היישוב הישן
הערות שוליים

↑  ראו למשל: בן-ציון דינור (עורך), ספר תולדות ההגנה, א, חלק ראשון. תל אביב: תשכ"ה, עמ' 28. ישראל ברטל, ‏'ישוב ישן' ו'ישוב חדש' - הדימוי והמציאות, קתדרה 2, אלול תשל"ו. מרדכי אליאב, הקדמה, ספר העלייה הראשונה, א, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשמ"ב-1982, עמ' יא-יב.
↑  ישראל ברטל, "היישוב הישן", עת־מול, פברואר 1995, כ', 3 (119).
↑  יהושע בן-אריה, מבוא, בתוך: אמנות ואומנות בארץ-ישראל במאה הי"ט, ירושלים: הוצאת מוזיאון ישראל, 1964, עמ' 10-9.
1 2  ברטל (תשל"ו)
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 631.
↑  המגמות הדמוגרפיות בארץ ישראל 1800-2007, יעקב פייטלסון, המכון לאסטרטגיה ציונית, 2008, עמ' 13.(הקישור אינו פעיל, 3 במרץ 2017)
↑  יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה בימי השלטון העות'מאני, עמ' 25.
↑  על פי יהושע בן-אריה, מבוא, אמנות ואומנות, עמ' 14. הנ"ל, עיר בראי תקופה, ירושלים במאה ה-19, א, ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשל"ז-1977, עמ' 318, 403
↑  R. Bachi The Population of Israel, the
Institute of Contemporary Jewry, the
Hebrew University & the
 Demographic Center, the Prime Minister's Office, Jerusalem 1974, pp.32
↑  יצחק בן-צבי, ארץ ישראל ויישובה, עמ' 350.
↑  המגמות הדמוגרפיות בארץ ישראל 1800–2007, יעקב פייטלסון, המכון לאסטרטגיה ציונית, 2008, עמ' 12-13.
↑  Palestine, Israel & the Arab-Israeli Conf
lict, A Primer, The Land and the People,
by Joel Beinin & Lisa
 Hajjar, Middle East Report, http
//www.merip.org/palestin
e-israel_primer/intro-
pal-isr-primer.html
19
 Population of Palestine, The Population of
 Palestine Prior to 1948, Population of
Ottoman Palestine,
 MideastWeb
↑  ראו: יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה, עמ' 123–136, 337.
↑  על משפחת עבו(הקישור אינו פעיל, 16.5.2021), באתר משפחת עבו.
↑  ראו: מרדכי אליאב, ארץ-ישראל ויישובה במאה הי"ט, 1777-1917, ירושלים: הוצאת כתר, 1978, עמ' 56-49.
↑  קובץ שירי יואל משה סלומון בעריכת פנחס גרייבסקי
↑  יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה, עמ' 265-267.
↑  יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה, עמ' 299.
↑  יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה, עמ' 302.
↑  סיכוני רעידת אדמה במדינת ישראל - ד"ר אבי שפירא, באתר ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה.
↑  יצחק בן-צבי, ארץ ישראל ויישובה, עמ' 301.
↑  ראו: יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה, עמ' 299.
↑  שמחה מזאלזיץ, ספורי ארץ הגליל, בתוך: מסעות ארץ ישראל, עמ' 382.
↑  יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה בימי השלטון העות'מאני, עמ' 303, 401.
↑  בן-אריה, עיר בראי תקופה, עמ' 369-362.
↑  יהושע בן-אריה, מבוא, בתוך: אמנות ואומנות בארץ-ישראל במאה הי"ט, ירושלים: הוצאת מוזיאון ישראל, 1979, עמ' 10-9.
↑  נתן שור בספריו "תולדות עכו", "תולדות ירושלים", "תולדות ארץ ישראל" עמ' 229
↑  ו"ב לואיס, סבלות האשכנזים הראשונים בירושלים, בתוך: אברהם יערי (עורך),זכרונות ארץ ישראל, רמת גן: הוצאת מסדה, 1947, עמ' 121.
↑  אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, עמ' 122–123.
↑  זכרונות מפי רבי יעקב שאול אלישר, ראשית התחדשות היישוב היהודי ביפו, בתוך: אברהם יערי (עורך), זכרונות ארץ ישראל, א, רמת גן, הוצאת מסדה, 1974, עמ' 147-146.
↑  שכונות מבוצרות בירושלים, ספר תולדות ההגנה, (עורך: בן ציון דינור), א, א, עמ' 32.
↑  אליעזר הלוי (עורך), ספר הזכרונות לסיר משה מונטיפיורי ורעייתו יהודית, (תרגום: י"ח טביוב), ורשה תרנ"ט, עמ' 65-64.
↑  יהודה ואלך, מראשית ההתיישבות ועד קום המדינה, אטלס כרטא לתולדות ארץ ישראל, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 16.
↑  א' כהן, יהודים בבית המשפט המוסלמי, המאה ה-19, עמ' 149.
↑  יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה בימי השלטון העות'מאני, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשט"ו, עמ' 408.
↑  אריה מורגנשטרן, משיחיות ויישוב ארץ ישראל, ירושלים, הוצאת יד בן-צבי, תשמ"ה, עמ' 196-190.
↑  ישראל ברטל, תוכניות ההתיישבות מימי מסעו השני של מונטיפיורי לארץ ישראל (1839), שלם, ב, תשל"ו, עמ' 296-231.
↑  תל אביב ואתריה, אריאל, 48-49, מרץ 1987, עמ' 57
↑  יוסף גלס, ‏יוסף נבון ביי – מעורבותו בפיתוח ארץ-ישראל בשלהי המאה הי"ט, קתדרה 66, דצמבר 1992, עמ' ?
↑  יצחק בן-צבי, האם הייתה התיישבות יהודית בארטס?, דבר, 3 ביוני 1938
↑  ד"ר לוריא, פרייסען, המגיד, פסקה אחרונה, 27 במאי 1863
↑  ש. אטינגר, תולדות עם ישראל - בעת החדשה, 1969, עמ' 201–203
↑  ישראל קלויזנר, רבי חיים צבי שניאורסון : ממבשרי מדינת ישראל", ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ג 1973, עמ' 41.
↑  הרב מאיר אוירבך והרב ידידיה רפאל אבולעפיה.
↑  אברהם בן יעקב, ירושלים בין החומות, עמ' ?
↑  בן-אריה, עיר בראי תקופה, עמ' 155.
↑  חנה רם, ‏מחלוקת בקרב הנהגת העדה היהודית ביפו, קתדרה 64, יולי 1992, עמ' ?
↑  ראו: יהושע בן-אריה, עיר בראי תקופה, א, עמ' 430-425.
↑  בן-אריה, עיר בראי תקופה, ב, עמ' 239-209.
↑  ראו: יהושע בן אריה, עיר בראי תקופה, עמ' 235.
↑  הנ"ל, ‏השכונות היהודיות שנבנו בירושלים שמחוץ לחומות בשנות השמונים של המאה הי"ט, קתדרה 2, אלול תשל"ו, עמ' 58-20.
↑  איטה ילין (בתו של יחיאל מיכל פינס), בית יחיאל מיכל פינס בירושלים, בית חרושת לרעפים במוצא, בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך א', פרק ל"ז
↑  פרידמן, עמ' 7.
↑  יוסף שלמון, 'היישוב האשכנזי העירוני בארץ ישראל (1903-1880)', עמ' 545.
↑  מרדכי אליאב, ארץ-ישראל ויישובה במאה הי"ט, 1917-1777, ירושלים: כתר הוצאה לאור, 1978, עמ' 414.
↑  בן-אריה, עיר בראי תקופה, ב, עמ' 171.
↑  ליאו מוצקין, 'היהודים בארץ ישראל', (הרצאה בקונגרס הציוני השני, 1898), ספר מוצקין, ירושלים: ההנהלה הציונית והנהלת הקונגרס הציוני העולמי תרצ"ט-1939, עמ' 23–26. הציטטה הובאה בתוך: שמואל נח אייזנשטדט, חיים אדלר, רבקה בר-יוסף, ראובן כהנא, ישראל - חברה מתהווה, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ב-1972, עמ' 15.

מנחם פרידמן, חברה במשבר לגיטימציה: היישוב הישן האשכנזי, 1917-1900, בתוך: תולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל מאז העלייה הראשונה, א, ב, ירושלים: הוצאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשס"ג-2002, עמ' 138-1.
↑  יהושע בן-אריה, מבוא, בתוך: אמנות ואומנות בארץ-ישראל במאה הי"ט, עמ' 10. הנ"ל, עיר בראי תקופה, ב, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, עמ' 631.
(לפי הערתו של המחבר, אלו אומדנים, שאינם מלאים או מופרזים)
↑  יהודה גרזובסקי, השילוח, 1897, עמ' 440.
↑  יצחק בצלאל, נולדתם ציונים: הספרדים בארץ ישראל בציונות ובתחייה העברית בתקופה העות'מאנית, הוצאת יד בן צבי, 2007, עמ' 119-162.
↑  יוסף שלמון, 'היישוב האשכנזי העירוני בארץ ישראל (1903-1880)', בתוך: משה ליסק, גבריאל כהן (עורכים), תולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל מאז העלייה הראשונה, התקופה העות'מאנית, חלק ראשון, ירושלים: הוצאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, מוסד ביאליק, תש"ן-1990, עמ' 60.
↑  שלמון, 'היישוב האשכנזי העירוני בארץ ישראל (1903-1880)', עמ' 609.
↑  שלמון, עמ' 612-611.
↑  רחל ינאית, אנו עולים, תל אביב, הוצאת עם עובד, תשכ"ב, עמ' 132.
↑  בן-אריה, עיר בראי תקופה, ב, עמ' 608-605.
↑  דברי פתיחה לאם המושבות פתח תקווה, ג. קרסל, הוצאת עיריית פתח תקווה, תשי"ג
↑  ראו למשל: מרדכי אליאב, הקדמה, ארץ ישראל ויישובה במאה הי"ט, 1917-1777, ירושלים: הוצאת כתר, 1978, עמ' יא-יד.
↑  יהושע קניאל, ‏המונחים 'יישוב ישן' ו'יישוב חדש' בעיני בני הדור (1882 - 1914) ובעיני ההיסטוריוגרפיה, קתדרה 6, דצמבר 1977, עמוד 12.
↑  יהושע קניאל, ‏המונחים 'יישוב ישן' ו'יישוב חדש' בעיני בני הדור (1882 - 1914) ובעיני ההיסטוריוגרפיה, קתדרה 6, דצמבר 1977,

חנה הרצוג, ‏המושגים 'יישוב ישן' ו'יישוב חדש' בהארה סוציולוגית, קתדרה 32, יולי 1984,

ישראל ברטל, ‏'ישוב ישן' ו'ישוב חדש' - הדימוי והמציאות, קתדרה 2, אלול תשל"ו,

מנחם פרידמן, חברה ודת: האורתודוקסיה הלא-ציונית בארץ-ישראל: תרע"ח-תרצ"ו/1936-1918.
↑  יוסף שלמון, תולדות היישוב, האקדמיה הלאומית, עמ' 606-605.
↑  הרצוג (1984), ברטל (תשל"ו)
↑  ביקורת (התקופה העות'מאנית, כרך ראשון): מרגלית שילה, ‏נדבך חדש בכתיבת תולדות היישוב, קתדרה 58, דצמבר 1990, עמ' 69-60.
↑  ביקורת: עמנואל אטקס, ‏בין דת לכלכלה: לדמותו של 'היישוב הישן' בראשית המאה העשרים, קתדרה 106, דצמבר 2002, עמ' 193-189
↑  ביקורת: דבורה ברנשטיין, ‏החוויה הנשית כאלטרנטיבה להבנת חברת הלומדים של היישוב הישן, קתדרה 106, דצמבר 2002, עמ' 199-194.
↑  ביקורת: בת-שבע מרגלית-שטרן, ‏פשט מתוק מדבש, קתדרה 118, ינואר 2006, עמ' 184-177.
↑  ביקורת: יעקב ברנאי, ‏'היישוב הישן', קתדרה 75, אפריל 1995, עמ' 178-174
↑  ביקורת: ישראל פריידין, ‏היסטוריה או דמוגרפיה?, קתדרה 54, דצמבר 1989, עמ' 95-92.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012944470005171 
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה, 1865
פמליית וילהלם השני, קיסר גרמניה בירושלים, 1898
שלושה יהודים בלבוש אופייני; מימין לשמאל: שני אשכנזים בלבוש חסידי ותלמיד חכם ספרדי. ירושלים, 1890.
איור מעובד של משכנות שאננים, המאה ה-19
טבריה והכנרת, בציורו של אדריאן אגרון, בשנת 1837
בתי ניסן ב"ק, שכונה יהודית ליד שער שכם, 1925
שער הגיליון הראשון של חבצלת, עיתונם של ישראל ב"ק וישראל דב פרומקין, 3 ביולי 1863, י"ד באב תרכ"ג.
ליד נמל יפו, 1873
איגרת תודה של חברי "פתח תקווה" בירושלים אל מנהל בית הספר החקלאי מקוה ישראל ונציג חברת "כל ישראל חברים", שמואל הירש, אלול תרמ"ד, ספטמבר 1884
הצבי, אחד מעיתוניו של אליעזר בן יהודה שיצא לאור בירושלים. צילום שער משנת תרמ"ה (1885)
יהודים ספרדים, שנות התשעים של המאה ה-19
בית הכנסת העתיק מוצא, שנות התשעים של המאה ה-19
שער יפו בחומת העיר העתיקה בירושלים, 1898 בערך
מטבע של 500 קורוש ששוויין 5 לירות של האימפריה העות'מאנית, המאה ה-19


מראה ירושלים מהר הזיתים, 1900. הצילום נצבע בשיטת פוטוכרום
מתפללים בבית הכנסת הספרדי "רבי יוחנן בן זכאי", בין חומות העיר העתיקה, 1893
"לוח שמירה לבית" מאת האומן משה בן יצחק מזרחי איש ירושלים, בסביבות 1900
כלי אחסון, חלקם בשימוש שניוני, במוזיאון חצר היישוב הישן