פרשת השחיתות בפיפ"א 2015
תגובות לחשיפת הפרשה

ב-2 ביוני 2015, במסגרת מסיבת עיתונאים שנערכה בציריך, הודיע נשיא פיפ"א בלאטר על התפטרותו המיידית מתפקידו, על רקע פרשת השחיתות. ההודעה ניתנה כ-5 ימים בלבד לאחר שהחל את כהונתו החמישית בארגון.
בעקבות חשיפת הפרשה, החלו גורמים שונים להפעיל לחצים על נותני החסות הגדולים להפסיק את שיתוף הפעולה עם פיפ"א, אשר הניב לה ב-2014 הכנסות של כ-144 מיליון דולר מחסויות. חברת ויזה, לה חוזה עם פיפ"א עד לשנת 2022, הודיעה כי תשקול מחדש את החסות אם פיפ"א לא תבנה מחדש תרבות עם נהלים אתיים חזקים על מנת לשפר את התדמית של משחקי הכדורגל עבור האוהדים. נותני חסות נוספים כמו קוקה-קולה, באדוויזר ומקדונלד'ס ציינו כי הם עוקבים אחר התפתחות הפרשה וכי יגיבו בהתאם.
ב-3 ביוני 2015, נחשפה קלטת המתעדת את עדותו של צ'אק בלייזר בפני שופט משנת 2013, לאחר שהודה באשמה בעבירות סחיטה והעלמת מס, בה הוא מספר כי הוא וחברים נוספים בוועד הפועל של פיפ"א קיבלו שוחד לאורך שנים כדי לבחור בדרום אפריקה כמארחת מונדיאל 2010. עוד סיפר בלייזר כי היה מעורב במתן שוחד סביב ההצבעה לבחירת מארחת מונדיאל 1998, בה צרפת ניצחה את מרוקו.
ב-7 ביוני 2015, חשף עיתון ה"סאנדיי טיימס", קלטות שצולמו במצלמה נסתרת ובהן נחשפת שחיתות בנוגע להצבעה לגבי מארחת מונדיאל 2010.
במסגרת מסיבת עיתונאים שנערכה בספטמבר 2015, שקיימה התובעת הכללית של ארצות הברית לורטה לינץ' יחד עם מקבילה השווייצרי מיכאל לאובר, טענה לינץ' כי גל מעצרים נוספים עתיד להתבצע בחודשים הקרובים. עוד ציינה כי בחודשים האחרונים אותרו 121 חשבונות בנק "חשודים" וכי הרשויות בשווייץ עיקלו נכסי נדל"ן באלפים השווייצרים שעשויים להצביע על פעילות של הלבנות הון.
באוגוסט 2015, בעקבות השחיתות בארגון, פתח ארגון פיפ"א בחקירה פנימית המנוהלת על ידי עורכי דין חיצוניים.
ב-25 בספטמבר 2015, הודיע משרד התובע הכללי בשווייץ, כי נפתחה חקירה רשמית כנגד בלאטר, בגין שורה של עבירות שחיתות. בין השאר, נבדקת העברת 2 מיליון פרנקים שווייצריים שבלאטר העביר לכאורה לנשיא אופ"א מישל פלאטיני, שנרשמה בספרים כעבודות שביצעה אופ"א עבור פיפ"א בעבר. בנוסף נחקר בלאטר, בנוגע לחוזה זכויות שידור שחתם עם ההתאחדות הכדורגל בקאריביים בשנת 2005, כאשר על פי החשד, לא נבחנו חלופות אחרות עבור פיפ"א עבור מכירת הזכויות.
בספטמבר 2015, הודיעו הרשויות האמריקאיות כי יחלו לחקור את התנהלותם של מספר בנקים בעולם ואת מעורבותם האפשרית בפרשת השחיתות בפיפ"א. במסגרת כתבי האישום שהוגשו בפרשה, נזכרו שורה ארוכה של בנקים ששימשו כצינור להעברות כספים אסורות, בניהם נמצא גם בנק הפועלים.
באוקטובר 2015, הושעו מתפקידם נשיא הארגון בלאטר ונשיא אופ"א מישל פלאטיני למשך 3 חודשים.
ב-9 בנובמבר 2015, התפטר מתפקידו נשיא התאחדות הכדורגל הגרמנית וולפגנג נירסבאך, אשר נחקר במסגרת הפרשה בנוגע לחשד כי התאחדות הכדורגל בגרמניה העבירה 6.7 מיליון יורו ב-2005 שנועדו לסייע לגרמניה לקנות קולות בעד בחירתה של גרמניה לאירוח המונדיאל בשנת 2006. כמו כן נחקר נירסבאך, יחד עם בכירים אחרים בהתאחדות כי לא שילמו מס כראוי על התשלום השנוי במחלוקת של 6.7 מיליון יורו.
ב-3 בדצמבר 2015, ערכו רשויות החוק בשווייץ מבצע מעצרים נוסף, במסגרתו נעצרו כ-12 חשודים, ביניהם אלפרדו האוויט, נשיא התאחדות CONCACAF וחואן אנחל נפוט, נשיא התאחדות CONMEBOL‏. השניים שימשו כנשיאים זמניים לאחר שקודמיהם נעצרו אף הם בחודשים האחרונים. חלק מהמעצרים בוצעו במלון Baur au Lac בציריך, בו בוצע גל המעצרים הראשוני בפרשה.
ב-21 בדצמבר 2015, הודיעה ועדת האתיקה של פיפ"א על השעייתם של מישל פלטיני וספ בלאטר מהארגון (ומאופ"א) למשך 8 שנים, בעקבות החקירה הפלילית שנפתחה נגדם בשווייץ באוקטובר האחרון בגין חשד לתשלום לא חוקי שהעביר פלאטיני לבלאטר החל משנת 2011.
ב-12 בפברואר 2016, הודיעה ועדת האתיקה של הארגון כי מזכ"ל פיפ"א לשעבר ז'רום ואלקה, אשר פוטר בחודש ינואר מתפקידו, בין היתר, בשל חשד לשחיתות ולמכירת כרטיסים בניגוד לחוק למשחקי המונדיאל בברזיל ב-2014, יושעה מכל פעילות בכדורגל העולמי למשך 12 שנים.
באפריל 2017, אחמד אל-פהד אל-אחמד אל-סבאח התפטר ממועצת פיפ"א לאחר שחבר ועדת הביקורת של פיפ"א מגואם, ריצ'רד לאי, הודה בבית משפט בארצות הברית בלקיחת שוחד של $950,000 מהמועצה האולימפית של אסיה. על פי החשד, חוסיין אל-מוסאלם (אנ') שהוגדר כ"יד ימינו של השייח' אחמד אל-פהד אל-סבאח" נתן את השוחד כדי להשפיע על מינויים מרכזיים, בגופי כדורגל אזוריים ובינלאומיים. אחמד אל-פהד הכחיש "בתוקף" כל עבירה.