stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סינדרלה 3: אהבת אמת
ביקורות

לרוב סרטי ההמשך של דיסני בעלי מוניטין לא טוב בקרב המבקרים והמעריצים, אך עם זאת, סרט זה זכה בעיקר לביקורות חיוביות מהמבקרים שהודו בשיפור שלו לעומת קודמו. באתר "Rotten Tomatoes" הסרט מחזיק בדירוג של 75% על סמך שמונה ביקורות, לעומת סרט ההמשך הראשון שבעל דירוג של 11%.
בכתבה לאתר "AllMovie" כתב ג'ייסון ביוקנן שהסרט הוא המשך מונפש קסום מלא בשירים, מתח מושך ציפורניים ונפלאות קסומות לכל המשפחה. BBC Online סקר את הסרט כ"סיפור קלאסי המסופר מחדש בצורה מצחיקה ומרעננת". ג'ו סטרייק מאתר "Animation World Network" רשם על הסרט שהוא "סרט מצוין, במובנים מסוימים טוב יותר מהמקור - עשיר יותר מבחינה רגשית ועם דמויות שמתעלות מעל המקורות הקריקטוריים שלהן כדי להציג עומק ואישיות". בכתיבה עבור "וראייטי", מבקר הקולנוע וההיסטוריון ג'ו ליידון תיאר את הסרט כ"סרט מונפש משעשע קלות". ננסי דייוויס קו כינה באתר "Common Sense Media" את הסרט כטוויסט מצחיק וחביב על הסרט המקורי. ג'ון לאסר מהבלוג "Blogcritics" רשם שהסרט הוא תוספת מקובל לזיכיון, אך מתח ביקורת על השירים שלו. דאג ווקר מאתר "Channel Awesome" תיאר את הסרט כאחת ההפצות "המוזרות" וה"בידוריות ביותר" של דיסני. בעודו משבח את הבימוי של ניסן, בריאן אורנדורף מאתר "DVD Talk" שיבח את דיבובה של מקניל בתור אנסטסיה, וכתב שהיא "נותנת קריאה עשירה ומתוקה של אנסטסיה שהסרט בסופו של דבר מסתמך עליה בצורה בלתי צפויה". דייוויד קורנליוס מאותו אתר שיבח את איכות ההנפשה, למרות הביקורת השלילית על עיצובי הדמויות, קטעי הפעולה והתסריט. קולין ג'ייקובסון מאתר "DVD Movie Guide" כתב שהרעיון של הסרט מעניין. אנדרו שרף מאתר "CHUD.com" תיאר את הסרט כסרט המשך הגון אך מיותר, כמו כן הוא מצא את ההומור המודע לעצמו של הסרט "לא במקום", והשווה אותו באופן שלילי לסרט "שרק 2". באתר "The Numbers" נכתב שעלילת הסרט צפויה וקלישאתית ושהנפשתו "שטוחה להחריד". מאט הולמס מאתר "WhatCulture" ציין שהוא מרחם על ילדים "שמחזיקים דברים" כמו הסרט. פז אגמי שיבחה באתר "פוליטיקלי קוראת" את דמותה של סינדרלה שבסרט זה הופכת לאקטיבית.
עם הזמן הסרט פיתח מוניטין של אחד מסרטי ההמשך הטובים ביותר של דיסני. בעקבות ההחלטה של דיסני להפסיק להפיק סרטי המשך ישירות לווידאו, דן קויס מאתר "סלייט" השתמש בסרט כדוגמה לסרט המשך שראוי למקור. באתר "Polygon" הסרט מדורג כסרט ההמשך השני הטוב ביותר של דיסני שיצא ישירות לווידאו, בעוד שבאתר "Insider" הוא דורג במקום הרביעי. רוס בונימה מאתר "Collider" הכריז על הסרט כ"אחד מסרטי ההמשך הטובים ביותר של דיסני בווידאו", מתוך אמונה שהוא "דחף את הגבולות" כמו שאף סרט המשך של דיסני לא העז לעשות קודם לכן. קווין וונג מאתר "GameSpot" כינה את הסרט כאחד משבעת סרטי ההמשך המוזרים ביותר של דיסני. לאחר הוצאת הסרט "הנוקמים: סוף המשחק" בשנת 2019, פרסומים בתקשורת השוו את קווי העלילה של שני הסרטים.
סלובקיה באירוויזיון

| --- | --- |

 מדינה:  סלובקיה סלובקיה
 רשת שידור:  STV (1994-2010) RTVS (2011-2012, 2024)‎
 השתתפות ראשונה:  אירלנד מילסטריט, 1993
 זכיות:  0
 השתתפויות:  8
 היעדרויות:  25
 אירוח האירוויזיון:  לא אירחה
 השתתפות אחרונה:  אזרבייג'ן באקו, 2012
נלה פוציסקובה במוסקבה (2009)
סלובקיה נטלה חלק באירוויזיון כ-8 פעמים החל מהצטרפותה לתחרות ב-1993.
ב-2013, סלובקיה פרשה מהתחרות והיא אינה נוטלת בה חלק באופן סדיר.
רקע > 1993

סלובקיה ניסתה להצטרף לתחרות כבר בשנת 1993, אך היא לא עברה את הסינון הראשוני שהיה באותה שנה למדינות חדשות שביקשו להצטרף לתחרות. 7 מדינות התחרו אחת בשנייה בתחרות שנקראה "העפלה למילסטריט", בתקווה להיות אחת משלוש המדינות שיקבלו את הניקוד הגבוה ביותר, דבר שיזכה אותן בכרטיס כניסה לאירוויזיון 1993.
בתחרות שנערכה ב-3 באפריל 1993 בבירת סלובניה, ליובליאנה, הגיעה סלובקיה למקום הרביעי עם השיר "Amnestia na neveru" ("חנינה לבגידה") שבוצע בשפה הסלובקית על ידי הלהקה אלן, ובכך היא נותרה אחת מ-4 המדינות שלא השתתפו לבסוף באירוויזיון 1993.
אל המקום הראשון הגיעה סלובניה עם 54 נקודות, אל המקום השני הגיעה בוסניה והרצגובינה עם 52 נקודות. אל המקום השלישי הגיעה קרואטיה עם 51 נקודות, ואל המקום הרביעי הגיעה סלובקיה עם 50 נקודות. את הרשימה סוגרות אסטוניה (עם 47 נקודות), הונגריה (עם 44 נקודות) ורומניה (עם 38 נקודות).
רקע > 1994 - 1998

בין השנים 1994 - 1998, השתתפה סלובקיה 3 פעמים בתחרות האירוויזיון. ההישג הטוב ביותר אותו השיגה הוא מקום 18 באירוויזיון 1996. באירוויזיון 1994, התחרות הראשונה בה השתתפה, היא סיימה במקום ה-19, ובאירוויזיון 1998 היא הגיעה למקום ה-21. עקב התוצאות הנמוכות בשנותיה הראשונות בתחרות, נאלצה סלובקיה לפרוש מכל תחרות בשנה שלאחריה, ולכן היא החמיצה את התחרויות של 1995, 1997 ו-1999. סלובקיה חזרה לתחרות שוב רק בשנת 2009.
רקע > 2009 - 2011

במאי התוכניות של רשת השידור הסלובקית STV, פטר ליפטק, הודיע ב-11 במאי 2006 שרשת השידור הסלובקית תרצה להשתתף באירוויזיון 2008, אך עקב בעיות כלכליות היא לא השתתפה לבסוף בתחרות. בשנת 2009 החליטה רשת השידור הסלובקית שהיא תשתתף באירוויזיון 2009, אחרי יותר מ-10 שנות היעדרות.
בין השנים 1994 - 1998, השתמשה רשת השידור הסלובקית בבחירה פנימית על-מנת לבחור את השיר שייצג אותה בתחרות. בשנת 2009 נערך לראשונה בסלובקיה קדם אירוויזיון, אליו נשלחו מספר להיטים, שבו זכו הצמד קאמיל מיקולושיק ונלה פוציסקובה, עם השיר "Leť tmou" ("לעוף באפילה"). באירוויזיון הם כשלו להעפיל לשלב הגמר, והם מוקמו במקום ה-18 מתוך 19 מדינות בחצי הגמר.
בשנת 2010 שלחה סלובקיה את השיר "Horehronie" ("הוררוני" – עמק בסלובקיה) שבוצע על ידי כריסטינה, אך השיר הגיע לתוצאה דומה כמו ב-2009 (מקום 16 מתוך 17 בחצי הגמר), וזה על אף היותו אחד מהשירים המועדפים על המעריצים עד היום.
ב-1 בדצמבר 2010 הודיעה סלובקיה כי לא תיקח חלק באירוויזיון 2011 עקב הישגיה הנמוכים, אך גם עקב קשיים כלכליים. כחודש לאחר הודעת הפרישה שלה, פורסמה ב-31 בדצמבר הרשימה הסופית של המדינות שישתתפו באירוויזיון 2011, בהן סלובקיה.
רקע > חזרה אפשרית ב - 2025

ב-8 באוגוסט 2023 הודיעה רשות השידור הסלובקית כי היא שוקלת חזרה לתחרות באירוויזיון 2025, לאחר יותר מעשור שלא השתתפה.
השירים שייצגו את סלובקיה באירוויזיון

שורה בצהוב מסמלת ניצחון של המתמודדת באותה תחרות

 שורה באפור מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השני

 שורה בחום מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השלישי

 שורה באדום מסמלת תחרות בה המתמודדת דורגה במקום האחרון

 שורה בירוק-זית מסמלת תחרות ממנה המתמודדת פרשה או שלא השתתפה לאחר שכבר נבחר שיר
| שנה | מבצע | שיר | תרגום לעברית | גמר | ניקוד | חצי גמר | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 | אלן | "Amnestia na neveru" | "אמנסטי לבגידה" | X | X | 4 | 50 |
| 1994 | להקת טובלאטנקה | "Nekonečná pieseň" | "שיר שאינו נגמר" | 19 | 15 |  |  |
| לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 | לא נטלה חלק ב-1995 |  |  |
| 1996 | מרסל פלונדר | "Kým nás máš" | "בזמן שיש לך אותנו" | 18 | 19 | 17 | 38 |
| לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 | לא נטלה חלק ב-1997 |  |  |
| 1998 | קטרינה הספרובה | "Modlitba" | "תפילה" | 21 | 8 |  |  |
| לא נטלה חלק בין השנים 1999-2008 | לא נטלה חלק בין השנים 1999-2008 | לא נטלה חלק בין השנים 1999-2008 | לא נטלה חלק בין השנים 1999-2008 | לא נטלה חלק בין השנים 1999-2008 | לא נטלה חלק בין השנים 1999-2008 |  |  |
| 2009 | קאמיל מיקולושיק ונלה פוציסקובה | "Leť tmou" | "לעוף באפילה" | X | X | 18 | 8 |
| 2010 | קריסטינה | "Horehronie" | "הורחרוני" | X | X | 16 | 24 |
| 2011 | TWiiNS | "I'm Still Alive" | "אני עדיין בחיים" | X | X | 13 | 48 |
| 2012 |  ג'ייסון מאי (מירו סמאזדה) | "Don't Close Your Eyes" | "אל תסגור את העיניים שלך" | X | X | 18 | 22 |
לא נטלה חלק בשנים 2013-2025
ראו גם

הרפובליקה הצ'כית באירוויזיון
סלובקיה באירוויזיון למוזיקאים צעירים
סלובקיה באירוויזיון לרוקדים צעירים
הערות שוליים

↑  סלובקיה פורשת מאירוויזיון 2011, אתר האירוויזיון (באנגלית)
↑  43 מדינות משתתפות באירוויזיון 2011, אתר האירוויזיון הרשמי (באנגלית)
↑  https://www.euromix.co.il/2023/08/08/%d7%a1%d7%9c%d7%95%d7%91%d7%a7%d7%99%d7%94-%d7%a9%d7%95%d7%a7%d7%9c%d7%99%d7%9d-%d7%9c%d7%97%d7%96%d7%95%d7%a8-%d7%9c%d7%90%d7%99%d7%a8%d7%95%d7%95%d7%99%d7%96%d7%99%d7%95%d7%9f-%d7%91-2025/ סלובקיה: “שוקלים לחזור לאירוויזיון ב-2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: fceff087-2944-488f-9512-51cb98329aaa
עטיף

עטיף הוא כלל העלים העוטפים את איברי הרבייה של הפרח.
ניתן להבחין בין שני סוגי עטיף:
עטיף כפול – בעל שני סוגי עלים; העלים החיצוניים על־פי רוב ירוקים, ומכונים גביע (calyx) או עלי גביע (sepals); העלים הפנימיים על־פי רוב צבעוניים, ומכונים כותרת (corolla) או עלי כותרת (petals), ותפקידם העיקרי הוא למשוך מאביקים אל הפרח על ידי ריח, טעם או צבע עז.
עטיף פשוט – בעל סוג אחד של עלים – ירוקים או חסרי צבע (עטיף גביעוני) או צבעוניים (עטיף כותרתי). בפרחים מסוימים, כגון נרקיס, קיימת תוספת בין עלי הכותרת לבין האבקנים, המכונה עטרה (corona).
עיצור מכתשי, חוכך צידי, קולי

| עיצור מכתשי, חוכך צידי, קולי |
| --- | --- |
 ɮ
 מספר IPA:  149
קידוד
 דצימלי:  &#622;
 יוניקוד:  U+026E
 X-SAMPA:  \K
 Kirshenbaum:  <z<lat
 ברייל:  
להקשבה
 
רשימת עיצורים
עיצור מכתשי חוכך צידי קולי הוא צליל עיצורי המצוי בכמה שפות מדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ɮ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-\K. הצליל הישן לאות הערבית ض היה מכתשי מלועלע חוכך צידי קולי [ɮˤ] וניתן היה לשמעו בהגיית הערבית העתיקה. עיצור זה גם קיים בצ'רקסית במילים כמו блы "שבע" (bɮə) .
התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מונגולית | долоо | [tɔɮɔː] | 'שבע' |  |
| צ'רקסית | блы | [bɮə] | 'שבע' | בהגיית הצ'רקסים בקווקז |
ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
סלשרדו

| --- | --- |

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת אדלן
 שטח:  10.66 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  101 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°26′37″N 20°37′37″E﻿ / ﻿48.443630555556°N 20.626811111111°E﻿ / 48.443630555556; 20.626811111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.szolosardo.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סלשרדו(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סלשרדו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סלשרדו (בהונגרית: Szőlősardó) הוא כפר זעיר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
יהודי סלשרדו

בסלשרדו חיו מעט יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 9 |  |
| 1910 | 12 |  |
| 1920 | 7 |  |
| 1930 | 3 |  |
| 1941 | 6 |  |
עופר בדיחי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1964 (בן 60 בערך) ירושלים
 סוגה:  מוזיקה מזרחית
 שפה מועדפת:  עברית 
 
עופר בדיחי (נולד ב-1964), זמר ישראלי ירושלמי אשר החל את דרכו בסוף שנות ה-80 כזמר במועדוני לילה בעיר.
ביוגרפיה

בדיחי נולד למשפחה ממוצא תימני במושב רמת רזיאל וגדל שם עד גיל חמש. לאחר שהוריו התגרשו, שהיה בן 10, עבר לגור עם אמו בשכונת בית ישראל בירושלים. בתיכון למד בפנימייה החקלאית כנות. לראשונה עלה לשיר על במה בעת טיול לאחר השירות הצבאי באירופה, במועדון ישראלי באמסטרדם.
את הקריירה החל ב"מועדון החלום" ואחר כך ב"אולמי שרון" בירושלים. בעל המועדון, אלוף זקן, התרשם מיכולת השירה של בדיחי, הוא הפך לזמר הבית ויחד פנו לאביהו מדינה להפקת אלבום ראשון.
לכתיבת אלבומו הראשון, "רחוק מעינייך" אשר יצא לאור בסוף 1988, נרתמו כותבים מרכזיים בז'אנר המוזיקה המזרחית כגון: עוזי חיטמן, אביהו מדינה ומשה נגר. באלבום חידש בדיחי שני שירים שביצע זוהר ארגוב במקור: "יפה האהבה" ו"כמו שיכור". את שירי האלבום עיבדו יגאל חרד ואריה ברקוביץ'.
בשנת 1990, הוציא בדיחי את אלבומו השני, "אהבה חדשה", ממנו בלטו: שיר הנושא (מילים: יוש גרנות, לחן: משה נגר), "שיר למזכרת" (מילים ולחן: משה נגר) ו-"שר ומאושר" (מילים ולחן: דני שושן). הגיטריסט משה בן-משה ('בן-מוש') ניגן ועיבד את כל שירי האלבום.
ב-1993 הוציא בדיחי את אלבומו השלישי והאחרון "מלך הלילה", אשר כלל את הלהיט הגדול "נחש העיר" (מילים ולחן: דני שושן) וכן את "יחפנית" ו"שלכת" (מילים ולחן: משה נגר) את שירי האלבום עיבד יניב שושן, בנו של היוצר המרכזי באלבום - דני שושן. בסוף השנה החליט בדיחי לפרוש מעולם הזמר על מנת לשמור על שלמות משפחתו.
ביוני 2015 חזר עם שיר חדש “מה זאת אהבה“ שכתב והלחין דני שושן. השיר הוקלט לפרויקט שיזם המפיק ניסים בן חיים, לזכר בתו רבקה, שנרצחה בפיגוע בירושלים
הערות שוליים

1 2 3 4  רחל מהגר, מלך הקסטות של תלפיות, כל העיר, 30 בספטמבר 1988
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009537877805171  VIAF: 53161451582964102855   WorldCat (עם VIAF): 53161451582964102855 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עיצור מכתשי, מחוכך צידי, קולי

| עיצור מכתשי, מחוכך צידי, קולי |
| --- | --- |
 dɮ
 מספר IPA:  104 (149)
קידוד
 יוניקוד:  U+0064 U+0361 U+026E
 X-SAMPA:  d͡ɮ
 Kirshenbaum:  d͡ɮ
להקשבה
 
רשימת עיצורים
עיצור מכתשי מחוכך צידי קולי מצוי בכמה שפות מדוברות. סימן ה־IPA לעיצור הוא /d͡ɮ/. כדי לבטא עיצור זה נדרש לבטא את העיצורים [ɮ] ו־[d] בו זמנית. העיצור קיים בנאוואחו ובנאוואטל. העיצור היה קיים בשפות השמיות הדרומיות, כדוגמת געז. יש המשערים שצלילה הישן של האות הערבית ض יכול היה להיות עיצור מכתשי מלועלע, מחוכך צידי, קולי ([dɮˤ]). עיצור זה היה קיים בפרוטו-צ'רקסית.
התרחשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
סיגל אלון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 ענף מדעי:  סוציולוגיה
 עיסוק:  פרופסור
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב אוניברסיטת תל אביב
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב
 אתר רשמי
סיגל אלון היא סוציולוגית ישראלית, פרופסור מן המניין במחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה וראש מכון ב.י. כהן למחקרי דעת קהל באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

סיגל אלון סיימה תואר ראשון בהצטיינות יתרה במדעי ההתנהגות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנת 1987, תואר שני בלימודי עבודה באוניברסיטת תל אביב בשנת 1991 ודוקטורט בסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב בשנת 1998. נושא עבודת הדוקטור שלה היה אי שויון בשוק העבודה: ההיבט של הולמות התעסוקה.
בשנת 2002 החקבלה כחברת סגל במחלקה לסוציולגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת תל אביב, בשנת 2007 הועלת לדרגת מרצה בכירה, בשנת 2011 הועלתה לדרגת פרופסור חבר, ובשנת 2016 הועלתה לדרגת פרופסור מן המניין. בשנת 2017 מונתה לראש מכון ב.י. כהן למחקרי דעת קהל באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 2022 הוענקה לה הקתדרה על שם ווינברג לריבוד חברתי ואי שוויון חברתי.
תחומי המחקר של פרופסור אלון הם: ריבוד חברתי וניעות חברתית, סוציולוגיה של החינוך, השכלה גבוהה, עבודה ושוק עבודה, שיטות מחקר כמותיות. עבודתה מתמקדת בחשיפת הדינמיקה והתהליכים ההיסטוריים העומדים בבסיס אי-השוויון הסוציואקונומי, המגדרי, והגזעי-אתני בשוק העבודה ובהשכלה גבוהה, ובמידה בה מדיניות ציבורית מצמצמת אי-שוויון זה. הפרספקטיבה של פרופסור אלון היא רב-תחומית ומשלבת רעיונות ושיטות מחקר מסוציולוגיה, כלכלה, דמוגרפיה ופסיכולוגיה. עבודותיה התפרסמו בכתבי עת בין-לאומיים רבים והיא גם חברת מערכת במספר כתבי עת.
מאמריה בעברית:
שביעות רצון ושחיקה בקרב עובדי מערכת הבריאות: ישראל במבט השוואתי (עם אירית אדלר), דעות בעם, 20, עמ׳ 5-2 (2023)
השכלה גבוהה וחוסן תעסוקתי בעיתות משבר כלכלי-תעוסקתי (עם גל ליפשיץ), סוציולוגיה ישראלית, 21(2), עמ׳  142-136 (2021)
העדפה מתקנת והסיוע הפיננסי, והנגישות להשכלה גבוה בארצות הברית, אצל ענת מאור (עורכת), העדפה מתקנת והבטחת ייצוג בישראל, הוצאת רמות, עמ׳ 119-130 (2004)
עומר סאקו

עומר סאקו (בצרפתית: Oumar Sako; נולד ב-4 במאי 1996 בחוף השנהב) הוא כדורגלן איווארי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת רוסטוב מליגת העל הרוסית.
קריירת מועדונים

סאקו החל את הקריירה המקצוענית שלו בטנדה וב-ASEC מימוסאס מליגת העל של חוף השנהב.
ב-24 בספטמבר 2020 חתם באל-ח'ריטיאת מליגת העל הקטרית, במדיה ערך 13 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
ב-1 ביולי 2021 חתם בברואה סטארה זאגורה מליגת העל הבולגרית.
ב-13 בינואר 2022 הצטרף לל.א.ס.ק. לינץ האוסטרית. ב-17 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 3-4 נגד סלביה פראג במסגרת 32 האחרונות של הליגה האזורית.
סרגיי סליאנוב

| --- | --- |

 לידה:  21 באוגוסט 1955 (בן 69) אולונטס, רוסיה 
 מדינה:  רוסיה, ברית המועצות 
 תקופת הפעילות:  מ-1988 
 מקום לימודים:  המכון לקולנוע על שם גרסימוב  Top Courses for Scriptwriters and Film Directors 
 פרסים והוקרה:  פרס נשר הזהב (2018)  פרס ניקה (1999)  איל הזהב  פרס הפדרציה הרוסית  פרס הממשלה של הפדרציה הרוסית  איקרוס 
 פרופיל ב-IMDb
 
סרגיי מיכאילוביץ' סליאנוב (ברוסית: Серге́й Миха́йлович Селья́нов; נולד ב-21 באוגוסט 21, אולונץ, הרפובליקה הקרלו-פינית, ברית המועצות) הוא במאי קולנוע סובייטי-רוסי, תסריטאי ומפיק. ראש חברת הסרטים CTB, מייסד שותף של אולפן האנימציה מלניצה.
ביוגרפיה

נולד ב-21 באוגוסט 1955 באולונץ (שברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקרלו-פינית).
בשנים 1972—1975 למד במכון הפוליטכני של העיר טולה שהפך בהמשך לאוניברסיטת טולה, שם צילם סרטים באולפן קולנוע חובבני. בשנת 1980 סיים את לימודיו במחלקה לתסריטאות של המכון לקולנוע על שם גרסימוב, בשנת 1989 למד בימוי אצל רולאן ביקוב.
הוא צילם את סרט הבכורה שלו "יום המלאך" עם ניקולאי מקרוב ב-1980 (הסרט יצא לאקרנים ב-1988). בשנת 1992 יזם את הקמת חברת הסרטים CTB, שהפיקה יותר מ-40 סרטים עלילתיים ותיעודיים שהוקרנו בפסטיבלי קולנוע רוסיים ובינלאומיים. הוא הפיק תוכניות טלוויזיה לרשת ORT בתחום הקולנוע. זכה במספר פרסי קולנוע. בפברואר 2003, המגזין הכלכלי "אקספרט" כינה את סרגיי סליאנוב "המפיק הרוסי היחיד ששמו הפך למותג בתחום הפקת הסרטים".
במרץ 2013, מגזין "פורבס" התבטא בחריפות נגד הצעות חוק של הדומה, לפיהן תוכנן לבטל את הפטורים ממע"מ על הכנסות מהפצת סרטים זרים בבתי הקולנוע הרוסיים ולקבוע מכסות של 20% להפצת סרטים מתוצרת רוסיה. לדברי סליאנוב, חוקים אלו, אם יתקבלו, "יובילו לבידוד תרבותי של המדינה, לעלייה במחירי הכרטיסים ולסגירת בתי קולנוע".
פילמוגרפיה נבחרת > בימוי

1988 - יום המלאך
1990 - יום הרוחות
1995 - זמן העצב עדיין לא הגיע
1995 - רעיון רוסי (סרט תיעודי)
פילמוגרפיה נבחרת > תסריט

1990 - יום הרוחות
1994 - טירה
1995 - זמן העצב עדיין לא הגיע
פילמוגרפיה נבחרת > הפקה

2000: אח 2
2002: מלחמה
2007: מונגול
2008: מורפיום
2012: ג'ונגל
2015: רוח הרפאים
2017: סאליוט 7
2018: הסקיתי
2020: שוער הגלקסיה
2022: סוסון גבנונון
2021: תא מספר 6
2021: מלחמה משלו
2022: נשמו לרווחה
הערות שוליים

↑  Сергей Сельянов (2013-03-29). "Кино и думцы: чем закончатся попытки ограничить прокат иностранных фильмов". Forbes (ברוסית). forbes.ru. ארכיון מ-2013-04-04. נבדק ב-2013-03-30.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397802505171  PLWABN: 9810530421205606  BIBSYS: 70108  BNE: XX4842188  GND: 17437545X  ISNI: 0000 0000 7140 963X  LCCN: nr97043029  NKC: jo2007416207  NLK: KAC2020M8369  SUDOC: 243899491  VIAF: 49137280   WorldCat (עם VIAF): 49137280 
סרגיי סליאנוב עם סרגיי בודרוב בפסטיבל הסרטים קינוטאבר בסוצ'י, 2016.
סרגיי סליאנוב על הסט של הסרט "כבאי".
עטברה (נהר)

נהר העטברה (בערבית: نهر عطبرة, לעיתים מכונה גם הנילוס השחור) אחד מיובליו של הנילוס. הנהר מתחיל בצפון-מערב אתיופיה, לא הרחק מאגם טאנה בסמיכות לעיר גונדר. הנהר זורם צפון-מערבית כ-850 ק"מ, ונשפך אל הנילוס בסמיכות לעיר עטברה שבצפון סודאן. יובלו הגדול של הנהר (או שמא מסלולו המרכזי) הוא הנהר תכזה.
במשך מרבית השנה הנהר כמעט וחרב, אולם בעונת הגשמים הזרימה בנהר מתחזקת, ופעמים שהוא מחלק את אמהרה לשניים.
יש המשערים היא כי הפישון הוא אחד מיובלי נילוס העטברה]-תכזה שבעת העתיקה נקרא בשם "נילוס" או הנילוס הכחול. אלדד הדני מהמאה ה-9 זיהה את הפישון עם אחד מהנהרות שהוזכרו, בנימין מטודלה בן המאה ה-12 זיהה גם הוא את הנהר עם אחד מהנהרות הללו וסביר שהוא התכוון לעטברה. השערה זו היא חלק מהשערה כללית המזהה את הפישון והגיחון עם יובלי הנילוס, הם העטברה-תכזה והנילוס הכחול, ולא בהכרח בסדר זה.
הנהר מוזכר לראשונה בכתביו של הפילוסוף והגאוגרף היווני סטראבון, המכנה את הנהר "אסטבוראס" ("Ασταβάρας").
ב-1898 בזמן המלחמה המהדית, התקיים בסמוך לנהר קרב עטברה, בו ניצח הוריישו קיצ'נר, קרב שהיה מהמובילים להקמת סודאן האנגלו-מצרית.
לאורכו של הנהר ממוקמים מספר סכרים הידרו-אלקטריים.
הערות שוליים

↑  Alfons Ritler, "Takkaze" in Siegbert Uhlig (Editor), Encyclopaedia Aethiopica: O-X, Harrassowitz, 2010, ISBN 3447062460, p. 823-825
↑  משמעות שם הנהר "תכזה" הוא "נהר" בהתייחס ליאור של המקרא
↑  אברהם עפשטיין, אלדד הדני - סיפוריו והלכותיו במהדורות שונות על פי כתבי-יד ודפוסים עתיקים עם מבוא והערות בצירוף מאמר על הפלשים ומנהגיהם, פרסבורג, תרנ"א, עמ' 25 ו-48
↑  בנימין מטודלה, מסעות בנימין, הספרייה הלאומית, תשמ"ג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb155147700 (data)  VIAF: 8144648169326049250   WorldCat (עם VIAF): 8144648169326049250 
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סם (כללי)

ערך זה עוסק בסם כללי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ערך זה עוסק בסם כללי. אם התכוונתם לסם מרפא, ראו .
כדורי הסם אקסטזי
משקאות אלכוהוליים
סם הוא חומר שנטילתו משפיעה על גוף האדם, כדוגמה סם פסיכואקטיבי, משכר או ממכר, שהשימוש בו נועד לגרום הנאה, שינוי במצב תודעתי, ושינויים במצב-רוח.
שימושים וחקיקה

קיים מגוון רחב של סמים. מיעוט מהסמים, המשמשים כתרופות או במטרה טיפולית ניתנות לנטילה בפיקוח של מוסדות רפואיים ובתי מרקחת הממונים בנושא. כך למשך הטיפול בקנאביס רפואי, באסקטמין ובתרופות אופיאוידיות משככות כאבים.
סמי ספורט הם תרופות או חומרים כימיים לרוב סינתטיים, הניתנים לא לצורך טיפולי, אלא על מנת להשיג שיפור בהישגים ספורטיביים. למשל, על ידי השפעה על הערנות, הגדלת מסת השרירים, חמצון הדם. לחלקם, כמו סטרואידים אנבוליים או אפדרין, יש גם השפעה פסיכואקטיבית.
חלקם האחר אסורים לחלוטין לשימוש כפי שמופיעים ב"פקודת הסמים המסוכנים" ולעיתים מכונים "סמי רחוב". הם מיוצרים ממקור צמחי או סינתטי ולרב אינם מיוצרים בתנאי בקרה ופיקוח כך שאין שליטה או מינון על הכמויות המסופקות מהן.
במדינות שונות קיימים מספר סמים בעלי מקובלות חברתית רחבה, למשל הטבק, אם כי בארצות רבות נלקחו צעדים להגביל את שיווקם ואת שימושם לרעה עקב מסוכנותם הבריאותית.
במדינות רבות הם נפוצים וניתנים לרכישה בחנויות השונות, למשל משקאות אלכוהליים. השימוש בקפה ובתה ובמשקאות אנרגיה וממתקים הכוללים כמויות מסוימות של קפאין ושיווקם אינו מוגבל חוקית.
לקריאה נוספת

א. אליצור, ש. טיאנו, ח. מוניץ, מ. נוימן, פרקים נבחרים בפסיכיאטריה – מהדורה מחודשת ומתוקנת, הוצאת פפירוס, בית ההוצאה של אוניברסיטת תל אביב, 1990
Jerry M. Wiener, Behavioral Science 2nd edition, National Medical Series, Williams & Wilkins, Baltimore, 1990
Ethel E.Thompson, Doctors, Doctrines, and Drugs in Ancient Times, Bull Med Libr Assoc. Apr 1962; 50(2): 236–242
הערות שוליים

↑  ראו הפרק "שימוש בסמים ואלכוהול" ב-א.אליצור, ש. טיאנו, ח.מוניץ, מ.נוימן "פרקים נבחרים בפסיכיאטריה" 1990, עמודים 306-293
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4048610-2  HDS: 016557  NKC: ph119615
סטיבן סטריט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 במרץ 1960 (בן 64) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1980 
 מקום לימודים:  Buckhurst Hill County High School 
 סוגה:  מוזיקת פופ, אינדי רוק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 www.stephenstreet.net
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיבן סטריט (באנגלית: Stephen Street; נולד ב-29 במרץ 1960) הוא מפיק מוזיקלי אנגלי הידוע בעיקר בזכות עבודתו עם הסמית'ס בשנות ה-80 ועם בלר והקרנבריז בשנות ה-90.
סטריט שיתף פעולה גם עם סולן הסמית'ס מוריסי לאחר פירוק הלהקה, ניגן וסייע בכתיבת חלק משיריו. כמפיק, סטריט מתפקד כמוזיקאי יותר מאשר כטכנאי ועל כן ההשפעה שלו על הצליל של הלהקות איתן הוא עבד ניכרת.
קריירה > תחילת הדרך

סטריט החל את הקריירה המוזיקלית שלו בסוף שנות השבעים כנגן במספר להקות לונדוניות. הוא ניגן בס בלהקת סקא בשם BIM, בה היה חבר גם המפיק לעתיד של ננה צ'רי ומאסיב אטאק – קמרון מקוויי.
את קריירת ההפקה הוא התחיל באולפן של חברת התקליטים העצמאית איילנד רקורדס ב-1982, ראשית כאסיסטנט ולאחר מכן כטכנאי קול.