stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נסיכות גוריה
הערות שוליים

↑  רולנד גריגור סאני (אנ'), "יצירת האומה הגאורגית" ("The Making of the Georgian Nation"), עמ' 45, ISBN 0253209153
↑  הקתוליקוס של אבחזיה (אנ') היה קתוליקוס של אבחזיה ואימרתי והיה חלק מההכנסייה הגאורגית האורתודוקסית
↑  זוגיי ביוונית: Ζυγοί היה שבט יווני עתיק הנזכר בכתבי סטראבון כאומה צפונית לקולכיס
↑  איסלמיזציה (Islamization) - תהליך של המרת דת לאסלאם לקהילות שלמות
↑  Encyclopædia metropolitana; or, Universal dictionary of knowledge, ed. by E. Smedley, Hugh J. Rose and Henry J. Rose (1845), p. 532
↑  ג'ון אנטון גולדנסטאד (אנ') ‏(Johann Anton Güldenstädt) - נטורליסט (חוקר טבע) וחוקר צבא האימפריה הרוסית
↑  יאקוב ריינגס (גר') היה הרפתקן ודיפלומט גרמני מהמאה ה -18
↑  דייוויד מרשל לאנג (אנ')‏ (1957), השנים האחרונות של המונרכיה הגאורגית: 1658-1832, עמ' 52, באנגלית
↑  דייוויד מרשל לאנג (אנ') (1957), השנים האחרונות של המונרכיה הגאורגית: 1658-1832, עמ' 56, באנגלית
↑  נסיכות גוריה (გურიის სამთავრო), האנציקלופדיה גאורגיאנה, כרך 3 עמ' 314–315, טביליסי, 1978, בגאורגית
| היסטוריה של גאורגיה |
| --- | --- | --- |
| פרהיסטוריה (אנ') | תרבות שוּלבַּרִי-שוֹמוּ (אנ') • תרבות קוּרָה-אַרַאכּס (אנ') • תרבות תרִיאַלֵתִית (אנ') • תרבות קוֹלֵכִית (אנ') • דִיאַוֹחִי (אנ') | מפת ממלכות קולכיס ואיבריה |
| העת העתיקה | קולכיס • איבריה • גאורגיה בעידן הרומי (אנ') • מסע פומפאי לגאורגיה (אנ') • אגריסי • איבריה הסאסאנית (אנ') • ניצורה של איבריה (אנ') | מפת ממלכות קולכיס ואיבריה |
| ימי הביניים | המלחמות האיבריות (אנ') • המלחמות הלאזיות (אנ') • נסיכות איבריה (אנ') • השלטון הערבי בגאורגיה (אנ') • אמירות טביליסי • שושלת בגרטיוני • איבריה הבגרטידית • ממלכת אבחזיה • ממלכת קאחתי-הרתי • ממלכת הרתי • התמה של איבריה • ממלכת גאורגיה המאוחדת • תור הזהב של גאורגיה(אנ') • ארמניה בממלכת גאורגיה (אנ') • שירוואן הגאורגית (אנ') • המלחמות הביזנטי-גאורגיות • המלחמות הסלג'וק-גאורגיות (אנ') • הפלישה המונגולית • הפלישה הטימורית • הפלישה הטורקמנית (אנ') | מפת ממלכות קולכיס ואיבריה |
| העת החדשה המוקדמת | ממלכת כארתלי • ממלכת קאחתי • ממלכת אימרתי • נסיכות גוריה • סוואנתי • אבחזיה • סאמצחה (אנ') • סמגרלו (אנ') • גאורגיה הספווית (אנ') • ממלכת כארתלי-קאחתי | מפת ממלכות קולכיס ואיבריה |
| העת החדשה | גאורגיה באימפריה הרוסית (אנ') • הרפובליקה של עבר הקווקז • הרפובליקה הדמוקרטית הראשונה • הפלישה הסובייטית לגאורגיה • גאורגיה הסובייטית • מלחמת גאורגיה–רוסיה | מפת ממלכות קולכיס ואיבריה |
מאמיה השני גוריאלי (אנ'). נהרג בידי בנו סימון (אנ'). איור של דון קריסטודולו דה קסטלי (אנ')
סודיום פרבוראט

| --- | --- |
 
 כתיב כימי:  B₂H₄Na₂O₈ 
 מספר CAS:  15120-21-5
 טמפרטורת היתוך:  63 °C   336.15 K
 NFPA 704:       1 ‏ 1 0 
 
סודיום פרבוראט הוא תרכובת של נתרן ובור שנוסחתה  NaBO_{2}\bullet H_{2}O_{2}\bullet 3H_{2}O. התרכובת מתקבלת מתגובה כימית של בוראטים עם מי חמצן או מחומצה בורית עם נתרן פרוקסיד.
נמצא ממבנה הגביש כי החומר מורכב מדימרים:
 B_{2}(O_{2})_{2}(OH)_{4}^{2-} כאשר שתי קבוצות הפר-אוקסו ( O_{2}^{2-}) מגשרות בין אטומי הבור הטטראדרליים כמודגם באיור חומר זה שימושי כמלבין בתכשירי כביסה, מלבינים לשינייםוביישומים אחרים משום שכך מספקים מי חמצן לתמיסה לשם הלבנה ממקור שהוא מוצק יציב. מלבינים כאלו תוקפניים פחות לצבעי בד מאשר תכשירים מבוססי אקונומיקה (נתרן תת-כלורי NaOCl). שיווי המשקל המתקבל בתמיסה  [BO_{2}\bullet H_{2}O_{2}\bullet H_{2}O]^{-}+H_{2}O\Leftrightarrow [B(OH)_{4}]^{-}+H_{2}O_{2};K\approx 0.04
הערות שוליים

↑  דוגמה: פטנט על הרכב מלבין שיניים המבוסס על פרבוראט - פטנט אמריקני 6,409,993
↑  פטנט אמריקני 4,877,605, למשל, מתאר שימוש בתערובת מי חמצן-חומצה בורית לדאודורנט נגד ריח זיעה מכפות הרגליים
נערה המאורסה

בהלכה, נערה המאורסה, היא נערה (בין גיל 12 ל-12.5) בתולה המקודשת אך טרם נישאה. בהלכה ישנה החמרה לגבי נערה המאורסה ביחס לבוגרת, נערה שאינה בתולה או שאינה מאורסת בכמה דינים.
נערה המאורסה שזנתה

בהלכה, "זנות" היא, בין השאר, קיום יחסי מין באיסור. במקרא נכתב כי נערה המאורסה ששכבה עם אחר, על אף שהיא מוגדרת כבר כאשתו של זה שקידש אותה - דינה מוות בסקילה, בניגוד לכל אישה נשואה אחרת שדינן מיתה בחנק. אם העדים על כך ששכבה עם אחר בתקופה שהייתה מקודשת באו לאחר שנישאה - סוקלים אותה באבנים בפתח בית אביה:
והוציאו את הנערה אל פתח בית אביה, וסקלוה אנשי עירה באבנים ומתה, כי עשתה נבלה בישראל לזנות בית אביה, ובערת הרע מקרבך
אם באו העדים בעודה ברשות אביה, כלומר לפני הנישואין, במקרה שרוב העיר הם יהודים סוקלים אותה בפתח העיר, אך אם מדובר בעיר שרובה גוים, סוקלים אותה על פתח בית הדין, שכן הכתוב אומר "בשעריך - ולא בשערי גוים". גם אם השתנה דינה בין שעת החטא לשעת העונש, והעדים המעידים על זנותה באו בשעה שהיא בוגרת, דינה בסקילה.
נערה המאורסה שזנתה > גיורת

משנה מיוחדת נאמרה אודות דינה של נערה המאורסה שהיא גיורת או בת גיורת. ההלכה מבדילה בין שלושה מיני גרים; הראשון הוא אדם שאמו הרתה וילדה אותו בעודה גויה - "שלא בקדושה". סוג שני הוא גר שאמו הרתה אותו כגויה, אך התגיירה בתקופת ההיריון כך שהלידה הייתה "בקדושה". הסוג השלישי הוא אדם שאמו הרתה אותו כשכבר נחשבה יהודייה, והוא נחשב לישראל לכל דבר.
בפסוק המורה על המתת הנערה המאורסה נאמר בין השאר "ומתה", מילה מיותרת לכאורה, שכן ברור שהסקילה היא במטרה להורגה, ומכאן מוכיח ריש לקיש שהתורה באה לרבות מיתה גם על נערה שהיה ניתן לומר שהיא לא כלולה בפרשה, והיא נערה שהורתה ולידתה הייתה שלא בקדושה, או הורתה שלא בקדושה ולידתה בקדושה. עם זאת, לא ניתן לסקול את הנערה על פתח בתי אביה, שכן נערה כזו, שבשעת הריונה הייתה אמה או אביה לא יהודים, אינה מתייחסת ואינה נחשבת לבתו של אביה הביולוגי, ולכן אין לה פתח בית אב, ולכן סוקלים אותה על שערי העיר.
למרות ריבוי זה המתבטא בפסוק "ומתה", ברור שנערה שגם הורתה לא הייתה בקדושה והיא גיורת גמורה, אינה נסקלת, שכן אותו פסוק אומר "כי נבלה עשתה בישראל", ונערה כזו איננה נחשבת לישראלית, אלא לגיורת גמורה.
נערה המאורסה שזנתה > יתומה

חכמי התלמוד התחבטו בדינה של נערה מאורסה יתומה ששכבה עם אחר. שכן בפרשת נערה המאורסה שמתחילה בפרשת מוציא שם רע, נאמר "ונתנו לאבי הנערה", ולכן נערה שאין לה אב אינה נכללת, לכאורה, בדין זה. כך אכן פוסק רבי יוסי בר חנינא, שנערה שהייתה יתומה עוד לפני האירוסין אינה כלולה בדין זה, אלא אם כן כבר היה לה אב בשעה ששכבה ורק אחר כך התייתמה. הוא מבס זאת על דברי רבי יוסי הגלילי, לפיהם בפסוק "אם מאן ימאן אביה" ישנה כפילות מיותרת - "מאן ימאן" - ולכן הוא מרבה דין זה ומחיל אותו גם על נערה יתומה שאין לה אב בשעת מעשה.
האמורא רבא חלוק על שיטת רבי יוסי בר חנינא והוא פוסק שנערה כזו נסקלת. רבא מוכיח זאת ממשנה אותה לימד התנא אמי, ובה כתוב שהפסוק "כי הוציא שם רע על 'בתולת ישראל'", מלמד שמדובר דווקא בבתולה יהודייה מזה דורות, אך בתולה שהיא בת גרים לא נסקלת. לפי שיטת רבי יוסי הגלילי שנערה ללא אב אינה מקבלת קנס, לא מובן מדוע יש צורך בהיסק זה, כי הרי גיורת אינה מתייחסת אחר אביה ומבחינה הלכתית היא מוגדרת כמישהי שאין לה אב, ולכן בכל מקרה דין זה לא יחול עליה. מכאן מוכיח רבא, על פי דברי רבי יוסי הגלילי, שדין זה כן חל על נערה יתומה.
הערות שוליים

1 2  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף מ"ד, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף מ"ד, עמוד א'
| דיני נפשות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| מיתה שלא בידי בית דין | מיתה בידי שמיים • הבא במחתרת • הבא להורגך השכם להורגו • רודף • מוסר • קנאים פוגעים בו • מורידין ולא מעלין • גואל הדם |  |
| מרכיבי הדינים | סנהדרין בלשכת הגזית • סנהדרין קטנה וסנהדרין גדולה • עדות • התראה |  |
| איסורים ומצוות | רצח במשפט העברי • לא תרצח • ייהרג ואל יעבור • מסירות נפש • קידוש השם • לא תעמוד על דם רעך • עדים זוממים • פיקוח נפש • קדושת החיים • שמירת הנפש • מאבד עצמו לדעת |  |
| שונות | כרת • הכנסה לכיפה • קם ליה בדרבה מיניה • עיר מקלט • שינוי הדין • המתת חסד בהלכה • הפלה • שור הנסקל • דיני בני נח |  |
| ארבע מיתות בית דין | ארבע מיתות בית דין |  |
| חייבי סקילה | עבודה זרה • נערה המאורסה • חילול שבת • מסית • מדיח • ברכת השם • קללת אב ואם • משכב בהמה • משכב זכר • שוכב עם אמו • שוכב עם אשת אביו • שוכב עם כלתו • בן סורר ומורה • מכשף • בעל אוב • ידעוני |  |
| חייבי שרפה | בת כהן שזינתה • שוכב עם אישה ובתה או אשה ונכדתה • שוכב עם בתו או נכדתו |  |
| חייבי הרג | עיר הנידחת • רוצח |  |
| חייבי חנק | אשת איש • הכאת הורים • גונב איש • זקן ממרא • נביא שקר |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
סוגרי פואסון

סוגרי פואסון הוא אופרטור בי-ליניארי במכניקה המילטונית, הפועל על שתי פונקציות שתחום ההגדרה שלהן הוא במרחב הפאזה. סוגרי פואסון הם כלי חשוב במכניקה אנליטית.
הגדרתו של האופרטור היא:
\{u,v\}_{q,p}={\frac {\partial u}{\partial q}}{\frac {\partial v}{\partial p}}-{\frac {\partial v}{\partial q}}{\frac {\partial u}{\partial p}}
| --- | --- |
 u(q,p),v(q,p): הן פונקציות גזירות התלויות ב  q,p,
 q,p: הם משתנים
האופרטור נמצא בשימוש נרחב במכניקה אנליטית.
סוגרי פואסון במספר משתנים

יהיו   (q_{i},p_{j}) קואורדינטות קנוניות במרחב הפאזה. יהיו   f(p_{i},q_{i},t) ו-  g(p_{i},q_{i},t)\, שתי פונקציות גזירות בקואורדינטות הקנוניות. אזי סוגרי פואסון מוגדרים להיות:
תכונות אלגבריות

ליניאריות
\{\lambda u,\sigma v\}_{q,p}=\lambda \sigma \{u,v\}_{q,p}
אנטי סימטריות
\{u,v\}_{q,p}=-\{v,u\}_{q,p}
מקיים את חוק לייבניץ לנגזרות
\{f,gh\}_{q,p}=\{f,g\}_{q,p}h+g\{f,h\}_{q,p}
זהות יעקובי
\{u,\{v,w\}\}_{q,p}+\{w,\{u,v\}\}_{q,p}+\{v,\{w,u\}\}_{q,p}=0
שימושים בפיזיקה

בפיזיקה, משוואות הפורמליזם ההמילטוניאני מנוסחות בעזרת סוגרי פואסון. בעזרת סוגרי הפואסון ניתן להגדיר את המשתנים הקנוניים של המערכת.
במכניקה קוונטית, הקומוטטור מקיים את אותן תכונות אלגבריות כמו סוגרי הפואסון. שיטת קוונטיזציה סטנדרטית, שפותחה על ידי פול דיראק, משתמשת בסוגרי פואסון של מערכת קלאסית כדי לתאר את המערכת הקוונטית. האופרטורים המייצגים של הגדלים הקלאסיים נבחרים כך שיחס החילוף בניהם שווה לסוגר הפואסון הקלאסי שלהם כפול  i\hbar (כאשר  \hbar  הוא קבוע פלאנק חלקי 2π). בגלל שהקומוטטור וסוגרי פואסון מקיימים את אותן תכונות אלגבריות, עבור מערכות פשוטות מספיק הדבר מבטיח שמשוואות התנועה הקוונטיות יהיו בעלות אותה צורה כמו משוואות התנועה הקלאסית (בתמונת הייזנברג). כך לדוגמה, משום שהמקום  Xוהתנע  Pמקיימים באופן קלאסי  \{X,P\}_{P.B.}=1, ובקוונטיזציה קנונית  [X,P]=XP-PX=i\hbar , אז משוואות התנועה הקוונטיות, היינו משוואת הייזנברג, נותנת:
{\dot {X}}=P;{\dot {P}}={\frac {dV}{dX}}
שהן בדיוק משוואות התנועה הקלאסיות. קוונטיזציה קנונית מבטיחה שהיחס הזה ישמר עבור מערכות לא פתולוגיות. את התהליך הזה ניתן להכליל גם עבור שדות, והוא משמש כדי להגדיר את המרחב והאופרטורים הבוזונים בתורת השדות הקוונטית.
הערות שוליים

↑  Dirac, P. A. M. (1925), The Fundamental Equations of Quantum Mechanics, Proceedings of the Royal Society A: Mathematical, Physical and Engineering Sciences. 109 (752): 642. Bibcode:1925RSPSA.109..642D. doi:10.1098/rspa.1925.0150
סונאטה דה קאמרה

סונאטה דה קאמרה (באיטלקית: Sonata da camera) משמעה באופן מילולי "סונאטה קאמרית" והיא מתארת קבוצה של קטעים אינסטרומנטליים, המקובצים יחדיו לשלושה או ארבעה פרקים שונים, המתחילים בפרלוד, או סונאטה קטנה, מעין פתיחה לפרקים הבאים.
מקור המונח סונאטה דה קאמרה" ברומא בשלהי המאה ה-17, כאשר ארכאנג'לו קורלי כתב שתי וריאציות שונות של סונאטה. אלה נודעו בשמות "סונאטה דה קאמרה" וסונאטה דה קייזה בהתאמה. בספרו "אוקספורד, תולדות המוזיקה המערבית" מתאר ריצ'רד טארוסקין את הסונאטה דה קאמרה כ... סוויטת מחולות במהותה, שקורלי התאים למתכונת המקובלת אז של ארבעה פרקים ("פרלוד" ושלושה מחולות או פרקי קישור)." פרקי המחול הבאים קיבלו על פי רוב שמות שנגעו לסגנון, כגון פרטיטה, סוויטה, אוברטורה ואייר (כמו בהוצאות מחודשות של הסונאטות הקאמריות של קורלי). לדברי ברוסארד (מילון למוזיקה, 1703), "מדובר למעשה בסוויטות של כמה קטעים קטנים, מתאימים לריקוד, כולם באותו מודוס או סולם
הסונאטות של קורלי נחשבו לדוגמה מובהקת למתכונת זו, אבל בתקופה שבין 1650 ל-1700 יצרו מלחינים גרמנים יותר סונאטות כאלה מן האיטלקים. וסנאטה דה קאמרה של יוהאן רוזנמילר (ונציה, 1667) משקפת מסורת גרמנית זו, שלא נמצאו לה מחקים ישירים באיטליה. למעשה, רק לאחר הופעת אופוס 2 של קורלי בשנת 1685 החלו האיטלקים לבכר את המונח "סונאטה דה קאמרה" לתיאור קבצים ספציפיים של פרקי מחולות.
האינסטרומנטאציה השכיחה ביותר בסונאטה דה קאמרה הייתה שני כינורות ובסו קונטינואו. רוב ההרמוניות הושלמו בתפקיד הבס ושני כלי הסופרן ניגנו מעליו. מבנה זה הוכר גם כטריו סונאטה, הואיל והיה מורכב משלושה תפקידים זהים בחשיבותם. אבל לפעמים נדרש נגן רביעי (על פי רוב צ'לן) להכפיל את קו הבסו קונטינואו. עם זאת, מחקר עדכני מגלה את מגוון הכלים שבהם נהגו בני תקופתחו של קורלי להשתמש לתפקיד הבס, בהם תאורבו, גיטרה ועוגב. ניסוח דו-משמעי על דף השער של קובץ הסונאטות של קורלי הביא רבים למסקנה, שהקונטינואו היה או צ'מבלו או צ'לו, ולא שניהם יחדיו כפי שהניחו קודם לכן.
אחרי 1700, נעלמה כל הבחנה בין הסונאטה דה קייזה לסונאטה דה קאמרה, כאשר פרקים בינאריים תפסו את מקום הפוגות בסונאטות כנסייתיות, ופרקים איטיים וחדורי רגש עמוק הופיעו בסונאטות קאמריות.
הערות שוליים

↑  ג'יימס גולוויי וויליאם מאן, "מוזיקה בכל הזמנים", עמ' 90
↑  סנדרה מנגסן, "סונאטה דה קאמרה" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
1 2  מנגסן, גרוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7727964-5
סינגל

ערך זה עוסק בתקליט המכיל שיר בודד. אם התכוונתם לפירושים אחרים, ראו .
תקליט סינגל משנות ה-50
סינגל קלטת שמע משנת 1995
סִינְגֵל (מאנגלית: Single – יחיד (בודד); לפי האקדמיה ללשון העברית, בעברית: חַדְשִׁיר) הוא תקליט, קלטת שמע או תקליטור, המכיל שיר בודד או מספר שירים מצומצם. בעבר נקרא תקליט שדרים, תקליטון שדרים או תקליטון. בדרך כלל מיועד הסינגל לקדם את מכירותיו של אלבום מוזיקה חדש היוצא בסמוך ליציאת הסינגל (או הסינגלים). עם זאת, ישנם מקרים שבהם יוצא הסינגל בלי תלות לאלבום.
בחלק מהמקרים, יוצאים מספר סינגלים המשויכים לאלבום אחד. בדרך כלל יוצאים שניים עד ארבעה סינגלים מאלבום (תלוי במידת ההצלחה של האלבום ושל הסינגלים הקודמים), אך המספר אינו קבוע. כך למשל מאלבומו של מייקל ג'קסון "Thriller", נשלחו לתחנות הרדיו שבעה סינגלים.
המונח "סינגל" באנגלית (במשמעות המילולית, "בודד") נדרש כמונח נגדי – לתקליט אחד שהכיל אלבום מוזיקה שלם. זאת לאחר שהחלה ההפצה של אלבומי מוזיקה ארוכי הנגן שהכילו מספר שירים בכל צד של התקליט, שכן לפני הופעת אלבומי המוזיקה בתקליט אחד כל התקליטים בעולם היו בעצם "סינגלים" שהכילו שיר אחד או שניים.
המונח בעברית

בשנת 1998 יצרה האקדמיה ללשון העברית את המונח חדשיר. בשנות ה-70 וה-80 היו המונחים תקליטון ותקליט-שדרים נפוצים בשפה העברית לתיאור סינגל.
במושג "סינגל שיווקי" הכוונה לסינגל שמטרתו העיקרית להגדיל את החשיפה לאלבום מסוים, ובכך לקדם את המכירות שלו.
היסטוריה

תקליט הסינגל הראשון נוצר על ידי חברת תקליטי RCA ב-1 בפברואר 1949 זאת לאחר שב-21 ביוני 1948 חברת קולומביה רקורדס הציגה לראשונה את אריך הנגן.
סינגלים נשלחים הן לתחנות הרדיו והן למכירה בחנויות, אם כי לעיתים קרובות נשלחים הסינגלים לרדיו לפני יציאתם לחנויות, כחלק ממהלך של יחסי ציבור וקידום מכירות קודם להגעת האלבום לחנויות. לעיתים השיר המופיע בסינגל שונה במעט מהשיר המופיע באלבום, בהתאם לצורכי הרדיו – מילים בעייתיות מצונזרות, ושיר שאורכו אינו מתאים לרדיו מתקצר.
תקליטי סינגל רבים הכילו "צד א'" – השיר עצמו ו"צד ב'" – שיר נוסף, שחשיבותו משנית.
לעיתים, תקליטי סינגל יצאו עם שני שירים השווים בערכם.
כיום יוצאים הסינגלים במתכונת של תקליטור, אך עדיין רבים מהם יוצאים עם שיר נוסף כ"צד ב'".
בשנות ה-50 וה-60 המוקדמות, אמנים רבים (בייחוד אמני הרוקנ'רול) מיקדו את יצירותיהם כלפי שוק הנוער וצעירים בכלל, בעלי יכולת כלכלית נמוכה. הדבר גרם למכירת סינגלים (שהיו זולים ביחס לתקליטי אלבום) בהיקף רחב מאוד. תופעה זו נמשכה עד שאמנים פופולריים החלו להקליט אלבומים שלמים.
בשנות ה-90 עם השימוש הנרחב בווקמן, במיוחד בקרב בני נוער, יצאו סינגלים גם בפורמט של קלטות שמע.
על פי ספר השיאים של גינס, הסינגל הנמכר ביותר בכל הזמנים הוא "White Christmas" בביצוע בינג קרוסבי והסינגל הנמכר ביותר מאז החלו מצעדי דירוג הסינגלים הוא “Candle In The Wind” בביצוע אלטון ג'ון.
היסטוריה > סינגלים וירטואליים

בשנת 2009 החלו לצאת לאור "סינגלים וירטואליים" – שלא על גבי תקליטורים. חברות פרסום ויחסי ציבור של אמנים שונים, החלו לשלוח אז לעורכים בתחנות רדיו הודעות דואר אלקטרוני ובהן קישורים לשירים באתרי אינטרנט. הכוונה היא שעורכי התוכניות ברשתות הרדיו יוכלו "להוריד" שירים אלו בפורמטים שונים (כולל פרטים מלאים על המבצעים וטקסטים שונים), בדרך כלל באיכות גבוהה, ולשדרם בתחנות הרדיו.
כמו כן, קיימת זה שנים רבות תופעה של הורדת סינגלים מהאינטרנט על ידי משתמשים ביתיים, הן בדרך חוקית והן באופן לא חוקי (פיראטית).
סינגל מוביל

סינגל מוביל הוא בדרך כלל הסינגל הראשון שיוצא מתוך אלבום אולפן, על ידי מוזיקאי או להקה, לפני יציאת האלבום עצמו.
הסינגל המוביל הוא לעיתים קרובות גורם מכריע עבור צרכנים המתלבטים האם לרכוש את האלבום, והבחירה בסינגל המוביל עשויה להיות קריטית להצלחה המסחרית של האלבום. לפיכך, אמנים רבים בארצות הברית ובארצות רבות אחרות בוחרים בשיר קצבי מתוך האלבום; שירים אלה הם לעיתים קרובות קליטים יותר, והסיכוי שלהם למשוך את תשומת לבם של המאזינים גבוה יותר. עם זאת, חלק מהאמנים עשויים לבחור כסינגל המוביל שיר בעל קצב איטי יותר, על מנת להדגים את מגוון השירים באלבום, או בשיר עם מסר אותו הם רוצים להעביר לקהל שלהם. למשל, בשנת 1997 הוציאה מדונה את השיר "Frozen" כסינגל המוביל מתוך אלבומה, Ray of Light.
בדרך כלל מפורסם רק שיר אחד מהאלבום כ"סינגל מוביל", אך מאז ראשית שנות האלפיים, החלו כמה אמנים להוציא לאור שני סינגלים מובילים. כך למשל, ג'סטין טימברלייק הוציא את "Suit & Tie" ואת "Mirrors", כסינגלים המובילים מאלבומו The 20/20 Experience.
מקסי סינגל

מקסי סינגל (לעיתים מקוצר ל-MCD או CDM) הוא מהדורת סינגל עם יותר משתי הרצועות הרגילות של שיר צד א' ושיר צד ב'.
המקסי סינגל הראשון בעולם היה "In the Summertime" של להקת מונגו ג'רי, שיצא ב-1970. המונח נכנס אחר כך לשימוש נרחב במהלך שנות השבעים. השם התייחס בדרך כלל לסינגלי ויניל בגודל 7 אינץ', הכוללם רצועה אחת בצד א', ושתיים בצד ב'. ההוצאה המחודשת בשנת 1975 של "Space Oddity" של דייוויד בואי, שבו השיר יצא יחד עם "Changes" ו-"Velvet Goldmine", היא דוגמה אופיינית.
באמצע שנות השבעים החלו לצאת גם סינגלים בגודל 12 אינץ' על ויניל, עם שלוש או ארבע רצועות (או גרסה מורחבת או משולבת מחדש של הסינגל/שיר המוביל) בצד א'. הפורמט שימש בתחילה תקליטנים. מאוחר יותר, בשנות השמונים, מנהג אופייני היה להוציא סינגל בן שני שירים על ויניל 7 אינץ' וקלטת, ומקסי סינגל על ויניל 12 אינץ'.
המקסי סינגלים הראשונים בגודל 12 אינץ' שימשו לקידום מכירות, ובעיקר נשלחו לדיסקוטקים ולתחנות רדיו. אחר כך הפכו לפורמט פופולרי לחובבי מוזיקה ונמכרו באופן נרחב בחנויות.
בשנות השמונים החלו לצאת מקסי סינגלים גם על גבי קלטות ותקליטורים.
אלבום סינגל

בתעשיית המוזיקה שבקוריאה הדרומית המינוח ל"אלבומים "ו"סינגלים" הוא ייחודי וכולל מונח נוסף, "אלבום סינגל" או "סינגל אלבום" (בקוריאנית: 싱글 음반), קטגוריה של אלבומים שלא מופצים מחוץ לקוריאה הדרומית. בתעשיית המוזיקה העולמית המינוח "אלבום" מתייחס לתקליט או תקליטור שמכיל בתוכו כמות מסוימת של רצועות. לעומת זאת, בתעשיית המוזיקה הקוריאנית המונח "אלבום" (בקוריאנית: 음반) מתייחס להקלטה מוזיקלית בכל אורך שהוא, ללא דרישה כלשהי או כמות כלשהי של רצועות. בתעשיית המוזיקה העולמית המונח הקרוב ביותר לכך הוא "הוצאה".[דרוש מקור]
ראו גם

איי-סייד ובי-סייד
מיני-אלבום
אלבום מוזיקה
הערות שוליים

↑  מוזיקה עברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2 ביוני 2013
↑  Best-selling single, Guinness World Records (באנגלית בריטית)
↑  "Exclusive: Fall Out Boy Album Deets", Rolling Stone, ‏16 בנובמבר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1100389733 
סינגל "להורדה"
נמל התעופה הבינלאומי של אזור מורסיה

נמל התעופה הבינלאומי של אזור מורסיה (בספרדית: Aeropuerto Internacional Región de Murcia), הנקרא באופן לא רשמי מורסיה-קורברה, הוא נמל תעופה בינלאומי בדרום-מזרח ספרד. הנמל נפתח בינואר 2019 והחליף את נמל התעופה מורסיה-סן חאבייר. הוא ממוקם בין הכפרים קורברה, לוס מרטינז דל פוארטו ווויאדוליסס במחוז מורסיה.
היסטוריה

התיירות לאזור מורסיה גדלה במידה ניכרת במשך כמה עשורים, והפכה לחלופה זולה יותר לאזורי נופש מבוססים כגון קוסטה דל סול. הרחבת נמל התעופה המשרת את האזור, נמל התעופה מורסיה-סן חאבייר, הייתה לא-מעשית בשל תפקידו העיקרי כנמל תעופה צבאי ובית הספר להכשרת קצינים של חיל האוויר הספרדי.
עבודות הבנייה החלו ביולי 2008, ופתיחת שדה התעופה תוכננה ל-2010. ב-2009 הבנייה נעצרה בעקבות בעיות תקציביות של חברת הבנייה. מאחר שהבנקים לא היו מוכנים להלוות כספים לחברת הבנייה, הממשלה האזורית התערבה והבטיחה אשראי של כ-200 מיליון יורו. בניית נמל התעופה הושלמה ב-2012, אך הנמל נפתח רק ב-2019 בעקבות אי-הסכמות על חוזה ההפעלה של הנמל.
נמל התעופה נחנך רשמית ב-15 בינואר 2019 על ידי מלך ספרד כנמל התעופה הבינלאומי של אזור מורסיה – חואן דה לה סיירבה, על שם חלוץ האווירונאוטיקה הספרדי שהמציא את האוטוג'ירו. הטיסה הראשונה שנחתה בנמל הייתה טיסת FR1824 של ריינאייר מנמל התעופה איסט מידלנדס.
מתקנים

בנמל התעופה קיים טרמינל יחיד ומסלול טיסה בודד באורך 3,000 מטרים ורוחב 45 מטרים. קיבולת התנועה הנוכחית של הנמל היא 3 מיליון נוסעים ו-23,000 תנועות בשנה, עם אפשרויות הרחבה ל-5 מיליון נוסעים.
חברות תעופה ויעדי טיסה

חברות התעופה הבאות מפעילות טיסות בנמל:
| חברת התעופה | יעדים |
| --- | --- |
אייר ערביה: קזבלנקה, אוג'דה
בינטר קנריאס: גראן קנריה
איזיג'ט: לונדון-גטוויק טיסות עונתיות: בריסטול, לונדון-לוטון, מנצ'סטר
נורוויג'ן אייר שאטל: טיסות עונתיות: ברגן, אוסלו
ריינאייר: ברמינגהאם, לונדון-סטנסטד, מנצ'סטר, מרקש (החל מ-3 באפריל 2024) טיסות עונתיות: בורנמות', דבלין, איסט מידלנדס, גלאזגו-פרסטוויק, לונדון-לוטון
טרוול סרוויס: ברנו, פראג
TUI fly בלגיה: טיסות עונתיות: אנטוורפן, אוסטנדה/ברוז'
וולוטאה: ברצלונה, מדריד טיסות עונתיות: אסטוריאס, מנורקה, סנטנדר
תחבורה

נמל התעופה ממוקם כ-25 קילומטרים מהעיר מורסיה וכ-35 קילומטרים מקרטחנה. לנמל גישה ישירה לכביש המהיר A-30 שעובר בין שתי הערים. ישנם מספר קווי אוטובוס ציבוריים המקשרים את שדה התעופה לאזורים הסובבים אותו.
בשנת 2009, פורסמו תוכניות לחבר את רשת הרכבות המהירות של AVE לנמל התעופה באמצעות קו בין מורסיה לקרטחנה. התוכניות ככל הנראה נזנחו.
הערות שוליים

↑  ""Corvera Airport Open 2017" - Tumbit News Story". tumbit.com.
↑  "Corvera airport management contract withdrawn from Aeromur". murciatoday.com.
↑  "Murcia's Corvera Airport 'Will NOT open 2016' - Tumbit News Story". tumbit.com.
↑  "Murcia president reiterates the need for Corvera airport to open". murciatoday.com.
↑  murciatoday.com
↑  "First passengers at Corvera airport will arrive from East Midlands and Bristol". Murcia Today. Spain Online SL. 3 בינואר 2019. נבדק ב-28 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  aena.es - Transport and car park retrieved 19 January 2019
↑  "La estación de tren del aeropuerto de Corvera será subterránea". La Verdad. 9 בנובמבר 2009. נבדק ב-28 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2014110427  VIAF: 310625841   WorldCat (עם VIAF): 310625841
סודיום דודציל סולפט

| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  Sodium dodecyl sulfate
 שמות נוספים:  סודיום לאוריל סולפט נתרן לאוריל סולפט Sodium lauryl sulfate Sodium monolauryl sulfate SLS SDS
 כתיב כימי:  C₁₂H₂₅NaO₄S 
 מסה מולרית:  288.37 גרם/מול
 מראה:  מוצק לבן
 מספר CAS:  151-21-3
 צפיפות:  1.01 גרם/סמ"ק
 מסיסות:  150 גרם בליטר
 טמפרטורת היתוך:  206 °C   479.15 K
 מקדם שבירה:  1.461
 
נתרן דודציל סולפט (Sodium dodecyl sulfate SDS) או נתרן לאוריל סולפט (sodium lauryl sulfate SLS) היא תרכובת אורגנית שנוסחתה CH3(CH2)11SO4Na, זהו חומר פעיל שטח המצוי בתכשירי ניקוי והיגיינה. המולקולה בנויה מ"זנב" פחמימני של 12 אטומי פחמן (החלק ההידרופובי) המחובר לקבוצת גופרה ויון נתרן (ראש הידרופילי). SDS הוא אסטר של דודציל אלכוהול (כוהל ראשוני בעל 12 אטומי פחמן) וחומצה גופרתית.
ריכוז המיצלה הקריטי הוא 8.2 מילימולר ומספר המולקולות הממוצע במיצלה - 62, כ-30% ממולקולות הSDS במיצלה מיוננות.
שימושים

SDS יעיל בהסרת כתמי שומן ולכן נמצא בריכוז גבוה בחומרי כביסה וכן בתכשירי ניקוי תעשייתיים, תכשירים להסרת גריז, ניקוי רצפות ושטיפת מכוניות. בריכוזים נמוכים יותר החומר משמש בסבון ידיים, משחות שיניים ושמפו, יכולת ההקצפה הגבוהה מנוצלת בתכשירי אמבטיה.
בטיחות

SDS אינו קרצינוגי גם בחשיפה לריכוזים גבוהים מאלו הנמצאים במוצרי היגיינה. במחקר שפורסם בשנת 1983 נמצא כי הכנסת SDS למזון בריכוז 2% למשך שנה אצל כלבים לא גרמה ליצירת גידולים והאכלת חולדות במזון שהכיל 1.13% SDS למשך 90 יום לא הביאה לשינויים בכרומוזומים בהשוואה לקבוצת הביקורת.
כיוון שהחומר פועל כדטרגנט ומסיר שומנים מהעור הוא עשוי לגרום גרוי של העור או העין. SDS עלול להחמיר בעיות עור אצל חלק מהסובלים מדלקת עור אטופית.