stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משוואה ממעלה שלישית
הערות שוליים

↑  באנגלית: Depressed cubic equation.
↑  באנגלית: Vieta's substitution.
↑  באנגלית: Tri-quadratic equation.
↑  הוכחה לכך
↑  למידע נוסף בנושא הקשר בין רדיאנים ומעלות, ראו ערך: רדיאן.
↑  נשאף להיפטר מהמכנה, על כן נכפיל את המונה והמכנה של  y_{2} בשבר נוסף, שהן במונה והן במכנה שלו נכתב המספר הצמוד של המכנה של
 y_{2} . למידע נוסף אודות מספרים מרוכבים, הצמודים זה לזה, ראו ערך: מספר מרוכב.
| פולינום |
| --- | --- | --- |
| משוואות פולינומיות לפי מעלה | משוואה ליניארית (1) • משוואה ממעלה שנייה (2) • משוואה ממעלה שלישית (3) • משוואה ממעלה רביעית (4) • משוואה ממעלה חמישית (5) • משוואה ממעלה שישית (6) • משוואה ממעלה שביעית (7) |  |
| פונקציות פולינומיות לפי מעלה | פונקציה ממעלה שלישית |  |
| אישים הקשורים במציאת פתרונות או הוכחת אי פתירות | לודוביקו פרארי • מוחמד אבן מוסא אל-ח'ואריזמי • אברהם בר חייא • שיפיונה דל פרו • ניקולו טרטליה • ג'ירולמו קרדאנו • נילס הנריק אבל • אווריסט גלואה • פאולו רופיני • פליקס קליין • ולדימיר ארנולד |  |
| כללי | היסטוריה של פתרון משוואות פולינומיות • משפט אבל-רופיני • תורת גלואה • הבעיה השלוש-עשרה של הילברט • פתרון באמצעות רדיקלים • רדיקל ברינג • i (מספר) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552898505171  BnF: cb122693768 (data)  LCCN: sh85044516  NKC: ph284008
עמי ג'יימס

| --- | --- |

 לידה:  6 באפריל 1972 (בן 52) שארם א-שייח', לשעבר בשליטת ישראל
 לאום:  יהודי
 תחום יצירה:  קעקועים
 מספר צאצאים:  1 
 www.amijames.com
 
עמי ג'יימס (נולד בישראל ב-6 באפריל 1972) הוא אמן קעקועים ישראלי-אמריקאי.
ביוגרפיה

ג'יימס נולד בעיר שארם א-שייח', דאז תחת שליטת ישראל (כיום במצרים). בגיל 4 אביו, אמריקאי שהתגייר, עזב את הבית. בגיל 6 פונו אימו ואחיו מהעיר בעקבות פינוי סיני. בגיל 12 עבר למיאמי שבארצות הברית, ובגיל 18 חזר לישראל לתקופת שירותו בצה"ל, שם שירת כצלף בסיירת גולני. בגיל 15 החליט להיות אמן קעקועים, אחרי שעשה את הקעקוע הראשון שלו, ולכן בשנת 1992 הפך למתלמד אצל אמן קעקועים. מאוחר יותר הקים מכון קעקועים בשם "קעקועי אהבה-שנאה" במיאמי ביץ', ביחד עם שותף, והקים חברת ביגוד בשם "דה-וויל" ביחד עם מספר אנשים אחרים. בשנת 2006 עיצב סדרת טלפונים סלולריים בשם "RAZR 3" לחברת מוטורולה.
מכון הקעקועים שלו הוא הנושא של תוכנית מציאות אמריקאית בשם "קעקועים בע"מ" בערוץ TLC.
עמי נשוי לג'ורדן ולשניים בת בשם שי-לי.
עין איוב

ערך זה עוסק במעיין באזור הכנרת. אם התכוונתם ל"ביר איוב" מעיין קדום באזור ירושלים, ראו .
| --- | --- |

 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  מחוז הצפון
 אזור:  עין שבע
 קואורדינטות:  32°52′22″N 35°33′08″E﻿ / ﻿32.87273°N 35.55227°E﻿ / 32.87273; 35.55227
 גישה למעיין
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) עין איוב(למפת הגליל העליון רגילה) עין איוב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין איוב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין איוב
 
הבריכה הבנויה מעל המעיין
המפל
עין איוב הוא מעיין בחופה הצפוני של הכנרת בבקעת טבחה ליד הגן הלאומי כפר נחום. שמו של המעיין מקורו במסורות דרוזיים המספרות שהנביא הקדוש איוב נרפא במי המעיין מהשחין שבו הוכה על ידי השטן. למי המעיין מיוחסות סגולות מרפאות. המעיין נמצא בין כביש 87 וגדת הכנרת. עד מלחמת העצמאות נקרא המעיין "מרחץ איוב" או "חמאם אל-איוב".
גאוגרפיה

הגישה למעיין היא דרך מדרגות המגיעות לרחבת המעיין. מעל המעיין בנויה בריכה עתיקה גדולה עגולה בצורת גליל, הבנויה מאבן. גובהה הפנימי של הברכה 6.5 מטר, קוטרה 2.5 מטר ועובי הקירות 1.5 מטר. זו בריכת הרמה עם גרם מדרגות לולייני. בריכות דומות נבנו על ידי הרומאים ששימשו להפעלת טחנות קמח. במאה ה-18 שופצו מבנים אלה, ותיארוך זמן בנייתה של הבריכה אינו ידוע. מליחות המים במעיין 1,000 מ"ג כלור לליטר, חום המים 27 מעלות צלזיוס, וספיקתו 20 מ"ק לשעה.
קידוח "כנרת 7" של תה"ל במקום ליד בריכת המעיין, במסגרת הפעולה להטיית המעיינות שהמליחו את הכנרת פרצו המים בבאר ארטזית עם ספיקה של כ-600 מ"ק לשעה, ולא ניתנים לעצירה. בגלל מליחותם הנמוכה יחסית של המים (800 מ"ג כלור לליטר), החליטה תה"ל לאפשר את זרימת המים לכנרת, בניגוד לשאר המעיינות המלוחים המוזרמים בתעלה מיוחדת העוקפת את הכנרת. הקידוח הביא לפרצה בתחתית הבריכה ולכן מפלס המים בה נמוך. בעבר מילאו המים את הבריכה והם שימשו להשקיית חלקות חקלאיות באזור.
מי הקידוח זורמים באמצעות צינור לכוון הכנרת דרך מצוק סלע גיר מעל הגדה, ונופלים לכנרת במפל בגובה של 4 מטר. מתחת למפל מספר בריכות התחומות באבני בזלת המתחברות לכנרת. מסביב לבריכה סבך של צמחייה.
המפל נקרא - "המפל הנסתר" כאשר  זרימתו יוצאת מבין אבני הבזלת לכנרת, ולמספר בריכות המתחברות אל הכנרת. 
זרימתו של המפל אחידה במשך כל עונות השנה, וטמפרטורת המים שלו קבועה - 24 מעלות. בתקופת הקיץ, כאשר בחוץ מגיעה הטמפרטורה לארבעים מעלות ומי הכנרת מתלהטים לשלושים מעלות, מי המפל נותרים קרירים וצוננים. בעונת החורף, כאשר האוויר ומי הכנרת מתקררים והטמפרטורה שלהם צונחת מתחת לעשרים מעלות, מי המפל מרגישים חמימים למגע.
מעל כביש 87 נמצאת מערה שעל פי המסורת הדרוזית שהה בה איוב בעת בואו לטבול במי המעיין.
שמו של המעיין מעיד על כך שהוא נקשר במסורות שונות לאיוב המקראי. לפי המסורת, איוב הגיע למעיין זה על מנת להירפא מהשחין שבו לקה. בבואו לרחוץ במי המעיין, והתגורר במערה שנראית על צלע ההר מעל למעיין, שנקראת על פי המסורת "מערת איוב".
תצפית על עין איוב מאזור המערה
עופר יעקובי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בינואר 1961 (בן 63) ישראל
 עמדה:  פורוורד
 גובה:  2.00 מטר
 קבוצות כשחקן
 1978–1982   1982–1985   1985–1986    1986–1987   1987–1988   1988–1989   1989–1991:  הפועל גן שמואל   הפועל חולון   הפועל תל אביב   הפועל חולון   בית"ר תל אביב   הפועל גבת   מכבי פתח תקווה
 
עופר יעקובי (נולד ב-12 בינואר 1961) הוא כדורסלן עבר ישראלי אשר שיחק 11 עונות בליגת הכדורסל הבכירה בישראל וכן בנבחרת ישראל.
אף על פי שהחל לשחק כדורסל בגיל מאוחר יחסית, השתלב יעקובי במהרה בקבוצת הפועל גן שמואל, בה שיחק בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80. כמו כן שיחק יעקובי בהפועל חולון, הפועל תל אביב, בית"ר תל אביב והפועל גבת. הוא סיים את הקריירה במכבי פתח תקווה בליגה השנייה. כשחקן נבחרת ישראל השתתף באליפויות אירופה בכדורסל ב-1983 ו-1985 ובאליפות העולם ב-1986.
קריירת משחק

יעקובי גדל בקריית שמונה ובנעוריו עבר ללמוד בפנימייה צבאית בחיפה. הוא החל לעסוק בכדורסל בגיל 16. מאמן נבחרת הנוער באותה תקופה, אריה מליניאק, התרשם מכישוריו, ועודד אותו להתמקד בכדורסל. בהמלצתו של מליניאק, עזב יעקובי את הפנימיה והצטרף להפועל גן שמואל, שם שיחק בשנים 1978–1982. בעונתו הראשונה בקבוצה, מיעט לשחק, אך עם הזמן גילה שיפור ביכולתו, ובעונתו הרביעית בגן שמואל העמיד ממוצע של 15 נקודות למשחק. במקביל שיחק יעקובי בנבחרת הנוער, שם שיתף פעולה, בין השאר, עם דורון ג'מצ'י וארז חזן, והיה שותף לזכייתה של נבחרת הנוער במקום השביעי באליפות אירופה ב-1980, שנערכה ביוגוסלביה.
ב-1982 עבר יעקובי להפועל חולון, שם חזר לשתף פעולה עם מאמנו אריה מליניאק. אוהדי הקבוצה העריכו את סגנון משחקו האגרסיבי והלוחמני והוא התאקלם בקבוצה היטב מבחינה חברתית ומקצועית. בעונתו השלישית בחולון, עונת 1984/5, הודרכה הקבוצה על ידי אייוואן דאנקן ויעקובי קלע כ-18 נקודות בממוצע למשחק. בעונת 1985/6 עבר יעקובי להפועל תל אביב שם העמיד ממוצע של כ-13 נקודות למשחק. עם זאת, הוא לא הצליח להשתלב היטב בקבוצה, בעיקר בשל יחסים עכורים עם המאמן פיני גרשון (שהוחלף במהלך העונה על ידי יעקב אדלר) וארל ויליאמס. יעקובי שב לחולון לעונה נוספת, אז קלע כ-9 נקודות בממוצע למשחק.
בעונת 1987/8 שיחק יעקובי בבית"ר תל אביב וקלע כ-12 נקודות בממוצע למשחק. בעונת 1988/89 שיחק בהפועל גבת, שם חווה את עונתו הטובה ביותר מבחינה סטטיסטית כאשר קלע כ-20 נקודות למשחק, אך גבת נשרה לליגה הארצית בתום העונה. יעקובי עבר למכבי פתח-תקווה בליגה הארצית, שם שיחק שתי עונות עד לפרישתו.
בנבחרת ישראל רשם יעקובי 43 הופעות. הוא היה בסגל הנבחרת באליפות אירופה ב-1983 שנערכה בצרפת; באליפות אירופה בכדורסל ב-1985 שנערכה בגרמניה, קלע כ-8 נקודות בממוצע למשחק; והשתתף גם באליפות העולם ב-1986 שנערכה בספרד וקלע כ-3 נקודות בממוצע למשחק.
חייו האישיים

בשנת 1986 נישא יעקובי לפזית כהן, שנבחרה לנערת החן של ישראל ב-1985. הם התגרשו לאחר 10 שנים מבלי שהביאו ילדים לעולם. לאחר פרישתו מכדורסל ניהל יעקובי בית קפה. בשנים האחרונות מתגורר בלאס וגאס כשהוא עוסק בנדל"ן ובעל עסק פרסום בעיר..
הערות שוליים

1 2 3 4  אבי מורגנשטרן, מי בכלל חשב על כדורסל, מעריב, 4 בספטמבר 1986
↑  ערן סלע, ליעקובי "נגמר מכדורסל". יפרוש בסוף העונה, מעריב, 29 בינואר 1991
↑  דף השחקן בארכיון פיב"א
↑  יעקב בר-און, ‏"אני ההוכחה שהעולם לא שייך רק לצעירים": מלכת היופי ממשיכה לדגמן בגיל 50, באתר מעריב אונליין, 12 ביוני 2017
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1983 (מקום שישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 לאסוף •  2 אלימלך •  3 סילבר •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 יעקובי • 11 בוגין • 12 ויליס • מאמן: קליין  |  1 לאסוף •  2 אלימלך •  3 סילבר •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 יעקובי • 11 בוגין • 12 ויליס • מאמן: קליין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1985 (מקום תשיעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 בינו •  2 דניאל •  3 יעקובי •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 ליפין • 11 חוזז • 12 ויליס • מאמן: שרף  |  1 בינו •  2 דניאל •  3 יעקובי •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 ליפין • 11 חוזז • 12 ויליס • מאמן: שרף  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות העולם בכדורסל 1986 (מקום שביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 לאסוף •  2 דניאל •  3 גורדון •  4 ריכליס •  5 רוזנברג •  6 ברקוביץ' •  7 ליפין •  ‏8‏ ‏שפע‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 מרסר • 11 שטיינהאור • 12 יעקובי • מאמן: שרף  |  1 לאסוף •  2 דניאל •  3 גורדון •  4 ריכליס •  5 רוזנברג •  6 ברקוביץ' •  7 ליפין •  ‏8‏ ‏שפע‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 מרסר • 11 שטיינהאור • 12 יעקובי • מאמן: שרף  | ישראל |
עובדיה טוביה

עובדיה טוביה
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
עובדיה טוביה (30 באוגוסט 1920 – מרץ 2006) היה מלחין ישראלי, ממייסדי תאטרון מחול ענבל ומנהל המדרשה למורי מוזיקה בתל אביב. בצעירותו הקים את תנועת הנוער "החלוץ הצעיר" בתימן ולקח חלק מרכזי בהעלאת יהודי תימן לישראל.
חייו

נולד בעדן, תימן, בשם עווד'ה מנחם (בערבית: קיבלת את שלך או מתנת חיים) לזכר אחיו שנפטר כתינוק. הוא עלה לישראל בגיל שלוש יחד עם משפחתו. בישראל בכיתה א המורה של הכיתה שהיו לו 6 תלמידים באותו השם, כינה אותו עובדיה, והוא החליט לאמץ שם זה. מאוחר יותר, כמקובל אצל יוצאי עדן, שינה עם אחיו את שם משפחתו לטוביה על שם האבא, טוב.
בגיל 17 החל ללמוד נגינה בכינור בעידודו של עמנואל עמירן לאחר שראה אותו מנצח על מקהלת הנוער העובד ללא ידיעת תווים.
התנדב לפלמ"ח בה היה במחלקה הערבית ואומן על ידי הבריטים כאיש קומנדו ימי. בתום מלחמת העולם השנייה נשלח בתור שליח להעלות את יהדות תימן ועדן לישראל. בעדן הקים את תנועת הנוער "החלוץ הצעיר". ריכז וניהל את מחנה הפליטים גאולה שקם במדבר חאשד ליד עדן לאחר מכן, השיג בצנעא צו שמתיר ליהודים לעזוב את תימן. בסוף 1947 סייע בהגנה על השכונות היהודיות בעדן, עת התרחשו שם פרעות בדצמבר 1947. עם התקדמות מבצע על כנפי נשרים שהחל בשנת 1949 להעלאת יהדות תימן במטוסים לישראל, חזר ארצה והחליף לתקופה קצרה את ישראל ישעיהו-שרעבי בוועד הפועל של ההסתדרות.
עובדיה היה המנהל המוזיקלי ומלחין הבית של תאטרון מחול ענבל מראשיתו. שם חיבר יצירות מוזיקליות לכוריאוגרפיות של שרה לוי-תנאי.
לשיתוף הפעולה הפורה בין לוי-תנאי לעובדיה תרמו גם חברי ענבל, שהמוזיקה שלו דיברה אל לבם והקלה עליהם את העבודה על עבודותיה החדשות של לוי-תנאי. על תהליך ההלחנה אמר, "כאן באה מלאכת המרכבה. לקחת מנגינות חופשיות...ולהתאימן לטקסטים... בתנאי שמקצב השפה והלחן יתאימו".
עובדיה למד במדרשה למורי מוזיקה בתל אביב ובהמשך היה למורה ומנהל במדרשה. הוא למד קומפוזיציה אצל מרדכי סתר ופאול בן-חיים במחזור הראשון שיזמו הוא וחבריו ללימודי קומפוזיציה באקדמיה של תל אביב. הוא למד בטריניטי קולג' אוף מיוזיק בלונדון ובבתי ספר למדעי המזרח שליד אוניברסיטת לונדון. טוביה ניהל את המדרשה למוזיקה בשנים 1966–1986. הוא עודד את הכנסת "שיטת קודאי" לחינוך המוזיקלי בישראל. הוא הקים את "מקהלת עדן" וחוגי מוזיקה רבים ברחבי הארץ.
עובדיה היה נשוי למרים טוביה בונה בין השנים 1955 ל-1972, ולהם 2 ילדים משותפים; אפרים ואיל.
לאחר מכן ב-1973 נישא לצופיה טוביה, ממנו נולדו ילדיו אלצפן, אליאל ואהלי.
טוביה גדל בתל אביב, ונפטר בגבעתיים במרץ 2006. ארכיונו נמצא בספריה הלאומית בירושלים.
יצירות ועיבודים > ללהקת "ענבל"

1952 - "מלכת שבא" - נעימה תימנית
1958 - "מדבר" - נעימות מזרחיות
1961 - "מגילת רות" - מוזיקה לתזמורת וזמרים
1963 - "ורד בר" - מילים: רפאל ספורטה; "דוד ואבישג"
1964 - "זמר כד" - שירי עמנואל עמירן; "מזמור לדוד" - על פי תהילים כ"ג (פיתוח של "דוד ואבישג")
1966 - "דבקה תפוח"; "מבעד לצעיף"
1971 - "מיניאטורות" - נעימות תמניות; "הפלך"; "למדבר שאנו"
1973 - "אשירה לשבזי" - על פי שירים תימניים מקוריים
1976 - "חבלי אנוש" - כוריאוגרפיה: שלמה חזיז; "ליד הריחיים"
1977 - "ואטאבינה"; "בעקבות הדבקה" - כוריאוגרפיה: שלמה חזיז
1980 - "אלגיה לכרם"; "הנערה ודולה הפנינים"
1982 - "רישומים"
1983 - "דקלים ותמרים"
1988 - "חיזור" - שירים תימניים מקוריים, כוריאוגרפיה: מלכה חג'בי.
יצירות ועיבודים > למקהלות

"סעי יונה" - מתוך הדיואן התימני (נשיד), על בסיס לחנים תימניים.
"דברי שיר" - מתוך הדיואן התימני
"מגילת רות" - קנטטה למקהלה, סולנים וקריין
יצירות ועיבודים > מגילת רות

"מגילת רות" היא המחזה המוזיקלי הרצוף הראשון שהעלה תיאטרון המחול "ענבל" (1961). טוביה כינה יצירה זו בשם "סוויטה מתוך תמונות הקציר". בתכניה המקורית כתבה שרה לוי תנאי:
הנושא התנ"כי ועמו הנושאים מן הפולקלור היהודי-מזרחי ומן ההווי הישראלי הם המסד עליהם בונה "ענבל" את בניינו... בחרנו בדרך הצגת הטקסט התנ"כי כמות שהוא... אוזננו קשובה למלים ולצלילים, ועיננו פקוחה אל המראות והחזיונות העולים מן הספר העתיק–חדש... המוזיקה נכתבה בידי עובדיה טוביה ... אשר המלוס המזרחי מצא בו גואל בן-בית החושף את יופיו הגנוז.
יצירות ועיבודים > ורד בר

היצירה מבוססת על סיפור פרי עטו של רפאל ספורטה. היא מיועדת לסולנים, מקהלה והרכב כלי. היצירה מושתתת על מזמורים תימניים אותם ליקט טוביה והשתמש בהם כחומרי גלם מוזיקליים. היא הועלתה על ידי תיאטרון מחול ענבל יותר ממאה פעמים בישראל ומחוצה לה וזכתה לשלל ביקורות משבחות.
בבסיס היצירה אגדה על נערה בשם ורד בר, יתומה מאם, שאביה מוכר אותה לזקן עשיר סתום עין. בר מאוהבת בדולה פנינים צעיר מכפר הדייגים שבו היא חיה. בליל כלולותיה חוטף אותה אהובה, אולם אנשי הכפר רודפים אחריו והורגים אותו. בייאושה היא בורחת אל המדבר כדי לחבור אליו – במותה.
בשנת 2011 היצירה זכתה לשחזור והעלאה מחודשת.
לקריאה נוספת

עליזה מור, עובדיה טוביה והחלוץ הצעיר בעדן, ירושלים: עמותת יהודי עדן, 2005
"לא לגעור לא לנעור עובדיה טוביה, מעולי תימן, מחנך למוזיקה, מחבר ומעבד מוזיקה ללהקת ענבל", הארץ, 5 באפריל 2006
הערות שוליים

1 2  מתוך ערב לזכרו, סמינר לוינסקי, 22.05.2006
↑  אתר "נשמה"
↑  הספרייה הלאומית
↑  עכבר העיר
↑  נעם בן זאב, נס מקומי, באתר הארץ, 5 בדצמבר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312513205171  LCCN: n2004055976  VIAF: 242801963   WorldCat (עם VIAF): 242801963
סימוני דה אוליביירה

| --- | --- |
אוליביירה, אירוויזיון 1965
אוליביירה, אירוויזיון 1965
 לידה:  11 בפברואר 1938 (בת 86) ליסבון, פורטוגל 
 שם לידה:  סימוני דה מאקידו דה אוליביירה
 מוקד פעילות:  פורטוגל 
 תקופת הפעילות:  מ-1958 
 סוגה:  טלנובלה 
 שפה מועדפת:  פורטוגזית 
 חברת תקליטים:  דקה רקורדס 
 פרסים והוקרה:  הצלב הגדול של מסדר הנסיך אנריקה  קצין גבוה במסדר הנסיך הנרי 
 פרופיל ב-IMDb
 
סימוני דה מאקידו דה אוליביירה (בפורטוגזית: Simone de Oliveira; נולדה ב-11 בפברואר 1938), ידועה גם בשם סימון דה אוליביירה, היא זמרת ושחקנית פורטוגזית. במרוצת השנים, ייצגה אוליביירה את פורטוגל באירוויזיון פעמיים, ב-1965 וב-1969.
שנותיה הראשונות

אוליביירה גדלה בליסבון, בירת פורטוגל, לאב בלגי ולאם פורטוגזית מסאו טומה ופרינסיפה. בתקופת התיכון, החלה אוליביירה להופיע בקביעות במקהלת בית ספרה.
קריירה

אוליביירה החלה לשיר באופן מקצועי בשלהי שנות החמישים. ב-6 בפברואר 1965, ניצחה אוליביירה בקדם הפורטוגזי לאירוויזיון 1965, ונבחרה לשאת את הדגל מדינתה על בימת התחרות. בערב התחרות, היא ביצעה את השיר "Sol de inverno", והגיעה למקום ה-13 עם נקודה אחת בלבד, שהוענקה מחבר השיפוט המונגאסקי. אוליביירה ייצגה את פורטוגל פעם נוספת ב-1969, עם השיר "Desfolhada portuguesa", והגיעה למקום ה-15 עם ארבע נקודות.
לאחר האירוויזיון ייצגה אוליביירה את פורטוגל בפסטיבל OTI (המקבילה הלטינית לאירוויזיון), עם השיר "A tua espera". היא הגיעה למקום ה-14 עם תשע נקודות.
חיים אישיים

במרוצת השנים חלתה אוליביירה פעמיים בסרטן השד.
הערות שוליים

↑  Eurovision 1965 Results: Voting & Points
↑  Eurovision 1969 Results: Voting & Points
↑  Simone de Oliveira, IMDb
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007349390905171  GND: 1233864335  ISNI: 0000 0000 8008 3811  LCCN: n91113590  MusicBrainz: 87e738f3-3759-4c92-9588-f397d7afb448  VIAF: 100316885   WorldCat (עם VIAF): 100316885
עין א-דיוכ אל-פוקא

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  יריחו
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  814 (2006)
 קואורדינטות:  31°53′02″N 35°25′47″E﻿ / ﻿31.8839°N 35.429711111111°E﻿ / 31.8839; 35.429711111111 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת דרום השומרון מוגדלת) עין א-דיוכ אל-פוקא(למפת דרום השומרון רגילה) עין א-דיוכ אל-פוקא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין א-דיוכ אל-פוקא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין א-דיוכ אל-פוקא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
עין א-דיוכ אל-פוקא (בערבית: عين الديوك الفوقا) הוא כפר פלסטיני במחוז יריחו, שבמזרח הגדה המערבית, הממוקם בבקעת הירדן, ונמצא 3 ק"מ צפונית מערבית ליריחו. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בכפר היו למעלה מ-814 תושבים במחצית שנת 2006. בשנת 1997 היוו הפליטים הפלסטינים 27.9% מהאוכלוסייה. השירותים הרפואי המרכזיים בכפר ניתנים באמצעות תרומות של משרד הבריאות הפלסטיני וועדת הסיוע הרפואי.
היסטוריה

המקום נזכר ברישומי מס עות'מאנים מן המאה ה-16 בשנת 1838 ביקר אדוארד רובינזון במקום והוא מציין את המעיינות הנובעים במקום ואת תפיסת המים לחקלאות, רובינזון מזהה את המקום עם מבצר דוק בו נרצח שמעון התרסי. במפקד האוכלוסין המנדטורי משנת 1922 נמנו במקום יחד עם נועיימה ועוג'ה 332 תושבים מהם 322 מוסלמים ו-10 נוצרים
בשנת 1945 מנתה האוכלוסייה 730 נפשות
הערות שוליים

↑  Ehud R. Toledano, The Sanjak of Jerusalem in the Sixteenth Century: Aspects of Topography and Population, Archivum Ottomanicum 9, 1984, עמ' 297
↑  Robinson, Edward., Biblical researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea. A journal of travels in the year 1838, עמ' 308-309
↑  Census of 1922 (עמ' 19)
↑  Village statistics 1945
| Flag of Senegalיישובי נפת יריחו |
| --- | --- | --- |
| ערים | יריחו |  |
| מועצות מקומיות | עוג'ה א-תחתא • פארעה אל-ג'יפתליק |  |
| כפרים | פסאיל • נועימה • עין א-דיוכ א-תחתא • עין א-דיוכ אל-פוקא • זובידאת • מרג' נעג'ה |  |
| מחנות פליטים | עקבת ג'בר • עין א-סולטאן |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 311146461449227730040   WorldCat (עם VIAF): 311146461449227730040 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים ברשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 1940 בליגה ב'

עונת 1940 בליגה ב' הייתה עונת כדורגל של ליגה ב' בארץ ישראל במהלך תקופת המנדט.
הליגה הייתה הליגה המשנית שהתקיימה בארץ ישראל בשנים אלו.
הליגה פוצלה לשלושה מחוזות: מחוז צפון, מחוז שומרון ומחוז דרום. העונה הסדירה החלה ב-27 בינואר 1940 והסתיימה ב-14 ביולי 1940. משחקי הפלייאוף שוחקו לאחר מכן.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדירוג בטבלה על פי ממוצע השערים.
בליגה היו 26 קבוצות סך הכל, 8 במחוז צפון, 10 במחוז שומרון ו-8 במחוז דרום.
לאחר העונה הסדירה נכנסו 3 הקבוצות הראשונות מכל מחוז לפלייאוף עלייה.
הפלייאוף הורכב משלוש המנצחות של המחוזות: הפועל חדרה (אלופת מחוז צפון), דגל ציון תל אביב (אלופת מחוז שומרון) והפועל ראשון לציון (אלופת מחוז דרום).
הפלייאוף הסתיים כאשר הפועל ראשון לציון ודגל ציון תל אביב במקומות הראשונים בבית ועל כן עלו לליגה הארצית בעונת 1941/1942.
בהחלטת ההתאחדות ובגלל חלוקת הליגה הראשונה לאזורים הועלו לליגה הראשונה מחוז תל אביב בעונת 1941/1942 קבוצות נוספות: הפועל רמת גן, הפועל פתח תקווה, מכבי רחובות ומכבי ראשון לציון.
בעונה זו לא היו ירידות ליגה.
טבלת הליגה > מחוז צפון

8 קבוצות התחרו בליגה זו, כאשר הפועל חדרה ניצחה בכל משחקיה וסיימה עם מאזן מושלם של 14 ניצחונות ב-14 משחקים (28 נקודות) ויחס שערים 7-42.
קבוצות המחוז:
בר כוכבא חיפה
בית"ר חיפה
הפועל בנימינה
הפועל חדרה (אלופי המחוז - העפילו לפלייאוף)
מכבי בנימינה
מכבי חדרה
מכבי חיפה
טבלת הליגה > מחוז שומרון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | דגל ציון תל אביב | 18 | 13 | 5 | 0 | 53 | 18 | 31 | פלייאוף עלייה |
| 2 | "אגד" תל אביב | 18 | 13 | 1 | 4 | 74 | 25 | 27 |  |
| 3 | הפועל רמת גן | 18 | 12 | 2 | 4 | 83 | 34 | 26 | עלו לליגה הראשונה בעונת 1941/1942 בהחלטת ההתאחדות |
| 4 | הפועל פתח תקווה | 18 | 11 | 3 | 4 | 71 | 32 | 25 | עלו לליגה הראשונה בעונת 1941/1942 בהחלטת ההתאחדות |
| 5 | הכח פתח תקווה | 18 | 10 | 1 | 7 | 50 | 42 | 21 |  |
| 6 | הפועל רעננה | 18 | 6 | 2 | 10 | 34 | 49 | 14 |  |
| 7 | מכבי נתניה | 18 | 5 | 3 | 10 | 31 | 47 | 13 |  |
| 8 | הפועל נתניה | 18 | 5 | 2 | 11 | 29 | 59 | 12 |  |
| 9 | בית"ר נתניה | 18 | 3 | 4 | 11 | 21 | 67 | 10 |  |
| 10 | מכבי רמת גן | 18 | 0 | 1 | 17 | 14 | 87 | 1 |  |
טבלת הליגה > מחוז דרום

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הרגימנט הסקוטי (RSG) רחובות | 14 | 11 | 2 | 1 | 52 | 21 | 24 |  |
| 2 | הפועל ראשון לציון | 14 | 10 | 2 | 2 | 38 | 17 | 22 | פלייאוף עלייה |
| 3 | מכבי רחובות | 14 | 9 | 2 | 3 | 31 | 20 | 20 | עלו לליגה הראשונה בעונת 1941/1942 בהחלטת ההתאחדות |
| 4 | מכבי ראשון לציון | 14 | 6 | 2 | 6 | 34 | 20 | 14 | עלו לליגה הראשונה בעונת 1941/1942 בהחלטת ההתאחדות |
| 5 | "התחייה" תל אביב | 14 | 6 | 1 | 7 | 27 | 28 | 13 |  |
| 6 | הפועל רחובות | 14 | 5 | 1 | 8 | 24 | 39 | 11 |  |
| 7 | "הגה" תל אביב | 14 | 4 | 0 | 10 | 10 | 36 | 8 |  |
| 8 | מכבי גדרה | 14 | 0 | 0 | 14 | 9 | 44 | 0 |  |
טבלת הליגה > פלייאוף עלייה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל ראשון לציון | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 3 | 7 | עלו לליגה הראשונה בעונה הבאה |
| 2 | דגל ציון תל אביב | 4 | 2 | 0 | 2 | 10 | 5 | 4 | עלו לליגה הראשונה בעונה הבאה |
| 3 | הפועל חדרה | 4 | 0 | 1 | 3 | 2 | 12 | 1 |  |
הערות שוליים

↑  לוח ספורטיבי - תל אביב, עיתון הבוקר, Jpress, תאריך: 26.01.1940
↑  "דגל ציון רבן ליגה ב' מחוז שומרון", עיתון הבוקר, Jpress, תאריך: 14.07.1940
↑  ליגה ב' בתחרויות הסופיות, עיתון הבוקר, Jpress, תאריך: 05.07.1940
| עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגות מחוזיות | 1930/1931 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 • 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 |  |
| ליגה א' | 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 |  |
| הליגה הארצית | 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| הליגה הלאומית | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עמי בראון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1929 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  29 באוקטובר 2010 (בגיל 81 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1952–2010 (כ־58 שנים)
 מעסיק:  חברת קוקה-קולה 
 
עמי בראון (1929 – 29 באוקטובר 2010) היה תעשיין ישראלי, מייסד קוקה-קולה בישראל, ומאספני האמנות הבכירים במדינה.