stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוזיאון מורשת בתי המשפט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון 
 מיקום:  ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2005
 תאריך פתיחה רשמי:  2005
 
 קואורדינטות:  31°46′53″N 35°12′16″E﻿ / ﻿31.781388888889°N 35.204444444444°E﻿ / 31.781388888889; 35.204444444444
 אתר רשמי
  (למפת ירושלים מוגדלת) מוזיאון מורשת בתי המשפט(למפת ירושלים רגילה) מוזיאון מורשת בתי המשפט(למפת הרי ירושלים רגילה) מוזיאון מורשת בתי המשפט(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מוזיאון מורשת בתי המשפט
 
מוזיאון מורשת בתי המשפט שנפתח בשנת 2005, ממוקם בבית המשפט העליון שבקריית בן-גוריון בירושלים.
במוזיאון תערוכת קבע המציגה את תולדות מערכת המשפט בישראל ואת התפתחותה החל מתקופת השלטון העות'מאני. המוזיאון מציג את ערכי הדמוקרטיה באמצעות המשפט וכן את הקשר בין ההתפתחויות חברתיות מהותיות לבין התפתחות מקבילה בעולם המשפט והשפעתה על זכויות האדם במדינה.
המוזיאון מחולק לשני אזורים. באחד מוצגת ההיסטוריה של בתי המשפט באמצעות פריטים ומסמכים, ובשני מערכת מולטימדיה אינטראקטיבית חווייתית שבה משולבים פסקי דין בעלי חשיבות חברתית מהקמת מדינת ישראל. על מסכי טלוויזיה מוצגים פסקי הדין, כשהם מומחזים על ידי שחקנים. פסקי-הדין עוסקים בארבעה נושאים: זכויות אדם, בית המשפט ושלטון החוק, בית המשפט בין הסכמה למחלוקת ועניינים שבין אדם לחברו.
במקביל מקיים המוזיאון פעילות מגוונת: תערוכות מתחלפות בבית המשפט העליון ובבתי משפט ברחבי הארץ, הוצאה לאור של ביטאון "מה במשפט" עבור מורים בבתי ספר תיכון וימי עיון במגוון נושאים.
הקמת המוזיאון

המוזיאון הוקם בחלל ייעודי במבנה בית המשפט העליון, שעוצב על ידי האחים האדריכלים, חתני פרס ישראל, עדה כרמי-מלמד ורם כרמי והוקם בשנת 1992. את חלל המוזיאון עיצב האדריכל אורי שטרן-שביב שמתמחה בעצוב חללי מוזיאון היסטוריים. בין עבודותיו, המוזיאון במכון ז'בוטינסקי ומרכז מורשת מנחם בגין.
בשנת 1997, בתקופת כהונתו של נשיא בית המשפט העליון, השופט אהרן ברק, הוחלט להקים מוזיאון אשר יציג וישמר את התפתחות מורשת בתי המשפט בארץ ישראל. לאורך שמונה שנים נאספו חומרי ארכיון ותוכננה תערוכת הקבע. החומר הארכיוני אשר נמצא במוזיאון נאסף מארכיונים ציבוריים ופרטיים, לצד ראיונות עם שופטים מכהנים ושופטים בדימוס ועם אנשי ציבור ובעלי תפקידים במערכת הציבורית לאורך התקופות השונות. האוסף מכיל כאלפיים וחמש מאות פריטים שמתוכם מוצגים מאה ושבע עשרה פרטים.
מוצגי המוזיאון

הדיונים המתרחשים באולמות בית המשפט מקבלים ביטוי בתצוגה שבמוזיאון. המוצגים במוזיאון מחולקים לשלושה אגפים המציגים שלוש תקופות משפט שונות בסדר כרונולוגי: תקופת השלטון העות'מאני, שלטון המנדט הבריטי ומאז הקמת מדינת ישראל. לצד הדיון בהיסטורית המשפט בארץ מוצגת נקודת מבט עכשווית של עשיית החוק כהיסטוריה בהתהוות. המוצגים המרכזיים הם פסקי דין המהווים אבני דרך במשפט הישראלי ומונגשים לצופה בתצוגת מולטימדיה אינטראקטיבית. כל אחת מהתקופות מוצגת באמצעות פסקי דין והחלטות משפטיות יחד עם קטעי מדיה המהווים חומר רקע לתקופה. חלל המוזיאון מאפשר את קיומן של הדרכות אינטראקטיביות המועברות על ידי המחלקה ללימודי אזרחות ודמוקרטיה של משרד החינוך והמחלקה לקשרי חוץ של בית המשפט העליון.
תערוכות מתחלפות

בנוסף לתערוכת הקבע במוזיאון, נפתחות, מעת לעת, תערוכות אומנות מתחלפות בבתי המשפט ברחבי הארץ. התערוכות המתחלפות עוסקות בנושאים קהילתיים וחברתיים ובקשר שלהם לערכי המשפט.
תערוכות מתחלפות > רשימת תערוכות נבחרת

כיסאות למשפט – לציון 50 שנות משפט – בית המשפט העליון (1998 לפני פתיחת המוזיאון)
איזונים – אמנות ומשפט – היכל המשפט בתל אביב (2001)
יצירה בראי תקופה – הפסל זאב בן צבי – היכל המשפט בתל אביב (2003)
פינת בית המשפט העליון – בבית המשפט העליון (2015)
לרגע ברחוב – הצלם אלכס ליבק ותלמידי תיכון יובל בירושלים – בבית המשפט העליון (2016)
תו תקן – זכויות אדם ואזרח בישראל לציון 70 שנות משפט – בית המשפט העליון (2017)
עורכי דין ללא גבולות – תערוכה בשיתוף לשכת עורכי הדין הגרמנית הפדרלית –בית המשפט העליון (2017)
דיוקן אישה – בית המשפט העליון (2018)
אנשים בעבודה – בבית הדין האזורי לעבודה בירושלים (2019)
גיבורים – בבית המשפט העליון (2021)
קפסולה – בבית המשפט העליון (2021)
חברותא – בבית המשפט העליון (2021)
ביטאון "מה במשפט"

משנת 2000 יוצא לאור ביטאון "מה במשפט", המיועד לאנשי חינוך ונשלח לכל בתי הספר התיכוניים ברחבי הארץ ומונגש בצורה מקוונת לציבור הרחב. הביטאון עוסק בנושאים משפטיים ערכיים ואקטואליים המשלבים בין משפט, תרבות וחברה.
הערות שוליים

1 2  מוזאון בתי המשפט, באתר supreme.court.gov.il
↑  יובל יועז, מוזיאון מורשת בתי המשפט נחנך בביהמ"ש העליון, באתר הארץ, 21 במרץ 2005
↑  אורנה יאיר, קטלוג מורשת בתי המשפט, ירושלים: בית המשפט העליון, 2005, עמ' 13
1 2  אורנה יאיר, קטלוג מוזיאון מורשת בתי המשפט, ירושלים: בית המשפט העליון, 2005, עמ' 13
↑  נירית שלו-כליפא, מטמוני הארץ: מסע אל אוצרות נעלמים, תל אביב: מפה, 2006, עמ' 118
↑  מוזיאון בתי המשפט – עם הפנים לקהילה, באתר supreme.court.gov.il
↑  ביטאון "מה במשפט", באתר בית המשפט העליון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517231105171
אלברט שוורץ

אלברט שוורץ (באנגלית: Albert L. Schwartz;‏ 18 בדצמבר 1908 – 7 בדצמבר 1986). היה שחיין אמריקאי-יהודי. בעל מדליית ארד אולימפית במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי.
ביוגרפיה

שוורץ נולד בשיקגו, אילינוי. הוא בוגר אוניברסיטת נורת'ווסטרן ובעל תואר במשפטים מאוניברסיטת שיקגו.
ביוגרפיה > 1930

באליפות המכללות של ארצות הברית (NCAA) שנערכה בשנת 1930 היה שוורץ לשחיין הראשון שזכה ב-3 תארים בסגנון חופשי.
ביוגרפיה > 1931 > אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית באולם שנערכה ב-1 באפריל 1931 זכה בשתי מדליות זהב במשחה ל-100 יארד חופשי ובמשחה ל-220 יארד חופשי.
ביוגרפיה > 1932 > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת לוס אנג'לס זכה שוורץ במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.8 שניות, אחרי יאסוג'י מיאזאקי (58.2 שניות) וטאצוגו קוואישי (58.6 שניות) שניהם מיפן. בגמר שחו שלושה שחיינים מיפן ושלושה שחיינים מארצות הברית. רק שחיין יפני אחד החמיץ גמר אולימפי בלוס אנג'לס. סגן אלוף האולימפי מאולימפיאדת אמסטרדם, אישטוואן ברני מהונגריה, לפי הצילומים נראה שסיים במקום השני בחצי הגמר ולא רביעי כפי שקבעו השופטים ולכן לא שחה בגמר. בשלב המוקדמות קבע מיאזאקי שיא אולימפי חדש בתוצאה של 58.0 שניות.
שוורץ זכה עם קבוצתו 6 פעמים באליפות ארצות הברית בכדורמים.
חיים אישיים

שוורץ נפטר בלוס אנג'לס, קליפורניה בשנת 1986.
פרולין

פרולין (Proline) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע.
אין הכרח לקבלה מהמזון מכיוון שהיא מסונתזת בגוף מחומצת האמינו חומצה גלוטמית. כמו כן היא עשויה להיות תוצר של גלוטמין או אורניטין. חומצה זו, ביחד עם הנגזרת שלה, הידרוקסיפרולין, מהוות 21% מהקולגן, החלבון הסיבי של רקמת חיבור.
פרולין משמשת גם לבניית רקמות עצם, סחוס ועור. היא נחוצה לשמירה על המפרקים והגידים ולתפקודם התקין. כמו כן היא משמשת לריפוי פצעים ונחוצה לחיזוק שריר הלב. ברקמות יונקים מצויה החומצה רק בצורת הסטריאואיזומרית L.
פרולין שכיחה במיוחד במוצרי חלב ובביצים. ניתן למצוא אותה גם בנבטי חיטה ובבשר, בריכוזים נמוכים יותר.
פרולין ייחודית בהיותה חומצת אמינו שניונית ולא חומצת אמינו ראשונית כמו כל שאר חומצות האמינו שיוצרות חלבונים, היות שהשייר שלה (R) מחובר אל הקצה האמיני (NH) שלה. מבנה מיוחד זה גורם לפרולין "לשבור" (מבחינה מרחבית) שרשראות פפטידיות ארוכות. לכן היא משמשת לעיתים בנקודות קיפול חדות של חלבונים, ובהם במבני סיבובי בטא (beta-turns). מכאן חשיבותה העליונה של חומצה זו למבנה השניוני והשלישוני של החלבונים. מטעמי נוחות אין מקפידים לקרוא לפרולין חומצת אימינו ומונים אותה בין עשרים חומצות האמינו המקודדות על ידי הקוד הגנטי. קשרים פפטידיים לפרולין יכולים להיות הן בצורת ציס והן בטראנס.
מבצע חומת ברזל

לוחם סיירת חרוב במהלך מבצע חומת ברזל, ינואר 2025
מבצע חומת ברזל הוא מבצע צבאי של כוחות צה"ל, שב"כ ומג"ב למיגור הטרור בצפון השומרון שהחל ב-21 בינואר 2025.
המבצע החל במחנה הפליטים ג'נין והתרחב בהמשך גם למקומות אחרים בשומרון, בהם טולכרם, קבאטיה, טמון, נור שמס ועוד. לאחר כחודש פורסם באתר ynet כי הושלם החלק המרכזי במבצע, באזורי ג'נין, טולכרם ומחומש הכפרים, וכוחות קבועים של חטיבת כפיר נשארו במחנות הפליטים לצורך פשיטות חוזרות ושימור השליטה בשטח.
הצבא הרחיב את הנחיות הפתיחה באש ונתן הוראות דומות לאלו שנתנו בלחימה ברצועת עזה, לירות על מנת להרוג במי שנראה מתעסק בקרקע מחשש להנחת מטענים, וכן לירות ברכבים המגיעים למחסומים מתוך אזורי לחימה.
רקע

בעקבות התגברות הטרור הפלסטיני בזירת יהודה ושומרון בראשית 2025, שהגיע לשיא בפיגוע הירי באל-פונדוק, ובשל אינדיקציות מודיעיניות לצפי להתגברות הטרור באזור השומרון ברקע הסכם חמאס–ישראל (2025) שכולל שחרור אסירים ביטחוניים, יצאו כוחות מערכת הביטחון הישראלית למבצע צבאי למיגור הטרור במחנה הפליטים ג'נין. לפי גורמים מצה"ל, המבצע תוכנן במשך זמן רב ומגיע בעקבות "פצצות מתקתקות" שהיו שם, וארבעה ימים אחרי שהרשות הפלסטינית ניסתה להגיע להבנות עם החמושים וכשלה.
בחודש שלפני מבצע חומת ברזל, ניהלו מנגנוני הביטחון הפלסטיניים מבצע נרחב בג'נין ועצרו כמעט 400 חמושים. בשל הרגישות, העבירו בכירים במערכת הביטחון הישראלית מסרים ברורים ומדויקים לרשות הפלסטינית טרם כניסתם למחנה הפליטים ג'נין, וזה נעשה בתיאום מולם. כתוצאה מכך חיילי המנגנונים נסוגו משם, כדי לאפשר את קיום המבצע.
ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר לאחר תחילת המבצע כי "בהנחיית הקבינט המדיני-ביטחוני, צה"ל, שב"כ ומשטרת ישראל פתחו במבצע צבאי נרחב ומשמעותי למיגור הטרור בג'נין".
המבצע > ג'נין

בצהרי 21 בינואר 2025, גדוד נחשון של חטיבת כפיר (90), סיירת חרוב, דובדבן ואגוז, יחד עם 2 פלוגות מג"ב ואנשי שב"כ, פשטו על מחנה הפליטים ג'נין. מסוקי קרב וכלי טיס בלתי מאוישים תקפו מספר תשתיות במקום, וכן חוליית מחבלים שעסקה בהטמנת מטעני חבלה שיועדו להיות מופעלים על כוחות צה"ל במהלך פעילותם במחנה. המבצע, החל בתקיפה אווירית של כמה תשתיות ונמשך בכניסה של כוחות קרקעיים.
על פי משרד הבריאות הפלסטיני, במהלך השעות הראשונות למבצע נהרגו 11 פלסטינים, נפצעו מעל 30 ונעצרו 30. ב-24 בינואר 2025 דיווח דובר צה"ל שבמבצע נהרגו עד כה למעלה מ-10 מחבלים ונעצרו 20 מבוקשים.
ארגון הטרור חמאס קרא לפעיליו ולפעילי פלגי טרור אחרים ברחבי השומרון להצטרף למאבק נגד כוחות צה"ל בג'נין.
בלילה שבין ה-22 ל-23 בינואר, לאחר הפעלת נוהל סיר לחץ, לוחמי דובדבן ושב"כ ירו על בית בכפר בורקין שבנפת ג'נין וכתוצאה מכך הרגו שני מחבלים מתוך החוליה שביצעה את פיגוע הירי באל-פונדוק כשבועיים קודם לכן. במהלך פעולה זאת נפצע חייל צה"ל באורח בינוני.
בצהרי 24 בינואר 2025 דווח כי מפקד גדודי עז א-דין אל-קסאם בג'נין, קייס א-סעדי, הסגיר את עצמו לידי כוחות צה"ל במזרח העיר. באותו יום הרג כלי טיס של צה"ל חוליית מחבלים בקבאטיה שנסעה ברכב לבצע פיגוע ירי בטווח המיידי.
ב-25 בינואר, פעוטה בת שנתיים נהרגה מירי בראשה על ידי הצבא במהלך פעילות מבצעית בכפר ליד ג'נין. צה"ל מסר כי הכוחות ירו לעבר מחבלים ששהו במבנה, והאירוע בבדיקה. סבה של הפעוטה טען כי הצבא ביצע ירי מסיבי לכיוון בית המשפחה ללא הצדקה וללא התרעה, והדגיש כי אין לו קשר לחמושים. שתיים מבנותיו נפגעו מהירי גם הן.
ב-29 בינואר, אזרח ירדני נהרג מירי של צה"ל בג'נין, וישראל הודיעה שלמחרת תעביר את הגופה לירדן. בעיירה ענבתא לוחמים פשטו על מבנה ששומש על ידי גדוד ג'נין.
ב-30 בינואר כוח מסיירת חרוב נכנס לסריקות במבנה במחנה הפליטים בעיר, כחלק מהמבצע המתמשך. מחבלים שהסתתרו באחד החדרים במבנה הפתיעו את הלוחמים ופתחו לעברם באש מטווח קצר. במהלך קרב היריות נהרג סמ"ר ליאם חזי לוחם סיירת חרוב, ונפצעו 5 לוחמים בדרגות שונות. שני המחבלים הצליחו להימלט מהמבנה לאחר ההיתקלות. כ-10 שעות מאוחר יותר נהרגו שני המחבלים כאשר כוחות הסיירת כיתרו את המבנה שאליו עברו, וניהלו מולם קרב יריות לאורך חצי שעה.
ב-1 בפברואר, בצאת השבת ובלילה, סיכלו כלי טיס של צה"ל 3 חוליות טרור שנסעו בכלי רכב בדרכן לבצע פיגוע, בתקיפות נהרגו לפחות 5 מחבלים.
ב-2 בפברואר פרסם צה"ל כי במהלך המבצע נהרגו מעל ל-50 מחבלים, מהם 15 בתקיפות אוויריות. בנוסף, כ-100 מחבלים נעצרו. באותו היום משרד הבריאות הפלסטיני הודיע כי אדם בן 73 נהרג מירי צה"ל בג'נין. צה"ל הודה שנהרגו אזרחים "לא מעורבים" במהלך המבצע.
בנוסף באותו היום מאות מבנים נסרקו, 23 הושמדו ובעוד עשרות מבנים הכוחות הכינו הכנות לפוצץ עוד מבנים.
ב-3 בפברואר מצאו הכוחות באחד הבתים במחנה הפליטים ג'נין את הציוד האישי של סמ"ש שי גרמאי, שנהרגה מהתפוצצות מטען במחנה הפליטים ג'נין כשנה קודם לכן.
ב-7 בפברואר צה"ל הודיע שמרחב ג'נין הוכרע ושהמבצע יורחב למרחבים נוספים בנוסף לטולכרם ומחומש הכפרים.
ב-9 בפברואר צה"ל עצר את אחד מראשי חמאס בג'נין, עלאא' א-דין ביטאווי ביחד עם בכירים נוספים בגדוד ג'נין.
ב-23 בפברואר 2025 הצטרפו ללחימה במוקייבלה הסמוכה לג'נין שלושה טנקי מרכבה סימן 4מ של חטיבה 188, לראשונה מאז מבצע חומת מגן, יחד עם גדוד מחטיבת הנח"ל (שעד אז שירתה בעזה) ומיחידת דובדבן.
ב-4 במרץ 2025, מסתערבי מג"ב איו"ש חיסלו את מפקד חמאס בג'נין איסר סעדי ומחבל נוסף.
המבצע > טולכרם

ב-27 בינואר 2025 דווח כי עשרות מחבלים בטולכרם התחילו בהתארגנות במטרה לבצע מתקפת פתע ממחנה נור שמס שליד טולכרם, בהשראת 7/10. בתגובה לכך הרחיב צה"ל את המבצע גם לטולכרם.
בפתיחת המבצע צה"ל הרג בסיכול ממוקד מהאוויר את מפקד חמאס בנור שמס וראש התארגנות הטרור של חמאס בטולכרם. מיד לאחר מכן כוחות רבים של צה"ל בהובלת יחידת דובדבן נכנסו אל מחנה הפליטים.
ב-29 בינואר נלכדו בטולכרם 2 עזתים. בנוסף צה"ל הודיע שעד כה נהרגו 18 מחבלים, נפצעו 40 ונעצרו כ-60 מבוקשים. בנוסף אותרו והושמדו למעלה מ-150 מטעני חבלה, מתוכם כ-100 בג'נין ו-30 בטולכרם.
ב-3 בפברואר דווח כי עד כה נהרגו 3 מחבלים בעיירה במהלך קרבות ונעצרו 50 מחבלים.
ב-11 בפברואר פורסם שצה"ל שוקל ליצור גדוד לעיירה שידאג למגר את הטרור בטולכרם ולעצור ניסיונות לבצע טבח בדומה לטבח שבעה באוקטובר.
ב-20 בפברואר גדוד טולכרם הטמין מטעני חבלה ב-4 אוטובוסים בבת ים וחולון, 3 מהם התפוצצו אך לא היו פצועים. בתגובה לכך שר הביטחון ישראל כ"ץ הורה להגביר את עוצמת הפעילות בטולכרם.
ב-23 בפברואר שר הביטחון ישראל כ"ץ אמר כי צה"ל השתלט על טולכרם ויישאר באזור.
המבצע > מחומש הכפרים

מחומש הכפרים הוא אזור בצפון בקעת הירדן, הכולל את הכפרים טובאס, תיאסיר, פארעה, טמון ועקאבה. מחמת סמיכותו לג'נין, הפך האזור למוקד טרור מרכזי ביהודה ושומרון במהלך המלחמה.
ב-29 בינואר, שר הביטחון ישראל כ"ץ ביקר בג'נין, הודיע על הרחבת המבצע למחנות טרור נוספים ו"הכריז מלחמה" על המיליציות הפלסטיניות ביהודה ושומרון. בערב, כלי טיס של חיל האוויר הישראלי תקף בהכוונה מודיעינית של שב"כ חוליית מחבלים חמושים במרחב טמון. משרד הבריאות הפלסטיני דיווח על 10 הרוגים, בהם מפקד גדוד טמון של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. למחרת אישר צה"ל שבתקיפה נהרגו 10 מחבלים, בהם עומר בשאראת ומונתסר בני עודה שהשתתפו בפיצוץ המטען בטמון ב-20 בינואר שממנו נהרג רס"ל אביתר בן יהודה.
ב-2 בפברואר נכנסו כוחות צוות הקרב החטיבתי של חטיבת ביסלמ"ח לפעילות קרקעית במרחב הכפר טמון. כמו כן הכוחות נכנסו גם למחנה הפליטים אל-פארעה.
ב-3 בפברואר במהלך הבוקר הוכנסו נגמ"שי איתן אל תוך טמון לראשונה מאז מבצע חומת מגן והכוחות השתלטו על הכפר.
ב-4 בפברואר מחבל התגנב במהלך הלילה למוצב צבאי בעיירה תיאסיר ובמארב הרג 2 חיילי מילואים, חדר למוצב, ניהל קרב יריות ארוך מול הכוח ששהה בו, ופצע 8 חיילים. המחבל נהרג לאחר מכן.
המבצע > נור שמס

ב-9 בפברואר כוחות רבים התחילו להיכנס אל מחנה הפליטים נור שמס וצה"ל הודיע על הרחבת המבצע לאזורים נוספים. במהלך הפעילות בעיירה דחפורים הרסו את הכבישים על מנת לחפש אחר מטענים.
שתי נשים פלסטיניות נהרגו בתקיפות צה"ל במחנה הפליטים בעיירה, אחת מהן הייתה בחודש השמיני להריונה וצוותי הרפואה לא הצליחו להציל את העובר. בתחקיר הראשוני של הצבא נטען כי האישה ההרה "הסתכלה בצורה מחשידה לעבר הקרקע". היא לא הייתה חמושה, ולא נמצאו בסביבתה אמצעי לחימה שהיו עשויים להעיד כי ניסתה להטמין מטען חבלה.
ב-12 בפברואר חיסלו לוחמי יחידת מגלן 3 מחבלים בנור שמס, לוחם מגלן אחד נפצע בינוני בחילופי האש. למחרת פרסם צה"ל שבמבצע חומת ברזל נהרגו עד כה למעלה מ-60 מחבלים ונעצרו מעל 210 מבוקשים.
ב-23 בפברואר שר הביטחון ישראל כ"ץ אמר כי צה"ל השתלט על נור שמס ויישאר באזור.
המבצע > קבאטיה, סילת אל-חארית'יה ואל-יאמון

ב-23 בפברואר כוחות חטיבת הנח"ל התחילו לפעול באזורי קבאטיה, סילת אל-חארית'יה ואל-יאמון שנמצאים ממערב לג'נין.
ב-25 בפברואר צה"ל הודיעה שבשלושת הכפרים נעצרו עד כה 15 מחבלים ושהשב"כ מצא מטען של 100 קילוגרם.
מחבלים שנפגעו

ב-26 בינואר דיווח צה"ל שבמבצע נהרגו 15 מחבלים, נעצרו 30 חשודים והוחרמו מספר כלי נשק בהם שני מטולי RPG מאולתרים.
ב-4 בפברואר פרסם צה"ל כי במהלך המבצע נהרגו מעל ל-55 מחבלים ו-380 מחבלים נעצרו.
ב-23 בפברואר 2025 הודיע צה"ל שעד כה חוסלו 71 מחבלים במבצע.
הרס העיירות בשומרון

במהלך המבצע נהרסו בתים רבים, ונהרגו עשרות פלסטינים, רובם מחבלים, אך דובר צה"ל הודה שביניהם היו גם אזרחים "לא מעורבים". כ-40 אלף פלסטינים נעקרו מבתיהם. שר הביטחון ישראל כץ אישר את הדיווחים שלפיהם נעקרו 40 אלף מתושבי מחנות הפליטים, והצהיר שהנחה את צה"ל להישאר במחנות לתקופה של שנה ולמנוע חזרת תושבים.
הרס העיירות בשומרון > נטישת מחנה הפליטים ג'נין

במבצע נגרם הרס רב למחנה הפליטים ג'נין ורוב תושביו נטשו את בתיהם. בית החולים הממשלתי במחנה נותק ממים ומחשמל, וחובר שוב רק לאחר מספר ימים.
הרס העיירות בשומרון > נטישת מחנה הפליטים טולכרם

נכון ל-3 בפברואר, מחצית מתושבי מחנה הפליטים טולכרם עזבו את בתיהם, וחלקים נוספים מהאוכלוסייה נקראו להתפנות.
ראו גם

מבצע חומת מגן
מבצע שובו אחים
מבצע שובר גלים
מבצע בית וגן
מבצע מחנות קיץ
ברידג'רטון

| --- | --- |
מתוך פתיח הסדרה
מתוך פתיח הסדרה
 מבוסס על:  סדרת ספרי "ברידג'רטון" מאת ג'וליה קווין
 סוגה:  דרמה תקופתית היסטוריה חלופית
 יוצרים:  כריס ואן דושן
 כותבים:  קריס באוארס
 שחקנים:  פיבי דינבור   רגה ז'אן פייג'   ג'ונתן ביילי   סברינה ברטלט   הארייט קיינס   בסי קרטר   ניקולה קוכלן   רות גמל   קלודיה ג'סי   בן מילר   לוק ניוטון   גולדה רושובל   לוק תומפסון   פולי ווקר
 מדבבים:  ג'ולי אנדרוז 
 פרסים:  פרסי מכון הסרטים האמריקאי (2021)  פרס NAACP Image לשחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה (2021)  פרס הסרטים והטלוויזיה של MTV להופעה הפורצת הטובה ביותר (2021)  פרס גילדת המאפרים ומעצבי השיער (2021)  פרס האמי האמנותיים לבידור בפריים טיים לעיצוב השיער התקופתי הטוב ביותר (2021)
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 תקופת התרחשות:  תקופת העוצרות 
 מספר עונות:  3 
 מספר פרקים:  24 (נכון ל־13 ביוני 2024) 
 תוכנית המשך:  ברידג'רטון: סיפורה של המלכה שרלוט
 הפקה
 מפיקים בפועל:  שונדה ריימס
 חברת הפקה:  Shondaland
 הפצה:  נטפליקס 
 עורכים:  ג'ים פלין
 אתר צילומים:  לונדון, באת', קנט 
 מוזיקה:  קריס בווארס 
 אורך פרק:  57–72 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  25 בדצמבר 2020 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ברידג'רטון (באנגלית: Bridgerton) היא סדרת דרמה תקופתית אמריקאית, שנוצרה על ידי כריס ואן דוזן והופקה על ידי שונדה ריימס. הסדרה מבוססת על הרומנים של ג'וליה קווין, העוקבת אחר עולמה התחרותי של החברה הגבוהה ב"תקופת העוצרות" בלונדון. הסדרה עלתה בבכורה עולמית ב-25 בדצמבר 2020 בנטפליקס. בתפקידים הראשיים מככבים פיבי דינבור, הארייט קיינס, ג'ולי אנדרוז, בן מילר, רגה ז'אן פייג', לוק תומפסון וג'ונתן ביילי. מדד הצפיות של הסדרה מוערך בכ-82 מיליון משקי בית, והיא הייתה הסדרה הנצפית ביותר בנטפליקס בכל הזמנים עד לחודש אוקטובר 2021 בו תפסה את מקומה "משחק הדיונון".
בינואר 2021 חודשה הסדרה לעונה שנייה שעלתה לשידור ב-25 במרץ 2022. באפריל 2021, הוכרז שהסדרה חודשה לעונה שלישית ורביעית. במאי 2024 עלה חלקה הראשון של העונה השלישית של הסדרה. החלק השני של העונה עלה ביוני 2024.
עלילה

עלילת הסדרה, המתרחשת בלונדון בתקופת עידן הריג'נסי, מתמקדת בשמונת האחים לבית משפחת ברידג'רטון – אנתוני, בנדיקט, קולין, דפני, אלואיז, פרנצ'סקה גרגורי והייסנת' – המנווטים את דרכם בחברה הלונדונית בחיפושיהם אחר בני ובנות זוג, בעודם מוקפים בחברים ויריבים כאחד. פרקי הסדרה מלווים בקריינותה של השחקנית ג'ולי אנדרוז כ"ליידי ויסלדאון", רכילאית אנונימית המוציאה לאור עלונים בהם היא חושפת את השערוריות הגדולות של החברה.
בעוד בסדרת הרומנים אל החברה האנגלית נכנסת חברה גרמנית יחד עם המלכה שארלוט, עלילת הסדרה מתרחשת בהיסטוריה חלופית בה אל החברה הלונדונית התקבלו אנשים כהי-עור ומגזעים נוספים כבני המעמד השווה, חלקם אף עם תארים אותם קיבלו מהמלך. יוצר הסדרה, כריס ואן דוזן, קיבל השראה לשלב בסדרה את נושא המעמד הבין-גזעי מהוויכוח ההיסטורי על טענות למוצאה האפריקאי של המלכה שארלוט ממקלנבורג-שטרליץ לדבריו, המטרה הייתה "לבסס את הסדרה בהיסטוריה חלופית שבה גזעה המעורב של המלכה שארלוט לא רק התקבל בחברה, אלא גם הביא לשינוי עבור אנשים כהי-עור באנגליה."
שחקנים ודמויות > דמויות ראשיות

פיבי דינבור – דפני ברידג'רטון (עונות 1–2), הרביעית בילדי משפחת ברידג'טון והבת הבכורה.
רגה ז'אן פייג' – סיימון באסט (עונה 1), דוכס הייסטינגס, אחד הרווקים הנחשקים בלונדון.
ג'ונתן ביילי – אנתוני ברידג'רטון, ויקונט משפחת ברידג'טון. הבן הבכור של המשפחה.
ג'ולי אנדרוז – ליידי ויסלדאון (קריינות), יוצרת הניוזלטר המדווח על השערוריות בחברה השמרנית.
אדג'ואה אנדוה – ליידי דנברי, גבירה חדת לשון והמנטורית של סיימון.
רות גמל – ליידי ויולט ברידג'רטון, ויקונטית משפחת ברידג'טון, שהתאלמנה לפני אירועי הסדרה.
ניקולה קוכלן – פנלופה פת׳רינגטון, הצעירה במשפחת פת׳רינגטון.
קלודיה ג'סי – אלואיז ברידג'רטון, השנייה בבנות בריגד'רטון והחמישית בילדים.
פלורנס האנט – הייסינט ברידג'רטון, בת הזקונים, השמינית בילדי משפחת ברידג'טון.
בסי קרטר – פרודנס פתרינגטון, הבת הבכורה במשפחת פתרינגטון.
הארייט קיינס – פיליפה פתרינגטון, הבת האמצעית במשפחת פתרינגטון.
לוק ניוטון – קולין ברידג'רטון, הבן השלישי במשפחת ברידג'טון.
גולדה רושובל – המלכה שרלוט
לוק תומפסון – בנדיקט ברידג'רטון, הבן השני במשפחת ברידג'טון.
רובי סטוקס/האנה דוד – פרנצ'סקה ברידג'רטון, הבת השלישית במשפחת ברידג'טון.
ויל טילסטון – גרגורי ברידג'רטון, הצעיר בבני משפחת ברידג'טון, הילד השביעי במשפחה.
רובי בארקר – מרינה תומפסון (עונה 1), קרובה של משפחת פתרינגטון.
סברינה ברטלט – סיינה רוסו, זמרת אופרה ומאהבתו לשעבר של אנתוני.
בן מילר – ארצ'יבלד פתרינגטון (עונה 1), ברון פתרינגטון ופטריארך המשפחה.
פולי ווקר – פורשיה פתרינגטון, ברונית פתרינגטון, אשתו השאפתנית של ברון פתרינגטון.
סימון אשלי – קייט שארמה (עונה 2)
צ'ריתרה צ'נדרן – אדווינה שארמה (עונה 2)
שלי קון – מרי שארמה (עונה 2)
שחקנים ודמויות > דמויות משנה

מולי מקגילן – רוז נולאן, העוזרת של דפני ברידג'רטון.
ג'ואנה בובין – ליידי קאופר, אמה של קרסידיה.
ג'סיקה מדסן – קרסידה קאופר, היריבה של דפני.
ג'ייסון בארנט – ג'פריס (עונה 1), משרת באחוזת באסט.
יו סאקס – ברימסלי, מזכיר המלכה.
מרטינס אימהנגבי – ויל מונדריך, מתאגרף ואיש סודו של דוכס הייסטינגס.
גרדלין אלכסנדר – גברת וילסון, מנהלת משק בית משפחת ברידג'טון.
קתרין דריסדייל – ז'נבייב דלקרואה, תופרת המשמשת את בני המעמד העליון.
סיימון לאדרס – המבולט, משרת משפחת ברידג'טון.
ג'וליאן אובנדן – סר הנרי גרנוויל, אמן המוצא שפה משותפת עם בנדיקט.
לוריין אשבורן – גברת וארלי, רב העוזרות של משפחת פתרינגטון.
קאלם לינץ' – תיאו שארפ (עונה 2)
רופרט יאנג – לורד ג'ייק פרתי'נגטון (עונה 2)
סם פיליפס – לורד דבליג (עונה 3)
שחקנים ודמויות > דמויות אורח

ג'ונתן ג'וד – הנסול
פרדי סטרומה – הנסיך פרידריך מפרוסיה
ג'יימס פליט – ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת
סלין באקנס – קיטי לנגהאם
סקירה > סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | הוזרמה לראשונה | הוזרמה לראשונה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 25 בדצמבר 2020 | 25 בדצמבר 2020 |
|  | 2 | 8 | 8 | 25 במרץ 2022 | 25 במרץ 2022 |
|  | 3 | 8 | 4 | 16 במאי 2024 | 16 במאי 2024 |
|  | 3 | 8 | 4 | 13 ביוני 2024 | 13 ביוני 2024 |
סקירה > עונה 1

|  מספר פרק |  מספר פרק בעונה |  שם הפרק באנגלית |  שם הפרק בעברית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Diamond of the First Water | יהלום עתיק | ג'ולי אן רובינסון | כריס ואן דוזן | 25 בדצמבר 2020 |
| 2 | 2 | Shock and Delight | הלם וחדווה | טום וריקה | ג'נט לין | 25 בדצמבר 2020 |
| 3 | 3 | Art of the Swoon | אומנות ההתעלפות | טום וריקה | ליילה כהן-מיצ'ו | 25 בדצמבר 2020 |
| 4 | 4 | An Affair of Honor | עניין של כבוד | שרי פולקסון | אבי מקדונלד | 25 בדצמבר 2020 |
| 5 | 5 | The Duke and I | הדוכס ואני | שרי פולקסון | ג'וי סי. מיטשל | 25 בדצמבר 2020 |
| 6 | 6 | Swish | טיפוף | ג'ולי אן רובינסון | שרה דולרד | 25 בדצמבר 2020 |
| 7 | 7 | Oceans Apart | משני עברי האוקיינוס | אלאריק ריילי | ג'יי רוס ואבי מקדונלד | 25 בדצמבר 2020 |
| 8 | 8 | After the Rain | אחרי הגשם | אלאריק ריילי | כריס ואן דוזן | 25 בדצמבר 2020 |
סקירה > עונה 2

|  מספר פרק |  מספר פרק בעונה |  שם הפרק באנגלית |  שם הפרק בעברית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | 1 | Capital R Rake | המתהולל לשעבר | טרישה ברוק | כריס ואן דוזן | 25 במרץ 2022 |
| 10 | 2 | Off to the Races | על קו הזינוק | טרישה ברוק | דניאל רובינסון | 25 במרץ 2022 |
| 11 | 3 | A Bee in Your Bonnet | זמזומים טורדניים | אלכס פילאי | שרה ל. תומפסון | 25 במרץ 2022 |
| 12 | 4 | Victory | ניצחון | אלכס פילאי | כריס ואן דוזן וג'ס בראונל | 25 במרץ 2022 |
| 13 | 5 | An Unthinkable Fate | גורל מר | טום וריקה | אבי מקדונלד | 25 במרץ 2022 |
| 14 | 6 | The Choice | הבחירה | טום וריקה | לו-לו איגבוקווה | 25 במרץ 2022 |
| 15 | 7 | Harmony | הרמוניה | שריל דאני | אוליבר גולדסטיק | 25 במרץ 2022 |
| 16 | 8 | The Viscount Who Loved Me | הוויקונט שאהב אותי | שריל דאני | ג'ס בראונל | 25 במרץ 2022 |
סקירה > עונה 3

|  מספר פרק |  מספר פרק בעונה |  שם הפרק באנגלית |  שם הפרק בעברית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 | 1 | Out of the Shadows | לצאת מהצללים | טרישה ברוק | ג'ס בראונל | ‏16 במאי 2024 |
| 18 | 2 | How Bright the Moon | תחת אור הירח | טרישה ברוק | שרה ל. תומפסון | ‏16 במאי 2024 |
| 19 | 3 | Forces of Nature | כוחות טבע | אנדרו אהן | אלי וילסון פלטון | ‏16 במאי 2024 |
| 20 | 4 | Old Friends | חברים ותיקים | אנדרו אהן | לורן גמבל | ‏16 במאי 2024 |
| 21 | 5 | Tick Tock | תיק תק | ביל וודרוף | אזיה סקוור | ‏13 ביוני 2024 |
| 22 | 6 | Romancing Mister Bridgerton | לחזר אחרי מר בריג'רטון | ביל וודרוף | אנאבל הוד | ‏13 ביוני 2024 |
| 23 | 7 | Joining of Hands | מחזיקים ידיים | טום וריקה | גטיקה טנדון ליזרדי | ‏13 ביוני 2024 |
| 24 | 8 | Into the Light | לצאת לאור | טום וריקה | דניאל רובינסון | ‏13 ביוני 2024 |