stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרמיניו מסנטוניו
קריירה

מסנטוניו החל את הקריירה הרשמית שלו בשנת 1931 בראשית עידן הכדורגל המקצועני הארגנטינאי. משם הפך לאחד הכובשים הטובים ביותר בהיסטוריה של הליגה הארגנטינאית. מסנטוניו כבש 256 שערים ב-358 הופעות בכדורגל הארגנטינאי, ועד היום ממוקם במקום השלישי במלכות השערים בהיסטוריה של הליגה.
במשך רוב הקריירה שיחק בהוראקן עד שנת 1943, אז הצטרף למועדון האורוגוואי אתלטיקו דפנסור (דפנסור ספורטינג עד 1989). תוך זמן קצר חזר מסנטוניו לארגנטינה לשחק עבור באנפילד ב-1944 לפני שפרש מכדורגל בעונתו האחרונה בהוראקן.
מסנטוניו כבש 254 שערים בהוראקן מה שהופך אותו לכובש הבכיר שלה בהיסטוריה.
הוא היה השראה לטנגו ארגנטינאי בשם "אל מורטרו דל גלוביטו",[דרוש מקור] שנכתב בידי מיגל פדולה (מוזיקה) ופרנסיסקו גרסיה חימנס (מילים). הדבר הוקלט ב-9 במאי 1933 על ידי אורקואסטה טיפיסה ויקטור, בהשתתפות אלברטו גומז ששר.
קריירה > נבחרת ארגנטינה

מסנטוניו ייצג את נבחרת ארגנטינה בתחרויות קופה אמריקה 1935 ו-1942. בשניהם סיים כמלך השערים וארגנטינה סיימה במקום השני; 11 שעריו בקופה אמריקה הציבו אותו במקום ה-13 בטבלת הכובשים של התחרות בהיסטוריה. בנוסף לכך, היה שותף לניצחון הגדול ביותר של ארגנטינה בהיסטוריה, 0–12 על אקוודור במסגרת קופה אמריקה 1942, משחק בו כבש רביעייה. מסנטוניו בסך הכל כבש במדיה 21 שערים ב-19 הופעות, והוא ממוקם במקום ה-11 במלכות השערים שלה בהיסטוריה.
תארים

קופה בסאר ורלה: 1933
קופה ליפטון: 1937
מלך השערים בקופה אמריקה: 1935, 1942
מסנטוניו במדי נבחרת ארגנטינה בשנות ה-30
הקולוניזציה האירופית של אמריקה

האזורים באמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית שהיו תחת שליטה אירופאית ב-1750
  טריטוריות בשליטת ספרד
  טריטוריה אשר עליה ספרד תבעה בעלות
  טריטוריות בשליטת פורטוגל
  טריטוריות בשליטת צרפת
  טריטוריה צרפתית אשר עליה בריטניה תבעה בעלות
  טריטוריות בשליטת בריטניה
  טריטוריות בשליטת רוסיה
הקולוניזציה האירופית של אמריקה היא הקולוניזציה של אמריקה הדרומית ואמריקה הצפונית על ידי מדינות אירופיות, שהחל בעקבות גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס בשנת 1492. המעצמות האירופיות העיקריות שלקחו חלק בקולוניזציה של אמריקה היו  ספרד, פורטוגל,  בריטניה וצרפת. מדינות אירופאיות נוספות שלקחו בשלב מסוים חלק בקולוניזציה של אמריקה, כוללות את רוסיה, שוודיה, הולנד, דנמרק ונורווגיה (כולל שוודיה לפעמים)
גלריה

12 באוקטובר 1492: כריסטופר קולומבוס "מגלה" את אמריקה
8 בנובמבר 1519: הרנאן קורטס ואנשיו מתקבלים בברכה בבירה האצטקית טנוצ'טיטלאן, אותה הם יכבשו פחות משנתיים לאחר מכן
13 באוגוסט 1521: טנוצ'טיטלאן (היום: מקסיקו סיטי) נופלת בידי הרנאן קורטס
26 ביולי 1533: פרנסיסקו פיסארו מוציא להורג את אטוואלפה, קיסר האינקה ה-13 והאחרון של אימפריית האינקה
11 בנובמבר 1620: המייפלאואר עוגנת בקייפ קוד, מסצ'וסטס
1622 - טבח ג'יימסטאון. הטבח גרם לכך שמרבית המתיישבים האנגלים החלו להחשיב את כל הילידים כאויבים
2 בפברואר 1653: ייסוד העיר ניו אמסטרדם
1777: סוחר פרוות בקנדה אשר עוסק בסחר עם ילידים
26 ביוני 1876: קרב ליטל ביגהורן בו מביסים האינדיאנים כוח של צבא ארצות הברית בפיקוד הגנרל ג'ורג' ארמסטרונג קסטר, שנהרג בקרב
המלחמות הפרתיות

האימפריה הרומית בשיאה לאחר המלחמות הפרתיות בשנת 117
המלחמות הפרתיות הן מסעות מלחמה שערך הקיסר טראיאנוס כנגד האימפריה הפרתית בין השנים 114–117. במהלך המלחמות כבש טראיאנוס את בירת האימפריה הפרתית, קטסיפון. הוא נאלץ להפסיק את המלחמה כתוצאה מפריצת מרד התפוצות ברחבי הפרובינקיות החדשות שהוקמו, וכן במצרים, לוב ויהודה.
בשנת 114 יצא טראיאנוס למסע המלחמה האחרון שלו, המלחמות הפרתיות. על פי הסכמים קודמים, היה על האימפריה הפרתית להתייעץ עם רומא בטרם ימונה מלך ארמניה. הפרתים הפרו הסכם זה ומינו מלך שלא היה מקובל על הרומאים. בשנת 114 כבש טראיאנוס את ארמניה והדיח את מלכה. משם המשיך דרומה אל האימפריה הפרתית עצמה, וכבש את צפון מסופוטמיה, חדייב ודרום מסופוטמיה בשנת 115, ולבסוף את הבירה קטסיפון בשנת 116. הוא המשיך דרומה אל המפרץ הפרסי, והכריז על מסופוטמיה כפרובינקיה חדשה באימפריה. בשנת 116 חצה את הגבול לתוך פרס וכבש את העיר סוסה, הדיח את מלך הפרתים אוסורס הראשון (אנ') והציב במקומו שליט בשם פרתמספטס (אנ'). היה זה ההישג הגדול ביותר שהשיגו הרומאים בהתקדמותם במזרח, הישג שאף שליט רומי מאוחר יותר לא הגיע אליו.
מרד התפוצות

באותה העת החלו היהודים במרד המכונה "מרד התפוצות", שכלל התקוממות כנגד התושבים היוונים וכנגד הרומאים בערים רבות במסופוטמיה, לוב, אלכסנדריה וקפריסין. טראיאנוס נאלץ להקצות רבים מכוחותיו לדיכוי המרד. המרד פרץ, כפי הנראה, בקירנאיקה, היא לוב של ימינו. חבל ארץ זה הוחזק על ידי חיילים רומים מעטים, שכן הלגיונות ששהו בו דרך קבע נשלחו למלחמה במזרח. המורדים המשיכו מלוב מזרחה, והגיעו לאלכסנדריה. במקביל התקוממו יהודי קפריסין. כן התקוממו יהודי מסופוטמיה, אשר נכבשה זמן לא רב לפני המרד על ידי צבאות טראיאנוס.
לדיכוי המרד במצרים נשלח קווינטוס מרקיוס טורבו, שהצליח בעזרת כוח רב לחסל את המרד. הקהילה העשירה והמשגשגת ביותר בתפוצות, קהילת אלכסנדריה, חרבה, ובית הכנסת המפואר שהיה בה הושמד. רבים מאוד נהרגו, והקהילה לא שבה לעולם למצבה הקודם. גם קהילת קפריסין חרבה, וכן חרבו קהילות נוספות, מארם נהריים ועד לוב. מדכא המרידה הפרתית במסופוטמיה היה לוסיוס קווייטוס. קווייטוס ויחידתו לקחו חלק בפלישה של טראיאנוס לאימפריה הפרתית בשנת 115, הוא הצליח ללכוד את העיר סינגרה ללא קרב והוביל את דיכוי המרד של האוכלוסייה בארם נהריים (שסופחה לא מכבר כפרובינקיה "מסופוטמיה"). במסעו טבח קווייטוס מספר רב של יהודים, ככל הנראה כדי שלא יתמרדו בדומה לשאר היהודים בתפוצות. במהלך דיכוי המרד הוא כבש מחדש את נציבין והחריב את אורפה. מרד התפוצות פגע בסיכויי הקיסר טראיאנוס להכות בפרתים ולכבוש את המזרח.
פולמוס קיטוס

באותו הזמן בפרובינקיה יודיאה התרחש פולמוס של קיטוס – הכינוי מדברי חז"ל להתקוממות שהתרחשה בזמן מרד התפוצות בארץ ישראל. המרידה התרחשה במקביל למרד התפוצות, והמקורות על אודותיה הם קלושים ביותר. התלמוד מזכיר מרד יהודי שהתרחש בין המרד הגדול למרד בר כוכבא; ה"היסטוריה אוגוסטה", שלרוב אינה נחשבת כמקור מהימן, מזכירה שארץ ישראל "גילתה רוח מרדנות" באותה העת. לבסוף קיימת עדות אפיגראפית על כך שהתנהלה לחימה בארץ ישראל בשנים הללו. מכיוון שהמרד לא הותיר את רישומו בהיסטוריה יש הסכמה בקרב החוקרים שהיה מדובר במרד בעל היקף קטן. לא ידוע לנו על סדר המאורעות המדויק, אולם ידוע כי בשנת 116 נשלחה יחידה של הלגיון השלישי 'קיראניקה' לירושלים, לחזק את חיל המצב המקומי. אולם העדות החשובה ביותר למהומות בפרובינקיה היא השינוי המנהלתי שחל בה לאחר מכן.
בשנת 117 מינה הקיסר טראיאנוס את לוסיוס קווייטוס, שדיכא את המרידות במסופוטמיה, למושל יהודה, והוא הגיע עם חייליו המאורים הנאמנים והוסיף לגיון שני למצבת כוח האדם הרומאי בפרובניקיה (ככל הנראה היה זה הלגיון השני 'טראיאנה'). יש להניח שקווייטוס קיבל את מינויו כדי להשקיט את יהודה ולדכא את המרד היהודי. דבר זה הפך את יהודה לפרובינקיה פרו-קונסולרית (כלומר פרובינקיה שנציבה היה קונסול לשעבר). בשלב זה התערערה בריאותו של טראיאנוס עד כדי שנאלץ לפרוש מן המלחמה, והוא מת ב-9 באוגוסט 117 בטרסוס שבקיליקיה.
ראו גם

מרד התפוצות
פולמוס קיטוס
לקריאה נוספת

פוצ'י מרינה, 'המרד בימי טראיאנוס', ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, ירושלים: 1994, עמ' 86–109.
Lepper, F.A. Trajan's Parthian War. London, Oxford University Press, 1948
ואדי

נחל צאלים (ואדי א-סיאל) לאחר שיטפון שמילא את גביו.
נחל גשרון (ואדי ג'סריה)
ואדי (מערבית: وادي) הוא נחל או גיא המנקזים מי גשמים או מי מעיינות עונתיים, אולם נותרים יבשים בהיעדר גשמים, כיוון שאינם מוזנים ממעיין או ממקור מים קבוע אחר. ואדיות נפוצים באזורים צחיחים או מדבריים. המונח משמש בערבית גם כתחילית לשמות של יישובים, אתרים או נחלים. כמו כן הוא כולל את המושגים: אפיק נחל, גיא, עמק, בקעה וכדומה. כך למשל, אזור אפיק הנילוס על שתי גדותיו מכונה בערבית "ואדי א-ניל" (وادي النيل). ככלל, המושג ואדי נפוץ מאוד בטוֹפּוֹנִימים הערביים.
המונח נפוץ גם בשפות נוספות, אם כי במשמעות רחבה יותר. באנגלית (Wadi) עשוי לשמש לתיאור עמק או ערוץ במדבר. בערבית הוא גם שם לנחל קטן. בעברית, המונח "ואדי" מקביל לרוב למונח נחל אכזב, או לנקיק.
ואדיות נמצאים במקרים רבים סמוכים להתיישבות אנושית, משום שלעיתים קרובות ניתן למצוא בהם מים תת-קרקעיים. חציית ואדיות מסוימים, בתקופה מסוימת בשנה, עשויה להיות מסוכנת עקב שיטפונות לא צפויים שעשויים להפתיע את החוצים. שיטפונות מסוג זה גורמים למקרי מוות רבים בארצות המזרח התיכון ובאזורי אקלים דומים ברחבי העולם.
ראו גם

נחל
קניון
ערוץ
עמק
גיא
הרנטלס

הרנטלס (בהולנדית: Herentals) היא עיר במחוז אנטוורפן שבבלגיה.
בעיר נמצאות העיירות נורדרוויק ומורקהובן. בעיר יש כמה מבנים היסטוריים, שהבולטים מביניהם הם הכנסייה, שערי העיר השונים ובית העירייה.
תרבות

בעיר נמצא מוזיאון המדע הידורו הידוע ומפעל שוקולד.
גלריה

בניין העירייה הישן
שער זאנדפורט שבעיר
הרקדן האוטומטי

| --- | --- |
 שיר בביצוע צביקה פיק ורותי נבון
 מתוך האלבום פיק
 יצא לאור:  1972
 סוגה:  דיסקו
 שפה:  עברית
 איי-סייד:  "מחשבות"
 אורך:  4:30
 חברת תקליטים:  CBS
 כתיבה:  מירית שם אור
 לחן:  צביקה פיק
 עיבוד:  צביקה פיק
 
"הרקדן האוטומטי" הוא שיר שבוצע על ידי הזמרים הישראלים צביקה פיק ורותי נבון, הולחן ועובד על ידי פיק ונכתב על ידי אשתו בתקופה זו, מירית שם אור, כשירים נוספים שלו במהלך הקריירה. את השיר הוציאה לאור חברת CBS ישראל כחלק מתקליטון הכולל את "הרקדן האוטומטי" לצד השיר "מחשבות". שירים אלו מהווים חלק מתוך אלבום האולפן השני של פיק, "פיק", שיצא לאור ב-1973.
רקע והוצאה

בפברואר 1972, לאחר מספר שנים של יצירה עבור מוזיקאים אחרים ובמסגרת להקות שונות, הוציאה חברת CBS ישראל את אלבום הסולו של פיק, "זוהי הדרך שלי". אף על פי שספג פיק לעג ממבקרי המוזיקה על פועלו כזמר, האלבום זכה להצלחה ומתוכו להיטים רבים שצעדו במצעדי הפזמונים. בעקבות הצלחת האלבום, פיק הוציא אלבום נוסף, הנושא את שם משפחתו "פיק", וכבר באותה השנה יצא התקליטון הכולל את השירים "מחשבות" ו"הרקדן האוטומטי" מתוך האלבום. באוגוסט 1973 הוציא פיק את האלבום, כשהשיר מופיע כרצועה השנייה.
הרכב ומילים

השיר מתאפיין בסגנון הדיסקו. הוא מתחיל בפתיחה בת מספר שניות הכוללת זמזום של מלודיית השיר בידי פיק ונבון. מילות השיר מתארות רקדן אשר נהנה מהמוזיקה לה הוא מאזין, עד שתנועות הריקוד שלו מתבצעות בהדרגתיות באופן אוטומטי שאינו בשליטת הרקדן, ובכך גורם לחשמל בגופו. בסופו של דבר, הרקדן "נשאר דומם", "מתפרק" ומפסיק לרקוד.
הצלחה ומורשת

אף על פי שלא נכנס למצעדי הפזמונים בישראל, הפך השיר לנכס צאן ברזל ולאחד משיריו המוכרים ביותר של פיק. בשנת 2009, נערך בידיעות אחרונות מצעד בשם "המצעד של המדינה", הכולל דירוג של 500 שירים אותם דירגו עיתונאים ואנשי רדיו שונים, בו דורג השיר במקום ה-287. במצעד שיריו של פיק שערכה תחנת הרדיו רשת ג', דורג השיר במקום התשיעי.
באוגוסט 2022, בעקבות מותו של פיק, הושמע השיר בתחנות הרדיו בישראל פעמים רבות והגיע למקום העשירי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד של המדינה | 287 |  |
גרסאות כיסוי

במרוצת השנים, הוקלט השיר על ידי עשרות אמנים שונים. בין הביצועים הבולטים לשיר:
בשנת 2005 ביצעו שיר ביטון, מיכאל קירקילן ויהודה סעדו יחד עם להקת שקטק גרסת כיסוי לשיר במסגרת הגמר הגדול של התכנית "כוכב נולד 3".
בשנת 2008 הוציאה רותי נבון גרסת סולו לשיר, במסגרת אלבומה "בהילוך גבוה", הכולל גרסות כיסוי לשירים שונים וגרסות מחודשות לשירים שלה.
בשנה זו, הוציא הראפר בוסקילז גרסת ראפ לשיר, המלווה בשירתו של פיק מהשיר המקורי.
בתו של פיק, שרונה פיק, ביצעה את השיר במסגרת אלבום המחווה לשיריהם של פיק ומירית שם אור, "לפעמים חלומות מתגשמים", שיצא ב-2009.
שחקני הסדרה גאליס אליאנה תדהר ודניאל מורשת ביצעו את השיר במופעם "גאליס - המופע".
ב-2019 ביצעו קווין רובין, אוראל צברי, אייל שכטר וגפן ברקאי את השיר במופע PLAY פסטיגל, המבוסס על שיריו של פיק.
במאי 2022 ביצעה הזמרת נועה קירל את השיר במסגרת ערב מחווה לפיק שנערך על ידי העמותה למלחמה בסרטן "חלאסרטן". באוקטובר אותה השנה, לרגל יום הולדתו ה-73 של פיק אותו היה אמור לציין ועל רקע מותו, הפיקו עומר לוז וצוק אלגזי את השיר בשיתוף עם קירל. ההפקה בוצעה באמצעות טכנולוגיה מבוססת על בינה מלאכותית. השיר יצא במסגרת המיזם המוזיקלי "נכס צאן ברזל" מבית ארומה מיוזיק. השיר זכה להשמעות רבות ונכנס לפלייליסט הרשמי של ספוטיפיי ישראל ואפל מיוזיק ובדירוג של שירי הטרנדינג באתר יוטיוב.
בספטמבר 2022 ביצע הזמר רן דנקר את השיר באולפן תחנת הרדיו אקו 99FM.
השיר מופיע באופן קבוע במחזמר "מרי לו" המבוסס על שיריו של פיק. כמו כן, במחזמר הרקדן עצמו מופיע כרקדן קבוע במועדון שהוקם על הקולנוע של אביו של גבריאל, שבהמשך אחד משני אחיו החורגים מתאהב בו והם נהיים זוג.
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, "עשו ממני תופעה - משעשע, לא?", מעריב, 22 בפברואר 1972
↑  דורית גפן, הזמרים אשר עולים ונעלמים, על המשמר, 3 בספטמבר 1971
↑  זוהי הדרך שלי (אלבום), באתר פזמונט, ‏16 במרץ 2017
↑  מחשבות / הרקדן האוטומטי (תקליטון 7 אינץ' נדיר, 1972), באתר "מוזיקה ישראלית"
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑   תומר קריב, שלוש מכות תוף אימתניות בישרו את כניסתו של צביקה פיק לפנתיאון, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2022
↑  צביקה פיק: "לצערי, אריק איינשטיין תקוע", באתר ynet, 26 באוגוסט 2002
↑  המצעד של המדינה, באתר "פזמונט"
↑  מצעד שירי צביקה פיק, באתר "פזמונט"
↑   גאליס המופע - הרקדן האוטומטי, סרטון בערוץ "Sdarot", באתר יוטיוב (אורך: 04:32)
↑  שני נחשוני, עולה על אוטומט: נועה קירל מחדשת את צביקה פיק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 2 באוקטובר 2022
↑  וואלה! תרבות‏, הרקדן האוטומטי, גרסת 2022: הדואט של נועה קירל וצביקה פיק, באתר וואלה, 2 באוקטובר 2022
↑   רן דנקר - הרקדן האוטומטי (לייב באולפן) ן השאלון של eco99fm, סרטון בערוץ "הערוץ הרשמי - eco99fm", באתר יוטיוב (אורך: 03:16)
| צביקה פיק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | זוהי הדרך שלי • פיק • מה עכשיו? • אריך נגן מספר 4 • קליידוסקופ • מוסיקה • המראה • עכשיו • 15 שנים • צביקה פיק שר חוליו איגלסיאס • לעשות אהבה • הלילה הוא הלילה |  |
| פסקולים | בדרנית בחצות • שלאגר • שיער |  |
| אלבומי אוסף | 12 להיטי זהב • שירי משוררים • 24 להיטים • להיטי זהב 2 • להיטיו הגדולים • אוסף פרטי • להיטי זהב • הלהיטים הגדולים • האוסף המשולש • פיק Time • להיטים במקום ה-1 |  |
| אלבומי הופעה | מעלה מעלה • בקיסריה • Maria's Honor |  |
| אלבומי מחווה | כולם שרים פיק |  |
| סרטים וסדרות | בדרנית בחצות • שלאגר • תמיד אותו חלום |  |
| מחזמרים | שיער • מרי לו |  |
| משפחה | מירית שם אור (אישה, 1975–1995) • שרונה פיק (בת) • דניאלה פיק (בת) |  |
| צביקה פיק - שירים |
| --- | --- | --- |
| זוהי הדרך שלי | "אין מדינה לאהבה" • "שני תפוחים" • "זוהי הדרך שלי" • "אני הולך לאן שאן" |  |
| פיק | "סימנים" • "שושנת פלאים" • "הרקדן האוטומטי" • "בין האצבעות" • "שמע ישראל" |  |
| מה עכשיו? | "אני אוהב אותך לאה" • "רינה טיל" • "איתך ובלעדייך" |  |
| אריך נגן מספר 4 | "חנן ועליזה" • "פרפרה" |  |
| בדרנית בחצות | "טוב להתאהב" |  |
| קליידוסקופ | "אהבה בסוף הקיץ" • "משהו נשרף לי בלב" • "דמדומים" • "השנים שחלפו" |  |
| מוסיקה | "מוזיקה (מעלה מעלה)" • "שוב נתחיל מחדש" • "מרי לו" • "נאסף תשרי" • "לא אני" • "אהבה בסוף הקיץ" |  |
| המראה | "המראה" • "אין לי איש מלבדי" • "כוכבים בדו" • "ממש כמו בהתחלה" • "מסיבת יום ששי" • "על חטא" • "שיר הפריכה" |  |
| להיטיו הגדולים | "אלה סינדרלה" • "השתקפות" |  |
| עכשיו | "מישהו אחר" |  |
| אוסף פרטי | "יש לך" |  |
| לעשות אהבה | "עוד יום" |  |
| שירים אחרים | "זה קרה לי" • "כנטות היום" • "הסבון בכה מאוד" • "בגללך" • "עם ישראל חי בקושי" • "פאטה מורגנה" • "מי שלא רוקד עומד" • "סוף" • "זיקוקי דינור" |  |
הקתדרלה הרוסית-אורתודקסית (ניס)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  קתדרלה של הכנסייה האורתודוקסית 
 על שם:  ניקולאוס הקדוש 
 כתובת:  avenue Nicolas-II 
 מיקום:  ניס 
 מדינה:  צרפת 
 בעלים:  רוסיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1903
 תאריך פתיחה רשמי:  1903 
 חומרי בנייה:  לבנה 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-רוסית 
 קואורדינטות:  43°42′14″N 7°15′14″E﻿ / ﻿43.703888888889°N 7.2538888888889°E﻿ / 43.703888888889; 7.2538888888889
 www.sobor.fr
  (למפת ניס מוגדלת) הקתדרלה הרוסית-אורתודקסית(למפת ניס רגילה) הקתדרלה הרוסית-אורתודקסית
 
הקתדרלה
הקתדרלה הרוסית-אורתודוקסית בניס (בצרפתית: Cathédrale Orthodoxe Russe Saint-Nicolas de Nice) היא קתדרלה אורתודוקסית-רוסית בניס, צרפת ונחשבת למונומנט לאומי.
הקתדרלה נבנתה ב-1859 וטוענת להיות הקתדרלה הרוסית העתיקה ביותר במערב אירופה. הקתדרלה דומה חיצונית לכנסיית ואסילי הקדוש בכיכר האדומה במוסקבה.
מ-2005 עד דצמבר 2011, התפתח סכסוך אודות הבעלות על הכנסייה כולל בניין הכנסייה, והשליטה על הקהילה, בין המנהל הנוכחי - החשמן (לצרכים משפטיים מיוצג על ידי "האגודה הפולחנית") מצד אחד, וממשלת רוסיה מצד שני. המדינה הרוסית, שבשנת 2010 הוכרה על ידי בית המשפט הצרפתי כמחזיק הבעלות, החליטה בשנת 2011 להפוך את מבנה הכנסייה לפטריארכיה של מוסקבה. המחלוקת בין השאר נבעה מן הסכסוך בין ותיקי המהגרים הרוסיים לבין המהגרים שהגיעו זה עתה לצרפת.
התדיינות, עם זאת, עדיין לא הסתיימה, וערעור לבטל את פסקי הדין של בתי המשפט הנמוכים נמסר לבית המשפט לערעורים, בית המשפט האזרחי הגבוה ביותר בצרפת. ב-10 באפריל 2013, הכריע בית המשפט שלא לבטל את פסק הדין של הערכאות הנמוכות, וכתוצאה מכך הועברה הקתדרלה באופן סופי לידי הממשל הרוסי.
ואדושפה

ואדושפה (בהונגרית: Vadosfa) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון שבצפון-מערב הונגריה.
בוואדושפה חיו מעט יהודים.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 10 |  |
| 1880 | 12 | 1,464 |
| 1910 | 4 |  |
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת קאפובאר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | קאפובאר • בבוט • בלד • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד |  |
ואדודארה

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  גוג'ראט
 שטח:  235 קמ"ר
 גובה:  129 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  2,065,771 (2011)
 קואורדינטות:  22°18′N 73°12′E﻿ / ﻿22.3°N 73.2°E﻿ / 22.3; 73.2 
 אזור זמן:  UTC+5:30
 https://vmc.gov.in/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיואדודארה(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיואדודארה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ואדודארה (בגוג'ראטית: વડોદરા; בהינדי: वड़ोदरा; באנגלית: Vadodara; ידועה גם בשמה הישן בארודה, באנגלית: Baroda) היא העיר השלישית בגודלה במדינה ההודית של גוג'ראט. העיר ממוקמת במחוז ואדודארה. מספר התושבים בעיר היה 2,065,771 נכון ל-2011.
דפוסי האקלים

ישנן שלוש עונות עיקריות באזור ואדודארה - עונת הקיץ, עונת המונסונים ועונת החורף. מלבד עונת המונסונים, האקלים באזור ואדודארה יבש למדיי. מזג האוויר חם למדיי בחודשים מרץ עד יולי, כאשר טמפרטורת המקסימום הממוצע בחודשים הללו היא 40 מעלות צלזיוס וטמפרטורת המינימום הממוצעת בחודשים הללו היא 23 מעלות צלזיוס. מנובמבר עד פברואר הטמפרטורה המקסימלית הממוצעת היא 30 מעלות צלזיוס, טמפרטורת המינימום הממוצעת היא 15 מעלות צלזיוס, והאקלים יבש במיוחד. עונת המונסונים נמשכת מאמצע יוני ועד אמצע ספטמבר. כמות הגשמים הממוצעת בתקופה זו היא 93 ס"מ, אך בלא מעט מקרים הגשמים העזים גורמים להצפות חמורות בעיר.
הרמינה, נסיכת אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים

הרמינה, נסיכת אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים (בגרמנית: Hermine von Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoym; 2 בדצמבר 1797 - 14 בספטמבר 1817) הייתה בתו של ויקטור השני, נסיך אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים ואשתו של הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה.
ביוגרפיה

הרמינה נולדה ב-2 בדצמבר 1797 בהוים לויקטור, נסיך הכתר של אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים ואמליה, נסיכת נסאו-ויילבורג, בתם של קרל כריסטיאן, נסיך נסאו-ויילבורג וקרולינה, נסיכת אורנז'-נסאו. הרמינה התחנכה בקפידה בעיר הוים, יחד עם שלוש אחיותיה. בשנת 1806 מת סבה קרל לודוויג, נסיך אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים, ואביה עלה לשלטון במקומו. בשנת 1812 מת אביה ויקטור השני, נסיך אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים, ודודו פרידריך, נסיך אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים עלה לשלטון במקומו. זמן קצר לאחר מכן מת גם פרידריך, והנחלה התחלקה בין הרמינה שירשה את טירת שאומבורג ורוזנות הולצאפל, לבין אלקסיוס פרידריך כריסטיאן, דוכס אנהלט-ברנבורג שירש את אזור הוים.
ב-30 באוגוסט 1815 התחתנה הרמינה עם הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. ב-14 בספטמבר 1817 ילדה הרמינה תאומים, ומתה בזמן הלידה.
משפחתה

ב-30 באוגוסט 1815 התחתנה הרמינה עם הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ממנו נולדו לה שני ילדים:
הרמינה, ארכידוכסית אוסטריה (1817–1842)
הארכידוכס שטפן, פלטין הונריה (1817–1867)
הרמינה, נסיכת ולדק ופירמונט

הרמינה, נסיכת ולדק ופירמונט (בגרמנית: Hermine Prinzessin zu Waldeck und Pyrmont; 29 בספטמבר 1827 - 16 בפברואר 1910), הייתה בתו של גאורג השני, נסיך ולדק ופירמונט ואשתו של אדולף הראשון, נסיך שאומבורג-ליפה.
ביוגרפיה

אידה נולדה ב-29 בספטמבר 1827 בארולזן לגאורג השני, נסיך ולדק ופירמונט ואמה, נסיכת אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים, בתם של ויקטור השני, נסיך אנהלט-ברנבורג-שאומבורג-הוים ואמליה, נסיכת נסאו-ויילבורג.
ב-25 באוקטובר 1844 התחתנה הרמינה עם בן דודה אדולף, נסיך הכתר של שאומבורג-ליפה, ממנו נולדו לה 8 ילדים. בשנת 1860 מת חמיה גאורג וילהלם, נסיך שאומבורג-ליפה, ובעלה אדולף הראשון, נסיך שאומבורג-ליפה עלה לשלטון במקומו. בשנת 1866 הצטרפה נסיכות שאומבורג-ליפה בראשות בעלה אדולף לאוסטריה במלחמת אוסטריה–פרוסיה, אך לאחר תבוסת האוסטרים הצטרף אדולף בשנת 1867 לקונפדרציה הצפון-גרמנית. בשנת 1870 לחמו כוחות הנסיכות בראשות אדולף לצד פרוסיה במלחמת צרפת–פרוסיה, ובשנת 1871 הצטרפה הנסיכות לאימפריה הגרמנית. בשנת 1893 מת בעלה אדולף, ובנה גאורג, נסיך שאומבורג-ליפה עלה לשלטון במקומו, וב-16 בפברואר 1910 מתה הרמינה בביתה בביקבורג.
משפחתה

ב-25 באוקטובר 1844 התחתנה הרמינה עם בן דודה אדולף הראשון, נסיך שאומבורג-ליפה, ממנו נולדו לה 8 ילדים:
הרמינה, נסיכת שאומבורג-ליפה (1845–1930), התחתנה עם מקסימיליאן, דוכס וירטמברג
גאורג, נסיך שאומבורג-ליפה (1846–1911), התחתן עם מריה אנה, נסיכת סקסוניה-אלטנבורג
הרמן, נסיך שאומבורג-ליפה (1848–1928)
אמה, נסיכת שאומבורג-ליפה (1850–1855)
אידה, נסיכת שאומבורג-ליפה (1852–1891), התחתנה עם היינריך העשרים ושניים, נסיך רויס-גרייץ
אוטו, נסיך שאומבורג-ליפה (1854–1935), התחתן עם אנה פון קופן
אדולף, נסיך שאומבורג-ליפה (1859–1916), התחתן עם ויקטוריה, נסיכת פרוסיה
אמה, נסיכת שאומבורג-ליפה (1865–1868)
הישרדות הפיליפינים

| --- | --- |

הלוגו של הישרדות הפיליפינים
 סוגה:  תוכנית מציאות 
 מנחים:  גיא זו-ארץ
 זוכים:  שי אראל
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר פרקים:  35
 הפקה
 חברת הפקה:  אבוט המאירי הפקות 
 אתר צילומים:  חצי האי קרמואן, קמרינס סור, הפיליפינים
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 10
 תקופת שידור מקורית:  אוגוסט 2009 – דצמבר 2009
 קישורים חיצוניים
 הישרדות: הפיליפינים
 → הישרדות איי הפנינההישרדות אולסטארס ←
 
הישרדות הפיליפינים היא העונה השלישית של תוכנית המציאות הישראלית "הישרדות". עונה זו עלתה לשידור ב-29 באוגוסט 2009. צילומי העונה החלו בפברואר 2009 בפיליפינים והסתיימו בחודש אפריל 2009.
שמות השבטים בעונה זו הם "טינאגו", על שם מפלי המים טינאגו, אתר תיירותי בפיליפינים ו"קאראו", על שם שבט פיליפיני עתיק.
בדומה לעונה הקודמת, גם בעונה זאת ניתנה האפשרות להצביע במסרונים בתוכנית הגמר. שי אראל זכה במקום הראשון עם 6 קולות. שי אראל החזיק בשיא עולמי כאשר השתתף בהכי הרבה מועצות (14 במספר) עד שנשבר בעונה ה-19 האמריקאית. במקום השני זכה טום אלתגר עם 3 קולות ובמקום השלישי זכתה ליאורה גולדברג (בלי אף קול). המתמודד טל אנגלנדר זכה בתואר "חביב הקהל".