stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בתי קולנוע בירושלים

עובדי קולנוע עדן על רקע הבניין, ב-1932
במהלך המאה העשרים והמאה העשרים ואחת קמו בירושלים בתי קולנוע רבים. רובם במרכז העיר, אך היו גם מספר בתי קולנוע שכונתיים. בין שנות השלושים לשנות השמונים היה הביקור בקולנוע בילוי פופולרי. עם תחילת שידורי הטלוויזיה, אחר כך הופעת מכשירי וידאו ושידורי הכבלים חלה ירידה בפופולריות שלהם. בשנות ה-90 של המאה ה-20 כל בתי הקולנוע ההיסטוריים של ירושלים שפעלו במרכז העיר נסגרו, אז הקמו שני מתחמי קולנוע מרובי מסכים בקניונים, מתחם גלובוס גרופ בקניון ירושלים ומתחם של רשת רב חן באזור התעשייה תלפיות, אך גם הם נסגרו אחר כך.
נכון לשנת 2023 פועלים בירושלים רק שני בתי קולנוע מסחריים, מתחם של רשת סינמה סיטי ליד בנייני האומה ומתחם של רשת פלאנט במרכז שרובר לתרבות.
תקופת המנדט

בתי הקולנוע בתקופת המנדט היו לא רק אמצעי בידור פופולרי אלא גם אמצעי להתעדכנות בחדשות. לפני כל סרט הוקרן "יומן קולנוע" שתיאר את מאורעות השבוע החולף, במיוחד הייתה חשיבות ליומן בזמן מלחמת העולם השנייה. בקולנוע ציון הושמעו לפני הסרט כותרות חדשות הרדיו, בהסדר מיוחד עם הרדיו.
בעברית של התקופה עדיין נקרא הקולנוע "ראינוע", גם לאחר שהסרטים הפכו למדברים. מנהל הגימנסיה העברית רחביה כתב בשנות ה-40:
לעתים קרובות מבקרים תלמידי בית ספרנו וגם תלמידים של בתי ספר אחרים בהצגות של הראינוע. חזיונות שאינם מתאימים לגיל הילדים של בית הספר עלולים להשפיע על התלמידים לרעה.
בתי הקולנוע בירושלים המנדטורית היו:
קולנוע רקס - קולנוע בבעלות ערבית ששכן בפינת רחוב פרינסס מרי (כיום רחוב שלומציון המלכה) ורחוב הלל. הקולנוע היה מקום בילוי פופולרי לתושבי העיר היהודים והערבים כאחד, וכן בקרב הבריטים. יוסי בנאי מזכיר בנוסטלגיה את הקולנוע בשירו "אני וסימון ומואיז הקטן".
קולנוע סטודיו / סטודיה - אולם קולנוע קטן ששכן בסמוך לקולנוע רקס ובאותו בנין, והיה באותה בעלות, הוא הקרין מדי יום ארבעה סרטים שונים. גודלו הצנוע של האולם הכתיב צורת הקרנה מיוחדת: מכונת ההקרנה ניצבה לצד המסך והקרינה אל מראה על הקיר שמאחורי הקהל, ומשם הוחזרה התמונה אל המסך.
קולנוע אדיסון
קולנוע ציון
קולנוע ריג'נט הוא קולנוע סמדר במושבה הגרמנית
קולנוע אוריון - קולנוע זה שכן במבנה מנדטורי בצורת חצי חבית, ברחוב שמאי פינת הפסאז'. נפתח ביולי 1938. הוא היה בבעלות משפחת מזרחי שהייתה גם בעלת קולנוע אדיסון.
קולנוע תל-אור - הקולנוע פעל בין 1941 ל-1971 בבניין ההסתדרות הישן ברחוב ההסתדרות שבמרכז העיר. עד 1950 נוהל על ידי שני אחיו של ישראל גוט, אברהם (אדולף) גוט ומשה גוט. מדובר בשתפות שהייתה גם עסק משפחתי בו עבדו, בין היתר, שני בניו של אדולף גוט ואשתו פרידה, גדעון ושמואל (מילו) גוט. ומשנה זו הופעל האולם על ידי מועצת פועלי ירושלים. בקולנוע הוקרנו סרטי אולפני RKO והתקיימו בו גם כינוסים, אספות ואירועים של מועצת הפועלים ושל מפא"י.
קולנוע עדן - קולנוע זה שכן בצדו הדרומי של רחוב אגריפס מול הכניסה לרחוב אבן ישראל. ראשיתו בשנת 1928 כ"ראינוע קיצי" והוא הופעל על ידי אמריקאי בשם פלויד תחת השם Eden Hall Talkies. הקולנוע נסגר בשנת 1990.
שנות התשעים עד היום

בשנות התשעים נסגרו רוב בתי הקולנוע, לאור הקמתם של מתחמים מרובי-אולמות הקרנה. הציוד המשופר, האבזור המתקדם (לשעתו), היצע המזנון המרווח ושירותים נוספים לצופה (למשל - האפשרות להזמנת כרטיסים בטלפון) גרמו למעבר הקהל אל המבנים החדשים.
רב חן – קומפלקס בתי קולנוע המכיל 7 אולמות הקרנה במבנה מסחרי בניין "רב מכר" בשכונת תלפיות. נסגר במהלך שנת 2015 בעקבות פתיחתו של מתחם "יס פלאנט" במרכז שרובר, בבעלות אותה חברה, תיאטראות ישראל.
"גלובוס" בנייני האומה – מאז הקמת קניון ירושלים במלחה ב-1993 התקיים בו קומפלקס של 6 אולמות קולנוע בשליטת חברת "ג.ג" בשם גיל. עם שינוי מדיניות העוגנים בקניוני קבוצת עזריאלי, בשלהי 2009, הוצאו בתי הקולנוע מהקניון והועברו לפעול בבנייני האומה בקומפלקס של 4 אולמות. בהמשך נסגרה הפעילות בבנייני האומה. ב-2011 פורסם כי רשת גלובוס מקס מתכננת לפתוח מתחם קולנוע מתחת קניון ממילא. היוזמה נתקלה בהתנגדות תושבים חרדים בשל מיקומה סמוך לעיר העתיקה.
אורלנדו סינמה – עבד במסגרת רשת הקולנוע הקטנה אורלנדו סינמה שפתחה סניף בירושלים ב-2014 ופעל במשך כשנה באודיטוריום "תיאטרון הירש" בבית שמואל, המכיל 400 מקומות ישיבה. הרשת נסגרה בסוף אוגוסט 2015.
בתי קולנוע פעילים (2018):
סינמטק ירושלים – נפתח במיקומו הנוכחי ב-1981 עם 2 אולמות אך עבר שיפוץ מסיבי בשנים 2006–2007 והוגדל ל-4 אולמות.
לב סמדר – קולנוע סמדר שנרכש על ידי חברת "לב" בשכונת המושבה הגרמנית, הקולנוע השכונתי ההיסטורי היחיד שפועל עדיין.
תיאטרון ירושלים – בנוסף לתיאטרון מוקרנים גם סרטים ב-2 אולמות (אולם קולנוע קטן של 120 מקומות ואולם רב תכליתי גדול יותר של 230 מקומות למופעים והקרנות סרטים).
סינמה סיטי ירושלים – בסוף 2009 פורסמה תוכנית להקמת קומפלקס קולנועי גדול תחת המותג "סינמה סיטי", המפעילה קומפלקסים דומים בראשון לציון ובמתחם גלילות ברמת השרון. הקומפלקס נבנה במתחם "חניון הלאום", סמוך לבית המשפט העליון שבקריית הממשלה במערב העיר. המתחם נפתח בסוף פברואר 2014 ומכיל 19 אולמות קולנוע (כולל אולמות VIP), אולם תיאטרון מיצגים לילדים ומתחם מסעדות ובילוי.
מרכז שרובר - יס פלאנט – מרכז תרבות ומתחם בתי קולנוע ובילוי תחת המותג "יס פלאנט", על יד טיילת שרובר שבשכונת ארמון הנציב. נפתח באוגוסט 2015 וכולל 16 אולמות.
בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה הפועל בקמפוס ירושלים לאמנויות סמוך לבית העם - יש בו 3 אולמות הקרנה המיועדים להכיל 40, 80 ו-120 מקומות ומעבר לשימושים הלימודיים מוקרנים בהם סרטים מסחריים גם לקהל הרחב בתפעול תלמידי בית הספר החל מקיץ 2023.
בתי הקולנוע במזרח העיר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קולנוע א-נוזהה - כיום מבנה תיאטרון אל-חכוואתי בשכונת באב א-זהרה, סמוך לאמריקן קולוני
קולנוע אל-קודס (ג'רוזלם סינמה) - ברח' באב א-זהרה
קולנוע אלהמברה - הקולנוע הגדול ביותר במזרח העיר, במרכז רחוב צלאח א-דין. נפתח ב-1952 עם כ-1000 מושבים. הקרין סרטים מצריים והוליוודיים. נסגר בעת האינתיפאדה הראשונה
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, המשולש הירושלמי: ביוגרפיה אורבנית, כתר ספרים ומכון ירושלים לחקר ישראל, 2011 עמ' 39-52; 212-242
שלמה וולבה

| --- | --- |

הרב וולבה בהענקת פרס לחתן המשנה
 לידה:  1914 ה'תרע"ד ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  25 באפריל 2005 (בגיל 91 בערך) ט"ז בניסן ה'תשס"ה ירושלים
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  בית המדרש לרבנים בברלין 
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 25 באפריל 2005 
 השתייכות:  ליטאים
 תחומי עיסוק:  חינוך, מוסר
 תלמידיו:  הרב אורי וייסבלום, הרב משה שפירא, הרב ראובן לויכטר
 חיבוריו:  עלי שור, בין ששת לעשור, האדם ביקר
 בן או בת זוג:  רבקה וולבה 
 אב:  אויגן וולבה 
 
 תפקידים נוספים:  משגיח בישיבת באר יעקב, ובישיבת גבעת שאול
 
הרב שלמה וולבה (כ"ד בסיון תרע"ד, 1914 - ט"ז בניסן תשס"ה, 25 באפריל 2005) היה רב חרדי-ליטאי, מגדולי המשגיחים בדור האחרון ומחבר ספרים בתחום העבודה הרוחנית על פי תנועת המוסר. שימש כמשגיח בישיבת באר יעקב ובישיבת גבעת שאול שאותן הקים, שימש כחבר המועצה המקומית באר יעקב מטעם מפלגת פא"י.
נעוריו וצעירותו

נולד בברלין למשפחה משכילה. אביו, ד"ר אויגן (משה) וולבה (גר'), כתב כמה ספרים בהיסטוריה יהודית וכללית, וכן על איסוף אוטוגרפים. אמו, רוזה, באה ממשפחה אורתודוקסית, ונראה שהייתה אחראית לחינוכו הרוחני, כפי שהוא מציין בהקדמתו לספרו "עלי שור". טקס הבר מצווה שלו נחגג בבית כנסת רפורמי.
בגיל 16 כתב את ספרו הראשון, "הטבע אתה ואני", בשפה הגרמנית, ולאחר מכן הוציא אותו לאור בשוודית. בהמשך החל ללמוד פסיכולוגיה ופיזיקה בברלין, אך עוד קודם שהספיק לסיים את התואר הראשון הפסיק את לימודיו, ועבר ללמוד בפרנקפורט בישיבתו של הרב יוסף ברייער (נכדו של הרש"ר הירש). בסביבות שנת 1933 (תרצ"ג) החל ללמוד בישיבת עץ חיים במונטרה שבשווייץ, שבראשותה עמד הרב ירחמיאל אליהו בוצ'קו.
בחורף 1934 (תרצ"ד), לאחר ששמע באקראי שתי שיחות מוסר מאת הרב דוד בודניק מאסכולת נובהרדוק, שהשאירו עליו רושם עז, עבר בקיץ 1934 (תרצ"ד) לישיבת מיר, שם כיהן כמשגיח הרב ירוחם ליבוביץ. הוא נקשר אל ר' ירוחם והספיק ללמוד אצלו רק כשנתיים, עד לפטירתו בקיץ 1936 (תרצ"ו). אך נקשר אליו מאוד וראה את עצמו ממשיך את שיטתו, הוא חיבר עליו את הספר "אדם ביקר". ב-1938 (תרצ"ח) עזב את ישיבת מיר, והגיע לסטוקהולם והחל למסור שם שיעורי תורה לנוער ולמבוגרים.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1939 (תרצ"ט) נתמנה לנציג של ועד ההצלה. בתפקיד זה השיג מהקונסול ההולנדי בשוודיה אלפי ויזות לבני ישיבות ולאחרים. כמו כן העביר סכומי כסף גדולים לישיבת מיר בשאנגחאי.
בתום המלחמה פתחה שוודיה את שעריה לכעשרים אלף פליטים יהודים, רובן נשים. הרב וולבה סייע לרב בנימין זאב יעקבזון, רבה הראשי של סטוקהולם ומנהל סניף ועד ההצלה בסטוקהולם, לפתוח בית ספר חרדי, לכאלף בנות, משוחררות מחנה הריכוז רוונסבריק, באי בשם לידינגה (אנ') סמוך לסטוקהולם. הרב וולבה עצמו אף נתן שיעורים במוסד זה.
ב-1946 (חשוון תש"ז) עלה לארץ, לאחר שנישא בגיל 33 לרבקה, בתו של הרב אברהם גרודזינסקי, משגיח בישיבת סלבודקה.
אחרי המלחמה (ישראל)

ב-1949 (חשוון תש"ט) הקים את ישיבת באר יעקב, לאחר התייעצות עם החזון איש. מעט לאחר מכן הצטרף לישיבה הרב משה שמואל שפירא, שכיהן בתפקיד ראש הישיבה, לצידו של הרב וולבה שכיהן כמשגיח. בסיון ה'תשי"א שימש כחודש כסגן ראש המועצה המקומית. בתקופת באר יעקב, הוציא לאור את חלקו הראשון של ספרו "עלי שור".
ב-1967 (תשכ"ז) לאחר מלחמת ששת הימים החל בפעילות החזרה בתשובה מקיפה (דבר שהיה נדיר עד אז בקרב הציבור הליטאי, ובמיוחד בזה הישיבתי). הוא החל להרצות בקיבוצים ובסיסי צבא, ועוד, והתפלמס עם כל רובדי העולם הישראלי החילוני והחרדי. נלחם במיסיון, ברפורמים ובקונסרבטיבים. שיחותיו מאותה תקופה רוכזו בספר 'עולם הידידות', או בשמו המקורי 'בין ששת לעשור'. בנוסף, עסק בהדרכת חוזרים בתשובה בישיבת דבר ירושלים, ובספרו 'אור לשב'.
ב-1982 (תשמ"ב) עזב הרב וולבה את ישיבת באר יעקב ועבר לירושלים, שם הקים את בית המוסר שבו גם ייסד כולל אברכים, להכשירם בבוא הזמן ללמד ולהעביר לאחרים תורה מוסר ותיקון המדות, וכעשר שנים לפני פטירתו הקים ישיבה נוספת - ישיבת גבעת שאול, שבראשה העמיד את תלמידיו הרב אליקים גצל פשקס כראש הישיבה, והרב יהודה מנדלסון ששימש כמנהל בית המוסר, כמנהלה הרוחני, כשהוא עצמו משמש בה כ"משגיח". במקביל מסר שיחות בישיבות שונות - קול תורה, מיר, נצח ישראל, לייקווד-ישראל שם הוא היה ממשגיחים בישיבה.
נודע כדמות מוסרית בולטת, והיו שראו בו שריד אחרון לתנועת המוסר מהדור שלפני השואה. כונה 'זקן המשגיחים', או 'המשגיח' סתם. התבלט בקו המחשבה האינדיבידואליסטי המיוחד שאפיין אותו, ונחשב כאיש חינוך, שרבים היו באים להתייעץ עמו.
נפטר בחול המועד פסח ט"ז בניסן ה'תשס"ה, ונקבר בחלקת הרבנים החדשה בהר המנוחות בירושלים.
עלי שור

ספרו "עלי שור" (אשר כתבוֹ בעילום שם ושמו 'שור' הוא ראשי תיבות של שמו ושם אשתו שלמה ורבקה) מהווה מדריך בסיסי ויסודי לבן ישיבה, בתחומי היחס לתורה ולמצוות והעבודה על האישיות. הספר מחולק לשני חלקים, שני החלקים יצאו בפער של כעשרים שנה זה מזה.
בהקדמתו ביאר הרב וולבה מהו תפקידו ומטרתו של הספר, ומאין שאב את ההשראה לכתיבתו - מוועדי מוסר שערך בישיבתו באר יעקב, ומרבותיו הרב יצחק הוטנר והרב ירוחם ליבוביץ.
בספרו הוא מדגיש את חשיבות לימוד הגמרא, חשיבות התפילה, קידוש השם וחילול השם, וכן הוא עוסק בנושאים הגותיים דוגמת: מהו אדם, ומה תפקידה של התורה בעיצובו.
מתלמידיו

הרב אורי וייסבלום, משגיח בישיבת נחלת הלויים בחיפה.
הרב ישראל מאיר המניק, משגיח בישיבת "יד אהרן" בירושלים.
הרב ראובן לויכטר, בעבר משגיח בישיבת "חברון גאולה" בירושלים ובישיבת "שיח ידידיה" בפתח תקווה.
הרב אליהו אליעזר דסלר (השני), משגיח בישיבת פוניבז' בבני ברק.
הרב חיים מנחם היילברון, ראש ישיבת "דעת תורה" בירושלים.
משפחתו

אשתו, רבקה (1923 - ה'תשע"ט, 2018)), הייתה בתו של הרב אברהם גרודזינסקי. אחיותיה היו נשואות לרב ברוך רוזנברג ולרב חיים קרייזווירט.
אברהם (אבי)
יעקב
חסיה - נישאה לרב עזריאל ארלנגר, משגיח ישיבת מיר בארצות הברית, נפטרה ב-2016.
שושנה - נישאה לרב יוסף יחיאל במברגר, רב הקהילה החרדית בחיפה.
אסתר - נישאה לרב יעקב אליעזר שוורצמן, ראש ישיבת לייקווד-ירושלים (בנו של הרב דב שוורצמן ונכדו של הרב אהרן קוטלר).
ספריו

ספרים שהופיעו בחייו:
עלי שור, שני חלקים.
בין ששת לעשור שבהוצאה מאוחרת נקרא עולם הידידות, ויצא לאור בתוספת הנספח "שלהבתיה" שהוסב ל"אור לשב", מדריך לחזרה בתשובה.
האדם ביקר, על רבו רבי ירוחם ממיר, ירושלים תשנ"ט, באתר אוצר החכמה.
זריעה ובנין בחינוך, ענייני חינוך, פלדהיים תשנ"ו.
המצוות השקולות, על שבע המצוות שנאמר עליהן שהן שקולות כנגד כל התורה כולה, ירושלים תשס"ו.
פרקי קנין דעת
קונטרס הדרכה לכלות
קונטרס הדרכה לחתנים
ספרים שהופיעו לאחר מותו:
מאמרי ימי הרצון, מערכות מאמרים על הימים הנוראים.
דעת שלמה, מערכות מאמרים על חג מתן תורה, ימים נוראים, פסח ועוד, מספר כרכים.
אגרות וכתבים, מכתביו בנושאים מגוונים, תורה, מוסר, ייעוץ, ועוד, ירושלים תשס"ה.
ספרים במשנתו:
אבני שלמה, ממורשתו של הרב וולבה, ירושלים, ה'תשס"ו.
יונתן בן מיכאל, הארות, ירושלים, יפה נוף, ה'תשפ"א.
אפרים פורדשם, לפניו נעבוד, ירושלים תשע"ז.
זאב וולבה, שיעורי חומש, 3 כרכים, תשס"ט-תשע"ט.
יוסף הכהן ג'קובס, באומונתו יחיה, ירושלים תשע"ג.
מאמריו

"פסיכיאטריה ודת" מתוך חוברת "בשבילי הרפואה" ה'תשמ"ב, באתר hebrewbooks עמ' נ"ז-צ.
"אמת" היא אתחלתא דגאולה, מתוך הקבוץ התורני "עם התורה", קובץ ט', שנת ה'תשל"ט, באתר hebrewbooks.
על הישיבות - סדרת מאמרים, באתר "דעת".
דו-שיח מבעד למחיצה, המעיין, גיליון 21, תמוז ה'תשמ"א.
לקריאה נוספת

אלחנן ניר, האיש שבא משם, פורסם ב'שבת' – מקור ראשון, י"ז סיון ה'תשס"ה, 24.6.2005.
יאיר הלוי, הרב שלמה וולבה ומאמצי החייאת המוסר בעולם "ההשקפה" הישיבתי-חרדי, תמורות בחברה החרדית בישראל ובחקרה, ירושלים: מכון ון ליר, תשע"ב, עמ' 55.
יאיר הלוי, מוסר, חינוך, הדרכה: הרב שלמה וולבה, הגדולים: האישים שעיצבו את פני היהדות החרדית בישראל, הוצאת מאגנס תשע"ז, עמ' 735.
הערות שוליים

↑  ראו פה ופה
↑  אלי רוטמן, ‏אלמנתו של 'המשגיח': מרת רבקה וולבה ע"ה, באתר כיכר השבת, 25 באוקטובר 2018.
↑  אלי רוטמן, ‏אלמנתו של 'המשגיח': מרת רבקה וולבה ע"ה, באתר כיכר השבת, 25 באוקטובר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304584505171  GND: 1156430623  ISNI: 0000 0004 1742 9145  LCCN: n87809843  SELIBR: 277197  VIAF: 305138409   WorldCat (עם VIAF): 305138409 
המשגיח בכתב ידו במכתב לתלמיד שכתב מאמר תשבחות על ספרו עלי שור
ג'וני נוקסוויל

| --- | --- |
ג'וני נוקסוויל, 2010
ג'וני נוקסוויל, 2010
 לידה:  11 במרץ 1971 (בן 53) נוקסוויל, טנסי, ארצות הברית
 שם במה:  ג'וני נוקסוויל
 שם לידה:  Philip John Clapp 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1992 
 מקום לימודים:  תיכון סאות'-דויל 
 מספר צאצאים:  3 
 פרופיל ב-IMDb
 
פיליפ ג'ון "פי ג'י" קלאפ (באנגלית: Philip John "PJ" Clapp; נולד ב-11 במרץ 1971), המוכר בשם הבמה ג'וני נוקסוויל (Johnny Knoxville), הוא שחקן, קומיקאי, פעלולן, תסריטאי ומפיק קולנוע אמריקאי. מוכר בעיקר כיוצר וחבר צוות התוכנית הטלוויזיונית "ג'קאס" ששודרה בין השנים 2000–2002 בערוץ MTV, ובסדרת סרטי "ג'קאס" שיצאו לאחר מכן.
חיים וקריירה

פיליפ ג'ון קלאפ נולד בנוקסוויל, טנסי שבארצות הברית, למשפחה נוצרית. בנם של למויין ופיליפ קלאפ, מוכר מכוניות. אחרי שסיים את לימודיו בבית הספר התיכון סאות' יאנג בשנת 1989, הוא עבר לקליפורניה כדי להיות שחקן והחל להופיע בפרסומות ועוד. כאשר ה"פריצה הגדולה" לא הגיעה, הוא החליט ליצור לעצמו הזדמנויות על ידי כתיבה ורעיונות למאמרים במגזינים שונים. אחד מהרעיונות שלו היה לבחון ציוד של הגנה עצמית על עצמו, רעיון זה משך את תשומת לבו של ג'ף טרמיין, עורך מגזין הסקייטבורדינג "אח גדול". הפעלולים צולמו ונכללו בווידאו "מספר שתיים" של המגזין.
נוקסוויל ושותפו המייסד ג'וזף ספרי אחראים על הרבה מהרעיונות בג'קאס. עם עזרה מהבמאי ספייק ג'ונז הם העלו סדרה לרשתות שונות. לאחר זמן מה נוצרה עסקה עם MTV וכך ג'קאס נולד. לפני שידור הבכורה של ג'קאס בערוץ MTV נוקסוויל דחה הצעה לבצע את פעלוליהם על בסיס שבועי בסאטרדיי נייט לייב.
בשנת 2002 בוטלה הסדרה ג'קאס עקב תלונות של הורים שילדיהם מחקים את הפעלולים בסדרה, בסוף אותה שנה יצא לאקרנים ג'קאס: הסרט שבנוי על אותו סגנון של הסדרה, הסרט היה הצלחה קופתית והופקו לו סרטי המשך בכל ארבע שנים.
בשנת 2005 שיחק לצד הית' לדג'ר בדרמה שמספרת על תרבות הסקייטבורד, "שליטי דוגטאון" בבימויה של קתרין הארדוויק.
ב-2012 שיחק בסרט הקומדיה "איפה אלברט?" (אנ') לצד ג'יין לוי, ויקטוריה ג'סטיס וצ'לסי הנדלר.
בשנת 2013 שיחק נוקסוויל בסרט ג'קאס מציגים: חרא סבא בתפקיד ארווינג זיסמן, הסרט מבוסס על מערכון קבוע מסרט ג'קאס על בחור זקן גס רוח שלרוב נפצע. הסרט מצולם במצלמה נסתרת כשנוקסוויל מותח עוברי אורח תמימים, בדומה לסרטיו של סשה ברון כהן. הסרט היה שובר קופות והיה הסרט הכי מצליח של אותו שבוע ואחד מהסרטים הכי מצליחים בשנת 2013.
ב-2014, הוא דיבב את קולו של לוחם הנינג'ה לאונרדו בסרט צבי הנינג'ה שיצא לאקרנים באוגוסט של אותה שנה. בשנת 2016 הוא כיכב לצדו של ג'קי צ'אן בקומדיית האקשן "השגחה צמודה". בשנת 2018 הוא כיכב בסרטו 'Action Point', בו משולבים פעלולים מסרטי ג'קאס.
חיים אישיים

נוקסוויל התחתן לראשונה ב-15 במאי 1995 עם חברתו מלאני קיטס ולהם בת שנולדה ב-4 בינואר 1996. ביולי 2006 הזוג נפרד והתגרש סופית במרץ 2008.
באוגוסט 2009 הודיע כי הוא וחברתו נעמי נלסון, מצפים לילד משותף. בדצמבר 2009 נולד בנם הראשון ובספטמבר 2010 נלסון ונוקסוויל נישאו. באוקטובר 2011, נולדה לזוג בת משותפת. ביוני 2022 דווח כי הזוג החליט להתגרש.
פילמוגרפיה

חופשיות על הבר (2000)
החיים בלי דיק (2001)
גברים בשחור 2 (2002)
ג'קאס: הסרט (2002)
צרה גדולה (2002)
המסע האחרון (2003)
גנבים על רמה (2003)
בראש מורם (2004)
מאותגרים (2005)
הדיוקס קורעים את האזרד (2005)
דלטרי קאלהון (2005)
שליטי דוגטאון (2005)
ג'קאס 2 (2006)
ג'קאס 2.5 (2007)
ג'קאס 3D תלת מימד (2010)
ג'קאס 3.5 (2011)
mtv מציגים: לזכרו של ראיין דאן (2011)
דירות קטנות (2012)
איפה אלברט? (אנ') (2012)
עומד אחרון (2013)
סרט 43 (2013)
ג'קאס מציגים: חרא סבא (2013)
עומד אחרון (2013)
ג'קאס מציגים: חרא סבא.5 (2014)
צבי הנינג'ה (דיבוב) (2014)
צבי הנינג'ה: יוצאים מהצללים (דיבוב) (2016)
השגחה צמודה (2016)
Action Point ‏(2018)
Half Magic ‏(2018)
Rosy ‏(2018)
Polar: המתנקש (2019)
מעל לכל חשד (אנ')‏ (2019)
אנו מזמנים את החושך (2019)
מיינסטרים (2020)
ג'קאס 4 (2021)
סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום (2024)
Press Your Luck‏ (TBA)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

ג'קאס (2000–2002)
סאטרדיי נייט לייב (2005)
איש משפחה (2008)
ג'ימי קימל לייב (2013)
בובספוג (2013) - דיבוב
אתחול מחדש (2022 - הווה)
ההיסטוריה המטורפת של העולם – חלק 2 (2023)
מרגל ושמו אלביס (אנ') (2023) - דיבוב
הערות שוליים

↑  Olivia Jakiel June 17, 2022 12:40 Am, Johnny Knoxville Files for Divorce from Naomi Nelson After Nearly 12 Years of Marriage, PEOPLE.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810629358705606  BIBSYS: 3093549  BNE: XX1286138  BnF: cb14194117q (data)  GND: 140980504  ISNI: 0000 0001 1476 3787  LCCN: no2003071753  MusicBrainz: 63c4728e-ce24-4764-9587-07d9e2300554  NKC: pna2007403583  NLA: 40010435  NTA: 250561654  SUDOC: 234209801  Trove: 1441707  VIAF: 85123284   WorldCat (עם VIAF): 85123284
ג'ונתן לת'ם

| --- | --- |

ג'ונתן לת'ם בפסטיבל הספרים בברוקלין, 2008
 לידה:  19 בפברואר 1964 (בן 60) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 לאום:  אמריקאי
 מקום מגורים:  ניו יורק, ברוקלין, קליפורניה 
 שם עט:  Harry Conklin 
 עיסוק:  סופר
 מקום לימודים:  בנינגטון קולג', התיכון למוזיקה ולאמנות 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 תחום כתיבה:  ספרות, קומיקס
 יצירות בולטות:  "מבצר הבדידות"
 הושפע מ:  פיליפ ק. דיק, לואיס קרול, פרנץ קפקא, צ'ארלס דיקנס, דון דלילו, ריימונד צ'נדלר
 בן או בת זוג:  שלי ג'קסון (1987–1997) 
 פרסים והוקרה:  פגיון הזהב (2000)  Tähtivaeltaja Award (2002)  עמיתי מקארתור (ספטמבר 2005)  פרס ברלין (2014)  פרס אולם הפנטזיה לאוסף הטוב ביותר (1997)  פרס לוקוס לנובלה הראשונה הטובה ביותר (1995)  פרס קרופורד (1995)  פרס חוג מבקרי הספרים הלאומי 
 www.jonathanlethem.com
 
ג'ונתן אלן לת'ם (Jonathan Allen Lethem; נולד ב-19 בפברואר 1964) הוא סופר יהודי-אמריקאי יליד ברוקלין.
תולדות חייו

לת'ם נולד בברוקלין, ניו יורק לריצ'רד בראון לת'ם, אמן אוונגרד, וג'ודית לת'ם, פעילה פוליטית. הוא היה הבכור מבין שלושה ילדים, וגדל בקומונה אותה תיאר כחוויה מרגשת ורב-תרבותית. בצעירותו התעמק ביצירתו המוזיקלית של בוב דילן, התרשם עמוקות מהסרט מלחמת הכוכבים, בו צפה עשרים ואחת פעמים בקולנוע, וקרא בשקיקה את כל כתביו של פיליפ ק. דיק. הוריו התגרשו כשעוד היה צעיר, וכאשר היה בן שלוש עשרה אמו מתה מגידול ממאיר במוח, חוויה שלדבריו הטרידה אותו עמוקות והשפיעה על כתיבתו. מתוך רצון להיות אמן ויזואלי כמו אביו, למד לת'ם בתיכון לאמנויות ובמהלך לימודיו הוציא מגזין עצמאי, יצר סרטי אנימציה, וכתב רומן שגנז בשם "גיבורים" (Heroes). ב-1982 התקבל לבנינגטון קולג' בורמונט כסטודנט לאומנות, אך במהרה הבין שהוא יותר מתעניין בכתיבה ונשר מן הלימודים בשנתו הראשונה, תפס טרמפים עד לקליפורניה שם גר במשך 12 שנים ועבד בתור מוכר בחנות ספרים יד שנייה, תוך כדי כתיבה בזמנו הפנוי. הסיפור הקצר הראשון שלו פורסם ב-1989, וכמה נוספים פורסמו בתחילת שנות התשעים.
יצירותיו

ספרו הראשון, "אקדח, עם מוזיקה מקרית", (Gun, with Occasional Music) שפורסם ב-1994 עירב את ז'אנר המדע הבדיוני עם ז'אנר הספרות הבלשית והושפע רבות על ידי ספריו של פיליפ ק. דיק וריימונד צ'נדלר. מכירת זכויות ההסרטה לספר זה איפשרה ללת'ם לעזוב את עבודתו בחנות הספרים ולהתמקד בכתיבה. שלושה רומני מדע בדיוני נוספים באו בעקבותיו, כמו גם קובץ סיפורים קצרים. ב-1996 שב לת'ם לברוקלין.
ב-1999 פרסם את הרומן "ברוקלין היתומה" (Motherless Brooklyn), בו שב לז'אנר הבלשי, אך בגישה ריאליסטית יותר. גיבור הרומן, ליונל אסרוג, סובל מתסמונת טורט ובעל עניין אובססיבי בשפה. הרומן זכה להצלחה רבה, אשר כללה כמה פרסים יוקרתיים, ואף נבחר לספר השנה על ידי המגזין אסקווייר. התנסויותיו של לת'ם בזאנרים שונים הובילה מבקרים רבים להשוות אותו לחברו הקרוב מייקל שייבון.
ב-2003 לת'ם הוציא את "מבצר הבדידות" (Fortress of Solitude), ספרו המוכר ביותר, המתרחש בברוקלין של שנות השבעים המאוחרות ועוסק בשני חברים מרקעים שונים הגדלים בשכונה בה ישנו מתח רב בין קבוצות המיעוטים השונות. ספר זה הפך לרב מכר ברשימה של הניו יורק טיימס ותורגם לחמש עשרה שפות.
לאחר "מבצר הבדידות" כתב לת'ם שני קובצי סיפורים ושני רומנים נוספים, האחרון שבהם, "עיר כרונית" (Chronic City) יצא לאור ב-2009. בנוסף לכך עבד על גרסה מחודשת של דמות הקומיקס "אומגה הלא ידוע" (Omega the Unknown), כתב קובץ סיפורים המבוססים על יצירותיו וחייו של פרנץ קפקא יחד עם קרטר שולץ, וערך את שלושת הכרכים של כתביו של פיליפ ק. דיק שיצאו לאור במסגרת "ספריית אמריקה".
רשימת יצירות > רומנים

Gun, with Occasional Music (1994)
Amnesia Moon (1995)
As She Climbed Across the Table (1997)
Girl in Landscape (1998)
Motherless Brooklyn (1999)
This Shape We're In (2000)
The Fortress of Solitude (2003)
You Don't Love Me Yet (2007)
Chronic City (2009)
Dissident Gardens (2013)
A Gambler's Anatomy (2016)
רשימת יצירות > קובצי סיפורים

The Wall of the Sky, the Wall of the Eye (1996)
Kafka Americana (1999) (עם קרטר שולץ)
Men and Cartoons (2004)
How We Got Insipid (2006)
רשימת יצירות > ספריו שתורגמו לעברית

נערה בנוף (תרגום: יעל אכמון), תל אביב: אופוס, 2000.
ברוקלין היתומה (תרגמה מאנגלית: שרה פ' פרידמן), תל אביב: עם עובד, 2005.
מעבר לגדר (תרגם מאנגלית: גיא הרלינג), הוצאת מחברות לספרות, 2017.
חוג מנה

במתמטיקה, חוג מנה הוא בניה בתורת החוגים הדומה לבניה של חבורות מנה בתורת החבורות. בהינתן חוג  R ואידיאל דו-צדדי  I, ב- R בונים את חוג המנה  R/I. מבחינה אינטואיטיבית,  R/I מתקבל מ- R על ידי איפוס של כל איברי  I.
בניית חוג המנה

בהינתן חוג  R ואידיאל דו-צדדי  I, ניתן להגדיר יחס שקילות  \sim  על  R על ידי:  a\sim b אם ורק אם  b-a\in I, ואומרים כי  a שקול ל- b מודולו  I.
מחלקת השקילות של איבר  a ב- R נתונה על ידי:  [a]=a+I=\{a+r:r\in I\}. מחלקה זו נקראת מחלקת השקילות של  a מודולו  I.
את אוסף מחלקות השקילות מסמנים ב- R/I. קבוצה זו הופכת לחוג, חוג המנה  R מודולו  I על ידי הפעולות:
מתכונת הבליעה של אידיאל דו-צדדי נובע כי פעולות אלה מוגדרות היטב (כלומר – הן אינן תלויות בנציגים אשר נבחרים למחלקות השקילות). איבר האפס של  R/I מוגדר להיות  [0]=0+I=I ואיבר היחידה (ביחס לכפל) מוגדר להיות  [1]=1+I. ביחס לפעולות ואיברים אלו,  R/I הוא חוג.
ההעתקה  \rho :R\rightarrow R/I המוגדרת על ידי  \rho (x)=[x]=x+I היא הומומורפיזם של חוגים, ומההגדרה של  R/I נובע כי זהו הומומורפיזם על.
תכונות

אם  R הוא חוג חילופי, ו- I הוא אידיאל ב- R, אז גם  R/I הוא חוג חילופי; ייתכן כי  R/I הוא חילופי בעוד ש- R אינו.
הגרעין של ההעתקה הטבעית  \rho :R\rightarrow R/I שווה ל- I. כיוון שהגרעין של הומומורפיזם של חוגים הוא תמיד אידיאל (דו-צדדי), ניתן לומר כי אידיאלים הם בדיוק גרעינים של הומומורפיזמים. ביתר כלליות, ההומומורפיזמים המוגדרים על חוג המנה  R/I שקולים להומומורפיזמים של חוגים המוגדרים על  R ואשר מתאפסים על  I. ליתר דיוק, בהינתן אידיאל דו-צדדי  I בחוג  R והומומורפיזם של חוגים  f:R\rightarrow S אשר גרעינו מכיל את  I, קיים הומומורפיזם יחיד  g:R/I\rightarrow S כך ש- g\circ \rho =f. ההעתקה  g מוגדרת על ידי הכלל  g([a])=f(a).
כמסקנה מכך מתקבל משפט האיזומורפיזם עבור חוגים: כל הומומורפיזם של חוגים  f:R\rightarrow S משרה איזומורפיזם בין חוג המנה  R/\ker(f) לתמונה  Im(f).
בחוג חילופי  R מתקיים שאידיאל  I הוא ראשוני אם ורק אם חוג המנה  R/I הוא תחום שלמות. יתר על כן,  I הוא אידיאל מקסימלי אם ורק אם  R/I הוא חוג פשוט, ובמקרה הקומוטטיבי זה שקול להיותו שדה.
באמצעות ההעתקה הטבעית מ- R ל- R/I ניתן להוכיח כי ישנם קשרים רבים בין האידיאלים בחוגים אלו: ישנה התאמה חד-חד-ערכית בין האידיאלים ב- R המכילים את  I לבין האידיאלים של  R/I. יתר על כן, אם  J הוא אידיאל ב- R המכיל את  I, ו- J/I היא התמונה שלו ב- R/I, אז חוגי המנה  R/J ו- (R/I)/(J/I) איזומורפיים. ולכן מתקיים ש- J ראשוני/מקסימלי אם ורק אם  J/I מקסימלי/ראשוני.