stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרפנזין
שימושים רפואיים

במינונים נמוכים משמשת התרופה לטיפול בדיכאון מז'ורי. קיימות תרופות המשלבות פרפנזין ואמיטריפטילין במינונים שונים. ישנם מחקרים המצביעים כי שימוש של פרפנזין יחד עם פלואוקסטין מביא לתוצאות טובות במטופלים הסובלים מדיכאון פסיכוטי. לפרפנזין השפעה מרגיעה ונוגדת חרדה, מה שהופך אותה ליעילה גם עבור חולים פסיכוטיים נסערים כמו גם עבור חולים הסובלים מקטטוניה מסכנת-חיים. 
במינונים גבוהים יותר, התרופה משמשת לטיפול בפסיכוזה. היא יעילה בטיפול בתסמינים ה"חיוביים" של מחלת הסכיזופרניה, טובה לטיפול בהפרעה טורדנית כפייתית וגם בטיפול בהזיות ודלוזיות. עם זאת, היעילות של התרופה בטיפול בתסמינים ה"שליליים" של המחלה אינה ברורה.
תופעות לוואי

כתרופה אנטי-פסיכוטית ממשפחת הפנותיאזינים, פרפנזין חולקת באופן כללי את כל תופעות הלוואי של כלורפרומאזין. סקירה של קוקרן משנת 2015 מצאה כי "אין הבדלים משמעותיים מבחינת תופעות לוואי בין פרפנזין לתרופות אנטי-פסיכוטיות אחרות". פרפנזין גורמת לתופעות אקסטרא-פירמידליות בשיעור דומה לתרופות אנטי-פסיכוטיות בעלות פוטנטניות בינונית.
הערות שוליים

↑  Rees L (באוגוסט 1960). "Chlorpromazine and allied phenothiazine derivatives". British Medical Journal. 2 (5197): 522–5. doi:10.1136/bmj.2.5197.522. PMC 2097091. PMID 14436902. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Hartung, B; Sampson, S; Leucht, S (2015). "Perphenazine for schizophrenia". Cochrane Database of Systematic Reviews. 3: CD003443.pub3. doi:10.1002/14651858.CD003443.pub3.
פרנץ סקיי

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1858 אלאפ, הונגריה 
 פטירה:  11 באפריל 1936 (בגיל 78) אופטיה, קרואטיה 
 שם לידה:  Schlesinger Ferenc 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
פרנץ סֵקֶיי, (במקור שלזינגר עד 1882 בהונגרית: Székely Ferenc; אלאפ, 9 בינואר 1858 – אופטיה, 11 באפריל 1936) היה בנקאי יהודי-הונגרי, מומחה לכלכלה, בעל תואר "יועץ חצר מלכותי", מנהיג הקהילה היהודית של פשט.
קורות חיים

פרנץ שלזינגר נולד במשפחה יהודית בכפר קטן בטרנסדנוביה כבנם של שמעון שלזינגר ושל פפי קליין. הוא למד באקדמיה למסחר בסקשפהרוואר. בשנת 1882 התמחה ב"בנק הארצי ההונגרי" ואחר כך עבד בסניף טריאסטה של "מוסד האשראי האוסטרי". בשנת 1890 מונה לראש מחלקת התכתובת של "הבנק המסחרי ההונגרי של פשט". משנת 1892 ועד מותו הוא היה המנכ"ל ובהמשך הנשיא של קופת החיסכון מרכז העיר (Belvárosi Takarékpénztár Rt). הוא היה סגן נשיא הבנק האנגלי-הונגרי ושל חברת פשטי לויד ויו"ר חברת המניות המשותפת לספרות של האחים רוואי. בשנת 1910 הוא קיבל את תואר "יועץ חצר מלכותי" ואחר כך קיבל את "הצלב האמצעי של מסדר פרנץ יוזף". מחקריו פורסמו ב-National Economic Review. הוא היה חבר מערכת של השבועון ההיתולי בורשסם ינקו, בו הוא זה שיצר כמה דמויות פופולריות, כולל אנדראש מיהאסנה (פירוש בהונגרית בתרגום חופשי אנדראש "מה הוא שווה") ושל "שאלאמון זייפנשטיינר". הוא גם לקח חלק פעיל בחיי הקהילה היהודית. בשנת 1909 יזם את הקמתה של אגודת החסות הלאומית היהודית אותה ניהל מראשיתה. בסוף שנות העשרה של המאה העשרים הוא החזיק בנשיאות הקהילה היהודית של פשט, ונותר חבר הנהלה וחבר כבוד בגוף המייצג שלה עד סוף ימיו. משנת 1915 היה חבר הנהלה בבית המדרש לרבנים בבודפשט, משנת 1927 היה נשיאו מן הקמתו והגזבר של האגודה הספרותית היהודית-הונגרית. לפני מלחמת העולם הראשונה הקים תנועה שמטרתה הייתה לאחד את יהדות הונגריה.
הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.
עבודותיו העיקריות

על הרפורמה במוסדות פיננסיים כפריים (בודפשט, 1889)
הסדרת המטבע שלנו (בודפשט, 1892)
לקריאה נוספת

פרנץ סקיי בנתוני המוזיאון הספרותי פטפי
לקסיקון ביוגרפי הונגרי.
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. פרנץ סקיי
פרנץ סקיי (1928) "סקירה יהודית-הונגרית"
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 16733/1882. Forrás: Névváltoztatási kimutatások 1882. év 14. oldal 14. sor
↑  "Születési bejegyzése a cecei izraelita hitközség születési akv. 136/1858. folyószáma alatt".
↑  "Székely Ferenc meghalt". Az Újság. 1936-04-10. p. 19.
↑  "Gyászjelentése (1936)".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506585805171  VIAF: 308283994   WorldCat (עם VIAF): 308283994
פרץ אופוצ'ינסקי

| --- | --- |

אופוצ'ינסקי בצעירותו בלודז'
 לידה:  15 באוקטובר 1892 לוטומיירסק, לודז', פולין 
 פטירה:  1943 (בגיל 50 בערך) ה'תש"ג גטו ורשה, גנרלגוברנמן
 מדינה:  פולין 
 שפות היצירה:  פולנית, יידיש, עברית 
 
פרץ אופוצ'ינסקי (בפולנית: Perec Opoczyński; כ"ד בתשרי ה'תרנ"ג, 15 באוקטובר 1892 - טבת או שבט ה'תש"ג, ינואר 1943) היה סופר, משורר ומתרגם יידי. פעיל ציוני במפלגת פועלי ציון ועורך בטאון התנועה "דאס ווארט". נספה בשואת יהודי אירופה.
ביוגרפיה

נולד למשפחת חסידי גור בלוטומיירסק שליד לודז'. בילדותו התייתם ונאלץ לפרנס את עצמו, במקביל ללימודיו בישיבה.
בגיל 12 החל לכתוב שירה עברית. במלחמת העולם הראשונה גויס לצבא הרוסי ולאחר שחרורו עסק בהוראת עברית והחל לכתוב בעיתונות היהודית העברית והיידית בפולין. הוא מצא עבודה כסנדלר בלודז' ובשעות הפנאי כתב לעיתונות. מלבד שירים פרסם סיפורים מחיי החסידים, בעיקר ב"הצפירה", "היום" ו"בדרך". כן תרגם את "שכול וכשלון" של י. ח. ברנר ליידיש.
הוא גילה עניין פוליטי, נעשה פעיל במפלגת פועלי ציון וגם ערך את עיתון התנועה 'דאס ווארט'.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נכלא בגטו ורשה. הוא פעל במחתרת של פועלי ציון וגם עבר בארכיון רינגלבלום.
נספה בגטו בתאריך לא ידוע.
כתיבתו וכתביו

בין הפסבדונימים שבהם חתם על פרסומיו: משה מחוייב, פרץ אופוטשנר, ופרץ חסידא.
טיוטת האגדה האחרונה שכתב (בקיץ 1942) 'דין תורה' מוקלדת במכונת כתיבה, הוקדשה לעסקן מנחם כהן שאותו הוא כינה 'מגנם של היתומים השכולים והנדחים', היא מצויה בבית לוחמי הגטאות.
רשימות פרץ אופוצ'ינסקי ששרדו מגטו ורשה, ובהן: ילדים בחוצות, נושא המכתבים היהודי: פרקי יומן, וההברחה בגיטו ורשה. ראו אור במהדורה מוערת מאת צבי שנר בהוצאת הקיבוץ המאוחד. הספר ראה אור בשפות שונות ובבמות מגוונות, ומהדורה אנגלית שלו יחד עם זכרונותיו של יוסף זליקוביץ' זכתה לתואר ספר השנה העולמי לשנת 2015–2016 בקטגוריה היסטוריה/ביוגרפיה.
רשימותיו

רשימותיו של אופוצ'ינסקי, כולל זכרונותיו מהגטו נדפסו בכמה ספרים וזכו לתרגומים לשפות אחדות:
געזאמלטע שריפטן פון פרץ אפאטשינסקי, מיט א ביאגראפיע פון רינה אפער-אפאטשינסקי, ניו יורק: 1951
רעפארטאזשן פון ווארשעווער געטא: פרץ אפאטשינסקי, ורשה: יידיש בוך, 1954
רשימות, ערך והוסיף הערות: צבי שנר; תרגם מיידיש והביא לדפוס: אברהם יבין, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1970.
לקריאה נוספת

פרץ אופוצ'ינסקי, בתוך: ידיעות גנזים, 81 (ניסן תשל"ג), שנה 10 כרך ה: סופרים עברים שנספו בשואה, עמ' 314–318
פרץ אפאטשינסקי (1895-1943), דף שער בספרייה הלאומית
דברי אזכרה, בתוך: מלך ניישטט (נוי), חורבן ומרד של יהודי ורשה, תל אביב, תש"ז, עמ' 247–248
הערות שוליים

↑  כך לפי ידיעות גנזים שבפרק 'לקריאה נוספת', כנראה צ"ל: דאס נייע ווארט.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298697505171  PLWABN: 9810580697205606  BnF: cb11228846h (data)  The CINII id DB00028346 is not valid.  GND: 103513655  ISNI: 0000 0001 1777 0384  LCCN: n2009042030  NTA: 204001986  RERO: 02-A023677641  SUDOC: 251559483  VIAF: 98513298   WorldCat (עם VIAF): 98513298
פרנץ סצ'י (סופר)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 במאי 1905 Dobrica, סרביה 
 פטירה:  7 בינואר 1945 (בגיל 39) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 
פרנץ סצ'י (במקור שטרן, בהונגרית: Szécsi Ferenc; דובריצה, 5 מאי , 1905 – בודפשט, 7 בינואר 1945), סופר, בלשן, היסטוריון תרבות יהודי-הונגרי, אביו של זמר המוזיקה הקלה פאל סצ'י.
ביוגרפיה

פרנץ סצ'י נולד במשפחה יהודית כבנם של שאנדור סצ'י (במקור שלמה שטרן) ושל יוזפין קֶנטנֶר. ב-30 בספטמבר 1937 נשא לאישה את קלרה סֶמֶרֶה בבודפשט (26 בינואר 1916 - 28 במאי 2004) בתם של גזה סמרה (במקור אביו שלמה שטרן ואמו מלווינה פליישמן) ושל אנטוניה אוגוסטה קולמן. ילדיהם היו מריה (1938), קטלין (17 בפברואר 1941 – 30 בדצמבר 2012), פאל (1944–1974) זמר מוזיקה קלה.
מותו של פרנץ סצ'י נגרם כתוצאה מפגיעת מוקש, על פי הרישום בתעודת הפטירה, אך בתו טענה שהוא נרצח כנראה בידי אנשי מפלגת צלב החץ בימים האחרונים לפני שחרור בודפשט.
פרנץ סצ'י עסק גם בפרשנות ובחידושי השפה ההונגרית, גיליון 10.10.1942 של "יומן סנטש" מספק כמה דוגמאות מחוברתו המכילה אלפיים מילים הונגריות מחודשות. יצירתו בשם "מילון המלים ההונגריות החדשות" מתוארת על ידי העיתון "סקירה הונגרית" (Magyar Szemle) כחוברת קטנה עם רעיונות גרוטסקיים. העיתון מציין עוד כי רק אדם מוסמך צריך לגעת בשפה ההונגרית. הסופר שאנדור מאראי מתח ביקורת על יצירתו בזו הלשון: "קראתי בהסתייגות את החוברת הראשונה של פרנץ סצ'י, את מילון המלים ההונגריות החדשות. זו דוגמה טובה לכך עד כמה אדם בעל כוונה טובה יכול לפגוע בשפה ההונגרית, מתוך החלטה שנקבעה מראש. במקום מאות מילים ממוצא לועזי, העבודה מציעה מקבילה הונגרית שהמחבר ייצר בעצמו." פעילותו המתחדשת של סיצ'י בשפה הוצגה על ידי כמה עיתונים בני זמנו (בגיליון נפסבה מ-7 בנובמבר 1941 פורסם מאמר שנכתב באמצעות מילותיו החדשות של סיצ'י). המלחין היהודי-הונגרי שאנדור ימניץ הצביע על חוסר הדיוק בפרשנותו של סצ'י למונחים מוזיקליים.
עבודותיו

מילון מילים הונגריות חדשות, 1926;
מילון מילים זרות, 1936;
ציטוטים המשמשים בספרות, בעיתונות ובשפה. אוסף ציטוטים בהונגרית, בלטינית, ביוונית, בגרמנית, בצרפתית, באיטלקית, באנגלית וכו'. אוסף אמרות ספרותיות והיסטוריות עם הסברים על מוצאן ושימושן. 1937
מה שנשאר מחוץ להיסטוריה, 1940;
לקסיקון של השכלה כללית, 1941
2000 שאלות ותשובות
חוסר ההונגריות של השפה הרשמית והנפוצה שלנו, 1942;
ספר המגן על השפה ההונגרית, 1943.
לקריאה נוספת

מחברי המחוזות של יאס-נאג'קון-סולנוק בלקסיקון הספרותי ההונגרי החדש (המקור של הלקסיקון הספרותי ההונגרי החדש מערבב את הנתונים שלו עם אלה של המשורר פרנץ סיצ'י)
פאולינה אווה: בלדת מוזיקה. בודפשט, 1986.
szecsipal.mindenkilapja.hu
הערות שוליים

↑  Halálesete bejegyezve a Bp. XII. ker. állami halotti akv. 1618/1945. folyószáma alatt.
↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. XI. ker. állami házassági akv. 469/1937. folyószáma alatt.
↑  Magyar Szemle 42. kötet (1942. 1-6. sz.) 224. old.
↑  Pesti Hírlap, 1942. október 8. / 227. szám, 5. old.
↑  A Szécsi-féle szótár új zenei műszavaihoz. Népszava, 1942. október 11. / 230. szám, 9. old.
1 2 3  "Keretes hirdetés". Budapesti Hírlap. 64 (45): 96. 1941-11-09.
↑  "Könyvnap 1938. június 9-10-11". Budapesti Hírlap. 58 (126): 13. 1938-06-05.
↑  "A Magyar Mérnök- és Építész Egylet könyvtárának új szerzeményei". A Magyar Mérnök- és Építész Egylet Közlönye. 77 (1): 24. 1943-01-10.
המילון הגדול של מילים זרות (1936) של פרנץ סיצ'י
צ'צ'נית

| --- | --- |
 מדינות:  רפובליקת צ'צ'ניה שברוסיה
 אזורים:  הקווקז
 דוברים:  1,400,000
 שפת אם:  944,600
 כתב:  אלפבית קרילי, אלפבית גאורגי, אלפבית ערבי
 משפחה:  קווקזית צפון-מרכזית צ'צ'נית
 לאום:  צ'צ'ניה צ'צ'ניה
 מוסד:  אין
 קוד שפה:  ce 
 קוד ISO 639-1:  ce 
 קוד ISO 639-2:  che 
 קוד ISO 639-3:  che 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
צ'צ'נית (Нохчийн) היא השפה המדוברת במחוז צ'צ'ניה שברוסיה. היא שייכת למשפחת השפות הקווקזיות ותחת הגדרה זו למשפחת השפות הקווקזיות הצפון-מרכזיות. השפה מדוברת על ידי כ-1,200,000 איש, אך רק כ-944,600 איש דוברים אותה כשפת אם. השפה מדוברת בעיקר בצ'צ'ניה, אם כי יש הדוברים אותה הגרים בארצות המזרח התיכון שאליהן העבירו אנשי האימפריה העות'מאנית חלק מאנשי אזור הקווקז.
פרטוריה

פּרֶטוֹריה (באנגלית: Pretoria) היא עיר בירתה הראשית של דרום אפריקה, מושב הנשיא והממשלה. העיר חולקת את תואר עיר הבירה עם שתי ערים נוספות במדינה: קייפטאון – הבירה התחיקתית (מושב הפרלמנט), ובלומפונטיין – הבירה המשפטית (מושב בית המשפט העליון). פרטוריה היא הבירה הביצועית (האדמיניסטרטיבית), ובה יושבות זרועות הממשלה השונות והשגרירויות הזרות, ולכן מקובל, לרוב, להתייחס אליה כבירתה הרשמית של המדינה.
פרטוריה יושבת בעמק מוקף הרים בפרובינציית חאוטנג, כ-50 ק"מ מצפון ליוהנסבורג. אוכלוסיית העיר 1.3 מיליון תושבים, ובשטחה המטרופוליני כ-2 מיליון תושבים.
העיר נוסדה בשנת 1855 על ידי מרטינוס פרטוריוס, מחלוצי המתיישבים הבורים בדרום אפריקה, אשר קרא לה על שם אביו, אנדריאס פרטוריוס – גיבור לאומי בורי. היא שימשה אז כבירת "הרפובליקה הדרום אפריקנית" – מדינה בורית מצומצמת שהוקמה אז בשטחי הרפובליקה הדרום-אפריקאית. בתום מלחמת הבורים השנייה (1902) נכבשו שטחי הבורים על ידי האימפריה הבריטית, וכמה שנים מאוחר יותר (1910) קיבלו 4 הפרובינציות של דרום אפריקה עצמאות תחת השם "איחוד דרום אפריקה" עם פרטוריה כבירה אדמיניסטרטיבית לכל הפרובינציות. תפקיד זה היא ממשיכה למלא עד היום.
פרטוריה ידועה גם כעיר הג'קרנדות, הידועים בשם העברי "סיגלון חד עלים". רחובותיה ושדרותיה של פרטוריה מעוטרים בעצי הג'קרנדה, הצובעים את כבישיה בצבעי סגול-כחול פסטליים.
בשנת 2005 הוחלט על שינוי שמו של מטרופולין פרטוריה ל"צוואנה", מילה שמשמעותה "כולנו שווים", כצעד של התרחקות ממשטר האפרטהייד. למרות השינוי, שאושר על ידי מועצת העיר בחודש מרץ אותה שנה, ממשיך הרובע המרכזי בעיר לשאת את השם הישן, כאשר המילה "צוואנה" מתייחסת לאזור המיושב המקיף רובע זה.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פני העיר > גבעות פרטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פני העיר > מרכז פרטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פני העיר > פאתי העיר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תחבורה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
גאוגרפיה ואקלים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
דמוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מספר התושבים בעיר נע בין 700,000 (בעיר עצמה) ל-2.95 מיליון (בפרוורים). השפות העיקריות המדוברות בפרטוריה הן ספדי, ססוטו, סטוואנה, שיטסונגה, איזיולו, אפריקאנס ואנגלית. בעיר פרטוריה יש את האוכלוסייה הלבנה הגדולה ביותר באפריקה שמדרום לסהרה.
מאז סוף האפרטהייד, בפרטוריה עצמה יש רוב לבן, עם מעמד ביניים שחור שהולך וגדל. עם זאת, בפרוורים של העיר יש רוב דומיננטי של שחורים. הקבוצה האתנית הלבנה הגדולה ביותר הם האפריקנרים והקבוצה האתנית השחורה הגדולה ביותר הם הסות'ים הצפוניים.
חינוך

פרטוריה היא אחד ממרכזי ההשכלה הגבוהה החשובים בדרום אפריקה ונמצאים בה מספר מוסדות להשכלה גבוהה, בהם אוניברסיטת דרום אפריקה, האוניברסיטה הכי גדולה ביבשת כולה, אוניברסיטת פרטוריה ואוניברסיטת צוואנה לטכנולוגיה.
בעיר ממוקמים מספר מוזיאונים של רשת מוזיאוני דיטסונג.
ערים תאומות

ערים תאומות של פרטוריה:
ירדן עמאן, ירדן
אזרבייג'ן באקו, אזרבייג'ן
ישראל בית לחם, ישראל
רומניה בוקרשט, רומניה
הולנד דלפט, הולנד
אינדונזיה ג'קרטה, אינדונזיה
אוקראינה קייב, אוקראינה
טאיוואן טאיפיי, טאיוואן
איראן טהראן, איראן
ארצות הברית וושינגטון די. סי., ארצות הברית
אישים ידועים

סטפנוס סקומן (1810–1890), נשיא הרפובליקה הדרום-אפריקאית ה-2, התגורר בעיר
מרטינוס פרטוריוס (1819–1901), נשיא הרפובליקה הדרום-אפריקאית ה-1 ונשיא מדינת אורנג' החופשית ה-3, התגורר בעיר
פול קרוגר (1825–1904), נשיא הרפובליקה הדרום-אפריקאית ה-5, התגורר בעיר
פיט ג'וברט (1834–1900), מדינאי ומצביא של הרפובליקה הדרום-אפריקאית, התגורר בעיר
אנטון ואן וואוו (1862–1945), פסל יליד הולנד, התגורר בעיר
סטיבן מלוויל (1904–1977), המפקד הכללי של צבא דרום אפריקה, התגורר בעיר
אסקיה מפאהללה (1919–2008), פילוסוף וסופר, נולד בעיר
סמי מרקס (1843–1920), בעל הון ותעשיין יהודי יליד ליטא, התגורר בעיר
אז'ן מארה (1871–1936), משפטן, חוקר טבע, משורר וסופר, נולד בעיר
גליניס ג'ונס (נולדה ב-1923), שחקנית, זמרת, רקדנית ופסנתרנית, נולדה בעיר
נייג'ל גרין (1924–1972), שחקן אופי, נולד בעיר
מאגנוס מאלאן (1930–2011), שר ההגנה של דרום אפריקה בשנות ה-80, נולד בעיר
דניאל בקר (1932–2009), מתאגרף אולימפי, התגורר בעיר
אוסטין סטיבנס (נולד ב-1950), הרפטולוג, חוקר חיית בר וצלם טבע, נולד בעיר
ארנולד ווסלו (נולד ב-1962), שחקן קולנוע, נולד בעיר
סטיב הופמייר (נולד ב-1964), זמר, פזמונאי, שחקן ומנחה טלוויזיה, נולד בעיר
וסי מאהלאסלה (נולד ב-1965), זמר ומשורר בן סותו, נולד בעיר
אילון מאסק (נולד ב-1971), יזם, מהנדס ופילנתרופ, מייסד PayPal, טסלה מוטורס ו-SpaceX, נולד בעיר
וורן גולדשטיין (נולד ב-1971), הרב הראשי של דרום אפריקה מאז 2005, נולד בעיר
אוסקר פיסטוריוס (נולד ב-1986), אצן ואלוף פאראלימפי, "האיש המהיר ביותר ללא רגליים", נולד בעיר
ראו גם

מטרופולין צוואנה
חאוטנג
הערות שוליים

1 2  "Main Place Pretoria". Census 2011
↑  רונן בודוני, דרום אפריקה: פרטוריה תהפוך ל"טשוואנה", באתר ynet, 9 במרץ 2005
↑  "Sister cities of Pretoria", Sister Cities of the World
| בירות מדינות אפריקה |
| --- | --- | --- |
| מדינות ריבוניות | אוגנדה: קמפלה • אלג'יריה: אלג'יר • אנגולה: לואנדה • אסוואטיני: מבבנה, לובמבה • אריתריאה: אסמרה • אתיופיה: אדיס אבבה • בורונדי: גיטגה • בורקינה פאסו: ואגאדוגו • בוטסואנה: גאבורון • בנין: פורטו נובו • גבון: ליברוויל • גאנה: אקרה • ג'יבוטי: ג'יבוטי • גינאה: קונאקרי • גינאה ביסאו: ביסאו • גינאה המשוונית: מלאבו • גמביה: בנג'ול • דרום אפריקה: קייפטאון, פרטוריה, בלומפונטיין  • דרום סודאן: ג'ובה • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: קינשאסה • הרפובליקה המרכז אפריקאית: בנגי • הרפובליקה של קונגו: ברזוויל • זימבבואה: הארארה • זמביה: לוסקה • חוף השנהב: יאמוסוקרו, אביג'אן • טוגו: לומה • טנזניה: דודומה, דאר א-סלאם • כף ורדה: פראיה • לוב: טריפולי • ליבריה: מונרוביה • לסוטו: מסרו • מאוריטניה: נואקשוט • מאוריציוס: פור לואי • מאלי: במקו • מדגסקר: אנטננריבו • מוזמביק: מפוטו • מלאווי: לילונגווה • מצרים: קהיר • מרוקו: רבאט • ניז'ר: ניאמיי • ניגריה: אבוג'ה • נמיביה: וינדהוק • סאו טומה ופרינסיפה: סאו טומה • סודאן: ח'רטום • סומליה: מוגדישו • סיישל: ויקטוריה • סיירה לאון: פריטאון • סנגל: דקר • צ'אד: נג'מנה • קומורו: מורוני • קמרון: יאונדה • קניה: ניירובי • רואנדה: קיגאלי • תוניסיה: תוניס |  |
| שטחי חסות | הטריטוריה הבריטית באוקיינוס ההודי: דייגו גרסיה • מיוט: מאמודזו • סהרה המערבית: לעיון • סנט הלנה: ג'יימסטאון • ראוניון: סן-דני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554953105171  BNE: XX6016884  GND: 4116098-8  LCCN: n79023000  LNB: 000286639  MusicBrainz: 6c0adac7-8e77-4104-9eaa-ff6359a9ee6b  NARA: 10044565  NKC: ge307213  NLG: 276469  VIAF: 159075364   WorldCat (עם VIAF): 159075364 
פול קרוגר
אילון מאסק
פסגת סנטינל (אלברטה)

ערך זה עוסק בהר בהרי הרוקי הקנדיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  2,373 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  אלברטה, קנדהקנדה
 רכס הרים:  רכס ליווינגסטון 
 קואורדינטות:  50°15′20″N 114°28′52″W﻿ / ﻿50.2556°N 114.481°W﻿ / 50.2556; -114.481
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי פסגת סנטינל(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי פסגת סנטינל(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתפסגת סנטינל(למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתפסגת סנטינל
 
פסגת סנטינל (באנגלית: Sentinel Peak), המכונה גם הר סנטינל (באנגלית: Sentinel Mountain) היא הר ברכס ליווינגסטון באזור קאנאנאסקיס, בהרי הרוקי הקנדיים בפרובינציית אלברטה שבקנדה.
גובהה של הפסגה 2,373 מטרים מעל פני הים.
הפסגה מתנשאת לגובה של 255 מטרים מעל סביבתה.
הפסגה ממוקמת בסמוך מצפון-מזרח למעבר סנטינל (Sentinel Pass).
מוצאו של נחל פקיסקו (Pekisko Creek) במורדות ההר.
היסטוריה > מקור השם

שמה של פסגת סנטינל ניתן לה בשנת 1884 על ידי ג'ורג' מרסר דוסון (George M. Dawson).
עם זאת, במפה של דוסון משנת 1886 הוא קורא לפסגת סנטינל "הר סנטינל".
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
פשבישבסקי (אי)

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס הדרומי 
 קואורדינטות:  76°58′00″S 148°45′00″W﻿ / ﻿76.9667°S 148.75°W﻿ / -76.9667; -148.75
 אורך:  22 קילומטר
 נתונים מדיניים
 אוכלוסייה:  0
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפשבישבסקי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפשבישבסקי
 
האי פשבישבסקי (באנגלית: Przybyszewski Island) הוא אי מכוסה קרח, הממוקם בארכיפלג מרשל, למול חופי ארץ מרי בירד, שבאנטארקטיקה.
האי ממוקם 5.6 קילומטרים ממזרח לאי קרוננווט, במערב מדף הקרח סולזברגר.
אורכו של האי 22 קילומטרים.
שיא גובהו של האי 221 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי האי

האי התגלה ומופה מהאוויר בטיסת מסוק שיצאה ב-26 בינואר 1962 מאוניית צי ארצות הברית גליישר (USS Glacier), אשר חקרה את אזור חוף זה בפיקודו של קפטן אדווין א. מקדונלד (Edwin A. McDonald).
הטייס שגילה את האי היה לוטננט ו. א. פשבישבסקי (V. A. Przybyszewski), מחיל המילואים של צי ארצות הברית. האי מופה בהתבסס על טיסה זו.
היסטוריה > מקור השם

שמו של האי ניתן לו על ידי קפטן אדווין א. מקדונלד.
האי נקרא על שמו של לוטננט ו. א. פשבישבסקי, טייס המסוק, שגילה את האי.
ישנן מפות בהן השם נכתב בטעות בכתיב "Prezbecheski Island" במקום הצורה הנכונה - "Przybyszewski Island".
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע גאוגרפי
| איים בארכיפלג מרשל |
| --- | --- | --- |
| איים | אור • בנטון • גריינדר • האנה • האצ'ינסון • וולמר • מאדן • פשבישבסקי • קרוננווט • קרמר • ת'ואוד |  |
פנקיסטיסקופ

פנקיסטיסקופ של דמויות רוקדות שיצר אדוארד מויברידג' בשנת 1893
אנימציה של הדמויות, המדמה צפייה דרך מכשיר הפנקיסטיסקופ
אנימציה המראה את גלגל הפנקיסטוסקופ מסתובב
פֶנָקִיסְטִיסְקוֹפּ (Phenakistiscope), "מראֶה מטעה" בתרגום מילולי, הוא מכשיר אופטי ליצירת אשליה של תנועה, שפותח בראשית שנות השלושים של המאה ה-19 על ידי המדען הבלגי ז'וזף פלטו (Joseph Plateau).
בגרסתו הפשוטה ביותר, המכשיר בנוי מדיסקית אחת המחולקת לשמונה או שישה-עשר מקטעים, כשבכל מקטע פעור חריץ צר ולצידו דמות המצויה בתנוחה אחת מתוך רצף של תנועה (למשל, דמות קופצת בחבל, בועטת בכדור וכיוצא בזה). הצד עליו מצוירות הדמויות הופנה כלפי מראָה בעוד הצופה במתקן ניצב ללא ניע מן הצד השני של הדיסקית, כשעינו צמודה לאחד החריצים. כאשר הדיסקית מסתובבת במהירות, בכל פעם שמפתח החריץ חולף בסמוך לעין הצופה, ניתן לראות להרף-עין את אחת הדמויות המצוירות מצדה השני של הדיסקית (משום שהשתקפו במראה). הרושם שמתקבל על הרשתית הוא של דמות יחידה בתנועה.
פלטו, שחקר את התמדת רישומי האור על רשתית העין, הבין שהדימוי שנחשף לרגע מותיר את רושמו על הרשתית גם אחרי שנעלם: "אם מספר אובייקטים הנבדלים באופן רציף בצורתם ובתנוחתם מוצגים לעין בזה אחר זה במקטעים מהירים וסמוכים, הרשמים שהם מפיקים על הרשתית יתערבבו יחדיו כך שניתן יהיה להאמין שאובייקט יחיד משנה את צורתו ואת תנוחתו."
מארה ומייברידג'

המדען וחוקר התנועה אטיין ז'ול מארה היה אחד הראשונים להבין את חשיבותו של המתקן לחקר התנועה:
כולם מכירים את המכשיר האופטי הגאוני שהמציא פלטו, הקרוי "פנקיסטיסקופ". מכשיר זה, המכונה גם "זואוטרופ" (Zootrope), מציג לעין סדרה של דימויים עוקבים של אנשים או חיות המתוארים במגוון תנוחות. כאשר תנוחות אלו מתואמות כך שהן מעלות לפני העין את כל שלבי התנועה, האשליה מושלמת; נדמה לנו שאנו רואים אנשים חיים זזים בכיוונים שונים. מכשיר זה, המשמש על-פי רוב לשעשוע ילדים, מראה לעתים קרובות דמויות גרוטסקיות הנעות באופנים מגוחכים. אך התחוור לנו, שעל ידי תיאור מוקפד של דמויות על מנגנון זה, וייצוג נאמן של התנוחות העוקבות של הגוף במהלך צעידתו, ריצתו וכדומה, נוכל לשעתק את מראה סוגי התנועה השונים של האדם
הצלם האנגלו-אמריקאי אדוארד מויברידג' והמיליונר לילנד סטנפורד, במסגרת ניסוייהם בצילום תנועה, הבינו ש"תיאור מוקפד" ו"ייצוג נאמן" יכולה לספק המצלמה. הם החליפו את איורי הפנקיסטיסקופ בתצלומים, שנתפסו כאמינים ומדויקים יותר, ובעלי זיקה הדוקה יותר ל"אמת" ריאליסטית כלשהי, ובנו על סמך התצלומים תאוריית תנועה. מארי הסתייג מההיבט האשלייתי שיוצרים תצלומיו של מייברידג', אך המשיך להיעזר בצילום ובמכשיר הפנקיסטיסקופ במחקרי התנועה שלו.
ראו גם

אדוארד מויברידג'
אטיין-ז'ול מארה
זואופרקסיסקופ
זואיטרופ
לקריאה נוספת

O. Cook, (1963). Mouvement in Tow Dimensions, London.
D.B. Thomas, (1964). The Origin of the Motiuon Picture, London.
הערות שוליים

↑  Joseph Plateau, Dissertation sur quelques Propriétés des impressions, thesis submitted at Liège, May 1829. As quoted in: Jonathan Crary, Techniques of the Observer, The MIT Press 1995, p. 107-9
↑  מארה, מצוטט אצל: Anita Ventura Mozley, (1979). Muybridge's Complete Human and Animal Locomotion, Vol 1., New York: Dover Publications, Inc. p. xiv
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541281605171  LCCN: sh85100663
פשבורסק

פשבורסק (בפולנית: Przeworsk; ביידיש: פּרשעוואָרסק) היא עיר מחוז קטנה בפרובינציית פודקרפצקיה שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. נמצאת בחבל גליציה ההיסטורי.
תולדות היישוב

פשבורסק נזכרת לראשונה בשנת 1280, ובשנת 1394 הוענקו לה זכויות עיר. בסוף המאה ה-15 השתייכה העיר למנזר במייחוב, ולאחר מכן עברה לבעלות האציל הפולני יאן טרנבוסקי.
בתחילת המאה ה-17 עמדה העיר במצור שהטילו עליה הטטרים, ובהמשך אותה מאה נפגעה ממספר שריפות ומגפות שפקדו אותה. במהלך המאות ה-18 וה-19 התבססה כלכלת העיר על תעשיית אריגה ביתית. בשנת 1895 הוקם בעיר בית חרושת גדול לסוכר. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיר בתחום גליציה האוסטרית.