stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לא תירא

"לא תירא" הוא סינגל של הזמר הישראלי פאר טסי, השיר יצא לאור ב-22 באוקטובר 2023. השיר יצא בצל אירועי טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי איתן דרמון והופק על ידי אריק זנטי. השיר מתייחס למצב באופן מטאפורי ומרומז, והוא מדבר על התמודדות עם קשיים.
וידאו קליפ ועטיפה

העיצוב הגרפי של הקליפ והעטיפה עוצבו על ידי חן מכבי. בקליפ ועל העטיפה ניתן לראות אריה ועל מצחו מגן דוד ואת הכיתוב בס"ד. האריה מסמל גבורה ואומץ.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  ישראל | היטליסט | 12 |  |
הערות שוליים

↑  אל תירא, ישראל: השירים שנכתבו לרגל המצב, מאיזי עד ליאור נרקיס, באתר ‏מאקו‏, 23 באוקטובר 2023
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר web.archive.org, ‏2023-10-22
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים |, באתר היטליסט, ‏2 בנובמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e024b778-22b9-4050-bf00-6ae0b7067baa  MusicBrainz work: a336e132-911d-4eaf-af05-7cd87b48a95b
Night Train (אלבום של אוסקר פיטרסון)

| --- | --- |
 אלבום אולפן מאת שלישיית אוסקר פיטרסון
 יצא לאור:  1963 
 סוגה:  ג'אז 
 שפה:  ללא תוכן לשוני 
 חברת תקליטים:  ורב רקורדס 
 הפקה:  נורמן גרנץ 
 
Night Train (באנגלית: "רכבת לילה") הוא אלבום של שלישיית אוסקר פיטרסון, שיצא ב-1963 על ידי ורב רקורדס. האלבום כולל סטנדרטים של ג'אז, בלוז ו-R&B, כמו גם "Hymn to Freedom", אחת היצירות המקוריות הידועות ביותר של פיטרסון.
רקע

מפיק האלבומים נורמן גרנץ מכר את חברת התקליטים ורב, אבל נשאר המנהל של פיטרסון, ולכן פיקח על הקלטת רכבת הלילה. משך הזמן הקצר של רבים מהקטעים יוחס לרצון להשמיע אותם ברדיו המסחרי, שנרתע מלהשמיע שירים בני יותר מכמה דקות.
תצלום אמנות הכריכה הוא מאת פיט טרנר וההערות המקוריות של השרוול היו מאת בני גרין הסקסופוניסט.
האלבום הוקדש לאביו של פיטרסון, שעבד כמלווה בקרונות שינה בחברת הרכבות הקנדית Canadian Pacific Railways.
מוזיקה והקלטה

סקירה של Jazz.com מציינת שרצועת הכותרת, "Night Train", היא עדות ליכולתו של פיטרסון לאזן בין חדשנות מוזיקלית לפופולריות, כפי שהודגם לאורך האלבום: "על ידי שימוש באלמנטים הבסיסיים של קרשנדו ודימינואנדו, וקטעים מסודרים כדי לאזן את החלקים, פיטרסון הופך את מה שיכול היה להיות נגינה כלאחר יד, ליצירת מופת מינורית."
הלחן המקורי היחיד של אוסקר פיטרסון באלבום הוא "המנון לחופש" ("Hymn to Freedom"). הוא נכתב במקום, באולפן, כדי לסגור את האלבום, בעקבות הצעתו של נורמן גרנץ שהלהקה תכלול שיר עם "תחושת בלוז מוקדם". פיטרסון קרא לשיר החדש "Hymn to Freedom" לכבודו של מרטין לותר קינג. הרייט המילטון כתבה מילים נלוות שנה לאחר מכן, והקטע הפך להמנון לא רשמי של התנועה לזכויות האזרח. "המנון לחופש" מופיע באופן בולט בסרט התיעודי משנת 2023 אוסקר פיטרסון: שחור + לבן, כחלק מהמורשת המתמשכת של פיטרסון.
בהוצאה המחודשת של התקליטור משנת 1997, טייק חלופי של "רכבת לילה" נקרא "Happy Go Lucky Local", שם היצירה של דיוק אלינגטון משנת 1946, המהווה את הבסיס ל"רכבת לילה" מאת ג'ימי פורסט. הטייק החלופי כולל את אותן אדפטציה וקומפוזיציה של טייק המאסטר.
מצילת המסמרות של אד תיגפן, שהוקלטה מקרוב, בולטת בכל קטעי האלבום.
ביקורת

בכתיבה עבור AllMusic, המבקר ג'ון בוש כתב שהאלבום "כולל קאברים מפוארים של בלוז וסטנדרטים של R&B". מדריך הפינגווין לג'אז כלל אותו בקולקציית הליבה שלו, כינה אותו "אחד מתקליטי ארך-הנגן הארוכים הטובים ביותר של התקופה" וקבע שהנגינה של פיטרסון היא "הדוקה ולא רגשית באופן בלתי אופייני".
השפעה

דיאנה קרול סיפרה שלאחר שהאזינה לאלבום, החלה לשאוף להיות פסנתרנית ג'אז. לינדה מאי האן אוה דיווחה שהאזנה לאלבום נתנה לה השראה להתחיל לנגן בס בעמידה.
רשימת רצועות

| מס' | כותרת | כותב (ים) | אורך |
| --- | --- | --- | --- |
| מ | "Night Train" | ג'ימי פורסט, לואיס סימפקינס, אוסקר וושינגטון | 4:52 |
| 2. | "C Jam Blues" | בארני ביגארד, דיוק אלינגטון | 3:26 |
| 3. | "Georgia on My Mind" | הוגי קרמייקל, סטיוארט גורל | 3:46 |
| 4. | "Bags' Groove" | מילט ג'קסון | 5:43 |
| 5. | "Moten Swing" | בני מותן | 2:55 |
| 6. | "Easy Does It" | סיי אוליבר, טראמי יאנג | 2:45 |
| מס' | כותרת | כותב (ים) | אורך |
| --- | --- | --- | --- |
| 7. | "Honey Dripper" | ג'ו ליגינס | 2:24 |
| 8. | "Things Ain't What They Used to Be" | מרסר אלינגטון, טד פרסונס | 4:38 |
| 9. | "I Got It Bad (and That Ain't Good)" | דיוק אלינגטון, פול פרנסיס ובסטר | 5:08 |
| 10. | "Band Call" | דיוק אלינגטון | 3:55 |
| 11. | "Hymn to Freedom" | אוסקר פיטרסון | 5:38 |
(רצועות 12 עד 17 הן רצועות בונוס של תקליטור, לא כלולות בתקליט הוויניל המקורי)
חברי הלהקה

אוסקר פיטרסון - פסנתר
ריי בראון - קונטרבס
אד תיגפן - תופים
מפיקים
נורמן גרנץ – הפקה
ואל ולנטין - הנדסת הקלטות
פיט טרנר - צילום שער
בני גרין - תווי שרוול
הערות שוליים

1 2 3  Cunniffe, Thomas "Oscar Peterson: Night Train" (אורכב 01.07.2015 בארכיון Wayback Machine). jazz.com. Retrieved June 30, 2015.
↑  "Album Cover Art - Oscar Peterson Trio - Night Train". Tralfaz-archives.com. נבדק ב-17 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hymn to Freedom (Canadian Songwriters Hall of Fame)". Canadian Songwriters Hall of Fame. נבדק ב-26 ביולי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mergner, Lee (16 בדצמבר 2022). "Oscar Peterson's 'Hymn to Freedom' is re-recorded and released as a single". WBGO.org. נבדק ב-26 ביולי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bradshaw, Peter (24 בינואר 2023). "Oscar Peterson: 'Black + White' review – profile of pianist lets the music do the talking". The Guardian. נבדק ב-26 ביולי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  John Bush, Night Train > Review
↑  Oh, Linda. "Interview with Bass Players Only". youtube.com. ארכיון מ-2021-12-19.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9ce4b9ee-9ad4-3deb-95a4-4cb4e68c145e
פורחים לשובם

| --- | --- |

 סינגל בביצוע ישי ריבו
 מתוך האלבום סוף חמה לבוא
 יצא לאור:  11 במרץ 2024
 פורמט:  הזרמת מדיה • הורדת מוזיקה
 סוגה:  רוק יהודי
 שפה:  עברית
 אורך:  3:19
 כתיבה:  ישי ריבו
 לחן:  ישי ריבו ומאור שושן
 הפקה:  מאור שושן וישי ריבו
"פורחים לשובם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי ישי ריבו, ויצא לאור ב-11 במרץ 2024, כחלק מאלבומו החמישי "סוף חמה לבוא".
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי ישי ריבו ומאור שושן, בצל מלחמת חרבות ברזל, והופק על ידם.
לדברי ריבו "השיר נושא בתוכו את הכאב אבל גם את הצמיחה. את האין, אבל גם את היש. ומעל לכל את האמונה שהכל עוד יתהפך לטובה".
וידאו קליפ

לא פורסם וידאו קליפ מלא לשיר. ריבו פרסם בערוץ היוטיוב שלו את האודיו של השיר, ב-11 במרץ 2024, בסמוך לצאת הסינגל. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל ואת מילותיו של השיר.
ב-17 בספטמבר 2024, ריבו פרסם בערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר, יחד עם קולות רקע וכלי נגינה נוספים. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של האלבום סוף חמה לבוא ואת מילותיו של השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 10 |  |
הערות שוליים

↑  ישי ריבו בסינגל מלחמה חדש: "פורחים לשובם", באתר ערוץ 7, 11 במרץ 2024
↑   פורחים לשובם, בביצוע ישי ריבו, סרטון  באתר יוטיוב, 11 במרץ 2024
↑   פורחים לשובם, בביצוע ישי ריבו, סרטון  באתר יוטיוב, 17 בספט׳ 2024
| ישי ריבו |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | תוכו רצוף אהבה • פחד גבהים • שטח אפור • אלול תשע"ט • סוף חמה לבוא |  |
| אלבומי הופעה | במה קהל ואהבה |  |
| ערכים קשורים | NMC • דברי שיר • צמאה |  |
| ישי ריבו - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| תוכו רצוף אהבה | "תוכו רצוף אהבה" • "מטבע הדברים" • "קול דודי" • "הניסיון הזה" • "השבעתי" |  |
| פחד גבהים | "מקשה אחת זהב" • "מציל אותי כל יום" • "קול פעמונים" • "זוכר אני" • "אור החיים" |  |
| שטח אפור | "הנה ימים באים" • "לשוב הביתה" • "אחת ולתמיד" • "כל הזמן" • "לים" • "הבוקר יעלה" • "Comme Les Oiseaux" • "משגיח מן החלונות" • "אדון עולם" |  |
| אלול תשע"ט | "נפשי" • "הלב שלי" • "סדר העבודה" |  |
| סוף חמה לבוא | "פורחים לשובם" |  |
| במה קהל ואהבה | "לבחור נכון" • "ניצחת איתי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "ימין ה' רוממה" • "בן יקיר לי" • "נחכה לך" • "כתר מלוכה" • "סיבת הסיבות" • "תכף יפתח" • "לא נפסיק לחלום" • "אני שייך לעם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "והאמת" • "המסובב" • "כל מעייני" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e65eba38-4b21-4134-b077-b4672c002add  MusicBrainz work: 238fc3ea-6ea3-49b8-b1f9-8db9670cbc5c
יקינתון (פרח)

| יקינתון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: אספרגאים
משפחה:: אספרגיים
תת־משפחה:: יקינתוניים
סוג:: יקינתון
שם מדעי
 Hyacinthus ‏לינאוס, 1753
יקינתון (שם מדעי: Hyacinthus Tourn. ex L.; שמות עבריים: כדכוד, יקנת) הוא סוג צמחים עשבוניים רב-שנתיים, גאופיטים בעלי בצל ממשפחת האספרגיים. הסוג כולל שלושה מינים, כאשר תפוצתם של שניים מהם משתרעת מצפון-מזרח איראן ועד דרום טורקמניסטן, ותפוצתו של המין השלישי, יקינתון מזרחי, משתרעת מדרום טורקיה ועיראק בואכה סוריה ולבנון ועד צפון ישראל. היקינתון הוא גאופיט בעל בצל גדול רב-שנתי. עליו הצרים מרוכזים בבסיס הצמח, והפרחים הרבים דמויי פעמון או משפך סדורים באשכול על עמוד תפרחת בלתי מסועף שמסתיים בפרח יחיד. צבע הפרח הגדל בבר הוא כחול בהיר.
הצמח תורבת בהולנד בסוף המאה השש-עשרה ומשמש בעיקר לנוי. הוא טופח בשני כיוונים: לתפרחת צפופה יותר, רבת פרחים, ולזנים צבעוניים. זהו הפרח היחיד כמעט שלא השתנה בצורתו התרבותית מצורת הבר. צבעי הפרח מגונים ומשתנים ממין למין כאשר הגוונים הנפוצים הם: כחול, תכלת, סגול, ורוד ולבן.
אטימולוגיה

מקור השם המדעי של הסוג הוא במיתולוגיה היוונית. יקינתון (ביוונית: Ὑάκινθος, תעתיק: הִיַאקִינְטוֹס) היה שמו של נסיך יפה תואר, בנו של פיראוס מלך מקדוניה, שאפולו, האל האולימפי, התאהב בו. משהתחרה אפולו עם יקינתון בזריקת דיסקוס, קינא זפירוס, אל רוח המערב, ביקינתון ולכן גרם לכך שהדיסקוס שהשליך אפולו יסטה ויפגע בראשו של יקינתון. הנער מת, ואפולו הלום הצער הצמיח מדמו של אהובו צמח שנושא את שמו עד עצם היום הזה.
השם העברי "יקינתון" נגזר משמו היווני של הצמח. וכבר במילון "הצמחים המצויים בארץ" הוצע השם יְקֵנֶת, אולם השם "יקינתון" היה מקובל בספרות העברית והתקבל לראשונה במילון "ילקוט הצמחים" (הערה 333) משנת 1930 ואושרר מאוחר יותר במילון "צמחי ארץ ישראל – שמות המשפחות והסוגים" משנת 1946 בסעיף 457.
טקסונומיה

הסוג כולל שלושה מינים, שתפוצתם משתרעת באזורים ממוזגים, כאשר בישראל הוא מצוי באזור הים תיכוני.
יקינתון מזרחי (Hyacinthus orientalis) - יקינתון מזרחי מונה שני מינים האחד H. orientalis subsp. chionophilus גדל בר בדרום מרכז טורקיה והשני subsp. orientalis גדל בר מדרום טורקיה עיראק בואכה סוריה ולבנון ועד צפון ישראל;
.Hyacinthus litwinowii Czerniak - תפוצתו משתרעת מצפון מזרח איראן ועד ודרום טורקמניסטן;
.Hyacinthus transcaspicus Litv - תפוצתו משתרעת מצפון מזרח איראן ועד ודרום טורקמניסטן.
בעבר, בדומה לגאופיטים רבים אחרים, סווג הסוג יקינתון תחת משפחת השושניים (Liliaceae). אולם, מאז שלהי המאה ה־20 וראשית המאה ה־21, עם אימוץ שיטות מיון מולקולריות (מיון APG), הועבר היקינתון בשנת 2009 (APG III) למשפחת האספרגיים (Asparagaceae). הוא צורף למשפחה זו לצד סוגים נוספים כגון: אספרגר, בן-חצב, זמזומית, חצב, יקינטונית, כדן, כתריים, מצילות, נץ חלב, עצבונית.
מאפיינים

צמחים רב־שנתיים בעלי בצל. העלים הצרים מרוכזים בבסיס. התפרחת אשכול, עמוד התפרחת בלתי מסועף, החפים זעירים (בשונה ממני הכיתריים). הפרחים ריחניים. העטיף כחול בהיר, מאוחה (לא לכל אורכו), משונץ מתחת ללועו ומחולק לכל הפחות עד למחצית אורכו לאונות צרות, מוארכות ומופשלות לאחור. האבקנים 6, ערוכים בדור אחד, הזירים קצרים וקבועים על צינור העטיף מתחת לאמצעו. עמור השחלה קצר מאוד. ההלקט בעל 3 קשוות מעוגלות בגבן. הזרעים בעלי קרונקולה.
בתרבות

חוקרים רבים נוטים לזהות את היקינתון עם השושנה הנזכרת בתנ"ך, בספר "שיר השירים".
לאה גולדברג כתבה את שיר הילדים "פזמון ליקינתון", אותו הלחינה רבקה גוילי, ולו ביצועים רבים.
הערות שוליים

↑  .Hyacinthus Tourn. ex L, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  מילון הצמחים המצויים בארץ, 1913, עמ' 14
↑  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 784
↑  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 519
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph508887
ניגון רוסטוב

ניגון רוֹסטוֹב (ביידיש: דער ראָסטאווער ניגון; בספר הניגונים הוא כונה גם: דעם רבינ'ס ניגון, ובעברית: ניגונו של הרבי; נקרא בעבר דער סלאוויאנסעקר ניגון) הוא ניגון חב"ד ללא מילים, אשר היה חביב על רבי שלום דובער שניאורסון (הרש"ב), בתקופת שהותו בעיר רוסטוב על הדון שברוסיה, ומכאן שמו. מכונה גם ניגון הכנה עקב הנוהג לנגנו לפני שרבי מנחם מנדל שניאורסון אמר מאמר חסידות.
רקע

בין השנים ה'תרע"ו עד ה'תר"פ, בעקבות מלחמת העולם הראשונה, שהה רבי שלום דובער שניאורסון (הרש"ב), האדמו"ר החמישי בשושלת חסידות חב"ד-לובביץ', בעיר רוסטוב על הדון שבדרום מערב רוסיה. בתקופה זו נהג לנגן את הניגון בשבתות, חגי ישראל וביומא דפגרא, ומכאן שמו.
ביומנו של יעקב יוסף רסקין מתואר כי בקיץ ה'תרע"ח (1918) שהה שלום דובער שניאורסון בעיר סלאביאנסק-על-קובאן שבדרום מערב רוסיה ועל כן נקרא אז הניגון בשם "דער סלאוויאנסעקר ניגון", לפני שהומר לשם "דער ראָסטאווער ניגון". כמו כן צוין כי נוסח הניגון הגיע משמואל גוראריה, חסידו של הרש"ב.
תווי הניגון הובאו בספר הניגונים - חב"ד כניגון מספר מ"ד (44). וכן בתור ניגון מספר 74 במחברת ניגוני חב"ד של מ.ש. גשורי, שם הוא מתואר כ"ניגון קרליני בלבוש חב"די".
ניתוח מוזיקלי ושימושים

עורך ספר הניגונים, המוזיקאי שמואל זלמנוב, כתב כי הניגון מביא את שומעיו לידי חשבון נפש וגעגועים ל"אלוקות". הניגון מכונה גם בתור ניגון הכנה, בעקבות הנוהג שהשתרש בקרב חסידי חב"ד לנגן את הניגון לפני שרבי מנחם מנדל שניאורסון אמר מאמר חסידות, ולעיתים אף לפני ניגון ארבע בבות של רבי שניאור זלמן מלאדי, במקום "ניגון הכנה לארבע בבות" הרגיל.
ביצועים מוזיקליים

בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הופיע השיר באלבום 'ניגוני חב"ד 2' של ניח"ח. בשנת 1998 הופיע באלבום הסולו, ניגון הבעש"ט, של המוזיקאי אברהם פריד, בשנת 2006 הופיע באלבום 'פסנתר עם נשמה' של זלמן גולדשטיין וירון גרשובסקי, וב־2010 הופיע באלבום 'עצם הנשמה 1' של הזמר הישראלי יאיר כלב.
בנובמבר 2021 בוצע על ידי הזמר מוטי שטיינמץ, ובינואר 2023 בוצע על ידי המוזיקאי נאור כרמי ואחיה כהן אלורו.
הערות שוליים

1 2  שמואל זלמנוב, ספר הניגונים - חב"ד, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית: קה"ת, עמ' נ"א. (בלשון הקודש ויידיש)
1 2  Nigun Rostov, Chabad.org (באנגלית)
↑  תשורה: חלקים מיומנו של הרה"ח ר' יעקב יוסף ראסקין שו"ב ע"ה, ט"ו אדר א', שושן פורים־קטן, ה'תשע"ט (20 בפברואר 2019), עמ' 15. (בלשון הקודש, אידיש)
↑  שמואל זלמנוב, ספר הניגונים - חב"ד, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית: קה"ת, עמ' 35. (בלשון הקודש ויידיש)
1 2  לב לייבמן, סיפורו של הניגון מרוסטוב, באתר קיר הניגונים (בעברית)
↑  ניגון רוסטוב, באתר Chabad.org (בעברית)
↑   Rostover Nigun, סרטון בערוץ "Avraham Fried - Topic", באתר יוטיוב (אורך: 07:08)
↑  Totally Chassidic, Chabad.org (באנגלית) וכן בבספריה הלאומית
↑  Totally Chassidic - Piano with Soul by Yaron Gershovsky, www.israel-music.com (באנגלית)
↑  Totally Chassidic, אפל מיוזיק (באנגלית)
↑   ניגון מרוסטוב - הרב יאיר כלב (עצם הנשמה מס' 1) Track 17, סרטון בערוץ "יאיר כלב", באתר יוטיוב (אורך: 04:11)
↑  לרגל י"ט כסליו: מוטי שטיינמץ - ניגון רוסטוב "צמאה" | המחדש, באתר המחדש, ‏1 באוקטובר 2021 (בעברית)
↑   מוטי שטיינמץ I ניגון רוסטוב I "צמאה" Motty Steinmetz I Nigun Rostov I "Tzama" I, סרטון בערוץ "מוטי שטיינמץ - Motty Steinmetz Official", באתר יוטיוב (אורך: 02:53)
↑  יאיר טוקר, ‏נאור כרמי ואחיה אשר כהן אלורו מבצעים: ניגון רוסטוב, באתר כיכר השבת, 25 בינואר 2023
↑   נאור כרמי ואחיה  כהן  אלורו \\--ניגון  רוסטוב, סרטון בערוץ "נאור כרמי", באתר יוטיוב (אורך: 03:13)
| ניגוני חב"ד |
| --- | --- | --- |
| הניגונים המכוונים | "ניגון שלוש תנועות" ■ אדמו"ר הזקן: ניגוני רבי שניאור זלמן • "ארבע בבות" • "אבינו מלכנו" • "אלי אתה" • "כאיל תערוג" • "קול דודי" ■ אדמו"ר האמצעי: "ניגון הקאפעליע" ■ הצמח צדק: "ניגון ההשתטחות" • "ימין ה' רוממה" • "כאיל תערוג" ■ אדמו"ר המהר"ש: "לכתחילה אריבער" ■ אדמו"ר הרש"ב: "ניגון הכנה" • "ניגון רוסטוב" ■ אדמו"ר הריי"צ: "ניגון הבינוני" ■ הרבי מלובביץ': ניגוני הרבי מלובביץ' • "אנעים זמירות" • "אתה בחרתנו" • "דרכך אלוקינו" • "הוא אלוקינו" • "והיא שעמדה" • "כי אנו עמך 1" • "כי אנו עמך 2" • "צמאה לך נפשי" • "צמאה צמאה" • "רחמנא דעני" • "שאמיל" |  |
| ניגונים נוספים | "קול ביער" • "הנשמה יורדת" • "פדה בשלום" • "ניגון לי"ב–י"ג תמוז" • "והריקותי לכם ברכה" • "ניע זשוריצי כלופצי" • "ניגון לחסידי הצמח צדק" • "ניגון הקפות" • "ניגון הכנה" • "ממצרים גאלתנו" • "יעלה תחנוננו" • "ופרצת" • "הצילני נא" • "הושיעה את עמך" • "אך לאלוקים" • "אימתי קאתי מר" • "ניגון מפולטבה" • "שובה השם" • "ניגון הפלפול" |  |
ישנם מעל 500 ניגוני חב"ד, מובאים רק ניגונים נבחרים
כללי: ניח"ח • ספר הניגונים ■ פרויקטים: ניגוני חב"ד (16 אלבומים) • משה לאופר מנגן חב"ד (4 אלבומים) • צמאה (6 אלבומים) ■ אלבומים: ניגון הבעש"ט • אבינו מלכנו • האפ קאזאק • יענקל יענקל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 8bbdf831-13d0-4a90-9c6b-4bee6e4d2a29
שלום מאיר יונגרמן

| --- | --- |

 לידה:  1940 ח' באדר ת"ש קלויזנבורג 
 פטירה:  3 בינואר 2013 (בגיל 73 בערך) כ"א בטבת תשע"ג בני ברק 
 תאריך עלייה:  תשי"ב
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  זכרון יעקב
 תקופת הפעילות:  ? – 3 בינואר 2013 
 השתייכות:  חזון אי"ש
 רבותיו:  רבי חיים גריינמן, הרב דב לנדו
 
הרב אלכסנדר שלום מאיר יונגרמן (ח' באדר ת"ש, 1940 – כ"א בטבת תשע"ג, 3 בינואר 2013) היה ראש הקהילה החרדית בזכרון יעקב, ראש ישיבות זיכרון מיכאל, ראש המכון להוצאת ספרי ראשונים וראש רשת המוסדות יח"ד[דרושה הבהרה] בתל אביב. עורך סדרת הספרים קובץ שיטות קמאי - ליקוט מספרי ראשונים על סדר הש"ס.
ביוגרפיה

נולד בקלויזנבורג שבטרנסילבניה, ליחיאל מיכאל ושושנה ראצה יונגרמן. בתקופת מלחמת העולם השנייה הוחבא אצל משפחה לא-יהודית. לאחר המלחמה עבר עם משפחתו לבודפשט ומשם לווינה. בשנת תשי"ב (1952) עלה עם משפחתו לישראל. זמן קצר התגוררו בחיפה ולאחר מכן השתקעו בתל אביב. למד בישיבת היישוב החדש בתל אביב ובישיבת סלבודקה בבני ברק.
בשנת תש"כ (1960) נישא לצפורה, בת הרב גבריאל ריקליס מתל אביב. לאחר נישואיו למד בכולל "שערי תורה" בתל אביב. באותה תקופה חיבר את שני ספרי "שלמי מאיר" על מסכתות התלמוד, שקיבלו את הסכמת הרב יעקב ישראל קניבסקי. לאחר מכן עבר לגור בבני ברק.
בשנת תשכ"ח (1968) עבר להתגורר בזכרון יעקב. הוא פיתח את הקהילה החרדית המקומית ופתח שם מוסדות רבים, בהם ישיבה גדולה "זיכרון מיכאל", ישיבה לצעירים, תלמוד תורה ובית יעקב.
לאחר מכן פתח כוללים נוספים בסביבה ביניהם: אור עקיבא, בנימינה, פרדס חנה, יקנעם ועתלית. הרב יונגרמן עמד בראשות הישיבות והמוסדות ונשא בנטל הכלכלי של הרשת. נציג מטעמו היה חבר המועצה המקומית.
בשנות ה-90 הקים ועמד בראש רשת של מדרשות ובתי ספר וגני ילדים יח"ד בתל אביב. כמו כן ייסד רשת כוללי אברכים בתל אביב, שבהם לומדים האברכים מספר שעות ביום בחברותא עם יהודים מקומיים. בנוסף לאלו ייסד רשת נוספת של כוללי אברכים בבני ברק, במודיעין עילית, באלעד ובערים נוספות לבוגרי מוסדותיו. כמו כן ייסד את בית המדרש "דרכי אי"ש" בבני ברק, לבוגרי ישיבת סלבודקה.
נמנה עם חוג חזון איש, ובמשך תקופה ארוכה היה מקורב לרב חיים גריינימן. כמו כן היה מקורב לרב דב לנדו, עמו למד בחברותא במשך שנים רבות.
התפתחות הקהילה החרדית

בשנת תשכ"ח (1968) רצה לפתוח ישיבה קטנה בזכרון יעקב, שבה לא הייתה תשתית תורנית. בעצת רבו רבי יחזקאל אברמסקי יסד תחילה כולל אברכים, שבו למדו אברכים שהתגוררו בערים אחרות, כמשקל-נגד לפעילותה של המסיונרית הגרמנית אמה ברגר במקום. לצורך פתיחת הכולל היה צורך בבניין דירות למגורים עבור משפחות הקהילה ועבור הכולל, ולשם כך החל הרב יונגרמן לצאת לחו"ל לגיוס כספים. הרב יונגרמן קנה תחילה דירה אחת בה נפתח הכולל, ולאחר מכן בעזרת הרב חיים גריינמן קנה את כל הבניין. כעבור חמש שנים הוקמו שתי קריות חרדיות חדשות בזכרון יעקב - קריית חזון איש וקריית חפץ חיים, שבהן מתגוררות כיום (2022) כ-550 משפחות בני תורה.
הרב יונגרמן הקים גם רשת מוסדות - ישיבה קטנה וישיבה גדולה "זיכרון מיכאל" (על שם אביו), שנים עשר גני ילדים, שני תלמודי תורה, שני בתי ספר לבנות, מתיבתא, סמינר לבנות ושמונה כוללי אברכים. כל המוסדות מאוגדים תחת השם "המרכז לחינוך תורני זכרון יעקב".
פועלו הספרותי-תורני

הרב יונגרמן עסק גם בההדרת ספרי ראשונים והקים לשם כך מכון תורני. הוא הוציא לאור לראשונה חלק גדול מהספר עבודת הקודש לרשב"א, בתוספת ביאור בשם "נתיבות הבית", המכיל מספר כרכים. הספר קיבל את הסכמת הרב שך. כמו כן הוציא לאור את ספר הבתים לרבי דוד כוכבי בכמה כרכים. במשך עשרות שנים עמל על קובץ שיטות קמאי, שבו קיבץ וליקט קטעים מגאוני בבל ומהראשונים שלא חיברו חיבורים משלהם על סדר התלמוד, וסידרם על סדר התלמוד. הסדרה יצאה בעשרות כרכים.
במסגרת המכון להוצאת ספרי ראשונים הוציא לאור מהדורות חדשות ומהודרות של ספרי ראשונים ואחרונים, ובהם חידושי הרמב"ן, הרשב"א, תוספות הרא"ש, הריטב"א, המאירי, הר"ן, שיטה מקובצת, רבי עקיבא איגר ועוד.
פועלו הספרותי-תורני > ספריו

הוציא לאור את סדרת הספרים ממגד שמים (ארבעה כרכים) - בו נדפסו תוכן שיחותיו.
ספר שלמי מאיר - חידושים על מסכתות בש"ס
משפחתו

אשתו צפורה, הייתה מחנכת בסמינר בית יעקב בתל אביב.
גיסו (בעל אחותו חנה), הרב יהודה פכטהלט, היה מנהל הסמינר בזכרון יעקב.
משפחתו > בניו

הרב דוד ידידיה - ראש כולל ברמת אביב.
הרב דב יצחק - מו"ל קונטרס להבין ולהשכיל.
הרב אברהם ישעיהו - ראש כולל "עמל התורה" בבני ברק.
הרב שלמה זלמן - כיהן כראש כולל בזכרון יעקב.
הרב אהרן מנחם - ראש כולל בזכרון יעקב.
הרב מרדכי - מנהל תלמוד תורה "זיכרון גבריאל".
משפחתו > חתניו

הרב שמואל הוניגסברג - מחבר ספרי "ביאורי סוגיות" ור"מ בישיבת סלבודקה.
הרב יהושע מנחם זלזניק - ראש כולל נטעי מיכאל.
הרב נתנאל גרוס - ר"מ בישיבת תפארת יעקב לצעירים בזכרון יעקב.
לקריאה נוספת

מסירות נפש מול המסיון הגרמני, מוסף שבת קודש וארא תשע"ג, עמ' 10, באתר אוצר החכמה
הרב שלום מאיר יונגרמן - באתר דרשו
קובץ שיטות קמאי, מוסף שבת קודש, עמ' 28, באתר אוצר החכמה
האבא של זכרון יעקב, מוסף שבת קודש פרשת אחרי מות תשע"ה, עמ' 27, באתר אוצר החכמה
הערות שוליים

↑  מכתבי יד (לצורך כך היה נוסע והולך במוזיאונים רבים ברחבי תבל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311953605171  ISNI: 0000 0000 7150 2682  LCCN: n85104586  VIAF: 100649496   WorldCat (עם VIAF): 100649496
מחשבות טובות

"מחשבות טובות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר החרדי מוטי וייס, יצא ב-21 בפברואר 2021. הסינגל מבוסס על לחן שהתפרסם בקרב חסידות חב"ד. מקור הניגון אינו ידוע במדויק אך משוער לאזור המאה ה-19.
היסטוריה

הזמר מוטי וייס שמע ניגון חב"די במהלך טיול בפיליפינים כששהה בבית חב"ד. וייס שינה חלק ממילות הניגון המקורי והוציא אותו כסינגל, בגרסה קצבית יותר מהגרסה המקורית. וייס גם כתב פתיח לשיר בו הוא מספר: "פעם הגיע יהודי לצדיק ואמר לצדיק יש לי מחשבות רעות, ענה לו הצדיק מחשבה טובה ודיבור של אמת".
הצלחה

הסינגל בביצוע מוטי וייס זכה להצלחה רבה: קליפ-הסינגל צבר 6.5 מיליון צפיות באתר יוטיוב, והסינגל דורג במקום ה-15 במצעד המוזיקה השנתי של רדיו "קול ברמה". מבקר המוזיקה נתנאל לייפר העניק ביקורת חיובית לשיר וכתב ”השיר "מחשבות טובות" הוא שילוב מעולה של ניגון חב"ד עתיק עם מילים חדשות שוייס כתב בהשראת הרוח החב"דית. השיר הוא בעל פוטנציאל נהדר להפוך ללהיט של ממש.”
במהלך מלחמת חרבות ברזל השיר צבר תאוצה מחודשת כאשר זמרים רבים ביצעו אותו בהופעות בפני חיילים.
זמרים רבים, דוגמת עדן בן זקן, אודיה, בניה ברבי, חנן בן ארי, ששון שאולוב, ביצעו גרסאות כיסוי לשיר בווריאציות שונות.
הלחן

מנדי בלוי, חוקר ניגונים, מציין שלא ידוע מהו מקור הניגון בדיוק, אך ידוע שהוא מהמאה ה-19. בספר תיעוד ניגוני חב"ד, המתחיל בשנות ה-60, הניגון מופיע בכרך א', ללא פרטים על מי כתב או הלחין את המלודיה.
במהלך שואת יהודי רומניה במלחמת העולם השנייה, ישראל דוברוסקין שר את הניגון כילד בביתו. הוא לקח את הניגון והלחין לו מילים שנלקחו מספר תהילים קל"ט: "אנא אלך מרוחך ואנא מפניך אברח, אם אסק שמיים שם אתה, ואציעה שאול הינך", ביצועו התפרסם והושר רבות בגטאות ובמחנות המוות. חנן בן ארי ביצע את "אנא אלך" באלבום צמאה 3 - אמנים שרים ניגוני חב"ד לתהילים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | גלגלצ | 33 |  |
הערות שוליים

1 2 3  נועם גולדברג, "חוצה ז'אנרים ומגזרים": כך הפך "מחשבות טובות" ללהיט של המלחמה, באתר חדשות 13, 16 במרץ 2024
↑  יעקב פלבינסקי, גדולות שבגדולות, באתר עיתון משפחה, ‏20 במרץ 2022
↑   מוטי וייס - מחשבות טובות, סרטון בערוץ "מוטי וייס", באתר יוטיוב (אורך: 04:02)
↑  הקליקו: תוצאות המצעד השנתי הגדול, באתר קול ברמה, ‏29 בספטמבר 2021 (בעברית)
↑  נתנאל לייפר, ‏חסות או פרסומת מגעילה? / ביקורת סינגלים, באתר כיכר השבת, 23 בפברואר 2021
↑  נעם גולדברג, "חוצה ז'אנרים ומגזרים": כך הפך "מחשבות טובות" ללהיט של המלחמה, באתר חדשות 13, 16 במרץ 2024
↑  דור מאיר מועלם, ‏מרבי נחמן ועד לטרנד בטיקטוק, כולם עסוקים במחשבות טובות, באתר ‏מאקו‏, 29 בינואר 2024
↑  ישראל הרשקוביץ, ניגנונים טובים, עיתון משפחה, כ"ה באדר ב תשפ"ד, עמ' 168 - 174
↑  פודקאסט הניגונים: מה מקור הניגון שביצע חנן בן ארי בצמאה 3?, באתר ערוץ 7, 30 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ff95111d-bd75-468f-ab27-fbdb644d5f95  MusicBrainz work: 1037fbb2-ed5f-4abe-88a9-e2d2ae19d261