stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעלה אהרן
הערות שוליים

1 2  מתן צורי, לראשונה אחרי 26 שנה: קיבוץ חדש בנגב, על שם חתן פרס ישראל, באתר ynet, 2 באוגוסט 2023
↑  הקמת חבל התיישבות באזור מבואות ערד, באתר משרד ראש הממשלה, 30 באוקטובר 2011
↑  אורי חודי, ‏הולנת"ע המליצה על הקמת יישובים חדשים במבואות ערד, באתר גלובס, 17 ביוני 2014
↑  הקמת חבל התיישבות במרחב הנגב הצפוני - יישובי מבואות ערד | מספר החלטה 1325, באתר משרד ראש הממשלה
↑  קיבוץ חדש יקום במבואות ערד, באתר רשויות
↑  מתן צורי, בתנועה הקיבוצית חושדים: שם היישוב לא אושר כי בנו של ידלין מתנגד לחקיקה, באתר ynet, 10 באוגוסט 2023
מפרצון באבה טונקה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  Tonka Obretenova 
 סוג:  מפרץ 
 מידות
 אורך:  750 מטר
 רוחב ממוצע:  1.1 ק"מ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°36′25″S 61°04′00″W﻿ / ﻿62.6069°S 61.0667°W﻿ / -62.6069; -61.0667
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהמפרצון באבה טונקה(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהמפרצון באבה טונקה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרצון באבה טונקה(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרצון באבה טונקה
 
מפרצון באבה טונקה (באנגלית: Baba Tonka Cove; בבולגרית: залив Баба Тонка) הוא מפרצון הממוקם בחוף הצפוני של חצי האי ביירז באי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
המפרצון ממוקם בין נקודת וילארד לבין נקודת ואראדרו.
רוחב פתחו של המפרצון 1.1 קילומטרים.
אורכו של המפרצון (אורך כניסתו לפנים החוף) 750 מטרים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המפרצון

המפרצון התגלה על ידי צידי כלבי ים בראשית המאה ה-19.
הנקודה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968; מיפוי מדויק נעשה על ידי סוקרים ספרדיים בשנת 1993; מיפוי מדויק נוסף נעשה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.
היסטוריה > מקור השם

המפרץ נקרא על שם הגיבורה המהפכנית והלאומית הבולגרייה טונקה אוברטנובה (Tonka Obretenova) (1812-1893), המכונה באבא טונקה (Baba Tonka) ("סבתא טונקה").
מצפה אשתמוע

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  מועצה אזורית הר חברון 
 תאריך ייסוד:  2003 
 על שם:  אשתמוע 
 קואורדינטות:  31°23′35″N 35°00′56″E﻿ / ﻿31.393055555556°N 35.015555555556°E﻿ / 31.393055555556; 35.015555555556
  (למפת הר חברון מוגדלת) מצפה אשתמוע(למפת הר חברון רגילה) מצפה אשתמוע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה אשתמוע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה אשתמוע
 
בתים במצפה אשתמוע
מִצְפֶּה אֶשְׁתְּמוֹעַ הוא התנחלות המוגדרת כשכונה צפונית של ההתנחלות שמעה בהר חברון, ממערב לכפר הערבי א-סמוע. בשנת 2002 הוקם היישוב כמאחז, ובינואר 2013 אושר כשכונה של שמעה על ידי ועדת המשנה להתיישבות במועצת התכנון העליונה. למעשה המקום מתנהל כיישוב קהילתי דתי עצמאי השייך למועצה אזורית הר חברון.
היסטוריה

מצפה אשתמוע הוקם כמאחז בשנת 2002 על ידי קבוצת בחורי ישיבה מהיישוב עתניאל, ושמו ניתן לו כיוון שהוא צופה אל המקום בו התקיימה עיר הלווים אשתמוע (כיום הכפר א-סמוע). בתחילה הוקם המאחז באמצע הדרך בין היישוב עתניאל ליישוב שמעה, כדי ליצור רצף התיישבות יהודית מכיוון דרום לעתניאל. בעקבות הסדר עם משרד הביטחון, פונה המאחז בהסכמה במרחשוון תשס"ג בתמורה להכרה חוקית בנקודה הנעזבת, והוקם זמנית בנקודה הנוכחית בשטחו של היישוב שמעה.
היעוד הראשוני של הקבוצה היה הקמת ישוב מעורב לדתיים וחילוניים ברוח הרב קוק. בשיאו מנה הגרעין כ-10 משפחות, אך בעקבות ההתנגדות הפוליטית והקשיים של תקופת ההתנתקות, נגנז רעיון היישוב והגרעין התפרק. בתמוז תשס"ו עברה ליישוב ישיבת הר שלום ומילאה את מקום הגרעין.
ב-2011 הושחתו 45 עצי זית פלסטיניים סמוך לאשתמוע בפעולת תג מחיר.
ב-2013 הוחלף ראש הישיבה ובמקביל הפכה הישיבה לישיבת הסדר. באותה תקופה החלו להגיע משפחות נוספות ליישוב ונקבע צביונו כיישוב דתי סביב פעילות הישיבה.
ב-2020 התחוללה שריפה באזור שבמהלכה פונו התושבים, ושגרמה נזק לתשתיות היישוב. ב-2021 נעקרו עצי זית של פלסטינים בסמוך למאחז.
נכון ל-2022 יש ביישוב כחמש עשרה משפחות. היישוב בקליטת עליה.
ישיבת הר שלום

הישיבה נקראת על שם שלום (שולי) הר מלך, שנרצח על ידי מחבלים והיה בין מקימי הישיבה. הישיבה נוסדה ביישוב חומש באלול התשס"ב, כשלוחה של הישיבה הגבוהה באלון מורה. המניע להקמת הישיבה בחומש היה חיזוק היישוב אחרי גל הטרור שפקד אותו.
אחרי הפינוי מחומש בעקבות תוכנית ההתנתקות עברה הישיבה למצפה אשתמוע. שר הביטחון אהוד ברק אישר ביולי 2008 את מעמדה בתור ישיבת הסדר. האישור מקנה לישיבה החדשה מעמד עצמאי ואפשרות לגיוס תלמידים ל"מסלול ההסדר". הבקשה נבדקה על ידי ועדת רבנים של איגוד ישיבות ההסדר, הישיבה עמדה בקריטריונים התורניים והמנהליים המנחים את ישיבות ההסדר ואושרה על ידי שר הביטחון.
בתמוז תשס"ח חנכה הישיבה את מבנה הקבע הראשון במקומה החדש.
הערות שוליים

↑  יהושע בריינר‏, תג מחיר בגדה: הושחתו 45 עצי זית של פלסטינים, באתר וואלה, 29 בספטמבר 2011
↑  דבר, ‏בארץ / שריפה ביישוב אשתמוע בדרום הר חברון, כ-60 משפחות פונו מבתיהן, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 5 ביוני 2020
↑  ח'. שוויכה, מחוז חברון: מתנחלים עקרו 100 שתילי זית
↑  עוזי ברוך, ברק אישר הקמת ישיבה באשתמוע, באתר ערוץ 7, 17 ביולי 2008
↑  קובי נחשוני, ישיבת ההסדר מחומש חוזרת בהר-חברון, באתר ynet, 17 ביולי 2008
מצפה איתן

ערך זה עוסק באתר הנצחה. אם התכוונתם לחיבור על התלמוד, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 על שם:  איתן לבב
 מיקום:  הגליל המערבי 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 12 ביוני 2015
 תאריך פתיחה רשמי:  12 ביוני 2015 
 קואורדינטות:  33°05′02″N 35°11′52″E﻿ / ﻿33.083892°N 35.197728°E﻿ / 33.083892; 35.197728
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מצפה איתן(למפת הגליל המערבי רגילה) מצפה איתן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה איתן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה איתן
 
נוף פנורמי הנשקף ממצפה איתן לכיוון דרום-מערב
שלט המספר את סיפור חייו של איתן לבב
מצפה איתן הוא אתר הנצחה לזכרו של סגן איתן לבב, לוחם ומפקד בגדוד 202 מחטיבת הצנחנים אשר נהרג במלחמת לבנון הראשונה. אתר ההנצחה הוא מצפה הנמצא במעלה הדרך מכביש הצפון אל קיבוץ אדמית, סמוך לגבול הצפון ופארק אדמית.
האתר

האתר הוקם על ידי משפחת לבב בסיוע קרן קיימת לישראל. מיקום האתר בנקודה קרובה לגבול הצפון אשר צופה על לבנון ועל הגליל המערבי ונהריה מסמל את מסלול שירותו הצבאי של איתן לבב. באתר אזור תצפית הבנוי ממשטח אבן מקומית אותו תוחמת גדר אבנים וכן גלעד ועליו לוח זיכרון. מנקודה זו ניתן לצפות אל חוף הגליל המערבי ונהריה מן הצד האחד ואל גבול הצפון ולבנון מן הצד האחר. במקום יש אזור המיועד למנוחת אורחים ומטיילים, שביל גישה ומספר שולחנות פיקניק. באתר הותקנו אמצעי נגישות, מעקות ושביל המתאים לכיסא גלגלים.
האתר נחנך ב-12 ביוני 2015. בחנוכת האתר השתתפה משפחת לבב ואיתה בני משפחה וחבריו לנשק של איתן. כמו כן השתתף מפקד חטיבת הצנחנים בימי מלחמת לבנון, אלוף במילואים יורם יאיר, מפקדים מגדוד 202 מימי המלחמה, נציגי קרן קיימת לישראל וחיילים סדירים מגדוד 202. הסרת הלוט מעל הגלעד בוצעה על ידי זהבה לבב, אימו של איתן ואיתה אחיו דורון ומשפחתו.
מסלול הלחימה של איתן לבב

ב-6 ביוני 1982 יצא צה"ל למבצע שלום הגליל. משימת האיגוף ונחיתה מן הים הוטלה על חטיבת הצנחנים בפיקודו של יורם יאיר.
סגן איתן לבב הפליג ללבנון יחד עם הכוח העיקרי של גדוד 202 וחטיבת הצנחנים על גבי נחתות של חיל הים. בשעות הלילה נחתה החטיבה בסמוך לשפך של הנהר אל-אוואלי מצפון לעיר צידון. גדוד 202 ירד מן הנחתות ברגל אל המים הרדודים ועלה על החוף. לאחר קרב קצר התמקם הגדוד על "הבוקסתא", גבעה גבוהה מצפון-מזרח לצידון. הגדוד שהה במקום כיומיים, במהלכם התקדמו כוחות צה"ל מגבול הצפון והגיעו לפאתיה הדרומיים של צידון. ביום שלישי, ה-8 ביוני, השתתף הגדוד בקרבות לכיבוש צידון. ביום רביעי, ה-9 ביוני, נע הגדוד לכיוון צפון על ציר החוף והשתתף בכיבוש העיר דאמור. ביום חמישי, ה-10 ביוני, נע הגדוד לכיוון כפר סיל וביצע סריקה של הרכס ממזרח לכפר סיל. ביום שבת, ה-12 ביוני, השתתף הגדוד בקרב על כפר סיל. בהמשך נע הגדוד לכיוון העיר ביירות והשתתף בקרבות לכיבוש העיר. ביום חמישי, ה-17 ביוני, נהרג סגן איתן לבב בקרב במערב ביירות.
לקריאה נוספת

יורם יאיר, אתי מלבנון - סיפורה של חטיבת הצנחנים במלחמת לבנון, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990.
ממתקי ג'עפר

ממתקי ג'עפר – סניף בית חנינא – הכניסה
ממתקי ג'עפר – סניף העיר העתיקה בירושלים – הכניסה
ממתקי ג'עפר (או: מגדניית ג'עפר, המתוקים של ג'עפר; באנגלית: Ja'far Sweets) הוא מקום ממכר למאפים מתוקים ערבים, ובעיקר לכנאפה ולבקלווה, והסניף הראשון והידוע ביותר ממוקם ברחוב בית הבד 40 (שוק ח'אן א-זית) ברובע המוסלמי של העיר העתיקה במזרח ירושלים. המגדנייה הוקמה על ידי מחמד ג'עפר, ויש לה שני סניפים חדשים יותר בבית חנינא וברמאללה.
היסטוריה

'ממתקי ג'עפר' הוקמה בשנת 1951 ברחוב בית הבד ברובע המוסלמי בעיר העתיקה.
לאחר מלחמת ששת הימים הפכה המגדנייה מוקד לביקורים של ישראלים שהגיעו לעיר בעתיקה.
בשיר של אהוד בנאי, "הכנאפה המתוקה", המתאר סיור של הזמר בעיר העתיקה בירושלים, אין התייחסות ישירה ל'מגדניית ג'עפר'. עם זאת, בשנות ה-70 כל התיירים הישראלים שהלכו לאכול כנאפה הגיעו ל'ממתקי ג'עפר', ולכן סביר שגם אהוד בנאי נהג כמותם, ושם פעמיו למגדנייה זו כדי לאכול את הכנאפה המתוארת בשירו.
במשך השנים נוספו שני סניפים של 'ממתקי ג'עפר' בדרך רמאללה בקצה הצפוני של בית חנינא (נפתח בשנת 2002), ובעיר רמאללה (נפתח בשנת 1984, נסגר ב-2021 עם תחילת משבר הקורונה, צפוי להיפתח שוב בתחילת שנת 2024).
שמה הרשמי של המגדנייה הוא "ממתקי ג'עפר", וכיום היא מנוהלת על ידי ילדיו, נכדיו וניניו של מחמד ג'עפר, וביניהם עדנאן ג'עפר.
גם כיום הסניף הראשון של "ממתקי ג'עפר" הוא אחת התחנות התיירותיות הקבועות בסיורי-האוכל שנערכים בעיר העתיקה.
היסטוריה > שיטת ההזמנה והישיבה

הזמנת הכנאפה או המאפים האחרים מתבצעת בקופה הניצבת בכניסה לבית העסק. לאחר התשלום מקבלים קבלה (או ואוצ'ר) שאתו הולכים לדלפק, ומקבלים מהעובדים את המנה שהוזמנה.
הישיבה על יד שולחנות-שיש גדולים, שסביבם יושבים לקוחות שאינם קשורים זה לזה.
בכל שולחן יש כד מים גדול וכוסות לשימוש הסועדים.
היסטוריה > סוגי המתוקים

ב'ממתקי ג'עפר' נמכרים בראש ובראשונה שני סוגי כנאפה. שני סוגי הכנאפה מוצגים לראווה בדלפק של חנות המתוקים. האחת מוצגת במרכזו של מגש עגול וגדול, והיא עשויה מגבישי סולת, השנייה עשויה אטריות קדאיף. בשתיהן יש גבינת-עזים משכם. מלבד הכנאפה מוגשים במקום מתוקים אחרים, כמו מעין-'בורקס' במי סוכר עם גבינה או עם קרם מלבי, בסבוסה (עוגת סולת) ובקלווה.
ראו גם

כנאפה
בקלווה
הערות שוליים

↑  בשירו "הכנאפה המתוקה", שבו הוא מתאר שוטטות שלו בעיר העתיקה בירושלים, שר אהוד בנאי: "הכנאפה מתוקה, יש ריח עדין של קטורת באוויר, הכנאפה מתוקה, אני זוכר את האור הבהיר..."
↑  המידע לגבי שנות הפתיחה של 2 הסניפים הנוספים של המגדניה, בבית חנינא וברמאללה, נמסרו לי בשיחה עם אחד מבעלי בית-העסק.
↑  דני רובינשטיין, לא לפסוח: תחנות חובה בעיר העתיקה בירושלים, באתר כלכליסט, 17 באפריל 2014
ממתקי ג'עפר – סניף בית חנינא – החלל הפנימי של המגדניה
ממתקי ג'עפר – סניף העיר העתיקה בירושלים – אזור הישיבה בתוך המגדנייה.
ממתקי ג'עפר – כנאפה סולת עם גבינת עזים
ממתקי ג'עפר – כנאפה "שערות" (אטריות)
מצודת סנטו אנטוניו

המצודה בשנות ה-70 של המאה ה-18
מצודת סנטו אנטוניו (בפורטוגזית: Forte de Santo António) היא מצודה השוכנת ליד העיר אשים (Axim) שבדרומה של גאנה, לחופי האוקיינוס האטלנטי.
במקום שכנה תחנת מסחר פורטוגזית שהחלה לפעול בשנת 1503, ואשר עסקה בעיקר בסחר עבדים ובמסחר בזהב ובשנהב. ב-1515 הקימו הפורטוגזים את המצודה והציבו בה מספר תותחים. ב-1641 תקפה חברת הודו המערבית ההולנדית את המצודה אך לא הצליחה לכובשה. בהתקפה השנייה שהתחוללה שנה לאחר מכן הצליחו ההולנדים לכבוש את המצודה, והם החזיקו בה עד שנת 1872, למעט תקופת כיבוש בריטית ב-1664. בשנת 1872, בעקבות הסכם סומטרה שנחתם בין הולנד ובריטניה בשנת 1871, נמסרה המצודה, יחד עם כל חוף הזהב, לידי האימפריה הבריטית. ב-1979 הוכרזה המצודה, יחד עם עשר מצודות נוספות ברחבי המדינה, כאתר מורשת עולמית.
מצודת פיישנס

מצודת פיישנס (באנגלית: Fort Patience; בהולנדית: Fort Lijdzaamheid או Fort Leydsamheid – "מצודת הסבלנות") היא מצודה השוכנת בעיר אפאם שבדרומה של גאנה, לחופי האוקיינוס האטלנטי.
תחילתה של המצודה במבנה תחנת מסחר מאבן אשר הוקם בשנת 1697 בידי חברת הודו המערבית ההולנדית. ההולנדים ביצרו את המבנה בשנת 1704 לבקשתו של מנהיג מקומי אשר חשש מיריביו שהיו נתונים בברית עם הבריטים, והציבו בה שמונה תותחים. תקופת ההמתנה לביצורו של המבנה העניקה למצודה את הכינוי "מצודת הסבלנות". ב-1782 כבשו הבריטים את המצודה, למשך שלוש שנים, ולאחר מכן שבו ההולנדים והשתלטו עליה. המצודה נבזזה וחרבה בחלקה במהלך מלחמות שבטים מקומיים בשנת 1811, אך ההולנדים שבו והקימו אותה מחדש. בשנת 1868 נמסרה המצודה לידי הבריטים במסגרת הסכם להחלפת השליטה במספר מצודות, אשר נחתם בין שתי המעצמות בשנת 1867. המצודה שימשה כתחנת משטרה וכסניף דואר, וכיום פועל בה בית הארחה. בשנת 1979 הוכרזה המצודה, יחד עם עשר מצודות נוספות לאורך חופי גאנה, כאתר מורשת עולמית.
מרטי ריברולה

מרטי ריברולה אי בטלייר (בקטלאנית: Martí Riverola i Bataller, נולד ב-26 בינואר 1991 בברצלונה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי-קטלאני שמשחק כקשר בקבוצת אנדורה. ריברולה גדל במחלקת הנוער של ברצלונה ושיחק בקבוצת המילואים של המועדון, ברצלונה אתלטיק, לפני שעבר לבולוניה 1909.
קריירה

ריברולה נולד בברצלונה וכבר בגיל 6 הצטרף למחלקת הנוער של הקבוצה הבכירה בעיר, ומהבכירות בכדורגל בספרד, ברצלונה. תחילה שיחק כחלוץ, וכעבור מספר שנים הוסט לעמדת הקשר. הוא התקדם במהרה בין דרגי הנוער השונים במועדון. ב-2009 היה קפטן קבוצת הנוער של המועדון, אותה הדריך לזכייה באליפות ספרד לנוער, משחק בהרכבה במשחק הגמר מול סלטה ויגו. בסוף 2009, בעודו שחקן של קבוצת הנוער, ערך את הופעת הבכורה בברצלונה אתלטיק, ששיחקה בליגה השלישית תחת המאמן לואיס אנריקה. ריברולה ערך הופעה נוספת אחת במדיה באותה עונה, שבסיומה הצליחה לעלות לליגה השנייה. בקיץ 2010 השתתף עם הקבוצה הבוגרת בסיבוב קדם העונה שלה, והוא שיחק במשחק ידידות מול ולרנגה הנורווגית.
גם את עונת 2010/2011 החל ריברולה כשחקן של קבוצת הנוער, והוא זכה למספר הזדמנויות בברצלונה ב', לפני שהושאל בינואר 2011 לחצי עונה בוויטסה ארנהיים ההולנדית, אותה אימן אלברט פרר, שחקן ברצלונה בעבר. הוא ערך את הבכורה בליגה ההולנדית ב-22 בינואר, בהפסד 1-0 לווילם II. שבוע לאחר מכן בישל שער ראשון במדי קבוצתו החדשה, בניצחון 5-2 על רודה. ב-12 במרץ הבקיע שער בכורה בוויטסה, בתיקו 1-1 עם הירנביין. בסך הכול במהלך השאלתו ערך ריברולה 15 הופעות, בהן הבקיע פעמיים. הוא שב לברצלונה ב', שם הפך לשחקן קבוע בהרכב הקבוצה, אותה אימן אוסביו סקריסטן. ב-6 בדצמבר 2011 ערך את הופעתו הראשונה והיחידה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף במשחק ליגת האלופות מול באטה בוריסוב. בברצלונה ב' הבקיע ריברולה 5 שערים ב-32 הופעות במהלך עונת 2010/2011 והוא עזר לקבוצתו להגיע למקום ה-8.
בקיץ 2012 עזב ריברולה את ברצלונה ועבר לבולוניה 1909 האיטלקית. ריברולה ערך הופעה בודדת במדי הקבוצה במהלך עונת 2012/2013, ולאחר מכן הוא הושאל למשך עונה לריאל מיורקה, ששיחקה בליגה השנייה בספרד. במהלך ההשאלה ערך 15 הופעות, 8 מהן כשחקן הרכב, והבקיע שער אחד. גם לאחר ששב מהשאלתו מיעט לשחק, ולכן בינואר 2015 הושאל פעם נוספת, לריינדורף אלטאך האוסטרית עד סוף העונה. לאחר ששב מהשאלתו, עבר לפוג'ה שמהליגה השלישית באיטליה.
סטטיסטיקה

נכון ל-7 ביוני 2012
| מועדון | עונה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | אירופה> הופעות | אירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברצלונה אתלטיק | 2009/2010 | 2 | 0 | — | — | — | — | — | — | 2 | 0 |
| ברצלונה אתלטיק | 2010/2011 | 4 | 0 | — | — | — | — | — | — | 4 | 0 |
| ברצלונה אתלטיק | 2011/2012 | 32 | 5 | — | — | — | — | — | — | 32 | 5 |
| ברצלונה אתלטיק | סך הכול | 38 | 5 | — | — | — | — | — | — | 38 | 5 |
| ויטסה ארנהיים | 2010/2011 | 15 | 2 | 0 | 0 | — | — | — | — | 15 | 2 |
| ויטסה ארנהיים | סך הכול | 15 | 2 | 0 | 0 | — | — | — | — | 15 | 2 |
| ברצלונה | 2011/2012 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| ברצלונה | סך הכול | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 53 | 7 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 54 | 7 |
הערות שוליים

↑  Martí Riverola Bataller, האתר הרשמי של ברצלונה
↑  El juvenil del Barça también domina y se impone al Celta en la final, אס, 10.5.2009
↑  Martí Riverola singled out by Guardiola,‏ האתר הרשמי של ברצלונה, 5.8.2010
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרטי ריברולה".
מצודת עג'לון

| --- | --- |

 מידות
 גובה מעל פני הים:  980 מ' 
 היסטוריה
 תקופות:  השושלת האיובית 
 נבנה:  1184 
 מיקום
 מדינה:  ירדן ירדן
 קואורדינטות:  32°19′31″N 35°43′38″E﻿ / ﻿32.32520833°N 35.72728056°E﻿ / 32.32520833; 35.72728056
  (למפת ירדן מוגדלת) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלמצודת עג'לון(למפת ירדן רגילה) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלמצודת עג'לון
 
מצודת עג'לון (בערבית: قلعة عجلون, קלעת עג'לון; וגם: قلعة الربض, קלעת אל-רבצ' (א-רּאבאד)) היא מצודה מוסלמית מהמאה ה-12 הממוקמת בסמוך לעיירה עג'לון, במחוז עג'לון שבצפון מערב ירדן. המצודה בנויה על ראש אחת הגבעות באזור הר עג'לון (ג'בל עג'לון) או בשמו המקומי ג'בל עוף כשם השבט הבדואי שכבש את האזור במאה ה-12. המצודה שלטה על חלקים נרחבים מבקעת הירדן.
המצודה נבנתה בידי האיובים והורחבה במאה ה-13 בידי הממלוכים. את השם עג'לון קיבל האזור משמו של נזיר נוצרי שחי בו בתקופה הביזנטית. בחפירות ארכאולוגיות שנערכו בשטח המצודה התגלו שרידיו של מנזר ביזנטי.
ב-6 בנובמבר 1956 התרסק בסמוך למצודה מטוסם של מפקד פיקוד דרום האלוף אסף שמחוני, סגן-אלוף אשר דרומי והטייס בנימין גורדון שהיו בדרכם לאחר סיום מסדר הניצחון במבצע קדש שנערך בשארם א-שייח'. גופותיהם הוחזרו לישראל כעבור ימים אחדים.
מרחב שרון

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   משטרת ישראל
 סוג:  מרחב גאוגרפי משטרתי
 בסיס האם:  דרך השרון 1, כפר סבא
 פיקוד
 יחידת אם:   מחוז המרכז
 דרגת המפקד:    תת ניצב
 מפקד נוכחי:  נתי גור
 
מרחב שרון הוא אחד משלשת המרחבים במחוז מרכז של משטרת ישראל. מרחב שרון חולש בדרום בחבל מודיעין, הכולל את שוהם, בצפון חולש עד מכמורת.
מפקד המרחב הנוכחי הוא תת-ניצב נתי גור. מטה המרחב שוכן בדרך השרון 1, כפר סבא.
תחנות

| תחנה | כתובת | יישובים בגזרת התחנה |
| --- | --- | --- |
| כפר סבא | דרך השרון 1, כפר סבא | כפר סבא, רעננה, הוד השרון, כפר מל"ל, נווה ימין, שדה ורבורג, אלישמע, נווה ירק, עדנים, ירקונה, גני עם, גן חיים |
| נתניה | נחמה וינר 6, רמת ידין, נתניה | נתניה, אביחיל, שושנת העמקים, חבצלת השרון |
| שדות | הרצל 36, קדימה-צורן | קדימה-צורן, אבן יהודה, כפר יונה, תל מונד, ומספר יישובי מועצה אזורית עמק חפר ומועצה אזורית חוף השרון |
| פתח תקווה | שטמפפר 53, פתח תקווה | פתח תקווה, מגשימים, בארות יצחק, מזור, נחלים, נופך, כפר מעש וגת רימון |
| טייבה | כביש 444 | טייבה, קלנסווה, שער אפרים, ניצני עוז, יד חנה, בת חפר, זמר, ובחן |
| טירה | רחוב אל קודס, טירה | טירה, כוכב יאיר-צור יגאל, ואייל |
| ראש העין | צה"ל 20, ראש העין | ראש העין, אלעד, שוהם,כפר טרומן ,טירת יהודה, גבעת כ"ח, נחשונים, עינת, חדיד ובית נחמיה |
| כפר קאסם | א שוהדא 71, כפר קאסם | כפר קאסם, כפר ברא, חגור, ג'לג'וליה, חורשים, ירחיב, מתן, ונירית |
תחנות > נקודות שיטור

נקודות שיטור הוד השרון
נקודת שיטור רעננה
נקודת שיטור אלעד
נקודת שיטור שוהם
יחידות משמר הגבול

תחת מרחב השרון פועלות שתי יחידות של מג"ב מרכז:
יחידת שחר שרון - יחידת יסמ״ג הפעולה באזור השרון, לשעבר שמה של היחידה הוא סמ״ג 7.
יחידת סמ״ג שרון - יחידת יסמ״ג הפועלת באזור השרון, לשעבר שמה היה כפרית שרון.
הערות שוליים

↑   יהושע בריינר, מפקד מחוז מרכז ומפקד מרחב שרון ביקרו את ניסו שחם בזמן חופשתו מהכלא, באתר הארץ, 19 ביוני 2022
תחנת משטרת פתח תקווה
תחנת משטרת נתניה
מלחמת היצר

ערך זה עוסק במונח בהגות היהודית. אם התכוונתם לספר מלחמת היצר (צמח אטלס), ראו .
מלחמת היצר הוא מונח בהגות היהודית, המתאר את המאבק התמידי בין היצר הטוב ובין היצר הרע, הנתפס כאויב מסוכן שיש להילחם עמו. תפקידו של האדם בכל ימי חייו הוא לנצח במלחמה זו, אל מול נסיונותיו של היצר הרע להכשיל את האדם בחטאים, ולמנוע ממנו את שמירת המצוות.
מקור בתורה

בפרשת בראשית, מופיע אזכור ליצר האדם:
ויאמר ה' אל ליבו לא אוסיף לקלל עוד את האדמה בעבור האדם, כי יצר לב האדם רע מנעוריו; ולא אוסיף עוד להכות את כל חי, כאשר עשיתי
ספר הזוהר מפרש את הנאמר בתחילת פרשת כי תצא, "כי תצא למלחמה על אויביך", שנסוב על מלחמת היצר, שהתורה נותנת דרכים איך להילחם עם היצר הרע, שהוא האויב האמיתי של האדם. הולכים בדרכו ספרי המוסר והחסידות, והרחבה על כך ניתן לקרוא גם בספר אור החיים על התורה.
מלחמת היצר במשנת חז"ל

מאמרי חז"ל רבים נסובים על מלחמת היצר ועל הדרכים לנצח בה, כמו:
בן זומא אומר...איזהו גבור הכובש את יצרו, שנאמר "טוב ארך אפיים, מגיבור, ומושל ברוחו מלוכד עיר" (משלי טז, לב)
אמר רבי שמעון בן לקיש: יצרו של אדם מתגבר עליו בכל יום ומבקש להמיתו, שנאמר, 'צופה רשע לצדיק ומבקש להמיתו'. ואלמלא הקב"ה שעוזר לו - אינו יכול לו, שנאמר, 'ה' לא יעזבנו בידו'
במסכת שבת נכתב: ”כך היא אומנתו של יצר הרע: היום אומר לו עשה כך, ולמחר אומר לו עשה כך, עד שאומר לו עבוד עבודה זרה, והולך ועושה.” (מסכת שבת, דף ק"ה)
גישה דומה ניתן למצוא במסכת סוכה: ”אמר רבי אסי: יצר הרע בתחילה דומה לחוט של בוכיא ולבסוף דומה כעבותות העגלה.” (מסכת סוכה, דף נ"ב)
חז"ל מביאים אימרות שונות, העוסקות בעצה להינצל מיצר הרע, על ידי לימוד התורה:
אמר להם הקדוש ברוך הוא לישראל, בניי, בראתי יצר הרע ובראתי לו תורה תבלין, ואם אתם עוסקים בתורה אין אתם נמסרים בידו, שנאמר: 'הלא אם תטיב שאת', ואם אין אתם עוסקין בתורה אתם נמסרים בידו, שנאמר: 'לפתח חטאת רובץ', ולא עוד אלא שכל משאו ומתנו בך, שנאמר: 'ואליך תשוקתו', ואם אתה רוצה אתה מושל בו, שנאמר: 'ואתה תמשל בו'
תנא דבי ר' ישמעאל, בני אם פגע בך מנוול זה משכהו לבית המדרש, אם אבן הוא נימוח, ואם ברזל הוא מתפוצץ, שנאמר (ירמיהו כג, כט) הלא כה דברי כאש נאם ה' וכפטיש יפוצץ סלע אם אבן הוא נימוח שנאמר (ישעיהו נה, א) הוי כל צמא לכו למים ואומר (איוב יד, יט) אבנים שחקו מים
מבואר בחז"ל, שצדיקים שזוכים לכך, יכולים לסלק מעצמם לחלוטין את יצרם הרע, וכך כתוב באבות דרבי נתן בשם רבי יוסי הגלילי:
צדיקים נוטל מהם יצר הרע ונותן להם יצר טוב, שנאמר: (תהלים קט) "לבי חלל בקרבי", רשעים נוטל מהם יצר טוב ונותן להם יצר הרע, שנאמר: (שם לו) נאם פשע לרשע בקרב לבי אין פחד אלוהים לנגד עיניו
על דוד המלך מפורש בחז"ל שהגיע לדרגה זו, וכך נאמר עליו:
אמר רבי שמעון בן לקיש משום רבי שמעון בר יוחאי, לא היה ראוי דוד לאותו מעשה (חטא דוד ובת שבע) דכתיב "ולבי חלל בקרבי" (יצר הרע חלל בקרבי, ואין לו כוח לשלוט בקרבי - רש"י), ולמה עשה, אלא כדי להורות תשובה, ליחיד, שאם חטא יחיד אומרים לו כלך אצל יחיד...(גזירת מלך היתה, ליתן פתחון פה לשבים - רש"י)
רב אחא בר יעקב

בגמרא מסופר על רב אחא בר יעקב שנטל את ארבעת המינים הוליכו והביאו כנהוג, ואמר "דין גירא בעינא דשיטנא" (כלומר "אלו חיצים בעיני השטן") והגמרא מסיימת, שלא היה לו לומר כך, משום שהשטן עלול לבוא ולהתגרות בו.
במקום אחר מסופר שוב, שרב אחא בר יעקב, דרש בשבח השטן, שמה שמסופר בספר איוב, שקטרג על איוב, שבעשותו כן נתכוון לשם שמיים, ולטובת ישראל, שכיוון שראה שהשם נוטה דעתו בשבח איוב, קיטרג על איוב, ובכך לא נחסר רחמנותו של השם כלפי אברהם אבינו, ומסיימת הגמרא, בא שטן ונשקו לרגלו.
ומסביר הערוך לנר, שמשום שאמר "גירא בעינא דשיטנא" וכפי שמפטירה הגמרא, שלא היה לו לומר כן, לכן ביקש לפייס את דעתו של השטן, ולכן דרש דרשה זו בשבחו.
בהגות היהודית

ספרי המוסר ביהדות מקדישים חלקים נרחבים לדיון בעניין מלחמה זו. בספר חובת הלבבות נכתב:
ואמרו על חסיד, שפגע אנשים שבים ממלחמת אויבים, ושללו שלל אחר מלחמה חזקה, אמר להם: שבתם מן המלחמה הקטנה שוללים שלל, התעתדו למלחמה הגדולה. אמרו לו: ומה היא המלחמה הגדולה? אמר להם: מלחמת היצר וחייליו
בסוגיית "הבא להרגך השכם להורגו", כתב ה"בן איש חי" שהכלל הזה נוגע גם לעניין המלחמה ביצר: ”ולכן אמרו רבותינו ז"ל הבא להרגך השכם להרגו, וכתבו חכמי המוסר דקאי על יצר הרע שצריך האדם לקום באשמורת להרגו בעסק התורה שבחצות הנקרא 'לילה'... ואמרתי בזה ליל"ה למפרע הוא ר"ת ה'בא ל'הרוג י'שכימו ל'הרגו. ואשרי אנוש יעשה זאת ובן אדם יחזיק בה...” (בן איש חי שנה ראשונה וישלח (פרק הפתיחה))
ראו גם

יצר הטוב
יצר הרע
כיבוש היצר
אוי לי מיצרי אוי לי מיוצרי
הערות שוליים

↑  מסכת מנחות דף סב א
↑  מסכת בבא בתרא דף טז
↑  מסכת סוכה דף לח
מפרצון ברהמס

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  יוהנס ברהמס 
 סוג:  פיורד 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  71°28′00″S 73°41′00″W﻿ / ﻿71.4667°S 73.6833°W﻿ / -71.4667; -73.6833
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרצון ברהמס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרצון ברהמס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרצון ברהמס(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרצון ברהמס
 
מפרצון ברהמס (באנגלית: Brahms Inlet) הוא מפרצון מכוסה קרח בקצה הדרומי של חצי האי בטהובן באי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
אורכו (רוחב פתחו) של המפרצון 46 קילומטרים; ורוחבו (כניסתו אל תוך היבשת) 11 קילומטרים.
קצהו הצפון-מזרחי של המפרצון הוא נקודת מאזה; הר גריג מצוי בסמוך לבסיס הדרום מזרחי של המפרצון.
המפרצון ממוקם בין חצי האי האריס וחצי האי דרוקר.