stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרידריך השמיני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג
ביוגרפיה

פרידריך נולד ב-6 ביולי 1829 באוגוסטנבורג, לכריסטיאן אוגוסט השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג וללואיזה סופיה אף דנסקאולד-סמסו, בתם של כריסטיאן קונרד, רוזן דנסקאולד-סמסו ויוהנה קאס אף מור.
משפחתו של פרידריך הייתה מיוחסת למשפחת המלוכה הדנית, ומשפחתו טיפחה אותו על מנת שיהא בעתיד מלך דנמרק. אולם, מכיוון שמשפחתו הייתה גם ממוצא גרמני, העדיפו הדנים על פניו את כריסטיאן, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג בתור היורש. מאידך, בשלזוויג-הולשטיין הגרמנית הוכרה תביעתו של פרידריך, משום שנהג בהם החוק הסאלי. בשנת 1848 פרצה מלחמת שלזוויג הראשונה, שבה קיבל אביו כריסטיאן אוגוסט השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג תמיכה מפרוסיה וממדינות הקונפדרציה הגרמנית, אולם בשנת 1851 חתמה פרוסיה על הסכם שלום עם דנמרק, ומיד לאחר מכן כבשו הדנים את הדוכסויות.
ב-8 במאי 1852 נחתם חוזה לונדון, שעל פיו נבחר כריסטיאן, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג להיות היורש בכוח לכתר לאחר פרדריק השביעי, מלך דנמרק, ובנוסף נקבע פיצוי כספי לאביו כריסטיאן אוגוסט השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג בתמורה לוויתור על תביעותיו לשליטה בדוכסויות. אולם, פרידריך והלאומנים הגרמנים טענו שאביו לא היה יכול לוותר על טענתו לדוכסויות, ופרידריך הפך לסמל תנועת העצמאות הלאומית הגרמנית בשלזוויג-הולשטיין.
ב-11 בספטמבר 1856 התחתן פרידריך עם אדלהייד, נסיכת הוהנלוהה-לנגנבורג, בתם של ארנסט הראשון, נסיך הוהנלוהה-לנגנבורג ופאודורה, נסיכת ליינינגן, ממנה נולדו לו 7 ילדים.
בנובמבר 1863 מת פרדריק השביעי, מלך דנמרק, ופרידריך תבע את השלטון בדוכסויות שלזוויג-הולשטיין. טענתו של פרידריך התבססה על החוק הסאלי, אולם הדנים דחו אותה וכריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק חתם תחת לחץ על חוקה, שהשאירה את שלזוויג תחת שלטון דני.
אוטו פון ביסמרק השתמש בסיבוך הפוליטי שנוצר, ופתח במלחמה יחד עם האימפריה האוסטרית, על מנת לכבוש את שלזוויג-הולשטיין. עד מהרה נכבשו הדוכסויות מידי הדנים, ופרידריך התקבל בתשואות בכניסתו לקיל. בהסכם וינה (אוקטובר 1864), סופחו הדוכסויות לפרוסיה ולאוסטריה, ופרוסיה אשר לא נטתה לאפשר את הקמתה של מדינה גרמנית חדשה, הטילה על פרידריך תנאים שלא אפשרו לו לקבל את השלטון בדוכסות. עד מהרה התגלע סכסוך בין אוסטריה לפרוסיה, ובשנת 1866 פרצה מלחמת אוסטריה–פרוסיה שהסתיימה בניצחון פרוסי, ובשלום פראג, אשר סיים את המלחמה, סופחו הדוכסויות לממלכת פרוסיה.
לאחר המלחמה התיישב פרידריך בעיר גותה, ובמהלך מלחמת צרפת–פרוסיה שירת פרידריך במטה של פרידריך, נסיך הכתר של פרוסיה. בהמשך הקים פרידריך מפעל לעיבוד ברזל, וב-14 בינואר 1880 מת פרידריך בויסבאדן, ובנו ארנסט גינתר, דוכס שלזוויג-הולשטיין ירש את תאריו.
משפחתו

ב-11 בספטמבר 1856 התחתן פרידריך עם אדלהייד, נסיכת הוהנלוהה-לנגנבורג, בתם של ארנסט הראשון, נסיך הוהנלוהה-לנגנבורג ופאודורה, נסיכת ליינינגן, ממנה נולדו לו 7 ילדים:
פרידריך, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (1857–1858)
אוגוסטה ויקטוריה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (1858–1921), התחתנה עם וילהלם השני, קיסר גרמניה
קרולינה מתילדה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (1860–1932), התחתנה עם פרידריך פרדיננד, דוכס שלזוויג-הולשטיין
גרהרד, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (1862)
ארנסט גינתר, דוכס שלזוויג-הולשטיין (1863–1921)
לואיזה סופיה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (1866–1952), התחתנה עם פרידריך לאופולד, נסיך פרוסיה
פאודורה אדלהייד, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (1874–1910)
מאקי (מסע בין כוכבים)

ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", המאקי (באנגלית: the Maquis) הוא ארגון צבאי-טרוריסטי מהמאה ה-24, הכולל בעיקר בני-אדם ובאג'ורנים, אשר הופיע לראשונה בשנת 1994 בפרק "The Maquis" של סדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9". לאחר מכן, הקבוצה הופיעה הן בפרקי "מסע בין כוכבים: הדור הבא" והן בפרקי "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
שמם מתייחס ללוחמי הגרילה הצרפתים שנלחמו בנאצים במלחמת העולם השנייה ונקראו אף הם מאקי.
רקע

הקונספט של המאקי הוצג לראשונה על ידי היוצרים של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", על מנת שיוכלו להשתמש בהם ככלי בעלילת הסדרה החדשה "מסע בין כוכבים: וויאג'ר", אשר צפויה להתחיל את שידוריה בשנת 1995. כפי שג'רי טיילור ציין: "ידענו שאנחנו רוצים לכלול אלמנט חתרני בוויאג'ר, ושהתוכנית תכלול ספינת חלל שמכילה הן אנשי צי הכוכבים והם לוחמי חופש אידיאליסטים אשר הפדרציה מתייחסת אליהם כאל פורעי-חוק [כלומר, המאקי]". מסיבה זו, החליטו יוצרי "מסע בין כוכבים" ליצור סיפור רקע למאקי במספר פרקים של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" ו"מסע בין כוכבים: הדור הבא", והם קראו להם בשמם של לוחמי גרילה צרפתים ממלחמת העולם השנייה - המאקי. בעוד דמותו החוזרת של מייקל אדינגטון (בגילומות של קנת' מרשל) ב"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" היא של חבר המאקי, "וויאג'ר" כללה שלושה חברי מאקי כדמויות ראשיות קבועות: צ'אקוטי (רוברט בלטרן), ססקה (מרת'ה האקט) וב'אלאנה טורוס (רוקסן דוסון), כמו כן גם את טום פריס (רוברט דאנקן מק'ניל), דמות קבועה אשר נתפס ונכלא על הצטרפות למאקי.
על פי העלילה הבדיונית של יקום "מסע בין כוכבים", המאקי נוצרו במאה ה-24, לאחר שנחתם הסכם שלום בין הפדרציה המאוחדת של הכוכבים לבין האיחוד הקרדאסי, אשר הגדיר מחדש את האזור המפורז בין שתי המעצמות, ואשר הביאו לוויתור, מצד שני הצדדים, על מספר כוכבי לכת - חלקם מיושבים, לטובת הצד השני. אף על פי שלמתיישבים אזרחי הפדרציה הוצעה האפשרות להעתיק את מקום מגוריהם למקומות אחרים, בתוך שטח הפדרציה, חלקם התעקשו להישאר בבתיהם, וכך, למעשה, עברו לחיות תחת ריבונות האיחוד הקרדאסי. חלק ממתיישבים אלו הקימו את המאקי, על מנת להגן על עצמם מפני תוקפנות קרדאסית, מאחר שלא קיבלו תמיכה רשמית מהפדרציה, שחששה להפר את הסכם השלום עם הקרדאסים, מה שעלול להוביל למלחמה.
עלילה > חלל עמוק 9

כבר בעונות המוקדמות, צוות תחנת החלל חלל עמוק 9 נאלץ להתמודד עם מחתרת הכוללת בעיקר בני-אדם ובאג'ורנים, המכונה "המאקי". הרקע העלילתי לכך נמצא כבר בעונותיה המאוחרות של הדור הבא, בפרק שבו מתיישבים אינדיאנים מסרבים לעזוב את המושבה שלהם, כאשר הפדרציה מוותרת על ריבונותה בכוכב זה לטובת הקרדאסים, במסגרת הסכם שלום.
סיפורי המאקי מהווים דוגמה לכך ש-"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" נוטה לעסוק בנושאים אפלים יותר, לעומת קודמותיה: המאקי הם אזרחים של הפדרציה, אשר נוטלים לידיהם נשק כנגד קרדאסיה על מנת להגן על בתיהם. חלק מהם, כגון קאלוין הדסון, ידיד ותיק של קומנדר סיסקו, מייקל אדינגטון, אשר עורק משירותו על חלל עמוק 9, ואף רו לארן ותומאס רייקר (שכפול של ויליאם רייקר מהסדרה הדור הבא) - הם כולם קציני צי הכוכבים, אשר באופן בלתי חוקי סייעו לספק למאקי נשק וטכנולוגיה שהם יכולים להשתמש במאבקם.
שינוי הכיוון של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", הקוראת תיגר כנגד ערכים מסורתיים של "מסע בין כוכבים", בא לידי ביטוי דרמטי בדברים הבאים, אותם אומר אדינגטון לסיסקו:
כל אחד צריך לרצות להיות בפדרציה. אף אחד לא עוזב את גן עדן. במובנים מסוימים, אתם אפילו יותר גרועים מהבורג. לפחות הם מספרים לך על התוכניות שלהם להטמיע אותך. אתם מטמיעים אנשים, והם אפילו לא יודעים את זה.
במשך שנים המאקי תקפו את הקרדאסים, אשר נלחמו בהם אך לא הצליחו להביס אותם. בכמה מפרקי "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", בהם מתוארות עלילות המאקי, בתחילה, הפדרציה מתערבת במלחמתם בקרדאסים, ומסייעת לאחרונים בשמירה על הסכם השלום. אולם בשנים מאוחרות יותר, כאשר האיחוד הקרדאסי מאחד כוחות עם הדומיניון להילחם בפדרציה ובני-בריתה, הדומיניון מסייע לצבא קרדאסיה להשמיד את המאקי (שנת 2373).
עלילה > וויאג'ר

על פי סיפור הרקע של הסדרה "מסע בין כוכבים: וויאג'ר", ספינת החלל וויאג'ר נשלחת לאתר ספינת מאקי, במטרה לעצור אותם, אולם חייזר מרביע דלתא, בקצה השני של גלקסיית שביל החלב, כופה על צוותי שתי הספינות לשתף פעולה ולעבוד יחדיו, על מנת לשרוד מול איומים של גזעי חייזרים אחרים, כמו הקייזון.
דמויות בולטות

מייקל אדינגטון
קאלוין הדסון
ב'אלאנה טורוס
ססקה
טום פריס
צ'אקוטי
רו לארן
תומאס רייקר
הערות שוליים

↑  מהמילה הצרפתית Maquis (מבוטא /mɑːˈkiː/).
1 2  Erdmann, Terry J. (2000). Star Trek: Deep Space Nine Companion. Pocket Books. Page 134.
| מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 |
| --- | --- | --- |
| יוצרי הסדרה | ריק ברמן • מייקל פילר • על-פי "מסע בין כוכבים" מאת ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | אייברי ברוקס • רנה אוברז'ונואה • מייקל דורן • טרי פארל • ניקול דה בור • סירוק לופטון • קולם מיני • ארמין שימרמן • אלכסנדר סידיג • נאנה ויזיטור |  |
| דמויות ראשיות | בנג'מין סיסקו • אודו • וורף • דקס (ג'דזיה דקס • אזרי דקס) • ג'ייק סיסקו • מיילס או'בריאן • קווארק • ג'וליאן באשיר • קירה נריס |  |
| דמויות משנה | וין אדאמי • גאורון • אילם גארק • דוקאט • ואיון • מרטוק • נוג • רום • תומאס רייקר • ויק פונטיין • אישקה |  |
| גזעי חייזרים | באג'ורנים • ברין • ג'מהדאר • בורג • וורטה • טריל • משתנים • פרנגי (אנ') • קרדאסים • קלינגונים • רומולאנים |  |
| מושגים | דיפאיינט • הדומיניון • הולודק • חור התולעת • חלל עמוק 9 • טרנספורטר • יקום המראה • מאקי • מדור 31 • מלחמת הפדרציה-דומיניון • משכפל • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • הקרב בוולף 359 • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| פרקים בולטים | Duet • The Visitor • Rejoined • Trials and Tribble-ations • Far Beyond the Stars • In the Pale Moonlight • It's Only a Paper Moon • Emissary |  |
| סרט תעודי | What We Left Behind: Looking Back at Deep Space Nine |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים |  |
מניפולציה ישירה

הסבר קולי על מניפולציה ישירה
מניפולציה ישירה (באנגלית: Direct Manipulation) היא גישה לאינטראקציה בין אדם למחשב שבה האדם מפעיל את המחשב דרך עצמים (objects) כאשר העצמים והפעולות מיוצגים על מסך המחשב באופן רציף והפעולות הפיזיות של האדם על העצמים הן מהירות, מתווספות, ניתנות לשינוי, וזוכות למשוב מידי ומתמשך. למשל, גרירת צלמית המייצגת קובץ במחשב ושחרורה לתוך פח האשפה זוהי מניפולציה ישירה שבה ניתן לראות באופן רצוף את תנועת הקובץ על המסך עד הגיעו לפח וזאת במקביל לפעולה הידנית של האדם עם לחיצה על העכבר (קליק שמאלי) והזזת העכבר על פני משטח עבודה פיזי עד לשחרור כפתור העכבר. לעומת מניפולציה ישירה, ניתן היה לבטל את הקובץ בעזרת פקודות מחשב לביטול קבצים בציון שם הקובץ ומיקומו.
רקע

המושג מניפולציה ישירה פורסם בתחילת שנות התשעים. המושג הוטבע על ידי בן שניידרמן ב-1982 והורחב בידי החוקרים אדווין הצ'ינס, ג'יימס ד. הולן ודונלד נורמן ב-1985. בימים ההם שלטה מטפורת שולחן העבודה (Desktop Metaphor) ומכאן השימוש הנפוץ של מונחים של חלונות, צלמיות, ואמצעי הצבעה כמו עכבר שמשחקים תפקיד מרכזי ביישום של מניפולציה ישירה. יישומים אחרים מחוץ לעולם של שולחן העבודה ידונו בהמשך. כאמור, בן שניידרמן הדגיש את הייצוג הרציף של הפעולה והעצם המופעל, כמו גם את השינויים האינקרמנטליים והמשוב החזותי. לעומת שניידרמן, החוקרים הצ'ינס, הולן ונורמן מדגישים את הרגשת המעורבות של המשתמש שנובעת מההפעלה הבלתי אמצעית של עצמים לעומת תקשורת עם מחשב מבוססת פקודות.
ניתן להבין את החשיבות של מניפולציה ישירה לאור מודל נורמן לאינטראקציית אדם-מחשב המתאר את פעילות המשתמש כזרוע אחת של ביצוע וזרוע שנייה של הערכה על סמך משוב. במניפולציה ישירה זרוע ההערכה מתאחדת עם זרוע הביצוע לפעולה רציפה והרמונית המתבצעת על עצם אחד שבו גם מוצג המשוב. כיוון שיש מוקד אחד אליו מרוכזים משאבי המשתמש, קל יותר לבצע את הפעולה ויש סבירות גדולה יותר למעורבות גבוהה יותר.
השימוש במניפולציה ישירה תורם לחוויית המשתמש לתחושת השליטה אצל המשתמש (מקור השליטה פנימי). למשל - שימוש במניפולציה ישירה להגברת עוצמת קול באמצעות הזזת פקד על גבי סרגל העוצמה. המשתמש שולט בגובה הצליל בזמן אמת על סמך בדיקה של התוצאה המיידית של העלאת והורדת סרגל העוצמה. קביעת העוצמה ללא מניפולציה ישירה הייתה יכולה להתבצע על ידי קביעת מספר של גובה הצליל מתוך סקאלה נתונה. אבל למשתמש הייתה במקרה כזה תחושת שליטה נמוכה בהתאמת גובה הצליל בדיוק על פי רצונו. ("ניחוש" שגובה צליל מסוים יתאים לרצונו, ורק אחרי קביעת המספר, בדיקה האם גובה הצליל אכן תואם את רצונו. זאת לעומת מניפולציה ישירה, בה ניתן לשמוע את גובה הצליל המשתנה, תוך כדי תנועה, ולעצור ברגע שמתאים - ללא מתן חשיבות למספר שמייצג את גובה הצליל).
שימושים במושג מניפולציה ישירה

מלכתחילה, השימושים הנפוצים של מניפולציה ישירה בעיצוב אינטראקציית אדם מחשב התרכזו בעולם של מחשב עם מקלדת ועכבר כפי שתואר לעיל במקרה של ביטול קובץ. עם התפתחות הטכנולוגיות האינטראקטיביות והשימוש הגובר במגוון יישומים, התרחב גם השימוש במניפולציה ישירה ולבש צורות חדשות.
בתחום של גרפיקה ממוחשבת בכלל ובגרפיקה תלת־ממדית (3D) נעשה שימוש אינטנסיבי של מניפולציה ישירה בגלל הקושי בעבודה עם עצמים גרפיים על מסך פיזי דו-ממדי, עבודה שכוללת עריכה ותנועה של עצמים. בתוכנות נפוצות כמו למשל מעבד תמלילים ניתן לסובב עצם גרפי על ידי פקד (Widget) המוצג כצלמית דמוית חץ מעוגל שמסובבים עד שמגיעים לזווית הרצויה. לעומת זאת, סיבוב עצם גרפי בשלושה ממדים מחייב מניפולציה לא ישירה בעזרת פקדים בפנל אחר של המסך. תוכנות גרפיות מתקדמות תומכות במניפולציה ישירה המאפשרת גם סיבוב של עצם גרפי בשלושה ממדים ונעזרת בפקד המוצג כצלמית עם שלושה מעגלים המתואמים עם שלושה צירים כך שניתן לבחור באחד המעגלים כדי לסובב על הציר המתאים.
בעולם של מסכים רגישים למגע (מכשירי טלפון חכמים וטבלטים) מניפולציה ישירה מתבטאת ביתר שאת. ראשית, במקום להשתמש באמצעי הצבעה כמו עכבר, נוגעים ישירות בצלמית על המסך. שנית, קל יותר ליישם פעולות מורכבות יותר הדורשות יותר מהצבעה אחת בו זמנית כאשר המסך מאפשר נגיעה במספר מקומות (Multi-touch). הדוגמה של ביטול קובץ ממחישה פעולה פשוטה יחסית עם מניפולציה על נקודה בודדת, היינו מיקום הסמן על גבי הצלמית של הקובץ. לעיתים, נדרשות שתי נקודות או יותר כמו במתיחה או כיווץ של עצם (Pinch in/out) אשר ניתן לעשות על ידי תנועת יד עם שתי אצבעות (Hand gestures). למרות היתרונות במגע בלתי אמצעי בעצם הגרפי יש להתמודד עם הקושי הפיזיולוגי לדייק בנגיעה בשטח קטן של המסך.
שימוש בטלפון חכם מאפשר גם מניפולציה ישירה באמצעות הזזת הטלפון עצמו בזוויות וכיוונים שונים. מניפולציה ישירה נחקרת היום גם בהקשרים של עבודה עם וידאו, מציאות רבודה וממשקי קול.
ראו גם

ממשק משתמש גרפי
מזמינות
חוויית משתמש
לקריאה נוספת

Shneiderman, B. (1982). The future of interactive systems and the emergence of direct manipulation†. Behaviour & Information Technology, 1(3), 237-256.
Hutchins, E. L., Hollan, J. D., & Norman, D. A. (1985). Direct manipulation interfaces. Human–Computer Interaction, 1(4), 311-338.
Norman, D. A. (1986). Cognitive engineering. In DA Norman and S. Draper (Eds.) User centered system design: New perspectives on human-computer interaction, 3161.
Te'eni, D. (1990). Direct manipulation as a source of cognitive feedback: a human-computer experiment with a judgement task. International Journal of Man-Machine Studies, 33(4), 453-466.
Benko, H., Wilson, A. D., & Baudisch, P. (2006). Precise selection techniques for multi-touch screens. In Proceedings of the SIGCHI conference on Human Factors in computing systems (pp. 1263-1272). ACM.
הערות שוליים

↑  Ben Shneiderman, The future of interactive systems and the emergence of direct manipulation, Behaviour & Information Technology, 1(3), 237-256. 1982.
↑  Hutchins, E. L., Hollan, J. D., & Norman, D. A., Direct manipulation interfaces., Human–Computer Interaction, 1(4), 311-338. 1985.
↑  D. A. Norman and S. Draper, User centered system design: New perspectives on human-computer interaction., Lawrence Erlbaum, 1986
↑  D. Te'eni, Direct manipulation as a source of cognitive feedback: a human-computer experiment with a judgement task., International Journal of Man-Machine Studies, 33(4), 453-466. 1990.
↑  Benko, H., Wilson, A. D., & Baudisch, P., Precise selection techniques for multi-touch screens., Proceedings of the SIGCHI conference on Human Factors in computing systems (pp. 1263-1272). 2006.
פקד שמאפשר לשנות את הערך באמצעות מניפולציה ישירה
פקד להגברת עצמת קול המדגים מניפולציה ישירה
חוק למניעת הטרדה מינית

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  19 במרץ 1998
 תאריך חקיקה עברי:  כ"א באדר תשנ"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת הארבע עשרה
 תומכים:  18
 מתנגדים:  1
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1661, עמ' 166
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  14
 נוסח מלא:  חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח–1998
 
חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח–1998 נחקק בישראל בשנת 1998, והוא אוסר על הטרדה מינית ועל התנכלות על רקע של הטרדה מינית.
היסטוריה

איסור על הטרדה מינית בעבודה נקבע בשנת 1988 בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, ובמסגרתו הופיע לראשונה המושג "הטרדה מינית" בחוקי מדינת ישראל. העמדה לדין עקב הטרדה מינית הייתה נהוגה עוד קודם לכן, בהתאם לסעיפים בחוק העונשין.
ב-1997 כתבה אורית קמיר מאמר ובו הצעה לחוק למניעת הטרדה מינית. את המאמר שלחה לכתב העת "משפטים", לוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת ולבית המשפט העליון. המאמר השפיע על דיוני הוועדה בכנסת, בראשות יעל דיין, והוביל להצעת חוק שאושרה בשנת 1998 והייתה לחוק למניעת הטרדה מינית.
מטרת החוק

סעיף 1 לחוק מציג את מטרת החוק: "חוק זה מטרתו לאסור הטרדה מינית כדי להגן על כבודו של אדם, על חירותו ועל פרטיותו, וכדי לקדם שוויון בין המינים".
דברי ההסבר להצעת החוק מפרטים:
פסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים הרחיב בעניין זה:
מאפייני החוק

החוק למניעת הטרדה מינית מגדיר חמישה סוגי התנהגות המהווים הטרדה מינית, וקובע שהתנהגות כזו היא בגדר עבירה פלילית שעונשה מאסר, ועוולה אזרחית המאפשרת לבית המשפט לפסוק פיצוי ללא הוכחת נזק. המעשים שלפי החוק הם בגדר הטרדה מינית:
סחיטה באיומים – כאשר המעשה שהאדם נדרש לעשותו הוא בעל אופי מיני.
מעשים מגונים – סעיף זה מפנה לעבירה פלילית שקיימת מזה עשרות שנים בחוק העונשין הפלילי.
הצעות חוזרות בעלות אופי מיני, המופנות לאדם אשר הראה למטריד כי אינו מעוניין בהצעות האמורות (כאשר ההצעות מוצעות תוך כדי ניצול יחסי מרות, תלות, חינוך או טיפול – זו הטרדה מינית גם אם המוטרד לא הראה למטריד כי אינו מעוניין בהצעות).
התייחסויות חוזרות המופנות לאדם, המתמקדות במיניותו, כאשר אותו אדם הראה למטריד כי אינו מעוניין בהתייחסויות האמורות (כאשר ההתייחסויות נעשות תוך כדי ניצול יחסי מרות, תלות, חינוך או טיפול – זו הטרדה מינית גם אם המוטרד לא הראה למטריד כי אינו מעוניין בהצעות).
התייחסות (אפילו חד פעמית) מבזה או משפילה המופנית לאדם ביחס למינו או למיניותו, לרבות נטייתו המינית.
בנוסף לאיסור הטרדה מינית, החוק אוסר גם התנכלות על רקע של הטרדה מינית, בין אם ההתנכלות היא כלפי המוטרד, כלפי אדם המסייע לו או עד בהליך שעוסק בהטרדה מינית. התנכלות היא עבירה פלילית ועוולה אזרחית.
דברי ההסבר להצעת החוק מציינים:
בהתאם לכך, החוק מטיל חובה מיוחדת על המעביד וקובע: "מעביד חייב לנקוט אמצעים סבירים, בנסיבות העניין, כדי למנוע הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה, על ידי עובדו, או על ידי ממונה מטעמו אף אם אינו עובדו, ולטפל בכל מקרה כאמור". במקרה שמעביד לא מילא את חובותיו על פי החוק והתקנות, הוא עשוי לשאת באחריות לעוולה שביצע העובד.
מעביד המעסיק יותר מ-25 עובדים חייב לקבוע תקנון שבו יובאו עיקרי הוראות החוק בדבר הטרדה מינית במסגרת יחסי עבודה, ויפורטו בו דרכי הגשת התלונות שעניינן הטרדה מינית והטיפול בהן.
בשנת 2012 הוארכה תקופת ההתיישנות על פי החוק, וזאת בין היתר בנימוק שכיום כבר אין מחלוקת באשר לחשיבותו.
באוגוסט 2013 הועלה סכום הפיצוי ללא הוכחת נזק על הטרדה מינית מ-50,000 ש"ח ל-120,000 ש"ח. בתיקון מיולי 2023 נקבע שבשל הטרדה מינית או בשל התנכלות שבוצעו מתוך מניע של גזענות או עוינות כלפי ציבור, יוכפל הסכום
האמור.
בשנת 2014 תוקן החוק ונקבע כי אדם שיפיץ באינטרנט תמונות מיניות של אדם אחר ללא רשותו יהיה חשוף לעונש של עד חמש שנות מאסר. הרחבה זו מיועדת למנוע תופעות של "פורנוגרפיית נקם".
בספטמבר 2014 פסק בית המשפט העליון כי מעשה אונס אינו בגדר הטרדה מינית כמשמעה בחוק. משמעות הפסיקה היא שתביעה נזיקית של עובדת כנגד מנהל או מעביד שאנס אותה תידון בבית משפט השלום ולא בבית הדין לעבודה. עם זאת, פסק בית המשפט, שאחריות מעביד לפי סעיף 7 לחוק (אחריותו למנוע מעשים של הטרדה מינית ולטפל בתלונות בגינם), חלה גם על עבירות של אונס.
בשנת 2023 תוקן החוק והורחב כך שיטיל אחריות גם על מזמין השירות לדאוג לסביבה בטוחה לעובדי קבלני השירות המועסקים בחצריו.
הטרדה מינית בעבודה

החוק למניעת הטרדה מינית כולל שלוש דרכים לטיפול בהטרדה מינית בעבודה:
אפיק פלילי – דרך תלונה במשטרה וחקירה פלילית
אפיק אזרחי – הגשת תביעה אזרחית נגד מקום העבודה או המטריד
אפיק משמעתי – הגשת תלונה במקום העבודה לממונה מטעמו.
ניתן לפעול בכל אחת מדרכים אלה ביחד או לחוד (אחת לא מבטלת את החובה או הזכות לפעול בדרכים האחרות). לדוגמה, אם מישהי הוטרדה בעבודה, חובות המעביד (למעט סייגים מאוד מסוימים) עומדות בעינן בין אם הוגשה תביעה אזרחית או פלילית ובין אם לאו.
החוק אוסר התנכלות על רקע הטרדה מינית שהיא פגיעה בעובד על רקע של תלונה או מקרה של הטרדה מינית או כל סוג של טיפול, תמיכה או מתן עדות על רקע זה.
עיקרי חובות המעביד הם אלה (מתוך החוק, התקנות למעביד והתקנון לדוגמה שפורסם ביחד עם החוק): "מעביד חייב לנקוט אמצעים סבירים, בנסיבות העניין, כדי למנוע הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה, על ידי עובדו, או על ידי ממונה מטעמו אף אם אינו עובדו, ולטפל בכל מקרה כאמור". החוק גם מפרט איך מעביד אמור לעשות זאת:
לקבוע דרך יעילה להגשת תלונה ולבירור התלונה
מעביד המעסיק יותר מ-25 עובדים חייב לקבוע תקנון שבו יובאו עיקרי הוראות החוק בדבר הטרדה מינית והתנכלות במסגרת יחסי עבודה ויפורטו בו דרכי הגשת התלונות שעניינן הטרדה מינית או התנכלות והטיפול בהן
למנות אחראי על מניעת הטרדה מינית בעבודה (רצוי אישה) לריכוז, תחקור וטיפול בתלונות
למנות יותר מאחראי אחד אם יש צורך בכך, כדי לאפשר גישה נוחה לאחראי, בהתחשב במספר מקומות העבודה ובפיזורם הגאוגרפי
למנות ממלא מקום לאחראי כאשר נבצר מהאחראי למלא את תפקידו מכל סיבה שהיא ובמידה שאין אחראי אחר שיכול למלא את מקומו
להקל על הגישה לאחראי ולתת לו את התנאים הדרושים למילוי תפקידו
לטפל ביעילות במקרה של הטרדה מינית או התנכלות שידע אודותיהם, וכן לעשות כל שביכולתו כדי למנוע את הישנות המעשים האמורים וכדי לתקן את הפגיעה שנגרמה למתלונן עקב ההטרדה או ההתנכלות
לקיים פעולות הסברה והדרכה בנושא... בפרקי זמן סבירים.
המשמעות של האפיק המאפשר הגשת תלונה בתוך הארגון היא כי על מעבידים לייצר מנגנון פנים ארגוני, שבו ממונה אדם כאחראי לנושא שהוא מתאים לתפקיד או קיבל הכשרה מתאימה לבירור מקרים של הטרדה מינית. כמו כן, שמוגדר נוהל ברור וידוע לטיפול במקרים של הטרדה מינית ושיש תקנון זמין לכלל באי הארגון (עובדים, אורחים, לקוחות וספקים). על הארגון לשמור על סודיות המקרים ולעשות כל שביכולתו למנוע אותם ואת חזרתם. ולבסוף, עליו לקיים פעולות הדרכה והסברה תקופתיים.
הטרדה מינית בעבודה > פסק דין של השופטת ורדה וירט-ליבנה

פסק דין של השופטת ורדה וירט-ליבנה, שניתן בבית הדין הארצי לעבודה, עסק במנהל שקיים יחסי מין עם עובדת הכפופה לו, ונתבע על ידי העובדת על הטרדה מינית, ובו נקבעו כללים אחדים בעניין זה:
"הוראות החוק מבקשות לעטוף את העובד או העובדת במעטפת הגנה עבה, אך עם זאת אינן מבקשות לחסום אפשרות לפיתוח קשרים אישיים מרצון חופשי במקום העבודה או לאכוף הלכות מוסר בדרך כלשהי.
"בנסיבות מסוימות, סבורים אני כי גם היענות של ממונה ליוזמתה של מי שכפופה לו לפיתוח קשר כלשהו עמו, יכול להיחשב ניצול יחסי מרות. על הדרישה ממי שכח הסמכות בידיו, הוא הממונה, לעמוד בפני יוזמה או 'פיתוי' המוצב בפניו, בנסיבות מסוימות, עוד ארחיב בהמשך פסק הדין. כן ארחיב בבחינת 'פיתוי' כאשר מדובר בסביבת עבודה שהיא איננה הסביבה הטבעית, אלא סביבה של עמדות חולשה מול עמדות כח וסביבה רוויית אינטרסים."
"הדין הפלילי כמו גם האזרחי מבקשים להנהיג נורמות ראויות, לפיהן בעלי מרות ידעו, כי מוטלת עליהם אחריות כלפי הכפופים להם. אחריות זו איננה מתמצית בדל"ת אמותיה של העבודה, השירות הצבאי, הלימודים או הטיפול הרפואי. היא באה ליצור מקום עבודה מוגן למי שכפופים למרותו של בעל המרות, ומחייבת מידה מחמירה של זהירות.
"ברורה הדרישה הנורמטיבית הגבוהה הנדרשת מבעל מרות, הבוחר להיכנס למערכת יחסים אינטימית עם עובדת הסרה למרותו.
"מניחה אני את כובד המשקל על אחריותו של בעל המרות ומייחסת משקל פחוּת יותר להתנהגותה של העובדת הכפופה לו. בכך, נעוץ החידוש אותו ארצה להביא בפסיקתי זו. כאשר מדובר במערכת יחסים המתמצית בקיום יחסי מין מזדמנים, בחדר הביטחון שבמקום העבודה, כאשר על פי גרסתו של הממונה בעצמו, התמצתה מערכת היחסים ביחסי מין ותו לא, הרי שכל האחריות מוטלת על כתפיו של בעל המרות, ואין כל נפקא מינא לדידי אם העובדת ניסתה לפתות את הממונה עליה בלבוש פרובוקטיבי, בהתנהגות וכיוצ"ב."
הטרדה מינית בעבודה > פסק דין של השופטת חני אופק-גנדלר

פסק דין של השופטת חני אופק-גנדלר, שניתן בבית הדין הארצי לעבודה, הרחיב את חובת המעביד למנוע מראש מעשי הטרדה מינית. כבר לא די שמעביד יפרסם תקנון ויחקור תלונות, עליו לדאוג גם לסביבת עבודה בטוחה.
סביבת העבודה שנדונה שם, ושלגביה הוטלה אחריות על המעבידה, היו קיום פגישת עבודה בסוויטה במלון בחו"ל, שבה הוגשו משקאות אלכוהוליים, ואליה הופיעו נשים בלבוש מינימלי. העובדת שהשתתפה בפגישה הוטרדה מינית, והמעבידה חויבה לפצותה.
על פסק דין זה הוגשה עתירה לבג"ץ אשר נדחתה.
ביקורת על החוק למניעת הטרדה מינית

החוק למניעת הטרדה מינית עוסק בשני סוגים של התנהגויות: סוג אחד הוא התנהגויות שהאיסורים עליהן כבר מעוגנים בחוק העונשין, ויש להם בסיס מוצק במוסר הנוהג: מעשים מגונים וסחיטה מינית באיומים. הסוג השני כולל את ההתנהגויות "הצעות חוזרות בעלות אופי מיני...","התייחסויות..המתמקדות במיניות...", וכן "התייחסות מבזה... ביחס למיניות..." – כלומר, הטרדות מילוליות. הביקורת נגד החוק מכוונות לעצם הפיכת הסוג השני של ההתנהגויות, ההטרדות המילוליות, לעבירה על החוק. מרדכי קרמניצר ומשפטנים אחרים ביקרו גישה מרחיבה זו של החוק הישראלי, וסברו שנזקה רב מתועלתה.
ביקורת על החוק למניעת הטרדה מינית > טענות נגד הייחודיות של האיסור הפלילי להטרדה בישראל

מבחינה משפטית, ישראל נחשבת למחמירה במיוחד מבחינת החקיקה נגד הטרדה מינית. כך למשל, בישראל, בניגוד לארצות הברית שבה נחקקו החוקים הראשונים בעניין הטרדה מינית, נחשבת זו גם לעבירה פלילית, ולעיתים היא חלה אף בסיטואציות בהן אין יחסי מרות בין המטריד למוטרד.