גשם בשדה קרב
הערות שוליים

↑  בהמשך נכלל השיר בקובץ שיריו שירים 1948–1962, ירושלים ותל אביב: שוקן, תשכ"ג, ולבסוף כונס במהדורת כל שיריו: שירי יהודה עמיחי, ירושלים: שוקן, תשס"ב 2002–תשס"ד 2004.
1 2  חנן חבר, שירת הגוף הלאומי: נשים משוררות במלחמת השחרור, תיאוריה וביקורת 7 (1995), 110.
1 2 3 4  יאיר מזור, שירתם הצעירה – תבונת המבנה: מחקרים בשירה ובסיפורת עברית חדשה ובספרות המקרא, תל אביב: מפעלים אוניברסיטאיים להוצאה לאור, 1987, עמ' 31.
↑  לרבות בספרות העברית בימי הביניים ובתקופת ההשכלה, וכן בספרות מערב אירופה (בעיקר באיטליה, בצרפת, באנגליה ובגרמניה) במאה ה-15 ועד ימינו (אברהם שאנן, מילון הספרות החדשה העברית והכללית, תל אביב: יבנה, 1959, עמ' 982–983; עזריאל אוכמני, תכנים וצורות, תל אביב: ספריית פועלים, 1978, כרך ב', עמ' 54).
↑  אוכמני, תכנים וצורות (1978), שם; אשר א' ריבלין, מונחון לספרות, תל אביב: ספריית פועלים, תשל"ח 1978, עמ' 34.
1 2  דב לנדאו, היסודות הריתמיים של השירה, ירושלים – תל אביב: שוקן, תש"ל, עמ' 195.
↑  הלל ברזל, שירה ופואטיקה: מביאליק ועד שירת ההווה: מסות מחקר, תל אביב: יחדיו, תש"ן 1990, עמ' 357–358. לדעת ברזל, "ניתן לומר כי מרבית השירים, שכתב עמיחי בשנים 1944–1962, למרות השימוש העקיב בטראנספוזיציה, צלילם הוא אלגי, מינורי. אם חוזרים כיום לקריאת השירים האלה, לאחר שהוקהה עוקצה של ההפתעה שהיתה נחלת הקורא בשעתה, חשים ביתר שאת את איכותם המקוננת" (הלל ברזל, משוררים בגדולתם: מסות מחקר על משוררים עבריים, כרך א, תל אביב: יחדיו – אגודת הסופרים העברים בישראל (ספרית מקור), תשל"ט 1979, עמ' 356).
1 2 3 4 5 6  "גשם בשדה קרב", בתוך: דרור גרין (עורך), פיוט: דפשיר שבועי, 405 (מרץ 2015).
↑  לשם השוואה ניגודית ראו למשל הבלדה "על הרי גלבוע" לשאול טשרניחובסקי (עַל הָרֵי גִּלְבֹּעַ, בפרויקט בן-יהודה).
↑  חיים אהל, שער לשירה הצעירה: סגולות השירה הצעירה, תל אביב: ב. צ'ריקובר, תשל"ג, עמ' 21.
↑  מטפורה סמויה מורכבת "ממילה או מקבוצת מילים, שמשמעותן כבר איננה מילולית [כלומר, מילונית] בלא שמצוי לידן בן זוגן המילולי המעמיד אותן במקומן המיוחד" (יוסף אבן, מילון מונחי הסיפורת, ירושלים: אקדמון, תש"ם, עמ' 130–131).
↑  "יש משוררי נוף מובהקים [...] שהנוף הוא חלק מהותי מאופיים הפייטני [...] נדמה לי, שאיני שייך לאלה, הרואים כך את הנוף. אולי זה מום אצלי? ייתכן, אך איני יכול להתאהב בנוף שאין בו בני-אדם, נוף בלי אסוציאציה על בן-אדם" (הלל ברזל, זיסי סתוי ובן עמי פיינגולד, "עם אברהם שלונסקי – בן השבעים", ידיעות אחרונות, 13 במרץ 1970; צוטט אצל יעקב בהט, "לסוגיית ה-ars poetica במשנתו של אברהם שלונסקי", מאזנים, לח, 5–6 (ניסן–אייר תשל"ד, אפריל–מאי 1974), עמ' 314, ב-JSTOR).
1 2  אורציון ברתנא, ספרות ופילוסופיה – נקודות מפגש, ירושלים: כרמל, תשס"ח 2008, עמ' 258.
↑  נעמי שני, עיון בשיר 'גשם בשדה קרב' מאת יהודה עמיחי, עלון למורה לספרות 16 (תשנ"ו), 94–98. הגשם משמש אפוא בשיר זה בשני רבדים. הרב-רבדיות של השפה השירית היא אחת הסגולות המאפיינות את לשון השירה בכללה.
1 2  זאב ענר (עורך), המאה ועשרים במאה העשרים: מאה ועשרים אישים יהודים שהטביעו את חותמם בארץ ישראל במאה העשרים, אור יהודה: הד ארצי, תש"ס 1999.
1 2  יעקב בסר, "לפי שעה", עתון 77: לספרות ולתרבות, 283 (2003), 2.
↑  לסקירה ראו לדוגמה יוחאי אופנהיימר, "גלגוליו של דגם המת החי בשירת מלחמת העצמאות", סדן: מחקרים בספרות עברית, ה (תשס"ב), 416–442 (נדפס שוב כפרק ה' בספרו הזכות הגדולה לומר לא: שירה פוליטית בישראל, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ד 2003, עמ' 81–102); חנן חבר, "חי החי ומת המת", סימן קריאה 19 (מרץ 1986), 188–192 (וספרו פתאום מראה המלחמה: לאומיות ואלימות בשירה העברית בשנות הארבעים, בני ברק : הקיבוץ המאוחד, 2001). ראו גם מרים נייגר, 'ולא אמרתי חזון אחרית ימים' – על אסכטולוגיה בשירת יהודה עמיחי, מחקרי ירושלים בספרות עברית (תשע"ג 2013), 320 ואילך, והביבליוגרפיה המובאת שם.
↑  חגי רוגני, מול הכפר שחרב: השירה העברית והסכסוך היהודי-ערבי 1929–1967, חיפה: פרדס, תשס"ו 2006 (באתר "טקסט").
↑  חנן חבר, פתאום מראה המלחמה: לאומיות ואלימות בשירה העברית בשנות הארבעים, בני ברק : הקיבוץ המאוחד, 2001, עמ' 37.
↑  מרים נייגר, 'ולא אמרתי חזון אחרית ימים' – על אסכטולוגיה בשירת יהודה עמיחי, מחקרי ירושלים בספרות עברית (תשע"ג 2013), 321 ואילך.
1 2  דן מירון, שמירת הכלים ותיקונם: חלקו השני של המאמר על "עכשיו ובימים אחרים" ליהודה עמיחי", מאזנים סב, ד (אב תשמ"ח, יולי 1988), עמ' 18 (נדפס שוב בספרו מול האח השותק: עיונים בשירת מלחמת העצמאות, תל אביב וירושלים: כתר; האוניברסיטה הפתוחה, 1992). לעומת מירון, מרים נייגר סבורה כי עמיחי היה שותף בתחילת דרכו למגמה של התייחסות אל המתים כאל 'מתים-חיים', ולדעתה הוא לא נטש אותה אלא המשיך ממנה והלאה, בפתחו את התמה בדרכו.
1 2  שרגא אבנרי, שירתנו הצעירה במבחן הנושא, מאזנים לא, ה–ו (קפא–קפב) (ניסן–אייר תשי"ט / אפריל–מאי 1959), 422.
↑  "וזה", לדבריו, "מה שמצויר באורח לאקוני – ולכן נוקב יותר – בשיר" (צבי לוז, היסוד הפילוסופי בשירה העברית; ערכה והביאה לדפוס: לאה שניר, תל אביב: הקיבוץ המאוחד (ספריית הילל בן חיים), 2001, עמ' 169).
↑  נורית בוכוויץ, רשות מעבר: חילופי נורמות, מאיר ויזלטיר ושירת שנות השישים; הביאה לדפוס: לאה שניר, בני ברק: הקיבוץ המאוחד, תשס"ח 2008, עמ' 59.
↑  אברהם בלאט, בנתיב סופרים, תל אביב: המנורה, תשכ"ז, עמ' 142.
↑  Leon I. Yudkin, Escape Into Siege A Survey Of Israeli Literature Today, London; Boston: Routledge & Kegan Paul, 1974, p. 144.
↑  Leon I. Yudkin, “Fate and Faith in Amihai's Poetry,” Jewish Affairs 31 (1976), 43.
↑  כתבי ynet, בדרך העפר, בשירה של צווארון כחול, באתר ynet, 22 בספטמבר 2000.
↑  לשאלתו של בסר: "שירך 'גשם בשדה הקרב' ושירו של חיים גורי 'הנה מוטלות גופותינו' מתיַחסים לתקופת מלחמת השחרור. שני השירים דנים בסיטואציה זהה. יחד עם זאת הם שונים; אבל הניגוד הבולט ביותר הוא בתפיסת המוות – האם מוכן אתה לפתח יותר את ההבחנה הזאת, והאם אתה שותף לה בכלל?" השיב עמיחי:
גורי ואני היינו אפילו בגדוד אחד. יוצא, איפוא, מכך, שאותן החוויות, שהכתיבו את השיר הזה, נוגעות לשנינו גם יחד. אבל נדמה לי, שראיית הדברים אצלי היא מפוכחת יותר. בשיר שלי יש מעין תחושת ההומור, אם אתה רוצה. הגדרת נכון את העיקר החוצה בין שני השירים והוא – תפיסת המוות. אני בהחלט חושב, שיש להסתפק בעובדה, ששני אנשים מגיבים על תופעה אחת בדרכים שונות, כמו שני גברים האוהבים אשה אחת – אוהבים אותה מסיבות שונות, רואים בה מקורות יופי שונים. גורי ואני גזורים אחרת, אנחנו שונים מאוד. לכן אין כאן שום דבר יוצא דופן, ולמען האמת אין לי מה להוסיף זולת העובדה, ששיר זה נכתב כמעט בתקופה אחת עם שירו של גורי. ובכל זאת הוא כפי שהוא.
("יהודה עמיחי", בתוך: יעקב בסר (ערך את הראיונות), שיח משוררים: על עצמם ועל כתיבתם, תל אביב: עקד, תשל"א 1971, עמ' 51).
↑  ובמילותיה של המחנכת נילי לוי: עמיחי מבטא בשירו במילים פשוטות "את העובדה המצמררת שבשדה הקרב ההבדל בין 'רעי החיים' ובין המתים הוא דק כשמיכה" (נילי לוי, מילות פרידה, מפמ"ר ספרות, משרד החינוך והתרבות, באתר סנונית). לדברי דן מירון, "בלאקוניות המתכחשת, לכאורה, לכל פאתוס, מסומן כאן ההבדל בין החיים למתים כהבדל שבין מי שמגונן על עצמו בעטיפה למי שכבר אינו מודע לצורך בהגנה כזאת" (דן מירון, שמירת הכלים ותיקונם: חלקו השני של המאמר על "עכשיו ובימים אחרים" ליהודה עמיחי", מאזנים סב, ד (אב תשמ"ח, יולי 1988), עמ' 14).
1 2  דן מירון, שמירת הכלים ותיקונם: חלקו השני של המאמר על "עכשיו ובימים אחרים" ליהודה עמיחי", מאזנים סב, ד (אב תשמ"ח, יולי 1988), עמ' 13.
↑  דן מירון, שמירת הכלים ותיקונם: חלקו השני של המאמר על "עכשיו ובימים אחרים" ליהודה עמיחי", מאזנים סב, ד (אב תשמ"ח, יולי 1988), עמ' 14 (וראו גם עמ' 16).
↑  רחל ויסברוד, בימים האחרים: תמורות בשירה העברית בין תש"ח לתש"ך, תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, תשס"ב 2002, עמ' 340, בגוגל ספרים.
↑  אורי משגב, הגשם ממשיך לרדת: על הדמיון המפתיע בין משפט מתוך "במערב אין כל חדש" לשיר אחד של עמיחי, באתר הארץ, 30 בינואר 2007; "אריך מריה רמרק: הגשם יורד", בתוך: דרור גרין (עורך), פיוט: דפשיר שבועי, 433 (ספטמבר 2015).
↑  אריך מריה רמרק, במערב אין כל חדש; מגרמנית: צבי ארד, תל אביב: זמורה-ביתן, תשמ"ב 1982, עמ' 52.
↑  נתן זך, שירי יהודה עמיחי, על המשמר, טור 4, 29 ביולי 1955 נדפס שוב בתוך: יהודית צוויק (עורכת), יהודה עמיחי: מבחר מאמרי ביקורת על יצירתו, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1988, עמ' 68.
1 2  משה דור, חסד של שירה, מעריב, טור 3, 31 במאי 1963.
↑  משה דור, קובץ חדש לשירי מלחמה ושלום, מעריב, טור 3, 29 בדצמבר 1967.
↑  ב"י מיכלי, פרי הארץ: הוויות ויוצרים בספרותנו הצעירה, תל אביב: אגודת הסופרים ליד הוצאת מסדה ('ספרית מקור'), 1966, עמ' 121.
↑  "ארץ אבותי נואשת-מים": סבינה מסג משוחחת עם המשורר אריה סיון, מאזנים עו, 2/‏6 (טבת תשס"ג, דצמבר 2002), 56.
↑  אריה סיון, אפילו כשמעירים מן השינה, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2001.
1 2  צבי עצמון, "קוראים אחריו", עתון 77 248 (2000), 22.
↑  ומוסיף: "אקטואליות לצערנו גם היום" (עמיחי חסון, הנה מוטלות גופותינו: על שירה בזמן לחימה, בית אבי חי, 28 ביולי 2014; המאמר התפרסם גם בעיתון "הארץ").
↑  יאיר מזור, "על הקנקן, על מה שבתוך הקנקן, ועל מה שביניהם: פשטות כמורכבות ומורכבות כפשטות בשירת זך ועמיחי", אפריון 56 (1999), 47–48.
↑  Arieh Sachs, “Rain Falls on the Faces of My Friends,” Judaism (New York) 14,4 (Fall 1965), p. 408; Yehuda Amichai, “Rain on a Battlefield,” in: Yehuda Amichai, Selected Poems; translated by Assia Gutmann, London: Cape Goliard, 1968 (reprinted in: The Early Books of Yehuda Amichai, Riverdale-on-Hudson: Sheep Meadow Press, 1988, p. 132); “Rain on the Battlefield”; tr. Arthur C. Jacobs, in: Jacob Sonntag (ed.), New Writing from Israel 1976: Stories, Poems, Essays, London: Corgi, 1976, p. 157 (reprinted in: A.C. Jacobs, Collected Poems and Selected Translations; edited by John Rety and Anthony Rudolf, London: Menard Press, 1996, p. 162); Yehuda Amichai, “Rain on the Battlefield”; tr. Alan Sillitoe, in: Moshe Dor and Natan Zach, The Burning Bush: Poems from Modern Israel, London: W.H. Allen, 1977. p. 55; Yehudah Amichai, “Rain on the Battlefield,” in: No Rattling of Sabers: An Anthology of Israeli War Poetry; translation and introduction by Esther Raizen, Austin: Center for Middle Eastern Studies, University of Texas at Austin (Modern Middle East Literatures in Translation Serie), 1995, p. 38 (on Google Books); Yehuda Amichai, “Rain on the battlefield”; tr. Yair Mazor, in: Yair Mazor, Pain, Pining & Pine Trees: Contemporary Hebrew Poetry, Tel Aviv: Papyrus Pub. House; Milwaukee: Center for the Jewish studies, the University of Wisconsin-Milwaukee, 2000, p. 239; “Rain Falls on the Faces of My Friends”; tr. Robert Alter, in: The Poetry of Yehuda Amichai; ed. Robert Alter, New York: Farrar, Straus and Giroux, 2015 (on Google Books).
↑  ראו: Essi Lapon-Kandelshein (bibliographer), Nava Duchovni (project editor), To Commemorate the 70th Birthday of Yehuda Amichai: A Bibliography of His Work in Translation, Ramat Gan: Institute for the Translation of Hebrew Literature, 1994.
↑  שלמה גרוניך וקצת אחרת, גשם בשדה קרב, כל שיר (נתן יונתן מארח את יהודה עמיחי), הטלוויזיה החינוכית הישראלית, שנות ה-70.
↑  'גשם בשדה קרב'; המילים: יהודה עמיחי, המוסיקה: שאול גולדווסר, בתוך: ארכיון יהודה עמיחי, האוסף הכללי, ספריית ביינקי לספרים נדירים וכתבי יד, אוניברסיטת ייל.
↑  אשר ביטנסקי – אבא: האוסף (NMC,‏ 1998), באתר סטריאו ומונו.
↑  מזל קאופמן, קסדת החייל כחולצת נסוס, מאזנים, עז, ג (טבת תשס"ד, דצמבר 2003), עמ' 11, באתר JSTOR (גרסת html באתר מפמ"ר ספרות, משרד החינוך). ראו גם ליאור שטרנברג, "על בְּנֵי עמי אני בוכה אשר אין בהם לב לבכות", מקום לשירה.
↑  רמי דיצני, "שתן בשדה רקב", על המשמר, כ"ז באלול תשנ"א, 6 בספטמבר 1991, עמ' 21; נדפס שוב בתוך: רמי דיצני, ארץ זבה: שירים 1982–2000, תל אביב: משכל ('שירה בפרוזה'), 2003, עמ' 21.
↑  צבי עצמון, "שמיכת שיר, מצבה מחוקה", אפס שתיים: כתב-עת לספרות, 1 (1992), עמ' 156; צבי עצמון, "שמיכת שיר, מצבה מחוקה", על המשמר, 6 במאי 1992, עמ' 22.
↑  רבקה טניה הדר, "[גשם דקיק]", משיב הרוח 12 (חורף תשס"ג 2002–2003), 123–124.
↑  אריה סיון, "[ימים חמים]", חוזר חלילה, תל אביב: קשב לשירה, תשס"ד 2004, עמ' 12.
↑  רפי וייכרט, "שלמותם של קיטועים", בתוך: אריה סיון, קיטועים, תל אביב: קשב לשירה, תשס"ז 2007, עמ' 49.
↑  שור ענתבי, לילאדם: מחברת שירים: י"ד שירים פ"נ, ירושלים: צור אות, תשס"ד 2004, עמ' 6 (דינה קטן בן-ציון, לא ינום ולא יישן מול חברון, מאזנים,  עט, 4/5 (תשרי–חשוון תשס"ו, אוקטובר–נובמבר 2005), 36, באתר JSTOR).
↑  סיגל נאור פרלמן, קול השירה היוצאת נגד הרוע, באתר הארץ, 3 במאי 2007. השיר התפרסם בספר שיריו של לאור יעמֹד בני: שירים 2005–2007, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 2007.
↑  מעין הראל, העולם נוטה על צדו, מחשב להישבר, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2011. השיר התפרסם בספר שיריו של וסרמן ואין העולם מקומו, תל אביב: עם עובד ('שירה'), תשע"א 2011.
| --- | --- |
ערך מומלץ: