stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אופוסום פטגוני
מצב

האופוסום הפטגוני מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש (LC), לאור תפוצתו הרחבה, אוכלוסייתו הגדולה, והעדר אינדקציות לפגיעה משמעותית בו. אין איומים גדולים המרחפים על המין, אך האוכלוסיות הצפוניות מאוימות במידה מסוימת מאובדן בית גידול לחקלאות ורעיית חיות משק, והמגמה הכללית של האוכלוסייה נמצאת בירידה. האופוסום הפטגוני נמצא במספר אזורים מוגנים, ונדרשים מחקרים נוספים כדי לקבוע את היקף התפוצה של המין.
אולימפיאדת הקיץ 1916

מצעד בטקס חניכת האצטדיון הגרמני
אולימפיאדת הקיץ 1916 הייתה אולימפיאדה אשר תוכננה להיערך בברלין שבגרמניה בקיץ 1916, אולם היא בוטלה בעקבות פרוץ מלחמת העולם הראשונה. אולימפיאדה זו היא האולימפיאדה השישית במניין האולימפיאדות בעת החדשה.
באולימפיאדה תוכנן גם שבוע של ספורט חורף שהיה אמור לכלול תחרויות החלקה מהירה, החלקה אמנותית, הוקי קרח וסקי נורדי. אף שרעיון זה לא יצא אל הפועל בשל ביטול האולימפיאדה, הוא נתן את ההשראה לקיום אולימפיאדת חורף.
היסטוריה

העיר ברלין זכתה במכרז לאירוח האולימפיאדה והועדפה על פני אלכסנדריה ובודפשט. העבודה על האצטדיון הגרמני בברלין, האתר המרכזי של המשחקים, החלה בשנת 1912 באתר מסלול המרוצים גרונוולד. האצטדיון, שתוכנן להכיל 18,000 מושבים, נחנך ב-8 ביוני 1913 בטקס שבו נכחו 60,000 צופים ובמהלכו שוחררו 10,000 יונים.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נמשכו ההכנות למשחקים האולימפיים, מאחר שהמלחמה לא נתפסה כמלחמה שתימשך מספר שנים. אולם, בסופו של דבר, המשחקים בוטלו.
ברלין זכתה שנית באירוח המשחקים האולימפיים לקראת אולימפיאדת ברלין ב-1936.
ראו גם

אולימפיאדת הקיץ 1940
אולימפיאדת הקיץ 1944
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 2066143-5  LCCN: n00090409  VIAF: 123831158   WorldCat (עם VIAF): 123831158 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אאס סדאי

אָאֶס סֵדַאי (אנגלית: Aes Sedai) הוא מסדר קוסמות, הממלא תפקיד ראשי בעולם הפנטזיה של סדרת הספרים מחזור כישור הזמן מאת רוברט ג'ורדן.
פירוש השם 'אאס סדאי' בשפה העתיקה הוא "משרתי כול". האאס סדאי הן נשים מכשפות (כינוי המוצמד להן בגנאי על ידי השונאים להן), ובסיסן במגדל הלבן, בעיר טאר וולון הנמצאת על אי בנהר הארינין. האאס סדאי מזוהות על ידי פניהן חסרות הגיל וטבעת הנחש הבולע את זנבו, הטבעת שעונדת כל אאס סדאי עם קבלתה למסדר. האאס סדאי מחולקות לשבע אג'ות, מסדרי משנה העוסקים כל אחד בתחום שונה. לכל אג'ה ראש אג'ה משלה, וכל אג'ה בוחרת שלוש מחברותיה לכהן במועצת המגדל. שליטת האאס סדאי נקראת כס האמירלין, והיא נבחרת על ידי חברות המועצה.
בעבר, בעידן האגדות, כלל מסדר האאס סדאי גברים ונשים כאחד. באותם זמנים בוצעו מעשי פלאים שבלתי אפשרי לבצעם כיום, והפלאים הגדולים ביותר בוצעו בשיתוף פעולה בין גברים לנשים. לאחר מלחמת הכוח, כשזיהם אדון האופל את סאידין, החצי הגברי של המעיין האמיתי, נטרפה דעתם של האאס סדאי הגברים והם הרסו את העולם בטירופם. כתוצאה מכך, כלל המסדר מאז נשים מתעלות בלבד.
כיום מקבלות האאס סדאי יחס שונה בכל אחת מארצות העולם. בעוד שבארצות הגבול, ובמידה לא מועטה גם בקאירהיין ובאנדור הן נהנות מיחס של כבוד ואף יראה, ברוב ארצות העולם הן נתקלות ביחס של חשדנות, פחד ואף שנאה. היחס הרע מתבטא בטיר, שם אסור על פי החוק לתעל, ויותר מכך באמדיצ'יה, שם שולט מסדר ילדי האור, המתעב את האאס סדאי.
לא כל הנשים המתעלות הופכות לאאס סדאי. בקרב האיאלים למשל, הן נעשות לחוכמות של השבטים שלהן, ואצל אנשי הים הן נהפכות ל"מוצאות רוח", ללא ידיעתן של האאס סדאי. חלק מהנשים החיות ביישובים כפריים הופכות בבגרותן לחוכמות ומרפאות, בעוד שאחרות חיות עד יום מותן ללא הידיעה שהן מסוגלות לתעל או ללא רצון להפוך לאאס סדאי. המעטות שאכן נמצאות על ידי האאס סדאי, הופכות לחניכות במגדל הלבן, ומתחילות ללמוד את רזי הכוח האחד. במידה והצליחו בכך, הן ממונות ל'מקובלות'. המקובלות כבר אינן חניכות, אך עדיין לא אאס סדאי; ניתן להן יותר חופש, אך גם יותר אחריות מוטלת על כתפיהן.
שלוש השבועות

כל אישה שהופכת לאאס סדאי חייבת לקבל על עצמה לפני כן שלוש שבועות מחייבות:
לא לומר מילה שאינה אמת.
לא ליצור כלי נשק שיוכל אדם להרוג בו את משנהו.
לא להשתמש בכח האחד כנשק, אלא במקרים הבאים: כנגד ידיד אופל או יצור אופל, על מנת להגן על עצמה או על העוצר שלה, או על מנת להציל על חייה של אחות אחרת.
המקובלת אוחזת במוט השבועות בעת אמירת שלוש השבועות. המוט הוא טר'אנגריל שמונע מהאחיות להפר את שבועתן, בכל מקום ובכל מצב. לא ידוע מהו יעודו המקורי שלמענו נוצר מוט השבועות, אך הוא יכול לאכוף כל שבועה שנאמרת בעת החזקתו. ידוע שהיו עוד כמוהו בעידן האגדות. עוד אחד כמוהו שרד- "הכופת" (the binder).
לשלוש השבועות יש פרצות וחסרונות רבים:
האג'ה השחורה מסוגלת בדרך כלשהי לבטל את פעולת המוט. שלוש השבועות אינן חלות על אחות שחורה, לאחר הצטרפותה לאופל. בספר 21 מגלים שיש לאג'ה זו העתק טר'אנגרלי של המוט המקורי ("הכופת"), בו הן משתמשות כדי להשתחרר מהשבועות המקוריות (כדי שיוכלו לשקר ולהרוג) ולהישבע מחדש לאדון האופל . בספר 24 וורין מגלה לאגווין ששתיים מהשבועות החדשות הן:
לא אבגוד באדון האופל
אשמור על סודותיי עד שעתי האחרונה
השבועה הראשונה של המגדל הלבן מונעת מאאס סדאי לומר שקר במפורש, אך הדבר לא מונע מהן לעוות את האמת ולהציגה בצורה שונה לחלוטין למאזין, כשכל מילה בנפרד היא אמת מוחלטת אך האדם המקשיב מבין את הדברים בצורה שונה. אאס סדאי מרבות להשתמש בפרצה הזאת.
השתקה מבטלת לגמרי את שלוש השבועות.
השבועות לא מתקיימות לפי האמת האמפירית, אלא לפי תודעתה של האאס סדאי: כך, לדוגמה, אאס סדאי יכולה לתקוף בעזרת הכוח האחד אדם שהיא מאמינה שהוא ידיד אופל גם אם הוא אינו ידיד אופל במציאות, או מפני שחשה בסכנה מתקרבת באופן סובייקטיבי (כמו בקרב על הגבעה בסוף ספר 22 בין מאט והאאס סדאי לאספסוף). כך היא גם יכולה לומר דבר שהיא מאמינה שהוא אמת, אך מוט השבועות לא מסוגל למנוע ממנה לטעות, אלא אם כן היא בטוחה בו. כך מועצת סלידר גילתה ששריאם היא אחות שחורה בסוף ספר 24 אחרי שאמרה בטעות ששערה אינה אדום.
השבועה הראשונה המקורית והשנייה של האג'ה השחורה מונעות מאאס סדאי גם לכתוב שקר או דברי בגידה באג'ה השחורה (בהתאמה). ורין מת'ווין עקפה את האיסור של האג'ה השחורה על ידי כתיבת חוברת שמופיע ונעלם הכתב בה על ידי הכח האחד- מה שמנע מלפרסם את הבגידה בפומבי עד שעה לפני מותה.
העוצרים

העוצרים הם גברים שנקשרו בעזרת הכוח האחד ומרצונם אל אאס סדאי זו או אחרת. העוצרים הם מעין שומרי ראש של האאס סדאי, אם כי כמובן הם אינם מקבלים תשלום והיחס ביניהם לאאס סדאי שלהם קרוב הרבה יותר משל שומרי ראש. העוצר מגן על האאס סדאי שלו, ובתמורה הוא מקבל מספר יכולות גופניות יוצאות דופן: הוא מתעייף הרבה יותר לאט מאשר גבר רגיל, מחלים מהר יותר מפציעה, הוא חזק יותר ומהיר יותר. העוצרים הם בדרך כלל סייפים אומנים ולוחמים מצוינים, ומסוגלים להסתיר את רגשותיהם ומחשבותיהם ולשמור על קור רוח גם במצבים הקשים ביותר.
האג'ות נחלקות ביחס שלהן לעוצרים. באג'ה הירוקה מותר ואף רצוי לקשור יותר מעוצר אחד, וישנן אחיות ירוקות שנקשרות אף לארבעה עוצרים. הירוקות שיש להן רק עוצר אחד הן בדרך כלל אאס סדאי חדשות שעוד לא מצאו לעצמן עוצרים רבים, או שהן נשואות לעוצר שלהן. האג'ה האדומה, לעומת זאת, מתעבת גברים, ובכלל זה עוצרים. (על אף שנשמעו קולות באג'ה האדומה שקוראים לקשירת עוצרים לאחיות שרוצות בכך, ובסוף ספר 22 מספר אחיות אדומות לוקחות יוזמה ומנסות). כל שאר האג'ות נמצאות באמצע הדרך מבחינת היחס לעוצרים, על אף שהערה שולית באחד הספרים מלמדת אותנו שבאג'ה החומה, למשל, משמשים העוצרים בעיקר לנשיאת ספרים עבור האאס סדאי שלהן, כלומר לעיתים הם נטולי כל תפקיד מעשי בהגנה על חיי האחות. אאס סדאי רבות שאינן יוצאות למסעות בעולם או מסתכנות ונשארות בטאר וולון אינן לוקחות לעצמן עוצרים ללא צורך.
מוות של עוצר הוא חוויה כאובה ביותר עבור האאס סדאי שלו, וההפך. חוויית קטיעת הקשר היא לעיתים כה מזעזעת, שאאס סדאי מסוימות לא לוקחות לעצמן עוצר נוסף מעולם, מתוך חשש לחוות את האובדן שוב. קדסואן כבר בת 250, ולא טרחה אפילו לקשור עוצר נוסף אחרי מות עוצריה המקוריים, למרות שהיא מהאג'ה הירוקה. כשאסנה זרמין למשל (אג'ה ירוקה+שחורה) מתה, כל שלושת עוצריה השתגעו. לעומת זאת, כשמוריין עברה למימד אחר (בתוך מגדל גנג'י), לאן עבר בקשר העוצרות לנינאב, מה שמנע את השתגעותו.
באג'ה שחורה מתברר שרוב העוצרים (עד כה לפחות) הם ידידי אופל בעצמם.
העוצרים > תקדימים מיוחדים

אליין טרקנד היחידה (בינתיים) שקשרה בת כעוצרת - בירגיט "קשת-כסף" טהרליון.
אלנה מוסבני (מהאג'ה הירוקה) הראשונה שידוע שקשרה עוצר שיודע לתעל את סאידין ובניגוד לרצונו - רנד.
ביחד עם אליין ואביינדה ואלנה מוסבני, רנד הוא היחיד בעצם שחולק יותר מאישה מתעלת אחת בקשר עוצרות - שלוש, ועוד אחת שלא יכולה לתעל (מין פרשו).
פברה טזנובני (מהאג'ה האדומה) ואנדרול גנהלד (אשאמן) קשרו זה את זה בטעות בקשר עוצרות דו-צדדי. זה גרם ששניהם יכלו גם לשמוע את מחשבות השני וקשר הכח האחד ביניהם חזק יותר.
Savage

"Savage" (בעברית: "פראית") הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון. הוא יצא לאור ב-7 באפריל 2020, כסינגל הרביעי מתוך המיני-אלבום השלישי שלה, Suga, בהוצאת חברת התקליטים 300 אנטרטיינמנט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי מייגן די סטליון, ג'יי וייט דיד איט, בובי סשן והולחן על ידי ג'יי וייט דיד איט. השיר הוא בסגנון ההיפ הופ אשר מאפיין שירים נוספים מתוך האלבום בו הוא נכלל. במקור, יצא השיר כרצועה השנייה מתוך המיני-אלבום Suga, אך בהמשך הוחלט להוציא אותו כסינגל הרביעי מתוכו. לבסוף, נשלח השיר לרדיו השירים העכשוויים שבארצות הברית.
עם יציאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בדומה לשאר שירי האלבום. כמו כן, נכון לאפריל 2020, צבר השיר למעלה מ-45 מיליון השמעות בספוטיפיי.
הצלחה

נכון לאפריל 2020, פורסמו עשרות מיליוני סרטונים ברשת החברתית טיקטוק בהם נכלל השיר, תוך שאחד מהם צבר למעלה מ-15 מיליון צפיות ו-2 מיליון לייקים.
וידאו קליפ

טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. ב-7 באפריל 2020 העלתה מייגן די סטליון לערוץ היוטיוב שלה את האודיו הרשמי של השיר אשר מציג בתוכו את ריקוד הטיקטוק של השיר ואף את מילותיו של השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 23 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 4 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 42 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 3 |  |
|  אסטוניה | אסטי טיפ-40 | 15 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 95 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 4 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 6 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 1 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 33 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 16 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 67 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 8 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד ה-R&B הבריטי | 14 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 3 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 36 |  |
|  ליטא | AGATA | 16 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 12 |  |
|  סינגפור | RIAS | 26 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 20 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 12 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 11 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 35 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 20 |  |
|  צרפת | SNEP | 26 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 16 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 51 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 16 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 18 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 400,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 7 באפריל 2020 | רדיו שירים עכשוויים | 1501 סירטיפייד • 300 • האחים וורנר |  |
רמיקס

ב-29 באפריל 2020, הוציאה די סטליון את הרמיקס הרשמי של השיר, בו משתתפת הזמרת-יוצרת האמריקאית ביונסה. כל ההכנסות מהשיר נתרמו ליוסטון, בעקבות כל ההשפעות של מגפת הקורונה.
רמיקס > ביקורות

פיצ'פורק העניק לרמיקס את תואר "השיר החדש הטוב ביותר" וקבע כי "ביונסה משדרגת את המקור משיר טוב לשיר רב-ממדי". ב-Consequence of Sound נכתב כי "המאמצים של די סטליון בשיר חלקלקים וחוצפניים כמו תמיד ולכן עדיף להתמקד ברמיקס החדש. הוותיקים מבין מעריציה של ביונסה המכונים "Beyhive", יודעים שהמלכה בי נמצאת מאחורי סורג ובריח וזאת עוד כאשר שיתפה פעולה באלבום Everything Is Love, שיצא ביחד עם ג'יי-זי. שיר כמו "Savage" הוא המגרש הביתי שלה וזאת תוך שהיא מצליחה למצות את עצמה עד הסוף".
ג'ל גולדפיין מ-Paper אמר על השיר כי הוא מהווה "תזכורת מושלמת לכך שביונסה היא ראפרית מחוננת, בין אם משתלטת או מגבה את מייגן די סטליון עם 'אוקיי אוקיי' קטנים וסקסיים, וכדומה. בריטני ספנוס מרולינג סטון כתבה "שזה מרגיש כאילו הדואט בין די סטליון לביונסה היה משהו הכרחי שהיה צריך לקרות מתישהו".
רמיקס > רשימות סוף שנה

"Savage (Remix)" נחשב בעיני מבקרים רבים לאחד השירים הטובים ביותר בשנת 2020. צוות הרולינג סטון דירגו את השיתופי הפעולה הפופ הטובים ביותר לשנת 2020, באומרם כי אחרי שנה שהייתה מסומנת בעיקר על ידי בידוד, הסגר עצמי ותחושות בדידות עקב מגפת הקורונה שהחלה בתחילת שנה שעברה, "מצאנו דרכים לשתף פעולה שהביאו לנו כמה ויברציות נהדרות ומצבי רוח לגיטימיים שיעבירו אותנו דרך 2020 .... אבל הדבר הכי חשוב הוא שגם למרות מגפת הקורונה והסגר המוזיקה הוכיחה שאנשים מכל מרחקי העולם יכולים למצוא שותפויות יצירתיות". השיר "Savage (Remix)" נכלל בדירוגם ונאמר כי הקולות שיתוף הפעולה של ביונסה בשיר "עזר להזניק את "Savage" למקום הראשון, והפך ללהיט הגדול הראשון של מייגן השנה – אבל ברור שלא האחרון שלה [...] וכי שנת 2020 "היא שנת הפריצה של מייגן, היא יוצרת היסטוריה, ונמצאת הראש מצעדי המוזיקה השונים".
| פרסום | רשימה | דירוג | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| Rolling Stone | שירי שיתוף הפעולה הטובים ביותר של 2020 | — |  |
רמיקס > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ של כל הזמנים | 335 |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 20 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 28 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 58 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 28 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 50 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 5 |  |
|  ליטא | AGATA | 18 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 17 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |  |
|  סינגפור | RIAS | 28 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 25 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 35 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 15 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי | 30 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 7 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 29 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 7 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 27 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 34 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 43 |  |
מיקומי שיא > נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 30,000 |
מיקומי שיא > היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 29 באפריל 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | 1501 סירטיפייד • 300 • האחים וורנר |  |
| הממלכה המאוחדת | 8 במאי 2020 | רדיו להיטים עכשוויים | 1501 סירטיפייד • 300 • האחים וורנר |  |
| הממלכה המאוחדת | 8 במאי 2020 | רדיו שירים אורבניים | 1501 סירטיפייד • 300 • האחים וורנר |  |
אהרן קמינקא

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1866 ברדיצ'ב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 במרץ 1950 (בגיל 83) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 תאריך עלייה:  1938
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 שפות היצירה:  עברית, לטינית, יידיש, גרמנית, רוסית 
 פרסים והוקרה:  פרס טשרניחובסקי 
 
הרב ד"ר אהרן (ארמנד) קָמינקָא (לעיתים קאמינקא; בלועזית: Armand Kaminka;‏ 5 במאי 1866, ברדיצ'ב – 12 במרץ 1950, תל אביב) היה רב, מלומד, משורר ומתרגם עברי.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
נולד בברדיצ'ב שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (אוקראינה), לזאב וולף ושרה ביילה. בילדותו למד אצל מלמדים פרטיים ששכר אביו. בגיל 14 נכנס ללמוד בבית המדרש לרבנים בברלין (1880) שהיה בראשות הרב עזריאל הילדסהיימר. לאחר מכן הוא למד פילוסופיה, שפות המזרח וכלכלה פוליטית בהמבורג, בריגה ובאוניברסיטת ברלין, כן למד בבית המדרש הגבוה ללימודי יהדות בסורבון ובאקול דה סיינס פוליטיק בפריז.
קמינקא קיבל תואר דוקטור ונסמך לרבנות. משנת 1893 כיהן כרב בקהילה בפרנקפורט על האודר לתקופה של חצי שנה. בין השנים 1893–1897 כיהן כרב ומטיף ה-Tempelgemeinde בפראג. לאחר מכן, מ-22 בספטמבר 1897 ועד 1900 כיהן כרבהּ הראשי של העיר אוסייק (Osijek; אז אֶסֶג; בסלאבוניה) והמחוז. בשנת 1900 עבר לווינה, שם עבד כמורה בתיכון ומרצה לפילוסופיה יהודית בבית המדרש של אייזיק הירש וייס בעיר, וכיהן כמזכיר ראשי של "האליאנס היהודי של וינה" (Israelitische Allianz zu WIen, מיסודו של יוסף ריטר פון ורטהיימר). בשנת 1903 נשלח מטעם האליאנס לקישינב עם ביאליק ואחרים לחקור את הפרעות שהתחוללו בעיר זמן קצר קודם לכן.
קמינקא היה פעיל ציוני. היה בין מייסדי אגודת חובבי ציון בברלין ובשנת 1897 השתתף בקונגרס הציוני הראשון בבזל. בשנת 1912 ביקר בארץ ישראל, ופרסם את רשמיו מן הביקור בעיתונות הציונית בשפה העברית והגרמנית. לאחר השתלטות הנאצים על אוסטריה באנשלוס בשנת 1938 נעצר על ידם לתקופה קצרה, ועם שחרורו עלה לארץ ישראל וקבע את מקום מגוריו בתל אביב.
נפטר ב-12 במרץ 1950 ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק.
ביוגרפיה > משפחתו

משנת 1896 היה נשוי לקלרה לבית לוי (נפטרה ב-1966).
ילדיהם: אפרים פליקס קמינקא (מחבר הביאור למסכת אבל רבתי בהוצאת העובד הדתי), גדעון קמינקא (אדריכל וחבר מועצת העיר חיפה) וד"ר אירנה פישר (Irene Fischer; מבכירות מדע הגאודזיה בשנות השישים והשבעים). עם צאצאיו נמנים בין השאר נכדיו ד"ר נחום קמינקא (יזם היי-טק ומקים המרכז לחשיבה פורצת דרך בישראל) ופרופ' מיכאל פישר (אנתרופולוג, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס) וניניו ד"ר אייל קמינקא (סופר ומנכ"ל) ופרופ' גל קמינקא (פרופסור למדעי המחשב ורובוטיקה באוניברסיטת בר-אילן).
יצירתו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קמינקא היה בין המתרגמים הראשונים של יצירות הספרות הקלאסית לעברית. בין השאר תרגם את סנקה, סופוקלס, אייסכילוס, אוריפידס, אריסטו, מרקוס אורליוס וסאפפו. בנוסף לעבודתו כמתרגם פרסם מספר ספרי שירה ופרשנות דתית.
הוציא תרגום עברי מוער של הספר החיצוני "חזון עזרא" תחת השם "ספר חזונות אַסִּר שאלתיאל: בן יכניה מלך יהודה", מתוך הגרסאות הלטינית, הסורית והארמנית.
ב-1944 זכה בפרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת על תרגום מכתבי מוסר של סנקה. ב-1950 זכה בפרס בשנית, על תרגום "על הנפש" של אריסטו.
בנוסף לתרגומיו, חיבר קמינקא שירים ומחזה, ופרסם מאמרים רבים על המקרא, על ספרות חז"ל, על ספרות ההלכה ועל מחשבת ישראל. כן שלח ידו בפירוש המקרא, ובפירושיו גישר בין פרשנות מסורתית ובין מחקר באמצעות כלים מדעיים מודרניים. בין פירושיו: פירוש לספר ישעיהו כולל מאמר על "אחדות ספר ישעיהו ורעיונותיו היסודיים; "האליגוריות של שיר השירים"; "פירוש הגיוני לספר איוב". השתתף במפעלו המקיף של אברהם כהנא לפירוש המקרא, וכתב במסגרתו את הפירוש לשיר השירים.
כתביו > שירה ודרמה

אספת שירים / משירי אהרן בן-זאב קאמינקא: חלק ראשון: רנה ותפלה; שירי עצב; זמורות נכריות, פריז: א' דורלאכער, תרמ"ח 1888. [יותר לא הופיע]
צהרים: שירים חדשים גם ישנים, וינה: אחיאסף, תרס"ט.
רזי עולם: ועוד שירים, וינה: מנורה, תרפ"ז 1927.
שבר בית אחאב: דרמה בארבע מערכות, תל אביב: מסדה, תש"א 1941. (מחזה מקראי)
כתביו > מסות וספר מסע

האם היהדות עולה או יורדת?, אודסה: אחיאסף, תרס"ח 1908.
Meine Reise nach Jerusalem: Skizzen aus Ägypten und Palästina [מסעי לירושלים: רשימות ממצרים ופלשתינה], Frankfurt a. M.: Kauffmann, 1913. (בגרמנית)
כתביו > הגות יהודית

מחקרים במקרא ובתלמוד ובספרות הרבנית (2 כרכים), תל אביב: דביר, תרצ"ח–תשי"א 1951. (קובץ)
מדוע דרך רשעים צלחה?: שלשה פרקים בבחינת צדקת אלהים בעולם, על פי שיטה הגיונית, ירושלים: (דפוס אחוה), תש"א 1941. (חוברת קצרה)
כתביו > ביאורים למקרא

תורה, נביאים וכתובים עם פירוש מדעי / יוצא בהשתתפות למדנים מומחים על ידי אברהם כהנא, כרך יא: חמש מגילות: מפורשות: שיר השירים על ידי א. קמינקא; רות על ידי א. כהנא; איכה על ידי פ. פרלס; קהלת על ידי א. כהנא; אסתר על ידי ג. הירשלר, תל אביב: הוצאת מקורות, תר"ץ.
מקרא מפורש, כרך יב: ספר ישעיהו בצירוף מבוא ומאמר אחדות ספר ישעיהו ורעיונותיו היסודיים מאת הרב א. קמינקא; עם רשימת סדר הזמנים מאת א. א. עקביא, תל אביב: יזרעאל (ש. שרברק), 1941.
פירוש הגיוני לספר איוב על יסוד המסורה, תל אביב: יבנה, תש"ט 1949.
כתביו > ביאורים למקרא > מאמרים (מבחר)

'מחקרים ליסודי ההלכה הכתובה במשנה ותוספתא', הצופה לחכמת ישראל שנה ט (תרפ"ה), 33–64. (יצא כתדפיס מיוחד: בודפשט: קאטצבורג, תרפ"ה 1925.)
'הרעיונות הסודיים של רשב"י', בתוך: נ"ה טורטשינר, א"א קבק, א' צ'ריקובר, ב"ש שוחטמן, ספר קלוזנר: מאסף למדע ולספרות יפה מוגש לפרופסור יוסף קלוזנר ליובל הששים, תל אביב: ועד היובל בהשתתפות חברת אמנות בע"מ, תרצ"ז 1937, עמ' 171–180.
'תרי"ג מצוות: לפי פשט הכתובים ושיטת הרמב"ם בי"ג העקרים', הסוקר שנה ד (תרצ"ו–תרצ"ז), עמ' 65–74. (יצא כתדפיס מיוחד: בודפשט תרצ"ח 1938.)
'לקדמות ספר הזוהר', סיני ז (ה'ת"ש).
'Die Komposition der Scheëltoth des R. Achai und die Rhetorik in den babyl. Hochschulen,' in: Festschrift Adolf Schwarz zum siebzigsten Geburtstage, 15. Juli 1916 / gewidmet von Freunden und Schülern; unter Mitwirkung von V. Aptowitzer; herausgegeben von Samuel Krauss, Berlin: R. Löwit, 1917, pp. 437-454. (בגרמנית)
'Le prophète Isaïe: nouvelles recherches sur le développement de ses idées et l’unité de son livre,' 1925? (בצרפתית)
'Les rapports entre le rabbinisme et la philosophie stoicienne,' Revue des études juives 82 (1926), 233-252. (בצרפתית)
כתביו > היסטוריה וביקורת תרבות יהודית

כתבי בקרת היסטורית: מאמרים נבחרים, ניו יורק: ספרים, תש"ד 1944.
Studien zur Geschichte Galiläas, Berlin: 1890. [דרישות וחקירות לקדמוניות ארץ הגליל, לדברי העיר טבריה ולהתפתחות תורה שבעל פה בימי התנאים הראשונים]
Die Geonim und ihre Schriften in kurzen biographischen Skizzen und ausgewählten Musterstücken. Mit besonderer Berücksichtigung der geonäischen Responsen-Litteratur (vom 7. bis zum 11. Jahrhundert), Trier: S. Mayer, 1892. (Erweiterter Abdruck aus Die jüdische Litteratur seit Abschluss des Kanons, herausgegeben von J. Winter und Aug. Wünsche.) (בגרמנית)
Die Litteratur der Geonäischen Zeit, 638-1038, Treves, 1894. (בגרמנית)
Moses Maimonides als geistiger Führer in unserem Zeitalter, Wien: Verlag des Maimonides-Institut, 1926. (בגרמנית)
Studien zur Septuaginta an der Hand der zwölf kleinen Prophetenbücher, Frankfurt a. M.: J. Kauffmann, 1928. (בגרמנית)
Beiträge zur Erklärung der Esra-Apokalypse und zur Rekonstruktion ihres hebräischen Urtextes, Breslau: M. & H. Marcus, 1934 (Schriften der Gesellschaft zur Foerderung der Wissenschaft des Judentums, 38). (בגרמנית)
כתביו > מהדורות מדעיות ועיבוד לכתבים יהודיים

הדיואן לר' שלמה בונפיד, יוצא לאור בפעם הראשונה ע"פ כ"י יחיד שבאוצר הבודלייאנא באוכספורד עם הערות מאת אהרן קאמינקא, ממזרח וממערב ב (וינה תרנ"ה 1895), 107–128.
תחכמוני / רבי יהודה אלחריזי: נערך על פי כת"י ומהדורות שונות (מהדורה ביקורתית) עם מבוא גדול והערות על ידי א' קאמינקא, ורשה: אתיאסף, תרנ"ט 1899.
שאילתות דר' אחאי גאון : יוצאות לאור בפעם הראשונה על פי הנוסחאות הנכונות, אשר בכתבי-יד העתיקים באוצרות הספרים בווינא, פריז, אוכספורד ופפד"מ ושרידי כ"י מהגניזה במצרים, עם מבוא והגהות והערות מאת אהרן קאמינקא, וינה: י' שלעזינגער, תרס"ח 1908.
'סידורן ומטרתן של השאילתות דרב אחאי גאון על פי כתבי היד היותר עתיקים של הספר הזה', סיני ו (ת"ש), קעט–קצב. (יצא כתדפיס מיוחד: ירושלים: דפוס העברי, ת"ש 1940.)
כתביו > תרגומים

רעיונות מרקוס אברליוס אנטונינוס; תרגם מיונית אהרן קמינקא; עם תמונת המחבר ועם מבוא והערות מאת המתרגם, ורשה: א"י שטיבל, תרפ"ג 1922.
ספר חזונות אסר שאלתיאל בן יכניה מלך יהודה (הנקרא ביונית בשם ספר הנביא עזרא וברומית עזרא הרביעי): הושב בפעם הראשונה למקורו העברי מתוך התרגומים ברומית, סורית וארמינית, בשים לב לנוסחאות כתבי יד עם מבוא והערות מאת א' קמינקא, תל אביב: דביר, תרצ"ו 1936.
סנקה:
לוציוס אנאוס סנקא, מכתבי מוסר: מכתבים א–קכד; מתורגמים מרומית עם הערות, בידי אהרן קמינקא, 2 כרכים, כרך א: ירושלים: ר' מס: בסיוע מוסד ביאליק, ת"ש 1940; כרך ב: תל אביב: הוצאת דבר בהשתתפות מוסד ביאליק, תל אביב, תש"ב 1942 (כתבי לוציוס אנאוס סניקה, 1–2).
לוציוס אנאוס סנקא, שיחות פילוסופיות; מתורגמות מרומית, עם מבואות והערות והשקפה כוללת: חיי סנקא ודעותיו מאת אהרן קמינקא, 2 כרכים, תל אביב: דבר בהשתתפות מוסד ביאליק, תש"ג–תש"ה 1945 (כתבי לוציוס אנאוס סניקה, 3–4).
לוציוס אנאוס סנקא, מחקרי הטבע: שבעה ספרים לפוליביוס במות אחיו; מתורגמים מרומית עם מבואות והערות ומאמרים נספחים מאת המתרגם אהרן קמינקא, תל אביב: דבר בהשתתפות מוסד ביאליק, תש"ו 1945 (כתבי לוציוס אנאוס סנקה, 5).
לוציוס אנאוס סנקא, כתבים נבחרים; מתורגמים מרומית בלויית מבואות והערות על ידי אהרן קמינקא; הקדמה מאת מ' הדס, תל אביב: דביר, תשכ"ב 1962. (ספריית דביר לעם; יצא לאחר מותו)
טרגדיות נבחרות של איסכלוס, סופוקלס ואופידס ; מתורגמות מיונית עם הערות וביאורים ועם מבוא כולל לטרגדיה העתיקה, מאת אהרן קמינקא, תל אביב: דביר, ת"ש 1940. (יצאו שוב בשנים תשי"ט–תשל"ד ותשל"ח, וכן ככותרים נפרדים בהוצאת האוניברסיטה העברית.)
כרך א: מבוא לטרגדיה היונית העתיקה. - "פרומתאוס האסיר", איסכילוס; "אנטיגונה", סופוקלס; "מדיאה", אוריפידס.
כרך ב: "הפרסים", איסכילוס; "פילוקטט", סופוקלס; "הבככות", אוריפידס; "בנות טרויה", אוריפידס.
מרגוט קלאוזנר, ספפו מלסבוס: רומן היסטורי (מתורגם מכתב היד בידי א. לובראני, תרגום השירים מיונית מאת א. קמינקא. ערך מ. סתר), תל אביב: מסדה (ספרית מועדון הספר), 1945.
אריסטו, על הנפש; מתורגם בפעם הראשונה מן המקור היוני עם מבוא והערות על ידי אהרן קמינקא, תל אביב: דביר, תש"ט 1949.