stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Doomguy
הופעה במדיות אחרות > הופעה במשחקי וידאו אחרים > Quake 3: Arena

הדמות מופיעה גם במשחק היריות הממוחשב Quake 3: Arena תחת השם "Doom". במדריך למשחק נאמר כי מדובר באותה הדמות משני המשחקים הקלאסיים.
כמו כן, מופיעות במשחק שתי דמויות נוספות אשר הגיעו, לטענת המשחק, מאותו העולם: דמות של נחת חלל בשם "Phobos", ודמות בשם "Crash" שעל פי המשחק הייתה המאמנת הקרבית של Doomguy.
הופעה במדיות אחרות > הופעה במשחקי וידאו אחרים > Quake Champions

עם פתיחת המשחק Quake Champions ל"גישה מוקדמת", הצטרפה לסגל הדמויות הזמינות במשחק גם דמות בשם Doom Slayer אשר סיפור הרקע שלה זהה לסיפור הרקע שקדם למציאתו במשחק דום 2016. מראה החיצוני של הדמות ניתן להתאמה אישית, ובין היתר ניתן לבחור במשחק מראה חיצוני זהה לדמות הנחת מדום 3 וכן במראה חיצוני זהה למראהו של "Doomguy" הקלאסי משני המשחקים הראשונים.
הופעה במדיות אחרות > הופעה במשחקי וידאו אחרים > במשחקים שאינם שייכים ל-id Software

גופתו של הנחת מופיעה באזור סודי בדיוק ניוקם 3D ; היא נראית אוחזת בגרונה עם אנימציית מוות דומה לזו שהופיעה במשחקים הקלאסיים, מוקפת איקונוגרפיה שטניסטית. כשהוא רואה את הגופה, דיוק ניוקם נשמע אומר לעצמו "That's one doomed space marine", משחק מילים על שם הסדרה.
התלבושת של Doomguy מופיעה במשחק Tony Hawk's Pro Skater 3‏. בגרסה של Quake שיצאה עבור הקונסולה Sega Saturn, הנחת מופיע בקצרה בסוף שלב הבונוס "Dank & Scuz"..
תחפושת של Doomguy זמינה ב-Fall Guys: Ultimate Knockout, לצד שני שדים מפורסמים מסדרת המשחקים: Cyberdemon ו-Cacodemon, למשך זמן מוגבל ב-12 בינואר 2021.
הופעה במדיות אחרות > בספרים

בסדרת ספרי Doom (אנ') שיצאה בשנות התשעים, ומבוססת על שני המשחקים הקלאסיים, הדמות הראשית מכונה פלין "פליי" טגרט. ובסדרת הספרים המבוססת על Doom 3 שיצאה בין 2008 ל-2009, שמו של הנחת הוא ג'ון קיין. עברו דומה לזה של הגיבור בדום המקורי, לאחר שהורד בדרגה לאחר שסירב פקודה על מנת להציל כמה מחבריו הנחתים. במהלך פלישת הגיהנום, קיין נאלץ לקחת פיקוד על כמה מהנחתים ששרדו למרות דרגתו הנמוכה. הוא נלחם בשדים לבדו או עם עוד כמה נחתים. הוא מצטייר כרחום כלפי חבריו הניצולים, פועל להצלת הילד תיאו ולהצלת הארורים בגיהנום. לאחר שהתנדב להיכנס לגיהנום כדי להשיב את "קוביית הנשמה" (הדומה לזו שהופיעה במשחק), מפקדו מתרשם ממנו. בנוסף לכך, הוא מקיים מערכת יחסים רומנטית עם בחורה בשם מריה המופיעה בספרים. במהלך סוף הספר האחרון בסדרה, Doom 3: Maelstrom, רגלו של קיין מפוצצת והוא נערץ כ"איש שהציל את Mars City" .
הופעה במדיות אחרות > בסרטי לייב אקשן

הדמות מופיעה כדמות הראשית בסרט הקולנוע "דום" תחת השם ג'ון "ריפר" גרים. את דמותו של ג'ון "ריפר" מגלם השחקן קארל אורבן. מסרט נוסף שהופק על בסיס סדרת המשחקים, "דום: ההשמדה" (DOOM: Annihilation), הושמטה דמותו של Doomguy, וצעד זה קיבל ביקורת שלילית מצד מעריצי הסדרה.
השפעה תרבותית > ביקורות

בשנת 2009, מגזין הגיימינג GameDaily כלל את דמותו של הנחת ברשימת "עשרת גיבורי המשחק שלא מצליחים בדברים הפשוטים" בגלל חוסר יכולתו להסתכל למעלה ולמטה במשחקים הקלאסיים. אתר המדיה האמריקני UGO Networks דירג בשנת 2012 את Doomguy במקום הרביעי ברשימת הפרוטוגוניסטים השקטים הטובים ביותר במשחקי וידאו, וציין את אומץ ליבו "להמשיך בדממה" גם כשהוא מתמודד עם צבא הגיהנום. מגזין הגיימינג TheGamer דירג את Doomguy במקום ה-26 ברשימת "הדמויות החזקות ביותר במשחקי וידאו" לצד סירי מסדרת "המכשף", קירבי, דנטה מסדרת Devil May Cry, קרייטוס מסדרת God of War ועוד.
שני מגזינים, CraveOnline ו-VGRC דירגו את Doomguy במקום החמישי בדירוג "הדמויות הכי badass(כך במקור) במשחקי וידאו", וקירק מק'קד ממגזין הגיימינג VG247 תיאר את Doomguy כ"ישו עם רובה ציד דו-קני". דייוויד הוטון מ-GamesRadar טען ש-Doomguy היא "דמות השחקן החכמה ביותר בסביבה, אפילו עם אגרופים, אלימות ואפס דיאלוג".
ה"דום סלייר", הגרסה של הדמות שהופיעה במשחק דום 2016, זכתה לשבחים מיוחדים על אפיונה וכיצד המשחק מציג את הדמות כייצוג של גיימר ממוצע המשחק Doom: דייוויד הוטון מאתר GamesRadar, כינה את ההצגה הראשונית של הדמות במשחק כמאפשרת לשחקנים "להיכנס לגמרי" לדמות. כריסטיאן דונלן שכתב ל-Eurogamer העלה תיאוריה כי "הבחור בדום משחק באמת את המשחק", והסביר שחוסר הסבלנות של הדמות הראשית עם האקספוזיציה מקבילה לחוסר סבלנותו של הגיימר ול"תסכול הזמני של להיות בתוך דום תוך אי יכולת לשחק דום".
שבחים נוספים ניתנו לקשיחותו, ולמיעוט הרגשות אותן מפגין Doomguy: ג'ים סטרלינג ציין כי גם מהלכי ה-"Glory Kills" אותם הוא מבצע על יריביו, וגם קטעי אנימציה נוספים "מחזקים את תחושת הזלזול העקבית שלו" כותבים נוספים אזכרו את אחת מהסצנות הראשונות של המשחק, במסגרתה הסלייר משליך ללא היסוס צג תקשורת בזמן שהוא מתודרך מרחוק על ידי אותו צג, כדוגמה לדרך מינימליסטית אך יעילה להעביר את המניעים של הדמות כולה.
השפעה תרבותית > בתרבות הפופולרית

ב-4 במאי 2021 הציגה בת'סדה את Doomguy כחלק ממחווה ליום מלחמת הכוכבים בחשבון הטוויטר הרשמי שלה.
כיוון שתאריך השקת הכותר "דום הנצחי", 20 במרץ 2020, נפל באותו התאריך בו היה אמור לצאת משחק נוסף, Animal Crossing: New Horizons של נינטנדו, הניגוד בין אופיים של שני המשחקים עודד מעריצים של המשחקים לציין את צירוף המקרים על ידי חגיגות ייחודיות בהן "שידכו" את Doomguy, גיבור המשחק, לאיזבל, גיבורת סדרת Animal Crossing, והדבר אף זכה להתייחסות מפי איה קיוגוקו, הבמאית של סדרת Animal Crossing, וכן מפי בת'סדה.
בנוסף לכך, דמותו של Doomguy הייתה ועודנה ממשיכה להיות דמות פופולרית לייצור צעצועים, בובות פעולה, ופריטי אספנות שונים הקשורים לזיכיון.
באפריל 2021 הוציאה מיקרוסופט (תחת המותג Xbox) סדרת דיוקנאות בהשתתפות Doomguy ומאסטר צ'יף, הדמות הראשית מסדרת Halo, לציון הרכישה של ZeniMax Media (חברת האם של בת'סדה, המוציאה לאור, ושל איד, יוצרת סדרת המשחקים) על ידי מיקרוסופט (אשר הוציאה לאור את סדרת Halo).
רובעי ניו יורק

רובעי ניו יורק הם חמשת הרבעים של העיר המהווים את היחידות המנהליות הראשיות שלה. הרבעים הם מנהטן, ברוקלין, קווינס, הברונקס וסטטן איילנד. כל אחד מרובעי ניו יורק הוא גם מחוז בפני עצמו כחלק מהחלוקה המנהלית של מדינת ניו יורק. הרבעים קווינס וברונקס מקבילים למחוזות בעלי שם זהה, ואילו מנהטן, ברוקלין וסטטן איילנד הם המחוזות ניו יורק, קינגס וריצ'מונד בהתאמה. ראשיתם של רובעי ניו יורק הוא בשנת 1898, אז הוחלט לאחד ארבעה מחוזות הסמוכים לניו יורק (מנהטן של ימינו) על מנת להרחיב את גבולות העיר.
רשימה

| דגל | רובע | אוכלוסייה (בנפש, 2017) | שטח (בקמ"ר) | צפיפות (בנפש לקמ"ר) | תמ"ג (במיליוני דולרים, 2015) | תמ"ג לנפש (בדולרים) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | מנהטן Manhattan (מחוז ניו יורק) | 1,664,727 | 59.13 | 27,826 | 629.682 | 378,250 |
|  | ברוקלין Brooklyn (מחוז קינגס) | 2,648,771 | 183.42 | 14,649 | 63.303 | 23,900 |
|  | קווינס Queens (מחוז קווינס) | 2,358,582 | 281.09 | 8,354 | 73.842 | 31,310 |
|  | הברונקס The Bronx (מחוז ברונקס) | 1,471,160 | 109.04 | 13,231 | 28.787 | 19,570 |
|  | סטטן איילנד Staten Island (מחוז ריצ'מונד) | 479,458 | 151.18 | 3,132 | 11.249 | 23,460 |
| העיר ניו יורק City of New York | העיר ניו יורק City of New York | 8,622,698 | 783.83 | 10,947 | 806.863 | 93,574 |
| מדינת ניו יורק State of New York | מדינת ניו יורק State of New York | 19,849,399 | 122,284 | 159 | 1,547.116 | 78,354 |
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ממשל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
"הרובע השישי"

הרובע השישי הוא מונח לתיאור מקומות שונים אשר אינם חלק מניו יורק אך מסיבות שונות יש שהחשיבו אותם בתור הרובע השישי של העיר. ביטוי זה דומה לתיאור טריטוריות ברחבי העולם בתור "המדינה ה-51 של ארצות הברית" ("51st state"). אזורים אשר כונו הרובע השישי של ניו יורק זכו לכינוי זה בין השאר עקב הקרבה הגאוגרפית שלהם לעיר, התלות והקשר הכלכלי שלהם בה, וזיקה מיוחדת לעיר למשל עקב הימצאותם של יוצאי ניו יורק רבים המתגוררים בהם.
ג'רזי סיטי וערים נוספות השוכנות מול חצי האי מנהטן לאורך עברו השני של נהר ההדסון נחשבות לעיתים רבות בתור הרובע השישי כתוצאה מקרבתם הרבה לעיר. בתקופה הקולוניאלית תחת השלטון ההולנדי האזור אף היה נתון לשיפוט המנהלי של ניו אמסטרדם ממנהטן. כיום הערים הללו מחוברות למנהטן בשתי מנהרות (המנהרות לינקולן והולנד), בגשר אחד (גשר ג'ורג' וושינגטון), וכן במספר קווי רכבת ומעבורת. לאורך השנים אף עלו קריאות לשילוב האזור ברשת קווי הרכבת התחתית של ניו יורק. צירוף רשמי של האזור לעיר, אשר איננו עומד על הפרק, עלול להיתקל בבעיה חוקתית עקב שיוכו למדינה שונה, ניו ג'רזי.
לתקופה מסוימת רבים התייחסו אל ערים שונות במחוז וסטצ'סטר שמצפון לברונקס בתור הרובע השישי של ארצות הברית. משאל על צירוף יונקרס ומאונט ורנון לעיר נערך בשנת 1894 נדחה על ידי התושבים המקומיים. ניסיון מאוחר יותר לצירוף העיר יונקרס וקביעתה בתור רובע שישי של ניו יורק נעשה בשנת 1934. הצעת חוק שהוגשה בנושא הרחבת העיר צפונה נדחתה לבסוף. גם בימינו תושבים מקומיים מתייחסים לעיתים קרובות אל חלקים ממחוז וסטצ'סטר בתור הרובע השישי עקב האופי העירוני הדומה ומספר המועסקים הגבוה מקרבם העושה מדי יום את דרכו לעבודה בניו יורק עצמה.
כחלק מתוכניות פיתוח עירוני חדשות, בשנת 2011, ראש עיריית ניו יורק, מייקל בלומברג, תיאר את הנמל, קווי החוף ואיי מפרץ ניו יורק העליון בתור הרובע השישי של העיר. היו שהחשיבו את איי העיר כרובע נפרד עקב הנתק התחבורתי בינם לשאר חלקי ניו יורק. באופן זה האי רייקרז השוכן באיסט ריבר בין הברונקס לקווינס זכה לא פעם לכיוני הרובע השישי. מקומות בולטים מחוץ למטרופולין ניו יורק זכו לכינוי הרובע השישי עקב נוכחות בולטת של תושבים ממוצא ניו יורקרי אפשר לכלול את פילדלפיה, מיאמי.
ראו גם

מחוזות מדינת ניו יורק
הערות שוליים

↑  "Current Estimates of New York City's Population for July 2018". Department of City Planning, City of New York.
↑  "Prototype Gross Domestic Product by County, 2012-2015". U.S. Bureau of Economic Analysis.
↑  Walker, Ken (May 10, 2007). "That Mythical Sixth Borough". Daily Newarker.
↑  GREG OLEAR. "The Sixth Borough". 2002 DEC/JAN, The New York Cooperator.
↑  LINH TAT. "Fort Lee grapples with questions on future development". JUNE 12, 2012. North Jersey Media Group.
↑  "Transportation for Greater New York (1920)". Electric Railway Journal · Vol. 56, No. 22. November 27, 1920: 1095–1106.
↑  "The New Jersey Commuter in New York Subway". Vol. 58, No. 27. December 31, 1921: 1151–1152.
↑  Joel D Weintraub. "LOCATION, LOCATION, LOCATION, IN NEW YORK CITY (OR IS IT THE CITY OF NEW YORK?)". Dorot Volume 36-1, Fall 2014.
↑  "ADDING OF YONKERS TO CITY IS SOUGHT; Alderman Jacobs Says He Will Present Bill Seeking Merger as a Sixth Borough". NOV. 3, 1934, The New York Times.
↑  "Mayor Bloomberg and Speaker Quinn Unveil Comprehensive Plan for New York city's Waterfront and Waterways" (Press release). NYCEDC. March 14, 2011.
↑  Jessica Pressleraug. "Philadelphia Story: The Next Borough", 14 August 2005. The New York Times.
↑  Rebecca Kleinman. "5 Reasons Why Miami Is NYC's Sixth Borough", 7 April 2017. Architectural Digest magazine.
ניו יורק במבט ממזרח. בתחתית התמונה הרובע ברוקלין, במרכז הרובע מנהטן ובחלק העליון ג'רזי סיטי אשר מכונה לעיתים הרובע השישי של ניו יורק.
לבד על מאדים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אנדי ויר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מתח, מדע בדיוני
 נושא:  התיישבות על מאדים, נאס"א, שיגור לחלל, תוכנית החלל הסינית 
 מקום התרחשות:  Mars, Schiaparelli, Hermes, ערביה טרה, Acidalia Planitia, Earth 
 הוצאה
 הוצאה:  "הכורסא" הוצאה לאור
 תאריך הוצאה:  2011
 מספר עמודים:  432
 הוצאה בעברית
 תרגום:  דידי חנוך
 פרסים
 פרס איגנוטוס לרומן הזר הטוב ביותר (2015)  פרס סיון לספר המתורגם הטוב ביותר (2015) 
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 978-965-545-821-3
 הספרייה הלאומית:  003759985
 
לבד על מאדים (באנגלית: The Martian, בתרגום מילולי: איש המאדים) הוא ספר מתח ומדע בדיוני, ספרו הראשון של אנדי ויר. הספר יצא לאור בשנת 2011 באנגלית והגרסה העברית ראתה אור בשנת 2014 בהוצאת "הכורסא". הספר מספר על משימה מאוישת למאדים וניסיונותיו של אחד האסטרונאוטים שננטש לבדו בעקבות תאונה, לשרוד. על בסיס הספר הופק סרט הקולנוע "להציל את מארק וואטני" בבימויו של רידלי סקוט ובכיכובו של מאט דיימון.
בתור ספר מדע בדיוני, הספר יוצא דופן בדיוק המדעי שלו ובדגש שהוא שם על הפן המדעי.
עלילת הספר

הספר מספר אודות האסטרונאוט מארק וואטני שננטש על מאדים, שורד שם במשך שנתיים, ולבסוף מחולץ על ידי חבריו.
עלילת הספר > הנטישה במאדים

מארק וואטני, בוטנאי ומהנדס מכונות בשירות נאס"א יצא למאדים למשימה צוותית בשם "אָרֶס 3". אורכה המתוכנן של המשימה היה חודש אך כשבוע לאחר הנחיתה המוצלחת, הכתה סופת אבק באזור המגורים, ואילצה את הצוות לחזור אל ה"הרמס", ספינת האם המקיפה את מאדים. הרוח החזקה ריסקה את האנטנות שעל גג מגורי הצוות, ואנטנה חדה חוררה את חליפתו של וואטני, ולאחר שהוא לא נמצא מפקדת המשימה מחליטה להמריא בלעדיו בשל הסכנה ליתר אנשי הצוות. וואטני התעורר לאחר שאיבד הכרה והבין שננטש ושעליו לדאוג לעצמו.
עלילת הספר > התבססות על מאדים

בשלב ראשון וואטני מנסה ליצור קשר עם כדור הארץ. לאחר שהוא נכשל, הוא מבין שעליו לדאוג להישרדותו. ופונה לחפש מקור מזון. הוא מוצא במטען תפוחי אדמה המתאימים לגידול ומתחיל לגדל אותם בתוך המגורים. הוא משתמש באדמת מאדים, מעט אדמה מכדור הארץ, הצואה שלו ושל חבריו למסע, ופסולת מזון בתור מצע הגידול, ומצליח לייצר מים משאריות דלק מרכב החלל בו נחת ומחמצן המופק מאטמוספירת מאדים.
הוא מבצע חישובים מדוייקים על מנת לחשב את כמות האוכל שיצליח לייצר כך, ומוודא שיהיה לו מספיק אוכל כדי לשרוד עד משימת מאדים הבאה, שהוא מקווה שתגיע לחלץ אותו. וואטני מתכנן לנסוע 3,200 ק"מ למכתש סקיאפארלי כשהמשימה הבאה, הקרויה "ארס 4", תנחת שם כ-4 שנים מאוחר יותר. הוא משנה את אחד הרוברים שנשארו על מאדים ממשימתו כדי שיתאים למסע הארוך, בעודו מוסיף לוחות סולאריים ומצבר נוסף. הוא מבצע נסיעת מבחן ארוכה ונוסע לאזור שבו נחתה פאת'פיינדר, גשושית לא מאוישת, שם הוא אוסף את הגשושית ואת הרובר הקטן שהגיע איתה, סוג'ורנר. כשהוא מגיע למגורים הוא מצליח להשמיש את פאת'פיינדר לצורך תקשורת עם נאס"א.
עלילת הספר > תוכניות הצלה > תוכנית ראשונה - שליחת חללית אספקה

עוד לפני שוואטני מצליח ליצור קשר עם נאס"א, מבינים שם שוואטני בחיים על פי צילומי לוויין של מאדים. הם מכינים כלי לא מאויש שיביא אספקה ומזון לוואטני עד שמשימת ארס 4 תגיע. כמו כן הם מתכננים שינוי בארס 4 כך שצוות המשימה יוכל לאסוף אותו מבלי שיצטרך להגיע בכוחות עצמו למכתש סקיאפארלי. כשנוצר הקשר אנשי נאס"א מספרים לו על התוכנית ומגלים על גידול תפוחי האדמה שלו. בשלב זה נראה שיהיה לוואטני די מזון עד להגעת חללית האספקה והתוכנית אמורה להצליח.
עלילת הספר > תוכניות הצלה > כישלון התוכנית ומציאת חלופה

שתי תקלות לא צפויות מכשילות את התוכנית:
כאשר וואטני אוסף את יבול תפוחי האדמה השני שגידל, חולשה ביריעת האיטום של אחד ממנעלי האוויר מתפרצת. עקב שינויי הלחצים, וואטני נורה למרחק ומישקף קסדתו מתנפץ. למרות דליפת האוויר, וואטני שורד ומתקן את הנזק שנגרם למגורים, אך שתילי התפודים מתים. למרות זאת ניתן עדיין לשלוח לואטני אספקה בהתאם לתוכנית המקורית, אך צריך להאיץ אותה.
האצת התוכנית כוללת ויתור על חלק מהבדיקות. כתוצאה מכך חללית האספקה עבור וואטני מתפרקת בהמראה. לנאס"א אין טיל נוסף שיכול לשגר מטען למאדים ויהיה מוכן לשיגור בזמן הנדרש ולכן אין אפשרות לשלוח אספקה לוואטני.
מינהל החלל הסיני מציע עסקה לנאס"א במסגרתה הם יספקו טיל מתאים לשיגור חללית אספקה. אולם לא נותר מספיק זמן לפיתוח חללית שתנחת ברכות על פני מאדים ולכן נאס"א מתחילה לפתח חללית שתנחת בהתרסקות, מתוך תקווה שהמזון בחללית ישרוד את ההתרסקות וואטני יוכל להשתמש בו ולשרוד.
עלילת הספר > תוכניות הצלה > מציאת חלופה נוספת והבחירה בה

בינתיים, אסטרודינמיקאי בשם ריץ' פרנל גילה מסלול מקלעת כבידתית שיחזיר את הצוות של הרמס כדי לאסוף את וואטני מבלי שהיה צורך להסתמך על אספקה שתנחת בהתרסקות. לצורך כך חללית האספקה הסינית תצטרך להיפגש עם הרמס ולהעביר לה אספקה. כעט עומדות שתי חלופות בפני הנהלת נאס"א: שליחת אספקה שתתרסק על מאדים או החזרת צוות ארס 3 למאדים שיציל את וואטני. לשתי החלופות נחוץ המאיץ הסיני כך שיש צורך לבחור באחת מהן. החלופה השנייה מסכנת את כל חברי הצוות, ולכן מנהל נאס"א מחליט לבחור בראשונה. אולם מנהל הטיסה של ארס 3 שולח בחשאי דואר אלקטרוני להרמס ובו מפורט המסלול של ריץ' פרנל. חמשת אנשי הצוות מחליטים לחזור למאדים כדי הציל את וואטני למרות הסיכון הכרוך בכך. הם מנווטים את הספינה לפי המסלול של פרנל וכך לא נותרת לנאס"א ברירה אלה לשתף איתם פעולה.
בנאס"א מכינים לשיגור את גשושית האספקה שתיפגש בדרך עם הרמס. וואטני ממשיך להתאים את הרוברים למסע ארוך, כיוון שהתוכנית החדשה דורשת ממנו להמריא ממאדים באמצעות רע"מ (רכב עזיבת מאדים) שנמצא במכתש סקיאפארלי ולהיפגש עם הצוות על הרמס המקיפה את מאדים. הרע"מ נחת כ-18 חודשים לפני תחילת משימת ארס 4 כדי לייצר דלק מהמימן שבאטמוספירת מאדים.
עלילת הספר > ההכנות והמסע לסקיאפארלי

בזמן שוואטני עובד על הרובר, הוא בטעות מקצר את המעגלים החשמליים של הפאת'פיינדר וכך אובדת לו דרך התקשורת עם כדור הארץ. רכב האספקה עוגן בהצלחה בהרמס. בזמן שוואטני מתכונן לעזוב למכתש סקיאפארלי, נאס"א מגלה שסופת חול מתקרבת למסלולו של וואטני, שעתיד לנסוע ברובר שהתאים לצורכי המשימה. הסכנה הטמונה בסופת החול היא שאבק וחול יסתירו את השמש ויורידו את יעילותם של הלוחות הסולריים לרמה שתוביל לכך שוואטני ייתקע, אך לנאס"א אין דרך להזהיר אותו מפני הסכנה.
בהתאם לתוכנית, ואטני מחבר את שני הרובים לכדי רכב גדול אחד ויוצא למסע בן 3200 קילומטר לעבר מכתש סקיאפארלי. בזמן חציית ערביה טרה, וואטני מבחין בסופה שנצפתה על ידי נאס"א ומבצע הערכה לגבי כיוונה ועוצמתה. הערכותיו של וואטני מתבררות כנכונות, והוא עוקף את הסופה. לקראת סוף המסע וואטני שורד התהפכות של הרובר. לבסוף הוא מצליח להגיע אל הרע"מ של ארס 4 ולחדש את הקשר עם סוכנות החלל.
עלילת הספר > הצלה

נאס"א שולחים לוואטני הנחיות לביצוע שינויים קיצוניים ברע"מ כדי להפחית ממשקלו וכדי שיוכלו להטיס אותו לכיוון הרמס. בתכנון הנחיות אלה, מופיע פתח גדול ברע"מ ווואטני מכסה אותו בבד המגורים. 
במהלך השיגור, הבד נקרע מה שגורם לרע"מ להגיע במסלול נמוך מכדי שההרמס תוכל לחלץ את וואטני. לואיס מפתחת תוכנית הכוללת הפעלת מדחפי הגובה, התאמת המהירות למהירות הרע"מ, ואז פיצוץ חור במנעל האוויר הקדמי של הרמס עם פצצת חמצן וסוכר מאולתרת. מומחה הפח"ר (פעילות חוץ-רכבית) של המשימה (קריס בק) קשור לחבל משתמש ביחידה לניווט מאויש על מנת להגיע לוואטני שעל הרע"מ ולהביא אותו בחזרה להרמס.
ברשומת היומן האחרונה שלו, וואטני מתאר את ההתרגשות מהצלתו.
המסלול שעשה וואטני על גבי מפה טופוגרפית של מאדים.
תרשים המציג את המסלול שעשה הרמס במערכת השמש.
מבנה הספר > המספר

רוב הספר בנוי מרשומת יומן (בדיוניות) של מארק וואטני המתארות את קורותיו על מאדים. התיאור הוא בגוף ראשון ובלשון עבר (כל רשומה כאילו נכתבה זמן קצר לאחר האירועים שהיא מתארת). כל פרק מכיל בדרך כלל מספר רשומות. האירועים בהרמס ובכדור הארץ מתוארים מהצד (מספר כל יודע). כך גם האירועים במאדים שקדמו לנטישתו של וואטני וחלק קטן מהאירועים על מאדים לאחר מכן.
חלק קטן מהעלילה מועבר על ידי רשומות יומן של פאת'פיינדר ותעוד ההתכתבות דרכו של וואטני עם נאס"א.
מבנה הספר > תנועה במרחב

הספר מתאר אירועים על מאדים (מישור אקידיליה, ערביה טרה, מכתש סקיאפארלי, ארס ואליס והדרכים ביניהם), הרמס וכדור הארץ (מטה נאס"א, JPL, סין ועוד). המעבר ממקום למקום מתבצע בדרך כלל בין הפרקים. לרוב מספר פרקים ברצף מוקדשים לאותו מקום.
מבנה הספר > תנועה בזמן

התנועה בזמן היא ליניאירית ברובה, אך הספר מכיל שני פלשבקים:
האירועים במאדים שקדמו לנטישתו של וואטני מתוארים באמצע הספר.
יצור בד המגורים (שהתרחש מספר שנים לפני האירועים בספר) וקורותיו עד הרגע בו פגם ביצור ושימוש יתר מובילים לפיצוץ המגורים, מתואר באמצע הספר.
גם וואטני ברשומות היומן שלו מספק פרטים על העבר. המעברים בין המקומות השונים מלווים לעיתים בחזרה קצרה בזמן כדי לתאר את אותו זמן במקומות שונים.
מבנה הספר > תנועה בזמן > זמן התרחשות האירועים

הספר לא מציין במפורש את זמן התרחשות האירועים, מההקשר ברור כי מדובר בעתיד הקרוב. אולם הספר מזכיר את חג ההודיה. מאזכור זה ניתן להסיק תאריכים של אירועים מסוימים בספר. הספר גם מציין נתוני מסלול של מאדים וכדור-הארץ (כגון זמן השידור בניהם). ויר שרצה לכתוב בצורה ריאליסטית ככול הניתן, כתב נתונים אלה על פי נתוני מסלול אמיתיים (חזויים). לפי נתונים אלה משימת ארס-3 מתרחשת בשנת 2035. קורא בשם קאני ריי פענח את השנה על פי הנתונים. וויר אישר את הדברים.
לאחר מכן לאורה ברוק מנאס"א פרסמה תיאור מדויק של המסלול של הרמס הכולל תאריכים מדויקים.
דמויות > אסטרונאוטים

מליסה לויס - מפקדת המשימה והגאולוגית שלה. אשת צבא. שומרת על ריחוק פיקודי מסוים משאר הצוות. וואטני מתאר אותה כדוגמת מופת של מפקדת.
מארק וואטני - הגיבור הראשי. בוטנאי ומהנדס המכונות של המשימה. משכיל ויצירתי, חזק אופי ובעל תושייה, אהוב מאוד על חבריו למשימה. מתמודד בהצלחה עם מצבים קשים מאוד. עם זאת לא מדובר בעל-אדם. לעיתים, במצבים הקיצוניים אליהם נקלע, הוא טועה, נשבר, מתייאש, בוכה ומתפרץ בזעם. אולם, הוא תמיד מתעשת במהרה וחוזר להתמודד עם הבעיה. וואטני מקבל באופן מוחלט את סמכות המפקדת הישירה שלו אך לא שום סמכות אחרת.
אלכס ווגל - כימאי המשימה והנווט שלה. נשלח למשימה מטעם איס"א. גרמני סטריאוטיפי, מודע וגאה בכך. נשוי עם שני ילדים.
בת' יוהנסן - מפעילת המערכת של המשימה. וואטני מתאר אותה כמוכשרת וחזקה מאוד, אך חושב שהיא צריכה להיות פחות "חנונית"
קריס בק - רופא המשימה ומומחה הפח"ר שלה. מתאהב בבת' יוהנסן, ולבסוף בעצתו של וואטני יוזם קשר איתה והם הופכים לזוג. הדבר מנוגד לנוהלי המשימה, אך מפקדת המשימה מאשרת את זה, תחילה בשתיקה ולאחר מכן בפה מלא.
ריק מרטינז - טייס המשימה וסגן המפקדת. איש צבא. חבר קרוב של וואטני. הוא וואטני נהנים להקניט זה את זה. נשוי עם שני ילדים.
דמויות > אנשי מפתח בנס"א

טדי סנדרס - מנהל נאס"א. רואה את טובת המערכת בכללותה לנגד עיניו, לעיתים באופן מעט ציני.
ונקט קפור - מנהל משימות מאדים של נאס"א. מקבל את סמכות הממונה עליו, נעים הליכות.
מיץ' הנדרסון - מנהל משימת ארס 3 (על כדור-הארץ). אדם לא נעים אל סביבתו, כופר בסמכות הממונים עליו ומתעמת איתם מספר פעמים. מאמין שלמפקדת המשימה בשטח צריכה להיות עצמאות מלאה.
מינדי פארק - עובדת בניטור לוויינים. לאחר שמזהה כי וואטני שרד, היא ממונה להיות אחראית על המעקב אחריו. עד הזיהוי של וואטני היא מרגישה שעבודתה הטכנית לא תואמת את השכלתה הגבוהה. לאחר מכן, כשהיא הופכת לחלק מצוות ניהול המשבר, היא מרגישה לא בנוח מוקפת באנשים בכירים ממנה בהרבה.
אנני מנטרוס - דוברת נאס"א. אישה גסת רוח. רבת השפעה בנאס"א. מרגישה לא בנוח להיות האדם היחיד חסר רקע מדעי או טכנולוגי בסביבתה. מתייחסת בשנאה ובבוז לשאר צוות הניהול הבכיר של נאס"א. מצדדת בהנדרסון באימותיו מול ההנהלה אך לא מיחסת להם חשיבות רבה כמותו.
ברוס נג - מנהל המעבדה להנעה סילונית (JPL).
ריץ' פרנל - מהנדס מסלול בנס"א. הוגה את התמרון שמחזיר את וואטני הביתה.
דמויות > דמוית נוספות

בספר מוזכרות עוד דמוית רבות כמעט מבלי לספק פרטים עליהן. ביניהן עובדי נאס"א, עובדי מינהל החלל הסיני, בני משפחה של האסטרונאוטים, כתבים ועוד.
דמויות > תרשים

תרשים המציג את הדמוית בספר, הקשרים ביניהן והארגונים בהם הם עובדים.
מונחים וטכנולוגיות

הספר מזכיר ומסביר מספר מונחים וטכנולוגיות הקשורים לאסטרונומיה ומסע בחלל. חלקם קיימים במציאות וחלקם קיימים רק בעולם שמתאור בספר.
מונחים וטכנולוגיות > ארגונים

כל הארגונים המוזכרים בספר קיימים במציאות.
נאס"א - סוכנות החלל של ארצות הברית
JPL - המעבדה להנעה סילונית של נאס"א. הגוף האחראי על פיתוח רכבי החלל הלא מאוישים של נאס"א. הספר מכנה כלי רכב אלה גשושויות אף על פי שחלקם לא עונים על ההגדרה.
איס"א - סוכנות החלל האירופית
CNSA - מינהל החלל הסיני
מונחים וטכנולוגיות > משימות > בדיונית

משימת ארס - סדרת משימות מאוישות למאדים. בעולם הספר אלה הן המשימות המאוישות למאדים הראשונות בהיסטוריה. הספר עוסק במשימה השלישית (ארס 3).
משימת איגלאי - משימה של נאס"א לחקר שבתאי המבוטלת בשל הצורך להשתמש במאיץ שלה כדי לשגר אספקה למרק וואטני. השיגור נכשל בסופו של דבר.
טיאנן-שאן - משימה סינית לחקר השמש. המשימה מבוטלת בשל הצורך להשתמש במאיץ שלה כדי לשגר אספקה לצוות ארס בדרכם חזרה להציל את וואטני.
מונחים וטכנולוגיות > משימות > אמיתיות

תוכנית אפולו - המשימות המאוישות היחידות לירח (במציאות). וואטני מזכיר אותן מספר פעמים לצורך השוואה עם משימות ארס.
מארס פאת'פיינדר - גשושית שלנשלחה למאדים שכללה את הרובר הראשון שנסע על מאדים - סוג'ורנר. וואטני מאתר את הגשושית ומשתמש בה לצורך תקשורת עם כדור הארץ.
אופורטוניטי - רובר שנשלח למאדים במסגרת תוכנית מארס רובר של נאס"א. וואטני שוקל לעבור דרכו כדי להשתמש בו לצורך תקשורת אך מוותר על הרעיון.
מונחים וטכנולוגיות > שונות

סול - יממה שימשית במאדים. מוגדרת באופן דומה ליממה על כדור הארץ כזמן מחזור אחד של מופע השמש על מאדים. ארוכה מעט יותר מיממה על כדור-הארץ. כשהאסטרונאוטים נמצאים על המאדים הם מונים את הזמן ביחידה זו. כל רשומת יומן של וואטני על מאדים מציינת את מספר הסול שלה מתחילת המשימה. רשומת היומן האחרונה של וואטני נכתבת על הרמס ומציינת את יממת המשימה לפי יחדות של יממות כדור הארץ ולפי המיניין על הרמס. לפי הקפיצה במספר ניתן להבחין בהפרש האורכים בין היממות.
פח"ר - פעילות חוץ רכבית. פעילות של אסטרונאוט מחוץ לאזור מדוחס אוויר (חללית/מגורים/רובר). רוב הפח"רים המתוארים בספר מבוצעים על ידי וואטני במאדים. במציאות פח"ר בוצע רק בחלל ועל הירח למטרות מחקר ותחזוקה. כיום פח"רים מבוצעים בתחנת החלל הבינלאומית בעיקר לצורכי תחזוקה.
דימוס ופובוס - שני ירחי מאדים. וואטני מזכיר אותם כאשר הוא משתמש בגדול מבינהם (פובוס) לצורך ניווט.