stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בעיית המדידה

בעיית המדידה היא אחד הקשיים המושגיים המורכבים ביותר במכניקת הקוונטים. בעיית המדידה מתארת את הכשל המתקיים בתיאור המתמטי הרציף של מערכת קוונטית כאשר מתבצעים מדידה וכימות של אחד או יותר ממאפייני המערכת. טרם ביצוע מדידה ניתן לחשב את התנהגות המערכת -למשל, גל אור - על ידי פונקציית הגל שהיא פתרון למשוואת שרדינגר. אולם מרגע ביצוע מדידה תוצאה זו כבר לא מתאימה למציאות הנצפית. ניסויים רבים מראים שאין זה משנה כיצד מבוצעת המדידה. גם במדידה עקיפה, שכביכול לא אמורה להשפיע על התנהגות גל האור, קיימת תופעה זו.
 בעיית המדידה אינה נובעת מתמטית ממכניקת הקוונטים. היא תוצאה של ניסויים, שמדגימים שוב ושוב שהתנהגות כל מערכת משתנה באופן חד ברגע שמתבצעת מדידה.
תיאור של מערכת קוונטית

מערכת פיזיקלית קוונטית מתוארת על ידי פונקציית הגל (או "פונקציית מצב") שלה  \ \psi (t,{\vec {r}}). פונקציה זו מגדירה על-פי-רוב את ההסתברות של המערכת להימצא במצב נתון, מבחינה פורמלית על פונקציית הגל לפתור את משוואת שרדינגר.
תיאור של מערכת קוונטית > התפתחות המערכת בזמן

ניתן כאמור לאפיין מערכת קוונטית בעזרת פונקציית הגל שלה, התפתחות המערכת בזמן, פירושה - תיאור מצבי המערכת המשתנים על פני הזמן: נתאר מערכת הנמצאת בזמן  \ t_{1} על ידי המצב  \ |\psi _{1}\rangle  ובזמן  \ t_{2}
על ידי המצב  \ |\psi _{2}\rangle  כאשר  \ t_{2}>t_{1} מעבר המערכת בין מצביה השונים בזמן משמעותו שקיים אופרטור U כך שמתקיים
מבחינה מתמטית האופרטור האוניטרי U מעביר את המערכת בין מצביה המשתנים על פני הזמן.
קריסת פונקציית הגל

האופרטור U המאפשר הצגת מעברי המערכת המתפתחים עושה מלאכתו נאמנה כל עוד לא ערכנו מדידה על מאפייני המערכת.
הקושי התעורר בעקבות תוצאותיהם של ניסויים פיזיקליים שונים (כמו ניסוי שני הסדקים) שהדגימו מצב מוזר, לפיו עריכת המדידה גורמת לקריסת פונקציית הגל, כלומר: בתיאור המערכת על ידי המצבים  \ |\psi _{2}\rangle ,|\psi _{1}\rangle  כאשר בין הזמנים  \ t_{2},t_{1} בוצעה מדידה לא קיים אופרטור U אוניטרי כך ש־ \ U(t_{1},t_{2})|\psi _{1}\rangle =|\psi _{2}\rangle  בשונה מהמקרה שלא בוצעה מדידה בין שני הזמנים.
פונקציית הגל מתארת את ההסתברות להימצאות המערכת במצב מוגדר בתוך מרחב המצבים האפשריים מבחינה פיזיקלית, ביצוע המדידה גורם "להכרעה" בין מצבי הסופרפוזיציה הקוונטית של המערכת שמשמעו קריסת פונקציית הגל והיעדר יכולת לבטא מתמטית את מעברי המערכת ממצב שלפני המדידה למצב שאחרי המדידה.
השלכות בעיית המדידה

מדידת גודל פיזיקלי היא תהליך פיזיקלי כמו כל תהליך פיזיקלי אחר - משמע, בעיית המדידה היא בעיה חריפה אשר פוגמת בעקביות הפיזיקה כולה ומעוררת שאלות מדעיות ופילוסופיות כאחד. ליישוב בעיית המדידה, הוצעו הסברים שונים ופרשנויות שונות. 
בין הפרשנויות והניסיונות הידועים ביותר לפתרון בעיה זו נמנה פירוש העולמות המרובים של הפיזיקאי יו אברט. על פי פירוש זה פונקציית הגל היא פונקציה "עולמית", הכוללת את המערכת הפיזיקלית, הצופה, התקני המדידה וכך הלאה. עם ביצוע המדידה עוברת פונקציית הגל המוכללת טרנספורמציה רציפה ואינה קורסת, ומשמעות הדבר שמרחב המצבים מכיל כעת כמה עולמות אשר בכל אחד מהם יש מידע שונה על אותה מדידה עצמה. למרות היותו של פתרון זה עקבי מבחינה מתמטית הוא נדחה על ידי מרבית הפיזיקאים.
נס המערכת

בעיית המדידה מופיעה רק בעצמים קוונטים כגון חלקיקים קטנים ואינה נראית בעצמים "גדולים מספיק" כגון אבן או כיסא, שמתנהגים בהתאם לחוקי הפיזיקה הקלאסית. השאלה באיזה גודל המערכת יוצאת מהתחום הקוונטי לתחום הקלאסי היא מקרה של פרדוקס הערימה שעדיין לא נמצא לו פתרון משביע רצון. הפיזיקאי נילס בוהר הציע את המושג "נס המערכת" על מנת להסביר שעבור מערכת גדולה מספיק האפקטים הקוונטים מבטלים אחד את השני ונשארים עם פיזיקה קלאסית, תשובתו הייתה עמומה ולא סיפקה קריטריון לקביעה מתי מערכת גדולה מספיק ומתי מתרחש המעבר.
בשנים האחרונות מתנהל מחקר בתחום שבין פיזיקה מאקרוסקופית (עצמים קלאסיים) לפיזיקה מיקרוסקופית (עצמים קוונטים). פיזיקה זו - הנקראת פיזיקה מזוסקופית - אמורה לחקור שאלה זו ובאמצעות ניסויים בננוטכנולוגיה לבדוק אפקטים קוונטים במערכות שגודלן ככמה עשרות מולקולות.
ראו גם

מכניקת הקוונטים
משוואת שרדינגר
פרשנות קופנהגן
החתול של שרדינגר
פירוש העולמות המרובים
גלן רייס ג'וניור

| --- | --- |

 לידה:  1 בינואר 1991 (בן 33) מיאמי, פלורידה, ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.98 מטר
 מכללה:  ג'ורג'יה טק
 דראפט:  בחירה מספר 35, 2013 פילדלפיה 76'
 קבוצות כשחקן
 2012–2013 2013–2015 2014 2014–2015 2015 2016–2017 2017 2017–2018 2018 2018 2019 2019 2020 2021–2022   2022–:  ריו גראנדה ואלי וייפרס וושינגטון ויזארדס ←איווה וולבס ←פורט ויין מאד אנטס ריו גראנדה ואלי וייפרס טריגרוס דה סיודאד אוברגון TNT קטרופה הפועל חולון  קסיקס דה הומקאו מיצ'ואקאן  אינסטיטו אתלטיקו סנטרל קורדובה   ניו זילנד ברייקרס יובנטוס מכבי חיפה אורתודוקסים בית סאחור
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות ליגת הפיתוח (2013)   זכייה בגביע המדינה הישראלי (2018)
 
גלן רייס ג'וניור (באנגלית: .Glen Rice Jr; נולד ב-1 בינואר 1991) הוא כדורסלן אמריקאי. במהלך הקריירה היה מעורב במספר תקריות אלימות, שהובילו לשחרורו מהקבוצות בהן שיחק.
ביוגרפיה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013/2014 | וושינגטון | 11 | 1 | 9.9 | 0.297 | 0.294 | 0.714 | 1.8 | 0.6 | 0.5 | 0.1 | 2.9 |
| 2014/2015 | וושינגטון | 5 | 0 | 8.6 | 0.200 | 0.143 | 0.667 | 0.8 | 0.4 | 0.0 | 0.0 | 2.2 |
| קריירה |  | 16 | 1 | 9.5 | 0.269 | 0.250 | 0.692 | 1.5 | 0.6 | 0.4 | 0.1 | 2.7 |
ביוגרפיה > בליגת העל הישראלית

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים ל-2 | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017/2018 | הפועל חולון | 18 | 18 | 32.4 | 0.599 | 0.371 | 0.801 | 8.2 | 4.9 | 2.0 | 0.2 | 24.3 |
| קריירה |  | 18 | 18 | 32.4 | 0.599 | 0.371 | 0.801 | 8.2 | 4.9 | 2.0 | 0.2 | 24.3 |
הערות שוליים

↑  Glen Rice Jr. kicked off team, ‏ESPN, ‏13 במרץ 2012
↑  Glen Rice Jr. injured in shooting, charged with marijuana possession, ספורטס אילוסטרייטד, 27 באוקטובר 2015
↑  Report: Ex-NBA player Glen Rice Jr. arrested on battery, robbery charges, ‏CBS, ‏28 ביולי 2016
↑  אור שקדי‏, הפועל חולון: גלן רייס ג'וניור סיכם את תנאיו, באתר וואלה, 22 באוקטובר 2017
↑  43 נק' לרייס, חולון גברה על אשדוד בהארכה, באתר ערוץ הספורט, 18 בנובמבר 2017
↑  אחרי שהיכה את פניני: רייס שוחרר מחולון, באתר ערוץ הספורט
↑  "המתלוננת שחזרה בה מהתלונה נגד רייס: "לא רציתי להרוס לו את הקריירה"". ynet. 2018-06-15. נבדק ב-2018-06-15.
↑  אור שקדי‏, בחולון מודים: "הרומן בינינו לבין גלן רייס נגמר". אלכסנדר בנאום עצבני, באתר וואלה, 15 ביוני 2018
↑  ההרפתקה הבאה: גלן רייס ג'וניור חתם לחודשיים בקסיקס דה הומקאו, באתר וואלה, 26 ביוני 2018
↑  ממשיך להסתבך: גלן רייס ג'וניור חבט בשופט בליגה המקסיקנית, באתר ynet, 4 בדצמבר 2018
↑  מופתעים? גלן רייס ג'וניור שוחרר מעוד קבוצה, באתר ynet, 2 במרץ 2019
↑  אור שקדי‏, גלן רייס ג'וניור חתם בניו זילנד ברייקרס של דן שמיר, באתר וואלה, 5 בנובמבר 2019
↑  גלן רייס ג'וניור נעצר שוב, ונחתך מהברייקרס, באתר ynet, 9 בדצמבר 2019
↑  נגמר מהר: גלן רייס ג'וניור נזרק מהברייקרס, באתר ONE‏, 9 בדצמבר 2019
↑  אחרי 6 ימים: רייס ג'וניור שוחרר מיובנטוס, באתר ערוץ הספורט, 7 בספטמבר 2020
↑  אור שקדי‏, לאחר ההרחקה: גלן רייס ג'וניור נחתך ממכבי חיפה, באתר וואלה, 26 בינואר 2022
↑  גלן רייס ג'וניור באתר הקבוצה
דני כהן (מדען מחשב)

| --- | --- |

 לידה:  9 בדצמבר 1937 חיפה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  12 באוגוסט 2019 (בגיל 81) פאלו אלטו, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מתמטיקה 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל (1963)  אוניברסיטת הרווארד (1969)  בית הספר להנדסה ומדע שימושי של הרווארד  המכון הטכנולוגי של קליפורניה 
 מנחה לדוקטורט:  איוון סאת'רלנד 
 מוסדות:  מכון מדעי המידע (1973)  סאן מיקרוסיסטמס (2001–2012)  אוניברסיטת הרווארד  המכון הטכנולוגי של קליפורניה  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של האינטרנט (2012)  עמית IEEE 
 
דני כהן (9 בדצמבר 1937 – 12 באוגוסט 2019) היה מדען מחשבים ישראלי-אמריקאי שהתמחה ברשתות מחשבים. הוא היה מעורב בפרויקט ARPAnet וסייע בפיתוח יישומים יסודיים שונים לאינטרנט. כהן היה אחת הדמויות המרכזיות מאחורי ההפרדה של TCP ו-IP (הגרסאות המוקדמות של TCP לא כללו שכבת IP נפרדת); הפרדה זו אפשרה מאוחר יותר את יצירת UDP.
חבר האקדמיה הלאומית להנדסה האמריקאית ו"חבר כבוד" של IEEE. בשנת 2012 הפך לישראלי הראשון שנכנס להיכל התהילה של האינטרנט (אנ').
ביוגרפיה

כהן נולד בחיפה. אמו, דורית אוסטרייכר, עלתה מהונגריה ואביו - דויד, עלה מארצות הברית. אחיו גידי נפטר כפעוט בשל מום מולד בלב.
כהן התגייס לנח"ל המוצנח ונלחם במבצע קדש ב-1956. הוא סיים תואר ראשון בפקולטה למתמטיקה בטכניון ב-1963. ב-1965 עבר ל-MIT בארצות הברית. ב-1969 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד בהנחיית איוואן סאת'רלנד, עימו פיתח בהמשך את אלגוריתם כהן-סאת'רלנד (על שם שניהם) ל'חיתוך קווים'.
ב-1967 כהן פיתח את מדמה הטיסה וכן את מדמה המכ"ם, שרצו לראשונה בעולם על מחשב לא ייעודי. ב-1981 הוא המיר את מדמה הטיסה לכזה שירוץ על גבי ה-ARPANet (קודמתה של רשת האינטרנט דהיום). המדמה החדש השתמש באלגוריתם אותו פיתחו כהן וסאת'רלנד.
בין 1969–1973 עבד כהן בפקולטה למדעי המחשב באוניברסיטת הרווארד וגם ב-Caltech - המכון הטכנולוגי של קליפורניה, וכן הצטרף לאוניברסיטת דרום קליפורניה לשם פיתוח תהליך להעברת קול על גבי רשת ה-ARPANet (מה שכעבור זמן התפתח ל-VoIP), ובדומה - גם להעברת וידאו. במקביל הוא עבד על מספר מיזמים שהבשילו, לימים, לאינטרנט המוכר לנו כיום.
כהן היה ידוע, בין השאר, כמי שטבע את הביטויים little-endian ו-big-endian, בקשר לסדר בתים, או לפעמים ביטים, במחשוב, במאמרו שפורסם ב-1980, בו השווה את הנושא לקונפליקט המופיע ברומן הסאטירי מ-1726 "מסעי גוליבר" מאת ג'ונתן סוויפט.
כהן נשא לאשה ב-1961 את שושנה בראונר (מורה למוזיקה) ובהמשך התגרשו. הוא התחתן בשנית עם דליה היליג (אותה הכיר ב-ARPANet) ב-1982, וממנה התגרש ב-1996. מאשתו הראשונה נולדה לו בת - אורלי - שנהרגה בתאונת דרכים ב-1993; מנישואיו השניים נולד בנו דוד.
בשנותיו האחרונות הוא סבל ממחלת פרקינסון.
דני כהן נפטר בביתו, בפאלו אלטו שבארצות הברית.
ראו גם

אלגוריתם כהן-סאת'רלנד
הערות שוליים

↑  Separation of TCP and IP באתר איגוד האינטרנט העולמי, 25 ביוני 2022
↑  Danny Cohen, Internet Hall of Fame (באנגלית אמריקאית)
↑  Hafner, Katie (2019-08-16). "Danny Cohen, Who Helped Set the Stage for a Digital Era, Dies at 81". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2019-08-22.
↑  דני כהן, ON HOLY WARS AND A PLEA FOR PEACE (על מלחמות קדושות וקריאה לשלום), (תאריך הפרסום יכול לרמוז שאף על פי שהמאמר עצמו רציני ועוסק בשאלה משמעותית, הוא נכתב בנימה היתולית), ‏1 באפריל 1980 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ACM DL: 81408598004  dblp: 96/581  MGP: 167405
הוועדה המייעצת לסדר דין פלילי וראיות

הוועדה המייעצת לסדר דין פלילי וראיות היא ועדה קבועה הממונה על ידי שר המשפטים ומכינה עבור הממשלה את מרבית הצעות החוק הממשלתיות בנושא סדר הדין הפלילי ודיני הראיות. בראש הוועדה עומד שופט של בית המשפט העליון, וחבריה הם שופטים מכל הערכאות, נציגים בכירים מהפרקליטות, הסניגוריה הציבורית, משטרת ישראל, לשכת עורכי הדין והאקדמיה.
כיום אין לוועדה יו"ר, זאת לאחר שהשופט ניל הנדל פרש מתפקידו כיו"ר הוועדה בנובמבר 2024. השופט הנדל החליף את השופטת עדנה ארבל בשנת 2023. בעבר עמדו בראש הוועדה השופטת מרים נאור (עד שנת 2012) והשופט אליהו מצא.
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דבורה גריסקום פאסמור

| --- | --- |

 לידה:  1840 מחוז דלאוור, ארצות הברית 
 פטירה:  1911 (בגיל 71 בערך) וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות היפות בפנסילבניה  קווייקרים 
 הושפעה על ידי:  תומאס מורן 
 
דבורה גריסקום פאסמור (באנגלית: Deborah Griscom Passmore‏: 1840 – 1911) הייתה מאיירת בוטנית של משרד החקלאות האמריקאי שהתמחתה בציורי פירות. עבודתה נשמרת באוסף צבעי המים של משרד החקלאות, והיא כונתה הטובה ביותר מבין אמני USDA המוקדמים. היא הפכה לפורייה ביותר בקבוצת האמנים, ותרמה חמישית מ-7500 הציורים באוסף צבעי המים הפומולוגיים.
ביוגרפיה > ראשית חייה

דבורה גריסקום פאסמור נולדה במחוז דלאוור, פנסילבניה, ב-17 ביולי 1840, ביתם החמישית של אוורט גריסקום פאסמור (1787–1868), חוואי, ואליזבת ק. נייט (בערך 1800–1845), מורה.
דבורה פאסמור קיבלה את שמותיה משם סבתה מצד אביה. אמה נפטרה כשהייתה עדיין ילדה, ופאסמור התחנכה בפנימייה הסמוכה שבה לימדה אמה לפני נישואיה. היא עברה הכשרה כאמנית בבית הספר לעיצוב לנשים ובאקדמיה לאמנויות בפילדלפיה.  בת דודתה הראשונה[4] דבורה פסמור גילינגהם (1820–1877) הייתה גם אמנית בוטנית, אם כי חובבת שעבודתה לא פורסמה כמעט.
ביוגרפיה > לימודיה

פאסמור השלימה את הכשרת האמנות שלה בפילדלפיה עם שנה של לימוד אמנות באירופה. שם, מצאה השראה באיורים הבוטניים של מריאן נורת' בגני קיו, אנגליה, וכשחזרה לארצות הברית, היא החלה לצייר את פרחי הבר של אמריקה וכן חבצלות ופרחים אחרים. היא קיוותה לפרסם את ציורי צבעי המים האלה תחת הכותרת "פרחי הבר של אמריקה", אבל מעולם לא הצליחה לעשות זאת וכתב היד נמצא באוספים המיוחדים של משרד החקלאות. פאסמור התגאתה בכך שהיא תיארה את הנושאים שלה בדיוק רב. הבוטנאי הנודע אדוארד לי גרין היה מעריץ גדול של ציורי הפרחים של פאסמור.
פאסמור גם ציירה קקטוסים, וכמה מצבעי מים שלה הודפסו בעבודה משנת 1919 בשם "הקקטוסים", שיצאה לאור על ידי מכון קרנגי.
קריירה

פאסמור עבדה בפילדלפיה כמורה במשך מספר שנים לפני שהחליטה לעבור לוושינגטון הבירה בהצעתו של ויליאם וילסון קורקורן, מייסד הגלריה לאמנות קורקורן, שהתרשם מאוד מעבודתה.  קורקורן נפטר לפני שפאסמור הצליחה להשיג עבודה דרך הקשר הזה, ובמקום זאת היא קיבלה עבודה ב-1892 כמאיירת במשרד החקלאות האמריקאי. זו הייתה תקופה שבה אזורי גידול הפירות העיקריים בארצות הברית רק החלו להתפתח, כאשר חקלאים עבדו עם משרד החקלאות להקמת פרדסים להרחבת השווקים. הצילום עדיין לא היה בשימוש נרחב כמדיום דוקומנטרי, ולכן הממשלה הסתמכה על אמנים כמו פאסמור, אמנדה ניוטון, מרי דייזי ארנולד, אלזי לואר פומרוי, אלן אישאם שאט, ג'יימס מריון שול ורויאל צ'ארלס סטדמן כדי לייצר רישומים מדויקים מבחינה טכנית עבור הפרסומים המקצועיים.
פאסמור הייתה אחת מיותר מ-50 מאיירים בוטניים שנשכרו בתקופה מוקדמת זו, והיא קודמה במהירות, כשמונתה למנהיגת צוות האמנים באגף הפומולוגיה באותה שנה שבה התקבלה לעבודה. אחת המשימות הראשונות שלה הייתה לצייר לתערוכת הקולומבינית העולמית של 1893 בשיקגו.
בסופו של דבר היא תעבוד עבור משרד החקלאות במשך תשע-עשרה שנים.
יצירות האמנות של פאסמור עבור משרד החקלאות כיסו מגוון רחב של פירות כולל תפוחים, אגסים, שזיפים, אפרסקים, תפוזים, אפרסמונים, תותים ודומדמניות, כמו גם שסק הפחות נפוץ, קומקווט ודובדבן סורינאם. היא הייתה פורייה ביותר, הפיקה יותר מ-1500 צבעי מים ורישומים מוגמרים. יותר ממחציתם נוצרו בין 1895 ל-1902. רבים מהם ניתן למצוא בדוחות הטכניים ובפרסומים של הסוכנות. כמו כן, בין השנים 1901–1911 פורסם בשנתון המחלקה מבחר מיצירותיה, בליווי דו"ח שנתי על פירות חדשים.
פאסמור גם לימדה אמנות באופן פרטי בוושינגטון הבירה, שם היא קיימה סטודיו משלה.
היא מתה בבית מהתקף לב ב-3 בינואר 1911.
חלק גדול מעבודותיה של פאסמור מוחזק באוסף צבעי המים הפומולוגיים של משרד החקלאות, בתוך האוספים המיוחדים של הספרייה החקלאית הלאומית. מספר הדפסים מעבודותיה מוצגים בתערוכה קבועה בחדר הקריאה המרכזי של הספרייה. כמה מצבעי המים של הקקטוסים שלה נמצאים באוסף המחלקה לבוטניקה של המוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע.
הערות שוליים

↑  Fusonie, Alan E. "The Heritage of Original Art and Photo Imaging in USDA: Past, Present, and Future." Agricultural History 64:2 (Spring 1990).
1 2  Passmore, Deborah G. Flowers in Water Color. 1911. Preface to unpublished manuscript, United States Department of Agriculture, National Agricultural Library, Special Collections.
↑  DEBORAH GRISCOM PASSMORE (d. 1911), www.christies.com (באנגלית)
↑  Duncan, John. Lilies & Magnolias: Botanical Watercolors of Deborah Passmore Gillingham. Schiffer, 2010.
↑  White, James J., and Erik A. Neumann. "The Collection of Pomological Watercolors at the U.S. National Arboretum". Huntia: A Journal of Botanical History 4:2 (January 1982), pp. 106–107
↑  Deborah Griscom Passmore Watercolors | NAL Special Collections, specialcollections.nal.usda.gov
| --- | --- |
בקרת זהויות :  DSI: 2753
קולבי קאליי

| --- | --- |

 לידה:  28 במאי 1985 (בת 39) מליבו, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2007 
 מקום לימודים:  תיכון מליבו, Thousand Oaks High School, Moorpark College 
 סוגה:  פופ רוק, קאנטרי 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר 
 חברת תקליטים:  ריפבליק רקורדס 
 בן או בת זוג:  Justin 
 www.colbiecaillat.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קאליי במהלך הופעה במליבו, קליפורניה ב-26 באוקטובר 2007
קולבי מארי קאליי (באנגלית: Colbie Marie Caillat; נולדה ב-28 במאי 1985) היא זמרת פופ אמריקאית, כותבת שירים וגיטריסטית.
ביוגרפיה

קאליי נולדה בניוברי פארק, קליפורניה וגדלה במאליבו. היא בתו של קן קאליי, אחד ממפיקי האלבומים "Rumours" ו-"Tusk" של פליטווד מק ומאוחר יותר בעל חברת תקליטים עצמאית משלו.
בילדותה למדה קאליי לנגן על פסנתר ולקחה שיעורים לפיתוח קול.
בגיל 19 החלה לנגן בגיטרה אקוסטית ולכתוב שירים, לאחר שחיברה מספר יצירות העלתה אותם לאתר מייספייס. הדף שלה החל לצבור פופולריות רבה, עד כדי כך שהפכה לזמרת המצליחה ביותר באתר שלא תחת חוזה. לאחר תקופה קצרה, הוחתמה קאליי בחברת "יוניברסל ריפבליק" והוציאה את הסינגל הרשמי הראשון שלה "Bubbly", שהיה אחד השירים המושמעים ביותר באתר מייספייס. הסינגל נכנס לחמישייה הראשונה של מצעד הבילבורד. ב-17 ביולי 2007 יצא בארצות הברית אלבום הבכורה שלה: "Coco" שהגיע למעמד אלבום פלטינה ולמקום החמישי במצעד האלבומים של הבילבורד.
במאי 2008 הקליטה קאליי דואט יחד עם ג'ייסון מראז, הנקרא "Lucky" שנכנס לתוך אלבומו "We Sing, We Dance, We Steal Things". באותו החודש, הקליטה קאליי גרסת כיסוי לשיר "Kiss the Girl" מהסרט הקלאסי של דיסני בת הים הקטנה לדיסני מאניה 6. באותה השנה הקליטה דואט גם עם הזמר הקולומביאני המצליח חואנס.
לאחר שהופיעה כאמנית חימום בסיבובי ההופעות של הגו גו דולס ולייפהאוס ב-2007, בקיץ 2008 היא הופיעה בסיבוב ההופעות של הזמר ג'ון מאייר. באוגוסט אותה שנה, היא הקליטה שיר וצילמה קליפ לאולימפיאדת בייג'ינג (2008) אשר נקרא "Somethin' Special".
בסוף 2008, הופיעה קאליי בעונה השלישית של סדרת הלהיט של דיסני האנה מונטנה.
באוגוסט 2009, יצא אלבומה השני של קאליי, "Breakthrough". באותה שנה שיתפה פעולה עם טיילור סוויפט ביצירת האלבום Fearless. בטקס פרסי הגראמי ב-2010 זכתה קאליי בשני פרסים מתוך ארבע מועמדויות, על חלקה באלבום של סוויפט ועל שיתוף הפעולה שלה עם ג'ייסון מראז בסינגל "Lucky".
ביולי 2011 יצא אלבומה השלישי, "All of You".
דיסקוגרפיה > אלבומים

2007 – Coco
2009 – Breakthrough
2011 – All of You
2012 – Christmas in the Sand
2014 – Gypsy Heart
2016 – The Malibu Sessions
דיסקוגרפיה > סינגלים

2007 – Bubbly
2008 – Realize
2008 – The Little Things
2009 – Fallin' for You
2010 – I Never Told You
2011 – I Do
2011 – Brighter than the Sun
2013 – Hold On
2014 – Try
2016 – Goldmine
2016 –  Never Got Away
ללא כותרת (אל מלא רחמים)

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 צייר:  משה גרשוני
 תאריך יצירה:  1996-1995
 טכניקה וחומרים:  לכה תעשייתית, ספריי, אבקת פחם וגרפיט על בד
 ממדים בס"מ
 אורך:  80
 רוחב:  80
 נתונים על היצירה
 מיקום:  אוסף פרטי
"ללא כותרת" או "אל מלא רחמים" (1996-1995) הוא ציור מאת האמן הישראלי משה גרשוני.
תיאור

הציור, המהווה חלק מסדרה של עבודות דומות, נוצר בין השנים 1995–1996 והוצג לראשונה בין התאריכים 31 במאי-28 ביוני 1996 בתצוגה שכללה שתי תערוכות יחיד - של גרשוני ושל רפי לביא - בגלריה גבעון בתל אביב-יפו. בציור מופיעים שני כתמים שחורים מעוגלים, כמעיין שתי עיניים, על רקע צהוב בהיר. מתחתיהן כתוב בעיפרון טקסט הלקוח מתפילת "אל מלא רחמים": "אֵל מָלֵא רַחֲמִים שׁוֹכֵן בַּמְּרוֹמִים, הַמְצֵא מְנוּחָה נְכוֹנָה".
למרות שיש בעבודה ממד אירוני, המתבטא בעימות לוגי בין נוסח התפילה המבקש "מנוחה נכונה", לבין אופן הציור הגופני והגס, המאזכר גם נוזלי גוף. הרי האופן שבו רשום הטקסט - בכתב יד אישי ורועד - מעניקים לו ממד של עדות או של פנייה.
העיסוק במוטיב העיניים, אופייני ליצירתו של גרשוני בשנות ה-90 של המאה ה-20. אלו הם עיניים חלולות, חסרות אישונים, המצוירות באקספרסיביות.
שרה בריטברג-סמל קשרה את מוטיב העיניים הריקות אל עבודות המוקדמות מסדרת "הנייר נראה לבן מבחוץ אבל בפנים הוא שחור" (1970). וגם טקסטים של המשורר אברהם בן יצחק ואל הגותו של עמנואל לוינס, העוסק בעיצוב ההוויה דרך פניו של האחר הנגלה אל הסובייקט
בראיון משנת 2008 תיאר גרשוני את הרקע לדימוי:
הדבר היחיד שברור לי הוא, שהעיניים האלה באו מ"שם". לפעמים אני חושב על התמונה של המשפחה שלי מפולין] [...] - כמקור של דימוי העיניים הזה. יש לי גם בראש תמונה של רכבת נוסעת ומבין הרווחים מציץ זוג עיניים שחורות, של ילד או ילדה, והעיניים מנסות להבין מה קורה, אבל הרכבת נוסעת במהירות ואי אפשר לראות כלום. העולם מאבד את צורתו. יש לי ציורים שכתוב עליהם "אסתר'ל על הפסים", שיש להם קשר לדימוי הזה.
העיניים הריקות ליוו אותי הרבה זמן לפני שיצרתי אותן, בעקבות תערוכה של פרוטומות רומיות שראיתי במוזיאון לואיזיאנה לפני שנים. העיניים, שכנראה היו עשויות במקור מאבנים טובות, כבר לא היו במקומן, נגנבו כנראה. אבל דווקא החורים, חיסרון העיניים, יצר פתח אל הריק השחור שבתוך הפסל, המחישו את הפנים המפוסלות והיצוקות כקליפה דקה, ריקה. הפרוטומות האלה עשו עלי אז רושם עצום.
למרות שצויר לפניו, התגובות לעבודה הושפעו מאוד מרצח יצחק רבין, שאירע כחצי שנה לפני כן בסיום עצרת השלום בכיכר מלכי ישראל. רבים זיהו את סדרת העבודות כעוסקת לא רק בהתמודדות עם המוות, כי אם גם בשבר של מות המנהיג. בשנת 2003 תיאר אורי דסאו תחושות אלו:
התערוכה המשותפת של רפי לביא ומשה גרשוני בגלריה גבעון ב-1996 תיזכר לדורות. רבים מקהילת האמנות ייחסו את הממד ההיסטורי שאפף את תערוכת הענקים הזו לרצח רבין שארע חצי שנה לפניה, ולאופן שבו ניתן היה לקרוא את ציוריהם של השניים כהטרמה לרצח, שהופכת לתגובה לרצח כאשר היא מוצגת אחריו. אופן זה של קריאה שחרר רבדים שונים של דיבור על עבודת כל אחד מהם, שעד אז כמו נאסרו. האימה המחרידה שייצגו הכתמים האדומים של לביא שויכה, אמנם לא בבלעדיות, לשלוש היריות של יגאל עמיר. ההופעה המתמדת של השם יצחק אצל גרשוני, מאז שנות השמונים, שויכה פתאום לרבין.
הערות שוליים

↑  ראו: סגולי, אירית, "האדום שלי הוא דמך היקר", סטודיו, כתב עת לאמנות, מס' 76, אוקטובר-נובמבר 1996, עמ' 38
↑  ברייטברג-סמל, שרה, גרשוני*, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2010, עמ' 340-339
↑  ברייטברג-סמל, שרה, גרשוני*, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2010, עמ' 346
↑  ראו: סגולי, אירית, "האדום שלי הוא דמך היקר", סטודיו, כתב עת לאמנות, מס' 76, אוקטובר-נובמבר 1996, עמ' 37
↑  אורי דסאו, ‏לביא וגרשוני שוב ביחד, באתר גלובס, 18 בנובמבר 2003
| משה גרשוני |
| --- | --- | --- |
| פיסול | הנייר נראה לבן מבחוץ אבל בפנים הוא שחור (1970) • אבי זקני (1970) • יד ענוגה (1978) • מי ציוני ומי לא (1979) • בדם ליבי  (1980) • אטימה אדומה: תיאטרון (1980) • חייל! חייל! (1981) • תשיר, חייל: (1981) • איזה חייל נהדר (1982) • ח"י רקפות (1984) • אבינו מלכנו (1984) • קדיש (1984) • יצחק יצחק (1985) • במראה ובחידות (1986) • י"ג תחריטים לשירי חיים נחמן ביאליק (1987) • בודפשט (1988-1987) • צדק לפניו יהלך (1988-1987) • ללא כותרת (מגן דוד שחור) (1992) • ללא כותרת (אל מלא רחמים) (1996-1995) |  |
קרולין גורדון

| --- | --- |

 לידה:  26 בדצמבר 1950 (בת 73) צ'ארלסטון, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  גאומטריה דיפרנציאלית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרדו  אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס 
 מנחה לדוקטורט:  Edward Nathan Wilson 
 מוסדות:  דארטמות' קולג' 
 תלמידי דוקטורט:  Ruth Elizabeth Gornet, Emily B. Dryden, Ian Michael Adelstein, Emily Proctor, He Ouyang, Elizabeth Amy Stanhope, Naveed S. Bari 
 פרסים והוקרה:  עמית האיגוד לנשים במתמטיקה (2018)  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013)  עמיתה באגודה האמריקאית לקידום המדע (2012)  הרצאת נתר (2010)  פרס שובנט (2001)  מלגת המאה של AMS (1990) 
 
קרולין סו גורדון (אנגלית: Carolyn Sue Gordon; נולדה ב-26 בדצמבר 1950) היא מתמטיקאית אמריקנית, הנשיאה לשעבר של האגודה למען נשים במתמטיקה ומרצה למתמטיקה בדארטמות' קולג' החל משנת 1992. תחום מחקרה של גורדון הוא גאומטריה רימנית, סוג של גאומטריה לא-אוקלידית. על עבודותיה, זכתה בפרס קוונט ובפרס הרצאת נתר.
קורות חייה

קרולין גורדון נולדה ב-26 בדצמבר 1950 בצ'ארלסטון, וירג'יניה המערבית, ארצות-הברית.
היא קיבלה את התואר הראשון והשני שלה במתמטיקה מאוניברסיטת פרדו שבאינדיאנה, ארצות-הברית. את עבודת הדוקטורט שלה עשתה באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, מיזורי, ארצות-הברית.
את עבודת הבתר-דוקטורט עשתה בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל שבחיפה, בסיוע קרן המלגות על שם ליידי דייוויס. לאחר מכן, גורדון עבדה באוניברסיטת ליהיי שבבית לחם, פנסילבניה ובאוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, מיזורי. בשנת 1992 החלה לעבוד בדארטמות' קולג', שם היא עובדת עד היום.
בשנת 2005 כתבה מכתב לעיתון ניו-יורק טיימס, בו ביקשה מראשי המוסדות האקדמיים לסייע בכניסתם של נשים למוסדותיהם בתחומי המתמטיקה, המדעים וההנדסה.
פעילות מחקרית ואקדמית

גורדון חקרה את תחום הגאומטריה הרימנית. עבודתה המוערכת ביותר, "אתה לא יכול לשמוע את צורתו של תוף" ("You Can't Hear the Shape of a Drum"), עסקה בקשר שבין צורתו של תוף לבין הצליל שהוא משמיע. בעבודתה, היא הראתה כי צורות שונות המשמשות כמעטפת תוף, בעלות היקף זהה ושטח זהה, משמיעות את אותו הצליל בדיוק. מסיבה זו, לא ניתן לגלות את צורת התוף לפי הצליל אותו הוא משמיע.
במהלך עבודתה, גורדון לוותה שישה דוקטורנטים: באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס לוותה את הי הוויינג ורות גורנט בשנים 1991 ו-1993, בהתאמה, ובדארטמות' קולג' לוותה את אליזבת סטאנהופ, אמילי פרוקטור, אמילי דריידן ויאן אדלשטיין בשנים 2002, 2003, 2004 ו-2015, בהתאמה.