stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחבורה היום ומחר
פעילות הארגון

במקביל לקידום תחבורה ציבורית ושבילי אופניים, הארגון מקדם יוזמות חקיקה שנועדו להפחית את השימוש ברכב פרטי שהולך ומתרחב בישראל בשני העשורים האחרונים.
במסגרת עבודתו מול גופים שונים במשק, בשנת 2009 הארגון הוציא לאור את "המדריך למעסיקים" שבו הוצעו כלים למנהלים במגזר העסקי כיצד לעודד את עובדיהם לוותר על הרכב הפרטי ולהגיע למקום העבודה בתחבורה ציבורית, ברגל או באופניים.
הארגון היה מעורב בשינוי חישוב ערך ההטבה למס של רכבי חברה וליסינג, שנכנס לתוקף בינואר 2010, והמלצותיו שולבו ב"דוח הוועדה למיסוי ירוק" של רשות המיסים ו"דוח הוועדה לצמצום זיהום אוויר" בהובלת המשרד להגנת הסביבה. הארגון היה שותף בפורום לקידום ארגון נקי ובהעברת חוק אוויר נקי, הישג עליו זכה הפורום בפרס הגלובוס הירוק לשנת 2009.
בדצמבר 2010 העבירה הכנסת את חוק מוקד המידע בתחבורה הציבורית שאותו יזם הארגון, וזה נכנס לתוקפו בתחילת 2012. החוק מחייב את החברות מפעילות התחבורה הציבורית לפרסם את מסלולי הקווים ותדירותם בכל תחנה ותחנה, זאת כדי לשפר את רמת השרות ולהעלות את הביקוש לשימוש בתחבורה ציבורית.
בנובמבר 2012, לאחר מאבק ארוך של פורום ארגוני תחבורה בראשות תחבורה היום ומחר, (בפורום חברים ארגונים נוספים למשל אדם טבע ודין, מגמה ירוקה והחברה להגנת הטבע) פרסם משרד התחבורה את דו"ח ריבה המנטר את רמת השרות של חברות האוטובוסים ובאמצעותו מפקח המשרד על החברות ומוודא שהן עומדות בתנאי המכרזים שלהן.
לאחר הבחירות לכנסת ה-19 בראשית 2013 חבר הפורום לחברי הכנסת תמר זנדברג ממרצ ויריב לוין מהליכוד להקמת השדולה לתחבורה בת קיימא בכנסת.
ב-2011 הקים הארגון את פורום תחבורה וקהילה על מנת לתת מענה לבעיות תחבורה ברמה המקומית, ובמסגרתו קבוצות פעילים יוזמות ומקדמות פתרונות של תחבורה בת קיימא באזורי מגוריהם שבהם מערך התחבורה הציבורית אינו מספיק או אינו קיים כלל.
בין הישגיהם של פעילי הפורום הפעלת קווי תחבורה ציבורית קבועים למכללת תל-חי, ושאטלים לתחנת הרכבת בנימינה שמשרתים את תושבי האזור בחינם. חלק נכבד משיתוף הפעולה של הארגון עם הקהילה בא לידי ביטוי בפרויקט "העתיד הולך ברגל" שמקדם הליכה רגלית של תלמידים לבתי הספר על מנת להקנות להם הרגלים בריאים, לצמצם את מספר כלי הרכב בסביבת בתי הספר ולשפר את איכות האוויר בסביבת מגוריהם.
כדי לסייע לפעילים מקומיים עצמאיים או מאורגנים להוביל יוזמות מקומיות, ב-2012 פרסם הארגון את "המדריך לפעילים", שעיקרו עוסק בהכרת הגופים הרלוונטיים ובדרכי העבודה מולם.
בראשית שנת 2013 פרסם הארגון כנדבך משלים למדריכים הקודמים את "המדריך לרשויות המקומיות", שמטרתו הדרכת הגורמים המקצועיים בעיריות ובמועצות המקומיות כיצד לפעול מול משרדי הממשלה, בראשם משרד התחבורה, וחברות האוטובוסים לקידום תחבורה ציבורית ברמה המקומית.
בנוסף לאלה, הארגון מארגן ועורך מדי שנה מאז 2007 את כנס יום תחבורה ציבורית, בו נידונים הנושאים שעל הפרק בהשתתפות מהנדסי תחבורה וערים, חברי כנסת, שרים ונציגי חברות התחבורה הציבורית.
ראו גם

15 דקות
תחבורה בדרך שלנו
הערות שוליים

↑  המדריך למעסיקים
↑  הוועדה הבין משרדית למיסוי ירוק
↑  דוח הוועדה לצמצום זיהום האוויר"
↑  חוק מוקד המידע בתחבורה הציבורית (תיקון 98 לפקודת התעבורה)
↑  דו"ח ריבה
↑  העתיד הולך ברגל
↑  המדריך לפעילים
↑  http://web.archive.org/web/20131008214510/http://www.transportation.org.il/sites/default/files/pirsum/madrich_larashuyot_web.pdf המדריך לרשויות המקומיות]
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית • חקלאות בת קיימא • חומרים מזינים |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
זמרת (מושב)

| --- | --- |
השלט בכניסה למושב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: שדות נגב
גובה ממוצע: ‎121 מטר
תאריך ייסוד: 1957
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 802 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) זמרת(למפת מערב הנגב רגילה) זמרת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זמרת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זמרת31°26′53″N 34°33′07″E﻿ / ﻿31.4480162033952°N 34.5519911092573°E﻿ / 31.4480162033952; 34.5519911092573  heמפת היישובים של מועצה אזורית שדות נגב (in English: Sdot Negev Regional Council) באדום - זמרת בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

זִמְרָת הוא מושב דתי בנגב הצפוני-מערבי, מצפון מערב לנתיבות, המשתייך לארגון יישובי הפועל המזרחי. שם המושב הוא משירת הים בספר שמות: ”עָזִּי וְזִמְרָת יָהּ וַיְהִי לִי לִישׁוּעָה”. המושב נוסד רשמית בשנת 1957 על ידי עולים מתוניסיה לאחר שפוצל היישוב הסמוך שובה (ועל כן בתחילה נקרא המושב "שובה ב'"). שטחו של המושב הוא כ-4,500 דונם, ותושביו עוסקים בעיקר בחקלאות.
המושב משתייך למועצה האזורית שדות נגב.
בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם  התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. לתושבי יישוב זה ניתן זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה.
באירועי טבח שבעה באוקטובר, המחבלים לא חדרו ליישוב. עם זאת, הוא עדיין פונה מיושביו במהלך מלחמת חרבות ברזל, עליה הכריזה ישראל בתגובה למתקפת הפתע. תושבי המושב פונו למלונות בעיר הרצליה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אתר הבית - אתר המגורים בכפר, מושב זמרת.
↑  ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק ב'
↑  תקנה 12(ב) לתקנות פיצויי פיטורים (חישוב הפיצויים, והתפטרות שרואים אותה כפיטורים), תשכ"ד-1964
↑  בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה ניתן לתושב יישוב זה זיכוי ממס הכנסה בשיעור מסוים מהכנסתו החייבת מיגיעה אישית, בתנאי שהתגורר ביישוב שנה לפחות. ראו חוברות ניכויים חודשיות - לוח עזר לחישוב מס הכנסה ממשכורת ושכר עבודה, באתר של רשות המיסים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590409405171
ג'ינג'י (סדרת ספרים)

"תעלומת הילד המכושף" – הספר ה-49 בסדרה
"ג'ינג'י" הוא שמה של סדרת ספרים שנכתבה על ידי גלילה רון־פדר-עמית.
הספר הראשון בסדרה יצא לאור במקור בשנת 1980, ובגרסה מחודשת מהספר הראשון עד הספר העשירי בשנת 1985.
הסדרה עובדה למחזה שעלה בשנת 1987, בבימוי של יוסף כרמון ובכיכובו של דב נבון. כמו כן הסדרה עובדה לסדרת טלוויזיה בעלת שם זהה בין השנים 1995–1996, 
ולסדרה נוספת בעלת אותו השם ב-2015.
ספר מספר 67 בסדרה שנקרא "האמריקאים באים" לא יצא בסוף לאור.
עלילה

הסדרה עוסקת בילד ישראלי בן שמונה בשם אודי שחר, המכונה "ג'ינג'י" על ידי חבריו, בשל צבע שערו ונמשיו. ג'ינג'י גר בקיבוץ רמת רחל, סמוך לשכונת תלפיות שבירושלים ויש לו שני אחים – יורם (אחיו הגדול) וגילי (אחיו הקטן). הוא מפקד על חבורה ילדים הכוללת את טל, דן, מושיק, שגית ויפעת, שכולם גרים באותו רחוב. חברו הטוב ביותר הוא מושיק גורביץ', המשמש כסגן-מפקד החבורה, ילד שעלה מרוסיה עם משפחתו וגר איתו באותו בניין.
מי שמתוארת כאויבת המושבעת של חבורתו של אודי היא שכנתו לבניין, דנה פישמן. דנה אוהבת להציק לילדי החבורה בכל הזדמנות, ומתנכלת אף לאודי עצמו, אותו היא מאשימה בכל מיני תעלולים, עליהם הוא סופג עונשים על לא עוול בכפו.
ג'ינג'י לא מסתדר גם עם יורם, איתו הוא מנהל לעיתים קרובות "מלחמה", ורב לעיתים קרובות עם גילי, אך גם גילי משתתף בחלק מהתעלומות כמו "אקדח אמיתי בערמת גרוטאות".
הסדרה עוסקת בנושאים רבים וחינוכיים מעולמם של ילדים: חברות, יחסים בין אחים, יחסים בין הורים, אהבה, קנאה, זהירות בדרכים, קליטת עלייה, איכות הסביבה ועוד.
הדמויות > בני החבורה

אודי (ג'ינג'י) שחר – מנהיג החבורה, והמספר של הסדרה. אביו רופא ילדים, ואמו מורה בבית הספר בו הוא לומד ולאחר מכן מורה ליוגה. ג'ינג'י ילד חברותי ומלא דמיון, אבל תלמיד חלש. יחסו של ג'ינג'י לצבע שערו הוא דו ערכי: מצד אחד הוא מרגיש חריג בין שני אחיו הבלונדינים, ומצד שני הוא מייחס לג'ינג'יות שלו את יכולת ההנהגה שלו והכישרון במציאת הרפתקאות. הוא מצהיר על עצמו פעמים רבות ש"ג'ינג'ים הם ילדים מיוחדים".
מושיק (משה) גורביץ' – עולה חדש מרוסיה וחברו הטוב ביותר של ג'ינג'י. הוא עלה לישראל בגיל חמש וג'ינג'י עזר לו להיקלט בבית הספר ולהיות "ישראלי" כהגדרתו. מושיק גר בבניין של ג'ינג'י והוא היה הראשון להצטרף לחבורה של ג'ינג'י. יש לו עוד אח גדול בשם יעקב, המופיע גם הוא לעיתים בספרים.
יפעת ישראלי – גרה אף היא בבניין של ג'ינג'י ומושיק. אביה הוא חייל בקבע בצבא, ולעיתים היא מביאה לבני החבורה מפות או משקפות צבאיות מאביה.
טל ודן אלדר – גרים באותו רחוב של ג'ינג'י. טל הוא בן כיתתו, ודן קטן ממנו בשנה. אביהם עובד בחברת הטלוויזיה.
שגית פדר – קטנה מג'ינג'י בשנה (בת כיתתו של דן). אביה עובד כשוטר ועוזר פעמים רבות לבני החבורה כאשר הם עולים על פושעים או מסתבכים עם בריונים.
הדמויות > דמויות אחרות

דנה פישמן – שכנתו של ג'ינג'י מהקומה הראשונה שמתוארת כ"אויבת החבורה". מאופיינת כחטטנית וכמציקה בדרך כלל לאודי.
יוסי פישמן – אחיה הגדול של דנה שגם כמוה נוהג להציק לילדי החבורה, וחבר טוב של יורם.
שירלי רוזנצוויג – חברתה הטובה ביותר של דנה שגם כמוה נוהגת להציק לילדי החבורה.
אורית סיבוני – שותפה של דנה ושירלי לעבודות כיתה. מופיעה בספרים "סיירת לשמירת איכות הסביבה" ו"כולם נגד אחד".
יורם שחר – אחיו הגדול של ג'ינג'י. מצטיין בשחמט ושחייה.
גילי (גלעד) שחר – אחיו הקטן של ג'ינג'י.
יעקב גורביץ' – אחיו הגדול של מושיק.
ביג שמואל – נער מגודל שברוב הזמן נמצא במוסד לעבריינים צעירים. גם כן ג'ינג'י. ג'ינג'י שמח בשל עובדה זו, כיון שהוא ברוב הזמן הג'ינג'י היחיד בסביבה. מופיע בספרים "מי פרץ לבית עגנון?" ו"חלום עליך ג'ינג'י".
הערות שוליים

↑  ירון פריד, מה יעשו לג'ינג'י, חדשות, 11 במרץ 1987
↑  הדרמה "ג'ינג'י" קיבלה פרס בבולגריה, באתר גלובס, 4 בנובמבר 1996
↑  כתבי אייס, כוכב ילדותנו ג'ינג'י חוזר בסדרה חדשה ב-yes, באתר אייס, 20 באוקטובר 2015
קבר רבי נחמן מברסלב

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תאריך פטירה:  י"ח בתשרי ה'תקע"א
 תאריך הילולה:  בראש השנה ובתאריך הפטירה
 עיר:  אומן, אוקראינה
 בית הקברות:  אומן 
 קואורדינטות:  48°44′49.19″N 30°14′3.53″E﻿ / ﻿48.7469972°N 30.2343139°E﻿ / 48.7469972; 30.2343139
 https://rabbinachman.net
  (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםהקבר(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםהקבר(למפת מחוז צ'רקאסי רגילה) צ'רקאסי אומן סמילה זולוטונושה קניב זבניגורודקה קייב פולטבה קירובוגרד ויניצההקבר(למפת מחוז צ'רקאסי מוגדלת) צ'רקאסי אומן סמילה זולוטונושה קניב זבניגורודקה קייב פולטבה קירובוגרד ויניצההקבר
 
קבר רבי נחמן מברסלב (מכונה בקרב חסידי ברסלב "הציון הקדוש") נמצא בעיר אוּמַן שבאוקראינה ומהווה מוקד עלייה לרגל לחסידי ברסלב ולאוהדים.
הקבר והעלייה אליו בעבר

כחצי שנה לפני פטירתו (בי"ח בתשרי, ג' חול המועד סוכות, ה'תקע"א). עבר רבי נחמן להתגורר בעיר אומן, באמרו: "אומן מקום טוב להיקבר בו", וזאת מכיוון שבבית העלמין נקברו יהודי העיר שנרצחו בידי ההיידמקים בטבח אומן ב-1768.
רבי נחמן הבטיח כי מי שיבוא לקברו, ייתן פרוטה לצדקה, יאמר את עשרת פרקי התהלים של התיקון הכללי ו"יקבל על עצמו שלא ישוב לאוולתו", רבי נחמן "בהפאות יוציא אותו מהגיהנם".
רבי נחמן הקפיד בחייו שחסידיו יגיעו אליו לראש השנה, באומרו כי בראש השנה יש לו כוח מיוחד "להמתיק את הדינים" מעל מי שיהיו אתו. בערב ראש השנה האחרון לחייו, כשהוא כבר נוטה למות, ציווה לעשות כרוז שכל מי 'שסר אל משמעתו ומקורב אליו' יבוא אליו לראש השנה. תלמידיו, ובראשם רבי נתן, הסיקו מכך כי כוונתו שימשיכו לבוא אליו לראש השנה גם אחרי פטירתו, לשהות בסמוך לציונו.
על פי צוואתו נוהגים חסידי ברסלב להגיע לקברו. גם בתקופת השלטון הסובייטי קיימו החסידים באזור את העלייה לרגל, ועד אמצע שנות ה-30 של המאה העשרים פעל במקום בית-מדרש קטן. מעטים אף הצליחו להגיע מארצות אחרות תוך חציית מסך הברזל.
העלייה לקבר כיום

לאחר נפילת ברית המועצות החלה עלייה נרחבת לקבר בשבת חנוכה ובחג השבועות, וכן ביום הולדתו של רבי נחמן, בערב ראש חודש ניסן. אולם המועד שבו מתרחשת העלייה ההמונית ביותר הוא ראש השנה. ההתכנסות מכונה "הקיבוץ באומן" או בקיצור "קיבוץ".
מסורת זו של נסיעות לאומן בראש השנה סוחפת גם אנשים מחוץ לחסידות ברסלב. בראש השנה תשס"ח הגיע מספר העולים לכ-31 אלף איש הבאים מישראל, מארצות הברית, מצרפת ועוד.
המתחם מנוהל החל משנת 2014 על ידי עמותת "איחוד ברסלב באומן".
בסמוך לקבר הוקמה קהילה יהודית המונה כמה עשרות משפחות, המתפרנסות מעסקים במקום.
בדצמבר 2016 השליכו אלמונים בתוך מבנה הקבר ראש חזיר שעליו חרוט צלב קרס ושפכו צבע אדום.
בתחילת 2022 בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, עמותת איחוד ברסלב באומן הקימו בסמוך לקבר מרכז עזרה וסיוע הומניטרי לפליטים מכל רחבי אוקראינה. מרכז הסיוע פעל בין השאר גם בקומות התחתונות של הקלויז באומן ובמקווה של ראש השנה.
בדצמבר 2022 עיריית אומן העניקה לפעילי איחוד ברסלב באומן תעודת הערכה על הסיוע לתושבי אומן והפליטים מרגע פרוץ המלחמה באוקראינה.
ביוני 2023 קבוצה של ארכאולוגים מקומיים ניסו לחפור בשטח בית הקברות העתיק באומן. החפירות נעצרו על ידי גבאי ציון רבי נחמן הרב נתן צמח.
התנגדות לעלייה לקבר בראש השנה

בשנת 2007 שלל הראשון לציון והרב הראשי לישראל הרב עובדיה יוסף את המנהג לצאת מארץ ישראל לביקור בקברו של רבי נחמן. גם בקרב רבנים ספרדיים אחרים נשמעה ביקורת על הנסיעה לאומן בראש השנה בהם הרב מאיר מאזוז והרב בן ציון מוצפי, וכן בקרב הרב אמנון יצחק. גם בקרב רבני הציונות הדתית נשמעו הסתייגויות מקיום מנהג זה, בין השאר מהרב יהודה עמיחי, הרב שלמה אבינר, הרב בן ציון אלגאזי והרב אורי שרקי.
חלק מתלמידיו של הרב לוי יצחק בנדר בישראל אינם נוסעים לאומן בראש השנה משום שלשיטתם רבי נחמן לא התכוון שיצאו מארץ ישראל לצורך כך. קבוצה זו מקיימת קיבוץ בבית הכנסת ברסלב במאה שערים. קבוצה אחרת מקיימת קיבוץ בקבר רבי שמעון בר יוחאי במירון וקבוצה מתלמידיו של הרב ישראל דב אודסר מקיימת מניין בכותל המערבי..
יוזמות וניסיונות להעלאת עצמותיו של רבי נחמן לארץ ישראל

מעת לעת עולות יוזמות להבאת עצמותיו של רבי נחמן לקבורה בירושלים. יוזמות אלו נתקלות בהתנגדות מצד חלקם הגדול של חסידי ברסלב הסבורים שרבי נחמן רצה להיקבר דווקא שם, בעוד חסידי ברסלב אחרים סבורים שכך היה רצונו רק בזמן שעם ישראל היה בגולה.
בין הבולטים הלוקחים חלק ביוזמות אלו נמנים תלמידי הרב ישראל דב אודסר אשר פנה בנובמבר 1992 אל יצחק רבין בהיותו ראש ממשלת ישראל ואל נשיא המדינה חיים הרצוג. בראשית שנת 1993 פנה הנשיא הרצוג לאוקראינים בבקשה רשמית. ליאוניד קרבצ'וק נשיא אוקראינה התחייב שיאפשר את העלאת העצמות ברם חזר בו לאחר התנגדות עזה מצד פלג גדול של חסידי ברסלב.
גם ראש הממשלה אהוד אולמרט ניסה להעלות את עצמות רבי נחמן לקבורה בהר הזיתים. בשנת 2017 אישרה סגנית שר החוץ ציפי חוטובלי כי ישראל פנתה לממשלת אוקראינה בבקשה להעלות את העצמות. זמן קצר לאחר מכן הבהיר שגריר אוקראינה בישראל שהנושא אינו עומד על הפרק ושעמדת אוקראינה היא שמדובר "בנכס תרבותי-היסטורי המהווה חלק מסיפורה של המורשת האוקראינית".
"ועד ציון רבנו בארץ ישראל" יצא באותו זמן במסע הסברה ציבורי בסימן "LET MY RABBY GO"
לקריאה נוספת

אהרן קליגר, אומן - געגועים שהפילו חומות, ירושלים תשס"ה
פינחס זילברמן, אומן - כך נפרצה הדרך..., סיפור נסיעותיו הראשונות של ר' גדליה פליער, ירושלים תשס"א
משה וינשטוק, "אומן – המסע הישראלי לקברו של ר' נחמן מברסלב, ידיעות ספרים, 2011
הערות שוליים

↑  ראו חיי מוהר"ן, סימן ריז
↑  חיי מוהר"ן, רכה; והשוו שיחות הר"ן, קמא
↑  חיי מוהר"ן סימנים קכ"ו, ת"ג
↑  Bernard Wasserstein, On the Eve: The Jews of Europe Before the Second World War, Simon & Schuster, 2012. עמ' 150. ראו גם עדות בעל-פה.
↑  מנדי גרוזמן, אנטישמים השליכו ראש חזיר וצבע אדום בקבר רבי נחמן, באתר nrg‏, 21 בדצמבר 2016
↑  קרן הצדקה הבינלאומית של רבי נחמן מברסלב פתחה מרכז עזרה וסיוע באומן, באתר אומן מדיה, ‏22/03/2022
↑  אזעקות נשמעו ביומיים האחרונים גם באומן, מרכז סיוע הומניטרי הוקם במתחם הקלויז | צפו, באתר 0404, ‏2022-02-27
↑  עיירית אומן העניקה תעודת הערכה לתושבים החרדים, באתר בחדרי חרדים
↑  מישל מחנין, זעזוע באומן: הרוחות סוערות בעקבות חילול בית הקברות של רבי נחמן | צפו, באתר 0404, ‏2023-06-22
↑  אבישי בן חיים, רבי נחמן בבעיה, באתר nrg‏, 17 ביולי 2007
אבישי בן חיים, הרב עובדיה יוסף: לא לנסוע לקבר רבי נחמן באומן, באתר nrg‏, 20 באוגוסט 2007
↑  אריה יואלי, אומן, אומן, ראש-השנה? רבני הציונות הדתית מתנגדים, סרוגים; נחשוני, קובי (2008-07-09). "הרב אבינר נגד "אומן ראש השנה"". Ynet.
↑  הלכות ראש השנה, באתר מכון התורה והארץ
↑  יצחק טסלר, כיתת אומן: רבנים נגד עלייה לקבר רבי נחמן, באתר nrg‏, 7 בספטמבר 2010
↑  "נשוי וטס לאומן? חשב מסלול מחדש | כיפה". נבדק ב-2018-09-04.
↑  מוהר"ן (רבי נחמן מברסלב), כ"ב בסיון, תשס"ב.
↑  צבי מרק, הקולות שהושכחו: תלמידי רבי נחמן מברסלב על הנסיעה לאומן מארץ ישראל, מקור ראשון, כט אב תש"ף.
↑  החלבן הרב חיים כהן הביע את דעתו כמה פעמים שקבר רבי נחמן מברסלב נמצא בעיר צפת בארץ ישראל, כי עבר לשם בגלגול מחילות שצדיקים מתגלגלים באמצעותו מחוץ לארץ אל ארץ ישראל. לכן הקונה כרטיס נסיעה לאומן לראש השנה הרי זה שורף את כספו לריק ועובר על לאו מן התורה לאו בל תשחית.
↑  תום שגב, הקרב על קברו של רבי נחמן, באתר הארץ, 1 בינואר 2008
↑  מאמצים להעלאת עצמותיו של ר' נחמן מברסלב לארץ, באתר "סרוגים", 6 בנובמבר 2017
↑  שגריר אוקראינה בישראל: "העברת עצמותיו של רבי נחמן אינה עומדת על הפרק",  באתר כיפה
↑  מחדשים את הקמפיין: "שחררו את רבי נחמן לארץ ישראל", מוריה חן, 13 בנובמבר 2017, באתר הידברות.
| חסידות ברסלב |
| --- | --- | --- |
| אתרים | אומן • ברסלב • קבר רבי נחמן מברסלב |  |
| רבנים | נחמן מברסלב • נתן מברסלב • נחמן מטולטשין • נחמן מטשערין • אברהם חזן • אברהם שטרנהרץ • אלתר טפליקר • ישראל קרדונר • ישראל דב אודסר • לוי יצחק בנדר • שמואל שפירא • גדליהו אהרן קניג • יחיאל מיכל דורפמן • אלעזר מרדכי קניג • יעקב מאיר שכטר • אליעזר ברלנד • אליעזר שלמה שיק • ישראל יצחק בזנסון • שלום ארוש • ארז משה דורון • ניסן דוד קיוואק • יצחק לעזער |  |
| ספרות | ליקוטי מוהר"ן • ספר המידות • סיפורי מעשיות משנים קדמוניות • שיחות הר"ן • מגילת סתרים • ליקוטי עצות • ליקוטי תפילות • ליקוטי הלכות • עלים לתרופה • שבחי הר"ן • חיי מוהר"ן • משיבת נפש • ספרים נוספים |  |
| קהילות | קהילת ברסלב צפת • ישיבת שובו בנים • מוסדות חוט של חסד • נ נח נחמ נחמן מאומן • השול |  |
| מנהגים | תיקון הכללי • התבודדות • הקיבוץ באומן • ניגוני ברסלב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007334190705171 
ציון מקום הקבר
מבקרים לצד חסידי ברסלב בפתח מתחם הקבר
שיזף (יישוב)

| --- | --- |
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: רמת הנגב
תאריך ייסוד: 2011
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 142 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) שיזף(למפת צפון הנגב רגילה) שיזף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שיזף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שיזף31°00′06″N 34°45′56″E﻿ / ﻿31.00165°N 34.76548°E﻿ / 31.00165; 34.76548  heמפת היישובים של מועצה אזורית רמת הנגב (in English: Ramat HaNegev Regional Council) באדום - שיזף בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;

שיזף הוא יישוב קהילתי דתי-חילוני בתחומי מועצה אזורית רמת הנגב. היישוב עלה לקרקע כמחנה זמני בקיץ 2011 בעזרת המועצה האזורית, עמותת איילים והחטיבה להתיישבות.
נכון לאפריל 2022 מתגוררות בו עשרים ושמונה משפחות, דתיות וחילוניות, החיות יחדיו חיי קהילה. המחנה הזמני ממוקם סמוך לצומת טללים במועצה האזורית רמת הנגב. יישוב הקבע, שתוכניותיו נכתבות בימים אלו, מתוכנן ל-250 משפחות.
גרעין שיזף

גרעין ההתיישבות שיזף התארגן בסיוע עמותת איילים, ובתחילה היו חברים בו כ-25 משפחות ורווקים תלמידי מוסדות השכלה גבוהה, חקלאים ואנשי חינוך מרחבי הארץ.
מטרת הגרעין הייתה בהתאם לחזון 'הפרחת השממה' של דוד בן-גוריון ויישוב הארץ להקים ולחיות ביישוב מעורב ומקיים בבנייה ירוקה.
הגרעין הוקם מתוך כוונה להתיישב יחדיו ברמת הנגב על חורבות היאחזות הנח"ל הנטושה "שדמות שיזף", אשר נמצאת סמוך למחנה שבטה. כיוון שאתר זה שוכן בשטח אש, נמצאה עבור הגרעין הנקודה הנוכחית.
מבנה המחנה הזמני

המחנה הזמני מכיל 28 מבנים יבילים ("קרוואנים") אשר נרכשו על ידי המוסדות המיישבים. ישנו קרוואן נוסף אשר משמש כמרחב התכנסות ציבורי ובמהלך חודש מאי נערך היישוב להכנסת ספר תורה הראשון של שיזף, שנתרם עבור היישוב שיזף. בנוסף, ישנם שני מרחבים מוגנים המשמשים כמשחקייה לילדי שיזף וכחדר עיון ולמידה.
ההתיישבות במקום וההתנגדות לה

החברה להגנת הטבע הגישה ערר לוועדה מחוזית מחוז דרום של משרד הפנים נגד הפיתוח הצפוי בשיזף. תחילה ההתנגדות נבעה מטעמים סביבתיים ובהמשך, לאחר שהאחרונה נדחתה (זהו אזור המיועד לפיתוח כקריית חינוך), הוגשה התנגדות חדשה מטעמים תכנוניים וזאת למרות שהיה בעבר סמל יישוב במפת המתאר האזורית לנקודה ספציפית זו.
ב-22 בפברואר 2012, סגן ראש הממשלה והשר לענייני הנגב והגליל, סילבן שלום, חנך את המחנה הזמני באופן רשמי. בנאומו אמר שמדובר בפעולה חלוצית וציונית, ושמשרדו תומך בהתיישבות נוספת מסוג זה, עם תקציב ניכר.
במחנה הזמני הוכנה תשתית והוצבו 15 מבני "קרווילה", בהן מתגוררים חברי הגרעין. כשנה לאחר מכן, ב-2013, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה הודיעה כי היא ממליצה לממשלה על הקמת יישוב קבע בן 250 יחידות דיור במקום.
במהלך שנת 2014 הוכר גרעין שיזף כגרעין התיישבות רשמי המלווה על ידי תנועת אור להתיישבות.
ב-2 בנובמבר 2014 קבע בית המשפט לעניינים מנהליים בבאר שבע כי המחנה הזמני אינו חוקי.
ב-3 בנובמבר 2014 החליטה ועדת השרים לענייני פנים בראשות שר הפנים היוצא גדעון סער לאשר את הקמתו של היישוב בשטח המועצה אזורית רמת הנגב, זוהי הייתה החלטתו האחרונה של גדעון סער בתפקידו.
ב-18 באוקטובר 2020 קיבל שר הפנים אריה דרעי את המלצת מנכ"ל משרד הפנים, מרדכי כהן, להכיר ביישוב באופן רשמי.
לקריאה נוספת

בן-ברוך, דוד שדמות שיזף 1956: חוויה קצרה באתוס הציוני-חלוצי / [פתח תקווה] : ד. בן-ברוך, תשע"ד 2014 ].
מניצנה עד אילת: סיפורו של הנגב הדרומי, 1949-1957, זאב זיוון (ספר)
הערות שוליים

↑  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הזמנה למפגש גרעין שיזף, הכולל צילום מסמכי הגרעין המפרטים את מטרותיו והחזון שלו (אתר המדרשה למנהיגות חברתית בחוות עין פרת)
↑  החברה להגנת הטבע הגישה עתירה נגד משרד הפנים ונגד הוועדה המקומית רמת הנגב, על אישור הקמת היישוב שיזף שברמת הנגב., באתר ערוץ 7, 9 בדצמבר 2013
↑  עינת פז-פרנקל, עתירה לביהמ"ש: החברה להגנת הטבע נגד הקמת היישוב שיזף בנגב, באתר כלכליסט, 9 בדצמבר 2013
↑  שמעון כהן, המשנה לראש הממשלה והשר לפיתוח הנגב והגליל חנך היום בנגב התיישבות חדשה - כפר הסטודנטים שיזף., באתר ערוץ 7, 22 בפברואר 2012
↑  הילה ציאון, עוד שלב בדרך להקמת היישוב שיזף בנגב, באתר ynet, 3 בדצמבר 2013
↑  דותן לוי, בית המשפט קבע: היישוב שיזף בנגב, של עמותת איילים, אינו חוקי, באתר כלכליסט, 2 בנובמבר 2014
↑  יעל דראל, החלטתו האחרונה של גדעון סער בתפקיד: הקמת היישוב שיזף בנגב, באתר כלכליסט, 3 בנובמבר 2014
↑   נמרוד בוסו, אושר היישוב שיזף בנגב - שנתיים אחרי ההתיישבות הלא חוקית, באתר TheMarker‏, 3 בדצמבר 2013
↑  עדו בן פורת, נקודת ההתיישבות החלה כגרעין בשנת 2011 בו היו חברים כ-25 משפחות חילוניות ודתיות, וכן רווקים מכל קצוות הארץ., באתר ערוץ 7, 18 באוקטובר 2020
גראהם קוקסון

| --- | --- |

גראהם קוקסון בהופעה, 2012
 לידה:  12 במרץ 1969 (בן 55) ברינטלן, מערב גרמניה
 שם לידה:  גראהם לסלי קוקסון
 שם במה:  Bloodwitch 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 מקום לימודים:  גולדסמית'ס, אוניברסיטת לונדון, The Stanway School 
 סוגה:  רוק אלטרנטיבי, אינדי רוק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, קלרינט, פסנתר, עוגב, מפוחית פה, סקסופון, מערכת תופים, בנג'ו, גיטרה בס 
 חברת תקליטים:  Transcopic, פרלופון
 www.grahamcoxon.co.uk
 פרופיל ב-IMDb
 
גראהם לסלי קוקסון (באנגלית: Graham Leslie Coxon; נולד ב-12 במרץ 1969, ברינטלן, מערב גרמניה) הוא מוזיקאי אנגלי שהיה הגיטריסט של להקת הרוק הבריטית בלר. הוא תרם לשבעת אלבומי האולפן הראשונים של הלהקה, החל מהאלבום Leisure בשנת 1991 ועד לחלקים מהאלבום Think Tank שיצא בשנת 2002, לאחר עזיבתו הרשמית של קוקסון את הלהקה.