stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירידת אברהם למצרים
מקבילות פנים מקראיות נוספות > יחסי אישה-אחות > יצחק ורבקה בגרר

בבראשית כ"ו, יצחק משקר וטוען שרבקה היא אחותו אך לעומת סיפורי שרה בבית פרעה ושרה בבית אבימלך מלך גרר, רבקה אינה נלקחת ממנו. כאשר תושבי גרר מגלים שאינה אחותו קמה זעקה על החטא שיכול היה להיות אם רבקה הייתה נלקחת. המעשה היחידי בין הגבר לאישה הנרמז בסיפור הוא של יצחק ורבקה.
מקבילות פנים מקראיות נוספות > רמזים לסיפור יציאת מצרים

בסיפור ירידת אברם למצרים בגלל הרעב שפקד את הארץ קיימים רמזים לסיפור יציאת מצרים וזאת בבחינת מעשה אבות סימן לבנים. אברם מהגר למצרים בשל הרעב וכך עושים גם בני יעקב. פרעה מבקש להמית את הזכרים במצרים ולהחיות את הנקבות: "וְאִם-בַּת הִוא וָחָיָה" ובסיפור בבראשית י"ב פוחד אברם שפרעה יפגע בו ואילו שרה תינצל. ה' פוגע בפרעה על פגיעתו באברם. לפני יציאת בני ישראל ממצרים פוגע ה' במצרים בעשר מכות. פרעה משלח את אברם ברכוש גדול וכך עושה פרעה בזמן יציאת מצרים ומשלח את בני ישראל ואלה יוצאים ברכוש גדול.
ראו גם

מסעו של אברהם לארץ כנען
פרשנות פנים מקראית
מגילות קומראן
ירידה מארץ ישראל
לקריאה נוספת

יונתן גרוסמן, אברהם: סיפורו של מסע, תל אביב, ידיעות אחרונות, 2014.
שולה קשת, אמרי נא אחותי את, תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 2003.
הרב אלחנן סמט, ‏לך לך - ניסיון כפול, באתר "דעת", מתוך: עיונים בפרשת השבוע כרך א', סדרה שניה, הוצאת מעליות, ירושלים תשס"ד
הערות שוליים

1 2 3  הרב אלחנן סמט, ‏לך לך - ניסיון כפול, באתר "דעת", מתוך: עיונים בפרשת השבוע כרך א', סדרה שניה, הוצאת מעליות, ירושלים תשס"ד
1 2 3  רמב"ן על התורה, פרק י"ב פסוק י'.
↑  יונתן גרוסמן, אברהם: סיפורו של מסע, תל אביב, ידיעות אחרונות, 2014, עמ' 60-50
↑  פרקי דרבי אליעזר פרקים כו – ל
↑  בראשית רבה פרשה מ סימן ב
1 2  מלבי"ם על בראשית י"ב י.
↑  פירוש המשניות לרמב"ם משנה אבות ה', ג'
↑  פירוש העמק דבר על בראשית י"ב י.
↑  ספר הזוהר, חלק א', דף פ"א, עמוד ב', הק
↑  מלבי"ם על בראשית יב יא
↑  אבן עזרא על בראשית יב יא
1 2 3  ילקוט שמעוני תורה סז
↑  רש"י על בראשית יב יא בפירוש השני
↑  רש"י על בראשית יב יא בפירוש הראשון
↑  חוג למקרא בכנסת - בתאריך ה' באדר תשע"ב, 28 בפברואר 2012, נבדק ב-2023-02-16
1 2  י. כדורי פרשנות המקרא בקומראן בתוך: מגילות קומראן: מבואות ומחקרים, מיקיסטר, ירושלים תשס"ט. עמודים 394–397.
↑  ספר בראשית, פרק כ'
↑  ספר בראשית, פרק כ"ו, פסוקים ו'–י"א
↑  רחל רייך, האשה אשר נתתה עמדי: נשים כעילה לסכסוך ולמלחמה במקרא, תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 2005, עמ' 26
↑  ספר בראשית, פרק כ', פסוק י"ד
↑  ספר בראשית, פרק כ"ו, פסוקים ו'–י"א
↑  ספר בראשית, פרק מ"ג, פסוק א'
↑  ספר שמות, פרק א', פסוק ט"ז
↑  ספר שמות, פרק י"א
↑  משה ויינפלד, עולם התנ"ך: בראשית, תל אביב, דוידזון עתי, 1993, עמ' 95
| ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | בריאת העולם • תוהו ובוהו • רקיע • המים העליונים • בריאת אדם וחוה • אדם וחוה • פרייה ורבייה • גן עדן • נחש הקדמוני • חטא עץ הדעת • קללת האדם והאשה • עץ החיים • קין והבל • שירת למך • מעשה בני האלוהים |  |
| פרשת נח | תיבת נח • המבול • ברית הקשת • שבע מצוות בני נח • שכרות נח • תולדות בני נח • מגדל בבל |  |
| פרשת לך לך | מסע אברהם לארץ כנען • ירידת אברהם למצרים • פרידת אברהם ולוט • מלחמת ארבעת המלכים את החמישה • מלכי-צדק • ברית בין הבתרים • בריחת הגר ולידת ישמעאל • ברית המילה |  |
| פרשת וירא | ביקור המלאכים באוהל אברהם • מהפכת סדום ועמורה • לוט ובנותיו • ירידת אברהם לגרר • גירוש הגר וישמעאל • ברית אברהם ואבימלך • עקדת יצחק |  |
| פרשת חיי שרה | רכישת מערת המכפלה • מציאת אישה ליצחק • נישואי אברהם וקטורה • תולדות ישמעאל |  |
| פרשת תולדות | לידת יעקב ועשו • מכירת הבכורה • ירידת יצחק לגרר • הריב על הבארות • ברית יצחק ואבימלך • גנבת הברכות • בריחת יעקב מעשו |  |
| פרשת ויצא | חלום יעקב • נישואי יעקב עם רחל ולאה • לידת בני יעקב • מעשה הדודאים • בריחת יעקב מלבן • ברית יעקב ולבן |  |
| פרשת וישלח | מפגש יעקב ועשו • מאבק יעקב והמלאך • מעשה שכם ודינה • מעשה שמעון ולוי • קיום הנדר בבית אל • מות רחל וקבורתה • מעשה ראובן ובלהה • פרשת שמונת מלכי אדום |  |
| פרשת וישב | מכירת יוסף • מעשה יהודה ותמר • לידת פרץ וזרח • יוסף ואשת פוטיפר • חלומות שר המשקים ושר האופים |  |
| פרשת מקץ | חלומות פרעה • ירידת אחי יוסף למצרים |  |
| פרשת ויגש | התוודעות יוסף לאחיו • ירידת יעקב למצרים • מכירת ארץ מצרים לפרעה |  |
| פרשת ויחי | שבועת יוסף ליעקב • ברכת אפרים ומנשה • ברכת יעקב לבניו • מות יעקב וקבורתו |  |
| דמויות מרכזיות | אדם וחוה • קין והבל • נח • אברהם ושרה • לוט • הגר וישמעאל • יצחק ורבקה • עשו • יעקב רחל ולאה • בלהה וזלפה • ראובן • שמעון • לוי • יהודה • תמר • יששכר • זבולון • דן • נפתלי • גד • אשר • יוסף • בנימין |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
אברהם ושרה בארמון פרעה, ציור מאת ג'ובאני מוזיולי
אבימלך גוער באברהם
אבימלך ויצחק
חטיבה 7 במלחמת חרבות ברזל

| --- | --- |
תג היחידה של חטיבה 7
תג היחידה של חטיבה 7
 סוג היחידה:  חטיבת שריון סדירה
 שייכות חיילית:   חיל השריון   חיל ההנדסה הקרבית   חיל הרגלים
 מדינת מוצא:  ישראל ישראל
 מפקדים:    אלוף-משנה אלעד צורי
 יחידת האם:   עוצבת געש   עוצבת האש
 יחידות משנה:   גדוד 77   גדוד 75   גדוד 82   גדוד 603  גדס"ם 7   גדוד 12   גדוד רותם
 עימות:  מלחמת חרבות ברזל
 גזרת פעילות:  רצועת עזה   דרום לבנון
 קרבות:  טבח שבעה באוקטובר  הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל  פריצת ציר נצרים  קרב ח'אן יונס (2023)  מבצע יד זהב  מבצע כתר המערב  קרב ג'באליה השני (2024)  מבצע ארנון  קרב שג'אעייה (2024)  קרב בני סוהילה  מבצע חיצי הצפון
 לחם לצד:   חטיבת גולני   חטיבת הצנחנים   חטיבת עוז   חטיבת גבעתי   חטיבה 460
 לחם נגד:   גדודי עז א-דין אל-קסאם   פלוגות אל-קודס  חזבאללה הכוחות החמושים של חזבאללה
 אמל"ח עיקרי:  טנק מרכבה סימן 4מ 400  נמ"ר הנדסי
 אבדות:  33 לוחמים הרוגים
לוחם של חטיבה בתרגיל לחימה בזירה צפונית
במלחמת חרבות ברזל לחמה חטיבה 7 במספר רב של קרבות, בטבח שבעה באוקטובר, ביום הראשון של המלחמה, בו סייעה החטיבה רבות בהדיפת מתקפת הטרור של חמאס. בשלב השני של הלחימה התמרון הקרקעי השתתפו כוחות החטיבה בתמרון הקרקעי בעומק שטח רצועת עזה במשך שנה ללא הפסקה.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל לשם מיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה וחיסול כל המחבלים השוהים שם. באותה תקופה גדוד 77 החזיק את קו גזרת רצועת עזה.
הקרבות ביום טבח שבעה באוקטובר

ערב טבח שבעה באוקטובר היה גדוד 77 גדוד הטנקים של אוגדת עזה (רוב הטנקים עברו תחת פיקוד גדודי החי"ר). מפקדת הגדוד קיבלה אחריות על גזרת הגדוד הצפוני בחטיבה הצפונית. בגדוד 77 היו פלוגת הפחת"ק (פלוגת חשיפה תקיפה של גדוד שריון) שתפסה את מוצב ארז ושמירות וכוננות במוצב יפתח-זיקים. גדוד 13 וגדוד 51 של חטיבת גולני וגדס"ר נח"ל תפסו את המשך קו הגבול של רצועת עזה.
עם תחילת המתקפה הוזנקו הטנקים של הגדוד לעבר עמדות שנקבעו מראש. חלק מהטנקים נתקלו במארבי נ"ט בדרכם לעמדות, ונאלצו לנהל קרבות כשהם מוקפים במחבלים מכל עבר. היקף המתקפה אילץ את המפקדים לבחור בין הגנה על היישובים לבין הגנה על מוצבי צה"ל. לקבל החלטות קשות בינהם נסיון להציל אזרחים בישובים ובקיבוצים, על חשבון מוצבים וחיילים. הטנקים לחמו בגבורה, וחלקם אף חתום על מניעת חדירה או השפעה משמעותית על יכולת החדירה לישוב. הצוותים לחמו כבודדים ולא כמסגרות וספגו אבידות קשות.
ישובים בולטים בהם הייתה השפעה של לחימת הטנקים: ניר יצחק, חולית, סופה, סעד, ניר עם וארז.
במהלך הקרבות בהדיפת טבח שבעה באוקטובר איבדה החטיבה 14 מלוחמיה. גופותיהם של כמה מההרוגים נחטפו לרצועת עזה. בין הלוחמים: סרן עומר נאוטרה (חלל במעמד חטוף), סמל עוז דניאל (חלל במעמד חטוף), סמל שקד דהן (נחטף וגופתו הוחזרה), סמ"ר שי לוינסון (חלל במעמד חטוף), סמל אריאל אליהו, סמל אופיר טסטה, סרן דניאל-שמעון פרץ (חלל במעמד חטוף), סמ"ר איתי חן (חלל במעמד חטוף) סמל תומר ליבוביץ, סמ"ר יובל בן יעקב, סמ"ר עידו הרוש, סמ"ר יונתן גולן, סגן יובל יפה, סמל אור אביטל, רס"ן בנימין (בנג'י) טרקניסקי  וסמ"ר נריה בן דוד .
במוצב יפתח-זיקים, שם ישבה מפקדת החטיבה, התנהלו קרבות אל מול עשרות מחבלים. מפקדים וחיילים לחמו לסיכול החדירה, ובטיפול בחבריהם הפצועים תחת אש. בקרבות נהרגו ארבעה לוחמי מפקדה: סגן סהר טל, סגן קצין המודיעין, סגן יואב מלייב, סגן קשר"ג בגדוד 77 ,רב"ט נעמה בוני, מש"קית ת"ש בגדוד 77 וסמ"ר אוראל משה, נגד כשרות של גדוד 77.
זירת לבנון בתחילת המלחמה

ב-15 באוקטובר, שיגר ארגון הטרור חזבאללה מטח טילי נ"ט לעבר מוצבי צה"ל בגליל המערבי. כתוצאה מכך נהרג סרן אמתי צבי גרנות, מפקד צוות בגדוד 75 של חטיבה 7 שנפגע מטיל נ"ט שבפגע במוצב נורית.
התמרון הקרקעי

מספר ימים לאחר ה-7 באוקטובר חצו טנקים של גדוד 77 את הגדר לקראת תחילת התמרון הקרקעי.
התמרון הקרקעי > הפשיטה על ג'וחר א-דיכ (26–27 באוקטובר)

בשעה 12:48 תפס צק"ג 77 את עמדותיו על רכס השבעים הצופה לעבר הכפר ג'וחור א-דיכ.
הגדוד, שרק לפי ימים ספורים נלחם בעוז בקרבות הקשים בשביעי לאוקטובר, היה מראשוני כוחות צה"ל להיכנס לשטח הרצועה לתמרון והוביל את הפשיטה הראשונה של צק"ח 7.
"לא משנה כמה זמן נלחמת ולא משנה איפה נלחמת ומה הניסיון שלך, היום הראשון של הלחימה הוא יום שיש בו הרבה מאוד חוסר ידע. יש בו הערכות שלך על איך האויב יתנהל, איך אתה תתנהל, איך זה יראה בצד השני. וכל מי שאמון על משימה באשר היא, ייקח איתו קדימה את הכלים הכי חזקים שלו. חטיבה 7 היא אחד הכלים האלה. יחידה שיש לה את היכולת להתמודד עם כל משימה בזמן קצר ולדעת לשנות ולהשתנות תוך כדי המשימה - זו חטיבה 7."
בלילה נכנס צק"ח 7 בהרכב מלא בפעם הראשונה לרצועה. משימתו: פתיחת המעברים ופשיטה לילית על הכפר ג'וחר א-דיכ ומארבי החמאס הסמוכים לו.
צק"ג 77 התמקם על רכס ה-70 לחיפוי, צק"ג 603 פתח את המעברים והצק"גים 82 ו-12 פרצו אל הכפר, השמידו איתורי אויב ושיתקו שני מארבים מרכזיים של חמאס.
הצלחת הפעולה נתנה ביטחון בהמשך התמרון, ורוח גבית לצה"ל בכל הנוגע לכניסה קרקעית.
התמרון הקרקעי > הובלת אוגדה 36 בפריצת ציר נצרים (29 באוקטובר – 24 בנובמבר)

ב-29 באוקטובר החלה ההתקפה הקרקעית, במסגרתה פרץ צק"ח 7 תחת אוגדה 36 את מסדרון נצרים. תחת הצק"ח היו צק"ג 82 , צק"ג 77, צק"ג 12, צק"ג 603 ויחס"ם 7. הצק"ח הוביל את פריצת הציר ואפשר את כניסת האוגדה לכיתור השכונות הדרומיות של העיר עזה. במהלך הפריצה, פעל הצק"ח בשיטת תנועה מדורגת, כאשר בכל שלב כוח גדודי אחר הוביל את ההתקדמות. לאחר השלמת הפריצה, החלו הכוחות למיסוד ציר תנועה מבצעי שאפשר מעבר מהיר ומאובטח של כוחות לתוך הרצועה וממנה. ציר זה, אשר זכה מאוחר יותר לכינוי מסדרון נצרים, שימש לתנועה מבצעית חיונית באזור. ב-31 באוקטובר נהרגו סרן אריאל רייך וסמל אסיף לוגר מגדוד 77 לאחר שהטנק שלהם עלה על מטען.
התמרון הקרקעי > הובלת אוגדה 36 בפריצת ציר נצרים (29 באוקטובר – 24 בנובמבר) > קרב חילוץ צק"ג 13 (1 בנובמבר)

בליל ה-1 בנובמבר, לאחר שצק"ח גולני התקדם מעבר לצק"ח 7, נקלעו כוחות צק"ג 13 למארב לילי. צק"ג 603 קיבל את המשימה לסייע לחילוץ הכוח. במהלך הקרב, נמרות של צק"ג 13 שקעו בחול, וכוחות ההנדסה הקרבית פעלו תחת אש כבדה לחילוצן.
סא"ל גלעד מילס, מג"ד 603, תיאר את האירועים:
"אני מקבל פקודה לחבור לגדוד 13 ואני מעדכן את המח"ט שאני יורד מהאזנה בתדר החטיבתי ועובר לתדר של גולני. עולה בקשר מול מג"ד 13 ואומר לו 'הגדוד לשירותך, מה צריך'. ה-D9 פשוט לא הפסיקו לעבוד, פשוט דחפו כלים עם הכף, וזה הציל את האנשים שם. היה לילה מאוד מאתגר ומשמעותי לגדוד."
אנשי חיל ההנדסה והטנקים הפעילו אש מסיבית וניהלו קרב חילוץ שנמשך למעלה מ-11 שעות, עד שהנמרות חולצו בשלמותן.
תא"ל דדו בר כליפא, מפקד אוגדה 36, שיבח את הכוחות:
"הדרך בה פעלתם הלילה היא יוצאת דופן. כשלוחמי גדוד 13 נלחמו בקרב גבורה והיו צריכים תגבורת, בלי להסס החברתם את גדוד 603. סא"ל גלעד מילס, מפקד יוצא דופן, חתר למגע והגיע לחלץ מיד את הכלים. אתם מעוררים השראה! תהיו חזקים, חטיבה 7, המשך עבודה!"
ב-7 בנובמבר במהלך הלילה צוות קרב חטיבתי של החטיבה השתלט על מעוז צבאי של חמאס בצפון רצועת עזה. במוצב אותרו משגרי וטילי נ"ט, אמצעי לחימה מגוונים וחומריים מודיעיניים. בנוסף בפעילות משותפת עם גדוד 202 של חטיבת הצנחנים מצאו לוחמי החטיבה פיר תת-קרקעי ומחסן אמצעי לחימה בסמוך לאוניברסיטה אזרחית, ובו חומרים כימיים, רובי סער קלשניקוב, RPG-7, ומטעני כלימגור.
ב-8 בנובמבר זיהו לוחמי חטיבה 7 עמדה לשיגור נ"ט ותצפית בה שהו מחבלי חמאס, העמדה חוברה במעבר תת-קרקעי למחסן אמל"ח. הלוחמים הכווינו תקיפה מהאוויר והתשתית נפגעה. המחבלים שנמלטו לגג המבנה נהרגו בתקיפה אווירית נוספת. בנוסף לוחמי חטיבה 7 זיהו חוליית משגרי מרגמות לעבר שטח ישראל, כלי טיס תקף את החולייה וחיסל אותה.
התמרון הקרקעי > הובלת אוגדה 36 בפריצת ציר נצרים (29 באוקטובר – 24 בנובמבר) > הקמת מגנן חוף (10 בנובמבר)

ב-10 בנובמבר הוקם המגנן על קו החוף של עזה על ידי כלי הצמ"ה של צק"ג 603 ושימש כבסיס מבצעים קדמי. המתחם נבנה בתוך פחות מיממה, ונועד להכיל חטיבה משוריינת שלמה. המגנן סיפק לכוחות הפועלים באזור נקודת התארגנות לצורך ריענון, חידוש מלאים ושיפור כשירות מבצעית. המיקום האסטרטגי של המגנן אפשר תצפית ייחודית – מצדו האחד נראתה רצועת החוף של עזה, ומצדו האחר ניתן היה להבחין בהשפעת הלחימה על העיר.
את האחריות על תפעול המגנן קיבל גדוד הסיוע המנהלתי (הגדס"ם) של החטיבה. עבור הגדוד, אשר פעל במתכונת מילואים, היווה תפעול המגנן אירוע משמעותי, שכן זו הייתה הפעם הראשונה שבה כלל מרכיביו פעלו בשיתוף פעולה מבצעי תחת אש.
התמרון הקרקעי > הובלת אוגדה 36 בפריצת ציר נצרים (29 באוקטובר – 24 בנובמבר) > השמדת מוקדי השלטון של חמאס (8–14 בנובמבר)

במהלך הלחימה בעזה, פעלו כוחות צק"ח 7 למיטוט שלטון חמאס באמצעות פגיעה במוקדי הכוח והשלטון של הארגון. בלב העיר עזה, על רחוב עומר אל-מוח'תאר, ניצבה "מידאן ג'ונדי" (כיכר החייל), הנקראת על שם "החייל הערבי האלמוני" ומשמשת כאנדרטה של חמאס. לאחר מספר שעות של לחימה, במהלכן פעל צק"ג 82 בשיתוף כוחות ההנדסה של צק"ג 603, הודיע מח"ט 7 למפקד האוגדה בקשר: "אין כיכר".
מפקד צק"ג 82, סא"ל אופיר כספי, תיאר את משמעות הקרב:
"מבחינתם זה סמלי כמו הר הרצל אצלנו, והיה ברור לי שאנחנו מביאים שם הישג, זה סמל סטטוס. הלכנו ללוחם האלמוני יום אחרי הפרלמנט. כשהורסים סמלי סטטוס ומוסדות שלטון – הם יבינו שתם עידן החמאס - צה"ל היה פה. הכיבוש של הכיכר עורר הדים מטורפים ברשתות החברתיות, ובתקשורת הפלסטינית הופיע שהציונים הקימו דגל בכיכר הלוחם האלמוני בעזה."
כחלק ממשימתו, המשיך צק"ח 7 אל שכונת אַ-רימאל, הנחשבת לאזור יוקרתי במערב עזה, בסמיכות לבית החולים שיפא. בשכונה נמצאו מוקדי שלטון משמעותיים של חמאס, ובהם תחנת המשטרה, בית המחוקקים, קריית הממשלה והפקולטה להנדסה, אשר שימשה כמתקן טרור.
עוד בטרם נכנסו הכוחות לעומק העיר, פגע הצק"ח במרכזי השליטה של חמאס. לוחמי צק"ג 77, בחיפוי צק"ג 12, פשטו על מוצב "באדר" – מוצב צבאי מרכזי של הארגון – וכן על משרדו של מוחמד סינוואר, אחיו של מנהיג חמאס יחיא סינוואר. במהלך הפשיטה נמצאו חומרים מודיעיניים בעלי ערך רב להמשך הלחימה.
רס"ן בר זונשיין, מפקד פלוגה ו' בצק"ג 77, תיאר את האירוע:
"הגעה למוצב עצמו מסמנת עוד שלב בתהליך הזה בניצחון על החמאס. אנחנו מגיעים למוצבים שלהם, לנקודות שכואבות להם ואנחנו כובשים את המוצב. אנחנו מוצאים משם המון אמצעים ומודיעין, הכול נמצא במשרדו של מוחמד סינואר. ואנחנו משמידים את המוצב לגמרי. לא משאירים זכר."
כיבוש והשמדת מוסדות השלטון של חמאס נחרתו בתודעה הישראלית ובתודעת האויב כפגיעה משמעותית בארגון. התמונה של דגל ישראל מונף בלב כיכר החייל האלמוני הפכה לאחד הסמלים המרכזיים של התקדמות צה"ל והישגיו במהלך התמרון הקרקעי בעזה.
בפעילות נוספת הצק"ח ושל חטיבת גולני בשיתוף עם לוחמי יהל"ם פשטו הלוחמים על מוצב צבאי של גדוד 'צברא' תל אל-הווא. במהלך הסריקות איתרו מערכות הפעלה וכיול של רקטות נגד מטוסים. המערכות אותרו בסמוך למשגר רקטות שייעודו לפגוע בישראל. מלבד מערכת הפעלת הרקטות, אותרו מספר כטמ"מים, אמצעי לחימה, משגר רקטות טעון, אמצעים טכנולוגיים, רכיבים אלקטרוניים ומסמכים מודיעיניים רבים ששימשו את ארגון הטרור חמאס.
ב-14 בנובמבר צוות הקרב של חטיבה 7 פעל בשכונת א-רימאל והשתלט על בית המחוקקים של חמאס, קריית הממשלה והפקולטה להנדסה ששימשה מכון לייצור ופיתוח אמצעי לחימה. במהלך הפעילות השתלטו הלוחמים על מתקן "ג'יזאת" המכיל בתוכו מתחמי אימונים, חמ"ל מבצעים, מתקני חקירות ומעצר. במתקן אותרו כלי נשק וחומרי הדרכה ולימוד של הארגון.
התמרון הקרקעי > הובלת אוגדה 36 בפריצת ציר נצרים (29 באוקטובר – 24 בנובמבר) > כיבוש בית החולים שיפא (14–24 בנובמבר)

בית החולים שיפא שימש כמעוז טרור מרכזי של חמאס בלב העיר עזה. השימוש במתקן רפואי כמפקדה צבאית היווה דוגמה לניצול חמאס תשתיות אזרחיות למטרות צבאיות.
כוחות צק"ח 7 קיבלו את המשימה להוביל את החשיפה והחקירה של מתחם הטרור. באמצעות בידוד המרחב והובלת כוחות מיוחדים אל תוך בית החולים, הצליח הצק"ח לפגוע באחת מהמפקדות המרכזיות של חמאס ולהציג לעולם את צורת הלחימה של הארגון.
ב-19 בנובמבר כוחות הצק"ח ובהשתתפות כוחות מיוחדים מיחידות שלדג, יהל"ם ועוקץ, חשפו בהכוונת שירות הביטחון הכללי ואגף המודיעין תוואי מנהרת טרור באורך של כ-55 מטרים ובעומק של כ-10 מטרים מתחת לבית החולים שיפא. התיעוד של הירידה למנהרה נעשה על-ידי מצלמה שהותקנה על גבו של כלב מיחידת עוקץ. המצלמה משוריינת עם חרך ירי.
רס"ן גלעד ריטרבנד, מפקד פלוגה ג' בגדוד 12 תחת צק"ג 82, תיאר את הרגעים המשמעותיים בלחימה:
"להסתכל במצלמה של הנמר ולראות את שיפא, לדעת שאתה פותח את הדרך וסוגר את המעגל עבור הלוחמים במשימה. כולנו ידענו כמה מדברים על זה וכמה חיכו לזה, זה היה רגע משמעותי שאין שני לו. שאלתי את עצמי לא אחת איך דווקא אני הגעתי לפה בעצם, איך מצאנו את עצמנו בראש החץ."
התמרון הקרקעי > הובלת אוגדה 36 בפריצת ציר נצרים (29 באוקטובר – 24 בנובמבר) > השבת גופותיהן של יהודית וויס ונועה מרציאנו (16–17 בנובמבר)

ב-16 בנובמבר בבוקר לוחמי צק"ג 603 איתרו בסמוך לבית החולים שיפא את גופת אחת החטופות, יהודית וייס, שנחטפה מבארי במתקפת הפתע. בערב אותרה גופתה של החטופה נועה מרציאנו במבנה בסמוך לבית החולים שיפא, גם היא על ידי לוחמי הגדוד.
התמרון הקרקעי > הקרבות בח'אן יונס ודרום הרצועה (2 בדצמבר 2023 – 7 באפריל 2024)

ב-2 בדצמבר במהלך הקרב לכניסה לח'אן יונס נהרג רס"ר (במיל') אור ברנדס, לוחם בגדוד 82 של החטיבה.
ב-5 בדצמבר במהלך הלילה פעל צוות קרב של חטיבה 7 לצד חיל האוויר והשמיד משגרי רקטות מהם יצא המטח למרכז הארץ יום קודם. במהלך הפעולה נהרג הלוחם רס"ל (במיל') יהונתן מלכא, נהג טנק בגדוד 82 של החטיבה.
ב-9 בדצמבר צוות הקרב של חטיבה 7 החל במתקפה על מנת לפרוץ את קווי ההגנה של חמאס במרחב ח'אן יונס, במהלכה תקפו עשרות עמדות נ"ט ותצפיות אויב. הלוחמים פשטו על המוצב הגדודי של גדוד "דיר אל-בלח" של ארגון הטרור חמאס ואיתרו אמצעי לחימה ומודיעין. במהלך הקרבות נהרג סמ"ר יונתן דין חיים, לוחם הנדסה מגדוד 603 של החטיבה.
ב-14 בדצמבר במהלך הקרבות בח'אן יונס נהרג סמל עוז שמואל ארדי, לוחם הנדסה מגדוד 603 של החטיבה.
ב-17 בדצמבר בפעילות בעיר ח'אן יונס צוות הקרב החטיבתי פשט על לשכתו של מפקד חטיבת ח'אן יונס ועל בתי נופש של בכירי חמאס ביניהם של יחיא סינוואר – והשתלט על כיכר מרכזית בעיר. נוסף על כך, הכוחות הגיעו לכיכר "בני סוהילה" המרכזית, שממוקמת בלב ח'אן יונס, והשיגו עליה שליטה מבצעית. לוחמי צק"ח 7 פשטו גם על מוצב חמאס של גדוד "דיר אל-בלח" והחרימו אמצעי מודיעין וספרי הדרכה צבאיים של חמאס. כמו כן, פשטו הלוחמים על דירת מחבל נוח'בה ואיתרו בביתו אמצעי לחימה, אמצעי שליטה וציוד ימי.
ב-20 בדצמבר צוות הקרב החטיבתי 7 פשט בח'אן יונס, על בתי בכירי חמאס שם חשפו תשתיות תת-קרקע עם מערכות מים וחשמל.
ב-23 בדצמבר בקרבות בדרום הרצועה, כתוצאה מפגיעת טיל נ"ט בכלי נמ"ר הנדסי שבו נהרגו סמ"ר גל הרשקו, סמ"ר דוד בוגדנובסקי, סמ"ר רואי אליאס, וסמ"ר אוראל בשן, לוחמי הנדסה מגדוד 603 של חטיבה 7. בנוסף נהרג סמ"ר איתמר שמן, פרמדיק של גדוד 77.
ב-27 בדצמבר במהלך הקרבות בח'אן יונס נהרג רס"ל (במיל') אסף פנחס טובול, לוחם גדוד 77 של החטיבה.
ב-29 בדצמבר צוות קרב חטיבתי 7 זיהה בחאן יונס מחבל שהיה במרחק של כ-100 מטרים מהכוחות, הלוחמים הכווינו כלי טיס מאויש מרחוק שחיסל את המחבל.
ב-30 בדצמבר לוחמי צק"ח 7 העמיקו את התמרון דרומה ופשטו על מפקדות צבאיות של חמאס בלב ח'אן יונס. בניהם – חמ"ל המודיעין הצבאי של ארגון הטרור בעיר. החמ"ל אחראי על כלל הפעולות המודיעיניות של חמאס במרחב. במתחם חמ"ל המודיעין, אותר גם חמ"ל של ארגון הטרור הג'יהאד האיסלאמי. ביעדים עליהם פשטו הלוחמים, אותרו מסמכים בעלי ערך רב.
התמרון הקרקעי > הקרבות בח'אן יונס ודרום הרצועה (2 בדצמבר 2023 – 7 באפריל 2024) > 2024

ב-14 בינואר 2024, במהלך פעילות של צוות הקרב של חטיבה 7 במרחב ח'אן יונס, כוחות איסוף זיהו שני מחבלים חמושים. הכוחות הכווינו כלי טיס של חיל האוויר שתקף וחיסל את המחבלים. בנוסף הכוחות חיסלו באמצעות ירי טנק חמישה מחבלים ואיתרו פיר תת-קרקעי במרחב העיר. במהלך הפעילות נהרג רס"ל (במיל') אנדועלם קבדה, לוחם בגדוד ההנדסה 603 של החטיבה.
ב-21 בינואר דובר צה"ל התיר לפרסם כי לוחם גדוד 77 של הגדוד סמ"ר שי לוינסון מוגדר כחלל צה"ל שגופתו בעזה.
ב-22 בינואר פתחו כוחות החטיבה תחת אוגדה 98 לצד חטיבות הקומנדו, חטיבת הצנחנים וגבעתי במתקפה נרחבת על מערב ח'אן יונס הכוחות כיתרו את מחנה הפליטים במקום, והחלו להתקדם בתוכו אל מול יעדים של חמאס – כולל בסיסים צבאיים של פיקוד ושליטה ועוד. במקום התרחשו קרבות עזים בין הלוחמים לבין מחבלים.
התמרון הקרקעי > הקרבות בח'אן יונס ודרום הרצועה (2 בדצמבר 2023 – 7 באפריל 2024) > מבצע יד הזהב (12 בפברואר)

במהלך מבצע יד הזהב, צק"ח 7 לקח חלק מרכזי בשלבי הפינוי של החטופים מרפיח. לאחר שחולצו על ידי לוחמי ימ"מ והשב"כ, כוחות צק"ח 7, יחד עם יחידת הניוד, אבטחו את המסלול שהוביל את החטופים לנקודת הפינוי במסוק.
במקביל, לוחמי הצק"ח סייעו בשיבוש ניסיונות חמאס להכניס תגבורות לזירה, תוך תיאום עם חיל האוויר שהשמיד כוחות אויב וכלי רכב שניסו לרדוף אחר הכוחות. המבצע, שנמשך כשעה וכלל כ-1,000 לוחמים, הסתיים בהצלחה עם החזרת החטופים לישראל.
ב-18 בפברואר לוחמי צק"ח 7 המשיכו בטיהור מרחב מערב חאן יונס. הכוחות פשטו על יעדי טרור בהם אותרו כלי נשק מסוג קלאצ'ניקוב, רחפנים, משגר RPG, מטעני נפץ וציוד צבאי נוסף.
ב-24 בפברואר צוות הקרב החטיבתי 7 המשיך להילחם במערב ח'אן יונס ומעמיק את ההתקפות באזור. באחת הפשיטות על כמה מבנים שאותם הסב חמאס למתחם לחימה, הלוחמים איתרו פצצות מרגמה ומחסניות בתוך שקים של אונר"א. כמו כן, אותרו נשקים מסוג קלצ'ניקוב, קליעים, רימונים, מטענים, רחפנים, משגרי RPG, מטעני רסס ואמצעי תקשורת. הלוחמים פשטו על ביתו של בכיר במודיעין הצבאי של חאן יונס, וסמוך אליו אותר פיר, שהושמד, ואמצעי לחימה. באחת מההתקפות חיסלו הלוחמים באמצעות טיל מדויק שמונה מחבלים שהתקרבו אל הלוחמים.
ב-25 בפברואר צה"ל התיר לפרסום כי לוחם בגדוד 77 של חטיבה 7 סמל עוז דניאל חן שנחטף לעזה על ידי מחבלי החמאס ב-7 באוקטובר, הוכרז כחלל צה"ל – אחרי שבמשך יותר מארבעה חודשים לא היה ידוע מה עלה בגורלו. הרב הצבאי הראשי קבע את מותו של עוז על בסיס ממצאים שאותרו, שמאפשרים להביאו לקבורה על אף שגופתו מוחזקת ברצועת עזה.
התמרון הקרקעי > הקרבות בח'אן יונס ודרום הרצועה (2 בדצמבר 2023 – 7 באפריל 2024) > מבצע כתר המערב (2–12 במרץ)

ב-4 במרץ צק"ח 7 ביחד עם צק"ח גבעתי וחטיבת עוז פתחו בהתקפה על "מדינת חמד" שבמערב ח'אן יונס.
ב-17 במרץ הותר לפרסום כי סרן שמעון פרץ, ששירת כמפקד מחלקה בגדוד 77 של החטיבה, במוצב נחל עוז נהרג בקרב ביום טבח שבעה באוקטובר וגופתו מוחזקת בידי חמאס.
ב-31 במרץ נפל בקרב בחאן יונס סמ"ר נדב כהן, ששירת כתותחן סמ"פ בגדוד 77.
התמרון הקרקעי > קרב ג'באליה השני (11–29 במאי)

במהלך קרב בג'באליה השני , צק"ח 7 הוביל את ההתקפה האוגדתית כחלק מאוגדה 98, ונלחם בלב העיר מול התנגדות עזה של חמאס.
הכוח השתתף בקרבות אינטנסיביים, בהם נתקלו הלוחמים במארבים, מטענים, ירי נ"ט ולחימה מבנים-למבנה. הכוחות חשפו והשמידו תשתיות טרור, כולל עשרות קני שיגור רקטות ארוכות טווח שהיו מכוונים למרכז ישראל.
ב-15 במאי, בתקרית ירי דו-צדדי בג'באליה, ירי פגזים משני טנקים של גדוד 82 גרם למותם של חמישה לוחמים ולפציעתם של שמונה לוחמים מגדוד 202 של חטיבת הצנחנים.
ב-21 במאי, כוח מגדוד 75 של הצק"ח איתר פיר מנהרה, ובעזרת כוחות שב"כ ויהל"ם חולצו ממנו גופות שלושה חטופים שנחטפו ב-7 באוקטובר.
לאורך 20 ימי הלחימה, כוחות צק"ח 7, לצד כוחות נוספים, הרגו מאות מחבלים, השמידו תשתיות חמאס משמעותיות והובילו את ההשתלטות על לב מחנה הפליטים. המבצע הסתיים ב-31 במאי עם נסיגת כוחות צה"ל מג'באליה.
ב-14 במאי לאחר שנפגע טנק של גדוד 75 של החטיבה מטיל RPG נהרג לוחם הגדוד סמל עירא יאיר גיספן.
התמרון הקרקעי > מבצע ארנון (4–9 ביוני)

החל מ-4 ביוני 2024, צק"ח 7 פעל במסגרת אוגדה 98 במרכז רצועת עזה, בעיקר באזור אל-בורייג' ודיר אל-בלח, כחלק מהכנה למבצע ארנון. מטרת הפעולה הייתה להשיג שליטה מבצעית, לפגוע בתשתיות חמאס וליצור תנאים שיאפשרו את החילוץ.
הפעילות כללה תקיפות אוויריות, ירי ארטילרי והתקדמות קרקעית, תוך פגיעה במטרות טרור והשמדת שתי מנהרות התקפיות.
ב-8 ביוני, צק"ח 7 השתתף במבצע ארנון, שבו חולצו ארבעת החטופים מנוסייראת תחת אש כבדה. המבצע נמשך כשעתיים וחצי והסתיים בהצלחה, אך במהלכו נפל מפקד בימ"מ רפ"ק ארנון זמורה.
לאחר לאחר שחיסלו כ-100 מחבלים והשמידה תשתיות טרור משמעותיות, יצאה אוגדה 98, כולל צק"ח 7 מהרצועה, לצורך התארגנות לקראת קרב שג'אעייה.
התמרון הקרקעי > קרב שג'אעייה השלישי (10–26 ביוני)

ב-27 ביוני פתחו כוחות אוגדה 98 והחטיבה תחתיה פתחו בהתקפה על יעדי טרור במרחב שג'אעייה ונלחמו מעל ומתחת לקרקע במקביל. צוותי הקרב החטיבתיים 7 והצנחנים חיסלו מחבלים רבים בהיתקלויות, ואיתרו מחסן אמצעי לחימה במתחם בית ספר במרחב. לוחמי צוות הקרב של חטיבה 7 החלו בפעילות ממוקדת באור יום במרחב שג'אעייה. במהלך הלילה של 28 ביוני, צוות הקרב של חטיבת הצנחנים החל לפעול ופשט על תשתיות טרור במרחב.
ב-28 ביוני 2024 במהלך הלחימה נהרג בקרבות רס"ל (במיל') יקיר שמואל טייטלבוים, לוחם גדוד 77 של החטיבה.
ב-3 ביולי במהלך הקרבות, נפגע טנק של החטיבה מפגיעת נ"ט, כתוצאה מכך נהרג סרן איליי אלישע לוגסי, מפקד צוות בגדוד 75 של חטיבה 7. באירוע שבו נפל סרן לוגסי נפצעו עוד שלושה לוחמים מהגדוד באורח קשה.