stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שירין אבו עאקלה
פרשת מותה

בשעות הבוקר המוקדמות ב-11 במאי 2022 פעלו חיילי צה"ל בנפת ג'נין על מנת לעצור פעילי טרור ולאתר אמצעי לחימה. הפעילות הייתה חלק ממבצע שובר גלים שהחל במרץ 2022 וכלל פשיטות ומעצרים בשטחי יהודה ושומרון. במחנה הפליטים ג'נין פתחו פלסטינים חמושים בירי והשלכת מטענים לעבר כוחות צה"ל, שהשיבו אש.
בשש בבוקר באותו יום הודיעה אבו עאקלה למערכת אל-ג'זירה ברמאללה שהיא מגיעה לג'נין ותדווח משם, ונקבע שתועלה לשידור חי בסביבות שבע. כעבור 20 דקות נודע ברשתות החברתיות שהיא נהרגה. היא נורתה בחלק חשוף בעורפה מתחת לקסדה שחבשה, והועברה לבית החולים אבן סינא שבג'נין, שם נקבע מותה. עלי סמודי, עיתונאי פלסטיני נוסף מאל-ג'זירה, נפצע בכתפו מהירי באופן בינוני ופונה לבית חולים בג'נין.
ארצות הברית גינתה את ההרג ודרשה לפתוח בחקירה ולהעמיד את האשמים לדין. דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית הגיב באמרו כי "מותה הוא פגיעה בחופש העיתונות בכל מקום".
פרשת מותה > תחקירים

שירין אבו עאקלה הייתה עם חמישה עיתונאים עמיתים מאל-ג'זירה ושני עיתונאים נוספים, סמוך לכניסה למחנה הפליטים בהצטלבות של רחוב בלט אל שוהאדה עם הרחוב שבו היו חיילי צה"ל, הנמשך מצפון לדרום. העיתונאים חבשו קסדות ועטו אפודי מגן שעליהם הכתובת PRESS ("עיתונות", באנגלית). הם העידו שעם הגיעם התייצבו כקבוצה במשך חמש או עשר דקות לנגד עיניהם של חיילי צה"ל המרוחקים כדי שיראו שהם עיתונות, וזהו מנהגם בכל אירוע שצה"ל נוכח בו. הצטרפו אליהם מספר צעירים תושבי המקום שהתרגשו מנוכחותה של הכתבת המוכרת להם מהטלוויזיה. בסרטון מטלפון נייד נראים העיתונאים שהגיעו והתושבים שליוו אותם הולכים בשלווה ואף מצטחקים, אין קולות ירי קרוב או רחוק.
פרשת מותה > תחקירים > טענות צה"ל וגורמים ישראלים בסמוך למותה

לדברי צה"ל, הקבוצה הייתה ממוקמת מצפון לחיילים במרחק של כ-200 מטר. הלוחמים הישראלים ירו בעיקר לכיוון דרום, לעבר חמושים. צה"ל מסר גם שהיו שישה מקרים של ירי צה"לי צפונה.
הקליע שפגע בראשה של שירין היה בקליבר 5.56 מ"מ, כזה שמשמש רובה M16, שנמצא בשימוש צה"ל וגם אצל חוליות פלסטיניות חמושות, ורובים נוספים (למשל רובה M4).
בתחילה פרסם צה"ל סרטון שבו נראים פלסטינים חמושים יורים בסמטה במחנה הפליטים בג'נין, ואחד מהם קורא "פגענו בחייל, הוא שכוב על האדמה". ראש הממשלה נפתלי בנט העלה את הסרטון לטוויטר וכתב שאף חייל לא נפגע, לכן יש אפשרות שפלסטיני הרג את אבו עאקלה. תחקיר של אתר התחקירים Bellingcat (אנ') מיקם את הסרטון באזור צפוף דרומית-מזרחית לעיתונאים שאין בו קו ראייה אליהם, וכך נמצא גם בתחקיר של "בצלם" ותחקיר של "הארץ".
בתחקיר של צה"ל שפורסם ב-13 במאי 2022 נאמר שיש שתי אפשרויות למקור הירי, האחת שהחמושים הפלסטינים שהיו מדרום מזרח לחיילי צה"ל ירו בצורה לא מובחנת לכיוון כלי הרכב הצבאיים שהוא גם הכיוון הכללי שבו הייתה הכתבת, והאפשרות השנייה היא שחייל צה"ל ירה מתוך חרך בג'יפ לעבר חמוש שעמד בסמוך לאבו עאקלה.
ב-15 במאי התראיין הפיזיקאי נחום שחף בערוץ 14 ובערוץ 7 וטען שפלסטינים הרגו את שירין אבו עאקלה כדי שמותה יזכה אותם באהדה במסגרת מאבקם על דעת הקהל העולמית. הוא טען שהיא הסתתרה מאחורי קיר שחצץ בינה לבין החיילים, והחיילים היו במרחק של קילומטר ממנה. במציאות הקיר שלידו נהרגה פונה אל הרחוב, והחיילים היו בהמשך אותו רחוב במרחק 200 מטר ממנה.
ב-19 במאי צה"ל הודיע שחיילים העידו שלא ראו את העיתונאית וכיוונו את האש שלהם לעבר חמושים שראו בסמוך לה, וכן זוהה רובה צה"לי שייתכן שממנו נורתה הירייה, אך זיהוי ודאי יהיה לאחר בדיקת הקליע. באותה עת הודיע צה"ל שלא יפתח בחקירת מצ"ח של האירוע, בנימוק שאין חשד לפלילים.
פרשת מותה > תחקירים > תחקיר הרשות הפלסטינית

הפלסטינים סירבו תחילה למסור לחקירת ישראל את הקליע שהוצא מראשה של אבו עאקלה ודרשו חקירה בין־לאומית, ובפרט חקירה אמריקאית מאחר שאבו עאקלה הייתה אזרחית המדינה. הם ניהלו חקירה משל עצמם, וב-26 במאי פורסם התחקיר הפלסטיני, לפיו שירין נורתה מאחור כשניסתה לברוח לאחר שהחיילים פתחו באש על העיתונאים. לא היו פלסטינים חמושים בקרבת העיתונאים. מאוחר יותר הסכימו למסור את הקליע לחקירה ישראלית תחת פיקוח אמריקאי.
פרשת מותה > תחקירים > תחקירים עיתונאיים

ב-23 במאי פורסם תחקיר של רשת CNN האמריקאית שהתבסס על סרטונים חדשים מהזירה, עדויות של שמונה עדי ראייה ומומחה לזיהוי פלילי, לפיו אבו עאקלה נהרגה מירי כוחות צה"ל. על פי ממצאי התחקיר, שלושה סימני קליעים על גזע העץ שלידו נורתה אבו עאקלה סמוכים זה לזה מכדי להיות תוצאה של ירי לא מובחן והירי לכיוונה של אבו עאקלה התבצע, ככל הנראה, על ידי חיילי צה"ל.
העיתון "וושינגטון פוסט" פרסם ב-12 ביוני תחקיר משלו, המבוסס על יותר מ-60 סרטונים, תמונות מהזירה ופוסטים ברשתות החברתיות, בנוסף לשתי בדיקות שנערכו במקום, וכן ניתוח אקוסטי של קולות הירי, שטוען כי אבו עאקלה כנראה נורתה בידי כוח צה"ל. לדברי התחקיר, מצביעות הראיות השונות על כך שלא התנהלו חילופי אש בדקות שקדמו למותה של העיתונאית, וכי היא נהרגה כתוצאה מירי בודד של אדם אחד. כמו כן מציע התחקיר כי אותו קליע נורה ככל הנראה מכיוון שיירת כלי הרכב של הכוח הצבאי הישראלי ששהה במקום. דובר צה"ל הגיב שסירובם של הפלסטינים לספק את הקליע שממנו נהרגה אבו עאקלה, כמו גם סירובם לבצע חקירה פורנזית משותפת מונעים את האפשרות להגיע לאמת, וגם אם אבו עאקלה נהרגה מאש צה"ל לא היה זה מתוך כוונה לפגוע בעיתונאית.
ב-20 ביוני פרסם גם העיתון "הניו יורק טיימס" תחקיר שקבע שאבו עאקלה נפגעה מירי של צה"ל, וכן שלא היו פלסטינים חמושים סמוך לה. התחקיר מצא שנורו לעבר קבוצת העיתונאים 16 קליעים במרווח זמן של כארבע דקות, בניגוד לדברי צה"ל על 5 קליעים. התחקיר לא מצא הוכחה לכך שהיורה זיהה את שירין וירה בה באופן מכוון, וגם לא הצליח לקבוע אם הוא ראה את האפודים של העיתונאים שכתוב עליהן PRESS. לפי התחקיר וצילום וידאו קליעים נורו גם בעת שניסו לחלץ את הכתבת אחרי שנפגעה.
פרשת מותה > תחקירים > הודעת מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם

ב-24 ביוני הודיעה מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם שאבו עאקלה נהרגה מירי שהגיע מכיוון כוחות צה"ל, ושהמידע שנאסף בידי האו"ם מצביע על כך שלא התקיימה כל פעילות פלסטינית בסביבה הקרובה של העיתונאים.
פרשת מותה > תחקירים > תחקיר אמריקאי-ישראלי

ב-2 ביולי העבירה הרשות הפלסטינית את הקליע שהרג את אבו עאקלה לידי ארצות הברית לצורך בדיקה בליסטית שתתקיים בידי ישראל תחת פיקוח אמריקאי. הבדיקה לא העלתה תוצאות משום שהקליע התעוות לאחר שניתז בתוך הקסדה של אבו עאקלה, ולא ניתן היה לשייך אותו לרובה מסוים. צוות הבדיקה האמריקאי קיבל גישה מלאה הן לחקירות צה"ל והן לחקירות הרשות הפלסטינית מהחודשים האחרונים, ומתוך סיכום של שתיהן הגיע למסקנה שהכדור נורה ככל הנראה על ידי כוחות צה"ל, אך לאו דווקא במכוון. צוות הבדיקה מאמין שהאירוע היה תוצאה של צירוף מקרים טראגי.
פרשת מותה > תחקירים > התחקיר הסופי מצד צה"ל

ב-5 בספטמבר 2022 פרסם צה"ל את סיכום התחקירים שערך, ומסר כי אף שלא ניתן לקבוע בוודאות מי ירה באבו עאקלה, האפשרות הסבירה ביותר היא שלוחם צה"ל ירה בה בשוגג. לפי התחקיר אחד מלוחמי יחידת דובדבן זיהה אותה כחמוש פלסטיני, וירה דרך חרך ברכב הממוגן 20 כדורים שעשרה מהם היו למרחב שבו עמדה.
הפרקליטה הצבאית הראשית, יפעת תומר ירושלמי, הודיעה שעל פי נסיבות המקרה אין חשד לעבירה פלילית ואין הצדקה לחקירה פלילית של היורה.
בתגובה לתחקיר האשימה משפחתה של אבו עאקלה את מדינת ישראל ב"טשטוש האמת" ודרשה לפתוח בחקירה אמינה. גורמים ישראלים הודיעו שלא ישלמו פיצויים למשפחתה של אבו עאקלה, מפני שלדבריהם, גם אם נהרגה בידי כוחות צה"ל, לא נעשה הדבר באופן מכוון.
פרשת מותה > תחקירים > חקירת ה-FBI

ב-15 בנובמבר 2022 פורסם שהבולשת הפדרלית האמריקאית פתחה בחקירה על הרג שירין אבו עאקלה. מהרשויות הישראליות נמסר שלא ישתפו פעולה עם החקירה.
פרשת מותה > התנצלות צה"ל

ב-11 במאי 2023, שנה לאחר מותה, דובר צה"ל, דניאל הגרי, התנצל בשם צה"ל על מותה.
הלווייתה

גופתה של שירין אבו עאקלה הועברה מג׳נין לפקולטה לרפואה באוניברסיטת א-נג'אח בשכם, שבה התקיים ניתוח לאחר המוות. ב-12 במאי הועבר ארון הקבורה למוקטעה ברמאללה לטקס ממלכתי בנוכחות נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס, ולאחר מכן להלוויה בעיר הולדתה ירושלים. לפי מקורות במשטרה, מפקד מחוז ירושלים דורון תורג'מן הורה לפקודיו להחרים דגלי פלסטין ולא לאפשר את הנפתם, וביום שבו נהרגה הורדו דגלים מבית משפחתה ומהכנסייה שבה המשפחה קיבלה מנחמים.
ההלוויה יצאה ב-13 במאי 2022 מבית החולים סנט ג'וזף שבו נחה גופתה של שירין אבו עאקלה במשך הלילה. בשעות הבוקר קיימו מוסלמים תפילת אשכבה סלאת אל-ג'נאזה לזכרה ברחבת בית החולים, על אף שהייתה נוצרייה, ולקראת אחר הצהריים התאספו אנשים ברחבה בהמתנה מסודרת לצאת הארון. הם הניפו דגלי פלסטין וקראו "ברוחנו ובדמנו אנחנו איתך שירין", כשמעבר לגדר המתחם ניצבים השוטרים. מפקד המשטרה במקום כרז מבחוץ למשתתפים שיחדלו מ"שירי הסתה" והנפת דגלים, שאם לא כן המשטרה תפזר את הלוויה, אך הקהל המשיך לקרוא ולהניף את הדגלים.
על פי תוכנית המשטרה הארון היה אמור לעבור לכנסייה במכונית, אך במקום זאת מכונית ההלוויות חיכתה מחוץ לרחבה והארון הוצא על כתפיהם של מספר גברים. מספר אנשים זרקו חפצים לעבר השוטרים. בתגובה, פרצו שוטרים לרחבה, ירו רימוני הלם אל הקהל ודחפו את נושאי הארון חזרה לבית החולים כשהם מכים אותם באלות ובועטים בהם. תוך כדי כך הארון נשמט וכמעט נפל ארצה. צילומים מהעימותים שהתרחשו במהלך ההלוויה התפרסמו בעולם וגררו ביקורת וגינויים בישראל ומחוצה לה.
הרחבה התרוקנה ולבסוף הוכנסה אליה מכונית ההלוויות המקושטת בפרחים ודגלים פלסטינים, נושאי הארון העבירו אותו אליה, ושוטרים הסירו ממנה את הדגלים. המכונית יצאה אל כנסיית הפטריארכיה היוונית-קתולית ״כנסיית הבשורה" (אנ') בעיר העתיקה, שם התקיימה תפילת אשכבה. מהכנסייה יצאה תהלוכת אבל גדולה כשהארון נישא על כתפיים אל הר ציון, שם היא נטמנה ליד הוריה. מעל עשרת אלפים אנשים השתתפו במסע ההלוויה. סמוך לשער יפו נעקרו דגלי ישראל. באותו זמן, במחווה יוצאת דופן בעיר העתיקה, פעמוני הכנסיות של כל העדות הנוצריות השונות צלצלו יחד.
המשטרה קיימה תחקיר על האירוע אך לא פרסמה אותו. לפי מידע שפורסם ב-N12 נמצא בתחקיר שכניסת השוטרים לבית החולים והעימותים עם מובילי הארון נעשו בעקבות פניית בן משפחה מדרגה ראשונה של שירין אל המשטרה בבקשה לעזרה משום שהארון "נחטף על ידי קיצוניים" המתכננים לנהל את ההלוויה. אחיה של שירין אבו עאקלה, אנטון, הוא בן המשפחה היחיד שלה מדרגה ראשונה ושימש איש קשר עם המשטרה. הוא אמר שהיו אנשים שרצו לשאת את הארון ברגל אך איש לא חטף אותו מהמשפחה, המשפחה ביקשה מהמשטרה לאפשר לנאספים שעה אחת עם הארון ברחבה ללא התערבותה אך לא נענו.
ראו גם

פרשת רזאן א-נג'אר
ביאורים

↑  כחלק מלקחי ההלווייה הוחלט שבמצעד הדגלים שהתקיים שבועיים לאחר מכן רק קצינים ברמת מפקדי מרחב ומעלה יהיו רשאים להורות על הסרת דגלי פלסטין
סיוורט מאנסוורק

סיוורט הגהיים מאנסוורק (בנורווגית: Sivert Heggheim Mannsverk; נולד ב-8 במאי 2002 באוברה ארדאל שבנורווגיה) הוא כדורגלן נורווגי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת קרדיף סיטי.
קריירת מועדונים

מאנסוורק גדל במחלקת הנוער של סונגדאל. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת המשנה הנורווגית.
ב-28 ביולי 2021 חתם מאנסוורק על חוזה לארבע שנים במולדה מליגת העל הנורווגית. הוא הבקיע את שער הניצחון בגמר הגביע הנורווגי לעונת 2021/2022 נגד בודה/גלימט, בו ניצחה מולדה בתוצאה 1-0. בנוסף זכה עם המועדון באליפות נורווגיה לעונת 2022.
ב-31 באוגוסט 2023 חתם באייאקס מליגת העל ההולנדית.
ב-28 בינואר 2025 הושאל לקרדיף סיטי מהצ'מפיונשיפ.
קריירה בינלאומית

מאנסוורק נכלל בסגל נבחרת נורווגיה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023, וערך הופעה אחת בטורניר.
תארים

אליפות נורווגיה (1): 2022
הגביע הנורווגי (1): 2021/2022
הערות שוליים

↑  SIVERT HEGGHEIM MANNSVERK ER KLAR FOR MOLDE! באתר הרשמי של מולדה, 28 ביולי 2021 (בנורווגית)
איזו מין ילדה

איזו מין ילדה הוא אלבום הסולו התשיעי של הזמרת יהודית רביץ. האלבום יצא בשנת 1997 על ידי חברת הליקון.
רשימת רצועות

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי יהודית רביץ.
| איזו מין ילדה> מס' | איזו מין ילדה> שם | איזו מין ילדה> מילים | איזו מין ילדה> משך | איזו מין ילדה>  | איזו מין ילדה>  | איזו מין ילדה>  | איזו מין ילדה>  | איזו מין ילדה>  | איזו מין ילדה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איזו מין ילדה  | יהודית רביץ | 04:28 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | חוזרת  | יהודית רביץ | 04:26 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | אישה בגילך  | יענקל'ה רוטבליט | 03:44 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ליבי אומר  | יענקל'ה רוטבליט | 04:30 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | פעם  | יהודית רביץ | 03:40 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ילדה קטנה ביער  | מאיר אריאל | 04:55 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | קצת שקט  |   | 04:36 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | תן לי  | יהודית רביץ | 04:16 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | זה הרוח  | צוף פילוסוף | 03:57 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | את הכל אזכור  | לאה גולדברג | 04:15 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 42:47 |  |  |  |  |  |  |
קרדיטים

לחנים ושירה: יהודית רביץ
עיבודים: יהודית רביץ ועדי רנרט
זמרי ליווי: מיקה קרני, קובי אייזנמן, צוף פילוסוף, גיא יפה, עדי רנרט
גיטרה בס: אלון נדל
תופים: ז'אן פול זמבריס
כלי הקשה: זהר פרסקו
גיטרה חשמלית: אלכס פולק, שמוליק בודגוב, יהודית רביץ
גיטרה אקוסטית: יהודית רביץ
קלידים: עדי רנרט
חליל: אילן סאלם
עיצובים גרפיים: יעל שילר
עריכה דיגיטלית: טלי כץ
מפיקים בפועל: אורלי אביטל, נאוה קולטון
תמונות: מיכל היימן, דניאל חכים
הפקה: טדי הפקות, טמירה ירדני
מפיק (הליקון): תמי סטמרי
יחסי ציבור: הנה בירן, מיכל קיזלשטיין
שמעון טולנאי

| --- | --- |

 לידה:  28 במרץ 1867 אוראדיה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  2 באוקטובר 1944 (בגיל 77) מאוטהאוזן, אוסטריה 
 שם לידה:  Friedmann Samu 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 
שמעון טולנאי, במקור עד 1897 שאמו פרידמן, בהונגרית: Tolnai Simon;‏ נאג'וואראד, 28 במרץ 1867 – מחנה הריכוז מאוטהאוזן, 2 באוקטובר 1944) היה בעל חברת דפוס והוצאה לאור של ספרים ועיתונים יהודי-הונגרי. הוא היה אחד המו"לים החשובים בזמנו והלקסיקון שנושא את שמו טולנאי היה מן הידיעים בהונגריה.
קורות חיים

שאמו (שמואל) פרידמן נולד במשפחה יהודית כבנם של יעקב פרידמן ושל קטלין רוס (?–1884). הוא טיפוס של self-made-man שנלחם בדרכו מהשורות הנמוכות ביותר בסולם החברתי, כדי להפוך לבעלים של אחת מחברות ההוצאה לאור ההונגריות הגדולות ביותר. הוא היה עצמאי מגיל שמונה והתחיל את הקריירה שלו בקניית עיתונים משומשים בבתי קפה ומכירתם. ב-1897 שינה פרידמן את שם משפחתו לטולנאי. בשנת 1901, הקים את השבועון בתמונות "העיתון העולמי של טולנאי" (Tolnai Világlapja), אשר, בהתאמתו לצורכי הקהל הרחב ביותר, זכה לפופולריות עצומה ונחשב לכתב העת הנפוץ ביותר. בשנת 1898, הוא השיק את "קסמים וספיריטיזם" (Magic and Spiritism) קצר המועד. בשנת 1912 הקים את חברת הדפוס והוצאת הספרים טולנאי. הוא ערך את השבועון פאטה מורגנה, (Délibáb) שהחל להופיע ב-1927. הוא פרסם את מגזין האופנה בזאר (Bazár). החברה שלו, עם ארמון העיתונות הענק והציוד המודרני שלה, הייתה מפעל בגודל ובקצב אמריקאי. בשנת 1941 נגזל כל רכושו והממשלה מסרה את בית ההוצאה ואת בית הדפוס ל"אגודת מטפחי העם ההונגריים". הוא גורש על ידי הגסטפו לאחר הכיבוש הגרמני של הונגריה (מבצע מרגרטה).
טולנאי פרסם יצירות על ההיסטוריה העולמית, על תולדות תרבות, ספרות ומדע, לקסיקונים, שבועונים לתיאטרון ומגזיני אופנה, למשל:
ההיסטוריה העולמית של טולנאי
הלקסיקון העולמי של טולנאי
הלקסיקון העולמי החדש של טולנאי
טולנאי: ההיסטוריה של מלחמת העולם
חייו הפרטיים

אשתו הייתה וילמה ראוכר (1869–1931), עמה היה נשוי 38 שנים.
ילדיהם:
לאיוש טולנאי (1895–?) פקיד, היגר לברזיל ב-1957. אשתו הייתה אלפרידה אמיליה יארוס.
יוז'ף טולנאי (1896–1944) נספה בשואה.
אישטוואן טולנאי (1898–1944) נספה בשואה.
גזה טולנאי (1900–1902)
שאנדור טולנאי (1905–?)
עבודותיו

ספר הקסמים I.–II (1898)
רוחניות חשופה. בעקבות ווילמן ; Magyar Kereskedelmi Közlöny, בודפשט, 1917 (ספריית העולם. כרך 5, 70)
לקריאה נוספת

מי זה מי בספרות ההונגרית? בודפשט, 1999, הוצאת Könyvkuckó. מסת"ב 9-638157-91-7
https://adtplus.arcanum.hu/hu/collection/TolnaiVilaglapja/
לקסיקון יהודי הונגרי. עורך פטר אויווארי. 1929. גישה מקוונת
נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי.
Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái XIV. (Telgárti–Zsutai). Budapest: Hornyánszky. 1914.
Magyar mágia. Töredékek a magyar bűvészet történetéből. Vál., szerk. és összeáll. Kelle Botond. Budapest, Játékszerek Anno... Kiállítóterem, 2000.
Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. Budapest, Béta Irodalmi Rt., 1937.
Magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1963-1965.
Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Budapest, Akadémiai Kiadó, 1993-.
Szita Szabolcs: Utak a pokolból. Magyar deportáltak az annektált Ausztriában 1944-1945. Budapest, Metalon Manager Iroda Kft., 1991.
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest, Magyar Könyvklub.
Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994.
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1897. évi 92175. sz. rendelete. MNL-OL 30807. mikrofilm 1122. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1897. év 8. oldal 2. sor.
↑  Gyulai Hírlap
↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 92175/1897. Forrás: MNL-OL 30807. mikrofilm 1122. kép 3. karton.
Névváltoztatási kimutatások 1897. év 8. oldal 2. sor.
↑  "Tolnai Világlapja | Arcanum Digitális Tudománytár". adtplus.arcanum.hu (בהונגרית). נבדק ב-2018-02-10.
↑  Tolnai Simonné gyászjelentése (1931. október 20.) Magyarország, 38. évfolyam, 239. szám
↑  Tolnai Lajos migrációs dokumentum
↑  "Tolnai Lajos házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 1431/1938. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-07-03.
↑  "Tolnai József halotti bejegyzése a Budapest XI. kerületi polgári halotti akv. 354/1947. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-07-03.
↑  "Tolnai István születési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári születési akv. 1081/1898. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-07-03.
↑  "Tolnai István halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 886/1944. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-07-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16941881n (data)  GND: 1119478464  ISNI: 0000 0001 1016 5165  LCCN: n2010054953  VIAF: 149167553   WorldCat (עם VIAF): 149167553 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שמעון טולנאי".
שימון קמן

| --- | --- |

 לידה:  19 באוגוסט 1882 טאש, הונגריה 
 פטירה:  27 בינואר 1945 (בגיל 62) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 שם לידה:  Kohn Simon 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 
שימון קמן (במקור עד 1989 שמעון קוהן, הגרסה האוסטרית הונגרית של כהן, בהונגרית: Kemény Simon;‏ טאש, 19 באוגוסט 1882 – בודפשט, 27 בינואר 1945) היה משורר יהודי-הונגרי, סופר, עיתונאי, עורך עיתון.
קורות חיים

שמעון קוהן (כהן) נולד במשפחה יהודית ענייה ממעמד הביניים והתייתם בגיל צעיר. הוריו היו שאנדור קוהן וקרולינה פולק. תחילה הפך לפקיד ולאחר מכן לעיתונאי בבודפשט: הוא עבד עבור בודפשטי נפלו (יומן בודפשט), כתב ביקורות, היה גם דרמטורג ולאחר מכן עבד כעוזר עורך בעיתון היומי "אשט". לאחר מכן הפך לעורך הראשי שלו מ-1930. ספר שיריו הראשון, "קינות", ראה אור ב-1909. שיריו פורסמו גם בכתבי העת A Hét, בכתב העת הספרותי היוקרתי ניוגט וב-Új Idők, אך הוא עצמו לא השתייך לאף אחת מהקבוצות הספרותיות. ב-17 במאי 1924, ברובע 1 של בודפשט, הוא נשא לאישה את רוזליה (1888–1972), בתם של קארוי אויפאלושי ושל אנה מדאראס, אלמנתו של הבמאי ומנהל תיאטרון אדולף מראי.  אשתו פתחה חנות טקסטיל ברחוב ואצי מהירושה שהותיר לה בעלה המנוח, אך עבודתו הקבועה והיציבה של קמן איפשרה להם לנהל חיים בורגניים נוחים.
בשנת 1936, בגיל 54 המיר את דתו לקתולית, אך יחד עם זה עם פרסום החוקים היהודיים פוטר מעבודתו לאחר שנכנסו לתוקף החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי. ב-27 בינואר 1945 פרצו גברים חמושים, בריוני מפלגת צלב החץ ככל הנראה, לביתו ברחוב הרמן אוטו וירו בו ובאחיו בראשם בחצר. גופותיהם הושלכו לגינה.
יצירתו

"הוא אימפרסיוניסט בדם, מוקסם מכל היופי שבחיים, ספרות ואמנויות יפות, קצת צייר בעצמו, אמן קסום וחולם של מילים צבעוניות ודקויות יוצאות דופן של ערך." כתב עליו אאורל קרפטי. יש הבדל גדול בין תחילת הקריירה שלו לבין השקפתו הרגועה על החיים בשנותיו האחרונות. שירתו המוקדמת זכתה להצלחה בשל חירותה היחסית, המוטיבים שנחשבו לדקדנטיים והנושאים המאתגרים שלה, אך הוא זעם על מבקריו השמרנים יותר. מאוחר יותר, תחושת החיים שלו הפכה יותר ויותר טראגית, הוא הביט בעולם המיואש במרירות ובכעס. במקביל, החריזה שלו נעשתה פשוטה יותר והתקרבה לצורות הקלות של שירי עם.
"אם אנחנו רוצים לתייג אותו, אנחנו יכולים לומר שהוא היה משורר דקדנטי ומשורר l'art pour l'art; אם אנחנו רוצים להודות בזה, אנחנו יכולים גם לומר שהוא אובססיבי בתמימות ליופי והאהבה. (...) למעשה, זוהי שירה של חרדה, אפילו אימה, מעוטרת בפאר צבעוני מדי, מעורפלת, אך עדיין בולטת שוב ושוב."
ספריו

קינות (שירים, בודפשט, 1909) באינטרנט
עלי קיץ. צידה לדרך לחברים הקטנים שלנו; אגודת בית ההבראה והנופש של המורים ההונגריים, בודפשט, 1912 (ספריית ילדים)
מרפסת (שירים, בודפשט, 1914) באינטרנט
כך אני חי את עולמי (שירים, בודפשט, 1922)
ילקוט השטן (שירים, בודפשט, 1931)
בריחה חסרת תקווה (שירים, בודפשט, 1934)
שדים, פיות (סיפורים קצרים, בודפשט, 1936) באינטרנט
של שבעה דליי עץ (שירים, בודפשט, 1938)
גרגר של ערמון בר. שירים ; ספרותי, בודפשט, 1961
יומן, 1942–1944 ; פרולוג מאת בלה קובאץ'; הוצאת Magvető, בודפשט, 1987 (עובדות ועדים)
לקריאה נוספת

Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 461. o. Online elérés (לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Pintér Jenő: A magyar irodalom története: tudományos rendszerezés Budapest, 1930–1941; 8. kötet. A költészet / Impresszionisták, szimbolisták c. alfejezet. (CD-ROM: Arcanum Kiadó) (ינה פינטר: תולדות הספרות ההונגרית)
Hegedüs Géza. "A magyar irodalom arcképcsarnoka". נבדק ב-2014-04-27. (גזה הגדוש: היכל התמונות של הספרות ההונגרית)
Ormos Mária: Kemény Simon. Dicsőítették, elárulták, meggyilkolták, rágalmazták, elfelejtették. Múlt és Jövő, 2015.február 28. 36–52. o. (מריה אורמוש: שימון קמן. היללו אותו, בגדו בו, רצחו אותו, השמיצו אותו. עבר ועתיד 2015)
Kemény Simon arcképe (fotó)
Szász Anna: Párhuzamos olvasmányok 2011-07-10. Galamuscsoport.hu. (Idézetek Kemény Simon háborús naplójából)
Gyáni Gábor: „A városban ma mindenki arról beszél…” Archiválva 2021. március 16-i dátummal a Wayback Machine-ben (A szerző Kemény Simon naplóját mint a háborús hétköznapok történeti forrását ismerteti)
Blaha Lujza emlékalbum. Szerk. Porzsolt Kálmán. Budapest, Blaha Lujza Emlékbizottság, 1927.
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
Humorlexikon. Szerk. Kaposy Miklós. Budapest, Tarsoly Kiadó, 2001.
Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. Budapest, Béta Irodalmi Rt., 1937.
Magyar Hírlapírók Országos Nyugdíjintézetének ... évi jelentése. Budapest, 1940-1943.
Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. I–IV. kötet. Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. 1929–1931.
Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest, Magyar Könyvklub.
Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994.
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1898. évi 116215. sz. rendelete.MNL-OL 30797. mikrofilm 677. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1898. év 86. oldal 49. sor.
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári halotti akv. 1155/1945. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-28.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári házassági akv. 304/1924. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-28.
↑  "Ujfalusi Rozália halotti bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári halotti akv. 1194/1972. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-28.
↑  Ormos Mária: Kemény Simon. Dicsőítették, elárulták, meggyilkolták, rágalmazták, elfelejtették. Múlt és Jövő, 2015.február 28. 36–52. o.
↑  Szász Anna: Párhuzamos olvasmányok 2011-07-10. Galamuscsoport.hu
↑  Házassági bejegyzése alapján 1936-ban tért át a római katolikus vallásra.
↑  Kárpáti Aurél: Kemény Simon In: Bóka László Magyar mártír írók antológiája Cserépfalvi, 1947, 129. o.
↑  Hegedüs Géza i. m.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507472805171  GND: 119048949  ISNI: 0000 0000 7860 9159  LCCN: n88039976  VIAF: 72195693   WorldCat (עם VIAF): 72195693
אלבום 2

"אלבום 2" הוא אלבום האולפן השני של הזמר והמוזיקאי עדן חסון. הוא יצא לאור ב-1 בדצמבר 2021, על ידי חברת התקליטים NMC.
רקע והכרזה

את העבודה על האלבום התחיל עדן חסון בשנת 2019, כשהוציא לאור את השיר "כשנגמרת הסופה" מתוך אלבומו העתידי. בשנת 2021, חודשיים לפני צאת "אלבום 2", הוא פרסם מדי שבוע שיר חדש שייכלל באלבום. "אלבום 2" נחשב לאלבום הפתעה – חסון לא חשף את תאריך פרסומו.
באלבום נכללים להיטים שהוציא החל משנת 2019 ("כשנגמרת הסופה") ועד שנת 2021 ("מדליקה לי הכל").