stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקנזי האנט
קריירה בינלאומית

ב-30 באוגוסט 2024 זומן האנט לראשונה לסגל נבחרת איחוד האמירויות הערביות לקראת משחקי מוקדמות מונדיאל 2026 נגד נבחרות קטר ואיראן. ב-5 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 3-1 על נבחרת קטר.
הערות שוליים

1 2  Sam Fielding, Young midfielder Mackenzie Hunt pens two-year deal, Fleetwood Town FC, ‏2024-07-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Fleetwood Town sign James Bolton from St Mirren and former Everton midfielder Mackenzie Hunt, BBC Sport, ‏2024-07-04 (באנגלית בריטית)
↑  Paul Radley, Junior Ndiaye and Mackenzie Hunt call ups mark new chapter for UAE football, The National (באנגלית)
↑  UAE 3-1 Qatar (6 Sep, 2024) Final Score - - ESPN (SG), - ESPN (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מקנזי האנט".
רמי קלינשטיין קרן פלס

רמי קלינשטיין קרן פלס הוא אלבומם המשותף של הזמרים קרן פלס ורמי קלינשטיין.
האלבום יצא במסגרת פרויקט עליו עבדו פלס וקלינשטיין שנתיים לפני צאת האלבום. הפרויקט היה יוזמה אישית שלהם וכלל כתיבה והקלטת שירים וכן יציאה למופע משותף.
האלבום יצא ב-3 בפברואר 2016 בהפקת עמוס בן דוד.
האלבום קיבל מעמד זהב על מכירות של למעלה מ-15 אלף עותקים כשלושה וחצי חודשים לאחר צאתו.
בסוף השבוע שלפני הופעתם הראשונה בקיסריה (19-20 במאי) שודר בערוצים 22 ו-24 סרט באורך רבע שעה המתעד את הקלטת האלבום וההכנות למופע. במהלך הסרט השניים מספרים על חוויותיהם מהפרויקט המשותף. הם מספרים כיצד החל החיבור ביניהם וכיצד עלה הרעיון למופע משותף. בנוסף במהלך הסרט מופיעים קטעים מחדר ההקלטות וכן קטעים מהמופע.
סינגלים

עד אשר ישוב - סינגל הבכורה מהפרויקט. יצא ב-15 בדצמבר 2015. נכתב במבצע צוק איתן.
לחיות - הסינגל השני. יצא ב-1 בפברואר 2016, יומיים לפני צאת האלבום. בנוסף, ב-27 במרץ 2016 יצא קליפ לשיר מתוך המופע המשותף שלהם.
תודה - הסינגל השלישי. יצא ב-17 במרץ 2016, כחודש וחצי לאחר צאת האלבום.
רשימת השירים באלבום

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי קרן פלס ורמי קלינשטיין למעט השירים "תודה" ו"ככה היא אוהבת" שנכתבו והולחנו גם על ידי ישראל.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | תודה  | 3:39 |
| 2. | לחיות  | 3:32 |
| 3. | עד אשר ישוב  | 3:12 |
| 4. | עדיף אהבה  | 2:52 |
| 5. | מושלמת  | 3:51 |
| 6. | היום הראשון  | 3:21 |
| 7. | רגע שקט  | 6:08 |
| 8. | היה שווה  | 3:21 |
| 9. | ככה היא אוהבת  | 3:44 |
| 10. | עוד ניפגש  | 3:50 |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:37 |
השיר "היום הראשון" מוקדש באלבום לאוהד בן ישי שנפצע במבצע צוק איתן.
השיר "עוד ניפגש" מוקדש באלבום לזכרו של מנחם טור, אביו של בן זוגה של קרן, נועם.
הפקה

מילים ולחנים: קרן פלס ורמי קלינשטיין
הפקה ועיבודים: עמוס בן דוד
תופים: אלון הלל
בס: בנאי גפני
גיטרות: יונתן פריג', נועם בורג
פסנתר, אקורדיאון: רמי קלינשטיין
פסנתר (ב"מושלמת"), קלידרה (ב"רגע שקט"): קרן פלס
קלידים וכלי הקשה: עמוס בן דוד
קלידים (ב"עדיף אהבה"): עדי גולדשטיין
כינור ראשון: חן שנהר
ויולה וכינור שני: גליה חי
כינור שני (ב"רגע שקט" וב"ככה היא אוהבת"): אבנר קלמר
צ'לו: מאיה בלזיצמן
צ'לו (ב"ככה היא אוהבת" וב"רגע שקט"): הילה אפשטיין
קרן יער (ב"היום הראשון" וב"עוד ניפגש"): אלון ראובן
נבל (ב"תודה"): לי קורן
קולות רקע (ב"לחיות"): נועה בל, אסתי ועקנין
הקלטות: Playground Studio
מיקס ומאסטרינג: רונן הלל
מופע

כחלק מהפרויקט יצאו פלס וקלינשטיין לסיבוב הופעות משותף. ההופעות הראשונות היו ב-10 וב-11 בפברואר 2016 וכל הכרטיסים אליהן נמכרו מראש. המופע כולל להיטים של שניהם לאורך השנים, שירים שכתבו לזמרים אחרים (ריטה, מירי מסיקה, הראל סקעת) וכן שירים מאלבומם המשותף.
ב-21 במאי 2016, המופע הגיע לתיאטרון קיסריה. בהמשך הוא הגיע לשם פעמיים נוספות ב-30 ביוני וב-15 בספטמבר וכן למספר מקומות נוספים ברחבי הארץ.
במהלך המופע בתיאטרון קיסריה ב-21 במאי השניים קיבלו אלבום זהב על אלבומם. באותה הופעה הפתיעה פלס את קלינשטיין כששרה וניגנה מחרוזת שירים שלו המורכבת משירים שכתב והלחין ושלא נכנסו למופע המשותף שלהם.
ב-25 במאי הם הופיעו בהרצליה במופע התרמה מונגש לכבדי שמיעה לארגון "בקול", ארגון שמייצג את כבדי השמעה בישראל. המופע כלל מערכות שמע ותמלול בזמן אמת על מנת לאפשר לכבדי השמיעה לקחת חלק במופע. במופע זה נתרמו לארגון מאות אלפי שקלים.
ב-26 במאי במהלך ריאיון לאקו 99 FM נחשף כי ההופעה בקיסריה ב-21 במאי הוקלטה ותצא כאלבום הופעה בראש השנה. השניים הוציאו מתוך האלבום את הסינגל "בגידה" ולבסוף האלבום יצא בהופעתם השלישית בקיסריה, ב-15 בספטמבר. האלבום הוקלט במהלך הופעתם הראשונה בהיכל התרבות ובהופעתם בקיסריה ב-21 במאי.
בהופעתם האחרונה, ב-19 באוקטובר, עלה לבמה יאיר לפיד והצטרף אל השניים בשיר האחרון במופע - "צעיר לנצח", אשר תרגם ממילותיו של בוב דילן.
מופע > רשימת השירים בסיבוב ההופעות

עד אשר ישוב
תפוחים ותמרים
ואת
על הגשר הישן
קרוב אל לבך
לייק וואנקה
אהביני
איתי (חלק מההופעות)
לשם
מתנות קטנות
אם אלה החיים
שיר אהובת הספן
תודה
לחיות
מבול
בגידה
רק אלוהים ישפוט אותי
עניין של זמן
מחרוזת קצביים:
כל הציפורים
אש
נובמבר
בוא
פיז'ו 92
את שרה ברדיו
עטוף ברחמים
צעיר לנצח
| רשימת השירים בהופעות הראשונות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 תודה  תפוחים ותמרים  ואת  על הגשר הישן  רצה הביתה  קרוב אל לבך  לייק וואנקה  אהביני  לשם  מתנות קטנות  אם אלה החיים  שיר אהובת הספן  עד אשר ישוב  לחיות  מבול  בגידה  רק אלוהים ישפוט אותי  עניין של זמן  מחרוזת קצביים: כל הציפורים  אש  נובמבר  בוא  פיז'ו 92  את שרה ברדיו  עטוף ברחמים הדרן  צעיר לנצח :
הערות שוליים

1 2  מתוך דף הפייסבוק של NMC הד-ארצי
1 2  מתוך דף הפייסבוק של E! Israel
↑  רז שכניק, תור הזהב, באתר ynet, 22 במאי 2016
↑   קרן פלס ורמי קלינשטיין - מאחורי הקלעים, סרטון  באתר יוטיוב
↑   לחיות, בביצוע רמי קלינשטיין וקרן פלס, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
↑  תמונה שפורסמה בעמוד הפייסבוק של NMC LIVE - ייצוג אמנים, ובה מפורטים מועדי ההופעות הקרובות
↑  תמונה שפרסמה קרן פלס בעמוד הפייסבוק שלה
↑  קרן פלס ורמי קלינשטיין יופיעו בערב התרמה לעמותת "בקול", באתר ‏מאקו‏, 24 במאי 2016
↑  היום ומחר - מופעי התרמה למען החירשים, באתר ynet, 25 במאי 2016
↑  יעל ולצר, בזכות פלס וקלינשטיין: מאות אלפי שקלים ל"בקול", באתר ynet, 26 במאי 2016
↑  קרן פלס ורמי קלינשטיין ריאיון לאקו 99, 26 במאי 2016
↑  רן בוקר, כשיאיר לפיד הצטרף לפלס וקלינשטיין על הבמה, באתר ynet, 20 באוקטובר 2016
| קרן פלס |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אם אלה החיים • מבול • בין העיר לכפר • איך שהשמש תזרח • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים • שקופים 2 |  |
| אלבומי הופעה | רמי קלינשטיין קרן פלס ההופעה |  |
| סיבובי הופעות | שני פסנתרים • איך שהשמש תזרח • לבד על הפסנתר • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים בקיץ |  |
| קברט | לילה אחד באפריל |  |
| קרן פלס - שירים |
| --- | --- | --- |
| אם אלה החיים | "איתי" • "אם אלה החיים" • "שמעון השכן" • "פסק זמן" • "זאת שבמקומי" • "רכבת באירופה" |  |
| מבול | "מבול" • "רצה הביתה" • "במכונית ליד הים" • "פיז'ו 92'" • "תקופה של שינויים" |  |
| בין העיר לכפר | "כל היתר חולף" • "שיר לאסף" • "הצפון הפורח" • "תקליט שרוט" |  |
| איך שהשמש תזרח | "לייק וואנקה" • "כלום לא טעים" • "השעות המתות" • "גם אני" • "רק שתבואי" |  |
| רמי קלינשטיין קרן פלס | "עד אשר ישוב" • "לחיות" • "תודה" • "בגידה" |  |
| לילה אחד באפריל | "אסור" • "לילה אחד באפריל" • "כל שנה יש אפריל" |  |
| שקופים | "שקופים" • "מעבר לנהר" • "מי אני?" • "באת לי פתאום" • "שמש תיכנס" • "עוד יום עבר" |  |
| שקופים 2 | "אין סוף ללילה" • "אושר בא והולך" • "ימים אחרים" • "מרחק הזמן" • "לא אבודים" • "מישהו שמח בשבילי" • "שתי גדות" |  |
| שירים נוספים | "רק אלוהים ישפוט אותי" • "בום" • "בשדה מאחורי ביתי" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: db7a927f-8dcf-499b-ad74-71c66475f499
שלום לאמונות

שלום לאמונות הוא האלבום השני של הזמרת מירי מסיקה. האלבום יצא לאור ב-22 בפברואר 2007, על ידי חברות התקליטים  הד ארצי ועננה. האלבום יצא במהדורה מוגבלת שכללה את פסקול הסרט "שלוש אמהות" שבו גם שיחקה מירי מסיקה.
ב-27 במרץ 2007 האלבום הגיע למעמד זהב וב-28 במאי 2008 למעמד פלטינה, על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים בישראל.
רשימת רצועות

| שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שלום לאמונות | 04:24 | קרן פלס | קרן פלס | אורי זך |
| ממי | 04:05 | איתי פרל | איתי פרל | אורי זך |
| פעם | 03:22 | בן ארצי | בן ארצי | אורי זך |
| אם זאת האהבה שלך | 03:42 | קרן פלס | קרן פלס | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| ילדה שהתבגרה | 04:01 | מירי מסיקה וקרן פלס | מירי מסיקה וקרן פלס | אורי זך |
| בנות | 04:02 | קרן פלס | קרן פלס | אורי זך ויונתן פריג' |
| תיבה 530 | 03:08 | דידי שחר | דידי שחר | אורי זך |
| תמונה | 04:55 | איה כורם | איה כורם | אורי זך |
| שוב תודה | 03:53 | אריק ברמן | אריק ברמן | אורי זך |
| הוא | 03:27 | מאיר עמר ואיתי זילברשטיין (נערי רפול) | מאיר עמר ואיתי זילברשטיין | מאיר עמר, איתי זילברשטיין ואורי זך |
| שירה | 03:52 | אורי זך | אורי זך | אורי זך |
| עכשיו אתה חוזר בחזרה | 04:04 | אריק ברמן | אריק ברמן | אורי זך, שמוליק נויפלד ואריק ברמן |
| אסופים | 04:07 | מוטי פרלמן | אורי זך | אורי זך |
| תודות | 03:52 | אריק ברמן | אריק ברמן | אורי זך   |
רשימת רצועות > פסקול הסרט שלוש אמהות

| שיר | זמן | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ברכת המלך | 03:30 | מאיר גולדברג, תרגום לערבית: סולימאן ג'ובראן. | שמוליק נויפלד | שמוליק נויפלד |
| סיפור של אהבה | 02:59 | Eleta Almaraon Carlos ו־Blanche Francois Jean, נוסח עברי: ארז ברזוליק | Eleta Almaraon Carlos ו־Blanche Francois Jean | שמוליק נויפלד ואורי זך |
| ביקשתי אש | 03:16 | חזי לופבן | נתן שחר | שמוליק נויפלד ואורי זך |
| דבר אליי בפרחים | 04:22 | אורי אסף | דובי זלצר | שמוליק נויפלד ואורי זך |
| איך היינו | 04:54 | ארז ברזוליק | שמוליק נויפלד בשיתוף רועי נויפלד | שמוליק נויפלד  |
וידאו קליפים

לחמישה משירי האלבום צולמו וידאו קליפים:
"ממי"
"עכשיו אתה חוזר בחזרה"
"אם זאת האהבה שלך" - צולם בהופעה חיה ב-30 ביולי 2007. בימוי: יוני מרדכי.
"שירה" - צולם בתוכנית "הלילה עם ליאור שליין". ב-5 בנובמבר 2007.
"הוא" - בימוי: ליאור מולכו ואמיר פיי גוטמן.
המשתתפים באלבום

תופים: תומר צדקיהו, אשר פדי.
בס: מיקי ורשאי, בנצי גפני.
גיטרה חשמלית: יונתן פריג', דודו טסה.
קלידים: אורי זך, שמוליק נויפלד, מאיר עמר, איתי זילברשטיין.
תכנות: אורי זך, שמוליק נויפלד, מאיר עמר, איתי זילברשטיין.
כלי הקשה: אמיר פינטו.
חצוצרה: אברהם פלדר.
גיטרה אקוסטית: איתי פרל, אבי סינגולדה, דודו טסה, לידור לוי, דידי שחר.
חליל: סלעית להב.
גיטרה קלאסית: אבי סינגולדה.
סאז: יניב טייכמן.
סינתי-בס: אורי זך.
צ'לו: מיה בלזיצמן.
עוד: יניב טייכמן.
כינור: הדר כהן, אטיין מנרי.
ויולה: גליה חי.
הערות שוליים

↑  אור ברנע, אלבום זהב למירי מסיקה, באתר ynet, 28 במרץ 2007
↑  בלעדי ל"ידיעות אחרונות": מירי מסיקה, באתר ynet, 11 בספטמבר 2007
| מירי מסיקה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | מירי מסיקה • שלום לאמונות • חדשות טובות • מלך • סימנים על החול • אלוהי הדברים הקטנים • אוקיינוס ‏•‏‏ שלך, אסי |  |
| אלבומי הופעה | הופעה אקוסטית בזאפה • הופעות במפעל הפיס • מירי מסיקה והפילהרמונית הישראלית Live |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • הליקון • התו השמיני • עננה |  |
| מירי מסיקה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מירי מסיקה | "טיפה טיפה" • "נובמבר" • "לשם" • "אף אחת" • "באה אליכם" • "שיר לשירה" • "תן לי סימן" |  |
| שלום לאמונות | "שלום לאמונות" • "ממי" • "עכשיו אתה חוזר בחזרה" • "אם זאת האהבה שלך" • "שירה" • "הוא" |  |
| חדשות טובות | "חדשות טובות" • "פנינים בנהרות" • "יום ראשון" • "מה עשית" • "אהובי" |  |
| מלך | "מלך" • "ואולי" • "אני לא שם" • "יריות באוויר" • "אישה חרסינה" |  |
| סימנים על החול | "עזור לי" • "דמעות" • "שתדע" • "סוף טוב" • "סימנים על החול" |  |
| אלוהי הדברים הקטנים | "תשים תשים" • "אלוהי הדברים הקטנים" • "חייאתי" • "זהרה" • "לב מול לב" |  |
| אוקיינוס | "בכרם תימן" • "מפחד עלייך" • "אוקיינוס" •  "כמה כמה" • "חוה" • "משה" • "יש לך אותך" • "אמא" • "מרק צח" |  |
| שלך, אסי | "אחת בלילה" • "אבל אהבה" • "שלא ניפול למעלה" |  |
| סינגלים נוספים | "כלוב של זהב" • "האביב שלי יגיע" • "ברכת המלך" • "ככה זה (לאהוב אותך)" • "ערב חג" • "האור יזרח גם בנפרד" • "קולות הלב" • "למה למה ככה" • "תודה לחיים" • "בודדה" • "זוכרת את הים" • "קרקע יציבה" • "תן בי אור" • "שורפים ת'יום" • "ממרחק נשימה" • "מרחק הזמן" • "נשארנו ביחד" • "מפל" • "שתי גדות" • "הו ארצי מולדתי" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 59ed5039-b242-40c3-bdb5-aebdbe137d17 
עטיפת הפסקול
מכון דוידסון לחינוך מדעי

| --- | --- |

 תחום:  חינוך, מדע 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רחובות 
 בעלות:  מכון ויצמן למדע 
 יושב ראש:  אלון חן 
 מנכ"ל:  רות שהם 
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים) 
 davidson.weizmann.ac.il
 
מכון דוידסון לחינוך מדעי, הזרוע החינוכית של מכון ויצמן למדע, היא עמותה שמטרתה לפתח ולקדם את החינוך המדעי בישראל. המכון עוסק בשיפור החינוך המתמטי והמדעי, בהרחבת השימוש בטכנולוגיות מתקדמות למטרות חינוכיות, בהנגשת המדע לציבור הרחב ובכל משימה אחרת בתחום החינוך המדעי שבה הוא עשוי לתרום תרומה משמעותית. בכל אחד מהתחומים האלה מתרכז מכון דוידסון במספר מוגבל של משימות הנבחרות בקפידה, שבהן תרומתו תוכל להיות ייחודית ומהותית. חלק ניכר מהפעילות נשען על התשתית המדעית והאינטלקטואלית של מכון ויצמן, מדעניו ובוגריו.
מכון דוידסון הוקם בקמפוס מכון ויצמן למדע ברחובות בשנת 1999, בעזרת תרומתו של ויליאם (ביל) דוידסון (1922–2009) מדטרויט, ארצות הברית. המכון החל להפעיל תוכניות חינוכיות בשנת 2002. בנובמבר 2007 אוחדו פעילויותיו עם מסגרות אחרות של פעילות חינוכית מטעם מכון ויצמן למדע, כך שכיום הפעילויות הללו מתבצעות במסגרת מכון דוידסון. בראש מכון דוידסון עומד ועד מנהל שחברים בו מדענים ממכון ויצמן ואנשי תעשייה וציבור. היו"ר הראשון היה פרופ' חיים הררי, שהיה אז נשיא מכון ויצמן למדע. יו"ר הוועד המנהל כיום הוא פרופ' אלון חן, נשיא מכון ויצמן. מנכ"לית מכון דוידסון הנוכחית (החל מחודש ספטמבר 2024) היא רות שהם.
המכון עוסק בטיפוח ובשיפור של החינוך המדעי בישראל, ופועל להנגשה של המדע בכלל, ושל עשייה עדכנית בחזית המדע בפרט, לציבור כולו – ילדים, בני נוער ומבוגרים. בבסיס הפעילות הזאת נמצאים הדגשת הרלוונטיות של המדע לחיי היום-יום, הנחלת ידע, מיומנויות וגישה מדעית ברמה גבוהה, ופיתוח חשיבה ביקורתית, סקרנות, יצירתיות וקבלת החלטות על בסיס מושכל. נוסף על כך, מכון דוידסון פעיל בחינוך המדעי גם בזירה הבין-לאומית.
מגוון פעילויות המכון מתקיים בעיקרו בשני מתחמים בקמפוס מכון ויצמן למדע ברחובות, הכוללים אולמות הרצאה, מעבדות, כיתות לימוד, מרחבי פעילות ואת מוזיאון גן המדע על שם קלור. מכון דוידסון פועל גם מחוץ לקמפוס רחובות, במקומות רבים ברחבי הארץ, מאילת ועד קריית שמונה. המכון מפעיל מגוון רב של תוכניות במרחב הדיגיטלי בעברית, בערבית ובאנגלית. כל הפעילויות עוסקות במגוון תחומי המדעים (פיזיקה, כימיה, ביולוגיה, מדעי כדור הארץ, מדעי החלל, נוירוביולוגיה, מתמטיקה ועוד), ומדעני מכון ויצמן למדע, כמו גם מומחים לחינוך מדעי ולפדגוגיה, מעורבים בהן מרמת הפיתוח ועד רמת היישום. התוכניות כוללות פיתוח מקצועי של אנשי חינוך מדעי, תוכניות לתלמידים, תוכניות ייחודיות לתלמידים בסיכון ולתלמידים בעלי הישגים נמוכים ותוכניות המיועדות לקהל המתעניינים במדעים.
היסטוריה

מכון דוידסון לחינוך מדעי הוא המשך ופיתוח של פעילות שהחלה במכון ויצמן למדע בשנות ה-60 של המאה ה-20. מדעני המכון הכירו אז בחשיבות הרבה של הנחלת החינוך המדעי לתלמידים, למורים ולקהל הרחב, כצורך חברתי-לאומי. בראשיתה התקיימה הפעילות החינוכית במכון ויצמן בניהולם של כמה מדענים-יזמים, ובהם פרופ' עמוס דה-שליט (1969–1926), שיזם את הקמתו של "מחנה לנוער שוחר מדע" ב-1964. לאחר מותו נקרא המחנה על שמו. המחנה מוסיף להתקיים מדי קיץ במסגרת מכון דוידסון. הפעילות המדעית של "נוער שוחר מדע" במסגרת היחידה לפעולות נוער בניהולו של ד"ר משה רשפון הייתה הראשונה מסוגה בישראל, ושימשה מודל לחיקוי למוסדות אחרים בישראל ובעולם. במהלך השנים שינתה היחידה את שמה לצמ"ד – "צעירים במדע".
ב-1965 נולד במכון ויצמן פרויקט החונכות פר"ח, ועם חלוף הזמן התרחבה פעילותו למוסדות אקדמיים רבים ברחבי ישראל. בשנת ה-60 למדינת ישראל הוענק לפר"ח פרס ישראל למפעל חיים על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. מנכ"ל פר"ח כיום הוא אלון גלרון. המינהלת הארצית של פר"ח ממוקמת במכון דוידסון.
ב-1998 הוקם בקמפוס מכון ויצמן גן המדע על שם קלור, מוזיאון מדע הפועל תחת כיפת השמיים.
בשנת 2000 החלה הקמתו של מכון דוידסון לחינוך מדעי בפאתי קמפוס מכון ויצמן, כמרכז מדעי-חינוכי המפנה את פעילותו למורים, לתלמידים ולקהל הרחב.
בשנת 2008 איחד מכון ויצמן את שלל הפעילויות החינוכיות-מדעיות שלו במסגרת מכון דוידסון לחינוך מדעי. החל משנת 2015 מתקיים שבוע החינוך המדעי.
בשנת 2019 הקים מכון דוידסון בעיר אופקים את המכינה הקדם-צבאית המדעית הראשונה בארץ, בשיתוף פעולה עם עיריית אופקים ובמסגרת עמותת "אופקים למדע". נוסף על המחויבויות השוטפות של מכינה קדם-צבאית, החניכים מתנדבים בעיר אופקים ובסביבתה ופועלים כ"מנהיגות מדעית צעירה".
מנכ"לי המכון לדורותיהם

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
אריאל היימן: 2008–2016
ליאת בן-דוד: 2017–2024
רות שהם: 2024–מכהנת
פעילות

במכון דוידסון לחינוך מדעי מתקיימות פעילויות מגוונות, ובהן:
פעילות > תוכניות לקבוצות מהחינוך הפורמלי והבלתי-פורמלי

במסגרת זו, כיתות בכל הגילים וקבוצות נוספות מגיעות ליום התנסות במדעים המתמקד בנושא נבחר. ההתנסויות כוללות סדנאות מדעיות, פעילויות חקר וסיורים בגן המדע וביד חיים ויצמן.
פעילות > תוכניות למצטיינים

ח"ץ (חוקרים צעירים), אלפא (לתלמידים מצטיינים), מעל"ה (למגזר הערבי), ניצוצות (לקהילה האתיופית): תוכניות להעמקה במדעים עבור תלמידים מצטיינים ומחוננים ממגזרים שונים ובמקומות שונים ברחבי הארץ;
מסלולים ייחודיים לבגרות: לימודים מתקדמים המוכרים בהיקף של 5 יחידות לבגרות במגוון תחומים, כגון מדע חישובי בתחומי הפיזיקה, הכימיה והביולוגיה; מדעי המוח; מדעי כדור הארץ; ועוד.
תוכניות בפריפריה הגאוגרפית והחברתית בישראל: תוכניות להעצמה, להגברת תחושת המסוגלות העצמית ולפיתוח חשיבה ביקורתית באזורים רחוקים מן המרכז ובקרב אוכלוסיות בסיכון.
פעילות > תוכניות בסביבה היברידית

תוכניות שמשלבות סביבות דיגיטליות עם סביבות פיזיות, כגון "מדען ברשת" – מפגש בסביבה דיגיטלית לשיחה, שאלות ותשובות עם מדעני מכון ויצמן למדע. התוכנית כוללת הנחיה וליווי של המורה והכיתה באמצעות מומחי מכון דוידסון
VOD מדעי: סרטוני מדע במגוון רחב של נושאים, מתוכנית הלימודים של בתי הספר ומחוצה לה, המשולבים בפעילויות להתנסות בכיתה ובבית; ועוד.
פעילות > תוכניות לקידום תקשורת המדע והנגשתו

דוידסון אונליין: מאמרים במגוון נושאים מדעיים רלוונטיים ועדכניים, המתעדכנים יומית באתר דוידסון אונליין; "שטיפת מוח" – חידון טריוויה מדעי שבועי; sFactor – תחרות שמחברת בין מדע ואמנויות; ועוד. ב-2020 דוידסון און-ליין קיבל את הכרת לשכת העיתונות הממשלתית (לע"מ) כגוף תקשורת.
תוכניות למנהיגות בחינוך מדעי: תוכניות לפיתוח מנהיגות מדעית צעירה בקרב בני נוער, כגון חניכי המכינה הקדם-צבאית של מכון דוידסון "אופקים למדע", משתתפי תוכניות המצוינות של מכון דוידסון ובוגריהן ועוד; הכשרות וקורסים ייעודיים למורים, למדריכי חוגים, לארגונים העוסקים בחינוך מדעי ועוד.
תוכניות לקהל הרחב: סדנאות ומחנות מדע, תערוכות ומוצגים בגן המדע, "ליל המדענים", כנס משחקי חשיבה, הרצאות ופעילויות במדיה (טלוויזיה, רדיו ומדיה דיגיטלית) ועוד.
הסכת: "בדוק". בכל פרק מתארחים מדעניות ומדענים ודמויות מצחיקות ומדברים על מדע והקשר שלו לחיי היומיום.
פעילות > תוכניות בינלאומיות

טורניר הכספות: תחרות בינלאומית של בנייה ופריצה של כספות באמצעות חוקי פיזיקה, בהשתתפות צוותים של בני נוער מלמעלה מ-10 מדינות ברחבי העולם, ובכללן ישראל.
מחנה המדע הבינלאומי לנוער, ISSI: בכל קיץ, כ-80 בני נוער מרחבי העולם מגיעים לקמפוס מכון דוידסון ומכון ויצמן למדע, ובמשך חודש ימים עוסקים במחקר מדעי ומתנסים בחוויה ישראלית; נוסף על כך, מכון דוידסון מארגן כנסים וסדנאות בינלאומיים העוסקים בחינוך מדעי פורמלי ובלתי פורמלי עדכני, ומשתתף בכנסים כאלה ברחבי העולם.
חדשנות ויזמות: המאיץ החינוכי-מדעי של מכון דוידסון עוסק בקידום יוזמות ורעיונות יצירתיים בתחום החינוך המדעי, הן ברמת המדע והן ברמת הפדגוגיה.
הערות שוליים

↑  פר"ח מינהלת ארצית
↑  אודות, באתר מכון דוידסון
היסטוריה של כווית

תמונת לווין של כווית
מדינת כווית (בערבית: دولة الكويت) היא מדינה ערבית השוכנת לחוף המפרץ הפרסי וגובלת מצפון בעיראק ומדרום בערב הסעודית.
ממצאים ארכאולוגים מראים על התיישבות באזור מאז התקופה המזוליתית (13,000–8,000 לפנה"ס) ועל כך שהאזור שימש כמקום מפגש בין תושבי מסופוטמיה לבין התושבים הנאוליטים של מזרח חצי האי ערב. בשנים 4000–2000 לפנה"ס היה האזור תחת השפעה של תרבות דילמון. בתקופת שלטונו של נבוכדנצר השני היה האזור תחת שלטון בבלי. בתקופת הממלכה האחמנית (החל מהמאה ה-6 לפנה"ס), אוכלס האזור מחדש, ולאחר מכן שלטו בו כוחות שונים, כגון זה של אלכסנדר הגדול (המאה ה-4 לפנה"ס), האימפריה הפרתית, האימפריה הסאסאנית (במאה ה-3), וישויות שונות שנחשבות לחלק מהאימפריה המוסלמית (החל מהמאה ה-7).
כווית המודרנית החלה להתפתח בהשפעת האימפריאליזם האירופי ועות'מאני החל מ-1521, אז החלה שליטת הפורטוגזים. האימפריות השונות היו מעוניינות בשייח'ות כווית, בין השאר בגלל מיקומה הגאוגרפי וחשיבותה למסחר ימי עם הודו. בשנת 1613 נוסדה העיר כווית, שהחלה לשגשג כעיר מסחר המאה ה-18. הנמל בכווית היה מוקד פעילות מרכזי במסחר של המזרח הקרוב ומרכז לבניית ספינות. חברת הודו המזרחית הבריטית הקימה בעיר משרדים והיציבות הפוליטית של העיר, ביחס למקומות אחרים באזור, משכה אליה סוחרים רבים לאורך המאה ה-19. ב-1899 חתם שליט השייח'ות, מובראכ א-סבאח, על אמנה סודית עם הממלכה המאוחדת, שבמסגרתה ניתנה עדיפות למסחר של האימפריה הבריטית בתמורה להגנה על הטריטוריה של כווית. ב-1913 הסכימו הבריטים והעות'מאנים על הגדרת כווית כאזור אוטונומי בתוך האימפריה העות'מאנית, דבר שחיזק את המעמד של בריטניה באזור וסייע להגדיר את גבולות כווית. האמנה בוטלה לאחר תבוסת העות'מאנים לבריטים במלחמת העולם הראשונה, והבריטים הכריזו על השייח'ות כישות עצמאית תחת פרוטקטורט בריטי.
ב-1938 התגלה שדה הנפט הראשון במדינה, והפקת נפט הפכה לאחר מלחמת העולם השנייה לענף הכלכלי המרכזי במדינה והמקור לעושר הרב של האליטות בתוכה. כווית הפכה למדינה עצמאית באופן רשמי ב-1961, למרות מחאותיה של עיראק. הסכם ידידות בין שתי המדינות נחתם ב-1963, וכווית תמכה בעיראק במלחמת איראן-עיראק. עם זאת, לאחר המלחמה החל סכסוך בין שתי המדינות, שנבע הן מתביעותיה ההיסטוריות של עיראק והן מסכסוך כלכלי. שיאו של סכסוך זה הוא הפלישה העיראקית לכווית ומלחמת המפרץ, שבמהלכה קואליציה בינלאומית ברשות ארצות הברית שחררה את המדינה מהפולשים העיראקים.
שם המדינה

המשמעות המילולית של השם "כווית" היא "מבצר קטן". שם המדינה כנראה ניתן לה בשל מבצר צבאי קדום (kut), מהמאה ה-17 שעמד סמוך לחוף במקום שהיום יושבת העיר כווית סיטי. האזור היה מוקד משיכה לשבטים הנודדים שנדדו מזרחה, ומי הים העמוקים יחסית במקום סיפקו מקום נוח לבניית נמל.
העת העתיקה

הממצאים הקדומים ביותר של התיישבות אנושית מהתקופה המזוליתית (8000–13000 לפנה"ס) נמצאו בצפון כווית בבורגן בעקבות גילוי שדה נפט שנחפר במקום. ממצאים אילו הכוללים אבני צור מסותתות מגרדות וכלים נוספים אשר נמצאים כיום במוזיאון הבריטי ובמכון האוריינטלי של אוניברסיטת שיקגו. לא נמצאו הוכחות לקשר של תושבי המקום עם אזורים אחרים.
בתקופת עובייד (6500 לפנה"ס), התפתחה כווית והפכה למקום מפגש מרכזי של שיירות מסחר בין תושבי מסופוטמיה לבין התושבים הניאוליטים של האזור הערבי שנמצא היום בתחום בחריין, וכן מקום חשוב של בניית ספינות. באתר חפירות המכונה H3 שנמצא בא-סבייה (As-Sabiyah), נמצאו שברי אמלגם של ביטומן שבתוכם שרדו טביעות של קני סוף וענפי עצים, משערים שהם שרידים של ספינות שהיו בידי התושבים. בנוסף נמצאו במקום דגם קרמי של ספינה ודיסק מקרמיקה שעליו מצוירת סירה בעלת שני תרנים. בתוך חדרי אבן שבחפירות נמצאו שרידים שמשלבים אלמנטים מסופוטמיים וערבים נאוליתיים. תושבי כווית אלו, היו כנראה מבין הסוחרים הימיים הראשונים בעולם העתיק.
באי פילכה השייך לכווית, נתגלו שרידים מסופוטמים מהאלף השני לפנה"ס, המרשימים ביותר הם ארבעה חותמי גליל של סוחרים מסופוטמיים. באי נחפרו גם מספר מבניים בעלי סגנון בנייה כמו זה שנמצא בעיראק שבאותה תקופה.
במפרץ של כווית התקיימה בשנים 4000–2000 לפנה"ס תרבות דילמון שהייתה בקשרי מסחר עם מסופוטמיה וכתוצאה מקשר זה אימצו אנשי האזור את השימוש בכתב היתדות המסופותמי.
בשיאה של ממלכת דילמון היא שלטה בכל דרכי המסחר במפרץ כווית כולל במקומות כמו מפרץ שויך (Shuwaikh Port), האי אום-אנ-נמיל והאי פילכה. דרך מקומות אלו הם ניהלו את דרכי המסחר בין מסופוטמיה עד לנהר האינדוס מקום שבו התקיימה תרבות עמק האינדוס. 

במאה השביעית לפנה"ס נפלה ממלכת דילמון בידי האימפריה הבבלית ששליטיה היו שייכים לשושלת הכשית וחלק מתושבי כווית היו כשים. בתקופה הנאו-בבלית, בקרו באזור מלכים בבליים המלך הבבלי נבונאיד מינה באי פילכה שליט מטעמו, ולנבוכדנצר השני היה באי זה ארמון. באי פליכה נמצאו גם שרידים של מקדש של לאל שמש.
במאה השלישית לפנה"ס, נבנו באזור מושבות יווניות שהיו תחת שלטונו של אלכסנדר הגדול. תושבים אלו קראו ליבשת בשם לריסה ואילו את האי פילכה הם כינו איקרוס ובו נמצאו שרידי מקדש הלניסטי לארטמיס. כן נמצאו בפילכה כלי חרס מזוגגים בסגנון יווני וכמה דמויות עשויות טרה קוטה שמשויכות לממלכה הסלאוקית.
בשנת 150 נזכרה כווית בכתב בפעם הראשונה, באטלס שנתחבר על ידי תלמי, שכולל גם מסות מחקריות וגאזטיר. הוא קרא למפרץ כווית בשם Hieros Kolpos (המפרץ הקדוש).
בשנת 208 נכבש המקום בידי ארדשיר, ובשנת 224 נעשתה כווית חלק מהאימפריה הסאסאנית והמקום היה מוכר בשם משאן, וגם בשם ממלכת Characene, בירתה נקראה בשם Charax. משאן הייתה ממלכה וסאלית של האימפריה הסאסנית. בשנת 116 ביקר במקום הקיסר טראיאנוס במהלך פלישתו לפרס והוא צפה בספינות שהפליגו משם להודו. בחפירות הצלה שנערכו באי Akkaz על ידי משלחת ארכאולוגית צרפתית בשנים 1993–1996, נתגלו מגדלי שתיקה של הדת הזורואסטרית.
בשנת 636 נערך ליד העיר קזמה (Kazma) קרב חשוב בתולדות האסלאם, המכונה "קרב השלשלאות". הוא נערך בין צבא האימפריה הסאסנית לבין צבא המוסלמי של הראשידון. בראש הצבא המוסלמי עמד ח'אלד בן אל-וליד, מולו ניצב הורמוזד השליט הפרסי האזור. הורמוזד הורה לקשור את חייליו בשלשלאות אחד לשני כדי למנוע את בריחתם משדה הקרב (מכאן נובע שם הקרב). עובדה זו הקלה על המוסלמים לנצחם. קרב זה היה הראשון בסדרה ארוכה של קרבות, שבו ניצחו הראשידון ויצרו בסופו של דבר את האימפריה האיסלמית. בשלבים הראשונים כוחות צבא המוסלמי בתקופת שלטונו שלטונו של אבו בכר פלשו לעיראק.