stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מריס ספייטס
סטטיסטיקות קריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008/2009 | פילדלפיה | 79 | 2 | 16.0 | 0.502 | 0.250 | 0.773 | 3.7 | 0.4 | 0.3 | 0.7 | 7.7 |
| 2009/2010 | פילדלפיה | 62 | 1 | 16.4 | 0.477 | 0.000 | 0.745 | 4.1 | 0.6 | 0.5 | 0.5 | 8.6 |
| 2010/2011 | פילדלפיה | 62 | 1 | 11.5 | 0.495 | 0.250 | 0.753 | 3.3 | 0.5 | 0.1 | 0.3 | 5.4 |
| 2011/2012 | ממפיס | 60 | 54 | 22.4 | 0.453 | 0.000 | 0.771 | 6.2 | 0.8 | 0.4 | 0.5 | 8.8 |
| 2012/2013 | ממפיס | 40 | 2 | 14.5 | 0.429 | 0.400 | 0.716 | 4.7 | 0.5 | 0.3 | 0.7 | 6.6 |
| 2012/2013 | קליבלנד | 39 | 1 | 18.5 | 0.457 | 0.200 | 0.806 | 5.1 | 0.7 | 0.4 | 0.7 | 10.2 |
| 2013/2014 | גולדן סטייט | 79 | 3 | 12.4 | 0.441 | 0.258 | 0.821 | 3.7 | 0.4 | 0.1 | 0.4 | 6.4 |
| 2014/2015 | גולדן סטייט | 76 | 9 | 15.9 | 0.492 | 0.278 | 0.843 | 4.3 | 0.9 | 0.3 | 0.4 | 10.4 |
| 2015/2016 | גולדן סטייט | 72 | 0 | 11.6 | 0.432 | 0.387 | 0.825 | 3.3 | 0.8 | 0.3 | 0.5 | 7.1 |
| 2016/2017 | ל.א. קליפרס | 82 | 2 | 15.7 | 0.445 | 0.372 | 0.876 | 4.5 | 0.8 | 0.3 | 0.5 | 8.7 |
| 2017/2018 | אורלנדו | 52 | 3 | 13.0 | 0.395 | 0.369 | 0.727 | 2.6 | 0.8 | 0.2 | 0.4 | 7.7 |
| קריירה |  | 705 | 78 | 15.1 | 0.459 | 0.356 | 0.797 | 4.1 | 0.7 | 0.3 | 0.5 | 7.9 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקות קריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | פילדלפיה | 3 | 0 | 9.7 | 0.429 | 0.000 | 0.750 | 2.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 3.0 |
| 2011 | פילדלפיה | 2 | 0 | 10.5 | 0.167 | 0.000 | 0.000 | 3.0 | 0.5 | 0.0 | 0.5 | 2.0 |
| 2012 | ממפיס | 7 | 0 | 14.3 | 0.488 | 0.000 | 0.600 | 4.3 | 0.3 | 0.4 | 0.4 | 6.6 |
| 2014 | גולדן סטייט | 7 | 0 | 9.7 | 0.528 | 0.000 | 0.577 | 3.1 | 0.4 | 0.3 | 0.6 | 6.3 |
| 2015 | גולדן סטייט | 10 | 0 | 6.7 | 0.333 | 0.000 | 0.600 | 2.1 | 0.4 | 0.4 | 0.3 | 3.7 |
| 2016 | גולדן סטייט | 24 | 0 | 8.4 | 0.390 | 0.419 | 0.774 | 2.0 | 0.5 | 0.1 | 0.3 | 5.6 |
| 2017 | קליפרס | 7 | 2 | 14.0 | 0.432 | 0.350 | 0.700 | 2.9 | 0.4 | 0.3 | 0.4 | 6.6 |

| קריירה |  | 60 | 2 | 9.7 | 0.410 | 0.397 | 0.671 | 2.5 | 0.4 | 0.2 | 0.4 | 5.3 |
הערות שוליים

↑  סטטיטיקת המכללות של ספייטס באתר draftexpress.com
↑  ספייטס מעמיד את עצמו לבחירה בדראפט
↑  פילדלפיה מחתימה את ספייטס על חוזה רוקי
↑  ספייטס משחזר את קשייו תחת המאמן דאג קולינס
↑  ספייטס מועבר בטרייד לממפיס
↑  ספייטס חותם על חוזה בממפיס
↑  ספייטס עובר בטרייד לקליבלנד
↑  ספייטס חותם בגולדן סטייט
↑  דו"ח המשחק של גולדן סטייט נגד פילדלפיה באתר nba.com
↑  ספייטס חותם בלוס אנג'לס קליפרס, באתר הרשמי של הקבוצה, 12 ביולי 2016
↑  ספייטס חותם באורלנדו מג'יק, באתר הרשמי של הקבוצה, 27 ביולי 2017
מתודיקה בהדרכה

בתחום ההדרכה, מתודה או מתודיקה היא אוסף קבוע של פעולות המיועד להעברת מסר, העברת מידע או חקירת נושא המשמשת במסגרת של פעולה.
חניכים לעיתים עוברים קורס השימוש בהן מאפשר חוויה עשירה יותר של החניך, מגדיל את רמת המעורבות ושיתוף הפעולה ומסייע להפנמת הנושא. המתודה מגבירה את העניין בנושא על ידי שימוש באמצעים שאולים מתחומים מגוונים: דרמה, בידור, ועוד. ניתן למצוא שימוש במתודות אלו גם במסגרות הוראה וטיפול.
לדוגמה, מתודיקה המדמה מערכת משפטית בה עומד אדם לדין מאפשרת מעורבות גבוהה במיוחד על ידי חלוקת תפקידים לחניכים (סנגוריה, קטגוריה, מושבעים, עדים). המתודה תיצור הזדהות רבה והעמקה בנושא על מנת לבצע את המשימה באופן הטוב ביותר.
לכל נושא ניתן להתאים מספר מתודות, אם כי לא כל מתודה אפשר להתאים לכל נושא. כמו כן, יש להתאים בין המתודה לקהל היעד.
מטרות המתודה

מתודות שונות משמשות למטרות שונות כגון בדיקת ידע, איסוף ידע, חילופי דעות, ניתוח והפעלת שיקול דעת, וגיבוש קבוצה. המתודה יכולה לשרת מספר מטרות או מטרה ספציפית בהתאם לשלב בתוך הפעולה או בתוך מערך הפעולות. למשל, בתחילת פעולה יעשה לרוב שימוש במתודות שמטרתן להציג את הנושא ולהעביר מידע עליו, ובמהלכן על המשתתף לעיין בחומר כתוב או לבצע תצפית בנושא הפעילות. במהלך הפעולה יעשה לרוב שימוש במתודות המאפשרות לחניכים להביע את עמדתם ולשמוע עמדות אחרים, וכן לנתח נתונים שנאספו. בסוף הפעולה ייתכן ויעשה שימוש במתודות שבודקות את הידע שנצבר במהלכה.
מתודות לדיון

דיון הוא השלב הנפוץ ביותר בפעולות, כמעט ללא קשר לנושא או לקבוצה, ובדרך כלל הוא החוליה החלשה בפעולה. הדיון הוא הדרך המיידית והישירה להעברת מסרים, החלפת דעות והכרעה ביניהן. מסיבות אלו יש למתודות לדיון תפקיד משמעותי בפעולות. הדיון דורש מהחניכים ריכוז, תרבות שיחה, יכולות מילוליות ועוד, ובשל כך מתעוררות בעיות שונות במהלכו.
בקבוצה שתרבות השיחה לוקה בחסר, יש צורך לחלק את רשות הדיבור באופן מלאכותי. ניתן לעשות זאת באמצעות חלוקת זמן או באמצעות חפץ המקנה למחזיק אותו את רשות הדיבור, או על ידי קביעת כיסא מיוחד שהיושב עליו הוא בעל רשות הדיבור (מתודה זו נקראת: הכיסא החם) וכדומה.
על מנת להימנע מריבוי דוברים ולאפשר דיון ענייני ניתן לבחור מספר דוברים ולערוך דיון ביניהם. במתודת אקווריום ובמתודת דיון במה (פאנל) מיוצגות עמדות שונות בנושא הפעולה והדיון נערך בין הנציגים כאשר לרוב מנחה המדריך את הדיון ומאפשר לחניכים לשאול את הדוברים שאלות. במתודת אקווריום נהוג כי המתדיינים יושבים במרכז בעוד שאר החניכים יושבים מסביבם. במידת הצורך, יכול המדריך להחליף את אחד המתדיינים בחניך אחר על מנת להביא טיעונים נוספים אל תוך האקווריום. לעומת זאת, במתודת דיון במה המתדיינים אינם מוחלפים ולרוב הם יישובים מול הקבוצה. בדיונים מסוג זה ניתן להזמין גם אורחים בעלי ייחוד כלשהו (תחום התמקצעות, ניסיון חיים ונציגי קבוצות, ארגונים או מפלגות).
מתפקידו של המדריך לשמור על איזון בין הדעות השונות, להיות אקטיבי מאוד ולעצור את הדיון מדי פעם על מנת לעורר את הקהל להשתתף.
כאשר נערך דיון בקבוצה רבת משתתפים ניתן לחלק אותה לקבוצות דיון. הדיון נערך בקבוצות קטנות ובסופו כל קבוצה מציגה את החלטותיה. חסרון אחד במתודה זו היא ההגעה לעיתים למסקנות שונות בכל קבוצה ואי הפריה בין הקבוצות, עוד חסרון בולט הוא חוסר ההנחיה של המדריך בכל קבוצה וקבוצה, לשם כך ניתנים לעיתים הנחיות בכתב ואף ממונה חניך להנחות את הדיון.
מתודות מחקר

סוג אחר של מתודות מאפשר לחניכים לבדוק את החברה או קבוצה מסוימת בחברה. החניכים מקבלים הנחיות ספציפיות לעריכת תצפית או שאלון אותם הם מבצעים בתתי קבוצות. במתודת תצפית החניכים מתבקשים לביים מקרה ולבדוק את תגובת העוברים והשבים. לדוגמה, החניכים יבדקו מי יסייע לאדם במצוקה. במתודת שאלון יסקרו החניכים עוברים ושבים או קהל יעד ספציפי בנושא הפעולה. מתודות אלו הן חווייתיות ביותר ומתאימות לכל מספר חניכים. עם זאת חשוב שמידת האמון בחניכים תהיה גבוהה כיוון שלרוב הם אינם מלווים על ידי המדריך.
מתודות טלוויזיה

מתודות טלוויזיה מבוססות על פורמטים מוכרים של תוכניות טלוויזיה כגון מלך הטריוויה, תופסים קו, כוכבים בריבוע, החוליה החלשה או מי רוצה להיות מיליונר על מנת להציג נושא, להעביר ידע או לבדוק ידע בנושא הפעולה. את השאלות הנהוגות בתוכנית הטלוויזיה מחליפים בשאלות הנוגעות לנושא הפעולה, והחניכים נדרשים לענות על שאלות או להביע עצמם בציור או משחק כפי שמתקיים בתוכנית הטלוויזיה.
שימוש במתודות אלו מוסיף גורם תחרותי ומהנה. כמו כן, לרוב מערכת הכללים מוכרת וידועה לחניכים ולכן מקלה על העברת הפעולה. במידה שהתוכנית בה נעשה שימוש פופולרית בקרב החניכים, העניין שייווצר יגדל.
לדוגמה, הפעלה של ציור מושגים בדומה לנעשה בתוכנית תופסים קו יכול להוות פתיחה מעוררת לנושאים רבים. בפני אחד החניכים יוצג מושג והוא ידרש לצייר אותו בעוד הקבוצה צריכה לנחש את המושג בזמן נתון. הפעלה במתכונת של התוכנית כוכבים בריבוע תאפשר תחרות בין קבוצות או יחידים. מתכונת זו מבוססת על המשחק איקס עיגול, אלא שבמתודה זו (כמו בתוכנית) על מנת שהקבוצה תוכל לסמן את סימנה על גבי הלוח היא נדרשת להחליט האם תשובה לשאלה מסוימת היא אמיתית או שקרית.
מתודות כרטיסים

המכנה המשותף של מתודות כרטיסים ההוא השימוש בכרטיסים מסוגים שונים, חלקם מוכרים כמשחקי ילדים כמו רביעיות או משחק הזיכרון ומשחקי חברה כמו דומינו או בינגו. בדומה למתודות טלוויזיה, השימוש במתודות אלו מתבסס על ההכרות עם המשחק בצורתו המקורית, דבר המעלה את שיתוף הפעולה וההתלהבות של החניכים. כמו כן, מתודות אלו מכניסות תחרותיות והנאה אל הנושא. בנוסף למטרות המתקיימות במתודות טלוויזיה, כגון הפעלת ידע ואיסופו, מאפשרות מתודות אלו גם הצגת דעות ושכנוע.
השימוש במתודות אלו מתאפשר באמצעות החלפת המספרים הנהוגים במשחקי החברה - בעובדות הקשורות לנושא הפעולה. ההתאמה בין הכרטיסים לא תתבסס על זהות (בדומה לזהות בין המספר שהוקרא למספר שבכרטיס הבינגו, או הזהות בין שתי קוביות דומינו), אלא על התאמה הדורשת הפעלת ידע מהחניך (התאמה בין שאלה ותשובה, מושג ותמונה, מושג וקטגוריה לה הוא שייך וכדומה).
וריאציות במתודות כרטיסים:
שכנוע - החלפת העובדות על הכרטיסים בדעות או ערכים באופן בו אין התאמה חד משמעית, אלא יש צורך לשכנע את הקבוצה כי ההתאמה אכן קיימת.
כרטיסים הפוכים - יש להתאים כרטיסים שאינם מתאימים זה לזה.
דפדוף - יש להסתייע בחומר כתוב.
קריאות - החניך נדרש להפגין זריזות ולקרוא את הכתוב על הכרטיס על מנת להשתמש בו.
קיימים מתודות כרטיסים שאינם מסתמכים על משחקים מוכרים, כגון מתודת סוחרים, בה כל משתתף מקבל מספר כרטיסיות עליהן תכונות או תחומי עניין. המשתתף נדרש להחליף אותן עם המשתתפים האחרים במטרה להגיע לאוסף כרטיסים המייצג אותו. מתודת כרטיסים אחרת היא סרגל עמדות בה על כל כרטיסייה אמרה כלשהי ועל המשתתף לשנות את מיקומו בחדר בהתאם למידת הסכמתו עם הנאמר בכרטיס. מתודה זו דורשת מהמדריך אסרטיביות ודינאמיות רבה על מנת להפיק ממנה את המירב.
מתודות אלו מהוות בסיס רחב לדיון על נושא הפעילות.
מתודות לוח

מתודות לוח מבוססות על משחקי לוח שונים ובהם פועלים החניכים על פי חוקים הדומים למשחק הלוח המקורי עם התאמה לנושא הפעילות. במכנה המשותף למתודות אלו היא השימוש בלוח משחק ולרוב גם כלי משחק וקוביה.
קבוצת מתודות זו מתאימה למגוון רחב של מטרות המשתנות על פי אופן עריכת המשחק. לדוגמה, במתודת מונופול ניתן להתנות את ההתקדמות על הלוח בתשובה לשאלה לשם בדיקת ידע או הבעת דעה, כרטיסי הקריאה במשחק יכולים לשמש להעברת ידע או להתמודדות עם דילמה, והגעה למשבצות מסוימות במהלך ההתקדמות יכולות להטיל על המשתתף או הקבוצה משימה שמטרתה למשל גיבוש.
בגלל השימוש בלוח וכלי משחק המתודות בקבוצה זו מתאימות לקבוצות עם מעט משתתפים, אחרת נמשך כל סבב זמן רב, דבר היוצר שיעמום בקרב הקבוצה. חלוקה לתתי קבוצות או שילוב משימות כלל קבוצתיות מאפשרים שימוש במתודה לקבוצות רבות משתתפים.
מתודת לוח בה כל החניכים משחקים באותו זמן והיא לא מבוססת על תורים היא הפאזל (תצרף). במתודה זו מקבלת הקבוצה חתיכות מהלוח שניתן לשלב ביניהן באופן מסוים על מנת ליצור תמונה אחת שהיא נושא הפעילות או מעבירה את המידע המתאים.
מתודות דרמה

מתודות דרמה יוצרות מצבים שונים בהם החניך לוקח חלק אקטיבי בדומה לשחקן המשתתף בתרגיל אלתור (אמפרוביזציה). מתודות אלו מאפשרות איסוף ידע והפעלתו, הכרת מגוון דעות, החלפת דעות והכרעה ביניהן. נתוני הפתיחה של המצב ניתנים על ידי המדריך, וכן גם מסגרת הדיון, אך התפתחות המצב אינה ידועה מראש. ייחודן של מתודות אלו נובע מכך שהן מביאות את הדילמות אל תוך הפעילות עצמה. הן יוצרות מצבים בהם מתלבטים החניכים בשאלות כבדות משקל כאילו הם אכן הפוסקים בשאלה. האפשרות לחלק בין החניכים תפקידים שונים מאפשרת הזדהות רבה, לעיתים אף עם עמדה מנוגדת. היכולת להחזיק עמדה מנוגדת לדעה של החניך מאפשרת לו לפתח ראיית עולם רחבה יותר, ולהתבונן דרך עיניו של אחר. בנוסף, בפעילות ארוכת טווח, המוטיבציה שנוצרת מפעילה את החניכים לפעול ולהתכונן גם מחוץ למסגרת הפעילות.
מתודה מרכזית בתחום זה היא משחק תפקידים, בה נציגים מהקבוצה או כל חבריה מקבלים תפקידים מוגדרים ודילמה מרכזית. באופן זה, למשל, ניתן לדון על דילמה חברתית איתה מתמודדת הקבוצה בצורה עקיפה ובכך לדון בנינוחות על נושא רגיש. לחלופין, ניתן לעסוק בדילמה מתחום הפוליטיקה תוך דיון על הקצאת משאבים או קביעת מדיניות. יש חשיבות רבה להתנהגות המדריך: עליו להתערב, לחדד את הבעיות, להיות דינאמי, לאפשר לשאר הקבוצה להכניס משפטים במקום הדמויות, וגם להחליף מדי פעם חניכים אם מישהו נתקע.
במשחק תפקידים קבוצתי כל חניך מקבל תפקיד משלו. התפקיד יכול להתאים לאופיו או לנגוד את אופיו. הקבוצה מקבלת סיטואציה מוכנה מראש, המעלות דילמה כלשהי. על המדריך להתערב, לחדד את הבעיות ולדובב חניכים שאינם נוטים להשתתף בדיון.
יישום ספציפי של מתודה זו הוא משפט בו מתפקדים החניכים כשופטים, עורכי דין, מושבעים, עדים וכו'. היתרון של יישום זה הוא השימוש בתהליך המשפטי ההדרגתי של הצגת הנושא בידי שני צדדים, העלאת טיעונים, סתירתם והכרעה ביניהם. לצורך כך על החניכים ללמוד את הנושא אותו הם מציגים, ולהתעמק בו על מנת להגיע להכרעה.
בבחירת מסגרת הפעילות ניתן ליצור פער בין הנושא הגלוי בו עוסקים החניכים לבין הנושא הסמוי בו עוסקת הפעילות. בין שני הנושאים יש דמיון מסוים, עליו מתבסס בסוף הפעילות מוסר ההשכל. פער זה מאפשר לחניכים לבחון את השקפתם מנקודת ראות חדשה. דוגמה לשימוש במתודה זו מתוארת בסרט הנחשול המבוסס על סיפור אמיתי.
מתודות משימות

מתודות רבות מבוססות על רצף של משימות אותן מתבקשים החניכים לבצע במהלך הפעולה. המשימות יכולות לשאת אופי מגוון ולשרת מטרות רבות כמו פתיחת נושא, איסוף ידע והפעלתו. המשימות דורשות שיתוף פעולה מחברי הקבוצה. המתודה יוצרת מסגרת למשימות השונות ומאחדת אותן תחת מבנה אחיד. המסגרת יכולה להיות מסגרת של זמן כמו במתודה פצצת זמן בה לכל משימה מוקצב זמן אחיד. מתודה זו מאופיינת בקצביות רבה והספק גבוה. מתודות אחרות מאופיינות במסגרת המושתתת על מיקומם, כמו מתודת משימות בתחנות בה נדרשים החניכים לעבור מתחנה לתחנה. מתודה זו מבוססת לרוב על תחרות בין תתי קבוצות ובכל תחנה ניתן ניקוד על ביצוע המשימה. לעיתים נדרשים מפעילים לכל תחנה או ציוד מתאים, ולעיתים די בדף הסבר לפעילות בתחנה. מסגרת מבוססת על מיקום קיימת גם במתודה חפש את המטמון בה מיקום המשימה הבאה מתגלה רק כאשר המשימה מסתיימת, ולעיתים המיקום הספציפי הוא תשובה לחידה המהווה את המשימה עצמה. בתכנון משימות אלו יש צורך לתת את הדעת לשיתוף כל הקבוצה בביצוע המשימה על מנת שלא ייווצר מצב שצוות חלוץ יתקדם בעוד שאר הקבוצה יתמהמה מאחור. היתרון במתודות אלו הוא הדינמיות שלהן והיותן מעוררות מוטיבציה.
מתודות נוספות

שימוש באמצעי עזר כמו הצגה, שיר, סיפור, סרט או כתבה מהעיתון יוצר גירוי כפתיחה לנושא מסוים או כגורם שתפקידו להסיט דיון לכיוון מסוים.
ריאיון או הרצאה מאפשר לחניכים לקבל מידע ממקור ראשון ובכך להעלות את מידת העניין וליצור הזדהות. לעיתים אפשר ליצור ריאיון מדומה באמצעות שחקן המגלם דמות שאת קורותיה או מעשיה רוצים להעלות לדיון.
התאמת המתודה לנושא ולקבוצה

בבחירת המתודה לפעולה על מדריך להתחשב במספר רב של פרמטרים. ההתאמה העיקרית תלויה בנושא ומטרות הפעולה. בנוסף, צריכה להיות התאמה בין המתודה לגודל הקבוצה. בקבוצות גדולות, אם רוצים להפעיל את כל החניכים, אפשר לחלק את הקבוצה לתתי קבוצות ובכך לתת לכולם הזדמנות להיות שותפים במשימות. לחלופין, אפשר להגדיר כי חלק מהחניכים צופים בפעילות שנערכת על ידי נציגים קבועים או מתחלפים. לבסוף, בחירת המתודה תלויה ביכולת של הקבוצה ליצור דיון, באמון שיש בחניכים וביכולת שלהם לשתף זה את זה בדעות וחוויות.
ראו גם

חינוך בלתי פורמלי
משחק
משחקי חברה
בישול שדה
ניקולא זיאדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בדצמבר 1907 דמשק, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  27 ביולי 2006 (בגיל 98) ביירות, לבנון 
 מקום לימודים:  בית הספר א-פדיליה (1918)  אוניברסיטת לונדון (1939)  אוניברסיטת לונדון (1950) 
 מוסדות:  הקולג' הערבי (1939)  אוניברסיטת ירדן (1976–1978)  אוניברסיטת סן-ז'וזף (1992)  האוניברסיטה האמריקנית בביירות (1973)  האוניברסיטה הלבנונית 
 
ניקולא זיאדה (2 בדצמבר 1907 - 29 ביולי 2006) היה היסטוריון פלסטיני.
אודות

זיאדה נולד בדצמבר 1907 בדמשק למשפחה נוצרית אורתודוקסית. הוריו עברו לדמשק מנצרת לצורך עבודת אביו, עבדו, במסילת הרכבת החיג'אזית. אביו נפטר בשנת 1914 זיאדה היה צריך מגיל צעיר לעבוד כדי לפרנס את המשפחה. בשנת 1924 סיים את לימודיו בסמינר למורים בירושלים ולימד בירושלים, תרשיחא ועכו עד לשנת 1935. באותה שנה זכה במלגה ללימודי היסטוריה בלונדון. בשנת 1939 חזר לירושלים ולימד בה עד לשנת 1947. הוא חזר לבריטניה, לימד בקיימברידג' ובשנת 1950 סיים דוקטורט במכון ללימודי המזרח ואפריקה באוניברסיטת לונדון.
בשנת 1949 החל ללמד היסטוריה ערבית מודרנית באוניברסיטה האמריקאית ביירות, הוא התמנה לתפקיד ראש המחלקה להיסטוריה ופרש בשנת 1974. בין השנים 1962 ל-1963 היה מרצה אורח באוניברסיטת הרווארד.
בשנת 1992, לרגל יום הולדתו ה-85, יצא ספר מאמרים לכבודו, "Studies in the history and literature: in honour of Nicola A. Ziadeh".
חיבר יותר מ-40 ספרים בנושאי היסטוריה, ספרות, דת ותרבות ערבית.
הוא היה נשוי למרגריט והיה אב לשני ילדים. הוא נישא בשנת לאחר פטירתה בשנת 1974 אולם נישואיו השניים החזיקו מעמד זמן קצר בלבד.
הוא נפטר ביולי 2006 בביתו בביירות ונקבר בכנסיית סיידת אל-ניאח. בן 98 במותו.
מספריו

Origins of nationalism in Tunisia, 1969
Damascus under the Mamlūks, University of Oklahoma Press, 1964
Syria and Lebanon, Librairie du Liban, 1968
Urban life in Syria under the early Mamlüks, Greenwood Press, 1970
Whither North Africa, Institute of Islamic Studies, Muslim University, 1957
Sanūsīyah: a study of a revivalist movement in Islam, with R. J. I. ter Laan, Brill Archive, 1983
הערות שוליים

1 2  Notice de personne, https://catalogue.bnf.fr/ (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007272621905171  BnF: cb12756641c (data)  GND: 124942016  ISNI: 0000 0001 2098 8448  LCCN: n85091874  SUDOC: 035146931  VIAF: 5879076   WorldCat (עם VIAF): 5879076
נבחרת מאוריטניה בכדורסל

| --- | --- |
מאוריטניה
 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות הכדורסל של מאוריטניה
 הצטרפות:  1964
 השתייכות:  פיב"א אפריקה
 דירוג פיב"א (2 במרץ 2021):  159      
  - ניקוד פיב"א:  40.1
 
 אליפות אפריקה בכדורסל
 הופעות:  4 (הראשונה ב-1978)
 ההישג הטוב:  מקום שישי (1985)
 
נבחרת מאוריטניה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של מאוריטניה. הדירוג הנוכחי של נבחרת מאוריטניה ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-159 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ללא שינוי לעומת דירוג קודם.
הישג השיא של נבחרת מאוריטניה הוא המקום השישי באליפות אפריקה בכדורסל שנערכה בשנת 1985.

נבחרת מאוריטניה מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל.
כל אליפויות אפריקה

| אליפות אפריקה בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
מרוקו 1964: לא השתתפה
תוניסיה 1965: לא השתתפה
מרוקו 1968: לא השתתפה
מצרים 1970: לא השתתפה
סנגל 1972: לא השתתפה
הרפובליקה המרכז אפריקאית 1974: לא השתתפה
מצרים 1975: לא השתתפה
| סנגל 1978 | מקום שביעי | 5 | 2 | 3 |
| מרוקו 1980 | מקום שמיני | 6 | 2 | 4 |
| סומליה 1981 | מקום תשיעי | 6 | 2 | 4 |
מצרים 1983: לא השתתפה
| חוף השנהב 1985 | מקום שישי | 6 | 3 | 3 |
תוניסיה 1987: לא השתתפה
אנגולה 1989: לא השתתפה
מצרים 1992: לא השתתפה
קניה 1993: לא השתתפה
אלג'יריה 1995: לא השתתפה
סנגל 1997: לא השתתפה
אנגולה 1999: לא השתתפה
מרוקו 2001: לא השתתפה
מצרים 2003: לא השתתפה
אלג'יריה 2005: לא השתתפה
אנגולה 2007: לא השתתפה
לוב 2009: לא השתתפה
מדגסקר 2011: לא השתתפה
חוף השנהב 2013: לא השתתפה
תוניסיה 2015: לא השתתפה
תוניסיה סנגל 2017: לא השתתפה
רואנדה 2021: לא השתתפה
אנגולה 2025: לא השתתפה
| סך הכל | 4 הופעות | 23 | 9 | 14 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
נבחרת ליטא בכדורסל עד גיל 20

| --- | --- |
ליטא
 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות הכדורסל הליטאית
 השתייכות:  פיב"א אירופה
 מאמן:  ליטא דונלדאס קאיריס
 
 אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20
 הופעות:  23 (הראשונה ב-1996)
 ההישג הטוב:   2 (1996, 2012)    4 (2005, 2008, 2016, 2022)    1 (2004)
 
נבחרת ליטא בכדורסל עד גיל 20 (בליטאית: Lietuvos nacionalinė vaikinų jaunimo iki 20 krepšinio rinktinė) היא הנציגה של ליטא בתחרויות כדורסל בינלאומיות לנבחרות עתודה, בעיקר באליפות אירופה עד גיל 20, והיא מאורגנת ומנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל הליטאית.
הנבחרת זכתה פעמיים באליפות אירופה, סיימה ארבע פעמים כסגנית וזכתה פעם אחת במקום השלישי.
לפי שנה

| שנה | מקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
יוון 1992: לא השתתפה
סלובניה 1994: לא השתתפה
| טורקיה 1996 |  | 7 | 6 | 1 |
| איטליה 1998 | 8 | 8 | 3 | 5 |
| מקדוניה 2000 | 10 | 5 | 2 | 3 |
| ליטא 2002 | 5 | 8 | 4 | 4 |
| צ'כיה 2004 |  | 8 | 6 | 2 |
| רוסיה 2005 |  | 8 | 6 | 2 |
| טורקיה 2006 | 7 | 8 | 3 | 5 |
| סלובניה 2007 | 11 | 8 | 2 | 6 |
| לטביה 2008 |  | 8 | 6 | 2 |
| יוון 2009 | 5 | 9 | 6 | 3 |
| קרואטיה 2010 | 9 | 8 | 5 | 3 |
| ספרד 2011 | 14 | 9 | 4 | 5 |
| סלובניה 2012 |  | 9 | 6 | 3 |
| אסטוניה 2013 | 7 | 10 | 6 | 4 |
| יוון 2014 | 5 | 10 | 7 | 3 |
| איטליה 2015 | 7 | 10 | 5 | 5 |
| פינלנד 2016 |  | 7 | 4 | 3 |
| יוון 2017 | 6 | 7 | 4 | 3 |
| גרמניה 2018 | 9 | 7 | 6 | 1 |
| ישראל 2019 | 5 | 7 | 5 | 2 |
ליטא 2020: הטורניר בוטל בעקבות מגפת הקורונה
מונטנגרו 2021: הטורניר בוטל בעקבות מגפת הקורונה
| מונטנגרו 2022 |  | 7 | 4 | 3 |
| יוון 2023 | 8 | 7 | 4 | 3 |
| פולין 2024 | 5 | 7 | 5 | 2 |
| סך הכול | 23/25 | 182 | 109 | 73 |
הערות שוליים

↑  "Vaikinų jaunimo (U20)". MusuKrepsinis.lt. נבדק ב-24 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
משחק ירי בגוף ראשון

שני משחקי וידאו מסוגת ירי בגוף ראשון - תצלום המסך העליון הוא של המשחק "Freedoom", אשר נוצר בהשראת המשחק הפופולרי דום משנת 1993, ותצלום המשחק התחתון הוא של המשחק S.T.A.L.K.E.R.: Call of Pripyat משנת 2009.
משחק ירי בגוף ראשון (באנגלית: First-person Shooter, או בקיצור FPS) הוא ז'אנר של משחקי וידאו אשר השחקן נע בו בעולם תלת-ממדי, רואה את העולם דרך עיניו של הגיבור (נקודת מבט בגוף ראשון), ואשר המשחק ממוקד בו בעיקר בקרבות ירי בנשק חם נגד יריבים שונים.
בתחילה משחקי סימולטורים של כלי רכב נחשבו גם הם למשחקי ירי בגוף ראשון, אך במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20, המינוח השתנה כאשר החלו לצאת לשווקים משחקים בהם השחקנים יכלו לנוע באופן חופשי ברחבי עולמות תלת-ממדיים בעודם נושאים נשק חם. המשחק Wolfenstein 3D, אשר פורסם במהלך 1992, היה המשחק הראשון בז'אנר אשר בו הקירות, הרצפות ומרבית האובייקטים התלת-ממדיים האחרים הכילו מרקם צבעוני. שנה לאחר מכן פורסם המשחק דום אשר הכיל גרפיקה מתקדמת בהרבה וכן את האפשרות לשחק נגד שחקנים אחרים ברשת מקומית. הפופולריות הרבה שהמשחק DOOM זכה לה הובילה בתחילה לכך שמשחקי FPS רבים שיצאו בעקבותיו כונו Doom Clones, עד אשר בהמשך משחקים בז'אנר זה קיבלו את הכינוי First-person Shooters.
כיום חלק ניכר ממשחקי הווידאו הם משחקים בז'אנר ה-FPS, וכמעט כולם מכילים את האפשרות לשחק נגד שחקנים אחרים באינטרנט.
מאפיין נוסף אשר הפך נפוץ בקרב משחקי FPS רבים הוא היכולת ליצור שלבים חדשים למשחק, כאשר שחקנים רבים בוחרים לשתף את השלבים שיצרו באתרי אינטרנט הממוקדים בשיתוף של שלבים שנוצרו עבור משחקים מסוימים. היכולת ליצור שלבים חדשים למשחקים תרמה בפעמים רבות לאריכות הימים של משחקים מסוימים בז'אנר.
דוגמאות בולטות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  שנות ה-90 של המאה ה-20 סדרת המשחקים Wolfenstein(אנ') ‏ – 1992–2019  סדרת המשחקים דום‏ – 1994–2020  סדרת המשחקים Heretic ו-Hexen‏ – 1994–1998  דיוק ניוקם 3D‏ - 1996  סדרת המשחקים Quake‏ – 1996–2017  GoldenEye 007‏ – 1997  סדרת המשחקים Half-Life‏ – 1998–2007 סדרת המשחקים Counter-Strike‏ – 1998–2012  Thief‏ – 1998  סדרת המשחקים Delta Force‏ – 1998–2009  סדרת המשחקים Unreal/Unreal Tournament‏ – 1998–2018  סדרת המשחקים Battlefield‏ – 1999–היום  סדרת המשחקים Medal of Honor‏ - 1999–2012 |  העשור הראשון של המאה ה-21 סדרת המשחקים Deus Ex‏ – 2000  סדרת המשחקים Serious Sam‏(אנ') – 2020–2001  סדרת המשחקים Halo‏ - 2001–2021  America's Army‏ – 2002  Command & Conquer: Renegade‏ – 2002  סדרת המשחקים Call of Duty‏ - 2003– היום  סדרת המשחקים Far Cry‏ – 2004–2021  סדרת המשחקים Star Wars: Battlefront (אנ')‏ – 2004–2024  Painkiller‏ – 2004  Killzone‏(אנ')‏ – 2004–2013  סדרת המשחקים Portal‏ – 2007–2011  קרייסיס‏ – 2007  ביושוק‏ – 2007  Left 4 Dead‏ – 2008  AssaultCube‏ - 2008 |  העשור השני של המאה ה-21 Destiny (אנ')‏ – 2014  Tom Clancy's Rainbow Six Siege‏ – 2015  Overwatch‏ – 2016 שנות ה-20 של המאה ה-21 Valorant‏ – 2020 |
ראו גם

ערכים על משחקי ירי בגוף ראשון
משחק כפול

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  טוני גילרוי 
 הופק בידי:  לורה ביקפורד   ג'ניפר פוקס   ג'ון גילרוי   קרי אורט
 תסריט:  טוני גילרוי 
 עריכה:  ג'ון גילרוי 
 שחקנים ראשיים:  קלייב אוון   ג'וליה רוברטס   טום וילקינסון   פול ג'יאמטי
 מוזיקה:  ג'יימס ניוטון הווארד 
 צילום:  רוברט אלסוויט 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  רלטיביטי מדיה 
 חברה מפיצה:  UIP Duna, סרטי יוניברסל, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 20 במרץ 2009
 משך הקרנה:  125 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט דרמה, סרט ריגול, סרט מתח, סרט פשע 
 תקציב:  $60,000,000
 הכנסות:  $78,146,652
 הכנסות באתר מוג'ו:   duplicity
 www.duplicitymovie.net
 דף הסרט ב־IMDb
 
משחק כפול (באנגלית: Duplicity) הוא סרט קולנוע מסוגת קומדיה ומתח, בבימויו של טוני גילרוי. הסרט יצא לאקרנים ב-20 במרץ 2009. הדמויות הראשיות בסרט הן ריי קובאל (מגולם על ידי קלייב אוון), סוכן SIS, וקלייר סטנוויק (מגולמת על ידי ג'וליה רוברטס), סוכנת CIA. לאחר שהם מנהלים רומן חטוף הם מחליטים להונות את סוכנויותיהם ולגנוב פריט יקר, ובנוסף כל אחד מהם מנסה להקדים את השני בגנבת החפץ. רוברטס הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית שחקנית הקומדיה הטובה ביותר על תפקידה בסרט.