stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיסונים במהלך היריון
חיסון מומת או טוקסואיד > שפעת

משרד הבריאות ממליץ לנשים בהריון להתחסן נגד שפעת בכל הריון מחדש לפני תחילת החורף או במהלכו. המערכת החיסונית של האשה ההרה חלשה יותר, לכן היא בקבוצת סיכון לסיבוכים שונים של מחלת השפעת. שינויים החלים בלב ובריאות כתוצאה מתפקוד מוגבר בזמן ההריון גם הם מעמידים את האישה בסיכון לסיבוכים ממחלת השפעת. מתן חיסון שפעת לאם מעניק הגנה גם לתינוק, מכיוון שהנוגדנים שמייצרת מערכת החיסון של האם עוברים דרך השלייה אל העובר. הגנה זו חשובה ביותר שכן מתן חיסון שפעת מתאפשר החל מגיל 6 חודשים. הסיבוך הנפוץ ביותר של השפעת הוא דלקת ריאות, וכן נמצא קשר בין הידבקות בשפעת בתחילת ההריון לבין מומים מולדים כמו שפה שסועה, דימומים במוח, ומומים בלב. בנוסף נמצא קשר בין שפעת לבין הפלות ספונטניות, לידה מוקדמת, משקל לידה נמוך ומוות תוך רחמי. בישראל החיסון ניתן בזריקה לשריר הזרוע בכל קופות החולים ללא תשלום. לחיסון כמעט ואין תופעות לוואי, אך לעיתים ייתכנו כאב קל, אדמומיות או נפיחות באזור הזריקה, שייעלמו עד 24 שעות לאחר קבלת החיסון.
חיסון מומת או טוקסואיד > שעלת

לפי המלצות משרד הבריאות, חיסון נגד שעלת לאם לקראת סוף ההיריון (בין שבוע 27 לשבוע 36) מעניק הגנה מיטבית גם לעובר. החיסון מגן על האם למשך מספר שנים, אך לא ברמה המספקת להגנה על עוברים עתידיים, לכן יש לקבל את החיסון בכל הריון מחדש. מחלת השעלת מסוכנת במיוחד לתינוקות עד גיל חצי שנה, ועלולה לגרום לדלקת ריאות, ירידה במשקל, דלקת מוח חדה ומוות. רק מגיל חודשיים ניתן לקבל חיסון נגד שעלת, לכן ההגנה מהאם חשובה במיוחד בחודשים הראשונים לחיי התינוק. החל מינואר 2015, החיסון נכנס לסל הבריאות וניתן לקבלו בקופות החולים בהשתתפות עצמית. תרכיב החיסון מכיל בין היתר הגנה מפני טטנוס ודיפתריה. פחות מ-10% ממקבלי החיסון סובלים מתופעות לוואי מקומיות כמו אודם, כאבים ונפיחות באזור ההזרקה, העלולים להופיע בתוך היממה שלאחר מתן החיסון.
חיסון מומת או טוקסואיד > המלצות נוספות במצבים מיוחדים

לעיתים תיתכן המלצה על מתן חיסון נגד דלקת כבד נגיפית B או נגד פוליו. במצבים בהם קיימת סכנה לחשיפה לאנתרקס ייתכן שתתקבל המלצה לחיסון אנתרקס. אם היתרונות עולים על הסיכון, תיתכן המלצה לחיסון נגד דלקת כבד נגיפית A וכן קדחת צהובה.
חיסון סביל

בניגוד לחיסונים לעיל הנחשבים חיסונים פעילים, בחיסון סביל מוזרקים לגוף הנוגדנים עצמם, כלומר אין תהליך למידה של מערכת החיסון. לא ידוע על סיכונים אפשריים לעובר בהזרקת נוגדנים לאם.
מידע חסר

נכון לשנת 2016, לא קיים מידע מספק לקביעת המלצה או התווית-נגד לחיסונים נגד פנאומוקוק, דלקת המוח היפנית, וטיפוס בטן
ראו גם

לידה
חיסון DNA
אדג'וונט
חיסון לנגיף הפפילומה האנושי
חיסון נגד אבעבועות רוח
לקריאה נוספת

וויג נטלי, שולט עידו, תוצאות נאונטליות לאחר חיסון כנגד שפעת בהיריון: מחקר אקראי מבוקר, עדכון במילדות ובגינקולוגיה
Géraldine Blanchard-Rohner, Christiane Eberhardt, Review of maternal immunisation during pregnancy: focus on pertussis and influenza, Swiss Medical Weekly
Rehana A. Salam, Jai K. Das, Chesarahmia Dojo Soeandy, Zohra S. Lassi, Impact of Haemophilus influenzae type B (Hib) and viral influenza vaccinations in pregnancy for improving maternal, neonatal and infant health outcomes, The Cochrane Database of Systematic Reviews
הערות שוליים

↑  Géraldine Blanchard-Rohner, Christiane Eberhardt, Review of maternal immunisation during pregnancy: focus on pertussis and influenza, Swiss Medical Weekly 147, 2017-11-09, עמ' w14526 doi: 10.4414/smw.2017.14526
1 2  Pregnancy, Immunization for Women, ‏2/10/2017
1 2 3 4 5  ד"ר דנה פלורנטין, פרופ' מיכאל פינגולד, החיסונים שכדאי לך לעשות בהריון (ולפניו), באתר קופת חולים כללית, ‏13.09.2015
1 2 3  חיסונים לנשים לפני היריון, בזמן היריון ולאחר לידה, באתר משרד הבריאות
1 2 3 4 5  Guidelines for Vaccinating Pregnant Women, CDC, ‏אוגוסט 2016
↑  כיצד החיסון פועל, באתר משרד הבריאות
↑  Rehana A. Salam, Jai K. Das, Chesarahmia Dojo Soeandy, Zohra S. Lassi, Impact of Haemophilus influenzae type B (Hib) and viral influenza vaccinations in pregnancy for improving maternal, neonatal and infant health outcomes, The Cochrane Database of Systematic Reviews, 2015-06-09, עמ' CD009982 doi: 10.1002/14651858.CD009982.pub2
1 2  ד"ר מיקי דובלין, שפעת - influenza, באתר ויקירפואה
↑  חיסון נשים הרות נגד שעלת, באתר משרד הבריאות
התרסקות היסעור ברומניה

| --- | --- |

מסוק CH-53 "יסעור" של חיל האוויר הישראלי, כדוגמת זה שהתרסק
 תאריך:  26 ביולי 2010
 מיקום:  מחוז בראשוב, רומניה
 קואורדינטות:  45°34′00″N 25°20′00″E﻿ / ﻿45.5667°N 25.3333°E﻿ / 45.5667; 25.3333
 הרוגים:  7
 ניצולים:  0
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  CH-53 סי סטאליון ("יסעור")
 מוצא:  בסיס חיל האוויר הרומני "בובוק"
 מפעיל:  צה"ל
 נוסעים:  1
 אנשי צוות:  6
  (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור אזור ההתרסקות(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור אזור ההתרסקות
 
נשיא המדינה ראובן ריבלין בטקס האזכרה לתאונה, במלאת 11 שנים לאסון. משמאל לנשיא מפקד חיל האוויר הישראלי עמיקם נורקין ולימינו מפקד חיל האוויר הרומני ויורל פאנה, יוני 2021
התרסקות היסעור ברומניה היא תאונה אווירית שהתרחשה ב-26 ביולי 2010, בה מסוק "יסעור" של חיל האוויר הישראלי התנגש במהלך טיסת אימון בגובה רב ברכס בוצ'ג' שבהרי הקרפטים בצלע הר, סמוך לעיר בראשוב ברומניה. בהתרסקות נספה כל צוות המסוק – ארבעה טייסים ושני מכונאים מוטסים ישראלים, וקצין משקיף רומני.
רקע

לאחר הסכם שנחתם בשנת 2003, החל חיל האוויר הישראלי בתחילת שנת 2004 בשיתוף פעולה עם חילות אוויר של צבאות באירופה. במסגרת שיתוף הפעולה יכול חיל האוויר להתאמן בשטח צבאי שאינו ישראלי. בדרך זו נפתחה האפשרות להתאמן באזורים מורכבים, בגבהים, בהגבלות ובתנאים בהם אין אפשרות להתנסות בשטח ישראל. בתחילה התמקדו רוב האימונים באזור טורקיה ומעל הים השחור, אך בשנים שבאו התרחבה פעילות החיל למדינות ידידותיות נוספות באירופה. הסכם שיתוף הפעולה בין ישראל לרומניה נחתם בספטמבר 2003 בין מפקד החיל, אלוף דני חלוץ, ובין מפקד חיל האוויר הרומני מייג'ור גנרל ג'ורג' קטרינה (Gheorghe Catrina).
ב-18 ביולי 2010 נפתח אימון משותף של חיל האוויר הישראלי עם חיל האוויר הרומני, תרגיל "שמיים כחולים" 2010, במסגרתו השתתפו מסוקי יסעור מטייסת דורסי הלילה.
המסוק הכיל משקיף מטעם חיל האוויר הרומני, צמד טייסים, צמד מכונאים, וצמד נוסף של טייסים שהיו אמורים להתחלף, ככל הנראה, במהלך האימון עם צמד הטייסים הראשון.
התאונה

ב-26 ביולי 2010, בשעה 13:15, המריאו שני מסוקי יסעור מבסיס חיל האוויר הרומני בובוק (Boboc) ופנו צפונה לעבר הרי הקרפטים. מזג האוויר והערפל ששרר בגובה הטיסה הקשו על הטיסה.
סמוך לשעה 14:40 פנו שני המסוקים, בגובה של 6,200 רגל, לעבר ההר שמולם במטרה לעוברו ונכנסו לתוך ערפל כבד. במטרה שלא להתנגש האחד בשני, ביקש המוביל ממשנהו לסטות מעט שמאלה כשהוא עצמו יפנה ימינה, כל זאת כאשר שני המסוקים שרויים בערפל. מפאת הערפל הכבד לא ראה מסוק המשנה שמשמאלו נמצא חלק מההר, וכאשר פנה שמאלה יצא מהערפל ישירות לתוך צלע ההר מבלי אפשרות לסטות או לנסוק, התרסק ישירות לתוכו ועלה באש. שרידי המסוק נמצאו מעל לגובה של 2,000 מטרים, מעט מתחת לנקודת ההתרסקות עצמה.[דרוש מקור]
באסון נהרגו סגן-אלוף במיל' אבנר גולדמן, בן 48 ממודיעין, סגן-אלוף דניאל שיפנבאור (43) ממושב קדרון, רב-סרן יהל קשת (33) מחצרים ורב-סרן ליאור שי (28) מתל נוף, סגן ניר לקריף (25) מתל נוף ורב-סמל אורן כהן (24) מרחובות. הטייס מבוקרשט שנהרג בתאונה הוא סטפן קלאודיו דרגנה (31).
לאחר התאונה

דיווחים ראשונים על אובדן קשר עם מסוק היסעור התקבלו במטה חיל האוויר בסביבות השעה 17:00, ומיד הוצא צו איסור פרסום על הידיעה, על מנת שצה"ל יוכל לעדכן באופן אישי את משפחות צוות המסוק. עד לשעות הערב אמצעי התקשורת בישראל לא דיווחו על האירוע, אך באינטרנט הוצפו אתרי חדשות, בלוגים ורשתות חברתיות בידיעות על התאונה.
מיד לאחר היוודע התאונה, מינה מפקד חיל האוויר, אלוף עידו נחושתן, את תת-אלוף במילואים שלמה משיח לעמוד בראש צוות לחקירת האירוע, ומישראל יצאה משלחת חילוץ בראשות תת-אלוף יעקב שהרבני, שכללה אנשי רבנות, אנשי רפואה, וכשלושים לוחמים מיחידה 669. בצהרי 27 ביולי, הודיע משרד ההגנה הרומני שבאתר ההתרסקות נמצאו שבע גופות, כך שאין ניצולים בתאונה. בדיעבד התברר כי המידע היה לא מבוסס וחברי המשלחת הישראלית נאלצו לטפס למקום התאונה, ולהשיב את חבריהם החיילים לזיהוי וקבורה.
מפקד חיל האוויר הכריז על הפסקת כל טיסות האימון בחיל ליום אחד (אולם מערך היסעורים לא קורקע מפעילות מבצעית). בעקבות התאונה הופסק התרגיל המשותף והוחזרו לישראל כל משתתפי התרגיל וכלי הטיס הישראלים.
באמצעי התקשורת צוין כי על אף הוותק של מסוקי היסעור בחיל האוויר, המסוקים עברו השבחות, הן מבחינת מערכות והן מבחינת טיפול טכני, כחלק מתוכנית "יסעור 2025" שמטרתה להרחיב את כשירות מסוק היסעור עד לשנת 2025.
חיל האוויר ביקש ממקבילו הרומני להשיב את שרידי המסוק לישראל על מנת לבצע תחקיר.
בשנת 2012, לאחר מותו, קיבל אלוף-משנה דניאל שיפנבאור צל"ש מפקד חיל האוויר על השתתפותו בפעולת חילוץ לוחמים תחת אש בסיום מלחמת לבנון השנייה, בפעולה בה נהרג סגן-אלוף עמנואל מורנו.
אתר הנצחה

בקרבת מקום ההתרסקות הוקמו 2 אנדרטאות זיכרון:
למרגלות ההר הוקמה אנדרטה על ידי חיל האוויר.
במעלה ההר, קרוב למקום ההתרסקות, נקבעה טבלת זיכרון על ידי המשפחות השכולות.
הערות שוליים

1 2  חנן גרינברג ואטילה שומפלבי, אסון ברומניה: מסוק ובו 6 חיילי צה"ל התרסק, באתר ynet, 26 ביולי 2010
↑  מתאמנים ברומניה, "כדי לטוס בגובה רב", באתר ynet, 26 ביולי 2010
↑  האסון ברומניה: התקשורת דממה, הרשת געשה, באתר ynet, 26 ביולי 2010
↑  רון בן ישי, האימונים עברו מטורקיה לרומניה, באתר ynet, 27 ביולי 2010
עמוס הראל, התרסקות המסוק ברומניה – למרות גילו, עדיין אין תחליף ליסעור, באתר הארץ, 27 ביולי 2010
↑  אמיר בוחבוט‏, נהרג בהתרסקות ברומניה, קיבל צל"ש על מבצע בעומק לבנון, באתר וואלה, 3 במאי 2012
אנדרטת אסון היסעור למרגלות ההר
הצהרה משותפת של בעלות הברית

"ההשמדה ההמונית של יהודים בפולין תחת כיבוש גרמני" הוא מסמך של ממשלת פולין הגולה אשר הוגש לבעלות הברית ב-10 בדצמבר 1942 ואשר הביא להצהרה המשותפת.
הצהרה המשותפת של בעלות הברית ובשמה הרשמי הצהרה משותפת של חברות האומות המאוחדות (באנגלית:
Joint Declaration by Members of the United Nations) הייתה ההצהרה הרשמית הראשונה לעולם על השואה, אשר פורסמה ב-17 בדצמבר 1942 על ידי ממשלות ארצות הברית ובריטניה בשם בעלות הברית. בהצהרה מתוארים אירועי השואה המתמשכים באירופה הכבושה בידי הנאצים.
ההצהרה הוקראה בפני בית הנבחרים הבריטי בנאום שנשא שר החוץ אנתוני אידן, פורסמה בעמוד הראשון של הניו יורק טיימס, בעיתונים רבים אחרים ושודרה בתחנות רדיו בבריטניה ובארצות הברית. ההצהרה נכתבה בתגובה להודעה בת 16 עמודים שהוגשה לממשלות בעלות הברית ב-10 בדצמבר על ידי שר החוץ של ממשלת פולין הגולה, הרוזן אדוארד ראצ'ינסקי ואשר כותרתה היתה: "ההשמדה ההמונית של יהודים בפולין תחת כיבוש גרמני" ולצידה מזכר רצ'ינסקי.
לאחר מתן ההצהרה עמדו נציגי חברות בעלות הברית בדממה, כבוד השמור בדרך כלל למותו של מונרך.
חשיבות ההצהרה

חשיבותה של ההצהרה היא בכך שלראשונה הודיעו בנות הברית במפורש על ידיעתן בדבר פעולות גרמניה הנאצית אשר מטרתן השמדה המונית של יהודי אירופה וכן על כוונתן להעמיד לדין בתום המלחמה את האחראים לביצוע פשעים אלה. כוונות הצהרה זו, לצד הצהרת מוסקבה, היוו את הבסיס למשפטי הפושעים הנאצים בנירנברג ובמזרח אירופה ומנעו מראשי המשטר הנאצי את האפשרות להכחיש את ידיעתם בדבר התרחשות השואה.
תגובת היישוב בארץ ישראל

ביישוב היהודי בארץ ישראל ההצהרה זכתה לתהודה רמה. למחרת פרסומה, ביום 18 בדצמבר 1942, בישרו על ההצהרה הכותרות הראשיות בעיתונים העבריים הנפוצים. כל העיתונים הדגישו את המקום שתפסה ההצהרה בכלי התקשורת בעולם, אולם היו שפקפקו בתועלתה של ההצהרה להצלת יהודי אירופה.
עיתון הארץ כתב בכותרתו הראשית: "נזדעזע מצפונו של העולם לנוכח הטבח ביהודי אירופה" ובכותרת המשנה נכתב: "ראדיו מוסקבה שידר הכרזה משותפת של בריטניה הגדולה, ארצות הברית ורוסיה, ושאר האומות המאוחדות, נגד הממשלה הנאצית 'המגשימה בהחלטיות את כוונתו של היטלר, להכרית את כל האומה היהודית באירופה'. הכרזת האתראה שודרה בכל הלשונות". בגוף הידיעה דווח כי ההצהרה שודרה בתחנות רדיו רבות בבריטניה, ארצות הברית וברית המועצות בשבעים שפות. אולם מאמר המערכת של העיתון, תחת כותרת המשנה "והעזרה?", הביע ספק ביעילות ההצהרה להצלת יהדות אירופה: ”כל יהודי בעולם יראה בהבעת השתתפות זו של נציגי העם הבריטי ביטוי נאמן למצפון אנושי שנזדעזע... אבל משם באות לא ידיעות בלבד, אלא גם קריאה חנוקה לעזרה. ועל זה לא נאמר הרבה בהכרזת המדינות. אין בה כדי לעורר תקוה, שדבר-מה ממשי עומד להיעשות, כדי שהבעיה לא תהפך במשך הזמן רק לענין תליתם של הרוצחים בבית-הקברות הענקי שהוא מעשה ידיהם.”
העיתון דבר בישר בכותרתו הראשית: "כל מדינות הברית מצהירות: כל האחראים על השמדת היהודים יבואו על ענשם". עיתון הצופה כתב: "הצהרת האומות המאוחדות נגד הרג יהודי אירופה נקראה אתמול בפארלאמנט הבריטי: האחראים לפשע לא ימלטו מעונש ויתאמצו בכל האמצעים המעשיים להגשים את המטרה הזאת". במאמר מערכת כתב הרב מאיר ברלין: ”רבים הם בתוכנו, שלא האמינו בערכה של צעקתנו כנגד הרוצחים והפורעים.ולא נפלא הדבר. נבוכים אנו בדרכי חיינו פנימה ונעלבים אנו על כל צעד ושעל מן התקיפים אשר מחוצה לנו... התפתחותם של העניינים בימים האחרונים הוכיחה לנו אחרת. הבקענו גם ללבותיהם של איתני עולם במובן המדיני ודבריהם מצטרפים לדברינו ויש אשר יוצאת מאחד או משנים מהם לא בלבד השתתפות בצערנו אלא אף דברי ניחומים.”
נוסח ההצהרה

תשומת ליבן של ממשלות בלגיה, צ'כוסלובקיה, יוון, יוגוסלביה, לוקסמבורג, הולנד, נורווגיה, פולין, ברית המועצות, הממלכה המאוחדת וארצות הברית וכן של הוועד הלאומי הצרפתי הוסבה לדיווחים מאירופה ולפיהם שלטונות גרמניה, אינם מסתפקים במניעת זכויות אדם בסיסיות מבני הגזע היהודי בכל הטריטוריות שעליהן השליטו את שלטונם הברברי, [אלא] מוציאים עתה לפועל את כוונתו החוזרת של היטלר להשמיד את העם היהודי באירופה.
יהודים מועברים, מכל המדינות הכבושות, בתנאים מזעזעים ואכזריים למזרח אירופה. בפולין, אשר הפכה לבית המטבחיים הנאצי הראשי,  גטאות שנוצרו על ידי הפולש הגרמני מרוקנים באופן שיטתי מכל היהודים, למעט עובדים מיומנים הנדרשים לתעשיות המלחמה. אין כל ידיעה על אף אחד מאלה שנלקחים. אלה הכשירים לעבודה מועבדים באיטיות למוות. החולים ננטשים למות מחשיפה והרעבה או שהם נרצחים בהוצאות המוניות להורג. מספר הקורבנות במעשי האכזריות מוערך במאות אלפים של אנשים חפים מכל מפשע, נשים וילדים.
הממשלות המוזכרות לעיל והוועד הלאומי הצרפתי מגנים במונחים החריפים ביותר בנמצא את המדיניות הבהמית של השמדה בדם קר. הם מכריזים כי אירועים כאלה יכולים רק לחזק את נחישות כל העמים שוחרי השלום לסלק את העריצות ההיטלרית הברברית. הם חוזרים ומאשרים את מחויבותם להבטיח כי אלה האחראים לפשעים אלה לא ימלטו מעונש וימשיכו לנקוט בצעדים המעשיים המתבקשים למטרה זו.
הערות שוליים

↑  השם "אומות מאוחדות" ככינוי לבעלות הברית במלחמת העולם השנייה הוצע על ידי נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט כחלופה לשם "המעצמות החברות" (Associated Powers). ראש ממשלת בריטניה וינסטון צ'רצ'יל תוך שציין כי השם הופיע בשירו של לורד ביירון Childe Harold's Pilgrimage (בית 35). ארגון האומות המאוחדות נוסד ב-1945, כמעט שלוש שנים לאחר ההצהרה.William Manchester&Paul Reid, The Last Lion: Winston Spencer Churchill: Defender of the Realm, 1940–1965, Little Brown and Company, 2012, עמ' 461, ISBN 978-0-316-54770-3
↑  "1942: Britain condemns massacre of Jews". BBC (באנגלית בריטית). נבדק ב-2020-12-17.
1 2  "11 ALLIES CONDEMN NAZI WAR ON JEWS;". The New York Times. 18 בדצמבר 1942. נבדק ב-3 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Republic of Poland - Ministry of Foreign Affairs, The Mass Extermination of Jews in German Occupied Poland, London: Hutchinson and Company, 1942. (באנגלית)
↑  Hansard; JEWS (GERMAN BARBARITIES), United Nations Declaration, HC Deb 17 December 1942 vol 385 cc2082-7 (online)
↑  נזדעזע מצפונו של העולם לנוכח הטבח ביהודי אירופה, הארץ, 18 בדצמבר 1942
↑  מיום ליום - והעזרה?, הארץ, 18 בדצמבר 1942
↑  כל מדינות הברית מצהירות: כל האחראים על השמדת היהודים יבואו על ענשם, דבר, 18 בדצמבר 1942
↑  הצהרת האומות המאוחדות נגד הרג יהודי אירופה נקראה אתמול בפארלאמנט הבריטי, הצופה, 18 בדצמבר 1942
↑  מאיר ברלין, שאלה שאין לדחותה, הצופה, 18 בדצמבר 1942
הצהרה על חירות האינטרנט

ההצהרה על חירות האינטרנט (אנגלית: Declaration of Internet Freedom) היא הצהרה להגנת החירויות ברשת האינטרנט שנחתמה על ידי עשרות ארגונים אזרחיים, אנשי אקדמיה, יזמים טכנולוגיים ופעילי רשת ביוני 2012. בין החותמים אמנסטי אינטרנשיונל, קרן החזית האלקטרונית, ארגון "עיתונאים ללא גבולות" וקרן מוזילה.
ההצהרה תומכת בביסוס חמישה עקרונות למדיניות האינטרנט:
ביטוי: אל תצנזרו את האינטרנט.

נגישות: קדמו נגישות אוניברסלית לרשתות מהירות ובעלות סבירה.

פתיחות: שמרו על האינטרנט כרשת פתוחה, בה לכל אחד ישנה החירות להתחבר, לתקשר, לכתוב, לקרוא, לצפות, לדבר, להקשיב, ללמוד, ליצור ולחדש.

חדשנות: הגנו על החירות להמציא וליצור ללא צורך בקבלת רשות. אל תחסמו טכנולוגיות חדשות ואל תענישו ממציאים על פעולות של המשתמשים שלהם.

פרטיות: הגנו על פרטיות ושמרו על היכולת של כל אחד לשלוט בדרך בה ייעשה שימוש במידע ובהתקנים שלו.
רקע

ההצהרה הייתה אחד מצעדי המחאה נגד הצעת חוק SOPA שהוגשה לקונגרס האמריקאי למנוע הפרת זכויות יוצרים ולמניעת פיראטיות ברשת. הצעת החוק נמשכה בסופו של דבר. עד למשיכת הצעת החוק, קואליציה של ארגונים ופעילי זכויות דיגיטליות החלו לעבוד על מה שבסופו של דבר התגבש להצהרה על החירות באינטרנט. הקואליציה כללה ארגונים מגוונים ועל מנת להגיע להסכמה ההצהרה כללה את עקרונות הליבה של החופש באינטרנט. הגרסה הסופית של ההכרזה כוללת רק חמישה עקרונות ו-104 מילים באנגלית. ביטויים כמו "נייטרליות הרשת" ו"רפורמה בתחום הפטנטים" נעדרים מהמסמך. ההצהרה פורסמה ונחתמה ב-2 ביוני 2012 ותורגמה במאמץ משותף של כותבים, בלוגרים ופעילים דיגיטליים החברים בקהילה הבינלאומית Global Voices Online. עד סוף השבוע הראשון של אוגוסט 2012, ההצהרה תורגמה ל-70 שפות על ידי מתנדבים מתרגמים.
ניסוח

ההצהרה כתובה בגוף ראשון יחיד רבים ומתחילה במשפט "אנו מאמינים שאינטרנט חופשי ופתוח יכול להביא לעולם טוב יותר." השאלה העולה היא מי הם "אנו"? בשם מי חתמו חותמי ההצהרה? אחד ההסברים לניסוח הוא שההצהרה היא נורמות שצריך לשאוף אליהם ואם הן מופרות הן פוגעות ב"כולנו" ועלינו להתנגד להפרות. הסבר נוסף הוא שההצהרה צריכה להיות "מצפן" לפעילים באינטרנט, לחברות מסחריות ומדינות להתנהלות במרחב הווירטואלי שלא מפסיק להתרחב ולגדול.
ראו גם

הצהרת העצמאות של הסייברספייס
הערות שוליים

1 2  נוסח ההצהרה על חירות האינטרנט
1 2  Scola, Nancy. "Defining the 'We' in the Declaration of Internet Freedom". The Atlantic (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-08-17.
↑  ענבל אורפז, פיראטים תחת מתקפה, באתר TheMarker‏, 27 בדצמבר 2011
1 2  Paula Goes (26 ביולי 2012). "Global: A Marathon to Translate the Declaration of Internet Freedom". Global Voices Online. נבדק ב-10 באוגוסט 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  T. C. Sottek, The Declaration of Internet Freedom: how the net’s minutemen plan to protect the future, The Verge, ‏2012-07-02
טטרה 52

| --- | --- |

Tatra 52, קבריולה
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  טטרה
 שנות ייצור:  1931–1939
 הרכבה:  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה
 מודל קודם:  Tatra 30
 סיווג:  מכונית משפחתית
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout
 אורך:  4,100 מ"מ (דגם סדאן)
 רוחב:  1,650 מ"מ (דגם סדאן)
 גובה:  1,650 מ"מ (דגם סדאן)
 משקל:  1,100 ק"ג (דגם סדאן)  800 ק"ג (דגם טטרה 52 ספורט (Tatra 52 Sport)  1,200 ק"ג (ריק) (מטען מקסימלי - 800 ק"ג) (משאית קלה)
 בסיס גלגלים:  3,170 מ"מ (דגם סדאן)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,910 סמ"ק המפיק 30 כ"ס ב-3,000 סל"ד, יחס דחיסה 4.9:1  4 צילינדרים, 1,982 סמ"ק המפיק 35-36 כ"ס (דגם "טטרה 52 ספורט")
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 מהירות מרבית:  75 קמ"ש (דגם משאית קלה)  90 קמ"ש (מנוע 1,910 סמ"ק)  135 ק"מ (מנוע 1,982 סמ"ק)
 צריכת דלק:  13-15 ליטר ל-100 ק"מ (מנוע 1,910 סמ"ק) 14 ליטר ל-100 ק"מ (דגם משאית קלה)
טטרה 52 (בצ'כית: Tatra 52) היא מכונית משפחתית, מתוצרת יצרנית הרכב הצ'כית "טטרה" (באנגלית: Tatra company) אשר יוצרה במספר תצורות בין השנים 1931–1939.
סך הכול יוצרו 1,687 יחידות.
תצורות

סדאן - 4 מושבים (Tatra 52)
סדאן - 6 מושבים (דגם R)
קבריולה - 4 מושבים (Tatra 52 Cabriolet Sodomka)
רודסטר (Tatra 52 Sport) - 2 מושבים
משאית קלה
אמבולנס
תצורות > שלדה

שלדה מקוצרת
שלדה ארוכה
תמונות

"טטרה 52"
"טטרה 52"
"טטרה 52"
"טטרה 52"
"טטרה 52" - משאית קלה
ראו גם

טטרה 20
טטרה 49
טטרה 81
טטרה 87
טטרה 90
טטרה 605
הערות שוליים

↑  "טטרה 52" - מפרט eurooldtimers.com/cze/galerie-stroj/2423-1930-tatra-52
↑  טטרה 52, שנת 1930 - מפרט ומידות auta5p.eu/lang/rus/katalog/auto.php?idf=Tatra-52
↑  "טטרה 52" - תצורות כולל תמונות tatraportal.sk/?ukaz
↑  "טטרה 52" - תצורות automobilrevue.cz/rubriky/automobily/historie/tatra-52
↑  "טטרה 52", שנת 1931 - מפרט auta5p.eu/lang/en/katalog
↑  "טטרה 52" sbazar.cz/rvfoto/detail/28720142-tatra-52
↑  "טטרה 52"  סדאן tatraclub.at/seite_infected/index
↑  "טטרה 52" - קבריולה - תמונה aero-ig.de/images/galerie/gallerie10/Tatra_52_Sodomka-k
↑  "טטרה 52" coachbuild.com/2/index.php/encyclopedia/coachbuilders-models/item/sodomka-tatra-52-cabriolet
↑  "טטרה 52" - קטלוג דגמים sauto.cz/katalog-modelu?category=1&manufacturer
↑  "טטרה 52" oldtimer.cz/veteranbazar
הצדקת המאמץ

הצדקת המאמץ או הצדקת ההשקעה (Effort justification) הוא רעיון ופרדיגמה בתחום הפסיכולוגיה החברתית שצמח במסגרת תיאורית הדיסוננס הקוגניטיבי של פסטינגר. הצדקת המאמץ היא הנטייה של אנשים לייחס ערך מוגזם לתוצאות או מטרות שהיו צריכים להשקיע מאמץ להשגתם.
תאוריה ומחקר

תאוריית הדיסוננס הקוגניטיבי מסבירה את השינויים בעמדות או אמונות של אנשים כתוצאה מהניסיון להפחית בדיסוננס (אי-הלימה) שנוצר בין תפיסות או קוגניציות סותרות. במקרה של הצדקת המאמץ הדיסוננס הוא בין רמת המאמץ הגבוהה המושקעת בהשגת מטרה או ביצוע משימה (מאמץ רב – "מחיר" גבוה), והרווח הסובייקטיבי מאותו המאמץ (נמוך מהמצופה עבור מאמץ שכזה). בעזרת התאמת העמדה והעלאת הערך הסובייקטיבי של המטרה הדיסוננס הזה נפתר.
אחת הדוגמאות הראשונות והקלאסיות להצדקת המאמץ הוא המחקר של ארונסון ומילס. קבוצת נשים צעירות התנדבו להצטרף לקבוצת דיון בנושא "הפסיכולוגיה של המין". הנבדקות נתבקשו לבצע מבחן קריאה כדי לוודא שאינן מובכות מהדיבור על נושאים הקשורים במין. בתנאי המבוכה הקלה נתבקשו הנבדקות להקריא בקול מספר מילים בעלות אופי מיני (כגון "יצאנית" או "בתולה"). בתנאי המבוכה הרבה נתבקשו הנבדקות להקריא בקול מספר מילים בעלות אופי מיני בוטה (כגון "להזדיין") ושני תיאורים מפורשים של פעילות מינית מתוך רומנים עכשוויים. לאחר מכן הנבדקות האזינו להקלטה של דיון קבוצתי בנושא "התנהגות מינית של חיות" שהיה משעמם ולא מושך. כשנתבקשו הנבדקות לדרג את הקבוצה ואת החברות האחרות בה, לא נמצא הבדל בדירוגים בין קבוצת הבקרה וקבוצת המבוכה הקלה, אך הדירוגים של קבוצת המבוכה הקשה היו גבוהים באופן משמעותי. קבוצה זו שתהליך הקבלה שלה לקבוצה היה קשה יותר (תחת ההנחה שחוויית המבוכה היא סוג של מאמץ) העלו את ערכה הסובייקטיבי של קבוצת הדיון כדי לפתור את הדיסוננס.
יישום

התאוריה מיושמת בצורה ברורה באופן שבו טקסי חניכה תובעניים משפיעים על הסולידריות והנאמנות לקבוצה. טקסי חניכה המקובלים ביחידות צבאיות, קבוצות ספורט ובאחוות הקולג'ים בארצות הברית, כוללים בדרך כלל ביצוע מטלות תובעניות ו/או משפילות ובכך מצריכים (על פי תאוריית דיסוננס קוגניטיבי) את המצטרף החדש להעלות את ערכה הסובייקטיבי של הקבוצה, פעולה אשר תורמת לנאמנות של המצטרף וללכידות של הקבוצה כולה.
תאוריות מתחרות

ביקורות התאוריה טוענות שהיא תלויה בהקשרים חברתיים מורכבים (שרק בעקבותיהם נוצר הדיסוננס), אולם מחקרים מצאו התנהגות דומה של העדפת תוצאה שקדם לה מאמץ רב יותר גם בילדים (שפחות מבינים ופועלים לפי הקשר חברתי) ואפילו ביונים. לטענת החוקרים, ההסבר לתופעה הן בחיות והן בבני אדם הוא אפקט הקונטרסט (Behavioral contrast). הטענה היא שההעדפה נובעת מהבדלים בפער שבין החיזוק והמצב שקדם לו. כאשר המצב המקדים הוא לא נעים או מאמץ, הפער בינו לבין החיזוק החיובי שאחריו גדול. כאשר המצב המקדים אינו כל כך נורא או המאמץ בו מופחת, גם הפער בינו לבין החיזוק החיובי פחות גדול. החיזוק שיצר פער גדול יותר עם המצב הקודם לו יקבל העדפה כי הוא נחווה כחיובי יותר.
ראו גם

ברית מילה
הערות שוליים

↑  Festinger, L. (1957) Cognitiae dissononce. Stanford, Calif.: Stanford University Press.
↑  Aronson, E., & Mills, J. (1959) The effect of severity of initiation on liking for a group. Journal of Abnormal and Social Psychology ,59, 177-181
↑  Alessandri J., DarchevilleJ.C., Zentall T.R. (2008) Cognitive dissonance in children: Justification of effort or contrast? Psychonomic Bulletin & Review, 15, 3,673-677
יאנקי (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  דייגו אנריקה אוסורנו
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  ספרדית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  25
 הפקה
 חברת הפקה:  Argos Comunicación
 הפצה:  נטפליקס 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  14 ביוני 2019 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
יאנקי (בספרדית: Yankee) היא סדרת דרמה מקסיקנית בשפה הספרדית משנת 2019, שנוצרה על ידי דייגו אנריקה אוסורנו בכיכובם של פבלו לייל, חוליו קאסאדו, סבסטיאן פראט וג'אנה ראלוי. העלילה סובבת סביב מלקולם מוריארטי, יזם צעיר מאריזונה שנמצא במנוסה מהמשטרה עקב פגיעה בשוטר. הוא חוצה את הגבול מארצות הברית למקסיקו ומסתבך בעסקי הסמים בטכנולוגיה מודרנית והופך להיות מקורבם האמריקני של קרטלי הסמים המקסיקנים במלחמתם במשטרה הפדרלית של מקסיקו.
העונה הראשונה הועלתה לשרתי נטפליקס ב-14 ביוני 2019.
שחקנים ודמויות

פבלו לייל בתפקיד מלקולם מוריארטי
סבסטיאן פראט בתפקיד קארה סוסיה
חוליו קאסאדו כאדון דל טורו, תובע ושוטר פדרלי במקסיקו
ג'אנה ראלוי בתפקיד מושלת נלי
אנה לאייבסקה בתפקיד לורה וולף
פמלה אלמנזה בתפקיד פיבי מוריארטי
אלדו וראסטקי בתפקיד אלאקרן
שחרור

העונה הראשונה בת 25 פרקים הוקרנה בבכורה בסטרימינג נטפליקס ב-14 ביוני 2019.