stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גן בעברית
תיאור

גן בעברית הוא פארק עירוני רחב-ידיים וגן נושא המבוסס על השפה העברית, שחודשה ופותחה באופן ניכר בראשון לציון על ידי אליעזר בן-יהודה וסגל המורים של בית ספר חביב. שטח הגן כ-68 דונם.
הפארק כולל מדשאות, מתקני שעשוע לילדים (רובם מקורים בסככה), מתקני כושר, מזרקות, סככות, שבילי אופניים, שבילי החלקה אתגריים ובריכה אקולוגית גדולה ובה צמחי מים, נימפאות ודגים. באזור המדשאות והשבילים נטועים עצי דקל. בחלק המזרחי של הפארק עצי אקליפטוס המספקים צל ואזור המיועד לפיקניקים. בגן מספר מבנים שנשארו מהמחנה הצבאי, בהם מספר ביתנים וצריפים וכן מספר האנגרים וסככות ששולבו בעיצוב הגן.
לצד זה כולל הגן מתקנים מיוחדים המוקדשים לשפה העברית: מזרקות עם אותיות בעברית, סככות שעליהן פתחים בדמות שירים של משוררים עבריים ידועים דוגמת רחל המשוררת, נתן זך, יורם טהר-לב ועוד - והן יוצרות צל של השירים על המדרכה, "גבעת אלפון" - גבעה עם אותיות שעליהן אפשר לטפס ואז לרדת במגלשה, מתקן עם קוביות מסתובבות המאפשר ליצור צירופי מילים ומשפטים, לוח קלאס המורכב מאותיות ומאפשר לילדים להרכיב מילים, קיר קשקוש ובו לוח וגיר, מבוך שבו ההתקדמות נעשית באמצעות השלמת משפטים וניבים בעברית וכן שדרה עם צמחים לפי סדר האלפבית.
בצפון הגן מגרשי ספורט למשחקי כדור, אך אלו סגורים עד להעתקת קו מתח גבוה שעובר מעליהם. לצד הגן ישנה חניה לכלי רכב בתשלום.
היסטוריה

הגן הוקם ביוזמת ראש העיר דוב צור במסגרת תוכנית פיתוח של מזרח העיר. את הגן תכנן משרד אדריכלי הנוף ברוידא-מעוז. הגן הוקם על שטח של 68 דונם שפינה צה"ל והיה שייך בעבר למחנה הצבאי צריפין. חלק מהסככות של המחנה, שבהן חנו כלי רכב, הושארו בפארק. עלות הקמת הפארק נאמדה ב-35 מיליון שקלים חדשים. הפארק נחנך ב-14 באוקטובר 2013, אף על פי שלא הושלם עד הסוף. באותו שבוע הומלץ הפארק על ידי דובי זכאי מעיתון מעריב וזכה למבקרים רבים. באמצע דצמבר נהרסו מספר מתקנים בגן כתוצאה מהסופה במזרח התיכון (2013). בעקבות בדיקות קרינה שהתבצעו בגן בראשית 2014 נסגרו מגרשי הספורט שבחלקו הצפוני, והם צפויים להיפתח מחדש רק לאחר שיועתק קו המתח הגבוה שעובר מעליהם.
גלריה

הבריכה האקולוגית
גבעת אלפון
סככות שירים אור וצל
לוח השרבוטים
גן בעברית במהופך, מקבל משמעות כשהאותיות משתקפות במים
ראו גם

גן המושבה
גן המוזיקה
לקריאה נוספת

עליזה ברוידא, "עוברים לאזרחי: שטח ממחנה צריפין הופך לגן ציבורי המוקדש לשפה העברית", אדריכלות נוף גיליון 48, 2013, עמ' 11-14
הערות שוליים

↑  אביגיל קדם, "לא משחקים", ידיעות ראשון, 15 באוגוסט 2014, עמ' 30.
שולחן תפזורת אותיות
גרוק

ערך זה עוסק בתחדיש שטבע רוברט היינליין. אם התכוונתם לצ'טבוט תוצרת אילון מאסק, ראו .
גרוק (באנגלית: Grok) הוא תחדיש שטבע הסופר האמריקאי רוברט היינליין עבור רומן המדע הבדיוני שלו משנת 1961 "גר בארץ נכריה". המילון האנגלי של אוקספורד מסכם את המשמעות של גרוק כ"להבין באופן אינטואיטיבי או על ידי אמפתיה, ליצור קשר עם" ו"להזדהות או לתקשר באהדה (עם); כמו כן, לחוות הנאה", הרעיון של היינליין מרומז בניואנסים, כשהמבקר איסטוואן סיקסרי-רוני ג'וניור ציין כי "ניתן לראות את הנושא המרכזי של הספר כהגדרה מורחבת של המונח." על-אף האימוץ בקהילות דיגיטליות ובספרות, "גרוק" כמושג, זכה גם לביקורות בשנים שלאחר הפרסום הראשוני של הספר. המונח וההיבטים של המושג הבסיסי הפכו לחלק מקהילות כמו במדעי המחשב.
תיאורים ב"גר בארץ נכריה"

המבקר דייוויד א. רייט האב מציין שבמהדורה המלאה המוקדמת משנת 1991, המילה "גרוק" נוצלה תחילה ללא כל הגדרה מפורשת בעמוד 22 והמשיכה בשימוש מבלי שהוגדרה במפורש עד לעמוד 253. הוא מציין כי ההגדרה המכוונת הראשונה הזו היא פשוט "לשתות", אבל זו רק מטפורה, כמו שבאנגלית 'I see' (אני רואה) פירושו לעיתים קרובות 'אני מבין'. המבקרים גשרו על העדר זה של הגדרה מפורשת על ידי ציטוט של קטעים מתוך הספר הממחישים את המונח.
אימוץ ושימוש מודרני > בתרבות מהנדסי התוכנה

השימושים במילה בעשורים שאחרי שנות ה-60 מרוכזים יותר בתרבות המחשבים, כמו הופעה ב- InfoWorld ב-1984: "אין תוכנה! רק מצבים פנימיים שונים של חומרה. הכל חומרה! חבל שמתכנתים לא מגרקים (שימוש המונח בתור פועל) טוב יותר."
קובץ הז'רגון, שמתאר את עצמו כ"מילון האקרים" ופורסם תחת השם הזה שלוש פעמים, מכניס את גרוק בהקשר תכנותי.
הערך היה קיים בצורות המוקדמות ביותר של קובץ הז'רגון, החל משנות השמונים המוקדמות. שימוש טכני טיפוסי מהתנ"ך של לינוקס, 2005 מאפיין את פילוסופיית פיתוח התוכנה של יוניקס כ"כזו שיכולה להפוך את חייך להרבה יותר פשוטים ברגע שאתה מגרק את הרעיון".
דף האינטרנט הראשי של cURL, כלי קוד פתוח וספריית תכנות, מתאר את הפונקציה של cURL כ"cURL groks URLs".
הספר Cyberia מכסה בהרחבה את השימוש בו בתת-תרבות זו.
תוכנת רישום הקשות המשמשת את ה-NSA עבור פעולות איסוף המודיעין מרחוק שלה נקראת GROK.
אחד ממסנני הניתוח החזקים ביותר בשימוש ברכיב logstash של תוכנת ElasticSearch נקרא grok .
ספר עיון מאת Carey Bunks על השימוש בתוכנית מניפולציית התמונות של GNU נקרא Grokking the GIMP
כלי נפוץ המשמש לפיתוח ענן הוא כלי שנקרא ngrok, אשר מייצג 'רשת grok'. זהו כלי עזר שיוצר מנהרה מאובטחת במחשב מקומי יחד עם כתובת URL ציבורית לגישה למחשב המקומי.
הערות שוליים

↑  When you claim to "grok" some knowledge or technique, you are asserting that you have not merely learned it in a detached instrumental way but that it has become part of you, part of your identity. For example, to say that you "know" Lisp is simply to assert that you can code in it if necessary but to say you "grok" Lisp is to claim that you have deeply entered the world-view and spirit of the language, with the implication that it has transformed your view of programming. Contrast zen, which is a similar supernatural understanding experienced as a single brief flash.
↑  This is all latter day usage, the original derivation was from an early text processing utility from so long ago that no one remembers but, grok was the output when it understood the file. K&R (Brian Kernighan&Dennis Ritchie) would remember.
↑  Unified Application Delivery Platform for Developers, ngrok.com (באנגלית)
גידו רודריגס

גידו רודריגס (בספרדית: Guido Rodríguez; נולד ב-12 באפריל 1994 בסאנס פניה שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת וסטהאם יונייטד ובנבחרת ארגנטינה.
קריירת מועדונים

רודריגס שיחק בריבר פלייט ובדפנסה וחוסטיסיה מליגת העל הארגנטינאית, ובטיחואנה ובקלוב אמריקה מליגת העל המקסיקנית.
ב-14 בינואר 2020 חתם רודריגס בריאל בטיס מלה ליגה. ב-19 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-0 על ריאל סוסיאדד במסגרת המחזור ה-20 בליגה לעונת 2019/2020. ב-8 ביולי הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-0 על אוססונה במסגרת המחזור ה-35 בליגה.
קריירה בינלאומית

ב-9 ביוני 2017 ערך רודריגס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארגנטינה, בניצחון 1-0 על נבחרת ברזיל במשחק ידידות.
הוא היה חלק מסגל נבחרת ארגנטינה בטורניר קופה אמריקה 2019, בו ערך הופעה אחת, ובטורניר קופה אמריקה 2021, בו ערך שש הופעות וזכה עם נבחרתו. ב-18 ביוני 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 1-0 על נבחרת אורוגוואי במסגרת שלב הבתים של הטורניר.
נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה בטורניר מונדיאל 2022.
תארים

גביע סודאמריקנה : 2014
אליפות מקסיקו : אפרטורה 2018
הגביע המקסיקני : קלאוסורה 2019
גביע המלך הספרדי : 2021/2022
קופה אמריקה : 2021
גביע העולם : 2022
דבר אל היד

שני אנשים מציגים את מחוות "דבר אל היד"
"דבר אל היד" (או "אמור את זה ליד" באנגלית: "Talk to the hand" או "tell it to the hand") הוא ביטוי סלנג באנגלית המזוהה עם שנות ה-90. מקורו כדרך סרקסטית לומר שאתה לא רוצה לשמוע מה האדם המדבר אומר.
לעיתים קרובות הוא מוארך לביטוי כגון "דבר אל היד, כי האוזניים אינן מקשיבות" או "דבר אל היד, כי הפנים אינן מקשיבות."
משמעות ושימוש

הביטוי נחשב לרוב כסרקסטי או מגונה, וזכה לפופולריות על ידי השחקן והקומיקאי מרטין לורנס בסיטקום שלו מרטין (אנ') משנת 1992. הדבר דווח רשמית כבר ב-1995, כאשר כתבה מקומית של מגזין באינדיאנפוליס ציינה "דבר אל היד - הביטוי, שפירושו 'שתוק', מלווה ביד מול פניו של הקורבן." המעשה מלווה בדרך כלל במחווה של הושטת יד אחת לעבר האדם השני, כאשר כף היד הפונה אל הנעלבים, באופן המחווה להפסיק.
השימוש בביטוי נחשב, בעבר, כתופעה חולפת. וכפי שייעץ סופר למספר מחברים נגד השימוש בביטוי:
עגה עשויה להתיישן במהירות רבה. בשנה שעברה, כל בחור צעיר שהכרתי אמר את הביטוי "דבר אל היד", ואילו כעת אף אחד כבר לא משתמש בביטוי הזה.
לין טראס (אנ'), המוכרת באמצעות ספרה רב המכר "אוכל, יורה ועוזב" (אנ'), השתמשה בביטוי ככותרת לספרה "דבר אל היד: גסות הרוח הגמורה של העולם כיום", שיצא לאור ב-2006.
ב-2001, קבוצת ה-R&B הבריטית Honeyz הוציאו את הסינגל "Talk to the Hand", וב-2018 זמר הפופ הנורווגי, אלכסנדר וולמן הוציא סינגל עם שם זהה, כחלק מהשתתפות במופע הקדם-בחירות הנורווגי לאירוויזיון.
הביטוי והמחווה הוצגו באופן בולט ב"שליחות קטלנית 3: עלייתן של המכונות" (2003), שם הם שימשו את דמות המחסל בגילומו של ארנולד שוורצנגר.
ב-2006, להקת הראפ הפרודית הצרפתית פטאל בזוקה (אנ') הקליטו שיר בשם "Parle à ma main" (הביטוי הצרפתי עבור "דבר אל היד") בהשתתפות ייל.
במשחק Mario Strikers Charged, בירדו (אנ') מבצעת את המחווה לנסיכה פיץ' (אנ') בכל פעם שהיא משתלחת בחבריה לקבוצה מפני שהיריב מבקיע שער.
הערות שוליים

↑  TALK TO THE HAND English Definition and Meaning | Lexico.com, web.archive.org, ‏2022-03-15
↑  Gary Martin, 'Talk to the hand ('cause the face ain't listening)' - the meaning and origin of this phrase, Phrasefinder (באנגלית)
↑  Tyrone Mobley, Victims of the Game: The Manipulation, AuthorHouse, 2004-05-05, ISBN 978-1-4184-6597-1. (באנגלית)
↑  Emmis Communications, Indianapolis Monthly, Emmis Communications, 1995-08. (באנגלית)
↑  Jack Rawlins, The Writer's Way (2001), p. 66.
↑  Talk to the Hand: The Utter Bloody Rudeness of the World Today, or Six Good Reasons to Stay Home and Bolt the Door, באתר "אמזון" (באנגלית)
↑  View Author Archive, Email the Author, Follow on Twitter, Get author RSS feed, How the new ‘Terminator’ created 4 generations of Schwarzenegger, New York Post, ‏2015-06-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  In defense of Terminator 3 and Salvation, Arkansas Online, ‏2019-11-08 (באנגלית)
↑  David Edelstein, The Terminator at 55., Slate Magazine, ‏2003-07-01 (באנגלית)
גל הטרור בישראל (אביב 2022)

גל הטרור ב־2022 הוא רצף פיגועי טרור שבוצעו באביב 2022 בידי פלסטינים וערבים ישראלים, במהלכם נרצחו עשרים ואחד בני אדם ונפצעו מעל לשישים ושמונה. בעקבות האירועים צה"ל ומשטרת ישראל יזמו את מבצע "שובר גלים" לסיכול פיגועי הטרור.
הפיגועים

גל הטרור כלל אירועים בהם ניסו מחבלים ערבים לרצוח יהודים.
אחדים מהפיגועים העיקריים הראשונים בלטו בכך שהמחבלים הזדהו עם ארגון הטרור דאעש. לאחר מכן, בלטה פעילותם של פלסטינים מאזור יהודה ושומרון אשר לא הזדהו עם דאעש.
עם הזמן, במערכת הביטחון הישראלית זיהו על רקע גל הטרור כי הייתה ירידה במניע הלאומני ולעומתה עלייה במניע הדתי שהוביל לפיגועים בישראל. החוט המקשר של גל הפיגועים היה השראה בדגש על הר הבית או מניעים אישיים, מבלי לייחס זאת לארגון טרור פלסטיני שעמד באופן ישיר מאחורי מעשי הרצח וניסיונות הרצח.
ארגון הטרור חמאס (עם בולטות למטה הארגון באזור יהודה ושומרון) שאף להתסיס את השטח.
הפיגועים > הפיגועים העיקריים

פיגוע הדקירה בשכונת ארמון הנציב (21 במרץ) – פיגוע דקירה שביצע המחבל ואסים א-סעיד מחברון שבו רצח את איוואן טרנובסקי (אזרח מולדובה, עובד זר), בשכונת ארנונה בירושלים, עובד זר נוסף נפצע באופן בינוני. המחבל נעצר שעות אחר כך על ידי כוח מג"ב כאשר ניסה לחצות את גדר ההפרדה. תפיסת המחבל הובילה לפענוח רצח בני הזוג כדורי שגם אותו ביצע א-סעיד כשלוש שנים לפני כן.
הפיגוע המשולב בבאר שבע (22 במרץ) – פיגוע דקירה ודריסה שביצע ערבי-ישראלי תושב חורה בשלוש זירות בבאר שבע. בפיגוע נרצחו ארבעה ישראלים ונפצעו שניים. המחבל נורה על ידי אזרחים חמושים ונהרג.
פיגוע הירי בחדרה (27 במרץ) – פיגוע ירי שביצעו שני מחבלים ערבים-ישראלים תושבי אום אל-פאחם ברחוב הרברט סמואל בחדרה. בפיגוע נרצחו שני שוטרי משמר הגבול ונפצעו חמישה ישראלים. שני המחבלים נורו ונהרגו במקום.
פיגוע הירי בבני ברק (29 במרץ) – פיגוע ירי שביצע מחבל פלסטיני מהכפר יעבד, בו נרצחו חמישה – ארבעה אזרחים ושוטר ערבי-ישראלי שניסה לירות במחבל ולעצור את הפיגוע, עשר אזרחים נוספים נפצעו. המחבל נהרג מירי על ידי שוטר נוסף. זהו הפיגוע הראשון שהתרחש בתוך העיר בני ברק[דרוש מקור].
פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף (7 באפריל) – פיגוע ירי במספר זירות ברחוב דיזנגוף בתל אביב. 3 נרצחו בפיגוע ועוד 14 אזרחים נפצעו בדרגות פציעה שונות. המחבל, פלסטיני תושב ג'נין, נהרג לפנות בוקר (למחרת הפיגוע) על ידי לוחמי היחידה המבצעית של השב"כ ביפו בסמוך למסגד שממנו יצא לביצוע מסע ההרג.
פיגוע הירי באריאל (29 באפריל) – פיגוע ירי בליל שבת שביצעו שני מחבלים פלסטינים בכניסה לעיר אריאל ובו נרצח מאבטח. המחבלים נתפסו למחרת בבתיהם בכפר קראוות בני חסן.
הפיגוע באלעד (5 במאי) – פיגוע גרזן במוצאי יום העצמאות בעיר אלעד שביצעו מחבלים חמושים בגרזנים. בפיגוע נרצחו ארבעה ישראלים ושלושה נוספים נפצעו. לאחר מצוד של כ-60 שעות המחבלים נתפסו ביער נחשונים הסמוך לאלעד.
בעקבות אירועי הטרור > היערכות מערכת הביטחון

במהלך גל הטרור מערכת הביטחון הגבירה את הכוננות, ובייחוד סביב הרמדאן שעשוי להתאפיין במתיחות ביטחונית מוגברת. בתגובה להתפתחויות, צה"ל החליף את כינוייה של ההערכות המתוכננת לתקופה זו, מ"עומר התנופה" ל"שובר גלים". כדי למנוע כניסה של שוהים בלתי חוקיים דרך פרצות בגדר הביטחון, הציע צה"ל להגדיל את היתרי העבודה לפועלים פלסטינים בטענה שיש קשר בין רגיעה ביטחונית ומספר ההיתרים הזמינים. השב"כ התנגד להצעה זו, בטענה שצעד כזה עלול להוביל לפיגועים נוספים.
ב-13 במאי, לוחם הימ"מ נעם רז נורה בגבו ונהרג במהלך חילופי אש בזמן פעילות בכפר בורקין שליד ג'נין. בזמן חילופי האש דאוד זביידי אחיו של המחבל זכריא זביידי שנמלט מכלא גלבוע נהרג ו-12 פלסטינים נוספים נפצעו בהם שניים נפצעו קשה.
בעקבות אירועי הטרור > פעולות תגמול

בשני מקרים, יהודים שהגיעו לכפרים הפלסטינים זיתא וג'אלוד הציתו מכוניות, השליכו אבנים והשאירו אחריהם גרפיטי על קירות. בכפר זיתא אף הושלך למסגד חומר בעירה, שהצית שטיח בכניסה וכבה. המשטרה עצרה שלושה חשודים במעשה. בכפר ג'ינבה דיווחו הפלסטינים על מקרה אלימות נוסף ובמקומות נוספים דיווחו על פגיעה ברכוש. לאחר הפיגוע בחדרה, דרוזים השליכו אבנים לעבר מסגד במע'אר, סמוך לביתו של מנסור עבאס.
בעקבות אירועי הטרור > תגובות במערכת הפוליטית

ראש הממשלה נפתלי בנט הודיע כי בכוונת מערכת הביטחון להקים חטיבת מג"ב ייעודית. בנוסף, קרא לאזרחי ישראל בעלי רישיון לנשק לשאת אותם עליהם.
בעקבות האירועים, הקבינט המדיני-ביטחוני התכנס והחליט כי תבוצע הריסת בתים מהירה של בתי מחבלים, ישללו היתרי עבודה מקרובי משפחה של מחבלים ותקודם בנייה מחדש של גדר ההפרדה.
ח"כ מנסור עבאס, יו"ר רע"ם, כתב בתגובה לאחד מהפיגועים: ”כולנו ביחד ניצבים מול גל טרור רצחני, כולנו ללא הבדל. רחובות הערים בישראל גדושים באזרחים ערבים ויהודים, ומי שיוצא במסע הרג נבזה לא מבחין ולא מבדיל בין דם לדם... חובתנו המוסרית, הדתית והמנהיגותית כממשיכי דרכו של הנביא אברהם ובני שלוש הדתות, היא ליזום תהליך פיוס ושותפות מושתת על ערכי הדת והאמונה באלוקים...”.
בעקבות אירועי הטרור > ביקורת על מדיניות הממשלה

אזרחים וחברי כנסת העבירו ביקורת על התנהלות הממשלה בגל הפיגועים. לאחר הפיגוע בבאר שבע נערכו מספר אירועי מחאה ספונטניים ומאורגנים במחאה על המצב הביטחוני המעורער ותחושת חוסר הביטחון של האזרחים. עשרות מתושבי בית אל, בהנהגת הרב אריאל בראלי, רב הישוב, חסמו את אחת הכניסות לרמאללה בהפגנת מחאה.
בעקבות אירועי הטרור > תגובות במגזר הערבי בישראל

על פי סקר של מרכז "אקורד" שנערך בשלהי מרץ 2022 בקרב ערביי ישראל, 98% הביעו התנגדות לפעילות אלימה נגד יהודים, אף שרק 56% מהיהודים סבורים שהציבור הערבי מתנגד לאלימות נגד יהודים. לצד זאת, לפי סקר של תנועת הביטחוניסטים שנערך במאי 2022 בקרב ערביי ישראל, 75% סבורים שאין ליהודים זכות לריבונות בארץ ישראל, ו-23% אמרו שיתמכו במדינות שיתקפו את מדינת ישראל במקרה של מלחמה קיומית.
ב-31 במרץ פרסמה עיריית אום אל-פחם פוסט בפייסבוק ובו הביעה תנחומים על מותם של שני המחבלים שביצעו את הפיגוע בחדרה. בעקבות הביקורת הציבורית ופניית מנכ"ל משרד הפנים נמחק הפוסט וראש העירייה הודיע כי הוא מתפטר מתפקידו, אולם חזר בו כעבור זמן קצר.
גורמי תקשורת ומחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה דיווחו על תמיכה ברשתות החברתיות ובעיקר בטיקטוק של ערבים-ישראלים צעירים בפעולות הטרור.
במאי 2022 דווח על טרנד בקרב ערביי מזרח ירושלים והשטחים ללבוש חולצות עם הדפס של רובה M16. הפרשן צבי יחזקאלי הסביר כי הטרנד החל בעקבות הרג שלושה מבוקשים בשכם בסוף פברואר באותה שנה.[דרוש מקור][מפני ש...] עם זאת, בדיקה של צוות התכנית מהצד השני הראתה כי הטרנד התחיל כבר בינואר 2022, עוד בטרם החל גל הטרור, וכי חולצות עם הדפס של M16 הן מוצר פופולרי באתרי מכירות באינטרנט כעלי אקספרס ואמזון.
ראו גם

מהומות הר הבית (2022)
מבצע שובר גלים
גל הטרור הפלסטיני (2015–2016)
ד"ר ג'קיל והאחות הייד

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  המקרה המוזר של ד"ר ג'קיל ומר הייד
 בימוי:  רוי ווארד בייקר 
 הופק בידי:  בראיין קלמנס    אלברט פנל
 תסריט:  Brian Clemens 
 עריכה:  James Needs 
 שחקנים ראשיים:  רלף בטס ג'רלד סים Neil Wilson Susan Brodrick לואיס פיאנדר דורותי אליסון פיליפ מאדוק מרטין בסוויק Ivor Dean 
 מוזיקה:  דיוויד וייטקר 
 צילום:  דוויד וויטאקר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  Hammer Film Productions 
 הקרנת בכורה:  17 באוקטובר 1971
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט אימה, סרט להט"בי, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
ד"ר ג'קיל ואחות הייד (באנגלית: Dr. Jekyll and Sister Hyde), הידוע גם בכינויו "הרופא שנהפך לאחותו הרוצחת", הוא סרט אימה בריטי משנת 1971, בבימויו של רוי ווארד בייקר אשר מבוסס על סיפור קצר של המקרה המוזר של ד"ר ג'קיל ומר הייד מתוך הנובלה המפורסמת של הסופר הסקוטי רוברט לואיס סטיבנסון, שפורסמה לראשונה בינואר 1886.
בממלכה המאוחדת ובארצות הברית הוגבל הסרט לצפיית בני 18 ומעלה, בשל תכנים שאינם ראויים לקטינים, הן בגלל התמונות האכזריות והן בגלל התמונות הפורנוגרפיות שבסרט.
סצנת הפתיחה של הסרט

ד"ר ג'קיל היה מסתגר בביתו כדי להמציא סם שישנה את מינו, לשם כך היה ממהר להיפרד מהאורחים, סוגר ונועל את דלתותיו, ואף מנסה את התרופה על עצמו. הייד הייתה רוצחת אכזרית עוד לפני שהגיחה לאוויר העולם בכך שהיא השפיעה על ד"ר ג'קיל לרצוח נשים כדי שהוא יצליח למצוא סם שישנה את מינו ויהפוך אותו לאישה. וכך בלילות באמת הצליח ד"ר ג'קיל להפוך לאישה בניגוד גמור לרצונו לאחר ששתה מהסם שהוא יצר. ד"ר ג'קיל מאוד הזדעזע מהטבח הסדרתי שביצעה אחותו הייד. לאחר שהייד רצחה הרבה בני אדם שרובם המכריע היו נשים היא ניסתה לחסל בדקירת סכין את אהובתו של ד"ר ג'קיל אך הודות להתערבותו של ד"ר ג'קיל שגבר פיזית על כוחה של הייד, תוכנית זאת השתבשה לאחר שהסכין שאחזה הייד נפל ואהובתו התרחקה מהייד. האירוע הזה התרחש באותו יום שבו קנתה אהובתו של ד"ר ג'קיל, סוזן ספנסר, זוג כרטיסים למופע של שניהם. האישה שאליה נהפך ד"ר ג'קיל הוצגה על ידו כאחותו בשם הייד כדי לא לעורר שנאה וקנאה אצל אהובתו שהוא יוצא עם אישה אחרת. ד"ר ג'קיל הזהיר את אהובתו סוזן לשמור מרחק מהייד בתמורה לבואו למופע של שניהם שהיא הזמינה. כמו כן, סוזן מאוד שנאה לשמועה את הייד אומרת שהיא נמצאת בתחרות מול אחיה הנרי שבה היא רוצה לראות מי ינצח. העיירה שבו התגורר ד"ר ג'קיל סבלה מכל מיני רציחות מסתוריות, הראשון שחשד שד"ר ג'קיל הוא אכן הרוצח היה זה הרופא פרופסור רוברטסון (ג'רלד סים) שהתמחה בטביעת רצח הגופה במשטרה, אך כיוון שהוא לא הלך לביתו של ד"ר ג'קיל עם שוטרים אלא הגיע לבדו לביתו של ד"ר ג'קיל סופו שנרצח על ידי האחות הייד בגופו של ד"ר ג'קיל. האחרון שהבחין בכך שד"ר ג'קיל הוא הרוצח, היה זה אדם סומא (עיוור) שעסק לפרנסתו בקבצנות נגינה, הוא הגיע למסקנה שד"ר ג'קיל הוא הרוצח בעזרת חוש הריח, שכן בעזרת חוש זה הוא הבין שהאחות הייד נמצאת בגופו של ד"ר ג'קיל. בכל מקרה הוצגה הייד בסרט בתור אישה שלא יכלה לא לרצוח אישה אחת ליום.
סצנות הסיום של הסרט

הגופה הרוצחת של ד"ר ג'קיל\האחות הייד אכן מצאה את מותה לאחר שנהרגה בעת שנפלה מגובה, להבדיל מהרוצחים השכירים ששכר ד"ר ג'קיל אשר לא מתו ועוד יצאו בידיים נקיות מעבירת הרצח ובכך הם לא באו על עונשם. כמו כן רצחו הרוצחים השכירים ויליאם ברוק וויליאם הארי את המלצרית מהמסעדה שאותה פקד לאכול פעם בשבוע ד"ר ג'קיל.
צוות שחקנים

רלף בטס - ד"ר הנרי ג'קיל
מרטין בסויק - האחות גברת אדווינה הייד
ג'רלד סים - פרופסור רוברטסון
לואיס פיאנדר - הווארד ספנסר אחיה של סוזן ספנסר והאהוב של הייד
סוזן ברודריק - סוזן ספנסר אהובתו של ד"ר ג'קיל
דורותי אליסון - גברת ספנסר אמם של סוזן ושל הווארד
איוור דיאן - ויליאם ברוק, רוצח שכיר אמיתי מהעבר חברו לפשע של ויליאם הארי
טוני קלווין - ויליאם הארי רוצח שכיר אמיתי מהעבר חברו לפשע של ויליאם ברוק
פיליפ מאדוק - בייקר, האח של המעבדה לזיהוי טביעת נסיבות הרצח של הגופה, אשר ידע ושתק שד"ר ג'קיל הוא אכן הרוצח
דו"ח ריפתין

יעקב ריפתין, מחבר הדו"ח (למעלה), ודוד בן-גוריון

דו"ח ריפתין היה דין וחשבון שחובר ב-1 במרץ 1948, במהלך מלחמת העצמאות, על ידי יעקב ריפתין, מחברי ועד הביטחון של היישוב. המסמך עסק בבירור שורה של חשדות למעשים פליליים של אנשי ארגון ההגנה תוך כדי המלחמה ובמתן המלצות לפעולה בעקבותיהם, לרבות מינוי פרקליט צבאי לארגון. המסמך נכתב לפי בקשתו של יושב ראש הנהלת הסוכנות היהודית דוד בן-גוריון.
המסמך היה חסוי ופורסם לבסוף בפברואר 2021 על ידי מכון עקבות.
הדו"ח

בחודשים הראשונים של מלחמת העצמאות הגיעו אל דוד בן-גוריון תלונות על חשדות למעשים פליליים של אנשי ההגנה תוך כדי המלחמה. החשדות התייחסו להוצאה להורג ללא משפט של תשעה אנשים לפחות, וכן לעינויים בחקירות, מעשי שוד וגנבות. המידע על המעשים הגיע אל בן-גוריון באמצעות שירות הידיעות של ההגנה.
בן-גוריון פנה אל יעקב ריפתין, חבר ועד הביטחון של היישוב, שבן-גוריון עמד בראשו. הוא מינה את ריפתין לבדוק את החשדות. בכתב המינוי כתב בן-גוריון:
מעשים אלה, אם הם נכונים, מהווים סכנה פוליטית ומוסרית לארגון וליישוב ויש לאחוז באמצעים החריפים ביותר למען עקירתם מן השורש.
ריפתין ציין כי לצורך הכנת הדו"ח הוא שימש כוועדת חקירה של איש אחד וקיבל סמכויות בהתאם. כמזכיר הוועדה שימש לידו נחמיה ארגוב. הוא הגיש לבן-גוריון את הדו"ח ובו 18 עמודים ב-1 במרץ 1948.
לפי האמור בדו"ח הוציאו אנשי ההגנה להורג ללא משפט במקרים נפרדים שישה פולנים נוצרים שנעצרו על ידם. אחד מהם, שהיה עצור במחנה יונה בתל אביב, ניסה לפי אחד הגרסאות שבדו"ח להתנפל על שומר, נורה ונפצע קשה ואז החליטו אנשי ההגנה במחנה להמית אותו. פולני אחר שנעצר בתל אביב נחקר בעינויים, נמצא שעסק בפלילים ושהיה בקשר עם גרמנים בחו"ל, ואנשי ההגנה חשדו שאיננו שפוי. הם הוציאו אותו להורג. שני פולנים נוספים נעצרו ליד תחנת האוטובוסים המרכזית בירושלים כי לא היו יכולים להסביר מה מעשיהם שם. לפי גרסה אחת שבדו"ח הם נחקרו מבלי שנמצא בסיס לאישום נגדם. לפי גרסה אחרת עלה חשד שהם עוקבים אחרי הכנות ליציאת שיירה מירושלים לתל אביב, וכן הייתה טענה שאצל אחד מהם נתפס מכתב שהעיד עליו כי הוא גרמני נאצי. שניהם הוצאו להורג. פולני חמישי, שנעצר בירושלים, נחשד להיות איש כנופיות, גנב ופעיל עבור הבולשת הבריטית. הוא הועבר ממקום מעצרו בחיפזון ומבלי שעיניו כוסו, מחשש שהמשטרה הבריטית תחפש אחריו. מחשש שימסור מידע למשטרה אם ישוחרר ולאור החשדות האחרים כלפיו החליטו אנשי ההגנה להוציאו להורג. פולני שישי הוצא להורג, אך הדו"ח איננו מפרט באילו נסיבות.
על פי הדו"ח הוצאו להורג ללא משפט גם שני ערבים. אחד מהם היה נהג מונית שמסתערבים של הפלמ"ח תפסו את מוניתו בטבריה כדי להשתמש בה. לפי גרסה אחת שהובאה בדו"ח התרברב הנהג באוזני הנוסעים שהוא איש כנופיות והם רצו לקחתו לחקירה, וכשהתנגד וניסה לקפוץ מן המכונית הרגו אותו. לפי גרסה אחרת הוזרק לו סם שינה שלא פעל והוא התנגד, ואז נורה למוות. הערבי האחר נתפס ועונה על ידי אנשי הקיבוצים גברעם וסעד, ובהמשך הוצא להורג.
בנוסף, על פי הדו"ח, נעצר בתל אביב אדם סודאני ולאחר שנחקר הוצא להורג ללא משפט.
בדו"ח התייחס ריפתין גם לתלונות על ביזה על ידי אנשי ההגנה. אלו כללו מקרי שוד של כסף ורכוש אחר מידי ערבים, וכן שימוש במצרכי מזון שנועדו ליישובי הנגב על ידי מלווים של השיירות שהסיעו את המזון ליעדו.
לדו"ח הבדיקה צירף ריפתין רשימה של 15 אירועים נוספים שנודע לו עליהם, אך הוא לא בדק אותם.
ריפתין המליץ במסגרת הדו"ח על פעולות פרטניות בקשר לאירועים מסוימים שאותם בדק. כמו כן המליץ על מינוי מיידי של תובע כללי לארגון ההגנה, שיהיה אחראי על חקירת חשדות למעשים פליליים והעמדת נאשמים לדין. ריפתין גם המליץ לאסור על הוצאות להורג ללא פסק דין מוסמך.
הדו"ח נחשב כגורם משמעותי בקבלת ההחלטה על הקמת הפרקליטות הצבאית.
סוגיית פרסום הדו"ח

המסמך ועותקיו מצויים במספר ארכיונים בישראל. בשנת 1998, לאחר מלאת 50 שנים לכתיבתו, תמה תקופת הסגירה של המסמך הקבועה בחוק. למרות זאת הוא לא פורסם שכן שניים מגנזי המדינה פעלו להארכת איסור הפרסום שלו. ועדת השרים לעניין רשות העיון בחומר ארכיוני מסווג קיבלה את בקשותיהם.
ב-2014 פנה גנז המדינה ד"ר יעקב לזוביק לממשלה בהצעה מנומקת להתיר את פרסום המסמך. טעמו העיקרי היה שחברה דמוקרטית חייבת לאפשר דיון חופשי במלחמותיה והדיון הוא ערובה לחוסן דמוקרטי. לטענתו, תיעוד על מלחמה מוצדק להסתיר רק אם יש בו תוכן מיוחד, דבר שלדעת לזוביק איננו מתקיים במקרה הנדון. אילנה אלון, מנהלת ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, התנגדה להצעת לזוביק. נימוקיה, בשונה של אלו של לזוביק, לא פורסמו. ועדת השרים לא קיבלה את בקשתו של לזוביק והותירה את החיסיון על המסמך על כנו, מבלי לפרסם את נימוקיה. יחד עם זאת, אף שהמסמך לא פורסם, הוא זמין לעיון לכל דורש בין כותלי הארכיונים שבהם הוא נמצא, שכן למרות איסור הפרסום ועדת השרים לא אסרה על עיון זה.
בשנת 2017 פנו אנשי מכון עקבות אל הצנזורה הצבאית בבקשה להתיר את פרסום הדו"ח. הצנזורה הצבאית הורתה על עיכוב הפרסום עד לקבלת החלטה סופית על ידה. המסמך פורסם לבסוף בפברואר 2021.