stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צימר
בישראל

בגליל וברמת הגולן התפתחה תעשייה ענפה של צימרים, השייכים למשפחות פרטיות במושבים וביישובים כפריים, המשכירות אותם לתקופה קצרה. התעשייה החלה להתפתח בשנות ה-90 של המאה ה-20, כאשר חלה ירידה ברווחי ענף החקלאות, ומשפחות רבות בעלות חוות חקלאיות ביישובים קהילתיים, קיבוצים, מושבים וחוות בודדים החליטו לנסות את כוחן בעסקי האירוח. הצימרים הראשונים הופיעו בקיבוצים ובמושבים שונים, תחילה במבנים על קרקע שיועדה לחקלאות, אך בפועל שימשה לאירוח נופשים. כיום יש קיבוצים, כפרים ומושבים שעיקר פרנסתם על אירוח נופשים בתיירות פנים. בהמשך התרחב ענף הצימרים גם בנגב ובערבה.
הענף היה בשיא שלו בעשור הראשון של המאה ה-21, עם שיעורי רווחיות גבוהים, אך בעשור השני של המאה ה-21, החלה דעיכה בענף, שבאה בעקבות עלייה בסטנדרטים של הלקוחות, שהביאה אותם לחוסר רווחיות.
חדרי האירוח בישראל מציעים שירותים ברמות איכות רבות ומגוונות, כשרובם נבדלים זה מזה בנוף, ברמת הבידוד, ובמגוון התוספות. תוספות שגורות הן ג'קוזי, בריכת שחיה, טלוויזיה, אינטרנט, פינת אוכל, ארוחות בוקר (לרוב בתשלום נוסף). כמה צימרים אף מציעים שילוב של פעילויות חוץ, טיפולי ספא ומסאז' ושירותים נלווים נוספים.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ענף התיירות הכפרית בישראל הציע בשנת 2015 כ-6,500 חדרי אירוח.
משרד התיירות הכניס לשימוש תו איכות IBB, אשר מדרג את מתקני האכסון על פי כ-140 קריטריונים בינלאומיים, איכותיים וכמותיים אשר הותאמו לישראל. מספר קריטריונים לדוגמה: אמת בפרסום, בטיחות, גודל מינימלי של יחידה, מיזוג/חימום, ניקיון ותחזוקה, מידע זמין על אזור האכסון, שירותי הסעדה בסביבתו ועוד. המשרד הוביל את תהליך הדרוג על מנת ליצור שפה אחידה בין בעלי הצימרים לבין הלקוחות. המטרה היא לאפשר לקהל הנופשים לקבל את מירב המידע על מצאי החדרים ואופציות לנופש באזור, ובד ובד עולה רמת השרות והאיכות של חדרי האירוח הכפרי בישראל.
ראו גם

מוטל
אכסניה
בית מלון
מלון בוטיק
פנסיון
הערות שוליים

↑  בישראל, B&B משמש במשמעות שונה במקצת - בסיס תעריפי של אירוח בבית מלון המגלם לינה וארוחת בוקר כלולה בתעריף החדר.
↑  אריק מירובסקי, בצימרים בצפון מתחילים להרגיש את הצפיפות, באתר TheMarker‏, 9 בדצמבר 2005
↑   גילי מלניצקי, ענף הצימרים בישראל על סף קריסה, באתר TheMarker‏, 7 בפברואר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282402905171  BnF: cb12199953q (data)  LCCN: sh85012760 
בנייה  מעץ טיפוסית לצימרים, כמו כן שדרוגים אופציונליים כמו ג'קוזי
חדר בצימר
ארכלאוס (נשיא)

מטבע של ארכלאוס
ארכלאוס (ביוונית: Ἀρχέλαος;‏ 23 לפנה"ס – 16 לספירה[דרוש מקור]) היה נשיא העם (אתנארך) מבית הורדוס ביהודה, שומרון ואדום, מחצית ממלכת אביו הורדוס, בין שנת 4 לפנה"ס ועד 6 לספירה.
שמו

נראה כי שמו המלא היה "הורדוס ארכלאוס", שכן על מטבעות הברונזה שטבע מופיעה הכתובת "הורדוס אתנארכס", ומן התואר הזה ברור כי אין מדובר במטבעות של אביו, המלך הורדוס. יוסף בן מתתיהו לעולם אינו מכנה את ארכלאוס בשם "הורדוס", אולם ההיסטוריון דיו קסיוס מזכיר את השם "הורדוס" וכוונתו שם היא להורדוס ארכלאוס, בנו של הורדוס הגדול, והמטבעות מאשרים את דבריו.
הערות שוליים

↑  הגיית השם ביוונית: ארכלאוס, במלעיל דמלעיל (ההטעמה בהברה השלישית מהסוף).
1 2  יהודה ורומא, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 4 (כתבה: לאה רוט-גרסון), עמ' 21.
1 2  דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר 55, פרק 27, סעיף 6.
1 2  Menahem Stern, Greeks and Latin Authors on Jews and Judaism, vol.2, CXXII. Cassius Dio, p. 365
↑  יצחק אייזיק הלוי, דורות ראשונים, חלק ב', עמוד 689
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק יג, פסקה א, סעיף 339.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק יג, פסקה א, סעיף 340.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק יג, פסקה א, סעיף 341.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ב, פרק ז, פסקה ד.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק יג, פסקה א, סעיף 342.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 17, פרק יג, פסקה א, סעיף 344.
↑  על פי דיו קסיוס, ארכלאוס הואשם על ידי אחיו על עוול כלשהו וגורש אל מעבר להרי האלפים. יוספוס, לעומת זאת, אינו מתייחס לאיזושהי האשמה על ידי אחיו בנוגע לסיום שלטונו, אלא דווקא למועד תחילתו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517355905171  GND: 119143380  VIAF: 37720107   WorldCat (עם VIAF): 37720107
המשוררים החדשים

פסלו של המשורר הרומי קאטולוס
המשוררים החדשים (מיוונית: νεωτερικοί, לטינית: poetae novi) הוא שם כולל לקבוצת משוררים לטיניים מתקופת שלטונו של קיסר אשר דגלה בעקרונות חדשים לכתיבת שירה. ניצני השירה החדשה החלו בראשית המאה הראשונה לפני הספירה, שיאה היה בתקופת קאטולוס ודעיכתה הגיעה בעקבות מלחמת האזרחים.
הכינוי הוטבע בידי קיקרו, אולם הזרם זכה לכינוי גנאי רבים. קיקרו עצמו גינה את הקבוצה בשמות נוספים כגון "משוררים מלומדים ("Poetae docti") ו"משוררי אופוריון" ("cantore euphorionis"), על שם המשורר האלכסנדרי אופוריון מכלקיס.
מאפייני השירה החדשה

המשוררים החדשים הושפעו מהפואטיקה האלכסנדרונית שהייתה נהוגה באלכסנדריה במהלך המחצית השנייה של המאה השלישית לפנה"ס. בראשה עמד קאלימאכוס שהוביל למהפכה בכתיבת השירה. הוא דחה את מסורת שירת האפוסים ואריכות השירים, ובמקום הניח יסודות לשירה מלומדת (Doctrina), מלוטשת (toreutos) ותמציתית (brevitas). אחד מציטוטיו הידועים היה ”μέγα βιβλίον μέγα κακόν”
 (ספר גדול הוא רעה גדולה).
הוראטיוס שהושפע רבות מכתיבה זו כינה אותה ביצירתו המפורסמת על אמנות הפיוט ”limae labo” (מלאכת המרצע).
הפואטיקה האלכסנדורנית כקודמה נכתבה בידי האליטה עבור האליטה וידע נרחב נדרש כדי להבין את משחקי המילים החבוים בתוכה, את המיקומים הגאוגרפים, ההיסטוריים והביולוגיים. השירה הזו כללה שימוש נרחב באמצעים רטוריים וספרותיים כגון מסגור, אקפרסיס (Ekphrasis) ואלוזיות. בנוסף, השירה עסקה והדגיש נושאים שנחשבו מינוריים עד כה כמו אהבה, חיי היום יום והתמקדות בנפש והרגש של דמויות, בעיקר נשים.
יסודות אלו הובילו את המשוררים החדשים לפתח שתי סוגות חדשות המכתמים ואפיליונים אך כמו גם למאבקי כוחות עם ה"הומרוסים" (מלשון הומרוס) בראשם עמד אפולוניוס מרודוס.
הגורמים והצמיחה של השירה

השירה החדשה היא תוצר של הכיבוש היווני אשר הגיע לשיאו במאה השנייה לפנה"ס. הכיבוש פתח את החלק המזרחי של הים התיכון בפני רומא בכלל, ובפרט בפני חיילים - איכרים לתרבות חדשה ומעודנת. במקביל לשינויים הגאוגרפיים והמאבקים הפוליטיים בתקופת קיסר, החלה התפתחות בספרות, בשירה, בפילוסופיה ובהיסטוריה. מצד אחד, התחזק הקשר הקיים למקורותיהם הקלאסיים היוונים ומנגד החל להתפתח מודל של "חיקוי חופשי" המתרחק מהמודל היווני. בנוסף, העלייה הניכרת, מסוף המאה השנייה לפנה"ס, במספר הרומאים שעסקו באוטיום (otium, "בטלה") במקום בנגוטיום (negotium, "עיסוק"). במהלך הזמן התהדק הקשר בין שירת הבטלה אל התרבות ההלניסטית ונוצרה תשתית לצמיחתם של המשוררים החדשים.
הגורמים והצמיחה של השירה > המשוררים שקדמו לשירה החדשה

קווינטוס לוטאטיוס קאטולוס - משורר, איש אשכולות, נואם שנולד לערך בשנת 150 לפנה"ס למשפחת אצולה. הוא חיבר את consulatu et de rebus gestis suis. קאטולוס הציג ללטינית את סוגת המכתמים היוונים שאותם אימץ מהמודלים ההלנסטיים וקיבץ סביבו חוג, "החוג של לוטאטיוס קאטולוס".
ולריוס אדיטוס (Valerius Aedituus) - חבר בחוג של קאטולוס. ממנו נותרו לנו שתי אפיגרמות בסגנון אלכסנדרי.
מטיוס (Matius) תרגם בהקסמר את איליאדה ממנה נותרו לנו פרגמנטים בודדים וכן הכיר לעולם הרומי את המטר הכוליאמבי (choliambic meter).
התוצר הסופי היה השירה החדשה שבאופן מעצים יותר לא רק דחתה את מנהגי האבות לעסוק בנגוטיום אלא במרכז עניינה היה העיסוק בנושאי בטלה.
משוררים חדשים מפורסמים

פובליוס ולריוס קאטו - ולריוס הגיע לרומא ועבד כאיש דקדוק ומורה לשירה עד זקנתו. בנוסף היה מבקר שירה ומשורר. הוא החזיר מחדש לרומא את המסורת של ביקורת פילוסופית אלכסנדריה.
פוריוס ביבקולוס (furius Bibaculus) - מפורסם בשל האפיגרמה שלו כנגד אוגוסטוס
ורו (varro atacinus) - חיבר את לוקדיה (Leucadia) שנחשב אחד מהיצירות הארוטיות המוקדמות. הוא תרגם את ארגונאוטיקה בהקסמטר על סיפור הארגונאוטים של אפולוניוס מרודוס.
הלביוס קינה (Helvius Cinna) - חבר בחוגו של קאטולוס אשר לקח חלק מהמשלחת לביתיניה בשנת 57 לפנה"ס. הוא המשיך בעקרונות של קאלימאכוס והשירה החדשה. כתב את הזמורנה (zmyrna), חיבור מפורסם שכמעט כולו אבד. החיבור מספר על אהבה של מורה לאביה קינרס. על סמך ממקורות משניים היצירה הייתה מלווה בהערות דקדוקיות רבות כדי להקל בהבנתה. הוא הולל בידי קאטולוס בשיר 95.
קלבוס ליסיניוס (Calvus Licinius) - הוא נולד ברומא למשפחת פלבס ידועה. בנו של ההיסטוריון והנואם הידוע ליסניוס מקר (Licinius Macer). היה חבר בתנועה ה-atticist, אשר במרכז היה רעיון הטוהר, הניקיון, הקצרות, שתאם לעקרונות השירה החדשה. הוא היה משורר חדש ומעט מכתביו נותרו. בנוסף למכתמים פוליטיים, הוא כתב שירי אהבה בין היתר על הפטירה של אשתו, קווינטיליה (quintillia) בטרם עת. הוא גם כתב אפיליון בשם איו (io), על שם הגיבור אשר התאהבה בה יופיטר ויונו התנכלה לה.
גאיוס ולריוס קאטולוס
יחסו של קיקרו

מחקר מעמיק על מערכת היחסים בין קיקרו למשוררים החדשים לא מוצה. ללא ספק שהיחסים האלו היו מספיק משמעותיים כדי שהשם שיוענק לה בעתיד יאמר מפי קיקרו עצמו. ההשמצות, הכינויים, מערכת היחסים שלו עם חלק מהמשוררים אשר בחלקם היו תלמידים שלו, וסכסוכים ערכים או אישיים בינו לבין חלק מהמשוררים, העניקו במה לזרם בידיו. האם היחסים היו איבה בלבד? קשה לנו להגיר לאור היחסים האישיים שהיו לו עם חלק מהמשוררים וכן כתביו המאוחרים המציגים חילוקי דעות בלבד ולא איבה אישית.
מקורות מידע

Arthur Leslie Wheeler, Catullus and the Traditions of Ancient Poetry (1974 )
G.B. Conte, Latin Literature: A history, tr. J.B. Soldow (Baltimore & London, 1994), 133-54.
Schmidt, Peter L. (Constance). "Neoteric poets." Brill’s New Pauly. Antiquity volumes edited by: Hubert Cancik and, Helmuth Schneider. Brill Online, 2015. Reference. 18 April 2015
Tenney Frank, "Cicero and the Poetae Novi", AJP, vol. 40, no. 4 (1919), pp. 396-415
הורטיוס, על אמנות הפיוט.
קאטולוס. שירי קאטולוס. תרגמו מרומית והוסיפו מבוא, הערות ומפתחות רחל בירנבאום ודוד וייסרט. ירושלים, מוסד ביאליק, תשמ"ט (1989).
הערות שוליים

↑  Cic. Orat. 161,  att 7.2.1
↑  Cic. Or. 161
1 2  Cic,  Tusc, 3.45
↑  Quinn, insterpretation, p.11, n.15
↑  Hor. Ars. 291
↑  Arthur, p.85
↑  T.  Frank,  "Cicero  and  the  Poetae  Novi,"  AJP,  XL  [1919],  p.396
↑  ראו שיר 49 של ולריוס קאטולוס
↑  Att.  7.  2.  1 ;  Or.  161;  Tusc.  3.  45
↑  T.  Frank,  "Cicero  and  the  Poetae  Novi,"  AJP,  XL  [1919],  369-415
Delicate Sound of Thunder

Delicate Sound of Thunder (בתרגום חופשי מאנגלית: צליל עדין של רעם) הוא אלבום ההופעה השני מאת להקת הרוק המתקדם הבריטית פינק פלויד, אשר יצא ב-21 בנובמבר 1988. האלבום הוקלט בקולוסיאום הוותיקים של נסאו, יוניונדייל, ארצות הברית ב-19-23 באוגוסט 1988. האלבום יצא לאור בפורמטים שונים, בהם תקליט כפול, קלטת כפולה ותקליטור כפול. בחלקו הראשון של האלבום מופיעים בעיקר שירים מאלבום האולפן השלושה-עשר של הלהקה, A Momentary Lapse of Reason.
האלבום הגיעו למקום ה-11 ב-The Billboard 200, וכיום הוא רשום כאלבום פלטינה משולשת בארצות הברית.
בשנת 2020 הופץ האלבום מחדש לאחר שעבר מיקסינג. גרסה זו הכילה את כל שירי האלבום A Momentary Lapse of Reason.
רשימת השמעה > המהדורה המקורית

| תקליטור 1> מס' | תקליטור 1> שם | תקליטור 1> כותב(ים) | תקליטור 1> אלבום מקורי | תקליטור 1> משך | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Shine On You Crazy Diamond  | רוג'ר ווטרס, דייוויד גילמור, ריצ'רד רייט | Wish You Were Here (1975) | 11:53 |  |  |  |  |  |
| 2. | Learning to Fly  | גילמור, בוב אזרין, ג'ון קרין, אנתוני מור | A Momentary Lapse of Reason (1987) | 5:27 |  |  |  |  |  |
| 3. | Yet Another Movie  | גילמור, פטריק לאונרד | A Momentary Lapse of Reason | 6:21 |  |  |  |  |  |
| 4. | Round and Around  | גילמור | A Momentary Lapse of Reason | 0:33 |  |  |  |  |  |
| 5. | Sorrow  | גילמור | A Momentary Lapse of Reason | 9:28 |  |  |  |  |  |
| 6. | The Dogs of War  | גילמור, מור | A Momentary Lapse of Reason | 7:18 |  |  |  |  |  |
| 7. | On the Turning Away  | גילמור, מור | A Momentary Lapse of Reason | 7:58 |  |  |  |  |  |
| תקליטור 2> מס' | תקליטור 2> שם | תקליטור 2> כותב(ים) | תקליטור 2> אלבום מקורי | תקליטור 2> משך | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. | One of These Days  | ווטרס, גילמור, רייט, ניק מייסון | Meddle (1971) | 6:15 |  |  |  |  |  |
| 9. | Time  | ווטרס, גילמור, רייט, מייסון | The Dark Side of the Moon (1973) | 5:16 |  |  |  |  |  |
| 10. | Wish You Were Here  | ווטרס, גילמור | Wish You Were Here | 4:49 |  |  |  |  |  |
| 11. | Us and Them  | ווטרס, רייט | The Dark Side of the Moon | 7:22 |  |  |  |  |  |
| 12. | Money  | ווטרס | The Dark Side of the Moon | 9:52 |  |  |  |  |  |
| 13. | Another Brick in the Wall (Part 2)  | ווטרס | The Wall (1979) | 5:28 |  |  |  |  |  |
| 14. | Comfortably Numb  | ווטרס, גילמור | The Wall | 8:56 |  |  |  |  |  |
| 15. | Run Like Hell  | ווטרס, גילמור | The Wall | 7:12 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 104:08 |  |  |  |  |  |
רשימת השמעה > מהדורת 2020

| תקליטור 1> מס' | תקליטור 1> שם | תקליטור 1> כותב(ים) | תקליטור 1> אלבום מקורי | תקליטור 1> משך | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  | תקליטור 1>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Shine On You Crazy Diamond (Parts 1-5)  | ווטרס, גילמור, רייט | Wish You Were Here | 12:09 |  |  |  |  |  |
| 2. | Signs of Life  | גילמור, אזרין | A Momentary Lapse of Reason | 3:18 |  |  |  |  |  |
| 3. | Learning to Fly  | גילמור, אזרין, קרין, מור | A Momentary Lapse of Reason | 5:15 |  |  |  |  |  |
| 4. | Yet Another Movie  | גילמור, לאונרד | A Momentary Lapse of Reason | 6:16 |  |  |  |  |  |
| 5. | Round and Round  | גילמור | A Momentary Lapse of Reason | 0:34 |  |  |  |  |  |
| 6. | A New Machine Part 1  | גילמור | A Momentary Lapse of Reason | 1:35 |  |  |  |  |  |
| 7. | Terminal Frost  | גילמור | A Momentary Lapse of Reason | 6:17 |  |  |  |  |  |
| 8. | A New Machine Part 2  | גילמור | A Momentary Lapse of Reason | 0:34 |  |  |  |  |  |
| 9. | Sorrow  | גילמור | A Momentary Lapse of Reason | 10:25 |  |  |  |  |  |
| 10. | The Dogs of War  | גילמור, מור | A Momentary Lapse of Reason | 8:02 |  |  |  |  |  |
| 11. | On the Turning Away  | גילמור, פיל מנזנרה | A Momentary Lapse of Reason | 9:13 |  |  |  |  |  |
| תקליטור 2> מס' | תקליטור 2> שם | תקליטור 2> כותב(ים) | תקליטור 2> אלבום מקורי | תקליטור 2> משך | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  | תקליטור 2>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | One of These Days  | ווטרס, גילמור, רייט, מייסון | Meddle | 6:18 |  |  |  |  |  |
| 13. | Time  | ווטרס, גילמור, רייט, מייסון | The Dark Side of the Moon | 5:18 |  |  |  |  |  |
| 14. | On the Run  | ווטרס, גילמור | The Dark Side of the Moon | 2:48 |  |  |  |  |  |
| 15. | The Great Gig in the Sky  | רייט, קלייר טורי | The Dark Side of the Moon | 4:51 |  |  |  |  |  |
| 16. | Wish You Were Here  | ווטרס, גילמור | Wish You Were Here | 4:38 |  |  |  |  |  |
| 17. | Welcome to the Machine  | ווטרס | Wish You Were Here | 7:45 |  |  |  |  |  |
| 18. | Us and Them  | ווטרס, רייט | The Dark Side of the Moon | 7:37 |  |  |  |  |  |
| 19. | Money  | ווטרס | The Dark Side of the Moon | 8:17 |  |  |  |  |  |
| 20. | Another Brick in the Wall, Part 2  | ווטרס | The Wall | 5:26 |  |  |  |  |  |
| 21. | Comfortably Numb  | ווטרס, גילמור | The Wall | 9:54 |  |  |  |  |  |
| 22. | One Slip  | גילמור, מנזנרה | A Momentary Lapse of Reason | 6:08 |  |  |  |  |  |
| 23. | Run Like hell  | ווטרס, גילמור | The Wall | 8:10 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 140:18 |  |  |  |  |  |
משתתפים > פינק פלויד

דייוויד גילמור - גיטרה מובילה, גיטרת קצב, קונסולת גיטרת פלדה, זמרה, הפקה
ניק מייסון - תופים, כלי הקשה
ריצ'רד רייט - קלידים, קולות רקע, זמרה
משתתפים > משתתפים נוספים

ג'ון קרין - קלידים, תכנות, קולות רקע, זמרה
רייצ'ל פורי - קולות רקע
דורגה מקברום - קולות רקע
סקוט פייג' - סקסופון, אבוב, גיטרת קצב
גאי פראט - בס, קולות רקע, זמרה
טים רנוויק - גיטרת קצב, גיטרה מובילה, קולות רקע, זמרה
מאכן טיילור (בקרדיטים מופיעה כמרגרט טיילור) - קולות רקע
גרי ווליס - כלי הקשה, קלידים
ילד פעם

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 סוגה:  שיר ילדים 
 חברים
 אורי וינשטוק, לי גאון, גבי סידון
 
להקת "ילד פעם" קמה ב-2008. הלהקה התמקדה בשירי ילדים והוציאה שני אלבומי ילדים. ייחודה של הלהקה בהתייחסות לקהל הילדים כקהל מאזינים ביקורתי ואיכותי. בהופעות אין תפאורה נוצצת ואביזרי במה מיוחדים. הדגש הוא על טקסט ומוזיקה איכותיים. נכון ל-2024 מופעים חברי הלהקה במשך 15 שנים. ב-2024 התווסף ללהקה פן אקטיביסטי והיא הפיקה שירי מחאה שקהלה מבוגרים ואשר הפכו במהירות לוויראלים.
שירי ילדים

הלהקה קמה ב-2008. בשנה זו יצא אלבומה הראשון "ילד פעם". ב-2020 יצא האלבום השני "ילד עוד פעם". ב-2024 עובדים חברי הלהקה על הוצאת אלבום ילדים שלישי.
שירי ילדים > חברי הלהקה בשנותיה הראשונות ותפקידם

אורי וינשטוק - שירה ופסנתר,לי גאון וגבי סידון - שירה,אייל הלר - גיטרה, גיא ברתור-בס, מתן אפרת - תופים, אודי ורזגר - חליל/שייקר, דניאל ומיקה יערי - סאונד.
שירי ילדים > רקע חברי הלהקה

חברי הלהקה אורי וינשטוק ולי גאון נפגשו במהלך שירותם הצבאי. וינשטוק היה מנהל מוזיקלי של להקה צבאית וגאון מש"קית חינוך. גבי סידון ואורי וינשטוק נפגשו בשרותם הצבאי בצוות הווי בקו"ם.
וינשטוק נגן פסנתר שניגן בין השאר, עם הדורבנים, גלי עטרי, ירדנה ארזי, דני סנדרסון, דני רובס ושולי רנד.
גאון בוגרת רימון והמדרשה למוזיקה בלוינסקי, למדה חינוך מוזיקלי, זמרת, הוציאה אלבומים שאינם לילדים, בנוסף עוסקת בהוראת מוזיקה ובהנחיית קונצרטים לילדים ונוער בפילהרמונית לילדים ובתיאטרון החזותי.
שירי ילדים > הופעות הלהקה

הופעות הלהקה התבססו על שירי האלבומים וזכו לפופולריות רבה. השירים מאופיינים בטקסטים אינטליגנטיים שמדברים בהומור על מה שמעסיק ילדים. כוונת הלהקה להתייחס לקהל הילדים בגובה העיניים והיא מאמינה במוזיקה לילדים שאינה רק למטרת בידור ואסקפיזם. הקהל אליו פונה הלהקה הוא בגילאי 3 עד 9. השירים בסגנון להקות כמו גזוז, כוורת והכבש השישה עשר. לאורך המופע מתארחים על הבמה ילדים מהקהל, כאשר בכל שיר יש לילד אחר תפקיד. במופעי הלהקה התארחו קורין אלאל, גורי אלפי, דני רובס, עידן אלתרמן ועוד.
הלהקה הייתה פורצת דרך בכך שקיימה הופעות לילדים במועדונים בשבת בבוקר, זאת בניגוד להופעות שהתקיימו עד אז בעיקר בקניונים. לאחר שהחלה בכך התרחבה התופעה.
שירי מחאה

ב-2024, בעקבות טבח שבעה באוקטובר הוציאו חברי הלהקה אורי וינשטוק, לי גאון וגבי סידון את השיר "סעו מכאן"- גרסת כיסוי ללהיט של סיימון וגרפונקל שמילותיה הישירות תוקפות את שרי הממשלה על אחריותם למחדל שהוביל לטבח בדרום. השיר צבר בתוך 24 שעות מיליוני צפיות ברשתות החברתיות.
בחודשים שלאחר מכן הוציאה הלהקה עוד חמישה שירי מחאה בהם מופיעים גם חברי להקה נוספים. שירים אלה הפכו אף הם ויראלים, ביניהם "70 ימים" ו"לך".
חברי הלהקה הוסיפו לשמה את השם "שלישיית אלה החיים", שם שנלקח מביטוי בו השתמש נתניהו במסיבת עיתונאים ב-1.12.24 בהקשר לטרגדיית מותו של יובל קסטלמן. ביטוי שזכה לביקורת רבה וסימל את הניתוק, העדר האמפתיה והעדר לקיחת האחריות של השלטון ונתניהו בראשו.
שירי המחאה של הלהקה מצולמים על רקע מקלט, בשחור לבן. בחירה זו באה לשקף את המצב המורלי והביטחוני בישראל בתקופת כתיבת השירים.
הערות שוליים

↑  לירון ורדי גלר, ילד פעם: ה"כבש הששה עשר" של ילדי 2011, באתר הארץ, 10 בפברואר 2011
↑  בית היוצר, ילד פעם - מופע לילדים, באתר בית היוצר, ‏2013-09-25
↑  ילד פעם, באתר www.yeledpaam.co.il
↑  בן שלו, הכבש ה-16: גרסת 2010, באתר הארץ, 24 בינואר 2010
↑  לירון ורדי גלר, ילד פעם: ה"כבש הששה עשר" של ילדי 2011, באתר הארץ, 10 בפברואר 2011
↑  Yaron Ten Brink, "האפס המושלם": המנון המחאה החדש של המלחמה קורא לממשלה להתפטר, באתר "האפס המושלם": להיט המחאה הוויראלי שקורא לממשלה להתפטר | טיים אאוט, ‏2023-11-12
↑  "האפס המושלם קרע לנו את העם": שיר המחאה שהפך ללהיט ברשתות - וואלה תרבות, באתר וואלה, 11 בנובמבר 2023
↑  יואב לימור, דעה | אפס רגש, אפס חמלה: נתניהו, אלה הם לא החיים, באתר ישראל היום, 3 בדצמבר 2023
↑  מורן אזולאי, אלה החיים של בנימין נתניהו בתקופה האחרונה | פרשנות, באתר ynet, 3 בדצמבר 2023
↑  החל מתזמון 32:44. "80% מתיק ההשקעות שלנו כבר בחו״ל. וול-סטריט עשתה פי 5 מתל-אביב" | פרק 182 - המרקרים, באתר omny.fm
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ילד פעם".
טולצ'ין

טולצ'ין (באוקראינית ורוסית: Тульчин; ביידיש: טולטשין), היא עיר באוקראינה במחוז ויניצה. מרכז נפת טולצ'ין. העיר נמצאת על הנהר סלניצה, יובלו של הבוג הדרומי, במקום שהנהר טולצ'ינקה נשפך אל סלניצה. נכון לתחילת שנת 2023 אוכלוסיית העיר מונה 14,000 איש; רובם אוקראינים ורוסים, אך ישנה גם קהילה יהודית קטנה של 350 איש (1998). העיר ידועה בהיסטוריה היהודית כמרכז חסידי.
היסטוריה

ידועה מ-1607 כנסטרבר כמבצר על הגבול עם הטורקים. ב-1609 מלך פולין העניק את העיר לזקן ברצלב וויניצה-ולנט אלכסדר קלינובסקי. ב-1649 נכבשה על ידי בוגדן חמלניצקי, לאחר מצור בן מספר ימים, וניסיונות לכיבוש, שבהם נפלו קוזקים רבים מידי היהודים. טולצ'ין לאחר מכן נהייתה אחת מבסיסיהם של הקוזקים. ב-1667 חזרה לפולין. בין 1672 עד 1699 בכיבוש עות'מאני. ב-1726 סטניסלב פוטוצקי קיבל את טולצ'ין מידי בית קלינקוביץ'. ב-1732 סטניסלב מת ואת מקומו ירש אחינו פרנסואה סלזי פוטוצקי, ואותו באמצע המאה ה-18 בנו סטניסלב פליקס פוטוצקי. ב-1772 סטניסלב פליקס העביר לטולצ'ין את מרכז נחלותיו, ועבר להתגורר בה, שכן בירתו הקודמת לאחר חלוקת פולין עברה לאוסטריה. ב-1787 העיר קיבלה את זכויות מגדבורג. ב-1792 הייתה למרכז סחר של האזור ובעיר התקיים יריד חודשי. ב-1793, לאחר חלוקת פולין השנייה, חלק מרוסיה במחוז פודוליה. בין 1917–1923 התקיימו באזור קרבות בין צבאות הרפובליקה האוקראינית הלאומית, פולין והאדומים. ב-1923 הסובייטים השתלטו על העיר סופית והיא צורפה לרפובליקה האוקראינית הסובייטית הסוציאליסטית. ב-1941 לעיר נכנסו גרמנים והכניסו את כל היהודים לגטו. ב-1944 שוחררה העיר.
יהודים

מאז יסודה התקיים בעיר ישוב יהודי חשוב. בפרעות הקוזאקים בשנות ת"ח ת"ט נכבשה העיר ב-24 ביוני 1648 (ד' בתמוז ה'ת"ח), לאחר מצור של שלשה ימים ובגידת הפולנים ביהודים, טבחו הקוזקים בקהילה היהודית. בין 1,500 (יוון מצולה) ל-3,000 (נתונים ממקורות אחרים) איש נהרגו בטבח. בעיר התגורר רבי יחיאל אשכנזי, חתנו של הבעל שם טוב, ששימש בה כשוחט. מ-1781 עד 1788 התגורר בעיר בנו רבי ברוך ממז'יבוז', ולאחר שעבר למז'יבוז' היה מגיע לעיר כל קיץ לבקר את חסידיו. בעיר ביקרו גם רבי נחמן מברסלב ובעל התניא. המחלוקת המפורסמת ביניהם לבין רבי ברוך התקיימה גם פה. אחרי רבי ברוך ישב על כס האדמו"רות חתנו רבי דב בער בן רבי שלמה מקרלין ולאחר פטירתו בנו רבי שלמה. לעיר הגיעו גם צדיקי בית צ'רנוביל והרבי מטולנא - רבי מנחם נחום כיהן בה. רבי נחמן חזן ובנו רבי אברהם חזן ממנהיגי חסידות ברסלב התגוררו גם הם בעיר.  יוסף טרומפלדור הוצב בתחילת שירותו הצבאי ברגימנט הרגלים הקובני ה־76 שהוצב בטולצ'ין, שם התיידד עם דוד בלוצרקובסקי שהיה אחד מידידיו הטובים ביותר.
בשנת 1926 היו בעיר יהודים כ-7600 יהודים (44% מכלל אוכלוסייה).
בשואה רוב היהודים הושמדו, אך חלק חזרו לעיר עם שחרורה והקימו מחדש את הקהילה היהודית. הקהילה מתקיימת אף היום, אם כי רוב חבריה בגיל מתקדם.
לקריאה נוספת

אובידיו קראנגה, טולצ'ין, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 806–808), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
קולנוע ירקון (ראש העין)

| --- | --- |
בית הקולנוע הנטוש, 2012בית הקולנוע הנטוש, 2012
 מידע כללי
 סוג:  בית קולנוע 
 שימוש:  נטוש
 כתובת:  ראש העין
 מיקום:  ראש העין 
 מדינה:  ישראל
 בעלים:  חיים מליחי, עובדיה גמליאל ויעקב בן שאול
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1955–1980 (כ־25 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1955 
 מידע טכני
 קיבולת:  450 מושבים
 קואורדינטות:  32°05′46″N 34°56′22″E﻿ / ﻿32.096116°N 34.939316°E﻿ / 32.096116; 34.939316
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) קולנוע ירקון(למפת גוש דן רגילה) קולנוע ירקון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קולנוע ירקון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קולנוע ירקון  he קולנוע ירקוןhe קולנוע ירקוןמפת  __ ראש העין (in English: Rosh HaAyin)מצפון: __ כפר קאסם (in English: Kafr Qasim) ממזרח: סלפית (נפה) (in English: Salfit Governorate) מדרום וממערב: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית קולנוע "ירקון" בראש העין הוקם בשנת 1955 על ידי שלושה יזמים מקומיים. המקום היה בעבר מבנה בריטי, ששימש כמטבח שבו קיבלו העולים מתימן את מזונם. בית הקולנוע נסגר בתחילת 1980 בעקבות הירידה ברווחיות של בתי קולנוע מקומיים בשל כניסתה של הטלוויזיה הרב-ערוצית, והמעבר לצפייה בקולנועים באזורי מסחר גדולים. כיום לאחר שלושים שנה, עיריית ראש העין החליטה לשפץ את אולם הקולנוע ההיסטורי.