stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1959 באסטרונאוטיקה
שיגורי לוויינים

שיגורים שנכשלו מסומנים באדום.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | שם | אזור שיגור | משגר כן שיגור | NSSDC ID | הערות |
| 2 בינואר | ברית המועצות לונה 1 | קוסמודרום בייקונור,   כן שיגור מס' 1 | לונה | 1959-012A | גשושית לכיוון הירח |
| 17 בפברואר | ארצות הברית ואנגארד 2 | נמל החלל קייפ קנוורל,   כן שיגור LC-18A | ונגארד | 1959-001A | שיגור שני מוצלח של התוכנית |
| 28 בפברואר | ארצות הברית דיסקברר 1 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,   כן שיגור 75-3-4 | תור-אגנה | 1959-002A | לוויין ניסוי של מיזם קורונה |
| 3 במרץ | ארצות הברית פיוניר 4 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-5 | ג'ונו 2 | 1959-013A | חלק של תוכנית פיוניר - חקר הירח |
| 13 באפריל | ארצות הברית דיסקברר 2 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,  כן שיגור 75-3-4 | תור-אגנה | 1959-003A | לוויין ריגול ממיזם קורונה |
| 14 באפריל | ארצות הברית  ואנגארד SLV 5 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-18A | ונגארד |  |  |
| 3 ביוני | ארצות הברית דיסקברר 3 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,  כן שיגור 75-3-4 | תור-אגנה |  | לוויין ריגול ממיזם קורונה |
| 18 ביוני | ברית המועצות לונה 2A | קוסמודרום בייקונור,  כן שיגור מס' 1 | לונה |  |  |
| 22 ביוני | ארצות הברית ואנגארד SLV-6 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-18A | ונגארד |  |  |
| 25 ביוני | ארצות הברית דיסקברר 4 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,  כן שיגור 75-3-5 | תור-אגנה |  | לוויין ריגול ממיזם קורונה |
| 16 ביולי | ארצות הברית אקספלורר C-1 | ׁנמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-5 | ג'ונו 2 |  |  |
| 7 באוגוסט | ארצות הברית  אקספלורר 6 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-17A | תור-אייבל | 1959-004A | חלק מתוכנית אקספלורר |
| 13 באוגוסט | ארצות הברית דיסקוורר 5 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,  כן שיגור 75-3-4 | תור-אגנה | 1959-005A | לוויין ריגול ממיזם קורונה |
| 15 באוגוסט | ארצות הברית ביקון 2 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-26B | ג'ונו 2 | . |  |
| 19 באוגוסט | ארצות הברית דיסקברר 6 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,  כן שיגור 75-3-4 | תור-אגנה | 1959-006A | לוויין ריגול ממיזם קורונה |
| 12 בספטמבר | ברית המועצות לונה 2 | קוסמודרום בייקונור,  כן שיגור מס' 1 | לונה | 1959-014A | גשושית לחקר הירח |
| 17 בספטמבר | ארצות הברית טרנזיט 1A | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-17A | תור-אייבל |  | ניסוי מערכת ניווט לוויינית מבוססת על סדרת טרנזיט |
| 18 בספטמבר | ארצות הברית ואנגארד 3 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-18A | ונגארד | 1959-007A | שיגור שלישי מוצלח של התוכנית |
| 4 באוקטובר | ברית המועצות לונה 3 | קוסמודרום בייקונור,  כן שיגור מס' 1 | לונה | 1959-008A | גשושית לחקר הירח |
| 13 באוקטובר | ארצות הברית אקספלורר 7 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-5 | ג'ונו 2 | 1959-009A | חלק מתוכנית אקספלורר |
| 7 בנובמבר | ארצות הברית דיסקברר 7 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,  כן שיגור 75-3-4 | תור-אגנה | 1959-010A | לוויין ריגול ממיזם קורונה |
| 20 בנובמבר | ארצות הברית דיסקברר 8 | בסיס חיל האוויר ונדנברג,  כן שיגור 75-3-5 | תור-אגנה | 1959-011A | לוויין ריגול ממיזם קורונה |
| 26 בנובמבר | ארצות הברית פיוניר P3 | נמל החלל קייפ קנוורל,  כן שיגור LC-14 | אטלס-אייבל |  |  |
שיגורי לוויינים > שיגורים לכיוון הירח

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | מטרה | תיאור פעילות |
| 2 בינואר | ברית המועצות לונה 1 | הגעה לירח | 4 בינואר - החללית עברה כ-6000 ק"מ מהירח. |
| 3 במרץ | ארצות הברית פיוניר 4 | הגעה לירח | 4 במרץ -  החללית עברה כ-59,000 ק"מ מהירח. |
| 12 בספטמבר | ברית המועצות לונה 2 | הגעה לירח | 14 בספטמבר - התרסקות באזור ים הגשמים. קבלת נתוני מדידות |
| 4 באוקטובר | ברית המועצות לונה 3 | צילומי הירח | החל מ-7 באוקטובר ועד ל-18 באוקטובר התקבלו עשרות צילומים |
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 4 | 2 | 2 | 0 |
| ארצות הברית | 19 | 8 | 9 | 2 |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות קוסמודרום בייקונור | 4 | 2 | 2 | 0 |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 11 | 5 | 6 | 0 |
| ארצות הבריתבסיס חיל האוויר ונדנברג | 8 | 5 | 3 |  |
סיכומים שנתיים > לפי מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מסלול | שיגורים | הצלחות | כישלונות |
| מסלול לווייני נמוך | 12 | 7 | 5 |
| מסלול לווייני בינוני | 4 | 1 | 3 |
| מסלול לווייני גבוה | 2 | 2 | 0 |
| מסלול הליוצנטרי | 5 | 3 | 2 |

גשושית לונה 3, לראשונה העבירה צילומי הירח
1968 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1968  באסטרונאוטיקה |  |
< · 1966 · 1967 — 1968 — 1969 · 1970 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1968 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

במהלך השנה בוצעו 131 שיגורים מהם 81 (כ-62%) על ידי ברית המועצות.
18 בספטמבר – רכב חלל סובייטי, זונד 5, הראשון שנכנס למסלול סביב הירח וחזר לכדור הארץ, הוא גם הראשון שבתוכו היו אורגניזמים חיים שהקיפו את הירח.
11 באוקטובר – נאס"א שיגרה בהצלחה את אפולו 7, משימה מאוישת ראשונה במסגרת תוכנית אפולו שתפקידה לבדוק היבטים הטכניים של הנחתת אדם על הירח. מתבצע שידור טלוויזיה ראשון מהמסלול סביב כדור הארץ.
24 בדצמבר – ספינת החלל האמריקאית אפולו 8 נכנסת למסלול סביב הירח. פרנק בורמן, ג'יימס לוול הבן וויליאם אנדרס הם בני האדם הראשונים שזכו לראות את צידו המרוחק של הירח. מתקבלים צילומים של זריחת הארץ.
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה | הערה |
| 11 באוקטובר  15:02:45 UTC | ארצות הברית אפולו 7 | וולטר שירה  דון אייסלי   וולטר קנינגהם | 22 באוקטובר 11:11:48 UTC | וולטר שירה   דון אייסלי   וולטר קנינגהם | 10 יממות 20 שעות 9 דקות ו-3 שניות | המשך הכנות לטיסה לכיוון הירח |
| 26 באוקטובר  08:34:18 UTC | ברית המועצות סויוז 3 | גאורגי ברגובוי | 30 באוקטובר 07:25:03 UTC | גאורגי ברגובוי | 3 יממות 22 שעות 50 דקות ו-45 שניות | ניסיון להתחבר לחללית לא מאוישת שלא הצליח |
| 21 בדצמבר  12:51:00 UTC | ארצות הברית אפולו 8 | פרנק בורמן  ג'יימס לוול   ויליאם אנדרס | 27 בדצמבר 15:51:00 UTC | פרנק בורמן   ג'יימס לוול   ויליאם אנדרס | 6 יממות 3 שעות 0 דקות ו-0 שניות | טיסה מאוישת ראשונה לכיוון הירח |
חקר גרמי השמיים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | מטרה | ממצאים |
| 7 בינואר | ארצות הברית סרוויור 7 | נחיתה הירח | הועברו נתוני ניתוח הקרקע וצילומים |
| 7 באפריל | ברית המועצות לונה 14 | חקר הירח | הועברו נתוני מדידות |
| 14 בספטמבר | ברית המועצות זונד 5 | טיסה סביב הירח וחזרה | החללית חזרה לכדור הארץ ב-21 בספטמבר |
| 8 בנובמבר | ארצות הברית פיוניר 8 | חקר מערכת השמש | הועברו נתוני מדידות שונות. החללית פעלה עד לשנת 1983 |
| 14 בנובמבר | ברית המועצות זונד 6 | טיסה סביב הירח וחזרה | הועברו נתוני צילומי הירח החללית חזרה לכדור הארץ ב-17 בנובמבר והתרסקה בנחיתה. |
| 7 בדצמבר | ארצות הברית OAO-2 | טלסקופ חלל | ביצוע תצפיות בתחום אולטרה סגול. פעל עד לשנת 1973 |
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 81 | 76 | 5 |  |
| ארצות הברית | 49 | 46 | 3 |  |
| האיחוד האירופי | 1 | 0 | 1 |  |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות קוסמודרום בייקונור | 42 | 40 | 2 |  |
| ברית המועצות קפוסטין יאר | 9 | 8 | 1 |  |
| ברית המועצות קוסמודרום פלסצק | 30 | 29 | 1 |  |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 13 | 12 | 1 |  |
| ארצות הברית מרכז החלל קנדי | 2 | 2 | 0 |  |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 32 | 30 | 2 |  |
| ארצות הברית מתקן הטיסות וולופס | 2 | 2 | 0 |  |
| אוסטרליה מתחם וומרה | 1 | 0 | 1 |  |
הערות שוליים

↑  השיגור בוצע עם משגר מתוצרת ארצות הברית
↑  השיגור בוצע עם משגר מתוצרת האיחוד האירופי
צוות אפולו 8 לראשונה טס סביב הירח חזר לכדור הארץ
1960 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1960  באסטרונאוטיקה |  |
< · 1958 · 1959 — 1960 — 1961 · 1962 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1960 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

במהלך שנה בוצעו 38 שיגורים מהם רק 50% היו מוצלחים. ארצות הברית ביצע 29 שיגורים אך 13 היו מוצלחים.
הקבוצה הראשונה של טייסי קרב סובייטים החלה את אימונים לקראת הטיסה לחלל.
1 באפריל – ארצות הברית שיגרה חללית לחקר מזג האוויר TIROS.
13 באפריל – שיגור "טרנזיט 1B" - חללית ראשונה של מערכת ניווט לוויינית אמריקאית
19 באוגוסט – ברית המועצות שיגרה חללית ספוטניק 5 עם 2 כלבים. החללית חזרה לכדור הארץ למחרת. לראשונה יצור חי חזר מהחלל.
טיסה תת-מסלולית

במהלך השנה בוצעו מספר טיסות במסלול זה:
מעל 200 שיגורים בוצעו על ידי ארצות הברית
עשרות שיגורים בוצעו על ידי ברית המועצות
15 שיגורים בוצעו על ידי צרפת
12 שיגורים בוצעו על ידי הממלכה המאוחדת
10 שיגורים בוצעו על ידי קנדה
4 שיגורים בוצעו על ידי יפן
2 שיגורים בוצעו על ידי סין
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 9 | 3 | 6 | 0 |
| ארצות הברית | 29 | 16 | 13 | 0 |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות קוסמודרום בייקונור | 9 | 3 | 6 | 0 |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 17 | 9 | 8 | 0 |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 11 | 7 | 4 |  |
| ארצות הברית נמל החלל פואנטו ארגואלו | 1 | 0 | 1 | 0 |
סיכומים שנתיים > לפי מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מסלול | שיגורים | הצלחות | כישלונות |
| מסלול לווייני נמוך | 26 | 12 | 10 |
| מסלול לווייני בינוני | 4 | 2 | 2 |
| מסלול לווייני גבוה | 1 | 0 | 1 |
| מסלול הליוצנטרי | 7 | 1 | 6 |
הערות שוליים

↑  השיגור כלל גם מודל של לוויין GRAB
↑  בשנת 1966 שולב בבסיס חיל האוויר ונדנברג
לראושנה בוצע חזרה של בעל חיים מחלל בחללית סובייטית ספוטניק 5
1970 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1970  באסטרונאוטיקה |  |
< · 1968 · 1969 — 1970 — 1971 · 1972 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1970 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

במהלך השנה בוצעו 134 שיגורים, מהם 87 (64.9%) על ידי ברית המועצות.
11 בפברואר – יפן שיגרה לוויין – המדינה הרביעית לאחר ברית המועצות, ארצות הברית וצרפת
11 באפריל – שיגור אפולו 13 על ידי ארצות הברית
17 באפריל – שיגור ונרה 7 על ידי ברית המועצות
24 באפריל – סין שיגרה חללית לחלל – המדינה החמישית
17 בנובמבר – רכב לונוחוד 1 נחת על הירח
15 בדצמבר – נחיתה רכה של ונרה 7 על קרקעית של נוגה
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה |   |
| 11 באפריל  19:13:00 UTC | ארצות הברית אפולו 13 | ג'יימס לוול  ג'ק סוויגרט   פרד הייז | 17 באפריל 18:07:41 UTC | ג'יימס לוול   ג'ק סוויגרט   פרד הייז | 5 יממות 22 שעה 54 דקות ו-41 שניות | לאור הבעיות הטכניות בציוד נחיתה בירח בולטה. |
| 1 ביוני  19:00 UTC | ברית המועצות סויוז 9 | אנדרייאן ניקולאייב  ויטאלי סבסטיאנוב | 19 ביוני 11:59 UTC | אנדרייאן ניקולאייב   ויטאלי סבסטיאנוב | 17 יממות 16 שעות 58 דקות ו-55 שניות | מטרת הטיסה הייתה שהייה ממשוכת בחלל |
שיגורי לוויינים > חקר גרמי שמיים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | מטרה | ממצאים |
| 17 באוגוסט | ברית המועצות ונרה 7 | נחיתה על נוגה | נחיתה רכה הצליחה. הועברו נתוני מדידות. |
| 9 בספטמבר | ברית המועצות לונה 16 | חקר הירח | לאחר נחיתה מוצלחת בוצע לקיחת דגמי קרקע ושיגור גשושית בחזרה לכדור הארץ.  הנחיתה בוצע ב־24 בספטמבר עם דגימה של 101 גראם. |
| 20 באוקטובר | ברית המועצות זונד 8 | חקר הירח | בוצע מעקב סביב הירח ונחיתה בכדור הארץ. |
| 10 בנובמבר | ברית המועצות לונה 17 | שליחת רכב נחיתה | רכב נחיתה לונוחוד 1 פעל עד ל-14 בספטמבר 1971 |
| 12 בדצמבר | ארצות הברית אוהורו | סריקת שמיים בקרני רנטגן | הלוויין פעל עד לשנת 1973. תוצאות של 339 מקורות קרני רנטגן פורסמו בקטלון ייעודי |
הערה: בנוסף בוצע טיסה מאוישות.
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 87 | 80 | 7 |  |
| ארצות הברית | 31 | 29 | 2 |  |
| צרפת | 1 | 0 | 0 |  |
| איטליה | 1 | 1 | 0 |  |
| יפן | 2 | 1 | 1 |  |
| הרפובליקה העממית של סין | 1 | 1 | 0 |  |
| איטליה | 1 | 1 | 0 |  |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות קוסמודרום בייקונור | 29 | 27 | 2 |  |
| ברית המועצות קפוסטין יאר | 5 | 5 | 0 |  |
| ברית המועצות קוסמודרום פלסצק | 53 | 48 | 5 |  |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 10 | 8 | 2 |  |
| ארצות הברית מרכז החלל קנדי | 3 | 3 | 0 |  |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 17 | 17 | 0 |  |
| ארצות הברית מתקן הטיסות וולופס | 1 | 1 | 0 |  |
| אוסטרליה מתחם וומרה | 2 | 0 | 2 |  |
| צרפת מרכז החלל הגיאני | 1 | 1 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן | 1 | 1 | 0 |  |
| יפן מרכז החלל אוצ'ינורה | 2 | 1 | 1 |  |
| איטליה מרכז החלל לואיג'י ברוליו | 1 | 1 | 0 |  |
הערות שוליים

1 2  כולל קפסולת נחיתה
1 2  כולל יחידה עם ציוד מדעי
↑  שיגור חללית אמריקאית
↑  שיגור משגר וחללית של האיחוד האירופי ובריטי
תחילת פעילות לונוחוד 1 - רכב ירחי ראון בהיסטוריה
1971 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1971  באסטרונאוטיקה |  |
< · 1969 · 1970 — 1971 — 1972 · 1973 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1971 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

5 בפברואר – 9 בפברואר תוכנית אפולו: טיסת אפולו 14 כולל נחיתה על הירח
19 באפריל – שיגור תחנת החלל הראשונה, סליוט 1.
6 ביוני – שיגור החללית הסובייטית סויוז 11.
29 ביוני – אנשי צוותה של סויוז 11 נספים עקב תקלה במערכת האוויר.
26 ביולי – 31 ביולי – תוכנית אפולו: טיסת אפולו 15 כולל נחיתה ושימוש ברכב על הירח
14 בנובמבר – תוכנית מארינר: החללית מארינר 9 הגיעה למאדים, והפכה לחללית הראשונה המקיפה כוכב לכת שאינו ארץ.
2 בדצמבר – גשושית סובייטית מארס 3 נחתה על המאדים, אך שידור הנתונים הופסק לאחר כ-15 שניות.
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה | הערות |
| 31 בינואר  21:03:02 UTC | ארצות הברית אפולו 14 | סטיוארט רוזה  אלן שפרד   אדגר מיטשל | 9 בפברואר 21:05:00 UTC | סטיוארט רוזה אלן שפרד    אדגר מיטשל | 9 יממות  1 דקה  ו-58 שניות | נחיתה מוצלחת על הירח |
| 22 באפריל  23:54 UTC | ברית המועצות סויוז 10 | ולדימיר שטאלוב  אלכסיי יליסייב   ניקולאי רוקאבישניקוב | 24 באפריל 23:40 UTC | ולדימיר שטאלוב  אלכסיי יליסייב   ניקולאי רוקאבישניקוב | יממה 16 שעות 45 דקות  ו-54 שניות | החללית התחברה לתחנת חלל סליוט 1,  אך מעבר לתחנה לא הצליח |
| 6 ביוני  04:55:09 UTC | ברית המועצות סויוז 11 | גאורגי דוברובולסקי  ולדיסלב וולקוב   ויקטור פצאייב | 29 ביוני 23:17 UTC | גאורגי דוברובולסקי  ולדיסלב וולקוב  ויקטור פצאייב | 23 יממות 18 שעות 21 דקות  ו-43 שניות | החללית התחברה לתחנת חלל סליוט 1 וצוות עבר לתחנה.  הצוות נהרג במהלך הנחיתה. |
| 16 ביולי  13:34:00 UTC | ארצות הברית אפולו 15 | דייוויד סקוט  אלפרד וורדן   ג'יימס אירווין | 7 באוגוסט 20:45:53 UTC | דייוויד סקוט אלפרד וורדן    ג'יימס אירווין | 12 יממות 7 שעות 11 דקה  ו-53 שניות | נחיתה מוצלחת על הירח, שימוש ראשון ברכב על הירח |
שיגורי לוויינים > חקר גרמי השמיים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | שם חללית | מטרה | ממצאים |
| 10 בנובמבר 1970 | ברית המועצות לונה 17/לונוחוד 1 | נחיתה על מאדים | רכב ירחי "לונוחוד 1" פעל עד ל-10 בנובמבר 1971 |
| 19 במאי | ברית המועצות מארס 2 | נחיתה על מאדים | הגשושית התרסקה במהלך הנחיתה |
| 28 במאי | ברית המועצות מארס 3 | נחיתה על מאדים | הגשושית נחתה בהצלחה, אך קשר הופסק לאחר כ-14 שניות |
| 30 במאי | ארצות הברית מארינר 9 | חקר מאדים | הגשושית פעלה במסלול סביב מאדים. הועברו צילומים רבים   הקשר הופסק ב-27 באוקטובר 1972 |
| 2 בספטמבר | ברית המועצות לונה 18 | חקר הירח | החללית התרסקה במהלך הנחיתה |
| 28 בספטמבר | ברית המועצות לונה 19 | חקר הירח | החללית הגיע למסלול סביב הירח והחלה בביצוע מדידות.  הקשר הופסק בנובמבר 1972. |
הערה: בנוסף בוצע טיסה מאוישות.
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות | 91 | 82 | 9 |  |
| ארצות הברית | 35 | 31 | 4 |  |
| האיחוד האירופי | 1 | 0 | 1 |  |
| צרפת | 2 | 1 | 1 |  |
| בריטניה | 1 | 1 | 0 |  |
| יפן | 2 | 2 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין | 1 | 1 | 0 |  |
| איטליה | 2 | 2 | 0 |  |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| ברית המועצות קוסמודרום בייקונור | 31 | 28 | 3 |  |
| ברית המועצות קפוסטין יאר | 2 | 1 | 1 |  |
| ברית המועצות קוסמודרום פלסצק | 58 | 53 | 5 |  |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 10 | 8 | 2 |  |
| ארצות הברית מרכז החלל קנדי | 2 | 2 | 0 |  |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 19 | 17 | 2 |  |
| ארצות הברית מתקן הטיסות וולופס | 2 | 2 | 0 |  |
| אוסטרליה מתחם וומרה | 1 | 1 | 0 |  |
| צרפת מרכז החלל הגיאני | 3 | 1 | 2 |  |
| הרפובליקה העממית של סין מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן | 1 | 1 | 0 |  |
| יפן מרכז החלל אוצ'ינורה | 2 | 12 | 0 |  |
| איטליה מרכז החלל לואיג'י ברוליו | 2 | 2 | 0 |  |
הערות שוליים

↑  כולל יחידת נחיתה
↑  כולל קפסולת נחיתה
↑  מבסיס החלל צרפתי
↑  שיגור חללית אמריקאית
↑  שיגור משגר וחללית  בריטית
↑  שיגור חלליות אמריקאיות
גשושית סובייטית מארס 3 הראשונה שנחתה על המאדים
יוסף וכתונת הפסים המשגעת

| --- | --- |

כרזת המחזמר
 מילות השירים:  טים רייס 
 מבוסס על:  סיפורו המקראי של יוסף
 ליברטיסט:  טים רייס
 מוזיקה:  אנדרו לויד ובר
 מקום ההתרחשות:  ארץ כנען מצרים העתיקה
 תקופת ההתרחשות:  המאה ה-18 לפנה"ס
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 סוגה:  מחזמר
 הצגת בכורה:  1973 בכורה בוסט אנד, לונדון 1982 בכורה בברודוויי, ניו יורק
 מספר מערכות:  2
 שפה:  אנגלית
 פרסים:  1992 זוכה פרס אוליבייה על עיצוב במה (העלאה מחדש בוסט אנד משנת 1991)
 
"יוסף וכתונת הפסים המשגעת" (באנגלית: Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat) הוא מחזמר, הראשון שנכתב בידי הצמד אנדרו לויד ובר וטים רייס.
סיפור המחזמר הוא סיפורו התנ"כי של יוסף, בנו של יעקב. המחזמר הוצג לראשונה במרץ 1968 בפני תלמידי בית ספר, ועם השנים התרחב והתפתח עד שהפך לאחד ממחזות הזמר המצליחים והאהובים ביותר בכל הזמנים.
עלילה

המחזמר פותח בארץ כנען, שם נמצאים יעקב, ארבע נשותיו ושנים-עשר בניו. את יוסף, נער מרשים ויפה, הוא אוהב יותר מכולם - יוסף הוא בנה של רחל, אשתו האהובה ביותר של יעקב, שנפטרה. יעקב מכין עבור בנו האהוב כתונת פסים צבעונית ומשגעת, שמעוררת את קנאת אחד-עשר האחים האחרים.
מה שמרגיז את האחים עוד יותר, הוא נטייתו של יוסף לחלום חלומות, ולספר אותם לאחיו. בחלומות אלו, מתגלה יוסף כאח הנישא מעל כולם, השליט עליהם. האחים מטקסים עצה ומחליטים, למחרת בבוקר, להיפטר מיוסף ולזרוק אותו לבור.
למחרת בבוקר, האחים משליכים את יוסף לבור. אך לפתע עוברת במקום שיירת ישמעאלים בדרכם למצרים. האחים מחליטים למכור את יוסף לעבד לישמעאלים. האחים מבצעים את העסקה, וקורעים מיוסף את כותנתו. הם טובלים אותה בדם של עז, כדי להביא אותה כראיה לאביהם על מות בנו האהוב.
יוסף מגיע למצרים, ומיד נשלח לביתו של פוטיפר, עסקן מצרי עשיר ובכיר בבית המלך פרעה. יוסף, שמתחיל שם כעובד זוטר, הופך לבכיר בבית פוטיפר.
אשתו של פוטיפר, אשה חלקלקה וערמומית, מגלה עניין ביוסף, אך כשזה לא מסכים לשכב איתה, מעלילה אשת פוטיפר על יוסף שניסה לתקוף אותה. פוטיפר הזועם משליך את יוסף לכלא.
בכלא, מדוכא ובודד, פוגש יוסף בשניים משריו לשעבר של פרעה, גם הם אסירים - שר האופים ושר המשקים. שניהם חולמים חלום משונה, ובאים ליוסף לבקש פתרון לחלום. יוסף פותר להם את החלום: שר האופים נתלה על עץ, כפי שיוסף חזה, ושר המשקים משתחרר מהכלא.
דרך שחרורו של יוסף מהכלא היא מקרית: פרעה, מלך מצרים, חולם שני חלומות משונים ומחפש להם פותר. שר המשקים נזכר ביוסף ומציע לפרעה להיעזר בו. יוסף מובא אל פרעה. הוא פותר את החלום, וחוזה שבע שנות שובע ושבע שנות רעב שיבואו על מצרים. פרעה מחליט למנות את יוסף בעל החלומות למשנה למלך.
באותן שנים הכה רעב בארץ. יעקב, אביו של יוסף, שולח את בניו למצרים להשיג אוכל. האחים מגיעים אל יוסף, שמזהה אותם, אך הם לא מזהים אותו. בתחילה מסרב יוסף לתת להם אוכל בטענה שהם מרגלים, ולאחר מכן אף מפליל אותם בגנבת אחד מגביעיו. יוסף מפליל את בנימין, בן הזקונים של יעקב, בגנבת אחד מגביעיו כמבחן לאחים. האחים מסרבים לתת ליוסף לאסור את בנימין ומתחננים על חייו. יוסף רואה שאחיהם שינו את דרכיהם ומסרבים להפקיר את אחיהם וחושף בפניהם את זהותו האמיתית. יוסף והאחים סולחים זה לזה ומתפייסים. יעקב, האב הזקן, מובא גם הוא למצרים לראות - ולו בפעם האחרונה - את בנו יוסף שאבד.
הפקה

בקיץ 1967 נתבקש המלחין אנדרו לויד ובר לכתוב מחזמר לכבוד מסיבת הסיום של בית הספר של אחיו, ג'וליאן. וובר פנה מיד לפזמונאי והמחזאי טים רייס, וב-1 במרץ 1968 המחזמר, באורך של עשרים דקות, הוצג לראשונה.
המחזמר היה להצלחה כל כך גדולה, עד שהופעה נוספת נקבעה לתאריך 12 במאי בפני כ-2,500 צופים. בקהל היה גם מבקר המוזיקה של ה"סאנדיי טיימס", דרק ג'ואל, שכתב ביקורת חיובית מאוד על המחזמר. ב-9 בנובמבר 1968 המחזמר הופיע בפעם השלישית, וכלל שירים נוספים.
אחרי הביקורת של ג'ואל, הוציא טים רייס תקליט ובו שירי המחזמר. התקליט קיבל ביקורות טובות מאוד, אך נכשל מבחינה מסחרית.
הצמד וובר ורייס חיפשו מפיק שיתמוך בהם כלכלית בשביל שיוכלו להמשיך לכתוב יחד. וובר מצא את ספטון מאיירס, מפיק רעב לפרויקט מוצלח. שותפו של מאיירס, דייוויד לאנד, שמע את התקליט של "יוסף" שהוציא רייס ומיד החתים את השניים על חוזה שהבטיח להם תמיכה כלכלית במשך 3 שנים תמורת חלוקה ברווחים.
אך הצמד וובר-רייס לא המשיך לפתח את "יוסף" אלא פנה למחזמר אחר, "ישו כוכב עליון", שמספר את סיפורו של ישו. השניים התפרסמו מאוד בזכות המחזמר המצליח החדש, ובזכותו קפצו המכירות של התקליט "יוסף".
"יוסף" הופק לראשונה בצורה מקצועית על ידי פרנק דונלופ ב-1972. ב-1982 כבר עבר לפסגה: בימות ברודוויי.
סגנון השירים שהלחין וובר הוא מגוון: וובר משנה סגנון כמעט בכל שיר, ומשתמש בסגנון רוקנרול בהשראת אלביס פרסלי; סגנון שנסונים צרפתיים; סגנון המערב הפרוע; ג'אז של שנות העשרים ודיסקו.
המחזמר הוצג בבימות בארצות רבות בעולם, ויצא על תקליטים ותקליטורים.
בשנת 1999 יצאה גרסת DVD של המחזמר, בכיכובו של דוני אוסמונד.
הפקה > הפקות בישראל

בישראל המחזמר הוצג לראשונה ב-1975 בבית העם בירושלים, על ידי תיאטרון "בימתנו" של הסתדרות הנוער העובד והלומד, בתרגומו של אלכס אנסקי. בנוסף עלתה גרסה של המחזמר, בתרגומו של יהונתן גפן ובכיכובם של חברי מועדון התיאטרון, בשם "הרביעייה בכתונת פסים" (מפיק: יעקב אגמון). מאז עלה המחזמר פעמים נוספות בארץ, וזכה להצלחה רבה.
ב-1980, עלה המחזמר בתיאטרון "הקאמרי" בתרגומו של אהוד מנור ובבימויו של צדי צרפתי. בין משתתפי ההפקה היו שלמה ארצי / ששי קשת (יוסף), תיקי דיין (המספרת), אלברט כהן (פרעה), עמי ויינברג וירון כהן (לימים דנה אינטרנשיונל) בתור נער מקהלה.
בשנת 1981, הועלה המחזמר בערד, בהפקה משותפת של "הקאמרי" עם קבוצת תיאטרון ערד, תזמורת ערד ואנשי ערד. מטעם הקאמרי השתתפו ששי קשת, תיקי דיין ואלברט כהן. ההצגה עלתה 5 פעמים באולם "אורון" בערד ואחר כך גם בתל אביב בתיאטרון הקאמרי עצמו.
בשנת 1984 המחזמר שוב הועלה בתיאטרון "הקאמרי" והפעם בפארק הירקון. בתפקיד יוסף שיחק אליל נוער נוסף, דני בסן.
בשנות התשעים העלה את ההפקה המחודשת של המחזמר אברהם דשא (פשנל) פעמיים, בעקבות הצלחת המחזמר בלונדון בכיכובו של ג'ייסון דונובן. בפעם הראשונה, ב-1992, עם שי זורניצר (יוסף), חוה אלברשטיין (המספרת) ומקסים לאונידוב (פרעה). בפעם השנייה, העלה פשנל את המחזמר בשיתוף עם יוכלמן-אשר הפקות בתיאטרון "מקסים", בין היתר עם אלון ריינהורן (יוסף) וליאת אחירון (המספרת).
בשנת 2001 עלה המחזמר בתיאטרון הספרייה ברמת גן, ושוב בסוף 2002, בהשתתפות יגאל מזרחי, צאלה אחרק, יובל כספין, מאיה מעוז, גיל קפטן.
בנוסף הועלה המחזמר בבית הספר "בית צבי" מספר פעמים (בין היתר בהשתתפות מיה דגן, יגאל מזרחי, הילה מערבי, גלעד שמואלי, יובל כספין ואחרים) ובאקדמיה לאומנויות הבמה בניהולו של עופר שפריר. בנובמבר 2016, עלה המחזמר בבית צבי פעם נוספת.
ביולי 2008, הועלה המחזמר כהפקה של הבימה, במשכן לאומנויות הבמה בתל אביב, בכיכובם של יהודה לוי בתפקיד יוסף, מירי מסיקה בתפקיד המספרת וניקי גולדשטיין בתפקיד פרעה. המחזמר ירד מהבמה, מוקדם מהמתוכנן, לאחר 40 הצגות בלבד.
בשנת 2013 הועלה המחזמר כהפקת מטעם "תיאטרון זרקור" על במות ישראל בכיכובם של לירי אור בתפקיד יוסף ורועי פרילינג בתפקיד פרעה. והועלה כהצגת ילדים בחנוכה מטעם בימת הנוער העירונית ברחובות בכיכובם של יונתן מלס / דניאל כהן בתפקיד יוסף, נמרוד פלד בתפקיד פרעה, ושינוי שנעשה בתיאטרון זה ספציפית, כאשר המספרת של הסיפור, נהפכה לשלוש מספרות אשר מלוות את המחזמר לכל אורכו.
בשנת 2019 הייתה אמורה לעלות הפקה נוספת ב"תיאטרון תל אביב". בעבר רועי ניק גילם את דמותו של יוסף במחזמר. אך בשל הקורונה המחזמר לא עלה ו ״תיאטרון תל אביב״ נסגר