stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עלא אבו רוקן
קורות חיים

אבו רוקן גדל בעוספיא. סבו, אבי אמו, היה סג"ם מחמד קאסם סייד אחמד (סילון), שנהרג ב-28 בנובמבר 1956 במהלך פעילות מודיעין ברמת הגולן. על פעולתו קיבל לאחר מותו צל"ש מאלוף פיקוד הצפון יצחק רבין.
אבו רוקן למד בבית הספר הריאלי שבחיפה. עם גיוסו לצה"ל, התנדב לצנחנים והתקבל לסיירת צנחנים. הוא עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר בהצטיינות. אבו רוקן שימש במגוון תפקידי מטה ופיקוד באגף המודיעין ובנוסף פיקד על חוות השומר ושימש כנספח צה"ל בסין. באפריל 2019 הוחלט למנותו למזכיר צבאי לנשיא המדינה.
ב-14 באוגוסט 2019 נכנס לתפקידו כמזכיר הצבאי לנשיא המדינה. ב-31 ביולי 2022 סיים את תפקידו ופרש מהקריירה הצבאית לאחר כ-32 שנות שירות.
אבו רוקן בעל תואר ד"ר במדעי המזרח התיכון מאוניברסיטת בר-אילן.
מתגורר בעוספיא, נשוי ואב לארבעה ילדים.
מכתביו

דיפלומטיה צבאית במרחב פעולה מוגבל – סין כמקרה בוחן, בין הקטבים ‏24, ינואר 2020, עמ' 31–43
הערות שוליים

↑  יואב קרן, גזענות על הגבעות, באתר nrg‏, 28 באוגוסט 2004
↑  שושי חתוקה, ‏ימונה מזכיר צבאי חדש לנשיא, באתר ‏מאקו‏, 11 באפריל 2019
↑  אל"מ עלא אבו רוקן ימונה למזכיר הצבאי לנשיא המדינה, באתר ynet, 11 באפריל 2019
↑  קצין דרוזי מונה למזכיר הצבאי של נשיא המדינה, באתר ישראל היום, 14 באוגוסט 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך חדשותי

ערך חדשותי  (News values) הוא מונח מחקרי במדעי המדינה ותקשורת, המשמש לחקר גופי תקשורת ובחינת סוג ואופי הדיווח אודות אירועים המוגדים כ-'ידיעה חדשותית'.
ראשיתו של המחקר

המחקר הבוחן את ערך החדשות, מבחין בין כמה קטגוריות משמעותיות, אשר כל אחת מהן היא שדה מחקרי מקיף ושלם. ראשיתו של המחקר הוא במחקרם המקיף של צמד החוקרים גלטונג ורוג'ה אשר הניחו תשתית לבחינת החדשות. השאלה שעמדה בפתח מחקרם היא מה הופך אירוע לחדשה? במחקרם הם ניסו לאבחן האם ישנה דרך למדוד אירוע כחדשותי, ולדעת האם ובאיזה מיקום אירוע זה ייכנס במהדורות החדשות השונות. מחקרם מצא שנים-עשר פרמטרים שונים לסיווג חדשות, שניתן להכניסם תחת כותרת הסדר או אי-הסדר. בעוד שחדשות סדר או חדשות טובות עוסקות באירועים או תהליכים חיוביים כמו הישגים, שיפורים, בניה, יצירה, לכידות חברתית, שיתוף פעולה ועוד, חדשות האי סדר או חדשות לא טובות עוסקות באירועים או תהליכים שליליים כמו סטייה, עבריינות, הרס, פגיעה ברכוש, טרור, סכסוכים ועוד. מחקרם מצא כי בדרך כלל החדשות כוללות יותר חדשות אי סדר מאשר חדשות סדר, ובדרך כלל לחדשות אי סדר יש ערך חדשותי גבוה מאשר החדשות הטובות.
סיווג חדשות על פי אופי

המשכו של המחקר חיפש להבין את אופי החדשות, והאם כל הדיווחים דומים. מחקרים חלוציים בתחום מצאו כי ערוצי חדשות שונים, ידווחו על אירועים דומים, באופי אחר לגמרי. בכך נסללה הדרך למחקר אשר סיווג בין "חדשות רכות", ו"חדשות קשות", אשר במהרה הפך להיות המיון הבסיסי והשכיח ביותר בחקר סיווג החדשות.
חדשות קשות הן דיווחים עובדתיים בנושאים פוליטיים, כלכליים, או דיווחים על אסונות למיניהם. סיווג זה מאופיין בממד האקטואליות והמידיות של פרסומן. דוגמאות לסוג זה ניתן למצוא בתאונות דרכים, רצח, שוד, הצעות חוק, שרפות, אסונות למיניהם, התפתחויות פוליטיות. לעומת זאת חדשות רכות הן חדשות העוסקות בהיבט האנושי או במרכיבי הצבע של האירוע. בדרך כלל חדשות רכות אינן מחייבות פרסום מיידי ואינן מאופיינות בממד האקטואליות. דוגמאות לסוג זה ניתן למצוא בתחרות אכילה, תחביב מיוחד של איש ציבור, לידת פילון בגן החיות או אישה ילדה רצף תאומים.
ההבדל בין החדשות הרכות לקשות מחולק לשלושה סוגים:
חדשות נקודתיות: חדשה על אירוע בנקודת זמן ומקום מסוימים. נושאן של חדשות אלה לרוב הוא עימותים עם הטבע, טכנולוגיה ואירועים פליליים.
חדשות מתפתחות: חדשות על אירוע שפרטיו והעובדות עליו נחשפות בהדרגה לאורך זמן.
חדשות מתמשכות: חדשות הקשורות לאירוע מתמשך שמעצם טיבו מניב מידע המתקשר למה שכבר התפרסם, חדשות מתמשכות הן שורה של סיפורים על אותו הנושא המבוססים על אירועים המתרחשים על פני תקופת זמן.
הערות שוליים

↑  גורן, ע. (1997)  "ממה עושים חדשות"?, והנה ידיעה שהתקבלה זה עתה, ירושלים: כרמל, עמ' 9- 5 .
וכן ראה- לימור, י. ומן, ר. (1997)  "הכתיבה העיתונאית: הידיעה", עיתונאות, ת"א: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 283 – 304.
↑  גלטונג, י. ורוגה, מ. (1965/ 1995) "מבנה חדשות החוץ: סיקור המשברים בקונגו, בקובה ובקפריסין בארבעה עיתונים זרים", בתוך כספי,ד, (עורך) תקשורת המונים: מקראה, ת"א :הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. עמ' 200- 233
↑  טוכמן, גיי (1973). "תהליכי העבודה בהפקת החדשות העיתונאיות: הפיכת הבלתי צפוי לשגרה". בתוך: כספי, דן (1995)(עורך). תקשורת המונים, זרמים ואסכולות מחקר. תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, עמוד 256-234.
↑  Keeble, R. (1994) “Learning the language of news” The Newspaper Handbook, London: Routledge. pp. 86-107.
↑  Iyengar, S. and Kinder, D. R. (1987). News that Matters. Chicago: University of Chicago Press.
↑  Entman, R. (1993). “Framing: Towards Clarification of a Fractured Paradigm”. Journal of Communications. 43 (4), pp. 51-58. וראה עוד- Scheufele, D. A. (2000). "Agenda-setting, priming and framing revisited: Another look at cognitive effects of political communication". Mass Communication & Society, 3(2&3),pp. 297-316.
עלאא' א-דין

| --- | --- |
 מקום קבורה:  רבאט אל-בציר 
 פטירה:  1294 
 
קברו של עלאא' א-דין בירושלים
"בשם אללה הרחמן והרחום. זה אשר הקדיש האמיר עלא א-דין אידע'דה אלרכני, הקדיש כל אשר בפנים השער הזה, הכפות והחצר, לעניים הבאים לביקור בירושלים האצילה, והקדישה לנצח בשנת שש וששים ושש מאות". הכתובת על שער רבאט אלבציר (לפי תרגום וילנאי ב'ירושלים' ב' עמ' 124-125).
עלאא' א-דין אידע'דה אלרכני (בערבית: علاء الدين البَصِير), המכונה (בלשון סגי נהור) אלבציר כלומר "הרואה" (נולד בשנות ה-30 של המאה ה-13, מת ב-1294). אמיר ממלוכי, המושל הדתי של ירושלים בין השנים 1260–1284.
היסטוריה

עלאא' א-דין היה אחד מקציניו של הסולטאן ביברס עד שהתעוור ונפסל לשירות צבאי. אז החל ללמוד את לימודי דת האסלאם. מבחינה דתית, נחשב עלאא' א-דין לאיש דת אדוק ביותר. ההיסטוריון המוסלמי מוג'יר א-דין קורא לו "איש תם וישר". בשנת 1260 מינה אותו ביברס לממונה על ההקדשים ("נאט'ר אל-חראמין"), בירושלים ובחברון. עלאא' א-דין הגדיר סמכויות נרחבות ביותר לתפקיד, שנשמרו לאורך כל השלטון הממלוכי ואף בתקופה העות'מאנית. סמכויותיו היו לכאורה פיקוח תקציבי ודאגה לרווחת אנשי הדת אך למעשה שלט בכל ההיבטים של ההקדשים מניקיון ואספקת מים ועד הגנה משפטית. כיוון שרוב ירושלים הייתה הקדש (וקף), נגעו סמכויותיו לרוב העיר, והוא היה האיש החזק בה.
עלאא' א-דין היה ממונה רב פעלים. הוא גייס עבדים-לוחמים מסודאן, שיכן אותם בקסרקטין ליד שער המשגיח (רבאט עלאא' א-דין אלבציר, הוקם ב-1266) והפקיד אותם על משמר ההקדשים. למעשה, האיכות האישית והצבאית של שומרים אלה, שהיו כפופים לו באופן בלעדי, עלתה במידה רבה על זו של חיל המצב של הריבון החילוני. כלומר לשלטון החילוני-צבאי ששלט כביכול בירושלים, לא היו כל סמכויות במבני ההקדש, ובפרט בהר הבית. עלאא' ריצף את רחבת הר הבית, דאג למתקני טהרה בסמוך להר ופתח את שער הטהרה. ב-1266 דאג לאספקת מים שוטפת להר. בנוסף, הוא פעל גם במערת המכפלה בחברון. הוא שיפץ את המקום ודאג למתקני טהרה למתפללים המוסלמים. על יהודים הוא אסר להיכנס למתחם, והתיר להם רק לגשת אל המדרגה השביעית סמוך לשער הדרום מזרחי.
עלאא' א-דין מת בספטמבר 1294 ונקבר ברבאט אל-בציר, שברובע המוסלמי שבירושלים. על שמו הרחוב המוביל מרחוב הגיא לשער המשגיח ברובע המוסלמי, התחום בין חומותיהן של האכסניות רבאט אל-מנצורי (חבס א-דם) ורבאט עלאא' א-דין אלבציר.
לקריאה נוספת

יוסף דרורי, ירושלים בתקופה הממלוכית ו-אדריכלות ממלוכית בירושלים, בתוך: אלי שילר (עורך), תולדות ירושלים מחורבן בית שני ועד לתקופה העות'מאנית, אריאל 83-84, 1992. עמ' 169-206
הערות שוליים

↑  אדר ארנון, ירושלים בתיאורו של מוג'יר א-דין, קרדום 21-23, יולי 1982. עמ' 244
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 2283 5920  VIAF: 101565654   WorldCat (עם VIAF): 101565654
עונת 1983/1984 ב-NBA

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  28 באוקטובר 1983
 תאריך סיום:  12 ביוני 1984
 מספר קבוצות:  23
 מספר משחקים לקבוצה:  82
 דראפט 1983
 בחירה ראשונה:  רלף סמפסון
 על ידי:  יוסטון רוקטס
 העונה הסדירה
 המאזן הטוב ביותר:  בוסטון סלטיקס
 MVP של העונה הסדירה:  לארי בירד (בוסטון סלטיקס)
 מלך הסלים:  אדריאן דאנטלי (יוטה ג'אז)
 הפלייאוף
 אלופת המזרח:  בוסטון סלטיקס
 אלופת המערב:  לוס אנג'לס לייקרס
 סדרת הגמר
 אלופה:  בוסטון סלטיקס
 MVP של סדרת הגמר:  לארי בירד
 → 1982/19831984/1985 ←
 
עונת 1983/1984 היא העונה ה-38 של ליגת ה-NBA. העונה הסתיימה עם זכייתה ה-15 של בוסטון סלטיקס בתואר האליפות, לאחר שבסדרת הגמר ניצחה את לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 4-3, ולארי בירד זכה בתואר ה-MVP של סדרת הגמר. בירד זכה גם בתואר ה-MVP של העונה הסדירה לראשונה בקריירה. ב-1 באפריל 1984 נכנס דייוויד סטרן לתפקידו כנציב ליגת ה-NBA (קומישינר) כשהחליף בתפקיד את לארי או'בריין. בעונת 1983/84 הורחב מספר הקבוצות בפלייאוף מ-12 ל-16, ושלב שמינית הגמר עבר משיטת הטוב משלושה משחקים לטוב מחמישה משחקים. ב-13 בדצמבר 1983 ניצחה דטרויט פיסטונס את דנוור נאגטס בתוצאה 186-184 ובכך קבעו הקבוצות את שיא ה-NBA לסך הנקודות הנקלעות במשחק אחד.
אולסטאר

משחק האולסטאר נערך ב-29 בינואר 1984 בדנוור, קולורדו.
המאמנים במשחק היו קיי סי ג'ונס מבוסטון סלטיקס ופרנק ליידן מיוטה ג'אז. חמישיית המזרח כללה את אייזיאה תומאס שזכה בתואר ה-MVP של משחק האולסטאר, סידני מונקריף, ג'וליוס אירווינג, לארי בירד ורוברט פאריש. חמישיית המערב כללה את מג'יק ג'ונסון, ג'ורג' גרווין, אלכס אינגליש, אדריאן דאנטלי וכרים עבדול-ג'באר. במשחק עצמו ניצחה קבוצת המזרח בתוצאה 154-145.
העונה הסדירה

| מזרח> # | מזרח> קבוצה | מזרח> ניצחונות | מזרח> הפסדים | מזרח> אחוז ניצחונות | מזרח> פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בוסטון סלטיקס* | 62 | 20 | 0.756 | – |
| 2 | מילווקי באקס* | 50 | 32 | 0.610 | 12 |
| 3 | פילדלפיה 76'* | 52 | 30 | 0.634 | 10 |
| 4 | דטרויט פיסטונס* | 49 | 33 | 0.598 | 13 |
| 5 | ניו יורק ניקס* | 47 | 35 | 0.573 | 15 |
| 6 | ניו ג'רזי נטס* | 45 | 37 | 0.549 | 17 |
| 7 | אטלנטה הוקס* | 40 | 42 | 0.488 | 22 |
| 8 | וושינגטון בולטס* | 35 | 47 | 0.427 | 27 |

| 9 | קליבלנד קאבלירס | 28 | 54 | 0.341 | 34 |
| 10 | שיקגו בולס | 27 | 55 | 0.329 | 35 |
| 11 | אינדיאנה פייסרס | 26 | 56 | 0.317 | 36 |
| מערב> # | מערב> קבוצה | מערב> ניצחונות | מערב> הפסדים | מערב> אחוז ניצחונות | מערב> פער מהמובילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | לוס אנג'לס לייקרס* | 54 | 28 | 0.659 | – |
| 2 | יוטה ג'אז* | 45 | 37 | 0.549 | 9 |
| 3 | פורטלנד טרייל בלייזרס* | 48 | 34 | 0.585 | 6 |
| 4 | דאלאס מאבריקס* | 43 | 39 | 0.524 | 11 |
| 5 | סיאטל סופרסוניקס* | 42 | 40 | 0.512 | 12 |
| 6 | פיניקס סאנס* | 41 | 41 | 0.500 | 13 |
| 7 | דנוור נאגטס* | 38 | 44 | 0.463 | 16 |
| 8 | קנזס סיטי קינגס* | 38 | 44 | 0.463 | 16 |

| 9 | סן אנטוניו ספרס | 37 | 45 | 0.451 | 17 |
| 9 | גולדן סטייט ווריורס | 37 | 45 | 0.451 | 17 |
| 11 | סן דייגו קליפרס | 30 | 52 | 0.366 | 24 |
| 12 | יוסטון רוקטס | 29 | 53 | 0.354 | 25 |
‏*כוכבית מסמנת קבוצה שהעפילה לפלייאוף.
מובילי הקטגוריות הסטטיסטיות

| קטגוריה | שחקן | קבוצה | ערך |
| --- | --- | --- | --- |
| נקודות למשחק | אדריאן דאנטלי | יוטה ג'אז | 30.6 |
| ריבאונדים למשחק | מוזס מלון | פילדלפיה 76' | 13.4 |
| אסיסטים למשחק | מג'יק ג'ונסון | לוס אנג'לס לייקרס | 13.1 |
| חטיפות למשחק | ריקי גרין | יוטה ג'אז | 2.7 |
| חסימות למשחק | מארק איטון | יוטה ג'אז | 4.3 |
| אחוזים מהשדה | ארטיס גילמור | סן אנטוניו ספרס | 63.1% |
| אחוזים לשלוש | דארל גריפית' | יוטה ג'אז | 36.1% |
| אחוזים מקו העונשין | לארי בירד | בוסטון סלטיקס | 88.8% |
| נקודות מדד | אדריאן דאנטלי | יוטה ג'אז | 24.6 |
פרסים

MVP של העונה הסדירה - לארי בירד, בוסטון סלטיקס
שחקן ההגנה של העונה - סידני מונקריף, מילווקי באקס
רוקי העונה - רלף סמפסון, יוסטון רוקטס
השחקן השישי של העונה - קווין מקהייל, בוסטון סלטיקס
מאמן העונה - פרנק ליידן, יוטה ג'אז
מנהל העונה - פרנק ליידן, יוטה ג'אז
גביע האזרחות - פרנק ליידן, יוטה ג'אז
פרסים > חמישיות העונה

| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


אייזיאה תומאס (דטרויט פיסטונס): ג'ים פקסון (פורטלנד טרייל בלייזרס)
מג'יק ג'ונסון (לוס אנג'לס לייקרס): סידני מונקריף (מילווקי באקס)
ברנרד קינג (ניו יורק ניקס): אדריאן דאנטלי (יוטה ג'אז)
לארי בירד (בוסטון סלטיקס): ג'וליוס אירווינג (פילדלפיה 76')
כרים עבדול-ג'באר (לוס אנג'לס לייקרס): מוזס מלון (פילדלפיה 76')
פרסים > חמישיות ההגנה

| החמישייה הראשונה | החמישייה השנייה |
| --- | --- |


מוריס צ'יקס (פילדלפיה 76'): דניס ג'ונסון (בוסטון סלטיקס)
סידני מונקריף (מילווקי באקס): טי אר דאן (דנוור נאגטס)
מייקל קופר (לוס אנג'לס לייקרס): לארי בירד (בוסטון סלטיקס)
בובי ג'ונס (פילדלפיה 76'): דן ראונדפילד (אטלנטה הוקס)
טרי רולינס (אטלנטה הוקס): כרים עבדול-ג'באר (לוס אנג'לס לייקרס)
פרסים > חמישיית הרוקיז

דרל ווקר (שיקגו בולס) (שוויון)
ביירון סקוט (אטלנטה הוקס)
ג'ף מלון (אינדיאנה פייסרס)
ת'רל ביילי (לוס אנג'לס לייקרס) (שוויון)
סטיב סטיפנוביץ' (סן דייגו קליפרס)
רלף סמפסון (סן דייגו קליפרס)
הערות שוליים

↑  סיכום עונת 1983/1984 באתר nba.com
↑  דו"ח המשחק בין דטרויט פיסטונס לדנוור נאגטס, basketball-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1983, basketball-reference.com
↑  סיכום משחק האולסטאר 1984, nba.com
| עונות בליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1940 | 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| שנות ה-1950 | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 |  |
| שנות ה-1960 | 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 |  |
| שנות ה-1970 | 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 |  |
| שנות ה-1980 | 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 |  |
| שנות ה-1990 | 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| שנות ה-2000 | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 |  |
| שנות ה-2010 | 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 |  |
| שנות ה-2020 | 2019/2020 (הבועה) • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
קווין מקהייל, השחקן השישי של העונה
לארי בירד, ה-MVP של העונה הסדירה ושל סדרת הגמר
עמותת עטרת כהנים

.
| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 יושב ראש:  מתי דן
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־43 שנים) 
 ateretkohanim.org
 
בית יהונתן, בית של העמותה בכפר התימנים בשילוח (סילואן)
עמותת עטרת כהנים היא עמותה ישראלית הפועלת ליישוב יהודים בעיר העתיקה ובמזרח ירושלים. ראש העמותה מאז הקמתה הוא מתי דן.
פעילות

העמותה הוקמה בתחילת שנות השבעים, ונקראה בתחילה בשם 'עטרה ליושנה'. לאחר חיכוכים רבים על אופי פעילותה, נסגרה העמותה הראשונה. במקומה נפתחה עמותה חדשה בשם עטרת כוהנים, לצד הישיבה הנושאת שם זה. בעוד פעילות 'עטרה ליושנה' התמקדה בעיקר באיתור נכסים יהודיים ברובע המוסלמי והעברתם לידיים יהודיות בדרכים משפטיות, פעילותה של עטרת כהנים כוללת רכישת בתים ברובע המוסלמי מידי ערבים או שכירתם מחברות ממשלתיות ואכלוסם ביהודים.
בין השאר קיבלה העמותה את החזקה בבית ויטנברג, שבהמשך התגורר בו ראש הממשלה אריאל שרון וכן גאלה ושיקמה את חצר ובניין ישיבת חיי עולם.
בראשית המאה ה-21 החלה העמותה לרכוש קרקעות גם בשכונות מזרח ירושלים שמחוץ לעיר העתיקה. ביוזמת העמותה הוקמו שכונות יהודיות בקדמת ציון שבשכונת אבו דיס, ובסמוך לקבר שמעון הצדיק בשכונת שייח' ג'ראח. פעולת הרכישה מערבים נעשית בחשאי, בשל המאבק הפלסטיני במכירת קרקעות ליהודים שבמסגרתו עומדים חייו של מוכר קרקע ליהודים בסכנת חיים או במאסר קשה. במבני העמותה בעיר העתיקה מתגוררות כ-80 משפחות.
מימון

פעילות העמותה מתבססת על תרומות, ובין תורמיה הגדולים ניתן למנות את בני הזוג היהודים-אמריקנים ארווינג וצ'רנה מוסקוביץ.
משרד השיכון מממן שירותי אבטחה עבור המשפחות המתגוררות בנכסי העמותה, בעלות שנתית של עשרות מיליוני שקלים. זאת בעקבות מקרי רצח והתנכלויות נוספות מצד התושבים הערבים.
נכסי העמותה

בית ויטנברג
בית הצלם
בית ציון
בית הנוף
מלון פטרה
מלון אימפריאל
ראו גם

ההתיישבות היהודית במזרח ירושלים
הערות שוליים

↑  שבתי זכריה, שלישי - קורות הישיבה הגדולה "חיי עולם" ברחוב חברון, ירושלים הבלתי נודעת: פרקים בתולדות היישוב היהודי בעיר העתיקה בדורות האחרונים, בית אל: ספריית בית אל, 1998, עורך: חגי הוברמן, עמ' 75–106
↑  גיא הסכסוך, נדב שרגאי, 07 באפריל 2017, בעיתון ישראל היום.
↑  עקיבא אלדר, השובך של אולמרט, באתר הארץ, 5 בפברואר 2007
↑  מירון רפופורט, משרד השיכון מממן אבטחת מתנחלים במבנה שנבנה בניגוד לחוק בירושלים המזרחית, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2005
↑  ישי קרוב, כתובות נאצה בעיר העתיקה בירושלים, באתר ערוץ 7, 8 ביולי 2012
ערך מוסף גולמי

ערך מוסף גולמי (באנגלית: Gross value added; ר"ת: GVA) הוא מונח בכלכלה אשר משמעותו כמות המוצרים והשירותים המיוצרת באזור נתון, בענף תעשייה, או במגזר כלכלי. בחשבונאות לאומית, ערך מוסף גולמי הוא התוצרת פחות צריכת הביניים, שהיא ההפרש שבין התפוקה הגולמית והתפוקה נטו.
היחס שבין ערך מוסף גולמי לבין תוצר מקומי

ערך מוסף גולמי קשור כמדד לתוצר מקומי גולמי, כיוון ששניהם מדדים לתפוקה. היחס ביניהם מוגדר כך:
ערך מוסף גולמי + מסים על מוצרים - סובסידיות על מוצרים = תוצר מקומי גולמי
או בניסוח שונה:
ערך מוסף גולמי = תוצר מקומי גולמי + סובסידיות - מיסים (ישירים, מכירה)
כיוון שנתונים על סך המיסים על מוצרים וסובסידיות על מוצרים, מצויים רק ברמת הכלכלה הלאומית כולה, נעשה שימוש בערך מוסף גולמי כדי למדוד תוצר אזורי ומקומי גולמי ומדדים אחרים לתפוקה של ישויות שהן קטנות יותר מכלכלה שלמה.
דהיינו, ערך מוסף גולמי הוא סך כל ההכנסות, ממכירות לצרכן וסובסידיות, שהן הכנסות לבתי העסק. בהכנסות אלה נעשה שימוש לכיסוי הוצאות (משכורות, דיבידנדים), חסכונות (רווחים, הפחתת ערך) ומיסים עקיפים.
תוצר לאומי גולמי ברמות השונות

ניתן להשתמש ב-GVA למדידת התרומה לתוצר של יצרן, תעשייה או מגזר בודד. לדוגמה, כדי לנתח את הפריון של מגזר השוק, אפשר להשתמש ב-GVA לעובד או GVA לשעה. המדד המועדף על ידי הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי (OECD) במאגר הפריון הוא GVA לשעה.
ברמת החברה (העסק), GVA מתייחס להכנסה נטו של מוצר מסוים שהופק. כאשר מחסרים את צריכת ההון הקבוע והשפעות הפחת, החברה יודעת כמה הערך הנקי שהמוצר מוסיף לשורה התחתונה של הרווח.
דהיינו, ערך ה-GVA מתאר את התרומה של מוצר מסוים לרווחי החברה.
הערות שוליים

↑  Guide to Gross Value Added (GVA)
↑  Fernando Galindo-Rueda, Fabien Verger, OECD Taxonomy of Economic Activities Based on R&D Intensity, 2016-07-16
↑  Productivity measures in the OECD Productivity Database, OECD, 2019-04-29, עמ' 122–127, ISBN 978-92-64-69677-8
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4353519-7 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פיטאטוס (מכתש)

| --- | --- |

המכתש כפי שצולם על ידי Lunar Orbiter 4
 מידע כללי
 סוג:  מכתש פגיעה
 על שם:  פייטרו פיטאטי
 נתונים ומידות
 קוטר:  97 ק"מ
 עומק:  900 מטר
 מיקום
 מיקום:  קצהו הדרומי של ים העננים
 גוף שמיימי:  הירח
 קואורדינטות:  29°48′S 13°30′W﻿ / ﻿29.8°S 13.5°W﻿ / -29.8; -13.5
  (למפת הירח מוגדלת) פיטאטוס(למפת הירח רגילה) פיטאטוס
פיטאטוס הוא מכתש פגיעה הממוקם בצד הקרוב של הירח, בקצהו הדרומי של ים העננים. המכתש ממוקם בקואורדינטות סלנוגרפיות 29.8° דרום 13.5° מערב.
מצפון מערב למכתש מצוי מכתש הסודיוס המחובר אל מכתש פיטאטיוס. מדרום למכתש פיטאטיוס מצויים המכתשים וורצלבאוור וגאריוס.
קוטרו של המכתש 97 ק"מ ועומקו 900 מטרים. בתוך המכתש (בכיוון צפון מערב ממרכזו) גבעה בגובה 500 מטרים.
המכתש קרוי על שם האסטרונום פייטרו פיטאטי (Pietro Pitati)
מכתשי לווין

המכתשים הסובבים את מכתש פיטאטוס נקראים על שמו, ומסומנים באותיות:
| פיטאטוס | קו רוחב | קו אורך | קוטר (בק"מ) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 31.4° דרום | 13.2° מערב | 7 |
| B | 32.3° דרום | 10.4° מערב | 16 |
| C | 28.4° דרום | 12.4° מערב | 12 |
| D | 30.9° דרום | 12.0° מערב | 10 |
| E | 28.9° דרום | 10.1° מערב | 6 |
| G | 29.8° דרום | 11.4° מערב | 18 |
| H | 30.5° דרום | 15.7° מערב | 15 |
| J | 26.5° דרום | 13.5° מערב | 5 |
| K | 30.4° דרום | 8.9° מערב | 6 |
| L | 29.1° דרום | 8.6° מערב | 5 |
| M | 32.1° דרום | 11.0° מערב | 14 |
| N | 31.2° דרום | 10.9° מערב | 21 |
| P | 31.0° דרום | 10.9° מערב | 16 |
| Q | 30.5° דרום | 10.8° מערב | 12 |
| R | 31.1° דרום | 14.6° מערב | 7 |
| S | 27.3° דרום | 14.0° מערב | 12 |
| T | 29.4° דרום | 11.2° מערב | 5 |
| V | 28.9° דרום | 11.7° מערב | 5 |
| W | 27.9° דרום | 11.2° מערב | 13 |
| X | 28.4° דרום | 11.6° מערב | 19 |
| Z | 28.3° דרום | 10.3° מערב | 25 |
פיטאקוס איש מיטילנה

| --- | --- |

 לידה:  שנות ה־50 של המאה ה־7 לפנה״ס מיטילנה, יוון 
 פטירה:  שנות ה־70 של המאה ה־6 לפנה״ס מאטאפונטום, איטליה 
 מדינה:  מיטילנה 
 תפקיד:  סטרטגוס 
 
פיטאקוס איש מיטילנה (יוונית: Πιττακός) בנו של הירדיוס (כ 640-568 לפנה"ס), היה אחד משבעת חכמי יוון.
חייו

פיטאקוס נולד במיטילנה, ושם בתור גנרל בצבא הוביל חייליו לניצחון על צבא אתונה ומפקדם פרינון. עקב ניצחונו על האתונאים, נתנו תושבי מיטילנה בידיו את כוח השלטון. לאחר עשר שנים של שלטון התפטר פיטאקוס מתפקידו, ולעיר הוכנסה חוקה למען הסדר הטוב.
בזמן שהאתונאים תקפו את העיר מיטילנה, פיטאקוס אתגר את גנרל הצבא האתונאי לקרב יחידים (אחד על אחד) מתוך הבנה כי התוצאות יקבעו את המלחמה וימנעו שפיכות דמים מיותרת. ולאחר שזכה בקרב, נבחר להיות שליט במיטילנה.
סופרים מסוימים מתארים את פיטאקוס כאב לבן ושמו טירהאאוס.
סנטי דניה

סנטיאגו דניה סאנצ'ס (בספרדית: Santiago Denia Sánchez; נולד ב-9 במרץ 1974 באלבסטה שבספרד), הידוע כסנטי (בספרדית: Santi), הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת הבלם, וכיום מאמן נבחרת ספרד עד גיל 21.
קריירת מועדונים

סנטי נולד באלבסטר שבקסטיליה-לה מנצ'ה, ספרד, וגדל במחלקת הנוער של אלבסטה המקומית. בגיל 18 ערך את הופעת הבכורה שלו בלה ליגה במדי הקבוצה, ותוך זמן קצר הפך לשחקן הרכב קבוע במועדון, ששמר על מקומו בליגה העליונה באופן קבוע.
בקיץ 1995 חתם סנטי באתלטיקו מדריד, וכבר בעונתו הראשונה, בה ערך 37 הופעות בלה ליגה, זכה עם המועדון באליפות ספרד ובגביע המלך הספרדי.
לאחר ירידתה של אתלטיקו מדריד לליגה הספרדית השנייה בתום עונת 1999/2000 איבד סנטי את מקומו כשחקן הרכב קבוע בקבוצה. בתום עונת 2001/2002 חזרה אתלטיקו מדריד ללה ליגה.
במהלך החצי הראשון של עונת 2004/2005, לאחר החתמתו של פבלו איבנייס (אנ') מאלבסטה, סנטי לא ערך כלל הופעות ליגה, ובחודש ינואר 2005 הושאל לאלבסטה. בתום העונה נשרה אלבסטה לליגה הספרדית השנייה, וסנטי חתם על חוזה קבוע באלבסטה. הוא שיחק במועדון במשך שנתיים נוספות, ולאחריהן פרש מכדורגל.
קריירה בינלאומית

סנטי נכלל בסגל האולימפי של ספרד לטורניר הכדורגל באולימפיאדת אטלנטה בשנת 1996.
הוא ערך שתי הופעות במדי נבחרת ספרד הבוגרת. ב-11 באוקטובר 1997 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, כששיחק 90 דקות בניצחון 3-1 על נבחרת איי פארו במסגרת מוקדמות מונדיאל 1998 בחיחון שבספרד. ב-25 במרץ 1998 שיחק בניצחון 4-0 על נבחרת שוודיה במשחק ידידות. הוא לא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 1998.
קריירה כמאמן

ב-3 בפברואר 2009 חזר סנטי לאתלטיקו מדריד, כעוזרו של המאמן החדש אבל רסינו (אנ'), שהחליף את חבייר אגירה. ב-24 באוקטובר שימש כמאמן זמני במשחק נגד מיורקה, לפני מינויו של קיקה סאנצ'ס פלורס (אנ').
בהמשך שימש כמאמן נבחרת ספרד עד גיל 17, עמה זכה באליפות אירופה עד גיל 17 בשנת 2017, ונבחרת ספרד עד גיל 19, עמה זכה באליפות אירופה עד גיל 19 בשנת 2019.
ב-9 בדצמבר 2022, לאחר קידומו של לואיס דה לה פואנטה למאמן נבחרת ספרד בעקבות התפטרותו של לואיס אנריקה, מונה דניה למאמן נבחרת ספרד עד גיל 21.
תארים > כשחקן

אליפות ספרד (1): 1995/1996
גביע המלך הספרדי (1): 1995/1996
תארים > כמאמן

אליפות אירופה עד גיל 17 (1): 2017
אליפות אירופה עד גיל 19 (1): 2019