stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה לוי (מזריק הנפט)
הערות שוליים

↑  אבי בטלהיים, חשודים בגניבת הציורים נלכדו בגלל שני צ'קים מזוייפים על אלפי ליש"ט, מעריב, 27 בדצמבר 1979
↑  אבי בטלהיים, "הפריצות הפכו למכת מדינה" - התריע השופט, מעריב, 20 בפברואר 1980
↑  ראובן שפירא, המשטרה גילתה אחד הציררים היקרים שנגנבו מבית מילצ'ן, דבר, 28 בדצמבר 1979
↑  אלי דנון, 'מזריק הנפט' חשוד שאנס 4 נשים לאחרשהרדימן, מעריב, 13 בפברואר 1984
↑  יעל פז-מלמד, "מזריק הנפט" שודך ל"חבר מאותו כוכב", מעריב, 27 בינואר 1984
1 2  רן לוי, ביהמ"ש העליון דתה את ערשו מזריק הנפט, חדשות, 7 בינואר 1988
↑  יוסי ורטר, מזריק הנפט הורשע בהריגה ובניסיון ורצח ונשאו שליו, חדשות, 26 בפברואר 1985
↑  איה אורן, "מזריק הנפט" לעוד 20 שנות מאסר על נסיון לרצה ומעשה סדום, מעריב, 12 ביוני 1990
↑  עמירה שגב, ”מזריק הנפט" הואשם בניסיון לרצוח את שכנו לתא בהזרקת מדלל צבע, חדשות, 18 ביולי 1989
↑  ענת אבניאלי, מזריק הנפט נידון ל־02 שנות מאסר נוספות, חדשות, 12 ביוני 1990
↑  דוד לביא, "מזריק הנפט" מת אתמול ביסורים ממחלה ממארת, מעריב, 29 בנובמבר 1991
↑  גיא לייבה, התגלמות הרוע: "פרשת מזריק הנפט" היא אחת הסדרות הטובות שנוצרו כאן לאחרונה, באתר ynet, 24 ביוני 2024
↑  שי שגב, הרוצח הסדרתי הראשון: סיפור האימה של "מזריק הנפט" הופך לסדרה, באתר mynet‏ חולון, 18 ביוני 2024
↑   גילי איזיקוביץ, "פרשת מזריק הנפט": הפושע הכריזמטי שהצליח לשטות בכולם, באתר הארץ, 23 ביוני 2024
ניבים בערבית בישראל

בישראל מדוברים מספר ניבים של השפה הערבית. מרבית האוכלוסייה הערבית בישראל מדברת בערבית פלסטינית, ניב פלסטיני הדומה לניבים המדוברים בסוריה ובלבנון. הבדואים הדרומיים מדברים בניב בדואי הדומה לניב המדובר בסיני, והבדואים הצפוניים מדברים בניב בדואי הדומה לניב המדובר במזרח סוריה ובעיראק. בנוסף לשוני זה קיימים הבדלים רבים בין הגיית המילים והאותיות בין אזור גאוגרפי לאזור אחר כמו, ערים לכפרים, כפרים לכפרים אחרים ועיר לעיר אחרת, כך שהמיעוט הערבי בישראל מדבר במספר ניבים ולא בניב אחיד, כאשר לכל אזור יש ניב שמייחד אותו ולעיתים בעיר או בכפר מסוים קיים יותר מניב אחד.
שוני במילים

באזורים שונים נעשה לעיתים שימוש במילים שונות. לדוגמה, המילה "שֵׁ֫יתִי" (شيتي), שמשמעותה "שלי", נמצאת בשימוש באזור המרכז בלבד ובמיוחד ביפו, לעומת אזורים אחרים כמו נצרת שבהם היא נשכחה. מילים רבות נפוצות באזור מסוים בעוד שבאזור אחר משתמשים במילה אחרת במקומן. להלן טבלה שמציגה מספר דוגמאות כאלה.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| המילה בעברית | המילה בערבית ותעתיק | היכן משתמשים במילה |
| עכשיו | اسا – אִ֫סַּא | גליל וחיפה |
| עכשיו | هسا – הַ֫סַּא | משולש |
| עכשיו | هلاء – הַ֫לַּא | תל אביב, לוד ורמלה |
| דלי | صطل – סַ֫טֶל | תושבי הגליל |
| דלי | دلو – דַ֫לוּ, טוס | המשולש והנגב |
| שזיף | جرانك – גַ'רַ֫נְכּ | המשולש |
| שזיף | بروميا – בְּר֫וּמְיַה | גליל מרכז |
| שזיף | برقوق – בַּרְק֫וּק | נגב |
| הר | بطين – בטין | נגב |
| הר | جبل – גַ֫'בַּל | כל השאר |
| ילד | عييل – עייל | נגב |
| ילד | ولد – וַ֫לַד | כל השאר מלבד בדואים |
| ילד | عجي – עג'י | בדואים צפונים |
הגיית אותיות

אחד המאפיינים של השפה הערבית המדוברת הוא ביטויים שונים של האותיות, ובמיוחד האות קאף (ق). כלומר, הגה אחד יכול להיאמר באופנים שונים. מאפיין זה קיים גם בקרב דוברי הערבית בישראל.
הגיית אותיות > האות קאף (ق)

האות קאף (ق) נהגית על ידי חלק מתושבי נצרת וחלק מהכפרים שמסביב לה כ-"ק". כמו כן אות זו נהגית בצורה מודגשת על ידי הדרוזים ותושבי הכפר טורעאן. לעומת זאת, בקרב תושבי הערים וחלק מהכפרים הצפוניים, האות קאף נהגית כ-א. בקרב חלק מכפרי הצפון, הבדואים בצפון ובנגב היא נהגית כ-ג, ובקרב תושבי אזור המשולש היא נהגית כ-כּ.
להלן טבלה שמדגימה את ההבדלים בהגיית האות קאף:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| המילה בעברית | המילה בערבית1 | הגייה עירונית2 | הגייה בדואית3 | הגייה במשולש4 |
| עט | قلم – קַ֫לַם | ألم – אַ֫לַם | جلم – גַ֫לַם | كلم – כַּ֫לַם |
| לב | قلب – קַלְבּ | ألب – אַלְבּ | جلب – גַלְבּ | كلب – כַּלְבּ |
| חוק | قانون – קָאנ֫וּן | أنون – אָנ֫וּן | جانون – גָנ֫וּן | كنون – כָּנ֫וּן |
‏1 האות קאף (ق) נהגית בערבית ספרותית תקנית כסותם ענבלי אטום (/q/). כך גם הוגים אותה הדרוזים ותושבי הכפר טורעאן, וגם – אם כי באופן פחות מודגש – חלק מתושבי נצרת וחלק מהכפרים שמסביב לה.

‏2 ההגייה של תושבי הערים וחלק מהכפרים הצפוניים.

‏3 ההגייה של הבדואים בצפון ובנגב, ושל כפרים מעטים בצפון.

‏4 ההגייה של תושבי אזור המשולש.
הגיית אותיות > האות כאף (ك)

האות כאף (ك) נהגית בקרב חלק מאזור המשולש, בדואים צפוניים וחלק מהכפרים שבגליל התחתון כ-צ' (ch).
לדוגמה:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| המילה בעברית | המילה בערבית | הגייה במשולש1 |
| כלב | كلب – כליב | تشلب – צ'לב |
| כיסא | كرسي – כורסי | تشرسي – צ'רסי |
‏1 ליתר דיוק, זוהי ההגייה בקרב חלק מאזור המשולש, בקרב הבדואים הצפוניים ובחלק מהכפרים בגליל התחתון.
ראו גם

ערבית
ערבית דרוזית
ערבית פלסטינית
ערביי ארץ ישראל
דיגלוסיה
דיגלוסיה בשפה הערבית
האקדמיה ללשון הערבית בישראל
לקריאה נוספת

יעקוב שמעוני, ערביי ארץ ישראל, תל אביב: הוצאת עם עובד, תש"ז 1947.
אריה לוין, דקדוק הלהג הערבי של ירושלים, מאגנס, ירושלים, 1995; מהדורה שנייה: 1996.
וולפדיטריך פישר ואוטו יסטרו, מדריך לחקר הלהגים הערביים, תרגם מגרמנית רפי טלמון. מאגנס, ירושלים, תשס"א.
עיצורים בין-שיניים

עיצורים בין-שינִיים (אינטר-דנטליים) מיוצרים על ידי הצבת קצה הלשון בין החלק העליון והחלק התחתון של השיניים הקדמיות. הם שונים מעיצורים שיניים, המבוטאים כשהלשון כנגד החלק האחורי של החותכות העליונות.
ראו גם

עיצורים דו-שיניים
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סינקרטיזם (בלשנות)

סינקרטיזם (תַּלְכִּיד נְטִיָּה הוא המונח העברי שקבעה האקדמיה ללשון העברית ב-2017) היא תופעה בלשנית בתחום המורפלוגיה של הנטייה, שבה צורה אחת (מילה) משרתת יותר מערך תכונית (אנ') אחד. למשל ערכי התכוניות של המין: זכר ונקבה, ערכי התכוניות של מספר: יחיד, זוגי ורבים, ערכי התכוניות של הגוף: ראשון, שני ושלישי וערכי התכוניות של הזמן: עבר, הווה ועתיד.
תופעת הסינקרטיזם יכולה לנבוע מתהליכים דיאכרוניים, פונולוגיים או מורפולוגיים, שחלים בשפה.
סינקרטיזם בעברית

פעלים בעברית ניטים במין ובמספר בהווה (בינוני) ובגוף, מין ומספר בעבר ובעתיד. במערכת זאת ניתן לראות מספר מקרים של סינקרטיזם.
סינקרטיזם המין - צורה שאין בה הבחנה בין שני ערכי התכוניות של המין: זכר ונקבה.
לדוגמה:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| ‘check’ | עבר | הווה | עתיד |
| זכר | badku בָּדְקוּ | bodkim בּוֹדְקִים | yivdeku יִבְדְּקוּ |
| נקבה | badku בָּדְקוּ | bodkot בּוֹדְקוֹת | yivdeku יִבְדְּקוּ |
יש לציין כי עבור העתיד קיימת גם צורה המבדילה בין זכר לנקבה ולא קיים בה סינקרטיזם – תִּבְדֹּקְנָה.
סינקרטיזם הזמן - צורות שבהן אין הבחנה בין שני ערכי התכוניות של הזמן - עבר והווה.
לדוגמה:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בניין | בניין נפעל ‘enter’ | בניין נפעל ‘enter’ | בניין נפעל ‘enter’ | בניין פעל ‘run’ | בניין פעל ‘run’ | בניין פעל ‘run’ |
| זמן: | עבר | הווה | עתיד | עבר | הווה | עתיד |
| זכר | nixnas נִכְנַס | nixnas נִכְנָס | yikanes יִכָּנֵס | rat͡s רָץ | rat͡s רָץ | yarut͡s יָרוּץ |
| נקבה | nixnesa נִכְנְסָה | nixneset נִכְנֶסֶת | tikanes תִּכָּנֵס | rat͡sa רָצָה | rat͡sa רָצָה | tarut͡s תָּרוּץ |
סינקרטיזם הגוף והמין – סינקרטיזם המשלב שתי תכוניות: גוף ומין. צורה בה אין הבחנה בין שני ערכי תכוניות המין ובין שני ערכי תכוניות הגוף – נוכח (אתה) ונסתרת (היא).
לדוגמה:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בניין | התפעל | נפעל | פעל | פיעל | הפעיל |
| נוכח | titkaʃeʁ תִּתְקַשֵּר | tipaʁed תִּפָּרֵד | tilmad תִּלְמַד | tedabeʁ תְּדַבֵּר | tasbiʁ תַּסְבִּיר |
| נוכחת | titkaʃʁi תִּתְקַשְּרִי | tipaʁdi תִּפָּרְדִי | tilmedi תִּלְמְדִי | tedabʁi תְּדַבְּרִי | tasbiʁi תַּסְבִּירִי |
| נסתר | yitkaʃeʁ יִתְקַשֵּר | yipaʁed יִפָּרֵד | yilmad יִלְמַד | yedabeʁ יְדַבֵּר | yasbiʁ יַסְבִּיר |
| נסתרת | titkaʃeʁ תִּתְקַשֵּר | tipaʁed תִּפָּרֵד | tilmad תִּלְמַד | tedabeʁ תְּדַבֵּר | tasbiʁ תַּסְבִּיר |
|  | ‘call’ | ‘break up’ | ‘learn’ | ‘talk’ | ‘explain’ |
דוגמאות משפות אחרות

סינקרטיזם הגוף בהונגרית (Carstairs 1987)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ‘wait’ | Present | Past |
| 1SG INDF | va´r-o -k | va´ r-t-a-m |
| 1SG DEF | va´r-o-m | va´ r-t-a-m |
סינקרטיזם היחסות בלטינית (Baerman, Brown and Corbett 2005)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Neuter ‘war’ | Masculine ‘slave’ | Accusative ‘crowd’ |
| Nom sg | bell-um | serv-us | vulg-us |
| Acc sg | bell-um | serv-um | vulg-us |
| Gen sg | bell- ī | serv-ī | vulg-̄i |
| Dat sg | bell- ō | serv- ō | vulg-ō |
| Abl sg | bell- ō | serv- ō | vulg-ō |
סינקרטיזם הגוף במקדונית (Stump 1993)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Present | Aorist | Imperfect |
| 1 sg | padn-am | padn-a-v | padn-e-v |
| 2 sg | padn-e-s̆ | padn-a | padn-e-s̆e |
| 3 sg | pand-e | padn-a | padn-e-s̆e |
| 1 pl | padn-e-me | padn-a-v-me | padn-e-v-me |
| 2 pl | padn-e-te | padn-a-v-te | padn-e-v-te |
| 3 pl | padn-at | padn-a-a | padn-e-a |
סינקרטיזם הגוף והמספר בואדיק (Noyer 1998)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tud‘ strike’ | tud‘ strike’ | Singular | Dual | Dual | Plural |
| Active | 1 | tutód-a | tutód-a | tutud-á | tutud-má |
|  | 2 | tutód-itha | tutód-itha | tutud-áthur | tutud-á |
|  | 3 | tutód-a | tutód-a | tutud-átur | tutud-úr |
| Middle | 1 | tutud-é | tutud-é | tutud-váhe | tutud-máhe |
|  | 2 | tutud-sé | tutud-sé | tutud-ā́the | tutud-dhvé |
|  | 3 | tutud-é | tutud-é | tutud-ā́te | tutud-ré |
סינקרטיזם הגוף בסומאלית (Kirk 1905)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | Indicative Aorist | Indicative Preterite |
|  |  | ‘I tell’ | ‘I told’ |
| יחיד | גוף ראשון | shèg-a | shèg-ei |
|  | גוף שני | sheg-ta | sheg-tei |
|  | גוף שלישי זכר | shèg-a | shèg-ei |
|  | גוף שלישי נקבה | sheg-ta | sheg-tei |
| רבים | גוף ראשון | sheg-na | sheg-nei |
|  | גוף שני | sheg-tan | sheg-ten |
|  | גוף שלישי | shèg-an | shèg-en |
לקריאה נוספת

Albright, Adam & Eric Fuß. 2012. Syncretism. In Jochen Trommer (ed.), The Morphology and Phonology of Exponence. Oxford: Oxford University Press, 236-287.
Baerman, Matthew; Dunstan Brown; & Greville G. Corbett. 2005. The syntax-morphology interface: A study of syncretism. Cambridge: Cambridge University Press.
Carstairs, Andrew. 1984. Outlines of a constraint on syncretism. Folia Linguistica 18: 73-85
Hansson, Gunnar. 1996. Productive syncretism and morphological theory: a case study of North Sami inflectional morphology. Berkeley: University
Kirk, John William Carnegie. 1905.
A grammar of the Somali language with examples in prose and verse and an account of the Yibir and Midgan dialects. Cambridge: CUP. 216 pp.
Schwarzwald, Ora R. 2001. Modern Hebrew, München :Lincom Europa.
Schwarzwald, Ora R. 2002. Studies in Hebrew Morphology, Volume 3: the Hebrew syllable and morpheme; Hebrew morphophonemic processes; Roots and patterns. Tel Aviv: Open University.
Stump, Gregory. 1993. On rules of referral. Language 69: 449-479.
Stump, Gregory. 2001. Inflectional morphology. Cambridge: Cambridge University Press.
הערות שוליים

↑  הסינקרטיזם מתקיים כאן רק בדיבור בהגייה ספרדית (הנהוגה גם בעברית ישראלית), שאינה מבדילה בין קמץ לפתח.
↑  בהגייה עממית אין הבדל: פעלים מגזרת ע"ו בנקבה-יחידה נהגים במלעיל בעבר ובהווה. בהגייה תקנית ההווה נהגה במלרע (ואילו העבר – במלעיל).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph894226 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סינקרטיזם (בלשנות)".
משפט ערטילאי

משפט עַרְטִילָאִי הוא מונח תחבירי המתאר משפט המכיל שתי מילים בלבד כאשר האחת מהן משמשת בתפקיד נושא והשנייה - בתפקיד נשוא. יש שהמשפט הערטילאי מכיל מילה אחת בלבד.
דוגמאות

דוגמאות למשפט ערטילאי בן שתי מילים:
התפוח נאכל; דוד בירושלים; העצים לבלבו; הילד שיחק; הבחינה התחילה; הבית נבנה.
דוגמאות למשפט ערטילאי המכיל מילה אחת שבה כלולים הנושא והנשוא:
הלכתי; שמעתי; ידעתי; ראיתי; למדתי; בכל מילים אלה ודומיהן כלולים במילה גוף וגם פועל, שהם הנושא והנשוא.
שימוש ומאפיינים

במשפט הערטילאי קיים מאפיין שמייחד אותו בכך שניתן להפוך בו בקלות את סדר המילים; לשים את הנושא במקום הנשוא ואת הנשוא במקום הנושא; כי כפי שאפשר לומר "התפוח נאכל", אפשר לומר "נאכל התפוח".
מאפיין נוסף במשפט הערטילאי: בסיבת היותו משפט קצר לעיתים הוא מסמל אדישות וקרירות או סגירות והתכנסות.
אטימולוגיה

המילה "ערטילאי" מציינת בדרך כלל עירום והפשטה; מקור המילה הוא בשפה הארמית מהמילה "ערטלא" שמשמעותה חשיפה ועירום (ממנו הפועל המוכר - התערטלות). השרש ערט"ל מצוי מספר פעמים בתרגומי התנ"ך ובספרי חז"ל במשמעות הנ"ל.
מקור המונח

הזמן בו נטבע המונח התחבירי אינו ידוע, אך יש לשער שזמנו מן המאה הקודמת ומקורו משפות הזרות. בקרב הבלשנים בגרמניה במאה ה-19, נעשה שימוש במונח דומה: nackter Satz (נַקְטֶר זַץ = משפט ערום) שמשמעותו זהה וניתן להניח שמשם מקור מונח זה.
בהשאלה לתחומים אחרים

מעבר למונח התחבירי, המונח משפט ערטילאי משמש כהשאלה וכמטפאורה למשמעות של משפט לא מוסבר דיו; משפט מופשט מהסבר; משפט קצר ומצומצם ללא הרחבה; משפט ריק או דל מתוכן.
מכל מקום, לאחר שמצאתי כי לא הוגשה חוו"ד לעניין ירידת הערך למעט אותו משפט ערטילאי, בחוות הדעת שעניינה אומדן הנזקים והתיקונים, שיש לראות בו מסקנה בלתי מבוססת מצאתי כי התובע לא עמד בנטל הבאת הראיות לעניין ירידת הערך בשיעור הנטען.
לקריאה נוספת

יהושע בלאו, יסודות התחביר לבתי ספר על-יסודיים, המכון העברי להשכלה בכתב בישראל, 1966, עמ' 12 ואילך.
נפתלי שטרן, מילון הפועל, אוניברסיטת בר-אילן, 1944, עמוד 17 (הערה 21).
מנחם צבי קדרי, מירושת ימי הביניים, דביר, תשכ"ח, עמ' 137.
לשוננו לעם, כרך 12, "ביטויים מעולם הקבלה בלשוננו", בהוצאת המזכירות המדעית של האקדמיה ללשון העברית, 1960, עמ' 177.
משה בר אשר, מסורות ולשונות של יהודי צפון־אפריקה, המרכז ללשונות היהודים וספרויותיהן, האוניברסיטה העברית בירושלים, 1998, עמ' 431.
הערות שוליים

↑  ראו מרדכי רוזן, לשוננו, ח"ב עמוד 18.
↑  ראו יהושע בלאו, יסודות התחביר לבתי ספר על-יסודיים, המכון העברי להשכלה בכתב בישראל, 1966, עמ' 12.
↑  ראו לשוננו לעם, כרך 12, "ביטויים מעולם הקבלה בלשוננו", בהוצאת המזכירות המדעית של האקדמיה ללשון העברית, 1960, עמ' 179.
↑  ראו לדוגמה: LUDWIG HERRIG, ARCHIV FUR STUDIUM DER NEUEREN SPRACHEN UND LITERATUREN (גרמנית), עמוד 96.
↑  קישור ישיר לתרגום האקדמיה ללשון עמ' 1949.
↑  מתוך פסק דין באתר RoBolo, ד' כהן שופטת, 003198/02תק 335 לילך ד.
עלי-רזא עסגרי

| --- | --- |

 לידה:  1 בנובמבר 1952 ארדסטן, פרובינציית אספהאן, איראן 
 נעדר:  7 בפברואר 2007  (בגיל 54)
 מדינה:  איראן 
 השתייכות:  משמרות המהפכה האסלאמית 
 דרגה:  גנרל 
 
עלי-רזא עסגרי (בפרסית: علی رضا عسگری; נולד ב-1 בנובמבר 1952, ארדסטאן (מחוז אספהאן) היה גנרל במשמרות המהפכה האסלאמית, סגן שר ההגנה וחבר קבינט בממשלתו של נשיא איראן מוחמד ח'אתמי. הוא הודח מתפקידו לאחר שמחמוד אחמדינז'אד, יריב קודם, עלה לשלטון בשנת 2005.‏
עסגרי נחשב לגורם הבכיר ביותר מטעם איראן שפיקח על בניית הכוח של ארגון חזבאללה בלבנון.
היעלמותו

עסגרי נעלם בטורקיה בתחילת שנת 2007. הוא הגיע לטורקיה יחד עם משפחתו בטיסה של חברת תעופה ערבית ב-7 בפברואר, ונעלם שעות אחדות לאחר מכן. מאז שנעלמו עקבותיו של עסגרי, פורסמו בתקשורת דיווחים שונים וסותרים על אודותיו. כלי התקשורת דיווחו כי הוא ערק, או שנחטף על ידי גורמי מודיעין מערביים. היעלמותו הביאה את איראן לאיים כי בכוונתה לנקום ולחטוף סוכנים אמריקאים וישראלים באירופה.
גורמים ישראלים רשמיים הכחישו כי לישראל יש יד בפרשה, אך גורם אמריקני בכיר טען בדיווח של העיתון "וושינגטון פוסט" כי עסגרי ערק מרצונו למערב, בסיועה של ישראל. סוכנויות הידיעות וכלי תקשורת באיראן דיווחו כי עסגרי נמצא בכלא הישראלי.
בני משפחתו דחו את הטענות לפיהן ערק למערב, וטענו כי הוא נחטף בידי סוכנים זרים. בעיתון הבריטי "טיימס" דווח כי עסגרי ריגל עבור המערב מאז שנת 2003, וכי הוא ברח מאיראן דרך דמשק בסיוע גורמים מערביים, לאחר שהתברר כי הוא עומד להיחשף בידי גורמי הביטחון האיראניים.
לפי העיתון "סאנדיי טיימס" תואר עסגרי כ"מכרה זהב עבור גורמי מודיעין מערביים" על ידי גורם במערכת הביטחון הישראלית, שטען כי מדינת ישראל עוקבת אחריו מאז שנות ה-80. חבר הכנסת דני יתום אמר כי ייתכן שעסגרי מחזיק במידע אודות החייל הנעדר רון ארד.
בשנת 2010 פנה שר החוץ של איראן, עלי אכבר סאלחי, למזכ"ל האו"ם באן קי-מון בבקשה שיבדוק מה עלה בגורלו.
בשנת 2024 נחשף בערוץ האופוזיציה האיראנית "איראן אינטרנשיונל" שעסגרי, לאחר ששינה את מדינת מושבו מספר פעמים, מתגורר עתה בארצות הברית בחסות התוכנית להגנת עדים של ה-CIA.
הערות שוליים

↑  "Iranian general's disappearance a mystery", UPI, March 5, 2007. Retrieved March 5, 2007.
1 2  Mahnaimi, Uzi. "Defector spied on Iran for years", The Sunday Times, March 11, 2007. Retrieved March 11, 2007.
1 2 3  גורם אמריקני: ישראל ארגנה את עריקת הגנרל האיראני, באתר ynet, 8 במרץ 2007
1 2  איראן לאו"ם: בדקו מה עלה בגורל הגנרל הנעדר, באתר ynet, 31 בדצמבר 2010
↑  Fars News Agency :: Iran: West May Have Kidnapped Missing Official
↑  Mahnaimi, Uzi. "Iran to hit back at US ‘kidnaps’", The Sunday Times, March 18, 2007. Retrieved March 18, 2007.
↑  "Reports: Iran Ex-Deputy Minister Jailed in Israel". MSNBC. Associated Press. 2009-11-15. נבדק ב-2010-12-09.
1 2  דודי כהן, בתו של הגנרל האיראני: ישראל חטפה את אבא, באתר ynet, 12 במרץ 2007
↑  ייתכן ולקצין האירני פרטים על רון ארד, ערוץ 7, 7 במרץ 2007
↑  איתמר אייכנר, דיווח: בכיר במשמרות המהפכה שנעלם ב-2007 - חי בזהות בדויה בארה"ב, באתר ynet, 24 באפריל 2024
↑  עמיחי שטיין, דיווח: בכיר איראני במשמרות המהפכה שנעלם מ-2007 - חי בזהות בדויה בארה"ב, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 24 באפריל 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1149418354  VIAF: 1151473368800370779   WorldCat (עם VIAF): 1151473368800370779 
ערך זה הוא קצרמרבנושא איראנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כריך גלידה

| --- | --- |

גרסה אמריקאית לקסטה
 
 מאכלים
 מרכיבים עיקריים:  גלידה, ביסקוויטים
כריך גלידה, המוכר במותגים קסטה, קוקילידה או סנקור, הוא חטיף או קינוח המבוסס על גלידה. חברות ארטיק ופלדמן שיווקו בשם קסטה גלידה עגולה מצופה בשוקולד שמזכירה בצורתה את עוגת הקסטה סיציליאנה, בעוד חברות אחרות נהגו לשווק בשם זה גלידה מרובעת המונחת בין שני ביסקוויטים.
מקור

הקסטה הורכבה לראשונה בדרום איטליה ובסיציליה, וקרויה על שם "קסאטה סיצ'יליאנה" - עוגת גבינה בעלת צורה דומה. מקור השם קסטה באיטלקית נובע במקור מערבית, ככל הנראה כתוצאה של השפעה תרבותית מזמן הכיבוש המוסלמי באירופה. במקור הקסטה עשויה שלוש שכבות: עוגיה עגולה (לעיתים בישקוטי) פריכה ומתוקה, עליה שכבה של גלידה איטלקית (ג'לאטו), ועליה עוגיה נוספת. בניגוד לעוגיית סנדוויץ', שבה המילוי מדביק את העוגיות זו לזו והוא לרוב דק, עיקרה של הקסטה הוא הגלידה, והעוגיות נועדו להקל על האחיזה בה.
התפתחות במדינות שונות

כמו מאכלים איטלקיים רבים, גם הקסטה נדדה מחוץ לאיטליה והשתנתה רבות בהתאם למטבח שבו התאקלמה. במקומות רבים החטיף פיתח גרסה עצמאית, השונה במספר מרכיבים מהקסטה המקורית. קסטות כיום מגיעות בצורות רבות (מלבן, ריבוע וכו'), עם סוגים שונים של עוגיות, כגון עוגיות שוקולד או ביסקוויטים. טעמי הקסטה משתנים בהתאם לטעם השוק המקומי, כאשר הטעמים הנפוצים ביותר מבוססי וניל. השם קסטה לא תמיד נדד עם המתכון: הגרסה האמריקאית, ש"הומצאה" ב-1900 בעיר ניו יורק, נקראת כריך גלידה.
התפתחות במדינות שונות > בישראל

הקסטה שווקה בהצלחה בישראל תחת שמות ומותגים רבים, כולל קסטה, ושם זה הפך לשם גנרי של המוצר. קסטות בארץ נמכרות בגלידריות מקומיות כקינוח המיוצר במקום מגלידה בבחירת הלקוח, אך רובן נמכרות במרכולים כחטיף חלבי או פרווה. חטיף מסחרי זה אינו דומה לקסטה המקורית: הוא לרוב מלבני וקטן יותר, ומכיל שילוב של גלידה אמריקאית בטעמי שוקולד ווניל. קיימות מספר גרסאות שונות ברשתות השיווק, הכוללות עוגיות עגולות עם צימוקים ואגוזים (למשל המותגים טעמקור, קוקילידה, גרנולידה ועוגימאניה).
שמעון ויזנטל

| --- | --- |

צילום מ-1982
 לידה:  31 בדצמבר 1908  בוצ'אץ', האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  20 בספטמבר 2005 (בגיל 96) אוסטריה וינה, אוסטריה 
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית, אוסטריה, הרפובליקה הפולנית השנייה, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית העלמין הישן בהרצליה 
 מפלגה:  מפלגת העם האוסטרית 
 השקפה דתית:  יהדות 
 בן או בת זוג:  Cyla Wiesenthal 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת קומניוס בברטיסלאבה (31 באוקטובר 1995)  דוקטור לשם כבוד של האוניברסיטה היגלונית של קרקוב (1994)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת וינה (1990)  מדליית השלום ע״ש אוטו האן (1991)  מדליית החירות הנשיאותית (9 באוגוסט 2000)  פרס ארסמוס (1992)  מדליית הזהב הגדולה להוקרה על שירות הרפובליקה האוסטרית (2005)  Austrian Decoration for Science and Art First Class (1993)  Ehrenpreis des österreichischen Buchhandels für Toleranz in Denken und Handeln (1995)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן  מדליית הזהב של הקונגרס  אות השירות למען השחרור של אוסטריה  honorary doctor of the Palacký University Olomouc  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בן-גוריון  מפקד במסדר פולוניה רסטיטוטה  מפקד במסדר אורנז'-נסאו  אביר מפקד במסדר האימפריה הבריטית  צלב המפקד של מסדר המצוינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה  Grand Cross of the Order Bernardo O'Higgins  מסדר האריה הלבן, דרגה 3  מפקד במסדר ההצטיינות של דוכסות לוקסמבורג  עיטור ארבע החירויות - החירות מפחד  מפקד במסדר ההצטיינות של הרפובליקה האיטלקית  אביר בלגיון הכבוד 
 www.wiesenthal.com
 
שִׁמְעוֹן וִיזנְטל (בגרמנית: Simon Wiesenthal;‏ 31 בדצמבר 1908, בּוּצ'אץ', גליציה – 20 בספטמבר 2005, וינה) היה אדריכל יהודי שנודע כ"צייד נאצים". כניצול השואה, הקדיש את חייו לאיסוף ותיעוד מידע אודות פושעי מלחמה נאצים במטרה להביאם לדין. הוא הצליח להביא לדין יותר מ-1,100 פושעי מלחמה שהיו אחראים לרציחות המוניות בעת השואה. חי ופעל בווינה, אוסטריה.
תולדות חייו > שנותיו הראשונות

שמעון ויזנטל נולד ב-31 בדצמבר 1908, לאָשֵׁר (אנשיל) ויזנטל ולרוזה ויזנטל לבית ראפ אף על פי שנולד לפני חצות הליל, הוא הוכתר כיילוד היהודי הראשון של בוצ'אץ' לשנת 1909, דבר שסבו וסבתו מצד האם האמינו שיביא לו מזל. אביו של ויזנטל, שהיה פליט מפרעות רוסיה הצארית (1869–1917), הפך לתושב בוצ'אץ' שבגליציה (אז בשליטת אוסטרו-הונגריה, כיום חלק מאוקראינה) ועסק בסחר בסוכר ובסחורות אחרות. בוצ'אץ' הייתה בימים ההם עיירה בת כ-10,000 תושבים, שרובם (כ-60 אחוזים) יהודים. שמעון ויזנטל הצעיר גדל בסביבה יהודית מסורתית, שתרבותה הושפעה עמוקות מהחסידות. משפחתו דיברה יידיש בבית ופולנית ברחוב. אמו, רוזה, שהייתה בקיאה בספרות הגרמנית, לימדה את שמעון גרמנית (מאוחר יותר בחייו למד גם צ'כית, רוסית ואנגלית, אם כי עברית לא ידע לדבר מעולם). בשנים הראשונות לילדותו הוא נהנה מחיים נוחים באופן יחסי, מאחר שאביו היה בעל הכנסה שנחשבה גבוהה יחסית לעוניו של אזור מגוריהם.
תולדות חייו > ילדותו בצל מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914, אביו, במסגרת תפקידו כחייל מילואים בצבא האוסטרו-הונגרי, גויס לשירות פעיל ונפל בקרב בחזית המזרחית בשנת 1917. ויזנטל לא הרבה לדבר על מות אביו. במהלך תקופה זו, כשהרוסים קיבלו שליטה בגליציה, וקוזאקים אנטישמיים ורודפי-יהודים פלשו לבוצ'אץ', רוזה ויזנטל נאלצה להימלט יחד עם שמעון ואחיו הצעיר, הִלֵּל, והם מצאו מקלט בווינה, אוסטריה. הם התגוררו אצל קרובי-משפחה רחוקים, ברובע לאופולדשטאדט, שהיה מאוכלס בתושבים עניים וביהודים דתיים יותר. שם שמעון והלל למדו בבית-הספר היסודי. מיד כשהרוסים נסוגו מגליציה, בשנת 1917, השאירה האם את הלל בווינה, וחזרה עם שמעון לבוצ'אץ', כדי לנסות להחזיר את מה שנותר מרכושם הפרטי: מחסן ובית-מגורים. שמעון, שהיה קשור רגשית לאחיו, כה התגעגע עד שאמו שלחה אותו חזרה לווינה.
תולדות חייו > בין שתי מלחמות העולם

שישה חודשים לאחר חזרת שמעון לווינה, עם התמוטטות האימפריה ההבסבורגית, כל בני המשפחה שבו לבוצ'אץ', שבתקופה זו סופחה לפולין. היו שינויים מתמשכים בשלטון: הרוסים הבולשביקים הניסו את הפולנים; הפולנים קראו לסיוע מצד חיל-הפרשים הברוטלי של סימון פטליורה. "היינו קמים בבוקר מבלי לדעת מי היום בשלטון" נזכר ויזנטל. בוצ'אץ' סבלה מאוד מהתעללויות אלימות מצד חיל-הפרשים של פטליורה, אחד המקרים שזכור היטב לוויזנטל היה כשיום אחד הקוזאקים איימו לשרוף עד עפר את העיירה אם לא ייוצרו 100 ליטרים של שנאפס עד רדת החשכה. שני יהודים קשישים נאלצו לגרור עגלה ולעבור מבית לבית במטרה לאסוף כמה שיותר משקאות חריפים. כאשר היה ילד בן 10 שנים, שמעון חצה את הכביש בריצה בשביל שליחות לאמו, התנפל עליו קוזאק גדול ודקרו ברגל. רגלו נחתכה בצורה חמורה, והפגיון ננעץ כה עמוק שהוא נעצר רק בעצם.
בשנת 1923 התקבל ויזנטל לגימנסיה של בוצ'אץ', בית-ספר תיכון שהיה ברובו מאוכלס בתלמידים יהודים. מאוחר יותר באותה השנה, האח הצעיר הלל נפגע מתאונה, גבו נשבר, והוא נפטר מפצעיו לאחר מכן. בשנת 1926 אמו נישאה בשנית ליהודי בשם יצחק הלפרין ועברה לגור בדולינה, עיירה קטנה למרגלות הרי הקרפטים, שם לבעלה היה מפעל ללבנים. ויזנטל נפגע מכך שהיא עזבה אך עדיין ביקר אותה לפעמים. יחסיו עם אביו החורג לא היו כל כך טובים. ויזנטל הוסמך כמהנדס - אדריכל בפראג ב-1932. הוא עבר ללבוב שבפולין, ועבד שם כאדריכל. בשנת 1936 נישא לצילה מילר (Mueller), אותה פגש בבית הספר התיכון.