stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיפול בחריגות
טיפול בחריגות בשפות תכנות שונות > Java

בשפת Java קיימות מספר מחלקות היררכיות לטיפול בחריגות. ניתן לזרוק אך ורק מחלקות היורשות מהמחלקה האבסטרקטית Throwable בה קיימות פונקציות המחזירות מידע על החריגה. מ־Throwable יורשות Error ובנותיה המיועדות לשגיאות חמורות, וכן Exception ובנותיה המיועדות לחריגות הניתנות לטיפול ללא צורך בסיום התוכנית.
ב-Java יש הפרדה בין שני סוגים של חריגות. חריגת זמן ריצה (Runtime Exception) וחריגה רגילה. חריגת זמן ריצה היא חריגה היורשת מהמחלקה RuntimeException, והיא יכולה להיזרק גם במהלך פעולה תקינה של המערכת. (לדוגמה, NullPointerException, הנזרקת במקרה של ניסיון קריאה לפונקציה באובייקט לא מאותחל). פונקציה המאפשרת זריקת חריגה שאינה חריגת זמן ריצה, מחויבת להצהיר על כך בכותרת הפונקציה. אין צורך להצהיר על קוד העלול לזרוק חריגות זמן ריצה.
ב־Java לא ניתן להתעלם מקוד הזורק חריגה שאינה חריגת זמן ריצה, ופונקציה שבה קוד כזה, חייבת לטפל בחריגה או לזרוק אותה הלאה על ידי הצהרה על כך בכותרת הפונקציה.
ב-Java ניתן להשתמש במילה השמורה finally לאחר בלוק try על מנת לוודא ביצוע פעולות הכרחיות בכל מקרה, כגון שחרור משאבים חיוניים (כיוון שאין בשפה destructor-ים, לא ניתן להשתמש באובייקטים לצורך כך, כמו שתואר לגבי ++C לעיל).
טיפול בחריגות בשפות תכנות שונות > שפות NET.

שפות כדוגמת C#, שנכתב עבורן מהדר העומד בתקן CLS יכולות לנצל את יתרונות סביבת הריצה CLR של NET Framework. ובהן מחלקות מוכנות רבות לטיפול בחריגות – כגון: Exception, או ArithmeticException – הקיימות במרחב השמות הראשי System ובמרחבי השמות שתחתיו.
ניתן לזרוק חריגה תקנית של.Net Framework, בתוכנית הכתובה בשפת.Net אחת ולקלוט את החריגה בתוכנית הכתובה בשפת.Net אחרת.
טיפול בחריגות בשפות תכנות שונות > Visual Basic

עד גרסה 6.0 (כולל) – הטיפול בחריגות נעשה באמצעות פקודות השייכות לשפה אשר מפעילות שגרת טיפול. העברת נתונים לגבי החריגה התבצעה באמצעות האובייקט Err אשר נוצר בעת התרחשות שגיאה.
החל מגרסה 7.0 הנקראת Visual Basic.NET – ניתן להשתמש במחלקות החריגות של.NET Framework
טיפול בחריגות בשפות תכנות שונות > Perl

שפת Perl החלה לתמוך בטיפול בחריגות החל מגרסה 5. עד גרסה 5.6 ניתן היה לזרוק רק מחרוזות, אולם החל מגרסה זו קיימת גם האפשרות לזרוק אובייקטים.
טיפול בחריגות בשפות תכנות שונות > PHP

החל מגרסה 5 שפת התכנות PHP תומכת בחריגות. ניתן לזרוק מופעים של המחלקה Exception או מחלקות היורשות ממנה (קיימת מחלקה מובנית אחת שכזו - ErrorException).
בPHP ניתן לתפוס חריגות הן בעזרת מבנה try catch, והן על ידי קביעת פונקציה לטיפול בחריגות בעזרת הפונקציה set_exception_handler.
טיפול בחריגות בשפות תכנות שונות > PL/SQL

קוד PL/SQL בנוי מבלוקים. לטיפול בחריגות ניתן להוסיף בלוק EXCEPTION.
לקריאה נוספת

מאיר סלע, JAVA על כוס קפה – מרכז ההדרכה 2000.
Bradley L. Jones, C# סדנת לימוד – SAMS והוד־עמי.
Stroustrup, Bjarne (2000). The C++ Programming Language, Special Edition, Addison-Wesley. ISBN 0-201-70073-5.
Robert C. Martin (2008), Clean Code: A Handbook of Agile Software Craftsmanship, Pearson, ISBN 9780136083238
יורד (מיתולוגיה)

| --- | --- |

מודר יורד (אמא אדמה) מאת סטפן אבל סינדינג
 תפקיד:  האנשת כדור הארץ
 תרבות:  תרבות הנורדים
 מקום מגורים:  אסגארד
 אלים מקבילים:  פיורגין, אמא אדמה - אלת האדמה, מאטקה זמלייה, פורגין, גאיה 
 אב:  אנאר
 אם:  נוט
 אחים:  דאגר
 בן או בת זוג:  אודין
 צאצאים:  ת'ור, מיילי
 
במיתולוגיה הנורדית, יורד (בנורדית עתיקה: Jǫrð, 'אדמה') היא האנשה של כדור הארץ. היא אמו של אל הרעם ת'ור ובת זוגו של אודין. יורד מעיד בהיסטוריה הדנית גסטה דנורום, שחוברה במאה ה-12 על ידי ההיסטוריון הדני סקסו גרמטיקוס; האדה הפואטית, שחוברה במאה ה-13 על ידי אדם או יחידים לא ידועים; והאדה הפרוזאית, שחוברה אף היא במאה ה-13. שמה משמש לעיתים קרובות בשירה סקאלדית (אנ') ובקנינגים (אנ') כמונח פיוטי לאדמה או לאדמה.
עדויות > גסטה דנורום

יורד זכתה לאזכור ב'גסטה דנורום' של ההיסטוריון הדני סקסו גרמטיקוס בתור לורית'ה.
עדויות > אדה פואטית

באדה הפואטית, יורד זוכה לאזכור בשירים וולפוסה (אנ') ולוקאסנה (אנ'). בוולפוסה, תור מכונה mǫgr Hlóðyniar ו-Fjǫrgyniar burr (ילד של הלודין, ילדו של פיורגין). הלודין, למרות שזה לא ברור מבחינה אטימולוגית, חייב להיות אם כן שם אחר של יורד.
בלוקאסנה, תור נקרא Jarðar burr ("בנה של יורד").
עדויות > אדה פרוזאית

ורד מעיד בספרי האדה הפרוזאית ההטעיה של גילבי (אנ') ושפת השירה (אנ'). על פי סעיף 10 של ההטעיה של גילבי: בנוסף, הסעיף מתאר את מוצאו של יורד כדלקמן (ההערה הכלולה היא של פאולקס משלו; פאולקס משתמש בהאנגליזציה Iord לאורך המהדורה שלו של האדה הפרוזאית):
נרפי או נרפי היה שמו של ענק שחי בארץ הענקים. הייתה לו בת בשם לילה. היא הייתה שחורה וכהה בהתאם למוצאה. היא הייתה נשואה לאדם בשם נגלפארי. לבנם קראו אוד. לאחר מכן היא הייתה נשואה למישהו בשם אנאר. לבתם קראו יורד [כדור הארץ].
חלק זה, לעומת זאת, משתנה לפי כתב היד (ראה דיון להלן).
סעיף 25 של ההטעיה של גילבי מפרט את יורד בין האסינייר ('אלות' בנורדית עתיקה, יחיד אסיניה):
אמו של ת'ור, יורד ואמו של ואלי, רינד נחשבות לאסינייר.
שפת השירה מזכיר את יורד פעמים רבות, כולל בכמה ציטוטים משירה סקאלדית. החלק השני 4 של הספר מפרט את ההכרות לאל תור, כולל "בן אודין ויורד". סעיף 17 מצטט את Þjóðólfr המחבר (אנ') של האוסטלונג (אנ'), שבו הסקאלד מתייחס לתור כאל "בנה של יורד" פעמיים. השיר מצוטט שוב בסעיף 23. סעיף 18 מצטט את החיבור של אייפור גודרונרסון (אנ'), Þórsdrápa (אנ'), שבו הסקאלד מתייחס לת'ור כ"בנה של יורד".
סעיף 19 מכיל רשימה של קנינגים לאלה פריג, כולל "יריבתן של יורד ורינד וגונלד (אנ') וגרד'". סעיף 90 מכיל רשימה של קנינגים עבור יורד, המתייחסים למגוון של קנינגים סקאלדיים עבור האלה:
איך יתייחסו לכדור הארץ? על ידי מייעד בשרו של יימיר ואמו של ת'ור, בתו של אונר, כלתו של אודין, יריבתם של פריג ורינד וגונלד, חמותה של סיף, קומה ובסיס אולם הרוחות, ים החיות, בת הלילה., אחותם של אוד ויום.
המדור מכיל ציטוטים משירים מאת Hallfreðr vandræðaskáld (אנ') ו-Þjóðólfr של Hvinir. החלק נאפנפולור (אנ') של שפת השירה כולל את יורד ברשימה של שמות אסינייר.
בנוסף, מכיוון ששם העצם הנפוץ יורד פירושו פשוט 'אדמה', הפניות לכדור הארץ מתרחשות בכל האדה הפרוזאית.
הערות שוליים

↑  ג'ון לינדאו (אנ') 2002, עמ' 205
↑  ג'ון מק'ניקל 2022, עמ' 541
↑  וולפוסה (אנ'), 53 (56)
↑  אוסולה דרונקה (אנ'), 1997, p. 22
↑  לוקאסנה (אנ'), 58
יורגן שולט

יורגן שולט (בגרמנית: Jürgen Schult; נולד ב-11 במאי 1960) הוא אתלט עבר גרמני. הוא אלוף אולימפי (סיאול 1988), סגן אלוף אולימפי (ברצלונה 1992), אלוף עולם (רומא 1987), אלוף אירופה (ספליט 1990) ושיאן עולם בעבר במשך 38 שנים (1986–2024) בזריקת דיסקוס.
ביוגרפיה

שולט נולד בסקסוניה התחתונה, ובשנת 1979, בהיותו בן 19, זכה באליפות אירופה לנוער כשזרק למרחק של 57.22 מטר. באליפות העולם הראשונה באתלטיקה, שנערכה בהלסינקי בשנת 1983 סיים שולט במקום חמישי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 64.92 מטר.
את אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) החמיץ שולט בשל החרם שהנהיגו מדינות הגוש המזרחי על המשחקים האולימפיים שהתקיימו בארצות הברית, ובתחרות שנערכה בברלין באותה השנה שיפר את שיאו האישי עם תוצאה של 68.82 מטר.
ביוגרפיה > שיאן עולם

בשנת 1986 בתחרות שנערכה בנויברנדנבורג קבע שולט שיא עולם חדש בתוצאה של 74.08 מטר. שיא זה, שנשבר ב-2024, היה מאז אוגוסט 2011 שיא העולם באתלטיקה לגברים שהחזיק מעמד הזמן הרב ביותר, כשעקף הזמן בו החזיק שיאו של ג'סי אוונס בקפיצה לרוחק.
ביוגרפיה > אלוף עולם

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה ברומא בשנת 1987 זכה שולט במדליית זהב בשיא אליפות חדש של 68.74 מטר, כשהוא מקדים את ג'ון פאוול האמריקאי ולואיס דליס הקובני.
ביוגרפיה > אלוף אולימפי

באולימפיאדת סיאול (1988) זכה במדליית זהב בשיא אולימפי חדש של 68.82 מטר. לפני רומאס אוברטאס הסובייטי ורולף דנברג המערב גרמני. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בספליט בשנת 1990 הוא זכה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 64.58 מטר.
אל אולימפיאדת ברצלונה (1992) הגיע שולט כחלק מהמשלחת הגרמנית, לאחר איחודן של גרמניה המזרחית והמערבית. הוא זכה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 64.94 מטר אחרי אוברטאס מליטא, שהתחרתה לראשונה מאז קיבלה עצמאות.
שולט המשיך וזכה בשתי מדליות כסף ובמדליית ארד אחת באליפות העולם באתלטיקה ובמדליית כסף אחת וארד אחת באליפות אירופה באתלטיקה. באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיים במקום שישי ובאולימפיאדת סידני (2000) סיים במקום שמיני בטרם פרש מתחרות מקצוענית.
הערות שוליים

↑  After 51 years, Owens' longevity record finally falls באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14194172
ויז'ואל בייסיק

| --- | --- |
 פרדיגמות:  אימפרטיבית, מבנית, מונחית עצמים ומונחית אירועים
 תאריך השקה:  1991 
 מתכנן:  אלן קופר
 מפתח:  מיקרוסופט
 גרסה אחרונה:  Visual Basic 6 
 טיפוסיות:  דינמית, חלשה,
 מימושים:  ויז'ואל סטודיו, Gambas
 ניבים:  VBA, VBScript
 הושפעה על ידי:  פסקל, בייסיק
 השפיעה על:  VB.NET, סי שארפ
 אתר רשמי
 
תמונת מסך של Visual Basic 6 שמדגימה כתיבה של התוכנית Hello world
ויז'ואל בייסיק (באנגלית: Visual Basic, או בקיצור VB) היא שפת תכנות מונחית אירועים וסביבת פיתוח משולבת (IDE) שפותחה על ידי חברת מיקרוסופט. השפה מוגדרת למעשה כשפת פיתוח אפליקציות מהיר (RAD) לממשקי משתמש (GUI) ומערכות עיבוד נתונים. השפה הושקה לראשונה כ-Visual Basic 1.0 ב-1991 וגרסתה האחרונה (VB6) יצאה בשנת 1998. החברה הוסיפה לתמוך בה בתמיכה המורחבת עד מרץ 2008. יורשתה היא VB.NET, שהיא שפה מודרנית בעלת יכולות מלאות (אם כי רבות מתכונותיה של VB הוטמעו גם בשפת C#‎). שפת VB יועדה לסביבת מערכת ההפעלה Windows בלבד, אך יש לה מימושים גם בלינוקס (Gambas). שפות הסקריפטים VBA ו- VBScript הן תת-גרסאות של VB.
היסטוריה

יסודותיה בשפת BASIC שהייתה שפת תכנות פופולרית בשנות השמונים, אף שהייתה חסרה מבני בקרה בסיסיים ולכן הקוד שנכתב בה נחשב "קוד ספגטי". בעיות אלה נפתרו ב־Visual Basic ששאבה רבות מהרעיונות והתחביר של שפת פסקל, כמעט בכל היבט אפשרי: צורת הגדרת בלוקים, מבנה הפונקציה, משפטי בקרה, אופרטורים ועוד, ומאידך לא הייתה גמישה ויעילה תכנותית כפסקל. השימוש שייעדו לשפה במיקרוסופט היה יצירת אבות טיפוס של תוכנות, שיכתבו לאחר מכן בשפות אחרות.
הגרסה הראשונה פותחה והוצגה לראשונה בכנס Windows world באטלנטה ב-20 במאי 1991, יחד עם חלונות 3.1. באותה תקופה לא היו כמעט כלי פיתוח לכתיבת ממשקי משתמש למערכת ההפעלה Windows, שהייתה עוד בחיתוליה.
עיצוב גרירה והשלכה באמצעות עכבר ליצירת ממשק משתמש נגזר מאב טיפוס של מחולל טפסים שפותח על ידי אלן קופר והחברה שלו "Tripod". מיקרוסופט התקשרה עם קופר וחבריו במטרה לפתח Tripod למערכת טופס לתכנות עבור Windows 3.0, תחת שם הקוד "Ruby" (אין קשר לשפת תכנות רובי). Tripod לא כללה כלל שפת תכנות. מיקרוסופט החליטה לשלב את רובי עם בייסיק כדי ליצור את Visual Basic.
מחולל ממשק רובי סיפק את החלק "החזותי" של Visual Basic בשילוב עם "EB" מנוע בייסיק משובץ שעוצב למערכת מסד נתונים "אומגה" הנטושה של מיקרוסופט. רובי גם סיפק את היכולת לטעון ספריות קישור דינמיות המכיל פקדים נוספים (שנקרא אז "gizmos"), שהפכו מאוחר יותר לסיומת VBX.
בשלביה הראשוניים השפה הייתה חלשה למדי, ובעלת ביצועים נחותים ותחביר פרימיטיבי וחסר גמישות, ולכן לא התאימה למערכות מסחריות, אך במהלך השנים, במיוחד החל מגרסאות 5 ו־6 שבהן הוספו פקדים שיתופיים, יכולת של הידור של הפרויקט לקובצי EXE ,DLL ו־ActiveX וכן פקדי משתמש ומסכי MDI, היא נעשתה חזקה למדי והתאימה להיבטים תכנותיים מסוימים, ובמיוחד ליצירת ממשק משתמש גרפי ולעבודה מול מנועי בסיסי נתונים.
בעקבות או במקביל להצלחה של VB יצאו תוכנות דומות כמו דלפי של בורלנד ומחולל היישומים Access של מיקרוסופט.
פיתוח השפה הופסק אחרי גרסה 6, הסתיימה ב-31 במרץ 2005, והתמיכה המורחבת הסתיימה במרץ 2008.
עם זאת, הרכיבים העיקריים של סביבת הפיתוח Visual Basic 6 פועלים בכל גרסאות 32 סיביות של Windows עד וכולל Windows 11.
במקום VB6 מיקרוסופט פיתחה את Visual Basic.NET, כחלק מ-.NET בשפה זו מומשו כל עקרונות התכנות מונחה עצמים, תחביר השפה הוגמש וחוזק, והיא חוברה אל פלטפורמת הדוט נט.
המעבר של מיקרוסופט לשפה דומה אך שונה שמצריכה עקומת לימוד גבוהה ושיכתוב קוד רב (למרות תוכנת המרה אוטומטית שפיתחה מיקרוסופט) גרמה לאכזבה רבה אצל חלק ניכר ממתכנתי VB ולנטישה מאסיבית של המתכנתים לפלטפורמות אחרות.
חידושים עיקריים בשפה

משתנים מורכבים כמו מחרוזת (String), תאריך (Date), מטבע (Currency), משתנה (Variant - שיכול להחזיק כל סוג משתנה), ואובייקט (Object).
שילוב פונקציות חישוביות לתמיכה במשתנים מורכבים, כמו פונקציות לחישוב תאריכים או פונקציות מחרוזתיות. (למשל פונקציית DateDiff לחישוב הפרשי תאריכים, ופונקציית Split שמפצלת מחרוזת למערך).
טיפול מיוחד במערכים ואוספים. אובייקט אוסף (Collection), מערכי פקדים, ולולאת טווח (For Each) למעבר על מערכים ואובייקטי אוספים.
תכנות חזותי מקיף שמהווה את ליבת הפיתוח: שימוש בטופס, פקדים, מאפיינים ואירועים, שמהווה אב טיפוס לשפות הדוט נט.
סביבת הפיתוח

סביבת הפיתוח של VB כוללת מספר של חלונות:
חלון הקידוד המרכזי בו אפשר לצייר את הטופס או לכתוב את הקוד. בחלון הטופס ניתן לצייר את הטופס, לבחור פקד מסוים וכדומה. בחלון הקוד אפשר לקבל רשימה של כל האובייקטים ולקבל רשימה של כל שגרות האירוע שלהם. בכתיבה ניתן לקבל השלמה בכתיבת מילים, וכן לקבל את המבנה של הפונקציה וצורת הפרמטרים שלה תוך כדי הקלדה.
חלונית ארגז כלים (Toolbox) בו מופיעים אייקונים של הפקדים הקיימים לשרטוט על גבי הטופס. ניתן לגרור ייצוג של פקד לטופס ובכך לחולל קוד שיוצר את הפקד בטופס.
סייר הפרויקט (Project Explorer) בו אפשר לבצע חיפוש ולנווט בין כל רכיבי הפרויקט.
סייר האובייקטים (Object Explorer) בו אפשר לאתר ולנווט בין האובייקטים השונים, ולקבל מידע על כל הפונקציות, המשתנים והקבועים שהפרויקט מקושר אליהם ויכול לעשות בהם שימוש.
חלון מאפיינים (Properties) בו אפשר לקבל מידע ולבצע שינויים בתכונות של האובייקט שנבחר באמצעות תיבות טקסט ותיבות משולבות כמו גם בטפסים מיוחדים לשינוי צבע וגופן למשל.
חלונית תסדיר טופס (Form Layout) באמצעותו ניתן לקבוע את מיקום הטופס במסך, בתחילת הריצה באופן חזותי.
חלון מידי (Immediate) בו אפשר להפעיל ביטויים מתמטיים ופונקציות כדי לקבל תוצאות באופן מידי מבלי להריץ את התוכנה מחדש.
חלונית צפייה (Watches) בו אפשר לבחון משתנים וביטויים בנקודות עצירה של התוכנית.
חלונית מקומי (Locals) בו אפשר לבחון אובייקטים מקומיים מבלי לבקש אותם.
טופס References, באמצעותו ניתן ליצור קישור של הפרויקט לספריות חיצונית. אפשר להוסיף תוספים לVB, וישנם כמה תוספים שמובנים בו ובאים כברירת מחדל.
הטופס

הטופס הוא לב ליבה של שפה זו. התפיסה היא שמתחילים בשלב החזותי. יוצרים את כל הטפסים של הפרויקט, נותנים תפקודיות ראשונית לכל טופס, באמצעות ציור של פקדים מובנים ושל פקדי Active X על גבי הטופס (שווה להכרזה של משתנה). קינפוג מאפייני הפקדים שבאמצעות חלון התכונות, וכתיבת קוד VB היכן שצריך (גישה נוחה לקוד הרלוונטי בהקלקה כפולה על הטופס או על הפקד). בחלון הקוד אפשר לקבל את רשימת כל האירועים של הטופס ופקדיו, ובבחירת אירוע נוצרת לה אוטומטית שגרת אירוע עם כל הפרמטרים הרלוונטיים. בשגרה יש לכתוב קוד או לקרוא לשגרה/פונקציה שנמצאת במקום אחר. במקרה שעדיין הפונקציונליות הדרושה חסרה, אפשר ליצור הפניה לפונקציות בקובצי DLL או לקובצי COM, או להכריז על פונקציות שנמצאת ב-APIs של המערכת, או לכתוב את הקוד הנצרך במודול או במחלקה.
בגישה הזו הטופס משמש כמֵכל (container) שמחזיק בתוכו את הפקדים השונים, כך שכאשר מעתיקים את הטופס כל הפקדים שבו מועתקים אף הם. בנוסף הטופס משמש גם כאוסף לכל הפקדים (collection) וכך אפשר באמצעות הטופס לעבור על כל הפקדים באופן סדרתי באמצעות לולאה. ישנם חלק מהפקדים שיש להם מאפיין של מֵכל, כך שהם יכולים לשמש בטופס כתת-טופס, ולהכיל בתוכם פקדים שונים (יעיל לקבץ פקדים סביב נושא מסוים). ויש חלק מהפקדים שמכילים בתוכם אוסף של פריטים כמו למשל פקדי תיבת רשימה ותיבה משולבת שמכילים אוסף של רשימות.
הטופס > User Control

זהו טיפוס פקד מיוחד שנוצר בידי המתכנת, שהוא מעין מיני טופס, ובעצם הוא מעין ActiveX פנימי של VB. כשם שאפשר ליצור בשפות תכנות טיפוסי משתנים, המבוססים על משתנים קיימים, כך אפשר ב-VB ליצור טיפוסי פקדים חדשים, המבוססים על פקדים קיימים או על שיטות גרפיות של השפה. יוצרים אותו כשם שיוצרים טופס, וברגע שהוא קיים במערכת, נוסף אייקון שלו בסרגל הכלים ואפשר לצייר אותו בכל טופס בפרויקט כשם שמציירים פקד רגיל. זהו למעשה יישום של התפיסה המונחית עצמים והתפיסה המודולרית. לרכז פונקציונליות במחלקה סגורה, שמתקשרת עם החוץ באמצעות תכונות ומתודות חיצוניות. יחודו על סתם מחלקה שהוא בנוסף לקוד יכול להיות בעל מופע חזותי. שימוש פשוט יכול להעשות בו על מנת להכליל טופס אחד בטופס אחר, אך אפשר ליצור באמצעות טיפוס זה פקדים מורכבים. הפקד מתאפיין בקלות שבה ניתן ליצור אותו, ויתרון נוסף בו שניתן לראות את האפקט התכנותי שבו בטופס אחר, גם שלא בזמן ריצה. VB הורישה את הטיפוס הזה לסביבת הדוט נט.
הטופס > פקדים שיתופיים

ל-VB5 ול-VB6 הוספו פקדי ActiveX שיתופיים רבים בקובצי OCX. בין הפקדים הללו יש פקדי רבים ומגוונים, שחלקם פועלים באופן הדדי. הצירוף של פקדים אלו הרחיב באופן משמעותי את היכולות של שפה זו, ואפשר למתכנתים לבצע דברים רבים באופן קל ופשוט.
בין הפקדים הרבים ניתן למנות:
פקדי תצוגה שבין היתר איפשרו הצגת נתונים באופן היררכי ומדורג, אחסון תמונות, הצגת רשימות נתונים באופן חזותי, יצירת חיץ בין חלקים בטופס, שילוב קטעי וידאו, גישה לתאריכים, יצירת וניהול תפריטים, שורת סטטוס ועוד.
פקדי תקשורת שונים: ליציאה הטורית, לטלפוניה, לשליחת מייל, לגלישה באינטרנט ולתיקשור עם שרתים בפרוטוקולים שונים, כמו FTP וגופר.
ופקדי מסד נתונים שאיפשרו תקשורת עם מסדי נתונים, ניווט וקליטת נתונים ותצוגתם בטופס באופנים שונים.
למעשה בסביבת הדוט נט חלקם של פקדים אלו אומצו, והפכו להיות פקדים מובנים בסביבת הפיתוח, כאשר האינטגרציה שלהם שופרה, כמו גם מאפיינים ומתודות ששוכללו ונוספו.
הטופס > אוסף פקדים

ב-VB6 יש אפשרות ליצור בטופס אוסף פקדים תחת אותו שם, באופן שיהיה אפשר להתייחס לכל הפקדים באמצעות אינדקס כמו למערך, כאשר כל פקד הוא איבר באוסף. אפשרות זו נוחה כאשר צריך לעבור באופן סדרתי על מספר רב של פקדים, לשם שינוי תכונותיהם או קריאת ערכים מהם. כאשר הפקדים בנויים באופן הזה, אפשר בלולאה אחת פשוטה לעבור על כולם. באוסף פקדים ניתן בזמן ריצה להוסיף פקדים נוספים לאוסף. בשיטה זו ניתן ליצור אירוע אחד לכל הפקדים באוסף ולהבדיל ביניהם באמצעות מספר האינדקס של הפקד, דבר שמהווה חיסכון גדול בכתיבת הקוד.
תחביר השפה > תווים מיוחדים

תו הערה. ניתן לגרום לקומפיילר להתייחס לטקסט כאל הערה באמצעות התו גרש בתחילת הטקסט ('). ניתן לשים את התו בכל מקום בשורה. בשפה לא מוגדר סט של תווים שיכול ליצור הערה על פני כמה שורות.
תו המשך שורה. הקומפיילר מתייחס לתו אנטר כאל תו הפסקה בין פקודות, ולכן לא צריך לשים תו מפריד בסוף כל פקודה. אם רוצים לכתוב פקודה על פני כמה שורות, אפשר לעשות זאת באמצעות התווים רווח ומקף תחתון (_).
תו הפרדת פקודות. כדי להפריד בין כמה פקודות ולכתוב אותן באותה שורה, ניתן להשתמש בתו נקודתיים (:), שמקביל לתו נקודה פסיק (;) בשפת C.
תחביר השפה > הצהרות

באמצעות הצהרות השפה ניתן לקבוע דרך של התייחסות הכללית לקוד, כמו למשל האם נדרשת הכרזה על משתנים. (Option Explicit), מהו הטווח של מערכים וכדומה (Option Base).
הצהרה נוספת היא הצהרה על פונקציות בקובצי DLL חיצוניים, באמצעות המילים השמורות Declare ו-Lib.
דוגמה. אם רוצים לנגן קובץ קול באמצעות API של חלונות, אפשר לעשות זאת באמצעות ההצהרה הבאה:
יש להצהיר על פונקציית PlaySound שנמצאת בקובץ winmm.dll.
יש להגדיר את הקבועים ששולחים כפרמטרים בפונקציה, שתפקידם להורות כיצד לנגן את קובץ הקול.
ולאחר מכן לבצע קריאה אליה.
Public Declare Function PlaySound Lib "winmm.dll" (ByVal FileName _
 As String, ByVal hmod As Integer, ByVal flags As Integer) As Long
Public Const SND_FILENAME = &H20000
Public Const SND_ASYNC = &H1

PlaySound("C:\App.wav",0,SND_FILENAME+SND_ASYNC)
תחביר השפה > הכרזת קבועים

הכרזת קבועים נעשית באמצעות המילה השמורה Const, כאשר אפשר להקדים להגדרת הקבוע האם מדובר בקבוע פרטי או ציבורי.
דוגמה:
Public Const HKEY_USERS = &H80000003
Const KEY As Integer = 12
תחביר השפה > הכרזת משתנים

בהכרזת משתנים בשפה זו, שלא כפי שנהוג בשפות כמו C ופסקל, מתבצע איפוס אוטומטי שלהם: מחרוזות לערך ריק, ומספרים ל-0. "התשלום" בזמן מעבד שכרוך בפעילות עיבוד נוספת מאחורי הקלעים, משתלם מבחינה תכנותית וזמן ניפוי קוד ומונע מראש באגים שנוצרים עקב אי אתחול של משתנים. מגבלה הקיימת בשפה היא אי האפשרות לבצע הכרזה והשמת ערך באותה שורה.
בנוסף לכל המשתנים המקובלים, כמו משתנים מספריים שלמים וממשיים בגדלים שונים, משתנה מחרוזת ומשתנה בוליאני, קיימים משתנים נוספים מטיפוסים מיוחדים:
תאריך (Date), שמכיל חותמת של תאריך ושעה ומאפשר באמצעות פונקציות תאריכיות לבצע חישובים תאריכיים באופן קל.
מטבע (Currency), לביצוע חישובים מדויקים במטבע.
אובייקט (Object), להצבעה על אובייקטים ולעבודה איתם.
משתנה רב תכליתי מסוג משתנה (Variant), שמשתנה לפי טיפוס הערך, ויכול להכיל ערך מכל סוג.
אוסף (Collection), לעבודה עם אוספים (ראו להלן).
גופן (StdFont)
תמונה (StdPicture).
צורת הכרזה של משתנה
Dim|Private|Public VariableName As variableType
משתני מחרוזת ניתן להגדיר בגודל קבוע באמצעות התו *,
Dim String64 As String * 64
תחביר השפה > הכרזת משתנים > הכרזה מקוצרת

ניתן להכריז על משתנים באמצעות כתיב מקוצר, באמצעות הצמדת סימן מיוחד בהגדרת משתנה, כאשר לכל סוג משתנה מוקצה תו מסוים. למחרוזת (String) - $, למספר שלם (Integer) - %, לשלם ארוך (LongInteger) - &, לנקודה צפה יחיד (Single) - !, לנקודה צפה כפול (Double) - #, למטבע (Currency) - @.
למשל המשפט הבא: &Dim Key1 - יגדיר משתנה Key1 מסוג LongInteger.
והמשפט הבא: Dim Key2$ - יגדיר משתנה Key2 מסוג מחרוזת.
תחביר השפה > הכרזת משתנים > וריאנט

משתנה וריאנט מהווה tagged union (שיכול להיות מוגדר לכמה טיפוסי משתנים שונים) שיכול לייצג כל טיפוס נתונים (למשל, שלם, משתנה נקודה צפה - float, משתנה single או double, אובייקט וכדומה) מלבד מחרוזת באורך קבוע. ניתן להשתמש במשתנה וריאנט כאשר טיפוס המשתנה ידוע רק בזמן ריצה, כשטיפוס המשתנה צפוי להשתנות תוך כדי התוכנית, או כאשר יוצרים מתודה שמצריכה פרמטרים אופציונליים או מערך פרמטרים.
בשפת Visual Basic .NET טיפוס הווריאנט הוחלף בטיפוס "אובייקט". ישנן נקודות דמיון בקונספט בין וריאנט לאובייקט, אך גם הבדלים משמעותיים, ולא ניתן לבצע המרה ישירה בין טיפוסים אלו. כאשר נדרשת המרת טיפוסים, למשל בעת עבודה מול אובייקט Visual Basic 6 COM, המתודולוגיה המקובלת היא שימוש ב-marshaling.
ניתן להצהיר על משתנה וריאנט A בשתי צורות - מרומזת (implicit) ומפורשת (explicit):
Dim A
Dim A as Variant
תחביר השפה > הכרזת משתנים > המרה אוטומטית

ב-VB מתבצע בפעולות השמה המרה אוטומטית כאשר יש לדבר משמעות, כך למשל מספר מחרוזתי יהפוך למספר מסוג המשתנה אליו הושם, או אל סוג האופרטור שעליו נעשית פעולה. בדוגמה הערך שיתקבל ב-A יהיה 6, והפעולה תחשב לתקינה לגמרי.
A = "2" * 3
גם במקרה של השמה מחרוזת למערך בתים, והשמת מערך בתים למחרוזת הדבר תקין, וייתן את התוצאות המתבקשות בכל השמה.
Dim bytesArray() As Byte
 bytesArray = "I am a string"

 Dim str As String
 str = bytesArray
תחביר השפה > מיספור - Enum

רשימת ערכים ממוספרת נעשית באמצעות המילה השמורה Enum, הדבר כופה על משתנה או פרמטר בפונקציה להיות בערכים שנקבעו ומהווה עזרה במילוי הערך הנכון. אם קובעים ערכים הם ימוספרו בסדר עולה מהמספר 1.
Public Enum CityList
 Albuquerque_nm = 10
 Anchorage_AK = 22
 Atlanta_GA = 31
 Austin_TX = 44
 Birmingham_AL = 55
 Bismarck_ND = 63
End Enum

Private CityList1 As CityList
בדוגמה ברגע שנבקש לבצע השמה למשתנה CityList1, נקבל רשימה נפתחת ובו הערכים שבEnum
תחביר השפה > הגדרת משתני משתמש

טיפוס משתנה מורכב, המכונה גם רשומה או מבנה, מוגדר בVB בצורה דומה לפסקל, באמצעות המילה השמורה Type, אך לא ניתן ליצור בו רשומה בעלת שדות דינמיים.
Private Type City
 CityName As String
 SunRise As Date
 SunSet As Date
End Type
תחביר השפה > אוספים - Collections

טיפוס אוסף הוא טיפוס מיוחד בשפה שמפצה על חוסר האפשרות של שימוש במצביעים ובהקצאה דינמית בשפה זו. באמצעות טיפוס זה ניתן ליצור משתנים בזיכרון אף מסוג מורכב בצורה של רשימות מקושרות, כאשר הגישה לאיברי הרשימה היא סדרתית כמו במערך. לאוסף יש שיטות להוספת איבר, להסרתו, ולהעברת איבר ממקום למקום באוסף ותכונה המונה את מספר האיברים הקיימים בו. ניתן באותו משתנה-אוסף ליצור אוסף של פריטים מסוגים שונים של טיפוסים. טיפוס זה נותן פונקציונליות של הקצאה דינמית בצורה של מערך ונוח ביותר לשימוש. ניתן לעבור על איברי האוסף באמצעות לולאה מיוחדת For Each, שמתבצעת כמספר האיברים שבאוסף, כשכל מעבר היא יוצרת מצביע אל האיבר הנוכחי.
תחביר השפה > הגדרת פונקציה

פונקציה מוגדרת בVB באמצעות הכותרת Function שם הפונקציה שמות פרמטרים שהיא מקבלת וטיפוסם, והטיפוס שהיא מחזירה. ניתן כקידומת לפונקציה לקבוע האם תהיה ציבורית או פרטית. הפונקציה תסתיים במילה השמורה End Function. כדי לבצע החזרת ערך יש לבצע השמה של הערך לשם הפונקציה. הפונקציה יכולה לקבל פרמטרים אופציונליים, וכן רשימת פרמטרים מערכית - ParmArray.
Private Function SunRisen(ByVal nt As Double) As Double
 Dim ne As Double
 ...
 SunRisen=value
End Function
תחביר השפה > הגדרת שגרה

שגרה שהיא מקטע תכנותי שלא מחזיר ערך, מוגדרת בVB בצורה דומה לפונקציה עם כמה שינויים באופן הבא: השגרה מוגדרת בעזרת מילת המפתח Sub, שם השגרה, שמות פרמטרים שהיא מקבלת וטיפוסם. כמו בפונקציה, ניתן כקידומת בשגרה לקבוע האם תהיה ציבורית או פרטית. השגרה תסתיים במילה השמורה End Sub.
Private Sub SunRisen(ByVal nt As Double)
 Dim ne As Double
 ...
End Sub
מודול

מודול (Modules) הוא האזור הכללי בו ניתן לבצע הגדרות כלליות, הכרזות קבועים ומשתנים גלובליים וכתיבת פונקציות ושגרות כלליות. נתונים באזור זה שיהיו מוגדרים כפומביים, יהיו חשופים לכל המודולים האחרים שבפרויקט. באזור זה ניתן לכתוב את השגרה MAIN ולהורות שהיא תהיה השגרה שתתבצע לראשונה בהרצת הפרויקט. בניגוד לשפת פסקל שקטעים תכנותיים יכולים להיות בגוף התוכנית, קטעים תכנותיים בVB יכולים להיות רק בתוך מקטעים של פונקציות או שגרות.