stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טבע תעשיות פרמצבטיות
פעילות החברה > תרופות גנריות > התרופות שצפויות להחליף את הקופקסון

תרופת הדגל של החברה לאחר עידן הקופקסון היא Ajovy, המטפלת בתסמיני מיגרנה. התרופה אושרה על ידי ה-FDA בשנת 2018 ומאז סוף שנת 2019 משווקת גם באירופה ואוסטרליה, ניתנת באופן בלעדי על ידי טבע באמצעות מזרק: אחת לחודש או לשלושה חודשים בהתאם למינון. בניגוד לציפיות החברה כי התרופה תהווה תחליף להכנסות מקופקסון, נכון לסוף שנת 2022 מכירות התרופה צפויות לעמוד על כארבע מאות מיליון דולר בלבד לשנה.
אוסטדו (Austedo) משמשת לטיפול בכוריאה ובדיסקינזיה מאוחרת במבוגרים. במאי וביוני 2022 הגיעה החברה להסכמים עם לופין ועם אורובינדו בתביעות פטנטים על התרופה. התרופה צפויה להוות תחליף חלקי להכנסות מקופקסון ומכירותיה צפויות לעמוד על כשמונה מאות מיליון דולר בשנת 2022.
פעילות החברה > רכישת חברות

בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת חברת טבע הכינה תוכנית אסטרטגית לצמיחה עתידית מתוך הבנה כי רווחיות החברה תיפגע משמעותית לאחר תום תקופת הפטנט של תרופת הדגל קופקסון.
כחלק מהתוכנית החלה לרכוש חברות קטנות יותר אשר מייצרות תרופות גנריות במטרה להישאר החברה הגדולה בעולם בתחום. בשיא התוכנית, טבע הציעה לרכוש את חברת התרופות מיילן לפי שווי שוק של 40 מיליארד דולר (שווי שוק אשר גבוה כמעט פי שמונה משוויה הנוכחי של חברת טבע). ההצעה הוגדרה על ידי בעלי המניות של מיילן כהצעה עוינת ונדחתה על הסף.
פעילות החברה > הטבות מס

בעקבות עתירה של העיתון "גלובס" לבית המשפט, נחשף בשנת 2013 כי "טבע" זוכה בישראל להטבות מס חסרות תקדים בסך מיליארדי שקלים. בשנים 2006–2012 החברה זכתה בפטור מתשלום של כ-15 מיליארד ש"ח, כשב-2012 זכתה החברה להטבת המס הגבוהה ביותר שניתנה בישראל מאז ומעולם. הטבות אלו הסתכמו בכ-40% מסך כל ההטבות שניתנו בישראל לפי חוק לעידוד השקעות הון.
פעילות החברה > צמצומים

לאחר תום תוקף הפטנט לתרופת המקור קופקסון (אשר מכירות התרופה היוו 20 אחוז מכלל הכנסות החברה ולמעלה מארבעים אחוז מהרווחים עד לשנת 2016) טבע נקלעה למשבר חמור עד כדי חשש שהחברה תהפוך לחדלת פירעון.
שיא המשבר היה בדוחות הרבעונים בשנת 2017, כאשר ברבעון הרביעי החברה דיווחה על הפסד בסך של למעלה משבעה עשר מיליארד דולר, ההפסד הגבוה ביותר לחברה ישראלית מאז ומעולם.
בנובמבר 2017 קאר שולץ מונה למנכ"ל החברה, לאחר כניסתו לתפקיד הודיע על תהליך התייעלות שבבסיסו יפטרו עשרות אלפי עובדים ומפעלים רבים יסגרו ויאוחדו. כמו כן הודיע על תוכנית לפריסה מחודשת של החוב העצום שעמד באותה עת על למעלה מארבעים מיליארד דולר.
ב-14 בדצמבר 2017, בעקבות חוב של חברת טבע בגובה 40 מיליארד דולר שנוצר מהרכישה של חברת אלרגן הודיעה החברה על תוכנית התייעלות לפיה במהלך השנתיים הקרובות יצומצם מספר עובדיה ברחבי העולם ב-14 אלף עובדים, שהיו 25% מכלל העובדים בחברה. הצמצום נעשה בדרך של סגירת מפעלים ופיטורי עובדים. ההחלטה כללה פיטורי 1,750 עובדים בישראל, זאת לאחר ששלושה חודשים קודם לכן פיטרה 230 עובדים באתריה בכפר סבא ובנאות חובב שבנגב.
פעילות החברה > פרשת האופיואידים

חברת טבע נתבעה, על חלקה במשבר האופיואידים בארצות הברית, בסכומים של עשרות מיליארדי דולרים, בין היתר עקב רכישתה של אקטוויס, ששיווקה גם היא תרופות אופיואידיות. ב-2019 הגיעה להסכם פשרה אשר טרם נחתם בסכום השווה ל-23.5 מיליארד דולרים.
לאחר פרסום הדוחות הרבעוניים לרבעון הראשון לשנת 2022 מנכ"ל החברה קאר שולץ הודיע כי הוא צופה הסדר פשרה מלא עם כלל המדינות בארצות הברית עד לסוף שנת 2022. עוד ציין בשיחתו עם המשקיעים כי הוא צופה את עלות ההסדר לחברה בשיעור כולל של כ-15 עד 17 מיליארד דולר.
ביולי 2022 חבר מושבעים במדינת ניו יורק קבע כי החברה פעלה באופן אקטיבי במכירת אופיואידים במדינה. על מעורבות החברה ניתן ללמוד מדברי התובעת הכללית של מדינת ניו יורק לטיטייה ג׳ימס "במציאות, חברת האם של טבע הייתה מעורבת באופן אינטגרלי בעסקי האופיואידים האמריקאיים ושולטת בחברות הבת האמריקאיות שלה בכל דרך מהותית. טבע פיקחה על השקת קווי אופיואידים מסוימים בארצות הברית, ניהלה החלטות אם לשלוח הזמנות חשודות, נסעה באופן שגרתי לארצות הברית כדי להיפגש עם בכירי ממשל פדרלי בקשר עם מוצרי האופיואידים שלה, וניהלה פגישות ממוקדות אופיואידים עם רופאים אמריקאים בארצות הברית". בהמשך החודש הגיעה "טבע" להסדר לפיו במשך 13 שנים תשלם 3.05 מיליארד דולר ותספק תרופות ב-1.2 מיליארד דולר, עקב חלקה בפרשה.
באוקטובר 2024 הטילה הנציבות האירופית קנס בסך 462 מיליון אירו, על הפרה של כללי התחרות.
פעילות החברה > מגפת הקורונה

בדצמבר 2020 בזמן מגפת הקורונה בישראל זכתה החברה בהסכם הפצה בלעדי של חיסונים נגד קורונה של חברות פייזר ומודרנה.
הנהלת טבע

יו"ר הדירקטוריון הנוכחי הוא סול בארר. ב-1 בינואר 2023 החל ריצ'רד פרנסיס לכהן כמנכ"ל של החברה.
משרדי ההנהלה של החברה שכנו שנים רבות בפתח תקווה, ובשנת 2021 עברו לשכונת רמת החייל בתל אביב.
אלי הורביץ, המנכ"ל הראשון של החברה, זכה בשנת 2003 בפרס ישראל על תרומתו לתעשייה הישראלית.
הנהלת טבע > יושבי ראש הדירקטוריון

משה שמיר 1978–1995
מאיר חת 1995–2002
אלי הורוביץ 2002–2010
פיליפ פרוסט 2014-2010
יצחק פטרבורג 2017-2015
סול בארר מ-2017
הנהלת טבע > מנכ"לים

אלי הורוביץ 1976–2002
ישראל מקוב 2002–2007
שלמה ינאי 2007–2012
ג'רמי לוין 2012–2013
איל דשא 2013–2014 (מינוי זמני)
ארז ויגודמן 2014–2017
יצחק פטרבורג 2017 (מינוי זמני)
קאר שולץ 2022-2017
ריצ'רד פרנסיס 2023-היום
שווי החברה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מניית טבע היא מניה דואלית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ובבורסת ניו-יורק.
ב-12 השנים הראשונות של המאה ה-21 עלתה מנייתה של טבע, ריאלית, פי 20. לעלייה זו הייתה השפעה חיובית מאוד על הבורסה לניירות ערך בתל אביב ועל קרנות ההשקעות בישראל, והיא פיצתה על דשדושן של מניות חברות אחרות[דרוש מקור]. ההשקעה בטבע הפכה לפופולרית ביותר, והיא אף כונתה "מניית העם". עם זאת, המניה ידעה גם ירידות חדות, למשל במהלך 1998 וכן באמצע 2004 ואחר פרסום דו"חות גרועים ב-2006. את תחושת הבהלה לאחר גל הירידות ניסח אחד הפרשנים: הציבור מבין לפתע כי "טבע היא גם מניה".
מתחילת 2014 ועד אמצע 2015 שערה של מניית "טבע" כמעט הוכפל, אך עד סוף 2016 חזר לרמתו בתחילת 2014. במאי 2017 ירדה מניית טבע לרמה שלא נראתה מאז 2005, הירידה באה על רקע חששות המשקיעים שמתחרתה מיילן תקבל במהלך יוני 2017 אישור לשווק בארצות הברית גרסה גנרית למוצר הרווחי ביותר של טבע: קופקסון במינון של 40 מ"ג.
באוגוסט 2017, בעקבות דו"ח רבעוני שבו הציגה טבע הפסד של 6 מיליארד דולר, תוך שהיא מודיעה כי תשלים פיטורי 7,000 עובדים ותצא מ-45 מדינות עד סוף השנה, איבדה החברה מעל מחצית משווי השוק שלה בתוך חודש וחזרה לרמתה הנמוכה מאז סוף 2002 וגרמה לה לאבד את מעמדה רב-השנים כחברה הישראלית בעלת שווי השוק הגבוה ביותר, לטובת חברת צ'ק פוינט.
ביולי 2022 לאחר שחבר מושבעים קבע כי החברה אשמה במכירת אופיאדים במדינת ניו יורק, מניית החברה ירדה לשפל של למעלה מעשרים שנה ונסחרה בשווי שוק של 8 מיליארד דולר, בכך השלימה החברה נפילה של 90 אחוז מהשיא שנקבע בשנת 2015.
ראו גם

תעשייה פרמצבטית בישראל
סגן מזכיר המדינה של ארצות הברית

| --- | --- |

 איוש נוכחי:  ונדי שרמן 
 דרכי מינוי:  ממונה בידי נשיא ארצות הברית
 תחום שיפוט:  ארצות הברית ארצות הברית
 כפוף:  מזכיר המדינה של ארצות הברית
 מעון:  בניין הארי ס. טרומן
 מושב המשרה:  וושינגטון הבירה
 ייסוד המשרה:  13 ביולי 1972
 איוש ראשון:  ג'ון אירווין
 אתר רשמי
 
סגן מזכיר המדינה של ארצות הברית (באנגלית: United States Deputy Secretary of State) הוא הסגן הראשי של מזכיר המדינה של ארצות הברית, והשני בהיררכיה של מחלקת המדינה האמריקאית. במקרה בו מזכיר המדינה נפטר או מתפטר מתפקידו, סגן המזכיר הופך למזכיר המדינה בפועל עד שנשיא ארצות הברית ממנה מחליף קבוע באישור והסכמת הסנאט של ארצות הברית. התפקיד נוצר ביולי 1972, כאשר עד אז היה תפקיד "תת-מזכיר המדינה" השני בהיררכיה של מחלקת המדינה של ארצות הברית.
מחלקת המדינה היא סוכנות הממשל היחידה בקבינט של ארצות הברית בה ישנם שני סגנים שווים בבכירותם. השני הוא סגן מזכיר המדינה לניהול ומשאבים, המוגדר כ"עוזר ראשון" מכוח "חוק הרפורמות במינויים פדרליים בלתי-מאוישים", אך לשני הסגנים יש סמכות מלאה לפעול בשם מזכיר המדינה, אלא אם כן נאסר הדבר על פי חוק.
חלק מהסגנים שמונו בעבר המשיכו לכהן כמזכירי המדינה, כמו לורנס איגלברגר ב-1992, וורן כריסטופר ב-1993, ואנתוני בלינקן ב-2021.
סגני מזכירי המדינה של ארצות הברית לדורותיהם

| # | סגן מזכיר המדינה | סגן מזכיר המדינה | תקופת כהונה> התחלה | תקופת כהונה> סיום | תחת הנשיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | ג'ון אירווין | 13 ביולי 1972 | 1 בפברואר 1973 | ריצ'רד ניקסון |
| 2 |  | קנת' ראש | 2 בפברואר 1973 | 29 במאי 1974 | ריצ'רד ניקסון |
| 3 |  | רוברט ס. אינגרסול | 10 ביולי 1974 | 31 במרץ 1976 | ג'רלד פורד |
| 4 |  | צ'ארלס רובינסון | 9 באפריל 1976 | 20 בינואר 1977 | ג'רלד פורד |
| 5 |  | וורן כריסטופר | 26 בפברואר 1977 | 16 בינואר 1981 | ג'ימי קרטר |
| 6 |  | ויליאם פ. קלארק | 25 בפברואר 1981 | 9 בפברואר 1982 | רונלד רייגן |
| 7 |  | וולטר ג'. סטוסל | 11 בפברואר 1982 | 22 בספטמבר 1982 | רונלד רייגן |
| 8 |  | קנת' דאם | 23 בספטמבר 1982 | 15 ביוני 1985 | רונלד רייגן |
| 9 |  | ג'ון ק. וייטהד | 9 ביולי 1985 | 20 בינואר 1989 | רונלד רייגן |
| 10 |  | לורנס איגלברגר | 20 בינואר 1989 | 8 בדצמבר 1992 | ג'ורג' הרברט ווקר בוש |
| 11 |  | קליפטון וורטון | 27 בינואר 1993 | 8 בנובמבר 1993 | ביל קלינטון |
| 12 |  | סטרוב טאלבוט | 22 בפברואר 1994 | 19 בינואר 2001 | ביל קלינטון |
| 13 |  | ריצ'רד ארמיטאג' | 26 במרץ 2001 | 22 בפברואר 2005 | ג'ורג' ווקר בוש |
| 14 |  | רוברט זליק | 22 בפברואר 2005 | 7 ביולי 2006 | ג'ורג' ווקר בוש |
| 15 |  | ג'ון נגרופונטה | 13 בפברואר 2007 | 28 בינואר 2009 | ג'ורג' ווקר בוש |
| 16 |  | ג'יימס סטיינברג | 28 בינואר 2009 | 28 ביולי 2011 | ברק אובמה |
| 17 |  | ויליאם ברנס | 28 ביולי 2011 | 3 בנובמבר 2014 | ברק אובמה |
| בפועל |  | ונדי שרמן | 3 בנובמבר 2014 | 9 בינואר 2015 | ברק אובמה |
| 18 |  | אנתוני בלינקן | 9 בינואר 2015 | 20 בינואר 2017 | ברק אובמה |
| בפועל |  | תומאס שאנון | 1 בפברואר 2017 | 24 במאי 2017 | דונלד טראמפ |
| 19 |  | ג'ון סאליבן | 24 במאי 2017 | 20 בדצמבר 2019 | דונלד טראמפ |
| 20 |  | סטיבן ביגן | 21 בדצמבר 2019 | 20 בינואר 2021 | דונלד טראמפ |
| 21 |  | ונדי שרמן | 14 באפריל 2021 | 28 ביולי 2023 | ג'ו ביידן |
| בפועל |  | ויקטוריה נולנד | 29 ביולי 2023 | 12 בפברואר 2024 | ג'ו ביידן |
| 22 |  | קורט קמפבל | 12 בפברואר 2024 | 20 בינואר 2025 | ג'ו ביידן |
הערות שוליים

↑  סגן מזכיר המדינה, באתר מחלקת המדינה של ארצות הברית (באנגלית)
בצקת

| --- | --- |

הופעת בצקת בעין
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D004487
 סיווגים
 ICD-10:  R60.9 
 ICD-11:  MG29 
 
בצקת (בלועזית: Edema‏, Oedema) היא הצטברות כמות גדולה מהנורמה של נוזלים בחלל הבין-תאי או בחללים הסרוטיים כמו חלל כיס הלב, חלל האדר (בין קרומי הריאה) והצפק בבטן. בצקת יכולה להיות בעיה זמנית (בצקות קלות שלאחר פציעה קלה או ניתוח קל) או מחלה קשה של ממש (בצקת כרונית) ואף כזו הדורשת טיפול דחוף בבית חולים (כגון בצקת ריאות).
בצקת מורכבת מנוזלים שונים אשר העיקרי בהם נקרא דית (Transudate) והוא מתאפיין בתכולת חלבון נמוכה (מעט החלבון שיש בו הוא בעיקר אלבומינים, שהם חלבונים קטנים מאוד) ובחוסר נטייה לקרישה. כל אלו בניגוד לתפליט שבדלקת. עם זאת, ייתכנו גם בצקות שהנוזל העיקרי בהן הוא סרומה.
במצב נורמלי, דם עובר בנימים, כאשר לאורכם יש שיווי משקל בין הלחצים: בתחילה יש לחץ הידרוסטטי (נוזלי) גדול הגורם ליציאת הדם (ועמו החמצן) אל הרקמות. ככל שנוזל הדם יוצא, כך גדל הלחץ האונקוטי (תת סוג של לחץ אוסמוטי הפועל עקב קשירת נתרן אל חלבוני הדם הגדולים ובעיקר אלבומין), שהוא הלחץ אשר מפעילים החלבונים שבדם, משום שריכוזם גדל (כמותם נשארת זהה, אבל נפח הנוזל בו הם נמצאים יורד). הלחץ האונקוטי הגבוה גורם למשיכת הנוזל חזרה אל כלי הדם. במקביל מנקזת מערכת הלימפה, את עודפי הנוזל מהרקמה. כלומר, בצקת יכולה להופיע אם מפגיעה בלחץ ההידרוסטטי, בלחץ האונקוטי, בניקוז הלימפטי, או באיזון של נפח הדם.
פיזיולוגיה של הבעיה

לחץ הידרוסטטי גבוה מדי יכול להיגרם באופן מקומי בגלל בעיה בהחזר הורידי, למשל בפקקת (סתימת של וריד או עורק). לחץ הידרוסטטי גבוה יופיע באופן סיסטמי בגלל כשל בחלקו הימני של הלב (אשר יגרום לבצקות ברגליים) או כשל בחלקו השמאלי של הלב (אשר יגרום לבצקת ריאות). זאת משום שהלב לא מצליח "למשוך" את הדם בחזרה אליו.
לחץ אונקוטי נמוך (שלא מצליח "לשאוב" נוזלים מהרקמה חזרה לנימים) יכול להיגרם עקב חוסר באלבומין. מחסור כזה יכול להיגרם בגלל אובדן שלהם (למשל בשתן, במחלה הנקראת Nephrotic syndrome (תסמונת כריתת כליה)) או בגלל ייצור מועט או לקוי שלהם (למשל במחלות כבד שונות, או בתת-תזונה).
פגיעה בניקוז הלימפטי תגרום בדרך כלל לבצקות מקומיות. פגיעה כזו יכולה להיגרם בגלל חסימה של צינורות הלימפה עקב דלקת, בגלל מחלות טפיליות שונות שגורמות לחסימה לימפטית, או בגלל הוצאת קשרי לימפה (למשל בניתוחים להוצאת גושים סרטניים, בעיקר בסרטן השד) ובטיפולי קרינה.
רמות המחלה

לבצקת כמה רמות להלן טבלה המסבירה את כל רמות הבצקת:
| רמה | הסבר |
| --- | --- |
נעדרת: העדר נפיחות ובצקת בכל הגוף
רמה +: מתון: ברגליים או בברכיים בלבד
רמה ++: בינוני: שתי כפות הרגליים, רגליים תחתונות, ידיים וכפות ידיים
רמה +++: חמור: מפושט  בצקת דו-צדדית,  עם כפות הרגליים,  רגליים ידיים ופנים
גורמים עיקריים לבצקת

חסימה של הניקוז מהוריד ו/או הניקוז הלימפתי - במצב זה הלחץ ההידרוסטטי לפני החסימה עולה, גורם ליציאת נוזל מכלי הדם למדור הבין-תאי, וכך - לבצקת מקומית באזור החסום שהוא בדרך כלל אחד הגפיים. מצב זה מתרחש ברוב המקרים לאחר ניתוח כלשהו בגף, כגון כריתת קישריות הלימפה בבית השחי שגורמת לבצקת בזרוע באותו צד המכונה לימפאדמה, Lymphedema
אי-ספיקה בלב - הלב אינו מצליח להוציא את כמות הדם שמגיעה אליו ממערכת הוורידים ומהריאות. כך מצטבר דם במערכת הוורידים והריאות, עולה הלחץ ההידרוסטטי בכלי הדם, ומתהווה בצקת ריאות עם בצקת מפושטת.
תסמונת נפרוטית - ליקוי בכליות הנגרם מסיבות שונות המאופיין בהפרשה מוגברת של חלבון בשתן. במצב זה יש ירידה בלחץ האונקוטי שגורמת לבצקת מפושטת.
אי-ספיקה בכבד - צמקת הכבד (Cirrhosis) - הכבד מייצר את החלבון העיקרי שאחראי לשמירה על הלחץ האונקוטי בכלי הדם, חלבון זה נקרא אלבומין. אם חלה אי-ספיקה בכבד יורדת כמות האלבומין ומכאן ירידה בלחץ האונקוטי ובצקת.
תרופות - עלולות לגרום לבצקת, לדוגמה: סטרואידים שמורידים את הפרשת הנתרן מהכליה ועל ידי כך מורידים את הפרשת המים בשתן, תרופות נוגדות דלקת, תרופות לטיפול ביתר-לחץ-דם.
אנגיואדמה תורשתית (Hereditary Angioedema HAE) - מחלה נדירה המתבטאת בהתקפים חוזרים של בצקות תת-עוריות ותת-ריריות ברקמות שונות כולל בגפיים, פנים ,לוע, אברי המין ובבטן. ההתקפים מאופיינים בנפיחויות כואבות באזורי גוף שונים, כאבי בטן קשים ובצקת בלוע הגורמת לחנק ועלולה להיות מסכנת חיים.
בצקת אידיופתית - כלומר ללא סיבה ברורה. תופעה המתרחשת בעיקר בקרב נשים הלוקות בבצקת לסירוגין, כפי הנראה בשל עלייה בחדירות כלי הדם לנוזלים.
גם פציעות מסוימות ומגוון ניתוחים קלים ונקודתיים המשאירים חללים בגוף יכולים לגרום לבצקת, כגון בצקת מנוזל סרומה.
בצקת הממוקמת באיבר מסוים

בצקת יכולה להתמקם באיברים ספציפיים, יש אברים מסוימים אשר יכולים לפתח בצקת במיוחד בגלל מבנה הרקמתי שלהם.
דוגמאות לבצקת ממוקמת איבר:
בצקת מוחית הצטברות לנוזל בין תאי במוח. זה יכול להתרחש במצבים של רעילות או של אי נורמליות בחילוף חומרים, ועוד תנאים כגון זאבת מערכתית או חמצן מופחת בגובה רב. זה גורם לנמנום או איבוד ההכרה.
בצקת ריאות מתרחשת כאשר הלחץ בכלי דם בריאה הוא גבוה במיוחד בגלל חסימה ליציאת דם דרך ורידי הריאה. נגרמת בדרך כלל עקב כישלון של החדר השמאלי של הלב. זה יכול להתרחש גם במחלת גבהים או במקרה של שאיפה של חומרים רעילים. בצקת ריאות מייצרת קוצר נשימה. תפליט פלאורלי עלול להתרחש כאשר נוזל מצטבר גם בחלל פלאורלי.
בצקת גם ניתן למצוא בקרנית של העין עם גלאוקומה, דלקת הלחמית חמורה או דלקת קרנית או אחרי הניתוח. זה עלול לייצר הילות צבעוניות סביב אורות בוהקים. בצקת סביב העיניים נקראת בצקת periorbital או נפיחות בעין.
בצקת בעור : יכולה להיגרם בעקבות עקיצות יתושים, עקיצות עכביש, עקיצת דבורה ומגע של העור עם צמחים מסוימים, כגון אוג ארסי או אלון רעל מערבי, האחרון שבם מכונה דלקת עור ממגע. עוד צורה לבצקת עור היא בצקת רירית, אשר נגרמת על ידי הצטברות מוגברת של רקמת החיבור. בבצקת רירית (ומגוון רחב של מצבים נדירים אחרים) הבצקת נגרמת על ידי נטייה מוגברת של הרקמה להחזיק מים בתוך המרחב החוץ תאי שלה, בגלל עלייה במולקולות עשירות בפחמימות הידרופיליות שהופקדה במטריצת הרקמה. בצקת נוצרת בקלות רבה יותר במצבים התלויים בהזדקנות, (ישיבה בכיסאות בבית או במטוסים) והדבר אינו מובן היטב נכון להיום.
בצקת לימפתית נגרמת על ידי כשל של מערכת הלימפה בעקבות ניקוז לא טוב של נוזל ורידי. הדבר עשוי לקרות עקב חסימה למשל, לחץ מסרטן או בלוטות לימפה מוגדלות, הרס של כלי הלימפה על ידי הקרנות, או חדירה של זיהום. נגרמת בדרך כלל עקב כישלון של פעולת השאיבה של שרירים בשל חוסר תנועה, המופיע בעיקר במצבים כמו טרשת נפוצה. היה מי שהציע שהבצקת מתרחשת אצל אנשים מסוימים בעקבות שימוש בתרופות המעכבות תהליכים חיוניים, כמו איבופרופן או אספירין.
בצקת עוברית מופיעה בעוברים בהם שני תאים או יותר החלו לפתח תכונות בצקתיות.
בצקת המופיעה באיבר ספציפי לאחר פציעה (בצקת במח העצם של גפה מסוימת בעקבות שברי מאמץ וכדומה)
טיפול בבעיה > טיפול בבצקת כרונית

לימפאדמה-בבצקת כרונית, יהיו תקופות של החמרה או הטבה במצב.
בבצקת לימפאטית מטפלים בטיפול משולב שכולל תזונה דלת מלחים. עיסוי לממפאטי ידני mld על ידי פיזיותרפסטים שהוסמכו לטיפול לימפאטי. וחבישת לחץ בתחבושות מתיחה קצרה בצורה מדורגת עם לחץ יורד ככל שמתקדמים למרכז הגוף. ובשרוול או גרב בסריגה שטוחה שמותאם לניקוז לממפאטי עם דירוג לחצים שיורד בכיוון מרכז הגוף. ניתן לשלב ניקוז במכשיר לימפהפראס. הידרותרפיה יעילה מאוד בניקוז הנוזל הלממפאטי, כשהגפה הבצקתית במים הלחץ ההידרוסתטי דוחק את הנוזל הלימפאטי למרכז הגוף ובכך מסיע בניקוז הלימפאטי. לא בכל בצקת ניתן לטפל טיפול משולב. לדוגמה בצקת כתוצאה מאי ספיקת לב טיפול משולב עלול לגרום לעומס ולכשל לבבי.
במקרים שלא ניתן לטפל טיפול משולב, הטיפול יהיה מבוסס על מתן משתנים כגון פוסיד.
אם ידועה הסיבה להופעת הבצקת כדאי לנסות ולטפל בה.
טיפול בבעיה > טיפול בבצקות קלות

בבצקות שלאחר פציעה קלה או ניתוחים קלים ניתן לטפל במנוחה או בשאיבה קטנה נקודתית במזרק (זה נכון בעיקר לבצקות של נוזל סרומה) ולעיתים תידרש יותר משאיבה אחת כזו. ובחבישת לחץ וניקוז לימפאטי ידני על ידי פיזיטרפיסט לימפאטי
טיפול בבעיה > יישומים נוספים

טיפולים נוספים[דרושה הבהרה] כוללים הגבלה בצריכת נתרן על ידי הימנעות מהוספת מלח לאוכל והימנעות מאכילת מוצרים עשירים בנתרן, שכן עודף נתרן מביא לאגירת מים שיעברו בתחילה לתוך כלי הדם ומשם החוצה לתוך הרקמות והתוצאה הסופית תהיה התפתחות הבצקת.
ניתן גם לטפל בבצקת על ידי תנוחות מסוימות אשר מעוררות ייבוש של איברים מסוימים מהנוזלים הבצקתיים. למשל, כאשר הבצקת ממוקמת רק בגפיים התחתונות ניתן להפחית את חומרתה על ידי שכיבה עם רגליים מורמות למשך כמה שעות במשך היום. בנוסף, אפשר להשתמש בשרוול או גרב בסריגה שטוחה מותאם אישית
עם דירוג לחצים. יש להימנע מגרביים אלסטיות (סריגה עגולה) הם מיועדים לבעיות ורידים וכלי דם ויכולים להועיל רק בבצקת קלה.
טיפול בבעיה > דרגות הטיפול ומקרי חירום

לסיכום, פרט למצב של בצקת ריאות, שהוא כאמור מצב חירום הדורש טיפול מיידי, שאר המקרים הם בדרך כלל קלים יותר, כרוניים וניתנים לטיפול, אם כי לעיתים אינם ניתנים לריפוי.
גלריית תמונות

מצב לפני ניתוח Compartment syndrome
השוואה בין אצבע בצקתית לבין אחת פחות באותה יד - אצבע ימין ואצבע שמאל
לקריאה נוספת

דר' אילן קיציס (בצקת ריאות) (אורכב 09.10.2013 בארכיון Wayback Machine).
הערות שוליים

↑  Nutrition in Emergencies > Measuring oedema. Erin Boyd, reviewed by Diane Holland, Nutrition in Emergencies Unit, UNICEF. Retrieved Nov 2012
↑  Types of Heart Failure, www.heart.org (באנגלית)
↑  C.Michael Hogan (2008) "Western poison-oak: Toxicodendron diversilobum", GlobalTwitcher, ed. Nicklas Strömberg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531256105171  BnF: cb11952094j (data)  GND: 4043127-7  LCCN: sh85040948  NDL: 00563796  NKC: ph297120 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
רגל עם "בצקת גומתית" (Pitting Edema)
קפה עמליה

| --- | --- |
 מבוסס על:  המופע "שירים לעמליה"
 סוגה:  ילדים
 יוצרים:  גיא לוי  טל אבן צור בובי לקס שחר סיטנר
 כותבים:  שחר סיטנר
 בימוי:  בובי לקס
 שחקנים:  אלון נוימן עלמה זק איילת רובינסון יניב ביטון
 פרסים:  פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער לתוכנית לגיל הרך (2020)
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  40
 הפקה
 מפיקים בפועל:  גלית יתום
 חברת הפקה:  Sumayoko
 עורכים:  ניבי שמעון
 צלמים:  דוד זריף
 אורך פרק:  כ-20 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן חינוכית
 פורמט (תמונה):  SDTV
 תקופת שידור מקורית:  14 במרץ 2020 – הווה
 
קפה עמליה היא סדרת טלוויזיה לילדים אשר משודרת בכאן חינוכית מאז מרץ 2020. הסדרה מבוססת על המופע "שירים לעמליה".
רוב דמויות בתוכנית הם בובות אך יש מספר דמויות שהם בני אדם. לקראת סוף מרץ 2021 הסדרה שבה לעונה שנייה, שבה יניב ביטון הצטרף לצוות השחקנים.
הסדרה זכתה בפרס תוכנית לגיל הרך בתחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה-1.
עלילה

עלילת הסדרה מספרת על משפחת לוצאטו, משפחה של בובות, הבעלים של "קפה עמליה", בית קפה קטן ושכונתי. ב"קפה עמליה" יש דברים שאין בשום בית קפה אחר.
דמויות ראשיות

סופיה לוצאטו (הפעלה: ערן בן צבי ומיטל רז. דיבוב: אודליה מורה-מטלון) – אם המשפחה והקונדיטורית המהוללת של בית הקפה. בעלת חוכמת חיים רבה, דבר המתבטא בין השאר בכך שהיא מגישה לכל אורח את מה שהוא באמת צריך, ולאו דווקא את מה שהוא מזמין. בעלת מבטא איטלקי.
סבא ג'ובאני לוצאטו (הפעלה ודיבוב: ז'יל בן דוד) – מרבה לצפות בכדורגל ולהתגעגע לאיטליה. בעל מבטא איטלקי. נוהג לעיתים למכור גלידה ליד המסעדה.
יוני (ג'וני) לוצאטו (הפעלה ודיבוב: יוסף סוויד) – הנער המתבגר של המשפחה, רוצה שיקראו לו ג'וני. מנגן בגיטרה.
עמליה לוצאטו (הפעלה ודיבוב: גוני פז) – הילדה הצעירה בת ה-8, שהיא הלב של בית הקפה, עוזרת לסופיה, אמא שלה, ומתיידדת עם כולם.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | תוכנית לגיל הרך | קפה עמליה – עונה 2 | זכייה |
הערות שוליים

↑  משה אבוטבול, ערוץ חדש ו-20 סדרות: המהפך של כאן חינוכית על המסך, אתר פרוגי, 1 בדצמבר 2020
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2019: צוות הצלה   (כחלק מפרסי האקדמיה לטלוויזיה) | פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער – תוכנית לגיל הרך   2021: קפה עמליה  | הבא: 2022: פרפר נחמד |
שבר קולס

| --- | --- |

צילום רנטגן של שבר בעצם החישור המרוחקת מסוג קולס
 תחום:  ראומטולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  398406 
 DiseasesDB:  2959
 MeSH:  D003100
 סיווגים
 ICD-10:  Sx52.5
 
שבר קולס הוא סוג של שבר באמה הדיסטלית (בחלק הרחוק מהמרפק) שבו הקצה השבור של עצם הרדיוס (עצם החישור) מכופף לאחור. התסמינים עשויים לכלול כאב, נפיחוּת, עיוות וחבורות. סיבוכים בעקבות השבר עשויים לכלול נזק לעצב המדיאני (עצב התווך).
שבר קולס נוצר בדרך כלל כתוצאה מנפילה על יד מושטת לפנים. גורמי הסיכון כוללים בין היתר דלדול עצם (באנגלית: Osteoporosis). ניתן לאבחן את השבר באמצעות צילום רנטגן. בשבר מסוג זה ניתן גם לשבור את קצה עצם האולנה (עצם הגומד).
הטיפול בשבר קולס יכול להתבצע על ידי גיבוס או ניתוח. התערבות כירורגית וגיבוס אפשריים ברוב המקרים בקרב אנשים מעל גיל 50. ריפוי מלא של השבר יכול להימשך כשנה או שנתיים.
כ-15% מהאוכלוסייה סובלים משבר קולס בשלב מסוים בחייהם. שברי קולס שכיחים בקרב בוגרים צעירים ומבוגרים, יותר מאשר בילדים ובמבוגרים בגיל העמידה. נשים מצויות בקבוצת סיכון יותר מאשר מגברים. השבר נקרא על שם אברהם קולס (אנ') שתיאר אותו ברשמיו בשנת 1814.
סיווג

המונח "שבר קולס" משמש לתיאור שבר בקצה הרחוק של עצם הרדיוס באזור החיבור בין קליפת העצם לבין רקמת העצם הספוגית. עם זאת, ישנה כעת נטייה לשימוש שגור במונח כדי לתאר כל שבר בקצה הרחוק של עצם הרדיוס, עם או בלי מעורבות של עצם האולנה, ושכולל תזוזה לאחור של חלקי העצם. קולס עצמו תיאר את השבר כשבר ש"ממוקם כ-38 מ"מ מעל הקצה הקארפאלי (שקרוב לעצמות כף היד) של עצם הרדיוס וכאשר נראה כי עצמות שורש כף היד ובסיס עצמות המסרק הוזזו לאחור". השבר מכונה לעיתים כ"עיוות מזלג" או כעיוות "כידון", בשל צורת האמה כתוצאה מהפציעה.
גורמים

השבר נוצר בדרך כלל בעקבות נפילה על משטח קשה ועצירת הנפילה עם היד מושטת לפנים. נפילה עם פרק כף היד מכופף לאחור תוביל לשבר מסוג סמית' (אנ'). במקור, מקרים בהם תואר השבר היו בקרב נשים מבוגרות או נשים לאחר גיל המעבר. השבר בדרך כלל ממוקם כ-20–35 מ"מ סנטימטרים לפני מפרק כף היד, יחד עם תזוזה צידית ואחורית של חלקי העצם השבורה. שבר קולס הוא שבר נפוץ בקרב אנשים הסובלים מדלדול עצם, כאשר הוא השני בשכיחותו לאחר שברים בחוליות.
אבחנה

אבחנה של שבר קולס יכולה להתבצע באמצעות בחינת האזורים האחוריים, הקדמיים והצידיים של השבר בלבד.
לשבר קולס הטיפוסי המאפיינים הבאים:
שבר רוחבי של הרדיוס
20 - 35 מ"מ לפני מפרק כף היד
תזוזה אחורית ושינוי זווית המפרק לאחור, יחד עם הטיה של כף היד לכיוון עצם הרדיוס (קירוב צידי של האגודל אל האמה)
התקצרות מפרק כף היד בעקבות שבירת עצם הרדיוס.
אובדן יכולת לבצע הטיה של כף היד לכיוון עצם האולנה (קירוב צידי של הזרת אל האמה).
תזוזה זוויתית של שורש כף היד לכיוון עצם הרדיוס.
ביותר מ-60% מהמקרים מאובחנת גם שבירה של זיז החרט בעצם האולנה.
טיפול

הטיפול תלוי בחומרת השבר. בשבר שבו לא נוצרה פריקה של העצם מהמפרק ניתן לטפל באמצעות גיבוס בלבד. שבר עם הטיה זוויתית ופריקה קלה עשוי לדרוש ניתוח אורתופדי (אנ'). ישנן ראיות כי קיבוע של השבר, תוך כיפוף כף היד לאחור יניב תוצאות תפקודיות טובות יותר. טיפול בשבר שבו נוצרו הטיה זוויתית ופריקה משמעותיות עלול לדרוש ניתוח אורתופדי עם קיבוע פנימי (אנ') או עם קיבוע חיצוני (אנ'). שיטות הטיפול נבדלות בקשישים. מומלץ לחזור על צילום רנטגן לאחר שבוע, שבועיים וששה שבועות, על מנת לוודא את יעילות הטיפול ומידת הריפוי.
פרוגנוזה

זמן ההחלמה תלוי בחומרת השבר, במספר שברי העצם, וכן אם שבירת העצם היא תוך מפרקית (כולל מפרק כף היד). משתנים נוספים הם גיל, מין וההיסטוריה הרפואית של המטופל. זמן ההחלמה נע בין חודשיים לשנה ואף יותר.