stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמס פהלווי

הנסיכה שמס פהלווי (בפרסית: شمس پهلوی, 28 באוקטובר 1917 - 29 בפברואר 1996) הייתה בתו הבכורה של רזא ח'אן ואחותו של מוחמד רזא פהלווי, השאה האחרון של איראן.
במהלך שלטונו של אחיה שמס תפקדה כנשיאת האריה האדום ואיחוד האור. בהוראת אביה, נישאה בשנת 1937 לפרידון ג'ם, בנו של ראש ממשלת איראן דאז, מחמוד ג'ם. הנישואים היו אומללים והתפרקו עם מותו של אביה, רזא ח'אן.
שמס ליוותה את אביה בגלותו לאחר הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן של 1941 בפור לואי, מאוריציוס ויוהנסבורג, דרום אפריקה. תאריה נשללו ממנה לתקופה קצרה לאחר שהתחתנה בשנית למהרדאד פהלבוד, וחיה בארצות הברית בין השנים 1945-1947. כשהושג הפיוס עם בית המשפט והיא ובעלה חזרו לאיראן לתקופה קצרה, עד משבר אבדאן. בשנת 1940 המירה את דתה לנצרות קתולית, ובעלה וילדיה אחריה. כשחזרה לאיראן לאחר ניסיון ההפיכה של מוחמד מוסאדק ב-1953, הורידה פרופיל והסתפקה בניהול ההון העצום שהוריש לה אביה. זאת בניגוד לאחותה אשרף פהלווי. לאחר המהפכה האסלאמית עזבה את איראן ועברה לגור בארצות הברית.
בימי המהפכה האיראנית שמס הייתה למקור זעם ההמון ודוגמה להתנוונות מוסר בית המלוכה האיראני ושושלת פהלווי, זאת לאור התנצרותה והתקופה הממושכת בה חייתה בארצות הברית.
שודדי הפיצוחים

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  "סנאי זועף" מאת פטר לפניסוטיס
 בימוי:  פיטר לפניוטיס 
 הופק בידי:  גרהם מולוי ווק יונג
 תסריט:  לורן קמרון פיטר לפניסוטיס
 עריכה:  פול האנטר
 מדבבים:  ויל ארנט ברנדן פרייזר גבריאל איגלסיאס ליאם ניסן קתרין הייגל
 מוזיקה:  פול אינסטון
 מדינה:  קנדה, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Toonbox Entertainment Red Rover International Gulfstream Pictures
 חברה מפיצה:  The Weinstein Company
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  לוס אנג'לס 1 בינואר 2014 ישראל 3 ביולי 2014
 משך הקרנה:  86 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט שוד, סרט הרפתקאות, סרט ילדים, סרט קומדיה, סרט לכל המשפחה 
 תקציב:  $42,800,000
 הכנסות:  $78,793,886
 הכנסות באתר מוג'ו:   nutjob
 סרט הבא:  שודדי הפיצוחים 2: טבעי להשתגע (2017)
 דף הסרט ב־IMDb
 
שודדי הפיצוחים (באנגלית: The Nut Job; בתרגום חופשי לעברית: שוד האגוזים) הוא סרט קומי אמריקאי-דרום קוריאני בהנפשה ממוחשבת מ-2014. הסרט בוים על ידי פטר לפניסוטיס, התסריט נכתב על ידי לורן קמרון ופיטר לפניסוטיס והופק על ידי ווק יונג וגרהם מולוי. הכנסות הסרט עומדות על $77,463,668.
העלילה עוקבת אחר סולי, סנאי בודד המחפש אחר אספקת אגוזים לתקופת החורף. את סולי מדבב ויל ארנט ולצידו מדבבים ברנדן פרייזר, גבריאל איגלסיאס, ליאם ניסן וקתרין הייגל.
עלילה

בעיירה בדיונית בשם אוקטון מתגורר סולי (ויל ארנט), סנאי סגול אנוכי, יחד עם חברו בארי, עכברוש כחול אילם. סולי ובארי משיגים בלוטים כאספקת מזון לחורף לעצמם ללא דאגה לחיות האחרות ובעקבות כך נודו מהחברה. בפארק של אוקטון התאחדה קבוצת בעלי חיים במטרה להשיג אספקת מזון לחורף כשבראשם רקון הדביבון (ליאם ניסן) ועוזרו חולד הקרדינל.
לאחר תום איסוף המזון לחורף מודיע הדביבון רקון יחד עם משרתו החפרפרת חולד (ג'ף דנהאם) כי קיים מחסור במזון. בינתיים מגלים בארי וסולי עגלת אגוזים הנמצאת בפארק ומתכננים לשדוד את תכולתה, רקון מגלה גם הוא את העגלה ושולח את אנדי (קתרין הייגל), סנאית כתומה חכמה, וגיבור חיות הפארק גרי (ברנדן פרייזר), סנאי כחול טיפש, במטרה לשדוד את תכולתה לפני סולי ובארי. סולי שולח את בארי לעגלה לאסוף אגוזים אך זה נופל ומתחבא מפני בני האדם. במקביל מציעה אנדי לסולי לשתף פעולה ולחלק ביניהם את השלל על מנת ששני הצדדים ירוויחו אך סולי מתנגד ויוצא להשיג את השלל ולהציל את בארי. סולי נכשל בניסיונו לשדוד את עגלת האגוזים וגורם לאובדן הבלוטים לו ולפארק ובדרך גם לשריפת העץ שבו הוחבא המזון המועט שאספו חיות הפארק. חיות הפארק זועמות על מעשו האנוכי של סולי ומחליטות לנדות אותו אל העיר הסמוכה.
לאחר שחיות הפארק מנדות את סולי לעיר הסמוכה הוא מגלה חנות פיצוחים גדולה וחפץ לשדוד את כל תכולתה לעצמו. במקביל שולחון רקון את גרי ואנדי לצאת לחיפוש אחר מזון, אנדי מוצאת את סולי ומגלה את מזימתו והשניים נאלצים לחבור זה לזה על מנת להצליח להשיג את הפיצוחים.
דמויות ומדבבים

| דיבוב באנגלית | דיבוב בעברית | דמות | תיאור הדמות |
| --- | --- | --- | --- |
| ויל ארנט | אמנון וולף | סולי | סנאי סגול, מתנהג לרב באנוכיות |
| קתרין הייגל | רונה בקרמן | אנדי | סנאית כתומה, חכמה |
| ברנדן פרייזר | אוהד שחר | גרייסון | סנאי אפור, גיבור הפארק |
| ליאם ניסן | אברהם סלקטר | ראקון | דביבון, מנהיג חיות הפארק |
| ג'ף דנהאם | דני לשמן | חולד | חפרפרת, משרתו של דביבון |
| סקוט יפה | אלדד פריבס | לאקי | בעל עגלת הבוטנים |
| סטיבן לאנג | מיקי לאון | קינג | בוס המאפיה |
| ג'יימס רנקין | מיכה אוזין סליאן | פינגרס | עבריין ושותף של קינג |
| מאיה רודולף | ניסו שליו | פרשס | פאג, עוזרת לסולי |
| גבריאל איגלסיאס | ניר רון | ג'ימי | מרמיטה, מנהיג הבריונים |
| ג'ו פינג | יהויכין פרידלנדר | ג'וני | מרמיטה ובריון |
| אניק אובונסווין | רויטל זלצמן | ג'יימי | מרמיטה ובריונית |
| שרה גדון |  | לנה | חברתו של קינג |
| רוברט טינקלר |  | בארי | עכברוש, שותפו של סולי |
בדיבוב האנגלי השתתפו גם ג'ולי למייה, ג'יימס קי, סקוט מקורד וקייטי גריפין. בדיבוב העברי השתתפו גם תום אידלסון, מיה קדוש, רובי מוסקוביץ, שרון כהן, דן קיזלר, חובי סטאר, טלי בן-יוסף, טליה ברקאי ואלונה אלכסנדר.
הפקה

ב-17 בינואר 2011 הוכרז כי לורן קמרון תכתוב את התסריט לסרט לצד פיטר לפניסוטיס. ב-15 בנובמבר 2012 נודע כי קתרין הייגל, ויל ארנט וברנדן פרייזר ידבבו בסרט ובהמשך גם כי ליאם ניסן ידבב בסרט. ב-19 בדצמבר 2013 נודע כי הזמר הדרום קוריאני PSY יופיע בתפקיד אורח בסרט.
הפצה

טריילר הסרט יצא ב-27 בספטמבר 2013. הסרט הופץ ב-17 בינואר 2014 על ידי Open Road Films בישראל הוקרן בבתי הקולנוע החל מ-3 ביולי 2014.
גרסאות ה-DVD וה-Blu ray של הסרט מופצות בארצות הברית החל מ-15 באפריל 2014.
קבלה > ביקורת

הסרט זכה לביקורות שליליות. באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט ציון של 11% המבוסס על 72 חוות דעת עם ציון ממוצע של 3.9/10. באתר Metacritic קיבל הסרט ציון של 36 מתוך 100 המבוסס על 39 חוות דעת. בסקירת קהל שנעשתה לאתר CinemaScore קיבל הסרט ציון B.
קבלה > הכנסות

נכון ל-8 במאי 2014 גרף הסרט $64,251,541 בארצות הברית, $13,212,127 מחוץ לארצות הברית ו-$77,463,668 ברחבי העולם כולו. בסוף השבוע הראשון להקרנותיו גרף הסרט $19,423,000 ודורג שלישי בקופות ושמר על דירוג זה גם בשבוע שלאחריו.
סרט ההמשך

ב-23 בינואר 2014 נודע כי סרט ההמשך יופץ ב-15 בינואר 2016. בסופו של דבר, הסרט הופץ ב-11 באוגוסט 2017.
הערות שוליים

1 2  PSY to Cameo in New Animation Movie "The Nut Job"‎, באתר Soompi, ‏19 בדצמבר 2013
1 2 3  שודדי הפיצוחים, באתר Box Office Mojo
1 2  Dave McNary, ‏‘Nut Job 2′ Set for Jan. 15, 2016‎, באתר Variety, ‏23 בינואר 2014
↑  Disney Scribe Lorne Cameron to Crack 'The Nut Job'‎, באתר The Hollywood Reporter, ‏17 בינואר 2011
↑  Mike Fleming, ‏Katherine Heigl, Will Arnett, Brendan Fraser Lend Voices To Animated 'The Nut Job'‎, באתר Deadline, ‏15 בנובמבר 2012
↑  Jen Yamato, ‏Liam Neeson To Voice Villain In Animated Comedy 'The Nut Job'‎, באתר Deadline, ‏1 במרץ 2013
↑  'The Nut Job' Teaser Trailer‎, באתר Yahoo Movies (Yahoo!)‎
↑  Open Road Acquires U.S. Rights On ‘The Nut Job’‎, באתר Variety, ‏11 באפריל 2013
↑  שודדי הפיצוחים (תלת מימד), באתר עכבר העיר
↑  The Nut Job Blu-ray, באתר Blu-ray
↑  שודדי הפיצוחים, באתר Rotten Tomatoes
↑  שודדי הפיצוחים, באתר Metacritic
↑  Todd Cunningham, ‏‘Ride Along’ In High Gear, ‘Hustle’ Tops Oscar Contenders at Friday Box Office‎, באתר TheWrap, ‏18 בינואר 2014
↑  Weekend Box Office Results for January 17-19, 2014, באתר Box Office Mojo
↑  Weekend Box Office Results for January 24-26, 2014, באתר Box Office Mojo
תמונה אכילה

תמונה אכילה על עוגת יום הולדת
בתחום המגדנאות, תמונה אכילה היא תמונה שניתן לאכול אותה. היא עשויה מחומר הדומה בהרכבו לבצק הסוכר (RFM) ומיועדות להדבקה על עוגות ראווה המכוסות בבצק סוכר או בקרם. על הדף האכיל ניתן להדפיס כל תמונה שרוצים.
לדף גמישות מסוימת, ולכן ניתן לגזור אותו ולהתאים אותו לצורת העוגה או המאפה.
התמונות מודפסות על ידי מדפסות רגילות לחלוטין, אשר בהם מתקינים מחסניות המכילות צבעי מאכל. גודל הדף הסטנדרטי הוא כגודל דף נייר A4 לערך (כ-20/30 ס"מ) אך ניתן להדפיס גם בגדלים גדולים מכך. את הדף מקלפים מן הדף האחורי (שקף או נייר מיוחד) עליו הוא מגיע ומניחים על העוגה. עיטור עוגות בטכניקה זו הפך להיות נפוץ במסיבות ימי הולדת ואירועים אחרים.
∂

∂ הוא סימן מתמטי הנקרא d מסולסלת, d מעוגלת, דוֹ או פשוט d (כשברור מן ההקשר שאין הכוונה לאות הסטנדרטית). לסימון כמה משמעויות במתמטיקה, כאשר המרכזי שבהם הוא סימון נגזרת חלקית.
ככל הידוע, הסימן מופיע לראשונה אצל המתמטיקאי הצרפתי ניקולא דה קונדורסה בחיבורו "Memoire sur les Equations aux différence partielles" משנת 1770. הצורה המודרנית של השימוש בסימן לסימון נגזרת חלקית,  {\tfrac {\partial f}{\partial x}}, הופיעה לראשונה בכתביו של אדריאן-מארי לז'נדר בשנת 1786. עם זאת, כעבור זמן זנח לז'נדר את השימוש ב-∂. היה זה קרל גוסטב יעקב יעקובי שבשנת 1841 החזיר את השימוש בסימן, והוא האחראי לתפוצתו כיום.
מלבד השימוש לסימון נגזרת חלקית, ∂ משמשת לסימון מטריצת יעקובי (המהווה הכללה לנגזרת חלקית), ובטופולוגיה, לסימון שפה של קבוצה.
ראו גם

ð
שמס תבריזי

| --- | --- |

 לידה:  1185 תבריז, איראן 
 פטירה:  1248 (בגיל 63 בערך) חוי, איראן 
 מדינה:  האימפריה הח'ווארזמית 
 השקפה דתית:  אסלאם 
 
שמס תבריזי או שמס אל-דין מוחמד (בפרסית: شمس تبریزی; 1185–1248) היה מוסלמי ממוצא פרסי, שנחשב למורה הרוחני של מולאנא ג'לאל א-דין מוחמד בלח'י, ידוע גם בשם רומי. הוא מקבל התייחסות רבה והערצה באוסף הפיוטי של רומי, ובמיוחד בדיואן-א-שמס-א תבריזי (עבודותיו של שמס תבריזי). המסורת המקובלת היא ששמס לימד את רומי בהסתגרות בקוניה במשך ארבעים יום, לפני שברח לדמשק. הקבר של שמס-תבריזי היה מועמד לאחרונה לאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.
חייו

לדברי סיפאח סלאר, חסיד וידיד אינטימי של רומי, שבילה איתו ארבעים יום, שמס היה בנו של האימאם עלא אל-דין. בכתב בשם מנאקיב אל-עריפין (הספדים של הגנוסטיקאים), אחמד אפלקי מספר על אדם מסוים בשם עלי כאביו של שמס-תבריזי ואת שם סבו כמאליקדאד. כשהוא מבסס את חישוביו על פי הכתב מאקלאט (שיחות) של חג'י בקטש ולי, מציע אפלקי כי שמס הגיע לקוניה בגיל שישים שנה. עם זאת, חוקרים שונים הטילו ספק באמינותו של אפלאקי.
שמס קיבל את חינוכו בתבריז והיה תלמידו של באבא כמאל אלדין ג'ומדי. לפני שפגש את רומי, הוא כנראה נסע ממקום למקום כשהוא טווה סלים ומוכר מחוכים לפרנסתו. על אף עיסוקו כאורג, קיבל שמס את הכינוי "הרוקם" (זרדוז) בכתבים ביוגרפיים שונים, כולל זה של ההיסטוריון הפרסי דאולאטשאה. אולם זהו לא העיסוק שהופיע על ידי חג'י בקטש ולי במאקלאט, אלא היה הכינוי שניתן לאימאם האסמאעילי, שמס אל-דין מוחמד, שעבד כרקם בזמן שחי באנונימיות בתבריז. ההעברה של הכינוי לביוגרפיה של המורה הרוחני של רומי מעידה על כך שהביוגרפיה של האימאם הייתה ידועה לביוגרפים של שמס-תבריזי. איך העברה זו התרחשה, עם זאת, עדיין לא ידוע.
חייו > מפגשו הראשון של שמס עם רומי

ב-15 בנובמבר 1244 הגיע אדם לבוש בבגדים שחורים מכף רגל ועד ראש לפונדק המפורסם של סוחרי הסוכר בקוניה. שמו היה שמס תבריזי. הוא טען שהוא סוחר במסע. כפי שנאמר בספרו של חג'י בקטש ואלי, "מאקלאט", הוא חיפש משהו שהיה אמור להמצא בקוניה. בסופו של דבר הוא מצא את רומי רוכב על סוס.
יום אחד קרא רומי ליד ערימת ספרים גדולה. שמס תבריזי, שעבר לידו, שאל אותו: "מה אתה עושה?" רומי השיב בלעג: "משהו שאי אפשר להבין". (זהו ידע שלא יוכלו להבין הלא-מלומדים). כששמע את זה, שמס זרק את ערימת הספרים לתוך בריכה סמוכה של מים. רומי מיהר להציל את הספרים ולהפתעתו כולם היו יבשים. רומי שאל את שמס, "מה פשר הדבר הזה?" ושמס השיב, "מוולאנה, זה מה שאתה אינך יכול להבין". (זהו ידע שלא יוכלו להבין המלומדים).
בגרסה שנייה של הסיפור שמס עבר על יד רומי שקרא ספר. רומי החשיבו לזר לא משכיל. שמס שאל את רומי מה הוא עושה, ורומי השיב, "משהו שאתה לא מבין!" באותו רגע, הספרים עלו לפתע באש ורומי ביקש משמס להסביר מה קרה. תשובתו הייתה, "משהו שאתה לא מבין."
גרסה נוספת של המפגש הראשון היא זו: בשוק של קוניה, בין דוכני הכותנה, סוחרי הסוכר ומוכרי הירקות, רכב רומי ברחוב, מוקף בתלמידיו. שמס תפס את המושכות של חמורו, וקרא תיגר על האדון בשתי שאלות. "מי היה המיסטיקן הגדול יותר, ביאזיד (קדוש סופי) או מוחמד? "שאל שמס. "איזו שאלה מוזרה זו! מוחמד גדול יותר מכל הקדושים, "ענה רומי. "אז מדוע אמר מוחמד לאלוהים, 'לא הכרתי אותך כפי שהייתי צריך', ואילו ביאזיד הכריז, 'תהילה לי, כמה מרוממת היא התהילה שלי!' [כלומר, טען שהוא התבטאות של אלוהים בעצמו]? " רומי הסביר שמוחמד הוא הגדול מבין השתיים, משום שביאזיד היה יכול להתמלא עד כדי כך על ידי חוויה אחת של ברכות מקודשות. הוא איבד את עצמו לגמרי והיה מלא באלוהים. אך יכולת הכלתו של מוחמד הייתה בלתי מוגבלת והוא לא יכול היה להתמלא. תשוקתו הייתה אינסופית, והוא תמיד היה צמא לעוד. עם כל רגע הוא התקרב לאלוהים, ולאחר מכן הצטער על מצבו הקודם המרוחק. מסיבה זו הוא אמר, "מעולם לא הכרתי אותך כפי שהייתי צריך." לאחר החלפה זו של מילים, חש רומי כי חלון נפתח בראשו וראה עשן עולה לשמים. הוא צעק, נפל ארצה, ואיבד את ההכרה למשך שעה. שמס, כששמע תשובות אלה, הבין כי הוא פנים אל פנים עם מושא הכמיהה שלו, זה שהוא התפלל אלוהים שישלח לו. כאשר התעורר רומי הוא אחז בידו של שמס, ושניהם חזרו ברגל לבית הספר של רומי.
לאחר שנים אחדות עם רומי בקוניה, יצא שמס והתיישב בעיר ח'וי. בחלוף השנים ייחס רומי יותר ויותר משירתו לשמס כסימן לאהבתו לחברו ומורו. בשירה של רומי שמס הפך למדריך לאהבת האל לאנושות; שמס היה שמש ("שמס" פירושו "שמש" בערבית) שמאירה ומנחה את רומי בדרכו לפזר את החושך בליבו, בנפשו ובגופו שעל פני האדמה. מקור תורתו של שמס היה הידע הרב של עלי בן אבי טאלב, המכונה גם אבי הסופיזם.
מותו

על פי המסורת הסופית בת זמננו, שמס תבריזי נעלם באופן מסתורי: יש אומרים שהוא נהרג על ידי תלמידיו הקרובים של מוולאנה ג'לאל א-דין רומי, שקינאו ביחסים ההדוקים בין רומי לשמס, אך על פי עדויות רבות, הוא עזב את קוניה, נפטר בח'וי ונקבר שם. סולטן וואלאד, בנו של רומי, מציין בכתבו "ואלאד-נאמה מתנאווי" כי שמס נעלם באופן מסתורי מקוניה אך אינו מפרט יותר.
קברו של שאמס תבריזי בח'וי, ליד אנדרטה בפארק לזכרו, הועמד על ידי אונסק"ו כמרכז מורשת תרבות עולמית.
השיח של שמס תבריזי

מקאלאת שמס א-תבריזי (השיח של 'שמס-טבריזי) הוא ספר פרוזה פרסי שכתב שמס . המקאלאט כנראה נכתב בשנותיו המאוחרות, כשהוא מדבר על עצמו כעל אדם זקן. בכללותו, הוא נושא פרשנות מיסטית של האסלאם ומכיל עצות רוחניות. כמה קטעים מהמאקלאט מספקים תובנות לדרך חשיבתו של שמס:
ברכה היא עודף, כביכול, עודף של הכל. אל תהיה מרוצה מהיותך פקיה (חוקר דתי), אמור שהינך רוצה יותר - יותר מאשר להיות סופי, יותר מאשר להיות מיסטי - יותר מכל דבר שמגיע אלייך.
אדם טוב אינו מתלונן על איש; הוא לא מחפש ליקויים.
שמחה היא כמו מים צלולים טהורים; בכל מקום שבו היא זורמת, צומחים פרחים מופלאים... צער הוא כמו שיטפון שחור; בכל מקום בו הוא זורם הוא מטביע את הפריחה.
והשפה הפרסית, איך דבר זה קרה? עם כל כך הרבה אלגנטיות וטוב שהמשמעויות והאלגנטיות שנמצאות בשפה הפרסית לא נמצאות בשפה הערבית.
מערך של שירה מיסטית, עמוס רגשות דתיים ונטיות אלוהיות חזקות, יוחסו לשמס-תבריזי ברחבי העולם האיסלאמי הפרסי. חוקרים כמו גבריאל ואן דן ברג לעיתים הטילו ספק אם אלו באמת נכתבו על ידי שמס-תבריזי. עם זאת, חוקרים מאוחרים יותר ציינו כי ייתכן שהשם שמס תבריזי היה בשימוש עבור יותר מאדם אחד. ואן דן ברג מציעה שהזיהוי הזה הוא שם העט של רומי. עם זאת היא מודה שלמרות המספר הרב של שירים המיוחסים לשמס, המהווים את הרפרטואר הדתי של האיסמאעילים של באדאחשאן, רובם המכריע של אלו אינם יכולים להימצא בכל אחת מהיצירות הקיימות של רומי. במקום זאת, כפי שמציין ויראני, חלקן ממוקמות בספר "גן הוורדים של שמס" (Gulzár-i Shams), שנכתב על ידי מולוקשאה, צאצא של פיר שמס האסמאעילי, כמו גם בכתבים אחרים.
ראו גם

סופיזם
חג'י בקטש ולי
רומי
לקריאה נוספת

Browne, E.G. A Literary History of Persia. Cambridge: University Press, 1929
Tabrizi, Shams-i. Me & Rumi: The Autobiography of Shams-i Tabrīzīi, edited by William C. Chittick. Louisville: Fons Vitae, 2004
Maleki, Farida. Shams-e Tabrizi: Rumi's Perfect Teacher. New Delhi: Science of the Soul Research Centre, 2011. ISBN 978-93-8007-717-8
Rypka, Jan. History of Iranian Literature, edited by Karl Jahn. Dordrecht: Reidel, 1968
תוכנית המצטיינים של אוניברסיטת חיפה

| --- | --- |
 מוסד לימודים:  אוניברסיטת חיפה
 פקולטה:  מדעי הרוח
 תעודת סיום:  תואר ראשון דו-חוגי
 נושאי לימוד:  רב-תחומי
 היקף:  60 נקודות זכות (בנוסף לחוג השני)
 מלגה:  מלגת לימודים מלאה לתואר ראשון ו-75% הנחה לתואר שני
 ראש התוכנית:  ד"ר ליאור דינה לוי
 
תוכנית המצטיינות והמצטיינים של אוניברסיטת חיפה היא תוכנית דו-חוגית לסטודנטים מצטיינים בתואר ראשון אשר מעודדת את תלמידיה להפוך לחוקרים רב-תחומיים מובילים באקדמיה. התוכנית נודעה בעבר בשם "ב.א. מצטיינים" ונכון לשנת 2024, מכונה "אופקים - תוכנית המצטיינות והמצטיינים של אוניברסיטת חיפה".
התוכנית מאפשרת לתלמידיה חופש מלא בבחירת קורסים מכל החוגים והפקולטות של אוניברסיטת חיפה (כולל קורסים לתואר שני וסדנאות יצירה), זאת בנוסף למספר קורסים ברמה גבוהה המיוחדים לתוכנית, לימודי שפה זרה, השתתפות בסמינרים מחלקתיים, וסיורים לימודיים בישראל ומחוצה לה. התוכנית נלמדת במקביל לחוג ראשי נוסף מן האוניברסיטה לבחירת התלמיד. התוכנית גם מאפשרת לתלמידיה להשתלב במחקר ובפעילות חברתית למען הקהילה ומעניקה על-כך נקודות זכות.
התוכנית נוסדה בשנת 1976 על ידי פרופ' אביתר נבו. ראש התוכנית נכון לשנת 2017 הוא ד״ר אוֹרי אמיתי מהחוג להיסטוריה כללית. ראשי התוכנית בעבר כללו את ד"ר ניסים גל מהחוג לתולדות האמנות, פרופ' מינה עברון מהחוג לארכאולוגיה, פרופ' יוסי ציגלר מהחוג להיסטוריה כללית, פרופ' שלמה ברזניץ מהחוג לפסיכולוגיה, פרופ' סופיה מנשה מהחוג להיסטוריה כללית, פרופ' רון רובין מהחוג להיסטוריה כללית, פרופ' אילנה זינגר מהחוג לשפה וספרות צרפתית, פרופ' עודד בלבן מהחוג לפילוסופיה, וד"ר יוג'ין וינר מהחוג לסוציולוגיה.
מבנה הלימודים

היקף הלימודים בתוכנית הוא 60 נקודות זכות אקדמיות (זאת בנוסף לנקודות הזכות הנדרשות על ידי החוג השני), ואלו מורכבות מן החלוקה הבאה:
8 קורסים מיוחדים של התוכנית (לפחות 16 נ"ז)
סמינר מחלקתי (2 נ"ז)
שפה זרה ברמת מתחילים ומתקדמים (סה״כ 12 נ"ז)
פרויקט מחקרי מסכם (6 נ"ז)
קורסי בחירה מחוץ לתוכנית, מתוך רוב היצע הקורסים בקמפוס (24 נ"ז)
כל הקורסים המיוחדים של התוכנית הם עתירי קריאה. ב-6 קורסים ישנה גם חובת הגשת עבודה. בשני קורסים ישנה אפשרות להמיר את העבודה במבחן בית. לתלמידים ניתן חופש בחירה רב ממגוון הקורסים הנלמדים באוניברסיטה, אך זו צריכה להיות מושכלת. במידת הצורך יסייע ראש התוכנית בהכוונת הבחירה ובמיקודה כך שתשרת את תוכניותיו העתידיות של התלמיד במחקר אקדמי. התלמידים גם יחויבו ללמוד שפה זרה במהלך שני סמסטרים לפחות ויעודדו להעמיק את לימודי השפה הזרה במסגרת אופציית הבחירה.
על התלמידים לסיים את לימודיהם בתוכנית בציון סופי משוקלל של 86 ומעלה. תנאי מעבר משנה לשנה הוא צבירת 14 נ"ז לפחות (כולל שלושה קורסים לפחות של התוכנית) בממוצע של 86 ומעלה. בסוף שנה ג' יגישו התלמידים פרויקט מחקרי מסכם לאחר שהציגו את עיקריו לפני תלמידי התוכנית. תוכנית הפרויקט והנחייתו על ידי אחד ממורי האוניברסיטה יקבעו לקראת סוף שנה ב'.
דרישות קבלה

לתוכנית מתקבלים מדי שנה עד חמישה עשר תלמידים בעלי ציון סכם גבוה במיוחד בבגרות ובבחינה הפסיכומטרית (720 ומעלה). בנוסף, נדרשים המועמדים להגיש חיבור אישי ולעבור לראיון אצל ראש התוכנית.
מלגות לסטודנטים

מלגת שכר-לימוד: כל סטודנט המתקבל לתוכנית מקבל מלגת שכר לימוד מלאה לשנה א'. קבלת מלגה לשנה ב' ו ג' מותנת בעמידה בקריטריונים של הצטיינות (ממוצע ציונים 86 לפחות).
מלגת מצטיינים לתואר השני: בוגרי התוכנית הממשיכים ללימודי מוסמך באוניברסיטת חיפה כתלמיד מן המניין (למעט בתוכניות סגורות) ובמסלול א' (עם תזה), יהיו זכאים למלגת לימודים בגובה של עד 75% משכ"ל למשך שנתיים, ובתנאי שלא עברה יותר משנה ממועד קבלת התואר הראשון (המימון הוא לתואר אחד בלבד במסלול א').
בוגרי התוכנית

בדצמבר 2011 הוקם "מועדון בוגרים" של תוכנית המצטיינים אשר נועד לחזק את הקשר בין בוגרי התוכנית אשר רבים מהם מחזיקים בתפקידי מפתח במגזר הציבורי והפרטי בישראל ובמוסדות אקדמיים נחשבים ברחבי העולם, וכן לשמר את הזיקה שלהם לאוניברסיטת חיפה ולמנהיגים העתידיים של התוכנית.
מבין בוגרי התוכנית ניתן למצוא את האלוף במיל' דן הראל, מנכ"ל משרד הביטחון ומנכ"ל משרד התחבורה לשעבר, האלוף במיל' ידידיה יערי, מנכ"ל רפאל לשעבר, אילן לוקאץ', כתב לענייני תרבות בערוץ 22, אלכס מאור, מנכ"ל חברת התרופות "סולגר", ירון מאיר, שגריר ישראל במיאנמר לשעבר, ליאת פלדמן, סמנכ"לית התוכן של קופרמן הפקות, וכן בכירים רבים בחברות הייטק בארץ ובעולם, אנשי חינוך ופסיכולוגים. בנוסף, בוגרים רבים של התוכנית הפכו למרצים בכירים באקדמיה בישראל ובאוניברסיטאות נבחרות בחו"ל. ביניהם, פרופ' יצחק ויסמן, ראש המרכז היהודי-ערבי באוניברסיטת חיפה, פרופ' ניר אביאלי, ראש תוכנית המצטיינים באוניברסיטת בן-גוריון, וד"ר יעל אברהמי, ראש החוג למקרא במכללה האקדמית לחינוך "אורנים".
ﭖ

פּא (בערבית: پاء) היא אות חיצונית לאלפבית הערבי שנוספה, כוואריאנט של בא, כדי לייצג את העיצור /p/ (כמו פּ"א דגושה). האות נוצרה בשפות שעברו להשתמש באלפבית הערבי וכללו את הצליל הזה כמו פרסית ואורדו, משם עברה האות לשימוש גם בשפה הערבית במילים משפות זרות, לדוגמה پاسكال (פסקל).
בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט דוד'ארז.
ראו גם

ב
−1

| --- | --- |
 כתיב עשרוני:  1-
 במילים:  מינוס אחד, מינוס אחת
 כתיב בינארי:  2sC: 111111112 SNR (אנ'): 1000000012
 כתיב הקסדצימלי:  2sC: 0xFF16  SNR (אנ'): 0x10116
-1 (במילים בלשון זכר: מינוס אחד; בלשון נקבה: מינוס אחת) במתמטיקה, הוא המספר השלם השלילי הגדול ביותר, הבא אחרי -2 ולפני 0.
בבניית מערכת המספרים השלמים מתוך המספרים הטבעיים, -1 מוגדר כמספר הנגדי למספר 1, כלומר המספר שסכומו עם 1 יהיה 0. צירוף המספר -1 וכפולותיו – המספרים השליליים השלמים, למערכת המספרים הטבעיים (כולל 0), מאפשר את הגדרת פעולת החיסור. מערכת המספרים החדשה שנוצרת – המספרים השלמים, מקיימת מספר תכונות אלגבריות שהופכות אותה לחוג.
תכונות

לפי חוק הפילוג במספרים השלמים, לכל מספר x מתקיים השוויון:
או באופן שקול:
בפרט, כיוון שיחידות הנגדי מבטיחה שמתקיים  \ -(-x)=x לכל x, ניתן לקבל את הנוסחה:
כלומר  -1 הוא איבר הפיך בחוג השלמים ולמעשה האיבר ההפיך היחיד חוץ מ-1.
תכונות חשובות אלו (מלבד היותו ההפיך הלא טריוויאלי היחיד) מתקיימות גם במקרה הכללי של  \ -1 בחוג כלשהו (כלומר האיבר הנגדי לאיבר היחידה הכפלי).
במספרים מרוכבים מופיע  -1 פעמים רבות כיוון ש-  \ i, היחידה המדומה, הוא השורש הריבועי של  -1. כמו כן  -1 הוא שורש יחידה פרימיטיבי מסדר 2, ולכן גם שורש יחידה מכל סדר זוגי. לפי זהות אוילר,  e^{i\pi }=-1.
בתכנות, נפוץ השימוש ב-  -1 כערך אליו מאתחלים משתנים שמקבלים ערכים חיוביים, כדי לסמן שהמשתנה לא מכיל עדיין שום מידע שימושי.
תום בארי

תום בארי (נולד ב-17 במאי 1986), הוא שחיין עבר ישראלי. אלוף ישראל ושיאן ישראל במשחה ל-200 מטר בחזה. אלוף המכביה, בעל שתי מדליות זהב. ייצג את ישראל במשחקים האולימפיים (בייג'ינג 2008) וב-3  אליפויות עולם (מונטריאול 2005, מלבורן 2007 ורומא 2009).
ביוגרפיה

בארי נולד וגדל בקיבוץ יגור.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-17 שנערכו בווינגייט ביולי 2005 זכה בארי במדליית זהב, במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:19.27 דקות, לפני דני מלניק (2:19.82 דקות) ודניאל ולז מארצות הברית (2:20.98 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 2006 זכה בארי במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי בינלאומי חדש של 2:15.88 דקות, לפני דני מלניק מהפועל ירושלים (2:19.32 דקות) ואביב סלע מהפועל גליל עליון (2:20.22 דקות).
בתחרות גביע האיחוד האירופי שנערכה בפריז צרפת ב-5 באוגוסט 2007 קבע בארי במשחה ל-200 מטר חזה שיא ישראלי חדש של 2:14.01 דקות, שיפור לשיאו בן ה-13 שנים של ודים אלכסייב (2:15.47 דקות). באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בדברצן הונגריה בדצמבר 2007 הוא סיים במקום 14 במשחה ל-200 מטר חזה בשיא אישי חדש של 2:10.47 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 34 במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:01.32 דקות
כדי להשיג את הקריטריון להשתתפות במשלחת הישראלית לאולימפיאדת בייג'ינג, היה עליו לסיים בין 12 הראשונים באליפות אירופה שנערכה באיינדהובן הולנד במרץ 2008, אך הוא סיים במקום 13 במשחה ל-200 מטר חזה בשיא איש חדש של 2:13.95 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 29 במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:02.73 דקות. עם זאת, פחות משבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בפורטוגל, שיפר את שיאו האישי בשיא ישראלי חדש, והעמידו על 2:13.34 דקות. לאור הישג זה, החליט הוועד האולימפי לאשר את השתתפותו במשחקים האולימפיים.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) שבר את השיא הישראלי בן 13 השנים של ודים אלכסייב במשחה ל-100 מטרים חזה, הנחשב למשחה הפחות חזק שלו, והעמידו על 1:02.42 דקות. שחיין איראני שהיה אמור להתחרות אף הוא באותו מקצה נעדר ממנו, על פי גורמים במשלחת האיראנית, בטענה של מחלה. גם במשחה ל-200 מטרים חזה שבר בארי את השיא הישראלי והעמיד אותו על 2:11.44 דקות, תוצאה שהספיקה לו למקום ה-20.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-18 שנערכו בווינגייט בסוף חודש יולי 2009 הגן בארי על תוארו לאחר שזכה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:16.94 דקות, לפני דני מלניק (2:17.50 דקות) וג'והן קופטי (2:24.43 דקות).
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט באוגוסט 2010 סיים בארי במקום 55 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:05.18 דקות ופסל במשחה ל-200 מטר חזה.
בארי משתייך למועדון מכבי קריית אונו.
הערות שוליים

↑  אורי שטיפט, ערב של שיאים באליפות, באתר ONE, ‏10 באוגוסט 2006
↑  “Illness” prevents Alirezaei from competing with Israeli swimmer in Olympics באתר IranSportsPress.
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת בייג'ינג (2008)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אלכס אברבוך • איתי מגידי • היילה סטאין • ניקי פאלי |  |
|  ג'ודו | אריק זאבי • גל יקותיאל • אליס שלזינגר |  |
|  התעמלות אמנותית | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (אלונה דבורניצ'נקו, רחלי ויגדורצ'יק, ורוניקה ויטנברג, מריה סבנקוב, קטיה פיסצקי) • נטע ריבקין • אירה ריסנזון |  |
|  התעמלות מכשירים | אלכס שטילוב |  |
|  טאקוונדו | בת אל גטרר |  |
|  טניס | ציפי אובזילר • יוני ארליך • שחר פאר • אנדי רם |  |
|  סיף | תומר אור • דלילה חטואל • נעם מילס |  |
|  קיאק | מיכאל קולגנוב |  |
|  קליעה | דורון אגוזי • גיא סטריק • גיל סימקוביץ' |  |
|  שחייה | תום בארי • גיא ברנע • אניה גוסטומלסקי • אלון מנדל • גל נבו • איתי צ'מה • נמרוד שפירא בר אור |  |
|  שחייה אמנותית | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |  |
|  שיט | נופר אדלמן • ורד בוסקילה • אודי גל • מעין דוידוביץ' •  שחר צוברי • ניקה קורניצקי • גידי קליגר |  |