stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'מבוומבה
היסטוריה > Mutt Records

ב-2002 הקימה הלהקה חברת תקליטים משלה, Mutt Records.
דרכה, הוציאה הלהקה את אלבומה ה-11, Readymades, שערבב סימפולים ממוזיקת פולק עם מקצבי ריקוד. דרך Mutt, הלהקה גם הוציא את Sic – Adventures in Anti-Capitalism, ספר שכלל את כתבים בנושאי פוליטיקה ומוזיקה מאת חברים ומכרים של חברי הלהקה.
גם ב-2002, הלהקה הקליטה את הפסקול לסרטו של אלכס קוקס, Revengers Tragedy. הפסקול יצא כאלבום ב-2003.
ב-2003, הוציאה הלהקה אלבום חידוש לאלבום הא-קפלה משנת 1988, English Rebel Songs 1381–1914 מכיוון שהרגישו שהם כעת ווקליסטים יותר מנוסים ויכולים להיטיב יותר עם השירים.
ב-2004, הוציאה הלהקה את האלבום. האלבום כלל פחות סינתסייזר משני האלבומים הקודמים, אבל עדיין השתמש בהרבה סימפולים מגוונים, החל מצ'אנטים שבטיים, לקטעים מראיונות עם פרנק זאפה. האלבום כלל את אחת ההקלטות הראשונות של הקול האנושי, בה תומאס אדיסון מקריא את השיר Mary Had a Little Lamb. האלבום כבר כלל רמזים לכיוון שהלהקה תלך באלבומיה הבאים – מוזיקת פולק אנגלית.
היסטוריה > No Masters

בשנת 2005 לקחה הלהקה הפסקה מן מסבבי הופעות ופרויקטי הקלטות, ורק הרכב מצומצם שכלל את בוף ואלי, לו ווטס, ג'וד אבוט וניל פרגוסון המשיך להופיע בבריטניה ואירופה במהלך 2005 ו-2006. הרכב זה הקליט את האלבום A Singsong and a Scrap, שיצא בסוף 2005 בלייבל No Masters. הם יצאו אחרי זה באלבום הופעות חיות, Get On With It, שהוקלטו במקומות שונים ברחבי בריטניה ב-2006.
ב-2006, נאטר כתבה דרמה מוזיקלית, Love and Petrol, אותה הלחין חברה ללהקה, הארי היימר, ואשר הוצגה בברדפורד. היימר ונאטר המשיכו לעבוד בתחום התיאטרון, ומאוחר יותר הרחיבו גם לרדיו וטלוויזיה.
ב-2007, צ'מבוומבה הופיעה בפסטיבל גלסטונברי. בתחילת השנה, הלהקה הודיעה שהיא עובדת על אלבום אקוסטי חדש בסגנון אחר מהרגיל. התוצאה הייתה The Boy Bands Have Won, שיצא במרץ 2008. האלבום כלל 25 שירי פולק אקוסטיים.
ב-2009 הלהקה יצאה לסבב הופעות במחזה קומי שכתבו והפיקו, Riot, Rebellion & Bloody Insurrection. מאוחר יותר באותה שנה, יצא אלבום נוסף, ה-15 של הלהקה, ABCDEFG.
בספטמבר 2011, חברי להקה נוכחיים ולשעבר מחו כאשר UKIP השתמשה בשיר "Tubthumping" בכנס השנתי של המפלגה.
בתחילת 2012 יצא פסקול מחזמר מאת בוף ואלי, שכלל את כל חברי הלהקה מלווים את השחקנים במגוון כלי נגינה. בשני שירים השתתף המתופף הארי היימר כווקאליסט, ההופעה הווקאלית הראשונה שלו מאז 1986.
היסטוריה > התפרקות

ב-8 ביולי 2012 צ'מבוומבה הודיעה על החלטתה לפרק את הלהקה. באתר שלהם הם פתחו את הודעה במילים "אז זהו זה, זה הסוף. ללא יבבה, פיצוץ או הופעת איחוד." ההצהרה ציינה שהם ימשיכו בפרויקטים האינדיבידואליים שלהם, והסתיימה בזאת:
"אנו כמובן שומרים לעצמנו את הזכות לצוץ מחדש כצ'מבוומבה ולעשות משהו אחר לגמרי (אך בוודאי לא סבבי הופעות או הוצאת אלבום כל 2–3 שנים). אך למען האמת, זה לא מאוד סביר. שלושים שנים היינו שחצנים, סנובים, מצחיקים, מתנגדים, וסתם מוזרים. איזו זכות, וכמה כיף היה לנו."
בדצמבר 2012, צמבוומבה הופיעה בהופעתה האחרונה בבריטניה, הופעה שיצאה אחר כך כ-DVD היחיד של הלהקה, Going Going. בהופעה הופיעו החברים דאז של הלהקה, בוף ואלי, ג'וד אבוט, ניל פרגוסון, פיל מודי, ולו וטס. הצטרפו אליהם כאורחים חברי להקה קודמים, כולל דנברט נובקון, אליס נאטר, הארי היימר, ודנסטן ברוס. הופיעו גם אמנים עמם הלהקה שיתפה פעולה במהלך השנים, כמו בלינדה אוהולי. הלהקה סגרה את קריירת ההופעות שלה עם שתי הופעות בינלאומיות נוספות.
כמה חודשים לאחר מכן, באפריל 2013, יצא למכירה מוקדמת EP בשם In Memoriam: Margaret Thatcher. הוא הוקלט ב-2005, וניתן היה להזמינו מראש באתר האינטרנט, כאשר יישלח עם מותה של מרגרט תאצ'ר.
היסטוריה > סרט דוקומנטרי

ב-1 ביולי 2015 דנסטן ברוס התחיל Kickstarter כדי לממן סרט תיעודי בשם I Get Knocked Down (The Untold Story of Chumbawamba) שמספר את סיפור צ'מבוומבה מנקודת מבטם של חברי הלהקה השונים. הוא אסף יותר מהמטרה ששם לעצמו בפרויקט, של £40,000.
חברי הלהקה

הרכב הלהקה השתנה לאורך השנים, כאשר בעיקר בשנים הראשונות תפקידים בלהקה היו פחות מוגדרים. חברי להקה רשמיים ומשתפי פעולה עיקריים כוללים:
בוף ואלי – שירה, גיטרה, (1982–2012)
דנברט נובקון – שירה, קלידים (1982–2004)
לו ואטס – שירה, קלידים (1982–2012)
דנסטן ברוס – שירה, גיטרה, תקליטים, כלי הקשה (1982–2004)
אליס נאטר – שירה, כלי הקשה (1982–2004)
הארי היימר (born 5 March 1964) – תופים, כלי הקשה (1982–2004)
דייב דילון – חצוצרה, קרן צרפתית, בס (1984–1995)
פול גרקו – בס, הרמוניקה (1982–1999)
ג'ון אבוט – שירה, חלילית, חליל, חצוצרה (1996–2012)
ניל פרגוסון – שירה, גיטרה, בס (1999–2012)
פיל מודי – אקורדיון, שירה(2004–2012)
ניל פרגוסון – מפיק, מהנדס, גיטרה, קלידים (כנגן/צוות אורח עד 1999, לאחר מכן כחבר מלא)
דיסקוגרפיה

Pictures of Starving Children Sell Records (1986)
Never Mind the Ballots (1987)
English Rebel Songs 1381-1914 (1988)
Slap! (1990)
Shhh (1992)
Anarchy (1994)
Swingin' with Raymond (1995)
Tubthumper (1997)
WYSIWYG (2000)
Readymades (2002)
Revengers Tragedy Soundtrack (2003)
English Rebel Songs 1381-1984 (2003)
Un (2004)
A Singsong and a Scrap (2005)
The Boy Bands Have Won‏ (2008)
ABCDEFG (2010)
ראו גם

אנרכיזם ואמנות
לקריאה נוספת

* Boff Whalley, , Pomona Books, 2003, 1-904590-00-4 (נרטיב אוטוביוגרפי של ההיסטוריה של הלהקה מאת בוף ואלי)
הערות שוליים

↑  "Fitzwilliam lyrics". Musicdb.laadhari.com. אורכב מ-המקור ב-2011-08-22. נבדק ב-2017-08-11.
↑  Jude Rogers (30 באוגוסט 2013). "Total rewind: 10 key moments in the life of the cassette". The Guardian. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  DeLong, Donnacha (1997). "Chumbawamba – Fighters not Writers". Sorted magAZine.
↑  Lager is an Energy, Dave Simpson, Melody Maker, August 16, 1997
↑  "This Week in Entertainment History: January 16, 2016 - 22 January 2006". KKTV. אורכב מ-המקור ב-21 בנובמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chumbawamba: They got knocked down..., Tim Cumming, Independent, 11 March 2008
↑  Klein, Naomi No Logo New York.
↑  Rowan, David (2002): "Chumbawamba's tune turns the tables on US car giant", The Observer, 27 January 2002.
↑  "Mutt Records | Gratis muziek, tourneedata, foto's, video's". Myspace.com. 22 בספטמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "First bands confirmed for Glastonbury 2007". NME. 10 בינואר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Alexandra Topping (9 בספטמבר 2011). "Chumbawamba go Tubthumping crazy over Ukip's use of No1 hit | Politics". London: The Guardian. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "In Memoriaum".
↑  Dunstan Bruce (1 ביולי 2015). "I Get Knocked Down (The Untold Story of Chumbawamba)". Kickstarter. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007398778805171  BnF: cb139734023 (data)  GND: 6032963-4  ISNI: 0000 0001 1536 9191  LCCN: no97065701  MusicBrainz: 7b7b1e6f-e73e-41a0-9d72-8f0b30c6992d  NKC: xx0014741  VIAF: 128770307   WorldCat (עם VIAF): 128770307 
דנברט נובקון בהופעה באוניברסיטת לידס, 1986
חברי צ'מבוומבה בוף ואלי, ניל פרגוסן, וג'ון אבוט ב-2005.
The band in 2004.
דוד ראם

דוד רְאֵם (נולד ב-28 במרץ 1953) הוא פוליטיקאי ישראלי, לשעבר חבר הכנסת מטעם הליכוד-גשר-צומת וראש עיריית קריית אתא בשנים 1989 - 1996.
ביוגרפיה

ראם נולד בחיפה. את שירותו הצבאי עשה ראם בחיל האוויר והשתחרר בדרגת רב-סמל. בגיל צעיר הצטרף לליכוד, ובין תפקידיו במפלגה שימש חבר מזכירות המפלגה ומנהל המחלקה הערבית בליכוד. בשנת 1986 מונה על ידי שר הרווחה דאז משה קצב למנכ"ל חברת המשקם.
בין תפקידיו הציבוריים שימש כסגן יו”ר מרכז השלטון המקומי בישראל, יו”ר הוועד למען השוטר - תחנת זבולון, חבר מועצת המנהלים בחברת שקמונה, חבר ועדת הכספים של ההסתדרות הציונית העולמית, יו”ר העמותה למלחמה בסמים, יו"ר העמותה למען הקשיש ויו"ר חברת "שיכון ופיתוח".
בשנים 1989–1996 כיהן ראם כראש סיעת הליכוד במועצת קריית אתא. בשנת 1989 נבחר לראש עיריית קריית אתא ושוב נבחר בבחירות ב-1993. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 התמודד ראם בראשות רשימה על מפלגתית בשם "דוד ראם חוזר" שזכתה בשלושה מושבים מתוך 17 במועצת העיר. בבחירות לראשות העיר זכה ראם ל-32.5% מקולות הבוחרים. ב-2008 התמודד שוב על ראשות עיריית קריית אתא מול ראש העירייה יעקב פרץ, ולא נבחר.
לראשונה התמודד לרשימת הליכוד לכנסת ה-13. ב-1996 נבחר לכנסת ה-14 מטעם רשימת הליכוד-גשר-צומת, במשבצת המשוריינת לנציג מחוז חיפה. ראם לקח חלק בפעילות למען ארץ ישראל השלמה ונמנה בין חברי הליכוד שהתנגדו להסכם חברון שהוביל יו"ר המפלגה וראש הממשלה, בנימין נתניהו. במהלך כהונת הכנסת פרש מהליכוד עם בני בגין ומיכאל קליינר והקים עמם את חרות - התנועה הלאומית. לאחר הקמת מפלגת קדימה, הצטרף לשורותיה.
הערות שוליים

↑  האור בקצה המנהרה, מעריב, 3 בספטמבר 1986
תנאי עבודה משופרים בחברת המשקם, מעריב, 20 בנובמבר 1986
↑  אמיר גילת, המשקם - הגירעון ירד ב-25%, מעריב, 21 באוגוסט 1987
↑  הודעה בדבר תוצאות הבחירות קריית אתא, ילקוט הפרסומים 5240, עמ' 516-520
קשיי קשב

קשיי קשב מתייחסים למצב שבו תפקודי הקשב של האדם נמוכים מהמצופה לבני גילו, באופן קבוע או זמני.
הקשב הוא היכולת להתמקד באופן מתמשך בגירוי מסוים או בפעילות מסוימת. זהו תהליך הכרתי, במסגרתו מידע המגיע לתודעת האדם דרך חושיו השונים ממוין לצורך עיבוד שכלי ממוקד.
הקשב חיוני לתפקודן של היכולות הקוגניטיביות הגבוהות.
בהתאם לכך, המונח קשב מתייחס גם לאוסף של יכולות קוגניטיביות המאפשרות ליצורים חיים להתמודד עם כמויות המידע העצומות המציפות את המערכת החושית ולהשתמש בו לצורך התנהגות הסתגלותית ומכוונת מטרה.
ישנם מספר גורמים אפשריים לקשיי קשב, כאשר קשיי הקשב יכולים להתעורר בעקבות כל אחד מאותם הגורמים או בעקבות כל שילוב ביניהם.
העצמה של קשיי הקשב במקרה מסוים, משך הזמן שבו הם מופיעים והתדירות שלהם, יכולים להשתנות על פי הגורם או הגורמים לקשיי הקשב. בהתאם לכך, גם ההשפעה של קשיי קשב על רמת התפקוד ואיכות החיים של האדם יכולה להשתנות ממטרד זניח ועד לפגיעה משמעותית ומתמשכת. כאשר העצמה, התדירות או המשך של קשיי הקשב, מתחילה לפגועת בחיי היום יום של האדם, ברמת התפקוד שלו או באיכות חייו - יש לפנות לאבחון שיאפשר להתאים את הטיפול הנחוץ לכל מקרה לגופו על פי הממצאים והתוצאות של תהליך האבחנה והאבחנה המבדלת. במקרים שבהם יש יותר מגורם אחד לקשיי הקשב - יש לתת לכל אחד מהגורמים את המענה המתאים באמצעות אנשי המקצוע הרלוונטיים.
יש המבחינים בין המונח "קשב" למונח "ריכוז". ערך זה אינו מבדיל בין שני המונחים ומתייחס למונח "קשב" באופן הכולל את שניהם.
גורמים לקשיי קשב

ישנם מספר גורמים אפשריים לקשיי קשב והם יכולים להתעורר בעקבות כל אחד מהם או כל שילוב ביניהם. זאת משום שקיומו של גורם אחד לקשיי קשב לא סותר את קיומם של גורמים נוספים. בהתאם לכך, כדי לאתר את המקור או המקורות לקשיי קשב יש לעשות אבחנה מבדלת בין כל הגורמים האפשריים מול אנשי המקצוע הרלוונטיים.
גורמים לקשיי קשב > פגיעה בבריאות

בריאות היא שילוב של יעילות תפקודית ומטבולית באורגניזם, הן ברמת המיקרו (רמת התא) והן ברמת המאקרו (הרמה החברתית). בשטח הרפואה, בריאות מוגדרת לרוב כיכולת האורגניזם להגיב ביעילות לאתגרים (למצבי מתח) ולהשיב בצורה יעילה "מצב של איזון" - הומאוסטזיס. הגדרה מקובלת נוספת למונח בריאות היא זו אשר נוסחה על ידי ארגון הבריאות העולמי (WHO), עוד בשנת 1946 ולפיה: "בריאות היא מצב של רווחה גופנית, נפשית וחברתית מושלמת ולא רק היעדר מחלה".
לבריאות יש חשיבות כה רבה על רמת התפקוד ואיכות החיים של האדם, עד כדי כך שהזכות לבריאות היא אחת מזכויות האדם המוכרות במשפט הבינלאומי. הזכות הוכרה לראשונה בסעיף כ"ה להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם משנת 1948. ארגון הבריאות העולמי אף הוא הכיר בזכות זו כזכות יסוד.
מספר רב של מחלות ומצבים אורגנים מוגדרים עלולים להוביל לפגיעה ביכולת הקשב. השכיחים שבהם הם אפילפסיה, מחלות מטבוליות וסיסטמיות, מחלות גנטיות עם מעורבות מוחית.
ישנן גם מחלות הקשורות לגילאי הזקנה. למשל, השטיון הוא מצב שבו חלה ירידה משמעותית בתפקוד הקוגניטיבי של האדם. מחלות אלו מתאפיינות בירידה בתפקוד של קליפת המוח ובהידרדרות מנטלית וקוגניטיבית, הגורמת לסובל ממנה לליקויים משמעותיים בתחום החברתי והתעסוקתי. השכיחה בהן היא מחלת אלצהיימר. שיטיון כולל מגוון של סימפטומים כרוניים המעידים על אובדן של פונקציות בחיי היום-יום. בין היתר, מצב זה עלול להוביל לקושי בתהליכי זיכרון, קשב, חשיבה והבנה.
קשיי קשב יכולים להיגרם גם בעקבות חסך שינה ועייפות. בהתאם לכך, נטייה למוסחות קשורה באופן טבעי להפרעות שינה.
גורמים לקשיי קשב > פגיעה בבריאות > שמירה על הבריאות

טיפול עצמי הוא כל פעולה שאנשים עושים למען בריאות הגוף ובריאות הנפש של עצמם. הוא כולל תחומים כמו תזונה (קניית מזון, אכילתו ופניה לייעוץ דיאטטי), ניקיון והיגיינה (ניקוי הגוף, רחצת ידיים, מקום המגורים והבגדים, עשיית צרכים וכיוצא בזה), קנייה או תיקון של ביגוד, פעילות גופנית הנעשית כדי לשמור על כושר גופני (להבדיל מספורט למטרות הנאה או פרנסה) ופניה לגורמים טיפוליים.
לטיפול העצמי יש תרומה משמעותית לבריאות האדם. בעקבות זאת, הזנחת הטיפול העצמי עלולה לפגוע בבריאות ועל ידי כך לגרום לקשיי קשב בצורה עקיפה. ההקפדה על הטיפול העצמי יכולה לסייע לצמצם ולמנוע קשיי קשב על רקע זה.
בנוסף, חינוך לבריאות יכול לסייע לעודד את ההקפדה על הטיפול העצמי והמצב הרפואי של האדם. זהו הליך הכולל פעילויות התנסותיות וחינוכיות במטרה לפתח ידע, שיטות התבוננות והטמעת ערכים לשיפור ושיקום בריאות האדם.
דרך נוספת להימנע מקשיי קשב על רקע פגיעה בבריאות או לצמצם את הסיכון לקשיים כאלו, היא הקפדה על בדיקה רפואית שגרתית. זוהי בדיקה רפואית אשר מבוצעת לטובת רפואה מונעת או לעדכון תמונת המצב הרפואית של אדם. תוצאות של בדיקה שגרתית יכולה לעזור באבחון בעיות ומחלות אפילו לפני התפתחותן, או לעדכן את הצוות הרפואי לגבי המצב הנוכחי. הבדיקות מבוצעות במטרה לגלות מחלות וליקויים בשלב מוקדם ככל האפשר, ותוך ראייה שמשתפרים הסיכויים לרפא מצבים רבים ככל שהגילוי שלהם נעשה בשלב מוקדם יותר. אבחון בעיות בשלב מוקדם ומידע רפואי נכון ועדכני יכולים להגביר את הסיכויים לטיפול יעיל ולהחלמה מהירה.
גורמים לקשיי קשב > היצף מידע

היצף מידע הוא מצב קיומי של הפרט, בו אדם מסוים סובל מחוסר יכולת להשתלט על כל הגירויים והעובדות המוצבים בפניו.
במילים אחרות, זהו מצב החורג מיכולת עיבוד המידע של האדם.
הכמות העודפת של המידע עלולה להפריע לתהליכי קבלת החלטה וליכולת להתעדכן. כמו כן, במסגרת תהליכי למידה, היצף מידע עלול ליצור עומס קוגניטיבי.
להבדיל מגורמים אחרים לקשיי קשב, היצף מידע לא פוגע במשאבי הקשב הקיימים של האדם ולא משנה אותם לכאן או לכאן. במקום זאת, הוא "משתלט" על משאבי הקשב הקיימים ובעקבות זאת לא מאפשר את השימוש בהם לפעולות קוגניטיביות אחרות. משום שלחשיבה המודעת יש קיבולת מוגבלת, ההתמקדות בחוט מחשבה או גירוי מסוים, באה על חשבון העיבוד של חוטי מחשבה או גירויים אחרים. בהתאם לכך, היצף המידע מושפע מאוד מהיחס בין כמות הגירויים שהאדם קולט לבין יכולת העיבוד שלו.
אחד הגורמים להיצף המידע הוא צוואר הבקבוק של החשיבה האנושית. צוואר הבקבוק נוצר משום שהזיכרון לטווח קצר יכול להכיל פחות או יותר שבע יחידות מידע בו זמנית למשך זמן קצר בלבד.
במקרים שבהם האדם סובל מקשיי קשב על רקע של גורמים אחרים, הירידה בתפקודי הקשב תעלה את הפגיעות שלו למצבים של היצף מידע ביחס לשאר האוכלוסייה. זאת משום שכאשר משאבי הקשב של האדם מצטמצמים, יכולת עיבוד המידע שלו יורדת בהתאמה. על כן, תחושת המוצפות יכולה להתעורר בו גם בעקבות חשיפה לכמויות קטנות יחסית של מידע, שלא היו גורמות להצפה אצל אנשים אחרים שתפקודי הקשב שלהם לא נפגעו.
במילים אחרו, כמות המידע הנחוצה ליצירת מצב של היצף מידע, תלויה ברמת משאבי הקשב הנוכחיים של האדם.
גורמים לקשיי קשב > היצף מידע > דרכי התמודדות עם היצף מידע

אחד המנגנונים הקוגניטיביים המאפשרים להתמודד עם היצף מידע הוא הסכמה. הסכמה מהווה מסגרת התייחסותית שנבנית על סמך ניסיון העבר ומסייעת בארגון ועיבוד של מידע חדש. לצורך כך הסכמה משפיעה על תהליכי הקשב, הזיכרון והשליפה. משום שהסכמה מראה עמידות למידע סותר היא יכולה לגרום לנטאי בתפיסת המציאות ולהוביל לתופעות כמו נבואה המגשימה את עצמה.
אחת ממטרות החינוך היא להכשיר את התלמידים לחיים בחברה תקשורתית ועתירת מידע, כך שיוכלו להפיק תועלת מן המידע הנגיש להם באופן בטוח ולהתמודד עם היצף המידע הלא מבוקר שנמצא באינטרנט. בהקשר זה, אוריינות מדיה מאפשרת שימוש יעיל באמצעי תקשורת שונים, לצורך קליטה, הבנה ומסירה של מידע.
גורמים לקשיי קשב > יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה

קיימים יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה, אשר באים לידי ביטוי בהשפעות ההדדיות בין הרגש לבין תפקודים קוגניטיביים כמו קשב, תפיסה, חשיבה וזיכרון.
על כן, קיים קשר הדדי בין הרגש לחשיבה. קשר זה הוא בעל אופי דו כיווני, כך שהרגשות יכולים להשפיע על החשיבה באותה המידה בה החשיבה יכולה להשפיע על הרגש.
שני היבטים אלו של החוויה האנושית יכולים לפעול באופן מאוחד או מנוגד אחד לשני.
כמו כן, ישנם מספר אזורים במוח הלוקחים חלק ביחסי הגומלין בין רגש לקוגניציה. הבולטים ביניהם הם קליפת המוח הקדם-מצחית והמערכת הלימבית.
בהתאם לכך, פגיעה במצב הרגשי עלולה להוביל לקשיי קשב.
למשל, ליקויים בתפקודי הקשב ניכרים לעיתים קרובות אצל ילדים הלוקים בחסך רגשי (דוגמת ילדים במוסדות).
בנוסף, רגשות שליליים כמו פחד וחרדה יכולים להשפיע על תפקודי הקשב של האדם.
הפחד משמש כהתרעה מפני סכנה ואיום ידועים ממקור חיצוני. הוא מתעורר בצורה חדה ומהירה שחולפת מהר. לעומת זאת, החרדה שונה מהפחד גם מבחינת התכנים שלה וגם באופן הביטוי שלה.
בהקשר זה יש להבדיל בין חרדה נורמלית ובין חרדה פתולוגית.
החרדה הנורמלית מתעוררת לנוכח מצבים מאיימים, מתוך מטרה להוביל לפעולה שתסלק את האיום או תפחית אותו.
להבדיל מהפחד החרדה הנורמלית היא תחושה דיפוזית לא נעימה של פחד מפני העומד להתרחש, והיא מלווה בתחושה גופנית לא נעימה ומתמשכת. משום שהחרדה היא תגובה לאיום לא מוכר ולא ידוע, קשה יותר להתמודד איתה.
חרף הקושי החרדה הנורמלית היא בדרך כלל פעילות בריאה, כאשר מופעלים מנגנוני התמודדות מודעים ומנגנוני הגנה בריאים ויעילים.
עם זאת, ההרגשה הלא נעימה של חרדה מתמשכת עלולה לפגוע ביכולת החשיבה, הריכוז, הקליטה והלמידה. חרדה מתמשכת גורמת גם לתחושת עייפות וחוסר מרץ, שכאמור יכולה לפגוע בתפקודי הקשב עוד יותר.
להבדיל מהחרדה הנורמלית, החרדה הפתולוגית היא תגובה מוגזמת שאינה מתאימה לגירוי, הן מבחינת עוצמת האפקט החרדתי והן מבחינת משכו.
החרדה הפתולוגית יכולה להופיע כתסמין המצוי בכל הספקטרום הרחב של ההפרעות הפסיכיאטריות. בהיותה תסמין נוירוטי זוהי תגובה נפשית לסכנה פנימית ולאו דווקא לסכנה חיצונית.
היא יכולה להופיע בצורה חריפה בהתקפי חרדה (פאניקה), בצורה כרונית כמתח מתמשך וציפייה לאסון מתקרב או באופן משולב.
הפרעות החרדה הן תוצאה של אינטראקציה של גורמים ביו-פסיכו-חברתיים, שכוללים פגיעות גנטית ומצבים של דחק או טראומה.
הפרעת חרדה עלולה להתבטא בקושי בריכוז.
פחד וחרדה הם לא המצבים הרגשיים היחידים שיכולים להשפיע על תפקודי הקשב. בהקשר הזה יש חשיבות לכל ההיבטים של בריאות הנפש.
למשל, דוגמה נוספת לגורם רגשי של קשיי קשב הוא הדיכאון. דיכאון הוא רגש של עצב רב המלווה בתחושת של חוסר אונים, ירידה בערך העצמי, איטיות בתגובה ותפיסת עולם פסימית.
הפרעה דיכאונית יכולה אף היא להתבטא בהפרעה בריכוז.
בנוסף, בעיות רגשיות יכולות לפגוע בתפקודי הקשב גם בצורה עקיפה.
זאת משום שהפרעות נפשיות גורמות להפרעות שינה, ובמקביל חסכים בשינה משפיעים על יכולת השליטה של האדם ברגש ובקשב.
גורמים לקשיי קשב > הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות

הפרעת קשב (מוכרת כ-ADHD, ראשי תיבות באנגלית של Attention Deficit Hyperactivity Disorder), היא הפרעה נוירו-התפתחותית שתסמיני הליבה שלה הם: קשיי קשב וקשיי ריכוז, היפראקטיביות (פעלתנות יתר) ואימפולסיביות. עם זאת, לא כל התסמינים חייבים להופיע כדי לענות על הקריטריונים של אבחנת הפרעת קשב.
בהתאם לכך, אחד המצבים המאופיינים בקשיי קשב הוא הפרעת קשב.
התסמינים של הפרעת קשב, כוללים פגיעה ביכולת הוויסות מלמעלה-למטה של המערכת הפרונטלית על הקשב וההתנהגות.
כמו כן, ישנם דיווחים רבים על ליקויים בדיכוי של רשת ברירת המחדל של אנשים עם הפרעת קשב בזמן ביצוע מטלה קוגניטיבית.
הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות המאופיינת בעיקר בקשיי קשב אשר כונתה בעבר "הפרעת קשב ללא היפראקטיביות", היא אחד משלושת תתי הסוגים של הפרעת קשב.
כאמור, אחד מתסמיני הליבה של הפרעת קשב הוא ליקוי או הנמכה ביכולת הקשב והריכוז.
הפרעת קשב המאופיינת בעיקר בקשיי קשב דומה לשני הסוגים האחרים של הפרעת קשב, פרט לכך שהיא מאופיינת ברמה נמוכה יותר של תסמינים של היפראקטיביות ואימפולסיביות לצד עלייה בתסמינים הקשורים לירידה בתפקודי הקשב.
השלכות של קשיי קשב

| --- | --- |
 :  ראו גם – ההשפעה של הפרעת קשב על התפקוד האקדמי, תחלואה נלווית להפרעת קשב
פגיעה ביכולת הקשב עלולה להוביל לפיזור הדעת ולבוא לידי ביטוי במוסחות, קושי בהשלמת מטלות או קושי להתרכז בעבודה.
זאת משום שקשיי קשב פוגעים ביכולת לברור חלקים ספציפיים מהקלט החושי מתוך גירויים מתחרים רבים, ולהתמקד בגירוי בודד.
הקשב הכרחי גם לפעולות המוּדעוֹת והלא-אוטומטיות הנעשות בזיכרון העבודה. זיכרון העבודה מאפשר לאדם להחזיק מידע במודעות ולהשתמש בו כדי להנחות את אופן הפעולה שלו.
בזיכרון העבודה קיים מנגנון ניתוב מרכזי המסוגל לטפל בכל מידע כמעט, אך הוא גם דורש מאמץ מנטלי כדי להפנות את הקשב לגירויים החשובים ולטפל בהם נכון כדי שיקודדו בזיכרון לטווח הארוך.
ככל שמשאבי הקשב מצטמצמים, כך פוחתת הקיבולת של זיכרון העבודה. כתוצאה מכך, קשיי קשב עלולים לפגוע ביכולת עיבוד המידע של מספר נתונים בו זמנית (כמו חישוב ללא מחשבון), בפיצול קשב לצורך ביצוע של מספר משימות במקביל (כמו סיכום הרצאה תוך כדי ההאזנה לדברים הנאמרים), ובהפעלה של יכולות קוגניטיביות גבוהות יותר כמו עכבה ותכנון.
בעקבות זאת קשיי קשב יכולים גם לפגוע בתפקודים הניהוליים של האדם ולהוביל גם לקשיי התארגנות, לקשיי למידה ולקשיים בשליטה העצמית.
לפיזור הדעת שנגרם בעקבות קשיי קשב, עלולות להיות השלכות ברמות חומרה שונות. במקרים רבים, פיזור הדעת יוצר חוסר נוחות או אי נעימות. כמו למשל: בזבוז זמן בניסיון איתור של חפץ המונח בשדה הראייה או שכחה של המוצרים הנדרשים בעת הקנייה במכולת. עם זאת, גם להפרעות מזעריות בתפקודי הקשב והזיכרון עלולות להיות השלכות הרסניות. זאת משום שפיזור הדעת עלול לגרום גם לטעויות או לתאונות מסכנות חיים, כמו למשל - בזמן נהיגה, תפעול של מכונות גדולות, ביצוע של פרוצדורות רפואיות וכו.
נפילות קשב קצרות עשויות להוביל הן לטעויות בביצוע משימות והן לשעמום.
אפילו לנטייה לנפילות קשב מזעריות ברמת אלפיות השנייה עלולות להיות השלכות מרחיקות לכת לא רק על הבטיחות והאיכות של ביצוע משימות, אלא גם על היכולת לשמר את המוטיבציה הנדרשת להמשך הפעולה ועל היכולת להפיק ממנה הנאה.
בהתאם לכך, כשלי קשב קטנים במהלך חיי היום יום עלולים לפגוע במצב הרוח של האדם ואף להוביל לבעיות רגשיות חמורות יותר.
ראו גם

עיבוד מלמטה-למעלה ומלמעלה-למטה
מיקוד יתר
לקות למידה
קשיי למידה
קרב הקסטל

בית המוכתר בפסגת הקסטל
אתר הנצחה לנופלים בקסטל וסביבתו (דצמבר 1947-אפריל 1948)
עבד אל קאדר אל חוסייני
מערכת הקסטל במלחמת העצמאות.
1-קו ההגנה ב-3/5/1948
2-קו ההגנה ב-5/4/1948
3-קו ההגנה ב-8/4/1948
קריקטורה של אריה נבון לאחר כיבוש הקסטל
עבד אל קאדר אל חוסייני בראש לוחמיו (1948)
ערבים מסתערים על הקסטל
תיאור קרב הקסטל בגן לאומי קסטל
קרב הקסטל במלחמת העצמאות נערך בתאריכים 3 באפריל 1948 – 9 באפריל 1948 במסגרת מבצע נחשון, בין כוחות ההגנה שכללו יחידות מחטיבת עציוני ומהפלמ"ח לבין כוחות ערבים לא סדירים. לאחר אבדות כבדות לשני הצדדים, הסתיים הקרב בנסיגת הערבים מהאזור ובפתיחה זמנית של הדרך לירושלים.
בקרב נהרג עבד אל-קאדר אל-חוסייני, מנהיג הכוחות הערבים באזור ירושלים במלחמת העצמאות.
רקע היסטורי

מיד עם פתיחת המלחמה החלו באזור הקסטל לפתוח באש על מכוניות בכביש לירושלים. רבים מן הנוסעים בדרך נהרגו או נפצעו.
לאחר הכישלון הקשה בשיירת חולדה ב-31 במרץ 1948 הוחלט להפסיק את שיטת השיירות ולהתחיל במבצע גדול לתפיסת שטחים לאורך הדרך לירושלים. על המבצע שנקרא מבצע נחשון הופקד שמעון אבידן. המבצע חולק לחלק מערבי (מחולדה עד שער הגיא) ומזרחי (משער הגיא עד ירושלים). בחלק המזרחי בלט הכפר הערבי הקטן (104 תושבים) אל-קסטל שישב על פסגת הר בגובה 790 מטר וחלש על הכביש.
ב-25 בינואר 1948 התפתח קרב גדול בין יחידת פלמ"ח ולוחמים ערבים מקומיים שהסתיים לאחר התערבות הצבא הבריטי. בקרב נהרגו 10 לוחמי פלמ"ח.
בליל 18 במרץ 1948 פשטו שתי מחלקות פלמ"ח מהגדוד השישי בפיקודו של גדעון פלאי (ג'וני) על הקסטל והרסו בחומר נפץ אגף בבית המוכתר. בהתקפה נהרג פלאי ונפגעו ערבים רבים. לאחר אותה התקפה החלה נטישת התושבים את הקסטל.
מדרום לקסטל הייתה מחצבה שהייתה מטרה להתקפות עוד משנת 1936. בראשית המלחמה הוקמו שלושה משלטים להגן על המחצבה: משלט נחשון-מדרום למחצבה, המשלט המזרחי ומשלט "בועז" מצפון למחצבה. במערכה על הקסטל כאשר ההתקפות הגיעו מסיבות טופוגרפיות מצד דרום, היוו משלטים אלה חיץ בין הקסטל ובסיסי הערבים בצובא, סטף ועין כרם.
תחילת המערכה, 8-3 באפריל

בסוף מרץ 1948 נודע למטה מחוז ירושלים על תוכניתו של עבד אל-קאדר אל-חוסייני להשתלט על רכס הקסטל ולנתק את ירושלים ואז לתקוף אותה ממערב. דוד שאלתיאל ביקש מעוזי נרקיס שהיה מפקד הפלמ"ח באזור באותו הזמן, לכבוש את הקסטל על אף שידע שיש חשש שיסתבך עם הצבא הבריטי. נרקיס הסכים ובלבד שהפלמ"ח יכבוש את הכפר אבל יוחלף מיד על ידי כוח חי"ש מחטיבת עציוני שיתבסס במקום ויגן עליו.
בליל 3 באפריל 1948 התקיף כוח פלמ"ח בפיקודו של אליהו סלע (רעננה) את הקסטל. הכוח יצא מקריית ענבים. בשעה 03:15 הגיעו לוחמי הפלמ"ח לקסטל ולאחר הפגזת מרגמות פרצו לכפר ולא נתקלו בהתנגדות. למחרת הם הוחלפו על ידי פלוגה א' מגדוד מוריה של חטיבת עציוני בפיקודו של מרדכי גזית.
באותו יום הגיע למקום קמאל עריקאת, סגנו של עבד אל-קאדר, עם 100 לוחמים וסביבם התקבצו מאות לוחמים מכפרי הסביבה. בשעה 14:00 החלה ההתקפה על המשלטים. המגינים במשלט נחשון נאלצו לנטוש את המשלט ולסגת.
באותו זמן שהה עבד אל-קאדר בדמשק, שם ניסה לרכוש נשק למתקפה המתוכננת שלו. תוך כדי דיון נודע לו שהיהודים כבשו את הר הקסטל והוא דרש תותחים. כאשר הוועדה הצבאית של הליגה הערבית העדיפה לתת תותחים לצבא ההצלה הוא זרק את מפת ארץ ישראל בפניו של איסמעיל ספואת, ראש הוועדה, וקרא לעברו: "בוגד, ההיסטוריה תוקיע אותך. אני חוזר לכבוש את הקסטל עם נשק כבד או בלעדיו. אכבוש או אפול בקרב". עבד אל-קאדר הגיע למפקדתו בביר זית ומיד החל לארגן את המשך המתקפה בקסטל.
4 באפריל 1948 עבר בשקט יחסית. שני הצדדים התכוננו להמשך הקרבות. ב-5 באפריל 1948 חודשה ההתקפה כשמאות לוחמים ערבים התקיפו את המחצבה והמשלטים. הם כבשו את המשלטים, וב-6 באפריל כבשו את המחצבה. קו ההגנה התקצר, ונקבע בשיפולי הכפר. לוחמים מקאלוניה תקפו את משק ילדים מוצא ולאחר קרב קשה הם נהדפו.
ב-7 באפריל 1948 המשיכו הערבים להתקיף את הכפר. אנשי החי"ש שלא הוחלפו מאז 2 באפריל 1948 היו תשושים. גזית פנה מספר פעמים וביקש תגבורת מהפלמ"ח אך לא נענה. בלילה הצליחו חבלנים ערביים לחדור לכפר ולהניח חומר נפץ במשקל 20 ק"ג ליד בית המטה. המטען שלא התפוצץ התגלה ופורק על ידי המגינים. בשעה 21:00 עבר הפיקוד בגזרה זו ליוסף טבנקין.