stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הווארד דויטש
ביוגרפיה

דויטש נולד בניו יורק להורים יהודיים. דודו הוא השחקן רוברט ולדן. אחרי סיום לימודי התיכון, הוא למד באוניברסיטת המדינה של אוהיו, ומאז הוא החל לעבוד במחלקת הפרסום של חברת התקליטים "United Artists Records" שם שימש אביו כמנהל.
הוא ביים קליפים לשירים של אמנים כמו בילי איידול ובילי ג'ואל.
הסרט הראשון באורך מלא שביים הוא "יפה בוורוד" משנת 1986 שזכה להצלחה, אחרי כן ביים שני סרטים נוספים שנעשו על פי תסריטו של ג'ון יוז: "משהו נפלא" ו-"The Great Outdoors".
בשנות התשעים הוא ביים את הסרטים "משתגעים על אהבה" (1995) ו"הזוג המוזר 2" (1998) שהיוו סרטי המשך לסרטים אחרים. הוא ביים פרקים של מספר סדרות טלוויזיה וביניהן "אגדות מעולם המסתורין" ואת פרק הבכורה של "מלרוז פלייס".
בשנת 2023 ביים שלושה פרקים של סדרת הדרמה המשטרתית "Will Trent" של רשת ABC.
הוא מלמד משחק ובימוי ב-"Beverly Hills Playhouse", בית ספר למשחק בבוורלי הילס.
חיים אישיים

ב-1989 התחתן עם השחקנית ליאה תומפסון ולהם שתי בנות, השחקניות זואי דויטש ומדלין דויטש.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007452146005171  PLWABN: 9810586111005606  BNE: XX1166743  BnF: cb140930516 (data)  GND: 123884659  ISNI: 0000 0000 6302 5003  LCCN: n93101106  MusicBrainz: b7c2bc37-c381-4d04-945c-87a7c4ff45fb  NKC: xx0314805  NLA: 42012283  NLK: KAC201201576  NTA: 073600849  SNAC: w6p69n3q  VIAF: 59290591   WorldCat (עם VIAF): 59290591
דלק

ערך זה עוסק בחומר דלק. אם התכוונתם לפירושים אחרים למילה, ראו .
טמפרטורת רתיחה של מוצרי דלק שונים
כדוריות דלק גרעיני
דלק הוא שם כולל לכל חומר שאצורה בו אנרגיה פוטנציאלית רבה, שההעברה שלה לצורה אחרת של אנרגיה (חום, אנרגיה קינטית, אנרגיה חשמלית או כל טיפוס אחר של אנרגיה) היא קלה ויעילה. בדרך כלל העברה כזאת מתבצעת בצורה של שרפה, ודלק הוא פשוט חומר המשחרר אנרגיה רבה בשעת שריפתו.
דלקים משמשים ליצירת חשמל בתחנות כוח (בעיקר פחם, מזוט ודלקים גזיים), להפעלת מנועים (בנזין, סולר, גז), לחימום והסקה.
ישנם סוגים רבים של דלק. דלק מוצק כמו פחם או עץ, שהם חומרים דליקים היוצרים אנרגיית חום. פחם שימש בעבר להסקת מכונות בעלות מנועי קיטור. עץ לעומתו משמש בדרך כלל לחימום ביתי ותעשייתי, אולם כיום השימוש בדלק זה הולך ופוחת.
דלקים נוזליים הנמצאים בשימוש הם ברובם תוצרי נפט גולמי כגון: קרוסין (דלק סילוני) המשמש במנועי סילון, בנזין המשמש בעיקר לתדלוק מנועי בנזין, סולר המשמש במנועי דיזל וכן להסקה, מזוט המשמש בעיקר לחימום ויצירת קיטור. ישנם דלקים נוזליים המופקים ממקורות אורגניים ובפרט משמנים צמחיים. דלקים אלו נקראים "ביו דיזל".
דלקים גזיים כוללים גז טבעי, וגז פחמימני מעובה (גפ"מ) הידוע גם כגז בישול, שאף הוא תוצר של נפט.
הדלק אינו חייב להיות רק אנרגיה פוטנציאלית הנובעת כתוצאה משינוי מולקולרי, המתרחש בעת בעירה. הוא יכול להיות גם חומר שאינו דליק, המשחרר את האנרגיה שאצורה בו בתהליכים של ריאקציה גרעינית. במקרה זה למשל עובר הדלק ביקוע, או היתוך (כמו בשמש בה המימן מהווה דלק לתהליך ההיתוך).
הדלק העיקרי המשמש לאספקת אנרגיה בגוף האדם הוא פחמימות פשוטות (סוכרים) ופחמימות מורכבות, שומנים וחלבונים מהווים מקורות אנרגיה נוספים לגוף. מקורות אלו מהווים בסיס ליצירת מולקולות אדנוזין תלת-זרחתי ATP המהווה את מקור האנרגיה בתאים.
ראו גם

תחנת דלק
בנזין
סולר
אוקטן
דרג מערכתי

מערכתיות (אופרטיבה או לוחמה אופרטיבית), כחלק מהלוחמה והדוקטרינה הצבאית, היא רמת התכנון האסטרטגית המתאמת בין היעדים והמטרות של האסטרטגיה לבין סדרה קוהרנטית (כלומר עקבית וסדורה) של מהלכים טקטיים.
האופרטיבה בין רמות התכנון האסטרטגי

מקובל להגדיר את "סולם" רמות התכנון האסטרטגי כך, מהרמה הנמוכה ביותר ומעלה:
ברמה הטכנו-טקטית דנים בהבדלים בין כלי נשק שונים או בכוחם היחסי, כמו טנק מול נשק נ"ט.
ברמה הטקטית דנים בסוגיית הפעלתם של כוחות קטנים המצוידים בנשק ואמצעי לחימה, בנקודה מסוימת בזמן ובמרחב – בשדה הקרב.
ברמה האופרטיבית ("המערכתית") דנים בסוגיית הפעלתם של מספר כוחות במקביל במסגרת מערכה, כלומר מינוף הניצחונות במספר קרבות (פזורים בזמן ובמרחב) במטרה להשיג את היעדים שקובעות שתי הרמות העליונות הבאות.
הרמה האסטרטגית דנה בסוגיית קביעתם של המטרות והיעדים, באופן מפורש, הנגזרים מה"חזון" או ה"יעוד" שקובעת הרמה העליונה ביותר, ובחלוקת המשאבים (המדיניים, הצבאיים, הכלכליים, החברתיים וכו') העומדים לרשות ההנהגה באופן המיטבי לצורך השגת אותם מטרות ויעדים.
רמת המדיניות היא זו שבה נקבע אותו "יעוד" או "חזון" שמציבה ההנהגה המדינית בפני עצמה, בשאיפה להשיגו או להתקיים לפיו בזמן כהונתה (כלומר מטרות מדיניות, צבאיות, כלכליות וכו').
התפתחות האופרטיבה כרמה אסטרטגית

נהוג לתאר את ראשית התפתחות החשיבה המערכתית למלחמת האזרחים האמריקנית, אך הרעיון הכללי של הפקדת מטרות האסטרטגיה בידי דרגים אופרטיביים, שיחלקו את המשימות בתורם על הדרגים הטקטיים, מיוחס לתאורטיקנים ואנשי-צבא גרמנים ורוסים, שמימשו ופיתחו אותו הלכה למעשה (ובאופן בלתי תלוי) לאחר מלחמת העולם הראשונה ומלחמת האזרחים ברוסיה, במהלך שנות ה-20 וה-30 ועד מלחמת העולם השנייה.
ברוח הפורמליזם, הצבא האדום הסובייטי קידש את המושג והרעיון האופרטיבי במהלך המלחמה. שם פיתחו אותו מומחים ומצביאים כמו סרגיי קמנוב, גאורגי איסרסון, פאבל וארפולומייב, אלכסנדר סווצ'ין, ולדימיר טריאנדאפילוב, יונה יקיר, ומיכאיל טוכאצ'בסקי. הדרג האופרטיבי שולב בתפיסה האסטרטגית שפותחה בתקופה זו בברית המועצות ונקראה "קרב העומק", זו עשתה שימוש בכל הדרגים לניהול מערכה צבאית כולל זה המדיני והאופרטיבי. בצבאות המערב לא היה המושג בשימוש עד לשלהי המלחמה הקרה, ועד אז הוא ייצג בעיקר את מה שכינו "טווח בינוני" (כלומר בין "טווח קצר" ל"טווח ארוך" בהקשר של תכנון ואסטרטגיה).
מערכה כדרג ביניים

על רקע החשיבה הסובייטית משנות ה-30, עלה בשנים האחרונות תחום המערכה כתחום שמייצר את הגשר והקישור שבין הטקטיקה והאסטרטגיה ולהפך. הרמה הטקטית עוסקת בשאלות של מציאות: תמרון (תנועת כוחות צבא בשטח ותפיסתו) והפעלת אש. השאלה היא כיצד מפעילים את הכוחות כדי לייצר מציאות אונטולוגית מסוימת. הרמה האסטרטגית, לעומתה, עסוקה בשאלות מופשטות, שלרוב לא ניתן לתרגם אותן באופן ישיר לפעולה במרחב הטקטי. הדרג המערכתי הוא זה אשר מייצר את מרחב הביניים אשר מסוגל לתפור יחדיו את שני המרחבים.
דוגמה מעניינת לפעילותו של דרג מערכתי ניתן לראות בהתנהלותו של סגן הרמטכ"ל עזר ויצמן בשבועות ובימים שלפני מלחמת ששת הימים. ויצמן פעל בצורה הדוקה מול הדרג המדיני כדי להתאים את תוכניותיו של צה"ל לצרכיו ולחלופין אל מול הדרגים הצבאיים שתחתיו כדי לקדם את המוכנות לביצוע התוכניות. התוכנית שביצע צה"ל לבסוף בגזרה המצרית, הייתה תוכנית חדשה שהורכבה מצירוף של תוכניות מבצעיות ישנות כך שיתאימו לצורכי הדרג מדיני-אסטרטגי, וליכולות הטקטיות של צה"ל.
נהוג להבחין בין שלוש רמות שונות של פעילות ברמה המערכתית המצריכות יכולות פיקודיות שונות בתכלית:
עיצוב המערכה – השלב המקדים לעשיה המערכתית, המצריך הבנה עמוקה של סביבת הפעולה ושל התכלית המבוקשת של הפעולה הצבאית;
תכנון המערכה – לאור התובנות משלב העיצוב נגזר תהליך תכנון היורד עד לרמות הטקטיות;
ניהול המערכה – הניהול הפועל של המערכה הצבאית מתבסס אמנם על שתי הרמות שלפניו, אך לאור תופעת ערפל הקרב נדרש ליכולות פיקוד בזמן אמת.
לוחמה אופרטיבית כיום

במונחים צבאיים, יש הכוללים את הרמה האופרטיבית ב"אסטרטגיה" (במובן של מינוף ההצלחות הטקטיות לצורך השגת יעד צבאי כללי, הנגזר ישירות מהמדיניות ה"אזרחית") – כך למשל התאורטיקן הפרוסי קארל פון קלאוזביץ. לעומת זאת, מסיבות היסטוריות שונות והגידול במורכבות הנדרשת מהתכנון הצבאי שחל בעקבותיהן, עם ההבחנה בין האופרטיבה לאסטרטגיה החלו גם מכנים את האסטרטגיה במונח "אסטרטגיה רבתי" (Grand Strategy). בכל מקרה, מכאן והלאה נתייחס לרמות והגדרותיהן כפי שהן מצוינות בסולם הנ"ל. בסולם זה ניתן לזהות את הרמה האופרטיבית, שהיא מסדר-גודל רחב יותר ביחס לפרטים כמו קו ראייה או שעה ביום (ברמה הטקטית), ומסדר-גודל צר יותר ביחס לשיקולים כמו כושר ייצור ופוליטיקה (ברמה האסטרטגית). כוח צבאי עוצבתי יהיה מסדר-גודל אופרטיבי אם הוא מסוגל לנהל מבצעים באופן עצמאי (כלומר ללא תמיכת יחידות שאינן תחת פיקודו), וכן אם הוא גדול מספיק כדי להצדיק פיקוד ישיר על ידי "נציגי" הרמה האסטרטגית (כלומר ראשי המטה הכללי והפיקוד העליון).
אמנות הלוחמה האופרטיבית היא בבסיסה שיטה לארגון "מערכות לחימה" (כלומר, צבא). מערכת מורכבת, מעצם הגדרתה, מקבוצת אלמנטים תלויים-הדדית המרכיבים שלם מורכב ומסובך. התפתחויות כלכליות, פוליטיות וטכנולוגיות מהירות שהתרחשו בתקופה שלפני מלחמת העולם הראשונה (המהפכה התעשייתית) ועד מלחמת העולם השנייה שינו לבלי הכר את אמנות המלחמה ואופייה, באופן שאפשר לצבאות בני מיליוני חיילים להפעיל עוצמת אש אדירה באמצעות כלי-נשק הרסניים ביותר. אומות השקיעו את אוכלוסיותן ומירב משאביהן בהפיכת המלחמה לכוללת. המלחמה, כפי שהודגם במלחמת העולם השנייה, הפכה לגדולה, נרחבת ומקיפה מאי-פעם, והצבאות האדירים נדרשו לגמישות מרבית בשל גודלם, התלות ההדדית בין מערכות הנשק, וקצב ההתקדמות הגדול שהושג הודות לשימוש במסילות ברזל ואמצעי תחבורה מודרניים אחרים. כמו כן, התשתית המחברת את הצבא בחזית לעורף האזרחי והתעשייתי הפכה למשוכללת יותר וסייעה גם היא ליצירת המלחמה הכוללת. בשל כל הגורמים הללו, טקטיקה לבדה לא יכולה הייתה להשיג הכרעות אסטרטגיות – כפי שהוכח במלחמת העולם הראשונה. רק על ידי הסתכלות על צבאות האויב כמערכות מורכבות בפני עצמן, ומציאת הדרכים לבודד, לשתק או להמם אותן, ניתן יהיה לרסק את הצבאות לחלקים נפרדים, שאותם ניתן להכריע על ידי טקטיקות מקומיות כמו כיתור ומלחמת התשה וכיוצא בזה.
סוג הכוחות המיוצגים על ידי הרמה האופרטיבית השתנה תדיר עם ההשתנות בגודלם וייעודם של צבאות העולם. במהלך מלחמת העולם השנייה והמלחמה הקרה, עוצבה אופרטיבית נחשבה לא פחות מקורפוס או ארמייה. בתקופה שאחרי המלחמה הקרה, עם הקטנת מערך הקרב (סד"כ, באנגלית Order of Battle), חטיבה או אוגדה תיחשב לעוצבה ברמה אופרטיבית, לפחות לפי הגדרת צבא ארצות הברית.
חשיבה מערכתית בצבא ארצות הברית ובצה"ל

עוד בשלהי המלחמה הקרה וביתר שאת לאחר סיומה עם נפילת ברית המועצות, הכירו בכירי צבא ארצות הברית כי אין בידי הצבא תפישה מערכתית רלוונטית. המבנה הצבאי תאם מתאר לחימה אירופאי מול אפשרות של לחימה מול הסובייטים. ככזה, הוא התבסס על כוחות שריון וחיל אוויר, לצד נשק גרעיני טקטי ואסטרטגי. המתארים של ראשית שנות ה-90 היו שונים בתכלית – דיוויזיות משוריינות של צבא ארצות הברית נשלחו למשימות הומניטריות ושיטוריות (למשל ביוגוסלביה ובסומליה). אי ההתאמה במבנה הצבא הבהירה לדרגים הפיקודיים הגבוהים כי קיימת אי התאמה גם בתפישות המערכתיות. אם בעבר הצבא נבנה כדי להילחם למניעת הישג טריטוריאליי מן הסובייטים, הרי שעתה הוא נדרש למשימות מופשטות ורחבות הרבה יותר.
לאור התובנה הזו, קובץ צוות שמטרתו הייתה לפתח תפישה מערכתית רחבה יותר לצבא ארצות הברית שתתאם לשאיפותיה האסטרטגיות בעולם של מעצמה אחת. זאת, לצד היכולות המתחדשות בהיבטים הטקטיים שבבואם יחד יצרו את מה שמכונה ה"מהפכה בעניינים צבאיים" (RMA). המסמך שהוציא הצוות, ושאומץ על ידי צבא ארצות הברית כונה "הלם ומורא". עקרונות התפישה הם הפעלת כוח וגילויי עוצמה במטרה להרוס את רצונו של היריב להילחם בעזרת מגוון האמצעים העומדים לרשות מנהל המערכה. בשנת 2003 יצא צבא ארצות הברית למבצע צבאי שמכונה בשם "הלם ומורא" והחל את הפלישה האמריקאית לעיראק במלחמת עיראק. הדעות חלוקות לגבי השאלה האם הדוקטרינה אכן יושמה בקרב זה, ואם כן – האם השיגה את מטרותיה הצפויות.
במקביל, הוקם בצה"ל גוף בשם המלת"ם – המרכז לחקר תורת המערכה – אשר היה אמון על קידום למידה של תורת המערכה בקרב הרמה הבכירה בצה"ל. מי שמונה לעמוד בראש המרכז היה תא"ל במילואים וד"ר שמעון נוה יחד עם תא"ל במילואים דב תמרי. על התפישה שקידמו ניתן ללמוד מתוך ספרו של נוה "אמנות המערכה: התהוותה של מצוינות צבאית" שראה אור ב-2001 ומבוסס על עבודת הדוקטורט שלו. בספר הוא מתבסס על תורת המערכה הסובייטית הבוחנת את פעולות המערכת באמצעות יחסי הגומלין הנוצרים בין הפרטים המרכיבים אותה והשפעתם על המכלול. טענתו המרכזית של הספר היא הצורך בדרג מערכתי שייצור את המערכה המחברת בין העולם הפיזי של הטקטיקה לתכליות האסטרטגיות. כך למשל מנתח נוה את כישלונה, לבסוף, של המערכה הגרמנית במלחמת העולם השנייה, על רקע חסרונה של חשיבה מערכתית. לדבריו, מה שכונה תפישת הבליצקריג היה לא יותר מאשר מלחמה מבוססת טקטיקה מוצלחת. היא כשלה, כאשר הפסיקה, בלוחמנותה, לשרת תכליות אסטרטגיות כלשהן.
ניתן לקשור חלק משמעותי מן היישום המוצלחים של צה"ל במבצע חומת מגן לשימוש מושכל ברעיונות אלו. כמו כן, בחינה על פי תורת המערכה של פעולות צה"ל במהלך מלחמת לבנון השנייה, תציג צבא שפועל למימוש הישגים טקטיים ללא קשר מערכתי ליעדים האסטרטגיים של הלחימה.
ראו גם

מערכה
טקטיקה צבאית
אסטרטגיה צבאית
לקריאה נוספת

חנן טל, אסטרטגיה – מהות, יעדים, אמצעים, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 1995
שמעון נוה, אמנות המערכה: התהוותה של מצוינות צבאית, מתרגם: מיכאל גוגנהיימר. תל אביב: מערכות, 2001
הארלן אולמן וג'יימס וייד, "הלם ומורא: השגתה של השתלטות מהירה", האוניברסיטה לביטחון לאומי של ארצות הברית, 1996.
גרשון הכהן, "המצביא והתכנון המערכתי – בין הנדסה לארכיטקטורה", מערכות 376, 2001, עמודים 10–15.
אל"ם ד"ר מאיר פינקל, "הסכנה: התמחות יתר באימונים", מערכות 446, 2012, עמודים 28–35.
צבי לניר, "מאמנות אופרטיבית לחשיבה מערכתית", מערכות 352-353, 1995, עמודים 2–20.
מבוא לאמנות אופרטיבית, בהוצאת מרכז דדו לחשיבה צבאית בינתחומית, נובמבר 2016.
הערות שוליים

↑  צבי לניר, "מאמנות אופרטיבית לחשיבה מערכתית", מערכות 352-353, 1995, עמוד 5.
↑  שם, עמוד 6.
↑  דוגמה לכך ניתן לראות בהגדרת מטרות מלחמת יום הכיפורים על ידי נשיא מצרים סאדאת – "לערער על תורת הביטחון הישראלית", בתוך אנוואר אל סאדאת, "סיפור חיי", עמודים 250-252.
↑  מתוך ערך בנושא עיצוב המערכה באתר דואלוג ויקי.
| אמנות המלחמה |
| --- | --- | --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |  |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |  |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |  |
| טקטיקה ומערכים צבאיים | טקטיקה ומערכים צבאיים |  |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |  |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |  |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |  |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה | אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |  |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |  |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |  |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |  |
האגה רייסה

האגה רייסה (בנורווגית: Hege Riise;‏ נולדה ב-18 ביולי 1969) היא כדורגלנית עבר נורווגית ששיחקה בעמדת הקישור. רייסה, שזכתה בפרס כדור הזהב בגביע העולם 1995, נחשבת לאחת הכדורגלניות הנורווגיות הטובות אי פעם.
הערות שוליים

↑  Hege RIISE (NOR), באתר פיפ"א
↑  Riise klar meget raskt, באתר vg.no‏, 8 בספטמבר 2003
| נבחרת נורווגיה – גביע העולם בכדורגל נשים 1995 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 נורדבי •  2 סוונסון •  3 אספסת' •  4 א. נימארק אנדרסן •  5 נ. נימארק אנדרסן •  6 רייסה •  7 האגן •  8 סטור •  9 סנדברג •  10 מדאלן •   11 אהרונס •  12 סת' • 13 מיקלבוסט •  14 גנרוד • 15 ליינן • 16 פטרסן • 17 ווגה • 18 פרוסטול • 19 קרלסן • 20 סטרנהוף • מאמן: פלרוד |  1 נורדבי •  2 סוונסון •  3 אספסת' •  4 א. נימארק אנדרסן •  5 נ. נימארק אנדרסן •  6 רייסה •  7 האגן •  8 סטור •  9 סנדברג •  10 מדאלן •   11 אהרונס •  12 סת' • 13 מיקלבוסט •  14 גנרוד • 15 ליינן • 16 פטרסן • 17 ווגה • 18 פרוסטול • 19 קרלסן • 20 סטרנהוף • מאמן: פלרוד | נורווגיה |
| נבחרת נורווגיה – גביע העולם בכדורגל נשים 1999 (מקום רביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 נורדבי •  2 סנדון •  3 קרינגן •  4 יורגנסן •  5 ויקר •  6 רייסה •  7 פרוסטול •  8 קנודסן •  9 אהרונס •  10 מדאלן •   11 פטרסן •  12 יוהנסן • 13 ר. גולברנסן •  14 נימארק אנדרסן • 15 מלגרן • 16 ס. גולברנסן • 17 ראפ • 18 טונסן • 19 אורמן • 20 לן • מאמן: הוגמו |  1 נורדבי •  2 סנדון •  3 קרינגן •  4 יורגנסן •  5 ויקר •  6 רייסה •  7 פרוסטול •  8 קנודסן •  9 אהרונס •  10 מדאלן •   11 פטרסן •  12 יוהנסן • 13 ר. גולברנסן •  14 נימארק אנדרסן • 15 מלגרן • 16 ס. גולברנסן • 17 ראפ • 18 טונסן • 19 אורמן • 20 לן • מאמן: הוגמו | נורווגיה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 58376  ISNI: 0000 0004 8821 1282  VIAF: 102149105997168490220   WorldCat (עם VIAF): 102149105997168490220
הווארד וב

| --- | --- |

הווארד וב בשנת 2011
 לידה:  14 ביולי 1971 (בן 53) רות'רדאם שביורקשייר, אנגליה
 שם מלא:  הוֹוארד מלטון וב
 עיסוק נוסף:  בעבר שוטר
 ליגות מקומיות
 1993-1995 1995-1998 1996-1998 1998-2000 1998-2000 2000-2003 2000-2014 :  ליגת המחוזות הצפון מזרחיים (קוון) ליגת המחוזות הצפון מזרחיים הפוטבול ליג (קוון) הפרמייר ליג (קוון) פוטבול קונפרנס   הפוטבול ליג הפרמייר ליג
 מפעלים בינלאומיים
 2005-2014:  פיפ"א, אופ"א
הוֹוארד מלטון וב, MBE (באנגלית: Howard Melton Webb; נולד ב-14 ביולי 1971) הוא שופט כדורגל אנגלי לשעבר. וב שפט משחקים באנגליה וכן משחקים בינלאומיים במפעלים של אופ"א ופיפ"א. ב-2010 היה וב לשופט הראשון ששופט באותה שנה גם את גמר ליגת האלופות וגם את גמר המונדיאל.
קריירה

וב נולד ברות'רדאם שביורקשייר. אביו, בילי וב, היה שופט גם הוא במשך 35 שנה. לפני שהפך את שיפוט הכדורגל למקצוע היה סמל במשטרת דרום יורקשייר.
קריירה > באנגליה

את הקריירה כשופט החל הווארד וב ב-1993 כששימש כקוון בליגת הכדורגל של המחוזות הצפון מזרחיים באנגליה וב-1995 החל לשמש כשופט ראשי. וב חזר לעמדת הקוון כשהתקדם לפוטבול ליג ב-1996 ולפרמייר ליג ב-1998. במקביל לתפקידו כקוון בפרמייר ליג שימש וב גם כשופט ראשי בפוטבול קונפרנס. בשנת 2000 עזב את תפקידיו הקודמים והחל לשמש כשופט ראשי בפוטבול ליג. בשנת 2003 עבר לשפוט בפרמייר ליג בה הוא שופט עד היום. לצד משחקיו בליגה שפט וב גם במשחקים במפעלים אחרים באנגליה. ביניהם בולטים: מגן הקהילה של שנת 2005, גמר גביע הפוטבול ליג של 2007 וגמר גביע ה-FA של 2009.
קריירה > משחקים בינלאומיים

המשחק הבינלאומי הראשון אותו שפט וב היה משחק ידידות בווינדזור פארק בין צפון אירלנד לפורטוגל ב-2005.
ב-2006 נמנה בין שופטי טורניר אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 שהתקיים באותה השנה בפורטוגל. וב שפט שני משחקים בשלב הבתים, ניצחון 0-1 של צרפת על פורטוגל וניצחון באותה תוצאה של איטליה על אוקראינה. וב שפט גם את אחד ממשחקי חצי הגמר, ניצחון בפנדלים של אוקראינה על סרביה ומונטונגרו לאחר 0-0 בתום תשעים הדקות, והיה השופט הרביעי במשחק הגמר של הטורניר. ב-26 בספטמבר בהמשך השנה, לאחר הטורניר, שפט לראשונה משחק בליגת האלופות: ניצחון חוץ של ליון 0-3 על סטיאווה בוקרשט בשלב הבתים.
ב-2007 היה וב בין חמשת השופטים שנשלחו מאופ"א לשפוט במשחקי אליפות העולם בכדורגל עד גיל 20. הוא שפט שלושה משחקים בשלב הבתים, את משחק רבע הגמר בו הביסה צ'ילה את ניגריה 0-4 כשכל השערים נכבשו בהארכה, ואת חצי הגמר בו נצחה צ'כיה את אוסטריה 0-2.
מ-2008 הפך וב לחבר קבוע בין השופטים בטורנירים הבינלאומיים הבכירים בעולם. מלבד להמשך פעילותו במשחקי ליגת האלופות, הוא היה בין שופטי יורו 2008, גביע הקונפדרציות 2009, מונדיאל 2010, יורו 2012, גביע הקונפדרציות 2013 ומונדיאל 2014.
ב-2011 הוכתר לחבר במסדר האימפריה הבריטית (MBE) על תרומתו לכדורגל. 
 באוגוסט 2014 הודיע וב על פרישה משיפוט, ומונה להיות המנהל הטכני של איגוד השופטים האנגלי.
הערות שוליים

↑  ynet ספורט, הווארד ווב פורש משיפוט אחרי 25 שנים, באתר ynet, 6 באוגוסט 2014
↑  הווארד ווב פרש משיפוט: "הייתי בר מזל", באתר וואלה, 6 באוגוסט 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810677188205606  GND: 1024213900  LCCN: nb2018004318  VIAF: 255316186   WorldCat (עם VIAF): 255316186
דרופל

| --- | --- |


דף ה"Hello, World!" של דרופל: כך נראית מסגרת הפיתוח מיד לאחר שהותקנה (גרסה 7).
 מפתח:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  מאי 2000 – הווה (כ־24 שנים)
 גרסה אחרונה:  7.101 (5 ביוני 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות: לינוקס Microsoft Windows Mac OS X
 נכתבה בשפות:  PHP 
 סוג רישיון:  GPL
 קוד מקור:  https://git.drupalcode.org/project/drupal.git 
 קטגוריה:  מערכת ניהול תוכן
 www.drupal.org
 
דרופל (באנגלית: Drupal) היא מערכת ניהול תוכן חופשית המאפשרת בנייה וניהול של אתרי אינטרנט.
נחשבת לאחת משלוש המערכות החינמיות הנפוצות לניהול תוכן, לצד וורדפרס וג'ומלה. היא מספקת לבעלי אתרים ממשק לניהול עצמי של מבנה האתר ותכניו. לבוני אתרים מספקת דרופל שילוב של רכיבי תוכנה מן המוכן ומערכת כללים המסדירים את הפעולה בין הרכיבים השונים.
תמיכה טכנית למשתמשים חדשים וותיקים כאחד בפורומים באתר דרופל העולמי, באתר DrupalAnswers (זירת שאלות ותשובות מקוונת), בקבוצות פייסבוק שונות ועוד. בישראל קהילת משתמשים מגוונת הנותנת תמיכה קהילתית באתר הקהילה הישראלי או בפייסבוק בקבוצת דרופל ישראל.
רקע

דרופל היא תוכנה חופשית וכולם יכולים להורידה, להתקינה ולהשתמש בה ללא תשלום תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (GNU). כיום, פועלים באמצעות דרופל מאות אלפי אתרים מסוגים שונים; החל מאתרים ארגוניים פורטלים, ואתרים חברתיים, ועד לאתרים אישיים כגון של גופים אידאולוגיים או עסקים קטנים ובינוניים.
על אף שבתחום בניית האתרים נהוג להדגיש את קלות הבנייה והניהול ללא קוד, היתרון היחסי של דרופל הוא דווקא בתשתית ובכלים שהיא מציעה למפתחים (כלומר בוני אתרים בעלי ידע בתכנות), ואכן, בתחילת דרכה יועדה דרופל בעיקר למתכנתים; עם זאת, מגמה זו הולכת ופוחתת ובכל גרסה שיוצאת, התוכנה מונגשת יותר גם לציבורים נוספים כגון מעצבי אתרים, מנהלי אתרים אנשי שיווק, כותבים ועורכי תוכן ועוד.
כמו עם CMS אחרות, הורדה, התקנה והפעלה בשיטת "עשה זאת בעצמך" אמנם אפשרית, אבל דורשת נכונות להשקיע זמן ברכישת מספר מיומנויות יסוד, וכן בעיקר כדי להתאים את האתר לצרכים הספציפיים.
Drupal נוצרה על ידי Dries Buytaert בשנת 2000 ובשנת 2003 עלה האתר הרשמי לאוויר. התוכנה משתכללת באופן תמידי בהתאם לפיתוחים שונים בתחומי המחשוב והתכנות האינטרנטי תוך הקפדה על הנגשת השימוש בה לציבורים רבים ככל הניתן.
ארגון דרופל העולמי (Drupal association) הוא ארגון ללא מטרת רווח הדוגל בתוכנה חופשית ומפעיל את האתר הרשמי ואת הקבוצות הפתוחות השונות בהן מפותחים הרכיבים השונים. ישנם ארגונים נוספים כגון ארגון אקווייה (Acquia) המקדמים שימוש בדרופל ומספקים תמיכה לארגונים העובדים עם התוכנה.
אופי, מבנה, ועקרונות יסוד

נהוג להתייחס לתכנים המגיעים עם חבילת ההתקנה כגון רכיבים (מודולים), ערכות עיצוב וכו' כתכני "ליבה" - Core. הליבה מכילה אוסף של תכונות, קבצים וכללים המהווים את התוכנה עצמה. מודולים הכלולים בחבילת הליבה מאפשרים למשל הקמת בלוג תוך-אתרי, אפשור תגובות לדפים ופוסטים, אפשר שימוש בקטגוריות ותגיות, הקמת פורומים, רב-לשוניות (תמיכה בשפות נוספות), הקמת היבטים (שילובי תכנים ומצגות ראווה) ועוד.
ניתן להרחיב את התוכנה, הן מבחינת רכיבים והן מבחינה עיצובית, על ידי הורדה מהאינטרנט של תכנים הנמצאים באתר הקהילה (או התקנתם לתוכנה ישירות מאתר הקהילה). תכנים כאלה המתווספים על הליבה נקראים בדרך כלל תוכני "תרומה" - Contrib שכן הם נתרמו על ידי מתכנתים ואחרים בקהילה בהתנדבות מלאה, לטובת כלל המשתמשים.
דרופל מכילה באופן מובנה מערכת גמישה לניהול משתמשים והרשאות. ניתן להקצות סט של הרשאות ל"תפקידים" ולשייך או לנייד משתמשים רשומים בין ה"תפקידים". כמו כן, ישנה גם מערכת מעקב (אחר משתמשים ועריכות), כלי אבטחת מידע, כלי תקשורת עם משתמשים ולקוחות (למקרה שמדובר באתר מסחר אלקטרוני) ועוד.
השוק הבינלאומי של מסחר אלקטרוני בדרופל הוא שוק ענף; קיימות אף ערכות עיצוב שניתן לקנות בגלריות השונות (כגון Template monster או Themeforest) שהן ייעודיות להקמת חנות אלקטרונית. המודול העיקרי המשמש להקמת חנויות אינטרנטיות בדרופל (Drupal Commerce) חופשי ונתמך בידי קהילה רחבה של מתכנתים. ניתן לבנות עם התוכנה גם אתרי אפיליאציה (שיתופי פעולה מסחריים) וישנם כלים המסייעים בכך.
מאז החל פיתוחה של דרופל 8 ישנה מגמה להרחיב את דרופל מבחינה עיצובית גם לתחום ה-SaaS ולאנשי טכנולוגיית מידע (IT); כך למשל הוכנסו רכיבים המטפלים בשירותי אינטרנט (Web services) לליבת התוכנה. מאז יציאתה של דרופל 8 שולבו בה טכנולוגיות המאפשרות פריסה ריספונסיבית (Responsive layouts) אוטומטית של מבנים מסוימים, כמו היבטי תוכן, גלריות, ופאנלים (תוכן מוחלק לריבועים בפריסה נתונה) כך שאתרים הנבנים עימה מתאימים באופן אוטומטי, בדרך כלל, לתצוגת ניידים וטאבלטים ללא תלות בתבנית (כמו בדרופל 7).
בסיס טכנולוגי ודרישות מערכת

| --- | --- |
 :  ראו גם – שפת מחשב, שפת תכנות, שרת
קוד התכנות של דרופל עצמה כתוב בעיקרו בשפת התכנות PHP ובחלקו הקטן ב-Javascript. אין צורך לדעת את שפות התכנות הללו בשביל לנהל אתר עם התוכנה, קל וחומר בשביל לבנות עימה אתר אישי או בסיסי. עבודה עם השפות נפוצה בעיקר בקרב מפתחים מקצועיים ונדרשת גם לפיתוח אפליקציות סמארטפון עם התוכנה; אך לא בהכרח לאתרי אינטרנט (אפילו אם מדובר באתר מותאם-מובייל אך שאינו אפליקציה) - גמישות זו מאפשרת גם לאנשים שאינם מתכנתים לעבוד עם התוכנה כשם שהיו עובדים עם כל תוכנת מחשב אחרת ואף לפתור בעיות אפשריות שאינן דורשות התערבות ברמת קוד תכנות. עם זאת, מלבד היותה מערכת ניהול התוכן, דרופל היא גם PHP Framework עם הנחיות קפדניות לכתיבת קוד (קידוד). והיא נחשבת כ Framework נפוצה לצד Symfony ו Laravel.
התנאי הבסיסי להתקנה והרצה של דרופל הוא שרת אינטרנט שמריץ PHP ומאפשר גישה לבסיס נתונים. תצורת ההתקנה הנתמכת והמתועדת ביותר קרויה LAMP - ראשי תיבות של לינוקס, אפאצ'י Mysql ו-PHP. אך עם זאת ניתן להריץ Drupal גם על סביבת Windows בעזרת התוכנה XAMPP או מקינטוש.
תוכנת סביבת שרת נפוצה בקרב משתמשי חלונות היא XAMPP (נכון לחודש מרץ 2016 התוכנה WAMP איננה מתאימה לדרופל 8) לאחר התקנה מוצלחת של התוכנה תיווצר סביבת שרת מוכנה שעליה ניתן יהיה להתקין דרופל מיידית. משתמשי לינוקס רבים מעדיפים להקים את השרת ידנית (כלומר להקים את סביבת ה-LAMP בעצמם וחלקם יוכלו להתקין את התצורה ישירות על ידי התוכנה XAMPP שאפשרית גם בלינוקס). אופציות דומות עומדות עבור משתמשי מקינטוש.