stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חנות נוחות
הערות שוליים

↑  רותי לוי, מדוע משלמים עד 70% יותר על במבה או קולה בתחנות הדלק, באתר TheMarker‏, 14 בנובמבר 2011
↑  עתי"ם, השר שחל: הרפורמה במשק הדלק תופעל גם ללא הסכמת החברות לפשרה שהוצע ע"י משרד האנרגיה, מעריב, 1 ביוני 1988
עודד שורר, שחל: ההסכם על הרפורמה במשק הדלק יחתם כנראה מחר, מעריב, 26 במאי 1988
משה הורביץ, מעקב: מה קרה לרפורמה בדלק, כותרת ראשית, 3 באוגוסט 1988
↑  יוחאי רפאלי, חברות הדלק נאבקות נגד היתר שיווק בנזין לחברת הדלק החדשה - גל, מעריב, 28 באוגוסט 1990
שרון שדה, מו"מ עם ראשי חברות הדלק להנהגת תחרות במחיר הדלק, חדשות, 26 באוגוסט 1992
↑  סופר-אלונית תשלם 25 דולר למ"ר ליד ראש פינה, באתר גלובס, 13 באפריל 1998
שלמה פרידמן, ‏כלל יוצאת מסונול ונכנסת לאלון; תרכוש 19% מביילסול ב-9 מיליון ד', באתר גלובס, 11 ביוני 1998
↑  מנחם הורוביץ, תחנת דלק חדשה ומרכז מסחרי גדול ייחנבו היום בסמוך לקיבוץ הגושרים שבגבול הצפון. התחנה והמרכז הם בבעלות חברת הדלק "אלון", חדשות, 20 בספטמבר 1993
↑  דוד חיון, ‏נדלק בקלות, באתר גלובס, 18 באוקטובר 2000
↑  שירות גלובס, ‏"סופר אלונית" מקב' אלון דור מתרחבת: בחודש האחרון נפתחו 3 סניפים חדשים בהשקעה של כ-3 מ' ש', באתר גלובס, 19 בפברואר 2003
↑  זהבה דברת, ‏התפרקה השותפות בין אוסם לבין פז להקמת "חנויות נוחות" בתחנות הדלק, באתר גלובס, 2 ביוני 1997
↑  זהבה דברת, ‏פז מקימה רשת חנויות נוחות בתחנות הדלק שלה, באתר גלובס, 28 ביולי 1998
↑  זהבה דברת, ‏חלומות פז: מזללות בתחנות דלק, באתר גלובס, 9 בספטמבר 1997
יצחק דנון וזהבה דוברת, ‏אושרה מכירת השליטה בבורגר ראנץ' לפז: ביהמ"ש דחה בקשת חב' אלון למנוע העיסקה, באתר גלובס, 29 בספטמבר 1997
↑  שירות גלובס, ‏רשת YELLOW מתרחבת: תפתח 28 סניפים חדשים בהשקעה של כ-10 מיליון שקל, באתר גלובס, 30 במרץ 2003
↑  נורית שר, חברת דלק משיקה רשת חנויות נוחות ובתי קפה בשם "מנטה", באתר TheMarker‏, 2 באפריל 2001
ורד שרון-ריבלין, ‏דלק מקימה רשת חנויות נוחות בתחנות, באתר גלובס, 2 באפריל 2001
↑  סיון קלינגבייל, סונול תשקיע 500 אלף דולר במיתוג חנויות הנוחות, באתר TheMarker‏, 19 באפריל 2004
↑  סיון קלינגבייל, "חלק מחנויות הנוחות תורמות 50% מהרווחים של תחנות הדלק", באתר TheMarker‏, 19 בספטמבר 2005
↑  הדר קנה, על נוחות משלמים: למה כל כך יקר לקנות ב-yellow, אלונית, מנטה, Sogood, Ten ומיקה?, באתר TheMarker‏, 9 באוגוסט 2017
↑  הרשת שכמעט הכפילה מכירותיה, בדצמבר 2004 0000017f-f7bc-d47e-a37f-ffbc21c70000, באתר TheMarker
↑  שני מוזס, ‏הדרך להנפקה עוברת בכיכר המדינה? גם רשת City Market רוצה ליהנות מהגאות, באתר גלובס, 31 במרץ 2021
↑  צביה בלום, "אין עוד דבר כזה בארץ": סבן אילבן מגיעה לישראל, באתר ישראל היום, 6 בינואר 2023
↑  התוכנית לסבן אילבן: 400 סניפים, זכיינות לקיוסקים ובלי קניונים, באתר כלכליסט, 3 במאי 2021
↑  איריס ליפשיץ-קליגר, סבן אילבן פתחה חנות ראשונה בישראל: אלו המחירים, באתר ynet, 11 בינואר 2023
↑  נווית זומר, אחרי פחות משנה וחצי: תופסק פעילות 7 אילבן בישראל, באתר ynet, 29 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00952171
בית הכנסת היכל יהודה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 נוסח תפילה:  נוסח הספרדים
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1979
 תאריך פתיחה רשמי:  1979 
 חומרי בנייה:  בטון 
 אדריכל:  אהרון חיים רוסו 
 סגנון אדריכלי:  פוטוריזם 
 מידות
 קומות:  2 
 קואורדינטות:  32°05′12″N 34°47′00″E﻿ / ﻿32.08672778°N 34.78338056°E﻿ / 32.08672778; 34.78338056
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) בית הכנסת היכל יהודה(למפת תל אביב רגילה) בית הכנסת היכל יהודה(למפת גוש דן רגילה) בית הכנסת היכל יהודה(למפת גוש דן מוגדלת) בית הכנסת היכל יהודה  he בית הכנסת היכל יהודהhe בית הכנסת היכל יהודהמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית הכנסת היכל יהודה, הידוע גם כבית הכנסת רקנאטי או הקונכייה, הוא בית כנסת הממוקם ברחוב מנחם בן סרוק 13 בתל אביב, בסמוך למגדל המאה ובשטחו של הכפר ההיסטורי סומייל. הוא מזוהה עם קהילת יהודי סלוניקי בעיר.
הקמה

בין הוגי הרעיון להקמת בית תפילה לשארית הפליטה של יהדות סלוניקי שעלו לישראל לאחר השואה, היה יו"ר ועד הקהילה בארץ, איש העסקים אברהם שמואל רקנאטי, שהיה בעבר סגן ראש העיר סלוניקי. לאחר כמה עשורים בהם התפללו אנשי הקהילה בתל אביב במספר בתי כנסת, בהם "שמחה הדר קודש", ובית הכנסת "ר' שלמה אבן גבירול", הקצתה עיריית תל אביב לוועד הקהילה את המתחם ברחוב בן סרוק.
ב-1975 התקיים טקס הנחת אבן הפינה במעמד ראש העיר שלמה להט. רקנאטי השיג מימון ותרומות לבניית בית הכנסת, בעיקר מבני משפחת רקנאטי וממשפחתו של משה קרסו. המבנה נחנך בשנת 1979, זמן קצר לאחר מותם של אברהם שמואל רקנאטי ושל אדריכל המבנה יצחק טולדנו (אדריכל נוסף היה אהרון חיים רוסו). בית הכנסת נקרא על שם אחיו וגיסתו של רקנאטי, יהודה ליאון רקנאטי ורעייתו מטילדה.
בבית הכנסת כ-600 מושבים, מהם 200 בעזרת הנשים. הוא מעוצב בסגנון ייחודי, הנראה כצדפה, ומסמל צדפים מחופיה של סלוניקי. הבחירה בצדף נעשתה כיוון שהוא העצם היחיד בטבע שכל צלעותיו מתכנסות למקום אחד, כאשר בבית הכנסת הצלעות מתכנסות אל עבר ארון הקודש. החזית הצפונית של המבנה עשויה מבטון חשוף, שהגה ועיצב הצייר יחזקאל קמחי, ובשיטה מיוחדת שפיתח שילב בתבליט פסוקים וסמלים יהודים דוגמת המנורה ומגן דוד. בחלונות הותקנו ויטראז'ים צבעוניים המתארים את השבת ואת חגי ישראל.
בבית הכנסת מתקיימת כיום פעילות קבועה של תפילות, הרצאות, חוגים ושיעורים. התפילות הן בנוסח הספרדים, וקהל המתפללים כולל בנוסף למתפללים יוצאי סלוניקי גם יהודים ספרדים מקהילות אחרות ואף מעט אשכנזים. בית הכנסת היה פעיל בהוצאת מחזורים בנוסח יהודי סלוניקי וכן בהוצאת האלבום המוזיקלי מחזור סלוניקי.
גלריה

בית הכנסת היכל יהודה
חזית בית הכנסת היכל יהודה
חזית בית הכנסת (דגם במיני ישראל)
בניית תבליט הבטון על ידי האמן יחזקאל קמחי
לקריאה נוספת

בית הכנסת "היכל יהודה" ברח' סרוק (על חנוכת הבית + תמונה), הליכות : בטאון המועצה הדתית בתל אביב יפו, גיליון 88-9, תשרי תשמ"א, עמ' 25.
הערות שוליים

↑  אתר אמפוריס
חסוס גאיארדו

חסוס דניאל גאיארדו ואסקונסלוס (בספרדית: Jesús Daniel Gallardo Vasconcelos; נולד ב-15 באוגוסט 1994) הוא כדורגלן מקסיקני, המשחק בעמדת הקיצוני בדפורטיבו טולוקה.
קריירת מועדונים

גאיארדו התחיל את הקריירה שלו לקבוצת הנוער של אונסה הרמאנוס, ובשנת 2011, הצטרף לזו פלינוס 48. בשנת 2013 הצטרף לאוניברסידד נסיונל.
ב-17 בספטמבר 2014, גאיארדו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 2-2 נגד דפורטיבו טולוקה במסגרת הגביע המקסיקני בו גם כבש את שער הבכורה שלו בקריירה. ב-23 בנובמבר 2014, גאיארדו ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל המקסיקנית, בניצחון 2–4 נגד מונטריי.
ב-21 באוקטובר 2016, כבש את צמד בניצחון 1–8 נגד קונקשיין במסגרת ליגת האלופות של אמריקה הצפונית.
ב-29 במאי 2018, גאיארדו חתם במונטריי. ב-21 ביולי 2018, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד פצ'וקה. ב-29 בספטמבר כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–3 נגד טיחואנה.
קריירה בינלאומית

באוקטובר 2016, גאיארדו זומן לראשונה סגל נבחרת מקסיקו לקראת משחק הידידות נגד ניו זילנד בו גם ערך את הופעת הבכורה הבינלאומית שלו.
ב-28 ביוני 2017, נקרא גלרדו להשתתף בגביע הזהב של CONCACAF 2017, כשהצליח להופיע בכל המשחקים עד הפסד חצי הגמר 0–1 מול ג'מייקה.
במהלך המשחק נגד שוודיה במסגרת מונדיאל 2018, קיבל כרטיס צהוב שני בדקה ה-13 של המשחק והפך למורחק המהיר ביותר בתולדות גביע העולם בכדורגל.
תארים

ליגת העל המקסיקנית: אפרטורה 2019
ליגת האלופות של אמריקה הצפונית: 2019
גביע הזהב: 2019, 2023
נבחרי ליגת האלופות של אמריקה הצפונית: 2019
נבחרי גביע הזהב: 2019
בוטיפרה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  נקניק 
 מוצא:  ספרד 
 
בוטיפרה בגריל
בוטיפרה לבנה
בוטיפרה שחורה
Barranquilla Butifarras, Butifarras Soledeñas
בוטיפרה (בספרדית: Butifarra; בצרפתית: Boutifarre) הוא סוג של נקניק ואחת המנות החשובות ביותר של המטבח הקטלאני.
בוטיפרה מבוסס על מתכונים עתיקים, או על הנקניק הרומאי בוטולו או הלוקאניקה, והוא עשוי מבשר חזיר נא ותבלינים, עם גרסאות כיום באיטליה ובאזורי השפה הפורטוגזית בפורטוגל ובברזיל.
בקולומביה, בוטיפארה סולדניאס הם מסורת פופולרית בסולדד, אטלנטיקו .
סוגים

כמה מהסוגים המייצגים ביותר הם:
בוטיפרה גולמית, בוטיפרה ורמלה, בוטיפרה רוג'ה, בוטיפרה קרודה, בוטיפרה קרואה או רוגט. בוטיפרה זה בדרך כלל צלוי או על האש.
בוטיפרה שחורה, בוטיפרה נגרה או נגרט, המכילה דם חזיר מבושל בתערובת.
Botifarra catalana, בוטיפרה גדולה הדומה לשינקין מבושל; הוא עשוי להכיל כמהין.
Botifarra d'ou או Butifarra de huevo (מילולית "בוטיפארה עם ביצה"), המכילה ביצה בתערובת, אופיינית לאכילה ב"יום חמישי השמן".
בוטיפרה לבנה, בוטיפרה בלנקה. המרכיב העיקרי שלו הוא בשר רזה (קרנה מגרה). הוא אינו מכיל דם בתערובת שלו.
Boutifarra de arroz (מילולית "בוטיפארה של אורז"), מכיל אורז מבושל יחד עם בשר ותבלינים.
אוביספו (שפירושו "בישוף") ושור, כמו גם bisbot negre ו-bul negre, הם זני בוטיפארה שחורה הן גרסאות של פודינג שחור.
מנות עם בוטיפרה

בדרך כלל בוטיפרה לבנה ובוטיפרה שחורה אין צורך לבשל, אך לעיתים מבשלים אותם כמרכיב של אסקולדה, מאכל מסורתי המוכן על ידי הרתחת ירקות ובשר. כמו גם בדרך הקטלונית של בישול פול .
בוטיפרה בגריל מוגש עם שעועית לבנה (botifarra amb mongetes) הוא מאכל קטלאני טיפוסי.
באמריקה הלטינית

באמריקה הדרומית בוטיפרה עשוי מסוגים רבים של נקניקים שידועים בשם בוטיפרה. בחוף קולומביה, בוטיפרה היא גרסה מיובשת, קצרה יותר, כמעט עגולה של הנקניקייה הנאכלת עם בולו של יוקה ומיץ ליים. בארגנטינה ובאורוגוואי, בוטיפרה היא נקניקיה שומנית, רכה ולבנבנה, הרבה יותר כמו פאטה מארז, rioplatense butifarra עשוי עם שומן חזיר טחון דק ובשר שמכוסה במעטפת נקניק רך ומבושלת. בפרגוואי, בוטיפרה הוא צ'וריסו שומני טחון דק שמכינים בדרך כלל באסאדו.
בוטיפרה פופולרי באל סלוודור, ידוע גם בבוליביה ובמקסיקו.
בטבסקו, מקסיקו, la butifarra היא נקניקייה קצרה הפופולרית מאוד בקרב רוכלי רחוב, העשויה מבשר בקר טחון וחזיר מעורב מתובל, מטוגנת בשמן עמוק ומוגשת בדרך כלל עם ערימה של טורטיות חצויות מכל צד.
ראו גם

רשימת נקניקיות
הערות שוליים

↑  La butifarra con sabor soledeño (אורכב 09.12.2011 בארכיון Wayback Machine)
↑  "Butifarra | Portal Tabasco".
מיזוץ'

מיזוץ' (באוקראינית: Мізоч; ברוסית: Мизоч; בפולנית: Mizocz; ביידיש: מיזאָטש) היא עיירה בראיון זדולבוניב, מחוז רובנו, אוקראינה (בעבר בפלך ווהלין). האזכור הכתוב הראשון לקיומה של העיר הוא משנת 1322, והאימות הוודאי המוקדם ביותר לקיומה של מיזוץ' הוא משנת 1429. בשנת 1761, מלך פולין אוגוסטוס השלישי העניק למיזוץ' את זכויות מגדבורג. בעקבות הממשל העצמי העיר שויכה למחוז לוצק.
בין מלחמות העולם התגוררו בעיר, כמו בערים רבות במזרח פולין, פולנים אוקרינים ויהודים. במיזוץ' פעל בית ספר צבאי לצוערי קצונה של גדוד 11 של החטיבה הראשונה של הצבא הפולני.
נכון לשנת 2023, התגוררו בעיר 3229 תושבים.
מיזוץ' במלחמת העולם השנייה

ב-22 ביוני 1941, מעט לאחר תחילת מבצע ברברוסה, נכבשה מיזוץ' על ידי צבא גרמניה הנאצית. לאחר כשבוע, הקים הממשל הצבאי בעיירה יודנראט, והעמיד בראשו את אבא שטיוול (Shtivel), לשעבר ראש המועצה. הצבא הנאצי חייב את היהודים לשאת סרט שרוול ועליו מגן דוד, בדומה לטלאי הצהוב שבו חויבו היהודים תחת הכיבוש הנאצי. מרבית היהודים גויסו לעבודות כפייה בעיירה.
במהלך מלחמת העולם השנייה, כאשר העיירה הייתה חלק מפולין ותחת כיבוש נאצי, נרצחה כמעט כל הקהילה היהודית בעיר, שמנתה יותר מ-1000 יהודים.
מיזוץ' במלחמת העולם השנייה > גטו מיזוץ'

במרץ 1942 הוקם במיזוץ' גטו, ובו שוכנו כל יהודי העיירה ועיירות שכנות. בשיאו מנה הגטו כ-1700 יהודים. הגטו הוקף בזקיפים אוקראינים וכן שוטרים גרמנים, אשר אסרו על הכנסת מזון לתוכו. כל העוברים על האיסור נתלו בפומבי במרכז הגטו. משהגיעו שמועות לתושבי הגטו על חיסולים שמבצעים הנאצים בגטאות, התארגנה בגטו מחתרת. חברי המחתרת, שחלקם נמנו על היודנרט, אספו כלי נשק חם ונפט להצתת בתים, וכמו כן נשק קר כמו גרזנים, מוטות ברזל וסכינים.
בלילה של ה-12 באוקטובר 1942, הבינו חברי המחתרת שחיילים גרמנים ואוקראינים עומדים להטיל מצור על הגטו, מתוך כוונה לחסלו. הם הזהירו את תושבי הגטו, ומאות מהם ברחו בחסות החשכה. יום למחרת, תקפו צעירים יהודים חמושים את השוטרים שנכנסו לגטו, הציתו בתים, ותושבים נוספים ברחו בחסות האש והעשן שאפף אותו. לאחר כיומיים חוסל הגטו סופית, וכל הנותרים בו הובאו לגיא סמוך על ידי איינזצגרופה C ועוזרים אוקראינים ונרצחו למעלה מ-1000 יהודים.
ישראלים יוצאי מיזוץ'

סוניה פרס נולדה במיזוץ' ועלתה לישראל בשנת 1927, במסגרת העלייה הרביעית.
בית הקברות היהודי במיזוץ'
הימין החדש

ערך זה עוסק במפלגה ישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 שם רשמי:  הימין החדש בראשות בנט ושקד
 מייסד:  נפתלי בנט ואיילת שקד
 מנהיגים:  נפתלי בנט, איילת שקד
 תקופת הפעילות:  29 בדצמבר 2018 – אוקטובר 2022 (כ־3 שנים)
 אפיון:  מפלגת ימין פוליטי בישראל
 אידאולוגיות:  ציונות ארץ ישראל השלמה ליברליזם כלכלי ריסון שיפוטי
 כנסות:  ה־20, 22–24
 ממשלות:  34, 36
 אותיות:  נ, טב, ב
 שיא כוחה:  7 מנדטים (בכנסת ה-24)
 שפל כוחה:  לא עברה את אחוז החסימה (הכנסת ה-21, הכנסת ה-25)
 רשימה פוליטית:  ימינה (2019–2022) הבית היהודי (2022)
 נוצרה מתוך:  פורשי הבית היהודי
 מטה:  רעננה 
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין
 צבעים רשמיים:    תכלת,   כחול,   לבן
 https://newyamin.org
 
הַיָּמִין הֶחָדָשׁ (בשמה המלא "הימין החדש בראשות בנט ושקד", התמודדה לכנסת ברשימת "ימינה") הייתה מפלגת ימין ציונית ישראלית. המפלגה נוסדה ב-29 בדצמבר 2018 על ידי נפתלי בנט ואיילת שקד, שהתפלגו ממפלגת הבית היהודי.
המפלגה התמודדה בבחירות לכנסת העשרים ואחת ולא עברה את אחוז החסימה. התמודדה בבחירות לכנסת העשרים ושתיים ברשימת "ימינה", אז זכתה ב-3 מתוך 7 מנדטים לרשימה כולה. בבחירות לכנסת העשרים ושלוש התמודדה שוב ברשימת "ימינה" וזכתה ל-3 מנדטים מתוך 6 לרשימה כולה. בבחירות לכנסת העשרים וארבע הייתה המפלגה יחידה ברשימת "ימינה" וזכתה בשבעה מנדטים, שהובילו למינוי ראש המפלגה, נפתלי בנט, לראש הממשלה. במהלך כהונת הממשלה עזבו את המפלגה שלושה חברי כנסת מטעמה, ובעקבות זאת אבד לקואליציה הרוב בכנסת. לאחר נפילת הממשלה הודיע בנט שלא ימשיך להוביל את המפלגה, ושקד רצה עם ממפלגת הבית היהודי ברשימה משותפת שלא עברה את אחוז החסימה.
היסטוריה > הבחירות לכנסת ה-21

לקראת סוף דצמבר 2018 הוכרז על פיזור הכנסת העשרים והקדמת הבחירות לכנסת העשרים ואחת ל-9 באפריל 2019. כמה ימים לאחר מכן הכריזו בנט ושקד על עזיבתם את מפלגת "הבית היהודי" ועל הקמת המפלגה החדשה, וציינו: "איבדנו את כוחנו להשפיע; ראש הממשלה נתניהו הבין שהציונות הדתית יושבת בכיס שלו ושתמיד הם ילכו אתו". הם הצהירו על חלק מעקרונות המפלגה: ציונות, ארץ ישראל לעם ישראל, היותה מפלגת ימין מובהקת, שותפות בין חילוניים לדתיים והתנגדותה להקמת מדינה פלסטינית. התפיסה הכלכלית של מפלגת הימין החדש: כלכלה חופשית עם ערבות הדדית. חברת הכנסת שולי מועלם הודיעה כי תעזוב את הבית היהודי ותחבור אליהם, וביחד התפלגו השלושה מסיעת "הבית היהודי" בכנסת.
המפלגה התמודדה בבחירות על בסיס מפלגת המדף "צל"ש – ציונות ליברליות ושוויון", שהקים יוסף פריצקי בכנסת ה-16 לאחר שהורחק ממפלגת "שינוי".
למפלגה הצטרפו בין היתר העיתונאית קרולין גליק, אלוף-משנה (מיל') מתן כהנא.‏ וכן אלונה ברקת, ששובצה במקום השלישי ברשימה.
ב-20 בפברואר 2019 הציגה המפלגה את רשימתה לכנסת ה-21:
במקומות הראשונים היו מייסדי המפלגה בנט ושקד, אחריהם אלונה ברקת, מתן כהנא, שולי מועלם-רפאלי, קרולין גליק, אלישיב רייכנר, אורי שכטר, עמיחי שיקלי, שירלי פינטו, יום טוב כלפון, רן בר-יושפט, רוני ססובר, משה פלד, יוחאי עזרא, נחי אייל, ענת ציפיקין אביבי, שי מימון, דוריון כהן-נוב, יעל יהב, ניר הרמן, אוהד אוזן, ג'רמי סלטן ויוסי מנדלביץ.
ב-23 בפברואר 2019 נפתלי בנט חתם על הסכם עודפים עם יו"ר ישראל ביתנו אביגדור ליברמן, לאחר שמיהרו הליכוד ואיחוד מפלגות הימין לחתום הסכם עודפים ביניהם.
ב-17 במרץ יצאה המפלגה בקמפיין שסיסמתו: "שקד תנצח על בג"ץ, בנט ינצח את חמאס".
בסקרים שקדמו לבחירות הימין החדש התחיל עם מספר דו-ספרתי של מנדטים, וניצב על 7–8 מנדטים בסקרים האחרונים שלפני הבחירות.
בבחירות השיגה המפלגה 138,598 קולות. חסרו לה 1,454 קולות כדי לעבור את אחוז החסימה העומד על 3.25 אחוזים (140,052 קולות בבחירות האלה).
היסטוריה > הבחירות לכנסת ה-22

ב-21 ביולי 2019 הודיעו שקד ובנט שאיילת שקד תוצב במקום הראשון ברשימת המפלגה לכנסת ה-22. הוסכם שנפתלי בנט יכהן כיושב ראש משותף ויהיה הראשון לבחור תפקיד במסגרת הסכם קואליציוני עתידי.
ב-29 ביולי חתמו שקד, בנט, בצלאל סמוטריץ' והרב רפי פרץ על הסכם ריצה משותפת של הימין החדש, הבית היהודי והאיחוד הלאומי תחת בלוק טכני בשם "ימינה". ראשי הרשימה הציעו לעוצמה יהודית את המקומות 8 ו־11, אך עוצמה סירבו והתמודדו באופן עצמאי (וזכו ל-1.2% מהקולות – מתחת לאחוז החסימה).
הוצעו גם לזהות מקומות ריאלים ברשימה, אך מנהיגה משה פייגלין דרש לקיים פריימריז.
בראש הרשימה עמדה שקד, ולאחריה הרב פרץ, סמוטריץ' ובנט. כמו כן שוריינו לימין החדש מקומות 7 ו-9 ברשימה זו.
באוקטובר 2019 הסיעה התפצלה מרשימת ימינה, לפי ההסכם ביניהן, ולה שלושה ח"כים. ב-12 בנובמבר מונה בנט לשר הביטחון.
היסטוריה > הבחירות לכנסת ה-23

ב-16 בדצמבר 2019 השיקה המפלגה את הקמפיין לקראת הבחירות לכנסת ה-23, תחת הסלוגן: "יש ימין בכאילו, יש ימין לפעמים, הימין החדש - ימין בטוח". בבחירות אלה הוביל בנט את הרשימה.
ב-14 בינואר 2020 חתמה המפלגה על הסכם ריצה משותפת עם מפלגת האיחוד הלאומי.
ב-15 בינואר 2020 ביום האחרון להגשת הרשימות הופעל לחץ גדול על הבית היהודי להצטרף לימין החדש ולאיחוד הלאומי, ולמרות ההסכם עם עוצמה יהודית, הצטרפה הבית היהודי לימינה. חברת הכנסת לשעבר מהבית היהודי, עידית סילמן הצטרפה לימין החדש. שלוש המפלגות רצו יחד ברשימה ימינה, בדומה לבחירות לכנסת ה-22, אלא שהפעם בראש הרשימה ניצב בנט ולאחריו הרב פרץ, שקד וסמוטריץ'. בבחירות זכתה הימין החדש ב-3 מנדטים מתוך 6 לרשימה כולה.
היסטוריה > הבחירות לכנסת ה-24

לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע (2021) החליטה מפלגת האיחוד הלאומי – תקומה בראשות בצלאל סמוטריץ' לרוץ בנפרד, ולפיכך נותרה ברשימת "ימינה" רק הימין החדש בראשות נפתלי בנט. הבית היהודי פרשה מהמרוץ והודיעה על תמיכה בימינה. בבחירות קיבלה ימינה 7 מנדטים ונכנסה לכנסת העשרים וארבע. במשא ומתן קואליציוני מונה נפתלי בנט לראש הממשלה, ברוטציה עם יאיר לפיד, ראש מפלגת "יש עתיד". בעקבות הקמת הממשלה נשמעה ביקורת קשה כלפי המפלגה על ידי חלק מבוחריה על כך שהופרו כמה הבטחות בחירות מרכזיות. ביניהן, לא לשבת תחת לפיד ולא לשבת עם רע"מ. נגד הממשלה נערכו מספר הפגנות. אחד מחברי הסיעה עמיחי שיקלי התנגד להקמת הממשלה ובהמשך אף סולק ממנה והוגדר חבר כנסת יחיד. בהמשך פרשה מהקואליציה חברת הסיעה עידית סילמן ובהמשך גם ניר אורבך שעם פרישתו, כשנה לאחר הקמת הממשלה, אבד הרוב לקואליציה והכנסת החליטה להקדים את הבחירות לכנסת הבאה.
היסטוריה > הבחירות לכנסת ה-25

לאחר נפילת הממשלה הכנסת החליטה על הקדמת הבחירות לכנסת העשרים וחמש לנובמבר 2022. בנט הפך לראש הממשלה החליפי, הודיע כי לא יתמודד לכנסת הבאה והעביר את השליטה על המפלגה לאיילת שקד. שקד הובילה משא ומתן עם מפלגת דרך ארץ בראשות השר יועז הנדל והוקמה רשימה משותפת לשתי המפלגות בשם הרוח הציונית בראשות שקד והנדל. כ-6 שבועות לאחר מכן הרשימה התפרקה, ושקד רצה ברשימה משותפת עם הבית היהודי, בעוד שהנדל פרש מההתמודדות. הרשימה לא עברה את אחוז החסימה.
עמדות ועקרונות

עקרונות המפלגה כפי שפירט אותם יו"ר המפלגה נפתלי בנט בעמוד הפייסבוק שלו הן:
לעם היהודי יש בעלות על הארץ. לו ורק לו זכויות לאומיות במדינת ישראל.
התנגדות להקמת מדינה פלסטינית.
כלכלה חופשית ליברלית.
זכויות אזרחיות מלאות למיעוטים.
קידום המסורת היהודית וצביונה היהודי של המדינה, ללא כפייה.
התנגדות לאקטיביזם שיפוטי.
קידום תעשיית ההיי-טק.
התנגדות לרגולציה מיותרת.
דאגה למי שאינו מסוגל לדאוג לעצמו, לצד חיוב מי שמסוגל לכך לעבוד.
יו"ר המפלגה איילת שקד אמרה שהמפלגה תפעל להסדיר יחסי דתיים וחילוניים על בסיס הבנות משותפות וגרסה מעודכנת של אמנת גביזון-מדן.
בפברואר 2019 פרסמה המפלגה מצע מפורט.
עמדות ועקרונות > המישור המדיני-ביטחוני

לגבי הגדרת אופייה של מדינת ישראל נכתב: ”ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי, כפי שנקבע בחוק יסוד: הלאום המבטא את תמצית הציונות. אנו מאמינים שהגדרתה של ישראל כמדינה יהודית אינה עומדת בסתירה להגדרתה כמדינה דמוקרטית. לשיטתנו מדובר ביסודות המשלימים זה את זה”. המצע מדגיש ש"ישראל היא המדינה היחידה במזרח התיכון שמעניקה שוויון זכויות מלא לכל אזרחיה, וכך ראוי" וביחס לערביי ישראל "נגלה נחישות אל מול כל גורם חתרני, כדוגמת הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית, וזאת לצד חיזוק הכוחות המבקשים לחיות בכבוד במדינת ישראל". ביחס לדרוזים בישראל נכתב: "העדה הדרוזית כרתה ברית-חיים עם העם היהודי. בני העדה חירפו את נפשם במלחמות ישראל, והם בשר מבשרה של מדינת ישראל. מייסדי המפלגה שירתו לצד אחינו בני העדה, ורואים צורך לעגן את מעמדם המיוחד של מי שקשרו עצמם למדינת ישראל".
”ארץ ישראל שייכת לעם היהודי עוד מימי התנ"ך, ורק בארץ הזו יכול העם היהודי להתקיים ולהגשים את ייעודו.”
הימין החדש מתנגדת לחלוקת ירושלים ולריבונות משותפת עם ישות אחרת בכל חלק ממנה.
שיפור מעמדה הבין-לאומי של ישראל "לא על ידי ויתורים והתרפסות, אלא על ידי הדגשת עובדת היסוד: מדינת ישראל היא אי של דמוקרטיה ושל חופש בתוך אוקיינוס של משטרים ערביים טוטליטריים. מדינת ישראל היא המוצב הקדמי של העולם המערבי אל מול הנחשול הג'יהאדיסטי. ארץ ישראל שייכת לעם היהודי עוד מימי התנ"ך, ורק בארץ הזו יכול העם היהודי להתקיים ולהגשים את ייעודו."
מדיניות תקיפה נגד "התגרות האויב והפעלת אלימות מצדו נגד מדינת ישראל ואזרחיה".
פעילות נגד התעצמות האויב ובניית כוחו מעבר לגבול.
התנגדות לשחרור מחבלים.
החמרת הענישה נגד המחבלים וסייעיניהם: הפסקת קצבאות, הריסה מהירה של בתי מחבלים ויצירת תנאי כליאה מינימליים.
"נחתור לשלום-אמת. שלום המבוסס על הפנמת אויבינו שמדינת ישראל תתקיים כאן לנצח, ועל חפיפת אינטרסים מדיניים, ביטחוניים, טכנולוגיים ואחרים. על-כן עלינו לגלות סבלנות, נחישות והתמדה במערכה, לצד התעצמות כלכלית, ביטחונית, מדינית וערכית של מדינת ישראל."
הגנה על חיילי צה"ל ומאבק בארגונים המכפישים את ישראל ואת צה"ל.
תמיכה בתוכנית ההרגעה של בנט וסיפוח שטחי C לריבונות ישראל. בשטחי A ו-B תינתן לפלסטינים אוטונומיה מוגבלת ללא כוחות צבא ותוך שליטה ביטחונית ישראלית על הגבולות.
תמיכה בהתיישבות ביהודה ושומרון, ותמיכה בבנייה שם ובירושלים. אימוץ דו"ח אדמונד לוי והשוואת חקיקה בין יהודה ושומרון לישראל.
עמדות ועקרונות > המישור הכלכלי

מפלגת הימין החדש מגדירה את מדיניותה כ”כלכלה חופשית וליברלית עם רגישות חברתית; הזדמנות הוגנת בישראל”.
פתיחת מונופולים וקרטלים לתחרות.
הקמת מנגנון בוררות חובה נגד שביתות בשירותים חיוניים.
חובת שקיפות מקסימלית לארגוני עובדים.
הסרת חסמים ורגולציה עודפת כדי להפחית את יוקר המחיה.
הקטנת הרגולציה באופן משמעותי.
יצירת הזדמנות הוגנת לכל צעיר וצעירה.
פתיחת השוק הישראלי לתחרות מהעולם.
דאגה לעצמאים ובעלי עסקים.
הקלה על רישוי העסקים, צמצום בירוקרטיה קיימת, הורדת נטל המס הישיר והעקיף ולהסרת חסמים לתחרות.
יצירת מסלול מיוחד להקמת עסקים חדשים: "רגולציה לייט". תקופה של 5 שנים של הגנת ינוקא, שתכלול: מסלול רישוי מואץ, פטור ממס ורגולציה מינימלית.
קידום תעשיית ההיי-טק הישראלית על ידי הגנה מפני חקיקה לרעה ורגולציה מיותרת, מאבק בבריחת מוחות בישראל ועידוד הכשרת כוח אדם טכנולוגי (כגון מהנדסים, אנשי מחשבים ומדענים).
"נפעל לקביעת מדיניות רווחה לאומית הכוללת סדרי עדיפויות ברורים, כללי זכאות ומנגנוני יישום שקופים ופשוטים וסל רווחה המתעדכן מדי שנה בהתאם לסדר העדיפויות הלאומי ושבאמצעותו מתוקצבת כלל פעילות הרווחה."
שילוב אנשים עם מוגבלויות בחברה, בתעשייה ובכלכלה. הנגשת תשתיות לאנשים עם מוגבלויות.
ראשי המפלגה

| מס>  | דיוקן | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה | ממשלות שעמד בראשן |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | נפתלי בנט (–1972) | 2018 | 2019 | - |
| 2 |  | איילת שקד (–1976) | 2019 | 2020 | - |
| (1) |  | נפתלי בנט (–1972) | 2020 | 2022 | 36 |
| (2) |  | איילת שקד (–1976) | 2022 | מכהנת | - |
נוער הימין החדש

נוער הימין החדש היא תנועת הנוער של מפלגת הימין החדש. התנועה הוקמה מייד עם הקמת מפלגת הימין החדש בראשות נפתלי בנט ואיילת שקד. בראש תנועת הנוער עומדים האחים בן ומתן דרור,
בתנועה פעילים בגילים: 12–18 עם הנהגה בוגרת. תנועת הנוער התמזגה לתוך תנועת "נוער ימינה".
חברי כנסת

| כנסת | ח"כים | הערות |
| --- | --- | --- |
| הכנסת ה-20 (2018) | 3 מנדטים: נפתלי בנט, איילת שקד, שולי מועלם-רפאלי | התפלגה ב-30 בדצמבר 2018 מתוך סיעת הבית היהודי. |
| מועמדי המפלגה לכנסת ה-21 (אפריל 2019) | נפתלי בנט, איילת שקד, אלונה ברקת, מתן כהנא | הרשימה לא עברה את אחוז החסימה |
| הכנסת ה-22 (ספטמבר 2019) | 3 מנדטים (מתוך 7 לרשימה כולה): איילת שקד, נפתלי בנט, מתן כהנא | כחלק מרשימת ימינה |
| הכנסת ה-23 (2020) | 3 מנדטים (מתוך 6 לרשימה כולה): נפתלי בנט, איילת שקד, מתן כהנא | כחלק מרשימת ימינה |
| הכנסת ה-24 (2021) | 7 מנדטים: נפתלי בנט, איילת שקד, מתן כהנא, עמיחי שיקלי, ניר אורבך, אביר קארה, עידית סילמן, שירלי פינטו, יום טוב כלפון, אורנה שטרקמן | במסגרת רשימת ימינה אלון דוידי, שהוצב במקום שלישי ברשימה הודיע ב-5 באפריל 2021, יום לפני השבעת הכנסת על התפטרותו מהרשימה, במקומו נכנסה עידית סילמן.  ב-15 ביוני 2021 התפטר מתן כהנא מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי, במקומו נכנסה שירלי פינטו.  ב-23 ביוני 2021 התפטרה איילת שקד מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי, במקומה נכנס יום טוב כלפון.  ב-13 במאי 2022, נפסקה כהונתו בכנסת של יום טוב כלפון, לאחר התפטרותו של מתן כהנא מהממשלה וחזרתו לכנסת במסגרת החוק הנורווגי.  ב-25 באפריל 2022 הופרש עמיחי שיקלי מהמפלגה לסיעת יחיד. ב-14 ביולי 2022 התפטר מהכנסת, במקומו חזר יום טוב כלפון לכנסת.  ב-18 ביולי 2022 עברו מתן כהנא ושירלי פינטו לסיעת המחנה הממלכתי.  ב-13 בספטמבר 2022 התפטרה עידית סילמן מהכנסת עקב מעברה לליכוד, במקומה נכנסה אורנה שטרקמן.  ב-15 בספטמבר 2022 עבר אביר קראה לסיעת חופש כלכלי. |
| מועמדי המפלגה לכנסת ה-25 (2022) | איילת שקד, אמיתי פורת, יום טוב כלפון, אורנה שטרקמן | כחלק מרשימת הבית היהודי הרשימה לא עברה את אחוז החסימה |
ג'ואי קרן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בספטמבר 1976 (בן 48) אינדיפנדס, קנטקי, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  תיכון סנט קסויאר (1995)  בית הספר לאמנויות ע"ש טיש  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וזף דניאל "ג'ואי" קרן (באנגלית: Joseph Daniel "Joey" Kern; נולד ב-5 בספטמבר 1976) הוא שחקן אמריקאי, ידוע בעיקר בשל משחקו בסרטים "קדחת הבקתה" ו"גריינד".
ביוגרפיה

קרן נולד באינדיפנדס, קנטקי שבארצות הברית. למד בתיכון המכינה הקתולי "סיינט אקסבייר" שבאוהיו. לאחר מכן למד באוניברסיטת ניו יורק בה סיים תואר ראשון במשחק. בזמן לימודיו באוניברסיטת ניו יורק, הוא למד בנוסף גם באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה שבלונדון.