stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בוטרלטר
היסטוריה > הולנד

בהולנד נוהגים לאכול בוטרלטר בסינטרקלאס ב-5 בדצמבר, שם הם מעוצבים בראשי התיבות של בני המשפחה.
היסטוריה > ארצות הברית > איווה

בוטרלטר הוכנס לארצות הברית על ידי מהגרים הולנדים, ומקורו בפלה, איווה (אנ') אשר נוסדה ב-1845 על ידי "פליטים דתיים הולנדים". מאפי הבוטרלטר הם פינוק נפוץ ב"פסטיבל הצבעונים" (אנ') השנתי בפלה, איווה, ומכינים אותם התושבים המקומיים שמוכרים אותם בשווקים, בתחנות דלק ובכנסיות מקומיות שונות. הם נמכרים כל השנה במאפיות הולנדיות.
היסטוריה > ארצות הברית > מישיגן

בוטרלטר שהוכן עם שוקולד נאכל באופן מסורתי כחלק מהפעילויות במהלך "פסטיבל החורף ההולנדי" בהולנד, מישיגן (אנ').
לקריאה נוספת

המטבח ההולנדי
רשימת מנות שקדים
רשימת מאפים
בנקט (מאפה) (אנ')
ביטול שזירה

פריים הווידאו העליון הוא לפני ביטול שזירה, ואילו התחתון הוא לאחריה
ביטול שזירה (באנגלית: deinterlace) הוא מנגנון לשיפור קצוות מחודדים בקובצי וידאו, ומאפשר חיבור מאוזן בין פיקסלים בתצוגת הווידאו. תוכנות קידוד מתקדמות מסוימות מאפשרות שימוש בתכונה זו בתיצוג (Rendering) וידאו, למשל התוכנה פרמייר פרו של חברת אדובי. נגני וידאו כדוגמת VLC media player מאפשרים סינון ביטול שזירה בעל הגדרות שונות. עיקר השימוש בתכונה נדרש בקובצי וידאו דחוסים בדחיסה ללא איבוד נתונים (lossless compression) וכן בקובצי DVD.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אראלה תלמי

אראלה תלמי
אראלה תלמי (נולדה ב־26 באוקטובר 1942) היא מוזיקאית וסופרת ישראלית.
ביוגרפיה

אראלה תלמי נולדה בקיבוץ אפיקים להורים יוצאי וינה, אוסטריה. היא החלה את דרכה כנגנית חליל צד בקיבוץ, המשיכה את לימודיה אצל חלילן התזמורת הפילהרמונית הישראלית אורי שׂהם וזכתה במלגות מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל. לאחר שירותה הצבאי בתזמורת צה"ל המשיכה את לימודי המוזיקה המתקדמים בבית הספר ג׳וליארד בניו יורק, שם למדה אצל חלילן התזמורת הפילהרמונית של ניו יורק, ג׳וליוס בייקר, בעזרת מלגה מיוחדת של קרן התרבות התרבות אמריקה-ישראל (1968-1965).
ב־1964 נישאה למנצח-מלחין יואב תלמי, איתו הרבתה להופיע ברחבי העולם כדואו חליל-פסנתר ברסיטלים ומוזיקה קאמרית. הזוג תלמי שיתף פעולה גם כסולנית ומנצח בקונצרטים שונים ובהקלטות לרדיו, לטלוויזיה ולתקליטורים. לזוג תלמי שני ילדים ושלושה נכדים.
אראלה כיהנה כחלילנית הראשונה של האנסמבל הקאמרי הישראלי עם המנצח גארי ברתיני (לימים התזמורת הקאמרית הישראלית) ואיתו הופיעה כסולנית בישראל ובסיור התזמורת בארצות הברית. לאחר פרישתה מהתזמורת התרכזה בקריירה עצמאית, בנגינת סולו עם תזמורות שונות ברחבי העולם, בהופעות ברסיטלים, במוזיקה קאמרית ובהגשת כיתות אמן. היא הקליטה תוכניות רבות לתחנות רדיו בארץ ובחו״ל והוציאה מספר רב של תקליטורים עם הרכבים שונים.
לאחר שפרשה מקריירה מוזיקלית רבת שנים עברה אראלה לכתיבת ספרים (2008). תחילה הקדישה זמן לסיפורים מחורזים לילדים וארבעת ספריה הראשונים בסדרת ״ילדי המנגינות״ - ״אל הגליל בעקבות החליל״, ״מי מנמנם פה בתוך חצוצרה?״, ״הרפתקה לילית עם פסנתר״, ״קרן היער המסתורית״ - ראו אור בהוצאת ״מבע״. בהמשך פנתה לכתיבה למבוגרים ורומן הביכורים שלה, לראותה בלבד, רומן היסטורי המתרחש בשנות הארבעים של המאה הקודמת, ראה אור בהוצאת "עולם חדש" בפברואר 2021.
קנלוני

| --- | --- |

צינורות קנלוני לפני בישול
 
 מאכלים
 סוג:  פסטה 
 מטבח:  המטבח האיטלקי
 מוצא:  איטליה 
 אופן הגשה:  ממולא
 
קנלוני (באנגלית: Cannelloni, מבוטא: kannelˈloːni; הפירוש באיטלקית של המילה הוא "צינורות גדולים" או "קני סוף גדולים") הם גלילי פסטה חלולה המיועדים למילוי. הגלילים רחבים וקצרים יחסית. האורך עשוי להגיע ל-15 - 20 סנטימטרים והקוטר לכדי 5 סנטימטרים. מקור הקנלוני במטבח האיטלקי.
הקנלוני הוא גם מאכל אופייני במטבח הקטלוני, שם הם נקראים קנלונים ונצרכים באופן מסורתי ביום סטפן הקדוש.
צורת הגשה ואופן הכנה

אופן הכנתו ייחודי - לאחר בישול קל במים רותחים, ממלאים את הקנלוני במילוי הרצוי, מעל זה מוסיפים רוטב כלשהו: עגבניות, רוטב שמנת וכו', מגררים מוצרלה ופרמזן ואופים בתנור.
צורת ההגשה של קנלוני דומה לגלילים של לזניה המוגשים בדרך כלל אפויים עם מילוי כלשהו, ומכוסים ברוטב. סוגי מליות פופולריות: תרד, ריקוטה, בשר בקר טחון ועוד. ראגו בשר ותערובת של גבינות ותרד הם המילויים הנפוצים ביותר. הקנלוני בדרך כלל מכוסה ברוטב עגבניות.
המנה הקלאסית של קנלוני לרוב מבוססת על צינורות הקנלוני או על עלי בצק ללזניה המבושלים במים ולאחר מכן מגולגלים סביב המילוי, מסודרים בתבנית, מכוסים ברוטב כלשהו ובגבינה ולאחר מכן נאפים בתנור. שימוש בצינורות הקנלוני נחשב כתהליך קל יותר מאשר שימוש בעלי לזניה. ההוראות על האריזה בדרך כלל מורות לבשל את הגלילים בישול קצר מאוד לפני המילוי, אך ניתן גם למלא את הגלילים ללא בישול מקדים ולהשתמש בכמות גדולה יחסית של רוטב עתיר בנוזלים לפני האפייה כך שהקנלוני יתרכך במהלך האפייה.
היסטוריה

ניתן לייחס אזכורים מוקדמים למקרוני ריפייני (פסטה ממולאת) לשנת 1770; אך נראה שהמילה קנלוני הופיעה רק בתחילת המאה העשרים.
במטבח האיטלקי עצמם כנראה התחילו להכין קנלוני רק בתחילת המאה ה-20. הקנלוני הממולא נחשב לאחד מסוגי הפסטה המודרניים ביותר, ולא מוזכר בספרי בישול מאיטליה מהמאה ה-19 או קודם לכן.
ההמצאה של המנה מיוחסת לבעל מסעדה בשם סלבאטורה קולטה (Salvatore Coletta). לקולטה הייתה מסעדה בסורנטו שבדרום איטליה בשם לה פאבוריטה (La Favorita). המתכון המקורי שהכין קולטה במסעדה כלל ריקוטה ותרד שגולגלו בתוך פסטה ברוטב עגבניות דרום איטלקי טיפוסי והוגשה במקום משנת 1907. במלחמת העולם השנייה עלתה הפופולריות של הקנלוני כשתושבי הערים הגדולות בדרום איטליה ברחו לפריפריה. כשחזרו לערים הגדולות לאחר המלחמה הם הביאו עמם את המתכון והוסיפו לו מוצרלה.
מניקוטי הוא הגרסה האמריקאית לקנלוני, אם כי המונח עשוי להתייחס לעיתים קרובות למנה האפויה בפועל. ההבדל המקורי יכול להיות שהקנלוני מורכב מדפי פסטה שנכרכים סביב מילוי, בעוד שהמניקוטי הוא מנה של צינורות פסטה הממולאים על ידי מכונה מקצה אחד שלהם.
ראו גם

לזניה
פסטה
אטריות
הערות שוליים

↑  "Canelons | Cultura Popular" (באנגלית). lameva.barcelona.cat. נבדק ב-2018-01-16.
1 2  דורעם גונט, איך מכינים קנלוני?, באתר הארץ, 27 בפברואר 2009
↑  הולי קנלוני: מתכוני פסטה אלגנטיים, באתר ynet, 25 בנובמבר 2011
↑  Hildebrand, Caz (2011). Géométrie de la pasta. Kenedy, Jacob., Salsa, Patrice. [Paris]: Marabout. p. 168. ISBN 9782501072441. OCLC 762599005.
גלי כבידה

המחשה תלת־ממדית של גלי כבידה מתפשטים במרחב־זמן כתוצאה ממערכת כוכבים בינארית
גל כבידה (להלן גרסאות שונות למונח) הוא הפרעה של עקמומיות במרחב־זמן, המתפשטת במרחב. גלי כבידה הם מונח של תורת היחסות הכללית של אלברט איינשטיין, והתפשטותם מתוארת על ידי משוואות איינשטיין. איינשטיין הסיק את קיומם עם פיתוח תורת היחסות הכללית במאמרים מ־1916 ו־1918 (אנ'), אך סבר שהם יהיו חלשים מכדי להימדד אי פעם. עדות עקיפה לקיומם התקבלה ב־1974 (להלן). בפברואר 2016 הכריזו מדענים אמריקאים על תגלית גלי הכבידה שהן ראיות מבוססות לקיומם של גלי כבידה ביקום. נכון ל-2022, התגלו גלי כבידה בעשרות אירועים שונים.
יצירת גלי כבידה

על פי תורה היחסות הכללית, גלי כבידה נוצרים על ידי תנועה של מקורות של שדה הכבידה. דוגמה אופיינית למערכת שצפוי כי תייצר גלי כבידה היא מערכת בינארית של כוכבים (או מערכות מורכבות יותר, אפילו גלקסיות), אשר סובבים סביב מרכז המסה של המערכת. באופן כללי עוצמתם של גלי כבידה צפויה להיות חלשה מאוד, אולם כאשר מדובר בתנועה במהירויות הקרובות למהירות האור, בין גופים אסטרונומיים קומפקטיים, מאסיביים מאוד וקרובים מאוד זה לזה, כגון צמד של חורים שחורים, כוכבי נייטרונים או ננסים לבנים, ייצרו תוך כדי הקפתם ההדדית קרינת כבידה חזקה דיה כך שעל אף מרחקם הגדול ממערכת השמש שלנו, ניתן יהיה למדוד אותה בסביבת כדור הארץ, באופן ישיר, באמצעים טכנולוגיים מתאימים.
המשוואה המתארת יצירת גלי כבידה היא נוסחת הקוואדרופול של איינשטיין:
כאשר
 {\bar {h}}_{ij}
מתאר את גל הכבידה (זהו החלק המרחבי של ההפרעה המטרית, בהצגה בכיול trace reversed)
וכאשר
 I_{ij}
הוא מומנט הקוואדרופול של המסה של המערכת.
בהתאם, האנרגיה המשתחררת כגלי כבידה ממערכת נתונה על ידי המשוואה
גרסאות שונות למונח

המונח גלי כבידה שימש בעבר בעיקר לתיאור גלים משטחיים על פני נוזל בהשפעת כוח הכבידה - אדוות, תופעה לא־יחסותית, המכונה באנגלית Gravity Wave. המונח האנגלי לגלים במרחב הזמן־חלל המתוארים בתורת היחסות הכללית הוא Gravitational Wave, שיש לתרגם גלים כבידתיים או גלים גרביטציוניים (או קרינה כבידתית או קרינה גרביטציונית). אף על פי כן, המונח גלי כבידה נפוץ גם לתיאור תופעה זו.
פרויקטים לחיפוש עדות על גלי כבידה באמצעות מדידה ישירה > LIGO

LIGO (ראשי תיבות של Laser Interferometer Gravitational-Wave Observatory) הוא פרויקט משותף של המכון הטכנולוגי של קליפורניה, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ועוד אוניברסיטאות רבות, הוא הפרויקט היקר ביותר של הקרן הלאומית למדע (נכון לשנת 2002, עם השקעה של כ-365 מיליון דולר). מטרתו למדוד גלי כבידה באופן ישיר. צמד גלאי הענק ששימש בפרויקט בין השנים 2002–2010 פורק לאחר שלא גילה סימן לקיומם של גלי כבידה.
צמד של גלאים רגישים יותר (Advanced LIGO) הופעל בספטמבר 2015. ב־11 בפברואר 2016 הכריזו ראשי התוכנית כי עמדו במשימתם וגילו את גלי הכבידה.
פרס נובל לפיזיקה לשנת 2017 הוענק לשלושה ממדעני LIGO, ריינר וייס, בארי בריש וקיפ תורן, על תרומתם המכרעת בפרויקט LIGO ועל זיהוי גלי הכבידה. זאת פעם ראשונה בהיסטוריה שפרס נובל בתחומים המדעיים (פיזיקה, כימיה וכן פיזיולוגיה או רפואה) מוענק בתוך פרק זמן כה קצר מרגע התגלית שעליה הוא מוענק (התגלית התרחשה ב־15 ביוני 2016, פחות משנתיים מרגע התרחשותה ועד לפרס). על פי רוב, הפרסים בתחומים המדעיים מוענקים עשרות שנים לאחר התרחשות התגלית או ההישג.
פרויקטים לחיפוש עדות על גלי כבידה באמצעות מדידה ישירה > eLISA

בפרויקט LISA המקורי (ראשי תיבות של Laser Interferometer Space Antenna) שהיה משותף ל-NASA ולסוכנות החלל האירופית תוכננה הצבת אינטרפרומטר חללי במערך שהיה אמור להיות מורכב משלוש חלליות נושאות לייזרים וגלאים, במבנה משולש כשהמרחק ביניהן עומד על כ־2.5 מיליון ק"מ לשם יצירת אינטרפרומטר ענק שאורך זרועותיו בהתאם. הפרויקט בוטל עם הודעתה של NASA באפריל 2011 על פרישתה מהפרויקט מסיבות תקציביות. עקב כך נערכה סוכנות החלל האירופית לפרויקט חדש וצנוע יותר המכונה eLISA (ראשי תיבות של Evolved Laser Interferometer Space Antenna), הגשושית שוגרה בהצלחה ב־2015, והשלימה משימות המחקר במהלך שנת 2016. ביוני 2017 לאחר שפורסם כי תוצאות המשימה עלו על המצופה אושרה תוכנית LISA המקורית ליציאה למכרזים ראשוניים ונקבע יעד לעשור 2030 להפעלת מצפה גלי כבידה בחלל.
פרויקטים לחיפוש עדות על גלי כבידה באמצעות מדידה ישירה > eLISA > Einstein@Home

פרויקט Einstein@Home משתמש בטכנולוגיית חישוב מבוזר קהילתי בשם (Berkeley Open Infrastructure for Network Computing (BOINC. הפרויקט מחפש גלי כבידה שמקורם בפולסרים באמצעות סקירת מידע שנאסף בעבר בפרויקט LIGO.
עדויות עקיפות לקיומם של גלי כבידה

עדות בלתי ישירה לקיומם של גלי כבידה התקבלה ב־1974 מתוך זיהוי עליה בתדירות הסיבוב של צמד כוכבי נייטרונים, דבר היכול להעיד על מערכת המאבדת אנרגיה באמצעות פליטתה כגלי כבידה. על תגלית זו זכו בפרס נובל ראסל הולס וג'וזף טיילור ב־1993.
במרץ 2014 פורסמו תוצאות מדידות של הטלסקופ BICEP (אנ') העשויות להצביע בעקיפין על קיומם של גלי כבידה בשלב התפיחה של המפץ הגדול. אחר בדיקה מחודשת של התוצאות פורסם באוקטובר 2014 כי ככל הנראה נפלו טעויות בהערכת הממצאים, וכי לא ניתן לייחס למדידות אלו את קיומם של גלי כבידה בשלב התפיחה של המפץ הגדול. הבהרה של מהות הממצאים התפרסמה על ידי צוות לוויין החלל האירופאי Planck באוקטובר 2014.
גילוי גלי כבידה

ב־11 בפברואר 2016, הודיע צוות פרויקט LIGO כי הם איתרו אות של גלי כבידה. האות נקלט ב־14 בספטמבר 2015, בשעה 10:51 UTC. גלי הכבידה היו תוצאה של התנגשות של שני חורים שחורים, שכל אחד מהם בעל מסה של כ־30 מסות שמש, וקוטר של כ־150 ק"מ. הגופים הללו הקיפו מרכז מסה משותף (בדומה לפולסר זוגי), אולם במקרה הזה הם התקרבו זה לזה עד שהתאחדו לחור שחור אחד. התגלית קיבלה את הסימון GW150914, קיצור של: Gravitational Wave 2015-09-14.
אירוע נוסף נקלט בגלאים ב־12 באוקטובר 2015, ודווח לצד הגילוי הראשון בפברואר 2016 ובסיכום ההרצה הראשונית. המובהקות שלו נחשבת נמוכה מסף הגילוי הודאי, ועל־כן הוא נקרא LIGO VIRGO Trigger ומסומן LVT151012, במקום סימון GW. גם מקורו של אירוע זה בהתמזגות שני חורים שחורים.
ב־15 ביוני 2016, מדעני LIGO הודיעו כי הצליחו לזהות אירוע נוסף של גילוי גלי כבידה. האות נקלט ב־26 בדצמבר 2015, בשעה 3:38 (UTC). אירוע זה התרחש בעקבות מיזוג של שני חורים שחורים, בעלי מסות של 14.2 מסות שמש ו־7.5 מסות שמש, במרחק של 1.4 מיליארד שנות אור. תגלית זו קיבלה את הסימון GW151226
בריצת התצפית השנייה (O2) של גלאי LIGO נקלט אירוע רביעי, ב־4 בינואר 2017, בו התמזגו שני חורים שחורים במסות 31 ו־19 מסות שמש, ובמרחק של כ־2.9 מיליארד שנות אור. האירוע סומן GW170104, והתפרסם ב־1 ביוני 2017
ראו גם

אסטרונומיית גלי כבידה
הערות שוליים

↑  עידו אפרתי, מדענים הצליחו להוכיח את קיומם של גלי כבידה ביקום, באתר הארץ, 11 בפברואר 2016
↑  The basic physics of the binary black hole merger GW150914
↑  האתר הרשמי של LIGO
↑  כרמית ספיר ויץ, רויטרס, ‏אישוש לתיאוריה של איינשטיין: מדענים זיהו גלי כבידה בתגלית מדעית דרמטית, באתר מעריב אונליין, 11 בפברואר 2016.
↑  דף הפרויקט של LISA באתר NASA
↑  אתר המשימה הרשמי
↑  ידיעה באתר ה־BBC
↑  [Europe selects grand gravity mission ידיעה באתר ה־BBC]
↑  פולסר זוגי PSR B1913+16
↑  אבי בליזובסקי, ‏כיצד פועל הטלסקופ בקוטב הדרומי שגילה את גלי הכבידה שנוצרו במפץ הגדול?, באתר "הידען", 18 במרץ 2014
↑  גילוי גלי הכבידה שהתפרסם במרץ 2014 ככל הנראה טעות מדידה
↑  Observation of Gravitational Waves from a Binary Black Hole Merger מאת B. P. Abbott ועוד רבים מצוות LIGO ו-VIRGO, מאמר ב-Physical Review Letters, מתאריך 11 בפברואר 2016
↑  מקור https://arxiv.org/abs/1606.04856
↑  בפעם השנייה, LIGO מאתר גלי כבידה מתאריך 15 ביוני 2016, אתר MIT
↑  GW151226: Observation of Gravitational Waves from a 22 Solar-mass Binary Black Hole, אתר LIGO
↑  LIGO Scientific and Virgo Collaboration, GW170104: Observation of a 50-Solar-Mass Binary Black Hole Coalescence at Redshift 0.2, Physical Review Letters 118, 2017-06-01, עמ' 221101 doi: 10.1103/PhysRevLett.118.221101
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538557505171  BNE: XX550292  BnF: cb11968264t (data)  GND: 4158119-2  LCCN: sh85056562  NDL: 00575135  NKC: ph347588 
אינטרפרומטריה אטומית למציאת קרינת כבידה, NASA.
גילוי גלי הכבידה על ידי צוות LIGO, רישום בגלאי בליווינגסטון, לואיזיאנה (מימין), והאות שנקלט בהנפורד, וושינגטון (משמאל), בהשוואה לניבוי התאורטי
בריטני גריינר

בריטני גריינר (באנגלית: Brittney Yevette Griner; נולדה ב-18 באוקטובר 1990) היא כדורסלנית אמריקאית. גריינר המתנשאת לגובה 2.03 מטרים, נבחרה במקום הראשון בדראפט ליגת ה-WNBA על ידי פיניקס מרקורי. ב-2012 זכתה עם קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת ביילור בטורניר אליפות המכללות בכדורסל וזכתה בתואר שחקנית השנה במכללות מטעם AP. עם נבחרת ארצות הברית זכתה שלוש פעמים רצופות במדליית זהב באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016), באולימפיאדת טוקיו (2020) ובאולימפיאדת פריז (2024).
ביוגרפיה

גריינר נולדה ביוסטון, הצעירה מארבעה ילדיהם של ריימונד וסנדרה. למדה בתיכון נימיץ המקומי והצטיינה בקבוצת הכדורסל, כשהיא מנצלת את גובהה הרב לקבוע שיאי חסימות למשחק (25 חסימות) ולעונה (318 חסימות).
ביוגרפיה > קריירה במכללות

גריינר נחשבה לכישרון הבולט ביותר בארצות הברית ומכללות רבות ביקשו לצרף אותה לשורותיהם. היא בחרה ללמוד ולשחק באוניברסיטת ביילור, לדבריה בשל האווירה המשפחתית ורצונה להישאר בטקסס.
במהלך עונתה הראשונה בביילור רשמה 223 חסימות ושברה את שיא החסימות לעונה ב-NCAA. היא הובילה את הקבוצה עד לפיינל פור של טורניר המכללות בו הפסידה לאוניברסיטת קונטיקט. בעונתה השלישית הובילה את ביילור לעונה מושלמת עם 40 ניצחונות ללא הפסד ולזכייה בטורניר המכללות. היא נבחרה ל-MVP של הפיינל פור. במהלך ארבע עונות בליגת המכללות השיגה שיא של 736 חסימות.
ביוגרפיה > קריירה מקצוענית > WNBA

בדראפט ה-WNBA באפריל 2013 נבחרה גריינר במקום הראשון על ידי פיניקס מרקורי. במשחק הבכורה שלה, הפכה לשחקנית הראשונה בתולדות הליגה שמטביעה פעמיים במשחק בודד. בעונתה הראשונה סיימה עם ממוצע של 12.6 נקודות, 6.3 ריבאונדים ו-3 חסימות למשחק,
בעונה השנייה השיגה 15.6 נקודות, 8 ריבאונדים ו-3.8 חסימות למשחק וסייעה לפיניקס לזכות באליפות. היא נבחרה לשחקנית ההגנה של העונה. בעונת 2015 השיגה 15.1 נקודות, 8.1 ריבאונדים ו-4 חסימות למשחק ונבחרה בפעם השנייה לשחקנית ההגנה של העונה. בעונת 2017 סיימה כמלכת הסלים של הליגה עם ממוצע של 21.9 נקודות למשחק.
ביוגרפיה > קריירה מקצוענית > סין ורוסיה

בפגרת ליגת ה-WNBA שיחקה גריינר בקבוצות שונות מחוץ לארצות הברית, לאחר העונה הראשונה שלה ב-WNBA חתמה בקבוצת ג'ג'יאנג גולדן בולס מג'ג'יאנג שבסין, ולאחר עונה עברה לבייג'ינג גרייט וול. ב-2016 עברה לאוגמ"ק יקטרינבורג מרוסיה וזכתה עם הקבוצה באליפות היורוליג באותה עונה.
ביוגרפיה > נבחרת ארצות הברית

גריינר זומנה לסגל נבחרת ארצות הברית בכדורסל נשים ב-2011 והשתתפה במחנה אימונים של הנבחרת באירופה. היא בחרה לא להשתתף באולימפיאדת לונדון בעקבות מחלת הזאבת של אמה. ב-2014 זכתה עם נבחרת ארצות הברית באליפות העולם בכדורסל נשים שהתקיימה בטורקיה. במהלך האליפות רשמה 12.3 נקודות, 6.2 ריבאונדים ו-2 חסימות בממוצע למשחק. באליפות העולם ב-2018 זכתה עם הנבחרת פעם נוספת בזהב.
ב-2016 זכתה עם הנבחרת במדליית זהב באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו, ב-2021 זכתה עם הנבחרת במדליית זהב באולימפיאדת טוקיו וב-2024 במדליית זהב באולימפיאדת פריז.
בשנת 2023 הופיעה ברשימה השנתית טיים 100 של מגזין טיים.
חיים אישיים > זהות מינית

בהיותה בחטיבת הביניים זיהתה גריינר את מיניותה כלסבית. חיכוך עם אביה על רקע זה, הביא לעזיבתה את הבית בתיכון והיא עברה להתגורר בבית מאמנת קבוצת הכדורסל שלה. גריינר שבחרה ללמוד באוניברסיטת ביילור, אוניברסיטה פרטית המזוהה עם זרם הבפטיזם, גילתה שמדיניות המוסד היא נגד הומוסקסואליות ומאמנת נבחרת הכדורסל דוגלת בקוד שתיקה בנושא. לאורך השנים הופעלו עלייה לחצים לא להפגין בפומבי את נטייתה המינית, והיא אולצה לכסות בחולצת שרוולים כתובות קעקע שעשתה שמרמזים על נטייתה, היא שקלה פעמים רבות לעזוב את המוסד. יומיים לאחר בחירתה בדראפט ה-WNBA יצאה מהארון בריאיון לספורטס אילוסטרייטד.
חיים אישיים > נישואים

במאי 2015 נישאה לכדורסלנית גלורי ג'ונסון (אנ'), שאף היא משחקת ב-WNBA. שבוע לפני כן נעצרו גריינר וג'ונסון לאחר מריבה אלימה ביניהן. השתיים הושעו על ידי הליגה לשבעה משחקים, העונש הממושך ביותר בתולדות הליגה. ב-2016 התגרשו השתיים. ג'ונסון ילדה תאומים לאחר הפריית מבחנה וגריינר הצטוותה לשלם עבורם מזונות.
ביוני 2019 נישאה לשרל ווטסון.
חיים אישיים > מעצר ברוסיה

במרץ 2022, על רקע המתיחות ביחסי ארצות הברית – רוסיה, פרסמו הרשויות הרוסיות כי גריינר נעצרה בשדה התעופה במוסקבה על החזקת סמים (בתיקה נמצא משאף עם שמן קנאביס). במאי 2022 הודיעה מחלקת המדינה של ארצות הברית כי היא רואה בגריינר כמי שמוחזקת ברוסיה בכליאת שווא. משפטה החל ב-1 ביולי אותה שנה ובפתיחתו הודתה גריינר באשמות נגדה.
ב-4 באוגוסט 2022, נידונה גריינר לתשע שנות מאסר בפועל. בדצמבר 2022 שוחררה ושבה לארצות הברית במסגרת עסקת חילופי אסירים, בה שוחרר סוחר הנשק הרוסי ויקטור בוט.
הערות שוליים

↑  Campbell, Steve (12 בינואר 2009). "Basketball prodigy's tall tale is no myth". Houston Chronicle. נבדק ב-16 ביוני 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  רענן וייס, גריינר הטביעה פעמיים בבכורה ב-WNBA, באתר ynet, 28 במאי 2013
↑  Held up in customs, אתר ESPN‏, 16 באפריל 2014
↑  בריטניר גריינר באתר האליפות
↑  סו בירד, Brittney Griner Is on the 2023 TIME 100 List, טיים, ‏13 באפריל 2023
↑  Griner, Johnson suspended record 7 games each by WNBA, אתר Yahoo!, ‏15 במאי 2015
↑   ברקע המתיחות: כוכבת כדורסל אמריקאית נעצרה בשדה תעופה במוסקבה על החזקת סמים, באתר הארץ, 5 במרץ 2022
↑  U.S. reclassifies WNBA star Brittney Griner as 'wrongfully detained' by Russia, אתר ESPN,‏ 4 במאי 2022
↑  גריינר נידונה לתשע שנות מאסר ברוסיה, באתר ערוץ הספורט, 4 באוגוסט 2022
↑  רויטרס‏, בריטני גריינר שוחררה מהכלא הרוסי בעסקת חילופי אסירים, באתר וואלה, 8 בדצמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812649168705606  GND: 1264230591  ISNI: 0000 0004 1832 1902  LCCN: n2013055575  VIAF: 305197784   WorldCat (עם VIAF): 305197784
טרנטינו-אלטו אדיג'ה

טרֶנטינוֹ-אַלטוֹ אַדיגֶ'ה או: טרנטינו-זידטירול (באיטלקית: Trentino-Alto Adige, בגרמנית: Trentino-Südtirol; "דרום טירול") הוא מחוז אוטונומי בעל סטטוס מיוחד בצפון איטליה. המחוז מורכב משתי נפות שהן בעצמן אוטונומיות: נפת טרנטו ונפת דרום טירול.
היסטוריה

האזור היה חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית וקודמתה האימפריה האוסטרית מהמאה התשיעית עד סיפוחו על ידי איטליה ב-1919, וזו הסיבה שרוב תושביו דוברים גרמנית נכון ל-2021. בין 1919 ל-1947 היה שמו הרשמי "ונציה טרידנטינה" (Venezia Tridentina), ובין 1947 ל-1972 היה שמו "טרנטינו-אלטו אדיג'ה / טירול אטשלנד" (Trentino-Alto Adige/Tiroler Etschland).
שמו האיטלקי של האזור טרנטינו-אלטו אדיג'ה, ולעיתים קוראים לו "טרנטינו-זידטירולו". יחד עם מדינת טירול האוסטרית, הוא מיוצג באיחוד האירופי בשם האזור האירופי טירול-דרום טירול-טרנטינו (בגרמנית: Europaregion Tirol-Südtirol-Trentino, באיטלקית: Euregio Tirolo-Alto Adige-Trentino).
בתחומי המחוז נמצאים הרי הדולומיטים, אגם קארצה ויעדי תיירות רבים אחרים. בשל המסורת הגרמנית-אוסטרית של המחוז, הוא היה הראשון באיטליה בו החלו להתקיים שוקי חג המולד, ועד היום נערכים בו שוקי חג המולד הגדולים ביותר באיטליה, המושכים אליהם תיירים רבים.
גם כיום חלקים נרחבים של האזור מאוישים על ידי רוב דובר גרמנית. איטלקים רבים שמתגוררים כיום באזור הגיעו אחרי שהאזור סופח לאיטליה, בין היתר בעקבות מדיניות ממשלתית במיוחד בתקופת מוסוליני. בשנת 1927 נכתב ההמנון של האזור "לה מונטנרה".
מפת שתי הנפות האוטונומיות. ירוק - רוב דוברי גרמנית, אדום - רוב דוברי איטלקית, כחול - רוב דוברי לדינית
כלכלה התנהגותית

כלכלה התנהגותית (באנגלית: Behavioral Economics) היא ענף במחקר הכלכלי המשלב פסיכולוגיה קוגניטיבית וקבלת החלטות כלכליות. הכלכלה ההתנהגותית מאתגרת הנחות יסוד בכלכלה הקלאסית, המניחה כי "האדם הכלכלי" פועל בצורה רציונלית למקסם את התועלת האישית שלו. המחקר בכלכלה ההתנהגותית, לעומת זאת, מצביע על רציונליות מוגבלת, הטיות קוגניטיביות ובעיות אחרות הכרוכות בקבלת ההחלטות.
התפתחות > התאוריה הקלאסית

התאוריה הכלכלית הקלאסית, במיוחד בעקבות אדם סמית', גרסה כי בני־אדם פועלים בשוק כדי לקדם את מטרותיהם. ידיעותיו של כל אדם חלקיות ומוגבלות, כשהמידע המנחה העיקרי העומד לרשותו הוא מחירם של המוצרים או השירותים בהם הוא מעוניין. פיתוחן של תאוריות התועלת השולית של ג'בונס, ואלרה ומנגר, בשנות ה-70 של המאה התשע עשרה הוביל להדגשה של דירוג העדפות הצרכן באופן סובייקטיבי, אך ממשיכו של ג'בונס, אלפרד מרשל, הוסיף לאלו את ההבחנה החשובה, שעיצבה את פניה של התפישה הנאו־קלאסית, בהבחנה בין הטווח הקצר, בו מושלים שיקולים סובייקטיביים, מוגבלים ומוטים של צרכנים; ובין הטווח הארוך, בו השוק אכן פועל, באופן כולל, באופן קרוב יותר לאופטימלי.
הזרם המרכזי בהגות הכלכלית בעולם האנגלו-סקסי הלך בעקבותיהם של ג'בונס ומרשל, בהעמיקו את ההבחנה בין התנהגות הפרט לבין התנהגות השוק בכללותו, ובהדגשה הולכת וגוברת של רמת ה"מקרו" של השוק בכללותו, על חשבון העיסוק ברמת ה"מיקרו" של הפרט. דגש זה בלט במיוחד בעיוניהם של ממשיכי דרכו המוניטריים של מרשל, כמו קנוט ויקסל, אירווינג פישר וראלף ג'ורג' האוטרי.
משנות ה-20 של המאה ה-20 בלטה הנטייה למתמטיזציה בתחום החקר הכלכלי והתפתחה ההנחה כי כדי לאפשר שימוש במודלים מתמטיים ניתן לזנוח את ההעדפות הסובייקטיביות ואת ידיעותיו המוגבלות של הפרט, ולהניח קיומו של "אדם כלכלי" (הומו אקונומיקוס) הנהנה מידיעה מושלמת על פעולת השוק בכל נקודת זמן, ושהחלטותיו מבוססות על שיקול רציונלי טהור המכוון להעצמת (מיקסום) הרווח. החשיבה האקונומטרית, שראשיתה בהגותו של לאון ואלרה, הובילה כלכלנים כווסילי לאונטיף, פרנסיס אדג'וורת', וילפרדו פארטו לפתח דגמים מתמטיים מורכבים של פעולת השוק. בעקבות פועלם פותחה תורת המשחקים מיסודם של ג'ון פון נוימן ואוסקר מורגנשטרן. במקביל, הופיעה גם ביקורת על דגמים אלו, מכלכלנים (ומתמטיקאים) כמו פיירו סראפה, אדוארד צ'מברלין, היינריך פון שטאקלברג וג'ואן רובינסון, שהצביעו על בעיות קשות ועל קיומה של "תחרות לא מושלמת."
ביקורת חריפה מכיוון אחר כלפי "האדם הכלכלי" באה מכיוון האסכולה המוסדית. אסכולה זו, ששורשיה הרוחניים באסכולה ההיסטוריציסטית של גוסטב שמולר ובתפישות הגליאניות, התבטאה אצל ג'ון בייטס קלארק וממשיכו, תורסטן ובלן, בדחיית הרעיון כי קיימים כללים כלכליים כלשהם. "האדם הכלכלי" לא היה בעיניה הפשטה פגומה אלא פרי הדמיון. לגרסת אסכולה זו, פעולתו של קולקטיב אנושי ניתנת לשליטה והכוונה (הנדסה חברתית), ועל החוקר לעסוק באיסוף מידע ונתונים, שיוכלו לשמש אותו באיתור ובהתוויית דמותה של ההתפתחות ההיסטורית של הכלכלה.
שילוב מסוים של התפישה הנאו-קלאסית, הביקורת עליה והתפישות המוסדיות ניתן למצוא בהגותו של ג'ון מיינרד קיינס. לגישתו של קיינס, פעולתו של הפרט בזירה הכלכלית שונה מאוד מזו של "האדם הכלכלי" ומונחית על ידי חשיבה לא רציונלית, אינטואיציה, ידע מוגבל ו"אינסטינקטים חייתיים". קיינס, הנחשב אבי הגישה ה"מקרו-כלכלית", גרס כי פעולתו הבלתי-רציונלית והמוטית של הפרט ניכרת גם ברמת השוק בכללו, ומאפשרת לממשלות לפעול כדי לחולל מניפולציות ארוכות-טווח באופן הפעולה הכלכלי.
התפתחות > סיימון, פון נוימן ומורגנשטרן

תרומה חשובה להתפתחות הכלכלה ההתנהגותית הובאה בשנות ה-40 ובשנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי הסוציולוג ואיש מדע המדינה הרברט סיימון, זוכה פרס נובל לכלכלה, שהתמקד בתחום קבלת ההחלטות בתנאי אי ודאות. סיימון, שביקש למזג את התאוריה הכלכלית עם מתמטיקה וסטטיסטיקה, הצביע על כך שלא ניתן להראות כי היזם בשוק פועל באופן רציונלי המכוון למיקסום רווחים. היזם בשוק ניצב בפני מצבים של אי ודאות ביחס לעתיד ומול קשיים ועלויות הכרוכים בקבלת מידע בהווה. מסיבה זו, היכולת שלו לקבל החלטה רציונלית לחלוטין מוגבלת. במצב של רציונליות מוגבלת יעדיף אדם לבחור פתרון שאינו אופטימלי, אך מספק מבחינתו.
במקביל לתאוריה זו התפתחה תאוריית התועלת הצפויה (Expected Utility Theory) של פון נוימן ומורגנשטרן משנת 1947. תאוריה זו התבססה על כך שאנשים מקבלים החלטות אופטימליות, כלומר בעלות תועלת גבוהה, באמצעות משקולות החלטה במקום הסתברויות, כפי שהיה נהוג לחשוב בתפיסת ה"אדם הכלכלי". בסוף שנות השבעים ובתחילת שנות השמונים, על בסיס עבודתם של הרברט סימון ופון נוימן ומורגנשטרן, החלו חוקרים להתמקד בבניית מודלים תיאוריים שונים של החלטה אינדיבידואלית תחת סיכון, המשלבים את ההסתברות של הסתברויות של תוצאות בודדות עם משקלות החלטה.