stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ילדים ביער
עלילה

חיה (דלית קהן) היא חסרת בית בהיריון המגויסת בניגוד לרצונה לשמש כסוכנת סמויה בחקירת פשע בינלאומית. עמי (יפתח קליין), שמגייס אותה, הוא חוקר משטרה העוסק בתיק במרכזו עומד ארגון פשע וחטיפה של תינוקות. הארגון מוצא נשים מסכנות בהיריון, מציע להן כסף בתנאי שימכרו את תינוקן למשפחות עשירות, אבל בפועל מוכרים אותם בדארקנט.
דמויות ושחקנים

| דמות | שחקן/ית |
| --- | --- |
חיה: דלית קהן
עמי: יפתח קליין
אודרי: נאוסיקה בונין
סנדרה: נעמי לבוב
שלומי: לי בירן
אסף: אלון חמאווי
מעיין: לידור אדרי
חדווה: לירז חממי
: שרון אלכסנדר
מריומה: שרון מלכי-שמש
: יוסי בהר
בכר: מירב גרובר
יקי: לירן אליהו דוד
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | סדרת הדרמה של השנה | ילדים ביער | מועמדות |
הערות שוליים

1 2  שגיא בן נון‏, בקרוב ב-yes: סדרת מתח חדשה על המאבק בסחר בתינוקות, באתר וואלה, 18 באוקטובר 2018
↑  צחי הופמן, תוכניות המקור החדשות ב-yes וגם טריילר לפאודה עונה 3, באתר THE GADGET REVIEWS, ‏18 במרץ 2019
ירגזי-כחול

| יַרְגָּזִי-כחול |
| --- | --- |
 ירגזי כחול
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: ירגזיים
סוג:: ירגזי-כחול
שם מדעי
 Cyanistes ‏קאופ, 1829
תחום תפוצה


יַרְגָּזִי-כחול (שם מדעי: Cyanistes) הוא סוג של ציפור שיר ממשפחת הירגזיים שנפוצה בעיקר בצפון אסיה ואירופה. בעבר סווג הירגזי-הכחול כתת-סוג של הסוג ירגזי אך מחקר גנטי (ראו גנטיקה מולקולרית) על ה-DNA המיטוכונדריאלי שנערכו ב-2005 קבעו שמדובר בסוג טקסונומי נפרד, וזה הוגדר בשם Cyanistes (מיוונית עתיקה κύανος שמשמעותו כחול עמוק). בני סוג זה מאופיינים בצבע כחול, שנע מלבנדר ותכול בהיר כשל הירגזי התכול, דרך תכלת וטורקיז כשל הירגזי הכחול, ועד אינדיגו, אולטרמרין ושחור כשל הירגזי הקנרי.
טקסונומיה

הסוג ירגזי-כחול תואר ב-1829 בידי החוקר הגרמני יוהאן יקוב קאופ אך במשך שנים נחשב לתת-סוג של הירגזי. מחקר משנת 2005 (גיל, סליקאס ושלדסון, 2005) מבוסס נתונים גנטיים ומורפולוגיים תמך בהפרדת הסוג, כפי שביצעו גופים אחדים, שבהם IUCN‏, ITIS‏, ואיגוד האורניתולוגים הבינלאומי (IOU, לשעבר IOC) (אנ').‏
העץ הפילוגנטי של משפחת הירגזיים על פי יוהנסון ואחרים (2013):
מחקר גנטי נרחב מ-2015 מצא שמקור הירגזים הקנריים בצפון אפריקה הוא יבשתי, דבר שמנוגד למחקר קודם (איירה ואחרים, 2011), שהציע שהאוכלוסיות הצפון אפריקאיות הם תוצאה של הגירה מהאיים הקנריים. המחקר מ-2015 ציין בנוסף שהירגזים הקנריים היגרו אל האיים הקנריים שלוש פעמים, ככל הנראה כתוצאה משינויים ביערות ברחבי צפון אפריקה. הגל הראשון אף קדם לפיצול בין הירגזי הכחול והירגזי התכול, מה שמעיד על כך שהמין התפצל מהקלייד המשותף של הירגזי הכחול והירגזי התכול לפני יותר משלושה מיליון שנים.
העץ הפילוגנטי של הסוג ירגזי-כחול על פי יוהנסון ואחרים (2013):
המין ירגזי קנרי מציג את רמת הבידול הגנטי הגבוהה ביותר מבין כל העופות המקננים באיים הקנריים, עם חמישה תת־מינים מהאיים הקנריים ושניים מצפון אפריקה. בשל בידול זה ומספר הבדלים נוספים הוצע בעבר לפצל את המין לשבעה מינים נפרדים. על פי דייצן, גרסיה-דל-ריי, קסטרו ווינק, תת־המינים ממזרח הארכיפלג וממרוקו כמעט זהים ולכן degener ו–ultramarinus הם שמות נרדפים. עם זאת, מחקרים אלו לא הובילו לשינוי בסיווג תת־המינים.
טקסונומיה > מינים

| שם | שם מדעי | תמונה |
| --- | --- | --- |
| ירגזי קנרי | Cyanistes teneriffae |  |
| ירגזי כחול | Cyanistes caeruleus |  |
| ירגזי תכול | Cyanistes cyanus |  |
ירגזי פלסקה (Cyanistes × pleskei)

ירגזי פלסקה (שם מדעי: Cyanistes × pleskei או Cyanistes caeruleus × Cyanistes cyanus) הוא צאצא רביית הכלאיים של ירגזי כחול (Cyanistes caeruleus) וירגזי תכול (Cyanistes cyanus), אשר  מזדווגים בטבע במזרח ומרכז אירופה. מראה ירגזי פלסקה נע בין פרטים שכמעט בלתי ניתן להבחין ביניהם לירגזי כחול, ועד לכאלו שנראים כירגזים תכולים טהורים. ירגזי פלסקה נחשב בעבר למין עצמאי, עד שפלסקה (1912) הראה שציפור זו היא צאצא כלאיים.
גלריה

ירגזי קנרי באי גראן קנריה
ירגזי תכול באוזבקיסטן
ירגזי כחול בגרמניה
יצחק רבינוביץ

יצחק רבינוביץ ואשתו ליובה-אהובה, 1927, בתקופת גלותם בקזיל-אורדה, קזחסטן
יצחק רבינוביץ (1887 – 3 באוקטובר 1968), היה מהנדס, פעיל ציוני וממייסדי מכבי והמכבי הצעיר ברוסיה, ולאחר עלייתו לארץ - תעשיין, חבר ההגנה, איש הג"א והסוכנות היהודית, פעיל במאבק לעליית יהודי ברית המועצות.
קורות חייו

רבינוביץ נולד והתחנך בליטא. הוסמך כמהנדס בגרמניה, ועבד במקצועו במפעל במוסקבה. נישא ב-1913 לאהובה (ליובה). לאחר מהפכת אוקטובר מונה למנהל מחלקת המתכת במשרד הבנייה של ברית המועצות. במקביל היה פעיל בתנועה הציונית, ב-1917 היה ממייסדי ארגון מכבי ברוסיה, ומ-1921 היה יושב הראש של הארגון. ארגון מכבי סבל מהתנכלויות של הצ'קה, הגה פה או והיבסקציה, ב-1919 נסגר מועדון מכבי במוסקבה ורבינוביץ הצליח במאמצים רבים לשכנע את השלטונות לאפשר פתיחתו מחדש. ב-1921 החלו מאסרים של פעילים ציוניים, וב-1922 ארגון מכבי הוכרז שוב בלתי חוקי. רבינוביץ המשיך לנהל את פעילות הארגון בסתר, והספורטאים המשיכו להתאמן באזורים מחוץ לעיר.
רבינוביץ המשיך בפעילות ציונית, בין השאר גם במעשים סמליים - הוא שלח במסווה מברק ברכה לרגל הקמת האוניברסיטה העברית באפריל 1925 - כאשר תקשורת כזו עם חוץ לארץ הייתה מעשה פלילי מבחינת שלטונות ברית המועצות.
ב-16 במרץ 1926 נאסר רבינוביץ בשל פעילותו הציונית והוגלה עם משפחתו לעיר קזיל-אורדה בקזחסטן. לאחר שלוש שנות גלות, קיבל ב-1929 אישור להגר, ועלה לארץ ישראל.
היה חבר ב"הגנה" מ-1933 ואילך. במלחמת העולם השנייה היה מנהל מחלקת המקלטים במפקדת הג"א וחבר ועדת הביטחון לבתי הספר מטעם הג"א.
עסק בייצור והתקנת מוצרי הסקה מרכזית בשותפות עם המהנדס ליפמן גורודישץ, שהיה חלוץ בתחום זה בארץ ישראל.
היה מנהל המחלקה הרוסית בסוכנות היהודית. מונה על ידי הממשלה הזמנית לתפקיד הממונה על רכוש הכנסייה הרוסית הגולה.
בחנוכה 1950, באירוע מרוץ הלפיד מקברות המכבים אל ירושלים, היה רבינוביץ מוותיקי "מכבי" (יחד עם לודוויג בלום ואליהו זאב לוין אפשטיין) שנבחרו לשאת את הלפיד בקטע המסע האחרון, מהכניסה לירושלים אל חצר המוסדות הלאומיים.
ב-1953 היה ממקימי התאחדות יוצאי ברית המועצות בישראל ויושב ראש ההתאחדות וממייסדי ארגון "מגן" לעזרת אסירי ציון, ופעל רבות במסגרתם לתמיכה ביהדות ברית המועצות ולמאבק להגירת יהודים ממנה.
התגורר עם משפחתו במעונות עובדים א' בירושלים. בניו מאיר ומיכאל היו קציני קבע בצה"ל.
בשנת 1957 בהיותו בן שבעים, יצא לאור ספרו "ממוסקבה עד ירושלים", בהוצאת ראובן מס.
רבינוביץ נפטר ב-1968 ונקבר בבית הקברות סנהדריה.
הערות שוליים

1 2  יצחק רבינוביץ באתר GRAVEZ
1 2  סטאלין אמר: אינכם זקוקים להגנה, חרות, 6 בספטמבר 1964; סטאלין אמר: אינכם זקוקים להגנה (המשך הכתבה), חרות, 6 בספטמבר 1964
1 2  ליפא לויתן, לבוא חבר, הארץ, 10 במאי 1929
↑  מברק-ברכה ממוסקוה לפני ארבעים שנה, דבר, 2 באפריל 1965
↑  ראשית פעולות הג"א ומשמר העם בירושלים, הַבֹּקֶר, 26 ביוני 1940
↑  בירושלים/ועדה לענייני ביטחון בבתי הספר, הארץ, 29 בספטמבר 1940
↑  משרד תכני "הסקה", הארץ, 15 בספטמבר 1931
↑  אוסטר מקווה, חרות, 25 בדצמבר 1949
↑  דנים על הקמת קונסוליה סובייטית בירושלים, מעריב, 1 בספטמבר 1948
↑  הכנסיה הרוסית תרחיב פעולתה בירושלים, מעריב, 18 בינואר 1950
↑  הנציג הסווייטי טס למוסקבה, דבר, 6 בספטמבר 1949
↑  חגיגת מהפכת אוקטובר בכנסייה הרוסית בירושלים, הַבֹּקֶר, 8 בנובמבר 1949
↑  ההגנה הצילה את רכוש הכנסייה הרוסית מרישומו על שם הקונסול הבריטי, הצופה, 20 ביולי 1960
↑  לפיד ממודיעין נישא לירושלים ולת"א, מעריב, 3 בדצמבר 1950
1 2  מכל הארץ/ארגון יוצאי ברית המועצות, חרות, 17 ביולי 1953
↑  מועדון לעולים מברה"מ בירושלים, דבר, 20 ביולי 1960
↑  הגיעו לתעודתן מצות שנשלחו לכתובות פרטיות ברוסיה, חרות, 10 באפריל 1961
↑  עזרת "מגן" לאסירי ציון ברוסיה, הארץ, 12 באפריל 1943
↑  תביעה לעליית יהודים מברית המועצות, הַבֹּקֶר, 16 בספטמבר 1953
↑  30 שנים ל"מכבי", דבר, 11 בדצמבר 1942
↑  ספרים חדשים/ממוסקבה עד ירושלים, הארץ, 9 באוקטובר 1957
↑  ספר זכרונות על חיי היהודים ברוסיה, הַבֹּקֶר, 9 בספטמבר 1957
יצחק רבינוביץ ואשתו באתר בניית מעונות עובדים בירושלים, 1933
ילד בקרקס

"ילד בקרקס" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1975 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הרביעית באלבומה ה-12 של הזמרת, תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים.
על השיר

"ילד בקרקס" נכתב והולחן על ידי יהונתן גפן ונתן כהן. במרכז השיר עומד ילד המופיע בקביעות בקרקס המקומי כפעלולן. השיר מתפרש לאורך של שלושה בתים, ומיד לאחר כל בית מבוצע פזמון (כל הפזמונים שונים זה מזה). תחילה מסופר על תחילת דרכו של הילד כפעלולן: כיצד היה הולך יחף על חבלים או טס מעל זירה במתחם. בבית השני נוחל הילד כישלון באחד מהפעלולים שניסה לבצע. חבלו נקרע בעודו הוא מתהלך עליו. הוא נופל לקרקע ונפצע קשות. בבית השלישי מסופר כי הילד נהרג בתאונה. הקהל חשב שזהו חלק מהתרגיל, ועל מנת להסיח את דעתו נשלח אליו ליצן ידוע-שם שיבדרו. בפזמונים הילד נמשל לדמות ציפור, ובזה האחרון הוא עתה עף בשמיים, כמו ציפור (רמיזה למותו).
"ילד קרקס" זכה להצלחה גבוהה במצעדי הפזמונים בישראל. הוא הגיע למקום השני במצעד השבועי ברשת ג' ולמקום הראשון בדירוג של גלי צה"ל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 1 |  |
הערות שוליים

↑  תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים באתר סטריאו ומונו
↑  מילות השיר, באתר שירונט
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 54df1c90-a280-4adb-951b-b5e9c1028eca
יש בי עוד כוח

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"יש בי עוד כוח" הוא פזמון עברי אשר נכתב והולחן על ידי עידן רייכל, הופק על ידי רייכל בשיתוף עם גלעד שמואלי ובוצע על ידי דין דין אביב. השיר יצא לאור בפברואר 2005 כסינגל השני מתוך האלבום השני של הפרויקט של עידן רייכל, ממעמקים (2005).
רקע והפקה

השיר במקור הוקלט על ידי רייכל, אך בשל עצתו של שותפו לעיבוד המוזיקלי, גלעד שמואלי, הקליטו את דין דין אביב כסולנית. זהו שיתוף הפעולה השני של רייכל עם אביב, לאחר שהקליטה באלבום הבכורה של הפרויקט את השיר "אם תלך". פתיחת השיר מלווה נגינת מסנקו (כינור אתיופי) של מולוגטה טדסה, שניגן גם בשיר "מדברים בשקט" באלבום הראשון של הפרויקט.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד השירים השבועי של רשת ג'. כמו כן, דורג במקום ה-15 במצעד השנתי של גלגלצ ובמקום ה-14 במצעד השנתי של רשת ג'.
השיר זכה לביצוע מיוחד של רייכל בליווי פסנתר באלבום ההופעה הראשון שלו, רייכל – פסנתר – שירים (2017).
יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית ונתן לו ארבעה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | רדיו ירושלים | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | גלגלצ | 15 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 14 |  |
הערות שוליים

1 2  הפרויקט של עידן רייכל, דין דין אביב, יש בי עוד כוח, באתר יוסמיוסיק, ‏16 באוקטובר 2014
↑  על פי דבריו של רייכל בתוכנית הרדיו "כל ההתחלות" ברשת ג', 24 בפברואר 2009.
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
| דין דין אביב |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | סודותיי • חופשיה בין עולמות |  |
| אלבומי אוסף | האוסף |  |
| סינגלים | "כבר אחרי חצות" • "סודותיי" • "חולמת" • "מוכרת לי מפעם" • "אף לא מילה" • "ספרי לי אהובה" • "שיבוא אליי" • "על כל עלה נושר (הלוואי הלוואי)" • "נועדנו" • "מאחורי השער" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אם תלך" • "יש בי עוד כוח" |  |
יחסי מקדוניה הצפונית – ספרד

| יחסי מקדוניה הצפונית – ספרד |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: ספרד


מקדוניה הצפונית: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 505,370
אוכלוסייה
1,820,681: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 32,996
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

שגרירות ספרד בסקופיה
יחסי מקדוניה הצפונית–ספרד הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין מקדוניה הצפונית וספרד. שתי המדינות חברות במועצת אירופה ובנאט"ו. כמו כן צפון מקדוניה הצפונית היא מועמדת לצירוף לאיחוד האירופי וספרד היא חברה באיחוד האירופי.
יחסים דיפלומטיים

כיום, ספרד אינה מנהלת שום מחלוקת עם מקדוניה הצפונית. ספרד תומכת בשאיפה להשתלבות אירו-אטלנטית של מקדוניה הצפונית. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-28 ביולי 1994. חגיגת 20 שנה לאירוע זה התקיימה באוקטובר 2014 בסקופיה.
ב-9 באפריל 1999 נסע שר החוץ אבל מטוטס למקדוניה כדי להציע תמיכה פוליטית וכלכלית והיצמדות ללא תנאי של ההנהלה הספרדית לממשלת מקדוניה הצפונית על קבלת פנים לאלפי פליטים אלבניים-קוסוברים, תוצאה של משבר קוסובו והפצצות נאט"ו שהחלו במרץ אותה שנה.
לרגל פסגת נאט"ו בוושינגטון די. סי. ב-25 באפריל 1999, ראש ממשלת ספרד, חוסה מריה אסנאר, התחייב בפני נשיא מקדוניה, קירו גליגורוב, להרחיב את הסיוע ההומניטרי הספרדי לסייע לפליטים מקוסובו.
יחסים כלכליים

מאז 2001, הסחר בין מקדוניה הצפונית לספרד התאפיין בגירעון משמעותי עבור ספרד, כאשר הכיסוי עמד בשנת 2010 על 49% בלבד. דפוס זה השתנה באופן משמעותי במהלך 2012, 2013 ו-2014, והראה שיעורי כיסוי חיוביים לספרד.
בשנת 2014, המוצרים העיקריים שיוצאו מספרד לצפון מקדוניה היו מוצרי בשר, בגדי נשים, מוצרי קרמיקה, מזון לבעלי חיים, רכיבים אלקטרוניים, מכוניות, טבק לא מעובד ובדים טכניים.
באותה שנה, המוצרים העיקריים המיובאים לספרד מצפון מקדוניה היו מוצרי פלדה, ציוד חשמלי (24.7% מהסך הכל) ואחריהם לבוש, הנעלה וטבק לא מעובד.
על פי נתוני DataInvex, תזרימי ההשקעות בין שתי המדינות כמעט ואינם קיימים: ההשקעות הספרדיות בצפון מקדוניה היו −0.91, 0.12 ו-0.09 מיליון אירו בשנים 2009, 2010 ו-2011 בהתאמה. בשנת 2012 הם הגיעו ל-0.2 מיליון אירו. ההשקעות שנצברו מאז 1993 הן 157 מיליון אירו. DataInvex לא רשמה השקעות ממקדוניה הצפונית בספרד מאז 2009, אז הסתכמו ב-3 מיליון אירו.
שיתוף פעולה

ספרד העניקה למקדוניה הצפונית הלוואת FAD לבנייה הידרואלקטרית בשווי 4 מיליון אירו מהפיתוח של קרנות הסיוע.
הקרן הספרדית לסיוע במילוי מטרות המילניום הקצתה 5 מיליון דולר למימון תוכנית האו"ם לקידום דיאלוג ושיתוף פעולה בין אתני במקדוניה הצפונית, המנוהלת באופן מקומי על ידי UNDP, אונסק"ו ויוניצ"ף.
בדצמבר 2006, בחסות הקרן הבינלאומית והאיברית-אמריקאית למינהל ומדיניות ציבורית (FIIAAPP), נערך ביקור של מומחים ספרדיים שערכו סמינר בנושא ניהול קרנות קהילתיות. בין מאי 2010 לינואר 2012 פותח פרויקט שיתוף פעולה בענייני מיסים בין האיחוד האירופי למקדוניה הצפונית בהובלת ספרד. החל מפברואר 2011, התנהל פרויקט לאורך 18 חודשים לתמיכה בנציבות הציבור במקדוניה הצפונית עם רכז תושב ספרד. זה היה פרויקט משותף שהוצג על ידי משרדי נציב תלונות הציבור של ספרד וצרפת, בראשות ספרד. בדצמבר 2011 החל תאום פרנקו-ספרדי שני לחינוך מבוגרים, עם הנהגת צרפת.
החל מפברואר 2016, שני פרויקטים נמצאים בפיתוח. הראשון, שנועד לשפר את ממשל המיסים במקדוניה הצפונית והתחיל במהלך חודש פברואר 2015. השני, על שיפור איכות הסביבה, החל באפריל של אותה שנה. פרויקטים שלישיים ורביעיים עומדים להמריא בשנת 2016.
נציגויות דיפלומטיות

מקדוניה הצפונית מחזיקה בספרד שגרירות במדריד ושלוש קונסוליות בברצלונה, מדריד וולנסיה.
ספרד מחזיקה במקדוניה הצפונית שגרירות בסקופיה.
יחסי מקדוניה הצפונית – קזחסטן

| יחסי מקדוניה הצפונית – קזחסטן |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: קזחסטן


מקדוניה הצפונית: קזחסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 2,724,900
אוכלוסייה
1,820,681: 20,655,596
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 261,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 12,656
משטר
רפובליקה

יחסי מקדוניה הצפונית–קזחסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת מקדוניה הצפונית לבין רפובליקת קזחסטן.
היסטוריה כללית

היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת קזחסטן לבין רפובליקת מקדוניה הצפונית כוננו ב-1995, מספר שנים לאחר קבלת העצמאות של שתי המדינות - מקדוניה הצפונית מיוגוסלביה ב-1991 וקזחסטן מברית המועצות ב-1992. שגריר לא תושב למקדוניה הצפונית מקזחסטן מונה ב-2013.
שווי הסחר הכולל שבין המדינות הוערך בשנת 2018 בשווי 1.5 מיליון דולר אמריקאי.
ביקורים רמי דרג > ממקדוניה הצפונית לקזחסטן

גיורגה איוואנוב (2010, 2012)
ניקולה גרואבסקי (2013)
נציגויות דיפלומטיות

מקדוניה הצפונית מיוצגת בקזחסטן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בנור-סולטן, בירת המדינה.
קזחסטן אינה מיוצגת במקדוניה הצפונית, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קזחסטן מינתה שגריר לא תושב למקדוניה הצפונית היושב בנור-סולטן.
יחסי מקדוניה הצפונית – קנדה

| יחסי מקדוניה הצפונית – קנדה |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: קנדה


מקדוניה הצפונית: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 9,984,670
אוכלוסייה
1,820,681: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 53,718
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי מקדוניה הצפונית–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים בין מקדוניה הצפונית וקנדה. שתי המדינות חברות בנאט"ו.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-4 ביולי 1996. כ-43,000 קנדים זיהו את עצמם כבעלי מוצא מקדוני במפקד 2016, אך הפזורה המקדונית בקנדה טוענת שהמספר גבוה בהרבה. סדרי העדיפויות הבילטרליים של קנדה הם לעודד את המשך מאמצי הרפורמה במקדוניה הצפונית, לשפר את יחסי הסחר וההשקעות, ולתמוך בהתקדמות בהצטרפות מקדוניה הצפונית לאיחוד האירופי. מקדוניה הצפונית פתחה שגרירות באוטווה ב-1996.
הסכמים בילטרליים

קנדה וצפון מקדוניה חתמו על הסכם ביטוח לאומי (2009) ועל הסכם תחבורה אווירית (2013), והצהרה על שותפות אסטרטגית ושיתוף פעולה (2018). שתי המדינות נותרו מחויבות לסכם הסכם הגנה וקידום השקעות זרות (FIPA) בטווח הקרוב.
יחסי סחר והשקעות

סחר הסחורות בין קנדה למקדוניה הצפונית הסתכם ב-22.5 מיליון דולר בשנת 2020. סחורה קנדית שיוצאה למקדוניה הצפונית הוערכה ב-5.2 מיליון דולר ב-2020. קטגוריית הייצוא העיקרית היא בשר, ואחריה כלי רכב וחלקים. יבוא הסחורה הקנדי ממקדוניה הצפונית הסתכם ב-17.3 מיליון דולר בשנת 2020. קטגוריות היבוא העיקריות הן ברזל, פלדה וטבק. מקדוניה הצפונית מציעה הזדמנויות מסחריות לחברות קנדיות בתחומים כמו כרייה, טכנולוגיית מידע ותקשורת, הגנה וביטחון וטכנולוגיה נקייה.
הגולה המקדונית המאוחדת (UMD) פעילה ומקדמת שיתוף פעולה עם הקהילה העסקית הקנדית לשיפור אקלים ההשקעות במקדוניה הצפונית. חלק גדול מהפעילות הזו מתועל דרך היוזמה הקנדית-אמריקאית 'מקדוניה 2025', המאמנת צעירים מקדונים בשיטות עסקיות מודרניות.
נציגויות דיפלומטיות

מקדוניה הצפונית מחזיקה בקנדה שגרירות באוטווה.
קנדה מיוצגת במקדוניה הצפונית באמצעות שגרירותה בבלגרד, סרביה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בסקופיה.
ילה בטאייה

ילה בטאייה (נולד ב-20 במאי 1999) הוא כדורגלן בלגי המשחק כמגן עבור רויאל אנטוורפן.
קריירה

בטאייה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של רויאל אנטוורפן. ב-9 במאי 2018, כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל הבלגית בניצחון הביתי 0-2 על לוקרן.
ביוני 2021, חתם בטאייה על חוזה ל-3 שנים בקבוצה הבוגרת של אנטוורפן.
הערות שוליים

↑  RAFC VERWELKOMT BELOFTE-INTERNATIONAL JELLE BATAILLE, royalantwerpfc
יחסי ארגנטינה–יפן

| יחסי ארגנטינה–יפן |
| --- | --- |
ארגנטינה: יפן


ארגנטינה: יפן
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 377,915
אוכלוסייה
45,735,233: 123,588,993
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 4,212,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,007: 34,088
משטר
רפובליקה פדרלית, נשיאותית: מונרכיה חוקתית פרלמנטרית

יחסי ארגנטינה–יפן הם יחסי החוץ שבין ארגנטינה ליפן.
סקירה כללית

היחסים החלו במהלך המאה ה-19. יחסים אלו הושפעו מאוד מהיות ארגנטינה מדינת הגירה. בשנת 1886 היגר לארגנטינה היפני הראשון. ההסכמים הראשונים בין המדינות נחתמו בפברואר 1898. הסחר הימי בין העמים החל כשנה מאוחר יותר. ארגנטינה סייעה ליפן במלחמת רוסיה–יפן. בשנת 1940 נפתחו שגרירויות בשתי המדינות, אך היחסים הושהו בשנת 1944. ב-27 במרץ 1945 נכנסה ממשלת ארגנטינה למלחמת העולם השנייה לצד בעלות הברית והכריזה מלחמה על האימפריה היפנית. היחסים הדיפלומטיים חזרו להתקיים בשנת 1952 עם חתימת חוזה סן פרנסיסקו. בשנת 1960 נשיא ארגנטינה, ארתורו פרונדיסי, ביקר ביפן. לאחר ביקור זה גדל היקף הסחר בין המדינות. ב-1963 חתמו שתי הממשלות על הסכם להגירה, ב-1967 נחתם הסכם של ידידות, מסחר וניווט, וב-1981 נחתמו הסכמים על שיתוף פעולה טכני וחילופי תרבות.
אקיהיטו, קיסר יפן ביקר בארגנטינה בשנת 1998,[דרושה הבהרה] ובנו, פומיהיטו, נסיך אקישינו ביקר במדינה בשנת 1998. בשנת 1986 ביקר הנשיא הארגנטינאי ראול אלפונסין ביפן. הנשיא קרלוס מנם עשה זאת שלוש פעמים, בשנים 1990, 1993 ו-1998. בנובמבר 2016, ראש ממשלת יפן, שינזו אבה, ביקר בארגנטינה ופגש את מאוריסיו מאקרי.
כיום יש כ-10,000 ארגנטינאים ממוצא יפני.
נציגויות דיפלומטיות

ארגנטינה מחזיקה ביפן שגרירות בטוקיו.
יפן מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס.
יחסי מקדוניה הצפונית – סרביה

| יחסי מקדוניה הצפונית – סרביה |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: סרביה


מקדוניה הצפונית: סרביה
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 77,474
אוכלוסייה
1,820,681: 6,724,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 75,187
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 11,181
משטר
רפובליקה

יחסי מקדוניה הצפונית–סרביה הם היחסים הדו צדדיים בין הרפובליקה של צפון מקדוניה לרפובליקה של סרביה.