stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אין הולכין בממון אחר הרוב
יישומים > בממון של אסופי

בהלכה, אסופי הוא תינוק עזוב שאין לדעת האם נולד להורים יהודים או לא. ההלכה קובעת כי ההכרעה באשר לדתו של התינוק מתקבלת על פי הלכת רוב, ובמקרה זה בודקים את דתם של רוב תושבי העיר בה הוא נמצא; אם רובם יהודים התינוק מוחזק כיהודי, ואם הם אינם יהודים הוא מוחזק כגוי.

קיימת מחלוקת ראשונים לגבי דינו של שור של יהודי שהזיק שור של תינוק שכזה; תוספות קובע להלכה כי אדם שמזיק את ממונו של "אסופי" כזה שהוכרע גורלו להיות יהודי, חייב לשלם כדין כל מזיק. לעומתו כמה ראשונים אחרים כדוגמת רבי וידאל די טולוזא מחבר הספר "מגיד משנה", רבי יעקב בן אשר (הטור) ורבי יוסף קארו מחבר ה"שולחן ערוך", חלוקים על פסיקת התוספות, וסבורים שלהלכה אין לחייב אדם המזיק את ממונו של אסופי. כי כשם שבכל שור של יהודי שמזיק שור של גוי היהודי פטור, כך גם במקרה של אסופי לא ניתן להכריע את יהדותו על סמך רוב - לעניין חיוב ממון, שכן אין הולכים בממון אחר הרוב.
האחרונים תמהים על שיטה זו של תוספות שכן העובדה כי חלה חובת תשלום על המזיק נובעת מהכרעה על סמך רוב - שהאסופי נמצא בעיר שרובה יהודים -, ואם כן כיצד ניתן לחייב ממון את המזיק, הרי בממון אין הולכין אחר הרוב?
שני הסברים נאמרו אודות שיטת התוספות: הראשון על ידי הרב שמואל מפיורדא מחבר הספר "בית שמואל", לדבריו קיים הבדל מהותי בין הדוגמה בה טען שמואל כי אין הולכין בממון אחר הרוב לבין מקרה של הזקת ממונו של אסופי. שמואל שטען כי אין הולכין בממון אחר הרוב דיבר במקרה בו התבצעה זה מכבר עסקת-מכר של שור בין מוכר וקונה, וכעת הקונה תובע את כספו בחזרה בטענה כי מדובר בטעות. במקרה זה אין הולכין בממון אחר הרוב, והדין הוא שהמקח בעינו עומד שכן הקונה העביר את הכסף מרצונו לידי המוכר, ומוחזקותו של המוכר בממון טובה יותר בעקבות כך. לעומת זאת הזקת ממונות של אסופי היא תביעה ראשונית מצד האסופי כלפי המזיק, במקרה זה האסופי לא העביר כל סכום למזיק, ואין למזיק כל מוחזקות מיוחדת מעבר לעובדה שהממון בידו. במקרה כזה אכן הולכין בממון אחר הרוב, והמזיק חייב לשלם.
הרב אריה לייב הלר, מחבר הספר "שב שמעתתא", סבור כי חילוקו של הרב פייבוש הוא הפוך מההיגיון. לדעתו העובדה שהממון היה בתחילה בידי הקונה ולאחר מכן עבר למוכר מגביר את כוחו של הקונה, שכן הוא מוגדר כ"מרא קמא" - הבעלים הראשון. לפי היגיון זה במקרה אודותיו דיבר שמואל לקונה כוח חזק יותר, ובכל זאת ההלכה היא שלא הולכין אחר הרוב והכסף נשאר אצל המוכר, על אחת כמה במקרה של הזקת ממון-אסופי שאין להוציא את הממון מידי המזיק שכן הוא מוחזק בו מאז ומעולם. במקום שיטת הרב פייבוש, הרב הלר סבור כי את שיטת תוספות ניתן להסביר על פי דבריו במקום אחר, בו הוא כתב כי עקרונית בממון אכן הולכין אחר הרוב, ורק במקרה של שור לחרישה או לשחיטה סבר שמואל כי אין הולכין אחר הרוב מאחר שמדובר ברוב חלש במיוחד.
ראו גם

חזקת ממון
רובו ככולו
קיץ מסוכן בעמק המומינים

| --- | --- |

כריכת הספר בגרסה השוודית
 מידע כללי
 מאת:  טובה ינסון
 שפת המקור:  שוודית
 תורגם לשפות:  לפחות 16 שפות שונות
 סוגה:  ספרות ילדים
 הוצאה
 הוצאה:  Schildts Förlags Ab
 מקום הוצאה:  פינלנד 
 תאריך הוצאה:  1954
 מספר עמודים:  142
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  סדרת מרגנית, זמורה ביתן
 תאריך:  1984
 תרגום:  רות דנור
 סדרה
 ספר קודם:  ספר הזכרונות של מומינאבא
 הספר הבא:  משפחת המומינים - חורף קסום
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0140305017
 הספרייה הלאומית:  003808531
 
קיץ מסוכן בעמק המומינים (בשוודית: Farlig midsommar) הוא ספר שנכתב על ידי הסופרת השוודית-פינית טובה ינסון ויצא לאור ב-1954 בהוצאת "Schildts Förlags Ab". זה הספר החמישי בסדרת ספרי המומינים. הספר תורגם לעברית על ידי רות דנור ויצא לאור ב-1984 בסדרת מרגנית, הוצאת זמורה ביתן.
עלילת הספר

הר הגעש הנמצא בסמיכת לעמק המומינים מתפרץ, גורם לחלל האוויר להתמלא בפתיתי פיח וגורם לצונאמי שמציף את עמק המומינים. בעודם נסים מן ההצפה משפחת המומינים וחבריהם מבחינים בבניין הצף על פניהם. בעקבות כך החבורה מוצאת מקלט על גג הבניין. בתחילה הם מאמינים כי זהו בית נטוש עד שהם בהמשך מבינים שמישהו עדיין מתגורר בו. בהמשך הם פוגשים בדייר המסתורי - עכברה ששמה הוא אמה, והם מגלים כי הבניין הוא למעשה תיאטרון.
מומינטרול וסנורקה ישנים במהלך הלילה על עץ. כאשר הם מתעוררים בבוקר למחרת התיאטרון נסחף עם הזרם הרחק מהם והם נשארים לבדם. בהמשך היום מאי הקטנה נופלת למים, ומחולצת על ידי סנופקין, שנקלע באופן מקרי למקום משום שהיה בדרכו לנקום בשומר הפארק. לאחר שהוא מגיע לפארק סנופקין מסיר את כל שלטי האזהרה המציינים "אסור בתכלית האיסור להיכנס לשטח הפארק" וכמו כן הוא ממלא את המדשאות בשמנטפים ומשחרר 24 גורים אל תוך היער.
בהמשך היום מומינטרול וסנורקה פוגשים בגברת פיליונק. השלושה מציתים בהמשך מדורה באמצעות השלטים שסנופקין הסיר מהפארק. השימוש בשלטים לצורך הסקה מוביל לכך שהשלושה נעצרים על ידי הפקח של עמק המומינים אשר סבור כי הסירו את השלטים. בינתיים בתיאטרון, אמה מסייעת למומינאבא לכתוב מחזה ובני המשפחה מחליטים לשחק במחזה עוד באותו היום. השמועות אודות המחזה עוברות ברחבי עמק המומינים והפקח של עמק המומינים מחליט, בדומה לרבים אחרים, ללכת ולצפות במחזה. הפקח מבקש מדודו שישמור על האסירים בעת שהוא יצפה במחזה.
הדוד של הפקח, אשר משוכנע בחפותם של גברת פיליונק, סנורקה ומומין, מחליט לשחרר את החבורה. בסוף הסיפור הים נסוג וכולם חוזרים לבתיהם.
דמויות בולטות בסדרה שהוצגו לראשונה בספר זה

גברת פיליונק
עיבודים

לספר מספר עיבודים לטלוויזיה:
6 פרקים מתוך המיני סדרה הגרמנית "Die Muminfamilie" (פרקים 1–6).
12 פרקים מתוך סדרת אנימציית סטופ מושן פולנית בשם "Opowiadania Muminków" (פרקים 36–47).
3 פרקים מתוך סדרת האנימציה היפנית "המומינים" (פרקים 28, 29 ו-30).
2 פרקים בסדרה הממוחשבת "עמק המומינים" (פרקים 4 ו-7).
בית על הגדה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מתחם מגורים
 כתובת:  Серафимовича ул., 2 
 מיקום:  מוסקבה
 מדינה:  רוסיה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1927–1931 (כ־4 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1931 
 אדריכל:  בוריס יופן 
 סגנון אדריכלי:  קונסטרוקטיביזם 
 מידות
 קומות:  12 
 
 קואורדינטות:  55°44′40″N 37°36′45″E﻿ / ﻿55.744316°N 37.612635°E﻿ / 55.744316; 37.612635
 he
 
בית על הגדה (שם רשמי — בית הממשלה, ברוסית: Дом на набережной) הוא מתחם מגורים הנמצא ברובע יאקימנקה במוסקבה.
בית על הגדה נבנה בשנים 1928 -1931 על גדת ברסנבסקאיה של נהר מוסקבה. תוכנן על ידי האדריכל היהודי בוריס יופן. מיצג של אדריכלות קונסטרוקטיביזם. עד 1952 היה זה בניין המגורים הגבוה ביותר במוסקבה. בניין זה ידוע כמגורי האליטה הסובייטית. חלק מדיירי הבניין הוצאו להורג במהלך הטיהורים הגדולים.
מתחם המגורים ממוקם באי בלצ'וג, המחובר לעיר בשני גשרים - גשר האבן הגדול וגשר האבן הקטן. הבניין משתרע על שטח של 3.3 דונם ומורכב מ-8 בניינים בגובה 9 עד 11 קומות, 505 דירות ו-25 כניסות.
דיירים מפורסמים של הבניין

ניקיטה חרושצ'וב- פוליטיקאי, שליט ברית המועצות
לברנטי בריה - ראש השירותים החשאיים בברית המועצות
מיכאיל טוכאצ'בסקי - מרשל ברית המועצות
וסילי בליוכר - מרשל ברית המועצות
גאורגי ז'וקוב - מרשל ברית המועצות
איוואן בגרמיאן - מרשל ברית המועצות
איוואן קונייב - מרשל ברית המועצות
רודיון מלינובסקי - מרשל ברית המועצות
קיריל מרצקוב - מרשל ברית המועצות
דמיאן בדני - סופר ומשורר
ארטיום מיקויאן - מתכנן מטוסים
ואסילי סטלין - גנרל, בנו של יוסיף סטלין
סבטלנה אלילויבה - בתו של יוסיף סטלין
אלכסיי סטחאנוב
הערות שוליים

↑  История дома – Музей «Дом на Набережной» (ב־)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285425205171  GND: 7531827-1  LCCN: sh2005004745  NKC: ko2018992940  VIAF: 2316154260774024480001   WorldCat (עם VIAF): 2316154260774024480001
רחוב המלך דוד

ערך זה עוסק ברחוב בירושלים. אם התכוונתם לרחוב בתל אביב, ראו .
.
|  מידע כללי |
| --- | --- |
 על שם:  דוד המלך
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  ממילא
 
 קואורדינטות:  31°46′28″N 35°13′19″E﻿ / ﻿31.77433333°N 35.22206667°E﻿ / 31.77433333; 35.22206667
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) רחוב המלך דוד(למפת ירושלים רגילה) רחוב המלך דוד(למפת הרי ירושלים רגילה) רחוב המלך דוד(למפת הרי ירושלים מוגדלת) רחוב המלך דוד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רחוב המלך דוד הוא רחוב מרכזי בלב ירושלים, המשמש ציר תנועה חשוב בין מרכז העיר ודרומה.

תחילתו של הרחוב בצומת הרחובות אגרון, שלמה המלך, שלומציון המלכה ויצחק קריב, בפתח מתחם ממילא המחודש, והוא נמתח דרומה לאורך כקילומטר, עד כיכר רמז בה ממוקמת תחנת הרכבת ההיסטורית של ירושלים בצד כנסיית סנט אנדרוז והחאן הירושלמי. חלקו הדרומי של הרחוב, בואכה כיכר רמז, עובר בשטחי פארק ולמעשה מתווה את הגבול בין גן פעמון הדרור בצידו המערבי של הרחוב לגן בלומפילד בצידו המזרחי. חלקו הצפוני והארוך יותר של הרחוב בנוי משני צידיו, ולאורכו מבני ציבור, בתי מלון ובתי דירות יוקרתיים.
צילום אוויר של רחוב המלך דוד, 1931
חלקו הדרומי של רחוב המלך דוד, שנת 1964.
שני מבנים מונומנטליים, הניצבים זה מול זה בליבו של הרחוב ומשרים מהדרם על אופיו, הם מלון המלך דוד ובניין ימק"א ירושלים. נקודות ציון נוספות לאורך הרחוב הם מלון מצודת דוד, שכונת מחנה ישראל, קמפוס ההיברו יוניון קולג', וטחנת הרוח של שכונת ימין משה.
הרחוב כיום

בתקופה שלאחר מלחמת ששת הימים ואיחוד העיר, התחזק אף יותר מעמדו של הרחוב, שהיה לשדרה מרכזית ואלגנטית בלב העיר המאוחדת. בתי מלון נוספים הוקמו ברחוב ובסביבתו הקרובה, שהפכה לאזור הנחשק ביותר על תיירים המבקרים בעיר בשל מרכזיותו, יופיו, וסמיכותו לאתרי התיירות העיקריים בעיר. לאורך הרחוב קמו גלריות ליודאיקה, לעתיקות ולאמנות, שמרכולתם כוונה בעיקר לקהל התיירים האמידים שביקרו באזור, וכן משרדים שונים שעיסוקם בשירותים לתיירים, כדוגמת סוכנויות תיור והשכרת רכב. השפה האנגלית המשיכה להיות השפה השלטת ברחוב, כבימי המנדט, ועבודות הפיתוח שביצעה בו עיריית ירושלים הקפידו לשמר את סגנונו המקורי, עם מדרכות מרוצפות אבן, צמחייה מטופחת ופנסי רחוב מסוגננים.
הנדל"ן לאורך הרחוב היה לאחד היוקרתיים והיקרים במדינה. מרבית בתי המגורים שנוספו לאורכו של הרחוב נושאים שמות המאזכרים את דוד המלך וניזונים מיוקרתו של השם - כפר דוד (שכונת המגורים החדשה של מתחם ממילא), גני המלך דוד, חצר המלך דוד, כתר המלך דוד ומשכנות המלך דוד, ופונים בעיקר לתיירים ולתושבי החוץ האמידים דוברי האנגלית. גם מלון היוקרה הנוסף שהוקם בסמוך למלון המלך דוד ומתחרה בו, בחר לעצמו את השם מלון מצודת דוד.
חלקו הדרומי של הרחוב, בין מלון המלך שלמה לבין אזור תחנת הרכבת הישנה, נותר שטח פתוח שאינו בנוי, ומשני צידיו גנים שניטעו בשנות השבעים - גן פעמון הדרור וגן בלומפילד, המהווים "ריאה ירוקה" רחבת ידיים ומטופחת בלב העיר.
אתרים ונקודות ציון לאורך הרחוב

לאורך רחוב המלך דוד מספר יוצא-דופן של נקודות ציון היסטוריות, אדריכליות ואחרות. מצפון לדרום:
מלון פאלאס
מתחם ממילא
מלון מצודת דוד
שכונת מחנה ישראל
קמפוס היברו יוניון קולג'
המכון האפיפיורי למקרא (מרחק קצר מרחוב זה)
מלון המלך דוד
ימק"א ירושלים
ימין משה (מרחק קצר מרחוב זה)
גן פעמון הדרור
גן בלומפילד ופסל מזרקת האריות
כנסיית סנט אנדרוז
תיאטרון החאן (מרחק קצר מרחוב זה)
גבעת התנ"ך (מרחק קצר מרחוב זה)
תחנת הרכבת ירושלים (מרחק קצר מרחוב זה)
חלקו הצפוני של רחוב המלך דוד בשנות השלושים
איןציקלופדיה

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיה מקוונת, סאטירה
 תקופת הפעילות:  5 בדצמבר 2005 – הווה (19 שנים)
 מייסדים:  קקון
 בעלות:  היצירות נמצאות בבעלות יוצריהם
 הרשמה:  רשות
 eincyclopedia.org
איןציקלופדיה (באנגלית: Uncyclopedia), "האיןציקלופדיה החופשית מתוכן", היא אתר ויקי סאטירי המהווה פרודיה על ויקיפדיה, ועל אנציקלופדיות באופן כללי. הלוגו של האתר מחקה את לוגו הפאזל של ויקיפדיה, והוא מציג מגוון ערכים סאטיריים והומוריסטיים במגוון נושאים. כמו בכל אתר ויקי, כל הגולשים באיןציקלופדיה יכולים להשתתף בכתיבה ובעריכה. האתר בשפה האנגלית היווה את האיןציקלופדיה הראשונה, ובעקבותיו נפתחו איןציקלופדיות בשפות רבות נוספות.
לאתר ישנה מהדורה בשפה העברית שנוסדה בדצמבר 2005 ונקראת איןציקלופדיה (ומכאן שמו של ערך זה). בדומה לוויקיפדיה העברית, איןציקלופדיה העברית היא אתר ישראלי באופיו, ומרבית עורכיה פועלים מישראל.
איןציקלופדיה באנגלית > רקע והיסטוריה

איןציקלופדיה האנגלית נוסדה בינואר 2005 בידי ג'ונתן הואנג (הידוע בשם המשתמש "Chronarion") ושותפתו (הידועה כ"Stillwaters"). איןציקלופדיה החלה את דרכה תחת הכתובת uncyclopedia.org ובעקבות צמיחתה המהירה, ב-26 במאי 2005, הוחלט כי איןציקלופדיה תהיה חלק מחברת ויקיה. כתוצאה מכך, רישיונה ושמה המקורי לא השתנו. כמו בוויקיות האחרות, את כל המאמרים שלה ניתן היה להוריד בחינם מהאינטרנט.
בשנת 2013 החליטה איןציקלופדיה האנגלית להתנתק מוויקיה בשל פרסומות ואזהרות תוכן שנכפו עליה על ידי ויקיה, ועברה לכתובת en.uncyclopedia.co - אתר נוסף באנגלית קיים תחת הכתובת uncyclopedia.com ומתוחזק על ידי עורכים שלא היו חלק מההתנתקות של 2013. נכון ל-2023 קיימים בכל אחת משתי גירסותיה של איןציקלופדיה באנגלית מעל ל-37,000 ערכים, והיא שנייה בגודלה רק לאיןציקלופדיה הפורטוגזית שבה כ-67,000 ערכים.
איןציקלופדיה באנגלית > תוכן

מטרתה הבלתי רשמית של איןציקלופדיה היא לספק נקודת מבט סאטירית (Satirical Point of View; בקיצור SPOV, על משקל NPOV - מדיניות נקודת המבט הנייטרלית של ויקיפדיה) לחיים. לעיתים קרובות, הפורמט החופשי של ויקי מסיט אותה ממטרה זו, כאשר מאמרים הומוריסטיים ולא בהכרח סאטיריים נכתבים בכל נושא אפשרי. האתר הוצף בהומור מסוגים שונים, וחילק עצמו בהתאם לקטגוריות משונות ולפעמים גם מקוריות בוולגריות שלהן, כמו למשל: "קטגוריית הומור שנאת הנשים הילדותי".
במובנים מסוימים, האתר מהווה פרודיה על עצמו, כמו למשל: העובדה שהוא כולל בדיחות פנימיות על עצם קיומו. דוגמה לכך הוא הערך: "I burning your dog", הלועג לדף ההנחיות הכלליות של האתר, ובפרט להנחיה המייעצת לכותבים: שלא להסתפק בעובדות קצרות כמו "טימי הוא טיפש", אלא לפרט ולכתוב משהו בסגנון: "ב-1982, צוות לעניין הכריז על טימי כטיפש". המאמר מנתח את המילים I burning your dog (אני שורף את הכלב שלך) בשלל דרכים מקוריות, והוא כולל אפילו תמונה רלוונטית בסגנון חידת מיהו מהו.
איןציקלופדיה באנגלית > תוכן > ערכים

ערכיה של איןציקלופדיה הם ברובם המכריע דמיוניים, מבוססים בצורה חופשית על המציאות ומכוונים לפרודיה. לדוגמה, הערך האיןציקלופדי העוסק באלגוריתם טוען שאלגוריתם הוא מושג המתאר את "אל גור תופס קצב" (כי המילה "אלגוריתם" מורכבת לכאורה מן המילים "אל גור" ו"רית'ם" שמשמעותה "קצב"); הערך העוסק באל גור מציג הודעת שגיאה פיקטיבית והצעה לאל גור להמציא מחדש את האינטרנט ולנסות שנית. בדומה לכך, הערך האיןציקלופדי העוסק בביטלס טוען שהם בעצם להקה הנקראת לכאורה: "חסרי הקצב" (וטוען כי המילה "ביטלס" מורכבת מהמילים "ביט" (beat) ו"לס" (less), צירוף שמשמעותו: חסרי הקצב.)
מאמרים מסוימים מלווים בתמונות המתארות את נושא המאמר בצורה קומית מעצם הווייתן, או לחלופין תמונות שנוצרו על ידי המשתמשים על מנת לתאר את הנושא בדרך אבסורדית.
איןציקלופדיה כוללת גם בדיחה שחוזרת על עצמה, כאשר בראשם של מאמרים רבים מופיע ציטוט פיקטיבי המיוחס לאוסקר ווילד שיכול להיות ציטוט אמיתי שעוות מעט כפרודיה על שימוש מופרז בציטוטים, או ציטוט בעל אופי פרוע המנוגד לחלוטין לסגנונו של אוסקר ויילד. קיים גם דף בשם "המצאת ציטוטי אוסקר ויילד", שהוא אחד מן המיזמים של איןציקלופדיה, הכוללים גם את "UnNews" ("המקור החדשותי על קראק", פרודיה על ויקיחדשות).
מנכ"ל מיקרוסופט, המיליארדר סטיב באלמר שאיים "לרצוח את גוגל", הוא נושאה של בדיחה פנימית חוזרת נוספת. בערכים המופיעים תחת הקטגוריה "רשימת החיסול של סטיב באלמר" מופיע משפט המציין כי סטיב באלמר נשבע לרצוח את נושא המאמר. קטגוריה בעלת אופי דומה בשם "דברים שלג'ורג' בוש לא אכפת מהם" מבוססת על ציטוטו של הזמר קניה וסט, "לג'ורג' בוש לא אכפת מאנשים שחורים".
איןציקלופדיה באנגלית > תוכן > מאפיינים נפוצים כיום ובעבר

בדיחות חוזרות בנוגע ל"הסנפת חתלתולים" ולמייסד התופעה, "איש אחד" ("This Guy"). קדמו לציטוטי אוסקר ויילד ולאיומי סטיב באלמר.
השלכה של הנושא על מבנה המאמר עצמו. דוגמאות: הדף העוסק ב"ניהילארטיקל" (ערך אנציקלופדי או מילוני שקרי במכוון שניתן לזהותו מיידית ככזה) הוא ריק לחלוטין; הערך העוסק ב"קוד מורס" נכתב בקוד מורס; הדף העוסק בעיצוב נכון בוויקי רווי בשגיאות עיצוב; הערך "תרגום מכונה" תורגם על ידי מחשב מהערך תרגום מכונה, הערך יפנית נכתב ביפנית, הערך על ש"י עגנון נכתב בסגנון כתיבתו הייחודי של הסופר, הערך "לורם איפסום" מכיל אך ורק טקסט שיוצר על ידי כלי ליצירת לורם איפסום בעברית, והערך "שגיאות כתיב" נכתב בשגיאות כתיב. כל הערכים מסוג זה משתייכים לקטגוריה בשם: "מודעות עצמית".
זיהוי חוקי המדע והמתמטיקה כפסאודו-מדע, ומתן עדיפות לאמונות לא מדעיות כמו תאוריית השינוי.
יצירת תאוריות מתמטיות חדשות תוך התבססות על ערכים לא-מתמטיים, כדוגמת "תאוריית אסון קווייד".
הצגת אירועים שהתרחשו במסגרת פרויקט דמיוני כמציאות, או לחלופין הצגת עובדות אמיתיות בדרך פרודית או סטירית, למשל: "מלחמת העולם הראשונה (משחק וידאו)".
יצירת מקומות פיקטיביים, כמו למשל "היבשת הקטלנית Euthenasia" ("המתת חסד"), או לחלופין תיאור מקום אמיתי כמקום דמיוני או סוג של מזימה (למשל, מדינת דלאוור).
רוב ערכי איןציקלופדיה נאמנים לקו-עלילה אלטרנטיבי המתחיל משחר ההיסטוריה, ומכונה "ההיסטוריה של הכל".
רשימות "100 הגרועים ביותר", הכוללות בין השאר סרטי קולנוע, ספרי ילדים ומשחקי מחשב פיקטיביים.
באתר העברי, שימוש יתר במילה גרביל (שמו של אחד מהערכים הראשונים שנכתבו בעברית), המוצג שם כמעין מפלצת, וכותרות-משנה בעמוד הראשי עם התחילית "אין".
באתר העברי, בדומה למוטיב החוזר על אוסקר ויילד בגרסה האנגלית, מוזכר שבתי צבי בציטוטים שונים.
איןציקלופדיה בעברית > היסטוריה

האיןציקלופדיה בעברית החלה את דרכה כחלק מהאיןציקלופדיה באנגלית, שם נכתבו ערכים בעברית עם הקידומת :he, עד שנפתח אתר נפרד בשפה העברית בדצמבר 2005. שם האתר מהווה הדגשה מכוונת של שגיאת כתיב נפוצה באיות המילה "אנציקלופדיה", "אינציקלופדיה", (בהוספת האות י' אחר האות א') תוך הבלטת הטעות על ידי שימוש ב-נ' סופית באמצע מילה. באופן זה נוצר שימוש בתחילית שקיימת בשפה העברית ("אינסוף"), אך באופן המפר את כללי השפה, בדומה למתרחש בשם הלועזי של המיזם: "Uncyclopedia" (בו הוצמדה התחילית "un" אל מחרוזת אותיות שאיננה מהווה מילה בשפה).
האיןציקלופדיה בעברית נוסדה ב-5 בדצמבר 2005 כחלק מאתר ויקיה, כאשר הערך הראשון בעברית עוסק ב"קצב אלגוריתמי", ונכון לשנת 2023 קיימים בה מעל ל-2,500 ערכים.
לאחר שאתר פאנדום (שמה החדש של "ויקיה") הודיע על אי-רצונו להמשיך לארח את פרויקט איןציקלופדיה, כל נתוניה של איןציקלופדיה בעברית ובשפות נוספות הועברו לכתובת eincyclopedia.org במרץ 2019, לרבות חשבונות המשתמשים המקוריים, והעותק המקורי שפעל במסגרת אתר פאנדום נסגר.
איןציקלופדיה בעברית > תוכן

את "ציטוטיו" של אוסקר ויילד מחליפים ציטוטיו הפיקטיביים של "מייסדו המוצהר" של האתר, שבתי צבי, שההתייחסות אליו באתר היא בשמו השגוי ובעל ההקשר השלילי "שבתאי צבי"; את לוגו תפוח האדמה של האתר באנגלית (המכונה "סופיה") החליף לוגו (המכונה "לוגופילטע") ובו מוצגת קציצה נגוסה של געפילטע פיש. שני הסמלילים בנויים כפאזל תלת-ממדי, המחקה את סמלילה של ויקיפדיה. האתר מכיל פרודיות על מיזמים נוספים של קרן ויקימדיה, ביניהם: "איןמילון", "איןציטוט", "איןספר", "איןטקסט", "איןחדש" ו"איןמינים", וכן תחרות כתיבה שנתית מקבילה לזו של ויקיפדיה בשם "איןוויזיון".
איןציקלופדיה בעברית כוללת ערך ביוגרפי על המשוררת הבדיונית צאלה כץ, שנטען עליו שהוא פורסם על ידי חבורת יוצריה של כץ לשם יצירת אשליה של דמות אמיתית.
ב-2009 איןציקלופדיה נכללה ברשימת "עשרה אתרים ישראליים להוסיף למועדפים" של העיתון "כלכליסט". האתר מצוטט מדי פעם בתקשורת הישראלית כאסמכתא היתולית לכתבות בנושאים שונים.
איןציקלופדיה בשפת היידיש

קיינציקלאפעדיע, האיןציקלופדיה בשפת היידיש, נוסדה כשנה לאחר היווסדותה של האיןציקלופדיה בעברית, כאשר הערך הראשון בה עוסק בטשולענט (חמין).
במאי 2019 נפתחה קיינציקלאפעדיע מחדש כאתר עצמאי, בדומה לאיןציקלופדיה בעברית.
הערות שוליים

↑  הומור שנאת נשים ילדותי, Uncyclopedia
↑  I burning your dog, Uncyclopedia
↑  אלגוריתם, Uncyclopedia
↑  המצאת ציטוטי אוסקר ויילד, Uncyclopedia
↑  UnNews, Uncyclopedia
↑  רשימת החיסול של סטיב באלמר, Uncyclopedia
↑  דברים שלג'ורג' בוש לא אכפת מהם, Uncyclopedia
↑  הסנפת חתלתולים, Uncyclopedia
↑  קוד מורס, איןציקלופדיה
↑  מכונה תרגום, איןציקלופדיה
↑  לורם איפסום, איןציקלופדיה
↑  שגיעוט קטיב, איןציקלופדיה
↑  מודעות עצמית, איןציקלופדיה.
↑  קטגוריה:מודעות עצמית, איןציקלופדיה.
↑  תאוריית אסון קווייד, Uncyclopedia
↑  מלחמת העולם הראשונה (משחק וידאו), Uncyclopedia
↑  קצב אלגוריתמי, איןציקלופדיה
↑  ‏הודעה מטעם "פאנדום", איןציקלופדיה
↑  ‏צאלה כץ, איןציקלופדיה
↑  רונן אלטמן קידר, צאלה כץ ולנצח, באתר "בננות"
↑  דורה קישינבסקי ואיתמר שאלתיאל, Play פסח: עשרה אתרים ישראליים להוסיף למועדפים, באתר כלכליסט, 14 באפריל 2009
↑  שני שחם, ‏ערסית או נהגת משאית: איזה מין לסבית את?, באתר ‏מאקו‏, 29 באוגוסט 2012
↑  ‏ביש מזל: מוכר הנפצים המיתולוגי אושפז ימים לפני פורים, באתר מקור ראשון
↑  ‏ראיתי עיר: ביקרנו בג'מס, באתר מקור ראשון
↑  טשולענט, קיינציקלאפעדיע
מפת ישראל, תמונה מתחילת דרכה של איןציקלופדיה בשפה העברית.
תמונת GIF מתוך הערך העוסק ב"ג'ינגס דביליניו ערבוש", המלווה בכיתוב "להקת בוש".
בערך "החיים" מוצבת תמונה של אזהרה "מטעם משרד הבריאות" ובה נכתב כי החיים עלולים לגרום למוות בטרם עת בדומה לאזהרות המופיעות על קופסאות סיגריות המתריעות על הסכנה הכרוכה בעישון, אוקטובר 2020
הטיעון הטלאולוגי

הטיעון הטלאולוגי (גם "טיעון השען", או: "הטיעון הפיזיקו-תאולוגי") הוא טיעון לקיום בורא. הטיעון הטלאולוגי הוא טיעון אפוסטריורי לפיו קיימת אלוהות משום שטבע המציאות, מורכבותה ולדעת רבים גם שלמותה, מעידים על קיומו של מתכנן ובורא. טיעון זה גם עומד בבסיס תאוריית התכנון התבוני.
הטיעון

הטיעון הטלאולוגי הוא מן הוותיקים שבטיעונים להוכחת קיומו של האל. אפשר למצוא לו הדים בטימאיוס של אפלטון, וב"על טבעם של האלים" של קיקרו הטיעון כבר מפותח באופן מלא. קיקרו שם בפיו של קווינטוס לוקיליוס באלבּוּס את הטיעון שהיקום כולו, על כוכביו וסדריו הקוסמיים והארציים משקפים תכנון הדוק של בורא.
ביהדות הועלה הטיעון במדרש המיוחס לתנא רבי עקיבא: ”כשם שהבית מודיע על בנאי, והבגד על אורג, והדלת על נגר, כך העולם מעיד על הקב"ה שהוא בראו”. וכן על ידי הפילוסוף בן ימי הביניים בחיי אבן פקודה בספרו "חובות הלבבות" : ”ויש בני אדם שאמרו שהעולם נהיה במקרה בלי בורא ח"ו, ותימה בעיני... כי ידוע שהדברים שהם בלי כוונת מכוין, לא ימצאו בהם סימני חכמה. והלא תראה, אם ישפך לאדם דיו על נייר חלק, אי אפשר שיצטייר ממנו כתב מסודר. ואילו בא לפנינו כתב מסודר, ואחד אומר כי נשפך הדיו מעצמו ונעשתה צורת הכתב, היינו מכזבים אותו”.
תומאס אקווינס, הפילוסוף בן ימי הביניים, העלה טיעון דומה ב"סומה תאולוגיה" שלו. תומאס מציג חמש דרכים להוכחת קיומו של האל וטוען בדרך החמישית:
גרסה מעמיקה ומפותחת יותר העלה דייוויד יום בן המאה השמונה עשרה ב"דיאלוגים על הדת הטבעית". דרך הדמות פילון (Philo) הוא פורס תאוריה טלאולוגית (שדומה שיום מאמין ואינו מאמין בה חליפות), המבוססת לא על בריאה חד-פעמית ומתוכננת כולה, אלא על מערכת שניתנו לה כללי בסיס מסוימים והיא "צומחת", במעין גרסה ראשונית לתורת האבולוציה של דרווין, שעתידה לבוא לעולם כמאה שנים אחרי כן. היקום, אומר פילון בפרק ח' של הדיאלוגים:
התאולוג האנגלי ויליאם פיילי, בספרו "תאולוגיה טבעית" אשר יצא לאור בשנת 1802, הביא דימוי של שעון כיס הנמצא בשדה: אף שאיננו יודעים מי יוצרו ואולי אף איננו בקיאים במלאכת עשיית שעונים או לא ראינו ייצורו של שעון מעולם, אין ספק בליבנו כי השעון הוא מלאכתו של יוצר כלשהו, שהוא פרי עשייה מחושבת של יוצר.
הטיעון > סילוגיזם

את הטיעון הטלאולוגי בכללו ניתן לסכם בסילוגיזם הבא:
הנחה: היקום מסודר.
הנחה: לא ניתן להעלות על הדעת שהיקום יסתדר ללא כוונת מכוון.
מסקנה: יש מתכנן ליקום.
בעקבות טיעון הביקורת "מי תכנן את המתכנן?", ד"ר מיכאל אברהם הציע ניסוח מעט שונה להנחה השנייה:
הנחה: היקום מסודר.
הנחה: מניסיוננו לגבי העולם, דבר מורכב או מסודר מצביע על גורם תבוני שתכנן אותו.
מסקנה: יש מתכנן ליקום.
מתכנן זה הוא גורם חיצוני ליקום ואינו חלק ממנו, לכן לגביו אין לנו ניסיון. כלומר ההנחה השנייה לא תקפה לגביו ולא ניתן להחיל עליו את הטיעון.
ביקורת > ביקורות על ההנחה כי היקום מסודר

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (13 בינואר 2025)
טענה ביקורתית היא שלברירה הטבעית או להישרדות המותאמים אין מטרה. עקרונות אלו קיימים מאותה סיבה שמים רותחים: כי כך פועלים הדברים. אם מניחים כי הדברים פועלים כך מסיבה כלשהי הנמצאת מחוץ להם (כלומר, כוונת מכוון), נופלים לכשל לוגי של הנחת הטעון הוכחה מראש, במבנה הלא קביל של: היקום תוכנן על ידי האל ולכן האל תכנן את היקום.
ביקורת > ביקורות על ההנחה כי נדרש מסדר ליקום

יש שטענו כי הפרכה עקיפה לטיעון ניתן למצוא במערכות אנושיות בעליל כמו מערכות כלכליות גדולות. אף על פי שאין כל כוח מכוון ממעל, מדינות, יבשות וכדור הארץ כולו, על כל מיליארדי תושביו, פועלים כאילו במתואם להשגת תכליות כלכליות. כדי לייצר מוצר אחד פשוט כמו עיפרון, חוברים אלפי אנשים ברחבי העולם כולו ומשתפים פעולה במנגנון מורכב להפליא, שנוצר כאילו מעצמו מכוח אינטרסים אנוכיים של כל האנשים השותפים בייצור, בלי שיהיה גורם מתאם ומכוון אחד לכל התהליך לבד מהמכניזם הטבעי של האינטרס העצמי.
עוד תאוריה שהועלתה כנגד הטיעון הטלאולוגי היא התאוריה שהעולם שלנו הוא אחד מתוך עולמות רבים מאוד שנוצרו, ולכן מבחינה סטטיסטית אכן סביר שבמקרה נוצר עולם אחד שנראה מתוכנן מתוך ההמונים שנוצרו. סביב תאוריה זו התפתח דיון האם היא כושלת בכשל המהמר ההפוך.
ביקורת > ביקורות על ההנחה כי נדרש מסדר ליקום > ביקורתו של דוקינס

מנגד נטען כי את הצירופים וההתאמות הרבים ביקום ניתן להסביר באורח טבעי. דוגמה לכך היא מנגנון האבולוציה. תורת האבולוציה אינה טוענת כי לקיום תכלית כלשהי או יעד מסוים, אלא רק כי היא פועלת על פי כללים מסוימים שאינם מכוונים לתכלית כלשהי. תאוריה כזו העלה ריצ'רד דוקינס בספרו "השען העיוור". השען העיוור בהנגדה לדימוי השען של פיילי (ו"מכוונן השעונים" של אייזק ניוטון) טוען דוקינס כי האבולוציה היא התקדמות בשורה של צעדים זעירים, אקראיים ועיוורים, ומבנה כזה יכול בהחלט להסביר את התיאום הרב המצוי כביכול בעולמנו.