stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארנה חימקי

| --- | --- |

אוהדי צסק"א מוסקבה בארנה חימקי, 16 בספטמבר 2012
 מיקום:  רוסיה חימקי, מחוז מוסקבה, רוסיה
 קואורדינטות:  55°53′07″N 37°27′15″E﻿ / ﻿55.88527778°N 37.45416667°E﻿ / 55.88527778; 37.45416667
 אבן יסוד:  דצמבר 2005
 תקופת הפעילות:  בספטמבר 2008 – הווה (כ־16 שנים)
 בעלים:  ממשלת מחוז מוסקבה
 משטח:  מדשאה
 אדריכל:  מיכאילו סטופאר ((Михайло Ступар)
 קבוצות:  חימקי (2008–2009, 2018–) דינמו מוסקבה (2009–2019) צסק"א מוסקבה (2010–2016) נבחרת רוסיה בכדורגל
 מושבים:  18,636
 ממדי משטח:  105 × 68 מטר
 www.arena-khimki.ru
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מוסקבה מוגדלת) ארנה חימקי(למפת מוסקבה רגילה) ארנה חימקי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ארנה חימקי (ברוסית: Аре́на Хи́мки) הוא אצטדיון כדורגל בעיר חימקי שבמחוז מוסקבה, רוסיה. האצטדיון מכיל 18,636 מקומות ישיבה, והוא נפתח בשנת 2008 כדי לשמש כמגרשה הביתי של קבוצת הכדורגל חימקי. לאחר שבשנת 2009 נשרה חימקי מליגת העל הרוסית ועברה לשחק באצטדיון רודינה, החלה קבוצת דינמו מוסקבה לקיים את משחקיה בארנה חימקי.
דינמו מוסקבה וצסק"א מוסקבה העתיקו באופן זמני את משחקיהן לארנה חימקי עד להשלמת בנייתם של האצטדיונים החדשים שלהן (אצטדיון דינמו נסגר לשיפוצים בנובמבר 2008 ובמקומו נבנה VTB ארנה שנחנך ב-2019, ואילו אצטדיון צסק"א מוסקבה נחנך ב-2016).
ב-31 במאי 2009 אירח האצטדיון את משחק הגמר של הגביע הרוסי בין צסק"א מוסקבה לרובין קאזאן שהסתיים בתוצאה 1–0 לטובת צסק"א. ב-5 באוגוסט 2009 נערך באצטדיון משחק במסגרת סיבוב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות בין דינמו מוסקבה לבין סלטיק, שהסתיים בהפסד דינמו 0–2. ב-15 באוקטובר 2011 הפך הארנה חימקי לאצטדיון הראשון ברוסיה המשדר משחק כדורגל בפורמט תלת מימד. ב-8 בספטמבר 2014, במסגרת מוקדמות יורו 2016, אירחה רוסיה את ליכטנשטיין בארנה והביסה אותה בתוצאה 4–0.
בעונת 2019/2020 חימקי חזרה לארח באצטדיון את משחקי הבית שלה אחרי שדינמו חנכה את אצטדיונה החדש, VTB ארנה.
הערות שוליים

↑  חימקי ארנה קמה למעשה במקום שבו עמד לפניכן אצטדיון "נובטור" שנבנה בשנים 1965–1970.
↑  המשחק האחרון באצטדיון דינמו נערך לעיני 24,000 צופים ב-22 בנובמבר 2008 בין דינמו מוסקבה לטום טומסק, שהסתיים בניצחון דינמו 2–0, ראו: היסטוריה של האצטדיון "דינמו" (1928–2008), באתר דינמו מוסקבה (ברוסית).
ארנה לבוב

| --- | --- |

 מיקום:  לבוב, אוקראינה
 קואורדינטות:  49°46′31″N 24°01′40″E﻿ / ﻿49.775278055556°N 24.027778055556°E﻿ / 49.775278055556; 24.027778055556
 אבן יסוד:  20 בינואר 2009
 תקופת הפעילות:  28 באוקטובר 2011 – הווה (13 שנים)
 עלות הבנייה:  85 מיליון אירו
 בעלים:  החברה הממשלתית למתקני ספורט
 משטח:  דשא
 אדריכל:  Albert Wimmer ZT Gmbh
 קבוצות:  לבוב
 מושבים:  34,915
 ממדי משטח:  105 × 68 מטר
 arenalviv.com.ua
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבוב מוגדלת) ארנה לבוב(למפת לבוב רגילה) ארנה לבוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אזור האצטדיון
ארנה לבוב (באוקראינית: Арена Львів) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם ברחוב סטרייסקה בעיר לבוב שבמערב אוקראינה והוא בעל תכולה של 34,915 מושבים. האצטדיון השתתף באירוח משחקי יורו 2012 והוא שימש כמגרשה הביתי של קבוצת קרפטי לבוב במשך 8 שנים. כיום מארחת בו קבוצת הכדורגל לבוב, שהחלה לארח בו מאז העפילה לליגת העל האוקראינית בכדורגל ב-2018.
האצטדיון נמצא בבעלות החברה הממשלתית למתקני ספורט של אוקראינה (Державний концерн «Спортивні арени України») שמשכירה אותו בדמי שכירות גבוהים, שקרפטי לבוב התקשתה לעמוד בהם ולכן ויתרה על אירוח משחקים בו ועברה לאצטדיון "אוקראינה" בעיר, אצטדיון קטן יותר המכיל 28,051 מושבים.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לאחר הבחירה באוקראינה ובפולין לארח את יורו 2012, הוחלט לבנות בלבוב אצטדיון חדש לקראת התחרות, אשר החליף את אצטדיון אוקראינה. האצטדיון נחנך ב-28 באוקטובר 2011.
אם למסורת ואם למקרא

אֵם למסורת ואֵם למקרא הן שתי צורות לימוד המופיעות בגמרא ללימוד ההלכה מתוך פסוקי התנ"ך.
אם למסורת היא דרך פרשנית הגורסת שניתן לדרוש את הפסוקים גם על פי מסורת הכתיב, בעוד המחזיקים בשיטת אם למקרא מפרשים ודורשים את הכתוב בהתבסס על מסורת הקריאה בלבד.
שאלת אם למסורת או אם למקרא שנויה במחלוקת בין התנאים, ובמקומות שונים מזהה התלמוד מחלוקות הלכתיות שונות ככאלו התלויות בשאלת אם למסורת ואם למקרא.
דוגמאות למחלוקת

דיון ומספר דוגמאות למחלוקת זו מופיעים בתלמוד הבבלי במסכת סנהדרין. התלמוד שם מביא את דברי רב יצחק בר יוסף שמנה חמשה מקורות תנאים בהם מסתמכים התנאים על "יש אם למקרא". בהמשך אותה סוגיה בתלמוד מופיעים מקורות תנאיים נוספים התלויים בדיון זה. שתים מהמחלוקות המובאות בתלמוד מודגמות בטבלה זו:
| נושא המחלוקת | המקור בתורה | לשון הפסוק | אופן הקריאה | הכתיב בתורה | דעה א:  "אם למקרא" | דעה ב: "אם למסורת" | אפשרות נוספת להסבר המחלוקת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר הדיינים הדרוש לדיני ממונות | ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק ח' | "אֲשֶׁר יַרְשִׁיעֻן אֱלֹהִים  יְשַׁלֵּם שְׁנַיִם לְרֵעֵהוּ" | ירשיעון (לשון רבים) | ירשיען (לשון יחיד) | רבי : נדרשים שני דיינים ועוד שנים לפעם הנוספת שכתוב "אלהים", דהיינו ארבעה דיינים, ומשום אין בית דין שקול דרושים חמישה דיינים | רבנן: נדרש דיין אחד ועוד אחד, סה"כ שני דיינים, ומשום אין ב"ד  שקול צריכים שלושה דיינים | גם רבנן מסכימים שיש אם למקרא, אלא ש"ירשיעון" לשון רבים כולל את הדיינים של שני הפסוקים |
| מספר הדפנות הנצרך לסוכה | ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוקים מ"ב–מ"ג | "בַּסֻּכֹּת תֵּשְׁבוּ ...יֵשְׁבוּ  בַּסֻּכֹּת... כִּי בַסֻּכּוֹת הוֹשַׁבְתִּי" | בסוכות (לשון רבים בשלוש הפעמים) | פעמים בסכת (לשון יחיד), ופעם אחת בסכות (לשון רבים) | רבי שמעון: מספר דפנות הסוכה הוא שלוש שלמות והרביעית קטנה, אפילו בגודל טפח:  2*3=6, פסוק אחד נצרך לעצם הדין, ונותרו 4, הלכה למשה מסיני לימדה שבדופן הרביעית די בטפח | רבנן: מספר דפנות הסוכה הוא שתים שלמות והשלישית קטנה, אפילו בגודל טפח  2 ועוד 1*2= 4, פסוק אחד נצרך לעצם הדין, ונותרו 3, הלכה למשה מסיני לימדה שבדופן השלישית די בטפח | גם רבנן מסכימים שיש אם למקרא, אלא שפסוק נוסף נצרך לדין הסכך |
דוגמאות למחלוקת > חובת העלייה לרגל של עיוור באחת מעיניו

מצוות העלייה לרגל מופיעה בפסוק בשמות, כ"ג, י"ז: "שָׁלֹשׁ פְּעָמִים בַּשָּׁנָה יֵרָאֶה כָּל זְכוּרְךָ אֶל פְּנֵי הָאָדֹן ה'"; המילה יֵרָאֶה ניתנת לקריאה בשני אופנים: 'יֵרָאה' דהיינו שעל הזכרים להיראות לפני הקב"ה, או 'יִרְאה', כלומר, שעל הזכרים לראות את השכינה השורה בבית המקדש. לסוברים ש"יש אם למקרא", הרי שאופן הלימוד והדרש הוא לפי איך שנקראת המילה ולא איך שהיא כתובה, דהיינו שהציווי 'יראה'- משמעה חובה להיראות. אך לסוברים ש"יש אם למסורת", מתייחסים אנו לכתיב, ולכן, כוונת המקרא ל"יראה" כוללת את החובה לראות בעיניך. התלמוד מביא את דברי יוחנן בן דהבאי בשם רבי יהודה בן תימא הפוטר עיוור באחת מעיניו ממצוות עלייה לרגל משום שאינו יכול לראות בשתי עיניו, ולא מתקיים בו "כדרך שבא לראות כך בא ליראות".
ההכרעה להלכה

הראב"ן כתב, שכיון שהתלמוד הביא סדרה של חמשה תנאים הסוברים שיש אם למקרא, חל כאן הכלל ההלכתי שאין הלכה כשיטה, ומכאן שלהלכה יש אם למסורת. רבי יהונתן אייבשיץ כתב שלהלכה יש אם למקרא, והפרי מגדים השיג עליו וכתב שנראה מפסיקות הרמב"ם שיש אם למסורת. כך כותב גם הערוך לנר.
לקריאה נוספת

יוסף עופר, המסורה למקרא ודרכיה — פרקי מבוא, הוצאת מאגנס, 2022
שלמה נאה, אין אם למסורת או: האם דרשו התנאים את כתיב התורה שלא כקריאתו המקובלת?, תרביץ, ס"א (ג–ד), עמ' 401–448, באתר JSTOR
הערות שוליים

↑  מסכת סנהדרין, דף ג', עמוד ב' - דף ד', עמוד ב'
↑  לביטוי זה כמה פרשנויות, ראו בתוספות, מסכת סנהדרין, דף ד', עמוד ב', ד"ה כדרך
↑  תחילת מסכת סנהדרין
↑  ראו בפלתי יורה דעה סימן פז סעיף קטן ב
↑  יורה דעה סימן פז משבצות זהב סעיף קטן א. למחלוקת זו השלכה לגבי טיגון בשר בחלב, שאם יש אם למקרא אין הוכחה מהתלמוד שטיגון אינו נקרא בישול, אך אם יש אם למסורת משמע מתוך התלמוד שטיגון אינו בישול, ולשיטה זו בשר שטוגן בחמאה אינו אסור מדאורייתא, אלא מדרבנן
↑  בחידושיו לכריתות דף יז עמוד ב
↑   חננאל מאק, שראיתי שיבוש גדול בדברים אלו, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2022
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנטון שקאפלרוב

| --- | --- |

אנטון שקאפלרוב, 2009
 לידה:  20 בפברואר 1972 (בן 52) סבסטופול, ברית המועצות
 מידע כללי
 בשירות:  קוסמונאוט בשירות רוסקוסמוס
 לאום:  רוסי רוסיה
 עיסוק בעבר:  טייס
 תקופת השירות:  2003–2023 (כ־20 שנה)
 דרגה:  קולונל
 זמן שהייה בחלל:  709 ימים, 8 שעות ו-4 דקות
 מספר פעילות חוץ-רכבית:  3
 זמן שהייה בפעילות חוץ-רכבית:  21 שעות ו-39 דקות
 ביוגרפיה בנאס"א:  אנטון שקאפלרוב באתר נאס"א (באנגלית)
 משימות
 סויוז TMA-22 סויוז TMA-15M סויוז MS-07 סויוז MS-19
 / // /
 עיטורים
  גיבור הפדרציה הרוסית  עיטור ההצטיינות למען המולדת מדרגה  3,4
אנטון שקאפלרוב (ברוסית:Антон Николаевич Шкаплеров ‏, נולד ב-20 בפברואר 1972 בסבסטופול) הוא קוסמונאוט עבר רוסי. הוא השתתף במספר טיסות לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקד משלחת מס' 55 לתחנת החלל הבין-לאומית ו-משלחת מס' 66 לתחנת החלל הבין-לאומית.
ביוגרפיה

אנטון שקאפלרוב נולד בעיר סבסטופול שאז הייתה חלק של ברית המועצות. אביו שירת בצי הים השחור. לאחר סיום בית ספר בשנת 1989 הוא התקבל ללימודים בבית ספר לטייסי קרב בעיר צ'רניגוב. בעקבות התפרקות ברית המועצות, צ'רניגור הפכה להיות חלק של אוקראינה. בשנת 1992 הוא עבר להמשך לימודים בבית ספר לטייסים בקרבת וולגוגרד אותו סיים בשנת 1994. שקאפלרוב הועבר לשירות ביחידות חיל האוויר הרוסי והיה טייס "מיג-29".
בשנת 1997 שקאפלרוב סיים לימודים באקדמיה של חיל האוויר.
בשנת 2003 שקאפלרוב החל קורס במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. הוא היה חבר בצוות גיבוי של מספר משימות.
בנובמבר 2011 שקאפלרוב היה מפקד טיסה סויוז TMA-22 שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 29 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (מייקל פוסום היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת שקאפלרוב עבר למשלחת מס' 30 לתחנת החלל הבין-לאומית (דניאל ברבנק היה מפקד הצוות). במהלך שהות בחלל שקאפלרוב ביצע פעילות חוץ-רכבית באורך של כ-6 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 165 ימים בחלל.
בנובמבר 2014 שקאפלרוב היה מפקד טיסה סויוז TMA-15M שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 42 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (בארי וילמור היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת שקאפלרוב עבר למשלחת מס' 43 לתחנת החלל הבין-לאומית (טרי ורטס היה מפקד הצוות). הוא חזר לכדור הארץ לאחר 199 ימים בחלל.
בדצמבר 2017 שקאפלרוב היה מפקד טיסה סויוז MS-07 שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 54 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (אלכסנדר מיסורקין היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת שקאפלרוב עבר למשלחת מס' 55 לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקד הצוות. במהלך שהות בחלל שקאפלרוב ביצע פעילות חוץ-רכבית באורך של כ-8 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 168 ימים בחלל.
בדצמבר 2012 שקאפלרוב היה מפקד טיסה סויוז MS-19 שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 65 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (שאנון ווקר הייתה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת שקאפלרוב עבר למשלחת מס' 66 לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקד הצוות חלק מהתקופה (לאחר תומא פסקה). במהלך שהות בחלל שפאקלרוב ביצע פעילות חוץ-רכבית באורך של כ-7 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 176 ימים בחלל.
במרץ 2023 שקאפלרוב עזב את יחידת הקוסמונאוטים ומונה לתפקיד ניהולי במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים.
בינואר 2023 שקאפלרוב החל להנחות תוכנית טלוויזיה בתחום החלל בערוץ הראשון.
אליפות אירופה בבייסבול 2021

| --- | --- |
 מארחת:  איטליה איטליה
 תקופת התחרות:  12 בספטמבר 2021 – 19 בספטמבר 2021 (8 ימים) 
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:   הולנד
 מספר משחקים:  48 
 השחקן המצטיין:  הולנד רוג'ר ברנאדינה
 → 20192023 ←
 
אליפות אירופה בבייסבול 2021 הייתה טורניר בייסבול בין-לאומי שאורגן על ידי קונפדרציית הבייסבול האירופית. האליפות נערכה ב-12–19 בספטמבר 2021 בטורינו, איטליה. הזוכה בטורניר הייתה הולנד, שזכתה בו בפעם ה-24. ישראל סיימה את התחרות במקום השני, הישג השיא שלה בתחרות.
העפלה

12 הנבחרות שהשתתפו באליפות אירופה 2019 העפילו אוטומטית לטורניר. ארבע נבחרות נוספות, רוסיה, אוקראינה, סלובקיה ויוון, העפילו מטורניר מוקדמות שכלל 17 נבחרות.
שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | ריצות> זכות | ריצות> חובה | ריצות> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | 100 | 3 | 3 | 0 | 41 | 7 | 34 |
|  בלגיה | 33 | 3 | 1 | 2 | 19 | 30 | -11 |
|  אוסטריה | 33 | 3 | 1 | 2 | 26 | 39 | -13 |
|  יוון | 33 | 3 | 1 | 2 | 21 | 31 | -10 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בלגיה | 11 – 12 | אוסטריה   |
|  יוון | 3 – 13 | איטליה   |
|  אוסטריה | 13 – 14 | יוון   |
|  איטליה | 14 – 3 | בלגיה   |
|  יוון | 4 – 5 | בלגיה   |
|  אוסטריה | 1 – 14 | איטליה   |
שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | ריצות> זכות | ריצות> חובה | ריצות> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 100 | 3 | 3 | 0 | 42 | 2 | 40 |
|  קרואטיה | 67 | 3 | 2 | 1 | 17 | 17 | 0 |
|  גרמניה | 33 | 3 | 1 | 2 | 19 | 28 | -9 |
|  אוקראינה | 0 | 3 | 0 | 3 | 8 | 39 | -31 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  גרמניה | 2 – 8 | קרואטיה   |
|  אוקראינה | 0 – 15 | ספרד   |
|  קרואטיה | 9 – 3 | אוקראינה   |
|  ספרד | 15 – 2 | גרמניה   |
|  אוקראינה | 5 – 15 | גרמניה   |
|  קרואטיה | 0 – 12 | ספרד   |
שלב הבתים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | ריצות> זכות | ריצות> חובה | ריצות> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | 100 | 3 | 3 | 0 | 23 | 5 | 18 |
|  בריטניה | 33 | 3 | 1 | 2 | 17 | 20 | -3 |
|  רוסיה | 33 | 3 | 1 | 2 | 12 | 13 | -1 |
|  צרפת | 33 | 3 | 1 | 2 | 7 | 21 | -14 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  רוסיה | 1 – 2 | ישראל   |
|  צרפת | 2 – 7 | בריטניה   |
|  בריטניה | 6 – 7 | רוסיה   |
|  ישראל | 10 – 0 | צרפת   |
|  בריטניה | 4 – 11 | ישראל   |
|  רוסיה | 4 – 5 | צרפת   |
שלב הבתים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | ריצות> זכות | ריצות> חובה | ריצות> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הולנד | 100 | 3 | 3 | 0 | 37 | 6 | 31 |
|  צ'כיה | 67 | 3 | 2 | 1 | 20 | 15 | 5 |
|  שוודיה | 33 | 3 | 1 | 2 | 17 | 21 | -4 |
|  סלובקיה | 0 | 3 | 0 | 3 | 3 | 35 | -32 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  צ'כיה | 6 – 1 | שוודיה   |
|  סלובקיה | 0 – 11 | הולנד   |
|  שוודיה | 11 – 0 | סלובקיה   |
|  הולנד | 11 – 1 | צ'כיה   |
|  שוודיה | 5 – 15 | הולנד   |
|  סלובקיה | 3 – 13 | צ'כיה   |
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ישראל |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ישראל |  3 |   |   | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   צ'כיה |  2 |   |   | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   צ'כיה |  2 |   |   |   ישראל |  11 |   |   |  |  |
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |   ישראל |  11 |   |   |  |  |
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |   איטליה |  5 |   |   |  |  |
|  |   איטליה |  8 |   |   |   איטליה |  5 |   |   |  |  |
|  |   איטליה |  8 |   |   |  |  |   |   | 19 בספטמבר | 19 בספטמבר |
|  |   קרואטיה |  5 |   |   |  |  |   |   | 19 בספטמבר | 19 בספטמבר |
|  |   קרואטיה |  5 |   |   |  |  |   |   |   ישראל |  4 |
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   ישראל |  4 |
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   הולנד |  9 |
|  |   ספרד |  5 |   |   |  |  |   |   |   הולנד |  9 |
|  |   ספרד |  5 |   |   | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   בלגיה |  2 |   |   | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   בלגיה |  2 |   |   |   ספרד |  8 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |   ספרד |  8 |   |   |  19 בספטמבר |  19 בספטמבר |
|  | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |   הולנד |  9 |   |   |  19 בספטמבר |  19 בספטמבר |
|  |   הולנד |  7 |   |   |   הולנד |  9 |   |   |   איטליה |  2 |
|  |   הולנד |  7 |   |   |  |  |   |   |   איטליה |  2 |
|  |   בריטניה |  5 |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  0 |
|  |   בריטניה |  5 |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  0 |
משחקי דירוג > מקומות 5–8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר 5–8 | חצי גמר 5–8 |  |  | מקום חמישי | מקום חמישי |  |

|  | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |  |  |  |  |  |
|  |   צ'כיה |  17 |   |  |  |  |  |
|  |   קרואטיה |  2 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 18 בספטמבר | 18 בספטמבר |  |
|  |   |   |   |   |   צ'כיה |  8 |  |
|  |   |   |   |   |   בריטניה |  5 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | מקום שביעי | מקום שביעי |  |
|  | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |   |  | 18 בספטמבר | 18 בספטמבר |  |
|  |   בלגיה |  11 |   |  |   בלגיה |  8 |  |
|  |   בריטניה |  12 |   |  |   קרואטיה |  12 |  |
משחקי דירוג > מקומות 9–16

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר 9–16 | רבע גמר 9–16 |  |  | חצי גמר 9–13 | חצי גמר 9–13 |  |  | מקום תשיעי | מקום תשיעי |
:  
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   אוסטריה |  4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   אוסטריה |  4 |   |   | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   סלובקיה |  3 |   |   | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   סלובקיה |  3 |   |   |   אוסטריה |  4 |   |   |  |  |
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |   אוסטריה |  4 |   |   |  |  |
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |   רוסיה |  14 |   |   |  |  |
|  |   רוסיה |  15 |   |   |   רוסיה |  14 |   |   |  |  |
|  |   רוסיה |  15 |   |   |  |  |   |   | 18 בספטמבר | 18 בספטמבר |
|  |   אוקראינה |  5 |   |   |  |  |   |   | 18 בספטמבר | 18 בספטמבר |
|  |   אוקראינה |  5 |   |   |  |  |   |   |   רוסיה |  1 |
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   רוסיה |  1 |
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   גרמניה |  4 |
|  |   שוודיה |  10 |   |   |  |  |   |   |   גרמניה |  4 |
|  |   שוודיה |  10 |   |   | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   יוון |  0 |   |   | 16 בספטמבר | 16 בספטמבר |   |   | מקום אחד עשר | מקום אחד עשר |
|  |   יוון |  0 |   |   |   שוודיה |  2 |   |   | מקום אחד עשר | מקום אחד עשר |
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |   שוודיה |  2 |   |   |  19 בספטמבר |  19 בספטמבר |
|  | 15 בספטמבר | 15 בספטמבר |   |   |   גרמניה |  13 |   |   |  19 בספטמבר |  19 בספטמבר |
|  |   גרמניה |  3 |   |   |   גרמניה |  13 |   |   |   אוסטריה |  5 |
|  |   גרמניה |  3 |   |   |  |  |   |   |   אוסטריה |  5 |
|  |   צרפת |  2 |   |   |  |  |   |   |   שוודיה |  0 |
|  |   צרפת |  2 |   |   |  |  |   |   |   שוודיה |  0 |
משחקי דירוג > מקומות 9–16 > מקומות 13–16

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר 13–16 | חצי גמר 13–16 |  |  | מקום שלושה עשר | מקום שלושה עשר |  |

|  | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |  |  |  |  |  |
|  |   סלובקיה |  4 |   |  |  |  |  |
|  |   אוקראינה |  5 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 18 בספטמבר | 18 בספטמבר |  |
|  |   |   |   |   |   אוקראינה |  5 |  |
|  |   |   |   |   |   יוון |  4 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | מקום חמישה עשר | מקום חמישה עשר |  |
|  | 17 בספטמבר | 17 בספטמבר |   |  | 18 בספטמבר | 18 בספטמבר |  |
|  |   יוון |  12 |   |  |   סלובקיה |  5 |  |
|  |   צרפת |  9 |   |  |   צרפת |  6 |  |
דירוג סופי

| # | נבחרת | נ' | ה' | זכות | חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  הולנד | 6 | 0 | 62 | 23 |
|  |  ישראל | 5 | 1 | 42 | 21 |
|  |  איטליה | 5 | 1 | 56 | 23 |
| 4 |  ספרד | 4 | 2 | 55 | 15 |
| 5 |  צ'כיה | 4 | 2 | 47 | 25 |
| 6 |  בריטניה | 2 | 4 | 39 | 46 |
| 7 |  קרואטיה | 3 | 3 | 36 | 50 |
| 8 |  בלגיה | 1 | 5 | 40 | 59 |
| 9 |  גרמניה | 4 | 2 | 39 | 33 |
| 10 |  רוסיה | 3 | 3 | 42 | 26 |
| 11 |  אוסטריה | 3 | 3 | 39 | 56 |
| 12 |  שוודיה | 2 | 4 | 29 | 39 |
| 13 |  אוקראינה | 2 | 4 | 23 | 52 |
| 14 |  יוון | 2 | 4 | 37 | 54 |
| 15 |  צרפת | 2 | 4 | 24 | 41 |
| 16 |  סלובקיה | 0 | 6 | 15 | 50 |
הערות שוליים

↑  ליאן וילדאו, גמר אליפות אירופה בבייסבול: ישראל הפסידה להולנד, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 בספטמבר 2021
ארבעת שלבי ההארה

בבודהיזם, ארבעת שלבי ההארה מייצגים את הדרגות דרכן עובר האדם במאמציו להגיע להארה ולהשתחרר מסבל: סוטפאנה, סקדאגאמי, אנאגאמי וארהנט (בשפת פאלי). כל אחד משלבים אלה מסמן רכישה של תובנה חווייתית עמוקה הקשורה בארבע האמיתות הנאצלות אודות הקיום. תובנות אלו משנות באופן מהותי את הדרך בה הוא תופש את העולם ואת מקומו בתוכו, ומשחררות אותו בהדרגה מעשרת הכבלים המהווים מעצור להארה. מידת השחרור מהכבלים מאפשרת לזהות את השלב הנוכחי בו נמצא האדם. הלימוד של ארבעת שלבי ההארה הוא מרכיב מרכזי בזרמים המוקדמים של הבודהיזם, כולל בזרם הטהרוואדה.
סוטפאנה - "הנכנס לזרם"

בסנסקריט: "סרוטפאנה". שלב ההארה הראשון. ה"זרם" אליו נכנס האדם הוא הדרך המתומנת הנאצלת שהתווה הבודהה. התואר סוטפאנה מגדיר אדם שהצליח לנתק את שלושת הכבלים הראשונים (היאחזות ב"עצמי", ספק והיצמדות לטקסים ולפולחנים), רכש הבנה אינטואיטיבית של התורה הבודהיסטית ("ראייה נכונה"), ומחזיק בביטחון מלא בשלוש אבני החן (הבודהה, הדהרמה והסנגהה). ע"פ המסורת, לא ייוולד מחדש כבעל חיים, פרטה (רוח רעבה), או ישות גיהנום, וייוולד מחדש שבע פעמים נוספות לכל היותר לפני שיגיע לנירוואנה.
סקדאגאמי - "החוזר-פעם-יחידה"

בסנסקריט: "סקרדאגאמין". שלב ההארה השני. תואר זה מגדיר אדם שהצליח לנתק את שלושת הכבלים הראשונים, החליש משמעותית את אחיזתם של הכבלים הרביעי והחמישי (השתוקקות ורצון-להרע), והפחית את בורותו ביחס לטבע המציאות. ע"פ המסורת, יגיע לנירוואנה לאחר שייוולד מחדש עוד פעם אחת לעולם בני האנוש.
אנאגאמי - "זה-שאיננו-חוזר"

בסנסקריט: "אנאגאמין". שלב ההארה השלישי. תואר זה מגדיר אדם שניתק את כל חמשת הכבלים הראשונים, אשר קשרו אותו לעולם החושים. ע"פ המסורת, הוא לא יחזור עוד לעולם בני האנוש, ולאחר מותו ייוולד מחדש בעולמות גבוהים דמויי גן עדן, בהם יגיע לנירוואנה.
ארהנט - "ראוי / נאצל"

בסנסקריט: "ארהט"; "זה שניצח את כל האויבים". שלב ההארה הרביעי והאחרון. תואר זה מגדיר אדם שהוסיף וניתק את חמשת הכבלים הנותרים (תאווה חומרנית, תאווה לקיום חסר-צורה, גאוותנות, חוסר שקט ובורות), זכה בהארה ובנירוואנה, והשתחרר מסבל. ע"פ המסורת, בנקודה זו מעגל גלגולי החיים של האדם מגיע לידי סיום, והוא נחלץ סופית מהסמסרה. ארהנט שהצליח לטהר את עצמו לחלוטין מכל המשקעים הלא-טהורים שנותרו בנפשו (סנקהארות) עשוי להיחשב בודהה.
ארנה יאקובסן

| --- | --- |

 לידה:  11 בפברואר 1902 קופנהגן, דנמרק 
 פטירה:  24 במרץ 1971 (בגיל 69) קופנהגן, דנמרק 
 שם לידה:  Arne Emil Jacobsen 
 מדינה:  ממלכת דנמרק, גרמניה 
 השכלה:  האקדמיה הדנית המלכותית לאמנויות יפות 
 בן או בת זוג:  Jonna Jacobsen 
 פרסים והוקרה:  מדליית האנסן (1955)  מדליית הנסיך אויגן (1962)  מדליית אקרסברג (1936) 
 www.arnejacobsen.com
 
"כיסא נמלה" (1952).
ארנה אמיל יאקובסן (בדנית: Arne Emil Jacobsen;‏ 11 בפברואר 1902 – 24 במרץ 1971) ארכיטקט ומעצב דני ממוצא יהודי. בנוסף על עבודתו כארכיטקט התפרסם יאקובסון כאחד מן המעצבים הבולטים של סגנון העיצוב הדני במחצית השנייה של המאה ה-20.
בשנת 1924 החל יאקובסון את לימודיו באקדמיה הלאומית לאמנויות בקופנהגן. הוא סיים את לימודיו בשנת 1927. בשנת 1925 הוא הציג כיסא בתערוכה הבינלאומית לאמנויות דקורטיביות ותעשייתיות מודרניות בפריז. על עיצובו זכה במדליית כסף. בשנת 1929, לאחר תקופה של עבודה עם הארכיטקט פול הולסה (Paul Holsoe) הוא פותח משרד עצמאי בעיר הלראפ (Hellerup). פרסומו החל בעקבות "פרויקט בית העתיד" (1929), שיתוף פעולה בו עוצב בית מעוגל בסגנון מודרניסטי כשעל גגו מנחת מסוקים. ב-1943, בשל מוצאו היהודי, ברח לשוודיה במסגרת הצלת יהודי דנמרק מפני הנאצים.
במהלך שנות החמישים של המאה ה-20 יצר יאקובסון שורה של עיצובי רהיטים שהדגימו קו עיצובי מקורי. "כיסא הנמלה" שעיצב יאקובסון בשנת 1952 יוצר בידי חברת פריץ הנסון על ידי חיבור של רגלי פלדה קלות לגוף העשוי מעץ לבוד מכופף וחתוך בקווים מעוגלים. צורת החיתוך, הדומה לצורתה של נמלה העניקו לכיסא את שמו. "כיסא מס' 7" (1955), שהפך להצלחה בינלאומית לאחר שנוצר ביותר מ-5 מיליון יחידות, המשיך את הקו העיצובי של כיסא הנמלה. אף "כיסא הביצה" וה"ברבור", שנוצרו בשנת 1958 שנבנו מכורסת עור על גבי רגל העשויה פלדה ועוצבו עבור בית מלון בקופנהגן, מציגים את הקו המעוגל והארגונומי המאפיין את עבודתו של יאקובסון בפרט ושל מעצבים דנים נוספים מן התקופה בכלל.
לקריאה נוספת

Poulsen, Katrine Stenum, Larsen, Annika Skaarup, and  Dahlkild, Nan, Arne Jacobsen: Designing Denmark, Yale University Press, 2024.  מסת"ב 978-8775972906
הערות שוליים

↑  Biography - Arne Jacobsen Design, Arne Jacobsen (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263361005171  PLWABN: 9810607748705606  AGSA: 9357  BIBSYS: 95004345  BNE: XX1119623  BnF: cb120753405 (data)  CANTIC: a10432073  CiNii: DA11348680  GND: 118711164  ISNI: 0000 0001 2119 0016  KulturNav: fb939070-df3d-489b-8229-18d67ee1f7c8  LCCN: n50027987  NDL: 01188968  NGV: 2724  NKC: js20060407005  NTA: 070584370  RKD: 240480  SELIBR: 191353  SNAC: w6d586mv  SUDOC: 029045088  Trove: 877995  ULAN: 500033072  VIAF: 5725624   WorldCat (עם VIAF): 5725624