stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
.id

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1993
 סטטוס:  פעיל
 רשם:  Pengelola Nama Domain Internet Indonesia (PANDI) (אי')
 שמות תחום:  13
 pandi.id
 
id. היא סיומת האינטרנט (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) הלאומית של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים באינדונזיה, הסיומת נרשמה בשנת 1993 ובשנת 1996 הפכה לברת ביצוע באופן מלא. הסיומת מנוהלת על ידי ארגון PANDI האינדונזי.
שמות מתחם

id. - כללי
ac.id - מוסדות אקדמיים
biz.id - גופים מסחריים קטנים ובינוניים
co.id - גופים מסחריים
desa.id - כפרים
go.id - אתרים ממשלתיים
mil.id - אתרים צבאיים
my.id - אישי/בלוג
net.id - תקשורת/ספרי שירותי אינטרנט
or.id - ארגונים רשמיים, קהילתיים
sch.id - בתי ספר
web.id - ארגונים לא רשמיים/אישיים
ponpes.id - פנימיות איסלאמיות (אנ')
היסטוריה

הסיומת .id נרשמה בשנת 1993 ובשנת 1996 הפכה לברת ביצוע באופן מלא.
ב-11 במרץ 2013, פורום שמות המתחם האינדונזי אישר הרשמות אתרי אינטרנט בסיומות אינטרנט משניות עבור 72,944 הכפרים האוטונומיים של אינדונזיה.
ב-17 באוגוסט 2014, נוספה ל-11 סיומות האינטרנט המשניות הקיימות סיומת כללית (id.), ללא קידומת.
הערות שוליים

↑  "ID-TLD Domain Name Forum". 11 במרץ 2013. אורכב מ-המקור ב-2013-07-16. נבדק ב-2013-07-28. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Domain "Apapun.id" Sudah Bisa Dibeli Bebas". 17 באוגוסט 2014. אורכב מ-המקור ב-2014-08-22. נבדק ב-2014-10-30. {{cite web}}:  (עזרה)
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מנדאפה

מנדאפה פתוחה עם עמודים וחצר.
מנדאפה או מנטאפה (בסנסקריט: मण्डप, בתעתיק IAST (אנ'):‏ maṇḍapa) היא אולם או ביתן על עמודים לטקסים ציבוריים באדריכלות הודית (אנ'), במיוחד באדריכלות מקדשים הינדואים ואדריכלות מקדשים ג'יינים (אנ').
מנדאפות מתוארות כ"פתוחות" או "סגורות" תלוי אם יש להן קירות. לעיתים קרובות מאוד יש במקדשים, מנדאפה אחת או יותר בין קודש הקודשים לכניסה למקדש, על אותו ציר. במקדש גדול יש גם מנדאפות אחרות מחוברות לצדי המקדש, או נפרדות בתוך מתחם המקדש.
אדריכלות המקדש

במקדש ההינדי המנדאפה היא מבנה דמוי מרפסת דרך גופורם (אנ') (שער מקושט) ומובילה למקדש. היא משמשת לריקוד ומוזיקה דתיים ומהווה חלק ממתחם המקדש הבסיסי. אולם התפילה נבנה בדרך כלל מול קודש הקודשים (גרבה-גרייה (אנ'), מילולית "בית הרחם") של המקדש. למקדש גדול יהיו הרבה מנדאפות.
אם למקדש יש יותר ממנדאפה אחת, יש לכל אחת מהן תפקיד שונה והיא מקבלת שם שישקף את השימוש בה. לדוגמה, מנדאפה המוקדשת לנישואים אלוהיים מכונה קליאנה מנדאפה. לעיתים קרובות האולם מבוסס על עמודים והעמודים מקושטים בגילופים מורכבים. במונחים עכשוויים, היא גם מייצגת מבנה שבתוכו נערכת חתונה הינדית (אנ'). החתן והכלה מקיפים אש קדושה שהודלקה על ידי הכומר המכהן במרכז המנדאפה.
סיווגים

כאשר למקדש יש יותר ממנדאפה אחת, הן מקבלות שמות שונים.
ארתה מנדאפה או ארדה מנדאפה – אולם המפריד בין קודש הקודשים לכניסה או אולם המפריד בין קודש הקודשים למנדאפה אחרת של המקדש.
אסטנה מנדאפה – אולם כינוסים
קליאנה מנדאפה – מוקדשת לחגיגת נישואים פולחנית של האל עם האלה
מהא מנדאפה – (מהא בסנסקריט גדול) כשיש כמה מנדאפות במקדש, היא הגדולה והגבוהה ביותר. היא משמשת לדרשות. לפעמים, המהא מנדאפה בנויה גם לאורך ציר רוחבי עם טרנספט (חלקים שנוספו לאורך ציר רוחבי זה). בחלק החיצוני, הטרנספט מסתיים בחלון גדול המכניס אור ורעננות למקדש.
ננדי מנדאפה או ננדי מנדיר – במקדשי שיווה, ביתן עם פסל של השור הקדוש ננדי (אנ'), מסתכל על הפסל או הלינגאם של שיווה.
רנגה מנדאפה – מנדאפה גדולה יותר, שיכולה לשמש למופעי מחול או תיאטרון, עם מוזיקה.
מגהאנת מנדאפה
נמאסקארה מנדאפה
מנדאפה פתוחה
בתרבויות השונות

בבורמזית, המונח "מנדאט" (မဏ္ဍပ်), שמקורו האטימולוגי בפאלי maṇḍapa, הוא במה פתוחה או ביתן שממנו מתיזים מים. לעוברים ושבים במהלך הפסטיבל הבודהיסטי תינגיאן (אנ').
בשפת גא'ווה, המנדאפה ידועה בתור פנדהאפה (אנ') (ꦥꦼꦤ꧀ꦝꦥ). באופן יוצא דופן, פנדהאפות באינדונזיה בנויים בעיקר עבור קהילות מוסלמיות. מסגדים רבים מחקים את עיצוב הפנדהאפה, עם גג הבנוי משכבות.
בקמרית מבטאים את מנדאפה כ"מונדופ" (មណ្ឌប), שפירושו ביתן. הקמרים מתייחסים אליו לעיתים קרובות כמקדש קטן עם מגדל בצורת כתר גבוה, מעוטר בקישוטים מעולים בסגנונות שונים. במקדשים קמריים (אנ') בעידן אנגקור היו המנדאפות מחוברות בדרך כלל למגדל המרכזי של המקדש ובנויות לאורך הכיוונים הראשיים.
בטמילית, במה זו היא "אאיירם קאל מנדאפם" – אולם מובהק של אלף עמודים קרוב לווימאנה (אנ') של המקדש שיוצר חלק מובהק מתוכנית האתר של אדריכלות דראווידית (אנ') קלאסית.
בתאית, היא קרויה מונדופ (אנ') (มณฑป). היא מופיעה לעיתים קרובות באדריכלות מקדשים תאילנדים, או בצורה של הו טראי (אנ') (ספריית מקדש) או כמקדש מזבח כמו זה שבוואט צ'יאנג מאן (אנ') בצ'יאנג מאי.
גלריה

מנדאפה פנים ותקרה
מקדש צ'יטראגופטה בקהג'וראהו, המאה ה-11, מנטאפה בכניסה.
תקרה פנימית של מנדאפה
מנדאפה של מקדש תומאנון (אנ') חיבר את מגדל המקדש הראשי שלו, הפונה מזרחה, קמבודיה
המנדאפה והמגדל הראשי של צ'או סאי טבודה (אנ') מוקפים בחומה וב-4 גופוראם (אנ'), קמבודיה
הפראנג (אנ') של מקדש פנום רונג (אנ') והמנדאפה שלו, תאילנד
מנדאפה של מקדש פנום ואן, תאילנד
מנדאפה ומגדל במקדש פימאי (אנ'), תאילנד
פנדהאפה (אנ') מלכותי בג'אווה, אינדונזיה, נפוץ בארמונות של סולטאנים.
מנדאפ צ'יאסילין בבהקטפור, נפאל
קסתאמנדאפ (אנ') בקטמנדו, נפאל
ביאורים

↑  מגדל כניסה מונומנטלי, בדרך כלל מקושט, במקדשים הינדיים
↑  בהמת הרכיבה של שיווה
↑  סמל לפולחן האל שיווה בצורת עמוד גלילי קצר שחלקו העליון מעוגל
↑  כינוי בדרום הודו למגדל שנבנה מעל לגרבה-גרייה. צורתו כשל פירמידה מדורגת
↑  מגדל כניסה מונומנטלי, מקושט בדרך כלל, בכניסה למקדש הינדי, בארכיטקטורה של דרום הודו
↑  צריח גבוה דמוי מגדל, בדרך כלל מגולף בעושר
↑  מרכיב בסיסי באדריכלות של ג'אווה ייחודי לחלק הדרומי המרכזי של ג'אווה; מבנה גדול דמוי ביתן הבנוי על עמודים.
הערות שוליים

↑  www.wisdomlib.org (2014-08-03). "Mandapa, Māṇḍapa, Maṇḍapa, Mamdapa: 31 definitions". www.wisdomlib.org (באנגלית).
מנדאפה באודישה בצורת פעמון.
מנדאפה של המקדש המרכזי של מקדש בנטיי סרי (אנ') בקמבודיה
ברכת זוכר הברית

ברכת זוכר הברית היא אחת מברכות הראייה שתיקנו חז"ל ויש לאומרה בשעה שנראית הקשת בענן. הברכה מזכירה את ברית הקשת שבה נשבע אלוהים לא להחריב שוב את העולם במבול.
קשת בענן כפולה מעל שכונת רמות יצחק בעיר נשר
התמונה צולמה משכונת גבעת נשר לכיוון מערב. מתחת לשכונת רמות יצחק רואים את כביש 705.
בתלמוד הובא שהאמורא רבי יהושע בן לוי אמר שהרואה את הקשת בענן צריך ליפול על פניו, כיוון שמראה כבוד האל מתואר בחזון המרכבה של יחזקאל כקשת בענן, אך חכמים אחרים התנגדו לכך, שכן נראה כסוגד לקשת.
מקור הברכה

ברכה זו הוזכרה בתלמוד. התנאים נחלקו בנוסח הברכה, ומחמת זה להלכה מברכים ברכה אחת הכוללת את שתי הנוסחאות.
מאי מברך? "ברוך זוכר הברית" במתניתא. תנא ר' ישמעאל, בנו של ר' יוחנן בן ברוקא: אומר "נאמן בבריתו וקיים במאמרו". אמר רב פפא: הלכך נימרינהו לתרוייהו, "ברוך זוכר הברית" ו"נאמן בבריתו וקיים במאמרו".
עניין הברכה

כאמור, עניינה של הברכה על הקשת, הוא בעקבות המתואר בתורה בפרשת נח, על עונש המבול שהביא אלוהים לעולם בעקבות מעשיהם הרעים של אנשי אותו דור. לאחר המבול נשבע אלוהים לנח שלא יביא יותר מבול על העולם, והסימן לכך יהיה 'אות קשת' שתראה בעולם:
וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים זֹאת אוֹת הַבְּרִית אֲשֶׁר אֲנִי נֹתֵן בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם וּבֵין כָּל נֶפֶשׁ חַיָּה אֲשֶׁר אִתְּכֶם לְדֹרֹת עוֹלָם. אֶת-קַשְׁתִּי נָתַתִּי בֶּעָנָן וְהָיְתָה לְאוֹת בְּרִית בֵּינִי וּבֵין הָאָרֶץ. וְהָיָה בְּעַנְנִי עָנָן עַל-הָאָרֶץ וְנִרְאֲתָה הַקֶּשֶׁת בֶּעָנָן. וְזָכַרְתִּי אֶת-בְּרִיתִי אֲשֶׁר בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם וּבֵין כָּל-נֶפֶשׁ חַיָּה בְּכָל-בָּשָׂר וְלֹא-יִהְיֶה עוֹד הַמַּיִם לְמַבּוּל לְשַׁחֵת כָּל-בָּשָׂר. וְהָיְתָה הַקֶּשֶׁת בֶּעָנָן וּרְאִיתִיהָ לִזְכֹּר בְּרִית עוֹלָם בֵּין אֱלֹהִים וּבֵין כָּל-נֶפֶשׁ חַיָּה בְּכָל-בָּשָׂר אֲשֶׁר עַל-הָאָרֶץ. וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים אֶל-נֹחַ זֹאת אוֹת-הַבְּרִית אֲשֶׁר הֲקִמֹתִי בֵּינִי וּבֵין כָּל-בָּשָׂר אֲשֶׁר עַל-הָאָרֶץ.
בעקבות זאת בכל עת שנראית הקשת, תקנו חז"ל לברך ברכה זו, בה אנו מודים לקב"ה שזוכר את בריתו, שנשבע שלא יבוא עוד מבול על העולם. חז"ל מספרים בשבחם של מספר צדיקים בשל כך שבכל ימיהם לא נראתה קשת בענן, מפני שהם בעצמם הגנו על בני דורם ממבול.
הקשת כדבר טבעי

בראשונים ובאחרונם התקשו, האיך ניתן לראות בקשת את קיום הברית של אלוהים, מאחר שמראה הקשת הוא מטבע הבריאה, בעת שקרני השמש המאירה, נשברים בטיפות הגשם.
הרמב"ן בפירושו לפסוקים אלה מסביר כי אכן אין הכרח לפרש שהקשת היא בריאה שנתחדשה לאחר המבול: הוא מעמיד את הדיבור "את קשתי נתתי בענן" כנגד "זאת אות הברית אשר אני נותן", ומבאר כי הקשת התקיימה כתופעת טבע מימי בראשית, והחידוש באותו מעמד הוא קביעתה כ"אות הברית" שכרת האל עם האנושות. הקשת ההפוכה ונטולת המיתר מבטאת באופן סמלי כוונות שלום. הרב מנחם מנדל שניאורסון הסביר, שהמבול זיכך את חומר העולם, וקודם המבול לא התאפשרה חדירת אור השמש בעננים והיווצרות הקשת.
לדעת הרב יהונתן אייבשיץ אכן אין לברך על כל קשת, ולדעתו רק קשת במראה צבע תכלת היא אות לברית ורק עליה יש לברך, בהסתמכו על דברי הזוהר, אך הקשת המצויה בשבעה מיני צבעים היא תופעה טבעית ואין לברך עליה. למרות דברים אלו, המנהג הוא לברך אף על מראה קשת המצויה.
פירוש הברכה

פירוש מרכיבי הברכה על פי הרב דוד אבודרהם:
זוכר הברית - שנאמר בתורה על הקשת בענן ”והיה לאות ברית” (בראשית, ט', י"ג), לברית שכרת ה' עם נוח ושבועתו שלא להשמיד שוב את האנושות במבול.
נאמן בבריתו - למרות שה' רואה את התרבות הרשעים בעולמו ורוצה להחריבו שוב, אינו עושה זאת.
קיים במאמרו - אפילו אם לא היה כורת ברית עם נוח, עדיין לא היה מחריב את העולם, מכיוון שכך אמר: ”ולא יהיה עוד מבול לשחת הארץ” (בראשית, ט', י"א).
דיני הברכה

יש לומר את הברכה בכל פעם שרואים קשת מחדש, גם אם חלף פרק זמן קצר מהברכה בראיית הקשת הקודמת.
הסתכלות על הקשת - התלמוד הבבלי פוסק ש"המסתכל בקשת ראוי לו שלא בא לעולם", שכן הוא "אינו חס על כבוד קונו". בעקבות כך כתבו הפוסקים כי אין להאריך בהסתכלות על הקשת על מנת לברך, ודי בראיה קצרה.
מקצת קשת - בביאור הלכה הסתפק אם רשאי לברך גם אם רואה רק מקצת הקשת.
הערות שוליים

↑  גרסה אחרת: נֶאֱמָן
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד א'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ט', הלכה ב'; בראשית רבה, פרשה לה; תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ז, עמוד ב'
↑  "... עניין הקשת שנתחדש אחר המבול דווקא. דלפני המבול היה העולם בלתי מזוכך, ולכן היו העננים באופן שאין אור השמש יכול לחדור אותם כדי שיראו אותו על ידם, ולכן לא הי'ה אפשר שיהיו גוני הקשת, משא"כ אחר המבול, שעל ידו נזדכך העולם, נעשו העננים קלים יותר, באופן שאור השמש יכול להיות נראה על ידם בגווני הקשת". רבי מנחם מנדל שניאורסון, תורת מנחם התוועדויות, עמ' 416, שיחת שבת פרשת נח תשמ"ג, באתר היברובוקס
↑  יערות דבש דרוש יב
↑  כך כתב בספר בן איש חי פרשת עקב.
↑  הלכות ברכות, שער ח'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רכ"ט, סעיף א'
משנה ברורה שם
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף ט"ז, עמוד א'
↑  משנה, מסכת חגיגה, פרק ב', משנה א'
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ציור של דניאל מקליז מאמצע המאה ה-19. אלוהים נותן קשת בענן לציון הברית עם כל עולם החי לאחר המבול
כיכר מסקל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כיכר עירונית 
 מיקום:  אדיס אבבה 
 מדינה:  אתיופיה 
 קואורדינטות:  9°00′37″N 38°45′40″E﻿ / ﻿9.01028°N 38.7611°E﻿ / 9.01028; 38.7611
  (למפת אדיס אבבה מוגדלת) כיכר מסקל(למפת אדיס אבבה רגילה) כיכר מסקל
 
מבט מדרום-מזרח: פסטיבל מסקל בכיכר. משמאל נראית מדורת החג ומימין שדרות ג'ומו קניאטה
כיכר מסקל ושדרות ג'ומו קניאטה. בקדמת התמונה המדרגות המובילות אל מוזיאון אדיס אבבה, והמבנה השני מימין הוא בניין משרד הנוער והספורט של אתיופיה
הכניסה למוזיאון אדיס אבבה במעלה המדרגות מדרום לכיכר
בניין הבנק הלאומי של אתיופיה בפינה הצפון-מזרחית של הכיכר
כיכר מסקל (געז መስቀል አደባባይ – "מסקל אדבבאי") היא כיכר עירונית גדולה במרכזה של אדיס אבבה, בירת אתיופיה. הכיכר שמשמעות שמה הוא "כיכר הצלב", הוקמה במיוחד כדי שתשמש זירה לחגיגות חג מסקל, אירוע המתרחש בה בחג הצלב האמיתי. בכיכר נערכים אירועים רבים נוספים, ובהם קונצרטים, תהלוכות וכנסים מפלגתיים.
מיקום ומבנה

הכיכר מחולקת לשני חלקים - רחבה ענקית בצורת חצי מעגל באורך של 350 מטרים לאורך שדרות ג'ומו קניאטה התוחמות אותה מצפון, וברוחב מרבי של 80 מטרים; ושורות מדרגות, גם הן בצורת חצי מעגל, המקיפות את הרחבה מדרום. המדרגות המשמשות כטריבונות בעת אירועים, מגיעות גם הן לרוחב מרבי של 80 מטרים. בכיכר נפגשים כמה מרחובותיה המרכזיים של העיר, שחלקם מהווים גם כבישים ארציים מרכזיים במדינה. כביש מס' 1 מוביל מהכיכר מזרחה ולאחר מכן צפונה, עד לגבול עם אריתריאה וממשיך משם לבירתה אסמרה. כביש מס' 4 יוצא מפינתה המערבית של הכיכר ומוביל דרומה ומזרחה להרר, וכביש מס' 7 יוצא מאותה נקודה ומוביל לג'ימה ולמערב המדינה. בצידה המזרחי של הכיכר יוצאות ממנה "שד' אפריקה" ("דרך בולה") המובילות לכיוון דרום-מזרח ומסתיימות בנמל התעופה הבינלאומי אדיס אבבה בולה, ושדרות מנליק השני המובילות צפונה, ולאחר שהן משנות את שמן מספר פעמים, הן מסתיימות בהרי אנטוטו בצפון-מזרחה של העיר.
אתרים סביב הכיכר

בפינה המזרחית של הכיכר הוקמה האנדרטה לזכר קורבנות הטרור האדום שנרצחו בשנות ה-70 של המאה ה-20, בהוראת החונטה הצבאית האתיופית, ובמקום הוטמנו שרידיהם של קורבנות. בשנת 2010 נחנך במקום בניין "המוזיאון להנצחת קורבנות הטרור האדום".
מדרום לכיכר שוכן מוזיאון אדיס אבבה שנוסד בשנת 1986 באחד המבנים העתיקים בעיר, שהיה שייך לשרי צבאו של מנליק השני. המוזיאון מתמקד בתולדות העיר, באדריכלות, בתרבות ובתהפוכות הפוליטיות שעברו עליה. בפינה הצפון-מזרחית של הכיכר שוכן הבניין העגול של הבנק הלאומי של אתיופיה, אשר תוכנן ב-1953 על ידי האדריכל הצרפתי הנרי שומט (Henri Chomette). צמוד לו ממערב נמצא משרד הנוער והספורט של אתיופיה. עוד שוכנים סמוך לכיכר כנסיית סטפנוס הקדוש וכנסיית יוסף הקדוש, וכן קולג' "אוניברסיטת אטלס".
היסטוריה

בחג המסקל החל ב-27 בספטמבר לפי הלוח הגרגוריאני, נוהרים אלפי בני אדם אל הכיכר החל בשעות אחר הצהרים, כשהם נושאים בידיהם לפידים. ההמונים מציתים מדורה בצורת פירמידה המוצבת במרכז הרחבה, שבראשה קבוע צלב עץ, וזו בוערת עד שהחגיגות מסתיימות עם עלות השחר, והצלב נופל אל הקרקע. החג מסמל גם את סיומה של העונה הגשומה ואת תחילתו של האביב.
בתקופת האימפריה האתיופית, לאחר שאדיס אבבה הייתה לבירת המדינה, התרחשו אירועי חג המסקל סמוך לקתדרלת גאורגיוס הקדוש ולשוק הישן, ובאופן מסורתי הודלקה מדורת החג בידי הקיסר. מאוחר יותר הורה הקיסר היילה סלאסי על הקמת כיכר מסקל במיוחד כדי שתארח את אירועי החג. עם ההפיכה הצבאית במדינה ועליית החונטה הצבאית האתיופית לשלטון ב-1974, שונה שמה של הכיכר ל"כיכר המהפכה" (አቢዮት አደባባይ - "אביות אדבבאי"), והיא הורחבה באופן משמעותי כדי שתוכל לארח את המצעדים השנתיים של האחד במאי וה-12 בספטמבר (יום השנה למהפכה). בכיכר נתלו שלושה פורטרטים רחבי ממדים של קרל מרקס, פרידריך אנגלס וולדימיר לנין. מסורת חג המסקל נמשכה, ותפקיד הדלקת המדורה נמסר לידיו של פטריארך הכנסייה האורתודוקסית האתיופית. ב-1988 הורתה הממשלה השמאלנית על העברת החגיגות לאתר מרכזי פחות בעיר, אך עם סיום מלחמת האזרחים האתיופית וסיום שלטונה של החונטה במדינה ב-1991, הושב לכיכר שמה הקודם ועימו הוחזרו אליה החגיגות.
הערות שוליים

↑  או ב-28 בספטמבר בשנה מעוברת.
↑  MESKAL - (Finding the True Cross of Christ)
יונתן דה שליט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל ישראל
 לאום:  יהודי
 שם עט:  יונתן דה שליט
 מעסיק:  מערכת הביטחון הישראלית
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  מותחן ריגול
 יצירות בולטות:  בוגד 
 הושפע מ:  ג'ון לה קארה 
 
יונתן דה שליט הוא שם עט של סופר ומתרגם המתואר כ"חבר בכיר בקהילת המודיעין הישראלית", ב-2019 תואר כבכיר לשעבר.
ספריו של דה שליט טעונים אישור של ועדת השרים למתן היתר לפרסומים, בכדי למנוע חשיפת מידע מודיעיני. שלושה מספריו תורגמו לאנגלית.
דה שליט כתב גם ביקורת ספרים במקור ראשון. כמו כן, ספרו הראשון נכתב תחת שם האמיתי, הספר הוא מסוגת פרוזה והוא "ספר על בדידות, שיטוט וחיפוש".
ספריו > בוגד

מותחן ריגול, הוצאת כתר 2015, בשנת 2018 יצא לאור תרגום הספר לאנגלית תחת השם "Traitor".
הספר עוסק במרדף אחר סוכן כפול שהצליח להגיע לצמרת המדינית-ביטחונית במדינת ישראל. הספר הוא מותחן בדיוני המסתמך על אירועים דוגמת פרשת יהודה גיל ועל אישים מעולם הביון דוגמת מרקוס וולף. כן שאב המחבר השראה מספריו של ג'ון לה קארה שהיה סוכן חשאי וכתב אף הוא בשם בדוי.
ספריו > צוערים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | למה "יונתן דה שליט"? "מחווה לג'ון לה קארה. שגם אצלו, זה לא שמו האמיתי. 'יונתן דה שליט' גם מיתרגם טוב לאנגלית, ומעניק נופך של אצילות, שאין בי" | “ |

|  – מסביר על בחירת שמו בראיון ליהודה נוריאל. |  – מסביר על בחירת שמו בראיון ליהודה נוריאל. |  |
מותחן ריגול, הוצאת כתר 2017, ספר המשך ל"בוגד", הספר תורגם לאנגלית תחת השם "A Spy in Exile: A Thriller", ב-2019.
הספר עוסק בסוכנת פרועה המודחת מתפקידה במוסד, ומגויסת מחדש על ידי ראש הממשלה לעמוד בראשות יחידת צוערים חשאית שתפעל לפי חוקים משלה. ששת הצוערים מנהלים מרדף באירופה אחרי כנופיית פושעים.
ספריו > סודות

מותחן ריגול, הוצאת כתר 2019, ספר המשך ל"צוערים".
הספר עוסק בסוכנת יערה שטיין (מהספר הקודם), ראש הממשלה הדיח אותה מהפיקוד על היחידה החשאית וראש המוסד, רואָה בה אישה מסוכנת וחסרת גבולות, אך ברור לה שמתרחש משהו אפל באפריקה המעמיד את ישראל בסכנה קיומית, היא יוצאת לאפריקה לבדה, ברקע צצים סודות מעברה.
ספריו > קסמו האפל של הכפור

ביקורת ספרים ומאמרים בנושאי ספרי מתח, הוצאת כתר 2022.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | אני פטריוט, והזהות היהודית שלי חשובה לי מאוד. בובר דיבר על להפוך יהודי מגורל לייעוד, ולא קל להיות יהודי־ישראלי בעולם הזה. אבל מצד שני, יש לנו יתרון עצום: היכולת לקרוא את התנ"ך בעברית. | “ |

|  – דה שליט |  – דה שליט |  |
חלק מהמאמרים בספר פורסמו במוסף שבת של מקור ראשון.
ספריו > אין הזדמנות שלישית

מותחן ריגול, הוצאת כתר 2023.
הספר עוסק בסוכן מוסד נכה, שקיבל הוראה לחסל אוליגרך רוסי מושחת. הסוכן מרכיב צוות יחד עם סוכנת אמריקאית, והם מבצעים את הפעולה.
תרגומיו

ג'יימס סולטר, משחקים ושעשועי שווא, הוצאת עם עובד, 2015
ג'יימס סולטר, אמש לילה אחרון: סיפורים קצרים, נהר ספרים, 2019
ג'וזף קונן, הסוכן, הוצאת תכלת, 2018
בן מקנטייר, קולדיץ: סיפורה של טירת השבויים בלב גרמניה הנאצית, הוצאת תכלת, 2023 (יחד עם ענת רותם)
ג'ון לה קארה, מנהרת היונים: מסיפורי חיי, כנרת זמורה-ביתן, 2017, (יחד עם ענת רותם)
הערות שוליים

1 2  שמואל פאוסט, מסתיר את הבוגד: ראיון עם יונתן דה שליט, באתר nrg‏, 27 בספטמבר 2015
↑  Nolan, Tom (8 בפברואר 2019). "Mysteries: The Diamond and the Hostage (book review)". Wall Street Journal. נבדק ב-4 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rosner, Shmuel (5 בפברואר 2019). "Jonathan de Shalit: Israeli Spy Turned Mystery Author". The Jewish Journal of Greater Los Angeles. נבדק ב-4 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  רותי זוארץ, ‏עטו של סוכן: האיש המסתורי שעומד מאחורי הספר "בוגד", באתר מעריב אונליין, 16 בספטמבר 2015
↑  ראו כאן
↑  דוד רוזנטל‏, נשבע לך לא: "בוגד" הוא רומן ריגול מהמעלה הראשונה, באתר וואלה, 9 באוגוסט 2015.
↑  יונתן דה שליט, "בוגד", הוצאת כתר, עמוד 216.
↑  גל פרל פינקל, בוגד משלנו, הבלוג על הכוונת, ‏ 11 באוגוסט 2015.
↑  יונתן דה שליט, "בוגד", הוצאת כתר, עמוד 210.
1 2  יהודה נוריאל, "הדנ"א של ישראל נמצא בשירות החשאי שלה", באתר ynet, 11 באוגוסט 2017
↑  גל פרל פינקל, ‏משימה בלתי אפשרית: הגרסה הישראלית, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 3 באוגוסט 2017.
↑  ביקורת ראו: רבקה שאול בן-צבי, אנטי מוסדי, מקור ראשון, מוסף "שבת", 14 בספטמבר 2017
↑  גל פרל פינקל, זאבה בודדה, הבלוג על הכוונת, ‏ 14 ביוני 2019.
↑  גל פרל פינקל, יוסף שב מן הכפור, הבלוג על הכוונת, ‏ 2 במאי 2023.
↑   גיא הורוביץ, "אין הזדמנות שלישית": יונתן דה שליט מגייס את ותיקי המוסד, באתר הארץ, 12 ביולי 2023;   איתמר מרילוס, ‏החדש של יונתן דה שליט: ספר מתח עם פרספקטיבה מעניינת לאירועי השעה, בעיתון מקור ראשון, 6 בפברואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007572416405171  BnF: cb17079151x (data)  GND: 1221557459  ISNI: 0000 0004 5427 6694  LCCN: no2015137916  NKC: xx0257182  VIAF: 135144782718928194809   WorldCat (עם VIAF): 135144782718928194809
אברהם בר-אדון

| --- | --- |

 לידה:  1885 ירושלים, האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1949 (בגיל 64 בערך) ירושלים, ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין שייח' באדר, ירושלים.
 לאום:  ישראלי
 מקום לימודים:  בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
 תחום יצירה:  עיצוב
אברהם אשר בר-אדון (1885–1949) היה אומן ישראלי, ממורי "בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות".
ביוגרפיה

אברהם בר-אדון נולד בשנת 1885 בירושלים. אביו היה ראובן חיים בר-אדון ואמו הייתה לבנה בר-אדון (קורקידי). המשפחה התגוררה בחצר של רחמים מזרחי ברחוב משגב לדך. בשנת 1906 התקבל ללימודים במחזור הראשון של "בצלאל" בירושלים. עבד במחלקת השטיחים של בית הספר. בשנת 1909 התמנה לעמוד בראש מחלקת הנחושת ("עבודות דמשק") שהוקמה בבצלאל. לרגל נישואיו עם פרלה אבושדיד (אחותם של אברהם ולאה אבושדיד), בשנת 1913, קיבל בר-אדון שולחן עשוי בעבודת דמשק שנעשה בבצלאל. אשתו השנייה הייתה נחמה זקריאס. בשנת 1920 הקים את בית המלאכה "מחשבת" בחסות בצלאל. סיפור קשריו של בר-אדון עם שץ הופיע בסיפורו של עודד בורלא - "צדיק בכפירתו" שפורסם בספר "לקול הצעדה" (1965).
יצירותיו של בר-אדון הושפעו מן האמנות המזרחית, ברוח "אמנות בצלאל". בכרטיס הביקור שלו כתב בר-אדון כי הוא יוצר ציורים "באמנות מזרחית ובתכן עברי ארצי-ישראלי". בין יצירותיו כדים, צלחות ועבודות נוספות העשויות מתכת ומעוטרות בטקסטים, כגון "קופסת קבר רחל" (1915). בנוסף, יצר קבוצה של עבודות העשויות מפגזים כגון מנורת חנוכה ועליה דמות מתתיהו החשמונאי של בוריס שץ או "תרמיל פגז מעוטר בדימוי מקומות קדושים בארץ-ישראל" (1920 בקירוב).
לאברהם היו ארבעה ילדים: לבנה (מנישואיו הראשונים) וראובן, חיה, ותמר (מנישואיו השניים).
לקריאה נוספת

נורית שילה כהן, "בצלאל" של שץ, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1980
עודד בורלא, "צדיק בכפירתו", לקול הצעדה, אגודת הסופרים בישראל ליד הוצאת מסדה, 1965
מודעה לבית מלאכה ומסחר א. בר-אדון
שחרור פריז

שחרור פריז (המכונה גם הקרב על פריז) התרחש במהלך מלחמת העולם השנייה, בחודש אוגוסט 1944, והסתיים בכניעת חיל המצב הגרמני הכובש ב-25 בחודש. בירת צרפת נוהלה בידי גרמניה הנאצית מאז הסכם שביתת הנשק עם צרפת ביוני 1940, בעת שכונן משטר הבובות שקבע את בירתו בעיר המרפא וישי.
עם התקרבות הארמייה השלישית של ארצות הברית בפיקודו של ג'ורג' פטון החלה התקוממות של אנשי המחתרת הצרפתית נגד חיל המצב הגרמני בפריז. ב-24 וב-25 באוגוסט, חברי כוחות הפנים הצרפתים (FFI) של הרזיסטנס קיבלו גיבוי מצבא צרפת החופשית וההתקוממות הפכה ללחימה עירונית, בעזרת בריקדות, מכונות ירייה, צלפי המיליציה הצרפתית וטנקים, שירו לעבר הכוחות הנאציים, עד לכניעתם.
הקרב סימן את סוף מבצע אוברלורד - שחרור צרפת בידי בעלות הברית, שיקום הרפובליקה הצרפתית והגליית חברי ממשל וישי לזיגמרינגן שבגרמניה.