stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפרדה מגדרית ביהדות
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > בכותל המערבי

רחבת הכותל המערבי נחשבת כבית כנסת אורתודוקסי, ונערכים בו מאות של מניינים במהלך כל היום ולפיכך קיימת בו הפרדה בין נשים לגברים. בכניסה אליו מתבקשים המבקרים לכסות את ראשם, והנשים מתבקשות לשמור על כללי הצניעות. יש נוהגים שנערים המגיעים לגיל מצוות באים לכותל כדי לעלות לתורה. התפילה במקום מתנהלת על פי ההלכה.
עקב זאת, מדי פעם מתעוררות מחלוקות; למשל בעקבות ניסיונות של קבוצת נשות הכותל (חלקן שייכות לתנועה ליהדות מתקדמת) להתפלל ברחבת הכותל כשהן עטופות בטליתות. בעקבות עתירה לבג"ץ אישרה הממשלה בינואר 2016 את מתווה הכותל - הסדר שלפיו תורחב עזרת ישראל, רחבת התפילה המעורבת בחלקו הדרומי של הכותל המערבי, והיא תנוהל בידי מועצה שבה נציגי הזרמים הלא אורתודוקסים ונשות הכותל. בלחץ המפלגות החרדיות חזרה בה הממשלה מהמתווה וביטלה אותו ביוני 2017.
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > בחגיגות שמחה

ישנן מספר מקורות בחז"ל מהם עולה הצורך בהפרדה באירועים וכינוסים בין גברים לנשים. חלק מהגאונים ומהראשונים פסקו זאת, ונראה שנחלקו בתוקפו של החיוב, אם הוא מדאורייתא, מדברי נביא או מדרבנן. ולהלכה ודאי שישנו חיוב לפחות בהפרדה מינימלית של מקומות מוגדרים לגברים לחוד ולנשים לחוד. וזה לשון השולחן ערוך "חייבים בית דין להעמיד שוטרים ברגלים שיהיו משוטטים ומחפשים בגנות ובפרדסים ועל הנהרות שלא יתקבצו שם לאכול ולשתות אנשים ונשים ויבואו לידי עברה וכן יזהירו בדבר זה לכל העם שלא יתערבו אנשים ונשים בבתיהם בשמחה ולא ימשכו ביין שמא יבואו לידי עברה, אלא יהיו כולם קדושים". ומהמשנה ברורה מבואר שלא מדובר בחומרא רק בזמן הרגל, שהרי כתב שם "הנה באמת דבר זה החיוב תמיד להזהיר ולמחות מי שיש בידו, אלא שברגל מצוי הקלקול ביותר". וכן פסק הרב עובדיה יוסף "בודאי שבעריכת החופה שמתקבצים קהל גדול קרובים ורחוקים, אין להסב אנשים ונשים ביחד אלא כל אחד לחוד וכמבואר בסוכה כשעוסקין בשמחה ויצר הרע שולט בהם על אחת כמה וכמה דאנשים לחוד ונשים לחוד". אולם לעניין מחיצה לא מובא בדעתו חובה בדבר. גם בספר חסידים נאמר כי גם בשמחת נישואין יש לקיים מחיצה בין גברים לנשים, וכך גם דעת הרב יצחק אייזיק מטירנא. דבריו הובאו בספרי ההלכה. על גובה המחיצה ואופייה קיימת מחלוקת הלכתית.
באולמות מופעים פרטיים המקיימים הופעות לציבור החרדי נהוגה הפרדה מגדרית: מופעים מסוימים מיועדים לגברים בלבד ואחרים מיועדים לנשים בלבד. בשמחות משפחתיות, כגון חתונה וברית מילה, מחולק האולם לשניים: אזור לגברים ואזור לנשים. בשמחות משפחתיות של דתיים-לאומיים נהוגה הפרדה מגדרית בריקודים[דרוש מקור].
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > ברחובות ובדרכים

בעיירה החרדית ניו סקוור שבמדינת ניו-יורק, קיימת הפרדה ברחובות, וצדי הרחוב מסומנים במדרכות מיוחדות לנשים ומדרכות מיוחדות לגברים. בשבתות וחגי ישראל קיימת הפרדה זהה ברחובות הסמוכים לבית הכנסת המרכזי של חסידות ויז'ניץ בקרית ויז'ניץ שבבני ברק וברחובות הסמוכים לבית הכנסת המרכזי של חסידות סאטמר בקריית יואל שבניו-יורק, אולם שלטים דומים שהוצבו בקריה החרדית בבית שמש הוסרו על ידי העירייה והמשטרה.
חסידות תולדות אהרון שפועלת בשכונת מאה שערים בירושלים יצרה ברחובות השכונה הפרדה בין גברים ונשים. באוקטובר 2010, במהלך חג הסוכות, הגישה רחל עזריה, חברת מועצת עיריית ירושלים, עתירה לבג"ץ נגד משטרת ישראל ועיריית ירושלים, בשל אי-אכיפת החוק שאסר על הפרדה מגדרית במדרכות. בעקבות העתירה הודיעה המשטרה שתפעל לביטול ההפרדה המגדרית, ובאת כוח המשטרה הצהירה כי "מקובל על המדינה כי במרחב ציבורי מובהק כגון רחובות עיר, קיים איסור על הפרדה על רקע מגדרי".
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > בתחבורה ציבורית

ב-1986, עקב תלונות שהועלו בנושא, החליטו מספר פוסקי הלכה חסידיים מאזור גוש דן, ובהם שמואל הלוי ואזנר ומשה יהודה ליב לנדא, להורות על הפרדה מגדרית בקו 54ב משני צדי האוטובוס. ב-1991 פרסם בד"ץ העדה החרדית בירושלים אזהרה מפני נסיעה מעורבת לרחצה במעיינות מרפא, תוך שהוא מתיר בלית ברירה נסיעה שכזו כאשר גברים יישבו מלפנים ונשים מאחור. במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 התקיימו בישראל מערכי היסעים פרטיים ומקומיים, ללא רישיון להפעלת תחבורה ציבורית, שהפעילו הסדר הפרדה מגדרי תחת השם "קווי מהדרין" עבור הציבור החרדי. התחילת המאה ה-21 הופעלו קווי מהדרין בקווים בינעירוניים ששימשו בעיקר נוסעים חרדים ומספר קווים עירוניים בירושלים, העיר היחידה בה הונהגו קווי מהדרין עירוניים. בשנים 2003–2006 הנהיגה "אגד" מדיניות של הקמת קווים חדשים בהתאם לצורכי הציבור החרדי ורבים מקווים אלו היו קווי מהדרין. בשנת 2009 הופעל גם בבית שמש קו מהדרין עירוני על ידי חברת סופרבוס.
בהמשך, פסק בג"ץ הכריע שהפרדה כפויה בין נשים לגברים באוטובוסים אינה חוקית, וכי הטרדת נוסעות בעניין, כמו גם לגבי לבושן, עלולה להיות עבירה פלילית. בג"ץ התיר את המשך ההסדר של העלאת נוסעים ונוסעות מהדלת האחורית כדי לאפשר לכל אחד ואחת לבחור את מקומו.
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > בבריכות וחופי רחצה

רחצה מעורבת בחופי רחצה ובבריכות שחייה אסורה משום איסור הסתכלות בערווה. וכן פסקו רוב הפוסקים. אולם הרב משה פיינשטיין חידש וחילק בין הסתכלות (התבוננות מעמיקה) שאסורה, לבין ראייה בעלמא שלא נאסרה בהלכה, והתיר בשעת הדחק בחו"ל לאדם חולה ללכת לשם בריאותו לבריכה מעורבת (שאין בה הפרדה מגדרית), במקום שאין בריכות נפרדות, וזאת בתנאי שבטוח שלא יבוא לידי הרהור. אך הרב עובדיה יוסף הקשה על דבריו וכתב שהדבר אינו אפשרי במציאות ובין השאר כתב "ללכת ולהתרחץ בים מעורב שכל פינות שהוא פונה והנה אשה לקראתו שית זונה ונצורת לב ואי אפשר להימנע מלהסתכל ולבוא לידי הרהורי עבירה במשך זמן שהותו שם... וכי אפשר אש בנעורת ולא תהבהב?!... לפיכך יש להימנע מרחיצה ביום מעורב שאין בו הפרדה בין אנשים לנשים, בכל אופן, אף לצורך רפואה". ויש מהפוסקים שהעלו סברא שאולי הנשים בחופים בזמנו ומקומו של הרב משה פיינשטיין היו לבושות בחלוקים אף בים. ועל כל פנים להלכה למעשה כתבו הפוסקים שקשה להסתמך בזמננו על היתרו של הרב פיינשטיין.
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > בחינוך

הפרדה מגדרית בין בנים ובנות מתקיימת בהקפדה בחינוך החרדי עם גני ילדים ובתי ספר נפרדים לבנים ולבנות החל מגיל 3. כאשר ההבדל בתכנים הניתנים בחינוך העצמאי, הם שונים בין בנים לבנות לכל אורך שלבי החינוך
בזרם החינוך הממלכתי הכללי והערבי מקובלת הפרדה כמעט אך ורק בשיעורי ספורט או חינוך מיני ובעיקר בחט"ב ותיכון, ועירוב מלא מתקיים בכיתות ובשאר המסגרות.
בחינוך הממלכתי-דתי אין מדיניות אחידה וישנם מודלים שונים של הפרדה מגדרית, בעיקר בחינוך היסודי: בתי ספר נפרדים, בתי ספר מעורבים עם כיתות נפרדות ובתי ספר עם כיתות מעורבות. בנוסף, ישנם מוסדות שבהם נהוגה הפרדה מגדרית רק בכיתות העליונות, וישנם מוסדות שבהם ההפרדה היא אופציה, כשלצד כיתות נפרדות פועלות גם כיתות מעורבות. ישנה מגמה לכיוון הפרדה; בעוד שבשנת 2000 למדו 43% מתלמידי בתי הספר היסודיים של החינוך הממלכתי-דתי בכיתות נפרדות, עד שנת 2015 עלה שיעור זה ל-61%. בחינוך הממלכתי דתי מקובל שבתי הספר היסודיים הם מעורבים אך עם כיתות נפרדות, ובהמשך, בנוסף לתיכונים דתיים, המוסדות נפרדים, כאשר הבנים לומדים בישיבות תיכוניות, והבנות באולפנות.
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > בתנועות נוער

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | העיקרון צריך להיות שבנים ובנות מתחנכים בנפרד, שמפרידים בין פעילות של גברים ונשים, אמנם אין איסור שהם יהיו במקום אחד, אבל לקיים פעילות קבועה לבנים ובנות זה דבר שעלול להצמיח קשרים לא טובים. כבר שמענו על בני ארבע עשרה וחמש עשרה ששחקו בחבר וחברה זה משחק באש ובמיוחד בבתים שיש שם אינטרנט לא מסונן וטלוויזיה התוצאות עלולות להיות הרות אסון. | “ |

|  – בני טוקר, הרב אריאל: הפרדה בין בנים ובנות הכרחית, באתר ערוץ 7, 2 במרץ 2011 |  – בני טוקר, הרב אריאל: הפרדה בין בנים ובנות הכרחית, באתר ערוץ 7, 2 במרץ 2011 |  |
בתנועות נוער חרדיות קיימת הפרדה מגדרית כדבר מובן מאליו, כמקובל בחברה החרדית. באחדות מתנועות הנוער הדתיות, ובראשן "בני עקיבא", מתקיים פולמוס בסוגיה זו מאז הקמתן.
אנשי הקיבוץ הדתי ורבנים נוספים כמו הרב אליקים אלינסון והרב צפניה דרורי, רבה של קריית שמונה, צידדו בפעילות מעורבת. באותה עת ד"ר אמנון שפירא שהיה מזכ"ל תנועת בני עקיבא הוציא חוברת ובה קיבץ דעות הלכתיות להתיר פעילות מעורבת. בהסכמתו לספר "קדושים תהיו" של הרב שמואל כץ כתב הרב משה צבי נריה, אחד ממקימי התנועה, שהתנועה קמה מעורבת אך פניה מועדות להפרדה מגדרית שתבוא כאשר הרמה הרוחנית תאפשר זאת. כיום ישנם ב"בני עקיבא" סניפים נפרדים לגמרי ליד סניפי מעורבים כאשר לכל סניף קיימת האוטונומיה להחליט איך תראה הפעילות בתחומו. גם במפעלים השונים יצרה "בני עקיבא" מסגרת לסניפים נפרדים לצד מסגרת לסניפים המעורבים.
בעקבות הפולמוס התפצלה ב-1980 מתוך "בני עקיבא" תנועת הנוער "אריאל", שאחד מעקרונותיה הוא פעילות נפרדת לבנים ובנות.
הפרדה מגדרית ביהדות בעת החדשה > בצה"ל

עם הקמת צה"ל. הוקם חיל הנשים (ח"ן) בפיקוד קצינות יוצאות הצבא הבריטי. בפקודת הקמתו של הח"ן נקבע שנשים יישרתו בתפקידי הגנת יישובים, בתפקידים מקצועיים, בתפקידים מנהלתיים ובתפקידי עזר; אבל לא בתפקידי לחימה. עם זאת, לא התקיימה הפרדה מגדרית כמטרה לעצמה, וגם ביחידות הלוחמות, שעיקרן גברים, שירתו נשים בתפקידים מנהלתיים ובתפקידי עזר.
בתחילת המאה ה-21 גדל שילובן של חיילות ביחידות לוחמות. בשנת 2002 ניתנה בצה"ל פקודת השילוב הראוי, שבין השאר עסקה בשילובן של חיילות בכל מסלול צבאי שבו אין סיבה ייחודית למניעת שיבוצן. על פי הפקודה מותר לחייל דתי להתנגד לשיבוצו בתוך הכשרה גופנית הכוללת בנים ובנות ביחד, ולהתנגד לשיבוצו תחת מפקדת במהלך הטירונות; קיימת חובת הפרדה ברורה בין מגורי בנים ובנות. כנגזרת מהשילוב הראוי התאפשר קיומו של גדוד המיועד לציבור החרדי - גדוד נצח יהודה - שבו אין לחיילים כל פעילות המשולבת עם חיילות.
ראו גם

הפרדה מגדרית
הפרדה מגדרית בישראל
פמיניזם דתי
אפליית נשים
קול באישה ערווה
איסור ייחוד
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת סוכה, פרק ה', משנה ב'
↑  תלמוד בבליסוכה נא:, קידושין פא.
↑  ספר את צנועים חכמה ח"ב עמ' תקטז-תקיז, ובספר גן נעול ח"א עמ' קכז
↑  סי' תקכט, ד, והוא העתק לשון הרמב"ם הל' יום טוב פרק ו' הלכה כ-כא
↑  משנה ברורה שם, סעיף קטן כב
↑  יביע אומר ח"ג אבן העזר י, ט
↑  סימן שצ"ג
↑  מנהג כל השנה בהגהות אות י"ד
↑  ב"ח ובית שמואל על שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ב ס"ק יא. לגבי מחיצה בבית כנסת ראו שו"ת אגרות משה חלק א' סימן ל"ט
↑  מחיצה בין גברים לנשים, באתר עולמות
↑  כללי הצניעות בניו-סקווירא מבקשים מדרכות מופרדות מגדרית, באתר FailedMessiah.com (באנגלית), ‏30 בדצמבר 2014
↑  שלטים המפרידים בין המינים מעוררים מחלוקת בקרית יואל בניו יורק, באתר JEWISH TELEGRAPHIC AGENCY (באנגלית), ‏30 ביוני 2014
↑  יקי אדמקר, בית שמש: המשטרה הסירה שילוט ההפרדה, באתר בחדרי חרדים, 5 ביולי 2012
↑  שמואל מיטלמן, עתירה: למנוע הפרדה ברחובות מאה שערים, באתר nrg‏, 27 בספטמבר 2010
↑  מיה בנגל, בג"ץ: להפסיק ההפרדה המגדרית במאה שערים, באתר nrg‏, 28 בספטמבר 2010
בג"ץ 6986/10 חברת מועצת עיריית ירושלים, רחל עזריה ואח' נ' משטרת ישראל ואח', ניתן ב־28 בספטמבר 2010
↑  נח זבולוני, רבני בני-ברק פסקו שיופרד בין המינים באוטובוס 54 ב', ‏26 באוקטובר 1986
↑  נח זבולוני, אחורי ארי ולא אחורי אשה, ‏23 ביולי 1991
↑  דו"ח מסכם, ועדה לבדיקת הסדרי ההסעה בתחבורה ציבורית בקווים המשמשים את המגזר החרדי, עמוד 14
↑  דו"ח מסכם, ועדה לבדיקת הסדרי ההסעה בתחבורה ציבורית בקווים המשמשים את המגזר החרדי, עמודים 31-32
↑  דו"ח מסכם, ועדה לבדיקת הסדרי ההסעה בתחבורה ציבורית בקווים המשמשים את המגזר החרדי, עמוד 33
↑  בג"ץ 746/07 נעמי רגן נ' משרד התחבורה, ניתן ב־כ"ט בטבת תשע"א (5.1.11)
↑  שחר הזלקורן, צו ביניים נגד הפרדה בין נשים לגברים באוטובוסים, באתר ynet, 18 בפברואר 2010
↑  איגרות משה אה"ע א סימן נו
↑  יחוה דעת ח"ה סי' סג
↑  גן נעול חלק ג', פרק י"ג, הערה 106
↑  תמר אלמוג וחנן אלפר, סמינר לבנות חרדיות, באתר אנשים ישראל. כפי שהתקבל בארכיון האינטרנט
↑  חיים זיכרמן, שחור, כחול לבן: מבט אל תוך החברה החרדית בישראל, ידיעות ספרים, 2014
↑  "הפרדת כיתות מתמטיקה - אפליה או החלטה חינוכית?", שודר בגלי צה"ל ב-07/06/15
↑  צבי שיר, הפרדה מגדרית בבתי ספר יסודיים ממלכתיים-דתיים, בנק ישראל - חטיבת המחקר, דצמבר 2014, עמוד 7
↑  אריאל פינקלשטיין, החינוך הממלכתי-דתי: תמונת מצב, מגמות והישגים - חלק ב, נאמני תורה ועבודה, אפריל 2014, עמוד 25
↑  אייל ברגר, החינוך הממלכתי-דתי: תמונת מצב, מגמות והישגים - חלק ג, נאמני תורה ועבודה, יולי 2015, עמ' 27
↑  תמר אלמוג ויוסי טישלר, בתי ספר על יסודיים לבנות בחברה הדתית-לאומית, באתר אנשים ישראל, כפי שהתקבל בארכיון האינטרנט
↑  ד"ר אמנון שפירא, חברה מעורבת, באתר נאמני תורה ועבודה, ‏תשמ"א
1 2  עפרה לקס, לא רק תנועה נפרדת, באתר ערוץ 7, 10 בפברואר 2005
1 2  אורנה ששון-לוי, רוני הלפרן (עורכת), בין הפרדה מגדרית להדרת נשים: מגדר במרחב הצבאי, היכן אני נמצאת? פרספקטיבות מגדריות על מרחב, המכללה האקדמית בית ברל, עמ' 111–141
עזרת נשים בקומה העליונה של בית הכנסת כפי שהיה נהוג בבית המקדש
אזור לנשים, שבו נמצאת גם הכלה, בחתונה חרדית בירושלים
מודעה שפרסם "אגד" בהוראת בג"ץ
הפרדה מגדרית בעת שמחת בית השואבה בשכונת מאה שערים בירושלים
השריר פושט הזרת

| --- | --- |
        
בתמונה: מבט אחורי על שרירי האמה משמאל
 שיוך:  superficial part of posterior compartment of forearm 
 עצבוב:  nerve to extensor digiti minimi
 פעולת שריר:  פשיטה במפרק שורש כף היד, פשיטה של האצבעות 
 שריר נגדי:  השריר כופף הזרת הקצר 
 תחל שריר:  lateral epicondyle of the humerus 
 אחז שריר:  middle phalanx of little finger, distal phalanx of little finger 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (451) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. extensor digiti minimi 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.6.02.044 
 TA2 (2019):  2506 
 FMA:  38503 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0224270 
 
השריר פושט הזרת (TA: Musculus extensor digiti minimi) הוא אחד השרירים השטחיים שבמדור האחורי של האמה. בעת כיווצו השריר פושט (מיישר) את הזרת.
תיאור

תחילתו של השריר פושט הזרת בעילית העלי הצידית של עצם הזרוע באזור המרפק. השריר נכנס לכף היד בנפרד מגידי השריר פושט האצבעות ומתפצל לשנים. אחד הפיצולים נאחז בגיד השריר פושט האצבעות והשני נאחז ישירות בחלק האחורי של מערכת הרצועות של הזרת.
עצבוב

השריר פושט הזרת מעוצב על ידי שורשי העצב הצוואריים השביעי והשמיני (C7,C8) דרך העצב הבין גרמי האחורי, ענף של עצב החישור.
מבט אחורי על כף יד שמאל
הר קאסיון

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  1,153 מטר
 מדינה:  סוריה סוריה
 מיקום:  דמשק
 רכס הרים:  מול הלבנון
 קואורדינטות:  33°32′45″N 36°17′11″W﻿ / ﻿33.54583°N 36.28639°W﻿ / 33.54583; -36.28639
  (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיההר קאסיון(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיההר קאסיון
הר קאסיון (בערבית: جبل قاسيون, בתעתיק לעברית: ג'בל קאסיון) הוא הר הצופה על העיר דמשק, בירת סוריה.
גאוגרפיה

ההר, המתנשא לגובה של 1,153 מטרים מעל פני הים, ממוקם בפאתיה הצפון-מערביים של דמשק, והוא מהווה חלק מרכס הרי מול הלבנון.
במהלך המאה ה-19 והמאה ה-20, עם גידול האוכלוסייה בעיר דמשק ותנופת הבנייה בה, התרחבה העיר ומורדותיו של הר קאסיון הפכו לחלק בלתי נפרד ממנה. חלק משכונות העיר, כגון שכונת אלמוהאג'רין (المهاجرين), שכונת רוכן א-דין (ركن الدين), שכונת אבו רמאנה (أبو رمانة) ושכונת שיח' מוחי א-דין (الشيخ محي الدين), ממוקמות למרגלות ההר. בעבר פורסם כי 4,000 המשפחות המתגוררות בשכונות שבשיפולי ההר נמצאות בסכנה, בשל החשש מהתמוטטות סלעים.
אתרים

פסגתו של ההר צופה על כל העיר דמשק ועל סביבותיה, ומוצבת עליה תחנת ממסר לשידורי רדיו וטלוויזיה. ההר נחשב כאתר מועדף לטיולים רגליים ולבילויים, וממוקמות עליו מספר מסעדות הצופות לנוף. על מורדותיו הדרום-מערביים של ההר ממוקמת "אנדרטת החייל האלמוני", וסביבה מסעדות, בתי קפה, פארקים ונקודות תצפית.
חשיבות דתית

על אחת מפסגות ההר, הידועה בכינוי "הר הארבעים", ממוקם מסגד הנקרא "מסגד הארבעים", ובו 40 גומחות תפילה. על פי המיסטיקה האסלאמית, בעיקר בזרמים הסופי והשיעי, כל לילה מגיעים למסגד 40 קדושים ומתפללים להגנה על העיר דמשק. כמו כן, אחת המערות בהר נחשבת על פי המיסטיקה האסלאמית כמקום בו רצח קין את הבל.
הערות שוליים

↑  קול ערב / רועי נחמיאס, "אסון הסלעים" מאיים גם על דמשק, באתר ynet, 4 באוקטובר 2008
↑  אודות חשיבותו הדתית של ההר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534821205171  LCCN: sh2001003377
השריר פושט שורש היד החישורי הארוך

| --- | --- |

 שיוך:  superficial muscle of posterior compartment of forearm 
 עצבוב:  nerve to extensor carpi radialis longus
 פעולת שריר:  פשיטה במפרק שורש כף היד, הרחקת שורש כף היד 
 שריר נגדי:  השריר כופף שורש היד הגומדי 
 תחל שריר:  עצם הזרוע 
 אחז שריר:  second metacarpal bone 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (452) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. radialis longus extensor carpi 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.6.02.040 
 TA2 (2019):  2497 
 FMA:  38494 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0224266 
 
מבט אחורי על שרירי האמה משמאל
השריר פושט שורש היד החישורי הארוך (TA: Musculus extensor carpi radialis longus. מוכר גם בראשי התיבות ECRL) הוא אחד מהשרירים השטחיים בחלקה האחורי של האמה.  כיווץ השריר מביא לתנועת פשיטה של שורש כף היד ולהטיה שלה לכיוון חישורי. בזמן כיפוף של אצבעות כף היד, פועל פושט היד החישורי הארוך יחד עם השריר פושט שורש היד החישורי הקצר לייצוב של שורש כף היד.
תיאור

תחילתו של השריר פושט שורש היד החישורי הארוך בקו הרום-עלי הצידי (Crista supraepicondylaris lateralis; Crista supracondylaris lateralis) של עצם הזרוע שבמרפק, מעט מעל לעילית העלי. חלק מסיביו של השריר משולבים בסיביו של שריר הזרוע והחישור המתחיל בקרבה רבה לפושט שורש היד החישורי הארוך. חלקו המרוחק של השריר נאחז בבסיס עצם המסרק השנייה שבכף היד.
עצבוב

השריר פושט שורש היד החישורי הארוך מעוצבב על ידי שורשי העצב הצוואריים השישי והשביעי (C6,C7) דרך עצב החישור.
ז'ול פאדלו

| --- | --- |
צילום מ-1880
צילום מ-1880
 לידה:  15 בספטמבר 1819 פריז, צרפת 
 פטירה:  13 באוגוסט 1887 (בגיל 67) פונטנבלו, צרפת 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 מוקד פעילות:  Cirque d'hiver 
 מקום לימודים:  הקונסרבטואר של פריז 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 חתימה:  
 
ז'ול אֶטְיֱין פָּאדֶלוּּ (בצרפתית: Jules Étienne Pasdeloup;‏ 15 בספטמבר 1819 – 14 באוגוסט 1887) היה מנצח צרפתי.
ביוגרפיה

פאדלו נולד בפריז. אביו היה עוזר למנצח באופרה קומיק; הוא למד בקונסרבטואר של פריז, וסיים את לימודיו עם פרס ראשון בפסנתר. בשנת 1851 ייסד את "אגודת האמנים הצעירים של הקונסרבטואר", שהגישה במשך עשור קונצרטים באולם הרץ, וכמנצח על קונצרטים אלה, עשה רבות לקירוב מיטב היצירות החדשות של התקופה לקהל המאזינים. גם לקונצרטי פאדלו הפופולריים בקרקס החורף בפריז, בין השנים 1861 ל-1884, הייתה השפעה רבה על קידום הטעם הצרפתי במוזיקה, הודות ליצירות מאת ריכרד וגנר ורוברט שומאן, בד בבד עם חידוש התעניינות הקהל בסימפוניות מאת מוצרט, יוזף היידן ובטהובן. ב-1868 ייסד את "אגודת האורטוריות" כדי להביא אורטוריות לקהל המאזינים, והצטרף לתיאטר ליריק, אם כי שם התאכזב, כשהחייאת אופרות כמו איפיגניה בטאוריס של כריסטוף ויליבלד גלוק לא זכתה להצלחה פופולרית כפי שקיווה.
ז'ול פאדלו היה לחבר בלגיון הכבוד. הוא מת בגיל 67, בפונטנבלו.
הערות שוליים

↑  His obituary in The New York Times תמצית מן ההספד לז'ול פאדלו בניו יורק טיימס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1060540  BnF: cb14429285r (data)  GND: 116049545  ISNI: 0000 0000 6635 7804  LCCN: no2011181285  Léonore: 286135  MusicBrainz: 7820ce4f-c52e-487b-8d7b-70ab0ab645ef  NTA: 235200921  SNAC: w6wh31tc  SUDOC: 131152793  VIAF: 2688273   WorldCat (עם VIAF): 2688273
הר קוואג'יוויק

| --- | --- |

הר קוואג'יוויק הוא הכיפה הגבוהה מימין למרכז התמונה. מבט על הר קוואג'יוויק   מהר המצוי 32 קילומטרים ממזרח להר קוואג'יוויק, בסמוך לאי נובה זמבלה
 מידע כללי
 גובה:  1,963 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  נונאווט, קנדהקנדה
 רכס הרים:  הרי באפין 
 קואורדינטות:  72°10′57″N 75°54′24″W﻿ / ﻿72.1825°N 75.9067°W﻿ / 72.1825; -75.9067
  (למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר קוואג'יוויק(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןהר קוואג'יוויק(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר קוואג'יוויק(למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הר קוואג'יוויק
 
הר קוואג'יוויק או הר קואג'יוויק (באנגלית: Qiajivik Mountain) הוא הר בהרי באפין, בצפון מזרח האי באפין (המהווים חלק מהקורדילרה הארקטית), באזור קיקיטאלוק בטריטוריית נונאווט, שקנדה.
גובהו של ההר 1,963 מטרים מעל פני הים. ההר הוא ההר הגבוה ביותר בצפון האי באפין, וההר השלישי בגובהו בהרי באפין (המשתרעים עם איים נוספים). ההר הוא ההר ה-8 בגובהו באוקדילרה הארקטית.
הר קוואג'יוויק הוא ההר ה-15 בגובהו בנונאווט; הר קוואג'יוויק הוא ההר ה-5,588 בגובהו בקנדה.
ההר מתנשא לגובה של 1,787 מטרים מעל סביבתו, והוא ההר ה-7 בהתנשאותו בנונאווט, וה-61 בהתנשאותו בקנדה.
היסטוריה > שם ההר

שמו של ההר אומץ רשמית ב-9 באפריל 1979.
היסטוריה > טיפוס לפסגה

הטיפוס הראשון המתועד לפסגת ההר בוצע על ידי ג'ון דן (John Dunn), סנדי בריגס (Sandy Briggs), מייק שארפ (Mike Sharp), בוב זונדרס (Bob Saunders), גראם מייג'ור (Graeme Magor) ב-8 במאי 1994.
לקריאה נוספת

• Mark Synnott, , P 219
הערות שוליים

1 2  אתר השמות הרשמי של ממשלת קנדה
1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  לפי מקור אחר גובהו של ההר 1,971 מטרים מעל פני הים
↑  ההרים הגבוהים ביותר בקורדילרה הארקטית
↑  לפי מקור אחר הר קוואג'יוויק הוא ההר ה-28 בגובהו בנונאווט
↑  הרי נונאווט לפי גובהם
↑  מידע על גובה ההר
↑  הרינונאווט לפי התנשאותם
| הקורדילרה הארקטית |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | אדם • ארצות הברית • באפין • ברוס • ג'וי • גרינל • האימפריה הבריטית • הנסיכה מרגרט • הייפוינטר • ויסלר • ויקטוריה ואלברט • צ'לנג'ר • קונגר |  |
| הרים | אאוטלוק • אודין • אוקספורד • אנגנה • אסגארד • ארוהד • ארתור • באטל • בסטיל • בופורט • בידרביק • בישופ'ס מאיטר • בלדר • ברבאו • ברייב • בריידאבליק • ויסלר • יוג'ין • יוקפיק • מידנייט סאן • נוקאפ • סירק • קוואג'יוויק • ת'ול • ת'ור |  |
| מעברי הרים | פורטרס |  |
| כיפות קרח | פני |  |
| קרחונים | גל |  |
| פארקים לאומיים | סירמיליק |  |
| אזורים | אלסמיר • באפין |  |
| יישובים | אלרט |  |
ז'אק-אנרי לרטיג

| --- | --- |

 לידה:  13 ביוני 1894 קורבוואה, צרפת 
 פטירה:  12 בספטמבר 1986 (בגיל 92) ניס, צרפת 
 שם לידה:  Jacques Henry Charles Auguste Lartigue 
 מקום לימודים:  אקדמיה ז'וליאן 
 תחום יצירה:  ציור, צילום 
 צאצאים:  Dany Lartigue 
 
ז'אק-אנרי לרטיג (בצרפתית: Jacques-Henri Lartigue‏; 13 ביוני 1894 – 12 בספטמבר 1986) היה צלם וצייר צרפתי מחונן, שהתפרסם בתצלומי אלבום המשפחה שלו, וביכולתו הווירטואוזית לרשום תנועה בעזרת המצלמה. לרטיג תיעד את מהלך חייו, כמעט כל יום ביומו, את האנשים שהקיפו אותו בהם אישים בולטים בחיי החברה והתרבות של אירופה. למרות דבקותו בצילום, ועל אף כישרונו, לרטיג מעולם לא החשיב את עצמו כצלם, ורק בשנת 1963, בגיל 69, זכה להכרה, כשג'ון זרקובסקי (Jhon Szarkowski), אוצר הצילום של המוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק (ה-MoMA) התוודע לעבודתו והעלה תערוכת יחיד של תצלומיו. לרטיג השאיר אחריו 250,000 תצלומים, אלפי דפים כתובים ומאות ציורים. 
היקף הפרויקט הייחודי הזה הוא מונומנט ביוגרפי של המאה ה-20.
שנים ראשונות

"הרחפת מונעת הפרופלור שלי, רחוב קוֹרטמבּר 40, פריז, 1904. צולמה עם מצלמת הגוֹמוֹן "בּלוֹק נוֹט" שהוצבה על קרש. המחשף שוחרר בידי אמא" - תצלום של לרטיג בימיו הראשונים עם המצלמה.
לרטיג נולד ב- 13 ביוני 1894 בעיירה קוּרבּווּאה, (Courbevoie), צפונית-מערבית לפריז (מעל אזור לה דפאנס). הוא החל לצלם בשנת 1901, בגיל שבע בלבד, במצלמת ריפלקס סטראוגרפית שקיבל מאביו. כבן למשפחה אמידה ביותר מהמעמד העליון, אישים חשובים ודמויות מפתח מוכרות בתרבות היו חלק בלתי ניפרד מנוף ילדותו –צלמים, עיתונאים, אנשי עסקים, פוליטיקאים, אמנים, ביניהם: פיקאסו, אנרי קרטייה ברסון, ופדריקו פליני. מגיל צעיר היה לרטיג קורא נלהב של המגאזינים החדשים שכללו בתוכם גם צילומים מודפסים. לרטיג היה מיודד גם עם צלמים חובבים רבים שצילמו גם עבור העיתונות. כילד צעיר הוא הושפע מתצלומיהם הנועזים: צילומי שטח של פעילויות שונות כמו: קפיצות, צלילות, תרגילי אקרובטיקה, מרוצי מכוניות, מטוסים וכדומה.
לרטיג הצעיר למד את יסודות הצילום מאביו – איש עסקים, שהיה בעצמו צלם חובב במעגל חובבי הצילום המתרחב. האב, שהיה אחת הדמויות הדומיננטיות והנערצות ביותר בחייו של ז'אק אנרי, השפיע על הילד לאמץ את המדיום כתחביב.