stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כדורסל בישראל
היסטוריה > הליגה לגברים

הליגה הלאומית לכדורסל הוקמה בישראל בשנת 1954. עוד קודם לכן התקיימו משחקי כדורסל בארץ, אך בצורה חובבנית ובלתי מסודרת.
מ-8 הקבוצות שייסדו את הליגה נותרו כיום רק ארבע: מכבי תל אביב, הפועל תל אביב, הפועל חולון והפועל חיפה.
עם השנים נוצר מצב שבו לרוב מכבי תל אביב הוליכה את הליגה ונוצר פער משמעותי ברמה בינה לבין שאר קבוצות הליגה. מצב זה נוצר עקב חוסר האיזון בתקציבים של קבוצות הליגה. בתגובה דובר הרבה על הצבת תקרת שכר לליגה, דבר שמעולם לא נעשה.
מיום הקמת הליגה זכו באליפות המדינה 8 קבוצות: מכבי תל אביב זכתה ב-57 אליפויות, הפועל תל אביב זכתה ב-5 אליפויות (כולן בשנות ה-60 שאז נבחרה כקבוצת העשור), הפועל ירושלים והפועל חולון זכו בשתי אליפויות כל אחת, הפועל ירושלים בשנת 2015 ובשנת 2017, והפועל חולון בשנת 2008 ובשנת 2022, הפועל גליל עליון בשנת 1993, הפועל גלבוע גליל בשנת 2010, מכבי חיפה בשנת 2013, ומכבי ראשון לציון בשנת 2016.
מספר הקבוצות בליגה אינו קבוע ונע בין 10 ל-14 בהתאם להחלטת מנהלת הליגה.
היסטוריה > הליגה לגברים > אלופות הליגה ומחזיקות הגביע לפי שנים

לחצו על כפתור "הצגה" הנמצא בשמאלה של התבנית.
| עונה | אלופה | מחזיקת הגביע |
| --- | --- | --- |
| 23/24 | מכבי תל אביב | הפועל ירושלים |
| 22/23 | מכבי תל אביב | הפועל ירושלים |
| 21/22 | הפועל חולון | בני הרצליה |
20/21: מכבי תל אביב
| 19/20 | מכבי תל אביב | הפועל ירושלים |
| 18/19 | מכבי תל אביב | הפועל ירושלים |
| 17/18 | מכבי תל אביב | הפועל חולון |
| 16/17 | הפועל ירושלים | מכבי תל אביב |
| 15/16 | מכבי ראשון לציון | מכבי תל אביב |
| 14/15 | הפועל ירושלים | מכבי תל אביב |
13/14: מכבי תל אביב
| 12/13 | מכבי חיפה | מכבי תל אביב |
11/12: מכבי תל אביב
10/11: מכבי תל אביב
| 09/10 | הפועל גלבוע גליל | מכבי תל אביב |
| 08/09 | מכבי תל אביב | הפועל חולון |
| 07/08 | הפועל חולון | הפועל ירושלים |
| 06/07 | מכבי תל אביב | הפועל ירושלים |
05/06: מכבי תל אביב
04/05: מכבי תל אביב
03/04: מכבי תל אביב
02/03: מכבי תל אביב
01/02: מכבי תל אביב
00/01: מכבי תל אביב
99/00: מכבי תל אביב
98/99: מכבי תל אביב
97/98: מכבי תל אביב
| 96/97 | מכבי תל אביב | הפועל ירושלים |
| 95/96 | מכבי תל אביב | הפועל ירושלים |
| 94/95 | מכבי תל אביב | בני הרצליה |
93/94: מכבי תל אביב
| 92/93 | הפועל גליל עליון | הפועל תל אביב |
| 91/92 | מכבי תל אביב | הפועל גליל עליון |
90/91: מכבי תל אביב
89/90: מכבי תל אביב
88/89: מכבי תל אביב
| 87/88 | מכבי תל אביב | הפועל גליל עליון |
86/87: מכבי תל אביב
85/86: מכבי תל אביב
84/85: מכבי תל אביב
| 83/84 | מכבי תל אביב | הפועל תל אביב |
82/83: מכבי תל אביב
81/82: מכבי תל אביב
80/81: מכבי תל אביב
79/80: מכבי תל אביב
78/79: מכבי תל אביב
77/78: מכבי תל אביב
76/77: מכבי תל אביב
| 75/76 | מכבי תל אביב | הפועל גבת/יגור |
74/75: מכבי תל אביב
| 73/74 | מכבי תל אביב | -לא התקיים גביע- |
72/73: מכבי תל אביב
71/72: מכבי תל אביב
70/71: מכבי תל אביב
69/70: מכבי תל אביב
68/69: הפועל תל אביב
| 67/68 | מכבי תל אביב | -לא התקיים גביע- |
| 66/67 | מכבי תל אביב | -לא התקיים גביע- |
| 65/66 | הפועל תל אביב | מכבי תל אביב |
| 64/65 | הפועל תל אביב | מכבי תל אביב |
63/64: מכבי תל אביב
62/63: מכבי תל אביב
| 61/62 | מכבי תל אביב | הפועל תל אביב |
| 60/61 | הפועל תל אביב | מכבי תל אביב |
| 59/60 | הפועל תל אביב | -לא התקיים גביע- |
58/59: מכבי תל אביב
57/58: מכבי תל אביב
| 56/57 | מכבי תל אביב | -לא התקיים גביע- |
| 55/56 | -לא התקיימה ליגה- | מכבי תל אביב |
| 54/55 | מכבי תל אביב | -לא התקיים גביע- |
| 53/54 | מכבי תל אביב | -לא התקיים גביע- |
היסטוריה > הליגה לנשים

הליגה הלאומית לכדורסל נשים הוקמה בישראל בשנת 1957. עוד קודם לכן התקיימו משחקי כדורסל בארץ, אך בצורה חובבנית ובלתי מסודרת.
מ-8 הקבוצות שייסדו את הליגה נותרו כיום רק שלוש: מכבי תל אביב, הפועל תל אביב, והפועל ירושלים.
מתחילת שנות ה-70 הצטרפו לליגה קבוצות נוספות כגון אליצור תל אביב, אליצור חולון ואליצור רמלה.
מיום הקמת הליגה זכו באליפות המדינה 10 קבוצות: אליצור תל אביב זכתה ב-14 אליפויות, אליצור רמלה זכתה ב-13 אליפויות, מכבי תל אביב זכתה ב-11 אליפויות, הפועל תל אביב זכתה ב-7 אליפויות, אליצור חולון א.ס. רמת השרון ומכבי בנות אשדוד זכו בשש אליפויות כל אחת, מכבי עירוני רמת גן זכתה בשתי אליפויות, הפועל ירושלים והפועל יגור באליפות בודדת אחת.
מספר הקבוצות בליגה אינו קבוע ונע בין 10 ל-14 בהתאם להחלטת מנהלת הליגה.
מתקני הכדורסל בישראל

בראשית התפתחות הכדורסל הישראלי רוב משחקי הכדורסל נערכו תחת כיפת השמיים. האולם המקורה הראשון שנבנה בישראל היה אולם הפחים של הפועל חולון אשר הוקם בשנות ה-50 ולא עבר שיפוץ משמעותי עד היום. בשנת 1963 נבנה היכל הספורט יד אליהו כזירה פתוחה עם יציעי בטון. בשנת 1964 עברה מכבי תל אביב לשחק במתקן זה ובהמשך הוא עבר שיפוץ והפך לאולם כדורסל מודרני בשנת 1972. בשנים אלה חלק גדול מקבוצות הכדורסל הגיעו מקיבוצים ומושבים ומשחקיהן הביתיים נערכו בתוך אולמות פח פשוטים, שחלקם אפילו לא היו מקורים. בשנות ה-70 החלה מגמה על מעבר למשחק באולמות סגורים עד שלפי חוק, בשתי הליגות הגבוהות היה אסור לשחק תחת כיפת השמיים אלא רק באולם סגור ומואר. בשנות ה-80 אכן הסתיים המעבר לאולמות סגורים, שפעמים רבות הוקמו בסיוע מפעל הפיס ולא כללו דבר מעבר לדרישות הבסיסיות. בשנות ה-2000 חלה התפתחות ברמת אולמות הספורט הארץ כאשר בתחילת העשור עבר היכל יד אליהו שיפוץ מקיף והרחבה, בתמיכת חברת נוקיה, וכן נבנו אולמות חדשים באשקלון ונהריה. בשנים האחרונות החלה בניית היכל ספורט גדול ומרכזי בירושלים אשר קבוצת הפועל ירושלים ציפתה לו זמן רב.
מתקני הכדורסל בישראל > האולמות הגדולים בישראל לפי תכולה

להלן אולמות הכדורסל הגדולים בישראל לפי תכולה:
| שם האולם | קבוצה | מיקום | תכולה | שטח | תאריך הקמה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פיס ארנה ירושלים | הפועל ירושלים | מלחה, ירושלים | 11,000 | 47,000 מ"ר | הוקם: 2014 |
| היכל מנורה מבטחים | מכבי תל אביב | יד אליהו, תל אביב | 10,383 | 23,460 מ"ר | הוקם: 1963  הורחב: 1968–1971, 2005–2007 |
| היכל הטוטו חולון | הפועל חולון | קריית שרת, חולון | 5,500 | 13,000 מ"ר | הוקם: 2015 |
| היכל הספורט רוממה | הפועל חיפה, מכבי חיפה | רוממה, חיפה | 5,000 | 13,000 מ"ר | הוקם: 1976   הורחב: 2012 |
| היכל קבוצת שלמה | הפועל תל אביב | מתחם הדרייב אין, תל אביב | 3,504 | 6,600 מ"ר | הוקם: 2014 |
| היכל הספורט אשקלון | עירוני אשקלון | אשקלון | 3,000 | 6,500 מ"ר | הוקם: 1999 |
| אולם הקונכייה | הפועל באר שבע | באר שבע | 3,000 | 5,000 מ"ר | הוקם: 2013 |
ראו גם

כדורסלנים זרים בישראל
ספורט בישראל
היריבות בין מכבי תל אביב לבין הפועל ירושלים
לקריאה נוספת

אלישע שוחט, "ספר הכדורסל הישראלי" – גרסה אינטרנטית.
הערות שוליים

↑  אלישע שוחט, "ספר הכדורסל הישראלי", עמ' 11
טיפול במוזיקה

טיפול במוזיקה הוא שיטה בפסיכותרפיה בה נעשית התערבות טיפולית תוך שימוש בכלי נגינה, ביצירות מוזיקה או באלמנטים שונים מעולם המוזיקה על ידי מטפל בעל התמחות בתחום. שיטת טיפול זו נכללת בתחום הרחב של טיפול באמנויות, לצד פסיכודרמה, טיפול בתנועה ומחול, טיפול באמצעות אמנות חזותית ועוד. התרפיה משלבת תאוריות מסורתיות של פסיכותרפיה, טכניקות מתחום הפסיכולוגיה ותאוריות הנוגעות לתהליכי יצירה והמאפיינים השונים של כלי הנגינה והשימוש בהם. טיפול במוזיקה עשוי לעשות שימוש באלמנטים מוזיקליים מגוונים כגון הרמוניה, מקצב, קצב, מפתח, דינמיקה, גוון (טימבר) ועוד.
הרציונל העומד מאחורי טיפול במוזיקה הוא שהמוזיקה היא צורת ביטוי ספונטנית ונלמדת בקלות רבה יותר מאשר השפה הוורבלית. ניתן להשתמש בה כשפה אוניברסלית המעבירה רגשות בצורה נגישה פחות או יותר, וכך ניתן באמצעותה לטפל בקשיים רגשיים. המוזיקה אינה המטרה בטיפול, בו המטפל אינו בהכרח מלמד מוזיקה, שירה או נגינה, אלא היא משמשת אמצעי להשגת מטרות הטיפול השונות. כבשיטות תרפיה אחרות ניתן לערוך טיפול הן באופן פרטני בו שותפים מטפל ומטופל, והן באופן משפחתי או קבוצתי.
קהל היעד

הטיפול במוזיקה יכול להתאים לבני 3 ומעלה לערך. כבכל שיטת טיפול המטופלים מגיעים לרוב בשל קושי מסוים: פיזי (חישתי, מוטורי, כאב וכיוצ"ב), נפשי, תקשורתי, התנהגותי, חברתי, שכלי או רוחני.
טיפול במוזיקה ניתן במסגרות שונות, כגון: מחלקות שונות בבתי חולים, גני ילדים, בתי ספר בחינוך הרגיל והמיוחד, בתי אבות, מרכזים ללקות ראייה או שמיעה, בתי סוהר, הוספיסים, קליניקות פרטיות ועוד.
תרפיה במוזיקה נעשית במסגרות שונות, כאשר בכל אחת מהן מטרות ודגשי טיפול שונים ובהם פסיכותרפיה במוזיקה, מוזיקה ורפואה ותרפיה במוזיקה בחינוך המיוחד.
בפסיכותרפיה באמצעות מוזיקה הדגש הוא על טיפול בבעיות רגשיות שמתבטאות בהפרעות חשיבה, הרגשה, התנהגות ומערכת הקשרים של המטופל.
ברפואה מטרת השימוש במוזיקה היא כדי לשפר מדדים פיזיולוגיים כמו דופק לב, לחץ דם, נשימה, גלי מוח, רמות הורמונליות, מערכת חיסונית, הפחתת כאב, הורדת רמת חרדה, ירידה במתח ועלייה ברגיעה, הגברת רמת האנרגיה והפחתת מידת העייפות.
בחינוך מיוחד הדגש בטיפול הוא קוגניטיבי ומטרתו שיפור יכולת הריכוז ומיקוד הקשב, בשיפור הידע בתחומים שונים כגון: קריאה, כתיבה, חשבון וידע כללי; שינוי ושיפור תבניות חשיבה, פיתוח ושיקום שפה ותקשורת ועוד.
שטחי הטיפול

הטיפול במוזיקה נחלק לשלושה שטחי טיפול עיקריים:
1. פסיכותרפיה באמצעות מוזיקה - טיפול בבעיות רגשיות שונות שיכולות להתבטא בהפרעות חשיבה, התנהגות ומערכת הקשרים של המטופל. הטיפול מתבצע מתוך הסכמה הדדית של שני הצדדים המעורבים. הקשר ביניהם נרקם באמצעות מוזיקה ובדיבור.
המטרה העיקרית היא שינוי דפוסי חשיבה, חיזוק צמיחה והתפתחות אישית על מנת להביא לשינוי הפוטנציאל של אותו מטופל.
2. מוזיקה ורפואה - שימוש בטיפול במוזיקה בבתי חולים. כאשר הדגש הוא על יכולת ההרגעה של המוזיקה. טיפול זה יכול להינתן כטיפול עיקרי בבית חולים או כטיפול תומך לטיפול הרפואי. מטרות הטיפול נחלקות לשלושה:
תחום תחושתי-מוטורי כגון: שיווי משקל ואיזון, מוטוריקה גסה ועדינה ועוד.
תחום פיזיולוגי תוך התייחסות למצבים פיזיולוגים כגון: נשימה, מערכת חיסונית, דופק ועוד.
תחום פסיכו-פיזיולוגי: הורדת מתח וחרדה.
3. טיפול במסגרות החינוך המיוחד - התמקדות בנושאים של תפיסה, יכולת לימודית וקואורדינציה.
מטרות הטיפול

מטרות הטיפול במוזיקה רבות ומגוונות, אך עומדות תחת מטרת-על שהיא: הכרה של המטופל בצדדים הבריאים והחיוביים שבו והתמקדות בהם, על מנת לאפשר מימוש הפוטנציאל הגלום בו. המוזיקה היא כלי לביטוי בהבעה רגשית עבור אלו שנושאים על גבם טראומות מתמשכות ומתקשים לספר את סיפורם. בנוסף היא מאפשרת הבעה ועיבוד של תכנים רגשיים וכלי ליצירת חיבור וזהות משותפת בקרב חברי הקבוצה, בטון אישי. האמצעים לכך, הם: תמיכה בבריאות הנפשית ופיזית של המטופל, שינוי דפוסי חשיבה שליליים, שינוי דפוסי התנהגות הרסניים, לימוד כלים אלטרנטיביים להתמודדות עם המציאות, לימוד טכניקות רגיעה, הכרת העצמי של המטופל, לימוד כלים ליצירת קשרים בינאישיים ופיתוח יכולת להבעת מגוון רגשות ושיפור יכולת זו. בעבודה עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים, קיימות מטרות קוגניטיביות נוספות, כגון: שיפור יכולת הריכוז ומיקוד הקשב, שינוי ושיפור תבניות חשיבה, פיתוח ושיקום שפה ותקשורת ועוד.
אמצעים אלה משולבים עם מוזיקה באופן הבא:
1. בתחום המוזיקלי
פיתוח היכולת ליהנות מהמוזיקה. ביצירות שלה ובהאזנה לה.
העשרת ההבעה המוזיקלית- הרחבת השימוש באלמנטים שונים של המוזיקה (קצב, מהירות, גובה וכו') בקול ובמגוון כלים.
הכרות עם ה"אני" המוזיקלי הפנימי, פיתוחו וביסוסו.
2. בתחום המוטורי
שיפור הקואורדינציה המוטורית לכלל סוגיה:
שיפור המוטוריקה הגסה והעדינה.
זיהוי חלקי הגוף ותפקודם.
תיאום שמיעתי- מוטורי.
3. בתחום החברתי
פיתוח ושיפור הסתגלות חברתית:
יצירת קשר עין.
פיתוח יכולת לשיתוף אחרים בתחושות ורגשות אישיים.
שיפור יכולת ההקשבה.
פיתוח יכולת לפעילות משותפת.
4. בתחום הרוחני
יצירת קשר עם החלק הרוחני- פנימי ושיפורו.
יצירת קשר עם היצירתיות הפנימית והרחבתה.
מימוש היכולת לחוות חוויה עילאית ולהגיע להנאה מקסימלית.
5. בתחום הרגשי-נפשי
שיפור הביטחון העצמי ויצירת הערכה עצמית חיובית.
פיתוח יכולת ההנאה ושמחת החיים.
פיתוח ושיפור היכולת להביע מגוון רחב של רגשות ואף להבין מה מקורם.
6. בתחום השפה והתקשורת
שיפור ההבחנה והזיכרון השמיעתיים ושיפור היכולת לחקות.
פיתוח היכולת להביע רצונות וצרכים.
בניית אוצר מילים ועיצוב דיבור.
7. בתחום הקוגניטיבי - הכרת העולם שבו אנו חיים ומתפקדים
למידת מושגי מרחב.
למידת מושגי צורה וצבע.
שיפור וארגון דפוסי חשיבה.
תאוריות פסיכותרפויטיות וטיפול במוזיקה

המטפל נשען על זרם פסיכולוגי מסוים או משלב מספר זרמים על מנת לפרש ולהבין את כל שלבי התהליך הטיפולי.
קיימים ארבעה זרמים מרכזיים:
1. התנהגותי- ביהביוריסטי -
שימוש בטיפול במוזיקה על מנת לעצב, למתן, להרחיב או להפחית תבניות התנהגותיות. המוזיקה משמשת כחיזוק חיובי או שלילי.
2. פסיכואנליטית -
המוזיקה במקרה זה יכולה להעלות רגשות עמוקים אצל שני הצדדים ולסייע לניתוח מעמיק יותר של ההעברה וההעברה הנגדית.
3. הומניסטי- אקסיסטנציאליסטי -
הבנת חוויות המטופל בעולם באמצעות המוזיקה שהוא יוצר. ההתבוננות במטופל מתרחשת בשלושה מישורים:
פסיכולוגי - בחינת עולמו הפנימי של המטופל, למשל על ידי הסתכלות על הכלים שבהם הוא משתמש.
חברתי - בחינת הקשר של המטופל עם המטפל או מטופלים אחרים, למשל על ידי הסתכלות על התפקידים שהוא לוקח על עצמו באלתור.
פיזי - בחינת ההתארגנות של המטופל במרחב, למשל על ידי הסתכלות על סדר הנגינה בכלים והבהירות שלו באלתור.
4. טרנספרסונאלי
כלי הנגינה בהם נהוג לטפל > פסנתר

זהו כלי גדול ומסיבי הדורש את תשומת הלב של הנוכחים, והדומיננטי ביותר בחדר הטיפול. יש המגיבים לנוכחותו ברצון לגשת אליו ולהפיק ממנו צלילים, אך יש הנרתעים ממנו ותופסים אותו כמאיים ומפחיד.
כלי הנגינה בהם נהוג לטפל > כלי הקשה

ניתן להשתמש בכלי הקשה רבים: תוף מרים, דרבוקה, קסטנייטות, תופים אפריקאיים, פעמוני רוח, פעמונים טיבטיים, פעמונים סיניים, מצילות, קסילופון, סנר, טימפאני, תופי בונגו, תופי קונגה, טמבורין, מנענעים, קבסה, קשקשנים (מרקס), צלצלי אצבע, פעמוני עץ, תיבה סינית, מקלות עץ, מטלופון, צלילון וסנסולה.
תפקידם העיקרי של כלי ההקשה הוא מתן הקצב, אלמנט בסיסי ומרכזי בכל סוגי המוזיקה. מבין כלי ההקשה, התוף על סוגיו השונים נקשר אסוציאטיבית עם פעימות הלב.
קסילופונים ומטלופונים נחשבים לכלי הקשה, אך הם גם כלים מלודיים שאפשר לנגן בהם מנגינות קיימות וכן ליצור מנגינות חדשות.
לגונגים, לקולנים ולפעמונים טיבטיים וסיניים יש אפקט מהדהד, השימוש בהם הוא בעיקר לרגיעה והרפיה.
כלי הנגינה בהם נהוג לטפל > כלי מיתר

צורתה וצליליה של הגיטרה אטרקטיביים. היא כלי נייד וגודלה אינו נתפס כמאיים. היא מאפשרת תנועתיות תוך הנגינה בה, דבר המאפשר יצירת קשר תנועתי בין המטופל לכלי ולמטפל.
יש החווים את צלילי הצ'לו כטרגיים, עצובים ואפילו מדכאים. מכאן השימוש בכלי זה נעשה לחקר רגשות כמו עצב ולעיבוד סיטואציות שגרמו לדיכאון. יש החווים את צלילי הצ'לו כשמימיים - צלילים המביאים לתחושת התעלות.
כלי הנגינה בהם נהוג לטפל > כלי נשיפה

הכוונה לכלי נשיפה קטנים, או למשרוקיות ממינים שונים כגון: משרוקית קוקייה, משרוקית רכבת, משרוקית אזעקה, אוקרינה, חליל, משרוקית מים עם קולות של ציפורים, חליליות סופרן ואלט.
אלו כלים אוראליים, להפקת צליל יש להכניסם לפה, אזור זה מרכזי בהתפתחות האישיות.
הכלים כולם אינם מצריכים ידע מוקדם של המטופל ומיומנות בשימוש בהם.
כלי הנגינה בהם נהוג לטפל > כלים נוספים

כלים נוספים בהם נעשה שימוש במהלך הטיפול הם שירים וכן מוזיקה מוקלטת.
השירים הם כלי הבעתי נוסף ופועלים כגורם מתווך בין המטפל למטופל, או בין מטופלים בקבוצה. פעמים רבות השיר הוא ראי לעולמו הפנימי של המטופל בתקופה מסוימת. כאשר נעשה שימוש בשירים קיימים, חשיפת הרגשות בשיר נעשתה על ידי המשורר, והמטופל מביע רגשותיו כתגובה. המטרות בשימוש במוזיקה מוקלטת ללא מלל - כגון מוזיקה קלאסית או מוזיקת העידן החדש - שונות ומגוונות: ניתן לעשות במוזיקה זו שימוש להרפיה ורגיעה, או לשם גריית תנועתיות; מוזיקה מוקלטת מעוררת אסוציאציות, זיכרונות ופנטזיות אצל המטופל, וכן מגוון רגשות.
אפשרות נוספת היא האלתור בו מתחבר המטופל עם החלק היצירתי שבו.
מוסמכים לטפל

מטפל במוזיקה הוא מי שסיים לימודים לתואר שני בטיפול במוזיקה או שהוא בעל תואר שני מתחום הטיפול וסיים לימודי הסמכה במסלול דו או תלת שנתי לטיפול במוזיקה ובנוסף חלה עליו חובת התנסות כחלק מתוכנית הלימודים.
בוגר תוכנית לימודים בטיפול במוזיקה המוכר על ידי האיגוד המקצועי והרשויות המתאימות, העומד בתנאים הבאים:
שליטה במוזיקה כבשפה
בעל בקיאות בסגנונות המוזיקה השונים
ידע בנגינה בכלים מגוונים וכן ידע באלתור
בעל הכשרה פסיכולוגית בכלל, ומוזיקלית בפרט
בעל כלים לבצע איבחון מוזיקלי, לבנות תוכנית טיפולית וכן להעניק הערכה
בעל יכולת התאמת הטיפול לצורכי המטופל
מחקרים והשפעות

התרומות של התרפיה במוזיקה הם בתחומים רבים: קוגניטיביים, פיזיים, רגשיים, וחברתיים. ההשפעות משתנות בהתאם לגיל המטופל, היכולות והמטען הרגשי שאיתו הוא מגיע. טיפול במוזיקה עם חולים מתאפיין בעיקר בעבודה שיקומית, ותפקיד המוזיקה לשמש גורם מדרבן ומעורר. בנוסף הטיפול במוזיקה מספק אפיק לביטוי רגשות. עשייה מוזיקלית תורמת להתמודדות עם בעיות והתנסות עם התנהגות שונה. זה ניתן לבדיקה במסגרת טיפול קבוצתי המאפשר ליצור קשר באופן בטוח ומובנה. לטיפול במוזיקה יש השפעה בהפחתת כאב המבוססת על קשר פסיכו-נוירולוגי בין מוזיקה וכאב. מחקרים מראים על יכולתה של המוזיקה לשכך כאבי ראש, כאבי שיניים, כאבי גב ובטן ואפילו כאבים בזמן הלידה. עובדה זו מתבססת על מחקר שנערך בבית חולים בבוסטון, כאשר נחקרו 110 נשים הרות. בלידה חילקו את הנשים לשתי קבוצות - לקבוצת הניסוי השמיעו בזמן הלידה מוזיקה רוגעת. תוצאות המחקר הראו כי הנשים בקבוצת המוזיקה סבלו פחות מכאבים ולחץ. מחקר נוסף נערך בבית חולים בטורונטו בו 42 חולי סרטן, לאחר השתלת מח עצם חולקו אף הם לשתי קבוצות, רק המטופלים של אחת הקבוצות נפגשו פעמיים בשבוע לטיפולי מוזיקה ואף הם דיווחו על פחות כאבים ובנוסף החלו לייצר מהר יותר תאי דם לבנים. טיפול באמצעות תרפיה במוזיקה נמצא יעיל לילדות הסובלות מתסמונת רט, הטיפול מעניק לילדות רגיעה תוך פתיחת ערוץ תקשורת רגשית.
שיטת MIT מנוצלת לטיפול בחולי אפאזיה.
ראו גם

טיפול באמנות
טיפול בעזרת בעלי חיים
לקריאה נוספת

דורית אמיר (1999). להפגש עם הצלילים: תרפיה במוזיקה. תל אביב: דף נוי.
דסה אילת (2008). טיפול במוזיקה בעבודה עם קשישים.גדיש ביטאון לחינוך מבוגרים, 177-185.
לסלי באנט (1999). תרפיה במוזיקה: אומנות שהיא מעבר למילים. קריית ביאליק: אח.
מרי באסאנו (1994). ריפוי באמצעות מוזיקה וצבע.. תל אביב: אור-עם.
נעה בלאס וחיה עמינדב (2001). גשר בצלילים: טיפול באמצעות מוזיקה באנשים עם פיגור שכלי. תל אביב: חדקל.
ג'ונתן גולדמן (1999). צלילים מרפאים - כוחן של הרמוניקות. קריית ביאליק: אח.
ווטסון, אנדרו' ודרורי, נ' (1990). ריפוי במוזיקה: מוזיקת העידן החדש. תל אביב: אור-עם.
תמר ירדני-יפה (2011), דרך הניגון - ביטוי, יצירה ותרפיה. (על הספר ושני פרקים מתוכו, באתר פסיכולוגיה עברית).
אסתר שמיר (2006), קול הרוח, הוצאת פראג. (קישור לפרק מהספר)
אמיר, ד' (1999). להיפגש עם צלילים. רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן.
הערות שוליים

↑  דסה אילת (2008). טיפול במוזיקה בעבודה עם קשישים.גדיש ביטאון לחינוך מבוגרים, 177-185
↑  אירנה פלדמכר, (1999). טיפול בכאב על ידי מוזיקה. מרכז רפואי צאנז, בית חולים לניאדו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553360005171  GND: 4040878-4  LCCN: sh85088942  NARA: 10646835  NDL: 00568871  NKC: ph123056
1827 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1827  במדע |  |
< · 1825 · 1826 — 1827 — 1828 · 1829 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

תחילת חפירות ב"פורום אדריאנה" - העיר הצפונית ביותר של האימפריה הרומית - נמצאת בשטח הולנד.
גאוגרפיה

ויליאם פרי הגיע לקו רוחב - '45 82° - הנקודה הצפונית ביותר למשך 49 שנים.
טכנולוגיה

תחילת ייצור גפרורים מודרניים על ידי ג'ון ווקר.
לראשונה האוקיינוס האטלנטי נחצה על ידי ספינת קיטור שמשתמשת בקיטור בלבד.
כימיה

בידוד אלומיניום על ידי פרידריך ולר
ויליאם פראוט חילק את המזון ל-3 מרכיבים: פחמימה, שומן וחלבון.
גילוי מלך זלץ - הדוגמה הראשונה של כימיה אורגנומתכתית.
גילוי תנועה בראונית על ידי רוברט בראון
פיזיקה

גילוי חוק אוהם
רפואה

גילוי סינדרום אדמס-סטוקס על ידי רוברט אדמס.
גילוי ביצית על ידי קרל ארנסט פון בייר
נולדו

13 בינואר – ניקולאי בקטוב, כימאי רוסי (נפטר ב-1911)
7 בינואר – סנדפורד פלמינג, ממציא קנדי (נפטר ב-1915)
5 באפריל – ג'וזף ליסטר, רופא בריטי (נפטר ב-1912)
25 באוקטובר – מרסלין ברטלו, כימאי צרפתי (נפטר ב-1907)
נפטרו

5 במרץ – פייר-סימון לפלס, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1749)
5 במרץ – אלסנדרו וולטה, פיזיקאי איטלקי (נולד ב-1745
3 באפריל – ארנסט חלדני, פיזיקאי גרמני (נולד ב-1756)
14 ביולי – אוגוסטן ז'אן פרנל, פיזיקאי צרפתי (נולד ב-1788)
1832 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1832  במדע |  |
< · 1830 · 1831 — 1832 — 1833 · 1834 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

תחילת מחקר של שנתים שבוצע על ידי ז'אן פרדריק וולדק באזור פלנקה
ביולוגיה

איזידור סיינט חילאיר החל בפרסום מחקריו היו בסיס לפיתוח טרטולוגיה.
גאוגרפיה

21 באפריל משלחת צרפתית בראשות קיריל פייר לפלס לחקר האוקיינוס השקט חזרה לנמל הבית. המסע החל ב-30 בדצמבר 1829
טכנולוגיה

בניית גנרטור לייצור חשמל בזרם חילופין על ידי איפוליט פיקסי (צרפת).
מתמטיקה

פרסום עבודות של אווריסט גלואה בנושא תורת גלואה
יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה מפרסם הוכחה של המשפט האחרון של פרמה ל N=14.
יאנוש בויאי פרסם עבודה בנושא גאומטריה לא-אוקלידית
פיזיקה

מייקל פאראדיי ניסח חוקים של אלקטרוליזה.
רפואה

תיאור ראשון של לימפומת הודג'קין.
נולדו

17 ביוני – ויליאם קרוקס, פיזיקאי בריטי (נפטר ב-1919)
16 באוגוסט – וילהלם וונדט, פסיכולוג גרמני (נפטר ב-1920)
12 בדצמבר – פטר סילוב, מתמטיקאי נורווגי (נפטר ב-1918)
15 בדצמבר – גוסטב אייפל, מהנדס צרפתי (נפטר ב-1923)
נפטרו

13 במאי – ז'ורז' קיווייה, חוקר טבע צרפתי (נולד ב-1769)
31 במאי – אווריסט גלואה, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1811)
24 באוגוסט – סאדי קרנו, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1796)
2 בספטמבר – פרנץ פון זאך, אסטרונום גרמני (נולד ב-1754)
1829 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1829  במדע |  |
< · 1827 · 1828 — 1829 — 1830 · 1831 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

חפירות ראשונות באולימפיה על ידי משלחת צרפתית.
גאוגרפיה

25 במרץ משלחת צרפתית בראשות ג'יול דיומון דורוויל לחקר האוקיינוס השקט חזרה לנמל הבית. המסע החל ב-22 באפריל 1826
25 באוגוסט משלחת רוסית בראשות פיודור ליטקה לחקר צפון האוקיינוס השקט חזרה לנמל הבית. המסע החל ב-20 באוגוסט 1826
30 בדצמבר משלחת צרפתית בראשות קיריל פייר לפלס לחקר האוקיינוס השקט יוצאת לדרך. המסע הסתיים ב-21 באפריל 1832
טכנולוגיה

23 ביולי - בארצות הברית רושם ויליאם ברט פטנט על מכונת הכתיבה.
בניית אקורדיון ראשון.
הנרי פלמר מקבל פטנט על פח גלי.
6-14 באוקטובר - תחרות קטרים. מנצח בתחרות - קטר "Rocket" של ג'ורג' סטיבנסון.
30 בנובמבר – פתיחת תעלת ולנד
19 בדצמבר – צ'ארלס וויסטון מקבל פטנט על מפוחית יד.
מתמטיקה

יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה פרסם את מחקרו בתחום פונקציית דיריכלה וכו'.
ניקולאי לובצ'בסקי פרסם את עבודתו על גאומטריה לא-אוקלידית.
פלאונטולוגיה

הגדרת רביעון על ידי ג'ול דסנוייר.
גילוי שרידים ראשונים של האדם הניאנדרטלי על ידי פיליף שמרלינג.
רפואה

שימוש ראשון בלרינגוסקוף על ידי בנז'מן בבינגטון.
נולדו

2 בפברואר – אלפרד ברם, זואולוג גרמני (נפטר ב-1884)
13 באוגוסט – איוואן סצ'נוב, פיזואולוג רוסי (נפטר ב-1905)
7 בספטמבר – פרידריך אוגוסט קקולה, כימאי גרמני (נפטר ב-1896)
נפטרו

6 באפריל – נילס הנריק אבל, מתמטיקאי נורווגי (נולד ב-1802)
10 במאי – תומאס יאנג, פיזיקאי אנגלי (נולד ב-1773
29 במאי – האמפרי דייווי, כימאי בריטי (נולד ב-1778)
14 בנובמבר – ניקולה וואקלין, כימאי צרפתי (נולד ב-1763)
28 בדצמבר – ז'אן-בטיסט דה לאמארק, חוקר טבע צרפתי (נולד ב-1744)
1822 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1822  במדע |  |
< · 1820 · 1821 — 1822 — 1823 · 1824 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

גילוי פפירוס טורינו - המהווה עד היום בסיס לתקופות שלטון של מצרים העתיקה.
גאולוגיה

גדעון מנטל גילה מאובן של איגואנודון
הגדרת תקופת הקרבון
הגדרת תקופת הקרטיקון
גאוגרפיה

11 באוגוסט – משלחת צרפתית בראשות לוי דופרייה לחקר האוקיינוס השקט יוצאת לדרך. המסע הסתיים ב-מרץ 1825.
מתמטיקה

3 ביולי – צ'ארלס בבג' מציג מחדש את מנוע ההפרשים
פיזיקה

תומאס יוהאן סיבק מגלה את אפקט סיבק
פרסים

מדליית קופלי מוענקת לוויליאם בקלנד.
נולדו

2 בינואר – רודולף קלאוזיוס, פיזיקאי ומתמטיקאי גרמני שנחשב לאחד האבות המייסדים של התרמודינמיקה (נפטר ב-1888)
6 בינואר – היינריך שלימן, ארכאולוג גרמני (נפטר ב-6 בינואר)
16 בפברואר – פרנסיס גולטון, מדען בריטי (נפטר ב-1911)
20 ביולי – גרגור מנדל, אבי הגנטיקה (נפטר ב-1884)
27 בדצמבר – לואי פסטר, איש מדע צרפתי (נפטר ב-1895)
נפטרו

13 באוגוסט – ז'או רובר ארגן, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1768)
25 באוגוסט – ויליאם הרשל, אסטרונום בריטי יליד גרמניה, שהתפרסם הודות לגילוי אורנוס (נולד ב-1738)
6 בנובמבר – קלוד ברטולה, כימאי צרפתי (נולד ב-1748)
לואי פסטר במעבדתו
1835 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1835  במדע |  |
< · 1833 · 1834 — 1835 — 1836 · 1837 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

5 באוגוסט תצפית ראשון של שביט היילי בחזרתו.
25 באוגוסט – תחילת פרסום מאמרי מתיחת הירח הגדולה.
ארכאולוגיה

גילוי ופיענוח כתובת ביסותון על ידי הנרי רולינסון, הברונט הראשון
גאולוגיה

תחילת סקר גאולוגי מקיף של בריטניה. לראשונה נערך סקר מקיף ברמה ארצית.
הגדרת סילור וקמבריון
טכנולוגיה

ויליאם הנרי פוקס טלבוט לראשונה משתמש בטכנולוגיה של נגטיב-פוזיטיב
12 בספטמבר – הוצאת פטנט על טובה
המצאת אקדח תופי על ידי סמואל קולט
המצאת קוד מורס על ידי סמואל מורס
כימיה

ייצור ויניל כלוריד על ידי יוסטוס פון ליביג
מתמטיקה

סטטיסטיקאי צרפתי אדולף קואלט מגדיר את המונח "בן אדם ממוצע"
פיזיקה

חקר דיסקת איירי על ידי ג'ורג' בידל איירי.
חקר כוח קוריוליס על ידי גספאר קוריוליס.
חקר מכניקת המילטון על ידי ויליאם רואן המילטון.
רפואה

הרופא הצרפתי פייר אלכסנדר פרסם את מחקרו לגבי שימוש מוגזם בהקזת דם בטיפולים רפואיים שונים.
נולדו

12 במרץ – סימון ניוקומב, אסטרונום ומתמטיקאי קנדי (נפטר ב-1909)
14 במרץ – ג'ובאני סקיאפארלי, אסטרונום איטלקי (נפטר ב-1910)
24 במרץ – יוזף סטפן, מתמטיקאי סלובני-אוסטרי (נפטר ב-1893)
2 באוגוסט – אלישע גריי, ממציא אמריקאי (נפטר ב-1901)
1 באוקטובר – אדם פוליצר, ביולוג הונגרי-אוסטרי (נפטר ב-1920)