stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
RSSI

עוצמת RSSI של 74dBm- השקולה ל-66asu, ובנוסף בשורה העליונה תצוגת קווים של שתי רשתות סלולריות, ותצוגת קשתות של עוצמת ה-WiFi
RSSI (ראשי תיבות של: Received Signal Strength Indicator) הוא מונח בתקשורת, המתאר עצמה או הספק של אות רדיו.
RSSI בדרך כלל לא חשוף למשתמש הקצה של ההתקן המקבל. עם זאת, עקב כך שעצמת האות עשויה להשתנות במידה רבה, וכתוצאה מכך להשפיע על תפקוד המכשיר ברשת אלחוטית, ישנם מכשירי טלפון סלולרי, מכשירי IEEE 802.11 ואחרים אשר מציגים את מדידת ה-RSSI אף למשתמשים רגילים.
RSSI לעיתים קרובות נגזר בשלב ה-IF (תדר ביניים) לפני מגבר ה-IF. במערכות של אפס-IF (כמו Direct conversion receiver), הוא נגזר ב-baseband, לפני מגבר ה-baseband. פלט RSSI לעיתים קרובות ברמת DC אנלוגי. הוא יכול גם להימדד על ידי ADC (ממיר אנלוגי לדיגיטלי) פנימי ומהקידוד באופן ישיר, או דרך proccessor bus פנימי או היקפי.
שימושים

במערכות תקשורת סלולרית מוגדרת יחידת ASU (ראשי תיבות של "Arbitrary Strength Unit") המייצגת את עוצמת האות הנקלט. עבור כל דור בתקשורת סלולרית הנוסחה לחישוב של ה-ASU מתעדכנת בהתאם לתכונותיו של הדור.
במערכת IEEE 802.11 משמעותו של RSSI הוא עצמת האות היחסית בסביבה אלחוטית (ביחידות שרירותיות). RSSI הוא אינדיקציה של רמת העצמה המתקבלת על ידי מקלט, אחרי השפעת האנטנה וניחות כתוצאה מכבילה (cable loss). לכן, ככל שערך RSSI גבוה, כך האות חזק יותר. באופן דומה, כאשר RSSI מיוצג באופן שלילי (למשל -100), ככל שהאות קרוב ל-0, עצמת האות המתקבל גבוהה יותר. דוגמאות נפוצות הן: מערכת כרטיס סיסקו מגדירה 101 ערכים אפשריים של RSSI בין 0 ל 100 (כולל), או WiFi chipset של Atheros, שמחזיר ערכים בין 0 ל 127 (0x7f), כאשר 128 (0x80) פירושו שגיאה.
ייצוג גרפי

סמלים המייצגים עוצמות RSSI שונות באמצעות קווים
הערות שוליים

↑  Martin Sauter (2010). "3.7.1 Mobility Management in the Cell-DCH State". From GSM to LTE: An Introduction to Mobile Networks and Mobile Broadband (eBook). John Wiley & Sons. p. 160. ISBN 9780470978221. נבדק ב-2013-03-24.
Onshape

| --- | --- |

 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows, Linux, MacOS, Android, IOS
 סוג רישיון:  רישיון קנייני 
 קטגוריה:  תכנון בעזרת מחשב
 www.onshape.com
 
פלטפורמת Onshape (בעברית: אונשייפ) היא תוכנת תיב"ם (CAD) (תכנון בעזרת מחשב) תלת־ממדי בטכנולוגית סוליד בענן אשר מחברת את כל שרשרת התכנון בסביבת עבודה אחת מאוחדת ומאובטחת, ומקלה על צוות פיתוח המוצרים בקושי הקיים בעבודה עם מערכות מבוססי קבצים. הפלטפומה מסופקת במודל שלתוכנה כשירות (SAAS) ועושה שימוש בטכנולוגית ענן
Onshape אינה דורש הורדות או התקנות. ניתן לגשת לפלטפורמה מבוססת הענן של Onshape עם כל דפדפן אינטרנט מודרני מכל מחשב או טאבלט שמריצים ווינדוס, macOS או לינוקס. מנהלים יכולים להזמין ולהוסיף באופן מידי משתמשים כדי להגדיל את צוות התכנון שלהם ולענות על הצרכים העסקיים המשתנים. בקרת גרסאות מובנית מבטלת את הצורך במערכות PDM עם שרתים ייעודיים ותשתית רשת, שדרוג תוכנה ורישוי. Onshape משחררת את צוות ה-IT מתחזוקת CAD ו-PDM ומאפשרת למהנדסים להקדיש זמן רב יותר לתכנון ופחות זמן לטיפול בבעיות תוכנה, קבצים נעולים וסוגי קבצים שאינם תואמים.
מבט פיצוץ והוספת בלונים בהרכבה
היסטוריה

Onshape נוסדה בשנת 2012 על ידי צוות שכלל ברובו את אותם המהנדסים שעמדו מאחורי ההצלחה של תוכנת SolidWorks, כולל שני המנכ"לים הראשונים של SolidWorks D ג'ון הרשטיק וג'ון מקאלני.
בנובמבר 2019 נרכשה Onshape על ידי חברת התוכנה PTC בסכום שיא של 470 מיליון דולר.
בישראל Onshape מופצת על ידי חברת מטריקס מוצרי תוכנה אשר מפיצה גם את מוצרי PTC.
תיאור

Onshape היא הפלטפורמה היחידה לפיתוח מוצרים שניתנת לשימוש באופן מידי בכל מחשב או מכשיר נייד, מה שמאפשר לצוותים לעבוד יחד ומהר, מכל מקום ובכל אתר.
מתכננים יכולים להתנסות בחלופות עיצוב ביחד או באופן עצמאי מבלי להשפיע או להפריע לעבודתה השוטפת. ניתן לבצע ביקורות על התכנון בזמן אמת עם מתן ערות ועריכה בו זמנית מאפשרות זרימת עבודה משותפת והשלמה של מספר סבבי תכנון במקביל. לאחר האישור, ניתן למזג את האלמנטים הטובים ביותר לתכנון הסופי ולשתף מפרט ושרטוטים באופן מידי עם שרשרת האספקה והייצור כדי להשיג את המוצר הטוב ביותר האפשרי לשוק בזמן הקצר ביותר.
Onshape בישראל

אונשייפ מציעה מודל שימוש חינמי לחובבים, סטודנטים ומוסדות אקדמאים. היכולת לרוץ על כל חומרה יחד עם יכולות השיתוף והמודל החינמי הפכו את אונשייפ לאחת מתוכנות התלת־ממד האהובות על קהילת המורים, בונים וחובבים ( Makers). בשנת 2020 קבוצה של מחנכים הקימה אתר בעברית להעברת ושיתוף ידע לשימוש בתוכנה ככלי לתכנון תלת־ממדי ושרטוט
באוקטובר 2020 קבלה חברת מטריקס, נציגת PTC, את השיווק בישראל של תוכנת Onshape במטרה להקים גוף תמיכה והדרכה מקומי לקידום התוכנה ופתרונות משלימים בתחומים שונים
פתרונות משלימים

ל Onshape חנות אפליקציות והיא מזמינה מפתחי פתרונות שונים להוסיף ערך לתוכנה על ידי פתרונות משלימים.
הפתרונות מחולקים לקטגוריות כגון: סימולציה, ניהול מידע, ספריות ועוד..
הערות שוליים

↑  PTC רכשה את אונשייפ
↑  אונשייפ ישראל - אתר לשיתוף בתוכן דיגיטלי
↑  גל רז, Onshape Israel, https://matrix-iot.co.il/onshape/(הקישור אינו פעיל)
↑  גל רז, חנות אפליקציות, באתר https://appstore.onshape.com/?sort=featured
פרוטוקול העץ הפורש

ארכיטקטורה של הפרוטוקול
פרוטוקול העץ הפורש (באנגלית: (The Spanning Tree Protocol (STP הוא פרוטוקול תקשורת שנועד למנוע לולאות ברשת מקומית המגושרת באמצעות גשרים או מתגים בחיבור ל-Ethernet. הפעולה הבסיסית של STP היא למנוע לולאות שעלולות לגרום ל-Broadcast ורב-נתיב. עץ פורש מאפשר לכלול קישורים עודפים (redundant links) כדי לספק גיבוי נתיבים במקרה ונתיב פעיל מושבת ללא סכנת לולאות וללא הצורך באפשור/ביטול קישורים בצורה ידנית.
פרוטוקול העץ הפורש מבוסס על אלגוריתם שנכתב על ידי רדיה פרלמן בזמן שעבדה בחברת דיגיטל. הוא תוקנן לראשונה בתקן IEEE 802.1D ובתקן 802.1d-1998 אך בתקן 802.1d-2004 נשמר רק לצורך תאימות לאחור והוחלף בפרוטוקול העץ הפורש המהיר (The Rapid Spanning Tree Protocol (RSTP.
הפרוטוקול מייצג את טופולוגיית הרשת של רשת מקומית באמצעות גרף בלתי מכוון שבו כל צומת מייצג גשר או מתג וכל קשת מייצגת קישור באמצעות מדיות תקשורת ולעיתים גם רכיבי תקשורת בשכבה הפיזית של מודל ה-OSI. המטרה של הפרוטוקול היא ליצור טופולוגיית רשת של עץ פורש באמצעות חישוב משותף (כלומר חישוב מבוזר) של הרכיבים בשכבת הקו של מודל ה-OSI ברשת המקומית.
פרוטוקול העץ הפורש (802.1D)

בפרוטוקול העץ הפורש כל אחד מהפורטים בטופולוגיה העודפת עובר בין חמשת המצבים הבאים:
לא-פעיל (Disabled)
האזנה (Listening)
למידה (Learning)
העברה (Forwarding)
חסימה (Blocking)
בסיום התהליך כל אחד מהפורטים במתגים בהם מופעל הפרוטוקול מקבל אחד משלושת התפקידים הבאים:
root port: בכל מתג נבחר פורט אחד שהעלות להגיע ממנו למתג השורש היא הנמוכה ביותר.
designated port: פורט שנבחר במשותף על ידי מתגים שיש להם פורטים באותו מתחם התנגשות ושהעלות להגיע ממנו אל השורש היא הנמוכה ביותר.
non-designated port או blocked port: כל פורט שלא נבחר כ-root port או designated port עובר למצב חסימה על מנת לחסום נתיבים עודפים ולהימנע מלולאות.
לשלב ההאזנה והלמידה מוקצה זמן שנגזר מפרמטרים כמו קוטר הרשת (כלומר המרחק המקסימלי בין שני צמתים בטופולוגיה) וזמן ההעברה של BPDU בין שני פורטים (BPDU transmission delay). באופן זה ניתן להבטיח שכל אחד מהפורטים יקבל מספיק נתונים על מנת להחליט אם הוא חלק מטופולוגיית העץ הפורש ואיזה כתובות MAC הוא מעביר או חוסם.
פרוטוקול העץ הפורש (802.1D) > מצב האזנה

מצב זה הוא החשוב ביותר כיוון שבו נבנה העץ הפורש. תהליך בניית העץ מורכב משלושה תתי-שלבים:
בחירה של מתג השורש (root bridge election): בחירת מתג השורש מבוססת על התיעדוף שניתן לכל אחד מהמתגים (bridge priority) על ידי מנהל הרשת וכתובת ה-MAC שלו שנקבעת על ידי היצרן. המתג הנבחר הוא זה שערך ה-bridge priority שלו הוא הנמוך ביותר, ואם קיים יותר ממתג אחד עם ערך כזה נבחר המתג בעל כתובות ה-MAC הנמוכה ביותר. בפועל, כל אחד מהמתגים ברשת מקבל מזהה (bridge id) המורכב משרשור של ה-bridge priority וכתובת ה-MAC שלו, והמתג בעל המזהה הנמוך ביותר נבחר כמתג השורש. מכיוון שהפרוטוקול משתמש בחישוב מבוזר, תהליך הבחירה מתחיל בכך שכל אחד מהמתגים רואה את עצמו כמתג השורש ומפרסם את ה-bridge id שלו באמצעות חבילות BPDU. ברגע שמתג מקבל BPDU עם bridge id נמוך משלו הוא מפסיק לשלוח BPDUs. בסיום התהליך נשאר מתג אחד שמפיץ BPDUs עם ה-bridge id שלו, וזהו המתג בעל ה-bridge id הנמוך ביותר. במידה ומנהל הרשת לא מתעדף מתג כלשהו ברשת, הפרוטוקול נותן לו את ערך ברירת המחדל 32,768. מכאן שאם אף אחד מהמתגים ברשת לא הוגדר, מתג השורש שיבחר הוא זה שכתובת ה-MAC שלו היא הנמוכה ביותר. יותר מכך, אם כל המתגים ברשת שייכים לאותו היצרן המתג שיבחר הוא הישן ביותר מביניהם.
בחירת הנתיבים בעלי העלות הנמוכה ביותר (least cost path) למתג השורש: בשלב זה, מתג השורש מפיץ חבילות BPDU עם ערך 'root path cost' אפס, וכל מתג שמקבל חבילת BPDU מוסיף ל-'root path cost' את העלות של הקישור שדרכו התקבלה החבילה.כך יכול כל מתג לדעת מה העלות של שליחת חבילה לשורש דרך כל אחד מהפורטים הפעילים שלו. באמצעות המידע הזה, כל מתג בוחר את הפורט שהעלות שלו היא הנמוכה ביותר על המתג ונותן לו תפקיד של 'root port'.(זהו הפורט שדרכו המתג יעביר חבילות מידע למתגים אחרים ברשת.) מבין הפורטים הנותרים, נבחר בכל סגמנט פורט אחד שעלותו היא הנמוכה ביותר ולו ניתן תפקיד של 'designated port'. (זהו הפורט שדרכו יועברו חבילות מידע שנשלחו על ידי כל המתגים שה-'root port' שלהם שייך לאותו סגמנט.)
חסימת שאר הנתיבים ברשת המקומית: בשלב זה נחסמים נתיבים חלופיים על מנת ליצור טופולוגיה לוגית של עץ פורש שמהגדרתו אין בו לולאות.
פרוטוקול העץ הפורש (802.1D) > מצב חסימה

במצב זה הפורט לא מקבל ולא שולח מידע. כמו כן, הוא לא שולח BPDUs אבל כן מאזין ל-BPDUs על מנת ללמוד על שינויים בטופולוגיה הפיזית שדורשים חישוב מחדש של הטופולוגיה הלוגית (כלומר, העץ הפורש).
Stagefright

Stagefright (בעברית: "פחד במה") הוא שם כולל לקבוצת באגים שמשפיעים על מערכת ההפעלה אנדרואיד מגרסה אנדרואיד פרויו, ומאפשרים לתוקפים לבצע פעולות שרירותיות על מכשיריהם של קורבנות בעזרת הרצת קוד מרחוק והסלמת הרשאות. חוקרי אבטחת מידע הדגימו את קיומם של הבאגים בעזרת הוכחת התכנות ששולחת הודעות MMS שהוכנו מראש למכשיר הקורבן, וברוב המקרים לא דורשת ביצוע פעולה מסוימת מצד משתמש הקצה מרגע שההודעה התקבלה. המידע היחיד שהחוקרים ידעו על היעד הנתקף לצורך ההדגמה הוא את מספר הטלפון שלו.
שיטת ההתקפה המרכזית מנצלת חולשות מסוג גלישה נומרית ברכיב ליבה של אנדרואיד שמכונה "Stagefright" (או בקוד המקור: libstagefright), ספרייה מורכבת הממומשת בעיקר ב־C++‎ המהווה חלק מפרויקט הקוד הפתוח של אנדרואיד, ומשמשת את מערכת ההפעלה כמנוע לניגון קובצי מולטימדיה כמו קובצי MP4.
לבאגים שנתגלו ניתנו מספר מזהי CVE‏: CVE-2015-1538, CVE-2015-1539, CVE-2015-3824, CVE-2015-3826, CVE-2015-3827, CVE-2015-3828, CVE-2015-3829 ו־CVE-2015-3864 (האחרון הוקצה בנפרד מהאחרים), כאשר נפוץ להתייחס לכולם כקבוצה תחת השם "באג Stagefright".
היסטוריה

באג ה־Stagefright נמצא על ידי יהושע דרייק (Joshua Drake) מחברת האבטחה Zimperium, והתפרסם לציבור בפעם הראשונה ב־27 ביולי 2015. לפני ההכרזה, דרייק דיווח על הבאג לגוגל באפריל 2015, וזו האחרונה שחררה כעבור יומיים טלאי תוכנה שהופץ במאגר הקוד הפנימי של החברה. ביולי 2015, יבגני לגרוב, חוקר אבטחה ממוסקבה, הכריז שהוא מצא לפחות שתי מתקפות אפס ימים דומות הקשורות בגלישת ערימה בקוד של ספריית Stagefright. לגורוב אישר שהפרצות שמצא הפכו להיות בלתי אפשריות לניצול על ידי החלת טלאי התוכנה שדרייק שלח לגוגל.
הגילוי הנאות הפומבי של באג ה־Stagefright התבצע ב־5 באוגוסט 2015, בכנס Black Hat שבארצות הברית וכן ב־7 באוגוסט 2015, בכנס DEF CON ה־23. לאחר הגילוי ב־5 באוגוסט, Zimperium פרסמה לציבור את קוד המקור של הוכחת ההתכנות לניצול, טלאים לתיקון ספריית Stagefright (למרות שאלו כבר שוחררו במאי 2015 במסגרת פרויקט הקוד הפתוח של אנדרואיד ומאגרי קוד פתוח אחרים,) ויישומון אנדרואיד שנקראת "מזהה Stagefright" שבוחן האם המכשיר פגיע לבאג ה־Stagefright.
ב־13 באוגוסט 2015, פגיעות נוספת הקשורה ב־Stagefright פורסמה על ידי Exodus Intelligence. פגיעות זו לא תוקנה על ידי הטלאים שפורסמו לפירצות שהיו ידועות עד כה. הצוות של CyanogenMod פרסם הודעה שטלאים שמטרתם סגירת חולשה זו ישולבו בקוד המקור של CyanogenMod 12.1 ב־13 באוגוסט 2015.
ב־1 באוקטובר 2015 Zimperium שחררה פרטים על פגיעויות נוספות, הידועים בשמם גם כ־Stagefright 2.0. פגיעויות אלו נגרמות על ידי קובצי MP3 ו־MP4 שהוכנו במיוחד לצורך המתקפה, ומריצים קוד זדוני כאשר מנגנים אותם באמצעות שרת המדיה של אנדרואיד. חולשה זו נמצאה בספרייה מרכזית באנדרואיד בשם libutils, רכיב של אנדרואיד שקיים מאז שאנדרואיד שוחרר. גרסאות האנדרואיד 1.5 עד אנדרואיד 5.1 פגיעות לחולשה זו, ומספר המכשירים הפגיעים מוערך בכמיליארד.
השלכות

בעוד שגוגל מתחזקת את בסיס הקוד העיקרי של אנדרואיד, עדכוני קושחה למכשירי אנדרואיד שונים הם באחריות ספקיות הסלולר ויצרני הציוד המקוריים. כתוצאה מכך, הפצת טלאים בפועל למכשירים לעיתים קרובות מתבצעת אחרי זמן רב. ההליך מושפע בין היתר מההפרדה המורגשת בין היצרנים, גרסאות המכשיר, גרסאות מערכת ההפעלה והתאמות שונות שנעשות למערכת ההפעלה על ידי היצרניות.
מכשירים ישנים או זולים צפויים שלא לקבל טלאי עדכון לקושחה בכלל.
מכשירים רבים שאינם נכללים בהליך הפצת הטלאים יצטרכו להפרץ על ידי בעלי המכשירים עצמם, הליך שמפר את התנאים של חוזים רבים ספקיות הסלולר. מסיבות אלו, טבעו של Stagefright מדגיש את הקשיים הטכניים והארגוניים המזוהים עם הפצת טלאים לאנדרואיד.
על מנת לטפל בעיכובים ובבעיות הקשורות בהפצת טלאים לאנדרואיד, ב־1 באוגוסט 2015 יצרה Zimperium התאגדות בשם Zimperium Handset Alliance, שמטרתה לאפשר לגורמים שונים להחליף מידע ולקבל עדכונים בזמן אמת על בעיות אבטחה הקשורות באנדרואיד. חברים בהתאגדות קיבלו גם את הקוד של הוכחת היתכנות עוד לפני שהוא פורסם לציבור. נכון לתאריך ה־6 באוגוסט 2015,‏ 25 מיצרניות הציוד ומספקיות הסלולר המובילות כבר הצטרפו להתאגדות.
ראו גם

דיוג – ניסיון להשיג מידע רגיש על ידי התחזות לישות אמינה בתקשורת אלקטרונית.
הערות שוליים

1 2  "How to Protect from StageFright Vulnerability". zimperium.com. 2015-07-30. נבדק ב-2015-07-31.
1 2  Michael Rundle (2015-07-27). "'Stagefright' Android bug is the 'worst ever discovered'". Wired. נבדק ב-2015-07-28.
1 2 3  Steven J. Vaughan-Nichols (2015-07-27). "Stagefright: Just how scary is it for Android users?". ZDNet. נבדק ב-2015-07-28.
1 2  Alex Hern (2015-07-28). "Stagefright: new Android vulnerability dubbed 'heartbleed for mobile'". The Guardian. נבדק ב-2015-07-29.
1 2 3 4  "Experts Found a Unicorn in the Heart of Android". zimperium.com. 2015-07-27. נבדק ב-2015-07-28.
↑  Garret Wassermann (2015-07-29). "Vulnerability Note VU#924951 Android Stagefright contains multiple vulnerabilities". CERT. נבדק ב-2015-07-31.
↑  "Android Interfaces: Media". source.android.com. 2015-05-08. נבדק ב-2015-07-28.
↑  Mohit Kumar (2015-07-27). "Simple Text Message to Hack Any Android Phone Remotely". thehackernews.com. נבדק ב-2015-07-28.
↑  Robert Hackett (2015-07-28). "Stagefright: Everything you need to know about Google's Android megabug". Fortune. נבדק ב-2015-07-29.
1 2 3  "Stagefright: Vulnerability Details, Stagefright Detector tool released". zimperium.com. 2015-08-05. נבדק ב-2015-08-25.
1 2  Jordan Gruskovnjak; Aaron Portnoy (2015-08-13). "Stagefright: Mission Accomplished?". exodusintel.com. נבדק ב-2015-10-08.
↑  Thomas Fox-Brewster (2015-07-30). "Russian 'Zero Day' Hunter Has Android Stagefright Bugs Primed For One-Text Hacks". Forbes. נבדק ב-2015-07-31.
↑  "Stagefright: Scary Code in the Heart of Android". blackhat.com. 2015-08-21. נבדק ב-2015-08-25.
↑  "Stagefright: Scary Code in the Heart of Android". defcon.org. 2015-08-07. נבדק ב-2015-08-25.
1 2  "ZHA Accelerating Roll-out of Security Patches". zimperium.com. 2015-08-01. נבדק ב-2015-08-25.
↑  Joshua J. Drake (2015-05-05). "Change Ie93b3038: Prevent reading past the end of the buffer in 3GPP". android-review.googlesource.com. נבדק ב-2015-08-25.
↑  Eric Ravenscraft (2015-08-07). "Stagefright Detector Detects if Your Phone Is Vulnerable to Stagefright". lifehacker.com. נבדק ב-2015-08-25.
↑  "More Stagefright". www.cyanogenmod.org. 2015-08-13. אורכב מ-המקור ב-2015-08-13. נבדק ב-2015-08-15.
↑  "Stagefright 2.0 Vulnerabilities Affect 1 Billion Android Devices". www.threatpost.com. 2015-10-01. נבדק ב-2015-10-01.
↑  Jamie Lendino (2015-07-27). "950M phones at risk for 'Stagefright' text exploit thanks to Android fragmentation". extremetech.com. נבדק ב-2015-07-31.
↑  Jordan Minor (2015-07-30). "There's (Almost) Nothing You Can Do About Stagefright". PC Magazine. נבדק ב-2015-07-31.
↑  Cooper Quintin (2015-07-31). "StageFright: Android's Heart of Darkness". Electronic Frontier Foundation. נבדק ב-2015-08-02.
↑  Phil Nickinson (2015-07-27). "The 'Stagefright' exploit: What you need to know". Android Central. נבדק ב-2015-07-29.
↑  Lucian Armasu (2015-08-06). "Zimperium Releases Stagefright Vulnerability Detector". Tom's Hardware. נבדק ב-2015-08-25.
זאין מאליק

| --- | --- |

מאליק, 2015
 לידה:  12 בינואר 1993 (בן 32) ברדפורד, מערב יורקשייר, הממלכה המאוחדת
 שם לידה:  Zain Javadd Malik 
 שם במה:  Zayn Malik 
 מוקד פעילות:  ניו יורק, ארצות הברית.
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 מקום לימודים:  … 
 עיסוק:  זמר • פזמונאי • מוזיקאי
 סוגה:  R&B • פופ
 סוג קול:  טנור, טנור די גרציה 
 שפה מועדפת:  אנגלית בריטית, אורדו, אנגלית 
 כלי נגינה:  קול, גיטרה, פסנתר
 חברת תקליטים:  סייקו מיוזיק, קולומביה רקורדס, RCA רקורדס 
 בן או בת זוג:  פרי אדוארדס (2012–2015) ג'יג'י חדיד (2015–2021) 
 צאצאים:  1
 פרסים והוקרה:  פרס המוזיקה של MTV אירופה למראה הטוב ביותר (2017)  VMA (2017)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן החדש של השנה 
 http://inzayn.com/
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
זאין ג'יעבאד מאליק (באנגלית: Zain Javadd Malik; נולד ב-12 בינואר 1993), המוכר בשם הבמה "זאין" (Zayn), הוא זמר ופזמונאי אנגלי. התפרסם בשנת 2010 כאשר השתתף בתוכנית "X פקטור בריטניה". לאחר שנפסל כזמר סולו, הוחזר לתחרות יחד עם ארבעה מתחרים נוספים שהקימו להקה, שלאחר מכן נודעה בשם "ואן דיירקשן". בזמן היותו חבר בקבוצה יצאו ארבעה אלבומים משותפים ללהקה.
מאליק התפצל מהלהקה ב-25 במרץ 2015 וחתם על חוזה הקלטות אישי עם חברת התקליטים תקליטי RCA. במהלך תקופה זו החל לאמץ את סגנון המוזיקה R&B. עם הוצאת אלבום הבכורה Mind of Mine בשנת 2016 הפך לאמן הבריטי הראשון שאלבום הבכורה שלו הופיע במקום הראשון במצעדים בבריטניה ובארצות הברית כאחד. הוא זכה לשבחים רבים על אלבומו, ואף זכה בפרס המוזיקה האמריקאית ובפרס המוזיקה של בילבורד.
ביוגרפיה

מאליק נולד בברדפורד, מערב יורקשייר שבממלכה המאוחדת למשפחה מוסלמית. אביו הוא יאסר מאליק, בריטי ממוצא פקיסטני. אמו, טרישה בראנן מאליק, היא אנגלייה שהתאסלמה לפני נישואיה. למאליק אחות גדולה בשם דוניה, ושתי אחיות צעירות, וואליה וסאפא. הוא גדל במשפחה המשתייכת למעמד הפועלים, ובשכונת פועלים.
מאליק החל לכתוב מוזיקת ראפ כשהיה תלמיד בבית הספר, והופיע בפעם הראשונה מול קהל כשהזמר ג'יי שון ביקר בבית ספרו. בגיל 15–17 עסק באיגרוף. לפני שהחל בקריירת המוזיקה, תכנן להיות מורה לאנגלית.
קריירה > קריירת אופנה

בשנת 2016 הופיע מאליק במדד ה-BoF500 של Imran Amed הממפה את האנשים המשפיעים ביותר בתחום האופנה. בינואר 2017 שחרר קו הנעלה יחד עם המעצב ג'וזפה זנוטי. ב-19 ביוני 2017 הוציא ליין אופנה בעיצובו למותג ורסצ'ה.
בספטמבר 2018 הוציא קולקציית תיקים בעיצובו עבור חברת האופנה הענקית kooples.
קריירה > קריירת מוזיקה

בשנת 2010 השתתף בתוכנית X פקטור הבריטית. לאחר שנפסל כזמר סולו, הוחזר לתחרות, יחד עם ארבעה מתחרים נוספים, ליצירת הלהקה ואן דיירקשן. כשהיה בלהקה יצאו ארבעה אלבומים משותפים ללהקה.
במרץ 2015 חתם מאליק חוזה הקלטות אישי עם חברת התקליטים תקליטי RCA. במהלך תקופה זו החל לאמץ את סגנון המוזיקה R&B, סגנון המוזיקה המוביל כעת בעולם. עם הוצאת אלבום הבכורה Mind of Mine בשנת 2016 הפך לאמן הבריטי הראשון שאלבום הבכורה הופיע במקום הראשון במצעדים בבריטניה ובארצות הברית כאחד. הוא זכה לשבחים רבים על אלבומו ואף זכה בפרס המוזיקה האמריקאית ובפרס המוזיקה של בילבורד.
באמצע שנת 2017, הכריז מאליק ביחד עם סיה כי עתיד לצאת שיתוף פעולה בין שניהם. לאחר מכן, פרסמו השניים את עטיפת הסינגל ושמו היה, "Dusk Till Dawn". שיתוף הפעולה זכה להצלחה רבה בעולם, ואף נכנס למצעדים רבים. ב-10 בספטמבר השיר הגיע ל-1B צפיות, ודורג כשיר ה-40 הכי מהיר להגיע למספר זה.
ב-14 בדצמבר, הוציא את אלבומו השני הנקרא "Icarus Falls". במאי 2019 הוציא זאין גרסה חדשה לשיר "A Whole New World", שהוא שיר הנושא של חידוש הסרט אלדין.
ב-26 בספטמבר 2019, הופיע בגרסת הרמיקס של השיר "Trampoline" של שהאד (אנ').
בשנת 2021, מאליק הוציא את אלבום האולפן השלישי שלו Nobody Is Listening.
ב-21 ביולי 2023 הוציא את הסינגל "Love Like This".
בתחילת 2024, תרם מאליק את קולו לסרט האנימציה "החתול בעל 10 הנשמות" (אנ') בתור זוג הדבורים, קירק וקמרון.
ב-17 במאי 2024, הוציא את אלבום האולפן הרביעי שלו Room Under the Stairs. באוקטובר 2024, מאליק דחה את סיבוב ההופעות שלו "Stairway to the Sky" בעקבות מותו של ליאם פיין, חברו לשעבר מלהקת ואן דיירקשן. מאליק הודיע על דחיית סיבוב ההופעות האמריקאי דרך הסטורי שלו באינסטגרם שלו, ואמר שהמועדים החדשים ייקבעו לינואר 2025, והכרטיסים יישארו תקפים.
חיים אישיים

ב-2013 הוא התארס לזמרת האנגלייה פרי אדוארדס, לאחר שנתיים של זוגיות, אך ב-2015 נפרדו. מאליק היה בזוגיות עם הדוגמנית האמריקאית ג'יג'י חדיד, משנת 2015. בספטמבר 2020, נולדה לזוג בת. באוקטובר 2021 פורסם שהשניים נפרדו לאחר שזאין הכה את אמה של חדיד.
מאליק סיפר כי סבל מהפרעת אכילה בסוף שנת 2014 וב-2015. לדבריו, הפרעת האכילה נגרמה מרצון לשליטה על משהו בחייו.
ב-2014, במהלך מבצע צוק איתן, צייץ מאליק ברשתות החברתיות "FreePalestine#" (שחררו את פלסטין) בטוויטר, מה שגרר תגובות כועסות ומרתיעות כלפיו. מאז הוא נמנע מלפרסם בציבור את דעותיו הפוליטיות.
ב-2017 סיפר מאליק שהוא מגדיר עצמו בתור "מוסלמי לא אדוק". אולם ב-2018 בריאיון ל"ווג" בגרסתו הבריטית, ציין כי הוא התרחק מדת האסלאם בה גידלו אותו הוריו.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2016: Mind of Mine
2018: Icarus Falls
2021: Nobody Is Listening
2024: Room Under the Stairs
באש

ערך זה עוסק במעטפת פקודה למערכות יוניקס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

הדגמה של הרצת פקודות במעטפת Bash
הדגמה של הרצת פקודות במעטפת Bash
 מפתח:  פרויקט גנו 
 מחזור חיים:  8 ביוני 1989 – הווה (35 שנים) 
 גרסה אחרונה:  5.2.37 (23 בספטמבר 2024) 
 מערכת הפעלה:  דמויי יוניקס
 נכתבה בשפות:  C 
 סוג רישיון:  GPL גרסה 2+
 קוד מקור:  https://git.savannah.gnu.org/gitweb/?p=bash.git 
 קטגוריה:  מעטפת פקודה
 אתר גנו
 
באש (באנגלית: Bash) היא מעטפת פקודה למערכות יוניקס, ולמערכות דמויות יוניקס (לדוגמה: גנו/לינוקס) מאת פרויקט גנו. המעטפת פותחה בשנת 1989 על ידי בריאן פוקס, בניצוחו של ריצ'רד סטולמן, כמיזם תוכנה חופשית וכתחליף ל-Bourne Shell, עבור פרויקט גנו. ברוב מערכות גנו/לינוקס, מופצת באש כברירת מחדל ומהווה בסיס חיוני למערכת (יחד עם כלים בסיסיים נוספים, גם כן מבית גנו).
מקור שם התוכנה

שם המעטפת נגזר משם המעטפת Bourne shell שהופצה לראשונה בגרסה 7 של מערכת ההפעלה UNIX בשנת 1979. משמעות השם Bash היא ראשי תיבות של Bourne-again shell, כמשחק מילים על Bourne Shell. שם המעטפת בתרגום לעברית: "מעטפת (פקודה) שנולדה מחדש"
מאפיינים טכניים > שיפורים לעומת גרסאות קודמות

תחביר הפקודות של באש הוא הרחבה של Bourne Shell ומציע מספר שיפורים לעומתו. בין השיפורים: עריכת פקודות, הסרת ההגבלה על גודל הזיכרון המוקצה לשמירת היסטוריות הפקודות שבוצעו דרך המעטפת, שליטה בתהליכי משתמש (jobs), כתיבת פונקציות, יצירת קיצורי שם לפקודות מורכבות (aliases), עבודה עם מערכים ללא הגבלת גודל, ביצוע חישובים אריתמטיים מבסיס 2 עד 64, שמירה לזיכרון מחסנית של מסלולים בעץ הקבצים (מנגנון pushd/popd), תמיכה במערכים אסוציאטיביים (מערכים שהגישה אליהם אינה בעזרת אינדקס מספרי; החל מגרסה 4).
מאפיינים טכניים > ממשקיות עם מערכות הפעלה נוספות

המעטפת מופצת גם עם מערכת Mac OS X מבית אפל. ניתן להריץ את המעטפת גם על מערכת ההפעלה Windows מבית מיקרוסופט בעזרת Cygwin, אך המעטפת לא מיועדת לכך. בשנת 2016 מיקרוסופט הוציאה פתרון להרצת המעטפת במערכת ההפעלה Windows 10 באמצעות כלי ייעודי מתוצרתה שפותח ביחד עם קנוניקל, מפיצת Ubuntu. חברת גוגל פיתחה Google Cloud Shell מבוססת דביאן.
Bash Scripting

בדומה לכל מעטפת פקודה סטנדרטית, גם התחביר של באש מאפשר יצירה של קובצי אצווה. קבצים אלה נקראים Bash Scripts ולהם צורה מובנית כפי שמדגים הסקריפט הבא:
#!/bin/bash
 
#this line is just a plain comment and will be ignored by the executing shell.
if [ $# -lt 3 ] ; then
        echo "I expected at least 3 positional parameters for this script"
        exit 1
fi
#loop over all input arguments and print them in order
for x in $* ; do
        echo "the next argument is ${x}"
done
#loop over all input argument and print them in order
#but also shift them such that the second argument becomes the first one, etc.
while [ $# -gt 0 ] ; do
        echo "the next argument is ${1}"
        shift
done
# done, exit script with success code 0.
exit 0
שורות הערה יחלו בתו #, למעט השורה הראשונה של הקובץ המתחילה ב- !#. שורה זו מציינת לליבת מערכת הפעלה באיזו מעטפת יש להריץ את הפקודות המופיעות בקובץ.
החלק הראשון של הסקריפט מכיל קטע התניה מהצורה  if [...] ; then ... fi, שבודק את מספר הארגומנטים שהועברו לסקריפט משורת הפקודה בעזרת בחינה של המשתנה השמור #$. משתנה זה מציין את מספר הפרמטרים שמועברים לסקריפט
lt- הוא אופרטור השוואה המחזיר ערך אמת או שקר בהתאם לכך שהאופרנד השמאלי קטן מן האופרנד הימני. במקרה הזה נבדק שנשלחו לפחות שלושה פרמטרים משורת הפקודה. במידה ואין זה כך, מבוצע גוף הקטע המותנה שבו מודפסת הודעה בחזרה למעטפת בעזרת פקודת echo והסקריפט מסתיים בקוד שגיאה 1 בעזרת הפקודה exit 1.
אם הקלט נמצא תקין, ממשיך הסקריפט לביצוע קטע לולאה מהצורה for x in list ; do ... done שבמקרה זה עובר על רשימת הפרמטרים שהועברו לסקריפט דרך שורת הפקודה (בעזרת בחינה של תוכן המשתנה השמור *$) והדפסתם למעטפת על פי סדר הופעתם.
הלולאה האחרונה שנראית בדוגמה מציגה שימוש בלולאה מותנית להדפסה ובה נבחן מספר הפרמטרים על ידי גישה למשתנה השמור #$ נוכח ביצוע פקודת shift בגוף הלולאה. הפקודה הנ"ל מבצעת הזזה של הפרמטרים שמועברים לסקריפט מימין לשמאל, במקום אחד בכל פעם.
בתום הסקריפט מוחזר ערך הצלחה 0 בעזרת הפקודה exit 0.
ראו גם

Shellshock