stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שעון קוורץ
הערות שוליים

↑  Marrison, W.A.; J.W. Horton (February 1928). "Precision determination of frequency". I.R.E. Proc. 16: 137–154.
↑  Warren Marrison, The Evolution of the Quarz Crystal Clock, Bell System Technical Journal (AT&T) 1948;27:510-588.
↑  D.B. Sullivan, Time and frequency measurement at NIST: The first 100 years
↑  Carlene Stephens and Maggie DennisEngineering time: inventing the electronic wristwatch. British Journal for the History of Science 2000;33:477-497.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4176635-0 
שעון הקוורץ השווייצרי הראשון (משמאל) מוצג במוזיאון הבינלאומי לשענות בעיר לה שו-דה-פונד, שווייץ
תכנון סביבתי

מבנה דייגים מתוכנן סביבתית בלאוס.
תכנון סביבתי מכיל ראייה אינטגרטיבית ורב תחומית של נושאי איכות הסביבה השונים. נושאים אלה באים לידי ביטוי הן במערכת תכנון שימושי הקרקע ברמות השונות, והן בהטמעת תפיסות סביבתיות במדיניות הארצית והמקומית. הכללת שיקולים סביבתיים בשלבים הראשונים של התכנון, עשויה למנוע ו/או לצמצם יצירת קונפליקטים סביבתיים, ולחסוך משאבים וזמן יקר בהליכי התכנון ואישור תוכניות.

שילוב שיקולים סביבתיים בשלבים המוקדמים של תכנון תעסוקה, נופש, מגורים ועוד, מאפשר בחירת חלופות טובות עבור היזמים והציבור. ראייה אינטגרטיבית הרגישה לזיקות ההדדיות שבין הצרכים המתגברים, ולהשפעות החברתיות, הכלכליות והסביבתיות של פיתוח מואץ, היא האתגר העומד בפני התכנון הסביבתי.
עקרונות סביבתיים

שימוש יעיל ומופחת בקרקע ובתנאי הסביבה, תוך עידוד חיסכון ומניעת פגיעה בלתי הפיכה במשאבי טבע. לשם כך ייעשה שימוש באמצעים תכנוניים, טכנולוגיים וכלכליים.
מניעת השפעות ותוצאות שפגיעתן בסביבה בלתי הפיכה ואינה ניתנת לתיקון.
מניעה או מזעור מפגעים, נזקים וסיכונים לסביבה.
מתן מענה תכנוני לצורכי הבנייה והפיתוח, תוך הכוונת עיקר הפיתוח למרקמים העירוניים וצמצום תופעת הפרוור
צמצום הפגיעה בשטח הפתוח ושמירת עתודות קרקע לדורות הבאים, תוך שמירה על ערכי טבע, נוף ומורשת ועל האופי הכפרי של ההתיישבות החקלאית.
הבחנה בין אזורים מוטי פיתוח לבין אזורים מוטי שימור, והדגשת הרצף של השטחים הפתוחים.
שיפור המרחב העירוני תוך התחדשותו, יחד עם שימור מכלולים ערכיים.
הדגשת העיר כמוקד למגורים ומסחר תוך בנייה בצפיפויות גבוהות יחסית ופיתוח מערכות תשתית, בדגש על תחבורה ציבורית, המתואמות עם קצב הפיתוח העירוני.
הימנעות מפתרונות תכנוניים וטכנולוגיים לבעיות סביבתיות על ידי מניעתן, הסרתן או מזעור המפגע במקור, לעומת פיזור המפגע במרחב או הטלת הגבלות על שימושי קרקע בסביבתו.
שמירת עקרון חובת הזהירות המקדימה בטיפול בבעיות סביבתיות.
ראו גם

תכנון מערכתי
מיחזור משביח לבגדים
שימוש משני
גינוע
תומאס פאד

| --- | --- |

 לידה:  8 ביוני 1826 Gatehouse of Fleet, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  17 באוגוסט 1900 (בגיל 74) לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום קבורה:  City of Westminster Cemetery, Hanwell 
 מקום לימודים:  קולג' אדינבורו לאמנות 
 יצירות ידועות:  Sunday in the Backwoods of Canada 
 חתימה:   
 
תומאס פאד (באנגלית: Thomas Faed‏; 8 ביוני 1826 – 17 באוגוסט 1900) היה צייר סקוטי.
ביוגרפיה

פאד נולד ב-8 ביוני 1826, והיה אח של האמנים ג'יימס פאד, ג'ון פאד וסוזן פאד.
הוא קיבל את השכלתו האמנותית בבית הספר לעיצוב, אדינבורו ונבחר למקורב של האקדמיה המלכותית הסקוטית ב-1849. הוא נסע ללונדון שלוש שנים מאוחר יותר, נבחר למקורב של האקדמיה המלכותית ב-1861 וקיבל תואר "אקדמאי" ב-1864. הוא פרש לגמלאות ב-1893. הוא זכה להצלחה רבה כצייר של ז'אנר מקומי, והיה לו יכולת ביצוע ניכרת.
בשנת 1850 הוא התגורר בצפון אדינבורו עם אחיו ג'יימס פאד שהיה חרט. באדינבורו הוא היה חבר במועדון ציירים לצד ויליאם פטס דאגלס.
שלוש מהתמונות שלו, The Silken Gown, Faults on Both Sides, ו-The Highland Mother נמצאות בגלריית טייט ושתיים נוספות, היילנד מרי ו-The Reaper תלויות בגלריה לאמנות אברדין. The Last of the Clan, שהושלם ב-1865 וללא ספק עבודתו הידועה ביותר, נמצא בגלריה קלווינגרוב בגלאזגו.
הוא נפטר בלונדון ב-17 באוגוסט 1900.
גלריה

עצב בזוגיות
ליד הים
נער עם כלב
ולטר סקוט וחברים
הערות שוליים

↑  "The Mitherless Bairn". Halifax, West Yorkshire, England: Calderdale Council. Archived from the original
↑  McKay, William D. (1906). "the Faed brothers". The Scottish School of Painting. London: Duckworth and Co. pp. 443–449.
↑  Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Faed, Thomas". Encyclopædia Britannica. Vol. 10 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 123.
↑  NPG 4840; Thomas Faed - Portrait Extended - National Portrait Gallery"
↑  "Thomas Faed: 1826 - 1900" Scotgaz. Retrieved 6 May 2008.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  AGSA: 2746  BnF: cb14973631c (data)  GND: 1052732623  ISNI: 0000 0001 1751 5746  LCCN: n88218515  NGV: 954  RKD: 27162  SNAC: w6xk8cw9  ULAN: 500012087  VIAF: 24874683   WorldCat (עם VIAF): 24874683
שעון מעורר

שעון מעורר בעיצוב מסורתי: פטיש הקבוע בין שני הפעמונים העגולים בראש השעון נע ומקיש בהם על מנת להפיק את הצליל המעורר
שעון מעורר (באנגלית: Alarm Clock) הוא שעון המשמיע קול רם בשעה שנבחרה מראש, במטרה להעיר משינה את המשתמש.
השעון המעורר עבר גלגולים שונים, וכיום נפוץ השימוש באפליקציה מובנית בטלפון נייד בתור שעון מעורר.
תולדות השעון המעורר

שעונים מעוררים התקיימו כבר בימי יוון העתיקה. כך, נאמר שלאפלטון היה שעון-מים בעל מנגנון מפיק קולות ששימש לו כשעון מעורר. גם בכתבים מימי רומי תיארו אישים שעונים מעוררים מורכבים שנמצאו ברשותם.
פרוקופיוס מעזה תיאר בפירוט בשנת 529 לערך שעון מצלצל בעזה בעל דמויות הנעות באופן מכני ביום ובלילה.
בסין תוכנן שעון המקיש את הזמן במועד נבחר (Striking Clock) על ידי נזיר בודהיסטי בראשית המאה השמינית לספירה. שעון שכזה, על בסיס שעון מים, התקיים ליד המסגד האומיי בדמשק במאה השתים-עשרה. כמוהו נמצא במדרסת המוסתנסיריה בבגדאד כמאה שנה לאחר מכן. מאז המאה ה-14 נמצאו שעונים אלו גם במערב אירופה. הידוע מביניהם שעדיין קיים כיום הוא כנראה זה הקבוע במגדל השעונים בכיכר סן מרקו בוונציה, שם הותקן ב-1493.
דגמים ראשונים של שעונים מעוררים הניתנים לכוונון התקיימו באירופה כבר במאה ה-15. הראשון להוציא פטנט על שעון מעורר מתכוונן היה הממציא הצרפתי אנטואן רדייה (Antoine Redier), ב-1847. שעון הרדיו (ראו להלן) הראשון הומצא על ידי ג'יימס ריינולדס (James F. Reynolds) בשנות ה-40 של המאה העשרים.
בימי מלחמת העולם השנייה פסק גם ייצור השעונים המעוררים בארצות הברית עקב הסבת בתי חרושת לייצור מוצרים צבאיים. ייצורם חודש בפיקוח ממשלתי לפני סוף המלחמה על רקע תופעה נרחבת של איחורי עובדים למקומות עבודה חיוניים בשל קילקולים של שעונים מעוררים או מחסור בהם. כך היה השעון המעורר לאחד מראשוני מוצרי הצריכה שייצורם חודש לאחר המלחמה.
פעולת השעון המעורר > תכונות כלליות

למשתמש בשעון יש יכולת להפסיק את הצליל שהוא מפיק על ידי לחיצה על כפתור או ידית בשעון שנועדו לכך. מרבית השעונים מתוכננים כך שיפסיקו את הצליל אוטומטית לאחר משך זמן נתון אם לא הופסק ידנית קודם לכן. בשעונים מעוררים מסורתיים בעלי מחוגים נעשית קביעת שעת הצלצול המבוקשת באמצעות מחוג נוסף.
שעונים מעוררים מסורתיים משמיעים צלצול באמצעות מתיחת קפיץ. הקפיץ מניע מנגנון הגורם לפטיש הקבוע בין שני פעמונים על השעון (או הקבוע בתוך פעמון יחיד) להקיש בהם. קיימים דגמים בהם המעטפת של השעון משמשת כפעמון. בשעוני פעמון חשמליים מונע הפטיש על ידי המנגנון החשמלי, הניזון בדרך כלל מסוללה.
במאה ה-20 השתמשו גם בשעון מעורר מתקפל, "שעון קומפקטי עם מחוגים וספרות זרחניים שהאירו בלילה והיו בעלי צליל יקיצה נעים". היתרון של השעונים הללו היה שניתן היה לארוז אותם בתיק או מזוודה.
שעונים מעוררים דיגיטליים מודרניים יכולים להפיק צלילים שונים – החל מזמזום וצפצוף בלבד וכלה במנגינות נבחרות וצלילים כמו אנושיים (דיבור, צחוק או שירה). יש בהם את תכונת ה"נודניק" (Snooze) – האפשרות לחדש את האזעקה מספר פעמים במרווח זמן קבוע קצר, לפי בחירת המשתמש, בעקבות לחיצה על לחצן ייעודי המותקן בהם.
בחלק מן השעונים המעוררים המודרניים משולב מכשיר רדיו שאפשר לכוונו להתחיל לפעול בזמן המבוקש. אלו נקראים שעון רדיו. דגמים מתקדמים של שעונים מסוגלים להפיק צלילים שונים בנקודות זמן שונות לפי בחירת המשתמש.
שעונים מעוררים המחוברים לרשת החשמל יאתחלו את עצמם – בדרך כלל לשעת חצות - במקרה של הפסקה באספקת החשמל, דבר שישבש את מילוי ייעודם. על מנת להתמודד עם כך מצוידים חלק מן השעונים באפשרות להטענת סוללה חשמלית בתוכם לגיבוי. אחרים מתוכננים כך שלאחר הפסקת חשמל תופעל האזעקה שבהם בשעה 00:01, באופן שהמשתמש יוכל להיות מוזעק לכוון את השעון בהם. פתרון שלישי לשיבוש שיכולה לחולל הפסקת חשמל הוא האפשרות הנכללת בשעונים מסוימים לכוון אוטומטית את השעון שבהם על פי אותות זמן, המסונכרנים על ידי שעון אטומי ומשודרים על ידי תחנות רדיו (לדוגמה – התחנה WWV (אנ')); שעונים שכאלו יהיו מכוונים לשעה הנכונה מיד עם הפעלתם הראשונה.
פעולת השעון המעורר > תכונת שעון מעורר במכשירים אלקטרוניים נוספים

כיום קיימת בטלפונים סלולריים בדרך כלל תכונה של שעון מעורר, אשר עשויה לפעול גם אם הטלפון עצמו כבוי. בדרך כלל ניתן לבחור בהם את הצליל שיישמע בעת הפעלת האזעקה.
תוכנות שעון מעורר פותחו לשם שימוש במחשבים אישיים, והן מאפשרות קביעת מספר גדול מאוד של זמני אזעקה במקביל ובחירה מתוך מגוון רחב של צלילי אזעקה.
תכונת השעון המעורר קיימת גם בכמה דגמים של מכשירי טלוויזיה, המסוגלים להדליק את עצמם במועד שנקבע מראש.
פעולת השעון המעורר > שעונים מעוררים ללקויי שמיעה

שעונים מעוררים מיוחדים פותחו עבור משתמשים לקויי שמיעה, המתקשים או אינם יכולים להסתייע באזעקה קולית של השעון. בשעונים אלו יש אורות מהבהבים במקום האזעקה הקולית או בנוסף לה. דגמים אחרים של שעונים תוכננו לרטוט בשעת האזעקה הנבחרת; הקטנים בהם מוכנסים לתוך כרית השינה, וגדולים יותר תוכננו להיות מוכנסים תחת רגלי מיטה על מנת להניע את כולה.
פעולת השעון המעורר > שעוני הדור הבא

שעוני הדור הבא הם שעונים מעוררים משוכללים שתוכננו כדי להתמודד עם קשיי היקיצה האנושיים, ובראשם התופעה של Sleep Inertia (אנ') – הקושי של בני אדם לתפקד היטב מבחינה פיזית ומנטלית בעקבות יקיצה פתאומית משינה. שעונים אלו מתמודדים גם עם התופעה של הסתגלות הישנים לצליל השעון המעורר שלהם, אשר גורעת מיעילותו. שעונים כאלו כוללים פתרונות כגון:
אזעקה קולית המתגברת בהדרגה (Progressive alarm clocks);
סימולציה של דמדומי בוקר, הנעשית באמצעות הדלקה מתוזמנת של אורות בחדר השינה, המתמשכת על פני פרק זמן של 30 דקות עד שעתיים;
חיבור לחיישנים המספקים מידע על שלב השינה של המשתמש (למשל אלקטרודות EEG), שהוא מרכיב חשוב בגרימת התופעה של Sleep Inertia. שעונים אלו מיועדים להעיר את הישן רק במהלך שלב קל של השינה.
הערות שוליים

↑  שעון מעורר מתקפל, באתר ישראל היום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563795605171  BnF: cb16537650c (data)  GND: 4262940-8  LCCN: sh2004007158  NKC: ph876278 
שעון מעורר מדגם ישן, עם מנגנון אנלוגי ורדיו AM
שעון רדיו מאמצע שנות ה-70 בעל תצוגת תריסים
שעון רדיו דיגיטלי בעל תצוגת LED
שעון מעורר כחול עם מחוגים ו"נודניק"
שמות אפרו-אמריקאים

שמות אפרו-אמריקאים הם חלק בלתי נפרד מהמסורת האפרו-אמריקאית. בעוד שאמריקנים שחורים רבים משתמשים בשמות הפופולריים בקרב התרבות האמריקאית הרחבה יותר, מספר מגמות שמות ספציפיות צצו בתרבות האפרו-אמריקאית. שמות שחורים נגזרים לעיתים קרובות משמות מקראיים קיימים, שמות ערבים ומוסלמים, שמות צרפתיים ושמות אירופיים אחרים.
היסטוריה

ההערכה הרווחת היא כי לפני שנות החמישים והשישים, רוב השמות האפרו-אמריקאיים דמו מאוד לשמות ששימשו בתרבות האירופית-אמריקאית. אפילו בקרב האוכלוסייה הלבנה, רוב התינוקות של אותה תקופה קיבלו מספר מועט של שמות נפוצים מאוד, וניתנו להם כינויים כדי להבחין בין האנשים השונים שחולקים את אותו השם. זה היה מקובל למדי שמהגרים ומיעוטים תרבותיים בחרו שמות לתינוקות או שינו את שמות ילדיהם כדי להשתלב בתרבות האמריקאית הרחבה יותר. כלל זה חל הן על שמות פרטיים והן על שמות משפחה.
למרות שנהוג לראות בשמות שחורים מובהקים תופעה חדשה, מחקרים מראים שימוש בשמות ייחודיים לאמריקאים שחורים כבר בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. עם זאת, שמות מוקדמים אלה כבר אינם בשימוש היום. למעשה, נטען כי שמות שחורים מציגים את אותם נושאים ודפוסים כמו במערב אפריקה.
עם עליית התנועה לזכויות האזרח בשנות ה-60 ותרבות הנגד הרחבה יותר של שנות ה-60, חלה עלייה דרמטית בשמות אפרו-אמריקאיים ממקורות שונים. פרופסור ז'אן טוונג מאוניברסיטת סן דייגו מאמין שהמעבר לשמות תינוקות שחורים-אמריקאים ייחודיים הוא גם תוצאה של השינוי התרבותי באמריקה כשהחלו להעריך אינדיבידואליות על פני קונפורמיות.
בשנת 2004, חוקרים בחנו את השינוי המהיר בדרכי בחירת השמות בתחילת שנות השבעים, עם אימוץ מהיר של שמות שחורים מובהקים, במיוחד בשכונות בעלות הכנסה נמוכה ומבודדות גזעית. הם העדיפו מודל של הסבר שמייחס את השינוי בתפיסות השחורות לגבי זהותם לתנועת הכוח השחור (Black Power Movement).
השפעות ומוסכמות

ליברסון ומייקלסון מאוניברסיטת הרווארד ניתחו שמות שחורים ומצאו כי נוהלי השמות החדשניים עוקבים אחר מוסכמות לשוניות אמריקאיות גם אם אינן תלויות בארגונים או מוסדות.
השפעות ומוסכמות > שמות צרפתיים

בעוד שקריאולים שחורים היו בעלי שמות צרפתיים קלאסיים, שמות רבים ממוצא צרפתי נכנסו לתמונה במהלך שנות החמישים והשישים. הדעות לגבי מקורות ההשפעה הצרפתית משתנות, אך מבחינה היסטורית שמות צרפתיים כמו מוניק, שנטל, אנדרה ואנטואן הפכו נפוצים כל כך בתוך התרבות האפרו-אמריקאית, עד שאמריקאים רבים החלו לחשוב עליהם אך ורק כ"שמות שחורים". שמות אלה נכתבים לעיתים קרובות בצורה אחרת מהשם הצרפתי המקורי, כגון Antwan במקום Antoine או Shauntelle במקום Chantal.[דרוש מקור]
השפעות ומוסכמות > שמות אפרוצנטריים ושמות שהומצאו

התנועה האפרוצנטריות (באנגלית: Afrocentrism) שצמחה והפכה פופולרית במהלך שנות ה-70, דחפה את השימוש בשמות אפריקאים בקרב אפרו-אמריקאיים, כמו גם שמות שדימו מצלול אפריקני. שמות כמו Ashanti שמקורם באפריקה. תנועת הכוח השחור עוררה השראה לרבים להתגאות במורשתם. הסוציולוג מאוניברסיטת הרווארד, סטנלי ליברזון (Stanley Lieberson), ציין כי בשנת 1977 השם Kizzy עלה באופן דרמטי בפופולריות בעקבות השימוש בשם בסדרות הספרים והטלוויזיה שורשים.
בשנות השבעים והשמונים הפכה המצאת שמות חדשים לפופולרית בקרב אפרו-אמריקאים. רבים מהשמות שהומצאו שאבו אלמנטים משמות קיימים פופולריים. קידומות כגון La/Le, Da/De, Ra/Re, or Ja/Je וסיומות כגון -ique/iqua, -isha, -ari, -aun/-awn הפכו נפוצות, כמו גם צורות איות שונות לשמות נפוצים.
הספר Baby Names Now: From Classic to Cool—The Very Last Word on First Names (שמות לתינוקות עכשיו: מקלאסי למגניב - המילה האחרונה ביותר על שמות פרטיים) ממקם את מקורות השמות "La" בתרבות האפרו-אמריקאית בניו אורלינס.
השם LaKeisha נחשב בדרך כלל לאמריקאי במקורו אך יש בו אלמנטים השאובים משורשים צרפתיים ואפריקאים. שמות אחרים - למשל LaTanisha, DeShawn, JaMarcus, DeAndre, Shaniqua - נוצרו באותו אופן. סימני פיסוק נראים לעיתים קרובות יותר בשמות אפרו-אמריקאים מאשר בשמות אמריקאיים אחרים, כמו השמות Mo'nique ו-D'Andre.
במילון שלו לשמות שחורים מגדיר בובי סנורה (Bobby Cenoura) כי בראשית המאה ה-21 שמות שחורים הם "שמות ייחודיים שמקורם בצירופים של שני שמות או יותר, שמות שנבנו עם קידומות וסיומות נפוצות ...'מצומדות' בנוסחה..." מקורם של "Da", "La" וצלילים דומים הם בצרפתית המדוברת בלואיזיאנה. אם נצרף שם נפוץ כגון Sean (שון) ונאיית את השם בצורה פונטית, נקבל את השם "DaShawn". סיומות זעירות מצרפתית, ספרדית וסקוטית כגון "ita" עשויות להיות משולבות ישירות עם קידומות או לחלופין לשם, כפי שניתן לראות לעיתים קרובות בשמות לבנים או בכינויים. מוסכמות מסוימות בשמות אלו בדרך כלל הופכות את זיהוי מגדרו של האדם בקלות. בעקבות הספרדית שמות גבריים מסתיימים לרוב ב-"o", למשל "Carmello", בעוד שמות נשיים מסתיימים ב"a", למשל "Jeretta".
בעקבות אירית, צרפתית ואיטלקית, ניתן להשתמש באפוסטרוף, למשל "D'Andre" ו-"Rene'e". שמות ההורים עשויים להיות מעורבבים, למשל הבן של "ריימונד" ו"איבון" יכול להיקרא "רייבון" (Raymond + Yvonne = Rayvon).
השפעות ומוסכמות > שמות מוסלמים

האסלאם השפיע על שמות אפרו-אמריקאים. שמות אסלאמיים נכנסו לתרבות האפרו-אמריקאית עם עליית "אומת האסלאם" בקרב האמריקאים השחורים. השמות העממיים עאישה, עאליה, ואחרים הם דוגמאות לשמות שמקורם באסלאם.
מספר ידוענים אפרו-אמריקאים החלו לאמץ שמות מוסלמים, כולל מוחמד עלי, ששינה את שמו בשנת 1964 מקסיוס מרסלוס קליי ג'וניור. ידוענים אחרים שאימצו שמות מוסלמים כוללים את כרים עבדול-ג'בר (לשעבר פרדיננד לואיס אַלְסִינְדוֹר ג'וניור) ואמירי ברקה (לשעבר לירוי ג'ונס). למרות מקורם המוסלמי של שמות אלה ומקומה של אומת האסלאם בתנועה לזכויות האזרח, שמות מוסלמים רבים כמו ג'מאל (Jamal) ומאליק (Malik) נכנסו לשימוש פופולרי בקרב אמריקאים שחורים פשוט משום שהם היו אופנתיים, ושמות אסלאמיים רבים משמשים כיום בדרך כלל אפריקאים אמריקאים ללא קשר לדת.
השפעות ומוסכמות > שמות אירופיים ומקראיים

גם עם עליית השמות שהומצאו, עדיין מקובל בקרב אפרו-אמריקאים להשתמש בשמות מקראיים, היסטוריים או אירופיים. דניאל, כריסטופר, מייקל, דייוויד, ג'יימס, ג'וזף ומת'יו היו בין השמות הנפוצים ביותר עבור נערים אפרו-אמריקאים בשנת 2013.
לקריאה נוספת

Norman, Teresa (1998). The African-American Baby Name Book. Berkley Books. ISBN 0425159396.
Zulu, Itibari M. (ביולי 2017). "Synergizing Culture: African American Cultural Recovery through African Name Acquisition and Usage" (PDF). Africology: The Journal of Pan African Studies. 10: 128–154. ISSN 0888-6601. {{cite journal}}:  (עזרה)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Wattenberg, Laura (7 במאי 2013). The Baby Name Wizard, Revised 3rd Edition: A Magical Method for Finding the Perfect Name for Your Baby. Harmony. ISBN 0770436471. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2  Moskowitz, Clara (30 בנובמבר 2010). "Baby Names Reveal More About Parents Than Ever Before". Live Science. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Roberts, Sam (25 באוגוסט 2010). "New Life in U.S. No Longer Means New Name". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cook L, Logan T, Parman J. Distinctively black names in the American past. Explor Econ Hist. 2014 Jul;53:64–82.
↑  Paustian PR. The Evolution of Personal Naming Practices among American Blacks' Names. 1978 Jul 19;26(2):177–91.
↑  Fryer RG, Levitt SD. "The Causes and Consequences of Distinctively Black Names". Q J Econ. 2004;119(3):767–805.
↑  Lieberson S, Mikelson K. "Distinctive African American Names: An Experimental, Historical, and Linguistic Analysis of Innovation". Am Sociol Rev. 1995 Dec;60(6):928–46.
1 2  Zax, David (25 אוג' 2008). "What's up with black names, anyway?". Salon. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rosenkrantz, Linda; Satran, Paula Redmond (16 באוגוסט 2001). Baby Names Now: From Classic to Cool—The Very Last Word on First Names. St. Martin's Griffin. ASIN B0009X1MMS. ISBN 0312267576. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Black Names". Behind the Names. נבדק ב-12 בפברואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cenoura B. Black. Names Matter: The Black Names Book. Bobby Cenoura and Slice of Pain Publishing and Media; 2015. 394 p.
↑  entry for "Aaliya" in English, at BehindTheName.
↑  Lack, Evonne. "Popular African American Names". נבדק ב-12 בפברואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Conley, Dalton (10 במרץ 2010). "Raising E and Yo..." Psychology Today. {{cite news}}:  (עזרה)
שחקן הכדורסל שאקיל אוניל. שאקיל (Shaquille), המקוצר ל"שאק" (Shaq), הוא דוגמה לאיות אפרו-אמריקאי שמקורו בשם Shakil.
שינוי שמו של מוחמד עלי מקסיוס קליי בשנת 1964 סייע לעורר את הפופולריות של שמות מוסלמים בתרבות האפרו-אמריקאית.
תוכנית גמל"א

סמליל הפרויקט
תוכנית גמל"א (ראשי תיבות: גיוס מתנדבים למען האחר) היא תוכנית לחניכה ולסיוע לילדים ולבני נוער, המופעלת בכל מגזרי החברה בישראל. הפעילים בתוכנית הם מתנדבים, העובדים במסגרת שבועית עם חניכים, כך שכל מתנדב חונך ילד או נערה קבועים. התוכנית מופעלת על ידי עמותת דרור בתי חינוך. התוכנית מתמקדת בעיקר בילדים ממשפחות בעלות מאפיינים סוציו-אקונומיים נמוכים, במטרה לקדם אותם מבחינה חברתית ולימודית.
רקע

עמותת דרור-בתי חינוך נוסדה בשנת 1982 במטרה ליצור מסגרות לימודיות חינוכיות לנערים ונערות שנפלטו ממערכת החינוך. מטרת העמותה היא ליצור מסגרות מגוונות הנותנות מענה להתפתחותו של אדם ולמכלול צרכיו הפיזיים, הרגשיים והקוגניטיביים.
תוכנית גמל"א הוקמה בשנת 2000, במטרה לקדם ילדים ובני נוער בני העדה האתיופית, שהוריהם מתקשים לסייע להם בקידום ההישגים הלימודיים והחברתיים. עם השנים התרחבה התוכנית גם לאוכלוסיות אחרות, כגון: עולים חדשים מחבר המדינות, וילדים ונוער בסיכון, בהם יהודים, ערבים ודרוזים.
התוכנית נוסדה על ידי ארגון ג'וינט ישראל, ומופעלת החל משנת 2004 על ידי עמותת דרור בתי חינוך. נכון ל-2013 מפעילה התוכנית כ-1,700 מתנדבים העובדים עם כ-3,500 חניכים, ב-25 מוקדים בישראל.
תוכנית גמל"א פועלת בתוך הרשויות המקומיות ובשיתוף פעולה עם מחלקות החינוך והרווחה ברשות. התוכנית פועלת בסיוע של ג'וינט ישראל, התוכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון, ותורמים פרטיים.
מטרות התוכנית

סיוע לימודי פרטני לילדים ולבני נוער כדי לשפר הישגים לימודיים, לחזק הרגלי למידה, להעלות את הביטחון העצמי של החניך ולחזק את תחושת השייכות לחברה הישראלית.
יצירת מפגש בין החניך לבין דמות משמעותית של אדם בוגר, המהווה מודל לחיקוי.
חיזוק הקשר בין עולים חדשים לבין בתי ספר, מוסדות היישוב והקהילה.
סיוע למשפחות של עולים חדשים להשתלב בקהילה.
חיזוק ערך ההתנדבות, כחלק מחיזוק החוסן החברתי בישראל, על כל מגזריה.
מאפייני התוכנית

גיוס וליווי חונכים: בכל יישוב או רשות מקומית פועל רכז האחראי על המתנדבים. הרכז מאתר מתנדבים חדשים המעוניינים לפעול לקידום וסיוע לתלמידים באמצעות הוראה וחניכה פרטניים בבית התלמיד, במועדונים, בספריות ובמרכזי הלמידה.
תהליך איתור התלמידים, וההתאמה למתנדב: בתי הספר מאתרים את התלמידים הזקוקים לסיוע בתחום מסוים, ורכז התוכנית ביישוב מאתר מתנדב המסוגל לסייע לו בתחום הדרוש. החניכים בתוכנית מאותרים בהתאם לצרכים המשתנים בכל ישוב וישוב.
משך תקופת ההתנדבות: החונך מתחייב להשתתף לפחות שנת לימודים שלמה, במהלכה הוא נפגש עם התלמיד למשך שעתיים בשבוע לכל הפחות.
ליווי המתנדבים נעשה על ידי רכז תוכנית גמל"א ביישוב, אשר תפקידו להיות בקשר מתמיד עם המתנדבים; ללוות, לסייע ולהדריך אותם באופן אישי וקבוצתי; לעקוב אחר התקדמות התלמידים ולשמור על קשר עם בתי הספר ומוסדות היישוב.
חונכות אישית בבית החניך: המתנדב מגיע לבית התלמיד וחונך אותו פעם בשבוע לפחות. מתוך השהות בבית התלמיד, נחשף החונך לצרכים נוספים של התלמיד ומשפחתו ומנסה לסייע גם בהם.
מרכזי למידה, פעולות למידה והעשרה קבוצתיות: במסגרת התוכנית פועלים מרכזי למידה אשר במסגרתם עוברים התלמידים סדנאות תגבור במקצועות הלימוד: עברית, אנגלית, ערבית ומתמטיקה.
פעילות ייחודית של המתנדב: המתנדב מעביר סדנה או חוג אשר פיתח על פי תחום עניין מסוים, דרכו זוכים החניכים ללמידה ולהעשרה בדרך אחרת. דוגמה: קבוצת רכיבה על אופניים, שעת סיפור ויצירה, ועוד.
פעילות חברתית: התוכנית משקיעה מאמץ בפיתוח הקשר בין המתנדבים לבין החניכים. במהלך השנה עורכים רכזי גמל"א ביישוב טיולים לתלמידים ולמשפחותיהם, ומקיימים אירועים חברתיים משותפים לתלמידים ולמתנדבים ומציינים יחד חגים ומועדים.
במספר יישובים מפעילה התוכנית סדנאות וחוגים לתלמידי התוכנית, בנושאים ותחומי העשרה שונים: מחשבים, ספורט, משחקי חשיבה ואומנות.
מאפייני התוכנית > פרופיל המשתתפים

החניכים: עולים חדשים, בני דור שני ושלישי לעליה מאתיופיה ומחבר המדינות, ילדים ונוער בסיכון מכל מגזרי האוכלוסייה.
החונכים: מתנדבים שהם גמלאים, סטודנטים, וצעירים הבוחרים להעניק מזמנם למען הקהילה.
מאפייני התוכנית > הכשרות

הכשרת המתנדבים כוללת: מתן רקע על התרבות והמנהגים של אוכלוסיית היעד; פיתוח מיומנויות לימוד וחניכה; מתן כלים פדגוגיים להתמודדות עם סיטואציות שונות; מידע על ארגונים לטיפול בבעיות משפחתיות; סדנאות "מקרים ותגובות" וסוגיות פדגוגיות נוספות.
לתוכנית גמל"א מטה ארצי מטעם עמותת "דרור - בתי חינוך", אשר מלווה את הרכזים היישוביים. הרכזים עוברים ימי הכשרה והשתלמויות בנושאים שונים המסייעים להם במילוי תפקידם, ומקבלים ליווי פדגוגי אישי.
פעם בשנה עורכים טיול ארצי למתנדבים, ומחלקים שי לאות הערכה.
חניכה בת העדה האתיופית לומדת ביחד עם מתנדבת בתוכנית גמל"א
Chasing Cars

Chasing Cars הוא הסינגל השני של להקת Snow Patrol מאלבומה Eyes Open. השיר הוקלט ב-2005 ושוחרר ב-6 ביוני 2006 בארצות הברית, וב-24 ביוני 2006 בממלכה המאוחדת. השיר צבר פופולריות רבה לאחר שהוצג בפרק הסיום של העונה השנייה של הסדרה האנטומיה של גריי.
השיר הפך לאחד מסמלי השפעת ההורדות החוקיות על מכירות הסינגלים בממלכה המאוחדת, והמשיך להמכר שנים לאחר שחרורו. Chasing Cars הוא השיר הנמכר ביותר של להקת Snow Patrol נכון להיום, כשבשנת 2006 הגיע למקום ה-14 ובשנת 2007 למקום ה-34 ברשימת השירים הנמכרים ביותר בממלכה מאוחדת. בנוסף, השיר הגיע למקום השישי במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום החמישי בבילבורד הוט 100.
בטקס פרסי גראמי של 2007, השיר הועמד לזכייה בקטגוריית שיר הרוק הטוב ביותר, ובטקס פרסי המוזיקה הבריטית הועמד לזכייה בקטגוריית השיר הבריטי הטוב ביותר. ב-2009 השיר הוכרז כשיר המושמע ביותר בעשור בממלכה המאוחדת. נכון לאוגוסט 2013, השיר נמצא כ-111 שבועות במצעד 75 הסינגלים הטובים ביותר בממלכה המאוחדת וכ-154 ברשימת 100 הסינגלים הטובים ביותר. השיר נמכר בלמעלה ממיליון עותקים בממלכה המאוחדת נכון לאוקטובר 2013, ובלמעלה משלושה מילון עותקים בארצות הברית נכון לנובמבר 2011, מה שהופך אותו לאחד מעשרת הסינגלים הנמכרים ביותר בממלכה המאוחדת בעידן הדיגיטלי. ערוץ 4 הבריטי זיכה אותו בשנת 2009 בתואר השיר הטוב ביותר של העשור הראשון של המאה ה-21.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 572737e3-02d9-346e-be7d-dc13b5a2ba06  MusicBrainz work: 0644737d-af31-381d-9d75-075bcb86ae24
תגיד שאתה כאן

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"תגיד שאתה כאן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית שרית חדד. השיר יצא לאור ב-6 בינואר 2020, על ידי חברת התקליטים הישראלית אבי גואטה הפקות בע"מ, כסינגל שלא מתוך אלבום.
רקע וכתיבה

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי תמר יהלומי ויונתן קלימי. השיר הוא מעין בלדה, אשר משלבת בתוכה את סגנון המוזיקה המזרחית. בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
יוסי חרסונסקי סקר את השיר, תוך שהעניק לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על ידי עוזי ג'ורג' והועלה לערוץ היוטיוב של שרית חדד ב-6 בינואר 2020. בקליפ, ניתן לראות בני זוג אוכלים בבית קפה ומתנשקים על יד פסנתר ואת חדד שרה את השיר.
בפחות משבוע, צבר הקליפ של השיר למעלה ממיליון צפיות.