stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שירלי לילו
קריירה > מוזיקה

ב-2004 השתתפה בעונה השנייה של תוכנית המציאות "כוכב נולד" והעפילה לחצי הגמר. ב-2009 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "שירלי לילו", תחת חסותה של חברת התקליטים פונוקול. האלבום זכה לביקורות מעורבות ממבקרי המוזיקה. בין השנים 2009–2012 פעלה לילו כזמרת ליווי במופעי הפסטיגל. כמו כן, ביצעה שירי פתיחה לסרטים וסדרות שונות, ביניהן "הרפתקאות רוקי ובולווינקל", "פוקימון שמש וירח", "רחוב 101 דלמטים" ו"עכברינה".
קריירה > משחק

ב-2004 השתתפה במחזמר "אלאדין", שהתבסס על האגדה "אלאדין ומנורת הקסמים" מ"סיפורי אלף לילה ולילה", בתוספת היבטים מסוימים שנלקחו מהעיבוד המונפש של חברת וולט דיסני. ב-2005 שיחקה במחזמר "בילבי". ב-2006 שיחקה את טינקר בל במחזמר "פיטר פן". ב-2007 שיחקה את לילי בהצגת הילדים "חלומות של חתולים" בהפקת התיאטרון שלנו. ב-2016 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "הבאגיס", ששודרה בהוט, בתור "פרלה החיפושית". בשנת 2020 גילמה את כוכבת הילדים "לילו" בסדרה "שירו עם לילו". בנוסף משחקת לילו בהצגות: "דירה להשכיר", "הביצה שהתחפשה", "משלוש יוצאת אחת", ו"מביאליק ועד סטטיק", בהפקת התיאטרון שלנו.
קריירה > דיבוב

במשך הקריירה שלה דיבבה לילו בסדרות וסרטים שונים, ביניהם "גלקטיק פוטבול" "פוקימון יהלום ופנינה", "צ'רלי הולך לגן", "דובוני אכפת לי ובני דודים", "לשבור את הקרח - ההרפתקה של אולף", "הפינגווינים ממדגסקר", "אנגרי בירדס - הסרט", "פט שופ", "גולשים על הירח", "בייבי בוס", "דמבו", "הכוכב של אנדרה וטאטי", "הקול בראש", "לגו נינג'גו", "גוסט פורס", "לשיר 2", "ספיידי וחבריו המופלאים", "ערפדינה" ,"הרוח ומולי מגי", "אנקאנטו", "אדומה אש", "אמא ואני", "צוות תרנגול", "אליס במאפיית הפלאות", "בית הינשוף", "מון גירל ושדינוזאור", "הסנדקית הקסומה" ו"ביימקס!".
דיבוב

| סדרה/סרט | תפקיד |
| --- | --- |
מפרץ הרפתקאות: ראבל / ראשת העיר טובה
לשיר: אש
לשיר 2: אש
הקול בראש: עצב
המופלאה: הרפתקאות ליידי באג: סבין / מאנון / מיילין / רוז / לילה / נורה
המופלאה: הרפתקאות ליידי באג וחתול שחור (הסרט): סבין
המופלאה: הרפתקאות ליידי באג - ספיישל ניו יורק: לילה / רוז / ברברה קיינס
המופלאה: הרפתקאות ליידי באג - ספיישל שנגחאי: סבין
בית הינשוף: לילית קלות'ורן / קיקימורה / קמילה
לשבור את הקרח 2: המלכה אידונה
אנקאנטו: חולייטה מדריגל (אמא של מירבל איזבלה ולואיסה)
סטאר נגד כוחות הרשע: ג'קי לין תומאס(2015)
הרוח ומולי מגי: שרון מגי (אמא של מולי ודריל)
אדומה אש: מינג לי (אמא של מיי)
מון גירל ושדינוזאור: אדריאה לאפאייט (אמא של לונלה)
פוקימון יהלום ופנינה: ג'והאנה
כרמן סנדייגו: הרוזנת קליאו
כרמן סנדייגו: לגנוב או לא לגנוב?: הרוזנת קליאו
הפוני הקטן שלי: דור חדש: המלכה הייבן (אמא של זיפ ופיפ)
הפוני הקטן שלי: סימנים של קסם: המלכה הייבן (אמא של זיפ ופיפ)
הפוני הקטן שלי - ספרו את הסיפור: המלכה הייבן (אמא של זיפ ופיפ)
הפוני הקטן שלי: יום המשאלות החורפי: המלכה הייבן (אמא של זיפ ופיפ)
אבר אפטר היי - חורף מרושע: ג'קי פרוסט
קים פוסיבול: כה הדרמה: ד"ר אן פוסיבול
הקאסה גרנדה: מריה (אמא של רוני-אן ובובי) / מייבל
פלונטר: הסדרה: זאן טירי (צורה אמיתית)
ערפדינה: אוקסנה הונטלי (אמא של ערפדינה)
משפחת סופר על 2: אוולין דבור / האני
דובוני אכפת לי ובני דודים: פילה לב-רחב
פט שופ: זואי טרנט
גולשים על הירח: סמנתה
דמבו: מיס אטלנטיס
הכוכב של אנדרה וטאטי: בולקובה
לגו נינג'גו: הארומי, פיקסאל (2018)
ספיידי וחבריו המופלאים: הלן סטייסי
אמא ואני: מספרת
אליס במאפיית הפלאות: מלכת הלבבות
הסנדקית הקסומה: דאף
לשבור את הקרח - ההרפתקה של אולף: 
צ'רלי הולצך לגן: 
הפינגווינים ממדגסקר: 
אנגרי בירדס - הסרט: 
בייבי בוס: 
צוות תרנגול: 
גוסט פורס:
חיים אישיים

לילו נשואה לאורי וייסמן ולזוג שתי בנות.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2009: שירלי לילו
דיסקוגרפיה > אלבומי וידאו

2004: אלאדין
2005: בילבי
2006: סינדרלה
הערות שוליים

↑  דודו כהן, ‏"כוכב נולד הפכה אותי למי שאני", באתר ‏מאקו‏, 14 ביוני 2009
↑  שירלי לילו, באתר יוסמיוסיק, ‏2009-08-02
| כוכב נולד (2003–2012) |
| --- | --- | --- |
| מנחה | צביקה הדר |  |
| זוכים | נינט טייב • הראל מויאל • יהודה סעדו • ג'קו אייזנברג • בועז מעודה • ישראל בר-און • רוני דלומי • דיאנה גולבי • חגית יאסו • אור טרגן |  |
| מעפילי גמר אחרים | שירי מימון • שי גבסו • הראל סקעת • עדי כהן • מאיה רוטמן • מארינה מקסימיליאן בלומין • לי בירן • מיי פיינגולד • עידן עמדי • דוד לביא • אוהד שרגאי • איטן גרינברג |  |
| מתמודדים בולטים נוספים | כברה קסאי • אלון ליטבק • לירון לב • מיקה שדה • שירלי לילו • ליטל גבאי • מיכל רשף • הדר עוזרי • אסף אברבוך • ניצן קייקוב • אבי מאיר וענונו • עמרי רוטברד • מיכאל עינב • רועי ארז • נעמה שטרית • לבנת בן-חמו • עמיר חדד • מורן אהרוני • קנדוג • ענת אסתר חיטמן • דנה ליקוורניק • דניאל בן-חיים • חן אהרוני • מרים טוקאן • עדי אולמנסקי • אתי ביטון • איה זהבי פייגלין • לירן דנינו • עומר אדם • חובי סטאר • מורן מזוז • אדיר גץ • אבי בן אבו • אדר גולד • רוני גינוסר • נעמה כהן • תמר יהלומי |  |
| ערכים קשורים | טדי יזמות והפקות (חברת הפקה) |  |
| תוכנית אם, תוכניות בת ותוכנית המשך | לא נפסיק לשיר • נולד לרקוד • לא נפסיק לרקוד • בית ספר למוסיקה • הכוכב הבא |  |
| שופטים | צדי צרפתי • ריקי גל • פבלו רוזנברג • מרגלית צנעני • גל אוחובסקי • דנה אינטרנשיונל • מירי מסיקה • צביקה פיק • גידי גוב • יאיר ניצני • משה פרץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007577282505171  ISNI: 0000 0004 2487 6955  LCCN: n2013073414  MusicBrainz: 74919262-24fb-4e3f-a567-88b577120f81  VIAF: 305934767   WorldCat (עם VIAF): 305934767
מבצע קלעת

מבצע קלעת (הקרוי גם מבצע יוסף) היה פשיטה שערכו כוחות מחטיבת גולני כנגד ממלכת ירדן כתגובה על חדירה שבוצעה משטח הממלכה. המבצע נערך בליל שבת, 29 באפריל והסתיים בבוקר שלמחרת, 30 באפריל 1966. הפעולה בוצעה במקביל למבצע אלפא, פעולה בחירבת ראפאת שבדרום הר חברון.
רקע לפעולה

ב-11 באפריל 1966, הונחו שני מטעני נפץ באזור עין יהב שבערבה. מטען אחד חיבל במשאבת המים אשר במטע התמרים של המשק, ומטען שני פוצץ מתחת למעביר מים בכביש הערבה. כעבור שבועיים ב-25 באפריל 1966, חיבלו אנשי הפת"ח בשלושה בתי מגורים, בית משאבה ודיר כבשים במושב בית-יוסף שבעמק בית שאן. כתוצאה מהפיצוצים נפגע זוג מבני המושב. עקבות ברורים של המחבלים, בנעלי גומי, הובילו לעבר הכפר הירדני קלעת. בעת ההליכה אחר העקבות נמצא פתק בערבית ובו היה כתוב "זו ברכתנו הבאה לאחל לכם לחג עצמאותכם המדומה, גיבורי העאסיפה ("פתח")". הירדנים, בניגוד לפעמים קודמות, סירבו לקבל את פניית ישראל ולהמשיך בבדיקת העקבות בתוך שטחם.שלושה ימים לאחר  מכן ב-28 באפריל, מוקשה משאית צבאית בדרך ערד-מצדה.
בעקבות מעשי חבלה אלו, צה"ל קיבל אישור מראש הממשלה לוי אשכול, לבצע פעולה נגד הכפר קלעת, שאליו היה הכיוון הכללי של העקבות, וכן כי היו ידיעות ודאיות על איש פת"ח שגר באחד הבתים ועוד בתים של משתפי פעולה.
במקביל אושרה יציאה של כוחות מחטיבת הצנחנים ל"מבצע אלפא", פשיטה לחירבת ראפאת בדרום הר חברון לא רחוק ממשטרת רוג'ום אל-מדפע, לשם הובילו עקבות המחבלים בפעולת המיקוש בכביש ערד-מצדה.
מטרת הפעולה בקלעת הייתה להיכנס לכפר, פיצוץ חמישה בתים בכפר קלעת, ביניהם בית המוכתר וביתו של איש אל-פתח תוך פגיעה באנשי אל-פתח ומשתפי פעולה אשר יזוהו.
מהלך הפעולה

הכוחות הורכבו מסגל הפיקוד בחטיבה - קצינים, סמלים ומ"כים. בסך הכל השתתפו בפעולה שני כוחות - אחד של 44 חיילים, בפיקודו של מיכאל פייקס, ואחד של 24 לוחמים בפיקוד סא״ל משה (גרוברט) גת. עוד 8 חיילים הוקצו לאבטחה ושתי מחלקות לאבטחה באמצעות מק"כ וכיתת מקל"פ. בנוסף הוקצתה פלוגת חי"ר ככוח חילוץ בחמדיה, ארטילריה - סוללת ו-4 טנקים - לתגבורת וגיבוי.
הפעולה נתקלה באש נגדית מצד חיילים ירדנים, אולם בסופה פוצצו הבתים כמתוכנן, והכוחות שבו לבסיס עם שלושה פצועים קל. כמו כן דווח על 11 הרוגים ירדנים, כשהמקורות הירדנים טענו כי היו בהם גם נשים וטף ואזרחים.
תגובות לאחר הפעולה

עבד אל-חכים עאמר ראש המטה של המפקדה הערבית המשותפת ביקר במקום האירוע. בביקור זה, הודיעו הירדנים כי הם הצליחו להדוף כוח ישראלי גדול שניסה לתקוף ולכבוש את משטרת גשר שיח חוסיין ולחבל בתעלת הירמוך. הירדנים הודיעו כי לישראל 37 נפגעים, הרוגים ופצועים, וכי השאירו ציוד רב בשטח ירדן.
ועדת שביתת הנשק ירדן–ישראל גינתה את ישראל על הפעולה.
שר החוץ הישראלי אבא אבן דיווח בישיבת הממשלה על תגובות העיתונות ושירותי הרדיו במערב. לדבריו, הדיווחים היו על פי גרסת ישראל, ולפיכך הובלט בהם דבר קיומה של תנועה חבלנית הפוגעת בישראל מעבר לגבול, והובלטו כל התקריות שקדמו לפעולה הצבאית. כמו כן צוין כי ירדן, דרך ארצות הברית מאשרת את קיומו של ארגון פת"ח וכי היא מתנגדת אליו.
הערות שוליים

1 2  כוחות צה"ל פגעו בשני כפרים ירדניים ושיתקו תחנת משטרה, למרחב, 2 במאי 1966, עמ' 2
↑  בעל ואשתו נפצעו בפעולות חבלה של פתח במושב בית יוסף בעמק בית שאן, הצופה, 26 באפריל 1966, עמ' 1
IS הופ

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  תל אביב
 תקופת הפעילות:  1994–1995
 סוגה:  היפ הופ
 סוג קול:  מוזיקה שחורה
 חברת תקליטים:  NMC
 שיתופי פעולה בולטים:  ניצן עין הבר
 חברים
 ליהוד שמואלי  שי גולדנברג
 
IS הופ הייתה להקת היפ הופ ישראלית, אחת הראשונות שפעלו בישראל. חברי ההרכב הם ליהוד שמואלי ושי גולדנברג.
היסטוריה

ב-1994 הקימו שמואלי וגולדנברג את הצמד "IS הופ" (קיצור של "Israeli Hip Hop") ששילב אלמנטים ישראליים לסגנון ההיפ הופ. השניים כתבו את המילים של כל שיריהם. לאחר שהפיקו שני שירים בצורה עצמאית ואף צילמו קליפ, הוחתם הצמד ב-NMC בתחילת 1995.
אלבומם היחיד של IS הופ נקרא "באתי לא בזמן" והופק על ידי יואב שדמה וליהוד שמואלי ויצא ב-1995. להיטי האלבום, "יש לו מסיבה", "שיר השכונה" ו"כוס תה", זכו להשמעות רבות ברדיו, אך המכירות של האלבום היו נמוכות והצמד הפסיק את פעילותו בתוך זמן קצר בשל כך.
היסטוריה > המשך דרכו של שמואלי

ב-1999 הוציא שמואלי סינגל חדש בשם IS הופ, בהשתתפות מאיה מור, אך הסינגל לא נחל הצלחה.לאחר שהוציא כמה סינגלים מוזיקה אלקטרונית בשם אבן עזרא. ליהוד שמואלי נפטר ב-1 באפריל 2023.
היסטוריה > המשך דרכו של גולדנברג

ב-2001 הקליט גולדנברג עבור קווי זהב 012 בהפקת משרד הפרסום מקאן – קשר בראל ג'ינגל הידוע בשם "דודי התותח". הביטוי "דודי התותח" הפך למטבע לשון ובעקבות הצלחתו הוקלט סינגל באורך מלא על ידי הליקון. מאוחר יותר, זכה הג'ינגל בפרס קקטוס הזהב בקטגוריית "קמפיין השנה".
דיסקוגרפיה

1995: באתי לא בזמן
הערות שוליים

↑  "דודי התותח" - עכשיו הסינגל, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2001
↑  איתמר סיידא‏, ובמקום הראשון – דודי התותח, באתר וואלה, 14 ביוני 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303521505171
רביעיית הג'אז המודרני

| --- | --- |

רביעיית הג'אז המודרני. משמאל לימין: הית', קיי, ג'קסון, לואיס
 מקום הקמה:  ניו יורק 
 תקופת הפעילות:  1952–1997 (כ־45 שנים) 
 סוגה:  קול ג'אז 
 חברת תקליטים:  אפל רקורדס, קפיטול רקורדס, לונדון רקורדס, מנטיקור רקורדס, אטלנטיק רקורדס, פרסטיז' רקורדס, פיליפס רקורדס 
 
רביעיית הג'אז המודרני (באנגלית: Modern Jazz Quartet) נוסדה בשנת 1952 על ידי מילט ג'קסון (ויברפון), ג'ון לואיס (פסנתר ומפיק מוזיקלי), פרסי הית (קונטרבס) וקני קלארק (תופים) (קוני קיי החליף את קלארק ב-1955). הרביעייה נחשבת לאחד מהרכבי הג'אז המודרני החשובים ולהרכב שקידם את נגינת הויברופון יותר מכל הרכב אחר. הרביעייה התנסתה במספר סגנונות ג'אז כשהבולטים ביניהם הם בי בופ, קול ג'אז ולבסוף גם הזרם השלישי.
מייסד ההרכב ומובילה היה מילט ג'קסון אשר ניגן עם ג'ון לואיס וקני קלארק בתזמורת המפורסמת של דיזי גילספי בשנים 1946 עד 1950. לאחר מכן הם צירפו את פרסי הית בבס.
מאלכ אבן אנס

| --- | --- |

 לידה:  711 אלמדינה
 פטירה:  795  (בגיל 84 בערך) אלמדינה
 מקום קבורה:  אל-בקיע 
 השקפה דתית:  אסלאם 
 
מַאלכּ בִּן אַנַס (בערבית: مالك بن أنس; 711–795) מוכר יותר בכינוי "האימאם מַאלִכּ".
ביוגרפיה

מאלכ בן אנס היה מראשי פוסקי השריעה, איש הפיקה ותאולוג ערבי - מוסלמי. נולד בשנת 711 לספירה ונפטר בשנת 795 לספירה. נולד וגדל בעיר אלמדינה, והפך לאחד מגדולי המומחים בהיסטוריה בתחום איסוף וקטלוג החדית'.
כאדם שנולד למשפחה אמידה ויציבה כלכלית, הוא לא נדרש לעבוד לפרנסתו. ומכיוון שהוא נמשך מאוד ללימודי האסלאם, הוא הקדיש את כל חייו ללימוד, להתעמקות, ולהתמחות בשריעה בכלל, ובפיקה בפרט.
אביו של מאלכ היה אנס בן מאלכ אבו עאמר אלאסבחי אלחמירי. אימו הייתה אלעאליה בת שריק אלאזדיה. למאלכ היו 3 בנים ובת: יחיא, מחמד, חמאד ופאטמה.
האימאם מאלכ רכש את השכלתו במה שהיה מושבם של גדולי החכמים, אלמדינה, וחי בין צאצאיו וממשיכי דרכו של הנביא מוחמד.
מאלכ הוא האימאם השני (מבחינה כרונולוגית) מבין ארבעת האימאמים הגדולים והנחשבים ביותר בהלכה האסלאמית, והוא היה מבין הראשונים שסידרו את ההלכה האסלאמית בצורה סיסטמטית. עמדותיו ושיטת פסיקותיו נחשבות לאבני היסוד של האסכולה המאלכית.
מעמדו בקרב חכמי האסלאם כל כך רם ונישא, עד כי אמרו עליו ”אם מזכירים את החכמים, אז מַאלִכְּ הוא הכוכב”.
ספרו "אלמואטא" (الموطأ) נחשב לאחד מהספרים החשובים ביותר בעולם ההלכה האסלאמי, ואף אמר עליו האימאם א-שפעי שהוא הספר הכי מאומת על פני האדמה לאחר הקוראן.
ביוגרפיה > הזכרתו בחדית'

הנביא מוחמד אמר בחדית' שאומת על ידי האימאם מוחמד בן עסא א-תירמיד'י: "בקרוב אנשים יעלו על הגמלים שלהם ויצאו לחפש ידע, והם לא ימצאו מישהו בעל יותר ידע מאשר החכם של אלמדינה". רבים מגדולי החכמים לאורך ההיסטוריה האסלאמית, אמרו שהם בטוחים שמדובר באימאם מאלכ .
ביוגרפיה > מותו

מאלכ נפטר בגיל 84, באלמדינה, בשנת 795, והוא נקבר בבית הקברות "ג'נת אלבקי" אשר בקרבת מסגדו של הנביא מוחמד. אף על פי שהייתה מצבה סביבה קברו, אשר מוסלמים רבים נהגו לבקר בה מתוך כבוד אליו, נהרס המצבה ושוטח הקבר על ידי ממלכת סעודיה כחלק מהקמפיין שלהם להריסת אתרי מורשת אסלאמיים לאחר כינון הממלכה הסעודית בשנת 1932.
עמדותיו > הסונה של הנביא

מאלכ החשיב את ההליכה בדרכו של הנביא מוחמד ("הסונה") כדבר בעל חשיבות עליונה בחייו של כל מוסלמי. הוא אף אמר "הסונה היא כמו תיבת נח: מי שיעלה עליה, ינצל, ומי שיתרחק ממנה, יטבע".
עמדותיו > האמונה

כאשר הוא נשאל בנוגע לאמונה, אמר שהאמונה מורכבת ממילים וממעשים.
עמדותיו > ידע

האימאם מאלכ אמר בנוגע לידע: "אכן, הידע הזה (הידע הרוחני) הוא הדם והבשר שלכם, ואתם תתושאלו על זה ביום תחיית המתים. אז שימו לב ממי אתם לוקחים את זה (את הידע)". כמו כן, גם אמר האימאם: "מי שיש לו ידע, לא צריך להפסיק לחפש עוד ידע". בנוסף, הוא אמר גם "זה לא הידע שצריך לבוא אליך, אלא אתה שצריך לבוא אל הידע", והוסיף "זה לא מועיל לאף אדם משכיל להפסיק לרכוש ידע חדש". האימאם תיאר את הידע במילים "ידע הוא לא הרבה מידע, ידע הוא אור שאללה מניח בלבו של המאמין האמיתי".
עמדותיו > כבוד והתנשאות

האימאם מאלכ אמר בנוגע לכבוד: "אכן, כאשר בן אדם מתחיל לשבח את עצמו, הכבוד שלו מתחיל לעזוב אותו"
עמדותיו > המנהג של אנשי אלמדינה

אחד האספקטים הכי מיוחדים במתודולוגיה של האימאם מאלכ, הייתה השענותו על מנהגם של אנשי אלמדינה כמקור וכבסיס להלכה. בהלכה האסלאמית, המקורות העיקריים הם הקוראן והסונה, ולאחר מכן מקורות ההלכה משתנים מאסכולה לאסכולה. אצל האימאם מאלכ, וגם עבור ממשיכי דרכו, מנהגם של תושבי אלמדינה היה נחשב למקור השלישי בחשיבותו בתחום פסיקת ההלכה.
מוריו

בין המורים והמדריכים של האימאם מאלכ, אפשר למצוא את: אבן הרמז, אשר היה השייח' הראשון שלו. נאפע מולא אבן עמר, זיד בן אסלם, אבן שהאב א-זהרי, אבו א-זנאד, עבד א-רחמן בן אלקאסם בן מחמד בן אבו בכר א-צדיק, איוב א-סחתיאני, ת'ור בן זיד א-דילי, אבראהים אבן אבו עבלה אלמקדסי, חמיד א-טוויל, רביעה בן אבו עבד א-רחמן, השאם בן ערווה, יחיא בן סעד אלאנסארי, עאישה בת סעד אבן אבו ווקאס, עאמר בן עבד אללה בן א-זביר בן אלעוואם, אבו אלאסווד מחמד בן עבד א-רחמן בן נוופל אלאסדי אלקרשי.
ראו גם

אל-מווטא
הערות שוליים

↑  Gibril F. Haddad, The four imams and their schools, London: Muslim academic trust, 2007
↑  הספר "אלמואטא" של מאלכ בתרגום לאנגלית
↑  החדית' על האימאם מאלכ
↑  Gibril F. Haddad, The four imams and their schools, Muslim academic trust, 2007, עמ' 175
1 2  אמירותיו של מאלכ
↑  J. Schacht, “Mālik b. Anas”, in Encyclopaedia of Islam, Second Edition, s.v.
↑  עבד אל-ע'ני א-דקר, מאלכ בן אנס (عبد الغني الدقر, الامام مالك بن أنس) דמשק: דאר אל-קלם, מה' 3, 1998, עמ' 61–62.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264936205171  BIBSYS: 90269558  BNE: XX4941227  BnF: cb12190972t (data)  CiNii: DA04532045  GND: 118979450  ISNI: 0000 0001 2282 4666  LCCN: n82078405  NKC: jx20080124009  NLK: KAC201886905  NTA: 07024944X  SELIBR: 195597  SUDOC: 030509815  TDVİA: malik-b-enes  VIAF: 340144647693192036125   WorldCat (עם VIAF): 340144647693192036125
מנחת חביתין

מנחת חביתין היא אחת ממיני קורבן מנחה, והיא מוקרבת על ידי הכהן הגדול מדי יום, מחציתה בסמוך לתמיד של שחר ומחציתה השנייה בסמוך לתמיד של בין הערביים. מנחת זו בשיעור עשירית האיפה מורכבת משתים עשרה "חלות" והיא נשרפת כולה על המזבח.
מלבד הכהן הגדול המקריב מנחה זו מדי יום, הקריב אותה גם כהן הדיוט בפעם הראשונה בה הוא עובד בבית המקדש. מנחה זו נקראת גם מנחת כהן משיח, על פי הפסוק: "זֶה קָרְבַּן אַהֲרֹן וּבָנָיו אֲשֶׁר יַקְרִיבוּ לַה' בְּיוֹם הִמָּשַׁח אֹתוֹ. וכן נקראת: מנחת חינוך.
מוני המצוות אינם מונים מנחה זו כמצוה בפני עצמה, כנראה נחשבת היא כפרט ממצות מנחת כהן גדול[דרוש מקור].
המקור בתורה

הציווי על הבאת מנחה זו מפורש במקרא:
זֶה קָרְבַּן אַהֲרֹן וּבָנָיו אֲשֶׁר יַקְרִיבוּ לַיהוָה בְּיוֹם הִמָּשַׁח אֹתוֹ עֲשִׂירִת הָאֵפָה סֹלֶת מִנְחָה תָּמִיד מַחֲצִיתָהּ בַּבֹּקֶר וּמַחֲצִיתָהּ בָּעָרֶב. עַל מַחֲבַת בַּשֶּׁמֶן תֵּעָשֶׂה מֻרְבֶּכֶת תְּבִיאֶנָּה תֻּפִינֵי מִנְחַת פִּתִּים תַּקְרִיב רֵיחַ נִיחֹחַ לַיהוָה וְהַכֹּהֵן הַמָּשִׁיחַ תַּחְתָּיו מִבָּנָיו יַעֲשֶׂה אֹתָהּ חָק עוֹלָם לַיהוָה כָּלִיל תָּקְטָר.
הפסוק מציג את מנחת החביתין כ"מנחה תמיד" מחד, וכקרבן המוקרב "ביום המשח אותו" מאידך. כמו כן, הפסוק מגדיר שמקריבי המנחה הם "אהרן ובניו", דהיינו אף כהן הדיוט, ומאידך מגדיר מנחה זו כמנחת "הכהן המשיח" - דהיינו הכהן הגדול. בעקבות זאת פירשו חז"ל כי מדובר בשתי מצוות שונות: "זה קרבן אהרן ובניו - אף בהדיוטות מקריבין עשירית האיפה ביום שהן מתחנכין לעבודה, אבל כהן גדול בכל יום."
המקור בתורה > בטעם הקרבת המנחה

בפסוקי התורה מפורשת מנחה זו על כהן המתחיל בעבודתו בפעם הראשונה "ביום המשח אותו", אך הואיל ונאמר גם באותה פרשיה שזו מנחתו של הכהן הגדול מדי יום "והכהן המשיח תחתיו", מבארים בעלי התוספות ב"דעת זקנים" שביום התחלת עבודתו של הכהן ההדיוט - הוא עומד ברמת החשיבות של כהן גדול, ולכן הוא מקריב מנחת חינוך שהיא כעין מנחת החביתין שמקריב הכהן הגדול מדי יום.
לעומת זאת הנצי"ב בפירושו "העמק דבר" כותב, כי הכהן הגדול מקריב את מנחתו כעין מנחת חינוך, וזאת כי חשיבותו של הכהן הגדול נמדדת ביחס לשאר הכהנים העובדים במקדש, והיות שבכל יום מתחלף בית האב העובד במקדש, נמצא שחשיבות הכהן הגדול כאילו מתחדשת בכל יום.
לשכת עושי חביתין

המשנה במסכת תמיד מתארת את תחילת ההכנה של חביתי כהן גדול: ”נטל את המפתח ופתח את הפשפש ונכנס מבית המוקד לעזרה ונכנסו אחריו ושתי אבוקות של אור בידם ונחלקו לשתי כתות אלו הולכים באכסדרא דרך המזרח ואלו הולכים באכסדרא דרך המערב היו בודקין והולכין עד שמגיעין למקום בית עושי חביתים הגיעו אלו ואלו אמרו שלום הכל שלום העמידו עושי חביתים לעשות חביתים” (משנה, מסכת תמיד, פרק א', משנה ג'). לדעת הראב"ד מקומה של לשכת עושי החביתין הייתה במזרח העזרה ”ואותה הלשכה הייתה במזרח העזרה כדאיתה במדות ואחר כך כשפגעו בעושי בחביתין הקיצום כדי שיעשו חביתין”.
סדר ההקרבה

מנחה זו, ככל המנחות המובאות על ידי כהנים, אינה נאכלת, אלא מוקטרת בשלמותה על גבי המזבח, ככתוב: "וכל מנחת כהן כליל תהיה לא תאכל".
סדר ההקרבה: מביאים סולת בכמות "עשירית האיפה" (עשירית של המידה הנקראת איפה), מקדשים אותה בכלי שרת ולאחר מכאן חוצים את הסולת לשני חצאים. דין זה למדו בתלמוד במסכת מנחות מהפסוק ”זֶה קָרְבַּן אַהֲרֹן וּבָנָיו אֲשֶׁר יַקְרִיבוּ לַיהֹוָה בְּיוֹם הִמָּשַׁח אֹתוֹ עֲשִׂירִת הָאֵפָה סֹלֶת מִנְחָה תָּמִיד מַחֲצִיתָהּ בַּבֹּקֶר וּמַחֲצִיתָהּ בָּעָרֶב”, ומשמע שקודם יש להביא את המנחה, ורק אחר כך להפוך אותה למחציתה.
יחד עם המנחה מביאים שלושה לוג שמן, כנלמד מהפסוק ”בשמן תעשה” כלומר - הוסף לה מידת שמן כמידת השמן הניתנת לכבש. מערבבים את הסולת בשמן, ומשרים אותם יחד במים רותחים - בישול. לאחר מכן לשים מכל חצי עישרון שש חלות, כך שיחד הם שנים עשר חלות.
הקרבת מנחה זו, לישתה ועריכתה, נעשות גם בשבת, מפני שכל דבר בבית המקדש שלא יכול להעשות ביום חול, נעשה גם בשבת. אמנם מלאכת טחינת החיטים והרקדתן אינן דוחות את השבת, מכיוון שניתן לעשותם לפני כניסת השבת.
מנחה זו היא המנחה היחידה, שגם מטוגנת במחבת כמנחת חביתין, וגם נאפית בתנור כמנחת מאפה תנור, כאמור בפסוק ”תופיני”. נחלקו החכמים, אם כוונת המילה "תופיני" היא שתאפה כשהיא נאה - כלומר לפני הטיגון במחבת בו היא נהפכת להיות שחורה מפחם, או שתאפה כשהיא כבר "נא" (חצי מבושלת, כמו "אל תאכלו ממנו נא"), כלומר אחרי הטיגון.
הכהנים המקריבים

מנחת חביתין מקריב רק כהן גדול המשמש בתפקיד בפועל, בין אם נמשח לתפקידו בשמן המשחה ובין אם מונה ככהן מרובה בגדים. לעומת זאת, "כהן שעבר", כלומר מי ששימש ככהן גדול בעבר (למשל במינוי זמני) וכבר לא משמש בתפקיד, אף על פי שלדעת רבי מאיר מעמדו נותר מעמד של כהן גדול, איננו חייב להקריב מנחת חביתין. לפי שיטת רבי מאיר זהו אחד משני ההבדלים היחידים שמבדילים בינו לבין כהן גדול רגיל (השני הוא פר יום הכיפורים).
קורבן חינוך

כאמור, כל כהן המתחיל לעבוד בבית המקדש מחויב בהבאת המנחה, והכהן הגדול ביום מינויו מקריב שוב מנחת חינוך. לכן ייתכן מקרה שבו יקריב כהן שלוש פעמים באותו יום מנחת חביתין, וזאת אם מיד בהתחילו לעבוד בבית המקדש נתמנה לכהן גדול, ואז הוא מביא מנחה ראשונה ככל כהן הדיוט בתחילת עבודתו, מנחה שנייה על התחלתו לשמש בכהונה גדולה, ומנחה שלישית היא מנחת החביתין שמביא כהן גדול בכל יום.
בפסוקים האריכו בשאלת האם מנחת החינוך מעכבת בעבודת הכהן, והאם בדיעבד נפסלת עבודתו אם טרם הקריב את המנחה. בספרא וכן במדרש ויקרא רבה נאמר שכהן שטרם הקריב את המנחה עבודתו פסולה, ואילו בתוספתא ובתלמוד הירושלמי נכתב שעבודתו כשרה, וכך גם פוסק הרמב"ם. בעל משנה למלך מוכיח שגם התלמוד הבבלי סובר שאין המנחה מעכבת בדיעבד, ולדעתו צריך להגיה כך אף בדברי הספרא, ומאידך הגר"א מגיה בדברי הירושלמי שהמנחה מעכבת בדיעבד.
לפי המבואר בתוספתא הכהן המתחנך צריך להקריב בעצמו את מנחת החינוך. הפוסקים דנו האם כשרה כשהקריבה על ידי כהן אחר:
הרב יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק כותב כי משמעות דין זה היא שהקרבת המנחה צריכה להיות "חינוכו" של הכהן בהתחילו לעבוד ולכן במקרה שכבר עבד הכהן עבודות בבית המקדש קודם לכן [לדעות המכשירות עבודות אלו, ראו לעיל] אין טעם שיקריב בעצמו את מנחת החינוך[דרושה הבהרה].
דעה יחידאית היא דעת רבי דוד פארדו בספרו על התוספתא, והוא סובר כי הקרבת הכהן את מנחת החינוך שלו עצמו היא בגדר רשות בלבד והוא אינו מחויב למוסרה לידי אנשי משמר הכהונה העובדים באותו שבוע בבית המקדש.
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק ו', פסוק י"ג.
↑  ספר ויקרא, פרק ו', פסוק י"ג בפירוש רש"י.
↑  פירוש הראב"ד על מסכת תמיד דף כח עמוד א.
↑  ספר ויקרא, פרק ו', פסוק ט"ז
↑  ספר ויקרא, פרק ו', פסוק י"ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ח', עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק י"ג, הלכה ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף צ"ו, עמוד א'.
↑  מסכת מנחות דף נ עמוד ב.
↑  לפי רבי יוסי הוא לא כהן גדול - שכן אינו משמש בתפקיד בפועל, ולא כהן הדיוט - מכיוון שמעלין בקודש ולא מורידין.
↑  תלמוד בבלי, מסכת הוריות, דף י"ב, עמוד ב'
↑  בספר מנחת חינוך, ועוד.
ני-יו

| --- | --- |

ני-יו, 2007
 לידה:  18 באוקטובר 1979 (בן 45) קמדן, קנזס
 שם לידה:  שאפר צ'ימר סמית
 שם במה:  Ne-Yo 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 מקום לימודים:  Rancho High School, Las Vegas Academy 
 עיסוק:  זמר
 סוגה:  R&B, סול, מוזיקת פופ, דאנס-פופ, היפ הופ
 סוג קול:  טנור 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  יוניברסל מוטאון ריפבליק גרופ, מוטאון 
 מספר צאצאים:  7 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי 
 neyothegentleman.com
 פרופיל ב-IMDb
 
שאפר צ'ימר סמית' (Shaffer Chimere Smith) המוכר יותר בשם הבמה שלו ני-יו (באנגלית: Ne-Yo; נולד ב-18 באוקטובר 1979) הוא זמר ריתם אנד בלוז וסול, כותב שירים, רקדן, ושחקן קולנוע אמריקאי. הוא הוציא עד עתה ארבעה אלבומים שהצליחו בכל העולם ומכרו מעל 4 מיליון עותקים ברחבי העולם.
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות

ני-יו נולד בקמדן, קנזס. הוא נולד לאב אפריקאי-אמריקאי ולאם אפריקאית-אמריקאית וסינית. שני הוריו היו מוזיקאים. כילד, הוא גדל עם אמו לבד, אחרי שזו נפרדה מאביו.
ביוגרפיה > קריירה

ני-יו החל את הקריירה המוזיקלית שלו בלהקת בנים מלאס ווגאס, ולאחר שזו התפרקה בשנת 2000, חתם בחברת התקליטים "קולומביה רקורדס" בה החל להקליט את אלבום הבכורה שלו, אבל הוא הודח מחברת התקליטים לפני שאפילו הספיק להוציא את האלבום.
מה שהיה אמור להיות סינגל הבכורה שלו "That Girl", יצא בסופו של דבר כסינגל על ידי זמר ה-R&B האמריקאי המצליח מרכוס יוסטון, ששמע את השיר בביצועו של ני-יו והתלהב ממנו. יוסטון הוציא את השיר כסינגל ב-2003 מתוך אלבומו "MH".
השחרור של השיר הזה הוביל את ני-יו להיות כותב שירים מוצלח.
בשנתיים הבאות המשיך ני-יו לכתוב שירים לאמנים כמו- טדרה מוזס ויאנגסטאון, אבל העבודה איתם הרחיקה את ני-יו מהמיינסטרים.
ני-יו אף כתב שירים ל-מארי ג'יי בלידג', B2K, ומיוזיק סולצ'איד.
הפריצה של ני-יו בתור כותב הייתה ב-2004 כשהוא כתב לזמר ה-R&B מאריו את להיטו "Let Me Love You" שכבש את המקום הראשון בארצות הברית.
מאוחר יותר, אחרי שהרשים את אנשי "Def Jam", הוא הוחתם בחברת התקליטים על ידי הבוס- ג'יי זי.
זוכה העונה העשירית של The Masked Singer u.s.a
ביוגרפיה > קריירה > קריירת משחק

בשנת 2007 שיחק בדרמה המוזיקלית "אחוות הריקודים" בכיכובו של כריס בראון.
בשנת 2011 שיחק בסרט "פלישה עולמית: קרב לוס אנג'לס", מותחן מדע בדיוני בכיכובם של ארון אקהרט ומישל רודריגז.
בשנת 2012 שיחק בסרט "מעשים טובים" בכיכובם של טיילר פרי וטנדי ניוטון.
בשנת 2015 שיחק בסרט הטלוויזיה "שארקנדו 3: אוי, אלוהים לא!", השלישי בסדרת סרטי "שארקנדו".
בשנת 2016 שיחק ל-2 פרקים בסדרה "מינדי" בכיכובה של מינדי קלינג.
בשנת 2018 החל לשחק בסדרת הרשת "סטפ אפ" בתפקיד סייג' אודום.
בשנת 2024, שיחק בעונתה השלישית של סדרת הפשע "BMF" ברשת Starz בדמותו של רודני גרין.
ביוגרפיה > In My Own Words

בשנת 2006 הוציא ני-יו את אלבום הבכורה שלו "In My Own Words" שהגיע למקום ה-1 בארצות הברית ולמקום ה-14 בבריטניה. מן האלבום יצאו 4 סינגלים- "Stay", "So Sick", "When You're Mad" ו-"Sexy Love".
האלבום מכר ברחבי העולם כ-2 מיליון עותקים.
ביוגרפיה > Because Of You

בשנת 2007 הוציא ני-יו את אלבומו השני "Because Of You" שהגיע למקום ה-1 בארצות הברית ולמקום ה-6 בבריטניה. מן האלבום יצאו 4 סינגלים- "Because Of You", "Do You", "Can We Chill" ו-"Go On Girl".
האלבום מכר ברחבי העולם כ-מיליון וחצי עותקים.