stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמלים ואותות בחיל הים הישראלי
כלי שיט ללא סמל

| שם | סמל | יחידות בסמל |
| --- | --- | --- |
| אח"י אופיר | אין | טרפדת 16 מטר, אח"י אופיר (פ-91), |
| אח"י איה | אין | טרפדת ט-203 |
| אח"י אכזיב | אין | אח"י אכזיב (פ-65), |
| אח"י אשדוד | אין | אח"י אשדוד פ-61, |
| אח"י אשקלון | אין | אח"י אשקלון (פ-63), |
| אח"י בז | אין | טרפדת ט-205 |
| אח"י ברק | יש | אח"י ברק |
| אח"י בת שבע | אין | אח"י בת שבע (פ-57) |
| אח"י דיה | אין | טרפדת ט-204 |
| אח"י הגנה | אין | אח"י הגנה, |
| אח"י ווג'ווד | אין | אח"י ווג'ווד (ק-18), |
| אח"י יסעור | אין | טרפדת ט-208 |
| אח"י מיכל | אין | אח"י מיכל גוררת. |
| אח"י מעוז | אין |  אח"י מעוז פריגטה, |
| אח"י עציון גבר | אין | עציון גבר פ-51, |
| אח"י פלמ"ח | אין | אח"י פלמ"ח, |
| אח"י פרס | אין | טרפדת ט-207 |
| אח"י קיסריה | אין |  קיסריה פ-53, |
| אח"י שבא | אין | טרפדת 16 מטר, אח"י שבא (פ-93), |
| אח"י שמרית | יש | זיוונית, אח"י שמרית, |
| אח"י שקמונה | אין |  שקמונה פ-55, |
| אח"י תחמס | אין | טרפדת ט-206 |
סמלים ישנים

בתקופת הקמת חיל הים ובמהלך השנים היו סמלים ואותות שונים, שבמשך השנים יצאו משימוש.
תגי כובע חיל הים בשנים הראשונות.
סימני מחלקות המקצועיות בכלי השיט 1950.
מקורות וקריאה נוספת

מספן כח אדם, דרך הים, נוהגים טקסים ודרך ארץ בחיל הים הישראלי, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2004
הערות שוליים

↑  הסמל לא אושר על ידי צה"ל.
אותות וסימני מקצוע על מדי חיל הים
סימני מקצוע והשתייכות על מדי חיל הים
חשיפה למדיה בגיל הרך

שימוש באייפד אצל ילדים
חשיפה למדיה בגיל הרך מתייחסת לדרך בה תינוקות, פעוטות, וילדים צעירים בחברה המודרנית חשופים למדיה אלקטרונית במרכיביה השונים : אייפד, טאבלטים, טלוויזיה, סמארטפונים, מחשבים, וידאו ורדיו. בגלל כמות החשיפה הניכרת של תינוקות ופעוטות למרכיבי מדיה אלו, המדיה ומידת החשיפה לה הפכו לנושא מחקר מרכזי בתחום ההתפתחות בגיל הרך.
חשיפה למדיה אצל תינוקות ופעוטות

אצל תינוקות ופעוטות בגילאי לידה עד שנתיים, מרבית החשיפה למדיה היא פסיבית ולא אקטיבית. הנתונים האחרונים מראים שבממוצע ילדים מתחת לגיל שנתיים חשופים למעלה משעה ביום לזמני מסכים. בחודש נובמבר 2014 פרסם האיגוד הישראלי לרפואת ילדים נייר עמדה, ולפיו יש למנוע לחלוטין כל חשיפה של תינוקות עד גיל שנתיים למסכים שונים. לעומת זאת, בחודש ספטמבר 2015 מיתן איגוד רופאי הילדים האמריקאי את המלצתו הקודמת, ששללה לחלוטין כל חשיפה של תינוקות עד גיל שנתיים למדיה. בדוח זה הם חוזרים על הסכנות שבצפייה של פעוטות במסכים שונים. נכון להיום, ממליצים המומחים האמריקאים להורים להציב גבולות בשימוש במדיה, לנסות לצמצם אותה לשעה ביום, להכיר את התכנים שאליהם נחשפים התינוקות ולתווך אותם לפעוטות, להיות בעצמם מודל לחיקוי (כלומר צמצום שעות המסך של ההורים עצמם) ולהקפיד על זמן איכות משותף נטול מסכים. מבחינה התפתחותית, תינוקות בגילאי 4 חודשים מתחילים לגלות עניין בצפייה בטלוויזיה, כיוון שבסביבות גיל זה היכולת שלהם להבחין ברמזים בסביבתם מתבשלת, כמו היכולת לאתר קולות במרחב על ידי הפניית הראש והעיניים לכיוון הקולות. עיקר העניין בגילאים אלו הוא בקולות וגירויים חדשים ולאו דווקא בתוכן התוכניות. בשנת החיים השנייה, תשומת הלב הופכת להיות פחות מושפעת מגירויים חדשים ונעשית יותר מושפעת מהתכנים עצמם. בגיל 18 חודשים לומדים כמעט 20 מילים חדשות בכל שבוע ונוהגים באופן קבוע לשיים אובייקטים מוכרים (בית, רכבת, סירה) אותם מזהים בעת הצגתם בספרים או במדיה.
חשיפה למדיה בילדות המוקדמת

אצל ילדים בגילאי שנתיים עד 6 שנים מרכיב החשיפה האקטיבי הופך להיות משמעותי יותר. נתונים מארצות הברית מראים כי ילדים בגילאי 3–6 שנים מבלים בממוצע שלוש שעות ביממה בשימוש במדיה. ילדים צעירים (3 שנים) מבלים את רוב זמנם בשימוש בטלוויזיה, בעת שגדולים יותר (4–6 שנים) מתחילים גם להשתמש במשחקי מחשב (כמעט 30 דקות כל יום), בגיל זה השימוש במכשירים ניידים כמו טאבלטים וסמארטפונים הולך וגובר (כמעט 30–45 דקות בכל יום) אך עדיין לא משתמשים במדיה החברתית. במהלך הילדות המוקדמת, תשומת הלב לתכני המדיה הולכת וגוברת בצורה דרמטית. מבחינה התפתחותית, שינוי זה משקף את העלייה המהירה במיומנויות עיבוד מידע והשיפור באוצר המילים. לעומת זאת, הקיבולת הרגשית והקוגניטיבית עדיין מוגבלת. ילדים בילדות המוקדמת חסרים בידע חוויתי וסמנטי, ומשום כך הם מעדיפים תוכני מדיה שמועברים בקצב אטי וחזרתי אשר כוללים דמויות פשוטות בקונטקסט מוכר וידוע. העדפות אלו משתנות בסוף גיל הילדות המוקדמת בעת שילדים ובמיוחד בנים, נמשכים יותר ויותר למדיה שמועברת בקצב מהיר, עם דמויות מורכבות יותר, וקונטקסט הרפתקני. במהלך תקופה זו, חשיבה של ילדים מאופיינת לעיתים באי יכולת להבחין בין מציאות ודמיון, ולכן הם עשויים לחקות גם תבניות התנהגותיות לא ריאליסטיות.
תאוריות של התפתחות הילד ומדיה

חוקרים רבים בדקו איך השימוש במדיה יכול להשפיע על ההתפתחות. מחקרים אלו הונחו על ידי תאוריות שונות כדי להסביר איך ילדים מושפעים מהמדיה. שתי תאוריות מרכזיות אשר נפוצות בהסבר השפעת המדיה בילדות: התאוריה הקוגניטיבית חברתית ותיאורית עיבוד המידע.
תאוריות של התפתחות הילד ומדיה > התאוריה הקוגניטיבית- חברתית

התאוריה הקוגניטיבית-חברתית (הידועה קודם לכן כ-תאוריית הלמידה החברתית). היא אחת התאוריות הנפוצות בהסברת השפעת המדיה על התנהגותם של ילדים. בין השאר כיוון שטיעון בסיסי שלה הוא שחלק מרכזי בתהליך הלמידה החברתית נעשה על ידי תצפית באחרים. על כן, כפי שילדים יכולים ללמוד התנהגות על ידי תצפית בהורים, אחים וחברים, הם גם יכולים ללמוד התנהגות חדשה באמצעות תצפית בדמויות שונות במדיה. מרכיב משמעותי חשוב נוסף של התאוריה הוא כי תהליכים מנטליים שונים מעורבים בתהליך הלמידה, ולכן תהליך החיקוי תלוי בהתפתחות הקוגניטיבית של אותו ילד. התאוריה הקוגניטיבית חברתית מניחה ארבעת תהליכים קוגניטיביים שחייבים להתרחש בצורה יעילה כדי לאפשר תהליך למידה מוצלח: קשב, שימור בזיכרון, ביצוע מוטורי, תהליכי מוטיבציה.
תאוריות של התפתחות הילד ומדיה > תיאורית עיבוד המידע

גישת עיבוד המידע רואה את ההתפתחות הקוגניטיבית כסדרה של שינויים הדרגתיים, החלים בקשב, בזיכרון ובחשיבה, אשר מביאים למיומנות גדולה והולכת בפירוש אירועים ולטווח רחב יותר של אסטרטגיות לפתרון בעיות. שינויים אלו מתרחשים בעקבות הניסיון, אשר נצבר בהדרגה עם הגיל. על פי גישת עיבוד המידע המקור של התפתחות החשיבה היא בהתפתחות קיבולת זיכרון העבודה שעליו היא מתבססת. בהקשר של חשיפה למדיה, עיבוד מידע יעיל מתמקד בהקצאה של ילדים למשאבים הקוגניטיביים במהלך הצפייה בטלוויזיה, עם תשומת לב רבה לדרגת ההקצאה של יכולות זיכרון העבודה והבחנה יעילה בין תפיסת תכנים נרטיביים לעומת תכנים לימודיים. תכנים נרטיביים הם תכנים שמציגים את הסיפור בתוכנית עצמה, לעומתם תכנים לימודיים שייכים למסרים המועברים מהתוכנית.
השפעת המדיה על ילדים בגיל הרך > השפעות שליליות

התנהגות אגרסיבית - מחקרים מראים שחשיפה רבה למדיה ובמיוחד לתוכניות אלימות גורמת לקבלת עמדות אגרסיביות, הפחתה ברגישות סביב נושא האלימות, הפחתה באמפתיה וכן עליה בהתנהגות אגרסיבית. ילדים יכולים ללמוד התנהגויות תוקפניות באמצעות צפייה בדמויות המדיה השונות בעת שדמויות אלו לא מקבלות עונש או אפילו לעיתים מתוגמלות עבור ביצוע פעולות אלימות. יותר מזה, אלימות פיזית לעיתים מוצגת במדיה כאמצעי יעיל לפתרון בעיות חברתיות ובין אישיות.
הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות- ADHD היא הפרעה נוירו התפתחותית, שתסמיני הליבה שלה הם: קשיי קשב וקשיי ריכוז, היפראקטיביות (פעלתנות יתר) ואימפולסיביות. מאפיינים ספציפיים של תוכני מדיה כמו למשל תוכני אלימות קשורים להופעת הפרעת קשב וריכוז.קיימים מחקרים אחרים אשר תומכים בטענה שכמות הזמן המוקדש לשימוש במדיה (טלוויזיה, משחקי וידאו) משחקת גם היא תפקיד חשוב בהופעת הפרעות קשב וריכוז.
השמנת יתר - צפייה ושימוש במדיה נמצאה קשורה גם להשמנת יתר. נטען כי קשר זה נובע בין השאר מכך שרוב מרכיבי השיווק והפרסומות המוצגים בטלוויזיה לא מעודדים דרכי אכילה נכונים וביצוע פעילות גופנית. מחקר שנעשה על ילדים בגילאי 2–9 שנים מראה שצפייה במדיה מפתחת הרגלים לא נכונים, כמו אכילה מול הטלוויזיה.
השפעת המדיה על ילדים בגיל הרך > השפעות חיוביות

התנהגות פרו-חברתית - התנהגות פרו-חברתית היא פעולה של הפניית רגשות חיוביים והתנהגויות חיוביות כלפי אדם אחר. שני סוגים של התנהגות פרו-חברתית הם אמפתיה ואלטרואיזם. האמפתיה (ההתנסות ברגשותיו של אדם אחר) מונחת ביסודו של האלטרואיזם (פעולה לא אנוכית שנועדה לסייע לאדם אחר). כאשר מתעוררת אמפתיה, ילדים נכונים יותר לעזור לאחרים ולהיות אלטרואיסטים כלפיהם. מחקרים עדכניים מראים שתוכניות אשר עוצבו על מנת לתמוך בהתנהגות פרו חברתית, אכן מצליחות לעשות זאת. הספרות מראה שחשיפה למדיה אשר מתארת במפורש התנהגות פרו-חברתית, מאפשרת לילדים לבציע התנהגות זו. השפעה זו מתוארת בצורה ייחודית ואופיינית לתאוריה הקוגניטיבית-חברתית.
מוכנות לכיתה א' - מוכנות לכיתה א' מתייחסת ליכולות של ילדים להיות מעורבים בחינוך הפורמלי. מושג זה מקיף מיומנויות אקדמיות כמו כן התפתחות חברתית ורגשית. רוב המחקרים על מדיה ומכונות לבית הספר התמקדו בתפקיד הטלוויזיה בילדות המוקדמת. יותר מ-1,000 מחקרים, למשל, חקרו את השפעת התוכנית רחוב סומסום על מוכנות ילדים לכיתה א'. התוצאות מראות בעקביות שצפייה בתוכנית רחוב סומסום היא יעילה לילדים בגיל הרך ומעלה את רמת המוכנות שלהם לכיתה א'. מחקרים אחרים ראו חשיבות בתפקיד של טכנולוגיה בתוכניות לימוד של ילדי טרום בית ספר (גילאי 4–5) כמקדמת ניצני אוריינות. כך למשל, נמצא כי ניתן להשתמש באייפד ככלי התומך בצמיחה של ניצני אוריינות. יתרונות השימוש באייפד הוסברו בכך שהוא מאפשר שימוש באפליקציות שעושות אינטגרציה בין קריאה, כתיבה, הקשבה ודיבור.
לימוד מתמטיקה באמצעות טכנולוגיה ומחשבים

מחקרים מראים ששימוש במחשבים אצל ילדים צעירים יכול לסייע בלימוד מתמטיקה. תרגול יומי של כ-10 דקות הראה שיפור ביכולות החשבוניות של ילדים צעירים, ותרגול יומי של כ-20 דקות הראה שיפור גדול אף יותר. ילדים בגילאי הגן הראו יכולות גבוהות של מיון וזיהוי מספרים בעקבות לימוד באמצעות מחשב. עם זאת, השימוש במחשב לא יכול לבוא במקום ההוראה של המורה שכן הילדים עדין היו זקוקים להוראה הראשונית של המורה[דרושה הבהרה]. שלב התרגול היה השלב המשמעותי בשימוש במחשב והשלב שבו נזדקקו לו הילדים ביותר. לפי מחקר אחד, עבור ילדים עם הפרעות למידה מסוימות המחשב דווקא יכול להפריע בלמידה בגלל ההפרעה בתשומת הלב ובחלוקת הקשב.
כרמית גלעדי-פולארד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1956 (בת 69 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  מאיירת, גרפיקאית ומורה לאומנות
 צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  פרס נחום גוטמן לאיור (1986)
 
כרמית גלעדי-פולארד (נולדה ב-1956) היא מאיירת, גרפיקאית ומורה לאומנות. זוכת פרס נחום גוטמן לאיור.
ביוגרפיה

בוגרת מכללת ויצו קנדה, חיפה, במגמת עיצוב גרפי (1984).
במשך כ-11 שנים לימדה אומנות בחטיבת הביניים בכפר קמא. במקביל - הדריכה ילדים במרכז "מילוא" להעשרה באומנות בעפולה והעבירה קורס לאיור במכללת "תלתן" בחיפה.
קריירה

איירה למעלה מ-30 ספרי ילדים ונוער, זכתה בפרס גוטמן לאיור (1986). הציגה בביאנלה לאיור בברצלונה (1996) ובתערוכות קבוצתיות רבות בארץ וברחבי העולם. חברה באגודת המאיירים הישראלית, מלמדת אמנות לצד עבודתה באיור, מדריכה בסדנאות יצירה, עוסקת בפיתוח דרכי חשיבה ויצירה בתחומי האמנות הפלסטית לילדים. קיבלה את "פרס נחום גוטמן לאיור ספרי ילדים" עבור ספרה "פרפר" - עיריית תל אביב, קרן גוטמן.
חיים אישיים

גלעדי-פולארד נשואה ואם לשלוש בנות. מגוררת בקיבוץ מרחביה.
ספרים שאיירה

"פרפר" (כתבה מיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"פרה פרפרה" (כתבה מיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"כתונת פסים" (כתבו כרמית גלעדי-פולארד ומיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"הינשוף שראה הפוך" (כתב יוסי גודארד, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"סבתא לאה" (כתבה מיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"סלט טוב טרי" (כתבה מיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"לילה דוב" (כתבה מיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"יש ים בירושלים" (כתבה מיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"מה יש בעולם?" (כתבה מיריק שניר, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"שנינו נתנהג יפה" (כתבה אורלי קסטל-בלום, הוצאת כתר)
"אדמה כחולה, שמש סגולה" (כתבה מיכל הירש נוי, הוצאת תמוז)
"חנה רוצה מרציפנה" (כתבה קדיה מולודובסקי, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"ספר גדול עם שירים קטנים (כתבה מיריק שניר הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"מעשה באפס" (כתב יוסי גודארד, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
"אחות קטנה והיא שונה" -1998 (כתבה דפנה פונדק-מן)
הכדור שהלך לטייל כתב ארנון רביב (ספרית פועלים)
"המפלצת שלי ואני" מאת אלה הרלב (הוצ' הקבוץ המאוחד)
"אמאל'ה" (כתבה נרי אלומה, הוצ' הקיבוץ המאוחד)
"ספר גדול עם שירים קטנים" - מיריק שניר (הקיבוץ המאוחד)
"חברות שכזאת" עליזה סטרוד (הוצ' דני ספרים)
"החבר שלי, החברה שלי" הקיבוץ המאוחד (אסופת סיפורים)
"אולי רק אני מבין אותי ויש לי זמן אלי" מירה מינצר יערי (הקיבוץ המאוחד)
" האלוף שלנו תם" (יהודית כפרי) הוצ' ספרית פועלים
"גליה של גדליה" (ליאורה שמשון) הוצ' הקיבוץ המאוחד
"הדגדוג שהלך לאיבוד" (אורן ציבלין) הוצ' ציבלין
"דפק לי בדלת פילון" (כרמית גלעדי פולארד) הוצ' הקיבוץ המאוחד
ספרים שכתבה

"דפק לי בדלת פילון" (2013) - ספר ילדים (הוצאת הקיבוץ המאוחד).
תערוכות

1996 – ביאנלה לאיור בברצלונה, ספרד
2000 - מספר עבודות בסיאול, דרום קוריאה
2003 - תערוכת יחיד במכללת אורנים
תערוכות קבוצתיות רבות במסגרת ארגון "אגודת המאיירים": במוזיאון נחום גוטמן ביפו, בבית אריאלה ת"א, ב"בית האומנים" בירושלים, בבית "יד לבנים" רעננה, בגבעת חביבה ועוד.
הערות שוליים

1 2  דף מאייר אישי, באתר אגודת המאיירים בישראל
1 2 3 4 5 6  אודות, באתר כרמית גלעדי-פולארד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307949805171  LCCN: n85015289  VIAF: 58035405   WorldCat (עם VIAF): 58035405
מולטיוואק

(ב
אנגלית
:
) הוא שמו של
מחשב על
בדיוני
המופיע בסיפורים רבים של
אייזק אסימוב
. ב
אוטוביוגרפיה
שלו,
, הסביר אסימוב שהשם מולטיוואק הוא חיקוי ליוניוואק (
UNIVAC
), שאסימוב חשב שפירוש שמו הוא
מחשב
עם
שפופרת ריק
יחיד (בעצם פירוש השם הוא מחשב אוטומטי אוניברסלי), ועל בסיס הרעיון הזה, מחשב מרובה שפופרות וחזק הרבה יותר יהיה מולטי-וואק (multivac). בסיפור '
השאלה האחרונה
' כתב אסימוב שהסיומת 'אק' פירושה 'מחשב אוטומטי'.
כמו רוב הטכנולוגיות שאסימוב מתאר בספריו, המפרט הטכני המדויק של מולטיוואק משתנה בהופעות השונות שלו. בכל המקרים מדובר במחשב ממשלתי שעונה על שאלות, והוא לרוב קבור מתחת לאדמה לצרכים ביטחוניים. עם זאת, אסימוב מעולם לא הגדיר את גודלו המדויק של המחשב (רק ציין שהוא גדול מאוד). בסיפור "זכות הצבעה" גודלו הוא כקילומטר וחצי לעומק שלוש קומות, לפחות ככל שידוע לציבור, ואילו ב"כל צרות העולם" הוא ממלא את כל וושינגטון. יש אזכורים רבים של מסדרונות ואנשים בתוך מולטיוואק עצמו. שלא כמו המחשבים בסיפורי הרובוטים של אסימוב, השימוש במולטיוואק ממוכן ולמולטיוואק אין אישיות הנראית לעין (ישנם כמה סיפורים יוצאי דופן בעניין זה, למשל "המפתח"). למרות שמולטיוואק משתמש בטכנולוגיה המיושנת של שפופרות ריק, יש בו אזכורים לטכנולוגיה הדומה לאינטרנט (למשל בסיפור "יום השנה"). בסיפור "השאלה האחרונה" מולטיוואק מתקיים אלפי שנים והולך וגדל כל הזמן.
קו עלילה

בסיפור מולטיוואק הראשון, "זכות הצבעה", מולטיוואק בוחר מה
אוכלוסייה
הכללית של
ארצות הברית
אדם אחד שיהיה הנציג שלה ב
בחירות
, ועל פי דעתו מחשב את דעת האוכלוסייה כולה כדי להחליט את תוצאת הבחירות. אסימוב כתב סיפור זה כדי להגחיך את ה
אבסורד
שביכולת של מחשב לחשב תוצאות כלליות ממקרים פרטניים.
בסיפור המפורסם ביותר של מולטיוואק, "השאלה האחרונה", שני טכנאים שתויים שואלים את מולטיוואק האם האנושות יכולה להקטין את האנטרופיה הכללית. מולטיוואק לא מצליח להשיב על השאלה ועונה בהודעת השגיאה "אין מספיק נתונים לתשובה משמעותית." הסיפור ממשיך דרך שנים וטכנולוגיות מחשוב חזקות יותר ויותר. כל מולטיוואק משיב את אותה התשובה עד שהיקום כולו מתכלה. בשלב זה היורש של מולטיווק, הא.ק. הקוסמי, אוסף את כל הנתונים שביכולתו ומוצא את התשובה. על מנת להפוך את כיוון האנטרופיה ולענות על השאלה הוא יוצר את היקום מחדש באומרו "ויהי אור", וכך בעצם מתחבר לבריאת העולם בידי אלוהים בתנ"ך. אסימוב אמר שזהו הסיפור האהוב עליו.
בסיפור "כל צרות העולם" ילד שאביו נעצר לפי הוראות מולטיוואק מונחה על ידי מולטיואק לבצע סדרת פעולות מסובכות. ברגע האחרון נמנע ממנו לבצע את הפעולה האחרונה, שללא ידיעתו הייתה משמידה את מולטיואק. הסתבר שמולטיוואק מתעייף מלמצוא פתרונות לכל הבעיות האנושיות והוא מנסה להתאבד.
רשימת סיפורי מולטיוואק

שאלה (פורסם ב-1955).
זכות הצבעה (פורסם ב-1955; תורגם לעברית ב-1976 בקובץ "גדול ורחב הוא העולם", ותורגם שוב ב-2009 בקובץ "כתבי אייזיק אסימוב כרך 1").
העבר מת (פורסם ב-1956; תורגם לעברית ב-1976 בקובץ "גדול ורחב הוא העולם").
ביום מן הימים (פורסם ב-1956; תורגם לעברית ב-1976 בקובץ "גדול ורחב הוא העולם", ושוב ב-2009 תחת השם 'בבוא היום' בקובץ "כתבי אייזיק אסימוב חלק 1").
השאלה האחרונה (פורסם ב-1956; תורגם לעברית ב-1972 בקובץ "מחר כפול תשע" ושוב ב-2005; תורגם שוב ב-2010 בקובץ "כתבי אייזיק אסימוב חלק 2").
הליצן (פורסם ב-1956; תורגם לעברית ב-1976 בקובץ "גדול ורחב הוא העולם" ושוב ב-2009 תחת השם 'בדחן' בקובץ "כתבי אייזיק אסימוב חלק 1").
כל צרות העולם (פורסם ב-1958; תורגם לעברית  ב-1972 בקובץ "מחר כפול תשע" ושוב ב-2005, בשם "כל הצרות שבעולם"; תורגם שוב ב-2010 בקובץ "כתבי אייזיק אסימוב חלק 2").
יום השנה (פורסם ב-1959).
המכונה שנצחה במלחמה (פורסם ב-1961; תורגם לעברית ב-1980 בקובץ "אין איש פה, פרט..." ושוב ב-1983 במגזין 38 של פנטזיה 2000; תורגם שוב ב-2010 בקובץ "כתבי אייזק אסימוב חלק 2").
בני, הפיזיקאי (פורסם ב-1962; תורגם לעברית ב-1980 בקובץ "אין איש פה פרט..."; תורגם שוב ב-2011 בקובץ "כתבי אייזק אסימוב חלק 3").
המפתח (פורסם ב-1977).
החיים והזמן של מולטיוואק (פורסם ב-1975).
נקודת מבט (פורסם ב-1975; תורגם לעברית במגזין קוסמוס- המבחר של אסימוב 5 בשנת 1980).
אהבה אמיתית (פורסם ב-1977; תורגם לעברית במגזין קוסמוס- המבחר של אסימוב 3).
הנה זה בא (פורסם ב-1979).
פוטנציאל (פורסם ב-1983).
ראו גם

מוח פוזיטרוני
המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית

| --- | --- |

 תחום:  other information service activities n.e.c. 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מטה הארגון:  לונדון 
 מייסדים:  Imran Ahmed 
 מנכ"ל:  Imran Ahmed 
 תקופת הפעילות:  19 באוקטובר 2018 – הווה (6 שנים) 
 www.counterhate.com
 
המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית (CCDH) הוא ארגון בריטי ללא מטרות רווח המחזיק משרדים בלונדון ובוושינגטון די. סי. המרכז מקדם מחקרים ומבצע קמפיינים מול חברות טכנולוגיה גדולות המפעילות רשתות חברתיות להפסיק לספק שירותים לאנשים שעלולים לקדם שנאה ומידע מוטעה, כולל נאו-נאצים, מכחישי שינוי אקלים ומתנגדי חיסונים, וכן קמפיינים להגבלת ארגוני מדיה כמו ברייטברט ניוז ו-The Daily Wire מפרסום. המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית הוא חבר בקואליציית Stop Hate For Profit.
פעילויות

המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית מתמקד בפלטפורמות מדיה חברתית שלדבריו אינן משקיעות מספיק מאמצים כדי להילחם בתנועות קיצוניות כמו נאו-נאצים ומתנגדי חיסונים.
פעילויות > קמפיינים > קמפיין נגד גאלווי והופקינס

בינואר 2020, המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית פעל נגד קייטי הופקינס, פרשנית פוליטית ימנית קיצונית, וג'ורג' גאלאוויי, פוליטיקאי ושדר שמאלי קיצוני. מגישת הטלוויזיה רייצ'ל ריילי ו-CCDH לחצו ישירות על חברות "ביג טק" כדי להסיר אנשים אלה מפלטפורמות המדיה החברתית הגדולות. על פי דיווחים בתקשורת, ריילי ועמראן אחמד קיימו "פגישה חשאית" עם הצוות של טוויטר בלונדון בינואר 2020, בדרישה להרחיק את הופקינס וגאלווי מהפלטפורמה שלהם.
הניסיון של CCDH להסיר את גאלווי מטוויטר נכשל, אך הופקינס הושעתה לשבוע בפברואר 2020, ופוטרה לצמיתות ביולי 2020.
פעילויות > קמפיינים > קמפיין נגד דייוויד איקה

באפריל 2020 השיק המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית קמפיין נגד מפיץ הקונספירציה הבריטי דייוויד אייק, שזכה לתשומת לב תקשורתית מוגברת במהלך הסגר הקשור ל-COVID-19 בבריטניה בנובמבר 2020, הסירה טוויטר את החשבון של אייק בשל הפרת כללי האתר נגד הפצת מידע מוטעה על מגפת COVID-19.
פעילויות > קמפיינים > הפסיקו לממן מידע מוטעה

הקמפיין נקרא במקור "הפסיקו להפיץ פייק ניוז" Stop Funding Fake News, ומבקש ממפרסמים להפסיק לפרסם מודעות באתרי אינטרנט שלטענתו מפיצים מידע מוטעה ("חדשות מזויפות"). הקמפיין החל כקמפיין עממי במרץ 2019, בהשראת ההצלחה האמריקאית של Sleeping Giants ששכנעה מספר מפרסמים שלא לפרסם באתר Breitbart News, חברות כמו Adobe Inc., Chelsea FC, טד בייקר, eBay ומנצ'סטר יונייטד היו בין 40 המותגים וארגוני הצדקה שהקמפיין שכנע להפסיק לפרסם במה שהוא כינה אתרי חדשות מזויפות.
במרץ 2019, ארגון הצדקה Macmillan Cancer Support הסיר פרסומת מאתר The Canary לאחר תלונות מהקמפיין ומאחרים. הקמפיין טען כי האתר קידם תיאוריות קונספירציה, הגן על אנטישמיות ופרסם חדשות מזויפות. אנשי The Canary אמרו ששינויים באלגוריתמים של גוגל ופייסבוק ובקמפיין Stop Funding Fake News הובילו לכך ש-The Canary צמצמה את פעילותה; הם אמרו כי הם "נגד פעולות של מדינה, לא נגד העם היהודי כקבוצה אתנית" וכי הקמפיין היה "מרוח בהאשמות אנטישמיות על ידי אלה שחימשו את המונח למטרות פוליטיות". חבר הפרלמנט של מפלגת הלייבור כריס וויליאמסון תיאר קמפיין זה כ"מרושע".
פעילויות > קמפיינים > קמפיינים נגד פרסומות בגוגל עבור ארגוני מדיה

המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית פעל להגבלת טווח הפרסום של ארגוני המדיה הבאים על ידי מיקוד השימוש שלהם בפלטפורמת הפרסום של Google:
ברייטברט ניוז
CNSNews
HotAir
Newsbusters
Newsmax
MRCTV
RedState
Twitchy
The Daily Wire
Zero Hedge
המרכז כתב מאמר ובו ביקש מגוגל להפסיק להפעיל פרסומות של מה שה-CCH כינה "דיסאינפורמציה וקנוניות גזעניות" הקשורות לג'ורג' סורוס, טענות שה-NIH בראשות ד"ר אנתוני פאוצ'י מימן מעבדה בווהאן, ומגוון טענות על הכחשת שינוי האקלים. הקמפיין התמקד בפרסומות מאתר החדשות האמריקאי The Daily Wire.[דרוש מקור:  דרוש מקור לא ראשוני]
ה-CCDH כתב לגוגל כי האתר Zero Hedge פרסם "כתבות גזעניות" על מחאות Black Lives Matter. כתוצאה מכך, ביוני 2020 גילתה גוגל שהערות קוראים על Zero Hedge הפרו את המדיניות שלה ואסרה על Zero Hedge לפרסם בפלטפורמה שלה.
פעילויות > קמפיינים > קמפיין נגד מכחישי שינויי אקלים

בנובמבר 2021, מחקר של המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית זיהה "עשרה מפרסמי-שוליים" שיחד היו אחראים לכמעט 70% מהחשיפה של משתמשי פייסבוק להכחשת שינויי אקלים. פייסבוק אמרה שהאחוז מוגזם וכינתה את המחקר מטעה. המפרסמים שכונו "עשרת הרעילים" היו ברייטברט ניוז, הווסטרן ג'ורנל, ניוזמקס, Townhall, Media Research Center, הוושינגטון טיימס, הפדרליסט, ה-Daily Wire, RT ו-The Patriot Post. המחקר ציטט הודעה של ג'ון סטוסל שקבעה כי "מיתוס מספר שלוש הוא שבגלל שינויי האקלים, ההוריקנים מחמירים" והודעה של אלכס אפשטיין שקבעה כי "עליך להסתכל ברצינות על... היתרונות של הפיכת העולם לירוק יותר" כעדויות לדיסאינפורמציה.
פעילויות > קמפיינים > טיק טוק

בדצמבר 2022, המרכז דיווח כי פלטפורמת המדיה החברתית טיקטוק מקדמת פגיעה עצמית ותכני דיאטה למשתמשים.
פעילויות > קמפיינים > טוויטר/X קורפ

ביוני 2023 דיווח המרכז כי לאחר רכישת טוויטר של אילון מאסק, האתר "אינו מצליח לפעול מול 99% מהודעות השנאה שפרסמו מנויי Twitter Blue". החברה היורשת של טוויטר, X Corp. הגיבה על כך בהגשת תביעה נגד המרכז ב-31 ביולי 2023, ואמרה כי הם "טוענים בטעות שיש להם תמיכה סטטיסטית המראה שהפלטפורמה מוצפת בתוכן מזיק".
קשר עם ממשלות

משרד הפנים של בריטניה היה בקשר עם קבוצות כמו המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית "כדי להבין טוב יותר את האופי המשתנה של הקיצוניות המקוונת".
המרכז נתן עדויות לממשלות בריטניה וארצות הברית, כולל בנוגע לחוק הבטיחות המקוון בבריטניה. [דרוש מקור: דרוש מקור לא ראשוני] המרכז הצהיר שההנחיות שלו לגבי מידע מוטעה לגבי נגיף הקורונה "מאומצות על ידי ממשלת בריטניה". [דרוש מקור: דרוש מקור לא ראשוני]
חקירת הצנזורה של הקונגרס האמריקני

ועדת המשפט של בית הנבחרים של ארצות הברית שלחה מכתב למרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית בנוגע ל"עד כמה הרשות מבצעת כפתה ושיתפה פעולה עם חברות ומתווכים אחרים לצנזר דיבור" וביקשה את כל המסמכים והתקשורת בין המרכז לבין הרשות המבצעת בארצות הברית או חברות מדיה חברתית, רשימת עובדים, קבלנים ומענקים שהתקבלו. הוועדה ציינה במכתבה כי בסמכותה לחקור "נושאים הקשורים להפרת חירויות האזרח של אזרחי ארצות הברית".
רישום, ניהול ומימון

על פי רישומים ציבוריים, הארגון התאגד בשנת 2018 בלונדון בשם Brixton Endeavors Limited. באוגוסט 2019 שינה הארגון את שמו ל"מרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית". בשנת 2021 נרשם משרד הארגון בארצות הברית כארגון ללא מטרות רווח בארצות הברית. המנכ"ל הנוכחי הוא עמרן אחמד.
ב-2020 דווח ב-BBC שהמרכז קיבל מימון מPears- Foundation, קרן הצדקה ג'וזף רונטרי וקרן בארו קדבורי.
בשנת 2021 תרמה קרן פול המלין 100,000 ליש"ט למרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית.
בדוח שלה למרץ 2022, התחייבה Pears Foundation בסך 100,000 ליש"ט, שסומנו כחידוש של מימון ליבה עבור המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית.