stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלי לולאי
קריירת הסולו

בשנת 2004 לאחר פרישתו מלהקת רוקפור ושובו לישראל, לולאי החליט לחזור לכתוב בעברית ובאופן עצמאי, תוך שילוב עבודת מחשב. הוא החל לעבוד על אלבום הסולו הראשון שלו, תחילה לבדו באולפן ביתי וכעבור שנה וחצי, יחד עם אורנה כץ, שותפתו לכתיבת המילים, ורונן הילל, בנו של המתופף אלון הילל, תחילה כטכנאי, ובהמשך כשותף בהפקה המוזיקלית וכאחראי על העיבודים. אלבום הבכורה של לולאי כאמן סולו, "סובב", יצא ב-4 בדצמבר 2007, וכולל 12 שירים, בהם הסינגלים "מאוד", "קוד המחשבות" ו"כמו גשם", ובנוסף רצועת בונוס בצרפתית. האלבום עוסק ב"עזיבה, געגועים, שייכות, אהבה והאומץ ללכת בדרך חדשה", ומשתתפים בו, בין היתר, ג'נגו (בס), פיטר רוט (גיטרה אקוסטית) ואלון הילל (תופים). רונן הילל אחראי גם על הנגינה בפסנתר והתכנותים.
עם צאת האלבום, החל לולאי במסע הופעות, הכולל את שירי האלבום החדש וכן להיטים משני האלבומים הראשונים של רוקפור, כשהוא מלווה בהרכב הכולל את רונן הילל (קלידים), זיו מורן (גיטרות), דנה אביתר (בס) ואושרי קרפל (תופים).
ב-28 במרץ 2024, לולאי הוציא את הסינגל "נורות אזהרה" מתוך אלבום אולפן עתידי.
קריירת דיבוב

במקביל לעיסוקו כמוזיקאי מתפרנס לולאי מדיבוב לסרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה מצוירות לילדים. דיבב את "הפנתר הוורוד" בסדרת הטלוויזיה אשר שודרה בישראל בשנות ה-90. בין הסדרות והסרטים הנוספים בהם דיבב: "עכברונים קטנים בערבה", "פנו דרך לנאדי", "עכבר העיר ועכבר הכפר", "אנטול", "האגדה של קורה", "וולאס וגרומיט והארנב הקטלני", "הרפתקאות מקס", "ארתור", "רגולר שואו", "אווטאר: כשף האוויר האחרון", "גיבורי התנ"ך הגדולים", "טוטלי ספייס", "נארוטו", "גבעת ווטרשיפ", "ארגאי", "רולבוטס", "אגדות אלף לילה ולילה", "מדלן היפה", "אי המטמון", "זורו המדהים", "אמדאוס", "בננמן", "עידן הקרח", מרגלית הבלשית ונווה עצלנות. בשנת 2009, לולאי דיבב את קולותיהם של גדי סוקניק ויהונתן גפן בסדרת האנימציה הישראלית למבוגרים "סלב'ס". כמו כן, מדבב כמה דמויות בערוץ הופ! וערוצים אחרים.
במסגרת עבודתו כמדבב פגש בשחקנית אורנה כץ (לימים שותפתו לכתיבת אלבומו הראשון).
בשנת 2012, לולאי החל לעבוד כבמאי דיבוב לסדרה "קסם של הורים", ובשנת 2013 החל לדבב בסדרה "הדרקון הראשון שלי".
בשנת 2016, דיבב לולאי את הלורד שאמפה מהסדרה "דרגון בול סופר".
חיים פרטיים

לולאי מתגורר בשכונת רמת אביב. הוא נשוי ואב ל-4 (שניים מהם אימצה משפחתו).
דיסקוגרפיית סולו

סובב (2007)
הערות שוליים

↑  יובל אראל‏, פס קול מלחמה #17, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 30 במרץ 2024
| רוקפור |
| --- | --- | --- |
אלי לולאי • ברוך בן יצחק • מרק לזר • יקי גני
אמיר צורף • יוני טננבאום • נעם לדרמן • איסר טננבאום • איתמר לוי
| אלבומי אולפן | רשת פרפרים (1991) • האיש שראה הכל (1995) • בחזרה לשבלול (1996) • Supermarket‏ (2000) • One Fantastic Day‏ (2001) • Nationwide‏ (2004) Memories of the Never Happened‏ (2007) • העולם המופלא (2010) • Too Many Organs‏ (2013) • ארץ עיר (2020) |  |
| אלבומי אוסף | Another Beginning‏ (2002) • !For Fans Only‏ (2003) • For Fans Only! 2‏ (2013) |  |
| אלבומי הופעה | רוקפור בהופעה (1999) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298652005171  ISNI: 0000 0004 0300 3821  MusicBrainz: b88b09af-1f93-4321-8dac-aa06148a137d  VIAF: 298964927   WorldCat (עם VIAF): 298964927
חוקי המרפי של מיילו

| --- | --- |

לוגו הסדרה. מימין לשמאל: זאק, מיילו ומליסה
 מבוסס על:  חוק מרפי
 שיר הנושא:  "It's My World And We're All Living in It" בביצוע וירד אל ינקוביק
 סוגה:  אנימציה קומדיה סלפסטיק
 יוצרים:  דן פוונמיר ג'ף "סוומפי" מארש
 בימוי:  דן פוונמיר רוברט פ. הוגס בוב בוון
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  40
 תוכנית מקור:  פיניאס ופרב
 תוכנית המשך:  גרטל והאוגר
 הפקה
 מפיק:  רוברט פ. הוגס
 מפיקים בפועל:  דן פוונמיר ג'ף "סוומפי" מארש
 חברת הפקה:  Disney Television Animation
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television, דיסני+ 
 עורכים:  אן הרטינג
 מוזיקה:  דני ג'ייקוב
 אורך פרק:  22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  דיסני XD ערוץ דיסני
 רשת שידור בישראל:  ערוץ דיסני ישראל
 פורמט (תמונה):  HDTV‏ 720p
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  3 באוקטובר 2016 – 18 במאי 2019
 תקופת שידור בישראל:  2 ביולי 2017 – 2021
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
חוקי המרפי של מיילו (באנגלית: Milo Murphy's Law) היא סדרת אנימציה אמריקאית מהיוצרים של פיניאס ופרב, דן פוונמיר וג'ף "סוומפי" מארש. המדבבים הראשיים של הסדרה הם וירד אל ינקוביק, סברינה קרפנטר ומקאי קורטיס. הסדרה עלתה לראשונה ב-3 באוקטובר 2016 בדיסני XD ולאחר מכן גם בערוץ דיסני. הסדרה משודרת בערוץ דיסני ישראל החל מ-2 ביולי 2017.
הסדרה עלתה בדיסני+ לכבוד השקתה בישראל ב-16 ביוני 2022.
עלילה

הסדרה עוקבת אחרי מיילו מרפי (וירד אל ינקוביק), צאצא של אדוארד א' מרפי ג'וניור, שעל שמו נקרא חוק מרפי אשר קובע כי כל דבר שיכול להשתבש, אכן ישתבש. ביחד עם חבריו מליסה (סברינה קרפנטר) וזאק (מקאי קורטיס) ועם כלבו דיוג'י (די בראדלי בייקר), מיילו מתמודד עם חוק מרפי ומנסה לחיות איתו.
עלילה > שילוב הסדרה עם הסדרה "פיניאס ופרב"

• באוגוסט 2018 שודר פרק פרק כפול בפתיחת העונה השנייה, שנקרא אפקט הפיניאס ופרב, שכלל שיתוף פעולה של "חוקי המרפי של מיילו" עם סדרת האנימציה הפופולרית- "פיניאס ופרב".
יוצרי הסדרה "חוקי המרפי של מיילו" (דן פוונמיר וג'ף "סוומפי" מארש), הם גם יוצרי הסדרה פיניאס ופרב, והם תכננו את השילוב הזה מתחילת חוקי המרפי של מיילו, כי הוא משתלב לעלילת העונה הראשונה (אפוקליפסת הפיסטוקים).
מדבבים

| דמות | מדבב/ת במקור | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| מיילו מרפי | וירד אל ינקוביק | יהונתן מגון |
| מליסה צ'ייס | סברינה קרפנטר | ספיר דרמון |
| זאק אנדרווד | מקאי קורטיס | עידו דנקנר, תומר לוי |
| דיוג'י אקס מכינה מרפי | די בראדלי בייקר | -לא מדובב לעברית- |
| מרטין מרפי | דידריך באדר | יואב יפת |
| בריג'ט מרפי | פמלה אדלון | אלונה אלכסנדר |
| שרה מרפי | קייט מיצ'י | נעה קשפיצקי |
| וויני דקוטה | דן פוונמיר | ליאור חקון |
| בלתאזאר קוונדיש | ג'ף "סוומפי" מארש | ליאור חקון |
| ברדלי | וינסנט מרטלה | קובי ליקורמן |
| אמנדה | כריסי פיט | נעה קשפיצקי |
| בריק | בראט דולטאן | ערן מור |
| סוואנה | מינג-נא וואן | אלונה אלכסנדר |
| סקוט |  | יואב יפת |
| דופנשמירץ | דן פוונמיר | גילעד קלטר |
| מורט | גרג סייפס | קובי ליקורמן |
| צ'אד | דג'נגו מארש | לא ידוע |
| המאמן | קווין ריצ'רדסון | לא ידוע |
| מר דראקו | מייקל קולרוס | ערן מור |
| גברת מוראסקי | שרה צ'אלק | נעה קשפיצקי |
| אורטון מאלסון | ג'מיין קלמנט | לא ידוע |
| המנהלת מילדר | מקנזי פילפס | לא ידוע |
| אליוט | כריסטין סלאטאר | ערן לוי |
דמויות > דמויות ראשיות

מיילו מרפי (וירד אל ינקוביק/יהונתן מגון ): בן 13. מיילו הוא צאצאו של אדוארד א' מרפי ג'וניור, שעל שמו נקרא חוק מרפי שקובע שכל דבר שעלול להשתבש, ישתבש. מיילו מתמודד מדי יום עם חוק מרפי ומנסה לחיות איתו, ביחד עם חבריו הטובים מליסה וזאק. מיילו הוא אופטימיסט שמנסה למצוא את הצד הטוב בכל מצב,  הוא ערוך לכל מצב שחוק מרפי יוצר בעזרת תיק הגב שלו. יש לו כלב בשם דיוג'י, שבכל פעם הוא אומר לו "דיוג'י, לך הביתה", אך כל פעם בסופו של דבר הוא בא אל מיילו ולפעמים מציל אותם מהאסון שחוק מרפי כפה עליהם הפעם. יש לו אחות גדולה בשם שרה, איתה מעריץ את הסדרה הבדויה "הזמן של ד"ר זון". מאוהב בחברתו לכיתה אמנדה. מקים הלהקה "לגמרי חדשים" עם מליסה וזאק, ואף מנגן בה על אקורדיון.
מליסה צ'ייס (סברינה קרפנטר/ספיר דרמון): בת 13. חברתו הטובה והוותיקה של מיילו, אוהבת לבלות איתו למרות מזלו הרע. למליסה יש טראומה מרכבות הרים ופחד מהחלקה על גלגיליות. אביה עובד כמפקח האש המקומי של דנוויל. מליסה היא ילדה קשוחה ויצירתית שלא מתייאשת ברגעים מסוימים. בעונה השנייה עוברת שיעור ריגול אצל סוואנה. מנגנת על בס בלהקה שלה ושל חבריה "לגמרי חדשים".
זאק אנדרווד (מקאי קורטיס/עידו דנקנר/תומר לוי): בן 13. הילד החדש בדנוויל. ביומו הראשון בבית ספרו החדש הוא פוגש את מיילו מרפי ומסתבך איתו בצרות, והופך להיות חברם הטוב של מליסה ומיילו. יש לו פחד מדגים. זאק הוא חששן לעיתים בצרותיו של מיילו, ונוטה להיות האדם האחראי והישר ביותר מבין השלושה. בעברו, היה חלק מלהקת בנים בשם "לאמבר-זאקס" בביתו הקודם. כיום, הוא הזמר של הלהקה "לגמרי חדשים" שהקים עם חבריו לאחר שהם גילו שזאק היה בעבר בלהקת בנים.
דמויות > דמויות משניות > משפחת מרפי

מרטין מרפי (דידריך באדר/יואב יפת): אביהם של מיילו ושרה מרפי. בדיוק כמו בנו (וכמו כל בני המשפחה), הוא מרובה אסונות קיצוניים. עובד כמפקח בטיחות.
בריג'ט מרפי (פמלה אדלון/אלונה אלכסנדר): אמם של מיילו ושרה מרפי. בדיוק כמו ביתה (וכמו כל שאר בנות המשפחה), היא אינה גורמת לאסונות סביבה. עובדת כאדריכלית, עסוקה רוב הזמן.
שרה מרפי (קייט מיצ'י/נעה קשפיצקי): בת 15. אחותו הגדולה של מיילו. מעריצה נלהבת ומסורה של "ד"ר זון". אוהבת את אחיה למרות כל האסונות שקורים סביבו. אינה גורמת לאסונות בעצמה.
דיוג'י - אקס - מאכינה מרפי (די בראדלי בייקר ): הכלב האהוב של מיילו. עוקב בקביעות אחרי מיילו לכל מקום. כאשר מיילו שם לב שהוא עוקב אחריו הוא אומר לו את המשפט "דיוג'י לך הביתה" משפט המופיע כמעט בכל פרק. למרות זאת, דיוג'י נוהג להציל אותם בסופו של דבר מחוק מרפי. טוב בריגול ושיטור.
דמויות > דמויות משניות > סוכנים שנוסעים בזמן

ויני דקוטה ובלתזאר קוונדיש (דן פוונמיר וג'ף "סוומפי" מארש/ליאור חקון): סוכנים אשר נוסעים בזמן, מטרתם היא למנוע את היכחדותו של הפיסטוק מן העולם. הם נחשבים בדיחה במקצוע שלהם, כי משימתם אינה מועילה וחשובה רק לבוס שלהם, כי הוא אוהב פיסטוקים. משימתם נכשלת פעם אחר פעם בשל האסונות של מיילו. בעונה השנייה הם מפוטרים מעבודתם במסע בזמן והם מתקבלים לעבודה שבה הם אוספים אשפת חייזרים.
בריק וסוואנה (ברט דלטון ומינג נה-וון, בהתאמה): סוכנים שנוסעים בזמן. לעומת קוונדיש ודקוטה, הם אחראיים על אסונות משמעותיים בעתיד העולם. בריק וסוואנה הם האויבים של קוונדיש ודקוטה. בריק וסוואנה הופיעו ב-7 פרקים בלבד. אחרי שקוונדיש ודקוטה נתפסו לא ממלאים את משימת הצלת הפיסטוקים, ואף מחבלים בה, בריק וסוואנה קיבלו את המשימה לעצמם.
דמויות > דמויות משניות > תלמידי כיתה ז' של חטיבת הביניים "ג'פרסון קאנטרי" של העיירה דנוויל

ברדלי (וינסנט מרטלה/ברק ברויטמן): בן 13. תלמיד פסימי ויהיר שמקנא בתשומת הלב שמיילו מקבל בזכות אסונותיו הרבים. מאוהב במליסה כאילו בסתר, אך לצערו היא אינה מעוניינת. בעקבות הקרוס-אובר עם פניאס ופרב, ידו הימנית הפכה לענף של עץ פיסטוק.
אמנדה (כריסי פיט/עדן גמליאל): בת 13. תלמידה פרפקציוניסטיתית ולחוצה בעלת מבטא ספרדי. מיילו דלוק עליה ולאחר זמן היא נפתחת אליו וכבר לא נלחצת מהאסונות הרבים שהוא גורם. במהלך העונה הראשונה היא מתאהבת במיילו, למרות שבהתחלה היא מנסה להתחמק ממנו ככל האפשר.
מורט (גרד קליפס\ קובי ליקורמן): בן 13. תלמיד גדול גוף, שמאמין בצ'אקרות ובעניינים רוחניים. החבר הכי טוב של צ'אד. מתופף בלהקה של מיילו וחבריו, "לגמרי חדשים".
צ'אד (דג'ינגו מארש): בן 13. תלמיד גדול גוף עם גשר שמשוכנע לגמרי שמר דרקו הוא ערפד למרות שאף אחד (מלבד מורט) לא באמת מאמין לו. חברו הטוב ביותר של מורט. תלמיד מצטיין בספורט.
סגל חטיבת הביניים "ג'פרסון קאנטרי" של העיירה דנוויל
המנהלת מילדר (מקנזי פילפס): מנהלת חטיבת הביניים "ג'פרסון קאנטרי".
המאמן (קווין ריצ'רדסון): מאמן חטיבת הביניים "ג'פרסון קאנטרי". תבוסתני, ולא לוקח את העבודה שלו ברצינות, מאמין בתיאוריות קונספירציה על חטיפות חייזרים.
גברת מוראסקי (שרה צ'אלק\ נעה קשפיצקי) מורה שמאוהבת בשולחן שלה, אותו היא הכינה בעצמה.
מר דראקו (מייקל קולרוס\ ערן מור) מורה שלובש גלימות שחורו,ת, מדבר במבטא רומני, ישן בארון קבורה, ונמנע מהשמש, אבל לא בטוח שהוא ערפד.
אליוט דקר (כריסטין סטאלאר\ ערן לוי) מתנדב משמרות הבטיחות, אובססיבי כלפי בטיחות, יהיר, שונא את מיילו בגלל שחוק מרפי הוא מפגע בטיחותי, ומפחד מאווזים.
ד"ר היינץ דופנשמירץ' (דן פוונמיר/גלעד קלטר): מדען כושל, הופיע בעבר בסדרה פיניאס ופרב, שם הוא היה יריבו המרושע של פרי הפלטיפוס, אבל בחוקי המרפי של מיילו הוא גר במחסן של משפחת מרפי ומשתמש מחדש בהמצאותיו למטרות טובות.
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקוריתארצות הברית> שידור ראשון | תקופת שידור מקוריתארצות הברית> שידור אחרון | תקופת שידור בישראלישראל> שידור ראשון | תקופת שידור בישראלישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 20 | 3 באוקטובר 2016 | 2 בדצמבר 2017 | 2 ביולי 2017 | 1 במרץ 2019 |
|  | 2 | 20 | 5 בינואר 2019 | 18 בינואר 2019 | 2019 | 2020 |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | המועמד | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | פרס אנני | הישג יוצא מן הכלל של סטוריבורד בהפקת שידור / סדרת אנימציה | דן פוונמיר וקייל מיינק על הפרק Going the Extra Milo | מועמדות |
| 2017 | פרס אמי לבידור בשעות היום | תוכנית אנימציה לילדים יוצאת מן הכלל | דן פוונמיר וג'ף "סוומפי" מארש | מועמדות |
| 2017 | פרס אמי לבידור בשעות היום | כתיבה יוצאת מן הכלל בתוכנית אנימציה | ג'ף "סוומפי" מארש, קייל מיינק ודן פוונמיר | מועמדות |
סופר סנטאי

| --- | --- |

 סוגה:  טוקוסאטסו 
 יוצרים:  Saburō Yatsude 
 ארץ מקור:  יפן יפן
 מספר עונות:  48
 הפקה
 חברת הפקה:  חברת טואי
 שידור
 רשת שידור:  TV Asahi 
 תקופת שידור מקורית:  1975–2026
 קישורים חיצוניים
 www.super-sentai.net
 
סופר סנטאי (ביפנית: スーパー戦隊) היא סדרת טלוויזיה מז'אנר הטוקוסאטסו (סדרת פעולה בלייב אקשן) של החברה היפנית Toei אשר משודרת מה-5 באפריל 1975.
הסדרה נוצרה במקור על ידי התסריטאי שוטארו אישינומורי שפרש לאחר כשתי עונות, ולאחר מכן היא עברה לידי סאבורו יאטסודה שמנהל אותה עד היום.
בסדרה בכל עונה מתמודדים שלושה, ארבעה או חמישה גיבורים (כאשר בהמשך מצטרפים אליהם גיבור שישי ואף שביעי ושמיני וכו') נגד אויבים שונים לפי עלילת הסדרה. לכל סדרה יש נושא משלה: עתיד, דינוזאורים, נינג'ות, פיראטים, מכוניות וכו'.
לקראת אמצע כל עונה יצא סרט באורך מלא על אותה עונה, ובסוף כל עונה יוצא סרט אחר שבו צוות הסנטאי הנוכחי נלחם נגד (ואז יחד) צוות סנטאי מעונה קודמת ואויבים שונים גם יחד, ומאז שינקנג'ר צוות הסנאטי מהעונה הבאה (לפני שידורה בטלוויזיה) מופיעים לראשונה בהופעת אורח (הסרט השני החל לצאת לראשונה באמצע שנות ה-90 והוצג לראשונה מהצד האמריקאי כחלק מפרקי הסדרה). כמו כן, מאז דקהריינג'ר מתרחשת מסורת בסוף הפרק האחרון של העונה הנוכחית (לרוב לאחר הקרדיטים) שבו הסנטאי האדום (המנהיג) של העונה נפגש עם זה של העונה הבאה, כאשר שניהם לוחצים ידיים/נותנים כיף/קדים זה לזה כ"העברת שרביט" מעונה לעונה.
הסדרה בגרסתה היפנית המקורית מעולם לא שודרה בישראל.
החל משנת 1993 עונות של הסדרה מעובדות לסדרה האמריקאית "פאוור ריינג'רס".
חוק השמות

ערך זה עוסק בחוק השמות הישראלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  3 באוגוסט 1956
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ו באב תשט"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת השלישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 207, עמ' 94
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הפנים
 מספר תיקונים:  8
 נוסח מלא:  חוק השמות, תשט"ז-1956
 
חוק השמות, תשט"ז-1956 הוא חוק ישראלי הקובע את אופן מתן השמות הפרטיים ושמות המשפחה במדינת ישראל. החוק אושר בכנסת ב-25 ביולי 1956.
חוקי שמות קיימים במדינות רבות בעולם.
חיוב בקיום שם פרטי ושם משפחה

סעיף 2 לחוק קובע כי לכל אדם הרשום במרשם האוכלוסין במדינת ישראל חייב להיות שם משפחה ושם פרטי. החוק מתיר ששם המשפחה יהיה כפול, וכן מתיר לאדם לשאת יותר משם פרטי אחד. החוק אינו עוסק בשם משפחה משולש, אך יש הנושאים שם כזה, למשל - ג'ודי שלום ניר מוזס, גלילה רון־פדר-עמית.
חיוב בקיום שם פרטי ושם משפחה > מתן שמות משפחה

סעיף 3 לחוק קובע את כללי מתן שם משפחה לילד:
חיוב בקיום שם פרטי ושם משפחה > מתן שמות פרטיים

שם פרטי ניתן לילד על ידי הוריו סמוך לאחר לידתו. באין הסכמה בין ההורים, רשאי כל אחד מהם לתת לילד שם פרטי, והילד ישא את שני השמות (סעיף 4 לחוק). ילד שנולד כשאמו אינה נשואה לאביו ואף אינה ידועה בציבור כאשתו, יקבל שם פרטי על ידי אמו בלבד.
חיוב בקיום שם פרטי ושם משפחה > שינוי שם

על פי חוק השמות ניתן לשנות שם פרטי או שם משפחה של כל אדם. מי ששינה את שמו, לא ישוב וישנה את שמו שנית תוך שבע שנים מיום תחילת תקפו של השינוי האחרון, אלא באישור השר.
חוק השמות עוסק במצבים אחדים של שינוי שם:
אימוץ: בעת אימוץ של ילד, הוא מקבל שם משפחת מאמציו אך אינו מקבל שם פרטי חדש, אלא אם קבע בית המשפט בצו האימוץ קביעה אחרת.
נישואין: סעיף 6 לחוק קובע כי מי שנישא רשאי בכל עת להמשיך לשאת או לשוב לשאת שם משפחה קודם, לבחור בשם המשפחה של בן זוגו, לצרף לשם משפחתו את שם המשפחה של בן זוגו, לבחור שם משפחה זהה לשם המשפחה שבחר בן זוגו גם אם שם זה שונה משמות המשפחה הקודמים של בני הזוג, ולצרף לשם משפחתו שם משפחה שבן זוגו בחר לצרף לשם משפחתו. שינוי השם מתבצע על ידי רשם הנישואין, והוא נכנס לתוקף מיד עם הנישואין. מרחב האפשרויות האלה בבחירת שם לאחר הנישואין קיים גם במקורות המשפט העברי, כפי שמשתקף מדיוני הכנסת בעניין חוק השמות.
שינוי מרצון: כל בגיר רשאי לשנות שם משפחתו ושמו הפרטי (סעיף 10 לחוק). קטין שהוריו שינו שם משפחתם, מקבל על ידי כך את שם משפחתם החדש; וקטין שאחד מהוריו שינה את שם משפחתו לשם משפחתו של ההורה האחר יקבל על ידי כך את שם המשפחה המשותף. במצב של שינוי שם יש להודיע על כך לשר הפנים, ולפי סעיף 16 לחוק השר רשאי לפסול את בחירת השם אם סבור השר שהשם החדש עלול להטעות או לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו. השר אינו רשאי לפסול שם מן הטעם שהשם נבחר עקב קשר בין ידועים בציבור.
התערבות משרד הפנים בבחירת שמות

סעיף 16 בחוק מתיר לשר הפנים או לפקידות בכירה מטעמו, שלא לאשר רישום או שינוי שם, אם הוא סבור שהשם החדש עלול להטעות או לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו. המחוקק הישראלי לא פירט רשימה סגורה של שמות אסורים, וזאת בניגוד למספר מדינות בעולם בהם קבועים "שמות אסורים" בחוק ובתקנות. עם זאת, סביר להניח כי שמות פרטיים שעלולים לפגוע ברגשות הציבור בישראל, כדוגמת "חזיר" או "היטלר", לא יאושרו במשרד הפנים.
למרות האמור בסעיף 16, חל איסור לשינוי שם של מי שהורשע בביצוע עבירת מין כהגדרתה בחוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס״ו–2006, שבוצעה בהיותו בגיר, וזאת על מנת להגן על הציבור.
אדם ללא שם

מי שאין לו שם, ולא בוחר לעצמו שם, רשאי שר הפנים, בהתאם לסעיף 9 בחוק, לקבוע לו שם; בקביעת השם יתחשב השר בשמות הוריו והורי הוריו של אותו אדם, ואם הוא נשוי — גם בשם בן-זוגו. השר יודיע לאותו אדם את השם שקבע, וזה יהיה שמו של אותו אדם, זולת אם בחר לו שם אחר תוך חודשיים לאחר קבלת הודעת השר.
יצירת הזהות הזו, ובכלל שינוי שמות פרטיים ומשפחה, מהוות סכנה בנוגע לנישואין בתוך המשפחה, דבר שעלה כבר במקורות המשפט העברי וישנם פתרונות לעניין שמערבים גם את מסדרי הגיטין והנישואין.
קביעת שם פרטי של אב

סעיף 9א לחוק דן בקביעת שמו הפרטי של האב, במקרה ששם זה אינו ידוע. אם טרם מלאו 16 שנים לאדם, רשאית אמו לקבוע את שם האב. אם מלאו לאדם 16 שנים, הוא רשאי לקבוע את שם האב בעצמו.
פסיקה

חוק השמות נדון בבג"ץ אפרת נגד הממונה על מרשם האוכלוסין. מיכל אפרת ועוזי אורנן חיו כידועים בציבור, ונולד להם בן, שניתן לו שם המשפחה "אורנן-אפרת". אפרת פנתה למשרד הפנים בבקשה לשנות את שם משפחתה לאורנן-אפרת, אך בקשתה נדחתה בנימוק שהשם המבוקש עלול להטעות ולפגוע בתקנת הציבור. היא עתרה לבג"ץ ונפסק שעל משרד הפנים להיענות לבקשתה. בעקבות פסק דין זה תוקן חוק השמות, ונקבע בו במפורש כי השר אינו רשאי לפסול שם מן הטעם שהשם נבחר עקב קשר בין ידועים בציבור.
לקריאה נוספת

אורית קמיר, "לכל אשה יש שם", משפטים כ"ז תשנ"ז.
הערות שוליים

↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ'  24 342-350: חוק השמות, באתר דעת.
↑  רוני שגב, ‏שמונה שמות פסולים שאסור לתת לילדים, באתר ‏מאקו‏, 7 בדצמבר 2015
↑  באיזו מדינה אסור לתת לילדים שמות של חיות?, באתר ‏מאקו‏, 10 בפברואר 2022
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ'  24 351-356: חוק השמות (תיקון), באתר דעת.
↑  בג"ץ 693/91, מיכל אפרת נ' הממונה על מרשם האוכלוסין במשרד הפנים שניתן ב-29 במרץ 1993
קוריאנית

| --- | --- |

 מדינות:  קוריאה הדרומית, קוריאה הצפונית, סין ועוד
 אזורים:  מזרח אסיה
 דוברים:  100,000,000
 שפת אם:  80,000,000
 כתב:  הנגול, הנג'ה 
 משפחה:  שפה מבודדת או שפות אלטאיות
 לאום:  קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית שפה אזורית: הרפובליקה העממית של סין  סין
 מוסד:  קוריאה הדרומית: המכון הלאומי לשפה הקוריאנית קוריאה הצפונית: המכון למחקר השפה של מדעי החברה
 קוד שפה:  ko 
 קוד ISO 639-1:  ko 
 קוד ISO 639-2:  kor 
 קוד ISO 639-3:  kor 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
קוריאנית (או קוריאית; קוריאה הדרומית: 한국어 "הַאנְגּוּגוֹ"; קוריאה הצפונית: 조선어 "צ'וֹסוֹנוֹ" או גם 조선말 "צ'וֹסוֹנמל") היא שפתן הרשמית של קוריאה הדרומית וקוריאה הצפונית. לצד סינית, קוריאנית היא אחת משתי השפות הרשמיות בנציבות האוטונומית הקוריאנית יאנביאן במחוז ג'ילין בסין. בעולם כשמונים מיליון דוברי קוריאנית: בקוריאה, בסין, במדינות הגוש הסובייטי לשעבר, באוסטרליה, בניו זילנד, בארצות הברית, בקנדה, בברזיל, ביפן, בדרום אפריקה בפיליפינים ובקוריאה.
סיווג בלשני

קיים ויכוח לאיזו משפחת שפות יש לשייך את הקוריאנית. בלשנים רבים משייכים אותה למשפחת השפות האלטאיות, ואילו אחרים מסווגים אותה כשפה מבודדת. לשפה סדר תחבירי של נושא-מושא-נשוא (SOV), ומורפולוגיה אַגלוטינטיבית. קוריאנית הושפעה מסינית וקלטה ממנה מילים סיניות-טיבטיות רבות (כ-60 אחוז מאוצר המילים הקוריאני), ובקוריאה הדרומית משתמשים עדיין חלקית בכתב הסיני בהקשרים מסוימים. קוריאנית נכתבת כיום משמאל לימין בעזרת ההאנגול, אלפבית שפותח במאה ה-15. הכתב מבוסס על יצירת תיבות ריבועיות הכוללות הברות פתוחות או סגורות, באופן העשוי להיראות ממבט ראשון ככתב לוגוגרמות.
שיטות כתיבה

האלפבית הקוריאני, המכונה "האנגול", הומצא במאה ה-15 על ידי המלך סג'ונג הגדול. הוא נחשב לאלפבית פונמי, המאורגן לפי סימנים המייצגים הברות. בכל סימן כזה ישנן לפחות שתי אותיות מתוך 24, המחולקות ל-14 עיצורים ו-10 תנועות. במקור ישנן מספר תוספות לאלפבית הנוכחי.
האנג'ה הוא שמן של הסימניות הסיניות בהגייה קוריאנית. השימוש בכתב הסיני החל בתקופת שלוש הממלכות, בין המאה ה-1 לפנה"ס והמאה ה-7 לספירה. לפני המצאת ההאנגול במאה ה-15, מערכת ההאנג'ה שימשה לכתיבה בשלוש שיטות שונות.
קיימות גם שתי מערכות כתיבה המבוססות על האלפבית הלטיני. בעבר נעשה שימוש במערכת בשם מק'ון-רישאוור (אנ'), אך מכיוון שמערכת זו הייתה מורכבת מדי הן לכתיבה והן להבנה, פותחה המערכת החדשה, שהותאמה בצורה נוחה יותר לפונולוגיה הקוריאנית.
עיצורים

בטבלה ייעשה שימוש בתעתיק הרשמי כיום, Revised Romanization Of Korean.
| שם העיצור בתעתיק* | שם העיצור בקוריאנית | ייצוג בהאנגול | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| gi-yeok | 기역 | ㄱ | צליל G מודגש. |
| ssang gi-yeok | 쌍기역 | ㄲ | צליל K. |
| ni-eun | 니은 | ㄴ | צליל N. |
| di-geut | 디귿 | ㄷ | צליל T רפה. כמעט כמו D. בסוף הברה ולפני אות ריקה (ㅇ או ㅎ) מבוטאת כ- ㄷ |
| ssang di-geut | 쌍디귿 | ㄸ | צליל T. בסוף הברה ולפני אות ריקה (ㅇ או ㅎ) מבוטאת כ- ㄷ |
| ri-eul | 리을 | ㄹ | לאחר תנועה או עיצור ריק (ᄋ) עם תנועה, צליל R - אחרי עיצור מבוטאת כ-L |
| mi-eum | 미음 | ㅁ | צליל M |
| bi-eup | 비읍 | ㅂ | צליל B מודגש. בסוף הברה לפני העיצורים ㅁ ו- ㄴ צלילה נחלש והיא תבוטא כ-ㅁ |
| ssang bi-eup | 쌍비읍 | ㅃ | צליל P רפה. |
| shi-ot | 시읏 | ㅅ | צליל S. בצירוף התנועהᅵאו בצירוף דיפתונגים (דו-תנועה) מבוטאת כ-SH. |
| ssang shi-ot | 쌍시옷 | ㅆ | צליל S מודגש. בצירוף התנועהᅵאו בצירוף דיפתונגים (דו-תנועה) מבוטאת כ-SH. |
| i-eung | 이응 | ㅇ | אות ריקה בתחילת הברה, בסוף הברה צליל ng. |
| ji-eut | 지읒 | ㅈ | צליל J רפה. בסוף הברה לפני עיצור מבוטאת כ-ㄷ |
| ssang ji-eut | 쌍지읒 | ㅉ | צליל J מודגש. בסוף הברה לפני עיצור מבוטאת כ-ㄷ |
| chi-eut | 치읓 | ㅊ | צליל CH. בסוף הברה לפני עיצור מבוטאת כ-ㄷ |
| ki-euk | 키읔 | ㅋ | צליל K מודגש. |
| ti-eut | 티읕 | ㅌ | צליל T מודגש. |
| pi-eup | 피읖 | ㅍ | צליל P מודגש. |
| hi-eut | 히읗 | ㅎ | צליל H. בסוף הברה לפני עיצור מבוטאת כ-ㄷ |
תנועות

ᅡ- a
ᅵ - i
ᅩ - o
ㅜ - u/oo
ᅢ - ae(דומה ל-A באנגלית, אך כיום נהגית בצליל דומה ל-ᅦ)
ᅦ - e .
ᅥ - eo צליל בין A ל-O. (כמו å בשפות סקנדינביה)
ㅡ - eu כמעט אי-תנועה, מעט אוויר יוצא בהגיית התנועה. (כמו התנועה Ü אך עם כיווץ מאוד חזק ובלי להביע עיצור Y)
דוגמה לצירוף אותיות פשוט בעזרת התנועות: (눈 (noon= שלג, עיניים ; (응급 (eung-geup= מצב חירום ; (낲은 (napeun= רע ; (애기 (ae-gi= תינוק ; il-da)읽다) = לקרוא.
תנועות > דיפתונגים

i + תנועה
ᅣ - YA
ᅲ - YU/YOO
ᅭ - YO
ᅧ - YEO
ᅨ - YE
ᅤ - YAE
דוגמה: [여우 [YEO-U= שועל; 옆에 = בצד, לצד
U + תנועה
ㅘ wa = ㅗ o + ㅏ a
위 wi = ㅜ u + ㅣ i
ㅝ wo = ㅜ u + ㅓ eo
ᅴ wui = ᅳ eu + ᅵ ee
ㅙ wae = ㅗ o + ㅐae
ㅞ we = ㅜ u + ㅔ e
דוגמה: (위해 (wi-hae= בשביל ; (왜 (wae= "למה?" ; (쉽게 (shwib-ge= בקלות
ראו גם

קוריאה הדרומית
האנגול
האנג'ה
היסטוריה של קוריאה
היסטוריה של קוריאה הדרומית
הערות שוליים

↑  About Korea, web.archive.org, ‏2007-09-16
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548490105171  BNE: XX530370  BnF: cb11939935s (data)  GND: 4131502-9  LCCN: sh85073088  NDL: 00573711  NKC: ph121868  NLK: KSH1998012749
מרים פיירברג

מרים פייברג בעת ביקורו של שגריר ארצות הברית בישראל, דן שפירו, בנתניה. יולי 2012
מרים פיירברג-איכר (נולדה ב-11 ביולי 1951, ז' בתמוז ה'תשי"א בעכו) היא ראש עיריית נתניה מאז נובמבר 1998.
ביוגרפיה

מרים נולדה בעכו לדבורה ורפאל. אביה היה שוטר משמר הגבול ואמה ניהלה מגדנייה[דרוש מקור] וחנות משקאות. כשהייתה בת שש, עברה עם משפחתה להתגורר בנתניה. בילדותה למדה בבית יעקב.
בעלת תואר ראשון בסוציולוגיה, קרימינולוגיה ועבודה סוציאלית ותואר שני בעבודה סוציאלית, אותו סיימה בהצטיינות. את שני התארים למדה וקיבלה באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה > קריירה

בשנים 1972–1988 הייתה עובדת סוציאלית, סגנית ומנהלת האגף לשירותים חברתיים בעיריית נתניה. בשנת 1985 זכתה בפרס חזני על מפעל חיים לקידום הלשכה לשירותים חברתיים והקהילה.
בשנים 1988–1993 שימשה כראש מינהל חינוך, רווחה ובריאות בעיריית נתניה תחת ראש העירייה יואל אלרואי. בשנת 1990 זכתה בפרס מצוינות בניהול מטעם מרכז השלטון המקומי על ניהול יעיל.
בשנת 1993 פרשה מעבודתה ופנתה להתמודדות ברשימה מטעם הליכוד למועצת העיר נתניה. בנובמבר 1993 נבחרה למועצה והפכה לממונה על תחום התרבות עד 1998 תחת ראש העירייה צבי פולג. עסקה גם בתחומי החינוך, החברה, איכות החיים והסביבה. פיירברג הובילה גם מאבק לשינוי שיטת רישום התלמידים במערכת החינוך העל-יסודית. שימשה יו"ר איגוד ערים לכבאות (אישה יחידה עד היום בתפקיד זה), דירקטורית בחברות: "מקורות", "המתנ"סים" ו"מגן דוד אדום", חברה במועצה הארצית לאירועי שנות החמישים וכראש המטה של המחנה הלאומי המשותף במאבק נגד הסכמי אוסלו.