מוות
המוות באדם > הסיבות למוות

מוות יכול להיגרם במספר נסיבות:
מוות טבעי: על אף שכל מוות הוא "טבעי" נעשה שימוש בביטוי ככינוי למוות שמקורו בגורמים שאינם תוצאה של פעילות אנושית ישירה. כך למשל זקנה ומחלות ייחשבו "מוות טבעי" והמתה, התאבדות או תאונה אינן "מוות טבעי". בסטטיסטיקות רשמיות נהוג לכנות זאת "מוות מסיבות חיצוניות".
התאבדות: מוות הנובע מפעולה מכוונת של האדם להמתת עצמו.
מוות בתאונה: מוות הנובע מתאונה, כזו שהקורבן אחראי לה, או כזו שנגרמה על ידי אחר.
הוצאה להורג: המתתו של אדם בעקבות החלטה של רשות שלטונית על עונש מוות.
רצח: המתתו של אדם בכוונת זדון לגרום למותו.
הריגה: המתה או גרימה למותו של אדם תוך ניסיון לפגוע בו אך ללא כוונה להמיתו.
גרימת מוות ברשלנות: המתה של אדם ללא כוונת זדון לגרום למותו תוך עשיית מעשה מסוכן או העלול לגרום מוות.
נפילה בקרב.
ניתוק מהמכשירים: הפסקת חייו של חולה סופני אשר מוחזק בחיים רק באמצעות מכשור רפואי על ידי ניתוקו ממנו.
הרדמה: זריקה שניתנת לבעלי חיים, בדרך כלל בגיל מתקדם, אשר סובלים ממצב קשה ומכילה כמות גדולה וקטלנית של סם הרדמה במטרה למנוע מהם להמשיך לסבול.
מוות עשוי להיות תוצאה של מחלה, חבלה, הרעלה וכיוצא באלה. אלו עלולות לגרום נזק בלתי הפיך לרקמות ולאיברים, ובכך לערער את האיזון הפנימי שמאפשר חיוניות. אולם כל בעלי החיים, ובפרט בעלי החיים הרב-תאיים מתים בסופו של דבר, גם אם לא סבלו מאירועים מסוכנים במיוחד. יתרה מזאת, לכל מין של בעל חיים יש תוחלת חיים האופיינית לו. בני אדם, למשל, לא עוברים בדרך כלל את גיל 100 שנים, גם כשהם בריאים וחיים בסביבה בטוחה. אצל בני אדם כמו גם אצל רוב היונקים, אפשר להבחין בתהליך איטי והדרגתי של הידרדרות במידת החיוניות של הגוף, המסתיים לבסוף במוות. הסיבות למוות נחקרות כיום, אם כי הממצאים עדיין אינם חד-משמעיים. יש כמה תאוריות לסיבות המוות. תאוריה אחת גורסת שמוות נגרם מסיבות גנטיות, כלומר הגנום האנושי מכיל מעין מנגנון השמדה עצמית אחרי מספר קצוב של שנים. תאוריה אחרת גורסת שישנו מספר מוגבל להתחלקות התאים עד שהם מגיעים לסוף חייהם (ראו טלומר). אולם ישנה הסכמה כללית בעולם הרפואה שהוכחה במחקרים רבים שתזונה נבונה ושמירה על כושר גופני מאריכים את תוחלת החיים.
במדינות העולם השלישי, בעקבות תנאים סניטריים ירודים וחוסר בטכנולוגיה רפואית, מוות ממחלה זיהומית נפוץ הרבה יותר מבמדינות המערב. מנגד, חלק מגורמי המוות בעולם המערבי כמעט ואינם קיימים או קיימים במידה מועטה הרבה יותר במדינות עניות, בעיקר מחלות הנובעות ממזון לא בריא ועתיר שומן וכולסטרול, שנפוץ פחות בעולם השלישי (לדוגמה התקפי לב ומחלות לב) או בעיות ומחלות הנובעות מזיהום אוויר כתוצאה מתיעוש (לדוגמה אסתמה, מחלות ריאה וכדומה). בטבלה הבאה מובאת השוואה בין גורמי המוות הנפוצים ביותר בעולם המערבי לבין גורמי המוות הנפוצים ביותר בעולם השלישי, לפי סדר שכיחותם (מספר המתים מתייחס לשנת 2001):
| סיבות המוות במדינות העולם השלישי | מספר מתים | סיבות המוות במדינות המערב | מספר מתים |
| --- | --- | --- | --- |
| איידס | 2,678,000 | מחלות לב איסכמיות | 3,512,000 |
| דלקות בדרכי הנשימה התחתונות | 2,643,000 | מחלות בכלי הדם המוחיים | 3,346,000 |
| מחלות לב איסכמיות | 2,484,000 | מחלות ריאה חסימתיות כרוניות | 1,829,000 |
| מחלות שלשוליות | 1,793,000 | דלקות בדרכי הנשימה התחתונות | 1,180,000 |
| מחלות בכלי הדם המוחיים | 1,381,000 | סרטן ריאות/קנה הנשימה/סימפונה | 938,000 |
| מחלות ילדות | 1,217,000 | תאונות דרכים | 669,000 |
| מלריה | 1,103,000 | סרטן הקיבה | 657,000 |
| שחפת | 1,021,000 | מחלות לב הקשורות ללחץ דם גבוה | 635,000 |
| מחלות ריאה חסימתיות כרוניות | 748,000 | שחפת | 571,000 |
| חצבת | 674,000 | התאבדות | 499,000 |