כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל
מאז קום מדינת ישראל ואילך

14 במאי 1948 – הכרזת העצמאות – הנהגת היישוב היהודי בארץ ישראל מכריזה על הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל ביום סיום המנדט הבריטי. מדינת ישראל זכתה בהכרה מיידית של מדינות שונות, כולל ארצות הברית וברית המועצות.
29 בנובמבר 1947 – 20 ביולי 1949 – מלחמת העצמאות: בעקבות תוכנית החלוקה של האו"ם והכרזת העצמאות של היישוב היהודי, נפתחה המלחמה הערבית-ישראלית הראשונה במסגרתה מדינות ערב אשר כללו את מצרים, ירדן, עיראק, סוריה ולבנון, ניסו לכבוש את שטחי מדינת ישראל במטרה להשיג שליטה ערבית ריבונית על כל שטחי ארץ ישראל. המלחמה הסתיימה בניצחון ישראלי לאחר שכוחות היישוב הצליחו להדוף את צבאות ערב ולהרחיב את תחום המדינה מעבר לגבולות שנקבעו למדינה היהודית בתוכנית החלוקה של האו"ם. בסיום המלחמה ירדן, סוריה, לבנון ומצרים חתמו על הסכמי שביתת נשק עם ישראל. ירדן כבשה במהלך המלחמה את הגדה המערבית ומזרח ירושלים ומצרים כבשה את רצועת עזה. במהלך המלחמה ברחו וגורשו מהארץ רבים מערביי ארץ ישראל אשר לא הורשו לחזור לאחר המלחמה. בעקבות המלחמה קרוב למיליון יהודים מארצות ערב ברחו או גורשו ממדינותיהם כאשר רובם היגרו לבסוף למדינת ישראל.
13 בדצמבר 1949 – בן-גוריון הכריז על ירושלים כבירת מדינת ישראל.
29 באוקטובר – 5 בנובמבר 1956 – מלחמת סיני: מלחמה שהתרחשה בעקבות החלטת מצרים מ-26 ביולי 1956 להלאים את תעלת סואץ. במהלך המלחמה, אשר בוצע ביוזמת בריטניה וצרפת ובשיתוף עם ישראל, פלש צה"ל לחצי האי סיני וכבש אותו, השמיד תשתיות צבאיות רבות, ופגע בצבא המצרי. כתוצאה מלחץ מארצות הברית לאחר סיום המלחמה פינתה ישראל את כל השטח שכבשה.
5–10 ביוני 1967 – מלחמת ששת הימים: ישראל פתחה במתקפת מנע אשר במסגרתה היא נלחמה בכל שכנותיה – מצרים, ירדן, סוריה ולבנון, אשר קיבלו גם סיוע ממדינות ערביות נוספות. המלחמה ארכה שישה ימים ובסיומה מדינת ישראל שילשה את שטחה כאשר כבשה את רצועת עזה וחצי האי סיני ממצרים, יהודה ושומרון ומזרח ירושלים מירדן ואת רמת הגולן מסוריה. המלחמה שינתה באופן ניכר את גבולותיה של מדינת ישראל, והכיבוש הישראלי של יהודה ושמרון ורצועת עזה במהלך המלחמה הפכו מאז ואילך לסוגיית הליבה בסכסוך הישראלי-פלסטיני.
6–24 באוקטובר 1973 – מלחמת יום הכיפורים: המלחמה החלה במתקפה פתע מתואמת, בשתי חזיתות, של צבאות סוריה (ברמת הגולן) ומצרים (בתעלת סואץ), אשר בחרו בכוונה להתחיל את המלחמה במהלך יום הכיפורים במטרה להשיב לעצמם שטחים אותם הם הפסידו במלחמת ששת הימים. בתחילת המלחמה צה"ל ספג אבדות כבדות אך בהמשך המלחמה, אשר נמשכה שלושה שבועות, עבר צה"ל מהתגוננות ובלימה בשתי החזיתות, למתקפת-נגד בשטח האויב.
אוקטובר 1974 – הליגה הערבית קיבלה בוועידת רבאט החלטה שהכירה באש"ף כמייצג הפוליטי הבלעדי של העם הפלסטיני באו"ם.
18 בספטמבר 1978 – ישראל ומצרים חתמו על הסכם שלום מקיף בקמפ דייוויד שבארצות הברית ומבסגרתו מצרים הפכה למדינה הערבית הראשונה שהכירה בישראל באופן רשמי בתמורה לנסיגה של ישראל מחצי האי סיני.
26 במרץ 1979 – נחתם הסכם השלום בין ישראל למצרים על ידי ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, נשיא מצרים אנואר סאדאת ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר.
יוני–דצמבר 1982 – מלחמת לבנון הראשונה: במהלך המלחמה ישראל פלשה לאזור דרום לבנון עקב התקפות הטרור התדירות בצפון ישראל מצד מחבלי אש"ף. המלחמה הביאה לגירוש אש"ף מלבנון, ויצרה אזור ביטחון ישראלי בדרום לבנון.
21 בנובמבר 1984 – 5 בינואר 1985 – מבצע משה: כוחות צה"ל ערכו מבצע חשאי במסגרתו הועלו לישראל כ-8,000 אתיופים יהודים ששהו בסודאן.
1987–1991 – האינתיפאדה הראשונה: התקוממות אלימה ברובה של האוכלוסייה הפלסטינית ביהודה ושומרון וברצועת עזה נגד מדינת ישראל. האינתיפאדה הראשונה התאפיינה בעיקר בהפרות סדר המוניות שכללו הפגנות, ידויי אבנים, חסימות צירים ובמקרים מסוימים גם השלכת בקבוקי תבערה נגד כוחות הביטחון הישראליים.
15 בנובמבר 1988 – המועצה הלאומית הפלסטינית, שהיא הגוף המחוקק של אש"ף, הכריזה באלג'יר באופן חד צדדי על "עצמאות פלסטין" ועל "כינון מדינת פלסטין על אדמתנו הפלסטינית ובירתה ירושלים", על בסיס החלטת החלוקה 181 מ-1947.
24–25 במאי 1991 – מבצע שלמה: כוחות צה"ל ערכו מבצע חשאי בו הועלו כ-14,400 אתיופים יהודים מאדיס אבבה לישראל תוך כ-34 שעות בכ-18 מטוסים של חיל האוויר הישראלי, 23 מטוסי בואינג של חברת "אל על" ומטוס אחד של חברת התעופה האתיופית אתיופיאן איירליינס.
13 בספטמבר 1993 – נחתמו הסכמי אוסלו הראשונים בטקס רשמי בוושינגטון די. סי. בין ישראל לבין אש"ף שמטרתם הייתה להביא לפתרון קבע את מכלול הסוגיות התלויות ועומדות בסכסוך הישראלי-פלסטיני. בעקבות ההסכמים ישראל הכירה באש"ף כנציג העם הפלסטיני, ואש"ף אשרר את הכרתו במדינת ישראל. לפי ההסכמים הוקמה הרשות הפלסטינית, שמהווה רשות שלטונית פלסטינית עצמאית ושאליה העבירה ישראל את השליטה בחלק ניכר באוכלוסייה הפלסטינית – בערים הפלסטיניות ובחלק מהכפרים, הן באזורים מסוימים בגדה המערבית וברצועת עזה.
26 באוקטובר 1994 – נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן.
4 בנובמבר 1995 – ראש ממשלת ישראל יצחק רבין נרצח לאחר עצרת השלום בכיכר מלכי ישראל בתל אביב בידי יגאל עמיר, סטודנט יהודי ימני קיצוני שהתנגד לדרכו המדינית.
2000–2005 – האינתיפאדה השנייה: ההתקוממות הפלסטינית השנייה התרחשה ברצועת עזה ובגדה המערבית נגד מדינת ישראל. האינתיפאדה השנייה כללה פיגועי התאבדות רבים שבוצעו נגד האוכלוסייה האזרחית בתוך תחומי מדינת ישראל.
יוני 2002 – כתוצאה מהעלייה המשמעותית בפיגועי ההתאבדות הפלסטינים בריכוזי האוכלוסייה במדינת ישראל בשנים הראשונות של האינתיפאדה השנייה, ישראל החלה להקים גדר ההפרדה, בעיקר לאורך הקו הירוק ומקצתה בתוך שטחי יהודה ושומרון, במטרה למנוע חדירת מחבלים פלסטינים, ובכללם מחבלים מתאבדים לריכוזי האוכלוסייה במדינת ישראל. הירידה המשמעותית של פיגועי התאבדות במהלך המשך העשור יוחסה בחלקה לבניית גדר ההפרדה.
23 באוגוסט 2005 – תוכנית ההתנתקות: ישראל, תחת הנהגתו של ראש הממשלה אריאל שרון, השלימה את הפינוי החד צדדי של כל ההתנחלויות וכוחות צה"ל מרצועת עזה לגבולות הקו הירוק. בנוסף, פונו גם ארבע התנחלויות מבודדות ומוצבי צה"ל מצפון השומרון. המהלך סיים בפועל את השליטה הישירה של ישראל על רצועת עזה, למרות שישראל המשיכה לשמור על השליטה בגבולות, במרחב האווירי ובמרחב הימי מול רצועת עזה.
12 ביולי – 14 באוגוסט 2006 – מלחמת לבנון השנייה: מלחמה שנפתחה עקב חטיפתם של שני חיילי צה"ל על ידי ארגון החזבאללה.
10–15 ביוני 2007 – השתלטות חמאס על רצועת עזה: מחבלי ארגון החמאס מצליחים בדרך אלימה להשתלט על כל רצועת עזה ולהדיח מהשלטון בעזה את בכירי ארגון הפת"ח. הקרב הביא לפירוק ממשלת האחדות הפלסטינית, ולחלוקה בפועל של השטחים הפלסטיניים לשתי ישויות – שטחים ביהודה ושומרון באחריות הרשות הפלסטינית ורצועת עזה באחריות ארגון הטרור חמאס.
27 בדצמבר 2008 – 18 בינואר 2009 – מבצע עופרת יצוקה: מבצע צבאי רחב-היקף שהוביל צה"ל ברצועת עזה אשר במהלכו הותקפו עשרות מטרות ברצועת עזה כתגובה על ירי רקטות כבד על אזרחים ויישובים בעוטף עזה.
אוקטובר 2011 – עסקת שליט – הושגה עסקה בין ישראל לארגון החמאס אשר במסגרתה שוחרר החייל הישראלי השבוי גלעד שליט בתמורה ל-1,027 אסירים פלסטינים וערבים-ישראלים, בהם מאות טרוריסטים שנשפטו למאסרי עולם על ביצוע ותכנון פיגועי טרור ובכללם רצח של 569 אזרחים ישראלים.
14–21 בנובמבר 2012 – מבצע עמוד ענן: כוחות צה"ל ערכו מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה אשר שבא בתגובה לירי רקטות כבד על אזרחים ויישובים בדרום ישראל. במהלך העימות תל אביב ספגה לראשונה פגיעות טילים מאז מלחמת המפרץ, וכמו כן רקטות נורו גם לעבר ירושלים.
29 בנובמבר 2012 – העצרת הכללית של האומות המאוחדות אישרה ברוב גדול את צירופה של הרשות הפלסטינית לארגון כמדינה משקיפה שאינה חברה מלאה חרף התנגדותה של ישראל. המהלך אפשר לפלסטינים לראשונה להצטרף לארגונים בין-לאומיים שונים, כולל לבית הדין הפלילי הבין-לאומי.
8 ביולי – 26 באוגוסט 2014 – מבצע צוק איתן: כוחות צה"ל עורכים מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה לנוכח ירי רקטות בלתי פוסק מרצועת עזה לעבר האוכלוסייה האזרחית בדרום ישראל.
6 בדצמבר 2017 – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ מכריז בנאומו על כך שארצות הברית מכירה רשמית בירושלים כעיר הבירה של מדינת ישראל ועל כוונתו להתחיל בהכנות להעברת שגרירות ארצות הברית בישראל מתל אביב לירושלים שגרירות ארצות בירושלים נפתחה ב-14 במאי 2018.
בספטמבר 2020 – נחתמו הסכמי אברהם הראשונים בין מדינת ישראל לכמה ממדינות ערב.
10–21 במאי 2021 – מבצע שומר החומות: כוחות צה"ל עורכים מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה לנוכח ירי רקטות מהרצועה לעבר אוכלוסייה אזרחית בישראל.
7 באוקטובר 2023 – מלחמת חרבות ברזל: חמאס פתח בטבח שבעה באוקטובר אשר במסגרתה נורו בתחילה אלפי רקטות לעבר ישראל מרצועת עזה, ובמקביל מעל לאלף מחבלים פלסטינים פרצו את גדר הגבול ונכנסו לישראל ברגל, באמצעות סירות מהים, באמצעות מצנחי רחיפה ממונעים באוויר ובאמצעות כלי רכב ממנועים כאשר הם ערכו קרבות ירי עם כוחות הביטחון הישראליים, והשתלטו על יישובים ומתקנים צבאיים. בהמשך בוצעו מעשי טבח וירי באזרחים ישראלים, ובהם טבח ליד רעים שהיה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות המדינה, וכמו כן נחטפו 244 אזרחים וחיילים. במתקפה נרצחו כ-1,200 אזרחים וחיילים ישראלים, ונפצעו מעל ל-4,800 אזרחים וחיילים ישראלים. בעקבות המתקפה הכריז הקבינט הביטחוני של ישראל על מלחמה, בפעם הראשונה מאז מלחמת יום הכיפורים ב-1973.