stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יותר חשמל פחות עמל
תחרות סיסמאות

דירקטוריון חברת החשמל החליט לקדם שימוש ביתי בחשמל, ולכן הושק בתחילת שנות השישים הקמפיין המשולב לעידוד השימוש במוצרי חשמל ביתיים. חברת החשמל פנתה לציבור הרחב על דפי העיתונים תחת הכותרת: "הבו לנו סיסמה". אזרחים רבים נרתמו למשימה, כשלזוכים הובטחו במתנה מוצרי חשמל. את תוצאות התחרות, פרסמו מאוחר יותר במודעה נוספת שבה הופיעו שמותיהם של שלושת הזוכים במקומות הראשונים. את הסיסמה שהייתה במקום הראשון יותר חשמל פחות עמל הגה יעקב שלמציון מנתניה, שזכה בתנור חשמלי. בדיעבד התברר שבשמו של הזוכה נפלה טעות. לקראת תערוכה שהקדישה חברת החשמל לקמפיין ותוצריו והוצגה בגלריית בן עמי ברחוב החשמל בתל אביב, יצאה החברה בקריאה ברשתות החברתיות למציאת הזוכה והתברר ששמו היה יעקב שמלצמן ולא שלמציון כפי שנכתב במודעה. בכתבה לעיתון הארץ סיפר שמלצמן כי בסך הכל חיפש מלה שמתחרזת עם "חשמל". שמלצמן הגיע לתערוכה, השתתף בשיח גלריה וקיבל ממנכ"ל החברה, עופר בלוך, עותק של אחת מכרזות הקמפיין.
הקמפיין

הקמפיין תחת הסיסמה "יותר חשמל - פחות עמל" כלל שלטי חוצות ופרסומות מעשה ידיו של המעצב הגרפי הנחשב דן ריזינגר ז"ל (שעיצב בין השאר את הלוגו של מוזאון תל אביב). בנוסף, במסגרת הקמפיין, התקיימו סדנאות בישול, פורסמו שני ספרי בישול בשיתוף עם ויצו ונערכה תחרות בישול. את אחד מספרי הבישול כתבה ד"ר ארנה מאייר שעוד בגרמניה של סוף שנות העשרים לקחה חלק בפיתוח הקונספט "כלכלת הבית" והוציאה את הירחון "כלכלת הבית החדשה". מאיר שהיגרה לישראל ב-33 העבירה קורסים מעשיים לשימוש נכון בכיריים חשמליות שבסופם חולק ספרה למשתתפות.
חברת החשמל חתמה חוזים עם יצרני מוצרי חשמל מקומיים שנועדו להגדיל את ייצור ומכירת מוצרי החשמל הביתיים על ידי הענקת הלוואות לרוכשים ומענקים ליצרנים, כמו גם, שמירה על מחירי המוצרים למרות עליות מחירים בתחומים אחרים, תיקוני חינם תוך חמישה ימים ותו תקן לכל מוצר. המוצרים שיצאו לשוק במסגרת שיתוף הפעולה הוצגו לקהל הרחב בתערוכות ברחבי הארץ ונמכרו בחנויות ייעודיות. מהלך שיווקי זה, שתמך בקמפיין, תרם לתעשיית מוצרי החשמל המקומית ולהתפתחותו של תחום חדש באותן שנים, הוא עיצוב המוצר.
הקמפיין הניב תוצאות בשטח. על פי הרבעון לכלכלה מאוקטובר 61', בשנת 58' 34% מהמשפחות בישראל החזיקו תנור חשמלי. בספטמבר 61' עולה המספר ל-50%, כלומר כל משפחה שנייה החזיקה מקרר ולכל שתי משפחות מתוך שלוש, החזיקו כיריים חשמליים. את מכונות הכביסה היה כנראה קצת קשה יותר לשווק והן היו בבעלות של רק חמישית מהאוכלוסייה. ייתכן והגידול בבעלות הפרטית של מוצרי החשמל נקשר גם להתפתחותן של מגמות חברתיות נוספות.
קמפיינים מוקדמים של חברת החשמל > המודעות הראשונות

בשנת 1921 קיבל פנחס רוטנברג, מייסד חברת החשמל, מהמנדט הבריטי, 2 זיכיונות, שהראשון שבהם התייחס לנפת יפו שעל בסיסו נוסדה "חברת החשמל ליפו". בשנת 1923 נפתחה תחנת הכוח הראשונה, שסיפקה חשמל לעיר יפו ולתל אביב. התחנה ייצרה בשלב ראשון 300 קילוואט חשמל. ביוני 1923 הוארו לראשונה רחובות אלנבי ונחלת בנימין בתל אביב, ובנובמבר 1923 הוארו שדרות המלך ג'ורג' (כיום שדרות ירושלים ביפו. 

כבר ב-10 ביוני 1923, פרסמה 'חברת החשמל ליפו', מודעה גדולה שהתנוססה על השער של עיתון הארץ, שבה היא מבשרת לקוראיה כי "תתחיל בקרוב להספיק זרם חשמלי" לתושבי העיר. בהמשך פנתה לקוראים בזו הלשון:"הרוצים לקבל זרם צריכים לפנות למשרד החברה בתחנת החשמל". פירוט שעות הקבלה לשירות פורסם בהמשך המודעה ולסיום הוזהרו תושבי העיר כי "שום אינסטלציה פנימית לא תחובר אל רשת החברה בטרם שתיבחן על ידה" וכי "החיבורים אל הרשת ייעשו לפי סדר קבלת הבקשות".
קמפיינים מוקדמים של חברת החשמל > ההיענות למודעה

בעקבות פרסום המודעה, התפתו רבים לגשת למשרד של חברת החשמל ששכן ברחוב החשמל 16 בתל אביב, ובחנו את האפשרות לחבר את דירותיהם לרשת החשמל שזה עתה הגיחה לעולם. בן ציון דיקובסקי, מנהל המחלקה המסחרית של החברה באותה עת, תיעד בספר זיכרונותיו, "ימי אור" את הנהירה למשרדי חברת החשמל לאחר פרסום המודעה: "באותם ימים החלה התעוררות, ואנשים החלו להגיע למשרד שלנו... היה לנו שם חדר אחד גדול ובו ישבו המהנדסים שתכננו את חיבורי החשמל לבתים ואת הקווים החדשים ברחובות ופקידים שקיבלו את הזמנות החשמל".
קמפיינים מוקדמים של חברת החשמל > יחצ"נות ובטיחות

חברת החשמל לא הסתפקה בפרסום מודעות בעיתונים והחלה לנסות לגייס צרכנים ידוענים שישמשו מודל לחיקוי בקרב אנשיי החברה הגבוהה בתל אביב. "תפקידי היה להפיץ תודעת השימוש בחשמל בין התושבים. הצרכן הראשון שהחתמתי אותו על חוזה לאספקת חשמל היה מאיר דיזנגוף, או יותר נכון - אשתו", כתב דיקובסקי בספרו "ימי אור". הוא תיאר את מפגשו עם הגברת צינה דיזנגוף ואת השיחה שניהלו "על תה ועוגה" במילים הבאות: "כל זמן השיחה הייתי במתח - האם היא תסכים להזמין אספקת חשמל מאתנו?" ..."לא הייתי צריך לעמול הרבה לשכנע את הגברת בחיוניות המפעל הציוני הזה, ובסוף אותו מפגש יצאתי מביתה כשבכיסי חוזה האספקה הראשון בתל אביב". 
בשנת 1929, החלה החברה לפרסם בעיתונות מודעות בנושאי בטיחות המזהירות את אזרחי העיר חיפה מפני הסכנות הכרוכות בטיפוס על עמודי חשמל ומפני קשירת עגלות וחמורים לעמודים הללו.
הערות שוליים

↑  מתוך פרסומי חברת החשמל בשנות ה-60 באתר חברת החשמל
↑  ארכיון חברת החשמל. מיכל 360A תיק 264
↑   עופר אדרת, ואז בקיץ 1923, נדלקו נורות החשמל בתל אביב, באתר הארץ, 28 ביוני 2017
חלק מתוך המודעה שפרסמה חברת החשמל, שבה התבשר הציבור על הסיסמה הזוכה
כרזה עם הסיסמה "יותר חשמל פחות עמל" על עמוד חשמל בשכונה בבנייה בדימונה, 1963
תחילת אספקת החשמל בתל אביב יפו בשנות ה-20
יחסי בהוטן–צרפת

| יחסי בהוטן–צרפת |
| --- | --- |
בהוטן: צרפת


בהוטן: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
38,394: 643,801
אוכלוסייה
792,821: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,898: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,656: 45,527
משטר
מונרכיה: רפובליקה נשיאותית למחצה

יחסי בהוטן–צרפת הם היחסים הכלכליים והגישושים המדיניים שבין ממלכת בהוטן לבין הרפובליקה הצרפתית. בין צרפת לבהוטן מעולם לא כוננו יחסים דיפלומטיים כחלק ממדיניות הבידוד של בהוטן, אם כי מתקיים סחר מזערי עד זניח בין שתי המדינות. נושאים הנוגעים לדיפלומטיות מנוהלים בשגרירות צרפת בהודו ובהוטנים הזקוקים לקבל שירותים קונסולריים מצרפת צריכים להגיע לקולקטה לקונסוליה הצרפתית בה.
יחסי אורוגוואי–בולגריה

| יחסי אורוגוואי–בולגריה |
| --- | --- |
אורוגוואי: בולגריה


אורוגוואי: בולגריה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 110,879
אוכלוסייה
3,386,108: 6,746,791
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 101,584
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 15,057
משטר
רפובליקה

יחסי אורוגוואי–בולגריה הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה המזרחית של אורוגוואי לממלכת נורווגיה. שתי המדינות חברות באו"ם.
סקירה כללית

אורוגוואי כוננה יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה העממית של בולגריה ב-21 במאי 1958. כיום חיים באורוגוואי בין 1,000–2,000 אנשים ממוצא בולגרי. שתי המדינות משתפות פעולה בארגונים בינלאומיים, ובכלל זה באו"ם.
נציגויות דיפלומטיות

בולגריה מיוצגת באורוגוואי באמצעות שגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד במונטווידאו.
אורוגוואי מיוצגת בבולגריה באמצעות שגרירותה בבוקרשט, רומניה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בסופיה.
יחסי ארגנטינה – סן מרינו

| יחסי סן מרינו – ארגנטינה |
| --- | --- |
סן מרינו: ארגנטינה
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

סן מרינו: ארגנטינה
שטח (בקילומטר רבוע)
61: 2,780,400
אוכלוסייה
33,579: 45,735,233
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,855: 640,591
תמ"ג לנפש (בדולרים)
55,254: 14,007
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה נשיאותית

שר החוץ הארגנטינאי חורחה פאוריה עם שר החוץ של סן מרינו ניקולה רנצי בבואנוס איירס, 2018
יחסי ארגנטינה–סן מרינו הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה המרוממת של סן מרינו לבין הרפובליקה הארגנטינאית.
סקירה כללית

היחסים הקונסולריים הרשמיים בין ארגנטינה לסן מרינו כוננו ב-20 בספטמבר 1967. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין המדינות כוננו ב-6 באוקטובר 1994. ב-20 בספטמבר 1967, המדינות חתמו על הסכם לביטול דרישות הוויזה. ב-7 בדצמבר 2009, המדינות חתמו על הסכם חילופי מידע על ענייני מס.
יחסים כלכליים

בין סן מרינו לארגנטינה קיים שיתוף פעולה כלכלי נרחב, בכל שנה לפחות, המדינות מייצאות מאות אלפי דולרים ומעבירות ביניהן סחורה הכוללת מוצרי מחשב, מכונות שטיפה, אגוזים ועוד.
| שנה | ארגנטינה | סן מרינו | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 147 אלף דולר | 202 אלף דולר | 349 אלף דולר |
| 2014 | 283 אלף דולר | 386 אלף דולר | 669 אלף דולר |
| 2013 | 20.9 אלף דולר | 262 אלף דולר | 282.9 אלף דולר |
| 2012 | 153 אלף דולר | 225 אלף דולר | 378 אלף דולר |
| 2011 | 229 אלף דולר | 520 אלף דולר | 749 אלף דולר |
| 2010 | 77.4 אלף דולר | 88.4 אלף דולר | 165.8 אלף דולר |
| סה"כ | 910.3 אלף דולר | 1683.4 אלף דולר | 2593.7 אלף דולר |
ייצוג

סן מרינו מיוצגת בארגנטינה על ידי שגרירות וקונסוליה כללית בבואנוס איירס, בירתה של ארגנטינה.
ארגנטינה אינה מיוצגת בסן מרינו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת של ארגנטינה בסן מרינו נמצאת בקורדובה, ספרד.
יחסי אורוגוואי–בלגיה

| יחסי אורוגוואי–בלגיה |
| --- | --- |
אורוגוואי: בלגיה


אורוגוואי: בלגיה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 30,528
אוכלוסייה
3,386,108: 11,743,761
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 632,217
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 53,834
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי אורוגוואי–בלגיה הם היחסים שבין הרפובליקה המזרחית של אורוגוואי לבלגיה.
סחר

ישנם מספר הסכמים בין המדינות:
הסכם קידום והגנה על השקעות (1991)
הסכם ביטוח לאומי (2006)
לחברה הבלגית "קטון נאטי" יש מתקן מרכזי לטיפול במכולות בנמל מונטווידאו.
כמו כן, בלגיה היא שותפת סחר משמעותית של אורוגוואי.
ביקורים רשמיים

בשנת 2008 ביקר פיליפ, מלך הבלגים באורוגוואי, יחד עם יזמים בלגים רבים שהיו מעוניינים בחיזוק היחסים הכלכליים בין המדינות.
באוקטובר 2011 ערך נשיא אורוגוואי חוסה מוחיקה ביקור רשמי בבלגיה.
ייצוג דיפלומטי

לאורוגוואי יש שגריר בבריסל, המכהן גם כשגריר בלוקסמבורג.
לבלגיה יש קונסוליית כבוד במונטווידאו המוסמכת על ידי השגרירות בבואנוס איירס.
יאקוב ואדלייך

יאקוב ואדלייך (בצ'כית: Jakub Vadlejch; נולד ב-10 באוקטובר 1990) הוא אתלט צ'כי, סגן האלוף האולימפי (טוקיו 2020), סגן אלוף העולם (לונדון 2017) ואלוף אירופה (רומא 2024) בהטלת כידון.
ביוגרפיה > 2010

באליפות אירופה שנערכה ביולי בברצלונה, ספרד סיים ואדלייך במקום 16 בהטלת כידון בתוצאה של 76.04 מטר.
ביוגרפיה > 2011

באליפות העולם שנערכה בספטמבר בדאיגו, קוריאה הדרומית סיים במקום 16 בהטלת כידון בתוצאה של 80.08 מטר.
ביוגרפיה > 2012

באולימפיאדת לונדון שנערכה באוגוסט סיים במקום 25 בתוצאה של 77.61 מטר.
ביוגרפיה > 2014

באליפות אירופה שנערכה באוגוסט בציריך, שווייץ סיים במקום 20 בתוצאה של 75.14 מטר.
ביוגרפיה > 2015

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין סיים במקום 20 בתוצאה של 78.95 מטר.
ביוגרפיה > 2016

באליפות אירופה שנערכה ביולי באמסטרדם, הולנד סיים במקום תשיעי בתוצאה של 78.12 מטר.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיים במקום שמיני בהטלת כידון בתוצאה של 82.48 מטר.
ביוגרפיה > 2017 > סגן אלוף העולם

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בלונדון, הממלכה המאוחדת זכה במדליית כסף בשיא אישי חדש של 89.73 מטר, אחרי יוהנס פטר מגרמניה (89.89 מטר) ולפני פטר פרידריך מצ'כיה (88.43 מטר).
ביוגרפיה > 2018

באליפות אירופה שנערכה באוגוסט בברלין, גרמניה סיים במקום שמיני בתוצאה של 80.64 מטר.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה, קטר סיים במקום חמישי בתוצאה של 82.19 מטר.
ביוגרפיה > 2021 > סגן אלוף אולימפי

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט זכה ואדלייך במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 86.67 מטר, אחרי ניראז' צ'ופרה מהודו (87.58 מטר) ולפני ויטזסלב וסלי מצ'כיה (85.44 מטר).
ביוגרפיה > 2022 > מדליית ארד באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית זכה במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 88.09 מטר, אחרי אנדרסון פיטרס מגרנדה (90.54 מטר) וניראז' צ'ופרה (88.13 מטר).
ביוגרפיה > 2022 > סגן אלוף אירופה

באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן, גרמניה זכה במדליית כסף בתוצאה של 87.28 מטר, אחרי יוליאן ובר מגרמניה (87.66 מטר) ולפני לאסי אטלטאלו מפינלנד (86.44 מטר).
ביוגרפיה > 2023 > מדליית ארד נוספת באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט זכה במדליית ארד בתוצאה של 86.67 מטר, אחרי ניראז' צ'ופרה מהודו (88.17 מטר) וארשד נדים מפקיסטן (87.82 מטר).
שיאים אישיים

הטלת כידון: 90.88 מטר (2022)
יחסי ארגנטינה – ניו זילנד

| יחסי ארגנטינה – ניו זילנד |
| --- | --- |
ארגנטינה: ניו זילנד


ארגנטינה: ניו זילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 268,838
אוכלוסייה
45,735,233: 5,223,485
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 253,466
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 48,524
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי ארגנטינה–ניו זילנד הם היחסים הדיפלומטיים המתקיימים בין הרפובליקה של ארגנטינה לניו זילנד. שתי המדינות הן חברות הדדיות בקבוצת קיירנס ובאו"ם.
היסטוריה

ארגנטינה וניו זילנד הן שתי מדינות מתועשות בחצי הכדור הדרומי. יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו זמן קצר לאחר תום מלחמת העולם השנייה. אולם היחסים בין שתי המדינות היו מוגבלים מאוד, בין השאר בגלל המרחק ביניהם. רק בשנת 1977 פתחה ארגנטינה שגרירות בוולינגטון.
בשנת 1976, ארגנטינה הייתה תחת דיקטטורה צבאית שהפכה לעוינת יותר ויותר וטענה את טענותיה על איי פוקלנד (שהם הטריטוריות הבריטיות שמעבר לים מול חופי ארגנטינה). באפריל 1982 פלשה ארגנטינה לאיי פוקלנד ופתחה במלחמת פוקלנד. מיד לאחר פלישת הכוחות הארגנטינאים לאיים, ניתקה ניו זילנד את היחסים הדיפלומטיים עם ממשלת ארגנטינה והטילה סנקציות כלכליות. המלחמה הסתיימה בניצחון בריטי ביוני 1982. בשנת 1984 ארגנטינה וניו זילנד כוננו מחדש את היחסים הדיפלומטיים. בשנת 1987 ארגנטינה פתחה קונסוליה באוקלנד ופתחה מחדש שגרירות בוולינגטון בשנת 1997. בשנת 1998 פתחה ניו זילנד את שגרירותה בבואנוס איירס.
מאז כינון היחסים בין ארגנטינה לניו זילנד מחדש; שתי המדינות פעלו יחד כדי לשפר את הסחר החקלאי העולמי, לשמר את אנטארקטיקה ואת האוקיינוס הדרומי, ולשדל את הקהילה הבינלאומית למודעות לשינויי אקלים, שימור לווייתנים, זכויות אדם בינלאומיות, שמירת שלום ואי-הפצת נשק. שתי המדינות חתמו והקימו תוכנית ויזות לחופשת עבודה. בדצמבר 2015, אייר ניו זילנד החלה בטיסות ישירות בין אוקלנד לבואנוס איירס.
ביקורים רשמיים

ביקורים רמי דרג מארגנטינה בניו זילנד
הנשיא קרלוס מנם (1998)
ביקורים רמי דרג מניו זילנד בארגנטינה
ראש הממשלה הלן קלארק (2001)
יחסי סחר

בשנת 2014 הסתכם המסחר הכולל בין ארגנטינה לניו זילנד ב-221 מיליון דולר. היצוא הארגנטינאי לניו זילנד כולל: שמן סויה, כלי רכב מנועיים, פירות חיים ומשומרים. הייצוא של ניו זילנד לארגנטינה כולל: קרטון ושקיות נייר, עורות כבשים, קוטלי חרקים, קוטלי מכרסמים, קוטלי עשבים וקוטלי פטריות.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה בניו זילנד שגרירות בוולינגטון בלבד, ואילו ניו זילנד מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס בלבד.
יותר ויותר

יותר ויותר הוא אלבום האולפן השישי של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. האלבום יצא לאור ב-2 בספטמבר 2001, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט. מתוך האלבום יצאו חמישה סינגלים: "למה כתבת לי שיר", "ניצחתי", "ואחרי הכל", "אלף ימים של אהבה (קשר)" / "יותר ויותר" ו"תן לחיות" / "Superman".
האלבום זכה להצלחה בישראל, כאשר נמכר בלמעלה מ-23,000 עותקים בסך הכול.
רקע

על האלבום עבדה אינטרנשיונל במשך שנה וחצי. את הסינגל המוביל מתוכו, "למה כתבת לי שיר" היא הוציאה כבר ביוני 2001. השיר זכה להצלחה נאה במצעדים, ואחריו הוציאה את "ניצחתי" שדורג במצעד העשור של ישראל, ובמצעד סוף השנה של רשת ג', ששודר בשנת 2001. באלבום בלט שיר נוסף בשם "ואחרי הכל". אלבום זה הוא הראשון של אינטרנשיונל בו לא השתתף עופר ניסים. כמו כן, אלבום זה הוא הראשון של אינטרנשיונל בו לא נכללו רמיקסים למיניהם.
מתוך יותר ויותר פורסמו שני סינגלים כפולים בסך הכול. הראשון מביניהם, "אלף ימים של אהבה (קשר)" הופץ כסינגל ביחד עם "יותר ויותר". השני מביניהם, "תן לחיות" הופץ כסינגל ביחד עם "Superman". בנוסף לכך, נכלל באלבום הדואט "בדרך אל החופש" שהוקלט ביחד עם הזמרת טל גורדון.
ביקורת

בדצמבר 2010 פורסם ריאיון של הזמרת ניקה שעסק בהמשך הקריירה שלה ובכמיהתה לבצע שירים מסוגות שאינן מאפיינות את להיטיה. במהלך הריאיון, העיר גיא ארליך: ”כשדנה אינטרנשיונל, האם הרוחנית, ניסתה לעבור לשירים שקטים יותר זה לא ממש הצליח לה. אלבומיה יותר ויותר (2001) והחלום האפשרי (2002) שכללו, בין השאר, שירים אקוסטיים כמו 'למה כתבת לי שיר', 'תחלום' וכמובן 'ואחרי הכל' – השונים לחלוטין מהלהיטים הגדולים והמקפיצים – לא נחלו הצלחה מסחרית גדולה, ובאלבומה האחרון הכל זה לטובה (2007) היא חזרה למקורות עם פופ טראשי מהוקצע כמו שיר הנושא ו-'Love Boy', שחרכו את הרדיו”.
רשימת רצועות

מילות השירים נכתבו על ידי דני דותן, המוזיקה לשירים הולחנה על ידי אלי אברמוב.
| יותר ויותר> מס' | יותר ויותר> שם | יותר ויותר> שם אלטרנטיבי | יותר ויותר> משך | יותר ויותר>  | יותר ויותר>  | יותר ויותר>  | יותר ויותר>  | יותר ויותר>  | יותר ויותר>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ניצחתי  | "I Won" | 3:32 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | תן לחיות  | "Let Me Live" | 4:02 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | אלף ימים של אהבה (קשר)  | "1000 Days of Love" | 3:42 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | יותר ויותר  | "More & More" | 4:29 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | לקום בבוקר  | "No Reason" | 3:25 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | אתה הורס  | "You Mess All Up" | 4:07 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אתה הדי.ג'י. שלי  | "My D.J" | 4:05 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | הרגשה טובה  | "He Makes Me Feel Good" | 4:38 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | למה כתבת לי שיר  | "A Song" | 4:48 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | בדרך אל החופש (ביחד עם טל גורדון)   | "On the Road to Freedom" | 4:47 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | הכל יהיה ורוד  | "Turning Pink" | 4:13 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | ואחרי הכל  | "After All" | 4:25 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | עד סוף הזמן  | "Until the End of Time" | 4:26 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 52:39 |  |  |  |  |  |  |
"אלף ימים של אהבה (קשר)" מעוצב כ"אלף ימים של אהבה".
"אתה הדי.ג'י. שלי" מעוצב כ"אתה הדי.ג'י שלי".
"למה כתבת לי שיר" מעוצב כ"שיר".
נתוני מכירות

| מקום | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ישראל (IFPI) | פלטינה | 23,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 2 בספטמבר 2001 | תקליטור • 7 אינץ' | NMC |  |
ביאורים

↑  יותר ויותר הופץ בפורמט מיוחד בגודל 7 אינץ', אך אין מדובר בתקליט אלא בתקליטור.
יחסי ארגנטינה – הממלכה המאוחדת

| יחסי ארגנטינה – הממלכה המאוחדת |
| --- | --- |
ארגנטינה: הממלכה המאוחדת


ארגנטינה: הממלכה המאוחדת
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 243,610
אוכלוסייה
45,735,233: 69,242,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 3,340,032
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 48,237
משטר
דמוקרטיה נשיאותית פדרלית: מונרכיה חוקתית

יחסים דיפולמטיים בין ארגנטינה לבריטניה התקיימו מ-15 בדצמבר 1823, עת הכירה בריטניה בעצמאותה של ארגנטינה. היחסים נותקו לפני מלחמת פוקלנד בשנת 1982, היחסים בין שתי המדינות חזרו להיות תקינים שמונה שנים לאחר המלחמה, בשנת 1990, כאשר מרגרט תאצ'ר הפסיקה להיות ראש ממשלת בריטניה. לארגנטינה ובריטניה יש שגרירות בערים לונדון ובואנוס איירס, ערי הבירה של שתי המדינות בהתאמה.
הפלישות האנגליות

זמן קצר בטרם החלו תושבי ארגנטינה לעתיד (אז עדיין תת ממלכת ריו דה לה פלטה) את המרד בשלטון המלוכני הספרדי - אירעו שני ניסיונות בריטיים לפלוש לבואנוס איירס בשנים 1806–1807, הם הצליחו לכבוש את העיר, אך נהדפו לבסוף בידי מיליציות של התושבים בצירוף יחידות ספרדיות.
מלחמת העצמאות הארגנטינאית

אף על פי שזמן קצר קודם לכן הארגנטינאים והספרדים נלחמו שכם אחד נגד הפלישות האנגליות, הרי בעקבות מהפכת מאי 1810 הם פנו זה נגד זה, ובריטניה אימצה לעצמה עמדה של ספק מתווך ספק תומך במדינות החדשות שקמו באמריקה הלטינית, בעיקר על רקע היריבות בינה לבין ספרד על השליטה בעולם החדש ובמסחר עמו.
ניתן לציין את הנקודות הבאות:
במהלך סגר הימי המלוכני על בואנוס איירס - הבריטים הציבו אולטימטום ודרשו להסירו כדי שלא יפגע במסחר שלהם איתה.
המורדים הארגנטינאים קיוו לקבל תמיכה דיפלומטית מבריטניה לדרישתם לעצמאות, ובלגראנו (Belgrano) וריבדביה (Rivadavia) נשלחו לבריטניה במהלך המלחמה.
הצי הארגנטינאי הוקם על ידי ימאים בריטים, ובראש ובראשונה - גיז'רמו בראון (Guillermo Brown).
ייתכן שהבריטים סייעו לחוסה דה סן מרטין להגיע לארגנטינה, ויש אף הטוענים שהיה סוכן בריטי.
במהלך הפלישה הפורטוגלית מברזיל בעקבות המצור של המורדים על מונטווידאו - הקונסול הבריטי בריו דה ז'ניירו תיווך בין הצדדים.
הבריטים יחד עם האמריקאים סייעו במימון כיבוש פרו בידי סן מרטין.
בריטניה הייתה המדינה הראשונה שהכירה בעצמאות ארגנטינה.
משבר בֶּרינג (1890-1891)

בעקבות מודרניזציה של המשק הארגנטינאי, ובעיקר פיתוח תשתית הרכבת במדינה, נוצרו משבר חוב ואינפלציה במדינה, ולכן ממשלת ארגנטינה פנתה לבנק האנגלי "ברינג" על מנת שזה יממן אותה. במאה ה-19 נהנתה בריטניה מעמדת בכורה בסחר הבינ"ל ובייצוא שירותים פיננסיים. היו ציפיות לחדלות פירעון של ארגנטינה, ובעולם הגלובלי של המאה ה-19 גברו החששות למשבר פיננסי עולמי עקב כך, בעיקר בבריטניה. חששות אלה גרמו לבנק ברינג לפנות ל"בנק אוף אינגלנד" - הבנק המרכזי של אנגליה - להציל אותו ואת הבנקאות הבריטית בכלל, שהייתה אחד משני עמודי התווך של הכלכלה הבריטית, לצד הסחר הבינ"ל בסחורות ובשירותים. הבנק אוף אינגלנד נעתר לדרישתו של בנק ברינג - אחת הדוגמאות הראשונות למלווה של מוצא אחרון.
העימות סביב איי פוקלנד

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנת 1982 פרצה בין המדינות מלחמה מזוינת על רקע ויכוח על הריבונות על איי פוקלנד. המלחמה פרצה לאחר שצבא ארגנטינה השתלט במהלך צבאי חד צדדי על האיים. בתגובה שלחה בריטניה כוחות צבא ולאחר עימות שבסופו נמנו מאות הרוגים לשני הצדדים נטלה לעצמה את השליטה על האיים. בתחילת המלחמה נותקו יחסיהן של בריטניה וארגנטינה. לאחר שקרלוס מנם הושבע לנשיא ארגנטינה ביולי 1989 הוא פעל לחידוש הקשרים עם הממלכה המאוחדת. באוגוסט 1989 התקיימו שיחות על קשרים מסחריים, באוקטובר הושגה הסכמה על סיום מצב הלוחמה בין המדינות ובפברואר 1990 חודשו הקשרים הדיפלומטיים המלאים. חידוש היחסים נעשה תוך הסכמה שהוויכוח אודות הריבונות על האיים לא הסתיים, אך יישאר מחוץ למערכת היחסים שנוצרה מחדש.
בפסגת ה-G-20 שנערכה ביוני 2012 במקסיקו נפגשו באופן אקראי ראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון ונשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר והחליפו האשמות בעניין המחלוקת על הבעלות באיי פוקלנד. קמרון אמר לקירשנר שהיא צריכה לכבד את דעת אנשי איי פוקלנד ולערוך משאל עם בשנת 2013. שר החוץ הארגנטינאי הקטור טימרמן אמר כי "הוכנה מעטפה בעלת מסמכים הקשורים לאיים, אך קמרון סירב לקבלה". טימרמן הוסיף ואמר כי בין המסמכים החלטות של האו"ם בנוגע למחלוקת על האיים.
בסופו של דבר הסכימו שתי המדינות על עריכת משאל עם באיי פוקלנד והוא יצא לפועל בתחילת שנת 2013. על פי תוצאות המשאל כ-99 אחוזים מתושבי האיים הכריעו בעד להישאר תחת שלטון בריטניה.
יחסי אורוגוואי–בוליביה

| יחסי אורוגוואי–בוליביה |
| --- | --- |
אורוגוואי: בוליביה


אורוגוואי: בוליביה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 1,098,581
אוכלוסייה
3,386,108: 12,455,579
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 45,850
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 3,681
משטר
רפובליקה

יחסי אורוגוואי–בוליביה הם יחסי החוץ בין בוליביה לאורוגוואי.
סקירה כללית

מבחינה היסטורית, שתי המדינות היו חלק מהאימפריה הספרדית (בנדה המזרחית ופרו העליונה) עד תחילת המאה ה-19. שתי המדינות הן חברות מלאות בקבוצת ריו, האיחוד הלטיני, ALADI, איגוד האקדמיות ללשון הספרדית, ארגון מדינות אמריקה, ארגון המדינות האיברו-אמריקניות, הקהילה של אמריקה הלטינית והמדינות הקריביות, איגוד האומות הדרום אמריקאיות, קבוצת קיירנס ו-G77.
יחסי סחר

בשנת 2013 חתמו שתי המדינות על הסכם של סיוע טכני הדדי.
בדצמבר 2014 חברת התעופה הבוליביאנית אמסונאס החלה לקיים טיסות בין מונטווידאו לסנטה קרוס דה לה סיירה, מה שמאפשר גידול בציפיות בנוכחותם של תיירים בוליביאנים באורוגוואי. קיימים גם הסדרים שנועדו לקדם תיירות חברתית.
נציגויות דיפלומטיות

בוליביה מחזיקה באורוגוואי שגרירות במונטווידאו.
אורוגוואי מחזיקה בבוליביה שגרירות בלה פאס ו-2 קונסוליות בסנטה קרוס דה לה סיירה וקוצ'במבה.
יחסי בהוטן–צ'ילה

| יחסי בהוטן–צ'ילה |
| --- | --- |
בהוטן: צ'ילה


בהוטן: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
38,394: 756,102
אוכלוסייה
792,821: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,898: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,656: 16,956
משטר
מונרכיה: רפובליקה דמוקרטית

יחסי בהוטן–צ'ילה הם היחסים הבילטרליים שבין ממלכת בהוטן לבין הרפובליקה של צ'ילה. כיום לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שתי המדינות, ושתי המדינות לא מיוצגות האחת אצל השנייה, לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה. זאת כחלק ממדיניות ההתבדלות של בהוטן, שמגבילה את כמות המדינות שבהוטן מקיימת איתם יחסים. למרות זאת, שתי המדינות חברות באו"ם ובארגונים בינלאומיים נוספים.
יחסי אורוגוואי–אקוודור

| יחסי אורוגוואי–אקוודור |
| --- | --- |
אורוגוואי: אקוודור


אורוגוואי: אקוודור
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 283,561
אוכלוסייה
3,386,108: 18,174,276
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 118,845
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 6,539
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי אורוגוואי–אקוודור הם היחסים הרשמיים שבין הרפובליקה המזרחית של אורוגוואי לבין רפובליקת אקוודור.
היסטוריה

שתי המדינות היו חלק מהאימפריה הספרדית עד תחילת המאה ה-19.
כיום, שתי המדינות הן חברות מלאות בארגונים: קבוצת ריו, האיחוד הלטיני, הארגון לשילוב אמריקה הלטינית (ALADI), התאחדות האקדמיות של השפה הספרדית, ארגון מדינות אמריקה, ארגון מדינות איברו-אמריקה, הקהילה של אמריקה הלטינית והמדינות הקריביות ואיחוד האומות הדרום אמריקניות.
מסחר

אקוודור הופכת שותפה מסחרית משמעותית עבור אורוגוואי.
נציגויות דיפלומטיות

אורוגוואי מחזיקה באקוודור שגרירות בקיטו וקונסוליה בגואיאקיל.
אקוודור מחזיקה באורוגוואי שגרירות במונטווידאו.