stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורי זוהר
הערות שוליים

↑  אהרון להב, אורי זוהר יורד מהבמה הקלה, דבר, 6 בינואר 1967
↑  אורי זוהר וגיורא קליין ירצו 3 חודשי מאסר, מעריב, 27 במרץ 1974
↑  אורי זוהר החל לרצות מאסרו - בעבודות חוץ, מעריב, 2 באפריל 1974
↑  נירית אנדרמן, רטרוספקטיבה לסרטי אורי זוהר בפאריס, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2012
↑  נירית אנדרמן, כשאורי זוהר הרגיז את הגששים, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2012
↑  אורי זהר חוזר, באתר Jerusalem Film Festival
↑  HOT 8 (2019-01-13), אורי זהר חוזר | HOT8, נבדק ב-2024-10-20
↑  ראיון ליעל דן, דקה 7
↑  מלך החיות - פרידה מהרב אורי זוהר זצ"ל, באתר ערוץ 7
↑  ממטולה עד אילת, תשובה, מעריב, 12 באוגוסט 1977
↑  טלילה לוי בן-זכאי, רבי אלופים, אלופים וחוזרים בתשובה - בחתונת בנו של "גנדי", מעריב, 13 בנובמבר 1980
↑  הארץ, ‏נתניהו ינאם בארה"ב בערב התרמה לישיבה במזרח י-ם; כניסה לזוג: 10,000 דולר, באתר גלובס, 13 בנובמבר 1997
↑  אורי זוהר יביים לש"ס את התשדירים, חדשות, 2 בספטמבר 1988
יהונתן גפן, אוכלי הקולות (סקר משפחתי, שירות לבוחר), מעריב, 14 באוקטובר 1988
↑  יעל פז-מלמד, ילד פלא, מעריב, 13 בדצמבר 1985. הנהגתו של זהר במעלה עמוס מתוארת בספרה האוטוביוגרפי למחצה של שפרה קליינפלד לגבי "היישוב".
↑  ראה לדוגמה בראיון ליעל דן, דקה 2:30
↑  אודות - גלריית המקלט, באתר גלריית המקלט
↑  הרב אליהו ישראלי, ‏עדכוני כדורסל באמצע השטייגען // הרב אליהו ישראלי, באתר כיכר השבת, 7 ביוני 2022
↑  הסדרה שודרה בשלושה חלקים, בערוץ 2. ראו:  תגיד אבא, איך דינה?, באתר וואלה, 10 בנובמבר 2004
↑  רפי פרלשטיין, תכירו את חבר המועצה החדש: בנו של החוזר בתשובה המפורסם ביותר, באתר mynet‏ ירושלים, 6 בפברואר 2019
↑  סוף עידן: אורי זוהר, מגדולי היוצרים הישראלים, הלך לעולמו בגיל 86, באתר וואלה, 2 ביוני 2022
↑  אריק איינשטיין, אורי זוהר וצבי שיסל – חבורת לול – הבימה, באתר www.habima.co.il
↑   תיקון קטן, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1960
↑  14 דקות; על פי סיפורו של היינריך פון קלייסט, "על תיאטרון המריונטות"
↑   מורן שריר, "את אלה שכחו": לאן נעלמו דן בן־אמוץ, אורי זוהר ועמוס קינן, באתר הארץ, 8 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298348905171  BnF: cb16544318j (data)  GND: 119393816  ISNI: 0000 0000 6666 6869  LCCN: n88265754  MusicBrainz: e47fa35c-3078-4d15-9ec2-4c0c82451d52  RERO: 02-A022402440  SUDOC: 177197064  VIAF: 34870434   WorldCat (עם VIAF): 34870434 
עם דליה לביא בסצנה מן הסרט "חולות לוהטים"
דוד שפרבר (רב)

| --- | --- |

 לידה:  21 במרץ 1875 י"ד באדר ב' תרל"ה זבלטוב (גליציה)
 פטירה:  31 במרץ 1962  (בגיל 87) כ"ה באדר ב' תשכ"ב ירושלים 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מדינה:  רומניה 
 מקום פעילות:  פוינילה דה סוב מונטה, בראשוב (רומניה), ירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1962 
 תחומי עיסוק:  הלכה, חסידות
 רבותיו:  הרב מאיר אריק
 חיבוריו:  שו"ת אפרקסתא דעניא ועוד
 
 תפקידים נוספים:  חבר מועצת גדולי התורה
 
רבי דוד שפרבר (המכונה הגאון מבראשוב; י"ד באדר ב' תרל"ה, 21 במרץ 1875 - כ"ה באדר ב' תשכ"ב, 31 במרץ 1962) היה מגדולי הפוסקים ביהדות רומניה לפני השואה, מחבר שו"ת "אפרקסתא דעניא", אב בית דין בקהילת בראשוב, מחברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בארץ ישראל.
תולדות חייו ופועלו

נולד בעיר זבלטוב שבחבל גליציה לשיינדל שרה ולרב ברוך קלונימוס, תלמידו של הרב חיים הגר בעל ה"תורת חיים". כשגדל הלך ללמוד אצל הרב מאיר אריק (בעל "אמרי יושר").
באותן שנים נקשר לאדמו"ר מקוסוב, רבי משה הגר, שהטיל עליו להכשיר לדפוס את חיבוריו: "לקט עני" - על חמישה חומשי תורה, "אזור האמונה" - על י"ג עיקרים, "ספר הצוואה" ו"הגיון לבבי" (עליהם כתב ביאור בשם "לדוד להזכיר").
נישא לשרה הדס, בתו של הרב משה שטרן, אב בית דין פוליין-ריסקווה (הוואש-מזו), מצאצאי של רבי יהודה כהנא בעל "קונטרס הספיקות" - אחיו של בעל "קצות החושן".
לאחר פטירת חמיו בשנת ה'תרפ"ג מילא את מקומו כרבה של פוליין-ריסקווה.
בשנת תרפ"ו 1926 מונה לתפקיד אב בית הדין של בראשוב ברומניה. בתקופת השואה פעל למען יהודי רומניה ואירופה בכלל. כמו כן היה נציגם ובא כוחם של הרבנים ראשי ועד ההצלה בארצות הברית, שהשתדלו להצלת שארית הפליטה.
בשנת תש"י 1950 עלה לישראל והשתקע בירושלים. התגורר בשיכון הרבנים וכיהן כרבו הראשון. עם בואו ארצה הצטרף באורח פעיל למועצת גדולי התורה ונמנה עם מייסדי החינוך העצמאי. בהמשך עבר לקטמון והתגורר עם חתנו הרב יהושע דייטש.
נפטר בירושלים בכ"ה באדר ב' תשכ"ב בגיל 85, ונקבר בהר המנוחות בירושלים.
ילדיו

הרב ברוך שפרבר, נישא לרחל פרידמן, בתו של רבי יעקב דוד פרידמן ממשפחת אדמו"רי רוז'ין-פשקאן (נפטר: ט"ז באדר תשס"ז, 2007).
הרב ד"ר שמואל שפרבר מלונדון. בנו הוא פרופסור הרב דניאל שפרבר. בתו אביגיל (נפטרה ב-1991) הייתה נשואה לרב יוסף נדב, דיין בבית הדין הגדול.
בתו גיצא ראכיל נישאה לרב יהושע סג"ל דייטש, שהיה רבה של שכונת קטמון בירושלים וחותנו בזיווג-שני של האדמו"ר מויז'ניץ, רבי משה יהושע הגר.
חיבוריו

שו"ת אפרקסתא דעניא ד' חלקים, סאטמר, תרנ"ן לפ"ק.
קונטרס מכתם לדוד, ירושלים, תשמ"ט
קונטרס בר-מצווה, ירושלים, תשל"ב
שמוע בין אחיכם, ירושלים, תשל"א
מצודת דוד, ירושלים, תשס"ד.
ספר הגיון לבבי מאת רבי משה הגר מקאסוב, עם ביאור והסברים לדוד להזכיר מאת רבי דוד שפרבר, ירושלים, תשס"ד.
ספר מכתם לדוד על המועדים: חידושי אגדה, פירושים ודרושים על הימים הנוראים, ירושלים, המכון להוצאת ספרי הגה"צ מבראשוב, תשמ"ט.
ספר מכתם לדוד על התורה: חידושי אגדה וחומר לדרוש ולעיון והערות על התרגומים, בראשוב, 1944
ספר מכתם לדוד על פרקי אבות: עיונים, הערות וביאורים, ירושלים, תש"ס
סדר הגדה של פסח: עם תהלה לדוד, ירושלים, תשכ"ד
ספר תהלים עם פרוש מכתם לדוד, ברוקלין, תשס"ה
במהדורת סדר הדורות של הרב ישעיה אשר זליג מילר נדפסו הגהות ממנו לספר סדר הדורות.
נכדיו דוד שפרבר (בן בנו ברוך) והרב אשר גדליה פולק (נכד בתו גיטל) עורכים ומדפיסים את כתבי ידו.
לקריאה נוספת

אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ח, בני ברק, תשמ"ט, עמ' ט-כו.
הערות שוליים

↑  הגאון ר' דוד שפרבר שליט"א בארץ, שערים, 23 בפברואר 1950
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007277084005171  PLWABN: 9810574948305606  ISNI: 0000 0000 6694 9957  LCCN: n88283646  VIAF: 60653783   WorldCat (עם VIAF): 60653783 
המצבה על קברו של הרב דוד שפרבר - הר המנוחות בירושלים
קרל וייזנברגר

| --- | --- |

קרל וייזנברגר (משמאל) עם גנרל לותר רנדוליץ (מימין)
 לידה:  29 בספטמבר 1890 וירצבורג, האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 פטירה:  28 במרץ 1952 (בגיל 61) קמפטן, גרמניה המערבית גרמניה המערבית
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית   רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1909–1945 (כ־36 שנים)
 דרגה:   גנרל חיל הרגלים (ורמאכט)
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-71   מפקד הקורפוס ה-53   מפקד הקורפוס ההררי ה-36
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה   מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   צלב האבירים של צלב הברזל   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   הצלב הגרמני בזהב
 
גנרל קרל וייזנברגר (בגרמנית: Karl Weisenberger; 29 בספטמבר 1890 – 28 במרץ 1952) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

וייזנברגר נולד ב-29 בספטמבר 1890 בווירצבורג, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1909 התגייס וייזנברגר לצבא האימפריה הגרמנית, והצטרף לרגימנט הרגלים הבווארי ה-9 (קרל פון ורדה), ובשנת 1911 הועבר לרגימנט הרגלים הבווארי ה-20 (הנסיך פרנץ). במהלך מלחמת העולם הראשונה לחם וייזנברגר עם יחידתו, וב-18 באפריל 1917 הועלה לדרגת האופטמן. על פעולותיו בקרבות קיבל וייזנברגר את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.
לאחר המלחמה הצטרף וייזנברגר לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 באוקטובר 1932 הועלה וייזנברגר לדרגת אוברסט לויטננט, וב-1 באפריל 1934 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-21. ב-1 בספטמבר 1934 הועלה לדרגת אוברסט, וב-1 בינואר 1938 הועלה לדרגת גנרל מיור.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

ב-15 באוקטובר 1939 מונה וייזנברגר למפקד הדיוויזיה ה-71, וב-1 בינואר 1940 הועלה לדרגת גנרל לויטננט. במהלך המערכה על צרפת לחם וייזנברגר עם הדיוויזיה שבפיקודו כחלק מהקורפוס ה-40 במסגרת הארמייה ה-16, וב-29 ביוני 1940 קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-21 בפברואר 1941 מונה וייזנברגר למפקד הקורפוס ה-53, וב-1 באפריל 1941 הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים. במהלך מבצע ברברוסה לחם וייזנברגר עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה הרביעית במסגרת קבוצת ארמיות מרכז, ובמהלך הקרב על מוסקבה לחם עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה השנייה. ב-30 בנובמבר 1941 מונה וייזנברגר למפקד הקורפוס ההררי ה-36 בפינלנד, וב-13 באוגוסט 1944 קיבל את עיטור הצלב הגרמני בזהב. ב-15 באוגוסט מונה למפקד המחוז הצבאי ה-13, עליו פיקד עד סוף המלחמה.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

לאחר המלחמה התגורר וייזנברגר בקמפטן, עד למותו ב-28 במרץ 1952.
אלמלו

כנסיית סנט ג'ורג'יוס הקתולית באלמלו
אלמלו (בהולנדית: Almelo; ‏האזנהקובץ:Nl-Almelo.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר במזרח הולנד, חלק ממחוז אוברייסל.
בעיר למעלה מ-72,000 תושבים (נכון ל-2019). אלמלו קיבלה זכויות כעיר בשנת 1394. בעיר שוכנת טירת הרוזנים של אלמלו.
היסטוריה

בסוף המאה ה-19 הטקסטיל התגלה כעסק מרכזי בעיר ומשך עובדים רבים לאלמלו, תחילה מתוך הולנד ובהמשך גם מחוצה לה. מאז 1960, רבים מהעובדים הם מספרד ומטורקיה. המסגד הראשון של הולנד הוקם באלמלו בשנת 1976 עבור האוכלוסייה הטורקית הרבה בעיר. באלמלו גם מספר לא מבוטל של ארמנים.
בשנות השבעים התעשייה התדלדלה ורוב המפעלים הועברו לארצות זולות יותר, חלק מהמפעלים נשארו במרכז העיר והם משמשים כיום לדירות או למשרדים.
נכון לעכשיו, מעסיק מרכזי באלמלו הוא אורנקו הולנד. זהו מפעל להעשרת אורניום לכורים גרעיניים.
ספורט

לעיר קבוצת כדורגל בכירה בהולנד, הראקלס אלמלו, הקבוצה משחקת באצטדיון פולמן אלמלו. הקבוצה זכתה פעמיים באליפות הולנד, וכיום משחק המועדון בליגת העל ההולנדית.
ערים תאומות

ארמניה ואראשאפאט, ארמניה
אנגליה פרסטון, אנגליה
גרמניה איסרלון, גרמניה
טורקיה דניזלי, טורקיה
גרמניה איסרלון, גרמניה
קליבר (מכשיר מדידה)

קליבר דיגיטלי מודד מטבע של 2 אירו
קליבר עם נוניוס. קליבר זה מאפשר מדידה בדיוק של עד 1/20 מ"מ, או "1/128. הקליבר שבתמונה מודד כעת 24.75 מ"מ

1) הלסתות הראשיות. משמשות למדידת אורך וקוטר חיצוני של גליל, צינור או כדור

2)לסתות משניות. משמשות למדידת קוטר פנימי

3)מוט זחיח, משמש למדידת עומק של חורים וקדחים

4)שנתות ראשיות - מילימטר

5)שנתות ראשיות - אינץ'

6)נוניוס מילימטרי

7)נוניוס אינצ'י

8)תפס המחלק: רק כאשר התפס לחוץ ניתן להזיח את המחלק, ובאופן כזה אפשר לבצע מדידה במקום בו לא ניתן לקרוא את השנתות, לשחרר את התפס ובכך לנעול את הקליבר, ולהוציאו לקריאת המדידה
אנימציה המדגימה שימוש בנוניוס לביצוע מדידה בדיוק של 1/10 מ"מ
קליבר, או בשמו העברי מד-זחיח, הוא מכשיר מדידה למדידות אורך חיצוניות ופנימיות מדויקות.
אטימולוגיה

המילה העברית הנפוצה בשימוש "קליבר" בהקשר של כלי מדידה לא קשורה כלל ל"קליבר", שהוא הקוטר הפנימי של צינור או קנה של כלי ירייה (למשל "אקדח בקליבר של 9 מ"מ"), אלא מהווה שיבוש של המילה האנגלית "Caliper".[דרוש מקור] למרות הדמיון הצלילי, באנגלית אלו שתי מילים שונות (Caliber/Caliper), שהתמזגו בעברית למילה אחת בעלת שתי משמעויות שונות.[דרוש מקור]
המונח העברי "מד זחיח", נשען על הפסוק בספר שמות "ולא יזח החושן מעל האפוד", ומורה על מבנה המכשיר שמבוסס על רכיב שניתן להזחה.[דרוש מקור] השם האנגלי "קליפר" משמש לציון מספר מכשירי מדידה, שהראשונים בהם ידועים החל במאה השישית לפני הספירה,[דרוש מקור] ובהם גם מיקרומטר,[דרוש מקור] אך בעברית השם "קליבר" משמש רק לאחד מהם (עם וריאציות) - "קליפר ורנייה", שהומצא במאה ה-19.[דרוש מקור]
שימושים

בעזרת חלקיו השונים של הקליבר ניתן למדוד אורך, קוטר פנימי, קוטר חיצוני, ועומק. קליבר באיכות טובה מודד בדיוק של עד 0.01 מילימטר (10 מיקרומטר).
מכשיר בעל דיוק גבוה יותר הוא המיקרומטר.
היסטוריה

מכשיר המבוסס על עיקרון מדידה דומה היה ידוע עוד בתקופה של יוון העתיקה. המכשיר בצורה הנוכחית נבנה לראשונה בארצות הברית ב-1861.
המונח האנגלי "קליפר ורנייה" קרוי על שמו של פייר ורנייה (אנ'), מתמטיקאי צרפתי שהמציא את סולם ורנייה (אנ').
סוגים

קיימים סוגים שונים של קליברים הנבדלים באופן קריאת המדידה במכשיר: דיגיטלי, מחוג או שנתות - במקרה האחרון בדרך כלל עם תוספת סולם ורנייה (מכונה גם "נוניוס") לשיפור דיוק הקריאה, כפי שמודגם באיור.
המפתח המרבי של קליברים נפוצים הוא 150 מ"מ, 200 מ"מ ו-300 מ"מ .
קליברים עם מפתח גדול יותר מגיעים עד 2,000 מ"מ  (שני מטר)[דרוש מקור].
ראו גם

סרט מידה
מיקרומטר
ננסי סינטרה

| --- | --- |

 לידה:  8 ביוני 1940 (בת 84) ג'רזי סיטי, ארצות הברית 
 שם לידה:  Nancy Sandra Sinatra 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1961 
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון יוניברסיטי 
 סוגה:  רוק, קאנטרי פופ, מוזיקת פופ מסורתית, קאנטרי, מוזיקת פופ, ג'אז 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  RCA ויקטור, אלקטרה רקורדס, Buena Vista Records, פרייבט סטוק רקורדס, רפרייז רקורדס, Attack Records 
 בן או בת זוג:  טומי סנדס (1960–1965) Hugh Lambert (1970–1985) 
 צאצאים:  AJ Lambert, Amanda Lambert 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 www.nancysinatra.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ננסי סינטרה (באנגלית: Nancy Sinatra; נולדה ב-8 ביוני 1940, בג'רזי סיטי, ניו ג'רזי) היא זמרת פופ-רוק ושחקנית אמריקאית; הבכורה מבין שלושת ילדיו של פרנק סינטרה.
ביוגרפיה

ננסי סינטרה היא בתו של פרנק סינטרה מאשתו הראשונה, ננסי ברבאטו.
ב-1959 החלה לימודי מוזיקה, שירה ופיתוח הקול באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, אך נשרה אחרי שנה. את קריירת השירה שלה החלה ב-1960, בתוכנית הטלוויזיה של אביה בספיישל אלביס פרסלי, אשר שיתף איתו פעולה מוזיקלית לתקופה קצרה. ב-1961 הצטרפה לחברת התקליטים של אביה, "רפרייז". הסינגלים הראשונים שהוציאה היו "Like I Do", "Tonight You Belong To Me", "Think Of Me" הצליחו יותר באירופה ויפן אך לא בארצות הברית. נישואיה לשחקן/זמר טומי סנדז קטעו את הקריירה שלה עד 1965. אז, התחברה עם הזמר והמפיק לי הייזלווד, שאף כתב את רוב להיטיה עד 1968.
ב-1965 שיחקה בקומדיה "נישואין על שרטון", לצדם של פרנק סינטרה, דבר קר ודין מרטין. ב-1966 שיחקה בסרט "אופנועי הפרא" שביים רוג'ר קורמן וכתב פיטר בוגדנוביץ'.
אחד מהסינגלים הראשונים שנולדו מהזיווג היה הלהיט הענק "These Boots Are Made for Walkin'" שיצא בשנת 1966. הלהיט, שסימן את תחילת כוכבותה של סינטרה, הגיע למקום הראשון בארצות הברית ונמכר בכמיליון עותקים. הוא פתח שורה של להיטים כמו "Lightning’s Girl", "Love Eyes" ו-"Sugar Town", שהגיע למקום חמישי בארצות הברית.
בשנת 1967 הקליטה עם אביה, פרנק סינטרה, את הדואט "Somethin' Stupid" שהגיע למקום הראשון במצעדים בארצות הברית ובבריטניה. בשנים שלאחר מכן דעכה הקריירה המוזיקלית שלה.
סינטרה חזרה לתודעה ב-2004 הודות לחבר והמעריץ, הזמר מוריסי. מוריסי הזמין אותה להשתתף עמו בפסטיבל Meltdown (אנ') היוקרתי בלונדון. בנוסף, כתב לה את השיר "Let Me Kiss You". הגרסה בביצועה לשיר "Bang Bang" הופיעה בפסקול הסרט "להרוג את ביל" ב-2003.
מלבד קריירת השירה, שיחקה סינטרה בסרטי קולנוע ובתוכניות טלוויזיה, בעיקר במהלך שנות השבעים.
שבע מצוות בני נח

שליח חב"ד פועל להפצת שבע מצוות בני נח בכפר בית ג'ן
ביהדות, שבע מצוות בני נח הן מצוות שנצטוו עליהן כל בני האדם, ולא רק היהודים שקיבלו את תרי"ג מצוות.
שבע המצוות הן:
חובת הקמת דינים (מערכת משפט)
איסור ברכת השם
איסור עבודה זרה
איסור גילוי עריות (יחסי מין אסורים בין בין קרובי משפחה)
איסור רצח
איסור גזל (לרבות גנבה ובזיזה)
איסור אכילת אבר מן החי
לפי דברי חז"ל, מצוות אלו ניתנו לנח ולבניו בברית הקשת המקראית, ויש מסורות לפיהן חלק מהמצוות, או כולן, ניתנו עוד לאדם הראשון. בתלמוד ובספרי הרמב"ם ישנו עיסוק רב בפרטי שבע המצוות.
כיום ישנם גורמים מסוימים ביהדות העוסקים בהפצת המצוות בקרב גויים. כתוצאה מפעילות זו ויוזמות עצמיות בקרב גויים, נוצרו בציבור הלא-יהודי חוגים, המתכנים "בני נח" (Noahides), המקבלים על עצמם את שבע המצוות.
יש סימן לזכירת שבע המצוות: שלוש מצוות שייהרג ובל יעבור (עבודה זרה, שפיכות דמים וגילוי עריות), א - אבר מן החי, ב - ברכת השם, ג - גזל, ד - דינים.
פרטי שבע המצוות

כלל חשוב לגבי שבע מצוות בני נח הוא ”ליכא מידעם דלישראל שרי ולעובד כוכבים אסור”: כל דבר שעל פי ההלכה אין עליו איסור וליהודי מותר לעשות אותו, גם הגויים רשאים לעשותו, ואין הוא כלול בשבע המצוות.
פרטי שבע המצוות > עבודה זרה

איסור על פוליתאיזם, פולחן לאל אחר מה', כפי שמוגדר בדיבר השני:
לֹא יִהְיֶה לְךָ אֱלֹהִים אֲחֵרִים עַל פָּנָי. לֹא תַעֲשֶׂה לְךָ פֶסֶל וְכָל תְּמוּנָה – אֲשֶׁר בַּשָּׁמַיִם מִמַּעַל, וַאֲשֶׁר בָּאָרֶץ מִתַָּחַת, וַאֲשֶׁר בַּמַּיִם מִתַּחַת לָאָרֶץ – לֹא תִשְׁתַּחְוֶה לָהֶם, וְלֹא תָעָבְדֵם.
החיוב הוא רק על עבודה זרה "כדרכה", כלומר לסגוד לאליל באופן שמקובל לעבוד אותו. בן נח לא נענש על עצם יצירת החפצים שסוגדים להם, אך גם דבר זה אסור ויש למנוע ממנו לעשות זאת.
לגבי עבודה זרה בשיתוף, שהיא עבודת ה' יחד עם אלוהים אחרים, ישנה מחלוקת בין הפוסקים, האם היא נכללת באיסור עבודה זרה לבני נח או לא.
פרטי שבע המצוות > ברכת השם

איסור על קללת שם האלוהים, והוא נקרא כך בלשון סגי נהור. ברכת השם נאסרה בכל צורה שהיא, ובלשון הרמב"ם: ”בין שבירך בשם המיוחד, בין שבירך בכינוי בכל לשון – חייב”.
פרטי שבע המצוות > שפיכות דמים

איסור על רציחתו של כל אדם, בין אם הוא יהודי או גוי, וגם אם הוא עובר, ככתוב: ”שֹׁפֵךְ דַּם הָאָדָם בָּאָדָם” (בראשית, ט', ו') – ולדברי רבי ישמעאל, אין "אדם באדם" אלא עובר ברחם אמו. האיסור הוא על גרימת מותו של אדם במזיד (להבדיל מרצח בשגגה), והוא חל אף אם ההריגה הייתה בעקיפין:
אם הרג טריפה, או שכפתו ונתנו לפי ארי, או שהניחו ברעב עד שמת – הואיל והמית מכל מקום, נהרג.
אם הנהרג היה רודף, כלומר מי שאדם נאלץ לשפוך את דמו כדי להציל את חייו שלו, אין ההורג מתחייב בעונש; אבל במקרה שבן נח יכול היה להינצל מרודפו בכך שיקטע את אחד מאיבריו, אם הרג אותו מתחייב.
פרטי שבע המצוות > גילוי עריות

איסור על קיום יחסי מין מסוימים, שנקראים "עריות", והם:
בן עם אמו
בן עם אשת אביו
אישה נשואה עם גבר שאינו בעלה
אח עם אחותו מאמו
גבר עם גבר
אדם עם בעל חיים
האיסור על אשת איש מבני נח הוא דווקא על ביאה כדרכה, כלומר כשגבר חודר לנרתיקה של אשת חברו הגויה, ואילו ”בן נח שבא על אשת חבירו שלא כדרכה - פטור” (סנהדרין נח ב).
האיסור על יחסי מין בין בן לאשת אביו הוא איסור בפני עצמו, המובחן גם מהאיסור על האם וגם מהאיסור על אשת איש: לבן נח אסור לשכב עם כל אישה שהייתה אי פעם נשואה לאביו, גם אם בעת קיום יחסי המין היא כבר לא נשואה אלא פנויה, גם אם אין ביניהם כל קשר דם, ואפילו אם האב כבר לא בחיים.
ההגדרה ההלכתית לנישואים של בני נח שונה מזו אצל ישראל: ”בעולת בעל יש להן, נכנסה לחופה ולא נבעלה אין להן” (סנהדרין נז ב), כלומר בת נח נחשבת אשת איש רק לאחר שקיימה יחסי מין (כדרכה) עם בעלה, ורק אז היא נאסרת על כל גבר אחר. איסור זה חל גם על שפחה שבעליה ייחד אותה לעבד מסוים, מששכבה עם אותו העבד. צורת הגירושים בבני נח אף היא שונה - הנישואים מסתיימים כאשר בני הזוג נפרדים זה מזו, בלי ההליך הפורמלי של גט.
לעומת זאת, אישה יהודייה שהתקדשה לאיש נאסרת על כל גבר אחר מרגע הקידושין, גם על הגויים שכאמור לפי דיניהם היא איננה אשת איש עד מימוש הנישואים. ואם בן נח שוכב עם אישה כזו, כדרכה או לא כדרכה, הוא עובר על איסור גילוי עריות, ככתוב:
בא על עריות ישראל - נדון בדייני ישראל, בא על עריות העובדי כוכבים - נדון בדיני העובדי כוכבים, ואין לי אלא נערה מאורסה בלבד.
באותה התוספתא נכתבו גם דברי רבי מאיר, לפיהם בן נח אסור לבוא על כל העריות שאסרה התורה על ישראל, אך לא נפסק כך להלכה; כי בגמרא מביא רבי מאיר מדרש של רבי עקיבא על הפסוק ”עַל כֵּן יַעֲזָב אִישׁ אֶת אָבִיו וְאֶת אִמּוֹ וְדָבַק בְּאִשְׁתּוֹ וְהָיוּ לְבָשָׂר אֶחָד” (בראשית, ב', כ"ד), לפיו:
אָבִיו - אשת אביו.
אִמּוֹ - אמו ממש.
וְדָבַק - ולא בזכר.
בְּאִשְׁתּוֹ - ולא באשת חבירו.
וְהָיוּ לְבָשָׂר אֶחָד - כמי שנעשים בשר אחד; יצאו בהמה וחיה, שאין נעשין בשר אחד.
בנוסף נלמד מהפסוק ”וְגַם אָמְנָה אֲחֹתִי בַת אָבִי הִוא, אַךְ לֹא בַת אִמִּי, וַתְּהִי לִי לְאִשָּׁה” (בראשית, כ', י"ב) שגם גילוי עריות בין אח ואחות מאותה האם נאסר על בני נח, ולאור כל זאת נפסק להלכה שרק שש עריות אלו נאסרו על בני נח.
פרטי שבע המצוות > גזל

איסור על לקיחת רכוש של אדם אחר ללא רשותו:
על הגזילה כיצד? גנב, גזל, יפת תואר, וכן כיוצא בו.

עובד כוכבים בעובד כוכבים, עובד כוכבים בישראל – אסור.
כלומר המצווה כוללת איסור על גנבה, שוד, חטיפת אדם (כגון אשת יפת תואר, שמותר ליהודי לקחת מאויביו הגויים אך אסור לבן נח) וגם הלנת שכר, והיא חלה בין אם הנגזל הוא יהודי או גוי. אפילו לקיחת דבר ששוויו פחות מפרוטה נחשבת לבני נח כגזל, ואין להניח שהגוי שנגזל (להבדיל מיהודי שנגזל) ימחל על הדבר בשל ערכו הפעוט.
פרטי שבע המצוות > דינים

ציווי להקים בתי משפט בכל יישוב שהם גרים בו. זו מצוות העשה היחידה שניתנה לבני נח.
לדעת הרמב"ם, מטרתם של הדינים היא לאכוף את קיום מצוות בני נח האחרות, עד כדי כך שיישוב שבו אין אוכפים את המצוות – כל תושביו אשמים באי-קיום המצווה ומתחייבים בעונש. הרמב"ן חולק עליו, ולדעתו החיוב למנות דיינים, שהוא מצוות עשה, לא גורר עונש. עונש המיתה הוא רק על החלק האקטיבי שבאיסור, איסור הלאו שבו, שכולל איסור לקיחת שוחד והטיית משפט, אך אם באו לדון לפני גוי בדיני בני נח רשאי הוא להשתמט מלדון.
פרטי שבע המצוות > אבר מן החי

איסור זה מבוסס ישירות על דברי אלוהים לנח ובניו: ”אַךְ בָּשָׂר בְּנַפְשׁוֹ דָמוֹ לֹא תֹאכֵלוּ” (בראשית, ט', ד'). האיסור הוא על אכילת איבר של בהמה או חיה, בין אם היא טמאה או טהורה, בזמן שאותו בעל חיים עדיין בחיים.
אכיפת שבע מצוות בני נח

לפי ההלכה, בן נח שהפר כל אחת משבע המצוות במזיד מתחייב בעונש מוות, ועם ישראל מצווה (כאשר הכוח בידו) לאכוף את המצוות הללו:
צוה משה רבינו מפי הגבורה לכוף את כל באי העולם לקבל מצות שנצטוו בני נח, וכל מי שלא יקבל יהרג. והמקבל אותם, הוא הנקרא גר תושב בכל מקום.
עונש מוות לבן נח יבוצע בסיף, כלומר עריפת ראשו של הנידון. בשונה מיהודי, בן נח יוצא להורג גם בלי התראה, ודי בעד אחד כדי להרשיעו. אבל בן נח שעבר על אחת משבע המצוות בשוגג, או באונס, או שהוא חרש, שוטה או קטן, לא ייענש כלל.
בכל ההיסטוריה של עם ישראל לא ידוע על אף ניסיון מצד עם ישראל לאכוף בפועל את שבע המצוות על אוכלוסייה לא-יהודית, כך שעונש המוות נותר תאורטי בלבד.
הפצת שבע המצוות בעידן המודרני

הרבי מנחם מנדל שניאורסון, אדמו"ר חסידות חב"ד, קרא לעם ישראל להנחיל לגויים את שבע מצוות בני נח. לדבריו, עד לתקופתו לא עשו זאת מחשש שפעילות מסוג זה תסכן את חיי העוסקים בה, ואולם בעולם המערבי המודרני יכול יהודי ללמד למכריו הגויים את שבע המצוות ולעודדם לקיימן בדרכי שלום, ומאחר שאין בכך סכנה מוטלת על היהודים החובה לעשות זאת. מאז קריאתו זו פועלים חסידיו להפיץ בעולם את שבע המצוות, ובפרט הביאו להתייחסות הצהרתית בספר החוקים האמריקאי בדבר ערכן של שבע מצוות בני נח, כיסוד המוסר החברתי המודרני.
הרב יואל שוורץ סבר שיש חובה ללמד את הגויים לקיים את המצוות. בשנת ה'תשמ"ג הוציא את הספר הראשון בנושא, 'אור לעמים', על החשיבות והחובה ללמד את הגויים את שבע המצוות שהם חייבים בהן. בספר הוא כתב ופרט את דיני המצוות. לאחר כמה שנים הספר התגלגל לידי גויים, שהתלהבו מהדבר ובאו לבקש מהרב שוורץ שילמד אותם את הדינים וההלכות. אותם בני נח תרגמו את הספר 'אור לעמים' למספר שפות: אנגלית, צרפתית, גרמנית, ספרדית, רוסית. ובהמשך אף תרגם ערבי את הספר לערבית, בית ספר ערבי ישראלי קנה ספרים לחלק לתלמידים, וכעבור זמן קצר המהדורה כולה אזלה.
מתחילת שנות התשעים ליווה הרב שוורץ את קהילת "בני נח" (Noahidism) שבארצות הברית מייסודו של ונדל ג'ונס. בשנת ה'תשס"ו הגיעה קבוצה של בני נח לירושלים וקיבלו עליהם לפני בית הדין לקיים את המצוות כמו שיורו להם הרבנים. לדעתו ראוי לכל בן נח לקבל את המצוות לפני בית דין, בכך יחשב חסיד אומות העולם וכעין גר תושב ויקבל שכר כמצווה ועושה. בשל פעילותו זו הוזמן בשנת 2010 לכינוס בין-דתי שנערך באיראן. לאחר שהחלו להגיע אליו גויים רבים ללמוד כיצד לקיים את שבע המצוות, החל להוציא להם ספרים רבים בנושאים: כיצד בן נח מתפלל, מה הוא עושה במועדים, וכן כיצד ללמוד את התורה.
לעומת זאת, הרב משה שטרנבוך מהעדה החרדית סבר כי אין לעודד לא-יהודים לקיים את שבע מצוות בני נח, במיוחד כשמדובר בנוצרים. לטענתו אין זה מעשי להציע להמונים לעזוב את הנצרות, והאמונה הנוצרית עצמה היא בגדר "עבודה זרה" האסורה לבני נח, ולכן אף אם ישמרו מצוות אחרות לא ניתן להציג זאת כשמירה על מצוות בני נח. לטענתו הצגה כזו של הדברים תהווה לגיטימציה לעבודה זרה, הטעיית האנשים כלפיהם היא מופנה, וזיוף של עמדת היהדות. הרב שטרנבוך הוסיף וטען שהרביית זכויות רוחניות לעמים האחרים עלולה להזיק לעם ישראל. עם זאת, הוא לא התנגד "להשפיע עליהם לחיות חיי צדק ויושר", כל עוד אין הדבר מוצג כשמירת מצוות בני נח.
מחויבות היהודים לסייע לגויים לחיות חיי מוסר על פי התורה, נהגתה כבר על ידי משה מנדלסון, ובעת החדשה פרופ' יהושע השל בתנועה הקונסרבטיבית, כמצוות תיקון עולם - הערך המרכזי והחשוב ביהדות, לשיטתם.
הפצת שבע המצוות בעידן המודרני > פוסקים מהציונות הדתית

לדעת הרב אורי שרקי, ישנה שליחות לאומית-דתית-אוניברסלית לעם ישראל להדריך את בני אומות העולם כיצד לקשר את חייהם עם הקב"ה כגויים, ובכלל זה בקיום שבע מצוות בני נח. בהדרכת רבו יהודא ליאון אשכנזי, ובעקבות פניות של אישים שאינם יהודים מרחבי העולם, הוא הקים למטרה זו את ארגון "ברית עולם" במסגרת זו פועלים עשרות קהילות של בני נח ברחבי העולם, וחובר עבורם סידור תפילה וקיצור שולחן ערוך מותאם.
הרב ישראל אריאל עודד את הקשרים עם כת המקויה היפנית, וראה בהם מקיימי שבע המצוות. כך גם הרב בני אלון שקבע שהנוצרים האוונגליסטים, איתם היה בקשר פוליטי וכלכלי, אינם עובדי עבודה זרה, ומקיימים את שבע המצוות. הרב דניאל שפרבר כתב ספר על הבודהיסטים, אשר לדעתו מקיימים את שבע המצוות.
אחד מיוזמי חידוש הסנהדרין בירושלים, בראשות הרב עדין אבן ישראל בה'תשס"ז (2007) היה ונדל ג'ונס מייסד ארגון "בני נח" המאמינים שיש להפיץ את קיום מצוות בני נח בעולם. בכנסים שלהם השתתפו מנהיגים דתיים מדתות שונות הרואים עצמם מחויבים לקיום שבע המצוות, דוגמת האחמדים. אב בית הדין של הסנהדרין החדשה רואה בה בעיקר כלי לקשר עם אומות העולם המעוניינים לשמור את שבע מצוות בני נח.