stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הספר לקציני ים עכו
התורמים

בית הספר היה יעד לתרומות משמעותיות מנדבנים מתושבי ישראל ומחוצה לה. תרומות אלה אורגנו על ידי מנהלי בית הספר ועם הקמת עמותת בוגרי קציני ים עברו גם דרכה.
עם הקמת בית הספר ב-1939 תרם ד"ר זליגמן מבריטניה את הספינה 'קאפ פילאר' אשר עקב המלחמה עוכבה ולא נמסרה.
בשנת 1949 ביקר נשיא הקרן האמריקאית למוסדות ישראל, אדוארד א' נורמן בנמל חיפה, והרים תרומה לבית הספר הימי שהיה אז בקשיים. ארגון נשים ציוניות מדרום אפריקה תרמו לחניכי בית הספר הימי בחיפה. הנדבן הנס קאהן תרם לבנית הספינות "עתיד" ו"ארי הים".
הנדבן הנרי פישל היה יהודי חם מאוד ממיאמי ארצות הברית, שלמד בבית הספר הימי בצ'יוויטווקיה עם האלוף במיל שלמה אראל. עסק בארצות הברית בעסקי כותנה והתעשר. האלוף אראל חיבר בין פישל לבית הספר, ומאז תרם כסף רב למלגות. פישל היה מגיע מדי שנה לטקס הסיום כדי להעניקן. פישל נפטר בשנת 2000 ציווה בצוואתו כ-350 אלף דולר. עבור קציני ים. בכסף הוקמה קרן מלגות על שמו לקדטים מצטיינים נזקקים. כן נקנו 2 סירות מנוע והוקם האודיטוריום בבניין 'רהב'.
בוגרי בית הספר מישראל ומחוצה לה תרמו לבית הספר דך עמותת הבוגרים. בדרך כלל ביקשו להימנע מהזכרתם. ידיד הבוגרים אלי בירנבאום מורה דרך במקצועו עניין את ד"ר בורון נדבן מלוס אנג'לס שתרם באמצעות העמותה לנושאי סיוע לקדטים.
מועדוני רוטרי, בעיקר אלה שחברים בהם יוצאי חיל הים, מגייסים תרומות למלגות תלמידים. נושא מקובל הוא סיוע לנסיעה להשתתפות בשביל החיים בין מחנות ההשמדה בפולין. מועדון רוטרי חיפה, בו חברים מספר בוגרי בית הספר לקציני ים ומספר בוגרי חיל הים, מעניק מזה מספר שנים ברציפות מלגות לתלמידים בבית הספר. בחירת התלמידים המתאימים לקבלת המלגה נעשית על ידי הנהלת בית הספר ובתאום עם ועדת המלגות של מועדון רוטרי חיפה בהתאם לקריטריונים שנקבעו והכוללים בין השאר: הצטיינות בלימודים, מצב כלכלי, תרומה לחברים בבית הספר, ביצוע תפקידים בבית הספר, השתתפות בפרויקטים למען הקהילה, ועוד. התרומה בסכום של מספר אלפי שקלים מדי שנה, מועברת עם רשימה שמית להנהלת בית הספר המוודאת את ניצולה הנכון של המלגה. בשנת 2018 אפשרה המלגה למספר קדטים להצטרף למסע "מצעד החיים".
גב' ויינרייך ותורמים מדרום אפריקה מברכים קדט בבית הספר, 1947.
איש הספנות והתורם הנדיב לבי"ס קציני ים הנס קאהן ב-2005.
הקשר לצי הסוחר

הקשר לצי הסוחר הישראלי בתקופת בית הספר הימי בחיפה היה מובהק. בתקופתו של אנריקו לוי קיבלו המסיימים תעודת קצין שלישי בצי הסוחר. עם הקמת הרשות להכשרה ימית של צי הסוחר בעכו בשכנות לבית הספר נפסקה ההתעניינות של מנהל הספנות בבית הספר. שרי התחבורה שביקרו בבית הספר הגיעו ללא אנשי מנהל הספנות.
בשנת 1969 ביזמתו של מנהל בית הספר שמואל טנקוס נדחה הגיוס של בוגרי שנה ד' בחצי שנה. תקופת הביניים נוצלה להפלגות בצי הסוחר במגמה לחבר בין הבוגרים לשירות הימי. חלק מהבוגרים השייטים אף הגיעו לתפקיד קצין משמרת גשר.
במאמציו של רב חובל צבי מריאנסקי מאגודת הבוגרים נעשה קשר ובוגרי בית הספר שביקשו להגיע לקצונה בצי הסוחר קיבלו דחיית שירות ולמדו במכון להכשרת ימאים. לא נדרשו ללמוד מחדש נושאים שלמדו בבי"ס קציני ים. עמדו בבחינה במנהל הספנות והוסמכו לקצונה.
מאותו שלב שהמשרד האוצר החליט כי תקציב בית הספר יבוא ממשרד החינוך בלבד לא היה למשרד התחבורה עניין בבית הספר.
הקשר לחיל הים

המחשבה שבית הספר יהיה המקור העיקרי לקצונה הימית בחיל הים החזיקה מעמד בחמשת המחזורים הראשונים. ממחזור ח' דרש חיל הים התחייבות לשירות קבע לתקופה של חמש שנים כתנאי לקורס החובלים. לכך הייתה היענות של כמחצית הבוגרים. חיל הים פתח בגיוס מצטיינים מכל בתי הספר התיכוניים בארץ. תוכנית הלימודים קוצרה ל-4 שנים. הבוגרים שעשו שירות חובה כחוגרים תרמו רבות ליחידות בהן שירתו.
בחופשות הקיץ עלו הקדטים כקבוצה על אניות שייטת המשחתות בעבר ואניית האימונים אח"י נגה, וקיבלו הכשרה מעשית.
משנת 1961 ועד שנת 2000 הציב חיל הים קצין בשירות סדיר בדרגת סא"ל בתפקיד מפקד הקדטים. והקשר עם חיל הים נשמר דרכו. משנה זאת עבר התפקיד לאנשים שנבחרו על ידי מנהל בית הספר לפי קריטריונים למנהלי הפנימיות במשרד החינוך. הקשר עם חיל הים נשמר דרך ראש ענף גיוס במספן כוח האדם ללא נוכחות קבועה בבית הספר.
חלק ממפקדי חיל הים טרחו והגיעו לביקור היכרות עם בית הספר כולל שיחה עם הקדטים. לאורך השנים הזמין מנהל בית הספר את מפקד חיל הים לטקס הסיום. מפקד חיל הים היה בדרך כלל נמנע ושולח את ראש מספן הים שהוא בדרגת תא"ל במקומו. בשנים האחרונות נמנע מפקד חיל הים מביקור בבית הספר וגם אינו משוחח עם המנהל. לטקס הסיום נשלחו קצינים ברמת אל"ם.
ספינות חיל הים נעשו מערכות טכנולוגיות מורכבות. לחיל צורך בכוח אדם מקצועי שיתפעל ויתחזק אותן. מהלך של משרד החינוך לביטול החינוך הטכנולוגי בישראל סגר את מרבית בתי הספר המקצועיים בארץ. בית ספר קציני ים נותר כתיכון יחידי כמעט שיש בו מגמת אלקטרוניקה ומכונה. חיל הים תומך בהמשך לימודים לרמת טכנאי ומממן את ההוצאה. ראש מספן כוח האדם אל"ם עמית פרבר ביקר בבית הספר והכריז שהוא ”רוצה את כל הבוגרים בחיל הים. ומי שיכול להיות קצין שיהיה קצין” כשחודש בצה"ל מעמד השוחרים ליצירת כח אדם טכנולוגי הוכנס גם בית הספר לתוכנית וקדטים מכיתה א' כבר נרשמים כשוחרים ומקבלים מעמד המזכה אותם בנסיעות חינם בתחבורה הציבורית.
לבוגרי בית הספר המעוניינים להגיע לקורס חובלים אין שום הקלות. חיל הים מקבל מצטיינים מכל בתי הספר בארץ למיון הנקרא "גיבוש" שהוא תחרות בה אין לקדטים שום יתרון. ניסיונות שנערכו להכשיר מועמדים לקראת המבדק לא צלחו. מדי פעם מצליחים אחד או שנים ממחזור להתקבל. בעמותת הבוגרים הועלה חשד שיש עוינות פנימית בחיל הים נגד הבוגרים הצעירים. הדבר עלה כאשר שני מצטיינים מבית הספר, אחד מהם גם בדרגת אמן ישראלי בשחמט, הודחו במהלך הקורס מסיבות לא עקרוניות. על רקע עוין זה בולטת גאוות בית הספר והבוגרים על זוג בוגרי מחזור נ"ה מיכל בירך ושנהב לב שהתקבלו וסיימו את קורס החובלים מחזור 126 בהצלחה. המשיכו לשרת בשייטת ספינות הטילים.
בשלהי תקופת אלי רגב הפעיל חיל הים את פרויקט 'שוחרים' בו תלמידי בית הספר שהתחייבו לשירות בחיל הים קיבלו מעמד של "שוחרים" והנחות בנסיעה. כמו כן הסכים רגב לקבל לפנימייה הטכנית תלמידים בוגרי בתי ספר תיכון אחרים ולהכשיר אותם כטכנאים עבור חיל הים.
אניית האימונים אח"י נגה שימשה להפלגות בתי הספר הימיים בשנות ה-90.
ספינת דבור מס 817 מלווה את סירות בית הספר.
סא"ל אייל בן שלוש מדבר מול סגל וקדטים את הצורך בכוח אדם טכני בחיל הים, 2015.
עיריית עכו

דוד בן-גוריון שהיה משוכנע בצורך בבית הספר לקציני ים יעד לו מקום במרכז שפלת החוף. לראש העיר עכו יוסף גדיש נודע על הכוונה להפרדת בית הספר הימי מהטכניון. הוא יזם הצעה להעמיד את אזור תחנת הרכבת ושטח גן העיר בעכו. בן-גוריון היה קשה לשכנוע שעיר עולים וערבים לא תוכל לתרום לקציני ים. גדיש היה איתן בדעתו. הוא ידע שבית הספר יעלה את יוקרת העיר ויהווה מוקד משיכה לאוכלוסייה וגאווה לעולים החדשים.
נטען שהמיקום המוצע לבית הספר יחסום את הכניסה לעיר העתיקה. גדיש הצליח להתגבר על התנגדות אגף העתיקות ולעזרתו בא שר החינוך בן-ציון דינור, ובית הספר הוקם בעכו.
העיר עכו נמצאת על מפת התיירות הזרה והפנימית. הבאת בית הספר יצרה לה מעמד חשוב בקרב אזרחי ישראל. חלק מתושבי עכו מכירים בכך. בית הספר לקציני ים אינו חלק ממערכת החינוך של העירייה. פתיחת האפשרות ללימודים בבית הספר לתלמידים אקסטרניים היוותה תחרות על תלמידים מעכו ונהריה. תלמידים מעכו הנרשמים לבית הספר לקציני ים מקטינים את התקציב המתקבל למחלקת החינוך בעיריית עכו.
עיריית עכו > תביעת ארנונה שנדחתה

במשך השנים שילמה החברה לחינוך ימי 1/3 ארנונה לעיריית עכו עבור בית הספר. ובשנת 1999 לאחר פסק דין תקדימי בעליון שבניניים ומקרקעין שהבעלות והחזקה בהם היא של מוסד חינוכי, מתקיימת בו פעילות חינוכית ותכלית החזקתו איננה הפקת רווח כספי פטורים מארנונה כללית. לאור זאת בקשה החברה מעיריית עכו פטור מארנונה. עיריית עכו הגישה לחברה לחינוך ימי דרישה לתשלום ארנונה מלאה בדיעבד על מבני בית הספר, כולל דמי פיגורים, בהיקף של 8 מיליון ש"ח.
הדרישה נידונה בבית המשפט לעניינים מנהליים בחיפה ונדחתה. השופט יוסף דר קבע בסיכומו ”העותרת פטורה מארנונה ולא היה יסוד לדרישות הארנונה ממנה.” העירייה לא הסכימה עם ההחלטה והעלתה את הנושא לדיון בבית המשפט העליון. ב-13 בספטמבר 2004 ”בעצת בית המשפט חזרו בהם המערערים מן הערעור.” עם זאת לא הייתה פסיקה לגבי הוצאות משפט ולא הוחזרו לחברה הוצאות שכר הטרחה ששילמה לבאי כוחה.
עיריית עכו > קשר לעמותת שייט עכו

בשנת 2013 נענה מנהל בית הספר אלי רגב לבקשת עמותת שיט עכו ואפשר בניית מגלש סירות לכיוון חוף בית הספר דבר שהקל מאוד את פעילות השיט לעכו.
עיריית עכו > תוכנית הרחקה שהוזמה

בעיריית עכו התגבש קו המחשבה שבית הספר אינו שייך למערכת החינוך העירונית והוא מהווה נטל על מנת לעשות שימוש מניב כלכלי בחוף הים. בקיץ 2014 הופתעו אנשי בית הספר לקרוא שאושרה תוכנית מתאר חדשה לעיר עכו. ובה ”פיתוח טיילת בעקבות פינוי בית הספר לקציני ים בעכו. שר הפנים גדעון סער אמר: אישור התוכנית יחזק את התשתית התיירותית והכלכלית של העיר. ” החברה לחינוך ימי בעלת בית הספר הביעה התנגדות מסודרת.
ההודעה הכתה בתדהמה את הנהלת עמותת הבוגרים שעמדה בפני החלפה. ההתנגדות למהלך התבצעה בהודעת מחאה באינטרנט והזמנה לעצומה. הבוגרים התבקשו לא רק לחתום אלא לפנות לכל מי שהם מכירים ולהפעיל השפעה. בוגרים ואנשי ציבור כאהוד גלילי הביעו התנגדות והציעו דרכים לשיתוף פעולה עם עיריית עכו. ויפתח ספקטור הגדיל לעשות וכתב על כך לשרי הממשלה.
הפעילות הציבורית השפיעה והתהליך הממוסד לסילוק בית הספר נעצר. מעירית עכו התקבל מכתב ובו בין היתר ”לעירית עכו אין כל כוונה לפגוע בבית הספר... ויתרה מכך בתוכניות הפיתוח... הושם דגש מיוחד על שמירת צרכי בית הספר, והבטחת התנאים להמשך פעילותו.”
שיפור היחסים - כסימן לשיפור היחסים בין העירייה לבית הספר לטקס סיום שנת הלימודים תשע"ח הוזמן ראש העיר שמעון לנקרי שאף נשא דברים כאורח כבוד.
עמותת הבוגרים

בתחילת שנות השמונים הבחין זאב אלמוג (אברוצקי) שמרבית הבוגרים מצליחים במעשיהם ויזם הקמת עמותה שתתמוך בבית הספר, כדוגמת עמותת בוגרי הריאלי והטכניון.
רב חובל מלאכי אפרת היה היו"ר הראשון. ועד המייסדים כלל את אינג' ראובן וגנר, מחזור ט', שניהל למעשה את הפעילות. מלאכי אפרת העביר את תפקיד היו"ר לאלוף מיכה רם ובשנת 2006 נעשה אלי רהב יו"ר. יחד עם בן מחזורו רב חובל צבי מריאנסקי ניהלו את העמותה עד שנת 2014.
בשנים 2022-2014 נוהלה העמותה על ידי תא"ל דימ' רפי אפל ואינג' ראובן וגנר.
כיום מנוהלת העמותה על ידי אל"ם דימ' מיקי קיסרי.
קשר לגופי שיט והוראה > צופי ים

תנועת צופי ים היא חלק מתנועת הצופים העבריים. זוהי תנועת נוער ימית, היחידה שעדיין פועלת מבין תנועות הנוער הימיות שהיו בארץ ישראל. בתנועה קיימים 7 שבטי צופי ים – בת ים, יפו, תל אביב, הרצליה, נתניה, חיפה והמושבה כנרת. סה"כ פועלים בארץ כ-1,200 חניכים במסגרת זו.
החל משנת 1979 מקיימת האגודה הימית צופי ים, מדי שנה מחנה קיץ, על מגרש המסדרים וחוף הים של בית הספר. סירות, חניכים ומדריכים מכל הסניפים מתקבצים לפעילות רבה. בחוף הים ובמפרץ חיפה. תנועת צופי ים היא היחידה המקיימת בימים אלו מחנה ימי בסדר גודל שכזה. המתאפשר עקב המיקום הייחודי ויחסי הגומלין עם בית הספר.
מידי קיץ מרוכזים המאמצים בשבטי צופי הים לטובת המחנה הימי. צוות חלוץ נשלח מהשבטים לעכו כדי להקים את המחנה ועשרות כלי שיט עושים את דרכם בים לכיוון עכו. במחנה הימי מתקיימים קורסים לפי שכבות הגיל. שכבת ה' – עוברת קורס של 3 ימים (קורס ה'), שכבת ו' – 4 ימים (קורס ד'), שכבת ז' – 6 ימים (קורס ג'), שכבת ח' – 9 ימים (קורס ב'), שכבת ט' – 17 ימים (קורס סגני מפקדי ספינות), שכבת י' – 24 ימים (קורס מפקדי ספינות).
גולת הכותרת של המחנה ימי היא קורס מפקדי סירות – הקורס הבכיר ביותר במחנה הימי. במהלך הקורס החניכים מפליגים על סירות מדגמי לווייתניות, סנוניות וקרוולים ועוברים חוויות מחשלות. מטרות הקורס הן: להכשיר את החניכים לפיקוד על סירת מפרש עד אורך 12 מטר. בהסמכתם יקבלו רישיון משיט 21 (מפרשית). לפתח בנוער השואף לים את כישורי המנהיגות ולהקנות להם את ערכי הימאות. במהלך הקורס החניכים מתאמנים בחתירה, מפרשנות, פיקוד על כלי שיט, מקרים ותגובות, החפה ויציאה בגלים ועוד. באחד מימי תחילת הקורס המדריכים מעירים את החניכים בהפתעה קצת לפני אור ראשון, יורדים לסירות יוצאים לים וחותרים עד חיפה וחזרה. בהמשך הקורס יוצאים החניכים להפלגה ארוכה לאורך כל חופי הארץ, הכוללת כניסה לכל אחת מהמעגנות והמרינות בחוף הים התיכון.
חניכי האגודה הימית צופי ים במחנה קיץ בחוף בית הספר לקציני ים בעכו יוני 2018.
סירות האגודה הימית צופי ים בהכנת מפקדי סירות בחוף בית הספר לקציני ים עכו.
מחנה קיץ צופי ים בעגינה במפרץ דור
סירות צופי ים בשיוט ליד חדרה במסגרת מחנה הקיץ.
קשר לגופי שיט והוראה > החוג למדעי הים

רגב קיים קשר טוב עם החוג ללימודי הים באוניברסיטת חיפה. בשנת 2013 נענה לבקשתו של יעקב כהנוב לקיים מוקד התארגנות לחפירות הארכאולוגיות שנעשו בחוף עכו. בהמשך הביאה ההתארגנות לבנית הרפליקה של הספינה העתיקה ממעגן מיכאל בסככת הסירות על חוף הים.
שתוף הפעולה עם אוניברסיטת חיפה נעשה באמצעות פרופ' יעקב כהנוב. הוכנה תוכנית שבית הספר ישמש כבסיס קדמי של החוג לציבליזציות ימיות ב אוניברסיטת חיפה. נושא שת"פ עם אוניברסיטת חיפה וקציני ים עכו הוצג לנשיא אוניברסיטת חיפה - עמוס שפירא בזמנו, שלא קיבל את התוכנית מסיבותיו הוא.
רפליקה הספינה העתיקה ממעגן מיכאל נבנתה במשך כשלוש שנים במתקני בית הספר שהועמדו לרשות האוניברסיטה במחיר סמלי. תרומתה של אוניברסיטת חיפה לבית הספר הייתה שיפוץ סככת בניית הסירות בצורה מעולה. וגם בליווי עבודות מחקר של קדטים במגמת מדעי הים.
בניית הרפליקה של הספינה העתיקה ממעגן מיכאל בניהול פרופסור יעקב כהנוב 2016.
הרפליקה בבית המלאכה של בית הספר לקציני ים עכו לפני העברתה לסככה הגדולה להמשך בניית הדפנות, מרץ 2015.
ראו גם

בית הספר הימי בצ'יוויטווקיה
קצין משמרת גשר
מבואות ים
דגל בית הספר לקציני ים
עמותת בוגרי קציני ים
לקריאה נוספת

זאב הים (רב חובל), ספינות מספרות, הוצאת אחיאסף, 1968 עמ' 141–145.
אריה דובלין טקס השבעה בעכו 'מערכות ים' 94, יוני 1969 עמ' 44.
צפורה רומן, הצעירה והים על הקדטית מירב מיצד לאשה, 25 בדצמבר 1989.
נחמה ליאור, נערה בין שמים ומים, לאשה, 1 ביולי 1991.
יובל פלג שוברת את הגלים על הקצינה הימית עדי אלעזרי (לנדסמן בעת הלימודים) ידיעות אחרונות 22 בספטמבר 1997.
שמחה בינות, בים דרכך ושביליך במים רבים, יובל לבית הספר לקציני ים עכו, הוצאת בית הספר לקציני ים, ספטמבר 2003.
מרדכי ניומן, פרק בית הספר לקציני ים – עכו בישראל והים אסופה, הוצאת ספרים מ, ניומן בע"מ, בשיתוף עם חבל ימי לישראל עמ' 206–210.
דניאלה רן, בין ספינה לרציף תולדות לשכת הספנות הישראלית 1982-1932, פרדס הוצאה לאור, 2008, עמ' 66, 131, 214.
הלל ירקוני, הים האנייה ועם ישראל הוצאת פרדס, 2009, עמ' 50–52.
יונתן ארבל וד"ר אלעד פלד, מקצועות הים - השקעה בעתיד הימי של ישראל מחקר עבור החברה לחינוך ימי בישראל, אפריל 2013.
צבי מריאנסקי, נאצים פיראטים וג'נטלמנים של הצי - זיכרונותיו של רב חובל בצי הסוחר, בהוצאת המחבר, 2013, עמ' 46–67
דוד בר יוסף, צעירים בלבן, בית הספר לקציני ים ממשיך להיות פס הייצור האיכותי של החיל, "בין גלים" מגזין עמותת חיל הים, גיליון אוקטובר 2014.
חיים שחם, "בים דרכך..." סיפורי ים ימאים ואוניות פרי עטו זכרונו ודמיונו של קברניט בצי הסוחר הישראלי, 2020.
ביאורים

↑  משמאל לימין: ד"ר נפתלי וידרא, ד"ר שלמה ברדין, ד"ר שלמה קפלנסקי, ה' זיליסט.
↑  נתון לא ברור הנמצא בבדיקה
↑  המקור הורי התלמידים. בשלב זה הנהלת בית הספר שומרת דיסקרטיות מלאה על הנושא.
↑  סול אדלר הוא אביו של הסופר מייק אלדר תלמיד מחזור ט' בבית הספר לקציני ים.
↑  ואביו של אל"מ דימ' מייק אלדר.
↑  מימין לשמאל:מנחם פרמולניק, מילה ברנר אבינועם ברקר, זאב הים, אורי גרשום ויקותיאל פיק.
↑  משמאל לימין: ד"ר סולובייצקי, ד"ר קפלנסקי, ד"ר אהרוני, ד"ר וידרא, משה פומרוק, ה' זיליסט, רב חובל זאב הים
↑  יושבים, מימין לשמאל: ראשון טרם זוהה, במרכז, רב-אלוף יעקב דורי, יו"ר מועצת המנהלים משמאל משה פומרוק, יו"ר החבל הימי לישראל. עומדים, מימין לשמאל: יעקב יפה, המנהל האדמיניסטרטיבי; זאב הים (רב חובל); לא מזוהה; שילה, נציג משרד הביטחון, שנעשה מאוחר יותר ליו"ר מועצת המנהלים בעצמו; ר/ח אנריקו לוי, סא"ל יצחק גזית מחיל הים ומפקד הקדטים סא"ל יהודה קלאוז.
↑  השנה הראשונה נחשבה כשנת חניכות
 התלמידים נקראים 'אליפים' וחבשו כובע דומה לחוגרי חיל הים.
↑  שיטת הנקודות השליליות הופעלה בבתי ספר לקציני צי ארצות הברית הצמודים לאוניברסיטאות בזמן מלחמת העולם השנייה. שם ב-50 נקודות היה הקדט נפסל ומפסיק את הכשרתו לקצונה.
↑  קדטים מחלקה ג' במדים רגילים וכומתה נראים פחות חגיגיים
↑  מימין לשמאל: רוברטו דיקפואה, זאב אלמוג (אברוצקי), אנריקו לוי זכרונם לברכה וניר בוים יבדל לחיים ארוכים,
↑  ליד המנהלת תא"ל דימ' אלי רהב יו"ר עמותת בוגרי קציני ים לשעבר.
↑  מימין לשמאל: אלי רהב סגן גל ראשינסקי, סגן גלי גולדמן, סגן נשאב מלחם.
↑  בהמלצת מפקד חיל הים בנימין תלם לאחר שדוד מימון (רב חובל) התפטר
↑  מירב מיצד ז"ל הלכה לעולמה ממחלה פתאומית.
Nrg

| --- | --- |

 סוג:  עיתון דיגיטלי 
 תקופת הפעילות:  מאי 1999 – 10 בינואר 2018 (כ־18 שנים)
 מייסדים:  "מעריב החזקות" (בעליה של העיתון "מעריב")
 בעלות:  ישראל היום
 שירותים עיקריים:  אתר חדשות
 makorrishon.co.il/nrg (ארכיון nrg)   www.360.co.il במובייל (לא פעיל)
 
סמלילו הראשון של "nrg מעריב", בשימוש מיוני 2004 ועד ל-2008
סמליל קודם של האתר, טרם השמטת השם "מעריב"
צילום מסך של דף האינטרנט "maariv.co.il" בשלב ביניים
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
סמליל אפליקציית "360 התמונה המלאה"
nrg360 (וקודם לכן: "nrg") היה אתר חדשות ישראלי שבסיום דרכו היה בבעלות קבוצת "ישראל היום" ופעל בשיתוף עם העיתון "מקור ראשון". האתר נוסד על ידי "מעריב החזקות", חברת האם של "מעריב", ועד לשנת 2014 נקרא "nrg מעריב".
האתר פעל בשיתוף עם העיתון "מעריב" עד שנת 2014, אז נמכר האתר לקבוצת "ישראל היום"' שינה את שמו ל-nrg. ב-2016 הושקה אפליקציית ואתר המובייל "360 התמונה המלאה" אשר החליפו את אתר nrg בגרסת המובייל. אתר הדסקטופ של nrg המשיך לפעול כרגיל.
ב-10 בינואר 2018 האתר נסגר ותכניו שנצברו במשך שנות פעולתו הועברו לאתר של "מקור ראשון".
היסטוריה

הקמת אתר האינטרנט של "מעריב" החלה במאי 1999, על ידי חברה חדשה שהוקמה לצורך כך בשם "מעריב אינטרנט" והייתה בבעלות חברת "מעריב החזקות" (75%) ואייל רינות (25%). רינות ניהל את החברה ביחד עם אשתו, סמדר נמרודי-רינות, אחותו של עופר נמרודי (אז בעל השליטה בחברת מעריב החזקות). ב-2002 רכשה "מעריב החזקות" את מלוא הבעלות.
האתר הושק באוקטובר 1999 בשם "מעריב Online" תחת הכתובת maariv.co.il. האתר קיבל את כל השירותים העיתונאיים מהעיתון "מעריב" עצמו וכלל גם שירותי צ'ט, פורומים, מנוע חיפוש וארכיון, ולוחות נדל"ן, כלי רכב ודרושים.
באוקטובר 2000, מונה שמעון שפירא למנכ"ל חברת "מעריב אינטרנט", לאחר שפרש מתפקיד המזכיר הצבאי של ראש הממשלה בנימין נתניהו.
בנובמבר 2001 עלה האתר בקונספט חדש. האתר עבר מתכני המהדורה המודפסת לתכנים המקוונים והעדכניים יותר. ב-6 ביוני 2004, לאחר השקעה של 25 מיליון שקל, עלה אתר מעריב במיתוג ועיצוב חדש ושינה את שמו מ"מעריב online" ל-"nrg מעריב", ופעל תחת הכתובת nrg.co.il, במטרה לבנות מותג אינטרנט שיתחרה בפופולריות של אתר ynet. אחד ממקורות ההכנסה הנוספים שלו, באותה עת, היה גרסה אלקטרונית של העיתון המודפס בעלות של 19.90 דולר לחודש שיועדה בעיקר עבור גולשים מחו"ל. בנוסף הייתה גרסה של האתר באנגלית, בשם "מעריב אינטרנשיונל", שפעלה זמן קצר ונסגרה.
ב-2005 השיק אתר למסחר אלקטרוני "nrg שופס" בשותפות עסקית עם אתר המסחר האלקטרוני P1000 שהפעיל וניהול אותו. באותה שנה השיק גם רשת חברתית, בשם "שוקס" - "SHOX", המכוונת בעיקר לצעירים בגילאים 14-18. בשיאה היו לה כ-400 אלף משתמשים רשומים, מהם למעלה מ-250 אלף משתמשים יומיים. "שוקס" נסגרה בשנת 2010 לאחר שלא יכלה לעמוד בתחרות מול פייסבוק.
ב-2009 פתח האתר מדור בלוגים, בו כתבי העיתון והאתר כותבים טורים אישיים בנושאים המעניינים אותם. חלקם מפרסמים בבלוג גם מאמרי דעות שפרסמו במהדורה המודפסת של מעריב.
היסטוריה > משבר וסגירה

לאחר הפסדים מצטברים של קרוב ל-300 מיליון שקל מאז כניסתו של החינמון "ישראל היום" לשוק ב-2007, השקיע במאי 2010, יזם ההיי טק זקי רכיב, 15 מיליון דולר תמורת השליטה במעריב החזקות כולל באתר nrg. לאחר שלחברה נדרשה הזרמת הון נוספת, ביוני 2011, רכשה חברת "דיסקונט השקעות" מקבוצת IDB שבשליטת איש העסקים נוחי דנקנר את השליטה ב"מעריב החזקות", אך החברה סיימה את שנת 2011 עם הפסד של 96 מיליון ש"ח, והדו"ח הכספי של החברה ליוני 2012 כלל הערת עסק חי. ב-20 בספטמבר 2012 נחתם הסכם למכירת "מעריב" למו"ל העיתון "מקור ראשון" שלמה בן-צבי תמורת 70 מיליון ש"ח.
ב-30 במרץ 2014 הגיש שלמה בן-צבי בקשה להקפאת הליכים כנגד עסקיו. בית המשפט המחוזי בירושלים נענה לבקשה ואישר את מכירת העיתון "מעריב" לאלי עזור תמורת 4 מיליון שקל ואת עיתון "מקור ראשון" ואתר האינטרנט nrg ל"ישראל היום" תמורת 3 מיליון שקלים. ב-1 במאי 2014 שונה שמו של האתר ל-"nrg" בלבד (ללא השם "מעריב"). ביוני 2014 הורה השופט דויד מינץ בבית המשפט המחוזי בירושלים להעביר את שם המתחם maariv.co.il לבעלותו של העיתון "מעריב השבוע", לאחר שהעיתון "ישראל היום" דרש להעביר את שם המתחם לקישור ל-nrg.
בשנת 2016 השיק אתר חדשות ואפליקציה בשם "360 התמונה המלאה", שהחליפו את אתר המובייל של nrg. בסוף שנת 2017 "ישראל היום" איחד את הפעילות הדיגיטלית שלו תחת מותג אחד ואתר nrg נסגר.
ב-10 בינואר 2018 נסגר האתר והדומיין שלו הפך להפניה לדף האינטרנט של העיתון "מקור ראשון".
עורכים וכתבים

עם השקתו של האתר "nrg מעריב" בשנת 2004, מונה רון לשם, סגן עורך "מעריב", לעורך הראשי של האתר. באותה עת, האתר כלל צוות של למעלה מ-100 עובדים, בהם 50 עיתונאים ועורכים.
בדצמבר 2005 מונה אבי לן לעורך הראשי, לאחר שעזב את "ידיעות אחרונות" בו עבד במשך 20 שנה. לן עזב לאחר שבעה חודשים. ובמשך תשעה חודשים לא היה עורך ראשי לאתר, באפריל 2007 מונה סגן עורך "מעריב", חיליק שריר, לתפקיד, אך באוגוסט הוא עזב. במקומו מונה איתי בן-ניסים.
בדצמבר 2007 מונתה בירנית גורן לעורכת הראשית. במקומה שימש כעורך ראשי, בין יוני 2009 ליוני 2010, ארנון גל.
מספטמבר 2011 עד פברואר 2012 ערך את האתר העיתונאי דורון כהן.
עורכו הראשי האחרון של האתר היה יואב פרידמן.
באתר כתבו עיתונאים ופובליציסטים שעוסקים במגוון תחומים. בין כותביו: העיתונאי והמגיש אראל סג"ל, הכתב לענייני ביטחון עפר שלח, הכתב המדיני אריאל כהנא, העיתונאי והשדרן נתן זהבי, הפרשן הפוליטי שלום ירושלמי ועיתונאי התרבות נמרוד דביר
תיאור

האתר כלל מבזקי חדשות המתעדכנים באופן שוטף (וכן לוח תוצאות חי המתעדכן באירועי ספורט). האתר התבסס ברובו על התכנים הכתובים של העיתון "מעריב", וחלק ניכר מהכותבים באתר היו כתבי המהדורה המודפסת, כולל הבכירים שבהם (בן-דרור ימיני, אמיר בוחבוט ועוד).
בנוסף כולל האתר "ערוצים" העוסקים כל אחד בנושא שונה. כל ערוץ כולל ידיעות חדשותיות, כתבות, מאמרים ומאמרי דעות בנושא שבו הוא עוסק. מבין אתרי החדשות התייחד האתר בערוץ "יהדות" שבו, אך לאחר זמן מה פתח גם האתר המתחרה ynet ערוץ דומה.
האתר היה קיים גם בגרסה לאינטרנט סלולרי, ובשנה האחרונה עד לסגירתו גם הייתה לו אפליקציה לסמארטפונים בשם "360 התמונה המלאה".
הערות שוליים

1 2   נתי טוקר, אחרי השקעה של מיליוני שקלים – האתרים 360 ו-NRG יימחקו, באתר TheMarker‏, 12 בנובמבר 2017
1 2   נתי טוקר, שלדון אדלסון מקים מותג תקשורת חדש "360", באתר TheMarker‏, 14 בנובמבר 2016
↑  גם אתרי התוכן של העתונות הכתובה מפסידים: מעריב אינטרנט רשמה ב-2000 הפסד של 2.7 מיליון שקל והכנסות של 1.3 מיליון שקל, באתר גלובס, 6 ביולי 2001
↑  מעריב מכנסת אסיפה כללית לאשר רכישת מניות אתר האינטרנט, באתר הארץ, 14 בינואר 2002
↑  מעריב: העיתון דווקא בסדר, באתר גלובס, 6 ביוני 2000
↑  נתן ליפסון, בעל הבית לא בבית, באתר TheMarker‏, 12 בדצמבר 2000
↑  נתן ליפסון, מונה מנכ"ל למעריב אינטרנט - תא"ל (מיל') ד"ר שמעון שפירא, באתר TheMarker‏, 10 באוקטובר 2000
↑  צורי דאר, MSN ישראל ו"מעריב" אינטרנט הציגו היום עיצוב מחודש של אתריהם, באתר TheMarker‏, 11 בנובמבר 2001
↑  אתר NRG "מעריב" עלה לאוויר; עופר נמרודי: נגיע לאיזון בתוך שנה וחצי עד שנתיים, באתר הארץ, 7 ביוני 2004
↑  רוני קורן-דינר, נמרודי ממשיך בקיצוצים: נסגר אתר "מעריב אינטרנשיונל" באנגלית, באתר TheMarker‏, 4 בינואר 2005
↑  אתר P1000 ינהל את אתר הסחר האלקטרוני של מעריב , באתר גלובס, 24 במאי 2005
↑  NRG מעריב הקים אתר הפונה לצעירים תחת השם SHOX, באתר גלובס, 30 באוגוסט 2005
↑  עידו קינן, פייסבוק הרגה עוד רשת חברתית ישראלית – שוקס, באתר העין השביעית, 6 בדצמבר 2010
↑  שוקי שדה, תעלומת זקי רכיב: מה עושה ב"מעריב" האיש שלא אוהב להפסיד?, באתר TheMarker‏, 12 במרץ 2010
↑  אורן פרסיקו, כך שלט נוחי דנקנר ב"מעריב" והביא אותו לפשיטת רגל מוסרית וכלכלית, באתר העין השביעית, 4 בפברואר 2015
↑  לי-אור אברבך, ‏ביהמ"ש אישר מכירת "מקור ראשון" ו-NRG ל"ישראל היום", באתר גלובס, 30 במרץ 2014
↑  אלכסנדר כץ, סיומה של תקופה: לאחר עשור - המילה 'מעריב' הוסרה הערב מהלוגו של NRG, באתר אייס, 1 במאי 2014
↑  לי-אור אברבך, ‏ביהמ"ש: הדומיין "מעריב" יעבור לרשות "מעריב השבוע", באתר גלובס, 5 ביוני 2014
↑  חגי סגל, חדשות טובות: ברוכים הבאים לאתר 'מקור ראשון', באתר מקור ראשון, ‏10 בינואר 2018
↑  רון לשם מונה לעורך אתר האינטרנט NRG, באתר גלובס, 16 ביוני 2004
↑  עורך חדש ל-NRG - אבי לן, לשעבר עורך 24 שעות ב"ידיעות אחרונות", באתר הארץ, 20 בדצמבר 2005
↑  יעל ולצר, מכה נוספת לעופר נמרודי: אחרי אמנון דנקנר גם סגן העורך חיליק שריר עוזב את "מעריב" לטובת חדשות 2, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2007
↑  לי-אור אברבך, ‏איתי בן-ניסים ימונה לעורך אתר nrg של "מעריב" במקום חיליק שריר, באתר גלובס, 30 במרץ 2007
↑  בירנית גורן - שפירסמה תחקיר נגד עופר נמרודי - מונתה לעורכת הראשית של NRG, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2007
↑  נועה פרג , ‏בירנית גורן, עורכת nrg ומנכ"לית האתר, פורשת מתפקידה, באתר גלובס, 22 ביוני 2009

לי-אור אברבך, ‏ארנון גל, העורך הראשי של nrg, פורש ומצטרף לחדשות ערוץ 10, באתר גלובס, 30 ביוני 2010
↑  דוד אברהם‏, מעריב: דורון כהן עוזב, באתר וואלה, 2 בפברואר 2012
↑  נמרוד דביר מצטרף ל-nrg-מעריב, באתר וואלה, 3 בינואר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012945263805171