stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קידומת טלפון בישראל
מספרים מיוחדים > מספור IoT / M2M בקידומת ייעודית

לאחר תהליך שימוע, בתאריך 30 במאי 2024, משרד התקשורת פרסם את ההחלטה בשימוע לקביעת מדיניות מספור לשירותי IoT/M2M. הסיבה העיקרית לייעוד טווח מיוחד לטובת שירות זה, היא ריבוי המכשירים שמשתמשים בשירות זה, והצורך להקצות כמות מספרים גדולה לשימוש זה, שעד היום בא על חשבון המספור הרגיל.
בתבנית המספור החדשה למספרי IoT יש מאה מיליון מספרים, והוא מוגדר ״טווח IoT״
בשימוע משרד התקשורת שינה את תוכנית המספור הישראלית וייעד את הטווח 13XXXXXXXXX כטווח מיוחד לאספקת שירות תקשורת לטובת IoT.
מספרי M2M בטווח הייעודי, לא יוכלו להוציא שיחות, אך יוכלו לקבל שיחות ולהוציא ולקבל הודעות SMS, ובשונה מטווחי M2M הישנים, ישנם הגבלות נוספות והוראות ייחודיות שביניהם החיוב לאפשר ניידות מספרים בטווח IoT, שלא היה בטווח המספור M2M הישן.
משרד התקשורת נתן חצי שנה לספקים המורשים להיערך בצד הטכני לתמיכה מלאה במספר זה, הן להעברת שיחות ומסרונים, והן במערכת ניידות המספרים.
| טווח | מפעיל | הערות |
| --- | --- | --- |
| 1302XXXXXX | פרטנר |  |
מספרים מיוחדים > קידומות לחיוג בינלאומי

על מנת לחייג מישראל למדינות אחרות יש לבצע את הפעולות הבאות: הזנת הספרות 00 או קוד מפעיל בינלאומי (כפי שמופיע בטבלה), לאחר מכן את קידומת מדינת היעד ולאחר מכן מספר טלפון מקומי במדינת היעד.
בשלב כל שהוא בסביבות שנת 2023 משרד התקשורת התחיל להקצות מספרי 4 ספרות לחיוג בינלאומי, ככל הנראה, בעקבות ריבוי הספקים. לא כל הספקים שקיבלו קידומת בינלאומית 4 ספרות סיימו את ההקמה וההפעלה הטכנית של פעילות המב״ל שלהם.
| מספר | עבור | הערות |
| --- | --- | --- |
| 00 | חיוג בינלאומי למתקשרים משויכים |  |
| 012 | חיוג בינלאומי באמצעות 012 סמייל (פרטנר) |  |
| 013 | חיוג בינלאומי באמצעות נטוויז'ן (סלקום) |  |
| 014 | חיוג בינלאומי באמצעות בזק בינלאומי |  |
| 015 | חיוג בינלאומי באמצעות Hallo 015 |  |
| 016 | חיוג בינלאומי באמצעות גולן טלקום | בוטל כחלק מרכישת גולן טלקום על ידי סלקום. |
| 017 | חיוג בינלאומי באמצעות הוט מובייל (אלטיס) |  |
| 018 | חיוג בינלאומי באמצעות אקספון |  |
| 019 | חיוג בינלאומי באמצעות טלזר 019 |  |
| 0100 | חיוג בינלאומי באמצעות 2Tel |  |
| 0101 | חיוג בינלאומי באמצעות Free Telecom |  |
| 0100 | חיוג בינלאומי באמצעות מסקיו טלפוניה בע״מ |  |
| 0104 | חיוג בינלאומי באמצעות לב אנאטל |  |
| 0105 | חיוג בינלאומי באמצעות ביטאיט |  |
| 0107 | חיוג בינלאומי באמצעות ל.ב. תקשורת חכמה |  |
| 0108 | חיוג בינלאומי באמצעות מרכזיה |  |
| 0109 | חיוג בינלאומי באמצעות wecom |  |
מספרים מיוחדים > מספרים מקוצרים לשירותי חירום

| מספר | עבור |
| --- | --- |
100: משטרה
101: מגן דוד אדום
102: כבאות והצלה
103: חברת החשמל
104: פיקוד העורף
105: המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת
106: מוקד עירוני (ברוב הערים)
107: מוקד עירוני (בחלק מהערים)
108: מוקד עירוני (בחלק מהערים)
109: מוקד עירוני (בחלק מהערים)
110: מוקד מידע של משטרת ישראל
1111: מוקד הפניות הצה"לי הראשי
112 או 911: מוקד חירום כללי של משטרת ישראל - ניתן לחייג למשטרה גם ממספר זה עבור תיירים שלא מכירים את המספר בישראל
118: מוקד משרד הרווחה והשירותים החברתיים
119: מערך הסייבר הלאומי - המרכז המבצעי לניהול אירועי סייבר
1201: מוקד ער"ן - עזרה ראשונה נפשית
1202: סיוע לנפגעות תקיפה מינית (נשים)
1203: סיוע לנפגעי תקיפה מינית (גברים)
1204: קו חירום לתלמידים בנושא אלימות
1208: מוקד חירום באזור יהודה ושומרון
1220 1223: מוקד זק"א מוקד זק"א מחוז תל אביב
1221: מוקד איחוד הצלה
1230: מוקד ארגון ידידים - סיוע בדרכים (ארגון סיוע אזרחי המעניק עזרה ראשונה שאינה רפואית)
‎1255-XXX: שרותי מידע בעתות חירום (בעיקר מוקדי בתי חולים)
1299: מוקד המענה הממשלתי המרכזי
מספרים מיוחדים > מספרים מקוצרים לשירותים

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| מספר | עבור | הערות |
| --- | --- | --- |
| ‎*XXXX | כוכבית ולאחריה 4 ספרות - מספרי טלפון מקוצרים | לרוב, ניתן לחייג למספרים באורך שונה מ-4 ספרות רק מטלפונים ניידים |
| ‎1222-XXXX | הקידומת 1222 מחליפה חיוג כוכבית בציוד שאינו תומך בחיוג כוכבית |  |
| ‎1244-5X | שירות ספר טלפונים של חברות הסלולר | השירות הופסק |
| 142 | שיחת גוביינא | השירות מופעל על ידי בזק |
| 144 (או 1344) | שירות ספר טלפונים של כלל החברות | השירות מופעל על ידי בזק |
| 1455 | שעה ותאריך בישראל וברחבי העולם | השירות מופעל על ידי בזק |
| 1475 | שירותי יקיצה | השירות מופעל על ידי בזק |
| 164 | שירות לקוחות עסקיים של בזק |  |
| 166 | שירות טכני של בזק |  |
| 171 (או 1171) | שירות חברת דואר ישראל |  |
| ‎18X8 (וגם 17X8) | מוקדי שירות מפעילים בינלאומיים |  |
| 199 | שירות לקוחות של בזק |  |
מספרים מיוחדים > קידומות חיוג מיוחדות

| מספר | עבור | הערות |
| --- | --- | --- |
| ‎1-200-XXX-XXX | שירותי הצבעה מרחוק | הקידומת לא פעילה, עלות שיחה רגילה |
| ‎1-212-XXX-XXX | שירותי משאל טלפוני | הקידומת לא פעילה, עלות שיחה רגילה |
| ‎1-599-XXX-XXX | נתב שיחות לעסקים | עלות שיחה רגילה |
| ‎1-700-XXX-XXX | מוקד ארצי לגופים וחברות | מטלפון קווי המתקשר משלם על שלוש וחצי הדקות הראשונות בלבד, מסלולרי המתקשר משלם עלות שיחה רגילה למספר קווי למשך כל זמן השיחה. ומטלפון ציבורי, יחידת חיוב אחת. |
| ‎1-705-XXX-XXX | שירותי זימונית | הקידומת לא פעילה |
| ‎1-800-XXX-XXX | שיחה בחיוב מקבל השיחה | היעד ברשתות בזק והוט |
| ‎1-801-XXX-XXX | שיחה בחיוב מקבל השיחה | היעד ברשתות הוט, פרטנר, סלקום, ועידן, בזק בינלאומי, סלקט ואלון סלולר |
| ‎1-809-XXX-XXX | שיחה בינלאומית בחיוב מקבל השיחה | היעד בחו"ל או ברשתות של מפעילות בינלאומיות |
| ‎1-900-XXX-XXX | שירותי פרימיום בתשלום | תעריף שיחה קווית + 50 אג' לדקה, ולא יותר מ-30 ש"ח לשיחה |
| ‎1-901-XXX-XXX | שירותי פרימיום בתשלום | עלות שיחה בודדת לשירות זה לא תעלה על 50 ש"ח, עם תעריף לא קבוע לדקה |
| ‎1-902-XXX-XXX | שירותי פרימיום בתשלום | עלות שיחה בודדת לשירות זה לא תעלה על 100 ש"ח, עם תעריף לא קבוע לדקה |
| ‎1-919-XXX-XXX | שיחות אירוטיות |  |
מספרים מיוחדים > מספרים כשרים

מספרים אלה מיועדים למכשירים המאושרים על ידי ועדת הרבנים לענייני תקשורת.
| מספר | מפעיל |
| --- | --- |
‎(0A) 80X-XXXX: בזק
‎050-41X-XXXX: פלאפון
‎052-71X-XXXX  ‎052-76X-XXXX: סלקום
‎053-31X-XXXX  ‎053-41X-XXXX: הוט מובייל
‎054-84X-XXXX  ‎054-85X-XXXX: פרטנר
‎058-32X-XXXX: גולן טלקום
‎055-67X-XXXX: רמי לוי תקשורת
‎055-670-XXXX: טלזר
‎072-29X-XXXX: 012 סמייל (פרטנר)
‎073-724-XXXX: ועידן
ראו גם

קידומת טלפון
קידומת טלפון בינלאומית
ניידות מספרים
הערות שוליים

↑  ישראל 50 בעמוד על שנת 1968
↑  ראו ברשימת מספרי טלפון מ-1965 http://genealogyindexer.org/view/1965Israel/1965Israel%20-%200196.pdf.
↑  שלומי דונר, מספרים חדשים בסלולרי: איך זה יעבוד באמת, באתר ynet, 20 באפריל 2004
↑  שמואל דקלו, ‏עתירה לבג"ץ נגד מניעת רשיון להפעלת שירות מענה קולי 057, באתר גלובס, 21 בינואר 1998
↑  ידיעות אחרונות, ‏"הקווים הלוהטים" עברו דרך המרכזות של חברות ציבוריות, באתר גלובס, 30 בספטמבר 1997
מאת בתיה פלדמן, ‏תחקיר מוסף "פירמה": חברת ברק מעורבת באספקת שיחות טלפון אירוטיות, באתר גלובס, 14 בדצמבר 1999
↑  צבי לביא, ‏משרד התקשורת: "מפעילי שירותי המין עקפו את חסימת 056 דרך שירותי 057", באתר גלובס, 17 במאי 1998
↑  מאת ורד שרון-ריבלין, ‏קידומת נוספת לפלאפון - 056, באתר גלובס, 12 ביוני 2000
↑  מאת אפי לנדאו, ‏הקידומת החדשה של לקוחות מירס - 057, באתר גלובס, 21 בפברואר 2001
↑  "תוכנית מספור לשירותי טלפוניה, שירותים נילווים ושירותי ערך מוסף בישראל", באתר משרד התקשורת (כולל עדכון לגרסה 3.0 מספטמבר 2012)
↑  History of Country Codes , באתר World Telephone Numbering Guide
↑  שימוע לקביעת מדיניות מספור לשירותי IoT / M2M באתר משרד התקשורת
↑  קביעת מדיניות מספור לשירותי IoT / M2M - החלטה באתר משרד התקשורת
↑  רשימת "קומות כשרות" באתר משרד התקשורת
הרמן זרגל

| --- | --- |

 לידה:  2 באפריל 1885 רגנסבורג, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  25 בדצמבר 1952 (בגיל 67) מינכן, גרמניה המערבית 
 ענף מדעי:  הנדסה, פילוסופיה
 מקום מגורים:  גרמניה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הטכנית של מינכן 
 בן או בת זוג:  Irene  Sörgel 
 תרומות עיקריות
 הוגה פרויקט אטלנטרופה
 
הרמן זֶרגֶל (בגרמנית: Herman Sörgel; ‏1 באפריל 1885, רגנסבורג, ממלכת בוואריה - 25 בדצמבר 1952, מינכן, גרמניה המערבית) היה מהנדס ופילוסוף גרמני, הוגה פרויקט "אטלנטרופה".
קורות חייו

הרמן זרגל נולד ב-1 באפריל 1885 בעיר רגנסבורג שבממלכת בוואריה. אביו, מהנדס במקצועו, היה חלוץ בהקמתם של מפעלי מים במדינתו, לצורך הפקת חשמל.
בילדותו נודע כילד מחונן, ובהגיעו לגיל 19, בשנת 1904, נרשם לבית הספר לאדריכלות של מינכן. תשע שנים לאחר מכן, שהוא בגיל 28, סיים את לימודיו והגיש את עבודת הדוקטורט שלו על האסתטיקה של האדריכלות, אך זו לא התקבלה, כמו גם עבודת הדוקטורט השנייה שהגיש חמש שנים לאחר מכן בשנת 1913[דרושה הבהרה]. בשנת 1918 הוא הוציא את עבודת הדוקטורט הראשונה שלו כספר ("אסתטיקה אדריכלית", Architektur-Ästhetik). עוד קודם לכן, בשנת 1911, הוא מונה למורה הראשי בבית הספר לבנאים של במברג.
בשנת 1914 הוא עבר להתגורר במינכן, על-מנת לעבוד כעיתונאי עצמאי. בינואר 1925 הוא ייסד ירחון בנושא אדריכלות ("בנייה", Baukunst), שישמש לו גם כבמה להפצת רעיונותיו. בשנת 1929 הוציא זרגל ספר בשם "הנמכת הים התיכון והשקיית הסהרה - פרויקט פנרופה" (Mittelmeer-Senkung, saharabewässerung, Panropaprojekt). בספר הציג זרגל את פרויקט "פנרופה", ששמו שונה מאוחר יותר לאטלנטרופה. במרכז רעיון הפרויקט עומד הקמת סכר ברוחב של 35 קילומטר שיחסום את מצר גיברלטר, בין מרוקו לספרד, ובכך יבודד את הים התיכון מן האוקיינוס האטלנטי. על ידי סכר זה קיווה זרגל לגרום לפני הים התיכון לרדת בכ-200 מטר ובכך לחשוף כ-600 אלף קמ"ר של קרקע שיעמדו כעת לרשותה של אירופה, וישמשו לחקלאות, תעשייה ומגורים. סכר גיברלטר ייצר חשמל הידרואלקטרי שיספק אנרגיה לכל אירופה ואף מעבר לכך. לצד זה, זרגל רצה לסכור גם את נהר הקונגו, וליצור במרכזה של אפריקה שני אגמים מלאכותיים. מי אגמים אלו ישמשו להשקיית מדבר הסהרה, ובכך יהפוך לאזור פורה שיוכל לשמש לחקלאות. בנוסף לכך, ייבנה גשר בין סיציליה לתוניסיה, ובסופו של דבר ייווצרו שני מעברים יבשתיים שיחברו את אירופה לאפריקה: האחד בין תוניסיה לסיציליה והשני על-גבי סכר גיברלטר. בשני מעברים אלו יפרסו כבישים ומסילות ברזל. דבר זה יגרום לזרימה של מחצבים וגידולים חקלאיים מאפריקה לאירופה, מה שיצמי את התעשייה האירופאית בפרט ואת כלכלת היבשת בכלל. זרגל, האמין שהפרויקט יביא גם את השלום לאירופה המשוסעת, כשהיבשת כתוצאה מן הפרויקט תשפע במזון ובאנרגיה. בתקופה שלפני הוצאת ספרו של זרגל הוא קרא את ספרו של הסופר הרברט ג'ורג' ולס, "קווי המתאר של ההיסטוריה" (The Outline of History). בספר, כתב ולס על מרבצי המלח שהתגלו במקומות שונים לאורך חופי הים התיכון, והעלה את ההשערה שהם תוצר של התייבשות אפשרית של הים לפני כחמישים אלף שנה, בעידן הקרח האחרון. רעיון זה, שבעבר הרחוק הים התיכון היה יבש כולו, השפיעו על רעיונותיו של זרגל באשר לפרויקט אטלנטרופה. תוכנית זו, למרות שזכתה עם השנים להתעניינות מסוימת, לא יצאה בסוף אל הפועל.
ב-25 בדצמבר 1952, בעת שיצא זורגל מביתו רכוב על אופניו להרצאה אודות פרויקט אטלנטרופה, פגעה בו מכונית חולפת שברחה מייד מהמקום. זרגל נהרג, ונהג המכונית הפוגעת לא נמצא מעולם.
ספריו

Einführung in die Architekturästhetik. Prolegomena zu einer Theorie der Baukunst, 1918
Theorie der Baukunst I. Architektur-Ästhetik, 3. Auflage, Piloty & Löhle, München 1921 (Nachdruck: Gebr. Mann, Berlin 1998, ISBN 3-7861-1992-9)
Entwurf zur Erziehungsreform des Gymnasions, Jenaer Volksbuchhandlung, Jena 1921
Reformentwurf zur einheitlichen Organisation der Hochbauschulen, 1921
Das Chilehaus, Hamburg. Architekt Fr. Höger (= Deutschlands Industrie und Handel; 1), Raue, Charlottenburg 1924
Wohnhäuser (= Handbuch der Architektur, IV. Teil, Halbband 2, Heft 1), 2. Auflage, 1927
Verirrungen und Merkwürdigkeiten im Bauen und Wohnen, Gebhardt, Leipzig 1929
Mittelmeer-Senkung, saharabewässerung, Panropaprojekt, Gebhardt, Leipzig 1929.1929
Das Haus fürs Wochenende, Gebhardt, Leipzig 1930
Atlantropa. Fretz & Wasmuth, Zürich / Piloty & Loehle, München 1932
Vorwort zu: Wayne W. Parrish: Technokratie – die neue Heilslehre, Piper, München 1933
Die drei großen A, Amerika, Atlantropa, Asien, 1938
Atlantropa-ABC. Kraft, Raum, Brot. Erläuterungen zum Atlantropa-Projekt, Arnd, Leipzig 1942
Atlantropa. Wesenszüge eines Projekts (= Atlantropa-Bibliothek; Band 1), Vorwort von John Knittel, Behrendt, Stuttgart 1948
ראו גם

אטלנטרופה
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  רן לוי, פרק 112: כשהים התיכון הפך למדבר- על פרויקט אטלנטרופה, עושים היסטוריה!, פודקאסט, 15 ביוני 2012
1 2 3 4 5  Biografie, Herman Sörgel, Atlantropa
↑  מאמר אודות פרויקט אטלנטרופה, cabinet
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274368705171  BnF: cb134878286 (data)  GND: 117452629  ISNI: 0000 0001 2138 219X  LCCN: n80079518  LNB: 000346895  NKC: mzk2016909092  NTA: 253722071  SUDOC: 196609232  ULAN: 500209431  VIAF: 69082971   WorldCat (עם VIAF): 69082971
אהוד גרוסמן

| --- | --- |

 לידה:  10 בספטמבר 1951 (בן 73) רמת גן, ישראל 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת תל אביב 
 תפקידים:  רופא 
 
אהוד גרוסמן (נולד ב-10 בספטמבר 1951) הוא רופא פנימאי ישראלי, המכהן כנשיא אוניברסיטת אריאל בשומרון מאז 2023. קודם לכן ניהל במשך 21 שנים את מחלקה פנימית ד' והיחידה ליתר לחץ דם בבית החולים תל-השומר, ובשנים 2018-2023 ניהל את האגף הפנימי במרכז הרפואי שיבא בתל השומר. כיהן כפרופסור מן המנין ברפואה פנימית, וכן כדקאן הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב, מופקד על הקתדרה ליתר לחץ דם באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה > תחילת דרכו כרופא

פרופ' גרוסמן סיים בהצטיינות את לימודי הרפואה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב בשנת 1975. כדי לממן את לימודיו, מהתקופה שהיה סטודנט שנה ג', עבד גרוסמן כאח, במשך כ-4 שנים במכון הלב, ביחידה לטיפול נמרץ בבית החולים תל-השומר בניהולו של הפרופ' הנרי נויפלד. את שנת הסטאז', עשה בתל-השומר.
לאחר סיום הסטאז' שירת בצה"ל כרופא צבאי, בחיל השריון. גרוסמן עבר לגור בקיבוץ סעד. אשתו שימשה אחות הקיבוץ והוא החל לעבוד במקביל לשירותו הצבאי כרופא בקיבוץ גבים ובמושב יכיני. לאחר סיום שרותו הצבאי, בשנת 1981, התמחה ברפואה פנימית בבית החולים תל השומר, במחלקתו של הפרופ' יחזקאל סמרה (ביתן 30) ובנוסף במחלקתה של פרופ' תלמה רוזנטל (ביתן 38), אשר עסקה בנושא של יתר לחץ דם.
לאחר סיום ההתמחות, יצא גרוסמן להשתלמות בארצות הברית בנושא יתר לחץ דם. גרוסמן השתלם שנה אחת בנושא המודינאמיקה של יתר לחץ דם ב-Ochsner clinic בניו אורלינס ושנתיים בנושא מערכת העצבים הסימפטטית ויתר לחץ דם במכונים הלאומיים לבריאות במרילנד.
ביוגרפיה > רופא בכיר

עם חזרתו ארצה הצטרף גרוסמן למחלקה פנימית והיחידה ליתר לחץ דם בבית החולים תל השומר. בשנת 1997 נתמנה גרוסמן למנהל מחלקה פנימית ד' בבית חולים שיבא, ומשנת 2003 גרוסמן מנהל גם את היחידה ליתר לחץ דם המסונפת למחלקה. משנת 2018 הוא מנהל את האגף הפנימי במרכז הרפואי ע"ש שיבא בתל השומר. בשנת 2000 קודם לדרגת פרופסור מן המניין לרפואה פנימית באוניברסיטת תל אביב ומשנת 2004 גרוסמן מופקד על הקתדרה ליתר לחץ דם באוניברסיטת תל אביב. גרוסמן חבר בארגון האירופאי והאמריקאי ליתר לחץ דם. בין השנים 2001–2003 כיהן גרוסמן כמזכיר החברה ליתר לחץ דם בישראל ומאוקטובר 2003 עד 2005 היה יו"ר החברה ליתר לחץ דם בישראל.
גרוסמן משלב את עבודתו כקלינאי, איש אקדמיה ואיש ניהול. בין השנים 2003–2004 כיהן גרוסמן כסגן מנהל האגף לרפואה פנימית בבית החולים תל השומר. בין השנים 2005–2014 כיהן גרוסמן כיו"ר ועדת ההתמחות וסגן יו"ר המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל. בין השנים 2006–2014 כיהן גרוסמן כסגן דיקן לקידום אקדמי בבית ספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב. מחודש ספטמבר 2014 מכהן גרוסמן בתפקיד דקאן הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.
בחודש ספטמבר 2023 הודיעו על מינויו כנשיא אוניברסיטת אריאל בשומרון.
גרוסמן מכהן כעורך מדעי בכתב העת מדעי רפואי "Medicine".
גרוסמן פרסם כארבע מאות מאמרים מדעיים
ביוגרפיה > משפחתו

גרוסמן נשוי לרחל (לבית בן ברוך), אחות במקצועה. לזוג 2 בנים רופאים פנימאים ובת העוסקת בכלכלה ומינהל עסקים. הבן הבכור, אלון גרוסמן פרופסור לרפואה פנימית ומנהל מחלקה פנימית ב בבית חולים בלינסון, הבן חגי פנימאי וראומטולוג, פרופסור לרפואה פנימית בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב וסגן מנהל מחלקה פנימית בתל-השומר.
מספריו

"יתר לחץ דם אפשר לצאת מהלחץ!" (ביחד עם ד"ר אלון גרוסמן), סדרת בריא לדעת, הוצאת פרולוג, 2004
לקריאה נוספת

פרופ' אהוד גרוסמן, באתר ynet, 1 באוקטובר 2003
דן אבן, "פרופ' גרוסמן, העומס על הרופאים גורם לסכנת חיים?", באתר הארץ, 7 ביולי 2010
הערות שוליים

↑  דביר עמר, נשיא חדש לאוניברסיטת אריאל: פרופ’ אהוד גרוסמן, באתר ערוץ 7, ‏21 בספטמבר 2023
↑  אתר בית החולים שיבא, פרופ' אהוד גרוסמן מנהל פנימית ד'
↑  בית ספר לרפואה ע"ש סאקלר, אוניברסיטת תל אביב - דבר הדקאן פרופ' א. גרוסמן
↑  בית הספר לרפואה, אוניברסיטת תל אביב, רשימת קתדרות הפקולטה לרפואה, קתדרה לחקר יתר לחץ דם ע"ש הלה גרטנר - מופקד הפרופ' אהוד גרוסמן
↑  Ehud Grossman, Professor - eMedEvents (באנגלית)
↑  "רפואה פנימית זו אמנות" - ריאיון עם פרופ' אהוד גרוסמן שיבא ישיר, אבי בטלהיים
↑  פרופ' אהוד גרוסמן - עורך מדעי ב-"Medicine"
↑  מפרסומיו המדעיים של פרופ' אהוד גרוסמן באתר pubmed
↑  Ehud Grossman, scholar.google.com
↑  אתר בית החולים בילינסון, פנימית - בלינסון השרון - פרופ' אלון גרוסמן
↑  אתר בית החולים שיבא - ד"ר חגי גרוסמן
↑  אתר סימניה "יתר לחץ דם אפשר לצאת מהלחץ!" - אהוד גרוסמן (ביחד עם פרופסור אלון גרוסמן), סדרת בריא לדעת, הוצאת פרולוג, 2004
שוק מודיאנו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שוק, בניין 
 על שם:  משפחת מודיאנו
 כתובת:  סלוניקי 
 מיקום:  עיריית סלוניקי 
 מדינה:  יוון 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1922
 תאריך פתיחה רשמי:  23 במרץ 1925 
 חומרי בנייה:  בטון מזוין, אבן, לבנה, מלט 
 אדריכל:  אלי מודיאנו 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות אקלקטית 
 מידות
 אורך:  70.6 מ' 
 רוחב:  35.4 מ' 
 שטח:  2,707 מ"ר 
 קומות:  2 
 
 קואורדינטות:  40°38′06″N 22°56′30″E﻿ / ﻿40.6349°N 22.9418°E﻿ / 40.6349; 22.9418
 he
 
שוק מודיאנו או סטואה מודיאנו (ביוונית: Στοά Μοδιάνο) הוא שוק סגור בסלוניקי, יוון. נבנה בשנים 1922–1925 במסגרת שיקום העיר, לאחר השריפה הגדולה שהתחוללה בעיר ב-1917.
השוק נמצא במרכז העיר, ומבנהו תוכנן על ידי האדריכל אלי מודיאנו, בן למשפחת מודיאנו היהודית-איטלקית הידועה בעיר, שהייתה הבעלים של האזור המסחרי הכולל בתוכו את מבנה השוק.
שוק מודיאנו כולל דוכני דגים, אטליזים, טברנות וברים ומהווה מרכז חברתי לתושבי העיר ואתר תיירות.
מבנה השוק שופץ ונפתח מחדש ב-2022. מאז הוא משמש כאחת מאטרקציות התיירות המובילות בעיר.
הערות שוליים

↑  (The Great Fire of Thessaloniki (1917
↑  בני משפחת מודיאנו הגיעו לסלוניקי מאיטליה בסוף המאה ה-17.
↑  "Thessaloniki's Landmark Modiano Market Opens as Foodie Paradise | GTP Headlines". GTP Headlines (באנגלית אמריקאית). 2022-12-07. נבדק ב-2025-02-17.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יוון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלמוג (קיבוץ)

| --- | --- |
בית הארחה בקיבוץ אלמוגבית הארחה בקיבוץ אלמוג
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: מגילות ים המלח
גובה ממוצע: ‎-278 מטר
תאריך ייסוד: 1977
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 306 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 289 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) אלמוג(למפת הרי ירושלים רגילה) אלמוג(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלמוג(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלמוג31°47′24″N 35°27′40″E﻿ / ﻿31.7899662300436°N 35.4610187524748°E﻿ / 31.7899662300436; 35.4610187524748  heמפת היישובים של מועצה אזורית מגילות ים המלח באדום - אלמוג בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

אַלְמוֹג הוא קיבוץ והתנחלות בצפון ים המלח, כ-6 ק"מ מדרום לעיר יריחו, בתחומי המועצה האזורית מגילות.
הקמת היישוב

הקיבוץ קרוי על שמו של יהודה אלמוג שהיה מהמתיישבים הציונים הראשונים בים המלח והיה ממייסדי מפעל האשלג בדרום ים המלח, לשם ירד בשנת 1934. אלמוג, ממיסדי "החלוץ" וגדוד העבודה ע"ש טרומפלדור, היה היושב ראש הראשון של מועצה אזורית תמר. נפטר בכפר גלעדי בשנת 1972.
בינואר 1977 הוקמה במקום היאחזות נח"ל, שאוזרחה בשנת 1979 על ידי בני קיבוצים.
בשנת 1987 הוקם בקיבוץ "בית הסופר", לאחר שדוקטור עמנואל וידר סיים להעתיק שחזורים מדויקים של 7 מתוך 900 מהמגילות שנמצאו בים המלח במהלך המאה ה-20. תושבי הקיבוץ החליטו להקים מוזיאון קטן להנצחת שחזוריו של וידר, ולתאר את סיפור ההתיישבות באזור ים המלח לאורך השנים. בין השנים 2003 ל-2007 המוזיאון היה סגור לקהל הרחב, והוא נפתח מחדש לאחר שהוקם צוות מדריכים מקרב תושבי המקום.
כיום המוזיאון סגור.
הקיבוץ המתחדש

קיבוץ אלמוג עבר שינויים בתחילת שנות האלפיים והוא מוגדר היום "קיבוץ מתחדש". תהליכי קליטה מואצים הביאו להרחבת הקיבוץ ולקליטת משפחות צעירות וגרעיני תנועת "הנוער העובד והלומד". בקיבוץ חיה ופועלת קבוצת מחנכים בוגרי תנועת "דרור ישראל" העוסקים בחינוך באזור ים המלח ובירושלים. הקבוצה מונה 25 חברים שהגיעו במסגרת מסלול הנח"ל בשנת 2007 וקבעו בקיבוץ את ביתם.
באפריל 2010 נהרסו באלמוג יסודות של מבנים בבנייה עבור בנים ממשיכים, במסגרת הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון. מאז הריסת הבתים ההם נבנתה השכונה והיא נמצאת בשלבים שלפני אכלוס (13 בתים בשלב הראשון). בשנת 2014 הכפיל הקיבוץ את מספר חבריו (לאחר שנים של קיפאון). בקיבוץ נבנית שכונת הרחבה חדשה ולאחר שיוך הדירות החלו החברים לשפץ את הבתים הישנים.
בשנת 2016 הוקם בקיבוץ כפר סטודנטים מטעם עמותת "קדמה" והחטיבה להתיישבות, הכפר מונה כ-30 סטודנטים אשר מתגוררים בקיבוץ ולוקחים חלק בפעילות התנדבותית בקיבוץ ובמועצה אזורית מגילות מדבר יהודה.
הקיבוץ מתפרנס ממטע תמרים, גידולי שדה,  רפת,  לול רבייה, כפר נופש בן 81 חדרים, שירותי תיירות בצומת אלמוג ותחנת דלק ומעבודת חלק מהחברים בסביבה ובירושלים. מאז חנוכת הכביש הדו מסלולי מצומת אלמוג לירושלים הפכה הנסיעה למרכז הארץ לנוחה וקצרה יותר, דבר המסייע לפרנסתם של תושביו החדשים של הקיבוץ.
ב 2022 הוקם בקיבוץ מתחם אירוח ופנאי של רשת סלינה העולמית.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  היאחזות אלמוג הוקמה ליד קליה, דבר, 26 בינואר 1977
↑  דליה מזורי, בעקבות הריסת בתים: קיבוצי ים המלח נגד ברק, הדף הירוק, 29 באפריל 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465732405171  VIAF: 316601348   WorldCat (עם VIAF): 316601348 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קיבוצים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חדר האוכל
תצלום אוויר, פברואר 2014
פרנק היסקוק

פרנק היסקוק (באנגלית: Frank Hiscock‏; 6 בספטמבר 1834 – 18 ביוני 1914) היה עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי שכיהן גם כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית וגם כסנאטור אמריקאי מניו יורק. בסך הכל שירת את ניו יורק בקונגרס של ארצות הברית מ-1877 עד 1893.
ביוגרפיה > ראשית חייו

היסקוק נולד בפומפי, מחוז אונונדאגה, ניו יורק, ב-6 בספטמבר 1834. הוא סיים את לימודיו באקדמיית פומפי ולמד משפטים עם אחיו ל. האריס היסקוק. הוא התקבל ללשכת עורכי הדין בשנת 1855 והחל לעסוק בכך בטולי, מחוז אונונדאגה, ניו יורק. ל. האריס היסקוק ופרנק היסקוק היו המייסדים של חברת סירקיוז הידועה כיום בשם Hiscock & Barclay.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

בנוסף לעיסוק בעריכת דין, היסקוק השתלב בפוליטיקה, בתחילה כדמוקרטי נגד עבדות, ולאחר מכן כחבר במפלגת האדמה החופשית. היסקוק הפך לרפובליקני כאשר המפלגה נוסדה בשנות ה-50 של המאה ה-19, ושימש כתובע מחוז של מחוז אונונדגה בין השנים 1860 ל-1863. הוא היה חבר בוועידה החוקתית של המדינה בשנת 1867, כאשר נבחר למלא את המקום הפנוי שנגרם על ידי מות אחיו. בבחירות 1872 תמך היסקוק במועמד הרפובליקני הליברלי הוראס גרילי לנשיאות, ובשנת 1876 הוא היה ציר בוועידה הלאומית הרפובליקנית.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית > בית הנבחרים של ארצות הברית

הוא נבחר כחבר בית הנבחרים לקונגרס ה-45 ולארבעת הקונגרסים הבאים וכיהן מ-4 במרץ 1877 ועד 3 במרץ 1887. הוא היה יושב ראש ועדת בית הנבחרים להקצאות בקונגרס (הקונגרס ה-47). הוא נבחר מחדש ב-1886 לתקופת כהונה שהתחילה ב-4 במרץ 1887, אך התפטר כדי לקבל את מושב הסנאט של ארצות הברית אליו נבחר בינואר 1887.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית > הסנאט האמריקאי

היסקוק נבחר לסנאט של ארצות הברית על ידי בית המחוקקים של מדינת ניו יורק, כשהביס את הנציגים המכהנים וורנר מילר ואת לוי פ. מורטון באספת הבחירה הרפובליקנית ואת הדמוקרט סמית' מ. ויד בהצבעה של בית המחוקקים המלא. היסקוק כיהן מ-4 במרץ 1887 עד 3 במרץ 1893, והיה יושב ראש הוועדה לארגון, התנהגות והוצאות של מחלקות ניהוליות (הקונגרסים ה-51 וה-52).
היסקוק נכשל בניסיונו להיבחר מחדש. לאחר שעזב את הסנאט, הוא חזר לעסוק במשפטים בסירקיוז.
ביוגרפיה > מוות וקבורה

הוא מת בסירקיוז ב-18 ביוני 1914, מאפופלקס. הוא נקבר בבית הקברות אוקווד.
משפחתו

ב-23 בנובמבר 1859 התחתן היסקוק עם קורנליה קינג (1837–1908), וילדיהם כללו את הבנים אלברט קינג היסקוק (1861–1908) ופידליו קינג היסקוק (1869–1917). פרנק היסקוק ואשתו גידלו גם את האחיין פרנק ה. היסקוק בעקבות מותו של אביו ל. האריס היסקוק.
פרנק היסקוק