stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הארי פוטר ואוצרות המוות - חלק 2
הערות שוליים

↑  סצנה (ראו תמונה) שמתארת את הארי מזיז את גופתו של וולדמורט ברגלו תוכננה להיכלל במקור בסרט, אך נחתכה מהגרסה הסופית.
↑  Lara Martin, Yates 'won't recast Potter for last scene', Digital Spy, 17/07/2009
↑  Deathly Hallows Updates: Seven Potters Scenes Underway, Warwick Davis Confirms "Griphook" Role, The Leaky Cauldron, 26/08/2009
| פרס בחירת הקהל לסרט השנה |
| --- | --- | --- |
| 1975‏-1990 | העוקץ (1975) ‏•‏‏ מלתעות (1976) ‏•‏‏ קן הקוקייה (1977) ‏•‏‏ מלחמת הכוכבים (1978) ‏•‏‏ גריז (1979) ‏•‏‏ רוקי 2 (1980) ‏•‏‏ האימפריה מכה שנית (1981) ‏•‏‏ שודדי התיבה האבודה (1982) ‏•‏‏ אי.טי. - חבר מכוכב אחר (1983) ‏•‏‏ שובו של הג'דיי (1984) ‏•‏‏ השוטר מבוורלי הילס (1985) ‏•‏‏ בחזרה לעתיד (1986) ‏•‏‏ אהבה בשחקים (1987) ‏•‏‏ באטמן (1990) |  |
| 1992‏-2010 | שליחות קטלנית 2: יום הדין (1992) ‏•‏‏ בחורים טובים (1993) ‏•‏‏ פארק היורה (1994) ‏•‏‏ פורסט גאמפ (1995) ‏•‏‏ אפולו 13 (1996) ‏•‏‏ טיטניק (1999) ‏•‏‏ החוש השישי (2000) ‏•‏‏ גרין מייל (2001) ‏•‏‏ שרק (2002) ‏•‏‏ שר הטבעות: אחוות הטבעת (2003) ‏•‏‏ שודדי הקאריביים: קללת הפנינה השחורה (2004) ‏•‏‏ פרנהייט 9/11 (2005) ‏•‏‏ מלחמת הכוכבים - פרק 3: נקמת הסית' (2006) ‏•‏‏ שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת (2007) ‏•‏‏ שודדי הקאריביים: סוף העולם (2008) ‏•‏‏ האביר האפל (2009) ‏•‏‏ דמדומים (2010) |  |
| 2011‏-היום | דמדומים 3: ליקוי חמה (2011) ‏•‏‏ הארי פוטר ואוצרות המוות - חלק 2 (2012) ‏•‏‏ משחקי הרעב (2013) ‏•‏‏ איירון מן 3 (2014) ‏•‏‏ מליפיסנט (2015) ‏•‏‏ מהיר ועצבני 7 (2016) ‏•‏‏ מוצאים את דורי (2017) ‏•‏‏ הנוקמים: מלחמת האינסוף (2018) ‏•‏‏ הנוקמים: סוף המשחק (2019) ‏•‏‏ בחורים רעים לתמיד (2020) ‏•‏‏ האלמנה השחורה (2021) ‏•‏‏ דוקטור סטריינג' בממדי הטירוף (2022) ‏•‏‏ ברבי (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2011108403  VIAF: 182166072   WorldCat (עם VIAF): 182166072
יחזקאל זונאבנד

יחזקאל זונאבנד, 1953
יחזקאל (הנרי) זוֹנָאבֶּנד (Henry Sonnabend;‏ 23 ביולי 1901 – 5 בינואר 1956) היה סוציולוג ודמוגרף, פעיל ציוני בדרום אפריקה. ראש המועצה המקומית אשקלון מ-1953 עד 1955, ולאחר מכן ראש עיריית אשקלון עד מותו הפתאומי ב-1956.
ביוגרפיה

הנרי זונאבנד נולד לרפאל ולשרה לאה בעיירה דובז'ין על נהר ויסלה שבפולין, אז חלק מן האימפריה הרוסית. הוא סיים את הגימנסיה הפולנית בעיר ולוצלאווק, המשיך בלימודים אקדמיים באוניברסיטת דרזדן, סיים לימודי הנדסה בהיידלברג, ודוקטורט בסוציולוגיה באוניברסיטת פדואה.
זונאבנד היגר לרודזיה, שם התגורר בקרב המקומיים וחקר את שפתם ותרבותם ולאחר מכן עבר ליוהנסבורג שבדרום אפריקה. שם שימש בשנים 1938–1948 כמרצה לסוציולוגיה ודמוגרפיה באוניברסיטה. בתקופה זו הכיר את אלן פטון, מחנך, סופר ופוליטיקאי דרום אפריקני.
במלחמת העולם השנייה התנדב לצבא הבריטי ושירת כקצין בדרגת קפטן במסגרת הארמייה השמינית של הצבא הבריטי בצפון אפריקה. כמומחה לתכנון עירוני, תכנן מחנה שבויים וניהל אותו. במחנה הוחזקו למעלה מ-70 אלף שבויי מלחמה איטלקים. במחנה זכו השבויים לקורסי קריאה וכתיבה, למדו מספרי לימוד וממילון איטלקי-אנגלי שכתב זונאבנד ואף יכלו להציג עבודותיהם בתערוכה שאורגנה עבורם שם.
מאוחר יותר שימש כמומחה ללוחמה פסיכולוגית במסגרת הגייס החמישי (V Corps) של הצבא האמריקאי.
עם תום המלחמה שב זונאבנד למשרתו באוניברסיטת יוהנסבורג. זונאבנד פרסם חוברות ומאמרים רבים בתחומי המחקר הסוציולוגי ובתכנון ערים. בנוסף, כתב גם מספר ספרים על אפריקה המרכזית, שבה ביקר רבות. במקביל היה פעיל בדרום אפריקה בקהילה היהודית וייצג את מפלגת פועלי ציון (מפא"י) בוועד שליחי הקהילות. בשנת 1950 נבחר לשמש כמנכ"ל "אורט" העולמית.
בשנת 1948 הגיע לראשונה לביקור בישראל. הוא עלה לישראל בשנת 1952 והתיישב באשקלון.
בישראל המשיך במחקריו בתחום הסוציולוגיה באוניברסיטה העברית. הוא שימש גם כמנכ"ל חברת "אפרידר" שהקימה את אשקלון החדשה וגם כראש המועצה המקומית. לאחר איחוד העיר הישנה (מגדל-אשקלון) עם החדשה מונה מטעם משרד הפנים לשמש כראש העיר המאוחדת.
זונאבנד נישא פעמיים - אשתו הראשונה, ד"ר פירה לבית סנדלר, נפטרה בדרום אפריקה במאי 1946. בשנת 1948 נשא לאשה את פרידה לבית ורשבסקי. לו ולאשתו הראשונה נולדו בן ובת.
יחזקאל זונאבנד נפטר באשקלון ונטמן בבית קברות אשקלון צפון הישן. רחוב באשקלון נקרא על שמו וכן בית הספר הממלכתי היסודי "בית יחזקאל" השוכן בו.
הערות שוליים

↑  יחזקאל זונאבנד, באתר BillionGraves
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האגן קליינרט

| --- | --- |

תמונה משנת 2006
 לידה:  15 ביוני 1941 (בן 83) Twardogóra, רפובליקת פולין 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  גרמניה
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה  אוניברסיטת הנובר  אוניברסיטת קולורדו בולדר 
 מוסדות:  האוניברסיטה החופשית של ברלין 
 תלמידי דוקטורט:  מיכאל בכמן, קונסטנטין גלאום 
 פרסים והוקרה:  פרס מיורנה (2008)  פרס מקס בורן (2008) 
 
האגן קליינרט (בגרמנית: Hagen Kleinert; נולד ב-15 ביוני 1941) הוא פרופסור גרמני לפיזיקה תאורטית נאוניברסיטה החופשית של ברלין מאז 1968. הוא דוקטור לשם כבוד ב-West University בטימישוארה, ודוקטור לשם כבוד ב Kyrgyz-Russian Slavic University. כמו כן הוא חבר כבוד של האקדמיה הרוסית למאמצים יצירתיים. על תרומתו לפיזיקת חלקיקים ופיזיקת המצב המוצק זכה בפרס מקס בורן עם מדליה לשנת 2008. תרומתו לספר הזיכרון לכבוד יום ההולדת ה-100 של לב לנדאו זיכתה אותו בפרס Majorana Prize 2008 עם מדליה.
קליינרט פרסם מעל 370 מאמרים על נושאים מגוונים כגון: מתמטיקה פיזיקלית, פיזיקה של חלקיקים אלמנטרים, גרעין האטום, מצב מוצק, קריסטלים נוזלים, ממברנה ביולוגית, פולימרים, ובנוסף גם בתחום השוק המסחרי. נחשב למומחה עולמי בתחום אינטגרלי מסלול בפיזיקה והוא פרסם מספר ספרים אשר המפורסם שבהם-
Path Integrals in Quantum Mechanics, Statistics, Polymer Physics, and Financial Markets פורסם במהדורה רביעית מאז 1990.
ביוגרפיה

עם תום לימודיו באוניברסיטת הנובר המשיך לתחום היחסות הכללית אותה למד מפי ג'ורג' גאמוב אבי תורת המפץ הגדול.
כפרופסור צעיר בשנת 1972 התרשם מהפיזיקאי ריצ'רד פיינמן, וגילה כיצד להשתמש בשיטת האינטגרל המסלולי של פיינמן כדי לחשב את האינטגרל המסלולי של אטום המימן. ובכך הרחיב את תחום הפעולה של שיטת פיינמן.
מאוחר יותר עבד בשיתוף פעולה עם פיינמן בנושאי המחקר האחרונים שבהן עסק פיינמן. דבר שהוביל לשיטה מתמטית שהופכת צימוד חלש של טור חזקות מתבדר לטור חזקות עם צימוד חזקשמתכנס. תורת הפרעות וריציונית זו מניבה את תוצאות מדויקות בתחום מעברי הפאזה מסדר שני אשר מאומתים בניסויים עם נוזלי-על.
בתחום תורת השדות של קווארקים הוא גילה את אלגברת שאריות רגי אשר שוערה על ידי ניקולה קביבו ל. הורביץ ויובל נאמן.(ראה עמ' 232 במאמר.). כשעבד בשיתוף פעולה עם פיינמן במכון הטכנולוגי של קליפורניה
הוא חלק משרד עם יובל נאמן ומאז הם נהיו חברים מאוד קרובים. כשהיה נאמן מגיע לגרמניה, בתקופת כהונתו כשר המדע, נהג לבקר את ומשוחח עמו על פיזיקה. של יובל נאמן לכבוד יום ההולדת ה-60 של קלינרט.
בשנת 1978 הוא הציע את קיומה של סופרסימטריה שבורה בגרעין האטום, אשר בינתיים נצפתה ניסויית.
מחקרו בתחום תורת שדות ובמודלים הדרונים שפיתח מהווים אב טיפוס למכלול של פיתוחים בפיזיקה של מצב מוצק, פיזיקה גרעינית
וחלקיקים אלמנטריים.
ביחד עם ק. מאקי, הבהיר את המושגים בתחום הגבישים הכמו-מחזוריים.
בתחום המצב המוצק הוא חזה בשנת 1982 נקודה קריטית משולשת בדיאגרמת הפאזה של מעבר מסופר מוליך מסוג ראשון לסוג שני כשסדר המעבר שונה מהשני לראשון. תחזית זו אומתה בשנת 2002 על ידי שימוש במחשב ושיטת מונטה קרלו.
בשנת 1986 הכניס את המושג של קשיחות לתורת המיתרים אשר עד אז השתמשה רק במושג של מתיחות. מכיוון שהפיזיקאי הרוסי פוליאקוב הציע בו בזמן הרחבה דומה התוצאה נקראת מיתר פוליאקוב-.
ביחד עם צ'רביקוב פיתח הרחבה של תורות התפלגות ממרחבים ליניאריים לחבורות למחצה והגדרת מכפלתם בצורה ייחודית. ההרחבה אפשרית בשל הדרישה שאינטגרלי מסלול חייבים להיות אינווריאנטים תחת טרנספורמציות קואורדינטות. תכונה זו הכרחית לשקילות שבין הפורמליזם של אינטגרלי מסלול לבין זו של שרדינגר.
כאלטרנטיבה לתורת המיתרים, השתמש באנלוגיה שבין גאומטריה לא-אוקלידית לגאומטריה של גבישים עם פגמים כדי לבנות מודל של היקום שנקרא עולם גבישי או גביש פלאנק-קלינרט במרחקים באורך פלאנק מודל זה מתאר פיזיקה שונה מזו של תורת המיתרים. במודל גבישי זה, החומר יוצר פגמים במרחב-זמן אשר גורם לעקמומיות ולשאר האפקטים של תורת היחסות הכללית.
תאוריה זו נתנה השראה לאומן האיטלקי,לאורה פס (Laura Pesce) ליצור פסלי זכוכית בשם "עולם גבישי".
הוא חבר בכיר ב IRAP. הפרויקט הוא חלק מרשת בינלאומית לאסטרופיזיקה ICRANet.
גם היה מעורב בפרויקט "קוסמולוגיה במעבדה", חלק מהקרן האירופאית למדעים.
ספרים

Gauge Fields in Condensed Matter, Vol. I, " SUPERFLOW AND VORTEX LINES", pp. 1--742, Vol. II, "STRESSES AND DEFECTS", pp. 743-1456, GAUGE FIELDS IN CONDENSED MATTER, web.archive.org, ‏2010-01-13; Paperback ISBN 9971-5-0210-0  (זמין לקריאה בקישורים הבאים: חלק 1 ו-חלק 2)
Critical Properties of φ4-Theories, CRITICAL PROPERTIES OF PHI4-THEORIES, web.archive.org, ‏2008-02-26; Paperback ISBN 981-02-4658-7 (זמין לקריאה כאן)
Path Integrals in Quantum Mechanics, Statistics, Polymer Physics, and Financial Markets, 5th edition, PATH INTEGRALS IN QUANTUM MECHANICS, STATISTICS, POLYMER PHYSICS, AND FINANCIAL MARKETS, web.archive.org, ‏2009-04-24 (זמין לקריאה כאן)
Multivalued Fields in in Condensed Matter, Electrodynamics, and Gravitation, (Singapore, 2008) (זמין לקריאה כאן)
מחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה

מחלקת הבג"צים היא מחלקה בפרקליטות המדינה, המטפלת בעתירות המוגשות לבית המשפט העליון בשבתו כבית המשפט הגבוה לצדק (בג"ץ), בערעורים על החלטות בתי משפט לעניינים מינהליים, בבקשות רשות ערעור של אסירים ובהליכים נוספים. בראש המחלקה עומד החל משנת 2018 עו"ד ענר הלמן.
פעילות המחלקה

המחלקה מייצגת את רשויות המדינה בתחומי המשפט המינהלי והחוקתי.
עיקר תפקיד המחלקה הוא בייצוג הממשלה, המשרדים החברים בה ורשויות מדינה נוספות כגון צה"ל ורשות החברות הממשלתיות.
המחלקה מגינה בבג"ץ על החלטות שלטוניות המתקבלות במוסדות המדינה, ובכך משפיעה על יכולת המשילות של השלטון ופעולה תקינה וחוקית של רשויות השלטון.
ב-2000, לאחר חקיקת חוק בתי משפט לעניינים מינהליים, הועברו חלק מסמכויות בג"ץ לבתי המשפט המחוזיים בשבתם כבתי המשפט לעניינים מינהליים. ייצוג רשויות המדינה מבוצע על ידי המחלקות המינהליות בפרקליטויות המחוז. מחלקת הבג"צים מטפלת בערעורים המוגשים לבית המשפט העליון על פסקי דין אלו.
המחלקה מטפלת גם בעתירות נגד ועדת השחרורים, מעצרים מינהליים, בהליכים הקשורים לבחירות לכנסת וכו'.
המחלקה מונה כ-60 עובדים ובהם כ-30 פרקליטים.
מנהלי המחלקה

עו"ד צבי טרלו (1962 - 1967)
ד"ר מישאל חשין (1968 - 1973)
עו"ד דורית ביניש (1982-1976)
עו"ד רנאטו יאראק (1986-1982)
עו"ד נילי ארד (1987-1995)
עו"ד עוזי פוגלמן (1995-2000)
עו"ד אסנת מנדל (2018-2001)
עו"ד ענר הלמן (החל מ-2018)
ביקורת

כחלק מהביקורת על בית המשפט הגבוה לצדק, בעקבות המהפכה החוקתית והאקטיביזם השיפוטי שהנהיג אהרן ברק, נשמעו טענות מימין כי המחלקה נוטה לייצג את עצמה ולא את עמדת המדינה בבג"ץ ואף להציג עמדה מנוגדת. ביקורת זו מתמקדת בעיקר בייצוג עמדות של הממשלה ושל שרים המרכיבים אותה, ולא בהחלטות של רשויות המדינה בכללותן.
הערות שוליים

↑  קובי נחשוני, רוב הישראלים: בג"ץ פוסק בעיקר נגד הדת, באתר ynet, 7 ביולי 2010
יהונתן ליס, יו"ר ועדת הכנסת יריב לוין: בג"ץ מסכן את יכולת קיומנו, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2011
בן דרור ימיני, שופטי בג"ץ עוקפים את הדמוקרטיה, באתר nrg‏, 9 בספטמבר 2008
פרופ' אומן נגד בג"ץ: "הבעיה החמורה ביותר של מדינת ישראל", מעריב השבוע, 25 בנובמבר 2014
↑  יצחק קליין, כיצד הפכה מחלקת הבג”צים לרשות המבצעת, באתר מידה, 19 בספטמבר 2014
אחיה השילוני

| --- | --- |

נבואת אחיה לירבעם 1728
 אב:  ירחמאל 
 צאצאים:  בעשא 
 עיסוק:  נביא 
 
איור של אחיה השילוני משנת 1553 מתוך הספר פרומפטואריום
אחיה קורע את שמלתו של ירבעם. אמצע המאה ה-14, בוהמיה.
אֲחִיָּה הַשִּּׁילֹנִי היה נביא בראשית תקופת המלוכה בישראל. הוא גר בעיר שילה ונקרא על שמה. הוא מילא תפקיד מכריע בעיצוב צורת המלוכה בכך שתמך בירבעם מלך ישראל בתחילת מלכותו. לפי מסורת חז"ל היה לו חלק בהעברת התורה שבעל פה. לפי המדרש הוא היה בן שבט לוי, והוא נהרג על ידי המלך אביה. על פי תורת החסידות, הוא היה המגיד של הבעל שם טוב, אשר לימד אותו דברי תורה.
נבואותיו

בתנ"ך מובאות שתי נבואות שנאמרו על ידי אחיה השילוני.
הנבואה הראשונה נמסרה לאחר שירבעם בן נבט מרד במלך שלמה. ירבעם שימש אז כגובה המסים מטעם המלך מאת שבטי בני ישראל. לא ברור מה הייתה הסיבה למרידה שלו, ייתכן שבגלל שהמיסים שהוטלו על שבטי ישראל היו גבוהים מאוד, או ייתכן ששלמה סתם פתחים בחומות ירושלים כדי לבנות בית לבת פרעה ובכך הקשה את המעבר של עולי הרגל לתוך העיר או מכיוון שהעביד את העם בפרך בבניית המילוא וארמון בת פרעה שעמד עליו. אחיה מצא את ירבעם בדרך ביציאתו מחוץ לירושלים, וגילה לו בנבואה שהוא עתיד למלוך על עשרה שבטים, הטענה של אחיה הייתה שהמלך שלמה חטא לה' ועבד לאלוהים אחרים והעונש יהיה שהמלוכה על שבטי ישראל תלקח ממנו ומצאצאיו אך לא לעולם. אחיה לקח את השמלה החדשה בה היה לבוש, קרע אותה לשנים עשר חלקים, לציון שנים עשר השבטים, ונתן לירבעם עשרה חלקים. הוא הבטיח לו שאם ילך ירבעם בדרכי ה' מלכותו תיכון לאורך ימים [אך לא לעד]. ירבעם לא מימש את האפשרות הזאת. הוא ביטל את העלייה לרגל לירושלים, וקבע את מועדו של החג בחודש חשון (במקום תשרי), חודש לאחר החג המקורי שנחוג ביהודה, וחגג אותו בעלייה לרגל אל שני עגלי הזהב שהקים בדן ובבית אל. המדרש מספר שמזימתו של שלמה להוציא את ירבעם להורג, שבשלה ברח ירבעם למצרים, הייתה לאחר ששלמה שמע על נבואתו של אחיה.
הנבואה השנייה נמסרה כאשר חלה בנו הבכור של ירבעם. ירבעם שלח את אשתו לאחיה כדי לשאול אותו מה יעלה בגורל בנו. אשת ירבעם התחפשה כדי שאחיה לא יזהה אותה, אך אחיה קיבל נבואה שהיא עומדת לבוא אליו, ומיד בהיכנסה ניבא לה כי המלכות לא תהיה עוד ביד שושלת ירבעם וכל זָכָר במשפחתו ייכחד, מה שאכן קרה כאשר מרד בעשא בנדב בן ירבעם והרג את כל צאצאי המלוכה.
כחוליה בשלשלת הקבלה

הגמרא מונה את אחיה השילוני כדמות אגדית שחייתה גם בימי עמרם אביו של משה וגם בימי אליהו הנביא. הרמב"ם לא השמיט אגדה זו מהקדמתו ל"משנה תורה", הואיל ובלעדיו חסרה חוליה בשרשרת. הראב"ד (על אתר) השיג על דברי הרמב"ם וכתב כי אחיה היה בימי דוד ואחראי למסירת התורה רק בתקופה זו. הרב מנחם קרקובסקי בספרו "עבודת המלך", מסייג את השגתו של הראב"ד, לאור סתירתו את דברי חז"ל, ואומר שכוונתו שאכן אחיה היה בימי עמרם אך אז לא נחשב חלק משרשרת הקבלה, רק כשהגיע אחיה לימי דורו של דוד המלך אז הוא התחיל להיחשב כחלק חשוב של מסורת התורה שבעל פה.
אישיותו

על פי אגדות המדרש, אחיה צדיק כה גדול שזכותו כה גדולה עד כדי כך שיחד עם רבי שמעון בר יוחאי שניהם יכולים לזכות את ישראל ולמלטם מצרות עד דורו של משיח למרות עוונותיהם של ישראל. אחיה וירבעם מתוארים בגמרא כאנשים "שכל תלמידי חכמים דומין לפניהם כעשבי השדה, וכל טעמי תורה מגולין לפניהם כשדה", כך ששניהם יכלו לחדש חידושי תורה שלא שמעתן אוזן מעולם. על אחיה נאמר כי "טובה קללה שקילל אחיה השילוני את ישראל יותר מברכה שבירכן בלעם הרשע".
עם זאת,אחיה לא נמלט מאחריות חלקית על העגלים שהקים ירבעם. על פי הגמרא, אחד מיועצי ירבעם שכנע את אחיה לחתום לירבעם על אישור שישראל יעשו ככל אשר יורה אותם ירבעם, גם אם הדבר יהיה כרוך בעבודה זרה. תחילה סירב אחיה לחתום, אך לבסוף השתכנע כי אין סיכוי ממשי שירבעם ינצל את האישור כדי להדיח את ישראל לעבוד עבודה זרה בפועל, אלא רק לנסות את נאמנותו למלך. הגמרא מוסיפה שהשפעת חתימת אחיה הגיעה עד ימי יהוא, שעל אף שביער את העבודה הזרה מהארץ, עדיין "לא סר מעל חטאות ירבעם" משום שראה את חותמו של אחיה וחשב כי יש היתר לעבודה זרה זו. על הפסוק המתאר את עוורונו של אחיה לעת זקנתו, אומר המדרש כי הדבר בא עליו כעונש על שהעמיד תלמיד רשע כירבעם.
דמותו בחסידות

בתורת החסידות ובסיפורי חסידים, מוזכר אחיה השילוני פעמים רבות כמי שהיה רבו של הבעל שם טוב בדרך של מגיד. לפי המסורת החב"דית המספרת על התקופה שלפני התגלות הבעל שם טוב, בשנים ה'תפ"ד עד ה'תצ"ד לימד אחיה השילוני את הבעל שם טוב את כל חמישה חומשי תורה עם פירוש של תורת הקבלה וסודות התורה, וכשסיים ללמדו בשנת תצ"ד, דרש מהבעל שם טוב להתגלות.
ספרו

אחיה השילוני כתב, כנראה, את נבואותיו על ספר, אך ספר זה אבד במשך השנים ואינו קיים עוד. בימי הביניים היו קיימות עדויות אצל בני קוצ'ין על קיומו של ספר בשם זה אצלם.
בתלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ס"ה, עמוד א' נאמר: ”אמר רב חייא בר אשי אמר רב כל שאין דעתו מיושבת עליו אל יתפלל משום שנאמר "בצר אל יורה"”. הציטוט ”בצר אל יורה“ אינו מופיע בכל התנ"ך ואף לא בספר בן סירא. על־פי עדות מאוחרת, בפאס נמצא "ספר אחיה השילוני" שבו מופיע הציטוט, אך ככל הנראה, מדובר בזיוף.
לקריאה נוספת

בן-ציון דינור, במפנה הדורות, עמ' 154.
גדליה נגאל, מורו ורבו של רבי ישראל בעל שם טוב, סיני עא, עמ' קנא–קס.
הנ"ל, דמות הבעש"ט והגותו, סיני קכ, עמ' קנ–קס.
יונתן מאיר, 'אחיה השילוני כמורו הרוחני של הבעל שם טוב', משלב ל (תשנ"ז), עמ' 33–49.
הערות שוליים

↑  מדרש הגדול, במדבר כו, סג; דברי הימים א', פרק כ"ו פסוק  כ' (ע"פ דברי רשב"ם במסכת בבא בתרא שם).
1 2 3  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"א, עמוד ב'
↑  מדרש אגדה במדבר, ל, טו
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוקים כ"ט–ל"ט
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוקים ל"ג–ל"ד
↑  השמלה המוזכרת במקרא היא בד פשוט בעל ארבע כנפות שמתעטפים בו (כעין טלית). השמלה בת ימינו נקראת במקרא כתונת.
↑  ספר מלכים א', פרק י"א, פסוק מ'.
↑  תרגום שיר השירים, ח, יב
↑  ספר מלכים א', פרק י"ד, פסוקים ה'–ט"ז
↑  רפאל וסרטיל, תשובה בעניין אחיה השילוני, באתר "ישיבה"
↑  בראשית רבה, פרשה ל"ה
1 2  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ב, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ', עמוד א'
↑  ספר מלכים ב', פרק י', פסוק ל"א
↑  ספר מלכים א', פרק י"ד, פסוק ד'
↑  בראשית רבה, פרשה ס"ה, פסקה י'
↑  מוזכר בקצרה בספר לוח היום יום ביום י"ח באלול, ובכתב העת התמים שיצא לפני מלחמת העולם השנייה, בחלק א' מופיע אחד ממכתבי 'הגניזה החרסונית' (השנויה במחלוקת), שלפי תוכנו הוא מכתב מהבעש"ט אל תלמידו רבי יעקב יוסף מפולנאה (בעל ה'תולדות'), מיום ג' מקץ תקי"ג, שבו הוא מקיים את הבטחתו מכבר, לגלות לו באיזה יום ובאיזו שנה נתגלה אליו מורו ורבו. הבעש"ט כותב שם: "אני ביום מלאות לי כ"ו שנה, ביום ח"י אלול בשנת תפ"ד בעיר אקופ, כחצות הלילה נתגלה אליי. הלימוד הראשון היה בפרשת בראשית, וכאשר גמרנו התורה הקדושה, עד לעיני כל ישרא"ל, הייתי בן ל"ו ונגליתי"
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ט', פסוק כ"ט
1 2  מאיר-בר אילן, ‏ספרים מקוצ'ין, פעמים 52 (קיץ תשנ"ב), עמ' 81–82.
↑  לפעמים מצוטטים פסוקים בגמרא ומקורם בבן סירא, וזאת כנראה משום שלעומת תורה שבעל פה שנמסרה בעל פה בלבד, בן סירא היה כתוב על קלף בדומה לספרי המקרא.
↑  עדותו של ר׳ שמואל הלוי אבן יולי, בתוך: משה בירדוגו, ראש משבי״ר, ליוורנו ת״ר, דף לו ע״א.
↑  משה הלל, מגילות קוצ׳ין, ירושלים תשע״ח, עמ׳ 32-33, הערה 15.
משה גרסיאל

| --- | --- |
משה גרסיאל
משה גרסיאל
 לידה:  6 בינואר 1936 (בן 88) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  מקרא
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב
 מנחה לדוקטורט:  יעקב שלום ליכט
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן
 תלמידי דוקטורט:  יונתן גרוסמן 
 צאצאים:  עדי גרסיאל 
 www.academia.co.il/garsiel
 תרומות עיקריות
 חקר המקרא
 
משה גַרסיאל (נולד ב-6 בינואר 1936) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן.
מחקריו

משה גרסיאל עוסק במחקריו בשישה תחומים עיקריים: 1. חקר השמות במקרא ומשמעותם הספרותית; 2. הסיפור המקראי: אמנות ומסר; 3. היבטים ספרותיים ואידיאיים בשירה ובנבואה; 4. היסטוריה והיסטוריוגרפיה של המלוכה בישראל; 5. פרשנות המקרא; 6. המקרא לאור הארכאולוגיה, הריאליה והגאוגרפיה.
מחקריו > ספריו > מלכות דוד: מחקרים בהיסטוריה ועיונים בהיסטוריוגרפיה

הספר עוסק בנושאים שונים מימי מלכותו של דוד לאור המקראות והמימצאים הארכאולוגיים. הוא דן בדרכו של ספר שמואל בהצגת האירועים, בעיצוב הספרותי, האמנותי, האידיאי, הסוציולוגי והתאולוגי של פרשיות התקופה, בניתוח מלחמות דוד, מבנה צבאו ואופן לחימתו.
מחקריו > ספריו > ספר שמואל-א': עיון ספרותי במערכי השוואה, באנלוגיות ובמקבילות

גרסיאל משווה סיפורים שונים על דרך האנלוגיה הספרותית. הוא קבע את הכללים למערכי השוואה הנהוגים כיום במחקר. בספרו הוא מדגים השוואות מתוחכמות אלה: השוואת תקופת שמואל לתקופת השופטים והמנהיגים שקדמו לה, השוואת דוד לשמואל והשוואת עלי ובניו לשמואל והוריו. גרסיאל גילה כי בפרשיות ההתנכלויות של שאול לדוד נעשו השוואות לספר בראשית ובמיוחד לסיפורים על יעקב, עשיו ולבן, כמו כן נערכו השוואות בין דמויות מספר שמואל לדמויות מספר שופטים. גרסיאל מגיע למסקנה שספר שמואל מתנגד למלוכה ולרעיון העברת השלטון בירושה לשושלת המנהיג. הספר ראה אור בעברית ובאנגלית.
מחקריו > ספריו > מדרשי שמות במקרא

גרסיאל בוחן מאות מדרשי שם של אישים ומקומות במקרא. הוא מיין סוגים שונים של מדרשי שם, וכן הצביע על החשיבות המיוחדת שכותבי המקרא ייחסו לשמות, תוך הקניית משמעויות מדרשיות המנוצלות בטקסט בתחכום למטרות שונות. לדעת גרסיאל מדרשי השם של חז"ל הם המשך למגמה זו הקיימת כבר בתנ"ך. הספר ראה אור בתחילה בעברית, אחר-כך יצאה מהדורה מעודכנת ומורחבת באנגלית בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן.
מחקריו > ספריו > From Earth to Heaven: A Literary Study of Elijah Stories in 1 & 2 Kings

ספר בהוצאה אוניברסיטאית במרילנד. הספר עוסק בדמותו של אֵלִיָּהוּ הַנָּבִיא בספרי מלכים א' ו-ב'. גרסיאל עוסק בצד הספרותי והאידאי וביחס בין אמנות הכתיבה למסרים האידיאיים והתאולוגיים. לדעתו של גרסיאל אליהו היה פרפקציוניסט, אדם המנסה להגיע לשלמות. אליהו הגיע להישגו הגדול כשביוזמתו אלוהים מבעיר אש מהשמיים בהר הכרמל וכתוצאה מכך עם ישראל חדל מאמונתו האלילית וחזר להאמין באלהים. אבל אחרי זמן קצר, איזבל איימה להורגו. כפרפקציוניסט, לאליהו יש דרישות גבוהות מאוד מעצמו ומהסביבה, וכשאלו אינן מתממשות במיוחד לאור איומי המלכה איזבל, הוא נמלט למדבר ושואל את נפשו למות, אולם אלוהים עוצר בעדו, אך משחררו מתפקידו. לדעת גרסיאל, דמותו המורכבת של אליהו זוכה להערצה ולביקורת גם יחד לאור ניתוח ספרותי של רובדי הטקסט.
מחקריו > ספריו > מחקרו העכשווי

כיום עוסק גרסיאל במחקר מקיף על ספרי שמואל ומלכים בראייה מולטי-דיסציפלינרית שבמסגרתה נחקרים: הצד הספרותי, הסוציולוגי, התאולוגי, וכן ההיסטוריה של הכתיבה וההיבטים ההיסטוריים, ההיסטוריוגרפיים, גאוגרפיים וארכאולוגיים. נוסף לכך פרסם גרסיאל מחקר העוסק בניתוח כתובת "כברת אשבעל בן בדע", שהתגלתה בחפירות בחורבת קייאפה בעמק האלה מתקופת דוד המלך.


גרסיאל זיהה את הדמות מאחורי השם שנחרט על גבי קנקן חרס במפקד המחלקה הראשונה של יחידת הגיבורים אשר לדוד שבמשך הזמן קודם להיות מפקד המצודה והאזור לנוכח עיר הממלכה הפלשתית גת. הקנקן הכיל כנראה גרעיני תבואה מנופה ב"כברה" ונשלחה כאספקה למפקד אשבעל בן (ב) דע ולוחמיו שהגנו על האזור מפני גדודי פשיטה פלשתים.
ביוני 2020 פרסמו גרסיאל ורעייתו בת שבע הוכחה לזיהוי העיר המקראית צקלג בתל שרע על פי המסורת הערבית הלוקאלית. הכינוי "שריעה" הניתן לתל ולוואדי שלמרגלותיו, כמו גם הקיצור תל שרע, משמעותם העיקרית בערבית: חוק ומשפט, ובכך הנציחו את החוק והמשפט שקבע דוד באזור צקלג בדבר חלוקת שלל המלחמה בין אלה שנשארו מאחור ובין אלה שיצאו למלחמה בעמלקים שפשטו על צקלג (שמ"א ל, יח-כה).
ספרים שכתב

מלכות דוד: מחקרים בהיסטוריה ועיונים בהיסטוריוגרפיה, הוצאת דון והחברה לחקר המקרא (בסיוע רשות הספרים-מחקר של אוניברסיטת בר-אילן וקרן הזיכרון לתרבות יהודית), תל אביב תשל"ה, 220 עמ'.
ספר שמואל-א': עיון ספרותי במערכי השוואה, באנלוגיות ובמקבילות, הוצאת רביבים, רמת-גן תשמ"ג, 160 עמ'.
M. Garsiel, The First Book of Samuel: A Literary Study of Comparative Structures, Analogies and Parallels, (Ramat Gan, Revivim, 1985,169 pp. A second printing by Rubin Mass in cooperation with Eisenbrauns: Jerusalem & Indiana, U.S.A. 1990.) [תרגום וכמה עדכונים של המהדורה העברית הקודמת.]
ש' אברמסקי ומ' גרסיאל (עורכים ומחברים), ספר שמואל-א', (אנציקלופדיה) עולם התנ"ך, הוצאת רביבים, רמת-גן תשמ"ד, 240 עמ'.
מדרשי שמות במקרא, הוצאת רביבים, רמת-גן תשמ"ה, 202 עמ'.
ש' אברמסקי ומ' גרסיאל (עורכים ומחברים), ספר שמואל-ב', (אנציקלופדיה) עולם התנ"ך, הוצאת רביבים, רמת-גן תשמ"ט, 208 עמ'.
Biblical Names: A Literary Study of Midrashic Derivations and Puns, (Ramat Gan: Bar-Ilan University Press, 1991), 296 pp. [ספר זה הוא מהדורה מורחבת מאוד של המקור העברי, הרשום למעלה].
ב' עודד ומ' גרסיאל (עורכים ומחברים), מלכים-א', עולם התנ"ך, הוצאת דודזון-עתי, תל אביב תשנ"ד / 1994, 208 עמ'.
מ' גרסיאל ואחרים (עורכים ומחברים), ספר תהלים-ב', עולם התנ"ך, הוצאת דודזון-עתי, תל אביב 1995, 288 עמ'.
ג' גליל, מ' גרסיאל מ' קוכמן (עורכים ומחברים), דברי הימים-א', עולם התנ"ך, הוצאת דודזון-עתי, תל אביב 1995, 288 עמ'.
M. Garsiel, From Earth to Heaven: A Literary Study of Elijah Stories in 1 & 2 Kings (Bethesda, Maryland: CDL University Press of Maryland, 2014).
M. Garsiel, The Book of Samuel: Studeis in History, Historiography, Theology and Poetics combined, Part 1. Jerusalem, Rubin Mass Publishers, 2018
קורס כתוב במסגרת האוניברסיטה הפתוחה בישראל. קורס אקדמי בן 12 יחידות לימוד מעודכנות, המסודרות בארבעה כרכים, בנושא: ראשית המלוכה בישראל – עיונים בספר שמואל, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה בישראל, רעננה 2008.
להלן פירוט היחידות:
יחידה 1: "מבוא לספר שמואל".
יחידה 2: "שלהי תקופת השופטים – ימי עלי ושמואל".
יחידה 3: "ייסוד המלוכה בישראל והתבססותה (פרקים ח–יב)".
יחידה 4: "מלחמותיו של שאול בפלשתים ובעמלק (פרקים יג–טו)".
יחידה 5: "הופעתו של דוד ושירותו בחצר שאול (פרקים טז–כ)".
יחידה 6: "שקיעתה של ממלכת שאול (שמ"א כא – שמ"ב א)".
יחידה 7: "עלייתו של דוד למלוכה (שמ"א א–ה)".
יחידה 8: "מבנה צבאו של דוד ומהלך מלחמותיו".
יחידה 9: "בנייתה של ממלכת דוד וארגונה".
יחידה 10: "הסיפור על דוד ובת-שבע – החטא ועונשו".
יחידה 11: "המרידות והתסיסה בממלכה בשלהי מלכות דוד".
יחידה 12: "עליית שלמה למלוכה והתבססותו כמלך (מל"א א–ג)".
ספרים שערך

מ' בר-אשר, מ' גרסיאל, ד' דימנט, י' מאורי (עורכים), עיוני מקרא ופרשנות, ג, ספר זיכרון למשה גושן-גוטשטיין, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן תשנ"ג.
מ' גרסיאל, ש' ורגון, ע' פריש, י' קוגל (עורכים), עיוני מקרא ופרשנות, ה, מנחות ידידות והוקרה לאוריאל סימון, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן תש"ס.
מ' גרסיאל, ר' כשר, ע' פריש וד' אלגביש (עורכים), עיוני מקרא ופרשנות, י', מנחות ידידות והוקרה לשמואל ורגון, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן תשע"א.
מ' גרובר, מ' גרסיאל, ע' ברנר, מ' מור (עורכים), תשורה לצפרירה: מחקרים במקרא, בתולדות ישראל ובמזרח הקדום—מוגשים לצפרירה בן-ברק, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר-שבע תשע"ג.
ספר יובל לכבודו

ש' ורגון ואחרים (עורכים), עיוני מקרא ופרשנות, ט', מנחות ידידות והוקרה למשה גרסיאל, אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן תשס"ט.
לקריאה נוספת

"משה גרסיאל – המורה והחוקר", בתוך ספר היובל, עמ' 15–18.