stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפקט רשת
המקורות למונח

מקור המונח הוא בדיונים שקיימה חברת הטלפון "בל" בארצות הברית בדרך להשגת מונופול בתחום זה. המונח הופיע לראשונה ב-1908 בדו"ח השנתי של החברה וב-1917 נדונה הכלכלה של אפקט הרשת במסמך והוצגה על ידי עובד החברה.
התאוריה הכלכלית של אפקט הרשת התפתחה משמעותית בין השנים 1985 ל-1995 על ידי החוקרים מייקל כץ, קרל שפירו, האל ואריאן, ג'וזף פרנל וגרת' סלונר.
אפקטי רשת פורסמו על ידי רוברט מטקלף, מממציאי "Ethernet" וממייסדי "3COM". הוא טען בעת מכירת כרטיסי "Ethernet", כי לקוחות ירכשו אותם מעל מסה קריטית מסוימת אם הם יוכלו לקצור רווחים מהרשת שלהם. הוא הטביע את "חוק מטקלף", הידוע ביותר בנושא אפקט רשת ונתן לזה ביטוי בנוסחה מתמטית של מחיר N וערך של N בריבוע . המספרים מאחורי הגדרה זו מעולם לא אומתו בפועל, אך זה גרם ללקוחות לרכוש מוצרים יקרים כגון כונני דיסק ומדפסות.
רוד בקסטרום הציג ב-2009 מודל מתמטי וכלכלי לתיאור רשתות במצב של אפקט רשת חיובי ואפקט רשת שלילי.
סוגים של השפעות רשת

ישנן דרכים רבות לסווג השפעות רשת, כשאחת הנפוצות מסווגת זאת ל-4:
אפקט רשת ישיר – כשערך המוצר עבורי תלוי באופן ישיר במס' המשתמשים, למשל טלפון, פקס, דואר אלקטרוני וכו'. כל עוד אין לצרכן יעדי תקשורת סבירים המצוידים במכשיר, אין למכשיר ערך עבורו. אפקט ישיר אופייני למוצרי מידע.
אפקט רשת עקיף – כשערך המוצר עבורי תלוי באימוץ מוצרים משלימים שלו על ידי המשתמשים האחרים, דהיינו, שימוש מוגבר במוצר גורם לייצור של מוצרים משלימים שערכם הולך ועולה וכתוצאה גם ערך המוצר המקורי עולה. אופייני למוצרים משלימים בעלי תלות גבוהה ביניהם, כגון חומרה ותוכנה, למשל, שימוש במכשירי אייפון מוביל לייצור מגוון של אפליקציות אייפון שלהם השפעה חיובית על ערך האייפון. דוגמה נוספת היא נגני DVD; ערכו של נגן DVD נובע מכמות הכותרים שאותם הוא יכול להציג, מכמות ספריות ה-DVD ומהמגוון המוצע בהן, ולכן הצרכנים ממתינים להשקעות של יצרני הכותרים וספריות הווידאו. מנגד, יצרני הכותרים וספריות הווידאו יעדיפו להמתין ולא להשקיע בטכנולוגיה, עד אשר תהייה כמות משמעותית של לקוחות. גם מערכות הפעלה למחשב כגון "חלונות" פועלות באופן זה, ולכן התחרות בין "חלונות" ל"לינוקס" ומערכות הפעלה נוספות היא גם מבחינת המשתמשים וגם מבחינת מפתחי התוכנה.
אפקט רשת דו צדדי – שימוש מוגבר במוצר או שירות על ידי קבוצת משתמשים מסוימת מגדיל את הערך של מוצרים משלימים עבור קבוצת משתמשים מסוימת אחרת ולהפך. זהו מקרה מיוחד של שוק דו צדדי, דהיינו, פלטפורמות כלכליות שלהן שתי קבוצות משתמשים המספקות אחת לרעותה תועלות רשת, למשל, שווקים הכוללים כרטיסי אשראי המשמשים גם את הקונים וגם את הסוחרים ושווקים היוצרים חיבור בין מפרסמים לקוראים כמו במקרה של שימוש מוגבר באפליקציות עיתונים מצד אחת הקבוצות תגביר את השימוש מצד הקבוצה השנייה.
אפקט רשת מקומי – מבנה של רשת חברתית בסיסית נהנה מאפקט כזה. למשל, מוצר גורם לאפקט רשת מקומי כאשר במקום להיות מושפע מבסיס המשתמשים שלו באופן כללי, כל לקוח מושפע ישירות מהחלטות של תת-קבוצה מסוימת קטנה של לקוחות אחרים כגון אלה שהוא מחובר אליהם דרך רשת חברתית או עסקית בסיסית. למשל רשת ICQ. למשלוח מסרים מיידיים מייצרת אפקט מקומי.
בנוסף, קיימים שני מקורות של ערך כלכלי הרלוונטיים בניתוח מוצרים המייצרים השפעות רשת:
ערך טבוע – לפיו אני מרוויח כתוצאה מהשימוש שלי במוצר.
ערך רשתי – אני מרוויח כתוצאה מכך שאחרים משתמשים במוצר.
שוקי תקשורת מידע בהשוואה לשוקי עבר

המשוב החיובי הוא תהליך דינאמי המוביל לשליטה בשוק של ספק יחיד או טכנולוגיה יחידה.
בעוד שחברות ה"אתמול", פטרוכימיקלים, מכוניות, פלדה וכו', שלטו בשווקים ביציבות ולאורך זמן, חברות היי-טק זוכות למונופולים זמניים בלבד. ההבדל נובע מיתרון הגודל והשפעתו על כלכלת רשת ועל המשוב החיובי שמעודד את החזק ופוגע בחלש. חברות הייצור נהנות מיתרונות גודל מצד ההיצע שמאפשר להם לקזז עלויות ולהגדיל רווחים בזכות גודלן המסיבי. חברות תקשורת ומוצרי מידע לעומת זאת, נהנות מיתרון גודל מצד הביקוש, כלומר יש להם מוצרים הזוכים להערכה בזכות ביקוש גבוה – משתמשים רבים. זה יוצר מעגל כואב של חזק שמתחזק יותר כי הוא נהנה מאפקט רשת, וחלש שנחלש יותר כי הוא מאבד לקוחות לטובת המוצר הפופולרי יותר, לטובת זה שנהנה מאפקט רשת.
מאפיין נוסף של שוק המידע הוא שמעבר לאפקט הרשת יש לו יתרון מסוים גם מצד ההיצע בזכות עלות שולית אפסית. ההשקעה הראשונית במוצר כזה היא אומנם גדולה בשל הוצאות של הון אנושי, תקנים, זכויות יוצרים וכו', אך מצד שני עלות השכפול של המוצר הקיים – אפסית.
עוד מאפיין הוא העובדה שמס' חברות מייצרות את אותו מוצר כלומר קיים לעיתים ביקוש למגוון – למס' גרסאות של אותו מוצר. פירושו של דבר שמספר חברות מתחרות על אותו נתח שוק ואם מדובר בחברה אחת שמייצרת מס' גרסאות, אז גם העלות הממוצעת של המוצר גבוהה יותר.
במקרה וחברה שרווחיה נשענים בעיקר על אפקט רשת מתחילה לאבד נתח שוק בשל תחרות עם טכנולוגיה חדשה או תקן פתוח (כמו ארכיטקטורת ה-Web, פורמטים של קבצים כגון HTML ,PDF), תועלות אפקט הרשת יפחתו מבחינתה ויגדלו לטובת המתחרים. לבסוף תגיע נקודת המפנה, לפיה הטכנולוגיה הדומיננטית החדשה תדיר את רגלי קודמתה ותשתלט על השוק כך שהיא זו שתגדיר את תקן המוצר בבחינת "המנצח לוקח בכול".
מתי קיימת סבירות לכך ש"המנצח ייקח הכול"? כשמדובר בחברה הנהנית מיתרונות גודל מצד ההיצע והביקוש, דהיינו, חברה יציבה כלכלית שלה מוצרים שעלותם הממוצעת ו/או השולית נמוכה, אין דרישה למגוון והם נהנים מאפקט רשת, כלומר, מביקוש גבוה. למשל, חברת מיקרוסופט בתחום התוכנה.
אפקט רשת ונעילת לקוח

נעילת לקוח היא אסטרטגיה עסקית שמטרתה למנוע מעבר של לקוחות מספק לספק משיקולי עלות-תועלת. בשוק תקשורת המידע נעילת לקוח היא הכלל כי קל יותר, למשל, להחליף מכונית לעומת מערכת הפעלה ובארגונים על אחת וכמה. 
השפעות רשת ידועים כגורמים לנעילת לקוח כדוגמת מוצרי מיקרוסופט ומקלדת QWERTY, אך לא בהכרח, למשל, כשמדובר ביישום תחרותי בתקן פתוח. דוא"ל הוא מוצר שלו אפקט רשת משמעותי אך בזכות יכולת פעולה הדדית בין הספקים השונים לא קיימת נעילת לקוחות.
נעילת לקוחות כרוכה עלויות מעבר שגובהם קובע את היקף הנעילה והעלויות גבוהות בעיקר בארגונים.
הנעילה גם פועלת לטובת השולטים בשוק, שהם הנהנים העיקריים מאפקט הרשת.
בנק – הוא דוגמה לרשת הפועלת על פי "אפקט הרשת" משום שכל משתתף (המפקיד כסף) תורם בעצם השתתפותו (הפקדת הכסף) לארגון (הבנק) ומאידך "סובל" מאפקט נעילת לקוח משום שמשיכת ההפקדה לפני תום תקופת ההפקדה מלווה ב "עונש" (קנס כלשהו).
אסטרטגיות ליצירת משוב חיובי

מאחר שלא כל שוק נשלט על ידי אפקט רשת או שאינך זה שנהנה ממנו בהכרח, ממליצים ואריאן ושפירו לחברות מידע עסקיות לאמץ מספר אסטרטגיות בסיסיות ליצירת משוב חיובי:
אבולוציה לעומת רבולוציה: תאימות לעומת ביצועים. אסטרטגיה של מעבר הדרגתי ומבוקר ממוצר אחד למשנהו נוחה יותר ללקוחות בהשוואה למעבר מהיר וחד. אסטרטגיה של תאימות היא הדרגתית ותכלול, למשל, שדרוגים למוצר קיים, מסלולי מעבר או רשת חדשה עם קישור לישנה. עם זאת, מעבר הדרגתי גם מחייב הסתגלות ועלול לייצר בעיות טכניות מצד אחד ומצד שני קיים סיכון להופעה של מתחרה מהפכן בשוק. מעבר חד של לקוחות מפלטפורמה אחת לאחרת אפשרית, לפי חוק גרוב, במקרה ומדובר בטכנולוגיה הטובה פי 10 מהקיימת. בנוסף, מומלץ לעשות זאת בשוק צומח במהירות בו מקבלים חידושים בסובלנות רבה יותר או כשרמת הנעילה אינה גבוהה ולכן עלויות המעבר אינן מהוות מכשול.
פתיחות מול שליטה: יציאה לשוק עם מוצר בעל תקן פתוח לעומת סגור. התקן הפתוח מומלץ בעיקר למתחרים חדשים בשוק או כשאין חברה דומיננטית בו. במצב זה ניתן לקיים ברית בין מס' חברות כך שתתאפשר יכולת פעולה הדדית בין המוצרים. אומנם לא תינתן שליטה בשוק אך יוותר נתח ממנו לכל אחת מהחברות. חסרון אימוץ התקן הפתוח נובע מכך שכל אחד יכול לעשות את המוצר ו"אין מנצח". התקן הסגור עשוי להתאים כשחברה נהנית מעליונות טכנולוגית ברורה, עובדה המפחיתה את הסיכון בעיני הלקוח. החיסרון נובע מהסיכון באיבוד השווקים הקטנים כפי שקרה ל"אפל" עם מחשבי מקינטוש שזכו בגלל התקן הסגור רק ב-5% מהשוק בעוד נתח השוק הגדול הגיע לתקן הפתוח של IBM PC ותואמיו.
בכל אחת מהאסטרטגיות הללו ניתן להשתמש ברמות ובשילובים שונים, כגון, תאימות חלקית ושליטה מלאה או תאימות מלאה עם תקן נגיש. שילובים אלה יאפשרו אסטרטגיות בסיסיות נוספות ומאפיינים של מעבר מבוקר, מעבר פתוח, ביצועים ייחודיים וחוסר רציפות.
"מיראביליס" היא חברת סטרט-אפ ישראלית שפיתחה את ICQ – תוכנה לשליחת מסרים מיידיים (IM), ונרכשה על ידי "אמריקה און ליין". על ידי חלוקה חינמית של המוצר, מצד אחד, ומניעת יכולת פעולה הדדית של הלקוח עם מוצרים אחרים, מצד שני, החברה שלטה זמנית בשוק ההודעות המיידיות. בגלל אפקט הרשת, משתמשים חדשים של ICQ, קיבלו ערך גבוה יותר ונתנו ערך גבוה יותר לתוכנה של מיראביליס. כמקובל בתחום, החברה לא ניסתה לייצר רווחים מהדומיננטיות שלה בשוק ההודעות המיידיות לפני שנמכרה.
אפקטי רשת שימשו להצדקת חלק מהמודלים העסקיים לחברות דוט קום בשנות ה-90 המאוחרות של המאה ה-20. חברות אלו פעלו מתוך אמונה שכאשר יש לשוק או למוצר מאפיינים בעלי השפעות רשת חזקות, רצוי לחברות להתרכז יותר בהגדלת נתח השוק שלהן מאשר ברווחיות. בין השאר, נבעה אמונה זו מההנחה ששליטה בנתח שוק משמעותי תאפשר לחברה לקבוע את הסטנדרטים הטכניים והשיווקיים בשוק, ומכאן שתוכל לקבוע את בסיס התחרות העתידי בשוק זה. חברות רבות הפיצו מוצרי תוכנה בחינם, על מנת לצמצם את ההשקעה הנדרשת מהצרכן ואת הסיכון מבחינתו, ובכך להאיץ את חדירת המוצר, בתקווה ליצור הכנסות עתידיות לאחר שערך המוצר מאמיר בזכות אפקט רשת.
חשוב מאוד ללמוד מניסיונות העבר כגון מלחמת Betamax מול VHS, תעשיית הטלפון או שוק הטלוויזיות הצבעוניות. בשורה התחתונה יש לזכור כי הסיבה העיקרית ליצירת אפקט רשת ומשוב חיובי למוצר היא ציפיות המשתמשים, המזל וערך המוצר מבחינתם.
ויקיפדיה, מנועי חיפוש ואפקט רשת

קהילה מקוונת – ויקיפדיה נהנית מהשפעות רשת. ככל שמס' העורכים גדל, תאורטית, איכות המידע משתפרת, וזה מעודד משתמשים נוספים לפנות לוויקיפדיה כמקור מהימן. חלק מהמשתמשים החדשים הופכים בעצמם לעורכים וממשיכים את התהליך.
אתרים חדשים ומנועי חיפוש – הערך של אתר אינטרנט חדש תלוי באיכות המאמרים ולא במס' המשתמשים בו. בדומה, מנועי חיפוש ראשונים חוו מעט אפקט רשת כי ערכם נקבע לפי התוצאות שהתקבלו. כך זכתה "גוגל" במשתמשי "יאהו" כי המשתמשים האמינו שהתוצאות בגוגל טובות יותר בעוד יאהו היא פלטפורמה שיווקית בעיקרה.
ראו גם

חוק מטקלף
חוק ריד
חוק גרוב
נעילת לקוח
משוב חיובי
יתרון לגודל
מוצר משלים
עמית לעמית (P2P))
קוד פתוח
מיראביליס
אסטרטגיה עסקית
השפעה חיצונית
הזנב הארוך
Betamax
ניתוח רשתות חברתיות
לקריאה נוספת

אלברט-לסלו ברבאשי, קישורים – המדע החדש של רשתות, בתרגום דרורה בלישה, הוצאת פרוזה, ידיעות אחרונות ספרי חמד 2004
ניצה גרי, נושאים נבחרים בכלכלת מוצרי מידע, רעננה: האוניברסיטה הפתוחה 2006.
הערות שוליים

1 2  Carl Shapiro & Hal Varian, Information rules: a strategic guide to the network economy, Boston: Harvard Business School Press, 1999
↑  ניצה גרי, כלכלת רשת: המנצח לוקח הכול? הוצג ביום עיון: מידע זורם ברשת, יוני 2010, אוחזר מאתר: http://www.youtube.com/watch?v=AjlYb4-4DmU
1 2 3  רות גפני, כלכלת מוצרי מידע 13030 – יחידה 6 [מצגת פאואר פוינט], אפריל 2008. אוחזר מאתר האוניברסיטה הפתוחה:  http://ocw.openu.ac.il/opus/Static/binaries/Upload/Bank58/13030-6_0.ppt
↑  Knut Blind, The economics of standards: theory, evidence, policy. Edward Elgar Publishing, 2004
↑  Rod Beckstrom, (July 29, 2009), Beckstrom's Law & The Economics Of Networks – ICANN. Upload & Share PowerPoint presentations and documents. Retrieved July 17, 2011, from http://www.slideshare.net/RodBeckstrom/beckstroms-law-the-economics-of-networks-icann
↑  Hal Varian, Networks and positive feedback,[presentation]. retrieved july 12, 2011 from: http://www.slidefinder.net/n/networks_positive_feedback_hal_varian/6907374
↑  Network Effects, (n.d.). Arun Sundararajan -- Home Page at New York University. Retrieved July 17, 2011, from http://oz.stern.nyu.edu/io/network.html
↑  Carl Shapiro, & Hal Varian, Network effects. Berkeley: University of California, 1998
↑  ראו כאן בוויקיפדיה האנגלית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4246990-9
ארמון הנשיאות (ליטא)

| --- | --- |

חזית הארמון
 מידע כללי
 סוג:  מעון רשמי
 מיקום:  וילנה
 מדינה:  ליטא ליטא
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  המאה ה-14 – השיפוץ הגדול האחרון ב-1834
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־14 
 אדריכל:  וסילי סטאסוב, לאורינאס גוצביצ'יוס 
 סגנון אדריכלי:  נאו-קלאסיציזם
 קואורדינטות:  54°40′59″N 25°17′09″E﻿ / ﻿54.68316°N 25.285871°E﻿ / 54.68316; 25.285871
  (למפת וילנה מוגדלת) מחוז המשנה וילנה טרקאיארמון הנשיאות(למפת וילנה רגילה) מחוז המשנה וילנה טרקאיארמון הנשיאות
 
נשיא ליטא ולדאס אדמקוס מקבל את פניו של נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש בארמון הנשיאותי, 23 בנובמבר 2002
החצר האחורית של הארמון
הארמון הנשיאותי (בליטאית: Prezidentūra), הממוקם בעיר העתיקה של וילנה, הוא מקום העבודה והמעון הרשמי של נשיא ליטא. הארמון מתוארך למאה ה-14 ובמהלך ההיסטוריה של ליטא הוא עבר שיפוצים שונים, בפיקוח של אדריכלים בולטים, ביניהם לאוּרינאס גוּצביצ'יוּס (Laurynas Gucevičius) ווסילי סטאסוב (Vasily Stasov). בשנת 1997 הפך הארמון למושבו הרשמי של נשיא ליטא.
היסטוריה

ראשיתו של הארמון עוד במאה ה-14, כאשר ולדיסלב השני יגיילו, הדוכס הגדול של ליטא, הוציא צו שנידב את אדמת העיר וילנה הבישופית לבניית הארמון, ומסיבה זו הארמון מכונה לפעמים ארמון הבישופים. בניית הארמון החלה בסוף המאה ה-14 בחסות הבישוף הראשון של וילנה אנדז'יי יסטז'נבייץ (Andrzej Jastrzębiec), ובדורות הבאים, המבנה הורחב ושופץ בהדרגה. בתקופת הרנסאנס שופץ הארמון שוב, והורחבו הפארקים והגנים ששכנו בתוכו.
בראשית המאה ה-18, התרחשו כמה אירועים דרמטיים בתולדות הארמון: הבישוף האחרון של וילנה התגורר בארמון, ליטא סופחה על ידי האימפריה הרוסית, והבניין עצמו נפגע קשות משתי שרפות גדולות ב-1737 וב-1748. הארמון שוחזר בשנת 1750 תחת פיקוחו של האדריכל לאוּרינאס גוּצביצ'יוּס. לאחר שחזורו, שימש הארמון כמקום מגורים לקיסרים, מלכים ואצילים. בשנת 1796 בארמון חי הצאר פאבל הראשון, קיסר רוסיה. במהלך המאה ה-19, שימש הארמון כמקום מושבם של כמה מושלים מהאימפריה הרוסית, כדוגמת מיכאיל מוריאוב (אנ'), המכונה "התליין". ב-1804 ביקר בארמון מי שעתיד להיות מלך צרפת, לואי השמונה עשר.
בשנת 1812 השתמשו גם אלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה וגם הקיסר הצרפתי נפוליאון בונפרטה בארמון כמקום מגוריהם. במהלך פלישת נפוליאון לרוסיה ב-1812 הוא ארגן פעולות ויחידות צבאיות ליטאיות מארמון זה, כולל חמישה גדודים של חיל רגלי, ארבעה גדודי חיל פרשים ואת המשמר הלאומי של וילנה, כוח צבאי למחצה של ליטא. נפוליאון הוסיף לקבל אצילים ליטאים, מינה פקידי ממשל חדשים, וכן נכבדים אחרים בארמון. לאחר תבוסתו של נפוליאון בשנת 1812, שימש הארמון לאירועים טקסיים; בארמון, לגנרל מיכאיל קוטוזוב הוענק העיטור הצבאי הגבוה ביותר של רוסיה - מסדר סנט ג'ורג'. במהלך השנים 1824–1834, הארמון שוחזר לצורתו המקורית בידי וסילי סטאסוב, אדריכל בולט מסנקט פטרבורג, והפעם לסגנון אימפריאליסטי. שחזורו של סטאטוב עומד במקומו עד עצם היום הזה.
לאחר שליטא החזירה לעצמה את עצמאותה בשנת 1918, שיכן הארמון את משרד החוץ ואת סוכנות הידיעות ELTA עד למלחמת ליטא-פולין (אנ') בשנת 1920. הארמון שוב שוחזר בשנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי סטפן נרבסקי. לאחר מלחמת העולם השנייה שימש הארמון כמרכז לקצינים צבאיים; מאוחר יותר השתכנו בארמון אמנים ליטאים שונים. הארמון הותאם בהדרגה לשימוש כמשרד ומעון נשיאותי, ומאז 1997 הוא משמש כמשרדו ומעונו הרשמי של נשיא ליטא. כיום מתבצעות תוכניות להרחבת תפקידיו של הארמון כדי שישמש גם כמקום המגורים הרשמי של הנשיא. דגל שעליו מתנוסס שלט האצולה של הנשיא מונף כאשר הנשיא נמצא בארמון או בעיר.
הערות שוליים

↑  Archdiocese of Vilnius
↑  Adam B. Ulam. Prophets and Conspirators in Prerevolutionary Russia. Transaction Publishers, 1998. p.8
↑  Magdalena Bajer (January 2000). "Narębscy". Forum Akademickie (in Polish) (1/2000). ISSN 1233-0930
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 7142154260401124480005   WorldCat (עם VIAF): 7142154260401124480005
אשור-אובליט הראשון

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־14 לפנה״ס 
 פטירה:  1330 לפנה״ס 
 מדינה:  אשור 
 
אַשוּר-אֻבַּלִיט הראשון (1356 לפנה"ס/1354 לפנה"ס – 1321 לפנה"ס/1318 לפנה"ס?) היה מלך אשור, בן אֵרִיבָּ-אַדַד'. אשור-אבליט החל את מגמת ההתפשטות האשורית לאחר שנים של כניעה למיתני. מאבק זה הביא להתערערות היחסים בין הממלכה האשורית לאימפריה החתית.
בימים הראשונים של מלכותו היה אשור-אבליט ואסל לתושרתה (אנ') מלך מיתני, אולם לקראת 1340 לפנה"ס מרד בו. המרידה תוזמנה היטב, שכן בו בזמן פלשו החתים בראשות מלכם, שופילוליומש הראשון, לאזור. מיתני קרסה תחת הלחץ ואשור השתחררה משלטונה, ואף כבשה חלקים מהממלכה.
לאחר אירוע זה החל אשור-אבליט לכנות עצמו "מלך המלכים" ו"אחי הפרעה". לפי התכתבויות שערך עם השושלת הפרעונית ניתן להסיק שכינויו לא היו רחוקים מן האמת. הוא שינה את שם ממלכתו מסוּבָּארטוּ לאשור (על שם האל שעמד בראש הפנתיאון של עמו), היות שלשם הישן נתלוותה משמעות מבזה.
מלך בבל בּוּרנַבּוּריָאש השני מהשושלת הכשית נשא את בתו של אשור-אבליט לאשה. כרה-הרדאש בנו שהיה גם נכדו של אשור-אובליט ירש אותו בשנת 1333. בעקבות כך פרץ מרד בבבל בשל התנגדות למלך ממוצא אשורי. במהלך המרד נרצח המלך. אשור-אבליט פלש לבבל, הדיח את המלך נזי-בוגאש והכתיר את כּוּרִיגַלזוּ השני, שהיה, ככל הנראה, בנו של בורנבוריאש השני מלך בבל.
במכתבי אל-עמארנה נמצאו שני מכתבים שהוא כתב לאמנחותפ הרביעי, מכתבים א"ע 15 ו-16.
את אשור-אבליט ירש בנו, בל-ניררי (לעיתים אנליל-ניררי), שנאבק אף הוא בבבלים.
אסון הרכבת בלק-מגנטיק

| --- | --- |

צילום ממסוק משטרתי ביום התאונה
 תאריך:  6 ביולי 2013
 שעה:  01:15
 מיקום:  לק-מגנטיק, קוויבק, קנדה
 גורם:  שימוט
 קואורדינטות:  45°34′40″N 70°53′6″W﻿ / ﻿45.57778°N 70.88500°W﻿ / 45.57778; -70.88500
 הרוגים:  42
 פצועים:  128 
 נעדרים:  5
 המעורבים באסון

רכבת
 רכבת:  רכבת משא
 מוצא:  קוויבק
 יעד:  מיין
 חברת רכבות:  Montreal, Maine and Atlantic Railway
 אנשי צוות:  0
  (למפת קוויבק מוגדלת) קוויבק סיטי מונטריאול סאגנה ואל-ד'ור גאספה אונטריו ארה"ב נ.ס. אד. בר. ניופאונדלנד ולברדור  ים לברדור נונאווט מפרץ סנט לורנס  מפרץ הדסון מקום התאונה(למפת קוויבק רגילה) קוויבק סיטי מונטריאול סאגנה ואל-ד'ור גאספה אונטריו ארה"ב נ.ס. אד. בר. ניופאונדלנד ולברדור  ים לברדור נונאווט מפרץ סנט לורנס  מפרץ הדסון מקום התאונה(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מקום התאונה(למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מקום התאונה
 
הרכבת התדרדרה 11 ק"מ במורד המסילה כאשר הפרש הגבהים בין ננטס ולק-מגנטיק הוא 99 מטר
אסון הרכבת בלק-מגנטיק אירע ב-6 ביולי 2013 כאשר רכבת משא בעלת 72 קרונות אשר הובילה נפט גולמי מדקוטה הצפונית, הדרדרה במורד המסילה ונשמטה בעת שעברה דרך העיירה לק-מגנטיק ( Lac-Mégantic) שבפרובינציית קוויבק בקנדה. ירידתה של הרכבת מן הפסים גרמה לדליפה של מיליוני ליטרים של נפט גולמי שהתלקח וגרם לסדרת פיצוצים ולשריפת ענק. 42 אנשים נהרגו, 5 נוספים נעדרים ונחשבים מתים, ו-30 מבנים בעיר ניזוקו. כ-2,000 בני אדם, שליש מאוכלוסיית לק-מגנטיק פונו מבתיהם.
מחקירת התאונה עלה כי נהג הקטר הלך לישון במלון בעיירה ננטס והשאיר את הקטר עובד כדי שיספק אוויר דחוס לבלמים. בקטר פרצה שרפה וכבאים מקומיים כיבו אותה ואת הקטר. צוות תיקון ששלחה חברת הרכבות התניע את הקטר מחדש והשאיר אותו עובד. עקב תקלה, לחץ האוויר בבלמים הלך וירד עד שהרכבת ניתקה ממקומה והחלה מתדרדרת במידרון לכיוון לק-מגנטיק, עד שנשמטה מהמסילה בעיירה. תאונה זו הייתה תאונת הרכבת החמורה ביותר בקנדה מאז 1864.
אחרי המקרה

כל התושבים שפונו מלבד 800 הורשו לחזור לבתיהם אחר הצהריים של היום השלישי;
הערות שוליים

↑  קנדה: הרוג ועשרות נעדרים בפיצוץ רכבת שהובילה נפט, באתר וואלה, 6 ביולי 2013
↑  ועדת הבטיחות בתחבורה של קנדה: סיכום חקירת התאונה בלק-מגנטיק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588318205171  LCCN: sh2014002436 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קנדה ובנושא אסונות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אזור התאונה והשריפות
אליס שלזינגר

אָלִיס שְלֶזִינְגֶר (באנגלית: Alice Schlesinger; נולדה ב-26 במאי 1988) היא ג'ודוקא ישראלית-בריטית, החל מדצמבר 2014 היא מייצגת את הממלכה המאוחדת. היא בעלת מדליית ארד מאליפות העולם בג'ודו (רוטרדם 2009), סגנית אלופת אירופה (2019) ובעלת ארבע מדליות ארד מאליפויות אירופה (2008, 2009, 2012 ו-2017). היא ייצגה את ישראל בשתי אולימפיאדות (בייג'ינג 2008 ולונדון 2012) ואת הממלכה המאוחדת באולימפיאדה אחת (ריו דה ז'ניירו 2016). היא זכתה באליפות העולם בסמבו שלוש פעמים, פעמיים ברציפות (2013 ו-2014) ופעם נוספת ב-2021.
ביוגרפיה

שלזינגר נולדה וגדלה בהרצליה, למשפחה בת חמש בנות ובן. אמה עבדה כמתנדבת בקיבוץ אפיק שבגולן, שם הכירה את בעלה, דני, והתגיירה. על כן, שלזינגר מחזיקה באזרחות כפולה ישראלית ובריטית.
שלזינגר משתייכת מילדותה למועדון ג'ודוקאן ראשון לציון, היא החלה להתאמן בג'ודו מגיל 7 אצל המאמן רועי ספיר ובגיל 14 עברה לפנימיית המחוננים של "מכון וינגייט". היא סטודנטית לפסיכולוגיה.
בדצמבר 2008 הודיעה שלזינגר על אירוסיה למאמנה האישי פבל מוסין, ג'ודוקא בעברו בנבחרת ישראל. בספטמבר 2015 הם נישאו.
כיום שלזינגר מאמנת ילדים בג'ודו וסמבו בראשון לציון, וחלק מתלמידיה הם אף אלופי ישראל ומדליסטים לקטגוריית גילם.
ייצוג ישראל > 2005

בשנת 2005 השתתפה במשחקי המכביה וזכתה במדליית זהב לאחר שניצחה את דניאלה קרוקובר (אלופת העולם משנת 2003), האלופה הישראלית היוצאת שייצגה באולימפיאדה את ארגנטינה.
ייצוג ישראל > 2008

את הקריטריון לאולימפיאדת בייג'ינג השיגה ברגע האחרון, דווקא לאחר שנה לא קלה שכללה החלמה ממחלת הנשיקה וכשלונות מקצועיים רבים. שלזינגר התעלתה על עצמה באליפות אירופה וזכתה במדליית הארד שהבטיחה לה את המקום באולימפיאדה. בכך הפכה לג'ודאית (אשה) השנייה אי פעם שזוכה במדליה באליפות אירופה תחת דגל ישראל.
באולימפיאדה עצמה שלזינגר הפסידה בקרב הראשון שלה ונשרה לבית התנחומים, שם הפסידה גם כן בקרב הראשון והודחה מהמשך התחרות.
ייצוג ישראל > 2009

בשנת 2009 זכתה במדליית ארד באליפות אירופה בפעם השנייה בקריירה ובמדליית ארד באליפות העולם. בכך הייתה לג'ודאית (אשה) השנייה אי פעם שזוכה במדליה באליפות העולם תחת דגל ישראל. בסוף שנה זאת הוכתרה לספורטאית השנה של הוועד האולימפי הישראלי.
ייצוג ישראל > 2011

באוגוסט 2011 דורגה שלזינגר במקום השישי בעולם במשקלה, ובאותה השנה זכתה במדליית כסף בגרנד פרי של דיסלדורף, גרמניה. היא נוצחה רק בקרב הגמר בהחלטת שופטים.
ייצוג ישראל > 2012

בפברואר 2012 השיגה את הקריטריון לאולימפיאדת לונדון, לאחר שזכתה במדליית ארד בגראנד סלאם בפריז
.
באפריל זכתה במדליית ארד שלישית בקריירה באליפויות אירופה כאשר ניצחה בקרב על המדליה את אורשקה ז'ולניר מסלובניה.
באולימפיאדת לונדון (2012) ניצחה שלזינגר בקרב הראשון והעפילה לרבע הגמר, שם הפסידה לאורשקה ז'ולניר מסלובניה שזכתה במדליית הזהב. לאחר מכן, הודחה מהמשך התחרות לאחר שהפסידה בקרב הראשון בבית התנחומים לאלופת העולם ז'בריז אמאן מצרפת שזכתה במדליית הארד.
ייצוג ישראל > 2013

בחודש מרץ 2013 זכתה במדליית הארד בתחרות גראנד פרי סמסון שנערכה בטורקיה, לאחר שהפסידה בחצי הגמר לירדן ג'רבי וניצחה בקרב על המדליה את אדווין גוונד מאיטליה. זאת הייתה תחרות הג'ודו היחידה בה אליס השתתפה באותה שנה עקב סכסוך מר עם איגוד הג'ודו הישראלי ובעיקר עם העומד בראשו משה פונטי. בזמן ההקפאה מאונס מתחרויות ג'ודו וכדי לשמור על כושר תחרותי היא בחרה, בעצת מאמנה האישי פבל מוסין, להתחרות בענף הסמבו. למרות המשבר הקשה שטלטל את חייה נחלה בכך הצלחה לא מבוטלת.
ייצוג ישראל > 2013 > שתי מדליות זהב באוניברסיאדה

באוניברסיאדה שנערכה בקאזאן שברוסיה ביולי 2013 זכתה שלזינגר בשתי מדליות זהב, בהיאבקות חגורות ובסמבו.
בחודש ספטמבר 2013 הגישה שלזינגר בקשה רשמית לאיגוד הג'ודו הישראלי למחוק את שמה ממרשם הספורטאים.
ייצוג ישראל > 2013 > אלופת עולם בסמבו

באליפות העולם בסמבו שנערכה בסנקט פטרבורג שברוסיה בנובמבר 2013 זכתה שלזינגר במדליית זהב בתחרות במשקל של עד 64 ק"ג לאחר ניצחון בקרב הגמר על אולגה מודבודובה מרוסיה.
ב-17 בדצמבר 2013, במסגרת מסיבת עיתונאים תקפה שלזינגר את איגוד הג'ודו בישראל ואת העומד בראשה משה פונטי, "עשו לי רצח אופי, את ישראל לא אייצג יותר. אלחם על החיים שלי והחלום שלי". בהמשך האירוע היא הודיעה, שהיא הגישה תביעה לבית המשפט המחוזי בלוד בדרישה להעניק לה שחרור ולאפשר לה לעבור לייצג מדינה אחרת.
ייצוג ישראל > 2014

ב-2014 שלזינגר זכתה במדליית זהב באליפות אירופה בסמבו בבוקרשט. בספטמבר אותה שנה היא זכתה באליפות ישראל בסמבו במשקל עד 68 ק"ג. ובנובמבר אותה שנה היא זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב באליפות העולם בסמבו שנערכה בנריטה שביפן בתחרות במשקל של עד 64 ק"ג לאחר ניצחון בקרב הגמר על אולגה מודבודובה מרוסיה.
ייצוג בריטניה

החל מדצמבר 2014 עברה שלזינגר לייצג את נבחרת הג'ודו של בריטניה.
ייצוג בריטניה > 2015

ב-8 בפברואר זכתה במדליית הכסף בטורניר מסבב אירופה הפתוחה שנערך בסופיה שבבולגריה.
ב-21 בפברואר זכתה במדליית הזהב בגראנד פרי דיסלדורף שבגרמניה, במשקל עד 63 ק"ג. (אורכב 24.03.2016 בארכיון Wayback Machine)
ב-28 בפברואר זכתה במדליית הכסף בטורניר מסבב אירופה הפתוחה לנשים שנערך בפראג שבצ'כיה.
ביולי זכתה במדליית הארד בטורניר גראנד סלאם שנערך בטיומן שברוסיה. ברבע הגמר ניצחה את ירדן ג'רבי, שאף היא זכתה במדליית ארד בתחרות.
ייצוג בריטניה > 2016

בפברואר זכתה במדליית הכסף בגרנד פרי דיסלדורף, בחצי הגמר ניצחה את ירדן ג'רבי עם ניקוד של יוקו מהטלה ולבסוף גם איפון שהושג בהכנעה על ידי נעילת בריח המרפק.
בחודש מאי זכתה במדליית זהב בגרנד סלאם באקו. בחצי הגמר ניצחה את ירדן ג'רבי באיפון.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) ייצגה את הממלכה המאוחדת, ניצחה קרב אחד וסיימה את דרכה בשלב שמינית הגמר בהפסד עקב ענישה בודדת לאניקה ואן אמדן מהולנד שזכתה בסוף יום הקרבות במדליית הארד.
ייצוג בריטניה > 2017

במרץ זכתה בפעם השנייה ברציפות בגראנד סלאם באקו. באפריל זכתה במדליית ארד באליפות אירופה שנערכה בוורשה ובכך העלתה את מאזנה באליפויות אירופה ל-4 מדליות ארד והפכה לג'ודאית (אשה) בעלת אזרחות ישראלית שזכתה במספר הרב ביותר של מדליות באליפות אירופה במשך הקריירה. בנובמבר זכתה במדליית כסף בגרנד פרי האג.
ייצוג בריטניה > 2018

בנובמבר זכתה במדליית כסף בגרנד פרי האג בשנה השנייה ברציפות. באליפות אירופה באותה השנה שנערכה בתל אביב, סיימה שלזינגר במקום החמישי.
ייצוג בריטניה > 2019

באפריל זכתה במדליית ארד בגרנד פרי אנטליה. באליפות אירופה 2019 שנערכה במינסק כחלק מהמשחקים האירופיים, זכתה שלזינגר במדליית הכסף.