stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פעמוני היובל
השיח הציבורי על המופע

מספר סוגיות שקשורות במופע זכו לעיסוק ציבורי נרחב, ובראשן:
התשלום עבור שירת התקווה - לשירת התקווה נבחרה הזמרת ריטה. פרסומים על הכוונה לשלם לה 70,000 ש"ח עבור ביצוע ההמנון עוררו ביקורת קשה. ריטה נפגעה מהביקורת והחליטה לפרוש מהמופע. לבסוף הצליח ראש הממשלה בנימין נתניהו לשכנעה לחזור בה בשיחת טלפון אישית, ואת הכסף שקיבלה הודיעה שתתרום לצדקה.
השתתפותה של להקת בת-שבע והחשש לביטול המופע - הלהקה הייתה אמורה להופיע עם הריקוד "אחד מי יודע" מתוך "אנאפאזה" של הכוריאוגרף אוהד נהרין. בריקוד לבושים הרקדנים כחרדים, וכשברקע נשמע הפיוט אחד מי יודע, הם פושטים את בגדיהם עד שהם נותרים במכנסונים וגופיות. המפלגות הדתיות בממשלה דרשו לשנות או לבטל את הריקוד. אחת ההצעות שעלו הייתה הלבשת הרקדנים במכנסי גטקעס, שהובאו לשם כך ערב המופע ממחסני צה"ל. מספר עתירות שהוגשו לבג"ץ בעניין ההופעה נדחו. על הלהקה הופעלו לחצים רבים לשנות את היצירה, ומנגד הושמעו איומים של אמנים לבטל את השתתפותם אם תצונזר היצירה. הלהקה סירבה לשנות את יצירתה בשל תכתיב פוליטי, וכחצי שעה לפני תחילת המופע החליטה שלא לעלות לבמה ואת ההודעה על כך בישר השחקן עודד קוטלר. מספר אמנים טענו בדיעבד שלוּ ידעו על החלטת הלהקה היו מסרבים אף הם לעלות לבמה. המשבר זכה לסיקור רב בתקשורת והעלה מחדש את שאלת יחסי דתיים-חילונים במדינה. רוני מילוא, ראש עיריית תל אביב, הודיע בעקבות המופע על פרישתו מהליכוד ועל הקמת מפלגת מרכז. מנחה הטלוויזיה דן שילון כינה את גילה אלמגור "הקרנף של המדינה", בשל המשך השתתפותה במופע אחרי שנודע לה על עזיבתה של הלהקה.
לקריאה נוספת

שוקי פרידמן, נחום לנגנטל, הקונפליקט: דת ומדינה בישראל, ידיעות אחרונות, 2002
אליק מישורי, שורו הביטו וראו, איקונות וסמלים חזותיים ציוניים בתרבות הישראלית, ספריית אופקים, עם עובד, 2000, אפילוג (קריאה ביקורתית של פעמוני היובל)
נסים קלדרון, "פעמוני היובל", בתוך: דדי צוקר (עורך), אנו היהודים החילונים: מהי זהות יהודית חילונית, ידיעות אחרונות, 1999, עמ' 64–77
הערות שוליים

↑  מבקר המדינה, דוח שנתי לשנת 1998 ולחשבונות שנת הכספים 1997, 8 באפריל 1999, עמוד 44. ISSN 0334-9713
↑  מבקר המדינה, דוח שנתי לשנת 1998 ולחשבונות שנת הכספים 1997, 8 באפריל 1999, עמ' 42. ISSN 0334-9713 
על פי דיווח של מנכ"ל העמותה, שניתן במועד מוקדם מזה של דו"ח המבקר, העלות עמדה על סכום נמוך יותר של כ-17.2 מיליון ש"ח. ראו:
צבי לביא, ‏ועדת הכספים אישרה הקצבה של 12.5 מיליון שקל לעמותת היובל, באתר גלובס, 13 במאי 1998.
↑  מבקר המדינה, דוח שנתי לשנת 1998 ולחשבונות שנת הכספים 1997, 8 באפריל 1999, עמ' 55. ISSN 0334-9713
↑  אביבה קרול, ‏תשלומים בלתי תקינים של מיליוני שקלים בעמותת היובל, באתר גלובס, 27 באפריל 1999.
1 2   יואל רפל, שנת היובל, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח.
↑  H. Rowley, Jubilee An Exclusive Party, The Chicago Tribune website, May 01, 1998.
↑  עוד מנפלאות יום העצמאות: רייטינג "פעמוני היובל" בערוץ 1 היה גבוה מבערוץ 2, באתר גלובס, 4 במאי 1998.
1 2  ‏Jack Katzenell, Israel celebration flap over dancers, Associated Press, April 29, 1998.
↑  יניב חלילי, חלפו ימי התום, באתר ynet, 10 באפריל 2003.
↑  ידיעות אחרונות, ‏ביקורת על מחיר מפגן העצמאות: "התקווה" תעלה 70 אלף שקל, באתר גלובס, 2 במרץ 1998.
↑  אחד, מי יודע? אוהד נהרין חוזר ליצירה השערורייתית של בת שבע, נבדק ב-2023-06-09
↑  טל לוי, לין, היום לפני, 03.05.1998 / "מלחמת תרבות" בשל צנזור להקת בת שבע, באתר הארץ, 2 במאי 2011.
↑  מילוא יתמודד על ראשות הממשלה; יפרוש מעיריית ת"א, באתר גלובס, 5 במאי 1998.
↑  אבי דיסקין, ימי ירושלים האחרונים: קווים לבחינת הדמוקרטיה הישראלית החדשה, מכון פלורסהיימר למחקרי מדיניות, 2001, עמ' 81.
↑  אביבה קרול, ‏שילון עדיין בלעדי ברשת, באתר גלובס, 6 ביולי 1998.
↑  דן שילון, בשידור חי, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 1998, ע' 279.
הרפיה (עוף)

| הרפיה |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי יום
משפחה:: נציים
תת־משפחה:: הרפיות
סוג:: הרפיה
מין:: הרפיה דרום אמריקאית
שם מדעי
 Harpia harpyja ‏ליניאוס, 1758
תחום תפוצה


פרט הרפיה בשבי
עיט הרפיה (שם מדעי: Harpia harpyja) הוא עוף דורס ממשפחת הנציים, החי ביערות הגשם הטרופיים שבמרכז ודרום אמריקה. נמנה עם העיטים הטרופיים, ומהווה את המין היחיד בסוגו. מין זה תואר לראשונה על ידי ליניאוס, שקרא לו Vultur harpyja ב-Systema naturae בשנת 1758. הוא נקרא על שם ההרפיות מן המיתולוגיה היוונית, והוא הציפור הלאומית של פנמה. הרפיה היא העוף החזק ביותר מבין העופות הדורסים בעולם.
תיאור פיזי

ההרפיה היא העוף הדורס הגדול ביותר באמריקה (חוץ מהקונדוריים שאוכלים נבלות). היא גם נמנית עם העיטים הגדולים החיים כיום, בממוצע שנייה רק לעיטם שטלר ודומה במידותיה לעיט הפיליפיני. עיט האסטי שחי בניו זילנד ונכחד, היה גדול ממנה כדי 40%.
אורך גוף ההרפיה כ-90 ס"מ, מוטת כנפיה כ-210 ס"מ ומשקלה כ-8 ק"ג, אך עשוי להגיע כדי 9 ק"ג ובשבי אף יותר. צבע גבה שחור, בטנה לבנה פרט לפס שחור על חזה, וראשה אפור. הנקבות גדולות כדי שליש מהזכרים.
מבנה גופה של ההרפיה מותאם ליערות הטרופיים בהם היא חיה: זנבה ארוך מאוד לשם ניווט מדויק בין העצים, כנפיה רחבות מאוד וקצרות יחסית לדורס כה גדול. על ראשה ציצית המתרוממת כשהיא נדרכת או שומעת רעש.
אף כי העיטם הענק גדול ממנה, ההרפיה נמנית עם הדורסים החזקים ביותר הודות למבנה גופה, מקורה וכמובן טפריה. אצבעותיה מסוגלות להפעיל לחץ עצום ואורכו של הטופר האחורי הוא כ-65 מ"מ, ובמקרים מסוימים מגיע אף ל-12 ס"מ. לשם השוואה, לעיט הזהוב, שידוע כאחד הדורסים החזקים ביותר בממלכה ההולארקטית, ישנו טופר אחורי שאורכו בממוצע כ-55 מ"מ. המקור צר, בינוני באורכו, מאונקל ורב-עוצמה, מותאם לקרוע נתחי בשר מטרף גדול וחזק כקופים ועצלנים.
תזונה וקינון

ההרפיה ניזונה בעיקר מיונקים החיים על עצים. משקל הטרף מגיע על פי רוב עד לחצי ממשקלה היא, וכולל חוטמנים ומכרסמים שונים, אך בזכות כוחה הרב היא מסוגלת גם ללכוד טרף כקופים, עצלנאים ומזאמות, שגודלם ככלבי רועים. היא עשויה גם לתקוף עופות.
הקן גדול ונבנה על צמרותיהם של עצים גבוהים. גודל התטולה הוא בדרך כלל שתי ביצים, אך לאחר בקיעתה של הביצה הראשונה מתעלמים מהשנייה וזו לא בוקעת. בני הזוג מגדלים גוזל אחד מדי 2–3 שנים. הגוזל כשיר לעוף לאחר כ-6 חודשים, אך הוריו ממשיכים להאכילו גם במשך 6–10 חודשים נוספים. ההורים תוקפניים ביותר כלפי פולשים ועשויים להתקיפם אם יתקרבו.
שימור וקשרים עם האדם

ההרפיה נרדפה בעבר על ידי בני אדם, עקב האגדות שהופצו עליה לפיהן היא נוהגת לחטוף ילדים ולשאתם לקינה. כיום, הסכנה העיקרית המאיימת עליה היא כריתת יערות המהווים את בית הגידול שלה, בנוסף לקצב הריבוי הנמוך שלה הכולל גוזל אחד מדי 2-3 שנים. הדבר גרם להיעלמותה מחלקים נרחבים של אמריקה הדרומית, וכיום היא מצויה בעיקר ליד שפך האמזונאס. מצבה מוגדר כ-"קרוב לסיכון", וה-"Peregrine Fund" הגדירה כעוף שעל מנת לשמרו בטבע יש לנקוט בגרעין רבייה ושחרור לטבע.
הערות שוליים

↑  הרפיה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  http://www.iwokrama.org/forest/images/talons.jpg טפרים מעופות דורסים שונים בעולם, מימין לשמאל: בז נודד, עקב אדום-זנב, אוח וירג'יניה, עיטם לבן-זנב, עיט זהוב והרפיה; מתוך האתר הבא.
הרפיה שתפסה קפוצ'ין מצויץ צעיר.
תחנת הרכבת חולון – וולפסון

#invoke:תבנית מידע
תחנת הרכבת חולון – וולפסון היא תחנת רכבת במסילת תל אביב – פלשת.
התחנה ממוקמת בין חולון לתל אביב-יפו בין נתיבי כביש 20 (בדומה לתחנות תל אביב). התחנה הוקמה במחלף וולפסון, כששתי המסילות עוברות במפלס התחתון שלו - בגובה הכביש המהיר.
בתחנת חולון-וולפסון קיים חניון לרכב דו-גלגלי בלבד. פרט לכך, קיימת נגישות לעצירה, הורדת/איסוף נוסעים במקום.
ב-22 בספטמבר 2008, פרסמה רכבת ישראל מכרז לביצוע עבודות התשתית להקמת התחנה. בדצמבר 2008 זכה הקבלן אשר גרין במכרז לבניית תחנת וולפסון ולביצוע קטע מסילה במסגרת הקו מתל אביב למערב ראשון לציון. היקף העבודות נאמד ב-53 מיליון ש"ח.
התחנה החלה לפעול ב-25 בספטמבר 2011.
בתחנה זו הותקנה מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
שירות הרכבות בתחנה

זוהי תחנת ביניים בקו אשקלון - הרצליה.
בשעות השיא עוצרות בתחנה שלוש רכבות בשעה בכל כיוון, כאשר שתיים מגיעות עד לאשקלון ואחת לראשון לציון משה דיין. בשעות השפל עוצרות בתחנה שתי רכבות בשעה בכל כיוון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת אשקלון — הרצליה (קו השרון - אשקלון)  אשקלון • אשדוד • יבנה מערב • ראשון לציון משה דיין • בת ים קוממיות • בת ים יוספטל • חולון וולפסון • צומת חולון • תל אביב ההגנה • תל אביב השלום • תל אביב סבידור מרכז • תל אביב האוניברסיטה / אקספו • בני ברק – רמת החייל • פתח תקווה קריית אריה • פתח תקווה סגולה • ראש העין צפון • כפר סבא נורדאו • הוד השרון סוקולוב • רעננה דרום • רעננה מערב • הרצליה |  |
הערות שוליים

↑  עידן יוסף, עוד תחנת רכבת - בדרך לראשון, באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 בספטמבר 2008
↑  בקרוב יחלו העבודות להקמת תחנת הרכבת וולפסון, 28 בדצמבר 2008, nrg מעריב
↑  נסיעת המבחן של הרכבת החשמלית בטבעת השרון, בעמוד הפייסבוק של שבתשתיות, 19 בנובמבר 2021
רציפי התחנה לפני בניית שלד התחנה (פברואר 2009)
התחנה ממזרח
מראה מכיוון צפון-מזרח
חזית התחנה לפני השלמתה
תרשים התחנה
היכלי כדורסל בישראל

בראשית התפתחות הכדורסל בישראל רוב משחקי הכדורסל נערכו על מגרשים תחת כיפת השמים, כמו למשל "מגרש אוסישקין" בתל אביב, שעל חורבותיו הוקם אולם אוסישקין. האולם המקורה הראשון שנבנה בישראל היה אולם הפחים של הפועל חולון אשר הוקם בשנות ה-50, ולא עבר שיפוץ משמעותי עד היום. בשנת 1963 נבנה היכל הספורט יד אליהו כזירה פתוחה עם יציעי בטון. בשנת 1964 עברה מכבי תל אביב לשחק במתקן זה, ובהמשך הוא עבר שיפוץ והפך לאולם כדורסל מודרני בשנת 1972. בשנים אלה חלק גדול מקבוצות הכדורסל הגיעו מקיבוצים ומושבים ומשחקיהן הביתיים נערכו בתוך אולמות פח פשוטים, שחלקם אפילו לא היו מקורים. בשנות ה-70 החלה מגמה על מעבר למשחק באולמות סגורים, עד שנקבע חוק לפיו, בשתי הליגות הגבוהות נאסר לשחק תחת כיפת השמים, אלא רק באולם סגור מקורה ומואר.
להלן רשימה חלקית של היכלי כדורסל בישראל, מסודרים לפי מספר מושבים יורד.
היכלים פעילים

| תמונה | היכל | תכולה | שטח | עיר | קבוצה | שנת חנוכת האולם | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | פיס ארנה | 11,000 | 47,000 מ"ר | ירושלים | הפועל ירושלים | 2014 |  |
|  | היכל מנורה מבטחים | 10,383 | 23,460 מ"ר | תל אביב | מכבי תל אביב | 1963 | משמש גם את נבחרת ישראל |
|  | היכל טוטו חולון | 5,500 | 13,000 מ"ר | חולון | הפועל חולון | 2015 |  |
|  | היכל הספורט רוממה חיפה | 5,000 | 13,000 מ"ר | חיפה | הפועל חיפה, מכבי חיפה | 1976 |  |
|  | היכל קבוצת שלמה | 3,504 | 6,600 מ"ר | תל אביב | הפועל תל אביב | 2014 | משמש גם את נבחרת ישראל |
|  | היכל הספורט העירוני אשקלון | 3,000 | 6,500 מ"ר | אשקלון | אליצור "איתו" אשקלון | 1999 |  |
|  | אולם הקונכייה | 3,000 | 5,000 מ"ר | באר שבע | הפועל באר שבע | 2013 |  |
|  | היכל אנרבוקס | 2,700 | 4,500 מ"ר | חדרה | מכבי חדרה | 2020 | משמש גם את נבחרת ישראל בכדורעף |
|  | אולם עין שרה | 2,500 | 5,000 מ"ר | נהריה | עירוני נהריה | 2002 |  |
|  | היכל הספורט בית מכבי | 2,500 |  | ראשון לציון | מכבי ראשון לציון | 2008 |  |
|  | ארנה נתניה | 2,500 |  | נתניה | אליצור נתניה | 2024 |  |
|  | היכל טוטו הקריה | 2,200 |  | אשדוד | מכבי אשדוד, מכבי בנות אשדוד | 2000 |  |
|  | היכל הספורט גן נר | 2,057 |  | גן נר | הפועל גלבוע גליל | 2008 |  |
|  | היכל הספורט מלחה | 2,000 |  | ירושלים | הפועל לב ירושלים | 1985 |  |
|  | אולם קריית מנחם | 2,000 |  | רמלה | אליצור נווה-דוד רמלה, אליצור רמלה (כדורסל נשים) | 2004 |  |
|  | היכל הספורט מטרו ווסט רעננה | 1,668 |  | רעננה | מכבי עירוני רעננה | 1994 |  |
|  | היכל הספורט גן נחום | 1,500 | 2,700 מ"ר | ראשון לציון | הפועל ראשון לציון (כדורסל נשים) | 1986 |  |
|  | אולם זיסמן | 1,500 |  | רמת גן | מכבי עירוני רמת גן, הפועל רמת-גן גבעתיים, מכבי עירוני רמת גן (כדורסל נשים) | 1991 |  |
|  | היכל הספורט נעמן | 1,500 |  | עין המפרץ | הפועל מטה אשר עכו | 1968 |  |
|  | אולם ספורט היובל | 1,500 |  | הרצליה | בני הרצליה, בנות הרצליה | שנות ה-90 |  |
|  | אולם הספורט בגין | 1,490 |  | אילת | הפועל אילת | 2012 |  |
|  | אולם הספורט הדר יוסף | 1,400 |  | תל אביב | מכבי תל אביב (כדורעף), מכבי דרום תל אביב | 1995 |  |
|  | היכל הספורט העירוני נשר | 1,371 |  | נשר | הפועל נשר | 1998 |  |
|  | אולם פיס כפר בלום | 1,360 |  | כפר בלום | הפועל גליל עליון | 1988 |  |
|  | היכל הספורט לב המושבה | 1,200 |  | נס ציונה | עירוני נס ציונה | 2009 |  |
|  | אולם ישורון | 1,000 |  | נתניה |  | שנות ה-70 |  |
|  | אולם הספורט החדש הוד השרון | 1,000 |  | הוד השרון | מכבי הוד השרון | 2023 |  |
|  | היכל הספורט רלף קליין | 930 |  | יבנה | אליצור יבנה | 2016 |  |
היכלים בתכנון

רשימה חלקית של היכלי הספורט המתוכננים לקום בשנים הקרובות ברמה מתאימה לליגת העל בכדורסל.
| תמונה | היכל | תכולה | שטח | עיר | קבוצה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ארנה ראשון לציון | 7,000 |  | ראשון לציון | מכבי ראשון לציון | תיתכן תכולה 10,000 |
|  | היכל הספורט העירוני אילת ע"ש מוטי אמסלם | 5,000 |  | אילת | הפועל אילת |  |
|  | ארנה הרצליה | 5,000 |  | הרצליה | בני הרצליה |  |
|  | ארנה אשדוד | 5,000 |  | אשדוד | מכבי אשדוד |  |
|  | ארנה רמת גן | 6,000 |  | רמת גן | מכבי רמת גן |  |
|  | ארנה פתח תקווה | 4,000 |  | פתח תקווה | מכבי פתח תקווה, הפועל פתח תקווה |  |
|  | ארנה קריית גת | 4,000 |  | קריית גת |  |  |
|  | ארנה רחובות | 4,000 |  | רחובות | מכבי רחובות, עירוני נס ציונה |  |
|  | ארנה עפולה | 3,000 |  | עפולה | הפועל עפולה |  |
ראו גם

כדורסל בישראל
אצטדיוני כדורגל בישראל
הערות שוליים

↑  אבי איצקוביץ', הקפאת בניית הארנה: החלטה שגויה או נכונה של העירייה? הצביעו במשאל מיינט ראשון - מיינט ראשון לציון - חדשות ראשון לציון, באתר my net ראשון, ‏21 בפברואר 2019
↑  היכל ספורט עירוני רב תכליתי, באתר www.v5arch.com
↑  הארנה של הרצליה
תחנת הרכבת עפולה

ערך זה עוסק בתחנת רכבת בת זמננו. אם התכוונתם להתחנה ההיסטורית של עפולה, ראו .
תחנת הרכבת עפולה על-שם רפאל איתן (רפול) היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל, המשרתת את העיר עפולה וסביבתה. תחנת עפולה החדשה, שתוכננה על ידי אדריכל אליאסף בר, נבנתה כחלק מהקמת קו הרכבת חיפה - בית שאן. בשונה מיתר התחנות על הקו, התחנה לא נבנתה על התוואי ההיסטורי או בקרבה אליו, והיא ממוקמת במרכז העירוני החדש של האזור הנמצא בשטח פתוח בין עפולה לעפולה עילית בכביש 65 וממזרח לכביש 60.
תחנת עפולה ההיסטורית

תחנת עפולה (אשר כונתה גם "פוּלֶה") הייתה התחנה הרביעית משמונה התחנות המקוריות שנבנו לאורכה של השלוחה של מסילת הרכבת החיג'אזית (המכונה רכבת העמק, על שמו של עמק יזרעאל אותו חצתה), ומאוחר יותר הייתה גם תחנת הקצה של מסילת השומרון. התחנה נקראה בתחילה על שם הכפר הערבי הקטן שבתחומו הוקמה, ואשר התפתח במרוצת השנים לעיר עפולה של ימינו וזאת הודות לקישור התחבורתי שסיפקה רכבת העמק. בסמוך לתחנה נבנו מחנות צבא ושדות תעופה הן על ידי העות'מאנים והן על ידי הבריטים.
התחנה החדשה

תחנת עפולה החדשה נבנתה כחלק מהקמת קו הרכבת חיפה - בית שאן.
התחנה מוקמת עם רציף אי ומעבר תת-קרקעי אשר מקשר בין אולם הנוסעים לרציפים, חדר נוסף נבנה כמקלט ומול אולם הכניסה לתחנה נבנתה "חצר היסטורית" בה מוצגים ממצאים שנאספו מקו רכבת העמק ההיסטורי. התחנה נבנתה על ידי נתיבי ישראל ועלותה הכוללת 90 מיליון שקלים. הבנייה כללה את התחנה ומבנה שרות וביטחון שצמוד אליה בשטח של כ-1200 מטר, חניון עם 690 מקומות חנייה ומפרץ אוטובוסים. בצמוד לתחנה נבנה מסוף אוטובוסים שמשרת את עפולה והסביבה בו יוצאים קווים של חברת "סופרבוס" לשכונות העיר ולישובים הסמוכים. התוכנית להקמתה אושרה ב-2005, אך הקמתה בפועל החלה בשנת 2011. שירות הרכבת בה החל ב-16 באוקטובר 2016. לאחר חנוכת הקו תושבי עמק יזרעאל ובית שאן זכו לנסוע בחינם למשך חצי שנה ולסבסוד הכרטיסים ב-50% למשך שנתיים נוספות.
תחנת הרכבת של עפולה היא התחנה החשובה והמרכזית ביותר בקו העמק. רכבת ישראל פרסמה דו"ח נוסעים לשנת 2017 לפיו מספר הנוסעים הגבוה בקו נרשם בתחנת עפולה (850,517 נוסעים). הסיבה לכך היא שעפולה היא העיר המרכזית בעמק יזרעאל עם מספר התושבים הגבוה ביותר (כ-50,000 תושבים) כמו כן, בעפולה התחנה קרובה לאזורי התעסוקה והמגורים בעיר בניגוד לתחנות כפר ברוך וכפר יהושע שלהן נדרשת תחבורה משלימה ולא ניתן להגיע אליהן ברגל.
ב-20 בפברואר 2018 נקראה התחנה על-שמו של רפאל איתן, שהיה ראש המטה הכללי האחד עשר של צה"ל ושר בממשלות ישראל. איתן היה בן המושב תל עדשים, שנמצא במרחק קילומטרים אחדים מתחנת הרכבת.
תכנון עתידי

הכפלת מסילת העמק - כיום מסילת העמק היא מסילה בודדת, כחלק מהתוכנית האסטרטגית של הרכבת לשנת 2040 מתוכננת הכפלתה, דבר אשר יאפשר להעביר רכבות נוסעים ומשא רבות יותר בקו ולשפר את השירות לנוסעים.
קיים תכנון עתידי לקישור מסילת העמק אל מרכז הארץ דרך מסילת מנשה והמסילה המזרחית, קישור זה יאפשר לרכבות מאזור העמק לנסוע ישירות למרכז ודרום הארץ ללא מעבר בחיפה. הקמת מסילת מנשה היא חלק מהתוכנית האסטרטגית של הרכבת לשנת 2040.
סלילת מסילה נוספת כפולה מעפולה לטבריה המכונה "מסילת עפולה-טבריה", הפרויקט יכלול מספר מנהרות וגשרים, אך כרגע הקו אינו מתוכנן לביצוע נכון ל-2018.
שירות רכבות בתחנה

מהתחנה יוצאת רכבת אחת בשעה לכיוון עתלית דרך תחנות חיפה ואחת לכיוון בית שאן ובשעות שיא 2 רכבות בשעה (2 רכבות בבוקר לחיפה, ו-2 רכבות בערב לבית שאן).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת בית שאן — עתלית (קו העמק) עתלית • חיפה חוף הכרמל • חיפה בת גלים • חיפה מרכז השמונה • מרכזית המפרץ • יקנעם – כפר יהושע • מגדל העמק – כפר ברוך • עפולה • בית שאן |  |
קווי אוטובוס לתחנה > בכניסה לתחנה

בכניסה לתחנה ישנו מסוף אוטובוסים ממנו יוצאים מספר קווים אזוריים ליישובים באזור. במקור מספר קווים נוספים היו אמורים להסתיים במסוף אך לבסוף הוצאו ממנו והועברו לרחוב דובנוב הנמצא בקרבת התחנה עקב מצוקת מקום במסוף.
כל הקווים במסוף מופעלים על ידי חברת סופרבוס.
| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 49 | סופרבוס | עפולה - צומת יזרעאל - אביטל - מיטב - פרזון - יעל |  |
| 50 | סופרבוס | עפולה - ניר העמק - חבר - ברק - אדירים - דבורה - רם און |  |
| 51 | סופרבוס | עפולה - ניר העמק - ניר יפה - אומן - מלאה - גדיש |  |
| 52 | סופרבוס | עפולה - צומת יזרעאל - גן נר - סנדלה - מגן שאול - מוקייבלה |  |
| 57 | סופרבוס | עפולה - כפר יחזקאל - גבע - גדעונה |  |
קווי אוטובוס לתחנה > בסביבת התחנה

ברחוב דובנוב אשר נמצא בקרבת התחנה עוברים כל קווי האוטובוס העירוניים ושאר קווי האוטובוס הבינעירוניים.
| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | סופרבוס | תחנה מרכזית - כיכר העצמאות - היכל התרבות - צומת מכבי אש - תחנת רכבת עפולה - קאנטרי קלאב - בית חולים העמק - גבעת המורה | ♿ |
| 5 | סופרבוס | תחנה מרכזית - קריית אמיתי - קניון העמקים - רחוב ירושלים - שיכון גאולים - דואר - היכל התרבות - צומת מכבי אש - תחנת רכבת עפולה - רובע יזרעאל - מתחם עמק סנטר - בית חולים העמק - תיכון מקיף אורט | ♿ |
| 11 | סופרבוס | תחנה מרכזית - כיכר העצמאות - היכל התרבות - צומת מכבי אש - תחנת רכבת עפולה - קאנטרי קלאב - בית חולים העמק - עפולה הצעירה - עפולה עילית | ♿ |
| 19 | סופרבוס | מתחם עמק סנטר - תחנת רכבת עפולה - תחנה מרכזית עפולה - רחוב קהילת ציון - מרחביה קיבוץ - מרחביה מושב - סולם |  |
| 33 | ג'יבי טורס | בית חולים העמק - תחנת רכבת עפולה - מכללת עמק יזרעאל - נצרת - ריינה - כפר כנא - טורעאן |  |
| 44 | סופרבוס | תחנה מרכזית עפולה - תחנת רכבת עפולה - בית חולים העמק - נין - טמרה - נעאורה |  |
| 46 | סופרבוס | תחנה מרכזית עפולה - תחנת רכבת עפולה - בית חולים העמק - דברת - אחוזת ברק - מחנה נאעורה |  |
| 47 | סופרבוס | תחנה מרכזית עפולה - תחנת רכבת עפולה - מכללת עמק יזרעאל - איכסאל | חלופה בלבד |
| 185 | נסיעות ותיירות נצרת | תחנה מרכזית עפולה - תחנת רכבת עפולה - מכללת עמק יזרעאל - נצרת - עילוט |  |
| 240 | נסיעות ותיירות נצרת | מכללת עמק יזרעאל - תחנת רכבת עפולה - בית חולים העמק - צומת תבור - כפר תבור - מחלף גולני - עיילבון - עארבה - סחנין - שעב |  |
| 350 | סופרבוס | תחנה מרכזית עפולה - מרכז העיר - תחנת רכבת עפולה - בית חולים העמק - דבורייה - שיבלי-אום אל גנם | חלופה בלבד |
| 352 | סופרבוס | שיבלי-אום אל גנם - דבורייה - מסעף דברת - צומת נין - בית חולים העמק - תחנת רכבת עפולה - מכללת עמק יזרעאל - נצרת - יפיע - מגדל העמק |  |
| 859 | סופרבוס | טבריה - צומת כפר תבור - תחנת רכבת עפולה - צומת גמזו - צומת שילת - מודיעין עילית - מחנה עופר - גבעת זאב |  |
גלריית תמונות

הרציף הצפוני בתחנת עפולה במבט מזרחה, אוגוסט 2014
הרציף הצפוני בתחנת עפולה במבט מערבה, אוגוסט 2014
המעבר התת-קרקעי בתחנת עפולה. החלק שבין הרציפים וחדר נוסף לידו נבנו כמקלט. אוגוסט 2014
הערות שוליים

↑  שרון קדמי, הוועדה לתשתיות לאומיות אישרה את תוכנית רכבת העמק, באתר TheMarker‏, 5 בדצמבר 2005
↑  אבי בר-אלי, המכרז לרכבת העמק עוכב בשל חריגה של 700 מיליון שקל בתקציב, באתר TheMarker‏, 7 במרץ 2011
↑  וואלה! חדשות, ‏64 שנים אחרי שנסגרה: רכבת העמק שוב נוסעת על המסילה, באתר גלובס, 16 באוקטובר 2016
↑   אבי בר-אלי, המדינה תסבסד את הנסיעה ברכבת העמק במשך שנתיים וחצי, באתר TheMarker‏, 13 באוקטובר 2016
↑  2.1 מיליון נוסעים בשנה ברכבת העמק, באתר כלבו – חיפה והצפון, 20 בדצמבר 2017
↑  יניב אעידן, "רפולה": התחנה הבאה - תחנת רפול – עפולה, באתר עמקניוז, 20 בפברואר 2018
תחנת הרכבת ההיסטורית במרכז העיר עפולה
תחנת רכבת עפולה.
תרשים התחנה
משה טור-פז

משה ("קינלי") טור־פז (נולד ב-29 באפריל 1972, ט"ו באייר ה'תשל"ב) הוא חבר הכנסת מטעם יש עתיד ולשעבר סגן יו"ר הכנסת, איש חינוך ישראלי. כיהן כראש מינהל חינוך ירושלים וכיו"ר תנועת נאמני תורה ועבודה.
קורות חיים

נולד כמשה קיילנגולד בארצות הברית לאשר ועדנה בעת ששהו בשליחות. המשפחה שבה לישראל כשהיה בן שנה. לאחר מספר שנים יצאו לשליחות בלונדון, וכשחזרו לישראל התגוררו בחיפה ובירושלים.
למד בישיבת נווה שמואל ובישיבת הר עציון. הוא בעל תואר ראשון במחשבת ישראל ובמקרא ממכללת הרצוג ותואר שני בהיסטוריה של עם ישראל, מהאוניברסיטה העברית בירושלים. הוא בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר מחזור 2017.
טור-פז הוא סגן-אלוף במילואים ושירת כמפקד גדודי הסיור של חטיבת שועלי מרום. בשנת 2005, לקראת תוכנית ההתנתקות מרצועת עזה, היה מיוזמי ומקימי פורום "יום פקודה", פורום קצינים דתיים למאבק בסרבנות. במלחמת חרבות ברזל שירת במילואים כקצין אג"ם באוגדת עזה.
בשנים 2001–2005 כיהן כיו"ר תנועת "נאמני תורה ועבודה".
שימש כסגן מנהל בית הספר פלך בירושלים, ובין השנים 2007–2012 ניהל את בית הספר העל-יסודי הדתי שק"ד בקיבוץ שדה אליהו.
בשנת 2012 מונה על ידי ראש עיריית ירושלים ניר ברקת לראש מנהל החינוך בעיר (מנח"י), תפקיד אותו מילא עד ראשית שנת 2017. לאחר מכן היה מנכ"ל רשת החינוך של תנועת הקיבוץ הדתי.
בשנת 2019 יצא לאור בהוצאת ידיעות ספרים ספרו "עיניים בגב – שישה מבטים בחינוך", העוסק במערכת החינוך בישראל.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת הצטרף למפלגת "יש עתיד" והוצב במקום ה-42 ברשימת "כחול לבן". הרשימה זכתה ב-35 מנדטים וטור-פז לא נבחר לכנסת. במקום זה הוצב גם במערכות הבחירות לכנסות העשרים ושתיים והעשרים ושלוש.
ב-5 בינואר 2021 החל טור-פז לכהן כחבר כנסת מטעם סיעת "יש עתיד" בעקבות התפטרותה של חברת הכנסת עינב קאבלה. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב טור-פז במקום ה-21 ברשימת "יש עתיד" לכנסת ולא נכנס. במאי 2021 מונה למנכ"ל המועצה הציונית בישראל. הוא חזר לכנסת ב-9 ביולי 2021, לאחר התפטרותה מהכנסת של השרה מירב כהן במסגרת החוק הנורווגי.
ב-21 בדצמבר 2021 מונה ליו"ר ועדת המשנה לחינוך הממלכתי דתי. היה חבר בוועדת חוץ וביטחון ובוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת. שימש כמתווך בין חסידות בעלז למשרדי הממשלה במגעים להכנסת לימודי ליבה לבתי הספר.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום ה-22 ברשימת המפלגה, ונבחר לכנסת. הוא משמש כחבר בוועדת החינוך, התרבות והספורט ובוועדה המיוחדת לפניות הציבור של הכנסת. עד ל-5 במרץ הוא כיהן גם כסגן יושב ראש הכנסת.
חיים אישיים

נשוי לשלומית, בתו של פרופסור אביעזר רביצקי, מנהלת מרכז ג'ואן וארווין ג'ייקובס לחברה משותפת במכון הישראלי לדמוקרטיה, ואב לחמישה. תושב הקיבוץ כפר עציון.
דודתו הייתה הלוחמת אסתר ציילנגולד ודודו היה הדיפלומט יהודה אבנר.
באוקטובר 2024 יצא לאור ספרו ח"כ במשמרת לילה: יומן מלחמה בהוצאת סלע מאיר.