stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מייקל הוארטה
קריירה > רשות התעופה הפדרלית

הנשיא אובמה מינה את הוארטה כסגן מנהל של רשות התעופה הפדרלית (FAA). ב-26 בינואר 2010, הופיע הוארטה בפני הקונגרס לאישור המינוי, אבל אישור הקונגרס שלו נעצר, ואושר לבסוף לאחר חמישה חודשים. ב-23 ביוני 2010, הוא הפך לסגן מנהל של FAA.
עם התפטרותו של רנדי באביט ב-6 בדצמבר 2011, הפך הוארטה לממלא מקום מנהל ה-FAA, כממלא מקום של המנהל סייע לפקח על המבצע של מערכת המרחב האווירי הלאומי בתקציב כולל של כ-16 מיליארד דולר.
ב-27 במרץ 2012, מינה הנשיא ברק אובמה את הוארטה לשמש כמנהל הקבוע הבא של רשות התעופה הפדרלית לתקופה של חמש שנים, המינוי אושר לאחר מכן על ידי הסנאט ב-1 בינואר 2013.
Mk 47 סטרייקר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מקלע רימונים
 תכנון:  ג'נרל דיינמיקס
 מדינה מייצרת:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:  ג'נרל דיינמיקס
 תקופת השימוש:  2006–הווה (כ־19 שנים)
 מלחמות:  מבצע חירות מתמשכת, מלחמת חרבות ברזל
 מדינות המשתמשות:  ארצות הברית ארצות הברית  ישראל ישראל  אוסטרליה אוסטרליה
 מידע טכני
 קליבר:  40 מ"מ
 תחמושת:  רימוני 40×53 מ"מ
 אורך כולל:  37 אינץ' (940 מ"מ)
 רוחב:  10.04 אינץ' (255 מ"מ)
 אורך קנה:  24.02 איץ' (610 מ"מ)
 משקל ריק:  18 ק"ג
 משקל מלא:  40 ק"ג (כולל המקל"ר, חצובה ייעודית ומערכת תצפית ובקרת אש מתקדמת)
 
Mk 47 או סטרייקר 40, מכונה בצה"ל "מקל"רון", הוא מקלע רימונים בקליבר 40 מ"מ עם מערכת בקרת אש משולבת, המסוגלת לירות רימונים "חכמים" בקוטר 40 מ"מ שמתפוצצים באוויר.
עיצוב

ל-Mk 47 יש את הטכנולוגיה העדכנית ביותר לזיהוי, מיקוד ובליסטיקה. מערכת בקרת האש של Mk 47, המיוצרת על ידי ריית'יאון, משתמשת בטכנולוגיות החדישות ביותר בתחום חיפוש טווח לייזר, אמצעי ראיית לילה I2 וטכנולוגיית חישוב מסלול בליסטי.
בנוסף ליכולת לירות את כל סוגי הרימונים בקוטר 40 מ"מ בתקן נאט"ו כמו הסאקו דיפנס Mk-19, הוא יכול לירות רימונים חכמים מסוג MK285(אנ') שניתן לתכנת אותם להתפוצץ באוויר לאחר מרחק מוגדר. כוונת ממוחשבת מאפשרת למשתמש לקבוע מרחק זה.
ציר הזמן של התוכנית

יולי 2006: ג'נרל דינמיקס קיבלה חוזה בשווי של 23 מיליון דולר לייצור Mk 47 מוד 0. החוזה הוא חלק מחוזה לכמות בלתי מוגבלת למסירה לחמש שנים עם ערך פוטנציאלי כולל של 82 מיליון דולר. העבודה תושלם במתקן של ג'נרל דינמיקס בסאקו, מיין. ג'נרל דינמיקס משתפת פעולה עם ריית'יאון לבניית מערכת בקרת האש Lightweight Video Lightweight (LVS). ניהול התוכנית יתבצע במרכז הטכנולוגי של ג'נרל דינמיקס בברלינגטון.
פברואר 2009: ג'נרל דינמיקס קיבלה חוזה בשווי 12 מיליון דולר לייצור Mk 47 מוד0.
שימוש בצה"ל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ה-Mk 47 מכונה בצה"ל מקל"רון. כוחות חיל הרגלים עשו בו שימוש במהלך התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל.
משתמשים

הכוחות המזוינים של ארצות הברית וצה"ל הציגו מספר מצומצם של מערכות ח"כ 47 מוד 0, עם כ-1,500 בשירות ארצות הברית.
אוסטרליה אוסטרליה: צבא אוסטרליה הזמין 200 מקלעי Mk 47 מוד 1 במחיר 47 מיליון דולר, שיימסרו החל מהרבעון השלישי של 2016 עד אמצע 2017 במטרה  להחליף את ה-Mk-19.
ישראל ישראל: צבא הגנה לישראל חתם בשנת 2010 על עסקה בסך 24.9 מיליון דולר לרכישת 130 מקלעים מדגם Mk 47 מוד 0. המקלעים הגיעו ב-2012 במטרה להחליף את ה-Mk 19.
ארצות הברית ארצות הברית: בשירות פיקוד המבצעים המיוחדים של ארצות הברית, כולל הצבא והצי, בשירות בעיראק ובאפגניסטן משנת 2006, ומיועד לשגר רימונים קלים מתקדמים. כעת בשימוש על ידי יחידות  פיקוד המבצעים המיוחדים של ארצות הברית בסוריה.
ראו גם

סאקו דיפנס Mk-19
XM25
מטול רימונים M-203
M2 בראונינג
מטול רימונים
הערות שוליים

↑  צה"ל בוחן החלפת מקל"ר MK19 בפורום פרש
↑  "Say hello to America's newest 40 mm grenade machine gun - Business Insider".
↑  "General Dynamics Awarded $23 Million Contract for MK47 'STRIKER40' Weapon Systems Press Release". General Dynamics Armament and Technical Products. General Dynamics Corporation. אורכב מ-המקור ב-18 באוקטובר 2006. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  General Dynamics Awarded $12 million contract for MK 47 production - DID article
↑  "Automatic Grenade Launchers" (PDF). No. 48. Small Arms Survey Research Notes. בפברואר 2015. אורכב מ-המקור (PDF) ב-16 במרץ 2015. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  NIOA wins 40mm grenade launcher contracts - Australiandefence.com.au, 28 July 2015
↑  "NIOA WINS 40MM GRENADE LAUNCHER CONTRACTS". NIOA. אורכב מ-המקור ב-2 במרץ 2016. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Minister for Defence – New Light Weight Automatic Grenade Launcher for the ADF". Department of Defence. Minister media release. אורכב מ-המקור ב-5 בינואר 2016. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  יובל אזולאי, ‏סופת רעמים: מקלע הרימונים החדש והיקר של צה"ל, באתר ‏מאקו‏, 29 באוגוסט 2012
↑  "Soldier armed - Mk 47 Striker" (PDF). Army magazine. באפריל 2005. אורכב מ-המקור (PDF) ב-7 במרץ 2016. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "MK47 Grenade Launcher". American Special Ops. נבדק ב-7 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
חייל פיקוד המבצעים המיוחדים של צבא ארצות הברית מדגים עמדת ירי של Mk 47 במהלך אימון כלי נשק משותפים באזור אימונים טקטי בעמאן, ירדן, 28 באוגוסט 2019.
שירות דוב

תחריט "שירות דוב" של גוסטב דורה
שירות דוב הוא ביטוי המתאר ניסיון לפתור בעיה באופן המקלקל עוד יותר את מצב העניינים. נאמר על אדם המזיק מתוך כוונה לעזור, שהוא "נותן שירות דוב". מקור הביטוי במשל שנכתב במקור במזרח והוצג לראשונה למערב על ידי ז'אן דה לה פונטן.
הביטוי מופיע במשל מהמאה ה-17 מאת הסופר הצרפתי ז'אן דה לה פונטן:
הָיֹה הָיוּ אָדָם וְדֹב אֲשֶׁר הָפְכוּ לַחֲבֵרִים קְרוֹבִים

וְהָיוּ אִישׁ לְרֵעוֹ תָּמִיד עוֹזְרִים.

בְּאַחַד הַיָּמִים, כַּאֲשֶׁר יָשַׁן הָאָדָם,

רָאָה הַדֹּב זְבוּב עַל חָטְמוֹ שֶׁל הַנִּרְדָּם.

מִתּוֹךְ כַּוָּנָה טוֹבָה לְגָרֵשׁ אֶת הַמִּטְרָד הַמֵּצִיק,

פֶּן זֶה עַל חֲבֵרוֹ יָעִיק,

הֵרִים הַדֹּב אַדִּיר־הַמֵּמַדִּים סֶלַע

וְהֵטִיחוֹ לְעֵבֶר הַזְּבוּב בְּאוֹתוֹ הָרֶגַע.

מוּבָן שֶׁהַזְּבוּב הַזָּרִיז חָמַק לְלֹא בְּלִימָה –

וְאַפּוֹ שֶׁל הַיָּדִיד נִמְחַץ מִן הַמַּהֲלוּמָה.
משל זה עובּד ותורגם לרוסית בידי איבן אנדרייביץ' קרילוב ב"משלי קרילוב",
והנה מוסר ההשכל:
עֶזְרָה בִּשְׁעַת־הַדְּחָק – אֵין שַׁי יָקָר מִמֶּנָּה,

אַךְ לֹא אִישׁ וָאִישׁ בְּשֵׂכֶל יוֹשִׁיטֶנָּה.

אוֹי לְעֶזְרַת טִפֵּשׁ טוֹב־לֵב:

הוּא מְסֻכָּן מִכָּל אוֹיֵב!
ברפואה, שבה טעות עלולה לגרום נזק רב, מקובל הכלל פרימום נון נוקרה (ובלטינית: Primum non nocere), ומשמעותו: ראשית, אל תגרום נזק. הכלל מבטא עיקרון מהותי של האתיקה הרפואית, והוא משמש לפחות מאז 1860 כתזכורת לעוסקים ברפואה, כי לפעולות הנעשות מתוך כוונות טובות עלולות להיות תוצאות לא רצויות.
אמרות אחרות המבטאות כוונה זו: "הדרך לגיהנום רצופה כוונות טובות" ו"בא לברך ויצא מקלל".
הערות שוליים

↑  "משלי קרילוב" בתרגום חנניה רייכמן, הוצאת נ. טברסקי, מהדורה ט"ז, 1963.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אקלמפסיה (נשים)

| --- | --- |
Placenta
 תחום:  מיילדות
 שכיחות:  1.4% מהלידות
 סיבות:  פרכוס אפילפטי לחץ דם גבוהה
 גורמי סיכון:  רעלת הריון
 טיפול:  מגנזיום גופרתי לידת חירום
 מניעה:  אספירין, תוספי סידן
 סיבוכים:  דלקת ריאות תשניקית, דימום מוחי, אי ספיקת כליות, דום לב
 פרוגנוזה:  1% סיכון למוות
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/230802 
 DiseasesDB:  8515
 MeSH:  D004461
 MedlinePlus:  000624 000077
 OMIM:  607948
 סיווגים
 ICD-10:  A15–A19
 ICD-11:  JA25 
 
אקלמפסיה (באנגלית: Eclampsia) היא תחילתם של התקפים (עוויתות) אצל נשים עם רעלת הריון. רעלת הריון היא הפרעה בהיריון שמתאפיינת ביתר לחץ דם וכמויות גדולות של חלבון בשתן או הפרעה בתפקוד איברים אחרים. תחילתה עשויה להיות לפני, במהלך או לאחר הלידה. לרוב, התופעה מתרחשת במהלך המחצית השנייה של ההריון. ההתקפים הם מסוג פרכוס טוני-קלוני ונמשכים בדרך כלל כדקה. לאחר ההתקף יש לרוב תקופה של בלבול או תרדמת. סיבוכים כוללים דלקת ריאות בשאיפה, דימום מוחי, אי ספיקת כליות, בצקת ריאות, תסמונת HELLP, קרישה, היפרדות שליה ודום לב. רעלת הריון ואקלמפסיה הן חלק מקבוצה גדולה יותר של מצבים הידועים כמחלת יתר לחץ דם בהיריון.
ההמלצות למניעה כוללות מתן אספירין לנשים בסיכון גבוה, תוספי סידן באזורים בהם צריכת הסידן נמוכה וטיפול ביתר-לחץ-דם קודם באמצעות תרופות. גם פעילות גופנית במהלך ההריון עשויה להועיל. שימוש במגנזיום גופרתי תוך-ורידי או תוך-שרירי ישפר את התוצאות במקרי אקלמפסיה, והוא בדרך כלל בטוח. זה נכון גם בעולם המפותח וגם בעולם המתפתח. בנוסף לכך ייתכן צורך לסיוע בנשימה. טיפולים אחרים עשויים לכלול תרופות ללחץ דם, כמו הידראלזין, או גלישה ללידת חירום של התינוק בנרתיק או בניתוח קיסרי.
על פי הערכות, רעלת הריון מופיעה ב-5% מהלידות, ואקלמפסיה מופיעה ב-1.4% מהלידות. בעולם המפותח השיעורים עומדים על כ-1 מכל 2,000 לידות, הודות לטיפול רפואי משופר. הפרעת יתר לחץ דם בהריון היא אחד מגורמי המוות השכיחים ביותר בהריון. הם הביאו ל-46,900 מקרי מוות בשנת 2015. כאחוז אחד מהנשים עם אקלמפסיה נפטרות מהמחלה.
מקור המילה "אקלמפסיה" הוא המונח היווני להתרחשות, או הברקה פתאומית. התיאור הראשון הידוע שלה היה על אצל היפוקרטס, במאה ה-5 לפני הספירה.
סימנים וסימפטומים

אקלמפסיה היא הפרעה בהריון המאופיינת בהתקפים במצב של רעלת היריון. רעלת הריון מאובחנת במדידות חוזרות של לחץ דם  גבוה (140/90 מ"מ כספית) בנוסף לסימני תפקוד לקוי של איברים, כמו: פרוטאינוריה, טרומבוציטופניה, אי-ספיקת כליות, תפקוד כבד לקוי, בצקת ריאות, תסמינים מוחיים או כאבי בטן.
בדרך כלל האישה ההרה תפתח יתר לחץ דם ופרוטאינוריה לפני תחילתו של פרכוס (התקף).
כאבי ראש מתמשכים
ראייה מטושטשת
פוטופוביה (כשאור בהיר גורם לאי נוחות רבה)
כאבי בטן
באזור האפיגסטרי (מרכז הבטן מעל הטבור, או בטבור)
או ברביע-העליון-הימני של הבטן (מתחת לצד הימני של כלוב הצלעות)
מצבים נפשיים שונים (בלבול)
כל אחד מתסמינים אלה עשוי להופיע לפני או אחרי התקף. (ייתכן גם שאף אחד מהתסמינים הללו לא יתפתח).
סימנים מוחיים אחרים עשויים להקדים באופן מיידי את הפרכוס, כמו: בחילות, הקאות, כאבי ראש ועיוורון קליפת המוח. בסיבוך של כשל רב-איברים יופיעו סימנים ותסמינים של האיברים הכושלים כגון כאבי בטן, צהבת, קוצר נשימה וירידה בתפוקת השתן.
סימנים וסימפטומים > התקפים

התקפי אקלמפסיה מופיעים בדרך כלל במהלך ההיריון ולפני הלידה (תקופת לפני הלידה)[דרוש מקור] אך עשויים להתרחש גם במהלך הצירים והלידה עצמם (התקופה תוך לידה) או לאחר הלידה (התקופה שלאחר הלידה). אם מתפתחים התקפים לאחר לידה, סביר להניח שיתרחשו תוך 48 השעות הראשונות לאחר הלידה. עם זאת, התקפים מאוחרים (לאחר לידה) של אקלמפסיה עלולים להופיע עד 4 שבועות לאחר לידה.
סימנים וסימפטומים > סיבוכים

ישנם סיכונים הן לאם והן לעובר כאשר מתרחשת רעלת הריון. העובר עשוי לגדול לאט יותר מהרגיל בתוך הרחם של אישה עם אקלמפסיה, מה שמכונה פיגור גדילה תוך-רחמי ועלול לגרום לילד להיראות קטן יחסית לגיל ההריון או להיוולד במשקל לידה נמוך. אקלמפסיה עלולה לגרום גם לבעיות בשליה: השליה עלולה לדמם (שטף דם) או עלולה להתחיל להיפרד מדופן הרחם. זהו מצב נורמלי שהשליה תיפרד מדופן הרחם במהלך הלידה, אבל לא תקין שתיפרד לפני הלידה; מצב זה נקרא היפרדות שליה ועלול להיות מסוכן לעובר. תיתכן גם אי ספיקת שליה, מצב בו השליה לא מצליחה לתמוך בהתפתחות העוברית המתאימה כיוון שאינה יכולה לספק כמויות דרושות של חמצן ו/או חומרים מזינים לעובר. במהלך התקף אקלמפסיה פעימות לב העובר עשויות להיות מואטות ( ברדיקרדיה ). אם אחד הסיבוכים הללו יתרחש, עלולה להתפתח מצוקה עוברית. הטיפול בהתקפים של האם עשוי להשפיע גם על הברדיקרדיה העוברית. אם הסיכון לבריאות העובר או האם גבוה, הטיפול המובהק באקלמפסיה יהיה לידת התינוק. לידה בניתוח קיסרי עשויה להיחשב הכרחית במיוחד במקרה של ברדיקרדיה עוברית שאינה חולפת לאחר 10 - 15 דקות של מאמצי החייאה. בטוח יותר לאפשר לתינוק פג מאשר לחכות עד שימלאו 40 שבועות של התפתחות עוברית מלאה, וכתוצאה מכך לידת פג הוא גם סיבוך פוטנציאלי של רעלת הריון.
שינויים בראייה עלולים להופיע אצל האם כתוצאה מאקלמפסיה: הם עשויים לכלול ראייה מטושטשת, עיוורון חד צדדי (זמני עקב amaurosis fugax, או קבוע עקב היפרדות רשתית ), או עיוורון קליפת המוח, המשפיע על הראייה בשתי העיניים.ייתכנו סיבוכים אפשריים גם בריאות: הצטברות נוזלים בריאות בתהליך של בצקת ריאות. במהלך התקף אקלמפטי אישה יכולה להקיא את תוכן הקיבה ולשאוף חלק לקנה הנשימה, בתהליך המכונה אספירציה. אם מתרחשת שאיפה, האישה עלולה לחוות קשיי נשימה באופן מיידי ועלולה לפתח זיהום בריאות מאוחר יותר, מה שנקרא דלקת ריאות בשאיפה. אפשר שבמהלך התקף הנשימה תיעצר זמנית או תהפוך לבלתי יעילה, וכמות החמצן המגיעה לגוף ולמוח של האישה (פרפוזיה) תפחת, מצב המכונה היפוקסיה. אם האישה מתקשה לנשום, ייתכן שתזדקק זמנית לתמיכה בנשימתה במכשיר מסייע, בתהליך הנקרא אוורור מכני. במקרים מסוימים של אקלמפסיה חמורה האם עלולה לחוש חולשה ואיטיות (עייפות) או אף לגלוש לתרדמת. אלה עשויים להיות סימנים לכך שהמוח "מתנפח" (בצקת מוחית) או מדמם (דימום תוך מוחי ).
גורמי סיכון

אקלמפסיה, כמו רעלת הריון, נוטה להופיע בשכיחות גבוהה יותר בהריונות ראשונים. לנשים שיש להן לחץ דם גבוה לטווח ארוך לפני שנכנסו להריון יש סיכון גבוה יותר לרעלת הריון. יתר על כן, נשים עם מחלות כלי דם קיימות ( סוכרת או נפרופתיה ) או מחלות טרומבופיליות כגון תסמונת אנטי - פוספוליפיד נמצאות בסיכון גבוה יותר לפתח רעלת הריון ואקלמפסיה. שליה גדולה ( ריבוי הריון, שומה הידטידיפורמית ) גם גורמת לנשים לרעלת הריון. בנוסף, ישנו מרכיב גנטי: אישה שאמה או אחותה סבלו מהמצב נמצאת בסיכון גבוה יותר מאשר אחרת. נשים שחוו רעלת הריון נמצאות בסיכון מוגבר לרעלת הריון/רעלת הריון בהריון מאוחר יותר. לאנשים מרקע אתני מסוים יכול להיות סיכון מוגבר לפתח רעלת הריון ואקלמפסיה. המופע של רעלת הריון היה 5% בלבן, 9% בנשים היספניות ו-11% בנשים אפרו-אמריקאיות. גם לנשים שחורות הוכח בסיכון גבוה באופן לא פרופורציונלי למות מרעלת הריון.
מנגנון

נדרשת נוכחות של שליה, ואקלמפסיה חולפת אם היא מוסרת. זרימת דם מופחתת לשליה ( היפופרפוזיה שליה) היא תכונה מרכזית של התהליך. זה מלווה ברגישות מוגברת של כלי הדם האימהיים לגורמים הגורמים לכיווץ של העורקים הקטנים, מה שמוביל להפחתת זרימת הדם לאיברים מרובים. מצבים אימהיים הקשורים לתפקוד לקוי של כלי הדם כגון זאבת, יתר לחץ דם ומחלת כליות, או מצבים מיילדותיים המגדילים את נפח השליה ללא עלייה בזרימת הדם השליה (כגון הריון תאומים) יכולים להגביר את הסיכון לרעלת הריון. כמו כן, הפעלה של מפל הקרישה עלולה להוביל להיווצרות מיקרוטרומביים, שעלולים לפגוע עוד יותר בזרימת הדם. שלישית, חדירות מוגברת של כלי הדם גורמת למעבר של נוזל חוץ תאי מהדם לחלל הבין - תאי, עם הפחתה נוספת בזרימת הדם ובצקת. אירועים אלו מובילים ליתר לחץ דם; תפקוד לקוי של הכליות, הריאות והכבד; ובצקת מוחית עם הפרעות בתפקוד מוחי ועוויתות. לפני הופעת התסמינים, ייתכן שתתגלה הפעלה מוגברת של טסיות דם ואנדותל.
תת-פרפוזיה שליה קשורה למודלים חריגים של ממשק השליה העובר-אימהי שעשוי להיות בתיווך אימונולוגי. הפתוגנזה של רעלת הריון אינה מובנת בצורה גרועה, אך סביר להניח שהיא מיוחסת לגורמים הקשורים לאם ולשליה, מכיוון שרעלת הריון מופיעה בהריונות טוחנות ללא עובר או רקמת עוברית. השליה מייצרת את מרחיב כלי הדם החזק אדרנומדולין: הוא מופחת ברעלת הריון ואקלמפסיה. מרחיבים כלי דם אחרים מופחתים גם הם, כולל פרוסטציקלין, תרומבוקסן A2, תחמוצת חנקן ואנדותלינים, מה שמוביל אף הוא לכיווץ כלי דם.
אקלמפסיה היא סוג של אנצפלופתיה יתר לחץ דם: התנגדות כלי הדם המוחיים מופחתת, מה שמוביל לזרימת דם מוגברת למוח, בצקת מוחית ועוויתות כתוצאה מכך. פרכוס אקלמפטי בדרך כלל אינו גורם לנזק מוחי כרוני אלא אם מתרחש דימום תוך-גולגולתי.
אבחון

אם אישה בהריון כבר אובחנה עם רעלת הריון במהלך ההיריון הנוכחי ולאחר מכן מפתחת התקף, ייתכן שיקבע לה 'אבחנה קלינית' של רעלת הריון ללא בדיקה נוספת. בעוד שההתקפים שכיחים ביותר בשליש השלישי, הם עשויים להופיע בכל עת משבוע 20 להריון ועד 6 שבועות לאחר הלידה. אבחנה של אקלמפסיה היא ככל הנראה בהינתן התסמינים וההיסטוריה הרפואית, וניתן להניח אקלמפסיה היא האבחנה הנכונה עד שיוכח אחרת. עם זאת, אם לאישה יש התקף ולא ידוע אם יש לה רעלת הריון או לא, בדיקה יכולה לעזור להבהיר את האבחנה.
אבחון > סימנים חיוניים

אחד ממאפייני הליבה של רעלת הריון הוא לחץ דם גבוה. לחץ דם הוא מדידה של שני מספרים. אם המספר העליון (לחץ דם סיסטולי) גדול מ-140 מ"מ כספית או המספר התחתון (לחץ דם דיאסטולי) גדול מ-90 מ"מ כספית, אזי לחץ הדם גבוה מהטווח התקין ולאדם יש לחץ דם גבוה. אם לחץ הדם הסיסטולי גבוה מ-160 או הלחץ הדיאסטולי גדול מ-110, יתר לחץ הדם נחשב לחמור.
אבחון > בדיקות מעבדה

תכונה מרכזית נוספת של רעלת הריון היא פרוטאינוריה, שהיא נוכחות של עודף חלבון בשתן. כדי לקבוע אם קיימת פרוטאינוריה, ניתן לאסוף את השתן ולבדוק עבור חלבון; אם יש 0.3 גרם חלבון או יותר בשתן של אישה בהריון שנאספו במשך 24 שעות, זהו אחד הקריטריונים האבחוניים לרעלת הריון ומעלה את החשד שההתקף נובע מרעלת הריון.
במקרים של רעלת הריון חמורה או רעלת הריון, רמת הטסיות בדם יכולה להיות נמוכה במצב הנקרא טרומבוציטופניה. ספירת דם מלאה, או CBC, היא בדיקה של הדם שניתן לבצע כדי לבדוק את רמות הטסיות.
חקירות אחרות כוללות: בדיקת תפקודי כליות, בדיקות תפקודי כבד (LFT), מסך קרישה, קריאטינין בשתן 24 שעות ביממה ואולטרסאונד עוברי/שליה.
אבחון > אבחנה מבדלת

יש להבחין בין עוויתות במהלך ההריון שאינן קשורות לרעלת הריון. הפרעות כאלה כוללות הפרעות התקפים כמו גם גידול במוח, מפרצת במוח והתקפים הקשורים לתרופות או לתרופות. בדרך כלל, הימצאות סימני רעלת הריון חמורים מקדימים ומלווים לרעלת הריון, מה שמקל על האבחנה.
מניעה

איתור וניהול של רעלת הריון הם קריטיים כדי להפחית את הסיכון לאקלמפסיה. ה-USPSTF ממליץ על בדיקה קבועה של לחץ הדם במהלך ההריון על מנת לזהות רעלת הריון. ניהול הולם של נשים עם רעלת הריון כולל בדרך כלל שימוש במגנזיום גופרתי למניעת התקפים אקלמפטיים. במקרים מסוימים, אספירין במינון נמוך הוכח כמפחית את הסיכון לרעלת הריון בנשים הרות, במיוחד כאשר נלקח בשליש הראשון המאוחרות.
טיפול

ארבע המטרות של הטיפול באקלמפסיה הן לעצור ולמנוע עוויתות נוספות, לשלוט בלחץ הדם המוגבר, ללדת את התינוק במהירות האפשרית ולעקוב מקרוב אחר הופעת אי ספיקת איברים רבים.
טיפול > עוויתות

עוויתות נמנעות ומטופלות באמצעות מגנזיום גופרתי. המחקר המדגים את היעילות של מגנזיום סולפט לטיפול באקלמפסיה פורסם לראשונה בשנת 1955. רמות אפקטיביות של נוגדי פרכוסים בסרום נעות בין 2.5 ל-7.5 mEq/L.
במתן תוך ורידי, תחילת הפעולה נוגדת פרכוסים מהירה ונמשכת כ-30 דקות. לאחר מתן תוך שרירי, תחילת הפעולה היא כשעה ונמשכת שלוש עד ארבע שעות. מגנזיום מופרש אך ורק על ידי הכליות בקצב פרופורציונלי לריכוז הפלזמה ולסינון הגלומרולרי. מגנזיום גופרתי קשור לכמה תופעות לוואי קלות. תופעות לוואי חמורות אינן שכיחות, המתרחשות בריכוזי מגנזיום בסרום גבוהים מ-7.0 mEq/L. ניתן לנטרל רעילות חמורה עם סידן גלוקונאט.
אפילו עם ריכוזי מגנזיום טיפוליים בסרום, עלולים להופיע עוויתות חוזרות, וייתכן שיהיה צורך בתוספת מגנזיום אך עם מעקב צמוד לדיכאון נשימתי, לבבי ונוירולוגי. אם מתן מגנזיום עם ריכוז גבוה בסרום לא מצליח לשלוט בפרכוסים, ניתן להשתמש בתוספת של נוגדי פרכוסים אחרים תוך ורידי, להקל על אינטובציה ואוורור מכני, וכדי למנוע רעילות מגנזיום כולל שיתוק שרירי בית החזה של האם.
מגנזיום סולפט מביא לתוצאות טובות יותר מאשר דיאזפאם, פניטואין או שילוב של כלורפרומאזין, פרומתזין ופטידין.
טיפול > ניהול לחץ דם

בקרת לחץ הדם משמשת למניעת שבץ מוחי, המהווה 15 עד 20 אחוז ממקרי המוות בנשים עם אקלמפסיה. הסוכנים הנבחרים לבקרת לחץ דם במהלך אקלמפסיה הם הידראלזין או labetalol. הסיבה לכך היא יעילותם, היעדר השפעות שליליות על העובר ומנגנון פעולתם. ניהול לחץ דם מסומן עם לחץ דם דיאסטולי מעל 105-110 מ"מ כספית.
טיפול > לידה

אם התינוק עדיין לא יולד, יש לנקוט בצעדים לייצוב האישה וליילד אותה במהירות. זה צריך להעשות גם אם התינוק אינו בשל, מכיוון שהמצב האקלמפטי אינו בטוח עבור התינוק והאם. כיוון שרעלת הריון היא ביטוי של סוג של אי תפקוד רב איברים לא זיהומיות או כשל, יש להעריך איברים אחרים (כבד, כליות, ריאות, מערכת לב וכלי דם ומערכת הקרישה) לקראת הלידה (לרוב ניתוח קיסרי ), אלא אם כן האישה כבר בלידה מתקדמת. הרדמה אזורית לניתוח קיסרי היא התווית נגד כאשר התפתחה קרישה.
אין ראיות מספיקות כדי לתמוך בשיטת לידה מסוימת עבור נשים עם אקלמפסיה. לכן, שיטת הלידה הנבחרת היא החלטה אישית.
טיפול > ניטור

ניטור המודינמי פולשני עשוי להיבחר אצל אישה אקלמפטית בסיכון או עם מחלת לב, מחלת כליות, יתר לחץ דם עקשן, בצקת ריאות ותפוקת שתן ירודה.
אטימולוגיה

שם העצם היווני ἐκλαμψία, 'eklampsía', מציין "פרץ אור"; באופן מטפורי, בהקשר זה, "התרחשות פתאומית". המונח הלטיני החדש הופיע לראשונה במסכתו של יוהנס ורנדאוס משנת 1620 על גינקולוגיה Tractatus de affectibus Renum et Vesicae. המונח ' רעלת הריון ' אינו מומלץ עוד: רעלני השליה אינם הגורם להתרחשויות של רעלת הריון, כפי שהאמינו בעבר.
תרבות

ב - Downton Abbey, סדרת טלוויזיה דרמה היסטורית, הדמות ליידי סיביל מתה (בסדרה 3, פרק 5) מאקלמפסיה זמן קצר לאחר לידת הילד.
ב - Call the Midwife, סדרת טלוויזיה דרמה רפואית המתרחשת בלונדון בשנות ה-50 וה-60, הדמות (בסדרה 1, פרק 4) בשם מרגרט ג'ונס מוכה ברעלת הריון ובסופו של דבר עוברת ממצב של תרדמת למוות. המונח "טוקסמיה" שימש גם למצב, בדיאלוג.
ב - House MD, סדרת טלוויזיה דרמה רפואית המתרחשת בארצות הברית, ד"ר קאדי, מנהלת בית החולים, מאמצת תינוקת שאמה המתבגרת מתה מרעלת הריון ולא היו לה דמויות הוריות אחרות זמינות.
בסרט "ילד טיפת הלימון", סרט משנת 1934, מתה אשתו של הדמות הראשית מאקלמפסיה זמן קצר לאחר שילדה ילד.
ראו גם

רעלת היריון
פיליפו ברונלסקי

| --- | --- |

 לידה:  1377 פירנצה, רפובליקת פירנצה 
 פטירה:  15 באפריל 1446 (בגיל 69 בערך) פירנצה, רפובליקת פירנצה 
 שם לידה:  Filippo di Ser Brunellesco Lippi 
 מקום קבורה:  סנטה מריה דל פיורה 
 תחום יצירה:  אדריכלות הרנסאנס 
 זרם באמנות:  רנסאנס מוקדם, הרנסאנס האיטלקי 
 יצירות ידועות:  סנטה מריה דל פיורה, Santo Spirito, Church of St. Mary of the Angels, Sagrestia Vecchia, בזיליקת סן לורנצו, Crucifix in Santa Maria Novella, אוספדלה דלי אינוצ'נטי, Pazzi Chapel, Rocca del Brunelleschi 
 
פסל של פיליפו ברונלסקי מביט על כיפת הסנטה מריה דל פיורה בפירנצה
כיפת הסנטה מריה דל פיורה, פירנצה
פיליפו ברונלסקי (באיטלקית: Filippo Brunelleschi;‏ 1377 – 1446) היה אדריכל שפעל במאה ה-15 בראשית תקופת הרנסאנס. ברונלסקי היה מנהיגה של קבוצת אמנים שפעלה בעיר פירנצה, והיה מומחה בתחומי אומנויות רבים מלבד אדריכלות. ברונלסקי נחשב לאחד מהאדריכלים הגדולים ביותר של אותה התקופה, אם לא הגדול מכולם, כשהמבנה המוכר ביותר שלו הוא הכיפה העצומה של קתדרלת סנטה מריה דל פיורה. בנוסף, הוא אבי חידושים טכניים רבים בתחום האדריכלות וממציא הפרספקטיבה המתמטית ויישומה באמנות הציור.
ביוגרפיה

האיטלקים בני תקופת הרנסאנס חיו בתודעה כי ארצם הייתה בעבר מרכז העולם התרבותי. במוקד הרנסאנס עמד רעיון ההתחדשות והתחייה של אותו הדר שאפיין את התקופה הקלאסית היוונית-רומית, ופירושה של המילה "רנסאנס" היא תחייה – לידה מחדש. רעיון זה והרצון לממשו היו חזקים במיוחד בעיר הסוחרים פירנצה, אשר בה קמה קבוצת אמנים שפעלה למען יצירת אמנות חדשה בהשראת אותה הקלאסיקה המפוארת ושאחד ממנהיגיה היה ברונלסקי עצמו.
פיליפו נולד בפירנצה לברונלסקו דה ליפו לאפי (ser brunellesco di lippo lapi) והחל את דרכו כצורף ופסל. כישרונו באומנויות בלט כל כך עד כי אביו רשם אותו להתמחות בגילדת המשי המכובדת אשר עסקה גם בצורפות. בשנת 1404 התקבל ברונלסקי כאמן מומחה בתחום הצורפות. הוא עבד כצייר וכפסל, וכבר בשנת 1419 יצר את אחד ממבני הרנסאנס המרשימים: אוספדלה דלי אינוצ'נטי.
בשנת 1401 הוכרזה תחרות ליצירת דלתות הבפטיסטריום של פירנצה, וברונלסקי כמתחרה הגיע לקו ההכרעה אך הפסיד לבסוף ללורנצו גיברטי (Lorenzo Ghiberti 1455-1378). על פי הביוגרפיה של ברונלסקי שנכתבה על ידי אנטוניו מאנטי (antonio manetti), נסע ברונלסקי לאחר ההפסד בתחרות לרומא כדי לחקור את המבנים העתיקים והמשיך את לימודיו בטוסקנה. בשנת 1420 מונה ברונלסקי כאחראי לבניית כיפת הקתדרלה סנטה מריה דל פיורה, כשהבנייה נמשכה משנה זו ועד לשנת 1436. בעקבות עמידתו בראש הפרויקט לשיפוץ הקתדרלה, מונה ברונלסקי לתפקיד אדריכל העיר, ובשנת 1434 נכלא משום שלא שילם את המיסים לגילדת אומני האבן והעץ. אי התשלום פורש כהפגנת עצמאות מצדו של ברונלסקי, והגילדות, כבעלות סמכות שיפוטית, החליטו להענישו. אלא שמעמדו הציבורי של ברונלסקי זיכה אותו בתמיכתה של עיריית פירנצה שצידדה בו ודאגה לשחררו על ידי הפעלת לחץ על הקונסול של הגילדה.
ברונלסקי נפטר ב-15 באפריל בשנת 1446. לאחר מותו גברה עוד יותר ההערכה הציבורית אליו, וראשי העירייה מימנו ציון שיש לזכרו שעליו נכתב: "פיליפו האדריכל" שהוצב על קברו. ברונלסקי הוא הראשון בקרב מעמד האמנים שזוכה לכך שיכתבו את תולדות חייו על ידי בן דורו, לורנצו גיברטי. זהו כבוד שעד כה זכו לו בני מלוכה וקדושים בלבד. לורנצו די מדיצ'י עצמו מבקש מראשי העיר ספולטו, היכן שנפטר ברונלסקי, להביא את גופת האדריכל לעירו כדי שיערוך לו הלוויה גדולה ומפוארת, אך ראשי העיר מסרבים ומעוניינים לשמור את נוכחות האדריכל הדגול בעירם.
תחרות דלתות בית הטבילה

הזמנת דלתות בית הטבילה בבית הטבילה של פירנצה, נעשתה על ידי גילדת הסוחרים, כפטרונית של בית הטבילה מאז המאה ה-12. התחרות הוכרזה בשנת 1401 והגילדה סיפקה הוראות מדויקות לפרטי המודלים המוצעים, למשל, התמקדות בסצנות מרכזיות מסיפורי התנ"ך. האמנים המשתתפים היו צריכים להגיש תבליט אחד כדוגמה לתחרות, שיעסוק בעקדת יצחק. בתחרות השתתפו בסופו של דבר 7 אמנים. בחירת האמן לקחה כשנתיים, כשבסופו של דבר רק תבליטם של ברונלסקי וגיברטי הגיעו לסף ההכרעה של השופטים. התבליט שהגיש ברונלסקי לתחרות מתואר כמלא הבעה ורגש, כשהאמן מתמקד ביצירת פן רגשי וסוחף בסצנת עקידת יצחק המתוארת, על ידי שימוש באמצעים דרמטיים. לבסוף נבחר גיברטי לביצוע העבודה.