אסתטיקה
הערות שוליים

↑  חירם פרי (פלאום), האנציקלופדיה העברית, החברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשי"ח
↑  הציור והפיסול לדוגמה, הוערכו כיצירות מימטיות לעומת האדריכלות
↑  ברינקר, מנחם, אסתטיקה כתורת הביקורת, משרד הביטחון, תל אביב, 1982, עמ' 63–64.
↑  חן-מוריס, רז, "היסטוריה של הראייה?", סטודיו, כתב עת לאמנות, גיליון מס' 133, מאי–יוני 2002, עמ' 46.
↑  החלוקה מבוססת על החלוקה של לנדאו. ראו: לורנד, רות, על טבעה של האמנות, דביר, תל אביב, 1991, עמ' 15.
↑  אבי-יונה, מיכאל, תולדות האמנות הקלאסית, מוסד ביאליק, ירושלים, 2004, עמ' 14.
↑  הערך "אסתטיקה", האנציקלופדיה העברית, עמ' 90.
↑  אוגוסטינוס הקדוש, "עיר האלוהים כנגד עובדי האלילים" בתוך: תולדות המחשבה המדינית, האוניברסיטה הפתוחה, 2001, עמ' 220.
↑  אוגוסטינוס מנסח זאת כ"הווה של זמן עבר" או הווה של זמן העתיד לבוא".
↑  Summa Theologica, חלק ב', ספר א', פרק 27. התרגום מתוך הערך "אסתטיקה", האנציקלופדיה העברית, עמ' 90.
↑  ארווין פאנובסקי (Erwin Panofsky), משווה בספרו "האדריכלות הגותית והאסכטולוסטיקה" (1951) את האסכטולוגיה של תקופה זו לבין האמנות של אותה תקופה ומוצא קשרים רבים. ראו: ברש, משה, מחשבת האמנות בדורות האחרונים, מוסד ביאליק, ירושלים, תשנ"ו, עמ' 171–191.
↑  ק. לוי, דרור, "ראווה ומלנכוליה", בתוך: סטודיו, כתב עת לאמנות, גיליון מס' 133, מאי–יוני 2002, עמ' 64.
↑  הויזינחה, יוהאן, בסתיו ימי הביניים, מוסד ביאליק, ירושלים, 1977, עמ' 220.
↑  ברש, משה, פרקים בתאוריה של אמנות הרנסאנס והבארוק, מאגנס, ירושלים, 1998, עמ' 42.
↑  אלברטי, ליאון באטיסטה, "על הציור", בתוך: ברש, משה, פרקים בתאוריה של אמנות הרנסאנס והבארוק, מאגנס, ירושלים, 1998, עמ' 81.
↑  ברש, משה, פרקים בתאוריה של אמנות הרנסאנס והבארוק, מאגנאס, ירושלים, 1998, עמ' 50.
↑  הערך "אסתטיקה", האנציקלופדיה העברית, עמ' 92–93.
↑  Dioptriguel, החיבור התפרסם ביחד עם החיבורים "הגאומטריה" ו"גרמי השמיים" בקובץ אחד. לדיון וביקורת בהשלכות האסתטיות של "האופטיקה" ראו: מרלו-פונטי, מוריס, העין והרוח, רסלינג, תל אביב, 2004, עמ' 47–61.
↑  מצוטט בתוך: ברש, משה, מחשבת האמנות בדורות האחרונים, מוסד ביאליק, ירושלים, תשנ"ו, עמ' 26. כתיבתו של וינקלמן מאזכרת את תפיסת האחדות ההרמנויטית של פרידריך שליירמכר (Schleiermacher). ונשענת גם על רעיון ה"גאון" הרומנטי, אשר חורג מתקופתו לכדי "אמנות".
↑  דידרו, "אמנות", בתוך: אליוט, סימון (עורך), תרבות באור ההשכלה, האוניברסיטה הפתוחה, רעננה, 2004, עמ' 330.
↑  ראו: ברלין, ישעיה, שורשי הרומנטיקה, עם עובד, תל אביב, 2001, עמ' 80–81. ברלין מאבחן בקטע מחיבורו של דידרו המתאר את הסלון של שנת 1765, את ההפרדה בין הכישרון והכללים של עשיית האמנות לבין הגאון. ראו עמ' 73–74.
↑  הוגארת, ויליאם, "האנאליזה של היופי", בתוך: אליוט, סימון (עורך), תרבות באור ההשכלה, האוניברסיטה הפתוחה, רעננה, 2004, עמ' 234–248.
↑  לורנד, רות, על טבעה של האמנות, דביר, תל אביב, 1991, עמ' 89.
↑  קאנט, ביקורת כוח השיפוט, עמ' 65
↑  Gadamer, Hans-Georg, Truth and Method, 2nd rev. edition. trans. J. Weinsheimer and D.G.Marshall. New York: Crossroad, 1989, p.56
↑  Gadamer, Hans-Georg, Truth and Method, 2nd rev. edition. trans. J. Weinsheimer and D.G.Marshall. New York: Crossroad, 1989, pp 60–64
↑  ראו: ברלין, ישעיה, שורשי הרומנטיקה, עם עובד, תל אביב, 2001, עמ' 111–112.
↑  גולומב יעקב, "הקדמה", בתוך: ניטשה, פרידריך, דיוניסוס ואפולו, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2005.
↑  גולומב יעקב, "הקדמה", בתוך: ניטשה, פרידריך, דיוניסוס ואפולו, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2005עמ' 17–19.
↑  גולומב יעקב, "הקדמה", בתוך: ניטשה, פרידריך, דיוניסוס ואפולו, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2005עמ' 23–24.
↑  ראו: ברש, משה, "תורת הסגנון של ולפלין", מחשבת האמנות בדורות האחרונים, מוסד ביאליק, ירושלים, 1977, עמ' 119–135.
↑  Heidegger, Martin, "Building, Dwelling, Thinking",Basic Writings, Harper Collins, New York, 1993
↑  ראו: למברג, דורית, "נפתולי דרידה", מבוע, גיליון מס' 42, 2005, עמ' 69–79.
↑  ג'יימסון, פרדריך, פוסטמודרניזם או ההיגיון התרבותי של הקפיטליזם המאוחר, רסלינג, תל אביב, 2002.
↑  דבור, גי, חברת הראווה , בבל, תל אביב, 2001.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294691205171  BNE: XX4583639  BnF: cb11931288h (data)  GND: 4000626-8  LCCN: sh85001441  LNB: 000048145  NDL: 00560659  NKC: ph117189  NLK: KSH1998004915 
הפסל המתואר כקוף מחקה, ציור מאת אנטוני ווטאו (Watteau) משנת 1710
"נושא הרומח" מאת פוליקליטוס. ביטוי של פרופורציה אידיאלית כמכשיר להרמוניה
מסכה דיוניסאית מן תיאטרון היווני, טורקיה, המאה ה-1 לפנה"ס.
סיפורי הברית הישנה המוצגים בתבנית של מעגלים מתכנסים, פרסקו מבזיליקת סן מרקו
"האדם הוויטרובי" (1490), רישום מאת לאונרדו דה וינצ'י
הגיהנום (1480–1495), רישום של בוטיצ'לי בעקבות דנטה
"האמן נדהם לנוכח חורבות עתיקות" (1778–1779) מאת הנרי פוזלי (Fuseli)
"דיוקן מאדאם רקמייה" (1800), ציור מאת ז'אק-לואי דויד
"הטייל מעל לים הערפילים", קספר דויד פרידריך
"זוג נעליים" של ואן גוך – יצירה בה דן היידגר בחיבורו מקורו של מעשה האומנות
ניטשה, ציור של אדוורד מונק, 1906
"פוגה" של וסילי קנדינסקי
"הבית הרוקד" בתכנונו של פרנק גרי