stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחלת הכבד השומני
תסמינים

מחלת הכבד השומני מופיעה לרוב ללא תסמינים, אם יש תסמינים הם כוללים עייפות כללית וכאבים בחלק הימני העליון של הבטן.
תסמינים > סיבוכים

מחלת הכבד השומני יכולה להתפתח לכדי לייפת, שחמת הכבד או סרטן הכבד. אנשים עם מחלת הכבד השומנית הלא אלכוהולית הם בעלי סיכויים גבוהים יותר למוות ממחלות הקשורות לכבד. שיעור ההישרדות ממחלת הכבד השומנית הלא אלכוהולית במשך העשור האחרון הוא כ-80%. מחקרים מצביעים כי לאנשים בעלי מחלת הכבד השומנית הלא אלכוהולית יש סיכוי גבוה יותר לפתח מחלות לב וכלי דם. בנוסף יש הטוענים כי קיים קשר הדוק בין מחלת הכבד השומני לבין התסמונת המטבולית.
טיפול

הטיפול בכבד שומני תלוי בסיבה להתפתחותו, ובאופן כללי הטיפול בגורם הבסיסי יהפוך את תהליך התפתחות המחלה אם ייושם בשלב מוקדם. כבד שומני יכול להיגרם על ידי גורמים שונים שלא כולם מזוהים. עם זאת, שתי סיבות ידועות למחלות כבד שומניות הן צריכה עודפת של אלכוהול ותזונה ממושכת עם שיעור גבוה של קלוריות שמקורן בפחמימות. ונמצא כי לאנשים עם מחלת הכבד השומני הלא אלכוהולית ירידה במשקל באמצעות שילוב של תזונה ופעילות גופנית משפרת ואף מרפאה את המחלה. במקרים חמורים יותר, הוכח כי תרופות המפחיתות את עמידות האינסולין, היפרליפידמיה וכאלו הגורמות לירידה במשקל כמו ניתוח בריאטרי כמו גם ויטמין E משפרות ואף פותרות בעיות בתפקוד הכבד. במרץ 2024 אושרה לראשונה תרופה לטיפול בהצטלקות הנובעת מכבד שומני, אשר פותחה על ידי חברת מדריגל האמריקאית.
פרוגנוזה

מרבית האנשים עם מחלת הכבד השומני אינם מאובחנים על ידי סימפטומים, בדרך כלל המחלה מתגלה בזכות בדיקות לא תקינות של תפקודי כבד או גדילת של הכבד הנגרמת כתוצאה ממצבים רפואיים שאינם קשורים למחלת הכבד השומני. ביוכימיה מוגברת בכבד נמצאת אצל כ-50% מהחולים במחלת הכבד השומני. בדיקות הדמיה מתבצעות בדרך כלל בתהליך האבחון, וחושפות כבד "בהיר". בדיקות ההדמיה שניתן לבצע הן על-שמע (אולטרה סאונד), הדמיה ממוחשבת (טומוגרפיה ממוחשבת) ותהודה מגנטית (דימות תהודה מגנטית). בדיקה נוספת היא בדיקת הביופסיה, אומנם שלא נהוג להשתמש בבדיקה זו בדרך כלל כשמדובר במחלת הכבד השומני.
אפידמיולוגיה

מחלת הכבד השומני הלא אלכוהולית משפיעה על כ-30% מהאנשים במדינות המערב וכ -10% מהאנשים באסיה. בארצות הברית השיעורים הם סביב 35% כאשר כ-7% הם בעלי הצורה הקשה של המחלה. מחלת הכבד השומני הדלקתי משפיעה על כ-10% מהילדים בארצות הברית. מחלת הכבד השומני נצפתה אצל כ־80% מהאנשים הסובלים מהשמנת יתר, 35% מהם מתפתחים למחלת הכבד השומנית הדלקתית ואצל כ־20% מאנשים במשקל תקין, אף על פי שאין עדות לצריכת אלכוהול מופרזת, מחלת הכבד השומני הוא הגורם השכיח ביותר לבדיקות תפקודי כבד לא תקינות בארצות הברית.
ראו גם

כבד שומני בהריון
לקריאה נוספת

Fatty Liver Disease, Tracy Hampton, PhD,JAMA Network, June 1, 2011
Non-Alcoholic Fatty Liver Disease Assessment and Management, National Guideline Centre (UK), 2016 July
Non-Alcoholic Fatty Liver Disease Research 2016, Edited by Amedeo Lonardo and Giovanni Targher, 2018 (566 pages)
הערות שוליים

1 2 3 4  Nonalcoholic Fatty Liver Disease & NASH, https://www.niddk.nih.gov/health-information/liver-disease/nafld-nash/all-content, ‏November 2016
↑  Catiele Antunes1; Mohammadreza Azadfard2; Mohit Gupta3, Fatty Liver, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK441992/, ‏March 17, 2019.
↑  Andrea Tannapfel, Helmut Denk, Hans-Peter Dienes, Cord Langner, Peter Schirmacher, Michael Trauner, Berenike Flott-Rahmel, Histopathological diagnosis of non-alcoholic and alcoholic fatty liver disease, Virchows Archiv: An International Journal of Pathology 458, 2011-05, עמ' 511–523 doi: 10.1007/s00428-011-1066-1 (באנגלית)
1 2  Janardan K. Reddy, and M. Sambasiva Rao, Lipid Metabolism and Liver Inflammation. II. Fatty liver disease and fatty acid oxidation, https://www.physiology.org/doi/full/10.1152/ajpgi.00521.2005
↑  Approach to the Pathogenesis and Treatment of Nonalcoholic Steatohepatitis
1 2  Fibrosis Progression in Nonalcoholic Fatty Liver versus Nonalcoholic Steatohepatitis: A Systematic Review and Meta-analysis of Paired-Biopsy Studies, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4208976/
↑  Nonalcoholic Fatty Liver Disease, https://www.aafp.org/afp/2006/0601/p1961.html
↑  Max Bayard, Jim Holt, Eileen Boroughs, Nonalcoholic fatty liver disease, American Family Physician 73, 2006-06-01, עמ' 1961–1968 (באנגלית)
↑  Ajit Dash, Robert A. Figler, Arun J. Sanyal, Brian R. Wamhoff, Drug-induced steatohepatitis, Expert Opinion on Drug Metabolism & Toxicology 13, 2017-02, עמ' 193–204 doi: 10.1080/17425255.2017.1246534 (באנגלית)
1 2 3 4  The diagnosis and management of nonalcoholic fatty liver disease: Practice guidance from the American Association for the Study of Liver Diseases, https://aasldpubs.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/hep.29367, ‏17 July 2017
↑  Elissa Rosen, Neeru Bakshi, Ashlie Watters, Hugo R. Rosen, Philip S. Mehler, Hepatic Complications of Anorexia Nervosa, Digestive Diseases and Sciences 62, 2017-11, עמ' 2977–2981 doi: 10.1007/s10620-017-4766-9 (באנגלית)
↑  כאבים באזור הכבד, אלכוהול וכבד שומני, באתר BEOK, ‏4 במרץ 2019
↑  דיאטה דלה מאוד בקלוריות מביאה להחלמה מסוכרת סוג 2 וכבד שומני בילדים ובבני נוער, באתר איגוד רופאי בריאות הציבור בישראל, ‏3 בינואר 2017
↑  Nonalcoholic fatty liver disease., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/16770927
↑  גלי וינרב, ‏כבר שלושה עשורים מפנטזים על התרופה הזו, עכשיו היא אושרה, באתר גלובס, 19 במרץ 2024
↑   "אסותא": אבחון כבד שומני באמצעות מכשיר המודד גלי קול, באתר DoctorsOnly‏, 18 בספטמבר 2024
↑  Treatment options for alcoholic and non-alcoholic fatty liver disease: A review, ‏2017 Sep 28
↑  ד"ר אורן שבולת, יח' הכבד, האגף לרפואה פנימית, בית החולים איכילוב, מחלת הכבד השומני – Fatty liver disease
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567940605171  GND: 4154226-5  LCCN: sh85047473  LNB: 000278746 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הדמיה ממוחשבת (טומוגרפיה ממוחשבת) של כבד שומני
הדמיית על-שמע (אולטרה סאונד) של כבד שומני
מפקדת נורת'ווד

| --- | --- |
בניין מפקדת הפיקוד המשולב
בניין מפקדת הפיקוד המשולב
 מידע על המבנה
 סוג:  מפקדה
 מיקום:  איסטברי, הרטפורדשייר
 תקופת הבנייה:  ?–1938
 בשימוש פעיל:  1939 - כיום
 בעלות נוכחית:   משרד ההגנה
 קואורדינטות:  51°37′10″N 0°24′34″W﻿ / ﻿51.6194°N 0.409444°W﻿ / 51.6194; -0.409444
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסמפקדת נורת'ווד(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסמפקדת נורת'ווד(למפת רובע הילינגדון רגילה) מפקדת נורת'ווד(למפת רובע הילינגדון מוגדלת) מפקדת נורת'ווד
 
מפקדת נורת'ווד (באנגלית: Northwood Headquarters) היא מרכז פיקוד ושליטה ומתקן צבאי של הכוחות המזוינים של בריטניה הממוקם באיסטברי, הרטפורדשייר בסמוך לשכונת נורת'ווד שבלונדון.
המפקדה משרתת כיום מספר פיקודים מבצעיים ואסטרטגים חשובים, בהם הפיקוד האסטרטגי (לשעבר הכוחות המאוחד) הרב-זרועי, המפקדה הרב-לאומית שמנהלת את הקשרים הרב-לאומיים בין הכוחות הבריטים לבעלות ברית סביב העולם, מפקדת המבצעים של הצי המלכותי הכולל גם את כוחות המשימה של צוללות התקיפה והצוללות הגרעיניות של הצי המלכותי, והפיקוד הימי של נאט"ו המשרת את כלל הציים של חברות ברית נאט"ו.
היסטוריה

מפקדת נורת'ווד הוקמה בשנת 1938 לקראת פרוץ מלחמת העולם השנייה עבור פיקוד החופים של חיל האוויר המלכותי בשטח הפרטי 'פארק נורת'ווד' שרכש משרד המלחמה, אז שימשה מתקן צבאי של חיל האוויר המלכותי ונקראה RAF Northwood. במהלך המלחמה שימשה נורת'ווד כמרכז פיקוד ושליטה חשוב והוקם מערך תת-קרקעי ממוגן, בהמשך מערך זה הורחב בתחילת המלחמה הקרה במטרה לאפשר ניהול כוחות גם במקרה של התקפה ישירה על אזור לונדון. ב-1953 החל הצי המלכותי לעשות שימוש במתחם נורת'ווד כאשר הפיקוד המזרח-אטלנטי של נאט"ו (בפיקודו של מפקד צי הבית הבריטי) הוקם במקום, ב-1960 כלל פיקוד צי הבית הועבר לנורת'ווד מפורטסמות' וב-1963 מתחם הצי המלכותי בנורת'ווד קיבל את השם אה"מ ווריור (HMS Warrior).
בשנת 1966 מרכיב הצי בנורת'ווד המשיך לגדול עם מעבר פיקוד תעלת למאנש של נאט"ו גם הוא מפורטסמות' וב-1969 עם סגירת פיקוד החופים של חיל האוויר ומיזוגו לתוך פיקוד התקיפה של חיל האוויר המלכותי הפסיקה נורת'ווד להיות מחנה של חיל האוויר המלכותי. בשנת 1971 נוסד פיקוד הצי (פיקוד שעסק באימון, אספקה ומבצעים של הצי המלכותי) בנורת'ווד והצי המלכותי הפך לממונה על המתחם כולו, ב-1978 גם פיקוד המבצעים של צוללות הצי הועבר לנורת'ווד כך שהמפקדה הפכה למוקד חשוב בפיקוד וניהול המבצעים של כוחות הצי המלכותי. ב-1996 הוקמה במקום מפקדת הפיקוד המשולב הקבועה (Permanent Joint Headquarters) ובשנת 2002 רוב מפקדת הצי המלכותי עברה חזרה למרכז הצי בפורטסמות' ומתחם נורת'ווד הועבר לפיקוד המשולב, ב-2006 עברו מספר מבנים חשובים במתחם שיפוץ נרחב ונבנו מבנים חדשים בעלות כוללת של 150 מיליון לירה שטרלינג ובין היתר נבנה מבנה מפקדת פיקוד המשולב החדש. בשנת 2012 נוסד פיקוד הכוחות המשולבים (Joint Forces Command) שהצטרף למתחם המפקדה.
יחידות כיום

הפיקוד האסטרטגי (Strategic Command)
מפקדת הפיקוד המשולב הקבועה (Permanent Joint Headquarters)
המפקדה הרב-לאומית (Multi National Headquarters)
מפקדת המבצעים של הצי המלכותי (Commander Operations)
כולל 'כוח משימה 311' האמון על צוללות התקיפה של הצי, ו-'כוח המשימה 345' האמון על הצוללות הגרעיניות של הצי.
הפיקוד הימי של נאט"ו (NATO Allied Maritime Command)
ראו גם

פיקוד החופים של חיל האוויר המלכותי
מצודות צבאיות בלונדון
מקלון צמר גפן

מקלון צמר גפן
מקלוני צמר גפן במגוון צבעים
מקלון צמר גפן, מָטוֹשׁ, צַמְרוֹן או מקל ניקוי אוזניים הוא קיסם עשוי עץ, פלסטיק או נייר דחוס, שבשני קצותיו צמר גפן. במקור, המקל נועד לניקוי תעלת האוזן משעוות אוזניים, עם זאת, העמדה הרופאית המקובלת היא ששימוש כזה מזיק לתעלת האוזן. אולם, למקלון הצמר גפן יש גם שימושים נוספים בתחומי הרפואה, ההיגיינה והקוסמטיקה. אורכם המקובל של המקלות לשימוש ביתי הוא כ-7.5 ס"מ. המקלות המיועדים לצרכים רפואיים, ארוכים יותר, ומגיעים לכ-15 ס"מ, כאשר רק בצידם האחד מוצמד צמר גפן.
היסטוריה

מקלון צמר גפן הומצא בשנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי ליאו גרסטנצאנג (Leo Gerstenzang), אמריקאי ממוצא יהודי-פולני. גרסטנצאנג הצמיד כותנה לקיסמי שיניים, כאשר הצטרך לנקות את אוזניו. תחילה, שיווק גרסטנצאנג את המקלות בשם Baby Gays, ואחר כך בשם Q-tips, אשר התקבע כשם גנרי למקלות צמר גפן בארצות הברית.
ב-2019 העביר האיחוד האירופי תקנות שאוסרות על ייצור מקלוני ניקוי מפלסטיק כחלק מהמאבק לניקוי הסביבה והפסקת זיהום האוקיינוסים.[דרושה הבהרה]
בעקבות השימוש הנרחב במטושים במגפת הקורונה בישראל בשנת 2020, פרסמה האקדמיה ללשון העברית בראשית 2021 כי המילה "מטוש" נבחרה על ידי הציבור כ"מילת השנה".
שימושים

השימוש הנפוץ ביותר למטוש הוא לניקוי תעלת האוזן משעוות אוזן. עם זאת, העמדה הרווחת בקרב רופאים היא כי שימוש זה מיותר ויכול להזיק, שכן השעווה נועדה להגן על תעלת האוזן מפני דלקות, והסרתה הופכת את התעלה לפגיעה יותר. בנוסף, השימוש עלול לשרוט את עור התעלה ולגרום לזיהום. מחקר שנערך במרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל מצא קשר בין שימוש במקלות אוזניים לשכיחות דלקת האוזן החיצונית בקרב ילדים.
ברפואה נעשה שימוש במקלות לשם נטילת תרביות וכן לשם נטילת דגימות לבדיקת סמני DNA. שימוש נוסף ברפואה הוא לשם מריחת חומרי חיטוי, כגון יוד.
הערות שוליים

↑  עברית לבריאות, באתר האקדמיה ללשון העברית. השם חודש על ידי האקדמיה ללשון העברית על פי הפועל "טָשׁ" שמשמעו שפשף. מקור הפועל בלשון חז"ל, והוא קרוב אל טִשְׁטֵשׁ. שם זה רוֹוח בקרב אנשי רפואה ומעבדה, אך פחות מוכר בציבור הרחב.
↑  Rod Moser, "Q-Tips Weapons of Ear Destruction", WebMD, 13.11.2006
↑  לירן כוג'הינוף, יום המילה העברית: מילת השנה – מטוש, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 בינואר 2021
↑  שעווה באוזניים באתר "איגוד רופאי אף אוזן גרון"
↑  שרית רוזנבלום, "מחקר: מקלות אוזניים גורמים נזק לילדים" ידיעות אחרונות, 7 במאי 2007 (באתר מרכז שניידר)
מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה

| --- | --- |
מדרגות הכניסה הרחבות לבנייןמדרגות הכניסה הרחבות לבניין
 מידע כללי
 סוג:  מפקדה 
 מיקום:  קוניטרה 
 מדינה:  סוריה 
 בעלים:  הכוחות המזוינים של סוריה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1960
 תאריך פתיחה רשמי:  1962 
 תאריך פירוק:  1967 
 חומרי בנייה:  בטון 
 מידות
 קומות:  2 
 קואורדינטות:  33°07′57″N 35°48′37″E﻿ / ﻿33.132394035477°N 35.810306671474°E﻿ / 33.132394035477; 35.810306671474
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה(למפת אצבע הגליל רגילה) מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה
 
הר בנטל נשקף מחלונות אחד החדרים במבנה
מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה הוא בניין נטוש ברמת הגולן, סמוך לקוניטרה. עד לכיבוש רמת הגולן במלחמת ששת הימים שימש הבניין כמפקדת הכוחות הסורים ברמת הגולן.
המבנה נמצא סמוך מאוד לגבול ישראל-סוריה, כקילומטר מערבית לקוניטרה הנטושה, וכ-3 קילומטרים מדרום לצומת בראון, על כביש 98.
המבנה

בניית המבנה החלה בשנת 1960 והסתיימה כעבור שנתיים, בשנת 1962. המבנה הוקם בסיוע סובייטי והוא בנוי ברובו מבטון, כשפינות המבנה מחופות באבן. המפקדה בנויה בצורת 'ח', אורכה 120 מטרים ורוחבה 30 מטרים. למבנה שתי קומות ובנוסף אליהן קומת מרתף וקומת גג, חצר פנימית אחורית וחניה מקורה.
מדרגות רחבות מובילות אל הכניסה הראשית למפקדה. מאולם הכניסה מתפצלים שני מסדרונות המוליכים לחדרים הרבים. באולם הכניסה ישנו מבנה מדרגות לולייניות המוביל לקומה השנייה ולגג. בסך הכל מכיל המבנה מאות חדרים. המבנה שימש את הצבא הסורי ובו ישבה המפקדה הסורית של אזור קוניטרה ורמת הגולן.
במלחמת ששת הימים שימש המבנה כמפקדת ארמיית השדה וממנו ניהל הצבא הסורי את המערכה. במהלך המלחמה הופצץ המבנה על ידי צה"ל עד שננטש כחלק ממנוסת הצבא הסורי. ב-10 ביוני 1967 בשעות הצהריים הגיעו לאזור הטנקים הראשונים מחטיבה 8, שתפסו את קוניטרה. בהמשך היום נכנסו חיילי צה"ל לתוך המבנה ובמקום נמצאו מסמכי שלל ומפות שהותירו החיילים הסורים מאחור בזמן המנוסה.
לאחר המלחמה התיישבו במקום יחידות של צה"ל ולמשך מספר שנים שימש המבנה את צה"ל. בהמשך ישבו במקום משקיפי האו"ם.
במלחמת יום הכיפורים ספג המבנה פגיעות נוספות כחלק מהקרבות ברמת הגולן בין ישראל וסוריה. כחלק מהסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה ביוני 1974 הוחזרה קוניטרה לסוריה אך אזור המפקדה נותר בידי ישראל.
לאחר שננטש

למרות הפגיעות שספג נותר המבנה עומד. גרם מדרגות לולייניות המוביל לגג קרס אך המבנה אינו נמצא בסכנת קריסה. את קירות המבנה הנטוש והחדרים הפנימיים מעטרים ציורי גרפיטי רבים.
בשנת 2007 הוקם בצמוד למבנה מאגר קוניטרה, האוגר מי גשמים לשימוש חקלאי ברמת הגולן. בשנת 2013 הוקמה בחזית הבניין התחנה השביעית בשביל אלי כהן. אחד החדרים בבניין הוקדש למרגל אלי כהן והוא מנציח את פעילותו של כהן בבניין כששימש כמפקדה סורית.
המבנה הנטוש שימש לצילומים עבור העונה השנייה של הסדרה 'תאג"ד'.
הערות שוליים

↑  יוסי וקנין, דניאל דדון, המפקדה הסורית הנטושה ברמת הגולן: מפוארת, מסתורית ומבוקשת, באתר mynet‏ העמק, 17 בספטמבר 2021
מנהרת בסיס הגוטהארד

| --- | --- |

מכונת חציבת המנהרה אשר יצאה מבודיו, מגיעה לתחנת פיידו בספטמבר 2006
 מידע כללי
 סוג:  high-speed railway tunnel, מגה פרויקט תחבורתי, base tunnel 
 על שם:  מעבר סנקט גוטהארד 
 כתובת:  קנטון אורי, גראובינדן, טיצ'ינו 
 מיקום:  קנטון אורי 
 מדינה:  שווייץ 
 מיקום ההתחלה:  בסמוך לבודיו שבקנטון טיצ'ינו
 מיקום הסוף:  בסמוך לכפר ארסטפלד, בקנטון אורי
 בעלים:  אלפטרנזיט
 מפעיל:  אלפטרנזיט
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1993 – 11 בדצמבר 2016 (כ־23 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1 ביוני 2016 
 חברת בנייה:  AlpTransit Gotthard AG
 שיטת כרייה:  TBM
 עלות:  10.3 מיליארד דולר אמריקני
 מידות
 אורך:  57,000 מטר
 רוחב:  בין 8.8 ל-9.5 מטר
 גובה:  נקודה גבוהה: 549 מטר, נקודה נמוכה: 312 מטר
 מידע טכני
 מסלולים:  2 חדי נתיב
 מנהרות מילוט:  3
 מידע נוסף:  המנהרה הארוכה בעולם
 קואורדינטות:  46°36′00″N 8°45′54″E﻿ / ﻿46.6°N 8.765°E﻿ / 46.6; 8.765
 אתר רשמי
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.מנהרת בסיס הגוטהארד(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.מנהרת בסיס הגוטהארד נתיב המנהרה (בצהוב)
 
מנהרת בסיס הגוטהארד או מנהרת בסיס סן גוטארדו (בגרמנית: Gotthard-Basistunnel, באיטלקית: Galleria di base del San Gottardo) היא מנהרת רכבת העוברת מתחת לרכס הרי האלפים שבשווייץ. אורכה של המנהרה 57 ק"מ, ואורכם הכולל של המנהרות, המעברים ומנהרות המשנה 151.84 ק"מ. המנהרה נחשבת למנהרה הארוכה ביותר בעולם.
מנהרת בסיס הגוטהארד כוללת למעשה שתי מנהרות צמודות זו לזו, שבכל אחת קו מסילת ברזל אחד, והיא מהווה חלק מפרויקט אלפטרנזיט.
ההחלטה על בניית המנהרה התקבלה במשאל עם שנערך בשווייץ בשנת 1992 ואשר זכה ל-64% מקולות המצביעים במשאל. עבודות הקמת המנהרה החלו בשנת 1996 וחציבת המנהרות הסתיימה ב-15 באוקטובר 2010.
נקודות המוצא של המנהרה הן בסמוך לכפר ארסטפלד, בקנטון אורי, והכפר בודיו בקנטון טיצ'ינו. המנהרה נפתחה לתנועת אזרחים ב-11 בדצמבר 2016. פתיחת המנהרה אפשרה לקצר את זמן הנסיעה בין ציריך למילאנו בכשעה - מכשלוש שעות וחצי לשעתיים וחצי.
רקע

מעבר סנקט גוטהארד (מעבר סן גוטארדו) הוא אחד המעברים העיקריים בהרי האלפים באמצעותם ניתן לחצות את רכס ההרים מצפון לדרום.
במהלך השנים גברה התנועה במעבר זה, המקשר בין איטליה לבין גרמניה וצרפת, מה שהביא לפקקי תנועה רבים בכבישי המעבר ובמנהרות הקיימות (בהן מנהרת סן גוטהארד). תנועת המשאיות הרבה הביאה לזיהומי רעש ואוויר. המנהרות שנחצבו קודם לחציבת מנהרת בסיס הגוטהארד, בשל תלילותן ועיקוליהן, אפשרו רק לרכבות שמשקלן 1,400 טונות לנוע במסילות המעבר (או 1,700 טונות, אם נעשה שימוש בשני קטרים מושכים ובקטר הדוחף את הרכבת), במסגרתו עלו הרכבות במנהרות משופעות וספירליות לגובה של 1,100 מטרים מעל פני הים.
מנהרת בסיס הגוטהארד תוכננה על מנת לאפשר לרכבות שמשקלן עד 4,000 טונות לנוע במנהרה. מטרת כריית המנהרה, כפי שבאה לידי ביטוי ב"חוק מעבר התנועה" שנחקק בשווייץ באוקטובר 1999, להעביר את תנועת המשאיות החוצה את המדינה באמצעות מנהרות רכבת עליהן יועמסו המשאיות. המנהרה מאפשרת לרכבות אלה לנוע במהירות של 250 קמ"ש, ואף הסתיימה בהצלחה בדיקת תנועה ב-275 קמ"ש.
הקמת המנהרה

המנהרה הוקמה על ידי חברת אלפטרנזיט גוטהארד (AlpTransit Gotthard AG), חברת בת בבעלות מלאה של חברת מסילות הברזל הפדרלית השווייצרית.
חציבת המנהרה החלה מארבע נקודות מוצא בו-זמנית (נקודה חמישית נוספה מאוחר יותר) - ארסטפלד, אמסטג, סדרון, פיידו ובודיו, וזאת על מנת לקצר את משך החציבה. שתי מנהרות הרכבת נחצבו זו לצד זו. נקודות אוורור וציוד טכני ממוקמות בסדרון ובפיידו.
אל נקודות המפגש של המנהרות ניתן להגיע באמצעות מנהרות שירות המקשרות אל פירים היורדים אל מנהרת הבסיס.
חציבת פירי הגישה החלה בשנת 1993 וההכנות לחציבת המנהרה החלו בשנת 1996. חציבת המנהרה עצמה החלה בשנת 2003 והסתיימה ב־16 באוקטובר 2010. סיום עבודות הנחת המסילות ובניית מנהרות הגישה, הפירים, והציוד הנדרש להפעלת המנהרות הסתיים ב־31 באוקטובר 2014.  תנועה של רכבות החלה כבר ב-1 באוקטובר 2015, אך פתיחתה הרשמית של המנהרה אירעה ב־1 ביוני 2016, ותנועת נוסעים סדירה ב־11  בדצמבר באותה שנה. עלותה הכוללת של המנהרה הגיעה ל-9.560 מיליארד פרנק שווייצרי. במהלך החציבה הופעלו ארבע מכונות חציבה - שתיים נעו דרומה מארסטפלד לסרדון, ושתים נעו צפונה מביודיו לפיידו ומשם לסרדון. אורכן של מכונות החציבה מהדגם הארוך יותר היה 430 מטרים (כולל כל הציוד הנלווה מאחור), במשקל כולל של כ- 3,000 טונות, כאשר כל מכונה חצבה כ-25 מטרים מדי יום. 
במהלך חציבת המנהרה הוצאו ממנה 26,500,000 טונות אדמה וסלעים (13,300,000 מ"ק אדמה וסלעים - כמות השקולה 5 פעמים לפירמידה הגדולה של גיזה).
9 עובדים נהרגו בתאונות במהלך חציבת המנהרה.
| שנה | חודש | מרחק שנחצב בק"מ |  % מתוך 151> 84 הק"מ |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | יולי | 52.34 | 34.1% |
| 2005 | יוני | 74.59 | 48.6% |
| 2006 | יוני | 94.10 | 61.3% |
| 2007 | יוני | 103.67 | 67.6% |
| 2008 | אוקטובר | 118.40 | 77.2% |
| 2009 | דצמבר | 141.38 | 93.0% |
| 2010 | דצמבר | 150.40 | 99.0% |
| 2011 | ינואר | 151.82 | 100% |
תיאור המנהרה

אורכה של המנהרה המערבית 56.978 ק"מ ואורכה של המנהרה המזרחית 57.091 ק"מ. אורכם הכולל של המנהרות והפירים - 151.84 ק"מ. קוטר כל אחת ממנהרות הרכבת נע בין 8.8 ל-9.5 מטרים. אחת ל-325 מטרים מקשרת מנהרת שירות את שתי מנהרות הרכבת המקבילות.
במנהרה עוברים מדי יום כ 9,600 נוסעים, ומתוכננות לנוע בה מדי יום כ-300 רכבות, רובן רכבות משא.
מנהרת בסיס הגוטהארד, 1 בנובמבר 2016
תרשים המנהרה.
חיבור המסילות בפיידו
מפקדי מונטיפיורי

מפקדי מונטיפיורי (באנגלית: Montefiore Censuses) היו חמישה מפקדי אוכלוסין של אוכלוסייה יהודית, שנערכו בארץ ישראל, באלכסנדריה, בביירות ובצידון על ידי משה מונטיפיורי ואנשיו במהלך המאה ה-19.
רקע

יהודי האימפריה העות'מאנית ניהלו את קהילותיהם באופן אוטונומי ועל פי רוב נמנעו השלטונות העות'מאניים מעריכת מפקדי אוכלוסין נרחבים ותיעוד מקיף ומפורט של קהילות אלו. נתונים דמוגרפיים על הקהילות תועדו באופן חלקי בפנקסי הקהילות או מקורות שניוניים כגון רישום משלמי מיסים, או תיעוד לידות ופטירות. עם זאת, גם רבים מבני הקהילות היהודיות נמנעו מלהתפקד או להירשם מחוץ לקהילה מחשש להטלת מס נוסף, או גיוס בכפייה לצבא. במחצית השנייה של המאה ה-19 עברה מערב אירופה "מהפכה סטטיסטית" והוחל בתיעוד מקיף ומדעי של האוכלוסיות לצורכי הערכת חוזקה הכלכלי והחברתי של המדינה. רפורמות התנזימאת הביאו רעיונות אלו גם לתחומי האימפריה העות'מאנית. משה מונטיפיורי ביקר בארץ ישראל 7 פעמים. במהלך 5 מביקורים אלו בשנים: 1839, 1849, 1855, 1866, 1875 נערכו מפקדי אוכלוסין על ידי אנשי מונטיפיורי והן הוצגו לנפקדים ככאלו הנערכים לצורכי נדבנות בדומה לרישומי החלוקה. הצגה זו הובילה לאחוז השתתפות גבוה במיוחד. עם זאת, בפרסומים בעיתונות הבריטית צוין כי מטרת המפקדים הייתה מיפוי הסיבות למצב הכלכלי הירוד של האוכלוסייה היהודית ותכנון צעדים לשיפורו. במפקדים תועדו גם שטחים חקלאיים ומקורות מים והתיעוד הלם את תוכניותיו של מונטיפיורי לפיתוח התיישבות חקלאית בארץ ישראל.
תיאור המפקדים

לתהליך עריכת כל מפקד קדמה פנייה ממונטיפיורי לכל ראש קהילה ובה בקשה לרישום מסודר מטעם הקהילה של חבריה. הועברו טפסים לקהילות השונות אותם מילאו ראשי הקהילה וסופריה. לאחר קבלת הרשימות עברו עליה ראשי הקהל, השלימו פרטים חסרים לאור היכרותם עם המשפחות השונות וחתמו על כל טופס.
במפקדי מונטיפיורי נאסף מידע רב, מסודר ומלא על האוכלוסייה היהודית בארץ ישראל, אלכסנדריה, צידון וביירות. המידע כלל גיל, ארץ מוצא, שנת עלייה, השתייכות עדתית, מצב משפחתי, מקורות תעסוקה ומעמד כלכלי. כן תועדו מוסדות ציבור ודת. ביצוע המפקד התנהל לפי סטנדרטים אירופיים שהיו מקובלים באותה העת, תוצאותיהם נחשבו אמינות והובילו ליצירת בסיס נתונים רחב ותכוף יחסית על האוכלוסייה היהודית בארץ ישראל. רק אחוז אחד מהאוכלוסייה סירבו להשתתף במפקד. המידע תועד בדפי מידע שכונו: "רישומים סטטיסטיים מארץ הקודש", הוא מוין לפי יישובים ובכל יישוב לפי עדות אשכנזים וספרדים. בהמשך, נערך רישום האשכנזים בכל יישוב לפי כוללים והספרדים תועדו ברשימה אחת, להוציא בירושלים שם נרשמו בנפרד יהודים גורג'ים. ב-1860 התפצל ועד העדה הספרדית בירושלים והוקם ועד העדה המערבית בירושלים והעניין הוביל לרישום נפרד של קהילה זו במפקדים. בכל קהילה הייתה הפרדה ביו רשימת החכמים לשאר האוכלוסייה. כן נרשמו בלוח נפרד האלמנות והיתומים בכל קהילה.
ב-2014, במסגרת שיתוף פעולה בין "קרן מונטיפיורי והחברה הגנאלוגית הישראלית, התנהל פרויקט דיגיטציה של כתבי המפקדים השונים אשר הועלו למרשתת. קיים תיעוד מקוון לגבי 25,535 משפחות ו-968 מוסדות ומהם: 292 בתי ספר, 207 תלמדי תורה, 169 בתי כנסת, 82 מקוואות.
המפקדים במחקר הדמוגרפי של ארץ ישראל

מפקדים אלו אשר כאמור יצרו בסיס נתונים מהימן יחסית, הוו בסיס למחקר דמוגרפי על יהודי ארץ ישראל והעידו גם על התהליכים הדמוגרפיים שעברו על האוכלוסייה היהודית. עם זאת, מכיוון שהנתונים הועתקו ונכתבו בכתב יד נפלו טעויות ברישומים. חלק מהטעויות נגררו לאורך מספר מפקדים כאשר הנפקדים היו עדיין בין החיים. חלק מהטעויות נוצרו בשל פענוח שגוי של כתבי היד, וכאמור במקביל לפרויקט הדיגיטציה נערכים גם מחקרים משלימים בתחום הפענוח. בחלק מהמפקדים הושמטו במתכוון שמות של עשירי הקהילות ונכבדיה. כך לא מופיעים במפקדים הרב דוד בן שמעון ויוסף אמזלאג מעשירי ירושלים ואביו של חיים אמזלאג. ככל הנראה הושמטו השמות משום שהמפקדים נתפשו על ידי הקהילות ככאלו שנערכו לצורכי נדבנות ולא היה לכבודם של חלק קטן מרבני ועשירי הקהילות להופיע בהם. במפקדים שנערכו קיים חוסר במידע מפורט לגבי הנשים הנשואות בקהילה. לעיתים אף לא צוין שמן הפרטי, אלא רק "שיוכן" לראש המשפחה. עוד עולה מהתיעוד, כי נמצא מספר מצומצם של מקרים בהם גבר יהודי היה נשוי ליותר מאישה אחת בו זמנית. 91 אחוזים מקשרי הנישואין היו פנים עדתיים.
במהלך המאה ה-19 עלו לארץ ישראל מצפון אפריקה לפחות 25,000 עולים. ממפקדי מונטיפיורי שבחנו גם רקע סוציו-אקונומי, גיל ושנת עלייה, ניתן להקיש על הסיבות להגירת היהודים לארץ ישראל וכן על מבנה הקהילות והתנהלותן. מניתוח הנתונים עולה שבעת עלייתם היו רבע מהעולים נערים עד גיל 15, וכ-60 אחוזים היו בגילאי 20 עד 50. הגיל הממוצע של העולים היה 27, עניין שהפריך את הטענה המסורתית של עלייה כדי "למות בארץ הקודש ולהיקבר בה". עוד עולה מהנתונים כי אחוז האלמנות באוכלוסייה זו היה גבוה יחסית.
הערות שוליים

1 2  חיים נחמיה שיף, הדמוגרפיה של הקהילה האשכנזית בצפת: מפקדי מונטיפיורי בשנת תר"ט (1849), באתר מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, אוחזר ב-17 במרץ 2018.
1 2 3 4  מיכל בן-יעקב, מפקדי מונטיפיורי וחקר היהודים באגן הים התיכון, פעמים, גיליון 107, אביב תשס"ו, עמודים 117 - 149.
↑  על מפקדי מונטיפיורי, באתר "מפקדי מונטיפיורי" (באנגלית).
משלחת האיחוד האירופי לסיוע במעבר רפיח

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  25 בנובמבר 2005 – הווה (18 שנים) 
 www.eubam-rafah.eu
 
משלחת האיחוד האירופאי לסיוע במעבר רפיח (באנגלית: European Union Border Assistance Mission at the Rafah Crossing Point) היא משלחת ניהול המשברים האזרחית השנייה של האיחוד האירופי בשטחים הפלסטיניים, בנוסף על משלחת המשטרה של האיחוד האירופי (אנ').