stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרפתקאותיו הרבות של פו הדב (מתקן שעשועים)

הפגישה עם טיגר
החלום של פו
קרוניות המתקן
הרפתקאותיו הרבות של פו הדב (באנגלית: The Many Adventures of Winnie the Pooh) הוא מתקן אפל המצוי בפארקי השעשועים של חברת וולט דיסני: דיסנילנד שבקליפורניה, ממלכת הקסם שבדיסניוורלד (פלורידה), דיסנילנד שבטוקיו ודיסנילנד שבהונג קונג.
בטוקיו נקראת האטרקציה "ציד הדבש של פו" (Pooh's Hunny Hunt).
המתקן שבדיסנילנד החליף את ג'מבורי דובי הכפר בעוד שבממלכת הקסם החליף המתקן את המסע הפרוע של מר קרפד.
מספר המבקרים במתקן בדיסנילנד מועט ביותר, בשל מיקומו בפינה הצפון מערבית של הפארק, והיותו של המתקן חבוי במקצת למבקרים. המתקן שבטוקיו פופולרי ביותר בשל מיקומו במרכז ארץ הפנטזיה, והמבקרים בו עומדים בתור במשך שעות.
המתקן מבוסס על הסרט הרפתקאותיו הרבות של פו הדב.
סצנות המתקן

יום מעונן
הכול מוצף
היער של טיגר
הבית של פו
החלום של פו
מסיבת יום ההולדת של פו
תיאור המתקן

פתיחה:
דיסנילנד: 11 באפריל 2003
ממלכת הקסם: 5 ביוני 1999
דיסנילנד טוקיו: 4 בספטמבר 2000
דיסנילנד הונג קונג: 12 בספטמבר 2005 (עם פתיחת הפארק)
מתכנן: וולט דיסני אימאג'ינירינג
מתקנים קודמים שהיו באותו מבנה:
דיסנילנד: ג'מבורי דובי הכפר
ממלכת הקסם: המסע הפרוע של מר קרפד
דיסנילנד טוקיו: דרך השמים
אורך המתקן: 03:08
סוג מתקן: מתקן אפל
לולאו

| --- | --- |
סמל לולאו
לולאו בשנת 2014
לולאו בשנת 2014
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מחוז:  נורבוטן נורבוטן
 שטח:  28.81 קמ"ר
 גובה:  6.0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  49,646 (31 בדצמבר 2023)
  ‑ במטרופולין:  73,133 (2005)
  ‑ צפיפות:  1,578 נפש לקמ"ר (2005)
 קואורדינטות:  65°36′N 22°09′E﻿ / ﻿65.6°N 22.15°E﻿ / 65.6; 22.15
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.lulea.se
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שוודיה מוגדלת) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי לולאו(למפת שוודיה רגילה) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי לולאו(למפת מחוז נורבוטן רגילה) קירונה יליוורה הפרנדה קרסואנדו פיטאו ארייפלוי שורק נורווגיה פינלנד וסטרבוטן המפרץ הבוטני לולאו(למפת מחוז נורבוטן מוגדלת) קירונה יליוורה הפרנדה קרסואנדו פיטאו ארייפלוי שורק נורווגיה פינלנד וסטרבוטן המפרץ הבוטני לולאו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לולאו (שוודית: Luleå, ‏האזנהקובץ:Sv-Luleå.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר הבירה של מחוז נורבוטן (Norrbottens län), המחוז הצפוני ביותר בשוודיה. העיר יושבת בפתחו של הנהר לוּלֵה (Lule älv) ומתגוררים בה 56,749 תושבים.
גאוגרפיה

לולאו נמצאת בצפון הרחוק של שוודיה, כ-110 ק"מ מדרום לחוג הארקטי בקו הרוחב 65°38'18" צפון ו-22°9'46" מזרח ונמצאת בקצה הצפוני של הים הבלטי. האקלים בה קריר, עם חורף קר וקיץ קצר וחמים, והטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 1.3°+ צלזיוס. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 490 מ"מ, והמשקעים יורדים במשך כל חודשי השנה.
היסטוריה

לולאו מוזכרת בפעם הראשונה ב-1327 והיא הייתה ממוקמת אז באזור העיר העתיקה של היום, מספר קילומטרים מהעיר המודרנית. העיר התפתחה לעיר שוק ומרכז דתי של כמעט כל אזור הצפון. כבר במאה ה-14 נבנתה במקום כנסיית אבן, הגדולה ביותר מצפון לאופסלה - ומסביבה נבנה כפר כנסייה. ב-1621 קיבל המקום מעמד של עיר. עם השנים נעשה קשה יותר להגיע מהמקום לנמל ובשנת 1649 עברו התושבים למקום העיר הנוכחית, 11 ק"מ דרום מזרח משם, בשעה שהכפר הכנסייתי נשמר ונקרא Gammalstad (העיר הישנה). חשיבותה של לולאו כנמל ומקום מסחר גדלה, וב-1780 גרו בעיר 730 תושבים.
ב-1887 התרחשה שרפה גדולה בעיר, שכמעט כילתה את כולה. השלמת מסילת הברזל מערבה לעיירה יליווארה (Gällivare) ב-1891, ומאוחר יותר צפונה לקירונה, תרמה לצמיחת העיר למעמד של העיר החשובה ביותר בצפון שוודיה. בסביבות 1900, עמדה אוכלוסיית לולאו על כ-9,000 תושבים.
במחצית הראשונה של המאה ה-20, הואטה הגדילה, עם הנהירה לערים הגדולות, אבל עם הקמת מפעל מסילות ברזל במקום בשנת 1940 הואצה גדילת העיר שוב.
כלכלה ותשתית

לולאו היא מרכז כלכלי חשוב בצפון שוודיה. מעבר לכך, לולאו היא גם מושב הבישוף הלותרני ובה נמצאת האוניברסיטה הטכנית שהיא הצפונית ביותר בסקנדינביה (Luleå Tekniska Universitet). התעשייה הגדולה ביותר היא תעשיית מסילות הברזל.
ללולאו קשרי תחבורה טובים ויש בה גם שדה תעופה (Kallax). מלולאו יוצא כביש חד מסלולי לעיר הצבאית בודן הנמצאת 35 ק"מ צפון לעיר, דרכה עוברת גם מסילת הברזל לכיוון Gällivare, והלאה צפונה לכיוון ונורווגיה. העיר יושבת על הכביש המהיר E4.
ערים תאומות

רוסיה מורמנסק, רוסיה
ג'ייד הדס סקורי

| --- | --- |

סקורי, 2019
 לידה:  27 במאי 1990 (בת 34) אודסה, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברית המועצות 
 שם לידה:  Хадас Сакорi 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2013 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ייד הדס סקורי (נולדה ב-27 במאי 1990) היא שחקנית ישראלית ילידת-אוקראינה הסובייטית.
ביוגרפיה

נולדה בשם הדס סקורי[דרוש מקור] (באוקראינית: Хадас Сакорі) באודסה, אוקראינה הסובייטית שבברית המועצות לשעבר. בשנת 1992 עלתה עם משפחתה לישראל, והתגוררה בחיפה. למדה במגמת קולנוע וסיימה בהצלחה בפנימיית אלוני יצחק. בגיל 21 לאחר תאונת דרכים קשה שעברה עם פציעה בראשה החליטה להוסיף את השם ג'ייד.[דרוש מקור]
סקורי בוגרת שיטת צ'בק למשחק, שיטת סטניסלבסקי מגמת קולנוע בפנימיית אלוני יצחק, משחק מול מצלמה עם במאים מכל העולם.
קריירה

בשנת 2013 התחילה את קריירת המשחק שלה בסדרה "בית המשאלות" ב-HBO של היוצר חיים בוזגלו בתפקיד אורח בתור ורוניקה, כאשר תפקיד זה מבוסס על קורות חייה של סקורי.
ב-2015 השתתפה בווידאו קליפ לסינגל "Sun" של הזמר הישראלי IRO.
פריצת הדרך של סקורי הייתה בשנת 2016 שבה גילמה את   דנה הרשקו בתפקיד הראשי המבוסס על סיפור אמיתי בסרט הדרמה "ברש", שכתבה וביימה מיכל ויניק.
במאי 2019 שיחקה בתפקיד ראשי בתור תקווה בסרט הסטודנטים "משיח", הנכתב ובוים על ידי רוברט דימיטרי, לצדו של אבי פניני, שזכה בפסטיבל הסטודנטים כסרט הטוב ביותר ובעתיד יופק כפיצ׳ר ישראלי ברחבי העולם.
באוקטובר 2019 השתתפה בווידאו קליפ לסינגל "Don't Cry Babe" של הזמרת YANA.
באוקטובר 2020 לוהקה לסדרת הדרמה הנועזת "לאבד את אליס" בתפקיד דנה של היוצרת והתסריטאית סיגל אבין.
אשר הופקה עבור HOT ונמכרה עבור Apple TV העולמית.
בנובמבר 2020 גילמה  מלהקת ל"משחקי השף" בסדרה המצליחה ״הטבח״ עונה 1 לצד גל תורן.
בדצמבר 2020 גילמה את מעיין בתפקיד ראשי בסדרת המתח "בלאק ספייס" ברשת 13.
הסדרה נמכרה ל-Netflix.
באפריל 2021 שיחקה בתפקיד אניה בסדרה "המפקדת", פרק 7 עונה 1 בכאן 11.
ישעיה פיק ברלין

| --- | --- |
 לידה:  1719 ה'תע"ט אייזנשטט
 פטירה:  1799  (בגיל 80 בערך) ח' באייר ה'תקנ"ט ברסלאו, ממלכת פרוסיה 
 תקופת הפעילות:  ? – 13 במאי 1799 
 חיבוריו:  יש סדר למשנה, ראשון לציון, הפלאה שבערכין, מיני תרגומא, תנא תוספאה, אומר השכחה ועוד
 
רבי ישעיה פיק מכונה גם רבי ישעיה  ברלין (ה'תע"ט, 1719 - ח' באייר ה'תקנ"ט, 1799) היה רב, פוסק ואב בית דין. נודע בין היתר בשל הגהותיו לתלמוד הבבלי שנוספו למסורת הש"ס החל מדפוס דיהרנפורט ה'תק"ס ואילך.
ביוגרפיה

נולד באייזנשטט (אז בממלכת הונגריה בשם קישמרטון, על גבול אוסטריה-הונגריה של היום) לרבי יהודה לייב (המכונה ר' לייב מוכיח). ולאמו יודית, בת ר' איצק ברלין.
למד בתחילה אצל אביו. בילדותו למד בברלין, ומכאן שמו. לאחר מכן הלך ללמוד בישיבתו של רבי צבי הירש ביאלה (מחבר הספר כוס ישועות) בהלברשטאדט, שם למד את דרך הבקיאות והביקורת.
לאחר מכן עזב את הישיבה, התיישב בברסלוי, ונשא שם לאשה את פרומט (נפטרה בי"ב בסיוון ה'תקס"ב), בתו של ר' וולף פיק, שעל שמו נקרא בשם פיק, הרב פיק העדיף שלא לקרא בשם זה, מכיוון שאחד ממשפחתו עזב את הדת. בברסלוי עסק במסחר עורות בשותפות עם גוי, אולם עיקר עסקו היה בלימוד תורה. שם נודע הרב ישעיה כבקיא גדול בכל התורה. על פי המסופר, היה אהוב על כולם, ואף המשכילים כיבדוהו והיו שואלים אותו שאלות (בשל ידיעתו בדקדוק עברי וארמי). גם בתחום ההיסטוריה ידע לשלב את ידיעותיו עם תורתו.
רוב ימיו חי כאדם פרטי, ולא שימש ברבנות. אולם בי"ד בטבת ה'תקנ"ד, בהיותו כבן שבעים וחמש, בהוראת הממשל, נתמנה לאב בית דין ור"מ ברסלוי, לאחר שהרב יצחק יוסף תאומים, קודמו בתפקיד, נפטר (בט"ז בחשון ה'תקנ"ד). דרשתו הראשונה מתועדת בספר ברכת משה של הרב משה קרנר (ברלין, ה'תקצ"ד).
ימי כהונתו ארכו מעט יותר מחמש שנים, וה' באייר בה'תקנ"ט, בהיותו בן כשבעים ותשע, נפטר.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | תורה שלו היתה שמסר נפשו עליה כל היום וכל הלילה היתה שיחתו, חמשה ועשרים שנה מיום שמת אחיו הרב הגאון אב"ד דק"ק המבורג זצוק"ל, בלילה לא כבו נרו, ולא הפסיק ממשנתו ביום ובלילה, ולא אכל דבר מן החי כל ימי החול ורק בלילי שבת ויום טוב שכב על מטתו והיה בקי בכל חדרי תורה ש"ס בבלי וירושלמי ברייתא ותוספתא ספרי וספרא היו ערוכים לפניו כברכת השחר לנו | “ |

|  – תלמידו רבי רפאל זאב ב"ר בנימן הכהן גינסבערג בהקדמה לספר הפלאה שבערכין |  – תלמידו רבי רפאל זאב ב"ר בנימן הכהן גינסבערג בהקדמה לספר הפלאה שבערכין |  |
רבי ישעיה עמד בקשרי מכתבים עם הרב יחזקאל לנדא בעל הנודע ביהודה, ועם גיסו (בעל אחותו קריינדל) הרב יוסף שטיינהארט בעל שו"ת זיכרון יוסף.
משפחתו

ילדיו:
רבי בנימן מאיר.
רבי וואלף יום טוב.
רבי דוד.
רבי שלמה נפטר בי"א בחשון תקנ"ו.
שרל - נישאה להמדפיס ר' יוסף מייא נפטרה בי"ח בשבט תקע"ה.
מערעלע - נישאה לר' פייטלע אלדענבורג מליסא.
רבקה - נישאה לר' יהושע מליסא, דיין בברלין.
קריינדל - נישאה לר' ליזר בערלין מראוויטש.
אחיו: רבי הירש - דיין בליסא, רבי דוד בערלין - אב"ד מארקברייט, שווארצבורג, דסאו, אלטונה, המבורג וואנדסבק (אנ') (אה"ו) (נפטר בי"ח באדר תקל"א), רבי ליפמן - אב"ד אייזנשטאט, מערעלע - נישאה לר' נפתלי הירש ב"ר משה קצנאילבוגין, אב"ד מערגנטהיים במנהיים, קריינדל - אשת רבי יוסף שטיינהארט.
חיבוריו

הוספות למסורת הש"ס (ציוני מקבילות והגהות בתלמוד הבבלי על הגיליון) של הרב יהושע בועז. נדפס לאחר פטירתו החל מדפוס דיהרנפורט ה'תק"ס ואילך
יש סדר למשנה - על המשנה סדר זרעים וסדר מועד (נדפס במשניות עם ע"ג פירושים). החיבור במקורו נכתב כנראה על כל המשנה (ב'תוספות ראשון לציון' שכתב הוא מפנה לספרו גם בסדרים נוספים), אך אינו מצוי. כתב היד נמצא באוקספורד, על זרעים ומועד בלבד.
תוספות ראשון לציון - על המשניות ומפרשי המשניות.
הפלאה שבערכין - על ספר הערוך - נדפס לראשונה ברסלאו ה'תקצ"א.
מיני תרגומא - על תרגום אונקלוס (חלק ממנו נדפס על ידי חתן חתנו ר' יוסף שקלאוור)
אומר השכחה - כל מאמרי הגמרא שהושמטו בספרי הפוסקים, וברובם גם טעם להשמטתם
כנסת חכמי ישראל - שו"ת ומשא ומתן עם גדולי ישראל (חלק נכבד של כתב היד שרד ותצלומו במכון לתצלומי כתבי היד של הספרייה הלאומית)
תיקון כלי שרת (ש"ס רש"י תוספות) - תיקוני טעויות דפוס בגמרא, ברש"י ובתוספות ותיקוני חילוף שמות תנאים ואמוראים (חלק נכבד מהחיבור שרד, ותצלומו מצוי במכון לתצלומי כתב יד של הספרייה הלאומית[דרוש מקור])
קשות מיושב - על כל "קשיא" שבש"ס (נדפס בשנת ה'תר"ך בידי בנו)
קונטרס שטרי המאוחרין - תירוץ על כל מקום בגמרא רש"י ותוס' שהביאו פסוק או משנה ויכלו להביא ראיה ממקום קדום יותר.
קטן שהגיה לחינוך - על ספר החינוך (נדפס עם ספר החינוך בווינה ה'תקפ"ז)
שאילת שלום וראשון לציון - חידושים וציונים (בהתאמה) על שאילתות דרב אחאי (את הספר כתב במשך שישה שבועות לבקשת חתנו, המדפיס)
אוצר בלום - על עין יעקב (נדפס בדפוס ראם)
הערות על ספר התשבי, על הרי"ף, על ספר מטפחת ספרים ליעב"ץ, על הרמב"ם, על ספר ראשית חכמה, על יד מלאכי, ועל סידור התפילה.
ועוד חיבורים מהם אבדו.
הערות שוליים

↑  חיבר ספר "פירוש המילות", עדיין בכתב יד, שמור באוניברסיטת פרנקפורט (ניתן לצפייה והורדה כאן), היה בנו של ר' מרדכי מוכיח (נפטר בי"ט באייר ה'תפ"ט) בן ר' ישעיה אשכנזי. חותנו של ר' מרדכי מוכיח "הגאון מהר"ם ז"ל" היה נכד של ר' אברהם חיים שור, וממשפחת התוספות יום טוב והמהר"ם שיף ראו: 'אבני בית היוצר', דף ל ע"א
↑  אגרת רשפי קשת - תולדות הגאון כמוהר"ר ישעיהו בערלין ז"ל, ירושתנו, יא, עמ' שכ
↑  דרשות חתם סופר, כרך שני, עמוד 611.
↑  הרשב"ם (בבא בתרא נב:) כותב בשם רבותיו שכל מקום שהסוגיה בגמרא מסתיימת במילה "קשיא" (קשה) - לא נדחית השיטה שעליה קשה, ויש לה תירוץ. ובכל מקום שכתוב "תיובתא" - השיטה נדחית ואין תירוץ. ומסייג הרשב"ם את דבריהם דווקא כאשר הקושיא היא ממקור תנאי.  ר' ישעיה בספרו, מתרץ את כל המקומות שנאמר בהם "קשיא".
↑  פרפרזה על ההגדרה התלמודית "קטן שהגיע לחינוך" (סוכה כ"ח עמוד ב' ועוד), שמשמעותו ילד קטן שהגיע לגיל בו מחנכים אותו במצוות. כאן, לאחר שינוי מילת 'הגיע' ל'הגיה', משמעות המשפט היא: קטן (כינוי ענווה לעצמו) שהגיה את ספר החינוך.
↑  נדפס בהוצאת כיסא רחמים ה'תשס"ה
↑  נדפס בקובץ בית הלוי ח"ג, ה'תשנ"ז
↑  הגהות נוספות מכתב-יד על ספר המדע נדפסו בקובץ מוריה גיליון נז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275376505171  GND: 123811961  ISNI: 0000 0000 8368 7346  LCCN: n85210338  NKC: zmp2014820748  NTA: 115560289  SELIBR: 261955  SNAC: w6sb503n  SUDOC: 127549390  VIAF: 30454715   WorldCat (עם VIAF): 30454715 
ספר השאילתות, מהדורת דיהרנפורט, 1786, עם פירוש ר' ישעיה פיק ברלין
אליעזר טולדנו

ערך זה עוסק בראש אגף האסטרטגיה והמעגל השלישי. אם התכוונתם לקצין הנדסה קרבית ראשי לשעבר, ראו .
| --- | --- |

האלוף טולדנו, 26 בספטמבר 2023
 לידה:  12 באוקטובר 1973 (בן 51) ירושלים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-נובמבר 1991
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד פלגת ההכשרות בסיירת מטכ"ל   סגן מפקד יחידת מגלן  מפקד גדוד 101   מפקד יחידת מגלן   קצין אג"ם של אוגדת איו"ש   מפקד חטיבה 226   מפקד חטיבת הצנחנים   המזכיר הצבאי של ראש הממשלה   מפקד אוגדת עזה   מפקד פיקוד הדרום   ראש אגף האסטרטגיה והמעגל השלישי
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע שומר החומות  מבצע עלות השחר  מבצע מגן וחץ  מלחמת חרבות ברזל
 
טולדנו מרצה לשגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן ולסנאטור האמריקאי לינדזי גרהאם, 2019
הענקת דרגת אלוף לטולדנו על ידי הרמטכ"ל אביב כוכבי בנוכחות שר הביטחון בני גנץ, מרץ 2021 (במהלך מגפת הקורונה)
ביקור מפקד פיקוד הדרום, אליעזר טולדנו, בתרגיל גדוד 9217 של חטיבת הנגב, פברואר 2022
אליעזר טולדנו (נולד ב-12 באוקטובר 1973) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף המכהן כראש אגף אסטרטגיה ומעגל שלישי. בעבר שימש בין היתר מפקד פיקוד הדרום, מפקד אוגדת עזה, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, מפקד חטיבת הצנחנים, מפקד יחידת מגלן ומפקד חטיבה 226.
ביוגרפיה

טולדנו, בנם של חיים ולינדה, ילידי מרוקו, נולד בירושלים בעיצומה של מלחמת יום הכיפורים. גדל בקריית מוצקין. למד בישיבת פרחי אהרון בקריית שמואל ולאחר מכן עבר לקריית החינוך אורט קריית ביאליק והיה חניך ומדריך בתנועת בני עקיבא בעיר מגוריו.
ביוגרפיה > שירות צבאי

התגייס לצה"ל בנובמבר 1991, התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד 101. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לגדוד 101 ומונה למפקד מחלקה. בהמשך שירת כסגן מפקד פלוגה. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה בגדוד 101. בהמשך שימש כקצין המבצעים (קצין אג"ם) החטיבתי. לאחר מכן מונה למפקד פלגת ההכשרות בסיירת מטכ"ל. בשנת 2000 יצא ללימודי תואר ראשון בכלכלה ובפילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בתחילת מבצע חומת מגן קטע את לימודיו, והצטרף ללחימה במסגרת חטיבת הצנחנים. לאחר סיום לימודיו מונה לסגן מפקד גדוד 890. לאחר לימודים בפו"ם מונה לסגן מפקד יחידת מגלן.
ביוני 2005 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 101, וכיהן בתפקיד עד שנת 2006. במהלך התפקיד הוביל את הגדוד בלחימה נגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. ביוני 2006 מונה למפקד יחידת מגלן, והוביל אותה בין היתר במלחמת לבנון השנייה. בתחילת המלחמה כוח מהיחידה חילץ את גופותיהם של צוות הטנק מגדוד 82, שהושמד ממטען צד במהלך המרדף אחר החוטפים. בימים שלאחר מכן נורתה אש מרגמות, תול"ר ורקטות לעבר אביבים, יראון ויישובים נוספים, מאזור ג'בל א-דיר הסמוך למארון א-ראס. כוח מהיחידה חצה את הגבול כדי לסרוק את השטח ולפגוע בחוליות חזבאללה האחראיות לירי, הכוח התמקם בשטח סבוך עטור בצמחייה, הלוחמים הבחינו בדלת מתכת וברשתות הסוואה הפרושות מעליה (שטח זה הוגדר לאחר מכן בצה"ל "שמורת טבע") הם הטילו רימון לפיר, ממנו נהרגו מספר מחבלים, המחבלים הנותרים יצאו מפירים נוספים, ובקרב שהתפתח נהרגו שני לוחמים מהיחידה ושמונה מחבלים, בהם, אלו שנהרגו בפיר הראשון כתוצאה מפיצוץ הרימון. בהמשך הציע תוכנית פעולה לפגיעה במשגרי הרקטות של חזבאללה, התוכנית אושרה והיחידה ביצעה את מבצע נערי החוף שהוכתר כמוצלח. על פעילותה במלחמה, קיבלה היחידה בפיקודו צל"ש יחידתי, ממפקד פיקוד המרכז, גדי שמני. בהמשך הוביל את היחידה במבצעים ברצועת עזה. בשנת 2008 סיים את תפקידו. בשנת 2009 מונה לקצין אג"ם של אוגדת איו"ש, ושימש בתפקיד עד שנת 2011, ובמקביל השתלם בקורס מפקדי חטיבות.
בשנת 2011 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבה 226 ובמקביל למפקד מגמה בקורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים, ושימש בתפקידיו עד שנת 2013. ב-16 במאי 2013 מונה למפקד חטיבת הצנחנים, והוביל את החטיבה בין היתר במבצע שובו אחים ובמבצע צוק איתן, שבמהלכו הרגו לוחמי החטיבה 141 מחבלים בקרבות פנים אל פנים וכן הכווינו אש מנגד שהרגה כ-70 נוספים, חשפו 47 פירי מנהרות לחימה וארבע מנהרות התקפיות, וכן עצרו שבעה פעילי טרור. במהלך הלחימה נהרגו 9 מהלוחמים. ב-1 ביולי 2015 סיים את תפקידו.
ב-3 בספטמבר 2015 הועלה לדרגת תא"ל וב-8 בספטמבר נכנס לתפקיד המזכיר הצבאי של ראש הממשלה בנימין נתניהו, ושירת בתפקיד זה עד 16 באוגוסט 2018. ב-24 באוקטובר 2018 מונה למפקד אוגדת עזה, תפקיד שמילא עד 2 באוגוסט 2020.
ביוגרפיה > מפקד פיקוד דרום

ב-14 במרץ 2021 הועלה לדרגת אלוף וב-21 במרץ 2021 נכנס לתפקידו כמפקד פיקוד הדרום, והיה שותף פעיל בהגדרת תפיסת הביטחון הגזרתית ובפרט תוכנית "שעון חול" והגדר החכמה שסביב רצועת עזה. במאי 2021 הוביל את הפיקוד במבצע שומר החומות, שבה הוצא לפועל ב-14 במאי 2021 מבצע "מכת ברק" שנועד ללכוד, בפעולת הטעיה קרקעית, מאות מחבלי חמאס במנהרות הטרור (מערך "המטרו") ולחסל אותם בעודם מחופרים בידי יכולות קצה שפותחו בחיל האוויר. המבצע, שבמקור נועד לשימוש במסגרת אסטרטגית רחבה יותר, פותח במשך שנים והתבסס על אלמנט ההפתעה. קמ"ן פד"ם התריע בזמן שההטעיה הקרקעית כשלה, אך המבצע יצא לפועל בכל זאת ולא השיג את מטרותיו, כאשר הפגיעה בחמאס הייתה שולית בלבד. בראיון שקיים מספר חודשים לאחר המבצע התוודה: "נהרגו בודדים במטרו... פחות ממה שקיוויתי".
לאחר המבצע, חלה השנה השקטה בעוטף עזה מאז 2005. באוגוסט 2022 הופר השקט, כאשר החל מבצע עלות השחר, שהפעם רוכז בלחימה מול הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, ולא חמאס. המבצע בן שלושת הימים הושפע מגישתו המבצעית של טולדנו, כאשר ישראל יזמה מכה ראשונית על ארגון הטרור תוך כדי הטלת עוצר על יישובי עוטף עזה לשמירה על ביטחון האזרחים. במהלך המבצע בוצעו סיכולים ממוקדים במפקדי החטיבות הצבאיות של הארגון, תייסיר אל-ג'עברי וח'אלד מנסור.
בנובמבר 2022, לאחר שנחשף לתרחיש אפשרי למתקפת פתע של החמאס שכונה "חומת יריחו", כינס דיון מסווג ובו הבהיר את עמדתו שגישת ההסדרה עם ארגוני הטרור ברצועה עתידה להיכשל, ולדעתו, ישראל תידרש לצאת למתקפת מנע: "מאחר שלמערכה יש מחיר, כל עוד היתרון הצבאי המשמעותי נשמר, נשאף להרחיק את המלחמה הבאה. אך לאורך ציר הזמן והתקדמות האויב יש נקודה בה יהיה עלינו לצאת למתקפת מנע." הוא גם תמך בסיכול ממוקד של שליט הרצועה יחיא סינוואר בתור מהלך מקדים ישראלי. דבריו של טולדנו, כמו התרעות שונות לגבי הסכנה שבמתקפת פתע של החמאס, היו בקונפליקט עם הערכת אמ"ן ושב"כ שהארגון "מורתע"[דרוש מקור], והשפיעו על הדיון הציבורי בעקבות טבח שבעה באוקטובר. עם זאת, ההכנות ל"פשיטה בהפתעה של מאות מחבלים לעומק ישראל, תוך חדירה ליישובים ומוצבים" שנהג במשך מספר שנים לפני שנכנס לתפקידו, לא הופעל בתקופתו, אלא צה"ל התכונן לאיום עיקרי של פיגוע נגד חיילים באזור הגבול, שכולל נסיון חטיפה. בעקבות החשיפה לתרחיש "חומת יריחו" הרחיב טולדנו, לטענתו, את תרחיש הפשיטה למתאר של עד 8 מוקדי חדירה.
ב-3 במאי 2023 אושר מינויו לתפקיד ראש אגף אסטרטגיה ומעגל שלישי, הכולל אחריות על הגזרה האיראנית. כעבור שבוע פיקד על מבצע מגן וחץ שהחל בעקבות ירי רקטי לעבר ישראל ימים ספורים קודם לכן ונפתח בשלושה סיכולים ממוקדים מקבילים של בכירי הג'יהאד האסלאמי. המבצע נמשך חמישה ימים טרם הושגה הפסקת אש.
ב-3 ביוני אירע בגזרתו פיגוע הירי בגבול מצרים, שבעקבותיו נועד טולדנו עם בכירי צבא מצרים בקהיר לשם תחקיר משותף. בהסקת המסקנות לאחר תחקיר האירוע הוחלט להדיח את מח"ט המרחבית. ב-9 ביולי העביר את פיקוד דרום לראשות האלוף ירון פינקלמן.
ביוגרפיה > ראש אגף אסטרטגיה

ב-26 בספטמבר 2023 נכנס לתפקידו כראש אגף אסטרטגיה ומעגל שלישי. כעבור שבועיים החלה מלחמת חרבות ברזל, ובמסגרתה הוא שותף בתכנון מהלך המלחמה, והוא יושב בדיוני קבינט המלחמה. בדצמבר נסע לתיאום בפנטגון עם מחלקת ההגנה האמריקאית לגבי המשך המלחמה. במסגרת המלחמה היה אחראי על התיאום הבין-לאומי של מערך ההגנה האקטיבי המשותף על ישראל בליל 14 באפריל 2024, בשעת התקיפה האיראנית על ישראל. עם התפטרותו של ראש אמ"ן אהרון חליוה, ראש הממשלה נתניהו שקל למנות את טולדנו לתפקיד, אך בסופו של יום התמנה מועמדו של הרמטכ"ל תא"ל שלומי בינדר, שהועלה לדרגת אלוף. ב-2 בדצמבר 2024 הודיע טולדנו כי לא יתמודד על תפקיד הרמטכ"ל ויפרוש מצה"ל.
חיים אישיים והשכלה

טולדנו מתגורר במושב בית גמליאל, נשוי למרה ואב לחמישה ילדים. בעל תואר ראשון בפילוסופיה וכלכלה ותואר שני בהיסטוריה וביטחון לאומי, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
לקריאה נוספת

עמוס הראל ואבי יששכרוף, המלחמה השביעית, תל אביב: ידיעות ספרים, 2004, עמ' 240–241, מסת"ב 9655117677
עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון: האמת על מלחמת לבנון השנייה, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2007, עמ' 260–261, מסת"ב 9654824086
עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2008, עמ' 252, מסת"ב 9654824310
אלישיב שמשי, "ארדוף אויביי ואשיגם", הוצאת מודן והוצאת משרד הביטחון, 2019
קופת עליה

קופת עליה היא אגודה שיתופית לאשראי שהוקמה על ידי עולי בולגריה ב-1937.
רקע

בשנות העלייה החמישית (העשור הרביעי של המאה ה-20) הוקמו בארץ ישראל תחת המנדט עשרות גופים פינסיים גופים אלו קיבלו רוח גבית מהכלכלה ששגשגה עד כדי מצב שבו המגזר היהודי הפיק יותר מ-50 אחוזים מהתוצרת בארץ ישראל אף על פי שהיה רק שליש מתושביה. מצד שני גלי העלייה מאירופה ותהליך העיור דרשו מקורות מימון. חלק מגופים אלו היו קואופרציות של המחנה האזרחי. לרוב היה מדובר על התארגנות של אנשים בעלי רקע דומה (בעלי מלאכה, עולים ממדינה מסוימת וכיוצ"ב). לעיתים הצליחה מאוד אגודת האשראי והיא הפכה לבנק לכל דבר שמשרת לקוחות שאינם חברי האגודה (למשל בנק קופת עם).
הקמת הקופה

"קופת עליה, אגודה שיתופית לאשראי וחיסכון" הוקמה ב-23 באפריל 1937 מקימי הקופה היו 19 עולים מבולגריה שהתגוררו בתל אביב.
קופה "אחות" הוקמה בחיפה ב-1946 ושמה היה "קופת אחוה". ב-1959 התמזגה עם קופת אשראי אחרת בשם "אשראי וחיסכון של הציונים הכלליים חיפה" שנוסדה ב-1953. קופה דומה הוקמה בירושלים.
עם הקמת מדינה ישראל

קופת עליה התפתחה מאוד ומימנה מיזמים גדולים כהקמת שכונת תל ברוך. בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 היו לקופה 23 סניפים ו-40,000 חברים.
ב-1952 הקימה קופת עליה, עם בנק זרובבל ועוד גורמים, את האגודה ההדדית לביטוח "החומה".
"קופת אחוה" החיפאית פשטה את הרגל במיתון 1966, וקופת עליה לקחה על עצמה את חובותיה ולקוחותיה.
ב-1976 הקימה בשותפות עם בנק לאומי את "בנק עליה-לאומי". ב-1991 מוזג הבנק לבנק לאומי, אך הקופה המשיכה להיות עצמאית.
הערות שוליים

↑  שמה נכתב עם יוד אחת
↑  נחום קרלינסקי, הקואופרציה הפרטית בתקופת המנדט, עיונים, 2003
↑  איילת זאושניצר-מילר, אגודות האשראי של המחנה האזרחי בתקופת המנדט, עבודת מ.א., אוניברסיטת חיפה, אוגוסט 2017
↑  האגודות השיתופיות לאשראי והמוסדות הבנקאים 1903-1939, יחידת המחקר - המפקח על הבנקים
↑  רמי בן-ראובן, אלה מסעי אברהם אסא: על תולדות הציונות בבולגריה בראי חייו של מנהיג ציוני, עקד, 2007, עמוד 52.
↑   אורן מג'ר, החברים מתבקשים להתגייס להקמת הבנק, באתר TheMarker‏, 20 ביולי 2014
↑  הבנקאות בחיפה - אגודות שיתופיות לאשראי וחיסכון, ב"חיפה מבלי לקום מהכורסא"
↑  נתן דונביץ, הבולגרים של תל־אביב, הארץ, 1 בדצמבר 1954
↑  ברוך פורמן, מכבי יפו ייסוד ומיסוד 1948–1958, בתנועה: כתב-עת למדעי החינוך הגופני והספורט, גיליון 3, 2020
↑  הרבעון לכלכלה, גליון מס' 37, מרץ 1963
↑  "אחווה"־חיפה התמזגה עם "קופת־עליה" מת״א, היום, 1 במרץ 1967
↑  "קופת עליה" קלטה 3 אגודות לאשראי, מעריב, 7 באוקטובר 1971
↑  אלעזר לוין, קופת־עליה: שפייזר טעה, כותרת ראשית, 17 באפריל 1985
↑  דוד ליפקין, בנק עליה לאומי ימוזג בבל"ל, מעריב, 1 במאי 1991
פזואלוס

| --- | --- |
פזואלוס
 
 מאכלים
 סוג:  מגדנאות, מזון 
 מרכיבים עיקריים:  קמח 
 
פזואלוס (נקרא גם: פיג'ואלס, דבלה או דבלאס) הוא מאפה מסורתי לפורים הנחשב למקבילה הספרדית לאוזן המן של המטבח האשכנזי. הפזואלו הוא בצק דק, מטוגן ופריך העשוי מקמח והרבה ביצים. יהודים טורקיים נוהגים להוסיף ברנדי לבצק, בעוד שיהודי לוב תוניס ומרוקו (לגרסה המרוקאי ראה שבקייה) אוכלים את הפזואלוס עם קינמון וסירופ. הפזואלוס דומים בסגנונם לפסטינוס האנדלוסיים, על אף שהאחרון נאכל עם דבש.
ראו גם

המטבח היהודי
המטבח הלובי
המטבח הישראלי
המטבח המרוקאי
שבקייה
בית הלוי

ערך זה עוסק במושב בית הלוי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: עמק חפר
גובה ממוצע: ‎18 מטר
תאריך ייסוד: 1945
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 811 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 742 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) בית הלוי(למפת נתניה רגילה) בית הלוי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הלוי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הלוי32°21′13″N 34°55′53″E﻿ / ﻿32.3537349521413°N 34.9314152265763°E﻿ / 32.3537349521413; 34.9314152265763  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק חפר באדום - בית הלוי בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

מתחם האוהלים של מתיישבי בית הלוי
טקס הנחת אבן הפינה למושב בית הלוי, 1945
תמונת הצרכניה
בֵּית הַלֵּוִי הוא מושב עובדים בעמק חפר, מצידו המזרחי של כביש 4, בסמוך למרכז האקדמי רופין ובניין המועצה האזורית עמק חפר (אליה הוא משתייך).