stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המוזיאון היהודי באוסלו
הערות שוליים

↑  Ann Kristin Ødegård, Kode er årets museum, Bergensavisen, ‏2014-09-12 (בנורווגית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504319005171  ISNI: 0000 0000 9603 546X  VIAF: 141796485   WorldCat (עם VIAF): 141796485
התיאטרון היהודי בוורשה

הופעה בתיאטרון, פורים 2009
מבנה התיאטרון
תיאטרון המדינה היהודי על-שם אסתר רחל קמינסקה ואידה קמינסקה (בפולנית: Teatr Żydowski im. Estery Racheli i Idy Kamińskich) הוא מוסד תיאטרוני בוורשה, בירת פולין. הוא נקרא על-שם מייסדות התיאטרון אסתר רחל קמינסקה ובתה אידה קמינסקה שהייתה מועמדת לפרס האוסקר, אסתר רחל מכונה "אם התיאטרון היהודי".
תיאטרון המדינה היהודי נוסד ב-1950 מאיחודן של שתי קבוצות תיאטרון שפעלו בוורשה ולודז' בשנים 1950-1945. התיאטרון היה פעיל בשתי הערים וערך סבבי הופעות ברחבי פולין. ב-1955 הוא התקבע בכיכר גז'יבובסקה אשר בוורשה.
מאז היווסדו, שאף התיאטרון להמשיך את המסורת המפוארת של עולם הבמה היהודי בפולין בתקופה שקדמה למלחמה. בתיאטרון הצגות בפולנית וביידיש (ניתן לקבל מכשירי שמיעה  עם תרגום בפולנית). התיאטרון מעלה גם הצגות של מחזאים ישראלים בתרגום לפולנית (למשל של חנוך לוין בתרגום של אלה סידי).
התיאטרון מציג מחזות ממיטב הדרמה היהודית. הרפרטואר שלו כולל עבודות של יוצרים כגון אברהם גולדפדן, מנדלי מוכר ספרים, שלום עליכם, י"ל פרץ ויעקב גורדין.
מנהל התיאטרון החל מ-1970 ועד מותו בשנת 2014 היה השחקן שמעון שורמיי. יעקב וייצנר היה המנהל האומנותי של התיאטרון בשנים 2005-2018.
הערות שוליים

↑  שיחור, התיאטרון היהודי על שם אסתר רחל ואידה קמינסקי
↑  ניסן צור, מנהל התיאטרון היהודי בוורשה הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 17 ביולי 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298630505171  ISNI: 0000 0001 1380 4225  LCCN: n79019783  NKC: zmp20211107025  VIAF: 144230622   WorldCat (עם VIAF): 144230622
המוזיאון היהודי של ניו יורק

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון לאמנות
 כתובת:  מיוזיאום מייל, ניו יורק 
 מיקום:  מנהטן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1904
 תאריך פתיחה רשמי:  1904 
 אדריכל:  צ'ארלס פיירפונט הנרי גילברט 
 
 קואורדינטות:  40°47′07″N 73°57′26″W﻿ / ﻿40.785388888889°N 73.957194444444°W﻿ / 40.785388888889; -73.957194444444
 thejewishmuseum.org
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיהמוזיאון היהודי של ניו יורק(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיהמוזיאון היהודי של ניו יורק
 
בית פליקס ורבורג - משכנו של המוזיאון מאז פתיחתו הרשמית
המוזיאון היהודי של ניו יורק (באנגלית: Jewish Museum of New York) הוא מוזיאון לאמנות וגנזך של פריטי תרבות. מלבד תערוכות, המוזיאון מפעיל תוכניות לימוד, אירועים ופעילויות.
היסטוריה

המוזיאון החל את דרכו במתנה של 26 חפצי אמנות טקסיים יהודיים שנתן השופט מאיר זלצברגר לסמינר התאולוגי היהודי באמריקה, ב-20 בינואר 1904. החפצים שוכנו בספריית הסמינר. בשנת 1931 הועבר האוסף עם הסמינר לרחוב ברודוויי. הסמינר התאולוגי היהודי קיבל למעלה מ-400 פריטים טקסיים יהודיים ויצר את "מוזיאון החפצים היהודיים", בעבר ספריית יעקב שיף. בהמשך הורחב האוסף על ידי תרומות גדולות של חדג'י אפרים בנגיאט והארי ג'פרידמן. ב-1939, בעקבות מלחמת העולם השנייה, שלחה פולין לעיר ניו יורק כ-350 חפצים מבתים יהודיים ובתי כנסת כדי לשמרם.
בינואר 1944, תרמה אלמנתו של פליקס ורבורג את בית המשפחה כמשכן קבע למוזיאון. בחודש מאי 1947 נפתח האתר לציבור הרחב בשם "המוזיאון היהודי". פרידה ורבורג אמרה בפתיחה כי המוזיאון לא יהיה זיכרון קודר, אלא חגיגה של הדת היהודית והמסורת. בשנת 1959 נוסף למוזיאון גן פסלים. הבניין הורחב בשנת 1963 ושוב בשנת 1993 על ידי האדריכל קווין רוש.
בשנות ה-60, לקח המוזיאון חלק פעיל יותר בשדה האמנות העכשווית, עם תערוכות כגון מבנים ראשוניים, אשר סייעו להשיק את תנועת המינימליזם. בעשורים שחלפו מאז, חזר המוזיאון להתמקד בתרבות היהודית ובאמנים היהודים. בין השנים 1990 ל-1993 הובילה הבמאית ג'ואן רוזנבאום פרויקט אשר התמקד בשיפוץ והרחבה של הבניין בהיקף של 60 מיליון דולר. במסגרת הפרויקט, שתוכנן על ידי רוש, נוספו למבנה שבע קומות ושטחו של המוזיאון הוכפל. בשנת 1992, חברו המוזיאון היהודי וחברת הסרטים של מרכז לינקולן כדי ליצור את פסטיבל הסרטים היהודי בניו יורק, המציג סרטים עלילתיים, סרטים קצרים וסרטים תיעודיים.
כיום, מספק המוזיאון גם תוכניות חינוכיות למבוגרים ולמשפחות, נותן חסות לקונצרטים, סרטים, סימפוזיונים והרצאות הקשורות לתערוכותיו. ג'ואן רוזנבאום ניהלה את המוזיאון מ-1981 ועד לפרישתה בשנת 2010. בשנת 2011 מונתה קלאודיה גולד למנהלת החדשה של המוזיאון. בשנת 2012 הצטרף ינס הופמן כסגן מנהל המוזיאון, והוסיף תערוכות ותוכניות ציבוריות.
הערות שוליים

↑  Smith, Roberta. "Jewish Museum as Sum of Its Past".
↑  "Landmarks Preservation Commission" (PDF).
↑  "exhibitions".
↑  ראו Robert A. M. Stern
↑  Kimmelman, Michael (13 ביוני 1993). "A Museum Finds Its Time". הניו יורק טיימס. p. H33. נבדק ב-2010-07-31. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Smith, Roberta (11 ביוני 1993). "Jewish Museum as Sum of Its Past". הניו יורק טיימס. נבדק ב-2010-07-31. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263588505171  CiNii: DA01953841  ISNI: 0000 0004 0638 5204  LCCN: n80144559  NKC: kn20021022020  VIAF: 205584977   WorldCat (עם VIAF): 205584977 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיאונים ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הרשות הציבורית של אלג'יריה לשידורי רדיו וטלוויזיה

הרשות הציבורית של אלג'יריה לשידורי רדיו וטלוויזיה (בערבית: المؤسسة العمومية للبث الإذاعي والتلفزي الجزائري, בצרפתית: Télédiffusion d'Algérie) היא המוסד המפעיל את תחנות הרדיו וערוצי הטלוויזיה הממלכתיים של אלג'יריה. הרשות מפעילה כיום 3 ערוצי טלוויזיה כלל-אלג'יראיים ו-5 ערוצי טלוויזיה אזוריים, וכן 3 תחנות רדיו כלל-אלג'יראיות ו-28 תחנות רדיו אזוריות. השידורים מתקיימים בשפות: ערבית, צרפתית וקבילית (אחת השפות הברבריות). תחנות הרדיו האזוריות מקיימות שידורים גם בשפות ברבריות אחרות. הרשות מפעילה גם תחנת רדיו בינלאומית המשדרת בגלים קצרים ובאמצעות לוויין לארצות ערב, לאירופה, לאפריקה ולצפון אמריקה.
תושבי אלג'יריה נהנו משידורי רדיו וטלוויזיה ברמה גבוהה יחסית, זאת משום שעד קבלת העצמאות ב-1962 נחשבה אלג'יריה לחלק בלתי-נפרד מצרפת ולפיכך פעלו בה שירותי השידור הצרפתיים הרגילים. רשות השידור הצרפתית (RTF) הפעילה שידורי טלוויזיה באלג'יריה כבר בדצמבר 1956, הרבה לפני ששידורים כאלה הופעלו במדינות אחרות במזרח התיכון ובצפון אפריקה. הטלוויזיה האלג׳ירית היא הטלוויזיה השנייה אשר קמה בעולם הערבי לאחר הטלוויזיה העיראקית אשר קמה אף היא ב-1956, ב-2 במאי אותה שנה. ב-28 באוקטובר 1962, חודשים ספורים לאחר שאלג'יריה הפכה למדינה עצמאית, הוקמה רשות שידור אלג'יראית שהחלה להפעיל תחנות רדיו וערוצי טלוויזיה באזורים שונים של אלג'יריה. ב-1972 החלו שידורי טלוויזיה צבעוניים (בשיטת PAL). ב-1980 החלה רשות השידור האלג'יראית להשתמש בלוויין תקשורת להעברת שידורי רדיו לדרום אלג'יריה.
"הרשות הציבורית לשידורי רדיו וטלוויזיה" הוקמה ב-1 ביולי 1986 על-פי צו ממשלת אלג'יריה שהורה על רפורמה במבנה רשות השידור האלג'יראית. הרפורמה אפשרה יתר אוטונומיה לאגפים השונים של הרשות. ב-1990 החלה הרשות לשדר בשיטה דיגיטלית. במהלך שנות ה-90 הורחבו שידורי הרדיו האזורי והוקמו תחנות רדיו חדשות רבות המשדרות לאזורים מסוימים של אלג'יריה.
תחנת הרדיו הבינלאומית

ב-19 במרץ 2007 הקים הרדיו האלג'יראי תחנת שידור בינלאומית המשדרת בערבית, בצרפתית, באנגלית ובספרדית, בגלים קצרים ובאמצעות לוויין, לארצות ערב, אירופה, אפריקה וצפון אמריקה. השידור לארצות ערב מתבצע באמצעות לווייני Arabsat ו-Nile SAT, לאפריקה באמצעות NNS 7, לאירופה באמצעות Hot Bird ולצפון אמריקה באמצעות הלוויין Galaxy. השידורים מתקיימים כל יום בין 12 בצהריים לחצות לפי שעון אלג'יריה. עיקר השידורים הם מהדורות חדשות ותוכניות אקטואליה.
משחק קופסה

ילדים משחקים במשחק הקופסה "המתיישבים של קטאן"
חיילים של משחק קופסה
משחק קופסה (בלעז Tabletop Games או משחקי שולחן) הוא שם כולל למשחקי לוח, משחקי קלפים, משחקי קוביות, משחקי מלחמה ועוד. במשחקי קופסה משחקים בדרך כלל על שולחן, והם נמכרים בקופסה שנועדה לשמור על חלקי המשחק.
משחקים קלאסיים מפורסמים הם שחמט וגו שנחשבים לקטגוריה בפני עצמה. משחקי הקופסה התפתחו לכדי תחביב מודרני שזוכה לפופולריות רבה במדינות מפותחות, כשמדי שנה כמה אלפי כותרים משוחררים לשוק.
משחקי הקופסה משמשים לפעילות חברתית, קבוצתית ומשפחתית לשעות הפנאי ואף כפעילות ספורט תחרותית - חלק ממשחקי הקופסה, בעיקר משחקי קלפים, הם תחרותיים ובהם יש טורנירים נושאי פרסים.
משחקי הקופסה נחלקים לקטגוריות רבות. חלק מהמשחקים מבוססים על תרחיש של מלחמה בין השחקנים כמו משחק הדמקה, ולחלק מהמשחקים יש נושא מסוים כמו במשחק קטאן בו הנושא הוא בניית ערים ומסחר. המשחקים מגוונים גם ברמת הקושי שלהם, ישנם משחקים עם חוקים פשוטים יחסית ומשחקים עם חוקים מסובכים יותר. מטרתם של רוב המשחקים היא לנצח את שאר השחקנים, אם כי קיימים גם משחקים שבהם כל השחקנים פועלים למען הגשמת מטרה משותפת וניצחון משותף.
היסטוריה של משחקי הקופסה > משחקי קופסה מהעת העתיקה ועד המאה ה-20

משחקי קופסה היו קיימים ברוב התרבויות העתיקות במהלך ההיסטוריה. משחקים רבים נמצאו במהלך חפירות ארכאולוגיות שונות, הקדום מביניהם הוא סנת, אשר התגלה במספר קברים במצרים העתיקה והוא מתוארך לשנת 3500 לפנה"ס. משחק היסטורי נוסף הוא המשחק המלכותי של אור - הוא משחק לוח שהתגלה בחפירות הקברים המלכותיים של אוּר שבשומר ומתוארך לשנת 2600 לפנה"ס.
חלק מהמשחקים הקדומים עדיין זוכים לפופולריות היום, וביניהם:
גו – משחק לוח שמקורו בסין העתיקה. גו נחשב למשחק הלוח העתיק ביותר בעולם שעדיין משחקים בו עד היום.
שחמט – אחד מהמשחקים השכיחים והמורכבים ביותר הקיימים בתרבות האנושית.
דמקה – משחק לשני שחקנים שמשחקים בו בדרך כלל על לוח מרובע בן 64 משבצות (8 טורים ו-8 שורות; הלוח שמשמש גם למשחק השחמט).
מנקלה – משפחה של משחקי לוח שמשחקים מסביב לעולם ועוד.
היסטוריה של משחקי הקופסה > משחקי קופסה במאה ה-20

בזכות הייצור ההמוני במאה ה-20, התפתחה תעשיית משחקי הקופסה מאוד במאה ה-20. לאורך המאה ה-20 נוצרו רבים ממשחקי הקופסה אשר נמצאים בשימוש נרחב היום:
מונופול – משחק לוח המבוסס על עולם העסקים. משחק זה הוצא לאור על ידי הסברו בשמם של האחים פרקר בעיצומן של שנות "השפל הגדול". הצלחת המשחק הייתה גורפת והוא זכה לגרסאות שונות בעולם בעשרות שפות. המשחק מרתק עד היום ילדים ומבוגרים כאחד, ויש גם אליפויות עולם למשחק זה. בישראל המשחק מיוצר ומשווק על ידי קודקוד.
הרמז – משחק לוח בלשי פופולרי בו השחקנים משחקים דמויות שמטרתן לגלות מיהו הרוצח באחוזה בה הם מתארחים. המשחק יצא בשנת 1948 וזוכה עד היום להדפסות מחודשות ובסגנונות שונים. המשחק מיוצר ומשווק בישראל על ידי קודקוד.
סיכון – משחק אסטרטגיה ומלחמה על גבי מפת העולם בו השחקנים מנסים לכבוש את העולם בעזרת צבאותיהם, הקרבות במשחק מתבצעות על ידי הטלת קוביות. המשחק יצא לאור בשנת 1957 ובהמשך החלה לשווקו בישראל חברת קודקוד. מאז שנות ה-90 יצאו למשחק גרסאות שונות, כגון סיכון "שר הטבעות" וסיכון "מלחמת הכוכבים".
צוללות – הוא משחק לוח המשלב טקטיקה ומזל. הוא הומצא בשנת 1931 כמשחק עט ונייר.
סטרטגו – משחק לוח אסטרטגי שיצא בשנת 1961.
טליסמן – משחק לוח שמבוסס בעולם בדיוני דמוי מבוכים ודרקונים. המשחק יצא בשנת 1983 ובהמשך תורגם ויובא לישראל על ידי חברת מאנקי טיים וקודקוד, למשחק מספר גרסאות
קטאן – משחק לוח אסטרטגי המשלב אסטרטגיה ומזל. הוא הומצא בשנת 1995 על ידי קלאוס טויבר.
היסטוריה של משחקי הקופסה > ההתפתחות של משחקי הקופסה המודרניים

התפתחות משחקי הלוח חלה במקביל באירופה ובארצות הברית, מה שהוביל להתפתחות של שני סגנונות משחקים: משחקי יורו ומשחקים אמריקאיים (הידועים גם כ-Ameritrash). המשחקים האמריקאיים התפתחות בשנות ה-70 וה-80, לצד ההוצאה לאור של מבוכים ודרקונים, בדגש על משחקי מלחמה, מיניאטורות ועוד, בעיקר מבית חברת Avalon Hill, SPI ועוד.
בשנות ה-90 של המאה העשרים משחקי הקופסה שמקורם באירופה (בעיקר בגרמניה) תפסו תאוצה בשוק האמריקאי. המשחקים היו בעלי מספר מאפיינים ייחודיים שהיוו חידוש לשחקני משחקי הקופסה בארצות הברית. נהוג לייחס את הסנונית הראשונה לתור הזהב למשחק המתיישבים של קטאן שיצא לאור בשנת 1995 בגרמניה. המשחק עורר את שוק משחקי הקופסה וגרם לפריחה שלו. אחת התופעות הייחודיות למשחקי הקופסה מתקופה זו הוא הדגש שניתן למעצב משחק הקופסה - שמות המעצבים התחילו להיכתב על גבי קופסאות המשחקים ובכך יצרו הערצה מסוימת ליוצרי המשחקים. לפיכך משחקים מאז שנות ה-90 מכונים גם לעיתים "משחקי מעצבים".
הגידול במשחקי הקופסה יחד עם הזמינות של האינטרנט הנגיש את התחביב לקהל רב יותר בעולם. נוצרו ערוצי יוטיוב מיוחדים למשחקי קופסה (בדומה למשחקי מחשב) ואתרים שמרכזים את התחביב ברמה העולמית ומהווים מאגר גדל והולך של כלל משחקי הקופסה שישנם. כנסים שמיועדים למשחקי קופסה ראו גידול משמעותי במבקרים. בישראל נוסד בשנת 2007 כנס דרקוניקון שמתרחש בתל אביב באוגוסט, כנס Spiel בעיר אסן שבגרמניה אשר הפך לכנס המרכזי באירופה למשחקי קופסה, וכנס ג'נקון שבארצות הברית אשר בשנת 2015 ביקרו בו כ-60,000 מבקרים.
מספר משחקים משפיעים וחשובים מתקופה זו ועד ימינו:
המתיישבים של קטאן - משחק קופסה רב משתתפים שתוכנן על ידי קלאוס טויבר ויצא לראשונה בגרמניה ב-1995. המשחק תורגם לעברית על ידי חברת "הקוביה".
מנצ'קין - משחק קלפים הומוריסטי, שיצא לאור ב-2002 כפרודיה על משחקי תפקידים. מנצ'קין הוא הכינוי באנגלית לנק"ניסט - שחקן המשחק רק כדי לצבור כוח. הוא תורגם לעברית על ידי חברת "הקוביה".
דומיניון - משחק קלפים שנוצר על ידי דונלד וקריניו והושק ב-2008. שיטת המשחק היא "בניית חפיסה", שהתפרסמה וצברה תאוצה בזכות משחק זה.
פוארטו ריקו - משחק גרמני שנחשב מסובך יותר מבחינת משחקיות. המשחק יצא בשנת 2002 ותוכנן על ידי Andreas Seyfarth.
דיקסיט - משחק קלפים מבית היוצר ג'ין לואיס רובירה, יצא בשנת 2010 וזכה בתואר משחק השנה הגרמני. המשחק תורגם לעברית על ידי חברת "הקוביה".
קלפים נגד האנושות - הוא משחק קלפים ומסיבות קבוצתי שמומן ב-Kickstarter ומשלב תוכן סאטירי ובוגר עם מכניקות משחק פשוטות.
כרטיס לנסיעה (Ticket To Ride) - משחק אירופאי קלאסי שיצא בשנת 2004 נוצר על ידי Alan R. Moon. מטרת המשחק היא לבנות מערכת רכבות, כשיש מספר גרסאות: ארצות-הברית, אירופה ועוד. המשחק תורגם לעברית על ידי חברת "הקוביה".
פנדמיק - משחק לוח שיתופי בו על השחקנים להתמודד יחד נגד מגפות שמתפרצות בעולם. משחק זה היה חדשני באופן שבו השחקנים נדרשים לשחק יחד נגד הלוח ולא אחד נגד השני. המשחק יצא בשנת 2007 מאת המעצב Matt Leacock.
קרקסון - משחק אסטרטגי עם מכניקה של הנחת אריחים. השחקנים מתחרים בבניית טירות בעיר הצרפתית קרקסון וכך צוברים נקודות ניצחון. המשחק נוצר בשנת 2000, על ידי קלאוס יורגן ורדה, בגרמניה. המשחק תורגם לעברית על ידי חברת "מאנקי-טיים".
קיילוס (Caylus) - משחק אסטרטגיה בטכניקה של "הצבת עובדים". המשחק יצא בשנת 2005 למעצב William Attia. משחק זה הציג את הטכניקה של "הצבת עובדים" לתחום משחקי הלוח.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למדיה

ניתן לאפיין את משחקי השולחן השונים בהתאם ליישום הפיזי שלו ומה כלול בקופסה ובמשחק.
| סוג משחק | הסבר | דוגמאות |
| --- | --- | --- |
| משחק לוח | משחק לוח הוא משחק המיועד לשחקן אחד או יותר, המתנהל בעיקר, או באופן בלעדי, על-גבי לוח שסומן מראש לצורך זה, בהתאם לכללים קבועים מראש. בדרך כלל נעשה שימוש בכלי משחק שונים, כגון חיילי משחק וקוביות משחק. | מונופול (משחק לוח), טליסמן (משחק), המתיישבים של קטאן. |
| משחק קלפים | משחקי קלפים משתמשים בעיקר בחפיסת קלפים ולא דורשים לוח משחק, או שלוח המשחק הוא בעל חשיבות משנית במשחק. ישנם משחקי קלפים שמהווים ספורט בפני עצמם כמו הברידג' והפוקר.  תת-קטגוריה של משחקי קלפים היא קלפי אספנות. משחק קלפי האספנות בולט[דרוש מקור] הוא מג'יק ואחריו יצאו מאות קלפי אספנות עד ימינו. | טאקי, מג'יק, חתולים מתפוצצים |
| משחקי קוביות | במשחקי קוביות עיקר המשחק מתרכז סביב קוביות המשחק, אשר יכולות להגיע במגוון צורות ומספר משתנה של פאות. | שש בש, יאצי, מלך טוקיו. |
| משחק תפקידים | משחקי שולחן בהם לכל שחקן יש דמות אותה הוא מייצג, חלק מהמשחקים משלבים אלמנטים של משחקי לוח וחלקם מציגים עולם פנטזיה. | מבוכים ודרקונים, מרוצללים, איי הסערה |
| משחק מלחמה (משחק אסטרטגיה) | משחקי מלחמה (לעיתים נקראים משחקי מיניאטורות עקב השימוש הנפוץ שלהם במיניאטורות) מתאפיינים במטרה שלהם ליצור הדמיה של מלחמה בין השחקנים. מבחינת חלקי המשחק עצמו מדובר לרוב במפה המתארת שטח גאוגרפי מסוים (אמיתי או דמיוני) ועליו חיילי משחק (המיניאטורות) שמדמים יחידות צבאיות וששייכים לכל אחד מהשחקנים. רובם של משחקי המלחמה הוא לשני שחקנים אשר משחקים את הצדדים היריבים למלחמה. | וורהאמר פנטזיה, וורהאמר 40,000,  דיפלומטיה, Memoir' 44, סיכון |
חלק ממשחקי השולחן משתמשים במספר סוגים של מדיה, למשל משחקי לוח שמגיעים עם מיניאטורות או משחקי לוח שמנסות לדמות את החוויה של משחק תפקידים.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה

בתחום משחקי השולחן ניתן גם לאפיין מספר מכניקות שונות, אשר מצביעות על אופי המשחק, המורכבות שלו והאורך שלו.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה > משחקים אירופאים

נקראים בעגה של שחקני הקופסה גם "משחקי יורו" או "יורוגיימס". למשחקי הקופסה האירופאים מספר מאפיינים ייחודיים:
משך זמן המשחק נע בין חצי שעה לשעתיים.
המכניקות של המשחק פשוטות ומופשטות וניתנות ללימוד בקלות. אם כי ישנם גם משחקים מסובכים יותר.
האינטראקציה בין השחקנים נעשית בצורה עקיפה. כלומר פעולות של שחקן אחד לא מערבות שחקנים אחרים אך הם יגרמו לזה ששחקנים אחרים יושפעו מכך.
חלקי המשחק הם אבסטרקטיים (לדוגמה: מיפל הוא כלי משחק מעץ שמייצג אנשים/עובדים במשחקים האירופאים).
אלמנט המזל כמעט ולא משמעותי במשחק.
מדינת המוצא של המשחקים האירופאים היא גרמניה, אך עם הזמן החלו לייצר משחקים כאלו גם בצרפת ומדינות אירופאיות אחרות. בעקבות התבוסה במלחמת העולם השנייה נוצר טאבו בגרמניה על משחקי קופסה שמדמים מלחמה וקרבות בין השחקנים (בניגוד לארצות הברית שם משחקי הקופסה הלכו בכיוון של משחקי מלחמה) וכך התפתחו משחקי הקופסה הגרמניים בכיוון שאינו כולל אינטראקציה ישירה בין השחקנים. נושאים פופולריים למשחקים שמקורם בגרמניה הם בניית ערים ותרבויות, גידול חוות, הרפתקאות, רכישת אומנות וכדומה. מאפיין נוסף ומשמעותי במשחקים האירופאים הוא שאין "חיסול שחקנים" - משמע לא ניתן להפסיד ולצאת מהמשחק תוך כדי שהוא מתנהל.
דוגמאות: קטאן, קרקסון, כרטיס לנסיעה.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה > משחקים אמריקאים

משחקים אמריקאים מתאפיינים בכך שהנושא של המשחק הוא דומיננטי בהם, הם מעודדים קונפליקט ישיר בין השחקנים (לדוגמה: קרבות) ויש בהם ברוב המקרים אלמנט משמעותי של מזל. משחקים אמריקאים נמשכים לעיתים זמן רב ויש בהם מכניקות משחק מסובכות יותר יחסית לשאר המשחקים. לא כל המשחקים מארצות הברית נחשבים כמשחקים אמריקאים, ישנם גם משחקי מסיבות ומשחקי משפחה שמקורם בארצות הברית. משחקים אמריקאים מכונים לעיתים בסלנג של שחקי הקופסה בכינוי "אמריטראש" (מאנגלית: Ameritrash) מלשון Trash (זבל) אך במשמעות חיובית ולא שלילית של המילה.
נושאים עיקריים המאפיינים משחקים אמריקאים הם חקר החלל, מדע בדיוני, פנטזיה, זומבים ומלחמה. את התפתחות המשחקים האמריקאים ניתן לראות החל מהמשחק Cosmic Encounter שיצא בשנת 1977 והיה בתחום המדע הבדיוני ועד היום הוא נחשב כמוביל בתחום ומודפס מחדש לעיתים תכופות.
דוגמאות: Axis & Allies, טליסמן, Twilight Imperium.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה > משחקים משפחתיים ומשחקי שער

משחקים משפחתיים מתאפיינים ביכולת שלהם להתאים לכלל בני המשפחה, קטנים וגדולים כאחד. פרס משחק השנה הגרמני מחולק באופן מסורתי למשחקים שעונים על הקטגוריה הזו.
"משחקי שער" (Gateway Games) הם מונח שמתאר קבוצה דומה מאוד למשחקים המשפחתיים מבחינת המאפיינים שלה אך מכוון למטרה אחרת. המונח "שער" מתייחס לשער הכניסה לתחום משחקי הקופסה. משחקי שער אלה משחקים אשר מומלץ לתת לשחקנים חדשים להתנסות בהם בטרם הם עוברים למשחקים מסובכים יותר. שחקנים מנוסים מעדיפים להכניס לתחביב שחקנים חדשים יותר בצורה מבוקרת ונעימה ולכן ממליצים על משחקים מסוימים שיתאימו יותר לשחקנים חדשים. שחקנים שכבר מרגישים שהם שולטים במשחקי השער מתקדמים לאחר מכן למשחקים שמתאימים יותר לטעם האישי שלהם ויותר מסובכים.
ניתן למצוא רשימות רבות של משחקי שער מומלצים למשפחות ברחבי האינטרנט וההמלצות מתעדכנות מעת לעת. להלן מספר דוגמאות למשחקי משפחה פופולריים:
קטאן - מסורתית, הרבה מאוד שחקני משחקי קופסה היום התחילו במשחק קטאן, שהיה ועודנו להיט עולמי.[דרוש מקור] עקב כך נחשב קטאן למשחק שער מובהק.
קרקסון - משחק משפחתי פשוט להבנה ומתאים לשלל רחב של גילאים. המשחק הוא משחק אירופאי בסיסי שמשלב מכניקה של הנחת אריחים, ולכן ממליצים לשחק בו לפני שעוברים למשחקים מסובכים יותר.
שם-קוד - משחק מסיבות מהיר, שמתאים למספר שחקנים רב של עד שמונה, מתאים לקבוצות גדולות.
דיקסיט - משחק משפחתי ובו קלפים עם ציורים מרהיבים, אשר שם דגש על הדמיון של השחקנים, והמכניקה שלו פשוטה יחסית. המשחק מתאים לכל המשפחה, וצבר פופולריות גדולה מאוד.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה > משחקים שיתופיים

משחק קופסה שיתופי הוא משחק קופסה בו השחקנים משתפים פעולה זה עם זה כדי להשיג מטרה משותפת, כאשר תוצאת המשחק היא ניצחון או הפסד לכל חברי הקבוצה.
משחקי קופסה שיתופיים נבדלים ממשחקי קופסה תחרותיים, בהם השחקנים מתחרים זה מול זה בבודדים או בקבוצות. גם משחקי קופסה בהם השחקנים יוצרים בריתות בחלק מהזמן, דוגמת דיפלומטיה, אינם מסווגים כמשחקים שיתופיים מכיוון שבסופו של דבר רק אחד מהשחקנים יזכה בניצחון.
המשחקים השיתופיים הראשונים יוצרו בשנות ה-50 של המאה ה-20, והחלו להיות נפוצים יותר החל משנות ה-80.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה > משחקי מסיבות

משחקי מסיבות נקראים כך משום שהם מיועדים למפגשים שיש להם אופי של מסיבה, וכללי המשחק מתרכזים באספקטים יותר בידוריים של המשחק. בדרך כלל, משחקי מסיבות מיועדים לקבוצה גדולה של שחקנים, ומתמקדים בדינמיקות החברתיות בין השחקנים ופחות נשענים על מכניקות משחק מסובכות.
משחקי חברה משיקים לקטגוריה של משחקי המסיבות, והם דומים מאוד במטרות שלהם. לדוגמה המשחק "הרוצח" הוא משחק מסיבות, וגם משחק חברה מפורסם שניתן לשחק בו בהרבה שחקנים, והוא דורש כריזמה וגם אסטרטגיה.
סוגים של משחקי שולחן בהתאם למכניקה > משחקים מופשטים

משחקים מופשטים הם משחקים בהם אין נושא מוגדר והם מתמקדים באסטרטגיה טהורה. במשחקים מופשטים המזל משחק תפקיד נמוך והם מתמקדים באסטרטגיה ודרכים יצירתיות לגבור על היריב. רבים מהמשחקים הקלאסיים הם משחקים מופשטים, לדוגמה שחמט, דמקה וגו. משחקים מופשטים פופולריים מהעת החדשה הם אבאלון והעוקץ, ששניהם מופצים בישראל.
משחקי קופסה בישראל

ההיסטוריה של משחקי הקופסה בישראל מושפעת ישירות מתרבות משחקי הקופסה בחוץ לארץ. העליות השונות הביאו עמן תרבויות שונות של משחקי קופסה. העלייה של שנות השלושים מגרמניה, שנחשבת בין המדינות המובילות בעולם בייצור צעצועים, תרמה רבות להתפתחות התחום בארץ. בתקופת חומה ומגדל ייצר מפעל "צעצועי אלונים" משחק בנושא זה שנקרא "נקודת כיבוש". בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה ניתן לציין את המשחק רמיקוב שיצא בשנות ה-40 בארץ וזכה להצלחה אדירה. לאחר קום המדינה ניתן למצוא הרבה משחקים בנושאים ציוניים וצבאיים שמתקשרים למציאות הישראלית, "משחק האלופים" הוא דוגמה למשחק שכזה. יחסית לשוק העולמי מספר משחקי הקופסה המקוריים מישראל הוא נמוך יחסית. חלק מהמשחקים הישראליים הם עיבוד של משחקים מוכרים יותר בעולם. כמו המשחק רכוז שהוא גרסה של מונופול בעברית והמשחק טקטיקו שהוא גרסה של המשחק סטרטגו. משחק קופסה מפורסם שמקורו בישראל הוא המשחק הסאטירי "חבילה הגיעה" של אפרים קישון.
בשנות ה-90 חל מהפך בשוק העולמי של משחקי הקופסה בזכות המשחקים האירופאים ותופעה זו לא דילגה על ישראל. הפריצה של המשחק קטאן לשוק העולמי הגיעה גם לישראל דרך חברת "הקוביה משחקים" והוא הפך במהרה למשחק נפוץ ופופולרי שמוביל בטבלאות המכירות. לצדו יצאו בשנים שלאחר מכן עוד משחקים פופולריים בעברית כגון מנצ'קין, שם-קוד ועוד. בנוסף לחברת "הקוביה" יש עוד מספר חברות פעילות בתרגום משחקים, כגון פרש משחקים, מאנקי-טיים, ליאם משחקים ועוד. רבים ממשחקי הקופסה נמכרים בחנויות אינטרנטיות דוגמת אמזון ומגיעים עד בית הלקוח.
בנוסף, יש גם חברות ישראליות שהפיקו משחקי לוח מקוריים בעברית ובאנגלית, ומספר יוצרים מקומיים אשר מוציאים לאור משחקים דרך חברות זרות, זאת בנוסף לחיים שפיר שמשחקיו מיוצאים מחוץ לישראל שנים רבות. קמו גם מספר חברות ישראליות שהפיקו משחקים באנגלית, בעיקר דרך אתר Kickstarter, השתיים הידועות הן Golden egg games (כנגדה עומדות תלונות על הונאת לקוחות) ושל היזם סער שי.
תופעה יחסית מיוחדת למשחקי קופסה היא השימוש שלהם במימון המונים להדפסת המשחק, באנגלית דרך אתר האינטרנט Kickstarter; באתר זה יזמים שרוצים לפרסם משחק קופסה מקבלים מימון המונים לפרויקט שלהם. בשנות ה-2010 משחקי הקופסה החלו לתפוס את עיקר הנפח בפרויקטים ב-Kickstarter, והתופעה הגיעה גם לישראל ואף מספר משחקים של יוצרים ישראלים זכו להצלחה בעזרת שימוש בפלטפורמת הדסטארט הן עבור משחקי לוח והן עבור משחקים נוספים.
בנוסף למפגשים של חברים בבתים, מתרחשים גם אירועים גדולים יותר המוקדשים למשחקי קופסה ולוח. כנס דרקוניקון שמתרחש כל שנה בקיץ במשך יומיים הוא הכנס הגדול בישראל למשחקי לוח וקופסה, עם טורנירים, מתחם דוכנים ועוד. בחנוכה מתקיים טורניר ענק של קטאן, בשם חנוקטאן. בנוסף, ברוב כנסי המדע-בדיוני, משחקי תפקידים ופנטזיה בישראל, קיים לרוב גם חדר שמשמש למפגש של שחקני לוח. בנוסף לכנסים הגדולים, קיימים גם אירועים שבועיים וחודשיים שמתרחשים ברחבי הארץ, חלקם במסגרות פרטיות, וחלקם כאירועים בתשלום בפאב או מועדון.
בישראל, כמו בחוץ-לארץ, הזמינות של משחקי הקופסה המודרניים מוגבלת בחנויות הספרים והצעצועים - שם ניתן למצוא בעיקר משחקים שתורגמו לעברית. ההיצע הרחב של משחקי קופסה נמצא בחנויות משחקי ייעודיות (הידועות בכינוי FLGS - Friendly Local Gaming Stores) כגון החנות פריק שבתל אביב וחנות הממלכה בהוד השרון.
ראו גם

צעצוע
משחק לוח
לקריאה נוספת

גדי כפיר, ציונות ומשחקי קופסה 1900–1948, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2016
חיים גרוסמן, "ציונות היא גם משחק ילדים", בתוך: משחק - איך הוא משפיע על מציאות חיינו, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2021, עמ' 7–18