הגייה תימנית
דרכי ההגייה

עיקרי הגיית האותיות והניקוד של הנוסח התימני מוזכרים רבות בספרות של בני העדה, המרבים לעסוק בדקדוק — מהם ספרים עתיקים כמו "מחברת התיג'אן (כתרי התורה)", שמחברה אינו ידוע, ו"חבצלת השרון" מאת הרב יחיא בשירי. ישנם גם ספרים בני זמננו, המוקדשים כולם לענייני הדקדוק וההגייה, וכן הקדמות לחומשים מפורסמים (תיג'אן), המסבירות את אופני ההגייה הנכונים.
| העיצורים> האותיות | העיצורים> תעתיק IPA | העיצורים> הערך הפונטי |
| --- | --- | --- |
| א | ʔ | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| בּ | b | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| ב | v | כהגיית בי"ת רפה אשכנזית וישראלית |
| גּ | ʤ | נהגה כהגיית גימ"ל גרושה ישראלית (ג') כבמילה ג'ירפה, בדומה ל-j במילה just |
| גּ | g | בפי יוצאי שרעב — הגייתה כהגייה ישראלית רגילה |
| גֿ | ɣ | הגייתה דומה ל-غ הערבית — נהגית בחיכוך גדול יותר מהרי"ש הישראלית המקובלת |
| דּ | d | הגייתה כהגייה ישראלית רגילה |
| דֿ | ð | נהגית כ-th קולית, כבמילה האנגלית then |
| ה | h | הגייתה כהגייה ישראלית רגילה, וכיוצא בה — מפיק ה"א (הּ). |
| ו | w | נהגית כ-וו ישראלית במילים שאולות, או w אנגלית. גם תנועה (להלן — הניקוד) |
| ז | z | הגייתה כהגייה ישראלית רגילה |
| ח | ħ | הגייתה כהגייה המזרחית — עיצור לועי |
| ט | tˤ | הגייתה דומה להגייה הערבית (עיצור נחצי)  |
| י | j | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| כּ | k | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| כֿ | x | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| ל | l | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| מ | m | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| נ | n | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| ס | s | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| ע | ʕ | הגייתה כהגייה המזרחית — עיצור לועי |
| פּ | p | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| פֿ | f | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| צ | sˤ | הגייתה דומה להגייה הערבית (סמ"ך נחצית)  |
| ק | ɢ ~ ɡ | הגייתה כגימ"ל ענבלית או כהגיית ג' ישראלית רגילה |
| ק | q | בפי יוצאי שרעב — הגייתה דומה להגיית קו"ף המקובלת בפי יוצאי עיראק |
| ר | ɾ ~ r | הגייתה כרי"ש לשונית מתגלגלת, בדומה לערבית |
| שׁ | ʃ | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| שׂ | s‏1 | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| תּ | t | הגייתן כהגייה ישראלית רגילה |
| תֿ | θ | נהגית כ-th אטומה, כבמילה האנגלית think |
1 - הגייתה המשוערת הישנה [ɬ] התמזגה כבר בעבר עם סמ"ך [s], ואינה קיימת אף בנוסחי תימן.
| התנועות |
| --- | --- | --- | --- | --- |

הניקוד
| שם הניקוד | סימן גרפי | שמע | תעתיק IPA | הערך הפונטי |
| קָמֵץ | אָ |  | ɔ | הגייתו דומה להגייה בקרב עדות נוספות |
| פַתַּח | אַ |  | a | נהגה כהגיית u במלה האנגלית Up, או a בהגייה הבריטית של המילה Apple |
| צֵרִי | אֵ |   | ɛ‏~e̞ | הגייתם כהגייה ישראלית רגילה |
| פַתַּח סְגוּל | אֶ |   | a או æ | לפי השיטה הנפוצה נהגה כהגיית u במלה האנגלית Up, או a בהגייה הבריטית של המילה Apple. לפי השיטה המשוערת נהגה כהגיית a במלה האנגלית And |
| חִירַק | אִי |  | i‏ | חירק מלא בתוספת אות יו"ד שאינה נשמעת (אִי) |
| שׁוּרַק | אוּ |  | u |  |
| שׁוּרַק קִבּוּץ | אֻ |  |  |  |
| חוֹלַם | אוֹ |     | ɤ‏~ɞ‏~œ‏~ɶ | נהגה לפי מיקומו — אם הניקוד למעלה, הצליל יישמע למעלה (בניגוד לקמץ, ואין להתבלבל ביניהם). במחוז שרעב הגו אותו כמו צרי. חולם חסר יכתב כך — אֹ |
| קמץ קטן | אָ |   | o̞‏~ɔ | הגייתו כהגייה ישראלית רגילה |
| שְׁוָא נע | אְ |  | משתנה | הגייתו חטופה, ומבוצעת בדרך כלל כפתח. לפני האותיות הגרוניות אחה"ע הוא מבוצע כתנועת הגרונית, ולפני האות יו"ד נהגה כחיריק, על-פי ההגייה הטברנית |
| שְׁוָא נח | אְ |  | - | הגייתו כהגייה ישראלית רגילה |
| שְׁוָא קָמֵץ | אֳ |  |  |  |
| שְׁוָא פַתַּח | אֲ |  |  |  |
| שְׁוָא סְגוּל | אֱ |  |  |  |