stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מייק קני
ביוגרפיה > המשחקים הפאראלימפיים

קני השתתף במשחקים הפאראלימפיים לראשונה במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) וזכה בשלוש מדליות זהב (קטגוריה 1A), תוך שבירתם של שלושה שיאי עולם. במקצה ל-25 מטרים בסגנון גב הוא קבע שיא עולם 30.23 שניות, במשחה ל-25 מטרים חזה הוא קבע שיא של 42.56 שניות, ובמקצה ל-25 מטרים חופשי העמיד את השיא על 31.59 שניות.
במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) חזר קני וזכה בשלוש מדליות זהב. במקצה ל-25 מטר גב הוא עצר את השעון על 30.30 שניות, במקצה ל-25 מטרים חזה שיפר את השיא העולם והעמיד אותו על 38.98 שניות, ובמקצה ל-25 מטרים בסגנון חופשי קבע את שיא העולם על 30.43 שניות.
במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) זכה קני בחמש מדליות זהב אישיות, והוסיף עליהן מדליית כסף קבוצתית. במשחה ל-100 מטרים בסגנון חופשי זכה קני במדליית הזהב עם תוצאה של 2:27.97 דקות, במקצה ל-25 מטרים גב קבע שיא עולם עם תוצאה של 29.04 שניות, ובמקצה ל-25 מטרים בסגנון חזה זכה עם תוצאה של 36.26 שניות. קני קבע שיא עולם נוסף במשחה ל-25 מטרים חופשי עם 28.91 שניות, וניצח גם את המקצה ל-75 מטרים מעורב כשסיים בזמן של 1:51.97 דקות את התחרות.
במשחקים זכה קני גם במדליית הכסף הקבוצתית במשחה ל-3X25 בסגנון חופשי, והתחרה גם במקצה ל-25 מטרים בסגנון פרפר אולם לא סיים את התחרות.
במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) חזר קני להתחרות בפעם האחרונה בקריירה, וזכה בחמש מדליות זהב אישיות נוספות. במקצה ל-100 מטרים בסגנון חופשי קבע שיא עולם של 2:18.48 דקות, ובמקצה ל-50 מטרים חופשי זכה עם תוצאה של 59.84 שניות. הוא הוסיף שתי מדליות זהב במקצים ל-25 מטרים, עם 31.06 שניות בסגנון גב, ושיא פאראלימפי של 35.56 שניות בסגנון חזה.
קני הוסיף מדליית זהב נוספת במקצה ל-75 מטרים בסגנון מעורב עם תוצאה של 1:52.12 דקות, ובמדליית כסף קבוצתית במשחה ל-3X25 בסגנון חופשי.
הערות שוליים

1 2  Mike Kenny - Paralympians' Club
↑  Toronto 1976 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Backstroke 1A
↑  Toronto 1976 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Breaststroke 1A
↑  Toronto 1976 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Freestyle 1A
↑  Arnhem 1980 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Backstroke 1A
↑  Arnhem 1980 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Breaststroke 1A
↑  Arnhem 1980 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Freestyle 1A
↑  New York / Stoke Mandeville 1984 Paralympic Games Swimming Men's 100 m Freestyle 1A
↑  New York / Stoke Mandeville 1984 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Backstroke 1A
↑  New York / Stoke Mandeville 1984 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Breaststroke 1A
↑  New York / Stoke Mandeville 1984 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Freestyle 1A
↑  New York / Stoke Mandeville 1984 Paralympic Games Swimming Men's 3x25 m Individual Medley 1B
↑  Seoul 1988 Paralympic Games Swimming Men's 100 m Freestyle 1A
↑  Seoul 1988 Paralympic Games Swimming Men's 50 m Freestyle 1A
↑  Seoul 1988 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Backstroke 1A
↑  Seoul 1988 Paralympic Games Swimming Men's 25 m Breaststroke 1A
↑  Seoul 1988 Paralympic Games Swimming Men's 75 m Individual Medley 1A
מארק וייד

| --- | --- |

מארק וייד, 2010
 לידה:  21 במרץ 1962 (בן 62) היואיטאון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 לאום:  ארצות הבריתאמריקני
 עיסוק:  כותב ועורך קומיקס
 שפות היצירה:  אנגלית 
 תחום כתיבה:  קומיקס
 יצירות בולטות:  The Flash Vol.2 Impulse JLA Legion of Super-Heroes Vol.4-5 Superman: Birthright Kingdom Come 52
 הושפע מ:  Adventure Comics #369-370 (לגיון גיבורי-העל, 1968)
 פרסים והוקרה:  Eisner Award for Best Writer (2012)  פרס הארווי לכותב בטוב ביותר (2012)  פרס אינקפוט (2012)  פרס הארווי לכותב בטוב ביותר (2015) 
 www.markwaid.com
 
מארק וייד (באנגלית: Mark Waid, נולד ב-21 במרץ 1962 בהיואי טאון, אלבמה) הוא כותב קומיקס אמריקני, שידוע לרוב בזכות הרצתו רבת השנים לכותרי פלאש, כמו גם הסיפורים "קץ הממלכה" ו"סופרמן: זכות מלידה" עבור חברת DC קומיקס וקפטן אמריקה של חברת מארוול קומיקס. מאוגוסט 2007 שימש כעורך ראשי ומנהל מחלקת הקריאייטיב של "BOOM! Studios".
וייד ציין כי הוא הושפע על ידי קשת הסיפור בת שני החלקים "מורדרו האכזר" ו"מושבעי השטן" בהם כיכב לגיון גיבורי-העל (Adventure Comics #369-370, יוני-יולי 1968): "זוהי טביעת הדפוס לכל דבר שאני כותב".
קריירה > עורך ראשי

וייד נכנס לתחום הקומיקס באמצע שנות ה-80 ככותב ועורך במגזין מעריצים בשם "גיבורים מדהימים". הוא נשכר בשנת 1987 לשמש כעורך עבור חברת DC קומיקס, שבה הוא עבד על כותרים כ-Secret Origins, לגיון גיבורי-העל וחלק מהרצתו של גראנט מוריסון בחוברות פטרול האבדון. בנוסף, הוא שימש כעורך בהרצות זמניות של כותרים כ-Action Comics, אינסופיות בע"מ, וונדר וומן, אקס-מן ומהדורות מוגבלות כ-Batman: Gotham by Gaslight - שבעקבותיו יצר עם הכותב בריאן אוגוסטין את חותם "עולמות אחרים" של DC, המתרחש מחוץ להמשכיות המרכזית של החברה, ביקומים מקבילים או זמנים אחרים.
הערות שוליים

↑  Comicbookresources.com, Issue #44, Warren Ellis, September 29th 2000
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007408398005171  PLWABN: 9810546302605606  BNE: XX1185857  GND: 1027363059  ISNI: 0000 0001 1954 0523  LCCN: no2010048872  NKC: xx0052629  NLK: KAC200811743  NTA: 118819135  SUDOC: 057797331  VIAF: 263229443   WorldCat (עם VIAF): 263229443
מחר (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  גיום מוסו
 שפת המקור:  צרפתית
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת זמורה ביתן
 הוצאה בשפת המקור:  XO éditions
 תאריך הוצאה:  2013
 מספר עמודים:  333
 הוצאה בעברית
 תרגום:  מונה גודאר
מחר (בצרפתית: Demain) הוא ספר פנטזיה מאת גיום מוסו אשר יצא לאור ב-2013. הספר מתאר מערכת יחסים המתפתחת בין גבר ואשה, אשר כל אחד מהם חי בשנה אחרת.
הספר מכר למעלה מ-1.7 מיליון עותקים.
עלילה

הספר עוקב במקביל אחרי שתי דמויות: מתיו שפירו, מרצה לפילוסופיה המתגורר בבוסטון, ואמה לבנסטיין סומליירית המתגוררת בניו יורק. מתיו איבד את אשתו קייט בתאונת דרכים טרגית, וטרם הצליח להתאושש מהטראומה. אמה נפגעה ממערכות יחסים רעילות, וטרם הצליחה למצוא גבר שתוכל לבטוח בו. כאשר מתיו קונה את המחשב הישן של אמה, הוא מתחיל להתכתב אתה באמצעות הדואר האלקטרוני. הם מנסים להיפגש, אולם מגלים לתדהמתם שכל אחד מהם חי בשנה אחרת לחלוטין. מתיו חי בשנת 2012, בזמן שאמה חיה בשנת 2011. המחשב הישן של אמה הוא צורת התקשורת היחידה ביניהם. מתיו מנסה לשכנע את אמה למנוע את המוות של אשתו קייט, ואמה מסכימה לאחר היסוסים מרובים. אולם עד מהרה אמה מגלה שקייט אינה מי שהיא טוענת שהיא, והיא מסתירה סודות אפלים.
הערות שוליים

↑  Le nouveau Guillaume Musso, c'est Demain
מייפל ליף גארדנס

| --- | --- |

מייפל ליף גארדן ממבט על
 על שם:  טורונטו מייפל ליפס 
 כתובת:  60 Carlton Street, Toronto, Ontario, M5B 1L1 
 מיקום:  קנדה טורונטו, קנדה
 קואורדינטות:  43°39′44″N 79°22′49″W﻿ / ﻿43.662222222222°N 79.380277777778°W﻿ / 43.662222222222; -79.380277777778
 אבן יסוד:  1931
 תקופת הפעילות:  12 בנובמבר 1931 – 2002 (כ־70 שנה)
 עלות הבנייה:  מיליון וחצי דולר קנדי
 בעלים:  מייפל ליף ספורטס אנד אנטרטיינמנט, Loblaw Companies, אוניברסיטת ריירסון 
 מפעיל:  מייפל ליף ספורטס אנד אנטרטיינמנט, אוניברסיטת ריירסון 
 אדריכל:  Ross and Macdonald
 קבוצות:  טורונטו מייפל ליפס (1931-1999) טורונטו מרלבורוס (1931-1989) טורונטו טורוס (1974-1976) טורונטו בליזרד (1980-1982) טורונטו שוטינג סטארס (1996-1997) טורונטו רוק (1999-2000) ריירסון ראמס (החל מ-2012)
 מושבים:  16,307 (הוקי קרח)
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת טורונטו מוגדלת) מייפל ליף גארדנס(למפת טורונטו רגילה) מייפל ליף גארדנס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מייפל ליף גארדנס היה אולם ספורט בטורונטו ששימש כאולם הבית של קבוצת ההוקי טורונטו מייפל ליפס בין השנים 1931 ל-1999.
הקבוצה זכתה ב-11 גביעי סטנלי בין השנים 1932 ו-1967 כששיחקה שם. משחק ה"אול-סטארס" הראשון בהיסטוריה של ליגת ה-NHL התקיים באולם, כאירוע מחווה והתרמה לכבוד שחקן המייפל ליפס, אייס ביילי, שסבל מפציעה שסיימה את הקריירה שלו. גם משחק ה"אול סטארס" השנתי הראשון של ה-NHL התקיים במייפל ליף גארדנס ב-1947.
מבצר רומנוויל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  צרפת 
 מחוז:  לה לילה 
 נתונים
 קואורדינטות:  48°53′06″N 2°25′22″E﻿ / ﻿48.885126°N 2.422718°E﻿ / 48.885126; 2.422718
  (למפת פריז מוגדלת) מבצר רומנוויל(למפת פריז רגילה) מבצר רומנוויל
 
מבצר רומנוויל, בתחילת המאה ה-20
מבצר רומנוויל נבנה בצרפת בשנות ה-30 של המאה ה-19 ושימש כמחנה ריכוז נאצי במלחמת העולם השנייה.
במלחמת העולם השנייה

מבצר רומנוויל היה בית כלא ומחנה מעבר נאצי, שנמצא בפאתי פריז. המבצר נכבש ב-1940 על ידי הצבא הגרמני והפך לכלא. משם הועברו אנשי תנועת ההתנגדות הצרפתית ואסירים נוספים למחנות הריכוז הנאצים, אושוויץ, בוכנוואלד, ראוונסבריק או דכאו. בין המגורשים היו 3,900 נשים ו-3,100 גברים.
במבצר עצמו הוצאו להורג 152 בני אדם על ידי כיתת יורים. מעטים נמלטו, ביניהם פייר ז'ורז', המכונה "קולונל פביאן". האסירה דניאל קזנובה הניעה ועודדה את חבריה להתעמת עם מענייהם. מפברואר 1944 הוחזקו במבצר בעיקר נשים, שנכלאו, הוצאו להורג או הועברו למחנות הריכוז. עם שחרור פריז באוגוסט 1944 נמצאו גופות רבות נטושות בחצר המצודה.
לוח זיכרון לבני הערובה שנורו ברומנוויל
לוח זיכרון לעצירים שגורשו ולאסירים שנורו ברומנוויל
לוח זיכרון לנשות תנועת ההתנגדות שנשלחו לאושוויץ מרומנוויל
הערות שוליים

↑  MacIntyre, Ben (4 בספטמבר 2007). Agent Zigzag: a true story of Nazi espionage, love, and betrayal. Harmony. pp. 29–50. ISBN 978-0-307-35340-5. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  site de Mémoire et espoir de la Résistance (אורכב 27.10.2005 בארכיון Wayback Machine)
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שטוטהוף |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2005055521  SUDOC: 16446512X  VIAF: 142104749   WorldCat (עם VIAF): 142104749
מחר (שיר)

בתמונה ראש ממשלת ישראל, גולדה מאיר. השיר "מחר" הושר על ידי חוה אלברשטיין בטקס השקת אח"י רשף, במספנות ישראל, 19 בפברואר 1973.
מחר הוא שירה של המשוררת והפזמונאית נעמי שמר, אשר גם הלחינה את מילותיו. הלחן מנוגן כמארש במפגני צה"ל ובטקסים ואירועים ממלכתיים במעגל המועדים וימי הזיכרון, וכן מושר באירועים קהילתיים ובתוכניות מוזיקה. השיר הקורא לשלום וחוזה שלום, מושמע באירועים צבאיים ומדיניים כחלק מתפיסת העולם היהודית-הישראלית.
"מחר" הוא השיר הראשון באסופת שיריה של נעמי שמר "כל השירים", אשר ראתה אור לראשונה בתל אביב ב-1967.
פרקי השיר ותכניו

השיר המחורז, הכולל חמישה בתים ופזמון, זכה לביצועים רבים, מלבד של שמר, בין השאר על ידי נחמה הנדל, להקת חיל הים, להקת הנח"ל, ירדנה ארזי, חוה אלברשטיין.
נושאי השיר הם המאוויים והתקוות לחיי שלום ויצירה בארץ ישראל. השיר מתאר את בקשתם בכל תחומי החיים הציבוריים, ובהם בניית בתים לבני אדם, עליזות ושמחה, צמיחה ופריחה ומימוש הרצונות של כל בני האדם, ובמיוחד השכנת השלום המדיני בארץ ישראל ובסביבתה, עד כדי תיאור אוטופי של נטישת כלי הנשק, ברוח הפסוק בתנ"ך בספר ישעיהו על אחרית הימים: ”וְכִתְּתוּ חַרְבוֹתָם לְאִתִּים וַחֲנִיתוֹתֵיהֶם לְמַזְמֵרוֹת לֹא יִשָּׂא גוֹי אֶל גּוֹי חֶרֶב וְלֹא יִלְמְדוּ עוֹד מִלְחָמָה:”.
פזמון "מחר" מנוסח בחיוך ובשנינה, כביכול מודעת הדוברת לדמיוניות של המאוויים והתקוות, אבל אינה מוותרת עליהם כאפשרות עתידית:
”כל זה אינו משל ולא חלום

זה נכון כאור בצהריים

כל זה יבוא מחר אם לא היום

ואם לא מחר אז מחרתיים”
הבית הראשון מתחיל במילים: "מחר אולי נפליגה בספינות" ובו מובעת התקווה לתנועה חופשית מחוף אילת עד החופים באפריקה, כאשר על סיפוניהן של „המשחתות הישנות”, אשר תוצאנה משימוש צבאי, ותוטענה במיטב התוצרת החקלאית של מדינת ישראל אז, שמייצגם הבולט היו תפוזים.
הבית השני מפרט תיאור של עתיד מלא שמחה שבו מצלצלים "פעמונים" ו"ענבלים", השיר משוחח עם הפסוק בספר ישעיהו: „וְגָר זְאֵב עִם כֶּבֶשׂ וְנָמֵר עִם גְּדִי יִרְבָּץ וְעֵגֶל וּכְפִיר וּמְרִיא יַחְדָּו וְנַעַר קָטֹן נֹהֵג בָּם:”, ואף מגביר את משמעיו; בפסוק התנ"כי נכתב על נער קטון שיוביל את החיות המסוכנות זו לזו, ואילו ב"מחר" מנהיג האריה את מטרות הציד לשעבר, את בהמות המרעה:
”מחר אולי בכל המשעולים

ארי בעדר צאן ינהג.”
הבית השלישי מתאר את הבתים הרבים שייבנו בעתיד ואת השירה שתצלצל בהם. האובדן והכאב ינוחמו בצמיחה ופריחה צבעונית חדשה:
 ”ושלל כלניות וצבעונים

יעלו מתוך ההריסות.”
הבית הרביעי מתאר את החלום הרחוק, כאשר ישרור שלום על פני האדמות בין בני האדם והאומות השונות; המשוררת מציגה הסבה ממעמד פקודת ה"דום" הצבאית, אל חיי הנפש ואל הרגשות במילותיה:
”מחר כשהצבא יפשוט מדיו 

ליבנו יעבור לדום”
ובהמשכו מתארות המילים את הגשמת רצונו של כל אדם במו ידיו:
”אחר כל איש יבנה בשתי ידיו 

את מה שהוא חלם היום.”
הערות שוליים

↑  ספר ישעיהו, פרק ב', פסוק ד'.
↑  ספר ישעיהו, פרק י"א, פסוק ו'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2014048044  VIAF: 309829062   WorldCat (עם VIAF): 309829062 
ארגזים עם תפוזים
משחתת
מחניים (כתב עת)

| --- | --- |

 סוגה:  כתב עת
 מו"ל:  הרבנות הצבאית 
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ישראל 
 
כתב העת מחניים היה במשך שנים רבות ביטאונה של הרבנות הצבאית הראשית. בביטאון תורני זה פורסמו מאמרים ומחקרים בתחומי היהדות וההיסטוריה היהודית.
היסטוריה

כתב העת יצא בשנים תש"ט-תשל"ב כחוברת עבה שיצאה בתדירות משתנה של שתיים עד כעשר חוברות בשנה, סך הכל יצאו כ-130 חוברות בצורה זו, כשכל חוברת מוקדשת לנושא מיוחד. 18 החוברות הראשונות יצאו בשם "ילקוט הרבנות הצבאית".
במקביל הוציאה הרבנות שבועון בשנים ה'תשי"ג עד ה'תש"ך. בכל שנה יצאו קרוב לחמישים חוברות, כשבכרך האחרון, כרך ז' ה'תש"ך, יצאו רק שבע חוברות.
החל משנת ה'תשנ"ב החל מרכז ספיר לתרבות ולחינוך יהודי להוציא מחדש את מחניים במתכונת הדומה לזו של הירחון, כשכל חוברת מוקדשת לנושא מיוחד, בעריכת הרב מנחם הכהן, שותף פעיל לכתיבה בכתב העת בהוצאה הראשונה. עד ה'תשנ"ו יצאו ברצף 13 חוברות, ובשנת ה'תשס"ג ו-ה'תשס"ד יצאו שתי חוברות נוספות: חוברת 14 שהוקדשה למאגיה וחוברת 15 שכותרתה "בין יהודים לנוצרים - היבטים עכשוויים".
החל משנת תשס"ז מוציאה הרבנות הצבאית לאור ביטאון בשם דומה "מחניך", שמכיל בעיקר מאמרים תורניים של רבנים צבאיים. שלושת הגיליונות הראשונים נערכו על ידי הרב יהושע לביא. עד כה יצאו לאור תשעה גליונות.
מבצר ראש מיה

| --- | --- |

 מידות
 שטח:  20 דונם 
 גובה מעל פני הים:  248 מ' 
 היסטוריה
 תקופות:  תקופת הברונזה, תקופת בית שני 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°47′22″N 34°59′57″E﻿ / ﻿32.78941667°N 34.99905556°E﻿ / 32.78941667; 34.99905556
  (למפת חיפה מוגדלת) מבצר ראש מיה(למפת חיפה רגילה) מבצר ראש מיה(למפת הגליל המערבי רגילה) מבצר ראש מיה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) מבצר ראש מיה
 
מבצר ראש מיה (פירוש: ראש מים) הוא אתר ארכאולוגי הכולל מצודת דרכים צלבנית, השוכן על ראש גבעה בשכונת רוממה הישנה בחיפה.
חלקה של המצודה קבור וחלקה מעל פני השטח. המבצר קיים עוד מתקופת הברונזה אך כיום ניתן לראות רק את השרידים של מבצר צלבני. המקום מוזכר בכתבים מתקופת בית שני והמרד הגדול כמקום יישוב מבוצר. המצודה התקיימה תחת שלטון הצלבנים בממלכה הצלבנית השנייה בין המאה ה-12 למאה ה-13 אך זו היא הערכה בלבד מכיוון שבמקום נערכו עד היום חפירות חלקיות. המבצר חוזק עוד על ידי מי שלימים יקבע כמקים חיפה החדשה דאהר אל-עומר, אף מסופר כי אל-עומר אמר כי אפילו זבוב לא יכול לעבור בעיר התחתית הנמל מבלי שניתן יהיה לצפות בו מהמצודה.
במבצר קיימים מספר מבנים ובורות מים וייתכן כי היה מוקף חומה. בחפירות ארכאולוגיות שנעשו במקום ב-1973 ו-1974 בראשות ד"ר משה פראוסניץ נמצאו שרידים מהתקופה הרומית ומתקופת החשמונאים. מידות המבנה הבולט בשטח הן 20.8 מטרים ממזרח למערב, ו-13.2 מטרים מצפון לדרום ועובי הקירות הוא 2.5 מטרים.
בראש מיה אתר ההנצחה "חורשת הבנים" ואנדרטה, לזכר הנופלים בני רוממה.
ראו גם

רוממה (חיפה)
לקריאה נוספת

ינון שבטיאל, מערכת מסתור בחורבת ראש מיה, חיפה: ציון דרך בהקדמת תופעת מערכות המסתור לתקופת ימי החשמונאים, מחקרים חדשים של הגליל 3, 2018, עמ' 98–118
Denys Pringle, Rushmia, Khirbat, in Secular buildings in the Crusader Kingdom of Jerusalem: an archaeological Gazetteer, Cambridge University Press, (1997), pp. 90-91
Boas, Adrian J. (2010). Domestic Designs - Rural Housing. In Domestic Settings: Sources on Domestic Architecture and Day-to-Day Activities in the Crusader States (p. 107). BRILL.
Prausnitz, Moshe. W. (1975). Rosh Maya (Kh. Rushmiya), Haïfa(הקישור אינו פעיל). Revue Biblique, 82(4), 591–594.
Pringle, Denys (1998). Rushmiya, Kh. (no. 193). In The Churches of the Crusader Kingdom of Jerusalem: A Corpus: Volume 2, L-Z (excluding Tyre) (p. 205). Cambridge University Press.
מגיד שיעור

מגיד שיעור
מגיד שיעור הוא אדם (רב, או תלמיד חכם) המוסר שיעור בפני קבוצת אנשים באופן קבוע במסגרות מגוונות. ישנם שיעורים כדוגמת הדף היומי או משנה יומית המתקיימים מדי יום ביומו, וישנם המתקיימים מדי פרקי זמן קבועים.
קיימים מגידי שיעורים המוסרים את שיעוריהם במשך שנים רבות, ובעוד שקהל השומעים מתחלף עם השנים, הרי שהמגיד שיעור עצמו נשאר. במקרים אחרים, מגיד השיעור הוא זה שמסיים את תפקידו, מסיבות שונות, ואז קהל המשתתפים בשיעור, זוכה למגיד שיעור חדש.
בקהילות מסוימות רואים בהשתתפות בשיעור קבוע חשיבות עליונה, עד כי גם הלומדים, וגם המגיד שיעור עצמו נמנעים מלהיעדר מן השיעור, ולא מגיעים אליו, רק מסיבות חשובות ביותר.
גם בישיבות לרמותיהן השונות, וגילאי התלמידים, נקראים הר"מים מגידי שיעור, וגם אלה המוסרים שיעורים שונים בישיבה ואינם ר"מים מכונים כך.
ישנם מגידי שיעור העושים את עבודתם תמורת שכר, וישנם מגידי שיעור, המוסרים את שיעורם שלא על מנת לקבל פרס.
תלמיד שלמד אצל מגיד שיעור, צריך לנהוג בו כבוד גם לאחר שסיים ללמוד אצלו, ואף אם התלמיד התמיד ועלה במעלות התורה, והפך תלמיד חכם בעצמו, הרי הוא חייב בכבוד מגיד השיעור הראשון.
דינו של מגיד שיעור הוא בדרך כלל כדין רבו שאינו מובהק, אך ישנם מגידי שיעור, שעל התלמיד לכבד אותם כאת רבו המובהק, כגון ראש הישיבה המוסר את השיעור השבועי, אך גם מקנה לתלמיד דרכים בעבודת השם.
מגידי שיעור אחדים מצליחים יותר מאחרים וזוכים לפרסום רב. בעוד ששיעורו של הרב מרדכי אלון הצליח בעבר למלא אולמות, אחרים מושכים פחות תלמידים. מגידי שיעורים מצליחים, הופכים את החומר התלמודי, שהוא קשה להבנה, כפי שהוא קשה גם להסבר, לחומר מרתק.
מגיד השיעור, משתמש בטכניקות שנלמדות בקורסים למרצים. כגון: אינטונציה נכונה, ושפת גוף מתאימה. מגיד השיעור מגיע לשיעור כשהוא מוכן היטב, אך הוא גם יודע להשיב על שאלותיהם של התלמידים. שפה ברורה והתנסחות בהירה, גורמים לתלמידים להקשיב, להבין ולרצות לשמוע עוד.
מגידי שיעור בעידן האינטרנט

לקראת סוף שנות האלפיים, הוקמו מספר ארגונים, בהם: קול הלשון, קול הדף, קול המשנה וקביעותא אשר לקחו על עצמם להפיץ שיעורי תורה, בנושאים שונים, באמצעות קלטות, ובאמצעות האזנה לטלפון. הארגונים הצליחו לרכז מספר רב של מגידי שיעור, ביניהם: הרב מיכל זילבר, הרב ישראל דנדרוביץ ואחרים, אשר רובם הקליטו את שיעוריהם, בהתנדבות וללא תמורה. נפתחו ספריות בהן ניתן היה לשאול קלטות, ולהחליף קלטות בקלטות.
עם התרחבות השימוש באינטרנט בעולם הדתי והחרדי, הוקמו אתרים לארגונים הנ"ל, וכן הוקמו ארגונים חדשים המשתמשים באינטרנט, לצורך הפצת שיעורי תורה של בכירי מגידי השיעורים.
ראו גם

ר"מ
מדף הקרח באך

| --- | --- |

מדפי הקרח באזור חצי האי האנטארקטי. מדף הקרח באך, בצד השמאלי התחתון של המפה
 מידע כללי
 על שם:  יוהאן סבסטיאן באך 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  72°S 72°W﻿ / ﻿72°S 72°W﻿ / -72; -72
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימדף הקרח באך(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימדף הקרח באך
 
מדף הקרח באך (באנגלית: Bach Ice Shelf) הוא מדף קרח לחופו הדרומי של האי אלכסנדר שבאנטארקטיקה.
צורתו של מדף הקרח לא סדירה, ואורכו 72 קילומטרים. המדף מכסה את המפרץ שבין נקודת ברליוז ונקודת רוסיני, שבדרום האי אלכסנדר.
מדף הקרח גובל בחוף הדרומי של חצי האי בטהובן, וכן הוא מכסה בקרח את המפרצונים שבחצי האי - ובהם מפרצון ובר ומפרצון בוקריני.
כמו כן, מדף הקרח גובל בחוף הצפוני של חצי האי מונטוורדי.
בשנת 1947 היה 4,798 קמ"ר; נכון לשנת 2009 שטחו הוא כ-4,487 קמ"ר - הפרש של 311 קמ"ר, היינו, לפי מחקר משנת 2009 מדף הקרח באך לא נסוג על אף התחממות כדור הארץ (והוא אחד מחמישה מדפי קרח שלא נסוגו); ואולם, לאור נסיגת מדף הקרח וילקינס, כנראה גם מדף הקרח באך מצוי בסכנת נסיגה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי מדף הקרח

המפרץ עליו מצוי מדף הקרח הופיע לראשונה במפה של השירות האנטארקטי של ארצות הברית, אשר חקר את חלקו הדרומי של האי אלכסנדר באמצעות סקרים על הקרקע, ומהאוויר, בשנת 1940.
המדף מופה מחדש בשנת 1960 על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד, על בסיס תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בין השנים 1947–1948.
המדף צולם על ידי לוויני לנדסט של ארצות הברית בפברואר 1975.
היסטוריה > מקור השם

שמו של מדף הקרח ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
מדף הקרח נקרא על שמו של המלחין הגרמני יוהאן סבסטיאן באך; וזאת בדומה לאתרים סמוכים רבים באזור אשר נקראו על ידי הוועדה המייעצת על שמם של מלחינים ויצירות מוזיקליות.
ראו גם

| אתרים על שם מלחינים, מוזיקאים ויצירות מוזיקליות באי אלכסנדר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | באלאקירב • בארטוק • גילברט • דיליוס • מיקאדו • סאליבן • סיבליוס • פלסטרינה |  |
| הדומי קרח | הנדל • וגנר • מוצרט |  |
| מדפי קרח | באך • ברהמס • בריטן |  |
| שדות שלג | שדה השלג פרסל |  |
| מפרצונים | בוקריני • ברהמס • בריטן • היידן • ובר • ורדי • מנדלסון • סטרווינסקי • פורה • קופרן • ראמו • שוברט |  |
| הרים, רמות ומצוקים | רכס אטאנסוב • רמת אלגר • נונאטאקי אפאלאצ'יה • הר בורודין • פסגת גלוק • הר גריג • רמת דביסי • הר וילבי • מעבר האפנר • הרי לאסוס • הר ליסט • שלוחת מאהלר • פסגות מוסורגסקי • הר מורלי • נונאטאק פיגארו • הר פינאפור • גבעות פינלנדיה • הר צ'ייקובסקי • הר שומאן • גבעת שופן |  |
| חצאי אי | אירואיקה • בטהובן • מונטוורדי • שוסטקוביץ' |  |
| לשונות יבשה | נקודת ברליוז • נקודת רוסיני |  |
לקריאה נוספת

• A. J. Cook and D. G. Vaughan, , The Cryosphere Discuss., 3, 579–630, 2009 www.the-cryosphere-discuss.net/3/579/2009/
• M. P. Schodlok, D. Menemenlis, E. J. Rignot, ,  https://doi.org/10.1002/2015JC011117
• Laurie Padman, Daniel P. Costa, Michael S. Dinniman, Helen A. Fricker, Michael E. Goebel, Luis A. Huckstadt, Angelika Humbert, Ian Joughin, Jan T. M. Lenaerts, Stefan R. M. Ligtenberg,  Ted Scambos  Michiel R. van den Broeke, ,  https://doi.org/10.1029/2011JC007301
• C S M Doake, H F J Corr, A Jenkins, K W Nicholls and C Stewart, ,  FRISP Report No. 14 (2003)
מורטל קומבט 1

.
| --- | --- |

עטיפת המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  19 בספטמבר 2023
 סוגה:  לחימה
 פיתוח:  NetherRealem Studios
 הוצאה לאור:  האחים וורנר משחקים
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית, ספרדית, פורטוגזית ברזילאית, גרמנית, צרפתית, איטלקית, ספרדית 
 סדרה:  מורטל קומבט
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן יחיד, מרובה משתתפים
 פלטפורמות:  Windows פלייסטיישן 5 Xbox Series X/S נינטנדו סוויץ'
 מדיה:  בלו-ריי (קונסולות), כרטיס משחק של נינטנדו (אנ') (נינטנדו סוויץ'), הורדה דיגיטלית
 המשחק הקודם:  מורטל קומבט 11
 דרישות מערכת
 מעבד:  Intel Core i5-6600 או AMD Ryzen 3 3100 או Ryzen 5 2600
 זיכרון:  8 GB
 כרטיס מסך:  Nvidia GeForce GTX 980 או AMD Radeon RX 470 או Intel Arc A750
 מקום פנוי:  100 GB
 מערכת קול:  תומך ב-DirectX
 בקרים:  מקלדת ועכבר או ג'ויסטיק
 www.mortalkombat.com/en-us
 
מורטל קומבט 1 (באנגלית: Mortal Kombat 1) הוא משחק וידאו מסוגת לחימה שפותח על ידי NetherRealm Studios והופץ על ידי האחים וורנר משחקים. המשחק יצא לאור ב-19 בספטמבר 2023 למערכת ההפעלה Windows ולקונסולות המשחקים פלייסטיישן 5, Xbox Series X/S ונינטנדו סוויץ'. זהו המשחק ה-12 בסדרת המשחקים מורטל קומבט המהווה אתחול לסדרה.
פיתוח

לאחר סיום פיתוח ועדכון מורטל קומבט 11 ביולי 2021, NetherRealm Studios הכריזו שהם עוברים לעבוד על המשחק הבא בסדרה. המשחק הוכרז ב-18 במאי 2023 בקדימון אנימציה עם תאריך יציאה עתידי של 19 בספטמבר 2023. זהו אתחול של סדרת המשחקים, לאחר שבסוף עלילת המשחק הקודם ליו קאנג הביס את שאנג טסונג, הפך לאל ויצר "עולם חדש". NetherRealm הכריזו גם שמזמיני המשחק מראש יקבלו גישה לגרסת הבטא כבר באוגוסט 2023.