stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדריך ארץ ישראל
מבנה

הכרכים המתארים את חבלי הארץ, בנויים פרקים-פרקים. כל פרק מתאר את אזור מתוך חבלי הארץ. לאחר תיאור כללי של האזור מובאים מסלולי הסיור באותו אזור. אם המסלול ממשיך מעבר לאזור, יש הפניה לעמוד המצוי בפרק של אזור היעד.
דוגמה:

הפרק: חיפה.

סקירה כללית

א. חיפה התיכונה: הנמל - העיר העתיקה -הדר-הכרמל.

ב. חיפה המזרחית: הרובע הערבי - תחנת החשמל.

ג. גשר רושמיה - תל-עמל - נוה שאנן = וסביבתה.

ד. חיפה המערבית: המושבה הגרמנית - בת גלים.

ה. מערת אליהו הנביא - תל שקמונה - מרחצאות הים.
הסקירה של האזור מתחילה בתיאור כללי. בחיפה: היותה בירת הצפון, הנמל הגדול, מפעלי התעשייה (השלישית בארץ) ועל הגידול המהיר באוכלוסייה המאפיין אותה. נתונים גאוגרפיים על האקלים ועל המשקעים, היכן היא מוזכרת במקורות יהודיים ושרותי התחבורה, תוך הפנייה לכרך השביעי.
לאחר מכן סקירה מפורטת של תולדות העיר: אינה מוזכרת בתנ"ך, שמות קודמים חיפה או "חיפא", ותל שקמונה, בהערות מובאים ששת שמות העיר בלועזית, עד לתיאור התפתחות העיר אחרי הכיבוש הבריטי בשנת 1918.
אחרי סקירה מוצג לוח תאריכים בתולדות העיר. לראשונה חיפה מוזכרת בתלמוד - בקרוב בשנת 250. האירוע האחרון בלוח הוא: "התקפת האוויר הראשונה על ארץ ישראל בחיפה במלחמת העולם - 15 יולי 1940".
ולבסוף תרשים של חיפה כולה, על שכונותיה.
במדריך יש תרשימים של מפות, צילומים של עתיקות שנמצאו באתרים והערות הכוללות את המקורות לדברים המובאים בכתובים.
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
מהלך הרמוני

מהלך הרמוני הוא סדרה של אקורדים שמנוגנים ברצף מסוים.
הבסיס שעומד מאחורי המהלכים ההרמונים הוא שיטת ההרמוניה המסורתית, שבה לכל אקורד יש תפקיד טונאלי שתפקידו להביע "מתח" או "הרפיה" ביצירה, כך שבעזרת חיבורם של האקורדים למהלכים הרמוניים נוכל לבטא את עצמנו מוזיקלית בצורה רחבה ומורכבת יותר. מהלכים הרמוניים עומדים בבסיסם של כוראלים, שירי עם וסגנונות רבים של מוזיקה טונאלית.
נהוג להשתמש במהלך ההרמוני בכל סוגי המוזיקה, והוא מיושם בצורה מדויקת בסגנונות כמו הבלוז.
מדרשיית הרטמן לבנות

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 בית ספר תיכון לבנות
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים) 
 תלמידים
 :  350 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°45′50″N 35°12′53″E﻿ / ﻿31.764012°N 35.214827°E﻿ / 31.764012; 35.214827
 אתר רשמי
  (למפת ירושלים מוגדלת) מדרשיית הרטמן לבנות(למפת ירושלים רגילה) מדרשיית הרטמן לבנות(למפת הרי ירושלים רגילה) מדרשיית הרטמן לבנות(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מדרשיית הרטמן לבנות
 
מדרשיית הרטמן לבנות היא בית ספר תיכון דתי לבנות בירושלים, שהוקם בשנת 2007.
מאפיינים

מדרשיית הרטמן לבנות היא בית הספר התיכון לבנות של מכון שלום הרטמן. המדרשייה נוסדה בשנת 2007 בבית הספר אוולינה תהילה בירושלים, ובשנת 2010 הועברה למבנה ברחוב רחל אמנו בשכונת קטמון, בו נמצאת המדרשייה עד היום.
מדרשיית הרטמן לבנות מגדירה את עצמה כבית ספר דתי פמיניסטי לבנות. המדרשייה היא מבתי הספר הדתיים הבודדים שמשלבים תפילת נשים הכוללת קריאה בתורה, משותפת וקבועה בלוח הזמנים הבית ספרי. בנוסף, התלמידות במדרשייה לומדות באופן קבוע ואינטנסיבי לימודי גמרא, מחשבת ישראל ותנ״ך ברמה של חמש יחידות לימוד.
במסגרת המעורבות החברתית, שהיא יסוד חשוב בתוכנית החינוכית במדרשייה, משתתפות התלמידות כל שנה בפרויקט "בונות-סוכה", שבמסגרתו הן לומדות את הלכות בניית הסוכה ואחר כך בונות סוכות ברחבי ירושלים עבור משפחות שזקוקות לסיוע בבניה.
יסוד נוסף וחשוב עליו מתבססת התכנית החינוכית הוא הפיכת התלמידות במדרשיה לנשים חזקות, עצמאיות ובעלות זהות נשית חזקה משלהן. במהלך השנים במדרשיה משתתפות הבנות בתוכנית ״גוף נפש תודעה״- סדנאות ושיעורים של תנועה וריקוד בסגנונות שונים, יוגה וסדנאות עיוניות כגון תזונה ונוכחות גוף. בנוסף, הבנות לומדות לימודי מגדר באופן קבוע ונבחנות בבחינה פנימית.
בשנת 2017 דורג בית הספר במקום הראשון בירושלים במבחני המיצ"ב. בית הספר מעודד את התלמידות להתגייס לצה"ל, ובשנת 2018 היה במקום השלישי באחוז ההתגייסות של נערות דתיות לצבא.
רוב התלמידות מתגוררות באזור בית הספר, בשכונות: קטמון, בקעה, רחביה, תלפיות מזרח והמושבה הגרמנית. עם זאת, ישנן תלמידות המתגוררות ביישובים ובשכונות מרוחקות יותר, כמו: הר חומה, אפרת, נס הרים, רמות, גבעת זאב, פסגת זאב, גבעת משואה ובית הכרם.
בבית הספר לומדות כ-350 תלמידות, מכיתה ז' עד י"ב.
את הקמת המדרשייה הובילה חנה קהת, ומי שניהלה את המוסד החינוכי מתחילת דרכו הייתה מירב בדיחי. לאחר פרישתה באוגוסט 2022, מונתה לתפקיד נעמה טל.
ראו גם

תיכון הרטמן
הערות שוליים

↑   יאיר אטינגר, בתיכון דתי ליברלי בירושלים, התלמידות מתפללות בנוסח עדות הפמיניזם, באתר הארץ, 5 בפברואר 2016
↑  בנות מדרשיית הרטמן, שלומית והיפות שלה בונות סוכה לאחר, באתר ynet, 7 באוקטובר 2014
↑  ליאת בכרך, מנהלת תיכון הרטמן לבנות: "חינוך ערכי מביא תוצאות גם בציונים", באתר כל העיר ירושלים, ‏21.5.2017
↑  אדווה חולי, אלה התיכונים הירושלמים עם אחוז הגיוס הגבוה ביותר לצה״ל, באתר mynet‏ ירושלים, 4 בדצמבר 2018
↑  מנהלת מדרשיית הרטמן – אחת מ-11 מנהלים "פורצי דרך"
ליז קלאוואי

| --- | --- |

 לידה:  13 באפריל 1961 (בת 63) שיקגו, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1979 
 מקום לימודים:  תיכון ניו טרייר 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 סוג קול:  סופרן 
 פרופיל ב-IMDb
 
ליז קלאוואי (באנגלית: Liz Callaway; נולדה ב-13 באפריל 1961) היא זמרת אמריקאית.
ביוגרפיה

קלאוואי נולדה בשיקגו. אמה זמרת ופסנתרנית, אביה עיתונאי ואחותה היא הזמרת והשחקנית אן המפטון קלאוואי. ב-1981 ביצעה את הופעת הבכורה שלה בברודוויי במחזמר "Merrily We Roll Along" של סטיבן סונדהיים, ולאחר מכן עבדה באופן קבוע עם סונדהיים והופיעה עמו בתוכנית האירוח "סטודיו למשחק". ב-1981הופיעה בסרט הטלוויזיה "Senior Trip".
היא ביצעה דיבוב קולות שירה במספר סרטי הנפשה, ביניהם אנסטסיה (אניה), סוד הממלכה הקסומה (הנסיכה אודט), מלך האריות 2: מלכות סימבה (קיארה) ואלאדין ומלך הגנבים (יסמין).
היא שרה ביחד עם אחותה את שיר הנושא של הסדרה נני.
חיים אישיים

היא נשואה לדן פוסטר ולהם בן.
פרסים ומועמדויות

| שנה | ארגון | קטגוריה | פרויקט | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס גראמי | אלבום הפופ העממי הטוב ביותר | To Steve with Love: Liz Callaway Celebrates Sondheim | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  2024 GRAMMY Nominations: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007315257905171  BnF: cb139385451 (data)  GND: 134342380  ISNI: 0000 0000 5515 9343  LCCN: n84043623  MusicBrainz: 5e5c4aa4-1260-4f2d-8400-854f7c0b38e5  VIAF: 12495726   WorldCat (עם VIAF): 12495726 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוזיקאי

.
מוזיקאי הוא מקצועו של אדם העוסק ביצירת מוזיקה או בביצועה.
מוזיקאים יכולים להיות מסווגים לפי תפקידיהם ביצירת המוזיקה או בביצועה. הסיווג של מוזיקאים מתחלק בדרך כלל לקטגוריות שלהלן:
נגן או אינסטרומנטליסט, אדם המנגן בכלי נגינה.
זמר, המשתמש בקול להפקת צלילים מוזיקליים.
מנצח, המנחה הרכב מוזיקלי אינסטרומנטלי, בדרך-כלל תזמורת המבצעת מוזיקה קלאסית.
מלחין, מפיק מוזיקלי ומעבד מוזיקלי, היוצרים את היצירות המוזיקליות, השירים או העיבודים המוזיקליים.
סוגי מוזיקאים

זמר
זמר-יוצר
ראפר
ביטבוקסר
מלחין
מנצח
מפיק מוזיקלי
סוגי מוזיקאים > נגנים

פסנתרן
גיטריסט
בסיסט
מתופף
כנר
רב נגן
ראו גם

רשימה של מקצועות מוזיקליים
המדריך למוזיקאית העצמאית, באתר של איה כורם
הלזריה - כל מה שמוזיקאים צריכים
מאריאקאלנוק

מאריאקאלנוק (בהונגרית: Máriakálnok) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת מושונמגירובאר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מושונמגיארובאר • אשבאנירארו • בזניה • דרנוז'לי • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • יאנושומוריה • קארויהאזה • קימלה • קישבודק • לבן • לבל • ליפוט • מאריאקאלנוק • מצ'ר • מושונסולנוק • מושונאודוואר • פישקי • ראיקה  • אוירונפה • וארבלוג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007489432005171  LCCN: n2001103243  VIAF: 123345437   WorldCat (עם VIAF): 123345437
מוכתר בלמוכתר

מוכתר בלמוכתר (בערבית: مختار بلمختار; נולד ב-1 ביולי 1972 בשם ח'אלד אבו אל-עבאס) הוא פעיל ג'יהאד עולמי ופעיל אל-קאעידה בעברו.
הקים תא טרור המכנה עצמו "בריגדת רעולי הפנים" או "בריגדת החותמים בדם". שמו עלה לכותרות ברחבי העולם בעקבות פעולת טרור רחבה שהוביל באלג'יר בינואר 2013 באתר הגז עין אמנאס.
ב-3 במרץ 2013 הודיע צבא צ'אד כי בלמוכתר נהרג במהלך פשיטה צבאית על בסיס טרור בצפון מאלי שנערך במסגרת מבצע סרוואל. הדיווח אודות מותו של בלמוכתר לווה ספקות לאחר שב-23 מאי הופצה באינטרנט נטילת אחריות בשמו של בלמוכתר על שני פיגועי התאבדות שבוצעו בניז'ר כמה שעות מוקדם יותר.
לאחר שחמק מעוד כמה ניסיונות חיסול, פורסם כי בלמוכתר נהרג בתקיפה אווירית של ארצות הברית בלוב שבוצעה ביוני 2015.

ב-19 בנובמבר 2015 בוצע פיגוע במלון "רדיסון בלו" במאלי. שר ההגנה הצרפתי טען כי ייתכן ובל-מוכתר עומד מאחורי הפיגוע.
הערות שוליים

↑  הארץ/רויטרס, חוסל מפקד המיליציה שהשתלטה על מתקן הגז באלג'יריה, באתר הארץ, 3 במרץ 2013
↑  מנהיג "החותמים בדם" מח'תאר בלמח'תאר נוטל אחריות לפיגועי ההתאבדות בניז'ר
↑  לוב: "מיסטר מרלבורו" נהרג בתקיפת ארה"ב, באתר ynet, 14 ביוני 2015
↑  סוכנויות הידיעות‏, חשד בצרפת: המחבל "הבלתי נתפס" של אל-קאעדה תכנן את הפיגוע במאלי, באתר וואלה, 21 בנובמבר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810564582305606  GND: 1094682616  LCCN: no2015012126  VIAF: 314816074   WorldCat (עם VIAF): 314816074
מאל דואין מק קונאל

מאל דואין מק קונאל (בגאלית סקוטית: Máel Dúin mac Conaill - "מאל דואין בנו של קונאל"; נפטר בשנת 688) היה מלך דאל ריאטה החל משנת 673 לערך ועד פטירתו.
מאל דואין היה בנו של קונאל קראנדומנה.
על פי "דברי ימי אלסטר" נפטר מאל דואין בשנת 688, אולם "דברי ימי אלסטר" אינם מציינים את תארו של מאל דואין - והחוקרים סבורים שייתכן שמאל דואין שלט במקביל לאחיו דומנאל דון, או שהאחד משניהם שלט על דאל ריאטה והאחר עמד בראש שטחי קנל נ'גאבריין (שבט גבריין) בקינטייר. על פי ה"דואן אלבאנאך" שלט מאל דואין לפני אחיו דומנל דון.
לוח תמותה

בדמוגרפיה ובאקטואריה, לוח תמותה היא טבלה שבה נתונים שיעורי התמותה, דהיינו הסתברות (סיכוי/ סיכון) של בני אדם למוות. בטבלה מופיע הסתברות עבור כל גיל (ובטבלאות דינמיות גם עבור כל שנתון לידה/ שנה קלנדרית). הסתברות התמותה שמופיע בטבלה היא בדרך כלל הסיכוי למות בין שני ימי הולדת עוקבים.
לרוב קיימות טבלאות תמותה שונות לגבי אותה האוכלוסייה. לדוגמה, קיימות טבלאות נפרדות לגברים ונשים. טבלאות שונות יכולות להיות לפי קטגוריה סוציו-אקונומית (צווארון כחול וצווארון לבן). טבלאות תמותה נבדלות גם לפי רמת הדיוק שלהן. לדוגמה, קיימות טבלאות סטטיות ודינמיות כפי שמפורט להלן.
נתוני ההסתברות שמופיעים בטבלה בדרך כלל מופיע כמספר בין אפס לאחד. אך הם עשויים להופיע בטבלה גם באופנים אחרים. לדוגמה, הנתון שמופיע עשוי להיות סיכוי השרידות או עוצמת התמותה.
בעזרת לוח תמותה ניתן לחשב תוחלת החיים, לתמחר פוליסות ביטוח חיים, או לחזות (לאמוד) את גודל האוכלוסייה של מדינה בכל שנה בעתיד עבור מערכת ביטוח לאומי.
דוגמה לשימוש בטבלת תמותה

טבלת תמותה בסיסית היא למעשה שתי עמודות בלבד - עמודת גילאים ועמודת הסתברויות (הסתברות תמותה עבור כל גיל).
כעת נתבונן בטבלת התמותה שבתמונה בעמוד אינטרנט זה. בטבלה זו יש מספר עמודות. טבלת התמותה הבסיסית היא למעשה רק שתי עמודות השמאליות שטבלה שבתמונה. (למעשה יתר העמודות בטבלה "מיותרות", מכיוון שניתן לחשב אותן על ידי שימוש בשתי העמודות השמאליות של הטבלה בלבד. אופן החישוב לא מוסבר כאן).
אם נתבונן בתחתית הטבלה שבתמונה נראה שורה שבה רשום 65-66 בעמודה השמאלית ביותר (שורה לפני האחרונה). אם נתבונן בעמודה השנייה משמאל ביותר של שורה זו, נראה שמופיע המספר 0.015003. משמעות המספרים היא שביום הולדת ה-65 של אדם, ההסתברויות (הסיכוי) שאותו אדם ימות לפני שיגיע לגיל 66, הוא 1.5003%.
טבלאות תמותה ישראליות

טבלאות תמותה ישראליות מפרסמות על ידי מספר גורמים. לרבות משרד האוצר, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, וחברות ביטוח משנה. בטבלאות ישראליות קיים תיקון לגבי אוכלוסייה שחיה בתקופת השואה לפני גיל 18. באוכלוסייה זו יש תמותה גבוה יותר בכל גיל בהשוואה לאוכלוסייה הכללית (ניצולי שואה חיים פחות).
לוחות תמותה סטטים ודינמיים

תניתן לחלק את לוחות התמותה לשני סוגים: לוח תמותה קוהורטי, לוח תמותה תקופתי.
לוח תמותה סטטי/דורי/קוהורטי (Cohort life table), נקרא גם לוח דינמי, הוא לוח שמניח שתוחלת החיים בעתיד לא תמשיך להיות כמו בעבר, אלא תשתפר. דהיינו, הלוח מניח שאנשים זקנים יחיו עד גיל מבוגר יותר בעתיד מאשר היו בעבר.
לוח תמותה דנאמי/שוטף/תקופתי (Period life table) מניח שתוחלת החיים בעתיד תהיה כמו שהייתה בעבר. לפני המחצית השנייה של המאה ה-20 אכן תוחלת השנים לא השתנתה בהרבה לאורך השנים, אולם במחצית השנייה של מאה ה-20 תוחלת החיים החלה לגדול בצורה מתמדת (שיפורי תמותה), עקב שיפורים תנאי החיים והרפואה. לכן, לוח תמותה זה הפך פחות רלוונטי.
למרות, שעל פניו נראה, שלאור שיפורי תמותה, לוחות סטטיים צריכים להיות פחות רלוונטי כיום, עדיין נעשה בהם שימוש. השימוש נעשה על ידי תיקון הלוח כך שהוא למעשה הופך להיות דינמי. התיקון נעשה על ידי החסרת מספר שנים לגיל האוכלוסייה. דהיינו, כאשר עושים שימוש בלוח לגבי אוכלוסייה מסוימת, מניחים שהאוכלוסייה המסוימת צעירה יותר במספר שנים מאשר גילה בפועל. מספר השנים שמחסירים נקבע על ידי תצפיות סטטיסטיות והנחות לגבי שנתון הלידה הממוצע של האוכלוסייה המסוימת. הוספה זו למעשה הופכת הופכת את הלוח לדינמי.
קרובים לטבלאות תמותה

בהיעדר נתונים מלאים לצורך חישוב טבלאות תמותה ניתן לעשות שימוש בקרובים. לדוגמה שיטת סליבאן עושה שימוש בפרופרציית האנשים בכל גיל מתוך כלל האוכלוסייה לצורך חישוב התמותה.
שימושים

בעזרת לוח תמותה ניתן לחשב תוחלת החיים, לתמחר פוליסות ביטוח חיים, או לחזות (לאמוד) את גודל האוכלוסייה של מדינה בכל שנה בעתיד עבור מערכת ביטוח לאומי.
בתחום אקטואריה משמשים לוחות תמותה למספר רב של מטרות, לדוגמה: (1) תמחור: קביעת פרמיית ביטוח חיים ומקדמי קרן פנסיה לפי גיל, (2) עתודות: קביעת ההתייבויות המאזניות לתשלומים למבוטחים ופנסיונרים, (3) הון עצמי: קביעת מרווח סיכון בחישוב רמת ההון העצמי הנדרש עבור חברות ביטוח (4) הטבות עובדים: קביעת התחייבויות להטבות עובדים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546058305171  GND: 4183117-2  LCCN: sh85087374  NDL: 00570347 
לוח תמותה תקופתי של אוכלוסיית ארצות הברית, 2003
לימור פרידמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בינואר 1968 (בת 56)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 גובה:  1.62 מטר
 ספורט
 ענף ספורט:  התעמלות מכשירים
 מועדון:  הפועל תל אביב
 מאמן:  זהבה זיסמן
 
לימור פרידמן (נולדה ב-30 בינואר 1968) היא מתעמלת עבר ישראלית, 3 פעמים ברציפות אלופת ישראל (1981–1983) אשר ייצגה את ישראל באולימפיאדת לוס אנג'לס 1984.
קריירה

בנובמבר 1982, פרידמן השתתפה בטורניר "הגביע הדרום אפריקאי" (South African Cup) שנערך בקייפטאון וסיימה במקום השישי בתחרות הקרב-רב.
פרידמן השתתפה באולימפיאדת לוס אנג'לס 1984 לאחר שהצליחה להשיג את הקריטריון האולימפי. בתחרות הקרב-רב וסיימה במקום ה-65. היא התחרתה גם בתרגילי הקרקע, קפיצות, מקבילים מדורגים וקורה. בתרגיל הקרקע היא סיימה במקום ה-64, בתרגיל הקפיצות היא סיימה במקום ה-59, בתרגיל המקבילים המדורגים היא סיימה במקום ה-64 ובתרגיל הקורה היא סיימה במקום ה-65.
במהלך הקריירה היא התאמנה תחת הדרכתה של המאמנת זהבה זיסמן. לאחר פרישתה היא התמקצעה כמורה לחינוך גופני.
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות באתר sports-reference.com
↑  התעמלות מכשירים - הפועל תא, מאמנות, באתר התעמלות מכשירים - הפועל ת"א
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)  |
| --- | --- | --- |
|  איגרוף | יהודה בן חיים • שלמה ניאזוב |  |
|  אתלטיקה | מאיה בן-צור • אריה גמליאל • מארק הנדלסמן • שם טוב סבג  • יהודה צדוק  • זהבה שמואלי |  |
|  ג'ודו | אדי קואז • משה פונטי |  |
|  הרמת משקולות | מאיר דלויה |  |
|  התעמלות מכשירים | ננסי גולדשמידט • יעקב לוי • יוחנן מויאל • לימור פרידמן |  |
|  התעמלות אמנותית | ליאת חנינוביץ |  |
|  טניס | עמוס מנסדורף |  |
|  סיף | שלומי איל • נילי דרורי • יצחק חטואל • לידיה חטואל |  |
|  קיאק | אבירם מזרחי |  |
|  קליעה | גרי ארמיסט • יאיר דוידוביץ • יצחק יונסי |  |
|  שחייה | יורם כוכבי • אייל שטיגמן • הדר רובינשטיין |  |
|  שיט | יהודה אטדגי • אלדד אמיר • יואל סלע • שמשון ברוקמן • איתן פרידלנדר |  |
מאלאקסה (קטר)

ב-3 באוגוסט 1921, על מגרש בשולי בוקרשט, הקים ניקולאה מאלאקסה בית מלאכה לייצור ותיקון צי רכבות, שם תוקנו קטרים וקרונות רכבת. במקום היה גם בית יציקה ובו יצקו נעלי בלימה לרכבות, מוצר שלפני כן נהגו לייבא מארצות זרות - הרכבת הרומנית שמחה לעבור מייבוא לרכישה בשוק המקומי. על מגרש נוסף במזרח בוקרשט בנה מאלאקסה מהיסוד, בשנים 1923 - 1927, תוך הסתייעות בחוק רומני לעידוד התעשייה. ב-1927 חתם על חוזה עם הרכבת הרומנית, שעל פיו התחייב לייצר עבורה קטרים מתוצרת עצמית - קטרים אלה זכו לשם מאלאקסה.
קטר מסוג מאלאקסה
את מפעליו בנה מאלאקסה בעזרת מקדמה מהרכבת הרומנית והלוואת מבנקים. הוא הזמין מגרמניה 82 מכונות לעיבוד מתכת ושכר 180 עובדים מקצועיים גרמנים עם חוזים לשנה או לחצי שנה, כדי שיפעילו את המכונות וילמדו עובדים רומנים להפעילן. ב-1928 יצא משערי המפעל הקטר הראשון מתוצרת רומניה, קטר מופעל בקיטור. ב-1936 הפיקו מפעלי מאלאקסה ברשיצה את הקטר הראשון עם מנוע דיזל.
לסתה

| --- | --- |
 מדינה:  אתיופיה אתיופיה
 מדינה:  אמהרה אמהרה
 מחוז:  צפון וולו
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בנפה:  118,185 (2007)
 קואורדינטות:  12°02′08″N 39°02′50″E﻿ / ﻿12.0356°N 39.0472°E﻿ / 12.0356; 39.0472 
 אזור זמן:  UTC +3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אתיופיה מוגדלת) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטילסתה(למפת אתיופיה רגילה) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטילסתה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לסתה (געז: ላስታ) מחוז היסטורי בצפון מרכז האימפריה האתיופית לשעבר וכיום נפה במדינת אמהרה. הנפה גובלת בנפת מקת מדרומה, נפת בוגנה במערבה, נפת דהנה בצפון-מערבה, נפת גזה גיבלה בצפונה ונפת גידן במזרחה.
זה האזור שבו ממוקמת לליבלה, לשעבר בירת אתיופיה בתקופת שושלת זאגווה, ואשר מפורסמת בזכות הכנסיות החצובות בסלע הגעשי שנבנו בה, ואשר 11 מהן הוכרזו כאתר מורשת עולמית בשנת 1978.
היסטוריה

במהלך המאה ה-18 הפרנציסקני הצ'כי רמדיוס פרוטקי (Remedius Prutky) מנה את לסתה ברשימה של 22 מחוזות אתיופיה שעדיין היו נתונים למרות הקיסר, וכאחד מששת המחוזות שהוא החשיב "גדול באמת וראוי לתואר ממלכה".
סטטיסטיקה

על פי נתוני הסוכנות המרכזית לסטטיסטיקה האתיופית לשנת 2007 האוכלוסייה מנתה 118,185 נפשות שרק 14.69% מהם חיים בערים.
הערות שוליים

↑  .J.H. Arrowsmith-Brown (trans.), Prutky's Travels in Ethiopia and other Countries with notes by Richard Pankhurst (London: Hakluyt Society, 1991), p. 131
↑  Census 2007 Tables: Amhara Region
מונגוליה המודרנית

מונגוליה החיצונית הייתה בשליטת סין המנצ'ורית מ-1691 ועד 1911. בתחילת המאה ה-20 נחלש כוחם של המנצ'ורים בסין, והלאומנים המונגולים נעזרו בסיוע רוסי וזכו לעצמאות מסין בשנת 1911.
האוטונומיה המונגולית שהוקמה הייתה בחסות רוסית וסינית, בעקבות הסכם  שנחתם ב-25 במאי 1915), בו כפו הרוסים על הרפובליקה הסינית הטרייה את האחריות על מונגוליה, על פי הגבולות שנקבעו בברית קייחטה.
מהפכת אוקטובר ומלחמת האזרחים ברוסיה אפשרה לסינים להשתלט מחדש על מונגוליה החיצונית, וחיילים סינים הוצבו במונגוליה ב-1919. מונגוליה הכריזה על עצמאותה בשנית ב-13 במרץ 1921 לאחר שהמונגולים, בראשות דמדין סוחבאטאר, הדפו את הכוחות הסינים מהבירה אורגה (לימים אולן בטור). הרפובליקה העממית של מונגוליה הוקמה ב-25 בנובמבר 1924.
בין 1925 ל-1928, הייתה המפלגה המהפכנית העממית של מונגוליה הקומוניסטית, שהשתלטה בהדרגה על מוסדות השלטון בסיוע סובייטי. באותה תקופה היו מרבית תושביה של מונגוליה נוודים, וההון התחלק בין האריסטוקרטיה ואנשי הדת. מרבית התושבים לא ידעו קרוא וכתוב.
המושג "פרולטריון" לא היה קיים. בניסיון לשנות מצב זה, תקפה הממשלה הקומוניסטית של מונגוליה את בעלי השררה העיקריים - אנשי הדת והאריסטוקרטיה. בשנות השלושים הרסה הממשלה את כל המקדשים הבודהיסטיים במדינה פרט לארבעה, והוציאה להורג כ-10,000 נזירים. הדבר הוביל למהומות אנטי-קומוניסטיות בין השנים 1945-1932.
במלחמת העולם השנייה, ובעקבות האיום היפני על הגבול המונגולי, פעלו הסובייטים לשינוי הסוציאליזם במונגוליה לטובת מדיניות כלכלית חדשה. הצבא המונגולי-סובייטי הדף את הכוחות היפנים שפלשו למזרח מונגוליה בקיץ 1939. לאחר המלחמה, ובתמיכת הסובייטים, פיתחה מונגוליה את קשריה הבינלאומיים ויצרה קשרים עם קוריאה הצפונית ומדינות החסות הקומוניסטיות במזרח אירופה.
בשנות ה-60 המוקדמות נקטה מונגוליה עמדה נייטרלית בפיצול הסיני-סובייטי, אך במהלך העשור שינתה את עמדתה. ב-1966 נחתם הסכם בין ברית המועצות ומונגוליה, המאפשר לסובייטים להציב כוחות צבאיים על אדמת מונגוליה, כחלק ממערך ההגנה על הגבול הסיני-סובייטי. כתוצאה מכך התדרדרו היחסים בין מונגוליה וסין, וב-1983 גירשה מונגוליה 7000 סינים מאדמתה, רובם חיו במונגוליה מאז שנות ה-50.
בתחילת שנות ה-90, בעקבות נפילת מסך הברזל והתמוטטות הקומוניזם באירופה, איבדה המפלגה הקומוניסטית מכוחה ונערכו רפורמות מקיפות במדינה, ביניהן חוקה ובחירות דמוקרטיות. ב-1996 נבחרה לראשונה מפלגה לא קומוניסטית, הקואליציה הדמוקרטית של מונגוליה.
ראו גם

מונגוליה
פוליטיקה של מונגוליה
מאלאקסה (מכונית)

מאלאקסה הייתה מכונית תוצרת קבוצת מפעלים רומניים בהובלת מפעלי מאלאקסה, שנבנתה ברומניה ונקראה על שם בעל המפעלים, ניקולאה מאלאקסה. בראש קבוצת הבונים עמד המהנדס ראדו מוניקאטידה והמכונית התבססה על מנוע אופנוע בן 2 צילינדרים, שעבר שיפור והפיק 11.5 כוחות סוס. מנוע המכונית היה בן 3 צילינדרים עם קירור אוויר והפיק עד 30 כוח סוס.
מנוע המכונית הוצב בחלק האחורי ומקדימה היו תא המזוודות והגלגל הרזרבי. במכונית היה מקום ישיבה ל-6 אנשים והיא הייתה מסוגלת לפתח מהירות של עד 120 קמ"ש. צריכת הדלק הייתה של 10 ליטר בנזין למאה קילומטרים.
גנרל מיור סובייטי בשם ליאוניד ברז'נייב, שנסע באחת המכוניות לבולגריה וחזרה התרשם ממנה, כתב על כך למוסקבה ומשם הגיעה הוראה לפרק את מפעל המכוניות ולהעבירו להרי אורל בברית המועצות.
הערות שוליים

↑  PREMIERE AUTOMOBILISTICE ROMANESTI (ברומנית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלי רכב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מדריך בדקר

| --- | --- |

מדריך בדקר לארץ ישראל ולסוריה, 1897
 מידע כללי
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  מדריך טיולים 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1832 
 
מדריך ברלין 1936, מהדורה מיוחדת באנגלית שראתה אור לכבוד אולימפיאדת ברלין
מדריך בֶּדֶקֶר (בגרמנית: Baedeker) הוא סדרת מדריכי הטיולים הוותיקה בעולם.