stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבריחה מבית הסוהר גלבוע
הבריחה

לתוכנית הבריחה היו שותפים 11 אסירים לפחות, וביצועה החל בחודשים נובמבר־דצמבר 2020.
חפירת המנהרה נעשתה מתוך חדרון המקלחת בתא 5 באגף 2. על פי הערכות חקירת יחידת יהל"ם, רצפת חדרון המקלחת נפרצה באמצעות חומצה ופצירה מאולתרות. המשך החפירה נעשתה באמצעות קולב ועט, עד לפתחה החיצוני שמתחת לאחד ממגדלי השמירה של בית הסוהר, מגדל ח׳. את העפר פיזרו האסירים במערכת הביוב של הכלא, בפחי אשפה ובפירים חלולים שמצאו, ולמרות מספר דיווחים שנמסרו לסוהרים הנושא זכה להתעלמות. חודשיים לפני הבריחה אחד הסוהרים הבחין בשבר במרצפת שהסתירה את פיר המנהרה, ואף קרא לקצין. למרות זאת, הקצין התעלם ופטר את השבר בטענה שכך המצב בתאים רבים בכלא, בלי בדיקה נוספת.
יום לפני הבריחה, זכריא זביידי הועבר לבקשתו לתא 5, בניגוד לנוהג השב"ס להפריד בין אסירים המשויכים לארגונים שונים, ובאופן חריג מאוד. מחשש שהחול שפיזרו בצנרות יתגלה, הבורחים הקדימו בכיממה את מועד בריחתם המתוכנן, כבר ליום המָחרת, באופן שמנע מהם סיוע חיצוני.
הבריחה התרחשה ב־6 בספטמבר 2021, לאחר השעה אחת בלילה, דרך המנהרה שהתמשכה לאורך של כ־22 מטרים. האסירים הבורחים החליפו או השאירו את מדי האסיר שלהם מול מגדל השמירה, שלא היה מאויש בשל מחסור בתקציב לכוח אדם. במגדל שמירה אחר הוצבה סוהרת שביצעה תפקיד זה לראשונה, ולאחר ששמעה רעשים היא יצאה מעמדת השמירה, אך לא ראתה דבר. הסוהרת הודתה בחקירתה שנרדמה לפני ששמעה רעשים, ושחזרה לישון לאחר שלא ראתה דבר – אך מאוחר יותר טענה שאולצה לחתום על עדות זו. זאת ועוד, איש הצוות שישב במרכז השליטה והיה אמור לצפות במצלמות שתיעדו את בריחתם בזמן אמת לא עשה זאת, גם כאשר מערכת ההתרעה של הכלא הופעלה בעקבות נביחותיהם של כלבי השמירה.
הבורחים

| שם | גיל בעת הבריחה | ארגון | תחילת המעצר או המאסר | גזר דין | הערות | לכידה מחדש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יעקוב מחמוד אחמד קאדרי (גוואדרה) | 49 |  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | 2003 | שני מאסרי עולם ועוד 35 שנות מאסר |  | 10 בספטמבר 2021 – באזור הר הקפיצה, סמוך לנצרת |
| מחמוד עבדאללה עלי עארדה | 46 |  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | 1996 | מאסר עולם | אחיו של מוחמד קאסם | 10 בספטמבר 2021 – באזור הר הקפיצה, סמוך לנצרת |
| זכריא זביידי | 45 |  גדודי חללי אל-אקצא | 2019 | עציר | מפקד גדודי חללי אל־אקצא של הפת"ח בג'נין | 11 בספטמבר 2021 – בכפר אום אל־גנם, הסמוך להר תבור |
| מוחמד קאסם עארדה | 39 |  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | 2002 | מאסר עולם | אחיו של מחמוד עבדאללה | 11 בספטמבר 2021 – בכפר אום אל־גנם, הסמוך להר תבור |
| אייהם נאיף כממג'י | 35 |  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | 2006 | מאסר עולם | הורשע ברצח אליהו אשרי, ישראלי בן 18, תושב איתמר | 19 בספטמבר 2021 – בג'נין, בשטח הרשות הפלסטינית |
| מונאדל יעקוב אינפיעאת | 26 |  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | 2019 | עציר |  | 19 בספטמבר 2021 – בג'נין, בשטח הרשות הפלסטינית |
זכריא זביידי הוא מפקד גדודי חללי אל־אקצא של הפת"ח בג'נין. נחשד שתכנן פיגועים רבים כלפי אזרחים ישראליים, אך לא נשפט, ולכן הוגדר כעציר מנהלי.
יעקוב מחמוד אחמד קאדרי (גוואדרה) נידון לשני מאסר עולם ובנוסף 35 שנות מאסר בגין פעילותו בג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. בשנת 2014, כבר היה מעורב בניסיון בריחה מהכלא – קבוצת אסירים, ובהם הוא ומחמוד עבדאללה עלי עארדה, חפרו מנהרה בתוך בית הסוהר שטה, אך היא נתגלתה.
חקירת הבריחה והמצוד אחר הבורחים > גילוי הבריחה

דיווח ראשון על חשד לבריחה הגיע למשטרה בשעה 1:49, מאזרח שנסע בכביש 71 וראה דמויות רצות בשדות. תוך דקות אחדות הגיעה למקום ניידת סיור שפתחה בסריקות. עובד בתחנת דלק סמוכה סיפר לשוטרי הסיור שראה אדם בעל חזות מוזרה שעבר באזור. בשעה 2:14 דיווח סגן מפקד תחנת המשטרה בבית שאן למרכז השליטה בכלא על החשדות. בסמוך לשעה 3:00 לפנות בוקר דיווחו חקלאים מהיישובים הסמוכים לכלא על דמויות חשודות שנצפו בשטחים החקלאיים של היישובים. לאחר בדיקה בתאי בית הסוהר עלה כי שישה אסירים ועצירים ביטחוניים ברחו מהכלא. אנשי שירות בתי הסוהר עדכנו את משטרת ישראל שחסרים שישה מחבלים.
חקירת הבריחה והמצוד אחר הבורחים > החיפושים והמשך הבריחה

לאחר היוודע דבר הבריחה, פתחו כוחות משטרת ישראל, משמר הגבול ויחידת דרור במרדף אחר האסירים והעצירים הבורחים בשיתוף שירות הביטחון הכללי. קציני הביטחון ביישובים הסמוכים לבית הסוהר גלבוע עודכנו בדבר הבריחה, ומחסומים הוצבו בדרכים.
בבית הסוהר גלבוע הוקם חפ"ק מאוחד, וכוחות משטרת ישראל נפרסו ביישובים הסמוכים לבית הסוהר. כוחות משטרה, כלבנים ואמצעים אוויריים משטרתיים החלו בחיפושים אחר האסירים והעצירים הבורחים. עובדי בית הכלא נחקרו, בשל אפשרות לרשלנות מצידם, ומתוך חשד שהבורחים קיבלו סיוע מתוך סגל הכלא.
בעת בריחתם המתמשכת, האסירים שהו בקרבה רבה לכוחות הביטחון. כך למשל קאדרי ועארדה הסתתרו יום שלם בעמדת הסוואה שהקימו בשיחים במרחק של חמישה מטרים מגדר בסיס צה"ל, ולטענתם אף היו מסוגלים לפגוע באחד החיילים. זביידי ומוחמד עארדה נצפו על ידי אזרח ערבי שדיווח עליהם, אך הספיקו להתחבא מאחורי עץ כשניידת משטרה הגיעה לחפשם. במשך שעה היו לצדם שוטרים, אך הם לא נתפסו. כממג'י ואינפיעאת הספיקו לברוח משוטרים שבמקרה הבחינו בהם תוך כדי נסיעה בצד הדרך, והצליחו להגיע לג'נין ולשהות שם במספר דירות מסתור, תוך ניצול פרצה בגדר ההפרדה.
שני אסירים אף פנו באמצעות סייען לראש ממשלת הרשות הפלסטינית, מוחמד אשתייה, וביקשו ממנו מעצר הגנתי, אך סורבו.
חקירת הבריחה והמצוד אחר הבורחים > לכידת הבורחים

ב־10 בספטמבר, נתפסו שניים מהאסירים – יעקוב מחמוד קאדרי ומחמוד עבדאללה עארדה – באזור הר הקפיצה, סמוך לנצרת, לאחר שעובר אורח הבחין בשתי דמויות חשודות אשר חיטטו בפחים וחיפשו מזון. השניים אף ניגשו לבית משפחה וביקשו מזון. שני האסירים הבורחים זוהו, ולאחר זמן קצר נמסר דיווח למשטרה. השוטרים הגיעו למקום, ועצרו את שני האסירים.
כעבור שעות אחדות, ב־11 בספטמבר, נתפסו בכפר אום אל־גנם, הסמוך להר תבור, שני אסירים נוספים שנמלטו: זכריא זביידי ומוחמד קאסם עארדה. יחידת הגששים במילואים "מרעול" התחקתה אחרי עקבות הבורחים שהתגלו בשטח, ובנוסף לחיפושים, נהג טרקטורון הבחין במחבלים ודיווח למשטרה. בעקבות זאת גילו הגששים את עארדה ישן בחניון משאיות ביישוב ואת זביידי מתהלך בסביבה. את המעצר השני ביצע כוח ימ"מ.
לאחר תפיסת הארבעה הוארך מעצרם בתשעה ימים, בחשד לעבירות נוספות פרט לאלו שבגינן נאסרו: בריחה ממשמורת חוקית, קשירת קשר לביצוע פשע, חברות בארגון טרור, ומתן שירות ואמצעים לביצוע מעשה טרור.
ב־19 בספטמבר נעצרו בג'נין שני האסירים האחרונים, מונאדל יעקוב אינפיעאת ואייהם נאיף כממג'י, שהצליחו בבריחתם להגיע לשטחי הרשות הפלסטינית. השניים נעצרו על ידי כוח ימ"מ שלווה בכוחות צה"ל, על פי מידע שהתקבל מהשב"כ על הבית שבו הסתתרו. יחד עם הבורחים נעצרו שני סייענים שלהם. במקום התפתחו חילופי אש בין פלסטינים לכוחות צה"ל והמשטרה.
עלות המצוד הוערכה בכמה עשרות מיליוני שקלים לכלל גופי הביטחון. בפרט, עבור המשטרה העלות עמדה על 6 מיליון שקלים, מתוכם 5.5 מיליון על כוח אדם, כ־300 אלף על תפעול מסוקים, וכ־200 אלף על מזון.
משפט

ב־29 בספטמבר, לאחר סיום החקירה הפלילית, הוגשה הצהרת תובע נגד ששת הבורחים וחמישה אסירים נוספים שסייעו להם בבריחתם, ומעצרם הוארך. למחרת, השב"כ העביר בחזרה את ששת הנמלטים לידי שב"ס, שם הוחלט לשכנם בתאי הפרדה בחמישה בתי כלא שונים.
ב־3 באוקטובר הוגש כתב אישום לבית משפט השלום בנצרת נגד ששת הבורחים וחמשת האסירים הנוספים שסייעו להם, בגין בריחה ממשמורת חוקית וסיוע לבריחה ממשמורת, וללא סעיפי החשד הנוגעים לטרור (חברות בארגון טרור, ומתן שירות ואמצעים לביצוע מעשה טרור). בנוסף, הוגש כתב אישום נגד שני פלסטינים שסייעו וסיפקו לכממג'י ואינפיעאת מקום מקלט בג'נין.
ב־22 במאי 2022 נגזרו 5 שנות מאסר לכל אחד מהבורחים, בנוסף ל־8 חודשי מאסר על־תנאי, ולקנס בסך 5000 שקלים. על הסייענים נגזרו 4 שנות מאסר וקנס בסך 2000 שקלים.
בעקבות הבריחה > בשירות בתי הסוהר

נציבת שירות בתי הסוהר, קטי פרי, הורתה בעקבות הבריחה לפזר את אסירי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בין בתי הכלא, כך שכל אסיר כזה ישהה בתא נפרד עם אסירים מארגונים אחרים. בעקבות פיזור אסירי הג'יהאד פרצו התקוממויות של אסירים שהתנגדו למהלך זה של השב"ס. בחלק מהאירועים הציתו המחבלים תאים בבתי הסוהר הביטחוניים קציעות, עופר, רמון ומגידו. באוקטובר, הוגש כתב אישום נגד שני אסירים על שהציתו תאים בבית הסוהר רמון באמצעות מצית ומזרנים.
לאחר הבריחה הושקעו 30 מיליון שקלים באטימת הפרצות שמתחת לכלא, באמצעות יציקת בטון מסביב לכלונסאות. צוותי הנדסה סרקו בתי סוהר נוספים, בכדי למנוע מקרים דומים של בריחה באמצעות מנהרה או חלל תחת רצפת התא.
לאור הבריחה מכלא גלבוע, וניסיון בריחה נוסף שסוכל מבית הסוהר עופר, נקבע שאסירים בסיכון גבוה לבריחה (אסירי סג"ב) לא יחלקו תאים משותפים, וכן שהם יועברו ויחליפו תא בכל 4 חודשים, אגף מדי 16 חודשים, ובית סוהר מדי 32 חודשים.
במאי 2022 הוקם ענף למניעת חפירת מנהרות מבתי הסוהר, שפועל בסינוף לחטיבת המודיעין.
בעקבות הבריחה > בקרב הפלסטינים

| --- | --- |
 :  ראו גם – פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים § ספטמבר 2021
ביהודה ושומרון ובמזרח ירושלים השתתפו מאות פלסטינים בהפרות סדר, והתעמתו עם כוחות צה"ל שעסקו במצוד. הפלסטינים דיווחו על עשרות פצועים בעימותים שבסביבות שכם, רמאללה, חברון, עזון, קלקיליה, ג'נין ועיסאוויה.
ב־9 בספטמבר הכריז חמאס על "יום זעם" ולמחרת, ב־10 בספטמבר אירע פיגוע דקירה בסמוך להר הבית. בהמשך אותו היום ולאחר תפיסת שניים מתוך ששת האסירים הבורחים, שוגרה רקטה אחת מדרום רצועת עזה שיורטה על ידי כיפת ברזל. למחרת, ב־11 בספטמבר, שוגרה לאזור שדרות רקטה נוספת, שיורטה אף היא, לאחר תפיסת שני בורחים נוספים.
בבוקר 13 בספטמבר אירע פיגוע דקירה שני בגוש עציון, ובהמשך אותו היום אירע פיגוע דקירה שלישי ליד התחנה המרכזית בירושלים, בו נפצעו שני אזרחים.
דו"ח השב"כ לחודש ספטמבר העלה כי כמות הפיגועים באזור יהודה ושומרון האמירה לאחר הבריחה.
בעקבות הבריחה > בקרב הפלסטינים > ההבט התרבותי והלאומי

בדמותם של האסירים ובהשראת בריחתם נוצרו קריקטורות, פסלים וגרפיטי, והם הפכו לנושא לאומי בעיני הפלסטינים. למשל, ב־21 בספטמבר הוקדש להם ציור קיר ברצועת עזה. מוטיב חוזר ביצירות היה מוטיב הכפית, שבה כביכול השתמשו האסירים על מנת לברוח לחופשי.
לאחר לכידת האסירים הם צולמו כשהם תשושים וחבולים, אך הפלסטינים פרסמו את התמונות הללו לאחר עיבוד גרפי, במסגרתו שינו את מבע פניהם להבעה מחויכת ורעננה. התמונות החדשות שימשו אותם להעלאת המורל, לכרזות, ולפרסומים שונים שעסקו בבריחתם.
במרץ 2022 פרסם הערוץ אל־קֻדס אל־יום (ירושלים היום), כי הפיק סדרת טלוויזיה שנועדה לשידור בערבי חודש הרמדאן שחל באפריל. שם הסדרה הוא ”תג ניצחון – גלבוע“ (בערבית: شارة نصر– جلبوع) והיא עוסקת בבריחת האסירים מבית הסוהר, ובאסירים ביטחוניים נוספים.
בעקבות הבריחה > הוצאת צווי איסור פרסום

לאחר גילוי הבריחה, משטרת ישראל העבירה מידע ביוזמתה לאמצעי התקשורת, אך במקביל היא פנתה לבית משפט השלום בנצרת, שם הוצא לבקשתה בדיעבד צו איסור פרסום על עצם אירוע הבריחה. מאוחר יותר, צו איסור הפרסום צומצם לבקשת המשטרה, ואסר רק על פרסום מידע מתוך החקירה ולא על עצם הבריחה, אך גם צו זה הופר על ידי המשטרה עצמה. מידע מפר פורסם גם ביוזמת שב"ס, שב"כ וצה"ל. הצו הוסר בסיום החקירה הפלילית.
נשיא בית משפט השלום בנצרת, השופט דורון פורת, מתח ביקורת על האבסורד והזילות בכלי צו איסור הפרסום שיוצרת המשטרה בהתנהלותה, וקרא לבדק בית. אמצעי התקשורת מתחו ביקורת לא רק על המשטרה ושאר גופי הביטחון הרשמיים, אלא גם על הרשות השופטת, שמשמשת כחותמת גומי המאשרת כל בקשה לצו ללא הפעלת שיקול דעת. לטענתם, בשל כך נגרם נזק לאמון הציבור במערכת הצדק ואכיפת החוק.
ביקורת נוספת נמתחה בידי לירן לוי על התנהלות דומה סביב חקירת אירועי הסרסור בסוהרות, שהתרחשו באותו בית הסוהר.
בעקבות הבריחה > ועדת בדיקה ממשלתית

השר לביטחון פנים, עמר בר לב, החליט על הקמת ועדת בדיקה ממשלתית לבדיקת נסיבות המחדל והכשלים שהובילו לאירוע. לוועדה ניתנו סמכויות מלאות של ועדת חקירה מתוקף סעיף 8א לחוק הממשלה. בראש הוועדה עמד מנחם פינקלשטיין, שהיה הפרקליט הצבאי הראשי וסגן נשיא בית המשפט המחוזי מרכז.
במרץ 2022 פרסמה הוועדה החלטת ביניים, ובה פירטה ליקויים־לכאורה שמצאה, שהיא מעניקה זכות טיעון למספר בכירים בארגון שעלולים להיפגע ממסקנותיה הסופיות לגביהם, כולל הנציבה פרי.
בעקבות הבריחה > המחבלים שהשתתפו בבריחה

ב-25 בינואר 2025, במסגרת עסקת שחרור החטופים השנייה במלחמת חרבות ברזל, מוחמד קאסם עארדה וזכריא זביידי שוחררו מהכלא.
הערות שוליים > ביאורים

↑  על פי הערכת היחידה, קולה וכלי מתכת יכלו לשמש אותם לצורך זה. כלי המתכת היו ככל הנראה ידיות של מחבתות
↑  היחידה המבצעית של מודיעין שב"ס
↑  שם הוצא הצו הראשוני
ישראל סלע

| --- | --- |

 לידה:  10 במרץ 1957 (בן 67) ז' אדר ה'תשי"ז יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 פעילות בולטת:  מחקר אודות נישואי תערובת בין יהודים לערבים בישראל (1989–1992)
 עיסוק:  חינוך ורווחה
 תפקיד:  מנכ"ל ומייסד עמותת "הלב"
 תואר:  דוקטור (Ph.D) עבודה סוציאלית ושירותים חברתיים מטעם אוניברסיטת פורדהאם
 פרסים והוקרה:  פרס "אשלים" של ארגון הג'וינט העולמי (1999)
 
ד"ר ישראל סלע (נולד ב-10 במרץ 1957) הוא איש חינוך ורווחה, מוזיקאי ויוצר ישראלי. מנכ"ל ומייסד עמותת "הלב".
ביוגרפיה

נולד ביפו, בן שלישי להוריו. בהיותו בן שבע הוצא מביתו על ידי גורמי רווחה לפנימיית מצוקה. בין השנים 1970-1974 התחנך בכפר הנוער יוהנה ז'בוטינסקי.
סלע שירת בחיל האוויר. במהלך שירותו הסדיר שב אל הפנימייה אליה נשלח בילדותו וממנה הונשר. סלע הפך לאיש חינוך וזאת מתוך דחף פנימי לעשות תיקון לחוויותיו שעבר כילד. סלע הפך את הטיפול בבני נוער מנותקים וחסרי סיכוי כמוהו למקצוע. בפנימייה זו הכיר מדריכה מתנדבת - ענת כהן, אשר הפכה בהמשך לאשתו. במרוצת השנים הביאו השניים לעולם שלוש בנות: מיתר, צליל ושיר.
סיפורו האישי ועיסוקו הרב בנושא יהודים וערבים ונישואיי תערובת הביא אותו לכתוב את עבודת הדוקטורט שלו על תופעת נישואי תערובת בין יהודים וערבים בישראל.
בין השנים 1977-1987 עסק בתחום ההוראה בבתי ספר יסודיים שונים במסגרות רגילות, משולבות ומיוחדות. כמו כן שימש כמדריך חינוכי/חברתי ויועץ חינוכי בבית הילד העירוני בתל אביב לילדים טעוני טיפוח ממשפחות הרוסות.
בסוף שנות השמונים שימש ד"ר סלע רכז פרויקט למניעת נשירה בחטיבות הביניים במדינת ניו-יורק בשיתוף אוניברסיטת פורדהאם ואוניברסיטת קולומביה. במקביל, שימש חבר בצוות מחקר בנושא נשים מוכות מטעם אוניברסיטת פורדהאם, ניו-יורק.
עם שובו לישראל בשנת 1992 יסד ד"ר סלע את "המרכז לשיפור הישגים לימודיים" בשכונת התקווה בתל אביב בשיתוף ד"ר שמשון שושני. במסגרת זו ניהל תוכניות לימוד להעשרה ותגבור לתלמידים בסיכון בשלב המעבר לחטיבת העליונה בפיקוח מנהל החינוך בעיריית תל אביב. במקביל החל להרצות בנושא - "נוער בסיכון ותוכניות התערבות בחינוך". בשנת 1994 החל לשמש יועץ לענייני חינוך מטעם ראש עיריית ראשון לציון - מר מאיר ניצן ופיקח על מרכזי הלמידה בשכונות השיקום - רמת אליהו, שיכון המזרח ונחלת יהודה.
במסגרת עבודתו עם נוער בסיכון בשכונת התקווה זיהה סלע נערים ונערות מוכשרים שלימודים אקדמיים היוו הזדמנות עבורם להיחלץ ממעגל העוני. בשנת 1995 ייסד וניהל תוכנית העמקה B.A. 2000 - מסלול לימודים אקדמיים לקראת תואר ראשון לתלמידי תיכון בדרום מזרח תל אביב ובראשון לציון.
בשנת 2004 ייסד את עמותת "הלב - המרכז למען בוגרי פנימיות מצוקה". העמותה פועלת למען יוצאי פנימיות המצוקה בישראל. במסגרת תוכנית להכנה לחיים עצמאיים נתנה העמותה מענה ל-1000 ילדים ובני נוער בסיכון, פליטים/נושרים ובוגרים של פנימיות מצוקה/חסות הגרים בשכונות המצוקה במרכז הארץ במטרה להקנות להם כלים לחיים עצמאיים. אוכלוסיית "הלב" כוללת ילדים שהוצאו מבתיהם ההרוסים לפנימיות מצוקה על מנת להעניק להם חיים טובים יותר. בעת עזיבתם את הפנימייה או נשירתם ממנה הם מוצאים עצמם מחוץ למסגרות בשל סיבות רבות כגון קשיי הסתגלות, בדידות, התעלמות של המערכת מצורכיהם ואי השתלבות בחברה. ילדים רבים חוזרים לשכונות המצוקה, חסרי עורף משפחתי, היישר אל הבתים בהם קיימת מציאות קשה הכוללת - אלימות, אבטלה, שימוש בסמים ואלכוהול, שוטטות וחוסר מעש.
בין השנים 1996-2016 שימש סלע בהתנדבות כחבר בוועד המנהל של "ילדים בסיכוי" - המועצה לילד החוסה. משנת 1985 ועד היום הוא משמש כחבר בקרן "אייסף - הקרן הבינלאומית לחינוך - תל אביב.
בשנת 2005 נבחר לייצג את ישראל במסגרת הסכמי אוסלו לצד משלחת ישראלית לשם קיום שיחות שלום עם נציגים פלשתינאים בירדן מטעם קרן רבין. בשנים 2005-2007 קיים מפגשים בנושא חינוך, חברה ורב גוניות אתנית בישראל למנהיגים, עיתונאים וחברי פרלמנט מהעולם ובחסות הוועד היהודי-האמריקני.
אקדמיה

בשנת 1984 הפך ד"ר סלע למורה בכיר מטעם מכללת לוינסקי, תל אביב. בהמשך השתלב בתוכנית דו-שנתית במנהל ופיקוח חינוכי באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1985 נסע לניו יורק והשלים תואר שני (M.A) במנהל ופיקוח חינוכי באוניברסיטת פורדהאם, ניו-יורק. בשנת 1992 השלים ד"ר סלע את לימודי התואר השלישי (Ph.D) במדעי הפילוסופיה ותואר שלישי (Ph.D) בשירותים חברתיים ועבודה סוציאלית באוניברסיטת פורדהאם, ניו-יורק.
בשנת 1989 ערך מיני מחקר בתחום נשואי תערובת - יהודים ונוצרים בניו-יורק ומחקר מקיף ויחיד מסוגו בתחום נשואי תערובת בין יהודים לערבים בישראל.
מחקר זה הנו היחיד שנעשה בעולם במסגרת לימודי דוקטורט והתמקד ברמת הקונפליקט בין הזוגות המעורבים בתחום הקו הירוק בישראל.
למרות שתופעת נשואי תערובת בין יהודים לערבים במדינת ישראל זכתה לכיסוי תקשורתי באמצעות "עיתונות צהובה" החושפת סיפורים אישיים בעלי אופי רכילותי, לא זכתה תופעת זו להתייחסות ברמה אקדמית באמצעות מחקר אמפירי מהימן. וכך, נותרנו ללא נתונים מדויקים המצביעים על אפיונים, מגמות וגורמים המשפיעים על חיי אוכלוסייה זאת.
כאדם שהתחכך מתוקף תפקידו באוכלוסייה זאת וכאדם הומאני המאמין בדו קיום ובזכויות הפרט, מצאתי צורך לחקור ולנתח את דרגת הקונפליקט בחיי הנישואין של זוגות אלו, ולאתר את גורמים עיקריים אלו.
אותות ופרסים

בשנת 1996 זכה ד"ר ישראל סלע בפרס הצטיינות על תרומה לחברה הישראלית מטעם אייסף - הקרן הבינלאומית לחינוך במעמד נשיא המדינה - מר עזר ויצמן.
בהמשך זכה באות החינוך מטעם ועד שכונת התקווה ובתעודת הוקרה מטעם מנהל החינוך בעיריית תל אביב. בשנת 1999 זכה בפרס "אשלים" של ארגון הג'וינט העולמי על פיתוח תוכנית "הלב" לבני נוער בסיכון ולאחר מכן קיבל את אות "ספרא" לחינוך על הצטיינות ותרומה לחברה הישראלית במעמד פרופ' אמנון רובינשטיין.
פרסומים

בשנת 1992 ניהל ד"ר ישראל סלע מחקר ראשוני ומקיף בתחום נישואיי תערובת – יהודים וערבים בישראל באוניברסיטת פורדהאם שבניו יורק.
בהמשך כתב ד"ר סלע מאמר בספר "פרידה-היא גם התחלה", לבנות את הגשר מילדות במוסד לבגרות עצמאית בחסות משרד החינוך, ירושלים.
בשנת 2001 פרסם מאמר בספר "מעל ומעבר" הנקרא "פרויקט הלב – הכנה לחיים עצמאיים" בהוצאת אשלים, ירושלים.
בשנת 2014 חבר לפרופ' ברוס קופר בניו יורק ופרסם מאמר במגזין לחינוך בארצות הברית Israel Sela and Bruce S. Cooper. (2014) "Helping Underprivileged Children Succeed", Kappn Magazine, NY.
ספרים

כי שרית – רומן אוטוביוגרפי, 2002 בהוצאת כותרות. הספר תורגם לאנגלית תחת השם And have Prevailed
מוזיקה

ד"ר ישראל סלע הוא חבר באקו"ם משנת 1977. בעבר היה חתום עם חברות התקליטים "גלרון" ו"נענע דיסק".
עד כה הוציא את האלבומים הבאים:
"הארץ המובטחת" על ידי חברת "גלרון" הפקות.
"JFK-TLV" על ידי חברת "נענע דיסק".
"ללכת על הסף" בהוצאה עצמית.
בין שיריו:
"הארץ המובטחת" - מילים: אהוד מנור ולחן: אריאל זילבר
"בואי ונשתוק" - דואט עם הזמר יצחק קלפטר למילותיו של קלפטר. לחן: ישראל סלע.
"לקשקש בקומקום" עם האמנים: דודו טסה ואריאל זילבר.
"שיר הגליל" עם המוזיקאים: שם טוב לוי ומיקי שביב.
"361" - עם המוזיקאי: יאיר דלאל למילותיו של שמואל קדי. לחן: ישראל סלע
כמו כן שיתף פעולה עם עמיר לב, אריאל זילבר, שם טוב לוי, יצחק קלפטר, דודו טסה, גרי אקשטיין, יהלי סובול, יאיר דלאל, גילי ליבר, דרור אלכסנדר, פורטרט, מיקי שביב, פטר ורטהיימר, אבי סינגולדה, אלון הלל, גיל לדין, חיים קריו, חיים רומנו, יוסי פיין, טל ברגמן, ארז נץ, אבנר גדסי, דב המר, חמי רודנר, דניאל סולומון, קאשי, ירמי קפלן, לירן דנינו ופרנק אינאה.
בין היתר הופיע בפסטיבל ערד, בגן הפסגה, בתיאטרון תמונע, בתיאטרון הסמטה, בבית היוצר, בצוותא, ובזאפה.
כיום סלע מופיע עם הרכב של מוזיקאים יוצאי פנימיות, במסגרת פרויקט Izzy Rock לשם גיוס תרומות לעמותת "הלב".
שונות

בין השנים 1994 - 1988 שימש ככתב הבידור (עיתונאי) של שבועוני הבידור "להיטון", "פנאי פלוס" ו"עולם האישה".
הערות שוליים

↑  [לפרטים נוספים אודות עמותת "הלב"]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007593018905171  VIAF: 277144782722024130028   WorldCat (עם VIAF): 277144782722024130028
יגאל תמיר

יגאל תמיר
יגאל תמיר הוא אמן ומעצב ירושלמי, שמוכר בעיקר בשל יצירתו האמנותית-יודאית, אך גם כמעצב תאורה בסגנון ירושלמי ייחודי. עבודותיו פרושות ברחבי העולם.
ביוגרפיה

משפחת תם הייתה מן העולים מתימן של ראשית המאה ה-20 (1900).
סבו, ר' אהרן, זנח את עסקיו בתימן של סחר חליפין של בדים ותבלינים בין תימן להודו ועלה לארץ ישראל עם כל משפחתו, כולל הפעוט שלום (אבי יגאל), ח"י שנים לאחר העלייה הראשונה, עליית תרמ"ב. לאחר שהות קצרה בשכונת משכנות הירושלמית, שכר ר' אהרן חנות בעיר העתיקה, קנה מגרש בשכונת נחלת-ציון ובנה בו בית, כולל בור מים, מחסן וחנות. בבית זה מתגורר עד היום תמיר עם משפחתו, שם גידל את בנותיו ושם הקים לראשונה את הסטודיו שלו לאמנות.
הבית הוא אחד השרידים האחרונים בשכונה המשמר אדריכלות מקורית בת למעלה ממאה שנים.
האב, שלום תם, למד אמנות וצורפות בבצלאל והיה מראשוני בצלאל.
מרבית ימיו עסק בעסקי ציבור כחבר ועד העדה התימנית בירושלים והתמסר כולו לסיוע בענייני הציבור, כגון הקמה וניהול של תלמוד תורה לילדי התימנים, כיתות ללימודים עיוניים ועוד.
בשנת 49' שימש כנציג העדה בוועדה המייעצת למושל הצבאי של ירושלים (דב יוסף) וזכה לתעודות הוקרה גם על מילוי תפקידים במשמר העם.
האם, מלכה תם, שכבר עברה את גיל המאה, מוכרת בשכונות ירושלים כאשת-חסד שפעלה לצד חברותיה הרבניות קפאח ושרעבי בסיוע סוציאלי, מתן בסתר וחסד-של-אמת - זאת לצד עיסוקה ברקמה תימנית. מלכה היא בת למשפחה שהתמחתה דורות על גבי דורות במלאכת הצורפות (פיליגרן) ובעצמה סייעה לאביה מגיל רך בסדנא הביתית. רזי המלאכה שמורים עמה בזיכרון עד היום.
יגאל תמיר (תם) נולד בירושלים של ערב המצור, בחודש אדר שנת תש"ח.
לאחר השתתפות כחייל בשריון בשתי מלחמות, עבר יגאל ללימודים אקדמיים תוך כדי פעילות חברתית מגוונת.
במקביל ללימודי אנתרופולוגיה באוניברסיטה העברית, התמקד במשך כארבע שנים במחקר שדה של קהילת הצוענים ("נוו'ר") במזרח ירושלים וברצועת עזה, למד את שפתם על בוריה ותיעד את אורחות חייהם ואת סיפורי העם, שעברו מפה לפה.
אמנות ועיצוב

החל בראשית שנות השמונים, תמיר התמקד בתחומי העיצוב והאמנות, תחילה כאוטודידקט, ובמהלך השנים בהעמקת הלימוד העצמי ובהשתלמויות בארץ ובאירופה. העמקת לימודיו באירופה כללה: צורפות מסורתית - כחניך של הדוד מצד אמו שהיה צורף-אמן, ציור ופרסקאות - במכון אבני ובאיטליה, ויטראז' וזכוכית אמנותית - בארץ ובבוהמיה, וכן אמנות בעץ, עיצוב תאורה, ארגונומטריה ועוד.
משך תקופה פעל כמעצב בצפון איטליה בשיתוף פעולה עם חברה (CALOIׂ) שצברה ניסיון ומוניטין בריהוט לבתי אופרה גדולים באירופה. שם גם עיצב מושבים ארגונומיים ייחודיים לישיבת מערבא.
בשנת 1999 הוזמן לעצב את מושבי מליאת הכנסת, ונתבקש לסייע גם בעיצוב כל חלל אולם המליאה, כולל שדרוג התאורה בעצה אחת עם הפסל דני קרוון, מעצב קיר המזרח של האולם.
עבודות מאפיינות בתחום היודאי

מכנה משותף עיקרי למרבית העבודות בתחום זה הוא פשר איקונוגרפי ייחודי הלקוח ממקורות המקרא והמדרש.
עבודות מאפיינות בתחום היודאי > ישיבת מערבא – מכון רובין

ישיבת הדגל של האורתודוקסיה החרדית בארץ.
עיצוב פנים אדריכלי ואמנותי על פי מוטיבים מוזיקליים ושירת הלוויים במקדש. ארון קודש במבנה נבל-דוד מעץ גושני מגולף – יצירה שנחשבת[דרוש מקור] כגולת-כותרת עולמית בתחום זה. מחיצה לעזרת נשים, שעיקרה פיסול סדרת כלי פריטה יהודיים עתיקים, וכו'.
ריצוף: שיבוץ "שטיחי" שיש על פי עקרון ה"אופוס סקטילה" שנתגלה בחצר מקדש הורדוס.
ויטראז' מודרניסטי משני צדי ההיכל ברוחב 26 מטרים: זוג כנפיים המשלבות את גוני הכחול - טורקיז השמימיים עם אדום-להבה עז בהרמוניה של ניגודים (מוטיב: "ואשא אתכם על כנפי נשרים...").
"ראשית ירושלים"
מכלול פנים של בימ"ד ומרכז סמינרים בייזומו של רב הקונגרס האמריקאי
בית כנסת עדס - אתר מורשת לאומית ליוצאי ארם-צובא (חלב). רסטורציה של ארון קודש שהובא בראשית המאה העשרים על גבי גמלים מחלב שבסוריה. בניית תיבת חזנים ומחיצה לעזרת הנשים מעץ אגוז בשילוב תגלוף דגמים מזרחיים ושיבוץ צדפות פנינה מן הים האדום.
עבודות מאפיינות בתחום היודאי > מוזיאון למורשת יהדות תימן - רחובות (בהקמה)

שחזור תיבת חזנים נדירה בת כ-300 שנים מתימן.
תוכניות לשחזור אולם תפילה קומפלט.
עבודות מאפיינות בתחום היודאי > בית הכנסת ברמת ממרא

מוטיב המקדש (בית שני) בעבודת צורפות ומערת המכפלה בתגליף עץ מעל הפסוק ממסכת יומא: "ברקאי האיר פני כל המזרח עד שבחברון" - במשמע הפצעת כוכב השחר המציינת את תחילת עבודת הכוהנים במקדש והיוצרת האחדה בין ירושלים וחברון.
שיבוץ צדפת פנינה בוהקת בלובנה, ובה - באורח נדיר - 12 פנינים עובריות בדרגות שונות של "הריון" - סמל מקורי לשלבי היוולדות האומה.
עבודות מאפיינות בתחום היודאי > בית הכנסת של היהודים ההרריים (קווקזים) בבית ישראל

אדריכלות פנים ועיצוב וביצוע של ארון הקודש, הבימה, ויטראז'ים ויצירות אמנות נוספות - באתר שימור בעל ערך היסטורי.
עבודות מאפיינות בתחום היודאי > עיצוב תאורה

במסגרת בית היוצר של סטודיו תמיר פועל גם אגף TAMIRLIGHT, בית מלאכה לעיצוב וייצור תאורה אמנותית מעץ, מתכות וזכוכית, כולל אהילים מעוטרים באורנמנטיקה מקורית.