stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דליה מררי
ביוגרפיה

מררי נולדה בנהלל למשפחת דיין. סבה אליהו וסבתה בתיה, אנשי העלייה השנייה, היו ממייסדי המושב. הוריה איטה ואיתן היו ממקימי קיבוץ חניתה ואביה, שהיה בן דודו של משה דיין, שירת בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. למדה בתיכון בבית הספר החקלאי "עיינות", ובתקופת הצבא התנדבה לשרת בישוב ספר, משגב עם שבגבול ישראל–לבנון. בשנת 1961 נישאה לאריאל מררי, שמוכר כיום כמומחה בינלאומי לטרור ולהם שתי בנות, עו"ד עמית מררי, המכהנת כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי, ויעל מררי צוקרמן, פסיכולוגית קלינית מומחית.
בשנים 1961–1964 למדה בבית הספר לריפוי בעיסוק בירושלים. התמחתה בתחום הפסיכיאטרי ושמשה אחר כך כראש מחלקה בבתי החולים הפסיכיאטריים טלביה (1964-5) וגהה (1971-1984). בשנים 7–1976 למדה תרפיה באמנות חזותית באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
בשנת 1985 קיבלה תואר שני (M.A) בתרפיה באמנות מאוניברסיטת לסלי שבקיימברידג', מסצ'וסטס, בארצות הברית. עבודת המאסטר שלה עסקה ב"ביטויי דפרסיה סמויה בציוריהם של חולים סכיזופרניים".
בשנת 1994 קיבלה תואר דוקטור (Ph.D.) בפסיכותרפיה ואפידמיולוגיה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. עבודת הדוקטורט שלה עסקה ב"מאפיינים פסיכולוגיים של זוגות הפונים להפריה חוץ-גופית והשפעותיהם הפסיכופיזיולוגיות על מהלך הטיפול ותוצאותיו". העבודה זכתה ב-1994 בפרס האגודה האפידמיולוגית הישראלית לעבודת המחקר הטובה ביותר.
פעילותה המדעית

מררי הייתה בין מקימי החוג לריפוי בעיסוק בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב, שם הרצתה ופיתחה תוכניות לימוד מאז 1978. בשנים 1994- 1998 כיהנה כראשת החוג הראשונה שבאה מתחום הריפוי בעיסוק (ראשי החוג שלפניה היו רופאים) והייתה חברת מועצת הפקולטה לרפואה. רבים מסגל החוג כיום הם תלמידיה לשעבר. באותן שנים יזמה והובילה את תוכנית המ.א. בחוג, והייתה בין מקימי בית הספר למקצועות הבריאות בפקולטה לרפואה. כמו כן, הקימה קליניקה של ריפוי בעיסוק לילדים במסגרת האוניברסיטה.
בשנת 1996 יסדה מררי, יחד עם ד"ר יהודית אכמון, את העמותה הישראלית לפסיכוסומטיקה במיילדות ובגינקולוגיה, המסונפת לעמותה הבינלאומית בשם זה (International Society of Psychosomatic Obstetrics and Gynecology), והיא מכהנת כנשיאת העמותה עד עתה. בעמותה חברים כ-100 אנשי מקצוע מתחומי הבריאות ובהם גינקולוגים, פסיכולוגים, פסיכיאטרים, עובדים סוציאליים, ועוד. העמותה עוסקת בקידום שיתוף הפעולה המחקרי והיישומי בין אנשי מקצוע מתחומים שונים העוסקים בהיבטים הפסיכוסומטיים של בריאות האישה.
פרופ' מררי נמנתה על צוות ההקמה של המכללה האקדמית לחברה ואמנויות, בה היא מכהנת כראש התוכנית לתרפיה באמנות חזותית וחברה בוועד המנהל ובמועצה האקדמית של המכללה.
מררי הייתה עמיתת מחקר ב-Mind/Body Medical Institute בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד (אנ') על יד בוסטון ועמיתת מחקר במכללת ולסלי במסצ'וסטס, ארצות הברית (1998–2000). מ-1998 היא חברת הוועד המנהל של הארגון הבינלאומי לפסיכוסומטיקה במיילדות וגינקולוגיה. היא נמנית עם הוועדה המייעצת הבינלאומית של כתבי עת מקצועיים, ובהם Journal of Psychosomatic Obstetrics and Gynecology (אנ'), ו-Archives of Women's Mental Health Journal והוזמנה לשפוט מאמרים שהוגשו לכתבי עת מדעיים שונים.
מררי השתתפה בכנסים רבים בישראל ומחוצה לה, בהם הציגה את מחקריה. פעילותה האקדמית כללה חברות בעמותות אקדמיות, ובהן:
American Psychosomatic Society,
New York Academy of Sciences (אנ'),
International Society of Women’s Mental Health,
International Society of Psychosomatic Obstetrics and Gynecology
Medart International,
האגודה הישראלית לריפוי בעיסוק,
האגודה הישראלית לריפוי באמנות.
תרומתה המחקרית

במחקרה בנושא הדיכאון המוסווה בקרב חולים סכיזופרניים איתרה פרופ' מררי אפשרות לזהות סימנים אובדניים בציוריהם של חולים הלוקים בסכיזופרניה, שהנטיה האובדנית שלהם אינה מזוהה בדרכים אחרות. עבודה זו תרמה ליכולת אבחון אובדנות מוסווית באמצעים לא-ורבאליים.
מחקרה של מררי, שעסק בהשפעות הפסיכולוגיות על תהליך ההפריה החוץ-גופית (IVF) מהווה תרומה לידע בתחום זה. היא הייתה בין הראשונים שבדקו את השוני בעמדות בני הזוג בתהליך ההפריה החוץ-גופית והראשונה שבחנה את השינויים הפסיכופיזיולוגיים בקרב הנשים לאורך כל שלבי ההפריה, ואת השפעת הלחץ הנפשי על הצלחת הטיפול. מחקר נרחב זה זוכה לציטוטים רבים בספרות המקצועית, והוא נבחר בשנת 1993 על ידי Fertility Digest כאחד מששת המחקרים המעניינים והרלוונטיים בתחומו בעולם.
לאחר חזרתה ארצה מהמכון Mind/Body Medical Institute בהרווארד, הוזמנה מררי לערוך מחקר משווה לזה שנערך בבוסטון, לנשים העוברות טיפולי IVF במרכז הרפואי שיבא. לצורך המחקר נשלח צוות מהמרכז הרפואי להשתלמות במודל המחקרי-טיפולי הנהוג במכון בבוסטון. המחקר בדק את השפעת טיפול קוגניטיבי-התנהגותי על תוצאות הטיפול בהפריה חוץ-גופית, על השפעתו על הדיכאון והחרדה של הנשים ובני זוגן.
מבחר ממאמריה המדעיים

Merari, D., Feldberg, D., Elizur, A., Goldman, J. and Modan, B. "Psychological and Hormonal Changes in the Course of In-Vitro Fertilization." Journal of Assisted Reproduction and Genetics, 1992, 9, 161-169.
Merari, D., Shitrit, A., Feldberg, D., Elizur, A., Modan, B., "Psychosocial Characteristics of Women Undergoing In Vitro Fertilization: A Study of Treatment Outcome." Israel Journal of Obstetrics and Gynecology, 1996, 7(2), 65-72.
Merari, D. "Creativity: Theoretical Aspects and Their Implications for Occupational Therapy Teaching." The Israel Journal of Occupational Therapy, 1997, 6(2), 51-62. (Paper in Hebrew and includes English abstract).
Merari, D., Feldberg, D., Modan, B., "Psychosocial Characteristics of Male Spouses Undergoing In Vitro Fertilization: A Study of Treatment Outcome." Israel Journal of Obstetrics and Gynecology, 1997, 8(3), 178-183.
Domar, A.D., Nielsen, B. Dusek, J. Paul, D., Penzias, A.S., Merari, D. (2001). "The Impact of Spirituality/Religiosity on Distress in Infertile Women. Fertility and Sterility, 76(3), SUPP/1, p. S198.
Merari, D., Chetrit, A., Modan, B. "Emotional Reactions and Attitudes Prior to In-Vitro Fertilization: An Inter-Spouse Study. Psychology and Health, 2002, 17(5), 629-640.
Domar, DA, Nielsen, B. Dusek, J., Penzias, A., Magna, A., and Merari, D., (2005). "The Stress and Distress of Infertility: Does Religion Help Women Cope?" Sexuality, Reproduction and Menopause, 3, (2), 45-51.
Merari, D. "Masked Depression and Suicidal Ideation in the Drawings of Schizophrenic Patients." In: S. Stack and D. Lester (eds.), Suicide and the Creative Arts. New York: Nova Science Publishers, 2009.
הערות שוליים

↑  Fertility Digest 1993,, No. 6, pp. 1, 28-29.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009624487205171  LCCN: no00065135  VIAF: 56159613   WorldCat (עם VIAF): 56159613
דברי ימי אירלנד

ערך זה עוסק ביצירת כרוניקה קדומה. אם התכוונתם לסקירה היסטורית של תולדות אירלנד, ראו .
תיאור שנת 432 בדברי ימי ממלכת אירלנד, יצירה המתבססת על דברי ימי אירלנד.
דברי ימי אירלנד הוא כינוי מודרני לכרוניקה קדומה שנכתבה במנזרים באירלנד בין השנים 432–911.
מרבית כרוניקות אלה ששרדו עד ימינו מתבססות על טקסט קדום מקורי, ורק החל מתיאור שנת 911 ניתן לראות וריאנטים בין הכרוניקות. כרוניקות אלה המתבססות על הטקסט הקדום כוללות את דברי ימי אניספאלן, דברי ימי אלסטר, הכרוניקון סקוטורום, דברי ימי קלונמאקנוייז, דברי ימי טיגרנאך, דברי ימי רוזקרי ודברי ימי בויל.
תיאור הכרוניקה

הכרוניקה מתארת את האירועים שאירוע בשנה מסוימת תחת הכותרת של השנה. במרבית המקרים מדובר בתיאור אירוע בודד או מספר מועט של אירועים שהתרחשו באותה שנה. כך לדוגמה הפשיטה הויקינגית על מנזר איונה בשנת 806, בה נרצחה כל אוכלוסיית המנזר, וממנה ניתן ללמוד כנראה על פשיטות שנערכו בשנה זו בכל רחבי סקוטלנד ואירלנד, מתוארת בכרוניקה כך:
הקהילה של איונה נהרגה בידי גויים, 68.
ככל הנראה המספר מתייחס למספר ההרוגים.
מרבית אירועים הכרוניקה הם למעשה ציוני פטירה של אצילים שונים, והחל משנת 800 מצוינים בכרוניקה אירועי פשיטה של הוויקינגים, וכן מצוינים בכרוניקה תיאורי אירועים אסטרונומיים כגון ליקוי חמה שהתרחש ב-29 ביוני 512.
מחבר הכרוניקה

לא ידועים שמות המחברים, אולם ככל הנראה מדובר בנזירים במנזרים שונים שתיעדו את ההיסטוריה של המנזרים. הכרוניקה נכתבה באזורים שונים, ובהם במנזר איונה. ככל הנראה מדובר במספר כרוניקות שאוחדו במהלך המחצית השנייה של המאה השביעית לכרוניקה אחת - איחוד שבוצע כנראה באיונה. כנראה בין השנים 740–911 נכתבה הכרוניקה באיונה ובשנה זו הועברה למנזר אחר (ייתכן שמדובר בארמאז' - Armagh).
לאחר שנה זו נכתבו האירועים בשני אתרים שונים ונוצרו למעשה מספר כרוניקות שונות (כגון הכרוניקות המוזכרות לעיל ודברי ימי ממלכת אירלנד).
דבר שנאמר בזה ואינו עניין לו

אחת מהדרכים למדרש התורה היא המידה דבר שנאמר בזה ואינו עניין לו אבל הוא עניין לחברו (לפעמים נקראת בקיצור: אם אינו עניין).
בל"ב המידות של רבי אליעזר בנו של רבי יוסי הגלילי, מידה זו היא המידה ה-20.
לפי מידה זו, כאשר בפסוקי המקרא מובא פרט מסוים שבהקשר המקראי נראה שנכתב ביחס לעניין שאם נשייך אותו אליו יופיע דין בלתי הגיוני או מיותר, אם ניתן לקשר את אותו הפרט לעניין אחר שבו יהיה הדין הגיוני, יש לדרוש את אותו הפרט ביחס לעניין האחר.
מידה זו משמשת גם במדרש האגדה וגם במדרש ההלכה.
דוגמאות

בברכת השבטים נאמר לשבט יהודה "וזאת ליהודה" ואילו הברכה הבאה אחריו אינו עניין ליהודה שהרי המברך כבר אומר "שמע ה' קול יהודה" אם כן, יש להדביק ברכה זו אל שבט שמעון שנמצא צריך לו (כי לא נתברך בפני עצמו) ואין יהודה צריך לאותה הברכה כי כבר נתברך.
דוגמאות > בספר ירמיהו

עוד דוגמה קלאסית למידה זו הובא בברייתא דל"ב מידות אודות מילה שהובא בדברי ירמיהו שלכאורה אינו שייך לעניין הפרשה;
”..כֹּה אָמַר ה' אִם תָּפֵרוּ אֶת בְּרִיתִי הַיּוֹם וְאֶת בְּרִיתִי הַלָּיְלָה וּלְבִלְתִּי הֱיוֹת יוֹמָם וָלַיְלָה בְּעִתָּם. גַּם בְּרִיתִי תֻפַר אֶת דָּוִד עַבְדִּי מִהְיוֹת לוֹ בֵן מֹלֵךְ עַל כִּסְאוֹ וְאֶת הַלְוִיִּם הַכֹּהֲנִים מְשָׁרְתָי. אֲשֶׁר לֹא יִסָּפֵר צְבָא הַשָּׁמַיִם וְלֹא יִמַּד חוֹל הַיָּם כֵּן אַרְבֶּה אֶת זֶרַע דָּוִד עַבְדִּי וְאֶת הַלְוִיִּם מְשָׁרְתֵי אֹתִי.. הֲלוֹא רָאִיתָ מָה הָעָם הַזֶּה דִּבְּרוּ לֵאמֹר שְׁתֵּי הַמִּשְׁפָּחוֹת אֲשֶׁר בָּחַר ה' בָּהֶם וַיִּמְאָסֵם וְאֶת עַמִּי יִנְאָצוּן מִהְיוֹת עוֹד גּוֹי לִפְנֵיהֶם. כֹּה אָמַר ה' אִם לֹא בְרִיתִי יוֹמָם וָלָיְלָה חֻקּוֹת שָׁמַיִם וָאָרֶץ לֹא שָׂמְתִּי. גַּם זֶרַע יַעֲקוֹב וְדָוִד עַבְדִּי אֶמְאַס מִקַּחַת מִזַּרְעוֹ מֹשְׁלִים אֶל זֶרַע אַבְרָהָם יִשְׂחָק וְיַעֲקֹב כִּי אשוב [אָשִׁיב] אֶת שְׁבוּתָם וְרִחַמְתִּים” (ירמיהו לג כג).
בברייתא הובא כי המילה יַעֲקוֹב אינו שייך לעניין "קיחת מושלים" כי הפסוק מסיים שמושלים הללו ימשלו על זרע יעקב וככך לא מתאים לומר שייקחו מזרע יעקב למשול על זרע יעקב עצמם.
אלא, כיוון שעצם הפרשה מדבר כאן אודות שתי המשפחות שעליהם דברו "העם הזה" -כלומר משפחת בני דוד ומשפחת בני אהרן, דרש הברייתא כי כיוון הכתוב לאמר שזרע אהרן ודוד ייבחרו לממשלה בעם ישראל.
דוגמאות > בספר מדרש תנאים

הרב זאב וולף איינהורן, בספרו מדרש תנאים, מרחיב כאן להסביר כי טענו ישראל ואמרו שלמרות שכרת השם ברית מלח עם בני דוד ובני אהרן שימשלו לעולם על ישראל ועם בני ישראל בעצמם שיהיו לו לעם סגולה, כיוון שלמעשה נראה כאן כעין הפרת ברית בחורבן בית ראשון, סברו כי השם מאס במלכות דוד והכהנים לעולם -ואף מאס בישראל עמו לנצח, ואין כעת שום חובה לשמוע הוראות בתורה מבני אהרן.
ועל טענות הללו השיב השם לירמיהו שכשם שאי אפשר להפר ברית יום ולילה כן בחירת בני דוד, בני אהרן ובני ישראל לא יופר לעולם.
| מידות שהתורה נדרשת בהן |
| --- | --- | --- |
| שבע מידות של הלל הזקן | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • כיוצא בו במקום אחר • דבר הלמד מעניינו |  |
| שלש עשרה מידות של רבי ישמעאל | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • פרט וכלל • כלל ופרט וכלל • כלל שהוא צריך לפרט • פרט שהוא צריך לכלל • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד • דבר שהיה בכלל ויצא לטעון טעון אחר שהוא כעניינו • יצא לדון בדבר חדש • דבר הלמד מעניינו • דבר הלמד מסופו • שני כתובים המכחישים זה את זה |  |
| שלשים ושתים מידות של רבי אליעזר בן רבי יוסי הגלילי | ריבוי • מיעוט • ריבוי אחר ריבוי • מיעוט אחר מיעוט • קל וחומר מפורש • קל וחומר סתום • גזרה שווה • בניין אב • דרך קצרה • דבר שהוא שנוי • מחבור שנחלק • דבר שבא ללמד ונמצא למד • דבר שאחריו מעשה והוא פרטו של ראשון • דבר גדול שנתלה בקטן הימנו • שני כתובים המכחישים זה את זה • דבר שהוא מיוחד במקומו • דבר שאינו מתפרש במקומו ומתפרש במקום אחר • דבר שנאמר במקצת והוא נוהג בכל • דבר שנאמר בזה והוא הדין בחברו • דבר שנאמר בזה ואינו עניין לו אבל הוא עניין לחברו • דבר שהוקש לשתי מידות • דבר שחברו מוכיח עליו • דבר שהוא מוכיח על חברו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על עצמו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על חברו • משל • לשון נופל על לשון • נגד • גימטריה • נוטריקון • מוקדם שהוא מאוחר בעניין • מוקדם שהוא מאוחר בפרשיות |  |
דברי ימי אנשי אלבה

דברי ימי אנשי אלבה (בגאלית סקוטית: Senchus Fer n-Alban - סנכוס פר נ-אלבן) היא כרוניקה הכתובה באירית עתיקה מימי הביניים והמתארת את שליטי ממלכת דאל ריאטה.
ההיסטוריונים סבורים כי כרוניקה זו נכתבה במהלך המאה ה-10, וייתכן כי היא מהווה איסוף של כרוניקות קדומות יותר, שנכתבו בלטינית במהלך המאה השביעית.
הכרוניקה מהווה רשימה גנאלוגית של מלכי דאל ריאטה, וכן תיאור האכלוסייה (מעין מפקד אוכלוסין) של ממלכת דאל ריאטה.
מספר עותקים של הכרוניקה שרדו - הידועה שבהם הייתה זו שהועתקה והוחזקה בטריניטי קולג' שבדבלין במאה ה-14.
הסנכוס כולל בין 70 - 80 שורות (כתלות בגרסה), ומתחיל את שושלת מלכי דאל ריאטה בארק ובניו.
רק חלקיו האחרונים של הסנכוס הם בעלי חשיבות היסטוריות, בשל אי הדיוקים הרבים ושילוב מיתוסים ואגדות בגניאולוגיה המתוארת בראשיתו של הסנכוס. ככל הנראה, רק תיאור המלכים החל מקונאל מק קומגאל הוא תיאור היסטורי של המלכים שמלכו החל מהמאה השישית. אחרון המלכים הניתן לזיהוי מהמלכים המוזכרים בסנכוס הוא קונאל קראנדומנה אשר נפטר בשנת 660 לערך.
הסנכוס מתאר את החלוקה של דאל ריאטה בין שלושה שבטים: קנל נגבריין (שבט גבריין), קנל לואיירן (שבט לואיירן) וקנל נאואנגוסה (שבט אואנגוסה) - ומתאר את מספר התושבים של השבטים וחובות השירות הצבאי שלהם - ככל הנראה, במועד כתיבת המקור עליו התבסס הסנכוס נכתב בעת ששבט קומגייל היווה עדיין חלק משבט גבריין.
ראו גם

מלכי דאל ריאטה
הערות שוליים

↑  אלבה הוא שמה הקדום של סקוטלנד
גרפותרפיה

גרפותרפיה (אנגלית: Graphotherapy) הוא תחום טיפולי פסבדו-מדעי המנסה לגרום לשינויים נפשיים באדם על ידי תיקונים בכתב ידו. משמעותו המילולית של המונח היא טיפול בעזרת כתב.
עיקרון פעולת הגרפותרפיה דומה לפעולתם של תרפיות אשר משתמשות בגוף להשפיע על הנפש. בגרפותרפיה, הניסיון להביא שינוי נעשה בעזרת תיקון של "ליקויי כתיבה" אצל ילדים ומבוגרים באמצעות שינוי תנועות היד בזמן הכתיבה, ושינוי כתב היד, זאת במטרה להביא לשינוי באישיותו של האדם.
המטפלים בגרפותרפיה הם גרפולוגים מיומנים.
שימושי הגרפותרפיה

הגרפותרפיה מנסה להביא את האדם לתקן צורות כתיבה שאינן טבעיות על מנת להביא לכתב טבעי וזורם. מטרתה למנוע עיצוב אותיות מוגזם ולהביא לייצוג קווי יסוד של אותיות ללא חזרות ושינוי כיוון וכך להאיץ את הכתיבה ולעשותה זורמת ומהירה וברורה יותר.
ענף אחר של הגרפותרפיה מתעסק בשינוי הכתב על מנת להשפיע על שינוי הנפש. המטרה היא לחזק או להחליש תכונות מסוימות באישיותם של הכותבים.
היסטוריה

כתב היד הוא מערכת סמלים. בשלב מסוים טענו מספר רופאים, פסיכולוגיים וגרפולוגיים גם לקשר ההפוך - כלומר ששינוי הכתב יכול לעורר סמלים אצל האדם.
הגרפותרפיה התחילה בשני מקומות שונים - בצרפת ובגרמניה. בצרפת התפתחה השיטה הגרפומטרית, אשר עוסקת ב"רה-אדוקציה" או חינוך מחדש של פעולת הכתיבה אצל ילדים דיסגרפיים; אחד המובילים העיקריים שלה הוא אז'וריאגררה. בגרמניה היא נקראה השיטה הגרפולוגית-פסיכותרפית ובה נעשה שינוי באלמנטים מסוימים של הכתב על מנת להשפיע על אישיות האדם.
עקרונות מרכזיים

העיקרון המרכזי של הגרפותרפיה בשתי השיטות הוא עיקרון ההרפיה של תנועת הכתיבה, אשר מושג בעזרת תרגילי גוף המאפשרים ישיבה נכונה ופעולה משתלבת של הגפה העליונה.
העיקרון השני כולל תרגולי כתיבה מגוונים ורישום רב של צורות יסוד. הדבר מהווה אימוץ שיטות מלימודי קליגרפיה.
לקריאה נוספת

עופר בן-חורין, לכתוב את עצמך מחדש, הוצאת ליהי ספרים, 2011.
שמואל יוגב, גרפותיראפיה, הוצאת מסדה, 1980.
הערות שוליים

↑  Edith Namm, A Joyful Journey to Positive Parenting. ISBN 9781434342577
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534966205171  NKC: ph262237
ד'תרי"ג

ד'תרי"ג (4613)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 852 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 853. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דרגות כוחות ההגנה של קנדה

| --- | --- |

 
 זרועות
 צבא קנדה
 הצי המלכותי הקנדי
 חיל האוויר המלכותי הקנדי
 עיטורים ומבנה פיקודי
 עיטורי כוחות ההגנה של קנדה
 דרגות כוחות ההגנה של קנדה
 היסטוריה צבאית
 היסטוריה צבאית של קנדה
 היסטוריה של קנדה
קצין הצי המלכותי הקנדי בדרגת תת-אדמירל (Vice Admiral)
קצינים מחיל האוויר המלכותי הקנדי בדרגת לוטננט-גנרל (Lieutenant General )
דרגות הכוחות הקנדיים מקבילות במידה רבה בכל שלוש הזרועות. הדרגות בצבא קנדה ובחיל האוויר המלכותי הקנדי זהות ואין דרגות ייחודיות לחיל האוויר כמו בחיל האוויר המלכותי הבריטי. לעומת זאת הדרגות של הצי המלכותי הקנדי מבוססות על דרגות הצי המלכותי הבריטי. הדרגה "המפקד העליון (Commander-in-Chief), היא דרגה שנושאים רק מלכת קנדה או המושל הכללי של קנדה. שמות הדרגות מופיעות בטבלאות באנגלית ובצרפתית שהן השפות הרשמיות של קנדה.
דרגות הקצינים

| דרגות הצי | דרגות הצבא | דרגות חיל האוויר | הדרגה המקבילה בצה"ל |
| --- | --- | --- | --- |
|    המפקד העליון   Commander-in-Chief |    המפקד העליון   Commander-in-Chief |    המפקד העליון   Commander-in-Chief | אין |
|    אדמירל   General     general |    גנרל   General    general |    General     general | אין |
|    תת-אדמירל   Vice Admiral     vice-amiral |    לוטננט-גנרל   Lieutenant General     lieutenant-général |    לוטננט-גנרל   Lieutenant General     lieutenant-général | רב-אלוף |
|    אדמירל משנה   Rear Admiral     contre-amiral |    מייג'ור-גנרל   Major General     major-général |    מייג'ור-גנרל   Major General     major-général | אלוף |
|    קומודור   Commodore |    בריגדיר-גנרל   Brigadier General     brigadier-général |    בריגדיר-גנרל   Brigadier General     brigadier-général | תת-אלוף |
|    קפטן   Captain(N)    Capitaine de vaisseau |    קולונל   Colonel |    קולונל   Colonel | אלוף-משנה |
|    קומנדר   Commander    Capitaine de frégate |    לוטננט-קולונל   Lieutenant Colonel |    לוטננט-קולונל   Lieutenant Colonel | סגן-אלוף |
|    לוטננט-קומנדר   Lieutenant Commander    Capitaine de corvette |    מייג'ור   Major |    מייג'ור   Major | רב-סרן |
|    לוטננט   Lieutenant (N)    Lieutenant de vaisseau |    קפטן   Captain     Capitaine |    קפטן   Captain     Capitaine | סרן |
|    תת-לוטננט   Sub Lieutenant   Enseigne de vaisseau de première classe |    לוטננט   Lieutenant |    לוטננט   Lieutenant | סגן |
|    תת-לוטננט בפועל   Acting Sub Lieutenant   Enseigne de vaisseau de deuxième classe |    לוטננט-משנה   Second Lieutenant   Sous-lieutenant |    לוטננט-משנה   Second Lieutenant   Sous-lieutenant | סגן-משנה |
|    צוער ימי   Naval Cadet    Aspirant de marine |    צוער   Officer Cadet    Élève-officier |    צוער   Officer Cadet    Élève-officier | צוער |
בעלי דרגות אחרות

| דרגות הצי | דרגות הצבא | דרגות חיל האוויר | הדרגה המקבילה בצה"ל |
| --- | --- | --- | --- |
|  קצין משנה ראשי דרגה 1   Chief Petty Officer 1st Class (CPO 1)   Premier maître de 1re classe   (pm 1) |  נגד בכיר   Chief Warrant Officer (CWO)   Adjudant-chef   (adjuc) |  נגד בכיר   Chief Warrant Officer (CWO)   Adjudant-chef   (adjuc) | רב-נגד |
|    קצין משנה ראשי דרגה 2   Chief Petty Officer 2nd Class (CPO 2)   Premier maître de 2e classe   (pm 2) |    נגד   Master Warrant Officer (MWO)   Adjudant-maître   (adjum) |    נגד   Master Warrant Officer (MWO)   Adjudant-maître   (adjum) | רב-סמל ראשון |
|    קצין משנה דרגה 1   Petty Officer 1st Class (PO 1)   Maître de 1re classe   (m 1) |    רב-סמל   Warrant Officer (WO)   Adjudant   (adj) |    רב-סמל   Warrant Officer (WO)   Adjudant   (adj) | רב-סמל |
|    קצין משנה דרגה 2   Petty Officer 2nd Class (PO 2)   Maître de 2e classe   (m 2) |    סמל   Sergeant (Sgt)   Sergent   (sgt) |    סמל   Sergeant (Sgt)   Sergent   (sgt) | סמל |
|    ימאי בכיר   Master Seaman (MS)   Matelot-chef   (matc) |    רב-טוראי בכיר   Master Corporal (MCpl)   Caporal-chef   (cplc) |    רב-טוראי בכיר   Master Corporal (MCpl)   Caporal-chef   (cplc) | אין |
|    ימאי ראשי   Leading Seaman (LS)   Matelot de 1re classe   (mat 1) |    רב-טוראי   Corporal (Cpl)   Caporal   (cpl) |    רב-טוראי   Corporal (Cpl)   Caporal   (cpl) | רב-טוראי |
|    ימאי   Able Seaman (AB)   Matelot de 2e classe   (mat 2) |    טוראי   Private (Pte)   Soldat   (sdt) |    טוראי   Aviator (Avr)   Aviateur   (Avr) | טוראי |
|    טירון   Ordinary Seaman (OS)   Matelot de 3e classe   (mat 3) |    טירון   Private (Pte)   Soldat   (sdt) |    טירון   Aviator (Avr)   Aviateur   (Avr) | טירון |
סמל של הצי המלכותי הקנדי
שני מלחים של הצי המלכותי הקנדי בדרגת ימאי ראשי (Leading Seaman)
רב-טוראי (Corporal) מחיל האוויר המלכותי הקנדי
חייל בדרגת רב-טוראי בכיר (Master Corporal) של חיל האוויר המלכותי הקנדי
דובר הייטס

| --- | --- |

בתי מגורים לצד המצוק של דובר הייטס
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מדינה:  ניו סאות' ויילס ניו סאות' ויילס
 פרוור:  הפרוורים המזרחיים
 עיר אם:  סידני
 גובה:  61 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בפרוור:  4,044 (10 באוגוסט 2021)
 קואורדינטות:  33°52′30″S 151°16′48″E﻿ / ﻿33.875°S 151.28°E﻿ / -33.875; 151.28
 אזור זמן:  UTC +10
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטרליה מוגדלת) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןדובר הייטס(למפת אוסטרליה רגילה) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןדובר הייטס(למפת ניו סאות' ויילס רגילה) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן דובר הייטס(למפת ניו סאות' ויילס מוגדלת) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן דובר הייטס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
דובר הייטס (באנגלית: Dover Heights) הוא פרוור בסידני, המנוהל על ידי מועצת וייברלי (Waverley Council).
גאוגרפיה

דובר הייטס ממוקם כ-9 ק"מ מזרחית למרכז העסקים הראשי של סידני. הוא גובל ממזרח באוקיינוס השקט, מצפון בווקלוז, ממערב ברוז ביי ומדרום בנורת' בונדיי. הרחובות העיקריים בפרוור הם דרך מוריברה ודרך דובר ממזרח למערב, ודרך מיליטרי מצפון לדרום. דובר הייטס מחזיק בשיא ערך הנדל"ן מבין פרוורי מועצת וייברלי, עם ערך חציוני לבתים מעל 2 מיליון דולר אוסטרלי.
היסטוריה

דובר הייטס נקרא על שם דמיון קו המצוקים שממזרחו לזה של צוקי דובר בקנט, אנגליה. הפרוור היה חלק משטח נחלת קופר (שכללה גם את רוז ביי ופוינט פייפר ממערב) בתחילת המאה ה-19, ונרשם תחת השם דובר הייטס לראשונה ב-1886.
במהלך מלחמת העולם השנייה, מחנה חיל האוויר האוסטרלי הפעיל בדובר הייטס תחנת מכ"ם ימי ואווירי, כחלק מקו הגילוי של החוף המזרחי.
תרבות

דובר הייטס הוא פרוור מגורים, ואינו כולל בתי תרבות בולטים. מועצת וייברלי הכשירה מספר שבילי טבע העוקבים אחר קו המצוקים, מדובר הייטס ועד וקלוז בצפון.
לקהילות הדתיות במקום מספר בתי תפילה, בין השאר בית הכנסת דובר הייטס, המשרת את צורכי הקהילה היהודית במקום.
הערות שוליים

↑  www.innersydney.org.au/uploads/documents/ProfileWaverley.doc
↑  http://www.waverley.nsw.gov.au/things_to_do/beaches_and_the_coast/dover_heights_to_vaucluse_federation_cliff_walk
↑  Home - The Shalom Institute
דב כ"ץ

| --- | --- |

 לידה:  1903 ב' בטבת תרס"ג
 פטירה:  1979  (בגיל 76 בערך)
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 תקופת הפעילות:  ? – 29 בדצמבר 1979 
 חיבוריו:  תנועת המוסר (ספר) 
 צאצאים:  יעקב כ"ץ (ישיבת הכותל)  יהושע כ"ץ 
 פרסים והוקרה:  פרס הרב קוק לספרות תורנית 
 
קברו בהר הזיתים
הרב דב כ"ץ (ב' בטבת תרס"ג, 1 בינואר 1903 - ט' בטבת תש"מ, 29 בדצמבר 1979) היה מנהל בתי הדין הרבניים, חוקר תנועת המוסר ומחבר סדרת "תנועת המוסר" על תולדותיה ואישיה. חתן פרס הרב קוק.
ביוגרפיה

נולד לרב יעקב כ"ץ, שכיהן כמשגיח בישיבת טלז. בתחילת שנת תרפ"ה (1924) עלה לארץ ישראל. בבחרותו למד בישיבת חברון. בתחילת שנות ה-30 נישא לאסתר, בתו של הרב זאב גולד, ממנהיגי תנועת המזרחי ומחותמי מגילת העצמאות. לאחר נישואיו למד בישיבת היכל התלמוד בתל אביב, שבה למדו אברכים בוגרי ישיבת חברון. במשך מספר שנים בשנות ה-40 שימש כר"מ ומנהל ישיבת תל אביב. לאחר הקמת המדינה היה הרב הצבאי של אזור תל אביב. לאחר פרישתו החל לעבוד במשרד הדתות, תחילה כיהן כמנהל המחלקה לרבנות ושיפוט רבני, ומשנת תשי"ז (1957) כמנהל בתי הדין הרבניים. בתפקידו, יזם לראשונה את פרויקט תיעוד פסקי הדין, "פסקי דין רבניים". הרב כ"ץ המשיך לכהן בתפקיד זה הרבה מעבר לגיל הפרישה משום שלא הושגה הסכמה בין שר הדתות והרבנים הראשיים על זהות מחליפו.
חקר את תנועת המוסר וחיבר את חמשת הספרים בסדרת "תנועת המוסר", המשמשים ספרי יסוד בנושא זה. על סדרת ספריו זכה בפרס הרב קוק לשנת תשט"ו-תשי"ז. כמו כן חיבר את הספר "פולמוס המוסר", העוסק בפולמוס שבין תומכי תנועת המוסר ומתנגדיה. הרצה על תנועת המוסר בכנסים ובימי עיון, בישיבות ובמוסדות חינוך, גם מטעם משרד החינוך. כמו כן פרסם עשרות מאמרים בנושא בבמות שונות. אחר פטירתו כונסו מאמריו בספר "דברי הגות וראות".
היה מחותן כפול של הרב רפאל קוק, רבה של טבריה.