stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נונו דה קושטה
קריירת מועדונים

דה קושטה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אובאן מהליגה החמישית בצרפת.
ב-3 באוגוסט 2015 חתם דה קושטה בוואלנסיין מליגת המשנה הצרפתית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 45 הופעות ליגה והבקיע 19 שערים.
ב-3 ביולי 2017 חתם דה קושטה על חוזה לארבע עונות בשטרסבורג מליגת העל הצרפתית. ב-5 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–4 לאולימפיק ליון במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2017/2018. ב-4 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 לנאנט במסגרת המחזור השביעי בליגה באותה עונה. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות וחצי, בהן ערך 74 הופעות ליגה והבקיע 14 שערים. בעונת 2018/2019 זכה עם שטרסבורג בגביע הליגה הצרפתית.
ב-29 בינואר 2020 חתם דה קושטה בנוטינגהאם פורסט מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-11 בפברואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–1 לצ'רלטון את'לטיק במסגרת המחזור ה-32 בליגה לעונת 2019/2020. עד לתום עונה זו ערך עשר הופעות ליגה במדי המועדון, ובתחילת עונת 2020/2021 ערך שתי הופעות ליגה נוספות.
ב-5 באוקטובר 2020 הושאל דה קושטה למשך עונה אחת למוסקרון מליגת העל הבלגית. ב-18 באוקטובר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–2 לאויפן במסגרת המחזור התשיעי בליגה לעונת 2020/2021. ב-22 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–4 לראסינג גנק במסגרת המחזור ה-13 בליגה. בסך הכל ערך דה קושטה 25 הופעות ליגה במדי המועדון במשך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שישה שערים.
ב-31 באוגוסט 2021 הושאל דה קושטה למשך עונה אחת לקן מליגת המשנה הצרפתית. הוא ערך 24 הופעות ליגה במדי המועדון במשך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע תשעה שערים.
ב-5 באוגוסט 2022 חתם דה קושטה באוסר לשנתיים.
קריירה בינלאומית

ב-4 ביוני 2016 ערך דה קושטה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כף ורדה, בניצחון 1–2 על נבחרת סאו טומה ופרינסיפה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
תארים

גביע הליגה הצרפתית (1): 2018/2019
הערות שוליים

↑  NUNO DA COSTA : OSER RÊVER, C’EST LE PREMIER PAS VERS LA RÉUSSITE באתר U10, ‏ 3 בפברואר 2018 (בצרפתית)
↑  VALENCIENNES : UN TALENT DE CFA2, CV PRO, S'ENGAGE באתר Foot National, ‏ 3 באוגוסט 2015 (בצרפתית)
↑  Nuno Da Costa (Valenciennes) signe à Strasbourg באתר ל'אקיפ, 3 ביולי 2017 (בצרפתית)
↑  Nuno da Costa: Nottingham Forest sign Strasbourg striker for an undisclosed fee באתר BBC, ‏ 29 בינואר 2020 (באנגלית)
↑  Nottingham Forest transfer news: Cafu joins from Olympiakos באתר BBC, ‏ 5 באוקטובר 2020 (באנגלית)
↑  Nottingham Forest confirm double departure on transfer deadline day באתר Nottingham Post, ‏ 31 באוגוסט 2021 (באנגלית)
נונוס

| --- | --- |

הדיוניסיאקה, יצירתו הגדולה
 לידה:  המאה ה-5 מצרים
 פטירה:  המאה ה-5 מצרים
 מדינה:  פרובינקיה מצרים, האימפריה הרומית
 לאום:  יווני
 שפות היצירה:  יוונית הומרית
 תחום כתיבה:  שירה אפית
 יצירות בולטות:  הדיוניסיאקה
נונוס מפאנופוליס (ביוונית: Νόννος ὁ Πανοπολίτης) היה המשורר האפי היווני הבולט ביותר של התקופה הרומית הקיסרית. הוא היה יליד פאנופוליס (אנ') בתבאידה (אנ') המצרית וחי כנראה במאה ה-5 לספירה. הוא ידוע בתור מחבר הדיוניסיאקה, סיפור אפי על האל דיוניסוס, ושל המטבול, פרפרזה על בשורת יוחנן. האפוס דיוניסיאקה מתאר את חייו של דיוניסוס, יציאתו להודו וחזרתו בניצחון. הוא נכתב ביוונית הומרית ובהקסמטר דקטילי, והוא מורכב מ-48 ספרים המורכבים מ-20,426 שורות.
חייו

אין כמעט עדות לחייו של נונוס. ידוע שהוא היה יליד פאנופוליס שבמצרים העליונה משמו בכתבי יד וההתייחסות באפיגרמה 9.198 של האנתולוגיה פלטין (אנ'). של המאה ה-5 לספירה. הוא בוודאי חי לאחר החיבור היווני של קלאודיאנוס "גיגאנטומכיה" (כלומר, אחרי 394–397), שכן נראה שהוא מכיר את היצירה הזו. נראה שאגתיאס סקולסטיקוס (אנ') עקב אחריו, תוך התייחסות של אמצע המאה ה-6 אליו כ"סופר אחרון".
לפעמים הוא מתערבב עם "נונוס הקדוש" (אנ') מההגיוגרפיות של "פלאגיה הקדושה" (אנ') ועם נונוס (אנ'), הבישוף של אדסה (אנ') שהשתתף בוועידת כלקדון, שנראה כי שניהם היו עכשוויים בערך, אך האסוציאציות הללו כנראה מוטעות.
הדיוניסיאקה

יצירתו העיקרית של נונוס היא האפוס דיוניסיאקה בן 48 הספרים, השיר הארוך ביותר ששרד מהעת העתיקה הקלאסית. יש בו 20,426 שורות המורכבות בהקסמטרים ביוונית הומרית ודקטילית, שהנושא העיקרי שלהן הוא חייו של דיוניסוס, יציאתו להודו וחזרתו בניצחון. השיר אמור להיות מתוארך למאה ה-5. פעם הוא נחשב לאיכות ספרותית ירודה, אבל המוני כתיבה עדכנית (בעיקר במהדורת Budé ובפירוש השיר ב-18 כרכים) הוכיחה שהוא מראה מיומנות ספרותית מושלמת, גם אם הבזבזנות הבארוקית המובהקת שלו היא פזרנות נרכשת. טעם לקורא מודרני. הגרסה שלו מזמנת תשומת לב: בכתיבה בהקסמטרים הוא משתמש בשיעור גבוה יותר של דקטילים ופחות התעלמות מאשר משוררים קדומים יותר; זה בתוספת השימוש העדין שלו באליטרציה ובאסוננס מעניק לפסוק שלו מוזיקליות ייחודית. טעות שיש לתקן היא שהוא בוודאי היה פגאני בעת כתיבת השיר: אבל ההתייחסות למיתוס כאל פיקציה נעימה היה נפוץ מאז התקופה ההלניסטית, ונונוס מתעלם מהטקס הפגאני, שהיה תמצית הפגאניזם האותנטי.
הפרפרזה של יוחנן

הפרפרזה שלו על יוחנן (Metabolḕ toû katà Iōánnēn Euaggelíou) שרדה גם היא. עת כתיבתו אינו ידוע בבירור. בעוד ניתוח טקסטואלי מצביע על כך שהוא קדם לדיוניסיאקה, כמה חוקרים סבורים כי לא סביר שנוצרי מומר היה ממשיך להקדיש עבודה רבה כל כך לנושאים הפגאניים של הדיוניסיאקה.
הערות שוליים

↑  נונוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
↑  אגתיאס, היסטוריה 4.23. (530 x 580)
↑  ניל הופקינסון. חקירות בדיוניסיאקה של נונוס, (קיימברידג', 1994) עמ' 1–4
↑  פרנסיס ויאן (צר'). "מרטוס" אצל Nonnos de Panopolis. Etude de sémantique et de chronologie.' REG 110, 1997, 143-60. נדפס מחדש ב: L'Épopée posthomérique. Recueil d'études. אד. דומניקו אקורינטי. אלכסנדריה: Edizioni dell'Orso, 2005 (Helenica 17), 565-84
↑  "נונוס", ביבליוגרפיה הלניסטית, גוגל אתרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266047905171  PLWABN: 9810594985205606  BIBSYS: 95005960  BNE: XX1166172  BnF: cb119178379 (data)  CANTIC: a10418052  CiNii: DA01320663  GND: 118588540  ICCU: CFIV087000  ISNI: 0000 0001 1617 5655  LCCN: n81094864  LNB: 000002765  NKC: jn19981001895  NLA: 35781855  NLG: 25660  NSK: 000379625  NTA: 069607273  RERO: 02-A000122723  SELIBR: 195978  SNAC: w6g25p6q  SUDOC: 034425004  Trove: 1084752  VcBA: 495/17235  VIAF: 34461071   WorldCat (עם VIAF): 34461071
משא ומתן

ערך זה עוסק במושג חברתי. אם התכוונתם לאלבום השלישי של מוש בן ארי, ראו .
שרי החוץ של ארצות הברית, בריטניה, רוסיה, גרמניה, צרפת, סין, האיחוד האירופי ואיראן מנהלים משא ומתן בלוזאן להסכם כולל על תוכנית הגרעין האיראנית (30 במרץ 2015)
משא ומתן (בראשי תיבות: מו"מ) הוא כל תקשורת שהמטרה שלה היא לשכנע או להשפיע על הזולת.
משא ומתן הוא מושג חברתי בעל בולטות בתחומי מדעי החברה, הניהול והשיווק אשר בא לציין את תהליך התנהלותם של דברים (דיבור, שפת גוף, מהלכים) בין שני אנשים או יותר, לצורך חילופי דברים ביניהם.
במשא ומתן ניתן לדון הן בדברים מוחשיים כעצמים או כסף, והן בדברים שאינם מוחשיים כגון ידע, כישרון או קניין רוחני.
מוכנות במשא ומתן

כדי להגיע במצב של מוכנות למשא ומתן חשוב להתמקד לא רק ביעדים סופיים ובהיבטים של מה רוצים להשיג, אלא גם באופן שבו רוצים להשיג את היעד. מוכנות מלאה למשא ומתן היא תפיסה רחבה בה הנושא ונותן נדרש לתכנון קפדני ויסודי הן ברמה האסטרטגית והן ברמה הטקטית. התבוננות זו כוללת מתן מענה לשאלות רחבות דוגמת:
מה הופך את הנושא ונותן למוכן לקראת ישיבת המשא ומתן הקרובה?
מהם הדברים שיכולים להתרחש בישיבת המשא ומתן שאינם מצויים בשליטת הנושא ונותן?
מה ניתן היה לעשות כדי לשפר את המוכנות לקראת ישיבת המשא ומתן הקרובה?
מה התרחיש הטוב ומה התרחיש הרע ביותר שיכול להתרחש במשא ומתן?
האם הנושא ונותן עבר על תרחישי שיחה מגוונים?
טכניקות משא ומתן

להבדיל משיחה רגילה ללא מטרת חילופי תן וקח, במשא ומתן מתנהלים חילופי הדברים על ידי שני מושגים תכנוניים הנקראים אסטרטגיה וטקטיקה. באמצעות ידע מוקדם כיצד לנהל משא ומתן מוצלח ניתן לשפר את תהליך השגת המטרה הרצויה בסוף תהליך המשא ומתן.
שיטות המשא ומתן רבות וכן תלויות תרבות. בנוסף לכך, השיטות עשויות להשתנות תכופות גם בהתאם לאופי האנשים השונים, הנוטלים חלק בתהליך המשא ומתן, ואף במהלך כל זמן ניהול המשא ומתן המתממש בשטח.
השתנות של אופני המשא ומתן בשטח עשויה להיחשב כטקטיקה ואילו ההתנהלות של כל המשא ומתן ברמת המאקרו עשויה להיחשב כאסטרטגיה.
משא ומתן יעיל דורש מידע מוקדם. נהוג לגשת לתהליכי משא ומתן תוך בירור מראש של מאפייני הצד השני שאיתו יתנהל המשא ומתן. רק לאחר תהייה ובדיקת שטח של צרכיו, מאפייניו, רצונותיו ויכולתו הממשית לספק את המבוקש, ניתן להתחיל במשא ומתן אפקטיבי.
טכניקות משא ומתן > מודלים של משא ומתן

נהוג לחלק את סוגי המשא ומתן למשא ומתן בעל אופי חלוקתי ומשא ומתן בעל אופי משלב. המודל החלוקתי מתאפיין בהנחה כי המשאב או התועלת נשוא המשא ומתן לא ניתנים לשיתוף ועל מנת לזכות בהם (ולבצע משא ומתן מוצלח) יש להתגבר על היריב. המודל המשלב מניח כי לרוב ניתן ליישב בין עמדות הצדדים הנושאים ונותנים, באופן שהאינטרסים של כל הצדדים יוגשמו (גם אם לא באופן מוחלט).

האוורד רייפה איתר שלושה מאפיינים מצטברים למצבים בהם עדיף לבחור במודל החלוקתי: מדובר באינטראקציה חד-פעמית, נושאים ונותנים על נושא (או נכס) אחד ושכמעט תמיד מדובר בכסף. משמעות המחקר היא שבכל מצב שאינו ממלא את שלושת התנאים (רוב המקרים), עדיף לבחור באסטרטגיה משלבת, במטרה לענות על האינטרסים של כל הצדדים.
תוצאות של משא ומתן

קיימים שלושה סוגים אפשריים של תוצאות משא ומתן:
מנצח – מנצח (win-win)
מנצח – מפסיד (win-lose)
מפסיד – מפסיד (lose-lose)
ניצחון ייחשב כאשר הפרט השיג את מטרותיו, באופן משביע רצון. הפסד ייחשב כאשר הפרט לא השיג את מטרותיו.
הסיום היעיל ביותר של משא ומתן, אם כי לא תמיד הוא אפשרי, יהיה הסיום של "מנצח–מנצח" (win-win). לעיתים, כאשר לא ניתן להגיע לסיום יעיל, משא ומתן נקלע למצב של מבוי סתום.
על משא ומתן ניתן להתבונן מתוך נקודות מבט שונות: הן של הזמנים ביחס להתרחשותו (בזמן התקיימותו, הן מראש לפני תחילתו והן בניתוח אחורנית) והן מתוך עיניהם של אנשים שונים המנתחים אותו בהתאם לטיב הבנתם ודרגתה היומיומית או המקצועית.
היכולת להצליב נקודות רבות שמהן אנו צופים במשולב על משאים ומתנים שונים עשויה להוליד הבנה מיטבית ועמוקה של עקרונות טובים יותר או עקרונות טובים פחות העשויים לתרום להצלחת משא ומתן.
היות שמשא ומתן מתנהל בין אנשים, ראוי ונבון לנתחו גם בהקשר של יכולתו להתקיים בהתאם לסגנונות האנשים המעורבים בו (סוגי וטיפוסי אנשים).
הצלבת ידע המשלב הן נקודות מבט – מנתחות מתחלפות והן ניתוח של סוגי אנשים שונים מחייבת שהעיסוק המרכזי בניתוח משא ומתן יהיה במיקום הגיוני שכזה המאחד יחדיו באופן חכם הן הבנת עקרונות והן שילוב נגיעתם ושימושם ביחס לסוגי הטיפוסים הנוטלים חלק במהלך המשא ומתן.
חלוקות סוגי הטיפוסים הן שונות ומגוונות אולם בדרך כלל מופיעים בהן הטיפוס האנליטי, הטיפוס הפרגמטי, הטיפוס המלהיב ועוד.
רגשות במשא ומתן

רגשות משחקים תפקיד חשוב בתהליך המשא ומתן, על אף שרק בשנים האחרונות החל מחקר על השפעתם. לרגשות יכול להיות תפקיד חיובי או שלילי בתהליך. במהלך משא ומתן, ההחלטה האם להתפשר או לא תלויה בחלקה בגורמים רגשיים. רגשות שליליים יכולים לגרום להקצנת התגובות עד כדי התנהגות בלתי רציונלית, להחרפתם של חילוקי דעות ואף לפיצוץ המשא ומתן כולו. לעומת זאת, רגשות חיוביים מאיצים הגעה להסכם ועוזרים בהעלאת הרווחים המשותפים.

הרגשות משפיעים על השלבים השונים של המשא ומתן: באילו אסטרטגיות מתכנן הנושא-ונותן להשתמש, ובאילו אסטרטגיות ישתמש הלכה למעשה; באיזה אופן הצד השני וכוונותיו ייתפסו; הנכונות להגיע להסכם, וכן תוצאות ההסכם עצמן. מצב רוח חיובי או שלילי של אחד מהצדדים יכול על כן לגרור השפעות שונות בתכלית על המשא ומתן כולו.
חשוב לשמור על התנהלות חיובית; חשוב לשמור על קור רוח ולזכור שהיחסים חשובים מהישג קצר טווח.
רגשות במשא ומתן > רגש חיובי במשא ומתן

עוד לפני שתהליך המשא ומתן החל, אנשים הנמצאים תחת רגש חיובי בטוחים יותר בעצמם, ומתכננים יותר להשתמש באסטרטגיות שיתוף פעולה. במהלך המשא ומתן, מתדיינים הנמצאים במצב רוח חיובי נוטים ליהנות יותר מהתהליך, להתפלמס פחות, להשתמש פחות באסטרטגיות אגרסיביות ויותר באסטרטגיות של שיתוף פעולה. דבר זה מעלה את יכולת הצדדים למצוא נקודות הסכמה, ומגדיל את הסיכוי ששני הצדדים ישיגו את מטרותיהם. אכן, בהשוואה למתדיינים הנמצאים תחת רגש שלילי או נייטרלי, נבדקים במצב רוח חיובי הצליחו יותר להגיע להסכמים, ואף נטו יותר לכבד את ההסכמים שהושגו. התוצאות החיוביות הללו הן תוצאה של תהליכי קבלת החלטות טובים יותר, כגון מחשבה גמישה, יצירתיות בפתרון בעיות, כיבוד נקודת המבט של הצד השני, נכונות ללקיחת סיכונים וביטחון עצמי גבוה יותר. 

לרגש חיובי לאחר סיום המשא ומתן יש תוצאות חיוביות גם כן. הוא מעלה את שביעות הרצון מהתוצאות שהושגו, ומשפיע על הנכונות לקשרים עתידיים. בנוסף, רגש חיובי שמתעורר כתוצאה מהגעה להסכם מסייע ליצירת קשר ומחויבות רגשית הפותחת פתח לקשרים נוספים. 

אולם, לרגש חיובי במשא ומתן יש גם מגרעות: הוא מעוות את תפיסת הביצוע, כך שהתפקוד נתפס כטוב יותר ממה שהיה בפועל. מכאן, שמחקרים המערבים מדדי דיווח עצמי על התוצאות שהושגו עלולים להיות מוטים.
רגשות במשא ומתן > רגש שלילי במשא ומתן

לרגש שלילי יש השפעה מזיקה על שלבים שונים של המשא ומתן. ישנם מספר רגשות שליליים המשפיעים על המשא ומתן (למשל, גאווה, אשמה, בושה, חרטה), אך הרגש הנחקר מכולם הוא כעס. 

עוד לפני שהמשא ומתן החל, מתדיינים כועסים מתכננים להשתמש פחות באסטרטגיות של שיתוף פעולה ויותר באסטרטגיות תחרותיות, אף שאלו מביאות לרווחים משותפים נמוכים יותר. במהלך המשא ומתן כעס פוגע בדיונים על ידי כך שהוא מוריד את רמת האמון ההדדי, מערפל את כושר השיפוט, מצמצם את טווח הקשב לגורמים מסוימים, ומשנה את המטרה המרכזית מהגעה להסכם לנקמה בצד השני. מתדיינים כועסים מפנים פחות תשומת לב לאינטרסים של הצד השני, ולכן שוגים יותר בהערכותיהם וכתוצאה מכך מגיעים לרווחים משותפים נמוכים יותר. יתרה מכך, רגשות שליליים יכולים להוביל לקבלה של פשרות שהתועלת מהן שלילית. 

להבעה של רגשות שליליים במהלך משא ומתן יכולות להיות גם השפעות חיוביות. כעס המובע בצורה לגיטימית יכול להיות דרך יעילה להפגין מחויבות, כנות וצורך אמיתי. מלבד זאת, על אף שכעס מפחית את סך הרווחים הכללי במטלות מסוימות, הוא עדיף על רגשות חיוביים כאשר מדובר במשחק סכום אפס בו רווח של האחד גורר בהכרח הפסד של השני.
רגשות במשא ומתן > תנאים הכרחיים להשפעת רגשות על משא ומתן

הרגש שחש אחד הצדדים המתדיינים לא בהכרח ישפיע על תהליך המשא ומתן. אלברקין ועמיתיו (Albarracın et al. 2003) הציעו שקיימים שני תנאים להשפעת רגש, שניהם תלויים ביכולת (האם ישנן הפרעות סביבתיות או קוגניטיביות) ובמוטיבציה.
זיהוי הרגש: דורש יכולת גבוהה, מוטיבציה גבוהה, או רמה גבוהה של שתיהן.
סיווג הרגש כחשוב ורלוונטי לשיפוט: דורש יכולת נמוכה, מוטיבציה נמוכה, או רמה נמוכה של שתיהן.
לפי מודל זה, כשגם היכולת וגם המוטיבציה נמוכות הרגש כלל לא יזוהה, ואילו כשגם היכולת וגם המוטיבציה גבוהות הרגש יזוהה אך יסווג כלא רלוונטי. לכן, רגשות ישפיעו על המשא ומתן רק כשאחת גבוהה והאחרת נמוכה.
רגשות במשא ומתן > השפעת רגשות הצד השני

רוב המחקרים שנערכו על רגשות ומשא ומתן התמקדו בהשפעת רגשות המתדיין עצמו על התהליך. אולם לרגשות הצד השני יש חשיבות לא פחותה, מכיוון שרגשות קבוצתיים משפיעים של תהליכים גם ברמת הקבוצה אך גם ברמת הפרט.
אמון בצד השני הוא תנאי חיוני להשפעת הרגשות, וקשר ראייה מעצים את השפעתם. רגשות תורמים לתהליך המשא ומתן בכך שהם מצביעים מה מתדיין חושב ומרגיש, ולכן יכולים למנוע מהצד השני לעשות פעולות הרסניות ולסמן אילו צעדים יש לנקוט בהמשך: רגש חיובי מסמן להמשיך באותו מסלול, ואילו רגש שלילי מסמן שנדרשות התאמות בהתנהגות או בגישה. לרגש של היריב יכולות להיות שתי השפעות בסיסיות על רגשות והתנהגות המתדיין: חיקוי/הדדיות (הפגנת רגש דומה) או השלמה (למשל, אכזבה או צער המובעים על ידי צד אחד יכולים להוביל לחמלה וליותר שיתוף פעולה מצד הצד השני). במחקר שערכו באט ועמיתיו (Butt et al. 2005) ושדימה תהליך משא ומתן רב-שלבי, רוב המתדיינים הגיבו לרגשות הצד השני בהדדיות, ולא בצורה משלימה.
מחקרים מצאו שלרגשות שונים יש השפעות שונות על הרגשות והאסטרטגיות של היריב:
כעס גרם ליריב לדרוש פחות ולוותר יותר במשחק סכום אפס, אך גם להערכה נמוכה יותר של המשא ומתן. כעס הביא את הצד השני לנקוט באסטרטגיות של שליטה וכניעה (אך לא שיתוף פעולה, למשל).
גאווה גרמה ליריב לנקוט ביותר אסטרטגיות של פשרה ושיתוף פעולה.
אשמה וחרטה יצרו רושם חיובי יותר של המתדיין על היריב, אך גם הביאו את היריב להציב דרישות גבוהות יותר. מאידך גיסא, ברמה האישית אשמה קשורה לשביעות רצון גבוהה יותר מההישגים האישיים.
דאגה או אכזבה הותירו רושם רע על היריב, אך גם הביאו אותו להציב דרישות נמוכות יחסית.
רגשות במשא ומתן > בעיות במחקר משא ומתן ורגשות במעבדה

משא ומתן הוא אינטראקציה מורכבת. התחקות אחר כל הדקויות שבו היא משימה קשה ביותר, ועוד יותר מכך בידוד השפעתם של מרכיבים ספציפיים בתהליך זה. מסיבה זו רוב המחקרים על משא ומתן נעשים בתנאי מעבדה ומתמקדים בגורמים אחדים בלבד. אף על פי שלסוג כזה של מחקרים יתרונות רבים, כשמנסים לבדוק את השפעת הרגשות בתהליך המשא ומתן יש להם גם חסרונות לא מבוטלים:
הרגש במחקרי מעבדה הוא בדרך כלל מתופעל (manipulated), ולכן 'קר' יחסית ובעל עצימות נמוכה. אף שגם לרגשות 'קרים' כאלו יש השפעה על המשא ומתן, הם שונים איכותית מהרגשות ה'חמים' שנחווים לעיתים קרובות בהתדיינויות אמיתיות.
בחיים האמיתיים אדם בוחר לפחות במידה מסוימת לאילו מצבים להיכנס, דבר המשפיע על המחויבות הרגשית, המוטיבציה והאינטרסים שלו. זה אינו המצב במחקרי מעבדה.
מחקרי מעבדה נוטים להתמקד במספר מצומצם של רגשות מוגדרים היטב, בעוד החיים האמיתיים מעלים קשת רחבה הרבה יותר של רגשות.
קידוד הרגשות במעבדה לצורכי המחקר טומן מלכוד כפול: אם הקידוד נעשה על ידי צד שלישי (שאינו מעורב), ייתכן שחלק מהרגשות לא ייחשפו מכיוון שהצדדים יסתירו אותם משיקולים אסטרטגיים; אם נעשה שימוש במדדי דיווח עצמי אין בעיה של הסוואת רגשות, אך הם בדרך כלל ממולאים לפני ואחרי התהליך כשהרגשות לא בשיא עוצמתם, ואם המדדים ממולאים תוך כדי הם עלולים להפריע לתהליך.
ביהדות

השימוש בכינוי משא ומתן לתופעה שמתארת מקח וממכר בין אנשים מתוארת כבר בלשון חז"ל:
לפני אידיהן של גוים שלשה ימים, אסור לשאת ולתת עמהן להשאילן ולשאול מהן להלוותן וללוות מהן לפורען ולפרוע מהן
באופן דומה וקדום יותר, מוזכר בספר בן סירא:
על מקום תפקיד מספר / שׂואה ותת הכל בכתב
בנוסף, ישנן גם תעודות אכדיות מן האלף השני לפנה"ס שיש בהן שימוש בצורה "משא ומתן".
ראו גם

גישור
רגשות ותרבות
רגש קבוצתי
לקריאה נוספת

ה. כהן, ספר המשא ומתן, 1986. בהוצאת ספרי מייקלמרק
ר.ב. מאדוקס, משא ומתן מוצלח, 1986.
אמירה גלין, דינמיקה של משא-ומתן - מתאוריה ליישום, 1996
הערות שוליים

↑  Noy Erez NegoPro - מוכנות במשא ומתן (רק) כך ניתן להצליח במשא ומתן, באתר negopro.biz
↑  7.	H. Raiffa, The Art and Science of Negotiation (Cambridge, MA: Harvard University Press, 1982)
1 2 3 4 5  Forgas, J. P. (1998) "On feeling good and getting your way: Mood effects on negotiator cognition and behavior". Journal of Personality and Social Psychology, 74, 565–577.
1 2 3 4  Van Kleef, G.A., De Dreu, C.KW., & Manstead, A.S.R. (2006) "Supplication and Appeasement in Conflict and Negotiation: The Interpersonal Effects of Disappointment, Worry, Guilt, and Regret". Journal of Personality and Social Psychology, 91(1), 124–142
1 2 3 4  Butt AN, Choi JN, Jaeger A (2005) "The effects of self-emotion, counterpart emotion, and counterpart behavior on negotiator behavior: a comparison of individual-level and dyad-level dynamics". Journal of Organizational Behavior, 26(6), 681 - 704
1 2  Kramer, R. M., Newton, E. & Pommerenke, P. L. (1993) "Self-enhancement biases and negotiator judgment: Effects of self-esteem and mood". Organizational Behavior and Human Decision Processes, 56, 110-133.
1 2 3  Maiese, Michelle "Emotions" Beyond Intractability. Eds. Guy Burgess and Heidi Burgess. Conflict Research Consortium, University of Colorado, Boulder. Posted: July 2005 downloaded: 30.08.2007
1 2  Carnevale, P. J. D. & Isen, A. M. (1986) "The influence of positive affect and visual access on the discovery of integrative solutions in bilateral negotiation". Organizational Behavior and Human Decision Processes, 37, 1-13.
1 2 3 4 5 6 7 8  Barry, B., Fulmer, I. S., & Van Kleef, G. A. (2004) I laughed, I cried, I settled: The role of emotion in negotiation. In M. J. Gelfand & J. M. Brett (Eds.), The handbook of negotiation and culture (pp. 71–94). Stanford, CA: Stanford University Press.
↑  Allred, K. G., Mallozzi, J. S., Matsui, F., & Raia, C. P. (1997) "The influence of anger and compassion on negotiation performance". Organizational Behavior and Human Decision Processes, 70, 175–187.
↑  Davidson, M. N., & Greenhalgh, L. (1999) "The role of emotion in negotiation: The impact of anger and race". Research on Negotiation in Organizations, 7, 3–26.
↑  Albarracin D. & Kumkale, G.T. (2003) "Affect as Information in Persuasion: A Model of Affect Identification and Discounting". Journal of Personality and Social Psychology, 84(3) 453-469.
↑  Van Kleef, G. A., De Dreu, C. K. W., & Manstead, A. S. R. (2004). "The interpersonal effects of anger and happiness in negotiations". Journal of Personality and Social Psychology, 86, 57–76.
↑  Bazerman, M. H., Curhan, J. R., Moore, D. A., & Valley, K. L. (2000) "Negotiation". Annual Review of Psychology, 51, 279–314.
↑  מַשָּׂא וּמַתָּן, אתר האקדמיה ללשון העברית, תאריך פרסום 19/10/2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563290505171  BnF: cb11950843c (data)  GND: 4062875-9  LCCN: sh85090650  LNB: 000073263  NARA: 10642225  NDL: 00566758  NKC: ph127270
נונו ואלנטה

נונו ז'ורז'ה פריירה דה סילבה ואלנטה (בפורטוגזית: Nuno Jorge Pereira da Silva Valente; נולד ב-12 בספטמבר 1974) הוא כדורגלן עבר פורטוגזי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
קריירת מועדונים

ואלנטה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ספורטינג ליסבון. בקיץ 1993 הושאל לפורטימוננסה עד לסיום העונה, על מנת לצבור דקות משחק. בסיום העונה חזר לספורטינג, אך לא הצליח להשתלב בקבוצה ובקיץ 1996 הושאל למריטימו. בקיץ 1999 חתם בלייריה אותה אימן ז'וזה מוריניו. בלייריה ואלנטה מצא את מקומו והפך לשחקן הרכב מן המניין.
בקיץ 2002 חתם בפורטו בה התאחד עם מוריניו. בעונתו הראשונה במועדון עם עימו בגביע אופ"א. בעונתו השנייה במועדון השתתף עימו בליגת האלופות. ואלנטה בישל את שער הניצחון נגד מנצ'סטר יונייטד בשמינית הגמר. היה שותף לזכייה הראשונה של המועדון במפעל בסיום אותה עונה. עונה לאחר מכן, ואלנטה מיעט לשחק בגלל פציעות.
ב-28 באוגוסט 2005 חתם לשלוש שנים תמורת 2.2 מיליון אירו באברטון מהפרמייר ליג. ואלנטה הפך לשחק הרכב עם הגעתו למועדון, אולם בעונת 2008/2009 חלה ירידה במעמדו ובסיום העונה הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית

ואלנטה שיחק בצעירותו בנבחרת הנוער ונבחרת הצעירה של פורטוגל. ב-7 בספטמבר 2002 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בתיקו 1-1 נגד אנגליה. ב-31 במרץ 2004 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 2-1 לאיטליה.
ואלנטה השתתף עם הנבחרת ביורו 2004 אותו אירחה פורטוגל והגיע לגמר בו הפסידה ליוון ובמונדיאל 2006 בו סיימה במקום הרביעי.
לאחר הפרישה

עם פרישתו, מונה ולאנטה לסקאוט מטעם אברטון בפורטוגל. לאחר מכן הצטרף לצוות המקוצעי של ספורטינג ליסבון.
ב-11 באוקטובר 2017 מונה למאמנה של טרופנסה מהליגה הפורטוגזית השלישית אולם פוטר אחרי שהפסיד 5 מ-6 משחקים בהם אימן.
תארים

הגביע הפורטוגזי: 1994/1995
הסופר קאפ הפורטוגזי: 1995
ליגת העל הפורטוגזית: 2002/2003, 2003/2004
הגביע הפורטוגזי: 2002/2003
הסופר קאפ הפורטוגזי: 2003, 2004
גביע אופ"א: 2002/2003
ליגת האלופות: 2003/2004
הגביע הבין-יבשתי: 2004
מכניקה לגראנז'ית

ז'וזף-לואי לגראנז'. המפתח של המכניקה הלגראנז'ית.
במכניקה אנליטית, מכניקה לגראנז'ית היא ניסוח חלופי למכניקה הקלאסית - בכך היא שקולה למכניקה הניוטונית, למכניקה ההמילטונית ולמשוואת המילטון-יעקובי. המכניקה הלגראנז'ית הוצגה לראשונה על ידי ז'וזף-לואי לגראנז' בספרו מכניקה אנליטית מ-1788, כשאת העקרונות לפיתוחה תרמו ד'אלמבר, מופרטווי ואוילר, לפני לגראנז', והמילטון לאחריו.
בתיאור הלגראנז'י המערכת מתוארת על ידי מרחב קונפיגורציות  M ופונקציה חלקה  L:TM\times \mathbb {R} _{t}\to \mathbb {R}  (כאשר  TM הוא מרחב לקט המשיקים ל- M (Tangent bundle) ו- \mathbb {R} _{t}\subseteq \mathbb {R}  מתאר את משתנה הזמן). כלומר הפונקציה  L(\mathbf {q} ,\mathbf {v} ,t) הנקראת הלגראנז'יאן של המערכת, היא פונקציה של הנקודה במרחב הקונפיגורציה -  \mathbf {q} \in M, המהירות המשיקה למרחב הקונפיגורציה בנקודה  \mathbf {q}  -  \mathbf {v} \in T_{\mathbf {q} }M והזמן -  t. את אופי התנועה של המערכת ניתן לנבא מהתכונות של הלגראנז'יאן, וניתן לגזור ממנו משוואות תנועה דיפרנציאליות הנקראות משוואות אוילר-לאגראנז'.
בבעיות רגילות במכניקה קלאסית, מרחב הקונפיגורציות  M הוא מרחב מממד סופי. הרחבה של המכניקה הלגראנז'ית למצב בו המרחב  M הוא מממד אינסופי מאפשרת פיתוח של תורת שדות קלאסיים. הקלות היחסית של המעבר מממד סופי לממד אינסופי בניסוח הלגראנז'י הופך אותו לניסוח המועדף המשמש בפיתוח תורת שדות קוונטים.
למכניקה הלגראנז'ית קשר רב עם סימטריות וחוקי שימור, קשר שמנוסח במשפט נתר. קשר זה עובד לשני הכיוונים - אם הלגראנז'יאן ידוע ניתן להשתמש בקשר כדי למצוא את הסימטריות והגדלים הנשמרים במערכת; אם הסימטריות של המערכת ידועות, ניתן להשתמש בהן כדי לכתוב ביטוי ללגראנז'יאן.