stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קברט (מחזמר)
"קברט" בישראל

המחזמר הועלה בישראל מספר פעמים, כשהראשונה שבהן הייתה על ידי תיאטרון הבימה במאי 1989, בתרגומו של אהוד מנור. ההצגה רצה 195 פעמים בכיכובם של מיקי קם (סאלי בולס) ומשה בקר (המנחה), כשלצידם רבקה גור (פרויילין שניידר), מוסקו אלקלעי (הר שולץ), רוזינה קמבוס (פרויילין קוסט) ועוד. המנהל המוזיקלי של הפקה זו היה אלדד שרים והיא בוימה על ידי הבמאי הצרפתי ג'רום סבארי. בסוף שנת 2011 תיאטרון הקאמרי העלה גרסה מחודשת בתרגום חדש של אלי ביז'אווי, וגם בה השתתפה מיקי קם, הפעם בתפקיד פרויילין שניידר כשלצידה בתפקיד הר שולץ נמצא השחקן גדי יגיל. את סאלי גילמה בהפקה זו השחקנית אולה שור-סלקטר, ואת המנחה גילם איתי טיראן, כשלצידם ניסו שליו, אקי אבני, עירית קפלן ועוד. הפקה זו בוימה על ידי עמרי ניצן וזכתה בפרס התיאטרון הישראלי בפרס המחזמר הטוב בביותר. לצד מיקי קם גם יובל זמיר שיחק בשתי ההפקות, אך נפטר בסוף 2011, חודש לאחר עליית ההפקה בקאמרי.
ב-2025 צפויה לעלות הפקה נוספת של המחזמר בקאמרי, בכיכובו של רן דנקר.
נוסף על כך עלו 2 הפקות שונות של המחזמר בבית צבי, בתרגומו המקורי של מנור, ב-2004 (עם איילת רובינסון) וב-2009 (עם עדי כהן). כמו כן, בשנת 2021 עלתה גם הפקה בגודמן - בית ספר למשחק בנגב, בתרגומו של אלי ביז'אווי ובבימויו של שמוליק יפרח.
פרסים ומועמדויות

| פרס> הפקה מחודשת – ברודוויי 2024 | תאריך> הפקה מחודשת – ברודוויי 2024 | קטגוריה> הפקה מחודשת – ברודוויי 2024 | מועמד/ים> הפקה מחודשת – ברודוויי 2024 | תוצאה> הפקה מחודשת – ברודוויי 2024 | מקור> הפקה מחודשת – ברודוויי 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | ההפקה המחודשת הטובה ביותר של מחזמר | "קברט" | מועמדות |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | ההופעה הטובה ביותר של שחקן ראשי במחזמר | אדי רדמיין | מועמדות |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית ראשית במחזמר | גייל רנקין | מועמדות |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | ההופעה הטובה ביותר של שחקן משנה במחזמר | סטיבן סקייבל | מועמדות |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית משנה במחזמר | ביבי ניווירת' | מועמדות |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | עיצוב התפאורה הטוב ביותר של מחזמר | טום סקאט | זכייה |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | עיצוב התלבושות הטוב ביותר של מחזמר | טום סקאט | מועמדות |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | עיצוב התאורה הטוב ביותר של מחזמר | איזבלה בירד | מועמדות |  |
| פרס טוני | 16 ביוני 2024 | עיצוב הסאונד הטוב ביותר של מחזמר | ניק לידסטר | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Tony Awards 2024: The complete list of winners, NPR, ‏16 ביוני 2024
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 1967: ג'רי הרמן - מאם | פרס גראמי לאלבום המחזמר הטוב ביותר  1968: פרד אב וג'ון קנדר - "קברט" | הבא: 1969: גאלט מקדרמוט, ג'רום ראגני וג'יימס ראדו - שיער |
| פרס טוני למחזמר הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1975−1949 | נשקי אותי, קייט (1949) • דרום פסיפיק (1950) • ברנשים וחתיכות (1951) • המלך ואני (1952) • קיסמט (1954) • גבירתי הנאווה (1957) • איש המוזיקה (1958) • צלילי המוסיקה/פיורלו! (1960) • ביי ביי בירדי (1961) • איך להצליח בעסקים מבלי להתאמץ (1962) • דבר מצחיק קרה לי בדרך לפורום (1963) • הלו, דולי! (1964) • כנר על הגג (1965) • איש למנשה (1966) • קברט (1967) • 1776 (1969) • קומפני (1971) • הקוסם (1975) |  |
| 2000−1976 | שורת המקהלה (1976) • אנני (1977) • סוויני טוד: הספר השטן מרחוב פליט (1979) • אוויטה (1980) • רחוב 42 (1981) • ‏Nine‏ (1982) • קאטס (1983) • כלוב העליזים (1984) • עלובי החיים (1987) • פנטום האופרה (1988) • שדרות סאנסט (1995) • רנט (1996) • מלך האריות (1998) |  |
| 2001 ואילך | המפיקים (2001) • היירספריי (2003) • אבניו קיו (2004) • ספאמלוט (2005) • ג'רזי בויז (2006) • אביב מתעורר (2007) • בילי אליוט - המחזמר (2009) • ממפיס (2010) • ספר המורמונים (2011) • קינקי בוטס (2013) • מדריך הג'נטלמן לאהבה ורצח (2014) • המילטון (2016) • אוון הנסן היקר (2017) • ביקור התזמורת (2018) • האדסטאון (2019) • מולן רוז' (2021) • לופ מוזר (2022) • קימברלי אקימבו (2023) ‏•‏‏ נערי הכרך (2024) |  |
| פרס טוני לחידוש הטוב ביותר למחזמר |
| --- | --- | --- |
| 1994–1999 | קרוסלה (1994) ‏•‏‏ ספינת השעשועים (1995) ‏•‏‏ המלך ואני (1996) ‏•‏‏ שיקגו (1997) ‏•‏‏ קברט (1998) ‏•‏‏ אנני אוקלי אשת לפידות (1999) |  |
| 2000–2009 | נשקי אותי, קייט (2000) ‏•‏‏ רחוב 42 (2001) ‏•‏‏ אל תוך היער (2002) ‏•‏‏ Nine‏ (2003) ‏•‏‏ מתנקשים (2004) ‏•‏‏ כלוב העליזים (2005) ‏•‏‏ משחק הפיג'מה (2006) ‏•‏‏ קומפני (2007) ‏•‏‏ דרום פסיפיק (2008) ‏•‏‏ שיער (2009) |  |
| 2010–2019 | כלוב העליזים (2010) ‏•‏‏ הכל הולך (2011) ‏•‏‏ פורגי ובס (2012) ‏•‏‏ פיפין (2013) ‏•‏‏ הדוויג והשארית העצבנית (2014) ‏•‏‏ המלך ואני (2015) ‏•‏‏ הצבע ארגמן (2016) ‏•‏‏ הלו, דולי! (2017) ‏•‏‏ פעם אחת באי הזה (2018) ‏•‏‏ אוקלהומה! (2019) |  |
| 2022–הווה | קומפני (2022) ‏•‏‏ המצעד (2023) ‏•‏‏ מתגלגלים (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007350428005171  LCCN: no2012153502  MusicBrainz release group: d8b45c04-bc15-325e-a493-1b77e9695016  MusicBrainz work: cbbd9be1-95ec-404e-ab0b-610cdcf5c220   WorldCat (עם LCCN): no2012-153502
תת-אדום

קרינה תת-אדומה – האזור הדהוי באדום כפי שמיוצג בספקטרום הקרינה האלקטרומגנטית
תמונה של כלב קטן שצולמה בעזרת שימוש באור תת-אדום עם סולם טמפרטורה. לפי סולם הצבעים של התמונה, הצהובים-כתומים הם חמים (אזור העין, האוזניים והפה למשל), וכחולים-סגולים הם קרים (פרווה). במצלמות תרמיות ניתן להפוך את סולם הצבעים. לדבר אין השפעה על המדידה וההצגה, כיוון שסולם הצבעים עצמו הוא שרירותי ונועד לצורכי דימוי.
קרינה תת-אדומה או אינפרא-אדומה היא קרינה אלקטרומגנטית שאורך הגל שלה ארוך משל האור הנראה, אך קצר משל קרינת מיקרוגל. מקור השם "אינפרה-אדום" במילה הלטינית infra, שמשמעותה "מתחת", שכן התדר של קרינה זו נמצא מתחת לתדר של אור אדום. אורכי הגל הכלולים בתחום מוגדרים בדרך כלל כאלה שבין 750 ננומטר (קצה גבול הראיה האנושית) ועד כ-30,000 ננומטר (30 מיקרון) (גבול תדרי קרינת טרה-הרץ).
כל עצם על פני כדור הארץ, ובפרט גוף האדם ובעלי חיים, פולטים קרינת חום בתחום זה, כיוון שלפי חוק פלאנק, זהו תחום התדרים אותו פולט גוף שחור הנמצא בטמפרטורה של כמה עשרות מעלות צלזיוס. זו הסיבה שמצלמות תת-אדום פועלות היטב גם בלילה, ללא קשר למקור תאורה חיצוני. גם לבעלי חיים מסוימים (כגון נחשים) יש חיישנים המסוגלים "לראות" את הקרינה.
לקרינה תת-אדומה ישנם שימושים רבים בטכנולוגיה, החל ממצלמות הרואות ביום ובלילה, דרך תקשורת בין מכשירים, ועד לחימום.
היסטוריה

את הקרינה התת-אדומה גילה האסטרונום הבריטי ויליאם הרשל בשנת 1800, עת ערך ניסוי בו הצמיד מדחום כספית למנסרה שמפצלת אור לבן לאלומות אור בצבעים שונים. כאשר בדק את הטמפרטורה שמדד המדחום, כתוצאה מהצבעים הפוגעים בו, גילה שגם מעבר לאלומת האור האדום הנשבר דרך המנסרה, עלתה הטמפרטורה במדחום, אף שלא נראה שם אור בצבע כלשהו.
תת-חלוקות של הספקטרום התת-אדום

קיימות מספר חלוקות נפוצות של הספקטרום התת-אדום, על פי התחומים השונים שמשתמשים בקרינה. התחומים השונים נגזרים מתוך החלונות האטמוספיריים (ראו איור) ומתוך הטכנולוגיות שמשמשות ליצירת גלאים.
תת-חלוקות של הספקטרום התת-אדום > חלוקת ה-CIE

על פי המונחון של הוועדה הבינלאומית לתאורה (CIE), הספקטרום מתחלק לשלושה תת-תחומים:
IR-A או תת-אדום קרוב (NIR): ‏750 עד 1,400 ננומטר (0.75-1.4 מיקרון), תחום שנקבע על פי בליעת אור באטמוספירה על ידי אדי מים שהיא נמוכה בתחום זה. התחום משמש בסיבים אופטיים עקב הבליעה הנמוכה בתחום זה של הסיליקה ממנה הם עשויים. התחום משמש גם לאמצעי ראיית לילה. מוליך למחצה מסוג סיליקון רגיש עד אורך גל מרבי של 1,100 מיקרון, אם הוא מיוצר באופן מתאים.
IR-B או תת-אדום קצר (SWIR): ‏1,400 עד 3,000 ננומטר (1.4 עד 3 מיקרון). תחום 1,530 עד 1,560 הוא התחום הדומיננטי בתקשורת סיבים אופטיים לטווח רחוק, עקב הבליעה הנמוכה ביותר של הסיליקה. בתחום זה רגיש המוליך-למחצה מסוג InGaAs (אינדיום-גליום ארסניד).
IR-C: ‏ 3 עד 1,000 מיקרון (0.003 עד 1 מ"מ). ניתן לחלק אותו לתת-תחומים:
תת-אדום בינוני (MWIR) או ביניים (IIR): ‏3-8 מיקרון. תחום 3–5 מיקרון מתוכו הוא חלון אטמוספירי המשמש לטילים מונחי חום, בעיקר כאלו המתבייתים על גזי הפליטה של מטוסי סילון, ומאפשר גם תמונה של עצמים סביב טמפרטורת החדר. בתחום זה משמשים גלאי אינדיום-אנטימוניד (InSb).
תת-אדום ארוך (LWIR) או ביניים (IIR): ‏8-15 מיקרון. תחום זה משמש לתמונות חום. בתחום זה הגלאים הם לרוב גלאים בולומטריים (ראו בהמשך).
תת-אדום ארוך מאוד (VLWIR): ‏15-30 מיקרון. חלוקה פחות מוכרת אך נפוצה בטכנולוגיה המיועדת למעבר מרחקים גדולים באטמוספירה.
תת-אדום רחוק (FIR) או ביניים (IIR): ‏15-1,000 מיקרון. תחום זה חופף את תחום קרינת טרה-הרץ אשר מטופלת לעיתים בתחום התת-אדום ולעיתים בתחום המיקרוגל.
חלונות אטמוספיריים

בגובה פני הים, ישנם תחומים של אורכי גל אשר עוברים מרחקים גדולים באטמוספירה, ואחרים הנבלעים לאחר מטרים בודדים או עשרות מטרים. החלונות העיקריים הם:
NIR+SWIR: מהאור הנראה ועד ל-2.5 מיקרון – העברה גבוהה ברוב התחום, עם פסי בליעה משמעותיים סביב 1.4 ו-1.9 מיקרון.
MWIR: מחולק לשני חלונות העברה: 3-4 ו-4.5-5.5 מיקרון. לרוב מצלמות פועלות ברציפות בכל התחום. תחום זה מחולק לשנים על ידי פס בליעה משמעותי של פחמן דו-חמצני סביב אורך גל של 4.2 מיקרון. לפס בליעה זה השפעה על ההתחממות הגלובלית באמצעות אפקט החממה.
LWIR: פס העברה רציף בתחום 8–13 מיקרון, מלבד בליעה בפס צר סביב 9.5 מיקרון.
VLWIR: פס מקוטע מאוד המורכב מהעברות ובליעות צרות לסירוגין, בין 16–28 מיקרון.
הערכים שלעיל הם מקורבים בלבד, שכן העברה תלויה במרחק אשר הקרינה עוברת באטמוספירה. לדוגמה, ברוב השימושים הכוללים העברה במטרים ספורים בלבד (לדוגמה מצלמה בתוך חדר) תחום אורכי הגל המתאים גדל בהרבה.
העברה באטמוספירה תלויה גם בהרכב המדויק של האטמוספירה. לדוגמה, ההעברה תלויה באופן משמעותי בלחות הנמצאת באוויר (לחות גבוהה מורידה את ההעברה), ובראות אטמוספירית באופן כללי (המצאות אובך, גשם וכו').
מאפייני תמונות תת-אדום

כאשר צופים בעצם מסוים, הקרינה שנצפית בגלאי היא סכום הקרינה שנפלטת מהעצם (הפליטה העצמית) והחזרה של קרינת הסביבה מהעצם. על פי חוק פלאנק עבור גוף שחור, עצם חם יותר פולט קרינה רבה יותר. חוק זה נכון עבור מרבית הגופים בטבע ומעשה ידי אדם (אם כי קיימות נורות כגון LED אשר פולטות קרינה עם אופי שונה לחלוטין). עוצמת הקרינה הנקלטת בגלאי גדלה לכן עם הטמפרטורה של הסביבה ושל העצם הנצפה.
פליטה עצמית תלויה בטמפרטורת החומר אך גם בתכונות החומר ופני השטח שלו. את התכונות הללו מכמתים בגודל שנקרא אמיסיביות ומסומן באות  \varepsilon , התלוי באורך הגל, טמפרטורת העצם ופני השטח שלו (גם ברמת הליטוש).
בנוסחה, סך הקרינה מהעצם היא
כאשר  I היא קרינת העצם ו- I_{env} היא קרינת הסביבה.
מאפייני תמונות תת-אדום > תת אדום בינוני ורחוק: "צילום חום"

עבור מרבית העצמים הטבעיים, וגם עבור עצמים מלאכותיים (מלבד משטחים מלוטשים) האמיסיביות קרובה מאוד ל-1 (לרוב מעל 0.9).
בתמונה בתת-אדום מעל 3 מיקרון, מרבית הקרינה מגיעה מפליטה עצמית של העצמים, ולא מהחזרת אור הסביבה (בתנאי סביבה רגילים), מכיוון שפליטת הסביבה דומה בעוצמתה לפליטת העצם, והאמיסיביות קרובה ל-1: כלומר הגוף בולע את מרבית הקרינה שמגיעה אליו, והקרינה ממנו נובעת מהפליטה העצמית. לכן תמונה באורכי גל כאלו נקראת גם תמונת חום, וגלאים הפועלים בתחום נקראים גם גלאי חום.
במקרים רבים עוצמת הקרינה מתכונתית בקירוב לטמפרטורת העצם, ואת הקרינות בנוסחה למעלה מחליפים בטמפרטורות:
יש לשים לב: תופעה זו נכונה בטמפרטורות הנפוצות בעולם, שהן החל מכמה מאות מעלות מתחת לאפס צלזיוס ועד כמה מאות מעלות צלזיוס. בכמה מאות מעלות גם תמונת אינפרה אדום קרוב תורכב ברובה מפליטה עצמית.
את המאפיינים הללו אפשר לראות בתמונה משמאל: הנשים חמות יותר מהסביבה, ואזורי הפנים ובייחוד העיניים חמים יותר משאר הגוף, למשל הבגדים והשער שהם מבודדי חום. אותם המאפיינים נראים גם בתמונת הכלב שלמעלה.
מאפייני תמונות תת-אדום > תת-אדום קרוב

תמונת תת-אדום קרוב מורכבת ברובה מהחזרת אור הסביבה מעצמים, כי הפליטה העצמית של עצמים בטמפרטורת החדר נמוכה מאוד ביחס למקורות תאורה: ביום השמש; בלילה הירח, אור כוכבים ואורות מלאכותיים. תמונת תת-אדום קרוב לכן תהיה שונה לחלוטין מתמונת תת-אדום רחוק שהיא תמונת חום. למרות זאת, תמונת תת-אדום קרוב היא דומה לתמונת אור נראה במאפייניה הכלליים, אך שונה, מכיוון שעצמים שונים מחזירים יותר או פחות באופן משמעותי. למשל פנים של בני אדם יהיו כהים תמיד (ללא קשר לצבע העור המקורי) והשער לבן תמיד.
בטבע

בעלי חיים שונים מסוגלים לקלוט תדר תת-אדום. טורפים שונים, כגון העכסנים, משתמשים בראייה בתחום התת-אדום למעקב אחר חום הגוף של טרפם גם בשעות הלילה, או כשהטרף מסתתר בסבך.
גלאי תת-אדום

הגלאים נחלקים לשתי קבוצות עיקריות:
גלאים פוטו-וולטאים – הם צימוד מוליכים למחצה שהוא צומת PN. חלקיק אור (פוטון) שפוגע באזור הצומת יוצר זרם, שנמדד והופך לתמונה. גלאי פוטו-וולטאי בתחום הת-אדום יכול לפעול רק בטמפרטורה נמוכה מאוד, אחרת התמונה "טובעת" ברעש גדול מאוד שנובע מפליטת הסביבה של הגלאי ומהגלאי עצמו. לכן גלאים כאלה דורשים קירור עמוק מאוד עד לטמפרטורות של 200 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.
גלאים בולומטריים – גלאים בעלי התנגדות שמשתנה עם שינוי הטמפרטורה. הקרינה שפוגעת בגלאי גורמת להתחממותו ולכן לשינוי ההתנגדות שלו, שאותה מודדים ומתרגמים לטמפרטורה. התקנים רגישים מאוד מסוג זה שמשמשים בחקר קרינת רקע קוסמית, הם גלאים מוליכי על בטמפרטורה שהיא על גבול המעבר בין מוליך רגיל למוליך על. במצב זה כל שינוי זעיר בטמפרטורה גורם לשינוי גדול מאוד בהתנגדות. גלאים כאלו פועלים כאמור בטמפרטורת המעבר שהיא לרוב נמוכה מאוד, מעלות קלווין בודדות בלבד, ונדרשים למערכת קירור מאסיבית. התקנים רגישים פחות מסוג זה משמשים לתמונות בתחום 8–14 מיקרון.
איכות הגלאי נקבעת בעיקר לפי רגישותו, שנמדדת בהפרדת הטמפרטורה שלו, שנקראת NETD ‏– ‎(Noise equivalent Temperature Difference)‎ – כלומר רעש הגלאי כפי שנמדד ביחידות טמפרטורה. זהו בקירוב הפרש הטמפרטורות המינימלי שניתן להבחנה, וככל שהוא נמוך יותר הגלאי רגיש יותר. גלאים בולומטריים רגילים מגיעים לכמה מאיות של מעלה קלווין, בעוד גלאים מוליכי-על מגיעים למיליוניות של מעלה.
גורם נוסף חשוב המשפיע על איכות הגלאי הוא זמן התגובה שלו – גלאי טוב הוא בעל זמן תגובה קצר יותר.
שימושים

יישומים אזרחיים
נורת לד של שלט רחוק בזמן פעולה, קורנת בתחום תת-אדום. צולמה במצלמה דיגיטלית / פלאפון, ללא מסנן מתאים.תקשורת בין מכשירים – תקשורת בין שלט רחוק למכשיר שהוא מפעיל (מכשיר טלוויזיה וכדומה) נעשה באמצעות קרני תת-אדום. העברת מידע נעשית בדרך הזו, גם בין מכשירי טלפון ניידים ומחשבי כף יד ובין התקנים נוספים, לצורך העברת מידע ממכשיר למכשיר, כך למשל אפשר בטלפונים חכמים להעביר קבצים ממכשיר למכשיר בלחיצת מקש. שלטי הטלוויזיה הראשונים שייצרה חברת זנית, היו מבוססים על אור רגיל, מה שגרם לבעיות לא מעטות, כי הדלקת אור רגילה הייתה מפעילה את הטלוויזיה.
תרמוגרפיה הנדסית – בדיקה לא הורסת באמצעות מצלמת תת-אדום מיוחדת, ניתן להבחין בכשלים בבניה, בעיות ניקוז, פיצוץ בצינורות וכדומה.
מדידת מרחק – מדידת מרחק של עצמים נעשית באופן שגרתי במצלמות אוטו רפלקס.
כיבוי אש – כבאים עושים שימוש במצלמות תרמיות בחדרים אפופי עשן, כמו כן, נעשה שימוש לאחר הכיבוי לאיתור נקודות חמות מאחורי קירות, שעלולות לחדש את השריפה לאחר שכובתה.
עכבר מחשב – דגמים המכונים "אופטו-מכניים" משתמשים באור תת-אדום כדי למדוד את מידת התנועה של גלגלים, המסובבים על ידי הכדור שבבסיס העכבר. גם בחלק מהדגמים האופטיים נעשה שימוש באור תת-אדום כדי לשפר את מידת הדיוק של העכבר.
תקשורת אופטית – בקווי תקשורת העושים שימוש בסיבים אופטיים, מועבר האות באור תת-אדום.
חממות – בחקלאות משתמשים בקרינה התת-אדומה על מנת לחמם את הגידולים. בחממה הבנויה ממראות נכנסת הקרינה בתדירות גבוהה יחסית. המראות משמשות עצם שקוף לתדירות גבוהה, ועצם אטום לתדירות נמוכה. ולכן הקרינה נכנסת, בפנים עוברת הקרינה תמורה, ותדירותה יורדת והיא לא יכולה לצאת, וכך היא נשארת בפנים ומחממת את האוויר.
מנורת תת-אדום משמשת לחימום מזון, ובעלי חיים (לרוב בעלי דם קר).
אסטרונומיה – תצפיות אסטרונומיות מבוצעות באורכי גל רבים, כולל בתת-אדום. ישנם יישומים בהם יש יתרון לתצפית בתת-אדום על פני תצפית בתחום הנראה, כמו תצפית דרך ענני אבק בין כוכבי (למשל, אל ליבת הגלקסיה) או שימוש באופטיקה אדפטיבית.
יישומים צבאיים
ראיית לילה – ביישומים צבאיים לראיית לילה נעשה שימוש בקרינה התת-אדומה. גופים שונים פולטים חום בעוצמות שונות דבר המאפשר למצלמות תת-אדום ליצור תמונות ברורות באמצעות הפרשי החום הקיימים בין הגופים שמצלמת תת-אדום מכוונת אליהם. כך ניתן לראות תמונות שלא ניתן לראות באור רגיל, למשל אדם שמסתתר מאחורי שיח או מנוע מכונית מותנע.
הנחיה – כלי נשק מונחים תת-אדום. טילים מונחי תת-אדום מתבייתים על חתימות חום. באופן זה טיל הנורה לכיוון כללי של מטרה חמה, כמו מטוס או רכב, יכול להתביית על מנועו. כך למשל טילי כתף מונחי תת-אדום אמורים להתביית על המפלטים הלוהטים של מנועי סילון. אמצעי נגד מוכר הוא הנור שפולט מטוס קרב כדי לשבש את ההתבייתות של הטילים עליו.
חומרים לאופטיקה של תת-אדום

זכוכית וגם גלגל העין אינם מעבירים אור תת-אדום רחוק. חומרים שקופים בתחום הזה הם גרמניום, יהלום, סולפיד האבץ (Zinc sulfide), סלניד האבץ (ZnSe), ואף מלח בישול.
חומרים השקופים לתת-אדום בינוני (כולל אור נראה) הם ספיר, ספינל (magnesium aluminate spinel) ואלומיניום אוקסי-ניטריד (AlON).
ראו גם

על-סגול (אולטרה סגול)
IrDA
IRST (מערכת חיפוש ועקיבה תת-אדומה) – מערכת לגילוי ועקיבה אחר עצמים הפולטים קרינת תת-אדומה כגון מטוסי סילון ומסוקים
תקשורת אופטית
הערות שוליים

↑  תמונת תת-אדום קרוב לעומת אור נראה באתר חברת Goodrich
↑  Superconducting Bolometers at Yale Prober Lab(הקישור אינו פעיל, 5.1.2024)
| הספקטרום האלקטרומגנטי |
| --- | --- | --- |
| קרינה אלקטרומגנטית | גלי רדיו • גלי מיקרו • תת-אדום • אור נראה • על-סגול • קרני רנטגן • קרני גמא |  |
| אור נראה (צבע) | אדום • כתום • צהוב • ירוק • כחול • סגול |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550608105171  BNE: XX526729  BnF: cb11948695s (data)  GND: 4161686-8  LCCN: sh85066322  NDL: 00570566  NKC: ph456984 
העברה אטמוספירית בתחום התת-אדום. ניתן לראות את החלונות האטמוספיריים, 8-14 מיקרון לדוגמה
קרינה תת-אדומה – תצלום של שתי נערות
1954 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1953   1952  1951 |  דגל ישראל | 1954  בישראל |  »»»  1955   1956   1957 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1954 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1954
1954 בישראל (ה'תשי"ד – ה'תשט"ו) הייתה השנה השישית לעצמאותה של מדינת ישראל.
הנהגה

נשיא המדינה – יצחק בן-צבי
ראש ממשלת ישראל  הרביעית עד 26 בינואר – דוד בן-גוריון,  החמישית – משה שרת
יושב ראש הכנסת השנייה – יוסף שפרינצק
נשיא בית המשפט העליון – משה זמורה עד 1 באוגוסט, מאז יצחק אולשן
ראש המטה הכללי – משה דיין
מפכ"ל המשטרה – יחזקאל סהר
ממשלת ישראל החמישית תחת משה שרת

לאחר שדוד בן-גוריון פרש מראשות הממשלה בדצמבר 1953, קיבל משה שרת על עצמו את משרת ראש הממשלה השני של ישראל. ב-26 בינואר הציג את ממשלתו בפני הכנסת. עם זאת, בן-גוריון המשיך לפעול מאחורי הקלעים ולהפעיל את נאמניו - לבון, דיין ופרס, נגד מדיניותו המוצהרת של שרת בנושאי חוץ וביטחון.
ממשלת ישראל החמישית תחת משה שרת > חוץ וביטחון

ב-17 במרץ התרחש טבח מעלה עקרבים, אחד מאירועי הטרור הקשים הראשונים בתולדות מדינת ישראל, בו נרצחו 11 אזרחים. כשבועיים לאחר הטבח מבצע כוח צנחנים בפיקודו של אריאל שרון פשיטה על הכפר נחאלין שבאזור בית לחם.
ממשיכה המתיחות הקשה בין ישראל לשכנותיה, ובייחוד מצרים. ביולי נעצרים יהודים מצרים שהיו חברים בחוליה שנשלחה על ידי מדינת ישראל לבצע פעולות טרור במצרים וכך לערער את יציבות המשטר במדינה. חודש לפני כן מוחלף מפעיל החוליה, אברהם דר באברי אלעד. הפרשה, שמצונזרת בישראל, נודעת אחר כך כ"העסק הביש". בעקבות "הפרשה" מוקמת ב-29 בדצמבר ועדת חקירה חשאית, ועדת אולשן-דורי. אשר מטרתה לברר מי נתן את ההוראה להפעלת החוליה, האם זה היה שר הביטחון פנחס לבון או ראש אמ"ן אל"ם בנימין גיבלי. מאוחר יותר נודע כי עדויות קציני אמ"ן בפני הוועדה היו מתואמות והקצינים לאו דווקא דיברו אמת בעדויותיהם.
מבצע ברן - מבצע של המוסד לחטיפתו ולהבאתו לישראל של קצין צה"ל שעמד להעביר ידיעות למצרים. המבצע הסתיים במותו של החטוף ובהשלכת גופתו לים.
ב-31 במאי נפתחת המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה של צה"ל.
ב-28 בספטמבר נעצר צוות הספינה "בת גלים" אשר ניסה לפרוץ את ההסגר הימי בתעלת סואץ על ידי המצרים.
ב-8 בדצמבר נפלו בשבי הסורי 5 חיילים במהלך מבצע צרצר.
ממשלת ישראל החמישית תחת משה שרת > כלכלה ותשתיות

מתחיל שיפור במצב הכלכלי בישראל. המשק יוצא ממדיניות הקיצוב ומתחילה תקופה של צמיחה מהירה ומרשימה, שמתבטאת בגידול של כ-10% לשנה בתוצר הלאומי, וכ-5% בתוצר לנפש (בהתחשב בעובדה שגם אוכלוסיית המדינה גדלה בשיעורים ניכרים על פני התקופה). להתפתחות זו סייעה הזרמת הון מסיבית מחו"ל, שהושקע בצורה מוצלחת ונשא פירות כלכליים.
ב-12 באפריל פרצה שביתת רופאים בכל בתי החולים הממשלתיים ובמרפאות קופת חולים במחאה על סירוב הממשלה להיכנס עימם למשא ומתן על העלאת שכרם.
ב-3 בנובמבר נפתחת לתנועה תחנת הרכבת תל אביב מרכז.
משפט

ב-1 בינואר החל משפט קסטנר. המשפט, שהחל כמשפט דיבה נגד העיתונאי מלכיאל גרינוולד, הפך בשל פעילותו של עורך הדין שמואל תמיר לכתב האשמה נגד קסטנר והנהגת היישוב בתקופת השואה.
ב-1 באוגוסט מונה יצחק אולשן לנשיא בית המשפט העליון במקומו של משה זמורה.
אמנון זכרוני מבקש משר הביטחון לשחררו משירות צבאי עקב פציפיזם. בקשתו נדחית בתחילה אך לאחר מכן מאושרת.
חברה ותרבות

דוד אבידן מפרסם את קובץ שיריו הראשון, "ברזים ערופי שפתיים". מופיע הספר השני של הטור השביעי של נתן אלתרמן
בין זוכי פרס ישראל: שמואל יוסף עגנון ודוד שמעוני.
נסגרים התיאטראות לי-לה-לו והמטאטא.
התיאטרון הקאמרי מעלה את המחזה קזבלן.
מוקמת יחידת ההסרטה של דובר צה"ל. יוצא לאקרנים הסרט "מפתח הזהב" של סאשה אלכסנדר, שהיה דוקו-דרמה העוסקת בחיפושי מים
מוקמת להקת פיקוד מרכז ויוצאת בתוכניתה הראשונה, "כף קוף אחד". במחזור הראשון: אהובה דיכטר, ג'וקי ארקין ומושיק טרוים. בין להיטיה: "גן השיקמים".
ספורט

קבוצת הכדורגל לאציו (כדורגל) מרומא ביקרה בישראל. ב-16 ביוני ניצחה את מכבי תל אביב באצטדיון רמת גן 3:0, וב-19 ביוני ניצחה את מכבי פתח תקווה בתוצאה 2:1.
אירועים אחרים

ב-6 באפריל נטמנו עצמות אדמונד ג'יימס דה רוטשילד ורעייתו עדה ברמת הנדיב, זכרון יעקב, בטקס ממלכתי בנוכחות נשיא המדינה וחברי הממשלה, לאחר שהובאו ארצה על סיפון אח"י מבטח
ב-29 ביולי מתרחש אסון מעגן, בעת שמתקיים טקס זיכרון בקיבוץ מעגן לצנחני היישוב, מתרסק מטוס קל וגורם למותם של שבעה עשר איש.
ב-22 בנובמבר מתרחשת תאונת הרכבת בכורדני, מתאונות הרכבת הקשות בתולדות רכבת ישראל. בתאונה נהרגו 12 אנשים ונפצעו 23 כתוצאה מהתנגשות של רכבת נוסעים באוטובוס של חברת אגד.
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954)
25 בינואר – דויד גרוסמן, סופר, ומשורר ישראלי
25 בפברואר – גבי אשכנזי, הרמטכ"ל ה-19 של צה"ל
26 בפברואר – יולי תמיר, שרה וחברת הכנסת מטעם העבודה
20 ביוני – אילן רמון, טייס קרב ישראלי והאסטרונאוט הישראלי היחיד (נהרג ב-2003)
30 באוגוסט – שלומי שבת, זמר ומלחין ישראלי
30 בדצמבר – פנינה רוזנבלום, אשת עסקים וחברת הכנסת מטעם הליכוד
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1954)
11 בפברואר – נתן אלבז, הקריב את חייו כדי להציל את חיי חבריו (נולד ב-1934)
18 במאי – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נולד ב-1888)
21 בדצמבר – מקס בינט, איש הקשר של החוליה מהעסק הביש התאבד (נולד ב-1917)
הערות שוליים

↑  2000 רופאים שובתים,Ar, מעריב, 12 באפריל 1954
↑  רומא ניצחה בקושי את פתח תקוה,Ar, מעריב, 20 ביוני 1954
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
אוטובוס GMC משוחזר כדוגמת האוטובוס שהותקף באירוע "טבח מעלה עקרבים". האוטובוס נמצא במוזיאון אילת (אילת עירי)
נתן אלבז
מוזיאון ההיסטוריה של שיקגו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון להיסטוריה
 כתובת:  פארק לינקולן 
 מיקום:  שיקגו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 בעלים:  החברה ההיסטורית של שיקגו 
 מייסדים:  החברה ההיסטורית של שיקגו 
 מבקרים בשנה:  240,000 (נכון ל־Unbekannter Wert)
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1856
 תאריך פתיחה רשמי:  1856 
 
 קואורדינטות:  41°54′43″N 87°37′53″W﻿ / ﻿41.912°N 87.6313°W﻿ / 41.912; -87.6313
 www.chicagohistory.org
  (למפת שיקגו מוגדלת) מוזיאון ההיסטוריה של שיקגו(למפת שיקגו רגילה) מוזיאון ההיסטוריה של שיקגו
 
קטר קיטור, המונע בשריפת גיזעי עץ, מתקופת המערב הפרוע - מתצוגת המוזיאון
מוזיאון ההיסטוריה של שיקגו (באנגלית: Chicago History Museum לשעבר החברה ההיסטורית של שיקגו) הוא מוזיאון להיסטוריה של שיקגו ולחייה העכשוויים. המוזיאון נוסד בשנת 1856, במטרה לשפר את למידת ההיסטוריה של העיר. המוזיאון מצוי בשכונת "משולש העיר הישנה", בחלקו הדרומי של פארק לינקולן, מצפון ללופ – המרכז העירוני הראשי של שיקגו.
מיצגים בולטים במוזיאון עוסקים בגשרים שמעל נהר שיקגו, באדריכלות הייחודית של העיר, בשרפה הגדולה של שיקגו, בתערוכה העולמית של שיקגו (1893), ברכבות ובסוחרים הראשונים שהגיעו לאזור העיר ובמאכלים הנמכרים ברחובות העיר.
ממשלת ישראל האחת עשרה

| --- | --- |
 
 ממשלת ישראל ה-11 בראשות לוי אשכול בבית הנשיא זלמן שזר. מימין לשמאל: בכור-שלום שטרית, זלמן ארן, זרח ורהפטיג, אליהו ששון, פנחס ספיר, יוסף-אהרן אלמוגי, אבא אבן, דב יוסף, גולדה מאיר, זלמן שזר, לוי אשכול, חיים משה שפירא, יוסף בורג, יגאל אלון, משה דיין ומזכירת הממשלה - יעל עוזאי
 מידע כללי
 26 ביוני 1963 – 22 בדצמבר 1964 (שנה)
 תחום שיפוט:  ישראל 
 ראש ממשלה:  לוי אשכול
 הקבינט הקודם:  ממשלת ישראל העשירית
 הקבינט הבא:  ממשלת ישראל השתים עשרה
 
ממשלת ישראל האחת עשרה, בראשותו של לוי אשכול, פעלה מ-26 ביוני 1963 עד 22 בדצמבר 1964, בתקופת כהונתה של הכנסת החמישית.
הממשלה התפטרה ב-15 בדצמבר 1964.