הרצי הלוי
קריירה > ראש המטה הכללי > מלחמת חרבות ברזל

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
בעקבות המתקפה יצאה ישראל למלחמת חרבות ברזל. הרמטכ"ל הציג, ושר הביטחון וראש הממשלה אישרו גיוס מילואים בהיקף מסיבי, לגזרת הדרום ולגזרת הצפון המתוחה. בשלב הראשון ללחימה בדרום ישראל נהרגו המחבלים בתוך שטח ישראל וסביבת עוטף עזה טוהרה. בשבועות הבאים הכין הרמטכ"ל את צה"ל לקראת הכניסה הקרקעית לתוך עזה, במטרה להשמיד את ארגון הטרור חמאס מבחינה שלטונית ולשלול את יכולותיו הצבאיות. במהלך חודש אוקטובר, האוגדות בדרום ביצעו סדרות אימונים ותרגילים ולקראת סוף החודש החלה הכניסה הקרקעית המסיבית. במלחמה נהרגו יותר מ-40,000 מתושבי רצועת עזה, בהם אלפי מחבלים, נגרם הרס נרחב ביותר למבנים ולתשתיות ברצועה, ומאות אלפים מתושבי הרצועה נאלצו לעזוב את בתיהם ולהתגורר במחנות אוהלים. ישראל פינתה 29 יישובים בעוטף עזה מיושביהם, ותושבי 22 יישובים בצפון ישראל קיבלו המלצה מהרשויות להתפנות, בעקבות חשש שארגון הטרור חזבאללה יעצים גם הוא את תקיפותיו.
בנובמבר ודצמבר 2023 כבש צה"ל את צפון רצועת עזה במסגרת קרב עזה, והמשיך בלחימה עצימה בקרב ח'אן יונס. במהלך הלחימה התבררו הפערים בין הציפיות והמודיעין המוקדם למצב בשטח, והצבא נקט גישה של לחימה איטית וממוקדת, בהכוונת הדרג המדיני, כדי להשתלט על הרצועה ולטהר אותה ממחבלים. הודות ללחץ הצבאי הושגה בתום נובמבר עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס, במהלכה שוחררו כמעט מחצית מסך החטופים שהוחזקו בידי חמאס. הרמטכ"ל התנגד לעסקה בעת ההיא, מתוך אמונה שניתן תוך הפעלת לחץ רב יותר בשבועות הבאים להביא לעסקה בתנאים טובים יותר. צה"ל פיתח שיטות לחימה מקבילות מעל ומתחת לקרקע, הוציא לפועל מבצעי חילוץ חטופים, בהם שלושה חילוצים מוצלחים של חטופים חיים (מבצע ראשית האור, מבצע יד זהב ומבצע ארנון), ורדף את מפקדי חמאס וכל פעילי ארגוני הטרור.
הרמטכ"ל דחף בדרג המדיני להכריע בשאלות של התקדמות הכוחות בשטח, התרת החבל לפעילות והכרעת עתידה המדיני של הרצועה, שאלות שהממשלה התמהמה באשר להכרעתן. דוגמה בולטת היא קרב רפיח, שהרמטכ"ל קרא להוצאתו לפועל כבר בפברואר 2024 אך החל לבסוף רק בחודש מאי. צה"ל לא ניסה להשתלט על כל הרצועה, והרמטכ"ל התנגד להקמת ממשל צבאי כחלופה לחמאס, שכן ראה הכרח בריכוז המשאבים המקוזזים של צה"ל בחזית הצפונית, ולא בהתבססות ארוכה בעזה. בהתאם לכך, בקיץ 2024 התעצבה החזית באופן בו צה"ל שלט במסדרון נצרים וציר פילדלפי, וקידם פשיטות ופעולות נגד פלגי הטרור ברחבי הרצועה. האזור הבולט ברצועה שנותר ללא מענה צבאי חד משמעי בשלב זה היה חבל אל-מוואסי, שהוגדר כאזור הומניטרי המיועד לעקורים, וכלל בתוכו את עיקר מחנות המרכז. החל בחודשי ינואר-פברואר, המאמץ העיקרי במלחמה עבר מהציר הצבאי לציר המדיני, והניסיונות להשיג עסקת חטופים חדשה מול חמאס והסדרה מול חזבאללה.
כל העת של הלחימה העצימה בעזה, צה"ל נקט גישה של הגנה אקטיבית בלחימה בחזית הצפונית, והתרכז בפגיעה בדרג פיקוד השדה של חזבאללה וכוח קודס (בהם טאלב סאמי עבדאללה ואבו נעמה נאסר). לכל אורך המלחמה, צה"ל הקדיש מאמצים מיוחדים לסיכול חמאס, ובעיקר הנהגתה הבכירה. דמות המפתח שצה"ל רדף אחריה היה שליט עזה יחיא סנוואר. בינואר נהרג בביירות סאלח אל-עארורי, סגן מנהיג הלשכה המדינית של חמאס. באפריל נהרג בתקיפת הקונסוליה האיראנית בדמשק גנרל מוחמד רזא זאהדי, מפקד ההתבססות האיראנית בסוריה. בתגובה ב-14 באפריל היה על צה"ל לסכל את התקיפה האיראנית על ישראל. במהלך המתקפה התקיים מערך הגנה אווירי משולב של ישראל, ארצות הברית, בריטניה, ירדן ושותפות נוספות כדי לבלום את התקיפה של איראן. אחרי התקיפה ביצעה ישראל תקיפה ממוקדת תקדימית נגד מערכי ההגנה של תשתית הגרעין האיראנית.
במהלך חודשי מאי ויוני הרחיב חזבאללה את הפגיעה שלו בצפון ישראל, והרמטכ"ל המליץ להעביר את עיקר המאמצים של צה"ל ללחימה בצפון. ב-13 ביולי ישראל הרגה בסיכול ממוקד את מפקד חמאס מוחמד דף. במהלך הלחימה ישראל התמודדה מול איום בליסטי מכיוון תימן, של מיליציית החות'ים. ישראל ביצעה יירוט תקדימי חוץ-אטמוספירי של מערכת חץ 3, והותירה את ההתמודדות ההתקפית נגד החות'ים לידי קואליציה צבאית-ימית בהנהגת ארצות הברית, שפתחה במבצע שומר השגשוג, שנועד לסכל את תוקפנות החות'ים במרחב. רק לאחר מתקפת הכטב"ם על תל אביב הורתה הממשלה לצה"ל לצאת למהלך התקפי, וחיל האוויר תקף תשתיות בנמל אל-חודיידה בתימן במבצע יד ארוכה.
ב-27 ביולי "המשוואות" של הלחימה המוגבלת בצפון התנפצו, בעקבות פגיעת הרקטה במג'דל שמס שהרגה 12 ילדים. הרמטכ"ל פיקד, בתגובה לכך, על מבצע ההתנקשות בפואד שוכר, המפקד הצבאי העליון של חזבאללה, בביירות. למחרת היום, נהרג אסמאעיל הנייה בטהראן. איראן וחזבאללה התחייבו לנקום בישראל, והרמטכ"ל המליץ לדרג המדיני לצאת למתקפת מנע. לפנות בוקר, 25 באוגוסט, זיהה צה"ל כוונה מיידית של חזבאללה לפתוח במתקפה בליסטית קשה על ישראל, והרמטכ"ל יזם את מתקפת המנע הישראלית נגד חזבאללה שהסירה את האיום המיידי ומנעה התלקחות למלחמה כוללת.
ב-17 בספטמבר בוצעה התפוצצות זימוניות חזבאללה. בעקבות ההסלמה בחזית הצפון, הלוי קידם את שינוע אוגדה 98 צפונה, וקיבל את אישור הדרג המדיני לפתיחה בהסלמה "מדורגת" בדמות מבצע חיצי הצפון. חיל האוויר החל בסדרת תקיפות מסיביות ברחבי לבנון ובחיסולי בכירים. ב-19 בספטמבר בוצעה ההתנקשות באבראהים עקיל וצמרת כוח רדואן בביירות, וב-21 בספטמבר חיל האוויר השמיד למעלה מאלף מטרות חזבאללה ברחבי לבנון. במקביל, צה"ל נערך לאפשרות של תמרון קרקעי. ב-27 בספטמבר, הלוי פיקד מבור חיל האוויר על מבצע סדר חדש - בו הותקף בור הפיקוד של מפקדת חזבאללה ונהרגו ראשי הארגון, ובתוכם מנהיג חזבאללה חסן נסראללה. בהצהרה לציבור לאחר שהתקבל אימות דבר מותו של נסראללה הודיע הלוי: "המסר לכל מי שמאיים על אזרחי מדינת ישראל פשוט - נדע להגיע אליו. בצפון, בדרום וגם במקומות יותר רחוקים."
במהלך אוקטובר התגברה הלחימה במעגל השני והשלישי תוך שצה"ל מבצע תמרון קרקעי עצים אם כי מוגבל בדרום לבנון: תמרון שנועד להשתלט ולטהר את קו הכפרים צמודי הגבול ולהעמיד לידי הדרג המדיני את הקלפים הנדרשים כדי לכפות על חזבאללה הסדר מדיני. בתקיפה אווירית ב-4 באוקטובר חוסל יורשו של נסראללה, האשם ספי א-דין. בתגובה לשיגורי טילים על מרכז ישראל, חיל האוויר יצא ליעף תקיפה נוסף בחודיידה, תימן, נגד המשטר החות'י. ב-1 באוקטובר, למחרת תחילת התמרון בלבנון, בוצעה מתקפה בליסטית איראנית על ישראל, כפולה בעוצמתה מהתקיפה הראשונה באפריל. נזק קל נגרם לבסיסי חיל האוויר בנבטים ובתל נוף. בעקבות זאת, הרמטכ"ל עמד בראש מתקפת העונשין הישראלית על איראן, מבצע ימי תשובה, שהתקיימה בסוף אותו חודש. בתקיפה (שעמדה על למעלה ממאה כלי טיס) השמיד חיל האוויר את מיטב יכולות ההגנה האווירית של איראן והותיר את התשתיות הלאומיות שלה חשופות לתקיפה נוספת אם תידרש.
מיד לאחר השגת הסכם ישראל–לבנון 2024 שקבע שישראל תישאר בדרום לבנון עד להשתלטות צבא לבנון על חבל הארץ, נפתחה מחדש מלחמת האזרחים הסורית, ובתוך שבועיים נפל משטר אל-אסד. צה"ל בהנחיית הרמטכ"ל מנע בצורה אקטיבית התערבות איראנית לטובת אסד, ונוכח נפילת המשטר הדרג המדיני אישר את פתיחת מבצע חץ הבשן במהלכו חילות האוויר והים השמיד את מרכזי הכוח של צבא אסד, חיל השריון שלו, המערכים האוויריים והימיים ומתקני הפיקוד ושליטה, יחד עם מצבורי תחמושת אדירים בהיקפם, תוך כדי שזרוע היבשה השתלטה על רצועת ביטחון בתוך סוריה וכבשה תא שטח כפול בגודלו מרצועת עזה שאזור החיץ בין ישראל לסוריה נכלל בתוכו, ואיישה אותו בשלוש חטיבות. בפרט, לוחמי יחידת שלדג כבשו את כתר החרמון. בחודשיים הבאים הקימה ישראל 9 מוצבים חדשים ברצועת הביטחון בסוריה, תוך מאמץ לפירוז דרום המדינה מנשק. בלבנון ישראל ביצעה אכיפה מחמירה של ההסכם, ולאחר הארכה בת חודש של תקופת הביניים השלימה ב-18 בפברואר את הנסיגה תוך שצה"ל נשאר בחמש עמדות שולטות טופוגרפיות סמוך לגבול בלי מגבלת זמן מדינית בהסכמה מול ארצות הברית.
הלוי חיכה לסיום הלחימה ברצועת עזה כדי להגיש את התפטרותו. ב-16 באוקטובר 2024, במסגרת פעילות שגרתית בתל א-סולטאן, התחוללה היתקלות בחוליית מחבלים ונהרג יחיא סינוואר, מנהיג חמאס ויוזם טבח 7 באוקטובר. במהלך חודש ינואר חלה התקדמות מדינית במגעים לעסקת חטופים, וב-17 בינואר 2025 אישרה הממשלה את הסכם חמאס–ישראל (2025) שנכנס לתוקפו ב-19 בחודש. יממה לפני כניסת הפסקת האש לתוקפה הנחה את מבצע החילוץ של גופת החייל אורון שאול, שנהרג במבצע צוק איתן, 11 שנים קודם לכן. ב-21 בינואר 2025 הודיע הלוי כי יסיים את תפקידו ב-6 במרץ 2025. את הודעתו ליווה בנאום על המלחמה ועל חלקו בה.