stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כספים קואליציוניים
בפסיקה

בשנת 2005 הוגשה עתירה לבג"ץ נגד הסכם בעניין כספים קואליציוניים בין ראש הממשלה ושר האוצר לבין סיעת "שינוי", לפיו "בתקציב 2005 יוקצה סך של 700 מלש"ח לנושאים מדע, תרבות, אומנות, איכות הסביבה, מלחמה בתאונות דרכים, נושאי מיסוי, נושאי רווחה, חיילים משוחררים, חיילי מילואים, קליטת עולים חדשים, וכל נושא נוסף לפי החלטת שינוי." העתירה נדחתה, בין השאר בנימוק ש"אין עילה להתערבות שיפוטית בהסכמים פוליטיים הנכרתים בשיטה קואליציונית שנועדו לשמר יציבות שלטונית, תוך הסכמה לפעול להקצאת כספים למטרות מסוימות ובלבד שמדובר במטרות ציבוריות ראויות, ובהיקף משאבים מידתי", ובנימוק שמשמעות ההסכם "אינה סותרת את דיני התקציב; היא עולה בקנה אחד עם כללי הפעלת שיקול הדעת המינהלי על פי המשפט הציבורי; היא אינה עומדת בסתירה לעקרונות תקנת הציבור."
שימוש לרעה בכספים קואליציוניים נמצא במרכזה של פרשת השחיתות בישראל ביתנו, שבפסק דין בעניינה נקבע כי "לאחר שמיעת הראיות נמצא שהנאשמת, פאינה קירשנבאום – סגנית שר הפנים, חברת הכנסת ומזכ"לית מפלגת ישראל ביתנו לשעבר, ומי שהייתה אמונה על חלוקת הכספים הקואליציוניים של המפלגה, בסך כולל של כמיליארד ומאתיים מיליון ₪ במהלך כהונתה – לקחה שוחד במסגרת פרשה רחבת היקף, באופן שיטתי, ערמומי ומתוחכם, תקופה ארוכה, שראשיתה לכל המאוחר בשנת 2008 וסופה בפרוץ החקירה הגלויה בשלהי שנת 2014, משמונה גורמים שאינם קשורים זה לזה."
הערות שוליים

↑  סעיף 24 להנחיה 1.1801
1 2 3 4  יובל אינהורן, ‏מהם כספים קואליציוניים ומה הסכומים שנמצאים במחלוקת?, באתר גלובס, 27 בנובמבר 2023
↑  יישום הסכמים קואליציוניים בשנים 2023 ואילך, החלטה מספר 241 של ממשלת ישראל השלושים ושבע, משנת 2023, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  יישום הסכמים קואליציוניים והסכמים פוליטיים בעלי משמעות תקציבית בשנים 2023 ו-2024 ותיקון החלטות ממשלה, החלטה מספר 511 של ממשלת ישראל השלושים ושבע, משנת 2023, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  יישום הסכמים קואליציוניים והסכמים פוליטיים בעלי משמעות תקציבית בשנים 2023 ו-2024 - תיקון החלטות ממשלה, החלטה מספר 861 של ממשלת ישראל השלושים ושבע, משנת 2023, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  בג"ץ 3294/05 עמותת בצדק-מרדכי אמריקאי ישראלי לקידום צדק בישראל נ' ראש הממשלה ואחרים, ניתן ב־28 בספטמבר 2005
↑  מדינת ישראל נ' פאינה קירשנבאום ורמי כהן, ניתן ב-25 במרץ 2021, באתר "נבו"
משחקי כדור

משחק כדורסל
נערים משחקים בכדור
משחקי כדור
משחקי כדור הם משחקים המבוססים על הנעת כדור (או דיסקית, או עצם דמוי-כדור אחר) על-פי כללים מוגדרים היטב, לרוב בתחומי מגרש שגבולותיו ידועים, במטרה לצבור את מרב הנקודות, עד לניצחון במשחק.
על פי רוב משחקי כדור מצריכים יכולת תיאום עין-יד מהמשתתפים.
משחקים קבוצתיים

הוקי קרח
הוקי רולר
הוקי גלגיליות (קואד)
הוקי שדה
פלור בול (הוקי אולמות)
בנדי (הוקי רוסי)
כדור בסיס ("בייסבול")
כדור מים
כדורגל
כדורגל חופים
כדוריד
כדורסל
כדורסל 3x3
כדורעף
כדורעף חופים
כדורשת (Throwball)
נטבול (Netball)
כדורשת (Newcomb Ball])
לקרוס
סופטבול
פוטבול
פולו
פולו קאנו (Canoe polo)
פטאנק
קורפבול
קטרגל
קריקט
רוגבי
נטבול
כדור טבעת
טניס כדורגל
משחקי זוגות/רביעיות

בדמינטון
חאי אלאי
טניס
טניס שולחן ("פינג-פונג")
Headis (אנ')
סקווש
מסירות
טקבול
משחקי תורים

(משחקים שבמהלכם משחק כל שחקן בתורו, ואין כל תלות בין תור לתור, מעבר לרישום הנקודות)
ביליארד
גולף
באולינג
קרוקט
משחקי ילדים

הטלה
חיי שרה
כדור פגיעה
מחניים
סטנגה
עמודו
עשרים ואחת
שבע בקיר
כדורגל הוא משחק כדור קבוצתי
ציור של ילדים משחקים בכדור
פצירה (ציפורניים)

פצירה היא כלי שמטרתו היא שפשוף ושחיקת ציפורניים ובכך לעצבן ולמנוע התפצלותן ושבירתן. בכלי נעשה שימוש בעיקר בטיפולי מניקור ופדיקור לאחר גזירת הציפורן שבאמצעות קוצץ ציפורניים, בתהליך השיוף מסירים תאי קרטין בולטים או מיותרים מלוחית הציפורן עד לקבלת גימור חלק. פצירת ציפורניים משמשת בעיקר נשים אך לא רק.
אף על פי שהפצירה המודרנית הופיעה רק בסוף המאה ה-19, קיימות עדויות לשימוש בכלים בעלי קווי דמיון לפצירה המודרנית וזאת לאורך תקופות שונות בהיסטוריה. מקרה בולט של שימוש בפצירה עוד לפני המאה ה-19 היא של מלכת צרפת, מארי אנטואנט אשר נודעה בחיבתה לכלי דמוי פצירה אשר היה עשוי מפומיס. תפוצת השימוש בכלי גברה בקרב הנשים שהסתובבו בחצר של ארמון ורסאי.
גם נגני גיטרה משתמשים בפצירה כדי למנוע יבלות שבדרך כלל נוצרות בעקבות נגינה מרובה.
סוגי פצירות

פצירות ציפורניים עשויות מחומרים שונים, כגון קריסטל, קרמיקה, מתכת, או מתכת מצופה באבן ספיר.
פצירת קרטון - לוח צר וארוך של קרטון מצופה בחלקיקי אבן שמיר חזקה, המסייעת בשחיקת הציפורן, בעוד שבסיס הקרטון מעניק לה גמישות.
פצירת זכוכית – פצירה בעלת שטח זכוכיתי חלק, שאינה גורמת לשבירה או פציעה של הציפורן כפי שפצירת מתכת עלולה לגרום.
מידת החספוס של הפצירה נמדדת על ידי מספר, שמציין את הגודל הממוצע של החלקיקים. טווח הערכים נע בין 60 ל-240 כך שככל שהערך עולה רמת החספוס יורדת. מידת החספוס הנפוצה לשיוף ציפורן טבעית היא 180 grit.
פוליקרבונט

| --- | --- |

 מספר CAS:  25766-59-0
 צפיפות:  1.2 גרם/סמ"ק
 מקדם שבירה:  1.6432 
 
תקליטור, עשוי מפוליקרבונט
פוליקרבונט הוא שם כללי למשפחת פולימרים סינתטיים תרמופלסטיים. פוליקרבונט בעל עמידות מעולה לנגיפה, עמידות טובה בחומרים חריפים וחום רב יחסית יחד עם תכונות שקיפות מצוינות, לעיתים טובות יותר משל זכוכית, למשל בסוג הפוליקרבונט הקרוי CR-39 ומשמש לאופטיקה. בשל כך השימוש בו נפוץ הן ליישומים ביתיים והן למוצרים הדורשים עמידויות מיוחדות.
הרכב כימי

פוליקרבונט הוא פלסטיק שבו המונומרים קשורים זה לזה בקשרי קרבונט (-O-(C=O)-O-). ישנם 2 סוגי פוליקרבונט עיקריים : אליפטי וארומטי. פוליקרבונט המבוסס על ביספנול A (פנול מבוסס בנזן) עמיד ביותר לנגיפה עד כי ניתן לייצר ממנו חלונות חסיני ירי. עם זאת, עמידותו בשריטות נמוכה ולכן יש לצפות עדשות משקפיים, למשל, העשויות מפוליקרבונט, בציפוי קשה נגד שריטות.
תכונותיו האופטיות של הפוליקרבונט דומות לאלו של פולימתיל מתאקרילט (PMMA, אקריל או בשמו המסחרי "פרספקס") אך הפוליקרבונט אינו שביר ויקר יותר לייצור.
יישומים

הזרקה לתבניות לייצור מוצרים, לדוגמה : תקליטורים, עדשות משקפיים, מארזים לנגני מדיה דיגיטליים, ציוד מעבדה.
שיחול לצינורות, מוטות ופרופילים.
שיחול בין גלילים לייצור לוחות המעובדים עיבוד משני בוואקום פורמינג, כיפוף בחום, חיתוך לייזר, CNC וכדומה. מוצרים אופייניים מלוחות פוליקרבונט הם מגנים לכוחות שיטור, מסכות להגנה על הפנים, מארזים וקופסאות לציוד רגיש, ראדומים לאנטנות, שלטי פרסומת, גופי תאורה ומארזי מחשב (למשל זה של ה־MacBook).
ייצור בקבוקי מים.
בתעשיית הפלסטיק - לוחות, חלונות, סורגים שקופים, פרגולות ומחסומים.
הפוליקרבונט משמש כיום בתעשיית הסמארטפונים, מכשיר הידוע שחלקי הפלסטיקה שלו מיוצרים מפוליקרבונט הוא ה־Samsung GALAXY s5.
בתעשיית הרכב - לדוגמה: בדגם המכונית החשמלית Estrima Birò המיוצרת באיטליה - הדלתות הנשלפות עשויות מ"פוליקרבונט", בדגם מכונית הקונספט לנצ'יה סיבילו אשר הוצגה על ידי יצרנית הרכב האיטלקית לנצ'יה האיטלקית בשנת 1978 החלונות עשויים מפוליקרבונט
ביישומים החשופים למזג האוויר וקרינה אולטרה סגולה, מצופה הפוליקרבונט בדרך כלל בשכבה חיצונית של פולימר אחר חסין יותר לשריטות ומתוסף בתוספי הגנה כנגד קרינת השמש.
שמות מסחריים נפוצים של פוליקרבונט הם Lexan של ג'נרל אלקטריק, Makrolon של באייר, פלסן של פלרם ואחרים.
הערות שוליים

↑  דגמי "Estrima Birò" קיץ וחורף biro.nl/wp-content/uploads/Biro-Prijslijst
↑  "לנצ'יה סיבילו" jalopnik.com/the-lancia-siblio-was-nuts-even-by-1970s-concept-car
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563150305171  BnF: cb13332080p (data)  GND: 4175128-0  LCCN: sh85104594  NDL: 00569157 
היחידה החוזרת בפוליקרבונט המיוצר מביספנול A
יום העלייה

ערך זה עוסק בחג לאומי ישראלי. אם התכוונתם לחג נוצרי, ראו .
בני ישראל חוצים את נהר הירדן ונכנסים לארץ כנען ביום י' בניסן (1919)
יום העלייה הוא יום ציון ממלכתי במדינת ישראל המצוין בז' בחשוון. זהו יום ציון שנתי להכרה בחשיבות העלייה לארץ ישראל כבסיס לקיום מדינת ישראל כמדינה יהודית. בנוסף, החוק הוא יום ציון של י' בניסן, המועד בו על פי המקרא בני ישראל עברו את הירדן ונכנסו לארץ ישראל. החג נקבע בחוק יום העלייה משנת 2016.
קביעת החוק

יום ציון זה נועד ”להכרה בחשיבותה של העלייה לארץ ישראל כבסיס לקיומה של מדינת ישראל, להתפתחותה ולעיצובה כחברה רב-תרבותית ולציון מועד הכניסה לארץ ישראל שאירע ביום י' בניסן”. חג זה נקבע בחוק יום העלייה, התשע"ו-2016, שאושר בכנסת ב-21 ביוני 2016.
למרות שהחג מציין בין היתר את י' בניסן, הוא נקבע לז' בחשוון. זאת בשל הקרבה לחג הפסח, בו בתי הספר בחופשת חג והכנסת בפגרה. ז' בחשוון נמצא כתאריך מתאים בשל סמיכותו לקריאת פרשת לך לך, בה מצווה אברהם ללכת לארץ ישראל.
הערות שוליים

1 2  הצעת חוק יום העלייה, התשע"ו–2016, ה"ח הכנסת 632 מ-28 במרץ 2016
↑  סעיף 1 לחוק יום העלייה, התשע"ו-2016
ציור של מעבר הירדן בימי יהושע, מאת גוסטב דורה המאה ה-19.
בני ישראל חוצים את נהר הירדן ונכנסים לארץ כנען ביום י' בניסן
אוניברסיטת גונזגה

| --- | --- |


פנורמה של הקמפוס
 Jesuit university
 מוטו:  Ad maiorem Dei gloriam. 
 תקופת הפעילות:  1887–הווה (כ־137 שנים) 
 מייסדים:  ג'וזף קטלדו 
 בעלי תפקידים
 סגל:  1,607 (נכון ל־אוגוסט 2020) 
 סטודנטים
 :  6,940 (נכון ל־1 בספטמבר 2021) 
 מיקום
 מיקום:  E 502 Boone Ave, Spokane, WA, 99258-0001 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  47°40′02″N 117°24′08″W﻿ / ﻿47.66721°N 117.40235°W﻿ / 47.66721; -117.40235
 www.gonzaga.edu
  (למפת וושינגטון מוגדלת) אולימפיה סיאטל ספוקיין טקומה ונקובר אוורט יאקימה בלינגהאם קנוויק ונאטצ'י קנדה א י י ד ה ו  אורגון האוק. השקט אוניברסיטת גונזגה(למפת וושינגטון רגילה) אולימפיה סיאטל ספוקיין טקומה ונקובר אוורט יאקימה בלינגהאם קנוויק ונאטצ'י קנדה א י י ד ה ו  אורגון האוק. השקט אוניברסיטת גונזגה(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אוניברסיטת גונזגה(למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אוניברסיטת גונזגה
 
אוניברסיטת גונזגה (באנגלית: Gonzaga University) היא אוניברסיטה פרטית קתולית בעיר ספוקיין שבמדינת וושינגטון בארצות הברית. האוניברסיטה נוסדה על ידי הישועים ב-1887 וקרויה על שמו של הקדוש אלויסיוס גונזגה. האוניברסיטה מדורגת במקום הרביעי בדירוג האוניברסיטאות המקומיות של US News and World Report‏. קמפוס האוניברסיטה משתרע על פני 131 אקרים של כרי דשא על גדות נהר ספוקיין וכולל 105 מבנים.
היסטוריה

ב-1880 פעלה בצפון ארצות הברית (בשטחי מונטנה, איידהו ומדינת וושינגטון של היום) משלחת מיסיונרית בראשותו של כומר איטלקי ישועי. המשלחת נועדה לפעול בקרב שבטים אמריקאים ילידים באזור, אך אט-אט החלה לספק שירותי דת, חינוך ורווחה גם למתיישבים שהגיעו לאזור מן החוף המזרחי. מרכזה של המשלחת היה בספוקיין ושם החלה להקים מרכז חינוכי אזורי שכלל בית ספר על קרקע ליד מפלי ספוקיין שנרכשה מחברת הרכבות נורת'ן פסיפיק. המתיישבים ביקשו מהישועים להקים במקום קולג' שימשוך לעירם החדשה סטודנטים מכל רחבי המערב ויהפוך אותה למרכז לימודי ורוחני. הקמת המוסד החלה ב-1883 והוא נחנך ב-17 בספטמבר 1887 עם שבעה סטודנטים. ב-1911 נחנכה הכנסייה המרכזית, כנסיית סנט אלויסיוס (St. Aloysius Church). ב-1912 נחנך בית הספר למשפטים. בית הספר למנהל עסקים נחנך ב-1921 ובית הספר לחינוך ב-1928. נשים התקבלו למוסד החל מ-1948.
התחום האקדמי

האוניברסיטה מציעה 73 תחומי לימוד לתואר בוגר, 23 תחומים לתואר מוסמך ומעניקה תואר דוקטור בארבעה. האוניברסיטה נחלקת לשישה בתי-ספר וקולג'ים:
קולג' לאמנויות ומדעים (College of Arts and Sciences)
בית ספר למנהל עסקים (School of Business)
בית ספר לחינוך (School of Education. תוכנית הבוגר של בית הספר מדורגת במקום השלישי במערב ארצות הברית.
בית ספר להנדסה ומדע יישומי (School of Engineering & Applied Science). תוכנית הבוגר של בית הספר מדורגת במקום ה-19 בארצות הברית.
בית ספר לפיזיותרפיה וסיעוד (School of Nursing and Human Physiology). תוכנית הכשר לאחיות להרדמה מדורגת במקום ה-18 בארצות הברית.
בית ספר ללימודים מקצועיים (School of Professional Studies)
בית ספר למשפטים (School of Law)
ספורט

האוניברסיטה נמצאת במחלקה הראשונה (Division I) של התאחדות ספורט הקולג'ים הלאומי (NCAA) בתחומים כדורסל, בייסבול, כדורגל (Soccer) וטניס לגברים ולנשים. קבוצות הספורט של האוניברסיטה נקראות "הבולדוגים" (Bulldogs או Zags). צבעיה הם כחול, אדום ולבן. הסמל והקמע של קבוצות הספורט הוא בולדוג בשם ספייק (Spike the Bulldog).
הערות שוליים

1 2 3 4  דירוג האוניברסיטה
↑  /facts-and-figures
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011257389205171  BIBSYS: 1022555  CiNii: DA12848157  GND: 116753-4  ISNI: 0000 0001 0668 7980  LCCN: n80097965  NKC: ko2005275695  VIAF: 144246064   WorldCat (עם VIAF): 144246064 
ספייק הבולדוג
חוה רוזנברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1960 (בת 64 בערך) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  מעלות דפנה 
 
חוה רוזנברג (נולדה בשנת ה'תש"ך, 1960) היא סופרת חרדית ישראלית.
ביוגרפיה

רוזנברג נולדה בירושלים, בתו של הרב שמואל וינברג, שהיה מראשי החינוך העצמאי, ונכדתו של האדמו"ר מסלונים, רבי אברהם וינברג (השלישי).
החלה את דרכה כמורה לספרות בבית ספר מטרסדורף בירושלים, ואחר כך לימדה קורסים לספרות ולכתיבה בבתי המורה בישראל. בעברה אף עסקה בכתיבת מחזות. כיום היא עורכת עיתון הילדים של "המודיע" - "המודיע הצעיר", ומלמדת באופן פרטי כתיבה יוצרת. רבות מהכותבות ומהסופרות במגזר החרדי הן תלמידותיה. בנוסף משמשת רוזנברג כמרצה מבוקשת בקרב ציבור הנשים החרדיות, והיא מוזמנת רבות לערבי נשים. הרצאותיה עוסקות לרוב בהתמודדות אמונית פסיכולוגית עם קשיי החיים, כשהרצאתה בדרך כלל בנויה כסיפור. 
רוזנברג עובדת גם כמטפלת אישית בנשים.
רבים מסיפוריה ראו אור כסיפור בהמשכים בעיתונים החרדיים "המודיע", "זרקור", "משפחה" ו"בקהילה", ואחר כך יצאו לאור כספר. סיפוריה נסובים אודות דמויות חרדיות שנתקלות בקשיים כלכליים, רגשיים ואחרים. מאפיין מרכזי של כתיבתה הוא שילוב של קטעי הגות ומחשבה רבים שהיא שמה בפה גיבוריה, או כקטעים נטולי הקשר עלילתי אך בעלי הקשר רעיוני. רוב ספריה מיועדים למבוגרים ולנוער, אך היא כתבה גם לילדים. שמות העט שלה הם: חני רוזן, א. שרי, אלישבע שין, נאווה, תמר נון במוסף 'קטיפה' של "יתד נאמן" ונעמה שתחתיו מתפרסמים סיפורים בהמשכים במוסף 'בתוך המשפחה' של 'משפחה' העוסקים בנושא התמודדות עם זוגיות, שלום בית וגירושין.
רוזנברג התאלמנה בשנת 2005. מתגוררת בשכונת ארזי הבירה בירושלים. גיסה הוא רבי אברהם וינברג, האדמו"ר מסלונים.
ספריה

אולי זאת הרוח
רק בלחש
פקעת
בין הטיפות
על אש נמוכה
תשעים ותשע
כל הסיכויים
לחוד וביחד
הכל יכול לקרות
שריקות
קו השבר
ותמיד לבחור
לחצוב בסלע
עשרים ושמונה שורות
אם אתה לא שם
למה שתיים
זה לא יכול להיות
שוברים שתיקה
רק לא זה (קטיפה)
סירות נייר במים (המודיע הצעיר)
כל שנה בסתיו
כשצרבו החולות
דם כחול
רק לומר שלום
שתי סיכות ביטחון (התפרסם במשפחה, בשם העט 'נאווה')
הלילה הולך בשדרות (התפרסם בבקהילה, בשם העט 'אלישבע שין')
לא דקה הדממה
איך חלפו ציפורים
שתיקה או שתיים
22 נדרים (בשם העט 'נעמה')
הדמעה הזו מיותרת (בשם העט 'נעמה')
אלף סודות וסוד (בשם העט 'נעמה')
הלוואי ירד שלג (בשם העט 'נעמה')
אל תשכח את השמיר (בשם העט 'נעמה')
ככה לא תדע (בשם העט 'תמר נון')
סוליסטית (מזרקור, בשם העט 'חני רוזן')
על הקצה
ולמקומו (קטיפה)
ארבע ודמעה (קטיפה)
אקס פרטה
אין חוט דק מדי
ص

האות צאד (בערבית: صاد) היא האות הארבע-עשרה באלפבית הערבי. לפניה באה האות שין ואחריה האות צ'אד.
צאד מייצגת את העיצור /sˤ/, כלומר גרסה מלועלעת של העיצור /s/ (מעין סמ"ך משולבת עם עי"ן מזרחית). צאד היא אחת מחמשת העיצורים הנחציים (האחרים הם דאד, טא, ט'א וקאף), והיא הגרסה הנחצית של סין.
ישנן שתי דרכים תקניות לתעתק את צאד לעברית: כסמ"ך גרושה (ס'אד) או כצד"י. התעתיק בסמ"ך גרושה מהווה קירוב טוב יותר של הצליל, בעוד שהתעתיק בצד"י קרוב יותר לדרך הכתיבה הערבית, ומרמז על הקשר בין שורשים ערביים למקביליהם בעברית. נהוג גם תעתיק חופשי של צאד כסמ"ך בלי גרש (סאד), תוך ויתור על ההבחנה בין צאד לסין.
צאד משמשת לעיתים קרובות כקיצור לברכה صلى الله عليه وﺳﻠﻢ (צלא אללה עליה וסלם), "שאללה ירחם עליו וישמור אותו".
מקור האות צאד הוא ב"צדֵי" הפניקית ויש לה מקבילות בחלק מהאלפביתים:
אלפבית עברי – צ/ץ
אלפבית יווני –
אלפבית סורי – ܨ
הערות שוליים

↑  התעתיק מערבית לעברית, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  סאן היא אות ארכאית שהייתה בשימוש רק באלפבית היווני הראשוני.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: sad
פצירה

שיני הפצירה המחורצת בהגדלה
פְּצִירָה או שׁוֹפִין היא כלי בתעשיית המתכת והעץ המשמש לשיוף שכבות קטנות מתוך חומרים שונים. רוב הפצירות הן רצועות דקות עשויות מתכת מחורצת ובנויות כך שקצה אחד שלהן צר וחודי. לפצירה שני שימושים עיקריים: בשימוש התעשייתי היא משמשת ככלי ליטוש, ובשימוש הביתי - כלי לשיוף ציפורניים.
סוגי פצירות

קיימות פצירות מחומרים שונים, בגדלים ובחיתוכי שיניים שונים. סוג שיני הפצירה הופך את פעולתה למעודנת או גסה יותר - חריצי שיניים בולטים יובילו לשיוף גס של חומר רב יותר בגימור מחוספס, בעוד ששיניים קטנות ושטוחות יובילו לשיוף עדין של שכבה קטנה של חומר עם גימור חלק.
ישנן פצירות ממוקדות מטרה, לשימושים מגוונים. הבולטות שבהן:
פצירת יהלום - פצירה בעלת חלקיקים קטנים של יהלומים תעשייתיים המוטבעים על משטח הפצירה. היא משמשת עבור משטחים קשים במיוחד, כגון משטחי אבן, זכוכית, או מתכות קשות כגון פלדה מגולוונת.
פצירת מחט – פצירות עדינות המותאמות לשימוש עם חלקים קטנים.
פצירת שופין מעוגלת – פצירות בגודל קטן עד בינוני בצורות המאפשרות להם להגיע למשטחים בעלי צורה לא שגרתית, כמו חלל שעוצב על ידי פלסטיק מוקשח מוזרק.
מכונות פצירה - פצירות שמשתמשים בהם כמו בראשי מקדחה, לשיוף מדויק ולא ידני.
פצירת ציפורניים

פצירת הציפורניים היא כלי שמטרתו לשייף את קצוות הציפורניים. השיוף נעשה על מנת לקצר את אורך הציפורניים, לעצב אותן ולמנוע את התפצלותן ושבירתן. הפצירה משמשת ככלי למניקור ופדיקור בתעשיית הקוסמטיקה. בתהליך השיוף מסירים תאי קרטין בולטים או מיותרים מלוחית הציפורן עד לקבלת גימור חלק.
פצירות ציפורניים עשויות מחומרים שונים, כגון קריסטל, קרמיקה, מתכת, או מתכת מצופה באבן ספיר.
פצירת קרטון - לוח צר וארוך של קרטון מצופה בחלקיקי אבן שמיר חזקה, המסייעת בשחיקת הציפורן, בעוד שבסיס הקרטון מעניק לה גמישות.
פצירת זכוכית – פצירה בעלת שטח זכוכיתי חלק, שאינה גורמת לשבירה או פציעה של הציפורן כפי שפצירת מתכת עלולה לגרום.
מידת החספוס של הפצירה נמדדת ב-grit. טווח הערכים בין 60 ל-240 כך שככל שהערך עולה רמת החספוס יורדת. מידת החספוס הנפוצה לשיוף ציפורן טבעית היא 180 grit.
פצירות מחט
פצירות ציפורניים
Sophie

Sophie הוא אלבום האולפן השני והאחרון של המפיקה, פזמונאית ותקליטנית הסקוטית סופי. האלבום יצא לאור לאחר מותה ב-25 בספטמבר 2024, על ידי חברות התקליטים MSMSMSM ו-Transgressive רקורדס. אחיה, בני לונג, לקח את ההובלה בסיום הפקתו לאחר מותה. לכל הרצועות, פרט לראשונה, יש הופעת אורח.
רקע והכרזה

לאחר מותה הבלתי צפוי של סופי בשנת 2021 מנפילה מקרית של שלוש קומות בגיל 34, נדונו תוכניות הוצאת יצירותיה שטרם פורסמו. ביוני 2021, אחיה בני לונג שקל את האפשרות להוציא לאחר המוות את ההמשך המתוכנן שלה לאלבום הבכורה שלה, Oil of Every Pearl's Un-Insides, והצהיר שהוא "רק היה צריך גימור".
על פי אחיה בני לונג, האלבום היה כמעט שלם בזמן מותה של סופי. רשימת השירים "שורטטה בערך" על ידה. כמהנדס אולפן ותיק של סופי, לונג השלים את האלבום. גם שתי אחיותיהן היו מעורבות בתהליך. לרוב השירים כבר הוכנו תכונות כמו עיבודים והפקה. חלק מהשירים נזקקו למינימום מיקס ומאסטרינג, בעוד שאחרים היו איפשהו בין מערכונים להדגמות. דיונים נרחבים עם סופי הנחו אותו בקביעת הכיוון שעל כל מסלול לקחת.
כ-3 שנים לאחר מכן, ב-21 ביוני 2024, פורסם סרטון באורך שעה בערוץ היוטיוב של סופי. לסרטון לא היה מידע אחר מלבד התאריך 24 ביוני 2024 בשעה 18:30 לפי שעון לונדון, הרשום עבור אזורי זמן שונים ברחבי העולם. ב-24 ביוני, יצא לאור הסינגל המוביל מהאלבום, "Reason Why", בהשתתפות קים פטרס ו-BC Kingdom, במקביל לצאתו נחשף שמו של האלבום שיקרא Sophie, ושיצא לאור ב-25 בספטמבר.
בעמוד האינסטגרם של סופי פרסמה משפחתה את ההצהרה הבאה בנוגע לאלבום:
כשאנחנו, משפחתה של סופי, עשינו את צעדינו הראשונים לקראת הגשמת הפרויקט הזה, יצרנו קשר עם החברים היקרים איתם היא ראתה את האלבום. כתבנו, "מצאנו נחמה במוזיקה שסופי השאירה לנו, זו מתנה שאנחנו באמת מוקירים כשאנחנו מנסים למצוא דרך קדימה, עם סופי לנצח במרכז העולמות שלנו." סופי לא דיברה בפומבי על חייה הפרטיים, והעדיפה לשים את כל מה שרצתה לבטא במוזיקה שלה. זה מרגיש רק נכון לחלוק עם העולם את המוזיקה שהיא קיוותה להוציא, מתוך אמונה שכולנו יכולים להתחבר אליה בצורה הזו, הצורה שהיא הכי אהבה. סופי נתנה את כולה למוזיקה שלה. כאן תמיד אפשר למצוא אותה.
האלבום יצא לאור בשירותי סטרימינג יומיים מוקדם ב-25 בספטמבר, לאחר הקרנת הבכורה של סרטון בן שש דקות המציג ראיונות של משתפי הפעולה של האלבום.
רשימת רצועות

| Sophie> מס' | Sophie> שם | Sophie> משך | Sophie>  | Sophie>  | Sophie>  | Sophie>  | Sophie>  | Sophie>  | Sophie>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Intro (The Full Horror)  | 4:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Rawwwwww (בהשתתפות Jozzy)   | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Plunging Asymptote (בהשתתפות ג'וליאנה הוקסטאבל)   | 4:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Dome's Protection (בהשתתפות נינה קרביץ)   | 7:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Reason Why (בהשתתפות קים פטרס ו-BC Kingdom)   | 3:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Live in My Truth (בהשתתפות BC Kingdom וליז)   | 4:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Why Lies (בהשתתפות BC Kingdom וליז)   | 4:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Do You Wanna Be Alive (בהשתתפות סינה פירס)   | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Elegance (בהשתתפות פופסטאר)   | 4:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Berlin Nightmare (בהשתתפות אוויטה מנג'י)   | 3:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Gallop (בהשתתפות אוויטה מנג'י)   | 1:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | One More Time (בהשתתפות פופסטאר)   | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Exhilarate (בהשתתפות ביבי בורלי)   | 4:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Always and Forever (בהשתתפות האנה דיאמונד)   | 4:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | My Forever (בהשתתפות ססיל מאמינה)   | 4:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Love Me off Earth (בהשתתפות דוס)   | 3:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 67:02 |  |  |  |  |  |  |  |
"Always and Forever" מכיל אינטרפולציה של "One Man" מאת שאנל.
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 25 בספטמבר 2024 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | MSMSMSM • Transgressive |  |
| כלל העולם | 27 בספטמבר 2024 | תקליטור • תקליט | MSMSMSM • Transgressive |  |
הערות שוליים

↑  "Ben Long, SOPHIE's Brother, Talks Posthumous Album". PAPER Magazine. נבדק ב-2024-09-27.
1 2  D'Souza, Shaad (2024-09-20). "'My first impression was this person's a genius': the life and legacy of producer pioneer Sophie". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-09-20.
1 2  Strauss, Matthew (2024-06-24). "First and Final Posthumous SOPHIE Album Announced". Pitchfork. נבדק ב-2024-06-24.
↑  Bain, Katie. "SOPHIE's Brother on Plans for Unreleased Music: 'Doing Right by SOPHIE' Is Top Priority". Billboard. נבדק ב-23 בספטמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cain, Sian. "Sophie: posthumous final album to be released in September". The Guardian. נבדק ב-23 בספטמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pareles, Jon. "Sophie Died in 2021. The Album She Left Behind Is Now Complete". The New York Times. נבדק ב-22 בספטמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A new Sophie album, featuring previously unheard tracks has been announced". Crack. 2024-06-24. נבדק ב-2024-06-24.
↑  Sophie (2024-06-21). @MSMSMSM_FOREVER. נבדק ב-2024-06-24 – via YouTube.
↑  "Sophie's Self-Titled Final Album to Be Released Posthumously on September 27". Paste.
↑  "A message from SOPHIE's family". Instagram. 24 ביוני 2024. ארכיון מ-24 ביוני 2024. נבדק ב-25 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pappis, Konstantinos (24 ביוני 2024). "Posthumous SOPHIE Album Announced: Listen to 'Reason Why' Featuring Kim Petras and BC Kingdom". Our Culture Mag. נבדק ב-26 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  SOPHIE (2024-09-25). SOPHIE. נבדק ב-2024-09-25 – via YouTube.
1 2  SOPHIE (באנגלית), 2024-09-25, נבדק ב-2024-09-25
↑  "Sophie – Sophie. Sophie". Ochre. 24 ביוני 2024. נבדק ב-24 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 856511d5-9fbc-4f0f-907e-13e78a6b06e4
איליה אבולדזה

| --- | --- |

 לידה:  24 בנובמבר 1901 Zeda Sakara, גאורגיה 
 פטירה:  9 באוקטובר 1968 (בגיל 66) טביליסי, ברה"מ 
 ענף מדעי:  פילולוגיה 
 מקום קבורה:  פנתאון דידובה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הממלכתית של טביליסי 
 מוסדות:  האוניברסיטה הממלכתית של טביליסי 
 
איליַה אבּוּלַדזֵה (בגאורגית: ილია აბულაძე‏; 24 בנובמבר 1901 – 9 באוקטובר 1968) היה פילולוג גאורגי, שייסד את המרכז הגאורגי לכתבי יד.