אבנר מבורגוס
הערות שוליים

↑  שלום צדיק, ‏'Les opinions du Rebelle dans le Mostrador de Justicia (Maître de justice) d'Abner de Burgos'
↑  על חייו, כתביו והשפעתו של אבנר ראו בער, 192-210; רוט עמ' 190-193;
Y. Baer, 'Abner aus Burgos', Korrespondenzblatt des Vereins zur Gründung und Erhaltung einer Akademie für die Wissenschaft des Judentums 9 (1929), Pp. 20- 37; S. Gershenzon, A Study of Teshuvot La-Meharef by Abner of Burgos, Thesis for the degree of Doctor of Hebrew Literature in Jewish History, The Graduate School of The Jewish Theological Seminary of America 1984, Pp. 6-32 (להלן גרשנזון); J. L. Hecht, The Polemical Exchange between Isaac Pollegar and Abner of Burgos/Alfonso of Valladolid according to Parma MS 2440, A dissertation for the degree of Doctor of Philosophy, Skirbal Department of Hebrew and Judaic Studies, New York University 1993 Pp.26-34 (להלן הכט); C. N. Sainz de la Maza Vicioso, Alphonso de Valladolid: Edición y estudio del manuscrito LAT 6423 de la biblioteca apostólica vaticana, Universidad complutense de Madrid, Departamento de filología española 2 1989 (להלן סאינז) Pp. 144–245; R. W. Szpiech, From Testimonia to Testimony: Thirteenth-Century Anti-Jewish Polemic and the Mostrador de Justicia of Abner of Burgos/Alfonso de Valladolid, A Dissertation Presented to the Faculty of the Graduate School of Yale University in Candidacy for the Degree of Doctor of Philosophy, 2006 (להלן ספיץ) Pp. 307–350; Ryan Szpiech, Conversion and Narrative: Reading and Religious Authority in Medieval Polemic (University of Pennsylvania, 2013), pp. 143-172; Y. Shamir, Rabbi Moses Ha-Kohen of Tordesillas and his Book 'Ezer Ha-Emunah': A Chapter in the History of the Judeo-Christian Controversy, Leiden 1975,(להלן שמיר) Pp. 40-64
↑  על כך ראו 'מורה הצדק', הקדמה דף 12:א-13:ב, עמ' 13-15. עוד על נושא זה עיינו: C. N. Sainz de la Maza Vicosio, 'Vi en vision de sueno: Cinversion religiosa y autobiografia onirica en Abner de Burgos, alias Alfonso de Valladolid', Compas de letras: monografias de literaturas espanola 1 (1992), Pp. 186-208
↑  הוצאה של הספר: Libro de la ley, Opladen 1990, Pp. 86-114.‏
↑  W. Mettmann, Tesuvot la-meharef spanische Fassung, Opladen 1998.
↑  האיגרות האלו הגיעו אלינו במקור העברי וגם בתרגום לספרדית. על המקור העברי ראו י' רוזנטל, מתוך ספר אלפונסו, מחקרים ומסות לכבוד א. נוימן, בעריכת מ. בן-חורין ואחרים, עמודים 588- 621, לאידן 1962; הנ"ל, האיגרת השנייה לאבנר מבורגוס, The Abraham Weiss Jubilee, New-York 1964, Pp. 483- 510; הנ"ל, האיגרת השלישית לאבנר מבורגוס, Studies in Bibliography and Booklore V (1961), Pp.42-51 המקור הספרדי הוצא לאור בידי A. Cecilia and Sainz de la Maza הראשון ב Sefarad 50 (1990), Pp. 157-70; והשני ב Sefarad 51 (1991), Pp. 389-416 גם השלישי הוצא על ידם ב Anuario Medieval 2 (1990), Pp. 7-22וגם אצל סאינז). על גישתו של אבנר לגבי הקץ ראו R. Chazan, ‘Maestre Alfonso of Valladolid and the New Missionizing,’ REJ 143 (1984) Pp. 83- 94; R. Chazan, ‘Undermining the Jewish Sense of Future: Alfonso of Valladolid and the New Christian Missionizing,’ Christian, Muslims and Jews in Medieval and Early Modern Spain, M. D. Meyerson and D. Edward, University of Notre Dam Press, Indiana 2000, Pp. 179- 194.
↑  י' רוזנטל, מתוך כתביו העבריים של המומר אבנר מבורגוס, מחקרים ומקורות, כרך א, ירושלים 1967, עמ' 324- 367.
↑  על הספר הזה, המצוטט אצל אלפונסו דה אספינה ופבלו דה סנטה מריה ראו C. N. Sainz de la Maza Vicosio, El converso y judio Alfonso de Valladolid y su libro del zelo de dio', Las tres culturas en la corrona de Castilla y los sefardies, Junto cultura de Castilla y Leon 1992, Pp. 75-81; C. del Valle, 'El libro de las batallas de dios de Abner de Burgos', Polemica judeo cristiana estudios, Madrid 1992, Pp. 75- 119 על נושאים פולמוסיים שונים אצל אבנר ראו גם C. N. Sainz de la Maza Vicosio, 'Alfonso de Valladolid y los caraitas, sobre el aprovechamiento de los textos historicos en la literature antijudia del siglo XVI', El olivio 31 (1990), Pp. 15-32; C. N. Sainz de la Maza Vicosio, ‘El toldot Yeshu Castellano en el Maestre Alfonso de Valladolid,’ Actas II congreso internacional de la asociacion hispanica de literature medieval, 2vols, Alcala 1992, Pp. 797-814.
↑  בנושא זה, עיינו בין השאר קרויס עמ' 94-95.
↑  יצא לאור בידי גלוסקינה: G. M. Gluskina, Meyasser aqob, Moscow 1983. על הספר הזה ראו גם ג' פרוידנטל, שתי הערות על 'ספר מישר עקוב' לאלפונסו, הוא אבנר מבורגוס, קרית ספר 63 (תש"ן-תשנ"א), עמ' 985-987. פרופ' ר' גלזנר עובדת כעת על מקורותיו של אבנר המצוטטים בספר זה.
↑  W. Mettmann,Ofrenda de zelos, Opladen 1990.
↑  "מנחת קנאות", עמ' 76–77.
↑  ש. גרשונזון, –––, 1984, “A Study of Teshuvot La-Meharef by Abner of Burgos,” Ph.D. Thesis, Hebrew Literature in Jewish History, The Jewish Theological Seminary of America.,‏ Hecht, J. L., 1993, “The Polemical Exchange between Isaac Pollegar and Abner of Burgos/Alfonso of Valladolid according to Parma MS 2440,” Ph.D. Thesis, Skirbal Departement of Hebrew and Judaic Studies, New York University. שלום צדיק, "דטרמיניזם והשילוש בהגותו של אבנר מבורגוס", דוקטורט בהנחייתו של דניאל לסקר.
↑  הרמב"ם, מורה נבוכים חלק ב פרק כב.
↑  שלום צדיק, "דטרמיניזם ושילוש בהגותו של אבנר מבורגוס", דוקטורט בהנחייתו של פרופסור דניאל לסקר, 2011.
↑  על ספר זה ראו שמיר ובמאמרו של ברגר: D. Berger, 'Christian, Gentiles, and the Talmud. A Fourteenth-Century Jewish Response to the Attack on Rabbinic Judaism'. In his book: Persecution, Polemic, and Dialogue. Essays in Jewish-Christian Relation. Boston 2010, Pp. 158­-176. מאמר זה יצא במקור ב Religionsgesprāche im Mittelalter, Ed. B. Lewis and F. niewöhner, Wiesbaden 1992, Pp. 115-130.
↑  עזר האמונה ב: 8. על דבריו של רבי משה הכהן על אבנר יש גם אצל לואב עמ' 226-229. על הביקורת של רבי משה הכהן כנגד אבנר, ראו שמיר
↑  על רבי יצחק פולקר ראו Del Valle, ‘La Contradiction Del Hereje De Issac Ben Polgar’, in: Jewish Studies at the Turn of the Twentieth Century, Toledo 1998, pp. 553-558, N. Roth, ‘Issac Polgar y su libro contra un converso,’ Polemica judeo cristania estudios, Madrid 1992, Pp. 67- 73. הקדמות למהדורות לספר ‘עזר הדת’: י' בילאסקו, ירושלים תש"ל, י' לוינגר, תל אביב תשמ"ד; הכט עמ' 35-38; גרשנזון עמ' 74-85; ספיץ עמ' 329- 331.
↑  על הפולמוס של שם טוב אבן שפרוט נגד אבנר ראו: ד' שוורץ וד' פרימר, הגות בצל אימה: דמותו, כתביו והגותו של ר' שם טוב אבן שפרוט, ירושלים תשנ"ב, עמ' 28-37.
↑  הכינוי אב החושך מתכוון אליו. על כך ראו קרויס עמ' 234-235.
↑  לדוגמה S. Munk, Mélanges de philosophie juive et arabe, Paris 1857, Pp.507-509. הוא טוען שיוסף בן שם טוב התייחס לאבנר בפירושו למכתב "אל תהיה כאבותיך".
↑  על עמדתו של פולקר בנושא הזה ראו במאמרו של שלום צדיק: רצון ה', ידיעת ה' ורצון האדם בהגותו של רבי יצחק פולקר, העתיד להתפרסם בכתב עת דעת, ש. פינס, על סוגיות אחדות הכלולות בס' עזר הדת ליצחק פולקר ותקבולת להן אצל שפינוזה, בתוך ספר לכבוד התשבי, ערכו י. דן ו י. הקר, ירושלים תשמ"ו, עמ' 395- 457.
↑  על הנושא הזה ראו: M. Hayoun ,' L`èpitre du libre arbitre de Moise de Narbonne', REJ 132 (1982), Pp. 139-167; M. Hayoun, La theologie et la philosophie de Moïse de Narbonne, Paris 1982 Pp. 83-84, 231-241; C. Sirat, 'Deux philosophes juifs répondent à Abner de Burgos à propos du libre- arbitre humain et de l’omniscience divine', Mélanges offerts à André Neher, Paris 1975, Pp. 87-94. בנוסף, החוקרת קולט סיראט זיהתה בכתביהם של הרלב"ג ושל אבן כספי ויכוח סמוי עם אבנר.
↑  חיבור זה אבד, עליו ראו ספיץ עמ' 346
↑  על השפעת אבנר על רח"ק בנושא הבחירה ראו: י' בער, ספר מנחת קנאות של אבנר מבורגוש והשפעתו על חסדאי קרשקש, תרביץ יא, ב (ת"ש), עמ' 188–206. הוא היה החוקר הראשון שהצביע על הקשר בין גישתו הדטרמיניסטית של אבנר לזו של רח"ק. לאחר מכן א' רביצקי, במאמרו התפתחות השקפותיו של ר' חסדאי קרשקש בשאלת חופש הרצון, תרביץ נא, ג (תשמ"ב), עמ' 445–457, וגם בספרו: דרשת הפסח לר' חסדאי קרשקש ומחקרים במשנתו הפילוסופית, ירושלים תשמ"ט, עמ' 34–60; ז' הרוי, הוצאה ראשונה של דרשה לר' חסדאי קרשקש, תרביץ נח, ג–ד (תשמ"ט), עמ' 531–535.
↑  על הנושא זה עיינו בשני מאמרים של שלום צדיק: ביקורת המדע האריסטוטלי של רבי חסדאי קרשקש וספרו האבוד של אבנר מבורגוס, תרביץ, כרך עז (תשס"ט), עמ' 133-156 והגדרת המקום אצל אבנר מבורגוס ורבי חסדאי קרשקש שעתיד לצאת בכתב עת מחקרי ירושלים במחשבת ישראל
↑  שלום צדיק, "דטרמיניזם ושילוש בהגותו של אבנר מבורגוס", דוקטורט בהנחיית פרופסור דניאל לסקר באוניברסיטת בן-גוריון
↑  סדר הדורות (שנת ד' אלפים תתקנ"ד), קב הישר (פרק כ"ג), עמק המלך (שער א' פרק ד')
↑  פורסמו על ידי יהודה רוזנטל. האיגרת הראשונה פורסמה ב- "מחקרים ומסות לכבוד אברהם א. ניומן (תשכב) 616-611", האיגרת השנייה פורסמה ב- "ספר יובל לכבוד הרב ד"ר אברהם ווייס (תשכד) תפג-תקי", והאיגרת השלישית פורסמה ב- studies in bibliography and booklore, vol. 5, 1961
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258174605171  PLWABN: 9810591766105606  BIBSYS: 90617712  BNE: XX849003  BnF: cb12297374q (data)  GND: 118822004  ISNI: 0000 0000 8023 6662  LCCN: n84123046  NKC: uk2015883363  SELIBR: 175647  SUDOC: 031832075  VIAF: 100252548   WorldCat (עם VIAF): 100252548 
השילוש הקדוש - האב, הבן ורוח הקודש הם כולם "האלוהים", אך אינם חופפים או זהים זה לזה