פיסול ישראלי
הערות שוליים

↑  יונה פישר (עורך), אמנות ואומנות בארץ ישראל במאה התשע-עשרה, ירושלים: מוזיאון ישראל, 1979.
↑  גדעון עפרת, מקורות הפיסול הארצישראלי: 1906–1939, הרצליה: מוזיאון הרצליה, 1990.
↑  גדעון עפרת, בצלאל החדש' 1935–1955, ירושלים: האקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, 1987, עמ' 128–130.
↑  אליק מישורי, שורו הביטו וראו, תל אביב: עם עובד, 2000, עמ' 53–55.
↑  מישורי, שורו הביטו וראו (2000), עמ' 51.
↑  נורית שילה-כהן, "בצלאל" של שץ, ירושלים: מוזיאון ישראל, תשמ"ג, עמ' 55–68.
↑  שילה-כהן, "בצלאל" של שץ (תשמ"ג), עמ' 98.
↑  על עיצוב התכשיטים של רבן ראו: יעל גילעת, "בצלאל ומושבת הצורפים בבן-שמן, חלוצת תעשיות הבית: בין תחיית רוח הבוטגה לתחיית הגילדות", בתוך: נורית כנען-קדר (עורכת), אמנות ואומנות, זיקות וגבולות, תל אביב: הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ – אוניברסיטת תל אביב, 2003, עמ' 127–144.
↑  חיים גמזו השווה את הפסל לדמות אריה אשורי מחורסאבאד המצוי באוסף מוזיאון הלובר (גמזו, אמנות הפיסול בישראל, תל אביב: מכלול, תשי"ז, ללא מספרי עמודים).
↑  גדעון גדעון, מקורות הפיסול הארצישראלי: 1906–1939, הרצלי: מוזיאון הרצליה, 1990, עמ' 26.
↑  יעל גילעת, "אמנים כותבים מחדש את המיתוס: אנדרטת אלכסנדר זייד והיצירות שבאו בעקבותיה", ישראל 8 (תשסו) 119–143 (גרסת html באתר מכללת אורנים).
↑  חיים גמזו, חנה אורלוף, תל אביב: מוזיאון תל אביב, 1968.
↑  תערוכותיה במוזיאון בשנים אלה הוצגו בשנים 1935 במוזיאון תל אביב וב-1949 במוזיאון תל אביב ובחיפה.
↑  חיים גמזו, הפסל בן-צבי, תל אביב: הצבי, 1955.
↑  עמוס קינן, "ארץ ישראל השלמה", ידיעות אחרונות, 19 באוגוסט 1977.
↑  דורית לויטה, גדעון עפרת; בנימין תמוז (עורך), סיפורה של אמנות ישראל, גבעתיים: מסדה, 1980, עמ' 134.
↑  מצוטט בתוך: שרה ברייטברג-סמל, "אגריפס נגד נמרוד", קו 9 (1990), 98–100.
↑  תאריך התצוגה הוא על פי הביקורת של גמזו, שפורסמה ב-2 במאי 1944.
↑  יונה פישר, תמר מנור-פרידמן, לידת העכשיו, מוזיאון אשדוד לאמנות, 2008, עמ' 10.
↑  על הלחץ הקבוצתי ראו: גילה בלס, אפקים חדשים, תל אביב: פפירוס, בית ההוצאה אגודת הסטודנטים – אוניברסיטת תל אביב, רשפים, תש"מ 1980, עמ' 59–60.
↑  גדעון עפרת, הכנעניות הסודית של "אופקים חדשים", ביקורי אמנות, ירושלים: הספרייה הציונית – ההוצאה לאור של ההסתדרות הציונית העולמית, תשס"ה 2005.
↑  פישר, מנור-פרידמן, לידת העכשיו (2008), עמ' 30–31.
↑  לאה אורגד, דב פייגין, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1988, עמ' 17–19.
↑  אירית הדר, משה שטרנשוס, תל אביב: מוזיאון תל אביב לאמנות, 2001.
↑  ניתוח דומה של נראטיב הפיסול הישראלי מופיע גם אצל גדעון עפרת במאמר "הכנעניות הסודית של אופקים חדשים", סטודיו 2 (אוגוסט 1989), 34–37. נדפס שוב בספרו עם הגב לים: דימויי המקום באמנות ישראל ובספרותה, תל אביב: אמנות ישראל, תש"ן 1990, עמ' 322–330.
↑  מיכאל סגן-כהן, יחיאל שמי, מוזיאון תל אביב, 1997, עמ' 26–40.
↑  פישר, מנור-פרידמן, לידת העכשיו (2008), עמ' 76.
↑  יגאל תומרקין, "דנציגר בעיני יגאל תומרקין", סטודיו 76 (אוקטובר–נובמבר 1996), 21–23.
↑  אלן גינתון, "העיניים של המדינה": אמנות חזותית במדינה ללא גבולות, תל אביב: מוזיאון תל אביב, 1998, עמ' 28.
↑  גינתון, העיניים של המדינה (1998), עמ' 32–36.
↑  יונה פישר, [ללא כותרת], בתוך: יצחק דנציגר, מקום, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשמ"ב 1982. (המאמר ללא כותרת ומקדים לו ציטוט: "האמנות מקדימה את המדע...". הספר ללא מספרי עמודים.)
↑  מתוך שיקום מחצבת נשר, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1972. מצוטט בתוך: פישר, [ללא כותרת], בתוך: דנציגר, מקום (1982).
↑  יצחק דנציגר, 'פתח דבר', בתוך: חיים אדר (ליקט), מפעל ההנצחה לחללי "סיירת אגוז", [תל אביב: חמו"ל, תשל"ח].
↑  אמנון ברזל, "הנוף כיצירת אמנות" (ריאיון עם יצחק דנציגר), הארץ, 22 ביולי 1977.
↑  גינתון, העיניים של המדינה (1998), עמ' 88-989.
↑  יגאל צלמונה, קדימה: המזרח באמנות ישראל, ירושלים: מוזיאון ישראל, 1998, עמ' 82–83. לתיעוד פעולות פיסוליות רבות של תומרקין ראו: יגאל תומרקין, עצים, אבנים ובדים ברוח, תל אביב: מסדה, 1981.
↑  לויטה, עפרת; תמוז (עורך), סיפורה של אמנות ישראל (1980), עמ' 238–240; וגם: גדעון עפרת, בית – אברהם אופק, עין חרוד: המשכן לאמנות על שם חיים אתר, 1986, בעיקר עמ' 116–148.
↑  פייר רסטאני, קדישמן, תל אביב: מוזיאון תל אביב, 1996, עמ' 43–48.
↑  רסטאני, קדישמן (1996), עמ' 127.
↑  רותי דירקטור, "כשפוליטיקה הופכת לקיטש", סטודיו 92 (אפריל 1998), 28–33.
↑  אמנון ברזל (אוצר), ישראל, הביינאלה של ונציה 1980, ירושלים: משרד החינוך והתרבות, 1980.
↑  אילנה טננבאום (עורכת), וידאו Zero, כתוב בגוף, פעולה בשידור חי, הדימוי המוקרן – העשור הראשון, מוזיאון חיפה, 2006, עמ' 48, 70–71.
↑  טננבאום (עורכת), וידאו Zero‏ (2006), עמ' 35–36.
↑  גינתון, העיניים של המדינה (1998), עמ' 142–151.
↑  טננבאום (עורכת), וידאו Zero‏ (2006), עמ' 43.
↑  אירית סגולי, "האדום שלי הוא דמך היקר", סטודיו 76 (אוקטובר–נובמבר 1996), 38–39.
↑  גדעון עפרת, "לב הדברים", גדעון גכטמן, עבודות 1971–1986, תל אביב: סתווית, 1986, ללא מספרי עמודים.
↑  נטע גל-עצמון, "גלגולים של מקור וחיקוי, עבודות 1973–2003", בתוך: גדעון גכטמן, חדווה, גדעון וכל השאר, הוצאת אגודת הציירים והפסלים תל אביב (דפדפת מידע ללא מספרי עמודים).
↑  שרית שפירא, דבר דבר: נחום טבת – עבודות, 1994–2006, ירושלים: מוזיאון ישראל, 2007, עמ' 21.
↑  נחום טבת בתערוכה "צ'ק פוסט", אתר מוזיאון חיפה לאמנות.(הקישור אינו פעיל, 15.04.2018)
↑  איתמר לוי, "ראש קטן גדול", סטודיו 111 (פברואר 2000), 38–45.
↑  דפנה בן-שאול (עורכת), קבוצת זיק: עשרים שנות עבודה, ירושלים: קבוצת זיק; כתר הוצאה לאור, 2005.
↑  גליה בר אור, "חלל פרדוקסלי", סטודיו 109 (נובמבר–דצמבר 1999), 45–53.
↑  מהגר בעל כורחו, באתר ynet, 27 בנובמבר 2007 .
↑  דוד שפרבר, איפכא מסתברא: תרבות בית המדרש והאמנות היהודית העכשווית; עורך: צחי מזומן; אוצרת: ענת חן, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן – הפקולטה למדעי היהדות – מרכז ליבר לתערוכות, תשס"ח 2008, עמ' 46–47.
↑  ראו קטע וידאו באתר יוטיוב.
↑  לביאה שטרן, "דיבורים על דורה", סטודיו 91 (מרץ 1998) 34–37.
↑  אמיתי מנדלסון, "חזיונות אחרית וראשית הרהורים על אמנות בישראל: 1998–2007", זמן אמת, ירושלים: מוזיאון ישראל, 2008, עמ' 68.
↑  גדעון עפרת, "הדיאלקטיקות של שנות החמישים: הגמוניה וריבוי", בתוך: גליה בר אור, גדעון עפרת, העשור הראשון: הגמוניה וריבוי, עין חרוד: משכן לאמנות עין חרוד, 2008, עמ' 18.
↑  אבנר בן-עמוס, "תיאטרון הזיכרון והמוות: אנדרטאות וטקסים בישראל", בתוך: דרורה דומיני, פראנס לבה-נדב, כל מקום: נוף ישראלי עם אנדרטה; עורך: מאיר ויגודר, תל אביב: חרגול, תשס"ב 2002.
↑  גליה בר אור, "אוניברסלי ואינטרנציונאלי: אמנות הקיבוץ בעשור הראשון", בתוך: בר אור, עפרת, העשור הראשון (2008), עמ' 88.
1 2  יגאל תומרקין, "האנדרטה לשואה ולתקומה", בתוך: I תומרקין, גבעתיים: מסדה, 1981 (ללא מספרי עמודים).
↑  מיכל עלמה מרקוס, במרחבי הזמן של יגאל תומרקין, בבלוג שלה "בין השמשות", 1 בינואר 2006.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| פיסול |
| --- | --- | --- |
| העת העתיקה | פיסול פרהיסטורי • פיסול מצרי • פיסול יווני • פיסול רומי |  |
| ימי הביניים | פיסול ביזנטי • פיסול רומנסקי • פיסול גותי |  |
| העת החדשה | פיסול של תקופת הרנסאנס • פיסול של תקופת הבארוק • פיסול נאו קלאסי |  |
| המאה ה-20 | פיסול אימפרסיוניסטי • פיסול מודרניסטי • פיסול פוטוריסטי • רדי מייד • אמנות אדמה • וידאו ארט • מיצג • מיצב |  |
| סגנונות מקומיים | פיסול ישראלי |  |
| קטגוריות עיקריות | פַּ‏‏סָּ‏‏‏‏‏לים • פסלים (יצירות) • טכניקות פיסוליות   ראו גם: פורטל:אמנות |  |
תלמידי בצלאל ליד פסלים שכיירו, 1914 בקירוב
בוריס שץ מפסל את דמותו של הרצל, 1918 בקירוב
אברהם מלניקוב
יהודה המתעורר, 1925
אבן
הפארק הלאומי, רמת גן
דוד פולוס
אנדרטת אלכסנדר זייד, 1938
ברונזה
בית שערים
זאב בן-צבי
דיוקן שמריהו לוין, 1934
אבן ירושלמית
מוזיאון תל אביב לאמנות
יצחק דנציגר, נמרוד, 1939, אבן חול, מוזיאון ישראל
דב פייגין, חיה, 1958/1998, ברזל, המוזיאון הפתוח תפן
יחיאל שמי, פסל-ים, 1964-1967, ברזל ופלדה, אכזיב
יגאל תומרקין
הוא הלך בשדות, 1967
ברונזה
מוזיאון תל אביב לאמנות
מנשה קדישמן
מתח, 1966
ברזל צבוע
מוזיאון ישראל
בוקי שוורץ
משולש השתקפות/חשיבה, 1980
עץ צבוע ומראה
מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית
יעקב אגם
18 מעלות, 1971
פלדת אל-חלד
מוזיאון ישראל
אפרת נתן
פסל ראש, 1973
מיצג, תצלום תיעודי
משה גרשוני
יד ענוגה, 1975/2003
פסקול וטקסט
גדעון גכטמן
כד, 1992
פיברגלס וצבע
רח' אבן גבירול, תל אביב-יפו
נחום טבת
ג'מעין, 1986
אקריליק וצבע תעשייתי על עץ ואלומיניום
קונסטהאלה מנהיים, גרמניה
דרורה דומיני
בית עם אנדרטה, 1993
עץ צבוע ויציקת אלומיניום
יצחק גולומבק
ללא כותרת, 1989
עץ לבוד
אוהד מרומי
מרפאה, 1999
טכניקה מעורבת
סיגלית לנדאו
אוהל דלת ברזל, 1995
טכניקה מעורבת
אורי קצנשטיין
2015
מוזיאון תל אביב לאמנות
משה ציפר
תבליט אבן, 1953
כיכר העצמאות, נתניה
נתן רפופורט
האנדרטה לזכר מרדכי אנילביץ, 1951
יד מרדכי
יצחק דנציגר
כבשי הנגב, 1963
ברונזה
מוזיאון תל אביב לאמנות