stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בבילון 5 – פרקים
עונה חמישית - גלגל האש

בשנת 2262, קפטן אליזבת לוקלי מקבלת פיקוד על תחנת בבילון 5, שהיא כעת גם מפקדת הברית הבין-כוכבית החדשה. קונפליקט מתפתח בין חיל הטלפתים לבין קבוצת טלפתים עריקים שמחפשים אחר עולם ביתם משלהם, וזאת אחרי שגילו שהוורלונים יצרו את הטלפתים כנשק נגד הצללים. כאשר כמה טלפתים עריקים מתים מות קדושים, ליטה מובילה מתקפה נגד חיל הטלפתים והופכת לאויבת מדינה.
בינתיים, ספינות מסחר אזרחיות ושל הברית הבין-כוכבית מותצקפות בידי גורם בלתי ידוע, והעדות מצביאה על כך שהסנטאורים אשמים בכך כביכול. מולארי מגלה שגזע הדראק - בן בריתם של הצללים - אילצו על ההנהגה הסנטאורית להנחיל מלחמה עם הברית הבין-כוכבית, כחלק מהעונש על כך שמולארי פעל נגד הצללים. מולארי נאלץ לשתף פעולה כשהוא הופך לקיסר, ומושך את הרפובליקה הסנטאורית מהברית הבין-כוכבית. ויר הופך לשגריר הסנטאורים בתחנת בבילון 5.
מספר סיפורים מקבילים מראים כיצד חברי צוות הפיקוד והשגרירים הוותיקים מתכננים לעזוב את בבילון 5: שרידן ודלן עוזבים למפקדתה הקבועה של הברית הבין-כוכבית במינבר; גריבלדי מתגבר על בעיית האלכוהוליזם שלו, מתחתן עם ליז אהובתו והשניים עוברים למאדים; ד"ר פרנקלין מתמנה לראש מחלקת הקסנו-ביולוגיה בכדור הארץ; ג'קאר מגלה שהוא הפך לדמות רוחנית והוא אינו יכול להישאר בתחנה או לחזור לנארן ולכן בוחר להגלות את עצמו ולנסוע ברחבי הגלקסיה, ולכן הוא עוזב יחד עם ליטה, שבשל פעולותיה קיבלה מעמד דומה.
פרק סוף הסדרה מתרחש כעשרים שנה לאחר שובו של שרידן מזאהדום, כשהוא מרגיש שכוח חייו מתעמעם. הוא וכוח הסיירים אוספים יחדיו את חבריו הקרובים למסיבת פרידה. ביום למחרת, שרידן מנסה לעזוב בזמן שדלן ישנה אך היא עוצרת אותו והשניים נפרדים בפעם האחרונה. כשהוא לבדו, שרידן מבקר מחדש בתחנת בבילון 5 לפני שהיא עומדת בפני פירוק, לפני שהוא עורך מסע למקום בו הם ניצחו את הצללים. כשהוא לוקח את נשימותיו האחרונות, הוא פוגש בלוריין, שמזמין אותו לסייר מעבר לגבולות הגלקסיה. מספר ימים לאחר מכן, ספינתו של שרידן מתגלה כשהיא נסחפת ונטושה.
סרט ספין-אוף

| שם הסרט> במקור | שם הסרט> בעברית | תסריט | בימוי | שודר לראשונה ארצות הברית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Babylon 5: The Legend of the Rangers | בבילון 5: אגדת הסיירים | ג'יי מייקל סטרזינסקי | מייק ויג'אר | 19 בינואר 2002 |
עלילה המגוללת את הרפתקאותיו של צוות סיירים אשר נקרא ללוות קבוצת דיפלומטים ומוצא את עצמו בסכסוך עם אויב חדש בשם "היד". סרט הטלוויזיה נכתב כפיילוט לסדרה חדשה שלא יצאה לפועל.
בבילון 5: הסיפורים האבודים

בתאריך 31 ביולי 2007 שודר הראשון מבין סדרת סרטי מקבץ שתוכננו ליציאה ישירה ב-DVD. בהיותו מעריץ של סדרת אזור הדמדומים, סטרזינסקי הגה את הרעיון לסדרת סרטים שמיועדים לתעד את עוללות הגיבורים הראשיים ביקום בבילון 5, כאשר שלושה תסריטים כבר נכתבו, העוסקים בדמויותיהם של שרידן, קפטן לוקלי, גיילן ומייקל גריבלדי. 'קולות באפלה' מתרחש בשנת 2272, כשעלילה ראשונה מתמקדת בג'ון שרידן אשר נמצא בדרכו לתחנה לחגיגות העשור לייסודה של הברית הבין-כוכבית. במהלך המסע הוא אוסף בדרך יורש עצר סנטאורי בגבול החלל הסנטאורי ומקבל התראה מגיילן לגבי התפתחויות שעתידות לבוא, לפיהן יורש העצר הצעיר יהיה אחראי לפעולת נקמה עתידית כנגד כדור הארץ, וזאת בעקבות פעולת הברית הבין כוכבית נגד סנטאורי פריים (כפי שנראה בסוף עונה חמישית). עלילה שנייה מתמקדת בקולונל לוקלי הממתינה להגעתו של שרידן ומזמינה כומר מחלל הארץ שיעזור באירוע על טבעי המתרחש בתחנה.
הערות שוליים

↑  Babylon 5: Z'ha'dum, Rowan Kaiser, September 6th 2013
↑  Season-ending TV cliffhangers that actually paid off, Charlie Jane Anders, June 19th 2012
| בבילון 5 |
| --- | --- | --- |
| יוצר | ג'יי מייקל סטרזינסקי |  |
| שחקנים | מייקל או'הייר • ברוס בוקסלייטנר • קלודיה כריסטיאן • ג'רי דויל • מירה פורלן • ריצ'רד ביגס • אנדריאה תומפסון • סטיבן פורסט • ביל מומי • ג'ייסון קרטר • ג'ף קונאוויי • רוברט ראסלר • ג'ולי קייטלין בראון • מארי קיי אדמס • פטרישיה טולמן • פיטר ג'וראסיק • אנדריאס קטסולאס • רובין אטקין דאונס |  |
| נושאים | דמויות • גזעים • עלילה • מלחמות • ספרים • השראה |  |
המחט החלולה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מוריס לבלאן 
 איורים:  Léo Fontan 
 שפת המקור:  צרפתית
 סוגה:  פשע
 הוצאה
 הוצאה:  Pierre Lafitte Editions 
 תאריך הוצאה:  1909 
 
המחט החלולה (בצרפתית: L'Aiguille creuse) הוא רומן מאת מוריס לבלאן המציג את הרפתקאותיו של הפורץ הג'נטלמן, ארסן לופן. כמו בשני הכרכים הקודמים של סיפורי ארסן לופן, סדרה זו פורסמה לראשונה במגזין הצרפתי Je sais tout מנובמבר 1908 ועד מאי 1909. הרומן הופץ, עם כמה שינויים, ביוני 1909.
תקציר עלילה

ארסן לופן מתעמת הפעם עם איזידור ביוטרלה, בלש חובבן צעיר אך מחונן, שעדיין נמצא בתיכון אך יהווה מטרד רציני עבור ארסן לופן. ביקום של ארסן לופין, המחט החלולה היא הסוד השני של מארי אנטואנט ואלסנדרו קליוסטרו, הונם הנסתר של מלכי צרפת, כפי שנחשף בפני ארסן לופן על ידי ז'וזפין בלסמו ברומן "הרוזנת קליוסטרו" (1924).
תעלומת המחט החלולה מסתירה סוד שמלכי צרפת שמרו עליו עוד מימי יוליוס קיסר... וכעת ארסן לופן מחזיק בה. המחט האגדית מכילה את האוצר המופלא ביותר שדמיין אי פעם, אוסף נדוניות מלכות, פנינים, אודם, ספירים ויהלומים... הונם של מלכי צרפת.
כשאיזידור מגלה את טירת ל'אוויל במחוז קרוז, הוא חושב שהוא מצא את הפתרון לחידה ("l'Aiguille Creuse" הוא המילה הצרפתית עבור "המחט החלולה", וגם את שמו הצרפתי של הרומן). עם זאת, הוא לא הבין שהטירה נבנתה על ידי לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, כדי להדוף אנשים ממסלול המחט בנורמנדי, ליד העיירה לה האבר, שם ארסן לופן, הידוע גם בשם לואי ולמרס, הסתיר את עצמו.
ספרי המשך

ספר המשך ישיר לרומן זה, המציג את לופן מתעמת עם לה גריף, הוא הרומן Le second visage d'Arsène Lupine מאת בוילו-נרצ'אק בשנת 1975.
דמויות עיקריות

איזידור ביוטרלה, בלש הנער
מדמואזל ריימונד
ארסן לופן
השופט הבוחן פילול
גנימר, בלש משטרה צרפתי
לואי ולמרס
הרוזן גסברס
הלמלוק שירס
"המחט" של אטרטה
גטו (מחזה)

ערך זה עוסק במחזה מאת יהושע סובול. אם התכוונתם למחזה מאת הרצל, ראו .
| --- | --- |

"גטו", תיאטרון הקאמרי 2010
 כתיבה:  יהושע סובול 
 מקום ההתרחשות:  גטו וילנה
 תקופת ההתרחשות:  מלחמת העולם השנייה
 סוגה:  טרגדיה
 הצגת בכורה:  1984 
 שפה:  עברית 
 
גטו הוא מחזה מאת המחזאי הישראלי יהושע סובול. המחזה נכתב בשנת 1983 וזכה להצלחה בינלאומית. הוא תורגם לעשרים שפות, הוצג בתיאטראות המובילים בעשרים וארבע מדינות וזכה לביקורות משבחות ובשלל פרסים.
"גטו" הוא המחזה הראשון בטרילוגיית "טריפטיך הגטו", שנכתבה על ידי סובול ומתרחשת כולה בגטו וילנה. שני המחזות הנוספים בטרילוגיה הם "אדם" ו"במרתף".
בישראל הועלה המחזה מספר פעמים: פעמיים בתיאטרון חיפה, פעם אחת בתיאטרון הקאמרי (2010), בשנת 2015 הועלה על ידי "המרכז לאומנויות הבמה", קבוצת תיאטרון לנוער באזור הקריות, בשנת 2020 עלה בתיאטרון העברי.
עלילה

המחזה, שמתרחש בתקופת השואה, סובב סביב התיאטרון שהוקם בגטו וילנה ומציג את חייהם של שחקני קבוצת התיאטרון ואת מאמציהם לשמור על צלם אנוש למרות תנאי הזמן והמקום. המחזה מתאר את המאבקים הפוליטיים בתוך הגטו, את דרכו של כל אחד לשרוד את התופת ואת הדילמות הנוראות שעמדו בפני תושבי הגטו.
במחזה, שמבוסס על אירועים אמיתיים, מופיעות גם כמה דמויות היסטוריות אמיתיות שפעלו בגטו, כדוגמת יעקב גנס, הדמות הראשית במחזה, שהיה מפקד המשטרה היהודית ויושב ראש היודנראט בגטו. גנס מאמין כי ריצוי הנאצים על ידי שיתוף פעולה עמם עשוי למשוך זמן עד לסוף המלחמה ובכך להציל לפחות חלק מתושבי הגטו. לשם מטרה נעלה זו, מוכן גנס לקבל על עצמו את ההחלטה הנוראה של שיתוף פעולה עם הנאצים בשליחת יהודים מהגטו למוות בפונאר. כמו כן, יוזם גנס את הקמת תיאטרון הגטו, אשר מעבר למטרה לשמור על צלם אנוש, נועד להוכיח לנאצים כי היהודים הם עם יוצר שלא כדאי להשמיד.
כנגד גנס ניצב הרמן קרוק, הספרן הקומוניסט, המתנגד בתוקף לכל שיתוף פעולה עם האויב הנאצי ומבקר על כך את גנס בחריפות. מלבד התנגדותו לשיתוף פעולה עם הנאצים בנושא המשלוחים לפונאר, קרוק סולד מהרעיון של יהודים שמופיעים בתיאטרון בפני הנאצים ומבדרים אותם. גנס מבחינתו רואה בהשפלה מחיר הכרחי להצלת חיים.
לעומת קרוק וגנס, אשר למרות היריבות העזה ביניהם- שניהם חרדים לגורל אחיהם בגטו, מוצגת גם דמות של יהודי מסוג אחר- דסלר, אשר על מנת להציל את עורו, מתנדב לעזור לקלגסים הנאצים במלאכת ההתעללות בתושבי הגטו, ומכה בהנאה יהודים אחרים. יהודי נוסף המופיע במחזה הוא וייסקופ, איש עסקים מיומן ומנוסה, אשר בתוך הגיהנום של הגטו מצליח לצבור הון ואף מכנה את עצמו "מלך הגטו".
דמות נוספת במחזה היא קיטל, קצין האס אס הממונה על הגטו, המוצג תחילה כאנושי למרות הכל, אך בסוף מתבררת האמת הצפויה מראש.
הדילמות המוצגות במחזה

לאורך כל המחזה מציג סובול דילמות קשות שעמדו בפני יהודים רבים בתקופת השואה:
האם מותר להקריב מספר בני אדם כדי להציל מספר גדול יותר של בני אדם?
האם צריך להוציא להורג שני נערים יהודים ששדדו ורצחו יהודי זקן?
האם צריך לנסות לרצות את הנאצים ובכך לשרוד? שאלה זו נענית בסוף המחזה, כאשר למרות התיאטרון נרצחים כל תושבי הגטו, וגנס ביניהם.
הצגת דמות הנאצי במחזה

דווקא את קיטל, קצין האס אס, אשר מצופה ממנו להיות רשע מוחלט, סובול בוחר להציג כדמות מורכבת בעלת מאפיינים שונים ואף מנוגדים. קיטל מוצג מצד אחד כאדם רצחני וחסר כל עכבות מוסריות (מאפיינים שמתאימים לדרך ה"מקובלת" יותר של הצגת דמות הנאצי), ומצד שני כאדם תרבותי ושוחר אמנות אשר מנגן בסקסופון וצופה בהנאה בתיאטרון של היהודים.
הצגת המחזה בישראל

בישראל הועלה המחזה מספר פעמים:
בתיאטרון חיפה פעמיים, הצגת בכורה ב-7 באפריל 1984, בבימויו של גדליה בסר; ושוב בתיאטרון חיפה בשנת 1998 בבימויו של יהושע סובול.
בתיאטרון הקאמרי בשנת 2010 בבימויו של עמרי ניצן.
בשנת 2015 הועלה בגרסת תיאטרון הקאמרי, על ידי "המרכז לאומנויות הבמה", קבוצת תיאטרון לנוער באזור הקריות.
בשנת 2020 עלה בתיאטרון העברי בעיבוד ובימוי משותף של פנינה ברט-צדקה וגדי צדקה.
הצגת המחזה בעולם

גטו הוא המחזה הישראלי שזכה למספר הגדול ביותר של הפקות ברחבי העולם. עד שנת 1989 כבר עלו 28 הפקות שלו ב-14 מדינות שונות, כולל הפקות של התיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון, בברודוויי בניו יורק, בבריסל ובפריז.
בשנת 1989 זכתה ההפקה של התיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון בשלושה פרסים: פרס האיבנינג סטנדרד למחזה הטוב ביותר של השנה, פרס חוג המבקרים למחזה החדש הטוב ביותר בתיאטרון, ופרס לורנס אוליביה של הבי.בי.סי. למחזה השנה של הווסט-אנד. באותה שנה, ההפקה שעלתה בברודוויי בבימוי של גדליה בסר, לא זכתה להצלחה וירדה מהבמה לאחר חודש.
יהושע סובול עצמו ביים ארבע גרסאות של המחזה בוושינגטון, גרמניה, אוסטריה ויפן.
בשנת 2011 עלה לראשונה המחזה ברוסיה. זהו הייתה ההפקה ה-67 שלו ברחבי העולם.
הדמויות

הדמויות במחזה מבוססות רובן על אנשים שחיו ופעלו בגטו:
| השחקנים הראשיים בשלוש ההפקות> תפקיד / דמות | השחקנים הראשיים בשלוש ההפקות> תיאטרון חיפה, 1984 | השחקנים הראשיים בשלוש ההפקות> תיאטרון חיפה, 1998 | השחקנים הראשיים בשלוש ההפקות> תיאטרון הקאמרי, 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| ראש המשטרה היהודית יעקב גנס | יוסוף אבו ורדה | אשר צרפתי | נתן דטנר |
| קצין האס אס קיטל | דורון תבורי | אורי רביץ | איתי טיראן |
| חיה  | ריקי גל | חיה סמיר | אניה בוקשטיין (בשלב מסוים החליפה אותה אולה שור-סלקטר) |
| איש העסקים וייסקופ | רמי דנון | אריה מוסקונה | רמי ברוך |
| הרמן קרוק | אילן תורן | אמנון מסקין | אלי גורנשטיין |
| ישראל סגל (שרוליק) | מיכאל כפיר | יואב בר לב | גדי יגיל |
| לינה - הבובה | עמי וינברג | לירית מאש | חני פירסטנברג (בשלב מסוים החליפה אותה נעמה שטרית) |
הערות שוליים

1 2  ירון פריד, גטו בלי הפסקה, חדשות, 5 במאי 1989
↑  עידית שחורי, "בית חולים" ־ השלישי בטרילוגיה של יהושע סובול, מעריב, 19 בספטמבר 1989
1 2 3 4  שוש אביגל, השואה תרמה את שלה, השואה יכולה ללכת, כותרת ראשית, 30 במאי 1984
↑  טל לוין, עכבר העיר, "גטו" - תיאטרון עושים בעיקר בבית קברות, באתר הארץ, 28 בפברואר 2010
↑   ננו שבתאי, הפקה חדשה של ההצגה "גטו": כמו קדימון לדבר האמיתי, באתר הארץ, 12 בינואר 2020
↑  מיכאל הנדלזלץ, "גטו": הרשע בהתגלמותו, באתר הארץ, 23 במרץ 2010
↑  ויקטור לוי, שבחים להפקה הבריטית של "גטו", חדשות, 30 באפריל 1989
↑  הבכורה של "גטו" בברודוויי קיבלה ביקורות מעורבות, חדשות, 2 במאי 1989
↑  ציפי רום, "גטו" – בשבת בכורה בבריסל, חדשות, 15 בדצמבר 1986
↑  חיים נגיד, פריס אהבה את "גטו", מעריב, 18 במאי 1986
↑  שמעיה קדר, המחזה "גטו" זכה בפרס המחזה הטוב ביותר, מעריב, 15 בנובמבר 1989
↑  אמיר פלג, חדשותרבות -  העתיד נראה אחרת, חדשות, 16 בנובמבר 1989
↑  "גטו" - יהושוע סובול, באתר "אתר מחזאי ישראל"
↑  שוש אביגל, תיאטרון  - סופמשחק בניו יורק, חדשות, 29 במאי 1989
↑  ליאת רון, ‏יהושע סובול | מחזאי, באתר גלובס, 22 במאי 2008
↑  ציפי שוחט, ההצגה "גטו" תועלה לראשונה ברוסיה, באתר הארץ, 26 בינואר 2011
היטל על העסקת עובדים זרים

היטל על העסקת עובדים זרים נקבע בישראל בחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (שהוא "חוק ההסדרים" לשנים 2003 ו-2004). ההיטל הוטל על מעסיקו של עובד זר, באחוז מסוים מהכנסתו החייבת של העובד הזר. ההיטל בוטל החל מ-1 בינואר 2022.
בדברי ההסבר לחוק נאמר:
בקשת הממשלה להיטל בגובה 15% נתמלאה רק בחלקה והכנסת קבעה היטל בגובה 8%. בחוק נקבע שההיטל אינו חל על עובדים בתחום הסיעוד ועל עובדים מיהודה והשומרון וחבל עזה. לאחר שנה וחצי תוקן החוק למפרע ונקבע שההיטל לא חל על עובד מומחה המקבל משכורת גבוהה (הכנסתו החייבת היא לפחות פעמיים השכר הממוצע במשק) ועל עיתונאי חוץ וספורטאי חוץ. בתיקונים נוספים הוצאו מתחולת ההיטל קורבנות של סחר בנשים העובדים במהלך שהותם במקלט לקרבנות סחר, ועובד זר בעל אשרה ורישיון ישיבה שניתנו לו מכוח הסכם חופשת עבודה בין מדינת ישראל ובין מדינה אחרת.
בשנת 2010 עלה שיעור ההיטל ל-20% מההכנסה למרבית סוגי העובדים. בחקלאות ההיטל הוא בשיעור 10% בתעשייה ובבניין - 15% ובענף המסעדות האתניות בוצעה עליה מדורגת בשיעור ההיטל באופן הבא: שנת 2010 - 10.75%, שנת 2011 - 13.75% שנת 2012 ואילך - 15%.
בסעיף 45 לחוק נקבע כי "ההיטל לא ינוכה, במישרין או בעקיפין, מההכנסה של העובד הזר". ההיטל משולם על ידי המעסיק לרשות המיסים יחד עם מס ההכנסה שניכה מעובדיו.
פסק דין שניתן על ידי השופט אלטוביה מגן בבית המשפט המחוזי בתל אביב, דן בהגדרת המונח תושב וקובע כי המונח "עובד זר" יהיה בהתאם להגדרתו בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ"א-1991, וכך תבחן סוגיית התושבות של העובדים הזרים.
בג"ץ פסק כי חוק ההיטל אינו פוגע בעקרון איסור ההפליה באמנות למניעת כפל מס, באמנת ארגון העבודה הבינלאומי, ובהסכמי הסחר של ישראל.
בתיקון ל"חוק ההסדרים" בוטל ההיטל מתחילת שנת 2022.
הערות שוליים

↑  חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג-2003, ס"ח 1892 מ-1 ביוני 2003
↑  הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג-2003, ה"ח הממשלה 25
↑  תני גולדשטיין, יוענק פטור מהיטל עובדים זרים למעסיקי מומחים מחו"ל, באתר ynet, 1 בדצמבר 2004
↑  סעיף 21 בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו–2010), התשס”ט-2009, ס"ח 2203 מיום 23 ביולי 2009
↑  עמ"ה 1061/07, טלרום משאבי אנוש בע"מ נ' פקיד שומה תל אביב יפו 5, ניתן ב-27 בנובמבר 2008
↑  בג"ץ 2587/04 יצחק בוכריס ואח' נ' פקיד שומה חדרה ואח', ניתן ב־23 ביוני 2005
↑  חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 20), התשפ"ב-2022, ס"ח 2956 מ-2 בפברואר 2022
איגוד הכדורסל הישראלי

| --- | --- |

 ענפי ספורט:  כדורסל
 תחום השיפוט:  ישראל ישראל
 השתייכות:  פיב"א אירופה
 מיקום המטה:  שדרות יהודית 36, תל אביב
 יושב ראש:  עמוס פרישמן
 תאריך ייסוד:  1966
 http://ibasketball.co.il/
משרדי איגוד הכדורסל בתל אביב
איגוד הכדורסל הישראלי הוא עמותה ציבורית רשומה המרכזת והמייצגת את ענף הכדורסל בישראל, הליגות המקצועניות השונות (מלבד ליגת העל) ונבחרות ישראל השונות, מנערים עד נבחרת הבוגרים, גברים ונשים כאחד.
איגוד הכדורסל הוקם ב-8 באוגוסט 1966. עד אז נקרא בשם ועדת הכדורסל ונוהל על ידי ההתאחדות לספורט בישראל.
משרדי האיגוד ממוקמים כיום בשדרות יהודית 36, תל אביב.
תחומי אחריות

נבחרת ישראל בכדורסל (בוגרים)
נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל (נבחרת ישראל בכדורסל עד גיל 20)
נבחרת ישראל בכדורסל נשים (בוגרות)
נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל נשים
הליגה הלאומית בכדורסל
הליגה הארצית בכדורסל
ליגה א'
ליגה ב'
ליגת העל בכדורסל נשים
הליגה הלאומית בכדורסל נשים
גביע המדינה בכדורסל
גביע המדינה בכדורסל נשים
ליגת העל בכדורסל לנוער
ליגת העל לתיכונים
גביע האיגוד
ליגות מחלקות הנוער של האגודות
גביע המדינה, משחקי ידידות וגביע האיגוד של מחלקות הנוער של האגודות
הנהלת האיגוד

חברי הנהלת האיגוד אשר נבחרה בשנת 2024 הם:
שמעון מזרחי, איריס וקנין, אורה גלזר, נטע אבוגוב, אילן בק, מנחם וידהורן, גלית מוסאי, רועי שרוני, אלדד אקוניס, סיגל אולפינר, יניב מזרחי, ערן טסל, קרין אגסי סלוניקי, כנרת צדף, נאור גלילי, זאהי ברנסי, רון סקיטל, טלי קריאף, אלי רבי, גל מקל, אורי אשכנזי, יובל רוסמן, ירון אביב, ניסים רון, תומר ברזילי, אסנת אלרואי, ניסים אטרקצ'י, יוסי מלכה.
יושבי ראש איגוד הכדורסל

| שם | שנים בתפקיד |
| --- | --- |
חיים גלובינסקי: 1966–1973
עשהאל בן דוד: 1973–1976
יוסף ענבר: 1976
אליהו עמיאל: 1976–1982
יוסף ענבר: 1982–1986
יורם אוברקוביץ': 1986–1990
דני קסטן: 1992–2003
ירמי אולמרט: 2004–2008
שי שני: 2008–2012
אבנר קופל: 2012–2013
דני חלוץ: 2013–2014
עמירם הלוי: 2014–2024
עמוס פרישמן: 2024–
ראו גם

מנהלת ליגת העל בכדורסל
הערות שוליים

↑  הצעת פשרה לכדורסל עצמאי, מעריב, 28 במרץ 1966
↑  ynet ספורט, עמוס פרישמן נבחר ליו"ר איגוד הכדורסל החדש, באתר ynet, 2 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 152975356   WorldCat (עם VIAF): 152975356 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תנו לחיות לחיות

| --- | --- |

 פעילות:  זכויות בעלי חיים
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  דב פרידמן 8, רמת גן
 מייסדים:  אתי אלטמן
 מנכ"ל:  יעל ארקין
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־39 שנים)
 http://www.letlive.org.il
 
בית המחסה הקודם של תנו לחיות לחיות - תלמי מנשה
רכב חילוץ והצלה של עמותת תנו לחיות לחיות
תְּנוּ לַחַיּוֹת לִחְיוֹת היא עמותה ישראלית להגנה על בעלי חיים, שנוסדה בשנת 1986.
פעילות העמותה

העמותה פועלת למען צמצום המתות חסד של חיות בריאות. היא תומכת בסירוס ועיקור בעלי חיים כדי שתצומצם התרבותם ההמונית. כמו כן מספקת העמותה עזרה לחיות במצוקה והיא פועלת למען יישום, אכיפה והרחבת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) וחוקים נוספים המקדמים הגנה על בעלי חיים, כמו החוק להגנת חיית הבר.
העמותה מפעילה מוקד טלפוני העונה לפניות ביחס לבעלי חיים פצועים ונטושים במשרדיה ברמת גן וכן בית מחסה לכלבים וחתולים הנמצא בכפר רות ומרפאות וטרינריות ברמת גן ובאשקלון. העמותה מטפלת גם בפניות ציבור לגבי מקרים של התעללות בבעלי חיים. אנשיו פועלים בשיתוף עם משטרת ישראל ועורכי דין על מנת לנקוט בהליכים משפטיים נגד המתעללים. בשנת 2013 העמותה השביתה את המוקד הטלפוני עקב מחסור בתקציב, טרם ההשבתה נעשה פרסום בהיקף ארצי אך התרומות שנאספו לא הספיקו לכן העמותה החליטה להשבית את המוקד עד שייאסף הסכום המתאים להפעלתו. נכון להיום המוקד פעיל.
בבית המחסה של העמותה ישנה מרפאה וטרינרית המספקת טיפול רפואי לבעלי החיים שם וכן ביצוע עיקורים וסירוסים מוזלים לקהל הרחב. לעמותה רכב המשמש כאמבולנס שבאמצעותו מועברים בעלי חיים במצוקה (פצועים, חולים או חסרי בית) לטיפול בבית המחסה, שם הם משוקמים וממתינים למציאת משפחה מאמצת.
מאז קיומה, מצאה העמותה בתים מאמצים לכ-30,000 כלבים וחתולים, עיקרה כ-45,000 בעלי חיים וסיפקה סיוע וטיפול וטרינרי לעשרות אלפים נוספים ובהם גם סוסים, חמורים, תנינים, דולפינים, גמלים וכל סוגי החיות שנמצאו במצוקה והיו נתונים למעשי התעללות.
בשנת 2005 הקימה העמותה מחלקה נגד ניסויים בבעלי-חיים, אשר מטרותיה הן להעלות את מודעות הציבור לנושא הניסויים בבעלי-חיים בישראל, לעודד פיתוח ויישום של חלופות לניסויים בבעלי-חיים, תיקון חוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי-חיים), התשנ"ד-1994, וקביעת תקנות יישומיות מחייבות לרווחת בעלי-החיים במעבדות.
בעמותה רשומים כ-4,000 מתנדבים וכל פעילות העמותה ממומנת על ידי תרומות הציבור ועל ידי פעילות התנדבותית.
קיימת גם עמותת "תנו לחיות לחיות חיפה", עמותה עצמאית שאינה קשורה לעמותה המוכרת. עמותה זו יושבת בעין איילה שליד חיפה.
אתי אלטמן, דוברת העמותה, היא הסמל המוכר ביותר של "תנו לחיות לחיות".
פעילות העמותה > תקדימים משפטיים שהושגו בעקבות פעילות העמותה

פסק דין על איסור ייצוא כלבים וחתולים למאכל, מאת בית המשפט המחוזי בחיפה. ניתן בעקבות פעילות האגודה לחשיפת בית עסק לייצוא כלבים וחתולים לפיליפינים לצורכי מאכל.
איסור על קרבות בעלי חיים והגשת כתבי אישום פליליים נגד בעלי כלבים שהשתתפו בקרבות.
הרחבת חוק צער בעלי חיים וקביעת שלוש שנות מאסר למפר את החוק, באמצעות הכנסת וחבר הכנסת אברהם פורז.
איסור על מופעי קרקס המנצלים חיות בר, באמצעות חבר הכנסת והשר לאיכות הסביבה יוסי שריד.
פסק דין על איסור קרבות אדם-תנין בחמת גדר, מאת בית המשפט העליון. פסק דין זה מהווה תקדים בקנה מידה עולמי.
איסור על הקמת חווה לגידול בבונים לצורך ניסויים בקיבוץ אור הנר, באמצעות הכנסת וראש הממשלה.
הערות שוליים

↑  סעיף 2(ג) לחוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), תשנ"ד-1994.
↑  פסק הדין ברע"א 1684/96 עמותת "תנו לחיות לחיות" נ' מפעלי נופש חמת גדר ואח' באתר בית המשפט העליון
סמל עמותת תנו חיות לחיות
כלב ממתין לאימוץ בבית המחסה של תנו לחיות לחיות
גור כלבים ממתין לאימוץ בבית המחסה של תנו לחיות לחיות
גשר התנאים

תבנית:מבנה
גשר התַּנָּאִים הוא גשר להולכי רגל השוכן ברחוב התנאים בחולון, מעל נתיבי איילון ומסילת הרכבת. אורכו כ-71 מטרים, רוחבו כ-21 מטרים וגובהו כ-6 מטרים.
היסטוריה

הגשר נחנך ב-1999 בעקבות סלילת איילון דרום, אשר גרם לקטיעת רחוב התנאים לשני מקטעים, והוא משמש כנקודת החיבור היחידה בין שכונות ג'סי כהן וקריית מיכה. בניית הגשר הייתה תנאי לפתיחת איילון דרום, על פי הסכם בין חברת נתיבי אילון לעיריית חולון. אולם בסוף 1997, עם השלמת סלילת הכביש הגשר לא נבנה.
במאי 1998, ראשי ועדי השכונות באזור עתרו לבית המשפט המחוזי בתל אביב, בבקשה לתת צו ביניים המורה לא לפתוח לתנועה את נתיבי איילון דרום, עד להשלמת הגשר והתאמתו למעבר לנכים, לנשים עם עגלות ילדים, לילדים עם אופניים ולאוכלוסייה קשישה. על העתירה היו חתומים ראשי הוועדים של רמת הנשיא, רמת יוסף וניצנה בבת ים, וג'סי כהן, נאות רחל, תושבי רחוב הערבה, קריית מיכה ותל גיבורים בחולון, וכן תושבים נוספים. בעקבות העתירה, עם בנייתו של הגשר הותקנו בשני צדדיו מעליות המאפשרת נגישות לקשישים ובעלי מוגבלות (לראשונה בארץ),. אך המעליות לא תחזקו והושבתו זמן קצר לאחר הקמתם.
עקב אי תחזוקה שוטפת סובל הגשר וסביבתו מהזנחה קשה, והם מסמלים יותר מכל את הבעיות הסביבתיות שנוצרו בשכונות הגובלות בכביש נתיבי איילון מאז סלילתו וקטיעת החיבור שהיה בעבר בין שכונות ג'סי כהן וקרית מיכה.
בשנת 2018 פורסם כי חברת נתיבי איילון תשפץ את המעליות שבגשר ותתקין עליו אמצעי בקרה מתקדמים, כחלק מהסכמה שגובשה עם עיריית חולון לפיה אחרי העבודות תועבר תחזוקת הגשר לאחריותה של עיריית חולון.
בתחילת שנת 2019 חברת נתיבי איילון פרסמה מכרז להתקנת מעליות חדשות בגשר. המעליות החדשות יחוברו למוקד אבטחה ותותקן מצלמת אבטחה בכל אחת מהן, למניעת מעשי השחתה. השקת המעליות החדשות מתוכננת לתחילת שנת 2020. כמו כן, במהלך הרבעון השני של 2019, עיריית חולון צפויה לשפץ את הגשר.
באוגוסט 2019, הודיעה חברת נתיבי איילון שאף חברה לא נגשה אל המכרז, ושהשיפוץ יבוצע ישירות על ידה.
בתאריך 30.8.21 עד 31.8.21 בוצעו השיפוצים בגשר שבמסגרתם העירייה פעלה לשיקום ויזואלי של הגשר, התקנת גופי תאורה, תיקון המדרגות ומחיקת הגרפיטי בגשר.
ביום 14.5.23 החלו עבודות לשיקום גשר התנאים.
העבודות יימשכו כשלושה חודשים, ללא הפרעה לתנועת הולכי הרגל בגשר.
על הגשר
מדרגות
מעלית
הערות שוליים

↑  סכסוך מונע פתיחת נתיבי אילון דרום, באתר גלובס, 22 בספטמבר 1997
↑  ועדי שכונות בבת ים וחולון עתרו נגד פתיחת נתיבי איילון דרום, באתר גלובס, 18 במאי 1998
↑  נתיבי איילון תתקין מעליון נכים בגשר הולכי רגל "התנאים" בחולון, באתר גלובס, 22 במרץ 1999
1 2  אורן שטרנברג, אחרי שנים של הזנחה: האם גשר התנאים והמעליות ישוקמו וישופצו?, באתר השקמה חולון, 29 באוקטובר 2019
1 2  אורן שטרנברג, מי ישפץ את גשר התנאים? אף קבלן לא ניגש למכרז בקריית מיכה, באתר השקמה חולון, 20 באוגוסט 2019
↑  אורן שטרנברג, בשורה לתושבי קריית מיכה: פורסם המכרז למעליות בגשר התנאים, באתר השקמה חולון, 19 בפברואר 2019
אוריינות AI

אוריינות AI או אוריינות בינה מלאכותית (ב"מ) (Artificial Intelligence Literacy) היא היכולת להבין בינה מלאכותית, להשתמש בה, לנטר אותה ולחשוב עליה באופן ביקורתי. המושג מתייחס בעיקר להקניית מיומנויות וידע בקרב הקהל הרחב, שאינו מומחה לבינה מלאכותית.
חשיבות

לבינה המלאכותית יש פוטנציאל נרחב וסיכונים נרחבים. לכן, הבנת המנגנונים, היישומים וההשלכות שלה חיונית.
קיימת הסכמה רחבה לכך שאוריינות AI היא נדרשת, ושיש להקנות אותה לתלמידים וסטודנטים. הבינה המלאכותית מיושמת בהקשרי חיים רחבים, כגון כלי רכב אוטונומיים, עוזרים וירטואליים, אבחון רפואי, גיוס עובדים ועוד. גם במערכת החינוך יש שימוש בבינה מלאכותית לטובת שיפור הלמידה, ההוראה והמינהל. מי שמשתמש בכלים האלה צריך להבין אותם מספיק טוב כדי לקבל החלטות מושכלות ביחס אליהם, ולכן נדרשת אוריינות AI.
לאוריינות AI צפויות להיות השלכות תעסוקתיות משמעותיות, כך שמי שירכוש אוריינות כזאת יצליח יותר בשוק התעסוקה.
הגדרות

אחת ההגדרות המוקדמות והשכיחות לאוריינות AI היא "מערכת של מיומנויות המאפשרת לאנשים להעריך באופן ביקורתי כלי בינה מלאכותית, לתקשר ולשתף פעולה עם אחרים בעזרת כלי בינה מלאכותית, ולהשתמש בבינה מלאכותית ככלי מקוון בבית ובעבודה."
הגדרות דומות אך מאוחרות יותר הן "היכולת להבין, להשתמש, לנטר ולחשוב באופן ביקורתי על כלי בינה מלאכותית", או "היכולת להבין בינה מלאכותית, להשתמש בה, להעריך אותה ולהפעיל אותה באופן מוסרי". בפשטות, אוריינות AI היא "הידיעה איך בינה מלאכותית פועלת, ואיך להשתמש בה בתבונה ובאופן מוסרי."
אוריינות AI קשורה לסוגי אוריינות אחרים. אוריינות דיגיטלית היא תנאי מקדים לאוריינות AI, אוריינות מדעית (אנ') ואוריינות חישובית (אנ') יכולות לתרום לה, ואוריינות נתונים (אנ') חופפת לה במידה משמעותית.
תחומים

מקובל לחלק את המיומנות של אוריינות AI למספר תחומים. השכיחים ביניהם הם ידע תאורטי על האופן בו פועלת בינה מלאכותית, שימוש יעיל בכלי בינה מלאכותית, הערכה ביקורתית של בינה מלאכותית ושימוש אתי בה. חלוקה זו היא מלאכותית, שכן התחומים קשורים אלה לאלה.
תחומים > ידע תאורטי

ידע והבנה תאורטיים מתייחסים להבנה בסיסית של מהי בינה מלאכותית ואיך היא פועלת. זה כולל היכרות עם אלגוריתמים של למידת מכונה ועם המגבלות וההטיות הקיימות במערכות בינה מלאכותית. משתמשים בעלי ידע תאורטי צריכים להכיר טכנולוגיות שונות המשתמשות בבינה מלאכותית, כולל מערכות קוגניטיביות, רובוטיקה ולמידת מכונה.