בניין אב
הערות שוליים

↑  אין משמעות מהותית לבחירת המונח "אב" על פני "אם". ראו: תשובות הרי"ף, סימן א.
↑  צמדי מילים אלו הם שמות אפונימיים לכלל ההיסק, הנובעים מהשימוש השוטף בכלל זה במשנה ובתלמוד, כפי שיפורט בהמשך.
↑  ראו למשל פירוש רש"י לתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ו, עמוד ב', בפסקה ופרט; וזו גם שיטת הראב"ד בפירושו לספרא, פרשה א, ה (ג), י"ג מידות דרבי ישמעאל.
↑  ר"ש מקינון, ספר הכריתות, "בתי מידות", בית ג; הליכות עולם, שער ד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ה, עמוד א'. על אף שישנה שיטה ששני כתובים הבאים כאחד מלמדים, אך שלושה כתובים הבאים כאחד לכל הדעות לא מלמדים.
↑  .ספר ויקרא, פרק ט"ו, פסוק ד'.
↑  ספרא, פרשה א, ה (ג), י"ג מידות דרבי ישמעאל.
↑  רבי ישראל יעקב חגיז, תחילת חכמה.
↑  מכילתא דרבי ישמעאל, פרשת בא, יג, יג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"ה, עמוד ב'.
↑  משנה, מסכת בבא קמא, פרק א', משנה א', ובתלמוד שם.
↑  פירוש תוספות על תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ג', עמוד א', בפסקה מה ירק.
↑  בהדלקת הנרות, העובדה כי הציווי הוא לשעתו היא מכך שנכתב "ויעש כן אהרן" (ספר במדבר, פרק ח', פסוק ג'), והעובדה שהוא לדורות היא מכך שנכתב "חוקת עולם" (ספר ויקרא, פרק כ"ד, פסוק ג'). בשילוח טמאים, הציווי לשעתו כי נכתב "וישלחו אותם" (ספר במדבר, פרק ה', פסוק ד'), והציווי לדורות כי נכתב גם שם "לחוקת עולם" (ספר במדבר, פרק י"ט).
↑  ספרא, פרשה א, ו (ד), י"ג מידות דרבי ישמעאל; תלמוד ירושלמי, מסכת בבא קמא,  פרק א', הלכה א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ב', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ו, עמוד א', ובפירוש בעלי התוספות שם, בפסקה אמר. לעומת זאת מדברי רש"י בפירושו לתלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ל"ז, עמוד ב' בפסקה הקישן הכתוב, ניכר כי הפרכה זו היא כנגד גזרה שווה ולא כנגד בניין אב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ל"ב, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף ד', עמוד ב'.
↑  פירוש תוספות לתלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ל"ב, עמוד א' בפסקה שכן.
1 2  חידושי הריטב"א לתלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ל"ב, עמוד א', בפסקה ורבינו.
↑  חידושי השיטה מקובצת על מסכת כתובות, דף לב עמוד א.
↑  ר"ש מקינון, ספר הכריתות, "בתי מידות", בית א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ד, עמוד ב' בפירוש רש"י, בפסקה בשלמא; תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ה, עמוד א' בפירוש רש"י, בפסקה למען תהיה.
↑  גינת ורדים, כלל יג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף מ"ט, עמוד א'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף נ"א, עמוד א'.
↑  פירוש רש"י על תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף ט', עמוד ב', בפסקה שעיר ובפירוש תוספות באותו מקום, בפסקה הואיל.
↑  הליכות עולם, שער ד, פרק ב; מידות אהרון, פרק ב, חלק ט; של"ה, תורה שבעל פה, "מדת קל וחומר"; שושנת העמקים, כלל א; גינת ורדים, כלל יח.
↑  רבי חיים ויטאל, פרי עץ חיים, שער עולם העשיה - פרק ו.
↑  הרב אברהם יצחק הכהן קוק, שמונה קבצים, באור הנהגת נצח והוד, רנ"ג.
| מידות שהתורה נדרשת בהן |
| --- | --- | --- |
| שבע מידות של הלל הזקן | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • כיוצא בו במקום אחר • דבר הלמד מעניינו |  |
| שלש עשרה מידות של רבי ישמעאל | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • פרט וכלל • כלל ופרט וכלל • כלל שהוא צריך לפרט • פרט שהוא צריך לכלל • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד • דבר שהיה בכלל ויצא לטעון טעון אחר שהוא כעניינו • יצא לדון בדבר חדש • דבר הלמד מעניינו • דבר הלמד מסופו • שני כתובים המכחישים זה את זה |  |
| שלשים ושתים מידות של רבי אליעזר בן רבי יוסי הגלילי | ריבוי • מיעוט • ריבוי אחר ריבוי • מיעוט אחר מיעוט • קל וחומר מפורש • קל וחומר סתום • גזרה שווה • בניין אב • דרך קצרה • דבר שהוא שנוי • מחבור שנחלק • דבר שבא ללמד ונמצא למד • דבר שאחריו מעשה והוא פרטו של ראשון • דבר גדול שנתלה בקטן הימנו • שני כתובים המכחישים זה את זה • דבר שהוא מיוחד במקומו • דבר שאינו מתפרש במקומו ומתפרש במקום אחר • דבר שנאמר במקצת והוא נוהג בכל • דבר שנאמר בזה והוא הדין בחברו • דבר שנאמר בזה ואינו עניין לו אבל הוא עניין לחברו • דבר שהוקש לשתי מידות • דבר שחברו מוכיח עליו • דבר שהוא מוכיח על חברו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על עצמו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על חברו • משל • לשון נופל על לשון • נגד • גימטריה • נוטריקון • מוקדם שהוא מאוחר בעניין • מוקדם שהוא מאוחר בפרשיות |  |