stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רב ירמיה בר אבא
רבותיו

כאמור, היה רב ירמיה בר אבא בעיקר תלמידו של רב, והיה נוהג בדרך כלל על פי פסקיו. עם זאת, נחשב כתלמיד חבר שלו, והיה פונה אליו בגוף שני, ולא בגוף שלישי כמקובל בין תלמיד לרבו.
רב ירמיה נושא ונותן עם חכמי דורו הידועים: רב הונא, רב יהודה, ועוד. רב נחמן, שהיה דיין מפורסם, הפנה אליו פעם דין תורה. רוב אזכוריו בתלמוד הם הלכות שמסר בשם חכמי הדור הבולטים: רב, שמואל ורבי יוחנן. מספר פעמים מסר על שאלות שנשלחו מבית מדרשו של רב לשמואל ("שלחו ליה מבי רב לשמואל"), המשויכות לתקופה שאחרי פטירתו של רב.
משפחתו וחבריו

על משפחתו ידוע מעט: אביו  היה שמו "אבא", והיה בעל תשובה מפורסם בדורו. (לגרסה אחרת: אחי אביו, ושמו "אחא" הוא היה הבעל תשובה) רב הונא בר חייא היה חתנו, וגם בנו רב הונא בריה דרב ירמיה בר אבא ונכדו מרי מוזכרים כחכמים.. לפי דעת היימן, בנו הוא רבה בר ירמיה.
זמן מסוים התגורר במקום בשם "שום טמיא", שאינו ידוע ממקורות אחרים.
כאמור, יש מזהים את רב ירמיה בר אבא עם "רבי ירמיה רבה" שמוזכר פעם אחת בלבד. כחכם בעיר בצרה. על פי זה גר גם בבצרה.
ממאמריו

העוסק בצרכי ציבור - נחשב כעוסק בתורה. עבד רשאי לעלות לתורה כאחד משבעת העולים בשבת. קובץ מאמרותיו באגדה מסר רב חסדא, ביניהן: ”ארבע כיתות אין מקבלות פני שכינה: כת ליצים, כת חניפים, כת שקרים, כת מספרי לשון הרע.” (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ג, עמוד א')
רב ירמיה בר אבא השני

יש אומרים שהיו שני חכמים בשם 'ירמיה בר אבא'; האחד בדור השני, והשני בדור השלישי, וזאת על סמך דברי עולא, שרב ירמיה בר אבא הוא תלמידו של רב הונא, תלמיד רב. על פי דעה זו, דבריו של רבי ירמיה בר אבא בשם רבי יוחנן שייכים למאוחר שבהם.
ריישל גרנט

| --- | --- |

 לידה:  25 בספטמבר 1977 (בת 47) לוזון, הפיליפינים 
 מדינה:  הפיליפינים 
 http://www.rachelgrant.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
ריישל לואיז גרנט דה לונגוויל (באנגלית: Rachel Louise Grant de Longueuil; הידועה יותר כריישל גרנט (באנגלית: Rachel Grant; נולדה ב-1977) היא שחקנית ודוגמנית. פרט לקריירת המשחק שלה, היא מדריכת אמנויות לחימה, המתמחה באמנות הלחימה הפיליפינית קאלי. רב-האמן דן אינוסנטו היה אחד ממוריה.
חייה האישיים

ריישל גרנט נולדה באי לוזון, בפיליפינים ועברה לבריטניה בהיותה תינוקת. אביה, מישל גרנט, דוקטור בגמלאות, מהפנט ואיש אצולה, הוא הברון ה-12 דה לונגיי. היא קשורה למשפחת המלוכה האנגלית באמצעות סבה, הברון ה-11 רמון דה לונגיי (בן-דוד מדרגה שנייה של אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת) שאמו הייתה ליידי ארנסטין מוד בווס-ליון.

אחותה הבכורה היא הדוגמנית אנג'לה גרנט (נולדה ב-1974), יש לה אח ואחות הצעירים ממנה, השחקנית רבקה גרנט (נולדה ב-1981) ודייוויד אלכסנדר (נולד ב-1984).
קריירה

גילמה את תפקיד נינה, מנחת תוכנית האימה Sci-fright, נערת בונד Peaceful Fountains of Desire בסרט "למות ביום אחר" וגילמה את כפרופסור מיאנג לי (Myang Li) בסדרת המדע הפופולרית Brainiac בערוץ Sky One.
בנוסף לתפקידיה כשחקנית היא הייתה כפילה של אנג'לינה ג'ולי בסרט "טומב ריידר". הופיעה גם במספר פרסומות טלוויזיה בבריטניה כמו ל-Lynx וקרלסברג. בנוסף, התחרתה בתחרות מיס בריטניה.
הופעותיה בטלוויזיה

Emmerdale בתפקיד טניה (1999)
Masters of Combat בתפקיד קאלי (2001)
Sci-fright בתפקיד נינה (2001)
Brainiac בתפקיד פרופסור מיאנג לי (2003)
Blue Murder בתפקיד DC ג'ני צ'ן (2003)
Zero to Hero בתפקיד נמסיס (2004)
Casualty בתפקיד הדוקטורנטית לרפואה מרי וובסטר (2004)
Starhyke בתפקיד וו אוף (Wu Oof) (צולמה ב-2004, אך טרם שודרה)
Murder in Suburbia בתפקיד סנדרה פוי (Sandra Foy)‏ (2004)
Miss Earth 2010 בתפקיד השופטת הראשית (2010)
סרטיה

"למות ביום אחר" בתפקיד "Peaceful Fountains Of Desire"‏ (2002)
The Purifiers בתפקיד לי (2004)
Brotherhood of Blood בתפקיד ג'יל (2006)
משחק המוות (Until Death) בתפקיד מריה רונסון (2007)
The Tournament בתפקיד לינה סופיה (2009)
הערות שוליים

↑  "מיני ביוגרפיה - ריישל גרנט", idomartialarts.com
↑  שושלת היוחסין של ליידי ארנסטין בווס-ליון, thepeerage.com
ריצ'רד מולר נילסן

ריצ'רד מולר נילסן (בדנית: Richard Møller Nielsen, הגייה מקורבת בדנית: ריקארד מלר נילסן;‏ 19 באוגוסט 1937 – 13 בפברואר 2014) היה כדורגלן ומאמן כדורגל דני, שזכה עם נבחרת דנמרק ביורו 1992 ואימן את נבחרת ישראל במוקדמות מונדיאל 2002.
קורות חייו

נילסן שיחק בקבוצת אודנסה בולקלוב מליגת העל הדנית, בשנים 1955–1962, ואף רשם שתי הופעות במדי נבחרת דנמרק. לאחר שפרש ממשחק פעיל עקב פציעה אימן שורה של קבוצות דניות, עיקר הזמן בקבוצת נעוריו אודנסה, והוא זכה עימה באליפות בשנים 1977 ו-1982 ובגביע ב-1983. בשנים 1987–1990 הוא שימש כעוזר למאמן נבחרת דנמרק ספ פיונטק. במקביל למשרות האימון בקבוצה ובנבחרת, הוא אימן את הנבחרת הצעירה של דנמרק כ-11 שנים, עד לשנת 1989.
שיא הקריירה של נילסן היה כאשר אימן וזכה עם נבחרת דנמרק ביורו 1992, אך זאת לאחר שלא הצליח להעפיל עמה לטורניר, והשתתפותה התאפשרה בשל הרחקת נבחרת יוגוסלביה. לאחר מכן אימן גם את נבחרת פינלנד, והיה קרוב מאוד להעלותה למשחקי ההצלבה למונדיאל 1998. הנבחרת שהייתה זקוקה לניצחון ביתי על נבחרת הונגריה, ספגה שער עצמי בזמן הפציעות, לאחר שכבר הובילה 0–1.
בסוף שנת 2000, נבחר נילסן לאמן את נבחרת ישראל, לקראת משחקי מוקדמות מונדיאל 2002, אך הנבחרת סיימה במקום השלישי בבית המוקדם, מעל נבחרות בוסניה והרצגובינה וליכטנשטיין, ואחרי ספרד ואוסטריה. את הטורניר סיימה נבחרת ישראל בתחושת החמצה גדולה, כאשר הייתה במרחק נגיעה מהמקום השני, עד אשר ספגה שער בתוספת הזמן במשחק האחרון בטורניר, שער שמנע את עלייתה לשלב ההצלבה, תוך דמיון רב לגורלה של נבחרת פינלנד תחת הדרכתו של אותו מאמן. על אף הכישלון, נילסן המשיך לאמן את הנבחרת, אך לאחר הפסדים במשחקי ידידות לגרמניה (7-1) ולדנמרק (3-1), תוך הצגת יכולת חלשה, התפטר וחזר לדנמרק. בדנמרק הוא אימן במשך עוד כשנה את קולדינג מן הליגה השנייה, ולאחר מכן פרש מקריירת האימון.
ב-15 בספטמבר 2013 נודע כי נילסן עבר מספר שבועות לפני כן אירוע מוחי. ב-13 בפברואר 2014 הלך לעולמו.
הערות שוליים

↑  דורון בן דור, ‏ריצ'רד נילסן עבר אירוע מוחי, שום: איש גדול, באתר ONE‏, 15 בספטמבר 2013
↑  מאמן הנבחרת בעבר, ריצ'רד נילסן, הלך לעולמו, באתר ONE‏, 13 בפברואר 2014
| נבחרת דנמרק – יורו 1992 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 סיוובק •  3 נילסן •  4 אולסן •  5 אנדרסן •  6 כריסטופטה •  7 ינסן •  8 מולבי •  9 פאולסן •  10 אלסטרופ •   11 לאודרופ •  12 פייצ'ניק • 13 לארסן •  14 פרנק • 15 ארנסה • 16 קרוג • 17 כריסטיאנסן • 18 וילפורט • 19 נילסן • 20 ברון • מאמן: מולר נילסן |  1 שמייכל •  2 סיוובק •  3 נילסן •  4 אולסן •  5 אנדרסן •  6 כריסטופטה •  7 ינסן •  8 מולבי •  9 פאולסן •  10 אלסטרופ •   11 לאודרופ •  12 פייצ'ניק • 13 לארסן •  14 פרנק • 15 ארנסה • 16 קרוג • 17 כריסטיאנסן • 18 וילפורט • 19 נילסן • 20 ברון • מאמן: מולר נילסן | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – יורו 1996 |
| --- | --- | --- |
|  1 שמייכל •  2 הלבג •  3 ריפר •  4 אולסן •  5 הוג •  6 שיונברג •  7 נילסן •  8 טומסן •  9 בק •  10 מ.לאודרופ •   11 ב.לאודרופ •  12 פייצ'ניק • 13 לארסן •  14 ריסגר • 15 אנדרסן • 16 הוג • 17 נילסן • 18 וילפורט • 19 טופטינג • 20 לאורסן • 21 אנדרסן • 22 קרוג • מאמן: מולר נילסן |  1 שמייכל •  2 הלבג •  3 ריפר •  4 אולסן •  5 הוג •  6 שיונברג •  7 נילסן •  8 טומסן •  9 בק •  10 מ.לאודרופ •   11 ב.לאודרופ •  12 פייצ'ניק • 13 לארסן •  14 ריסגר • 15 אנדרסן • 16 הוג • 17 נילסן • 18 וילפורט • 19 טופטינג • 20 לאורסן • 21 אנדרסן • 22 קרוג • מאמן: מולר נילסן | דנמרק |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1047593033  VIAF: 307167010   WorldCat (עם VIAF): 307167010 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מאמני כדורגל ובנושא דנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רב רחומי הראשון

ערך זה עוסק ברב רחומי הראשון. אם התכוונתם לחכמים אחרים בשם זה, ראו .
רב רחומי (הראשון) היה אמורא בבלי בדור הרביעי, תלמידם של אביי ורבא. למד בישיבתו של רבא במחוזא, והיה תלמידו המובהק.
כתלמידו של אביי הוא מופיע במסכת פסחים, שם הציג לאביי שאלה לליבון מהותו של המרור. כתלמידו של רבא הוא מופיע במסכת כתובות (ראו להלן).
סיפור מותו של רב רחומי

אגב דיון במצוות עונה מובא בתלמוד סיפור קצר על רב רחומי:
בתרגום מוסבר לעברית:
פרשנים אחדים עסקו במוסר השכל הגלום בסיפור קצר זה:
בפירושו לסיפור זה כותב הרב עדין שטיינזלץ: "ללמד כמה צריך אדם להיזהר בכך שנענש על שגרם צער, ואפילו שלא בכוונה, לאשתו".
רבי יונה גירונדי (כפי שמובא בשמו בשיטה מקובצת) מתייחס לסיפור בהקשרו. הסיפור מובא לאחר דברי רב אדא בר אהבה, לפיהם תלמיד יוצא לתלמוד תורה לשנתיים ולשלוש שנים אף ללא רשות אשתו. לדברי רבי יונה גירונדי אין לקבל את דברי רב אדא בר אהבה, אלא "שאף-על-פי שיכול ללכת שלא ברשות עד שלש שנים אפילו הכי אין לו לעגנה כל כך, כי מדרך הרחמנות יש לו להקדים כדי שלא תצטער יותר מדי ולא יענש בסבתה כמו שנענש רב רחומי. וכל שכן אם רואה שיצרו תקפו או שמרגיש באשתו שהיא מקפדת ביותר שיש לו ליזהר כדי שלא תהיה מצווה הבאה בעבירה".
אדמיאל קוסמן מפרש את הסיפור תוך התחשבות בהקשרו, ורואה את מטרתו כשלילת הפרישות. בניגוד למצוות עונה שהוא חייב בה, רב רחומי שוהה במשך כל השנה במחוזא, והפעם היחידה בשנה שבה הוא מבקר בביתו היא יום הכיפורים, שבו אסור תשמיש המיטה. מעיר על כך קוסמן: "מתברר לנו עתה שהשהייה של רב רחומי הרחק במחוזא נובעת לא רק מהרצון הפוזיטיבי ללמוד תורה אלא בראש ובראשונה ברצון הנגטיבי להימנע מקשר מיני עם אשתו. ולפיכך גם ברור עתה שמחבר סיפורנו מציג לפנינו טיפוס של חכם הנמשך בעצם לא אחרי לימוד התורה אלא אחרי התאולוגיה הנוצרית הסבורה שאדם יכול להתקרב לאל רק על ידי פרישה מן האשה." קוסמן מוסיף כי "רחומי סבור שעליו להתנקות מאשתו - בשעה שהאל לפי חז"ל דורש שיתנקה מהאגואיזם הרוחני שלו ושיצליח סוף־סוף לראות את דמעת אשתו היורדת."
דבורה אביקם פירשה: "דרך סיפור פרטי זה עולה השקפת עולם ברורה. שני ערכים חשובים ביהדות: ערך הבית וערך לימוד התורה. יש לדעת לשלב בין השניים, ואין להעדיף ערך אחד על פני חברו." היא הרחיבה על עונשו של רב רחומי:
ח"כ רות קלדרון הקדישה חלק ניכר מנאום הבכורה שלה בכנסת לסיפורו של רב רחומי, ומצאה בו מוסר השכל התואם את עמדתה הפוליטית:
מדרש שמו

שמו של רב רחומי משך את תשומת לב הפרשנים, שדרשו את שמו:
הרב מתניה שטרנברג: "השם רחומי מגיע מהשורש ר.ח.מ. בארמית המקביל לשורש א.ה.ב. בעברית. רב רחומי הוא שם של אוהב, אך נראה כי אהבתו של רב רחומי נתונה בעיקר לתורה בעוד אשתו נדחקת הצידה."
ח"כ רות קלדרון: "רחומי בארמית זה אהבה. רחומי מהמילה רחם, מישהו שיודע להכיל, שיודע לקבל לגמרי, כמו שרחם של אישה יודע להכיל את התינוק. זאת בחירה מאוד יפה למילה אהבה בארמית, כי אנחנו יודעים שביוונית לקחו את המילה רחם ובנו ממנה את המילה היסטריה. אז הבחירה הארמית, לקחת מרחם את המילה אהבה, היא בחירה פמיניסטית של חז"ל.
לקריאה נוספת

יונה פרנקל, עיונים בעולמו הרוחני של סיפור האגדה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1981, עמ' 102-99.
חיים וייס ושירה סתיו, שובו של האב הנעדר - קריאה מחודשת בסדרת סיפורים מן התלמוד הבבלי, מוסד ביאליק, 2018, עמ' 32–43
רנה מבורבון

רנה מבורבון, דוכסית לורן (בצרפתית: Renée de Bourbon-Montpensier‏; 1494 – 26 במאי 1539), הייתה אחותו של שארל דה בורבון, דוכס בורבון ואשתו של אנטואן, דוכס לורן.
ביוגרפיה

רנה נולדה ב-1494 לז'ילבר, רוזן מונפנסייה וקיארה גונזאגה, בתם של פדריקו הראשון גונזאגה, מרקיז מנטובה ומרגרטה מבוואריה, מרקיזת מנטובה, וגדלה עם בנות דודיה, נסיכות צרפת. ב-26 ביוני 1515 התחתנה עם אנטואן באמבואה. הנישואין נערכו על ידי פרנסואה הראשון, מלך צרפת. פרנסואה הבטיח את אנטואן עבור המלכה האלמנה, מרי טיודור האנגלית, אך כאשר מרי בחרה בן זוג אחר, החליף אותה פרנסואה ברנה.
כניסתה לננסי תוארה בכרוניקה. היא הגיעה לננסי מבר-לה-דוק בתחילת מאי 1516. תחילה עצרה במרחק קצר מהעיר בכפר בשם Laixou. לאחר שש שעות נהנתה מפיקניק מפואר, הגיעה לשערי ננסי שם פגשה אותה מקהלה ששרה לכבודה, מלווה בירי תותח מהחומות.
לפי הדיווחים, לדוכסית רנה לא היה כוח אופי להפעיל השפעה פוליטית כלשהי בלורן. עם זאת, היא התפרסמה בטעמה האיטלקי המשובח, ונאמר כי הביאה את "חסדי ועידון בית המלוכה המנטואני" ללורן. פריחת האמנות שהתרחשה בננסי מימי שלטונו של אנטואן יוחסה לה.
באוגוסט 1538 הצטוותה רנה להגיע לחצר המלוכה בקומפיין לפגוש את מריה מאוסטריה, מלכת הונגריה. במרץ 1539 היא נסעה לנויפשאטו לפגוש את אנטואן שסבל מכאבי בטן והם חזרו לננסי. רנה נפטרה בננסי מדיזנטריה ב-26 במאי 1539.
משפחתה

ב-26 ביוני 1515 התחתנה רנה עם אנטואן, דוכס לורן, ממנו נולדו לה 6 ילדים:
פרנסואה הראשון, דוכס לורן (1517–1545)
ניקולא, דוכס מרקור (1524–1577)
ז'אן מלורן (1526–1532)
אנטואן מלורן (1528)
אנה מלורן (1522–1568), התחתנה עם רנה משאלון, ולאחריו התחתנה עם פיליפ השני דה קרוי
אליזבת מלורן (1530)
הערות שוליים

↑  Les Archives de Nancy, Henri Lepage, vol. 1 (1865) 56-60.
1 2 3  Julia Cartwright: Christina of Denmark. Duchess of Milan and Lorraine. 1522-1590, New York, 1913
↑  Wood, Marguerite, Balcares Papers, vol. 1 (1923), 11-12, 22, 25, 26-29.
רנה לייבוביץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בפברואר 1913 ורשה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  28 באוגוסט 1972 (בגיל 59) הרובע השישה-עשר של פריז, צרפת 
 מוקד פעילות:  פולין, צרפת 
 זרם:  מוזיקה קלאסית, מוזיקה קלאסית של המאה ה-20, שיטת שנים-עשר הטונים 
 סוגה:  אופרה, מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 כלי נגינה:  כינור 
 
רנה לייבוביץ (בצרפתית: René Leibowitz, ‏17 בפברואר 1913 – 29 באוגוסט 1972) היה מלחין, מנצח, תאורטיקאי מוזיקה ומורה יהודי-צרפתי, יליד פולין.
קורות חיים

בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20 למד לייבוביץ הלחנה ותזמור אצל מוריס ראוול בפריז, שם התוודע אל שיטת שנים-עשר הטונים של שנברג באמצעות הפסנתרן והמלחין הגרמני, אריך איטור קאהן. בהמשך למד אצל תלמידו של שנברג, וברן. רבות מן היצירות שנכתבו באסכולה הווינאית השנייה נשמעו תחילה בצרפת בפסטיבל למוזיקה קאמרית שייסד לייבוביץ בפריז בשנת 1947. השפעתו של לייבוביץ הייתה רבה בהוצאת מוניטין לאסכולה הווינאית השנייה, הן באמצעות פעילותו כמורה בפריז אחרי מלחמת העולם השנייה והן באמצעות ספרו Schönberg et son école, שיצא בשנת 1947 ותורגם על ידי דיקה ניולין בשם Schoenberg and his School ("שנברג והאסכולה שלו") (יצא בארצות הברית ובאנגליה ב-1949). הייתה זו בין המסות התאורטיות הראשונות שנכתבו על שיטת החיבור ב-12 טונים של שנברג. את תמיכתו של לייבוביץ באסכולת שנברג קידמו שני תלמידיו המחוננים, שכל אחד מהם בחר בדרך שונה לקידום יצירותיהם של שנברג ווברן ולפיתוח הסריאליזם. היו אלה פייר בולז וז'אק לואי מונו. תלמידיו האמריקאים הם המלחינים ויל אוגדון וז'אנט מגווייר והבמאי-אנימטור הקולנוע ג'ון ויטני.
כמנצח, היה לייבוביץ פעיל בהרבה מיזמי הקלטה, שאחד המופצים והנודעים ביותר ביניהם הוא עיבוד של הסימפוניות של בטהובן בשביל "הקלטות רידר'ס דייג'סט"; הייתה זו ככל הנראה ההקלטה הראשונה של הסימפוניות, ששמרה על סימוני המטרונום המקוריים של בטהובן. בבחירתו בגישה זו, הושפע לייבוביץ מידידו ועמיתו רודולף קוליש. לייבוביץ ערך עוד הקלטות רבות לרידר'ס דייג'סט בשביל אלבומי הלקט שלהם.
לייבוביץ כתב גם ל"זמנים מודרניים" (Les Temps modernes) ויישם רעיונות אקזיסטנציאליים למוזיקולוגיה.
משפחה בישראל

המוזיקאי הצרפתי רנה ליבוביץ הוא בן דוד של פרופ' ישעיהו ליבוביץ.
ביבליוגרפיה

Leibowitz, René. 1947 Schönberg et son école: l'étape contemporaine du langage musical. [Paris]: J.B. Janin. (English edition, as Schoenberg and His School: The Contemporary Stage in the Language of Music. Translated by Dika Newlin. New York: Philosophocal Library, 1949).
–. 1948. Qu’est-ce que la musique de douze sons? Le Concerto pour neuf instruments, op. 24, d’Anton Webern. Liège: Editions Dynamo.
–. 1949. Introduction à la musique de douze sons: Les variations pour orchestre op. 31, d'Arnold Schoenberg. Paris: L'Arche.
–. 1950a. L'artiste et sa conscience: esquisse d'une dialectique de la conscience artistique. Préf. de Jean-Paul Sartre. Paris: L'Arche.
–. 1950b. Scènes de la vie musicale américaine. Liège: Editions Dynamo.
–. 1950c. Arnold Schoenberg, ou Sisyphe dans la musique contemporaine. Liège: Editions Dynamo.
–. 1951. L'évolution de la musique, de Bach à Schönberg. Paris: Éditions Corrêa.
–. 1957. Histoire de l'opéra. Paris: Buchet Chastel.
–. 1969. Schoenberg. Paris: Éditions du Seuil.
–. 1971. Le compositeur et son double: essais sur l'interprétation musicale. Paris: Gallimard. (Ed. augm., version définitive. Paris: Gallimard, 1986.)
–. 1972. Les fantômes de l'opéra: essais sur le théâtre lyrique. Paris: Gallimard.
ריינינג

רוכב ישראלי מבצע עצירת החלקה (Sliding Stop)
ריינינג (באנגלית: Reining) היא תחרות רכיבה המציגה אילוף סוסים בסגנון מערבי, בה הרוכב מוביל את הסוס לסדרה של תרגילים קבועים. התרגילים אמנם קבועים ואינם משתנים ממקצה למקצה, אך הסדר שלהם יכול להשתנות. במהלך מקצה ריינינג, יבצע הסוס עצירה במקום והחלקה (Slide Stop), סיבוב על רגל ציר (Spin), החלפות רגלים (Flying Lead Change) ומעגלים. כל העבודה במהלך המקצה נעשית בדהרה מהירה (Canter) ובדהרה איטית (Lop).
ריינינג מזוהה לעיתים כ"דרסאז' של הרכיבה המערבית", מכיוון שהוא דורש מהסוס להיות קשוב ומכוונן אל תנועותיו של הרוכב, אשר צריכות להיות כמעט בלתי נראות ותוך כך עליו (הרוכב) להוביל את הסוס לאורך המסלול בתאום ובדיוק. על הסוס להיראות רגוע ונינוח לאורך כל המקצה; כל תזוזה שמעידה על לחץ או חוסר שקט מצדו (נפנוף בזנב בחוסר שקט, רקיעה ברגלים הקדמיות או האחוריות וכו') תשוקלל לרעה בציון של הרוכב.
שורשים

משחר ההיסטוריה האמריקנית, עוד מתקופת ההתיישבות הספרדית ביבשת בחלקיה הדרום-מערבים (באזורים שהיום מהווים את מקסיקו, טקסס וקליפורניה), הועברו פרות ממקום למקום, לעיתים אף באזורים פתוחים, בלי עזרתם של עזרים חיצוניים כגדרות, חבלים וכיוצא בזה. המציאות הזאת גרמה לכך שהבוקרים נאלצו לשלוט בבקר מגבו של הסוס. בוקר מקצועי היה זקוק לסוס אתלטי, רגוע וקשוב, סוס שיוכל לשנות כיוון כשנדרש, לעצור "על המקום" ולרוץ במהירות אחרי פרה תועה. הסוס צריך היה להישלט על ידי הרוכב בעיקר דרך הרגליים ותנועות הגוף כשהרוכב אוחז במושכות ביד אחת ומפעיל לחץ מינימלי על פיו של הסוס דרך המושכות. כך תשומת לבו וידו השנייה של הרוכב יוכלו להתפנות למשימות אחרות כגון פתיחת שער, החזקת חבל או סתם נפנוף ביד על מנת לסמן לבוקר אחר. מצבים יומיומיים ושגרתיים מסוג זה, הובילו לכך שב-1966 יצא לדרך באופן רשמי ענף ספורט בשם ריינינג - בתרגום חופשי - "אחיזה במושכות".
תרגילים (תמרונים)

מעגלים (Circles): על הרוכב להציג מעגלים גדולים במהירות קאנטר ומעגלים קטנים יותר במהירות לוֹפ. על המעגלים להיות מושלמים מבחינת השרטוט שלהם כשהרוכב שולט במהירותו של הסוס. הבדלי המהירות בין המעגלים המהירים והגדולים לבין המעגלים האיטיים והקטנים, צריכים להיות מודגשים ולהיראות בקלות. כמו כן, במשך ביצוע המעגל על הסוס להיות בפוזיציה להחלפת רגליים.
החלפת רגליים (Flying Lead Change): על מנת להבין מונח זה יש להבין את המונח "לִיד". "ליד" היא הרגל שהולכת קדימה מבין שתי הרגליים הקדמיות כאשר הסוס דוהר. במהלך "החלפת רגליים" יצטרך הסוס להחליף את הרגל המובילה תוך שינוי כיוונו של המעגל. החלפת רגליים תתבצע בנקודה המרכזית ביותר במגרש, כשהפקטור המרכזי לניקוד התרגיל הוא הדיוק. על הסוס לבצע החלפת רגליים במקום הנכון מבלי לזוז מקו המעגל, לשנות מהירות או להחליף רק את רגליו הקדמיות או האחוריות. על כל אחד ממופעי חוסר הדיוק הנ"ל יקבלו הצמד סוס-רוכב נקודות עונשין שיופחתו מן הציון המשוקלל. החלפות הרגליים הן חלק מהמעגלים, ואיכותן והדיוק בהן נשפטים כחלק מן המעגל שהיה לפני החלפת הרגליים.
ריצה לעצירה (Run Down): על הסוס לדהור לאורך הגדר הארוכה של המגרש, במרחק של לפחות שישה מטרים מהגדר ולפתח מהירות קאנטר. זהו חלק מתרגיל העצירה, שכן הרוכב והסוס נשפטים על דיוקם במיקום העצירה, ובהגברת המהירות בקו שקדם לה.
עצירה (Sliding Stop): משהסוס פיתח מהירות לקאנטר עליו לעצור את עצמו בחזקה. הסוס ירים את גבו, ידחף את רגליו האחוריות בקרקע וימשיך לנוע עם רגליו הקדמיות מה שיביא להחלקה שעשויה להגיע לעיתים לכמה מטרים. ההחלקה צריכה להיות בקו ישר לכל אורכה.
הליכה אחורה (Back Up): על הסוס ללכת לאחור למרחק של לפחות 3 מטרים ולעצור בדיוק כשהרוכב פוקד זאת עליו. הסוס יישפט בתרגיל זה פעם אחת בלבד במשך כל המסלול וזאת לאחר העצירה הראשונה (במסלול בריצה פנימה - Run in pattern) או לאחר העצירה האחרונה במקצה - תלוי במסלול.
רול באק (Rollback): מיד בסיום ה"עצירה" על הסוס להסתובב סיבוב מיידי של מאה שמונים מעלות בדיוק, ללא היסוס או שהות, ולצאת מיד לצד השני ללוֹפ. הרולבק הוא חלק אינטגרלי מן העצירה ונשפט יחד איתה.
סיבוב (Spin): הספין מתחיל מעמידה במקום, ממנה מתחיל הסוס להסתובב סיבובים של 360 מעלות כשהרגל האחורית הפנימית ביחס לסיבוב משמשת רגל ציר למעגל. על רגל הציר (פיבוט) להישאר מתחת לגופו של הסוס בנקודה אחת ולא לזוז. הספין יישפט על פי חדות, מהירות, רכות, דיוק וקצב התנועה.
שהייה (Pause): על הסוס לעמוד מבלי לזוז, בנקודות במקצה שנקבעו מראש (בדרך כלל אחרי הספין). השהייה אינה נחשבת לתמרון אולם סוס שלא יעמוד ברוגע ינוקד בהתאם.
שיטת הניקוד

במקצוע הריינינג, נשפטים הסוס והרוכב כמכלול על דיוק התמרונים, איכותם והרצון שבהם נעשו. לאגודת הריינינג הלאומית האמריקאית (National Reining Horse Association או בקיצור NRHA) ישנו ספר מסלולים ובו 15 מסלולים שונים. לפני כל תחרות, נבחר מסלול אחד מתוכם. התמרונים הנשפטים במקצה הם: ספין (4 ספינים לכל כיוון), מעגלים (2 מעגלים גדולים מהירים ומעגל אחד איטי), ועצירות החלקה. כל תמרון נשפט כמכלול - המעגלים נשפטים יחד עם החלפות הרגליים, עצירות ההחלקה נשפטות יחד עם הריצה לעצירה, הרול באק וההליכה לאחור וכו'. כל תמרון נשפט בקשת שבין -1.5 עד ל+1.5 לתמרון בעליות של חצאים (-1.5 ,-1 ,-0.5, 0, +0.5, +1, +1.5), ניקוד 0 לכל תמרון מעיד על תמרון ממוצע, בלי דרגת קושי יתרה אך לא רעה. הניקוד יורד לכיוון השלילי כאשר ישנה התנגדות מסוימת של הסוס, קושי מסוים להשלים את התרגיל ועוד. הניקוד יעלה כאשר הרוכב והסוס יציגו דרגת קושי גבוהה, ללא התנגדות של הסוס ויבוצעו ברוגע ובנינוחות לאורך ביצוע התרגיל. ישנן גם נקודות עונשין על מקרים פרטיים של ביצוע לא מדויק או רע. לדוגמה, 5 נקודות עונשין על בעיטת סוס במהלך ביצוע המסלול, נקודת עונשין על איחור בהחלפת הרגליים, 2 נקודות עונשין על עצירה לפני קונוס הסימון ועוד. הניקוד מתחיל מ-70 נקודות, ומשם עולה או יורד בהתאמה למסלול אותו ביצעו הסוס והרוכב.
מקצועות בענף הרכיבה המערבית

הורסמנשיפ: במקצוע זה, נבחנת רמת רכיבתו של הרוכב. הרוכב נדרש לבצע מסלול ידוע מראש הבנוי בין מספר קונוסים ומשלב כמה תמרונים. על המסלול להיות רציף, ללא השתהויות וללא כל התנגדות מן הסוס. הסוס צריך לבצע את התרגילים ברצון ובהנאה וללא דרישה גבוהה של הרוכב ממנו. מקצוע רכיבה זה קיים באופן שוטף בעולם כמה עשרות שנים, וגם בישראל כחלק מתקיימות תחרויות הורסמנשיפ.רוכב ישראלי מודה לסוס שלו לאחר עבודתם המשותפת
ווסטרן פלז'ר: מקצה בו הרוכב והסוס נשפטים על הצגה של הסוס בנינוחות, עם מושכות רפויות, ישיבה נכונה וללא כל התנגדות מצד הסוס. הרוכב והסוס נבחנים על 3 מקצבים: הליכה (Walk), ג'וג (Jog), לופ (Lop) וכמו כן עליהם לבצע מספר תרגילים כגון להאריך את הג'וג (Extend the jog), להחליף כיוון (Reverse and walk) ולהסתדר עם שאר הרוכבים במקצה בשורה (Line up). הפקודות על מעבר ממקצב למקצב או לתרגיל מסוים יאמרו על ידי השופט/כרוז מטעמו בלבד. בישראל מתקיימות תחרויות ווסטרן פלז'ר לנוער ולבוגרים.
טרייל קלאס: נקרא לעיתים בקיצור "טרייל", מקצה שבו כל רוכב נכנס לבד למתחם השיפוט, על גבי הסוס, עושה מסלול מסוים ועובר מעל מכשולי דרך ומתבקש לבצע תרגילים מסוימים כמו ספין, הליכה אחורה, תזוזת הגוף עם ציר קדמי, מעבר שער וכו'. במקצה זה, הרוכב והסוס נשפטים על שימוש במינימום עזרים נראים לעין, ישיבה, נוחות, איכות הביצוע של כל תרגיל, ומעבר קל וחלק מעל מכשולי הדרך.
הריינינג בישראל

ענף הריינינג התפתח בישראל מאמצע שנות התשעים על ידי אנשי סוסים ובוקרים אשר התמקצעו במקצוע הרכיבה בחו"ל. יבוא לישראל של סוסי מסוג קווטר (אשר מצטיינים בעבודות הבקר ועבודות המגרש השונות) החל כבר בשנות התשעים, ונמשך עד היום. שיא יבוא הסוסים היה באמצע העשור הראשון של המאה ה-21, בו יובאו מארצות הברית ומאירופה עשרות סוסים וסוסות מסוג קווטר. עם השנים התפתחו בארץ תוכניות הרבעה שונות אשר יצרו סוסי קווטר ילידי הארץ, עם קווי דם ייעודיים לריינינג ולקאטינג. העלייה הניכרת במספר הסוסים והסוסות, גרמה להתפתחות משמעותית בענף הרכיבה המערבית בישראל ומשכה קהל רב לתחרויות הרכיבה.
תחרויות הרכיבה הרשמיות של ענף הריינינג בישראל נערכות בחסות ההתאחדות הלאומית לספורט הרכיבה. במשך השנים הוסמכו ישראלים רבים מהענף לשופטים מקצועיים בתחום, ואף שפטו תחרויות רבות בישראל ובעולם. כיום, מוזמנים שופטים מחו"ל לרוב תחרויות הרכיבה וזאת על מנת למנוע מצב של ניגוד עניינים. בנוסף, נערכות בישראל שתי תחרויות גדולות שנערכות פעם בשנה:
תחרות הדרבי: בה מתקיימים מספר מקצי ריינינג שונים, ובהם המקצה היוקרתי ביותר, מקצה הדרבי פתוח. מקצי הדרבי בארץ (וברחבי העולם) מיועדים לסוסים בגילאי 4 עד 6. בשנים האחרונות החלה מגמה שתומכת בהרחבת המקצה ופתיחתו לסוסים עד גיל 8 שנים. בתחרות הזאת מתקיים המקצה הדרבי פתוח, אשר הפרס הכספי בו הוא גבוה מהרגיל. המקצה פתוח לכל הרוכבים ללא מגבלות כלשהן על הרוכב והסוס (פרט לגיל הסוס). מקצה נוסף אשר מתקיים הוא הדרבי נונ-פרו (non professional) אשר מיועד לרוכבים אשר לא מתפרנסים מאימון ורכיבה על סוסים וזהו תחביב עבורם. לעיתים נקרא מקצה זה מקצה "חובבנים".
תחרות הפיוצ'וריטי: שם התחרות נגזר מהשם הלועזי - Futurity, אשר בתרגום חופשי יקרא "מקצה העתיד". זאת מפני שמקצה הפיוצ'וריטי מיועד לסוסים בגיל 3 בלבד, אשר מהווים את "דור-העתיד" של ענף הריינינג. בתחרות פרס כספי גבוה מהרגיל לזוכה, ולרוב אירוע התחרות משלב מספר מקצים שונים פרט למקצה הפיוצ'וריטי. כמו בתחרויות הדרבי, גם בישראל מתרחשת מגמה הניכרת בעולם של ביטול התחרויות עבור סוסים בני שלוש שנים והעלאת גיל מקצה הפיוצ'וריטי לגיל 4.[דרוש מקור]
ראו גם

רודיאו
רוכב בתחרות בינלאומית במינכן, 2011
ריצ'רד מייבאום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 במאי 1909 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  4 בינואר 1991 (בגיל 81) סנטה מוניקה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו יורק  אוניברסיטת איווה 
 פרופיל ב-IMDb
 
ריצ'רד מייבאום (באנגלית: Richard Maibaum; ‏ 26 במאי 1909 – 4 בינואר 1991) היה מפיק סרטים, מחזאי ותסריטאי, שנודע במיוחד בשל עיבוד הרומנים על ג'יימס בונד של איאן פלמינג לקולנוע.