stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מופע הטלוויזיה של רוקי
הפקה

כבר בשנת 2002 החלו בפוקס תוכניות לייצר רימייק לסרט הפולחן "מופע הקולנוע של רוקי", עם הקרנת בכורה הצפויה לשנת 2003 - לציון 30 שנה למחזמר שעליו מבוסס הסרט. מפיק ברודוויי לשעבר גייל ברמן היה צפוי להיות מעורב בפרויקט זה, כמפיק-שותף. גם ערוץ MTV תכנון רימייק, שיועד לצאת בשנת 2008, גם הוא עם ברמן כמפיק, אולם גם תוכניות אלו לא יצאו אל הפועל בסופו של דבר.
ב-10 באפריל 2015 פורסם כי קני אורטגה, הידוע בעיקר בזכות בימוי סרטי הקולנוע "הוקוס פוקוס", "היי סקול מיוזיקל", "Michael Jackson's This Is It", וסרטי הטלוויזיה של "היורשים", יביים את הרימייק. ב-21 באוקטובר 2015, השחקנית המועמדת לפרס אמי לברן קוקס, הידועה בעיקר בזכות תפקידה כאסירה הטרנסג'נדרית סופיה בורסט מדרמת הכלא של נטפליקס "כתום זה השחור החדש", הצטרפה לצוות שחקני הסרט, בתפקיד המדען המטורף ד"ר פרנק נ' פורטר, תפקיד אותו גילם במקור, בשנות ה-70, השחקן טים קארי. לו אדלר, שהפיק את הסרט המקורי, מפיק גם את הרימייק, יחד עם גייל ברמן וקני אורטגה. פרט לבימוי ולהפקה, אורטגה הוא גם הכוריאוגרף של הסרט. צוות העיצוב האמנותי של הסרט מתכנן "לדבוק בנאמנות לטקסט ולמוזיקה של המקור, אבל לעצב מחדש את הסיפור מבחינה ויזואלית".
שידור

הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-20 באוקטובר 2016, בערוץ פוקס.
שירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי ריצ'רד או'בריאן.
| The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again> מס' | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again> שם | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again> ביצוע | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again> משך | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again>  | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again>  | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again>  | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again>  | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again>  | The Rocky Horror Picture Show Let's Do the Time Warp Again>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Science Fiction/Double Feature  | טריקסי |   |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Dammit Janet  | בראד, ג'נט, והלהקה |   |  |  |  |  |  |  |
| 3. | There's a Light (Over at the Frankenstein Place)  | ג'נט, בראד, ריף ראף והלהקה |   |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Time Warp  | ריף ראף, מג'נטה, הקרימינולוג, קולומביה והלהקה |   |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Sweet Transvestite  | פרנק |   |  |  |  |  |  |  |
| 6. | The Sword of Damocles  | רוקי |   |  |  |  |  |  |  |
| 7. | I Can Make You a Man  | פרנק |   |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Hot Patootie – Bless My Soul  | אדי |   |  |  |  |  |  |  |
| 9. | I Can Make You a Man (reprise)  | פרנק, ג'נט, והלהקה |   |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Touch-a, Touch-a, Touch-a, Touch Me  | ג'נט עם מג'נטה, קולומביה ורוקי |   |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Once in a While  | בראד |   |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Eddie  | ד"ר סקוט, הקרימינולוג, ג'נט, פרנק, קולומביה |   |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Planet Schmanet Janet (Wise Up Janet Weiss)  | פרנק, ג'נט, בראד, ד"ר סקוט |   |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Rose Tint My World  | קולומביה, רוקי, ג'נט, בראד |   |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Fanfare/Don't Dream It, Be It  | פרנק |   |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Wild and Untamed Thing  | פרנק, ריף ראף |   |  |  |  |  |  |  |
| 17. | I'm Going Home  | פרנק |   |  |  |  |  |  |  |
| 18. | The Time Warp (reprise)  | ריף ראף, מג'נטה |   |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Super Heroes  | בראד, ג'נט והלהקה |   |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Science Fiction/Double Feature (reprise)  | טריקסי, אדי |   |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2 3 4  Andreeva, Nellie (10 באפריל 2015). "Rocky Horror TV Remake In Works At Fox With Gail Berman & Kenny Ortega". Deadline.com. Penske Media Corporation. נבדק ב-4 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Harp, Justin (22 באוקטובר 2015). "Orange Is the New Black's Laverne Cox is replacing Tim Curry as Dr Frank-N-Furter in Fox's Rocky Horror Show". Digital Spy. נבדק ב-4 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Hibberd, James (21 באוקטובר 2015). "Laverne Cox to star in Fox's Rocky Horror reboot". Entertainment Weekly. נבדק ב-4 בנובמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Zuckerman, Esther (21 באוקטובר 2016). "Fox's Rocky Horror remake isn't a time warp worth doing". The A.V. Club. נבדק ב-20 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Jayson, Jay (21 באוקטובר 2015). "Orange Is The New Black's Laverne Cox To Star In Rocky Horror Picture Show Remake". ComicBook.com. נבדק ב-4 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
עטיפת האלבום
לברן קוקס
מבני הפרסה (איילת השחר)

בתי הפרסה באיילת השחר - צילום אווירי מ-1939 (ארכיון קק"ל)
בתי הפרסה - בית מספר 6
בתי הפרסה - בית מספר 7
בתי הפרסה - בית מספר 8
בתי הפרסה - בית מספר 9
בתי הפרסה - בית מספר 10
מבני הפרסה הם קבוצה של עשרה מבנים, שהוקמו בראשית ימיו של קיבוץ איילת השחר וסודרו לאורך דרך בצורת פרסה. בתים אלו היו מבני הקבע הראשונים של הקיבוץ ושימשו בתחילה למגורים. בהמשך נפתחו בהם בתי מלאכה שונים. הבתים הוגדרו כאתרי מורשת מטעם המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
ההיסטוריה של המבנים

בתחילת שנת 1923 עברה הקבוצה לנקודה סמוכה, בגדה הצפונית של נחל "ווגז", הוא נחל חצור, והחלה בהקמת מבני קבע שכללו בתי מגורים, רפת ומגדל מים. עשרת בתי המגורים הראשונים סודרו בתבנית של פרסה. סידור זה היה ייחודי בתנועה הקיבוצית והוא תוכנן כך שהמתיישבים יוכלו לעבור ממודל של קיבוץ למודל של מושב, לחלק את השטח המשותף לנחלות ולגדל תוצרת חקלאית בקרבת הבית.
הבנייה נתמכה על ידי יק"א ובוצעה על ידי קבוצת "אחווה" בפיקוחו וניהולו של מיכאל ארליך. תחילה בנתה הקבוצה את הרפת, מגדל המים וחמישה ממבני הפרסה, וב-1929 הושלמה בנייתם של חמישה מבנים נוספים.
בתחילה שימשו המבנים למגורים אולם בהדרגה עברו חברי הקיבוץ לבתים חלופיים, עד שבשנות ה-50 פסקו לשמש למגורים. בה בעת לנטישת התושבים החל אכלוס המבנים על ידי גני ילדים, משרדים ובתי מלאכה. חלק מהמבנים שומר ותוחזק וחלקם נזנח.
תיאור הבנייה

מבני הפרסה הם בתים בני קומה אחת שנבנו במתכונת כמעט אחידה. המבנה היה מאורך ובו ארבעה חדרים שחולקו לשתי דירות. לכל דירה היה חדר כניסה וחדר פנימי. בדרך כלל יועדה כל דירה שכזו למשפחה, אולם במספר מקרים גר דייר נפרד בכל חדר, מה שאילץ את דיירי החדרים הפנימיים להיכנס לחדרם דרך החלון על מנת שלא לעבור בחדר השכן.
קירות הבתים נבנו מאבנים שנחצבו בסביבה ולאחר מכן כוסו בטיח. בבניית התקרת רביץ נעשה שימוש בתערובת גומא מהנחלים באזור וטיט. המסבך של הגג נבנה בקורות עץ והרעפים היו רעפי מרסיי.
פירוט המבנים

המבנים נבנו במקור למגורים ושימשו בהמשך לתפקידים אחרים. בחלק מהמקרים קיים תיעוד להיסטוריה של הבתים:
בית מספר 1: ב-1951 עברה למקום הסנדלריה של הקיבוץ. המבנה שוחזר ושופץ ב-2011 ומשמש כסנדלריה פעילה ומרכז מבקרים.
בית מספר 2: שימש בתחילה למגורים. משמש בשנים האחרונות כארכיון של הקיבוץ.
בית מספר 3: נבנה ב-1924 כבית מגורים. בהמשך חולק בין המזכירות והנהלת חשבונות לחדר האוכל הראשון של הקיבוץ.
בית מספר 5: נהרס ובית מגורים נבנה תחתיו.
בית מספר 6: נבנה ב-1929 למגורים עבור שתי משפחות. שימש בהמשך כבית תינוקות וכפעוטון.
בית מספר 9: שימש תחילה למגורים. מאכלס גלריה.
קישורים לארכיון הקיבוץ

ארכיון הקיבוץ כולל צילומי אוויר של בתי הפרסה, וכן תמונות מתקופת הקמתם ומהשנים הראשונות לאחר מכן:
צילום אוויר של בתי הפרסה, מתוך ארכיון איילת השחר
5 בתי הפרסה הראשונים, מתוך ארכיון איילת השחר
בתי הפרסה, מתוך ארכיון איילת השחר
בתי הפרסה, מתוך ארכיון איילת השחר
בניית בתי הפרסה, מתוך ארכיון איילת השחר
צילום אוויר של בתי הפרסה, מתוך ארכיון איילת השחר
צילום אוויר של בתי הפרסה 1-5, מתוך ארכיון איילת השחר
צילום אוויר של בתי הפרסה 7-10, מתוך ארכיון איילת השחר
תוכניות המבנים, מתוך ארכיון תל חי
הערות שוליים

↑  אבן פינה לבית הספר באילת השחר, דבר, 29 בינואר 1936
↑  ! חגיגת חנכת הבתים באילת השחר, הארץ, 27 במאי 1923
↑  חגיגת חנכת הבתים, הפועל הצעיר, 4 במאי 1923
↑  קבוצת "אחווה" הגיעה לאיילת השחר לאחר שבנו מבנים דומים בכפר גלעדי ותל חי
↑  דוד תדהר (עורך), "מיכאל ארליך", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 924
↑  מיכאל ארליך הוא אחיו של המחנך אשר זליג ארליך
↑  5 הבתים הראשונים היו זהים וחמשת הבתים הבאים היו שונים במקצת
↑  בתמונות מהשנים הראשונות של הקיבוץ נראים קירות האבן של המבנים חשופים כך שייתכן שכיסוי הטיח נעשה בשלב מאוחר יותר
↑  במהלך שיפוץ הסנדלרייה בבית מספר 1 הוסר הטיח ונחשפו האבנים
יהושע הורוביץ

רבי יהושע הורוביץ (מכונה על שם ספרו עטרת ישועה; ט"ו באדר ה'תר"ח – י"א בטבת ה'תרע"ג) היה אדמו"ר ורב העיר טרנובז'ג (דז'יקוב), השלישי בשושלת דז'יקוב. נודע גם כבעל חוש מוזיקלי מפותח, והלחין מספר ניגוני תפילה, ובהם לחן עממי-חסידי לשיר אשת חיל.
ביוגרפיה

נולד לרבי מאיר הורוביץ ולדבורה. נחשב ל"עילוי" ובעל כישרונות, והיה בעל מזג דינמי וסוער. בגיל 18 סיים את כתיבת ספרו, "עמק הלכה" על סוגיות הש"ס. למד אצל אביו, ובגיל צעיר התכתב עם גדולי דורו, וזכה מהם להערכה; כך לדוגמה רבי יוסף שאול נתנזון כותב עליו בהסכמתו לספרו "עמק הלכה": ”ולפי מעט השנים הרבה מקנתו וראיתי איל מנגח ימה וצפונה על הדרך הנהוג לפנים, כמו ספר "דורש לציון" להגאון בעל נודע ביהודא”.
בתיווך סבו רבי אליעזר הורוביץ, נשא את מרים, בת הנגיד ר' יהודה לייבוש רייך מריישא, מחסידי סבו. לאחר נישואיו החל לכהן כרב העיר דז'יקוב. את תפקיד זה הוריש לו אביו בחייו, לאחר סירובו של אחיו הבכור רבי נפתלי חיים הורוביץ לקבלו עליו. רבנותו אופיינה בתקיפות, והוא היה מעורה בחיי הקהילה היהודית בעיר, תוך שהוא מחייב את ראשי הקהל להתייעץ עמו בעניינים העומדים על הפרק.
ספרו "עמק הלכה" וסדרת קונטרסים שהודפסו בתוך ספרים שונים (ראו להלן: ספריו) הקנו לו מעמד הלכתי־תורני חשוב, ושאלות רבות – הלכתיות או למדניות – הופנו אליו. לאחר פטירתו, הועתקו, הוגהו, סודרו והודפסו בשנת תרצ"ב הרבה מתשובותיו על ידי נכדו ר' חיים מנחם דוד (בנו של רבי אלטר'ל, והרב הצעיר של דז'יקוב) בשם "שו"ת עטרת ישועה". תשובות רבות נוספות אבדו במהלך מלחמת העולם השנייה.
בשנת ה'תרל"ז נפטר אביו, והוא החל לכהן כאדמו"ר בדז'יקוב. למדנותו, מנהיגותו וכישרונו המוזיקלי משכו אליו אלפי חסידים. דרשותיו שהושמעו על ידו בטישים שערך היו בנויות מתורות חסידיות. הן הכילו חידושים ורעיונות הבנויים בעיקר על גימטריה, נוטריקון וצירופי אותיות (כמסורת רבי נפתלי מרופשיץ, שהונהגה גם על ידי אביו), והצטיינו בהברקות שנונות. דרשות אלו נרשמו על ידי חסידו ר' מאיר אופען מריישא, בפיקוחו של בנו רבי אלטר'ל שאסף אותן והדפיסן תחת השם "עטרת ישועה".
הורוביץ נהג להסתיר את דרכיו והנהגותיו, והתנהג לעיתים בצורה מוזרה, עד שלפעמים היה ללעג אצל אלו שלא הכירו אותו. מתנגדיו קראו לו "האדמו"ר שלא מתפלל", מכיוון שהיה מתפלל ביחידות ובשעת התפילה בציבור טייל בין המתפללים ולא התפלל עמהם.
היה מעורה בהנהגה הציבורית של דורו, ולחם בפרט נגד תנועת ההשכלה היהודית. השתתף ונאם בכינוס הרבנים בלבוב, בשנת תרל"ט, אז הוחלט על הקמת תנועת מחזיקי הדת; למרות גילו הצעיר אז (31) ישב ליד רבי יהושע מבעלז מזקני האדמו"רים באותה עת. כך הודפסה גם תפילה שחיבר בשנת תרס"ט לזמן ביעור חמץ, אז שרף יחד עם החמץ גם ספרי ההשכלה שמצא אצל הבחורים.
בשנת ה'תרס"ט העביר את משרת הרבנות בעיר דז'יקוב לבנו רבי אלטר'ל, כדי שיוכל לבסס יותר את החסידות. במהלך שנותיו האחרונות נוסדו קלויזים רבים בערים שונות, כגון ריישא, לנצוט, מעליץ, טארנוב, קרקוב ובארנוב, מהם נחשבו כקלויזים מרכזיים של החסידות. הוא היה מהבודדים בין האדמורי"ם שעודד הגירה של יהודים מאירופה (בתקופה שלפני מלחמות העולם) אפילו לאמריקה, שהייתה אז שממה רוחנית והיוותה פוטנציאל של עזיבת התורה והמצוות לפעמים עד כדי התבוללות. בשל כך היו כמה מהאדמורי"ם שחלקו עליו בחריפות על צעד זה.
מצבו הבריאותי הורע בשנותיו האחרונות, והיו בהן שבתות שלא ערך טיש מחמת חולשתו. מצבו הידרדר בחודשיו האחרונים, והוא נפטר בשבת, י"א בטבת תרע"ג, בעירו דז'יקוב, והוא בן כ־65. הלווייתו התקיימה למחרת, והוא נקבר באוהל של אדמו"רי דז'יקוב, לצד אביו.
כמלחין

האדמו"ר התפרסם כמלחין בעל חוש מוזיקלי מיוחד. הלחין ניגונים כמעט לכל קטעי התפילות של הימים הנוראים, כמו "חמול" ו"היה עם פיפיות". נהג גם לקחת שירים ממקורות שונים ולהתאימם לקטעי התפילה, למשל ה"מארש" של הפיוט "שערי ארמון", המשמש כ"סילוק" בתפילת נעילה של יום כיפור, הוא במקורו "מארש הניצחון" של הצי הרוסי הקיסרי. לחן שהלחין על "אשת חיל" התפרסם כלחן חסידי עממי.
מסופר כי החזן זיידל רובנר הגיע אליו במיוחד כדי להאזין לתפילותיו ולניגוניו, ושהה אצלו מספר שבועות, במהלכן השמיע אף הוא מיצירותיו; חלק מהן הושרו אחר כך על ידי האדמו"ר בשולחנותיו.
מאיר שמעון גשורי כותב:
ר' יהושע העלה את חסידות דז'יקוב למדרגה די גבוהה, בכח המזון הנגיני שסיפק כל צרכה, והבאים אחריו ידעו לנהוג סלסול בנגינתו. אמנם יודעים הם להעריך גם את ניגוני השושלאות האחרים ולפעמים גם להשתמש בהם רק שמוש עראי, אבל אין ניגון דז'יקוב נדחה מפני ניגון אחר, ויהיה "גם היפה ביותר". זה נובע מהכרתם העצמית בנוגע לנגינתם שעליה תפארתם
רבים מניגוניו, ומניגוני דז'יקוב בכלל, השתמרו בחסידות ויז'ניץ על ידי בן אחותו רבי חיים מאיר הגר. כמו ה"אשת חיל" בניגון דז'יקוב אותו נהג רבי חיים מאיר לשיר בשבתות שלפני יום ההילולא של אדמו"רי דז'יקוב. גם לקטעים מסוימים בתפילה התאים מניגוניו, כמו "יחדשהו" לשבת מברכים. אחד מהניגונים שרבי חיים מאיר הלחין, היה בבואו לשהות אצלו דודו רבי יהושע בימי הושענא רבה ושמיני עצרת, וכמתנה הלחין עבורו שיר.
משפחתו

בנו רבי אלטר יחזקאל אליהו, ממשיך דרכו באדמו"רות דז'יקוב. נישא לחוה בת דודו רבי ישראל הגר מוויז'ניץ.
בתו שרה, אשת רבי מנשה אייכנשטיין אב"ד ריישא, מחבר הספרים "אלפי מנשה" ו"תורת האשם", והאדמו"ר מזידיטשוב במונקאץ'.
בתו פערל, אשת רבי עמנואל וולטפרייד (נפטר בי"ט באדר תרצ"ט) האדמו"ר מפשדבורז' בעיר פאביניץ.
בתו יהודית, אשת רבי פנחס נתן סאפרין (תרט"ו – כ"ט באדר תרצ"ב), רב ואדמו"ר מקומרנה ברודיק ובנאנאש.
בתו בינה, אשת רבי דוד שפירא (תרל"ח – כ"ט בשבט תרפ"ד) האדמו"ר מבוקווסק, בנו של רבי מאיר יהודה שפירא.
יש מי שציין לבת נוספת, שנישאה לרבי חיים מאיר יחיאל הורוביץ מריינזוב, בנו של רבי ישראל ממעליץ-דז'יקוב (בנו של רבי יהודה ממעליץ וחתנו של רבי מאיר מדז'יקוב; הוא עצמו כיהן כאדמו"ר מדז'יקוב במעליץ).
ספריו

עמק הלכה – על סוגיות הש"ס ושו"ת, הודפס על ידי רבי יהושע בגיל 18, לבוב תר"ל. לימים, כשהיה לאדמו"ר, ביקש לגנוז את ספרו זה ובהוראתו היה בנו רבי אלטר'ל קונה את הספרים מהמוכרים וגונזם. עם זאת, אחרי השואה הורה נכדו רבי יהודה'לה כי ניתן להפיצם.
שו"ת עטרת ישועה – תשובות הלכתיות ופלפולים בסוגיות הש"ס. נדפס על ידי בנו רבי אלטר, בעריכת רבי חיים מנחם דוד בנו של רבי אלטר ורבה של דז'יקוב, קראקא תרצ"ב. מהדורה שנייה ירושלים תשל"ב.
עטרת ישועה – דרשותיו שהושמעו על ידו בטישים. נרשמו על ידי צוות כותבים מחסידיו, בראשות הרב מאיר אפען. הודפס על ידי בנו רבי אלטר (בתוספת הערות שבאו בסוגריים עגולים עם הקידומת א. ה.), בארבעה כרכים:
על חמישה חומשי תורה:
בראשית–שמות. קרקוב תרע"ט.
ויקרא–דברים. קרקוב תרפ"ה.
על המועדים:
ניסן–אלול. קרקוב תר"ץ.
תשרי–אדר. קרקוב תרצ"ו.
מהדורה שנייה הודפסה בירושלים תש"ל, על ידי נכדי רבי חיים מנחם דוד, הרב יחזקאל הורוביץ והרב מנחם דוד הגר. בשלישית הודפס הספר בשנת תשנ"ח, על ידי הרב יחזקאל הורוביץ, בעריכה מחודשת ובתוספת מראי מקומות.
האדמו"ר מדז'יקוב ואב"ד גבעת זאב, הרב חיים מאיר הורוביץ, ההדיר את הספר מחדש, בתוספת ביאורים, בשני כרכים: על התורה (גבעת זאב תש"ף), ועל המועדים (גבעת זאב תשפ"ב).
קונטרס תוספת מצווה – על איסור בל תוסיף. הודפס בתוך הספר "זיכרון יהושע" של רבי יהושע ניסבום, מרבני דז'יקוב. פרמישל תרל"ב.
קונטרס דרך מלכים – תשובה הלכתית בנושא "כדרך שהמלכים אוכלים". הודפס בסוף ספרו של רבי מרדכי נחמן שטיגליץ "דרך ים". מונקץ' תר"ס.
קונטרס קדושה משולשת – על קדושת ארץ ישראל וקדושת הר הבית. הודפס בסוף הספר "עמק הלכה". לבוב תר"ל.
לקריאה נוספת

מנשה יצחק מאיר שיף, "הרה"ק רבי יהושע הורוויץ זי"ע בעל ה"עטרת ישועה מדז'יקוב", בתוך: צדיקי עולם, תש"ע, עמ' ק"פ ואילך.
יעקב פליישר, "הדור השלישי ר' יהושע'לע הורביץ זצ"ל", בתוך: טרנובז'ג–דז'יקוב: ספר זיכרון ועדות, תל אביב תשל"ג, עמ' 86 ואילך.
מאיר וונדר, "רבי יהושע (ל'ה) ב"ר מאיר הורביץ", בתוך אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ב עמ' 221–227.
הערות שוליים

↑   אשת חיל דז'יקוב בביצוע מקהלת סערט ויז'ניץ בניצחו של ר' חיים בנט, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:04).
↑  בהמשך עלה רבי נפתלי חיים לארץ ישראל והתגורר בירושלים.
↑  יעקב יהושע פליישר, "פרקים מתולדות המחבר" בתוך: עטרת ישועה – מועדים, עמוד 262, באתר היברובוקס.
↑  יעקב יהושע פליישר, "פרקים מתולדות המחבר", בתוך: עטרת ישועה – מועדים, עמוד 263, באתר היברובוקס.
↑  נתן אליהו רוט, מאיר החיים, חלק ג', עמ' 247–248, באתר היברובוקס.
↑  מאיר וונדר באנציקלופדיה לחכמי גליציה חלק ב עמוד 221. במקורות אחרים לא קיים אזכור לבת זו, וגם וונדר עצמו בערך על רבי חיים מאיר יחיאל הורוביץ לא מציין על נישואיו לבת של רבי יהושע הורוביץ.
↑  "קשר איתן" גיליון 73, עמוד 36
↑  הודפס גם בתוך ספרו של חתנו רבי מנשה אייכנשטיין "תורת האשם". פודגורזה תרס"ה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311543505171  GND: 1078379912  ISNI: 0000 0000 8019 7229  LCCN: nr96003193  VIAF: 82185384   WorldCat (עם VIAF): 82185384
7 בפברואר

7 בפברואר הוא היום ה-38 בשבוע ה-5 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 327 ימים (328 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

457 – לאון הראשון מומלך על האימפריה הביזנטית
1413 – תחילתו של ויכוח טורטוסה
1550 – יוליוס השלישי נעשה לאפיפיור
1613 – מיכאיל רומנוב נבחר להיות הצאר הרוסי הראשון בשושלת רומנוב
1788 – מסצ'וסטס היא המדינה השישית שמאשררת את חוקת ארצות הברית
1795 – מאושר התיקון ה-11 לחוקת ארצות הברית, המעניק למדינות ארצות הברית חסינות מפני תביעות בבתי משפט פדרליים
1812 – רעידת אדמה חזקה במיזורי
1898 – אמיל זולא עומד למשפט על מאמרו "אני מאשים"
1904 – התפרצותה של השרפה הגדולה בבולטימור שנמשכה יומיים והשמידה את רוב מרכז העיר בולטימור
1939 – בבריטניה נפתחת ועידת השולחן העגול, בניסיון לפתור את הסכסוך היהודי-ערבי
1962 – ארצות הברית אוסרת על מסחר עם קובה
1964 – הביטלס מגיעים לארצות הברית ומתחילים את הביטלמניה
1971 – ניתנת זכות בחירה לנשים בשווייץ
1974 – גרנדה מקבלת עצמאות מבריטניה
1974 – ייסוד "גוש אמונים"
1977 – שיגור החללית סויוז 24 עם צמד קוסמונאוטים למשימה האחרונה לתחנת החלל הצבאית סאליוט 5
1983 – ועדת כהן לחקירת טבח סברה ושתילה מגישה את המלצותיה
1984 – במסגרת משימת מעבורת החלל צ'לנג'ר STS-41-B האסטרונאוט ברוס מק'קנדלס מבצע הליכת חלל ללא כבל עגינה למעבורת
1986 – נשיא האיטי ז'אן קלוד דובאלייה בורח מארצו אחרי 28 שנות שלטון
1991 – ז'אן-ברטראן אריסטיד מושבע כנשיא הראשון של האיטי שנבחר בבחירות דמוקרטיות
1991 – תחנת החלל סאליוט 7 מסיימת את אורך החיים ונשרפת באטמוספירה. חלקי התחנה נפלו בגבול צ'ילה ארגנטינה
1992 – נחתמת אמנת מאסטריכט, שמכוננת את האיחוד האירופי
1999 – עבדאללה השני הופך למלך ירדן עם מות אביו המלך חוסיין ממחלת הסרטן
1999 – משגר דלתא II משגר בהצלחה את החללית סטארדאסט למפגש עם השביט וילד 2 ולהחזרת דגימות מהזנב שלו
2001 – שיגור משימת מעבורת החלל אטלנטיס STS-98 לבניית תחנת החלל הבינלאומית והבאת מודול המעבדה דסטיני
2008 – שיגור משימת מעבורת החלל אטלנטיס STS-122 לבניית תחנת החלל הבינלאומית והבאת מודול המעבדה האירופאי קולומבוס
2013 – סופת השלגים נמו מכה באזור ארצות הברית וקנדה וגורמת למותם של כ-7 אנשים ולהרס קל
2014 – פתיחת משחקי החורף האולימפיים ה-22 במספר בעיר סוצ'י ברוסיה
2021 – השיטפון באוטראקהאנד
נולדו

1102 – מתילדה הקיסרית (נפטרה ב-1167)
1478 – תומאס מור, פילוסוף אנגלי (נפטר ב-1535)
1772 – סולומון השני מלך אימרתי (נפטר ב-1815)
1812 – צ'ארלס דיקנס, סופר ועיתונאי אנגלי (נפטר ב-1870)
1867 – לורה אינגלס וילדר, סופרת ילדים אמריקנית (נפטרה ב-1957)
1870 – אלפרד אדלר, רופא ומייסד הפסיכולוגיה האינדיבידואלית (נפטר ב-1937)
1877 – גודפרי הרולד הארדי, מתמטיקאי בריטי (נפטר ב-1947)
1883 – אריק טמפל בל, מתמטיקאי והיסטוריון של המתמטיקה (נפטר ב-1960)
1885 – סינקלר לואיס, עיתונאי, סופר ומחזאי אמריקני (נפטר ב-1951)
1891 – ריכרד פון שטריגל, כלכלן גרמני (נפטר ב-1942)
1906 – פויי, הקיסר האחרון של סין. שימש כ"שליט בובה" של מנצ'וריה בתקופת הכיבוש היפני (נפטר ב-1967)
1909 – פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם (נפטרה ב-2002)
1911 – שמעון אבידן, איש צבא ישראלי, מפקד חטיבת גבעתי במלחמת העצמאות (נפטר ב-1994)
1926 – זאכי הררי, כדורסלן יהודי-מצרי (נפטר ב-1979)
1927 – ז'ולייט גרקו, זמרת שאנסונים ושחקנית צרפתייה (נפטרה ב-2020)
1930 – משה חובב, מבכירי קרייני החדשות של קול ישראל (נפטר ב-1987)
1932 – אלפרד וורדן, אסטרונאוט אמריקאי, טייס תא הפיקוד במשימת אפולו 15 (נפטר ב-2020)
1934 – אריה בראון, חזן ישראלי, שימש כחזן הצבאי הראשי בצה"ל (נפטר ב-2008)
1934 – אדוארד פנק אדאמי, ראש ממשלת מלטה ונשיאה השביעי
1940 – טושיהידה מסקאווה, פיזיקאי יפני, זוכה פרס נובל לפיזיקה לשנת 2008 (נפטר ב-2021)
1941 – מייקל אפטד, במאי, מפיק, סופר ושחקן בריטי (נפטר ב-2021)
1944 – יוסף לנג, היסטוריון, חוקר תולדות החינוך ותולדות עם ישראל, סופר ומחבר הביוגרפיה של אליעזר בן-יהודה (נפטר ב-2013)
1949 – רחל גלעין, מלחינה ישראלית
1950 – מאורו בלוג'י, כדורגלן איטלקי ששיחק בעמדת הבלם (נפטר ב-2021)
1950 – גיורא בכר, דיפלומט בשירות החוץ הישראלי ושגריר ישראל בברזיל
1952 – שמיל בן ארי, שחקן קולנוע
1954 – יצחק בננסון, גאוגרף, ביולוג ומתמטיקאי ישראלי
1957 – רולנדה שגרן, שחקנית וקומיקאית ישראלית
1957 – אושרה שוורץ, קולנוענית, מרצה לקולנוע, תסריטאית, במאית, עיתונאית ומבקרת סרטים
1959 – יצחק ג'קי אדרי, פעיל חברתי ישראלי (נפטר ב-2021)
1959 – עידית טפרסון, שחקנית ישראלית
1960 – ג'יימס ספיידר, שחקן אמריקני
1961 – שלמה בניזרי, שר וחבר הכנסת לשעבר מטעם ש"ס
1962 – אדי איזרד, שחקן קולנוע וקומיקאי בריטי
1962 – גארת' ברוקס, זמר ויוצר אמריקאי של מוזיקת קאנטרי
1965 – דב קרמר, אתלט ישראלי
1965 – כריס רוק, שחקן קולנוע אמריקני
1969 – אמונה צבי לשם, שחקנית ישראלית
1970 – דורית נאור, אתלטית ישראלית
1971 – אמיר קריאף, שחקן תיאטרון ישראלי
1972 – אנחל בונני, דוגמן ושחקן
1974 – ג'יי דילה, ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקאי (נפטר ב-2006)
1974 – סטיב נאש, כדורסלן קנדי
1976 – שגית סול, שחקנית, מחזאית, במאית ומפיקה ישראלית
1977 – די ריס, תסריטאית ובמאית אפרו-אמריקאית
1979 – תוואכול כרמאן, "אם המהפכה" בתימן, לוחמת זכויות אזרח והערבייה הראשונה שזכתה בפרס נובל לשלום
1978 – אשטון קוצ'ר, שחקן קולנוע אמריקני
1980 – עידן חביב, זמר ויוצר ישראלי
1980 – כנרת לימוני, שחקנית ומוזיקאית ישראלית
1983 – נטע שפיגלמן, שחקנית ישראלית
1986 – מיכאל דמיטרייב, שחיין ישראלי
1989 – אייזיאה תומאס, כדורסלן אמריקאי
1989 – אליה ויוויאני, רוכב אופני כביש איטלקי
1992 – מייקל ואלגרן, רוכב אופני כביש דני
1995 – גפן ברקאי, שחקן ודוגמן ישראלי
נפטרו

1259 – תומאס, רוזן פלנדריה (נולד ב-1199)
1317 – רובר, רוזן קלרמון ומייסד בית בורבון (נולד ב-1256)
1560 – ברתולומאו באנדינלי, פסל וצייר רנסאנס מנייריסט איטלקי (נולד ב-1493)
1652 – גרגוריו אלגרי, מלחין איטלקי (נולד ב-1582)
1799 – צ'יאן לונג, קיסר סין (נולד ב-1711)
1823 – אן רדקליף, סופרת אנגליה (נולדה ב-1764)
1864 – ווק סטפנוביץ' קראג'יץ', בלשן סרבי, רפורמטור של השפה הסרבית (נולד ב-1787)
1878 – האפיפיור פיוס התשיעי (נולד ב-1792)
1960 – איגור קורצ'טוב, פיזיקאי רוסי סובייטי, אבי פצצת האטום הסובייטית (נולד ב-1903)
1961 – עמנואל אולסבנגר, משורר, מתרגם, חוקר פולקלור, פעיל ציוני, נואם ובלשן (נולד ב-1888)
1979 – יוזף מנגלה, רופא נאצי שערך ניסויים רפואיים סדיסטיים באסירים באושוויץ (נולד ב-1911)
1991 – עמוס ירקוני, בדואי ישראלי, מלוחמי צה"ל (נולד ב-1920)
1994 – ויטולד לוטוסלבסקי, מלחין פולני (נולד ב-1913)
1999 – חוסיין מלך ירדן (נולד ב-1935)
2000 – ביג פן, ראפר פוארטו ריקני (נולד ב-1971)
2007 – ז'נט אורדמן, רקדנית, כוריאוגרפית וממייסדות המחול בישראל (נולדה ב-1933)
2013 – האווי לאסוף, כדורסלן אמריקאי-ישראלי ששיחק בעמדת הסנטר (נולד ב-1955)
2015 – מרשל רוזנברג, פסיכולוג אמריקאי (נולד ב-1934)
2019 – רוזמונד פילצ'ר, סופרת בריטית (נולדה ב-1924)
2019 – ג'ון דינגל, פוליטיקאי אמריקאי (נולד ב-1926)
2019 – היידי מוהר, כדורגלנית גרמנייה ששיחקה בעמדת החלוצה (נולדה ב-1967)
2020 – לנין א-רמלי, אחד המחזאים הבולטים במצרים (נולד ב-1945)
2020 – נג'מייה פגרושה, זמרת ושחקנית אלבנית-קוסובואית מקוסובו (נולדה ב-1933)
2021 – חיים מאיר ואזנר, ראש ישיבת חכמי לובלין (נולד ב-1938)
2021 – מופידה טלאטלי, במאית קולנוע תוניסאית (נולדה ב-1947)
2021 – רון רייט, פוליטיקאי אמריקאי (נולד ב-1953)
2022 – לאה מג'רו-מינץ, פסלת וציירת ישראלית (נולדה ב-1926)
חגים ואירועים החלים ביום זה

גרנדה – יום העצמאות
6 בפברואר – 8 בפברואר
פברואר
לוח אירועים שנתי
ברוס מק'קנדלס בהליכת חלל ללא כבל עגינה
מתילדה הקיסרית
תומאס מור
צ'ארלס דיקנס
המתמטיקאי גודפרי הרולד הארדי
ג'יי דילה
צ'יאן לונג, קיסר סין
יוזף מנגלה
חוסיין, מלך ירדן
16 בפברואר

16 בפברואר הוא היום ה-47 בשנה בשבוע ה-7 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 318 ימים (319 בשנה מעוברת).