stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בואינג סטארליינר
מאפייני החללית

החללית מורכבת מתא פיקוד (קפסולת חלל) ותא שירות. בתא הפיקוד שוהים האסטרונאוטים וחלק זה בחללית ניתן לשימוש חוזר. מתחת לתא הפיקוד נמצא תא השירות אשר מספק לחללית מערכות הנעה ואנרגיה.
החללית מיועדת למשימות במסלול הלווייני הנמוך ובעיקר לתחנת החלל הבינלאומית. קוטרה של החללית (תא הפיקוד) הוא 4.56 מטר, והיא מעט גדולה יותר מתא הפיקוד של החללית אפולו והדרגון 2 של חברת SpaceX, וקטנה יותר מהחללית אוריון שמיועדת לתוכנית ארטמיס.
הסטארליינר ניתנת לשימוש חוזר של עד כ-10 טיסות למסלול ויכולה לשאת צוות של עד 7 נוסעים אם כי במשימות של נאס"א אל תחנת החלל הבינלאומית היא מיועדת לשאת ארבעה אנשי צוות. תא השירות מצויד גם בארבעה מנועי RS-88 (אנ') המיועדים למילוט חירום במקרה של תקלה תוך כדי השיגור.
היסטוריית הפיתוח והבדיקות

בשנת 2010, שנה לפני סיום תוכנית מעבורות החלל, ועם ביטולה של תוכנית קונסטליישן המתוכננת, הוחלט בנאס"א לממן פרויקטים של מספר חברות תעופה וחלל כדי לפתח חלליות חדשות מתוך מטרה להוריד עלויות שיגור של אסטרונאוטים.
באותה השנה חשפה בואינג את הקונספט שלה לקפסולת חלל בשם "CST-100". בואינג הודיעה שפיתוחה של החללית המתוכננת תישען על ניסיון העבר של החברה בתעשיית החלל, בין השאר בתרומתה לתוכנית אפולו, תוכנית מעבורות החלל ותחנת החלל הבינלאומית.
באפריל 2011, זכתה בואינג בחוזה של נאס"א על סך 92.3 מיליון דולר למימון פיתוח ראשוני של ה-CST-100. באוגוסט 2012, בשלב הבא של הפיתוח, קיבלה בואינג 460 מיליון דולר נוספים עבור פיתוח החללית. ב־16 בספטמבר 2014, נאס"א הודיעה שהחברות בואינג ו-SpaceX זכו במכרז והם אלו שיספקו שירותי שיגור אסטרונאוטים עבור נאס"א כאשר בואינג תקבל 4.2 מיליארד דולר עבור פיתוח ה-CST-100, ו-SpaceX תקבל מימון של 2.6 מיליארד דולר עבור פיתוח הדרגון 2. בספטמבר 2015 הודיעה בואינג שהחללית תיקרא "CST-100 סטארליינר".
בספטמבר 2011, בואינג הודיעה שהשלימה סדרת בדיקות בהם בחנה את מערכת כריות האוויר של החללית באמצעות הפלתה מגובה במהירות של בין 16 ל-48 קמ"ש. באפריל 2012 בואינג ערכה בהצלחה בדיקה של שלושת המצנחים הראשיים של החללית ובמהלכה הפילה בואינג דגם של הסטארליינר מגובה של 3,400 מטר.
ב־4 בנובמבר 2019 נערכה בהצלחה בדיקת ביטול שיגור (Pad Abort Test). במהלך בדיקה זו בחנה בואינג את מערכת המילוט של החללית כאשר הסטארליינר שיגרה עצמה הרחק מכן השיגור באמצעות מנועי RS-88 שבצידי החללית ונחתה בעזרת מצנחים. למרות שרק שניים מתוך שלושה מצנחים נפתחו, הנחיתה הוגדרה כהצלחה, כמו גם הבדיקה עצמה.
ב-20 בדצמבר 2019, נערכה טיסת ניסוי מסלולית ראשונה ולא מאוישת (OFT-1) של הסטארליינר. זמן קצר לאחר השיגור והיפרדות של הסטארליינר ממשגר האטלס 5 בחלל, הפעילה החללית שלא לצורך את מנועיה וביצעה "תמרון כניסה למסלול". תמרון זה תוכנן לשעה ה-11 אל תוך המשימה אך עקב טעות בשעון המשימה של הסטארליינר, התמרון הופעל מוקדם מהצפוי. תקלה זו הובילה לצריכת יתר בכמות הדלק של מערכת בקרת התגובה, והובילה לקיצור המשימה ולביטול העגינה המתוכננת בתחנת החלל הבינלאומית. החללית נחתה יומיים לאחר מכן במטווח הטילים וייט סנדס שבניו מקסיקו. התקלה במשימה זו הובילה לטיסת ניסוי לא מאוישת נוספת ולעיכוב בהשלמת פיתוח החללית.
מאחר שטיסת הניסוי הראשונה (OFT-1) לא הושלמה בהצלחה, הודיעה בואינג על טיסת ניסוי חוזרת. ב-19 במאי 2022, שוגרה טיסת הניסוי המסלולית השנייה (OFT-2). במהלך תמרון הכניסה למסלול, שניים ממדחפי החללית כשלו אך שאר המדחפים השלימו את התמרון בהצלחה. ב-22 במאי 2022 עגנה החללית בתחנת החלל הבינלאומית וב-25 במאי 2022 היא נחתה בהצלחה בנמל החלל וייט סנדס. עקב עיכובים ובעיות טכניות בתקופת הפיתוח, נאלצה בואינג לממן מכספה את המשך שלבי הפיתוח והבדיקות הסופיים בסכום של כ-900 מיליון דולר בין השנים 2020-2023.
טיסת הניסוי המאוישת הראשונה (Boe-CFT) היא טיסת הניסוי האחרונה לפני שתהפוך החללית למבצעית. המשימה כוללת שיגור של שני אסטרונאוטים של נאס"א אל תחנת החלל הבינלאומית למשימה בת כשבוע ימים, והחזרתם אל הארץ בנחיתה על אדמת ארצות הברית. לאחר דחיות חוזרות ונשנות, המשימה שוגרה ב-5 ביוני 2024. כשלים במנועי הדחף ודליפות הליום גרמו להחלטה כי חזרה מאוישת מסוכנת מדי ולכן החללית חזרה בתחילת ספטמבר כאשר המשלחת נשארה בתחנת החלל כאשר היא מתוכננת לחזור בפברואר 2025.
רשימת חלליות

ב-25 באוגוסט 2020, הודיעה בואינג כי היא מתכננת להפעיל שתי חלליות לאורך כל תקופת התוכנית המאוישת המסחרית, לעומת שלוש החלליות שתכננה בעבר. החלליות ניתנות לשימוש חוזר ומתוכננות לטוס כ-10 טיסות כל אחת. בסיום כל טיסה, החלליות יוכשרו מחדש בתקופה שתימשך עד כשישה חודשים.
| דגם | שם | סטטוס | טיסות | זמן טיסה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spacecraft 1 | אין | יצאה משרות | 1 | דקה   ו־19 שניות | חללית ששימשה עבור בדיקות, ולאחר מכן יצאה משירות. |
| Spacecraft 2 | TBA | פעילה | 1 | 5 ימים, 23 שעות ו-55 דקות | נעשה בה שימוש בטיסת הניסוי המסלולית השנייה (OFT-2). |
| Spacecraft 3 | Calypso | פעילה | 1 | יומיים, שעה,  22 דקות ו-10 שניות | נקרא על שם ספינת המחקר Calypso של ז'אק קוסטו. הסטארליינר הראשון שטס בחלל (טיסת OFT-1). |
רשימת טיסות

זמני השיגור והנחיתה מוצגים לפי זמן אוניברסלי מתואם (UTC)
| משימה> משימה.טיסות ניסוי | מספר חללית> צוות.טיסות ניסוי | תאריך שיגור> צוות.טיסות ניסוי | תאריך נחיתה> צוות.טיסות ניסוי | הערות> צוות.טיסות ניסוי | משך הזמן> צוות.טיסות ניסוי | תוצאה> צוות.טיסות ניסוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Boe-PAT | S1 | 4 בנובמבר 2019   14:15:00 |  | בדיקת ביטול שיגור (Pad Abort Test) במהלכה בחנה בואינג את מערכת המילוט של החללית. אחד משלושת המצנחים לא נפתח אך החללית נחתה בהצלחה. | 79 שניות | הצלחה |
| Boe-OFT | S3.1   Calypso | 20 בדצמבר 2019   11:36:43 | 22 בדצמבר 2019   12:58:53 | טיסת ניסוי מסלולית ראשונה ולא מאוישת. הסטארליינר הגיעה בהצלחה למסלול אך לא עגנה בתחנת החלל הבינלאומית כמתוכנן עקב תקלה במנועיה שהובילה למחסור בדלק. החללית נחתה בהצלחה יומיים לאחר השיגור. | יומיים, שעה ו-22 דקות | כישלון חלקי |
| Boe-OFT 2 | S2.1 | 19 במאי 2022   22:54:47 | 25 במאי 2022   22:49 | טיסת ניסוי מסלולית שנייה ולא מאוישת, לאחר שטיסת הניסוי הקודמת לא הושלמה בהצלחה. החללית עגנה בתחנת החלל הבינלאומית למשך 4 ימים ולאחר מכן נחתה בהצלחה. | 5 ימים, 23 שעות ו-55 דקות | הצלחה |
| ‏ Boe-CFT | S3.2♺   Calypso | 5 ביוני 2024   14:52:14 | 6 בספטמבר 2024 | טיסת ניסוי מאוישת ראשונה של הסטארליינר. חזרה ללא האסטרונאוטים שהועלו איתה למסלול בשל בעיות טכניות במערכת ההנעה של החללית . | 8 ימים (מתוכנן)  3 חודשים (בפועל) | חזרה, אך ללא האסורונאוטים |
| ‏ Boe-CFT | ארצות הברית בארי וילמור • ארצות הברית סוניטה ויליאמס | ארצות הברית בארי וילמור • ארצות הברית סוניטה ויליאמס | ארצות הברית בארי וילמור • ארצות הברית סוניטה ויליאמס | ארצות הברית בארי וילמור • ארצות הברית סוניטה ויליאמס | ארצות הברית בארי וילמור • ארצות הברית סוניטה ויליאמס |  |
טיסות מבצעיות
| ‏ Starliner-1 | S2.2 ♺ | 2025 (מתוכנן) |  | טיסה מבצעית ראשונה של הסטארליינר. | 6 חודשים | מתוכנן |
| ‏ Starliner-1 | ארצות הברית סקוט טינגל • ארצות הברית מייקל פינק • קנדה ג'ושוע קוטריק • יפן קימיה יוי | ארצות הברית סקוט טינגל • ארצות הברית מייקל פינק • קנדה ג'ושוע קוטריק • יפן קימיה יוי | ארצות הברית סקוט טינגל • ארצות הברית מייקל פינק • קנדה ג'ושוע קוטריק • יפן קימיה יוי | ארצות הברית סקוט טינגל • ארצות הברית מייקל פינק • קנדה ג'ושוע קוטריק • יפן קימיה יוי | ארצות הברית סקוט טינגל • ארצות הברית מייקל פינק • קנדה ג'ושוע קוטריק • יפן קימיה יוי |  |
| ‏ Starliner-2  עד Starliner-6 | (S2 ו-S3) ♺ | 2025–2029 |  | נאס"א מחזיקה בחוזה עם בואינג לשש טיסות לכל הפחות לתחנת החלל הבינלאומית | 6 חודשים | מתוכנן |
| ‏ Starliner-2  עד Starliner-6 | ארצות הברית TBA • ‏ ארצות הברית TBA • ‏ TBA • ‏ TBA | ארצות הברית TBA • ‏ ארצות הברית TBA • ‏ TBA • ‏ TBA | ארצות הברית TBA • ‏ ארצות הברית TBA • ‏ TBA • ‏ TBA | ארצות הברית TBA • ‏ ארצות הברית TBA • ‏ TBA • ‏ TBA | ארצות הברית TBA • ‏ ארצות הברית TBA • ‏ TBA • ‏ TBA |  |
↑  חלליות בשימוש חוזר מסומנות בסמל המחזור ♺
ראו גם

התוכנית המאוישת המסחרית
דרגון 2
אוריון
הערות שוליים

↑  מייק בורגהארדט,‏ "Boeing CST-100 Commercial Crew Transportation System", ‏ אוגוסט 2011, בואינג
↑   גדעון לב, החללית של בואינג הושבתה, שני אסטרונאוטים עשויים להישאר בחלל עד פברואר, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2024
1 2  AP, יצאו לשבוע, תקועים בחלל כבר 7 שבועות: "יחזרו כשנהיה מוכנים", באתר ynet, 25 ביולי 2024
↑  ג'ונתן אמוס,‏ "US politicians cement a new philosophy for Nasa", ‏ 30 בספטמבר 2010, BBC
↑  סטיבן קלארק,‏ "Boeing space capsule could be operational by 2015",‏ 21 ביולי 2010, "SPACEFLIGHT NOW"
↑  מייק וול,‏ "NASA Picks SpaceX and Boeing to Fly U.S. Astronauts on Private Spaceships",‏ 17 בספטמבר 2014, סיינטיפיק אמריקן
↑  הנקי וייטרינג,‏ "The Emergency Launch Abort Systems of SpaceX and Boeing Explained",‏ 25 באפריל 2019, Space.com
↑  ‏ "Boeing astronaut Starliner capsule lands after incomplete mission",‏ 22 בדצמבר 2019, BBC
↑  אבי בליזובסקי,"יומיים לאחר התקלה בשיגור, הסטארליינר של בואינג נוחתת בשלום בניו מקסיקו", 22 בדצמבר 2019, הידען
↑  לורן גראש,‏ "Boeing’s Starliner spacecraft returns to Earth, wrapping up critical test mission",‏ 26 במאי 2022, The Verge
↑  ג'ף פוסט,‏ "Boeing’s Starliner charges approach $900 million",‏ 26 באוקטובר 2022, SpaceNews
1 2  Jessica Taveau, NASA, Boeing Welcome Starliner Spacecraft to Earth, Close Mission, NASA, ‏7 בספטמבר 2024 (באנגלית)
↑  סטיבן קלארק,‏ "Boeing plans second Starliner test flight in December or January",‏ 25 באוגוסט 2020, SPACEFLIGHT NOW
↑  Admin, חברת בואינג מחזירה את קפסולת ה-Starliner ללא אסטרונאוטים, באתר אינווסטיפיי, ‏2024-08-25
| חלליות מאוישות |
| --- | --- | --- |
| פעיל | ארצות הברית (דרגון 2 • ניו שפרד • ספייס שיפ 2) • סין (שנג'ואו) • רוסיה (סויוז) |  |
| בפיתוח | ארצות הברית (אוריון • סטארליינר • סטארשיפ) • הודו (גאגאניאן) • סין (הדור הבא) • רוסיה (אוריול) |  |
| הוצא משירות | ארצות הברית (מרקורי • X-15 • ג'מיני • אפולו ((תאי הפיקוד/שירות • רכב הנחיתה הירחי)) • מעבורות החלל • ספייס שיפ 1) • ברית המועצות (ווסטוק • ווסחוד) |  |
הסטארליינר בעת בדיקת ביטול שיגור (Pad Abort Test), נובמבר 2019
חללית הסטארליינר עם תא השירות שמתחתיה לקראת חיבור עם משגר האטלס 5
אמפי אשדוד

| --- | --- |


האמפי-פארק בפארק אשדוד-ים
 מידע כללי
 סוג:  תיאטרון
 כתובת:  פארק אשדוד-ים
 מיקום:   אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  המשכן לאמנויות הבמה אשדוד 
 קואורדינטות:  31°47′56″N 34°38′09″E﻿ / ﻿31.79885°N 34.63573°E﻿ / 31.79885; 34.63573
 www.amphi-ashdod.co.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) אמפי אשדוד(למפת אשדוד רגילה) אמפי אשדוד(למפת השפלה רגילה) אמפי אשדוד(למפת השפלה מוגדלת) אמפי אשדוד  he אמפי אשדודhe אמפי אשדודמפת  __ אשדוד (in English: Ashdod)  __ גן יבנה (in English: Gan Yavne) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה (in English: Hevel Yavne Regional Council) ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אמפי אשדוד הוא תיאטרון פתוח אשר ממוקם בפארק אשדוד-ים בסמוך לחוף הקשתות בעיר אשדוד. התיאטרון נפתח ב-2013.
התיאטרון הוא בין הגדולים בישראל ומכיל 6,400 מקומות ישיבה. בהם 4,500 מקומות ישיבה על כיסאות ממוספרים, 1,700 מקומות ישיבה על הדשא בחלק האחורי של התיאטרון וכן 200 כיסאות במתחם האורכסטרה.
במקום מתקיימים פסטיבלים עירוניים, טקסים ממלכתיים והופעות רבות של אמנים מהארץ ומחו"ל. האמפי הוא חלק ממתחם פארק אשדוד-ים, אשר מכיל גם אגם מלאכותי, מדשאות ומתקני משחקים.
המתחם מעוצב כקונכייה הבנויה מאלמנטים של עלי כותרת הנפתחים כמפרשים אל השמים, על רקע נופי הים התיכון. בנוסף, הבמה כוללת מתקן קבע להחזקת תאורה ואמצעי סאונד.
את התיאטרון מנהל המשכן לאמנויות הבמה באשדוד.
גלריה

מופע "דני, גידי וחברים", פסטיבל תור הזהב 2024
האמפי במבט ממצפה האמפי בפארק אשדוד-ים, 2024
הערות שוליים

↑  אמפי אשדוד - האתר הרשמי, באתר www.amphi-ashdod.co.il
↑  עכבר העיר - האמפי של אשדוד, באתר www.mouse.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 680a1e68-188c-4ef8-9474-363af9652df4
מירנדה (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  אורנוס
 תאריך גילוי:  16 בפברואר 1948
 מגלה:  ג'ררד קאיפר
 על שם:  Miranda 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  129,872 ק"מ
 אקסצנטריות:  ~0.0013
 זמן הקפה:  1.413479 ימים
 נטיית מסלול:  4.34°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  471.6 ק"מ
 שטח פנים:  700,000 קמ"ר
 מסה:  ‎6.59×1019‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  1.20 גרם/סמ"ק
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.079 מטר/שנייה2
 זמן סיבוב עצמי:  1.413479 ימים
 נטיית ציר הסיבוב:  0°
 אלבדו:  0.34
 בהירות נראית:  15.8 
 טמפרטורה ממוצעת:  60 קלווין, 84 קלווין
 מאפייני אטמוספירה
 לחץ אטמוספירי:  0 פסקל
 
מירנדה הוא הירח הפנימי ביותר מבין ירחיו העיקריים של אורנוס.
זמן ההקפה של מירנדה סביב אורנוס הוא 34 שעות, זמן זהה לזמן הסיבוב העצמי שלו, כך שמירנדה נע בהקפה סינכרונית סביב אורנוס.
פני השטח של מירנדה ככל הנראה עשויים מקרח מימי, ואלה עוטפים את גופו שצפיפותו נמוכה. גוף זה עשוי מסיליקטים, סלע, מתאן ותרכובות אורגניות אחרות.
פני השטח של מירנדה נחצים לאורכם ולרוחבם על ידי קניונים שעומקם מגיע עד לכדי 20 ק"מ. על פני הירח ישנם מבנים גאולוגיים רבים כגון מכתשים ורכסים, ביניהם הצוק הגבוה ביותר במערכת השמש, שגובהו יותר מ-5 ק"מ. מבנים אלו מעידים כי בשלב כלשהו בעברו, הייתה על הירח פעילות אינטנסיבית מבחינה גאולוגית. פעילות גאולוגית זו כנראה הונעה והוזנה על ידי כוחות הגאות (שמתחו את פני הירח כלפי מעלה ומטה וכך נוצר חום), שיוצר אורנוס בכוח משיכתו הגדול, אולם תאוריה נוספת גורסת כי אובייקט שמימי גדול פגע בירח וריסק חלקית את פניו.
התמונות היחידות של ירח זה הם מגשושית המחקר וויאג'ר 2 שתצפתה על מירנדה בזמן שחלפה על פני אורנוס בינואר 1986. במהלך חליפה זו החלק הדרומי של הירח היה מופנה לכיוון השמש ורק חלק מהירח היה גלוי. נכון ל-2016 לא מתוכננות גשושיות נוספות לכיוון זה.
ראו גם

פסגות מירנדה - פסגות באי אלכסנדר שבאנטארקטיקה
שלהבת (תזמורת)

תזמורת שלהבת
שַׁלְהֶבֶת הייתה תזמורת חסידית שהוקמה בשנת 1994 על ידי גלעד פוטולסקי ויחיאל גרינברג. הרכבה הבסיסי מנה שבעה נגנים. משנת 2006 ליווה אותה בחלק מן ההופעות להקת "מיתרי שלהבת", שבה עשרה כנרים.
בשנת 2005 עזב גרינברג המתופף את ההרכב והקים תזמורת משלו בשם "להבה". פוטולסקי הזמר המנהל המוזיקלי ונגן הקלידים נשאר עם השם המקורי "שלהבת". הלהקה פופולרית באירועים במגזר הדתי והחרדי.
הלהקה הפיקה עד היום 15 דיסקים. תשעה דיסקים בשם "הנשמה לך", 
המכילים גם שירים מקוריים וגם קאברים לשירים חסידיים בהם גלעד פוטולסקי מארח זמרים חסידים ידועים.
ארבעה דיסקים בשם "זמירות לשבת" ובהם אוסף שירי שבת. שני דיסקים בסדרת "פרחי שלהבת" שבהם שרים ילדים .
חברי ההרכב

גלעד פוטולסקי (שירה) וניהול מוזיקלי
חיים קרישנבוים (סקסופון, קלרינט)
אלי פישר (גיטרה)
דובי אקשטיין (חצוצרה, חליל)
מאיר כהן (תופים)
יבגני לנדאו (טרומבון, ניצוח מוזיקלי)
אדם מדר (כינור, מנדולינה)
עודד מאיר (טרומבון)
דיסקוגרפיה

'הנשמה לך 1' - (קרוב למחצית מהשירים בדיסק זה הם משירת קרליבך)
'הנשמה לך 2'
'הנשמה לך 3'
'הנשמה לך 4' (ו-5) - דיסק כפול
'הנשמה לך '6 (ו-7) - דיסק כפול
'הנשמה לך 8 הופעה חיה - שמחת בית השואבה
'הנשמה לך 9 - חנוכה
'זמירות לשבת' - דיסק כפול
'מזמור שיר ליום השבת' (אלבום המשך ל'זמירות לשבת') - דיסק כפול
'פרחי שלהבת 1' מעלת חברינו.
'פרחי שלהבת 2' אודה השם.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 6e06ce63-05a3-491d-b5c0-5757ed0f558a  VIAF: 6902149919447006650006   WorldCat (עם VIAF): 6902149919447006650006
נסיכות מולדובה

ערך זה עוסק בנסיכות רומנית שקדמה לממלכת רומניה ולרפובליקת מולדובה. אם התכוונתם לערכים נוספים בשם מולדובה, ראו .
.
נסיכות מולדובה (ברומנית: ‏Moldovaקובץ:Ro-Moldova.ogg‏Ⓘ‏) הייתה נסיכות רומנית אשר נוסדה בימי הביניים. כיום שטחה מחולק בין רומניה, מולדובה ואוקראינה.
מקור השם הוא הנהר מולדובה (אנ'), ממנו נגזרים השמות מולדובה ורפובליקת מולדובה.
היסטוריה

נסיכות מולדובה נוסדה בשנת 1352 על ידי דראגוש וודה, אציל רומני ממחוז מרמורש. לפי הכרוניקות הרומניות דראגוש יצא לצוד ביזון ורדף אחריו דרך ארוכה עד שהבהמה המותשת ניצודה ליד נחל מרוחק. לפי אגדה דראגוש קרא לנחל בשם "מולדובה" ויש אומרים שעשה זאת על שם כלבתו "מולדה". דראגוש וחבורתו ערכו במקום סעודה גדולה ולאחריה החליטו להישאר שם, וכך נוסדה ישות מדינית בשם מולדובה שדראגוש היה שליטה הראשון, וראש הביזון שניצוד שם היה לסמלה של מולדובה.
דראגוש הכפיף את שלטונו למלך הונגריה. הוא שלט במשך שנתיים עד שמת, ואחריו שלט בנו סאס ואחרי סאס, בשנת 1359, בנו של סאס, באלק (Balc), שהודח על ידי בוגדאן הראשון. הנסיך בוגדאן ממרמורש גירש את יורשיו של דראגוש והפך את המקום לנסיכות עצמאית.
רוב שנות קיומה הייתה ישות זאת נתונה לשלטון זר. מולדובה נשלטה משנת 1387 על ידי פולין, לאחר מכן על ידי האימפריה העות'מאנית, הונגריה, ופולין לסירוגין.
מולדובה שממערב לנהר פרוט התאחדה ב-1859 עם נסיכות מונטניה/ולאכיה לממלכת רומניה. כאשר שטח הנסיכות מהצד המזרחי של נהר הפרוט נכבש עוד ב-1812 על ידי האימפריה הרוסית. שטח זה נקרא בסרביה. ב-1918, בתום מלחמת העולם הראשונה התאחדה בסרביה עם רומניה, וכתוצאה מכך שטחי נסיכות מולדובה בעבר שבו לשליטת רומניה. אלא שאיחוד זה לא האריך ימים ובמלחמת העולם השנייה, בשנת 1940, כבשה ברית המועצות את בסרביה (כיום רפובליקה מולדובה, למעט שטחי בוקובינה בצפון ושטחים בדרום שנמסרו לאוקראינה).
גאוגרפיה

נסיכות מולדובה הייתה ממוקמת בין הרי הקרפטים לבין נהר הדניסטר. נהר הפרוט חצה את הנסיכות, בערך באמצעה, מצפון לדרום.
גאוגרפיה > בימינו

שטחה הכולל של נסיכות מולדובה היה גדול כמעט פי שלושה משטח מולדובה של ימינו. כיום 45.6% מהשטח מצוי ברומניה, 31.7% ממנו ברפובליקת מולדובה ו–22.7% ממנו באוקראינה. שטחים אלה מהווים 88.2% משטח רפובליקת מולדובה, 18% משטח רומניה ו–3.5% משטח אוקראינה.
ראו גם

בסרביה
רפובליקת מולדובה
רומניה
שליטי נסיכות מולדובה
התנועה לאיחוד רומניה ומולדובה
נסיכות מולדובה בימי שטפן הגדול
איקונין של פאראסקבה האדוקה, הקדושה המגינה של נסיכות מולדובה
נסיכות מולדובה, 1793-1812, בצבע כתום
נסיכות מולדובה לפני האיחוד עם מונטניה, בצבע כתום
אזור מולדובה בצהוב בחלוקה למחוזות עכשוויים, הקו השחור הוא הגבול הבינלאומי בין רומניה, רפובליקת מולדובה ואוקראינה
אזורי פינלנד

פינלנד מחולקת ל-19 אזורים הנקראים בפינית: Maakunta ובשוודית: Landskap, ונמצאים תחת ניהול ופיקוח של מועצות אזוריות. משימותיהן העיקריות של המועצות האזוריות הן פיתוח התשתיות והחינוך באזור הנתון לניהולן. האזור היחיד בו מתקיימות בחירות למועצה האזורית הוא קאינו. שאר המועצות נבחרות על ידי המועצות העירוניות כאשר כל עירייה שולחת מספר נציגים ביחס לגודל אוכלוסייתה.
המועצה האזורית אחראית על הגברת שיתוף הפעולה בין העיריות לשם גיבוש מדיניות ותכנון אזוריים. המועצות האזוריות גם עובדות בשיתוף פעולה עם 15 מרכזים לפיתוח כלכלי, תחבורה וסביבה (בפינית: elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskus) הפזורים ברחבי המדינה. מרכזים אלו, המוכנים בקיצור מרכזי ELY (בפינית: ELY-keskukset), אחראים על הוצאה לפועל של מדינות ממשלת פינלנד באזורים השונים בענייני פנים שונים כגון תעסוקה, תחבורה, תשתיות והגנה על הסביבה.
עד שנת 2010 חולקה פינלנד לשישה מחוזות, אולם ב-1 באוקטובר אותה השנה נכנסה לתוקף רפורמה שחילקה את המדינה מחדש לאזורים. במהך בוצעו שינויים בשטחי המחוזות. השינוי החארון בוצע בשנת 2021.
רשימה

אוסטרובוטניההדרומית
פירקאנמה
אוסטרובוטניההמרכזית
פינלנדהמרכזית
פּייט-המה
קאנטה-המה
אולנד
| סמל | שם | עיר בירה | שטח (קמ"ר) | אוכלוסייה (2021) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | אוסימה Uusimaa Nyland | הלסינקי | 9,097.41 | 1,714,741 |
|  | פירקאנמה Pirkanmaa Birkaland | טמפרה | 12,585.34 | 527,478 |
|  | דרום-מערב פינלנד Varsinais-Suomi Egentliga Finland | טורקו | 10,663.40 | 483,477 |
|  | אוסטרובוטניההצפונית Pohjois-Pohjanmaa Norra Österbotten | אואולו | 36,815.41 | 415,603 |
|  | פינלנד המרכזית Keski-Suomi Mellersta Finland | ייבסקילה | 16,703.02 | 272,683 |
|  | סאבו הצפונית Pohjois-Savo Norra Savolax | קואופיו | 16,768.46 | 248,363 |
|  | סאטקונטה Satakunta Satakunda | פורי | 7,819.71 | 214,281 |
|  | פּאייט-המה Päijät-Häme Päijänne Tavastland | לאהטי | 5,124.63 | 205,124 |
|  | אוסטרובוטניה הדרומית Etelä-Pohjanmaa Södra Österbotten | סייניוקי | 13,798 | 126,107 |
|  | אוסטרובוטניה Pohjanmaa Österbotten | ואסה | 7,753.15 | 176,041 |
|  | לפלנד Lappi Lappland | רובניימי | 92,674.49 | 176,494 |
|  | קימנלקסו Kymenlaakso Kymmenedalen | קוטקה | 5,149.05 | 161,391 |
|  | קאנטה-המה Kanta-Häme Egentliga Tavastland | האמנלינה | 5,198.68 | 170,213 |
|  | צפון קרליה Pohjois-Karjala Norra Karelen | יואנסו | 17,761.27 | 163,281 |
|  | סאבו הדרומית Etelä-Savo Södra Savolax | מיקלי | 14,256.87 | 131,688 |
|  | דרום קרליה Etelä-Karjala Södra Karelen | לאפנראנטה | 5,326.91 | 126,107 |
|  | קאינו Kainuu Kajanaland | קאיאני | 20,197.45 | 71,255 |
|  | אוסטרובוטניה המרכזית Keski-Pohjanmaa Mellersta Österbotten | קוקולה | 5,020.06 | 67,915 |
|  | אולנד Ahvenanmaa Åland | מרייהאמן | 1,553.47 | 30,344 |
ראו גם

מחוזות פינלנד
אבא מרי הירחי

| --- | --- |

שער ספר "תורת הקנאות", פרסבורג 1838
 לידה:  אמצע המאה ה-13 בסביבות ה' אלפים לוניל
 פטירה:  המאה ה-13 או המאה ה-14
 מדינה:  צרפת 
 מקום מגורים:  מונפלייה 
 תקופת הפעילות:  ?–1306 
 השתייכות:  רבני פרובאנס, רבני צרפת, ראשונים
 תחומי עיסוק:  ש"ס, פילוסופיה (היה נגד הפילוסופיה בדרך הרמב"ם, אך תמך בדרך הרמב"ן)
 חיבוריו:  "מנחת קנאות" (חילופי האגרות בוויכוח על הפילוסופיה)
 
רבי אַבָּא מָרִי בַּר מֹשֶׁה הַיַּרְחִי, הנקרא גם דון אסתרוק, היה חכם יהודי פרובנסלי בן סוף המאה ה-13. עמד במרכז פולמוס סוער בין הרשב"א לחכמי פרובנס על אודות לימוד הפילוסופיה. כינויו, הירחי, על שם עירו, לוניל (ירח בצרפתית), בדומה לבן עירו הקדום יותר רבי יצחק ירחי.
קורות חייו

אבא מרי נולד באמצע המאה ה-13 בלוניל לרבי משה ב"ר יוסף, בנו של החכם רבי משולם בן יעקב מלוניל. רבי אבא מרי עסק בתלמוד, כמו גם בפילוסופיה יהודית. הוא למד את כתבי הרמב"ם והעריך אותו, אך צעד בעקבות דרכו הפילוסופית של הרמב"ן.
כאשר התיישב בעיר מונפלייה ("מונטשפלייר" בכתיב דאז), גילה בה כי חלק מהחכמים והדרשנים, בייחוד אלו שהיו חסידי הרמב"ם ועסקו בהגותו, הוסיפו לספרות הרבנית המקובלת גם פילוסופיה אריסטוטלית, עד כדי דרשנות אלגורית של התורה ושלילת חידוש העולם והנסים. הוא חשש שדרך זו, כמו גם ההשוואה בין אריסטו למשה רבנו, תגרום לערעור האמונה. יחד עם שני האחים למשפחת וידאל קרא לעזרת הרשב"א, מחכמי ספרד וגדול חכמי היהודים בדור (גם בעיני אנשי פרובנס), וזה שלח (בשנת ה'ס"ד (1304) אגרות לחכמי ישראל בספרד ובפרובנס לחקור את הנושא, על מנת לבדוק אם להטיל חרם על לומדי הפילוסופיה.
על אגרות אלו קיבל הרשב"א כתבי מחאה רבים מבני פרובנס ומאחרים. בראותו זאת פנה רבי אבא מרי לגדול חכמי אשכנז, הרא"ש, שהיגר זמן מועט לפני כן לספרד, כדי שיפעל בנושא אצל הרשב"א. בעקבות זאת, יצא חרם חמור מבית דינו של הרשב"א, בשבת חזון, ד' באב של שנת ה'ס"ה (1305), על כל המפיצים דעות פילוסופיות ה"מגלות פנים בתורה שלא כהלכה". כן נגזר חרם למשך 50 שנה על המלמדים פילוסופיה לבחורים למטה מגיל 25, ונגזרה שרפה על הספרים המוציאים את דברי התורה מפשטה.
בעקבות החרם פשט פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה במונפלייה, בין תומכי לימוד הפילוסופיה, בראשות רבי יעקב בן מכיר אבן תיבון, לבין רבי אבא מרי ואנשיו. הרדיפות ההדדיות הגיעו לידיעת השלטון הצרפתי, וזה פעל לטובת תומכי הפילוסופיה. כך נאלצו רבי אבא מרי ואנשיו לעזוב את מונפלייה והתיישבו בארל.
לאחר גירוש יהודי צרפת על ידי פיליפ הרביעי, מלך צרפת, בשנת ה'ס"ו (1306), התיישב אבא מרי בפרפיניאן, ופרסם את האגרות שנשלחו בין הצדדים במהלך הפולמוס בספר בשם "מנחת קנאות", אשר בעיקר בזכותו הוא נודע, אף כי חיבר חיבורים נוספים ופיוטים. מן הספר עולה כי ניסה בשלב כלשהו להעתיק את מגוריו לספרד אולם הדבר נבצר ממנו והוא חזר לארל.
ידועות לנו תשובות שהשיב בשנים האלה, הפרושות לאורך כעשרים שנה.
בתשובה משנת ה'צ"ז (1337) מוזכר שמו בצירוף ברכת המתים, משמע לא היה חי בשנה זאת.
לקריאה נוספת

בנימין זאב בנדיקט, "לתולדותיו של מרכז התורה בפרובאנס", מרכז התורה בפרובאנס, אסופת מאמרים, מוסד הרב קוק, ירושלים תשמ"ה, עמ' 1–33.
יעקב אבישי, אלף אישים, עמ' 8
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307073305171  GND: 173265316  ISNI: 0000 0000 4699 7775  LCCN: nr91016571  NKC: ola20231181533  SELIBR: 267801  VIAF: 56968336   WorldCat (עם VIAF): 56968336
גורדון (עבד)

"The Scourged Back" - תצלום גבו המצולק של גורדון, אפריל 1863
גורדון כשהגיע לשורות חיילי האיחוד, 1863
גורדון במדים כחייל צבא ארצות הברית, 1863
פרסום הטריפטיכון במגזין 'הארפר'ס ויקלי',‏ 4 ביולי 1863
תצלום נוסף של גבו המצולק של גורדון
גורדון היה עבד נמלט ממיסיסיפי או מלואיזיאנה, שברח אל החופש במרץ 1863 והצטרף ליחידת הלוחמים השחורים (אנ') של צבא האיחוד במלחמת האזרחים בארצות הברית. תצלום גבו המצולק מהצלפות המכונה "The Scourged Back" מהווה את אחת הדוגמאות הראשונות לשימוש במדיום הצילום לצורכי הסברה. התנועה לביטול העבדות עשתה שימוש נרחב בתצלום זה על מנת להוציא את העבדות אל מחוץ לחוק. כמו כן, התצלום היה לאחד התצלומים המפורסמים ביותר של עבדים בזמן מלחמת האזרחים באמריקה. ב-4 ביולי 1863, פורסם התצלום במגזין הפופולרי "הארפר'ס ויקלי", ובכך סיפק למדינות האיחוד ראיה חזקה לאכזריות מוסד העבדות, והיווה תמריץ לשחורים חופשיים רבים להתגייס לצבא האיחוד.
הבריחה

גורדון ברח מהמטע של ג'ון וברידג'ט ליונס, שבבעלותם היו כמעט 40 עבדים. אדונו יצא לחפש אחריו ביחד עם שכניו ועם להקת כלבי דם. על מנת לטשטש את עקבותיו ולבלבל את כלבי הדם שחיפשו אחריו על פי עקבות הריח, גורדון הצטייד מבעוד מועד בבצלים, ולאחר שחצה כל נחל וכל ביצה, הוא שפשף את הבצלים על גופו ובכך הציל עצמו מלכידה. גורדון גמא מרחק של 129 קילומטרים במשך עשרה ימים, עד שלבסוף הגיע למחנה חיילי האיחוד שהוצב בבאטון רוז', לואיזיאנה, סמוך לנהר המיסיסיפי.