מקס סולובייצ'יק
הערות שוליים

↑  הוא התייחס על משפחת סולובייצ'יק הידועה, שמוצאה היה מבריסק דליטא (ברסט ליטובסק), ועוד במאה ה-18, כאשר ליטא הייתה עדיין חלק מפולין, עשו בני משפחה זו רבות ועצומות לטובת קהילת קובנה, והגנו עליה בהצלחה רבה בזמן של רדיפות וגזרות קשות.
↑  בנו של איסר-בר וולף, משולם וולף (1942-1877) היה עסקן ציבור, תעשיין יהודי ליטאי, ומראשי הציונים בליטא.
1 2  "סולובייצ'יקס מקסס", בפורטל ה'שטעטל הווירטואלי' של המוזיאון ההיסטורי ליהודי פולין בוורשה (בליטאית).
↑  ראזסווייט, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית).
↑  יצאו לו מוניטין הודות לספרו "הזרמים היסודיים של תולדות ישראל", שעליו כתב לימים ז'בוטינסקי ב"סיפור ימי" — "ספר קצר ורב תוכן, שמתוכו למדתי הרבה", וכן הודות לתפקיד המזכיר הראשון שהוא מילא בשתי האנציקלופדיות הגדולות, הרוסית והעברית, שיצאו לאור באותם הימים בהוצאת אפרון. אחיו, הקולונל אליעזר מרגולין, היה מפקד אחד הגדודים העברים בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה.
↑  "לתולדות "ראזסווייט", באתר כותר - הספרייה המקוונת של ישראל.
↑  "ראזסווייט" המשיך להופיע עד יוני 1915 שעה שהוצאותו נפסקה בשל מגבלות צנזורה שהוטלו עליו. מיולי 1915 ועד יוני 1917 במקומו יצא לאור במוסקבה "ייברייסקאיה ז'יזן". ביולי 1917 חודשה הוצאתו של "ראזסווייט" בפטרוגרד, אך בספטמבר 1918 נפסקה פעילותו על ידי השלטונות הסובייטים. מנובמבר 1918 ועד יולי 1919, קיבלו מנויי העיתון במקומו את ה"כרוניקה ייברייסקוי ז'יזני".
1 2 3  דוד תדהר (עורך), "ד"ר מנחם (מכס) סוליאלי (סולוביצ'יק", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך י (1959), עמ' 3513
1 2 3 4 5  ל. גרפונקל, 'ד"ר מכס (מנחם) סולובייצ'יק (סוליאלי)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ב, תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 311–313 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונות 1071-1069).
↑  יצוין, כי פולין כבשה את וילנה באוקטובר 1920. כל מאמצי התיווך (מטעם חבר הלאומים, האפיפיור, ועוד) נכשלו, ווילנה נשארה בתחום שיפוטה של פולין עד לאוקטובר 1939, שעה שהסובייטים החזירו את העיר לליטא. כל אותה התקופה שימשה קובנה כ'בירתה הזמנית' של ליטא, לפי המינוח הליטאי.
↑  סוליאלי מנחם, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית).
↑  'סולובייציק (סוליאלי), מנחם (מכס) בן אברהם-אבא', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 201 טור 2 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1399).
בית ועד הדר הכרמל, חיפה, ד"ר מנחם סוליאלי, דבר, מודעת אבל, 17 במרץ 1957.
↑  "פירוש חדש לתנ"ך בדורנו", דבר, טור 2, 9 באפריל 1957.
↑  ר. חוה, חדשות בספרות ובאמנות: לקסיקון מקראי בהוצאת "דביר", דבר, טור 2, 18 באוקטובר 1957.
↑  חיפה העברית נפרדת מד"ר סולוביטשיק, דבר, 15 ביוני 1943
↑  דוד תדהר (עורך), "ד"ר מנחם (מכס) סוליאלי (סולוביצ'יק)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך י (1959), עמ' 3514
↑  יוסף יונאי, מתווה לחינוך במדינה העברית, דור לדור ל"א, תשס"ז, עמ' 14
↑  ברשות היחיד והרבים שינוי שם, חרות, 27 ביוני 1949
↑  ההנהלה החדשה לראדיו ישראל, הצופה, 30 ביוני 1948
↑  ד"ר סוליאלי ז"ל – למנוחות, הצופה, 11 במרץ 1957.
↑  The world of the Bible, London: Shapiro Vallentine, 1926
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305494605171  PLWABN: 9810551822905606  GND: 1122489676  ISNI: 0000 0000 7047 3664  LCCN: n85120822  NTA: 303354151  SELIBR: 255546  SUDOC: 195253124  VcBA: 495/270808  VIAF: 45310671   WorldCat (עם VIAF): 45310671 
צילום דף מהדרכון הליטאי של ד"ר מקס סולובייצ'יק, 1919–1923 לערך (בליטאית). פרטי הדף: מקום מגורים – קאוּנָס; תאריך לידה – 19 בנובמבר 1883; גובה – גבוה; צבע שיער – שחור; צבע עיניים – שחור; פנים – מלבניות; ד"ר לפילוסופיה ושר לענייני יהודים; לאום – יהודי; דת – יהודי
מערכת "ראזסווייט" בסנקט פטרבורג, 1912. יושבים (מימין): מקס סולובייצ'יק (לימים סוליאלי), אברהם אידלסון, זאב ז'בוטינסקי; עומדים: ארנולד זיידמן, אלכסנדר גולדשטיין, שלמה גפשטיין.