stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדית הרד
קורות חיים > ילדות ולימודים

אדית הרד נולדה בשנת 1965 בלונדון. אביה ייחס חשיבות רבה יותר לתחומי המתמטיקה והפיזיקה ביחס לתחום הביולוגיה. לכן לא הייתה בקיאה בתחום זה בתחילת לימודיה ובשנת 1983 החלה ללמוד לתואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת קיימברידג'. בזמן לימודיה נחשפה לנושא הביולוגיה בצורה מעמיקה יותר ובתמיכת מוריה שזיהו את הכישרון שלה בתחום זה, החליטה לעבור ללימודי מדעי החיים. הרד סיימה בהצלחה את התואר והתחילה ללמוד לדוקטורט בקרן המחקר לסרטן בממלכה במאוחדת במהלך הדוקטורט שלה היא נחשפה לראשונה לאפיגנטיקה תחום בו עוסקת כיום.
קורות חיים > עבודה מחקרית

במחקר הדוקטורטי שלה הרד חקרה על שכפול גן במסגרת מחקר על מחלת הסרטן. לאחר מכן המשיכה להתמחות פוסט דוקטורט במכון פסטר שבצרפת. לאחר שסיימה את התמחותה שם, הרד הצטרפה למרכז הלאומי למחקר מדעי בצרפת. בשנת 2001 הקימה מעבדה משלה במכון קירי שבפריז והתמנתה לראש יחידת הגנטיקה והביולוגיה ההתפתחותית של המכון. בשנת 2012 קיבלה תואר פרופסור במוסד המחקר קולז' דה פרנס (Collège de France) והתחילה ללמד בו. ב-2019 היא מונתה להיות המנהלת הכללית של המעבדה האירופאית לביולוגיה מולקולרית, תפקיד שהיא מחזיקה בו גם היום. הרד חברה במועצה המדעית של ארגון הבריאות העולמי.
קורות חיים > מחקר

הרד גילתה לראשונה את תחום האפיגנטיקה בזמן שחקרה על שכפול גנים, במהלך המחקר היא לא הצליחה לבצע פעולה שהתבססה על אפיגנטיקה והתחילה ללמוד יותר על התחום כתוצאה מכך. כיום המחקר שלה מתמקד בעיקר בתחום זה בנוסף לגנטיקה וביולוגיה התפתחותית, היא מתמקדת בחקר ההשתקה של כרומוזום X. זהו תהליך שמתרחש אצל יונקות בהתפתחות המוקדמת, שבו אחד משני העותקים של כרומוזום X מושתק. התהליך הזה בעל ערך בהתפתחות מכיוון שיש לנקבות שני כרומוזומי X, בעוד שלזכרים יש רק אחד. לנושא זה חשיבות רבה בהבנת שלב ההתפתחות העוברית בתאי גזע ובמחקר הסרטן. הרד רצתה לגלות מה בגוף גורם לתהליך הזה לקרות. לצורך זה החלה לפתח שיטות חדשות בעלות חשיבות להדמיה של דנ"א ותהליכים גנטיים של התאים כדי שתוכל לראות מתי הכרומוזום מושתק. במסגרת המחקר היא גילתה שכרומוזום X מושתק פעמיים בזמן ההתפתחות העוברית. לתגלית הזאת הייתה חשיבות עצומה בחקר תאי הגזע והדגישה את הגמישות בהכוונת התאים לתפקידיהם.
קורות חיים > פרסים

אחד הפרסים המשמעותיים שהרד זכתה בהם היה ה־Inserm Grand Prix. היא זכתה בפרס בעקבות העבודה שלה באפיגנטיקה ובפרט המחקר שלה על ההשתקה של כרומוזום ה-X אצל יונקים בהתפתחות.
בנוסף זכתה הרד בפרסים הבאים:
פרס Fondation pour la Recherche Médicale לכבוד תרומה יוצאת מן הכלל לידע הרפואי העולמי.
פרס החברה האירופאית לגנטיקה אנושית
פרס רנה ואנדרה דוקס
שני פרסי ERC Advanced Investigator בשנים 2010 וב- 2015
פרס L’Oreal - UNESCO for Women in Science בשנת 2020
מדליית הזהב של CNRS בשנת 2024
קורות חיים > חיים אישיים

הרד נשואה לביולוג מולקולרי צרפתי בשם וינסנט כולוט. לזוג שני ילדים.
הערות שוליים

↑  Edith Heard curriculum vitae
1 2 3  The Royal Society  | Edith Heard
1 2 3 4 5 6 7 8  Biography | EMBL
1 2 3  Professor Edith Heard | MedSciLife
1 2 3 4  Edith Heard | Arizona Site
↑  World Health Organization | Science Council
1 2 3  Edith Heard: 'We can't undo what our parents have given us in terms of our genes
1 2 3  Edith Heard
1 2  Curriculum Vitae Prof. Dr. Edith Heard
↑  Edith Heard awarded Grand Prix Inserm 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16686353j (data)  GND: 1036618005  ISNI: 0000 0004 0938 0142  LCCN: ns2013001838  NTA: 405473842  ORCID: 0000-0001-8052-7117  ResearcherID: D-7197-2017  SUDOC: 109311450  VIAF: 302990980   WorldCat (עם VIAF): 302990980
אין יידישע פאלקס-לידער

"אין יידישע פאלקס-לידער" (בעברית: "בשירי עם יהודיים") הוא המיני-אלבום השני של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה בספטמבר 1966 לאור חברת התקליטים CBS ישראל. הוא כלל ארבעה שירים, כולם מבוצעים ביידיש.
שירים

השיר הראשון במיני-אלבום הוא "רבנו תם", שמספר על מכתב ששולחת מלכת טורקיה לרבנו תם ומתוודה על אהבתה אליו. אולם אשתו של רבנו תם זועמת על הווידוי (כמקובל בפולקלור היא חובטת בבעלה במערוך) ואומרת שאין די לבעלה בה. "ווער האט אזא יינגעלע" (בעברית: "למי יש ילד כזה?") מתאר אהבה עמוקה והערכה של הורה כלפי ילדו, הנחשב לאוצר יקר ומלאך זך. הדוברת פונה לאל בבקשה לשמור על הילד, דבר שמדגיש את הקשר העמוק והרגשני בניהם.
"א ויגליד יאנקעלע" (בעברית: "אישה צעירה ויפה") הוא השיר השלישי במיני-אלבום. "געגאנגען איז א יינגעלע" (בעברית: "ילד הלך") עוסק בכמיהה ובגעגוע לדמות של ילד או ילדה שהלכו לעולמם, ומבטא רגשות של אובדן וצער.
ביקורות

בעיתון "הצופה" נטען כי הגשתה של אלברשטיין נעשית במידה רבה של כישרון, וכי קולה מבטיח והולם שירים מן הסוג הזה. סופר בקצרה כי אלברשטיין היא "כוכב עולה" בסצנת המוזיקה הישראלית, וכי היא מופיעה רבות ברדיו, על-אף שירותה הצבאי.
רשימת רצועות

| אין יידישע פאלקס-לידער> מס' | אין יידישע פאלקס-לידער> שם | אין יידישע פאלקס-לידער> משך | אין יידישע פאלקס-לידער>  | אין יידישע פאלקס-לידער>  | אין יידישע פאלקס-לידער>  | אין יידישע פאלקס-לידער>  | אין יידישע פאלקס-לידער>  | אין יידישע פאלקס-לידער>  | אין יידישע פאלקס-לידער>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רבנו תם  | 2:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ווער האט אזא יינגעלע  | 2:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | א ויגליד יאנקעלע  | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | געגאנגען איז א יינגעלע  | 1:28 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  CBS ישראל, שנה טובה עם תקליט טוב, דבר, 16 בספטמבר 1966
↑  אין יידישע פאלקס-לידער באתר סטריאו ומונו
↑   (RABBI TAM) חוה אלברשטיין - רבנו תם, סרטון בערוץ "Chava Alberstein - חוה אלברשטיין", באתר יוטיוב, 24 באוקטובר 2011
↑   ווער האט אזא יינגעלע, סרטון בערוץ "Chava Alberstein - חוה אלברשטיין", באתר יוטיוב, 5 בספטמבר 2019
↑   געגאנגען איז א יינגעלע, סרטון בערוץ "Chava Alberstein - חוה אלברשטיין", באתר יוטיוב, 5 בספטמבר 2019
↑  הצופה, עוד תקליטי יידיש, הצופה, 9 בספטמבר 1966
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתוכנית יחיד – חלק א'" • "בתוכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" |  |
ליצנות רפואית

ליצנים רפואיים בבית החולים Bambin Gesù באיטליה.
ליצנות רפואית הוא תחום ברפואה האלטרנטיבית[דרוש מקור], בו ליצנים פועלים בבתי החולים ובמרכזים הרפואיים. הרעיון מאחורי השיטה הוא שהומור וצחוק משפרים את מצבם הרפואי של מאושפזים.
ראו גם

עמותת רופאי חלום
יום הצחוק העולמי
פחד מליצנים
לקריאה נוספת

שבח פרידלר, "האם יש רפואה בליצנות רפואית?", הומור מקוון, דצמבר 2016
Citron, Atay. 2011. “Medical Clowning and Performance Theory.” In: James Harding and Cindy Rosenthal (eds.), The Rise of Performance Studies: Rethinking Richard Schechner’s Broad Spectrum. New York: Palgrave Macmillan Publishers. 248-263
Henderson, Schuyler W. and Rosario, Katyna. 2008. “But Seriously: Clowning in Children’s Mental Health.” Journal of American Academy of Child and Adolescent Psychiatry 47(9): 983-986.
Koller, Donna and Gryski, Camilla. 2008. “The Life Threatened Child and the Life Enhancing Clown: Towards a Model of Therapeutic Clowning.” Evidence-Based Complementary and Alternative Medicine 5(1): 17-25.
Linge, Lotta. 2008. “Hospital Clowns Working in Pairs - In Synchronized Communication with Ailing Children.” International Journal of Qualitative Studies on Health and Well-being 3(1): 27-38.
Miller Van Blerkom, Linda. 1995. “Clown Doctors: Shaman Healers of Western Medicine.” Medical Anthropology Quarterly 9(4): 462-475.
הערות שוליים

↑  עליזה נגלר, אילה זקן, לוצ'יה ביטון, אסתי ליבוביץ, [http:reamdocto?optiid=94 ליצנות רפואית בשירות הקלינקה], פורסם ב-Medical, אתר הבית של הרופאים בישראל, ביום 28 ביולי 2009 (להלן: "נגלר ואח', ליצנות רפואית"), בעמ' 1.
↑  Spitzer, P. A study of overseas-based clown doctor programs and their impact on the health care system. Churchill Trust fellow report 2003
↑  נגלר ואחרים, ליצנות רפואית, 2009
1 2  ראו עוד אצל עמרי אלרואי, מחקר איכותני אודות הליצנים הרפואיים באגף הילדים שבהדסה עין כרם בעמ' 2 ועמ' 5–6 מסקנות המחקר. עבודות דוקטור, בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה בירושלים, ספטמבר 2006 (להלן: "אלרואי, מחקר איכותני"); בעמ' 4 (תקציר) ובעמ' 18 ואילך (הפרק: "תפישת התפקיד בעיני הצוות"),
↑  זהר גרינברג, התערבות טיפולית במצבי לחץ קצרי מועד ומתמשכים הנובעים מחולי ואשפוז, זווית דרמה תרפיסטית, עבודת גמר (לתואר שני), אוניברסיטת לסלי, ספטמבר 2009, עמ' 159-160
↑  תואר ראשון בליצנות רפואית באוניברסיטת חיפה, מתאריך 15 בנובמבר 2006, באתר רפואה - גרסת ארכיון באתר ארכיון האינטרנט להלן: "ציטרון וציוני, תואר ראשון.
↑  ראו למשל אלרואי, מחקר איכותני, בעמ' 7 - 8, בעמ' 15 (בפרק המשנה: "המקצוע לעומת העיסוק"), בעמ' 16 - 17 (בפרק המשנה: "תכונות וכישורים נדרשים") ובעמ' 82 (בפרק: "דיון וסיכום"); ראו גם ציטרון וציוני, תואר ראשון; וכן נוגה לך, על תפיסת תפקיד הליצן הרפואי, מתוך: עבודת תזה לתואר שני בפורום ליצנות רפואית, באתר תפוז, הדנה בין היתר בהכשרת ליצנים רפואיים ובליצנות רפואית כמקצוע.
↑  תכנית ההסמכה הראשונה בעולם למקצוע ליצנות רפואית, באתר Doctors Only, ‏10 ביולי 2024
↑  אודות הבול באתר דואר ישראל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000346137  NDL: 001093876  NKC: ph681284
סיפורו של אמט טיל

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  על סיפורה של מיימי טיל אמו של אמט טיל
 בימוי:  צ'ינוני צ'וקוו 
 הופק בידי:  Keith Beauchamp, Thomas Levine, וופי גולדברג, ברברה ברוקולי, פרדריק זולו 
 תסריט:  צ'ינוני צ'וקוו, Keith Beauchamp 
 עריכה:  רון פטאן 
 שחקנים ראשיים:  דניאל דדויילר (מיימי טיל) רוג'ר גווינבר סמיט (T. R. M. Howard) ג'יימי לוסון (מירלי אוורס-ויליאמס) טוסין קול (מדגר אוורס) ג'לין הול (אמט טיל) וופי גולדברג ג'ון דאגלס תומפסון פרנקי פאיסון שון פטריק תומאס קווין קרול היילי בנט 
 מוזיקה:  אבל קוז'ניובסקי 
 צילום:  בובי בוקובסקי 
 מדינה:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  סרטי אוריון, הפקות Eon 
 חברה מפיצה:  אולפני יוניברסל
 הקרנת בכורה:  1 באוקטובר 2022 
 משך הקרנה:  130 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט ביוגרפי, סרט דרמה 
 פרסים:  Producers Guild Stanley Kramer Award 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיפורו של אמט טיל (באנגלית: Till) הוא סרט דרמה ביוגרפי, משנת 2022 בבימויה של צ'ינוני צ'וקוו, שנכתב על ידי מייקל ריילי, קית' בושאמפ, וצ'וקוו, והופק על ידי בושאמפ, ריילי וגולדברג. הוא מבוסס על סיפורה האמיתי של מיימי טיל, מחנכת ופעילה חברתית בתנועה האפרו-אמריקאית לזכויות האזרח, שרדפה אחר צדק לבנה אמט טיל בן ה-14, שנעשה בו לינץ ב-1955 בסרט מככבים דניאל דדווילר, ג'לין הול, פרנקי פייסון, היילי בנט ווופי גולדברג.
הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הקולנוע של ניו יורק ב-1 באוקטובר 2022, והוא יצא לצפייה בארצות הברית ב-14 באוקטובר 2022, על ידי אולפני יונייטד ארטיסטס. הסרט זכה לביקורות חיוביות מהמבקרים.
עלילה

מיימי טיל הפכה למחנכת ופעילה בתנועה לזכויות האזרח לאחר מותו של בנה בן ה-14, אמט, שבשנת 1955 נעשה בו לינץ'. העילה להירצחו הייתה שיחה שניהל עם קרוליין ברייאנט בת ה-21, אשה נשואה שהייתה בעלת חנות מכולת קטנה. כמה לילות לאחר השיחה הגיע בעלה של ברייאנט, רוי, יחד עם אחיו למחצה, ג. וו. מילאם, לבית שבו התארח טיל. הם חטפו אותו והביאו אותו לאסם, שם הכו אותו ועקרו אחת מעיניו. לאחר מכן ירו בראשו והטילו את גופתו לנהר הטלהאצ'י. מיימי טיל התעקשה שהארון המכיל את גופת בנה יישאר פתוח כדי שהעולם יוכל לראות מה הם עשו לבנה. הסרט מסופר כולו מנקודת מבטה. על הרצח שומעים בסרט, אך לא הוא מוצג.
שחקנים ודמויות

דניאל דדווילר בתור מיימי טיל
ג'לין הול בתור אמט טיל
פרנקי פייסון בתפקיד ג'ון קארט'ן, אביה של מיימי טיל וסבו של אמט
היילי בנט בתור קרולין בראיינט, מוכרת בחנות שהאשמותיה הובילו לרצח של אמט.
וופי גולדברג בתור אלמה קארט'ן, אמה של מיימי טיל וסבתו של אמט.
ג'יימי לוסון בתפקיד מירלי אוורס, פעילת בתנועת זכויות האזרח ואשתו של מדגר.
טוסין קול בתפקיד מדגר אוורס, פעיל זכויות האזרח ובעלה של מירלי.
קווין קרול בתור רייפילד מוטי
שון פטריק תומאס בתור ג'ין מובלי
ג'ון דאגלס תומפסון בתור מוזס רייט
רוג'ר גונבור סמית' בתור ד"ר הווארד
הפקה

ב-27 באוגוסט 2020, פורסם כי צ'ינוני צ'וקוו תכתוב ותביים סרט עלילתי המבוסס על חייה של מיימי טיל-מובלי ומאבקה למען הצדק לאחר הלינץ' שבוצע בבנה, אמט טיל, בן ה-14. הסרט, שהופק על ידי "Orion Pictures", משתמש בחקירה של 27 שנים של קית' בושאמפ, שמאמציו הובילו לפתיחה מחדש של תיק רצח טיל על ידי מחלקת המשפטים של ארצות הברית ב-2004. סימאון רייט, בן דודו של טיל ועד ראייה לאירוע, שימשו כיועצים לפרויקט. התסריט של צ'ינוקוו מבוסס על טיוטה שכתבה בעבר יחד עם בושאמפ והמפיק מייקל ריילי.  ביולי 2021, דניאל דדווילר ווופי גולדברג לוהקו לתפקידים בסרט. ג'לין הול לוהק לתפקיד אמט באוגוסט. הצילומים החלו באטלנטה, ג'ורג'יה, בספטמבר 2021.  עד סוף השנה לוהקו לתפקידים בסרט; פרנקי פייסון, ג'יימי לוסון, טוסין קול, קווין קרול, שון פטריק תומאס, ג'ון דאגלס תומפסון, רוג'ר גונבור סמית' והיילי בנט.
המוזיקה לסרט הולחנה על ידי אבל קוז'ניובסקי.
הפצה

הסרט יצא בהקרנה מוגבלת בארצות הברית, בריטניה וקנדה ב-14 באוקטובר 2022, לפני יציאה לאקרנים ב-28 באוקטובר 2022, על ידי יונייטד ארטיסטס .  מחוץ לארצות הברית וקנדה, הוא יופץ על ידי סרטי יוניברסל .  הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל ניו יורק ב-1 באוקטובר 2022, והוקרן בפסטיבל הסרטים של לונדון ב-15 וב-16 באוקטובר 2022 ובפסטיבל פילדלפיה ה-31 באותו חודש.   המפיץ הצהיר שיזמין תלמידי תיכון להקרנות מיוחדות של הסרט באולם אליס טאלי בניו יורק.
פרסים ומועמדויות

| פרס | קטגוריה | מועמד (ים) | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| פרס סטלייט | הסרט הטוב ביותר - דרמה | סיפורו של אמט טיל | מועמדות |
| פרס סטלייט | השחקנית הטובה ביותר בסרט קולנוע - דרמה | דניאל דדוויילר | זכייה |
הערות שוליים

1 2  Bamigboye, Baz (1 באוקטובר 2022). "Barbara Broccoli On Powerful Movie Till: 'This Is Not A Time For Us To Look Away' – New York Film Festival". Deadline Hollywood. נבדק ב-1 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Goldsmith, Jill (2 באוקטובר 2022). "Chinonye Chukwu On Making Till: 'Where The Camera Focuses Is Its Own Act Of Resistance' – New York Film Festival". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  D'Alessandro, Anthony (23 ביולי 2021). "Danielle Deadwyler & Whoopi Goldberg Join Chinonye Chukwu's Orion Film Till". Deadline Hollywood. ארכיון מ-9 באוגוסט 2021. נבדק ב-9 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Grobar, Matt (9 באוגוסט 2021). "Chinonye Chukwu's Emmett Till Movie Finds Its Young Lead In Jalyn Hall". Deadline Hollywood. ארכיון מ-9 באוגוסט 2021. נבדק ב-9 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6 7 8  Jackson, Angelique (11 באוקטובר 2021). "Chinonye Chuwku's Emmett Till Film for MGM's Orion Pictures Adds 7 to Cast". Variety. נבדק ב-11 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
1 2  Kroll, Justin (1 בנובמבר 2021). "Haley Bennett Joins Whoopi Goldberg In Chinonye Chukwu Till From MGM's Orion Pictures". Deadline Hollywood. נבדק ב-1 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fleming, Mike Jr. (27 באוגוסט 2020). "Chinonye Chukwu To Helm Film On How Mamie Till Mobley Turned Son Emmett Till's Brutal Murder Into Civil Rights Movement Catalyst; Barbara Broccoli, Whoopi Goldberg Producing". Deadline Hollywood. ארכיון מ-9 באוגוסט 2021. נבדק ב-9 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ho, Rodney (15 בספטמבר 2021). "What's filming in Georgia in September?". The Atlanta Journal-Constitution. נבדק ב-5 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Abel Korzeniowski to Score Chinonye Chukwu's Till". Film Music Reporter. 13 באפריל 2022. נבדק ב-25 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "41 Movies We Can't Wait to See in 2022". Vulture. 4 בינואר 2022. נבדק ב-24 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Rubin, Rebecxa (14 באוגוסט 2022). "Warner Bros. to Release MGM Movies Internationally, Except for Bond 26". Variety. נבדק ב-15 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Till". New York Film Festival. נבדק ב-1 בספטמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jonás Cuarón Will Direct Bad Bunny in Sony's 'El Muerto,' First Marvel Superhero Film with Latino Lead – Film News in Brief". 4 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lang, Brent (25 ביולי 2022). "Chinonye Chukwu's Till to World Premiere, Host Community Screenings at New York Film Festival (Exclusive)". Variety. נבדק ב-25 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
הסופרת והבמאית צ'ינוני צ'וקוו
ריחא לאו מילתא

| --- | --- |
 משנה:  מסכת תרומות, פרק י', משנה ג' - פרק י', משנה ד'
 תלמוד בבלי:  מסכת פסחים, דף ע"ו, עמוד ב', מסכת עבודה זרה, דף ס"ו, עמוד ב'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן ק"ח
 
ריחא לאו מילתא (מארמית: "ריח אינו דבר") הוא מושג בהלכה הקובע שריח של דבר שאסור באכילה אינו נחשב לדבר עצמו, ואם דבק במאכלים אחרים אינו אוסר אותם. במקרה של טענה הפוכה נזכר המושג "ריחא מילתא".
מקרה

בתלמוד במסכת פסחים מדובר על מקרה בו אוכל אסור התערבב במאכל כשר, ואף על פי שחתיכת האיסור הוצאה בשלמותה מהתערובת, המאכל אסור אם נותר בו טעם מורגש, כי טעם כעיקר.
נחלקו אמוראים בגמרא בשתי חתיכות בשר, אחת כשרה והשנייה אסורה, שניצלו באותו זמן בתנור אחד, אם ריח של איסור נחשב לדבר ממשי כמו טעם, ואסור ("ריחא מילתא היא"), או שמא הוא מותר ("ריחא לאו מילתא היא").
בסוגיה אחרת נשאלת השאלה האם מותר להריח יין של גויים. אביי סובר שאסור, שכן "ריחא מילתא", ואילו רבא סובר שמותר, שכן "ריחא לאו מילתא", ומוכיח מכך שתנור שהוסק בצמח תבלין שניתן כתרומה, מותר לאכול את הפת שנאפתה בו, אפילו שהריח נכנס בה. אביי עונה כי כאן הדבר האסור נשרף טרם שריחו נכנס בפת, וזהו מקרה שונה מהרחת היין.
להלכה נחלקו הראשונים, דעת בה"ג, רב האי גאון, הרי"ף, רש"י ועוד שריחא לאו מילתא, ואילו דעת רבנו תם שריחא מילתא, ולדעת הרמב"ן ישנו חילוק בין איסור בשר בחלב, שבו החמירו גם בריח בשר, לבין שאר איסורים, בהם ריחא לאו מילתא. ולמעשה באופן כללי לכתחילה ריחא מילתא היא, אבל בדיעבד ריחא לאו מילתא היא.
הכלל "ריחא לאו מילתא" מתייחס לאיסורי אכילה, אבל אם ריח של איסורי הנאה הותיר את רישומו, לדעת חלק מהפוסקים, יש איסור בהרחתו אפילו אינו דבר שמיועד להריח, ולפי פוסקים אחרים, יש איסור רק במה שמיועד להריח.
הפוסקים דנו בשאלה מה קורה עם מאכל חלבי או בשרי שנאפה בתנור יחד עם מאכל פרווה - האם "ריחא מילתא" והמאכל הפרווה הופך להיות חלבי/בשרי? (בהתאם למאכל עימו נאפה).
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ע"ו, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ס"ו, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת תרומות, פרק י', משנה ד'
↑  הלכות דם, מובא ברא"ש, עבודה זרה פרק ז, סימן ח, עם זאת מדגיש בה"ג כי ריח האיסור אינו אוסר בדיעבד כך שאם כבר ניתן הריח במאכל הוא מותר, אך לכתחילה ראוי להימנע מלתת ריח איסור במאכל
↑  מובא בתוספות רי"ד, מסכת עבודה זרה, דף ס"ו, עמוד ב', ד"ה רבא, וראה שם שלדעת הרי"ד על ההיתר להיות גורף, אפילו לכתחילה
↑  חולין פרק ז, וראה שם שלדעתו פת שעורים חמה שניתנה על גבי חבית יין תרומה שואבת מגופו של היין ונאסרת
↑  רש"י, מסכת פסחים, דף ע"ו, עמוד ב', ד"ה אמר לך רב
↑  ספר הישר, סימן תש"ל (במהדורת דבליצקי), וראה בהרחבה בתוספות, מסכת עבודה זרה, דף ס"ו, עמוד ב', ד"ה רבא
↑  ע"ז סו,ב ד"ה אביי
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ק"ח, סעיף א'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ק"ח, סעיף ז' ש״ך ס״ק כז, וביאור הגר"א שם לז.
↑  פרווה שנאפה בו זמנית עם בשרי בתנור, סולמות
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פנחס ובניו

| --- | --- |

 תקופת הפעילות:  מ-2015
 סוגה:  פיוז'ן אתני
 כלי נגינה:  שירה, פסנתר, חליל, כינור, ויולה, גיטרה, בס, תופים, כלי הקשה
 שיתופי פעולה בולטים:  שלמה גרוניך, גיא מזיג, דניאל זמיר, אסתר רדא, אלון עדר, שלומי שבן, דין דין אביב, ענת מלמוד, אריק אבר, חן צימבליסטה, Project RnL, שירן אברהם, הראל שחל, אושי מסלה,
 http://www.oferpinhas.com
 חברים
 עופר פנחס נועה קרדוד ברק סובר יונתן הדס אדי רזניק דניאל תנחלסון ברק סרור שרון פטרובר ליאור עוזרי מתן ארבל
פנחס ובניו הם להקת פיוז'ן ישראלית המשלבת בין סגנונות פולקלור שונים ורוק מתקדם. ההרכב קיים בגלגולים ושמות שונים מ-2007 והתגבש לכדי "פנחס ובניו" ב-2015.
פעילות מוזיקלית

ההרכב החל להופיע ב-2007 תחת הכותרת "עופר פנחס מציג" בסגנון מוזיקלי המתכתב עם הרוק המתקדם של שנות השבעים (בעיקר ששת) ובהשפעה חזקה של המוזיקה הקלאסית.
ב-2008 יצא הסינגל הראשון של ההרכב - "עץ שנופל" (גרסת האלבום) שנכנס למצעד השבועי של רשת ג'.
ב-2012 שונה שם ההרכב ל"ההרכב של עופר פנחס", בתקופה זו החל ההרכב להכניס השפעות אתניות יותר, הבאות לידי ביטוי בשירים "כסף" המושפע ממוזיקה ערבית, "אני אשתגע" ממוזיקה מרוקאית ו-"בטיסטוטה רחל" ממוזיקה אפריקאית.
בסוף 2014 הוציא ההרכב את אלבומו הראשון בשם "מטאפורות זולות על אהבה", זמן קצר לאחר מכן התגבש הרכב הנגנים של ההרכב ושונה שמו ל"פנחס ובניו".
ב-2015 הקליטו שני סינגלים בהפקתו של אייל מזיג – "מחול הטירוף" ו"ליל סתיו". באותה שנה זכה ההרכב באתגר לא רשמי ביוזמת עידן רייכל לביצוע תפקיד הסולו בשיר "מעגלים".
ב-2016 ההרכב נבחר להשתתף בפרויקט "לשיר איתה" של רשת ג', לינקטון, הליקון ו-ynet לציון עשור למותה של שושנה דמארי. ההרכב השתתף בפרויקט בביצוע לשיר "שני שושנים" יחד עם הזמרת שירן אברהם. השיר זכה להשמעות רבות ברשת ג' של קול ישראל.
באותה השנה הוציא ההרכב את האפליקציה המוזיקלית The Pinhas Way אשר מטמיעה את שירי ההרכב כהנחיות קוליות בתוך מערכת הניווט Waze.
ב 2018 הוציא ההרכב את אלבומו השני "מדובר באלבום" שחמישה קטעים ממנו הוקלטו בסשן הקלטות ייחודי בשיתוף פעיל של קהל אוהדי ההרכב.
באותה שנה הוציא ההרכב לאור גם את אוסף השירים "בייבי פנחס" (גרסאות אינסטרומנטליות לשירי ההרכב בצלילים רכים המיועדים לתינוקות), ואת ספר התווים של שירי ההרכב: "כן זה חסר סיכוי - אבל למה לא לנסות?".
ב 2024 יצא האלבום השלישי של ההרכב - "מה יהיה עלינו" .
מאפיינים מוזיקליים

המצלול הכלי של ההרכב הוא הכלאה של השפעות מהמוזיקה הקלאסית (פסנתר, כינור, ויולה, חליל), רוק מודרני (שירה, גיטרה חשמלית, תופים) וכלי הקשה אתניים (דרבוקה, פאנדיירו, קונגס, קלבש ועוד). המוזיקה מתאפיינת בתחכום ריתמי והרמוני, וכן בהומור המלווה חלק ניכר מהקטעים הן מוזיקלית, הן טקסטואלית והן רעיונית (בשירים כמו "כן זה חסר סיכוי אני יודעת אך ביני לבין עצמי הכל מותר", "דברים שאני שוכח להגיד בהופעות וליאור כועס עלי אחר כך – בסול# מז'ור").
דיסקוגרפיה

מטאפורות זולות על אהבה (2014)
מדובר באלבום (2018)
מה יהיה עלינו (2024)
חברי ההרכב

עופר פנחס – לחן, מילים, עיבוד, פסנתר ושירה
נועה קרדוד – שירה
ברק סובר – חליל
אדי רזניק - כינור
דניאל תנחלסון - ויולה
ברק סרור - גיטרה חשמלית, קלאסית, בוזוקי ועוד
שרון פטרובר – תופים
ליאור עוזרי – בס
מתן ארבל – כלי הקשה
יונתן הדס - קלרינט
חברי ההרכב > חברים לשעבר

אלון מלניק – חצוצרה
אמיר ליברזון – ויולה/כינור
ארז ג'יימס כהן – גיטרה חשמלית
בן וייס – תופים
דנה רוט – בס
חגי אשדות - חליל
יאן מכלבסקי – כינור
יובל נמליך - חליל
ירון דוד – כינור
לאה קורצ'מני – ויולה
לוטן בר חמא - כינור
ליאור צמח – גיטרה חשמלית
מושיקו ג'יוואן - כינור
ניצן כץ – שירה
עמית שרון – כלי הקשה
עמרם נבו – צ'לו, בס, קונטרבס
רון ורבורג – חצוצרה
שיר זהבי – חליל ושירה
תומר עינת – כינור, כינור חשמלי
תם הרם – חליל ושירה
הערות שוליים

↑  עמוד הפרויקט "לשיר איתה" באתר Ynet
↑  גל אוחובסקי, ‏מה אשמה שושנה?, באתר ‏מאקו‏, 18 בפברואר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007445528305171