בשר בחלב
הערות שוליים

↑  ראו בהמשך לגבי מספר המצוות באיסור זה
↑  שולחן ערוך יורה דעה סימן פז סעיף ג
↑  הרב ירון בן צבי, בשר חיה ועוף בחלב באתר תורת הר עציון, 11.08.2014
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ח, עמוד א'
↑  מסכת חולין דף קטו עמוד ב' בדברי בית רבי ישמעאל
↑  רמב"ם מורה נבוכים ג' מ"ח
↑  לפי תרגום אונקלוס האיסור בתורה הוא על האכילה של בשר בחלב - "לא תיכלון בשר בחלב" (שמות כג יט), ולפי תרגום יונתן האיסור הוא הן על בישול והן על אכילה של בשר בחלב - "עמי בית ישראל, לית אתון רשאין, לא למבשלא ולא למיכול, בשר וחלב מערבין כחדא" (שם)
בגמרא (חולין קטו ע"ב) מובאות דעות נוספות, הלומדות את איסור האכילה וההנאה מפסוקים אחרים.
↑  ד"ר הרב זאב פרבר, איסור בשר בחלב: מקורותיו במקרא, באתר התורה, ‏2.8.2021
↑  פירוש בכור שור על שמות כג יט, לד כו
↑  הפירוש הזה מובא גם אצל היהודי סמואל אל-מוגרבי שהתאסלם ב-1163, בספרו אפחאם אל-יהוד, כדוגמה לפירוש נכון שהיהודים לא הבינו
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"ג, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"ג, עמוד ב'
↑  מכילתא סוף משפטים
↑  "לא תביא טלה בחלב אמו", מ- προσφερω. אבל בשמות כג, יט ובדברים: לא תבשל, εψησεις.
↑  הרב אליהו בירנבוים, ‏אתיופיה (2), באתר "דעת"
↑  פרופ' יורם ארדר, דרכים בהלכה הקראית הקדומה, הקיבוץ המאוחד
↑  רמב"ם, מורה נבוכים חלק ג פרק מח
↑  ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק י"ט
↑  אריאל סטולמן, "לֹא תְבַשֵּׁל גְּדִי בַּחֲלֵב אִמּוֹ", בספר "בעקבות הפשט האבוד" עמ' 242-233
↑  האבן עזרא בפירושו
↑  הרשב"ם שמות כג יט
↑  הרב קוק בספרו חזון הצמחונות והשלום עמוד ל.
↑  בשבילי התנ"ך, באתר www.daat.ac.il
↑  בשבילי התנ"ך, באתר www.daat.ac.il
↑  בשבילי התנ"ך, באתר www.daat.ac.il
↑  Mlbim-jm-23, tora.us.fm
↑  הספורנו בפירושו למקרא הסבר זה נשנה אף בפרשנים מאוחרים יותר, כמו שד"ל בפירושו למקרא והמלבי"ם בפירוש למכילתא. שמות כג
↑  לוח SS (וירולו), 62 (גורדון). שורה 14, מילים 5-9
↑  בספרו "האלה ענת" עמ' 40. בפירושו לספר שמות עמ' 212–213 (במהדורה האנגלית - עמ' 305). ובדבריו בערך "גדי בחלב אמו" באנציקלופדיה מקראית (כרך ב' טורים 435–437). קאסוטו מסתמך אף על דבריו של ח. א. גינזברג בספרו "כתבי אוגרית" (עמ' 78)
↑  "גדי בחלב אמו", ארץ ישראל, י"ד (ספר ח"א גינזבורג), תשל"ח. עמ' 12–18. פורסם גם בתוך: "מקרא ועולמו", עמ' 433-444.
↑  על פי ספר הזוהר החלב (הלבן) מסמל מידת הרחמים, ואילו הבשר (האדום) מסמל את מידת הדין ואסור לערבבם. בדומה הכלי יקר מפרש כי איסור זה דומה לכלאיים, מיזוג של כוחות מנוגדים.(שמות כג יט)
↑  שלום רוזנברג, היסטוריה כאן ועכשיו, אתר מקור ראשון
↑  ספר המצוות, לאו קפ"ו וספר המצוות, לאו קפ"ז, ספר מצוות גדול לאוין, קמ-קמא ספר החינוך צב, קיג. הרמב"ם מנמק את דבריו ב"נקודה הנפלאה" המפורסמת.
↑  מנין המלקות סימן נח
↑  ספר המצוות, לא-תעשה סט
↑  זוהר הרקיע, מנין הלאוין, קצה, קצו, קצז
↑  משנה ותלמוד בבלי, מסכת תמורה, דף ל"ג, עמוד ב' - לד ע"א; משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט', הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ד, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"ג, עמוד א'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ז, סעיף ד'
↑  משנה, מסכת חולין, פרק ח', משנה ד'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קט"ז, עמוד א'
1 2  משנה תורה לרמב"ם, הלכות ממרים, פרק ב', הלכה ט'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ז, סעיף ג'
↑  חולין קיג, א ד"ה בשר בהמה. מנגד, הרמב"ם בהלכות ממרים כותב שמי שאומר שבשר עוף אסור מהתורה עובר על איסור בל תוסיף
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט', הלכה ד'
↑  ראו לדוגמה http://www.mechon-mamre.org/i/5209.htm
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ז, סעיף ג'
↑  ראשונים לבבלי חולין קח ע"ב
↑  פלתי, יו"ד, סימן צב ס"ק ג
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ב, סעיף ח'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ח, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט', הלכה א'
↑  פתחי תשובה יורה דעה סימן צ"ז
↑  ספר ה"לבוש" סימן פ"ט
↑  ספר "טעמי המנהגים ומקורי הדינים", עמ' תקנ"א
↑  היתר אכילת בשר וחלב קרים שלא בושלו יחדיו מהתורה נלמד מכך שאיסור זה במקרא נאמר בלשון 'בישול' ולא בלשון 'אכילה', טור יורה דעה סימן פ"ז
↑  מובאת בגמרא דעת רבי יוסי הגלילי שסובר שאין לאסור מדרבנן אכילת בשר עוף עם חלב, וכן נהגו במקום מגוריו (חולין קטז א). למעשה אין לא נפסקה הלכה כדעתו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ג, עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ט, סעיף ב'
↑  רמ"א על יורה דעה, סימן פ"ט, סעיף ב'; פרי מגדים, יורה דעה, משבצות זהב, סימן פ"ט.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן פ"ט, סעיף א'
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין • כחל (כשרות) |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה • מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541753005171  LCCN: sh90000044 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
נימוק האיסור על פי רוב הוא בהרחקה מאכזריות והכרה בחייה של הבהמה. על פי הרמב"ם מדובר בהרחקה ממעשה אלילי. הרשב"ם טוען שזו הרחקה מ"רעבתנות" מגונה. הכלי יקר נימק זאת בהפרדה בין אלמנטים מנוגדים וסותרים.

”טב[ח•גד]•בחלב•אננ[?]ח•בחמאת” "בשלו גדי בחלב, אננח (=שם נרדף לגדי) בחמאה" (כתב אוגריתית, משמאל לימין)
האתר באוגרית בו נמצאו הלוחות
מכשירי מיקרוגל נפרדים לבשר וחלב לשימוש הסטודנטים באוניברסיטת חיפה
כלים חלביים: על כלי המתכת חרותה המילה "חלב". גרמניה, המאה ה-19. המוזיאון היהודי בברלין
כלים בשריים: על כלי המתכת חרותה המילה "בשר", ועל כלי החרסינה מופיע כיתוב אדום. גרמניה, המאה ה-18 וראשית המאה ה-20. המוזיאון היהודי בברלין.
מגבת מטבח אדומה לכלי בשר ומגבת כחולה לכלי חלב