stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרגלית צנעני

| --- | --- |
מרגלית צנעני בהופעה במסגרת מחאת האוהלים, 2011
מרגלית צנעני בהופעה במסגרת מחאת האוהלים, 2011
 לידה:  19 בדצמבר 1948 (בת 76) מושבת עדן, תימן
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1970
 עיסוק:  זמרת-יוצרת, מנחת טלוויזיה, שחקנית
 סוגה:  מוזיקה מזרחית, זמר עברי, פופ, רוק, מוזיקת נשמה
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  ביג בוס רקורדס
 שיתופי פעולה בולטים:  זהבה בן, שלמה גרוניך, אבנר גדסי, ירוסלב יעקובוביץ', סי היימן
 margolofficial.co.il
 
מרגלית (מרגול) צנעני (נולדה ב-19 בדצמבר 1948) היא זמרת, מלחינה ומנחת טלוויזיה ישראלית, אשר משלבת במוזיקה הים תיכונית אלמנטים האופייניים למוזיקה אמריקאית ומוזיקת נשמה. בשיריה היא משלבת סגנונות כרוק, פאנק ובלוז.
ביוגרפיה

צנעני נולדה בתימן בשנת 1948, בת בכורה מבין שבעה אחים לשלום ולוֹלה, בני יהדות תימן, אשר השפעתם ניכרת בשירתה. בגיל שנה עלתה עם משפחתה לישראל והתיישבה בנתניה.
צנעני החלה את דרכה הבימתית כרקדנית בהפקה הישראלית למחזמר "שיער" בשנת 1970. השתתפה כניצבת בסרט הקולנוע "קזבלן" שיצא לאקרנים בשנת 1973, ובשנה זו גם השתתפה במחזמר "לילי גם", לצדם של יזהר כהן ורומן שרון.
בשנת 1973 נטלה חלק ברביעיית "הכנופיה" לצד יזהר כהן, רזי אמיתי ואסתי כץ. הרביעייה שרה שירי בלוז ונשמה בסגנון מוזיקה אפרו-אמריקאי של אותה תקופה, והופיעה בפני חיילים במלחמת יום הכיפורים. סגנון המוזיקה של הרביעייה היה מיוחד וחדש בנוף המוזיקלי הישראלי של אותה התקופה, והיא לא הצליחה מבחינה מסחרית, על אף הלהיט הגדול שלה "אשליות". כעבור זמן קצר הרביעייה התפרקה, ומעולם לא השלימה הקלטת אלבום.
בין השנים 1970 עד 1980 פעלה צנעני בלהקת חתונות בשם "שוקולדה", שזכתה להצלחה מרובה.
בשנת 1987 השתתפה בביצוע השיר "רוצים שלום", שהיה מעין גרסה ישראלית לשיר "We Are the World" של מייקל ג'קסון, שבו נטלו חלק זמרים רבים.
ביוגרפיה > פרסום

הפריצה הגדולה של צנעני כזמרת סולנית הגיעה רק בשנת 1986, כשהופיעה בתוכנית הבידור הפופולרית של ליל שבת "סיבה למסיבה", בהגשת רבקה מיכאלי, בערוץ הראשון, שהיה אז ערוץ הטלוויזיה היחיד (ועל כן זכה לאחוזי צפייה גבוהים במיוחד). בתוכנית היא שרה את השיר "נערי שובה אלי", שכתב והלחין לה דני שושן, והעידה על עצמה: "אני זמרת חתונות, אשכרה חַבָּר". שיר זה הפך ללהיט ובהמשך גם לשיר המזוהה במיוחד עם צנעני. באותה השנה הוציאה את אלבומה הראשון, הנושא את שם השיר, "נערי שובה אלי", בעזרתם של יהודה קיסר והמעבד המוזיקלי חיים חדד, ובו הלהיטים "נערי שובה אלי", "עלם חמודות", ו"רוברטו". קיסר וחדד מימנו את המאסטר, ומכרו אותו לניסים בן חיים, ששימש כמפיקה הראשון. צנעני חתמה חוזה עם האמרגן אשר ראובני. האלבום יצא על גבי תקליט וקלטת אודיו, שעטיפתה הייתה שונה מזו של התקליט.
בשנת 1987 הוציאה את אלבומה השני "שמור אותי", ממנו בלטו השירים "שמור אותי", "מלכה בלי מלך" (בשניהם - מילים ולחן: ציון שרעבי), "כמו שאתה יודע" (מילים ולחן: עוזי חיטמן), וכן החידוש לשירה של עירית סנדנר - "ניגונים". יגאל חרד עיבד את מרבית שירי האלבום, כשננסי ברנדס וחיים חדד עיבדו שני שירים כל אחד. בדצמבר 1987 היא הלחינה ושרה בפסטיבל שירי הילדים את השיר "אסף שלי" (מילים: לאה לופנפלד וינקלר, לחן ועיבוד: מיקי שביב), שנכתב לבנה אסף.
בשנת 1988 יצא אלבומה השלישי "אהבה אבודה", שבו הופיעו שתי מחרוזות שירים: "קול אורלוגין", המורכבת משירים עבריים ומחרוזת בערבית המורכבת מלהיטים ערביים ידועים. שיר הנושא של האלבום שצנעני הלחינה (מילים: מיכל חזון) זכה להצלחה. עוד בלטו באלבום השיר "שלום תברכנו" שביצעה בדואט עם אביהו מדינה, ואשר נכתב והולחן על ידו לכבוד 40 שנות עצמאות למדינת ישראל, "מי שבוכה בלילה" (מילים: עוזי חיטמן, לחן: אנטוניס ראפניס - יווני), "אנטוניו" (גרסה עברית: שלמה כישור), וחידוש ל"בכרמי תימן", שביצעה במקור שושנה דמארי בשנות ה-50. חיים חדד-הדר עיבד את מרבית שירי האלבום, לצד ננסי ברנדס שיעבד שני שירים. באותה שנה יצא על גבי דיסק האוסף הראשון של צנעני - להיטי זהב.
בשנת 1989 הוציאה את אלבום האולפן הרביעי - "מנטה", שבו שיתפה לראשונה פעולה עם ירוסלב יעקובוביץ', שעיבד והפיק אותו בסגנון ג'אז בלוז, וכן הלחין בו מספר שירים. האלבום כלל להיטים כמו "עוד יהיה לי" (מילים: רחל שפירא, לחן: ירוסלב יעקובוביץ'), "כל כך מוכר" (מילים: רוני ערן, לחן: יאיר קלינגר). באלבום הופיע ביצועה של צנעני לשירה של נעמי שמר - "ילד רע תל אביב" וכן השיר "ירוק חום ותכלת" (מילים ולחן: שלומי מחדון). עוד באותה השנה היא השתתפה בסרט המתיחות "על הפנים" לצד רבקה מיכאלי ונולי עומר, התארחה באלבומה השלישי של סי היימן "עובדים בכביש" וביצעה עימה בדואט את "פתח לי", הלחינה ושרה בפסטיגל את השיר "נסיכות שחורות" (מילים: יואב גינאי, עיבוד: ירון בכר),
ביוגרפיה > העשור הראשון של המאה ה-21

בשנת 2001 הגישה בערוץ בריזה של Yes את תוכנית הבישול "במטבח עם מרגול", ואף הייתה חלק מהפאנל של תוכנית הדיונים ששודרה באותו ערוץ. צנעני הגישה גם מספר תוכניות רדיו, בהן תוכנית יומית בתחנת הרדיו האזורית רדיו ללא הפסקה, שבה דיברה עם המאזינים, ייעצה להם ופתרה סכסוכים.
בשנת 2002 יצא מארז של 4 תקליטורים הנקרא - "מרגלית צנעני - זמרת הנשמה מס' 1". המארז שהכיל את אלבומיה: "חומות חימר", "מרגול", "אהבה אבודה", ו"ארץ אש וארץ ים", זכה להצלחה.
בתחילת 2003 יצא האלבום "לעולם", שרוב שיריו הולחנו על ידי צנעני, והיא אף כתבה בו את מילות השיר "לא הלילה". בין שירי האלבום בלטו: "שמעתי בכי" (מילים: רחל שפירא), ו"אל תבוא היום" (מילים: יוסי גיספן).
במרץ 2005 יצא אלבומה "גלה לי", שכלל את להיטה הגדול: "אז מה?!", העוסק בפרידה מבן זוג. עוד בלטו באלבום: "זה הכל משמים" (מילים ולחן: מייק לוק), "השנים הכי יפות" (מילים זאב נחמה, לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי), ו"אין לי כוח למשחקים". רוב שירי האלבום נכתבו הולחנו והופקו מוזיקלית על ידי בנה, אסף לביא צנעני. ל-2 שירים מהאלבום אף הופקו קליפים.
צנעני השתתפה בתפקיד אורח בטלנובלה "פיק אפ", ששודרה בערוץ 10 ב-2005 וגילמה את אמא של גיל (אותו גילם אביב אלוש). דמותה הייתה דמות האם המזרחית הסטריאוטיפית שכל עולמה סובב סביב המשפחה, דואגת לבנה, ו"מסדרת לו את העניינים". דמותה הפרודית של צנעני כ"מרגול" הופיעה מדי פעם בתוכנית הבידור "ארץ נהדרת" בגילומו של מריאנו אידלמן. באותה שנה שיחקה בסדרת הילדים "זומזום" ששודרה בערוץ הילדים למנויי Yes, בתפקיד מלכה, מוכרת השווארמה לצד טלי אורן, לירון כרקוקלי וכולי.
בשנת 2006, היא נבחרה לשמש כשופטת בעונה הרביעית של כוכב נולד, תפקיד בו היא המשיכה לשמש במשך חמש עונות. כמו כן, השתתפה באותה שנה בעונה השלישית של "השיר שלנו" בתור כוכבת אורחת למספר פרקים. בשנה זו יצא אלבום האוסף המקיף ביותר של צנעני נכון לאותה העת, המיטב. בקיץ של אותה השנה היא חברה אל ירדנה ארזי, אילנית, שלומית אהרון ורותי נבון למסע הופעות בפני קהילות יהודיות בקנדה ובארצות הברית, בשם "חמש הדיוות". בשנה זו, השתתפה בפעם השלישית בתור אורחת בפסטיגל "גיבורי הממלכה האבודה" (פסטיגל פנטזיה).
ב-20 באפריל 2007 עלתה תוכנית חדשה בערוץ 2 בהנחייתה, "מרגול שופטת", שבמסגרתה היא פותרת סכסוכים "אמיתיים" בין אנשים "אמיתיים" על פי "חוקי מרגול", כדבריה. התוכנית לא זכתה לרייטינג גבוה וירדה מהר מן המרקע. באותה שנה נסעה צנעני להודו עם צוות "כוכב נולד" - צביקה הדר וגל אוחובסקי לצורך אודישנים לתוכנית.
ב-5 באוגוסט 2008 הוציאה צנעני שיר בשם "אל תישברי", שכתב והלחין לה בנה, אסף לביא צנעני, מתוך אלבומה הבא, דווקא היום. באותה שנה השתתפה בתוכנית התרומות של ערוץ 2 עם ארגון לתת, "המטבח" לצד רוני דואני, עינת שרוף ומיכל אמדורסקי. בקיץ 2009, יצא האלבום. הסינגל "עץ ירוק מפלסטיק" שכתב אמרגנה באותה העת, אסף אטדגי והלחין יוני אמבר, הפך ללהיט והיה מועמד סופי בתחרות "קליפ העשור" של ערוץ המוזיקה הישראלית. סינגלים נוספים שיצאו מתוך האלבום הם "סרט ישן" ו-"צועקת אליך", שזכו להשמעות יפות ברדיו והצליחו במצעדי הפזמונים.
ביוגרפיה > העשור השני של המאה ה-21

בשנת 2010 החלה להגיש יחד עם גל אוחובסקי את התוכנית "גל ומרגול" בערוץ 24. באוקטובר 2010 יצא הסינגל "הלילה" שזכה להשמעות מרובות בתחנות הרדיו והיה להיט גדול ברחבות הריקודים.
בשנת 2011 יצא אלבום גרסאות כיסוי בשם "שני צדדים למטבע", ובו גרסתה של צנעני לשירו של מיכה שטרית "אינתה עומרי". באותה השנה הוציאה גם את הסינגל "למחוק את הזמן". באוקטובר 2011, הוציאה לאור את הסינגל "ילד" שנכתב בעת מעצר הבית שבו הייתה, ותקופת פסק הדין.
באפריל 2013 הוציאה את הסינגל "מה אתה רוצה?", בלדה בסגנון בלוז רוק. בהמשך אותה השנה, באוגוסט הוציאה לראשונה דואט עם הזמרת זהבה בן בשם "קול העולם". שיתוף הפעולה בין השתיים הוביל באותה השנה לסיבוב הופעות משותף. השתיים בנוסף, הוציאו סינגל חדש בשם "אהבה גדולה", ועוד שני חידושים לשירים "עלם חמודות", ו"הוא פגע בי אמא".
עוד בשנת 2013, צנעני החלה להגיש יחד עם אלון גל את התוכנית "חי בבוקר עם מרגול ואלון גל" בערוץ 24.
אחרי סיבוב ההופעות של מרגול וזהבה בן, יצא ביוני 2014 השיר "מי אתה בכלל" בשיתוף פעולה עם המפיק אסי טל.
ב-21 באוקטובר 2014 הוציאה צנעני ביחד עם ליין המסיבות הגאות אריסה, את שיר המחאה "פה זה לא אירופה", שכתב והלחין דורון מדלי. בקליפ לשיר זה השתתף האמן אוריאל יקותיאל. שנה לאחר מכן, ב-18 בינואר 2015, יצא השיר "עוד יום" דואט משותף עם איתי לוי, ובאותו הזמן, עלתה התוכנית ברדיו לב המדינה, בשם "פה זה לא אירופה!" בהגשת הני זובידה ומרגול. כמה חודשים לאחר מכן, ב-27 ביולי, השתתפה בפרק אחד בסדרה הדרמה קומית "שחקן זר" של הזכיינית קשת ששודרה בערוץ 2 בתפקיד כוכי, שפית אישית שמבשלת לשחקן אדיר מיוחס, אותו מגלם מאור שוויצר. בסמוך לכך, צילמה צנעני קליפ פרודיה עם גורי אלפי לשיר "Hello", של הזמרת אדל לתוכנית "היום בלילה עם גורי אלפי". שנה לאחר מכן, ב-28 ביוני 2016, הוציאה את השיר "רחוק מכאן" שכתב והלחין בנה אסף צנעני.
בדצמבר 2018, הוציאה את "יאמה", למילים של עמוס נוי, לחן של דודו טסה, והפקה מוזיקלית של דודו טסה וניר מימון. באותה שנה, החלה בסיבוב הופעות משותף עם הזמר אבנר גדסי.
ביוגרפיה > העשור השלישי של המאה ה-21

החל מיולי 2021 צנעני שופטת בתוכנית הריאלטי "אקס פקטור ישראל", למציאת נציג ישראל באירוויזיון 2022, לצד נטע ברזילי, אביב גפן, מירי מסיקה ורן דנקר. במסגרת זו, משמשת צנעני כמנטורית של "נבחרת הבוגרים והלהקות" של התכנית, יחד עם מירי מסיקה.
מעורבות בפלילים

ב-16 באוגוסט 2011, נעצרו צנעני ובנה אסף למשך שבועיים וחצי, בחשד שניסו להיעזר בעבריינים מיכאל חזן ובן כהן כדי לגבות כספים מאמרגנהּ לשעבר אסף אטדגי. במסגרת הסדר טיעון שנחתם בנובמבר 2011 צנעני הודתה והורשעה בסחיטה באיומים של אטדגי, ונגזרו עליה שישה חודשי מאסר בעבודות שירות.
ב-10 בינואר 2017 אירע פיצוץ ברכבה של צנעני במסגרתו לא נפגע איש. בהטמנת המטען הואשם העבריין אבנר הררי, שעל פי הנטען אחראי לפיצוץ ברכבה לאחר שסרבה להשמיע את שירו בעת ששידרה בתחנת "רדיו לב המדינה". הררי זוכה מחמת הספק.
חיים אישיים

ב-1977 נישאה צנעני למורדי לביא, ולשניים בן, המלחין והמפיק המוזיקלי אסף לביא צנעני. ב-1984 השניים התגרשו.
צנעני מתגוררת באזור.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1986: נערי שובה אלי
1987: שמור אותי
1988: אהבה אבודה
1989: מנטה
1990: חומות חימר
1992: פגישה
1993: מרגול
1995: ארץ אש וארץ ים
1997: חופשי
2001: לעולם
2005: גלה לי
2009: דווקא היום
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף ומארזי תקליטורים

1988: להיטי זהב
1993: להיטי זהב חלק ב'
2002: זמרת הנשמה מס' 1
2006: המיטב
2007: המובחרים
אליפות בריטניה (סנוקר)

| --- | --- |
 ענף:  סנוקר 
 תאריך ייסוד:  1977 
 ארגון מפעיל:  איגוד הביליארד והסנוקר המקצוענים העולמי 
 עיר מארחת:  יורק 
 
 קואורדינטות:  53°57′N 1°05′W﻿ / ﻿53.95°N 1.08°W﻿ / 53.95; -1.08
 he
 
אליפות בריטניה (באנגלית: UK Championship) הוא טורניר הסנוקר השני בחשיבותו בעולם לאחר אליפות העולם בסנוקר, המתקיים מדי שנה ברציפות, החל משנת 1977. הטורניר הוא אחת משלוש התחרויות החשובות והיוקרתיות ביותר בעולם הסנוקר - טורנירי "הכתר המשולש" (באנגלית: Triple Crown), יחד עם אליפות העולם בסנוקר וטורניר המאסטרס. החל משנת 1984 נהיה הטורניר לטורניר דירוג.
כיום הטורניר נערך בשיטת נוק-אאוט (המנצח עולה לשלב הבא, והמפסיד יוצא מהתחרות באופן סופי), בו משתתפים 32 מתמודדים: 16 המדורגים הראשונים בדירוג העולמי ו-16 שחקנים שעלו משלבי מוקדמות הטורניר, בו משתתפים 128 השחקנים המדורגים בעולם הנותרים, כאשר הראשון שמנצח במשחק אחד שישה משחקונים עולה לשלב הבא (הטוב מ-11 משחקונים אפשריים). במשחק הגמר, הראשון שמנצח עשרה משחקונים זוכה בטורניר (הטוב מ-19 משחקונים אפשריים). הטורניר מתקיים כיום בעיר יורק שבאנגליה, בין החודשים נובמבר לדצמבר, במשך תשעה ימים. כיום אליפות בריטניה היא טורניר הדירוג התשיעי בעונת סבב הסנוקר העולמי.
בין השנים 2001 ל-2006 החל להתקיים הטורניר באולם "יורק ברביקן" (York Barbican), שבעיר יורק שבאנגליה, אשר הוקם בשנת 1991. משנת 2011 ועד היום, חזר הטורניר להתקיים שוב באולם זה.
שיאן מספר הזכיות בטורניר בכל הזמנים הוא רוני או'סאליבן, עם שמונה זכיות במספר. בנוסף, או'סאליבן הוא גם שחקן הסנוקר הצעיר ביותר בכל הזמנים שזכה בטורניר (גיל 17 ו-358 ימים. אליפות בריטניה 1993) וגם שחקן הסנוקר המבוגר ביותר בכל הזמנים שזכה בטורניר (גיל 47 ו-363 ימים. אליפות בריטניה 2023). שיאן מספר הזכיות הרצופות בטורניר בכל הזמנים הוא סטיב דייוויס, עם ארבע זכיות רצופות בשנים 1984, 1985, 1986 ו-1987.
שיאני ההופעות בגמר אליפות בריטניה בכל הזמנים הם סטיב דייוויס וסטיבן הנדרי, לכל אחד מהם עשר הופעות בגמר הטורניר.
אליפות בריטניה הבאה תיערך בין ה-29 בנובמבר ל-7 בדצמבר 2025, והפרס המוענק לזוכה בה הוא 250 אלף פאונד (כך גם מספר נקודות הדירוג).
אלוף בריטניה הנוכחי הוא ג'אד טראמפ (2024).
אליפות בריטניה משודרת באופן ישיר ומלא ברשת ה-BBC הבריטית וכן על ידי יורוספורט.
מתאדון

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 ‎(RS)-6-(Dimethylamino)-4,4-diphenylheptan-3-one
 שמות מסחריים בישראל
 מתדון, אדולן
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C21H27NO 
 מסה מולרית:  309.445 גרם/מול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  40-90% (אורלי)
 זמן מחצית חיים:  24-36 שעות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  בישראל נכלל בפקודת הסמים המסוכנים, בארצות הברית נכלל ב-Schedule II
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  N07BC02 
 מספר CAS:  76-99-3
 PubChem:  4095
 ChemSpider:  3953
 
מתדון הוא אופיואיד סינתטי. נעשה בו שימוש רפואי לשיכוך כאב כרוני חמור. לעיתים משתמשים בו במכוני גמילה מסמים כדי להקל על תסמיני הגמילה.
היסטוריה

מתדון סונתז לראשונה בשנת 1937 על-ידי המדענים הגרמניים מקס בוקמיל וגוסטב ארהארט מחברת IG Farben. הם חיפשו משכך כאבים שיהיה פשוט יותר להשתמש בו במשך ניתוח, ושיהיה פוטנציאלית ממכר פחות ממורפיום ומהרואין. המתדון הובא לשימוש בארצות הברית בשנות ה-40 כמשכך כאבים.
מתאדון

(methadone) - משמש להקלה על כאב כרוני (ארוך טווח) חמור כאשר משככי כאבים פחות חזקים אינם יעילים. אסור להשתמש בו על ידי מישהו שלא ניסה משככי כאבים אחרים. אופיואידים מפחיתים את הכאב על ידי עבודה על המוח כדי להגביר את סבילות הכאב. לשיכוך כאבים, מתדון פועל במהירות ונשאר בגוף הרבה יותר זמן מאשר משככי כאבים אופיואידים אחרים. מנגנון הפעילות שלו נשען על קישורו לרצפטורים האופיאטים במוח ובשרירים החלקים, המייצרת את הקלת הכאב.
שימוש

בנוסף הוא גם סם נרקוטי מלאכותי החוסם השפעות של סמים אחרים. הוא אגוניסט אופיואיד סינתטי, בעל טווח פעולה ארוך המסייע במניעת תסמיני גמילה ובהפחתת הכמיהה לסם בקרב מכורים לאופיאטים. השפעתו נמשכת בין 22-48 שעות, במהלכן המתאדון מונע את הופעתם של תסמיני הגמילה ועוזר במיתון הכמיהה לשימוש הסם.
משמש לעיתים בטיפול בהתמכרות להרואין. בניגוד להרואין שנצרך בדרך כלל בהזרקה לווריד והשפעתו קצרה, המתאדון ניטל דרך הפה בבליעה והשפעתו ממושכת. באופן צריכה זה מושג דיוק במינון הנצרך וכן צריכה בפרקי זמן ארוכים. עם זאת המתאדון יוצר תלות (כמו בתלות במורפיום) והגמילה ממנו טראומטית כגמילה מכל נגזרות האופיאטים האחרות.
שימוש > שימוש בישראל

הטיפול בישראל מאפשר מענה רחב ממענים ציבוריים ועד מענים פרטיים ושיטות הטיפול ממגוונות. מרכזים טיפוליים נועדו לנפגעי התמכרות לסמים שלא הצליחו להיגמל באופן מלא משימוש בסמים אחרי ניסיונות חוזרים ונשנים. כדי להימנע מהצורך הגופני לצרוך סמים, המטופלים מקבלים טיפול תרופתי ממושך באמצעות התרופות "מתדון" וסובוטקס". בנוסף על הטיפול התרופתי, המרכזים מספקים טיפול נפשי, חינוך לבריאות והדרכה למניעת מחלות זיהומיות מדבקות. ישנם מטופלים היכולים לעבור בהדרגה, ותוך ליווי מתאים, למסלול של גמילה מלאה. בחלק מהמרכזים מתחיל גם הליך השיקום של המטופלים.
שימוש > שימוש בישראל > זכאות לטיפול

תושב ישראל (או תייר בתנאים מסוימים) העונה על שני התנאים הבאים:
1 - בראיון לוועדת הקבלה נמצא כי הוא נכשל בעבר בשני ניסיונות או יותר של גמילה מסודרת.
2 - הוא מוכיח מוטיבציה לטיפול ולשמירה על כללי המסגרת הטיפולית.
השפעות פסיכולוגיות

מתאדון הוא תרופה שעלולה לגרום גם לנזק נפשי. יש אנשים שחווים הזיות מנטילת החומר. זה עלול לפתח הפרעות שינה או אשליות. עבור חלק מהמשתמשים, תופעות הלוואי של מתאדון כוללות מחשבות על התאבדות והפרעות נפשיות כמו דיכאון וחרדה.
מתאדון, בשימוש נכון, עשוי להשפיע לטובה על אלה שחווים כאב כרוני או שיש להם הפרעת שימוש באופיואידים. ישנם מחקרים שמראים תוצאה חיובית עבור אלה המשתמשים בו כתרופה חלופית להתמכרות להרואין.
הבעיה היא כפולה: אנשים משתמשים בו לרעה כי זה יכול לגרום להם להרגיש טוב, או שהם משתמשים בו נכון ומתמכרים אליו. לרוע המזל, הסיכויים למעבר לשימוש לרעה בתרופה זו גבוהים מאוד, מה שאומר שאנשים עלולים לחוות תופעות לוואי ארוכות טווח משימוש במתאדון.
ייצור המתדון > מתדון מיוצר מהחומרים הבאים

SOL. METHADONE 5 %: 50 MG IN 1 CC
SOL.ADOLAN – 40 MG IN 100 CC
תופעות לוואי > תופעות לוואי קצרות טווח

תופעות הלוואי הבאות דווחו על ידי לפחות 1% מהאנשים הנוטלים תרופה זו. ניתן לטפל ברבות מתופעות הלוואי הללו, וחלקן עשויות להיעלם מעצמן עם הזמן: עצירות, ירידה ביכולת או בעניין בפעילות מינית, סחרחורת, התנמנמות, פה יבש, כאבי ראש, עקצוץ, סחרחורת, בחילה, תיאבון ירוד, הזעה, בעיות שינה, הקאה, חולשה.
תופעות לוואי > תופעות לוואי ארוכות טווח

מתדון הוא חומר ממכר לא פחות מכל תרופה/סם ממשפחת האופיואידים. מכיוון שמתדון מתפקד בגוף האדם ככל אופיואיד אחר, במקור הוא לא יועד לשימוש ארוך טווח בדיוק בשל העובדה שהוא גורם לתלות שקשה לשבור, הכוללת תסמיני גמילה גופנית מאוד אינטנסיביים. ברפואה הכללית ומחוץ לטיפול תרופתי בהתמכרות, מתאדון ניתן במקרים נדירים, לרוב כאשר מדובר על ניסיון לשלוט בכאב עז במטופלים הסובלים ממחלה חשוכת מרפא או כטיפול בכאב שלא מגיב לתרופות אחרות.
תופעות הלוואי ארוכות טווח של שימוש בחומר זה דומות מאוד למה שרואים מכל אופיואיד והן יכולות לגרום לשינויים במוח, זה יכול גם לפגוע באיברי מפתח כמו הכבד ולגרום לבעיות בעצבים.
גבע ראפ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 931  מפקד גדוד גפן  ראש מדור תורת חי"ר וצנחנים במפקדת קצין חיל רגלים וצנחנים ראשי  סגן קצין חי"ר וצנחנים ראשי
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה הראשונה  האינתיפאדה השנייה  מלחמת חרבות ברזל
 
הרב גבע ראפ (נולד ב-15 בנובמבר 1957) הוא אלוף-משנה במילואים בצה"ל המשמש כראש ארגון פנים אל פנים.
ביוגרפיה

עם גיוסו לצה"ל התנדב לצנחנים. בצנחנים עבר ראפ מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום קורס הקצינים מונה למפקד מחלקה בחטיבה ולחם במלחמת לבנון הראשונה. בהמשך מונה למפקד פלוגה בגדוד 890. עם שחרורו מצה"ל, זמן מה אחרי מלחמת לבנון הראשונה, החל ללמוד במשך כארבע שנים במכון מאיר. ראפ שב לשירות קבע בעקבות בקשת מפקד חטיבת הצנחנים, שאול מופז. במהלך האינתיפאדה הראשונה שימש כסגן מפקד גדוד בצנחנים ובשנים 1993–1995 שימש מפקד גדוד 931, והוביל אותו בלחימה בדרום לבנון. לאחר מכן פיקד על גדוד גפן של בית הספר לקצינים. בתפקידו הבא שימש כראש מדור תורת חי"ר וצנחנים במפקדת קצין חיל רגלים וצנחנים ראשי ולאחר מכן כסגן קצין חי"ר וצנחנים ראשי בדרגת אל"ם.
לאחר שחרורו משירות קבע השתתף בהקמת ועומד בראש ארגון "פנים אל פנים", העוסק בחיזוק האחדות והזהות היהודית במדינת ישראל, והמזוהה עם הרב טאו.
הוא נשוי לדינה לבית מרק (דודתם של רותי פוגל שנרצחה עם בני משפחתה) ואב לשבעה. הוא מתגורר בשכונת גבעת שאול בירושלים.
הערות שוליים

↑  מי אנחנו - פנים אל פנים, באתר פנים אל פנים
↑  לזכרו של מוקי, אתר חטיבת הצנחנים.
↑  יואב מלכא, סיפורי תשובה: הרב יואב מלכה בראיון אישי עם גבע ראפ, ערוץ מאיר, 20 בדצמבר 2010.
↑  עמנואל רוזן, קצין מאירועי "השבת השחורה" בשכם זוכה משני סעיפי אישום, מעריב, ‏ 21 בדצמבר 1989.
↑  דבר המג"ד גבע ראפ, אתר חטיבת הנח"ל.
↑  גל פרל פינקל, יוזמה בהגנה בשגרה ובמלחמה נחוצה יותר מתמיד, כתב העת "בין המערכות" באתר צה"ל, ‏ מרץ 2021.
↑  טל שניידר, לא בבית ספרנו, באתר זמן ישראל, 16 בינואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010784994605171  VIAF: 56164295443308412879   WorldCat (עם VIAF): 56164295443308412879 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוק שריון שלילת זכות השיבה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  10 בינואר 2001
 תאריך חקיקה עברי:  ט"ו בטבת תשס"א
 גוף מחוקק:  הכנסת החמש עשרה
 תומכים:  56
 מתנגדים:  12
 נמנעים:  3
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1772, עמ' 116
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד ראש הממשלה
 נוסח מלא:  חוק שריון שלילת זכות השיבה, התשס"א-2001
 
חוק שריון שלילת זכות השיבה, התשס"א-2001 קובע כי "פליטים לא יוחזרו לשטח מדינת ישראל אלא באישור של רוב חברי הכנסת" (סעיף 2 לחוק). גוף החוק מתייחס לפליטים הפלסטינים (בלי לנקוב במפורש בזהות הפלסטינית), ובשמו הוא שולל את זכות השיבה, שהיא תביעה מרכזית של הפלסטינים.
ההצעה הועלתה על ידי ח"כ ישראל כץ מהליכוד, הצעת החוק פורסמה ב"רשומות" ב-30 באוקטובר 2000, והחוק אושר ב-1 בינואר 2001.
החוק מתחיל בשתי הגדרות:
"שטח מדינת ישראל" - שטח הנמצא בתחום שליטתה הריבונית של מדינת ישראל;
"פליט" - מי שיצא מגבולות מדינת ישראל בעטיה של מלחמה והוא אינו אזרח מדינת ישראל, לרבות עקורי 1967 ופליטי 1948 או בן משפחתו.
עיקר החוק הוא הקביעה: "פליטים לא יוחזרו לשטח מדינת ישראל אלא באישור של רוב חברי הכנסת". בסעיף 3 לחוק נקבעה הקלה מסוימת בקביעה זו: "רשאי שר הפנים בהסכמת שר הביטחון ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לקבוע כללים למתן אישורי כניסה לשטח מדינת ישראל לשם מגורים בה, לפליטים, מטעמים הומניטריים בלבד". כן מציין החוק שהוא אינו חל על מי שחל עליו חוק השבות. החוק קובע במפורש כי "ממשלת ישראל לא תתחייב ולא תתקשר בהסכם העומד בסתירה להוראותיו של חוק זה".
מטרת החוק מוצגת בדברי ההסבר להצעת החוק, שבהם שני משפטים בלבד: "ממשלת ישראל פותחת בשיחות לקראת הסכם קבע עם הפלסטינים, בשיחות יועלה נושא פליטי 1948 ו-1967. מטרת החוק למנוע אפשרות שהממשלה תוכל להחליט בלא אישור הכנסת, או ברוב רגיל על שיבת פליטים לתחומי מדינת ישראל." כלומר, חוק זה נועד לכבול את ידיה של ממשלת ישראל. איסור על כניסתם של הפליטים נקבע בחוקים קודמים, כגון חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), תשי"ד-1954, שבו נאמר: "המסתנן, דינו - מאסר חמש שנים או קנס חמשת אלפים לירות, או שני הענשים כאחד". הגדרת "מסתנן" בחוק זה כוללת את הפליטים הפלסטינים.
אף שבהתאם לחוק החזרת פליטים לשטח מדינת ישראל מחייבת אישור של רוב חברי הכנסת, החוק עצמו אינו חוק משוריין, כלומר לתיקונו או לביטולו די ברוב רגיל של חברי הכנסת.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק שריון שלילת זכות השיבה, התשס"א-2000, ה"ח 2918 מיום 30 באוקטובר 2000
↑  חוק שריון שלילת זכות השיבה, התשס"א-2001, ס"ח 1772 מיום 10 בינואר 2001
↑  על פי החוק למניעת הסתננות, מסתנן הוא, בין השאר, "מי שנכנס לישראל, והוא אזרח ארצישראלי או תושב ארצישראלי חסר אזרחות או נתינות או שאזרחותו או שנתינותו מוטלת בספק, ויצא לאחר ה-29 בנובמבר 1947 ממקום מגוריו הרגיל בשטח שהיה לחלק מישראל אל מקום שמחוץ לישראל".
↑  ראו דיון בסוגיה זו: אמנון רובינשטיין וברק מדינה, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, הוצאת שוקן, מהדורה שישית, 2005, כרך א: עקרונות יסוד, עמ' 65 (ובפרט הערת שוליים 42)
חוק אכיפת פסקי חוץ

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  20 בפברואר 1958
 תאריך חקיקה עברי:  ל' בשבט תשי"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת השלישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 244, עמ' 68
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  3
 נוסח מלא:  חוק אכיפת פסקי-חוץ, תשי"ח-1958
 
חוק אכיפת פסקי-חוץ, תשי"ח-1958 עוסק באכיפה בישראל של פסקי דין שניתנו על ידי בתי משפט במדינה זרה. החוק חל על פסקי דין אזרחיים או פסקי דין לתשלום פיצויים או נזקים לצד שנפגע. לפסק דין זר אין תוקף בישראל כל עוד לא נקלט במשפט הישראלי. חוק אכיפת פסקי חוץ הוא המסלול העיקרי לקליטה זו.
בית המשפט רשאי להכריז על פסק חוץ כפסק אכיף, אם התקיימו מספר תנאים:
סמכות – בית המשפט הזר שנתן את פסק החוץ היה מוסמך לתיתו על פי דיני אותה מדינה. כמו כן, הפסק צריך להיות בר ביצוע במדינה בה ניתן.
פסק דין חלוט – פסק החוץ אינו ניתן עוד לערעור. דרישה זו נועדה למנוע מצב שבו פסק החוץ ייהפך בערעור במדינה הזרה, לאחר שנאכף בישראל. בית המשפט רשאי לחרוג מכלל זה אם קיימת הצדקה לכך ולאכוף פסק חוץ זמני או צו ביניים בענייני מזונות, גם כשהוא ניתן עוד לערעור.
ניתן לאכוף את הפסק בישראל – החיוב שבפסק הדין ניתן לאכיפה על פי דיני מדינת ישראל, ותכנו של הפסק אינו סותר את תקנת הציבור. לדוגמה, בית המשפט בישראל לא ייתן סעד של מלקות, בניגוד לחוק, גם אם ניתן היה לאכוף אותו על פי הדין הזר.
הדדיות – במדינה הזרה אוכפים פסקי דין של בתי משפט ישראליים, או שהיועץ המשפטי לממשלה ביקש לאכוף את פסק החוץ למרות שלא מתקיימת הדדיות.
גם בהתקיים התנאים לעיל, אכיפת הפסק עלולה להימנע בשל קיומן של הגנות שונות המפורטות בחוק. כמו כן, ככלל, לא ניתן לאכוף פסק חוץ שחלפו למעלה מ-5 שנים מאז ניתן, אלא בנסיבות מיוחדות.
ראו גם

ברירת דין
הערות שוליים

↑  סעיף 3(1) לחוק אכיפת פסקי-חוץ, תשי"ח-1958 (להלן: החוק).
↑  סעיף 3(4) לחוק.
↑  סעיף 3(2) לחוק.
↑  סעיף 3(3) לחוק.
↑  חוק ביטול עונש מלקות, תש"י-1950.
↑  סעיף 4 לחוק.
↑  סעיף 6 לחוק.
↑  סעיף 5 לחוק.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.