stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דונטטטלן
אתרים בולטים

ארמון טלקי – ארמון מהמאה ה-20, מוקף פארק, מהווה סמל של הכפר.
גשר היסטורי – גשר דו-קשת מהמאה ה-19 מעל תעלת פוזוולגי.
שמורת בודי-סק – אזור טבע מוגן עם אוכלוסיות ייחודיות של עופות, כולל חופמי צווארון, חרטומית ביצות וסיקסק.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
| יישובים במחוז באץ'-קישקון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז |  קצ'קמט •  באיה |  |
| ערים |  באצ'אלמאש •  דונווצ'ה •  • האיוש Hajós •  איז'אק •  יאנושהלמה •  קלוצ'ה •  קצל •  קרקאג'האזה •  קישקרש •  קישקונפלדיהאזה •  קישקונהלש •  קישקונמאישה •  קונסנטמיקלוש •  לאיושמיז'ה •  מייקוט •  שולט •  שולטוואדקרט •  סבדסאלאש •  טיסקצ'קה •  טומפה Tompa |  |
| כפרים | מדראש • דושנוק • אגשג'האזה • בלוסג • פלשלאיוש • פילפהאזה • פילפיאקב • הלווציה • יאקבסאלאש • קונברץ' • קונסאלאש • ניארלרינץ • לדאנבנה • וארושפלד • אורגוואן • באצ'בוקוד • באצ'סלש • צ'יקריה • קטימאר • קונבאיה • מאטטלקה • טטהאזה • באצ'סנטגיירג' • באטמונושטור • צ'אטאליה • צ'אבוי • דאבוד • דונפלווה • ארשקצ'נאד • ארשקהלמה • פלשסנטאיוואן • גרה • הרצגסאנטו • נג'ברצ'קה • נמשנאדאודבר • שיקשד • סרמלה • ושקוט • אפושטג • דונאג'האזה • קונדץ' • קונפסר • סלקסנטמארטון • צ'ויושפאלוש • טאש • יאסנטלאסלו • קמפץ • מוריצגאט • באצ'בורשוד • באטיה • דראגסל • דונפטאי • דונסנטבנדק • דונטטטלן • פאיס • אוסוד |  |
| יישובים בנפת קלוצ'ה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | קלוצ'ה • שולט • באטיה • דראגסל • דונפטאי • דונסנטבנדק • דונטטטלן • דושנוק • פאיס • פוקטה Foktő • גדרלק Géderlak • האיוש Hajós • הרטה Harta (Magyarország) • הומוקמג' Homokmégy • מישקה Miske • אורדש Ordas • ארגצ'רטה Öregcsertő • סקמאר Szakmár • אוישולט Újsolt • אויטלק Újtelek (Magyarország) • אוסוד |  |
בית בוקסר

| --- | --- |

בית בוקסר (2021)
 מידע כללי
 סוג:  בית מגורים
 על שם:  ירמיהו בוקסר
 כתובת:  רח' תל אביב 19
 מיקום:  נס ציונה
 בעלים:  משפחת בוקסר
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1924–1925 (כשנה)
 חברת בנייה:  חיים טפר
 סגנון אדריכלי:  אקלקטי
 מידות
 שטח:  500 מ"ר
 קומות:  2
 
 קואורדינטות:  31°55′40″N 34°47′45″E﻿ / ﻿31.927778°N 34.795833°E﻿ / 31.927778; 34.795833
 he  (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית בוקסר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית בוקסר
בית בוקסר הוא בית היסטורי שנבנה בשנות ה-30 של המאה ה-20 בנס ציונה על ידי "מוכתר" המושבה, ירמיהו בוקסר. לאחר הקמתו היווה הבית מרכז חברתי ותרבותי של המושבה נס ציונה אך עם השנים התדרדר מצבו. הבניין נמצא עדיין בבעלות משפחת בוקסר ובינואר 2025 נמצא בתהליכי שיקום ושימור לפי קריטריונים מחמירים.
משפחת בוקסר

ירמיהו בוקסר (1962-1888) נולד בנס ציונה לאהרון ורחל בוקסר שהיו ממייסדי המושבה. בתחילת המאה ה-20 החל לרכוש אדמות בהם שתל פרדסים ועם הזמן הפך לבעל אדמות אמיד. ב-1924 נבחר לתפקיד יושב ראש הוועד של נס ציונה (ה"מוכתר"), תפקיד אותו מילא עד 1934 כשב-1940 נבחר שוב לתפקיד זה ומילא אותו עד 1947. היה יושב ראש הוועד האחרון של נס ציונה לפני שהחלה בחירת ראשי מועצה.
ההיסטוריה של הבית

לעידוד הקמת המושבה החל ראובן לרר למכור את אדמותיו לאיכרים שהסכימו להתיישב במושבה. בין השאר מכר לאהרון ורחל בוקסר מגרש בן 3.5 דונם ברחוב תל אביב בנס ציונה. ברחוב זה, שהיה בין הראשונים במושבה, קבעו את מושבם מספר משפחות ותיקות במושבה וכן נבנו לאורכו מבני ציבור.
ירמיהו בוקסר ירש את המגרש מהוריו וב-1924, עם היבחרו למוכתר המושבה הזמין את איש המושבה והקבלן חיים טפר להקים את ביתו על המגרש. טפר הקים בית מגורים דו קומתי שהיה בית הבטון הראשון במושבה. הבית היה בשטח של 500 מ"ר והוקם בפינה הדרום מזרחית של המגרש כשהחלק הפנוי שימש לחקלאות. בחזית הבית נבנתה מרפסת מקורה שגגה נישא על גבי עמודים מסוגננים. הגג השטוח הוקף במעקה ואיפשר שימוש בו.
תפקידו של בוקסר כמוכתר הכפר הפך את ביתו למקום בו נערכו ישיבות של ועד המושבה. כמו כן הפך הבית למוקד אירועים חברתיים של המושבה הצעירה ומבקרים רמי מעלה התכבדו להתארח בבית. בין השאר ביקר בבית הנציב העליון סר ארתור ווקופ.
לאחר פטירתו של ירמיהו (1962) גרה בבית בתו מרים שנישאה ליעקב ילובסקי שהיה גם הוא ממשפחות מייסדי נס ציונה.
במסגרת ההתחדשות העירונית הוחלט על שיפוץ הבית ההיסטורי בגישת שימור מחמיר ובמקביל הותר להקים בשאר המגרש בתי קומות וב-2019 החלה בניית בתי קומות.
תיק שימור הבית נעשה על ידי האדריכל נאור מימר ונכון לינואר 2025 בית בוקסר נמצא בתהליכי שיפוץ ושימור. עבודת השימור נמסרה לחברת "פרסקו קולורז" כשתוכנית השימור כללה ניקוי וחיזוק האבנים מהם נבנה הבית ושחזור פרטים אדריכליים כמו עמודים, קשתות, ודלתות מעוצבות במגמה לשמור על חזותו ההיסטורית של המבנה. במקביל מתכוונת החברה להתאים את הבית לעת הנוכחית על ידי התקנת מערכות מודרניות של אינסטלציה, חשמל ותאורה, מיזוג אוויר וכו'
הנצחה

בית בוקסר מהווה את תחנה מספר 8 במסלול הדגל.
ביאורים

↑  אימו הייתה אחותו של מייסד המושבה ראובן לרר
↑  בין השאר נבנו לאורך רחוב זה בית הכנסת הגדול ובית הראשונים
↑  לטפר היה ניסיון קודם לאחר שבנה את בית הכנסת הגדול ובית הראשונים
הערות שוליים

↑  טל נתיב,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'החמולה של ילובסקי, דבר, 18 במרץ 1977
↑   סימולציה של שחזור בית בוקסר ובניית בתי קומות לידו, סרטון  באתר יוטיוב, 2019
↑  מתחם בית בוקסר, באתר mudoarchitects.com
↑  פרויקט שימור בית בוקסר, בפייסבוק, 6 בינואר 2025
סקובי דו ובית הספר ע'ול

| --- | --- |

כרזת הסרט ב-DVD
 בימוי:  צ'ארלס א. ניקולס
 הופק בידי:  בוב הת'קוק ברני וולף ויליאם האנה ג'וזף ברברה
 תסריט:  גלן לאופולד
 מדבבים:  דון מסיק (סקובי דו, סקראפי-דו) רוסי טיילור (Phantasma) רותה לי (Revolta) Patty Maloney (Tanis) Marilyn Schreffler (Winnie) Pat Musick (Elsa Frankenteen) Zale Kessler (דרקולה) פרנק ולקר (Matches) גליניס ג'ונס (Miss Grimwood) קֵיְסי קאסֶם (שאגי רוג'רס) סוזאן בלו (Sibella) אנדרי סטוג'קה Ronnie Schell ג'ף כהן במפר רובינסון סקוט מנוויל Remy Auberjonois המילטון קמפ אהרון לור 
 מוזיקה:  Sven Libaek 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  האנה-ברברה
 חברה מפיצה:  האחים וורנר טלוויזיה, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו, הוצאה ביתית 
 הקרנת בכורה:  16 באוקטובר 1988
 משך הקרנה:  92 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה, הנפשה
 מקום התרחשות:  Miss Grimwood's Finishing School for Ghouls 
 תקופת התרחשות:  ליל כל הקדושים 
 סרט קודם:  סקובי דו והאחים בו 
 סרט הבא:  סקובי דו! והזאב הסרבן 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סקובי דו ובית הספר ע'ול (באנגלית: Scooby-Doo and the Ghoul School) הוא סרט טלוויזיה אמריקאי שהופק על ידי האנה-ברברה, כחלק מסדרת הסרטים "Hanna-Barbera Superstars 10". הסרט שודר במקור ב-16 באוקטובר 1988.
תקציר העלילה

סקובי-דו, שאגי וסקראפי-דו נסעו לבית הספר של גברת גרימווד לבנות, שם התקבלו לעבודה כמורים להתעמלות, שם הם פגשו את בנותיהן של המפלצות הגדולות, התלמידות כוללים את סיבאלה, בתו של הרוזן דרקולה, אלזה פרנקנטין, בתו של פרנקנשטיין האב, ויני, בתו של איש הזאב, פאנטאסמה (בדרך כלל נקראת "פנטי" בקיצור) בתו הרפאים של פנטום; וטאניס (על שם עיר מצרית), בתה של המומיה. בהתחלה סקובי ושאגי חששו וניסו לברוח אך לבסוף הסכימו להישאר בבית הספר בתור מורים להתעמלות מכיוון שהבנות אוהבות אותם.
Words (שיר של אף. אר. דייוויד)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אף. אר. דייוויד (אנ')
 מתוך האלבום Words
 יצא לאור:  1982
 סוגה:  סינת'-פופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  3:31
 חברת תקליטים:  Carrera
 כתיבה:  לואיס סנדי יגודה (סנדי דיאן) • מרטין ג'ו קופרשמיט (מרטי סאנדרס)
 לחן:  אלי רוברט פיטוסי
 הפקה:  פרדריק ליבוביץ'
"Words" (בעברית: "מילים", ידוע גם בשם "Words Don't Come Easy" על פי מילות הפתיחה) הוא שיר של הזמר היהודי-תוניסאי-צרפתי אלי רוברט פיטוסי, הידוע בשם הבמה אף. אר. דייוויד (אנ'), שיצא כסינגל בשנת 1982 מתוך אלבום הבכורה שלו "Words".
השיר היה להיט ענק במדינות אירופה, והגיע למקום הראשון במערב גרמניה, בשווייץ, בספרד, באיטליה, בשוודיה, באוסטריה, בדנמרק, באירלנד, בבלגיה ובנורווגיה.
בתחילת 1983 הגיע השיר למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי, ובסוף 1982 הגיע גם למקום הראשון בדרום אפריקה, שם שהה 25 שבועות במצעד, ובסופו של דבר הפך ללהיט המצליח ביותר במצעד סוף השנה. באוסטרליה, הסינגל הגיע למקום ה-12 ושהה 41 שבועות בתוך 100 הראשונים בשני מצעדים במהלך 1983 ותחילת 1984. בישראל השיר הגיע למקום ה-22 במצעד הלועזי השנתי של רשת ג'.
בשנת 2006 הוציא דייוויד גרסת דואט דו-לשונית של השיר בצרפתית ובאנגלית, עם הזמרת ווינדה סילביאנה, בשם "Words, J'aime ces Mots".
הערות שוליים

↑  Kent, David, Australian Chart Book 1970–1992, Australian Chart Book, 1993
↑  פלייליסט שיגעון: הלהיטים שעשו את שנת 83', באתר חדשות 13, 19 ביוני 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 3091462a-585b-4e95-957f-9c3c2d1d137d
זאב חנוך ארליך

| --- | --- |

 לידה:  20 בדצמבר 1953
 נהרג:  20 בנובמבר 2024 (בגיל 70) שמע, נפת צור, לבנון
 מקום מגורים:  עפרה 
 מקום קבורה:  בית העלמין בעפרה
 מקום לימודים:  ישיבת הכותל  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת טורו 
 מוסדות:  מכללת אורות ישראל 
 מספר צאצאים:  6 
 
זאב חנוך (ז'אבו) ארליך (20 בדצמבר 1953 – 20 בנובמבר 2024, י"ט בחשוון ה'תשפ"ה) היה חוקר ארץ ישראל, ממייסדי בית ספר שדה עפרה ועורך סדרות הספרים "שומרון ובנימין" ו"מחקרי יהודה ושומרון".
ביוגרפיה

זאב חנוך ארליך נולד ב-1953 להדסה וישראל ארליך. אביו היה חסיד סוכטשוב וחוקר שערך ספרים רבים על ההיסטוריה של גדולי ישראל מפולין. הוא התחנך במוסדות של הציונות הדתית ולמד בישיבת הכותל בירושלים. בוגר תואר ראשון בתלמוד ובהיסטוריה של עם ישראל מהאוניברסיטה העברית בירושלים וטורו קולג'.[דרוש מקור] בשירותו בצה"ל היה קצין חי"ר. נפצע במלחמת יום הכיפורים והגיע במהלך שירות המילואים לדרגת רב-סרן. בשנים 1988–1991, במהלך האינתיפאדה הראשונה, התגייס לשירות קבע כקצין מודיעין בגזרת יהודה, ובמאי 1989 נפצע מרסיסים בהתקלות עם מחבלים בבית אולא.
נישא לתמר ולהם שלושה בנים ושלוש בנות. התגורר בעפרה ונמנה עם מייסדי בית ספר שדה עפרה. הוא היה סייר, מורה דרך וחוקר ארץ ישראל, פרסם עשרות מחקרים בנושאי ידיעת הארץ, וכתב מדור קבוע על נושאים אלה במוסף השבת של עיתון "מקור ראשון". אחד מהמשפטים (המיוחס לרחבעם זאבי) שהיה חוזר עליו רבות, ”בארץ ישראל צריכים ללכת יחפים כי בכל מקום דורכים על פסוקים”. היה מחוקרי העיר העתיקה של שכם ומערכות המים התת-קרקעיות שמתחת לקסבה של העיר, עליה העיד כי היא העיר האהובה עליו אחרי ירושלים.
הרצה על ההיסטוריה והגאוגרפיה של חבלי יהודה והשומרון במכון לנדר בירושלים ובמכללת אורות ישראל. במהלך השנים העביר סיורים לחיילים וקצינים, ויצר קשרים קרובים עם קציני צבא בכירים. הוא עסק בתיעוד אתרי עתיקות בכפרים ערביים ביהודה ושומרון, והוא הרבה לבקר באישור ובאבטחת חיילי צה"ל באתרים ארכאולוגיים והיסטוריים שהגישה אליהם קשה, גם בשטח A. בין השאר, במאי 2024, נכנס ארליך עם נכדיו בני ה-17 לשטח באזור חברון באישור צה"ל ועם אבטחת חיילי צה"ל.
ביוני 2014 התלווה ארליך למפקד חטיבת כפיר אשר בן לולו במהלך מבצע שובו אחים. בעקבות המבצע היה שותף להקמת יחידת "הר ציון" שהקים מח"ט הצנחנים אליעזר טולדנו, במטרה להעביר ללוחמי הגזרה מיכולות הכרת השטח של חוקרי הארץ. בהמשך היה ארליך ממקימי יחידת מרעול.
מותו

ב-20 בנובמבר 2024, במהלך התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל, הצטרף לכוח של חטיבת גולני שלחם ליד הכפר שמע. הכוח נתקל במחבלים שארבו בשטח באחד המבצרים הצלבניים. ארליך ולוחם מהכוח, סמל גור קהתי, נהרגו במקום. רמ"ט גולני, אל"ם (מיל') יואב ירום נפצע באורח בינוני, ומפקד הפלוגה נפצע באורח קשה.
לאחר מותו חויַל ארליך בדיעבד כחייל מילואים והוכר כחלל צה"ל. הוא נקבר למחרת בטקס צבאי בבית העלמין בעפרה.
המחלוקת סביב נסיבות כניסתו ללבנון
במקביל נפתחה חקירת מצ"ח באשר לנסיבות כניסתו של ארליך ללבנון כאזרח ובדיקה האם נעשו בניגוד לפקודות צה"ל. לפי החשד, ארליך נכנס ללבנון כדי לבצע מחקר עצמאי בשטח, והכוח נשלח במיוחד כדי לאבטח אותו. על פי עדויות של חיילים שנכחו בקרב, המשימה לא אופיינה בצורך מבצעי, לא כללה כלל את סקירת המבצר וכן התנהלה באופי לא מבצעי. לעומת זאת, אל"ם ירום טען כי נזקק לעזרתו של ארליך באיתור מחבלים ששהו על פי חשדות באתר ארכאולוגי והזמין את ארליך על מנת לסייע במשימה בעיקר הודות לידיעותיו הנרחבות בנוגע למערכות תת-קרקע. בעקבות התקרית, ביקש ירום לסיים את תפקידו.
מחיבוריו

גבורת בית חשמונאי, בית ספר שדה עפרה, החברה להגנת הטבע, תשמ"ה.
השומרון במלחמת העולם הראשונה, תשמ"ז-1987.
טיולי ישראל – מרכז, הוצאת כתר, 1994.
שומרון ובנימין – קובץ מחקרים בגאוגרפיה היסטורית, בעריכת זאב ח. ארליך, הוצאת החברה להגנת הטבע, שלושה כרכים: תשמ"ז, תשנ"א, תשנ"ג.
פרקים בנחלת יהודה, כרך ראשון.
מחקרי יהודה ושומרון, בעריכת זאב ח. ארליך ויעקב אשל, הוצאת ראובן מס, ארבעה כרכים ראשונים החל מ-1991.
יריחו היהודית לדורותיה, אדר ה'תשנ"ד.
סיפור דרך – המדריך ללימוד הניווט, בעריכת זאב ח. ארליך, הוצאת כתר, 2004.
מזרח הירדן במבט יהודי, תשנ"ו.
אתרי היהודים בדרום-הלבנון – יהודים בלבנון במהלך הדורות.
עזה מאז ולתמיד – תולדות עזה היהודית, בעריכת ישראל שפירא וזאב ז'אבו ארליך.
ביבליוגרפיה

הרב הראל דביר, "רשימת פרסומים – זאב חנוך ארליך", פשטות המתחדשים כד (שבט תשפ"ה), עמ' 84–88
בג"ץ מתקן הכליאה בשדה תימן

בג"ץ מתקן הכליאה בשדה תימן (בג"ץ 4268/24 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' שר הביטחון) הוא פסק דין של בג"ץ שניתן בשנת 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, על ידי השופטים עוזי פוגלמן, דפנה ברק-ארז ועופר גרוסקופף, בעתירה נגד הפעלת מחנה המעצר בשדה תימן. נפסק כי המדינה חייבת להפעיל את מתקן הכליאה בהתאם להוראות שקובע חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים והתקנות שהוצאו מכוחו.
מתקן הכליאה בשדה תימן

מתקן הכליאה בשדה תימן הוקם עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, כמענה למספר חסר תקדים של עצורים ביטחוניים ומחבלי חמאס במלחמה. עד לחודש אוגוסט 2024 נוספו 6,400 אסירים ועצורים.
המתקן נועד במקור לשמש כמתקן קליטה, חקירה ומיון ראשוני לטווח קצר בלבד. בפועל, בשל מצוקת הכליאה החריפה, שימש להחזקת כלואים לתקופות ממושכות יותר. במתקן הוקמו ארבעה אגפים ובית חולים שדה שהוקם על ידי משרד הבריאות.
העתירה לבג"ץ

ב-23 במאי 2024 הגישו האגודה לזכויות האזרח בישראל, רופאים לזכויות אדם, המוקד להגנת הפרט, הוועד הציבורי נגד עינויים בישראל וגישה - מרכז לשמירה על הזכות לנוע עתירה לבג"ץ בדרישה להפסיק להחזיק עצורים במחנה שדה תימן ולסגור את מתקן הכליאה. העותרים טענו כי למעלה מ-1,000 עצורים הוחזקו במתקנים דמויי מכלאות, ללא מיטות או ציוד בסיסי אחר. לטענת העותרים, ההכרזה על שדה תימן כ"מקום מעצר" בהתאם לחוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים מותנית באפשרות להבטיח תנאי כליאה הולמים שלא יפגעו בכבודם ובבריאותם של העצורים ויעמדו בחובות ישראל לפי הדין הישראלי והבינלאומי. הם ציטטו מפסק דינו של נשיא בית המשפט העליון בדימוס אהרן ברק, שקבע כי "גם החשודים בגרועים שבמעשי הטרור זכאים למעצר ברמה אנושית מינימלית".
התפתחות הדיונים והצעדים שננקטו

ב-5 ביוני 2024 התקיים דיון ראשון בעתירה. המדינה הודיעה כי בשל מספר העצורים הגבוה הוחזקו כלואים במתקן לפרקי זמן ארוכים, אך בכוונתה להפעילו מעתה כמתקן לקליטה, חקירה ומיון ראשוני בלבד. המדינה התחייבה להעביר 500 מתוך 700 העצורים לכלא עופר.
ב-11 ביוני עדכנה המדינה כי החל מהלך העברת העצורים, ו-30 מהם שוחררו לרצועת עזה. עד 19 ביוני צפוי היה מספר הכלואים לעמוד על כ-160, מתוכם ל-30 כבר נמצא מקום כליאה אחר. המדינה גם הודיעה על שדרוג תשתיות במתקן הרפואי ובניית חצרות טיולים.
ב-1 ביולי 2024 שוחררו 54 עצורים מרצועת עזה, בהם מנהל בית החולים שיפא מוחמד אבו סלמיה, שהיה במעצר במשך שבעה חודשים. בעקבות השחרור התפתח עימות בין גופי הביטחון השונים לגבי האחריות להחלטה. לשכת ראש הממשלה פרסמה הודעה לפיה "ההחלטה על שחרור האסירים באה בעקבות דיונים בבג"ץ", וטענה כי זהות המשוחררים נקבעת באופן עצמאי על ידי גורמי הביטחון.
ב-3 ביולי 2024 פנתה היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה לראש הממשלה בנימין נתניהו, בדרישה להורות על סגירה מיידית של מחנה המעצר. וטענה כי השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר מונע את צמצום הפעילות בשדה תימן הנדרשת בשל הדיון בבג"צ.
ב-18 ביולי 2024 הודיעה המדינה על הקצאת תקנים נוספים לשירות בתי הסוהר ובניית אגף אוהלים חדש בבית הסוהר קציעות, אליו יועברו 140 עצורים בשלוש פעימות, כך שעד 22 ביולי יישארו בשדה תימן 40 עצורים בלבד.
ב-7 באוגוסט 2024 התקיים דיון מרכזי בבג"ץ בעתירה. הדיון לווה במחאה ציבורית, ובמהלכו פרצה מהומה באולם בית המשפט כאשר אנשים בקהל, בהם בני משפחות של נפגעי טרור, התפרצו בצעקות "בושה" ו"העם הוא הריבון". המהומה הובילה להפסקת הדיון והעברתו להמשך בדלתיים סגורות.
ב-29 באוגוסט 2024 המדינה הודיעה כי תשווה את התנאים במתקן שדה תימן לתנאים בכלא עופר.
פסק הדין

ב-18 בספטמבר 2024 פסק בג"ץ פה אחד כי המדינה חייבת להפעיל את מתקן הכליאה בהתאם להוראות שקובע חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים והתקנות שהוצאו מכוחו. בית המשפט דחה את טענת המדינה שבאופן עקרוני ניתן להפעיל סמכויות במתקן כליאה באופן שסוטה מהוראות החוק והתקנות, וקבע שכל עוד התקנות בתוקף חובה על המדינה לעמוד בהן.
השופטת ברק-ארז הדגישה בפסק דינה כי "בניגוד לארגוני הטרור, ישראל היא מדינת חוק ובזה כוחה". בית המשפט הוסיף וקבע כי אם התקנות ישונו בעתיד, יהיה עליהן לעלות בקנה אחד עם מחויבויותיה של מדינת ישראל לפי הוראות המשפט הבין-לאומי ההומניטרי, כפי שמורה החוק.
נפסקו לתובעים הוצאות בסך 20,000 ש"ח.
השלכות מצוקת הכליאה

המצוקה החריפה במקומות הכליאה, שנחשפה בפרשת שדה תימן, יצרה אתגרים מורכבים למערכת הביטחון. מתחילת המלחמה ועד אוגוסט 2024 קלט שירות בתי הסוהר למעלה מ-6,400 אסירים ועצורים נוספים. כמענה למצב, הוסיף שב"ס 2,500 מקומות כליאה בבתי הכלא הביטחוניים, מתוכם 1,600 מקומות בבינוי קבע ו-900 באגפי אוהלים בכלא קציעות. באפריל 2024 החל שב"ס בבניית 936 מקומות כליאה נוספים, עם תכנון להשלמת 1,200 מקומות חדשים עד סוף השנה.
למרות המאמצים להרחבת מתקני הכליאה, המחסור במקומות כליאה הוביל להשלכות ביטחוניות משמעותיות. באוגוסט 2024 שוחררו חמישה בכירים בחמאס שנעצרו בתחילת המלחמה, ביניהם שרים לשעבר בממשלת הנייה ומייסדי חמאס בחברון. שחרורם של בכירים אלה, שזכו לקבלת פנים המונית בביתם, עורר ביקורת חריפה בקרב גורמי הביטחון.
המצב יצר מתח בין הגופים השונים במערכת הביטחון. גורמים ביטחוניים טענו כי הם נאלצים לקבל החלטות קשות בנוגע למעצרים, ולבחור בין מעצר של עזתים שנתפסו ביהודה ושומרון לבין מבוקשים שעלולים להוות סיכון מיידי. מנגד, שב"ס הדגיש כי מעולם לא ביקש לשחרר עצורים ביטחוניים בשל מצוקת כליאה, אלא רק ביקש להתעדכן מראש על מעצרים כדי להיערך בהתאם.
עתירות נוספות

לצד עתירה זו שהתקבלה, מתנהלות במהלך מלחמת חרבות ברזל עתירות נוספות הנוגעות לתנאיהם של האסירים הביטחוניים ומחבלי החמאס שנכלאו בשדה תימן ובבתי כלא נוספים.
עתירות נוספות > עתירה לקיום ביקורי הצלב האדום אצל האסירים הביטחוניים

בג"ץ ביקורי הצלב האדום (בג"ץ 1537/24 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' ממשלת ישראל) הוגש בחודש פברואר 2024, בשל הפסקת ביקורי הצלב האדום אצל אסירים ביטחוניים ואי העברת פרטים על עצירים ופעילי חמאס שנתפסו ברצועת עזה על ידי כוחות צה"ל. בחודש אוגוסט הוציא בית המשפט צו על תנאי בו הורה למדינה לנמק מדוע לא יוחזרו ביקורי הצלב האדום, ומדוע לא יועברו לצלב האדום פרטי העצורים, עשרות משפחות חטופים ונפגעי הטבח ביקשו להצטרף כמשיבים ולדחות את העתירה, משום שלטענתם מניעת ביקורי הצלב האדום אצל מחבלי חמאס עשויה לסייע בהשבת החטופים.
עתירות נוספות > עתירה לאספקת סיוע הומניטרי לעזה

בג"ץ הסיוע ההומניטרי (בג"ץ 2280/24 גישה – מרכז לשמירה על הזכות לנוע נ' ממשלת ישראל) הוגש בחודש מרץ 2024 ובו דורשים העותרים מהמדינה להגדיל את הסיוע ההומניטרי הניתן לרצועת עזה, ולדאוג כי הסיוע יחולק בכל רצועת עזה. בהחלטת ביניים שניתנה ב-4 באפריל 2024, דרשו השופטים מהמדינה מידע על הצעדים הצפויים להגדלת היקף הסיוע, בדגש על העברת סיוע לצפון הרצועה. המדינה הבהירה כי היא אינה יכולה לדאוג לאבטח את שיירות הסיוע. מספר הורי חטופים ביקשו להצטרף כמשיבים לעתירה, וביקשו לעצור לחלוטין את משלוחי הסיוע שמגיעים לחמאס ומאפשרים את המשך החזקת יקיריהם בשבי. דיונים בעתירה זו הועברו בשידור חי.
עתירות נוספות > עתירה כנגד הרעת תנאי המחיה של האסירים הביטחוניים בבתי הכלא.

בג"ץ תנאי הכליאה של האסירים הביטחוניים (בג"ץ 2858/24 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' השר לביטחון לאומי) הוגש בחודש אפריל 2024, בשל עדויות על צמצום כמויות המזון בבתי הכלא הביטחוניים, וירידה במשקלם של אסירים רבים. ב-19 בדצמבר 2024 הוציא בית המשפט צו על תנאי למדינה לנמק "מדוע לא ינקטו בצעדים המבטיחים כי גם לאסירים הביטחוניים יסופק מזון המאפשר תנאי קיום בסיסיים בהתאם לדין החל".
ראו גם

מעצרי פלסטינים וערביי ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל
הערות שוליים

1 2  חנן גרינווד, גורם ביטחוני: "שחרור מחבלים בשל חוסר מקום כליאה - חרפה", באתר ישראל היום, 18 באוגוסט 2024
1 2  גלעד מורג, העותרים טענו שהנעשה בשדה תימן "בלתי נתפס", המדינה הבהירה: "העצירים יועברו", באתר ynet, 5 ביוני 2024
1 2 3  taldahan0, לסגור את מתקן הכליאה בבסיס שדה תימן | האגודה לזכויות האזרח בישראל, באתר ACRI - hebrew, ‏2024-09-17
↑  מורן אזולאי, גורמים בלשכת רה"מ: המל"ל ביקש רשימה, מנהל שיפא שוחרר בלי שהתקבלה החלטה, באתר ynet, 1 ביולי 2024
↑  אברהם בלוך, ‏היועמ"שית בפנייה דרמטית לנתניהו: לסגור מיידית את מתקן הכליאה שדה תימן, באתר מעריב אונליין, 4 ביולי 2024
↑  טובה צימוקי, היועמ"שית הזהירה את נתניהו: בן גביר מונע העברת עצירים עזתים משדה תימן, באתר ynet, 4 ביולי 2024
↑  ענבר טויזר, ‏מהומה פרצה בדיון בג"ץ בעתירה לסגירת מתקן הכליאה לאסירים ביטחוניים בשדה תימן, באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2024
↑   דיון בבית המשפט העליון בעתירה בתיק בג"ץ 4268/24, סרטון בערוץ "דוברות הרשות השופטת", באתר יוטיוב (אורך: 02:22:01)
↑   הגר שיזף, המדינה לבג"ץ: הצבא ישווה את התנאים בשדה תימן לכלא עופר, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2024
↑  גלעד מורג, שופטי בג"ץ על שדה תימן: "יש לפעול לפי החוק - גם בעת מלחמה קשה", באתר ynet, 18 בספטמבר 2024
↑  בג"ץ 4268/24 האגודה לזכויות האזרח בישראל ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב־18 בספטמבר 2024
1 2  איתי בלומנטל כרמלה מנשה משה שטיינמץ, שב"כ: "מצוקת הכליאה מבטלת יום-יום מעצר מבוקשים שעוסקים בטרור", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 ביולי 2024
↑    שלמה פיוטרקובסקי, ‏בג"ץ בצו על תנאי: מדוע לא יוחזרו ביקורי הצלב האדום אצל מחבלים?, בעיתון מקור ראשון, 25 באוגוסט 2024
↑  בג"ץ 2280/24 גישה – מרכז לשמירה על הזכות לנוע ואחרים נ' ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־4 באפריל 2024
 חן מענית, שופטי בג"ץ על היקף הסיוע לרצועה: זה לא מספיק. למה לא נכנסות יותר משאיות דרך צפון הרצועה?, באתר הארץ, 4 באפריל 2024
↑    שלמה פיוטרקובסקי, ‏צפו: דיון בג"ץ בעתירת ארגוני השמאל הקיצוני להכנסת סיוע לעזה, בעיתון מקור ראשון, 21 ביולי 2024
↑   ניר חסון, המדינה לבג"ץ: צה"ל לא שולט ברצועה ולכן אינו יכול לאבטח את הסיוע ההומניטרי, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2024
↑  עתירה לבג"ץ: גישה לסיוע עכשיו - גישה, באתר גישה, ‏25 בנובמבר 2024
↑  מיליארדי שקלים | הסכום שמרוויח חמאס מהסיוע ההומניטרי, באתר ערוץ 7, 10 בספטמבר 2024
↑   דיון בבית המשפט העליון בעתירה שעניינה הסיוע ההומניטרי לאוכולוסייה האזרחית ברצועת עזה, סרטון בערוץ "דוברות הרשות השופטת", באתר יוטיוב (אורך: 04:24:40)
↑  נטעאל בנדל, בג"ץ נענה לדרישת העיתונאים: הדיון על הגדלת הסיוע לרצועה ישודר בשידור חי, באתר ynet, 22 בנובמבר 2024
↑  גלעד כהן, מהומה בדיון בבג"ץ: "במקום להתאבל על הרוגים, דנים בשקילת חמאסניקים", באתר ynet, 10 בדצמבר 2024
↑  תמר אלמוג, בג"ץ למדינה: נמקו מדוע לא יסופקו לאסירים הביטחוניים תנאים בסיסיים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בדצמבר 2024
סקובי-דו! פיראטים אהוי!

| --- | --- |

עטיפת ה-DVD של הסרט
 מבוסס על:  "סקובי דו" מאת ג'ו רובי וקן ספירס
 בימוי:  צ'אק שיטז
 תסריט:  מרגרט מ. דין ג'ד אלינוף סקוט תומאס
 עריכה:  סוזן אדמונסון
 שחקנים ראשיים:  פרנק ולקר 
 מדבבים:  קייסי קאסם מינדי קון פרנק ולקר גריי דלייסל רון פרלמן פרדי רודריגז טים קונוויי אידי מקלורג קטי נג'ימי ארסניו הול דן קסטלנטה
 מוזיקה:  סטיבן ארגילה
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  האחים וורנר הנפשה
 חברה מפיצה:  Warner Home Video
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו, הוצאה ביתית 
 הקרנת בכורה:  19 בספטמבר 2006
 משך הקרנה:  80 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיית אימה, ספרות בלשית, סרט לכל המשפחה, סרט קומדיה, סרט בלשי, סרט שודדי ים, סרט הרפתקאות 
 סרט קודם:  סקובי-דו! איפה המומיה שלי? 
 סרט הבא:  סקובי-דו ותעלומת איש השלג 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סקובי-דו! פיראטים אהוי! (באנגלית: !Scooby-Doo! Pirates Ahoy) היא קומדיה בלשית מונפשת אמריקאית משנת 2006. זהו הסרט העשירי בסדרת הסרטים הישירים לווידאו המבוססים על סדרות ההנפשה של סקובי-דו. הסרט הופץ ב-19 בספטמבר 2006, והוא הופק על ידי האחים וורנר הנפשה, אם כי הוא כלל לוגו וזכויות יוצרים על האנה-ברברה בסוף. הסרט עוקב אחר חבורת "מסתורין בע"מ" שנוסעת למשולש ברמודה בשייט מפחיד, עם רוחות רפאים, פיראטים ומפלצות.