stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנץ נופצ'ה

| --- | --- |

הברון נופצ'ה במדים אלבניים, 1915
 לידה:  3 במאי 1877 דווה, רומניה 
 התאבד:  25 באפריל 1933 (בגיל 55) וינה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה 
 ענף מדעי:  פלאונטולוגיה, albanology, גאולוגיה, פלאוביולוגיה 
 מקום מגורים:  וינה 
 מקום קבורה:  Feuerhalle Simmering 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה (1903)  האקדמיה הצבאית הטרזיאנית 
 בן או בת זוג:  Bajazid Doda 
 
פרנץ נופצ'ה (בהונגרית: Franz Nopcsa;‏ 3 במאי 1877 – 25 באפריל 1933) היה אריסטוקרט הונגרי, הרפתקן, מלומד, גאולוג ופליאונטולוג. נחשב לאחד ממייסדי הפליאוביולוגיה. היה גם מומחה בלימודי אלבניה והשלים את המפה הגאולוגית הראשונה של צפון אלבניה.
ביוגרפיה

נופצ'ה נולד ב-1877 בדווה, טרנסילבניה, ממלכת הונגריה (היום דווה, רומניה), למשפחת האצולה נופצ'ה ההונגרית ממוצא רומני. הוא היה בנו של Elek Nopcsa, חבר הפרלמנט ההונגרי. בשנת 1895, אחותו הצעירה אילונה גילתה עצמות דינוזאורים באחוזה המשפחתית. הוא חלק את העצמות עם פרופסור אדוארד סואס, שעודד אותו לחקור אותן. בעקבות עצתו של הפרופסור, הוא החל ללמוד גאולוגיה באוניברסיטת וינה ב-1897, שם התקדם במהירות בלימודיו. הוא נשא את הרצאתו האקדמית הראשונה בשנת 1899 בגיל עשרים ושתיים. הוא השיג תואר דוקטור בגאולוגיה ב-1903 מהאוניברסיטה; הדוקטורט שלו התמקד במיפוי גאולוגי של האזור המקיף את האחוזה המשפחתית.
ב-20 בנובמבר 1906 פגש נופצ'ה את ביאזיד דודה, אז בן השמונה-עשרה, בבוקרשט ושכר אותו כמזכירו. מאוחר יותר סיפר נופצ'ה על פגישה זו בספר הזיכרונות שלו.
בנוסף, נופצ'ה התעניין באלבניה, שהייתה מחוז של האימפריה העות'מאנית שהתמודדה על עצמאות באותה תקופה. הוא היה אחד הזרים הבודדים שהעזו להיכנס לאזורים ההרריים בצפון אלבניה. עד מהרה למד את הדיאלקטים והמנהגים האלבניים. בסופו של דבר, הם הסתדרו עם מנהיגי ההתנגדות הלאומנית האלבניה שנלחמו נגד הטורקים באזור. נופצ'ה נשא נאומים נלהבים והבריח נשק.
בשנת 1907, באחת ממסעותיו בהרי אלבניה, הוא הוחזק כבן ערובה על ידי השודד מוסטפא ליטה, יחד עם המלווה שלו בג'אזיד דודה. ליטה דרש עשרת אלפים לירות טורקיות עבור שחרורו. בזיכרונותיו תיאר נופצ'ה את תוכניתו להיחלץ ממצב זה. בסופו של דבר הוא ניצל על ידי אביו של דודה, שהביא "עשרה שומרים חמושים".
בשנת 1912 מדינות הבלקן איחדו כוחות כדי לגרש את הטורקים. עם זאת, לאחר מכן נכנסו המדינות החדשות הליברליות לסכסוכים פנימיים. במהלך מלחמות הבלקן הללו ריגל נופצ'ה עבור אוסטריה-הונגריה מתוך הסכסוכים הללו, אלבניה קמה כמדינה עצמאית, שהייתה זקוקה למלך. נופצ'ה התנדב, והציעה שהם ישתמשו בכסף שירוויחו מנישואיו עם בחורה אמריקאית עשירה כדי לממן את מאמצי המלחמה, אולם תוכניתו לא התקבלה.
מאוחר יותר, במהלך מלחמת העולם הראשונה, נופצ'ה היה במשימה נוספת כמרגל עבור אוסטריה-הונגריה, ועבד בחשאי כרועה צאן בטרנסילבניה הוא גם הוביל קבוצה של מתנדבים אלבניים בזמן מלחמה. כמו כן הוא היה הראשון שחטף מטוס בהיסטוריה. המניע שלו לחטיפת מטוס היה לברוח מהרפובליקה הסובייטית ההונגרית המתהווה. עם תבוסתה של אוסטריה-הונגריה בתום המלחמה, טרנסילבניה מולדתו של נופצ'ה נמסרה לרומניה. כתוצאה מכך איבד הברון את אחוזותיו ורכושו ב-1920. הוא חיפש עבודה בשכר, ומצא תפקיד כראש המכון ההונגרי לגאולוגיה בשנת 1925.
אבל כהונתו של נופצ'ה במכון הגאולוגי הייתה קצרת מועד, עד מהרה השתעמם מהעבודה המשרדית. הוא נסע לאירופה על אופנוע יחד עם מזכירו ואהובו האלבני הוותיק בג'אזיד אלמז דודה כדי לחקור מאובנים מאוחר יותר חזר לווינה שם נקלע שוב לקשיים כלכליים. כדי לכסות את חובותיו, הוא מכר את אוסף המאובנים שלו למוזיאון הטבע בלונדון.
עד מהרה נכנסה נופצ'ה לדיכאון. לבסוף, בשנת 1933, הוא ירה למוות בבן זוגו, באיאזיד אלמאס דודה, לאחר מכן התאבד בעצמו. במכתב התאבדות, הוא מציין את הסיבה למעשיו בהתמוטטות עצבים.
הוא נקבר בווינה, ואפרו נקבר שם.
כתבים

נופצ'ה השאיר כמות ניכרת של פרסומים מדעיים ויומנים פרטיים. היומנים מציירים תמונה של אדם מורכב בעל אינטואיציה רבה, אך ללא יכולת להבין את המניעים של אחרים. מסירותו למען האלבנים הייתה בניגוד לחוסר הרגישות הסוציופתית שלו. ביומניו כתב על הצעתו להיות מלך אלבניה: "כשאהיה מונרך אירופאי שולט, לא יהיה לי שום קושי להשיג את הכספים הנוספים הדרושים על ידי נישואים עם יורשת אמריקאית עשירה השואפת למלוכה, צעד שבנסיבות אחרות הייתי מתעב לעשות".
במהלך חייו כתב נופצ'ה ספר זיכרונות המבוסס על יומנים ורשימות משנת 1897 עד 1917. אף שסיים את ספר הזיכרונות בסביבות 1929, הוא מעולם לא פורסם במהלך חייו. רק ב-2001 הוא פורסם בגרמנית ותורגם מאוחר יותר לאנגלית ב-2014.
תרומות מדעיות

תרומתו העיקרית של נופצ'ה לפליאונטולוגיה - ומכאן לפליאוביולוגיה - הייתה שהוא היה אחד החוקרים הראשונים שניסו "לשים בשר על עצמות". בתקופה שבה פליאונטולוגים התעניינו בעיקר בהרכבת העצמות, וניסו להסיק על הפיזיולוגיה וההתנהגות של הדינוזאורים. נופצ'ה היה הראשון שהציעה שהארכוזאורים האלה דאגו לצעירים שלהם והפגינו התנהגות חברתית מורכבת, רעיון שלא נאמר עד שנות ה-80. אבל מכיוון שהיה אחד האנשים הראשונים שחקרו את הביולוגיה של הדינוזאורים, הוא ידוע בתור 'אבי הפליאוביולוגיה', אף על פי שהוא עצמו טבע את המונח "פלאופיזיולוגיה" לחקר האבולוציה של הפיזיולוגיה והביולוגיה.
תיאוריה נוספת של נופצ'ה שהקדימה את זמנה הייתה שציפורים התפתחו מדינוזאורים השוכנים על הקרקע, שהיא התיאוריה למקור לתעופה. הוא העלה תיאוריה שהקשקשים על אמות הגפיים התפתחו לנוצות כדי לסייע בתעופה. תיאוריה זו התקבלה בשנות ה-60 ומאוחר יותר זכתה להסכמה רחבה, אם כי ממצאים מאובנים מאוחרים יותר של דינוזאורים מראים שהתפתחות התעופה הייתה מורכבת יותר ממה שדמיין נופצ'ה. בנוסף, המסקנה של נופצ'ה שלפחות חלק מהזוחלים מתקופת המזוזואיקון היו בעלי דם חם, משותפת כעת לחלק גדול מהקהילה המדעית.
מספר רב יחסית של מיני מאובנים נקראים על שמו.
נופצ'ה חקר דינוזאורים טרנסילבניים באופן אינטנסיבי, אף על פי שהם היו קטנים יותר מ"בני דודיהם" במקומות אחרים בעולם. לדוגמה, הוא חשף זאורופודים באורך שישה מטרים, קבוצה של דינוזאורים שבמקומות אחרים הגיעו לגודל של 30 מטרים או יותר. נופצ'ה הסיק שהאזור שבו נמצאו השרידים היה אי, בתקופת המזוזואיקון. הוא העלה את התאוריה של "משאבים מוגבלים" המצויים באיים ושיש לכך בדרך כלל השפעה של "הקטנת גודלם של בעלי חיים" לאורך הדורות, מה שיוצר צורה מקומית של גמדות. התיאוריה של נופצ'ה לגבי גמדות בעלי החיים, מקובלת בהווה.
נופצ'ה גילה ונתן שמות לכמה מינים בחייו. בשנת 1899 הוא קרא למין Mochlodon robustus, שלאחר מכן שינה את שמו ל-Rhabdodon robustus בשנת 1915.הוא גם נתן את שמו של Struthiosaurus transylvanicus, אותו תיאר ב-1915. בשנת 1928 הוא נתן שם לטיינורוזאורוס.
נופצ'ה היה גם גאולוג חשוב ואחד החוקרים הראשונים את הגאולוגיה של מערב הבלקן, במיוחד צפון אלבניה.
מחקר אלבניה

במהלך חייו פרסם נופצ'ה יותר מחמישים מחקרים מדעיים הנוגעים לאלבניה, המכסים מגוון רחב של נושאים כמו בלשנות, פולקלור, אתנולוגיה, היסטוריה ומשפט. הוא היה אחד המומחים המובילים של אלבניה בתקופתו. לאחר מותו של נופצ'ה, כמה מכתבי היד החשובים שלו לא פורסמו. הוא השתתף בעבודתו של הקונגרס האלבני של טריאסטה, פרסם את הערותיו על הקונגרס שהפכו לבעלי עניין היסטורי במיוחד.
העיזבון המדעי והארכיון של נופצ'ה הכוללים אלפי עמודים של הערות, סקיצות וטקסטים הוחרם על ידי המשטר הקומוניסטי של אנוור הוג'ה. בסופו של דבר, כתבי היד, הרישומים והכתבים השלמים שלו היוו את הליבה של החלק האלבני של הספרייה הלאומית של אלבניה.
פרזנה אסלאם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  המאה ה־20 וואה קנטט, פקיסטן 
 ענף מדעי:  פיזיקה, מדע הלייזר, אסטרונומיה, פוטוניקה 
 מקום מגורים:  מנצ'סטר 
 מקום לימודים:  בית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה, אוניברסיטת מנצ'סטר  אוניברסיטת קוויד-אי-אזאם  אוניברסיטת פנג'אב 
 מוסדות:  אוניברסיטת קובנטרי 
 פרסים והוקרה:  עמית המכון לפיזיקה 
 אתר רשמי
 
פרזנה אסלאם (באנגלית: Farzana Aslam) היא פיזיקאית ואסטרונומית פקיסטנית. אסלאם היא פרופסורית ומלמדת באוניברסיטת קובנטרי שבאנגליה, את מקצועות המתמטיקה, הפיזיקה והאסטרונומיה.
לפני כן עבדה כפרופסור אורחת לנושאי פיזיקה ואסטרונומיה במכון לחלל ולאסטרופיזיקה של החלל באוניברסיטת קראצ'י שבפקיסטן.
קורות חיים

אסלאם נולדה בוואה קנטט, עיר קטנה הידועה באווירה השלווה שלה ובשיעור האוריינות הגבוה ביותר. פרזנה אסלאם למדה במכללה להנדסה בוואה קנטט. היא עברה לאוניברסיטת פונג'אב וקבלה את התואר הראשון שלה בפיזיקה. לאחר מכן עברה לאסלאמאבאד בה למדה באוניברסיטת קוויד-אי-אזאם, שבו הוענק לה התואר השני (M.Sc) בפיזיקה.
בהמשך, היא קיבלה תואר שני בפיזיקת לייזר ופיזיקה קוונטית מאותו המוסד.
אסלאם נסעה לממלכה המאוחדת כדי ללמוד באוניברסיטת מנצ'סטר. בשנת 2005 קיבלה תואר דוקטור בפיזיקה ואסטרונומיה מבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת מנצ'סטר ותואר דוקטורט נוסף בפיזיקת לייזר.
בשנת 2005, הצטרפה אסלאם לקבוצת פיזיקה תוססת "קבוצת הפיזיקה פוטון" בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה שבו היא התמחתה בפיזיקת שני פוטונים ולייזר פוטוני.
קורות חיים > קריירה בפיזיקה

לאחר תום לימודי התואר השני בפיזיקה, הצטרפה אסלאם לאוניברסיטת פונג'אב כמרצה, בה היא לימדה פיזיקה סטודנטים לתואר ראשון ולתואר שני. לאחר שהצטרפה לבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת מנצ'סטר, היא נעשתה חוקרת מובילה בתחום פולימרים מורכבים משולבים עם ננו-חלקיקים מוליכים למחצה. זאת על מנת להשיג שיעור תגובה גבוה ויעילות עקיפה כנדרש עבור יישומי אחסון הנתונים ועיבודם. בנוסף, אסלאם לימדה מתמטיקה לתואר ראשון ונתנה שיעורי עזר למתמטיקה ופיזיקה לסטודנטים באוניברסיטה.
יתר על כן, אסלאם הייתה מעורבת באופן פעיל בהנגשת התוכנית של אוניברסיטת מנצ'סטר, באמצעות "מלגת הוראה אוגדן" להרחבת ההשתתפות בלימודי הנדסה ומדעים. מטרת מלגה זו הייתה לערב מדענים כמודל לחיקוי לילדים בבתי הספר הממשלתיים בממלכה המאוחדת, על מנת לעודד את הדור הצעיר ללמוד מדעים והנדסה. בשל תרומתה, אסלאם זכתה בפרס ציון לשבח בכנס פוטון שנערך על ידי המכון לפיזיקה בגלאזגו ב-5–9 בספטמבר 2004.
פרסומים > מחקרים

Spectroscopic studies of nanoparticle-sensitised photorefractive polymers 17 by Farzana Aslam; David J. Binks; Steve Daniels; Nigel Pickett; Paul O'Brien. Journal of Chemical Physics volume 316, 2005, P. 17
Photorefractive performance of polymer composite sensitised by CdSe nanoparticles passivated by 1-hexadecylamine, by David J. Binks, Mark D. Rahn and David P. West, Paul O’Brien and Nigel Pickett. Journal of Modern Optics, Volume52 ( 7), 2005, P 945-953.
Photorefractive performance of a CdSe/ZnS core/shell nanoparticle sensitised polymer. Journal of Chemical Physics volume 316, 2005, P 171-
Effect of nanoparticle composition on the performance of photorefractive polymers, by F. Aslam, J.Stevenson-Hill, David J. Binks, Steve Daniels, Nigel Pickett and Paul O’ Brien. Chemical Physics Volume 333, 2007, P- 42
פרנסואה הראשון, דוכס לורן

פרנסואה הראשון, דוכס לורן (בצרפתית: François Ier de Lorraine; ‏23 באוגוסט 1517 - 12 ביוני 1545), היה דוכס לורן בין השנים 1544–1545.
ביוגרפיה

פרנסואה נולד ב-23 באוגוסט 1517 בננסי, לאנטואן, דוכס לורן ורנה מבורבון, בתם של ז'ילבר, רוזן מונטפנסייה וקיארה גונזאגה. בצעירותו התארס פרנסואה עם אן מקלווה, בתם של יוהאן השלישי, דוכס קלווה ומריה מיוליך-ברג, אולם בשנת 1535 בוטל השידוך, ובשנת 1540 היא התחתנה עם הנרי השמיני, מלך אנגליה.
ב-10 ביולי 1541 התחתן פרנסואה עם כריסטינה מדנמרק, בתם של כריסטיאן השני, מלך דנמרק ואיזבלה מאוסטריה, ממנה היו לו 3 ילדים. בשנת 1544 מת אביו אנטואן, דוכס לורן, ופרנסואה ירש את נחלותיו ותאריו. ב-12 ביוני 1545 מת פרנסואה ברמירמון, ובנו קרל השלישי, דוכס לורן ירש את נחלותיו ותאריו, תוך שאשתו כריסטינה שימשה כעוצרת עד לבגרותו.
משפחתו

ב-10 ביולי 1541 התחתן פרנסואה עם כריסטינה מדנמרק, בתם של כריסטיאן השני, מלך דנמרק ואיזבלה מאוסטריה, ממנה היו לו 3 ילדים:
קרל השלישי, דוכס לורן (1543–1608), התחתן עם קלוד דה ולואה, נסיכת צרפת
רנאטה מלורן (1544–1602), התחתנה עם וילהלם החמישי, דוכס בוואריה
דורותיאה מלורן (1545–1621), התחתנה עם אריך השני, דוכס בראונשווייג-לינבורג, ולאחריו התחתנה עם מארק דה ריי, מרקיז וארמבון
פרסי ההוקי הרוסי

בתום עונת ההוקי ברוסיה, וקודם בברית המועצות, הוענקו ומוענקים באופן מסורתי מספר פרסים למיטב השחקנים, המאמנים, השופטים והעיתונאים המכסים את ענף ההוקי.
פרסי עבר

גביע ההתקדמות. מוענק על שיפור נתונים בהשוואה לעונה הקודמת. המייסדים היו עיתון "סובייטסקי ספורט" (1965-1970) ועיתון הפועלים של קייב (1981–1994). מאז 1994 לא מוענק.
פרס המשחק ההוגן. מייסד הפרס היה המגזין "ניצוץ". הוענק לקבוצה שהייתה לה ההבדל הקטן ביותר בין שני המדדים הסטטיסטיים - זמן העונשין והשערים שהובקעו. מאז 2001 אינו מוענק.
אימת בעלי הסמכות. הפרס הוקם לקבוצה שלקחה את מירב הנקודות מהזוכים באליפות המדינה. המייסד היה העיתון Sportivnaya Moscow. מאז שנת 1998 לא מוענק.
אביר ההתקפה. הפרס מיועד לשחקן שכבש שלושה שערים או יותר במשחק אחד לעיתים קרובות יותר מאחרים. מייסד הפרס היה המגזין "הלוחם הסובייטי", לימים - מפעל השעונים הראשון של מוסקבה. מאז שנת 2000 אינה מוענקת.
פרס חיבת הקהל. הוקם על ידי השבועון "הוקי". הוענק במשך שתי עונות על פי תוצאות הצבעת הקוראים. מאז שנת 2000 אינו מוענק.
"שחקן ההוקי הטוב ביותר לפלייאוף". מוענק על פי מספר הקולות הגבוה ביותר בסקר בקרב אוהדי ההוקי. המייסד הוא בנק Sudostroitelny. לא הוענק מאז 2005.
התקפת גיבורים. המייסד הוא הסימן המסחרי "שלושה גיבורים" של חברת TransMark LLC. מוענק לשלושה השחקנים ההתקפיים ביותר בליגה. לא הוענק מאז 2005.
"אומץ וחוצפה". על פי תוצאות עונת 1983/1984, הוא הוענק לקבוצת הליגה הראשונה, שהשיגה את התוצאה הטובה ביותר במשחקים מול קבוצות עטורות תארים (ממקומות 1–3). בהמשך, הוענק לקבוצת הליגה הראשונה, שהשיגה את התוצאות הטובות ביותר במשחקים במועדוני הצמרת בטורניר המעבר. המייסדים היו עיתון "חרקובשצ'ינה סוציאליסט" של חרקוב וחובבי ההוקי במפעל מלישייב.
ראו גם

אליפות רוסיה בהוקי קרח
אליפות ברית המועצות בהוקי קרח
הערות שוליים

↑  Лучший хоккеист сезона по опросу журналистов
↑  Все призы Советского и Российского Хоккея на сайте "Хоккейные архивы"
↑  https://web.archive.org/web/20051214084653/http://www.phl.ru/info/prizes
↑  אתר ליגת ההוקי המקצוענית
| ליגת ההוקי הקונטיננטלית> עונות KHL | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> טורנירים נוספים | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> נשיאי הליגה | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> שונות | ליגת ההוקי הקונטיננטלית>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ← • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023  |  גביע גגארין • גביע היבשת • גביע לוקומוטיב • WHL • MHL • VHL • גביע חרלמוב • גביע האתגר • גביע הפדרציה • גביע פטרוב • גביע האלופות  |  אלכסנדר מדבדב • דמיטרי צ'רנישנקו • אלכסיי מורוזוב  |  פרסי ההוקי הרוסי • דראפט ה-KHL • ‏KHL נגד NHL • התרסקות טיסת שחקני לוקומוטיב יארוסלבל • משחק האולסטאר • יריבויות בליגת KHL  |  |  |
קבוצות בעונת ‏2023/24
| החטיבה המזרחית | החטיבה המזרחית | החטיבה המערבית | החטיבה המערבית |  |  |
| בית חרלמוב | בית צ'רנישב | בית בוברוב | בית טראסוב |  |  |
| רוסיהאבטומוביליסט יקטרינבורג | רוסיהסלבאט יולאייב אופה | רוסיהויטיאז מחוז מוסקבה | בלארוסדינמו מינסק |  |  |
| רוסיהאק בארס קאזאן | רוסיהאוונגרד אומסק | רוסיהסוצ'י | רוסיהדינמו מוסקבה |  |  |
| רוסיהטרקטור צ'ליאבינסק | רוסיהאמור חברובסק | רוסיהספרטק מוסקבה | רוסיהצסק"א מוסקבה |  |  |
| רוסיהנפטכימיק ניז'נקאמסק | קזחסטןבאריס נור-סולטן | רוסיהסק"א סנקט פטרבורג | רוסיהלוקומוטיב ירוסלבל |  |  |
| רוסיהמטאלורג מגניטוגורסק | הרפובליקה העממית של סין הכוכב האדום קונלון | רוסיהסברסטאל צ'רפובץ | רוסיה אדמירל ולדיווסטוק |  |  |
| רוסיהטורפדו ניז'ני נובגורוד | רוסיהסיביר נובוסיבירסק | לאדה טוליאטי |  |  |  |


קבוצות עבר
‏יוגרה • סלובן ברטיסלאבה • לב פופראד • דונבאס • אטלנט מיטישצ'י • דינמו ריגה • יוקריט הלסינקי • לב פראג   מדבצ'אק זגרב • מטאלורג נובוקוזנצק • אם.וה.דה • חימיק ווסקרסנסק
פרנסואה לואי דה רוסלה, המרקיז דה שאטורנו

| --- | --- |

 לידה:  22 בספטמבר 1637 שאטו-רנו, צרפת 
 פטירה:  15 בנובמבר 1716 (בגיל 79) פריז, ממלכת צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 השכלה:  Prytanée National Militaire 
 מספר צאצאים:  1 
 דרגה:  אדמירל 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת הולנד-צרפת  קרב מפרץ ויגו  Battles of Barfleur and La Hougue  קרב מפרץ בנטרי  קרב מאלגה 
 עיטורים
 מסדר גבירתנו מהר הכרמל (1681)  מרשל צרפת  אביר במסדר סן-מישל  אבירי מסדר הרוח הקדושה  הצלב הגדול של המסדר המלכותי והצבאי של לואי  הקדוש 
 
לואי דה רוסלה, המרקיז דה שאטורנו
פרנסואה לואי דה רוסלה, המרקיז דה שאטורנו (צרפתית: François Louis Rousselet de Châteaurenaul‏; 1637 – 15 בנובמבר 1716) היה תת אדמירל בצי הצרפתי, מרשל ואיש אצולה.
ביוגרפיה

שאטורנו, יליד פריז, נלחם בצעירותו נגד הספרדים בקרב הדיונות (1658). בשנת 1661 הצטרף לצי הצרפתי והצטיין בכיבוש של ז'יזל תחת פיקודו של הדוכס בופור.
ב-1672 קיבל שאטורנו דרגת קפטן ופיקוד על ספינה משלו. הוא נשלח להילחם במימי הים התיכון נגד שודדי ים מסייל, מרוקו של היום. בשנת 1673 הוביל שייטת בים הצפוני לקרב נגד האדמירל ההולנדי מיכיל דה רויטר שהתרחש ב-1675. בשנת 1677 התמודד שאטורנו בהצלחה עם התקפה של צי הולנדי שהורכב מ-25 אוניות בסמוך לחוף הספרדי, כשלרשותו שש אוניות בלבד.
במהלך המלחמה עם בעלות הברית (ציי אנגליה והולנד) הנחית שאטורנו צבא צרפתי על חופי אנגליה, לאחר קרב עם האדמירל האנגלי הרברט, כדי לסייע לג'יימס השני לשוב לכס המלכות של אנגליה. שנה מאוחר יותר, לאחר שהתברר שהצבא נכשל מול האנגלים, חילץ שאטורנו את החיילים חזרה לצרפת.
בשנת 1701 הועלה שאטורנו לדרגת תת אדמירל, וב-1702, כשהוא מפקד על ספינת הדגל "לה פורטה", הוביל צי צרפתי בקרב על מפרץ ויגו. ה"לה פורטה" נשרפה וטבעה בקרב.
בשנת 1704 התמנה שאטורנו למושל ברטאן.
ב-7 בספטמבר 1684 נשא שאטורנו לאישה את מארי אן דה לה פורטה. בנו היחיד לואי עמנואל המשיך בדרכו של אביו והצטרף לצי.
פרשת בהר

.
שלט בבית פרטי בירושלים המצהיר שכל תוצרת הגינה הפקר בשל שנת שמיטה
פרשת בְּהַר (או בְּהַר סִינַי) היא פרשת השבוע התשיעית בספר ויקרא. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה בפרק כ"ה, פסוק א' ומסתיימת בפרק כ"ו, פסוק ב'.
בשנים שאינן מעוברות קוראים בדרך כלל את פרשת בהר ביחד עם פרשת בחוקותי.
תוכן הפרשה

הפרשה מפרטת דינים והלכות כלכליים, ובהם:
מצוות השמיטה, היובל ודינים נלווים
גאולת קרקע
בתים ושדות בתקופת היובל (ובכלל זה איסור מכירת הארץ לצמיתות)
אונאת ממון ואונאת דברים
איסור ריבית
דיני עבד עברי
דיני עבד כנעני והאיסור לשחררו
גאולת עבד עברי הנמכר כעבד לגוי
איסור הקמת פסל, מצבה ואבן משכית
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת בהר יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים.
יחד עם פרשת בחוקותי:
שנת בשה ושנת גכה - כ"ב באייר.
שנת זשג ושנת בחג - כ"ד באייר.
שנת השא ושנת זחא - כ"ו באייר.
בנפרד:
שנת השג - י' באייר.
שנת החא - י"ב באייר.
שנת זשה ושנת בחה - ט"ו באייר.
שנת זחג - י"ז באייר.
שנת בשז ושנת גכז - בארץ ישראל י"ג באייר, בחוץ לארץ כ' באייר.
בארץ ישראל נפרדת ובחוץ לארץ מחוברת:
שנת הכז - בארץ ישראל כ' באייר, בחוץ לארץ כ"ז באייר.
הפטרה

האשכנזים והספרדים מפטירים בספר ירמיהו, פרק ל"ב, פסוקים ו'–כ"ז (בק"ק פוזנא סיימו פסוק כ"ב). בהפטרה מתוארת עסקת מכירת שדה שנערכה בין ירמיהו לבין דודו חנמאל בן שלום, שסמלה את התקווה לשוב לארץ ישראל אחרי הגלות.
התימנים והאיטלקים מפטירים בספר ירמיהו, פרק ט"ז, פסוק י"ט - פרק י"ז, פסוק י"ד (לאשכנזים ולספרדים זו הפטרת פרשת בחוקותי).
בנוסח רומניא הפטירו ספר ישעיהו, פרק כ"ד, פסוק ב' עד פסוק כ"ג.
מה עניין שמיטה אצל הר סיני?

תורת כהנים בפתיחת הפרשה שואל ”מה ענין שמיטה אצל הר סיני? והלא כל המצות נאמרו מסיני!? אלא מה שמיטה נאמרו כללותיה ודקדוקיה מסיני אף כולם נאמרו כללותיהם ודקדוקיהם מסיני.” דברים אלה של המדרש הובאו בידי רש"י בפירושו לפרשה, והפכו לביטוי עברי ידוע, המביע תמיהה על עניינים שאין ביניהם קשר. במשמעותו המקורית, ברש"י ובמדרש, הוא מוסב על פסוקיה הראשונים של הפרשה, אשר עוסקים במצוות השמיטה, אך מקפידים לציין שהדברים נאמרו בהר סיני:
”וַיְדַבֵּר ה' אֶל מֹשֶׁה בְּהַר סִינַי לֵאמֹר. דַּבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם כִּי תָבֹאוּ אֶל הָאָרֶץ אֲשֶׁר אֲנִי נֹתֵן לָכֶם וְשָׁבְתָה הָאָרֶץ שַׁבָּת לַה'.”
המדרש שואל מדוע דווקא במצווה זו בחרה התורה לציין את העובדה שהיא נאמרה בהר סיני, ומשיב שזו דוגמה לכל מצוות התורה, שגם אלו מהן שניתן להבין ממקום כתיבתן שלא כל פרטיהן נאמרו למשה רבנו בהר סיני - נאמרו לאמיתו של דבר כבר קודם לכן. דברי מדרש זה נתפרשו בדרכים שונות, בין השאר בפירוש רש"י ובפירושו של הרמב"ן.
הערות שוליים

↑  פרשיות בהר ובחוקותי מחוברות בחוץ לארץ בכל השנים הפשוטות, בארץ ישראל הן נפרדות בשנת הכז.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
פרפטואה נקווצ'ה

| --- | --- |

פרפטואה נקווצ'ה, 2013
 מידע אישי
 לידה:  3 בינואר 1976 (בת 48) לאגוס, ניגריה 
 גובה:  1.8 מטרים
 עמדה:  חלוץ 
 
פרפטואה נקווצ'ה (באנגלית: Perpetua Nkwocha;‏ נולדה ב-3 בינואר 1976) היא כדורגלנית עבר ומאמנת כדורגל ניגרית. נקווצ'ה נחשבת לאחת מהכדורגלניות האפריקאיות הטובות אי פעם, ולזכותה שיא של ארבע זכיות בפרס כדורגלנית השנה באפריקה.
חייה

נקווצ'ה החלה את הקריירה שלה בגיל 18, כשהצטרפה לאקדמיית הכדורגל של פפסי, שהצמיחה כדורגלנים כמו ג'ון אובי מיקל וג'וזף אקפאלה. במאי 1999 היא ערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת ניגריה במשחק נגד גאנה, ושנה לאחר מכן היא כבר לקחה חלק בטורניר הבינלאומי הראשון בחייה - אולימפיאדת סידני. היא שיחקה בכל שלושת משחקיה של ניגריה בטורניר, ואף כבשה שער אחד בשלב הבתים נגד סין. אף על פי כן, הפסידו הניגריות בכל שלושת משחקיהן והודחו כבר אחרי הסיבוב הראשון, לאחר שסיימו במקום האחרון בבית. מספר חודשים לאחר מכן זכתה נקווצ'ה עם ניגריה באליפות אפריקה שנערכה בדרום אפריקה.
בשנים הבאות הפכה נקווצ'ה לאחת הכדורגלניות המצליחות ביותר במדינתה. היא זכתה ארבע פעמים נוספות באליפות אפריקה - ב-2002, 2004, 2006 ו-2010, ובכולן היא אף סיימה כמלכת השערים (כולל ב-2010 בה קבעה שיא כיבושים של 11 שערים). היא שיחקה עם ניגריה בשלושה גביעי עולם (ארצות הברית 2003, סין 2007 וגרמניה 2011) ובשתי אולימפיאדות (אתונה 2004 ובייג'ינג 2008), אך לא הצליחה להוביל את ניגריה לשלבים המכריעים.
בשנת 2007 חתמה נקווצ'ה בסונאנו מליגת העל השוודית, ואצלה שיחקה במשך שבע שנים. לקראת סוף עונתה האחרונה בסונאנו, השתתפה נקווצ'ה באליפות אפריקה השמינית בקריירה שלה. בטורניר עצמו היא שימשה בעיקר כשחקנית ספסל, אך זכתה לכבוש שער אחד בשלב הבתים בניצחון 0-6 על זמביה. במשחק הגמר של הטורניר נגד קמרון, היא עלתה כמחליפה בדקה ה-87 והייתה שותפה לזכייה התשיעית של ניגריה בטורניר, והשישית שלה בקריירה. שנה לאחר מכן היא השתתפה בגביע העולם הרביעי והאחרון שלה, ובמהלך משחק נגד אוסטרליה הפכה לשחקנית המבוגרת ביותר בתולדות הגביע העולמי לנשים (שיא שמאוחר יותר נשבר על ידי כריסטי ראמפון).
לפני עונת 2015 מונתה נקווצ'ה למאמנת-שחקנית בקלמנסאס מהליגה השוודית הרביעית. שנה לאחר מכן היא הייתה אחת ממספר כדורגלניות עבר שנבחרו לשמש כעוזרות המאמן של נבחרת ניגריה.
הערות שוליים

↑  Africa’s Greatest Woman Footballer: Perpetual Nkwocha Deserves Special Honor, באתר blogspot.co.il
↑  Nkwocka Set For 101st Falcons Cap, באתר completesportsnigeria.com, יוני 2015
↑  Ex-Nigeria international appointed assistant coach of Super Falcons, באתר pulse.ng, פברואר 2016
פרשת סיסטו

סיסטו, נסיך בורבון-פארמה
פרשת סיסטו (בגרמנית: Sixtus-Affäre) הוא הכינוי שניתן לניסיון של קרל הראשון, קיסר אוסטריה להוציא את האימפריה האוסטרו-הונגרית ממלחמת העולם הראשונה באמצעות כריתת הסכם שלום עם מדינות ההסכמה. הפרשה קרויה על שמו של סיסטו, נסיך בורבון-פארמה - גיסו של הקיסר, אשר תיווך בינו לבין מדינות ההסכמה.
רקע

ב-28 ביוני 1914 נרצחו ביריות בעיר סרייבו פרנץ פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה ואשתו סופיה, דוכסית הוהנברג. הפרשה הובילה למשבר יולי, אשר במהלכו שלחה האימפריה האוסטרו-הונגרית אולטימטום תקיף לממלכת סרביה, ומשזה לא נענה, פתחה אוסטריה במלחמה כנגד סרביה. כך פרצה מלחמת העולם הראשונה. עד מהרה הצטרפו האימפריה הרוסית, צרפת, בריטניה, בלגיה ואיטליה למלחמה לצד סרביה, והקיסרות הגרמנית, בולגריה והאימפריה העות'מאנית לצד אוסטריה. באביב 1917 התקרבה המלחמה לשנתה הרביעית, ואוסטריה כבר מאסה בה. קרל הראשון, קיסר אוסטריה החליט לחתור לשלום נפרד עם מדינות ההסכמה.
המגעים

הקיסרית זיטה כתבה מכתב לאחיה סיסטו, נסיך בורבון-פארמה אשר שרת כקצין בצבא הבלגי, והזמינה אותו לבוא לבקר בחשאי בווינה. אמם, מריה אנטוניה, העבירה את המכתב לידיו באופן אישי. קרל גם הוא יצר קשר עם סיסטו דרך שווייץ הנייטרלית. בהסכמת הצרפתים והבריטים, סיסטו הגיע לווינה עם תנאים מוכנים מראש. מדינות ההסכמה סירבו לנהל משא ומתן על הסכם שלום נפרד עם אוסטריה, אלא דרשו הסכם גם עם גרמניה. צרפת דרשה לקבל חזרה את אלזס ולורן מידי גרמניה, את שיקום עצמאותה של בלגיה, וכן דרשה שהאימפריה העות'מאנית תמסור את קונסטנטינופול לידי האימפריה הרוסית. לקרל לא היו בעיות עם תנאים אלו, שלא נגעו ישירות לאימפריה שלו, והוא שלח מסר סודי ובלתי רשמי לנשיא צרפת, אשר בו הוא מודיע על הסכמה עקרונית לשלוש נקודות אלו. קרל הבטיח להשתמש "בכל האמצעים ובכל ההשפעה האישית שלי". אולם גרמניה סרבה לנהל משא ומתן על אלזס-לורן, ולנוכח הצלחות מעצמות המרכז בחזית המזרחית וההתמוטטות הצפויה של רוסיה, סרבה בכלל לדבר על הסכם שלום. סיסטו המשיך במאמציו, ואף פגש את ראש ממשלת בריטניה דייוויד לויד ג'ורג' בלונדון. לויד ג'ורג' הסכים להגיע להסכם נפרד עם אוסטריה, אולם עמדו לו למכשול מפקדי הצבא הבריטי אשר סירבו להסכים לכך.
סיום המגעים

באפריל 1918 נחתם הסכם ברסט-ליטובסק, אשר סיים את הלחימה בחזית המזרחית. בעקבות כך, נשא שר החוץ האוסטרו-הונגרי, הרוזן צ'רנין נאום בו הוקיע את ראש ממשלת צרפת ז'ורז' קלמנסו כגורם האחרון העומד בפני השלום באירופה. קלמנסו זעם, ופרסם את מכתביו של קרל אליו ואת מאמציו להגיע להסכם שלום מאחורי גבם של הגרמנים. אלו האחרונים זעמו, ואף התעוררו חששות לפלישה גרמנית לאוסטריה. צ'רנין טען שהדרך היחידה להציל את המצב תהיה התפטרות של קרל, אולם קרל סירב וצ'רנין הוא זה שהתפטר. קרל שלח הודעה לווילהלם השני, קיסר גרמניה בו הודיע לו כי סיסטו לא הוסמך להציג את המכתב ואת הצעות השלום, וכי אוסטריה מעולם לא שקלה להסכים להפקעת אלזס-לורן ובלגיה מידי גרמניה. הגרמנים הסכימו לסלוח, אולם דרשו מעורבות יתר של אוסטריה במלחמה.