יחסי טורקיה–רוסיה
היסטוריה > היחסים כיום

המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים בסוריה והמעורבות הטורקית במלחמת האזרחים בסוריה הובילו לניגודי אינטרסים ולהתנגשויות בין המדינות.
היחסים בין המדינות התדרדרו באופן דרסטי לאחר שמטוס F-16‏ של חיל האוויר הטורקי הפיל מטוס SU-24 רוסי במרחב האווירי של סוריה ב-24 בנובמבר 2015. כתוצאה מכך, נחקק איסור מוחלט על כניסת תיירים רוסים לטורקיה. כתוצאה מכך, ממשלת רוסיה החליטה כי היא אינה מאפשרת לחדש תחבורה אווירית עם טורקיה.
שבעה חודשים לאחר המקרה, הקשרים בין שתי המדינות היו "קפואים". בחודש יוני 2016, הנשיא הטורקי, רג'פ טאיפ ארדואן, שלח מכתב לנשיא רוסיה והביע עניין בתחום הנורמליזציה. כמו כן, הנשיא הטורקי התנצל בקשר למות הטייס הרוסי. הנשיא הטורקי גם הדגיש כי הוא מוכן לעשות כל דבר על מנת להחזיר את היחסים באופן ידידותי.
ב-29 ביוני 2016, לאחר שיחת טלפון בין ולדימיר פוטין ונשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן, היחסים בין שתי המדינות החלו להשתפר. שתי המדינות הסכימו לשתף פעולה בתחום האסטרטגי והכלכלי.
ב-1 ביולי 2016, התקיים מפגש בסוצ'י עם שר החוץ סרגיי לברוב ושר החוץ של טורקיה. במהלך הפגישה הם דיברו על המצב בסוריה.
גם טורקיה וגם רוסיה ראו בלוב עתירת הנפט מדינה אסטרטגית והתערבו במלחמת האזרחים השנייה בלוב. טורקיה תמכה בממשלת לוב שהוכרה על ידי האו"ם, והציעה לה סיוע צבאי נוסף כדי לבלום את התקדמות מפקד המיליציה, ח'ליפה חפתר. היא חתמה עם הממשלה על הסכם שעסק בגבול הימי עם לוב. בטורקיה היה קיים חשש מכניסה למלחמה רחוקה עם רוסיה, מפני שמוסקבה הכירה אמנם בממשלת טריפולי, אך העניקה תמיכה ליריב, ח'ליפה חפתר. שתיהן השתמשו בשליחים שפעלו עבורן בשטח. טורקיה סייעה לממשלת טריפולי גם באמצעות לוחמים ממיליציות איסלאמיות מגוונות, כולל כאלו שלחמו בסוריה. רוסיה נעזרה ב"כח וגנר" (מיליציה צבאית המופעלת באופן עקיף על ידי מוסקבה) בשכירי חרב מסוריה לצד מעורבות ישירה יותר. בינואר 2020 טורקיה אף שלחה כוחות ללוב.
בשנת 2019, היה שיתוף פעולה צבאי עם רוסיה בהשתלטות משותפת על רצועת שטח בצפון סוריה. טורקיה ניסתה לשכנע את הקרמלין לשתף פעולה בלוב.
רוסיה וטורקיה הקפידו שלא להחריף יתר על המידה את התנהלותן בלוב ובסוריה. נחתמו הסכמים בין הטורקים לרוסים במטרה למנוע התנגשות צבאית על בסיס האינטרסים המנוגדים של הצדדים בסוריה ובלוב, אבל אלה הופרו על בסיס קבוע.
המעורבות הטורקית במלחמת האזרחים השנייה בלוב הובילה להגדלת אזור השליטה של ממשלת טריפולי וחיזקה את מעמדה של טורקיה במלחמת הפרוקסי שלה נגד רוסיה. באוקטובר 2020, הצליחו מאמצים דיפלומטים להביא להסכמה על הפסקת אש במלחמת האזרחים בלוב. בסוריה, מלחמת האזרחים נמשכה. רוסיה הצליחה לייצב את משטרו של בשאר אל-אסד. מנגד, טורקיה הייתה התומכת העיקרית באופוזיציה הסורית, שהשטח בשליטתה צומצם עם הזמן לאזור אידליב. כמו כן, הטורקים שאפו לפגוע בכורדים שהקימו אוטונומיה בצפון-מזרח סוריה.
בספטמבר 2020, פרצה מלחמת נגורנו קרבאך השנייה בין ארמניה לאזרבייג'ן. רוסיה הייתה בברית הגנה עם ארמניה, העבירה לה נשק והחזיקה בבסיס צבאי במדינה. טורקיה תמכה באזרים והעבירה להם נשק רב לפני המלחמה. היא גם הואשמה בשליחת שכירי חרב. המלחמה הסתיימה בהסכם הפסקת האש של נגורנו קרבאך (2020) שגובש לאחר תיווך רוסי. רוסיה, הצליחה להציב חיילים בדרום הקווקז ולמנוע נוכחות טורקית בשטח. טורקיה מצדה חיזקה את המורל הלאומי, ואזרבייג'ן שמרה על הישגים טריטוריאליים.
בפברואר 2022, לאחר שהחלה הפלישה הרוסית לאוקראינה, הביע ארדואן את תמיכתו באוקראינה. עם זאת, ב-25 בפברואר טורקיה נמנעה מהצבעה על השעייתה של רוסיה ממועצת אירופה בטענה שהיא קוראת לדיאלוג פתוח בין הצדדים בכל נסיבות.
ב-28 בפברואר, הנשיא ארדואן אישר בפומבי שהמיצרים הימיים הטורקיים ייסגרו כדי למנוע הסלמה של המלחמה, תוך שהוא גם התחייב לשמור על היחסים עם אוקראינה ורוסיה כאחד. טורקיה פעלה לפי אמנת מונטרה אשר קובעת את המדיניות ביחס למיצרים.
טורקיה אירחה שיחות בין רוסיה ואוקראינה שנועדו לסיים את הפלישה.