stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיאבון
תיאבון כרפלקס מותנה > ניסויי פבלוב - התניית תיאבון

בתחילת המאה ה-20 חקר הפיזיולוג הרוסי איוואן פבלוב את הפרשת הרוק ומיצי עיכול אצל כלבים. בניסוי, הוא חשף בניתוח את בלוטות הרוק של כלבים, אסף את הרוק שהפרישו ומדד את העלייה בהפרשת הרוק עם ההאכלה. הכלב הוכנס לחדר מבודד מרעש, אולף לעמוד ללא תזוזה על שולחן כשהוא כבול ברצועות לקורה שמעליו, כך שנמנעה ממנו כל פעילות שעלולה הייתה להפריע להזלת ריר. הוא גילה כי הפרשת הרוק מתחילה לא רק כשהכלב מתחיל ללעוס, אלא כבר כשהוא מקבל גירויים שונים שמקדימים בדרך כלל ארוחה. קול המושמע בעקביות לפני האוכל עורר את תגובת הרפלקס של בלוטות הרוק שבדרך כלל מופעל על ידי הלעיסה. לאחר 30 פעמים בהם הושמע אותו צליל לפני שאוכל הונח לפני הכלב, הוא הגיר את מלוא כמות הריר שהופרשה בארוחה (כ-60 טיפות) עם השמעת הצליל, גם ללא הגשת מזון כלשהו. מנגנון זה מאפשר לבעל החיים לקשר גירוי עם התרחשות שבאה אחריו, וכך להכין את עצמו לבאות. הארוחה פוגשת פה מוצף ריר המחכה לה, ומערכת עיכול המוכנה לקלוט אותה.
מי שאחראי לתחושת התיאבון הוא ההיפותלמוס, חלק במוח שתפקידו לשמור על הומאוסטזיס (מצב יציב). ההומאוסטזיס כולל שמירה על טמפרטורת גוף קבועה, לחץ דם קבוע, מאזן נוזלים ומלחים וכן את חילוף החומרים, שלצורך האיזון שלו נדרש התיאבון והשובע. ההיפותלמוס מקבל לצורך כך הרבה מאוד מסרים. הוא רגיש להורמונים, לריכוזי חומרים שונים בסביבתו ומקבל איתותים עצביים ממקורות רבים (מרכזי החישה במוח ועצבי תחושה). את כל האינפורמציה הזו מתרגם ההיפותלמוס להוראות לחלקי גוף שונים באמצעות שליטה על בלוטות הפרשת הורמונים ובאמצעות מערכת העצבים.
כשמגיעה שעת הארוחה, מתקבלים גירויים רבים המוכרים לאורגניזם היטב מארוחות קודמות. ההיפותלמוס מקבל איתותים מחוש הראיה, השמיעה ובעיקר הריח והטעם, שמעוררים את תגובות הרפלקס המותנה. ריחות של מאכלים לא מוכרים לא יעוררו תיאבון עד שמערכת העצבים לא תלמד לקשר אותם לאוכל רצוי (כלומר עד שתיווצר התניה).
תיאבון כרפלקס מותנה > חוסר תיאבון

במצב של לחץ, מתח או פחד, אדם איננו חש תיאבון. המסרים העצביים שיוצרים את התכוננות הגוף לארוחה נשלחים על ידי המערכת הפאראסימפתטית. זוהי מערכת שמופעלת בשעת רגיעה ותפקידה להפעיל את מערכות הגוף הצריכות לפעול כשאין סכנה המאיימת על הגוף. במצב רגיעה כזה, מקבלת מערכת העיכול את תשומת הלב הראויה. תרופות המדכאות תיאבון נקראות אנורקטיות, והן פועלות על קולטנים ספציפיים של מוליכים עצביים במערכת העצבים המרכזית. סוג עיקרי של תרופות אלו הוא "סטימולנטים אנורקטיים", ולצידם חומרים אנורקטיים אחרים כגון סיבים תזונתיים (פריביוטיים ושאינם).
תיאבון כרפלקס מותנה > תחושת השובע

בעיה קשה עוד יותר מהפעלת התיאבון היא כיבוי המנגנון הזה לאחר אכילה מספקת. כיוון שפעולת הבליעה מהירה הרבה יותר מאשר העיכול, על הגוף להורות לחדול מאכילה עוד לפני שחומרי המזון נספגו בגוף. כדי לעשות זאת, שולחת מערכת העיכול "רמזים": התמתחות הקיבה המלאה מהווה גירוי לתחושת שובע, ומעבר מזון לתחנה הבאה במערכת - התריסריון מביאה להפרשת הורמון הנקרא Cholecystokinin, שמדכא את התיאבון. מנגנון זה איטי, כ-20 דקות יעברו מאז מהתחלת האכילה ועד שהגעת האות ההורמונלי ממערכת העיכול להיפותלמוס על המלאות. זהו הבסיס להמלצת התזונאים לאכול לאט ולהימנע ממזון עתיר קלוריות הנאכל בחיפזון. נראה שכמו בהפעלת התיאבון, גם ביצירת תחושת השובע יש מקום לרפלקסים מותנים. גרויי ריח וראיה מתקשרים לתחושת שובע ומלאות ועוזרים להפסיק לאכול. בכך הבחינו כבר הקדמונים:
"אינו דומה מי שרואה ואוכל למי שאינו רואה ואוכל. אמר רב יוסף: מכאן רמז לסומין (עיוורים) שאוכלין ואין שבעין"
תיאבון יתר

תיאבון יתר (כלומר יותר מדי תיאבון) יכול להיות מצב חולף או כרוני (מתמשך). תיאבון יתר מביא לרוב לאכילת יתר (פוליפגיה) המהווה בעיה המצריכה מעקב וטיפול תזונתי (דיאטתי) ו\או רפואי.
הערות שוליים

↑  לי ולינדן הראו כי בלוטות הרוק המגיבות לתיאבון הן הבלוטות שבלסת התחתונה בלבד.


VM Lee and RW Linden, An olfactory-submandibular salivary reflex in humans, Experimental Physiology, Vol. 77, Issue 1, pp. 221-224
↑  יש הבדל בין התגובה לטעם לתגובה לריח מזון. ישנן עדויות ממחקר מוח לכך שטעם מתוק מעורר משיכה וטעם מר מעורר דחיה גם במאכלים לא מוכרים (רפלקס לא מותנה). אבל בעוד שתפיסת הטעם מבססת על הכרת מספר קטן של משפחות חומרים שכל אחת נקשרת לרצפטור אחד מ4 הרצפטורים של פקעיות הטעם (מתוק, מלוח, מר או חמוץ) הרי מערכת זיהוי הריח מורכבת בהרבה. ניתן להבחין בכ-10,000 ניחוחות באמצעות 900 גנים המקודדים לרצפטורים שונים (נראה שזהוי של חומר מסוים נובע מקישור שלו לכמה רצפטורים). ריחות שנחקרים נחשפו אליהם בצמוד לטעימת סוכר הביאו להתניית תיאבון בעוד שאותם ריחות לא גרמו התניה כזו כאשר לוו בטעימת קווינון מר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294179505171  GND: 4142817-1  LCCN: sh85006099  NDL: 00842713
24 Horas

| --- | --- |

סמל הערוץ מאז דצמבר 2008
 פרטי הערוץ
 מדינה:  ספרד ספרד
 קטגוריה:  אקטואליה
 תאריך השקה:  15 בספטמבר 1997
 בעלות:  RTVE
 שפה:  ספרדית
 משרד ראשי:  Torrespaña 
 אזור קליטה:  ספרד  פורטוגל
 פורמט תמונה:  1080i ,HDTV
 RTVE
 
‎24 Horas הוא ערוץ חדשות ספרדי, הראשון מסוג זה, המופעל על ידי RTVE, השידור הציבורי של ספרד, ופועל מאז 15 בספטמבר 1997.
הערוץ מפיק תוכניות חדשות ואקטואליה עבור ערוצים אחרים של השידור הציבורי הספרדי, בהם LA 1, LA 2 ו-TVE Internacional.
הפצה

זה היה זמין בתחילה על VIA דיגיטלי הלוויין החבילה על הלוויין Hispasat ב-30° מערב, והיה מוצפן, ולכן מכוון בעיקר לספרד, אף על פי שזה יכול גם לראות simulcasted על ידי TVE Internacional בזמנים מסוימים של היום. עם זאת, בסופו של דבר זה התחיל simulcasting על Eutelsat חם ציפור ו SES Astra הלוויין המערכת ברורה, העברת מאוחר יותר כדי חופשי אל האוויר שידורים דיגיטליים על אותו לוויין במועד מאוחר יותר.
בתחילה, היה הערוץ זמין בשידורי VIA, הטלוויזיה הלוויינית הספרדית ושודר באופן מוצפן. מאוחר יותר הועתקו השידורים לשידור חופשי דיגיטלי, הזמינים גם באמצעות הלוויין.
מאז נובמבר 2005, הערוץ זמין גם בשידורי הטלוויזיה הדיגיטלית בספרד. La 1 simulcasts את הערוץ בין 04:00 או 05:00 (זמן מקומי) ו-06:30. במהלך החגים הציבוריים או בחופשת הקיץ, הוא משדר עד 10:05.
ראו גם

LA 2
TVI
SIC (פורטוגל)
תהליך ברנולי

תיבת גלטון ממחישה את הקשר בין התפלגות בינומית, תהליך ברנולי, משפט הגבול המרכזי והתפלגות נורמלית.
בהסתברות ובסטטיסטיקה, תהליך ברנולי (על שם יאקוב ברנולי) הוא רצף סופי או אינסופי של ניסויי ברנולי זהים, כלומר ניסויים שיש להם שתי תוצאות אפשריות. לעיתים קרובות מתייחסים לתהליך ברנולי כאל תהליך סטוכסטי בדיד המורכב ממשתנים מקריים בלתי תלויים בעלי התפלגות ברנולי זהה. ניתן להמחיש תהליך ברנולי באמצעות הטלת מטבע חוזרת ונשנית, אולי עם מטבע לא הוגן (יש להשתמש בכל ההטלות באותו המטבע).
ניתן להכליל תהליך ברנולי גם ליותר משתי תוצאות (כגון התהליך של קובייה בעלת שישה צדדים); הכללה זו ידועה בשם סכמת ברנולי (אנ').
הגדרה

תהליך ברנולי הוא רצף סופי או אינסופי של משתנים מקריים בלתי תלויים,  X_{1},X_{2},..., כך ש-
לכל 



i


{\textstyle i}

, המשתנה המקרי  X_{i} יכול לקבל שני ערכים:  a או  b. (בדרך כלל ערכים  1 או  0);
לכל 



i


{\textstyle i}

,   X_{i}=a בהסתברות  p.
מאי תלות המשתנים המקריים המרכיבים את התהליך, נובע שהתהליך הוא חסר זיכרון. בהינתן שההסתברות  p ידועה, תוצאות העבר אינן מספקות מידע על תוצאות עתידיות. (אם  p אינו ידוע, העבר יכול לספק ידע על העתיד בעקיפין, באמצעות אמידה של  p.)
אם התהליך הוא אינסופי, אז סדרת המשתנים  X_{i},X_{i+1},... מהווה תהליך ברנולי הזהה לתהליך המקורי.
הגדרה > פרשנות

שני הערכים האפשריים של כל משתנה מקרי  X_{i} נקראים לעיתים קרובות "הצלחה" ו"כישלון". פרשנות נוספת יכולה להיות "אמת" או "שקר". המשתנים המקריים יכולים להיקרא גם ניסויי ברנולי עם פרמטר  p.
ביישומים רבים האינדקס  i מבטא נקודה בזמן וסדרת המשתנים המקריים מקבלת ערכים תוך התקדמות בזמן. עם זאת, הזמן והמושגים הקשורים ל"עבר" ו"עתיד" אינם הכרחיים לתהליך ברנולי. תהליך ברנולי יכול להיות סדרה של משתנים מקריים אשר לאינדקסים שלהם אין קשר לזמן.
התפלגויות קשורות

ישנם כמה משתנים אקראיים והתפלגויות שניתן לקבל מתוך תהליך ברנולי:
מספר ההצלחות ב- n ניסויי ברנולי הראשונים, הוא משתנה מקרי אשר יש לו התפלגות בינומית  B(n,p).
מספר ניסיונות ברנולי הדרושים כדי להשיג הצלחה אחת, הוא משתנה מקרי שיש לו התפלגות גאומטרית  G(p).
מספר ניסיונות ברנולי הדרושים כדי לקבל  r הצלחות, הוא משתנה מקרי שיש לו התפלגות בינומית שלילית  NB(r,p), הכללה של התפלגות גאומטרית.
חוק המספרים הגדולים

נתון תהליך ברנולי  X_{1},X_{2},... כך שמתקיים לכל  i=1,2,...,  \mathbb {P} (X_{i}=1)=p ו- \mathbb {P} (X_{i}=0)=1-p. לכן מתקיים שהתוחלת של המשתנים המקריים היא  \mathbb {E} [X_{i}]=p.
חוק המספרים הגדולים קובע שהממוצע  {\bar {X}}_{n}:={\frac {1}{n}}\sum _{i=1}^{n}X_{i}, מתכנס ל-  p כמעט בוודאות. או באופן שקול,  {\bar {X}}_{n}{\overset {p}{\rightarrow }}\ p.
כלומר, למאורע שגבול סדרת הממוצעים המתקבלת הוא  p, יש הסתברות  1. לכן, למאורע המשלים שגבול הסדרת הממוצעים המתקבלת שונה מ- p  יש הסתברות  0.
חוק המספרים הגדולים קשור גם לחוק האפס-אחד של קולמוגורוב.
כאשר  p אינו ידוע  {\bar {X}}_{n} הוא אומד נראות מקסימלית עבור  p.
משפט הגבול המרכזי

מאחר שמתקיים גם לכל  i=1,2,...,  \mathbb {Var} ({\bar {X}}_{n})={\frac {p(1-p)}{n}}, ממשפט הגבול המרכזי נובע שההתפלגויות של הממוצעים המנורמלים  Z_{n}={\sqrt {\frac {n}{p(1-p)}}}\left({\bar {X}}_{n}-p\right) מתכנסת בהתפלגות להתפלגות נורמלית תקנית. כלומר,  Z_{n}{\overset {d}{\rightarrow }}\ {\mathcal {N}}(0,1).
הילוך מקרי על ציר המספרים השלמים

נגדיר תהליך ברנולי  X_{1},X_{2},... כאשר הפעם המשתנים יכולים לקבל ערכים  1 בהסתברות  p או  -1 בהסתברות  1-p . נגדיר את סדרת הסכומים החלקיים:
S_{n}:=\sum _{i=1}^{n}X_{i}
סדרת משתנים מקריים זו היא תהליך סטוכסטי הנקרא הילוך מקרי על ציר המספרים השלמים  \left(\mathbb {Z} \right).
הערות שוליים

↑  Eric W. Weisstein, Galton Board, mathworld.wolfram.com (באנגלית)
↑  11.1: Introduction to Bernoulli Trials, Statistics LibreTexts, ‏2020-05-05 (באנגלית)
↑  Law of large numbers | Probability, Sampling & Estimation | Britannica, www.britannica.com, ‏2024-03-28 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000327259
Call Me Maybe

Call Me Maybe הוא שיר של הזמרת הקנדית קארלי ריי ג'פסן. השיר יצא לאור ב-20 בספטמבר 2011 כסינגל הראשון מהמיני-אלבום הראשון של הזמרת, Curiosity. השיר כלול גם באלבום Kiss של הזמרת, שיצא בשנת 2012. השיר נכתב במקור כשיר פולק, אך סגנונו שונה לפופ מאוחר יותר בהפקת ג'וש ראמסיי.
השיר יצא לראשונה בקנדה דרך חברת התקליטים 604 Records. לאחר שזמרי הפופ ג'סטין ביבר וסלינה גומז פרסמו את השיר בחשבון הטוויטר שלהם זכה השיר לתשומת לב בינלאומית. השיר זכה גם לפארודיות רבות באתר יוטיוב ולהצלחה בינלאומית רבה.
השיר הועמד לשני פרסי גראמי בטקס פרסי גראמי ה-55. ב-11 בדצמבר 2012 זכה השיר לתואר "שיר השנה של שנת 2012" על ידי MTV. השיר היה לאחד השירים הנמכרים ביותר בשנת 2012, כשמכר מעל ל-12 מיליון עותקים בשנה זו. עד יולי 2015 מכר השיר מעל ל-18 מיליון עותקים ברחבי העולם, והיה לשיר הנמכר ביותר באופן דיגיטלי. השיר דורג במקום ה-47 במצעד השירים הטובים ביותר בכל הזמנים של המגזין האמריקאי בילבורד.
ביקורות > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ הטובים ביותר בכל הזמנים | 8 |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 3 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 2 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 1 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 3 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 2 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 2 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 3 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 2 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 1 |  |
|  צרפת | SNEP | 1 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 1 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 6 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 7 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 5 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 2 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 6 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 6 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 2 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 5 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 9 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 6 |  |
|  צרפת | SNEP | 3 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 2 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 8 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2013)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2013)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2013)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2013)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 160 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 18 |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 48 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 91 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  יפן | יפן הוט 100 | 99 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2010–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2010–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2010–2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף העשור (2010–2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 22 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 13 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 61 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 47 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 60 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה ×15 | 1,050,000 |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 30,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 30,000 |
| קנדה (Music Canada) | יהלום | 800,000 |
| דנמרק (IFPI Danmark) | פלטינה | 30,000 |
| פינלנד (Musiikkituottajat) | זהב | 5,876 |
| צרפת (SNEP) | זהב | 150,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב ×5 | 750,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה ×3 | 90,000 |
| הולנד (NVPI) | פלטינה ×2 | 40,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה ×3 | 45,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | זהב | 20,000 |
| שוודיה (GLF) | פלטינה ×4 | 160,000 |
| שווייץ (IFPI Switzerland) | פלטינה ×3 | 90,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה ×4 | 2,150,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | יהלום | 10,000,000 |
סטרימינג
| דנמרק (IFPI Danmark) | פלטינה ×4 | 7,200,000 |
| יפן (RIAJ) | זהב | 50,000,000 |
סיכום
| עולם | – | 18,000,000 |
0.30 קרבין

כדור 0.30 קרבין בקוטר 7.62 מ"מ
רובה ה-M1 קרבין שעבורו פתוח הכדור
כדור 0.30 קרבין הוא כדור סנטרפייר בקליבר 7.62x33 מ"מ שפותח עבור רובה ה-M1 קרבין. קוטר הכדור הוא 7.62 מ"מ (כ-0.3 אינץ') ומשקלו 195 גריין (12.6 גרם). בירי מקנה של 18 אינץ' הקליע מפתח מהירות לוע של 606.5 מטר לשנייה ואנרגיית לוע של 1,311 ג'אול, טווח הירי האפקטיבי המרבי שלו הוא עד 300 מטר. ביצועים אלה חלשים באופן ניכר מתחמושת 7.62 מ"מ של רובה מיטען כבד כמו ה-M1 גאראנד או ה-M14, אך חזקים באופן ניכר מתחמושת של אקדחים ותת-מקלעים, כולל קליבר 0.357 מגנום ו-0.45 ACP ששימשה את הקולט M1911 וה-M1 תומפסון.
התחל של הכדור עשוי מחומרים שאינם עוברים קורוזיה, דבר שהעניק לו יתרון גדול בלחימה בתנאי לחות כגון בג'ונגלים של דרום-מזרח אסיה. כדור ה-0.30 קרבין מבוסס על כדור 0.32 אינץ' של חברת הנשק וינצ'סטר.
עיקר שימושו של כדור ה-0.30 קרבין הוא ברובי קרבין מדגמי M1 קרבין, M2 קרבין ו-M3 קרבין שנועדו להחליף את האקדח כנשק הגנה עצמית (PDW) בקרב לוחמים (שאינם לוחמי חיל רגלים) ותומכי לחימה. בעקבות הצלחתו, פותחו רובים נוספים המשתמשים בתחמושת זאת. באופן אירוני, פותחו גם מספר אקדחים במיוחד לתחמושת זו, שנועדה להחליף את האקדח כנשק הגנה עצמית.
היסטוריה

עם כניסת הרובה M1 קרבין, לשירות צבא ארצות הברית, בספטמבר 1941 נכנס גם הכדור .30 קרבין שפותח על ידי חברת וינצ'סטר. הוא התבסס על הכדור וינצ'סטר .32 המיועד לרובים חצי-אוטומטיים, כגון וינצ'סטר מוד 05, ולא יועד כמו שנטען בטעות לאקדחים תופיים. מטרת הפיתוח הייתה לספק תחמושת לרובה קרבין, שישרת את החיילים תומכי הלחימה מאחורה, ואת הצנחנים. באותו זמן הרובים עם הכדור .30-06 ספרינגפילד היו יותר חזקים, אבל הרובה עצמו היה יותר כבד ומסורבל. המקלעים בקליבר 45 ACP היה להם לא מספיק טווח ודיוק, וה.30 קרבין היה פתרון שהוא פשרה ביניהם.
טווח הכדור הוא עד כ-270 מטר. בזמן הלחימה כמקלען על טנקים, ארטילריה, או פשוט בשכיבה עם מקלע הMG34, בקדמת המלחמה, טווח זה לרוב מספק. במצב זה הכדור היה במחסנית קטנה, ולו יכולות גבוהות אפילו יותר מכדורים חזקים של רובה בריחי, שמשמשים ברובה צלפים. הבעיה העיקרית בתחמושת זו, שהתרחשה במהלך מלחמת העולם השנייה ומלחמת קוריאה, היא כוח העצירה החלש שלו, במיוחד במרחקים קצרים. כך לדוגמה, הכדור איננו חודר אפוד מגן. יתרונו של הכדור הוא הרתע החלש שלו. השימוש בכדור הסתיים באמצע שנות ה-60, כשהקרבין הוחלף ברובה M16.
הכדור נמצא עד היום בשימוש ארגונים הנדרשים למלווים חמושים, כגון שומרים במקומות ציבוריים, המשתמשים בכדור .30 קרבין. בתחרויות ספורט של ירי ספורטיבי, משתמשים בכדור למרחקים של 25, 50, ו-100 מטר.
שימושים

הכדור 30 קרבין יועד לרובה M1 קרבין, וכמו כן, גם לשני דגמיו, M1A1 וM1A2. אחרי שהסתיימה מלחמת העולם השנייה היה עודף בתחמושת, בעיקר בארצות הברית, ולכן נערכו ניסויים עם הכדור גם באקדחים מוזני מחסנית, אקדחים תופיים, אקדחים חצי אוטומטיים עם קנה מחורק, כמו רוג'ר בלאק הוק, תומאס קונטנדר ואפילו אקדחים של AMT Hardballer
מפרט טכני של התחמושת

להלן המפרט הטכני של תחמושת הקרבין, 0.30 קרבין, כפי שהוצג באתר "הסליק":
משקל כדור מלא: 12.5 גרם (195 גריין).
משקל הקליע בלבד: 7.14 גרם (110 גריין).
משקל אבק השריפה- 0.94 גרם
קוטר אבק השריפה- 7.85 מיליטר
אורך כדור מלא: 42.4 מ"מ.
אורך התרמיל: 32.5 מ"מ.
קוטר הקליע: 7.62 מ"מ / "0.308 אינץ'
צורה: צוואר בקבוק, ללא שוליים.
קוטר צוואר הבקבוק- 8.53 מילימטר
קוטר הפיקה- 9.06 מילימטר
בירי מקנה באורך 18 אינץ' (460 מילימטרים):
מהירות לוע: 606.5 מטר לשנייה (1,990 רגל לשנייה).
אנרגיית לוע: 1,311 ג'אול.
טווח אפקטיבי מרבי: 300 יארד עד 300 מטר.
לחץ אוויר- 3200 בר
הערות שוליים

↑  Leroy Thompson, The M1 Carbine, Osprey Publishing. עמ' 4 ו-8.
↑  רובה M1 קרבין, באתר "הסליק" (דרך ארכיון האינטרנט).
תצורת טקיה

|  תכונות |
| --- | --- |
 סוג:  תצורה
 גיל:  פלאוקן
 ליתולוגיה:  חואר – חרסית קרבונטית, בנגב גם גיר קירטוני
 מיקום
 אזור:  כל חלקי ישראל
 מדינה:  ישראל
 חלק מ:  חבורת הר הצופים
 יחידת סלע מתחת:  תצורת ע'רב מתקופת המאסטריכט, לעיתים בחוסר התאמה. לעיתים ע'רב כלל לא מופיעה.
 יחידת סלע מעל:  תצורת מור מחבורת עבדת
 עובי:  150–200 מטרים באזורים סינקליניים, ומטרים ספורים באזורים אנטיקליניים.
 
תצורת טקיה היא תצורה גאולוגית בחבורת הר הצופים. מתקופת הפלאוקן, המורכבת מסלעי משקע ימיים. התצורה מוכרת בשמות שונים בכל הלבנט, והיא בנויה חוואר וחרסית אפורים וירוקים עם שכבות קירטון. המסלע כולל לעיתים גם תרכיזי לימוניט, תרכיזי מרקזיט ועורקי גבס. הסיבה להופעת התרכיזים הוא ריכוז הפיריט המתחמצן בפני השטח והופך לתרכיזים.
פרט חפיר מצוי בגג התצורה הבנוי גיר קירטוני לבן ויוצר דרגש בולט בנוף.
כאשר המעבר מעידן המזוזואיקון לעידן הקנוזואיקון מצוי בחלק התחתון של תצורת טקיה, ונעשה על בסיס ממצאים ביוסטרטיגרפיים (מאובנים) המלמדים על ההכחדה הגדולה של סוף עידן המזוזואיקון, והופעת קבוצות חיים חדשות לאחר הפסקה ברציפות ההתפתחותית של עולם החי.
תפוצה

מחשופים של סלעים מתצורת טקיה מופיעים בלבנט בשמות נוספים, ממצרים ועד סוריה. התצורה מופיעה בכל רחבי ישראל. עם זאת, על פני השטח, בגלל אופי המסלע במקומות רבים היא נסחפה ולא שרדה. מחשופים מובהקים שלה ניתן לראות במצוקי נחל צין, שם היא זכתה להגנה מפני בליה באמצעות סלעי חבורת עבדת שהורבדו מעליה.
מחשוף בעובי 30 מטרים ניתן למצוא בטור סלעי המשק באזור אילת.
פרט חפיר, שהוא קרבונאטי יותר וקשה יותר, מופיע בנגב בקער צין. הוא כולל שכבה דקה של תרכיזי צור, ומעליה חוואר.
היווצרות וליתולוגיה

בתחילת עידן הקנוזואיקון, בגיל הפלאוקן הארץ הייתה מכוסה ים אפיקונטיננטאלי על גבי מבני הקימוט של הקשת הסורית, כלומר קמרים וקערים שנוצרו כתוצאה מקימוט של הכיסוי הסדימנטארי שהחל כבר מזוזואיקון ונובע משבירה של סלעי תשתית פריקאמברית כתוצאה מהתנועה הטקטונית של הלוח האפריקאי אל עבר לוח אירואסיה. תצורת טקיה הורבדה בעיקרה בקערים, בעוש שבקמרים לעיתים לא הורבדה כלל, או לכל היותר הורבדה שכבה דקה שלה. השוואת התצורה לתצורת ע'רב שקדמה לה מלמדת על העמקת הים, כלומר גובה הים שהציף את הארץ - עלה, ותחום ההצפה גדל.
באיאוקן פסקו משקעי החרסית, והמסלע של חבורת עבדת הנמצאת מעל תצורת טקיה הוא קירטוני מובהק. גם בגג תצורת טקיה ניתן למצואה פאונה פלאנקטונית המלמדת על סביבת היווצרות של פלגית (ים עמוק יותר).
המסלע הימי הדומה באופיו למסלע שהורבד בסנון הוביל לסיווגם יחד כחבורת הר הצופים.
השכבות של תצורת טקיה וע'רב ספוגות בביטומן, חומר אורגני שלעיתים הוא מהווה עד 20% ממשקל הסלע. סלעים רווי ביטומן אלו מכונים פצלי שמן וניתן לנצלם להפקת אנרגיה על ידי שריפת הסלעים.
תצורת טקיה מהווה את המקור לסלעי תצורת חתרורים. תצורת חתרורים הותמרה מסלעי תצורת טקיה (ותצורת ע'רב שהורבדה קודם לה) כתוצאה משריפה של הביטומן ו"בישול" סלע המקור של תצורת טקיה באופן הדומה לייצור צמנט.
תצורת טקיה משמשת אקוויקלוד ומופיעים בה מעיינות רבים לרבות עין-עבדת, עין-זיק ועין עקב.
התצורה ידועה כרגישה מאוד למים ולכן באם מתוכננת חפירה באזורי הטקייה, יש לצמצם למינימום, את חשיפת האזורים האלה לרטיבות מהלך עבודות החישוף והחפירה, להימנע מחפירות כלשהן באזורים אלה בתקופה הגשומה. כמו כן מקובל לייצב ולדפן אזורים אלה לפני המשך ביצוע של עבודות ביסוס, בניה וחפירה.
בנוסף בניה באזור של תצורת טקייה מחייבת תכנון של ניקוז היקפי לצמצום כמויות הנגר העילי אשר ייכנסו לאזורים אלה מאזורים שכנים/גבוהים במהלך ביצוע העבודה, וככלל יש להימנע מביסוס מבנים על יחידה ליתולוגית זו, ולהעדיף מסלע יותר איתן. בניה על תצורת טקייה גרמה בעבר למשל לקריסת מבנים ברכסים ב-1992.
סטרטיגרפיה

חתך סטרטיגרפי אופייני מבקעת צין, נראה כך:
חבורת יהודה
חבורת הר הצופים
תצורת מנוחה מגיל הסנטון
תצורת מישאש סלעי צור מגיל הקמפן.
סלעי פוספוריט (מהם מפיקים פוספטים)
תצורת ע'רב שכבות של קירטון וחוואר בהירים מגיל המאסטריכט
תצורת טקיה שכבות של חוואר וחרסית בגוון ירקרק מתקופת הפלאוקן, הכוללת בגג התצורה את פרט חפיר הכולל שכבה של תרכיזי צור ומעליה יחידה פצלית חווארית אפורה ירקרקה.
חבורת עבדת – אבן גיר וקירטון עם עדשות צור מתקופת האאוקן.
תצורת חצבה – חול וחלוקים ששקעו בסביבה יבשתית מתקופת הנאוגן.
באזור זה עובי התצורה הוא 50 מטרים. עוביו של פרט חפיר הוא שלושה מטרים של תרכיזי צור ושבעה מטרים של יחידה פצלית חווארית.
ביוסטרטיגרפיה

בתצורת טקיה ניתן למצוא גלעינים פיריטיים (או לימונטיים במקרה של חימצון בשלב מאוחר יותר) של חלזונות, אלמוגים וספוגים ששהו בקרקעית. במקומות נוספים של התצורה (עין-יהב) נמצאו שלדים של דיונונים שחיו בפני השטח. ההנחה היא כי תנאי הקרעית היו מחוסרי חמצן, בעוד פני השטח איפשרו פאונה פלאנקטונית.
לקריאה נוספת

י' ארקין ואח' (עורכים: נחמה שפרן ועמנואל מזור), נדבכים בגאולוגיה של ישראל, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, תשמ"ז – 1987
הערות שוליים

↑  לחברת פמ"א (פיתוח משאבי אנרגיה) מתקן בסמוך למפעל רותם אמפרט השורף פצלי שמן ומייצר קיטור וחשמל
מעיין שכבה הזורם כל השנה, קניון צר ועמוק שהתחתר בתצורות ע'רב וטקיה
שרגי גשטטנר

| --- | --- |

 לידה:  1986 ה'תשמ"ו מונטריאול, קנדה 
 נהרג:  30 באפריל 2021 (בגיל 35 בערך) י"ח באייר ה'תשפ"א קבר רבי שמעון בר יוחאי, ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מוקד פעילות:  קנדה 
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 
שרגא אליהו (שרגי) גשטטנר (באנגלית: Shragee Gestetner; ה'תשמ"ו, 1986 – י"ח באייר ה'תשפ"א, 30 באפריל 2021) היה זמר ומלחין חסידי, תושב מונסי. נספה באסון הר מירון בל"ג בעומר בהר מירון, בשנת 2021.
ביוגרפיה

נולד במונטריאול שבקנדה, לחיים גשטטנר, חסיד סקווירא, ולשושנה, ילידת בני ברק, נכדתו של הרב שרגא סיני, מייסד ומנהל בית הספר "יסודי התורה" בתל אביב ומראשי החינוך העצמאי בארץ ישראל. התחנך במוסדות חסידיים במונטריאול ובארצות הברית.
קריירה מוזיקלית

כנער היה חבר במקהלות חסידיות ועסק בהלחנה, אך לבקשת הוריו נמנע מלעסוק בתחום זה באופן מקצועי עד לנישואיו. נשא את בתו של מרדכי דירנפלד ממונסי. המשיך לעסוק בהלחנת שירים חסידיים, שבוצעו בידי זמרים חסידיים שונים. בין לחניו: "אל הכבוד", שהושר על ידי שרולי ורדיגר, ו"אנעים זמירות", של שלוימי דסקל.
בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 גילו אותו המפיק יוסי טיברג והמלחין יוסי גרין. הם לקחו אותו תחת חסותם והחליטו להפיק עבורו אלבום. בשנת 2012, אחרי שלוש שנות עבודה, יצא אלבום הבכורה – "שרגי", בהפקתו של טיברג, הכולל לחנים של גרין, פינקי ובר, וגשטטנר עצמו. את האלבום עיבדו יהושע פריד, וכן יובל סטופל ואלי לשינסקי. יחד עם האלבום יצא הקליפ של אחד משירי האלבום – "כרחם אב על בנים כן תרחם עלינו". באוקטובר של אותה שנה, זכה בתואר "תגלית השנה" במצעד המוזיקה של רדיו קול חי.
גרין המשיך לעבוד עם גשטטנר, ובשנת 2014 הוציא את האלבום "ווארעמקייט" (בעברית: "חמימות"), שהוא אחד מסדרת האלבומים "גוונים של גרין", הכוללים להיטים מלחניו של גרין.
בשנת 2017 השתתף באלבום "הכל לטובה", שהוא אחד מסדרת האלבומים "מונה", מלחניו של מונה רוזנבלום.
גשטטנר השתתף במספר אלבומי מוזיקה שהופקו בארצות הברית על ידי מפיקים שונים. השתתף בשני האלבומים "אמן ואמן", שנועדו לחזק את הנושא של עניית אמן וכללו לחנים של אייבי רוטנברג, בעיבודו של ישראל לאם.
גשטטנר הופיע באירועים שונים וכן בחתונות, בעיקר בארצות הברית ובקנדה. עם השנים החליט לנטוש את עולם המוזיקה לטובת לימוד תורה וחינוך ילדיו, ולפרנסתו עסק ביוזמות עסקיות שונות.