שואל
הערות שוליים

1 2  משנה, בבא מציעא, ז, ח.
↑  שמות כ"ב, י"ג.
1 2  רמב"ם, הלכות שאלה ופקדון, פרק א, הלכה ה.
1 2  חידושי הריטב"א, קידושין מז ע"ב, ד"ה הא דרב הונא.
↑  דניאל פרידמן, "תורת התמורה בחקיקה הישראלית החדשה", עיוני משפט ג (תשל"ג) 153, 156.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 547.
↑  נתיבות המשפט, סימן שמא, ס"ק יא.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 547, הערה 15.
1 2  נתיבות המשפט, סימן שמא, ס"ק טו.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 549, הערה 25.
↑  שולחן ערוך, חו"מ, שמא, ג.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 590.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 549.
↑  סמ"ע, חו"מ, סימן ר"ס, ס"ק יג.
↑  ש"ך, חו"מ, סימן ר"ס, ס"ק יד-טו.
1 2  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 551.
↑  בבלי, בבא מציעא צו, ע"ב.
1 2  בבלי, בבא מציעא קג, ע"א.
1 2  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 558.
↑  ר"ן, שבת סג ע"א (מדפי הרי"ף), ד"ה ושמעינן.
↑  רמב"ם, הלכות שאלה ופקדון, פרק א, הלכה ט.
↑  זלמן נחמיה גולדברג, "חפץ שאול שניזוק במהלך המלאכה", תחומין יז (תשנ"ז) 291.
↑  שולחן ערוך, חו"מ, שו, ד.
↑  בבלי, בבא מציעא צו, ע"א.
↑  רי"ף, בבא מציעא, פרק שמיני (ס ע"א בדברי הרי"ף).
↑  נתיבות המשפט, סימן שמא, ס"ק י.
↑  ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 555.
↑  בבלי, בבא מציעא, צד, ע"ב.
↑  שו"ת אמרי יושר, חלק א, סימן מז.
↑  פתחי חושן, הלכות פקדון ושאלה, פרק י, הערה ז.
↑  שו"ת הרשב"א, חלק ה, סימן קפט.
↑  הרב דניאל בן אליהו, 'חיוב שואל באחריות אונסין', אתר ישיבת מרכז הרב https://mercazharav.org.il/2021/10/07/חיוב-שואל-באחריות-אונסין-בבא-מציעא-צד/
↑  רמב"ם, הלכות שאלה ופקדון, פרק א, הלכה ד.
↑  תוספות, מסכת בבא מציעא, דף צ"ט, עמוד א, ד"ה כך תקנו.
↑  פסקי הרא"ש, בבא מציעא, פרק ו, סימן טז.
↑  תוספות, בבא קמא, דף כ"ז ע"ב.
↑  חידושי הרמב"ן, בבא מציעא פ"ב.
↑  תלמוד בבלי, בבא בתרא, מ"ד, ע"א. דין "נהנה" מחייב, גם בהקשרים אחרים, לפי שוויה הנמוך. ראה, למשל, בבא קמא כ ע"א (משלמת מה שנהנית... דמי שעורים בזול).
↑  רש"י, בבא קמא, קי"ב ע"א' ד"ה הייתה פרה שאולה לו.
↑  שמות כ"ב, י"ד.
↑  הרב מאיר נהוראי, "'בעליו עימו' – מדוע פטור?", אתר שבתון https://shabaton1.co.il/?p=9008
↑  משנה, בבא מציעא, ח, א.
↑  בבלי, בבא מציעא צ"ה ע"ב. לפי פירושו של רש"י שם: "עד שיהא בהמה ובעלים במלאכה אחת - כגון אם פרה היא יהא הבעל חורש בפרתו לצורך שואל בשדהו, או אם חמור הוא - יהא בעליו מחמר אחריו".
↑  רמב"ם, שאלה ופקדון ב, א; שולחן ערוך, חושן משפט שמו, א.
↑  בבלי, בבא מציעא צ"ט, ע"א.
↑  סמ"ע, חו"מ, סימן ס, ס"ק יח; נתיבות המשפט, סימן לט, ס"ק יח.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 584.
↑  רא"ה, בבא מציעא צט ע"א, ד"ה כדרך שתקנו.
↑  שמשון אטינגר, "גדרו של שואל", שנתון המשפט העברי יג (תשמ"ז) 23.
↑  ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 587.
↑  לשון הרא"ה, מובא בחידושי הר"ן, בבא מציעא מט ע"א, ד"ה כדרך שתקנו; נימוקי יוסף, בבא מציעא, פרק שמיני (נז ע"א בדפי הרי"ף).
↑  מחנה אפרים, הלכות שאילה ופקדון, סימן ז.
↑  נימוקי יוסף, בבא מציעא, פרק שמיני (נז ע"א בדפי הרי"ף), ד"ה וכתבו המפרשים.
↑  רמב"ם, הלכות שאלה ופקדון, פרק ג, הלכה ב; שולחן ערוך, חו"מ, סימן שמ, סעיף ח.
↑  תוספתא, בבא מציעא ח, כח (הלכה יא בדפוס וילנא).
↑  רמב"ם, הלכות שאלה ופקדון, פרק א, הלכה ו; שולחן ערוך, חו"מ, סימן שמא, סעיף ה.
↑  מחנה אפרים, הלכות שאלה ופקדון, סוף סימן ז.
↑  תוספות, שבת קמח ע"א, ד"ה שואל.
↑  אורים ותומים, סימן עג, ס"ק ד.
↑  שולחן ערוך, חו"מ, סימן שמא, סעיף א.
↑  חסדי דוד, תוספתא, בבא מציעא, פרק ח.
↑  רמב"ם, הלכות שכירות, פרק ד, הלכה ח.
↑  ס' 29(ב) לחוק השכירות והשאילה התשל"א-1971.
↑  ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 594.
↑  ערוך השולחן, חו"מ, סימן שמא, סעיף א.
1 2  ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 595.
↑  תוספתא, בבא מציעא ג, א.
↑  שו"ת הרשב"א, חלק א, סימן אלף קמה.
↑  בבלי, כתובות לד, ע"ב.
↑  פסקי הרא"ש, בבא קמא, פרק י, סימן א.
↑  ס' 2(ג) לחוק השומרים, תשכ"ז-1967.
↑  ס' 26 לחוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 550.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 552.
↑  ע"א 139/88 קלרה הלר (מרקוס) נ' בטי לייבנד, פ"ד מג(2) 108, 114 (1989).
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 592.
↑  ס' 29(א) לחוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971.
↑  רא"ה בבא מציעא צט ע"א, ד"ה כדרך שתקנו.
↑  ס' 29(ב) לחוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 591.
↑  לסיבה אפשרית להבדל זה שבין החוק לבין המשפט העברי, ראה מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 596.
↑  ס' 30 לחוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971.
↑  מיכאל ויגודה שכירות ושאילה ירושלים (1998), 599.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.