stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מפעל הפיס
הגרלות מפעל הפיס > לוטו > שינויים בהגרלת הלוטו לאורך השנים

מבנה הגרלת הלוטו שונה מספר פעמים ובכל עת, הייתה למשחק מטריצה שונה:
לוטו: בין 1993 ליולי 2000, היה על הלקוח לנחש 6 מספרים מתוך 49 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-13,983,816).
לוטו סופר בול: מיולי 2000 ועד מרץ 2004, היה על הלקוח לנחש 6 מספרים מתוך 45 מספרים + אופציה לניחוש אות אחת מתוך 5 אותיות בתוספת תשלום (סיכויי הזכייה: 1 ל-8,145,060 וסיכוי זכייה של 1 ל-40,725,300 לפרס גבוה יותר, בניחוש אות אחת מתוך 5).
לוטו מספר חזק: בין מרץ 2004 לפברואר 2009, היה על הלקוח לנחש שישה מספרים מתוך 34 + "מספר חזק" אחד מתוך 10 (סיכוי הזכייה: 1 ל-13,449,040).
לוטו החדש: מ-28 בפברואר 2009, היה על הלקוח לנחש שישה מספרים מתוך 37 מספרים + מספר חזק אחד מתוך 8 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-18,598,272).
לוטו החדש בשינוי מתכונת ההגרלה: מאז אמצע מאי 2011, על הלקוח לנחש שישה מספרים מתוך 37 מספרים + מספר חזק אחד מתוך 7 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-16,273,488).
הגרלות מפעל הפיס > הגרלת אקסטרה (Extra)

הגרלת אקסטרה היא הגרלה הנלווית ללוטו ובה רשאי להשתתף כל מי שרוכש כרטיס לוטו בעל 2 טבלאות לפחות וזאת על ידי סימון על-גבי הטופס במקום המיועד לכך (בפינה השמאלית התחתונה של טופס הלוטו). עלותה של השתתפות בהגרלת האקסטרה היא 6 ש"ח.
סימון המספרים באקסטרה נעשה באמצעות בחירה אוטומטית ואקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס בלבד ולא ניתן לבחור את המספרים בצורה ידנית, ישנה אפשרות שהצירופים המופקים יהיו זהים.
בהגרלת האקסטרה יש לנחש 6 ספרות שכל אחת מהן מוגרלת במכונת הגרלה שונה, כאשר ערך הספרות נע בין 1 ל-7 וניחוש הספרות צריך להיות בסדר ובמיקום המדויקים.
בהגרלה זו הפרס הראשון הוא קבוע על-סך 60,000 ₪ ואינו מתחלק בין הזוכים. ישנם גם פרסים קבועים משניים, הנעים בין 10 ₪ בניחוש של 2 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים לבין 1,000 ₪ בניחוש 5 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים.
הסיכוי לזכות בפרס הראשון בהגרלת האקסטרה לכרטיס בודד הוא אחד ל-117,649, הסיכוי לזכות בפרס כלשהו הוא כ־1 ל-4.83 (כ־20.7%) ואחוז ההחזר עומד על כ-56.06% .
טבלת הזכיות האפשריות באקסטרה:
| רמת הפרס | כמות המספרים שצריך לנחש | הפרס | כמות הצירופים האפשריים (מתוך 117,649) | הסתברות   ≈ 1 ל- | הסתברות החל מרמת פרס זו ומעלה  ≈ 1 ל- | ≈ אחוז החזר | סיכום אחוז ההחזר מרמת פרס זו ומטה ≈ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ראשונה | 6 | 60,000 ₪ | 1 | 117,649 | 117,649 | 8.50% | 56.06% |
| שנייה | 5 | 1,000 ₪ | 36 | 3,268.03 | 3,179.70 | 5.10% | 47.56% |
| שלישית | 4 | 75 ₪ | 540 | 217.87 | 203.90 | 5.74% | 42.46% |
| רביעית | 3 | 15 ₪ | 4,320 | 27.23 | 24.02 | 9.18% | 36.72% |
| חמישית | 2 | 10 ₪ | 19,440 | 6.05 | 4.83 | 27.54% | 27.54% |
| סך הכול: | 5 רמות פרס | תוחלת של כ־3.36 ₪ בממוצע לכל טבלה | 24,337 | 4.83 | 4.83 | 56.06% |  |
| אין זכייה | 1 | - | 46,656 | 2.52 | 1.66 | 0% |  |
| אין זכייה | 0 | - | 46,656 | 2.52 | 1 | 0% |  |
מכיוון שקיימת חובה למלא ביחד עם האקסטרה גם שתי טבלאות לוטו לפחות, אזי הסיכוי לזכות בפרס הראשון בלוטו או בפרס הראשון באקסטרה בטופס המכיל 2 טבלאות לוטו וצירוף אקסטרה בודד הוא כ-1 ל-115,972.16 וכן הסיכוי לגרוף פרס המתחיל מ-60 אלף ש"ח ועד לגובה הפרס הראשון בלוטו בטופס מינימלי הכולל השתתפות בהגרלת אקסטרה הוא כ-1 ל-106,835.84.
-הסיכוי לזכות בפרס כלשהו המתחיל מ-10 ש"ח (כאשר כל טופס המכיל 2 טבלאות ואקסטרה עלותו 12 ₪) הוא: כ־1 ל-3.44 טפסים (כ־29.07%) ואחוז ההחזר נע סביב כ-56% ומעלה.
הגרלות מפעל הפיס > צ'אנס

הגרלה המתקיימת שבע פעמים בכל יום חול, שלוש פעמים ביום שישי ופעמיים במוצאי שבת. עקרון ההגרלה מבוסס על משחק קלפים. הקלפים המשתתפים במשחק הם A, J, K ו-Q (אס, נסיך, מלך ומלכה) והמספרים 7,8,9 ו-10. מפעל הפיס מגריל בכל הגרלה ארבעה קלפים, כאשר כל קלף מוגרל מסדרת הקלפים שצוינה
(משמאל לימין: ♣ ♦ ♥ ♠). בהגרלה זו יש לנחש איזה צירוף קלפים יעלה בגורל, כאשר יש אפשרות לנחש קלף בודד, שני קלפים, שלושה, או ארבעה קלפים. השחקן יכול לבחור סכומי הימור שונים (בכפולות של 5 שקלים), ומכפיל הפרס גדול יותר ככל שהצירוף אותו הוא מנחש ארוך יותר.
קיים גם טופס "רב-צ'אנס" שבו השחקן זוכה בפרסים משניים גדולים יותר (לעומת טופס "צ'אנס 4") אם הצליח לנחש 1, 2 או 3 קלפים, אך פרס ראשון (4 קלפים) נמוך יותר: פי 1,000 מסכום ההימור שלו (לעומת פרס של פי 2,000 בטופס "צ'אנס 4", שבו הפרסים המשניים קטנים). אחוז ההחזר בין שני הטפסים נוטה לטובת טופס "רב צ'אנס".
טבלאות הזכיות האפשריות בצ'אנס:
| טבלת סיכויי הזכייה> כמות הקלפים שצריך לנחש | טבלת סיכויי הזכייה> רב צ'אנס | טבלת סיכויי הזכייה> צ'אנס 4 | טבלת סיכויי הזכייה> צ'אנס 3 | טבלת סיכויי הזכייה> צ'אנס 2 | טבלת סיכויי הזכייה> צ'אנס 1 |  | טבלת מכפילי הפרס> רב צ'אנס | טבלת מכפילי הפרס> צ'אנס 4 | טבלת מכפילי הפרס> צ'אנס 3 | טבלת מכפילי הפרס> צ'אנס 2 | טבלת מכפילי הפרס> צ'אנס 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | 1/4,096 | 1/4,096 | - | - | - |  | x1,000 | x2,000 | - | - | - |
| 3 | 28/4,096 | 28/4,096 | 1/512 | - | - |  | x20 | x8/10 | x300 | - | - |
| 2 | 294/4,096 | 294/4,096 | 21/512 | 1/64 | - |  | x2 | x5/10 | x7/10 | x30 | - |
| 1 | 1,372/4,096 | 1,372/4,096 | 147/512 | 14/64 | 1/8 |  | x5/10 | x2/10 | x3/10 | x5/10 | x5 |
| הסיכוי לפרס כלשהו: | 1:2.42 (41.38%) | 1:2.42 (41.38%) | 1:3.03 (33.01%) | 1:4.27 (23.44%) | 1:8 (12.5%) |  |  |  |  |  |  |
| אין זכייה | 2,401/4,096 | 2,401/4,096 | 343/512 | 49/64 | 7/8 |  |  |  |  |  |  |
| אחוז ההחזר | 69.19% | 59.66% | 70.08% | 57.81% | 62.5% |  |  |  |  |  |  |
בעבר, בעקבות מונדיאל 2010 עקב זליגת מהמרים אל הימורי הכדורגל שמפעילה המועצה להסדר ההימורים בספורט נוספו שיכלולים למשחק הצ'אנס והם כללו תתי-משחקים שונים: ב"צ'אנס תמונה/מספר" השחקן היה צריך לנחש אם קלף מסוים שיעלה יהיה מספר או אות (סיכוי של 1:2 לכל ניחוש). ב"צ'אנס אנדר/אובר" (בעל סיכוי זכייה של כ-0.45) השחקן צריך לנחש אם הסכום הכולל של כל הקלפים יהיה מעל, מתחת או שווה ל-42 (לקלפים A, J, K, Q נקבעו הערכים 11,12,13 ו-14). משחקים אלה אינם מתקיימים עוד.
הגרלות מפעל הפיס > פיס 777

הגרלה דו יומית בה על המשתתף לנחש שבעה מספרים מתוך שבעים מספרים בטבלה, כאשר בכל הגרלה עולים בגורל 17 מספרים מתוך ה–70. גם להגרלה זו קיימים טפסים שיטתיים בהם השחקן יכול לסמן 8 או 9 מספרים בטבלה. אם הוא מצליח לנחש 8 מספרים מתוך ה-17 שעלו בגורל הוא גורף לכיסו מעל 560,000 ש"ח (70,000 כפול 8). אם השחקן מצליח לנחש 9 מספרים מתוך ה-17 שמוגרלים הוא זוכה בסכום העולה על 2,500,000 ש"ח (70,000 כפול 36). השחקן אינו מאבד מזכייתו אם שחקנים אחרים הצליחו לנחש את הרצף נכונה גם הם. כך, אם שני שחקנים גילו את רצף כל אחד מהם זוכה ב-70 אלף שקל והפרס אינו מתחלק. בנוסף, בפיס 777 הרגיל, ישנו פרס למי שלא ניחש אף מספר (אפס מספרים) ששוויו 5 ש"ח.
להגרלת פיס 777 מקצה מפעל הפיס סכום מרבי לכיסוי סך-כל הפרסים הראשונים. לכל הגרלה והגרלה מוקצים פרסים בסך כולל של 15,000,000 ₪. אם בהגרלה מסוימת מספר הזוכים בפרס הראשון הוא יותר מ-214 זוכים (לא שכיח) אזי יקבלו כל הזוכים בפרס הראשון סכום יחסי המתקבל מחלוקת הסך: 15,0000,000 ש"ח למספר הזוכים בפרס הראשון באותה הגרלה. אף על פי כן, בשלב כלשהו של המכירה מפעל הפיס רשאי לחסום ולמנוע השתתפות של צירופים מסוימים מלהשתתף בהגרלה.
הסיכוי לזכות בפרס הראשון בפיס 777 הרגיל לטבלה בודדת הוא 1 ל-61,640, הסיכוי לזכות בפרס כלשהו הוא כ-1 ל-2.87 (כ-34.8%) ואחוז ההחזר עומד על כ-59.55%.
טבלת הזכיות האפשריות בפיס 777:
| רמת הפרס | כמות המספרים שצריך לנחש | הפרס | כמות הצירופים האפשריים (מתוך 1,198,774,720) | ≈ הסתברות 1 ל- | ≈ הסתברות החל  מרמת פרס זו ומעלה 1 ל- | ≈ אחוז ההחזר |  סיכום אחוז ההחזר מרמת פרס זו ומטה ≈ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ראשונה | 7 | 70,000 ₪ | 19,448 | 61,640 | 61,640 | 16.22% | 59.55% |
| שנייה | 6 | 500 ₪ | 655,928 | 1827.60 | 1,774.97 | 3.91% | 43.33% |
| שלישית | 5 | 50 ₪ | 8,527,064 | 140.58 | 130.27 | 5.08% | 39.42% |
| רביעית | 4 | 20 ₪ | 55,753,880 | 21.50 | 18.46 | 13.29% | 34.34% |
| חמישית | 3 | 5 ₪ | 199,121,000 | 6.02 | 4.54 | 11.86% | 21.05% |
| שישית | 0 | 5 ₪ | 154,143,080 | 7.78 | 2.87 | 9.18% | 9.18% |
| סך הכול: | 6 רמות פרס | תוחלת של כ־4.17 ₪ בממוצע לכל טבלה | 418,220,400 | 2.87 | 2.87 | 59.55% |  |
| אין זכייה | 2 | - | 390,277,160 | 3.07 | 1.48 | 0% |  |
| אין זכייה | 1 | - | 390,277,160 | 3.07 | 1 | 0% |  |
הגרלות מפעל הפיס > פיס 123

הגרלה יומית בה על המשתתף לנחש רצף בן שלוש ספרות העולה בגורל (בו כל ספרה מוגרלת מהסדרה 0 ועד 9). הרצף הנמוך ביותר שיכול לעלות בגורל הוא 000 והגבוה ביותר הוא 999, כך שסיכוי הזכייה בפרס הראשון לטבלה בודדת הוא אחד לאלף. עד לאמצע ספטמבר 2015 במשחק פיס 123 היו קיימות שתי אפשרויות להימור: משחק רגיל ומשחק משולב. מאז, בוטל המשחק המשולב ונותרה האופציה להמר רק במשחק הרגיל. במשחק הרגיל קיימת רמת פרס אחת בלבד, אם השחקן מנחש נכונה את הרצף המורכב משלוש ספרות בסדר המדויק, אז הוא זוכה בסכום ההימור שלו כפול 600, ללא אפשרות זכייה בפרסים משניים.
חלק ניכר מהשחקנים נוהג לשלוח את הרצף 777 (אולי מתוך בלבול עם המשחק "777"). פעם אחת, כשרצף זה עלה, גרפו כל שחקני המשחק יחד מעל חצי מיליון שקלים. בדומה להגרלת 777 ולהגרלת הצ'אנס, הפרס אינו מתחלק בין הזוכים, ומתייחסים לכל שחקן כאילו הוא השחקן היחיד.
הסיכוי לזכות בפרס הראשון בפיס 123 הוא 1 ל-1,000 צירופים, אחוז ההחזר הוא 60 (תוחלת של 60 אגורות על כל שקל שמשקיעים).
הזכיות האפשריות בפיס 123 :
| רמת הפרס | תיאור | מכפיל הפרס | כמות הצירופים האפשריים (מתוך 1,000) | הסתברות  ≈ 1 ל- | הסתברות החל  מרמת פרס זו ומעלה  ≈ 1 ל- | ≈אחוז ההחזר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רגיל | ניחוש של שלוש הספרות בסדר המדויק | 600 x | 1 | 1,000 | 1,000 (1/1,000) | 60% |
הגרלות מפעל הפיס > חישגד

(מקור השם הוא הלחם בסיסים של המילים "חיש" ו"גד" – מזל מהיר).
הגרלה באמצעות כרטיס גירוד. בכל כרטיס יש מספר משחקים שונים כאשר המכנה המשותף הוא שלמעשה הכרטיסים הזוכים קבועים מראש, ויש לגרד את שכבת הציפוי מעל הכרטיס כדי לחשוף את הציור או המספר וכדומה, המודפסים מתחתיו. סיכוי הזכייה בהימור זה דומה לסיכוי הזכייה בפרס הראשון בלוטו – כרטיס בודד מתוך 500,000 עד 1,000,000 כרטיסים. כאשר שחקן גורף את הפרס הגדול במשחק מסוים, שאר השחקנים מגרדים את הכרטיסים שנותרו בחפיסה ולא יכולים לזכות בפרס הראשון (אי אפשר לדעת אם הפרס כבר חולק או לא). הזכייה היא בהתאם לכללי כל אחד מהמשחקים השונים, ולפי הציורים או המספרים שנחשפו.
בשנת 2007 השיק מפעל הפיס תחרות של עיצוב כרטיסי חישגד. האדם שעיצב את הכרטיס שזכה בתחרות זכה ב-10,000 ש"ח וזכה לראות את הכרטיסים שעיצב מופיעים בדוכני מפעל הפיס.
ב-2004 נבחנה חוקיות ההגרלה, עקב תובענה ייצוגית, על הטעיית צרכנים, כיוון שכרטיסי הגרלה יכולים להימכר גם אחרי שהפרסים חולקו, כאשר שאר כרטיסי ההגרלה אינם מניבים פרסים עוד.
הגרלות מפעל הפיס > הגרלות שמכירתן הופסקה או הושהתה > קינו (Keno)

פעילות הגרלת הקינו הופסקה ב-23 בנובמבר 2018. בהתאם להנחיות משרד האוצר צומצמה תדירות עריכת ההגרלה ולבסוף הוחלט לבטלה. ההגרלה נערכה באמצעות בחירה אקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס והתקיימה במהלך השנה האחרונה לשיווקה בתדירות של 8 הגרלות בימים א עד ה והגרלות נוספות בשישי ובמוצ"ש (בעבר התקיימו עד 24 הגרלות בימים א עד ה). ההשתתפות בהגרלת הקינו הותנתה אפשרית רק בנקודות מכירה ייעודיות המפוזרות ברחבי הארץ. בהגרלת הקינו על המשתתף היה לסמן 7 מספרים מתוך 70 ולנחש 7 מספרים מתוך 17 שעולים בגורל וזאת על מנת לזכות בפרס הראשון (בדומה להגרלת פיס 777). לפיכך, בגורל עולים 19,448 צירופים של שבעה מספרים מתוך 1,198,774,720 צירופים אפשריים כך שסיכוי הזכייה בפרס הראשון הוא 1 ל-61,640. על המשתתף היה לבחור גם את המחיר לצירוף ואת מספר ההגרלות בהן חפץ להשתתף.
בהגרלת זו היו קיימים פרסים נוספים המוענקים החל מניחוש נכון של שלושה מספרים וכן, אם לא מנחשים אף מספר (אפס ניחושים) המנחשים קיבלו את סכום ההימור בחזרה. בנוסף היו קיימים טפסים שבהם ניתן לסמן 8 או 9 מספרים בטבלה. אחוז ההחזר בהגרלה זו היה גבוה מבין שלל משחקי מפעל הפיס ועמד על כ-77.3%.
טבלת הזכיות האפשריות בהגרלת הקינו:
| רמת הפרס | כמות המספרים שצריך לנחש | מכפיל הפרס | כמות הצירופים האפשריים (מתוך 1,198,774,720) | ≈ הסתברות 1 ל- |  ≈ הסתברות החל  מרמת פרס זו ומעלה 1 ל- | ≈ אחוז ההחזר | סיכום אחוז ההחזר מרמת פרס זו ומטה ≈ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ראשונה | 7 | 500 x | 19,448 | 61,640 | 61,640 | 0.8112% | 77.3127% |
| שנייה | 6 | 40 x | 655,928 | 1827.60 | 1,774.97 | 2.1887% | 76.5015% |
| שלישית | 5 | 7 x | 8,527,064 | 140.58 | 130.27 | 4.9792% | 74.3129% |
| רביעית | 4 | 5 x | 55,753,880 | 21.50 | 18.46 | 23.2545% | 69.3337% |
| חמישית | 3 | 2 x | 199,121,000 | 6.02 | 4.54 | 33.2208% | 46.0791% |
| שישית | 0 | 1 x | 154,143,080 | 7.78 | 2.87 | 12.8584% | 12.8584% |
| סך הכול: | 6 רמות פרס | תוחלת של כ־0.7731 ₪ בממוצע על כל שקל שמשקיעים | 418,220,400 | 2.87 | 2.87 | 77.3127% |  |
| אין זכייה | 2 | - | 390,277,160 | 3.07 | 1.48 | 0% |  |
| אין זכייה | 1 | - | 390,277,160 | 3.07 | 1 | 0% |  |
הגרלות מפעל הפיס > הגרלות שמכירתן הופסקה או הושהתה > פיס פלייס (Pais Place)

"חישגד אלקטרוני" היא הגרלה המבוצעת באמצעות מכונות מזל אלקטרוניות בהן מסכי מגע. המכונות הוצבו בנקודות מכירה ייעודיות של מפעל הפיס במתחמים הנקראים "פיס פלייס". במכונות מזל אלה מספר סוגים של משחקים, שהשחקן היה יכול לבחור מתוכם. עקרון ההגרלה הוא חשיפת כרטיס גירוד המוצג על מסך מגע. בשונה מכרטיס הגירוד "חישגד", אחוז ההחזר ותדירות הזכייה בהגרלה זו גבוהים יותר והפרס הראשון הוגבל ל-20,000 ש"ח. בדומה לכרטיס הגירוד "חישגד", בהגרלה זו כל הפרסים קבועים מראש והמשחק עשוי להימכר גם כאשר הפרסים שולמו כבר, כך שלא ניתן לזכות בסכומים שהיו קיימים בסל הפרסים בתחילת הפצת סדרה מסוימת של משחק כלשהו.
מפעל הפיס החל בהפעלת המכונות בשנת 2005, לאחר קבלת אישור ממשרד האוצר ומשרד המשפטים. משטרת ישראל לא שותפה בבחינת התוכנית שהגיש מפעל הפיס ובדיקת מחלקת הטכנולוגיה במשטרה העלתה כי המכונות דומות למתקני הימורים אסורים. המשטרה אף מצאה מעורבות גורמים פליליים במקומות בהם הוצבו המכונות וכן מכונות לא חוקיות שהופעלו בסמוך. בדיון שנערך בוועדת הכלכלה בנושא הביע נציג המשטרה התנגדות להפעלת המכונות, אך המשטרה חזרה בה מהתנגדותה לאחר דיון עם השר לביטחון פנים.
500 המכונות של מפעל הפיס הן ממנועי הרווח המשמעותיים ביותר של החברה, ומכניסות לה יותר מחצי מיליארד ש"ח בשנה. מפעל הפיס השקיע כ־50 מיליון שקל בהקמת המכונות. בניגוד למוצרים אחרים של הפיס, כמו כרטיסי המנוי שיש ל־480 אלף משפחות, מתנגדי הפעלת המכונות מציינים כי הרווח הגדול מהמכונות הוא על גבם של מעט אנשים יחסית, ובעיקר בשכונות חלשות במיוחד. בשנת 2016 הודיע שר האוצר משה כחלון על קבלת המלצה של הוועדה לייעול שוק ההימורים שלא לחדש את ההיתר של מפעל הפיס להפעיל מכונות מזל. שר האוצר קבע כי מתקנים אלו הם "מכונות משומנות שנועדו להעביר כסף משכבות חלשות אל המדינה, ואת הכסף הזה אנחנו לא רוצים".
| פדיון ממכונות חישגד אלקטרוני |
| --- | --- | --- | --- |
| שנה | פדיון (מיליוני שקלים) | אחוז מהכנסות הפיס | אחוז מרווחי הפיס |
| 2005 | 45 | 1% | 4% |
| 2006 | 159 | 4% | 11% |
| 2007 | 227 | 6% | 15% |
| 2008 | 288 | 7% | 20% |
| 2009 | 340 | 8% | 20% |
| 2010 | 392 | 9% | 23% |
| 2011 | 438 | 9% | 25% |
| 2012 | 487 | 10% | 25% |
| 2013 | 531 | 9% | 24% |
| 2014 | 573 | 9% | 24% |
הגרלות מפעל הפיס > הגרלות שמכירתן הופסקה או הושהתה > ההגרלה הגדולה

בנוסף להגרלות הקבועות נהג להגריל מפעל הפיס מדי שנה, מאז יובל ה-50 להיווסדו, פרס גדול מהרגיל העומד על 50 מיליון ש"ח. ההגרלה זוכה לתהודה תקשורתית וציבורית גדולה.
המכונות המשמשות לביצוע הגרלות מפעל הפיס

הגרלות מפעל הפיס נערכות במכונות מבית חברת "Smartplay International":
הגרלת הלוטו והמספר החזק נערכות באמצעות מכונות הקרויות "Saturns". מכונת הלוטו היא גרסה מוקטנת של מכונת ה-"Saturns" המקורית, מכונה בגרסה זו מסוגלת לערבל עד 50 כדורים ולהגריל עד 8 כדורים. מכונת "המספר החזק" היא גרסה מיניאטורית של ה-"Saturns", המסוגלת לערבל עד 20 כדורים.
הגרלת "פיס 777" נערכת באמצעות הגרסה המקורית של ה-"Saturns", המסוגלת לערבל עד 80 כדורים.
הגרלות ה"צ'אנס" ו"פיס 123" נערכות בצמד של 3–4 מכונות הקרויות "Neptune", אשר החלו את דרכן לראשונה במפעל הפיס במאי 2008.
הגרלת ה"אקסטרה" נערכת במכונה הקרויה "Multidigit Gem"
הגרלת "תוכנית המנויים" נערכת באמצעות מחשב הגרלה העומד בדרישות תקן אבטחת מידע, בעל תוכנת מחולל מספרים אקראיים.
הגרלת ה"Keno" נערכה באמצעות מחשב הגרלה, בדומה להגרלת תוכנית המנויים.
כללי הפעילות העיקריים בהגרלות

לפי החוק, מותר למכור כרטיסי הגרלה לבגירים, מגיל 18, בלבד. הזכיות, החל מסכום מסוים, חייבות במס הכנסה (ראו מיסוי להלן).
פרט להגרלת מפעל המנויים, בהתאם לכללים, הפרס ניתן "למוכ"ז" (ראשי תיבות של "למוסר כרטיס זה"), כלומר למחזיק הכרטיס בפועל, המציג אותו בפני מפעל הפיס בתוך תקופה הקבועה בתקנון לכל אחד מהמשחקים – לא בהכרח למי שרכש את הכרטיס. מספר תביעות משפטיות כבר התנהלו בישראל בין אנשים שרכשו במשותף כרטיס, והתגלעה ביניהם מחלוקת על חלוקת כספי הזכייה, או בשאלת הבעלות האמיתית על הכרטיס הזוכה.
החל מסוף יולי 2013, בהחלטת לשכת החשבת הכללית במשרד האוצר, חלה חובה על המשתתפים אשר ממלאים טופס הגרלה העשוי לזכות בפרס הגבוה מסכום תקרת המס, להקליד את 4 הספרות האחרונות של מספר הזהות שלהם בעת משלוח הטפסים, וזאת על מנת למנוע הלבנות הון.
אם המספר שהוקלד אינו תואם למספר הזהות של הטוען לפרס גבוה מתקרת המס הכפופה בחוק, הפרס ישולם על פי קביעת הרשות למלחמה בהלבנת הון.
הגרלות נערכות בפיקוח מועצה מפקחת ולעיתים משודרות בטלוויזיה ובאתר האינטרנט של מפעל הפיס.
מאז 1991 הגרלת הלוטו של מפעל הפיס שודרה בשידור ישיר בערוץ הראשון עד לסוף 2007. לאחר מכן שודרה בערוץ 10. במהלך שנת 2017 עבר שידור ההגרלה לזכיינית רשת, תחילה בערוץ 2 ומחודש נובמבר ברשת 13 בהנחייתם של יואב צוקר ועירית ענבי. בספטמבר 2022 השידור עבר לקשת 12.
הפצה

מפעל הפיס מפיץ את ההגרלות באמצעות כ-2,500 נקודות הפצה וזכיינים-מפיצים בכל רחבי ישראל. נקודות המכירה הן בחנויות (בעיקר חנויות עיתונים ופיצוחים), בדוכנים ייעודיים בעלי עיצוב אופייני המוצבים ברחובות, ובדוכנים ייעודיים בקניונים.
הזכיינים אינם עובדי מפעל הפיס אלא עצמאיים, והכנסותיהם תלויות במידה עיקרית ביכולת השיווק שלהם. למרות זאת, הם עוברים הכשרה על ידי מפעל הפיס ומקבלים תמיכה מקצועית, השתלמויות, וכן תמריצים והטבות לזכיינים מצטיינים.
תחנות שבהן נמכרו כרטיסים שזכו בסכומים גדולים נוהגות לפרסם זאת באופן מובלט, בתקווה שדבר זה ימשוך קונים נוספים לחשוב שלתחנה זו "יש מזל".
בשנות ה-50 הוצבו דוכנים מפלדה, עם ויטרינות זכוכית וגג מאזבסט, על פי רעיון מאת י' גולדברג, בעל זיכיון מתל אביב, במטרה להסדיר את מכירת הכרטיסים שביצעו עד אז רוכלים בפאתי רחובות. בהמשך הוצבו ביתני מפעל הפיס כתומים-כחולים שעיצב צבי לישר, שהציע בתחילה דוכנים בצבע כסף. הדוכן הראשון הוצב בכיכר מוגרבי בתל אביב ולא זכה לביקורות ציבוריות תומכות. בדפנות הדוכנים נצבעה דוגמת אבק כוכבים, בהשראת "כוכב המזל" הוותיק של א' לצ'ניסקי, שנבחר על ידי אגודת הגרפיקאים והצייר ראובן רובין. ב-2024 מפעל הפיס החל להציב דוכנים בעיצוב חדש אשר לדבריו מותאמים ומתמזגמים עם המרחב הציבורי. הדוכנים החדשים, בעיצוב סטודיו זהבי, הם בצורת גליל אפרפר עם גגון המכוסה בלוחות פלסטיק דקים.
ביקורת > תשלומים לבכירי מפעל הפיס

ההוצאות של מפעל הפיס על משכורות בכיריה והדרכים בהן התמיכות חולקו היו מושא לביקורת חוזרת ונשנית מצד התקשורת בישראל ומבקר המדינה.
ביקורת > התפלגות מיקום התחנות

בחינת היחס בין נקודות המכירה למספר תושבים ברשות מקומית, מצביעה על כך שמפעל הפיס משגשג באשכול חברתי-כלכלי 4, והולך ונהיה דל יותר באשכולות 8 ו-9. אף שהפיס התחייב לצמצם משמעותית את מספר תחנותיו עד תום 2021, הוא לא מתקרב לכך.
באמצע שנות ה-90 פורסמו תנאי הפרישה של מספר בכירים במפעל הפיס, והתקשורת הישראלית סערה. בגבור הלחץ התקשורתי, תבע מפעל הפיס שלושה מבכיריו לשעבר, בדרישה לבטל חלק מתנאי הפרישה שלהם ולהשיב את ההפרשים רטרואקטיבית. התביעה הוגשה במרץ 1998 לבית הדין האזורי לעבודה, והתנהלה בפני השופטת ורדה וירט-ליבנה. באוקטובר 2003 גזר בית הדין הפחתה משמעותית בתנאי הפרישה והשבה של ההפרשים. לאחר ערעור לבית הדין הארצי לעבודה ותהליך גישור, הגיעו הצדדים באוגוסט 2007 להסכם פשרה. לפי ההסכם, תנאי הפרישה יופחתו משמעותית, וחלק מהכספים יושבו למפעל הפיס בפריסה על פני שנים.
בדו"ח לשנת 2006 כתב מבקר המדינה:
על פי דיווח של הממונה על השכר באוצר השכר החודשי הממוצע במפעל הפיס היה בשנת 2014 23,686 שקלים – עלייה של כ-30% מאז 2008. עלות שכרו של המנכ"ל, אלי דדון, הסתכמה ב-71,840 שקלים, ועלות שכרו של יושב הראש עוזי דיין הייתה 70,825 שקלים. עוד עשרה בכירים נהנו ממשכורת חודשית של בין 40 ל-50 אלף שקלים. ב-2016 לא היה למפעל הפיס אישור ניהול תקין מרשם העמותות הוצאות שכר שכר לדירקטורים ולחברי הנהלה בכירה היו בשנת 2016 3.35 מיליון ש"ח ועלו ל-4.13 מיליון ש"ח בשנת 2017.
ביקורת > התנהלות לא תקינה

בדיקת מבקר המדינה במפעל הפיס בשנת 2016 העלתה כי מאז נרשם מפעל הפיס כחברה לתועלת הציבור בשנת 2012 לא נקבע לו תקנון כמתחייב בחוק החברות אלא ביולי 2017 ותקנון זה לא קיבל את אישור משרד המשפטים עד לסוף אותה שנה. נמצא כי יו"ר דירקטוריון מפעל הפיס, עוזי דיין, חרג מסמכותו והתערב בניהול השוטף של הארגון. כך, בניגוד לנהלים, הורה היו"ר לאגף משאבי אנוש כי "כל פעולה בהתייחס לקליטה, פיטורין, שינוי בדרגה, איוש תקנים שהתפנו ושינוי בשכר במפעל תתבצע אך ורק באישור היו"ר מראש" התערבות היו"ר בניהול השוטף התבטאה גם בהטלת תפקידים על מזכיר הארגון שאינם בסמכותו והתערבות בהליך הפיטורים של היועצת המשפטית. נמצא גם כי מפעל הפיס לא העביר את חוזי העבודה של בכירים לאישור הממונה על השכר באוצר וכי חלק מהבכירים לא דיווחו על הכנסות נוספות כנדרש.
בשנת 1991 השתמש מפעל הפיס בדמותו של צ'ארלי צ'פלין בפרסומות שלו, באופן שבית המשפט בישראל קבע שהוא מפר זכויות יוצרים.
בשנת 2005 השתמש מפעל הפיס בשיר של נעמי שמר לאחת מפרסומות הגרלת ה-50 מיליון ש"ח. בעקבות דרישה של משפחתה, שלא ידעה שיש כוונה לשנות את מילות השיר, התנצל מפעל הפיס על השימוש.
ביקורת > מיסוי

הכנסות מהימורים חייבות במס הכנסה, אך ניתן פטור לזכיות הקטנות מ-31,200 ש"ח (נכון ל-2022). החל מסכום זה ועד לסכום של 62,400 ש"ח שיעור המס עולה בהדרגה עד 35%, ומעבר לסכום זה שיעור המס הוא 35%. לסכומים גבוהים, בהתאם לסך ההכנסות החייבות במס של הזוכה, עולה השיעור ל-38% (עקב תוספת בסך 3% בגין מס יסף).
באתר האינטרנט של מפעל הפיס ניתן מידע מלא על המס, אך בפרסומת של מפעל הפיס סכומי הזכייה מוצגים בסכום ברוטו ולא בסכום נטו, אחרי מס.
ביקורת > פרס ספיר

פרס ספיר המוענק על ידי מפעל הפיס עורר ביקורת מסוגים שונים.
פעמים אחדות הועלו טענות כנגד הרכבה והחלטותיה של ועדת הפרס. פרופ' מנחם פרי מו"ל "הספריה החדשה" טען כי: "המאזן המצטבר של הפרס בחמש שנותיו הוא החמצה וביזוי של יותר מדי ספרים בעלי ערך, וקידום סרק של ספרים חסרי ערך באופן שערורייתי. מתברר שעודף כסף לא מביא עמו ערכים ספרותיים." פרי אף הודיע כי כל סופר המבקש לפרסם את ספרו בהוצאתו לא יוגש על ידו לפרס ועל הסופרים לקחת זאת בחשבון כשהם חותמים על חוזה איתו (כאמור, הסופר תלוי באופן בלעדי ברצונו הטוב של המו"ל, שכן רק המו"ל רשאי להגיש ספר כמועמד לפרס ואילו למחבר הספר – בניגוד למצב בפרסים ספרותיים אחרים – אין כל זכות או מעמד לעניין זה). סופרים אחדים ובהם מאיר שלו, עמוס עוז ואהרן אפלפלד, סירבו להגשת מועמדותם לפרס.
הענקת הפרס לספר "אחוזת דג'אני", שיצא בהוצאת ידיעות ספרים, בשנת 2009, עוררה ביקורת. בסופו של דבר בוטל הפרס לספר זה בעקבות תחקיר עיתונאי שחשף ניגוד עניינים של ראש הוועדה יוסי שריד. בהסכם פשרה בין הזוכים שזכייתם בוטלה למפעל הפיס נקבע כי מפעל הפיס יעניק לזוכים פיצוי כספי.
ביקורת > התמיכה בפסטיבל דוקאביב

בשנת 2019 זכה הסרט התיעודי "לאה צמל, עורכת דין" בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל "דוקאביב". זכייתו של הסרט עוררה סערה ציבורית, עקב פעילותה של לאה צמל כעורכת דין המייצגת אסירים ביטחוניים וטרוריסטים פלסטינים. עיקר המחאה כוון נגד מפעל הפיס, שהעביר מענק בסך 150,000 ש"ח ליוצרי הסרט במסגרת תמיכתו במפעלי תרבות ישראליים. ב-27 ביוני 2019 הודיע מפעל הפיס כי יבחן את המענק לסרט וכי החליט לבטל את המענקים לסרטים הזוכים בשנים הבאות. החלטת מפעל הפיס להפסיק לממן את הפרס הזוכה ב"דוקאביב" עוררה אף היא סערה ציבורית: איגודי היוצרים והאמנים ופורום מוסדות תרבות הפגינו מול משרדי מפעל הפיס. שני שופטי פרס ספיר שאף הוא מוענק על ידי מפעל הפיס התפטרו לאות מחאה ושלוש סופרות (נעמי לויצקי, לאה איני ואורית וולפיילר) הסירו מועמדותן לפרס זה. עשרות סופרים וסופרות טענו כי מפעל הפיס התנער מתמיכה בסרט "מטעמים פוליטיים פסולים" והצהירו כי אם יזכו בפרס ספיר, הם יעבירו חלק מכספי הזכייה ליוצרי הסרט.
ב-19 בספטמבר 2019 הודיע מפעל הפיס כי הוא חוזר בו מההחלטה להפסיק את התמיכה בפסטיבל "דוקאביב".
שורשי ההלכה (אסלאם)

שורשי ההלכה או יסודות ההלכה באסלאם (ערבית: أصول الفقه; תעתיק מדויק: אצול אלפקה) הם יסודות וכללים שמופקים מההלכות השריעות והוכחות מפורטות. ליסודות ארבעה מקורות עיקריים: הקוראן, הסונה, ההסכמה הכללית וההיקש, לפי הסדר: קודם מנסים להפיק את הכלל מתוך הקוראן, ואם אין מחפשים בסונה, ואם גם שם אין מקור בודקים אם יש הסכמה כללית (اجماع; אג'מאע), ואם לא משתדלים ליצור כלל לפיו ניתן יהיה לפסוק. שורשים אלו מסתמכים על פסוק מהקוראן: "הוי אלה אשר האמינו, הישמעו לאללה והישמעו לשליחו, ולאחרים בקרבכם. אם תריבו ביניכם על דבר מה, שפטו אותו על פי אללה, ולפי הנביא, אם מאמינים אתם באללה וביום האחרון, זאת היא הטובה ביותר, המתאימה יותר".[דרוש מקור: צריך להוסיף כאן הפניה לפס' בקוראן]
רקע

המוסלמי מצווה ללכת לפי ההלכה ולפי ציוויו של אללה. כל עוד הנביא מוחמד חי היה אפשר לנהוג כפי שהוא נהג ולהיות בטוח שמקיימים את רצונו של אללה (שהרי על פי עקרונות האסלאם הנביא מושלם בכל דרכיו) ולשאול אותו איך לנהוג במקרים חדשים (שהרי יש לנביא "קו ישיר" עם אללה). לאחר שמת נמנעה האפשרות לקבל ממנו את ההלכות, ולכן היה צורך להתחיל לבסס יסודות שילמדו איך לנהוג במקרים חדשים. מאותה תקופה החלו לתעד יסודות ושורשי הלכה.
רקע > היסטוריה מוקדמת

כבר בימיו של מוחמד החלו הצחאבה והתאביעון בתהליכי תיעוד וכתיבה של מנהגיו ובניסיונות התאמה וסידור על פי הקוראן. פרי עבודתם משמש כבסיס להתעסקות באסול אל-פיקה, ובפרט כתביו של עומר בן אל-ח'טאב שהיה הראשון והמרכזי שבהם. תלמידיו של אבו חניפה - אבו יוסף ומוחמד - היו מהראשונים שדקדקו ביסודות אלו וכתבו עליהם, אך כתביהם לא הגיעו לידינו, והמקור הכי קדום שנכתב לגביהם ששרד ונמצא בידינו הוא א-ריסאלה של א-שאפיעי.
דוגמאות מחלק מהבסיסים ליסודות ההלכה > מהיסודות שנקשרים להרחקת הנזקים

הנזק לא מוסר על ידי נזק.
עושים את הקל מבין שני הנזקים כדי למנוע את הרע יותר מביניהם.
הרחקת הנזק יותר טובה מהבאת הטוב.
הדחיפות מתירה איסורים.
הדחיפות תוערך בערכה