stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שרפת ביומסה
השפעה על אקלים ומזג האוויר > יחסי גומלין בין ברקים ובין שרפות > הצתת שרפות על ידי ברקים

כ-90% מהשרפות בעולם הן מעשה ידי אדם והשאר נדלקות בגלל ברקים מסוג "ענן-קרקע" (Cloud-Ground - CG), אלה מכונות "שרפות טבעיות". כדי שתיתכן שרפה, על האזור להיות יבש, ולכן הברקים שיוצרים את השרפה צריכים לפגוע במקום דל או חסר משקעים (ברקים אלה מכונים "ברקים יבשים"). לא ידועה סיבה טבעית לשרפות שאינה נובעת מברקים. חזאים מנסים לצפות זמנים של ברקים יבשים באמצעות שימוש במדדי יציבות מסורתיים (למשל מדד ה-K) ומדד היינס (Haines index). מדדי היציבות יעילים בחיזוי זמנים של קונבקציה, אולם הם לא נועדו להבחין בין סופות יבשות ולחות. במדד היינס יש פקטור של לחות בשילוב עם גורם יציבות, כדי ליצור מדד לכימות סכנת התפשטות האש. אף על פי כן, יעילותו של מדד זה בהערכת הידלקות שרפות על ידי ברקים היא מוגבלת, משום שקטגוריות המדד גסות יתר על המידה.
הערכת הסיכוי לשרפה כתוצאה ממכת ברק יבש היא מורכבת וכוללת גורמים רבים - לחות החומר הנשרף - "הדלק", תנאי הלחות באטמוספירה, כמויות ומשך הגשם בזמן הברק. בשנים יבשות באופן חריג, שרפות עלולות להידלק למרות קיומו של גשם משמעותי, מפאת יובשו הקיצוני של הדלק. גם ההגדרה של "ברק יבש" מתעתעת. ברקים יכולים להתקיים גם ללא משקעים משמעותיים, למשל בסופה בת בסיס גבוה אשר משקעיה העיקריים הם וירגה (מצב שבו גשם מתאדה בעודו באוויר), ולחלופין, ברק יכול להיות תוצר של סופה עתירת משקעים דווקא, אך הוא עצמו פוגע בקרקע באזור יבש, שאינו מתחת לעמוד המשקעים. אפשרות נוספת היא ברק מסופה המתקדמת מאוד מהר, ועל אף שמורידה משקעים, התקדמותה מונעת מהמשקעים להיאסף במקום אחד וכך מתאפשרת דליקה.
המרכזים הלאומיים לחיזוי סביבתי (The National Centers for Environmental Prediction - NCEP) חוזים את פוטנציאל לסופות רעמים יבשות (שבהגדרה מייצרות פחות מ-2.5 מ"מ גשם) כחלק מהתוכנית למזג האוויר של שרפות. מודל זה מציג מפה שמשלבת את האנרגיה הפוטנציאלית הקונבקטיבית הזמינה (CAPE) ואת הלחות היחסית הממוצעת בלחץ 6 kPA הנמוכים ביותר של האטמוספירה (כ-600 מטרים מעל פני הקרקע).
הערות שוליים

↑  Levine, Joel S, Methane and Climate Change, Earthscan, 2010, עמ' 97-114
↑  Fromm, M., Alfred, J., Hoppel, K., Hornstein, J., Bevilacqua, R., Shettle, E., Servranckx, R., Li, Z. and Stocks, B. (2000) ‘Observations of boreal forest fire smoke in the stratosphere by POAM III, SAGE II, and lidar in 1998’, Geophysical Research Letters, vol 27, pp1407–1410
↑  Haines, D. 1988. A lower atmosphere severity index for wildland fire. Natl. Wea. Dig. 13:23–27
↑  Fuquay, D. M., R. G. Baughman, and D. J. Latham. 1979. A model for predicting lightning fire ignition in wildland fuels. USDA Forest Service Res. Paper INT-217, 22 pp.
↑  Naden, R. 2001. SPC Fire weather program. Abstracts, Pacific Northwest Weather Workshop, Seattle, WA, National Weather Service.
↑  Enhanced positive cloud-to-ground lightning in thunderstorms ingesting smoke from fires, Science [0036-8075] Lyons, W A yr:1998 vol:282 iss:5386 pg:77 -80
↑  Altaratz, O., I. Koren, Y. Yair, and C. Price (2010), Lightning response to smoke from Amazonian fires, Geophys. Res. Lett., 37, L07801, doi:10.1029/2010GL042679.
אברהם הלין

רבי אברהם הלין (לעיתים: אברהם העלין אשכנזי; נפטר בי"ז בטבת ה'תפ"ו, 21 בדצמבר 1725) היה רב אשכנזי, ראש בית הדין בגלוגא ופרשן מדרש רבה.
ביוגרפיה

נולד לרב יעקב משה העלין, מחבר הפירוש "ידי משה" על מדרש רבה. מצאצאי מהרש"ל. היה מתלמידיו של רבי דוד אופנהיים. נישא לבתו של מנהיג הקהילה היהודית בגלוגא, הפרנס ר' ברוך קרפלס (חתנו של רבי ישראל דרשן שפירא אב"ד קאליש).
הוציא לאור את ספרו של אביו, ושילב בתוכו פירושים משלו. ובעקבותיו כתב גם הוא חיבור פרשני סביב מדרש רבה, בשם "זרע אברהם". הספר נדפס בחייו בידי בנו הרב יוסף הלין. כמו כן, חיבר פירוש לאגדות התלמוד הירושלמי בשם "כבוד חכמים", הודפס פעם אחת עם ספר "יפה מראה" לר' שמואל יפה אשכנזי, אמסטרדם ה'תפ"ז.
בצעירותו כיהן כרבה של קהילת ווארט ומאוחר יותר עקר לגלוגאו מקום מגורי חותנו וכיהן במשך שנים כראש בית הדין בעיר, בשנת ה'תפ"ג (1723) הדפיס את כתביו של ידידו ר' חיים יונה תאומים בסוגיית דינא דגרמי, שנודעו בשם "קונטרס ר' חיים יונה".
בשנותיו האחרונות גר בווינה שבה התיידד עם יהודי החצר הנודע ר' שמשון ורטהיימר שהיה ידען ולמדן, עמו עמד בקשר תורני.
נפטר בווינה בי"ז בטבת ה'תפ"ו, 21 בדצמבר 1725, ונקבר בה.
נירמלה סיטרמן

נירמלה סיטרמן (בהינדי: निर्मला सीतारमन; נולדה ב-18 באוגוסט 1959) היא פוליטיקאית הודית, המכהנת כשרת האוצר של הודו. לשעבר השרה לענייני מסחר ושרת ההגנה. לפני כן היא שמשה כדוברת של מפלגת העם ההודית.
ביוגרפיה

נירמלה סירטן נולדה ב-18 באוגוסט 1959 למשפחת ברהמינים טמילית במאדוראי במדינת מדארס (היום טאמיל נאדו).
ב־2003 מונתה לחברת הוועדה הלאומית לנשים (אנ'), והייתה חברה בוועדה עד 2005.
סיטרמן כיהנה כדוברת מפלגת העם ההודית עד 2014, אז מונתה לשרה זוטרה בממשלת מודי הראשונה, וביולי 2014 נבחרה לרג'יה סבהה (הבית העליון של הפרלמנט ההודי) מטעם אנדרה פרדש. ב-2016 נבחרה על ידי האספה המחוקקת של קרנאטקה לחברת הרג'יה סבהה.
בספטמבר 2017 מונתה סירטן לשרת ההגנה של הודו, תפקיד שהחזיקה בו עד תום ממשלת מודי הראשונה. בממשלת מודי השנייה שהושבעה במאי 2019, מונתה סיטרמן לשרת האוצר.
חיים אישים

בספטמבר 1986 נישאה סיטרמן לפרקלה פרבהקאר. לזוג בת אחת.
הערות שוליים

↑  Nirmala Sitharaman and the Budget: A lady's day out, The Economic Times, ‏1 בפברואר 2020
↑  Nirmala Sitharaman Wins Rajya Sabha Seat From Karnataka, Congress Gets 3, NDTV.com
↑  גברת ביטחון: ר"מ הודו מינה אישה לשרת ההגנה, באתר ynet, 4 בספטמבר 2017
↑  Member's Bio-Profile: Smt. Nirmala Sitharaman, Rajya Sabha
תרומות קטר לאוניברסיטאות בארצות הברית

תרומות קטר לאוניברסיטאות בארצות הברית היא תהליך המתרחש מזה שני עשורים של מעורבות פיננסית מוגברת במגוון נרחב של מוסדות ההשכלה הגבוהה, באמצעות הענקת תרומות כספיות משמעותיות, המסתכמות  במיליארדי דולרים.
על פי מחקרים, הדבר מקנה לקטר כוח והשפעה ישירים על מוסדות החינוך בארצות הברית, ובאופן עקיף גם על היבטים שונים של חיי החברה והפוליטיקה המקומית. בנוסף, דו"חות בנושא אנטישמיות בארצות הברית טוענים כי מעורבות פיננסית זאת העצימה את האנטישמיות במוסדות ההשכלה הגבוהה בארצות הברית. השיח סביב התרומות כולל גם טענות שהן פוגמות באתיקה  האקדמית ותורמות להידרדרות הנורמות  הדמוקרטיות והליברליות סביב חופש הביטוי והחופש האקדמי בקמפוסים במדינה.
דרכי השפעה

בשנת 2022, דו"ח של מכון המחקר הלאומי NCRI ייחד את קטר בתור התורם הזר המשמעותי ביותר לאוניברסיטאות אמריקאיות. המחקר גילה כי מ-2001 עד 2021, קטר תרמה תרומות בסך של 4.7 מיליארד דולר לאוניברסיטאות בארצות הברית. הדו"ח העלה כי קיים קשר פוטנציאלי בין אוניברסיטאות המקבלות תמיכה כספית ממקורות מזרח תיכוניים לבין העמדות שהן נוקטות בנושאים מסוימים כדי להתיישר עם ההעדפות או הרגישויות של מדינות אלה. הוא הציע שאוניברסיטאות, בחתירתן למשוך ולתחזק מימון מהמזרח התיכון, עשויות לאמץ עמדות שלדעתן ימצאו חן בעיני המדינות הללו. לחלופין, הדו"ח העלה את האפשרות שאוניברסיטאות אדישות לאופי המאפיין את התורמים הגדולים שלהן ועשויות גם להפגין אדישות לנושא ההולך וגדל של אנטישמיות בקמפוס, העדר חופש הביטוי והחופש האקדמי. הדו"ח של NCRI חקר את אסטרטגיית יחסי הציבור של קטר בנוגע למימון אוניברסיטאות. מנתוני משרד החינוך עולה כי הכספים שקטר תורמת חורגת בביטוי "תרומה" מפני שניתנת בכפוף לחוזה בלתי פורמלי, דבר המעיד על התחייבות גם מטעם האוניברסיטאות. הדו"ח מוצא כי בנוסף למעורבותה של קטר באוניברסיטאות, היא השקיעה מיליוני דולרים בקמפיינים של יחסי ציבור והשקיעה בלוביסטים וחברות יחסי ציבור בארצות הברית.
ניתוח של The Financial Times, המבוסס על דו"ח תרומות וחוזים זרים של משרד החינוך האמריקאי, הדגיש את תפקידה המהותי של קטר, אשר תרמה כ-15% מהתרומות הזרים בין השנים 2011–2020. על פי הדיווח, המעורבות הפיננסית של קטר הייתה גדולה יותר ממדינות אחרות, ותרמה בממוצע 1.3 מיליארד דולר מתוך סך 2.2 מיליארד הדולר שסיפקו מדינות המפרץ לאוניברסיטאות מובחרות בארצות הברית. כפי שדווח על ידי עיתון ה-Daily Caller News, התרומה המשמעותית עוררה חששות בנוגע להשפעה הפוטנציאלית על 'עצמאותם האקדמית' של מוסדות אלה.
על פי מחקר שפורסם בארגון החוקרים הלאומי -NAS (אנ') התרומות הקטריות ניתנות בצורה מתוכננת והאוניברסיטאות שמקבלות את התרומות נבחרות באופן שיטתי. לעיתים קרובות יש לאוניברסיטאות אלו שלוחות בקטר עצמה. המחלקה לחינוך של אוניברסיטת נורת'ווסטרן (NU-Q) דיווחה כי קיבלה יותר מ-600 מיליון דולר מקטר לאחר שהקימה שלוחה במדינה ב-2007. נורת'ווסטרן היא אחת משש האוניברסיטאות האמריקאיות שהקימו שלוחות של האוניברסיטה בקטר, כאשר כל אחת מהאוניברסיטאות מתמחה בתחום שונה. בתוך כך הקימו שלוחות בקטר, אוניברסיטת קורנל המתמקדת בחינוך רפואי, אוניברסיטת ג'ורג'טאון המתמחה בממשל ופוליטיקה, ואוניברסיטת נורת'ווסטרן העוסקת בעיקר בלימודי תקשורת. מעבר לתמיכה הכספית, על פי מדיניות מועצת קטר למחקר, פיתוח וחדשנות (QRDI) שלוחות של אוניברסיטאות המוקמות בקטר מאפשרות לאוניברסיטה גישה לקרנות מחקר קטריות (QNRF) המופעלות על ידי הממשלה.
אוניברסיטת נורת'ווסטרן מוצגת בדו"ח כדוגמה לאופן בו פועל מימון השלוחות של האוניברסיטאות האמריקאיות בקטר ומהווה דוגמה לאופן המימון ממקורות זרים עבור אוניברסיטאות אמריקאיות. מספר דוחות עקבו אחר התפתחות היחסים בין אוניברסיטת נורת'ווסטרן וקטר, וזיהו מימון של ממשלת קטר שהחל בתרומות לאוניברסיטה, המשיך בתמיכה ומימון של מלגות אמריקאיות והגיע עד למימון תוכניות מחקר ומימון בתי חולים.
על פי מאמר שפורסם בשנת 2014, כספים לא מתועדים ממקורות כמו תעשיית הטבק, נפט וגז וחברות תרופות זוהו כתורמים לאוניברסיטאות בארצות הברית. המאמר מדגיש באופן ספציפי קרנות קטריות, המתאמצות לעצב נרטיבים פוליטיים וחברתיים במערב. מאמר שפורסם על ידי העיתונות של אוניברסיטת אוקספורד ציין כי התפתחות היחסים עם אוניברסיטאות בארצות הברית הוצגה כצורה של "עוצמה רכה".
תוצרי ההשפעה > פגיעה בנורמות הדמוקרטיות והליברליות בארצות הברית

השפעת המימון הקטרי הובילה לטענות על פגיעה בעצמאות האקדמית של המוסדות הממומנים. כך נטען על ידי חוקרים וכלי תקשורת שציינו שכמה מהמוסדות האקדמיים היוקרתיים בארצות הברית היו שקופות לגבי המימון מקטר, מה שהעלה את החשש לגבי ההשפעה הפוטנציאלית של האומה שהוגדרה כ"אולטרה-שמרנית" על מוסדות אקדמיים יוקרתיים.
השפעתה של קטר משתרעת על ארגונים בינלאומיים, חברות פרסום, כוללAudience Partners Worldwide, וחברת יחסי הציבור והלובינג BlueFront Strategies, המעלות שאלות לגבי עומק ורוחב ההשפעה של קטר על היבטים שונים של מוסדות אקדמיים ומחקר.
מקורות באוניברסיטאות טוענים ששיתוף הפעולה בין קטר לאוניברסיטה יוצר מעורבות ישירה והפעלת צנזורה מטעם קטר, וכן מאפשר הפצה של דעות החורגות מהאידיאלים האמריקאיים. קטר מפעילה פיקוח בירוקרטי משמעותי על פעולות האוניברסיטאות דרך גופים שונים ביניהם ארגונים לאומיים ומשפיעים כמו מכון הסרטים בדוחא, קרן המחקר הלאומית של קטר ורשת התקשורת אל ג'זירה.
תחקיר ה-NCRI מסיקה שמוסדות חינוך שמקבלים מימון בלתי-חוקי, סובלים ב-85 אחוזים יותר מאוניברסטאות אחרות ממאמצים או קמפיינים מאורגנים שמטרתם להטיל סנקציות על חוקרים אקדמיים. קמפיינים אלה כוללים אמצעים שונים, כגון בדיקה על פעילותם של חוקרים, ניסיונות לבטל את עבודתם, הצעות להורדתם מתפקידם, או אפילו השעיה או הפסקת העסקתם.
The Lawfare Project חקר גם את מעורבותה של קטר במערכת החינוך האמריקנית באמצעות קרן קטר הבינלאומית (QFI), והביע דאגה כלפי לימוד תוכן בנושא מזרח התיכון באופן מוטה אשר מדגישות היבטים חיוביים של האסלאם תוך הזנחת דיונים מאוזנים על דתות אחרות, במיוחד יהדות. סקר נוסף של הפרויקט מצביע על כך שכאשר ארצות הברית נחשפת לפרטים של המימון הזר של מוסדות ההשכלה הגבוהות, הם מביעים דאגה מהשפעתה של קטר בעיצוב התוכן בכיתה ובדיונים בקמפוס.
תוצרי ההשפעה > התגברות האנטישמיות בארצות הברית

דו"חות בנושא האנטישמיות בארצות הברית חשפו כי בין השנים 2015 ל-2020, מוסדות שקיבלו מימון מתורמים מזרח-תיכוניים חוו בממוצע 300 אחוז יותר תקריות אנטישמיות בהשוואה לאלו שלא. במהלך אותה תקופה, למוסדות שקיבלו כספים לא ידועים מתורמים קטרים היו, בממוצע, 250 אחוז יותר תקריות אנטישמיות מאלה שלא. כ-200 מכללות ואוניברסיטאות אמריקאיות הסתירו מידע על כ-13 מיליארד דולר בתרומות לא מדווחות ממדינות זרות, רבים מהם מקטר עצמה. עוד הגיעו למסקנה שמוסדות חינוך שמקבלים מימון שלא נחשף בפומבי, נוטים יותר ב-85% לחוות קמפיינים מאורגנים שמטרתם להטיל סנקציות על חוקרים אקדמיים בעזרת חקירות על פעילותם של חוקרים, ניסיונות לבטל את עבודתם, הצעות להורדתם מתפקידם, ואפילו השעיה או הפסקת העסקתם.
סקר לאומי שנערך ל-1748 סטודנטים מצא שהכסף הלא מתועד חזה תפיסה מוגברת של אנטישמיות בקמפוס. מחקר אחר מצא קשר חיובי בין תקריות אנטישמיות בקמפוס לתקריות אנטישמיות במדינה על בסיס שימוש גבוה יותר בהאשטאג #Israeliapartheid בטוויטר ובאירועים אנטישמיים במוסדות חינוך שקיבלו מימון לא מתועד מאשר במוסדות שלא קיבלו.
בדיקה של המכון לחקר אנטישמיות ומדיניות גלובלית ב-2020 (ISGAP), חשפה קשר ברור בין היקף התרומות שמקורן מקטר ומדינות אחרות במפרץ הפרסי לבין הופעתה של קבוצות פרו-פלסטיניות המכונות Students for Justice in Palestine (SJP) בקמפוסים של האוניברסיטה. באוניברסיטאות מסוימות, קבוצות SJP ארגנו עצרות ואירועים שהדגישו את הזעם נגד ישראל כבר מ-8 באוקטובר, עוד לפני תחילת התמרון הקרקעי של ישראל בתוך עזה, מה שנטען כי מעיד על תכנון והכנה מראש לסיטואציה. בנוסף, מאז הטבח ב-7 באוקטובר התקשורת ומספר מקורות נוספים ציינו שמוסדות אקדמיים יוקרתיים רבים בארצות הברית ערכו אירועים פרו-פלסטיניים בקמפוס. המאמר הציע שהתוצאה הזו תוכננה מראש על ידי המעורבות של קטר בשנים האחרונות וחיכתה לרגע הנכון להתפרץ.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Charles Asher Small

William Kolbrener
David Patterson, HOW FOREIGN FUNDING IN U.S. HIGHER EDUCATION BY AUTHORITARIAN REGIMES, WIDELY UNDISCLOSED, PREDICTS EROSION OF DEMOCRATIC NORMS AND ANTISEMITIC INCIDENTS ON CAMPUS, NCRI
1 2 3  סופי שולמן, כסף קטארי זרם לאוניברסיטאות בארה"ב - ועכשיו הוא מזין אלימות, באתר כלכליסט, 30 באוקטובר 2023
1 2 3   דפנה מאור, לפני התפרצות האנטישמיות בקמפוסים: מיליארדי דולרים בתרומות מקטאר זרמו לאוניברסיטאות בארה"ב, באתר TheMarker‏, 8 בנובמבר 2023
↑  How Qatar is paying US institutions $1.3 billion to gain ‘dubious influence’
1 2 3  Outsourced to Qatar by Neetu Arnold | Report | NAS, www.nas.org (באנגלית)
↑  המועצה הוקמה בשנת 2018, ומטרתה ליזום ולנהל מדיניות חדשנות ומחקר במדינת קטאר בסיוע מומחים מהממשלה, התעשייה והאקדמיה.
↑  Kristin Diwan, Clerical associations in Qatar and the United Arab Emirates: soft power competition in Islamic politics, International Affairs 97, 2096-10-02, עמ' 945–963 doi: 10.1093/ia/iiab083
↑  Cynthia Jones, Dirty Money, Journal of Academic Ethics 12, 2014-09-01, עמ' 191–207 doi: 10.1007/s10805-014-9211-5
↑  Education City Universities Face Book Censorship, The Daily Q
↑  Anderson, Nick (2023-04-10). "In Qatar's Education City, U.S. colleges are building an academic oasis". Washington Post (באנגלית אמריקאית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2023-12-10.
↑  Qatari influence on American education system, The Lawfare Project, ‏2020-05-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  Tuition of terror: Qatari money flowed into U.S. universities - and now it's fueling violence, ctech, ‏2023-10-30 (באנגלית)
↑  Shulman, Sophie; Calcalist (2023-11-11). "Qatar funds US universities and growing antisemitic violence in them". Ynetnews (באנגלית). נבדק ב-2023-12-10.
מגן אברהם

ערך זה עוסק בפירוש על השולחן ערוך. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

דף סטנדרטי בשולחן ערוך, פירוש מגן אברהם ממוקם בחלק הימני העליון של הדף
 מידע כללי
 מאת:  אברהם אבלי הלוי גומבינר 
 נושא:  שולחן ערוך אורח חיים 
 
מגן אברהם הוא חיבור מהמאה ה-17, מאת רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר על חלק אורח חיים בשולחן ערוך. החיבור הוא מן החשובים שבנושאי כליו של השולחן ערוך, וכחיבורים רבים בסוגה זו כולל הן פרשנות על דברי השולחן ערוך והמפה, הן תוספות על דבריו, והן פסקי הלכה מחודשים. מאז פרסומו נחשב הספר כספר בסיס בפסיקת הלכה בתחומי "אורח חיים". במקורו, כלל החיבור פירוש חלקים נוספים בשולחן ערוך, אך רק החיבור על חלק אורח חיים שרד.
חיבור הספר

חיבורו של המגן אברהם נכתב בשתי מהדורות, את מהדורתו הראשונה הוא כתב בשנת תכ"ה (1665) עוד קודם הגיעו לגיל שלושים, ועסק בחיבורו שש שנים; בשנת תל"א (1671) סיים את חיבורו וקיבל הסכמות מרבני פולין. אחיו, רבי יהודה, נסע בשנת תל"ג לאמסטרדם כדי להדפיס את הספר, אך נפטר בדרכו, והספר הוחזר לרבי אברהם שכתב מהדורה נוספת שכללה שינויים והרחבות, בעיקר בנוגע לספר עולת תמיד שהתפרסם באותה העת, ואשר גומבינר חלק עליו. הספר לא התפרסם בחייו.
בנו היחיד, רבי חיים, שביקש להדפיס את הספר לאחר פטירת אביו, עמד בפני קשיים רבים. כתב היד של הספר נפל בידי זרים שלא רצו להחזירו, על אף פסקי דין מבתי דין שונים, ולבסוף רק חרם מוועד ארבע ארצות שכנע אותם להחזירו. בהמשך עמדה לו לרועץ בעיית המימון: הוא הצליח לאסוף בקאליש רק חלק קטן מן הסכום הדרוש. עמל רב נדרש ממנו, כדי לשכנע את המדפיס רבי שבתי משורר בס להשקיע את יתר הסכום. החיבור לא נדפס (ועד היום) כספר נפרד. הוא נדפס לראשונה בדיהרנפורט תנ"ב (1692), בתוך "ספר מגני ארץ" (להלן), הכולל את הביאור לאורח חיים של הרב גומבינר בייחד עם ביאור הט"ז (טורי זהב).
שם הספר

המחבר לא ציין שם כלשהו על דפי ספרו בכתב יד, רק באקראי השיב פעם לשאלת תלמידיו כיצד יקרא לספרו כי שם הספר יהיה "נר ישראל" (ראשי תבות: נר יפה של רבי אברהם הלוי). כפי הנראה מחמת ענווה לא רצה לשלב את שמו בספר. אולם בנו, שהדפיס את הביאור יחד עם ביאורו של רבי דוד בעל הט"ז, החליט בכל זאת לקראו בשם אביו, אם בשל רצונו לכבד את אביו או כדי למצוא שם בעל משמעות שיתאים יחדיו לשני המחברים שחיבורם נדפס לראשונה. כך נקרא בדפוס שם חיבורו של רבי אברהם מגן אברהם נ"י, כאשר נ"י הוא ראשי תיבות של השם המקורי; וחיבורו של רבי דוד – מגן דוד ט"ז, כאשר ט"ז הוא ראשי תיבות של השם המקורי - טורי זהב. כמו כן נקבע שם כולל לספר המשותף - מגיני ארץ. בסופו של דבר רק השם מגן אברהם נשאר שגור בפי הלומדים, בעוד השם מגן דוד על אף שעד היום מופיע בדפוס כשם הפירוש, אינו בשימוש, ומקובל לכנות אותו בשמו המקורי טורי זהב, כנראה משום שגם פירושו הנודע יותר של הט"ז על יורה דעה, שנדפס כחמישים שנה קודם לפירושו על אורח חיים, קרוי כך.
תפוצת החיבור

פירושו "מגן אברהם" מתמקד בשו"ע חלק "אורח חיים". הפירוש זכה לתפוצה ניכרת, הודפס עם רוב המהדורות של השולחן ערוך מאז וזכה ליוקרה עצומה בחוגי הלומדים. כמעט בכל מחלוקת בינו לבין הטורי זהב או בינו ובין ה"עולת תמיד" של הרב שמואל דיין נתקבלה להלכה דעתו של המגן אברהם. דבריו קצרים, עם הרבה הפניות לעיין במקומות אחרים בלי לפרש מה כוונתו. על המגן אברהם נכתבו פירושים שונים לפרש את דבריו הסתומים, כשהמפורסם שבהם הוא פירוש מחצית השקל מהרב שמואל הלוי קעלין. פירושים אחרים שנכתבו הם "אשל אברהם" (בתוך "פרי מגדים") של רבי יוסף תאומים, "בגדי ישע" של הרב ישעיהו ווינר, "יד אפרים" של הרב אפרים זלמן מרגליות ו"לבושי שרד" של הרב דוד שלמה אייבשיץ. מלבד הפירושים והביאורים השיטתיים, דנים האחרונים השונים רבות בשיטתו. וכן ישנם חיבורים חשובים רבים המסתמכים על המגן אברהם כפוסק המרכזי, כמו שולחן ערוך הרב והמשנה ברורה.
בפירוש המגן אברהם, הרב גומבינר מרבה להתווכח בקיצור נמרץ עם דעות אחרות תוך הסברת סיבת המחלוקת והבאת ראיות לשיטתו, הכל תוך כבוד לדעה החולקת. אולם כלפי דעותיו של רבי שמואל בן יוסף בספריו "עולת תמיד" ו"עולת שבת" נהג אחרת ודחה אותן מכל וכל.
הערות שוליים

↑  אברהם יהודה גולדראט, "'מיעוט דמות' של ספרים", בתוך: תגים, בני ברק תשכ"ט, עמ' 22–27, באתר היברובוקס.
| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- | --- | --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |  |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |  |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |  |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |  |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517370905171  LCCN: nr93042252  VIAF: 174107025   WorldCat (עם VIAF): 174107025
תרבית רקמה

תרביות רקמה במעבדה
תרבית רקמה (באנגלית: Tissue Culture) היא שיטה לגידול חלק רקמה או תאים בודדים מחוץ לגוף האורגניזם ממנו נלקחו.
הרקמות/תאים גדלים על קרקע מזון מלאכותית וסטרילית העונה על כל דרישותיהם מבחינה תזונתית, חומציות, טמפרטורה וכדומה.
לשיטה חשיבות רבה בחקלאות המודרנית בכך שהיא מאפשרת לייצר מקודקוד צמיחה בודד אלפי צאצאים ועמידה בדרישות השוק לזן מסוים באיכות מסוימת תוך פרק זמן קצר.
התהליך

בתחילה נלקח חומר צמחי מקודקודי צמיחה של חוטרים מבוררים. על החוטרים מפעילים חומרי-צמיחה המביאים ליצירת קאלוס. לאחר מספר חודשים, משנים את הרכב המצע וגורמים לקאלוס ליצור "עוברים וגטטביים". לאחר מספר העברות, מתפתחים עוברים אלה לצמחונים, ולאחר מספר העברות נוספות, לשתילונים בעלי מערכת שורשים מבוססת ועלים מוארכים. שתילונים אלה מוכנים לשלב האקלום לצמיחה מחוץ למעבדה.
יתרונות וחסרונות שיטת תרבית הרקמה > יתרונות

שתילים איכותיים: בתרבית רקמה נבחרים המקורות הצמחיים האיכותיים ביותר מהם יוצרים אלפי צאצאים איכותיים ואחידים.
כאמור ניתן לייצר בזמן קצר יחסית כמות עצומה של צאצאים נאמנים לזן ואחידים.
שתילי תרבית הרקמה נקלטים בצורה מיטבית בשדה.
תהליך תרבית הרקמה מתרחש במעבדה סטרילית לחלוטין ולכן השתילים בריאים ונקיים ממזיקים וממחלות.
שיטת תרבית הרקמה מאפשרת לייצר מפרט בודד, נדיר, מבוקש ומיוחד אלפי צאצאים.
אין תלות בעונות השנה.
יתרונות וחסרונות שיטת תרבית הרקמה > חסרונות

ישנם זנים בהם שיטת הריבוי איטית יחסית.
ישנו אחוז קטן של מוטציות (שתילים שאינם נאמנים לזן) בשיטת תרבית הרקמה.
עלות גבוהה: בשל הצורך בסביבה סטרילית ונקייה, מכשור וחומרים יקרים הנדרשים לייצור.
ראו גם

תרבית תאים
אגרונום
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה לחקלאות, בית עלים
E. G. Heyne, Wheat and Wheat Improvement, 1987.
שמנופוביה

שמנופוביה (באנגלית: Sizeism) היא פחד המופנה כלפי אנשים בעלי עודף משקל, על פי רוב בעקבות תפיסה סטריאוטיפית, אשר לפיה תכונות שליליות ומפחידות משויכות לבעלי עודף משקל. האפליה מתבטאת בהתייחסות מילולית, בפגיעה פיזית או במניעת יחס שוויוני בתחומי החיים השונים.
סטיגמות כלפי השמנת יתר

אנשים בעלי משקל עודף נתפשים כפחות פעילים גופנית, לא אינטליגנטיים, עצלים, בלתי מושכים מינית ופחות אתלטים מאנשים בעלי משקל ממוצע.
אנשים כבדי-משקל נתפסים גם כחלשי אופי, נהנתנים ובלתי מוסריים, תכונות שעלולות לגרום לכך שאנשים בחברה המודרנית רואים בהשמנת יתר מצב הניתן לשליטה. ישנה אחידות בתגובות החברתיות השליליות מאוכלוסיות מגוונות - כולל אנשים רזים, סטודנטים, עובדי בריאות, עמיתים, הורים, ואפילו כבדי המשקל בעצמם.
תחומי ההשפעה

יחסים בין-אישיים: נמצא כי קרבה לאדם בעל עודף משקל מספיקה כדי "להידבק" בסטיגמה ולחוות את השלכותיה השליליות. אנשים סומכים פחות על אנשים בעלי עודף משקל והם פחות צפויים להיבחר כחברים ושותפים רומנטיים.
תעסוקה: בהקשרים מקצועיים, נמצאו עדויות על אפליה בכל שלב במחזור התעסוקה, החל במיונים לעבודה ועד לשכר, קבלת תחומי אחריות, קידום, הטבות ופיצויי פיטורין. נראה כי היקף האפליה בפועל עשוי להיות גדול הרבה יותר, בהתחשב בעובדה כי מעט שמנים צפויים להתקבל לעבודה מראש. יתרה מכך, נמצא כי המצאות בקרבה של אנשים כבדי משקל, ללא תלות בעומק הנתפס של הקשר ביניהם, הביא לדירוג פחות טוב בראיונות קבלה לעבודה. בחודש פברואר 2024, פסק בית הדין הארצי לעבודה כי אפליה מחמת משקל בתעסוקה, היא אסורה.
אפליה ממסדית: אפליה נגד אנשים כבדי משקל קיימת בטיפול רפואי ואצל בעלי מקצוע כגון רופאים, אחים, פסיכולוגים ודיאטנים. לדוגמה, בעלי מקצוע מתחום הרפואה קשרו באופן מובהק עודף משקל עם המושגים רע לעומת טוב ועצלן לעומת בעל מוטיבציה במבחן IAT המודד עמדות מרומזות. לפיכך, עלול להיווצר מצב אשר בו אנשים כבדי משקל פוחדים לפנות לעזרה מקצועית בעקבות מקרים קודמים של אפליה, וכך בעיותיהם מחמירות ואינן מקבלות את הטיפול הנחוץ להן בזמן הנדרש.
תפקיד התקשורת

כאשר אנשים שמנים מופיעים בסדרות טלוויזיה, הם לרוב יופיעו כדמויות נלעגות. ככל שהדמות יותר "גדולה", כך יהיו לה פחות אינטראקציות עם אנשים ופרטנרים רומנטיים. הדמויות הללו יטו לעזור פחות כאשר יתבקשו לכך וסביר להניח שהם יופיעו בעת אכילה. במספר סדרות שמנים מוצגים כמלאי חיים ושמחים יותר מהרגיל.
השפעות רגשיות והבדלי מגדר

לאפליה בשל השמנת היתר עלולות להיות השפעות שליליות רבות בפן הפסיכולוגי והרגשי. המושפעות העיקריות מסטיגמת השמנת היתר הן נשים, הנתונות ללחצים תרבותיים רבים לעמוד באידיאל יופי שאינו עומד בקנה אחד עם הגוף הנשי הממוצע.
השפעות רגשיות והבדלי מגדר > דיבור שמן (Fat Talk)

מונח המתייחס לתופעה רווחת בעיקר בשיחות בין נשים, אשר כוללת הערות מזלזלות אודות הופעתם החיצונית של אנשים, בניסיון להקל על הדאגות בנוגע לדימוי הגוף של אדם לגבי הגוף שלו או של עמיתו לשיחה. דיבור שמן משרת מספר תפקידים, כולל שחרור של אשמה, סימון שיוך קבוצתי, מתן תוקף חברתי, הסוואה של נושאים בסיסיים אחרים, ומאפשר שליטה חברתית. סקירת 24 מחקרים שבהם הנבדקים היו ילדים, מתבגרים ומבוגרים, מצאה קשר שלילי בין שיחת שומן לבין שביעות רצון מגופם של אלו העוסקים בה. הקשר בין הפרעת דימוי גוף לדיבור שמן נראה דו-כיווני, עם ממצאים המעידים על כך שעיסוק בשיחת שומן מגביר את אי-שביעות הרצון של נשים מגופן ואת רמות ההפנמה של אידיאל היופי הרזה.
השפעות רגשיות והבדלי מגדר > תאוריית ההחפצה (Objectification theory)

תאוריה זו מציעה שבחברה שבה נשים מוערכות על פי הופעתן, חשיפה מתמשכת בסביבתן ובתקשורת לנשים רזות עלולה להוביל נשים לאימוץ האידיאלים של המראה הזה, ובסופו של דבר הן תופסות נקודת מבט חיצונית על גופן (Objectification). הן רואות, מפקחות, ושופטות את המראה שלהן לעומת המראה האידיאלי. בהינתן העובדה שהסטנדרט החברתי המערבי אינו מציאותי עבור רוב הנשים, הערכות חיצוניות לגבי המראה שלהן עלולות לקדם רגשות של אי שביעות רצון, בושה וחרדה של נשים בנוגע לגופן.
לפיכך, אנשים שגופם אינו עומד בדרישות הרזון התרבותיות, עלולים לחוש תחושות אכזבה ואשמה תמידית מגופם. גם אנשים אשר מצליחים לרזות ולהתאים את עצמם למודל היופי, נמצאים לרוב במשטר קפדני מאוד ובסוג של מלחמה מתמדת אל מול גופם. נמצא כי אנשים כבדי משקל מועדים להיות בעלי דימוי גוף נמוך יותר מאנשים בעלי משקל ממוצע. בנוסף, נמצא כי ככל שמשקלם של אנשים גבוה יותר, כך ההערכה העצמית שלהם יורדת.