stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרטת ג'פרסון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אתר הנצחה לאומי של ארצות הברית 
 על שם:  נשיא ארצות הברית השלישי תומאס ג'פרסון
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מפעיל:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית 
 מבקרים בשנה:  1,216,966 (נכון ל־1980)
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1943
 תאריך פתיחה רשמי:  1943 
 חומרי בנייה:  ארד, שיש 
 אדריכל:  ג'ון רסל פופ 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-קלאסית 
 קואורדינטות:  38°52′53″N 77°02′12″W﻿ / ﻿38.881388888889°N 77.036666666667°W﻿ / 38.881388888889; -77.036666666667
 www.nps.gov/thje/index.htm
  (למפת וושינגטון די. סי. מוגדלת) אנדרטת ג'פרסון(למפת וושינגטון די. סי. רגילה) אנדרטת ג'פרסון
 
אנדרטת ג'פרסון (באנגלית: Jefferson Memorial) היא אנדרטה הנמצאת בפארק הפוטומק בעיר וושינגטון בארצות הברית, והוקמה לזכרו של נשיא ארצות הברית השלישי תומאס ג'פרסון. האנדרטה בנויה מכיפה העומדת על עמודים בסגנון נאו קלאסי.
היסטוריה

ב-1934 הציע הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט להקים אנדרטה לזכר נשיא ארצות הברית השלישי תומאס ג'פרסון. בעקבות יוזמה זו העביר הקונגרס חוק בשנת 1934 לצורך הקמת האנדרטה. האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל ג'ון רסל פופ בסגנון נאו-קלאסי. סגנון זה ניסה לחקות את סגנון הבנייה הרומי, סגנון שהיה אהוב על ג'פרסון.
עלות הקמת האנדרטה הייתה כ-3 מיליון דולרים. היא נחנכה ב-13 באפריל 1943.
גובהו של פסל ג'פרסון אשר נמצא במרכז האנדרטה הוא 5.8 מטרים, והפסל עשוי ברונזה. משקלו של הפסל - כ-4.5 טון.
גובה הכיפה 39 מטרים, ועובי הקירות 1.2 מטרים.
האנדרטה ממוקמת בפארק הפוטומק על גדת אגן הגאות, והיא מוקפת בעצי דובדבנים - מתנת העם היפני לעיר וושינגטון בשנת 1912.
תמונות

אנדרטת ג'פרסון בלילה
אנדרטת ג'פרסון בין הערביים
פסל ג'פרסון
אלכס אוסוקין

| --- | --- |

 לידה:  7 בנובמבר 1989 (בן 34) יאלטה, אוקראינה הסובייטית
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 גובה:  2.00 מטר
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורעף
אלכסנדר (אלכס) אוסוקין (נולד ב-7 בנובמבר 1989) הוא שחקן כדורעף ישראלי, שחקן בקבוצת מכבי אשדוד ונבחרת ישראל בכדורעף בתפקיד חוסם אמצע.
ביוגרפיה

אוסוקין נולד וגדל ביאלטה שבאוקראינה הסובייטית. עלה לישראל עם אמו באוגוסט 1996. עם השנים התגורר בשדרות, אשקלון ובתל השומר. בבית הספר היסודי היה שחקן טניס וכשעלה לחטיבת הביניים, החל לשחק כדורעף. כשעלה לתיכון התקבל לנבחרת הנוער של ישראל ועבר להתאמן בפנימייה של אקדמיה מכון וינגייט ולמד בבית החינוך המשותף חוף השרון בשפיים.
בשנת 2008 הצטרף לקבוצת הכדורעף הפועל מטה אשר עכו בה שיחק עד אוגוסט 2023 כ״קפטן הביולוגי״. על המגרש שיחק כחוסם אמצע. כינויו בקבוצה היה ״הלורד״.
משחק בנוסף בנבחרת ישראל בכדורעף משנת 2010.
בעונת 2016–2017 שיחק ביפן בקבוצת VC nagano. לאחר מכן חזר לביתו בהפועל מטה אשר.
בשנת 2017 הוביל כקפטן את נבחרת ישראל בכדורעף במסגרת הליגה האירופאית למקום שביעי.
נוסף להיותו שחקן, אוסוקין מאמן קבוצות מתחילות, בעבר אימן בבית חינוך אופק עברון וכיום מאמן קבוצות בבית חינוך מנור כברי, ובמרכז המצוינות של מועצה אזורית מטה אשר.
ביוני 2023 עזב אוסוקין את מועדון הכדורעף מטה אשר עכו והחל לשחק בקבוצת מכבי אשדוד בתפקיד מצליב.
חיים אישיים

בדצמבר 2016 נישא לסאטסוקי מינאמי, שחקנית כדורעף מיפן. באפריל 2018 נולד בנם הבכור. מאז אוגוסט 2023 מתגוררים באשדוד.
הערות שוליים

↑  כדורעף: נבחרות ישראל ניצחו את בלארוס, באתר nrg‏, 3 במאי 2010
↑  קפטן נבחרת ישראל אלכס אוסוקין וחבריו, באתר איגוד הכדורעף הישראלי בפייסבוק, 9 ביוני 2017
אמיל בורל

| --- | --- |

 לידה:  7 בינואר 1871 סן-אפריק, צרפת 
 פטירה:  3 בפברואר 1956 (בגיל 85) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Félix Edouard Justin Émile Borel 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  צרפת
 מקום לימודים:  אקול נורמל סופרייר  תיכון לואי הגדול 
 מנחה לדוקטורט:  ז'אן גסטון דארבו 
 מוסדות:  סורבון  אוניברסיטת ליל 
 תלמידי דוקטורט:  ג'ורג ואלירון, ארנסט אסקלנגון, Tadeusz Ważewski, René Gosse, Henri Milloux, פרנסיס פרין, Ervand Kogbetliantz, Robert Deltheil, Paul Dienes, אנרי לבג, Paul Montel, René Risser 
 פרסים והוקרה:  הרצאת פקו (1899)  מדליית הזהב של המרכז הלאומי הצרפתי למחקר מדעי (1954)  פרס פונסלה (1901)  הפרס הגדול במדעים מתמטיים (1898)  מדליית הרזיסטנס  צלב המלחמה 1939-1945  חבר כבוד של איגוד האספרנטו העולמי  צלב גדול של לגיון הכבוד 
 בן או בת זוג:  Camille Marbo 
 הערות:  שר הימיה של ממשלת צרפת
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתורת המידה ותורת ההסתברות (קבוצת בורל, משפט היינה-בורל)
 
פליקס אדוארד ז'וסטין אמיל בורל (בצרפתית: Félix Édouard Justin Émile Borel;‏ 7 בינואר 1871 – 3 בפברואר 1956), מדינאי ומתמטיקאי צרפתי.
בורל נולד בשנת 1871. את השכלתו רכש בבית הספר אקול נורמל סופרייר, שבו שימש לאחר מכן כמורה ומנהל משנת 1897 ועד שנת 1909. בשנה זו נתמנה לפרופסור למתמטיקה בסורבון. בשנת 1921 נבחר לאקדמיה הצרפתית למדעים.
בורל היה חבר של המפלגות הסוציאליסטית והרדיקל-סוציאליסטית הצרפתיות. כחבר פעיל במפלגות אלה נבחר לבית הנבחרים הצרפתי בשנת 1924, ובשנת 1925 מונה לשר הימיה של ממשלת צרפת. במהלך מלחמת העולם השנייה היה בורל חבר בתנועת ההתנגדות הצרפתית עד למעצרו ב-1941 על ידי הגרמנים.
כמתמטיקאי התפרסם בורל בעיקר בשל תרומותיו לתורת המידה ותורת ההסתברות. בשנים 1921–1927 פרסם בורל ארבעה מאמרים שעסקו בתורת המשחקים.
בשנת 1940 כתב, בצוותא עם אנדרה שרון ספר על התאוריה המתמטית של משחק הברידג'. הספר נקרא: Théorie Mathématique du Bridge. הספר עוסק בהסתברויות בברידג'.
בורל מת בשנת 1956 בפריז.
אחד המכתשים על הירח קרוי על שמו.
מושגים הקרואים על שמו

הלמה של בורל-קנטלי
הלמה של בורל
קבוצת בורל
משפט היינה-בורל
הפרדוקס של בורל-קולמוגורוב
הסכום של בורל
ראו גם

אנדרה שרון
משפט הקוף המקליד
אורמיה (רפואה)

| --- | --- |

 תחום:  אורולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  245296 
 MeSH:  D014511
 
אוּרֶמְיָה (או שַׁיֶּנֶת הַדָּם) היא מצב המתאר את אוסף הסימפטומים המופיעים כאשר תפקוד הכליות נפגע.
בין הסימפטומים אפשר למנות:
חולשת שרירים
פגיעה בגדילה בילדים
אנמיה
הפרעות אלקטרוליטיות
סימפטומים נוירולוגיים
יתר לחץ דם
פריקארדיטיס
עמידות לאינסולין
היפרליפידמיה
בחילות והקאות
אורמיה יכולת להוביל להופעת חַמֶּצֶת אורמית (Uremic Acidosis) כאשר קצב הסינון הגלומרולרי יורד מתחת ל־25 מ״ל לדקה. החמצת שתופיע מתאפיינת בפער אניוני (Anion gap) גבוה (אך לא יותר מ־20 מא״ק לליטר).
הערות שוליים

↑  שַׁיֶּנֶת הַדָּם במילון רפואה – אורולוגיה ועוד (תשס"ז), באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529767505171  BnF: cb11959726p (data)  LCCN: sh85141368  NDL: 00575462  NKC: ph138143 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אורמניקוט

| --- | --- |
סמל אורמניקוטסמל אורמניקוט
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הדרומי
 מחוז:  בקש בקש
 נפה:  נפת סרווש
 שטח:  54.56 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  299 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  46°49′50″N 20°44′12″E﻿ / ﻿46.83064°N 20.73665°E﻿ / 46.83064; 20.73665 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://ormenykut.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אורמניקוט(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אורמניקוט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אורמניקוט (בהונגרית: Örménykút) הוא כפר בנפת סרווש שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים באורמניקוט נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 616 תושבים, ובשנת 2021 רק 299 תושבים.
שמו של היישוב הגיע מסוחרים ארמנים שברחו להונגריה בתקופה הטורקית, שהיו דיירים לשעבר של האזור והשקו את בעלי החיים שלהם בבאר שהייתה בכפר (הביטוי örmény kút בהונגרית הוא "באר ארמנית" בעברית).
האזור מיושב כבר מימי הביניים, והאזכור הראשון בכתב של הכפר הוא משנת 1138. באופן רשמי הוקם הכפר בשנת 1952.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
| יישובים במחוז בקש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | בקשצ'בה  |  |
| ערים |  בטוניה •  בקש •  • צ'ורוואש •  דוואוואניה •  אלק •  פיזשדיארמט •  גיומנדרד •  גיולה •  קונדורוש •  קרשלדאן •  מדגיישג'האזה •  מזברן •  מזהגייש •  מזקובאצ'האזה •  אורושהאזה •  שרקד •  סרווש •  סגהאלום •  טוטקומלוש •  אויקיגיוש •  וסטה |  |
| כפרים | בקשסנטאנדראש • צ'בסבדי • דובוז • גרנדאש • קטשופרון • סבדקיגיוש • טלקגרנדאש • דומבג'האז • קוורמש • אלמאשקמראש • דומבירטוש • קספר • קישדומבג'האז • קונאגוטה • מגיארבאנהגייש • מגיארדומבג'האז • מדגיישבודזאש • נג'באנהגייש • נג'קמראש • פוסטאוטלקה • וגג'האזה • צ'אדסאלאש • אצ'גפלבה • הוניה • בלמגייר • קמוט • קרשטרצ'ה • טרהוש • מורון • קרשויפלו • קרטססיגט • בוצ'ה • קטגיהאזה • לוקשהאזה • אורמניקוט • קרדוש • צ'בצ'וד • בקשאמשון • צ'נאדאפאצה • גאדורוש • קרדושקוט • נג'סנאש • פוסטפלדוואר • ביהראוגרה • גסט • קרשנג'הרשאן • קטגיאן • מהקרק • מזגיאן • שרקדקרסטור • אויסלונטה • ז'דאן |  |
| יישובים בנפת סרווש |
| --- | --- | --- |
| יישובים | סרווש • בקשסנטאנדראש • קונדורוש • אורמניקוט • קרדוש • צ'בצ'וד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 246309268   WorldCat (עם VIAF): 246309268
אורג תאו לבן-ראש

| אורג תאו לבן-ראש |
| --- | --- |
 אורג תאו לבן-ראש
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: אורגיים
סוג:: Dinemellia
מין:: אורג תאו לבן-ראש
שם מדעי
 Dinemellia dinemelli ‏אדוארד רופל, 1845

אורג תאו לבן-ראש (שם מדעי: Dinemellia dinemelli) הוא מין של עוף הנמנה עם משפחת האורגיים שבסדרת ציפורי שיר.
אורג זה נפוץ במזרח אפריקה.
למרות שמו הוא לא שייך לסוג המכונה אורג התאו (Bubalornis).
מידע טקסונומי

מקור השם אורג תאו נובע ממנהגו לעקוב אחרי עדרי תאו אפריקאי, ולטרוף חרקים שבורחים ממחבואם עקב תנועת העדר. המין תואר לראשונה על ידי החוקר הגרמני אדוארד רופל ב-1845.
מידע טקסונומי > תת-מינים

D. d. dinemelli  - תת-מין הצפוני. נפוץ בסודאן, אתיופיה, סומליה, אוגנדה, וצפון קניה.
D. d. boehmi  - תת-מין הדרומי. נפוץ בקניה וטנזניה.
תיאור

גודלו בין 17 ל-19 ס"מ. ומשקלו בין 57 ל-85 גרם. ללא הבדל בין המינים. ראשו ובטנו לבנים. אחוריו ותחתית זנבו בצבע כתום בוהק. כנפיו בצבע חום-כהה עם פבים לבנים עדינים לאורכם. מקורו בצבע שחור. לתת המין D. d. dinemelli זנב בצבע חום ולתת המין D. d. boehmi זנב בצבע שחור
התנהגות > בתי גידול

מאכלס אזורי סוואנה ובתה.
התנהגות > מבנה חברתי

ציפור חברתית. מתלהק לקבוצות של 3–6 פריטים. לעיתים נצפה ביחד עם מינים של זרזיריים.
התנהגות > תזונה

את עיקר מזונו מוצא על הקרקע, נוהג לעקוב אחרי עדרי תאו אפריקאי שמבריחים עבורו חרקים ממקום מחבואם. ניזון בעיקר מחרקים (לרוב חיפושיות ופרפרים), אך גם מפירות וזרעים.
התנהגות > רבייה

מקנן בקבוצות. בתהליך החיזור הזכר מציג את כנפיו, ואת הצבע הכתום בתחתית זנבו לנקבות. בני הזוג הם מונוגמיים ושניהם בונים את הקן. הקן נארג מזרדים, צורתו אליפטית בגודל של כ-57 ס"מ. לכניסה לקן צורת משפך שנבנה בתחתית הקן, פנים הקן מרופד בחומרים רכים וחלקו החיצון בענפים קוצניים. הנקבה מטילה 3–5 ביצים בצבע אפור עד כחול בהיר, המנוקדות בצבעים חום, אדום וירוק-זית. משך הדגירה כשבועיים. שני בני=הזוג מאכילים את הגוזלים. ישנן תצפיות בהם ציפורים אחרות, כדוגמת בזון גמדי עשו שימוש בקן שנבנה על ידי אורג זה במקום לבנות קן בעצמם.
הערות שוליים

↑  אורג תאו לבן-ראש באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=8482
1 2 3 4  http://www.oiseaux-birds.com/card-white-headed-buffalo-weaver.html
1 2  http://www.lazoo.org/animals/birds/weaver-white-headed-buffalo/index.html
1 2  http://www.stlzoo.org/animals/abouttheanimals/birds/perchingbirds/whiteheadedbuffaloweaver.htm
↑  http://www.honoluluzoo.org/whiteheaded_buffalo_weaver.htm
אנדרטת ג'ון פול ג'ונס

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  פסל, פסל דמות 
 על שם:  ג'ון פול ג'ונס 
 כתובת:  פארק הפוטומק המערבי 
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 בעלים:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1912
 תאריך פתיחה רשמי:  1912 
 חומרי בנייה:  ארד 
 יוצר:  צ'ארלס הנרי ניהאוס 
 אדריכל:  צ'ארלס הנרי ניהאוס 
 מידות
 רוחב:  38 אינץ' 
 גובה:  130 אינץ' (פסל דמות) 
 קואורדינטות:  38°53′18″N 77°02′22″W﻿ / ﻿38.888231°N 77.0395°W﻿ / 38.888231; -77.0395
  (למפת וושינגטון די. סי. מוגדלת) אנדרטת ג'ון פול ג'ונס(למפת וושינגטון די. סי. רגילה) אנדרטת ג'ון פול ג'ונס
 
אנדרטת ג'ון פול ג'ונס (באנגלית: John Paul Jones Memorial) היא אנדרטה בעיר וושינגטון, בירת ארצות הברית, שהוקמה לזכרו של ג'ון פול ג'ונס, ממפקדיו הבולטים של הצי האמריקני במלחמת העצמאות של ארצות הברית.
היסטוריה

האנדרטה היא הראשונה שהוקמה בפארק הפוטומק המערבי. היא ניצבת בצומת שדרת העצמאות ורחוב 17, בגדתו הצפונית של אגן הגאות, בסמיכות לאנדרטת מלחמת העולם השנייה. היא האנדרטה הראשונה שהוקמה במול ובסביבתו שאינה מנציחה אישיות שכיהנה כנשיא ארצות הברית.
האנדרטה היא עמוד שיש מלבני בגובה של 4.6 מטרים, הניצב על גבי בימה. בריכות קטנות שמים זורמים לתוכן ממוקמות משני צידיו. לפני העמוד ניצב פסל ארד בן 3 מטרים של ג'ונס, שפוסל על ידי צ'ארלס ניהאוס (אנ'). מצדו האחר של עמוד השיש נקבע תבליט של איור של ג'ונס, המניף את דגל ארצות הברית על תורן ספינתו בונהום רישאר (Bonhomme Richard) מאמינים כי הייתה זו הפעם הראשונה שדגל ארצות הברית הונף על תורן ספינת מלחמה שלה. מעל התבליט חרותה אמרתו הנודעת של ג'ונס במהלך קרב עם הצי הבריטי: "כניעה? עדיין לא התחלתי להילחם!".
האנדרטה נחנכה ב-17 באפריל 1912 על ידי הנשיא ויליאם טאפט. היא מנוהלת ומתוחזקת על ידי שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  בצרפתית - "האיש ריצ'רד".
↑  !Surrender? I have not yet begun to fight.
אליפות אירופה בכדוריד 2020

| --- | --- |

 מארחת:  אוסטריה אוסטריהנורווגיה נורווגיהשוודיה שוודיה
 תקופת התחרות:  9 בינואר 2020 – 26 בינואר 2020 (18 ימים)
 מספר משתתפות:  24
 הזוכה:   ספרד
 מספר משחקים:  65
 מספר שערים:  3532 (54.34 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  492,628 (7,579 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  סנדר סגוסן – 65 נורווגיה
 השחקן המצטיין:  דומאג'ו דובניאק שוודיה
 → קרואטיה 2018הונגריה/סלובקיה 2022 ←
אליפות אירופה בכדוריד 2020 היא אליפות אירופה ה-14 והיא נערכה על ידי איגוד הכדוריד האירופאי. הטורניר התקיים בפעם הראשונה בשלוש מדינות – אוסטריה, נורווגיה ושוודיה בין 9 בינואר ל-26 בינואר 2020. המשחקי הגמר נערכו בסטוקהולם ב-Tele2 Arena שמכיל 17,769 מקומות ישיבה.ספרד זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדות הנבחרת.
מתכונת התחרות

המדינה המארחות (אוסטריה, נורווגיה ושוודיה) והאלופה המכהנת (ספרד) העפילו ישירות. יתר עשרים הנבחרות, העפילו דרך המוקדמות.
24 קבוצות חולקו ל-6 בתים. שתי הנבחרות הראשונות מכל בית העפילו לשלב הבתים השני. בשלב הבתים השני העפילו שחולק לשתי בתים העפילו מכל בית שתי קבוצות לחצי הגמר וקבוצה למשחקי הדירוג.
מהלך התחרות > בית א'

המשחקים נערכו בגראץ באולם Stadthalle Graz שמכיל 5,561 מקומות ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  קרואטיה | 3 | 3 | 0 | 0 | 82 | 65 | 17 | 6 |
|  בלארוס | 3 | 2 | 0 | 1 | 94 | 88 | 6 | 4 |
|  מונטנגרו | 3 | 1 | 0 | 2 | 70 | 84 | 14- | 2 |
|  איסלנד | 3 | 0 | 0 | 3 | 72 | 81 | 9- | 0 |
מהלך התחרות > בית ב'

המשחקים נערכו בווינה באולם Wiener Stadthalle שמכיל 16,152 מקומות ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | 3 | 3 | 0 | 0 | 98 | 87 | 11 | 6 |
|  צ'כיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 79 | 76 | 3 | 4 |
|  מקדוניה הצפונית | 3 | 1 | 0 | 2 | 79 | 84 | 5- | 2 |
|  אוקראינה | 3 | 0 | 0 | 3 | 74 | 83 | 9- | 0 |
מהלך התחרות > בית ג'

המשחקים נערכו בטרונדהיים באולם טרונדהיים ספקטורם שמכיל 8,600 מקומות ישיבה. ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 3 | 3 | 0 | 0 | 102 | 73 | 29 | 6 |
|  גרמניה | 3 | 2 | 1 | 0 | 88 | 83 | 5 | 4 |
|  הולנד | 3 | 1 | 0 | 2 | 80 | 94 | 14- | 3 |
|  לטביה | 3 | 0 | 0 | 3 | 73 | 93 | 20- | 0 |
מהלך התחרות > בית ד'

המשחקים נערכו בטרונדהיים באולם טרונדהיים ספקטורם שמכיל כ-8,600 מקומות ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  נורווגיה | 3 | 3 | 0 | 0 | 94 | 80 | 14 | 6 |
|  פורטוגל | 3 | 2 | 0 | 1 | 83 | 83 | 0 | 4 |
|  צרפת | 3 | 1 | 0 | 2 | 82 | 79 | 3 | 4 |
|  בוסניה והרצגובינה | 3 | 0 | 0 | 3 | 73 | 90 | 17- | 0 |
מהלך התחרות > בית ה'

המשחקים נערכו במאלמה באולם מאלמה ארנה שמכיל כ-12,600 מקומות ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הונגריה | 3 | 2 | 1 | 0 | 74 | 67 | 7 | 5 |
|  איסלנד | 3 | 2 | 0 | 1 | 83 | 77 | 6 | 4 |
|  דנמרק | 3 | 1 | 1 | 1 | 85 | 83 | 2 | 3 |
|  רוסיה | 3 | 0 | 0 | 3 | 76 | 91 | 15- | 0 |
מהלך התחרות > בית ו'

המשחקים נערכו בגטבורג באולם סקנדינביום, שמכיל 12,312 מקומות ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  סלובניה | 3 | 3 | 0 | 0 | 76 | 67 | 9 | 4 |
|  שוודיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 81 | 68 | 13 | 4 |
|  שווייץ | 3 | 1 | 0 | 2 | 77 | 87 | 10- | 2 |
|  פולין | 3 | 0 | 0 | 3 | 73 | 85 | 12- | 0 |
שלבי הגמר > בית העפלה I

המשחקים נערכו בווינה באולם Wiener Stadthalle שמכיל 16,152 מקומות ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 5 | 4 | 1 | 0 | 153 | 127 | 26 | 9 | חצי גמר |
|  קרואטיה | 5 | 4 | 1 | 0 | 127 | 113 | 14 | 9 | חצי גמר |
|  גרמניה | 5 | 3 | 0 | 2 | 141 | 125 | 16 | 6 | קרב על מקום חמישי |
|  אוסטריה | 5 | 3 | 0 | 2 | 139 | 156 | 17 - | 3 |  |
|  בלארוס | 5 | 1 | 0 | 4 | 138 | 160 | 22- | 3 |  |
|  צ'כיה | 5 | 0 | 0 | 5 | 122 | 139 | 17- | 0 |  |
שלבי הגמר > בית העפלה II

המשחקים נערכו במאלמה באולם מאלמה ארנה שמכיל כ-12,600 מקומות ישיבה.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  נורווגיה | 5 | 5 | 0 | 1 | 157 | 135 | 22 | 10 | חצי גמר |
|  סלובניה | 5 | 3 | 0 | 2 | 138 | 132 | 6 | 6 | חצי גמר |
|  פורטוגל | 5 | 2 | 0 | 3 | 146 | 142 | 4 | 4 | קרב על מקום חמישי |
|  שוודיה | 5 | 2 | 0 | 3 | 120 | 122 | 2- | 4 |  |
|  הונגריה | 5 | 2 | 0 | 3 | 126 | 140 | 14- | 4 |  |
|  איסלנד | 5 | 1 | 0 | 4 | 126 | 14 | 16- | 2 |  |
שלבי הגמר > שלב הפלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 24 בינואר, סטוקהולם | 24 בינואר, סטוקהולם |  |  |  |  |  |
|  |   סלובניה |  32 |   |  |  |  |  |
|  |  ' ספרד |  34 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 26 בינואר, סטוקהולם | 26 בינואר, סטוקהולם |  |
|  |   |   |   |   |   נורווגיה |  28 |  |
|  |   |   |   |   |   סלובניה |  20 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 24 בינואר, סטוקהולם | 24 בינואר, סטוקהולם |   |  | 25 בינואר, סטוקהולם | 25 בינואר, סטוקהולם |  |
|  |   נורווגיה |  28 |   |  |   ספרד |  22  |  |
|  |   קרואטיה |  29 |   |  |   סלובניה |  20 |  |
ישראל באליפות

נבחרת ישראל בכדוריד החלה את השתתפותה במשחקי העפלה מוקדמים. היא סיימה במקום השלישי בבית אחרי גרמניה ופולין ולפני קוסבו ולא העפילה לטורניר.
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |
1:  ספרד
2:  קרואטיה
3:  נורווגיה
4:  סלובניה
5:  גרמניה
6:  פורטוגל
7:  שוודיה
8:  אוסטריה
9:  הונגריה
10:  בלארוס
11:  איסלנד
12:  צ'כיה
13:  דנמרק
14:  צרפת
15:  מקדוניה הצפונית
16:  שווייץ
17:  הולנד
18:  מונטנגרו
19:  אוקראינה
20:  סרביה
21:  פולין
22:  רוסיה
23:  בוסניה והרצגובינה
24:  לטביה
אלישע בעל כנפיים

אלישע בעל כנפיים הוא דמות המוזכרת בתלמוד הבבלי (מסכת שבת) בתקופת גזירות השמד של אדריאנוס. במסגרת הגזירות נקבע כי המניח תפילין יוצא להורג. למרות הגזירות, היה אלישע מניח את התפילין ויוצא לשוק. חייל רומי ראה זאת ורדף אחריו. כשתפסו שאל אותו מה יש בידו, ואלישע ענה "כנפי יונה"; להפתעתו ראה החייל כי בדרך נס, אכן בידיו של אלישע היו אלה כנפי יונה, ומאז הוא נקרא "אלישע בעל כנפיים".
קרו ליה אלישע בעל כנפים שפעם אחת גזרה מלכות הרשעה גזרה על ישראל שכל המניח תפילין על ראשו יקרו את מוחו והיה אלישע מניח תפילין ויצא לשוק וראהו קסדור אחד רץ מלפניו ורץ אחריו כיון שהגיע אצלו נטלן מראשו ואחזן בידו א"ל מה בידך אמר לו כנפי יונה פשט את ידו ונמצאו בה כנפי יונה לפיכך היו קוראין אותו בעל כנפים מאי שנא כנפי יונה דא"ל ולא א"ל שאר עופות משום דדמיא כנסת ישראל ליונה שנאמר (תהלים, ס"ח, י"ד) כנפי יונה נחפה בכסף ואברותיה בירקרק חרוץ מה יונה זו כנפיה מגינות עליה אף ישראל מצות מגינות עליהן.
אלישע בעל כנפיים הוא דמות אשר מייצגת את החכמים ששאפו לקיים את מצוות התורה בפומבי, למרות הגזירות הקשות שנגזרו על היהודים בארץ ישראל לאחר דיכוי מרד בר כוכבא.
הערות שוליים

↑  המפרשים נחלקים האם זה שהוריד את התפילין כשהגיע אליו הקסדור היה מעשה נכון או לא[דרוש מקור].
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אכילת מצה

| --- | --- |
 מקרא:  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק י"ח
 תלמוד בבלי:  מסכת פסחים, דף ק"כ, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר זמנים, הלכות חמץ ומצה, פרק ו', הלכה א'
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן תע"ה, סעיף א'
 
יש מקפידים לצאת ידי חובת מצוות אכילת מצה דווקא במצה שמורה שנאפתה בעבודת יד
אכילת מצה היא מצוות עשה הנוהגת בחג הפסח. בליל הסדר ישנו חיוב לכל הדעות לאכול מצה. בשאר ימי הפסח, לרוב הדעות היא רשות, ולפי כמה שיטות האוכל מצה מקיים מצווה (אבל היא אינה חובה).
מקור המצווה

חז"ל דרשו את הפסוק בספר שמות, פרק י"ב, פסוק י"ח "בָּרִאשֹׁן בְּאַרְבָּעָה עָשָׂר יוֹם לַחֹדֶשׁ בָּעֶרֶב תֹּאכְלוּ מַצֹּת..." אמנם הפסוק ממשיך ואומר "עַד יוֹם הָאֶחָד וְעֶשְׂרִים, לַחֹדֶשׁ בָּעָרֶב", אך חז"ל הבינו, מכוח זה שהיום השביעי אין בו חובה לאכול, וללמד על הכלל כולו יצא שאין חובה לאכול מצות בכל שבעת הימים ומדובר ב"המשך" בלבד (לא מחויב) של האכילה הראשונה, שהיא המחויבת. ורק בליל ט"ו חובה לאכול מצה, מפני שלגביו נצטוונו באופן מיוחד: "בָּעֶרֶב תֹּאכְלוּ מַצֹּת".
אכילת מצה בשבעת ימי הפסח

כפי שנאמר, חז"ל למדו שהחובה לאכול מצה היא רק בליל הסדר. רוב הפוסקים למדו מכך שאכילת מצה בשבעת ימי הפסח, למעט ליל הסדר היא רשות. כך פסק בין השאר הרמב"ם:"אבל בשאר הרגל אכילת מצה רשות, רצה אוכל מצה, רצה אוכל אורז או דוחן או קליות או פירות".
אמנם, היו מפרשני התורה, בהם ראב"ע, והחזקוני שכתבו שבאכילת מצה כל שבעה מקיימים מצווה. כך עולה גם מדברי הרא"ש שמבאר על פי הגאונים את הפטור מהנחת תפילין בחול המועד פסח בכך שישנה מצות אכילת מצה. כך פסק הגר"א,, וכך פסק ערוך השלחן:"ודע דכך מקובלני, דאע"ג דאין חובת מצה רק בלילה הראשון, מכל מקום מצווה לאכול ימי הפסח כדכתיב שבעת ימים תאכלו מצות, והא דקרי לה רשות, משום דמצוה לגבי חובה רשות קרו לה מפני שאין זו מצות עשה".
דיני האכילה > כמותה

בליל הסדר, נוהגים לשים שלוש מצות בקערה. 
שניים מהמצות (העליונה והתחתונה) הן עבור לחם משנה, ועליהן מברכים ״המוציא לחם מן הארץ״. המצה השלישית (האמצעית) היא עבור יחץ, ואינה יכולה לשמש ללחם משנה כי היא נשברת לשני חצאים (חצי אחד משמש לכורך, והחצי השני לאכילת אפיקומן) .
אפשר לברך ״על אכילת מצה״ גם על מצה שאינה של לחם משנה, אבל נהגו להשתמש בהן דווקא.
דיני האכילה > שיעורה

כרוב האכילות בהלכה, גם במצוות אכילת מצה קבעו חז"ל כמות מינימלית של כזית (גודל של זית בינוני; כיום מקובלים שיעורים גדולים יותר – כ-17 סמ"ק, כ-28 סמ"ק, ויש המחמירים עד כדי 50 סמ"ק).
מיד לאחר שבירך ברכת המוציא וברכת 'על אכילת מצה' אוכלים כזית אחד. ויש שנוהגים לאכול שני שיעורי כזית – אחד למצת המצווה ואחד לברכת "המוציא"; כזית אחד מהמצה השלמה לברכת המוציא והכזית השני מהמצה החצויה למצת מצווה.
מלבד אכילת כזית מצה למצוות היום שהיא חובה מהתורה נוהגים לאכול בליל הסדר עוד כמה פעמים שיעור כזית מצה:
למצוות ה"כורך" - אוכלים מצה כרוכה במרור, זכר למנהגו של הלל הזקן שעשה כן בזמן שבית המקדש היה קיים.
ב"צָפוּן" - האפיקומן שאוכלים בסוף הסעודה, זכר לקורבן הפסח (ויש המחמירים – שני כזיתים).
דיני האכילה > מהירות האכילה

יש לאכול כזית מצה תוך זמן הנקרא "כדי אכילת פרס" (הזמן הדרוש לאכילת חצי כיכר של תקופת התלמוד).
הכמות שנאכלת צריכה להיאכל בזמן סביר – "כדי אכילת פרס" (זמן של אכילת חצי כיכר של זמן התלמוד). כמות הזמן המשוערת נתונה במחלוקת בין הפוסקים, והיא נעה בין 2 דקות ל-9 דקות.
יש המחמירים ונוקטים את כל השיעורים, ומנסים לאכול שני "כזיתים" מצה לפי השיטה המחמירה (סך הכול 100 סמ"ק), בפרק זמן של 2 דקות. יש להיזהר שחומרה זו לא תביא לידי קולא, שכן אכילה כזו של מצה דקה וקשה מצריכה מאמץ רב, ועלולה להיחשב כפסולה מבחינה הלכתית, שכן אכילה גסה, שאינה בצורה הרגילה, אינה נחשבת כאכילה על פי ההלכה. בנוסף לכך ישנה גם סכנה לילדים וזקנים שמנסים לבלוע את המצה הקשה בלי ללעוס מספיק טוב. בעקבות חומרה זו ישנם הנוהגים להסתכל על השעון ולמדוד את הזמן, אולם ישנם הטוענים שודאי שאין צורך בכך שהרי ברור שבפרס אחד יש כמה וכמה זיתים כך שכל האוכל ברצף ללא הפסקות גדולות ודאי שאכל בזמן הדרוש.
מצות מצווה

מאחר שאכילת ה'כזית' מצה בליל הסדר הוא חיוב מדאורייתא, על פי ההלכה יש להקפיד לאכול דווקא ממצוות שנאפו לשם מצווה (לשמה). מטעם זה יש רבים שמקפידים לאכול לצורך מצווה זו, דווקא ממצות שנאפו בעבודת יד (עגולות), מאחר שעל המצות שנעשו במכונה (מרובעות), יש רבים שפקפקו שאינם נחשבים כמי שנעשו לשמה, כיוון שאין בהם מגע יד אדם.