stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רפאל מוקדי
ביוגרפיה

רפאל מוקדי נולד בפריז שבצרפת ב-1929, בעת שהוריו, ורד ומשה מוקדי (ברנדשטטר), התגוררו שם. זמן קצר אחר-כך נפרדו הוריו ורפי ואמו עברו לישראל. הוא גדל בתל אביב של תקופת טרום-המדינה והיה פעיל מאוד בחג"ם ובגדנ"ע כמדריך, והשתתף גם בפעולות שונות. למד בגימנסיה שלווה. הוא היה נשוי ואב לשלושה.
ב-1947, חודשים אחדים לפני שהוקם צה"ל, מוקדי התגייס באופן מלא. במהלך שירותו הצבאי המשיך לעסוק בהדרכה והיה שותף, כמדריך וכחניך, לקורסים הצה"ליים החדשים, אשר עיצבו את הגישה הערכית של צה"ל בתחילת הדרך. בשנת 1950 סיים את שירותו הסדיר בצה"ל, ובמשך 17 השנים הבאות שירת במילואים כקצין בחטיבה 8. בשנים הראשונות מילא תפקידים פיקודיים שונים בגדוד החי"ר 121, וב-1960 התמנה למפקד פלוגת-הסיור החטיבתית, פלס"ר 87. במהלך שנות פיקודו על פלוגת-הסיור הגיע מוקדי לדרגת רב-סרן.
את דרכו כמדען בתחום הקרקע והמים, החל כסטודנט בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית. במהלך לימודיו הבין כי גישת המחקר התיאורית, שהייתה מקובלת בפקולטה לחקלאות עד אז, לא תקדם היטב את חקר הקרקע. הוא האמין שעתיד המחקר טמון בגישה המתמטית-הכמותית. בהיעדר קורס מתאים, יצר קבוצת לימוד שלמדה באופן עצמאי את התחום של כימיה פיזיקלית של הקרקע. עבודת המחקר של המאסטר שלו עסקה בקשרים בין מבנה הקרקע למסיסות זרחן. עבודת הדוקטורט בהנחיית שלמה רביקוביץ' עסקה בחקר הכלורוזה (chlorosis), מחלת צמחים הנגרמת בשל עודף גיר בקרקע ומחסור במינרלים.
מוקדי זיהה את הנושאים החשובים לחקלאות בישראל ולמשק המים והקרקע בישראל, ובחר בהם לנושאי המחקר שלו. את לימודי הפוסט-דוקטורט עשה באוניברסיטת פרדו שבארצות הברית. בשנת 1964 חזר והיה למרצה בכיר בטכניון שבחיפה, והחל בהקמה של יחידה לחקר הקרקע, שעסקה בנושאים בכימיה פיזיקלית של הקרקע שלא נחקרו קודם בטכניון. בנוסף פיתח קורס בכימיה פיזיקלית של הקרקע שלא היה קיים עד אז בישראל.
השינויים שהוביל, הן בפקולטה לחקלאות והן בטכניון, הטמיעו את הגישה הכמותית לחקר הקרקע בישראל, ויצרו את הבסיס למחקר המודרני של תורת הקרקע בישראל.
ביוגרפיה > הניווט במעלה רמת הגולן

ב-9 ביוני 1967, במלחמת ששת הימים, הוטל על חטיבה 8, שבה שירת מוקדי, להבקיע לרמת הגולן. החטיבה תוכננה לפרוץ בציר העולה מגבעת האם אל הכפרים הסורים זעורה ועין פית. לאור פרק הזמן הקצר שעמד לרשות החטיבה, שהוקפצה מזירת הדרום, ללימוד השטח העמיד פיקוד הצפון את סרן דני בונה, קצין המבצעים של חטמ"ר 3 שהכיר את הגזרה על בוריה, לרשות צוות הסיור החטיבתי בפיקוד מוקדי.
בשעה 11:30 חצו כוחות החטיבה את הגבול ועד 12:20 כבש את מוצבי גור אל-עסכר ונעמוש. לאחר שעברה החטיבה את מוצב נעמוש היה הכוח אמור לפנות שמאלה, לכיוון צפון-מזרח. נתגלעה מחלוקת בין נווטי הכוח: מוקדי צידד בפנייה חדה שמאלה לדרך חקלאית ותנועה צפון-מזרחה לכיוון זעורה, ואילו בונה טען כי יש להמשיך עוד דרומה לפני הפניה לצפון מזרח. המג"ד, אריה בירו, הכריע על פי דעתו של בונה וגדוד 129, שהוביל את טור השריון, המשיך דרומה לכיוון סיר א-דיב וקלע. במהלך הלחימה בכפר סיר א-דיב נפגע בירו, ומוקדי תפס את מקומו בטנק המג"ד ופיקד על הגדוד. בהוראת המח"ט ניסה להסיט את תנועת הגדוד מן הציר השגוי צפונה, במקביל לציר הנפט, לכיוון מתחם זעורה. בשיאם של מאמציו אלה נפגע הטנק של מוקדי מאש שנורתה ממוצב סמוך. מוקדי הודיע לתותחן הטנק כי הוא עולה לצריח כדי לירות במקלע ה-0.5 ואז נפגע ככל הנראה מקליעים שנורו לעברו ונפל מהטנק. לאחר מכן נפגע גם קצין הקשר הגדודי, סרן יובל בן-ארצי, וצנח אל תוך הצריח. הטנק הצליח לנסוע לאחור כמה מאות מטרים עד שנתקע, אז פינו עצמם הנהג, התותחן והמקלען לאחור. מוקדי ובן-ארצי נותרו בשטח.
שבוע לאחר הקרב חודש החיפוש, ביוזמה אזרחית של משפחתו וחבריו של מוקדי, ובתוך זמן קצר נמצא הטנק ובו גופתו של יובל בן ארצי. מוקדי נמצא לאחר מכן במרחק של כ-200 מטרים מהטנק.
על פועלו במלחמה עוטר מוקדי בצל"ש אלוף הפיקוד שלאחר חוק העיטורים הומר לעיטור המופת.
אם תמשוך צפונה

"אם תמשוך צפונה" הוא סרט דוקומנטרי (ישראל, 2010) על רפי מוקדי. הסרט נוצר על ידי בתו של מוקדי, ארנה מוקדי, ונכדתו, יעל שביט. הסרט מגולל את סיפור הקרב של חטיבה 8 ואת סיפורו של מוקדי שנפגע במהלך הקרב באזור סיר א-דיב. מוקדי נותר בשטח במשך עשרה ימים. בסרט נטען שצה"ל, החטיבה ומפקדה אלברט מנדלר לא עשו מספיק כדי למצוא את מוקדי וכי מאמצי החיפוש התחדשו, לאחר ארבעה ימי הפסקה ביוזמת חבריו מהטכניון. מרישום יומי של האירועים מיום קרב ההבקעה בו נעלמו מוקדי ובן ארצי ועד למציאת גופותיהם וטנק המג"ד בו נפגעו, עולה כי חלפו שבעה ימים מיום הקרב, ושישה ימים מתום המלחמה בטרם הודיעה שלישות חטיבה 8 לשלישות הראשית על היעדרותו של מוקדי.
מנגד טענו חיילים ודרגי פיקוד ששירתו בחטיבה כי החטיבה לא הפסיקה את החיפושים וכי הסרט ערוך באופן מגמתי.
לקריאה נוספת

אלישיב שמשי, איפה אני נמצא, לעזאזל? על התמצאות בשדה הקרב, צה"ל - הוצאת מערכות/משרד הביטחון – ההוצאה לאור, עמ' 77, אוגוסט 2003
הערות שוליים

↑  ישנה טענה שבשעה שהוויכוח הוכרע כבר היו שתיים משלוש פלוגות השריון של הגדוד, שעקפו את כוח הסיור, מאות מטרים מעבר לצומת, על הציר השגוי, מנהלים אש מול מוצב עוקדה.
↑  מוצב 8173 במפות צה"ל, מזרחית לסיר א-דיב.
↑  מתוך התחקיר לסרט
↑  צה"ל לא הפקיר את רפי, מתוך אתר "נעמוש"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265402905171  ISNI: 0000 0000 6836 969X  VIAF: 98063485   WorldCat (עם VIAF): 98063485 
האנדרטה לאחר חידושה במלאת 50 שנים למלחמה, יולי 2017
אסף רזין

| --- | --- |

 לידה:  1941 (בן 84 בערך) שמיר, ישראל 
 ענף מדעי:  כלכלה 
 מקום לימודים:  בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה  אוניברסיטת שיקגו 
 מוסדות:  אוניברסיטת קורנל  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  פרס א.מ.ת. (2017)  עמית החברה האקונומטרית (1994) 
 
אסף רזין (נולד בשנת 1941) הוא כלכלן ישראלי, פרופסור אמריטוס באוניברסיטת תל אביב. היה מראשוני החוג לכלכלה באוניברסיטת תל אביב וכיהן בה כראש חוג, דקאן הפקולטה למדעי החברה וסגן הרקטור. לאחר פרישתו כיהן כפרופסור בחוג לכלכלה באוניברסיטת קורנל.
פרסים

בשנת 2017 זכה רזין ב- פרס א.מ.ת (פרס האמנות המדע והתרבות), בקטגוריה מדעי החברה: כלכלה
הערות שוליים

↑  אסף רזין - פרס א.מ.ת בכלכלה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304615805171  PLWABN: 9810541722505606  BIBSYS: 90247465  BnF: cb12937104z (data)  CiNii: DA01213641  GND: 124527051  ISNI: 0000 0001 0932 0981  LCCN: n78053395  LNB: 000073669  NDL: 00473561  NKC: vse2010603677  NLA: 35847595  NLK: KAC202258434  NSK: 000041872  NTA: 068516266  RERO: 02-A003730811  SUDOC: 056880286  VIAF: 108835866   WorldCat (עם VIAF): 108835866
מיכל קראוס

מיכל קראוס (נולדה ב-1956) היא מנהלת ישראלית ששימשה כמנכ"לית מועצת החלב. היא הייתה האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד זה וכמנכ"לית של מועצת ייצור.
ביוגרפיה

נולדה וגדלה בקבוצת שילר לגורי ושרה מיר ונכדתם של שלמה ומרים מיר שהיו מבין ראשוני הקיבוץ. דור שלישי בקיבוץ.
בעלת תואר B.Sc בכלכלה מהאוניברסיטה העברית, פקולטה לחקלאות (רחובות) ולימודי תואר שני בכלכלה, גם כן מהאוניברסיטה העברית.
נשואה ואם לשלושה.
ביוגרפיה > קריירה עסקית

תפקידה הראשון של קראוס היה ככלכלנית בקבוצת שילר בין השנים 1985–1991. לאחר מכן שימשה כסמנכ"ל כספים ומנהלת של תאגידי קרן התק"מ. בין השנים 1999–2008 שימשה כמנהלת כספים ומנהלת היחידה לשותפויות וגיוסי הון באיגוד התעשייה הקיבוצית.
החל משנת 2000 ועד שנת 2014 שימשה קראוס כיו"ר של מספר קיבוצים, ביניהם גבולות, גלאון, שריד, מעלה החמישה, גליל ים ועין חרוד מאוחד.
החל משנת 2014 מכהנת קראוס כמנכ"לית מועצת החלב. המועצה היא חברה לתועלת הציבור והיא מהווה על פי חוק את הגוף הרשמי שבמסגרתו מתקבלות ההסכמות החיוניות לתפקודו התקין של ענף החלב בישראל. כמנכ"לית המועצה אחראית קראוס על תכנון ותיאום הניהול של משק החלב בישראל לצד הסברה ענפה על חשיבות צריכת מוצרי החלב ופיתוח הקשרים הבינלאומיים בענף חקלאי מוביל זה.
דירקטורית בחברות הבאות:
אורן צובה – מפעל פרטי לייצור זכוכיות ממוגנות בבעלות קיבוץ צובה.
בין הדירקטוריונים בעבר:
מהדרין – חברה ציבורית, עוסקת בתחומי החקלאות והנדל"ן (דירקטורית חיצונית).
מכסף מפעלי סכו"ם ניר עם – יו"ר המפעל במשך 3 שנים
פארק תעשיות צרעה – יו"ר הפארק במשך 4 שנים
קמ"ע – קרן מרכזית לערבויות של התק"מ עד שנת 2008
אסיב אפק – דירקטורית בין השנים 2001–2004
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

ממייסדות פורום נשים ועסקים של התנועה הקיבוצית
חברה בפורום ע.י.נ.ב. – מועצה אזורית ברנר
חברה בעמותת כ"ן לשינוי חברתי בישראל
דינה בן טל

| --- | --- |

בן טל-גנסיה, 2023
 לידה:  1974 (בת 51 בערך) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 פעילות בולטת:  מנכ"לית אל על
 תקופת הפעילות:  מ-7 באפריל 2022
 
דינה בן טל-גננסיה (נולדה ב-1974) היא מנכ"לית חברת התעופה הישראלית אל על מ-7 באפריל 2022.
ביוגרפיה

בן טל גדלה במושב שחר. היא בעלת תואר ראשון בכלכלה ומינהל עסקים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.
בן טל הייתה שותפה בחברת הייעוץ טאסק. ב-2008 עברה לעבוד באל על ושימשה בתפקידים שונים, מתוכם שש שנים כראש אגף ניהול ההכנסות ושנה כסמנכ"לית המסחר והקשרים התעופתיים.
ב-7 באפריל 2022 אישר דירקטוריון אל על את מינויה למנכ"לית החברה, והיא האישה הראשונה שנבחרה לתפקיד. בן טל החליפה את אביגל שורק, שפרש מתפקידו.
הערות שוליים

↑  נווית זומר, האישה הראשונה בתפקיד: מונתה מנכ"לית חדשה לאל על, באתר ynet, 7 באפריל 2022
↑  יובל שדה, האישה הראשונה בתפקיד: דינה בן טל-גננסיה מונתה למנכ"לית אל על, באתר כלכליסט, 7 באפריל 2022
↑  היסטוריה באל על: דינה בן טל מונתה לתפקיד המנכ״ל, באתר חדשות תעופה, ‏2022-04-07
↑   מנכ"לית חדשה לאל על: דינה בן טל-גננסיה תחליף את אביגל שורק, באתר TheMarker‏, 7 באפריל 2022
↑  יובל שדה, האישה הראשונה בתפקיד: דינה בן טל-גננסיה מונתה למנכ"לית אל על, באתר כלכליסט, 7 באפריל 2022
שי-לי ליפא

| --- | --- |

 לידה:  22 במאי 1974 (בת 50) 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
שי-לי ליפא (נולדה ב-22 במאי 1974) היא מחברת ספרי בישול, מתכונאית (מפתחת מתכונים), עורכת קולינרית, יוצרת תוכן, מנחה ומגישת תוכניות בישול בטלוויזיה.
קורות חייה

שי-לי ליפא נולדה וגדלה בתל אביב, ובגיל תשע עברה עם משפחתה לרעננה. בצבא שירתה כקצינת שלישות בשלישות הראשית ברמת גן. אחרי הצבא עשתה תואר ראשון בביולוגיה בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה שבאוניברסיטה העברית בירושלים, ועבדה כתקציבאית במשרד הפרסום שלמור אבנון עמיחי. אחרי לידת בנה הבכור החליטה להגשים חלום ולהפוך את הבישול למקצוע, ובשנת 2004 החלה לכתוב במוסף "גורמה" של מגזין "את". בשנת 2005 החלה לכתוב ולערוך בכתב העת "על השולחן".
בשנים 2009–2010 כתבה מדור אוכל במוסף סגנון של "מעריב".
מנובמבר 2011 הגישה ליפא עם שפים נוספים פינת בישול בתוכנית הטלוויזיה של אודטה שוורץ, "החיים על-פי אודטה".
הופיעה בעונה השלישית של התוכנית "מתכון בטוח" (2011) בערוץ 2, ביחד עם השפים אבי ביטון, ארז קומרובסקי, ליה שומרון, דודו אוטמזגין, שאול בן-אדרת וצחי בוקששתר.
נכון ל-2017 ליפא כתבה 11 ספרי בישול וספר קריאה לילדים בנושא סופר פוד, וערכה קולינרית שני ספרים של מיקי שמו בהוצאת "על השולחן": "מיקי שמו המיטב" (2009), "שבתות וחגים עם מיקי שמו" (2011). כל ספריה בעברית מכילים מתכונים כשרים.
במאי 2012 החלה להגיש את התוכנית "הבית של שי-לי" בשידורי רשת, ערוץ 2. בכל תוכנית היא מבשלת 5 מנות נגישות, ידידותיות וקלות הכנה, למשפחה, חברים, קולגות ועוד.
בספטמבר 2015 החלה להגיש את התוכנית "סופר שי-לי" בערוץ 10. בכל תוכנית היא מבשלת ארוחה שלמה בת 4–5 מנות ומארחת בגינת ביתה מומחית ל"עשה זאת בעצמך".
במאי 2017 החלה להגיש את התוכנית "מתכון לחיסכון" בשידורי קשת, ערוץ 2. בכל תוכנית היא מבשלת 5 מתכונים חסכוניים (בזמן, חומרי גלם וכסף): מתכון עד 5 דקות, מתכון עד 5 מרכיבים, מתכון עד 50 שקלים, מתכון למזווה ומתכון למשקה זריז.
ליפא פיתחה מתכונים עבור חברות מזון, בהן תנובה, שמרית, סנפרוסט, מעדנות, הרדוף ומחלבות גד.
באוגוסט 2010, אחרי שאביה אובחן במחלת ה-ALS, הצטרפה ליפא לעמותת "פרס לחיים", והיא מתנדבת בעמותה.
חיים אישיים

נשואה לאיש העסקים רפאל ליפא, ולזוג בן ובת.
ספריה

"פשוט לארח" (2005), הספר משלב מתכונים ועיצוב שולחן ונכתב ביחד עם אריאלה יריב-גוטנברג.
"חגים" (2007), ארוחות אירוח לכל חגי ישראל, מראש השנה עד שבועות, מכיל תשעה פרקים, כל פרק מוקדש לחג אחר.
המטבח הבריא של על השולחן (2007), ספר עב-כרס העוסק באוכל בריא שנכתב בצוותא עם המתכונאית אורלי פלאי-ברונשטיין ובייעוץ מיכל לנגברג, דיאטנית קלינית. הספר מכיל חומר עיוני רב על המרכיבים התזונתיים של המאכלים השונים ומתכונים נלווים.
מטבח בריא לילדים (2010), ספר המיועד להורים המעוניינים לבשל מתכונים בריאים וטעימים עבור ילדיהם בליווי הסברים על ערכם התזונתי של המאכלים. הספר נכתב בייעוץ התזונאית הקלינית מיכל לנגברג.
120 הקלאסיקות של שי-לי (2011), מגיש מאכלים ידועים מן המטבח העולמי ונותן מתכון מנצח עבור כל אחת מהן. בין המנות בספר: סלט קיסר, ספגטי בולונז, שקשוקה, חריימה, רוסטביף, פוקאצ'ה, מוס שוקולד וטארט טאטן.
Deliciously Healthy – Vegetables ‏(2012), ראה אור בשפה האנגלית בהוצאת לייז'ר ארטס במרץ 2012. הספר הוא חלק מסדרה של ארבעה ספרים בשם Deliciously Healthy, ומיועד לשוק האמריקאי. ליפא כתבה את הספר המוקדש לירקות וחיברה 120 מתכונים שאמנם אינם צמחוניים, אבל הם בריאים ומעמידים במרכז את הירקות.
הבית של שי-לי (2012), מבוסס על תוכנית הטלוויזיה שלה. כל פרק בספר, כמו בתוכנית, מציע ארוחה מלאה על פי נושא, שמותאמת לאורח ספציפי: ארוחה איטלקית, שבת המלכה, ארוחה דלת קלוריות, אוכל שילדים אוהבים ועוד.
המטבח הבלקני שלי (2014), בספר חוזרת שי-לי לשורשים המשפחתיים שלה: טורקיים מצד אמה ויווניים מצד אביה, ומביאה אסופה של מאכלים בלקניים עליהם גדלה.
אלישבע וסיירת הסופר פוד (2016), ספר קריאה מאויר לילדים המספר על הילדה אלישבע והיכרותה עם סוגים שונים של מזונות-על: שיבולת-שועל, בטטה, ברוקולי ועוד, והיתרונות התזונתיים הגלומים בהם.
שי-לי מבשלת – חגי תשרי (2016), הספר מציע מעל 40 מתכונים קלים לחגי תשרי: ראש השנה, יום כיפור וסוכות.
שי-לי מבשלת – חג האביב (2017), הספר מציע מעל 40 מתכונים קלים לחג הפסח ולחול המועד.
100% טבעי (2017), הספר מציע 100 מתכונים בריאים וקלים למיצים, שייקים, דייסות, ממרחים, חלב טבעוני וקינוחים.
הכל בסדר (2020), מדריך פרקטי, יצירתי ורוחני לארגון החיים באמצעות סידור המטבח.
יוסף מזרחי (מדען)

| --- | --- |

 לידה:  19 בינואר 1940 (בן 85) תל אביב
 ענף מדעי:  פיזיולוגיה של הצמח
 מקום מגורים:  להבים
 עיסוק:  חוקר, מרצה, מנחה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית
 מנחה לדוקטורט:  פרופסור יואש ועדיה, פרופסור עמוס ריצמונד
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון
 פרסים והוקרה:  פרס ברגמן למחקר שימושי,פרס יצרני המזון המשומר בארצות הברית, אות בן- גוריון
 תרומות עיקריות
 אינטרודוקציה של פירות טרופיים, ויסות הבשלה בעגבניות
יוסף מזרחי (נולד ב-19 בינואר 1940) הוא מדען ישראלי ופרופסור אמריטוס באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, חוקר בתחום הפיזיולוגיה של הצמח בהיבטים של עקה פיזיולוגית. מזרחי תרם רבות לאינטרודוקציה של עצי פרי אקזוטיים לגידול בארץ.
קורות חיים

יוסף נולד לאהרון ולבת שבע בשנת 1940, בתל אביב, כצאצא לעדה התימנית. האב, אהרון, עלה לארץ מתימן ב-1910, בגיל 17, כדי להימנע מ"גזירת היתומים". הוא התיישב בכרם התימנים שבתל אביב. גם אביה של אמו הגיע מתימן. הוא עלה מצנעא עם משפחתו בשנת 1881, בהיותו בן 4, במסגרת עליית אעלה בתמר. משפחת הסב התיישבה בירושלים ובבוא היום, הסב נשא לאשה נערה מעדת הס"ט, דור חמישי בארץ. נישואים אלה היוו, במידה מסוימת, ציון דרך, כי הם היו רק מקרה שני, בירושלים של אותם ימים, של נישואים בין עדתיים.
יוסף מזרחי למד בתיכון עירוני א בתל אביב, והיה חבר בתנועת הצופים. בשנת 1955 נכח בכנס שבו דוד בן-גוריון קרא בפני חניכי תנועות הנוער של תל אביב: "נוער הזהב, רד לנגב". בהשפעת קריאה זו, יוסף מזרחי היה שותף להקמת גרעין שהגיע לקיבוץ שדה בוקר, והתגייס לנח"ל. בגרעין הכיר את נילי לבית ח'מלניק, אותה נשא לאשה בשנת 1963. מנישואים אלו נולדו לזוג שלושה ילדים. מזרחי מתגורר בבאר שבע מאז 1968.
המסלול האקדמי

כהמשך לשרותו בגרעין הנח"ל בקיבוץ ובהיותו חבר בקיבוץ, פנה יוסף מזרחי ללימודים בפקולטה לחקלאות באוניברסיטה העברית. את התואר הראשון סיים בשנת 1964. את תואר המוסמך סיים ב-1966. יוסף מזרחי המשיך את לימודיו לדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים, בהנחית פרופסור יואש ועדיה ופרופסור עמוס ריצ'מונד. בשנת 1972 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה. בשנים 1973–1975 שהה בארצות הברית, באוניברסיטת פרדו בלאפייט, אינדיאנה, שם שימש כעמית בתר-דוקטורי. נושא המחקר היה גנים מעכבי הבשלה בעגבניות.
בשנת 1968 הצטרף לקבוצת החוקרים של המכון לחקר הנגב. כמו חלק גדול מהחוקרים של המכון, גם יוסף מזרחי היה בין המורים הראשונים במחלקה למדעי החיים באוניברסיטת בן-גוריון, עם הקמתה. בשנת 1978 קודם לדרגת מרצה בכיר, ב-1983 לפרופסור חבר ובשנת 1991 מונה לפרופסור מן המניין. מזרחי נבחר למרצה מצטיין בשנים 2004–2007. בין השנים 1978–1982 שירת בתפקיד לאומי, במסגרת השאלה מהאוניברסיטה למשרד החקלאות, כמנהל היחידות למחקר ופיתוח החקלאות בנגב.
במסגרת עבודתו באוניברסיטה, מילא מספר תפקידים, חלקם במקביל. בשנים 1992–2008 היה מופקד על הקתדרה של "ישראל וברנרד ניצ'ונסקי בחקלאות מדברית", ובשנים 1995–1998 היה ראש המחלקה למדעי החיים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. ב-2003–2006 כיהן כראש המכון לחקלאות ולביולוגיה שימושית באוניברסיטת בן-גוריון.
בנוסף לפעילותו המדעית בארץ, יוסף מזרחי ערך מחקרים בשיתוף עם מדענים מאוניברסיטאות אחרות בעולם, בין היתר עם אוניברסיטת המדינה של וושינגטון בפולמן שבוושינגטון, עם אוניברסיטת ייל שבקונטיקט, ועם אוניברסיטת סידני המערבית שבאוסטרליה.
בשנת השבתון האחרונה לפני פרישתו, בשנת 2007, עבד בשיתוף עם חוקרים מארבע אוניברסיטאות שונות, בהוואי, באוקינאווה שביפן, באוסטרליה ובספרד, על פיתוחים של אוניברסיטת בן-גוריון.
באוקטובר 2008 פרש כפרופסור אמריטוס. הוא ממשיך לעבוד כחוקר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, כגמלאי.
מחקרים

כמה ממחקריו הבולטים של מזרחי עוסקים בנושאים הבאים:
גנים מעכבי הבשלה בעגבניות וטיפוח של עגבניות עם חיי מדף ארוכים
פיזיולוגיה של עקה בצמחים, בדגש על עקת מלח, ועל המעורבות של ההורמונים חומצה אבסיסית וציטוקינינים
השפעת מליחות על הבשלה ואיכות הפרי
פיזיולוגיה שלאחר קטיף, וגידולי חקלאות חדשים
אינטרודוקציה ותירבות של צמחי בר נושאי פירות כגידולי עצי פרי חדשים, בדגש על הנושאים הביולוגיים החיוניים לגידולם הכלכלי של הפירות האקזוטיים בארץ. הפירות הידועים ביותר שעברו תהליך זה הם פיטאיה, ארגן, מרולה וקובו
פירות שאוקלמו בארץ במסגרת מחקרו של יוסף מזרחי
פיטאיה
מרולה
קובו לבן בשר
תרומה לכלכלה

מזרחי פיתח בשיתוף עם פרופ' נחום קידר ועם ד"ר אהוד קופליוביץ', עגבניות עם חיי מדף ארוכים. פיתוח זה שינה את אופן גידול העגבניות בישראל ושאר העולם. בעקבות הפיתוח, אורך חיי המדף של העגבניות עלה למספר שבועות. כתוצאה מכך, כמות הפרי הנזרקת שואפת לאפס.
מזרחי פיתח גידולי פרי אקזוטיים, חדשים לחלוטין לשוק הישראלי והבינלאומי. בכך הוא איפשר לחקלאי ישראל להיות הראשונים לייצא את התוצרת המבוקשת, הן לשוק המקומי והן לשוק הבינלאומי. בנוסף, עצי הפרי שפותחו מסוגלים לעמוד בתנאים של מחסור במים וטמפרטורות קיצוניות ועם זאת לייצר פרי איכותי. ניתן לראות בהם גידולים מותאמים לשינוי האקלים המתהווה.
בשנים 1984–1990, פרופסור מזרחי עם צוותו הקימו בנק גנים של פיטאיה, כנראה הגדול מסוגו בעולם. נאספו דוגמאות של זנים מהטבע, בג'ונגלים של מרכז אמריקה ובנוסף גם מגנים בוטניים בעולם ומאוספי חובבים בארץ ובחו"ל.
פרסים

1980 - פרס ברגמן למחקר שימושי, על פיתוח וריאנטים חדשים של העגבניות, בעלי הבשלה מבוקרת:The annual E.D. Bergmann Prize for Applied Research of Ben-Gurion University for my contribution to the development of a controlled ripening process in new tomato varieties.
1983 - פרס יצרני המזון המשומר בארצות הברית, על חקר תהליכים בתוצרת חקלאית לפני שימור:The National Food Processors Association, Washington D.C., Award (NEPA) for the best paper in the area of basic or applied research dealing with the effect of "preprocessing horticultural variables" on the quality of canned products
2001 - תואר חוקר מצטיין מטעם "ארגון מגדלי הפירות הטרופיים בישראל"
2021 - אות בן-גוריון על תרומה חשובה, ייחודית, ומקורית בתחום המדע והמחקר
הערות שוליים

↑  דודי פטימר, ‏כרם התימנים כפי שלא הכרתם: מבט על 115 שנים של היסטוריה, באתר מעריב אונליין, 17 ביוני 2021
↑  פולה קבלו, [iyunim<http://in.bgu.ac.il חלוציות ומחויבות אזרחית על פי דוד בן גוריון 1948–1955], באתר אוניברסיטת בן גוריון
↑  Mizrahi Y. et al, Stock-scion interactions of normal and fruit ripening mutant rin and nor in tomato., . Physiol. Plant. 35:232-235
↑  Mizrahi,Y. et al., Abscisic acid and cytokinin contents of leaves in relation to salinity and relative humidity, Plant Physiol. 48, עמ' 752-755
↑  Mizrahi, Y., Efect of salinity on tomato fruit ripening, Plant Physiol. 69, עמ' 966-970
↑  Mizrahi, Y., Do We Need New Crops for Arid Regions? A Review of Fruit Species Domestication in Israel., Agronomy. 10 (12): 1-11
↑  .Mizrahi, Y, Vine-cacti pitayas – The new crops of the world, Revista Brasiliera De Fruticultura 36 (1): 124-138
↑  Mizrahi, Y., Cereus peruvianus (Koubo) new cactus fruit for the world, Revista Brasiliera De Fruticultura 36 (1): 68-78
↑  .Mizrahi, Y. and Nerd, A., New crops as a possible solution to the troubled Israeli export market, 1996,American Society of Horticultural Sciences
↑  -, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב הכריזה על מקבלי אות בן-גוריון לשנת תשפ"ב, באתר אוניברסיטת בן גוריון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011045772105171  VIAF: 2312164913187118980001   WorldCat (עם VIAF): 2312164913187118980001
נטע ארז

| --- | --- |

 לידה:  21 באוגוסט 1971 (בת 53) נס ציונה, ישראל 
 ענף מדעי:  חקר הסרטן 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1995)  מכון ויצמן למדע (1997)  מכון ויצמן למדע (2004) 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (אוקטובר 2010)  UCSF Helen Diller Family Comprehensive Cancer Center (2005–2009)  הפקולטה למדעי הרפואה והבריאות, אוניברסיטת תל אביב 
 מספר צאצאים:  2 
 הערות:  ראש החוג לפתולוגיה (2017–2021) הפקולטה למדעי הרפואה והבריאות, אוניברסיטת תל אביב.
 netaerez.tau.ac.il
 
נטע ארז (נולדה ב-21 באוגוסט 1971) היא חוקרת סרטן ישראלית ופרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

נטע ארז נולדה וגדלה בנס ציונה. לאחר שירותה בצה"ל כקצינת חינוך, החלה ב-1992 את לימודיה במדעי בעלי החיים בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית. סיימה בהצטיינות תואר ראשון בשנת 1995, והמשיכה לתואר שני בביולוגיה במכון ויצמן למדע, וגם אותו סיימה בהצטיינות בשנת 1997. את עבודת הדוקטורט שלה, שעסקה בגן p53, עשתה במחלקה לביולוגיה מולקולרית של התא בהנחייתם של ורדה רוטר והאימונולוג ירון כהן.
לאחר סיום הדוקטורט יצאה ב-2005 לפוסט-דוקטורט בארצות הברית, באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו.
קריירה ומחקר

כשחזרה לישראל ב-2010 התקבלה ארז כחברת סגל אקדמי בכיר, והקימה מעבדה לחקר ביולוגיה של גידולים סרטניים בפקולטה למדעי הרפואה והבריאות באוניברסיטת תל אביב.
ארז חוקרת את הקשר בין דלקת לסרטן. בעוד דלקת אקוטית היא תגובה הגנתית של מערכת החיסון המופעלת כנגד נזק שנגרם לרקמות הגוף, ותפקידה למנוע המשך נזק, לסלק את התאים המתים והרקמות שנפגעו, ולאתחל את תהליך ההחלמה - כאשר דלקת הופכת כרונית היא מגדילה את הסיכוי להתפתחות סרטן. מצד שני, דלקת יכולה להיות אירוע שניוני בהתפתחות סרטן. כלומר, אם כתוצאה ממוטציה ממאירה תא מתחיל להתחלק בצורה בלתי מבוקרת ובכך גורם נזק רקמתי, התגובה הדלקתית לנזק תגרום להתקדמות הסרטן. מאפייני דלקת נמצאים בכל הגידולים הסרטניים. מחקריה של ארז עוסקים בגורמים בסביבה הדלקתית המאפשרים התפתחות של גידולים. דוגמה לכך היא אנגיוגנזה - התהליך של יצירת כלי דם חדשים מתוך כלי הדם הקיימים. באופן נורמלי, תהליך זה מתרחש רק במהלך ההתפתחות או כחלק מריפוי פצע. יצירת כלי דם היא הכרחית להתפתחות של גידולים, כיוון שללא כלי דם המספקים חמצן וחומרי תזונה הכרחיים אחרים, גידולים לא יוכלו לצמוח מעבר ל-1–2 מילימטר, משום שאז התאים שבמרכז הגידול מרוחקים מדי מכדי לקבל אספקת חמצן, ומתים מוות נקרוטי. מתברר כי תאים במערכת החיסונית המגויסים למיקרו-סביבה של הגידול מפרישים חומרים מעודדי-אנגיוגנזה, ובכך התגובה הדלקתית נרתמת לעידוד צמיחת הגידול.
ארז עוסקת בחקר תפקידם של תאים במיקרו-סביבה של הגידול ובמסלולי תקשורת מולקולריים ביניהם, בשלבים השונים של התפתחות סרטן - החל מהשלבים הראשונים ועד התפתחות גרורות. מחקריה מתמקדים באפיון פעילותם של פיברובלסטים קשורי-סרטן (Cancer Associated Fibroblasts) בהתפתחות והתקדמות סרטן שד, ובתפקידם של אסטרוציטים בהתפתחות גרורות מלנומה למוח.
בשנת 2020 זכתה בפרס "מנטורינג במדע" מטעם קבוצת Nature Science, הבית של כתב העת Nature. בשנת 2022 מונתה כמשנה לדקאן בפקולטה למדעי הרפואה והבריאות. ב-2024 זכתה בפרס משפחת כדר למצוינות במחקר. באותה שנה מונתה פרופ׳ ארז כנשיאת הארגון הישראלי לחקר הסרטן, ונשיאה נבחרת של הארגון לחקר גרורות (MRS, Metastasis Research Society (אנ')).
חיים אישיים

ארז נשואה לרוברט הופמן, רופא משפחה, ואם לשני ילדים.
הערות שוליים

↑  הפרופסורית יקירת העיר נס ציונה, באתר www.myziona.co.il
↑  ד"ר עידו מגן, כך מתפתחות גרורות סרטניות במוח, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 20 ביולי 2016
↑   עידו אפרתי, מחקר ישראלי: תאי מלנומה מתחזים לתאים תקינים של מערכת החיסון כדי לחדור למוח, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2019
↑  פרופ' נטע ארז ופרופ' טל פופקו זכו בפרס 'מנטורינג במדע', של קבוצת Nature Science, באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  דקאנט הפקולטה, באתר אוניברסיטת תל אביב
↑  2024 Kadar Family Award - Prof. Neta Erez, 2024-06-10, נבדק ב-2024-11-06
↑  חברי ועד ובעלי תפקידים – ISCR – הארגון הישראלי לחקר הסרטן
↑  MRS Leadership, Metastasis Research
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413388405171  ORCID: 0000-0001-6506-9074  VIAF: 51156495293917560571   WorldCat (עם VIAF): 51156495293917560571