stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרהאר

| --- | --- |
פרהאר משוגר ממערכת RMS
פרהאר משוגר ממערכת RMS
 מידע בסיסי
 ייעוד:  מטרות טקטיות
 ארץ ייצור:  הודו
 יצרן:  DRDO, BDL (‏Bharat Dynamics)
 שימוש ראשון:  בשלבי פיתוח
 משתמשים:  הודו הודו
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  דלק מוצק
 משקל:  רשמית - 1,280 קילוגרם
 ממדים
 אורך:  7.3 מטרים
 קוטר:  שלב ראשון - 42 סנטימטרים
 ביצועים
 מהירות:  2.03 מאך
פְּרַהַאר (בסנסקריט: प्रहार) הוא טיל בליסטי טקטי המפותח על ידי סוכנות המחקר והפיתוח ההודית, ה-DRDO. ההנעה שלו מבוססת דלק מוצק.
היסטוריה

פרויקט פיתוח פרהאר תוכנן לתת מענה לצורכי טיל קרקע-קרקע בליסטי עם יחס גבוה של תמורה למחיר, שיפעל בכל מזג אוויר ובכל תנאי שטח. תקופת הבשלת תכן הפיתוח של הטיל הייתה קצרה במיוחד כאשר תוך שנתיים בלבד הסתיים השלב הראשון בפיתוח ובוצע ניסוי מוצלח. הוא מיועד לשימוש צבא הודו וחיל האוויר ההודי לטיפול במטרות אסטרטגיות וטקטיות. הפלטפורמה הניידת המסוגלת לשגר טילי פרהאר נושאת שישה טילים ויכולה להכיל טילים עם ראשי קרב שונים המכסים טווח ייעודים או מטרות רחב. הפלטפורמה מסוגלת לירות במצב "מטח" של טילים.
פרהאר נוסה בהצלחה ביולי 2011 במטווח טילים בצ'אנדיפור. בניסוי הטיל הגיע למרחק 150 קילומטרים בכ-250 שניות והשיג את כל מטרות הניסוי בהצלחה, כולל פגיעה דיוק של פחות מ-10 מטרים מנקודת היעד.
ראו גם

אגני-6
יריחו-4
Joanne (שיר)

"Joanne" (בעברית: "ג'ואן") הוא הסינגל השלישי של זמרת הפופ האמריקאית ליידי גאגא מתוך אלבום האולפן החמישי שלה, Joanne שנושא את שם האלבום. השיר יצא תחילה כסינגל באיטליה בלבד ולאחר מכן ברחבי העולם. השיר נכתב והופק על ידי גאגא ומארק רונסון בשיתוף חלקים נוספים עם בלאדפופ. שם זה מסמל את שמה האמצעי של גאגא על שם דודתה ג'ואן גרמונטה שנפטרה ממחלת הזאבת בגיל 19. גאגא אמרה כי האלבום הזה יוקדש לה, ובין דפי האלבום ניתן לראות תמונה של דודתה של גאגא בצעירותה. היא אמרה כי לשיר יש אפקט ריפוי לאנשים העוסקים באובדן.
מבחינה מוזיקלית, זהו שיר כפרי עם קומפוזיציה אקוסטית מופשטת. המילים מדברות על מותה של ג'ואן מנקודת מבטה של משפחתה של גאגא. בשל אי יציאתו כסינגל רשמי ברחבי העולם בשנת יציאתו האלבום, השיר לא נחל הצלחה רבה במצעדים והגיע למקום ה-190 בצרפת ול-154 בהממלכה המאוחדת. השיר בוצע על ידי גאגא בתוכנית האירוח "Alan Carr's Happy Hour", בתוכנית "News Zero" ביפן, ובסבבי ההופעות "Diva Bar Tour" ו-"Joanne World Tour" בין 2016 ל-2017. בנוסף נכלל קטע קצר שלו בסרט הדוקומנטרי של גאגא שיצא ב-2017, Gaga: Five Foot Two.
רקע והוצאה

גאגא הודיעה כי באלבומה החדש שיקרא על שם דודתה, יהיה גם שיר שיישא את אותו שם. השיר הוא ה-3 באלבום, כשקודמו היה הסינגל הראשון מן האלבום "Perfect Illusion". את השיר כתבה גאגא ביחד עם רונסון. את השיר הפיקו גאגא, רונסון, ובלאד פופ. השיר זכה לשבחים רבים מצד מעריציה של הזמרת שהגדירו את השיר כשיר מרגש. השיר יצא לאור ביחד עם האלבום ב-21 באוקטובר 2017, בדיוק כמו "John Wayne". אף על פי שזכה לתשומת לב רבה מצידה של גאגא ומצד הקהל, הודיעה גאגא כי השיר לא יהיה סינגל מן האלבום אך ב-22 בדצמבר 2017 יצא לאור כסינגל באיטליה בלבד. לאחר מספר שבועות, הסינגל הפך רשמית לשלישי מתוך האלבום ויצא ברחבי העולם. בגראמי 2018 גאגא הופיעה עם השיר, בנוסף ללהיטה מאותו האלבום והסינגל השני, Million Reasons.
ביקורת

הביקורות על השיר היו טובות ברובן, רוב שפילד מהמגזין רולינג סטון תיאר את "Joanne" כ-"בלדה נוגעת ללב", שבה "כל סימן של דיסקו או גלאם מושתק על ידי אצבעותיה על מיתרי הגיטרה". אמילי מקיי, נמי, כתבה כי "שיר מרענן של יופי נהדר ופשוט, משפיע יותר על כל מה שעשה גאגא לפני כן, והציג את הכוח הרגשי במקום את כוחו של הקול הגדול הזה". סאל סינקואמני ממגזין הביקורות האינטרנטי "Slant Magazine" העניק לשיר ביקורת חיובית בהשוואה לבלדות הנוספות באלבום וציין כי "הביצועים הקולים נשמעים יחסית מאופקים". פטריק בראון מהאתר "Idolator" אמר כי "Joanne הוא בהחלט הדוגמה הטובה ביותר של האני האמיתי והאסתטי שגאגא כבר מדברת עליו לפני שחרור האלבום, מלאה בקטעי גיטרה יפים ומראה את קולה הטוב ביותר". מארק סנטייקר מהמגזין אנטרטיינמנט ויקלי אמר כי השיר הוא "הבלדה הכי מקורית ומפרקת של גאגא מזה שנים".
כאשר ניל מק'קארמיץ כתב לעיתון הבריטי דיילי טלגרף הוא כינה את Joanne כ-"מקסים". סנדי כהן מהעיתון "וושינגטון טיימס" אמרה ש-"במהלך השיר קולה של גאגא נשמע מושפע, מגובה על ידי גיטרה אקוסטית וכלי הקשה פשוטים, אך בסופו של דבר הוא מעניק לשיר תחושה נצחית". בעיתון אייריש טיימס לורנס מקין כינה את השיר כ-"בלדת גיטרה מדהימה" ואמר כי הוא "הוא פשוט חושף את שריון הפופ של גאגא ומגלה צד קשה הרבה יותר שלה".
הופעות קידום

גאגא הופיעה לראשונה עם השיר ב-5 באוקטובר 2016 במיני סבב ההופעות שלה "Diva Bar Tour" שנמשך עם כ-3 מופעים בארצות הברית. ההופעה הבאה של השיר הייתה בתוכנית "News Zero" ביפן שבה ביצעה את השיר בגיטרה בשידור חי. השיר גם נכלל בסבב ההופעות הרשמי שלה Joanne World Tour שבו היא מבצעת את השיר לבושה בתלבושת מיוחדת שעשויה מעיתונים וכובע תואם, בליווי גיטרה שעלייה חרוט "Joanne".
השיר גם הוצג בסרט הדוקומנטרי של גאגא "Gaga: Five Foot Two" אשר תיעד את ההכנות של גאגא לאלבום ולהופעות שונות. באחת הסצנות, גאגא ואביה מבקרים את סבתה בבית האבות והיא משמיעה לה את השיר. אביה מתמלא ברגש ויוצא אל מחוץ לדלת במהלך השמעת השיר, סבתה מרגיעה אותה בכך שהיא אומרת לה שהיא "צודקת עם השיר ושעברו כבר מספר רב של שנים והכול הסתדר כיום". ספנסר קורנהאבר מ-"The Atlantic" אמר כי "זו היא הסצנה הבלתי נשכחת של הסרט".
פרסים ומועמדויות

| שנה | טקס הפרס | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | פרסי הגראמי | ביצוע סולו הפופ הטוב ביותר | זכייה |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | שירי הפופ הדיגיטליים של בילבורד | 45 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 10 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 154 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 82 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 14 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 58 |  |
|  צרפת | SNEP | 190 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 48 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | גרסה | חברה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה | 22 בדצמבר 2017 | רדיו להיטים עכשיווי | גרסת אלבום | יוניברסל מיוזיק גרופ |  |
| עולם | 26 בינואר 2018 | הורדה דיגיטלית | גרסת פסנתר | אינטרסקופ, יוניברסל |  |
פמפרידין

| --- | --- |

 שם IUPAC
 pyridin-4-amine
 שמות מסחריים בישראל
 פמפירה
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C5H6N2 
 מסה מולרית:  94,12g·mol−1
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמן מחצית חיים:  ± 6 שעות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  בישראל תרופת מרשם, נכללת בסל הבריאות
 דרכי מתן:  פומי
 מזהים
 קוד ATC:  N07XX07 
 מספר CAS:  504-24-5
 PubChem:  1727
 ChemSpider:  1664
 
פמפרידין (fampridine) היא תרופה בעלת תרכובת אורגנית המיועדת לשיפור מהירות ההליכה אצל חולי טרשת נפוצה ונמכרת בישראל בשם המסחרי פמפירה (Fampyra).
הטיפול בתרופה מיועד לחולי טרשת נפוצה מכל הסוגים עם 4-7 EDSS, החווים הפרעות בהליכה.
הפרעה בהליכה שכיחה במיוחד במחלת הטרשת הנפוצה ומהווה מרכיב משמעותי בהערכת רמת הנכות של החולה (EDSS). הפגיעה בהליכה מקורה בנזק מצטבר במערכת העצבים המוטורית (פירמידלית) הגורם למתח שרירים מוגבר (ספסטיות), לחולשת שרירים ולחוסר יציבות.
התרופה משפרת את מהירות ההליכה. במחקרים נמצא כי התרופה מגבירה את מהירות ההליכה בכ-25% בממוצע, אצל כ-40% מחולי הטרשת.
פמפירה אושרה לטיפול בארצות הברית על ידי ה-FDA בשנת 2010 ונכנסה לסל התרופות בישראל בשנת 2012. Fampyra הוא סימן מסחרי של חברת ביוג'ן.
מנגנון פעולה

בטרשת נפוצה נהרס המיאלין העוטף את העצב, דבר המביא לחשיפה של סיב העצב ולדליפת יונים דרך תעלות אשלגן פתוחות הנמצאות על פני שטח הפנים של העצב. פמפרידין פועלת על ידי חסימת אותן תעלות אשלגן (potassium channel blocker) ובכך למעשה, "מתקנת" את הנזק שנגרם לעצב על ידי המחלה ומשפרת את ההולכה החשמלית לאורך סיב העצב הלקוי.
ממצאים

מחקר שלב III הכולל כ-300 חולי טרשת נפוצה התקפית ומתקדמת שטופלו במשך 14 שבועות בפמפרידין פורסם בכתב העת The Lancet בשנת 2009 . המדד העיקרי שנבדק במחקר היה T25FW: מהירות ההליכה למרחק של 25 צעדים (כ 7-8 מטרים). נבדקו גם מדדים סובייקטיביים הקשורים בהליכה (שאלון MSWS-12).
במחקר זה נמצא כי פמפרידין שיפרה את המהירות ממוצעת בקרוב ל-25% אצל חולים שהגיבו לטיפול (35%-43% ) בהשוואה למהירותם בתחילת הניסוי. כמו כן נמצא שיפור בחוזק שרירי הרגליים.
בנוסף, חולים אלו דווחו על שיפור משמעותי מאוד במדדים הסובייקטיביים הקשורים בהליכה כגון שימוש באביזרי עזר, יכולת ללכת מרחק גדול יותר ויכולת לעלות מדרגות.
אופן השימוש

פמפרידין נמכר בטבליות בנות 10 מ"ג. המינון המקובל הוא טבלית אחת פעמיים ביום, עם מרווח של 12 שעות ביניהם.
תופעות לוואי

התופעות השכיחות ביותר הן: דלקות בדרכי השתן, נדודי שינה, סחרחורות, כאבי ראש, בחילה, חולשה, כאבי גב, בעיות שיווי המשקל, קשיי בליעה ונשימה, עצירות, שלשולים, קלקול קיבה, כאב גרון, תחושת בעירה ותחושות של עקצוצים או גירודים בעור.
הערות שוליים

↑  Goodman A, et al. Lancet 2009; 373: 732–738.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פרהינסקה

| --- | --- |

בית קיט בעיירה בשנות השלושים
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  מחוז איוואנו-פרנקיבסק איוואנו-פרנקיבסק
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  12,762 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  48°48′N 24°10′E﻿ / ﻿48.800°N 24.167°E﻿ / 48.800; 24.167
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםפרהינסקה(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםפרהינסקה(למפת מחוז איוואנו-פרנקיבסק רגילה) איוואנו-פרנקיבסק קאלוש קולומיאה נדבורנה דולינה בורשטין בולחוב סניאטין קוסוב לבוב טרנופול צ'רנוביץ רומניה זקרפטיהפרהינסקה(למפת מחוז איוואנו-פרנקיבסק מוגדלת) איוואנו-פרנקיבסק קאלוש קולומיאה נדבורנה דולינה בורשטין בולחוב סניאטין קוסוב לבוב טרנופול צ'רנוביץ רומניה זקרפטיהפרהינסקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פרהינסקה (באוקראינית: Перегінське; בפולנית: Perehińsko) היא עיירה גדולה במחוז איוואנו-פרנקיבסק שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב

ראשיתה של פרהינסקה במאה ה-13. במחצית השנייה של המאה ה-17 סבל היישוב מפשיטות הטטרים, ובסוף אותה מאה הוענקה לו זכות לקיים בו ימי שוק.
במהלך המאה ה-19 גדלה אוכלוסיית היישוב, והוא הפך לאחד היישובים הגדולים בסביבתו. בשנת 1921, בהתאם להסכם ריגה, נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה. בשנת 1929 הוענק ליישוב מעמד עירוני, עת נמנו בו למעלה מ-6,000 תושבים.
יהודי פרהינסקה

היהודים, שהיוו מיעוט בקרב אוכלוסיית העיירה, נטלו חלק מרכזי בפיתוחה הכלכלי. לאחר מלחמת העולם הראשונה נפגעו עסקיהם של יהודי היישוב, בין היתר בשל הקמת קואופרטיבים פולניים ואוקראיניים במקום, ובשנת 1921 נמנו ביישוב 612 יהודים. בעיירה פעלו שני בתי מדרש וקלויז חסידי. בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות ציונית ענפה.
בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים והאוקראינים, שכללו גם הצתת בתי יהודים. עם כיבוש אזור העיירה בידי הסובייטים, הולאמו עסקי יהודיה, ונאסרה בה הפעילות הציבורית היהודית.
עם פרוץ מבצע ברברוסה פינו השלטונות הסובייטיים את העיירה, ובתקופת הביניים, עד לכניסת החיילים ההונגרים למקום, החלו האוקראינים המקומיים בביצוע מעשי התעללות ושוד בקרב יהודיה. לאחר שהשליטה באזור העיירה הועברה לידי הגרמנים בספטמבר 1941, הטילו אלו גזירות שונות על יהודי העיירה, ובהן הגבלות תנועה, חובת ענידת סרט זרוע וחובת התייצבות לעבודות כפייה.
בסוף אוגוסט 1942 גורשו כל יהודי העיירה לבוליחוב, ומשם שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ. אחר יהודים מעטים מהעיירה שנמלטו ליערות הסביבה ערכו הגרמנים מצוד, ורצחו את רובם.
פסופודיים

| פסופודיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פסופודיים
שם מדעי
 Psophodidae ‏בונפרטה, 1854

פסופודיים (שם מדעי: Psophodidae) היא משפחת עופות מהסדרה ציפורי שיר החיות באוסטרליה ובגינאה החדשה. בעבר נחשבו לחלק מהוונגות, אך הופרדו למשפחה עצמאית. במראם הם מזכירים מעט ירגזיים או חטפיתיים, אך למעשה הם קרובים יותר לעורביים.
מאפיינים

ציפורים אלה קטנות יחסית, באורך 20 עד 30 ס"מ והן בעלות זנב ארוך ומפואר והם לרוב חיים על הקרקע בסביבות פתוחים של החורש האוסטרלי או ביערות של גינאה החדשה. מספר מינים חיים באזורים יבשים ואף במדבר. הם ניזונים לרוב מחרקים או מזרעים, בייחוד המינים המדבריים.
מיון

סוג ומין יחיד Androphobus viridis
סוג Psophodes
מין Psophodes olivaceus
מין Psophodes nigrogularis
מין Psophodes leucogaster
מין Psophodes occidentalis
מין Psophodes cristatus
פרהאד מושירי

| --- | --- |

 לידה:  18 במאי 1955 (בן 69) איראן 
 מדינה:  איראן 
 מקום מגורים:  מונקו 
 השכלה:  יוניברסיטי קולג' לונדון 
 בן או בת זוג:  Nazenin Ansari 
 מספר צאצאים:  2 
 
ארדוואן פרהאד מושירי (בפרסית: فرهاد ﻣﺸﻴﺮى; נולד ב-1955 באיראן) הוא איש עסקים ומשקיע בריטי-איראני הפועל בעיקר בלונדון. מושירי מחזיק בבעלותו מניות במספר חברות פלדה ואנרגיה בבריטניה וברוסיה.
ביוגרפיה

משפחתו של מושירי נמלטה מאיראן ב-1979. הוא למד חשבונאות באוניברסיטת לונדון, ועבד כרואה חשבון בחברות ארנסט אנד יאנג, Pannell Kerr Forster ודלויט טוש טומטצו. את הונו צבר כשייעץ לאיש העסקים אלישר אוסמנוב.
מושירי ואוסמנוב הם הבעלים במשותף של רד אנד וייט החזקות, שרכשה באוגוסט 2007 14.65% ממניות מועדון הכדורגל ארסנל שהיו שייכות לדייוויד דין, לשעבר סגן יושב-ראש ארסנל.
החברה שבבעלותם הודיעה ב-18 בספטמבר 2007 כי היא הגדילה את החזקותיה בארסנל ל-21%, וב-28 בספטמבר 2007 ל-23%. שבוע אחד קודם לכן מושירי הכריז כי הוא מעוניין להגדיל את החזקות החברה ל-25% ממניות ארסנל.
בפברואר 2016 הודיע מושירי על כוונתו למכור את מניותיו בארסנל על מנת לקנות את מניות קבוצת הכדורגל אברטון. המהלך הושלם באופן רשמי ב-27 בפברואר ומושירי רכש 49.9% ממניות הקבוצה.
הערות שוליים

↑    Matt Law, ‏Everton poised for takeover by former Arsenal shareholder Farhad Moshiri, The Telegraph, 27 February 2016
פניה דה לוס אנמורדוס

פניה דה לוס אנמורדוס (בספרדית: Peña de los Enamorados, מילולית "סלע הנאהבים"), הוא צוק הבנוי מסלעי אבן גיר השוכן בסמוך לעיר אנטקרה (אנ') במחוז מאלגה (ספ') שבקהילה האוטונומית אנדלוסיה בדרום ספרד. גובהו המרבי הוא 874 מטרים מעל גובה פני הים, ולידו עובר הכביש המהיר A-92 (אנ'). בשל צורתו האופיינית הדומה לפרופיל פניו של האדם, הוא מכונה גם "האינדיאני" (El indio).
ציור המתאר את סופם של הנאהבים שנתנו את שמם לצוק
ב-2011 הוגדר חלק מההר בשטח של 1,170 דונם כאזור מוגן בהיותו "אתר של עניין תרבותי" (Bien de Interés Cultural) של אנדלוסיה. ב-2016 נוסף ההר יחד עם הדולמנים הסמוכים: דולמן מנגה, דולמן ויירה ותולוס אל רומרל ושמורת הטבע הקרובה של אל טורקל לרשימת אתרי המורשת העולמית של ארגון אונסק"ו בשם "אתר הדולמנים של אנטקרה". חמשת האתרים מהווים מכלול חשוב הקשור לתרבות של התקופה הנאוליתית.
מבט על "הענק הישן" מהעיר אנטקרה
ארכאולוגיה

לאזור שבו שוכן ההר יש ערך ארכאולוגי רב בשל שרידים שנתגלו בו המתוארכים החל מהתקופה הפלאוליתית התיכונה, שמקורם בהתיישבות האנושית הארוכה והממושכת של אזור אנטקרה לאורך ההיסטוריה. דוגמה לחשיבות זו הם האתרים הרבים הממוקמים ממזרח לפניה דה לוס אנמורדוס, בהם: "לוס אוליבייוס" (Los Olivillos), "סרו דה לה וירחן" (Cerro de la Virgen), "פרנטה קמינו דה פרלטה" (Frente Camino de Peralta) ורבים אחרים.
המאפיינים של האתר הארכאולוגי פניה דה לוס אנמורדוס נקבעו על פי מיקומו, כך שהמבנים מותאמים באופן מושלם לאורוגרפיה (אנ') (חקר הטופוגרפיה של הרים) של פני השטח ויוצרים נוף ייחודי. מחקרים אפשרו לתעד רצף סטרטיגרפי רחב המתחיל מהתקופה שלאחר התקופה הפלאוליתית ומגיע בסופו של דבר לתקופה הרומית ולימי הביניים.
אתר זה מהווה את אחד היישובים המערביים ביותר הידועים של התרבות הארגרית (אנ'). ההר גם מייצג מובלעת בסיסית של תקופת הברונזה המאוחרת בתוך אזור מלאגה לפני הקמת היישובים הפיניקים על החוף.
ההתיישבות הראשונה של הצוק במפלס פני השטח תואמת לתקופת הברונזה, על פי כלי החרס המוחלקים, המיושרים או הממורטים, קערות, סירים גדולים ופגיונות. כמו כן, נוכחותם של גלוסקמאות עשויות מלוחות אבן גיר מייחסת את התקופה הראשונה לתרבות הארגרית.
במהלך עבודת מחקר במסגרת פרויקט ארכאומטלורגיה פרהיסטורית ראשון במחוז מלאגה, נמצאה בצד המערבי של הסלע נוכחות של שרידים שנשחקו מאוד מתקופה עתיקה יותר, שכללו שפע של כלי חרס בצורת פעמון הקשורים לעדות על פעילות מטלורגית אינטנסיבית להפקת נחושת.
לאחר הפסקה מתקופת הברונזה המאוחרת, הייתה התיישבות מחודשת בצלע ההר מחדש בסוף תקופת הברונזה, שעליה מעידים כלי חרס אופייניים לתקופה זו. העובדה האופיינית ביותר לאתר היא מיקומו במקום נוח להגנה נוחה והשליטה על הדרכים והגישה למישור אנטקרה. באשר לקברים של יישוב זה, נמצאו גלוסקמאות בלב היישוב.
התקופה הרומית מיוצגת על ידי כלי חרס מפוזרים כמו גם שרידי מבנים. הנקרופוליס ממוקם באזור סמוך לנהר גואדלאורסה (אנ') ובקשר לדרך שקישרה בין הערים הרומיות אנטיקריה (Antikaria) ואיליבריס (Ilíberis). הקברים מאופיינים בכיסוים של גמלונים עם רעפים, מה שמשייך אותם לתקופה נרחבת, מהמאה ה-1 עד המאה הרביעית לספירה. מאוחר יותר, וכחלק מתקופת ימי הביניים, נחשפו כלי חרס ושרידי מבנים המתפרשים באופן מסורתי כמבני הגנה.
ארכאולוגיה > מחסה הסלע מטקברס

מחסה הסלע מטקברס (Abrigo de Matacabras) שוכן למרגלות המורדות הצפון-מערביים של פניה דה לוס אנמורדוס וקשור קשר הדוק לדולמן מנגה שצירו המרכזי מצביע ישירות אליו. הדולמן מכוון לכיוון צפון-מזרח, צפונית לזריחת השמש בימי הקיץ, הקבר הידוע היחיד המכוון באירופה בהקשר תרבותי זה. הציורים מייצגים סדרה של מוטיבים בצבע אדום, זואומורפיים (דמוי בעלי חיים) ואנתרופומורפיים (דמויי אנוש), של התקופה אחרי התקופה הפלאוליתית.
בשנת 2018, פרסמה קבוצת המחקר ATLAS מאוניברסיטת סביליה מחקר של ניתוח ברזולוציה גבוהה של ציורי המערות בסגנון סכמטי של מחסה הסלע. למערה הקטנה יש קישורים חזותיים וסמליים גם לדולמן מנגה, ומבססים יחסי נוף שהם אולי ייחודיים בפרהיסטוריה האירופית. התוצאות אישרו את הכרונולוגיה הנאוליתית של המערה "ככל הנראה, לפחות בתחילת האלף הרביעי לפני הספירה ... וחשיבותה כמקום התייחסות לאוכלוסייה הנאוליתית (ואולי אף מוקדמת יותר) באזור".
האגדה על מקור השם

להר יש צורה אופיינית מאוד, שכן הוא נראה כמו פניה של אישה שוכבת. מקור שם ההר (בעברית "סלע הנאהבים") הוא מאגדה מימי הביניים המאוחרים כשאנטקרה הייתה בגבול בין הנוצרים למוסלמים, לפיה המוסלמים ניצחו בקרב נגד הנוצרים ושבו את המפקד הנוצרי. הוא היה אסור בתא כלא ובתו של המלך המוסלמי החליטה לבקר בתאים. כשראתה את האסיר הנוצרי, הם התאהבו זה בזה והסכימו לברוח יחד. המלך המוסלמי גילה את בריחתם ורדף אחריהם במעלה הצוק. הנאהבים הגיעו לפסגה וכשראו שאין להם מנוס, הם השליכו את עצמם לתהום תוך חיבוק אחרון, ובכך להתאחד לנצח. מותם הטרגי של שני הצעירים היווה השראה למנהיג המוסלמי ולמנהיג הנוצרי להשכין שלום לאחר כל כך הרבה קרבות.
בפסגת הצוק יש פסל אבן של אישה צעירה וגבר מחובקים הנטוי לעבר הנקיק, ונאמר שכשמחשיך וקרני השמש יוצרים על סלע זוהר אדמדם, זה בגלל הדם של שני הצעירים.
ההומניסט והמשורר הנאו-לטיני מאנטקרה חואן דה וילצ'ס (Juan de Vilches) סיפר את אגדה זו על הצוק בספרו "De rupe duorum amantium apud Antiquariam sita" (לטינית: "סלע שני הנאהבים השוכן באנטקרה", סביליה, 1544).
ביאורים

↑  קרויה על שם האתר המייצג אל ארגר (El Argar) ליד העיירה אנטאס, במחוז אלמריה שבדרום-מזרח ספרד, והיא תרבות מתקופת הברונזה הקדומה שפרחה בין כ-2,200 לפנה"ס ל-1,550 לפנה"ס
הערות שוליים

↑  Decreto 245/2011
↑  Antequera Dolmens Site – UNESCO site
↑  Crucial new data on the origin of the Dolmens of Antequera, a World Heritage Site
↑  La verdadera historia de amor tras la Peña de los Enamorados
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 4762154983545267860005   WorldCat (עם VIAF): 4762154983545267860005
פרהויזיה

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 אמן:  דב אור-נר 
 תאריך יצירה:  4 ביוני 1980 - 15 ביוני 1980
 טכניקה וחומרים:  מיצג; גידול פרה, חליבה והקרנת טלוויזה
 
"פרהויזיה" (1980) היא פעולה אמנותית שיצר האמן הישראלי דב אור-נר.
תיאור

בשנת 1980, תחת חסות קבוצת "המשותף - קיבוץ" (מס' 2), שקיבלה את גלריה הקיבוץ למשך כחודשיים, יצר אור-נר את העבודה "פרהויזיה". הייתה זו פעולת המשך לעבודות שונות שעסקו ביחס שבין האדם לטלוויזיה על רקע החברה הקיבוצית. בעבודות אלו בדק אור-נר את עמדת הצופה הפסיבי, כמטאפורה ליחס שבין היחיד לחברה. מקורות נוספים לעבודה היו, כנראה, מיצגים כגון "זאב ערבות: אני אוהב את אמריקה ואמריקה אוהבת אותי" (1974) מאת יוזף בויס או "פרויקט הכבשים: הטבע כאמנות והאמנות כטבע" (1978) מאת מנשה קדישמן.
במסגרת העבודה "פרהויזיה", שהתקיימה בין התאריכים 4 ביוני 1980 - 15 ביוני 1980, הובאה לגלריה פרה בשם 'ארנונה', מרפת במושב ביצרון. הפרה הייתה מיועדת לשחיטה, בשל תנובת חלב נמוכה.
אור-נר שהה ביחד עם הפרה בגלריה וחלב אותה מדי בוקר. בנוסף, הקרין עבורה את שידורי 'ערוץ 1' בטלוויזיה שהובאה לגלריה. בכך ביקש "לתעד היבטים בחיי הקיבוץ ולנוכחות הפרה יש משמעות כפולה - גם חקלאית וגם חלק של מסר חברתי, הקשור למחאה נגד 'עריצות' אמצעי התקשורת". על פי טליה רפופורט העבודה ביקשה למחות כנגד חיסול הרפתות שנובע מאי מתן סובסידיות לענף החלב לצד העלאה מחודשת של מעמדו האובייקט האמנותי. "מסתבר", כתבה, כי "מבחינה כלכלית שוב אין זה כדאי היום להחזיק פרה - חוץ מאשר בגלריה".
בביקורת אודות התערוכה ציין אדם ברוך כי "מה שעושה, איפה, תצוגה זו לאפשרית או לסבירה, היא תמימותו של אור-נר, המבקש להעביר תחושות של טבע מסורס, כליאה, נעגניזציה של הטבע, סטריליזציה של האמנות, החזרת ה'טבע' לאמנות".
בחלק נוסף של הגלריה אצר אור-נר את התערוכה הקבוצתית "אורח חיים ודפוסי תרבות בקיבוץ", ובה הוצגו יצירות שנשלחו אל הגלריה בדואר על ידי כ-50 אמנים חברי התנועה הקיבוצית. בין המשתתפים: מוניקה הדרי, יעקב לייבל, פנינה ייני, ידיד רובין, יובל דניאלי ואחרים.
הערות שוליים

↑  ראו: שפירא, יניב, מה המשותף?, מארב, 14 במאי 2009
1 2  ראו: בר-קדמה, עמנואל, "מן הרפת אל התערוכה", ידיעות אחרונות, 5 ביוני 1980
↑  רפופורט, טליה, "דב אור-נר, המשותף קיבוץ", גזיר עיתון ללא מקור, ארכיון דב אור-נר, המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית
↑  ברוך, אדם, "בשבך בתמימות", ידיעות אחרונות, 13 ביוני 1980
פסטיבל גולדסטאר עיר הבירה חיפה

פסטיבל גולדסטאר עיר הבירה חיפה הוא פסטיבל בירה שהתקיים מדי שנה בחיפה.
עד 2007 נערך הפסטיבל בפארק צ'ארלס קלור בתל אביב, ב-2008 הועתק מיקום הפסטיבל לחוף הסטודנטים בחיפה, לאחר מכן עבר הפסטיבל למגרשי אתוס בעיר.
הפסטיבל התקיים יומיים ברצף, בימים רביעי וחמישי, והיה פתוח לקהל מעל גיל שמונה עשרה ללא תשלום.
חברת "טמפו" שיווקה בפסטיבל את מגוון מותגי הבירה אותם היא מייצגת בדגש על "גולדסטאר".
הפסטיבל משך אליו קהל של עשרות אלפי אנשים, ובעיקר צעירים, ושבר מספר שיאי גינס וביניהם "הבר הגדול בעולם" ו"הבר הגבוה בעולם".
ב-2019 הופסק קיומו של הפסטיבל.
האמנים

מדי שנה הופיעו בפסטיבל מגוון מוזיקאים ולהקות.
| שנה | ערב ראשון | ערב שני |
| --- | --- | --- |
| 2013 | עברי לידר, עילי בוטנר | דודו טסה, אברהם טל |
| 2017 | היהודים |  |
| 2018 | כנסיית השכל, התקווה 6 | הדג נחש |
הערות שוליים

↑  פסטיבל (גולדסטאר) הבירה 2010 חיפה, באתר cafe.themarker.com
↑  בועז כהן, עיר הנוער ועיר הבירה בוטלו במתכונתן הנוכחית, באתר כלבו – חיפה והצפון, 1 ביוני 2019
פרוצדורה מאוחסנת

פְּרוֹצֵדוּרָה מאוחסנת (באנגלית: Stored Procedure) היא שיטת כתיבה של שאילתות SQL המאוחסנות בשרת של בסיס הנתונים.
כמו בפרוצדורה רגילה, הפרוצדורה המאוחסנת כוללת קוד של התחלה, קוד של סיום, פרמטרים וגוף הפרוצדורה, שבו נכתבות הפעולות המתבצעות בפרוצדורה.
הפרוצדורה המאוחסנת נכתבת בשפת SQL, שהשימוש בה נעשה בכל פעולה שנוגעת למסד הנתונים.
השימוש בפרוצדורה מאוחסנת מתאים במקרים הבאים:
אם רוצים לכתוב תוכנית שתשמש למספר יישומים, ניתן לשמור אותה בצד השרת. זה מוריד כפילויות ומשפר גמישות בקוד.
הרצת פרוצדורה בשרת מפחיתה את תעבורת המידע בין השרת לאפליקציה.
ניתן להשתמש בפרוצדורות לבדיקות נכונות הנתונים integrity constraints, לטיפול בשגיאות, למניפולציה על הנתונים ולטעינת נתונים.
התחביר ליצירת פרוצדורה הוא:
CREATE PROCEDURE <procedure name> (<parameters>)
<local declarations>
<procedure body>;
דוגמה לפרוצדורה מאוחסנת:
CREATE PROCEDURE sp_GetInventory
@location varchar(10)
AS
SELECT Product, Quantity
FROM Inventory
WHERE Warehouse = @location
דוגמה לקריאה לפרוצדורה מאוחסנת:
CALL <procedure or function name> (<argument list>)
פְרוצֵדורַה מאוחסנת היא חלק משפת ה-SQL הסטנדרטית ומרחיבה את שפת ה-SQL של בסיס הנתונים.
תנאים ולולאות:
IF
IF <condition> THEN <statement list>
ELSEIF <condition> THEN <statement list>
ELSE <statement list>
END IF;
WHILE
WHILE <condition> DO
<statement list>
END WHILE;
FOR
FOR <loop name> AS <cursor name> CURSOR FOR <query> DO
<statement list>
END FOR;
נכון להיום כמעט כל בסיס נתונים יחסי מאפשר כתיבת פרוצדורה מאוחסנת, אולם בסיסי נתונים שונים תומכים בשפות תכנות שונות.
ישנן מספר גרסאות חדשות שיצאו לאחרונה בבסיסי נתונים שאינם יחסיים (NoSQL) ומספר קטן של בסיסי נתונים גדולים (Big Data), שניתן לכתוב בהם פרוצדורת מאוחסנות.