stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אות קין (מקרא)
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק ד', פסוקים י'–י"א
1 2  מאיר רפלר, "דמותו של קין בעיני רש"י ורמב"ן", אתר "דעת", מכללת הרצוג
↑  ספר בראשית, פרק ט', פסוק ו'
1 2  אביעד הכהן, עונשו של רוצח, "דעת" מכללת הרצוג
1 2  רש"י לבראשית ד', ט"ו: "וישם ה' לקין אות"
1 2  אביגדור שנאן, "וישם ה' לקין אות" על התרגום המיוחס ליונתן לבראשית ד' ט"ו", מקראנט
↑  בראשית רבה, פרשה כ"ב, פסקה י"ב
↑  "ננעלה העצרת", דבר, 19 בדצמבר 1975
↑  אנדריי קליונוב, "מפנקסו של סופר - הגעתי הבייתה", דבר, 20 ביולי 1973
↑  חזקי ברוך, "אות קין לסרבני וסרבניות הגט", ערוץ 7
דורון תורג'מן

| --- | --- |

 לידה:  1970 (בן 54 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 דרגה:   ניצב
 תפקידים בשירות
 מפקד תחנת לוד  מפקד תחנת נתניה  מפקד מרחב דוד  מפקד מרחב קדם  מפקד מחוז ירושלים
 עיטורים
  עיטור המופת
 
דורון תורג'מן (נולד ב-1970) הוא קצין משטרה ישראלי בדימוס בדרגת ניצב, בתפקידו האחרון כיהן כמפקד מחוז ירושלים.
ביוגרפיה

תורג'מן שירת בצה"ל כלוחם, מפקד וקצין בחטיבת גולני. לאחר שירותו הצבאי התגייס למשטרת ישראל. שירת כקצין מודיעין ובילוש במרחב ציון, שימש מפקד יחידת סיור בתחנה אזורית ציון, במסגרת תפקיד זה עוטר ב-1999 בעיטור המופת של המשטרה, לאחר שטיפס מתוך מרפסת על קיר בניין עד לקומה הרביעית והציל נערה שעמדה להתאבד.
ב-2009 קודם לדרגת סגן ניצב ומונה לראש ענף מבצעים במחוז ירושלים. בשנים 2010–2013 פיקד על תחנת לוד. בתפקידו הבא שימש מפקד תחנת נתניה.
ב-2015 מונה למפקד מרחב דוד במחוז ירושלים. ביולי 2017 קודם לדרגת תת-ניצב ומונה למפקד מרחב קדם.
בינואר 2021 קודם לדרגת ניצב לקראת כניסתו לתפקיד מפקד מחוז ירושלים ב-8 בפברואר אותה שנה.
במאי 2024 הודיע למפכ״ל על פרישה מהמשטרה.
חיים אישיים

תורג'מן בעל תואר ראשון בהיסטוריה ותואר שני במנהל עסקים. מתגורר בבית חורון, נשוי לתמר ואב לחמישה.
הערות שוליים

↑  ישי פורת, תנ"צ דורון תורג'מן קודם למפקד מרחב קדם, באתר mynet‏ ירושלים, 6 ביולי 2017
↑  הענקת דרגות ומינויים בסגל הפיקוד הבכיר של משטרת ישראל, באתר השירותים והמידע הממשלתי
↑  סבב מינויים בסגל הפיקוד הבכיר של משטרת ישראל, באתר השירותים והמידע הממשלתי, 18 בינואר 2021
↑  ניצב דורון תורג׳מן פורש מהמשטרה | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-05-16
מדורות השבטים

| --- | --- |

 סוגה:  תיעודי, היסטוריה חברתית
 יוצרים:  דוקי דרור, נפתלי גליקסברג
 כותבים:  אילן שיזף, גליה דרור (עריכת תסריט)
 בימוי:  דוקי דרור, נפתלי גליקסברג
 משתתפים:  אופיר טובול, אורטל בן דיין, אוריין מוריס, אורלי נוי, איל ארד, אלקס ריף, אמיר השכל, אמל אסעד, אסתי שושן, אפרת ירדנאי, אריה קרמפף, אשגר אררן, בת ציון זר, אוון כהן, חיים זיכרמן, מיכה גודמן, ראיף זריק, דב מורל, דגן יראל, דני גוטווין, דפני ליף, הנרייט דהאן כלב, אברהם מנקס, אורי שרקי, אמנון בוארון, יאיר היזמי, יואב אליאסי, יוסי ורדי, ישראל פריי, לינור דויטש, מוריה קור, מייסם ג'לג'ולי, מירב אלוש לברון, מלכה פיוטרקובסקי, מרינה גולן, נדב אבוקסיס, נעה רוטמן, סיגל פעיל, פולי ברונשטיין, אבי בראלי, נסים ליאון, עידן הלפרין, רוני נומה, שיר צדוק.
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  5
 הפקה
 מפיק:  דוקי דרור, נפתלי גליקסברג
 חברת הפקה:  תאגיד השידור הישראלי
 הפצה:  כאן 11
 עורכים:  דודי אורן, רן לנדאו, הדס איילון, מיה שטרק,
 אתר צילומים:  אולפן מובי מובייל
 צלמים:  אבנר שחף
 מוזיקה:  אופיר לייבוביץ'
 אורך פרק:  55 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11 
 תקופת שידור מקורית:  1 במאי 2023 – 29 במאי 2023
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 
מדורות השבטים היא תוכנית טלוויזיה תיעודית-היסטורית חברתית ששודרה בכאן 11 בין 1-‏29 במאי 2023. הסדרה סוקרת אירועים מכוננים שעברה החברה הישראלית בשלושים השנים האחרונות מנקודות מבט אישיות של אישים ישראלים, שנבחרו כנציגם של השבטים הישראלים השונים.
הפרק הראשון שודר לראשונה בטלוויזיה והועלה לרשת האינטרנט ב-1 במאי 2023.
תוכן הסדרה

על פי תוכנית הטלוויזיה, "מדורות השבטים", לאורך חמישים שנותיה הראשונות של מדינת ישראל, בנתה החברה הישראלית את מוסדותיה, צבאה, תרבותה וכלכלתה. הפכה מאוסף קהילות שונות, לחברת כור היתוך, כשתקופה זו בהיסטוריה של מדינת ישראל מכונה בתור "התקומה". אך עם זאת, החברה הישראלית נשארה עדיין אוסף של "שבטים" שונים, כאשר לכל אחד מהם סיפורים, פחדים, היסטוריה, ואמת שונים. ובעוד בדור התקומה הדבק החברתי היה קיים, והעפיל על השסעים החברתיים, בדור הבא, בתקופה שהחלה בשנות התשעים של המאה העשרים, עם אירועי חתימת הסכמי אוסלו ורצח יצחק רבין בעצרת השלום בכיכר מלכי ישראל, החל "דבק" זה להיחלש.
על פי היוצרים, ישנם כמה שבטים מובחנים במדינה: חרדים, ציונות דתית, מזרחים, דרוזים, יוצאי ברית המועצות, אתיופים, ערבים וקבוצת השמאל החילוני-אשכנזי, שמכונה גם "השבט המייסד".
הסדרה מתחילה בסקירת אירועי תחילת שנות התשעים; הסכמי אוסלו ורצח יצחק רבין, וממשיכה לעסוק בשורת אירועים מכוננים שקרו מאז: עלייתו של בנימין נתניהו לראשות הממשלה, "מותו" של מחנה המרכז-שמאל הישראלי עם כישלון פסגת קמפ דייוויד, אירועי אוקטובר 2000, תוכנית ההתנתקות, המחאה החברתית, לידת המרכז הישראלי מחדש, רצח שלושת הנערים וחתונת השנאה.
פורמט ומשתתפים

הסדרה סוקרת אירועים אלה ואחרים מנקודות מבט אישיות של אישים ישראלים, שנבחרו כנציגם של השבטים הישראלים השונים, כשלצידם סוציולוגים והיסטוריונים, וחומרי ארכיון רשות השידור, ונפרשת על 5 פרקים.
בסדרה השתתפו אופיר טובול, אורטל בן דיין, אוריין מוריס, אורלי נוי, איל ארד, אלקס ריף, אמיר השכל, אמל אסעד, אסתי שושן, אפרת ירדנאי, אריה קרמפף, אשגר אררן, בת ציון זר, אוון כהן, חיים זיכרמן, מיכה גודמן, ראיף זריק, דב מורל, דגן יראל, דני גוטווין, דפני ליף, הנרייט דהאן כלב, אברהם מנקס, הרב אורי שרקי, אמנון בוארון, יאיר היזמי, יואב אליאסי, יוסי ורדי, ישראל פריי, לינור דויטש, מוריה קור, מייסם ג'לג'ולי, מירב אלוש לברון, מלכה פיוטרקובסקי, מרינה גולן, נדב אבוקסיס, נעה רוטמן, סיגל פעיל, פולי ברונשטיין, אבי בראלי, נסים ליאון, עידן הלפרין, רוני נומה ושיר צדוק.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 5 | 5 | 1 במאי 2023 | 29 במאי 2023 |
סקירת הסדרה > פרקים

| פרק | שם הפרק | תאריך שידור מקורי | שנים נסקרות | נושאים נסקרים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הסדר יחזור על כנו | 1 במאי 2023 | 1993-2000 | הסכמי אוסלו, רצח יצחק רבין, הבחירות לכנסת הארבע עשרה ולראשות הממשלה, הבחירות לכנסת החמש עשרה ולראשות הממשלה, מפלגת ש"ס. |
| 2 | למי הארץ | 8 במאי 2023 | 2000-2006 | הנסיגה מרצועת הביטחון, ועידת קמפ דייוויד, אירועי אוקטובר 2000, האינתיפאדה השנייה, תוכנית ההתנתקות. |
| 3 | העם דורש | 15 במאי 2023 | 1996-2011 | תוכנית חומת מגן כלכלית, המחאה החברתית בישראל 2011. |
| 4 | הילדים שלנו | 22 במאי 2023 | 2012-2016 | רצח שלושת הנערים, פעולת תג מחיר, חתונת השנאה, מבצע צוק איתן, פרשת אלאור אזריה, V15, המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי, מירי רגב כשרת התרבות. |
| 5 | שבר אחים | 29 במאי 2023 | 2015-2023 | חוק הלאום, אפליה נגד ישראלים יוצאי אתיופיה, המחאה נגד בנימין נתניהו, מגפת הקורונה בישראל, המשבר הפוליטי בישראל (2019–2022), הסכמי אברהם, מבצע שומר החומות, המהומות בישראל (2021), גרעין תורני, ערים מעורבות בישראל, מנסור עבאס וממשלת ישראל השלושים ושש, ממשלת ישראל השלושים ושבע, הרפורמה המשפטית, המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע. |
הפקה ועריכה

הסדרה בוימה בידי דוקי דרור ונפתלי גליקסברג, במהלך תהליך יצירתה התראיינו כמאה בני אדם, שרק כמחציתם שולבו בגרסה הסופית של התוכנית. הראיונות צולמו בשנת 2022 והכיוון התסריטאי התקדם לקראת סוף מכיל, שטוען שכל השבטים צריכים להבין זה את זה את זה, אך עם היוודע תוצאות הבחירות לכנסת העשרים וחמש, עלייתו מחדש של בנימין נתניהו, המהפכה המשפטית והמחאה שבאה בעקבותיה, בחרו היוצרים להזמין את המשתתפים ליום צילומים נוסף, על מנת שיועלו להתייחס למאורעות שקרו.
תאגיד השידור הישראלי דרש מהיוצרים כי הסדרה תהיה מעין המשך ל"עמוד האש" ו"תקומה", נגישה ופונה לקהל הרחב. עלות הפקת כל פרק עמדה על 600 אלף שקל, בעוד התקציב שהקצה התאגיד עמד רק על חצי מיליון שקל לפרק, ומכיוון שאף קרן ציבורית לא רצתה להשקיע בפרויקט, נאלצו היוצרים לגייס את שארית הכסף בכוחות עצמם.
דוקי דרור, מיוצרי הסדרה, תיאר בריאיון את תהליך יצירתה של "מדורת השבטים":
מיפינו את השבטים, קצת אחרת מהשבטים המוכרים של חילונים, חרדים, מתנחלים וכו'. הוספנו גם ערבים, להט"בים, דרוזים, פריפריה מול תל אביב, ציונות דתית, כמו שעושים אודישן לריאליטי ל'אח הגדול'. החלטנו שאנחנו לא רוצים פוליטיקאים ונמעיט כמה שאפשר בעיתונאים. רצינו מישהו שיכול להוביל סיפור רגשי, וממקום כן. הבאנו חוקרים של החברה הישראלית מכל מיני היבטים. לצד אנשים שחוו את האירועים. עשינו להם תעודת זהות, שבה כתוב איפה היו בזמן האירועים שאנחנו מתעכבים עליהם, כדי שידברו על מה ששינה אותם בצורה משמעותית.
בזמן ההפקה הופעלו לחצים שלא להכניס את יואב אליאסי לתוכנית. כמו כן, שדרן רדיו גלי ישראל, גדי טאוב, רואיין גם הוא כחלק מיצירת הסדרה, אך בשלב מאוחר יותר ביקש להסיר מהסדרה את הקטעים בהם הוא מופיע, בטענה כי היא מגמתית ופועלת לשכתוב ההיסטוריה.
שידור

ב-20 באפריל 2023 פורסם לראשונה הפרומו לסדרה, ב-21 באפריל התקיימה הקרנת הבכורה בסינמטק תל אביב, בעוד הפרק הראשון שודר בטלוויזיה והועלה לרשת האינטרנט ב-1 במאי 2023.
קבלה ביקורתית > ביקורת מימין

אלישיב רייכנר ממקור ראשון ציין לשבח את העובדה שיוצרי הסדרה הצליחו לצור גיוון אותנטי של מרואיינים וייצוג השבטים. הוא כתב כי השילוב של סוציולוגים, היסטוריונים, והדמויות המשתתפות, שמביאות לא רק עמדות אלא גם סיפור אישי, מצליח לייצר עניין ומרכיב פסיפס של החברה הישראלית. הוא כתב כי הסדרה מציגה את הרושם המוטעה לשיטתו, שפיגועי הטרור שהחלו בתקופה שלאחר חתימת הסכמי אוסלו באו כתגובה לטבח מערת המכפלה. בנוסף, רייכנר ביקר את העובדה שהסדרה מציגה את חיילי צה"ל כאלו שהרגו את מוחמד א-דורה, בניגוד לתוצאות תחקיר צה"ל.
אבישי עברי ממקור ראשון כתב כי הסדרה פועלת להצגת הנרטיב החילוני-שמאלני-אשכנזי-אליטיסטי בישראל, ומציגה את הקלישאות של תקשורת המיינסטרים הישראלית. הוא ציין כי הביקורות מימין על הסדרה התמקדו בתכונותיה הבנאליות ופספסו את הבעיה העמוקה יותר, החלפת "העם היהודי" בתאוריית השבטים, שמהווה חתירה תחת הזהות היהודית הקולקטיבית והציונות ונועד לפורר את החברה הישראלית ואת העם היהודי. הוא השווה את הדבר לזיוף המושג "שלום" שנעשה לטענתו במהלך הסכמי אוסלו.
ליאור לביא, כתב במקור ראשון בנוגע לרעיון ה"שבטים". הוא טען כי נקודת המבט שמתוכה מתבוננים על המציאות גוזרת את המסקנות ואת הממצאים של המתבונן, כך שמי שמתבונן על מדינת ישראל ועם ישראל במבט חיצוני, יוכל לתאר חברת מהגרים שהמניע הפנימי שהניע כל קבוצה בתוכה לעזוב את מקום מושבה היה שונה, מה שהוביל לתקוות שונות ודרכי מימוש שונות. אלא שנקודת המבט הזאת מתעלמת מן ה"רז" שהעמיד את ישראל במשך אלפי שנים ושהניע יהודים מכל קצוות תבל להרגיש חיבור עמוק לארץ ישראל, זהו רז מכיוון שאין דרך רציונלית להסביר כיצד שרד העם היהודי כל כך הרבה שנים בגלות מארצו.
ספי גלדצהלר ממקור ראשון שיבח את השמעת קולם של קבוצות לא מושמעות ביום יום אך טען שהסדרה איננה ממלכתית כפי שהייתה אמורה להיות, וחורגת ממטרתה כאשר היא מנסה לכונן תודעה חדשה. הוא ביקר את הכינוי שניתן בסדרה לשבט השמאל החילוני בישראל בתור "השבט המייסד" וטען כי השמאל הנוכחי אינו דומה לאותו שמאל שייסד את המדינה, דוד בן-גוריון ומפא"י. כך בעוד שהשבט המייסד של המדינה מסר את נפשו ליישב את הארץ, השמאל החילוני האשכנזי של היום פועל לצמצם את ההתיישבות בארץ. בעוד שהשבט המייסד של המדינה היה בוגר ישיבות, ידע את התורה ומרד בה, השמאל החילוני האשכנזי כיום לא יודע את התורה ואינו מורד בה. השבט המייסד היה סוציאליסט עם נטייה לקומוניזם, עם אוריינטציה רוסית ואידאולוגיה לאומית עברית צרופה. השמאל כיום הוא ליברל, דמוקרט עם אוריינטציה אמריקאית מובהקת ותפיסה רב תרבותית ורב לאומית. השבט המייסד היה מאוד מיליטנטי, דבר שמוכח ממלחמת השחרור, ששת הימים ומלחמת יום כיפור, השמאל כיום קרוב יותר לפציפיזם מאשר למיליטנטיות הזו. ובנוסף להכל טוען גלדצהלר, השבט המייסד לא קרא לעצמו "השבט המייסד".
עירית לינור מישראל היום תיארה את הסדרה בתור המערך הנפשי של השמאל. היא ביקרה את חלוקת השבטים והציגה חלוקה אלטרנטיבית: מדינה יהודית עם מיעוט ערבי, וכי האיום הקיומי על ישראל הוא לא הקרע הפנימי אלא האויב החמוש מבחוץ. בנוסף, לינור האשימה את היוצרים בהאשמת מחנה הימין ובנימין נתניהו ברצח רבין.
ניר וולף מישראל היום כתב כי זו סדרה מעמיקה, מחכימה וחשובה, אשר לוקחת לידיה את האחריות להרכיב נרטיב ולעצב את ההיסטוריה כראייתה. הוא הוסיף כי על ההיסטוריה ניתן להסתכל מכמה זוויות, ולכן צפוי שסדרה שכזו תעורר מחלוקת.
גדי טאוב מרדיו גלי ישראל טען כי זוהי סדרה פוסט ציונית, אשר מתארת בצורה מגמתית כיצד רצח רבין התבצע בגלל ההסתה של בנימין נתניהו. הוא הוסיף כי הסדרה עושה דמוניזציה לא מוצדקת ולא מבוססת של הימין ומסלפת את ההיסטוריה.
קבלה ביקורתית > ביקורת משמאל

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | אפשר לראות ב"מדורות השבטים" סדרה שמציגה את הפסיפס הססגוני של החברה הישראלית, ביטוי לאינדיבידואליות והתפכחות מהחלום הילדותי של כור ההיתוך. למעשה זה סיפור של כישלון אדיר. הניסיון ללכד תרבויות שונות סביב אתוס משותף התרסק. החלום הבן-גוריוני התפוצץ לחלקיקים. חלק מהתהליך הזה הוא תוצאה של קשיים טבעיים ותנאים בלתי אפשריים. חלק ניכר ממנו הוא מעשה יד אדם. הסדרה משודרת ברגע שבו נראה שהתהליך הזה מתקדם לקראת מפץ גדול. רק אלוהים יודע לאן זה הולך מפה. והארץ הייתה תוהו ובוהו. | “ |

|  –  מורן שריר, "מדורות השבטים": סיפורה של המדינה ככישלון אדיר, באתר הארץ, 2 במאי 2023 |  –  מורן שריר, "מדורות השבטים": סיפורה של המדינה ככישלון אדיר, באתר הארץ, 2 במאי 2023 |  |
רותה קופפר מעיתון כלכליסט תיארה את הסדרה כמעמיקה, מצוינת, מרובדת ומעניינת, וזוהר אורבך מאתר מאקו כתב כי זוהי סדרה דוקומנטרית שעוסקת ברפורמה המשפטית בישראל.
מורן שריר מעיתון הארץ כתב כי הסדרה מפרקת את עם ישראל לגורמים, ומהווה מעין המשך לסדרה "תקומה". הוא תיארה ככזו שמעוררת מחשבות חדשות גם על אירועים שנדמה שכבר נטחנו בתודעה, וציין כי הקריינות של השחקן אורי גבריאל שונה מהקריינות הישראלית הרגילה, ושהבחירה בו מעידה על כוונת היוצרים, שלא חיפשו קריין סמכותי ונייטרלי, אלא אחד כמו גבריאל, שבתפקידיו בקולנוע שימש לרוב דמויות משנה מרתיעות, שתפקידן לאיים על הפרוטגוניסט, כך שהסדרה לקחה אותו מהשוליים ושמה אותו במרכז, דבר שמסמל את העובדה שהסדרה מאירה גוונים שונים בחברה הישראלית, גם כאלה שבמשך שנים הועלמו או הוצגו כקוריוז בשולי החברה. שריר מתאר את הסדרה כמתאימה לעידן הנוכחי. בו הכוכבים הגדולים הם האזרחים הקטנים, וכתב כי הסדרה "משכיבה כל 'שבט' על ספת הפסיכולוג" ומתעניינת בתחושות של כל אחד מהשבטים לאור האירועים שהסעירו את המדינה. מנגד עידו דוד כהן מהארץ ציין כי הסדרה מוטה לטובת הימין הפוליטי.
על פי נדב מנוחין מאתר וואלה!, זהו ניסיון בהיסטוריה לעומתית, שמגוללת את הסיפור הישראלי בעשורים האחרונים ככרוניקה של התנגשויות בין קבוצות בדלניות שלכל אחת מהן סיפור אחר שהיא מספרת לעצמה וכל אחד מהן משוכנעת שקבוצות אחרות מאיימות על חייה, אך בפועל, הסיפור שהסדרה מציגה רצוף בעיות בפני עצמו ונופל לכמה בורות שהוא עצמו חפר. מנוחין הטיל ספק בכנות של הדוברים לייצג את הקבוצות המיוחסות להם, וביקר את חלוקת הסיקור בין השבטים, כאשר לטענתו מחנה המתנחלים הוא הדומיננטי ביותר, בעוד המזרחים, החרדים, הערבים, יוצאי ברית המועצות והאתיופים נדחקים לקצה הסיפור.
לירון רודיק מ-TimeOut כתב כי הסיקור עצמו של הסדרה עשוי היטב, אך ריבוי המשתתפים בפרק הראשון היה מוגזם, וכי היה עדיף לקיים ראיונות עומק עם 12 משתתפים קבועים שמייצגים את האוכלוסיות השונות בארץ. הוא ציין שהקריינות של גבריאל הייתה שינוי מרענן מהקריינות האופיינית בז'אנר הדוקו הישראלי.
דורון ברוש ממעריב אונליין תיאר כי הצפייה בסדרה היא לא דבר נעים או קל וביקר את העובדה שהסדרה מציגה יותר מדי קטעים של היסטוריה קרובה, נדושה ומוכרת לצופים, כגון מראות פיגועים ורצח רבין.
ראו גם

נאום השבטים
מנהרת כרם

| --- | --- |
שער הכניסה למנהרת כרם, 2019
שער הכניסה למנהרת כרם, 2019
 מידע כללי
 סוג:  cycling tunnel 
 שימוש:  רכיבת אופניים
 כתובת:  ירושלים 
 מיקום:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום ההתחלה:  נחל רפאים
 מיקום הסוף:  עמק מוצא
 מפעיל:  עיריית ירושלים
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  שנות ה-90 – 9 בספטמבר 2022
 תאריך פתיחה רשמי:  9 בספטמבר 2022 
 מבנה:  מנהרה
 עלות:  25 מיליון שקל
 מידות
 אורך:  2,100 מטר
 גובה:  2.5 מטר
 מידע טכני
 מסלולים:  2
 נתיבים:  1
 קואורדינטות:  31°45′58″N 35°09′29″E﻿ / ﻿31.766207046805°N 35.158027709119°E﻿ / 31.766207046805; 35.158027709119
  (למפת ירושלים מוגדלת) מנהרת כרם(למפת ירושלים רגילה) מנהרת כרם(למפת הרי ירושלים רגילה) מנהרת כרם(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מנהרת כרם he
 
מנהרת כרם (נקראת גם מנהרת הגיחון) היא מנהרה באורך של 2.1 קילומטרים הנמצאת בירושלים ומיועדת רק לרכיבת אופניים. המנהרה נפתחה לציבור בספטמבר 2022, היא מנהרת האופניים היחידה בישראל והחמישית באורכה בעולם.
תכנון ובנייה

המנהרה נחפרה לראשונה בשנות ה-90 במטרה להעביר את קו הביוב הראשי של חברת הגיחון הירושלמית לכיוון מכון טיהור שפכים נחל שורק. המנהרה תוכננה לשמש כמנהרת תשתיות, הכוללת בין השאר את קו המים החמישי שמספק מים לירושלים של חברת מקורות.
בעשור השני של המאה העשרים ואחת החלו עבודות התכנון להתאמת המנהרה לרוכבי אופניים. העבודות כללו סלילת כביש אספלט, התקנת מפוחים ומערכות חשמל ובטיחות, ועלותן הסתכמה בכ-25 מיליון ש"ח שתוקצבו על ידי משרד ירושלים ומורשת, משרד התיירות, עיריית ירושלים, חברת הגיחון ומפעלי טיהור וביוב ירושלים.
בשנת 2018 פתחה עיריית ירושלים את המנהרה באופן חד-פעמי לרגל שני מרוצי רכיבה שהתקיימו בעיר, "גראן פונדו ניו יורק" (אנ') ו"סובב yes PLANET ירושלים 2018", בהם רכבו במנהרה כ-6,500 רוכבי אופניים מ־30 מדינות. מאז נמשכו תהליכי קבלת אישורי הבטיחות וב-9 בספטמבר 2022 נפתחה המנהרה לציבור הרחב בטקס חגיגי בהשתתפות אישי ציבור ומאות רוכבי אופניים.
המנהרה

המנהרה היא חלק משביל ירושלים, שביל הליכה ורכיבה שאורכו הכולל הוא 39 ק"מ. מנהרת כרם מחברת את השביל בין נחל רפאים לעמק מוצא. הכניסה הדרומית למנהרה נמצאת בפארק רפאים, בשביל אופניים שתחילתו מתחת לעין לבן, והכניסה הצפונית ממוקמת בנחל עין כרם, בשביל אופניים שאורכו כחצי קילומטר ויוצא מכיכר כרם.
ראש עיריית ירושלים, משה ליאון, אמר כי מטרת המנהרה היא לעודד את השימוש באופניים בקרב תושביה ומבקריה של ירושלים וכן לקדם את מהפכת התחבורה הירוקה בעיר.
שעות פתיחה

שעון קיץ: 06:00—19:00
שעון חורף: 07:00—16:30
הערות שוליים

↑  חדש בירושלים: מנהרה לאופניים בין עין כרם לעין לבן - ביזנעס, באתר ביזנעס, ‏1 במרץ 2018
1 2  תום קליינר, מי צריך רכב בירושלים? לראשונה בישראל: מנהרת רכיבת אופניים, באתר עכשיו 14, 8 בספטמבר 2022
↑  רפי גמיש, החמישית באורכה בעולם: 'מנהרת כרם' – מנהרת האופניים הראשונה בישראל – נפתחת לרוכבים, באתר SchokenGroup, ‏4 באוגוסט 2022
1 2  מערכת ספורט היום, מנהרת הכרם כבר פה: מנחל רפאים לעמק מוצא בעשר דקות, באתר ישראל היום, 7 בספטמבר 2022
1 2  דוברות עיריית ירושלים, מחר תחנך מנהרת רכיבת האופניים הראשונה בישראל, באתר עיריית ירושלים, ‏2022
↑  עדו בן פורת, מעמק רפאים לעמק מוצא ב-10 דקות: נחנכה מנהרת רכיבת האופניים הראשונה בישראל, באתר ערוץ 7, 9 בספטמבר 2022
↑  לירן תמרי, אין אור בקצה המנהרה: מדוע מנהרת שביל האופניים במלחה עדיין סגורה?, באתר mynet‏ ירושלים, 18 באוקטובר 2018
↑  מתכוננים: הושקה מנהרת רוכבים חדשה בירושלים, באתר ישראל ספורט
↑  מירב שלמה מלמד, ממלחה לעין כרם: כך ניראית מנהרת רכיבת האופניים הראשונה בישראל שתיפתח מחר, באתר mynet‏ ירושלים, 8 בספטמבר 2022
↑  לירן תמרי, שנה וחצי לאחר שנחנכה ברעש תקשורתי גדול: מנהרת האופניים במלחה עדיין סגורה, באתר mynet‏ ירושלים, 30 ביולי 2019
↑  חדשות: מנהרת כרם הירושלמית תפתח רשמית לתנועת רוכבי אופניים ב- 9.9 - BIKE- Israeli cycling magazine, באתר BIKE- Israeli cycling magazine, ‏4 באוגוסט 2022
↑  N12 צ'אט הכתבים, באתר Telegram
↑  ביניהם שר ירושלים ומורשת זאב אלקין, ראש עיריית ירושלים משה ליאון ויו"ר חברת הגיחון אבי בלשניקוב
↑  By  JERUSALEM POST STAFF, Israel's first cycling tunnel opens in Jerusalem, The Jerusalem Post, ‏6 באוגוסט 2022
↑  מסלולי טיול בשבילי ירושלים, באתר web.archive.org, ‏2014-10-03
↑  מסלול טיול בשביל ירושלים - קק"ל אי ירוק, באתר www.eyarok.org.il
↑  שביל אופניים מנהרת הגיחון - הרשות לפיתוח ירושלים, באתר הרשות לפיתוח ירושלים, ‏באוקטובר 2019
↑  
מנהרת הגיחון עוברת לשעון קיץ
פנים המנהרה, 2022
יחסי הממלכה המאוחדת – חוף השנהב

| יחסי הממלכה המאוחדת – חוף השנהב |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: חוף השנהב


הממלכה המאוחדת: חוף השנהב
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 322,463
אוכלוסייה
69,277,140: 32,194,090
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 78,789
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,213: 2,447
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

שגרירות חוף השנהב בלונדון
יחסי הממלכה המאוחדת–חוף השנהב הם יחסי החוץ בין הממלכה המאוחדת וחוף השנהב.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1960, לאחר שחוף השנהב קיבלה את עצמאותה מצרפת. שתי המדינות חברות באו"ם. בעקבות הברקזיט, חתמה בריטניה על הסכם חדש המגדיר את היחסים הכלכליים בין המדינות.
יחסים כלכליים

המסחר הכולל של בריטניה עם חוף השנהב הסתכם ב-401 מיליון ליש"ט בשנת 2019. היבוא המוביל לבריטניה מחוף השנהב היה פולי קקאו ותכשירי קקאו (192 מיליון ליש"ט), ופירות ואגוזים למאכל, בעיקר בננות (22 מיליון ליש"ט). השוק בבריטניה מהווה 23% מסך היצוא של חמאת קקאו מחוף השנהב, כמו גם 6% מהבננות. סך הייצוא של בריטניה לחוף השנהב היה 152 מיליון ליש"ט שהם פחות מ-0.1% מכלל היצוא של בריטניה. סך היבוא של בריטניה מחוף השנהב היה 249 מיליון ליש"ט, שהם פחות מ-0.1% מכלל היבוא של בריטניה.
נציגויות דיפלומטיות

חוף השנהב מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון.
בריטניה מחזיקה בחוף השנהב שגרירות באביג'אן.
גביע העולם בכדורסל עד גיל 19

| --- | --- |

 ענף:  כדורסל 
 תאריך ייסוד:  1979 
 ארגון מפעיל:  פיב"א 
 מספר מתמודדים:  16 
 שמות קודמים:  אליפות העולם בכדורסל עד גיל 19
 זוכה:  ספרד ספרד (2023)
 הכי הרבה זכיות:  ארצות הברית ארצות הברית (8 זכיות)
 
גביע העולם בכדורסל עד גיל 19 (באנגלית: FIBA Under-19 Basketball World Cup; בעבר אליפות העולם בכדורסל עד גיל 19 – FIBA Under-19 World Championship) היא תחרות המאורגנת על ידי פיב"א לנבחרות כדורסל לנערים עד גיל 19. התחרות נערכה לראשונה בשנת 1979 ועד 2007 נערכה אחת לארבע שנים. החל משנת 2007 נערכת התחרות אחת לשנתיים.
לאליפות מעפילות 16 נבחרות מכל קונפדרציות פיב"א לפי הישגיהן בתחרויות היבשתיות לנערים עד גיל 18.
שיאנית הזכיות בתחרות היא נבחרת ארצות הברית, שזכתה שמונה פעמים. האלופה הנוכחית היא ספרד, שזכתה בפעם השנייה בתולדותיה באליפות שנערכה ב-2023 בדברצן, הונגריה.
נבחרת הנערים של ישראל צפויה להשתתף לראשונה בטורניר 2025, שייערך בלוזאן שבשווייץ, לאחר שסיימה במקום הרביעי באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 18 ב-2024.
סיכום אליפויות

1 2  האליפות התקיימה במתכונת של ליגה של 12 נבחרות. כל נבחרת שיחקה משחק אחד נגד כל נבחרת אחרת (סה"כ 11 משחקים). האלופה היא הקבוצה שצברה את מספר הניצחונות הגדול ביותר
טבלת מדליות

|  | נבחרת | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 8 | 3 | 1 | 12 |
| 2 | ספרד ספרד | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 3 | סרביה סרביה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 4 | יוון יוון | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 4 | ליטא ליטא | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 | אוסטרליה אוסטרליה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 7 | קנדה קנדה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 | צרפת צרפת | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 10 | איטליה איטליה | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 11 | קרואטיה קרואטיה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 12 | ברזיל ברזיל | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13 | מאלי מאלי | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 13 | ברית המועצות ברית המועצות | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15 | ארגנטינה ארגנטינה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 15 | ברית המועצות ברית המועצות | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 11 | טורקיה טורקיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סה"כ | סה"כ | 16 | 16 | 16 | 48 |
מצטייני האליפות

בסיום כל תחרות נבחר השחקן המצטיין (MVP) של האליפות.
| שנה | שחקן | עמדה | נבחרת |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 | טוני קוקוץ' | פורוורד | יוגוסלביה יוגוסלביה |
| 1991 | דיאן בודירוגה | פורוורד | יוגוסלביה יוגוסלביה |
| 1995 | אפתימיוס רנציאס | סנטר | יוון יוון |
| 1999 | אנדריי קירילנקו | פורוורד | רוסיה רוסיה |
| 2003 | אנדרו בוגוט | סנטר | אוסטרליה אוסטרליה |
| 2007 | מילאן מצ'באן | פורוורד | סרביה סרביה |
| 2009 | מריו דלאש | סנטר | קרואטיה קרואטיה |
| 2011 | יונאס ולנצ'יונאס | סנטר | ליטא ליטא |
| 2013 | ארון גורדון | פורוורד | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2015 | ג'יילן ברנסון | רכז | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2017 | אר. ג'יי. בארט | רכז | קנדה קנדה |
| 2019 | רג'י פרי | פורוורד | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2021 | צ'ט הולמגרן | פורוורד | ארצות הברית ארצות הברית |
| 2023 | איזן אלמנסה | סנטר | ספרד ספרד |
הערות שוליים

↑  היסטוריה: נבחרת הנוער העפילה לאליפות העולם, באתר ONE‏, 1 באוגוסט 2024
זריזין מקדימין למצוות

זריזין מקדימין למצוות (או "זריזין מקדימין") הוא כלל הלכתי בהקשר לקיום מצוות עשה. עיקרו של הכלל הוא כי אדם צריך להזדרז בקיום המצוות, ולעשותן מיד כשמגיע זמנן, ולא להתמהמה בעשייתן.
כלל זה נדון בספרי האחרונים בעיקר בהקשר של מצוות ברית מילה.
מקור הכלל וגדרו

כלל זה נזכר לראשונה בספרא:
כל היום כולו כשר למילה, אלא שזריזין מקדימים למצוות, שנאמר: 'וישכם אברהם בבקר'
והובא בתלמוד בסוגיית בדיקת חמץ. 
בתלמוד מבואר שאף שמצד מעלת 'זריזים' די היה להקדים את מצות בדיקת חמץ מתחילת יום י"ד בניסן, מטעמים אחרים הקדימו מצווה זו ל'ליל י"ד'.
יש שכתבו שמעלה זו היא מדאורייתא. ויש שכתבו שמעלה זו היא מדרבנן, והלימוד מהפסוק שנאמר באברהם הוא אסמכתא. אך אחרים דקדקו מדברי הראשונים שאין מעלה זו חובה, ואין למדים מהכתוב אצל אברהם אבינו ("וישכם אברהם בבוקר") מאחר שאין למדים מדברים שנאמרו קודם מתן תורה.
טעם הכלל

בראשונים נאמרו שני טעמים למעלת 'זריזין':
יש שכתבו שהוא מטעם שלא יראה שמתרשל בקיום המצווה, וכך כתב המאירי: ”ראוי לזריזים להקדים בה בשחרית שלא יראה כמתרשל בה מצד חמלתו על הבן ולאחוז בדרכי האבות” (מאירי יומא כח ב).
טעם אחר כתב הרמח"ל בספרו מסילת ישרים: ”קודם התחלת המעשה הוא שלא יחמיץ האדם את המצווה, אלא בהגיע זמנה או בהזדמנה לפניו או בעלותה במחשבתו, ימהר יחיש מעשהו לאחוז בה ולעשות אותה ולא יניח זמן לזמן שיתרבה בינתים. כי אין סכנה כסכנתו, אשר הנה כל רגע שמתחדש, יוכל להתחדש איזה עכוב למעשה הטוב… על כן הזהירו זכרונם לברכה  'ושמרתם את המצות', 'מצווה הבאה לידך אל תחמיצנה'… ואמרו 'זריזים מקדימים למצוות'.” (מסילת ישרים שער הזריזות).