stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבה 14
היסטוריה > מלחמת ששת הימים

חטיבה 14 הייתה חטיבת החוד באוגדה, שפעלה בציר המרכזי בפיקודו של אריק שרון. מפקד החטיבה היה מרדכי ציפורי. באותה עת כללה החטיבה את גדוד הטנקים הסדיר 52 בפיקוד של ששון יצחקי (שכלל שתי פלוגות טנקי שרמן M50 ו-M51 ופלוגת טנקי AMX-13 שצורפה לסיירת שקד), ואת גדודי החרמ"ש במילואים 58 ו-83. לחטיבה סופח גדוד 63 בפיקודו של נתק'ה ניר (סמג"ד יצחק בן-שהם) – גדוד טנקי צנטוריון שהופעלו על ידי בית ספר לשריון (ביסל"ש), וגש"פ (גדוד שריון פיקודי) 226.
קרב ההבקעה העיקרי בגזרה המרכזית היה על מתחמי אום-כתף. בשלב ראשון נכבש תוך שעתיים על ידי כוחות החטיבה מוצב החוץ – טראת אום בסיס. פריצה זו נועדה לסלול את הדרך לכיבוש מתחמי אבו עגילה.
כסיוע לקרב המשולב הוסקו בליל 6 ביוני כוחות צנחנים מחטיבה 80 בעורף מתחם אום-כתף במטרה לפגוע בסוללות התותחים ולזרוע בלבול בכוח המצרי. את קרב הפריצה המשוריין עצמו ניהל ששון יצחקי, מפקד גדוד 52. פריצת הטנקים את הקו הראשון לפנות בוקר התאפשרה לאחר שכוחות נח"ל וחי"ר של חטיבה 99 בפיקוד יקותיאל אדם החלו בכיבוש היעד המצרי המבוצר, שכלל תעלות בטון ארוכות ומצדיות רבות. כשכוחות החי"ר הצה"לי הגיעו לציר המרכזי בתוך היעד המבוצר החלה פריצת השריון. עם אור בוקר 6 ביוני הסתיים כיבוש היעד כולו על ידי החי"ר הצה"לי. כוחות חטיבה 14 נעו מערבה בתוך היעד תוך ניהול אש מול השריון המצרי שהתרכז במתחם אום-כתף ובמתחם אום שיחאן. במקביל, נכבשה אבו עגילה על ידי גדוד 63 בפיקוד נתן ניר, שנע בציר אוגף מצפון דרך הדיונות.
בלילה שבין 6 ל-7 ביוני, נכנסה האוגדה למתחם בו היה אמור להימצא כוח שריון מיוחד מצרי, שרוכז במגמה לנתק את הנגב הדרומי ולכבוש את אילת. תחת זאת נתקלה החטיבה בג'בל חרים ב"מתחם רפאים" מוקף שדות מוקשים. החדירה לשדה המוקשים בלילה גבתה קורבנות מפלוגת הסיור. האוגדה המשיכה בתנועה מהירה לכיוון דרום מערב לעבר מצודת נח'ל כאשר חטיבה 14 מובילה. עם התקרבותה לנח'ל, נערכה החטיבה במארב עם שתי זרועות תוך המתנה לכוחות הדיוויזיה השישית המצרית בפיקודו של גנרל שאזלי, שנסוגו מאזור תמד מערבה תוך ניסיון להתחמק מניתוק וכיתור. שני גדודי החטיבה בסיוע אווירי נטרלו תוך הפתעה את יחידות השריון של הדיוויזיה השישית.
עם סיום הקרב יצאה החטיבה במסע מהיר למיתלה תוך השמדת כוחות שונים. כיבוש נח'ל ושליטה על הציר נח'ל – מעבר המיתלה היוו את אקורד הסיום במלחמת ששת הימים של החטיבה עם מספר אבדות קטן יחסית.
היסטוריה > הסבת החטיבה לחטיבה סדירה

לאחר המלחמה אורגנה החטיבה מחדש. בתחילה הוקם גדוד חרמ"ש 195. מגדודי החרמ"ש במילואים 58 ו-83 הוקמה חטיבת מרכבות הברזל. בנובמבר 1967 הוסב גדוד 52 לטנקי מגח, גדוד 184 הוקם כגדוד טנקי מגח שני, גדוד 195 הועבר לחטיבה 401 ובתמורה קיבלה החטיבה את גדוד החרמ"ש 9.
היסטוריה > מלחמת ההתשה

בתקופה שבין מלחמת ששת הימים ובין מלחמת יום הכיפורים החזיקה החטיבה לסירוגין, יחד עם חטיבה 401, את קו התעלה, שהשתרע לאורך 160 קילומטרים.
החטיבה כללה שני גדודי טנקים – גדוד 52 וגדוד 184, וכן גדוד חרמ"ש 9. בשנת 1970 הוסב גדוד 9 לגדוד טנקים, בדומה לגדוד 195 בחטיבה 401.
היסטוריה > לאחר מלחמת יום הכיפורים

עם פרוץ מלחמת יום כיפור התחלפו גדוד 52 וגדוד 79 מחטיבה 401 בשייכותם החטיבתית. לאחר הנסיגה לקו המייצרים נפרשו גדודי החטיבה בגזרה המרכזית בסיני ומפקדתה התמקמה בג'בל אום מחצ'ה.
היסטוריה > מלחמת לבנון ולאחריה

למלחמת לבנון הראשונה יצאה החטיבה מבסיסה החדש בבקעת סיירים אליו עברה במסגרת הנסיגה מסיני ב-1982. במלחמת לבנון לחמה החטיבה במסגרת אוגדה 90, נגד כוחות מחבלים לאורך רכס כפר משכי, ובהמשך נגד כוחות סוריים. החטיבה מנתה אז שני גדודי פטון סדירים – גדוד 184 בפיקוד משה עברי סוקניק וגדוד 79 בפיקוד יעקב סטודניק, גדוד 8576 פטון במילואים בפיקוד ישי וקסלר וגדוד חיר"ם סדיר, שהורכב מצוערי חי"ר בבה"ד 1 בפיקוד גיורא איילנד. לאחר מכן נשארה החטיבה בלבנון, החזיקה את הקו בחזית המזרחית תחת פיקוד אוגדה 252, וכן הוקם גדוד פטון סדיר נוסף (78). בתחילת 1985 (לקראת הנסיגה לקו הסגול) החליפה את חטיבה 500, חטיבה 500 עם אוגדה 162 שהו בלבנון שנה רציפה בגזרה המזרחית וביצעה את הנסיגה במסגרת מבצע טבלה סובבת. ב-1985 פורקה החטיבה במסגרת צמצום מערך השריון.
ב-1990 הוקמה מחדש כחטיבת מילואים של טנקי פטון על ידי שינוי שם חטיבה 330 (עוצבת אורנים) מאוגדה 252. ב-2004 פורקה החטיבה שוב, אך בעקבות בקשתו של אמנון רשף, שמה ומורשתה הועברו לחטיבת מילואים 896 (עוצבת כוכבי האש) מאוגדה 252. ב-2014 במסגרת צמצום כוחות השריון וסגירת מערך טנקי המגח ומרכבה סימן 1, מוזגה החטיבה עם חטיבה 278 (עוצבת קרני ראם) מאוגדה 252. גדודי החטיבה הושארו במספריהם של גדודי החטיבה במלחמת יום הכיפורים – 184, 79 ו-87.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

עם תחילת מתקפת הפתע גויסה החטיבה, וכוחותיה נכנסו ללחימה במלחמת חרבות ברזל. בשלב ההגנה וטיהור המרחב החליפה החטיבה את גדוד 77 בהגנה וטיהור העוטף.
ב-28 באוקטובר הצטרפה לתמרון הקרקעי ברצועה בו נלחמה החטיבה במסגרת אוגדה 252. בין היתר, החטיבה כבשה את "מוצב פלסטין" ששימש את חמאס כבסיס אימונים לפעילויות טרור. במוצב נחשפו מנהרות טרור, מטענים ומוקשים הנועדו לפגוע בלוחמי צה"ל במהלך הקרבות ההשתלטות. בקרב זה נהרג סרן (במיל') יובל זילבר.
ב-18 בנובמבר עברה החטיבה למרחב בית חאנון ולקחה חלק יחד עם חטיבה 551 וחטיבה 12 בקרבות במרחב הקסבה של בית חאנון.
בדצמבר 2023 לחמה החטיבה במסגרת אוגדה 162, בגזרת העיר עזה, בשכונת שיח' רדואן, ובמחנה הפליטים שאטי, כשתחתיה פעל גם גדוד 697 מעוצבת חצי האש. בפעילות זו פגעה בפעילי חמאס, איתרה והשמידה אמצעי לחימה ותשתיות טרור. החטיבה איתרה מנהרות והשמידה אותן, ומצאה אמצעי לחימה רבים וגם מודיעין רב. בין ההישגים הבולטים של החטיבה בעיר עזה היה השמדת רשת מנהרות מרכזית שהתחילה מדירת מסתור של יחיא סינוואר, וכן השתלטות על מלון הבלו ביץ' ששימש כמתחם התארגנות של החמאס, תוך גילוי פירי מנהרות.
בדצמבר 2023 חשפו כוחות יהל"ם, שייטת 13 וצק"ח 14 רשת מנהרות טרור ארוכה ומסועפת מתחת לבית החולים א-רנתיסי, ובה תשתיות חמאס אסטרטגיות ופירים רבים. המנהרה חיברה את בית החולים למספר אזורים ברחבי עזה. ב-27 בדצמבר 2023, אחרי מיפוי המנהרות על ידי לוחמי סמו"ר, פוצצו כוחות חיל ההנדסה הקרבית את מנהרות הטרור.
בסוף שנת 2023 החטיבה סיימה את לחימתה בעזה.
גדודים אחרים של החטיבה – הגדודים 87 וגדוד ההנדסה 271 פעלו תחילה בבית חאנון שבצפון הרצועה, ולאחר מכן הצטרפו לאוגדה 98 ופעלו בח'אן יונס, ובח'ירבת ח'וזאעה. גם לאחר יציאת החטיבה, גדודים 271 ו-87 המשיכו במשימותיהם במסגרת חטיבות אחרות.
בחודש אוגוסט 2024 חזרה החטיבה ללחימה במסדרון נצרים עד לראשית אוקטובר.
במהלך המלחמה נהרגו לחטיבה בצוותי הקרב השונים, שמונה חיילים.
 רס"ם (במיל') אלכסנדר פדורנקו ז"ל, באתר צה"ל
יחידות החטיבה > גדוד 184

הגדוד הוקם במסגרת חטיבה 14 בסוף 1967, לאחר מלחמת ששת הימים. לוחמיו תפסו את קו המעוזים לנוכח תעלת סואץ במלחמת ההתשה והשתתפו בקרבות מראשית מלחמת יום הכיפורים. בהמשך המלחמה נטלו חלק עיקרי במבצע האוגדתי לצליחת תעלת סואץ. הגדוד, שכלל עם פרוץ הקרבות שתי פלוגות טנקים ופלוגת חרמ"ש אחת, חנה בגזרה המרכזית של תעלת סואץ, ועל לוחמיו הוטל להשתתף בבלימת העוצבות המצריות אשר צלחו את התעלה וחדרו לסיני. למרות ההפתעה ועל אף תנאי הפתיחה הנוראים של הקרבות, הצליחו לוחמי הגדוד לבלום את הכוחות המצריים, כבשו את ה"חווה הסינית" מידיהם וצלחו את התעלה מערבה. שמונים מחיילי הגדוד נפלו במלחמה הקשה.
יחידות החטיבה > גדוד 184 > מפקדי גדוד 184

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | תקופה | הערות |
| יואל גונן | 1967–1968 |  |
| ישראל סער |  | מפקד הגדוד במלחמת ההתשה |
| גלעד אבירם | 1969–1970 |  |
| ג'קי חזקיה | 1971–1972 |  |
| אברהם אלמוג | 1972–1973 |  |
| שאול שלו | 1973 | נהרג במלחמת יום הכיפורים |
| אברהם אלמוג | 1973 | החליף את שאול שלו שנהרג |
| בני טרן | 1973–1975 |  |
| אלי מלמד | 1975–1976 |  |
| גיל דוד | 1976–1977 |  |
| בועז עמיר | 1977–1978 |  |
| יעקב כץ | 1979–1980 |  |
| מיכאלי אליעזר | 1980–1981 |  |
| משה סוקניק | 1981–1982 |  |
| גידי לבנון | 1982–1983 |  |
| עמיר נאור | 1983–1984 |  |
| אלי הדר (קוסקס) | 1984–1985 | עד פירוק חטיבה 14 הסדירה |
גדוד מילואים
| אייל פלד | 1997–1999 |  |
| רועי אסף | 2002–2003 |  |
| אלון קסלר | 2003–2010 |  |
| צביקה ירום | 2010–2013 |  |
| אלון ברוך | 2013–2015 |  |
| אבי שחר | 2015–2020 |  |
| יעקב רייס | 2020– | מפקד הגדוד בזמן מלחמת חרבות ברזל |
יחידות החטיבה > גדוד 79

גדוד המגח הראשון בצה"ל, הוקם ב-1965 בחטיבה 7, ותחתיה לחם במלחמת ששת הימים. במסגרת ארגון חטיבות השריון לפי סוגי טנקים, הועבר הגדוד בשנת 1968 לחטיבה 401, חטיבת המגח הראשונה. בפרוץ מלחמת יום הכיפורים, משיקולי מיקום ופריסת כוחות, הועבר הגדוד לפיקוד חטיבה 14 (שבהתאם העבירה את גדוד 52 לחטיבה 401). הגדוד כלל שתי פלוגות טנקים – פלוגה ו’ בפיקודו של זאב פרל, ופלוגה ח’ בפיקודו של עמוס וינטרוב. הגדוד השתתף בלחימה לבלימת הכוחות המצריים הצולחים. מאוחר יותר תוגבר הגדוד בפלוגת טנקים נוספת ז’, בפיקודו של אברהם שמיר שהיוותה אוסף של אנשי צוות מבית הספר לשריון שלחמה עם הסמג"ד יעקב יעבץ.
עד ל-9 באוקטובר נפגע קשה צוות הפיקוד. הסמג"ד יעקב יעבץ ומ"פ ח’ עמוס וינטרוב נהרגו. מ"פ ו’ זאב פרל ומ"פ ז’ אברהם שמיר נפצעו. ב-7 באוקטובר נפצע קשה ופונה המג"ד מוני ניצני. הגדוד חדל לתפקד כיחידה תחת סד"כ חטיבה 14, והלוחמים שנותרו צורפו לגדודים 184 ו-196.
ב-9 באוקטובר שונה שמו של גדוד 196 – במקור מבית הספר לשריון בפיקוד עמרם מצנע, לגדוד 79.
במקביל, פלוגות אחרות קובצו תחת גדוד חדש בפיקוד יעקב לפידות, שקיבל את המספר 196.
גדוד 79 המשיך ונטל חלק בקרב השריון ב-14 בחודש, במבצע אבירי לב, קרב החווה הסינית, באבטחת ‘מסדרון הצליחה’ ובקרבות בצד המערבי של תעלת סואץ.
לאחר המלחמה פעל הגדוד במסגרת חטיבה 14. עד מלחמת לבנון הראשונה נשאר עם החטיבה בסיני. לאחר חתימת הסכם השלום עם מצרים עבר לבקעת סיירים.
במלחמת לבנון הראשונה לחם כגדוד סדיר במסגרת חטיבה 14 לאורך רכס כפר משכי, ובהמשך נגד כוחות סוריים. לאחר המלחמה נשאר עם החטיבה בלבנון, ונטל חלק בהחזקת הקו בחזית המזרחית.
יחידות החטיבה > גדוד 79 > מפקדי גדוד 79 (ת"פ חטיבה 14)

| תקופה | שם | הערות |
| --- | --- | --- |
| 1972–1973 | שלמה ניצני | פיקד על הגדוד במלחמת יום כיפור, עד לפציעתו. |
| 1973–1973 | עמרם מצנע | פיקד על הגדוד המאוחד 196/79, בהמשך מלחמת יום כיפור, עד לפציעתו. לימים אלוף. |
| 1973–1974 | נתן בן ארי | החליף את עמרם מצנע במהלך מלחמת יום כיפור |
| 1976–1975 | אברהם בן-ארצי |  |
| 1977–1976 |  נחמן ריבקין |  |
| 1981–1982 | יעקב סטודניק | מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה |
| 2006–2007 | עופר ימיני |  |
| 2007–2010 | אשר דגן |  |
| 2010–2017 | עדו גנות |  |
| 2017–2022 | אמיר עפרי |  |
| 2022–הווה | אליחן זרין | מפקד הגדוד בזמן מלחמת חרבות ברזל |
יחידות החטיבה > פלס"ר 14

תחת פיקוד החטיבה פלוגת סיור שריון 5440 המשמשת ככח מנתב, תצפית, חפ"ק, שינוע ועוד.
במהלך מלחמת חרבות ברזל לקח הפלס"ר חלק בכל שלבי הקרב עד ליציאת החטיבה מעזה ב-31 בדצמבר בסבב הראשון. ארבעה צוותים של הפלס"ר פעלו במלחמה כצוותי תצפית והכוונה, חילוץ ופינוי, חפ"ק מח"ט וסמח"ט. צוות נוסף של חש"ל (חוליית שליטה) ניתב והוביל כוחות ושיירות לוגיסטיות.
יחידות החטיבה > גדוד 271

גדוד 271 הוא גדוד הנדסה קרבית (גדחה"ן) המורכב מחיילים יוצאי הנדסה מגדודים שונים סדירים.
במסגרת מלחמת חרבות ברזל ברצועת עזה, הגדוד שימש ככוח מסייע עם שאר כוחות האוגדה במשימות השמדה ותקיפה של האויב, איתור וחיסול רשת מנהרות טרור, פירים, לחימה בשטח בנוי, מלכוד חבלה והשמדת מבני טרור, בתי פעילי מחבלים, אמל"ח ומשגרי רקטות, פתיחת ציר הנדסי וסיוע בתמרון לשאר כוחות החי"ר והשריון. הגדוד ופלוגותיו החלו את התקיפה בעיר בית חאנון תחת אוגדה 252 ולאחר מכן נלחמה בחאן יונס תחת אוגדה 98.
פלוגת הצמ"ה ופלוגות הפלסים של הגדוד פעלו רבות בלחימה. בפרוץ מלחמת חרבות ברזל פלוגת הצמ"ה פוצלה למספר גזרות. חצי מהפלוגה נלחמה בשכונת הסביבון בבית חאנון יחד עם חטיבה 551, וחצי פלוגה פעלה וכבשה את מוצב פלסטין יחד עם חטיבה 14. לאחר שמוצב פלסטין נכבש צוותי הצמה פעלו תחת חטיבה 261 באוגדה 162 באל-עטאטרה אשר בקו החוף. בהמשך, הפלוגה נלחמה במזרח חאן יונס ובבני סוהילה תחת אוגדה 98, פרצה וסללה ציר לוגיסטי אוגדתי, השמידה תשתיות תת"ק ואמל"ח תחת צק"ח 55. פלוגות החבלה ופלוגות הצמ"ה לחמו יחד עם כוחות ח"יר ושריון. בהמשך, הגדוד הצטרף לתמרון בקרבות ברפיח תחת אוגדה 162 וחטיבות 12, הנח"ל וגבעתי. השתתף בפשיטות ולחימה אורבנית בשכונות העיר ברפיח, חיסלו תשתיות, מבנים ובסיסי טרור, איסוף אמל"ח רב ומשימות נוספור. כמו כן גם באיתור וחשיפת מנהרות ופירים ביחד עם יחידת יהל"מ וכוחות נוספים. בחודש דצמבר 2024, הגדוד חזר לסבב קרקעי נוסף בעזה, בגזרת צפון הרצועה ופעל בבית חאנון תחת אוגדה 143.
יחידות החטיבה > גדוד 8114

גדוד 8114 הוא גדוד חי"ר המורכב בעיקר מחיילים יוצאי חטיבת גבעתי מגדוד רותם.
בעברו הגדוד היה משויך לחטיבת הנגב והשתתף במבצע "עופרת יצוקה" וב"צוק איתן" ברצועת עזה.
במסגרת מלחמת "חרבות ברזל" ברצועת עזה, השתלט הגדוד ביחד עם יתר גדודי החטיבה על מוצב פלסטין של החמאס בצפון רצועת עזה.
המוצב שימש את חמאס כבסיס אימונים בו התאמנו המחבלים להוצאת פיגועים נגד אזרחי ישראל וחיילי צה"ל. אף על פי שהוסווה כמתקן אימונים בלבד, מהמוצב יצאו מחבלים לפעילויות טרור.
יחידות החטיבה > גדוד 8114 > מפקדי גדוד 8114 (ת"פ חטיבה 14)

| תקופה | שם | הערות |
| --- | --- | --- |

| 2017–2022 | יוגב טביבי |  |
| 2022–הווה | ניר סויסה | מפקד הגדוד במלחמת "חרבות ברזל" |
חטיבות שקיבלו את השם, המספר והסמל של חטיבה 14

סמל עוצבת אורנים (חטיבה 330), קיבלה את השם ואת המספר ב-1990
סמל עוצבת כוכבי האש (חטיבה 896), מוזגה עם החטיבה ב-2004
סמל עוצבת קרני ראם (חטיבה 278), מוזגה עם החטיבה ב-2014
מפקדי החטיבה

מפקדיה בתקופת הראשונה כחטיבה 6:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | תקופת כהונה  | הערות |
| אלוף דוד שאלתיאל | 1948 |  |
| סגן-אלוף משה דיין | 1948–1949 | לימים הרמטכ"ל ה-4 |
| סגן-אלוף יצחק פונדק | 1949 |  |
מפקדיה כחטיבה 14:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | תקופת כהונה  | הערות |
| אל"ם ישראל טל (טליק) | 1955–1956 | מח"ט 6 (חי"ר מילואים). לימים סגן הרמטכ"ל וראש אג"ם |
| סא"ל שמעיה בקנשטיין | 1956–1959 | במהלך פיקודו (בשנת 1958) שונה שם החטיבה ל-14 (חי"ר מילואים). |
| אל"ם ברוך בר-לב | 1959–1962 | במהלך פיקודו הפכה החטיבה לממוכנת (שני גדודים הוסבו לחרמ"ש). |
| אל"ם שלמה להט (צ'יץ) | 1962–1965 | לימים מפקד אוגדה 252, ראש אכ"א וראש עיריית תל אביב |
| אל"ם מוסה פלד | 1965–1967 | לימים מפקד גייסות השריון |
| אל"ם מרדכי ציפורי | 1967–1968 | קשנ"ר ביום כיפור, סגן שר הביטחון, שר התקשורת ומנכ"ל המוסד לביטוח לאומי |
| אל"ם קלמן מגן | 1968–1969 |  |
| אל"ם ברוך הראל | 1969–1971 |  |
| אל"ם מרדכי אביגד | 1971–1972 |  |
| אל"ם אמנון רשף | 1972–1974 | מלחמת יום כיפור. לימים מפקד גייסות השריון |
| אל"ם עמי רדיאן | 1974–1975 |  |
| אל"ם יעקב לפידות | 1975–1976 | לימים מפקד המכללה לביטחון לאומי |
| אל"ם עמיר יפה | 1976–1977 | נהרג בתאונת דרכים במהלך תפקידו |
| אל"ם אברהם אלמוג | 1977–1978 |  |
| אל"ם יוסף אלדר | 1978–1980 | לימים קצין חינוך ראשי |
| אל"ם דני יתום | 1980–1981 | לימים ראש המוסד |
| אל"ם דוד שובל | 1981–1982 | מלחמת לבנון הראשונה |
| אל"ם מנשה ענבר | 1982–1984 |  |
| אל"ם יצחק בריק | 1984–1985 | לימים מפקד המכללות הצבאיות ונציב קבילות החיילים |
| אל"ם צביקה קן-תור | 1985 |  |
| אל"ם מנשה גולדבלט | 1990–1997 | מפקד אוגדה 78 |
| אל"ם רוני בני | 1997–1999 | לימים קצין משטרה צבאית |
| אל"ם מוטי כידור | 1999–2003 | לימים מח"ט 401 |
| אל"ם בן ציון גרובר | 2004–2007 |  |
| אל"ם יעקב בנג'ו | 2007–2009 | לימים ראש אגף התכנון |
| אל"ם צחי שגב | 2009–2011 | לימים רמ"ח אמל"ח בזרוע היבשה |
| אל"ם חיים עידו | 2011–2013 |  |
| אל"ם גרמן גילטמן | 2013–2015 | לימים נספח צה"ל ברוסיה |
| אל"ם מורן עומר | 2015–2017 | לימים מפקד עוצבת סיני |
| אל"ם ניר רוזנברג | 2017–2019 | לימים מפקד חטיבה 188 |
| אל"ם דביר אדרי | 2019–2021 | לימים מפקד חטיבה 460 |
| אל"ם אור וולוז'ינסקי | 2021–2023 | מפקד חטיבה 188 |
| אל"ם טל אלקובי | 2023–הווה | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
הנצחה ומורשת

אנדרטה חדשה לנופלי חטיבה 14, באתר צה"ל, 2 בינואר 2019
אנדרטת גדוד 184, אבירי לב ביער צרעה.
לקריאה נוספת

אמנון רשף, "לא נחדל! - חטיבה 14 במלחמת יום הכיפורים", הוצאת דביר, 2013.
משה גבעתי, בדרך המדבר והאש - תולדות גדוד 9, תל אביב: הוצאת 'מערכות' ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ד-1994, עמ' 376 - 434.
מעוזיה סגל, עדויות מגובה החול – קרב הצנחנים בחווה הסינית, הוצאת מודן, 2007, עמודים 354–383.
עמירם אזוב, צליחה, 60 שעות באוקטובר 1973, הוצאת דביר, 2011.
אילן כפיר, "אחי גיבורי התעלה", הוצאת ידיעות ספרים, 2003.
אהוד מיכלסון, אבירי לב - גדוד 184, תל אביב: משרד הביטחון, 2003.
רונן ברגמן וגיל מלצר, מלחמת יום כיפור – זמן אמת, הוצאת משכל, 2004.
אילן כפיר, "החווה הסינית: קרב השריון הגדול בסיני שהכריע את מלחמת יום כיפור", תל אביב הוצאת ספרית מעריב, 2012.
חוסמי בטא

Propranolol, פרופראנולול, תרופה חוסמת בטא לא סלקטיבית, היא התרופה הראשונה ממשפחת חוסמי בטא שנכנסה לשימוש קליני. קיימת עד היום בשימוש רפואי
Atenolol, אטנולול, שמות מסחריים: נורמיטן, נורמלול, תרופה סלקיטיבית לקולטנים מסוג בטא1
Carvedilol, קרוודילול, תרופה לא סלקטיבית ממשפחת חוסמי בטא, מבין היחידות שמתאימות גם לטיפול באי-ספיקת לב. תרופה זאת היא גם חוסמת קולטנים מסוג אלפא1
Sir James Whyte Black, סר ג'יימס בלאק, פרמקולוג בריטי שגילה את חוסם הבטא הראשון, פרופרנולול. סר בלאק זכה על תגלית זאת בפרס נובל לרפואה בשנת 1988
חוסמי בטא (β-blockers, נקראים גם אנטגוניסטים לבטא, אנטגוניסטים לאדרנורצפטורים מסוג בטא ולעיתים בקיצור BB) הם משפחה של תרופות השכיחות בטיפול במגוון רחב של מחלות, בעיקר מחלות הקשורות במערכת הלב וכלי הדם, כגון הפרעות קצב, יתר לחץ דם, תעוקת לב ואי-ספיקת לב, אך גם במחלות נוירולוגיות (בעיקר פרופרנולול) ובהפרעת חרדה.
תפקידם של חוסמי בטא הוא להפריע לקשירת הגורמים המפעילים של הקולטנים ובכך לחסום את השפעתם. הם משמשים בעיקר לטיפול בהפרעות קצב הלב וביתר לחץ דם, ובנוסף, למניעת תופעות "רימודלינג" של הלב לאחר התקף לב ראשוני.
ישנם שלושה סוגים מוכרים של רצפטורי בטא:
בטא 1 - מצויים בעיקר בלב ובכליות
בטא 2 - מצויים בעיקר בריאות, במערכת העיכול ובתאי שריר חלק בכלי הדם
בטא 3 - מצויים בעיקר בתאי שומן
תפקיד פיזיולוגי

חוסמי בטא משיגים את האפקט המרפא שלהם על ידי חסימת קולטני בטא אדרנרגיים בתאים השונים. קולטני בטא נפוצים בתאי הלב, בדרכי הנשימה, בכליות, בעורקים, בשרירים חלקים וברקמות נוספות במערכת הסימפתטית, ותפקידם לגרות את התאים לתגובת מתח כחלק מפעולת המערכת, במיוחד כשהקולטנים מופעלים באמצעות אדרנלין.
חוסמי בטא גורמים לירידה בדופק ומכאן לירידה בלחץ הדם. למרות יעילותם כתרופות לטיפול ביתר לחץ דם, הם כבר לא נחשבים לתרופות קו ראשון בטיפול ביתר לחץ דם מאחר שהם לא הראו השפעות מיטיבות על תמותה או תחלואה במקרים קליניים כפי שהראו מעכבי ACE, ARB, חוסמי תעלות סידן מסוג דיהידרופירידינים ותיאזידים. עם זאת, הם יכולים להיות יעילים כפעולה ראשונית בחולים שיש להם יתר לחץ דם המלווה בהפרעות קצב עם דופק מהיר.
בעבר נחשב מתן של חוסמי בטא באי-ספיקת לב להתוויית נגד, אולם מחקרים שנערכו בשנות ה-90 של המאה ה-20 על שלושת חוסמי הבטא ביסופרולול, מטופרולול ואטנולול (נורמיטן) הראו יעילות של תרופות אלו באי-ספיקת לב. חוסמי בטא חוסמים את ההשפעות האדרנגיות של קטכולאמינים על רצפטורים בטא-אדרנרגיים.
היסטוריה

סר ג'יימס בלאק היה רופא ואיש מחקר בריטי ששינה את תחום הקרדיולוגיה בכך שגילה ויצר את חוסם הבטא הראשון. סר בלאק חקר את המחלה תעוקת לב שבאותם ימים, הטיפול היחיד בתופעה זאת היו ניטראטים. 
הוא חקר ביחד עם מעבדה כימית בשם Imperial Chemicals Industries שימוש של שתי מולקולות שיתאימו לטיפול בתעוקת לב. אחת המולקולות (Pronethalol) לא יצאה לשימוש קליני אבל מחקר על התרופה הנסיונית ICI 45,520 הביא לעולם את התרופה שנקראה לאחר מכן פרופרנולול שהייתה גם חוסם הבטא הראשון שיצא לשוק, בשנת 1964.
גילוי זה של פרופרנולול יצר מהפכה בטיפול בבעיות לב ונחשב על ידי רבים לגילוי הפרמקולוגי המשמעותי ביותר של המאה ה-20. סר בלאק קיבל הרבה פרסי רפואה לרבות פרס לוסאר, וב-1988 סר בלאק קיבל על תגלית הפרופרנולול את פרס נובל לרפואה.
שימושים רפואיים

תעוקת חזה
פרפור פרוזדורים
הפרעות קצב
אי-ספיקת לב
יתר לחץ דם
אוטם שריר הלב
צניחת מסתם מיטרלי
רעד מסוג essential tremor
גלאוקומה
מיגרנה
חרדה
הרעלת תיאופילין
שימושים רפואיים > אי-ספיקת לב

על אף שבעבר אי-ספיקת לב הייתה התוויית נגד למתן חוסמי בטא עקב הפוטנציאל שלהם להחמרת אי-ספיקת לב, מחקרים מסוף שנות התשעים הראו כי הם יעילים בהפחתת תחלואה ותמותה במקרים של אי-ספיקת לב. תרופות כמו ביסופרולול, אטנולול ומטופרולול מתאימות לטיפול באי-ספיקת לב בנוסף לטיפול הסטנדרטי במעכבי ACE ומשתנים.
חוסמי בטא גורמים לחסימת B1 בלב, מה שגורם להאטה בקצב הלב ולירידת עוצמת ההתכווצות שלו. בנוסף, חוסמי הבטא משפיעים גם על B1 שנמצאים בכליות, ומשפיע על מערכת הרנין-אנגיוטנסין-אלדוסטרון בכך שגורם להפחתת הפרשת הרנין. הפחתת הפרשת הרנין גורמת להפחתת צריכת החמצן על ידי הלב על ידי הפחתת הנפח התאי והגדלת כושר נשיאת החמצן של הדם. בסופו של דבר, פעילותם של חוסמי הבטא מפחיתה את קצב הלב ובכך מגדילה את מקטע הפליטה (Ejection Fraction) של הלב, גם אם בפעולתם הראשונית הם מפחיתים אותו.
תופעות לוואי

בין תופעות הלוואי של חוסמי בטא נמנות:
בחילה
שלשול
הפרעה בזקפה
קוצר נשימה – במיוחד בשימוש בחוסמי בטא שאינם סלקטיביים. מסיבה זאת אין לתת אותם לחולים עם אסתמה.
ברדיקרדיה – כלומר דופק איטי, תופעת לוואי צפויה משימוש בחוסמי בטא, מאחר שהם מאיטים את קצב הלב. כשניים מתוך כל מאה מטופלים במטופרולול הגיעו לבית חולים עקב תופעת לוואי זו, וייתכן שחלקם עברו בעקבות זאת השתלת קוצב לב.
ירידה בלחץ הדם - עלול לגרום לסחרחורת ואף לאירוע מוחי חולף או אובדן הכרה, ובמקרים קיצוניים הוא מתבטא באירוע מוחי איסכמי, בהלם ואף במוות.
היפרגליקמיה (עליה ברמת הסוכר גלוקוז) או סוכרת (במיוחד בשילוב עם תרופה משתנת)
מיסוך תסמינים של היפוגליקמיה (רמת גלוקוז נמוכה). לכן יש להיזהר במתן חוסמי בטא לחולים שמקבלים טיפול תרופתי בסוכרת שעלול לגרום לירידה ברמות הסוכר בדם.
עייפות וחולשה עקב ירידה בתפוקת הלב ובזרימת דם לשרירי השלד (חוסר סבילות למאמץ, כאב שריר).
תחושת קור בגפיים בעקבות הרחבת יתר של כלי דם (וזודילטציה) בעור (והפחתת זרימת הדם לשרירים).
תופעות גמילה: בהפסקה מהירה מדי של הטיפול, עלולים להופיע דופק מהיר, חרדה, עליית לחץ דם קיצונית ותעוקת חזה או אי ספיקת לב ואף בצקת ריאות.
סוגים > לא סלקטיביים

אלפרנולול
בוקינדולול
קרטנולול
נדולול
פרופראנולול (דראלין, המנגיול, פרולול)
סוטלול
טימולול (אזרגה, בימטילול, גאנפורט, דואוטרב, ויאופטיק, טילופטיק, לתרו-טים, לטוקסאפ, טימודור)
קרוודילול (קרוודילול טבע, קרבדקסון, דימיטון)
סוגים > β1-סלקטיבי

אטנולול (נורמלול, נורמיטן)
אסמולול
בטהקסולול
ביסופרולול (קרדילוק, קונקור)
מטופרולול (לופרסור, נאובלוק)
נביולול
סוגים > β2-סלקטיבי

בוטאקסמין
ICI-118,551
סוגים > β3-סלקטיבי

SR 59230A
סוגים > הימנעות משימוש בתרופה

British National Formulary (BNF)‎ קבע ב-2011 שמומלץ לחולים עם אסתמה להימנע משימוש בתרופות. בנוסף רצוי להימנע בחולים אשר נוטלים קוקאין או בטיפול בטכיקרדיה על רקע נטילת קוקאין.
סוגים > הרעלה

במצב של מינון יתר והרעלה, משתמשים בגלוקגון על מנת לסתור את אפקט התרופה. גלוקגון גורם להגברת קצב הלב, הגדלת ריכוז ה-cAMP התוך-תאי והפחתה בהתנגדות כלי הדם בכליות.
ראו גם

התקף לב
מערכת הרנין-אנגיוטנסין-אלדוסטרון
לחץ דם
חוסמי אלפא
הערות שוליים

↑  Stapleton, M.P. (1997). "Sir James Black and propranolol. The role of the basic sciences in the history of cardiovascular pharmacology". Texas Heart Institute Journal. 24 (4): 336–342. PMC 325477. PMID 9456487.
↑  van der Vring, JA (ביוני 1999). "Combination of calcium channel blockers and beta blockers for patients with exercise-induced angina pectoris: a double-blind parallel-group comparison of different classes of calcium channel blockers. The Netherlands Working Group on Cardiovascular Research (WCN)". Angiology. 50 (6): 447–454. doi:10.1177/000331979905000602. PMID 10378820. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Cleophas, Ton (1995). Beta-blockers in hypertension and angina pectoris: different compounds, different strategies. Kluwer Academic Publishers. ISBN 978-0-7923-3516-0.
↑  Khan, M.I. Gabriel (2007). Cardia Drug Therapy. Humana Press. p. 16. ISBN 978-1-59745-238-0.
↑  Meinertz T, Willems S (בדצמבר 2008). "Die Behandlung von Vorhofflimmern im Alltag" [Treatment of atrial fibrillation in every day practice]. Der Internist. 49 (12): 1437–42. doi:10.1007/s00108-008-2152-6. PMID 19020848. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Freemantle, N; Cleland, J; Young, P;  et al. (ביוני  1999). "beta Blockade after myocardial infarction: systematic review and meta regression analysis". BMJ. 318 (7200): 1730–7. doi:10.1136/bmj.318.7200.1730. PMC 31101. PMID 10381708. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Cruickshank JM (באוגוסט  2010). "Beta blockers in hypertension". Lancet. 376 (9739): 415, author reply 415–6. doi:10.1016/S0140-6736(10)61217-2. PMID 20692524. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Schneier FR (2006). "Clinical practice. Social anxiety disorder". N. Engl. J. Med. 355 (10): 1029–1036. doi:10.1056/NEJMcp060145. PMID 16957148.
↑  Tyrer, Peter (1992). "Anxiolytics not acting at the benzodiazepine receptor: Beta blockers". Progress in Neuro-Psychopharmacology and Biological Psychiatry. 16 (1): 17–26. doi:10.1016/0278-5846(92)90004-X. PMID 1348368.
↑  Packer, M; Fowler, MB; Roecker, EB;  et al. (2002-10-22). "Effect of carvedilol on the morbidity of patients with severe chronic heart failure: results of the carvedilol prospective randomized cumulative survival (COPERNICUS) study". Circulation. 106 (17): 2194–9. ISSN 0009-7322. PMID 12390947.
↑  Jaekyu Shin, Marco Gonzales, Mark J. Pletcher, Risk of emergent bradycardia associated with initiation of immediate- or slow-release metoprolol, Pharmacotherapy 33, 2013-12, עמ' 1353–1361 doi: 10.1002/phar.1319
↑  Say Salomon, James Fausto, Unnecessary pacemaker: care coordination problems and language barriers, JAMA internal medicine 175, 2015-4, עמ' 487 doi: 10.1001/jamainternmed.2014.7690
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292944805171  BNE: XX531604  BnF: cb119759318 (data)  GND: 4006088-3  LCCN: sh85001009  NKC: ph118816 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.