stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאל אברהם
עבודותיו העיקריות > מוזיקה לסרטים

פאל אברהם כתב מוזיקה ליותר משלושים סרטים:
Blomman fran Hawaii (1983) סרט טלוויזיה שוודי
Victoria and ihr Husar (1982) סרט גרמני
Melodii odnoj operetty (1978) סרט טלוויזיה סובייטי ("הכדור בסאבוי" אחרי האופרטה)
לילך סגול (1972) סרט הונגרי
Ball im Savoy (1955) סרט גרמני
Viktoria und ihr Husar (1954) סרט גרמני
Die Blume von Hawaii (1953) סרט גרמני
The Secretary Private (1953) סרט הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
חג במקסיקו (1946) סרט אמריקאי
זה קרה באודסה (1943) סרט אמריקאי
Sérénade (1940) סרט צרפתי
עולם האדם (1938) סרט הונגרי
Die entführte Braut, 1938 (שם ספרותי)
3: 1 לאהבה (1937) סרט הונגרי
קצבה משפחתית (1937) סרט הונגרי
הבנות של היום (1937) הסרט ההונגרי
סיפורו של פשט (1937) סרט הונגרי
ויקי (1937) סרט הונגרי
Hotel Kikelet (1937) סרט הונגרי
Ball at Savoy (1936) סרט אנגלי
מארי באשקרטסף (1936) סרט אוסטרי
Il diario di una donna amata (1935) סרט איטלקי / אוסטרי
Dschainah, das Mädchen aus dem Tanzhaus (1935) סרט אוסטרי
Ball im Savoy (1935) סרט אוסטרי / הונגרי
Tagebuch der Geliebten, 1935
ברטר, Die die Welt Bedeuten (1935) סרט אוסטרי
אנטוניה, רומנטיקה הונגרויס (1934) סרט צרפתי
Dactylo se marie (1934) סרט צרפתי / גרמני
שיטה סגולה (1934) סרט הונגרי
פיתוי (1934) סרט אנגלי / צרפתי
ראקוצי מתחיל (1933) סרט אוסטרי / הונגרי
Die Blume von Hawaii (1933) סרט גרמני
עין Bißchen Liebe für Dich (1932) סרט גרמני
Coeurs joyeux (1932) סרט צרפתי
Glück über Nacht (1932) הסרט הגרמני
מסייה, מאדאם וביבי (1932) סרט צרפתי / גרמני
זיגונר der Nacht (1932) סרט גרמני
Das Blaue vom Himmel (1932) סרט גרמני
עיר השיר (1931) סרט אנגלי / גרמני
La Segretaria privata (1931) סרט איטלקי
סאנשיין סוזי (1931) סרט אנגלי
Viktoria und ihr Husar (1931) סרט גרמני
Die Privatsekretärin (1931) סרט גרמני
Die Singende Stadt (1930) סרט גרמני
מלודי des Herzens (1929) סרט גרמני
Melodie des Herzens (1929) Német film
מידע נוסף

סמל תמונה ממוזערת אקדמית. Főszerk. Mihály בק, Vilmos Peschka. Bp., מו"ל אקדמי, 1989-1990.
לקסיקון מוזיקלי של ברוקהאוס-רימן. אד. דלהאוס, קרל ואגנברכט, הנס היינריך. עריכת המהדורה ההונגרית בורונקיי אנטל. Bp., מו"ל למוזיקה, 1983-1985.
אנציקלופדיה הונגאריקה. Főszerk. László Bagossy. [קלגרי], קרן Lexikon האתנית ההונגרית, 1992-1998.
יוצרי קולנוע הונגרים בעולם - הונגרים בקולנוע. אד. גאבור גלנקסר. Bp., Filmunió ההונגרית, 1996.
זולטאן קלאפיס: מדריך ביוגרפי. אלפי ביוגרפיות הונגריות ממדינות יוגוסלביה. נובי סאד, מפרסם הפורום, 2002.
מי ומי? לקסיקון של בני דור. [Bp.], ביתא ספרותית ושות ', [1937].
לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II. Főszerk. אגנש קניירש. Bp., מו"ל אקדמי, 1967-1969.
אייקון קולנוע הונגרי. אד. יוזף ורס. Bp., Filmarchivum הלאומית ההונגרית, 2005.
ספר המוזיקה ההונגרית. אד. אימרה מולנאר. Bp., Havas Ödön, 1936.
האייקון הגדול ההונגרי. Főszerk. László Ériesős (המאות 1–5) ), Gábor Berényi (מהדורה 6) ), Lászlóné Lány (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
לקסיקון תיאטרון הונגרי. אד. שימוש בחומר שנאסף של ג'ני ארדי ואמיל קורתי. . . אלאד שופפלין. [Bp.], האיגוד הלאומי של שחקנים ופנסיות, [1929].
הלקסיקון של החברה ההונגרית. Bp., הוצאת Lexikona של החברה ההונגרית, 1930.
יוזף מודרק - טאמאס דאק: לקסיקון לסרט הקול ההונגרי 1931–1944. Máriabesnyő-Gödöllő, מושך, 2006.
לקסיקון יהודי הונגרי. אד. פיטר אוגווארי. Bp., לקסיקון יהודי, 1929.
הלקסיקון החדש של Révai. Főszerk. הקולגה איסטוון טרסולי. שקסארד, תינוקות, 1996-.
לקסיקון מוזיקה קלה. אד. יאנוס סבק-בלה סאבו. Bp., חברת תעמולה והוצאת תיירות, 1987.
אולם הדיוקן של ההונגרים האמריקאים. Főszerk. Tanka László. אד. Róbert Balás. Bp., Médiamix Publisher. 2003
אנציקלופדיה ביוגרפית הונגרית חדשה. Főszerk. László Markó. Bp., מועדון הספרים ההונגרי.
לקריאה נוספת

לקסיקון לאומנות הבמה ההונגרית. עורך ראשי: גיורגי סֶקֶיי. בודפשט: אקדמית. 1994 ISBN 963-05-6635-4
אברהם פאל. ספריית השחקנים szineszkonyvtar.hu (ניגש ל-20 בפברואר 2016)
ג'רג' שאנדור גאל - וילמוש שומוג'י: ספר האופרטות, מו"ל למוזיקה, בודפשט 1976
הערות שוליים

↑  בלקסיקונים שעוסקים באברהם מוזכר שנולד ביישוב אפאטין, אך בתעודת הלידה שלו רשום סומבור.
↑  A házasságkötés bejegyezve Budapest V. ker. polgári házassági akv. 385/1930. folyószám alatt.
↑  Königer Miklós. "Nem történt semmi, csak elváltunk csendben". Criticai lapok. Eredetileg Szívek melódiája lett volna a film címe
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274790505171  PLWABN: 9810607848105606  BNE: XX1595186  BnF: cb13890564f (data)  GND: 122365534  ICCU: CUBV000171  ISNI: 0000 0000 8089 3822  LCCN: n85180097  LNB: 000035991  MusicBrainz: ea4cad4e-137d-4fed-9b3e-7482064da2d8  NKC: mzk2012707821  NTA: 07015824X  SELIBR: 273097  SUDOC: 179931032  Trove: 1489144  VIAF: 10032291   WorldCat (עם VIAF): 10032291
פרייזר סטודרט

| --- | --- |
סטודרט, 2016
סטודרט, 2016
 לידה:  24 במאי 1942 אדינבורו, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  31 בדצמבר 2024 (בגיל 82) אוסטרליה 
 ענף מדעי:  כימיה אורגנית
 מקום מגורים:  ארצות הברית, בריטניה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אדינבורו (1966)  מכללת סטוארט מלוויל 
 מנחה לדוקטורט:  Edmund Hirst 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (1997–2003)  אוניברסיטת טיינג'ין (2014–2020)  אוניברסיטת ברמינגהאם  אוניברסיטת שפילד  אוניברסיטת נורת'ווסטרן 
 תלמידי דוקטורט:  David Leigh, Douglas Philp 
 פרסים והוקרה:  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  פרס נובל לכימיה (2016)  מדליית יובל המאה (2014)  ISNSCE Nanoscience Prize (2010)  פרס ארתור קופ (2008)  מדליית דייווי (2008)  פרס פיינמן לננוטכנולוגיה (2007)  פרס המלך פייסל הבין-לאומי במדעים (2007)  הפרס העולמי למדע על שם אלברט איינשטיין (2007)  Knight Bachelor  פרס טטרהדרון (2007)  עמית החברה המלכותית (1994)  עמית האגודה המלכותית לכימיה  עמית החברה המלכותית של אדינבורו  Clarivate Citation Laureates (2002) 
 מספר צאצאים:  2 
 הערות:  זוכה פרס נובל יחד עם ז'אן-פייר סובאז' ובן פרינחה
 תרומות עיקריות
 כימיה סופרא מולקולרית
 
סר פרייזר סטודרט (באנגלית: James Fraser Stoddart;‏ 24 במאי 1942 – 31 בדצמבר 2024) היה כימאי סקוטי בתחום הכימיה סופרא מולקולרית והננוטכנולוגיה.
סטודרט היה פרופסור באוניברסיטת נורת'ווסטרן, אילינוי וחבר מועצת הנאמנים של המרכז לכימיה של מערכות משולבות באוניברסיטה.
סטודרט פיתח סינתזה יעילה במיוחד של "ארכיטקטורות מולקולריות משולבות מכנית" (ראו מכונה מולקולרית), בהן ארכיטקטורת "טבעות בורומאיות מולקולריות" (ראו טבעות בורומאיות), קטנינים (סוג של ליגנד), ו"רוטאקסאין" (תצורה של מבנה בין-מולקולרי בו מולקולה המהווה ציר ומקרוציקל כלומר מאקרומולקולה בעלת מבנה טבעתי, ראו גם כן ליגנד), כל זאת תוך ניצול קשרים בין מולקולריים ותהליכים של "הרכבה מולקולרית עצמית".
הוא הדגים את השימוש בטפולוגיות כמפסקים או כמולקולות-מנוע ויישם רעיונות אלה בפיתוחים ננטכנולוגיים.
עבור תרומותיו בתחום המכונה המולקולרית הוענק לו פרס נובל לכימיה בשנת 2016 יחד עם בן פרינחה וז'אן-פייר סובאז'.
ביוגרפיה > ראשית ימיו והשכלתו

סטודרט נולד באדינבורו, סקוטלנד. למד בבית ספר יסודי בכפר המקומי הסמוך קארינגטון שבמחוז מידלוד'יאן, ובבית הספר התיכון הפרטי "מלוויל קולג'" שבעיר הולדתו. ב-1964 הוענק לו תואר בוגר במדעים וב-1967 תואר דוקטור מאוניברסיטת אדינבורו עבור מחקרו על שרף טבעי באקסייה (ראו שיטה) בהנחיית אדמונד לנגלי הירסט ודי. אמ. וו אנדרסון.
ביוגרפיה > חיים אישיים

סטודרט נישא לנורמה אגנס ב-1968, והתאלמן ממנה ב-2004.
על שם הזוג ובמימונו של סטודרט הוענק פרס לדוקטורים בכימיה בעלי הישגים יוצאי דופן באוניברסיטת אדינבורו החל מ-2013.
סטודרט נפטר ב-31 בדצמבר 2024. הותיר אחריו שתי בנות.
פרסים ואותות הוקרה

פרס המלך פייסל
פרס נובל לכימיה
יום חמישי האחרון

כיתוב שנוצר במסגרת "כנסיית יום חמישי האחרון": ”כי אתה יצרת את העולם ביום חמישי להכחידו ביום חמישי, כדי לבחון את עצמך”
יום חמישי האחרון או יום חמישיזם (באנגלית: Last Thursdayism) הוא טענה פילוסופית מסוג אד אבסורדום לקריאת תיגר על הבריאתנות. לפי הטענה, גיל היקום אינו קדום ליום חמישי שעבר; כל הידוע לנו על מה שקדם ליום חמישי האחרון אינו אלא אשליה, שכן באותו יום נוצרו כל העדויות לקדמותו של העולם, כולל הזכרונות האנושיים והרישומים הפיזיים לכך.
בדומה ל"מפלצת הספגטי המעופפת", רעיון זה התפתח לדת פארודית.
רקע

ניסיונות לקבוע את גיל היקום, הזמן שחלף מאז הבריאה, נעשו בכל הדתות והתרבויות העתיקות. לפי המסורת היהודית והנוצרית, העולם כולו, ובכלל זה כדור הארץ נבראו לפני פחות מ-6000 שנה, כלומר בסביבות האלף הרביעי לפני הספירה; זאת על בסיס אילן היוחסין המתואר בספר בראשית. גיל זה מתבטא במניין השנים בלוח העברי ובכרונולוגיית אשר שפורסמה בשנת 1650 ונקבעה על ידי הארכיבישוף ג'יימס אשר.
התמיכה ברעיון זה כיום מהווה זרם חשוב בין המאמינים ב"בריאתנות" - זרם המכונה "כדור הארץ הצעיר". הקהילה המדעית ברובה מתייחסת אל הבריאתנות כאל פסאודו-מדע או הכחשת מדע. לפי הביולוג ריצ'רד דוקינס, מי שמתעקשים כי העולם הוא בן פחות מ-10,000 שנים ומכחישים כי היקום וכדור הארץ הם בני מיליארדי שנים, מכחישים לא רק עובדות בביולוגיה, אלא גם עובדות מרכזיות בפיזיקה, כימיה, גאולוגיה, קוסמולוגיה, ארכאולוגיה והיסטוריה. בספר ההצגה הטובה בתבל תיאר כיצד שימוש בטבעות עצים מאפשר לקבוע תאריכים ברמת דיוק של שנה, בטווח של כ-11,000 שנים, וכיצד שימוש בתיארוך רדיומטרי של איזוטופים מאפשר חישוב הערכות גיל של מאובנים וסלעים בכדור הארץ עד לגיל של מיליארדי שנים.
במשך אלפי שנים, ועד להתפחות הגאולוגיה המדעית המודרנית היה מקובל גם לחשוב כי כדור הארץ כפי שאנו רואים אותו כיום - עם כל ההרים שלו והימים שלו, נוצרו כולם עם בריאת העולם ולא עברו שום שינוי משמעותי מאז. גם ערעור על הנחה זו היה עלול להוביל לנידוי מצד כהני הדת.
ניסיונות מדעיים ראשונים לקבוע את גיל היקום ניסו תחילה להעריך את גיל כדור הארץ. העדויות לכך נמצאו במדע הגאולוגיה המתפתח, שלראשונה החל לבנות את לוח הזמנים הגאולוגי על בסיס מבנה השכבות בקרום כדור הארץ. דה בופון הניח כי כדור הארץ נוצר כתוצאה מהתגבשות של אבק בין כוכבי בהשפעת הכבידה, וכי הפלנטה שלנו הייתה בתחילתה מסה לוהטת של ברזל. ב-1778 ניסה דה בופן להעריך את גיל כדור הארץ באמצעות ניסוי: הוא יצק כדורי ברזל בגדלים שונים, חימם אותם עד לנקודת ההתכה ואז מדד כמה זמן לקח להם להתקרר. ממדידה זו הוא הסיק כמה זמן לקח לכדור בגודלו של כדור הארץ להתקרר לטמפרטורה הנוכחית. מכאן הוא הגיע למסקנה שכדור הארץ קיים 75,000 שנה.
ב-1859 פרסם דרווין את המהדורה הראשונה של ספרו המפורסם מוצא המינים. הספר היה פורץ דרך ואיים על התפיסה הבריאתנית ששלטה עד אז בקרב הציבור הרחב, והן בקרב וכן בקרב חוקרי טבע ומדענים רבים. לפי התיאוריה של דרווין, תהליכי ההתפתחות של מינים חדשים הם איטיים מאוד, וצריכים לקחת זמן רב מאד. בהתבסס על המגוון הביולוגי והבנתו את תהליך האבולוציה הוא העריך כי כדור הארץ בן כמה מאות מיליוני שנים. בשנת 1862 חישב לורד קלווין שגיל כדור הארץ לא עולה על 10 מיליון שנה. מתוך הערכת הזמן הדרוש להתקררות גוש הסלע המותך שהיה כדור הארץ כביכול, בראשיתו, עד לטמפרטורה כיום. דבר זה נראה כסותר את התאוריה של דרווין אך התברר בהמשך כי בעומק כדור הארץ יש מקור חום נוסף של דעיכה רדיואקטיבית, שהתגלתה רק בסוף המאה ה-19, ודבר זה יצר טעות בחישוביו של קאלווין.
חישובים ותאוריות מדעיות כאלו גרמו לחיכוך בין התפיסות הדתיות למדעיות, וגררו דיון ער בנושא. לדוגמה דה בופן בספרו Natural History (1749), תיאר אפשרות שההרים והעמיק הקיימים בכדור הארץ השתנו עם הזמן. הפקולטה התאולוגית של הסורבון בפריז הכריזה על טענה זו כמו גם על טענות אחרות בספר כי הן "ניתנות לגינוי, ומנוגדות לאמונה של הכנסייה". בופון חשש מעימות עם הסורבון ונאלץ לכתוב התנצלות.
בתגובה למתח שהחל לעלות בין המדע לדת, המדען הצרפתי פרנסואה-רנה דה שאטובריאן כתב ב-1802: "אלוהים יכול היה לברוא, וללא ספק ברא את העולם עם כל סימני עתיקותו ושלמותו, אותם מפגין העולם כעת."
רקע > היפותזת אומפלוס

בשנת 1857 פרסם החוקר הבריטי פיליפ הנרי גוס את ספרו "אומפלוס" (Omphalos, ביוונית – "טבור") שמטרתו הייתה "ניסיון להתיר את הסבך הגאולוגי": לפתור את הסתירה בין גיל היקום המשתקף בפירוש המילולי של סיפור הבריאה בתנ"ך, לבין הממצאים הגאולוגיים להיווצרות הדרגתית – ומוקדמת בהרבה – של כדור הארץ. שמו של הספר, "טבור" ביוונית, נבע מהנחתו של גוס כי אדם הראשון לא נולד אלא נברא ולכן לא נזקק לטבור, אך עם זאת, היה לו טבור, כפי שיש לכל בני האדם המושלמים. גם לעצים היו טבעות גדילה, טבעות שמעולם לא גדלו אלא נוצרו יש מאין. כל ראיות המאובנים לקיומם של חיים מוקדמים אינן אלא זיוף אלוהי מפואר: חיים אלה מעולם לא התקיימו. אלוהים יצר אותם בן רגע, ברגע הבריאה.
ידידו של גוס, הכומר צ'ארלס קינגסלי, כתב בתגובה כי הוא אינו יכול להאמין שהאל "כתב על הסלעים שקר כה מיותר ואדיר עבור המין האנושי".
רקע > ביהדות

בתלמוד מובאת דעת רבי יהושע כי העולם נברא בחודש ניסן, באביב, וראיה לכך מהפסוק "עץ עושה פרי", שהעצים נבראו כבר בשלב שבו יכולים לתת פירות. התלמוד מוסיף על כך:
דְּאָמַר רַבִּי יְהוֹשֻׁעַ בֶּן לֵוִי: כׇּל מַעֲשֵׂה בְרֵאשִׁית לְקוֹמָתָן נִבְרְאוּ, לְדַעְתָּן נִבְרְאוּ, לְצִבְיוֹנָן נִבְרְאוּ.

שֶׁנֶּאֱמַר: ״וַיְכֻלּוּ הַשָּׁמַיִם וְהָאָרֶץ וְכׇל צְבָאָם״, אַל תִּקְרֵי ״צְבָאָם״, אֶלָּא ״צִבְיוֹנָם״.
הרב מנחם מנדל שניאורסון כתב במענה לשאלה על הימצאות המאובנים:
גם אם נניח שמשך הזמן שנותנת התורה לגיל העולם, הוא קצר מדי בשביל תהליך ההתאבנות (אם כי איני רואה איך אפשר לקבוע זאת בוודאות), עדיין נוכל לקבל בקלות את האפשרות שאלוקים ברא מאובנים כתבניתם, עצמות או שלדים (מסבות הידועות לו), בדיוק כפי שיכול היה לברוא אורגניזמים חיים, אדם בשלמותו, ומוצרים מוגמרים כמו פחם, או יהלומים, ללא שום תהליך התפתחותי.
רקע > ניסיונות מודרניים

למרות שרעיונות על בריאת העולם לפני כ-6000 סותרים תאוריות מדעיות רבות, ונדחו על ידי רוב המדענים כבר בתחילת המאה ה-20, יש גורמים דתיים המנסים להחיות מחדש רעיונות אלה על ידי מגוון שיטות של פסאודו-מדע. תנועת התכנון התבוני קמה שנות ה-90 של המאה ה-20, בעיקר בארצות הברית, כניסיון הפרכה מפורש של תאוריית האבולוציה ומציגה טיעונים פאסבדו מדעיים שונים, וזאת בניסיון לעקוף את האיסור בארצות הברית להכנסת דת כחלק ממערכת החינוך הציבורית.
גאולוגיית מבול היא ניסיון פסאודו-מדעי לפרש וליישב מאפיינים גאולוגיים של כדור הארץ בהתאם לאמונה פונדמנטליסטית בנרטיב המבול מספר בראשית בתנ"ך. ניתוח מדעי הפריך את עקרונות המפתח של הגאולוגיה של המבול. גאולוגיה של המבול סותרת את הקונצנזוס המדעי בגאולוגיה, סטרטיגרפיה, גיאופיזיקה, פיזיקה, פליאונטולוגיה, ביולוגיה, אנתרופולוגיה וארכאולוגיה. הגאולוגיה המודרנית, תת-הדיסציפלינות שלה ודיסציפלינות מדעיות אחרות משתמשות בשיטה המדעית. לעומת זאת, גאולוגיית מבול אינה דבקה בשיטה המדעית, מה שהופך אותה לפסאודו-מדע.
היסטוריה של הטיעון > השערת חמש הדקות

ב-1921 הציג ברטראנד ראסל את "השערת חמש הדקות" שנועדה להדגים את השרירותיות שבקביעת גיל צעיר ליקום.
אין שום כשל לוגי בהשערה שהעולם צץ לפני חמש דקות, בדיוק כפי שהיה אז, עם אוכלוסייה ש"זוכרת" עבר לא אמיתי לחלוטין. אין קשר הכרחי מבחינה לוגית בין אירועים בזמנים שונים; לכן שום דבר שקורה עכשיו או יקרה בעתיד לא יכול להפריך את ההשערה שהעולם התחיל לפני חמש דקות
המקור באנגלית
There is no logical impossibility in the hypothesis that the world sprang into being five minutes ago, exactly as it then was, with a population that “remembered” a wholly unreal past. There is no logically necessary connection between events at different times; therefore nothing that is happening now or will happen in the future can disprove the hypothesis that the world began five minutes ago.
היסטוריה של הטיעון > יום חמישי האחרון

טענת יום חמישי האחרון נוצרה ככל הנראה בשנות ה-90 של המאה ה-20. בתחילת המאה ה-21 הוקם אתר אינטרנט של "כנסיית יום החמישיזם" ובו דת פארודית ועיקרי אמונה. הכנסייה עוררה דיונים ערים ברשת האינטרנט.
גם השערת חמש הדקות וגם כנסיית יום חמישי האחרון משתמשות בצמצום עד אבסורד (הוכחה על דרך השלילה). זאת על מנת לדחות את הרעיון הבריאתני שיש לקבל את הגיל הצעיר של היקום מאחר שאי אפשר להפריך אותו. טענות אלו ממחישות כי קביעת תאריך לבריאת העולם על ידי אנשי דת היא שרירותית.
היסטוריה של הטיעון > כוח הסבר מול כוח ניבוי

להשערת חמש הדקות, יום חמישי האחרון, רעיון בריאת העולם לפני -6000 שנה, וכן מיתולוגיות אחרות על בריאת העולם יש תמיד כוח הסבר לגבי "מדוע דברים כפי שהם" - לגבי אירועים מהעבר ומהווה. דוגמאות לכך הן יכולת להסביר גם קשיים כמו "מדוע אנו זוכרים זכרונות מלפני חמש דקות" או "מדוע יש מאובנים שמתוארכים ללפני 6000 שנה" או "מדוע אנו רואים כוכבים שלפי תורת היחסות לקח לאור שלהם מילאירדי שנים להגיע לכדור הארץ" - התשובה לכך יכולה להיות "כך אלוהים רצה" - כולל טענות לפיהן "אלוהים כזבן" יצר מאובנים שנראים כאילו נוצרו לפני מיליוני שנים מטעמים שאין אנו מבינים. כוח ההסבר של השערות כאלה הוא גדול יותר, ככל שגיל היקום הוא קצר יותר - אם הזכרונות שלנו והעולם הממשי נוצרו כולם לפני 5 דקות, אין שום דבר שלא ניתן להסביר אותו בטיעון "כך אלוהים רצה שנחשוב". אם יש קושי בתחום כוח ההסבר הוא מדוע יצר בורא כלשהו יקום שנראה כאילו הוא בן מיליארדי שנים ומדוע ראיות רבות כל כך תומכות בשלל תאוריות מדעיות שנראות כסותרות הסברים תאולוגיים. קושי נוסף בהשערות אלה הוא שהן אינן ניתנות להפרכה.
הקושי הגדול של כל ההשערות האלה הוא בתחום כוח הניבוי. תאוריות מדעיות טובות הן לא רק ניתנות להפרכה ובעלות כוח הסבר, הן גם בעלות כוח ניבוי - לדוגמה בתחום הפיזיקה - מה המהירות והתאוצה של גופים במערכת מכנית או בביולוגיה - כיצד ישתנו תכונות גופניות של דגים כאשר חושפים אותם לסביבה טבעית שונה, תאוריות מדעיות מספקות ניבויים שניתן לבדוק אותם באמצעות תצפיות או ניסוייים בעוד שהשערת חמש הדקות אינה מעניקה שום ניבוי לגבי שום היבט עתידי של אף מערכת - כל תשובה אפשרית היא סבירה באותה מידה.
כסאטירה

הטענה הוצגה כדת פארודית, אמצעי סאטירי שמטרתו היא לעג. במסגרת אתר האינטרנט "כנסיית יום החמישיזם" נעשה ניסיון להשוות את האמונה ביום חמישי האחרון לדת של ממש. נמנו בהקשר זה מספר "עיקרי אמונה":
היקום נוצר ביום חמישי, ויפוג ביום חמישי
היקום נוצר על ידך כמבחן לעצמך
תקבל פרס או עונש כאשר היקום הזה יפוג על סמך מעשיך כאן
שמאליות היא פיתוי חוטא
כולם מלבדך הוצבו כאן ותוכנתו מראש לפעול כחלק מסביבת המבחן שלך
כולם מלבדך יודעים זאת
מטרת המבחן בן השבוע הזה שיצרת לעצמך היא לגלות את גבולות השיפוט והאופי שלך
ראו גם

ניהיליזם
קנקן התה של ראסל
מפלצת הספגטי המעופפת
תערו של אוקאם
הערות שוליים

↑  What is last thursdayism?
↑  Dr Jack Dikian, The problem with last Thursday (thursdayism)
1 2 3  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק שלישי
↑  ריצ'רד דוקינס, ההצגה הגדולה בתבל,2010, עמ' 91
↑  ההצגה הגדולה בתבל, 2010, פרק 4, עמ' 91–111
1 2  ענת שפירא, הקרב על גיל כדור הארץ, מכון דוידסון לחינוך מדעי, 27 ביולי 2024
↑  הספר במהדורה דיגיטלית, Omphalos, לונדון 1857, באתר פרויקט גוטנברג.
↑  בהקשר זה ראו גם: האם לאדם הראשון היה טבור? באתר הידברות
↑  Morrison, David (24 October 2012). "Pseudoscience: A fringe too far". Nature. 490 (7421): 480–481.
↑  כנסיית יום החמישיזם, בארכיון האינטרנט.
↑  לדוגמה ראו ברשת החברתית Reddit כאן וכאן, באנגלית.
| אי-דת |
| --- | --- | --- |
| אתאיזם | אתאיזם מדיני • אתאיזם שלילי וחיובי • אתאיזם אגנוסטי • אתאיזם יהודי • אנטי-תאיזם • דמוגרפיה |  |
| אגנוסטיות | תאיזם אגנוסטי • אתאיזם אגנוסטי |  |
| נונתאיזם | אנטי-תאיזם • הומניזם חילוני • אפתאיזם • פוסט-תאיזם • דאיזם • אנטי-דתיוּת |  |
| דת פארודית | מפלצת הספגטי המעופפת • החד-קרן הוורודה הבלתי נראית • יום חמישי האחרון • קנקן התה של ראסל |  |
רשימת מדינות לפי אי-דת
שכבות גיר בקפריסין - מציגות מבנה שכבות סטרטיגרפי
אשבל ארך-שיבולת

| אשבל ארך-שיבולת |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: שפתניים
סוג:: אשבל
מין:: אשבל ארך-שיבולת
שם מדעי
 Stachys longespicata Boiss. & Kotschy
אֶשְׁבָּל אֶרֶךְ-שִׁבֹּלֶת (שם מדעי: Stachys longespicata) - הוא צמח עשבוני רב-שנתי, מזרח ים-תיכוני, ממשפחת השפתניים. גובהו נע בין 60 ל-160 ס"מ, והוא זקוף, מסועף, מכוסה בצפיפות בשערות לבנות (צמיר-לבן), ופרחיו לבנים. עמודי התפרחת, היוצאים מקצות הגבעולים, נושאים דּוּרים מקורבים מאוד זה לזה, ויחד יוצרים תפרחת רציפה או כמעט רציפה דמוית שיבולת. אשבל ארך-שיבולת הוא מין נדיר מאוד בישראל, פגיע, ונמצא על סף הכחדה.
בית גידול ותפוצה

אשבל ארך-שיבולת הוא צמח ים-תיכוני, שגדל בבתי גידול לחים, בגדות נחלים ובמעיינות בשולי תעלות, בביצות וערוצים בצפון ישראל, בהם זורמים מים זכים. הוא שכיח בעמק החולה, פחות שכיח בגליל העליון ובגולן, ונדיר בבקעת כנרות ובעמק הירדן העליון. בישראל, מין זה נדיר מאוד, פגיע ועל סף הכחדה.
תחום תפוצתו העולמי מוגבל למזרח התיכון: דרום טורקיה ומזרחה, צפון עיראק, סוריה, לבנון וצפון ישראל. פריחתו מסוף אפריל ועד תחילת נובמבר.
מאפיינים

צמח עשבוני רב-שנתי, מאפיר, גובהו 60 עד 160 ס"מ, כל איבריו צמירים עם שערות רכות.
הגבעולים ארוכים ורְבוּעִים (בעלי 4 פאות).
העלים נגדיים, מכוסים נקודות בלוטיות. העורקים המשניים מנוצים. העלים המלווים את התפרחות על פי רוב שונים משאר עלי הגבעול.
עלי הגבעול התחתונים בעלי פטוטרת, מוארכים (3 עד 7 ס"מ), בסיסם דמויי לב ושפתם משוננת קלות.
עלי התפרחת, יושבים (פטוטרות קצרצרות), דמויי ביצה או מעוינים, בסיסם דמויי לב, מחודדים, קטיפתיים, תמימים או מעט חרוקים.
עמודי התפרחות אמיריות (יוצאות מקצה הגבעול) ולאורכו הדּוּרִים מקורבים מאוד זה לזה ויוצרים יחד כעין שיבולת בלתי מופסקת או כמעט כזאת בקצה הגבעול שאורכה 5 עד 8 ס"מ ואף יותר. הדורים בני 4 עד 12 פרחים רוחבם 1 עד 1.5 ס"מ (בשונה מאשבל הביצה שהדורים שלהם בני 20 פרחים או יותר). דור התפרחת מלווה בעלים שהן על פי רוב שונים משאר עלי הגבעול או הבסיס.
הפרחים דו-מיניים, כפולי עטיף, דו-שפתניים (לכותרת שתי שפתיים ברורות למדי, שתיהן נראות יפה מבחוץ). הפרחים קטנים מ-1.5 ס"מ. הפרחים יושבים (חסרים לגמרי עוקץ) או העוקץ קצרצר ומצטמצם לבסיס. החפיות היושבות על עוקץ הפרח בדרך כלל דמויות עלים ושעירות מאוד.
הפרחים הקטנים והלבנים-ורדרדים, ערוכים בדורים לאורך חלקו העליון של הגבעול. בכל דור 4 עד 12 פרחים. הדורים, חוץ מהתחתונים ביותר, קרובים מאוד זה לזה ויוצרים תפרחת דמוית שיבולת צרה, ארוכה רצופה וצפופה של פרחים בקצי הגבעול.
הגביע דמוי פעמון, לביד-מלבין (מכוסה בשערות קצרות והדוקות המתמעטות בקטע הקרוב לשיניים) ואורכו 6 עד 7 מ"מ. הגביע מאוחה חלקית, ובשפתו 5 שיניים שוות שמסתיימות בחוד דוקרני (בשונה מאשבל הביצה ששיני הגביע שלו משולשות, קהות, רכות ומסתיימות בפיטם). אורך כל שן גדול מרוחבה. לאורך צינור הגביע 5 או 10 עורקים.  אורך הגביע בפרי קטן, 6 עד 10 מ"מ.
הכותרת דו-שפתנית, מאוחת עלים ואורכה כ-1.2 ס"מ. צינור הכותרת גלילי, אינו מורחב באופן פתאומי בחלקו העליון ואינו בולט מתוך הגביע, הוא קצר מהגביע ורק שפת אוגן הכותרת נראית. צינור הכותרת בעל טבעת שעירה ישרה.
השפה העליונה קמורה וזקופה ומפורצת עם שנץ, שאינו מצוי באשבל נאה.
השפה התחתונה של הכותרת ארוכה מהכותרת העליונה, והיא מפושקת ובעלת 3 אונות. האונה אמצעית גדולה תמימה או מפורצת ושתי האונות הצדדיות קצרות ממנה בהרבה, אבל לא קצרות מאוד ודמויות שיניים או מעוגלות כמו בסוג נזמית.
האבקנים, ארבעה, פוריים מעורים בצינור הכותרת ובולטים מעט מתוך השפה העליונה. שני האבקנים הקדמיים ארוכים יותר מזוג האבקנים האחורי (הפנימי) ומעוקלים לרוחב בלוע הכותרת. הזירים אינם מאוחים. המאבקים עם 2 לשכות. הקונקטיב המחבר בין המאבקים אינו מפותח.
השחלה עילית, בעלת שני עלי שחלה המתחלקים בשלב מוקדם על ידי מחיצה מדומה ל-4 מגורות בעלות ביצית אחת כל אחת.
עמוד השחלה אחד עולה מבין 4 המגורות, קצהו מפוצל לשתי זרועות כמעט שווים, הצלקות דקיקות ומחודדות.
הפרי מפרדת בעלת 4 פרודות דמויי ביצה (קודקודיהם מעוגלים). הן חלקות או מחוספסות. בכל פרודה זרע אחד זעיר. המפרדת עטופה כולה בגביע משתייר ויבש שמתקשה בהבשלה ושיניו נשארות זקופות ומסתיימות בחוד דוקרני.
הזרע זעיר, אורכו כ-2 מ"מ, מחוספס עם כתמים חומים מנוקדים בכתמים כהים.
תמונות

עלים ופרי של אשבל ארך-שיבולת
4 אבקנים
תקריב של פרח
תפרחית (דור פרחים) מרוחקת מעט
עלים נגדיים שבסיסם דמויי לב
תפרחות שנוצרות מדורי פרחים מקורבים זה לזה
העלים התחתונים של הגבעול
פרי עטוף בגביע משתייר
הערות שוליים

1 2  Stachys longespicata Boiss. & Kotschy, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏6-2023
1 2 3 4  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 390-391
1 2  אשבל ארך-שיבולת, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל  כנה ירושלים 1998, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 550
דורים צפופים של אשבל ארך-שיבולת
גביע בשלב הפרי
ירון פלוס

| --- | --- |

 לידה:  26 ביוני 1968 (בן 56) חולון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  אוניברסיטת המדינה של אוהיו  אוניברסיטת טוונטה  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מעסיק:  המרכז למיפוי ישראל, אוניברסיטת אריאל בשומרון, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 
 
ירון פלוס (נולד ב־26 ביוני 1968) הוא מדען נתונים ישראלי, פרופסור חבר וראש המסלול למדידות וגיאו-אינפורמציה במחלקה להנדסה אזרחית באוניברסיטת אריאל בשומרון. ב־2012–2021 היה מדען ראשי וראש חטיבת המחקר והפיתוח במרכז למיפוי ישראל. באפריל 2023 מונה לראש הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
ביוגרפיה

פלוס נולד בחולון למשה ורחל פלוס. סיים בהצטיינות לימודי הנדסת חשמל ומחשבים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, במסגרת העתודה האקדמית. שירת בצה"ל כקצין טכני והיה אחראי[דרושה הבהרה] על פלוגת המחשוב של אוגדה 162, ולאחר מכן כקצין פרויקט בחיל התקשוב.