stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קו מידע ושירות קולי

קו מידע ושירות קולי (נקרא גם טלמסר - הלחם של טלפון-מסר), הוא מערכת טלפונית המשתמשת בטכנולוגית מענה קולי ומאפשרת שליחת וקבלת נתונים וביצוע פעולות ממוחשבות ללא ציוד קצה המיועד לכך, באמצעות הקשה על מקשי הטלפון או הוראה קולית תוך כדי שיחה. מערכות מסוימות משתמשות בפרוטוקול API להנגשת מסדי נתונים חיצוניים מהאינטרנט.
מאז הפיכתם של הטלפונים החכמים לפופולריים בישראל, השימוש בקווי מידע הפך לנפוץ בעיקר בקרב חרדים המשתמשים בטלפון כשר שאינו מאפשר תקשורת נוספת מלבד שיחה, או עיוורים. בטרם זאת, היה השימוש בקווי המידע והשירות נפוצים בקרב הציבור הרחב. השימושים היו: הצבעה, בתוכניות טלוויזיה בעיקר, רישום למבצעים ופעילויות, קבלת מידע (כדוגמת מתכונים). בשנות ה-90 אף ניתנה קידומת לשירותים אלו - 055, בשנת 1999 שונתה הקידומת ל-1212.
דוגמאות לשימושים נפוצים > בנקים וחברות סלולר

כל הבנקים בישראל מפעילים קווי מידע בהם ניתן לשמוע באמצעות הקשת מספר זהות וסיסמה, את יתרת חשבון הבנק, ואת הפעולות האחרונות שבוצעו בו. כמו כן ניתן לבצע פעולות שונות כמן הזמנת פנקסי המחאות ללא צורך במענה אנושי. גם חברות הסלולר השונות מפעילות קווי מידע קולי למנויים, ומחויבות בכך על פי תקנות משרד התקשורת.
דוגמאות לשימושים נפוצים > מידע על זמני תחבורה ציבורית

קיימים קווי מידע שנועדו להחליף את היישומון "כל קו" של משרד התחבורה, בהם ניתן באמצעות הקשת קוד תחנה ומספר קו, לשמוע את מיקום האוטובוס המבוקש ואת המועד המשוער להגעתו.
דוגמאות לשימושים נפוצים > וואטסאפ-פון

וואטסאפ-פון הוא קו מידע קולי להעברת מסרים מיידיים שנועד להיות תחליף ליישומון המוכר וואטסאפ. לכל קבוצה מספר טלפון המוקצה עבורה, כאשר ההתקשרות אליו אפשרית רק ממספר מזוהה שהוגדר מראש כחבר בקבוצה. למתקשרים ניתנת האפשרות לשמוע את ההודעות הקיימות או להקליט הודעה חדשה. כאשר מוקלטת הודעה חדשה מבצעת המערכת צינתוק עם זיהוי המספר של הקבוצה לכל המספרים שהוגדרו כחברים בקבוצה זו, כך שידעו לבצע שיחה חוזרת כדי לשמוע את ההודעה. חלק מהקבוצות מאפשרות גם שיתוף הודעות לקבוצות אחרות, וכן השארת הודעה אישית למשתמש מסוים, דבר המגביר את האפקט של הוואטסאפ-פון כרשת חברתית.
דוגמאות לשימושים נפוצים > קו שיעורי תורה

קווי מידע קולי רבים משתמשים במערכת להשמעת שיעורי תורה. הוותיקים שבהם הם קווי המידע של קול הלשון וקול הדף.
דוגמאות לשימושים נפוצים > קו מידע קהילתי

קו מידע קהילתי הוא קו מידע קולי להשמעת תוכן קהילתי הכולל שיעורי תורה והרצאות מרבני הקהילה, זמני התפילות וקבלת קהל אצל האדמו"ר או הרב, עדכונים על שמחות בקרב בני הקהילה, וכדומה. השימוש בקווי מידע קהילתיים נפוץ מאוד בקרב חרדים ובעיקר במגזר החסידי.
דוגמאות לשימושים נפוצים > קווי נייעס

קיימים קווי מידע בהם מושמעים דיווחי חדשות, הם משמשים כערוץ תקשורת נפוץ בציבור החרדי. כמו כן חלק מתחנות הרדיו מפעילות קו מידע בו ניתן לשמוע שידור חי של התחנה וארכיון תוכניות.
שימושים נוספים

שימושים נוספים הם, חיפוש ושמיעת מידע, שיחות ועידה, מענה לשאלות טריוויה או סקרים, ביצוע הזמנת מוצרים, תשלומים באשראי, 'מילוי' טפסים, רישום נוכחות עובדים, שליחת וקבלת דואר אלקטרוני ומסרונים, ביצוע פעולות מרחוק כמו פתיחת שער חשמלי או הצתת מבערים, הקראה של דפי אינטרנט ועוד.
בחודש מרץ 2018 הודיע חבר הכנסת אורי מקלב כי יפעל להקמת אפשרות להטענת רב קו דרך שיחה לקו מידע קולי, לטובת אנשים שאינם משתמשים באינטרנט.
אפשרויות קלט

קיימות מספר אפשרויות לקליטת נתונים באמצעות קו מידע קולי.
אפשרויות קלט > באמצעות חיוג צלילי

הדרך הפשוטה לקליטת הנתונים היא באמצעות חיוג טונים על ידי מקשי הטלפון. לדוגמה ”אנא הקש את מספר הטלפון אליו ברצונך לקבל שיחה חוזרת מנציגינו.” המערכת מזהה את המספר לפי טון החיוג.
ישנן מערכות המתוכננות לקלוט טקסט באמצעות קליטת מספרים ותרגומם לאותיות על פי האותיות המוצגות בדרך כלל על מקשי הטלפון. לדוגמה להקשת המילה "וויקיפדיה" יש להקיש מימין לשמאל:

”222,225299958885222.” המערכת מבצעת החלפה של הספרות ומציגה אותם למנהל כטקסט.
אפשרות נוספת לקליטת נתון שאינו מספרי באמצעות הקשת מספר היא על ידי יצירת ערכים מוגדרים מראש. לדוגמה, ”אם הנך גר בירושלים הקש 1 לתל אביב הקש 2.”
אפשרויות קלט > באמצעות קול

ניתן לקלוט נתונים באמצעות הקלטה קולית. לדוגמה, ”לאחר הצליל אמור את שמך.” המערכת שומרת את ההקלטה כקובץ אודיו אותו יוכל המנהל לשמוע לאחר מכן באמצעות ניהול המערכת.
קיימות מערכות המשולבות עם תוכנה לזיהוי דיבור, המשתמש מקליט את המילים שברצונו 'לכתוב', והמערכת מתרגמת אותן לטקסט. לדוגמה, ”נא אמור את מילות המסרון אותו ברצונך לשלוח”. תיתכן גם הגדרת תגובה מראש לטקסט מסוים וכך נוצר דו-שיח בין המשתמש למערכת. לדוגמה ”לשמיעת זמני הפעילות אמור את היום בשבוע” במידה ויאמר "יום ראשון" יושמעו זמני הפעילות ליום ראשון.
האות לסיום שליחת הנתונים היא בדרך כלל סולמית (רשתית).
אפשרויות פלט > השמעה קולית

אפשרות הפלט הנפוצה היא השמעה קולית, ומתבצעת על ידי הגדרה מראש של קובצי שמע שישמשו כתגובה לשליחת הנתונים מצד הלקוח. ישנן מערכות היוצרות השמעות תוך כדי דו-שיח עם הלקוח באמצעות תוכנת הקראה.
אפשרויות פלט > צינתוק

ישנה אפשרות לקבלה חזותית של ערך מספרי על צג הטלפון באמצעות צינתוק. לדוגמה, ”לקבלת מספר הטלפון של העסק המבוקש לצג מכשיר הטלפון שלך הקש X”, המערכת תבצע שיחת צינתוק עם זיהוי המספר המבוקש למספרו של הלקוח. אפשרות זו משמשת גם לשליחת קוד לאימות מספר הטלפון של הלקוח כדי לוודא שלא התקשר מזיהוי מזויף.
קיימות אפשרויות פלט נוספות ובהם, קבלת מידע בפקס ובדואר אלקטרוני.
ניהול המערכת

ניהול המערכת מתבצע באמצעות אתר אינטרנט ייעודי בו ניתן להגדיר את המערכת ולקבל את הנתונים שהזינו המשתמשים. בחלק גדול מהמערכות ישנה אפשרות לניהול דרך קו מידע קולי נוסף או דרך שלוחה ייעודית בקו המידע עצמו.
רגולציה

כדי למנוע ניצול מסחרי של דמי קישור גומלין, הורה משרד התקשורת בשנת 2015 על איסור הפעלת קווי מידע בקידומת 05 המיועדת לטלפונים ניידים, עליה דמי הקישור גבוהים פי כמה.
בשנת 2019 פרסם משרד התקשורת שימוע שבו הודיע כי הוא שוקל להורות על סגירת קווי המידע והשרות הקולי, וביקש מהציבור למסור את עמדתו. בציבור החרדי האשימו את ועדת הרבנים לענייני תקשורת כי היא עומדת מאחורי השימוע. במטרה למנוע את האפשרות של מחזיקי הטלפון הכשר למסור את התנגדותם לשימוע, חסמה ועדת הרבנים את המספר של משרד התקשורת אשר שימש לצורך השימוע. בספטמבר 2019 חזר בו משרד התקשורת מהשימוע, והודיע כי קווי המידע הקולי ימשיכו לפעול, והאסדרה הקיימת תיוותר על כנה. כתגובה להחלטת משרד התקשורת, חסמה הוועדה כחצי מיליון מספרים, רובם של בתים פרטיים ועסקים. ריבוי החסימות והיקפם הובילו להתמרמרות בקרב הציבור החרדי אשר חלקו מאשים את משרד התקשורת במתן חסות לחסימות הקווים הפוגעות בציבור, בכך שאיננו משתמש בסמכותו לעצור את חסימות קווי המידע הקולי.
ראו גם

מענה קולי
קו נייעס
הערות שוליים

↑  רישיון למפעיל רט"ן עמוד 117
↑  נפוץ בעבודת משגיח כשרות כדי למנוע בישולי גויים.
↑    אודי עציון, הלו, אפשר לטעון אצלכם את הרב-קו?, באתר "ידיעות אחרונות", 28 במרץ 2018
↑  להבדלה בין שתי אותיות הנמצאות על אותו מקש בטלפון יש צורך בהגדרת מקש מסוים (בדרך כלל כוכבית) שיהיה מוגדר כמפריד
↑  שימוע משני - תיקון רישיונות בעניין שירותי פרימיום, באתר GOV.IL
↑  אביאור אבו, החרדים נגד משרד התקשורת: "שינוי השימוש בקווי ה'נייעס' - סתימת פיות", באתר כלכליסט, 18 ביוני 2019
↑  יאיר שרקי, ‏קווי התקשורת החרדיים ייסגרו?, באתר ‏מאקו‏, 19 ביוני 2019
↑   נתי טוקר, צנזורת המכשירים הכשרים: הרבנים חסמו את המספר של משרד התקשורת, באתר TheMarker‏, 15 ביולי 2019
↑  אסדרת נושא שירותי פרמיום - החלטה, באתר GOV.IL
↑  נקמת ועדת הרבנים: כחצי מיליון מספרים נחסמו ביממה, באתר כיכר השבת
↑  חולי צליאק חרדים זועמים על וועדת הרבנים, באתר כיכר השבת
↑  ועדת הרבנים מתעללת בזקנים, נזקקים וחולים • צפו - בחדרי חרדים, באתר חדרי חרדים
↑  ועדת הרבנים חסמה את הקו של 'הדף היומי', באתר כיכר השבת
מודעה על שער חשמלי המודיעה כי ניתן לפתחו באמצעות שיחת טלפון
Black Lives Matter

לוגו התנועה על רקע צהוב
Black Lives Matter (בראשי תיבות: BLM; בתרגום מילולי לעברית: "חיי שחורים חשובים" או "חיי שחורים נחשבים") היא תנועת מחאה מבוזרת שמקורה בארצות הברית הפועלת נגד אלימות משטרתית, אפליה וגזענות ממוסדת כלפי שחורים. מאז 2013, מחאות תחת מסרים דומים מתארגנות ברחבי העולם.
המסרים המרכזיים שהתנועה מקדמת הם: הרג לא מוצדק של שחורים על ידי גורמי אכיפת החוק, אפיון גזעי, אלימות משטרתית ואי-שוויון גזעי במערכת המשפט בארצות הברית ובחברה האמריקאית בכלל.
התנועה צמחה מתוך הקהילה האפרו-אמריקאית אך פועלת כיום כרשת בינלאומית מבוזרת, ללא מבנה ארגוני או היררכיה פורמלית, של קבוצות פעילות רבות.
ביולי 2013, נעשה שימוש לראשונה בהאשטאג BlackLivesMatter# ברשתות החברתיות, לאחר זיכויו של ג'ורג' צימרמן שירה למוות בטרייוון מרטין צעיר האפרו-אמריקאי (אנ') בפברואר 2012. השימוש בביטוי "Black Lives Matter" התרחב מאוד בזמן הפרות הסדר בפרגוסון (2014) שפרצו עקב תקרית בה שוטר ירה למוות במייקל בראון, ותקרית נוספת ביולי 2014 ניו יורק בה נחנק למוות אריק גרנר על ידי שוטר בעודו אומר "אני לא יכול לנשום". נושא זה היה אחד הנושאים המרכזיים אשר נדונו במערכת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016. המחאה התחדשה בעקבות ההפגנות סביב העולם במחאה על רציחתו של ג'ורג' פלויד בידי שוטר משטרת מיניאפוליס דרק שאובין בקיץ 2020.
ההערכות הן שבין 15 ל-26 מיליון איש השתתפו בהפגנות מחאה של תנועת "Black Lives Matter" שהתקיימו בעקבות אלימות שוטרים נגד שחורים. הפגנות ענק אלו הציבו את התנועה כאחת הגדולות בהיסטוריה האמריקאית.
הפופולריות של "Black Lives Matter" השתנתה לאורך הזמן. בעוד שב-2018 דעת הקהל כלפי התנועה הייתה בעיקרה שלילית, התנועה גדלה ונעשתה פופולרית יותר במהלך 2019 ו-2020. בסקר מרכז המחקר פיו שנערך ביוני 2020 נמצא כי 67% מבין האמריקאים הבוגרים מכל שכבות האוכלוסייה ורקע אתני הביעו תמיכה מסוימת בתנועת "Black Lives Matter". סקר מאוחר יותר שנערך גם הוא על ידי מרכז המחקר פיו בספטמבר 2020 הראה שאחוז התמיכה ירד ל-55%, כאשר הירידות הבולטות ביו בקרב לבנים והיספנים, בעוד שהתמיכה בקרב השחורים הבוגרים נשארה רחבה כשהייתה. בספטמבר 2021 ערך מרכז המחקר פיו סקר נוסף ונמצא כי רמת התמיכה נשארה יציבה. החל ממאי 2022 ניכרת ירידה ברמת התמיכה התנועה בקרב רבים ובהם גם אפרו אמריקאיים, לפי סקרים ופרסומים בנושא גזענות בארצות הברית.
תחילת המחאה

בליל 26 בפברואר 2012, ג'ורג' צימרמן, אזרח מתנדב במשמר שכונתי, ירה למוות בטרייוון מרטין, תלמיד תיכון אפרו-אמריקאי בן 17, בפלורידה. צימרמן ראה עצמו אחראי על אבטחת מתחם המגורים שבו התגוררו שניהם, וטען שפעל מתוך הגנה עצמית. ב-13 ביולי 2013, לאחר חקירה משטרתית ודיונים משפטיים, הוחלט לזכות את צימרמן. בתגובה, שלוש פעילות פוליטיות לזכויות השחורים (Alicia Garza, Patrisse Cullors, Opal Tometi) כתבו פוסטים בפייסבוק ההחלטה, בליווי ההאשטאג BlackLivesMatter#. פעילה נוספת, Khan-Cullors, החלה להשתמש בהאשטאג בטוויטר והשימוש בו התגבר גם ברשתות חברתיות נוספות. הפעילות שאבו השראה מהתנועה לזכויות האזרח של ארצות הברית, פמיניזם שחור, מחאת "כיבוש וול סטריט" ותנועות דומות.
הירי למוות בצעיר האפרו-אמריקאי, מייקל בראון, הצית מחדש את התמיכה בתנועת Black Lives Matter וגרם לרבים להשתמש במדיה החברתית כדי לדון בשיטור יתר של שחורים והיחסים הבין-גזעיים בארצות הברית. באוגוסט 2014 ארגנה התנועה לראשונה הפגנת מחאה לא-אלימה בפרגוסון, מיזורי, בעקבות הירי במייקל בראון. אחריה אורגנו עוד מאות הפגנות, כינוסים ואירועים של התנועה ברחבי ארצות הברית.
תפיסת עולם ושיטות פעולה

החזון של תנועת "Black Lives Matter" הוא שינוי היחס לאפרו-אמריקאים באמצעות העלאת המודעות לדרכים הרבות בהם שחורים מופלים בארצות הברית ובאמצעים בהם החוק וגופים שלטוניים מאפשרים לאפליה להמשך. התנועה חרתה על דגלה הקטנה או ביטול של מימון משטרתי, הטיית משאבים להשקעה בפיתוח שירותיים חברתיים בקהילות שחורות, הגדלת המימון לשירותי בריאות הנפש, מנגנונים ליישוב סכסוכים ובמודלים חלופיים נוספים להתנהלות במצבי חירום וקונפליקט.
אחת ממייסדי התנועה, אלישיה גרזה (Alicia Garza), פירטה את האידאולוגיה של התנועה במאמר ארוך, ובו הקטע הבא:
תפיסת עולם ושיטות פעולה > שימוש ברשתות חברתיות

התהוות תנועת "חיי שחורים חשובים", קשורה קשר הדוק ברשתות החברתיות. שמה של התנועה הוא ההאשטאג שהשתמשו בו הפעילות הראשונות. עד תחילת 2016, ההאשטאג BlackLivesMatter# היה בשימוש כמעט 12 מיליון פעם בטוויטר בלבד. ועד יוני 2020 השימוש ב בטוויטר הגיע לכמעט 48 מיליון.
החוקרים Jennings & Feagin טוענים כי השימוש הרשתות חברתיות בקרב שחורים אמריקאים כאמצעי לצריכת חדשות היה מקובל עוד לפני תנועת BLM, כאלטרנטיבה לכלי התקשורת המסורתיים. התנועה השתמשה ברשות חברתיות באמצעי תקשורת אלטרנטיביים הפופולרים בקרב שחורים על מנת להעביר מידע ולעדכן את הפעילות. טוויטר ורשתות חברתיות נוספות, אפשרו להפיץ במהירות רבה תמונות גרפיות של הצעירים שנורו, סרטונים מאירועי המחאה ועדכונים שוטפים. התנועה מורכבת בעיקר מצעירים הדוגלים בשיטות של פעולה ישירה, בניגוד לדור הישן של פעילי זכויות האפרו-אמריקאים, דוגמת אל שרפטון, המתנגדים לשיטות פעולה מסוג זה.[דרוש מקור]
תנועת "Black Lives Matter" נאבקה בתחילה במה שכינתה "הוצאה להורג ללא משפט" של שחורים, אך פעיליה מונים מאבקים חברתיים רבים הכרוכים יחדיו, בהם זכויות המהגרים, זכויות להט"ב שחורים, ועוד.
תפיסת עולם ושיטות פעולה > מבנה ארגוני

תנועת "Black Lives Matter" היא תנועה שורשית המאופיינת במבנה שטוח, ללא מנהיגות מרכזית ובדגש על פיתוח מנהיגות מקומית. כל סניף מקומי בארצות הברית, קנדה או באירופה מתחייב לעקרונות התנועה ופועל בצורה עצמאית. סניפים מקומיים מצופים לפעול ככוח מניע פוליטי-כלכלי שחור מקומי ולדאוג לצרכים קהילתיים.
בספטמבר 2015 פעילים מרכזיים בתנועה ניסחו מסמך בן עשר נקודות לסיום אלימות משטרתית וכלל המלצות להפסקת שיטור יתר, הגברת הפיקוח הקהילתי על תחנות משטרה מקומיות, אפיון גזעי, ניסוח הנחיות מחמירות יותר לשימוש בכוח והכשרה לשוטרים.
פעילות תנועת BLM הובילה להקמת Movement for Black Lives (M4BL), קואליציה של יותר מ-50 ארגונים וקבוצות. הקואליציה הוקמה ביולי 2015, בוועידה בקליבלנד, אוהיו שם דנו בין 1,500 ל-2,000 פעילים ליצר השפעה ושינוי מדיניות ברמה הלאומית. הסיסמה "Black Lives Matter" נמצאת בשימוש על ידי קבוצות וארגונים נוספים. משנת 2013 נרשמו בארצות הברית לפחות 21 עמותות בשם "Black Lives Matter".[דרוש מקור]
השפעת התנועה

תונעת "Black Lives Matter" העלתה למודעות הציבורית בארצות הברית ובעולם את האלימות המשטרתית כלפי אפרו-אמריקאיים. מחקר מ־2022, טוען כי התנועה העלאת את השיח בנושא גזענות ושמה את הנושא במרכז הדיונים ברשתות החברתיות ובתקשורת. המחקר בדק חיפושים באנגלית בגוגל, ויקיפדיה וטוויטר בזמן אירועים וגם אחריהם, ומצא שהחיפושים של המונחים BlackLivesMatter# ביטול כליאה, גזענות מערכתית ואחרים, עלו בצורה משמעותית.
התנועה שהחלה כתונעה שטח צברה תמיכה ותהודה מחברות מחסריות כדגומת נייקי, וולמרט וסיטיבנק.
בשנת 2014 בחר ארגון הלשון האמריקאי בביטוי BlackLivesMatter# כמילת השנה.
בשנת 2015 הביעה סרינה ויליאמס תמיכה פומבית בתנועה. תנועת האוניברסליזם האוניטריאני הביעה אף היא תמיכה פומבית בתנועה וארגנה מספר הפגנות תמיכה. התנועה זכתה לשבחים מפי פעילים פוליטיים רבים בכלי התקשורת, ואף הייתה מועמדת לתואר איש השנה של המגזין "טיים".
במופע האמנותי של משחק הסופרבול 50 שנערך ב-7 בפברואר 2016 בסנטה קלרה (קליפורניה), הופיעה ביונסה בשיר המביע תמיכה בתנועה, בליווי רקדניות הלבושות בדומה לפנתרים השחורים.
ב-5 ביוני 2020, ראש עיריית וושינגטון די. סי., מיוריאל באוזר, הודיעה כי שמו הרשמי של חלק מהרחוב שמחוץ לבית הלבן שונה לכיכר "Black Lives Matter" ובמקום הוצב שלט.
ב-7 ביוני 2020, בעקבות ההפגנות עולמיות במחאה על רצח ג'ורג' פלויד וקריאת תנועת "Black Lives Matter" להפסיק לממן את המשטרה, מועצת העיר מיניאפוליס הצביעה "לפרק את מחלקת המשטרה שלה" כדי להעביר מימון לתוכניות חברתיות בקהילות שחורות. נשיאת מועצת העיר ליסה בנדר אמרה, "מאמצינו לרפורמה מצטברת נכשלו. נקודה." הצבעת המועצה הגיעה לאחר שבתי הספר הציבוריים במיניאפוליס, אוניברסיטת מינסוטה ומחלקת הגנים והנוף במיניאפוליס כבר ניתקו קשר עם משטרת מיניאפוליס.
השפעת התנועה > הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016

במערכת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 המועמדים נשאלו לא פעם מה עמדתם בנושא "Black Lives Matter". ברני סנדרס אמר בפשטות שלדעתו חיי שחורים חשובים, והביע הזדהות מלאה עם התנועה. הילרי קלינטון נפגשה עם נציגי התנועה באוגוסט 2015, אך הביעה הסתייגות מדרכי הפעולה שלה.
רוב מועמדי המפלגה הרפובליקנית מתנגדים לתנועה ולדרכי פעולתה, פרט למרקו רוביו שהביע הזדהות עם השקפותיה. בן קרסון, פעיל פוליטי מטעם המפלגה הרפובליקנית, אמר שלדעתו התנועה "מטופשת", וכי לדעתו עליה לדאוג לחיי כל השחורים, ולא רק לחלקם.
ביקורת על התנועה

חלק ממבקרי התנועה ניסו לקדם מטבע לשון בשם "חיי כולם חשובים", הבולט בהם הוא הסנטור הרפובליקאי השחור טים סקוט. ביטוי זה נתקל בהתנגדות ממספר רב של אנשים. הראפר מאקלמור התייחס לביטוי בשיר "White Privilege II" ושילב בו קטע מלל של פעיל התנועה, שמסביר את משמעותו. ביל מאהר אמר על הביטוי: "מי שאומר שחיי כולם חשובים מתכוון שכל חייהם של האנשים נמצאים באותה רמת סיכון, מה שאינו נכון." בתקרית בחברת פייסבוק, מספר עובדים שינו את הסיסמה "Black Lives Matter" שהופיעה על אחד מלוחות המודעות לסיסמה "חיי כולם חשובים", אך מארק צוקרברג התערב ושלח מזכר לעובדים ובו כתב: "חיי שחורים חשובים – זה לא אומר שחייהם של אחרים אינם חשובים. זו אמירה פשוטה של הקהילה השחורה שדורשת את הצדק שמגיע לה".[דרוש מקור]
אזרחים התומכים בכוחות המשטרה האמריקאית יצרו האשטאג בשם BlueLivesMatter# וטוענים שהתנועה היא בעצם אנטי-משטרתית, ושחלק מהמפגינים בפעילויותיה קראו לאלימות נגד שוטרים. קצין משטרה בקרוליינה הצפונית כינה את התנועה "ארגון טרור", ועקב כך אולץ לפרוש מתפקידו. מבקרים אחרים טוענים שפעילות התנועה מקשה על עבודת המשטרה וגורמת לעלייה בשיעורי הפשיעה.
קיימת גם ביקורת אצל האפרו-אמריקאים. חלק מהמבקרים טוענים שמספר השחורים שנהרגו על פי טענת התנועה מירי כוחות הביטחון לא מדויק. דרוי מרדוק, עיתונאי שחור, כתב: "התפיסה לפיה שוטרים אמריקאים כל הזמן מחסלים אנשים שחורים חפים מפשע היא פשוט שקר אחד גדול וקטלני". אחרים ביקרו את התנועה על הימנעותה מטיפול בתופעת הפשע באוכלוסיית האפרו-אמריקאים, ובירי של שחורים על שחורים. שחקן הפוטבול ריצ'רד שרמן מהקבוצה סיאטל סיהוקס אמר: "התמודדתי עם העובדה שהחבר הטוב ביותר שלי נרצח, והרצח שלו בוצע על ידי שני גברים שחורים בני 35. לא היה מעורב אף שוטר, ולא היה אף מעורב אחר, אבל לא שמעתי אז אף אחד צועק שחיי שחורים חשובים".
בספר "The Once and Future Liberal: After Identity Politics" נמתחה ביקורת על הטקטיקה של התנועה וצוין שהיא יכולה להיות דוגמה איך "לא ליצור סולידריות".
בישראל

עקב פרשת מותו של יוסף סלמסה ב-2014 החלו רבים מיוצאי אתיופיה בישראל להזדהות עם הסיסמה "Black Lives Matter" בהפגנות יוצאי אתיופיה וברשתות החברתיות.
אדוארד כהן, אחד מדוברי התנועה, כתב כי האיומים והלחצים שהופעלו על משפחת סלמסה דומים להטרדות שעברו על פעילי הפרות הסדר בפרגוסון באותה תקופה.
באירוע של מרכז פרס לשלום קראה ענבל בוגלה את שמו של סלמסה ויוצאי אתיופיה נוספים שנהרגו בידי המשטרה, הזכירה את פרשת חלוקת דפו פרוברה ליוצאות אתיופיה, והגישה לאורחת הכנס נעמי קמפבל דף ובו נכתב "Black Lives Matter In Israel".
בהפגנות בעקבות הריגת איאד אלחלאק הותאמה הסיסמה לסיטואציה, בנוסח "Palestinian Lives Matter".
ראו גם

התנועה לזכויות האזרח (ארצות הברית)
גאווה שחורה
מהומות לוס אנג'לס (1992)
אנטיפה
ווק
ארנון הרשקוביץ

| --- | --- |

 לידה:  24 באפריל 1975 (בן 49) זכרון יעקב, ישראל
 ענף מדעי:  חינוך
 עיסוק:  חוקר
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 2013)  בית הספר להנדסת חשמל (1 באוקטובר 2013) 
 אתר רשמי
 
ארנון הרשקוביץ (נולד ב־24 באפריל 1975) הוא פרופסור חבר, ראש החוג לחינוך מתמטי, מדעי וטכנולוגי בבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב. מראשוני החוקרים בארץ בתחום ניתוח הלמידה (learning analytics). מחקריו עוסקים במיומנויות הנדרשות מלומדים וממלמדים בעידן הדיגיטלי. הוא גנאלוג מומחה, עוסק בתחום מאז שנת 1999.
ביוגרפיה

הרשקוביץ נולד וגדל בזכרון יעקב, צאצא - מצד אבי-אביו - למשפחת מייסדי המושבה. מצד אם-אביו הוא צאצא לראשוני המתיישבים בראשון לציון ובפתח תקווה ונכד-נכדתו של חיים יהושע גולדברג, שהיה מראשוני המתיישבים היהודים האשכנזים ביפו. הורי אמו היו מראשוני המתיישבים בכפר ויתקין.
בין השנים 1996-1993 שירת בחיל התותחנים, ולאחר מכן החל את לימודיו הגבוהים בטכניון. בשנת 1999 סיים תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב ובשנת 2003 סיים תואר שני במתמטיקה שימושית; עבודת המאסטר שלו הייתה בנושא "בעיות קיצון לפעולת הרוב על גרפים", בהנחיית פרופסור רון הולצמן. בשנת 2011 סיים תואר שלישי באוניברסיטת תל אביב; עבודת הדוקטורט שלו הייתה בנושא "ללמוד על הלומד המקוון באמצעות כריית נתונים ברשת", בהנחיית פרופסור רפי נחמיאס. בעבר, עבד באינטל וברפאל.
לאחר שהשלים לימודי בתר-דוקטור באוניברסיטאות Worcester Polytechnic Institute בווסטר (מסצ'וסטס) ובאוניברסיטת קולומביה בניו יורק בין השנים 2013-2010, קיבל את מלגת מארי קירי של האיחוד האירופי והתקבל כחבר סגל בבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב.
הוא נשוי ואב לארבעה, מתגורר בהוד השרון.
עשייה אקדמית

תוך שימוש בשיטות מעולם ניתוח הלמידה - ובפרט, ניתוח קובצי יומן של סביבות למידה מקוונות - עוסק הרשקוביץ בחקר הקשרים שבין חשיבה חישובית ליצירתיות ובהיבטים של למידה והוראה של מתמטיקה. בעבר, עסק בהיבטים הקשורים ליחסי מורה-תלמידים בלמידה בעידן הדיגיטלי ולהערכת אמינות ברשתות חברתיות מקוונות. מחקרים אלו נעשים במסגרת מעבדת המחקר SLICE אותה הוא מוביל (Skills for Learning and Instructing in the Cyberlearning Ecosystem).
בעבר, היה עורך-שותף בכתבי העת Journal of Learning Analytics ו-Journal of Technology, Instruction, and Learning. מאז שנת תשפ"א, הוא עומד בראש המסלול לתואר שני "טכנולוגיה ולמידה".
עשייה גנאלוגית

בשנת 2001, שנתיים לאחר שהחל לעסוק בחקר ההיסטוריה המשפחתית של משפחתו, הקים את פורום "שורשים משפחתיים" באתר "תפוז אנשים", שהיה מקום המפגש הראשון שאיפשר שיח בעברית בנושאי גנאלוגיה, והיה הארגון המקוון הראשון שהתקבל כחבר לאיגוד הבינלאומי של חברות לגנאלוגיה יהודית. בשנת 2006, הקים את "ויקיגניה", מיזם גנאלוגי חופשי מבוסס-ויקי בעברית, ואת "משפחתובלוגיה", בלוג בנושאי גנאלוגיה (ביחד עם שני שותפים, אורית לביא ורוני גולן). לאורך השנים הרצה, הדריך, ייעץ, התראיין, חקר ופרסם רבות בתחום הגנאלוגיה. שימש כיועץ גנאלוגי ראשי בהפקה הישראלית של התוכנית "מי אתה חושב שאתה?" ("הערוץ הראשון", 2004), שימש כיועץ ומגיש בהפקה של "סודות משפחה" ("כאן 11", 2021). הוא חבר במכון הבינלאומי לגנאלוגיה יהודית ומרכז פאול יעקבי.
הערות שוליים

↑  דף אישי באתר בית הספר לחינוך של אוניברסיטת תל אביב.
1 2  רישום עבודת הדוקטורט של הרשקוביץ, בנושא "ללמוד על הלומד המקוון באמצעות כריית נתוני שימוש" (2011), בקטלוג המאוחד של ישראל.
↑  גנאלוגיה ואני, באתר ארנון הרשקוביץ: שורשים משפחתיים
↑  ארנון הרשקוביץ, 4.8% רייטינג לסבא וסבתא של סבתא, באתר משפחתובלוגיה, ‏21 בדצמבר 2011
↑  ארנון הרשקוביץ, ד"ש מכפור אל כפור, באתר משפחתובלוגיה, ‏23 בדצמבר 2010
↑  WPI Professor is Elected President of New Educational Data Mining Society, WPI, ‏17 באוקטובר 2011
↑  Rotem Israel-Fishelson, Arnon Hershkovitz, Andoni Eguíluz, Pablo Garaizar, Mariluz Guenaga, A Log-Based Analysis of the Associations Between Creativity and Computational Thinking, Journal of Educational Computing Research, 5 59, עמ' 926-959 doi: https://doi.org/10.1177/0735633120973429
↑  ארנון הרשקוביץ, מיכל טבח, ענת כהן, אודליה צייאדה, רינת אלמוזלינוס צור, איתן בן חיים,
אריק גולדשטיין, לבנת חלווה, עדן כתאני, שירן מיכאלי, אסף מקמיל, גל נקש, אורית עזרא, דרור קורפרו, אורלי קליין-לטוכה, קובי גל, בן לוי, אבי סגל, שימוש ביישומונים מתמטיים כחלק אינטגרלי מרצף ההוראה: המלצות על בסיס מחקר רחב יריעה, מספר חזק 2000 32, עמ' 27-10
↑  רשימת העורכים (כולל עורכים בעבר) של כתב העת JLA.
↑  תואר שני הוראת המדעים: התמחות טכנולוגיה ולמידה, באתר בית הספר לחינוך, אוניברסיטת תל אביב
↑  שורשים משפחתיים" באתר "תפוז אנשים
↑  צאלה קוטלר, ‏מי אתה חושב שאתה, באתר גלובס, 10 בנובמבר 2011
↑  פרקי הסדרה לצפייה באתר "כאן 11".
↑  About us – Institute Officers and members, The International Institute for Jewish Genealogy
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311451205171  ORCID: 0000-0003-1568-2238  ResearcherID: W-9558-2018  VIAF: 298557115   WorldCat (עם VIAF): 298557115
חסידות צאנז-קלויזנבורג

| --- | --- |

 שורשים, סיווג והנהגה
 קבוצה:  תנועת החסידות
 מקום ייסוד:  נתניה 
 אדמו"ר:  צבי אלימלך הלברשטאם שמואל דוד הלברשטאם
 
חסידות צאנז-קלויזנבורג היא חצר חסידית משושלת צאנז, שהוקמה לאחר השואה על ידי האדמו"ר רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם, שכיהן לפני המלחמה כרב בעיר קלויזנבורג. החצר משלבת בדרכה ובמנהגיה את אלו של צאנז, סיגט ודינוב. ב-2021 מנתה החסידות כ-5,000 בתי-אב, בכמה חצרות.