stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אילנה בלמקר
ביוגרפיה

בלמקר היא בוגרת בית הספר לרפואה באוניברסיטת דיוק בצפון קרוליינה, שבארצות הברית. סיימה את לימודי הרפואה בשנת 1971 ונבחרה כחברת כבוד באיגוד AOA למצטיינים בתחום הרפואה (Alpha Omega Alpha). התמחתה ברפואת ילדים בבית החולים האוניברסיטאי דיוק, והשתלמה ברפואה למתבגרים בבית החולים הלאומי לילדים בוושינגטון D.C. לאחר עלייתה לארץ, בשנת 1974, עברה להתמחות בבריאות הציבור (MPH) באוניברסיטה העברית, בקמפוס הדסה עין כרם. בשנת 1979 השלימה תואר שני בבריאות הציבור בהצטיינות יתרה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. מומחית לרפואת ילדים מטעם American Board of Pediatrics משנת 1978, ומשנת 1979 רופאה מומחית לבריאות הציבור בישראל.
בין השנים 1988–2012 כיהנה בלמקר כרופאה המחוזית של מחוז דרום במשרד הבריאות. בתקופת כהונתה שמה דגש בעיקר על פיתוח שירותי הרפואה הראשונית והרפואה המונעת במגזר הבדואי, בדגש על קידום גדילה והתפתחות תקינה, מניעת מחלות מידבקות, פיקוח על מחלות זיהומיות וזיהוי והתערבות מוקדמת לעצירת התפרצויות. בלמקר פעלה ליישום תוכניות להפחתת שיעורי תמותת התינוקות ולמניעת חסרים במיקרו-מזינים בקרב ילדים בדואים.
אחד מהפרויקטים הגדולים ביותר אותו הובילה היה תוכנית התערבות לשיפור כיסוי החיסונים בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב. התוכנית ארכה 15 שנה והביאה לעלייה בכיסוי החיסון בקרב האוכלוסייה הבדואית מ-50% ערב התוכנית ליותר מ-90%.
במסגרת פעילותה האקדמית, הייתה בלמקר פעילה בפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב במשך כ-25 שנה. כפרופסור חבר בחטיבה הקלינית לבריאות בקהילה בפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, פרסמה למעלה מ-50 פרסומים בכתבי-עת. היא פיתחה שני קורסי מבוא לתוכנית לתואר שני בבריאות הציבור: "שירותי רפואה מונעת לאם ולילד בישראל", ו"מבוא לבריאות סביבתית ותעסוקתית" וכמו כן קיימה הרצאות בנושא דילמות אתיות בבריאות הציבור.
בנוסף, יזמה בלמקר ונטלה חלק במחקרים אפידמיולוגיים שנועדו להעריך את השפעותיהן הבריאותיות השליליות של מפגעים סביבתיים, בין היתר את השפעת זיהום אוויר ממפעלי תעשייה גדולים על האוכלוסייה הכללית. לפרסום התוצאות הייתה השפעה ציבורית רחבה ובעקבותיה התקבלה החלטה ממשלתית לממן יחד עם החברות המחזיקות במפעלים הכימיים, מהלך משמעותי להפחתת זיהום האוויר מהאתר – מהלך אשר נחל הצלחה.
מתגוררת במודיעין. נשואה לפסיכיאטר הפרופסור חיים בלמקר. ואמא לחמישה ילדים וילדה אחת. ולסבא ל13 נכדים.
הצטיינות ופרסים

פרס המצוינות בניהול בדרג בכיר של משרד הבריאות, 2007
פרס מפעל חיים מטעם איגוד רופאי בריאות הציבור, 2019
ראו גם

בריאות הציבור
רפואה מונעת
הערות שוליים

↑  אוניברסיטת בן גוריון, התכנית בבריאות הציבור - MPH
↑  מיטל יסעור בית-אור, דו"ח חושף: הבריאות הירודה של ילדי הבדואים, באתר ynet, 8 בפברואר 2009
↑  The Lancet, Vol. 389, No. 10088, May 8, 2017. doi.org/10.1016/ S0140-6736(17)30929-7
↑  Bilenko N, Hammel R, Belmaker I. “Utilization of Antenatal Care Services by a Semi-Nomadic Bedouin Arab Population: Evaluation of the Impact of a Local Maternal and Child Health Clinic”. Maternal and Child Health Journal, 11:425-30, 2007
↑  Belmaker I, Dukhan L, Yosef Y, Leventhal A, Dagan R. “Elimination of Hepatitis A infection outbreaks in day-care and school settings in southern Israel following introduction of  the national universal toddler hepatitis A immunization program”.   Pediatric Infectious Disease Journal, 26:36-40, 2007
↑  Belmaker I, Lyanders M, Bilenko N, Dukhan L, Mendelson E, Mandelboim M,Shahar-Rosenberg L, Bitran E, Yosef Y,  Grotto I.  “Adherence with post-exposure Oseltamivir chemoprophylaxis among human contacts of  infected poultry farms during 5 avian influenza outbreaks in southern Israel” . Int J Infect Dis, 13:261-5, 2009
↑  Tulchinsky TH, Belmaker I, Raabi S, Acker C, Arbeli Y, Lobel R, Abed Y, Toubassi N, Goldberg E and Slater PE.  Measles during the Gulf War: A public health threat in Israel, the West Bank and Gaza.  Public Health Rev. 20: 285-296, 1992/93
↑  Abu-Saad K, Shai I, Vardi H, Belmaker I, Fraser D. Rapid assessment tools for ranking pregnant minority women into multi-nutrient exposure groups. Public Health Nutrition, 14:379-387, 2011
↑  Belmaker I, Dukhan L, Shahar-Rotberg L, Elgrici M, Yosef Y. “Reduction of  vaccine-preventable communicable diseases in a Bedouin population – Summary of community based intervention program.” The Lancet, Vol 367; March 25-31 2006; 987-91
↑  Sarov B, Bentov Y, Kordysh E, Kraakis I, Bolotin A, Hershkovitz R, Belmaker I. Perinatal mortality and residential proximity to an industrial park. Archives of Environmental and Occupational Health, 63:17-25, 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313367605171  VIAF: 298585712   WorldCat (עם VIAF): 298585712
קנית

| קנית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: חולייתנים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: קניות
סוג:: קנית
שם מדעי
 Acrocephalus ‏Naumann & נאומן, 1811

קנית (שם מדעי: Acrocephalus) הוא סוג ציפורים קטנות במשפחת הקניתיים, המכיל כ־35 מינים. בעבר סוג זה היה שייך באופן כללי למשפחת הסבכיים של העולם הישן, אך מחקרים מ-2012 העלו את הקניות, לצד משפחות רבות אחרות, למעמד של משפחה עצמאית; כשהסבכים נעשו לעל-משפחה.
גבם של מיני הקנית בצבע חום-זית, גחונם בהיר יותר, והגרון לבנבן. אורכם נע בין 19 עד 12.5 ס"מ. כמה מהם מפוספסים, אחרים חלקים, זנבם המעוגל מבדיל אותן מהשיחניות הדומות להן. למינים רבים צדודית ראש שטוחה, מה שהעניק לסוג את שמו המדעי, Acrocephalus, שמגיע מיוונית עתיקה: akros, פירושו "הגבוה ביותר", ו-kephale, "ראש"; ייתכן שנאומן ונאומן (אב ובן, אורניתולוגים גרמניים שהגדירו את הסוג) חשבו ש-akros פירושו "חד, שפיצי". מאחר שהמינים בסוג זה דומים, ההבחנה ביניהם אינה קלה. סימן היכר חשוב הוא השירה החוזרת והחקיינית ובעלת קריאות קרקרניות וגדפניות.
הקניות נמצאות לרוב בצומח על גדות ביצות, אגמים, נחלים ומקורות מים אחרים, אולם מקום חיותן המועדף הוא חישות הקנה ומכאן שמן העברי. צבעי גופן של רוב הקניות תואם את צבע הקנה מאשתקד, כלומר חום צהבהב ולבנבן. הקנית ניזונה בעיקר מחרקים וחסרי חוליות ולעיתים גם מפירות קטנים. מינים רבים נודדים, בעיקר אלו המתרבים באזורים בעלי אקלים ממוזג.
המין הכי פחות מוכר בסוג זה, קנית גדולת מקור (Acrocephalus orinus), נמצא מחדש בתאילנד במרץ 2006. הוא נמצא פעם אחת בלבד קודם לכן, ב-1867. מין נוסף בסכנת הכחדה הוא קנית בצרה, שמוצאו בדרום עיראק. בקיץ 2006 נמצאו זוגות בודדים מקננים לראשונה מחוץ לגבולות עיראק, בעמק החולה.
מיני הקנית

זמירון (Acrocephalus melanopogon)
קנית פסים (Acrocephalus schoenobaenus)
קנית אורז (Acrocephalus agricola)
קנית קטנה (Acrocephalus scirpaceus)
קנית פינית (Acrocephalus dumetorum)
קנית ביצות (Acrocephalus palustris)
קנית אירופית (Acrocephalus arundinaceus)
קנית מזרחית (Acrocephalus orientalis)
קנית אפריקנית (Acrocephalus stentoreus)
קנית בצרה (Acrocephalus griseldis)
קנית גדות (Acrocephalus paludicola)
Acrocephalus sorghophilus
Acrocephalus bistrigiceps
Acrocephalus tangorum
Acrocephalus concinens
Acrocephalus baeticatus
Acrocephalus orinus
Acrocephalus australis
Acrocephalus luscinius
Acrocephalus hiwae
Acrocephalus nijoi
Acrocephalus yamashinae
Acrocephalus astrolabii
Acrocephalus syrinx
Acrocephalus rehsei
Acrocephalus familiaris
Acrocephalus aequinoctialis
Acrocephalus caffer
Acrocephalus longirostris
Acrocephalus musae
Acrocephalus atyphus
Acrocephalus rimatarae
Acrocephalus vaughani
Acrocephalus taiti
Acrocephalus percernis
Acrocephalus mendanae
Acrocephalus kerearako
Acrocephalus rufescens
Acrocephalus brevipennis
Acrocephalus gracilirostris
Acrocephalus newtoni
Acrocephalus rodericanus
Acrocephalus sechellensis
קנית בישראל

בישראל נצפו 10 מינים מהסוג קנית:
| שם | שם מדעי | תמונה/איור | סטטוס: יציב/נודד |
| --- | --- | --- | --- |
| קנית פסים | Acrocephalus schoenobaenus |  | חולפת נפוצה, אינה מקננת. |
| קנית קטנה | Acrocephalus scirpaceus |  | חולפת ומקייצת דוגרת מצויה |
| קנית ביצות | Acrocephalus palustris |  | חולפת נפוצה, אינה מקננת. |
| קנית פינית | Acrocephalus dumetorum |  | מבקרת נדירה |
| קנית אורז | Acrocephalus agricola |  | מבקרת נדירה |
| קנית אירופית | Acrocephalus arundinaceus |  | חולפת מצויה, דוגרת נדירה |
| קנית אפריקנית | Acrocephalus stentoreu |  | יציבה, מקננת. |
| קנית בצרה | Acrocephalus griseldis |  | מקננת נדירה ביותר בארץ  ובסכנת הכחדה חמורה בעולם |
| קנית מזרחית | Acrocephalus orientalis |  | מזדמנת נדירה ביותר, עם שתי תצפיות: האחת בסוף פברואר 1988 והשניה בתחילת מאי 1990 |
| זמירון | Acrocephalus melanopogon |  | חולף מצוי, מקנן נדיר |
הערות שוליים

↑  Fregin, Silke; Haase, Martin; Olsson, Urban; Alström, Per (2012). "New insights into family relationships within the avian superfamily Sylvioidea (Passeriformes) based on seven molecular markers". BMC Evolutionary Biology. 12 (157): 1–12. doi:10.1186/1471-2148-12-157. PMC 3462691. PMID 22920688.
↑  Alström, Per; Olsson, Urban; Lei, Fumin (2013). "A review of the recent advances in the systematics of the avian superfamily Sylvioidea". Chinese Birds. 4 (2): 99–131. doi:10.5122/cbirds.2013.0016.
↑  James A. Jobling, The Helm dictionary of scientific bird names [electronic resource : from aalge to zusii], London: Christopher Helm, 2010, ISBN 978-1-4081-3326-2
↑  קנית מזרחית, Acrocephalus orientalis, באתר מרכז הצפרות הישראלי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529519705171  NKC: ph1002573 
קנית אירופית.
ברי פריגת

| --- | --- |

 לידה:  21 בדצמבר 1949 (בן 75) ישראל 
 שם לידה:  ברוך פרייטג
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב, תיכון קלעי 
 שפות היצירה:  עברית 
 www.barryprigat.com
 
ברוך (ברי) פריגת (נולד ב-21 בדצמבר 1949) הוא סופר ותשבצאי ישראלי.
ביוגרפיה

ברוך פרייטג נולד למרים וחיים פרייטג, זוג ניצולי שואה. הוא גדל בבני ברק, וכבר בילדותו החל לכתוב סיפורים קצרים. בהמשך עבר לגבעתיים, ולמד שם בתיכון קלעי. בתקופת לימודיו בתיכון כתב את סדרת הספרים "השישייה", אך לא הוציאה לאור.
בצה"ל שירת בממר"ם, ולאחר מכן למד באוניברסיטת תל אביב לצורך קבלת תואר במתמטיקה, ולאחר מכן נישא ועבר להתגורר ברמת גן. לאחר המעבר שינה את שם משפחתו לפריגת.
בתחילת שנות ה-70 חיבר תשבצים רבים שהתפרסמו בחוברות רבות.
לאחר לימודיו הוא עבד בחברת IBM.
באפריל 1979 יצא לאור הספר הראשון בסדרת "השישייה" במסגרת הוצאת יסוד. הספר האחרון בסדרה זו יצא לאור בשנת 1993.
פריגת ניצל את הידע שלו במחשבים וכתב תוכנה לפתרון תשבצים, אותה הפיץ בסיוע של חברת באג מולטיסיסטמס.
במקביל לעבודתו ב-IBM המשיך לפרסם מאות סיפורים קצרים שהתפרסמו בשבועונים אחדים. הוא גם כתב ארבעה ספרים המיועדים למבוגרים.
פריגת מתגורר ברמת גן.
יצירותיו > ספרים לגיל הנעורים

שני כלבים וילד – ספר על מסע הישרדות של ילד עם שני כלבים בתקופת השואה בהוצאת דני ספרים. הספר נכלל במצעד הספרים של ספריות בתי הספר לכתות ז-ט
אק.טי.וי – סדרה בת 6 ספרים על אולפן טלוויזיה לגיל הנעורים בהוצאת דני ספרים
שלישיית דבליו – סדרה בת 4 ספרים על בלשים גולשים באינטרנט שמפענחים הודעות מוצפנות בהוצאת דני ספרים
קרן אלפא – סדרה בת 12 ספרים על משחק מחשב דמיוני במסלול הרפתקאות בהוצאת דני ספרים
מילימטר – סדרה בת 12 ספרים על ילדה כל יכולה עם טבעת פלאים מקפיאה בהוצאת דני ספרים
השישייה – סדרה בלשית בת 6 ספרים בהוצאות יסוד וספריית מעריב
השישייה של היפוגריף – מהדורה חדשה של סדרת השישייה עם פרקים חדשים
בלשיות הכדורגל – סדרה בת 3 ספרים על קבוצת כדורגל בליגה לנערים ושתי נערות בלשיות בהוצאת יסוד
שחר באמריקה – ספר על נער שירד לארצות הברית והקשיים בהם נתקל שם בהוצאת זליקוביץ
ציידי הערפדים – ספר ראשון בסדרת דם ניבים בהוצאת אופוס 2012
בסה"כ יצאו לאור 46 ספרים לגיל הנעורים
יצירותיו > ספרים למבוגרים

הארץ המובטחת – רומן בדיוני עתידני על מדינת ישראל בהוצאת הד ארצי
טירוף בריבוע – רומן מתח בלשי בהוצאת ביתן
הרי את מקודשת – קובץ סיפורים קצרים עם סוף מפתיע על יחסים בין אישה לגבר בהוצאת אורעם
שידוכי מחשב – קובץ סיפורים קצרים מעולם המחשב בהוצאת דליה פלד
עירוי דם

עֵרוּי דם הוא תהליך שבו מבוצעת העברת דם או מרכיביו מאדם בריא (תורם) אל מחזור הדם של אדם אחר. עירוי דם הוא לעיתים טיפול מציל חיים לבני האדם הזקוקים לתוספת לנפח הדם בשל דימום כתוצאה מטראומה או במהלך ניתוח, או למרכיבי דם מסוימים בשל ירידה באיכות הדם, למשל כתוצאה מאנמיה קשה. יש חולים במחלות דם, כגון המופיליה או אנמיה חרמשית, הזקוקים לעירויי דם תכופים. ביצוע העירוי דומה לביצוע כל עירוי נוזלים אחר ובמהלכו מוחדרת מחט חלולה לווריד של החולה, דרכה מוזרם הדם באמצעות צינור, מתוך שקית עירוי. מנות הדם לעירוי נלקחות, באמצעות תרומת דם, רק מתורמים בריאים שנמצאו מתאימים, ועד לשימוש בהן הן מאוחסנות בבנק הדם.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר פירוט של ההיסטוריה המאוחרת.
היסטוריה > ניסיונות ראשונים

הניסיון הראשון בעירוי דם תואר על ידי ההיסטוריון בן המאה ה-17, סטפנו אינפזורה. על פי אינפזורה, בשנת 1492 האפיפיור אינוקנטיוס השמיני שקע בתרדמת, ובניסיון להצילו ציווה רופאו לערות לגופו את דמם של שלושה ילדים (הדם ניתן דרך הפה, כיוון שלא הייתה אז הבנה מלאה של מנגנון מחזור הדם ושיטות להזרקה תוך-ורידית). הילדים היו בני עשר, ולכל אחד מהם הובטח דוקט בתמורה. אולם, הטיפול לא הצליח והאפיפיור מת, כך גם שלושת הילדים אשר מתו מאובדן דם. היסטוריונים אחרים חלקו על תיאורו של אינפזורה והאשימו אותו בנטיות אנטי-אפיפיוריות. עם גילוייו של הארווי על מחזור הדם במאה ה-17, החלו ניסיונות מוצלחים יותר של עירוי דם בבעלי חיים. אולם ניסיונות לביצוע עירויי דם בבני אדם המשיכו להניב תוצאות קטלניות.
הניסיון הראשון בעל תיעוד מלא לעירוי דם בבני אדם בוצע על ידי ד"ר ז'אן-בטיסט דני, רופא בכיר בחצר המלך לואי ה-14 בצרפת. ב-15 ביוני 1667 הוא עירה דם כבש לגופו של נער בן 15 אשר שרד את הטיפול. דני ביצע עירוי דם נוסף בפועל אשר שרד אף הוא. שני מטופלים אלה שרדו כנראה כי כמות הדם שעורתה הייתה קטנה מאוד. המטופל השלישי של דני היה אציל שוודי אשר קיבל שני עירויי דם ונפטר לאחר העירוי השני. בחורף 1667 ביצע דני שלושה עירויים מדמו של עגל, למטופלו אנטואן מורי, אשר נפטר לאחר העירוי השלישי. ניסיונותיו אלה של דני עוררו פולמוס נרחב בצרפת באותה עת. בשנת 1670 נאסר על ביצוע עירויי דם נוספים. באותה עת, אף הפרלמנט הבריטי והאפיפיור הכריזו על איסור דומה ובמשך 150 השנים הבאות לא זכה טיפול עירוי הדם להכרה.
היסטוריה > עירוי דם מוצלח ראשון

במאה ה-17 חקר הרופא ריצ'רד לואר את השפעות השינויים בנפח הדם על תפקוד מערכת הדם ופיתח שיטות לעירוי דם בין חיות, על ידי חיבור ישיר של עורק לווריד ובכך התגבר על בעיית קרישת הדם. לואר ביצע עירוי דם ראשון בין חיות. הוא התבקש להציג את הניסוי לחברה המלכותית וכך עשה בדצמבר 1665. חצי שנה אחר כך המשיך לואר וביצע עירוי דם של כבש לאדם.
היסטוריה > עירוי דם מוצלח ראשון > עירוי דם לטיפול בנגיף הקורונה

בשנת 2020, עם התפרצות נגיף הקורונה בעולם, נוסה בישראל טיפול ראשוני במתן עירוי פלסמת דם של אנשים שחלו בנגיף והחלימו ממנו. ההשערה היא שבדמם של אנשים שהחלימו מהמחלה קיימים נוגדנים שיכולים להילחם בנגיף, כך שעירוי נוגדנים מדמם יוכל לשמש "חיסון פאסיבי" בעבור מי שחלה בנגיף ולא מצליח להחלים באופן עצמאי.
התאמה בין דם התורם לדם הנתרם

בכדי למנוע מצב שדם הנתרם יפתח נוגדנים נגד הדם הנתרם, יש צורך להתאים בין סוג דם של המקבל והתורם. המקבל צריך שיהיו לו כל האנטיגנים של דם התורם, כך שלא יפתח נוגדנים לדם הנתרם.
באופן אידיאלי, מוצאים התאמה מושלמת בין סוגי הדם. כך למשל בעל סוג דם A+ יקבל בדיוק סוג דם A+, אף כי הוא יכול לקבל גם דם מסוג A-, או O- או O+. נובע מכך כי סוג דם O- הוא סוג הדם המבוקש ביותר, מכיוון שניתן לתרום אותו כמעט לבעל כל סוג דם שהוא. כך לדוגמה במקרי חירום, כאשר לא ידוע סוג דמו של המקבל, נעשה שימוש במנות דם מסוג O-.
התאמה בין דם התורם לדם הנתרם > סיווג A B O

האנטיגנים הנפוצים החשובים לשם כך הם A, B,  האותיות A ו־B מציינות את קיומם של אנטיגנים מסוגים אלה, כאשר העדר אנטיגנים משני סוגים אלה מצוין באות O.
התאמה בין דם התורם לדם הנתרם > סיווג RH

אנטיגן נפוץ נוסף הוא Rh, אשר מתואר בסימנים + או -, כלומר "+" אומר שהאנטיגן קיים, ו-"-" מצביע על העדרו. אדם שבדמו -RH אינו יכול לקבל תרומת דם מאדם שדמו +RH, אפילו כאשר סוגי הדם מתאימים. תרומת דם שכזאת תגרום להצמתה בין כדוריות הדם האדומות. אולם אדם שבדמו +RH יכול לקבל תרומת דם מאדם שבדמו -RH ללא חשש מהצמתה.
התאמה בין דם התורם לדם הנתרם > סיווגים נוספים

ישנם אנטיגנים רבים נוספים, אך הם נדירים וברוב המקרים לא יצרו אגלוטינציה, לאנטיגנים מסוימים ישנה משמעות בעירוי דם לנשים במטרה למנוע אנמיה עוברית (מחלת היילוד).
אופן ביצוע העירוי

עם החלטת הצוות הרפואי על עיורי דם, ישלחו דגימה של דם הנתרם לבדיקת קומבס, צוות המחלקה יזמינו דם מבנק הדם בהתאם לתוצאת הבדיקה.
רופא יחתים את המטופל על טופס הסכמה לקבלת עירוי דם, והצוות הסיעודי יחבר את המטופל למנת הדם לאחר שתחומם לטמפרטורת החדר. טרם התחלת העירוי ילקחו מדדים כולל חום גוף, בחלוף 5 דקות של עירוי ילקחו מדדים שוב וכן עד תום העירוי במרווחים של 20 דקות.
במקרה של התייצגות סימנים של אלרגיה או שינוי במדדי המטופל, העירוי מופסק באופן מיידי.
סיכונים > תגובה חיסונית מהירה

תגובה המוליטית חדה, עלולה להתרחש מיד עם קבלת הדם ועד חלוף 24 שעות מקבלת העירוי. הסימפטומים כוללים חום וצמרמורות, בכאבי בטן, גב, גפיים או כאבים בחזה.
במקרים חמורים המטופל יסבול מקוצר נשימה, לחץ דם נמוך, המוגלובינוריה (המוגלובין בשתן), ובהמשך עלול להדרדר להלם ול-dic.
תגובה חריפה כזו של מערכת החיסון, מתרחשת ב־1 מתוך 38,000 עד 1 מתוך 70,000 עירויי דם, ואחוזי התמותה עומדים על 2%.
סיכונים > תגובה חיסונית מאוחרת

תגובה מאוחרת מופיעה בדרך כלל כ־2–10 ימים לאחר העירוי. לרוב, התגובה היא נטולת תסמינים (אסימפטומטית). אם ישנם סימנים, הם יכולים לכלול: חום, ירידה בהמטוקריט, צהבת, עלייה בהמוגלובין בדם והמוגלובינוריה (המוגלובין בשתן). התייצגויות קשות יותר הן נדירות, ויכולות לכלול אי־ספיקת כליות חדה ואפילו מוות.
ראו גם

עירוי תאי דם אדומים
הערות שוליים

↑  Diario della città di Roma di Stefano Infessura scribasenato. Nuova edizione a cura di Oreste Tommasini, מול פיסקה 276. (בלטינית)
↑  ראו הערות ביקורתיות במהדורת Diario della città di Roma di Stefano Infessura scribasenato דלעיל
↑  This Month in Anesthesia History: June, Anesthesia History Association
↑  מיטל יסעור בית-אור, מחמלה לתקווה: האם מה שהתחיל כטיפול בנוגדנים יתגלה כמרפא חולי קורונה?, באתר ישראל היום, ‏07 ביוני 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283115205171  GND: 4007293-9  LCCN: sh85014949  NDL: 00574459  NKC: ph126714 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
זכוכית בשימוש בשיטה עתיקה של עירוי דם.
ציוד לעירוי דם ישיר מתקופת מלחמת העולם השנייה
המבצע לביעור הבערות

יצחק נבון, ראש האגף לתרבות במשרד החינוך והתרבות צופה בתלמידת המבצע לביעור הבערות, 1964
ביעור הבערות היה מבצע ללימוד עברית למבוגרים אותו יזם משרד החינוך בשיתוף עם צה"ל בין השנים 1964 ועד לאמצע שנות ה-70.
המבצע החל ביוזמתו של מנהל המחלקה לתרבות במשרד החינוך, יצחק נבון, לימים הנשיא החמישי, בשיתוף פעולה עם סא"ל סטלה לוי, מפקדת ח"ן ראשית בצה"ל. מטרתו הייתה להרחיב את ידיעת קרוא וכתוב בעברית בקרב מבוגרים. ייחודו של המבצע היה בניסיון השיטתי והמקיף ובגיוס של מוסדות אזרחיים וצבאיים לפתרון הבעיה. צה"ל העמיד חיילות לרשות משרד החינוך ואלה נשלחו אל "החזית", אל יישובים בהם היה ריכוז גבוה של מבוגרים חסרי השכלה או בעלי השכלה מעטה. המבצע החל במושבים באזורים מרוחקים והורחב אל עיירות פיתוח, שכונות בערים ויישובים במרכז הארץ.
רקע למבצע

במפקד האוכלוסין ב-1961 נמצא כי רבע מיליון מהיהודים המבוגרים בישראל (מגיל 14 ומעלה) אינם יודעים קרוא וכתוב בשום שפה. זלמן ארן, שר החינוך ב-1963, אמר בריאיון לעיתון הארץ כי:
זו בושה וחרפה ש'עם הספר' כולל אנשים אנאלפביתיים וכי עלינו למחוק את הכתם הזה מעלינו. הדבר יועיל לא רק לחיבור בין הקהילות השונות של יהודים בישראל, אלא גם לחיבור בין דור ההורים לדור הילדים.
דברים אלו היו בבסיס המניע למבצע רחב ההיקף שכלל מאות מורות-חיילות ושרשרת פיקוד ענפה, שהתפרסו ביישובים השונים.
עבודת השטח

למען איתור האנאלפביתים ברחבי הארץ, איסוף הנתונים והכנת הקרקע לגיוס ומאות מורים הנחוצים להוצאת המבצע לפועל, נחלץ לעזרת נבון יהודה אילן, ראש מרכז ההסברה, שהפנה את נבון אל חיים ציפורי, מעובדי משרד החקלאות ולימים מי שיעמוד בראש החברה למתנ"סים. ציפורי ונבון בדקו כמה אנאלפביתים ישנם, היכן הם מצויים ובזמן קצר יצרו מסד נתונים אמין. המבצע יצא לדרך בינואר 1964. מספר האנאלפביתים שאותרו עמד על כ-260,000 - שני שלישים נשים ושליש גברים. אחוז גבוה מן האנאלפביתים היה מצוי במושבים, בערי הפיתוח, אך גם במשכנות העוני בערים הגדולות. בערים הגדולות כדוגמת ירושלים היה קל למצוא מורים להפנות אותם אל המיזם. אך המכשול אותו צריך היה נבון לעבור, היה השגת המורים הדרושים לערי הפיתוח.
המורות-החיילות קיימו שיעורים פרטיים בבתיהם של מבוגרים שונים, אם ביחידים או אם בקבוצות קטנות, ולימדו אותם קריאה וכתיבה בסיסיים בעברית. עיקר התלמידים היו נשים, שכן הגברים נהגו לעבוד מחוץ לבית רוב שעות היום. לתלמידות היה זמן מועט בין עבודות הבית לטיפול בילדים, והן התלמידות והן המורות תמרנו את השיעורים בין הזמנים השונים.
חומרי הלימוד המתקדמים כללו את עיתוני שער, למתחיל ובהמשך שער למתחיל. הישגי התלמידים היו קריאה בעיתונים אלה, כתיבה וקריאה של מכתבים, והיכולת לחתום את שמם במקום טביעת אצבע בדיו.
תוכנית תהיל"ה

בשנת 1977 תוכנן הפרויקט מחדש תחת השם תהיל"ה. תפיסתו הייתה יצירת כיתות לימוד במוסדות ציבוריים אליהם יגיעו התלמידים, במקום שהמורות יגיעו אל ביתם. מסלול זה כולל בעשור השני של המאה ה-21 השלמת תעודת בגרות עבור טכנאים.
הערות שוליים

1 2 3  יצחק נבון, כל הדרך, 2015, עמ' 270
↑  תוכנית השכלה ייחודית ללומד המבוגר, מסלול השכלת יסוד, אתר משרד החינוך
↑  תוכנית תהל"ה, אתר ארכיון המדינה
↑  תוכנית תהיל"ה-הזדמנות שנייה לטכנאים והנדסאים, אתר משרד החינוך
שיחה בין ראש המחלקה לחינוך עולים של הסוכנות היהודית יצחק נבון לחיילות צה"ל המשמשות כמורות להדרכת עולים, 1 במאי 1964
תגובה סופית להלם

בעיבוד אותות, מסנן תגובה סופית להלם (באנגלית: Finite impulse response; בראשי תיבות: FIR) הוא מסנן שהתגובה שלו להלם (או התגובה לכל קלט הדועך לאפס בזמן סופי) דועכת לאפס בזמן סופי. זאת בניגוד למסנני תגובה אינסופית להלם (IIR), אשר עשויים להיות בעלי משוב פנימי ועשויים להמשיך להגיב ללא הגבלה (בדרך כלל בדעיכה).
התגובה להלם (כלומר, הפלט בתגובה לכניסת דלתא של קרונקר) של מסנן FIR בזמן בדיד מסדר  N נמשכת בדיוק  N+1 דגימות (מהאלמנט הראשון שאיננו אפס ועד האלמנט האחרון שאינו אפס) לפני שהוא מתאפס.
מסנני FIR יכולים להיות בזמן בדיד או בזמן רציף, כלומר דיגיטליים או אנלוגיים.
הגדרה

עבור מסנן FIR בזמן בדיד סיבתי מסדר  N, כל ערך בפלט הוא סכום משוקלל של ערכי הקלט העדכניים ביותר:
כאשר:
x
[
n
]


{\textstyle x[n]}

 הוא אות הכניסה,
y
[
n
]


{\textstyle y[n]}

 הוא אות הפלט,
N


{\textstyle N}

 הוא סדר הסינון; במסנן מסדר 



N


{\textstyle N}

 יש 



N
+
1


{\textstyle N+1}

 ביטויים באגף ימין
b

i




{\textstyle b_{i}}

 הוא הערך של התגובה להלם ברגע ה- i עבור 



0
≤
i
≤
N


{\textstyle 0\leq i\leq N}

 של מסנן FIR מסדר  N. אם המסנן הוא מסנן FIR אז 




b

i




{\textstyle b_{i}}

 הוא גם מקדם של המסנן.
חישוב זה ידוע גם בתור קונבולוציה בדידה.
האיברים 



x
[
n
−
i
]


{\textstyle x[n-i]}

 מכונים בדרך כלל  s, המבוסס על מבנה של קו השהייה מוצמד שבמימושים רבים או בדיאגרמות בלוקים מספק את הכניסות המושהות לפעולות הכפל.
התגובה להלם של המסנן כפי שהוגדר אינה אפס לאורך זמן סופי. כולל אפסים, התגובה להלם היא הרצף האינסופי:
אם מסנן FIR אינו סיבתי, טווח הערכים שאינם אפס בתגובה להלם שלו יכול להתחיל לפני  n=0, עם הנוסחה מוגדרת ומוכללת.
תכונות

למסנן FIR יש מספר מאפיינים שימושיים שלעיתים הופכים אותו לעדיף על מסנן של תגובה אינסופית (IIR). מסנני FIR:
אינו דורש משוב. משמעות הדבר היא ששגיאות עיגול אינן מורכבות על ידי איטרציות מסוכמות. אותה שגיאה יחסית מתרחשת בכל חישוב. זה גם הופך את היישום לפשוט יותר.
הם יציבים, מכיוון שהפלט הוא סכום של מספר סופי של כפולות סופיות של ערכי הקלט, ולכן אינו יכול להיות גדול מ־



∑

|


b

i



|



{\textstyle \sum |b_{i}|}

 כפול הערך במקסימלי בקלט.
ניתן לעצב בקלות לשלב ליניארי על ידי הפיכת רצף המקדם לסימטרי. מאפיין זה רצוי לפעמים עבור יישומים Phase-sensitive, למשל תקשורת נתונים, סייסמולוגיה, מסנני מוצלבים ומאסטרינג.
החיסרון העיקרי של מסנני FIR הוא שנדרש הרבה יותר כוח חישוב במעבד בהשוואה למסנן IIR בעל חדות או סלקטיביות דומים, במיוחד כאשר יש צורך בחיתוכים בתדר נמוך (ביחס לקצב הדגימה). עם זאת, מעבדי אותות דיגיטליים רבים מספקים תכונות חומרה מיוחדות כדי להפוך מסנני FIR יעילים בערך כמו IIR עבור יישומים רבים.
תגובת תדר

השפעת המסנן על הרצף  x[n] מתואר בתחום התדר על ידי משפט הקונבולציה:
כאשר האופרטורים  {\mathcal {F}} ו־ {\mathcal {F}}^{-1} בהתאמה מייצגים התמרת פורייה בזמן הבדיד (DTFT) ואת ההופכי שלו. לכן, הפונקציה המורכבת, המכפלת  H(\omega ) היא תגובת התדר של המסנן. זה מוגדר על ידי סדרת פורייה:
כאשר כתב המשנה שנוסף מציין מחזוריות של 2\pi .‏  \omega  מייצג תדר ביחידות מנורמלות (רדיאנים לדגימה). ההחלפה  \omega =2\pi f,, משנה את יחידות התדר  (f) למחזורים לדגימה והמחזוריות ל-1. כאשר לרצף  x[n] יש קצב דגימה ידוע,  f_{s} דגימות לשנייה, ההחלפה  \omega =2\pi f/f_{s} משנה את יחידות התדירות  (f) למחזורים לשנייה (הרץ) והמחזוריות ל־ f_{s}. הערך  \omega =\pi  מתאים לתדירות של  f={\tfrac {f_{s}}{2}} הרץ  ={\tfrac {1}{2}} מחזורים למדגם, שהוא תדר נייקוויסט.
H_{2\pi }(\omega ) ניתן לבטא גם במונחים של התמרת Z של התגובה להלם של המסנן: