stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרובינקיה היספניה טארקוננסיס
לקריאה נוספת

Simon J. Keay, Roman Spain, London: British Museum Publications, 1988
John S. Richardson, The Romans in Spain, Oxford: Blackwell Publishers, 1996
הערות שוליים

↑  Simon J. Keay, Roman Spain, London: British Museum Publications, 1988, עמ' 78
↑  Keay 1988 p.75
↑  Keay 1988 p.76
↑  Keay 1988 p.88
↑  Keay 1988 p.96
↑  Pliny, Historia Naturalis, 14.71
↑  Keay 1988 p.117
↑  Keay 1988 p.120
↑  Keay 1988 p.126
↑  Keay 1988 p.129
↑  Keay 1988 p.131
↑  Keay 1988 p.169
1 2 3 4  Keay 1988 p.145-171
1 2 3 4  Keay 1988 p.8-24
↑  John S. Richardson, The Romans in Spain, Oxford: Blackwell Publishers, 1996, עמ' 135
↑  Richardson 1996 p.137
↑  Richardson 1996 p.143
↑  Keay 1988 p.172-173
↑  Keay 1988 p.175
↑  Keay 1988 p.202
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4377874-4  VIAF: 236538851   WorldCat (עם VIAF): 236538851 
האמפיתיאטרון בטארקו
מפה לינגוויסטית של חצי האי האיברי לקראת סוף המלחמה הפונית
הכיבושים הרומיים של חצי האי האיברי, שהתחילו ב-220 לפנה"ס בצפון-מזרח והסתיימו ב-19 לפנה"ס בצפון-מערב
הפרובינקיות הרומיות בחצי האי האיברי בתחילת המאה הרביעית לספירה
צומת ערד

| --- | --- |
 מיקום:  ערד
 כבישים במעגל תנועה:    כביש 31    כביש 3199
 אתרים סמוכים:  פסל הבולבוסים, אזור התעשייה של ערד
 קואורדינטות:  31°15′17″N 35°12′35″E﻿ / ﻿31.254722222222°N 35.209722222222°E﻿ / 31.254722222222; 35.209722222222
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) צומת ערד(למפת צפון הנגב רגילה) צומת ערד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת ערד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת ערד  he צומת ערדhe צומת ערדמפת  __ ערד (in English: Arad, Israel) [‌דרום הנגב‌]מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית תמר (in English: Tamar Regional Council) ממערב: __ כסייפה (in English: Kuseife), הבנייה הבלתי חוקית בפזורה הבדואית tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
צומת ערד הוא מעגל תנועה המשמש ככניסה הראשית לעיר ערד. בצומת עוברים כביש 31, שדרות התעשייה וכביש 3199, המכונה "דרך חברון" בעיר.
הנוסעים צפונה בצומת, על כביש 3199, יגיעו אל שכונות המגורים בעיר ערד. הכביש מוביל גם אל הכניסה המערבית למצדה. הנוסעים דרומה בצומת, על שדרות התעשייה, יגיעו אל אזור התעשייה של העיר. הנוסעים מזרחה בצומת, על כביש 31, יגיעו לבסוף אל אזור עין בוקק וים המלח. הנוסעים מערבה בצומת, על כביש 31, יגיעו אל יישובי הפזורה הבדואית והמועצות המקומיות באזור, כדוגמת כסייפה וחורה. הנסיעה מערבה בצומת מובילה גם אל מרכז הארץ ולבאר שבע.
ראו גם

כביש 31
כביש 3199
צומת קטורה

| --- | --- |

צומת קטורה, מרץ 2022
 תאריך הקמה:  1954
 מיקום:  ליד לוטן, דרום הערבה
 כבישים במחלף:    כביש 90     כביש 40
 אתרים סמוכים:  הר עיט
 קואורדינטות:  29°59′22″N 35°04′37″E﻿ / ﻿29.989486°N 35.077068°E﻿ / 29.989486; 35.077068
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) צומת קטורה(למפת דרום הנגב רגילה) צומת קטורה he
צומת קטורה הוא צומת הנמצא בדרום הערבה, כ־48 קילומטרים צפונית לאילת. הצומת הוא מפגשם של כביש 90, הכביש הארוך בישראל, ותחילתו של כביש 40, השני באורכו בישראל.
הצומת הוא מסוג צומת T ובו עוברת רוב התנועה לאילת וממנה. הוא קרוי על שם הקיבוץ קטורה השוכן בסמוך אליו, אם כי קיבוץ לוטן קרוב יותר אליו מבחינה גאוגרפית.
הערות שוליים

↑  אורי דביר, מטיילים בנגב, דבר, 21 באפריל 1978
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צומת עמיעד

| --- | --- |
 תאריך הקמת הצומת:  שדרוג הצומת 2008
 מיקום:  ליד כורזים ועמיעד
 כבישים בצומת:    כביש 85   כביש 90
 קואורדינטות:  32°54′49″N 35°32′35″E﻿ / ﻿32.91366667°N 35.54313889°E﻿ / 32.91366667; 35.54313889
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) צומת עמיעד(למפת הגליל העליון רגילה) צומת עמיעד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת עמיעד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת עמיעד he
 
צומת עמיעד הוא צומת כבישים בגליל המחבר בין כביש 85 לכביש 90 מצפון לאגם הכנרת, בסמוך לחוות ורד הגליל. הצומת נקרא על שם קיבוץ עמיעד הסמוך לו.
הצומת משמש למעבר תנועת כלי רכב הנוסעים לקריית שמונה, לאצבע הגליל ולצפון רמת הגולן ומנקז חלק גדול מהתנועה ליעדים אלה, תנועה המגיעה בחלקה ממרכז ישראל דרך מחלף גולני ומחלף נחל עמוד (קדרים), יחד עם התנועה המגיעה מאזור חיפה, עכו וכרמיאל דרך כביש 85. כמו כן הוא צומת מעבר לכבישי מורדות הכנרת לכיוון טבריה לבאים מצפון. בשל נוחות הנסיעה בכביש 65 בחלקו הצפוני בהשוואה לצירים דרומיים יותר, משמש הצומת גם חלק ניכר מהתנועה למרכז ודרום רמת הגולן. עומסי תנועה בצומת שכיחים בעיקר בשבתות ובחגים, בהם ישנה תנועת מטיילים רבה לכיוון אצבע הגליל.
בשנת 2008 השלימה החברה הלאומית לדרכים עבודות להרחבת הצומת ושינוי הגאומטריה שלו. בעוד שלפני השיפוץ התנועה על כביש 90 הייתה ישר מדרום לצפון והחיבור של כביש 85 הצריך פנייה (צפונה-שמאלה), הרי שלאחר השינוי כביש 85 צפון-מזרחה מתמזג לכביש 90 צפונה ללא פנייה ואילו בכדי להמשיך לנסוע בכביש 90 בצומת יש לבצע פנייה.
צומת פוריידיס

| --- | --- |
 מיקום:  פוריידיס
 כבישים בצומת:    כביש 4   כביש 67
 קואורדינטות:  32°35′32″N 34°56′50″E﻿ / ﻿32.592295°N 34.947099°E﻿ / 32.592295; 34.947099
  (למפת הכרמל מוגדלת) צומת פוריידיס(למפת הכרמל רגילה) צומת פוריידיס(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת פוריידיס(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צומת פוריידיס
 
צומת פוריידיס הוא צומת דרכים במישור החוף הצפוני, כ-20 קילומטרים מדרום לחיפה. הוא שוכן במבוא המערבי של ואדי מילק, במפגש בין כביש 4 לבין כביש 67.
מצפון-מזרח לצומת נמצאת המועצה המקומית פוריידיס, שעל שמה הוא נקרא. על הגבעה שמדרום-מזרח לצומת שוכנת המועצה המקומית זכרון יעקב.
כשני קילומטרים ממערב לצומת, בהמשכו של כביש 67, נמצא מחלף זכרון יעקב שעל כביש החוף.
הערות שוליים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: צומת זכרון יעקב | מחלפים וצמתים בכביש 4 | הבא: צומת נחשולים |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף זכרון יעקב | מחלפים וצמתים בכביש 67 | הבא: צומת שפיה |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קאיזן

קָאִיזֶן (ביפנית: 改善; בתרגום חופשי: "שיפור מתמיד") היא גישה לשיפור פעולתם של מפעלים או ארגונים. השיטה משולבת בפיתוח מעגלי בקרת איכות, אך לא מיועדת לכך בלבד. השיטה פותחה ביפן, והיא פופולרית שם, אך אומצה גם במקומות אחרים בעולם, ועוגנה בעבודותיהם של מומחים אמריקאים כגון אדוארדס דמינג.
היסטוריה

יפן שלאחר מלחמת העולם השנייה הייתה נתונה תחת כיבוש אמריקאי. במסגרת ניסיונות לשיקום הכלכלה היפנית לאחר המלחמה שותפו מומחים אמריקאים לתהליכי בקרה סטטיסטית. מומחים אלה היו בקשר עם תוכנית מחלקת המלחמה האמריקאית - Training Within Industry (בראשי תיבות: TWI), שנועדה לאחות את הקרעים במדינה שסועת מלחמה. התוכנית כללה, בין השאר, תהליכים ליצירת מקומות עבודה ותהליכים לשיפור העבודה והייצור.
בעזרת שילוב בין שיטת מעגל שוורץ, שנלמדה מאדוארדס דמינג, ושיטות עבודה וייצור אחרות המבוססות על סטטיסטיקה, נוצרה שיטת הקאיזן, שיישומה החל משנות ה-50 של המאה ה-20.
עם השנים תפסה השיטה תאוצה. כיום היא חלק בלתי נפרד מהתרבות היפנית היום-יומית, והיא נלמדת ומיושמת ברחבי העולם.
מטרות, בסיס ושיטות

הקאיזן מיועד לשיפור מתמיד של סביבת העבודה ותהליכי הייצור, זאת בעזרת העקרונות הבאים:
עבודה על פי דרישות הלקוחות.
סילוק כל גורם בזבזני מן התהליך (ביפנית: מודה; בהגדרה על פי איזק וולטרס: "פעולות המגדילות עלות, אך לא מנפקות תועלת").
אספקה שוטפת (Just In Time) של המוצר וחומרי הגלם.
ייצור ואספקה מאוזנים, בין בכמויות ובין בסוגים.
סטנדרטיזציה של תהליכים.
סביבה תומכת תהליך - לרוב בעזרת ה-5S - הכוללת התאמה של כלי העבודה לעובד, התאמת שטח העבודה לתהליך המבוצע ועוד.
עבודה בתחנות, בגישת ה-One Piece Flow: עבודה על חלק אחד, בזרימה בין התחנות.
התוצאה דומה מאוד לעבודה בפס ייצור לייצור המוני, אך תוך שיפורים לטובת הייצור והעובדים.
מטרות הקאיזן הן מעבר לשיפור תהליך הייצור. זהו תהליך שבו משופרת סביבת העבודה, מתוך חשיבה על העובד כאדם; עבודות קשות (פיזית או מנטלית) מורחקות ומחולקות לתהליכים נפרדים, והמנהלים או העובדים לומדים להתאים את עצמם במהירות לשינויים הנדרשים על פי שיטות מדעיות ואמות מידה מסודרות.
חלק מהותי מהתהליך הוא חשיבה פורצת דרך, יציאה מקבעון מחשבתי, וביצוע מהיר וחד של שינויים דרסטיים בעבודה לפי הצורך. מהצד השני,  תהליך השיפור הוא מתמיד (זן מייצג את ההתמדה כדרך חיים) ולא חד-פעמי. הגישה הבסיסית בקאיזן אומרת ש-"אין בלתי אפשרי", אלא הכול נובע משיקולי עלות-תועלת. בתור תהליך הכולל שינויים חדים ומהירים, ניתן להגדירו גם כשיטה ה-"מפרקת הכול עד היסוד, ובונה מחדש".
כאשר הקאיזן מיושם שלא כראוי, הוא כולל בתוכו לרוב פיטורין של עובדים. קאיזן אמיתי דוגל בשימוש בכח האדם הקיים, וניתובו למקומות שבהם הוא ינוצל בצורה מיטבית - הן לעובד והן לתהליך הייצור. הכבוד לאדם הוא מובנה בתהליך, ובלעדיו הרווח הופך להפסד.
בתהליך חייבים להשתתף כולם, בכל הרמות: החל מהעובד הפשוט, וכלה במנהל הייצור. הקאיזן מבוסס על תהליך ותוצר (ולא על תוצר בלבד), חשיבה מערכתית רחבה (ולא התמקדות בכל פריט), וגישה לא שופטת ולא מאשימה מצד המשתתפים, מתוך הבנה שגישה שכזאת לא תוביל לתוצאות. הפורמט של הקאיזן מתאים לארגונים וגם לקבוצות קטנות (למעשה, הקאיזן מיושם לעיתים גם על תהליך ייצור במכונה בודדת, מתוך שאיפה לשיפור של שניות בלבד בתהליך).
מטרות, בסיס ושיטות > עבודה בתחנות

השיטה מוכיחה שקצב הייצור בתחנות יעיל מייצור במנות (Batch). ומכאן שיש לקחת את התהליך, וליצור תוצאה שבה כל עובד נוגע בכל זמן רק בחלק אחד ופעם אחת בלבד, בזמן קצוב.
עבודה בתחנות מחייבת תכנון קפדני, ולצורך כך לוקחים את תהליך הייצור, בוחנים אותו לעומק, ובונים אותו מחדש כך שיתאים לעבודה שוטפת.
דוגמה מעשית לעבודה בתחנות היא בייצור רכב:
זמן העבודה על רכב הוא כ-2,000 דקות נטו. עבודה מקבילה במנות תוציא (במקרה הטוב) כל 2,000 דקות מכונית אחת מכל קבוצת עובדים. עבודה בתחנות, שבה כל תחנת עבודה עובדת 2 דקות בלבד, תוציא תמיד כל 2 דקות מכונית מפס הייצור (מלבד המכונית הראשונה, שלה ייקח 2,000 דקות לצאת מפס הייצור).
כל קבוצת עובדים מתמחה בייצור פריט מסוים, ומותאמת לה סביבת עבודה מיטבית לצורך הייצור. מדי שתי דקות עוברת המכונית לתחנה הבאה (במפעלים רבים העבודה מבוצעת על גבי פס ייצור, ובאחרים המכונית נדחפת פיזית לתחנה הבאה). במידה ואחת מהתחנות נתקלת בתקלה שתעכב את המעבר לתחנה הבאה - ומכאן גם את קצב הייצור - ינותבו לתחנה כל העובדים באזור היכולים לתת מענה לתקלה, על מנת למנוע את האטת קצב הייצור.
קצב הייצור נמדד על פי הפריט שזמן ייצורו או התקנתו הוא הארוך ביותר. על פיו יאוזנו כל שאר התחנות, תוך העברת תכולות עבודה מתחנה אחת לשנייה, כך שבשום שלב לא תיוותר תחנה ריקה ממעש.
מושגים

Lead Time - זמן העבודה מתחילתה ועד סופה, כולל ההפסקות. זמן אספקה (ברוטו).
Cycle Time - זמן מחזור. זמן העבודה נטו, ללא גורמים מעכבים שלא קשורים ישירות לתהליך.
Takt Time - קצב ייצור. כל כמה זמן יוצא פריט מפס הייצור.
Mudda - מודה, מיפנית. כל מה שאינו מוסיף ערך לתהליך, אלא רק מוסיף עלות. במילים אחרות - כל מה שהלקוח אינו מעוניין לשלם עליו, מכיוון שאינו נותן ערך מוסף.
קנבן - בקרה חזותית. שיטה הנותנת אפשרות לדעת - במבט אחד - באיזה שלב המוצר עומד.
סביבה תומכת תהליך - הגמשת סביבת העבודה לטובת התהליך. כך, למשל, אם נדרש לצורך הייצור כלי מסוים בשלוש תחנות שונות,  לא יועבר הכלי ביניהן, אלא יירכשו שלושה כלים זהים, אחד לכל תחנה -בזמינות מיידית.
ספגטי - המרחק בין נקודות העבודה. על פי תפישת הקאיזן, כל קילומטר הליכה מתוזמן בשעה וחצי - כלומר, מרחק הוא מודה בהגדרה.
הקאיזן עוסק בצמצום מקסימלי של זמן האספקה, הורדה למינימום האפשרי של זמן העבודה, והגעה לקצה ייצור יעיל וגבוה. לצורך כך יש לנטרל מודה ולהוציאה אל מחוץ לתהליך, לקצר את הספגטי ככל האפשר, ולייעל את סביבת העבודה כך שתתמוך בתהליך.
בתהליכים מסוימים, בעיקר בממשקי שירות המועסקים בלקוחות רבים בעלי תהליכים שונים, ניתן להגיע לשיפור זמן האספקה כך שיהיה נמוך בהרבה מזמן המחזור של התהליך הכולל.
בעזרת מושגים אלו ניתן לנתח תהליך עבודה לחלקים קטנים, להפריד בין מודה לבין עיקר התהליך (הפרדה בין מוץ לתבן), ואז לבנות הכול מחדש על פי עקרונות הקאיזן.
מושגים > אירוע קאיזן

אירוע קאיזן הוא הכלי העיקרי לשיפור תהליכים בחברות אשר מיישמות את תורת הקאיזן. באירוע זה מאתרים תהליכים לא יעילים במהלך הייצור ומבצעים עליהם ניתוח וטיפול יסודי בתהליך שנמשך שבוע.
חברת טויוטה קבעה תהליך מפורט לשבוע זה . ההנהלה קובעת צוות רב תחומי אשר תפקידו לנתח את התהליך, החל ממיפוי ושימוש בכלים מגוונים אשר הוגדרו . בשבוע זה הצוות מקבל סיוע מלא ומיידי מכל גופי המפעל (ייצור, שירותים, כספים וכו') כדי לתת פתרונות לשיפור התהליך. האירוע מנוהל על ידי רשימת מטלות המתעדכנת מדי יום ובסיום השבוע מוכנת תוכנית עבודה ליישום המטלות שלא ניתן היה ליישם מיידית. פתיחת וסיום האירוע מנוהלים ומוצגים לפני ההנהלה הבכירה של המפעל. במפעלים מובילים בנושא הקאיזן מרכזים 5-10 נושאים לביצוע בו זמנית באותו שבוע, וכך יוצר האירוע "גל שיפור" שמשפיע על כל המפעל. אירוע הקאיזן הוא חלק חשוב מ"תהליך הקאיזן" שמוגדר כתהליך מתמשך ונמדד באופן שוטף ולאורך זמן.
יישומים

ביפן הקאיזן מיושם בכל תחומי החיים, החל מייצור וכלה ביחסי החוץ של המדינה. העובדים והמנהלים ביפן מדברים בשיתוף בעזרת שפת הקאיזן, שאומרת למעשה שהפועל הזוטר הוא גורם מכריע גם בראייה הכוללת.
בטויוטה, שלמעשה פיתחה את הקאיזן, שיכללו את השימוש בשיטה והפכו אותה לאבן יסוד בתהליך הייצור של החברה.
בחיל האוויר הישראלי נערכים אירועי קאיזן מתוך כוונה לשפר תהליכים מרכזיים בחיל. החל מהעבודה בגלגיליה על מעצורים וגלגלים, וכלה בשילוב בדיקות לא הורסות בתוך מערך העבודה השוטף במוסך מטוסים שבו העבודה מושתתת אף היא על קאיזן.
בתעשייה האווירית, במערך התחזוקה של אל על ובעוד מקומות תעסוקה גדולים בישראל נעשים אירועי קאיזן בתדירות גבוהה, תוך הצלחה בהגברת קצב האספקה ושיפור תנאי העבודה.
ראו גם

הנדסת תעשייה
ייצור רזה
Just In Time
שש סיגמא
5S
תורת האילוצים
לקריאה נוספת

דונלד דינארו (2005), Training Within Industry: The Foundation of Lean", Productivity Press בהוצאתProductivity Press. (קוד מסת"ב 1-56327-307-1)
מ"ל אמיליאני, בשיתוף ד' סטק, ל' גראסו ו-ג' סטודר (2003), Better Thinking, Better Results: Using the Power of Lean as a Total Business Solution, בהוצאת CLBM, קנסינגטון, קונטיקט. (קוד מסת"ב 0-9722591-0-4)
אימאי מאסאקי (1986), Kaizen: The Key to Japan's Competitive Success, בהוצאת McGraw-Hill/Irwin  (קוד מסת"ב 0-07-554332-X)
אימאי מאסאקי (1997), Gemba Kaizen: A Commonsense, Low-Cost Approach to Management, בהוצאת McGraw-Hill/Irwin  (קוד מסת"ב 0-07-031446-2)
קוד אתי

קוד אתי ביסודו בנוי מערכים וכללי התנהגות המחייבים את חברי ארגונים, עסקיים או ציבוריים או בעלי מקצוע. יש המכנים אותו "תעודת הזהות הערכית" של הארגון או של המקצוע.
לקודים אתיים רבים מבנה טיפוסי:
פסקה המגדירה זהות (של ארגון או של עיסוק).
פסקה המגדירה מטרות, או יעדים מרכזיים.
רשימת ערכים וכללי התנהגות שלאורם תתממשנה מטרות היסוד והזהות.
קוד אתי לארגון

ניסוחו של קוד אתי עבור ארגון מבטא את הצורך בזיהוי הערכים החיוניים לקיומו באמצעות שפה המאחדת את כל חבריו. דבר זה נכון במיוחד בקהילות עובדים גדולות הנעדרות "תפיסת טוב משותפת טבעית", כמו זאת הקיימת במבנים חברתיים אורגניים, כדוגמת המשפחה. היחסים בין העובדים השונים בארגונים ובעסקים מוגדרים באופן פורמלי, ונעדרים את האפיון הרגשי הקיים ביחסים במשפחה, או בקהילות קטנות, כמו בפוליס היוונית. מאפיינים אלה חושפים את הארגון כמכניזם מודרני שכדי להפעילו ביעילות יש להגדיר עבורו במפורש, דרך הקוד, את זהותו, את מטרותיו, ואת הערכים שלאורם יפעל לממש אותן. גיבושה של זהות ארגונית (או תאגידית) היא צעד חשוב לקראת עיצובה של תפישת טוב משותפת לכלל הארגון. על מנת שהקוד האתי בארגון יחלחל ויהפוך לחלק בלתי נפרד של התרבות הארגונית, יש צורך ליצור מעגלי שיתוף והסכמה רחבים ככל האפשר, זאת על מנת להפוך את עובדי הארגון לשותפים אמיתיים בעיצובו ובשמירה עליו.
קוד אתי למקצוע

מקובל לראות בניסוח קוד אתי לעיסוק מהלך התורם להפיכתו למקצוע של ממש. בעלי מקצוע לוקחים על עצמם לספק שירותים חברתיים שונים, וקושרים עצמם לשליחות חברתית מסוימת: לטפל בסבל גופני או נפשי ולהביא לו מזור (רופאים, פסיכולוגים), לייצג אזרחים בפני רשויות החוק (עורכי דין), לתכנן את המרחב הציבורי ואת המבנים שבו (ארכיטקטים), ולהפיץ את האמת למרות קיומם של קשיים (עיתונאים). בצעד זה מוענקת זהות מובחנת למקצוע וממנה נגזרות חובות שונות על העוסקים בו, כמו זאת המבטיחה את החיסיון על המידע שלקוח מעביר לעורך הדין שלו או מטופל למטפל בו.
ראו גם

רוח צה"ל – הקוד האתי של צה"ל
אתיקה רפואית
אתיקה בעסקים
לקריאה נוספת

אבשלום אדם, תהליך הטמעה אפקטיבי של קוד אתי בקהילה מקצועית, משאבי אנוש, עמ' 56 2009.
רוברט אלבין, כרוניקה של דלדול התבונה: אתיקה בפרקטיקה העיתונאית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2004.
אבי קיי (מחבר המהדורה העברית ועורך), אתיקה בעסקים: הלכה למעשה, המרכז לערכים בעסקים, המרכז לאתיקה בירושלים, 2009.
קוד האתיקה הארגונית בבית חולים שיבא – תל השומר
קדיקוי

| --- | --- |

 מדינה:  טורקיה טורקיה
 מחוז:  מרמרה
 נפה:  נפת איסטנבול
 שטח:  40.21 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ צפיפות:  13,000 נפש לקמ"ר (2012)
 קואורדינטות:  40°59′13″N 29°02′12″E﻿ / ﻿40.986944444444°N 29.036666666667°E﻿ / 40.986944444444; 29.036666666667 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.kadikoy.gov.tr/, http://v2.kadikoy.bel.tr/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורקדיקוי(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחורקדיקוי    מיקום תת-הנפה בנפת איסטנבול tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קדיקוי (בטורקית: ‏Kadıköyקובץ:TR-Kadıköy.ogg‏Ⓘ‏, קאדוקֶי) היא תת-נפה גדולה של נפת איסטנבול שבטורקיה. תת-הנפה נמצאת בחוף הצפוני של ים המרמרה ופונה לכיוון של החלק האירופי של בוספורוס. קדיקוי הוא גם שמה של השכונה הדומיננטית בתת-הנפה. השכונה, היא אזור מגורים ומסחרי שנחשב למרכז התרבותי של אנטוליה (החלק האסייתי של איסטנבול) ובו יש מספר ברים, בתי קולנוע וחנויות ספרים. קדיקוי הפכה לתת-נפה בשנת 1928 כאשר הופרדה מאושקודר, מספר שכונות בתוך תת-הנפה הופרדו גם הן וצורפו אל נפת קדיקוי החדשה. תת-הנפות השכנות של קדיקוי הם אושוקר מצפון מערב, אטשהיר מצפון מזרח, מלטפה מדרום מזרח וקרטל שסמוכה למלטפה. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2007, מתגוררים בתת-נפת קדיקוי 509,282 תושבים.
היסטוריה

קדיקוי היא התיישבות ישנה יותר מרוב ההתיישבויות האחרות בצד האסייתי של העיר איסטנבול. בחפירות ארכאולוגיות נמצאו באזור חפצים מהשנים 3500–5500 לפני הספירה (התקופה הכלקוליתית). בין הממצאים היו חפצים קרמיים, עצמות, תכשיטים וארד המראים כי הייתה באזור התיישבות מתמשכת מאז תקופות פרה-היסטוריות. נמצאו גם הוכחות להתיישבות נמל מתקופת הפיניקים. כלקדון הייתה ההתיישבות הראשונה שהיוונים ממגארה ייסדו בבוספורוס בשנת 685 לפני הספירה, מספר שנים לפני שייסדו את ביזנטיון בצד השני של המצר בשנת 667. כלקדון נודעה כ'עיר העיוורים', ביזנטיון נוסדה בעקבות נבואה שלפיה הבירה הגדולה תיבנה 'ממול לעיר העיוורים' (כלומר שאנשי כלקדון היו צריכים להיות עיוורים כדי לא לראות את הערך של חצי האי בקרן הזהב כנמל טבעי). השליטה בכלקדון השתנתה שוב ושוב לאחר שהפרסים, הביתינים, הרומאים, הביזנטים, הערבים והטורקים חלפו באזור, שניזוק קשות לאחר מסע הצלב הרביעי ועבר לידי העות'מאנים בשנת 1353, מאה שנים לפני קונסטנטינופול. כתוצאה מכך, בקדיקוי נמצא המסגד העתיק ביותר באיסטנבול ונבנה כמעט מאה שנים לפני כיבוש קונסטנטינופול בשנת 1453.
בזמן הכיבוש, כלקדון הייתה התיישבות כפרית. האזור מיד היה תחת שיפוט בתי המשפט של קונסטנטינופול, מכאן השם קדיקוי, שמשמעותו כפר השופט. בתקופה העות'מאנית, קדיקוי הפכה לשוק פופולרי עבור סחורות חקלאיות ובחלוף הזמן הפכה גם לאזור מגורים עבור אנשים שהגיעו לעיר על ידי סירות. האוכלוסייה באזור הייתה תערובת של ארמנים, יוונים, יהודים, וטורקים. בקדיקוי יש מספר כנסיות (יווניות, ארמניות, סרביות, קתוליות, פרוטסטנטיות) ובתי כנסת.
ספורט

אזור המקור של קבוצת הכדורגל פנרבחצ'ה, הוא בתת-נפת קדיקוי, שם נמצא אצטדיונה הביתי של הקבוצה, אצטדיון שיקרי סראג'ולו. לאחר ניצחונות חשובים, כל שכונות תת-הנפה צפופות באנשים חוגגים. האצטדיון אירח את גמר הליגה האירופית לעונת 2009. בתת-הנפה קיימת גם קבוצת ראגבי מקצוענית בשם 'קדיקוי ראגבי', אשר היה מועדון הראגבי הרשמי הראשון בטורקיה.
דתות

תת-נפת קדיקוי תמיד היה מאוכלסת בתושבים המשתייכים לאחת משלוש הדתות העיקריות, אסלאם, נצרות ויהדות. בתת-הנפה, עדיין קיימים מסגדים, בתי כנסת וכנסיות יווניות וארמניות. בשאר איסטנבול, קיימים מסגדים רבים.
בית הכנסת חמדת ישראל, אשר נמצא בשכונת יאלדגירמני שבתת-הנפה, הוא אחד מבתי התפילה היהודים העתיקים ביותר באיסטנבול. בשנת 1953 נבנה בשכונה בית הכנסת קדבוסטן.
ערים תאומות

קדיקוי היא עיר תאומה של:
יוון אגיוס לואניס רנטיס, יוון
ישראל פתח תקווה, ישראל
גרמניה קרויצברג, ברלין, גרמניה
ראו גם

איסטנבול
קדיש (סרט, 2019)

| --- | --- |

 בימוי:  קונסטנטין פאם 
 הופק בידי:  Egor Odintsov 
 מדינה:  רוסיה 
 הקרנת בכורה:  2019 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
קדיש (ברוסית: Кадиш) הוא סרט קולנוע רוסי משנת 2019 בבימויו של קונסטנטין פם. כמו סרטו הקודם של קונסטנטין, גם סרט זה מוקדש לזכר קרבנות השואה.
עלילה

עדותו של אסיר לשעבר במחנה הריכוז מתעמתת והופכת את חייהם של שני צעירים מעולמות שונים סביבם ושופכת אור על ההיסטוריה הטרגית של משפחתם.
שחקנים ודמויות

לן קודרג'וויצקי – ליאוניד
מריה קינג – רחל
ולדימיר קושבוי – ליאו
מיכאיל גורווי – ריצ'רד
ויאצ'סלב צ'פורצ'נקו – קורט
אנז'ליקה קשירינה – קטיה
עלים קנדור – שלמה
ויאצ'סלב גננקו – משה
הפקה

הסרט צולם בהפקה משותפת רוסית-בלארוסית. הצילומים נערכו במוסקבה, ניו יורק, פראג, ברסט, מינסק והסתיימו בישראל.
הסרט נוצר בתמיכתו הכספית של משרד התרבות של רוסיה, כמו גם פילנתרופים פרטיים.
פרסים

הסרט הוקרן בבכורה כחלק מתוכנית התחרות של פסטיבל סרטי ECG הראשון בלונדון ביוני 2019, שם הסרט זכה בגראן פרי. הסרט גם התמודד על פרס גלובוס הזהב בקטגוריית "הסרט הזר הטוב ביותר". קונסטנטין פם נכנס גם לרשימה הארוכה של פרס נשר הזהב של האקדמיה הלאומית לקולנוע של רוסיה לשנת 2019 בקטגוריית "הבמאי הטוב ביותר". הסרט "קדיש" גם נבחן גם על ידי ועדת האוסקר בבלארוס, אך לא נבחר.
פסטיבל סרטי ECG הראשון בלונדון, גראן פרי.
פסטיבל סרטי סתיו של אמור, בבלאגובשצ'נסק, רוסיה - 2019, התסריט הטוב ביותר, בחירת המדיה.
פסטיבל הסרטים הבינלאומי של סוצ'י 2019, פרס המוזיקה הטובה ביותר.
שותפים רשמיים

פדרציית הקהילות היהודיות של רוסיה.
הקונגרס היהודי-רוסי.
חב"ד אודסה.
הערות שוליים

↑  "Последние слова мамы: Я – еврейка". jewish.ru.
↑  "Российско-белорусский фильм о Холокосте вошел в список претендентов на "Золотой глобус". interfax.by.
↑  "First Eurasian film festival in London". eurasianfilmfestival.uk.
↑  "Foreign Film Submissions - 77th Golden Globe Awards". goldenglobes.com.
↑  "Рекомендательный список Экспертного совета за 2019 год". kinoacademy.ru.
↑  "От Беларуси на "Оскар" поедет документальный фильм о женской колонии". udf.by.
↑  "Фильм "Кадиш" стал лауреатом кинофестиваля "Амурская осень"". lechaim.ru. 2019-09-27.
↑  "В Сочи подвели итоги международного кинофестиваля SIFFA". rg.ru/.
↑  "Фильм "Кадиш" вошел в список претендентов на "Золотой глобус"". feor.ru.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קדיש (סרט, 2019)".