stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זוט עני
ביקורת

מבקר המוזיקה דודי פטימר נתן ביקורת מעורבת לשיר, באומרו כי: "הלחן המבולגן, שזוכה להפקה מוזיקלית הדוקה ועשירה, נשמע כמו קקופוניה מיותרת ומחרישת אוזניים שדי הורסת לאלה לי את הסיפתח במקום להוות יריית פתיחה אידיאלית עבורה. על אף שהיא מכוונת מלכתחילה לקהל הילדים והנוער", וטען כי "לדבר אליו [אל קהל הילדים והנוער] נמוך רק מזלזל באינטליגנציה שלו".
רז ישראלי מישראל היום סקר את השיר באופן מעורב אף הוא, וטען כי השיר "לא מחדש כלום" ואמר כי "דמותה המתוקה של אלה לי להב פינתה את מקומה לכוכבת פופ סתמית, בנאלית ואפילו מרתיעה, והשיר הזה הוא רק ראשון ברצף להיטי אינסטנט מופקים לעילא ומטופשים להחריד שהיא עומדת להמטיר עלינו". מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי נתן לשיר ביקורת מעורבת, העניק לו ציון של שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה, אמר כי "אלה לי כבר על תקן של מוצר ביד יוצרים, שכנראה מאמינים כי מצאו את הנוסחה המסחרית עבורה" וטען שהוא "לא בטוח שאלה לי מבינה מה בדיוק עושים איתה".
אתר פרוגי סקר את השיר גם כן, באומרם כי "אין לנו ספק שלהב מצליחה להראות את הסגנון הייחודי והאמיתי שלה, להביא את עצמה לקדמת הבמה בתור מי שהיא באמת וזה פשוט כיף לראות את זה". עינב שיף מידיעות אחרונות סקר את השיר בחיוב, באומרו כי "שיר קליט, כיפי ומדבק. מין תעודת זהות אמנותית מרהיבה וגם הפקה שמכירה בעובדה שהיא לא בהכרח זמרת כמו שהיא כוכבת. לא פלא שהשיר עושה את העבודה בכל הגזרות, מהילדים ועד הצקצקנים. וחוץ מזה, אם צריך רק שלוש מילים כדי לתאר את 2020 עד כה, באמת שאין יותר מתאים מ'פסיכי זה הקטע'." שחר אמאנו ביקר את השיר באופן חיובי, באומרו כי השיר הוא "שיר שבהחלט מייצר גוון אחר, שמעורר עניין וסקרנות... ההימור בסינגל הראשון משתלם כי הוא מושך ומרהיב".
עם יציאתו, התעוררה ביקורת על הדמיון של השיר לשירה של להקת הבנות הקוריאנית מאמאמו, "Hip", ושירי קיי-פופ נוספים.
הצלחה

השיר הופיע לראשונה במקום ה-13 במצעד השבועי של מדיה פורסט, והגיע בשיאו למקום הראשון. גם במצעד הרשמי של גלגלצ, הגיע השיר בשיאו למקום הראשון. במצעד שירי הספוטיפיי השבועי, הגיע השיר בשיאו למקום ה-2, תוך שצבר כ-90 אלף השמעות באותו השבוע. נכון לאוגוסט 2020, הצליח לצבור השיר למעלה ממיליון השמעות. כמו כן, הוכרז השיר כשיר השני המושמע ביותר בספוטיפיי בישראל בקיץ 2020. ברשת החברתית טיקטוק, נעשה שימוש בשיר עשרות אלפי פעמים.
ב-16 ביוני נכנס השיר אל הפלייליסט העולמי "Glitch" בשירות המוזיקה Apple Music.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet הגיע השיר למקום החמישי, במצעד השנתי של מאקו ורדיו תל אביב הגיע השיר למקום השלישי, ובמצעד השנתי של כאן גימל הגיע השיר למקום ה-13.
גרסאות כיסוי

בשנת 2020 ביצע הזמר אליעד נחום את השיר, לכבוד מצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet.
בשנת 2020 ביצעה להקת האקפלה ווקה תקווה גרסת אקפלה לשיר בתוכנית קול בשכונה של כאן 11. בגרסה זאת שונו מילות השיר כדי להתאים את אותו לתקופת הקורונה ומאורעות נוספים שהתרחשו בשנת 2020. המילים המחודשת נכתבו על ידי יותם קושניר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 5 |  |
|  ישראל | מאקו ורדיו תל אביב | 3 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 13 |  |
הערות שוליים

1 2  רון ביטון, יונתן גולדשטיין, סקוט קין
1 2  אלה לי - זוט עני, באתר ‏מאקו‏, 2 ביוני 2020
1 2  ערן סויסה, "זוט עני": השיר הראשון של אלה לי, באתר ישראל היום, 2 ביוני 2020
↑  🇮🇱 HaKokhav HaBa runner-up Ella Lee unveils debut single "Zot Ani", ESCXTRA.com, ‏2020-06-09 (באנגלית)
↑  "תמיד תהיה לי צלקת אבל אני שלמה איתה", באתר ‏מאקו‏, 2 ביוני 2020
1 2 3   אלה לי - זוט עני (Prod. By Johnny Goldstein), סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:00)
1 2  Zot Ani - זוט עני Ella Lee - אלה לי, באתר Genius (באנגלית)
↑  דודי פטימר, ‏בלגן של צלילים: השיר החדש של אלה לי להב מאכזב, באתר מעריב אונליין, 2 ביוני 2020
1 2  רז ישראלי, זוט לא את: השיר הנוראי של אלה לי, באתר ישראל היום, 3 ביוני 2020
↑  זוט עני, באתר יוסמיוסיק, ‏2020-06-03
↑  מוזיקה - דאבל מזל טוב: אלה לי שחררה את סינגל הבכורה, באתר פרוגי, ‏2020-06-02
↑  עינב שיף, עולה בלהבות, באתר ynet, 9 ביוני 2020
↑  שחר אמאנו, אלה לי – זוט עני, באתר הכותל הישראלי, ‏2020-06-03 (באנגלית)
↑  מיטל שבח, ‏אין מקור, תרקדו, באתר ‏מאקו‏, 4 ביוני 2020
↑  מאת נדב אגמי, "זוט עני" ו"מיליון דולר": גניבה מוזיקלית או גורלו העגום של הפופ?, באתר טיים אאוט, ‏2020-06-11
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
↑  המצעד השבועי 2020 6.8, באתר גלגלצ
↑  Spotify Charts, www.spotifycharts.com
↑  זוט עני, נבדק ב-2020-06-07
↑  עמי פרידמן, ספוטיפיי: זה השיר המושמע ביותר בארץ, באתר ישראל היום, 25 באוגוסט 2020
↑  אלה לי | ♬ זוט עני | on TikTok, באתר TikTok (באנגלית)
↑  Glitch, Apple Music (באנגלית)
| אלה לי להב |
| --- | --- | --- |
| סינגלים | "זוט עני" • "מה אתה רוצה?" • "שימי פס" • "פקה פקה" • "ורוד מבריק" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השמיים נעולים" |  |
| ערכים קשורים | הכוכב הבא לאירוויזיון 2020 |  |
חוק הטינקטורה

דגל הממלכה המאוחדת - צלב אדום ממוסגר בלבן על רקע כחול, מאחוריו צלב סאלטייר מנוגד של אדום ולבן ממוסגר בלבן
דגל דרום אפריקה - מסגרות של לבן וצהוב סביב צורת פאס ירוקה
חוק הטינקטורה הוא החוק הראשון של ההרלדיקה - מדע עיצוב שלטי האצולה, ושל כללי הבלאזון. על פי חוק זה ”מתכת לא תונח על מתכת וצבע לא יונח על צבע”. משמעותו של החוק היא כי הטינקטורות מקבוצת המתכות (אור או צהוב וארז'ן או לבן) לא יונחו האחת מעל השנייה כמו גם טינקטורות מקבוצת הצבעים (ור-ירוק, אזור-כחול, גולס-אדום, סאבל-שחור ופורפור-סגול). הפרוות ההרלדיות ו"צבעים טבעיים" אינם מושפעים מחוק זה.
מטרתם העיקרית של שלט אצולה, של מטען הרלדי, של דגל או של כרזה היא זיהוי בצורה קלה מרחוק, וההבדל בין צמדי צבעים מסוימים מרחוק אינו פשוט, בעיקר כאשר טינקטורות כהות או בהירות מונחות על טינקטורות דומות או סמוך להן.
חומר פעיל

ערך זה עוסק בחומר פעיל בהקשר הביולוגי בתחום הפרמקולוגיה הרפואי, כמו בתרופות. אם התכוונתם לחומר פעיל בהקשר כימי כללי, כמו בחומרי ניקוי, ראו .
חומר פעיל (מאנגלית: active ingredient) הוא הכינוי בעולם המדע והביו-רפואה למולקולה שמוגדרת אקסוגנית לגופו של אורגניזם מסוים, כלומר שלא נוצרה בגופו, אלא בגוף של אורגניזם אחר או על ידי סינתוז במעבדה, והיא יכולה להיות מוכנסת אל גוף האורגניזם הראשון כתרופה, או כחלק מתרופה הכוללת גם חומר פעיל (או בלתי פעיל) אחד או יותר, לטיפול במחלה או בעיה.
החומר הפעיל בתרופה נותן את השפעתו בהתאם לחוק הביוכימי חוק פעילות המסה (law of mass action), לפיו רמת הפעילות של תמיסה תלויה, ככלל, ברמת החומר הפעיל שבה, כלומר, ככל שרמת החומר הפעיל בה גדול יותר, כך גדל הסיכוי שהיא תחסל או לפחות תצמצם את התופעה הבעייתית או החולי.
אם חומר פעיל אינו מוכנס לגוף אורגניזם כפי שהוא, הרי שאולי יוכנס כחלק מתרופה הכוללת גם חומרים בלתי פעילים (כגון מים, רבי סוכרים, שומנים, ועוד, המשמשים ליצירת כמוסה או טבלייה); חומרים אלה נקראים "חומרים בלתי-פעילים" משום שאינם מבצעים את הפעולה העיקרית שמבצע החומר הפעיל.
ראו גם

חומר טבעי
רפואה
רופא כללי
נטורופתיה
הומאופתיה
ואסוקי אינדי

| ואסוקי אינדי |
| --- | --- |
 חוליות מאובנות של ואסוקי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
משפחה:: מדצואידיים
סוג:: ואסוקי
מין:: ואסוקי אינדי
שם מדעי
 Vasuki indicus ‏2024

ואסוקי אינדי (שם מדעי: Vasuki indicus) הוא מין יחיד בסוגו ואסוקי, מין נכחד של נחש ממשפחת המדצואידיים (Madtsoiidae) שחי באמצע האאוקן בהודו. אורכו המוערך של הוואסוקי בין 11 ל-15 מטר והוא אחד הנחשים הגדולים ביותר שחיו אי פעם.
גילוי ומתן שם

הולוטיפ של ואסוקי, IITR/VPL/SB 3102-1-21, נמצא במשקעים במכרה במחוז קוץ' במדינת גוג'ראט שבמערב הודו. מאובנים של הנחש נמצאו באזור 2004, וב-2024 המין תואר. שמו ואסוקי ניתן לו על שם ואסוקי מלך הנחשים במיתולוגיה הינדואית. שם המין, indicus, מתייחס למדינת המוצא הודו.
תיאור

הערכת אורך גופו של הוואסוקי נעשתה על בסיס רגרסיה, כשאורך גופו על בסיס חלק מהחוליות הוא 10.9–12.2 מטרים ואילו על פי הערכה אחרת אורכו 14.5–15.2 מטרים.
הוא חי בביצה בקרבת החוף.
על בסיס ניתוח פילוגנטי  שייך הוואסוקי למשפחת מדצואידיים והוא קבוצת אחות למדצויה ולגיגנטופיס.
הערות שוליים

↑  Debajit Datta, Sunil Bajpai, Largest known madtsoiid snake from warm Eocene period of India suggests intercontinental Gondwana dispersal, Scientific Reports 14, 2024-04-18, עמ' 8054 doi: 10.1038/s41598-024-58377-0
↑   גרדיאן, נמצא מאובן של אחד הנחשים הגדולים ביותר שחיו אי־פעם, באתר הארץ, 21 באפריל 2024
זאב טננבוים

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1985
 עיסוק:  סולן להקת Salem
 סוגה:  מטאל קיצוני: דום מטאל, דת' מטאל, בלאק מטאל ואוריינטל מטאל
 סוג קול:  גרואלינג
 שיתופי פעולה בולטים:  Salem
 
זאב טננבוים הוא זמר ישראלי, סולן להקת הדת' מטאל הישראלית סיילם.
ביוגרפיה

טננבוים החל להתעניין במוזיקת הבי מטאל בסוף שנות השבעים, כשהאזין לבלאק סבאת', לד זפלין ודיפ פרפל. הוא חבר בסיילם כסולן החל מהקמתה ב-1985 ועד היום. טננבוים איננו זמר דת' מטאל טיפוסי ושר לרוב בצווחות חסרות מלודיה וצרודות האופייניות לבלאק מטאל, בהתאם לסגנונה המוזיקלי של הלהקה המערב סוגים שונים של מטאל קיצוני. באלבומה של סיילם, Necessary Evil, הוא גם ביצע שאגות וגרואלינג האופייניים לזמרי הדת' מטאל המסורתי.
טננבוים סיפר כי ב-1991, בעקבות יציאתו של הדמו Millions Slaughtered ("מיליונים שנטבחו" באנגלית), כתב לו מוזיקאי הבלאק מטאל הנורווגי וארג ויקרנס, הבסיסט לשעבר בלהקת מייהם והאיש שמאחורי פרויקט בורזום על כך שהמוזיקה מוצאת חן בעיניו, אבל הוא שנא את מילות השירים, וציין כי לדעתו סיילם צריכה לתמוך במלחמות ובהרג, וכי "חבל שאדולף היטלר לא השלים את מלאכתו" וכי "סדאם חוסיין היה צריך להרוג יהודים נוספים". טננבוים סיפר כי הוא כתב לוויקרנס שהדעות שלו מעוותות, ומספר שבועות לאחר מכן המשטרה המקומית הגיעה לביתו ומסרה לו שוויקרנס שלח לו מעטפת נפץ שהתגלתה בבדיקת רנטגן וכן קלטת וידאו, דבר שגרר את התערבות האינטרפול. שנתיים לאחר מכן הורשע ויקרנס ברציחתו של יורונימוס, מנהיג להקת מייהם, בה היה גם ויקרנס חבר, על רקע מאבקי כוח פנימיים בסצנת הבלאק מטאל הנורווגית. ויקרנס ריצה 16 שנים מתוך תקופת מאסר בת 21 שנים, ובתחילת 2009 זכה בשחרור מוקדם.
חברי סיילם שומרים מזה שנים רבות על קשרים טובים עם חברי להקת מייהם (מלבד ויקרנס). טננבוים אף היה חברו של יורונימוס והופיע בישראל לצד הסולן אטילה.
טננבוים ציין בין הלהקות המועדפות עליו את קריאייטור, סודום, ונום, דת', בהמות ו-Lamb of God. הוא אף ציין כי מבין אמני הזרם המרכזי של המוזיקה הישראלית הוא "מאוד מעריך" את כנסיית השכל "שיש להם את הדיכאון במוזיקה".
טננבוים הוא מנהל מחלקת פיקוח וחנייה בעיריית גבעתיים, העיר בה פועלת סיילם במשך כל שנות קיומה. בתו יובל מופיעה על עטיפת האלבום Necessary Evil.
הערות שוליים

1 2  ראיון עם סיילם, מגזין בוטיק
↑  סאלם עליכם, באתר Layla
↑  ריאיון עם זאב טננבוים, באתר !The Metal Web (אנגלית)
1 2  ריאיון עם זאב טננבוים, באתר ומפייר מגזין (אנגלית)
חבורה חופשית

חבורה חופשית היא חבורה שקבוצת היוצרים שלה  X אינה מקיימת אף יחס. בחבורה כזו כל איבר הוא מילה סופית ב'שפה' שהאותיות שלה הן הסימנים  x,x^{-1} עבור  x\in X, ואין בה שתי אותיות רצופות מן הצורה  xx^{-1} או  x^{-1}x. הכפל בחבורה מוגדר על ידי הדבקת שתי המילים זו לזו, ומחיקת הצירופים האסורים אם יש כאלה. את החבורה המתקבלת מבניה זו מסמנים ב- \langle X\rangle . ראו גם מונואיד חופשי.
בחבורה חופשית קל לערוך חישובים, משום שכל איבר מוצג על ידי מילה אחת ויחידה. בפרט, בחבורה כזו יש פתרון פשוט לבעיית המילה ובעיית הצמידות.
אם שתי קבוצות  X ו- Y הן בעלות אותה עוצמה, אז החבורות  \langle X\rangle  ו- \langle Y\rangle  איזומורפיות זו לזו. בפרט, את החבורה הנוצרת על ידי קבוצה (כלשהי) בגודל  n מקובל לסמן ב- \mathbb {F} _{n}. מספר היוצרים של חבורה חופשית מוגדר היטב (כלומר, בחבורה חופשית לא יכולות להיות שתי קבוצות יוצרים חופשיות בגודל שונה), והוא נקרא הדרגה של החבורה. את הדרגה של חבורה חופשית  F מסמנים ב- rank(F). כך למשל  rank(\mathbb {F} _{n})=n.
הראשון להגדיר חבורה חופשית (נוצרת סופית) היה Walther von Dyck, ב-1882, שביקש לתת תיאור אלגברי מדויק למושג הפעולה הגאומטרית של חבורה על המרחב. הוא הראה שכל חבורה נוצרת סופית היא מנה של חבורה חופשית. המשפט המשמעותי הראשון בתחום הנקרא היום תורת החבורות הקומבינטורית הוא משפט נילסן-שרייר, הקובע שתת-חבורה של חבורה חופשית גם היא חבורה חופשית. אולי במפתיע, הדרגה של תת-חבורה מאינדקס סופי תמיד גדולה מזו של החבורה: אם  F חופשית ו- H\leq F תת-חבורה מאינדקס סופי, אז  [F:H]={\frac {rank(H)-1}{rank(F)-1}}. אם  F חבורה חופשית נוצרת סופית, אז לכל אנדומורפיזם  \sigma :F\rightarrow F, תת-החבורה הקבועה  F^{\sigma }=\{x\in F:\sigma (x)=x\} היא נוצרת סופית. אם  \sigma  אוטומורפיזם, הדרגה של  F^{\sigma } אינה עולה על זו של  F. החיתוך של שתי תת-חבורות נוצרות סופית של  F הוא תת-חבורה נוצרת סופית.
חבורה חופשית היא אובייקט חופשי בקטגוריה של החבורות. בניסוח אחר, חבורה חופשית  F עם קבוצת יוצרים  X מקיימת את התכונה האוניברסלית הבאה: לכל חבורה  G ופונקציה  f:X\rightarrow G קיים הומומורפיזם יחיד
 \psi :F\rightarrow G המקיים  \psi \circ \phi =f, כאשר  \phi :X\rightarrow F הוא השיכון של  X ב- F. בפרט נובע מזה שעבור כל חבורה  G הנוצרת על ידי הקבוצה  X, קיים אפימורפיזם  \langle X\rangle \rightarrow G, ובמילים אחרות כל חבורה אפשר להציג כחבורת מנה של חבורה חופשית. אם  G\cong F/N כאשר  F=\langle X\rangle  חופשית, אז  N=\langle R\rangle  חופשית (לפי משפט שרייר), והיוצרים שלה, איברי  R, נקראים יחסים של  G. המנה  \langle X\rangle /\langle R\rangle  מסומנת ב- \langle X|R\rangle  ונקראת הצגה של  G על ידי יוצרים ויחסים (זוהי presentation, להבדיל מ-representation).
חבורת האוטומורפיזמים

חבורת האוטומורפיזמים של חבורה חופשית נוצרת על ידי פעולות טבעיות על היוצרים, מן הצורה  x_{i}\mapsto x_{i}x_{j}, והיחסים בין היוצרים האלה מוכרים וידועים. מחבורת האוטומורפיזמים החיצונית  \operatorname {Out} (\mathbb {F} _{n})=\operatorname {Aut} (\mathbb {F} _{n})/\operatorname {Inn} (\mathbb {F} _{n}) יש הטלה טבעית על החבורה הליניארית  \operatorname {GL} _{n}(\mathbb {Z} ), המוגדרת על ידי ההטלה  \mathbb {F} _{n}\rightarrow \mathbb {Z} ^{n}. כאשר  n=2, חבורת האוטומורפיזמים החיצונית איזומורפית ל- \operatorname {GL} _{2}(\mathbb {Z} )
(Nielsen, 1917).
תורה מסדר ראשון

ב-1945 שיער אלפרד טרסקי שלכל החבורות החופשיות עם יותר מיוצר אחד יש אותה תורה מסדר ראשון. כלומר בדיוק אותם משפטים מסדר ראשון נכונים בכל חבורה חופשית מלבד  \mathbb {Z}  (שהיא החבורה החופשית היחידה שהיא אבלית). ההשערה הוכחה באופן בלתי תלוי על ידי צליל סלע ועל ידי Kharlampovich ו-Myasnikov, שבנוסף הוכיחו שתורה זו כריעה.
הערות שוליים

↑  Goldstein-Turner 1986
↑  Bestvina-Handel 1992
↑  Howson 1954
ורנור וינג'י

| --- | --- |

 לידה:  2 באוקטובר 1944 ווקשה, ויסקונסין, ארצות הברית
 פטירה:  20 במרץ 2024 (בגיל 79) לה חויה, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  Vernor Steffen Vinge 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו  אוניברסיטת המדינה של מישיגן  אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו  אוניברסיטת סן-דייגו 
 מנחה לדוקטורט:  Stefan E. Warschawski 
 מוסדות:  אוניברסיטת סן-דייגו (1972–2000) 
 פרסים והוקרה:  פרס פרומתאוס (1987)  פרס קורד לסביץ (2004)  פרס לוקוס לנובלה (2004)  פרס קוסמוס 2000 (1995)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (2007)  פרס גיגמש (1995)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (2004)  פרס לרומן מדע בדיוני על שם ג'ון וו. קמפבל (2000)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (1993)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (2002)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (2000)  פרס פרומתאוס (2000)  פרס אינקפוט (1992) 
 בן או בת זוג:  ג'ואן ד. וינג' (1972–1979) 
 הערות:  סופר מדע בדיוני ידוע
 תרומות עיקריות
 מאמרים בתחום בינה מלאכותית
 
ורנר סטיפן וינג'י (באנגלית: Vernor Steffen Vinge;‏ 2 באוקטובר 1944 – 20 במרץ 2024) היה מתמטיקאי, פרופסור באוניברסיטת המדינה של סן דייגו, מדען מחשבים וסופר מדע בדיוני. הוא נודע בעיקר בשל הרומנים פרי עטו זוכי פרס הוגו: "אש על פני תהום" ו"עומק בשמיים", וכן בשל מסתו משנת 1993: "הסינגולריות הטכנולוגית הממשמשת ובאה", בה הוא טען כי הגידול המעריכי בטכנולוגיה יגיע לנקודה שמעבר לה אין באפשרותנו אפילו לשער את התוצאות. ורנור וינג'י וריי קורצוויל היו האנשים המזוהים ביותר עם המושג "סינגולריות", אך בניגוד לקורצווייל, אשר חושב כי הסינגולריות תתחולל באופן הדרגתי, הרי שווינג'י סבר כי זו תתחולל בבת אחת.
ביוגרפיה

וינג'י נולד בווקשה שבויסקונסין, ארצות הברית. פרסם את סיפורו הקצר הראשון: "תולעת ספרים, ברח!" ב-1965 במגזין המדע-הבדיוני "אנלוג", שנערך אז על ידי ג'ון ו. קמפבל. כתביו היו נפוצים למדי במגזיני המדע הבדיוני בשנות ה-60 וה-70. וינג'י עיבד שניים מסיפוריו לרומן קצר, "עולמם של גרים", שיצא לאור ב-1969, ופרסם את ספרו השני: "המתיימר להיות חכם" בשנת 1975.
הוא התפרסם ב-1981 כשיצא לאור הרומן הקצר פרי עטו "שמות אמיתיים", אחד הסיפורים הראשונים שהציג תיאור רחב היקף של מושג הסייברספייס, שעתיד להיות למושג מרכזי בסיפוריהם של ויליאם גיבסון, ניל סטיבנסון ואחרים, בייחוד בסוגת הסייברפאנק.
שני הרומנים הבאים שלו, "מלחמת השלום" (1984) ו"נטושים בזמן אמת" (1986), נוגעים להשפעת הטכנולוגיה אשר יכולה ליצור שדות אנרגיה בלתי חדירים הנקראים "בובלס". הספרים הללו בנו את המוניטין של וינג'י כסופר שחוקר רעיונות ומגיע למסקנות הלוגיות שלהם בדרכים יצירתיות במיוחד. שני הספרים היו מועמדים לפרס הוגו.
שני הרומנים הללו ו"שמות אמיתיים" מדגישם אף הם את עניינו של וינג'י בסינגולריות טכנולוגית. "שמות אמיתיים" מתרחש בעולם הנמצא על סיפה של הסינגולריות. "מלחמת השלום" מציגה עולם שבו הסינגולריות נדחתה על ידי ה"בובלס", בעוד "נטושים בזמן אמת" עוקב אחר קבוצה קטנה של אנשים אשר הצליחה לחמוק מהסינגולריות שלולא כן הייתה מכסה את פני כדור הארץ.
וינג'י זכה בפרס הוגו בשל הרומן שלו מ-1992 "אש על פני תהום", שבו הוא חוזה גלקסיה המחולקת ל"אזורי מחשבה", שבהם הקדמי נע ממרכז הגלקסיה, גבוה ככל שמאפשרת הטכנולוגיה. כדור הארץ הוא "האזור האיטי", שבו בלתי אפשרי לטוס במהירות שמעל מהירות האור. רוב הספר מתרחש באזור הנקרא "מֵעֵבֶר", בו ניתן לבצע את החישובים המאפשרים טיסה במהירות שמעבר למהירות האור, אך לא ניתן להתעלות מעבר לסינגולריות אל אינטליגנציה על-אנושית. מכאן שווינג'י מסוגל לכתוב אופרת חלל קלאסית על אף אמונתו שהטכנולוגיה הדרושה לסיפורים כאלו תדחוף אותנו מעבר לסינגולריות. "אש על פני תהום" כולל מספר גדול של רעיונות נוספים המתגבשים להרכב יוצא דופן ועשיר של הסיפור והיקום המתואר בו.
"עומק בשמיים" (1999) הוא פרק מקדים ל"אש על פני תהום", המתחקה אחר קבוצות מתחרות של אנשים ב"אזור האיטי" בעודם נאבקים על הזכות לנצל את התרבות החוצנית הטכנולוגית שהגיחה. "עומק בשמיים" זכה אף הוא בפרס הוגו לשנת 2000. הרומאנים של וינג'י "זמנים מהירים בפיירמונט היי" ו"מפלצת העוגיות" זכו אף הם בפרס הוגו בשנים 2002 ו-2004, בהתאמה.
הרומן האחרון פרי עטו, "מעבר לקשת בענן", הממוקם באותו יקום כמו "זמנים מהירים בפיירמונט היי", יצא לאור במאי 2006.
וינג'י פרש מהוראה באוניברסיטת המדינה של סן דייגו בשנת 2002 על מנת להקדיש את עצמו לכתיבה במשרה מלאה. הוא היה חבר בוועד הבחירה של ארגון התוכנה החופשי להענקת פרס "התוכנה החופשית המתקדמת", במשך רוב השנים מאז הקמתו ב-1999.
אשתו לשעבר ג'ואן ד. וינג'י היא סופרת מדע בדיוני מצליחה.
וינג'י תכנן שהרומן הבא שלו יהיה המשך ישיר של "עומק בשמיים". ורנור וינג'י היה סופר אורח של כבוד ב"קונ-חוזה" – ועידת המדע הבדיוני השישים שנערכה בשנת 2002 בסאן חוזה, קליפורניה.
מוטיבים ביצירתו

המושגים אינטליגנציה מלאכותית וסינגולריות טכנולוגית ממצים הרבה מכתיבתו של וינג'י, בין אם סיפוריו מאמצים אותם ("תולעת ספרים, ברח !", "שמות אמיתיים", "מעבר לקשת בענן") או בוראים עולמות על מנת להסביר באופן מיוחד את חדלונן של התופעות הללו ("אש על פני תהום", "עומק בשמיים").
בספרים אחרים שלו מוצגים נושאים קפיטלסיטיים-אנרכיסטיים, בין אם מפורשות ("חסר הרסן"), או בצורה מרומזת יותר (העימות בין הבאים לקסנג הו ב"עומק בשמיים").
ביבליוגרפיה > ספרו שתורגם לעברית

אש על פני תהום / ורנור וינג’י; מאנגלית - רחביה ברמן; (עריכת תרגום ולשון - חמוטל לוין). ירושלים: הוצאת כתר, 2007.
ביבליוגרפיה > רומנים

Grimm's World, 1969, מהדורה מתוקנת כ-"Taja Grimm's World", ב-1987.
The Witling, 1976
The Peace War, 1984.
Marooned in Realtime, 1986. זוכה פרס פרומתאוס ל-1987.
מלחמת השלום ונטושים בזמן אמיתי מקובצים תחת השם Across Realtime.
A Fire Upon the Deep 1992, זוכה פרס הוגו לשנת 1993.
A Deepness in the Sky, 1999. זוכה פרס הוגו ופרס פרומתאוס לשנת 2000.
Rainbows End, 2006
The Children of the Sky, 2011
ביבליוגרפיה > קובצי סיפורים

True Names and Other Dangers
"Bookworm, Run !"
"True Names"
"The Peddle's Apprentice" (עם ג'ואן ד. וינג'י).
"The Ungoverned"
"Long Shot"
Threats... and Other Promises (שני הכרכים הללו מאגדים את הסיפורת הקצרה של וינג'י במהלך שנות התשעים המוקדמות).
"Apartness"
"Conquest by Default" (מתחולל באותה סביבה כמו בלבדיות).
"The Whirligig of Time"
"Gemstone"
"Just Peace" (עם ויליאם רופ).
"Original Sin"
"The Blabber" (מתרחש באותה סביבה כמו אש ממעמקים).
Across Realtime
"The Peace War"
"The Ungoverned"
"Marooned in Realtime"
True Names and the Opening of the Cyberspace Frontier (המכיל את "שמות אמיתיים" ומסות שנכתבו על ידי אחרים).
The Collected Stories of Vernor Vinge - סיפורת קצרה של וינג'י מ-2001, כולל ביאוריו של וינג'י משני הכרכים המוקדמים.
"!Bookworm, Run"
"The Accomplice"
"The Peddler's Apprentice" (בשיתוף עם ג'ואן ד. וינג').
"The Ungoverned"
"Long Shot"
"Apartness"
"Conquest by Default"
"The Whirligig of Time"
"Bomb Scare"
"The Sciense Fair"
"Gemstone"
"Just Peace" (עם ויליאם רופ).
"Original Sin"
"The Blabber"
"Win a Noble Prize !" (במקור פורסם בנייצ'ר כרך 407 מספר 6805 "סחורות עתידיות").
"The Barbarian Princess" (זהו גם החלק הראשון של "עולמם של טאטג'ה גרים").
"Fast Times at Fairmont High" (המתרחש באותה סביבה כמו "מעבר לקשת בענן").
ביבליוגרפיה > סיפורת קצרה שאינה כלולה בקובץ

"A Dry Martini" (ועידת המדע הבדיוני העולמי השישים, במדריך המסעדות של "קונ-חוזה", עמוד 60).
"The Cookie Monster" התפרסם ב-Analog Science Fiction באוקטובר 2003.
"Synthetic Serendipity", פורסם ב-IEEE Spectrum Online, גיליון 30 ביוני 2004. (קטע מתוך הספר "מעבר לקשת בענן").
חומר סיכה (הנדסה)

חומר סיכה
חומר סיכה, שמן סיכה או מֵסיך הוא חומר שנועד להפחית את מקדמי החיכוך הסטטים והדינאמים שבין שני משטחים שלפחות אחד מהם נע ונוגעים אחד בשני. אחד השימושים הנפוצים ביותר לשמן סיכה הוא כשמן מנוע. חומר זה מגן על המרכיבים הפנימיים של המנוע מפני שחיקה והתחממות יתר.
בנוסף לשינוי מקדם החיכוך משמש חומר הסיכה גם להעברת חום (אולם חומר שנועד בעיקר לזה קרוי "משחה תרמית"), העברת כוח הידרוסטטי, שינוע מזהמים ופסולת, הגנה בפני שחיקה, מניעת חלודה, הקטנת הסיכויים לעשן ואש[דרוש מקור] ואיטום מפני יציאת גזים.
היסטוריה

הרומאים השתמשו בסמרטוטים טבולים בשומן מן החי כדי לשמן גלגלי עגלות, אולם המדע העוסק בשימון (טריבולוגיה) החל להתפתח רק עם המהפכה התעשייתית במאה התשע עשרה.
הערות שוליים

↑  מֵסִיךְ במילון הנדסה כימית [כימיה] (תשמ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538493705171  BnF: cb119323076 (data)  GND: 4077131-3  LCCN: sh85078720  NDL: 00575114  NKC: ph115244 
ערך זה הוא קצרמרבנושא הנדסה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זנזיבר (ארכיפלג)

| --- | --- |


 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס ההודי 
 קואורדינטות:  5°38′36″S 39°32′43″E﻿ / ﻿5.64332°S 39.54529°E﻿ / -5.64332; 39.54529
 שטח:  2,460 קילומטר רבוע
 נתונים מדיניים
 מדינה:  טנזניה 
 אוכלוסייה:  1,889,773 (23 באוגוסט 2022)
 אזור זמן:  UTC+3
  (למפת טנזניה מוגדלת) דודומה דאר א-סלאם זנזיבר סיטי ארושה קילימנג'רו מוואנזה מביה קיגומה מטווארה קניה אוגנדה רואנדה בורונדי זמביה רפוב. דמוק. קונגו  מלאווי מוזמביק האוקיינוס ההודי זנזיבר(למפת טנזניה רגילה) דודומה דאר א-סלאם זנזיבר סיטי ארושה קילימנג'רו מוואנזה מביה קיגומה מטווארה קניה אוגנדה רואנדה בורונדי זמביה רפוב. דמוק. קונגו  מלאווי מוזמביק האוקיינוס ההודי זנזיבר
 
ארכיפלג זנזיבר. מצפון לדרום: האיים פמבה, זנזיבר (אונגוג'ה) ומאפיה
זנזיבר הוא ארכיפלג בריבונות טנזניה, השוכן באוקיינוס ההודי. הארכיפלג מורכב מ-75 איים. שלושת האיים הגדולים הם זנזיבר (או בשמו הסוואהילי: אוּנגוּגָ'ה), פמבה ומאפיה. עם האיים הקטנים יותר נמנים פריזון איילנד ("אי בית הסוהר"), בָּאוֶוה, צָ'פְּוָואנִי, צ'וּמְבֶּה, מְנֶמְבָּה ומִיסָאלִי.
האיים שטוחים יחסית, וגובהה של הפסגה הגבוהה ביותר בהם - הנמצאת באי זנזיבר -  הוא כ-130 מ' מעל פני הים.
באיים זנזיבר ופמבה שכנה בעבר סולטנות זנזיבר, שהפכה בהמשך לפרוטקטורט בריטי, ולמדינה עצמאית קצרת ימים, עד לאיחודה עם טנגניקה והקמת הרפובליקה המאוחדת של טנזניה. לעומתם, מאפיה נחשב לחלק מטנגניקה, ולפיכך גם היה בעבר חלק ממזרח אפריקה הגרמנית ומהמושבה הבריטית טנגניקה. גם לאחר האיחוד, נהנים האיים זנזיבר ופמבה מאוטונומיה, בעוד מאפיה שייך אדמיניסטרטיבית למחוז פְּוָואנִי שביבשה.
חוק החלוקה השווה

בפיזיקה סטטיסטית, חוק החלוקה השווה (equipartition theorem) הוא חוק פיזיקלי האומר כי האנרגיה הפנימית במערכת מתחלקת באופן שווה בין כל דרגות החופש הריבועיות של ההמילטוניאן.
האנרגיה הממוצעת לכל דרגת חופש:
כאשר T הטמפרטורה של המערכת ו-  \ K_{B} קבוע בולצמן.
דרגת חופש ריבועית היא דרגה שבה האנרגיה תלויה בגודל המשתנה בריבוע (לדוגמה, אנרגיה פוטנציאלית של קפיץ, אנרגיה קינטית של גוף התלויה במהירות שלו באחד הצירים).