stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פנייפה
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת פנונהלמה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פנונהלמה • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • רומאנד • שיקאטור • טאפ • טאפסנטמיקלוש • טריאנפוסטה • וספרמוורשאן |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פעולה פרימיטיבית

בתורת החבורות, פעולה פרימיטיבית היא פעולה על קבוצה שבה אף חלוקה לא טריוויאלית אינה נשמרת. פעולה שאינה פרימיטיבית אפשר לפרק לחלקים - הפעולה על רכיבי החלוקה, והפעולה בתוכם - ולכן פעולות פרימיטיביות נחשבות קשות יותר לטיפול. בפעולה שאינה פרימיטיבית, מרכיבי הפעולה נקראים בלוקים.
לדוגמה, פעולת החבורה על עצמה על ידי כפל משמאל אינה פרימיטיבית (אלא אם החבורה ציקלית מסדר ראשוני), משום שהפעולה שומרת על החלוקה של החבורה לקוסטים של תת-חבורה. הפעולה של חבורה  G על הקוסטים  G/H היא פרימיטיבית אם ורק אם  H תת-חבורה מקסימלית.
מספר הפעולות הפרימיטיביות על קבוצות בגודל  n=2,3,4,...,20 הוא 1,2,2,5,4,7,7,11,9,8,6,9,4,6,22,10,4,8,4, בהתאמה. רוברט קרמייקל שמיין את הפעולות האלה ב-1937 מציין שמ-22 הפעולות הפרימיטיביות מדרגה 16, כולן פרט לפעולת החבורה הסימטרית וחבורת התמורות הזוגיות הן תת-חבורות של החבורה האפינית על המרחב ה-4-ממדי מעל השדה הסופי  \mathbb {F} _{2}.
כל פעולה 2-טרנזיטיבית היא פרימיטיבית, וכל פעולה פרימיטיבית היא טרנזיטיבית.
אם  G חבורת תמורות פרימיטיבית מדרגה  n שאינה מכילה את  A_{n}, 
Wielandt ו-Praeger-Saxl הוכיחו ש- |G|\leq 4^{n}. את החסם הזה אפשר לשפר: אם החבורה פרימיטיבית ואינה 2-טרנזיטיבית אז הסדר אינו עולה על  e^{4{\sqrt {n}}\log ^{2}(n)}, ועבור החבורות ה-2-טרנזיטיביות קיים קבוע  c כך ש-  |G|\leq e^{c\log ^{3}(n)}
(L. Pyber). לפי משפט Wielandt, תת-החבורה הפרימיטיבית היחידה של חבורת התמורות הסופיות  S_{\infty } היא תת-החבורה של התמורות הזוגיות.
פנתאון דידובה

|  פרטי בית הקברות |
| --- | --- |
 דת:  נצרות אורתודוקסית
 תאריך הקמה:  1939 
 שטח:  0.5446 הקטאר
 מספר קבורים:  890 
 קואורדינטות:  41°43′45″N 44°47′08″E﻿ / ﻿41.72916667°N 44.78555556°E﻿ / 41.72916667; 44.78555556
  (למפת טביליסי מוגדלת) פנתאון דידובה(למפת טביליסי רגילה) פנתאון דידובה
 
פנתאון הסופרים ואנשי הציבור של גאורגיה דידובה (בגאורגית: დიდუბის მწერალთა და საზოგადო მოღვაწეთა პანთეონი) או בקיצור פנתאון דידוּבֶּה הוא נקרופוליס בטביליסי גאורגיה בו קבורים סופרים, אמנים, מדענים וגיבורים לאומיים בולטים של גאורגיה. הפנתאון ממוקם בפרוור דידובה בטביליסי.
הפנתאון הוקם בסוף המאה ה-19 ליד כנסיית דידובה (גאו'). בתחילה היה הפנתאון החשוב בגאורגיה אולם עם הזמן איבד מחשיבותו. בשנת 1938 בוטל בית הקברות של דידובה ונפתח שוב שנה לאחר מכן ב-1939 בשמו הנוכחי.
קבורים בפנתאון

מבין המפורסמים הקבורים בפנתאון:
טֵרֶנְטִי גְּרָאנֵלִי (אנ')‏ (1934-1897) - משורר גאורגי
בָּצָ'נָה (גאו')‏ (1928-1866) - משורר גאורגי
יתים גורג'י (1940-1875) - טרובדור גאורגי
ולריאן גפרינדשווילי (1941-1889) - משורר ומתרגם גאורגי
סופיקו צ'יאורלי (2008-1937) - שחקנית גאורגית מהעידן הסובייטי
זוראב ז'ווניה (2005-1963) - ראש ממשלת גאורגיה משנת 2004 ועד מותו ויושב ראש הפרלמנט של גאורגיה בשנים 2003-2004
איליה אבולדזה (1968-1901) - פילולוג גאורגי
גריגול אבשידזה (אנ') ‏(1994-1914) - משורר גאורגי
קיטה אבשידזה (אנ')‏ 1870-1917
ליה אליאבה (אנ') ‏(1998-1934) - שחקנית גאורגית שהוכרה כאמן הלאומי של גאורגיה
תמר אבקליה (אנ') ‏(1905-1953) - פסלת ומעצבת תפאורות גאורגית
רוואז לר'ידזה (1981-1921) - מלחין גאורגי
אנדריה בלנצ'יוודזה (1992-1906) - מלחין גאורגי
וחטנג צ'לידזה (2005-1917) - סופר ומתרגם גאורגי
גיה קנצ'לי  (2019- 1935)  - מלחין גאורגי
תנגיז אבולדזה (1924-1994) - במאי קולנוע גאורגי
אלגוג'ה אמאשוקלי (אנ') (1928-2002) - פסל גאורגי
רוואז צ'חיידזה (1926-2015) - במאי קולנוע גאורגי
ראו גם

פנתאון מתאצמינדה
פנתאון סבורתלו
עקרונות חשבונאיים מקובלים

המונח עקרונות חשבונאיים מקובלים או כללים חשבונאיים מקובלים (באנגלית: Generally Accepted Accounting Principles, הקיצור המקובל: GAAP) משמש לתיאור עקרונות המופעלים בפרקטיקה החשבונאית לאופן רישום עסקאות בחשבונאות פיננסית. בחוות דעת על הדוחות הכספיים, שעל פיהם קובעים רואי החשבון אם הדוחות הכספיים ערוכים על פי עקרונות חשבונאיים מקובלים.
עקרונות אלה אינם גלובליים ועשויים להשתנות ממקום למקום ומזמן לזמן. כדי להבחין ביניהם, צריך לבחון את ההקשר בו נעשה השימוש במונח. עקרונות חשבונאיים מקובלים בארצות הברית, למשל, מכונים US GAAP, בעוד עקרונות חשבונאיים מקובלים בישראל מכונים Israeli GAAP.
עקרונות חשבונאיים מקובלים הם קווים מנחים לעריכת הדוחות הכספיים ואילו תקני ביקורת מקובלים הם קווים מנחים למבקר (רואה החשבון).
העקרונות החשבונאיים המקובלים נוצרו מתוך מטרה לספק מסגרת תקנית לעריכת דוחות כספיים שיהיו אובייקטיביים, נייטרליים ובני השוואה. גישות ביקורתיות לחקר החשבונאות טוענות כי העקרונות החשבונאיים המקובלים מבטאים תוצאה של מאבקי כוח בין גורמים בעלי אידאולוגיות ואינטרסים שונים.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון העלות ההיסטורית

על פי עקרון העלות ההיסטורית מחויבות הפירמות לרשום את פעולותיהן בהתאם לעלות המקורית, על פי תאריך התרחשות האירוע. העיקרון נועד למנוע מניפולציות בערך הספרים ובמאזן. לדוגמה, חלקת אדמה אשר נרכשה לפני 50 שנה בתמורה ל-10,000 ש"ח ושוויה המוערך כיום במיליון ש"ח; אולם, בספרים ובמאזן נרשמת וצריכה להופיע העלות ההיסטורית - 10,000 ש"ח. בשנים בהן האינפלציה גבוהה נהוג להוסיף לדוחות הכספיים גם דוחות המותאמים לאינפלציה.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון ההכרה בהכנסה

עקרון ההכרה בהכנסה מציג קווים מנחים אשר על פיהם ניתן לקבוע מתי יש להכיר בהכנסות, לצורך מדידת הרווח שידווח בדוח רווח והפסד. הואיל וקיימים סוגים שונים של פירמות, שלהן תהליכים שונים להפקת רווחים, אפשרי שכל פירמה תכיר בהכנסות בזמנים שונים. עיקרון זה בא לוודא שעיתוי רישום ההכנסות יהיה קבוע, מוגדר ובר השוואה. בחברות יצרניות מנחים העקרונות מתי יש להכיר בהכנסות - במועד הייצור, מועד המכירה, מועד הגבייה או במועד מתאים אחר. לדוגמה, חברה המוכרת נפט למשל, יכולה להכיר בהכנסות כבר במועד הפקת הנפט, שכן לבטח יהיו לה קונים. לעומת זאת, חנות בגדים שבה לא ברור אם תצליח לגבות את החוב מחברת האשראי או מהלקוחות עצמם, תכיר בהכנסותיה במועד הגבייה.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון ההקבלה בין הוצאות להכנסות

על פי עקרון ההקבלה בין הוצאות להכנסות תרשמנה כל ההוצאות יחד עם ההכנסות שבגינן יצאו, ללא קשר למועד תשלום ההוצאות בפועל. מטרת העיקרון היא להציג בדוח רווח והפסד את הרווח ה"אמיתי" שנוצר לפירמה מפעולותיה. לדוגמה, בעת מכירת מוצר נוצרת הכנסה. כדי ליצור - להגיע - לאותה הכנסה, נאלצנו להוציא הוצאות רבות - החל מעלות המוצר ("עלות המכירות"- העלות לייצר או לקנות את המוצר שנמכר), דרך הוצאות השיווק והפרסום, וכלה בהוצאות המימון למימון פעילות הפירמה. המטרה בדוח רווח והפסד היא להציג את כל ההוצאות האלו, כולל אלו שישולמו בעתיד, יחד עם ההכנסה, כך שנוכל לדעת מהו הרווח מאותה מכירה. ואולם, לא תמיד קל לברר אילו הוצאות הניבו אילו הכנסות, ולכן לעיתים משתמשים בתחזיות ואומדנים ומקצים את העלויות באופן כזה או אחר על פני מספר שנים. לדוגמה, בעלי משרד הוצאה לאור רכשו מכונת הדפסה תעשייתית, אשר על פי נתוני היצרן תוכל להפיק הכנסות למשך עשר שנים, באופן שווה. במקרה זה תחולק עלות המכונה שווה בשווה בעשר השנים הבאות, עד שערך המכונה יהיה אפס (אורך חייו התועלתי) בדרך של רישום פחת.
לעיתים לא ניתן לרשום את ההכנסה עם הוצאותיה, אם מפני שזה בלתי אפשרי, אם מפני שישנה אי-ודאות לגבי יכולתם של ההוצאות להפיק הכנסות, ואם מפני שעלות החישוב והייחוס גבוהה מדי. לדוגמה, תשלום הוצאות חשמל: קשה לדעת איזו הכנסה בדיוק נוצרה בעקבות השימוש בחשמל. לכן, במקרה הזה ההוצאות יירשמו בהתאם לתקופה שבה השתמשנו בחשמל (גם אם היא הייתה לפני התשלום - אם השתמשנו בחשמל בדצמבר 2006 ושילמנו בינואר 2007 ההוצאה שייכת ל-2006.)
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון הגילוי הנאות

עקרון הגילוי הנאות מציג קווים מנחים בנוגע לכמות המידע שיש להציג בדוחות הכספיים. הקריטריון האיכותי לשאלה איזה מידע להציג והיכן הוא חשיבות המידע לקוראי הדוחות הכספיים - עד כמה המידע נדרש לצורך קבלת החלטות כלכליות נכונות. יש להימנע מהצגת מידע לא רלוונטי ולא חשוב מצד אחד, ולכלול מידע חשוב וחיוני, מאידך. על עורך הדוחות הפיננסיים לפרט ולסדר את החלקים העיקריים עד לרמת פירוט גבוהה. לדוגמה, בצד ההתחייבויות ישנן התחייבויות לזמן ארוך והתחייבויות לזמן קצר, וגם עליהן יש לפרט, לדוגמה, בהתחייבויות לזמן קצר: משיכת יתר בבנק, הלוואות קצרות מועד (פק"ם) וכדומה.
בנוסף, במסגרת עיקרון זה יש להוסיף ביאורים מתאימים לפריטים הדורשים הסברים נוספים, כגון מידע לגבי סיכונים מסוימים אליהם חשופה הפירמה, מידע לגבי אירועים שהתרחשו לפני מועד פרסום הדוחות, תביעות משפטיות התלויות בפירמה ופירוט עסקאות, התחייבויות וזיכיונות מהותיים.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון השמרנות

על פי עקרון השמרנות, בכל מקום שבו יש לרשום פעולה אך אין מידע כמותי עליה, יש לערוך אומדן ולהעדיף את המידע שייתן רווח מינימלי ביותר. מטרת העיקרון למנוע מצב שבו פירמה "מנפחת" את הרווח על ידי אומדנים נדיבים.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון העקביות (השוואתיות)

לפי עיקרון זה, מצווה העסק לדווח באופן אחיד ועקיב אודות תוצאות פעולתו ומצבו במהלך התקופות החשבונאיות. מטרת העיקרון היא לאפשר השוואה בין תקופות חשבונאיות, ולמנוע אפשרות של הטיית נתונים, בפרט בנושאים שבהן ניתן להשתמש במספר שיטות חישוב; למשל אופן חישוב פחת, הפרשה לחובות מסופקים וכו', במידה ויחול שינוי באופן הרישום נאזכר זאת בביאורים הנלווים לדוחות הכספיים.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון ההמשכיות

ראה עקרון העסק החי
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון העסק החי

ההנחה היא שהישות החשבונאית הוא גוף שאמור לפעול לאורך זמן, ועל סמך הנחה זו עורכים את הדוחות הכספיים. בהיעדר בסיס להנחה זו, מחייב עיקרון זה לציין זאת במפורש ולערוך שינויים מהותיים באופן הצגת נתוני הישות החשבונאית, כמו למשל הצגת הרכוש הקבוע בשווי מימוש (נמוך).
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון הישות הנפרדת

העסק נחשב מבחינה חשבונאית כיחידה ארגונית נפרדת ועצמאית המנותקת מבעליה (יודגש כי אין הכוונה רק לחברות בע"מ, אלא לכל עסק ללא קשר להיבטים המשפטיים החלים על חברות, ותאגידים נוספים). הרישום החשבונאי נועד לתעד את פעולות העסק כולן בלבד, ולכן אין לערב עסקאות שעושה בעל העסק באופן עצמאי; הדבר מקבל ביטוי בחשבון חו"ז בעל העסק, ובחשבון הון בעל העסק שמבטאים התחייבות או של העסק לבעלים או של הבעלים לעסק.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון התקופה החשבונאית

עיקרון המניח שניתן לחלק את הפעילות הפיננסית של הישות החשבונאית לתקופות קצובות (בדרך כלל 12 חודשים = שנה קלנדרית), לשם עריכת דוחות כספיים של הפעילות העסקית. תקופה זו נחשבת לתבנית פעולות הרישום החשבונאי, למרות העובדה שהעסק מתקיים לפני ולאחרי תקופה זו.
דוגמאות לעקרונות חשבונאיים מקובלים > עקרון היחידה המוניטרית

עיקרון זה קובע כי היחידה הכספית (מוניטרית) לפיה ערוכים הדוחות הכספיים, היא בעלת ערך קבוע (ש"ח, $) שיוצרת מכנה משותף למטרות מדידה חשבונאית.
ראו גם

תקן דיווח כספי בינלאומי (IFRS)
פלגיה שפרינגר (הוצ'אק)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 באפריל 1917 
 פטירה:  15 בפברואר 2007 (בגיל 89) 
 
פלגיה שפרינגר (הוצ'אק) (בפולנית: Pelagia Huczak Springer;‏ 16 באפריל 1917 – 15 בפברואר 2007), ישראלית ממוצא נוצרי-פולנייה, אשר במלחמת העולם השנייה הצילה יהודים רבים ממוות בשואה. במרבית המקרים ההצלה נעשתה בעזרת בני משפחתה, שהוכרו אף הם כמוה, כחסידי אומות העולם.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

לפני המלחמה, עבדה פלגיה במפעל נעליים שהיה שייך לתאגיד לג'זרוויץ-שפרינגר בעיירה סוסנוביץ בפולין. בהתחלה הייתה פלגיה עובדת מן המניין, אך לאחר תהליך האריזציה שבא בעקבות הכיבוש הגרמני, הנאצים מינו את פלגיה כמנהלת המפעל. היא השתמשה בסמכותה ובתפקידה כמנהלת זמנית על מנת להציל את שלמה שפרינגר, שהיה בעל המפעל, ואת בנו זאב (וולף) שפרינגר בן ה-5. בשנת 1942, היא הצליחה להבריח את וולף מהגטו ולקחה אותו לביתה, בעקבות חשש לחייו. במהלך החודשים שוולף הסתתר בביתה של פלגיה, כל משפחתה, שכללה את אביה החורג, אמה, ושלושת אחיה, דאגו וטיפלו בו במסירות. אחרי מספר חודשים, פלגיה הצליחה לסדר לוולף מקום מסתור אחר, בדירה של מכרה שלה, אלמנה נוצרייה מכפר סמוך. היא שילמה עבור אחזקתו מחסכונותיה וממכירת תכשיטים שהיו ברשותה, וסיפקה לו ביגוד ומזון על מנת שהאלמנה תסכים לשמור עליו. לאחר חיסול גטו סוסנוביץ, פלגיה הבריחה את שלמה שפרינגר מתוך הגטו, תוך סיכון חייה, והחביאה אותו תחילה במפעל, ובמשך שנתיים בבית משפחתה, עד ב-27 בינואר 1945, שוחרר האזור מידי הנאצים על ידי ברית המועצות. ישנן עדויות נוספות, שפלגיה החביאה מספר יהודים נוספים בביתה. פלגיה ומשפחתה גם נתנו מחסה לאחיו של שלמה, פינקוס, לזמן קצר. כמו כן, במהלך אחת מהאקציות בגטו סוסנוביץ ובאזור, פלגיה הסתירה כ־20 יהודים בבית המלאכה של מפעל הנעליים, וכך הצילה את חייהם.
לאחר המלחמה

לאחר המלחמה, בשנת 1947, שלמה שפרינגר התחתן עם פלגיה. הם עלו יחד עם בנו וולף לישראל. המשפחה התגוררה בחיפה. בשנת 1982 נפטר שלמה שפרינגר. בערוב ימיה חזרה פלגיה להתגורר בפולין באזור סוסנוביץ. היא נפטרה ב-2007. במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב), נחקר גם סיפורה של פלגיה ונעשה מאמץ לאיתור מקום קבורתה, אולם לא ידוע היכן נקברה.
הכרה והנצחה

ב-25 בדצמבר 1984, יד ושם הכירו בפלגיה שפרינגר-הוצ'אק כחסידת אומות העולם, וב-21 במאי 1985, נערך טקס וניטע עץ לכבודה ביד ושם. ב־27 ביוני 1985, יד ושם הכירו גם באביה החורג, יאן רוגוזינסקי (Jan Rogoziński), באימה סלומיה (Salomea), ובשלושת אחיה אלפרד(Alfred) ויקטור(Viktor), ואדם(Adam) כחסידי אומות העולם, על תרומתם להצלה. בגן חסידי אומות העולם תושבי חיפה בשכונת רמת אלון בחיפה נקבעה אבן לזכרה.
לקריאה נוספת

מרדכי, פלדיאל. "מצילים בעקבות הניצולים: על חסידי אומות העולם המתגוררים בישראל [כולל רשימה שמית של המצילים עם פרטים על פעילותם]", ילקוט מורשת, מ"א, 1986, 10-11.
פינצ'בסקי גרשון, חסד אחרון: סיפורם של חסידי אומות העולם בישראל, ירושלים: יש ושם, 2023 עמ' 50.
הערות שוליים

1 2  The Righteous Among the Nations Database Springer Pelagia (Huczak), באתר יד ושם (באנגלית)
↑  ארכיון יד ושם, תיק מס' M.31.2/3118.
↑  המכון ללימודי השואה, חסידי אומות העולם, באתר דעת, ‏פברואר, 2007
↑  אור הלר, "חסד אחרון": המבצע של שב"כ ויד ושם להנצחת חסידי אומות העולם, באתר חדשות 13, 7 באפריל 2021
↑  חגית הורנשטיין, הסודות של גן חסידי אומות העולם, באתר כלבו חיפה והקריות
פנתאון מתאצמינדה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית קברות, קניין תרבותי 
 כתובת:  טביליסי 
 מיקום:  טביליסי 
 מדינה:  גאורגיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1929
 תאריך פתיחה רשמי:  1929 
 קואורדינטות:  41°41′46″N 44°47′19″E﻿ / ﻿41.69602°N 44.788684°E﻿ / 41.69602; 44.788684
  (למפת טביליסי מוגדלת) פנתאון מתאצמינדה(למפת טביליסי רגילה) פנתאון מתאצמינדה
 
כנסיית מאמאדוויתי ופנתאון מתאצמינדה
פנתאון מתאצמינדה לסופרים ואישי ציבור (בגאורגית: მთაწმინდის მწერალთა და საზოგადო მოღვაწეთა პანთეონი) הוא נקרופוליס בטביליסי שבגאורגיה בו קבורים אישים בולטים של גאורגיה, בהם סופרים, אמנים, אנשי אקדמיה וגיבורים לאומיים. הפנתאון ממוקם בחצר הסובבת את כנסיית מאמאדוויתי (כנסיית דוד הקדוש) על מדרונות הר מתאצמינדה ("მთაწმინდა", מילולית: "מתאצמינדָה" – "הר קדוש") ונוסד באופן רשמי בשנת 1929.
האישיות המפורסמת הראשונה שנקברה בפנתאון היה הסופר הרוסי אלכסנדר גריבוידוב ‏(1795–1829) ואשתו הגאורגית נינו צ'בצ'בדזה (1812–1857). הפנתאון נפתח רשמית בשנת 1929 בחגיגות יום השנה ה-100 למותו הטרגי של הסופר באיראן. מאז נקברו בפנתאון מפורסמים גאורגים נוספים, חלקם הועתקו ממקום קבורתם לפנתאון.
הפנתאון מנוהל על ידי עיריית טביליסי וזוכה למבקרים מקומיים וחיצוניים. בשנת 2002 חובר הפנתאון עם הפוניקולר של טביליסי.
קבורים בפנתאון

ואסו אבשידזה (1962-1854) – שחקן ובמאי תיאטרון גאורגי
וריקו אנג'פרידזה (1987-1897) – שחקנית קולנוע ותיאטרון גאורגית
ניקולוז ברתשווילי (1845-1817) – משורר רומנטיקן גאורגי
וסיל ברנובי (1934-1856) – סופר גאורגי
ניקולוז ברדזנישווילי (1965-1894) – היסטוריון גאורגי
וחטנג צ'בוקיאני (1992-1910) – רקדן בלט גאורגי
איליה צ'בצ'בדזה (1907-1839) – סופר ואיש ציבור גאורגי. קבור יחד עם אשתו אולגה גוראמישווילי
זכריה צ'יצ'ינדזה (1931-1853) – סופר והיסטוריון גאורגי
סימון צ'יקובאני (1966-1902) – משורר ואיש ציבור גאורגי
ככוצה צ'ולוקאשווילי (1930-1888) – גיבור לאומי גאורגי שנלחם בשלטון הסובייטי
שלווה דדיאני (1959-1874) – מחזאי ושחקן גאורגי
דוד אריסתווי (1890-1847) – עיתונאי, מתרגם ומחזאי גאורגי
זוויאד גמסחורדיה (1993-1939) – דיסידנט אנטי-סובייטי ונשיאה הראשון של גאורגיה
יעקב גוגבשווילי (1912-1840) – סופר ומחנך גאורגי
אלכסנדר גריבוידוב (1829-1795) – סופר רוסי. קבור יחד עם אשתו נינו צ'בצ'בדזה
יוסב גריששווילי (1965-1889) – סופר ואיש אקדמיה גאורגי
לאדו גודיאשווילי (1980-1896) – צייר גאורגי
סימון ג'נשיה (1947-1900) – היסטוריון גאורגי
מוסה ג'נשווילי (1934-18551855) היסטוריון גאורגי
אנה קלנדדזה (2008-1924) – משוררת גאורגית
אקקי חורווה (1972-1895) – שחקן גאורגי
לאו כיאצ'לי (1963-1884) – סופר גאורגי
דימיטרי קיפיאני (1887-1814) – עיתונאי ואיש ציבור גאורגי
דוד קלדיאשווילי (1931-1862) – סופר גאורגי
מרב קוסטבה (1989-1939) – דיסידנט אנטי-סובייטי וגיבור לאומי גאורגי
גיורגי לאונידזה (1966-1899) – משורר גאורגי
קוטה מרג'נישווילי (1933-1872) – במאי תיאטרון גאורגי
ניקולוז מוסחלישווילי (1976-1891) – מתמטיקאי גאורגי
ניקו ניקולדזה (1928-1843) – עיתונאי ונדבן גאורגי
יאקוב ניקולדזה (1951-1876) – פסל גאורגי
איוונה פליאשווילי (1934-1868) – מנצח גאורגי
גלקטיון טאבידזה (1959-1892) – משורר גאורגי
אכוותימה תאקאישווילי (1953-1863) – היסטוריון וארכאולוג גאורגי
אלכסנדרה צגרלי (1929-1844) – בלשן גאורגי
אקקי צרתלי (1915-1840) – משורר גאורגי
גריגול צרתלי (1938-1870) – פפירולוג (חוקר ספרות עתיקה)
אנסטסיה תומנישווילי-צרתלי (1932-1849) – סופרת גאורגית
וז'ה פשבלה (1915-1861) – משורר גאורגי
איליה וקואה (1977-1907) – מתמטיקאי גאורגי
סרגו זכריאדזה (1971-1907) – שחקן גאורגי
ראו גם

פנתאון דידובה
פנתאון סבורתלו
כנסיית מאמאדוויתי בשנות ה-70 של המאה ה-19
פעולה ירוקה

"פעולה ירוקה - תנועה לשינוי חברתי סביבתי" היה ארגון התנדבותי אקו-חברתי אשר נוסד בתל אביב ב-1994. נעשו ניסיונות מספר, להקים לו סניפים גם בחיפה ובירושלים.
היסטוריה

חדשנותו של הארגון, נבעה בין-השאר מיצירת הקשר, בין נושאים סביבתיים לנושאים חברתיים.
במרוצת השנים, היה הארגון מעורב במספר מאבקים וקמפיינים, דוגמת המאבק לעצירת כביש חוצה-ישראל (בכל שנות-קיומו), המאבק נגד הבנייה בחוף הבננה ביץ' (אביב 1999), השתתפות אקטיבית בחזית הולכי-הרגל (אביב 1999), המאבק נגד כביש 80 (אביב 1999), המאבק נגד העברת קרקעות-המדינה לידי-החקלאים (1999), תמיכה בחקיקתו של חוק המיחזור (1999–2000), המאבק נגד פרויקט "סי אנד סן" (2000) ונגד הבנייה בחופי-הים בכלל, המאבק באנטנות-הקרינה ביישוב צורן שבשרון (אוגוסט 2000, בשלהי ימי הארגון), ציון "יום ללא קניות" ו"יום כדור הארץ" ועוד.
על הפעילים המרכזיים בארגון, נמנו צ'אד לנצ'נר, רותם שפע, שגית טריסטר, רוני ערמון, ארבל גל, דניאל קלטי, מירה אסאו ועוד.
במשך מספר שנים, שכן הארגון בשכונת כרם התימנים ובתחילת שנת 2000, עבר לשכונת פלורנטין.
בתחילת שנת 2000, היה ארגון "פעולה ירוקה" שותף מרכזי, בהקמת "קואליציית הארגונים לשינוי חברתי", בה נטלו חלק גם מרכז השל, "מאבק סוציאליסטי", "אנימלס", "תנו לחיות לחיות", "תנו לעבוד בכבוד" ועוד עשרות ארגונים סביבתיים, חברתיים ועוד.
בשלהי שנת 2000, עקב כשלים חמורים בניהולו, נקלע הארגון לקשיים והתמוטט. במרוצת השנים הבאות, נעשו מספר ניסיונות כושלים להקימו מחדש. ניסיונות אלה הניבו מספר פעילויות, בעיקר בתחומי ההתנגדות למזון מהונדס גנטית, התמיכה בסחר הוגן והמאבק נגד תרבות הצריכה. כן לקחו פעיליו חלק גם בארגון "פסטיבל אקטיביזם".
פקודת היום לפלישה לצרפת

פקודת היום לפלישה לצרפת הייתה מסר לחיילי בעלות הברית מכל האומות מאת המפקד העליון של כוח המשלוח של בעלות הברית, הגנרל דווייט אייזנהאואר, לקראת הפלישה לנורמנדי. אייזנהאואר החל לנסח את הפקודה עוד בחודש פברואר 1944, זמן קצר לאחר כניסתו לתפקידו. היא חולקה ב-5 ביוני 1944 לאנשי חילות היבשה, הים והאוויר שיועדו להשתתף בפלישה, לפני צאתם לפעולה.
בפקודה פנה אייזנהאואר אל אנשי חיל המשלוח, שעמדו לצאת על פי ניסוחו למסע צלב (Crusade) גדול, שלקראתו התכוננו בעלות הברית זה זמן רב. הוא ציין כי עיני כל העולם היו נשואות אליהם והכריז כי אנשי חיל המשלוח יהרסו, בצוותא עם אחיהם לנשק בכל החזיתות, את מכונת המלחמה הגרמנית ויכחידו את הרודנות הנאצית המושלת על העמים המדוכאים של אירופה.
אייזנהאואר ציין כי משימתם לא תהיה קלה נוכח כוחו וניסיונו של אויבם, אך הטעים כי בעלות הברית כבר הנחילו לגרמנים לעת ההיא תבוסות כבדות בשדה הקרב, וכי העורף של הלוחמים העמיד לרשותם עדיפות מכרעת בנשק ועתודות גדולות של לוחמים. הוא הכריז כי האנשים החופשיים של העולם צועדים לניצחון, והדגיש כי יש לו אמון מלא ביכולת, באומץ הלב ובמחויבות של החיילים לתפקידם וכי כולם יחד לא ישלימו עם דבר זולת ניצחון מלא.
אייזנהאואר סיים את פקודתו בברכת הצלחה ללוחמים ובבקשה לברכת האלוהים למשימה הגדולה והנאצלת שלפניהם.
הנוסח המקורי של הפקודה נשמר כיום בספרייה הנשיאותית ע"ש אייזנהאואר בקנזס שבארצות הברית.
פרדס בחריה

מבנה בית הפרדסנים במרכז פרדס בחריה
בית האריזה בפרדס בחריה
פרדס בחריה היה גדול הפרדסים בשעתו בארץ ישראל שניטע ביוזמה יהודית והיה בבעלות יהודית. ניטע במהלך שנת 1905, לאחר שבשנת 1904, נמכר שטח בן 600 דונם משני צידי הירקון התיכון כיום בתחום הוד השרון, שהיה בבעלות אלכסנדר רוק, אחד מבעלי הנכסים הגדולים ביפו, לידי קבוצה מאנשי היישוב היהודי ביפו בעת החדשה, שהתגבשה בהנהגת שמעון רוקח, לנטוע פרדס גדול על גדות הירקון ולנצל את מימיו להשקיה.
את שמו בחר-יה העניק לו יחיאל מיכל פינס שם המזכיר את שמו הערבי של המקום, 'בוכריה'.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 נכרת הפרדס ואדמתו משמשת לגידולי שדה.
פירוליזה

ריטורט המשמש לפירוליזה של פצלי שמן לניצול החומר האורגני
פירוליזה או זיקוק יבש הוא תהליך פירוק של חומר (לרוב חומר אורגני) על ידי חימום לטמפרטורה גבוהה, ללא נוכחות חמצן או הלוגן.
הפירוליזה היא תהליך בלתי הפיך המשנה את ההרכב הכימי ואת התכונות הפיזיקליות של החומר. הפירוליזה הוא התהליך ההופך עץ לפחם והוא מתרחש בשריפה של דלקים מוצקים. הלהבות הנצפות בשריפת עץ הן של הגזים הנפלטים בפירוליזה ולא של שריפת החומר המוצק. ככלל בפירוליזה של חומר אורגני משתחררים גזים ונוזלים והמוצק הנותר, המכונה Char, עשיר יותר בפחמן. פירוליזה המתקדמת עד למצב בו השארית המוצקה היא בעיקר פחמן נקראת פחמון.
יישום תעשייתי

בתעשייה הכימית משתמשים בפירוליזה להפיק, בין היתר, במגוון תהליכים:
פחם פעיל, מתנול ומוצרים אחרים מעץ.
הפיכת אתילן דיכלוריד לוויניל כלוריד, ממנו מייצרים PVC.
הפיכת ביומסה לגז הסינתיזה.
פיצוח פחמימנים כבדים בנפט לקלים יותר המשמשים כדלק.
פצלי שמן ופסולת פלסטיק לייצור נפט.
יישומים אחרים

לתגובות פירוליזה תפקיד בבישול, טיגון, צליה ואפיה. בבישול עוברים פירוליזה פחמימות וחלבונים, כך למשל פירוליזה מתרחשת בתהליך ייצור קרמל והיא המספקת חומצות אמינו לתגובת מייאר. הטמפרטורה הדרושה לפירוליזה של שומנים גבוהה מהטמפרטורה אליה מגיעים בדרך כלל בהכנת מזון.
משתמשים בפירוליזה באנליזות כימיות כמו ספקטרומטר מסה ותיארוך פחמן-14.
פירוליזה כשיטה לטיפול בפסולת פלסטיק

פירוליזה נכללת תחת הקטגוריה של מיחזור שלישוני (שבה נמצאים גם גזיפיקציה, מיצויי כימי, דה-פולימריזציה), טכנולוגיות שונות המאפשרות מיחזור פסולת פלסטיק לדלקים ולמוצרי יסוד לתעשייה. לפירוליזה יתרונות משמעותיים לעומת שיטות אחרות בטיפול בפסולת פלסטיק: בהשוואה למיחזור מכני, עלוית המיון, השטיפה והעירבוב זניחות בשיטת הפירוליזה.
המכניזם של פירוליזה כולל בתחילה המסה של הפלסטיק, לאחר מכן תחילות להיווצר בועות שממשיכות בטמפרטורות של C°‏100 עד C°‏400. שלב חשוב מאוד בפירוק התרמי מתרחש מעל C°‏400 כאשר נוצרים רדיקלים R, אשר תורמים לפירוק קשרי פחמן-פחמן ובתורם לשבירת שרשראות ולהיווצרות של הידרוקרבונים וביניהם פרפינים, סולר, בנזין ועוד.