stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל במשחקים האירופיים
רשימת זוכי המדליות

| מדליה | שם | משחקים | ספורט | תחרות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שגיא מוקי | באקו 2015 | ג'ודו | גברים - 73 ק"ג |
|  | זיו קלונטרוב | באקו 2015 | שחייה | 50 מטר חופשי |
|  | אורי ששון | באקו 2015 | ג'ודו | גברים - 100+ ק"ג |
|  | יובל פילו אלונה קושבצקי יקטרינה לבינה אידה מיירין | באקו 2015 | התעמלות אמנותית | קבוצתי - חישוק |
|  | יובל פילו אלונה קושבצקי יקטרינה לבינה אידה מיירין | באקו 2015 | התעמלות אמנותית | קבוצתי - קרב רב |
|  | אילנה קרטיש | באקו 2015 | היאבקות | נשים - סגנון חופשי 69 ק"ג |
|  | נבחרת ישראל באתלטיקה | באקו 2015 | אתלטיקה | אליפות קבוצתית |
|  | ירדן ג'רבי | באקו 2015 | ג'ודו | נשים 63 ק"ג |
|  | יובל פילו אלונה קושבצקי יקטרינה לבינה אידה מיירין | באקו 2015 | התעמלות אמנותית | נשים קבוצתי - סרט |
|  | נטע ריבקין | באקו 2015 | התעמלות אמנותית | נשים - חישוק אישי |
|  | סרגיי ריכטר | באקו 2015 | קליעה | רובה אוויר 10 מטרים גברים |
|  | מרק חינאווי | באקו 2015 | שחייה | גברים 1500 מטר חופשי |
|  | לינוי אשרם | מינסק 2019 | התעמלות אמנותית | כדור אישי |
|  | לינוי אשרם | מינסק 2019 | התעמלות אמנותית | אלות |
|  | סרגיי ריכטר | מינסק 2019 | קליעה | רובה אוויר 10 מטרים גברים |
|  | לינוי אשרם | מינסק 2019 | התעמלות אמנותית | קרב-רב אישי |
|  | לינוי אשרם | מינסק 2019 | התעמלות אמנותית | סרט אישי |
|  | לי קוכמן | מינסק 2019 | ג'ודו | גברים עד 90 ק"ג |
|  | מישה זילברמן | מינסק 2019 | בדמינטון | יחידים |
|  | נבחרת ישראל בשחייה צורנית | קרקוב 2023 | שחייה צורנית | קומבו |
|  | שחר שגיב | קרקוב 2023 | טריאתלון | גברים |
|  | נבחרת ישראל בשחייה צורנית | קרקוב 2023 | שחייה צורנית | חופשי |
|  | גילי קוריצקי | קרקוב 2023 | סיף | רומח |
|  | מישה זילברמן | קרקוב 2023 | בדמינטון | יחידים |
נושאי הדגל

| משחקים | טקס פתיחה | טקס סיום |
| --- | --- | --- |
| באקו 2015 | אלכס שטילוב | זיו קלונטרוב |
| מינסק 2019 | מישה זילברמן | אנדריי מדבדב |
| קרקוב 2023 | לונה צ'מטאי-סלפטר וחואקין שוכמן |  |
הערות שוליים

↑  אורן אהרוני, 9 מיליארד אירו, 6,300 משתתפים: המספרים מאחורי משחקי אירופה בבאקו, באתר ynet, 10 ביוני 2015
↑  אסי ממן, ‏124 ישראלים ישתתפו במשחקי אירופה בפולין, באתר ONE‏, 16 ביוני 2023
1 2  אורן אהרוני, ג'ודו: שגיא מוקי אלוף אירופה, ג'רבי זכתה בארד, באתר ynet, 26 ביוני 2015
↑  אורן אהרוני וברק חקלאי, שחייה: זיו קלונטרוב אלוף אירופה לנוער, באתר ynet, 27 ביוני 2015
↑  אורן קורנפלד‏, אורי ששון הפסיד בגמר אליפות אירופה, וזכה במדליית כסף, באתר וואלה, 27 ביוני 2015
↑  באקו 2015: מדליה שלישית לישראל, באתר ישראל היום, 17 ביוני 2015
1 2 3  אורן אהרוני, התעמלות אמנותית: כסף ו-2 מדליות ארד לישראל, באתר ynet, 21 ביוני 2015
↑  אורן קורנפלד‏, המשחקים האירופיים בבאקו: מדליית כסף לקרטיש, גמרים לשטילוב ופלדון, באתר וואלה, 15 ביוני 2015
↑  ברק חקלאי, באקו: מדליית ארד לנבחרת האתלטיקה, באתר ynet, 22 ביוני 2015
↑  אורן קורנפלד‏, המשחקים האירופיים, היום החמישי: סרגיי ריכטר זכה בארד והבטיח מקום בריו, באתר וואלה, 16 ביוני 2015
↑  אורן קורנפלד‏, המשחקים האירופיים, היום ה-13: מדליית ארד למרק חינאווי, באתר וואלה, 24 ביוני 2015
1 2 3  יניב טוכמן‏, משחקי אירופה 2019: שתי מדליות זהב ומדליית כסף ללינוי אשרם, באתר וואלה, 23 ביוני 2019
1 2  יאיר צוקר, ‏הישג ענק: מדליית זהב לקלע סרגיי ריכטר במשחקים האירופיים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 24 ביוני 2019
↑  אורן אהרוני, המשחקים האירופיים: מדליית כסף ללינוי אשרם בקרב-רב, באתר ynet, 22 ביוני 2019
↑  יאיר צוקר, ‏ענק: מדליית ארד למישה זילברמן בבדמינטון במשחקים האירופיים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 29 ביוני 2019
↑  ליאור ברטל, ‏מדליית זהב לנבחרת ישראל בשחייה אמנותית במשחקים האירופיים בפולין, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 23 ביוני 2023
↑  יאיר צוקר, ‏שחר שגיב זכה במדליית הכסף בטריאתלון במשחקים האירופיים פולין, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 ביוני 2023
↑  מדליית ארד לנבחרת ישראל בשחייה האומנותית, באתר ערוץ הספורט, 25 ביוני 2023
↑  סיימה בפודיום: מדליית ארד לגילי קוריצקי בסייף, באתר ערוץ הספורט, 25 ביוני 2023
↑  זילברמן זכה במדלית הארד בבדמינטון, באתר ערוץ הספורט, 1 ביולי 2023
↑  המשחקים האירופיים יצאו לדרך בטקס הפתיחה, שטילוב נשא את הדגל, באתר וואלה, 12 ביוני 2015
↑  אורן אהרוני וברק חקלאי, נפרדים מבאקו: משחקי אירופה ננעלו, באתר ynet, 28 ביוני 2015
↑  אורן אהרוני, המשחקים האירופיים יצאו לדרך בטקס הפתיחה במינסק, באתר ynet, 21 ביוני 2019
↑  אורן אהרוני, המשחקים האירופיים במינסק ננעלו, באתר ynet, 30 ביוני 2019
↑  ליאור ברטל, ‏לונה צ'מטאי סלפטר וחואקין שוכמן יישאו את דגל ישראל המשחקים האירופיים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 15 ביוני 2023
מבצע ברקאן

מבצע ברקאן (בצרפתית: Opération Barkhane) הוא מבצע צבאי שהחל ב-1 באוגוסט 2014, והסתיים ב-9 בנובמבר 2022 המבצע מובל על ידי הצבא הצרפתי נגד קבוצות איסלמיסטיות באזור הסאהל באפריקה. המבצע מובל בשיתוף פעולה עם ארבע מדינות, כולן מושבות צרפתיות לשעבר המשתרעות על פני הסאהל: בורקינה פאסו, צ'אד, מאוריטניה וניז'ר. מאלי הייתה בעבר חלק מהמבצע. המדינות האלו היו חברות בכוח G5 אשר פעל יחד עם צרפת מול ארגוני הג'יהאד. חלק ממדינות המערב סיפקו סיוע. המבצע נקרא על שם דיונה בצורת חצי סהר הנצופה במדבר סהרה.
ראו גם

מלחמת האזרחים במאלי
הערות שוליים

↑  "France sets up anti-Islamist force in Africa's Sahel". BBC News (באנגלית בריטית). 2014-07-14. נבדק ב-2022-10-06.
↑  Maxime H. A. Larivé, Welcome to France's New War on Terror in Africa: Operation Barkhane, The National Interest, ‏2014-08-07 (באנגלית)
↑  Hollande announces new military operation in West Africa, France 24, ‏2014-07-19 (באנגלית)
↑  "French troops in Mali anti-jihadist campaign mired in mud and mistrust". Reuters (באנגלית). 2019-08-13. נבדק ב-2022-10-06.
1 2  Mali : de Serval à Barkhane, on vous résume neuf ans d'engagement militaire français au Sahel en 12 dates-clés, Franceinfo, ‏2022-02-17 (ב־)
1 2  Elsa Buchanan, Mali: Terror threat spreads after Sahel groups join forces to create new jihadist alliance, International Business Times UK, ‏2017-04-03 (באנגלית)
↑  https://dayan.org/he/content/5351
↑  "Why are French troops leaving Mali, and what will it mean for the region?". BBC News (באנגלית בריטית). 2022-04-26. נבדק ב-2022-10-06.
↑  Alan Taylor, Operation Barkhane: France's Counter-Terrorism Forces in Africa - The Atlantic, www.theatlantic.com (באנגלית)
1 2   צרפת: חיסלנו את מנהיג אל-קאעדה במערב אפריקה, באתר וואלה, 6 ביוני 2020
↑  אל-קאעידה ודאעש במערב אפריקה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 25 בפברואר 2020
↑  Callimachi, Rukmini; Breeden, Aurelien (2014-12-11). "French Forces Kill a Leader of Jihadists in Mali Raid". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-10-06.
↑  "Sahel : cinq questions sur la mort du chef du groupe Etat islamique au Grand Sahara tué par les forces françaises". Franceinfo (בצרפתית). 2021-09-16. נבדק ב-2022-10-06.
1 2  Mali President, PM Resign After Arrest, Confirming 2nd Coup in 9 Months, VOA (באנגלית)
↑  Macron announces the end of France's anti-Islamist Operation Barkhane in the Sahel, France 24, ‏2021-06-10 (באנגלית)
↑  Macron announces France's Sahel military force will end in early 2022, France 24, ‏2021-07-13 (באנגלית)
↑  Ross, Aaron; Ross, Aaron (2021-06-11). "With military victory elusive, W.African nations quietly back talks with Islamists". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2022-10-06.
↑  Macron announces French troop withdrawal from Mali, France 24, ‏2022-02-17 (באנגלית)
↑  AfricaNews, Barkhane: 3,000 French troops deployed in the Sahel, after Mali, Africanews, ‏2022-08-18CEST14:56:42+02:00 (באנגלית)
חיילים צרפתים בפטרול בניז'ר, 2020

חייל צרפתי יורה ממסוק
כריש עפרורי

| כריש עפרורי |
| --- | --- |
 כריש עפרורי
מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: כרישאים
משפחה:: כרישיים
סוג:: כריש
מין:: כריש עפרורי
שם מדעי
 Carcharhinus obscurus ‏לסואר, 1818
תחום תפוצה

כריש עפרורי בחופי אוסטרליה
כָּרִישׁ עַפְרוּרִי (שם מדעי: Carcharhinus obscurus) הוא כריש ממשפחת הכרישיים הנפוץ בימים טרופיים ברחבי העולם. מין זה מתמחה בטריפה של דגים קטנים ואינו תוקף אנשים דרך קבע, אך עלול להתבלבל ולנשוך דייגים או צוללנים לעיתים נדירות. האדם אינו חלק ממזונו.
טקסונומיה

חוקר הטבע שארל אלכסנדר לסואר פרסם לראשונה בשנת 1818 אודות הכריש העפרורי בכתב עת מדעי אמריקאי. לסואר קטלג אותו כסוג קוצן וציין זאת יחד עם המילה הלטינית "obscurus" שפירושה "כהה" או "מעומעם" בהתייחס לצבעו. עם זאת, חוקרים אחרים שבאו אחריו קטלגו את המין הזה כסוג כריש.
תפוצה ובתי גידול

הכריש העפרורי נפוץ בעיקר בעומק של 400 מטרים בכל האוקיינוסים אבל בעיקר באזורים פוריים או טרופיים בתוך האוקיינוס השקט והאוקיינוס ההודי. הוא מצוי גם בימים הממוזגים. הם חיים ביחידות ומשריצים צאצאים חיים.
ניתן למצוא כריש זה בים האטלנטי לחופי מסצ'וסטס (ארצות הברית), ברזיל, איי בהאמה, קובה, האיים הקנריים, כף ורדה, סנגל, סיירה לאון, פורטוגל, ספרד ומרוקו. באוקיינוס ההודי ניתן למצוא אותו לחופי צפון אפריקה, מוזמביק, מדגסקר ועתים לחופי בנגל בים הערבי ובים סוף. באוקיינוס השקט ניתן למצוא את הכריש העפרורי לחופי יפן, סין, טייוואן, וייטנאם, אוסטרליה, קלדוניה החדשה, קלפורניה, מקסיקו וצ'ילה.
תפוצה ובתי גידול > בישראל

עשרות כרישים ממין זה נצפים מדי שנה בחופי חדרה במסגרת תופעת הכרישים בחדרה.
תיאור פיזי

משקל ממוצע של כריש בוגר נע בין 160–180 ק"ג כאשר אורכו הממוצע נע סביבות 3.2 מטר, אך אורכו של הכריש העפרורי הגדול ביותר שתועד היה 4.2 מטרים ומשקלו 347 קילוגרם. הוא בעל סנפירים מעוגלים, קשקשים כחולים-סגולים וסנפיר הגב שלו מעוגל מעט מהחזית. החוטם מעוגל והעיניים גדולות. הוא בעל שיניים עליונות רחבות, ותחתונות ודקות דמויות קוצים האופייניות לטורפים מסוגו.
מזון

זהו טורף-על הניזון בעיקר מדגי גרם שונים כמו סרדין, הרינג, סלמון, מקרל ודגים נוספים, שוכני מצולות, אוקיינוסים או שוניות. כמו כן, הוא ניזון מסילוניות, כרישים אחרים ובטאים קטנים יותר, סרטנים, כוכבי ים, חיטחבים, זוחלים ימיים, יונקים ימיים, נבלות וגם משפכים תעשייתיים.
הערות שוליים

↑  כריש עפרורי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Robert T. Allen, [97:sotnap2.0.co;2 Studies on the North American Protura 1: catalogue and atlas of the Protura of North America; description of new species; key to the species of Eosentomon], Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia 156, 2007-09, עמ' 97–116 doi: 10.1635/0097-3157(2007)156[97:sotnap]2.0.co;2
↑  Carcharhinus obscurus: Rigby, C.L., Barreto, R., Carlson, J., Fernando, D., Fordham, S., Francis, M.P., Herman, K., Jabado, R.W., Liu, K.M., Marshall, A., Pacoureau, N., Romanov, E., Sherley, R.B. & Winker, H., IUCN Red List of Threatened Species, ‏2018-11-06
↑  אסף קמר, מפגש פראי: לצלול עם כרישים בחדרה, באתר ynet, 25 בדצמבר 2017.
↑   משה גלעד, הכרישים הגדולים הגיעו לחדרה והביאו עמם המון שאלות, באתר הארץ, 2 בינואר 2018
↑  Carcharhinus obscurus, Dusky shark : fisheries, gamefish, www.fishbase.de
↑  Knickle, C., Biological Profiles: Dusky Shark, Florida Museum of Natural History Ichthyology Department ., ‏May 18, 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283482405171  LCCN: sh85020152
יחידת חצב

| --- | --- |
סמל יחידת חצב
סמל יחידת חצב
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 סוג:  אוסינט
 בסיס האם:  מחנה גלילות
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1949 – דצמבר 2021 (כ־72 שנים)
 נוצרה מתוך:  ש.מ 5, ש.מ 7, ש.מ. 10
 התמזגה לתוך:  יחידה 8200
 פיקוד
 יחידת אם:  יחידה 8200
יחידת חצב הייתה יחידה של אגף המודיעין שפעלה תחת יחידה 8200 ועסקה בתחום המודיעין ממקורות גלויים (אוסינט) בשנים 1949–2021.
דיון אצל מפקד יחידת "חצב", סא"ל יעקב נחמיאס 1972. ג'ורג' חזמה, מומחה הסברה ערבית; שלמה אלגזי, סגן המפקד; דליה חיון, מזכירת המפקד; יעקב נחמיאס; רס"ן יעקב אינגרמן, רמ"ד מזרח אירופה; רס"ן יאיר שאנן, רמ"ד כתבי עת
ביקור אצל יחידת איסוף מסמכי שלל בפאיד 1973. ראשון מימין - סא"ל יעקב נחמיאס, מפקד יחידת "חצב"; ראשון משמאל - שלמה אלגזי, סגן המפקד
טקס סיום תפקיד מפקד "חצב" סא"ל אפרים לפיד (במרכז) עם ראש אמ"ן אלוף שלמה גזית (יושב) וסגן המפקד, רס"ן שלמה אלגזי (מימין) 1976
ביקור הנשיא חיים הרצוג ב"חצב" עם ראש אמ"ן, האלוף אהוד ברק, לצד מפקד היחידה, אל"ם נעם שפירא, 1985
חילופי מפקדים - סא"ל משה וידן (במרכז) מעביר לאל"ם נעם שפירא (משמאל). מימין - תא"ל אפרים לפיד, דובר צה"ל, לשעבר מפקד היחידה, 1986
ביקור ועדת החוץ והביטחון ב"חצב". ח"כ יוסי שריד ומפקד היחידה, סא"ל רוני דוד, 2004
מפגש מפקדים וסגנים של "חצב" לדורותיהם; המפקדת (במדים): סא"ל רונית לבבי-מורד, אוקטובר 2012
ארבעה דורות של מפקדי "חצב" בכנס מפקדי "חצב" 2018, מימין לשמאל: אפרים לפיד, אלי זיו, נעם שפירא ואסף אוריון
היסטוריה > "עמיחי" - תת-יחידה דרוזית

בשנות ה-70 זיהה המודיעין הישראלי מחסור ביודעי ערבית. מערכת החינוך לא הכשירה עד אז די תלמידים יודעי ערבית. הצרכים אחרי מלחמת יום הכיפורים הלכו וגדלו, וחיפשו פתרונות שונים כדי להגדיל את מאגר יודעי השפה.
העדה הדרוזית הזינה במשך שנים את יחידות השדה של צה"ל, ובעיקר את "חטיבת המיעוטים" (חטיבה 300). בשנות ה-70, הרחיב צה"ל את העתודה האקדמית גם לדרוזים, ובסיום הלימודים הם שובצו בתפקידים שונים בצה"ל, אך איש מהם לא שובץ בחיל המודיעין. אל"ם בנימין בן אליעזר ("פואד"), שבשנות ה-70 שימש מפקד חטיבה 300 בגבול לבנון, שנחשב גם "קצין הראשי למיעוטים" גיבש באמצע שנות ה-70, בשיתוף מפקד יחידת "חצב", סא"ל אפרים לפיד, ורס"ן שלום הררי ממחלקת האיסוף באמ"ן, רעיון לגייס דרוזים ליחידת המודיעין הגלוי באמ"ן, ובכך להגדיל את מספר יודעי הערבית, ובמקביל להקנות יוקרה לעתודאים דרוזים. הרמטכ"ל מרדכי גור וראש אמ"ן שלמה גזית הכריעו בעד רעיון שילוב הדרוזים ביחידת המודיעין. ב-1976 היה זה חידוש משמעותי לעדה.
ההתחלה הייתה ביחידה קטנה ששכנה בחיפה בשם "עמיחי". לימים, הורחב מאוד שילובם של דרוזים בתפקידים משמעותיים בחיל המודיעין. ב-2007 פורקה היחידה, ומאז משולבים חיילים דרוזים באופן מלא ביחידות מודיעין שונות.
היסטוריה > איסוף מסמכי שלל וציוד טכני - אמש"ט

ב-1976, כלקח ממלחמת יום הכיפורים, הוקמה במסגרת יחידת "חצב" יחידת-משנה חדשה עם שני תחומי פעילות: איסוף מסמכי שלל ועיבודם ואיסוף ציוד לחימה של האויב. עד אז היה איסוף ציוד השלל באחריות הענף הטכני במחלקת מחקר, ואיסוף מסמכי השלל היה באחריות יחידת החקירות 560. היחידה החדשה, "אמש"ט" (איסוף מסמכי שלל וטכני), בפיקודם של אל"ם שמחה ביברמן וקצין המבצעים, רס"ן צבי אמיתי, הכשירה סגל אנשי מילואים מיומן לתחומי הפעילות בשדה בשיתוף הדוק עם הקמ"נים בשטח. החיבור ליחידת האוסינט הסדירה חצב, הבטיח גרעין סדיר של מתרגמים למסמכי שלל בעלי ערך מודיעיני. לימים פורקה היחידה, והוטמע נושא אמש"ט בגדוד הסיגינט המבצעי (גס"מ) של יחידה 8200.
סגירת היחידה ופתיחתה מחדש במלחמת חרבות ברזל

בדצמבר 2021 נסגרה יחידת "חצב". חייליה פוזרו בתוך מסגרות המשנה של יחידה 8200.
בשנת 2023, בעקבות המחדל המודיעיני שקדם למתקפת הפתע על ישראל, מתחו בכירים לשעבר באמ"ן ביקורת חריפה על ההחלטה להחליש את היחידה ולבסוף לסגור אותה כליל. הם טענו כי "לאורך השנים ביצעו ליחידה תהליך של 'המתת חסד', ועכשיו כולם מבינים שזו הייתה טעות גדולה. גדולה מאוד. חלק מהעיוורון של אמ"ן". רוב הבכירים שהתראיינו טענו כי צמרת אמ"ן העדיפו מערכת הבינה המלאכותית, המתרגמות בהיקפים גדולים, על פני תהליך אנושי שמביא איתו תובנות וניתוח עומק שהמכונה לא מסוגלת לספק.
בכתבה של שלומי אלדר על התנהלות חמאס לפני המלחמה הוא קושר בין הזלזול ביחידה ופירוקה לבין חוסר היכולת של ישראל להעריך את כוונות חמאס. הוא מתאר כיצד בספטמבר 2021 נערך בעזה כנס בנושא "ההבטחה האחרונה" שמתקשר ליום הדין באסלאם. לפי בכירים לשעבר בפת"ח שראיין אלדר, החל מספטמבר 2021, הם העריכו כי על חמאס השתלטה חבורה קיצונית שמאמינה בסיוע אלוהי שיאפשר להם לכבוש את כל ישראל. אלדר מתאר כנס בעזה שהתקיים ב-30 בספטמבר 2021, ודן בצורה מפורטת, כיצד תנוהל ישראל לאחר כיבושה על ידי חמאס. הכנס, כמו גם התבטאויות פומביות של ראשי חמאס היה גלוי וידוע. עם זאת, מלבד קומץ אנשי פת"ח ואנשי חמאס מתונים יותר שנמלטו לפני המלחמה או בשלבים המוקדמים שלה, לא העריכו כי כוונת חמאס רצינית ויחסו את הדברים לרצון של חמאס להסיט את תשומת הלב ממצוקת תושבי עזה. המודיעין הישראלי, הדרג הפוליטי בישראל וכן רבים בהנהגת פת"ח ותושבי עזה לא העריכו כי חמאס אכן מאמין בחזון המשיחי אותו פרסם.
לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל הוחלט להקים את היחידה מחדש, ולהרכיבה ברובה ממשרתי מילואים.
מפקדי היחידה

| שם  | תקופת פיקוד | נקודות לציון | תמונה |
| --- | --- | --- | --- |
| שמואל טולידאנו | 1948–1951 |  |  |
| שמואל שגב | 1952–1953 |  |  |
| ששון נדב | 1953 |  |  |
| אהוד כדורי | 1953 |  |  |
| שמעון סומך | 1953–1954 |  |  |
| נסים קזז | 1954–1955 |  |  |
| רפאל אפרת | 1955–1957 |  |  |
| יואל בן דב | 1958–1959 |  |  |
| אלישע רואי | 1959–1961 |  |  |
| נועם טל | 1961–1966 |  |  |
| דוד דיין | 1966–1970 |  |  |
| יעקב נחמיאס | 1970–1974 |  |  |
| אפרים לפיד | 1974–1976 |  |  |
| משה גולן | 1976–1978 |  |  |
| יעקב לזר | 1978–1981 |  |  |
| שמואל מוראד | 1981–1983 |  |  |
| אלי זיו | 1983–1985 |  |  |
| נעם שפירא | 1985–1986 |  |  |
| משה וידן | 1986–1988 |  |  |
| ראובן אביסף | 1988–1990 |  |  |
| טל אלוני | 1990–1993 |  |  |
| ארמונד (גיגי) בר גיורא | 1993–1997 |  |  |
| שמואל גלרון | 1997–2001 |  |  |
| אסף אוריון | 2001–2003 |  |  |
| רוני דוד | 2003–2005 |  |  |
| יורם כינורי | 2005–2009 |  |  |
| רונית לבבי מורד | 2010–2014 |  |  |
| רועי צינמן | 2014–2016 |  |  |
| ש' | 2016–2018 |  |  |
| א' | 2018–2020 |  |  |
| ל' | 2021 | מפקדה האחרון של היחידה |  |
ראו גם

מודיעין ממקורות גלויים
אמש"ט
לקריאה נוספת

דני אשר, מעשה אמ"ן - כרך א' - תולדותיו של המודיעין הצבאי, עד 1972, הוצאת מערכות, משרד הביטחון, 2014
אפרים לפיד, לוחמי הסתר - המודיעין הישראלי - מבט מבפנים, ידיעות ספרים, 2017, עמ' 96–99
הערות שוליים

↑  צה"ל בחילו, חיל המודיעין מאת עודד גרנות, הוצאת רביבים, 1981, עמ' 123
1 2 3 4  אמיר בוחבוט‏, העיוורון שהוביל למחדל נחשף: "למה סגרו את יחידת המודיעין הגלוי?", באתר וואלה, 18 בנובמבר 2023
↑   גילי כהן, צה"ל שקל לסגור את יחידת המודיעין "חצב", אך הסתפק בהורדת דרגת מפקדה, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2016
↑  רונן שיביאק, סוד גלוי, באתר ישראל היום, 14 באוגוסט 2015
↑  אורי ברקוביץ', ‏כך התגייסה היחידה הסודית של חיל המודיעין למלחמה בקורונה, באתר גלובס, 17 באפריל 2020
↑  אפרים לפיד, לוחמי הסתר - המודיעין הישראלי, מבט מבפנים, ראשון לציון: ידיעות ספרים, 2017, עמ' 98
↑  יחידת חצב של 8200 סוגרת את שעריה - אחרי שנים בהאזנה, באתר ערוץ 7, 29 בדצמבר 2021
↑   שלומי אלדר, בחמאס באמת חשבו שהם יכבשו את ישראל. הם כבר חילקו את המדינה לקנטונים, באתר הארץ, 4 באפריל 2024
↑  אמיר בוחבוט‏, בעקבות 7 באוקטובר: יחידה לאיסוף מודיעין גלוי תוקם מחדש בצה"ל, באתר וואלה, 4 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305537905171
למה ככה עצובה

"למה ככה עצובה" הוא סינגל שהוקלט על ידי המוזיקאי ישראלי עידן רייכל, ביחד עם המפיק המוזיקלי הישראלי סתיו בגר. השיר יצא לאור ב-15 ביולי 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע וכתיבה

ב-13 ביולי 2020 הוכרזה יציאתו של השיר, תוך שהושק לו אתגר בפלטפורמת שיתוף הווידאו טיקטוק. השיר הוא שיר פופ מזרחי שנכתב, הולחן והופק על ידי עידן רייכל וסתיו בגר. רייכל ובגר שיתפו פעולה קודם לכן בשיר "כתוב מלמעלה". בקולות השירה של השיר משתתף בן דודו של רייכל, ניצן ירקוני, טכנאי מערכות. את עטיפתו של הסינגל ציירה בתו של רייכל. בצאת הסינגל סיפר רייכל איך השיר נוצר: "התקופה הזו מורכבת מאד, משבר רציני, ואתגרים בלי סוף, מצב הרוח הוא אחד האתגרים, ושירים מרימים - חשובים, אז משתף אתכם בשיר שאולי יעלה אצלכם חיוך".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה לשיר, הועלה לערוץ היוטיוב של רייכל ב-15 ביולי 2020, בסמוך לצאת הסינגל עצמו, ומציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל ואף את מילותיו של השיר.
ביקורת

יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת מעורבת, תוך שנתן לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה ואמר: "שיחקו המוזיקאים לפנינו. יצא פולקלור ים תיכוני קליל משקל. התזמור מעניק לשיר רוח מזרחית גבית רעננה. יצא "תרגיל" מוזיקלי נחמד, שמן הסתם לא יכנס לפנתיאון של המוזיקה הישראלית, גם לא לרשימת עשרת השירים החשובים של עידן רייכל". אתר פרוגי העניק לשיר ביקורת חיובית, באומרו כי השיר הוא "שיר שעוד לא שמענו כמותו קודם, שילוב מעניין, שעושה חשק לעוד".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 6 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל | 15 ביולי 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | הליקון |  |
הערות שוליים

↑  מפתיע: עידן רייכל הצטרף לטיק טוק, באתר "סרוגים", 12 ביולי 2020
↑  למה ככה עצובה, באתר טיקטוק
1 2  מתופעות הקורונה: כשעידן רייכל הזמין את הטכנאי לשיר איתו. צפו, באתר "סרוגים", 15 ביולי 2020
1 2 3  וואלה! תרבות‏, "למה ככה עצובה": עידן רייכל וסתיו בגר עושים פופ ים תיכוני. צפו, באתר וואלה, 15 ביולי 2020
↑  עידן רייכל וסתיו בגר - למה ככה עצובה, באתר ‏מאקו‏, 15 ביולי 2020
↑   Idan Raichel & Stav Beger - Lama Kacha Atzuva (Why So Sad) | עידן רייכל וסתיו בגר - למה ככה עצובה, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:35)
↑  עידן רייכל וסתיו בגר למה ככה עצובה, באתר יוסמיוסיק, ‏2020-07-15
↑  מוזיקה - סיכומוזיקלי: אליאנה תדהר ולי בירן בביצוע אקוסטי ומיוחד, באתר פרוגי, ‏2020-07-17
↑  למה ככה עצובה, נבדק ב-2020-07-14
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
מגפת הקורונה בסינגפור

| --- | --- |
 תקופת המגפה:  פברואר 2020 – הווה (כ־4 שנים)
 במדינות או באזורים:  סינגפור סינגפור
 פתוגן:  נגיף ה-SARS-CoV-2
 מקור המגפה:  הרפובליקה העממית של סין ווהאן, סין
 מקרי מוות:  1,727‏
 מקרי הדבקה:  2,391,248‏   • 239,938 מהם חולים פעילים     • 2 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  2,149,583 ‏ רענון נתונים
  
 
מגפת הקורונה, בה חלו המונים במחלת נגיף הקורונה בסינגפור, התפשטה אל עיר-המדינה בתחילת פברואר 2020.