stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטריק דורגו
הערות שוליים

↑  Patrick Dorgu besøgte sin gamle klub i sidste uge |, web.archive.org, ‏2023-09-26
↑  Han er en af dem, der banker på til landsholdet i fremtiden - TV 2, web.archive.org, ‏2024-06-01
↑  Lecce, la scalata di Patrick Dorgu – Calcio style, ‏2023-08-02
1 2  Dorgu, l'ultima pepita di Corvino a Lecce, La Gazzetta dello Sport, ‏2023-08-17
↑  Alberto Lumastro, [FOCUS - Patrick Dorgu, la certezza del Lecce Primavera], MondoPrimavera, ‏2023-03-03
↑  Gianluca Di Marzio, Fisico, corsa e tecnica: Dorgu fa volare il Lecce, Gianluca Di Marzio
↑  Sportitalia: Il canale televisivo tematico italiano dedicato allo sport, SportItalia.it, ‏2024-10-19
↑  Liverpool interested in signing 18yo Danish-Nigerian defender | All Nigeria Soccer, www.allnigeriasoccer.com
↑  DBU, Truppen er udtaget til Herrelandsholdets to kampe i Nations League, DBU, ‏2024-08-27
↑  Denmark 2-0 Switzerland (Sep 5, 2024) Final Score, ESPN
חן פורתי (מוזיקאי)

| --- | --- |

 לידה:  לוד
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  ראפר ‏•‏‏ זמר ‏•‏‏ פזמונאי
חן פורתי הוא ראפר, זמר, פזמונאי ומלחין ישראלי. היה חבר בהרכב ההיפ הופ "הלם תרבות".
ביוגרפיה

פורתי נולד וגדל בלוד. כשהיה בכיתה ז', לפני שעלה לחטיבת ביניים ולאחר גירושי הוריו, עבר להתגורר בגדרה. מעבר זה השפיע עליו רבות כפי שמתואר בשיר "עובד על עצמי".
הוא שירת בצבא בתור לוחם בחטיבת כפיר, ועל כך מתואר בשירו "מה יהיה מכאן".
לפורתי בן דוד בשם דניאל פורתי, שאף הוא ראפר המוכר בכינוי "קארמה". דניאל הופיע בתוכנית המציאות "אקס פקטור ישראל".
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 2016, לאחר שהכיר את דור "סטילה" סורוקר ואוראל "אנדרדוג" שמאילוב בקבוצת היפ הופ ברשת החברתית פייסבוק, עברו השלושה לדירת שותפים בחולון והקימו את הרכב ההיפ הופ "הלם תרבות". שירם הראשון, "השמש תזרח", יצא לאור באפריל 2017. ההרכב הוציא סינגלים רבים שזכו לאהדה ברשתות החברתיות. פורתי אף הוציא שירי סולו באותה תקופה ובהם "64 בארז", "אצלנו בשכונה", השיר האוטוביוגרפי "עובד על עצמי" המארח את הזמר עידן רז, "מה יהיה מכאן", "ארץ נהדרת", "מלחמה" שבו מתארחים דודא ונתיב, והלהיט "תקוע בין דברים" המארח את הראפר ליעד מאיר. שירים אלו זכו למאות אלפי צפיות והשמעות בפלטפורמות המוזיקה השונות.
לאחר מספר שנם של עבודה ומגורים יחד חן נפרד מחברי הלם תרבות וחזר להתגורר בגדרה עם אימו ויחד עם הלם תרבות הם יצרו את אלבומם השני.
ביולי 2022 יצא אלבום הבכורה של "הלם תרבות", "דירת שותפים", הכולל הופעות אורח של איזי ושרק.
פורתי ידוע גם בתור ראפר אשר משתתף בבאטלי ראפ רבים, ב-"Jewish Battle" וב-"דיבור נגוע".
בשנת 2023 יצא שיר ההמשך של פורתי ומאיר, "תקוע בין דברים 2".
ב-27 ביוני 2024 יצא שיר הנושא מתוך אלבום הבכורה של פורתי, "כל החבילה קומפלט", הנושא את אותו שם של הסינגל. ב-14 ביולי, כשבועיים לפני יציאת אלבומו, יצא הסינגל השני מתוכו, "עיניים דם", בו מארח את הגר יפת. ב-29 ביולי יצא אלבום הבכורה, שהופק על ידי מספר של מפיקים: חן פורתי עצמו, אלמליק, תום פורמן, אליעד ספיר, גלדי, וזי קיי. אורחים נוספים באלבום, מלבד יפת, הם עומר סבח ומיתר רובין.
טור השקת האלבום - חורף 24-5

לאחר השקת האלבום בגגרין למול קרוב ל-1000 איש פורתי פרסם סדרת הופעות חדשה בכל הארץ שהתרחבה עם הזמן.
התפרקות ההרכב

לאחר טור השקת האלבום השני הלם תרבות הודיעו על פירוק ההרכב וחזרה לעבודה כאמני סולו, חן מספר על מה שהוביל לפירוק ההרכב באלבומו במספר שירים ׳׳חילוקי דיעות׳׳ ׳׳כבר לא׳׳ ועוד..
הרושם שהשאיר ׳׳חילוקי דיעות׳׳ על הקהל של חן פורתי והלם תרבות גרם לקהל לחשוב שההרכב לא ישתף פעולה יותר אבל החששות התבדו לאחר שאנדרדוג וסטילה חברו לחן בהשקת האלבום שלו בגגרין ולאחר מכן גם בהשקת האלבום של אנדרדוג בגריי.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2024: כל החבילה קומפלט
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן > עם הלם תרבות

2022: דירת שותפים
2023: יא רבנן
הערות שוליים

↑  Chen Porati - חן פורתי – Kvar Lo - כבר לא, נבדק ב-2025-02-06
↑  דודי פטימר,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'‏לא "דפנה דקל של פעם": השחקנית ומנחת הטלוויזיה חוזרת במיני-אלבום נועז, באתר מעריב אונליין, 7 באוגוסט 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: fb407ff6-1bd4-40da-a82b-d78bdb4f394d
סינדרלה (סרט, 1997)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  המחזמר "סינדרלה" מאת רוג'רס והמרשטיין, שמבוסס על מעשייה בעלת אותו שם
 בימוי:  רוברט איזקוב
 תסריט:  רוברט ל. פרידמן
 שחקנים ראשיים:  ברנדי נורווד ויטני יוסטון פאולו מונטלבן ג'ייסון אלכסנדר ויקטור גרבר וופי גולדברג ברנדט פיטרס ויאן קוקס נטלי דסל
 מוזיקה:  ריצ'רד רוג'רס
 צילום:  ראלף ד. בוד
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Walt Disney Television BrownHouse Productions Storyline Entertainment
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 2 בנובמבר 1997 ישראל 24 באוגוסט 2022
 משך הקרנה:  88 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט מוזיקלי
 תקציב:  12 מיליון דולר
 דף הסרט ב־IMDb
סינדרלה (באנגלית: Cinderella) הוא סרט טלוויזיה אמריקאי, מסוגת פנטזיה מוזיקלית, אשר הופק על ידי Walt Disney Television בשיתוף BrownHouse Productions ו-Storyline Entertainment. הסרט הוא ההפקה המחודשת השנייה למחזמר "סינדרלה" מאת רוג'רס והמרשטיין, אשר מבוסס על מעשייה בעלת אותו שם. הסרט בוים על ידי רוברט איזקוב ונכתב על ידי רוברט ל. פרידמן. בסרט מככב אנסמבל מגוון לא-מסורתי הכולל את ברנדי נורווד, ויטני יוסטון, פאולו מונטלבן, ג'ייסון אלכסנדר, ויקטור גרבר, וופי גולדברג, ברנדט פיטרס, ויאן קוקס ונטלי דסל.
הסרט שודר לראשונה ב-2 בנובמבר 1997 ברשת ABC, במסגרת העונה ה-42 של התוכנית "עולמו המופלא של דיסני", שהוא זכה ל-60 מיליון צופים. ההפקה קיבלה ביקורות מעורבות מהמבקרים, אשר שיבחו את התלבושות, התפאורה וצוות שחקני המשנה, אך גם התייחסו בשלילה כלפיי הגישה הפמיניסטית לדמותה של סינדרלה, ובפרט לגבי ההופעה של נורווד ויוסטון. הסרט היה מועמד למספר פרסים בתעשייה, ביניהם שבעה פרס אמי לבידור בפריים טיים.
לציון 25 שנה לסרט, שודר ב-23 באוגוסט 2022 ברשת ABC הספיישל "סינדרלה: האיחוד – מהדורה מיוחדת של 20/20" ("Cinderella: The Reunion, A Special Edition of 20/20"). למחרת הספיישל עלה לשירות הסטרימינג דיסני+, בין היתר בישראל, כאשר יחד איתו עלה גם הסרט, שזוהי הפעם הראשונה שהסרט מופץ באופן רשמי בארץ. במדינות אחרות בעלות השירות הסרט היה זמין החל מ-12 בפברואר 2021.
בשנת 2024 יצא הסרט "היורשים: עלייתה של רד", בו נורווד ומונטלבן גילמו בהתאמה על סמך התפקיד שלהם בהפקה זו את הגרסאות של סינדרלה והנסיך מקסים מהסרט המונפש של אולפני ההנפשה של וולט דיסני "סינדרלה" משנת 1950.
עלילה

סינדרלה, יתומה מגיל צעיר, מוסחת בזמן שהיא ממתינה לאמה החורגת ושתי אחיותיה החורגות בשוק, שם היא פוגשת בחור צעיר ומקסים. למרות שחששה להציג את עצמה בפניו, השניים נקשרים כשהבינה ששניהם אינם מרוצים מחייהם. לאחר שננזפה על כך שדיברה עם זר, סינדרלה חוזרת לעזרת משפחתה החורגת לפני שהצליחה להבין שהאיש הצעיר הוא הנסיך כריסטופר. הוא חוזר לארמון, שם הוא נתפס וננזף על ידי עוזרו ליונל על שביקר פעם נוספת בממלכה כשהוא מחופש לפשוט עם, ונודע שהוריו, המלכה קונסטנטינה והמלך מקסימיליאן, מתכננים לארח נשף על מנת למצוא לבנם כלה מתאימה, רעיון שהוא מוחה עליו בתוקף כי הוא מעדיף להתחתן מאהבה. לפי הצעתו של ליונל, קונסטנטינה ומקסימיליאן מתפשרים שאם כריסטופר לא יצליח בבחירת כלה בנשף, מותר לו למצוא אחת בתנאים שלו.
בחזרה לביתם, סינדרלה רוצה להשתתף בנשף בעצמה, אבל אמה החורגת מגחכת על הרעיון, מייעצת לה שנסיך לעולם לא יתעניין בה ולהישאר אסירת תודה על חייה הנוכחיים. משפחתה החורגת של סינדרלה, שנחושה אך ורק לחזק את העושר והמעמד החברתי שלה על ידי נישואים לנסיך, יוצאת לנשף ומשאירה את סינדרלה לבד בבית. זמן מה לאחר מכן מבקרת את סינדרלה הפיה הסנדקית, שמעודדת אותה ללכת לנשף; היא הופכת באורח קסם דלעת לכרכרה, חולדות לשוטרים ועגלון, עכברים לסוסים, ואת הסמרטוטים שלה לשמלה יפהפייה, עם זוג נעלי זכוכית. סינדרלה יוצאת לנשף, בידיעה שהקסם יימשך רק עד חצות.
בנשף, כריסטופר מתעייף מכל הנשים שהוא פוגש, כולל האחיות החורגות של סינדרלה, עד שלפתע סינדרלה מגיעה. הזוג מתחיל מיד לרקוד לצערה של המשפחה החורגת של סינדרלה, שלא יכולה שלא להרגיש שהנסיכה הלא מזוהה מוכרת. סינדרלה מתביישת ורוצה לעזוב כשהמלך והמלכה שואלים אותה על הרקע שלה, אבל הפיה הסנדקית מעודדת אותה להישאר. השעון מצלצל בחצות כשסינדרלה והנסיך חולקים את הנשיקה הראשונה שלהם, לכן סינדרלה בורחת בזמן שהקסם נעלם ומשאירה אחריה נעל זכוכית אחת. בברכת הוריו, כריסטופר מצהיר שהוא יתחתן עם מי שתתאים לה הנעל, גם אם זה אומר שכל עלמה בממלכה תמדוד אותה.
כאשר משפחתה החורגת של סינדרלה חוזרת הביתה, היא מתחילה לחלוק סיפורים מעוטרים מהערב שלהם. סינדרלה מסבירה שהיא יכולה רק לדמיין איך זה בטח היה, שלבסוף האם החורגת מזהה שסינדרלה היא הנסיכה המסתורית שרקדה עם הנסיך. עם עידוד אחרון מהפיה הסנדקית, סינדרלה מחליטה לבסוף שהיא תברח מהבית.
כשהנסיך וליונל מגיעים לביתה של סינדרלה, האם החורגת נועלת את סינדרלה במטבח בתקווה להסתיר אותה. המשפחה החורגת של סינדרלה - כולל האם החורגת ושתי האחיות החורגות - מנסה למדוד את הנעל עם מעט הצלחה. ליונל דורש לפתוח את המטבח ולחפש אם נמצאת עוד משהי בבית, והנסיך מגלה את סינדרלה בחצר כשהיא עומדת לברוח. כאשר כריסטופר מזהה את סינדרלה מהשוק, הוא מנסה לשים את הנעל על רגלה, וזה מתאים בצורה מושלמת. בסופו של דבר, סינדרלה והנסיך מתחתנים בטקס מפואר, בעוד שערי הארמון נסגרים על משפחתה החורגת, ומאלצים אותם לצפות מבחוץ.
צוות השחקנים והדמויות

ברנדי נורווד בתור סינדרלה, נערה יתומה מגיל צעירה שחייה עם משפחתה החורגת אליה היא מתייחסת כמשרתת.
ויטני יוסטון בתור הפיה הסנדקית, פיה שעוזרת לסינדרלה באמצעות קסם ללכת לנשף.
פאולו מונטלבן בתור הנסיך כריסטופר, נסיך שמעוניין להתחתן מאהבת אמת.
ג'ייסון אלכסנדר בתור ליונל, עוזרו של הנסיך כריסטופר.
ויקטור גרבר בתור המלך מקסימיליאן, אביו של הנסיך כריסטופר.
וופי גולדברג בתור המלכה קונסטנטינה, אימו של הנסיך כריסטופר.
ברנדט פיטרס בתור אמא החורגת של סינדרלה.
ויאן קוקס בתור קליופה, אחותה החורגת של סינדרלה.
נטלי דסל בתור מינרווה, אחותה החורגת של סינדרלה.
הערות שוליים

↑  מאורין לי לנקר, A 25th anniversary special for the Brandy Rodgers & Hammerstein's Cinderella will air on ABC, באתר אנטרטיינמנט ויקלי, 11 באוגוסט 2022
↑  מרקוס ג'ונס, 'Impossible' no more: Brandy's Rodgers & Hammerstein's Cinderella is coming to Disney+ later this month, באתר אנטרטיינמנט ויקלי, 4 בפברואר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2016136180   WorldCat (עם LCCN): no2016-136180
גדעון אליאסטם

| --- | --- |
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
  סגן מפקד אוגדה 99
 פעולות ומבצעים
 מלחמת חרבות ברזל
 
גדעון אליאסטם הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, השימש בעברו כסגן מפקד חטיבת הצנחנים, וכעת סגן מפקד עוצבת הבזק.
במסגרת תפקידו כסגן מפקד חטיבה 35, הוביל את הלחימה של החטיבה במסגרת חרבות ברזל בדגש על קרב שג'אעייה הראשון והשני.
ראו גם

חטיבת הצנחנים במלחמת חרבות ברזל
הערות שוליים

↑  דיוויד הורוויץ,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'ביקור בחורבות שג'אעיה, באתר זמן ישראל, 15 ביולי 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גדעון אליאסטם".
כתבי אוגרית

לוח באכדית שנמצא באוגרית
כתבי אוגרית הם אוסף של טקסטים עתיקים שנכתבו בכתבי יתדות (אלפביתיים והברתיים) בשמונה שפות לפחות, והתגלו משנת 1928 באתרי העיר אוגרית. עד כה נמצאו מעל 1,300 לוחות ושברי לוחות חרס כתובים באלפבית אוגריתי (רובם באוגריתית, מעטים מהם בחורית ובאכדית, ולוחות אחדים שנמצאו ברחבי כנען וביטאו כנראה ניב כנעני שאיננו אוגריתית) וכ־1,500 לוחות ושברי לוחות חרס בכתב יתדות הברתי (וכוללים בעיקר אכדית, מעט שומרית, חתית וחורית, ואף טקסטים אחדים באוגריתית). הכתבים נכתבו בסביבות 1400–1200 לפנה"ס.
לשון

| --- | --- |
 :  ראו גם – אוגריתית
כתבי אוגרית משקפים את הלשון האוגריתית בטווח ארוך יותר מ־200 השנים בהם נכתבו: בעוד הכתבים המאוחרים ביותר, שנכתבו ממש לפני חורבן אוגרית, משקפים את לשון היום־יום, חלק מהטקסטים העתיקים – לוחות השירה האוגריתית, שהם גם הארוכים ביותר – ביותר משקפים שלבים קדומים יותר של השפה, שכן הם נמסרו בעל פה כמה דורות לפני שהועלו על הכתב, ונושאים מאפיינים של לשון פואטית כנענית (ממנה התפתחה גם הלשון הפואטית העברית הקדומה, החולקת עם הלשון הפואטית האוגריתית מאפיינים רבים). הלשון הפרוזאית במסמכים ומכתבים המלכותיים קרובה מאוד לטקסטים הספרותיים, וניחנת בעידון ובכתיב מדויק; אך כמה טקסטים לא פורמליים, שנכתבו על־ידי בעלי השכלה לקויה או זרים, חושפים מאפיינים בלשון המדוברת שלא משתקפים באורתוגרפיה הסטנדרטית.
הכתבים האכדיים משתמשים באכדית הבבלית התיכונה. כאשר נכתבו מלים או שמות אוגריתיים באכדית, לא נשמר הערך הפונטי של העיצורים הגרוניים (שאינם קיימים באכדית), והתנועה o (שגם היא לא קיימת באכדית) הועתקה בתנועה u. מלים אוגריתיות ששולבו בטקסטים אכדיים סומנו לעיתים באמצעות "גלוסה" (Glossenkeil).
מיון הטקסטים באוגריתית

עד כה נמצאו כ־1,500 טקסטים ושברים, כולם מתוארכים למאות ה־13 וה־12 לפנה"ס. המפורסמים ביותר מבין כתבי אוגרית הם כחמישים השירים האפיים. הכתבים האחרים כוללים 150 לוחות המתארים את הפולחן והטקסים האוגריים, 100 מכתבים, מספר קטן של חוזים וטקסטים משפטיים אחרים (באכדית שנחשבה אז לשפת החוק), ומאות טקסטים מנהליים או כלכליים, בעיקר רשימות שמות וסחורות.
מיון הטקסטים באוגריתית > לוחות השירה

הכתבים הבולטים והארוכים ביותר שנמצאו באוגרית הם לוחות השירה. בין קובצי השירה הבולטים ניתן למנות את עלילות בעל וענת, אגדת כרת ואגדת אקהת, ובלוחות בודדים נמצאו יצירות שירה עלילתית אחרות, כגון הולדת שחר ושלם, חתונת ירח ונכל, לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש, וקטעים רבים נוספים.
מיון הטקסטים באוגריתית > הכתבים הפולחניים

הטקסטים הפולחניים שנמצאו באוגרית הם כתבים שאינם שיריים, ומתארים את הפולחן שננהג בעת כתיבתם. בין כתבים אלה ניתן למצוא רשימות קורבנות: לאלים השונים, להגנת העיר אוגרית, לימים השונים בחודש, ולאלים שונים בתוספת מנחות מתכת. בין סוגי הקורבנות ניתן למנות שֶׂיִים, אלופים, "גדולות" (בנות בקר) ו"דקות" (בנות הצאן), צאן, שלמים, ציפורים, ובין המנחות ניתן למצוא "שקלי כסף טוב" ו"שקלי חרוץ". בין האלים להם מובאים הקורבנות נמנים האלים המרכזיים במיתולוגיה כגון אל, רשף, אשרה, ענת, שפש, ים, ירח, עשתרת, בעל, כושר, כושרות, דגון, ועשתר, אלים זוטרים כגון שכמן ושנם, בעל צפון, צמל (אם הנשרים), פדרי, ארצי, אל לבנון, ודדמש, קבוצות כגון "דר אל", "פחר בעל" ו"פחר אלים", כלומר קיבוצי אלים זוטרים הכפופים לאל ולבעל או קיבוץ האלים כולם, אלים חוריים, ואף צורות נוף כגון "ארץ ושמים", "צורים (הרים) ועמקים" ו"צפון" לבד. כתובת אחת מתארת את הפולחן בחודש הראשון, כולל החגים, הקרבנות, והמנהגים שנדרש המלך לקיים.
בין הרשימות הרבות שנמצאו ישנן רשימות בעלות זיקה פולחנית, כגון רשימת מקדשים, רשימת אלים, רשימת חמורים למעמדות הכהונה, רשימת סוגי התגלויות של אל ועוד. מקדשי אלים, יחד עם שמות אנשים פרטיים, נזכרים ברשימה של כמויות כסף או יין. לעיתים מעמדות כהונה נזכרים ברשימות מנהלתיות בין גילדות מקצועיות שונות.
מיון הטקסטים באוגריתית > הכתבים הפולחניים > דיווחים אסטרונומיים

בין הכתבים נמצאו גם דיווחים אסטרונומיים.
מיון הטקסטים באוגריתית > מכתבים

בארכיוני אוגרית נמצאו מכתבים רבים, בשפות שונות. בין המכתבים באוגריתית נמצאו מכתבים בהם המוען או הנמען הוא המלך או המלכה, התכתבויות בתוך משפחת המלוכה, התכתבויות עם מלכי מקומות אחרים כגון מלכים מעל מלכי אוגרית (מלכי החתים ופרעה) ומלכים שווים להם כגון מלכי כרכמיש וצור, התכתבויות עם אנשי דת, מכתבים מִן או לִפקידים גבוהים, מכתבים בתוך המשפחה, מכתבים בין אנשים שמעמדם לא מובהר, ומכתבים שתכנם פגום ומעורפל.
הנושאים הנפוצים הנידונים במכתבים הם דרישות שלום (מעבר לברכת הנימוס הרגילה הפותחת מכתבים רבים), נושאים כלכליים, שחרור עבדים/משרתים, ענייני ספנות, ודיפלומטיה. המכתבים נקראים, כמו במקרא, "ספר".
מיון הטקסטים באוגריתית > כתבים מנהליים

הכתבים המנהליים האוגריתיים כוללים בעיקר רשימות, כגון רשימות שמות אנשים למטרות שונות, רשימות הקשורות בגילדות, מיסים מיישובים או מאנשים, תשלומים, רשימות צבאיות, רשימות הקשורות בספנות, רשימות הקשורות במזון, שמות בעלי שדות, כרמים, אדמות חקלאיות או נחלות, אורך השירות שהתקבל מיישובים, מפקדי אוכלוסין, סחורות, רשימות קשורות ביין, בשמן, חטים ושעורים, אנשים בעלי תלמידים, שמות אנשים והממונים עליהם, לבוש, מחירוני סחורות (באוגריתית "חתֿבנ", כלומר חשבון) ועוד.
כתבים אחרים שאינם רשימות כוללים חוזים, שטרות הענקת שדות מהמלך, הוראות מלכותיות, שמות על חותמי גליל ("מאַדֿמנ" באוגריתית), וכתובות שיוך לאדם או לאנשים.
מיון הטקסטים באוגריתית > תרגילי כתיבה

בין הלוחות נמצאו תרגילי כתיבה שונים, כגון סדר האלפבית האוגריתי, רשימת מילים המתחילות באות י', מבחן כתיבה ולוח הכולל העתקה חלקית של מכתב יחד עם כמחצית מאותיות הא"ב לפי סדרן פעמיים וכמה מילים ואותיות ללא הקשר בסוף.
מיון הטקסטים באוגריתית > כתבים בשפות אחרות

בין הכתובות הזרות באוגרית נמצאו כתובות פולחניות בחורית באלפבית האוגריתי בהם נזכרים אלים כנענים כגון אל, ענת, וכן אלים חוריים כגון כומרבי (אנ'), נובדיג (אנ'), חבת ועוד. הטקסט המוזיקלי העתיק בעולם (ככל הנראה) נמצא באוגרית, ונכתב בחורית ואכדית.
בחלק מהטקסטים האוגריתיים משולב מעט טקסט בכתב יתדות אכדי; ברוב המקרים מדובר במספר מצומצם של מילים בסוף רשימה לצורך זיהוי תוכן הרשימה או לסכמה. בין הלוחות נמצא גם לוח פגום, המשווה אותיות אוגריתיות למקבילותיהן האכדיות העיצוריות. ייתכן שמספר טקסטים כתובים באכדית בכתב היתדות האוגריתי. בדומה לרשימות הרבות שנכתבו באוגריתית, מספר רשימות שנמצאו באתר נכתבו באכדית, על לוחות עליהם נכתב גם טקסט אוגריתי. דוגמות לכך הם לוח עם רשימה קצרה של בדים ומספרים באכדית, או רשימת כמויות שמן באכדית.
כתבים אחרים באכדית בלבד כוללים מכתבים, רשימות מנהליות, חוזים, טקסטים מילוניים, ועוד.
באוגרית נמצאו גם כתבים רבים בשומרית, מצבה וחרפושיות במצרית עתיקה, ממצאים עם הירוגליפים חתיים, ולוח בקיפרו־מינואית (אנ'). שני חצים עם כתובות שיוך באלפבית פיניקי נמצאו בעיר.
מיון הטקסטים באוגריתית > מחוץ לאוגרית

כמה ממצאים כתובים באוגריתית נמצאו מחוץ לאוגרית: בשכש (אנ'), קדש, כמד, צרפת (בפיניקיה), נחל תבור, תענך, בית שמש ובקרבת לרנקה. אחד הוא להב מנחל תבור ועליו כתובת באלפבית האוגריתי "ל[צ]לבעל ב[ן] פלצבעל". שני הוא לוח חרס פגום כתוב באלפבית אוגריתי שנמצא בבית שמש. לא ברור מה תכנו של הלוח, אך הוא כנראה דתי. כתובת אחרת היא מתענך, וכוללת משלוח של אוכל כלשהו. שלוש הכתובות כתובות מימין לשמאל, בניגוד למרבית הכתבים שנמצאו באוגרית. כאמור, כמה חפצים אחרים, כגון מצרפת (עיר פיניקית), כמד ואף קפריסין, נמצאו על כתובות באוגריתית עליהם.
מיון הטקסטים באוגריתית > מחוץ לאוגרית > המכתב מאוגרית בתל אפק

בתל אפק נמצא מכתב מאוגרית בארמון המושל שבתל. המכתב עוסק במשלוחי חיטה מדרום כנען לאוגרית. חיטה מיבולי כנען נשלחת אליה, באמצעות נציב מצרים בכנען, משתי ערי הנמל העיקריות שלו, יפו ועכו, הנזכרות במכתב, ובתיווכה החיטה עוברת לאימפריה החתית.
חשיפה

רוב הטקסטים התגלו בחפירות הצרפתיות בין 1929–1969 באתר ראס שמרה; מעטים מהם התגלו מ־1971 והלאה בחפירות סוריות-צרפתיות בראס אבן־האני (אנ'), דרומית לראס שמרה.
חשיפה > הגילוי הראשוני

בחפירות העיר אוגרית, שנמצאה במקרה בשנים 1928–1929 בראס שמרה מצפון ללטקיה, נמצאו כמה מרבצים של לוחות חרס בכתב יתדות; כולם מתוארכים לשלב האחרון של אוגרית, בסביבות 1200 לפנה"ס.  נמצא כי הטקסטים נכתבו בשפה שמית צפון־מערבית לא ידועה. לוחות אחרים שנמצאו באתר נכתבו בשפות אחרות של כתב יתדות (שומרית, חורית ואכדית), כמו גם הירוגליפים מצריים וחתיים, וקיפרו־מינואית.
הלוחות נמצאו בספריית ארמון, ספריית מקדש ובשתי ספריות פרטיות, כנראה ייחודית בעולם באותה תקופה – האחת שייכת לדיפלומט בשם רפאנו. הספריות באוגרית הכילו כתבים דיפלומטיים, משפטיים, כלכליים, מנהליים, לימודיים, ספרותיים ודתיים.
חשיפה > חפירות 1958

במהלך חפירות 1958, נחשפה ספריית לוחות נוספת. עם זאת, אלה נמכרו בשוק השחור ולא הוחזרו מיד. "לוחות קלרמונט – ראס שמרה" נמצאות כעת במכון לעתיקות ונצרות, בית הספר לדת, אוניברסיטת קלרמונט, קלרמונט, קליפורניה. הם נערכו על ידי לורן ר. פישר בשנת 1971.
חשיפה > חפירות 1973

לאחר 1970, היורש של קלוד שפר (חופר אוגרית) היה אנרי דה קונטנסון, ואחריו ז'אן מרגרון, מרגרט יון, ולאחר מכן איב קלבה ובסאם ג'מוס, שמאז 2005 מכהן בתפקיד המנהל הכללי של עתיקות ומוזיאונים. בשנת 1973 התגלה במהלך חפירות הצלה ארכיון המכיל כ־120 לוחות.
חשיפה > חפירות 1994

בשנת 1994 התגלו יותר מ־300 לוחות נוספים, אלפביתיים (כלומר אוגריתיים) והברתיים (אכדיים), המתוארכים לסוף תקופת הברונזה המאוחרת, בתוך בניין גזית גדול; אלה הם כתבי "ארכיון אוּרְתֶנוּ".
עד שנת 2000 נחשפו כבר 650 תעודות מארכיון אורתנו.
חשיבות הכתבים

כתבי אוגרית התגלו כחשובים להכרת תולדות המזרח הקדום, ובמיוחד להבנת התנ"ך. הלוחות שימשו חוקרי התנ"ך להבהרת טקסטים עבריים מקראיים וחשפו הקבלות רבות, תרבותיות, דתיות ולשוניות, בין ישראל ויהודה הקדומות ודתן לתרבויות השכנות. הלוחות חושפים הקבלות למנהגים הישראלים המתוארים במקרא; לדוגמה, הענקת חלק גדול יותר מהירושה לבן הבכור, ייבום ופדיון הבן היו מנהגים נפוצים גם בקרב האוגריתים. רשימות מסוימות הקשורות בחקלאות ובמרעה הושוו לפקידים המלכותיים של דוד המלך המפורטים בדברי הימים (פרק כ"ז, פסוקים כ"ו–כ"ח וכ"ט–ל"א).
ייחודיים בין הטקסטים האוגריתיים הם הכתבים האקרוסטיכונים האלפביתיים הקדומים ביותר הידועים, רשימות אותיות בכתב יתדות אלפביתי, שבהן ניתן לראות לא רק את הסדר הקאנוני של הכתב העברי־פיניקי, אלא גם השמות המסורתיים לאותיות האלפבית.
ראו גם

שירה אוגריתית
מכתבי אל־עמארנה
מכתבי תענך
מכתבי כומידו
ארכיון אבלה
תעודות נוזי
מרי
Keilalphabetische Texte aus Ugarit
לקריאה נוספת > פרסומים קיבוציים של הלוחות

לפרסומי לוחות השירה בלבד, ראו שירה אוגריתית#לקריאה נוספת.
ח. א. גינזברג, נ"ה טורטשינר (ע), כתבי אוּגרית, ירושלים: מוסד ביאליק שליד הסוכנות היהודית לא"י, על ידי ועד הלשון העברית בארץ ישראל, תרצ"ו, מחקרים לשוניים
צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996.
Manfried Dietrich; Oswald Loretz; Joaquín Sanmartín (1995). The Cuneiform alphabetic texts: from Ugarit, Ras Ibn Hani and other places (KTU / CAT). Ugarit-Verlag. – המהדורה השנייה (והראשונה באנגלית), הנחשבת לעיתים לאוסף הסטנדרטי של הכתבים האוגריתיים
Cyrus H. Gordon (1965). Ugaritic Textbook: Grammar, Texts in Transliteration, Cuneiform Selections, Glossary, Indices ("UT"). Pontifical Biblical Institute.
לקריאה נוספת > פרסומי לוחות ראשוניים > באוגריתית

לפרסומים ראשוניים ללוחות השירה, ראו שירה אוגריתית#פרסומים ראשוניים של לוחות השירה.
Charles Virolleaud, Etats nominatifs et pièces comptables provenant de Ras Shamra, Syria 18, 1937, עמ' 159–173
Charles Virolleaud, Les nouvelles tablettes de Ras Shamra (1948-1949), Syria 28, 1951, עמ' 22–56
Charles Virolleaud, Proclamation de Seleg, chef de cinq peuples, d'après une tablette de Ras-Shamra, Syria 15, 1934, עמ' 147–154
Pierre Bordreuil, André Caquot, Textes en cunéiformes alphabétiques découverts en 1977 à Ibn Hani (les), Syria 56, 1979, עמ' 295–315
Pierre Bordreuil, André Caquot, Textes en cunéiformes alphabétiques découverts en 1978 à Ibn Hani (les), Syria 57, 1980, עמ' 343–373
Andrée Herdner, Un nouvel exemplaire du rituel RS 1929, no.3, Syria 33, 1956, עמ' 104–112
Charles Virolleaud, Les inscriptions cunéiformes de Ras Shamra, Syria 10, 1929, עמ' 304–310
Pierre Bordreuil, Dennis Pardee, Le Rituel funéraire ougaritique RS 34.126, Syria 59, 1982, עמ' 121–128
Pierre Bordreuil, Cunéiformes alphabétiques non canoniques.I. La tablette alphabétique sénestroverse RS 22.03, Syria 58, 1981, עמ' 301–311
Charles Virolleaud, Table généalogique provenant de Ras-Shamra, Syria 15, 1934, עמ' 244–251
Charles Virolleaud, Textes alphabétiques de Ras -Shamra, Syria 19, 1938, עמ' 127–141
Charles Virolleaud, Fragments alphabétiques divers de Ras Shamra, Syria 19, 1938, עמ' 335–344
Charles Virolleaud, Fragments alphabétiques divers de Ras-Shamra, Syria 20, 1939, עמ' 114–133
Édouard Dhorme, Deux tablettes de Ras Shamra de la campagne de 1932, Syria 14, 1933, עמ' 229–252
Édouard Dhorme, Nouvelle lettre d'Ugarit en écriture alphabétique, Syria 19, 1938, עמ' 142–146
Charles Virolleaud, René Dussaud, Nouvelles archéologiques, Syria 15, 1934, עמ' 103–104
Dennis Pardee, Troisième réassemblage de RS 1.019, Syria 65, 1988, עמ' 173–191
Charles Virolleaud, Sur quatre fragments alphabétiques trouvés à Ras Shamra en 1934, Syria 16, 1935, עמ' 181–187
Dennis Pardee, RS 24.643 : Texte et structure, Syria 69, 1992, עמ' 153–170
René Dussaud, Deux stèles de Ras Shamra portant une dédicace au dieu Dagon, Syria 16, 1935, עמ' 177–180
Dennis Pardee, Trois comptes ougaritiques RS 15.062, RS 18.024, RIH 78/02, Syria 77, 2000, עמ' 23–67
Charles Virolleaud, Six textes de Ras Shamra provenant de la XIVe campagne (1950), Syria 28, 1951, עמ' 163–179 (כולל חוזה באכדית)
Charles Virolleaud, Les villes et les corporations du royaume d'Ugarit, Syria 21, 1940, עמ' 123–151 (כולל רשימות באכדית)
Charles Virolleaud, Lettres et documents administratifs de Ras Shamra, Syria 21, 1940, עמ' 247–276 (כולל רשימות באכדית)
לקריאה נוספת > פרסומי לוחות ראשוניים > באכדית

Daniel Arnaud, Douglas Kennedy, Textes en cunéiformes syllabiques découverts en 1977 à Ibn Hani (les), Syria 56, 1979, עמ' 317–324
François Thureau-Dangin, Un comptoir de laine pourpre à Ugarit, d'après une tablette de Ras-Shamra, Syria 15, 1934, עמ' 137–146
Daniel Arnaud, Les textes cunéiformes sumro-accadiens des campagnes 1979-1980 à Ras Shamra-Ougarit, Syria 59, 1982, עמ' 199–222
Édouard Dhorme, Petite tablette accadienne de Ras Shamra, Syria 16, 1935, עמ' 194–195
François Thureau-Dangin, Vocabulaires de Ras-Shamra, Syria 12, 1931, עמ' 225–266
Daniel Arnaud, Une lettre du roi de Tyr au roi d'Ougarit : milieux d'affaires et de culture en Syrie à la fin de l'âge du bronze récent, Syria 59, 1982, עמ' 101–107
François Thureau-Dangin, Une lettre assyrienne à Ras Shamra, Syria 16, 1935, עמ' 188–193
François Thureau-Dangin, Nouveaux fragments de vocabulaires de Ras Shamra, Syria 13, 1932, עמ' 233–241
François Thureau-Dangin, Trois contrats de Ras Shamra, Syria 18, 1937, עמ' 245–255