stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדליית המרד ההודי

| --- | --- |
 
הצד הקדמי (ימין) והצד האחורי (שמאל) של המדליה עם שני אבזמים.
 
 פרטים
 מדינה:  בריטניה הממלכה המאוחדת
 סוג:  אות מערכה
 המעניק:  המונרך הבריטי
 למען:  שירות במרד ההודי הגדול (1857-1858)
 זכאות:  חברי הכוחות המזוינים של בריטניה ובעלות בריתה.
 נוסד:  1858
 הענקות
 סה"כ הוענקו:  290,000~
 היררכיה
 הבא:  מדליית מלחמת סין השנייה
 הקודם:  המדליה הבאלטית
מדליית המרד ההודי (באנגלית: Indian Mutiny Medal) הייתה מדליית מערכה אשר הוענקה החל משנת 1858 לחיילים וקצינים (בריטים והודים) אשר שירתו בדיכוי המרד ההודי הגדול בין השנים 1857–1858. תחילה ניתנה המדליה לחיילים וקצינים בשירות פעיל אך החל משנת 1868 המדליה הורחבה לכדי כל מי שהשתתף במרד באופן פעיל או היה תחת אש במהלכו (כגון אזרחים ועובדי מדינה שמצאו עצמם בקו האש). המדליה ניתנה סך הכל כ-290,000 פעמים.
תיאור

המדליה היא דיסק עשוי כסף בקוטר 36 מ"מ, אשר מצידו האחד מאויר ראשה של המלכה ויקטוריה עם המילים ויקטוריה רגינה (Victoria Regina) משני צידי האיור. מהצד השני מאוירת דמות המייצגת את בריטניה חבושת קסדת מלחמה אשר מחזיקה ביד ימין זר עלים וביד שמאל מגן הממלכה המאוחדת. מאחורי בריטניה מאויר אריה אשר מסמל את האריה הבריטי. מעל האיור נכתבת המילה הודו (India), כאשר מתחת כתובות השנים 1857 - 1858 המתארות את שנות ההתרחשות של המרד ההודי.

דיסק הכסף תלוי מסרט ברוחב 32 מ"מ לבן בעל שני פסים אדומים. סרט זה הוא גם תצורתו של אות העיטור (גרסה מוקטנת של העיטור אשר נענדת באירועים לא פורמליים). למדליה ניתן להוסיף אבזמים אשר נענדים לאורך סרט העיטור.
אבזמים

מדליית המרד ההודי הייתה ניתנת להענקה יחד עם חמישה אבזמים שונים לציון חמש מערכות או קרבות שונים. אבזים אלו ניתנו לפי זכאות כך שהיה ניתן לקבל עד ארבעה אבזמים במדליה אחת.
דלהי: אבזם דלהי ניתן לחיילים אשר השתתפו בשחרור העיר דלהי מידי המורדים (30 במאי - 14 בספטמבר 1857).
ההגנה על לקנאו: ניתן למגנים הראשונים של העיר לקנאו, לכוח החילוץ בפיקוד הנרי הוולוק ולצוות ותלמידי המכללה לה מרטינייר (22 ביוני - 29 בנובמבר 1857).
שחרור לקנאו: אבזם אשר הוענק לכוח החילוץ שהגיע לשחרר את העיר לקנאו, בפיקוד קולין קמבל (נובמבר 1857).
לקנאו: אבזם אשר ניתן לכוח בפיקודו של קולין קמבל אשר שחרר את העיר ולחם בקרבות סביבתה (נובמבר 1857 - מרץ 1858).
מרכז הודו: הוענק לכל מי ששירת תחת סיר יו רוס, מיג'ור-ג'נרל רוברטס ומיג'ור ג'נרל וויטלוק בקרבות במרכז הודו (ינואר - יוני 1858).
מדליית הניצחון במלחמת העולם השנייה (ארצות הברית)

| --- | --- |

  
 פרטים
 מדינה:  ארצות הברית 
 נוסד:  6 ביולי 1945 
 
מדליית הניצחון במלחמת העולם השנייה היא מדליה של צבא ארצות הברית, שהוענקה לחייליו במלחמת העולם השנייה. ההחלטה על חלוקת המדליה אושרה בקונגרס האמריקאי ב-6 ביולי 1945.
היסטוריה

מדליית הניצחון במלחמת העולם השנייה הונפקה בהתחלה כסרט בלבד, ללא פארה. ב-1946 נטבעה גם פארה (מדליון מתכת) והונפקה לזכאים. האות מנציח שירות צבאי במהלך מלחמת העולם השנייה והוענק לכל חייל ששירת בכוחות המזוינים האמריקניים בין ה-7 בדצמבר 1941 (המתקפה על פרל הארבור) ל-31 בדצמבר 1946, היום בו הנשיא הארי ס. טרומן הכריז רשמית על סיום מעשי האיבה. העיטור המקביל שהוענק בצבא ארצות הברית בסיום מלחמת העולם הראשונה הוא מדליית הניצחון במלחמת העולם הראשונה.
המדליה מוענקת בגין שירות בצבא האמריקאי בין התאריכים 7 בדצמבר 1941 עד 31 בדצמבר 1946, ללא חובה של שירות בכל התקופה. היו דיווחים על חיילים שקיבלו את המדליה בגין שירות של ימים ספורים בתקופה זו. מאחר שמלחמת העולם השנייה הסתיימה רשמית ב-2 בספטמבר 1945 עם כניעתה של יפן, ישנם חיילים שהתגייסו לצבא רק בשנת 1946 וקיבלו את המדליה מבלי שבכלל לקחו חלק במערכה כלשהי של מלחמת העולם השנייה.
ב-8 באוגוסט 1946 הונפקה מדליה נפרדת למלחי צי הסוחר של ארצות הברית ששירתו במהלך מלחמת העולם השנייה, "מדליית הניצחון של צי הסוחר במלחמה העולם השנייה".
המדליה עשויה מברונזה, והיא בקוטר של שלושה וחצי ס"מ. על חלקה הקדמי מוטבעת דמות  המסמלת חירות, ראשה מוטה ימינה, מאחוריה עולה שחר של יום חדש והיא רומסת ברגל ימין את קסדת אל המלחמה. בידיה הימנית ניצב של חרב שבורה והלהב בידה השמאלית. מתחת למרכז המדליה, משני צידי הדמות מופיע הכיתוב "מלחמת העולם השנייה". על חלקה האחורי של המדליה הוטבעו ארבע החירויות (מנוסחות בשני משפטים): "חירות ממורא ומחסור" ו"חופש הביטוי והדת", מופרדים בכף תמר. בהיקף נחרטו המילים "ארצות הברית של אמריקה 1941-1945". רוחבו של סרט התלייה הוא כרוחב המדליה, באמצעו צבוע באדום ומשני צדדיו בצבעי הקשת, בהתבסס על סרט התלייה של מדליית הניצחון במלחמת העולם הראשונה.
תמונות

מראה קדמי
מראה אחורי
מדליית הניצחון באנדרטת מלחמת העולם השנייה
מגדלי תל אביב

| --- | --- |

מגדלי תל אביב הצפוניים
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2000
 תאריך פתיחה רשמי:  2000 
 מידות
 קומות:  34 
 קואורדינטות:  32°04′27″N 34°47′53″E﻿ / ﻿32.074103°N 34.798058°E﻿ / 32.074103; 34.798058
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) מגדלי תל אביב(למפת תל אביב רגילה) מגדלי תל אביב(למפת גוש דן רגילה) מגדלי תל אביב(למפת גוש דן מוגדלת) מגדלי תל אביב  he מגדלי תל אביבhe מגדלי תל אביבמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגדלי תל אביב הם ארבעה מגדלי מגורים בשכונת נחלת יצחק שבתל אביב-יפו, בגוש שבין רחוב נחלת יצחק מספר 18, לבין רחוב תוצרת הארץ מספר 11. המגדלים הצפוניים הוקמו בשנת 2000. הם בני 34 קומות ומתנשאים לגובה של 107.75 מטרים. בשנת 2014 הושלמה בנייתם של צמד מגדלים נוסף בגובה 115.1 מטרים, בחלקו הדרומי של מגרש הפרויקט.
היסטוריה

המגדלים הוקמו על שטח בית החרושת לשמן "יצהר". בית החרושת "יצהר" הוקם באמצע שנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי קבוצת יזמים שרכשו קרקע בשכונה והקימו בה בית חרושת גדול לשמן ולמוצרים נלווים, כמו סבון. בית החרושת העסיק מאות עובדים, חלקם תושבי השכונה ורכש לעצמו מוניטין טוב למוצריו במשך עשרות שנים של עבודה. בשנת 1989 רכשה חברת מבני תעשייה את קרקע לאחר שמפעל "יצהר" נקלע לקשיים, באותה עת כבר החלה חברת יצהר בתכנון פרויקט בנייה על השטח.
בינואר 1997 זכתה חברת הבניה ש.א.פ במכרז של חברת מבני תעשייה לבניית שלב א' של הפרויקט (שני המגדלים הצפונים), תמורת 190 מיליון שקל. בניית הפרויקט החלה בסוף 1997 ובנייתם של המגדלים הצפונים הסתיימה בשנת 2000.
בניית שני המגדלים הדרומיים החלה ביוזמת קבוצת רכישה שארגנו החברות "אקרו נדל"ן" ו"קבוצת חג'ג'", בשנת 2010 והם אוכלסו בשנת 2014.
מאפיינים

מגדלי תל אביב תוכננו על ידי המשרד "ריסקין אדריכלים". שני המגדלים הצפוניים מכילים 23,000 מטר רבוע של שטחי מגורים ובהם 225 יחידות דיור ב-34 קומות. שני המגדלים הצפוניים היו עם חנוכתם מגדלי המגורים הגבוהים בישראל (המשמשים למגורים בלבד) וב-2010 נטל מהם מגדל W את התואר הזה. ליד מגדלי המגורים נבנה בניין משרדים בגובה תשע קומות, המכיל 13,500 מטר רבוע של שטחי משרדים.
הפרויקט כולל גם קניון וכן קאנטרי קלאב. בכניסה ישנה רחבה גדולה ובה בריכת מים לנוי ובירכתיים גינה ציבורית. בבריכה נמצא הפסל "אקוויליבריום" של הפסלת יעל ארצי. בכל אחד מהמגדלים פועלות ארבע מעליות. בשטח המגדלים ארבע קומות של חניון תת-קרקעי המכילות כ-1,800 מקומות חניה. השימוש במגדלים הבנויים מעל שטחי החניה, הקניון ומועדון הספורט הוא למגורים.
גלריה

הפסל "אקווליבריום" של הפסלת יעל ארצי ברחבת הכניסה הצפונית של מגדלי תל אביב
רחבת הכניסה למגדלי תל אביב מרחוב נחלת יצחק
מגדלי תל אביב הדרומיים
קאנטרי מגדלי תל אביב
הערות שוליים

↑  יואב יצחק, פחות מ־10 מיליון דולר מוכנה מבני תעשיה לשלם עבור מגרש יצהר, מעריב, 31 ביולי 1989
↑  שרה פרידמן, "יצהר' מכרה הקרקע שקנתה מעת"א ברווח של כ־3 מיליון ד, מעריב, 20 בנובמבר 1989
↑  אלעזר לוין, ‏ש.א.פ זכתה במיכרז חברת מבני תעשיה לבניית מתחם יצהר בת"א, באתר גלובס, 13 בינואר 1997
↑  חברת ש.א.פ מקימה את חניון מגדלי תל-אביב, באתר גלובס, 1 בדצמבר 1997
↑  רז סמולסקי, קבוצת חג'ג' ואקרו נדל"ן רכשו מפישמן קרקע למגדל בת"א ב-95 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 12 בדצמבר 2009
↑  קובי ישעיהו, ‏מבני תעשיה: רווח של 70 מיליון שקל ממכירת מגדל D, באתר גלובס, 12 במאי 2010
↑  מבני תעשיה מכרה 20 דירות ראשונות ב-8 מיליון דולר ב"מגדלי תל אביב", באתר גלובס, 25 באוגוסט 1997
↑  קאנטרי מגדלי תל אביב
מדיקה

| --- | --- |

כנסיית עץ
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  פרובינציית פודקרפצקיה
 גמינה:  מדיקה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,800 (2006)
 קואורדינטות:  49°48′15″N 22°55′55″E﻿ / ﻿49.804166666667°N 22.931944444444°E﻿ / 49.804166666667; 22.931944444444 
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטימדיקה(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטימדיקה(למפת פרובינציית פודקרפצקיה רגילה) ז'שוב פשמישל סטאלובה וולה מיילץ שוויינטו. לובלין פולין קטן  סלובקיה אוקראינהמדיקה(למפת פרובינציית פודקרפצקיה מוגדלת) ז'שוב פשמישל סטאלובה וולה מיילץ שוויינטוקז'יסקיה לובלין פולין קטן  סלובקיה אוקראינהמדיקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדיקה (באוקראינית: Медика, ברומנית: Medyka) הוא כפר בווייוודה פודקרפצקיה, בדרום-מזרח פולין, על הגבול עם אוקראינה. זהו מקום מושבו של הגמינה (מחוז מינהלי) מדיקה. הוא שוכן כ-13 ק"מ מזרחית לפשמישל ו-72 ק"מ מזרחית לבירה האזורית ז'שוב.
בשנת 2006 מנתה אוכלוסיית הכפר כ-2,800 תושבים.
מעבר גבול

בין 1939 ל-1948 הכפר השתייך למחוז דרוהוביץ' של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, לפני שהפך לחלק מפולין במהלך שינויי הגבולות. כיום זהו אחד ממעברי הגבול בכבישים הראשיים בין פולין לאוקראינה יחד עם קו רכבת מרכזי העובר בכפר, המחבר בין שתי המדינות.
כדורגל באולימפיאדת לונדון (2012)

| --- | --- |

 היכלים:  6
 תאריך התחלה:  25 ביולי 2012
 תאריך סיום:  11 באוגוסט 2012
 מתחרים:  16 (גברים) + 12 (נשים) מ-24 מדינות
 → 2008 2016 ← 
אולימפיאדת לונדון (2012) נערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת. תחרויות הכדורגל נערכו בין 25 ביולי ל-11 באוגוסט 2012. בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות, ובטורניר הנשים השתתפו 12 נבחרות לאומיות.
אצטדיונים

שישה אצטדיונים נבחרו לארח את טורניר הכדורגל של האולימפיאדה. ארבעה מאנגליה, אחד מוויילס ואחד מסקוטלנד.
טורניר הגברים > הנבחרות שהעפילו

| ‏AFC | CAF | ‏CONCACAF | ‏CONMEBOL | ‏OFC | ‏UEFA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  קוריאה הדרומית  יפן   איחוד האמירויות הערביות |  גבון  מרוקו  מצרים  סנגל |  מקסיקו  הונדורס |  ברזיל  אורוגוואי |  ניו זילנד |  בריטניה (מארחת)  ספרד   שווייץ   בלארוס |
טורניר הגברים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  בריטניה | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 5 | 2 | 3 |
|  סנגל | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 4 | 2 | 2 |
|  אורוגוואי | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 4 | -2 |
|  איחוד האמירויות הערביות | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 6 | -3 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  איחוד האמירויות הערביות | 1 – 2 | אורוגוואי   |
|  בריטניה | 1 – 1 | סנגל   |
|  סנגל | 2 – 0 | אורוגוואי   |
|  בריטניה | 3 – 1 | איחוד האמירויות הערביות   |
|  סנגל | 1 – 1 | איחוד האמירויות הערביות   |
|  בריטניה | 1 – 0 | אורוגוואי   |
טורניר הגברים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  מקסיקו | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 3 | 0 | 3 |
|  קוריאה הדרומית | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 |
|  גבון | 2 | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 3 | -2 |
|  שווייץ | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 | -2 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  מקסיקו | 0 – 0 | קוריאה הדרומית   |
|  גבון | 1 – 1 | שווייץ   |
|  מקסיקו | 2 – 0 | גבון   |
|  קוריאה הדרומית | 2 – 1 | שווייץ   |
|  מקסיקו | 1 – 0 | שווייץ   |
|  קוריאה הדרומית | 0 – 0 | גבון   |
טורניר הגברים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברזיל | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 9 | 3 | 6 |
|  מצרים | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 5 | 1 |
|  בלארוס | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 6 | -3 |
|  ניו זילנד | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 5 | -4 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בלארוס | 1 – 0 | ניו זילנד   |
|  ברזיל | 3 – 2 | מצרים   |
|  מצרים | 1 – 1 | ניו זילנד   |
|  ברזיל | 3 – 1 | בלארוס   |
|  ברזיל | 3 – 0 | ניו זילנד   |
|  מצרים | 3 – 1 | בלארוס   |
טורניר הגברים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  יפן | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 2 | 0 | 2 |
|  הונדורס | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 3 | 2 | 1 |
|  מרוקו | 2 | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 3 | -1 |
|  ספרד | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 0 | 2 | -2 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  הונדורס | 2 – 2 | מרוקו   |
|  ספרד | 0 – 1 | יפן   |
|  יפן | 1 – 0 | מרוקו   |
|  ספרד | 0 – 1 | הונדורס   |
|  יפן | 0 – 0 | הונדורס   |
|  ספרד | 0 – 0 | מרוקו   |
טורניר הגברים > שלב הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   בריטניה |  1 (4) |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   בריטניה |  1 (4) |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   קוריאה הדרומית (פ) |  1 (5) |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   קוריאה הדרומית (פ) |  1 (5) |   |   |   קוריאה הדרומית |  0 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   קוריאה הדרומית |  0 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   ברזיל |  3 |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  3 |   |   |   ברזיל |  3 |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   הונדורס |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   הונדורס |  2 |   |   |  |  |   |   |   ברזיל |  1 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   ברזיל |  1 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   מקסיקו |  2 |
|  |   מקסיקו (ה)‏ |  4 |   |   |  |  |   |   |   מקסיקו |  2 |
|  |   מקסיקו (ה)‏ |  4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   סנגל |  2 |   |   |  |  |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   סנגל |  2 |   |   |   מקסיקו |  3 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |  |  |   |   |   מקסיקו |  3 |   |   |   |   |
|  |  |  |   |   |   יפן |  1 |   |   |   |   |
|  |   יפן |  3 |   |   |   יפן |  1 |   |   |   קוריאה הדרומית |  2 |
|  |   יפן |  3 |   |   |  |  |   |   |   קוריאה הדרומית |  2 |
|  |   מצרים |  0 |   |   |  |  |   |   |   יפן |  0 |
|  |   מצרים |  0 |   |   |  |  |   |   |   יפן |  0 |
טורניר הגברים > כובשים מצטיינים

ברזיל לאנדרו דמיאו
סנגל מוסא קונאטה
מקסיקו אוריבה פראלטה
ברזיל ניימאר
מצרים מוחמד סלאח
יפן יוקי אוטסו
מקסיקו ג'ובאני דוס סאנטוס
הונדורס ג'רי בנגטסון
טורניר הגברים > טבלת מדליות

| זהב | כסף | ארד |
| --- | --- | --- |
|  מקסיקו |  ברזיל |  קוריאה הדרומית |
טורניר הנשים > הנבחרות שהעפילו

| ‏AFC | CAF | ‏CONCACAF | ‏CONMEBOL | ‏OFC | ‏UEFA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  יפן   קוריאה הצפונית |  דרום אפריקה  קמרון |  ארצות הברית  קנדה |  ברזיל  קולומביה |  ניו זילנד |  בריטניה (מארחת)  צרפת   שוודיה |
טורניר הנשים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  בריטניה | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
|  ברזיל | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 6 | 1 | 5 |
|  ניו זילנד | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 3 | 0 |
|  קמרון | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 11 | -10 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בריטניה | 1 – 0 | ניו זילנד   |
|  קמרון | 0 – 5 | ברזיל   |
|  ניו זילנד | 0 – 1 | ברזיל   |
|  בריטניה | 3 – 0 | קמרון   |
|  ניו זילנד | 3 – 1 | קמרון   |
|  בריטניה | 1 – 0 | ברזיל   |
טורניר הנשים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 6 | 3 | 3 |
|  יפן | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 |
|  קנדה | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 4 | 2 |
|  דרום אפריקה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 7 | -6 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  יפן | 2 – 1 | קנדה   |
|  שוודיה | 4 – 1 | דרום אפריקה   |
|  יפן | 0 – 0 | שוודיה   |
|  קנדה | 3 – 0 | דרום אפריקה   |
|  יפן | 0 – 0 | דרום אפריקה   |
|  קנדה | 2 – 2 | שוודיה   |
מגוב רציף

דחפור D9 משוריין של צה"ל עם מגוב רציף מפנה מוקשים בבקעת הירדן.
מגוב רציף (באנגלית: Continuous Mine Plow) הוא סוג של מגוב המותקן על גבי דחפור, רכב הנדסה קרבית או טנק שתפקידו לפלס דרך נקייה ממוקשים, ולאפשר לכלי רכב אחרים לנסוע בעקבותיו.
המגוב הרציף בנוי מסכין נמוכה בצורת V בניצב לכיוון ההתקדמות, כאשר החוד פונה קדימה. הסכין כוללת שיניים הננעצות בקרקע. לעיתים המגוב כולל גם זרועות אנכיות עם משטח מישורי בקצה כדי למנוע מהסכין להתחפר בקרקע.
המגוב הרציף דוחף מוקשים שקבורים בקרקע הצידה, ובכך מסיט אותם מהדרך שבה נוסע הכלי, או הופך אותם: מאחר שמוקשי נ"ט מתבססים על פיצוץ מרוכז כדי להשבית טנק, כאשר הם נהפכים על ראשם, עוצמת הפיצוץ שפוגעת בטנק יורדת באופן ניכר (בגלל שינוי כיוון הפיצוץ לכלפי מטה והרחקת הפצצה מגוף הטנק) ובדרך כלל גורמת נזק שולי בלבד לטנק, אם בכלל.
המגוב הרציף נמצא בשימוש חיל ההנדסה הקרבית של צה"ל בו הוא מותקן על גבי דחפורי D9 משוריינים. המגוב הרציף משמש הן בעת מלחמה והן לפינוי שדות מוקשים ישנים בגבולות שלום.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לבונה (עיר)

| --- | --- |

 מדינה:  איטליה איטליה
 מחוז:  פיימונטה פיימונטה
 בירת העיירה:  לבונה 
 שטח:  5.39 קמ"ר
 גובה:  353 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  441 (1 בינואר 2023)
 קואורדינטות:  45°19′06″N 7°36′22″E﻿ / ﻿45.318202°N 7.606187°E﻿ / 45.318202; 7.606187 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.comune.levone.to.it/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איטליה מוגדלת) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןלבונה(למפת איטליה רגילה) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןלבונה(למפת פיימונטה רגילה) טורינו נוברה אלסנדריה אסטי מונקאליירי קונאו שווייץ לומברדיה ליגוריה צרפת ואל ד'אוסטה הים הליגורילבונה(למפת פיימונטה מוגדלת) טורינו נוברה אלסנדריה אסטי מונקאליירי קונאו שווייץ לומברדיה ליגוריה צרפת ואל ד'אוסטה הים הליגורילבונה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לֶבוֹנֶה (באיטלקית: Levone) היא קומונה במטרופולין טורינו (אנ') במחוז פיימונטה, הממוקמת כ-30 קילומטר מצפון לטורינו, המונה כ-450 תושבים.
התיעוד הכתוב הראשון לקיום העיר לבונה הוא משנת 1197.
העיר לבונה גובלת בקומונות פורנו קונווזה (אנ'), ריבארה (אנ'), רוקה קנווזה (אנ') וברבניה (אנ').
מגוב נוכרי

מרכבה סימן 3 עם מגוב נוכרי
מבט מקרוב
מגוב נוכרי הוא מגוב לפריצת שדות מוקשים המתחבר לרכב קרבי משוריין (רק"ם) כגון טנקים, נגמ"שי חיל ההנדסה וכן הלאה. ה"נוכרי" משרת בצה"ל בחיל ההנדסה ובחיל השריון.
ה"נוכרי" בנוי מזוג קבוצות גלגלי מתכת כבדים בעלי בליטות (בדרך כלל ארבעה גלגלים בקבוצה), המרכב הרתום לטנק באופן שכל קבוצת גלגלים נמצאת לפני אחד מזחלי הטנק. הגלגלים חופשיים על צירם, ואינם מחוברים להינע כלשהו. הגלגלים מתגלגלים מכוח תנועת הטנק שמאחוריהם ועקב משקלם הכבד מפעילים את המוקשים שנמצאים לפני הזחלים של הכלי. ה"נוכרי" בנוי כך שהפיצוץ של המוקש יעיף את המגוב כלפי מעלה במקום לגרום להם לנזק קבוע. הנוכרי מסורבל מאוד בתנועה, במיוחד בשטחים חוליים, מאט את תנועת הטנק אליו הוא רתום, ודורש מנהג הטנק מיומנות גבוהה. באזורי דיונות יש עדיפות למגוב מחרשה ולאמצעי פינוי מוקשים אחרים.
ה"נוכרי" משמש לפריצת הדרך לרק"ם שעליו הוא מותקן ולאלה שנוסעים בטור בעקבותיו. לטנק שדוחף את הנוכרי יש אפשרות לגרור בנוסף גם עגלה 34 טעונה בשתי שרשראות של בנגלורים, שאותן הוא משחרר בתחילת השד"ם. כאשר הטנק מגיע לקצה השד"ם הוא מפעיל את שרשרת הבונגלורים ונוצרת פרצה רחבה ובטוחה באורך של עשרות עד מאות מטרים. העגלה נרתמת לטנק עם פין המאפשר לגזור אותו בפיצוץ שנשלט מתוך הטנק.
כדי לפנות דרך רחבה ובטוחה יותר משתמשים באמצעי פריצת מוקשים שונים, בהם מגוב רציף המותקן על גבי דחפורי די־9 משוריינים, רקטות ריצוף (כגון ה־CARPET) וצפע שריון.
בצה"ל מצוי דגם נוסף של מגוב נוכרי הנקרא "נוכרי קל", וניתן להתקינו על טנקי מרכבה סימן 4 החדשים.
מדיסון קות'ורן

דייוויד מדיסון קות'ורן (באנגלית: David Madison Cawthorn; נולד ב-1 באוגוסט 1995) הוא פוליטיקאי אמריקאי מהמפלגה הרפובליקנית, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-11 של קרוליינה הצפונית. הוא נבחיר למושבו בבחירות לקונגרס ב-2020, שנערכו ב-4 בנובמבר, בהיותו בן 25, והיה לאדם הצעיר ביותר שנבחר אי פעם לכהונה בקונגרס.
ביוגרפיה

קות'ורן נולד ב-1 באוגוסט 1995 באשוויל, קרוליינה הצפונית, לפריסילה ולרוג'ר קות'ורן. הוא למד בחינוך ביתי בהנדרסונוויל. כנער עבד במסעדת צ'יק פילה.
בשנת 2014, בהיותו בן 18, עבר תאונת דרכים כאשר נהג הרכב בו נסע נרדם והתהפך, כתוצאה ממנה היה למשותק בשתי רגליו.
קות'ורן למד מדע המדינה במכללת פטריק הנרי במהלך סמסטר 2016, ולאחריו פרש.
בבחירות 2022 הפסיד בבחירות המקדימות של המפלגה הרפובליקנית לתקופת כהונה שנייה, ובמקומו נבחר חבר הסנאט של קרוליינה הצפונית צ'אק אדוארדס. כהונתו בקונגרס תמה בראשית ינואר 2023.
הערות שוליים

↑  Fandos, Nicholas (23 ביוני 2020). "Madison Cawthorn, 24, Upsets Trump-Endorsed Favorite in North Carolina". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-25 ביוני 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Statement of Candidacy: David Madison Cawthorn" (PDF). Federal Election Commission. נבדק ב-24 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Brown, Jon (15 במאי 2020). "Madison Cawthorn: The fighter". Washington Examiner (באנגלית). נבדק ב-24 ביוני 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Fielder, Tom (12 באוגוסט 2020). "Madison Cawthorn's claim about Naval Academy creates false impression". Asheville Citizen-Times. נבדק ב-12 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2020085172  US Congress: C001104  VIAF: 18159610314340540601   WorldCat (עם VIAF): 18159610314340540601
מדליית הניצחון במלחמת העולם הראשונה (בריטניה)

| --- | --- |
  
מלמעלה למטה: חזית המדליה, אחורי המדליה, האות הרגיל שהוענק, והאות שהוענק על גבורה מיוחדת
   
 פרטים
 מדינה:  בריטניה הממלכה המאוחדת
 סוג:  אות מערכה
 המעניק:  הממלכה המאוחדת
 למען:  שירות במלחמת העולם הראשונה
 זכאות:  לוחמי מדינות ההסכמה ועוד
 נוסד:  1 בספטמבר 1919
 הענקות
 סה"כ הוענקו:  לפחות 6,334,522
 היררכיה
 עיטור מקביל:  כוכב 1914 כוכב 1914-1915 מדליית המלחמה הבריטית מדליית המלחמה של הכוח הטריטוריאלי
מדליית הניצחון (באנגלית: Victory Medal) הבריטית הקרויה גם מדליית הניצחון של מדינות ההסכמה היא מדליית מערכה שהעיצוב שלה אומץ על ידי מדינות רבות בתום מלחמת העולם הראשונה ובפרט איחוד דרום אפריקה, איטליה, ארצות הברית, בלגיה, ברזיל, יוון, סיאם, פורטוגל, צרפת, צ'כוסלובקיה, קובה ורומניה בהמשך להלטות שהתקבלו בוועידת ורסאי שהתבסס על סמל יווני עתיק, מלבד המדינות במזרח הרחוק שבחרו בעיצוב שונה. השנים עבורן הוגדרה מדליה זו היו בכל מקרה 1914 עד 1918, מלבד האימפריה הבריטית עד לשנת 1919 כפי שהוגדר בחוק הכללי של הממלכה (לפי החוק הפרלמנטרי באימפריה הסתיימה המלחמה בשנת 1921 אך המדליה עוצבה לפי החוק הכללי).
המדליה הוענקה לזכאים למדליות כוכב 1914, או כוכב 1914-1915, או לזכאים לקבל את מדליית המלחמה הבריטית. היא אף פעם לא הוענקה כמדליה יחידה, למי שלא היה זכאי לאחת או שתיים מהמדליות הקודמות.
זכאות

כדי להיות זכאי למדליה זאת היה הפרט המדובר חייב להיות מגויס ולהיכנס לשירות צבאי מסוג כלשהו, במסגרת המלחמה, בתקופה שבין ה-5 באוגוסט 1914 וה-11 בנובמבר 1918. נשים שלא שירתו באותה תקופה ביחידות לוחמות היו זכאיות למדליה זאת כמו גם למדליות האחרות המוזכרות אם שירתו בתפקידי סיעוד, או ביחידות סיוע (יחידות תומכות לחימה).
נוסף על כן, מדליה זו הוענקה למשתתפים במשימה הימית של הבריטים לרוסיה בשנים 1919–1920, ומשימת סילוק המוקשים הימיים שנערכה בים הצפוני בין ה-11 בנובמבר 1918 וה-30 בנובמבר 1919.
תיאור

מדליית הניצחון שהופקה באימפריה הבריטית תאמה את העיצוב שהוסכם בוועידת השלום הבינלאומית שקדמה להסכם ורסאי. היא הייתה עגולה, בקוטר של 36 מילימטר עשויה נחושת ומצופה בארד. פני המדליה מציגים את ויקטוריה, אלת הניצחון הרומית לכל אורך ורוחב המדליה, בדומה לעיצוב בשאר המדינות. השוני היה בכך שידה השמאלית הייתה מושטת והיא אחזה ענף של עץ תמר (עוד סמל ניצחון) בדומה לאנדרטת ויקטוריה בלונדון שהקמתה קדמה למלחמה.
בצידה האחורי מופיע הכיתוב THE GREAT / WAR FOR / CIVILISATION / 1914-1919 בארבע שורות (הלוכסנים מסמלים מעבר לשורה הבאה) מוקפים בזר של עלי דפנה. משמעותו בעברית היא המלחמה הגדולה למען האנושות. השנים המוזכרות מתייחסות לשנות המלחמה על פי החוק הבריטי המקובל הגורס כי היא הסתיימה בשנת 1919.
האות שנלווה למדליה מורכב מצבעי הקשת הקלאסיים ומעוצב בסגנון של "שתי קשתות". הצבע הסגול הוא הראשון נמצא בצד החיצוני והצבע האדום כפול ברוחבו במקום בו שתי הקשתות נפגשות.
לחיילים שמוזכרים בדוחות רשמיים על גבורתם בתקופה שבין ה-4 באוגוסט 1914 וה-10 באוגוסט 1920 נוסף ענף של עץ אלון על האות.