stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישו צייד הערפדים
התייחסויות לנצרות

הסרט מרבה בהתייחסויות הן במעשים והן בציטוטים לתרבות הנצרות והברית החדשה בתרבות המערבית. הדוגמה הבולטת ביותר לכך הן שתי דרשות של מטיף אוונגליסטי אשר מתנהג כתמהוני וכאדם אשר איבד את שפיות דעתו, המשולבות בתוך הסרט. מלבד התייחסויות אלו מרבים יוצרי הסרט להציג עקרונות, מנהגים ומושגים שונים בנצרות בהקשר סאטירי לתרבות המערבית הפופולרית או לתרבות הפאנק.
כך, לדוגמה, ישו מדבר עם אביו ואימו (האל ומרים) דרך חפצים יומיומיים (כגון קערת גלידה או פסלה של אמו) ובכך מלגלג על תופעת ההתגלויות האלוהיות במצבים דומים. עוד מצוטטים דברים מטקסי הנצרות, כמו בעת קרב אמנויות לחימה, כאשר ישו חובט בגופו כמבקש להדגיש את עוצמתו ואומר "גופו של ישו" (משפט המופיע בעת טקס "לחם הקודש", האמור לסמל את גופו של ישו). שמו של ראש הערפדים "גולגולתא" הוא גם שמה של גבעת הגולגולתא עליה נצלב ישו ופרטוריוס הוא פראיטור, קונסול ברומא העתיקה, בעל סמכות צבאית.
ההתייחסות הממושכת ביותר במהלך הסרט משלבת את תרבות הפאנק עם ערכים נוצרים מסוימים. במסגרת זו נראים מספר אנשי קודש וכמורה בעלי סממנים של תרבות זו, כגון סגנון שיער או דיבור, וכן משפטיו של ישו ואף סגנונו הכללי כולל בתוכו הדים מתרבות זו.
האהדה לסרט

הסרט הצליח לכבוש את לבבות מעריצים רבים, יחסית לתפוצתו הקטנה. מעריצים אלו העלו את הסרט למעמד של סרט פולחן ונוהגים לקיים הקרנות חגיגיות של הסרט. הסרט הוקרן אף במספר הקרנות אשר הכנסותיהן נתרמו לצדקה.
התרבות שצמחה סביב הסרט הפכה להיות רבה ומגוונת בעידוד חברת ההפקות. אתר החברה משמש בית לציורי מעריצים וכן מרכז מידע לגבי ההקרנות השונות של הסרט.
יחסי צ'ילה–שווייץ

| יחסי צ'ילה–שווייץ |
| --- | --- |
צ'ילה: שווייץ


צ'ילה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 41,277
אוכלוסייה
19,788,712: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 99,060
משטר
רפובליקה דמוקרטית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי צ'ילה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של צ'ילה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בין הרפובליקה של צ'ילה לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של צ'ילה לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים טובים, חמים וידידותיים והם מתקרבים ככל שעובר הזמן.
צאצא של מהגרים שווייצרים, אדוארדו פריי מונטאלבה, היה נשיא צ'ילה בין השנים 1964–1970. בנוסף לכך, גם בנו, אדוארדו פריי רואיס-טאגלה שירת כנשיא צ'ילה בין השנים 1994–2000 והוא אף מחזיק באזרחות שווייצרית.
שווייץ פתחה לראשונה קונסוליה בוואלפראיסו בשנת 1851, וקונסוליה אחרת בבירה סנטיאגו דה צ'ילה בשנת 1918. האחרונה שודרגה למעמד קונסוליה כללית בשנת 1923, ממנה למעמד צירות בשנת 1944 ולבסוף לשגרירות בשנת 1957.
צ'ילה הייתה יעד פופולרי למהגרים שווייצרים במהלך המאה התשע עשרה. רוכלים שווייצרים התיישבו בעיר הנמל ואלפאריסו, בעוד אמנים וחוואים שווייצרים התיישבו בדרום הרחוק של המדינה.
יחסים כלכליים

היחסים הכלכליים שבין צ'ילה לשווייץ הם יחסים איתנים ואינטנסיביים. שווייץ מייבאת מצ'ילה בעיקר מוצרים חקלאיים, אבני חן ומתכות יקרות. צ'ילה מייבאת משווייץ בעיקר מוצרי רוקחות, כימיקלים, שעונים ומכונות. שווייצרים משקיעים בצ'ילה מאות מיליוני פרנקים שווייצרים מדי שנה וחברות שווייצריות מספקות מקומות עבודה לאלפי צ'יליאנים.
שווייצרים בצ'ילה

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2018 התגוררו בצ'ילה 5,400 אזרחים שווייצרים. קיים בית ספר שווייצרי בעיר הבירה סנטיאגו דה צ'ילה מאז שנת 1939 והוא מכיל כ-600 תלמידים.
נציגויות דיפלומטיות

שווייץ מיוצגת בצ'ילה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בסנטיאגו דה צ'ילה, בירת המדינה. שווייץ מיוצגת בצ'ילה גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בטמוקו.
צ'ילה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה. צ'ילה מיוצגת בשווייץ גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בציריך.
יחסי עומאן–פקיסטן

| יחסי עומאן–פקיסטן |
| --- | --- |
עומאן: פקיסטן


עומאן: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
309,500: 796,095
אוכלוסייה
5,334,472: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
108,192: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
20,282: 1,341
משטר
סולטנות: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי עומאן–פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין סולטנות עומאן לבין הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן. היחסים מתוארים כיחסים חמים ולבביים. שתי המדינות היו בעבר מסוכסכות על טריטוריה בים הערבי, אך הושגה הסכמה בין השתיים.
פקיסטנים בעומאן

מוצאם של 30% מתושבי עומאן הוא בחבל בלוצ'יסטן בפקיסטן, והם צאצאי מהגרים שהגיעו בתחילת המאה ה-20 והתיישבו בעומאן. כיום ישנם 85,000 אזרחים עומאניים ממוצא פקיסטני. העיר גוואדר (אנ') שבפקיסטן הייתה שייכת בעבר לעומאן אך נמכרה לפקיסטן בשנת 1958.
יחסים כלכליים

שיתוף הפעולה הכלכלי של עומאן ופקיסטן עמד בשנים 2008–2009 על 331 מיליון דולר אמריקאי. חברת ההשקעות המשותפת עומאן-פקיסטנן מקדמת את שיתוף הפעולה והסחר בין המדינות.
ייצוג

פקיסטן מיוצגת בעומאן בדרג השגרירות אמצעות שגרירות שהיא מחזיקה במסקט, בירת המדינה.
עומאן מיוצגת בפקיסטן בדרג השגרירות אמצעות שגרירות שהיא מחזיקה באסלאמבאד, בירת המדינה. בנוסף, עומאן מיוצגת בפקיסטן גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה שהיא מחזיקה בעיר קראצ'י.
ישראל אריה גרשטנקורן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 בדצמבר 1936 בני ברק, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  12 באוקטובר 2000 (בגיל 63) 
 מקום קבורה:  בית הקברות שומרי שבת 
 תקופת הפעילות:  ? – 12 באוקטובר 2000 
 
הרב ישראל אריה גרשטנקורן (י"א בטבת תרצ"ז, 25 בדצמבר 1936 – י"ג בתשרי תשס"א, 12 באוקטובר 2000) היה רב העיר האשכנזי של העיר קריית מלאכי.
תולדותיו

נולד וגדל בבני ברק, בנם של אפרים ואיטה-מרים גרשטנקורן ונכדו של יצחק גרשטנקורן, מייסד בני ברק. למד במוסדות של חסידות גור. נישא לרבנית חנה-דובה, בתו של הרב שאול יהודה חסידה. בתחילת שנות ה-60 התיישב בקריית מלאכי, שהייתה אז עיירת עולים, רובם מצפון אפריקה. בט"ו בכסלו תשכ"ד (דצמבר 1963) מונה לתפקיד הרב האשכנזי של קריית מלאכי וכיהן בתפקידו במשך שלושים ושש שנים, עד פטירתו בשנת 2000.
נקבר בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק. לאחר פטירתו נקראה על שמו כיכר "אהבת ישראל" בקריית מלאכי.
יחסי הודו–לוב

| יחסי הודו–לוב |
| --- | --- |
הודו: לוב


הודו: לוב
שטח (בקילומטר רבוע)
3,287,263: 1,759,540
אוכלוסייה
1,454,183,987: 7,400,489
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,549,919: 50,492
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,441: 6,823
משטר
רפובליקה סוציאליסטית פדרלית: ממשלת מעבר

מנהיג לוב מועמר קדאפי נפגש עם שר החוץ ההודי פרנב מוקהרג'י בלוב, 2007
יחסי הודו–לוב הם יחסים דיפלומטיים דו-צדדיים בין הודו ולוב.
היסטוריה

הודו ולוב נהנות מקשרים דו-צדדיים חזקים. הודו הקימה את שגרירותה בטריפולי בשנת 1969 וראש ממשלת הודו אינדירה גנדי ביקרה בלוב בשנת 1984. ממשלת לוב בראשותו של מועמר קדאפי הייתה חברה בתנועת המדינות הבלתי-מזדהות ותמכה בהודו. קדאפי עצמו זכה לכבוד עמוק מג'ווהרלל נהרו, שהיה גם המנהיג היחיד שאינו ערבי ולא אפריקאי שהונצח במהלך חגיגות הארבעים לשלטונו של קדאפי.
קשרים פוליטיים

הודו בדרך כלל תמכה בלוב בפורומים בינלאומיים. לוב תמכה בתביעתה של הודו למושב קבוע במועצת הביטחון של האו"ם. הודו בירכה על החלטת מועצת הביטחון של האו"ם 1506 משנת 2003 שהסירה את הסנקציות שהוטלו על לוב, ובעקבותיה נערכו שורה של ביקורים רמי דרג בין שתי המדינות עד לסילוקו של משטר קדאפי בשנת 2011. במהלך מלחמת האזרחים בלוב נמנעה הודו מההצבעה על החלטות מועצת הביטחון של האו"ם 1970 ו-1973 שאישרו את פעולת נאט"ו בלוב. תגובת הודו לרצח קדאפי זכתה לביקורת. למרות שהודו הייתה בין המדינות האחרונות שהכירו במועצת המעבר הלאומית של לוב, היא הסכימה לעבוד עם המועצה כדי לסייע לבנייה מחדש של לוב. הודו התרעמה על שגריר בטריפולי ביולי 2012 לאחר שסגרה את משלחתה בטריפולי בשנת 2011. ראש הממשלה החדש של לוב עלי זידאן הוא בוגר אוניברסיטת ג'ווהרלל נהרו, דלהי ודיפלומט קריירה ששירת בהודו בסוף שנות השבעים ואילו הנשיא, מוחמד מגריף, היה שגריר לוב בהודו בשנים 1978–1981.
הודים בלוב

בזמן המהפכה בלוב היו 18,000 הודים בלוב. ברחבי לוב מכבדים את ההודים ככוח עבודה ממושמע ורופאים ומורים הודים מוכרים כטובים ביותר במדינה. הודו שלחה שתי ספינות חיל הים INS Mysore ו-INS Jalashwa כדי להעביר הודים מלוב למצרים ומלטה לאחר תחילת פעולות האיבה בין המורדים לכוחות קדאפי והורשתה להפעיל כמעט 50 טיסות פינוי של אייר אינדיה מטריפולי. בעוד שרובם עזבו במהלך הסכסוך, כמה מאות נשארו בחזרה בעיקר בעבודה באוניברסיטאות בלוב ובבתי חולים. לאחר סיום הלחימה בלוב והקמת ממשלה חדשה בה, הודו ביטלה חלקית את איסור הגירת ההודים ללוב ביוני 2012.
יחסים כלכליים

הסחר בין לוב להודו הסתכם ב-1.35 מיליארד דולר בשנים 2012–2013, כאשר מאזן הסחר היה לטובת לוב. הייצוא ההודי ללוב עמד על 144 מיליון דולר ואילו יבואו הוערך ב-1.2 מיליארד דולר. חברות במגזר הציבורי ההודי כמו BHEL, תאגיד הנפט ההודי, Oil India ו-ONGC Videsh עוסקות בתחום הפחמימנים בלוב וחברות פרטיות כמו i-Flex Solutions, Punj Lloyd, Unitech ו- Sun Pharma נוכחות בלוב וביצעו שם פרויקטים. מאז שנות השמונים החברות ההודיות ביצעו כמה פרויקטים תשתיתיים הקשורים לבניית בתי חולים, תחנות כוח, שדות תעופה, סכרים וקווי הולכה בלוב. למרות שלוב היא מדינה עשירה בנפט, הודו מייבאת רק חלק זעיר מהנפט שלה מלוב. ההודים הם עם זאת חלק חשוב מכוח העבודה בענפי הבנייה והנפט והעברות שלהם להודו משמעותיות.
שיתוף פעולה טכני

הודו הרחיבה מלגות והכשירה אנשי לוב במסגרת תוכנית שיתוף הפעולה הטכנית והכלכלית ההודית שלה, המועצה ההודית ליחסי תרבות (ICCR) ותחת תוכנית פסגת הודו-אפריקה. לוב נקשרה לפרויקט רשת אלקטרונית פאן-אפריקאית שמבוצעת על ידי הודו. לוב וועדת הבחירות בהודו חתמו על הסכם לחלוקת מומחיות והכשרת כוח אדם בלוב לניהול הבחירות. לאחר מלחמת האזרחים בלוב, ממשלת הודו העניקה 1000 גפיים מלאכותיות בג'איפור לרגלים פצועים והציעה להקים מרכז תותבות הודי-לובי ומרכזים להכשרה מקצועית ומחקר בלוב. הודו גם העניקה למועצה הלאומית למעבר לוב (NTC) סיוע הומניטרי של מיליון דולר וסיפקה לה תרופות חיוניות נוספות בשווי מיליון דולר.
נציגויות דיפלומטיות

הודו מחזיקה בלוב שגרירות בטריפולי.
לוב מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי.
יחסי עומאן–שווייץ

| יחסי עומאן–שווייץ |
| --- | --- |
עומאן: שווייץ


עומאן: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
309,500: 41,277
אוכלוסייה
5,334,472: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
108,192: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
20,282: 99,060
משטר
מונרכיה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי עומאן–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין סולטנות עומאן לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בין סולטנות עומאן לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים שבין הקונפדרציה השווייצרית לבין סולטנות עומאן הם יחסים דיפלומטיים חמים שהתחממו והתחזקו בעשור השני של המאה העשרים ואחת. עומאן מהווה יעד יחסית פופולרי לתיירים שווייצרים.
שווייץ ועומאן כוננו את יחסיהן הדיפלומטיים בשנת 1973, שנתיים לאחר עצמאותה מן הממלכה המאוחדת. השגרירות השווייצרית במסקט, בירת עומאן, נפתחה בחודש נובמבר 2014, כאשר השגרירות השווייצרית בריאד הייתה האמונה על עומאן קודם לכן. עומאן פתחה את שגרירותה שבברן, בירת שווייץ, ב-2018, יחד עם קונסוליה בז'נבה.
יחסים כלכליים

במגזר הכלכלי, שווייץ ועומאן התרכזו בעיקר בשיפור ובחיזוק קשרי המסחר שביניהן. הסכם דו-צדדי בנושא קידום והגנה על השקעות בין שתי המדינות נחתם לתוקפו בשנת 2005. אמנה למניעת כפל מס שמגיע מתחבורה אווירית בינלאומית נחתמה בשנת 2009. בשנת 2014 נחתם הסכם סחר חופשי בין איגוד הסחר החופשי האירופי, בו חברה שווייץ, לבין מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ, בה חברה עומאן.
סוויס אינטרנשיונל אייר ליינס ועומאן אייר מפעילות קווים יומיים בין עומאן לשווייץ. הקווים תורמים לתיירות העומאנית ומביאות למדינה תיירים שווייצרים רבים.
שווייצרים בעומאן

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2018 התגוררו בעומאן שמונים ושבעה אזרחים שווייצרים. בנוסף אליהם, קיימת נוכחות מתמדת של תיירים שווייצרים באזור.
נציגויות דיפלומטיות

עומאן מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה. עומאן מיוצגת בשווייץ גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בז'נבה.
שווייץ מיוצגת בעומאן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה במסקט, בירת המדינה.
כאם

| --- | --- |
סמל כאםסמל כאם

 מדינה:  שווייץ שווייץ
 קנטון:  צוג
 ראש העיר:  ז'ורז' הלפנשטיין
 שפה רשמית:  גרמנית 
 שטח:  17.73 קמ"ר
 גובה:  420 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  16,893 (31 בדצמבר 2019)
  ‑ צפיפות:  953.9 נפש לקמ"ר (31 בדצמבר 2019)
 קואורדינטות:  47°10′49″N 8°27′34″E﻿ / ﻿47.180277777778°N 8.4594444444444°E﻿ / 47.180277777778; 8.4594444444444 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.cham.ch
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.כאם(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.כאם(למפת קנטון צוג רגילה) צוג באר אונטראגריכאם(למפת קנטון צוג מוגדלת) צוג באר אונטראגריכאם  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כאם (בגרמנית: Cham) היא קומונה שנמצאת בקנטון צוג, שווייץ.
גאוגרפיה

העיר ממוקמת כ-80 ק"מ מבירת שווייץ, ברן, וכ-5 ק"מ מבירת הקנטון צוג, צוג.
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 7 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא יולי (18 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא דצמבר (-4 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 1,869 מילימטרים בשנה. חודש יולי הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (193 מ"מ גשם), וחודש מרץ הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (77 מ"מ גשם).
הערות שוליים

1 2  Cham (Zug, Zug, Switzerland) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בשווייץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560035105171  BnF: cb125510833 (data)  GND: 4009720-1  HDS: 000788  LCCN: n85318134  MusicBrainz: 4994682f-4e6b-4d06-9810-5b8594fa9513  VIAF: 132144814514014221228   WorldCat (עם VIAF): 132144814514014221228
כנימות

| כנימות |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פשפשאים
תת־סדרה:: כנימות
שם מדעי
 Sternorrhyncha ‏דומריל, 1806
כנימות (שם מדעי: Sternorrhyncha) היא תת-סדרה מסדרת הפשפשאים הכוללת מספר קבוצות שבעבר היו כלולות תחת תת-סדרת אחידי הכנף. בעולם ידועים מעל ל-13,200 מינים. בישראל נפוצים כ-400 מהם.
שמה הלטיני של הסדרה מרמז על מבנה החדק בחרקים אלו, אשר יוצא בצידו התחתון של החרק, בין הראש לחזה. בני תת-סדרה זו נפוצים בכל רחבי העולם וניזונים בדרך כלל מעלים בלבד. יש ביניהם מזיקים רבים לגידולים חקלאיים ולצמחי נוי. רבים מציגים תופעות מורפולוגיות מעניינות, כגון רביית בתולים, דו-צורתיות זוויגית ואף אאוסוציאליות.
על-משפחות בתת-סדרה זו

כנימות עש Aleyrodoidea
כנימות עלה Aphidoidea
כנימות מגן Coccoidea
פסילות Psylloidea
פילוקסרה Phylloxeroidea
כנימות
יחסי עומאן–צרפת

| יחסי עומאן–צרפת |
| --- | --- |
עומאן: צרפת


עומאן: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
309,500: 643,801
אוכלוסייה
5,334,472: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
108,192: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
20,282: 45,527
משטר
מונרכיה: רפובליקה נשיאותית למחצה

שגרירות צרפת במסקט
יחסי עומאן–צרפת הם יחסי החוץ בין עומאן וצרפת.
היסטוריה > ראשית היחסים

המגעים הראשונים בין המדינות החלו בשנות ה-60 של המאה ה-17, אז אוניות הסוחר מחברת הודו המזרחית הצרפתית, שסחרו עם הפרסים נכנסו לנמל מסקט, אחד ממקומות המסחר הטובים ביותר באזור. מסקט נפטרה זה עתה משלטון פורטוגל (1508–1649), והסחר עם עומאן חווה התרחבות מהירה בסוף המאה ה-17 ובתחילת המאה ה-18.
משנת 1750 חל במסחר בין צרפת לעומאן תפנית קונקרטית, עם תנועת סוחרים על רקע יריבות וסכסוך אנגלו-צרפתי-הולנדי: לצרכים מסחריים כמו גם לאלה של השיטור בים, התגברו היחסים בין איל דה פראנס (מאוריציוס הנוכחית), אי בורבון (כיום ראוניון) ועומאן, עם תלותיו בחוף הסוואהילי של מזרח אפריקה וזנזיבר.
במסקט התחזק כוחו של אימאם אחמד, מייסד שושלת אל בוסאדי, מאז שנת 1744. העיר הפכה למחסן הראשי ולנמל המסחרי הראשון של המפרץ, בעוד עומאן גיבשה את עמדותיה במזרח אפריקה. לפיכך, צרפת חשבה שמומלץ למסד את מערכות היחסים שלה עם עומאן. בשנת 1775 ניתנה רשות על ידי אימאם אחמד להקים עמדת סחר במסקט, ובשנת 1786 השיגה צרפת את הזכות מהסולטאן חמיד למנות נציג רשמי. עם זאת, המהפכה הצרפתית בפריז גרמה לנסיגה בהתפתחות ההדדית של שתי המדינות. הצרפתים היו עסוקים בעניינים אחרים, ולא עקבו אחר יחסי הסחר. הפרויקט למינוי נציג תושב במסקט נשכח.
בשנת 1803 נפוליאון הראשון ניסה לכונן יחסים דיפלומטיים על ידי שליחת קונסול למסקט, אך העוצר באדר בין סייף, שהושפע מהבריטים, סירב לקבלו. בשנת 1807 הסולטן החדש סעיד בן סולטן (שהפך לסייד סעיד הגדול ושלט עד 1856), הסכים לחתום על הסכם צרפתי-עומאני עם מושל איל דה פראנס, דקאן.
היסטוריה > האימפריה העומאנית

משנת 1814 עד 1840, צרפת קיבלה אחיזה באוקיינוס ההודי, והיחסים כוננו מחדש, הפעם בין מוסקט לאי בורבון (ראוניון). בשנות ה-40 של המאה ה-19 עומאן הייתה בשיא כוחה המסחרי והפוליטי: היא שלטה על אימפריה ימית אדירה, מחופי פרס (בנדר עבאס) ובלוצ'יסטן (גוואר) ועד זנזיבר וכף דלגגו בחוף אפריקה (צפון גבול מוזמביק הנוכחי).
הסולטאן סעיד הראה פעילות דיפלומטית גדולה: הוא חתם על הסכמים עם בריטניה הגדולה, ארצות הברית וכעבור זמן קצר עם צרפת, שהיו לה נחלות שכנות חדשות במדגסקר ובאיי קומורו. לאחר הסכם ראשון בשנת 1841, נחתם ב-4 בנובמבר 1844 הסכם סחר וידידות אשר אושרר בשנת 1846.
האמנה איפשרה התפתחות ניכרת במערכות היחסים בין זנזיבר לראיון, וכן הרחבת הסחר הישיר בין האימפריה העומאנית לצרפת המטרופולינית. בדרך זו המשלחת המפורסמת של אוניית הסוחרים האומנית "לה קרולינה" היוותה הצלחה מסחרית גדולה, בזכות לשכת המסחר במרסיי, ואילו הדג'י דריביץ', נציג הסולטאן סעיד ביקר בטולון ובפריז, שם התקבל בברכה על ידי אז נשיא הרפובליקה, לואי נפוליאון.
לאחר מותו של הסולטאן סעיד (1856), האימפריה שלו התחלקה לשני חלקים נפרדים, אשר כל אחד נפל לאחד מבניו. על פי הסכם שנערך בשנת 1862, הבטיחו לונדון ופריז לכבד את עצמאותם של שתי הסולטנויות של זנזיבר ומסקט. לונדון בכל זאת תהפוך את זנזיבר לפרוטקטורט בשנת 1890, אך בזכות ההסכם הזה, הריבונות של הסולטאנים של מסקט תמיד כובדה בקפדנות.
קשרים צרפתיים-עומאניים התחזקו בבירור לאחר פתיחת נציגות קונסולרית צרפתית במסקט, על ידי שר החוץ הצרפתי, בשנת 1894. סגן הקונסול פייר אוטבי שהגיע בשנת 1894, זכה במהרה לאמון הסולטן פייסל. הוא אכן התייצב היטב בצרפת: בשנת 1896 תרם בית יפה במסקט, שמכונה כיום "מאיסון דה לה פראנס", בית צרפת.
בסוף מלחמת העולם הראשונה, צרפת התבססה היטב בג'יבוטי, וסגרה את הקונסוליה שלה במסקט (1920), והעבירה את אחריותה לקונסוליה הצרפתית בבומביי. היחסים הטובים שכוננו בין צרפת לסולטנות עומאן קיימים, אך הם איבדו את תוקפם במשך 50 השנים הבאות.
היסטוריה > היחסים כיום

היחסים הדו-צדדיים חוו צמיחה חדשה לאחר עלייתו לשלטון של קבוס בן סעיד ב-23 ביולי 1970, ורצון אמיתי מצד צרפת בפיתוח עומאן. שגריר צרפת בכווית הוסמך אף לעומאן בשנת 1972, ושנתיים לאחר מכן, בינואר 1974, נשלח שגריר תושב למסקט.
תחייה זו של יחסי צרפת-עומאן מביאה במהרה לכונן שיתוף פעולה תרבותי וטכני נרחב. בשנת 1974 הוקם מרכז עומאני צרפתי (CFO), וב-29 בספטמבר 1979 נחתם הסכם שיתוף פעולה תרבותי וטכני, אשר הראה את הרצון לקיים יחסים טובים בין המדינות.
כמה שנים לאחר מכן, שיתוף פעולה זה התחזק על ידי הסכמים חדשים, כמו זה שנערך ב-19 בדצמבר 1982 המדגיש את שיתוף הפעולה הכלכלי. מאז, שתי המדינות הרחיבו את שיתוף הפעולה הטכני למספר רב של תחומים: השקיה, משאבי מים, גאולוגיה, שירות המדינה, תיירות, בריאות, ארכאולוגיה, הנדסה, ועוד. יתר על כן, ועדת שיתוף פעולה תעשייתי, המתקיימת עם ועדת שיתוף הפעולה התרבותית והטכנית המשותפת, תורמת משמעותית למעקב ולחיזוק שיתוף הפעולה.
ביקורו הרשמי של הסולטאן קבוס בצרפת, בין ה-30 במאי ל-2 ביוני 1989, היה ההזדמנות לאשש את התקשרותם לידידותם המשותפת. ביקורו הממלכתי של פרנסואה מיטראן בעומאן, מ-28 בינואר ועד 30 בינואר 1992, אפשר לו לחנוך, יחד עם הסולטאן, את המוזיאון הצרפתי-עומאני במוסקאט, שהוקדש ליחסי המדינות.
נציגויות דיפלומטיות

עומאן מחזיקה בצרפת שגרירות בפריז בלבד, וצרפת מחזיקה בעומאן שגרירות במסקט בלבד.
כנימות האלה

| כנימות האלה> מיון מדעי |
| --- | --- |
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פשפשאים
על־משפחה:: כנימות עלים
משפחה:: Pemphigidae
תת־משפחה:: כנימות האלה
שם מדעי
 Fordinae
כנימות האלה (שם מדעי: Fordinae) הן תת-משפחה של כנימות עלים, היוצרות עפצים על עצי האלה (Pistacia).
עפץ דמוי אלמוג של אלה אטלנטית
עפץ דמוי אגרופן של אלה אטלנטית
כנימות אלו נחלקות לשתי קבוצות עיקריות:
Fordini - כנימות מקבוצה זו יוצרות עפצים על גבי שולי העלה.
Baizongiini - כנימות מקבוצה זו יוצרות עפצים כדוריים ובולטים הנחשבים למתקדמים יותר מבחינה אבולוציונית.
כ-15 מינים שונים של כנימות מתת-משפחת Fordinae יוצרים עפצים על שלושת מיני עץ האלה הנפוצים בישראל: אלת המסטיק (P. lentiscus), אלה ארצישראלית (P. palaestina) ואלה אטלנטית (P. atlantica).‏
לכנימות עץ האלה (Fordinae) מחזור חיים דו-שנתי. מחזור חיים זה כולל רבייה מינית ולא-מינית והחלפה בין פונדקאים. עץ האלה הוא הפונדקאי הראשוני ספציפי. הפונדקאי השניוני הוא לא ספציפי והכנימה נטפלת לשורשיו. יצירת עפצים על גבי עצי האלה מושרית באביב על ידי נימפות הבוקעות מהביצים לאחר שנת חורף. בכל עפץ נוצרים 2-3 דורות ברביית בתולין. בסתיו כנימות בעלות כנפיים נפוצות מהעפצים והצאצאים שלהן מתפתחים על שורשי הפונדקאי השניוני. באביב הבא דור מעופף נוסף מטיל ביצים בעלות זוויג על גבי הפונדקאי הראשוני. לאחר ההזדווגות הביצים המופרות נשארות על גבי הפונדקאי, כעבור שנה בוקע דור לא-מיני של נקבות.
בעת העתיקה השתמשו בעפצים לייצור דיו שחור ולפעמים גם לצביעת בדים. ישנם גם שימושים ברפואה ובקוסמטיקה.
עפץ של אלה אטלנטית
עפצים על גבי עץ האלה בפארק קנה
עפץ האלה במבט מקרוב
הערות שוליים

1 2  Inbar, M., Wink, M. and Wool, D. (2004) The Evolution of Host Plant Manipulation by Insects: Molecular and Ecological Evidence from Gall-forming Aphids on Pistacia. Mol. Phylog. Evol. 32: 504-511
↑  וול, ד' (1997). כנימות יוצרות עפצים על עצי אלה בחורש הטבעי. אקולוגיה וסביבה 4 (3) 163-172
↑  עפצים, באתר אנציקלופדיה אביב
ירון ידען

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1961 (בן 62) טבריה 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  קריית טבעון
 ידוע בשל:  פעילות הגותית ופוליטית למען יציאה בשאלה
 השכלה:  בוגר ישיבה לבעלי תשובה, בעל תואר ראשון במחשבת ישראל באוניברסיטה הפתוחה ותואר שני בהוראה במכללה האקדמית לחינוך אורנים
 מפלגה:  מפלגת אור, מפלגת שינוי, הימין החילוני
 השקפה דתית:  אתאיזם 
 
ירון ידען (נולד בטבריה ב-8 בדצמבר 1961) הוא פעיל חברתי ישראלי ומייסד ארגון "דעת אמת". עומד בראש מפלגת "אור" ומציג עצמו באתר מפלגתו כ"חוקר מקרא ותלמוד".
ביוגרפיה

ירון ידען נולד למשפחה חילונית, חמישי מבין שבעה ילדים. בנעוריו עברה משפחתו לראשון לציון, למד בתל אביב. בשנת 1978, בגיל 17, חזר בתשובה. למד בישיבת אור שמח בירושלים, נישא ונולדו לו שבעה ילדים.
ידען התגורר עם משפחתו ברכסים, ונמנה, לטענתו, עם סגל הכולל שם. על תפקידו בכולל ועל סיבת התרחקותו מהדת חלוקות הדעות. הוא מציג את עצמו כמי שהיה ראש כולל, תחילה בטבריה ואחר כך ברכסים, אך יש הטוענים שהייתה לו אחריות מצומצמת על עניינים אדמיניסטרטיביים בלבד, וכשביקש להיות ראש כולל נענה בסירוב, ומכאן החלה התרחקותו מהחברה החרדית. ידען לעומתם מציג את התרחקותו מהדת כנובעת מטעות מדעית שמצא בתלמוד. בריאיון עמו אמר:
"הטעות הקטנה הזו פתחה אצלי פתח לספקות. הרי אם התלמוד זה דברי אלוהים חיים, איך יכול להיות שיש בו טעות כזו? יש שתי אפשרויות: או שאלוהים טעה, והרי לא ייתכן שאלוהים טועה, או שלא מדובר בדברי אלוהים. עם הזמן, כאשר נחשפתי לעוד ועוד טעויות בתורה ובתלמוד ובגמרא, הבנתי שמדובר בטקסט אנושי לכל דבר, שנכתב על ידי בני אדם, ושאין שום קשר בינו לבין אלוהים".
בשנת 1994, בגיל 33 יצא בשאלה עם אשתו וילדיו. כחלק מתהליך זה, גזז ידען את פאותיהם של ילדיו הקטנים. ידען תבע את העיתון "יום השישי" על שפרסם שהוא עשה את המעשה נגד רצונם ועל-אף צעקותיהם ומחאתם, אך תביעתו נדחתה על ידי בית המשפט שקבע כי "תוכן הפרסום אודות 'ליל גזיזת הפיאות' על ידי ידען הוא אמת". על התהליך בכללותו אמר ידען: "זו הייתה תקופה קשה, אבל במבט לאחור, אף אחד לא מצטער. אני מרגיש שהצלתי את עצמי ואת הילדים שלי מחיים של בורות ושיעבוד". בעקבות עזיבת הדת עברו להתגורר בקריית טבעון. כשנתיים לאחר מכן התגרש מאשתו, ולאחר מכן נישא בשנית. לפרנסתו עבד כסוכן ביטוח. הוא השלים את בחינות הבגרות בבית ספר אקסטרני בתל אביב, ולמד באוניברסיטה הפתוחה ובמסלול לקבלת תעודת הוראה במקצוע האזרחות במכללת אורנים.
בשנת 1998 הקים את ארגון "דעת אמת", שאותו הוא מתאר כ"מיסיונרים של ההשכלה והנאורות".
פסק דין של בית משפט השלום מביא שלל ציטוטים מדברי ידען על חז"ל: "זו מסקנה שלי ושל הרמב"ם שחז"ל טעו"; "הציבור ישפוט אם אני או רבי עקיבא צודקים"; "במקרה של הלכות הנידה אכן אני סובר שהתורה שלנו היא תורה מפגרת"; "אין זה זלזול בעיני לכתוב שדברי חז"ל הם שטות גמורה ומוחלטת, שאין לה שמץ אחיזה במציאות".
ידען תמך בעבר במפלגות שינוי, מרצ והעבודה. בשנת 2003 התמודד ידען על המקום הרביעי ברשימת "שינוי", אך לא נבחר. במקומו חזר ונבחר למקום זה יוסף פריצקי, שהשיג 51% מהקולות.
בשנת 2007 יצא לאור ספרו הראשון "הדת קמה על יוצריה".
בשנת 2008 הקים ידען את מפלגת אור בראשותו, המפלגה בעד מערכת חינוך אחת, המבוססת על מדע וביטול מוסד הרבנות. בבחירות לכנסת ה-18, קיבלה המפלגה 815 קולות, ובבחירות לכנסת ה-19 היא קיבלה 1,027 קולות. בבחירות לכנסת ה-20, היא קיבלה 502 קולות. בכל המקרים הייתה המפלגה רחוקה מלעבור את אחוז החסימה.
בבחירות לכנסת ה-22 הוצב במקום השלישי ברשימת הימין החילוני.
בשנת 2022 יצא לאור ספרו השני "חז"ל בראי אחר".