stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כוח (סוציולוגיה)
תאוריות על כוח > מרקסיזם

במסורת המרקסיסטית, אנטוניו גראמשי שכלל את התפקיד של הגמוניה תרבותית באידאולוגיה. ההגמוניה לשיטתו, היא חיזוק של כוח הקפיטליזם ומדינת הלאום. גרמאשי ראה את הכוח כמופעל באופן ישיר וגלוי, כוח של בורגנות אשר שומרת על הפרולטריון במקומו.
תאוריות על כוח > מישל פוקו

בתאוריה הפוסט מודרנית נהוג שימוש אחר במושג הכוח, שימוש המושפע רבות מכתביו של מישל פוקו ומשתמש במושג ההגמוניה כפי שטבע אותו אנטוניו גראמשי, אשר החזיק במושג כוח קלאסי.
לפי גישה זו, לכוח מספר מאפיינים השונים מהמאפיינים שמנה ובר:
הכוח אינו תכונה של שחקנים חברתיים אלא של מערכות – פוקו טען כי הכוח אינו נחלתה של קבוצה מסוימת, אלא שורה בחברה כולה. המשמעות המעשית של טענה זו היא כי הכוח אינו מופעל תמיד על ידי קבוצה אחת והפעלתו אינה תואמת בהכרח את האינטרסים של קבוצה אחת.
כוח אינו רק הרסני אלא גם בונה – גישה זו טוענת כי לכוח יש את היכולת ליצור מושגים במסגרת השיח, ובכך לייצר מציאות חדשה למעשה.
דוגמה לשימוש בכוח באופן כזה היא הגדרת נשים כרגשניות ויצריות, ולכן כמי שאינן מתאימות לשוק העבודה. יצירת הגדרה כזו מחייבת שימוש בכוח (שכן יש הגדרות אפשריות אחרות), היא פעולה אקטיבית (יצירת הגדרה) והיא אינה בהכרח פעולה של קבוצה חברתית אחת – פעמים רבות גם נשים יתרמו לדימוי הרגשני של נשים, ובכך יתרמו ליצירת הדימוי. עוד דוגמה היא שימוש של נשים נגד נשים אחרות ב"סלוט שיימינג" על מנת לתייג נשים משוחררות מינית באופן שלילי, בשימוש במינוח גס ופוגעני, כדי למנוע תחרות על משאב המין.
תרומה עיקרית נוספת של פוקו לדיון על כוח, נעשתה על ידו בתאוריה של שיח. פוקו קישר בין ידע, כוח ושיח, וטען כי שיח פירושו משטר של ידע המגדיר את מה שמותר לומר, וגם את מה שאסור. השיח מפעיל על הסובייקט כוח, מתוקף יכולתו לכפות על הסובייקט אמת שעליו להכיר בה.
תאוריות על כוח > פמיניזם

המחקר הפמיניסטי על פטריארכליות, עוסק רבות בנושאים של כוח. אחת האמרות הידועות על אונס היא, כי "אונס הוא אודות כוח, לא סקס" (Rape is about power, not sex).
ישנם פמיניסטים המבחינים בין "כוח על" (השפעה כוחנית על אנשים אחרים) לבין "כוח ל-" (הכוח לבצע).
תאוריות על כוח > האפקט המשמר של כוח

לפי החוקרים מגיי וגלינסקי כוח, המוגדר כשליטה על משאבים, מוביל לעוד כוח בכמה צירים מרכזיים.
ראשית, מספר מחקרים הראו כי כוח מוביל להשתתפות בקבוצה, ולהשפעה. לדוגמה עמדת כוח מלווה בזמן דיבור ארוך יותר בשיחה קבוצתית, ובהתפרצויות רבות יותר לדברי אחרים. בנוסף, עמדת כוח קשורה לגילויי עמדה כנה ודעה פרטית. השמעת עמדה יכולה להוביל לקידום אינטרסים ולצבירת עוד הון.
שנית, כוח מוביל לאופטימיות, בביטחון בקבלת החלטות ולהיות יותר מוכוונים לפעולה. לדוגמה מנכלים בעלי יותר כוח נוטים לבצע יותר שינויים אסטרטגיים. כמו כן, כוח מקושר לפתיחה במשא ומתן, ולהגשת הצעה ראשונה. שני אלו ידועים כמובילים באופן מהימן לצבירת הון, ובהתאם לצבירת כוח. באופן דומה, ביטחון ואופטימיות ידועים כקשורים להישגים ולהצלחה במגוון רחב של משימות, בהקשר זה ידועים מחקריו של הפסיכולוג אלברט בנדורה על המסוגלות העצמית.
בנוסף, כוח מוביל לשינויים בעיבוד מידע. בפרט הוא מזוהה עם תפיסה רחבה יותר של גירויים, עם התרכזות בתמצית ועם פרשנות מופשטת של גירויים. כאשר אין הרבה כוח ישנה התרכזות רבה יותר בפרטים הקטנים. כמו כן, כוח מקושר למודעות מופחתת לאחרים ולתכונותיהם, כל עוד התכונות אינן חשובות עבור בעל הכוח להשיג את מטרתו. במחקרים נראה כי בעלי כוח התקשו להעריך מה האחר רואה, חושב ומרגיש.  עם זאת, כאשר בעלי כוח התרכזו בלהעריך תכונה מסוימת באחרים, החשובה להגעה למטרה שהם רוצים, הם הצליחו באיתור יותר מאשר חסרי כוח. לפי מגי וגלינסקי, היכולת של בעלי כוח להשתמש באחרים ביעילות לקידום מטרותיהם משמרת גם היא את עמדת הכוח ומביאה ליותר משאבים.
עוצמה ופוליטיקה בארגונים

פוליטיקה ארגונית היא מכלול הפעילויות המבוצעות בארגון או על ידי ארגון על מנת להשיג עוצמה, ולאחר השגת העוצמה, שימוש בה ובמשאבים אחרים על מנת להשיג תוצאות רצויות במצבי אי הסכמה או חוסר ודאות. ככלל, ככל שיש לארגון פחות משאבים, מטרות מנוגדות ומספר רב של בעלי עוצמה יש בו יותר פוליטיקה. פוליטיקה קיימת בכל ארגון ברמה כלשהי.
ראו גם

גישת הקונפליקט החברתי
כוח: 48 החוקים
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Magee, J. C., & Galinsky, A. D. (2008). 8 social hierarchy: The self‐reinforcing nature of power and status. The academy of management annals, 2(1), 351-398.
↑  Greve, H. R., & Mitsuhashi, H. (2007). Power and glory: Concentrated power in top management teams. Organization Studies, 28(8), 1197-1221.
↑  Bandura, A. (1977). Self-efficacy: toward a unifying theory of behavioral change. Psychological review, 84(2), 191.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531664405171  BNE: XX4576470  GND: 4036824-5  LCCN: sh85105976  NDL: 00565543  NKC: ph122929
יחסי קזחסטן–קנדה

| יחסי קזחסטן–קנדה |
| --- | --- |
קזחסטן: קנדה


קזחסטן: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
2,724,900: 9,984,670
אוכלוסייה
20,655,596: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
261,421: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,656: 53,718
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית פדרלית

יחסי קזחסטן–קנדה הם יחסי החוץ בין קנדה לקזחסטן. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ביניהן ב-1992.
שתי המדינות חברות מלאות בארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה. נשיא קזחסטן, נורסולטן נזרבייב, ערך ביקור רשמי בקנדה במאי 2003.
יחסים פוליטיים

קנדה וקזחסטן כוננו יחסים דיפלומטיים ביניהן בשנת 1992. קנדה הקימה שגרירות באלמטי, אותה העבירה מאוחר יותר לאסטנה. קזחסטן מיוצגת בקנדה באמצעות שגרירותה באוטווה. ב-31 במרץ 2009, נשיא קזחסטן, נורסולטן נזרבייב, נפגש עם ראש ממשלת קנדה, ז'אן קרטיין, כדי לדון בהעמקת היחסים ההדדיים. לאחר שיחתם, המשיך קרטיין ואמר, "עלינו להשתמש בהזדמנויות כלכליות חדשות. הגיע הזמן להתחיל בפרויקטים חדשים. במהלך השיחות עם נשיא קזחסטן דנו בשיתוף פעולה בתחומים שונים. קזחסטן וקנדה יכולות לעבוד יחד". כמו כן בשנת 2009, ראש ממשלת קזחסטן כרים מאסימוב נפגש עם הסנאטור הקנדי קונסיליו די נינו.
ב-13 בנובמבר 2013, שרי החוץ של קזחסטן וקנדה, ג'ון ביירד, חתמו על הסכם חדש של אנרגיה אטומית שלווה וטכנולוגיה חדשה. השניים דנו גם במשטרי החקלאות והוויזות.
יחסים כלכליים

סחר והשקעות ראשוניים בין שתי המדינות התמקדו בחקלאות ובכרייה, עם יצוא נומינלי אך פוחת של מכונות נפט וגז מקנדה לקזחסטן. לדברי רוד לוור, הנציג הראשי של רוסיה לפיתוח יצוא קנדה, "קזחסטן הצליחה לפתח קשרים מסחריים עם קנדה המבוססים על חוזקות משותפות בחקלאות ובתעשיות מיצוי", וישנו דגש מוגבר בייצוא הקנדי של ציוד תעופה וחלל וטלקומוניקציה, כגון מטוסים אזוריים. ההתמקדות בחקלאות הובילה לכך שציוד קנדי זכה לכמעט 25% משוק החקלאות והמכונות בקזחסטן.
הייצוא הקנדי לקזחסטן גדל בהתמדה, וגדל ב-50% ב-2007 והגיע לסך כולל של 182.7 מיליון דולר קנדי עבור אותה שנה, מ-138 מיליון דולר אמריקאי בשנת 2005. נכון לשנת 2008, פועלות בשוק 170 חברות קנדיות ויותר מארבעים בעלות נוכחות קבועה שם. קנדה היא גם בין עשרת המשקיעים הזרים המובילים במדינה, עם השקעות בסך יותר משני מיליארד דולר קנדי.
נציגויות דיפלומטיות

קנדה מחזיקה בקזחסטן שגרירות בנור-סולטן.
קזחסטן מחזיקה בקנדה שגרירות באוטווה וקונסוליה בטורונטו.
עבודת ישראל

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  המגיד מקוז'ניץ
 סוגה:  חסידות
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  עבודת ישראל
 היברובוקס:  30802
 הספרייה הלאומית:  עבודת ישראל
 
עבודת ישראל, מאמרי חסידות וקבלה על פרשיות התורה, ההפטרות מועדים, ליקוטים ופרקי אבות, מאת רבי ישראל הופשטיין – המגיד מקוז'ניץ, תלמידם של הבעל שם טוב והמגיד ממעזריטש.
הספר "עבודת ישראל" נדפס בפעם הראשונה בשנת ה'תר"ב, 27 שנים לאחר פטירתו של המחבר, על ידי נכדו רבי אברהם אלחנן בן הרה"ק רבי מרדכי דוד מדאמבראווה, והוא החיבור הראשון שנדפס מחיבוריו הרבים. מרבית הכתבים נלקחו מביתו של רבי גבריאל מוורשא שהיה במשב"ק של הרבי העבודת ישראל.
הספר קיבל הסכמות מגדולי החסידות באותה תקופה, בהם: השרף ממוגלניצא, הסבא קדישא מראדושיץ, רבי יצחק מוורקא, החידושי הרי"מ מגור, רבי חיים דוידזהאן, רבי יעקב משה מפראגא, רבי מרדכי דוד מדאמבראווא, האריה דבי עילאי מוישניצא ורבי חיים מצאנז.
הספר "עבודת ישראל" נחשב לספר מרכזי בתורת החסידות, בו בא לידי ביטוי עומק הפנימיות של תורה זו. האדמו"ר רבי יחזקאל משינאווא אמר: "כל ספרי תלמידי אור שבעת הימים רבינו הבעל שם טוב זיע"א הם בבחינת קודש, וספר הקדוש עבודת ישראל הוא בבחינת קודש קדשים".
האדמו"ר רבי חיים מקוסוב אמר, שצריך ללמוד ספר זה בעיון ועומק כמו שמעיינים בספר הזהר. מסופר על האדמו"ר רבי יצחק אייזיק מז'ידיטשוב שהעריץ מאוד את ספרי המגיד מקוז'ניץ, וכשהגיע לידיו הספר "עבודת ישראל", "היה לו שמחה גדולה עד אין שיעור", ואמר לזה שהעניק לו את הספר, שאם היה יודע שהוא הולך להביא לו את הספר, הוא היה יוצא לקראתו לקבל את פני הספר "מחמת חיבת קודש הספר".
מעמדו של הצדיק תופס מקום של כבוד בספרו של המגיד, המגיד מרבה לתאר בשבחיו ומעלותיו של הצדיק ותפקידו הרוחני לדאגה לבני קהילתו ולעולם כולו (בדומה לתורתם של אלימלך מליז'נסק בספרו נועם אלימלך ורבי מנחם נחום מצ'רנוביל בספרו מאור עיניים).
מהדורות הספר

עבודת ישראל – מהדורה ראשונה, ורשה, ה'תר"ב
עבודת ישראל – ז'יטומיר, ה'תרי"ח
עבודת ישראל – ורשה, ה'תרל"ח
עבודת ישראל – מוגה על פי דפוס ראשון
עבודת ישראל – עם ביאור "פתילת ישראל"
עבודת ישראל – מכון פאר מקדושים, בני ברק, ה'תשע"ג
עבודת ישראל – מקור הספרים, הוצאת אור החיים
עבודת ישראל המשובח – ב"כ
עבודת ישראל המפואר – ב"כ, הוצאת עוז והדר
עבודת ישראל המבואר – ב"כ, הוצאת עוז והדר ה'תשע"ז
מהדורות הספר > ליקוטים שונים

ילקוט עבודת ישראל – מכון שפתי צדיקים, ה'תשע"א
פניני עבודת ישראל - מכון פאר מקדושים, כהוספה לספר עבודת ישראל שבמהדורתם, בני ברק, ה'תשע"ג
הערות שוליים

↑  ראו לדוגמה: עבודת ישראל, בראשית (עמוד 13 במהדורת בני ברק, תשנ"ו). ליתר המקורות בהם עוסק רבי ישראל בספרו בעניין הצדיק, ראו בספר פניני עבודת ישראל, הוצאת פאר מקדושים, ערך צדיק.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007861188005171
יחסי מלטה–פקיסטן

| יחסי מלטה–פקיסטן |
| --- | --- |
מלטה: פקיסטן


מלטה: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
316: 796,095
אוכלוסייה
541,063: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
20,957: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
38,733: 1,341
משטר
רפובליקה: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי מלטה–פקיסטן הם היחסים הבילטרליים בין מלטה לפקיסטן.
סקירה כללית

פקיסטן ומלטה כוננו יחסים דיפלומטיים בינואר 1966. לאף אחת מהמדינות אין שגריר תושב. בספטמבר 2015 פתחה פקיסטן קונסוליית כבוד באטרד. שתי המדינות חברות מלאות בחבר העמים הבריטי.
שיתוף פעולה בילטרלי

פגישות דו-צדדיות תמיד הדגישו את הצורך בהגברת שיתוף הפעולה המסחרי והכלכלי, בעיקר באמצעות עידוד חילופי משלחות סחר. בפגישה בוולטה ב-2007 בין שרי החוץ בהתאמה, הסכימו שתי המדינות "להמשיך את שיתוף הפעולה המתמשך בין שתי המדינות באו"ם ובפורומים בינלאומיים אחרים וכן בדקו את הקשרים הבילטרליים במטרה לחזק את היחסים בין פקיסטן לבין מלטה בכל התחומים, במיוחד מסחר והשקעות".
פקיסטן גם ביקשה את תמיכתה של מלטה ביוזמה של פקיסטן לגישה שוויונית לשוק לאיחוד האירופי באמצעות הסכם סחר חופשי או מנגנון דומה.
הצורך לקחת את היוזמה הדהד גם במהלך פגישתו של ראש ממשלת מלטה ג'וזף מוסקט עם מקבילו הפקיסטני, נוואז שריף, בשולי ישיבת ראשי הממשל ה-24 של חבר העמים (CHOGM) במלטה בנובמבר 2015.
תעופה

חברת התעופה הלאומית של מלטה, אייר מלטה, הוקמה בשנות ה-70 בעזרתה ומומחיותה של פקיסטן אינטרנשיונל איירליינס (PIA).  באותה תקופה, ממשלת מלטה עשתה מספר ניסיונות להקים חברת דגל לאומית בסיוע אפשרי של חברת תעופה זרה מבוססת.
לפיכך, PIA יצאה עם תנאי החוזה הנוחים ביותר ועם תחילתה, הציעה להשקיע 20% במניות. PIA סיפקה צוות ניהול אשר ינהל את חברת התעופה מראשיתה. הדור המוקדם של טייסי אייר מלטה, כמו גם מהנדסי טיסה וקרקע, חייבים את ההכשרה והידע הראשוני שלהם ל-PIA. קבוצות הטירונים הראשונות נשלחו לפקיסטן שם עברו הכשרה מקיפה. שני מטוסי בואינג 720 הוחכרו גם מ-PIA לתקופה של חמש שנים. בשנת 1973, PIA הקצתה מנהל כללי וארבעה מנהלים בכירים לאייר מלטה שיהיו אחראים על השיווק, המימון, הטיסה והפעילות הקרקעית של חברת התעופה.
סחר בבני אדם

בשנת 2002, אזרח מלטזי ממוצא פקיסטני נידון לשבע שנות מאסר במלטה. הוא נמצא אשם בחטיפת 11 תינוקות פקיסטניים שהובאו למלטה לאימוץ.
מאוחר יותר ב-2009, דווח בהרחבה כי רשת סחר בבני אדם פקיסטנית הקימה עסק מצליח במלטה למתן מסמכים בלתי חוקיים לפקיסטנים המבקשים להיכנס ליבשת אירופה. מלטה היא נקודת מעבר מרכזית הלאה לקצה הדרומי של איטליה וספרד. גם סוכנות החקירות הפדרלית של פקיסטן (FIA) אישרה את דרכי הפעולה.
רשת הסחר הזו הביאה בסופו של דבר למעצרים נרחבים. בדצמבר 2002, סירה שהובילה כ-110 פקיסטנים חסרי תיעוד נעצרה על ידי צבא מלטה והנוסעים הבלתי חוקיים נעצרו במסגרת חוק ההגירה. קרובי משפחה של העצורים הפצירו בממשלת פקיסטן לספק סיוע קונסולרי וסיוע אחר.
גיוס כספים לנפגעי שיטפונות

לאחר השיטפונות בפקיסטן ב-2010, ארוחת ערב זכתה בפטרונות של נשיא מלטה לתמיכה וכאות סולידריות עם הקורבנות. יוזמת תמיכה זו בשיטפונות צוטטה כ"ציון דרך בהיסטוריה של יחסי פקיסטן ומלטה". מאז אורגנו מספר גיוסי כספים על ידי חברי האליטה הפוליטית, המגזר התאגידי ותעשיית הבידור של מלטה. נתון משמעותי נוצר כתוצאה ממסע תרומות ביולי 2016 עבור קורבנות המבול שפקד את צפון פקיסטן.
נציגויות דיפלומטיות

מלטה מיוצגת בפקיסטן באמצעות שגרירות איטליה באסלאמאבאד.
פקיסטן מיוצגת במלטה באמצעות שגרירותה בתוניס, תוניסיה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד באטרד.
יצחק שוה

| --- | --- |

 לידה:  14 באוגוסט 1924 קהיר, מצרים
 פטירה:  26 ביולי 2023 (בגיל 98) ישראל
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל, מצרים
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מוסדות:  המרכז למחקר גרעיני שורק 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בנושא הפרדת איזוטופים
 
יצחק שוה (14 באוגוסט 1924, י"ד באב ה'תרפ"ד – 26 ביולי 2023, ח' באב ה'תשפ"ג) היה פיזיקאי ישראלי שהתמחה בפיזיקה גרעינית. הוא עסק גם במקרא ובתלמוד והיה מועמדו של מנחם בגין לנשיאות המדינה.
ביוגרפיה

שוה נולד בקהיר בשנת 1924 למשפחת שויכה (שויקה), משפחת רבנים מפורסמת שהיגרה למצרים מן העיר חלב שבסוריה. בצעירותו למד תורה בישיבת "אהבה ואחווה" מפי אביו, הרב אהרן שויקה, ומפי הרב עובדיה יוסף, לצד השתלמותו בלימודים כלליים. ישראל בן-זאב שלימד אותו בבית הספר כתב עליו: "יצחק היה מבחירי התלמידים, שקדן, חריף, מצטיין בלימודים כלליים ומסור ללימודי קודש. הוא נבחר מטעם ההנהלה לעזור למורים לעברית". לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים נרשם ללימודי כימיה ופיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובמהלך לימודיו התגורר אצל דודתו. במהלך לימודיו התגייס על פי צו המוסדות הלאומיים למשטרה הבריטית כשוטר מיוחד. בקיץ 1947, לאחר שהשלים את לימודיו שב לבית הוריו בקהיר להתכונן לבחינות הגמר. אולם בעקבות פרוץ מלחמת העצמאות הוא נותר במצרים עד שעלה לישראל בינואר 1951. בשנת 1953 הוא התגייס לצה"ל, ולאחר טירונות נשלח ללמד מתמטיקה בבית הספר הטכני של חיל האוויר. לאחר כחודש הועבר לחיל המדע.
בראשית דרכו המדעית עבד מספר שנים במשרד הביטחון וברפא"ל, אך את ניסיונו העיקרי כמדען רכש באוניברסיטת פריז (שם גם כתב את עבודת הדוקטור שלו) ובמרכז למחקר גרעיני - שורק. תחום התמחותו העיקרי היה הפרדת איזוטופים.
שוה היה בעל כישורים טכניים ואף רשם פטנטים אחדים, בהם על מצת חשמלי בתנור גז ועל סוג של סנדלי חבלה (בשיתוף עם שלמה רינגלר).
לקראת סוף תקופת כהונתו של נשיא מדינת ישראל אפרים קציר ב-1978, כשהתברר כי הוא אינו מעוניין בתקופת כהונה נוספת, הציע ראש הממשלה מנחם בגין את שוה כמועמד בבחירות לנשיאות. שוה היה עד אז אלמוני ובתקשורת הובעה ביקורת על הצגת מועמדות של אדם אנונימי, ללא ניסיון ציבורי, לתפקיד הנשיא. לאחר פגישה עם מנחם בגין ב-26 במרץ 1978 הודיע שוה תחילה שמועמדותו בעינה עומדת, אך כעבור יומיים הודיע על פרישה מן המרוץ.
בשנים הבאות התמסר לעשייה ציבורית במסגרת הקהילה וייסד בית כנסת בשכונת מגוריו ברחובות. בשנות חייו האחרונות התגורר בירושלים.
מאמרים תורניים מפרי עטו ראו אור בכתבי העת "מגדים" ו"המעיין", וספרו תלמי שי (ראשי תיבות של תרשימים למסכת יבמות, שווה יצחק; מהדורה שנייה: מעלה אדומים, תשס"ז) יצא בהוצאת "מעליות". הספר נועד לסייע לקהל לומדי מסכת יבמות, ומכלול הקשרים המשפחתיים וההלכתיים הסבוכים המופיעים לאורך המסכת מומחשים בו באמצעות תרשימים מפורטים.
שוה נפטר ב-26 ביולי 2023 והובא לקבורה בהר המנוחות. הוא הותיר אחריו חמישה ילדים וצאצאים רבים. אחיו הוא המתמטיקאי והמילונאי פרופ' יעקב שויקה, מראשי פרויקט השו"ת ופרויקט פרידברג, ואחייניו הם הסופר הרב חיים סבתו והרב שבתי סבתו.
הערות שוליים

↑  ישראל בן-זאב, קווים לדמותו של פרופ' יצחק שווה (שוויקה), מעריב, 19 במרץ 1978
1 2  יחיאל לימור, מי אתה פרופ' יצחק שווה?, מעריב, 17 במרץ 1978
↑  הטוראי יצחק שוויקה, מחיל־האויר, מעריב, 15 במרץ 1978
↑  חירות תתמוך במועמדות פרופ' שווה, דבר, 14 במרץ 1978
↑  תמר זאבי, כל אחד והפטנט שלו, מעריב, 28 בפברואר 1979
↑  תיאור הפטנט באתר Justia.
↑  פרופ' יצחק שווה המועמד של בגין לנשיא המדינה, דבר, 8 במרץ 1978
↑  חנה זמר, לבטל מועמדות שווה, דבר, 21 במרץ 1978
↑  שווה לאחר פגישה עם בגין: ממשיך להיות מועמד, דבר, 27 במרץ 1978
↑  א. כנרתי, נבון ישיב היום בחיוב לאחר ששווה הסיר מועמדותו, דבר, 29 במרץ 1978
↑  יצחק שוה באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007440851705171  ISNI: 0000 0000 6697 073X  LCCN: no99082184  SUDOC: 241973511  VIAF: 297601896   WorldCat (עם VIAF): 297601896
סמל סימן מסחרי

| סמל סימן מסחרי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
™
| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
סמל סימן מסחרי (באנגלית Trademark symbol ⟨™⟩) הוא סימן כתב המסמן סימן מסחרי לא רשום, בניגוד לסמל סימן מסחרי רשום (®). הסימן המופיע לאחר שמו של מותג, מסומן באותיות הלטיניות T ו-M - ראשי תיבות למילים האנגליות TradeMark - ונכתב בכתב עילי (™).
להקלדת הסימן במחשב Alt+0153.
סלטו

סלטו או סאלטו (בספרדית: Salto) היא עיר הבירה של מחוז סלטו שבצפון-מערב אורוגוואי. לפי מפקד אוכלוסין שהתקיים בעיר בשנת 2011, גרים בה 104,028 תושבים. לפיכך היא העיר השנייה בגודלה באורוגוואי.[דרושה הבהרה] בעיר קיים גם נמל תעופה בין-לאומי.
גאוגרפיה

העיר נמצאת 496 ק"מ צפונית-מערבית לעיר הבירה, מונטווידאו, על גדתו המזרחית של נהר ריו אורוגוואי ובסמוך לעיר הגבול הארגנטינאית, קונקורדיה.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אוכלוסייה

גידול האוכלוסייה בעיר:
| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1834: 1,315
1852: 2,882
1908: 19,788
1963: 19,788
1975: 73,897
1985: 80,821
1996: 93,117
2004: 99,072
2011: 104,028
אקלים

| אקלים בסלטו> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בסלטו> ינואר.31.5.18.7.116 | אקלים בסלטו> פברואר.30.3.17.9.132 | אקלים בסלטו> מרץ.27.8.16.0.153 | אקלים בסלטו> אפריל.23.9.12.7.126 | אקלים בסלטו> מאי.20.6.10.0.99 | אקלים בסלטו> יוני.17.1.7.2.81 | אקלים בסלטו> יולי.17.3.7.3.73 | אקלים בסלטו> אוגוסט.19.0.8.0.70 | אקלים בסלטו> ספטמבר.20.8.9.1.107 | אקלים בסלטו> אוקטובר.24.2.11.9.118 | אקלים בסלטו> נובמבר.26.9.14.2.129 | אקלים בסלטו> דצמבר.30.2.17.1.120 | אקלים בסלטו> שנה.24.1.12.5.1,324 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
גלריה

הסכר הגדול של סלטו
מוזיאון הטכנולוגיה של סלטו
תחנת הרכבת של סלטו
קתדרלה בעיר
הערות שוליים

↑  Instituto Nacional de Estadística, Instituto Nacional de Estadística (בספרדית)
↑  "Censos 2011 Cuadros Salto". INE. 2012. אורכב מ-המקור ב-2012-10-10. נבדק ב-25 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Census 2011: Resultados Finales". INE. נבדק ב-25 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566955105171  GND: 7693034-8  LCCN: n82148919  SUDOC: 256668760  VIAF: 124362429   WorldCat (עם VIAF): 124362429 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אורוגוואי ובנושא יישובים באמריקה הדרומית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עבודות שירות

עבודות שירות הוא סוג של עונש שגוזר בית משפט על נאשם בעבירות פליליות. ישנם שני סוגים של עבודות:
נגזרה על הנאשם תקופת מאסר, אותה הוא מרצה בעבודות שירות במקום בכלא.
עונש שירות לתועלת הציבור (של"צ) שמטיל בית משפט ואינו חלופה לעונש מאסר (בשונה מעבודות שירות). לעיתים נקבע של"צ ללא הרשעה בדין.
בשני הסוגים, העבודות נעשות במסגרות ציבוריות או במוסדות ללא כוונת רווח, כגון בתי חולים, מפעלי צדקה, מוסדות לילדים, שיקום לנכים, ארגוני מתנדבים, עבודות ניקיון במקומות ציבוריים וכדומה.
נשיאת מאסר בעבודות שירות

במקרה ובית משפט גזר על אדם עונש מאסר שאינו עולה על תשעה חודשים, יכול בית המשפט להחליט שהנאשם ירצה את העונש כולו או חלקו – בעבודות שירות מחוץ לכותלי בית סוהר. זוהי דרך לריצוי עונש מאסר באמצעות עבודה לתועלת הציבור, שבמהלכה לן המורשע בביתו, אך חלות עליו הגבלות שונות. בהקשר המאסר עונש זה קל יותר מאשר מאסר בפועל אך עובד השירות מתמודד עם קשיים אחרים ובהם חשיפה לנושים, לחץ בני המשפחה, עומס כלכלי ועוד. לעניין הרישום הפלילי, תקופה של עבודות שירות נחשבת כמאסר. עובד השירות אינו זכאי לשכר, אך יכול שיהא זכאי לקצבת הבטחת הכנסה.
הליך זה הונהג בישראל החל משנת 1987, ושירות בתי הסוהר מופקד על ביצועו. בשנת 2002 הועסקו כ-1750 עובדי שירות אצל כ-430 מעסיקים, ובהם בתי חולים, בתי אבות, מוסדות לילדים ועוד. בשנת 2012 ריצו מאסר בעבודות שירות כ-2,100 מורשעים.
כוונת המחוקק הייתה שעבודות שירות יושתו על עבריינים שלא עברו עבירות חמורות ושאינם בעלי עבר פלילי מכביד. בפועל נשלחים לרצות עונש זה עבריינים בעלי רקע מגוון לרבות בעלי עבר פלילי עשיר, סוחרי סמים, עברייני מין, ואפילו מי שבעברם עבירות של פגיעה בחיי אדם.
במקרים של הפרות משמעת במסגרת ביצוע עבודות השירות רשאי קצין שירות בתי הסוהר להורות על ריצוי יתרת ימי העונש במאסר ולא בעבודות שירות.
שירות לתועלת הציבור (של"צ)

"שירות לתועלת הציבור" (של"צ) הוא שירות ללא מאסר. בית המשפט שהרשיע אדם, ולא הטיל עליו עונש מאסר בפועל, רשאי לחייבו לבצע, בשעות מתואמות וללא שכר, פעולה או שירות לתועלת הציבור או הזולת, למשך תקופה, למספר שעות ובהתאם לתוכנית (כיום בין 40–250 שעות בשנה). שירות המבחן במשרד העבודה והרווחה אחראי על תכנונו, ארגונו והפעלתו של השירות. העבודות לתועלת הציבור הוספו לחוק העונשין בשנת 1979 במטרה לגוון את אפשרויות הענישה הנתונות בידי בתי המשפט.
במקרים מסוימים, החוק מסמיך את בית המשפט לסיים הליך פלילי ללא הרשעה. במקרה זה אינו מרשיע את הנאשם או שהוא מבטל את ההרשעה – ומטיל עליו עבודות שירות לתועלת הציבור. תוצאה של ביטול הרשעה (או הימנעות ממנה) היא חריגה, ובית המשפט מגיע אליה רק במקרים בהם השתכנע, שהנזק שעלול להיגרם לנאשם אם יורשע גדול מאוד, והוא בלתי מידתי בהשוואה לנזק שייגרם לציבור אם ההליך יסתיים ללא הרשעה.
על פי החוק, שירות לתועלת הציבור אינו ניתן יחד עם עונש מאסר בפועל. בשנת 2004 פסק בית המשפט העליון שאם השירות לתועלת הציבור ניתן יחד עם עונש אחר, לא ניתן להטיל במקומו עונש אחר, גם אם לא בוצע. בעקבות זאת שונה החוק ונקבע בו במפורש שניתן לתת עונש אחר במקום שירות לתועלת הציבור שלא בוצע, גם אם השירות ניתן במקביל לעונש אחר. בשנת 2012 קבע בית המשפט העליון שכאשר נאשם כבר ביצע שירות לתועלת הציבור לא ניתן בערעור להחמיר בעונשו ולהטיל עליו מאסר בפועל.
המטרה של עבודות שירות

המרת מאסר בעבודות שירות משרתת מטרות ערכיות, וגם מטרות מעשיות.
ברמה המעשית היא מאפשרת להקטין את הצפיפות בבתי הסוהר ולהוזיל את עלויות הענישה.
ברמה הערכית, מאפשרת לשקם את הנאשם, ולאפשר לו לחזור לחיים תקינים ללא החוויה השלילית של המאסר בכלא. מאחר שמטרת הענישה אינה רק גמול ונקמה, מציעה החברה לאנשים אשר חטאו את האפשרות של נשיאה בעונש בדרך אשר תועיל גם לציבור ותאפשר לו להפנים את העונש ולא לשוב לדרך של פשיעה.
בדרך כלל עבודות אלה ניתנות לאנשים שאינם עבריינים סדרתיים ומסוכנים לציבור, שהעבירות בהן הואשמו אינן חמורות, וישנן נסיבות אישיות המצדיקות עבודות שירות.
הערות שוליים

↑  סעיף 51ב לחוק העונשין
↑  סימן ב'1 בפרק ו' לחוק העונשין, תשל"ז-1977: נשיאת מאסר בעבודת שירות
↑  סעיף 51ה לחוק העונשין
↑  קצבה למי שנשפט לעבודות שירות - הבטחת הכנסה | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
↑   חן מענית, תשעה חודשי עבודות שירות נגזרו על אריה שיף, שירה למוות בפורץ לרכבו, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2021
↑  רע"ב 4982/14 אלברט זולונוב נ' מדינת ישראל
↑  סימן ד'1 בפרק ו' לחוק העונשין, תשל"ז-1977: שירות לתועלת הציבור
↑  ראו גם סעיף 192 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982
↑  דנ"פ 1558/03 מדינת ישראל נ' חליל פאוזת אסד
↑  רע"פ 6374/08 אלון גנני נ' מדינת ישראל
| ערכים העוסקים בענישה |
| --- | --- | --- |
| ענישה | ענישה • ענישה בישראל • ענישה במדינות העולם • עונש מוות בארצות הברית (עונש מוות לקטינים בארצות הברית) • עונש מוות ברוסיה |  |
| סוגי ענישה | חרם חברתי • מבחן וטיפול בקהילה • קנס • פיצוי הקורבן • מאסר עולם • עבודות שירות • מעצר מנהלי • מאסר • בית סוהר • ענישה גופנית • גלות • עונש מוות |  |
| גופי הטלת ענישה | בית משפט • בית דין צבאי • דין משמעתי • בית דין שדה • משפט חברים • חבר מושבעים • חבר מושבעים גדול • וואר דיר • איון על ידי מושבעים |  |
| מקור הסמכות לענישה | חוק • תקנון • משמעת • מצווה |  |
| תופעות המצריכות ענישה | סטייה חברתית • עבירה |  |