stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהודה ריינהרץ
תארים ועיטורי כבוד

ריינהרץ קיבל פרסים ואותות כבוד רבים. ב-1990 קיבל את פרס נשיא מדינת ישראל, הניתן על-ידי הכנסת. הוא נבחר כחבר האקדמיה האמריקאית לאומנויות ולמדע ב-1995 ולחבר המועצה ליחסי חוץ ב-1999. פעמיים זכה במענק מהקרן הלאומית למדעי הרוח, וכן זכה במלגת גוגנהיים למחקר. ב-1998 מונה על ידי הנשיא ביל קלינטון לשרת כחבר בוועדת הייעוץ הנשיאותית לנכסי השואה בארצות הברית. ריינהרץ קיבל דוקטורטים לשם כבוד מההיברו יוניון קולג', הסמינר התאולוגי היהודי, אוניברסיטת פארפילד בקונטיקט ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב, מכון ויצמן למדע, אוניברסיטת ברנדייס, היברו קולג' (אנ'), אוניברסיטת תל אביב והאוניברסיטה העברית בירושלים. ב-2017 נבחר ריינהרץ ליו"ר המועצה הבינלאומית של מכון ויצמן וכיהם בתפקיד עד 2020. ב-2024 נבחר כחבר לצמיתות במועצה הבינלאומית.
פרסים נוספים:
1985 Present Tense - פרס ג'ואל ה' קאוויור לספרות
1985 פרס קנת ב' סמילן לספרות
1986 פרס הספר היהודי הלאומי
1988 פרס שזר לחקר תולדות ישראל
1990 זכייה ראשונה בפרס נשיא המדינה
1992 עמית החברה ההיסטורית המלכותית (אנגליה)
1993 עמית באקדמיה האמריקנית למחקר יהודי
1995 עמית באקדמיה האמריקנית לאמנויות ולמדעים
1996 פרס הספר היהודי הלאומי בקטגוריית הביוגרפיות עבור ספרו חיים ויצמן - בדרך אל המנהיגות
1998 פרס Spirit of Liberty לשנת 1998 שהוענק על-ידי ארגון People for the American Way.
1999 חבר המועצה ליחסי חוץ (בארצות הברית)
2021 פרס יד בן צבי עבור הכרך השלישי של הביוגרפיה של ויצמן, האב המייסד, שנכתב בשיתוף עם פרופ' מוטי גולני
2024 פרס נשיא המדינה וראש הממשלה על הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה, עבור ספרו "האב המייסד – חיים ויצמן, ביוגרפיה, 1952-1922" (נכתב במשותף עם פרופ' מוטי גולני)
פרסומיו

ריינהרץ הוא מחברם של למעלה ממאה מאמרים ו-34 ספרים בשפות שונות. ספרו "היהודים בעולם המודרני"' שערך יחד עם פול מנדס-פלור הופיע בשתי מהדורות מורחבות והוא אחד הטקסטים הנלמדים בקולג'ים בנושא היסטוריה יהודית מודרנית. הביוגרפיה שלו בת שני הכרכים על חיים ויצמן, נשיאה הראשון של ישראל, זכתה בפרסים רבים בישראל ובארצות הברית. הכרך השלישי של הביוגרפיה נכתב בשיתוף עם פרופ' מוטי גולני וראה אור בעברית ב-2021. הספר שכתב יחד עם בן הלפרן "ציונות ויצירתה של חברה חדשה", ראה אור ב-1998. ספרו "אירופה המהוללת והמקוללת" נכתב בשיתוף עם יעקב שביט ויצא לאור בשנת 2010. ביוגרפיה באורך מלא Chaim Weizmann: A Biography, שנכתבה בשיתוף עם פרופ' מוטי גולני, ראתה אור ב-2024, וכך גם הספר The Blessed River (בשיתוף עם יעקב שביט). ספריו האחרונים ראו אור בעברית, באנגלית ובגרמנית. באוקטובר 2005 ערך יחד עם שולמית ריינהרץ אומוטי גולני את המכתבים והמסמכים הנוגעים לחייה ולתקופתה של מניה שוחט, חלוצה יוצאת דופן בת העלייה השנייה. הספר "ישראל במזרח התיכון", שערך יחד עם איתמר רבינוביץ, יצא לאור באביב 2008 (מהדורה שנייה). שלושה ספרים, "דרווין וכמה מבני מינו", "האל המדעי" ו"חלון אל העולם" (2017) נכתבו יחד עם פרופ' יעקב שביט. ב-2013 כתב ריינהרץ את הספר "הדרך לספטמבר 1939" עם יעקב שביט (גרסה מורחבת באנלית ראתה אור ב-2018) וכן את Die Sprache der Judenfeindschaft im 21.Jahrhundert עם מוניקה שורץ-פריזל. יחד עם אהרן ברק וידידיה שטרן ערך ריינהרץ (בעברית ובאנגלית) את הספר "75 פנים למדינה יהודית" (2023), העוסק בישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית. ריינהרץ כתב יחד עם יעקב שביט את הספר "חמוריות", על תולדות החמור בספרות. הספר ראה אור בעברית ב-2014.
ספרים שכתב ויצאו לאור בעברית

דרווין וכמה מבני מינו: אבולוציה, גזע, סביבה ותרבות: יהודים קוראים את דרווין, ספנסר, באקל ורנאן/ מאת יעקב שביט, יהודה ריינהרץ. ספריית הילל בן חיים למדעי היהדות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, ירושלים, 2009.
אירופה המהוללת והמקוללת: מסה על יהודים, ישראלים, אירופה ותרבות המערב/ מאת יעקב שביט, יהודה ריינהרץ; בעריכת אלי שאלתיאל. תל אביב: עם עובד, תשס"ו 2006.
הציונות: יצירתה של חברה חדשה/ בן הלפרן, יהודה ריינהרץ; תרגמה מאנגלית עדה פלדור. ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תש"ס 2000.
תולדות השומר הצעיר בגרמניה: 1939-1931. בצירוף מסות מאת צבי רענן ואחרים. תרגם מאנגלית יואל דרום. תל אביב: ספרית פועלים, תשמ"ט 1989.
חיים ויצמן: בדרך אל המנהיגות, 1914-1874, כרך א', ירושלים: הספרייה הציונית, 1987.
חיים ויצמן: עלייתו של מדינאי, 1922-1914, כרך ב', ירושלים: הספרייה הציונית, 1996.
יחד עם מוטי גולני, האב המייסד: חיים ויצמן, ביוגרפיה, 1952-1922, כרך ג', תל אביב: עם עובד, 2020.
חמוריות: מסע בעקבות החמור, יעקב שביט ויהודה ריינהרץ, מרכז זלמן שזר, 2014
ספרים שערך ויצאו לאור בעברית

עם הזרם ונגדו: מניה שוחט - אגרות ותעודות 1960-1906/ העורכים: יהודה ריינהרץ, שולמית ריינהרץ, מוטי גולני. ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשס"ה 2005.
עידן הציונות/ עורכים: אניטה שפירא, יהודה ריינהרץ, יעקב הריס. ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, 2000.
לאומיות ופוליטיקה יהודית: פרספקטיבות חדשות/ עורכים: יהודה ריינהרץ, יוסף שלמון, גדעון שמעוני. ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, ירושלים, מכון טאובר אוניברסיטת ברנדייס, בוסטון, תשנ"ז 1996.
ציונות ודת/ עורכים: שמואל אלמוג, יהודה ריינהרץ, אניטה שפירא. ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תשנ"ד 1994.
75 פנים למדינה יהודית / עורכים: אהרן ברק, יהודה ריינהרץ וידידיה שטרן, ידיעות ספרים והמכון למדיניות העם היהודי, 2023.
לקריאה נוספת

ישראל קולת, "(על) יהודה ריינהרץ, "חיים ויצמן : א: בדרך אל המנהיגות" (תשמז)", ציון נד, ד (תשמט 1989) 524-515.
הערות שוליים

↑  "מלומד המומחה לזכויות אדם נבחר לנשיאה הבא של אוניברסיטת ברנדייס",boston.com,‏ 8 ביולי 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267055605171  PLWABN: 9810595376705606  BnF: cb120527764 (data)  GND: 109875842  ICCU: TO0V026320  ISNI: 0000 0001 0929 8374  LCCN: n79066133  LNB: 000087014  NKC: zcu2009506894  NTA: 067842062  SNAC: w6rz737b  SUDOC: 028757505  VIAF: 103143030   WorldCat (עם VIAF): 103143030
הארדיפ סינג ניג'אר

| --- | --- |

 לידה:  11 באוקטובר 1977 Jalandhar District, הודו 
 פטירה:  18 ביוני 2023 (בגיל 45) סארי, קולומביה הבריטית, קנדה 
 מדינה:  קנדה, הודו 
 השקפה דתית:  סיקיזם 
 
הארדיפ סינג ניג'אר (באנגלית: Hardeep Singh Nijjar;‏ 11 באוקטובר 1977 – 18 ביוני 2023) היה מנהיג סיקי קנדי בתנועת ח'אליסטן (אנ') שתומכת בהקמת מדינה סיקית עצמאית בשטחי הודו. ניג'אר היה מבוקש על ידי השלטונות ההודיים והוגדר כטרוריסט על פי חוק (מניעת) הפעילויות הבלתי חוקיות (אנ') של הודו, והוא הואשם בתכנון רצח של כומר הינדי בחבל פנג'אב. ניג'אר נורה למוות על ידי שני רעולי פנים בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה ב-18 ביוני 2023.
ב-18 בספטמבר ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו הצהיר כי מידע מודיעיני שנאסף על ידי הממשל הקנדי הצביע על כך שסוכנים שפעלו בקנדה מטעם האגף למחקר וניתוח, סוכנות הביון הלאומית של הודו, ביצעו את ההתנקשות בחייו של ניג'אר, ובכך נוצר משבר ביחסי הודו–קנדה. שרת החוץ הקנדית מלאני ז'ולי הכריזה על דיפלומט הודי, אותו היא תיארה כראש האגף למחקר וניתוח בקנדה, כפרסונה נון גרטה. משרד החוץ ההודי דחה את הטענה, אותה כינה "אבסורדית", וטען כי היא בעלת מניעים פוליטיים.
ביוגרפיה

ניג'אר היה במקור מכפר בפאתי העיר ג'לנדהר (אנ'), ולפי דיווחים בחדשות ההודיות, היגר לקנדה בשלב מסוים באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20. ניג'אר ניסה ללא הצלחה לקבל אשרת פליט מקנדה, ומאוחר יותר הצליח לקבל אישור להגר לקנדה כאשר התחתן עם אזרחית קנדית. לטענת שר ההגירה, הפליטים והאזרחות הקנדי מארק מילר ניג'אר הפך לאזרח קנדי ב-3 במרץ 2015.
ניג'אר עבד בקנדה כשרברב, הוא היה נשוי והוא היה אב לשני בנים. הוא כיהן כנשיא של מקדש סיקי בעיר סארי שבקולומביה הבריטית והוא היה מנהיג של הסניף הקנדי של הארגון סיקים למען צדק (אנ').
לטענת ממשלת הודו ניג'אר היה המנהיג של ארגון "כוח הנמר של ח'אליסטן" (אנ'), מיליציה שתומכת בהקמת ח'אליסטן. בשנת 2018 הממשל ההודי האשים את ניג'אר באחראיות למספר חיסולים ממוקדים בהודו. ניג'אר דחה את האשמות, אותן כינה האשמות כוזבות מצד הרשויות ההודיות. בפברואר 2018 ראש השרים של מדינת פנג'אב שבהודו אמרינדר סינג נתן לראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו רשימה של אישים מבוקשים בקנדה אשר כללה את ניג'אר. ב-13 באפריל 2018 יחידה של המשטרה הרכובה המלכותית של קנדה בעיר סארי חקרה במשך כ-24 שעות את ניג'אר, אך שחררה אותו לאחר מכן מבלי להגיש כתב אישום נגדו.
ביולי 2020 הודו הגדירה את הארדיפ סינג ניג'אר כטרוריסט במסגרת חוק (מניעת) הפעילויות הבלתי חוקיות של הודו, ובספטמבר 2020, סוכנות החקירות הלאומית החרימה את נכסיו בהודו. סוכנות החקירות הלאומית האשימה את ניג'אר בתכנון רצח של כומר הינדי בפנג'אב. בשנת 2022, סוכנות החקירות הלאומית הציע פרס של בסך מיליון רופי עבור כל מידע שיכול לסייע בלכידתו של ניג'אר. לפי סוכנות החקירות הלאומית החקירות שלהם חשפו שהמזימה להרוג את הכומר ההינדי נרקמה "על מנת להפר את השלום ולהפר את ההרמוניה הקהילתית".
הרצחו

בקיץ 2022 ניג'אר קיבל התראה מגורמים בשירות הביון הביטחוני הקנדי על כך שישנה כוונה לנסות להתנקש בחייו. ב-18 ביוני 2023 ניג'אר נורה למוות על ידי שני חמושים רעולי פנים כאשר  ישב במכוניתו במגרש החניה של המקדש הסיקי גורו נאנאק שבסארי. לטענת חוקרים מצוות משולב לחקירות רצח של המשטרה הרכובה המלכותית של קנדה שני החשודים נמלטו מהמקום ברגל וככל הנראה חיכה להם רכב בקרבת מקום. מאוחר יותר הוסיפו שיש גם חשוד שלישי. נכון לספטמבר 2023 הרשויות הקנדיות עדיין לא עצרו אף אחד מהמעורבים ברציחתו של ניג'אר. רציחתו של ניג'אר עדיין נחקרת על ידי צוות משולב לחקירות רצח של המשטרה הרכובה המלכותית של קנדה.
הרצחו > לאחר מותו

ב-18 בספטמבר 2023 ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו הצהיר שהמודיעין הקנדי מצא ראיות לכך שהממשל ההודי היה מעורב בביצוע הרצח וטרודו העלה זאת בפני ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי בפסגת ה-G20 של 2023 שהתקיימה בניו דלהי, וקרא להודו לשתף פעולה עם קנדה בחקירת הרצח. בתגובה לאירוע הורתה שרת החוץ הקנדית מלאני ז'ולי לגרש מקנדה את פאבן קומאר ראי, דיפלומט הודי בכיר בקנדה, אשר עמד בראש הפעולות של אגף המחקר והניתוח של הודו בקנדה. למחרת הודו גירשה בתגובה דיפלומט קנדי והרשויות ההודיות עמדו על כך שהטענות שהודו הייתה מעורבת בחיסול של ניג'אר הן אבסורדיות. לטענת הנציב העליון ההודי בקנדה, סנג'אי קומאר ורמה, חקירת הרצח המתמשכת בקנדה הובילה להשעיית השיחות על הסכם הסחר בין קנדה להודו. עד כה הממשל הקנדי לא פרסם ראיות כלשהן לכך שהממשל ההודי היה מעורב בביצוע הרצח.
דרגות כוחות הביטחון של רודזיה

| --- | --- |

 
 זרועות
  צבא רודזיה
  חיל האוויר הרודזי
  משטרת דרום אפריקה הבריטית
  כוחות משרד הפנים הרודזי
  חילות העזר לביטחון
 כוח המשמר הרודזי
 עיטורים ומבנה פיקודי
 מבנה כוחות הביטחון של רודזיה
 דרגות כוחות הביטחון של רודזיה
 עיטורי כוחות הביטחון של רודזיה
 היסטוריה צבאית
 מלחמת הסבך הרודזי
 1964–1980
 רודזיה רודזיה
חייל רודזי עם דרגת רב-סמל ראשון על זרועו
דרגות כוחות הביטחון של רודזיה היו הדרגות בהיררכיה הצבאית אשר בקרב כוחות הביטחון של רודזיה, מדינה שהתקיימה בין השנים 1965 ו-1980. עקב העבר הבריטי של רודזיה, קיימת הקבלה ברוב המקרים בין דרגות אלו לדרגות הכוחות המזוינים הבריטיים.
דרגות חוגרים

| קוד נאט"ו> OR-2.OR-2 |   צבא רודזיה> Private.(ללא סימון) |   חיל האוויר הרודזי> Aircraftsman.   |   דרגה צה"לית מקבילה> טוראי.(ללא סימון) |
| --- | --- | --- | --- |
| OR-3 | Lance Corporal | (לא קיימת דרגה מקבילה) | (לא קיימת דרגה מקבילה) |
| OR-3 |    | (לא קיימת דרגה מקבילה) | (לא קיימת דרגה מקבילה) |
| OR-4 | Corporal | Corporal | רב-טוראי |
OR-4: 
| OR-5 | (לא קיימת דרגה מקבילה) | (לא קיימת דרגה מקבילה) | סמל |
| OR-5 | (לא קיימת דרגה מקבילה) | (לא קיימת דרגה מקבילה) |    |
| OR-6 | Sergeant | Sergeant | סמל ראשון |
OR-6:
דרגות קצונה

| קוד נאט"ו> OF-1.OF-1.OF-1.OF-1.OF-2.OF-2.OF-3.OF-3.OF-4.OF-4.OF-5.OF-5.OF-6.OF-6.OF-7.OF-7.OF-8.OF-8 |   צבא רודזיה> Second Lieutenant (לוטננט שני)..Lieutenant (לוטננט)..Captain (קפטן)..Major (מייג'ור)..Lieutenant Colonel (לוטננט קולונל)..Colonel (קולונל)..Brigadier general (בריגדיר גנרל)..Major General (מייג'ור גנרל)..Lieutenant General (לוטננט גנרל). |   חיל האוויר הרודזי> Air Sub-Lieutenant (תת-לוטננט אוויר)..Air Lieutenant (לוטננט אוויר)..Flight Lieutenant (לוטננט טיסה)..Squadron Leader (מפקד טייסת)..Wing Commander (קומנדר כנף)..Group captain (קפטן להק)..Air Commodore (קומודור אוויר)..Air Vice-Marshal (סגן מרשל אוויר)..Lieutenant General (מרשל אוויר). |   דרגה צה"לית מקבילה> סגן משנה..סגן..סרן..רב-סרן..סגן-אלוף..אלוף-משנה..תת-אלוף..אלוף..רב-אלוף. |
| --- | --- | --- | --- |
| OF-9 | General (גנרל) | (לא קיימת דרגה מקבילה) | (לא קיימת דרגה מקבילה) |
| OF-9 |  | (לא קיימת דרגה מקבילה) | (לא קיימת דרגה מקבילה) |
ראו גם

דרגות הכוחות המזוינים הבריטיים
מחוזות אוהיו

במדינת אוהיו שבארצות הברית ישנם 88 מחוזות.
הגדול שבמחוזות אוהיו הוא מחוז אשטאבולה (1,819 קמ"ר), הקטן שבהם הוא מחוז לייק (591 קמ"ר), והמאוכלס שבהם הוא מחוז קויאהוגה (כ-1,280,122 תושבים נכון ל-2010). עיר הבירה, קולומבוס, נמצאת במחוז פרנקלין.
הערות שוליים

↑  History of Cuyahoga County - Cuyahoga County of Ohio
| דגל אוהיו מדינת אוהיו |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | קולומבוס |  |
| אזורים גאוגרפיים | רמת אלייני • מישורי גליישל טיל • ימת אירי • הביצה השחורה הגדולה • המטרופולין של טולידו |  |
| היישובים הגדולים ביותר | קולומבוס • קליבלנד • סינסינטי • טולידו • אקרון • דייטון • פארמה • קנטון • ינגסטאון • לוריין • המילטון • ספרינגפילד • קטרינג • אליריה • לייקווד • קויאהוגה פולס • אוקליד • מידלטאון • מנספילד • ניוארק |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות אוהיו |  |
| מחוזות ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| המחוזות במדינות | אוהיו • אוקלהומה • אורגון • איווה • איידהו • אילינוי • אינדיאנה • אלבמה • אלסקה • אריזונה • ארקנסו • ג'ורג'יה • דלאוור • דקוטה הדרומית • דקוטה הצפונית • הוואי • ויומינג • וושינגטון • ויסקונסין • וירג'יניה • וירג'יניה המערבית • ורמונט • טנסי • טקסס • יוטה • לואיזיאנה • מונטנה • מיזורי • מיין • מינסוטה • מיסיסיפי • מישיגן • מסצ'וסטס • מרילנד • נבדה • נברסקה • ניו ג'רזי • ניו המפשייר • ניו יורק • ניו מקסיקו • פלורידה • פנסילבניה • קולורדו • קונטיקט • קליפורניה • קנזס • קנטקי • קרוליינה הדרומית • קרוליינה הצפונית • רוד איילנד |  |
| המחוז הפדרלי | וושינגטון די. סי. |  |
מפת מחוזות אוהיו
מפת צפיפות אוכלוסין של אוהיו עם חלוקה למחוזות. מעודכן על סמך נתוני מפקד האוכלוסין של 2010
אף ברי אותת

אַף בְּרִי אֻתַּת היא שבעתת-גשם המיועדת לתפילת מוסף של שמיני עצרת וכוללת את תפילת הגשם. חלקיה העיקריים של המערכת, שחוברה על ידי רבי אלעזר הקליר, נקלטו במנהגי אשכנז, וקטעים ממנה נאמרים, בחלק מהקהילות, עד היום.
רקע

על פי ההלכה, החל מתפילת מוסף בשמיני עצרת יש להזכיר בתפילה "משיב הרוח ומוריד הגשם" במשך החורף כולו, עד לתפילת מוסף של פסח. כדי לפאר את המעמד, וכן כדי להתפלל על ירידת הגשמים בחורף הבא, בהתאם לקביעה ש”בחג נידונים על המים” (משנה, מסכת ראש השנה, פרק א', משנה ב'), נתקבל המנהג לומר תפילה מיוחדת לירידת גשמים בתפילה הראשונה בה מזכירים גשם, כלומר מוסף בשמיני עצרת. פייטנים שונים כתבו פיוטים מיוחדים למעמד זה. מכיוון שהמעמד מתקיים בתפילת מוסף, שבה לא אמרו קדושה בנוסח ארץ ישראל, הקרובה הכוללת את תפילת הגשם נכתבה כשבעתא, ולא כקדושתא.
באופן בסיסי, השבעתא של תפילת הגשם היא שבעתא רגילה של חג, כלומר מכילה שישה קטעים סימטריים עבור שש הברכות הקבועות של תפילת העמידה, ועבור ברכת קדושת היום קטע ארוך המכונה "גוף". לכבוד תפילת הגשם, נוספו פיוטי הרחבה מעניין הגשם בתוך הברכה המתאימה, ברכת גבורות, לאחר המחרוזת הסימטרית הרגילה. לשבעתות הגשם הקלסיות מבנה קבוע פחות או יותר של פיוטי הרחבה: תחילה פיוט 'רשות', שהוא בקשת רשות של שליח הציבור להרחיב את התפילה בפיוטים נוספים. לאחר מכן ישנם פיוטים המכונים "סדר עולם" או "סדר יצירה", המספרים את סיפור בריאת העולם ותולדותיו, תוך זיקה לעניין הגשם. הפיוט המרכזי הוא "סדר פסוקים", המפייט סדרת פסוקים מן התורה, הנביאים והכתובים המזכירים גשם. לאחר סדר הפסוקים באים בדרך כלל פיוטים קצרים ופשוטים יחסית, במבנה דמוי רהיט. לאחריהם נאמרת ההכרזה ה'רשמית' של גבורות הגשמים, שמכאן ואילך תהפוך להיות חלק קבוע מברכת גבורות בתפילת העמידה, ובהכרזה זו מסתיימות ההרחבות של תפילת הגשם, והשבעתא חוזרת למסלולה הרגיל.
חלקי השבעתא

כבשבעתות גשם נוספות, במערכת ישנו פיוט כנגד כל אחת מברכות הקבע, והרחבות כנגד עניינה המיוחד של המערכת – תפילת הגשם, הבאות לאחר הפיוט כנגד ברכת מחיה המתים.

הפיוט שכנגד ברכות הקבע מתאר את הורדת הגשם לעולם בידי שר המטר, ששמו "אַף בְּרִי", ומבקש שהקב"ה יפקוד עליו למלא את תפקידו ולהוריד גשם כבקשת המתפללים, ולא יעצור את הגשמים בשל חטאיהם. הפיוט, הכולל שש מחרוזות, נבנה בתבנית של חמישה טורים למחרוזת. הטור הראשון בכל בית פותח במילה מן הפסוק ”אַף בְּרִי יַטְרִיחַ עָב יָפִיץ עֲנַן אוֹרוֹ”. הטור השלישי פותח במילה "מים", והטור החמישי משמש כשורת מעבר אל הברכה. בכל בית ישנה חריזה פנימית בסיומו של כל אחד מן הטורים.
חלקי השבעתא > הברכות שלאחר מחיה המתים

לאחר פיוטי ההרחבה, חותמים בברכת מחיה המתים, והמערכת ממשיכה עם פיוטים כנגד ברכות הקבע (ברכת אתה קדוש, רצה, מודים ושים שלום) אשר הפיוטים שכנגדם בנויים באותה מתכונת של הפיוטים כנגד שתי הברכות הראשונות, וממשיכים את הפסוק "אף ברי".
פיוטי הרחבה

לאחר פיוטי המגן והמחיה, מגיעים פיוטי הרחבה. הפיוטים פותחים בבקשת רשות ("אָפִיק מַעַן") ולאחר מכן באים פיוטים מסוגים ומבנים שונים העוסקים בחשיבות המים לעולם ובבקשות מהקב"ה שיוריד גשם.
פיוטי הרחבה > רשות

פיוט הרשות "אָפִיק מַעַן" בנוי מ־11 בתים בני שמונה טורים. בכל בית, הטורים האי זוגיים פותחים באותיות האלף בית (שתי אותיות לכל בית, כל אות מופיעה פעמיים), והטורים נחתמים בחריזה פנימית לכל בית.
פיוטי הרחבה > סדר יצירה

אחרי פיוט הרשות, פותח הפייטן בשני פיוטים המכונים "סדר יצירה" ומתארים את בריאת העולם, ובמערכת זו, של פיוטי הגשם, את חשיבותם של המים בבריאת העולם. הפיוט "אֲקַשְּׁטָה כֶּסֶל וָקֶרֶב" עוסק בתיאור בריאת העולם עד לתיאור ארבעת הנהרות היוצאים מגן העדן, והפיוט "תִּכְּנָם לְאֶרֶץ" עוסק בנהרות המשקים את העולם כולו, ובייחודה של ארץ ישראל שחיה על מי גשמים, דבר שמצריך את היושבים עליה להתפלל על הגשם.
הפיוט "אֲקַשְּׁטָה כֶּסֶל וָקֶרֶב" בנוי מ22 בתים, בני ארבעה טורים כל אחד. הבתים מסודרים לפי א-ב, וכל ארבעת הטורים מתחילים באות של הבית.
הפיוט "תִּכְּנָם לְאֶרֶץ" בנוי מ22 שורות, כל אחת בת שתי צלעיות. בכל בית הצלעית הראשון מתחיל באות לפי סדר תשר"ק, והצלעיות השניות מרכיבות את האקרוסטיכון "אלעזר בירבי קליר מקרית ספר". בשני הפיוטים, כל הטורים חורזים בסיומת "מים".
פיוטי הרחבה > סדר פסוקים

לאחר הרשות ופיוטי סדר יצירה, מגיע שיאה של המערכת - פיוט סדר פסוקים. כאמור בערך תפילת גשם, המנהג המקורי היה ככל הנראה לומר כתפילת גשם רשימת פסוקים המזכירים גשם, מן התורה, הנביאים והכתובים. בשל כך, כשלב שני, נהגו הפייטנים לכתוב פיוט המפייט פסוקים אלו (בדומה לפיוטי תקיעתא המפייטות את פסוקי מלכויות זכרונות ושופרות), והוא מכונה "סדר פסוקים" או "סדר" סתם. במנהג המקורי, כל בית מבתי הפיוט הוביל לאמירת פסוק אחד. בשלבים מאוחרים השמיטו את הפסוקים, והם אינם נאמרים במאות השנים האחרונות. פיוט סדר הפסוקים במערכת "אף ברי" נקרא "יִפְתַּח אֶרֶץ לְיֶשַׁע".
פיוטי הרחבה > סדר פסוקים > מבנה הפיוט

הפיוט נכתב במבנה מורכב וללא חיבור בין הבתים, עד שעל פי יונה פרנקל ”יש בידינו סטרופות פיוט מחוברות ולא פיוט אחד”.

הפיוט מורכב מעשרים ושנים בתים, וכל אחד מהם מורכב מארבע שורות כפולות. השורה הראשונה בכל בית מתחילה במילה מתוך הפסוק ”יִפְתַּח ה' לְךָ אֶת אוֹצָרוֹ הַטּוֹב אֶת הַשָּׁמַיִם לָתֵת מְטַר אַרְצְךָ בְּעִתּוֹ וּלְבָרֵךְ אֵת כָּל מַעֲשֵׂה יָדֶךָ וְהִלְוִיתָ גּוֹיִם רַבִּים וְאַתָּה לֹא תִלְוֶה” (ספר דברים, פרק כ"ח, פסוק י"ב). השורה השלישית, מתחילה במילה מן הפסוק ”כִּי כַּאֲשֶׁר יֵרֵד הַגֶּשֶׁם וְהַשֶּׁלֶג מִן הַשָּׁמַיִם וְשָׁמָּה לֹא יָשׁוּב כִּי אִם הִרְוָה אֶת הָאָרֶץ וְהוֹלִידָהּ וְהִצְמִיחָהּ וְנָתַן זֶרַע לַזֹּרֵעַ וְלֶחֶם לָאֹכֵל” (ספר ישעיהו, פרק נ"ה, פסוק י'), והשורות השנייה והרביעית פותחות במילה מים. לאחר מילות הפתיחה, יש אקרוסטיכון של אותיות הא"ב, כאשר בכל בית מופיעה אות אחת בלבד ארבע פעמים (כאמור, ישנם עשרים ושנים בתים). שתי השורות הראשונות בכל בית מתחרזות, וכן השתיים האחרונות. השורה הרביעית של כל בית מאזכרת את הפסוק שמופיע אחריה, ומובילה לאמירתו.

מלבד זאת, בשורה השנייה בכל בית נרמזים על פי סדר שלשת האבות, שנים עשר השבטים ושבע הבקשות המיוחדות לתענית גשמים המפורטות במסכת תענית, פרק ב', משנה ד'. בשורה השלישית בכל בית נזכרים חודשי השנה ומזלותיהם לסירוגין. בבית הראשון נזכר ניסן, בשני מזלו של ניסן, מזל טלה, בשלישי אייר, ברביעי מזלו של אייר מזל שור וכך הלאה.
לאחר כל בית מגיע פסוק הקשור לגשם מן התורה, הנביאים והכתובים לסירוגין, בדומה למלכויות זכרונות ושופרות הנאמרים במוסף ראש השנה. לאחר שבעה מחזורים של פסוקי תורה נביאים וכתובים מופיע פסוק אחרון נוסף מן התורה, גם זה כמו בראש השנה.
לשם דוגמה מוצגים להלן שני בתיו הראשונים של הפיוט:
יִפְתַּח אֶרֶץ לְיֶשַׁע / לִשְׁבֹּר מַטֵּה רֶשַׁע
כִּי אֲרֻבּוֹת שְׁמֵי עֶרֶץ / עַד אָבִיב יִפָּתְחוּ בְּלִי פֶרֶץ
ה' בְּיָדוֹ מַפְתֵּחַ / זוּלָתוֹ בְּלִי יִפָּתֵחַ
כַּאֲשֶׁר בֻּחַן וְשָׁפַך לֵב כַּמַּיִם / יִחְיוּ טְלָאָיו מִיּוֹמַיִם
↑  כינוי לאברהם אבינו על פי ספר בראשית, פרק י"ח, פסוק ד'
↑  חודש ניסן המכונה "חודש האביב" (ספר שמות, פרק ל"ד, פסוק י"ח ועוד)
↑  כינוי ליצחק אבינו בשל עקדת יצחק
↑  כינוי לעם ישראל, הרומז גם למזל טלה, מזלו של חודש ניסן
פיוטי הרחבה > רהיטים

לאחר פיוט סדר פסוקים נמצא בשבעתות הרגילות פיוט דמוי רהיט. בכתבי היד שלפנינו מופיעים כמה פיוטי רהיט בתוך "אף ברי", שרובם לא חוברו על ידי הקליר. הפיוט הקדום ביותר שבידינו, המופיע כבר בכמה קטעי גניזה בתוך "אף ברי", הוא הפיוט "איום זכור נא" הנאמר במנהג אשכנז המערבי. הפיוט בנוי מ11 טורים בני 2 צלעיות, על סדר הא-ב (כל צלעית פותחת באחת האותיות). כל צלעית ראשונה בטור מבקשת שהמתפללים יענו במים, ובכל צלעית שנייה מופיעה דמות מההיסטוריה היהודית, אשר בזכותה מבקשים מים. תיאור הדמויות מציג אירועים בחייהם הקשורים במים. כל הצלעיות שבפיוט נגמרות במילה "מים".

הפיוט המפורסם ביותר, הנאמר במנהג פולין הוא הפיוט זכור אב. הפיוט ככל הנראה לא חובר על ידי הקליר, ונתווסף למערכת במהלך השנים. כיום, ברבות מקהילות אשכנז, במקום לומר את מערכת הפיוט השלמה אומרים את הפיוט "זכור אב" לפני תפילת מוסף.

בכתבי היד מופיעים גם פיוטים נוספים, אשר אינם נהוגים היום.
פיוטי הרחבה > פסקת סיום

מיד לאחר הרהיט (או הרהיטים) מגיע פסקת סיום הכתובה בסגנון פרוזאי, שמקורה עתיק לקליר, הכוללת בקשה ישירה להורדת גשמים.
לקריאה נוספת

דניאל גולדשמידט ויונה פרנקל, מחזור סוכות שמיני עצרת ושמחת תורה - לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, באתר היברובוקס
אברהם מאיר הברמן, "פירוש המיוחס לרש"י: לשאילת מטר מר' אלעזר בירבי קליר" תרביץ ז [ב] (טבת תרצ"ו), עמ' 186–216.
אף ברי אותת באתר מפעל המילון ההיסטורי
הפיוט אף ברי אותת, באתר הפיוט והתפילה
פירושי רש"י ובית מדרשו על תפילת טל וגשם, ברוקלין ה'תשפ"א
ביאורים

↑  פיוטי רשות הם פיוטים בהם מבקש החזן מהמתפללים, להפסיק את סדר הפילה הרציף, על מנת לעבור להתפלל בצורה מורחבת על נושא ספציפי, ומבקש מהקב"ה שיעזור לו להתפלל כיאות.
↑  מלבד פעמיים בפיוט "אקשטה כסל וקרב" שם החרוז הוא "נים" (שניים, עיניים)
↑  רהיט הוא פיוט אשר בנוי על סדר הא-ב, שורותיו קצרות, והמבנה שלו חזרתי
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת תענית, פרק א', משנה ב' כדעת רבי יהודה; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קי"ד, סעיף א'.
↑  הפיוט כנגד הברכה האמצעית, ברכת "אתה בחרתנו", לא נמצא, אולם עזרא פליישר טוען ש'אין להעלות על הדעת שאלו לא נכתבו מלכתחילה' (עזרא פליישר, לקדמוניות פיוטי הטל (והגשם), הערה 1, בתוך קבץ על יד יח ירושלים תשל"ו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)).  בשבעתות חג אחרות, הפיוט לברכת "אתה בחרתנו" בנוי כפיוט עצמאי (המכונה "גוף") מרצף הברכות האחרות ובמבנה נפרד, כך שהיעדר הגוף מהמערכת של "אף ברי" לא מעלים את אחת ממילות הפסוק שעל בסיסו בנויה המערכת. עם זאת, רוב החוקרים היום סוברים שאכן כתבו 'שבעתת שש' כדי שיוכלו לומר את הברכה האמצעית ליום טוב, ראו לדוגמה יונה פרנקל, מחזור פסח, עמ' מא (הקישור לאוצר החכמה, הזמין למנויים בלבד) בהקדמה ובהערות שם.
↑  ספר איוב, פרק ל"ז, פסוק י"א
↑  פליישר, לקדמוניות, עמוד 97
↑  מחזור לשמיני עצרת ולשמחת תורה, רעדלהיים תקצ"ב, דף נו ע"א ואילך.
↑  דניאל גולדשמידט ויונה פרנקל, מחזור סוכות, שמיני עצרת ושמחת תורה, לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, מבוא, עמ' לח.
↑  מאחר שישנם רק עשרים ושנים בתים, בשני הבתים האחרונים באים יחד שם החודש ומזלו.
↑  ראו פירוט אצל יונה פרנקל, בהקדמתו למחזור לסוכות, באתר היברובוקס
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים 
"יפתח ארץ לישע" מתוך מחזור אשכנז לסוכות כתב יד. בצד העמוד ישנו ביאור.
נוביה העליונה

נוביה העליונה היא החלק הדרומי ביותר של נוביה, הממוקם במעלה נהר הנילוס אל נוביה התחתונה. הוא נקרא כך מכיוון שהנילוס זורם צפונה, ולכן הוא נמצא במעלה הזרם ובגובה גבוה יותר ביחס לנוביה התחתונה.
גבולות נוביה העליונה אינם מוגדרים למדי ותלויים בגישת החוקרים.
גישה גאוגרפית

מבחינה גאוגרפית נוביה העליונה מעצבת את האזור שבין האשד השני והשישי של הנילוס. מדי פעם משתמשים במונח נוביה התיכונה לעיצוב האזור שבין האשד השני והשלישי; במקרה זה נוביה העליונה מתחילה באשד השלישי במעלה הזרם.
תת-חלוקות פיזיוגרפיות של נוביה עילית לצד האשד של הנילוס:
| אזור | מ- | אל |
| --- | --- | --- |
| באת'ן אל-ח'ג'ר (Batn-El-Hajar) | האשד השני | אשד דאל (Dal) |
| ישורת אברי דלגו (Abri-Delgo Reach) | אשד דאל (Dal) | האשד השלישי |
| ישורת דונגולה (Dongola Reach) | האשד השלישי | האשד הרביעי |
| ישורת אבו חמד (Abu Hamed Reach) | האשד הרביעי | האשד החמישי |
|  | האשד החמישי | מפגש נהרות נהר עטברה והנילוס |
| ישורת שנדי (Shendi Reach) | מפגש נהרות נהר עטברה והנילוס | האשד השישי |