stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטקסנט

Siemens S7-300 - מערכת הבקרה של הצנטריפוגות שעמדה במוקד המתקפה
סטקסנט (Stuxnet) היא תולעת מחשב שפגעה בשנת 2010 בתוכנית הגרעין האיראנית, באמצעות פגיעה במערכות בקרה תעשייתיות מסוג SCADA מתוצרת חברת "סימנס" ששולטות בצנטריפוגות במתקן העשרת האורניום בנתנז. מומחים מאמינים שישראל וארצות הברית יצרו את התולעת בשיתוף.
לתולעת יכולת לתכנת מחדש בקר לוגי מיתכנת (PLC). זו התולעת הראשונה שנתגלתה עם Rootkit ל-PLC, וכנראה תולעת ראשונה שנועדה לפגוע במערכות בקרה תעשייתיות, ודרכן במתקנים תעשייתיים המבוקרים על ידי מערכות אלה.
חברות אבטחת מידע שעסקו בניתוח התולעת גילו שהפצתה עשתה שימוש בארבע פרצות אבטחה לא ידועות (התקפת Zero Day) של מערכת ההפעלה "Windows", לשם תקיפת תוכנת SCADA מתוצרת חברת "סימנס". סטקסנט נחשבת לנוזקה מורכבת יחסית, הכתובה בשפות תכנות אחדות, ובהן C ו-C++‎. לתולעת חתימה דיגיטלית שנגנבה משני מפיצים של חתימה דיגיטלית, צעד שאיפשר לתולעת שלא להתגלות במשך תקופה ארוכה.
על פי מומחה האבטחה ראלף לאנגנר, שבחן את הנוזקה, מדובר בנוזקה משוכללת ביותר, שמכילה כ-15,000 שורות קוד, שתוקפת את הבקרים של צנטריפוגות במתקנים גרעיניים ומשנה בהם את ההוראות בצורה שתגרום לנזק פיזי בצנטריפוגות. לאנגנר דימה את קוד התקיפה לשני "ראשי טיל דיגיטליים" שיועדו לפגוע ברוטורים ובשסתומים של הצנטריפוגות, יחד עם מערכת הסוואה שנועדה להסתיר את כל הפעילות הזו. "ראש הטיל הקטן" יועד לפגיעה ברוטורים של צנטריפוגות מסדרה אחת, באמצעות שינוי מהירות הסיבוב שלהם, דבר שעלול להביא לסדיקה של הצנטריפוגות ואף להתפוצצותן, הדבר תוכנן להעשות באיטיות ובחשאיות כך שיהיה קשה לנטר אותו. "ראש הטיל הגדול" כוון לשינוי תפקודי השסתומים של צנטריפוגות משש סדרות אחרות, כך שישנה התקפה על הצנטריפוגות משני כיוונים שונים. בנוסף קיימת בנוזקה מערכת להסוואת החבלה תוך הדמיה של רישום פעילות פיקטיבית תקינה בעוד שתפקודה של המערכת לקוי, דבר זה נועד לעקוף את מנגנוני הבטיחות האוטומטיים של הצנטריפוגות, ולשטות במפעילים ובחוקרי החבלה. לדבריו, עוד ניכר מנוזקה זו כי מי שכתב אותה הכיר את המבנה של הצנטריפוגות והבקרים שלהם בכל היבט, והיא נועדה למטרה אחת ויחידה, להשבית את הצנטריפוגות של נתנז.
ההערכה היא שהתולעת פעילה מאז 2007, ושגרסאות מתקדמות שלה הופצו מאוחר יותר. כניסתה של התולעת לרשת מחשבים נעשתה באמצעות אמצעי לאחסון נתונים, ובפרט דיסק און קי, המוכנס למחשב המחובר לרשת. התולעת הדביקה מחשבים באיראן ובמדינות נוספות, ובהן ארצות הברית, הודו, צרפת ובלארוס.
| מדינה | מחשבים נגועים |
| --- | --- |
איראן: 58.85%
אינדונזיה: 18.22%
הודו: 8.31%
אזרבייג'ן: 2.57%
ארצות הברית: 1.56%
פקיסטן: 1.28%
מדינות אחרות: 9.2%
חשיפה

התולעת התגלתה לראשונה ביוני 2010 על ידי חברת אבטחת מידע מבלארוס, ובמהלך החודש שלאחר מכן ננקטו צעדים לבלימתה מצד החברות שפרצות אבטחה שלהן שימשו את התולעת - סימנס, מיקרוסופט ווריסיין. חברת סימנס הפיצה ללקוחותיה ערכה לגילוי ולהסרה של התולעת, והמליצה לסגור את פרצות האבטחה שאיפשרו את חדירת התולעת. חברות האנטי-וירוס הפיצו אף הן כלים למניעת כניסתה של התולעת.
בספטמבר 2010 זכתה התולעת לפרסום עולמי כאשר באמצעי התקשורת פורסמה השערה שהתולעת נוצרה והופצה על ידי גוף ממשלתי, כצעד של לוחמה קיברנטית שנועד לחבל במתקני הגרעין של איראן. בין המדינות ששמן נקשר ליצירת התולעת: ישראל, ארצות הברית ומדינות אירופיות. ביולי 2013 אישר אדוארד סנודן, מנהל מערכות מידע לשעבר בארגון הביון האמריקאי NSA, כי ה-NSA וישראל כתבו ביחד את סטקסנט.
בנובמבר 2010 הודה נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד שהתולעת פגעה בתוכנית הגרעין של ארצו.
נטען שסטקסנט גרמה נזק כבד לתוכנית הגרעין האיראנית, באמצעות הרס הצנטריפוגות ששימשו תוכנית זו. ב-26 בינואר 2011 טען שגריר רוסיה לנאט"ו, דמיטרי רוגוזין, שמתקפת התולעת עלולה הייתה לגרום לאסון הדומה לאסון צ'רנוביל, ודרש מנאט"ו לחקור את הנושא.
בדצמבר 2011 טען ג'ון בומגרנר, מומחה לאבטחת מידע, שסטקסנט הדביקה את המערכות האיראניות רק בזכות דלת אחורית שיצרה לה למעשה קונפיקר, תולעת מחשב שתקפה באוקטובר 2008 מחשבים רבים ברחבי העולם.
נטען כי סטקסנט השתמשה במידע שאספה הנוזקה להבה.
במאי 2013 נטען במחקר בריטי שסטקסנט לא עיכב את תוכנית הגרעין האיראנית, ואף תרם לאיתור בעיות תפעוליות בה.
ב-2016 הוצג סרט תיעודי בשם Zero Days, אשר טען כי בידיו עדויות חסויות של אנשי NSA שמעידים כי גילוי המערכת נבע מפזיזות ישראלית, בפרט ביחידה 8200, והאשים אותה בהכנסת שינויים במערכת סטקסנט שגרמו להפצה נרחבת מהרצוי של הווירוס ובשל כך לחשיפת המבצע, ולהפעלת הווירוס בלי אישור אמריקאי ולכן מטילה על ישראל את האחריות על דליפת הטכנולוגיה הרגישה הכרוכה בו לידיים איראניות ורוסיות.
בינואר 2024 פרסם עיתון הולנדי טענה כי מרגל בשם אריק ואן סבאן שעבד עבור שירות הביון ההולנדי, השתיל את הנוזקה במשאבת המים של הכור.
ראו גם

דוקו (נוזקה)
להבה (נוזקה)
גאוס (נוזקה)
מבצע משחקים אולימפיים
אירועי מתקפות סייבר
הערות שוליים

↑  נשיא איראן, מחמוד אחמדינג'אד הודה: תולעת Stuxnet פגעה בתוכנית הגרעין, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2010
↑  Melman, Yossi (2010-09-28). "'Computer Virus in Iran Actually Targeted Larger Nuclear Facility'". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2017-03-15.
↑  "Confirmed: US and Israel created Stuxnet, lost control of it". Ars Technica (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-03-15.
↑  Nate Anderson, Confirmed: US and Israel created Stuxnet, lost control of it, Ars Technica, ‏2012-06-01 (באנגלית)
↑  Bergman, Ronen; Mazzetti, Mark (2019-09-04). "The Secret History of the Push to Strike Iran". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2019-10-14.
↑  Full Page Reload, IEEE Spectrum: Technology, Engineering, and Science News (באנגלית)
↑  Langner, Ralph, Cracking Stuxnet, a 21st-century cyber weapon (באנגלית), נבדק ב-2019-10-14
↑  עודד ירון, חוקרי אבטחה: סטוקסנט פעילה לפחות מאז 2007, באתר הארץ, 26 בפברואר 2013
↑  Siemens Support about Stuxnet
↑  Microsoft Security Bulletin MS10-046 - Critical - Vulnerability in Windows Shell Could Allow Remote Code Execution, Microsoft, August 02, 2010
↑  Dennis Fisher, VeriSign Revokes Certificate Used to Sign Stuxnet Malware, Threatpost, July 17, 2010
↑  JM Hipolito, USB Worm Exploits Windows Shortcut Vulnerability, Trend Micro, July 18, 2010.
↑  Snowden Der Spiegel Interview
↑  מחמוד אחמדינג'אד הודה: תולעת Stuxnet פגעה בתוכנית הגרעין, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2010
↑  יוסי מלמן, ישראל כבר תקפה, באתר הארץ, 17 בינואר 2011
↑  רוסיה לנאט"ו: תולעת Stuxnet עלולה לגרום לאסון צ'רנוביל חדש, באתר הארץ, 26 בינואר 2011
↑  רויטרס, האם תולעת קונפיקר קשורה למתקפה על הגרעין האיראני?, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2011
↑  עודד ירון, מומחי אבטחה: התגלה וירוס חדש שפגע באיראן, לבנון וברשות הפלסטינית, באתר הארץ, 28 במאי 2012
↑  'סטוקסנט לא פגע בגרעין האיראני, אלא חיזק אותו', באתר ynet, 16 במאי 2013
↑  יוסי מלמן, Exclusive: Israel’s rash behavior blew operation to sabotage Iran’s computers, US officials say, Jerusalem Post, 16 בפברואר 2016
↑  עמי רוחקס דומבה, ‏דיווח: מרגל בשם אריק ואן סאבן הוא שהשתיל את נוזקת הסטקסנט בכור האיראני, באתר "IsraelDefense‏", 9 בינואר 2024
סמל כובע

סמל כומתה של חיל השריון
סמל כובע הוא סמל או סיכת מתכת שמחוברת לכובע או כומתה, ומתאר השתייכות ארגונית של הלובש אותו. סמל כובע מקובל בצבא ובכוחות הביטחון, ולעיתים גם במדים של גופים אזרחיים.
בצה"ל סמל כובע מייצג את החיל אליו משתייך החייל. סמל כובע נכלל גם במדים של משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, משמר הכנסת ושירותי כבאות והצלה. ארגונים אזרחיים שבהם כוללים המדים גם סמלי כובע הם, לדוגמה,  חברות התחבורה הציבורית אגד ודן, חברות שמירה.
היסטוריה

במאה ה-18 התחילו להשתמש בסרטים או פיסות בד צבעוניות (לרוב בצורת עיגול) על כובעים או על שיער. המטרה הייתה סימול השתייכות פוליטית, מדינית או דרגה צבאית.

בצרפתית קיימת מילה מיוחדת cocardes (נוצות תרנגול) שמתייחסת לסוג זה של סמל כובע.
ראו גם

תגי כובע בצה"ל
סמל כף ורדה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  כף ורדה 
 תאריך אימוץ:  1992 
 
סמל כף ורדה הקודם (מהכרזת העצמאות ב-1975).
הסמל הלאומי של כף ורדה עשוי כעיגול שבתוכו כתוב שמה הרשמי של כף ורדה בשפתה הרשמית, פורטוגזית (República de Cabo Verde). בתוך העיגול נמצא משולש כחול ובתוכו לפיד המסמל את החופש של האחדות הלאומית.
הסמל מוקף בעשרה כוכבים המסמלים את האיים של כף ורדה, והם דומים לכוכבים המצויים על דגל כף ורדה, ומתחתיו יש שני עלי "פלומב בוב" (plumb-bob), המסמלים צדק ויושרה.
הסמל אומץ על ידי כף ורדה ב-23 בספטמבר 1992, ביחד עם דגל כף ורדה, עם אימוץ חוקה חדשה לאיים.
ראו גם

דגל כף ורדה
המנון כף ורדה
סטר אנגלי

| --- | --- |

 ארץ מוצא:  אנגליה
 שימושים:  שעשועים ולוויה
 קבוצה:  כלבי ציד
 תכונות
 גובה כתפיים:  עד 69 סנטימטרים
 גובה:  65 ס״מ 
 תוחלת חיים:  11–15 שנים
 אופי:  חוש ריח מפותח
 אילוף:  הסתגלות בינונית
 תיאור:  פרווה בינונית-ארוכה וצבעה לבן עם כתמים צבעוניים
 
סֶטֶר אנגלי (באנגלית: English Setter) הוא תת-מין של כלב השייך למשפחת הכלביים.
היסטוריה של הגזע

אבות אבותיו, כמו של הסטר האירי הם כפי הנראה הכלאה של פוינטר, ספרינגר ספניאל אנגלי וספניאל מים אירי. גזע זה הוא כלב ציד אשר שימש לאיתור ציד על ידי חוש הריח. הסטר שייך לקבוצת כלבי הציד ששמם מלמד על תפקידם: הרטריוור משמש להבאת הציד אחרי שנורה, הפוינטר מצביע על הצייד ואילו הסטר מתיישב ליד הציד.
מבנה כללי

גובהו מגיע עד 69 סנטימטרים. הגוף באורך בינוני ביחס לגובהו ויש לו גפיים אחוריים חזקים.
פרוותו קצרה עד בינונית ובעלת מרקם משיי. פרוותו מתארכת בחלק החיצוני של האוזניים, הצוואר, החזה, במורד החלק האחורי של הרגליים הקדמיות, מתחת לבטן וברגליים האחוריות, ואינה מתולתלת. היא לבנה, ועליה כתמים בצבעים שונים.
אופי

הסטר נחשב לכלב בעל מרץ רב, כלב ציד מעולה ובעל חוש ריח מפותח.
מכיוון שזהו כלב נמרץ ושובב מומלץ להוציא אותו למרחבים פתוחים ויש הממליצים לאלפו. הם כלבים פעילים שזקוקים להרבה פעילות גופנית, לפחות שעתיים ביום.
הוא נחשב לכלב מאוד חברותי, ומתואר כ"ידידותי מאוד", "טוב לב" ו"מעריץ מבקרים ושמח במיוחד בילדים".
סטרים אנגליים הם אינטליגנטיים מאוד, וניתן לאמן אותם לבצע כל משימה שגזע אחר יכול לעשות, למעט רעיית צאן. עם זאת, לא תמיד קל לאמן אותם, שכן אינסטינקט הציפורים הטבעי שלהם נוטה להסיח את דעתם בסביבות חיצוניות.
בעיות נפוצות

לגזע זה מספר בעיות מוכרות: תת-פעילות של בלוטת התריס, מחלת אגן תורשתית, רגישות למזון, היתכנות לחירשות חלקית ומחלות עור שונות.
סמל לה ריוחה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  לה ריוחה 
 תאריך אימוץ:  1985 
 
סמל לה ריוחה הוא סמלה הרשמי של הקהילה האוטונומית לה ריוחה שבספרד.
הסמל מעוצב כמגן מחולק בניצב. צד ימין (של הצופה) הוא שדה אדום ובו טירת זהב בעלת שלושה צריחים מעל גשר זהב בעל שלוש קשתות שלבניו מסומנים בשחור, נטוי מעל נהר כסף ובו ארבעה גלים כחולים. עיצוב זה נלקח מהסמל ההיסטורי של העיר לוגרוניו והוא מסמל את הגשר העתיק שלה מהמאה ה-11, שנטוי מעל נהר אברו.
 
בצד שמאל, שדה זהב ובו צלב יעקב הקדוש אדום, שמשני צידיו צדפות לבנות מוקפות באדום, מעל הר ירוק. הצלב מסמל את יעקב הקדוש (בספרדית סנטיאגו) שהוא הקדוש המגן של ספרד. על פי המסורת הנוצרית בספרד, עצמותיו צפו על צדפה עד הגיען לחופי ספרד, שם נקברו בעיר סנטיאגו דה קומפוסטלה. הצליינים העולים לקברו, עוברים בדרך סנטיאגו שעוברת בכל שטחה של לה ריוחה, ממזרח למערב. ההר מסמל את ניצחון הנוצרים על המוסלמים בקרב ליד הר קלאביחו (Clavijo) בשנת 844, במהלך הרקונקיסטה.
סביב שני החלקים, גבול כחול ובו שלושה פרחי חבצלת זהובים, בשתי הפינות העליונות ולמטה באמצע, מוטיב שנלקח גם הוא מסמל לוגרוניו.
מעל המגן מותקן כתר ממלכת ספרד.
הסמל עוצב ב-1957 במטרה לשמש כסמל פרובניציית לוגרוניו, ונקבע לבסוף בחוק כסמל לה ריוחה ב-1985.
סמל העיר לוגרוניו מ-1523
ראו גם

דגל לה ריוחה
סטר אירי

| --- | --- |

 ארץ מוצא:  אירלנד
 שימושים:  שעשועים ולוויה
 קבוצה:  כלבי ציד
 תכונות
 משקל:  18–35 ק"ג
 גובה כתפיים:  54–62 ס"מ
 גובה:  55 ס״מ 
 תוחלת חיים:  13 שנים
 אופי:  חוש ריח מפותח
 אילוף:  הסתגלות בינונית
 תיאור:  פרווה ארוכה וצבעה חום נוטה לאדום (מהגוני)
 
סֶטֶר אירי (באנגלית: Irish Setter) הוא תת-מין של כלב השייך למשפחת הכלביים.
היסטוריה של הגזע

אבות אבותיו, כמו של הסטר האנגלי היו הפוינטר. גזע זה הוא כלב ציד אשר שימש לאיתור ציד על ידי חוש הריח. הסטר שייך לקבוצת כלבי הציד ששמם מלמד על תפקידם:
הרטריוור משמש להבאת הציד אחרי שנורה, הפוינטר מצביע על הצייד ואילו הסטר מתיישב ליד הציד.
גזע זה אהוד על ציידים מתחילים בשל יופיו הרב, אולם נחשב בעיני רבים לנחות לעומת הסטר האנגלי, הצייתן יותר, למרות שבתחרויות רבות לא נפל הסטר האירי בביצועיו מהסטר האנגלי. כלב זה אינו נפוץ בישראל.
מבנה כללי

גובהו נע בין 54 ל-62 ס"מ ומשקלו נע בין 18 ל-22 ק"ג. פרוותו של הסטר האירי ארוכה ומזכירה במגע משי. צבעה של הפרווה חום נוטה לאדום (מהגוני). ניתן למצוא כאלו בעלי כתם לבן בחזה אולם זו אינה תכונה מועדפת. הפרווה חלקה בדרך כלל ומנוצה באוזניים, זנב וחזה הכלב.
לכלב אוזניים שמוטות וראש בעל צורה מחודדת הייחודית לגזע. עיני הכלב כהות ומשוות לו מראה חברותי ואינטליגנטי.
אופי

הסטר האירי נחשב לכלב בעל מרץ רב, כלב ציד מעולה ובעל חוש ריח מפותח.
מכיוון שזהו כלב נמרץ ושובב מומלץ להוציא אותו למרחבים פתוחים ויש הממליצים לאלפו.
הוא נחשב לכלב עצמאי, לעיתים חשדן כלפי זרים אולם מאוד חברותי, לעיתים עד כדי כך שאינו יודע מתי להירגע.
דעת הכלב מוסחת בקלות על ידי גירויים שונים כמו ריח מעניין או כלבים אחרים, ובמקרים אלו אינו מציית היטב לפקודות אם אינו מחונך כראוי. כלב זה ישתלב היטב בחיי המשפחה בתנאי שתסופק לו תעסוקה מספקת וחינוך קפדני אך לא נוקשה מדי. למרות שכלבים מסוג זה לומדים לאט הם אינם שוכחים את מה שלמדו בדרך כלל.
בעיות נפוצות

לגזע זה מספר בעיות מוכרות:
בשל האוזניים השמוטות נוטים הכלבים מגזע זה לעיתים לפתח דלקות אזניים המלוות בגירודים ובריח רע מהאזניים.
ניוון האגן הנפוץ אצל כלבים גזעיים רבים.
עילוי (לימוד)

בעולם הישיבות עילוי (יש ההוגים במלעיל) הוא תלמיד מוכשר במיוחד, הניחן ביכולת שכלית, ביכולת התמדה ובכושר זיכרון יוצאי דופן. מן העילוי מצופה להגיע להישגים גבוהים ואף להתפרסם בעתיד כגדול בתורה.
הרב יהודה לייב מימון בספרו "שרי המאה" (הסוקר בין היתר את עולם הישיבות באירופה) הביא שיש שאמרו במליצה על בעל יכולת שכלית טובה אבל שאינו מתמיד "עלוי" ראשי תיבות "עינים להם ולא יראו". דבר הבא להמחיש את הצורך במימוש היכולת ולא רק הסתפקות ביכולת פוטנציאלית.
דירוג העילויים

במקומות שונים דרגו את העילויים באופן שונה ובשמות שונים. ההגדרות שימשו יותר בישיבות בעבר אך כיום משמש המושג לתיאור כללי ולא מדויק. (לבד מחסידות צאנז. ר' להלן).
בישיבת וולוז'ין היה דירוג של עילויים לפי רמת התמדה ויכולת שכלית:
"בחור טוב"
"רבע עילוי"
"חצי עילוי"
"עילוי".
בישיבת חכמי לובלין הדירוג היה שונה אשר נבחן לפי כמות הידע של התלמיד (היינו היו שהוגדרו כ"עילוי" אבל דרגתם נמדדה עם פרמטר נוסף לדוגמה "צורבא מרבנן עילוי"):
"תלמיד הישיבה"
"צורבא מרבנן"
"היתר הוראה"
"תעודת רב"
לפי הרב יחזקאל אברמסקי עילוי בעל יכולת בקיאותית נחשב החל מידע של שש מאות דפי גמרא (מתוך 2711 דפים בגמרא)
בישיבות בהונגריה ובייחוד בצאנז הייתה הגדרה של "מורנו", בעוד שבשאר המקומות בהונגריה לא הייתה הגדרה ברורה. בצאנז ההגדרה הייתה (ועודנה) מי שנבחן בעל פה על אלף דפי גפ"ת ומעלה.
ראו גם

התמדה (לימוד תורה)
הערות שוליים

↑  הרב תנחום פרנק, "תולדות בית ה' בוולוז'ין"
↑  "כוכבי אור - לובלין" - סוף כרך א
↑  הרב יהודה הדר מרגולין, הדרן עלך עמוד קעא
↑  הרב אהרן יהושע קלוגר, הליכות חיים - שבת קודש,
עמוד קמד
עילי ראונר

| --- | --- |

עילי ראונר, יולי 2019
 לידה:  3 במרץ 1979 (בן 45) יקום 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת פריז 7 
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס לסופרים בראשית דרכם (2015) פרס היצירה לסופרים עבריים (2022)
 
עילי ראונר (נולד ב-3 במרץ 1979) הוא סופר, מתרגם, מורה וחוקר ספרות ישראלי.
ביוגרפיה

ראונר נולד וגדל בקיבוץ יקום. בשנים 2001–2008 התגורר בפריז שם למד ספרות צרפתית. את לימודי הדוקטורט השלים בשנת 2012 באוניברסיטת פריז VII ובתוכנית ללימודי תרבות ופרשנות באוניברסיטת בר-אילן, בהנחייתן של ז'וליה קריסטבה ורחל אלבק-גדרון. עבודת הדוקטורט שלו עוסקת בספרות ותיאוריה צרפתית במאה העשרים, הוא מלמד באוניברסיטת תל אביב במסגרת החוג ללימודי תרבות צרפת. חתן פרס היצירה לסופרים עבריים לשנת תשע"ב (2022).
ראונר הוא בן זוגה לשעבר של הסופרת והחוקרת לילך נתנאל ולהם שתי בנות.
יצירתו

ראונר תרגם מצרפתית לעברית חלק מכתביהם של פול ואלרי, ז'יל דלז, לואי פרדינאן סלין, מרגריט דיראס, מוריס מטרלינק ואחרים, ותרגומיו אלה התפרסמו בכתבי עת כגון "מטעם" ו"אות" ובעיתון "הארץ".
בשנת 2001 סיפור פרי עטו זכה בתחרות הסיפור הקצר של "הארץ".
ספר הביכורים שלו בפרוזה, עריק, יצא לאור בשנת 2015 בהוצאת ידיעות ספרים, זכה לשבחי הביקורת, נמנה עם חמשת המועמדים הסופיים לפרס ספיר לשנת 2015, וזיכה את ההוצאה ואת ראונר בפרס שרת התרבות לספר ביכורים.
ספרו "The Event: Literature and Theory", המבוסס על הדיסרטציה שלו, יצא לאור בשנת 2015 בהוצאת אוניברסיטת נברסקה.
בשנת 2016, ראתה אור נובלה פרי עטו, ילדה וכלי קשת, בהוצאת אבן חושן.
בשנת 2017, תרגם עם לילך נתנאל את העשב, מאת קלוד סימון, בהוצאת עם עובד
ביולי 2019 ראה אור הרומן פרי עטו, בשבח המלחמה, בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר.
2022, ראה אור קובץ הסיפורים, השחקן וסיפורים אחרים, בהוצאת פרדס, סדרת גומחה.
הערות שוליים

↑  קרני עם-עד, הקיבוצניק מועמד לקבלת פרס "ספיר" בסיפורת, באתר mynet‏ קיבוץ, 28 בינואר 2016
↑  הוכרזו הזוכים בפרסי שרת התרבות והספורט בתחומי היצירה הספרותית התשע"ה בהיקף של כ-850,000 שקלים, באתר משרד התרבות והספורט
↑  Dane Stalcup, Ilai Rowner. The Event: Literature and Theory. U of Nebraska P, 2015., STTCL, Studies in 20th & 21st Century Literature (STTCL)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310284805171  BnF: cb17074171b (data)  GND: 1066657823  ISNI: 0000 0003 9274 4295  LCCN: n2014048855  SUDOC: 161522807  VIAF: 242352265   WorldCat (עם VIAF): 242352265
סרטנים מסננים

| סרטנים מסננים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
תת־מערכה:: סרטנאים
מחלקה:: סרטנים מסננים
שם מדעי
 Branchiopoda ‏לטריי, 1817
סרטנים מסננים (שם מדעי: Branchiopoda), הנקראים לעיתים גם סרטנים ירודים ודפרגליים, הם מחלקה בתת-המערכה סרטנאים. אלו הם בעיקר סרטני מים, שלרוב דומים לחסילונים.
במחלקה ישנם רק 2 תת-מחלקות של סרטנים קטני ממדים ופרימיטיביים: Sarsostraca, בה מצויה רק סדרת הזימרגלאים ו-Phyllopoda, בה שאר 8 הסדרות הקיימות.
מיון

תת-מחלקה Sarsostraca
סדרה זימרגלאים (Anostraca)
תת-מחלקה Phyllopoda
על-סדרה Diplostraca
סדרה Anomopoda
סדרה Ctenopoda
סדרה Cyclestherida
סדרה Haplopoda
סדרה Laevicaudata
סדרה Onychopoda
סדרה Spinicaudata
סדרה Notostraca
סדרה Lipostraca - נכחדה
סוג Cryptocaris
סוג Dithyrocaris
סמל לבנון

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  לבנון 
 תאריך אימוץ:  1943
 התקנים
 מגן:  גולס, בנד סיניסטר ארז'ן, ארז הלבנון כמטען
 
סמל לבנון (בערבית: شعار لبنان) הוא סמלה הלאומי של לבנון המורכב ממגן בצבעי דגל לבנון. המגן בצבע גולס (אדום) ובמרכזו בנד (פס אלכסוני) סיניסטרי בצבע ארז'ן (לבן) ועץ ארז הלבנון מוטען במרכזו.
במרכז המגן מופיע העץ המסמל את המדינה – ארז הלבנון על רקע לבן. הארז, הגדל על הר הלבנון מהווה סמל לקדושה, לנצח ולשלום.
הצבע הלבן בסמל מסמל את השלג על הרי הלבנון, הטוהר והשלום. הצבע האדום מסמל את דם החיילים הלבנונים שנשפך על מנת לשחרר את לבנון מעול הקולוניאליזם.
ראו גם

דגל לבנון
המנון לבנון
הערות שוליים

↑  Flag of the Week: Lebanon, Duke Student Affairs, ‏2022-02-28
| סמלי מדינות אסיה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוזבקיסטן • אזרבייג'ן • איחוד האמירויות הערביות • אינדונזיה • איראן • אפגניסטן • ארמניה • בהוטן • בחריין • בנגלדש • ברוניי • גאורגיה • הודו • המלדיביים • הפיליפינים • הרפובליקה הסינית • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקיה • טורקמניסטן • יפן • ירדן • ישראל • כווית • לאוס • לבנון • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה • מצרים (סיני) • נפאל • סוריה • סינגפור • סרי לנקה • עומאן • עיראק • ערב הסעודית • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קטר • קירגיזסטן • קמבודיה • קפריסין • רוסיה • תאילנד • תימן |  |
| שטחים תלויים | אבחזיה • אג'ריה • אי חג המולד • איי קוקוס • דרום אוסטיה • הונג קונג • הטריטוריה הבריטית באוקיינוס ההודי • הרשות הפלסטינית • מקאו • צפון קפריסין |  |
אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הצפונית • אמריקה הדרומית
סטראד פון זרוביץ'

| --- | --- |

הרוזן סטראד פון זרוביץ' מכריכת "ערפד הערפילים"
 מידע
 גיל:  מעל 450 שנה
 גזע:  ערפד בן-אנוש
 מין:  זכר
 מקצוע:  necromancer, אשף
 שיוך:  לוחם/בעל-אוב
 נטייה:  סדר מרושע
 כוחות:  העלאה באוב 
 אזרחות:  בארוביה
 דמויות קשורות
 אויבים:  ג`נדר סנסטאר, לורד סות, אזאלין
 
הרוזן סטראד וון זרוביץ' (באנגלית: Strahd Von Zarovich) הוא דמות בדיונית שהופיעה במקור כנבל סופי בהרפתקה הפופולרית במשחק במבוכים ודרקונים בשם "רייבנלופט". לאחר מספר שנים, הדמות והעולם המשיכו להופיע בהרפתקאות נוספות, ובסופו של דבר בעולם מערכה שנקרא רייבנלופט. על פי הגיליון האחרון של מגזין Dragon, סטראד הוא אחד מנבלים המוכרים והאהובים ביותר בהיסטוריה של המבוכים ודרקונים.
ביוגרפיה של הדמות הבדיונית

סטראד היה אציל שבילה את מרבית חייו בשירות דרכי הטוהר והטוב, בעיקר כגנרל שהוביל את צבאותיו. אך שנים אלו השפיעו עליו לרעה וכאשר הגיע לגיל העמידה, סטראד האמין כי בזבז את עלומיו וכוחו. במצב רוח עגמומי זה, הוא כבש את האזור שנקרא בשם בארוביה והקים שם אחוזתו, מתמקם באחוזת רייבנלופט, שהייתה קיימת במקום מזה שנים רבות. ממרום משכנו, הוא זימן את בני משפחתו "שהודחו לפני שנים רבות מכס השלטון הראוי להם" להצטרף אליו, ואת אחיו הצעיר סרגיי שמתעתד להיות כהן.
סרגיי אוהב ומעריץ את אחיו הבכור ומבקש לערוך בינו ובין ארוסתו טטיאנה היכרות. סטראד חושב שסרגיי טועה בכך שהוא מתעתד לשאת פשוטת עם, אך מוכה בתדהמה מיופייה המסחרר והעונג שהוא חש בחברתה הנעימה. נשמתו של סטראד התמלאה בייאוש, קנאה ושנאה כלפי סרגיי, והוא חיפש בכוחות הקסם יכולת להחזיר לעצמו את שנותיו האבודות. ברגע ייאוש תהומי, הוא "כרת ברית עם המוות – ברית דמים". ביום שבו סרגיי וטטיאנה היו צריכים להינשא, סטראד רצח את אחיו ורדף אחר טטיאנה המתאבלת עד שהיא השליכה עצמה מעל חומות טירת רייבנלופט. סטראד עצמו נורה על ידי חצי אנשי משמר הטירה. אבל הוא לא מת והמשיך לשלוט בממלכת בארוביה, אך הפעם בתור ערפד.
ספרים > סטראד בתפקיד הדמות המרכזית

אני, סטראד: זיכרונותיו של ערפד (1993) מאת פ.נ. אלרוד
אני, סטראד: המלחמה נגד אזאלין (יוני 1998) מאת פ. נ. אלרוד
ספרים > ספרים בהם סטראד דמות משנית

ערפד הערפילים (ספטמבר 1991) מאת כריסטי גולדן
אביר הוורד השחור (דצמבר 1991) מאת ג'יימס לאודר
סדר קלאסי

| --- | --- |

סדרי עמודים קלאסיים
 מידע כללי
 תקופה:  יוון העתיקה ורומא העתיקה, רנסאנס ואדריכלות נאו-קלאסיציסטית
 טווח תאריכים:  מהמאה ה-8 לפני הספירה (יוון הארכאית) ואילך
 מבנים עיקריים:  הפרתנון
 סגנון אדריכלות קודם:  אדריכלות מצרים העתיקה
הפרתנון. מקדש דורי קלאסי
חמישה סדרים קלאסיים משמאל לימין: טוסקני, דורי, איוני, קורינתי, משולב.
סדר קלאסי הוא סגנון בנייה באדריכלות הקלאסית שהיה קרוב לתקן בנייה מפורט. הסדרים השונים התפתחו ביוון העתיקה עד שהגיעו לנוסח ברור ומדויק המגדיר את הפרופורציות של חלקי המבנה, ואת העיטורים (האורנמנטיקה) בכל אחד מהם. האדריכלות הרומית אימצה אליה את הסדרים הקלאסיים כמו גם אדריכלות הרנסאנס והאדריכלות הנאו-קלאסיציסטית, אשר החזירו את הסדרים הללו לשימוש.
קיימים חמישה סדרים עיקריים באדריכלות הקלאסית:
דורי
איוני
קורינתי
טוסקני
משולב
סדרים נוספים רבים שימשו במקומות שונים ובתקופות שונות, אך השימוש בהם היה מועט יחסית לחמשת העיקריים ובראשם הדורי, האיוני והקורינתי. את הסדר לפיו נבנה בניין כלשהו ניתן לזהות בקלות לפי כותרות העמודים. ההגדרות של כל סדר כוללות את המידות הפרופורציונליות של כל חלקי המבנה, עוביים והרווחים שביניהם. בשל החשיבות שניתנה לפרופורציות ולדיוק, ניתן לדעת במבנים יווניים עתיקים, אשר נבנו לפי הסדרים הקלאסיים, את מידות המבנה רק על ידי מדידת קוטר העמוד.
קיימים מבנים שונים בהם יש שימוש בעמודים מסדרים שונים. לרוב, השימוש בעמודים מסוגים שונים יוצר היררכיה וסדר במבנה. למשל: מבנה ובו עמודים איוניים בקומת הקרקע ועמודים דוריים בקומה שמעליה, או שתי קולונדות מקבילות של עמודים משני סדרים שונים. במבנה הקולוסיאום הרומי נעשה אף שימוש בשלושת הסדרים, הדורי, האיוני והקורינתי, בקומות שונות.