stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעקב פייטלוביץ'
מפגשים עם בני ביתא ישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מדיווחיו של פייטלוביץ' ניתן ללמוד על מנהגי קהילת ביתא ישראל בראשית המאה העשרים. הוא העיד על קהילות שנספו כארבעים שנים קודם לכן בתקופת הזמן הרע ("קפו קן") ורק שמות המקומות וסיפורי שכניהם מנציחים את זכרם. פייטלוביץ' הרבה לתאר את מפגשיו עם בני הקהילה שיצאו לשמד בעקבות הזמן הרע, בהשפעת החברה הלונדונית להפצת הנצרות בקרב היהודים. מסעותיו של פייטלוביץ' בצפון הרמה האתיופית שיבשו את מאמצי המיסיון לשכנע את יהודי אתיופיה כי כל יהודי העולם מאמינים בישו. פייטלוביץ' ציטט מדיווחי המיסיונרים ראיות להשפעתו:
פלאד, מנהל המיסיון, כתב עוד לפני כן: "משני כפרים גורשו המיסיונרים שלנו על ידי הפלשים וכמעט ספגו גם מכות כתוצאה מפעולתו של אותו יהודי אירופי". ראש המיסיון בג'נדה, אלקה ארגוי הנזכר לעיל, מוסר ב-1908 את הדין וחשבון הבא לממונה עליו, פלאד: "חברי לעבודה סבבו במחוזות צ'לגה, טנקל, דמביה, בגמדר וסקלת. הם לימדו והטיפו בכל כפרי הפלשים, אבל לא היו כל מקרי התנצרות בשנה שעברה".
העדות הניצחת ביותר היא מאמרו של הכומר הרלינג "מיסיון נגדי יהודי בחבש" שנדפס בכתב העת המיסיונרי "זרע תקוה" (חוברת 4 משנת 1909). וזה לשון המאמר: "לפנינו מיסיון נגדי יהודי. המיסיונרים הילידים, העובדים עדיין תחת הנהלתו של פלאד הקשיש, מקיימים ארבע תחנות עם בתי ספר והם עורכים סיורי הטפה בארץ, אולם הם מרגישים כבר את פעולת המיסיון הנגדי. הדבר יוצא בבירור מן הדין וחשבון הבא שנשלח אל פלאד: "מאז ביקורו של היהודי הצרפתי יעקב פיטלוביץ נעשו הפלשים זהירים מאוד. הם מחכים לשובו ולעזרתו. בכל מקום הזהיר את הפלשים לא להאמין לנו ולתורתנו, לגרש אותנו מכפריהם ולהישאר פלשים".
הידיעות על מותו הגיעו לאתיופיה כשנה לאחר פטירתו וביתא ישראל ערכו תזכר רב משתתפים בכפר אמבובר.
כתביו

אגרת אחוה / שלוחה מאת יעקב נח בן כמ"ר משה פייטלוביץ (באמהרית: ጦማር ፡ እኀውና ፡ ዘተፈነወ ፡ እምኀበ ፡ ያዕቆብ ፡ ኖኅ ፡ ወልዱ ፡ ለመምህር ፡ ሙሴ ፡ ፋይትሎዊች ፡፡)
רומא: [חמו"ל], תרע"ג 1912
אגרת מבשר / שלוחה מאת יעקב נח בן כמ"ר משה פייטלוביץ (באמהרית: ጦማረ ፡ አብሣሪ ፡ ዘተፈነወ ፡ እምኀበ ፡ ያዕቆብ ፡ ኖኅ ፡ ወልዱ ፡ ለመምህር ፡ ሙሴ ፡ ፋይትሎዊች ፡፡)
רומא: [חמו"ל], תרצ"ה 1936
אגרת פלשים / שלוחה מאת יעקב נח בן כמ"ר משה פייטלוביץ (באמהרית: ጦማረ ፡ ፈላስያን ፡ ዘተፈነወ ፡ እምኀበ ፡ ያዕቆብ ፡ ኖኅ ፡ ወልዱ ፡ ለመምህር ፡ ሙሴ ፡ ፋይትሎዊች ፡፡)
רומא: [חמו"ל], תרס"ח 1908
אגרת שלום / שלוחה מאת יעקב נח בן כמ"ר משה פיטלוביץ (באמהרית: ጦማረ ፡ ሰላም ፡ ዘተፈነወ ፡ እምኀበ ፡ ያዕቆብ ፡ ኖኅ ፡ ወልዱ ፡ ለመምህር ፡ ሙሴ ፡ ፋይትሎዊች ፡፡)
רומא: [חמו"ל], תרפ"ג [1923]
אגרת תנחומים / שלוחה מאת יעקב נח בן כמ"ר משה פייטלוביץ (באמהרית: ጦማረ ፡ ናዝዞ ፡ ዘተፈነወ ፡ እምኀበ ፡ ያዕቆብ ፡ ኖኅ ፡ ወልዱ ፡ ለመምህር ፡ ሙሴ ፡ ፋይትሎዊች ፡፡)
רומא: [חמו"ל], תרע"ו 1915
ההלכות המשוערות של הפלשים / מאת יעקב נח פייטלוביץ. ירושלים: ציון, תרצ"ו [1936]
לגאולתם של נדחי ישראל / תל אביב: חמו"ל תשי"ב
מסע אל הפלשים / יעקב פיטלוביץ ; עברית מ. וורמברנד תל אביב: דביר תשי"ט 1959
Falascha-Briefe / Jacques Faitlovitch. Berlin : M. Poppelauer, 1913.
Gli ebrei d'Abissinia (Falascia) : impressioni dal vero / Jacques Faïtlovitch. Acqui : A. Tirelli, 1907.
Les Falachas d'apres les explorateurs : notes apologetiques / Jacques Faïtlovich. Firenze : Galletti & Cassuto, 1910?.
Notes d'un voyage chez les Falachas juifs D'abyssinie : rapport presenté a M. le Baron Edmond de Rothschild / par Jacques Faïtlovitch. Paris : Ernest Leroux, 1905.
.Mota Musè = la mort de Moïse : texte éthiopien traduit en hébreu et en français annoté et accompagné d’extraits arabes / par Jacques Faïtlovitch. Paris : P. Geuthner, 1906.
Notice sur les Juifs d'Abyssinie / Dr. Jacques Faïtlovïtch. Paris? : Jacques Faïtlovitch, 1920.
Proverbes abyssins / traduits, expliques et annotes par Jacques Faïtlovitch. Paris : P. Geuthner, 1907.
Quer durch Abessinien : meine zweite Reise zu den Falaschas / von Jacques Faïtlovitch. Berlin : M. Poppelauer, 1907.
The black Jews of Abyssinia / by Jacques Faïtlovitch. New York : The American Hebrew: the national weekly of Jewish affairs, 1915.
The Falashas / by Jacques Faïtlovitch. Philadelphia : s.n., 1920.
Versi Abissini / a cura di Jacques Faïtlovitch. Roma : Casa editrice italiana, 1910.
לקריאה נוספת

מרדכי המפל, ד"ר יעקב פייטלוביץ - חוקר יהדות אתיופיה, ידע-עם יח, תשל"ז - 1976
Emanuela Trevisan Semi, Jacques Faitlovitch and the Jews of Ethiopia, Vallentine Mitchell, 2007, ISBN 9780853036548
הערות שוליים

↑  הפלשים, הגה, 6 בספטמבר 1943
↑  Howard Brotz, The black Jews of Harlem: Negro nationalism and the dilemmas of Negro leadership, Free Press of Glencoe, New York, 1964, page 49
↑  יעקב פייטלוביץ' באתר GRAVEZ
↑  Yaron Ten Brink, הבית הקטן ברחוב ויתקין חזר לחיים. והוא מוקדש לתרבות אתיופית, באתר טיים אאוט, ‏2024-11-21
↑  יעקב פיייטלוביץ', מסע אל הפלשים בתרגום מ. וורמברנד, הוצאת דביר, 1959, עמודים 65-66
↑  Shalva Weil, "Abraham Adgeh: The Perfect English Gentleman" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 101-111
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260916505171  BnF: cb10524403j (data)  GND: 13359355X  ICCU: RAVV097017  ISNI: 0000 0000 7358 1177  LCCN: n87901344  NTA: 085816280  SUDOC: 061537551  VcBA: 495/141321  VIAF: 77507848   WorldCat (עם VIAF): 77507848
איש ויינרייט

| --- | --- |

 לידה:  12 בספטמבר 1994 (בן 30) קנזס סיטי, ארצות הברית 
 גובה:  1.96 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת ביילור (2013–2017)
 דראפט:  לא נבחר, 2017
 קבוצות כשחקן
 2018–2019 2019–2020 2020–2021 2021–2023 2023–2024 2023 2024 2024–:  נירנברג פלקונס רסטה פכטה שטרסבורג פיניקס סאנס פורטלנד טרייל בלייזרס ← ריפ סיטי רמיקס פיניקס סאנס הפועל תל אביב
 
אישמאיל קרזל ויינרייט (באנגלית: Ishmail Carzell Wainright; נולד ב-12 בספטמבר 1994) הוא כדורסלן אמריקאי-אוגנדי המשחק בעמדת הסמול פורוורד בהפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל והיורוקאפ.
קריירת תיכון ומכללות

ויינרייט החל לשחק כדורסל בתיכון רייטאון סאות' שבפרוורי עיר הולדתו קנזס סיטי, מיזורי, ובעונתו השנייה העמיד ממוצעים 13.6 נקודות ו-9.8 ריבאונדים למשחק. לאחר מכן הוא שיחק בבית הספר מונטרוז כריסטיאן ברוקוויל, מרילנד, ובעונתו האחרונה נבחר לחמישיית העונה באזור MET ב-2013 לאחר שהעמיד ממוצעים של 8.8 נקודות, 9.1 ריבאונדים ו-8.2 אסיסטים למשחק. הוא דורג במקום ה-60 מבין כל מסיימי התיכונים בארצות הברית על ידי ESPN והתחייב לשחק כדורסל מכללות באוניברסיטת ביילור.
ויינרייט שיחק ארבע עונות במדי הביילור ברס, ובעונתו האחרונה העמיד ממוצעים של 5.5 נקודות, 5.1 ריבאונדים, 3.2 אסיסטים ו-1.7 חטיפות למשחק ונבחר לחמישיית ההגנה של העונה באזור ביג 12. לאחר שסיים לשחק כדורסל הוא שיחק פוטבול במדי קבוצת הוורסיטי של האוניברסיטה בעמדת הטייט אנד.
לאחר שסיים את הקריירה שלו בביילור הצטרף ויינרייט לבאפלו בילס מה-NFL לאחר שלא נבחר בדראפט, אך לא הגיע לסגל הסופי.
קריירה מקצועית

ב-3 בספטמבר 2018 חתם ויינרייט בנירנברג פלקונס מהליגה הגרמנית השנייה בכדורסל, במדיה העמיד ממוצעים של 12.1 נקודות, 7.5 ריבאונדים ו-2.8 אסיסטים למשחק.
ב-2 ביולי 2019 הוא חתם ברסטה פכטה מליגת העל הגרמנית בכדורסל ורשם 10.5 נקודות, 5.8 ריבאונדים, 2.4 אסיסטים ו-1.8 חטיפות בממוצע למשחק.
ב-17 ביוני 2020 חתם ויינרייט בשטרסבורג מליגת העל הצרפתית, ובעונת 2020/2021 העמיד ממוצעים של 10.2 נקודות, 4.1 ריבאונדים ו-2.4 אסיסטים למשחק והוביל את קבוצתו לפיינל פור ליגת האלופות בכדורסל.
ב-7 באוגוסט 2021 חתם ויינרייט על חוזה לא-מובטח לשנתיים עם טורונטו ראפטורס, אך נחתך מהסגל ב-17 באוקטובר. חמישה ימים לאחר מכן הוא חתם על חוזה דו-כיווני עם פיניקס סאנס. ב-19 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו ב-NBA לקראת המשחק מול דאלאס מאבריקס, ויומיים לאחר מכן רשם שורה סטטיסטית ראשונה של 2 נקודות, 2 ריבאונדים ואסיסט בניצחון 126–97 על דנוור נאגטס. ב-6 באפריל 2022 קלע ויינרייט שיא קריירה של 20 נקודות ו-8 ריבאונדים בהפסד 109–113 ללוס אנג'לס קליפרס. ב-10 באפריל הומר חוזהו בפיניקס לחוזה סטנדרטי לשארית עונת 2021/2022.
ב-2022 שיחק ויינרייט במדי פיניקס בליגת הקיץ של ה-NBA, וב-4 באוגוסט חתם על חוזה דו-כיווני בקבוצה. ב-24 בפברואר 2023 הוא חתם על חוזה של 2.5 מיליון דולר לשנתיים בסאנס.
ב-19 באוקטובר 2023 נופה ויינרייט מסגל הסאנס ויומיים לאחר מכן חתם בפורטלנד טרייל בלייזרס. הוא ערך את הופעת הבכורה בקבוצה ב-14 בנובמבר בהפסד ליוטה ג'אז במסגרת טורניר אמצע העונה של ה-NBA ‏2023. ב-6 בינואר 2024 הוא שוחרר מהקבוצה לאחר ששיחק במדיה ובמדי קבוצת ליגת הפיתוח שלה, ריפ סיטי רמיקס. ב-4 במרץ חזר לפיניקס בחוזה דו-כיווני.
ב-10 ביולי 2024 חתם ויינרייט בהפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל והיורוקאפ.
קריירה בנבחרת הלאומית

ויינרייט משחק בנבחרת אוגנדה בכדורסל, לאחר שעבר התאזרחות במדינה. בנובמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כשרשם 36 נקודות ו-13 ריבאונדים בניצחון על כף ורדה. הוא שיחק במדיה באליפות אפריקה בכדורסל 2021 והעמיד ממוצעים של 12.6 נקודות, 9.6 ריבאונדים ו-6.4 אסיסטים למשחק.
חיים אישיים

סבו של ויינרייט היה מוריס קינג, כדורסלן NBA ששיחק בין היתר בבוסטון סלטיקס ובבולטימור בולטס. אחיו של איש, אמאד, שיחק גם הוא כדורסל, באוניברסיטת המדינה של קנזס.
הערות שוליים

↑  פרופיל גיוס למכללות, באתר ESPN
↑  Who is Ishmail Wainright? Fast facts on Toronto Raptors' latest reported signing, Sporting News, ‏13 באוגוסט 2021
↑  Former Baylor Basketball Player Ishmail Wainright Signs Bills Contract, Bleacher Report, ‏30 באפריל 2018
↑  Ishmail Wainright komplettiert Kader der Nürnberg Falcons, הליגה הגרמנית השנייה בכדורסל, [אישמאיל ויינרייט משלים את הסגל של נירנברג פלקונס], ‏3 בספטמבר 2018 (בגרמנית)
↑  Ishmail Wainright joins SIG Strasbourg, Sportando, ‏17 ביוני 2020
↑  פרופיל, באתר ליגת האלופות בכדורסל
↑  Suns Sign Ish Wainright, פיניקס סאנס, ‏22 באוקטובר 2021
↑  דנוור נאגטס vs פיניקס סאנס, באתר NBA
↑  קליפרס 113–109 סאנס, באתר ESPN
↑  פיניקס סאנס, באתר ליגת הקיץ של ה-NBA ‏2022
↑  Suns Re-sign Ish Wainright, פיניקס סאנס, ‏3 באוגוסט 2022
↑  Suns' Ish Wainright: Inks new deal with Phoenix, CBS Sports, ‏25 בפברואר 2023
↑  Suns Waive Ish Wainright, Sports Illustrated, ‏19 באוקטובר 2023
↑  Trail Blazers Claim Ish Wainright Off Waivers, פורטלנד טרייל בלייזרס, ‏21 באוקטובר 2023
↑  Trail Blazers Waive Skylar Mays and Ish Wainright, פורטלנד טרייל בלייזרס, ‏6 בינואר 2024
↑  Suns Sign Forward Ish Wainright, פיניקס סאנס, ‏4 במרץ 2024
↑  ריף גרוס, ‏רשמית: איש וויינרייט חתם בהפועל תל אביב, באתר ONE‏, 10 ביולי 2024
↑  Raptors' Ishmail Wainright is a walking culture-builder: 'Everyone wants to cheer for a guy like that', The Athletic, ‏30 באוגוסט 2021
↑  What next for Wainright with the Silverbacks?, Daily Monitor, ‏7 באוגוסט 2021
↑  פרופיל, באתר אליפות אפריקה בכדורסל 2021
בית החולים של המיסיון האנגלי

צילום המתחם ב-1897
כתובות על המבנה המרכזי:
יסוד בית החולים: 1843
סיום הבנייה: 1896
פסוקים מן התנ"ך בעברית: "רפאני ה' וארפא", "אני ה' רפאךָ"
בית החולים של המיסיון האנגלי (באנגלית: English Mission Hospital) נוסד ונוהל על ידי החברה הלונדונית להפצת הנצרות בקרב היהודים ופעל בירושלים בין השנים 1844–1948. בתחילה בעיר העתיקה והחל מ-1897 בבניינים שנבנו ברחוב הנביאים 82.
המבנה בעיר העתיקה

בית החולים של המיסיון נחנך בשנת 1844 בשולי הרובע היהודי, צמוד למתחם הפרוטסטנטי של כנסיית המשיח. הוא נקרא בתחילה "בית החולים היהודי" במטרה מוצהרת לשמש חולים יהודים בלבד כדי לנצרם. פתיחתו עוררה התנגדות עזה בקרב היישוב הישן ואף גרמה להכרזה על חרם על כל מי שיעז להיכנס אליו. על אף החרם, היו לא מעט יהודים שביכרו את הטיפול הרפואי האיכותי שניתן בבית החולים של המיסיון על פני הרפואה הפרימיטיבית שסופקה במוסדות רפואיים (או סמי-רפואיים) אחרים בירושלים.
בתגובה לבית החולים של המיסיון הוקם עוד באותה שנה בית חולים יהודי קטן ברובע היהודי על ידי ועד הפקידים והאמרכלים בשיתוף עם משה מונטיפיורי. גם משפחת רוטשילד התגייסה למלחמה בבית החולים של המיסיון והקימה בשנת 1854 את בית החולים רוטשילד ברובע היהודי.
הבניינים ברחוב הנביאים

הבניינים ברחוב הנביאים נבנו בשנים 1895–1896 על פי תכנונו של האדריכל הבריטי ברספורד פייט (Beresford Pite), ונחנכו ב-13 באפריל 1897. הבנייה היא בסגנון קולוניאלי בריטי. במרכז: מבנה מרכזי מפואר הקרוי אגף קנוויי (Kennaway) ששימש את המינהלה, ומצידיו ארבעה ביתנים עבור מחלקות החולים, מחוברים באמצעות מעבר מקורה בצורת חצי עיגול. שני מבנים דו קומתיים נוספים עם כיפות אבן. האחד שימש למרפאה ולבית המרקחת והשני את בית הרופא.
בסמוך לבית החולים שכן בית הספר לבנות של המיסיון האנגליקני - ברחוב הנביאים פינת רחוב פינס, אשר נבנה על ידי אותה אגודה הלונדונית להפצת הנצרות בקרב היהודים, בתכנונו של האדריכל קונרד שיק. בניין זה נודע לאחר מכן כ"בית הדגל".
במלחמת העצמאות, עם הפיכת הר הצופים למובלעת בשטח ממלכת ירדן, עבר בית החולים הדסה אל בנייני בית החולים האנגלי ואל בניין בית הספר לבנות הסמוך לו. בשנת 1963 עבר בית החולים הדסה למשכנו בעין כרם, והמבנים של בית החולים הוחזרו לבעליהם המקוריים. מאז שוכן במקום בית הספר האנגליקני (The Anglican School) שהוא בית ספר פרטי, ולומדים בו בעיקר ילדי דיפלומטים ואנשי או"ם. בית הספר לבנות, לעומת זאת נהרס, ובמקומו הוקם מלון.
גלריית תמונות

ויטראז' בבניין הראשי, המתאר את מעמד מתן תורה
פעילות בית החולים
פעילות בית החולים
פעילות בית החולים
בניין המרפאה ובית המרקחת
החצר
מעבר מקורה בין הביתנים
מבנה ארובות ששימש לחימום ולחיטוי
לקריאה נוספת

רחוב הנביאים שכונת החבשים ושכונת מוסררה מאת דוד קרויאנקר, 2000 (כתר הוצאה לאור והוצאת יד יצחק בן-צבי).
עוד על הארגון: The medical activities of the London Jews' Society in nineteenth-century Palestine., Yaron Perry and Efraim Lev, Department of Eretz Israel Studies, Haifa University, Haifa באתר NIH (באנגלית).
תיקי דיין

| --- | --- |

תיקי דיין בצילומי פרק האיחוד של "קרובים קרובים", נובמבר 2004
 לידה:  16 ביוני 1948 (בת 76) רמת גן, ישראל 
 שם במה:  תיקי דיין
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1964
 עיסוק:  שחקנית, זמרת
 מספר צאצאים:  2
 פרסים והוקרה:  פרס התיאטרון הישראלי 
 פרופיל ב-IMDb
 
תקווה (תיקי) רוחמה דיין (נולדה ב-16 ביוני 1948) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאית וזמרת ישראלית. זוכת שני פרסי התיאטרון הישראלי, פרס האקדמיה לטלוויזיה, פרס אופיר ופרס מפעל חיים מטעם אמ"י. מהשחקניות הבולטות והמוערכות בתיאטרון הישראלי העכשווי.
ביוגרפיה

תקווה (תיקי) דיין נולדה לשמעון וציונה דיין, למשפחה ממוצא חאלבי וגדלה ברמת גן. בנעוריה הייתה זמרת רוק בלהקת הקצב "העכבישים". בצה"ל שירתה בלהקת גייסות השריון, עם אבי טולדנו, וזכורה במיוחד כסולנית הראשית של השירים "מי שחלם" "ושוב לבד" ו"שלום כיתה א'" ו"מכתב מהקייטנה", שכתב חנוך לוין על פי "מחול השעות" מתוך האופרה "לה ג'וקונדה". אחרי שחרורה מצה"ל החלה ללמוד משחק בבית הספר "ניסן נתיב".
אחת ההצגות הראשונות בהשתתפותה הייתה במחזה האנטי מלחמתי של חנוך לוין "מלכת אמבטיה" שעלה בשנת 1970, שם ביצעה שירים פוליטיים כמו "אבל המלכות היא שלמה" ו"רגעים יפים".
בשנת 1973 הצטרפה דיין לסגל השחקנים של התיאטרון הקאמרי ושיתפה פעולה עם יוצרים כגון חנוך לוין, אפרים קישון, הלל מיטלפונקט, יוסף כרמון ואחרים. במרוצת השנים גילמה מאות תפקידים, ביניהם בלה ב"אורזי מזוודות", מאשה ב"השחף", "שירלי ולנטיין", נטשה ב"שלוש אחיות", "הג'יגולו מקונגו", לביבה ב"מלאכת החיים", רות שחש ב"יעקובי ולידנטל", "מיטות משונות", "הזוג המוזר", "המים זוכרים", בעלת הפונדק גברת טנארדייה ב"עלובי החיים", אלונה ב"השיבה", רוזלינד ב"כטוב בעיניכם", קתרין ב"אילוף הסוררת", אדריאנה ב"קומדיה של טעויות", שרלוט ב"מה עושים עם ג'ני?" (בו שבה שנים מאוחר יותר לגלם את התפקיד הראשי), לואיז "בפרק ב'", המספרת ב"יוסף וכתונת הפסים המשגעת", אולוון ב"סיבוב מסוכן", סוזאנה ב"מיטות משונות", גב' לוביט ב"סוויני טוד", האם ב"לילה טוב אמא", סאשה ב"דבש פרא", טואנט ב"החולה המדומה", פולינה ב"השחף", באני ב"בית העלים הכחולים", האם ב"ענבי זעם", לונה ב"מבקר המדינה", דומינה ב"דבר מצחיק קרה", איטה ב"עיר הנפט" (תפקיד שחיבר הלל מיטלפונקט במיוחד בשבילה, ועבורו זכתה דיין בפרס התיאטרון הישראלי לשחקנית הטובה ביותר, 2004), לינדה ב"מותו של סוכן", וברטה ב"בואינג בואינג", ציונה מחלקת התה ב"שמו הולך לפניו".
ב-2011 שיחקה בתפקיד הראשי בהצגה "מכולת" (קופרדוקציה עם תיאטרון בית ליסין), עליו זכתה בפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית שחקנית השנה. בשנת 2013 שיחקה את "אמא קוראז'" מאת ברטולט ברכט בבימויו של אודי בן-משה. בשנת 2014 שיחקה את קסנדרה במחזהו של כריסטופר דוראנג "וניה, סוניה, מאשה ושפיץ" בקופרודוקציה עם תיאטרון חיפה. על תפקיד זה זכתה בשנית בפרס התיאטרון הישראלי לשחקנית המשנה הטובה ביותר. בשנת 2016 שיחקה בהצגה "הזאבים" מאת הלל מיטלפונקט ובבימויו. ב-2019 שיחקה בהצגה "משפחה חמה" מאת ענת גוב בתיאטרון בית ליסין. בשנת 2022 שיחקה במחזה "תפוחים מן המדבר", מאת סביון ליברכט. בשנת 2024 שבה לגלם את דמותה של תיקי מסדרת הטלוויזיה "קרובים קרובים", בהצגה "פתוח!" שכתב אפרים סידון והועלתה בתיאטרון העברי.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | שם> סרטים | דמות> סרטים | הערות> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1977 | בדרנית בחצות | רוזה שארדנה |  |
| 1982 | כביש ללא מוצא | ברוריה |  |
| 1988 | עבודה בעיניים | — | נמתחת |
| 1998 | באג לייף | המלכה | דיבוב |
| 1998 | הרוח בערבי הנחל | סבתא | דיבוב |
| 2001 | שחקנית ספסל | ויקטוריה | סרט טלוויזיה |
| 2003 | סימה וקנין מכשפה | סימה וקנין |  |
| 2004 | סיפור קיץ | עליזה |  |
| 2005 | ליבינג רום | אמא של לאה | סרט סטודנטים |
| 2007 | כוורת בסרט | השופטת דבורה צוף | דיבוב |
| 2007 | הסודות | הרבנית |  |
| 2011 | בדרך אל החתולים | מלכה |  |
| 2013 | לצוד פילים | מנהלת בית האבות |  |
| 2022 | ילדים של אף אחד | מרגלית |  |
| 2023 | שבע ברכות | חנה |  |
| 2023 | החייל הנעלם | סבתא של שלומי |  |
| 2024 | הטבעת | ויולטה נובל |  |
טלוויזיה
| 1971–1972 | לא הכל עובר |  |  |
| 1978–1990 | זהו זה! | פינת הלשון | תפקיד אורח |
| 1981 | הדוברמן החברמן | הכלה |  |
| 1982 | מישל עזרא ספרא ובניו | מזל |  |
| 1983–1986 | קרובים קרובים | תיקי |  |
| 1998 | ארץ קטנה איש גדול | ראשל |  |
| 2003–2004 | במדינת היהודים |  |  |
| 2005 | קרובים קרובים - המצב צב | תיקי |  |
| 2005–2008 | אמא'לה | אילנה בכר |  |
| 2007 | ארץ נהדרת | משתתפת |  |
| 2007 | רחוב שמש 22 | מנחה |  |
| 2008 | פאפאדיזי | טרויה |  |
| 2009 | הנרגנות | קריינית |  |
| 2009 | 24 שעות עם... | משתתפת |  |
| 2010 | הכל דבש | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2011–2016 | בנות הזהב | שוש בן בסט |  |
| 2013 | המגפה | ורדה פוגל-לביא |  |
| 2014 | מצב האומה | משתתפת |  |
| 2015 | גב האומה | משתתפת |  |
| 2016–2019 | האחיות המוצלחות שלי | גילת |  |
| 2017 | שוורץ | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2017 | הדינוזאורים | משתתפת |  |
| 2017–2019 | בתולות | חמדה רג'ואן |  |
| 2018–2020 | ככה זה | סימונה |  |
| 2018–2020 | שטוקהולם | נילי |  |
| 2019 | מתיר עגונות | רחל |  |
| 2021 | שקופים | סימונה מלאך |  |
| 2022 | העיר הטובה | שושה גבאי |  |
| 2023 | יניב | אסתר אלג'ם |  |
חיים אישיים

דיין הייתה נשואה ליאיר אחי-אילן (סמואל), שנפטר ב-5 בדצמבר 2002, ולהם שתי בנות. דיין הקדישה לבעלה כותרת פרידה בכותרות הסיום של "סימה וקנין מכשפה".
אחיינה של דיין, יובל דיין היה נשוי לנועה ירון-דיין.
מתגוררת בתל אביב.
פרסים והוקרה

בינואר 2003 זכתה בפרס רוזנבלום לאמנויות הבמה, על "הצטיינות בעשייה אמנותית במגוון תפקידיה ואיכות משחקה בתיאטרון הישראלי".
בדצמבר 2019 זכתה בפרס מפעל חיים מטעם איגוד אמני ישראל (אמ"י).
בית המשפט העליון של ספרד

| --- | --- |

בניין בית המשפט העליון של ספרד במדריד
בניין בית המשפט העליון של ספרד במדריד
 מאפיינים
 מדינה:  ספרד 
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  1812–הווה (כ־213 שנים) 
 גאוגרפיה
 קואורדינטות:  40°25′28″N 3°41′36″W﻿ / ﻿40.424328°N 3.693371°W﻿ / 40.424328; -3.693371
 אתר רשמי
  (למפת מדריד מוגדלת) בית המשפט העליון של ספרד(למפת מדריד רגילה) בית המשפט העליון של ספרד
 
בית המשפט העליון של ספרד (בספרדית: Tribunal Supremo) הוא בית המשפט העליון בממלכת ספרד. בית המשפט הוקם במקור על פי סעיף V לחוקה משנת 1812 וכיום פועל כיום מתוקף סעיף VI לחוקה החדשה משנת 1978, ויש לו סמכות שיפוט מקורית בתיקים נגד פקידים בכירים בממלכה, ובמקרים הנוגעים להפרת החוק על ידי המפלגות הפוליטיות במדינה. בית המשפט הוא גם הערכאה העליונה לערעורים. לבית המשפט יש את היכולת להפעיל ביקורת שיפוטית, למעט בעניינים חוקתיים השמורים לבית המשפט החוקתי.
כפי שנקבע בחוק האורגני של השופטים משנת 1985, מורכב בית המשפט מנשיא בית המשפט העליון (אנ'), סגן נשיא בית המשפט העליון, יושבי ראש הלשכות ומספר לא מוגדר של שופטים. כל השופטים מועמדים לתפקידם על ידי מועצת המשפט, וממונים על ידי המלך לכהונה לכל החיים עד גיל 70. בהגיע השופטים לגיל זה עליהם לפרוש (אלא אם כן הם מבקשים הארכה לשנתיים).
בית המשפט נפגש במנזר סיילס ריאלס במדריד, בירת ספרד. אבטחת הבניין ועובדיו מופקדת בידי הקומיסריון המיוחד של בית המשפט העליון, ויחידת חיל המשטרה הלאומי.
סמכויות

בית המשפט העליון הוא הסמכות המשפטית העליונה והמוצא האחרון לערעורים ומרבית עבודתו היא אכן בערעורים על החלות בתי המשפט האחרים והשוליים במדינה.
בית המשפט העליון אחראי על טיפול בתלונות משמעותיות על מעשי עוולה לכאורה כנגד גורמים בולטים כמו שרי ממשלה, חברי קונגרס הנציגים, סנאטורים, חברי הפרלמנטים האזוריים השונים, שופטים בכירים, כולל נשיא ושופטי בית המשפט החוקתי.
בנוסף על כך, בית המשפט עוסק בפרשיות העוסקות במפלגות הפוליטיות במדינה.
ככלל, אין דרך לערער על החלטת בית המשפט העליון, אף שבעניינים פליליים המלך רשאי להשתמש ברחמיו לפסול עונשים שהוטלו או אושרו על ידי בית המשפט העליון. על פי החוקה, ערעורים כאלה נפתרים במועצת השרים ולאחר מכן באופן פורמלי מאושרים על ידי המלך כראש המדינה.[דרוש מקור]
בית המשפט החוקתי

בית המשפט החוקתי יכול באופן חריג לבטל את החלטות בית המשפט העליון אם הייתה פגיעה בזכויות ובחירויות האזרחים המגולמות בחוקה הספרדית (סעיפים 14 עד 29 ו-30.2, הנוגעים לזכויות יסוד) - או בהחלטות הנובעות מבית הדין האירופי לזכויות אדם וסעיפי האמנה האירופית לזכויות אדם.
ראו גם

פוליטיקה של ספרד
מגפת הקורונה בפולין

| --- | --- |

 תקופת המגפה:  מרץ 2020 – הווה (כ־4 שנים)
 במדינות או באזורים:  פולין פולין
 פתוגן:  נגיף ה-SARS-CoV-2
 מקרי מוות:  119,595‏
 מקרי הדבקה:  6,516,234‏   • 1,060,699 מהם חולים פעילים     • 267 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  5,335,940‏ רענון נתונים
  
 
מגפת הקורונה, הגורמת למחלת נגיף הקורונה, התפשטה אל פולין בתחילת מרץ 2020.
התפשטות המגפה

ב-4 במרץ הודיעה פולין על מקרה ראשון של הדבקה בנגיף הקורונה בשטחה.
ב-12 במרץ הודיעה פולין על מקרה מוות ראשון מנגיף הקורונה בשטחה.
בנוסף על כך, הודיעה פולין על סגירת כל בתי הספר ומרכזי התרבות ברחבי המדינה.
ב-13 במרץ הודיעה חברת התעופה הפולנית, LOT, על השהיית כל הטיסות בקווים אותן היא מפעילה.
ב-14 במרץ הודיעה ממשלת פולין כי היא אוסרת את כניסתם של אזרחים זרים עד ל-25 במרץ, עקב התפשטות נגיף הקורונה.
בנוסף על כך, הודיע ראש ממשלת פולין, מטאוש מורבייצקי על סגירת כל גבולות המדינה ונמלי התעופה הפאבים, המסעדות, הקזינו ומקומות הבילוי במדינה.
ב-16 במרץ הודיעה פולין על השהיית כל הטיסות הפנים-ארציות במדינה.
ב-16 באפריל הודיע ראש הממשלה הפולני, מטאוש מורבייצקי כי יקל המגבלות המוטלות על הציבור החל מ-20 באפריל המגבלות המוטלות במסגרת המאבק בנגיף הקורונה. ראש הממשלה מטאוש מורבייצקי הודיע כי תחילה ייפתחו מחדש הפארקים והיערות. עם זאת הוא הודיע כי גבולות המדינה יישארו סגורים לפחות עד 3 במאי.
הערות שוליים

1 2 3  COVID-19 Coronavirus Outbreak, by Worldometer, מתוך אתר Worldometer, נכון לתאריך 22 במאי 2023, 11:03 שעון ישראל
↑  רויטרס, ‏מקרה ראשון של נגיף הקורונה אובחן בפולין, באתר מעריב אונליין, 4 במרץ 2020
↑  סוכנויות הידיעות, ‏פולין: לראשונה מת אדם שנדבק בקורונה, באתר מעריב אונליין, 12 במרץ 2020
↑  Poland shuts down all schools, cultural institutions over coronavirus, www.thefirstnews.com (באנגלית)
↑  Jakob Wert, LOT Polish Airlines to suspend all flights as country closes borders, International Flight Network, ‏2020-03-13 (באנגלית)
↑  Poland: Government bans entry of foreigners March 15-25 /update 3, GardaWorld (באנגלית)
↑  hermesauto, Coronavirus: Poland to close borders to foreigners, quarantine returnees, The Straits Times, ‏2020-03-14 (באנגלית)
↑  Poland in COVID-19 LOCKDOWN! PM orders bars, restaurants, shopping centres and borders closed - and cancels ALL flights, www.thefirstnews.com (באנגלית)
↑  Poland suspends all domestic flights, www.thefirstnews.com (באנגלית)
↑  פולין תקל מהשבוע הבא במגבלות המוטלות על הציבור, באתר ynet, 16 באפריל 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא פולין ובנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שארל דה גול

ערך זה עוסק במנהיג צרפתי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
שארל אנדרה ז'וזף מארי דה גול (בצרפתית: Charles André Joseph Marie de Gaulle, ‏האזנהקובץ:Fr-Charles de Gaulle.ogg‏Ⓘ‏, 22 בנובמבר 1890 – 9 בנובמבר 1970) היה מנהיגה של צרפת החופשית במלחמת העולם השנייה, מנהיגה של הממשלה הזמנית של הרפובליקה הצרפתית ונשיאה הראשון של הרפובליקה הצרפתית החמישית בצרפת בין 1959 ל-1969. דה גול היה בריגדיר גנרל בצבא הצרפתי. לאורכה של מלחמת העולם השנייה נאבק להשיג הכרה בינלאומית כנציגה הלגיטימי של צרפת במקום צרפת של וישי בהנהגתו של פיליפ פטן. עוד עם נפילת צרפת השיג דה גול תמיכה כללית מצידו של ראש-ממשלת בריטניה, וינסטון צ'רצ'יל, אך היה ביחסים רעועים עם נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט.
ב-1958 שב מגמלאות כאשר נקרא בידי הנשיא רנה קוטי לראשות ממשלת צרפת ושכתב את חוקת צרפת של הרפובליקה הרביעית. במשאל עם הקים את הרפובליקה החמישית והיה לנשיאה הראשון. כמו כן, דה גול הרחיב את סמכויותיו של המשרד הנשיאותי. במהלך תקופת נשיאותו דה גול נקט בעמדה חריפה מול הגוש המזרחי אך התנגד להתחזקות ההשפעה האמריקאית באירופה. על כן, דה גול הוציא את צרפת מהפיקוד הצבאי המשולב של נאט"ו וקידם תוכנית גרעין עצמאית שהביאה את צרפת להיות למדינה הרביעית בעולם שהיא בעלת נשק גרעיני.
דה גול הוביל לנסיגת צרפת מהמלחמה באלג'יריה וקידם את הקהילה הכלכלית האירופית.