כופין על מידת סדום
הערות שוליים

↑  במדבר רבה, וילנא לך לך, פרשה מ"א על הפסוק "ואנשי סדום רעים וחטאים", רעים אלו לאלו, חטאים בגילוי עריות כו'.
↑  רבי עובדיה מברטנורא על פרקי אבות, ה, י: וזו הייתה מדת סדום שהיו מתכוונים לכלות את הרגל ביניהן אף על פי שהייתה הארץ רחבת ידיים ולא הייתה חסרה כלום.
↑  אברהם וינרוט, 'שימוש לרעה בזכות במשפט העברי ("כופין על מידת סדום"), דיני ישראל כרך יח, נז - נח (אהרן קירשנבאום עורך, תשנ"ה).
↑  בש"א 2813/05 חברת השיתופית הכללית בא"י בע"מ נ' הרב דניאל ביטון סעיף 89 לפסק דינו של השופט דרורי (פורסם בנבו, 27.07.06).
↑  הרב עמיאל, מובא אצל אביעד הכהן, "מידת סדום", אברהם וינרוט, 'שימוש לרעה בזכות במשפט העברי ("כופין על מידת סדום"), דיני ישראל כרך יח, נט (אהרן קירשנבאום עורך, תשנ"ה). על היחס בין הגדרת המשנה ל'מידת סדום' לבין ההגדרה ההלכתית 'כופין על מידת סדום' ראה – הרב אהרון ליכטנשטיין, הגות עברית באמריקה כרך 1 363-365 (מנחם זהרי, אריה טרטקובר וחיים אורמיאן, עורכים, תשל"ב).
↑  רבינו יונה בבא בתרא דף יב ע"ב.
↑  כסף הקדשים חושן משפט רלז א.
↑  שו"ת הרשב"ש, סז.
↑  בבלי בבא קמא פא ע"ב.
↑  רש"י בבא בתרא דף יב ע"ב ד"ה על: "(כופים) על מדת סדום - (כגון במקרה בו) זה נהנה וזה לא חסר". ראה עוד פני יהושע, בבא קמא כ עמוד א' (ביחס לתוספות ד"ה זה אינו נהנה וזה לא חסר); קצות החושן קנד, ס"ק א: "אף על גב דאינו היזק ממש, כל שחסר קצת ומיעוטא דמיעוטא נמי - תו לא הוי ממדת סדום".
↑  תוספות, בבא בתרא, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  בבלי כתובות, קג עמוד א'.
↑  אברהם וינרוט, 'שימוש לרעה בזכות במשפט העברי ("כופין על מידת סדום"), דיני ישראל כרך יח, עט (אהרן קירשנבאום עורך, תשנ"ה).
↑  שו"ת מהרי"ק, קיב; אברהם וינרוט, 'שימוש לרעה בזכות במשפט העברי ("כופין על מידת סדום"), דיני ישראל כרך יח, פ (אהרן קירשנבאום עורך, תשנ"ה).
↑  בבלי בבא בתרא, דף יב עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, בבא מציעא עט, עמוד א' - עמוד ב'.
↑  רמב"ם שכנים פ"ז ה"ח; יד רמה בבא בתרא ז א.
↑  צרור הכסף עמ' רמג, מובא באנציקלופדיה תלמודית, כרך כז, 'כופים על מדת סדום'.
↑  כתובות דף ל: ד"ה לא.
↑  שו"ת רשב"א, חלק ג סימן צא.
↑  קצות החושן, סימן קנד ס"ק א.
↑  כסף הקדשים חושן משפט סי' רלז, מובא באנציקלופדיה תלמודית, כרך כז, 'כופים על מדת סדום'.
↑  נודע ביהודה תנינא, חושן משפט סי' כד.
↑  שו"ת חזון נחום סי' פו אות ג, בדברי מהרי"ק שורש קיב ומקורות נוספים שהובאו באנציקלופדיה תלמודית, כרך כז, 'כופים על מדת סדום'.
↑  תשובות חכמי פרובינציא ח"ב (חושן משפט) סי' טו, הובא באנציקלופדיה תלמודית, כרך כז, 'כופים על מדת סדום'.
↑  יצוין, כי יש הסוברים ש'כופין על מידת סדום' מקביל לדוקטרינת 'שימוש לרעה בזכות', ואף רחב ממנה. לפירוט ראו אברהם וינרוט, 'שימוש לרעה בזכות במשפט העברי ("כופין על מידת סדום"), דיני ישראל כרך יח, פה (אהרן קירשנבאום עורך, תשנ"ה).
↑  המ' 309/59 בעניין שותפות האחים ליטוינסקי, פס"מ יח, 64.
↑  וראו עוד: מנחם אלון המשפט העברי כרך ג' 1603 (מהדורה שלישית, 1973).
↑  תמ"א (י-ם) 26/82 היועמ"ש לממשלה ופלונית נ' פרופ' ציוידאלי ואח', פס"מ תשמ"ג (1) 230. בעמודים 231–232 לפסק הדין דן השופט טל בשאלה האם חובת ההצלה חלה גם כשנשקפת למציל עצמו סכנת חיים בעקבות ההצלה.
↑  ע"א 4836/90 פמ"ר חברה לבנין נ' הבנק הבינלאומי הראשון בע"מ, פ"ד מח(2)560.
↑  רע"א 6339/97 רוקר נ' סלומון ואח', פ"ד נה(1) 199 (1999).
↑  רע"א 6339/97 רוקר נ' סלומון ואח', פ"ד נה(1) 199, 227 (1999).
↑  מ' ויגודה, שכירות ושאילה (ירושלים, תשנ"ח) עמ' 398-391.
↑  מ' ויגודה, שכירות ושאילה (ירושלים, תשנ"ח) עמ' 511.
↑  הרב מ' פרבשטיין, "שו"ת בדין כופין על מידת סדום", שורת הדין, ב (תשנ"ד), עמ' שכג.
↑  פסק דין- הרב אבישי נתן מייטליס 10 תשע”ח, עוד נקבע בפסק הדין, בהקשר לדינים אחרים לבד מ'כופין על מידת סדום', שאם לא מחו הבעלים על מעבר ברשותם – אין איסור לעבור שם, אם אין במעבר רעש או פגיעה בפרטיות הדייר, או כשאין נזק שיפגע בזכויות הבעלים. המעבר מותנה בכך שאינו כרוך בעלות כספית לדיירים, כגון שימוש בתאורה, במעלית הבניין או פגיעה בניקיון. בנוסף, למשתמשים במעבר לא תעמוד חזקת 'מיצר שהחזיקו רבים' אא"כ קיבלו רשות לעבור שם.
כמו כן, יש אפשרות לכל דייר בבניין משותף להתיר למכריו לעבור דרך הבניין המשותף. ברם, אם מוחים בו שכניו, ומקפידים על כך, לא יוכל לעשות כך בלא הסכמתם של השכנים (גם אם חבר ועד הבניין התיר לו זאת).
↑  תשובת הרב יחזקאל ראטה
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.