שמחה מנחם מיונה
הערות שוליים

↑  כן נחרת על מצבתו, וגם על מצבת אביו, אבל בפנקס ועד ארבע ארצות חתם את עצמו: "הקטן שמחה מנחם במוהר"ר יוחנן ברוך מיוני רופא".
↑  מאיר וונדר באנציקלופדיה לחכמי גליציה, ג, עמ' 653, ובאלף מרגליות, עמ' 481, קורא לו, על פי אחרים, בטעות שמחה מנחם פורטיז, והוא כנראה חילוף מאברהם יצחק פורטיס.
↑  לפי באדער נפטר כבן 58.
↑  ראו: גבריאל סוחסטוב, מצבת קודש, למברג תרכ"ג 1863, מס' ט, באתר היברובוקס. ובהסכמת הרב יוסף שאול נתנזון. ומשם לקח ראובן מרגליות, שרי המאה, ג, עמ' 82.
↑  לדוגמה כן כתוב על מצבת רבה של לבוב משנת ה'רס"ג, ר' לוי ב"ר יעקב קיקניש. והרבה כותבים שעל מצבת ר' שמחה מנחם ואביו כתוב "מגזע יונה הנביא", ראו: אברהם סג"ל איטינגא, משפחת בית הלוי, בתוך: מעלות היוחסין, לבוב, תר"ס, דף עט ע"א. אבל לא כתוב שם כן. וראו עוד: הרב מ' קרביץ, "אוצרות המפרשים", על ספר יונה, בית שמש, תשע"ד, "שיירי האוצר" פרק ב, "צאצאי יונה הנביא: משפחת קיקניש מלבוב-למברג", עמ' רצ-רצב.
↑  כן משער מאיר בלבן.
↑  ראו: גרשום באדער(אנ') דרייסיג דורות אידען אין פוילען, ניו יורק, תרפ"ז, עמ' 205. ויצחק דוב פלד, חלוקי אבנים, נספח לספר יש מנחילין מהרב פינחס קצנלנבוגן, ירושלים תשמ"ו, עמ' שעח, באתר היברובוקס
↑  נפטר י"ד בסיוון ה'תכ"ט, ונקבר בבית הקברות היהודי הישן בלבוב, לנוסח מצבתו ראו: גבריאל סוחסטוב, מצבת קודש, למברג תרכ"ג 1863, מס' ט, באתר היברובוקס. וראו שלמה בובר, אנשי שם, קרקוב תרנ"ה, אות רי"ב, עמ' 88, באתר היברובוקס. וחתם יחד עם רבי השיל מקראקא על מכתב מליצה, ביום ד' אדר שנת תט"ז, ראו Monatsschrift für Geschichte und Wissenschaft des Judentums, 1895, עמ' 558.
↑  הקדמת המביא לבית הדפוס, ר’ יוסף האלבערטאהל, למגן דוד, לבוב, ה'תר"מ. ואברהם סג"ל איטינגא, משפחת בית הלוי, בתוך: מעלות היוחסין, לבוב, תר"ס, דף עט ע"א.
↑  לפי באדער (המצוין ב"לקריאה נוספת") נפטרה ללא ילדים, אבל ראה להלן ב"משפחתו", שנשארה זכר ממנה.
↑  הרבה כותבים שהיה חתנו של ר' ישראל אב"ד לבוב, ראו: אברהם סג"ל איטינגא, משפחת בית הלוי, בתוך: מעלות היוחסין, לבוב, תר"ס, דף עט ע"א. אבל טעו בדברי הקדמת המביא לבית הדפוס, ר’ יוסף האלבערטאהל, למגן דוד, לבוב, תר"מ, שכתב: "זקנתם אשת אא"ז הגאון שמחה ר"פ הנ"ל הייתה בת הגאון רשכבה"ג מו"ה ישראל ז"ל אבד"ק לבוב", וכוונתו שר' שמחה רפפורט היה חתן ר' ישראל. לא ר' שמחה מנחם.
↑  עובדה זו מוזכרת גם במכתב לרב ישעיה פיק ברלין בספר השו"ת של רבה של פראג רבי יחזקאל לנדא, "נודע ביהודה", מהדורה תניינא, אבן העזר, סימן פא: ”...והנה הגאון מוה' מאיר פרענקל ז"ל שהיה אב"ד דק"ק זאלקווי' וג"כ רופא בחצר המלך עם הרופא מומחה המפורסם ר' שמחה ז"ל בזאלקווי...”.
↑  מיכאל הנדל, תמונות מן העבר, תל אביב, תשט"ו, עמ' 55.
↑  באדער (המצוין ב"לקריאה נוספת").
↑  סוחסטוב (המצוין ב"לקריאה נוספת"). וצבי יחזקאל מיכלסון, קונטרס מטה לוי, נספח לעין הבדולח, פיעטרקוב תרס"א, דף ח ע"א, אות יט, באתר היברובוקס.
↑  תולדות אדם, דף השער, ז'ולקווה ת"ף, באתר אוצר החכמה.
↑  מפעלות אלקים, לבוב תרל"ב, עמ' 114, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  ראו: פנחס קצנלבוגן יש מנחילין סי' קז-קח, עמ' רא-רג, שקורא לו "בער".
↑  יצחק דוב פעלד בקונטרס חלוקי אבנים בסוף יש מנחילין סי' קז, עמ' תנא, משער שהוא העיר מיץ.
↑  ראו: פנחס קצנלבוגן יש מנחילין סימן צט, עמ' קצד.
↑  ראו: ספר הזכרת נשמות (של קהילת וורמס), בתוך: קבץ על יד, ברלין, תרמ"ז, ג, עמ' 34. באדער (המצוין ב"לקריאה נוספת") לא ידע מבן זה ר' אהרן, ולכן כותב שלא נשארו צאצאים לר' שמחה מנחם, אבל בהזכרות נשמות כתוב שיורשי ר' אהרן נתנו צדקה בעדו.
↑  לפי דעת ישראל טוביה אייזנשטט, דעת קדושים, פטרבורג תרנ"ז-תרנ"ח 1897–1898, עמ' 105, באתר היברובוקס. וראו: צבי הירש הורוביץ (דרזדן), לתולדות הקהילות בפולין, ירושלים תשל"ח, עמוד 56.
↑  הקדמת המביא לבית הדפוס, ר’ יוסף האלבערטאהל, למגן דוד, לבוב, ה'תר"מ; שלמה בובר, אנשי שם, עמ' 120; מ' בלבן, יידן אין פוילן, עמ' 338.
↑  לוי גרוסמן, שם ושארית, תש"ג, 1943, עמ' סז, באתר היברובוקס
↑  אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, ז, עמ' 2903.
טירת ז'ולקבה
המנורה הגדולה שנדב שמחה מנחם לבית הכנסת, תמונה משנת תר"ע
בית הכנסת בז'ולקבה, 2008