stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אחמד ג'נתי

אחמד ג'נתי (בפרסית: احمد جنتی; נולד ב-23 בפברואר 1927) הוא פוליטיקאי איראני מהמחנה השמרני. ג'נתי ידוע ברטוריקה האנטי-להט"בית שלו ובהתנגדותו לחילוניות. הוא גם חבר מייסד של אסכולת החני. הוא כיהן כיו"ר מועצת המומחים, הגוף המופקד על בחירת המנהיג העליון, ומכהן כיו"ר מועצת שומרי החוקה, הגוף הממונה על בדיקת החקיקה שאושרה על ידי מג'לס כך שלא תהיה מנוגדת לחוקת איראן ולשריעה (ההלכה האסלאמית), ואישור המועמדים בבחירות שונות. הוא היה נתון לביקורת ציבורית בטענה שהוא מבוגר מכדי לנהל שניים מהארגונים המשמעותיים במדינה, אולם האמון שיש לעלי חמינאי, המנהיג העליון של איראן, בג'נתי, החזיק אותו בשלטון למרות הביקורת.
ביוגרפיה

ג'נתי חבר במועצת שומרי החוקה מאז 1980 ומשמש כיושב ראשה מאז 1988. ב-2016 הפך ליו"ר אספת המומחים, הגוף הממונה על מינוי המנהיג העליון. הוא מונה מחדש לתפקיד הקודם בשנת 2022. במהלך תפילת יום שישי ב-4 באוגוסט 2006, טען ג'נתי כי "תמיכה בחזבאללה" היא "חובה". לגבי עיראק, בערך בזמן שטיוטת החוקה שלה הוצגה בפני הפרלמנט ב - ב-2005 אמר: "למרבה המזל, לאחר שנים של מאמצים וציפיות בעיראק, מדינה אסלאמית עלתה לשלטון והחוקה הוקמה על בסיס מצוות אסלאם". בדרשת תפילת יום שישי ב-29 בינואר 2010 בטהראן, ג'נתי שיבח את רשויות המשפט האיראניות על שהוציאו להורג שני מתנגדים פוליטיים יום קודם לכן, וקרא לגורמים רשמיים להמשיך להוציא להורג מתנגדים עד לסיום מחאת האופוזיציה. ב-17 בספטמבר 2010 ג'נתי התייחס לחילול הקוראן בארצות הברית "התנהגות מטורפת", ככל הנראה בהתייחס למחלוקת השורפת בקוראן ב-2010. באותה תפילת יום שישי, הוא טען כי "סקרי דעת קהל חושפים כי 84 אחוז מהאמריקאים רואים בממשל האמריקני אחראי לפיגועי 11 בספטמבר." ההערות של האייתוללה לגבי דעות האמריקנים לגבי 11 בספטמבר צוטטו על ידי אנליסטים לאחר שהנשיא מחמוד אחמדינז'אד התבטא בצורה דומה בין היתר באו"ם שבוע לאחר מכן. נאומו של הנשיא עורר לפחות 33 משלחות לצאת מהאסיפה הכללית, ובעקבות כך ביקורת. אשתו של ג'נתי הייתה סדיקה מזאחי, איתה נולדו לו ארבעה בנים. היא נפטרה ב-2015, והוא התחתן שוב מאוחר יותר. בנו חוסיין ג'נתי היה חבר במוג'אהדין ח'לק ונהרג בקרב רחוב על ידי משמרות המהפכה האסלאמית ב-1981. הוא גם אביו של עלי ג'נתי, שכיהן כשר התרבות.
הערות שוליים

↑  "Secretary of Iranian Guardian Council Ayatollah Ahmad Jannati: I Spit in the Face of the West, which Has Made Homosexuality Official and Legal".
↑  Iranian cleric says UK embassy staff face trial 3 July 2009
↑  "Iran's Supreme Leader Reinstates 95-Year-Old Cleric In Key Post". iranintl.com. 2022-07-16. נבדק ב-2024-03-30.
↑  Mehrzad Boroujerdi; Kourosh Rahimkhani (2018). Postrevolutionary Iran. A Political Handbook. Syracuse, NY: Syracuse University Press. ISBN 978-0815635741. אורכב מ-המקור ב-21 בספטמבר 2021. נבדק ב-29 באוגוסט 2021. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Iran hardliner Jannati elected head of Assembly of Experts" (באנגלית בריטית). BBC News. 2016-05-24. נבדק ב-2022-11-09.
↑  "Major cleric says support for Hizbollah a duty". אורכב מהמקור ב-20 באוגוסט 2006. נבדק ב-2006-08-13. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link), Islamic Republic News Agency, 20 August 2006
↑  "Cleric slams US over Quran desecration"(הקישור אינו פעיל), Al-Alam News Network, 17 September 2010 12:41 GMT. Retrieved 24 September 2010.
↑  ازدواج مجدد آیت‌الله جنتی به روایت پسرش (בפרסית). Fararu. 18 בספטמבר 2017. נבדק ב-23 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
אי די בי חברה לפיתוח

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־43 שנים)
 חברות בנות:  השקעות דיסקונט 
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 משרד ראשי:  מרכז עזריאלי, תל אביב
 מוצרים עיקריים:  השקעה והחזקות
 הכנסות:  0 ש"ח (2020)
 רווח תפעולי:  הפסד של 10.0 מיליון ש"ח (2020)
 רווח:  הפסד של 748 מיליון ש"ח (2020)
 הון עצמי:  הפסד של 1.00 מיליארד ש"ח (2020)
 סך המאזן:  1.67 מיליארד ש"ח (2020)
  
 www.idb.co.il
 
סמליל החברה בתקופת דנקנר
אי די בי חברה לפתוח בע"מ המוכרת בשם המקוצר "אי די בי" היא חברת החזקות ישראלית פרטית.
עד סוף 2013 הייתה החברה ציבורית ונסחרה בבורסה לניירות ערך בתל אביב, כחברה בת של קונצרן אי די בי אחזקות. אי די בי פיתוח היא חברת האם של השקעות דיסקונט.
נכון לשנת 2020, החברה היא תאגיד מדווח בשל מספר סדרות של איגרות חוב אשר נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בספטמבר 2020 החברה נכנסה לפירוק בעקבות חובות למחזיקי איגרות החוב.
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1981 כדי לשמש למשפחת רקנאטי זרוע השקעות בנכסים שאינם בנקאיים, והוחזקה על ידי קבוצת אי די בי החזקות שהחזיקה גם בשליטה בבנק דיסקונט. שמה, כמו זה של החברה שהחזיקה בה, נגזר מראשי התיבות באנגלית של "בנק דיסקונט לישראל".
ביולי 2000 מוזגה חברת "כלל" לתוך "אי די בי פיתוח", באמצעות המרה של מניות "כלל" למניות "אי די בי פיתוח". ערב המיזוג החזיקה "אי די בי פיתוח" ב-61% ממניות "כלל".
בנובמבר 2005 מכרה אי די בי פיתוח כ-37% ממניות חברת קו מנחה לחברת קמן אחזקות באמצעות חברת הבת "כלל טכנולוגיות מידע".
בשנת 2009 רכשה אי די בי פיתוח את חברת התיירות הפרטית של נוחי דנקנר ואבי פישר, גנדן תיירות ותעופה (שעיקר החזקתה היא חברת ישראייר), ומיזגה אותה בחברה הפרטית כלל תיירות, המוחזקת גם כן בידי אי די בי פיתוח.
ב-26 בפברואר 2009 נענו מרבית המחזיקים במניות החברה להצעת רכש למניותיה, ומניותיה נמחקו מהבורסה. איגרות החוב של החברה המשיכו להיסחר ועל כן החברה המשיכה לדווח על תוצאותיה. במהלך יולי 2012 החברה השלימה את מכירת רוב החזקותיה בכלל תעשיות לחברה בשליטתו של לן בלווטניק.
במסגרת הסדר החוב בחברת אי די בי אחזקות, כיוון שלא הצליחה לעמוד בחובותיה, עברו מניות אי די בי פיתוח בתחילת 2014 לידי מחזיקי איגרות החוב של אי די בי אחזקות ולידי המשקיעים אדוארדו אלשטיין ומוטי בן משה, שגברו על הקבוצה שגיבש נוחי דנקנר בהצבעה שנוהלה על ידי משקיפים מטעם בית המשפט. בעקבות הילוך כינוס הנכסים, נמחקה החברה ממסחר בבורסה והפכה לחברה פרטית.
בעקבות סכסוך שפרץ בין אלשטיין לבן משה נקבע שבן משה ימכור את החזקותיו בחברה לאלשטיין תמורת 152 מיליון ש"ח, ונכון למרץ 2019 מחזיק אלשטיין, באמצעות חברת דולפין נדרלנדס בי.וי, במלוא הון המניות של החברה.
תחומי פעילות

IDBG - חברת נדל"ן מניב, בעלת נכס עיקרי אחד בעיר לאס וגאס שבארצות הברית.
25% ממניות חברת ישראייר.
החזקה במניות מיעוט בחברת קולו טכנולוגיות
לקריאה נוספת

יניב רחימי, גאון ושבר: עלייתה ונפילתה של אי. די. בי, 2016
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אי די בי חברה לפיתוח בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  גולן חזני, סוף עידן אדוארדו אלשטיין: המחוזי הוציא צו פירוק לאי.די.בי פיתוח, באתר כלכליסט, 25 בספטמבר 2020
↑  אי.די.בי פיתוח וכלל ישראל משלימות המיזוג ב-13 ביולי, באתר TheMarker‏, 9 ביולי 2000
↑  שי שלו, ‏הרקנאטים החליטו: מיזוג כלל באי.די.בי פתוח תחילה, באתר גלובס, 21 בנובמבר 1999
↑  קמ"ן אחזקות רכשה את חלקה של כלל טכנולוגיות (כ-37%) בחברת קו מנחה תמורת 24 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 13 בנובמבר 2005
↑  גולן חזני, עסקת בעלי העניין של נוחי דנקנר יוצאת לדרך: המחיר של גנדן תיירות: 1.75 מיליון דולר בלבד, באתר כלכליסט, 7 באוגוסט 2009
↑  אי.די.בי פיתוח נמחקת מהמסחר, באתר ynet, 26 בפברואר 2009
↑   סוף עידן באי.די.בי // הנושים הכריעו: לא רוצים את דנקנר; הצעת אלשטיין-בן משה עדיפה, באתר TheMarker‏, 8 בדצמבר 2013
↑  שי שלו, ‏האיש ששרף בתוך פחות משנה וחצי יותר מ-500 מיליון שקל, באתר גלובס, 1 באוקטובר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307696205171  GND: 5149401-2  VIAF: 129837963   WorldCat (עם VIAF): 129837963
איילת זוסמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1979 (בת 45 בערך) חולון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  המרכז האקדמי רופין 
 מקצוע:  מאמנת התעמלות אמנותית
 
זוסמן לפני חניכותיה בנבחרת הישראלית, העומדות בראש הפודיום - גביע העולם בסופיה, 2024
איילת זוסמן (נולדה ב-1979) היא מאמנת התעמלות אמנותית ישראלית; המאמנת הראשית של נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית. מספר מתלמידותיה זכו בתחרויות בינלאומיות, למשל לינוי אשרם במדליית הזהב באולימפיאדת טוקיו 2020, ונבחרת ישראל בהתעמלות אומנותית שם היא המאמנת הראשית במדליית הכסף באולימפיאדת פריז 2024.
ביוגרפיה

זוסמן נולדה וגדלה בחולון, למדה במגמת בספורט בתיכון קריית שרת חולון.
בילדותה עסקה בהתעמלות אמנותית והתאמנה אצל המאמנת אירה ויגדורצ'יק. בגיל 15 הוכתרה כאלופת ישראל. בגיל 17 פרשה מפעילות.
זוסמן שירתה בצה"ל בתור מדריכת קרב מגע וכקצינת אימון גופני.
באולימפיאדת ביג'ינג' 2008 הייתה הכוריאוגרפית של אירה ריסנזון. תחילה שימשה ככוריאוגרפית במועדון עירוני חולון, לאחר מכן ככוריאוגרפית ומאמנת במועדון הפועל ראשון לציון וככוריאוגרפית של נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית ושל נטע ריבקין.
ב-2021 זכתה חניכתה, לינוי אשרם, במדליית הזהב באולימפיאדת טוקיו.
ב-2022 החלה לאמן את נבחרת ישראל בהתעמלות אומנותית, באותה השנה זכתה דריה אטמנוב, חניכתה של זוסמן, במדליית הזהב באליפות אירופה, ב-2023 במדליית הארד בקרב-רב באליפות העולם, וב-2024 עלתה לגמר באולימפיאדת פריז 2024, שם הגיעה למקום החמישי. באותה אולימפיאדה, זכתה נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית, שזוסמן היא המאמנת הראשית שלה, במדליית הכסף.
לזוסמן תואר ראשון במִנהל עסקים וניהול ספורט מהמרכז האקדמי רופין.
זוסמן בזוגיות ללא ילדים.
הערות שוליים

1 2  אורן אהרוני, "היה אסור לצאת מהכפר האולימפי ועכשיו סוף סוף מותר לחגוג עם דגל ישראל", באתר ישראל היום, 11 באוגוסט 2024
↑  אסי ממן, ‏המאמנת שמאחורי סיפור ההצלחה של לינוי אשרם, באתר ONE‏, 21 באוקטובר 2019
1 2  אורית מרלין-רוזנצוייג, איילת זוסמן, המאמנת של לינוי אשרם: "היא היתה בת 10 עם ברק בעיניים. התאהבתי בה", באתר ynet, 13 באוגוסט 2021
↑   אורי טלשיר, אליפות אירופה בהתעמלות אמנותית: היא רק רוצה לגרום להן לרקוד, באתר הארץ, 17 ביוני 2016
↑  נדב צנציפר, דריה אטמנוב סיימה במקום החמישי בגמר האולימפי: "נתתי את המקסימום שלי", באתר ynet, 9 באוגוסט 2024
↑  מדהימות! מדליית כסף לנבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית, באתר ערוץ הספורט, 10 באוגוסט 2024
↑  אורית מרלין-רוזנצוייג, איילת זוסמן: "אני שואבת כוחות מהוריי. הם מבוגרים וחולים ואני רוצה להסב להם גאווה", באתר ynet, 15 באוגוסט 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011001476005171  VIAF: 309856552   WorldCat (עם VIAF): 309856552
אוניברסיטת קייפטאון

| --- | --- |

 אוניברסיטה ציבורית
 תקופת הפעילות:  1 באוקטובר 1829 – הווה (195 שנים) 
 בעלי תפקידים
 סגל:  5,442 
 סטודנטים
 :  23,500 
 מיקום
 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 קואורדינטות:  33°57′27″S 18°27′38″E﻿ / ﻿33.9575°S 18.460555555556°E﻿ / -33.9575; 18.460555555556
 www.uct.ac.za
  (למפת קייפטאון מוגדלת) אוניברסיטת קייפטאון(למפת קייפטאון רגילה) אוניברסיטת קייפטאון
 
אוניברסיטת קייפטאון (באנגלית: University of Cape Town; בקיצור: UCT) היא אוניברסיטה ציבורית בקייפטאון, שבדרום אפריקה.
האוניברסיטה נוסדה בשנת 1829 כמכללה הדרום אפריקאית, והיא המוסד להשכלה גבוהה הוותיק ביותר בדרום אפריקה. מבחינת מעמד אוניברסיטאי מלא, זוהי האוניברסיטה הוותיקה ביותר בדרום אפריקה, וגם האוניברסיטה הוותיקה ביותר באפריקה שמדרום לסהרה, וזאת לצד אוניברסיטת סטלנבוש, שקיבלה מעמד אוניברסיטאי מלא באותו יום בשנת 1918.
אוניברסיטת קייפטאון היא האוניברסיטה האפריקאית בעלת הדירוג הגבוה ביותר, לפי הדירוגים הבאים: דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם, דירוג אוניברסיטאות בעולם של Times Higher Education, והדירוג האקדמי של אוניברסיטאות בעולם ("דירוג שאנגחאי"). הפקולטות למנהל עסקים, משפטים ורפואה שלה ממוקמות באופן קבוע בין מאה הטובות בעולם. היא החברה האפריקאית היחידה בפורום מנהיגי האוניברסיטאות העולמי (GULF), במסגרת הפורום הכלכלי העולמי, המורכב מ-29 מהאוניברסיטאות הבכירות בעולם. בנוסף היא חברה ברשת אוניברסיטאות עולמית (WUN). שפת ההוראה היא אנגלית.
באפריל 2019, הסנאט של האוניברסיטה החליט להטיל חרם על המוסדות האקדמיים בישראל, "הפועלים בשטחים הפלסטיניים הכבושים או כאלה המסייעים להפרת זכויות האדם בשטחים הכבושים". אולם, הוועד המנהל של האוניברסיטה החליט לחסום את ההחלטה ולהקפיא את המהלך.
מבנה אקדמי

האוניברסיטה כוללת שש פקולטות:
הפקולטה למסחר: בפקולטה פועלות המחלקות לחשבונאות, פיננסים ומיסוי, מדעי המידע. כמו כן פועלים בית הספר לכלכלה, בית הספר לניהול, ובית הספר לממשל ציבורי על שם נלסון מנדלה.
הפקולטה להנדסה: בפקולטה להנדסה שש מחלקות - ארכיטקטורה ותכנון, הנדסת כימיה, הנדסה אזרחית, ניהול וכלכלת בנייה, הנדסה מכנית, הנדסת חשמל.
הפקולטה למדעי הבריאות: מחלקות הפקולטה הן מדעי הבריאות והשיקום, חינוך למדעי הבריאות, ביולוגיה, מדעים ביו רפואיים, לימודי רפואה, גינקולוגיה, פדיאטריה, פתולוגיה, פסיכיאטריה, בריאות הציבור, כירורגיה, רנטגן ודימות.
הפקולטה למדעי הרוח: בין מחלקות הפקולטה נכללות אנתרופולוגיה, לימודים אפריקאים, קולנוע, תיאטרון ומחול, ספרות אנגלית, היסטוריה, פילוסופיה, שפות, בלשנות, פסיכולוגיה, אמנות, מוזיקה.
הפקולטה למשפטים: בפקולטה נלמדים תחומים כגון משפט מסחרי, משפט ציבורי, זכויות אדם ועוד.
הפקולטה למדעים: מחלקות הפקולטה הן ארכאולוגיה, אסטרונומיה, ביולוגיה, כימיה, מדעי המחשב, מדעי הסביבה, גאולוגיה, מתמטיקה, ביולוגיה מולקולרית, אוקיינוגרפיה, פיזיקה, סטטיסטיקה.
בוגרים ידועים

בין בוגריה של אוניברסיטת קייפטאון נכללים מספר חתני פרס נובל:
אהרון קלוג - חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1982.
אלן מקלאוד קורמאק - חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה לשנת 1979.
ג'ון מקסוול קוטזי - חתן פרס נובל לספרות לשנת 2003.
בין בוגרי האוניברסיטה נכללים:
כריסטיאן בארנרד - פרופסור לכירורגיה, ביצע את השתלת הלב האנושי הראשונה בעולם.
רוג'ר איברט - מבקר קולנוע, זוכה פרס פוליצר לביקורת אמנות לשנת 1975.
מרק שאטלוורת' - יזם, מייסד חברת קנוניקל, התייר השני בחלל.
טים ג'נקין - פעיל אנטי-אפרטהייד.
נייג'ל הות'ורן - שחקן.
הערות שוליים

↑   שירה קדרי-עובדיה, הסנאט של אוניברסיטת קייפטאון החליט להחרים את ישראל; המהלך הוקפא, באתר הארץ, 1 באפריל 2019
↑  Faculty fact sheets, אתר אוניברסיטת קייפטאון (באנגלית)
↑  History introduction, אתר אוניברסיטת קייפטאון (באנגלית)
| פורום מנהיגי האוניברסיטאות העולמי​ |
| --- | --- | --- |
| אירופה | איטליה: בוקוני; הממלכה המאוחדת: אוקספורד • אימפריאל קולג' • קיימברידג'; שווייץ: בית הספר הפוליטכני הפדרלי של לוזאן • המכון הטכנולוגי של ציריך |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית: ברקלי • ג'ורג'טאון • הרווארד • ייל • MIT • מקגיל • סטנפורד • פנסילבניה • פרינסטון • Caltech • קולומביה • קרנגי מלון • שיקגו |  |
| אסיה | הונג קונג: אוניברסיטת הונג קונג למדע וטכנולוגיה​; הרפובליקה העממית של סין:​ ג'ג'יאנג • האוניברסיטה הטכנולוגית של נאניאנג • פקין • צינגהואה; יפן: טוקיו • קיו; סינגפור: האוניברסיטה הלאומית של סינגפור; קוריאה הדרומית: המכון המתקדם למדע וטכנולוגיה של קוריאה |  |
| אפריקה | דרום אפריקה: קייפטאון |  |
| רשת אוניברסיטאות עולמית​ |
| --- | --- | --- |
| אוקיאניה | אוסטרליה: טכנולוגיה בסידני​​; ניו זילנד: אוקלנד |  |
| אירופה | גרמניה: רוהר בוכום; הממלכה המאוחדת: • אקסטר • בריסטול • יורק • לידס • שפילד; הולנד: מאסטריכט; שווייץ: לוזאן |  |
| אמריקה הדרומית | ברזיל: מינאס גראיס |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית: רוצ'סטר; מקסיקו: מכון מונטריי; קנדה: אלברטה |  |
| אסיה | הונג קונג: הונג קונג; הרפובליקה העממית של סין: רנמין; טאיוואן: אוניברסיטת צ'נג קונג הלאומית; יפן: צוקובה; תאילנד: מהידול |  |
| אפריקה | אוגנדה: מאקררה; גאנה: גאנה; דרום אפריקה: פרטוריה • קייפטאון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269216905171  PLWABN: 9811536982905606  BIBSYS: 1079658  BnF: cb11885021h (data)  CiNii: DA01268643  GND: 14171-9  ISNI: 0000 0004 1937 1151  LCCN: n79055109  NKC: ko20191035218  NLA: 35025700  NSK: 000631160  RERO: 02-A000188139  SUDOC: 026641569  ULAN: 500312846  VcBA: 494/44891  VIAF: 140147605   WorldCat (עם VIAF): 140147605 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוניברסיטאות ומכללות ובנושא דרום אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איברהים רמדאן

הגנרל איברהים מוחמד מחמוד רמדאן (בערבית: إبراهيم محمد محمود رمضان; נולד ב-18 ביולי 1957) הוא איש כוחות הביטחון ופוליטיקאי פלסטיני מבכירי הרשות הפלסטינית, המכהן בתפקיד מושל נפת שכם מאז 2018. בעבר היה מושל נפת ג'נין.
ביוגרפיה

איברהים רמדאן הצטרף לתנועת הפת"ח בשנת 1975. במהלך שירותו השתתף בהקמת הביטחון המסכל, ועמד בראש היחידה ליחסי חוץ של הארגון.
ב-2001 מונה למנהל האגף לביטחון מונע במרחב טובאס, וב-2003 פיקד על משטרת נפת אל-קודס, במשך 6 חודשים.
בין השנים 2003–2007, היה מנהל נפת חברון. לאחמר מכן עד 2008 מנהל נפת טול-כרם, ועד מרץ 2010 שימש כמנהל נפת ג'נין. במרץ 2010 מונה לעוזר המנהל הכללי לענייני מינהל ופיננסים בסוכנות.
ב-31 במאי 2014, הועלה לדרגת מייג'ור גנרל ומונה למושל נפת ג'נין.
בנובמבר 2018 מונה למושל נפת שכם.
אוניברסיטת נגויה

| --- | --- |


 אוניברסיטה לאומית
 מוטו:  勇気ある知識人 (אומץ אינטלקטואלי)
 תקופת הפעילות:  1871–הווה (כ־153 שנים)
 בעלי תפקידים
 נשיא:  סאיצ'י מטסואו
 יו"ר:  Seiichi Matsuo 
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  16,300
 סטודנטים לתואר ראשון:  9,724
 מיקום
 מדינה:  יפן יפן
 קואורדינטות:  35°09′09″N 136°58′07″E﻿ / ﻿35.1525°N 136.96861111111°E﻿ / 35.1525; 136.96861111111
 www.nagoya-u.ac.jp
 he
 
אוניברסיטת נגויה (ביפנית: 名古屋大学) היא אוניברסיטה לאומית הממוקמת בעיר נגויה ביפן. זוהי האוניברסיטה האחרונה ביפן שנוסדה על ידי האימפריה היפנית והייתה אחת משבע האוניברסיטאות הקיסריות ביפן. האוניברסיטה חברה בהתאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט, בקונסורציום RU11 ובפרויקט האוניברסיטה העולמית המובילה.
היסטוריה

שורשיה המוקדמים של האוניברסיטה מצויים בבית ספר זמני לרפואה שהוקם במחוז אאיצ'י לאחר רסטורציית מייג'י. בית ספר זה שימש גם כבית חולים והוא הוקם בשנת 1871. בשנת 1881 ניתן לבית החולים ולבית הספר השם "בית הספר הרפואי של אאיצ'י". בשנת 1920 שינה המוסד את שמו שוב ונודע בתור הקולג' הרפואי של אאיצ'י.
בשנת 1931 הועבר הקולג' להנהלה ממשלתית ושינה את שמו לקולג' הרפואי של נגויה. בשנת 1939 הפך מוסד זה לאוניברסיטה. עלויות הקמתה של האוניברסיטה מומנו על ידי תרומות ממחוז אאיצ'י. בעת הקמתה היו באוניברסיטה שני בתי ספר, בית ספר לרפואה ובית ספר למדעים והנדסה. ארבע שנים לאחר מכן הוקם גם מכון לרפואה תעופתית. האוניברסיטה סבלה מנזקים משמעותיים במהלך מלחמת העולם השנייה עקב ההפצצות על העיר נגויה.
בשנת 2004, לאחר שינויים במערכת ההשכלה הגבוהה ביפן, הפך מוסד הלימוד לאוניברסיטה לאומית.
כיום לומדים באוניברסיטה מעל 16,300 סטודנטים בתוכניות האקדמיות השונות, מהם 9,724 סטודנטים לתואר ראשון ו-6,088 לתואר שני. באוניברסיטה 3,957 חברי סגל. בעיר נגויה לומדת אוכלוסיית הסטודנטים הגדולה מבין 21 ערים ביפן, אחרי הערים טוקיו וקיוטו.
פקולטות ומחלקות

באוניברסיטה פועלות מספר בתי ספר שבהם מתקיימים לימודים לתואר ראשון וכן בתי ספר ללימודים מתקדמים. בין בתי הספר בהם נערכות תוכניות לתואר ראשון:
בית הספר למדעי החברה: בבית הספר נלמדים תחומים כגון בלשנות, תרבות יפן, היסטוריה, ספרות, תקשורת ומקצועות נוספים. רבות מהתוכניות נערכות ביפנית בלבד אולם חלקן מתקיימות גם בשפה האנגלית. מתקיימות גם תוכניות לחילופי סטודנטים המיועדות לסטודנטים בין לאומיים.
בית הספר לחינוך והתפתחות האדם: בבית ספר זה נלמדים תחומים כגון חינוך, ייעוץ חינוכי, פסיכולוגיה ופסיכותרפיה.
בית הספר למשפטים: בתואר הראשון בבית הספר למשפטים מתמקדים במשפט היפני ובמשפט המסחרי הבין לאומי. בבית הספר פועלת גם תוכנית לסטודנטים בין לאומיים שבה נלמדים קורסים באנגלית וביפנית.
בית הספר לכלכלה: בית הספר הוקם לאחר פיצול בית הספר לכלכלה ומשפטים בשנת 1950 לשני בתי ספר נפרדים. בבית הספר פועל מסלול בכלכלה ומסלול במנהל עסקים.
בית הספר למדעים: התוכניות לתואר ראשון המתקיימות בבית הספר הן בתחומים מתמטיקה, פיזיקה, כימיה, ביולוגיה, מדעי כדור הארץ ומדעים פלנטריים.
בית הספר להנדסה: נלמדים מקצועות שונים ובהם הנדסת מכונות, הנדסת חשמל, הנדסה אזרחית, הנדסת אווירונאוטיקה, הנדסת אנרגיה, מדעי החומרים והנדסה.
בתי הספר ללימודים מתקדמים באוניברסיטה כוללים:
מדעי החברה
חינוך והתפתחות האדם
משפטים
כלכלה
מדעי הנתונים
מדעים
רפואה
הנדסה
מדעי החקלאות
מתמטיקה
מדעי הסביבה
מדעים פרמצבטיים
מחקר

באוניברסיטת נגויה מתקיים מחקר במגוון תחומי ידע ופועלים בה מרכזים ומכוני מחקר. בין מכוני המחקר הפועלים באוניברסיטה נכללים מכון לחקר רפואה סביבתית, מרכז לחקר טכנולוגיות מידע, מרכז לחקר מדעי החומרים, מרכז לפסיכולוגיה קלינית התפתחותית ופסיכיאטריה, מרכז מחקר לניהול אסונות ומצבי חירום, מרכז לחקר המוח ומרכזים נוספים.
באוניברסיטה מתקיימים גם מחקרים בשיתוף ארגוני תעשייה וגופים ממשלתיים. האוניברסיטה יצרה שיתוף פעולה עם מעבדות חברת הטכנולוגיה פוג'יטסו לצורך פיתוח טכנולוגיה לאיתור חלבונים רעילים. שיתוף פעולה נוסף של האוניברסיטה וחברת פוג'יטסו התמקד בפיתוח טכנולוגיה לניתוח שיחות טלפון לצורך איתור מקרי דיוג (פישינג).
כמו כן, חוקרים מאוניברסיטת נגויה ערכו מחקר משותף עם חוקרים מאוניברסיטת אדינבורו בתחום החקלאות בהם חקרו כיצד חלוקת תאים משפיעה על כמויות יבול. זאת במסגרת פרויקט במימון ממשלת בריטניה למחקר משבר האקלים.
דירוגים > דירוג בין-לאומי

דירוג שאנגחאי: מקום 101–150 (2023)
Times Higher Education: מקום 201–250 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 176= (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - אסיה

Times Higher Education: מקום 41 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 36 (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - יפן

דירוג שאנגחאי: מקום 3 (2023)
Times Higher Education: מקום 8 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 7 (2024)
בוגרים ידועים

בין בוגריה של אוניברסיטת נגויה נכללים מספר זוכי פרס נובל. זוכי הפרס שהם בוגרי האוניברסיטה הם:
הירושי אמאנו: זוכה פרס נובל בפיזיקה בשנת 2014
מקוטו קובאיאשי: בין ארבעת הזוכים בפרס נובל בפיזיקה בשנת 2008
טושיהידה מסקאווה: אחד מארבעת זוכי פרס נובל בפיזיקה בשנת 2008
אוסאמו שיממורה: זוכה פרס נובל בכימיה בשנת 2008
ריוג'י נויורי: זוכה פרס נובל בכימיה בשנת 2001
איסאמו אקאסאקי: זוכה פרס נובל בפיזיקה בשנת 2014
הערות שוליים

↑  History of the University, אתר אוניברסיטת נגויה (באנגלית)
↑  Scale Outline, אתר אוניברסיטת נגויה, ‏2018 (באנגלית)
↑  Guide to Studying in Nagoya, City of Nagoya, ‏2016 (באנגלית)
↑  The University in Figures, אוניברסיטת נגויה (באנגלית)
↑  Fujitsu and Nagoya University Develop Technology Enabling High-Speed Detection of Toxic Proteins Using DNA Aptamers, Fujistu.com, ‏August 02, 2010 (באנגלית)
↑  Nagoya University and Fujitsu Develop World's First Technology to Detect Overtrust Situations Based on Voice Pitch and Level, Fujitsu.com, ‏March 19, 2012 (באנגלית)
↑  UK joins forces with international experts to tackle global challenges, gov.uk, ‏August 9th, 2019 (באנגלית)
↑  Nobel Laureates and research affiliations, האתר הרשמי של פרס נובל
↑  Nobel Laureates, אוניברסיטת נגויה (באנגלית)
| התאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט​ |
| --- | --- | --- |
| אוקיאניה | אוסטרליה: ANU • מונש • מלבורן • ניו סאות' ויילס • סידני • קווינסלנד; ניו זילנד: אוקלנד |  |
| אמריקה הדרומית | אקוודור: אוניברסידד סן פרנסיסקו דה קיטו; צ'ילה: צ'ילה; קולומביה: לוס אנדס |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית: אורגון • אוניברסיטת הוואי במנואה • דרום קליפורניה • וושינגטון • Caltech • קליפורניה (ברקלי • דייוויס • לוס אנג'לס • סן דייגו • סנטה ברברה • סנטה קרוז • ריברסייד); מקסיקו: מכון מונטריי; קנדה: קולומביה הבריטית • סיימון פרייזר |  |
| אסיה | אינדונזיה: אינדונזיה; הונג קונג: הונג קונג • אוניברסיטת הונג קונג למדע וטכנולוגיה • הונג קונג; הפיליפינים: פיליפינים; הרפובליקה העממית של סין: אוניברסיטת האקדמיה הסינית למדעים • אוניברסיטת המדע והטכנולוגיה של סין • ג'ג'יאנג • טונג'י • מכון חרבין • נאנג'ינג • סון יאט - סן • פודן • פקין • ג'יאו טונג שאנגחאי • צינגהואה • שיאן ג'יאוטונג; טאיוון: אוניברסיטת טייוואן הלאומית • אוניברסיטת צינג הואה הלאומית; יפן: אוסקה • ואסדה • טוהוקו • נגויה • קיו • קיושו; מלזיה: מלזיה; סינגפור: האוניברסיטה הטכנולוגית של נאניאנג • האוניברסיטה הלאומית של סינגפור; קוריאה הדרומית: המכון המתקדם למדע וטכנולוגיה של קוריאה • האוניברסיטה הלאומית של סיאול • יונסיי • אוניברסיטת פואנג למדע וטכנולוגיה • פוסאן • קוריאה; רוסיה: האוניברסיטה הפדרלית של המזרח הרחוק; תאילנד: צ'ולונגונגקורן |  |
| RU11 - ארגון אוניברסיטאות מחקר מובילות ביפן |
| --- | --- | --- |
| אוניברסיטאות לאומיות | אוסקה • הוקאידו • המכון הטכנולוגי של טוקיו • טוהוקו • טוקיו • נגויה • צוקובה • קיוטו • קיושו |  |
| אוניברסיטאות פרטיות | ואסדה • קיו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265858605171  BIBSYS: 10002626  BnF: cb12382960f (data)  CiNii: DA01033049  GND: 26053-8  ISNI: 0000 0001 0941 1920  LCCN: n79145567  NDL: 00260057  NLA: 35851238  RERO: 02-A000191515  SUDOC: 032887051  VIAF: 143107982   WorldCat (עם VIAF): 143107982
אורי גורן (גרינבלט)

| --- | --- |
אורי גרינבלט (משמאל) וחבריו הנוטרים במשטרת היישובים העבריים, תש"ג, 1943
אורי גרינבלט (משמאל) וחבריו הנוטרים במשטרת היישובים העבריים, תש"ג, 1943
 לידה:  2 בפברואר 1926 נחלת יהודה, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  4 ביולי 2017 (בגיל 91)
 מקום קבורה:  בית עלמין גני אסתר 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1948–1970 (כ־22 שנים)
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 קצין הקשר של פיקוד המרכז  מפקד היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין
 תפקידים אזרחיים
 יו"ר אלקטרה  מנכ"ל ECI Telecom
 
אורי גורן (גרינבלט) (2 בפברואר 1926 – 4 ביולי 2017) היה איש הגדעונים, מפקד אוניית מעפילים "לטרון", אלוף-משנה בצה"ל שפיקד על היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין, ממייסדי חברת ECI.