stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משרד התוכנית למשימות פלנטריות
רקע היסטורי

מנהלת משימת המדע (באנגלית: The Science Mission Directorate, בראשי תיבות: SMD) (אנ'), של מִנהל האווירונאוטיקה והחלל הלאומית, מעסיקה את קהילת המדע של ארצות הברית, נותנת חסות למחקר מדעי ומפתחת לוויינים בשיתוף פעולה עם שותפיה של נאס"א ברחבי העולם כדי לענות על שאלות מהותיות הדורשות מבט אל החלל ומחוצה לו. הפרויקטים בתוכניות השונות תורמים להשגת חזון חקר החלל של נאס"א על ידי חתירה לנקודות הבאות:
הבנת היסטורית מאדים והיווצרות מערכת השמש.
חיפוש כוכבי לכת דמויי כדור הארץ וסביבות ראויות לחיים סביב כוכבים אחרים.
חקירת מערכת השמש למטרות מדעיות תוך תמיכה בחקר רובוטי ואנושי בטוח בחלל.
משרד התוכנית למשימות פלנטריות הוקם בסוף 2014 כחלק משורה של שינויים שביצעה נאס"א לאחר מעבר חוק הקצאת כספי מסחר, משפטים, מדע וסוכנויות קשורות, 2015, שהקצתה 1.438 מיליארד דולר למשימות פלנטריות, ובקשת ממשל אובמה לתקציב 2016 הפדרלי של ארצות הברית. משרד התוכנית החליף את משרד תוכנית דיסקברי ותוכנית הגבולות החדשים שהוקם בשנת 2004. המשרד תופס את המתחם הקודם במרכז טיסות החלל מרשל בהאנטסוויל, אלבמה. כמו כן, המשרד השתלט על משימת קליפר אירופה (אנ') ומדיניות שיתוף הפעולה של נאס"א בהקשר למשימת סוכנות החלל האירופית, JUICE (גשושית) כמשימה מחוץ לדיסקברי וגבולות חדשים. בשנת 2017 התוכנית זכתה לכינוי "תוכנית לחקר מערכת השמש" וגדלה לכלול את DART ממשימת AIDA (אנ') שבוטלה לאחר שסוכנות החלל האירופית הפסיקה את תרומתה למשימה.
מנהלת משימת המדע של נאס"א, הקים את משרד התוכנית למשימות פלנטריות כדי לאחד את המשימות בתוכניות, דיסקברי, הגבולות החדשים וחקר מערכת השמש למבנה ניהולי אחיד. המטרה הייתה לפשט וליעל את התיעוד ולהבטיח כי נוהלי הניהול המוצלחים של משימות דיסקברי וגבולות חדשים שנבחרו בתחרות, מוחלים על כל המשימות הפלנטריות של נאס"א. משרד התוכנית שוכן במרכז טיסות החלל מרשל של נאס"א בהאנטסוויל, אלבמה. המשרד אחראי להבטיח שהמשימות יצמדו לדרישות התקציב, לוח הזמנים, הביצועים, האמינות והבטיחות בהתאם למדיניות, לאסטרטגייה, לדרישות ולמימון שהוגדרו על ידי מנהלת משימת המדע. שלוש התוכניות מורכבות ממשימות עצמאיות למדעי החלל החולקות מבנה ניהולי משותף. התוכניות כוללות שלושה סוגי פרויקטים:
הכרזה על משימות הזדמנות שנבחרות מתוך מספר הצעות מוגשות
משימות
משימות הזדמנות
מנהלת משימת המדע מגדירה את אסטרטגיית המדע של נאס"א במספר מסמכים. המטרה במדע הפלנטרי היא להבין את תוכנה, מקורה והתפתחותה של מערכת השמש ואת היתכנות להתפתחות חיים במקומות אחרים. השאלות המדעיות הבסיסיות המנחות את המחקר של נאס"א במערכת השמש הן; כיצד נוצרה והתפתחה מערכת השמש, האם יש חיים מחוץ לכדור הארץ ומהם הסיכונים לחיים על פני כדור הארץ.
מנהלת משימת המדע תרגמה שאלות אלו ליעדים מדעיים שממקדים את הפעילות המחקרית של חטיבת המדע. בהתאם ליעדים המדעיים האלו נוסדו התוכניות הבאות: תוכנית דיסקברי, תוכנית הגבולות החדשים ותוכנית לחקר מערכת השמש.
ראו גם

תוכנית אקספלורר
תוכנית המחקר של עולמות אוקיינוסים (אנ')
תוכנית המדע של סוכנות החלל האירופית (אנ')
תוכנית לחקר מאדים (אנ')
תוכנית פלאגשיפ
הערות שוליים

↑  Jennifer Harbaugh, Planetary Mission Program Overview, NASA, Aug. 22, 2019
| תוכניות נאס"א לחקר מערכת השמש |
| --- | --- | --- |
| פעילות | אקספלורר • וויאג'ר •  חקר מאדים • משימות פלנטריות (דיסקברי • גבולות חדשים • חקר מערכת השמש) • פלאגשיפ • חקר עולמות אוקיינוס |  |
| הושלמו | פיוניר • מארינר • לונר אורביטר • ריינג'ר • סרוויור • אפולו • ויקינג • פלנטרי אובסרבר • MESUR • מרס סרוויור 98 • מארס סקאוט • מארס רובר |  |
| בוטלו | פלנטרי גראנד טור • וויאג'ר (מאדים) • פרומתאוס • קונסטליישן • ניו מילניום • מארינר סימן 2 |  |
מרכז טיסות החלל מרשל – מראה כללי, 2017
נגה טל

| --- | --- |

 לידה:  2 באוגוסט 1982 (בת 42) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
נגה טל (נולדה ב-2 באוגוסט 1982) היא שחקנית ברידג' ישראלית שזכתה באליפות העולם לנבחרות נשים (Venice Cup) כשחקנית נבחרת ישראל בשנת 2023.
ביוגרפיה

נגה טל נולדה בחיפה וגדלה שם. למדה מדעי המחשב בטכניון. עבדה כמתכננת בחברות הייטק. נגה נשואה ויש לה שני ילדים.
קריירת הברידג'

נגה טל שיחקה בנבחרות הצעירות של ישראל ואחרי זה בנבחרת הנשים של ישראל. השותפה הקבועה שלה היא אחותה דנה טל. המאמן שלה ושל שותפתה הוא רון פכטמן.
הישגים בולטים > הישגים בתחרויות > אליפויות עולם

זכייה אחת בVenice Cup (אליפות העולם לנבחרות נשים) כשחקנית נבחרת ישראל, בשנת 2023 במרקש במרוקו.
הישגים בולטים > הישגים בתחרויות > אליפויות אירופה

מקום שלישי באליפות אירופה לנבחרות נשים בשנת 2022 באיי מדיירה בפורטוגל.
הישגים בולטים > הישגים בתחרויות > תחרויות חשובות נוספות

מקום ראשון בתחרות לזוגות נשים בתחרות Cavendish Invitational Pairs במונקו בשנת 2014 ביחד עם דנה טל.
ראו גם

אירינה לויטינה
דנה טל
הילה לוי
הלן סובל סמית'
מיגרי צור-קמפינלה
עדי אסולין
ריקסי מרקוס
הערות שוליים

↑  46th World Team C , WBF
משרד הרבנות לעדת ישראל בירושלים

משרד הרבנות לעדת ישראל בירושלים הוקם בשנת 1918, והורכב מרבנים אשכנזים וספרדים בני היישוב הישן בירושלים. מטרתו הייתה לייצג את יהודי ירושלים בנושאים דתיים. המשרד מומן על ידי התנועה הציונית. הוא פסק מלפעול בשנת 1921, בעת הקמת הרבנות הראשית לישראל.
תולדותיו

בשנת 1918 נערכו בחירות בירושלים, ונבחר ועד העיר ליהודי ירושלים על מנת שייצג את התושבים היהודים בעיר בפני השלטון הבריטי. אנשי היישוב הישן לא השתתפו בבחירות אלו אלא הקימו ארגונים משלהם, וביניהם ועד הרבנים המאוחד בירושלים שהוקם ב-2 באפריל 1918, ומטרתו הייתה לשמש הנהגה רוחנית לתושבי העיר. הוא הורכב ברובו מרבנים החברים בבתי הדין האשכנזים והספרדים, ובראשו עמדו הרב יצחק ירוחם דיסקין וסגנו הרב חיים משה אלישר.
לקראת הדיון של ועד הרבנים המאוחד בירושלים שהתקיים ב-4 באוגוסט 1918 ובו עלה לדיון עניין שיתוף הפעולה עם ועד הצירים, פרשו הרב דיסקין והרב זוננפלד מוועד הרבנים. התנגדותם למגעים עם ועד הצירים נבעה מחשש להשפעה של התנועה הציונית החילונית על העולם התורני. בדיון הוחלט כי הרב צבי פסח פרנק והרב יונה ראם, חברי בית הדין הפרושי, יחד עם הרב חיים משה אלישר חבר בית הדין הספרדי, יקיימו דיונים עם ועד הצירים. ב-12 בדצמבר 1918 נחתם הסכם בין ועד הרבנים ובין ועד הצירים להקמת משרד הרבנות לעדת ישראל בירושלים, שכלל גם בית דין לערעורים. ועד הצירים באמצעות ועד העיר ליהודי ירושלים קיבל על עצמו לממן את אחזקת משרד רבנות זה.
חברי משרד הרבנות מטעם העדה ספרדית היו הרבנים: חיים משה אלישר, אליהו פאניז'ל, דוד פאפו, בנימין אלקוצר; מטעם העדה האשכנזית היו הרבנים: צבי פסח פרנק, יונה ראם, דוד ליפמאן, פישל ברנשטיין.
משרד הרבנות הגדיר את תפקידיו: "א. משה"ר הוא הגוף המייצג את כל יהודי ירושלים בעייני דת. ב. משה"ר ישמש כבית דין לערעורים." אולם, משרד הרבנות לא החליף את בתי הדין העדתיים הקיימים. הכרזת משרד הרבנות גם כבית דין לערעורים נעשתה, כיון שהשלטון הבריטי לא היה מוכן להעביר סמכויות לגבי ענייני ממון לידי בתי הדין היהודיים הדתיים כל עוד לא היה קיים בית דין לערעורים על החלטות בתי דין אלו.
הרב זוננפלד ראה את הקמת משרד הרבנות כ"תריז הראשון והמסוכן שהוכנס בחומת היהדות החרדית אשר פילג את היישוב הישן". לדעתו, הקמת בית דין לערעורים נגדה את ההלכה.
פעולותיו

השלטון הבריטי לא הכיר במשרד הרבנות באורח רשמי, ולא אפשר לו גבית מס שירותים עבור שירותיו. בדרך זו נמנעה ממנו היכולת להגיע לעצמאות תקציבית, והיה עליו להמשיך להסתמך על סיוע של ועד הצירים.
רבני תנועת המזרחי והרב עוזיאל תמכו במשרד הרבנות וסייעו לו לכנס אספה ראשונה בהשתתפות 50 מרבני ארץ ישראל בתחילת חודש מאי 1919. משרד הרבנות פעל בענייני ציבור בתחומים שונים. בשנת תרע"ט הוא לקח חלק במינויים של ארבעה רבנים למושבות: זכרון יעקב, יבנאל, רחובות וראש פינה. משרד הרבנות שלח שליחים לקבוצות חקלאיות ביהודה ושומרון כדי שיתקנו את יבולם בתרומות ומעשרות. בעקבות מאורעות תר"פ קרא משרד הרבנות לצום כללי. המשרד שמר על קדושת הכותל המערבי בעת שהוקף המוסלמי עשה בו תיקונים בחודש אייר תרפ"א. שמירת השבת תפסה מקום מיוחד בעבודתם. בעקבות פגישתם עם הרברט סמואל, הוצאה פקודה רשמית המאפשרת לכל פקיד יהודי בממשלת המנדט לשבות ממלאכה ביום השבת. נעשו פניות להקדמת שעת הפסקת עבודה במשרדים הממשלתיים בערבי שבתות וחגים. משרד הרבנות היה מעורב גם בענייני שמירת השבת, המועדים והכשרות בגדודים העבריים.
בשנתו הראשונה של משרד הרבנות הוא קיים 122 ישיבות, קיבל 895 פניות, ועסק ב־393 עניינים שהובאו לטיפולו. הרב קוק, שתמך בהקמת משרד הרבנות, השתתף בעצמו בכמה מישיבותיו וראה בו גוף המאחד בין חכמי אשכנז לחכמי ספרד.
משרד הרבנות שהחל לפעול ב-12 בדצמבר 1918 התקיים עד ליום 24 בפברואר 1921, יום בו נבחרה הרבנות הראשית לישראל.
הערות שוליים

↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 19
↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 21
↑  שלמה זלמן זוננפלד, האיש על החומה – כרך שלישי, ירושלים תשל"ח, עמוד 148
↑  משה בלוי, על חומותיך ירושלים, בני ברק תשכ"ח, עמוד סט ראו גם שלמה זלמן זוננפלד, האיש על החומה – כרך שלישי, ירושלים תשל"ח, עמוד 155
↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 25
↑  שלמה זלמן זוננפלד, האיש על החומה – כרך שלישי, ירושלים תשל"ח, עמוד 155
↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 26
↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 27
↑  שלמה זלמן זוננפלד, האיש על החומה – כרך שלישי, ירושלים תשל"ח, עמוד 158
↑  שלמה זלמן זוננפלד, האיש על החומה – כרך שלישי, ירושלים תשל"ח, עמוד 156
↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 28
↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 32, לגבי מינוי הרבנים ראו הארץ מתאריך 21/9/1919
↑  המזרחי, מתאריך 26 בפברואר 1920
↑  אריה מורגנשטרן, הרבנות הראשית לארץ ישראל – יסודה וארגונה, ירושלים תשל"ג עמוד 32
נעלין

| --- | --- |

מבט מכביש 446
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  רמאללה ואל-בירה
 ראש העיר:  אימן סעיד נאפע
 שפה רשמית:  ערבית 
 שטח:  14.756 קמ"ר
 גובה:  260 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במועצה המקומית:  4,926 (2010)
 קואורדינטות:  31°56′48″N 35°01′18″E﻿ / ﻿31.946605555556°N 35.021647222222°E﻿ / 31.946605555556; 35.021647222222 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) נעלין(למפת גוש דן רגילה) נעלין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נעלין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נעלין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נִעְלִין (בערבית: نعلين) היא מועצה מקומית פלסטינית בהרי בנימין, בגובה של כ-260 מטר מעל פני הים. היישוב נמצא בשטחה של נפת רמאללה ואל-בירה, כשלושה קילומטרים מזרחית לקו הירוק, שני קילומטרים צפונית למודיעין עילית וארבעה קילומטרים דרומית לקיביה. שטח היישוב 14,756 דונמים, מהם 660 דונמים מיושבים והיתר מיועדים לחקלאות. כ-60% מתושביו מתפרנסים מחקלאות. בשנת 2010 היישוב מנה 4,926 תושבים.
הכניסה לנעלין
היסטוריה

בנעלין התגלו חרסים מתקופת הברזל המאוחרת (מאות 8–7 לפנה"ס), התקופה ההלניסטית, הביזנטית, הצלבנית/האיובית, הממלוכית והעות'מאנית המוקדמת.
אדם בשם "יצחק מנעלין" (Isaac de Naelein) מוזכר בתעודה צלבנית מהמאה ה-12.
במאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור. בתקופה העות'מאנית, על פי רשימות מס נכללה במחוז רמלה ואוכלוסייתה מנתה 72 משפחות.
לאחר מלחמת העצמאות איבדה העיירה כ-40,000 דונמים שנותרו מצידו המערבי של הקו הירוק,
בשנת 1953 תקף צה"ל את העיירה, שהייתה אז תחת שליטת ירדן, כחלק מפעולת קיביה. במלחמת ששת הימים ב-1967 נכבשה העיירה בידי צה"ל יחד עם יתר שטחי הגדה המערבית, ונכללה בנפת רמאללה של הממשל הצבאי הישראלי בשטחים (ושל המנהל האזרחי החל מ-1981). לאחר הסכמי אוסלו ב-1993 נכללה העיירה בשטח הרשות הפלסטינית, 93% ממנה כחלק משטח C (שליטה אזרחית וביטחונית ישראלית), ו-7% בשטח B.
ב-1979 אישר בג"ץ הפקעת 600 דונם מתושבי נעלין לצורך הקמת ההתנחלות מתתיהו. בשנים 1977 עד 1991 הופקעו שטחי קרקע של כ-1,963 דונם מהיישוב להקמת ההתנחלויות מתתיהו, מודיעין עילית, חשמונאים, כפר האורנים ושילת.
לפני האינתיפאדה השנייה רבים מתושבי העיירה עסקו בבנייה בתחומי ישראל, וכיום מרבית תושבי העיירה עוסקים לפרנסתם בחקלאות.
באפריל 2009 נחנך בעיירה מוזיאון לזכר השואה. המוזיאון הוקם בדירה בשיתוף עם "יד ושם" וכולל תמונות וערכות לימוד בערבית.
המאבק על גדר ההפרדה

באמצע 2008 החלה בניית גדר ההפרדה באזור העיירה, המפרידה ממנו כרבע מאדמותיו. בעקבות זאת החלו התושבים, תחילה לבד ומאוחר יותר בשיתוף עם ארגונים כתעאיוש ואנרכיסטים נגד הגדר, לפעול נגד הקמת החומה המפרידה בין בתי העיירה לבין האדמות שמעברה השני. הפעולות כללו הפגנות, השחתת כלי הנדסה והפרעה לעבודות בניית הגדר, הבערת צמיגים ויידוי אבנים לעבר כוחות הביטחון המאבטחים את בניית הגדר. בשנים 2008–2009 נהרגו בהפגנות 5 פלסטינים; אחד ההרוגים הוא ילד בן 11 שהוגש כתב אישום על גרימת מוות ברשלנות נגד שוטר משמר הגבול האחראי, לכאורה, לירי בו. כמו כן נפצעו רבים כתוצאה מהשימוש שעשו צה"ל ומשמר הגבול באמצעים לפיזור הפגנות ובאש חיה. נפצעו גם מספר חיילי צה"ל.
באחת ההפגנות, ביולי 2008, פורסם סרט המתעד ירי כדור גומי בעצור פלסטיני בעודו כפות. בעקבות זאת המג"ד המעורב באירוע הועבר מתפקידו, והחייל היורה והמג"ד הועמדו למשפט צבאי על התנהגות לא הולמת. בהוראת בג"ץ הוחמרו סעיפי האיסור נגד השניים, וביולי 2010 הם הורשעו.
כדי למנוע הפגנות אלימות הכריז צה"ל במרץ 2010 על האדמות שבין העיירה לגדר ההפרדה כשטח צבאי סגור מדי יום שישי, עד 17 באוגוסט.
הערות שוליים

↑  Localities in Ramallah & Al Bireh Governorate by Type of Locality and Population Estimates for Selected Years, PNA (PCBS)
↑  Finkelstein, 1997, pp. 182-183
↑  R. Röhricht, Studien zur mittelalterlichen Geographie und Topographie Syriens, Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins 10, עמ' 294
↑  Macalister, R. A. Stewart; Masterman, E. W. G., "Occasional Papers on the Modern inhabitants of Palestine, part I & part II"., Quarterly Statement - Palestine Exploration Fund., 1905, עמ' 356-343
↑  N Kamhaui, Big prisons: a study for the effects of the Israeli wall on Ni'lin village
↑  Ni’lin Town - fact sheet, באתר המכון למחקר יישומי - ירושלים (באנגלית).
↑  דני רובינשטיין, בוטל הצו נגד הקמת מתתיהו, דבר, 26 ביולי 1979
↑  עתירה מתוקנת בעניין תוואי גדר ההפרדה הכפר נעלין, באתר האגודה לזכויות האזרח בישראל, ‏2 ביוני 2005
↑  The Environmental status of Niʹlin Village, באתר המכון למחקר יישומי - ירושלים, ‏2007 (באנגלית)
↑  The Environmental status of Ni'lin Village, ‏29 בינואר 2008, POICA
↑  שרון רופא-אופיר, "מצעד חיים" בנעלין: "אם יידעו, אולי יהיה שלום", באתר ynet, 21 באפריל 2009
↑  רקע על ההפגנות בניעלין, באתר בצלם, ‏2 בינואר 2013.
↑  גלעד גרוסמן‏, שוטר מג"ב נאשם שגרם למותו של ילד בניעלין, באתר וואלה, 25 במאי 2010
↑  ניר דבורי, חייל צה"ל ירה בפלסטיני כפות מטווח אפס חדשות ערוץ 2, 20.07.2008.
↑  אביעד גליקמן וחנן גרינברג, צה"ל לבג"ץ: העברת המג"ד מנעלין - הדחה, באתר ynet, 16 בספטמבר 2008
↑  אנשיל פפר, התביעה: סא"ל בורברג לא הורה לירות כדור גומי במפגין כפות בנעלין, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2009
↑  עמירה הס, צה"ל הכריז על בלעין ונעלין כשטח צבאי סגור עד ה-17 באוגוסט, באתר הארץ, 15 במרץ 2010
| דגל פלסטיןיישובי נפת רמאללה ואל-בירה |
| --- | --- | --- |
| ערים | אל-בירה • ביתוניא • רוואבי • רמאללה |   |
| מועצות מקומיות | אל-איתיחאד (ביתילו, דיר עמאר, ג'מאלא) • א-זיתונה (מזרעה אל-קיבליה, אבו שוחידם) • ביר זית • בית ליקיא • בני זייד (דיר ע'סאנה, בית רימא) • בני זייד א-שרקייה (עארורה, מזארע א-נובאני) • דיר ג'ריר • דיר דיבוואן • חרבתא אל-מצבאח • מזרעה א-שרקיה • נעלין • סילוואד • סינג'יל • תורמוס עיא |   |
| כפרים | אבו קש • אום צפא • א-לובן אל-ע'רבי • אל-ג'אנייה • אל-מוע'ייר • אל-מידיה • בודרוס • בורקה • בית סירא • ביתין • בית עור אל-פוקא • בית עור א-תחתא • בלעין • ג'יפנה •דורא אל-קרע • דיר אבו משעל • דיר איבזיע • דיר א-סודאן • דיר ניזאם • דיר קדיס • ח'ירבת אבו פלאח • ח'רבת'א בני חרית • טייבה • טירה • יברוד • כובאר • כפר מאליכ • כפר ניעמה • כפר עין • נבי סאלח • סאפא • סורדא • עאבוד • עבוין • עג'ול • עטארה • עין יברוד • עין עריכ • עין סיניא • עין קיניא • קיביה • קראוות בני זייד •  ראס כרכר • רמון • רנתיס • שוקבא • שיבתין |   |
| מחנות פליטים | אל-אמערי • ג'לזון • קדורה • קלנדיה |   |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011900468305171 
מפגינים נגד גדר ההפרדה בנעלין, אוקטובר 2011.
גדר ההפרדה בנעלין. הגרפיטי: ציטוט של מרטין לותר קינג "חופש לעולם לא ניתן על ידי המדכא, עליו להיתבע על ידי המדוכא"
ניקולס סמית' (שחקן)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 במרץ 1934 בנסטד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  6 בדצמבר 2015 (בגיל 81) סאטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  1960–2010 (כ־50 שנה)
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (1957)  בית ספר סנט ג'ונס, לדרהד 
 בת זוג:  מרי סמית'
 צאצאים:  קתרין ראסל
 פרופיל ב-IMDb
 
ניקולס ג'ון סמית' (באנגלית: Nicholas John Smith;‏ 5 במרץ 1934 – 6 בדצמבר 2015) היה שחקן אנגלי. הוא היה מוכר בעיקר מהופעתו בסיטקום של ה-BBC "מישהו מטפל בך?" בדמות מר רמבולד, מנהל מחלקה בחנות כלבו דמיונית של "האחים גרייס".
ביוגרפיה

סמית' נולד בבנסטד שבסארי, בנו של מודד מוסמך. הוא למד בבית הספר סנט ג'ון בלת'רהד. הוא למד לנגן ולשיר, ולמד משחק באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA). אחר כך הופיע בתיאטרון רפרטוארי, על הבמות בווסט אנד, בתיאטרון בריסטול אולד ויק ובתיאטראות ברודוויי.
תפקידיו הראשונים בטלוויזיה היו כניצב בתוכניות שונות של רשת ITV. התפקיד הראשון שבו דיבר היה במיני-סדרה "The Dalek Invasion of Earth" מתוך הסדרה "דוקטור הו" בשנת 1964. סמית' הצליח לשכנע את הבמאי ריצ'רד מרטין להרחיב את הדמות שגילם, ולס, והוא הופיע בשלושה מתוך ששת פרקי הסדרה. בהמשך שיחק בתפקידים קטנים בסדרות טלוויזיה כגון "המלאך", "הגומלים", "לוחמי הצדק" ו-"Ace of Wands". ב-1969 הופיע בדרמה התקופתית "The First Churchills" בה גילם את דמותו של טיטוס אוטס.
ב-1972 שודר פרק פיילוט של הסדרה "מישהו מטפל בך?", בה סמית' גילם את מר קת'ברט רמבולד, מנהל מחלקת הביגוד של כלבו בדיוני בלונדון בשם "האחים גרייס".
סמית' הופיע בסדרה עד סיומה ב-1985, וכן בסרט הספין אוף משנת 1977, ובסדרת ההמשך הקומית "Grace & Favour" (ששודרה בארצות הברית בשם "Are You Being Served? Again! ") בשנים 1992 ו-1993. עם מותו של פרנק ת'ורנטון ב-16 במרץ 2013, היה סמית' השחקן האחרון מהסדרה המקורית שנשאר בחיים.
החל מספטמבר 1972 במקביל לעבודתו בסיטקום "מישהו מטפל בך?" שיחק סמית' בתפקיד השוטר ג'ף ייטס בסדרה "Z-Cars". הופעתו האחרונה בדמות ייטס הייתה בפברואר 1975. תפקידיו בקולנוע כוללים את הסרטים "Salt and Pepper", "נאהבים לנצח" (1969), "כיסאות לוהטים" (1970), "סיפורי קנטרברי" (1972) בבימויו של פייר פאולו פזוליני, ובסרט "עלילות אחיו הפיקח של שרלוק הולמס" (1975) בתפקיד הנקסטון.
ב-1978 הופיע סמית' בתפקיד מר פוסטר, מנהל בית הספר, בסדרת הטלוויזיה "וורזל גאמידג'".
ב-1986 שיחק סמית' בדמות סר ג'ון טריימיין בסיבוב הופעות הבריטי של המחזמר "Me and My Girl", תפקיד אותו גילם בווסט אנד, פרנק ת'ורנטון שכיכב לצדו בסיטקום "מישהו מטפל בך?". ב-1987 הצטרף לצוות שחקני התוכנית "And There's More" ושיחק לצדה של ג'ואן סימס במערכונים אחדים בהם גילמו דמויות של בני זוג זקנים.
ב-1994 הופיע סמית' במיני-סדרה "מרטין צ'זלוויט" על פי הרומן מאת צ'ארלס דיקנס. ב-2005 שיחק בתפקיד משנה בדמות הכומר קלמנט הדג'ס בסרט זוכה האוסקר "וולאס וגרומיט והארנב הקטלני". ב-2008 גילם דמות של ויקאר בפרק בסדרה הקומית "בערוב ימי היין".
ב-2010 הופיע סמית' בתוכנית הטלוויזיה לילדים "M.I. High" בתפקיד פרופסור קוואקרמאס.
ביוגרפיה > חיים אישיים

סמית' היה אביה של השחקנית קתרין ראסל. הוא נפטר ב-6 בדצמבר 2015 אחרי שהיה מאושפז במשך שבעה שבועות משום שנפגע בראשו בנפילה בביתו ברובע סאטון שבלונדון.
הערות שוליים

↑  Who's Who on Television Independent Television Publications Ltd (1970)
↑  "Frank Thornton, Star Of 'Last Of The Summer Wine', 'Are You Being Served?' Dies, Aged 92". Huffington Post. 18 במרץ 2013. נבדק ב-18 במרץ 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Are You Being Served? actor Nicholas Smith dies aged 81". BBC News. 7 בדצמבר 2015. נבדק ב-7 בדצמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Farquhar, Simon (8 בדצמבר 2015). "Nicholas Smith: Comic actor who excelled in Gilbert and Sullivan, best known as Mr Rumbold in 'Are You Being Served?'". The Independent. London. נבדק ב-9 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no99051194  MusicBrainz: 09312645-fb07-441a-9b84-c007074e81ae  VIAF: 2102095   WorldCat (עם VIAF): 2102095
נאו-פגניות שמית

נאו-פגאנית שמית היא שם לקבוצה רופפת של ניסיונות להקים גרסאות חדשות של הדתות השמיות העתיקות שמלפני היהדות המונותאיסטית. דתות נאו-פגאניות אלו נפוצות בעיקר בקרב אשכנזים בארצות הברית.
נאו-פגאניזם יהודי

המרכזיים העיקריים של נאו-פגניות יהודית הם ארצות הברית, ישראל ולבנון.
רעיונות בדבר דת פגאנית מקורית שממנה צמחה היהדות המונותאיסטית החלו להיות פופולארים בעקבות כתביו של רפאל פטאי בשנות ה-60 של המאה ה-20. בספרו "האלה היהודית" מתוארות קבוצות שסגדו לשכינה (או אשרה) כאלה האם בבית-המקדש בתקופת שלמה המלך.
במהלך הצמיחה הנאו-פגאנית בארצות הברית בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20 צמחו גם קבוצות קטנות של דתות נאו-פגאניות כנעניות ויהודיות. רובן כללו אלמנטים מדתות נאו-פגאניות גרמאניות, כמו אסאטרו ווויקה.
בשנת 2003 יצא-לאור הספר "המיתולוגיה היהודית" מעת החוקר חגי דגן. ספר זה מתאר את הצדדים הפולקלוריסטים, עממים, פוליתאיסטים, שמאניים ומאגיים של היהדות לאורך התקופות, החל מהגרסאות הכנעניות שלה עד לעת המודרנית, באופן מקביל לסיפור התנ"כי ובשימוש בלשון ציורית. ספר זה מזכיר במובנים אלו את הספרים של התנועה הנאו-פגנית הגרמאנית המוקדמת. בניגוד לתנועה זו, נראה שהספר לא מוותר על ניסיונות לאוניברסליזם, ושומר על המהות האוניברסלית של היהדות.
בהתאם למחקר שהתגבש בעקבות ספרים אלו, הדת היהודית המוקדמת, שבתקופה זו (עידן הברונזה) עוד לא נקראה יהדות, הייתה דומה לשאר דתות כנען, ואופיינה במסגדים מקומיים, פולחן פוליתאיסטי וסגידה לאלה האם. יהוה היה אל-מקומי מאזור הר שעיר, של עם שמי, שעם הזמן נהיה לשבטי-ישראל ולדת היהודית. בעקבות גלות בבל והספיגה של אלמנטים מהדת הזרטוסטריאנית הדת היהודית נהייתה יותר ויותר מונותאיסטית והתרכזה בפולחן יהוה, לימוד ספר התורה, אמונה בישראל כעם נבחר ועמידה במצוות. מקור תנועה חברתית זו היה באימוץ של עקרונות אלו מגולי-בבל בידי מעמד בעלי-הקרקעות  תוך ברית עם מעמד הכהונה בכנען בעידן הברזל המאוחר.
הדת הנאו-פגאנית היהודית כוללת בתוכה את התנועה של הכישוף היהודי (אנגלית: Jewitchery) דתות אלו מושפעות מפמיניזם יהודי ומתרכזות בעבודת האשרה בדת העתיקה של עמי כנען והסביבה.
הערות שוליים

↑  The Hebrew Goddess, Rafael patai
↑  המיתולוגיה היהודית, חגי דגן, הוצאת מפה, 2003
↑  ראו לעיל
משפט נתר (פיזיקה)

משפט נֶתֶר הוא משפט בפיזיקה תאורטית הקושר בין סימטריות של מערכת פיזיקלית וחוקי שימור שהיא מקיימת. כך למשל, חוק שימור התנע נובע מסימטריה של מערכת להזזות (כלומר התנע נשמר כאשר מאפייני המערכת אינם תלויים במיקומה). המשפט קרוי על שם המתמטיקאית אֶמִי נֶתֶר, שהוכיחה אותו במהלך מחקר בעיות בחוק שימור האנרגיה בתורת היחסות הכללית. המשפט והוכחתו פורסמו במאמר בשנת 1918.
ניסוח פורמלי

ניתן לנסח את משפט נתר באופן הבא:
ניסוח מתמטי:
\ J^{\mu }={\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial (\partial _{\mu }\phi )}}\delta \phi -\left({\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial (\partial _{\mu }\phi )}}\partial _{\nu }\phi -g_{\nu }^{\mu }{\mathcal {L}}\right)\delta x^{\nu }
הגודל  \theta _{\nu }^{\mu }={\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial (\partial _{\mu }\phi )}}\partial _{\nu }\phi -g_{\nu }^{\mu }{\mathcal {L}} נקרא טנזור צפיפות המאמץ-אנרגיה ועל ידי ביצוע סימטריזציה שלו אפשר לקבל את טנזור המאמץ-אנרגיה היחסותי  \ T^{\mu \nu }.
משפט נתר במכניקת הקוונטים

במכניקת הקוונטים, בה משוואת שרדינגר תלויה בהמילטוניאן, מקבל משפט נתר את הצורה הבאה:
תהי  T טרנפורמציה אוניטרית רציפה, המוגדרת באמצעות האופרטור G, יוצר הטרנספורמציה:
T היא סימטריה של המערכת (כלומר,  [T,H]=0) אם ורק אם G הוא קבוע (בזמן) של התנועה.
משפט נתר במכניקת הקוונטים > הוכחה

התנאי  [T,H]=0 שקול לתנאי  T^{\dagger }HT=H. השוויון נכון גם לכל סדר בפיתוח טיילור של האופרטור ב־ \varepsilon , ובפרט לסדר הראשון:
בעזרת קיבוץ איברים מתקבל השוויון:
השקול לתנאי:
אבל, מאחר שההמילטוניאן הוא יוצר של ההתקדמות בזמן,
ולכן,
כלומר, G הוא קבוע של התנועה.
שימושים

בעזרת משפט נתר ניתן לקבל את חוקי השימור הבאים:
חוק שימור האנרגיה הנובע מסימטריה להזזה בזמן.
חוק שימור התנע הקווי הנובע מסימטריה להזזה מרחבית.
חוק שימור התנע הזוויתי הנובע מסימטריה לסיבוב.
חוק שימור המטען החשמלי הנובע מסימטריית כיול.
ועוד חוקי שימור נוספים, כגון חוקי שימור של המספר הבריוני והלפטוני.
חשיבות המשפט

למשפט נתר חשיבות גדולה בפיזיקה תאורטית. המשפט קושר בין כל חוקי השימור הפיזיקליים (כולם נובעים בעצם מאותה סיבה בסיסית - סימטריה). יתירה מזו, חוקי השימור הבסיסיים והחשובים (אנרגיה, תנע, תנע זוויתי) נובעים בעצם מהנחות מאוד בסיסיות ואינטואיטיביות - ההומוגניות והאיזוטרופיות של חוקי הפיזיקה, כלומר ההנחה שחוקי הפיזיקה אינם תלויים בזמן ובמרחב, ואותם חוקים התקפים כאן ועכשיו יהיו תקפים גם בעוד מיליוני שנים וגם בגלקסיות רחוקות.
הערות שוליים

↑  יש לציין כי זהו ניסוח פשטני שבדרך כלל נמצא בשימוש בפיזיקה. הניסוח המקורי של המשפט כולל הבחנה בין חבורות סימטריה סופיות ואינסופיות.
↑  הניסוח המתמטי מתאים ללגראנז'יאן של שדה. עבור לגראנז'יאן  L(q,{\dot {q}},t) ופעולה  S=\int Ldt הגודל השמור הוא פשוט  \ Q=J_{0}