ג'ברווקי
אזכורים בתרבות

ג'ברווקי היווה השראה למאות יצירות תרבות, מיצירות סיפורת לפארודיות. ברוב הפארודיות הכותבים מחליפים את מילות השיר למילים הקשורות לנושא הפארודיה (לדוגמה, פרנק ג'ייקובס ממד מגזין כתב גרסה בה לואיס קרול הוא מבקר טלוויזיה) בעוד שאחרים מתייחסים אל השיר כסוגה פואטית, כמו סונטה או חמשיר, וממציאים מילים ומילון פירושים משל עצמם (למשל שי אזולאי שכתב את "Strunklemiss").
בספרו של קרול "ציד הסנרק" יש מספר התייחסויות לשיר, ועל פי קרול הוא התרחש באותו מקום בו התרחש הקרב המתואר בשיר.
בשנת 1943 פרסמו בני הזוג הנרי קוטנר וק. ל. מור, תחת שם העט לואיס פאג'ט, סיפור מדע בדיוני קצר בשם "חלכן היה נמזר", בו הבית הראשון בשיר הוא הוראות לעבור לעולם אחר, בו שולטים חוקי היגיון זרים למחשבתנו. הוראות אלו אינן ניתנות להבנה עבור מי שגדל על ברכי הלוגיקה המקובלת, אך תינוקות וילדים קטנים יכולים להפנים הגיון זר זה, לבצע את הוראות הבית הראשון ובכך להיעלם מעולמנו. סיפור זה היווה את ההשראה לסרט המדע הבדיוני "המימזי האחרונה", שיצא לאקרנים ב־2007.
בסרט "אליס בארץ הפלאות" של וולט דיסני משנת 1951, חתול צ'שייר שר את הבית הראשון מהשיר כאשר הוא פוגש את אליס בפעם הראשונה. בהמשך הסרט אליס מגיעה ל-tulgey wood, בו חיים בין היתר ה-mome raths. בתרגום העברי לסרט הושמטו השיר והאזכורים ממנו.
ב-1971 הבמאי הצ'כי יאן שוונקמאייר יצר סרט קצר תחת אותו השם בו השיר מוקרא בזמן שצעצועים שונים קמים לתחיה.
ב-1977 טרי גיליאם יצר סרט באורך מלא תחת השם "ג'ברווקי" שכולל את הבית הראשון מהשיר בסצנה הראשונה, ועלילתו מבוססת על השיר באופן חלקי.
בספר "גדל, אשר, באך" מאת דאגלס הופשטטר משנת 1979, מופיע לפני כל פרק עיוני פרק ספרותי (בדרך כלל דיאלוג בין אכילס והצב ודמויות דמיוניות נוספות, בהשראת יצירה אחרת של לואיס קרול – "מה שהצב אמר לאכילס"). לפני פרק 12 "נפשות ומחשבות" מופיע הפרק "סוויטה אנגלית צרפתית גרמנית" הכולל את כל בתי השיר ג'ברווקי כשכל בית מופיע בשלוש השפות בזו אחר זו (ובמהדורה העברית של הספר – גם בתרגומה של רנה ליטוין לעברית). ניתן לשער שהמחבר התכוון להמחיש שגם ג'יבריש ניתן לתרגום ובכך לעורר שאלות בדבר מהותה של השפה והאופן בו הוא נתפסת.
בסדרת ספרי "היקום המוכר" מאת לארי ניבן מופיעה חיה מהונדסת גנטית בשם "חטש במגונו" (Frumious Bandersnatch).
ארתור אדינגטון התייחס לשיר מספר פעמים בכתביו. כך, למשל, הוא השווה את שיר זה שהעיקר בו הוא המבנה התחבירי ולא המשמעות המדויקת לתורת החבורות, וגם כתב שהתיאור הפיזיקלי של אטומים הוא ג'ברווקי שהוספו לו מספרים, ובשל כך טען לחוסר הידיעה הבסיסית שלנו לגבי טבעו של העולם הפיזיקלי: "שמונה זחלצים קליחים חוגווים ועגים בשבילל החמצן, שבעה בשבילל החנקן. אם נכניס כמה מספרים, אפילו ג'ברווקי עשוי להפוך למדעי... אם נתרגם לשפה הג'יברית את ישויות היסוד בפיזיקה – בתנאי שכל המספרים – כל התכונות המדידות – נשארים כמות שהם – שום דבר לא ישתנה; זאת יכולה להיות תזכורת לא רעה לאי הידיעה הבסיסית שלנו בדבר טבען של ישויות היסוד הפיזיקליות."
בסרט "אליס בארץ הפלאות" בבימויו של טים ברטון משנת 2010, על אליס להילחם בג'ברווק. הדמויות גַבְגַב הציפור (Jubjub bird), בַנְדֶרְצְבַט (Bandersnatch) והחרב הַסַרְפִלִית (vorpal sword) מופיעות אף הן בסרט.
בספרו של רוג'ר זילאזני "בסימן התוהו" נלכד גיבור הסיפור, מרלין, בטריפ LSD העשוי באווירת יצירותיו של לואיס קרול. הוא נתקל בחטש במגונו והורג אותו, ונוטל את החרב הוורפאלית על מנת להילחם בפטעוני.
בפרק השישי בעונה השנייה של הסדרה "פארגו" של היוצר נואה האולי מצטטת הדמות מייק מיליגן שלושה בתים מהשיר בעל-פה.
במשחק הקלפים הפופולרי Hearthstone של חברת Blizzard יש קלף משחק בשם "Shudderwock" שמבוסס על ג'ברווק. כשהקלף משוחק ניתן לשמוע את הציטוטים "The jaws that bite, the claws that catch" ו-"snicker-snack!‎" מהשיר עם קולות של החרב הסרפלית (vorpal sword) ברקע. כמו כן, הציור של הקלף מבוסס כולו על האיור של ג'ון טניאל.
במשחק התפקידים ההמוני "מייפל סטורי" יש בוס בשם Vellum המבוסס על הג'ברווק.
בסרט "Pimpernel Smith" משנת 1941 מצוטט השחקן והבמאי לסלי הווארד את הבית הראשון.
בספר "הארי פוטר והשיטה הרציונלית – הארי פוטר ומשחקי הפרופסור" פרק 33 – "בעיות תיאום, חלק א'" עמוד 237 שורות מהשיר מופיעות בטקס הפתיחה של גנרלי צבא כאוס.
בסרט "היורשים: עלייתה של רד", כאשר רד וקלואי מגיעות לבית ספר, קלואי מנסה להתחבר איתה ואומרת לה שהיא תמיד תהתה איך ארץ הפלאות נראית רד השיבה לה ואמרה לה לבוא לבקר ושהיא תבוא לבקר היא תציג אותה לג'ברווק. כשקלואי שאלה מה זה רד עקצה אותה וענתה שזאת מפלצת שאוכלת ילדות מעצבנות.