1915, 1935/1936, 1937/1938, 1952/1953, 1956/1957, 1960/1961, 1968/1969, 1977/1978, 1985/1986, 1988/1989, 1990/1991, 2005/2006, 2011/2012
זכייה (8): 1934/1935, 1936/1937, 1945/1946, 1953/1954, 1972/1973, 1973/1974, 1975/1976, 1980/1981, 1987/1988, 1996/1997, 1998/1999, 1999/2000, 2012/2013
סגנית מחזיקת הגביע (11): 1921/1922, 1926/1927, 1964/1965, 1965/1966, 1970/1971, 1974/1975, 1984/1985, 1990/1991, 1994/1995, 1995/1996, 2005/2006
קריית החינוך ע"ש דוד בן-גוריון בעמק חפר

| --- | --- |


 בית ספר שש-שנתי ממלכתי
 על שם:  דוד בן-גוריון
 בעלי תפקידים
 מנהלת:  גילה ציטרון
 באחריות:  מועצה אזורית עמק חפר
 תלמידים
 :  1661, נכון ל-2022
 מיקום
 מיקום:  מדרשת רופין
 קואורדינטות:  32°20'33.5"N 34°54'31.9"E
 http://www.bgr.edu1.org.il
קריית החינוך ע"ש דוד בן-גוריון בעמק חפר (המכונה גם "תיכון רופין" או "רופין") היא מתחם חינוכי מרכזי הכולל מספר מוסדות חינוך, הנמצאת בסמוך למרכז האקדמי רופין במועצה האזורית עמק חפר שבשרון.
הקריה משמשת כמרכז חינוכי עבור תלמידים רבים מאזור דרום המועצה, והיא מציעה מסגרות לימוד מגוונות מגיל החטיבה ועד התיכון.
בקריית החינוך ישנם מספר מוסדות עיקריים:
"עמק חפר המשותף" – בית ספר לחינוך מיוחד אשר מיועד לתלמידים על הספקטרום האוטיסטי, במטרה לספק להם מענה מותאם אישית.
חטיבת ביניים – משמשת כתשתית לימודית לתלמידים בחטיבות הביניים, כהכנה ללימודים בתיכון.
חטיבה עליונה – משמשת כתשתית לימודית לתלמידים בתיכון.
הקריה מציעה פעילויות חוץ-לימודיות רבות כמו חוגים, ספורט, אמנויות, פרויקטים סביבתיים, ומעודדת מעורבות קהילתית וחברתית. השם שניתן לה הוא כהוקרה לראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל, דוד בן-גוריון, שתרם רבות לתשתיות החינוך והתרבות בישראל.
מעבר ללימודים הפורמליים, יש דגש חזק על ערכים, יזמות, ומצוינות, והקריה מקיימת קשרים עם מוסדות אקדמיים ותעשייה, תוך קידום לימודים מתקדמים במדעים, טכנולוגיה ואמנות.
היסטוריה

קריית החינוך ע"ש דוד בן-גוריון בעמק חפר הוקמה כחלק מהחזון של המועצה האזורית עמק חפר לפיתוח תשתיות חינוך מתקדמות וכוללות עבור יישובי המועצה והאזור כולו. ההקמה של הקריה הייתה תגובה לצורך ההולך וגדל במרכז חינוכי מודרני שיאפשר לתלמידים לקבל חינוך איכותי בקרבה למקום מגוריהם, תוך שמירה על רמה גבוהה של הוראה ומעורבות קהילתית.
המועצה האזורית עמק חפר, שהוקמה בשנות ה-30 של המאה ה-20, תמיד הדגישה את החשיבות של חינוך בתפיסת ההתיישבות שלה. החל מהעשורים הראשונים של המדינה ועד היום, המועצה שמה דגש על חינוך ככלי לחיזוק הקהילה והצמיחה האישית של תושביה. קריית החינוך, שהוקמה בעשורים האחרונים של המאה ה-20, נבנתה כחלק מאותו חזון, והיא משקפת את השאיפה לשלב לימודים עיוניים ומעשיים עם ערכים של תרומה לחברה, שמירה על איכות הסביבה, ופיתוח האישיות של כל תלמיד.
הקריה נקראת על שמו של דוד בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל, כהוקרה על תרומתו המשמעותית להקמת המדינה ולעיצוב מערכת החינוך שלה. ההחלטה לקרוא למתחם החינוכי על שמו גם מתיישבת עם הערכים שבן-גוריון עצמו הטמיע בישראל, כמו ציונות, התיישבות, וחשיבות ההשכלה כחלק מיצירת חברה איתנה ובריאה.
לאורך השנים, הקריה התפתחה והתרחבה בהתאם לצרכים המשתנים של אוכלוסיית עמק חפר. מוסדות החינוך שבה התעדכנו והותאמו להתקדמות בתחומים טכנולוגיים וחינוכיים, מה שמוביל להצלחות רבות של תלמידי הקריה בזירה המקומית והארצית.
חזון וערכים של קריית החינוך

קריית החינוך ע"ש דוד בן-גוריון שמה לעצמה למטרה להעניק לתלמידיה לא רק השכלה איכותית, אלא גם ערכים חברתיים, מנהיגות, מעורבות קהילתית ואחריות סביבתית. הקריה פועלת בשיתוף עם קהילת עמק חפר לקדם ערכים של שוויון, דמוקרטיה, שיתוף פעולה וסובלנות. היא מעודדת את תלמידיה להיות אזרחים פעילים ותורמים לחברה הישראלית.
חזון וערכים של קריית החינוך > פיתוח וקיימות

הקריה משלבת בתוכנית הלימודים שלה פרויקטים בנושאי קיימות ואקולוגיה, ומדגישה את החשיבות של שמירה על הסביבה. היא מקיימת יוזמות סביבתיות כמו גינות קהילתיות, פרויקטים של מיחזור, ותוכניות חינוכיות בנושא קיימות.
חזון וערכים של קריית החינוך > הישגים אקדמיים וחברתיים

במשך השנים, קריית החינוך נחשבת לאחד ממוסדות החינוך המובילים באזור, עם תלמידים שמגיעים להישגים מרשימים במבחנים הארציים והבינלאומיים. לצד זאת, הקריה זוכה לשבחים על טיפוח קהילתיות, ערכים חברתיים וחינוך לערכים של תרומה לקהילה.
הקריה ממשיכה להתפתח ולהתאים את עצמה לשינויים בעולם החינוך, תוך שמירה על קשר הדוק עם הקהילה המקומית, השותפים האקדמיים והתעשייתיים, ובניית דור העתיד של אזרחים משפיעים ומעורבים.
עמק חפר "המשותף"

בית הספר "המשותף" הוא בית ספר בתוך קריית החינוך המיועד לחינוך מיוחד עבור תלמידים על הספקטרום האוטיסטי, ומציע תוכניות חינוך מותאמות אישית כדי לתמוך בצמיחה האישית והלימודית של כל תלמיד. בית הספר פועל לשילוב מיטבי של תלמידים בחברה הכללית תוך מתן מענה אישי לצרכים ייחודיים.
פולה אש

פולה אש (בצרפתית:Cercle sportif Fola Esch, בתרגום:מעגל הספורט פולה אש; בקיצור מכונה פולה) הוא מועדון כדורגל לוקסמבורגי מהעיר אש-סור-אלזט (Esch-sur-Alzette), שבדרום-מערב לוקסמבורג. צבעי הקבוצה הם אדום לבן וכחול (כצבעי הדגל הלוקסמבורגי), ואצטדיון הבית של המועדון הוא סטאד אמיל מיירש.
הקבוצה נחשבת לאחת הקבוצות הוותיקות ביותר בכדורגל הלוקסמבורגי, כאשר היא זכתה בעברה ב-8 אליפויות הליגה, וב-3 גביעי מדינה לוקסמבורגים.
היסטוריה

פולה אש, שנוסדה בשנת 1906 על ידי המורה לאנגלית ז'אן רודר, הייתה מועדון הכדורגל הראשון במדינת לוקסמבורג. בתקופת הזוהר שלו, היה פולה המועדון הבכיר במדינה, וזכה בארבע אליפויות בליגה הבכירה ובשני גביעי לוקסמבורג בין השנים 1918-1924. פולה זכתה באליפות נוספת ב-1930 ובגביע לוקסמבורג ב-1955.
פולה דחתה באופן עקבי מיזוג עם שכנותיה הגדולות, ג'אוניס אש, במהלך גל המיזוגים בכדורגל הלוקסמבורגי בשנות ה-90. ב-2004/2005, פולה ירדה לליגה השלישית של הכדורגל הלוקסמבורגי, אך עלתה בעונה שלאחר מכן. ב-2006/2007 הם סיימו במקום השלישי, והעפילו לפלייאוף עלייה, אך הפסידו לוויקטוריה רוספורט.
בשנת 2008 הצליח המועדון להשיג את המקום השני בליגת המשנה, והעניק להם עלייה לליגת העל (הליגה הלאומית, הליגה הבכירה במדינה, שנקראה במרץ 2009 לליגת BGL עקב המשבר הפיננסי).
במאי 2013 זכתה פולה אש באליפות הליגה הבכירה עם ניצחון היסטורי 5–1 מול יריבתה העירונית, ג'אוניס אש במחזור ה-25 של העונה. זו הייתה האליפות הראשונה למועדון מזה 83 שנים. סטפנו בנסי היה שחקן המפתח כאשר כבש 20 שערים במהלך העונה.
פולה השתתפה בסיבוב המוקדמות השני של ליגת האלופות 2013/2014, אך הפסידה לדינמו זאגרב 0–5 במשחק הראשון (בבית) ו-0–1 במשחק השני (בחוץ). ב-2015 זכתה פולה שוב באליפות, לאחר שסיימה במקום השני ב-2014. ב-2016 היא שוב סיימה במקום השני עם מספר שווה של נקודות עם האלופה, F91 דודלאנג'.
בשנת 2016 חגגו פולה אש את יום הולדתם ה-110, והפך גם לחבר במועדון החלוצים האקסקלוסיבי, כמועדון הכדורגל הוותיק ביותר של לוקסמבורג. ב-2017 הצליחה הקבוצה לראשונה לעבור סיבוב במסגרת אירופית כשהגיעה לסיבוב המוקדמות השלישי במוקדמות הליגה האירופית. בהמשך נשארה הקבוצה כמתחרה בצמרת של הכדורגל הלוקסמבורגי. ב-2020/2021 לקחה את האליפות השמינית בהיסטוריה שלה, ובעונה שלאחר מכן השתתפה במוקדמות ליגת האלופות אך הודחה בסיבוב הראשון, ישירות לסיבוב השני של מוקדמות המפעל החדש, הליגה האזורית של אופ"א, שם הצליחה להגיע עד לסיבוב הפלייאוף אך הודחה נגד קאיראט אלמטי הקזחית.
תארים

אליפות (8): 1917/1918, 1919/1920, 1921/1922, 1923/1924, 1929/1930, 2012/2013, 2014/2015, 2020/2021
סגנית אלופה (10): 1916/1917, 1918/1919, 1920/1921, 1928/1929, 1948/1949, 1953/1954, 1954/1955, 2010/2011, 2013/2014, 2018/2019
זכייה (3): 1922/1923, 1923/1924, 1954/1955
סגנית מחזיקת הגביע (2): 1972/1973, 2016/2017
מאור צברי

אין תמונה חופשית
מאור צברי (נולד ב-7 ביולי 1995, ט' בתמוז ה'תשנ"ה) הוא משורר, מתרגם ומרצה לפילוסופיה ומחשבת ישראל. זוכה בפרס רחל נגב לכתב-יד מצטיין (2022) מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים. נמנה עם מקימיה וראשיה של "פריחת הדובדבן" הפועלת לעיבוד חוויות לחימה בקרב יחידות מיוחדות בצה"ל.