stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חנות פופ-אפ
הערות שוליים

1 2  שני שילה, מוכרים לרגע, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2008
↑  שני מוזס, ‏לא מתחייבים ולא במקרה: כך השתלטה תרבות חנויות הפופ-אפ על הקניונים, באתר גלובס, 28 בנובמבר 2018
↑  "The Magic of Pop-Up Shop Marketing". United States: American Marketing Association. 1 באוקטובר 2017. נבדק ב-27 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  admin, USA: Ritual Expo Launches Fashion, Art, And Music Tour, Just Style, ‏2 באוגוסט 2000
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏48% מהמפרסמים: חנות פופ-אפ תורמת למותג, באתר גלובס, 1 במאי 2008
↑  נעמה שפי, ‏הטרנד החם בניו יורק: מסעדות פופ-אפ - מסעדות ארעיות, באתר גלובס, 7 בדצמבר 2011
↑  שני שילה, בקסטרו אילתרו והופתעו מההצלחה, בלאומי קארד יתחשבו בסביבה, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2008
↑  אילנית חיות, ‏שטראוס משקיעה מיליון ש' בחנות פופ-אפ למותג מגנום, באתר גלובס, 6 ביולי 2008
↑  שני שילה, לא שוברים מוסכמות, באתר הארץ, 16 בינואר 2008
אילנית חיות , ‏רשת קסטרו פתחה חנות פופ-אפ לג'ינס בקניון עזריאלי, באתר גלובס, 12 בנובמבר 2007
↑  אפרת אדיר, קונספט חנויות הפופ-אפ מגיע לענף הקוסמטיקה: מותג לנקום מקים מתחם מומחים למשך 10 ימים בקניון רמת אביב, באתר TheMarker‏, 22 בינואר 2008
↑  צומת ספרים הקימה חנות פופ-אפ, באתר גלובס, 10 בדצמבר 2009
↑  עדי דברת-מזריץ, הגרנד אפי עובר לדביר, באתר TheMarker‏, 12 ביולי 2010
↑  שני מוזס, ‏אתר Adika פותח חנות פיזית קבועה ראשונה בדיזנגוף סנטר, באתר גלובס, 27 במרץ 2017
↑  שני מוזס, ‏עדיקה רוצה לכבוש את אמריקה: תקים חנות פופ-אפ בסוהו במנהטן, באתר גלובס, 23 בספטמבר 2019
 ערן אזרן, צומחת בארה"ב: עדיקה שוכרת מרכז לוגיסטי בניו ג'רסי ותפתח חנות פופ-אפ במנהטן, באתר TheMarker‏, 23 בספטמבר 2019
↑   שלי אפלברג, במקום יהלומים בקישון - חנויות וירטואליות: נלה דיגיטל מזנקת ביותר מ-60%, באתר TheMarker‏, 7 במרץ 2021
שירה ספיר, ‏פופ-אפ במקום חנות: המודל הקמעונאי שצמח בקורונה תופס תאוצה, באתר גלובס, 14 באפריל 2022
↑  שני מוזס, ‏הפתרון העוקף של ויזל לסגר על הקניונים: פופ-אפ בחנויות רחוב, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2020
↑  דובי בן גדליהו, ‏איפה נפתחת החנות הראשונה של טסלה בישראל והמצוקות של היבוא הסדיר, באתר גלובס, 22 באפריל 2021
 דניאל שמיל, החלל קטן עליה: החשמלית שתחליף את טסלה באמצע קניון רמת אביב, באתר TheMarker‏, 2 בנובמבר 2021
חנקני הקוקייה

| חנקני הקוקייה |
| --- | --- |
חנקן קוקייה שחור-פנים  מיניווט זהוב
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חנקני הקוקייה
שם מדעי
 Campephagidae ‏ויגורס, 1825

חנקני הקוקייה (שם מדעי: Campephagidae) היא משפחה של ציפורי שיר הקרובה לחנקניים וקרוביהם וגם לזהבניים.
אלו הם עופות בינוניים החיים ברחבי אפריקה, אסיה ואוסטרליה. הם קרובי החנקניים, אך מראם מזכיר דווקא את הקוקיות שאינן שייכות למשפחה זו. הם בעלי נוצות צבעוניות או שחורות-לבנות וראשיהם בדרך כלל כהים עם מקורים נוקשים. גודלם משתנה מ-16–35 סנטימטרים ומשקלם מ-6 עד 150 גרם. זנבותיהם ארוכים וגופם מעט מוארך.
הם חיים ביערות פתוחים או בשיחים וחורשים. מין אחד מצוי אפילו באזורים יבשים באוסטרליה. הם מצויים על ענפי העצים וצדים חרקים - בעיקר זחלים שעירים, פירות, זרעים ואף חולייתנים קטנים.
חלק ממינים אלה הם מונוגמיים וחיים בקבוצות קטנות. אחרים חיים בלהקות רעשניות.
סוגים

Coracina
סוג ומין יחיד Campochaera sloetii
Lalage
Campephaga
Pericrocotus
חוק מקורות אנרגיה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  25 בדצמבר 1989
 גוף מחוקק:  הכנסת השתים עשרה
 מספר תיקונים:  2
 
בשנת 1989 חוקקה הכנסת את חוק מקורות האנרגיה, אשר נועד לשמור על הסדר בניצול מקורות אנרגיה בהתאם לצורכי המשק השונים, כדי להשתמש בהם ביעילות ובחיסכון ולפתור את בעיית השימוש המופרז והלא יעיל במקורות אנרגיה.
היסטורית החוק

מכשירים חשמליים שונים צורכים כמות אנרגיה מסוימת על מנת לעבוד.
בישראל היה שימוש מופרז באנרגיה שמכשירים חשמליים צרכו, כך שיותר אנרגיה התבזבזה והיה צורך בכמות אנרגיה רבה יותר, מה שהעלה את המחירים.
במדינות מתקדמות אחרות המכשירים החשמליים ניצלו את האנרגיה בכמות קטנה יותר והיו יעילים יותר מבחינת צריכת אנרגיה, מה שגרם לבעיות ביבוא מכשירי חשמל שונים מישראל (שלא היו יעילים אנרגטית).
מדינות יבאו לישראל מכשירים חשמליים לא יעילים ברמת צריכת האנרגיה שלהן, דבר הגרם לעלויות הגבוהות במשק האנרגיה בישראל.
על מנת לחסוך באנרגיה ומקורותיה ולהזיל את עלויות היבוא מישראל והעלויות לצרכנים, בשנת 1989 נחקק חוק מקורות אנרגיה על ידי הממשלה, שר האנרגיה והתשתיות.
החוק מגדיר את צריכת האנרגיה למכשירים חשמליים ביתיים וקובע שאסור למכור או לייבא מכשירים חשמליים שלא נבדקו ואושרו על פי תקנות החוק. המפר את החוק יקבל קנס.
היסטורית החוק > החוק עבר מספר שינויים לאורך השנים

בשנת 2004 פורסמו תקנות חדשות המגדירות את הדרישות לשימוש באנרגיה של מזגנים, מקררים ומקפיאים. בשנת 2009 פרסם משרד התשתיות הלאומיות תקנות לצריכת אנרגיה מרבית וסימון עבור מדיחי כלים, מכונות כביסה, מייבשי כביסה ותנורי אפייה.
תמצית החוק

חוק מקורות אנרגיה לא מאפשר ייבוא וייצור מכשירים חשמליים לא יעילים אנרגטית בישראל. העובר על החוק יקבל קנס.
מטרת החוק היא לדאוג שלא יהיו בישראל מכשירים שמנצלים אנרגיה רבה יותר ממה שהם צריכים, וזאת כדי למנוע עליית מחירי צריכת החשמל.
הערות שוליים

1 2 3  חוק מקורות אנרגיה, תש"ן-1989, באתר www.nevo.co.il
1 2  חוק מקורות אנרגיה, באתר הצעות חוק- הממשלה
1 2 3  חוק מקורות אנרגיה, באתר www.fridmanwork.com
1 2  כנסת ישראל, מאגר החקיקה הלאומי- חוק מקורות אנרגיה, באתר main.knesset.gov.il
↑  סימיניה ברטשניידר, תקנות מקורות אנרגיה
↑  סימיניה ברשטניידר, תקנות מקורות אנרגיה חדשות לגבי הספק חשמלי מרבי
טורקי בן סלמאן אאל סעוד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 באוגוסט 1987 (בן 37) ריאד, ערב הסעודית 
 מדינה:  ערב הסעודית 
 השכלה:  אוניברסיטת המלך סעוד 
 
טורקי בן סלמן אל סעוד (נולד ב-1987) הוא נסיך לבית סעוד ואיש עסקים סעודי, יו"ר חברת האחזקות תראוואט. ב-9 בפברואר 2013 הוא מונה ליו"ר קבוצת המחקר והשיווק הסעודית (SRMG) (אנ') וכיהן בתפקיד עד 6 באפריל 2014.
ביוגרפיה

הנסיך טורקי נולד בריאד בשנת 1987 לאמו פהדה בנת פלאח אאל חית'ליין, בת זוגו השלישית של המלך סלמאן. הוא ילדו התשיעי של המלך סלמאן והילד השני של פהדה בנת פלאח. הוא אחיו (גם מאם) של מוחמד בן סלמאן, יורש העצר של ערב הסעודית, ושל הנסיך ח'אלד, סגן שר ההגנה. הנסיך טורקי מחזיק בתואר ראשון בשיווק מאוניברסיטת המלך סעוד.
קריירה

הנסיך טורקי מונה ליו"ר קבוצת המחקר והשיווק הסעודית (SRMG) בפברואר 2013. הוא החליף בתפקיד את אחיו (מאב) הנסיך פייסל (אנ'). כהונתו של הנסיך טורקי כיו"ר הסתיימה עם התפטרותו באפריל 2014.
הנסיך טורקי הוא יו"ר חברת האחזקות תראוואט. הוא פועל בה ההון הפרטי של משפחתו והשקעות זרות מאז 2015.
הערות שוליים

1 2 3 4  "Saudi Research and Marketing Group appoints new chairman". Al Arabiya. 10 בפברואר 2013. נבדק ב-12 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "Prince Turki bin Salman resigns as SRMG chairman". Arab News. Jeddah. 7 באפריל 2014. נבדק ב-10 בינואר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  Alexander Bligh (2018). "Changes in the Domestic-Foreign Policies Relationship in the Saudi Context in the Wake of the Change of the Guard". The Journal of the Middle East and Africa. 9 (1): 110. doi:10.1080/21520844.2018.1450015.
1 2 3  "Turki Salman Abdulaziz". Dhownet. נבדק ב-15 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Salman bin Abdul-Aziz, Saudi Arabia's Defense Minister, Named Crown Prince". HuffPost. 18 ביוני 2012. נבדק ב-9 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Christopher Davidson (3 בספטמבר 2022). "Turki bin Salman Is Saudi Crown Prince Mohammed bin Salman's Money Man". Arab Digest. נבדק ב-2 במרץ 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "Prince Turki bin Salman New SRMG Chairman". Asharq Al-Awsat. 10 בפברואר 2013. נבדק ב-26 בפברואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hana Al-Khamri (10 במרץ 2020). "MBS and the Saudi crisis of legitimacy". Al Jazeera. נבדק ב-4 בנובמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
טלומראז רוורס טרנסקריפטאז

טלומראז רוורס טרנסקריפטאז (באנגלית: Telomerase reverse transcriptase) הידוע גם בכינויים TERT (או hTERT כאשר מדובר באנזים בגוף של בן אדם), הוא אנזים חשוב המהווה את החלק המרכזי מבין שני החלקים של האנזים טלומראז. החלק השני שלו מכונה טלומראז RNA. המבנה הזה זוהה ב-2007 על ידי צוות של דוקטור סקוט כהן במכון המחקר CMRI שבאוסטרליה.
ה-TERT שומר על קצוות הטלומרים בכך שהוא מוסיף לקצה הטלומר חזרות של הקוד TTAGGG לאחר חלוקת התא ושכפול הדנ"א. באופן הזה, האנזים מעכב את התקצרות הטלומרים. דבר זה חשוב בעיקר מפני שעל פי מחקרים מהשנים האחרונות, להתקצרות הטלומרים יש השפעה מכרעת על תהליכי הזדקנות תאית שגוררים הזדקנות גופנית.
מחסור בטלומראז רוורס טרנסקריפטאז מעיד לרוב על זקנה, דיסקרטוזיס מולד או תסמונת קרי דו שה. מצד שני, עודף באנזים זה בדרך כלל מעיד על סרטן. זאת מאחר שאחד מתפקידי תהליך ההזדקנות התאית בגוף הוא לוודא שתא שהתחלק מספר רב של פעמים לא יוכל יתחלק יותר מחשש שיהיה פגום לאחר חלוקות רבים. תאים סרטניים מתאפיינים בהתחלקות בלתי פוסקת ובלתי מבוקרת, ולכן בהם ניתן למצוא ריכוזים גבוהים של האנזים אשר מונע מהם להזדקן.
חנקן שחור-מצח

| חנקן שחור-מצח |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חנקניים
סוג:: חנקן
מין:: חנקן שחור מצח
שם מדעי
 Lanius minor ‏גמלין, 1788
תחום תפוצה


חַנְקָן שְׁחוֹר-מֵצַח (שם מדעי: Lanius minor) הוא מין של ציפור מסוג חנקן במשפחת החנקניים.
הוא דומה במראהו לחנקן גדול ולחנקן דרומי (Lanius meridionalis). מתרבה בדרום-מזרח אירופה אל תוך אסיה, ומעדיף שטחים נמוכים ויבשים ונמצא לעיתים קרובות על קווי טלפון. חנקן שחור-מצח קטן במעט מחנקן גדול, יש לו מצח שחור וכנפיים גדולות יחסית. ציפור שיר זו היא בגודל בינוני ואוכלת חרקים גדולים, בעיקר חיפושיות, ציפורים קטנות, צפרדעים ולטאות. כמו חנקנים אחרים, חנקן שחור-מצח צד דגי פרקה, החיים במים מתוקים, ומשפד את גוויית הטרף באמצעות קוצים כמעין "מזווה". בתפוצה נדירה מגיע חנקן שחור-המצח גם אל מערב אירופה, כולל בריטניה, לרוב באביב.
הערות שוליים

↑  חנקן שחור-מצח באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  החברה להגנת הטבע - חשבתם שרק הישראלים משפדים?
חנקני העצים

| חנקני העצים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חנקני העצים
סוגים
 Hemipus  Tephrodornis  Philentoma
שם מדעי
 Tephrodornithidae

חנקני העצים (שם מדעי: Tephrodornithidae) היא משפחה של ציפורי שיר הקרובה לחנקניים ובעבר הייתה חלק מהם, אך הופרדה. ישנם גם חוקרים הטוענים שמשפחה זו צריכה להיות תחת המשפחה וונגיים מהאי מדגסקר.
המשפחה כוללת רק שלושה סוגים: Hemipus ,Tephrodornis ו-Philentoma, ובהם שמונה מינים.
אלו עופות החיים בדרום אסיה ביערות טרופיים וחיים על העצים. הם מזכירים את החנקנים אך קטנים יותר. כמותם הם בעלי מקור נוקשה ומחודד ועיניהם מכוסה בפס שחור. הם ניזונים מחרקים שהם חוטפים מהאוויר או עטים עליהם מהקרקע.
כשמם, הם חיים בעיקר בין ענפי העצים ובסבך שיחים. חנקני העצים חיים בקבוצות קטנות ביער וקינם מוסתר מעט בין העצים.
מיון

משפחה חנקני העצים (Tephrodornithidae)
סוג Tephrodornis
מין Tephrodornis gularis
מין Tephrodornis sylvicola
מין Tephrodornis pondicerianus
מין Tephrodornis affinis
סוג Philentoma
מין Philentoma pyrhopterum
מין Philentoma velatum
סוג Hemipus
מין Hemipus picatus
מין Hemipus hirundinaceus
חנקני הקסדה

| חנקני הקסדה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: חנקני הקסדה
סוג:: חנקן הקסדה
שם מדעי
 Prionopidae ‏סווינסון, 1824

חנקני הקסדה (שם מדעי: Prionopidae) היא משפחה של ציפורי שיר הקרובות לחנקניים ובעבר שויכה אליה. במשפחה סוג יחיד - חנקן הקסדה (Prionops) ובו 8 מינים.
משפחה קטנה זו סווגה רק בזמן האחרון ולפני כן היא שויכה למשפחות דבלולי עיניים, מלקונוטוסים, חנקני הקוקייה (Campephagidae) וחנקני העצים (Tephrodornithidae). היא נחשבת לקרובה למשפחת הוונגיים ממדגסקר וכן לחנקנים האמיתיים.
אלה הם עופות החיים באפריקה שמדרום לסהרה ונפוצים בחורשים או סוואנות טרופיות. הם דומים לקרוביהם החנקניים וכמותם נוהגים לתצפת על טרף קטן כמו חרקים ולעוט עליו מלמעלה, אך אינם משפדים אותו. הם גם צבעוניים יותר מהחנקניים, בעלי עיניים צהובות או אדומות בולטות וראשים מכוסי נוצות דמויות ציצה, מהם קיבלו את שמם.
אלו עופות חברתיים הנעים בקבוצות רעשניות ולעיתים מקימים מושבות רבייה. הם מקננים בשיחים ועצים, והקנים מוסתרים בהם. התטולה היא 2–4 ביצים.
מינים

Prionops alberti
Prionops caniceps
Prionops rufiventris
Prionops gabela
Prionops plumatus
Prionops poliolophus
Prionops retzii
Prionops scopifrons
טיג'לדה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  קינוח
 מטבח:  פורטוגזי
 אזור מוצא:  ליסבון
 מוצא:  פורטוגל פורטוגל
 אופן הגשה:  חם
 מרכיבים עיקריים:  ביצים, חלב וקמח
טיג'לדה (בפורטוגזית: Tigelada; תעתיק מלא Tigelada de Abrantes) הוא מאפה פורטוגזי מתוק הנפוץ בפורטוגל ובקרב מדינות הדוברות פורטוגזית.
הקינוח מורכב מחלב, קמח, סוכר, לימון ומלח שאותם מערבבים יחדיו וממלאים קערת חימר מזוגגת שחוממה מראש.
המאפה מוגש בפסטיבל טיג'לדה אשר מתקיים בחודש מאי בעיירה פרואנסה א-נובה (Proença-a-Nova).
הערות שוליים

↑  TIGELADAS DE ABRANTES, d'Origem lusa (ב־European Portuguese)
↑  Pedro Barbosa, Tigelada "Portuguese sweet" Recipe, Food From Portugal, ‏2012-11-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  Daniel Fernandes, Produtos Tradicionais Portugueses, Produtos Tradicionais Portugueses (בפורטוגזית)
↑  Tigelada - Gastronomia de Portugal, www.gastronomias.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוק מעמד היהודים

תעודת אזהרה המוצגת על עסקים בבעלות יהודית, לה מטן, 19 באוקטובר 1940
"חוק מעמד היהודים" או תקנון היהודים (בצרפתית: Statut des Juifs) שנחקק על ידי ממשל וישי ב-3 באוקטובר 1940, היה השינוי הבולט ביותר במעמד היהודים בצרפת. החוק שנוסח על ידי שר המשפטים של משטר וישי, רפאל אליבר ברוח חוקי נירנברג הנאצים, שלל מיהודים את אזרחותם הצרפתית. כתוצאה ממנו רוכזו, כבר למחרת היום, 4 באוקטובר 1940, יהודים שאינם אזרחי צרפת במחנות, ונשלחו לאחר מכן להשמדה.
חוק זה נחקק אחרי ניסיון שערכה ממשלת צרפת ב-22 ביולי 1940, כאשר שללה מ-7,000 יהודים שהתאזרחו לאחר 1927 את אזרחותם הצרפתית מבלי לעורר התנגדות בקרב האוכלוסייה.
רקע

ב-10 במאי 1940 תקפה גרמניה את מדינות מערב אירופה והשתלטה על בלגיה, הולנד, לוקסמבורג וצרפת. ב-14 ביוני 1940 צעדו חייליה במצעד ניצחון ברחובות פריז. צרפת חולקה לארבעה חלקים:
אלזס לורן ש"הוחזרו" לגרמניה,
השטח הכבוש,
השטח החופשי, בשליטת ממשלת וישי
האזור האיטלקי
צרפת הייתה המדינה הראשונה בה זכו היהודים לשווי זכויות, ולכן חקיקת חוק מעמד יהודים היוותה הפתעה לציבור היהודי שחש עצמו צרפתי.
מסעיפי החוק

אנו, מרשל צרפת, ראש המדינה הצרפתית, לאחר דיון בפני מועצת השרים, קובעים כדלהלן:
סעיף 1 - יחשב כיהודי לצורך חוק זה, כל אדם שהוא צאצא של שלושה סבים מן הגזע היהודי, או שני סבים מגזע זה, אם בן זוגו הוא עצמו יהודי.
סעיף 2 - מילוי תפקידים של עובד מדינה או אחד התפקידים המפורטים להלן אסור על היהודים...
גרמניה לא הייתה היוזמת בחקיקתה האנטי-יהודית של ממשלת וישי, והיו אף מקרים בהם צעדי ממשלת וישי היו חמורים יותר מהדרישות הגרמניות.
המילה "הגזע" שבחוק, גורמת לחוק הצרפתי להיות קיצוני מחוקי הגזע הגרמניים, בהם היהודי מוגדר על פי שייכותו הדתית, ואילו לגבי וישי, על פי שייכותו לגזע.
השלכות החוק

החוק הדיח את היהודים מכל משרה בשירות הציבורי, מניהול מפעלים ציבוריים, מכל תפקיד בעיתונות, ברדיו, בקולנוע, מהקצונה בכל זרועות הצבא. החוק איפשר לממשל לכלוא במחנות אזרחים בני הגזע היהודי, על פי החלטת הממונה על מחוז מגוריהם, או לחלופין לצוות על מגורים כפויים בהוראתו. בנוסף, ביטל החוק את אזרחותם הצרפתית של יהודי אלג'יריה. החריגים היחידים עליהם לא חל החוק היו ותיקי המלחמות נושאי תעודות לוחם מהשנים 1914–1918, או כאלו שזכו בעיטור על לחימתם בשנים 1939–1940, או חברי לגיון הכבוד מטעם הצבא.
ראו גם

המעמד האזרחי-משפטי של יהודי רומניה
הערות שוליים

↑  Journal Officiel du 18 Octobre 1940, Les Juifs sous l'Occupation: Recueil des textes officiels français et allemands, 1940-1944 paris, 1982, pp 19-22
חנוך ארנטרוי

ערך זה עוסק ברב במינכן. אם התכוונתם לנכדו, דיין בלונדון, ראו .
| --- | --- |

תמונה של הרב. צוירה על ידי הצייר הרמן סגל ממינכן, שנספה בשואה.
 לידה:  10 במרץ 1854 אובודה, הונגריה 
 פטירה:  2 בינואר 1927 (בגיל 72) כ"ח בטבת ה'תרפ"ז מינכן, רפובליקת ויימאר 
 השכלה:  ישיבת פרשבורג, אוניברסיטת היידלברג
 מקום פעילות:  מינכן
 תקופת הפעילות:  ? – 2 בינואר 1927 
 השתייכות:  יהדות גרמניה, נאו-אורתודוקסיה
 רבותיו:  רבי מרדכי עמרם הירש, רבי פייבל פלויט, רבי אברהם שמואל בנימין סופר
 
הרב חנוך הכהן אֶרנטרוי (בכתיב יידי: עֶהרֶענְטרַייא; ה'תרי"ד, 10 במרץ 1854 - כ"ח בטבת ה'תרפ"ז, 2 בינואר 1927) היה רב גרמני-אורתודוקסי, רב ואב"ד מינכן.
ביוגרפיה

נולד באלטאופן (לימים חלק מבודפשט), לרב יונה ולשרה בתו של הרב וולף בוניהד מדונא-סרדהל. למד אצל אביו ואצל הרב מרדכי עמרם הירש, לימים רב בפראג ובהמבורג.
מגיל 13 למד בישיבתו של הרב פייבל פלויט בשוראני, ואחרי שלוש שנים בישיבתו עבר לישיבתו של הכתב סופר בפרשבורג, בה למד שבע שנים.
עם תום לימודיו בפרשבורג, נסע למיינץ ושימש כמורה פרטי ללימודי קודש אצל משפחת בונדי כשבמקביל השלים לימודים באוניברסיטת היידלברג. הוא נישא לחנה בתו של רבו, הרב מרדכי עמרם הירש. אשתו נפטרה בצעירותה, וכך גם בתו שרה שנפטרה בגיל 24. הוא נישא בשנית לייטל פויכטוונגר, אולם גם היא נפטרה בגיל 47.
בשנת תרמ"ו, 1886, התמנה כרב הקהילה החרדית "קהל יראים - אהל יעקב" במינכן, בתרפ"ב, 1921, דחה הצעה לכהן כראש הסמינר לרבנים בברלין לאחר פטירתו של הרב דוד צבי הופמן. הוא שימש כרב ואב"ד במינכן במשך ארבעים שנה עד פטירתו בכ"ח בטבת ה'תרפ"ז, 2 בינואר 1927.
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.
הגותו

הרב ארנטרוי כתב פסקי הלכה רבים וחידושים על לשונות חז"ל לאור המדע וממצאים בני זמנו שקובצו לאחר מותו בידי חתנו בספר "עיונים בדברי חז"ל ובלשונם" (מוסד הרב קוק, ירושלים, תשל"ח).
היה מעורב בשני פולמוסים מפורסמים:
פולמוס פינוי בית העלמין היהודי באלטונה וקבורת אפר המתים היהודים שבחרו לשרוף את גופתם, בבית הקברות היהודי; בפולמוס זה עמד לצדו של חמיו הרב מרדכי עמרם הירש, רבה הראשי של המבורג, כנגד הרב מאיר לרנר מאלטונה, ופרסם במהלך הפולמוס את החוברת "חקר הלכה" (תרס"ד, 1904) ומאוחר יותר את הספרון "אור האמת: מכתבים על דבר הספר חיי-עולם של הרב ד"ר לרנר...".
פולמוס ספר האשכול, בו התייצב יחד עם פרופ' אברהם ברלינר, הרב יעקב שור והרב דוד צבי הופמן לצד הרב צבי בנימין אויערבאך. הם פרסמו יחד את הקונטרס "צדקת הצדיק" המצדיקה את עמדתו של הרב אויערבאך.
ספרים נוספים שלו: "מנחת פתים" על סוגיות בתלמוד הבבלי; "קמץ המנחה" על פרשיות השבוע; "שירי המנחה" שו"ת וחידושים על הש"ס. רוב כתביו תורגמו מגרמנית.
מלבד ספריו, היה אחראי להשלמת הפרויקט דקדוקי סופרים על מסכת חולין לאחר פטירתו הפתאומית של המחבר רבי רפאל נתן נטע רבינוביץ, שהשתקע במינכן לצורך מחקרו זה, ונפטר בעת נסיעה בקייב בשנת תרמ"ט (1888).
משפחתו

הרב ד"ר יונה ארנטרוי (מינכן תרנ"ו - לונדון תשמ"ב), מילא מקום אביו ברבנות קהילת מינכן משנת תרפ"ז עד חיסול הקהילה
חתנו אברהם במברגר מבולטימור
רבי אלחנן ארנטרוי (נולד 1898), נהרג בשואה בכ"ה באב תש"ב 1942. אשתו חנה שרה נפטרה בשנת תשמ"א
בניו הרבנים: ישראל ארנטרוי (נפטר תשס"ח); חנוך ארנטרוי (נפטר תשמ"ד); בנימין ארנטרוי (נפטר תשס"א); יונה ארנטרוי (תרצ"ה - תשע"ד);
בתו שרה, הייתה נשואה לרבי שמשון ב"ר שמעון הקשר מהמבורג
רבי ישראל ארנטרוי, ראש ישיבת "עדת ישראל" בפרנקפורט,[דרושה הבהרה] ורב בעיר טשהאם, אנגליה (1900 - 1965).
בניו הם הרבנים: מאיר צבי ארנטרוי, ראש ישיבת מנצ'סטר (נפטר באלול תש"ס, 2000); אברהם ארנטרוי, ראש ישיבת סונדרלנד; יונה יוסף ארנטרוי, מראשי ישיבת אופקים וישיבת השרון, רב "קהל עדת ישורון" בבני ברק (נפטר באלול תשמ"ט); חנוך הכהן ארנטרוי, ראש בית הדין הרבני בעיר לונדון ורב קהילת "חברת בני ישראל" (פעדעריישן) בעיר.
בתו רוחמה רות הייתה נשואה לרבי יעקב צבי כהן מחיפה (נפטר תשמ"ט) שהדפיס רבים מכתבי חמיו.
בתו רחל חנה (רוזה) אשת רבי פינחס בנדיקס
בתו ברכה אשת אברהם פרנקל.
ילדיה הם אסתר פינצ'ובר, אשת אליעזר פינצ'ובר; יונה פרנקל, חוקר המדרש, האגדה והפיוט; זאב זכריה פרנקל, פיזיקאי במכון ויצמן, מיכאל חנוך פרנקל, רחל אופנהיימר.
הערות שוליים

↑  ארכיון חנוך ארנטרוי, בספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260615505171  GND: 14315382X  ISNI: 0000 0001 0792 1564  LCCN: no2002066339  NKC: zmp20191035416  NTA: 148615457  SUDOC: 098708228  VIAF: 25591545   WorldCat (עם VIAF): 25591545
חנה'לה התבלבלה

חנה'לה התבלבלה הוא שיר עברי אשר חובר על ידי נתן אלתרמן בין 1933 ל-1934. השיר עבר מספר גלגולים עד שהתפרסם באמצע שנות ה-70 בביצועם של להקת צלילי העוּד. האתנומוזיקולוג אדווין סרוסי רואה בו את אחד מהשירים המכוננים של המוזיקה המזרחית.
מקור השיר

מילות השיר חוברו על ידי אלתרמן בין 1933 ל-1934 ללחן חסידי, דוגמת אלה שהיו נפוצים בפורים שפיל של יהודי מזרח אירופה. הקלטה מוקדמת של ניגון חסידי זה ניתן למצוא אצל קלרניטן הכליזמר היהודי נפתלי ברנדווין, שהיגר מאירופה לארצות הברית בתחילת המאה ה-20.
למעשה, אלתרמן כתב למנגינה זאת שני שירים: "חנה'לה התבלבלה" ו"הוא והיא על הגג". בשיר שנודע לימים בשם "חנה'לה התבלבלה" הוחלף הבית הראשון המקורי בבית הראשון מהשיר "הוא והיא על הגג". אחת הגרסאות המוקדמות לשיר הוקלטה בשנת 1955 על ידי השחקן אברהם ניניו.
מלכתחילה רצה אלתרמן לקרוא לשיר "שרהל'ה התבלבלה" ולקשרו לשרה אימנו ולבשורת המלאך אודות ההריון הצפוי. הוא שינה את דעתו, משסופר לו על בחורה בשם חנה שהתגוררה בעפולה, וכשהוריה הבחינו בבטנה התופחת, הבינה כי היא בהריון. בעקבות המעשה, עזבה חנה את עפולה לתל אביב, ובהגיעה היא סיפרה את סיפור חייה. הסיפור הגיע לאוזני אלתרמן, והוא החליט לכתוב את השיר על שמה.
הלהיט הראשון של המוזיקה המזרחית

| --- | --- |
 סינגל בביצוע להקת צלילי העוד
 מתוך האלבום להקת צלילי העוד: ביצוע מקורי
 יצא לאור:  1975
 סוגה:  מוזיקה מזרחית, זמר עברי
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  נתן אלתרמן 
 
השיר שחיבר אלתרמן הפך עם הזמן לשיר רחוב, והיה נפוץ בין היתר ב"סצנת הכרם", שם הייתה ראשיתה של המוזיקה המזרחית. מקובל לייחס את תחילת צמיחתו של ז'אנר המוזיקה המזרחית לסגנון שצמח בשכונת כרם התימנים בתל אביב בשנות ה-60 וה-70. להקות שהופיעו רק בהופעות פרטיות, כגון אירועים משפחתיים, חפלות ומועדוני זמר, החלו ליצור תמהיל מוזיקלי שכלל לחנים מזרחיים עם מילים עבריות. לצד שירים מהמקורות ומהמסורת היהודית, דוגמת יצירותיו של שלום שבזי נעשה שימוש גם בשירים עבריים מודרניים. בתחילת שנות ה-70 החלו להקליט את ההופעות הפרטיות (שניתנו לרוב בחפלות). כמויות קטנות של קלטות שמע פיראטיות היו מופצות בשכונות העיר תל אביב. שתי הלהקות החשובות ביותר שפעלו בכרם התימנים, צלילי העוּד וצלילי הכרם, הוציאו בשנת 1975 אלבומי בכורה שהשפיעו רבות על עיצובה של המוזיקה המזרחית. שני האלבומים יצאו גם כקלטות וגם כתקליטים והיו למעשה האלבומים הראשונים של "מוזיקת הקסטות" הישראלית.
השיר "חנה'לה התבלבלה" הפך ללהיט הגדול ביותר מאלבומה של להקת צלילי העוד – "להקת צלילי העוד: ביצוע מקורי" (1975). בביצוע השיר שולבו כלים מזרחיים כקאנון של דוד גזלה, עם כלים מערביים כגיטרה החשמלית של יהודה קיסר. זמן קצר אחר כך, יצא האלבום של צלילי הכרם "בזכרי ימים ימימה" שכלל את אותו שיר בביצוע דומה. "חנה'לה התבלבלה" היה אחד מארבעה שירים שהופיעו בשני האלבומים. האופי הלא פורמלי של ההופעות הפרטיות הביא להשפעה ההדדית בין שתי הלהקות ויצר את הבסיס לתחרות העזה שנטשה ביניהן לכל אורך שנות ה-70. השיר חנה'לה התבלבלה הפך ללהיט המזרחי הגדול ביותר של המחצית השנייה של העשור; למעשה, ניתן להתייחס אליו כלהיט הראשון והמכונן בסגנון המוזיקה המזרחית – כיוון שהיה הלהיט הראשון שהכיל את המאפיינים הטיפוסיים לסגנון במאה ה־20. הפופולריות של השיר הביאה להשמעתו ברדיו, דבר נדיר מאוד באותה תקופה עבור שירים מסגנון המוזיקה המזרחית. לאחר ה-16 ביוני 1976 השתמשה להקת צלילי העוד בלחן של "חנה'לה התבלבלה" למלים שחברה לשיר "בית"ר" שהפך למעין המנון אצל אוהדי בית"ר ירושלים. השיר חובר לאחר זכית הקבוצה בגביע המדינה בכדורגל.
הלהיט הראשון של המוזיקה המזרחית > קומפוזיציה

הביצוע של צלילי העוד נפתח בריף גיטרה מהיר בסגנון אריס סאן. בין הבתים מפרידים קטעי סולו בגיטרה החשמלית בסגנון דמוי בוזוקי, ובסיום הבתים של "חנהל'ה התבלבלה" נמצא מעבר רצוף אל השיר "הביאני אל בית היין" (שיר עממי המבוסס על פסוקים ממגילת "שיר השירים"). החוקר אדווין סרוסי טען כי עירוב זה אפיין את הלהקות העממיות ששרו בחפלות "לפני עליית המודעות 'המזרחית': מחרוזת שירים ארוכה וערבובייה של סגנונות מוזיקה וסוגי טקסטים [...] זאת הייתה סצנה אקלקטית ועממית, לפני הליטוש של העיבוד, צמצום השיר לשלוש דקות, וההתמסחרות. חסימת המוזיקה הזאת ברדיו ובתקשורת, שהייתה בשליטה ממשלתית עד תחילת שנות ה-90 הולידה מאבק [... וכך] השיר 'מעפולה', ניגון חסידי שהותאם תחילה לפזמון אלתרמני ונהפך אחר כך לשיר עממי, סלל את הדרך, בראשונה, לחדירת ה'מזרחיות' לליבה של המוזיקה הישראלית".
גרסאות כיסוי

השיר חודש על ידי ריטה במסגרת המופע "One" בשנת 2006.
בתחילת שנת 2011 הקליט גלעד שגב, בשיתוף ההרכב מטבוחה פרוג'קט, גרסת כיסוי לשיר "חנה'לה התבלבלה". ביצוע זה זכה להצלחה גדולה ודורג במקום הרביעי במצעד ההשמעות השנתי של שנת תשע"א.
הזמרת ואמנית הקול ויקטוריה חנה ביצעה את השיר בהופעה חיה, כחלק מפרויקט שעסק בתולדות הזמר העברי.
חוטמית זיפנית

חָטְמִית זִיפָנִית (שם מדעי: Alcea setosa) היא צמח עשבוני רב-שנתי ים-תיכוני נפוץ בישראל, ומשתייך לסוג חוטמית ממשפחת החלמיתיים. הוא אחד הבולטים בצמחי ישראל בזכות הפרחים הגדולים והוורודים, הפורחים לאורך ציר תפרחת גבוה, המתנשא לגובה של 2 עד 3 מ'. סימן ההיכר של מין זה, בהשוואה למינים דומים, הוא הגביעון שאורכו כמעט שווה לאורך הגביע ועלי הגבעול עגול ובלתי מחולק, בניגוד לחוטמית קירחת, שאונות הגביעון שלה קצרות בהרבה מאונות הגביע וקצותיהן אדמדמות או ירוקות ועלי הגבעול מחולקים דמויי כף יד.
מבין שאר מיני החוטמית הגדלים בישראל, ישנם שני מינים הדומים לחוטמית זיפנית: חוטמית מאוצבעת וחוטמית קירחת. שני מינים נוספים שגבעולי הפריחה שלהם שרועים ופרחיהם צמודים לאדמה, הם חוטמית עין-הפרה וחוטמית הגליל. מין נוסף, חוטמית מסורטטת, הוא מין מדברי שאינו חולק את אותו בית גדול עם חוטמית זיפנית.