stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Electric Touch
רקע

ב-25 באוקטובר 2010 הוציאה סוויפט לאור את אלבום האולפן השלישי שלה, Speak Now, תחת חברת התקליטים ביג משין רקורדס. לאחר שהוציאה שלושה אלבומי אולפן נוספים פג בנובמבר 2018 חוזה ההקלטות שלה עם החברה. היא חתמה על חוזה חדש עם ריפבליק רקורדס, שהבטיחה לה כי תהיה לה בעלות על כל זכויות המאסטרינג על ששת אלבומיה הראשונים אם תקליטן מחדש. בשנת 2019 רכש סקוטר בראון את ביג משין רקורדס, וכל זכויות המאסטרינג שלה הועברו לחזקתו. באוגוסט אותה השנה גינתה סוויפט את הרכישה, והכריזה כי היא תקליט ותוציא מחדש את אלבומיה בעתיד הקרוב. הראשון מביניהם, Fearless (Taylor's Version), יצא לאור בנובמבר 2020.
ב-5 במאי 2023, בהופעתה הראשונה בנאשוויל במסגרת סיבוב ההופעות השישי שלה, "The Eras Tour", הכריזה על תאריך יציאתו של Speak Now (Taylor's Version).‏ לאחר מכן מסרה בכלי התקשורת הצהרה רשמית ובה אמרה ”אני אוהבת את האלבום הזה כי הוא מספר על התבגרות, התנופפות, נסיקה והתרסקות”. סוויפט ציינה גם את הקשיים שחוותה בעת כתיבתו, בשל כנותו הרבה ותחושות נוסטלגיה. ב-5 ביוני 2023 הכריזה על רשימת הרצועות של Speak Now (Taylor's Version), הכוללת 22 שירים. ביניהם נמנו שש רצועות חדשות, שנכתבו ב-2010 עבור האלבום המקורי אך לבסוף לא נכללו בו. "Electric Touch" הוכרז כרצועה ה-17 בהשתתפות להקת הרוק פול אאוט בוי.
ניתוח מוזיקלי

"Electric Touch" הוא שיר מסוגות הפופ פאנק ופופ רוק, שמונע מריפי גיטרה חשמלית ותופים. המבקרים תיארו את הפקתו כ"המנונית", "קולנועית" ו"נהדרת". כמו כן, צוין לטובה ההבדל בין השירה העדינה של סוויפט לקולו המחוספס של סולן להקת פול אאוט בוי, פטריק סטמפ. הוא עוסק בחרדות, פסימיות וספקות לפני יציאה לדייט ראשון.
הוצאה לאור וקבלה

Speak Now (Taylor's Version) יצא לאור ב-7 ביולי 2023 תחת חברת התקליטים ריפבליק רקורדס. "Electric Touch" נכלל בו כרצועה ה-17 וכראשונה מתוך השירים החדשים שנוספו לאלבום. הוא הגיע למקום ה-35 בבילבורד הוט 100 ולמקום ה-16 במצעד שירי הקאנטרי – הכניסה הראשונה של פול אאוט בוי לטבלת הדירוג. בעולם נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הפיליפינים (22), ניו זילנד (35), אוסטרליה (38), קנדה (46), והגיעה לשיאו במקום ה-37 בבילבורד גלובל 200.
רייצ'ל ר. קרול מ-PopMatters שיבחה את יכולתה של סוויפט להפוך רגע קטן בחייה לסיפור עצום מלא רגש. מארק סאת'רלנד מ"רולינג סטון" כתב שהשתתפותה של פול אאוט בוי הופכת את השיר ל"פופ פאנקי" בצורה "מהנה לאוזניים". בובי אוליבייה מ-Spin השווה את "Electric Touch" ל-"Castles Crumbling" בהשתתפות היילי ויליאמס, וקבע כי הראשון אופטימי יותר.
מאורה ג'ונסטון מ-Rolling Stone תיארה ה"פנינת פופ באורך ארבע דקות", וכתבה שסוויפט וסטמפ עובדים נהדר יחד. בביקורת שלילית כתב ג'ם אסוואד מ-Variety כי "Electric Touch" היא הרצועה הגרועה ביותר מבין השירים החדשים שנכללו ב-Speak Now (Taylor's Version).
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 37 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 38 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 35 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הדיגיטליים הבריטי | 82 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הסטרימינג הבריטי | 58 |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 22 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 35 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 46 |  |
ביאורים

↑  מעוצב "Electric Touch (Taylor's Version) (From the Vault)".
יוסף גז

הרב יוסף גז (וגם גג', גדג' או אלגז. 1861 או ה'תרכ"ט 1868 - כ"ו באלול ה'תרצ"ד, ספטמבר 1934) היה רב תוניסאי, בן למשפחת הרבנים גז', שכיהן כאב בית דין בתוניס ורבה הראשי של יהדות תוניסיה בשנים 1928–1934.
תולדות חייו

נולד בתוניס בשנת 1861 או 1868 (תחילת שנת ה'תרכ"ט) לאמו רחל סעדה ואביו רבי חיים דוד גז, רב ודיין בתוניס ומחבר הספר "חיים לישראל" על הש"ס ובנו של רבי יוסף גג' (הראשון) (בעל "פי המדבר" ו"זר זהב"). למד מפי אביו. נשא את רחל דיין באלג'יר.
החל משנת ה'תרס"ג לערך כיהן כדיין בעיר מהדיה. בשנת 1906 התמנה לאב"ד בסוסה, שם ייסד את בית הכנסת כתר התורה, כיום בית הכנסת היחיד בעיר. בשנת ה'תרפ"ח (יולי 1928) נפטר רבה של תוניס והרב הראשי של תוניסיה, נסים ירחי (לאחר שכיהן בתפקיד חודשים ספורים, מאז פטירתו של הרב משה שתרוג), ורבי יוסף מילא את מקומו. פעל לחיזוק ישיבת "חברת התלמוד" (שייסד בתוניס הרב שלמה דאנה) ולשם כך הזמין מג'רבה לתוניס את הרב מצליח מאזוז, שלימים יסד בתוניס את ישיבת כסא רחמים. התכתב עם גדולי תוניסיה בדורו, כרבי ישראל זיתון רבי כלפון משה הכהן ועוד.
הרב גג' כיהן בתפקידו עד לפטירתו בכ"ו באלול ה'תרצ"ד (ספטמבר 1934), ואת מקומו מילא הרב דוד כטורזא.
בשנת 1929 עוטר בדרגת "אביר" במסדר לגיון הכבוד הצרפתי, על ידי נשיא צרפת, גסטון דומרג. צילום אירוע הענקת הדרגה מצורף לערך זה.
כתביו

יגן ה' - שו"ת ודרושים. שריד מחיבור גדול ורחב שכלל תשובות רבות, חידושים על הש"ס ודרשות, שאבד בימי מלחמת העולם השנייה. יצא לאור בידי "מכון מורשת תוניסיה" בשנת ה'תשס"ט.
יקרא דשכבי - כתב יד - דרשות על נפטרים שכתב בתקופת כהונתו בערים מהדיא וסוסא בשנים התרס"ג-התרס"ח. כתב היד נמצא כיום בספריה הלאומית.
הספדים ודרושים - כתב יד - נמצא כיום במכון יד יצחק בן צבי. יוסף אביב"י זיהה שהוא שייך לרב יוסף גז על ידי השוואה של כתב היד לכתב ידו של הרב יוסף גז בהסכמתו לשליחות השד"ר מרדכי שלמה אלפייה בכת"י בן צבי 1727.
כמו כן, הערות ממנו מופיעות במספר מקומות בספרו של אביו "חיים לישראל" ופסקי הלכה ממנו מופיעים בכתב היד של פנקס בית הדין של העיר סוסה בתוניסיה מהשנים תרס"ז-תרפ"ז.
לקריאה נוספת

לקט קטעים מספרו יגן ה' באתר 'החכם היומי' של ארגון 'כל ישראל חברים'.
הרב משה דידי, תולדות המחבר, בהקדמה לשו"ת יגן השם, אלעד ה'תשס"ט, עמ' 9–28.
הרב רפאל בנימין כהן, מלכי תרשיש עמ' קמב אות ג' (משפחת גג' סעיף אות ט)
הערות שוליים

↑  שושלת משפחת גז, אתר "תוניסיה מורשת"
↑  באתר בית הכנסת "כתר תורה" בסוסה נכתב כי נולד בכפר באזור סוסה.
↑  Jewish Daily Bulletin, 10 באוגוסט 1928, עמ' 2
↑  "משפט כתוב" אבן העזר סימנים: ו, יח, לח, מג, עח, פו; חושן משפט סימנים: מג, נה-נז
↑  "ויען שמואל" חלק כ', ה'תשע"ז, עמ' מב-מד
↑  יקרא דשכבי - גג' יוסף חיים בן דוד, באתר כתיב| כתבי יד עבריים דיגיטליים
↑  יוסף אביב"י, כתבי-היד של יהודי המגרב במכון בן-צבי מס' 85, ירושלים, תשנ"ג
↑  פנקס בית דין סוסה בתוניסיה בשנים תרס"ז-תרפ"ז, באתר כתיב| כתבי יד עבריים דיגיטליים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303176605171  ISNI: 0000 0004 0256 0634  VIAF: 298336533   WorldCat (עם VIAF): 298336533 
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב נסים ירחי | רבנים ראשיים לתוניסיה | הבא: דוד כטורזה |
Don't Stop (שיר של פליטווד מק)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע פליטווד מק
 מתוך האלבום Rumours
 יצא לאור:  1977 
 סוגה:  פופ רוק 
 שפה:  אנגלית 
 כתיבה:  כריסטין מקווי 
 לחן:  כריסטין מקווי 
 
"Don't Stop" (בעברית: "אל תפסיק") הוא שיר של להקת הרוק הבריטית-אמריקאית פליטווד מק, שנכתב על ידי כריסטין מקווי. הוא יצא לאור כסינגל מתוך האלבום Rumors של הלהקה משנת 1977.
"Don't Stop" יצא כסינגל השני מתוך Rumours בממלכה המאוחדת באפריל 1977, והגיע בשיא למקום ה-32, ובארצות הברית הוא יצא כסינגל השלישי מהאלבום ביוני של אותה שנה, והגיע בשיא למקום ה-3 במצעד בילבורד הוט 100.
רקע

"Don't Stop" הוא שיר פופ רוק. המילים משקפות את רגשותיה של כריסטין מקווי לאחר גירושיה מג'ון מקווי, חבר נוסף בלהקה, לאחר שמונה שנות נישואים. ג'ון מקווי סיפר כי לא היה מודע לכך שהמילים מדברות עליו, ונדהם מכך שהוא מנגן את השיר הזה שנים רבות ולא הבין זאת.
השיר הוקלט לראשונה בתחילת 1976 עם כלים שונים מאלו ששימשו בסוף, ושמו היה "Yesterday's Gone". כריסטין מקווי שינתה את השם לאחר שביקשה מלינדזי בקינגהאם לשיר איתה את השיר כדואט.
קבלה

מגזין קאש בוקס שיבח את מיק פליטווד וג'ון מקווי על המקצב של השיר. הדריגאן ו-Paste דירגו את השיר במקום ה-4 וה-25, בהתאמה, ברשימת 30 השירים הגדולים ביותר של פליטווד מק.
שימוש בפוליטיקה

השיר היה "נעימת הנושא" של הקמפיין הנשיאותי של ביל קלינטון ב-1992, והושמע בוועדה הדמוקרטית הלאומית באותה שנה. עם זכייתו בבחירות, קלינטון שכנע את הלהקה, שבאותה עת הייתה מפורקת, להופיע בנשף ההשבעה שלו ב-1993. לאחר ההופעה ב-1993, האלבום Greatest Hits קפץ ממקום 30 למקום 11 במצעד האלבומים, והלהקה למעשה התאחדה.
בוועדה הדמוקרטית הלאומית ב-2000, קלינטון סיים את נאומו במילים "And don't stop thinking about tomorrow!", ומיד לאחר מכן החלה הלהקה לשיר את השיר.  השיר הושמע גם עבור הופעותיו של קלינטון בוועדות הדמוקרטיות של 2004, 2008, 2012, 2016 ו-2024.
בנוסף, השיר הושמע בוועידות המפלגה השמרנית במהלך כהונתו של דייוויד קמרון כמנהיג המפלגה.
מבצעים

כריסטין מקווי – פסנתר, אורגן, שירה
מיק פליטווד – תופים
ג'ון מקווי – גיטרה בס
לינדזי בקינגהאם – גיטרות חשמליות, שירה
סטיבי ניקס – תוף מרים, שירת רקע
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1977–1978)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1977–1978)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1977–1978)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1977–1978)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | קנט מיוזיק רפורט | 30 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 3 |  |
|  ארצות הברית | קאש בוקס טופ 100 | 1 |  |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 41 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 5 |  |
|  הולנד | סינגל טופ 100 | 4 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 32 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 18 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 6 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים הקנדי (RPM) | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 52 |  |
|  ארצות הברית | קאש בוקס טופ 100 | 55 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 81 |  |
|  הולנד | סינגל טופ 100 | 76 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 65 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 16 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 600,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 600,000 |
בשירים עבריים

"בשירים עבריים", אשר יצא מאוחר יותר בשם "פרח הלילך", הוא אלבומה השלישי של חוה אלברשטיין, שיצא לאור ב-1967.
סקירה

השירים הבולטים מן האלבום הם "כנרת" (מוכר גם כ"שם הרי גולן") מאת רחל המשוררת, שירו של חיים גורי "פנס בודד", "מקהלה עליזה" של לאה נאור שהולחן על ידי נורית הירש, "פרח הלילך", שכתב אורי אסף וגם אותו הלחינה הירש ו"מכתב לאברהם דחרוג" שנכתב על ידי אורי אסף, שהיה מפקדו.
רשימת רצועות

| בשירים עבריים> מס' | בשירים עבריים> שם | בשירים עבריים> מילים | בשירים עבריים> לחן | בשירים עבריים> משך | בשירים עבריים>  | בשירים עבריים>  | בשירים עבריים>  | בשירים עבריים>  | בשירים עבריים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מקהלה עליזה  | לאה נאור | נורית הירש | 2:47 |  |  |  |  |  |
| 2. | פרח הלילך  | אורי אסף | נורית הירש | 2:48 |  |  |  |  |  |
| 3. | לו היה לי צבי  | מול לי הייס ומרק בוצ'י תרגום: לאה נאור | מול לי הייס ומרק בוצ'י | 1:31 |  |  |  |  |  |
| 4. | פרחי זהב  | אלונה טוראל | אלונה טוראל | 2:20 |  |  |  |  |  |
| 5. | מכתב לאברהם דחרוג  | אורי אסף | יגאל גורדון | 3:56 |  |  |  |  |  |
| 6. | מה שיש לי לומר לך  | יוסי גמזו | נחום היימן | 2:27 |  |  |  |  |  |
| 7. | שיר אהבה עתיק  | לאה נאור | נורית הירש | 1:59 |  |  |  |  |  |
| 8. | כנרת  | רחל המשוררת | נעמי שמר | 2:37 |  |  |  |  |  |
| 9. | כל הכבוד  | יוסי גמזו | אריה לבנון | 1:56 |  |  |  |  |  |
| 10. | נערה צרת עיניים  | יורם טהרלב | עופרה מאירוביץ | 2:48 |  |  |  |  |  |
| 11. | ימי היו קלים  | רוברט קולברט ואטורה סטראטה תרגום: לאה נאור | רוברט קולברט ואטורה סטראטה | 2:50 |  |  |  |  |  |
| 12. | פנס בודד  | חיים גורי | סשה ארגוב | 3:38 |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  ב-1980 עובד לספר ובמשך למחזה בתיאטרון מופע כמו כן שימש השיר כפתיח תוכנית רדיו לילדים בגלי צה"ל בשם "הסביבון שלי" בלחן מוחדש של מתי כספי; ראו חבר ספרנים, לאה נאור לקסיקון הספרות העברית, שירי לאה נאור
↑  אורי אסף,הסיפור על מכתב לאברהם דחרוג, מתוך הדף האישי של אורי אסף, 1 באוגוסט 2016
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "התגלית החדשה בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתכנית יחיד – חלק א'" • "בתכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 28777169-82ef-440a-adc2-b027aa7e748f
עונת 2024/2025 בליגת העל בכדורסל נשים

| --- | --- |


 מספר משתתפות:  10
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 27 מחזורים   חצי הגמר: הטוב מחמישה   הגמר: הטוב מחמישה
 → 2023/20242025/2026 ←
עונת 2024/25 בליגת העל לנשים בכדורסל היא העונה ה-68 בליגת הנשים הבכירה בישראל. העונה נפתחה ב-13 באוקטובר 2024 ותסתיים לכל המאוחר ב-8 במאי 2025.
קבוצות ושיטת המשחקים

10 קבוצות משתתפות בליגת העל בעונת 2024/25. אס"א ירושלים נשרה לליגה הלאומית בתום העונה הקודמת ואת מקומה תפסה הפועל כפר סבא שזכתה באליפות הליגה הלאומית.
| קבוצה | עיר | מאמן | אולם ביתי | מושבים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אליצור חולון | חולון | אוהד גולדברג | אריאל שרון | 500 |
| אליצור רמלה | רמלה | מויה טאצ'י | אולם קריית מנחם | 2,000 |
| א.ס. רמת השרון | רמת השרון | רועי לוין | אולם אורנים | 1,000 |
| הפועל כפר סבא | כפר סבא | יניב פילו | היכל היובל | 680 |
| הפועל לב ירושלים | ירושלים | לימור פלג | היכל הספורט מלחה | 2,000 |
| הפועל פתח תקווה | פתח תקווה | גלעד כץ | יצחק שמיר | 400 |
| הפועל ראשון לציון | ראשון לציון | זיו ארז | היכל הספורט גן נחום | 1,500 |
| מכבי בנות אשדוד | אשדוד | שירה העליון | היכל טוטו הקריה | 2,100 |
| מכבי חיפה | חיפה | עומרי צירלין | ביכורים | 750 |
| מכבי עירוני רמת גן | רמת גן | רועי לזר | אולם זיסמן | 1,500 |

בעונת 2024/25 יתקיימו שלושה סיבובים, זאת בניגוד לעונות קודמות בהן לאחר שני סיבובים הליגה פוצלה לבית עליון ובית תחתון. ארבעת הראשונות בתום שלושה סיבובים יעפילו לפלייאוף והקבוצה במקום האחרון תנשור לליגה הלאומית. סדרות חצי הגמר והגמר ישוחקו במתכונת של הטוב מחמישה משחקים.
השתתפות במסגרות אירופאיות

אלופת המדינה אליצור רמלה תשתתף ביורוקאפ והוגרלה ישירות לשלב הבתים. היות שהמצב הביטחוני איננו מאפשר לארח משחקים בישראל, רמלה תארח את משחקיה הביתיים במגרשיהן של יריבותיה.
הערות שוליים

↑  עונת 24/25 תיפתח באמצע אוקטובר, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל, ‏8 במאי, 2024
↑  עונת המשחקים הבאה תוארך לשבעה חודשים מלאים, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל, ‏1 במאי, 2024
↑  יורוקאפ: רמלה תארח את משחקי הבית במגרשי היריבות, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל, ‏13 באוגוסט, 2024
יצחק מאיר וייז

| --- | --- |

 לידה:  29 במרץ 1819 האימפריה האוסטרית שטיינגרוב (צכ'), בוהמיה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  26 במרץ 1900 (בגיל 80) ארצות הברית סינסינטי, אוהיו, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  United Jewish Cemetery, Cincinnati, Ohio 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1843 – 26 במרץ 1900 (כ־57 שנים) 
 צאצאים:  Jonah Wise  Helen Wise Molony  Iphigenia Wise Ochs  Leo Wise 
 חתימה:   
 
הרב יצחק מאיר וייז (באנגלית: Isaac Mayer Wise‏, 29 במרץ 1819 - 26 במרץ 1900), היה רב יהודי-אמריקאי יליד חבל הסודטים שבצ'כיה. מחלוצי התנועה הרפורמית היהודית באמריקה ומראשיה, מייסד היברו יוניון קולג'.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1819 בשטיינגרוב, (בצ'כית לומניצ'קה) שבחבל הצ'כי מוראביה (אז חלק מהאימפריה האוסטרית). קיבל חינוך יהודי בסיסי מסבו ומאביו, ליאו וייז, שהיה מורה בבית ספר. המשיך בלימודי יהדות והשכלה כללית בפראג, שם נסמך לרבנות על ידי בית הדין המקומי. ב-1843 מונה לרב העיירה ראדניץ (סמוכה לעיר פלזן).
ב-1846 היגר לארצות הברית ומונה לרב קהילת "בית אל" באולבני, ניו יורק. עד מהרה החל לדרוש רפורמות בקהילה, שהייתה הראשונה לקיים תפילה עם ישיבה מעורבת (גברים עם נשים). רפורמות נוספות כללו מקהלה מעורבת והחשבת נשים למניין התפילה. הוא נתפס בעיני חלק מבני קהילתו המסורתיים כרפורמטור קיצוני, וב-1850, קרב אגרופים בינו לבין נשיא הקהילה הוביל לפילוג. תומכי וייז התאגדו תחת קהילה חדשה בשם 'אנשי אמת' ונפרדו מן הקהילה.
ב-1854, עלתה הצעה כי וייז יצטרף לקהילת בית אלוהים הרפורמית בצ'ארלסטון שעברה אז את מה שכונה "הפלוגתא הגדולה סביב העוגב", מריבה פנים קהילתית סביב שאלת הכנסת עוגב לליווי תפילות השבת בבית הכנסת שהסתיימה בפיצול הקהילה שם. למעשה, לא יצאה ההצעה אל הפועל בגין התנגדות אשתו ששמעה מידידים כי המקום אינו מומלץ מבחינה בריאותית והעיר מועדת להשתוללות תכופה של מגפת הקדחת הצהובה.
לבסוף מונה וייז באותה שנה לרב קהילת בני ישורון בסינסינטי, אוהיו, תפקיד בו החזיק למשך 46 שנה, עד סוף חייו. וייז נודע בכישוריו הארגוניים והקים מספר מוסדות, ביניהם בית הכנסת ברחוב פלום, שנודע בסגנונו האדריכלי הגרנדיוזי, שלימים נקרא על שמו בית הכנסת יצחק מאיר וייז (אנ'). הוא יסד את הביטאון "The Israelite", שבשנת 1874 שינה את שמו ל-"The American Israelite" (אנ'); ביטאון זה שימש לו ככלי להפצת דעותיו ועמדותיו בוויכוחים שניהל, הן בקהילה הרפורמית פנימה כנגד ביטאונו של דוד איינהורן "סיני", והן כנגד בטאוני התנועה האורתודוקסית.
ב-1873 ייסד את "איחוד הקהילות העבריות האמריקניות" ("Union of American Hebrew Congregations"), ארגון הגג של הקהילות הרפורמיות בארצות הברית, אשר נקרא היום האיחוד ליהדות רפורמית ("Union for Reform Judaism"). ב-1875 ייסד במסגרת איחוד הקהילות את ההיברו יוניון קולג', הסמינר המרכזי להכשרת רבנים, חזנים, מחנכים ועובדים קהילתיים בתנועה.
בית הכנסת ברדניצה (רדניץ) בבוהמיה, שבו פעל וייז כרב בשנים 1846-1843
מלכי קנט
הערות שוליים

1 2 3 4 5  על פי בדה ונרביליס
| מלכי אנגליה ומלכי הממלכה המאוחדת |
| --- | --- | --- |
| ההפטרכיה (שבע הממלכות) | ההפטרכיה (שבע הממלכות) |  |
| מלכי שבע הממלכות | מזרח אנגליה • אסקס • קנט • מרסיה • נורת'מבריה • סאסקס • וסקס |  |
| ממלכת אנגליה | ממלכת אנגליה |  |
| בית וסקס | אגברט • אתלוולף • אתלבאלד • אתלברט • אתלרד הראשון • אלפרד • אדוארד הראשון • אלפווארד • אתלסטאן • אדמונד הראשון • אדרד • אדוויג • אדגר • אדוארד השני • אתלרד השני • סוון (מדנמרק) • אתלרד השני • אדמונד השני • קנוט (מדנמרק) • הרולד הראשון (מדנמרק) • הארדיקאנוט (מדנמרק) • אדוארד השלישי • הרולד השני • אדגר אתלינג |  |
| המלכים הנורמנים | ויליאם הראשון • ויליאם השני • הנרי הראשון • מתילדה • סטיבן |  |
| בית פלנטג'נט | הנרי השני • ריצ'רד הראשון ("לב הארי") • ג'ון • הנרי השלישי • אדוארד הראשון • אדוארד השני • אדוארד השלישי • ריצ'רד השני |  |
| בית לנקסטר | הנרי הרביעי • הנרי החמישי • הנרי השישי |  |
| בית יורק | אדוארד הרביעי • אדוארד החמישי • ריצ'רד השלישי |  |
| בית טיודור | הנרי השביעי • הנרי השמיני • אדוארד השישי • ג'יין גריי • מרי הראשונה • אליזבת הראשונה |  |
| בית סטיוארט | ג'יימס הראשון • צ'ארלס הראשון • צ'ארלס השני • ג'יימס השני • מרי השנייה וויליאם השלישי (בית אוראנז'-סטיוארט) • אן |  |
| הממלכה המאוחדת | הממלכה המאוחדת |  |
| בית הנובר | ג'ורג' הראשון • ג'ורג' השני • ג'ורג' השלישי • ג'ורג' הרביעי • ויליאם הרביעי • ויקטוריה |  |
| בית סקסה-קובורג-גותה | אדוארד השביעי • ג'ורג' החמישי |  |
| בית וינדזור | ג'ורג' החמישי • אדוארד השמיני • ג'ורג' השישי • אליזבת השנייה • צ'ארלס השלישי |  |
Who's Afraid of Little Old Me?

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום The Tortured Poets Department
 יצא לאור:  19 באפריל 2024
 תאריך הקלטה:  2022–2023
 סוגה:  צ'אמבר פופ 
 שפה:  אנגלית
 אורך:  5:34
 חברת תקליטים:  ריפבליק רקורדס
 כתיבה:  טיילור סוויפט
 הפקה:  טיילור סוויפט, ג'ק אנטונוף
 
"Who's Afraid of Little Old Me?" (בעברית: "מִי מְפַחֵד מִמֶּנִּי הַקְּטַנָּה וְהַיְּשָׁנָה?") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט. את השיר הוציאה ב-19 באפריל 2024 לאור חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, כרצועה העשירית מתוך אלבומה ה-11 של סוויפט, The Tortured Poets Department.
רקע

ב-21 באוקטובר 2022 פרסמה סוויפט את אלבומה העשירי, Midnights, שזכה להצלחה אדירה והפך למוקד התעניינות גדול בקרב כלי התקשורת בעולם. ביום הראשון לצאתו הושמע כ-186 מיליון פעמים בספוטיפיי – שיא כל הזמנים. בשנת 2023 הוציאה את Speak Now (Taylor's Version) ואת 1989 (Taylor's Version) כחלק מפרויקט הקלטת כל ששת אלבומיה הראשונים מחדש עקב מחלוקת המאסטרס שלה עם חברת התקליטים ביג משין רקורדס. ב-4 בפברואר נערך טקס פרסי גראמי ה-66 בו הועמד Midnights לכמה פרסים שונים. כמה ימים לפני הטקס שינתה סוויפט את תמונת הפרופיל שלה ברשתות החברתיות לתצלום בשחור-לבן. מעריצים רבים סברו כי היא עתידה להכריז על מועד הוצאתו של Reputation (Taylor's Version), ההקלטה החוזרת של אלבום האולפן השישי שלה, Reputation‏ (2017), שאופיין באותם צבעים. בד בבד הייתה באתר האינטרנט של סוויפט מעין תקלה, שדיווחה על קוד HTTP‏ 321. בנוסף, נרשם על הצג קוד שגיאה אחר בשם "hneriergrd", שפוענח מאוחר יותר על ידי הסוויפטיז בתהליך אנגרמה כ-"Red herring", מונח המתאר אדם שמנסה להסיח את דעת הקהל מפתרון הבעיה האמיתית. קוד המקור של האתר היה בג'יבריש.
בטקס פרסי גראמי ה-66 זכתה סוויפט בשני פרסים עבור "אלבום הפופ הווקאלי הטוב ביותר" ו"אלבום השנה". בנאום הזכייה הראשון שלה הכריזה על תאריך צאתו של The Tortured Poets Department, וסיפרה כי היא עבדה על יצירתו עוד מ-2022. עטיפתו הרשמית הועלתה לחשבונות השונים שלה ברשתות החברתיות יחד עם צילום של פתק לבן בכתב יד, אשר שילב תרגומים לאנגלית מקוד המקור של אתר האינטרנט ה"תקול" שלה:
וכך אני בודקת את כל ההוכחות / סמל האצולה המוכתם שלי / המוזות שלי נרכשו כמו חבורות / הקמעות והקסמים שלי / צלילי הטיקטוק של פצצות האהבה / הוורידים שלי התמלאו בדיו שחור כזפת / הכל הוגן באהבה ובשירה...

בכבוד רב, יושבת ראש מחלקת המשוררים המעונים.
ב-6 בפברואר 2024 חשפה סוויפט את רשימת הרצועות באלבום. "Who's Afraid of Little Old Me?" הוכלל כרצועה העשירית שלו. ב-11 באפריל נודע כי אורך השיר עומד על חמש דקות ושלושים וארבע שניות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 9  |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 15  |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 9  |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 85  |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 9  |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 9  |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 60 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 31  |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 20  |  |
|  לוקסמבורג | בילבורד | 23  |  |
|  ליטא | AGATA | 55  |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 38  |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 10  |  |
|  צ'כיה | מצעד 100 הסינגלים הדיגיטליים | 44  |  |
|  צרפת | SNEP | 90  |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 10  |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 39  |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בריטניה בריטניה (BPI) | כסף | 200,000 |  |
לודוויג השני, הדוכס הגדול של הסן

לודוויג השני, הדוכס הגדול של הסן (בגרמנית: Ludwig II. von Hessen und bei Rhein;‏ 26 בדצמבר 1777 – 16 ביוני 1848) היה הדוכס הגדול של הדוכסות הגדולה של הסן, בין השנים 1830–1848.
ביוגרפיה > ילדותו

לודוויג נולד ב-26 בדצמבר 1777 בדרמשטאדט שהשתייכה לרוזנות הסן-דרמשטאדט, ללודוויג הראשון, הדוכס הגדול של הסן, וללואיזה, נסיכת הסן-דרמשטאדט, בתם של גאורג וילהלם, נסיך הסן-דרמשטאדט ומריה לואיזה אלברטינה, רוזנת ליינינגן-פאלקנבורג-דאגסבורג.
ביוגרפיה > שלטונו

ב-16 באפריל 1830 מת אביו לודוויג הראשון, הדוכס הגדול של הסן, ולודוויג עלה במקומו לשלטון.
במהלך מהפכות 1848 התחוללו מהומות בדוכסות, ובשל כך לודוויג התפטר ב-5 במרץ 1848, ומסר את השלטון לבנו לודוויג השלישי, הדוכס הגדול של הסן.
ב-16 ביוני 1848 מת לודוויג בעיר דרמשטאדט.