stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרכש החדש
הערות שוליים

↑  Fleming Jr., Mike (2021-04-28). "Noah Centineo To Star In Netflix CIA Series From Alexi Hawley, Doug Liman & eOne". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  Zorrilla, Mónica Marie (2021-04-28). "Noah Centineo to Headline Netflix Espionage Series from 'The Rookie' Creator Alexi Hawley". Variety (באנגלית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  Warner, Sam (2022-09-27). "Black Adam's Noah Centineo reveals new Netflix series and air date". דיגיטל ספיי (באנגלית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  White, Peter (March 5, 2025). ‘The Recruit’ Canceled After 2 Seasons At Netflix. Deadline. Retrieved March 6, 2025
1 2  Andreeva, Nellie (2022-05-23). "Alexi Hawley Inks Big New TV & Film Deal With eOne". Deadline (באנגלית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  Zorrilla, Mónica Marie (2021-11-12). "Noah Centineo's Netflix Spy Drama Adds Series Regulars and Guest Cast". Variety (באנגלית). נבדק ב-2022-10-03.
1 2  Petski, Denise (2021-11-12). "Noah Centineo's Netflix CIA Drama Series Sets Seven Series Regulars". Deadline (באנגלית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  Cordero, Rosy (2022-09-24). "Noah Centineo's Netflix CIA Series Titled 'The Recruit'; Premiere Date & First Look Photo Revealed At Tudum". Deadline (באנגלית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  Oganesyan, Natalie (2022-09-28). "Noah Centineo Is a Spy in The Recruit Images for Netflix Series". The Wrap (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  "Breaking News - Netflix's "The Recruit" - Official First Look Debut | TheFutonCritic.com". The Futon Critic. נבדק ב-2022-10-03.
↑  Moore, Kasey (2022-09-24). "'The Recruit' Noah Centineo Netflix Series: Everything We Know So Far". What's on Netflix (באנגלית). נבדק ב-2022-10-03.
↑  "Production Weekly - Issue 1268 - Thursday, October 14, 2021 / 139 Listings - 32 Pages". Production Weekly (באנגלית). 2021-10-14. נבדק ב-2022-10-03.
↑  "Graymail". Production List (באנגלית). Film & Television Industry Alliance. 2021-09-13. נבדק ב-2022-10-03.
↑  Selome Hailu, ‘The Recruit’ Season 2 Debuts With 5.9 Million Views, Taking Second Place on Netflix Top 10, Variety, ‏2025-02-04 (באנגלית אמריקאית)
נואה סנטינאו מככב בסדרה ומשמש גם כמפיק בפועל
כולם שונאים את כריס

| --- | --- |
 
 סוגה:  קומדיית מצבים
 יוצרים:  כריס רוק אלי לירוי
 בימוי:  כריס רוק 
 שחקנים:  טיילר ג'יימס ויליאמס טרי קרוז טיצ'ינה ארנולד טוקון ריצמונד וינסנט מרטלה
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  88
 הפקה
 הפצה:  CBS מדיה ונצ'רס, הולו 
 מוזיקה:  מרקוס מילר 
 אורך פרק:  20 דקות
 שידור
 רשת שידור:  UPN, The CW
 רשת שידור בישראל:  ערוץ ביפ
 תקופת שידור מקורית:  22 בספטמבר 2005 – 8 במאי 2009
 קישורים חיצוניים
 www.cwtv.com/cw-ehc.html
 דף התוכנית ב-IMDb
 
כולם שונאים את כריס (באנגלית: Everybody Hates Chris) היא קומדיית מצבים אמריקאית שנוצרה בהשראת חייו של כריס רוק כילד בברוקלין. הסדרה זכתה בפרסים רבים, ביניהם פרס גלובוס הזהב ושלושה פרסי אמי. ב-21 במאי 2009, לאחר ארבע עונות בשידור, בוטלה הסדרה.
שם הסדרה משמש כפרודיה לשם הסדרה "כולם אוהבים את ריימונד".
תקציר העלילה

העלילה, אשר מתרחשת בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20, מתמקד בנער האפרו-אמריקאי הצעיר כריס אשר גדל בשכונת בדפורד-סטויבסנט ברובע ברוקלין אשר בעיר ניו יורק. כריס הוא הבן הבכור מבין שלושה ילדים, והוא אחראי לשמור על אחיו הקטנים תוך שהוא נדרש להתמודד עם אתגרים שונים בבית הספר, עם משפחתו ובשכונה שלו.
דמויות

כריס (טיילר ג'יימס ויליאמס) – ילד שאפתן, אחראי, חסר מזל ולא פופולרי. רוצה להיות כמו אחיו הצעיר, דרו. כריס סובל מהצקות של ילדים וחברי סגל בבית הספר. בנוסף מציקים לו גם ילדי השכונה ואחות הקטנה. עם הזמן הוא מגלה עניין בסטנדאפ.
ג'וליוס (טרי קרוז) – בעלה של רושל ואביהם של כריס, דרו וטוניה. ידוע בקמצנותו המוגזמת. מפנק את טניה יותר מאשר אשתו.
רושל (טיצ'ינה ארנולד) – אשתו של ג'וליוס ואימם של כריס, דרו וטוניה. אישה תוססת וקולנית.
דרו (טוקון ריצ'מונד) – אחיו הצעיר של כריס. בניגוד לכריס, דרו מקובל מאוד בבית הספר. דרו אוהב הוקי, קסמים וקארטה.
טוניה (אימני אקים) – אחותם הקטנה של כריס ודרו. ילדה מפונקת ובכיינית אשר מקבלת תמיד את מה שהיא רוצה וגורמת לכריס ודרו להיענש על דברים אשר לא עשו.
גרג (וינסנט מרטלה) – ילד חנון ומוזר, חברו הטוב של כריס.
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקורית ארצות הברית> שידור ראשון | תקופת שידור מקורית ארצות הברית> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 22 | 22 בספטמבר 2005 | 11 במאי 2006 |
|  | 2 | 22 | 1 באוקטובר 2006 | 14 במאי 2007 |
|  | 3 | 22 | 1 באוקטובר 2007 | 18 במאי 2008 |
|  | 4 | 22 | 3 באוקטובר 2008 | 8 במאי 2009 |
השפעות פיצוץ גרעיני

ניסוי גרעיני אמריקני
ההשפעה של פיצוץ גרעיני על סביבתו הקרובה הרסנית לאין שיעור מהשפעתו של פיצוץ קונבנציונלי. האנרגיה המשוחררת עקב פיצוץ גרעיני המתרחש בטרופוספירה היא:
אנרגיית פיצוץ - 50-40% מהאנרגיה הכוללת
קרינה תרמית - 50-30% מהאנרגיה הכוללת
קרינה מייננת - 5% מהאנרגיה הכוללת
נשורת גרעינית - 10-5% מהאנרגיה הכוללת
ברם, כתלות בתכנון הנשק ובסביבה בה נוסה, פילוג האנרגיה שלעיל יכול לגדול או לקטון עד לביטול מוחלט. השפעת הפיצוץ היא תוצאה של כמויות אדירות של אנרגיה בכל הספקטרום האלקטרומגנטי.
אופי הסביבה בה מתרחש הפיצוץ קובע כמה אנרגיה היא אנרגיית פיצוץ וכמה היא אנרגיית קרינה. סביבה תת-מימית יוצרת סביב הפצצה אזורים צפופים יותר, אשר קולטים יותר אנרגיה ויוצרים גלי הדף חזקים יותר, אך בד בבד מגבילים את אזור ההשפעה.
האנרגיה המשתחררת בעת פיצוץ גרעיני היא מיליוני פעמים חזקה יותר מזו המשתחררת בעת פיצוץ רגיל. הטמפרטורה בעת הפיצוץ נמדדת רגעית בעשרות מיליוני מעלות 20 קילומטר רדיוס
חלק מהאנרגיה המשתחררת בעת פיצוץ גרעיני משתחררת כקרינה חודרת. כאשר קיים חומר סובב כמו אוויר, סלעים או מים הקרינה מחממת את החומר במהירות לטמפרטורת שווי משקל. הדבר גורם לרתיחה של החומר הסובב והתפשטותו המהירה. אנרגיה קינטית הנוצרת על ידי ההתפשטות תורמת להיווצרות גל הדף. כאשר הפיצוץ הגרעיני מתרחש באוויר בקרבת גובה פני הים, רוב האנרגיה המשוחררת יוצרת גל הדף אשר מתרחב בצורת כדור ממרכז הפיצוץ. קרינה תרמית חזקה באזור מרכז הפיצוץ יוצרת כדור אש ואת ענן הפטרייה. בעת פיצוץ בגובה רב יותר, בשל צפיפות נמוכה יותר של האוויר, משתחררת יותר אנרגיה כקרינת גמא מייננת וכקרני רנטגן ולא כגל הדף.
בשנת 1945 הייתה סברה בקרב מדענים, אשר פיתחו את כלי הנשק הגרעיניים הראשונים, כי קיימת אפשרות שפיצוץ גרעיני גדול מספיק יוכל להבעיר את האטמוספירה של כדור הארץ. תגובה גרעינית של שני אטומי חנקן תייצר אטום פחמן ואטום חמצן בנוסף לאנרגיה שתשתחרר בתגובה. אנרגיה זו תחמם את החנקן הנותר במידה מספקת על מנת להמשיך את התגובה עד שכל אטומי החנקן יתכלו. הדבר הוכח עד מהרה כלא סביר עד בלתי אפשרי, אך הסברה המשיכה להתקיים כשמועה במהלך שנים רבות.
השפעות ישירות > נזק בעת הפיצוץ

הטמפרטורות הגבוהות והלחצים גורמים לגז לנוע החוצה באופן רדיאלי בקליפה דקה וצפופה הקרויה "החזית ההידרודינמית". החזית מתנהגת כבוכנה הדוחקת ומכווצת את התווך באזור הפיצוץ על מנת ליצור גל הלם המתרחב באופן כדורי. בתחילה, גל ההלם מצוי בתוך המשטח של כדור האש הגדל, אשר נוצר בגלל חימום האוויר שבסמוך למוקד הפיצוץ על ידי קרני הרנטגן. ברם, בתוך חלקיק שנייה חזית הלחץ הכדורית הצפופה חולפת על פני כדור האש; מכיוון שהאוויר שבחזית הלחץ מתלהט ומתיינן עד כדי הפיכתו לפלזמה, חזית הלחץ ממסכת את מעבר הקרינה האלטרומגנטית (התרמית) ממוקד הפיצוץ ובכך מסתירה את כדור האש. לאחר פרק זמן קצר, במהלכו טמפרטורת האוויר בחזית גל ההלם צונחת והוא הופך למיונן פחות, הקרינה העזה ממוקד הפיצוץ נחשפת שוב. זהו האפקט המוכר של "ההבזק הכפול" הנצפה בעת פיצוץ גרעיני; אפקט זה של הבזק כפול הוא סימן היכר ייחודי לפיצוצים גרעינים שמאפשר לזהותם ולהבדיל בינם לבין פיצוצים קונבנציונליים גדולים.
רוב ההרס הנוצר על ידי פיצוץ גרעיני נובע מהשפעות ההדף. רוב המבנים, למעט מבנים מחוזקים או חסיני הדף, ינזקו נזק בינוני עד קשה כאשר יהיו תחת לחץ יתר של 0.35 אטמוספירות.
רוח ההדף עשויה להגיע למהירות של מאות קילומטרים בשעה. טווח ההדף משתנה כתלות בעוצמת הנשק ובגובה הפיצוץ. טווח הפיצוץ אינו מקסימלי כאשר הפיצוץ מבוצע על פני הקרקע או באזורים נמוכים אלא הוא גדל ככל שגובה הפיצוץ גדל עד לנקודת אופטימום שממנה והלאה הטווח קטן עם הגדלת הגובה. הסיבה לכך היא ההתנהגות הלא ליניארית של גלי ההדף. אם גל ההדף מגיע לקרקע הוא מוחזר. מתחת לזווית החזרה מסוימת מתאחדים הגל הפוגע והגל המוחזר ויוצרים גל אופקי מחוזק הקרוי עמוד מאך על שם ארנסט מאך.
ישנן שתי תופעות הקשורות בגל ההדף הנע באוויר:
לחץ עודף סטטי - עליה חדה בלחץ הנגרמת על ידי גל ההלם. הלחץ העודף בכל נקודה נתונה תלוי ישירות בצפיפות האוויר בגל.
לחץ עודף דינמי - כוח התנגדות המופעל על ידי רוחות ההדף. הרוחות מסוגלות לדחוף, להפוך ולהרוס עצמים.
רוב הנזק הנגרם לחומר על ידי פיצוץ אוויר גרעיני נגרם על ידי צירוף של לחץ עודף סטטי גבוה ורוחות ההדף. הדחיסה הארוכה של גל ההדף מחלישה מבנים, אשר אז נקרעים לחלקים. פאזות הדחיסה, הוואקום והלחץ עשויות להמשך מספר שניות או יותר ולהפעיל כוחות גדולים בהרבה מסופת ההוריקן החזקה ביותר.
גלי ההדף אשר פוגעים בגוף האדם גורמים לגלי לחץ העוברים דרך הרקמות. הגלים הללו פוגעים לרוב בצמתים בין רקמות בעלות צפיפויות שונות (עצם ושריר) או בממשק המקשר בין הרקמה והאוויר. הלחץ העודף הפוגע בריאות הוא כ-70 kPa. עור התוף יקרע בלחץ שבין 22 kPa לבין 90 kPa.
השפעות ישירות > קרינה תרמית

נשק גרעיני פולט קרינה אלקטרומגנטית בכמויות גדולות. הקרינה נפלטת בצורת אור נראה, אור אינפרה אדום ואור אולטרה סגול. רוב הסכנות הן כוויות ופגיעות עיניים. בימים בהירים, הפציעות עשויות להתרחש הרבה מעבר לטווחי הפיצוץ. האור הוא כה חזק שהוא יכול להצית אש שתתפשט במהירות בהריסות שיותיר ההדף. טווח האפקטים התרמיים גדל משמעותית כתלות בעוצמת הנשק. לקרינה התרמית נתח של 35–45 אחוזים מהאנרגיה המשתחררת בפיצוץ, כתלות בעוצמת הנשק.
קיימים שני סוגים של פגיעות עיניים כתוצאה מקרינה תרמית של נשק גרעיני:
עיוורון הבזק אור נוצר בשל הבזק התחלתי של אור אשר נוצר בעת פיצוץ גרעיני. הרשתית קולטת אנרגיית אור בכמות גדולה מכפי יכולתה, אולם פחות מהכמות הדרושה לנזק בלתי הפיך. הרשתית רגישה במיוחד לאור נראה וכן לאור אינפרה אדום בעל גל קצר. הסיבה היא שהעדשה על הרשתית ממקדת את החלק הזה של הספקטרום האלקטרומגנטי. התוצאה היא הלבנה של הפיגמנטים האחראים על הראייה וכתוצאה מכך עיוורון זמני לפרק זמן של עד 40 דקות.
כווית הרשתית היוצרת נזק תמידי נגרמת גם מריכוז אנרגיה תרמית ישירה על הרשתית על ידי העדשה. הכוויה תתרחש רק במידה וכדור האש בשדה הראייה של הפרט ולכן זו פציעה נדירה. עם זאת כוויות רשתית עשויות להיגרם גם במרחקים גדולים מאזור הפיצוץ. הדבר תלוי בעוצמת הנשק ובגודל כדור האש.
כאשר קרינה תרמית פוגעת בעצם נתון, חלק מהקרינה מוחזרת, חלק מועברת וחלק נספגת בתוך העצם. החלק שנספג תלוי באופי ובצבע החומר ממנו עשוי החפץ. חומר דק עשוי להעביר הרבה. חומר בעל צבע בהיר עשוי להחזיר את רוב הקרינה ולא להנזק. הקרינה התרמית הנספגת מעלה את טמפרטורת המשטח וגורמת לשרפה של עץ, נייר, בדים וחומרים נוספים. אם החומר מהווה מוליך תרמי גרוע, החום יכלא באזור המשטח של החומר.
תבערה של חומרים תלויה בפרק הזמן שבו נמשך הפולס התרמי ובעובי ובלחות המטרה. ליד אזור הפיצוץ שטף האנרגיה גדול מ-125 ג'אול לסנטימטר מרובע וכל דבר שיכול להישרף ישרף. במרחק רב יותר, רק חומרים שקל להבעירם יעלו באש.
בעיר הירושימה, התפתחה סופת אש אדירת ממדים תוך 20 דקות לאחר הפיצוץ. הסופה השמידה בניינים ובתים רבים. סופת אש מורכבת מרוחות בעלות כח אדיר הנושבות לעבר מרכז האש מכל רוחות השמיים. עם זאת, התופעה אינה ייחודית לפיצוצים גרעיניים ונצפתה גם בעת התרחשותן של שרפות יער גדולות וגם בעת הפצצות שטיח במהלך מלחמת העולם השנייה.
מאחר שקרינה תרמית עוברת בקו ישר מכדור האש כל עצם שאינו שקוף יצור צל שיגן עליו. במידה שערפל יפזר את האור, הצל יהיה פחות יעיל אולם הערפל יפחית את טווח ההשפעה של הקרינה.
השפעות לא ישירות > פולס אלקטרומגנטי

קרני גמא מפיצוץ גרעיני מייצרים אלקטרונים בעלי אנרגיה גבוהה בשל פיזור קומפטון.
האלקטרונים נלכדים בשדה המגנטי של כדור הארץ, בגבהים שבין 20 ל-40 קילומטרים שם הם מקבלים תהודה. הזרם החשמלי המתנדנד מייצר פולס אלקטרומגנטי (EMP) אשר נמשך כמילישנייה אחת לערך. אפקטים משניים עשויים להמשך למשך שנייה או יותר.
הפולס חזק דיו על מנת לגרום לעצמים מתכתיים ארוכים (כמו כבלים) להתנהג כאנטנות ולייצר מתח גבוה כאשר הפולס עובר. המתחים הללו, והזרם הגבוה הקשור בהם, יכול להרוס התקנים אלקטרוניים לא מוגנים ואפילו חוטים. אין השפעות ביולוגיות ידועות לפולסים אלקטרומגנטיים. האוויר המיונן משבש את תקשורת הרדיו שבאופן שגרתי הייתה מדלגת מהיונוספירה.
ניתן להגן על מכשירים אלקטרוניים על ידי עטיפתם בחומר מוליך או בכל סוג אחר של כלוב פאראדיי. כמובן שלא ניתן להפעיל מכשירי רדיו כאשר הם מוגנים משום שגלי רדיו משודרים לא יכולים להגיע אליהם.
השפעות לא ישירות > קרינה מייננת

כ-5% מהאנרגיה המשוחררת בגל הדף גרעיני היא מסוג קרינה מייננת: קרינת נייטרונים, קרני גמא, חלקיקי אלפא ואלקטרונים הנעים במהירויות גבוהות אך כאלו שלא מתקרבות למהירות האור. מקור הנייטרונים מהביקוע הגרעיני ומההיתוך הגרעיני.
העוצמה של הקרינה הגרעינית ההתחלתית דועכת במהירות כתלות במרחק מנקודת מוקד הפיצוץ משום שהקרינה מתפזרת על פני שטח גדול. הקרינה גם פוחתת כתלות בספיגה אטמוספירית ובפיזור.
אופי הקרינה בנקודה נתונה משתנה כתלות במרחק ממוקד הפיצוץ. ליד המוקד, עוצמת הנייטרונים גבוהה מעוצמת הגמא, אולם בעוד המרחק גדל הרי שהיחס נייטרונים לגמא מצטמצם. לבסוף, מרכיב הנייטרונים של הקרינה ההתחלתית הופך זניח בהשוואה למרכיב הגמא. הטווח לרמות קרינה משמעותיות של הקרינה ההתחלתית אינו גדל באופן ניכר כתלות בעוצמת הנשק. בפצצות כבדות מעל 50 קילוטון, השפעות תרמיות ומכניות הופכות להיות חשובות מהשפעות הקרינה.
קרינת הנייטרונים משנה את צורת החומר באזור הפיצוץ והופכת אותו לרדיואקטיבי. הפיצוץ משחרר חומר רדיואקטיבי רב. זיהום רדיואקטיבי כזה מכונה נשורת גרעינית.
השפעות לא ישירות > רעידת אדמה

גל הלחץ מפיצוץ תת-קרקעי יעבור דרך הקרקע ויגרום לרעידת אדמה קלה . התאוריה גורסת כי פיצוץ גרעיני עלול להפעיל מישור שבר. זאת עקב הלחץ והמאמצים שיוצר הפיצוץ בסביבת מישור השבר, ואז לגרום לרעידת אדמה חזקה במרחקים של עשרות קילומטרים .
השפעות לא ישירות > סיכום ההשפעות

הטבלה הבאה מסכמת את ההשפעות החשובות ביותר של פיצוץ גרעיני תחת תנאים מסוימים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| השפעות | תוצר הפיצוץ/ גובה הפיצוץ | תוצר הפיצוץ/ גובה הפיצוץ | תוצר הפיצוץ/ גובה הפיצוץ | תוצר הפיצוץ/ גובה הפיצוץ |  |
| השפעות | 1 קילוטון / 200 מטרים | 20 קילוטון / 540 מטרים | 1 מגהטון/ 2.0 קילומטר | 20 מגהטון / 5.4 קילומטר |  |
 הטווח מהקרקע האפקטיבי לפיצוץ Ground range / km
| אזורים עירוניים מושמדים לגמרי (20 PSI) | 0.2 | 0.6 | 2.4 | 6.4 |  |
| הרס רוב המבנים האזרחיים (5 PSI) | 0.6 | 1.7 | 6.2 | 17 |  |
| נזק בינוני לבניינים אזרחיים (1 PSI) | 1.7 | 4.7 | 17 | 47 |  |
  קרינה תרמית - טווח קרקע אפקטיביGR / km
| שרפה | 0.5 | 2.0 | 10 | 30 |  |
| כוויות דרגה שלישית | 0.6 | 2.5 | 12 | 38 |  |
| כוויות דרגה שנייה | 0.8 | 3.2 | 15 | 44 |  |
| כוויות דרגה ראשונה | 1.1 | 4.2 | 19 | 53 |  |
השפעות של קרינה גרעינית מיידית - טווח משופע1 SR / km
| מנה קטלנית 2 (נייטרונים וקרני גאמא) | 0.8 | 1.4 | 2.3 | 4.7 |  |
| מנה כוללת לתסמונת קרינה חמורה2 | 1.2 | 1.8 | 2.9 | 5.4 |  |
1) עבור השפעות קרינה ישירות מסתכלים על טווח משופע במקום על טווח קרקע משום שחלק מההשפעות לא באות לידי ביטוי אפילו בנקודת הפיצוץ הגרעיני עבור חלק מגבהי הפיצוץ. טווח הקרקע יכול להשאב מהטווח המשופע ומגובה הפיצוץ באמצעות משפט פיתגורס.
2) "Acute radiation syndrome" corresponds here to a total dose of one gray, "lethal" to ten grays. Note that this is only a rough estimate since biological conditions are neglected here.
תופעות אחרות

בעוד כדור האש נישא באוויר, הוא מקבל צורה של טבעת מערבולת שבמרכזה חומר זורח, כפי שניתן לראות בתמונות.
לעיתים בזמן הפיצוץ מתרחשים ברקים. בתמונות של פיצוצים גרעיניים ניתן לראות שובלי עשן, הנוצרים מרקטות פולטות עשן אשר נורות לפני הפיצוץ. שובלי העשן משמשים על מנת לקבוע מהו מיקום גל ההדף, הבלתי נראה באופיו, במילי-שניות לאחר הפיצוץ. הדבר נעשה על ידי שבירת קרני האור, אשר יוצרת שבירה אופטית בשובלי העשן בזמן שגל ההדף עובר.
הישרדות

היכולת לשרוד תלויה במידה רבה בגורמים כמו הקרבה למוקד הפיצוץ וכיוון הרוח הנושאת את הנשורת.
ראו גם

המלחמה הקרה
ניסוי גרעיני
התכופף והתכסה
נשק גרעיני
היסטוריה של הנשק הגרעיני
תכן נשק גרעיני
מלחמה גרעינית
פיצוץ גרעיני לצורכי שלום
פיצוץ תת-מימי
הערות שוליים

↑  דו"ח ניסוי גרעיני, 30 ביולי 1979
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7509741-2 
עודף לחץ נוצר בטווח שבין 1 ל-50 psi עבור התפוצצות 1 קילוטון חומר נפץ כפונקציה של גובה הפיצוץ. הקו השחור מצביע על גובה הפיצוץ האופטימלי.
הערכה לגבי גודל הנזק שנגרם בעת ההפצצה על הירושימה ונגסקי. פצצת מימן מודרנית עשויה להיות מאות מונים חזקה יותר ולגרום לרמות דומות של נזק במרחק הגדול פי 2 עד 5 פעמים.
גובה ענן הפטרייה תלוי בעוצמה עבור פיצוצים המתרחשים על פני הקרקע.
 0 = גובה של טיסות אזרחיות
1 = איש שמן
2 = Castle Bravo.
כוויות שנוצרו על גופה של אישה לאחר ההפצצה בהירושימה
289

שנת 289 היא השנה ה-89 במאה ה-3. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 289 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
ראו גם

ילידי 289‎
נפטרים ב-289‎
קורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים

| --- | --- |

סמל המלפ"ק
 פרטים
 כינוי:  המלפ"ק
 שיוך:  צה"ל צה"ל
 סוג:  אקדמיה צבאית
 בסיס האם:  מחנה עמנואל
 פיקוד
 יחידת אם:   פיקוד ההכשרות והאימונים
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  אמיר פרחי
סיכת קורס מג"דים: חרב ועלה זית, וברקע טנק גישור
המרכז להכשרת פיקוד קרבי (בראשי תיבות: מלפ"ק) הוא מרכז הכשרות צבאי בזרוע היבשה המאגד בתוכו מספר קורסים להכשרת חניכים לתפקידי המ"פ והמג"ד ביבשה (קורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים, בראשי תיבות: קמ"פ-קמ"ג). ייעודו של הקורס הוא הכשרת מפקד הפלוגה או הגדוד לפיקוד על צק"פ (צוות-קרב פלוגתי) או צק"ג (צוות-קרב גדודי), בלחימה, באמצעות פיתוח יכולותיו הפיקודיות.
המלפ"ק כפוף לפיקוד ההכשרות והאימונים ובסיס הקבע שלו נמצא במחנה עמנואל (בסיס ג'וליס).
מפקד המלפ"ק הוא קצין בדרגת תא"ל. מפקד המלפ"ק הנוכחי הוא תא"ל אמיר פרחי.
מרבית המדריכים בקורסים השונים (מפקדי הצוותים) הם קצינים בדרגת אלוף-משנה, הממלאים תפקיד מפקד חטיבה (מח"ט) במקביל לתפקידם כמפקדי צוותים (מנמ"ש).
מבנה הקורס

במלפ"ק מתקיימות ההכשרות של קורס מ"פים, קורס מ"פים בן ארי, קורס מג"דים (סדיר), האקדמיה למג"דים במילואים וכן קורסי הכשרה בינלאומיים.
עם קליטתם מתפזרים החניכים בין הצוותים בשאיפה ליצור צוותים רב-חיליים. הלימודים בשתי המגמות של הקורס (קמ"פ וקמ"ג) מתבצעים במקביל אולם לא במשותף: שתי המגמות מורכבות מצוותים נפרדים, הלומדים תכנים שונים בהתאם לתפקיד שאותו הם מיועדים למלא - מג"דים ומ"פים בנפרד. בקורס נערכת הפרדה בין אנשי המילואים ובין הקצינים הסדירים, פרט לקורס מ"פים, בו הצוותים מעורבים.
במהלך הקורס עוברים החניכים השתלמויות בתחומי החילות השונים, לימודי טקטיקה ואמנות המלחמה, ומקבלים הרצאות מפי קצינים בכירים בנושאים שונים. הצורך להתמקד ואילוצי הזמן גורמים לכך שעיקר הקורס מתמקד בהכנה למלחמה ומיעוטו בשגרה, הכשרה ואימונים. המגמות משלימות זו את זו במהלך התרגילים (התרגילים הפלוגתיים של צוותי קורס מ"פים משתלבים בתרגילים הגדודיים של צוותי קורס מג"דים). בנוסף להשתלמויות התאורטיות, הקורס כולל כחלק מההכשרה חודש של אימונים בשטח בצאלים וברמת הגולן.
מבנה הקורס > קורס מ"פים

הקורס המרכזי במלפ"ק, מתקיים 3 פעמים בשנה ונמשך כשלושה וחצי חודשים. לקורס מתקבלים חניכים המיועדים לתפקידי מ"פ בסדיר ובמילואים מיחידות היבשה השונות, מיחידות מתמרנות וכן יחידות סיוע קרבי ומנהלתי (שריון, חי"ר, הנדסה, תותחנים, איסוף קרבי, לוגיסטיקה, הגנת גבולות). הקורס מסמיך את החניכים לתפקיד המ"פ והשלמתו היא תנאי לכניסה לתפקיד. ייעוד הקורס הוא להכשיר את החניך לפיקוד על צק"פ (צוות קרב פלוגתי) בלחימה ולכך מוכוונים תוכני הקורס.
הקורס מחולק לפרק עיוני הכולל לימודי תורת לחימה (תו"ל) ומנהיגות, ולפרק מעשי (סדרת השטח) בו מתרגלים החניכים ומתנסים בפיקוד על צק"פ במתארים שונים.
בסיום הקורס מוענקת לחניכים סיכת מפקד פלוגה המורכבת מחרב המסמלת לחימה ומלהבה המסמלת למידה.
המדריכים בקורס (מפקדי הצוותים) הם קצינים בדרגת אל"ם או סא"ל, הממלאים תפקיד מפקד חטיבת מילואים (מח"ט) או בוגרי תפקיד מפקד גדוד (מג"ד).
מבנה הקורס > קורס מ"פים בן ארי

קורס המקביל בתכניו באופן מוחלט לקורס המ"פים. מיועד לחניכי מילואים בלבד וההבדל העיקרי בינו לבין קורס המ"פים הרגיל הוא משך הקורס. הקורס מתקיים פעמיים בשנה ונמשך כחצי שנה (ברוטו) כאשר בכל שבוע הוא מתקיים רק 2–3 ימים. מתכונת זו נועדה לאפשר לחניכי מילואים לבצע את הקורס במקביל לחייהם הפרטיים.
בסיום הקורס מוענקת לחניכים סיכת מפקד פלוגה המורכבת מחרב המסמלת לחימה ומלהבה המסמלת למידה.
מבנה הקורס > קורס מג"דים (סדיר)

קורס המתקיים פעם בשנה ונמשך כחמישה שבועות. מיועד לקצינים בסדיר המיועדים להיכנס לתפקידי מג"ד בזרוע היבשה ומהווה שלב המשך להכשרה בבית הספר למלחמה (פו"ם). בסיום הקורס מוענקת לחניכים סיכת מפקד גדוד המורכבת מחרב המסמלת לחימה, מלהבה המסמלת למידה וכוכב המסמל מגן דוד.
מבנה הקורס > האקדמיה למג"דים במילואים

"האקדמיה למג"דים במילואים" מיועדת למפקדי מילואים המיועדים לקבל פיקוד על גדוד מילואים בזרוע היבשה. מוסד האקדמיה נוסד בשנת 2021 בהובלת קציני מילואים, והיא מחליפה את קורס המג"דים לאנשי המילואים. הקורס בנוי באופן המאפשר למפקדים המיועדים לתפקיד מג"ד לעבור הכשרה באופן סדור וממושך ללא 'ניתוק' מהחיים האישיים ומעולם העבודה למשך 3–4 חודשים רצופים. הקורס מיועד להכשיר את המפקדים לפקד על צק"ג (צוות קרב גדודי) בלחימה ובהתאמה לכך תוכני הקורס עוסקים בעיקר בעולם הפיקוד בלחימה. בנוסף, נלמדים גם תוכני מנהיגות ותכני ניהול ושגרה. משך הקורס הוא כשנה וחצי ומתכונת הלימודים היא שני ימי לימוד מדי חודש. מעבר להכשרה העיונית, מתקיימות גם סדרות שטח בהן מתנסים כלל חניכי הקורס בפיקוד על צק"ג (צוות קרב גדודי). בסיום הקורס מוענקת לחניכים סיכת מפקד גדוד ובה חרב המסמלת את מעשה המלחמה, בראשה לפיד המסמל את אש התמיד של ההולכים בראש המחנה ובמרכזה מגן דוד המסמל את ייעוד הצבא- להגן על מדינת ישראל.
מבנה הקורס > קורסי הכשרה בינלאומיים

במרכז להכשרת פיקוד קרבי מתקיימות באופן שאינו קבוע הכשרות מפקדים בדרגים שונים לחניכים מצבאות זרים. קורסים אלו נקבעים בתוכנית העבודה ובתיאום בין צבאות ובעת הצורך נבנה סגל ייעודי להכשרות אלו.
מבנה הקורס > קורסים מקבילים > קורס בכירים

קורס מקביל מועבר בפיקוד העורף ונקרא קורס בכירים. הקורס מיועד לבעלי דרגת סא"ל-אל"ם בפיקוד העורף ומקביליהם משאר כוחות ההצלה האזרחיים (מד"א, כיבוי אש, משרד הפנים וכו'). הקורס מועבר בחלקו במתחם החטיבה הסדירה שנמצאת במחנה רחבעם שברמלה ובחלקו בבא"פ העורף שבסמוך לקיבוץ זיקים שבדרום. הקורס נמשך כ-3 חודשים שבהם נלמדים תורת החילוץ ההצלה והחירום בישראל. בוגרי קורס הבכירים מקבלים בסיומו את סיכת קורס המג"דים.
מבנה הקורס > קורסים מקבילים > קורס מ"פים במגל

קורס מ"פים נוסף המועבר בצה"ל, הוא קורס מ"פים ייעודי של מערך מגל, הקורס אורך כ-7 שבועות, גם הוא בבה"ד 12, ונפתח פעמיים בשנה במועד חורף וקיץ. הקורס הוא תנאי הכרחי לקידום לתפקיד המ"פ במגל, מפקד הקורס הוא קצין בדרגת סא"ל (מפקדת בית הספר לפיקוד - כיום סא"ל טל גבעוני ). הקורס ייחודי בכך שהוא נוגע בתכנים הקשורים לניהול פלוגה בבסיס טירונים, ומתייחס הלכה למעשה לניהול פלוגה, שלחייליה יש הכשרת רובאי 02, ושאין לה אופי קרבי.
מבנה הקורס > קורסים מקבילים > סמלי קורסים

סמל קורס מ"פים
סמל קורס מג"דים
סמל האקדמיה למג"דים
סמל קורס בינ"ל
מפקדי הקורס

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מפקד הקורס הוא בדרגת תא"ל, במקביל לתפקיד נוסף אותו הוא ממלא (מפקד עוצבה בדרך כלל).
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| חיים לסקוב | 1949 | לימים הרמטכ"ל ה-5 |
| יצחק רבין | נובמבר 1949− | לימים הרמטכ"ל ה-7 |
| חיים בר-לב | 1951− | לימים הרמטכ"ל ה-8 |
| אבי מזרחי | ? | לימים מפקד פיקוד המרכז, מפקד זרוע היבשה וראש אט"ל |
| מאיר כליפי | 1999–2001 | לימים המזכיר הצבאי של ראש הממשלה וסגן מפקד זרוע היבשה |
| ישי בר | יוני 2001− | לימים נשיא בית הדין הצבאי לערעורים ומפקד הגיס המטכ"לי |
| צבי גנדלמן | 2001–2003 |  |
| יואב הר אבן | ? | לימים ראש אמ"ץ |
| אבי אשכנזי | ? |  |
| אייל זמיר | ? | לימים הרמטכ"ל ה-24 |
| משה תמיר | ינואר−יוני 2009 |  |
| אבי אשכנזי | יוני 2009–2010 | מפקד הקורס בשנית |
| תמיר היימן | 2010–2011 | לימים ראש אמ"ן |
| מוטי ברוך | 2011–2012 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי |
| איתי וירוב | ינואר 2012−ספטמבר 2012 | לימים מפקד המכללות הצבאיות |
| אמיר אבולעפיה | ספטמבר 2012−ספטמבר 2013 | לימים ראש אג"ת |
| יוסי בכר | ספטמבר 2013−ספטמבר 2014 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי |
| יואל סטריק | ספטמבר 2014−מרץ 2015 | לימים מפקד פיקוד הצפון ומפקד זרוע היבשה |
| אורן אבמן | מרץ 2015−יוני 2016 |  |
| עודד בסיוק | יוני 2016−יוני 2017 | לימים ראש אג"ם |
| אבי גיל | יוני 2017–2018 | לימים המזכיר הצבאי של ראש הממשלה |
| נדב לוטן | 2018–2019 | לימים מפקד זרוע היבשה |
| דוד זיני | 2019–2020 | לימים מפקד הגיס המטכ"לי |
| גל שוחמי | 2020−2021 |  |
| אודי צור | 2021-2024 |  |
| אמיר פרחי | 2024 | מפקד המרכז להכשרת פיקוד קרבי |