stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחנת הרכבת מזכרת בתיה
שירות רכבות בתחנה

בתחנה זו עוצרות רכבות בקו באר שבע מרכז — נהריה פעם בשעה לכל כיוון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת באר שבע מרכז — נהריה   באר שבע מרכז • באר שבע צפון / אוניברסיטה • להבים – רהט • קריית גת • קריית מלאכי – יואב • מזכרת בתיה • רמלה • לוד • תל אביב ההגנה • תל אביב  השלום • תל אביב סבידור מרכז • תל אביב האוניברסיטה / אקספו • הרצליה • חיפה חוף הכרמל • חיפה בת גלים • חיפה מרכז השמונה • מרכזית המפרץ • קריית מוצקין • עכו • נהריה |  |
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה

אל תחנת הרכבת מזכרת בתיה ישנם ארבעה קווי אוטובוס: קו ותיק ותדיר הנוסע ממזכרת בתיה לרחובות, וחמישה קווים ייעודיים לתחנת הרכבת מהמושבים השונים, קריית עקרון ובית שמש. כל קווי האוטובוס בתחנה מופעלים על ידי אגד.
| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 26/26א | אגד | רכבת מזכרת בתיה - מזכרת בתיה - קריית עקרון - צומת ביל"ו - תחנה מרכזית רחובות - רכבת רחובות | ♿ |
| 32 | אגד | רכבת מזכרת בתיה - צומת נחשון - צלפון - גיזו - כפר אוריה - תרום - תעוז - מחלף שמשון - רכבת בית שמש |  |
| 51 | אגד | רכבת מזכרת בתיה - מזכרת בתיה - גני יוחנן - יציץ - רמות מאיר - נען | ♿ |
| 52 | אגד | רכבת מזכרת בתיה - כביש 411 - בית אלעזרי | ♿ |
| 53 | אגד | רכבת מזכרת בתיה - כביש 411 - חולדה - משמר דוד - טל שחר - יסודות - נצר חזני | ♿ |
| 54 | אגד | רכבת מזכרת בתיה - כביש 411 - קריית עקרון - צומת ביל"ו - בית חולים קפלן | ♿ |
גלריה

תחנת הרכבת והסביבה, אוגוסט 2020
תחנת הרכבת, אוגוסט 2020
הערות שוליים

1 2  חנה ק., יעד חדש לפתיחת רכבת מזכרת בתיה יום חמישי 30.5, באתר BE106, תאריך 6 במאי 2019
↑  הילה פלאח, השבוע תתחיל הבניה של תחנת הרכבת מזכרת בתיה, באתר כל הזמן, 4 בספטמבר 2016
↑  נתי יפת, ‏שר התחבורה הניח אבן פינה לתחנת הרכבת במזכרת בתיה, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2016
↑  סקירה של פעילות משרד התחבורה והבטיחות בדרכים לשנים 2017–2019 באתר השירותים והמידע הממשלתי
↑   אורן דורי, רכבת ישראל יצאה במכרז להקמת תחנת רכבת חדשה במזכרת בתיה, באתר TheMarker‏, 1 במרץ 2016
↑  הקו פועל בכל שעות היום אך אינו מתואם עם זמני הגעת הרכבת
↑  הקו פועל בשעות העומס בלבד ומתואם עם זמני הגעת הרכבת
↑  שלוש נסיעות ביום לכל כיוון בשעות העומס בלבד. הקו מתואם עם זמני הגעת הרכבת
↑  הקו פועל בשעות העומס בלבד ומתואם עם זמני הגעת הרכבת
↑  הקו פועל בשעות העומס בלבד ומתואם עם זמני הגעת הרכבת
תחנת הרכבת נתיבות

#invoke:תבנית מידע
תחנת הרכבת נתיבות היא תחנת רכבת המשרתת את העיר נתיבות וסביבתה במסגרת קו הרכבת אשקלון–באר שבע. התחנה ממוקמת במערבה של העיר נתיבות, ומשרתת את הנוסעים במסוף האוטובוסים הסמוך.
היסטוריה

טקס הנחת אבן הפינה לתחנה התקיים ב־12 באפריל 2011 בהשתתפות ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר התחבורה ישראל כ"ץ והיא הייתה אמורה להיפתח בסוף שנת 2014. עקב מבצע צוק איתן חלו עיכובים בהקמת המסילה, והיא נחנכה ב־15 בפברואר 2015.
בתחנה נבנו שני רציפי אי באורך של 300 מטר והונחו בה 4 מסילות.
התחנה נבנתה בסטנדרטים גבוהים. מאולם הכניסה אל המעבר התת-קרקעי לרציפים, שמשמש גם כמקלט לעת חירום, מובילים שני דרגנועים, ושטח ניכר מהרציפים מסוכך להצללה.
בחזית התחנה מותקן שעון בקוטר 3 מטרים – הגדול ביותר בתחנות הרכבת בישראל.
לצד התחנה נסלל חניון ל־250 כלי רכב והוכשר שטח לחניון ל־500 כלי רכב נוספים.
בעת חנוכת התחנה קיבלה התחנה הטבת 50% הנחה, שמשמעותה לאפשר נסיעת חינם הלוך, אך נסיעת החזור הייתה בתשלום. הטבה זו שונה מההטבה שהייתה בשדרות, שכן בתחנת שדרות הוארכה הטבת נסיעות חינם הלוך־חזור משלושה חודשים לשנה בדיוק, מפני שהיה חשש לשוחד בחירות הואיל ופתיחת התחנה הייתה חודש ויומיים לפני הבחירות לכנסת ה־20. עקב החלטת שר התחבורה, תחנת נתיבות קיבלה את הטבת נסיעות החינם למשך שלושה חודשים ב־19 בספטמבר 2015, ואחריהם חזרה ההטבה שהייתה בעת חנוכת התחנה – 50% – למשך שנתיים. ההטבות הללו הן 'תוכנית עידוד לנסיעה ברכבת'.
ב-25 בדצמבר 2021 השתנה שירות הנוסעים העובר בתחנה והוא הוחלף מקו באר שבע - קו החוף המערבי - לולאת השרון, לשני קווים: קו באר שבע - אשקלון וקו באר שבע - בנימינה דרך מסילת לוד-אשקלון.
בתאריך 18 לספטמבר 2022 הוחלט לצמצם את התדירות בין אשקלון לבאר שבע מרכז וההפך לרכבת פעם בשעה בגלל עבודות החשמול, בשעות השיא מפעילה רכבת ישראל הסעות ללא עלות לתחנת באר שבע צפון ולתחנת אשקלון דרך כל תחנות הקו. בנוסף משרד התחבורה מתגבר את קו 378.
שירות רכבות בתחנה

בתחנה זו עוברת רכבת פעם בשעה לכל כיוון: באר שבע מרכז ונתניה (בשעות שיא) או תל אביב סבידור מרכז (בשעות שפל).
בעבר עצר בתחנה זו קו רכבת לילה מבאר שבע לתל אביב, פעם בשעה לכל כיוון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת נתניה — באר שבע מרכז   נתניה • בית יהושע • הרצליה • תל אביב  האוניברסיטה / אקספו • תל אביב סבידור מרכז • תל אביב השלום • תל אביב ההגנה • לוד • רחובות • יבנה מזרח • אשדוד • אשקלון • שדרות • נתיבות • אופקים • באר שבע צפון / אוניברסיטה • באר שבע מרכז |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת הלילי באר שבע מרכז — תל אביב ההגנה (מושבת)   באר שבע מרכז • אופקים • נתיבות • שדרות • אשקלון • אשדוד • יבנה מערב • ראשון לציון משה דיין • בת ים  יוספטל • תל אביב ההגנה |  |
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה

| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | דן בדרום | רכבת נתיבות - הורד - נטעים - נתיבות מרכז - אזור תעשייה | ♿ |
| 2 | דן בדרום | רכבת נתיבות - הורד - נתיבות מרכז - אזור תעשייה | ♿ |
| 3 | דן בדרום | רכבת נתיבות - הורד - נתיבות מרכז - אזור תעשייה | ♿ |
| 4 | דן בדרום | רכבת נתיבות - נתיבות מערב - הורד - נתיבות מרכז - אזור תעשייה | ♿ |
| 5 | דן בדרום | רכבת נתיבות - הגפן - אזור תעשייה - שד' ירושלים | ♿ |
| 6 | דן בדרום | רכבת נתיבות - נתיבות מערב - נווה דקלים - הורד - קבר הבבא סאלי - נווה שרון | ♿ |
| 25 | דן בדרום | נתיבות - יושיביה - יכיני - גבים - שדרות |  |
| 51 | דן בדרום | נתיבות - בית הגדי - תלמי בילו - זרועה |  |
| 52 | דן בדרום | נתיבות - אשבול - קלחים - פעמי תש"ז - להבים |  |
| 53 | דן בדרום | נתיבות - ניר עקיבא - ניר משה - מבועים - שדה צבי - צומת בית קמה |  |
| 54 | דן בדרום | נתיבות - שרשרת - מעגלים - גבעולים - מלילות - שיבולים |  |
| 55 | דן בדרום | נתיבות - תקומה - כפר מימון - שוקדה |  |
| 325 | דן בדרום | נתיבות - פארק תעשיות נ.ע.מ - באר שבע |  |
| 442 | דן בדרום | נתיבות - צומת בית קמה - ביתר עלית |  |
| 445 | דן בדרום | נתיבות - צומת בית קמה - בית שמש |  |
| 586 | קווים | נתיבות - צומת בית קמה -  מודיעין עילית |  |
| 596 | מטרופולין | נתיבות - אופקים - תפרח - צומת בית קמה - אלעד |  |
הערות שוליים

↑  טקס הנחת אבן פינה להקמת תחנת רכבת התקיים בנתיבות, באתר וואלה, 12 באפריל 2011
↑  נעמה אנגל משאלי, יום חג לתושבי נתיבות: נחנכה תחנת הרכבת בעיר, באתר nrg‏, 15 בפברואר 2015
↑  ליאור גוטמן, מיום ראשון הקרוב - מסילת הרכבת מתחברת לעיר נתיבות, באתר כלכליסט, 12 בפברואר 2015
↑  נחנכה תחנת הרכבת בנתיבות, אתר פורט 2 פורט ישראל.
תרשים התחנה
מראה כללי של התחנה
תחנת הרכבת במהלך בנייתה
Tutta l'Italia

"Tutta l'Italia" (בעברית: "כל איטליה") הוא סינגל שהופק על ידי גברי פונטה. את השיר מבצע ללא קרדיט הזמר האיטלקי אנדראה בונומו. הוא יצא לאור ב-31 בינואר 2025 דרך חברת התקליטים וורנר מיוזיק איטליה, ולאחר זכייתו ב-San Marino Song Contest 2025 נבחר לייצג את סן מרינו באירוויזיון 2025, שיתקיים בבזל שבשווייץ.
רקע

"Tutta l'Italia" הוא שיר העוסק בהוויה האיטלקית, תוך הדגשת אורח החיים המקומי, המאופיין באוכל, שתייה, קשרים חברתיים והשפעות פוליטיות. מילות השיר מתארות אורח חיים חופשי ומשוחרר, וכוללות התייחסויות לבילויים, שתיית אלכוהול ואירועים מחיי הלילה. בנוסף, השיר נוגע בהיבטים פוליטיים, תוך אזכור הפוליטיקאי האיטלקי המוכר בטינו קרקסי ושיקוף הקצב העירוני של החיים באיטליה. השיר מתמקד גם בדינמיקה החברתית, ומציג את חוויית הנעורים האיטלקיים – שילוב של שמחה לצד תחושת געגוע. הוא עוסק בנושאים כגון חברות, אורח חיים בלתי מסודר ומהות הקיום בעידן המודרני, תוך שמירה על גישה הנהנתנית המאפיינת את התרבות האיטלקית.
תחרות הזמר של האירוויזיון > פסטיבל סן רמו ו-San Marino Song Contest 2025

ביום צאתו נודע כי "Tutta l'Italia" נבחר לשמש כהמנון פסטיבל סן רמו ה-75, הקדם האיטלקי לאירוויזיון 2025. מאוחר יותר אישר תאגיד השידור הסן-מרינזי כי פונטה יתחרה בקדם הלאומי של המדינה לאירוויזיון. ב-8 במרץ נערך גמר האירוע, בו דורג במקום הראשון.
תחרות הזמר של האירוויזיון > באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) עתיד לפצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-28 בינואר 2025 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. סן מרינו שובצה לחלקו השני של חצי הגמר הראשון, שיתקיים ב-13 במאי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 23 |  |
הערות שוליים

↑  Bombino, Silvia (16 בפברואר 2025). "Chi è Andrea Bonomo, l'uomo mascherato di Tutta l'Italia, tormentone di Sanremo 2025". Vanity Fair. נבדק ב-21 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Metalli, Leonardo (19 בפברואר 2025). "Esce il videoclip del tormentone "Tutta l'Italia". Si attendono sviluppi su Olly all'Eurovision". Rai News. נבדק ב-21 בפברואר 2025. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  סן מרינו: גבּרי פונטה יבצע באירוויזיון את "Tutta L'Italia", גיא סולו, Euromix
↑  "Sanremo 2025, Tutta l'Italia di Gabry Ponte è il jingle ufficiale del Festival". Sky TG24. 30 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mazoyer, Vincent (25 בפברואר 2025). "SM RTV announces the 20 finalists of San Marino Song Contest". ESCXtra. נבדק ב-25 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rules–Eurovision Song Contest". Eurovision.tv. EBU. ארכיון מ-8 באפריל 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "How to watch the Semi-Final Draw for the Eurovision Song Contest 2025". Eurovision.tv (באנגלית). EBU. 2025-01-27. נבדק ב-2025-01-27.
↑  Farren, Neil (2025-01-28). "Eurovision 2025: Semi-Final Allocation Draw Held in Basel". Eurovoix (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-28.
להתחיל מבראשית

להתחיל מבראשית הוא אלבומו השלישי של הזמר ישי לוי, שיצא במאי 1989.
הפקה

אחרי היציאה של אלבומו השני "הנה בא היום" בשנת 1986 וההצלחה שבאה בעקבותיו, הגיעה גם ההתמכרות לסמים. לקראת סוף שנת 1989, לאחר ניסיונות גמילה, יצא האלבום "להתחיל מבראשית", שאמור היה לבשר על התחלה חדשה, כששיר הנושא מדבר על חייו ומצב הקריירה הנוכחי של הזמר. עטיפת האלבום בה לוי צולם כחוש עם עיניים אדומות העידה יותר מהכל על מצבו.
ניסים בן חיים ואלברט מיכאלי הפיקו את האלבום. כל העיבודים המוזיקליים הופקדו בידיו של מוזיקאי צעיר, באותם ימים - יעקב למאי. למאי גם ניגן באלבום במגוון רחב של כלי נגינה: קלידים, סינטיסייזר, בס, תופים וכלי הקשה, כאשר איתו יהודה קיסר בגיטרה חשמלית מזרחית, אלברט אליאס בחליל, סלים נאדף בכינור וכן נגנים שהובאו מטורקיה, ביניהם הכנר ילמז טשטצ'שמה ונגן הקאנון מומין ססלר.
השיר שפתח את האלבום "ריקדי" הפך ללהיט בתחילת שנות ה-90, הושמע ללא הפסקה ונחשב עד היום לאחת הקלאסיקות הגדולות בזמר המזרחי. בריאיון לרדיו 103 אף.אם. סיפר לוי שהשיר לא משך בתחילה תשומת לב, ורק כעבור מספר חודשים הפך ללהיט. השיר משמש כשיר עידוד לערן זהבי אצל אוהדי מכבי תל אביב (כדורגל).
באלבום ביצע לוי גם מחרוזת שכללה שתי קלאסיקות ישראליות משנות ה-70: "אני אוהב אותך לאה" (במקור של צביקה פיק), ו"מי ידע שכך יהיה" (במקור של בועז שרעבי).
השיר "ילדונת" ("אל תסירי אהבה מליבך, אל תשכחי עודני אוהב...") הוא השיר השני שלו תוך מספר שנים הנושא את שם זה, כאשר ה"ילדונת" הראשון ("ילדונת, ילדונת... אהבתי כל ימי...") יצא באלבומו הראשון של לוי בשנת 1984 "חפלה עם בן מוש". כמו כן חיים משה באותה שנה הקליט גם גרסה משלו לשיר הזה והיא נכנסה לאלבומו המצליח "תן לזמן ללכת".
האלבום נמכר בכ-60,000 עותקים רשמיים והפך לאלבום פלטינה.
למרות שניסיונות הגמילה לא נשאו פרי, לוי המשיך להוציא אלבומים בתדירות די גבוהה במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20.
שירי האלבום

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ריקדי  | אברהם לוי | יואב ארבלי | 5:09 |
| 2. | אימרי לי אהובה  | יוש גרנות | ערבי עממי | 4:29 |
| 3. | אני אוהב אותך לאה" / "מי ידע שכך יהיה" (מחרוזת)  | אהוד מנור / עוזי חיטמן | צביקה פיק / עוזי חיטמן | 7:38 |
| 4. | מחרוזת נעימות  |   |   | 5:37 |
| 5. | להתחיל מבראשית  | אברהם לוי | יואב ארבלי | 5:08 |
| 6. | ילדונת  | רוני אחיאל | רוני אחיאל | 4:29 |
| 7. | רק חיוכים  | רוני אחיאל | רוני אחיאל | 4:33 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 37:03 |
בקלטת: שירים: 1–3 - צד א', שירים: 4–7 - צד ב'.
בגרסת התקליטור שיצאה במהלך שנות ה-90 סדר השירים היה אחר לגמרי, כמו כן נכללו בו שני שירים נוספים, שהוקלטו ב-1993 לאלבום "בת אלמוות" בעיבודים של אייבי קזס, ולא נכללו בו לבסוף.
"מונה" (אלי קפה — נחום אושרי) [4:58]
"זה הזמן לסלוח" (יואב יצחק — ארמני) [4:08]
משתתפים באלבום

יעקב למאי - עיבודים.
משתתפים באלבום > נגנים

יעקב למאי - תופים, בס, קלידים, בונגוס, סינטיסייזרים.
אלברט אליאס - חליל ערבי
סלים נדאף - כינור.
יהודה קיסר - גיטרות סולו.
מומין ססלר וילמז טצטצשמה - קאנון וכינור (נרשם על עטיפת הקלטת כ״נגנים מטורקיה״).
משתתפים באלבום > קרדיטים

מפיק בפועל - אלברט מיכאלי - "מיכאלי הפקות".
הוקלט באולפני "בן-חיים" (תל אביב, רחוב הגליל), 1989.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 545a0961-1733-44da-b4aa-9fa993c19503
מהפכת התיקונים בסוריה

מהפכת התיקונים בסוריה (בערבית: الحركة التصحيحية) הוא כינוי לחילופי שלטון בתוך מפלגת הבעת' אשר שלטה בסוריה, בנובמבר 1970. במהלך המהפכה, סיעה צבאית בראשותו של חאפז אל-אסד עלתה לשלטון.
ההפיכה

בשנת 1963 התרחשה בסוריה הפיכה, במהלכה עלתה לשלטון מפלגת הבעת', בה היה חבר אסד. אולם גם לאחר המהפכה, חילוקים אישיים ואידאולוגים המשיכו להתקיים בתוך המפלגה. בשנת 1966 התרחשה מהפכה צבאית נוספת בתוך מפלגת השלטון, במהלכה התרחשו חילופי גברי בצמרת.
ב־13 בנובמבר 1970 הוביל אסד הפיכה כנגד הסיעה היותר שמאלית בתוך מפלגת הבעת'. אסד היה מחויב יותר ללאומיות ערבית וללוחמה בישראל מאשר לסוציאליזם.
במהלך המהפכה נעצרו השליט בפועל סלאח ג'דיד, הנשיא נור א-דין אל-אתאסי, ראש הממשלה יוסוף זויין ושר החוץ איברהים מאקטוס.
בשנת 1971 נבחר אסד לראשונה כנשיא סוריה. תוצאות המהפכה הביאו ליציבות שלטונית בסוריה, כך שאסד האב המשיך לשלוט במדינה עד למותו בשנת 2000, ואחר מכן עבר השלטון לבנו. בנוסף, תוצאה נוספת היא עלייתם של בני הכת העלאווית, מיעוט אשר מרכיב כ-10% מאזרחי סוריה, שבתוכה נמנית משפחת אסד, לדומיננטיות בסוריה. תחת שלטונו של אסד רבים מתפקידי המפתח בממשל ובצבא הוענקו לעלווים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא סוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משה תורג'מן

| --- | --- |

תמונה עתיקה של רבי משה בתפילאלת
 לידה:  1857 ה'תרי"ז תפילאלת, מרוקו
 פטירה:  11 בינואר 1937 (בגיל 80 בערך) כ"ח בטבת ה'תרצ"ז תפילאלת, מרוקו
 כינוי:  באבא סי (או: באבא סי בן יוסף)
 מקום קבורה:  תפיללאלת
 מדינה:  מרוקו
 תקופת הפעילות:  ? – 11 בינואר 1937 
 תחומי עיסוק:  ראש ישיבה
 תלמידיו:  רבי ישראל אבוחצירא, רבי דוד אבוחצירא
 בת זוג:  חנינה אבוחצירא
הרב משה תורג'מן (מכונה גם: באבא סִי, או באבא סִי בן יוסף; התרי"ז, 1857 - כ"ח טבת התרצ"ז, 11 בינואר 1937) היה פוסק הלכה ודיין, שימש כראש ישיבת תפילאלת, ורבו של באבא סאלי.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תרי"ז לערך, במחוז תפילאלת שבמרוקו, לרבי יוסף תורג'מן ולאמו עזיזה.
גדל יחד עם אחיו רבי מכלוף, רבי דוד, רבי יחייא ורבי ישראל, ואחותו פרחה שנישאה לרבי דוד כלפון. בני המשפחה גדלו בעניות ובדחקות, אך למרות זאת אביהם שדלם להגות בתורה בכל זמן פנוי.
רבי משה נחשב למתמיד גדול בתורה ופרש מכל ענייני העולם הזה. הקפיד מאוד על שמירת עיניו ועל קדושת מחשבותיו ודבקותו בתורה. רבי משה קיבל תורה מרבי מסעוד אבוחצירא אותו כינה "מורו ורבו", וכן למד אצל רבי יצחק אבוחצירא.
כאשר הוריו חפשו להשיאו ביקש מהם שלא יתנו עיניהם ביופי, היות שהוא יכול לדור גם עם המכוערת בנשים, ובלבד שתהא צדקת ויראת שמיים. לבסוף נישא לחנינה, בתם של יוסף ופרחה אליחאני, שנחשבה לצדקת גדולה וכונתה בפי תלמידיו וצאצאיו "לָלָה חנונה".
לימים התמנה לראש ישיבת תאפילאלת "אביר יעקב", שנוסדה על ידי רבי יעקב אבוחצירא.
במשך שש שנים ערך יחד עם רבי אליהו הכהן ורבי דוד אבוחצירא (המכונה "באבא דו") את תיקון "תשובת הקנה". בהמשך ימיו חלה בעיניו והתעוור.
רבי משה תורג'מן נפטר בכ"ח בטבת ה'תרצ"ז, ונטמן בריסאני.
באבא סאלי החשיבו למורו ורבו, וכינוהו "איש אלוקים". ביום פטירתו הכריז באבא סאלי על ביטול מלאכה, ישב עליו שבעה ונהג מנהגי אבלות במשך שנה.
ביוגרפיה > צאצאיו

לרבי משה נולדו מאשתו חנונה ארבע בנות:
עדה (מסעודה) נישאה לרב יצחק שטרית
עישה, נישאה לרבי יחיא אבוקראט
רוחמה, נישאה לרבי יוסף אילוז
שמחה, נשאה לרבי יעקב שטרית
ביוגרפיה > מתלמידיו

רבי ישראל אביחצירא (באבא סאלי)
רבי דוד אבוחצירא
רבי מסעוד הכהן מחבר ה"פרחי כהונה"
לקריאה נוספת

רבינו משה תורג'מאן זיע"א ('בבא סי') תמונות בפרסום ראשון באתר "כותל המזרח"
הערות שוליים

1 2 3  רבינו משה תורג'מאן זיע"א ('בבא סי') תמונות בפרסום ראשון באתר "כותל המזרח"
1 2  בבא סי, באתר מיי צדיק
↑  רבי משה תורג'מן, באתר אהלי צדיקים
↑  מאירים את העולם, ירושלים: מכון אור לישרים, ה'תשפ"א
↑  חנוך ריגל, מעשה ניסים, ירושלים, ה'תשס"ב
טופאן

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל נגד טנקים
 ארץ ייצור:  איראן איראן
 יצרן:  יוז איירקראפט  התעשייה האווירית האיראנית
 מלחמות ומבצעים:  מלחמת לבנון השנייה  מלחמת האזרחים בסוריה  מלחמת האזרחים בעיראק  מלחמת האזרחים בתימן (2015 ואילך)
 משתמשים:  איראן איראן  עיראק עיראק  סוריה (1980–2024) סוריה  חזבאללה חזבאללה
 גרסאות:  "טופאן 1" "טופאן 2", "טופאן 2B" "טופאן 5"
 מאפיינים כלליים
 משקל:  18.5 ק"ג
 ממדים
 אורך:  1.16 מטר
 קוטר:  15.2 ס"מ
 מוטת כנפיים:  4.6 ס"מ
 ביצועים
 מהירות:  310 מטר לשנייה
 טווח:  3.5 ק"מ
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  3.6 ק"ג
 חדירת פלדה:  550 מ"מ
הטופאן (בפרסית: طوفان; בעברית: מבול) הוא טיל נגד-טנקים מונחה ארוך-טווח איראני, הזהה לטיל הטאו מתוצרת ארצות הברית; למעשה זהו העתק של הטאו, בעזרת הנדסה לאחור.
הטיל בעל טווח של עד 3,750 מטר. ראש הנפץ שלו מכיל 3.6 ק"ג חומר נפץ, המאפשרים כושר חדירה של כ-550 מ"מ פלדה.
איראן הייתה בין המדינות הראשונות שייבאה טילי טאו, כבר בשנת 1971. הטילים הראשונים יוצרו באיראן בעת משטר השאה על ידי חברת יוז איירקראפט (כיום רייתיאון) ובשלב מאוחר יותר, על ידי מפעל באיראן על סמך רישיון אמריקני. היו אלה טילים בסיסיים מדגם BGM-71A, והגרסה האיראנית כונתה "טופאן". המהפכה של 1979 קטעה את כל התוכניות לשיתוף פעולה. כיום, יצרנית הטיל היא התעשייה האווירית האיראנית, והוא מיוצר בה מאז שנת 2000.
הופעה בזירה הישראלית

ארגון חזבאללה הפעיל טילי "טופאן" בשנת 2006, במלחמת לבנון השנייה. טילי הנ"ט הללו הועברו לארגון על ידי איראן וסוריה.
גרסאות

הטיל מיוצר בגרסאות "טופאן 1" "טופאן 2", "טופאן 2B" "טופאן 5".
| גרסה | טווח | חדירה | אורך | משקל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| טופאן 1 | 3.5 ק"מ | 550 מ"מ | 116 ס"מ | 18.5 ק"ג |
| טופאן 2 | 3.5 ק"מ | 760 מ"מ | 145 ס"מ | 19.1 ק"ג |
| טופאן 2B | 3.5 ק"מ | 900 מ"מ | 145 ס"מ | 19.1 ק"ג |
| טופאן 5 | 3.5 ק"מ | 900 מ"מ | 145 ס"מ | 19.1 ק"ג |
מקור השם

"טופאן" היא המילה הערבית למילה העברית "מבול" או שיטפון. מילה זו קשורה למילה הארמית למבול: "טופנא" (כך מתרגם תרגום אונקלוס מילה זו בכל מקום בו היא מוזכרת בתורה, למשל בבראשית ו, יז). ככל הנראה המילה קשורה אטימולוגית למפלצת המיתולוגית "טיפון", העסוקה בהרס וחורבן של העולם, ששמה התגלגל גם לשמן של סופות טרופיות הרסניות, הטייפונים. קרוב לוודאי ששם זה הושאל לטיל האיראני כדי לרמז על יכולת ההרס שלו.
אל-בורג'

ערך זה עוסק בכפר בנפת חברון. אם התכוונתם למחנה פליטים ברצועת עזה, ראו .
| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  חברון
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,578 (2007)
 קואורדינטות:  31°25′57″N 34°55′24″E﻿ / ﻿31.432483333333°N 34.923330555556°E﻿ / 31.432483333333; 34.923330555556 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הר חברון מוגדלת) אל-בורג'(למפת הר חברון רגילה) אל-בורג'(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אל-בורג'(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אל-בורג'  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אל-בורג' (בערבית: البرج תרגום: המגדל) הוא כפר פלסטיני, הממוקם כעשרים ק"מ מדרום-מערב לחברון.
גאוגרפיה

הכפר נמצא בנפת חברון, בדרום מערב חבל יהודה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2007 מנתה האוכלוסייה בכפר כ-2,578 תושבים.
ב-1838, אל-בורג' תואר כמקום חורבות נטושות, כחלק מהאזור בין ההר לעזה, ותחת שליטת העיר חברון.
במפקד 1931 של ארץ ישראל נספרה אוכלוסיית אל בורג' תחת דורא.
בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכם שביתת הנשק בין ישראל וירדן משנת 1949, עבר אל-בורג' לשליטה ירדנית.
בשנת 1961, האוכלוסייה של אל בורג' מנתה 712 נפש.
מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, אל-בורג' נמצא תחת שליטה ישראלית.
הפועל טייבה

הפועל טייבה הייתה קבוצת הכדורגל שייצגה את העיר טייבה, והייתה הקבוצה הראשונה מן המגזר הערבי ששיחקה בליגה הבכירה בישראל, בעונת 1996/1997, אך לא הצליחה להטביע את חותמה בליגה, וכבר בעונת הבכורה נשרה חזרה לליגה הארצית (אז ליגת המשנה), לאחר מכן התדרדה לליגות נמוכות יותר עד שהתפרקה ב-2003. הוקמה מחדש בשנת 2024
היסטוריה

הפועל טייבה נוסדה ב-1961 ושיחקה תחילה בליגה ג'. בשנת 1974 העפילה הקבוצה לליגה ב'. בשנת 1986 עלתה לליגה א', ושבע שנים מאוחר יותר, ב-1993, העפילה לליגה הארצית (ליגת המשנה דאז). את אותה עונה בליגה הארצית סיימה במקום החמישי, מרחק של חמש נקודות בלבד מפלייאוף העלייה ללאומית (הליגה הבכירה). כשתי עונות לאחר מכן בעונת 1995/1996 תחת המאמן הפולני ויצ'יץ' לזארק, טייבה זכתה באליפות הליגה הארצית, רחוקה חמש עשרה נקודות מהפועל בת ים שהייתה במקום השלישי ועלתה לליגה הראשונה בישראל, הליגה הלאומית. היא הייתה הקבוצה הראשונה מן המגזר הערבי שהעפילה לליגה הראשונה בישראל. בשל מצבו הרעוע של האצטדיון העירוני בטייבה, נאלצה הקבוצה לארח את משחקיה בליגה הלאומית באצטדיון הקופסה בנתניה, באצטדיון קריית אליעזר בחיפה ובאצטדיון השלום באום אל פחם. אף על פי שטייבה פתחה טוב את עונתה בליגה הלאומית עם שלושה ניצחונות רצופים, היא ניצחה בהמשך רק עוד משחק אחד בכל העונה. לזארק, המאמן הפולני, הוחלף בינואר של אותה שנה על ידי צבי רוזן ולאחר מכן מונה רפעת טורק למאמן הקבוצה אך למרות השינויים טייבה סיימה במקום האחרון וירדה לליגה הארצית.
אירוע טראגי שהתרחש בעונה זו היה מותו של שחקנה ואהיב ג'אברה, שהתמוטט ומת במהלך משחקה של הקבוצה מול בני יהודה תל אביב שנערך ב-4 באפריל 1997.
בעונת 1997/1998, סיימה טייבה במקום השמיני בליגה הארצית, אך עונה זו זכורה לאחר שמשחקה מול בני סכנין הופסק בעקבות תגרת אוהדים המונית. בעונה שלאחר מכן, 1998/1999, טייבה סיימה בתחתית הליגה הארצית עם שש נקודות בלבד בשלושים משחקים וירדה לליגה א' (שהפכה לליגה הארצית באותה עונה עקב הקמת ליגת העל). בעונת 1999/2000 למרות עונש הפחתת נקודות בעקבות התגרה במשחק מול בני סכנין, הצליחה טייבה לסיים באמצע הטבלה. שתי עונות לאחר מכן, בעקבות עונש הפחתת נקודות נוסף שקיבלה, סיימה הקבוצה במקום הלפני האחרון, נקודה אחת מתחת להפועל מג'ד אל כרום, והשלימה ירידת ליגה נוספת, לליגה השלישית. בשנת 2003, ירדה לליגה ב' והשלימה התדרדרות של 4 ליגות ב-7 שנים. עם ירידתה לליגה החמישית התפוררה ההנהלה והשחקנים עזבו, והקבוצה התפרקה סופית. באותה שנה עלו 2 קבוצות נוספות מן המגזר הערבי לליגה הבכירה (ליגת העל) שלקחו את מקומה בתודעה כקבוצות ערביות בליגה הראשונה: מכבי אחי נצרת ואיחוד בני סכנין.
שחקני עבר בולטים

| --- | --- |
 מוראד אבו קישק  שאהין דינייב  סרגיי חוחלוב-סימסון  סאלח חסארמה  אורי קרגולה:  אלי יאני  בני לם  נתי עזריה  יבגני קשנצב  אקאקי דיוודזה
תארים והישגים

ליגת המשנה (1):
1995/96
ליגה ב' (כדורגל) (1):
1985/1986
גביע הטוטו לליגת המשנה:
סגנות: 1993/1994
הערות שוליים

↑  שר גולדברג, ראיד ע. זועבי, בשנה הבאה מרכז טבלה, עונה אחר כך גביע אופ"א, באתר הארץ, 23 במאי 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387592605171
פורנוגרפיה

.
פורנוגרפיה ביוון העתיקה, כד משנת 430 לפנה"ס לערך
פּוֹרנוגרפיה או בקיצור פּוֹרנו, היא תחום שעיקרו הוא הצגה של גוף האדם או ההתנהגות המינית של האדם במטרה לעורר גירוי מיני. הגדרת גבולות הפורנוגרפיה שנויה במחלוקת.
במדינות רבות בעולם קיימות מגבלות על יצירה והפצה של פורנוגרפיה. דוגמאות לאיסורים מקובלים הם איסור על יצירת פורנוגרפיה בהשתתפות ילדים ועל הצגת פורנוגרפיה בפני ילדים.
אטימולוגיה

מקור המילה פורנוגרפיה ביוונית. היא מורכבת מהמילה πόρνη שמשמעותה זונה ומהמילה γράφω שמשמעותה לכתוב.
מקורו של הביטוי "סרט כחול" באנגלית (Blue movie). המילה blue (כחול) הוגדרה כדבר גס או מגונה באנציקלופדיה סקוטית שיצאה לאור ב-1824. ככל הנראה הקשר בין הצבע הכחול למין הוא אף מוקדם יותר.
בעיות בהגדרת גבולות הפורנוגרפיה

השאלה האם יצירה מסוימת היא בגדר פורנוגרפיה שנויה לעיתים במחלוקת. מחלוקת זו נובעת בין השאר ממחלוקות על הגדרתה המדויקת של הפורנוגרפיה. פוטר סטיוארט, שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית, עקף קושי זה בהגדרה, כאשר בפסק דין משנת 1964 כתב: "לא אטרח עוד להגדיר פורנוגרפיה, אבל אני מזהה אותה כאשר אני רואה אותה".
יש הטוענים שבנוסף לתנאי הבסיסי, של הצגת גוף האדם או ההתנהגות המינית של האדם במטרה לעורר גירוי מיני, הגדרת הפורנוגרפיה מכילה תנאים הכרחיים נוספים.[דרוש מקור] דוגמאות לתנאים כאלה הם היעדר ערך אמנותי. לדידם של המחייבים בתנאי הגדרה נוספים יש להבחין בין פורנוגרפיה לבין ארוטיקה, שהיא תיאור של גוף האדם או ההתנהגות המינית האנושית בצורה בוטה פחות, מוכוונת פחות לגרימת עירור מיני ולעיתים בעלת ערך אומנותי מסוים.[דרוש מקור] על הבחנה זו העיר הסופר הצרפתי אלאן רוב-גרייה: "פורנוגרפיה היא הארוטיקה של האחר".