stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועד הצירים
תחומי פעילותו של ועד הצירים > השאלה הערבית

גיבושה של מדיניות ציונית מול הערבים בארץ ישראל היה אחד התפקידים העיקריים של ועד הצירים. בעיית הערבים לא העסיקה את הציונים עד תקופתו של הוועד. בניגוד לציונים, היו הערבים ללא מסגרות מוסדיות וללא הנהגה וחזון וסבלו מחוסר זהות לאומית. אף על פי כן, מאז שנות ה-90 של המאה ה-19 ניתן לראות התנגדות של הערבים לתנועה הציונית בארץ, אך התנגדות זו הייתה בעיקר בקרב שכבה דקה של האינטליגנציה הערבית. כמו כן, העזיבה של הטורקים את ארץ ישראל לאחר מלחמת העולם הראשונה וכניסתם של הבריטים פגעה במצב הכלכלי והמורלי של הערבים - רבים מהם מילאו תפקידים במשטר הטורקי והרגישו נאמנות וקרבה לשלטון. הערבים חלמו על מסגרת מדינית ערבית רחבה שתכלול את ארץ ישראל, סוריה ועבר הירדן.
לאחר שהגיעה לארץ ישראל, השתתפה המשלחת ב-27 באפריל 1918 בפגישה שערך המושל הצבאי של ירושלים, רונלד סטורס, בהשתתפות נכבדים ערבים, ברובם נציגי העדות השונות.
ויצמן קיים שיחות נוספות עם מנהיגים ערבים, בהן ניסה להסיר את החששות שהיו להם מפני הציונים והדגיש את האינטרסים המשותפים בין היהודים לערבים ואת התועלת שתצמח משיתוף פעולה. למרות זאת, הוא לא הסתיר את המטרה הסופית של הציונות: להקים בארץ ישראל ישות יהודית. ניסיונות הגישור ירדו לטמיון. במכתבו לבלפור תיאר ויצמן את העם הערבי כבעל אופי בוגדני שלא ניתן לסמוך עליהם כבני ברית. עד מהרה הגיעו חברי ועד הצירים להבנה כי אין סיכוי להגיע עם ההנהגה הערבית להבנה ושיתוף פעולה. היה חשש מצד ויצמן, כי ההנהגה הערבית מגיבה בצורה הזו "בשל העדר עמדה חד משמעית מצד הממשל הבריטי בארץ לגבי התחייבות של בריטניה כלפי התנועה הציונית".
דרך נוספת הייתה מציאת בן שיח ערבי אחר לשיחות. את התפקיד קיבל הנסיך פייסל, בנו של מלך חג'אז. הציונים לא ידעו להעלות פתרונות ל"בעיה הערבית", למרות זאת היו לפייסל ולציונים גם אינטרסים משותפים: התלות בבריטניה, בריטניה זקוקה להם על מנת לשמור על אחיזה באזור, סלידה מהשלטון הצרפתי והאינטרס העיקרי היה השמועות על הסכם סודי שעומד להחתם בין צרפת לבריטניה על חלוקה של שטחי האימפריה העות'מאנית הידוע בכינוי סייקס-פיקו. ואכן ב-3 בינואר 1919 נחתם הסכם ויצמן-פייסל. להסכם הישג בלתי מבוטל והוא הכרתו של פייסל במפעל הציוני ובתנועה הציונית של הלאום היהודי, כהגדרתם בהצהרת בלפור, והסכמתו לרוב מטרותיה בארץ ישראל.
ב-2 בנובמבר 1918 ערך ועד הצירים בירושלים תהלוכה וחגיגות לציון יום השנה להצהרת בלפור. מנהיגי הערבים בארץ ישראל החליטו לנצל את המאורע הזה, ומשלחת של ראשי הציבור המוסלמי והנוצרי בראשות ראש עיריית ירושלים מוסא כאט'ם אל-חוסייני מסרה את מחאת האגודות הערביות נגד המדיניות הציונית למושל ירושלים, רונלד סטורס.
סופו של הארגון

ועד הצירים כיהן שלוש שנים וחצי: מ-1918 ועד 1921, אך נראה שלא מיצה את תפקידיו ולא מימש את הציפיות שתלו בו. אחת הבעיות הקשות של הוועד הייתה הרכבו. חברי הוועד לא הכירו אחד את השני, בנושאים רבים לא שררה ביניהם תמימות דעים ואף היו מתיחויות רבות ביניהם עובדה שהפריע לקבלת החלטות ובפעילות הסדירה של הוועד. כמו כן, חברי הוועד תכננו לשהות בארץ ישראל תקופה קצרה ומשזו הסתיימה נתקל ויצמן בקשיים לגייס נציגים חדשים שיתאימו לתפקיד. באותה עת היה על ויצמן לעזוב את ארץ ישראל ולנסוע לבריטניה וארצות הברית כדי לפעול ברמה מדינית–פוליטית ולגייס כספים לטובת הוועד והכשרת היישוב להקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל.
בנוסף, נדמה היה שלוועד לא היה קו מנחה ומדיניות ברורה, עובדה שהייתה בעוכריו. בזמן שהיו ציפיות מצד העם להתפתחות והתקדמות, הוחמצה ההזדמנות בשל נסיבות כלכלית קשות ובשל חוסר יעילות מצד הוועד. ביקורת רבה הייתה על ועד הצירים שלא גיבש תוכנית פעולה, שלא חילק כראוי את המשאבים שהוקצבו לו ושהפנה את רוב משאביו והסיוע לשירותי הרווחה והסעד יותר מאשר לפיתוח חקלאי וכלכלי. גורם נוסף הוא חוסר האהדה והגיבוי מצד ההנהגה הציונית העולמית מחד, ומפלגות הפועלים במיוחד "אחדות העבודה" מאידך, שגרמו לערעור בסמכותו ובשליטתו של הוועד וייתכן שבכך אף מנעו את מימוש תוכניותיו.
לקריאה נוספת

נחום גרוס, חגית לבסקי, הנחת יסודות למדיניות פיננסית ציונית: תקופת ועד הצירים 1918-1921, ירושלים: האוניברסיטה העברית, 1978.
שמעון רובינשטיין, המדיניות הקרקעית של ועד הצירים ב-1918, תל אביב: הוצאת ירון גולן, 1993.
ד' שחר, מגלות לקוממיות - תולדות עם ישראל בדורות האחרונים, עידן-הוצאה לאור, 1990.
א' פריזל, המדיניות הציונית, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1977.
תרומת הדשן

ערך זה עוסק במצוות תרומת הדשן בבית המקדש. אם התכוונתם לשו"ת "תרומת הדשן" של רבי ישראל איסרלן, ראו .
| --- | --- |
 מקרא:  ספר ויקרא, פרק ו', פסוקים ב'–ד'
 משנה תורה:  ספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ב', הלכות י'-ט"ו
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה ל' ספר החינוך, מצווה קל"א
 
תרומת הדשן היא מצווה שמתבצעת על ידי סילוק כמות קטנה של אפר, שנוצר על מזבח העולה משריפת הקרבנות. הראשונים חולקים האם לוקחים מאפר בשר הקרבנות או אפר עצי ההסקה. הדשן שסולק מן המזבח בתרומת הדשן מונח על רצפת העזרה במרחק-מה מן המזבח. המצווה נעשית על ידי כהנים בלבד, וזמנה הוא מדי יום ביומו, לרוב בסמוך לעלות השחר. החיוב לקיים מצווה זו הוא כאשר בית המקדש קיים.
מקור המצווה

מקור המצווה בספר ויקרא, בתחילת פרשת צו:
צַו אֶת אַהֲרֹן וְאֶת בָּנָיו לֵאמֹר זֹאת תּוֹרַת הָעֹלָה, הִוא הָעֹלָה עַל מוֹקְדָה עַל הַמִּזְבֵּחַ כָּל הַלַּיְלָה עַד הַבֹּקֶר וְאֵשׁ הַמִּזְבֵּחַ תּוּקַד בּוֹ. וְלָבַשׁ הַכֹּהֵן מִדּוֹ בַד וּמִכְנְסֵי בַד יִלְבַּשׁ עַל בְּשָׂרוֹ,  וְהֵרִים אֶת הַדֶּשֶׁן אֲשֶׁר תֹּאכַל הָאֵשׁ אֶת הָעֹלָה עַל הַמִּזְבֵּחַ, וְשָׂמוֹ אֵצֶל הַמִּזְבֵּחַ. וּפָשַׁט אֶת בְּגָדָיו וְלָבַשׁ בְּגָדִים אֲחֵרִים, וְהוֹצִיא אֶת הַדֶּשֶׁן אֶל מִחוּץ לַמַּחֲנֶה אֶל מָקוֹם טָהוֹר
פירוט המצווה

על הכהן ללבוש בגדי כהונה, שהם - לדעת חלק מן הראשונים - פחותים בחשיבותם מבגדי הכהונה הרגילים, ולדעת ראשונים אחרים בגדים רגילים. אחר כך עליו לקדש את ידיו ואת רגליו, ליטול מחתה מכסף הממוקמת בפינה המערבית של הכבש, לעלות בכבשׁ העולה אל המזבח, לחפור בעזרת המחתה בערימת האפר שהצטברה על המזבח כדי לקחת אפר נקי, לחתות אפר וגחלים אל תוך המחתה (בכמות של לפחות קומץ אחד), לרדת חזרה אל העזרה, לפנות שמאלה לכיוון מזרח העזרה, לפסוע כעשר אמות צפונה של הכבש ולרוקן את האפר שבמחתה על רצפת העזרה, במרחק שלושה טפחים מן הכבש ולקיים את מצוות התורה :"ושמו אצל המזבח".
לאחר תרומת הדשן, עולים הכוהנים האחרים אל המזבח, מסלקים למקום אחד את כל האפר והגחלים שהצטברו בעבודת הקרבנות של יום האתמול, ומתחילים לארגן את המזבח לעבודת היום החדש. כאשר הצטברה כמות גדולה של אפר על המזבח, היו מפנים אותה - לאחר תרומת הדשן - למקום מיוחד מחוץ למחנה.
לפי המדרש אחד הנסים שנעשו בבית המקדש היה שהאפר שהיו מרימים מן המזבח ושמים בבית הדשן, היה נבלע במקומו, ולא היה ניכר מבחוץ.
בימי חול היו מבצעים את תרומת הדשן סמוך לעלות השחר. בימי כיפורים היו עושים זאת מיד אחר חצות הלילה, ובשאר החגים היו עושים זאת לאחר שעבר השליש הראשון של הלילה.
קביעת הכהן התורם

בתחילה לא הייתה קביעות בזכות תרומת הדשן, וכל כהן שרצה יכול היה לקיים מצווה זו. הנוהג היה, שאם היו מספר כהנים חפצים במצווה, הם היו רצים אל המזבח, והכהן הקודם את חברו בשיעור ארבע אמות - זכה במצווה. לאחר שפעם אירע שדחף אחד הכהנים את חברו תוך כדי הריצה, והלה נפל ונשברה רגלו, תיקנו בית הדין של הכהנים, שזכות המצווה תיקבע בהגרלה (בלשון המשנה: "פייס").
לאחר קביעה זו נוצר חשש שמא לא יבוא איש לקיים את המצווה, מאחר שהסיכויים לזכות בהגרלה זו אינם רבים. הוחלט אפוא, שמי שיזכה במצוות תרומת הדשן, יזכה גם בעבודת סידור המזבח ("סידור המערכה הגדולה") ובמצוות הולכת שני בולי עץ מלשכת העצים אל המזבח.
הערות שוליים

↑  ונחלקו אמוראים אם זר שתרם את הדשן חייב מיתה, לדעת לוי חייב ולדעת רב פטור (תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ד)
↑  מנחת חינוך קלא, אות ב'
↑  רש"י, מסכת יומא, דף י"ב, עמוד ב', ד"ה את השחקין
↑  הרמב"ם כותב שלוקחים גחלים, ללא שאריות קרבנות שטרם נשרפו כליל[דרוש מקור]
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ד, עמוד א'
↑  ספר החינוך, מצווה קל"א
↑  ילקוט מעם לועז ספר ויקרא פרשת צו עמוד נז
↑  מסכת יומא, סוף הפרק הראשון
↑  הגמרא במסכת יומא מוסיפה, שאירע מקרה שכהן אחד הקדים את חברו בארבע האמות וזכה במצווה. חברו זעם עליו, שלף סכין ודקר את הכהן המנצח.
↑  משנה, מסכת יומא, פרק ב', משנה א', ובתלמוד שם
| מזבח העולה |
| --- | --- | --- |
| מערכות מזבח העולה | המערכה הגדולה • מערכה שנייה של קטורת • מערכת התמיד |  |
| מקומות על מזבח העולה | הכבש • התפוח • השיתין • בית הדשן |  |
| כלי מזבח העולה | פסכתר • מגרפה • מזרק • מחתה |  |
| עבודות במזבח העולה | תרומת הדשן |  |
| ספר ויקרא |
| --- | --- | --- |
| פרשת ויקרא | קורבן עולה • קורבן מנחה • קורבן שלמים • קורבן חטאת • קורבן עולה ויורד • קורבן אשם |  |
| פרשת צו | תרומת הדשן • מנחת חינוך • איסור אכילת חלב • שבעת ימי המילואים |  |
| פרשת שמיני | חנוכת המשכן • נדב ואביהוא • קטורת • איסור עבודה במקדש פרוע ראש • מאכלות אסורות • טומאה וטהרה |  |
| פרשת תזריע | טומאת יולדת • קורבן יולדת • נגע הצרעת • נגעי אדם • צרעת הבגד |  |
| פרשת מצורע | צרעת • היטהרות מטומאה • קרבן מצורע • צרעת הבתים • נידה • זב • זבה • טומאת קרי |  |
| פרשת אחרי מות  | יום הכיפורים בבית המקדש • שחוטי חוץ • כיסוי הדם • איסור עריות |  |
| פרשת קדושים | מצוות שבין אדם למקום: עבודת אלילים • שבת •שבועת שקר • כלאיים שעטנז   מצוות שבין אדם לחברו: ואהבת לרעך כמוך • כיבוד אב ואם • גנבה • שקר • רכילות • לא תשנא את אחיך בלבבך • תוכחה • לא תקום ולא תטור • והדרת פני זקן • איסור קללה איסור קללת אב ואם   צדק חברתי: הלנת שכר • לפני עיוור לא תיתן מכשול • לקיחת שוחד • אהבת הגר • איסור אונאה במשקולות • מורא מקדש • פיגול  מצוות התלויות בארץ: עורלה • נטע רבעי • מתנות עניים • לקט שכחה ופאה  חוקות הגויים: לא תאכלו על הדם • לא תנחשו ולא תעוננו • הקפת הראש • השחתת הזקן • כתובת קעקע • העלאה באוב • ידעוני • עבודת המולך   מיתת בית דין • כרת • איסור עריות |  |
| פרשת אמור | כהן • איסורי נישואים לכהן • איסור טומאה למת • דיני כהן גדול • כהן בעל מום • איסור עבודה לכהן טמא או לישראל • בעל מום • אותו ואת בנו • המועדים • הדלקת הנרות במקדש • לחם הפנים • פרשת המקלל • חובל |  |
| פרשת בהר | שמיטה • שנת יובל • גאולת קרקע • איסור ריבית • עבד עברי • איסור עשיית פסל • אבן משכית |  |
| פרשת בחוקותי | פרשת התוכחה • ערכין (יהדות) • תמורה (קורבנות) • פדיון (הלכה) |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
קטאן ג'וניור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 כללי
 סוגה:  משחק לוח 
 מספר שחקנים:  2-4
 פיתוח:  קלאוס טויבר
 הוצאה לאור:  גרמניה Kosmos   בריטניה ארצות הבריתMayfair Games   יפןCapcom  הולנד בלגיה Games 999 ספרד פורטוגל ברזיל Devir קנדה Strategy Games רוסיה Smart איטליה Tilsit,Giochi Uniti צרפת Firosofia הונגריה Piatnik ישראל הקוביה יפן Jipi 
 גילאים:  6 ומעלה
 זמן המשחק:  30-40 דקות
 מיומנות:  מזל, ומעט אסטרטגיה
 אתר רשמי
 
קטאן ג'וניור היא גרסה עצמאית למשחק המתיישבים של קטאן שתוכננה על ידי קלאוס טויבר. המשחק הופץ לראשונה בשנת 2012 ותורגם לעברית על ידי חברת "הקוביה" בשנת 2019. המשחק מיועד לשניים עד ארבעה שחקנים.
חוקי המשחק

רוב חוקי המשחק זהים לחוקי משחק הבסיס עם מספר שינויים עיקריים:
המשאבים במשחק הבסיס מתחלפים במשאבים: עץ, צמר, אננס, חרב וזהב.
הדרכים מתחלפות בספינות.
היישובים מוחלפים במאורות פיראטים.
על מנת לנצח יש לבנות שבע מאורות פיראטים.
השודד מתחלף ב"קפטן חמדני", שלא שודד את השחקנים, אלא רק מונע אספקה של משאבים.
הערות שוליים

↑  בגרסה האנגלית נקראת הדמות "Ghost Captain"
↑  CATAN Junior, Catan
| קטאן (סדרת משחקים) |
| --- | --- | --- |
| משחק הבסיס | המתיישבים של קטאן |  |
| הרחבות המשחק | קטאן: ערים ואבירים • קטאן: סוחרים וברברים • קטאן: יורדי הים • קטאן: מגלי ארצות ופיראטים • (הרחבות קטאן נוספות) |  |
| גרסאות עצמאיות | קטאן: עליית שבט האינקה • קטאן ג'וניור • קטאן: גיבורי החלל • קטאן: משמר הלילה |  |
| יוצרים ומפתחים | קלאוס טויבר • בנג'מין טויבר |  |
סימון אנגפנדואטנבו

סימון אנגפנדואטנבו (בצרפתית: Simon Ngapandouetnbu; נולד ב-12 באפריל 2003 בפומבאן שבקמרון) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת השוער בקבוצת אולימפיק מרסיי מליגת העל הצרפתית ובנבחרת קמרון.
קריירת מועדונים

אנגפנדואטנבו גדל במחלקות הנוער של ASPTT מרסיי, ASMJ בלאנקארד ואולימפיק מרסיי. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצת המילואים של אולימפיק מרסיי.
קריירה בינלאומית

אנגפנדואטנבו נכלל בסגל נבחרת קמרון לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת קמרון לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
הערות שוליים

↑  Squad Announcement בחשבון הטוויטר הרשמי של נבחרת קמרון, 8 בנובמבר 2022
↑  Liste des Lions Indomptables sélectionnés pour la CAN 2023 בחשבון הפייסבוק הרשמי של פדרציית הכדורגל הקמרונית, 28 בדצמבר 2023 (בצרפתית)
| נבחרת קמרון – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 אנגפנדואטנבו •  2 אנגום •  3 נקולו •  4 וו •  5 אונדואה •  6 אנגמלאו •  7 נקודו •  8 זמבו אנגיסה •  9 אנסאמה •  10 אבובקאר •   11 באסוגוג •  12 טוקו אקמבי • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 ז'ואה • 15 קונדה • 16 אפאסי • 17 אמבאיזו • 18 הונגלה • 19 פאי • 20 אמבאומו • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 א. אוננה • 24 אבוסה • 25 טולו • 26 מארו • מאמן: סונג |  1 אנגפנדואטנבו •  2 אנגום •  3 נקולו •  4 וו •  5 אונדואה •  6 אנגמלאו •  7 נקודו •  8 זמבו אנגיסה •  9 אנסאמה •  10 אבובקאר •   11 באסוגוג •  12 טוקו אקמבי • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 ז'ואה • 15 קונדה • 16 אפאסי • 17 אמבאיזו • 18 הונגלה • 19 פאי • 20 אמבאומו • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 א. אוננה • 24 אבוסה • 25 טולו • 26 מארו • מאמן: סונג | קמרון |
| נבחרת קמרון – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 אונדואה •  2 מוקודי •  3 אנגמלאו •  4 וו •  5 טולו •  6 קמן •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 מגרי •  10 אבובקאר •   11 נקודו •  12 טוקו אקמבי • 13 אטבה •  14 צ'מאדו • 15 גונסאלס • 16 אפאסי • 17 נייו • 18 יונגווה • 19 מומבניה • 20 אליוט • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 אנגפנדואטנבו • 24 אוננה • 25 בוקלה • 26 צ'אטו • 27 דואלה • מאמן: סונג |  1 אונדואה •  2 מוקודי •  3 אנגמלאו •  4 וו •  5 טולו •  6 קמן •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 מגרי •  10 אבובקאר •   11 נקודו •  12 טוקו אקמבי • 13 אטבה •  14 צ'מאדו • 15 גונסאלס • 16 אפאסי • 17 נייו • 18 יונגווה • 19 מומבניה • 20 אליוט • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 אנגפנדואטנבו • 24 אוננה • 25 בוקלה • 26 צ'אטו • 27 דואלה • מאמן: סונג | קמרון |
אלאי קאסם

אלאי עלי פאדל קאסם (בערבית: الاي علي فاضل قاسم, בתעתיק מדויק: אלאי עלי פאצ'ל קאסם; נולד ב-16 בפברואר 2003 בגטבורג שבשוודיה) הוא כדורגלן עיראקי יליד שוודיה המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת גטבורג מליגת העל השוודית ובנבחרת שוודיה.
קריירת מועדונים

קאסם גדל במחלקות הנוער של האקן וגטבורג. בעונת 2022 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של גטבורג במסגרת ליגת העל השוודית.
קריירה בינלאומית

ב-23 בספטמבר 2022 ערך קאסם את הופעת הבכורה שלו בנבחרת עיראק, בהפסד לנבחרת עומאן במשחק ידידות.
1871

שנת 1871 היא השנה ה-71 במאה ה-19. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1871 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-12 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
אירועים

18 בינואר – אוטו פון ביסמרק ווילהלם הראשון מכריזים בוורסאי על הקמת הרייך השני, ולמעשה איחוד גרמניה מאחדים את גרמניה
28 בינואר – נחתם הסכם שביתת הנשק בין גרמניה לצרפת שסיים את מלחמת צרפת–פרוסיה
17 בפברואר – צבא פרוסיה כובש את פריז
18 במרץ – ההמונים כובשים את פריז ומכריזים על הקמת הקומונה הפריזאית
21 במרץ – העיתונאי הנרי מורטון סטנלי יוצא למסעו בחיפוש אחר דייוויד ליווינגסטון
26 במרץ – הקומונה הפריזאית מוכרזת באופן רשמי בפריז
27 במרץ – משחק הרוגבי הבינלאומי הראשון מתקיים בין נבחרות אנגליה וסקוטלנד
1 באפריל – חוקה חדשה מאומצת על ידי האימפריה הגרמנית
26 באפריל – אסון קריסת המקווה באודסה – שש מנשות הקהילה היהודית באודסה נהרגו ורבות אחרות נפצעו
10 במאי – מלחמת צרפת–פרוסיה נגמרת בכישלון צרפתי והקמת הקיסרות הגרמנית
30 במאי – הקומונה הפריזאית נופלת
20 ביולי – קולומביה הבריטית מצטרפת לקונפדרציה של קנדה
28 בספטמבר – חוק הרחם החופשי בברזיל – שלב נוסף בתהליך ביטול העבדות במדינה
8 באוקטובר – השרפה הגדולה של שיקגו
28 באוקטובר – הנרי מורטון סטנלי ודייוויד ליווינגסטון נפגשים בכפר אוג'יג'י
10 בנובמבר – הנרי מורטון סטנלי מאתר את דייוויד ליווינגסטון באוג'יג'י סמוך לאגם טנגניקה ומברכו במשפט המפורסם: "ד"ר ליווינגסטון, אני משער?"
נולדו

4 בפברואר – פרידריך אברט, מדינאי גרמני, נשיאה הראשון של רפובליקת ויימאר (נפטר ב-1925)
25 בפברואר – לסיה אוקראינקה, מהמשוררות והסופרות החשובות ביותר בספרות האוקראינית (נפטרה ב-1913)
5 במרץ – רוזה לוקסמבורג, מנהיגה קומוניסטית בגרמניה (נרצחה ב-1919)
10 ביולי – מרסל פרוסט, סופר צרפתי (נפטר ב-1922)
19 באוגוסט – אורוויל רייט, חלוץ תעופה (נפטר ב-1948)
27 באוגוסט – תאודור דרייזר, סופר אמריקני (נפטר ב-1945)
30 באוגוסט – ארנסט רתרפורד, פיזיקאי ניו זילנדי (נפטר ב-1937)
27 בספטמבר – גרציה דלדה, סופרת, משוררת ומחזאית איטלקייה, כלת פרס נובל לספרות (נפטרה ב-1936)
2 באוקטובר – קורדל הול, מדינאי אמריקאי (נפטר ב-1955)
14 באוקטובר – אלכסנדר זמלינסקי, מלחין, מנצח ופסנתרן (נפטר ב-1942)
25 באוקטובר – ישעיהו ברשדסקי, סופר עברי בתקופת התחייה (נפטר ב-1908)
30 באוקטובר – פול ואלרי, משורר צרפתי (נפטר ב-1945)
8 בנובמבר – נחמיה אנטון נובל, רב אורתודוקסי מודרני, דרשן והוגה דעות יהודי גרמני (נפטר ב-1922)
9 בנובמבר – פלורנס סאבין, מדענית רפואית אמריקאית (נפטרה ב-1953)
17 בדצמבר – אליעזר לָזָרוּס גולדשמידט, חוקר יהדות ומזרחן יהודי-ליטאי, מתרגם התלמוד הבבלי לגרמנית (נפטר ב-1950)
נפטרו

18 במרץ – אוגוסטוס דה מורגן, מתמטיקאי ולוגיקן בריטי (נולד ב-1806)
11 במאי – ג'ון הרשל, אנגלי שהיה מתמטיקאי, אסטרונום, כימאי ומחלוצי הצילום (נולד ב-1792)
7 בדצמבר - יעקב אטלינגר מרבני יהדות גרמניה ומחבר הספר ערוך לנר
ראו גם

1871 במדע‎
ילידי 1871‎
נפטרים ב-1871‎
השריפה הגדולה של שיקגו. תדפיס ליתוגרפי של חברת קורייר ואייבס, 1871
קאמורי דומביה

קאמורי דומביה (בצרפתית: Kamory Doumbia; נולד ב-18 בפברואר 2003) הוא כדורגלן מאלי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ברסט מהליגה הצרפתית בהשאלה מסטאד ריימס ובנבחרת מאלי.
קריירת מועדונים

דומביה גדל באקדמיה של המועדון המאלי Guidars. ב-9 ביולי 2021 הוא חתם בקבוצת המילואים של סטאד ריימס. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון ב-9 בינואר 2022 בתיקו 0–0 עם קלרמון פוט. ב-14 במאי כבש שער בכורה בליג 1, בניצחון קבוצתו 1–2 על סנט אטיין.
קריירה בין־לאומית

דומביה זומן לנבחרת מאלי הבוגרת ביוני 2022. הוא שיחק בה לראשונה בניצחון במשחק ידידות 1–0 על זמביה ב-23 בספטמבר 2022. ב-23 במרץ 2023 כבש שער בכורה בניצחון 0–2 על גמביה.
נכלל בסגל נבחרת מאלי לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
הערות שוליים

↑  CAF announces Final Squad List for TotalEnergies Africa Cup of Nations Cote d'Ivoire 2023  באתר הרשמי של קונפדרציית_הכדורגל_של_אפריקה, 6 בינואר 2024 (באנגלית)
| נבחרת מאלי – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 דיאוורה •  2 ה. טראורה •  3 דאנטה •  4 א. היידארה •  5 קויאטה •  6 ס. ניאקאטה •  7 מ. דומבייה •  8 סמאסקו •  9 סיסוקו •  10 ביסומה •   11 קוליבאלי •  12 קמארה • 13 דיארה •  14 דוקורה • 15 פופאנה • 16 דיארה • 17 סאקו • 18 י. ניאקאטה • 19 דיאבטה • 20 קויטה • 21 א. טראורה • 22 א. דומבייה • 23 דיאנג • 24 ב. טראורה • 25 סינאיוקו • 26 ק. דומביה • 27 דורז'לה • מאמן: שלה |  1 דיאוורה •  2 ה. טראורה •  3 דאנטה •  4 א. היידארה •  5 קויאטה •  6 ס. ניאקאטה •  7 מ. דומבייה •  8 סמאסקו •  9 סיסוקו •  10 ביסומה •   11 קוליבאלי •  12 קמארה • 13 דיארה •  14 דוקורה • 15 פופאנה • 16 דיארה • 17 סאקו • 18 י. ניאקאטה • 19 דיאבטה • 20 קויטה • 21 א. טראורה • 22 א. דומבייה • 23 דיאנג • 24 ב. טראורה • 25 סינאיוקו • 26 ק. דומביה • 27 דורז'לה • מאמן: שלה | מאלי |
הלל (ארגון)

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  וושינגטון די. סי. 
 מייסדים:  Rabbi Benjamin Frankel 
 נשיא:  אדם ליהמן
 עובדים:  1,200
 תקופת הפעילות:  1923–הווה (כ־101 שנים) 
 www.hillel.org
 
הִלֵל - המרכז לחיים יהודיים בקמפוס (באנגלית: Hillel: The Foundation for Jewish Campus Life; מוכר בשם "הלל") הוא ארגון הקמפוס לסטודנטים יהודים הגדול ביותר בעולם.
מטרת הארגון היא "להעשיר את חיי הסטודנטים היהודיים הלומדים לתואר ראשון ולתארים מתקדמים, באופן שיאפשר להם להעשיר את העם היהודי ואת העולם."
בפועל ארגון הלל מאפשר לסטודנטים יהודיים לקחת חלק בפעילויות דתיות, תרבותיות, אמנותיות, ופעילויות המשרתות את הקהילה.
הארגון נקרא על שמו של הלל הזקן, אשר עבר מבבל לארץ ישראל במאה ה-1.
היסטוריה

ארגון הלל הוקם בשנת 1923 באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, על ידי חברי הקהילה היהודית המקומית וקהילת הסטודנטים היהודיים המקומית. מאוחר יותר מומן הארגון על ידי ארגון בני ברית, שהיה הארגון התומך עד שנות ה-90. באותה תקופה מנה הארגון למעלה מ-120 ארגוני משנה ושותפים ביותר מ-400 קמפוסים.
בשנת 1994 כאשר ריצ'רד ג'ואל היה נשיא הארגון הוא נפרד מ"בני ברית" והפך להיות ארגון עצמאי.
כיום הלל הוא ארגון הסטודנטים היהודיים הגדול בעולם. ניתן למצוא את ארגוני המשנה שלו בישראל, דרום אמריקה, ארצות הברית, קנדה וחבר המדינות לשעבר. ארגונים שותפים פעילים באוסטרליה בבריטניה ובגרמניה.
פעילות הארגון

הלל אינו מועדון חברים. כל סטודנט המעוניין, מוזמן להשתתף בפעילויות הארגון. רוב הפעילויות ניתנות חינם ובמקרים מיוחדים ניתן פטור מתשלום באירועים שאכן עולים כסף.
האסטרטגיה הארגונית של הלל מונעת מהמטרה שנקבעה בשנת 2006 "לעודד כל סטודנט יהודי לקיים מחויבות מתמשכת לחיים היהודיים."
פעולות הלל משתנות מקמפוס לקמפוס על מנת לעמוד במטרה זו ולענות לצרכים של הסטודנטים בכל מקום. על מנת להגיע לקהלי יעד יהודיים, הלל פועלים ליצור אווירה יהודית פלורליסטית המכילה את כל זרמי היהדות. הארגון שומר על הזיקה המיוחדת בין התפוצות לישראל באמצעות טיולים, נותן שירותי שאלות ותשובות בשלוחות הארגון בקמפוס, מציע מדריך לחיים היהודיים בקמפוס ומוביל עשייה דוברותית בנושאים יהודיים וישראליים.
הלל שמים דגש רב על אקטיביזם לקידום צדק חברתי. פעילויות אלו מובלות לרוב ברמת הקמפוסים, אך מתקיימים גם אירועים משותפים כדוגמה חופשות אביב אלטרנטיביות בקמפוסים בארצות הברית, קמפיין צום יום הכיפורים, וקמפיינים חברתיים אחרים.
בשנת 2006 אמר נשיא הארגון, אברהם אינפלד, כי הוא אינו נאבק בנישואים בין-דתיים: "זה לא ריאלי לדבר היום עם צעירים יהודים נגד נישואי תערובת. לא רק שחצי מהם בנים לזוגות מעורבים, אלא שמדובר באנשים שאוהבים ומעריכים את הוריהם, וכל ארגון שינקוט עמדה שלילית כלפי נישואי התערובת, רק ירחיק אותם". מספר גורמים מיהדות ארצות הברית תקפו גישה זו.
כמו כן, ארגון הלל תומך בזכויות להט"ב ובפלורליזם, ומקבל לשורותיו חברים ממגוון זרמים ביהדות.
הלל ישראל

ארגון "הלל ישראל" מהווה חלק מארגון הלל העולמי - המרכז לחיים יהודיים בקמפוס. הארגון החל את פעילותו בארץ בשנת 1951 באוניברסיטה העברית. בעשורים הראשונים התאפיינה פעילות הארגון בישראל בהענקת שירותים לסטודנטים יהודיים מחוץ לארץ שעשו את לימודיהם בארץ. בעשור האחרון מופנית תשומת הלב הארגונית גם לקהל היעד הסטודנטיאלי הישראלי.
הלל ישראל > סניפים

הלל באוניברסיטה העברית בירושלים - ממוקם בקמפוס הר הצופים בירושלים מאז 1951 והוא בית הלל הראשון בישראל. הארגון מציע לסטודנטים של האוניברסיטה העברית מגוון תוכניות להתחדשות יהודית, תרבות ישראלית, עשייה חברתית ושם דגש מיוחד על יוזמות סטודנטים. אחד ממנהליו הראשונים של הסניף, ששימש בתפקיד במשך 23 שנים, היה הרב יעקב כהן.
הלל באוניברסיטת תל אביב - ממוקם במוזיאון בית התפוצות בתוך קמפוס אוניברסיטת תל אביב. הארגון מציע מגוון תוכניות לסטודנטים מחו"ל ולסטודנטים ישראלים הלומדים בקמפוס.
הלל באוניברסיטת בן-גוריון - ממוקם במרכז הסטודנט בקמפוס אוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע. הארגון מציע מגוון פעילויות לסטודנטים וצעירים באזור באר שבע.
הלל באוניברסיטת חיפה - הוקם בקיץ 2006 וממוקם בבית הסטודנט. פעילויות הארגון כוללות פעילויות של התחדשות יהודית, צדק חברתי וחיזוק קשרי ישראל-תפוצות.
הלל בטכניון - פעילויות הארגון כוללות בין היתר, משלחות סטודנטים לבוסטון להלל אמ.אי.טי לחיזוק תחושת העמיות של הסטודנטים המשתתפים סביב תחומי עניין משותפים.
הלל ספיר - נפתח בקמפוס מכללת ספיר בנובמבר 2007 ופעילויותיו כוללות פרויקטים של עזרה לקהילה, ביטוי עצמי דרך אומנות, באירועים חברתיים, לימוד טקסטים יהודיים וציון חגים יהודיים. תומכיו העיקריים של הלל ספיר הם קרן רש"י, קרן צ'ייס, קרן קציר ודיקן המכללה.
הלל באוניברסיטת רייכמן - נפתח בקמפוס ב-2005 וכולל פעילויות וסדנאות של הכרת העצמי דרך הקבלה, העצמת הסטודנטיות דרך קריאת טקסטים יהודיים, קבלת שבת וארוחת שבת בימי שישי ועוד.
הלל במכללה האקדמית תל חי - ממוקם במכללת תל חי- נפתח ב-2007.
הערות שוליים

↑  Hillel's mission statement on its "about" page
↑  עמירם ברקת, הסטודנטים היהודים בארה"ב גאים במוצאם, אך לא פוסלים נישואי תערובת, באתר הארץ, 8 בינואר 2006.
↑  An incoming student pulled me aside and told me that when he sees a bisexual Hillel president, it makes him feel like he can do anything., באתר ארגון הלל, ‏19 בנובמבר 2021 (באנגלית).
↑  אתר הלל ישראל
↑  אתר הלל באוניברסיטה העברית בירושלים
↑  אתר הלל באוניברסיטת תל אביב
↑  אתר הלל באוניברסיטת בן-גוריון
↑  אתר הלל באוניברסיטת חיפה
↑  אתר הלל במכללת ספיר
↑  אתר הלל במכללה האקדמית תל חי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007453010505171  GND: 261253-7  ISNI: 0000 0000 9065 1632  LCCN: n00045509  VIAF: 132487246   WorldCat (עם VIAF): 132487246 
ההלל הראשון באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין בבניינו הנוכחי. הבניין נחנך בשנת 2008
חנוכת בית הלל באוניברסיטת מינסוטה בשנת 1944
עבדאללה אל-ח'לאסי

עבדאללה סולטאן אחמד מוחמד אחמד אל-ח'לאסי (בערבית: عبد الله سلطان أحمد محمد أحمد الخلاصي, תעתיק מדויק: עבדאללה סלטאן אחמד מחמד אחמד אלחל'אצי; נולד ב-2 בספטמבר 2003 במוחארק שבבחריין) הוא כדורגלן בחרייני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אל-מוחארק מליגת העל הבחריינית ובנבחרת בחריין.
קריירת מועדונים

אל-ח'לאסי גדל במחלקת הנוער של אל-מוחארק. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הבחריינית.
קריירה בין-לאומית

ב-10 בינואר 2023 ערך אל-ח'לאסי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בחריין, בניצחון 2-1 על נבחרת קטר במסגרת גביע המפרץ לאומות. ב-28 במרץ 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 1-0 על נבחרת סוריה במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת בחריין לטורניר גביע אסיה 2023.