stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חכם גמליאל
תקציר העלילה

"חכם גמליאל" (יוסי בנאי) הוא מעין חכם עממי שמתפרנס ממתן תרופות עממיות, הוצאות של עין הרע וסיוע בשידוכים.
בנו ניסים (אושיק לוי) לא מאמין באמונותיו של אביו אך מכבד אותו. הוא עובד במחצבה כסגנו של מנהל המחצבה, עוזי (דב פרידמן).
בתו של גמליאל היא דינה (אביבה גר) רווקה, שיסחוק המכוער (נחום שליט) מבקש מחכם גמליאל את ידה, אך נזרק מביתו פעם אחר פעם בעזרת שלום (יוסי פולק), עוזרו הבריון של חכם גמליאל.
עוזי מאורס לרותי (מירי אלוני) שכבר קיבלה טבעת נישואין מעוזי, ונתנה לו גם טבעת, והשניים קבעו תור לרישום ברבנות למועד נישואיהם.
ניסים מביא את עוזי לפגישה עם חכם גמליאל. עיניו של עוזי נפגשות בעיניה של דינה ומבט אהבה ניצת בעיניה. במהלך הפגישה גמליאל מזמין את עוזי לחתונה תימנית במושב.
עוזי נפגש שוב עם דינה בחתונה אליה הוזמן, ומכניס אותה למכוניתו שם הוא מראה לה את הטבעת שקיבל מרותי חברתו, ושם אותה על אצבעה של דינה. זה נצפה על ידי כמה אנשים שמדווחים לחכם גמליאל על הנעשה. חכם גמליאל אומר לעוזי הנדהם כי במעשיהו קידש את דינה, וכאשר יש שני עדים שראו, היא אשתו לכל דבר.
עוזי עוזב את המקום ומודיע על התסבוכת לרותי, למחרת שולח חכם גמליאל את דינה למחצבה לפגוש את עוזי, בעלה לדבריו. עוזי בתחילה רוצה לשלוח אותה לביתה, אך תוך זמן קצר מתאהב בה, והם שוכבים כל הלילה בחדרו במחצבה.
רותי מגיעה למחצבה ופוגשת את שניהם ומבינה את המצב. היא שוכרת את עורך הדין יעקובסון (שמעון לב-ארי) המבקש מחכם גמליאל להתיר את נישואיהם של עוזי ודינה אך ללא הועיל. רק לאחר שרותי משקרת ואומרת לו שהיא בהיריון, הוא מתרצה ומתיר את הנישואים.
הם מתגרשים ברבנות, ודינה חוזרת מדוכאת לביתה. עוזי מחדש את קשריו עם רותי לקראת נישואיו, אך כל הזמן מהרהר בדינה.
דינה בדיכאון ובהריון רצה למחצבה בידיעה שעומד להיערך שם פיצוץ, אחיה ניסים מציל אותה ברגע האחרון ומביאה לביתה. עוזי ששמע על המקרה חש לביתה של דינה ומוצא את חכם גמליאל מתפלל ליד אדם עטוף בסדין, ומשער שזו דינה המתה, אך כשהוא מסיר את הסדין מתגלה יסחוק שחכם גמליאל עושה לו מעין כישוף להוצאת העין הרע, ושידוך שהוא כל כך רוצה. עוזי חש לחדרה של דינה, ומוצא אותה בריאה, והם מתחבקים ומתנשקים, כאשר למעשה עוזי נפרד מרותי, וחוזר בשנית לדינה שהיא בהריון ממנו.
שחקנים

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
יוסי בנאי: חכם גמליאל
אושיק לוי: ניסים גמליאל
אביבה גר: דינה גמליאל
דב פרידמן: עוזי
מירי אלוני: רותי
יוסי פולק: שלום
נחום שליט: יסחוק
שמעון לב-ארי: עו"ד יעקובסון
תקוה עזיז: סמוחה (השכנה של חכם גמליאל)
I Ran (So Far Away)

"I Ran (So Far Away)" הוא שיר של להקת הגל החדש הבריטית A Flock of Seagulls, מתוך אלבום הבכורה שלה A Flock of Seagulls (אנ'). הוא יצא בשנת 1982 כסינגל השלישי של הלהקה וזה היה הסינגל השני מאלבום הבכורה שלה. הוא הגיע למקום הראשון באוסטרליה, למקום השלישי בארצות הברית ולמקום השביעי בניו זילנד, אך הוא לא זכה להצלחה דומה בבריטניה, כאשר הגיע רק למקום ה-43.
השיר הוא אחד השירים שהכי השפיעו על הפלישה הבריטית השנייה לארצות הברית בשנות ה-80 של המאה ה-20.
רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ של כל הזמנים | 373 |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | - |  |
|  אוסטרליה | קנט מיוזיק רפורט | 1 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/דיסקו | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הרצועות | 3 |  |
|  ארצות הברית | קאש בוקס | 14 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 31 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 46 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 43 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 7 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | - |  |
|  קנדה | RPM | 26 |  |
הערות שוליים

↑  The 500 Best Pop Songs (Nos. 500-301): Staff List, בילבורד, ‏17 באוקטובר 2023 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e35f309c-7d1b-307f-ab7c-0c4c240391c0  MusicBrainz work: c7c35049-5c8c-3599-8f88-444af6e50445
הנוער

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  תום שובל
 הופק בידי:  גל גרינשפן, רועי קורלנד (גרין הפקות), משה אדרי, לאון אדרי (יונייטד קינג). מפיקים שותפים – סול בונדי, ימילה וונסקה (גרמניה)
 תסריט:  תום שובל
 עריכה:  ז'ואל אלכסיס
 שחקנים ראשיים:  דוד קוניו איתן קוניו גיטה אמלי
 מוזיקה:  עילם וולמן ורועי חן
 צילום:  ירון שרף
 מדינה:  גרמניה, ישראל 
 חברה מפיצה:  בישראל – יונייטד קינג, בעולם – Match factory
 הקרנת בכורה:  23 בינואר 2014 
 משך הקרנה:  107 דקות
 שפת הסרט:  עברית, אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה 
 פרסים:  פרס חג'ג' לסרט הישראלי העלילתי הטוב ביותר (הפרס הגדול) וכן פרס המשחק לאיתן ודויד קוניו ופרס העריכה לז'ואל אלכסיס בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2013. פרס המשחק לאיתן ודויד קוניו בפסטיבל דורבן בדרום אפריקה 2013.
 youththefilm.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
דוד ואיתן קוניו
הנוער הוא סרט קולנוע מאת תום שובל אשר יצא לאקרנים בשנת 2013. הסרט הוא קופרודוקציה ישראלית-גרמנית שבכורתו נערכה במסגרת הפנורמה, בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין מספר 63, ב-10 בפברואר 2013.
תקציר העלילה

יקי ושאול הם שני אחים, נערים מתבגרים, שחולקים ביניהם קשר עמוק, כמעט טלפתי. לאחר שאביהם איבד את עבודתו, משפחתם נקלעת לקשיים כלכליים וחובות כבדים. יקי ושאול מרגישים שאינם יכולים לעמוד מן הצד ולראות את משפחתם מתפרקת. העובדה שיקי התגייס לאחרונה לצבא ומחזיק בידיו נשק, מאפשרת להם לקחת את גורלם בידם.
שחקנים ודמויות

| שם השחקנ/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| דוד קוניו | יקי קופר | האח הבכור שמשרת בצבא. |
| איתן קוניו | שאול קופר | האח הצעיר |
| משה איבגי | מרדכי (מוטי) קופר | האבא |
| שירילי דשא | פאולה קופר | האמא |
| גיטה אמלי | דפנה אדלמן | הנערה החטופה |
| אורי הוכמן | איציק | חבר של מוטי |
| נועה קולר | אסתי | אחות של פאולה |
| גלעד קלטר | אלי | בעלה של אסתי |
| אלכס פלג | שלום | אביהם של פאולה ואסתי, סבם של האחים |
| גדי דורפמן | חזי | חבר של יקי שמשאיל לו את האוטו |
| יוגב יפת |  | מפקד של יקי בצבא |
| שחר פרץ | נסלי | בתה של אסתי |
אודות ההפקה

שובל החל לעבוד על הסרט בתום לימודיו, בשנת 2008. גל גרינשפן, חברו לספסל הלימודים, שהפיק את "פתח תקווה", סרט הגמר שלו, היה לאחד ממפיקי הסרט עם חברת ההפקות שלו, גרין הפקות. שובל וגרינשפן סיירו ברחבי אירופה עם טיוטה של התסריט והציגו אותו בפרזנטציות של פיצ'ינג והוא אף זכה בפרסים שונים. קרן רבינוביץ - פרויקט קולנוע, החליטה לתמוך בסרט וכן סרטי יונייטד קינג, משה ולאון אדרי נכנסו כמפיקים שותפים ומפיצים. להפקה הצטרפה חברת one two הגרמנית. ערוץ הטלוויזיה ARTE', רשת מדיה, קרן מדיינבורד הגרמנית וחברת המכירות הגרמנית MATCH FACTORY שותפים גם כן.
לתפקידים הראשיים שובל חיפש שני אחים צעירים, בעלי קשר הדוק ביניהם, שגם יהיו דומים פיזית וגם בעלי יכולת משחק. הליהוק ארך כשנה, בעזרת המלהקת אורית אזולאי. הם בחרו בדוד ואיתן קוניו, שני אחים, שזהו תפקידם הראשון על המסך ואלה התמסרו לתהליך ארוך של סדנאות, חזרות ואימונים כדי להתכונן לתפקידים המאתגרים.
לתפקיד הנערה דפנה נבחרה גיטה אמלי, שחקנית בתחילת דרכה.
בנוסף להם לוהקו לסרט שחקנים ידועים כמו משה איבגי, שירילי דשא, אורי הוכמן, גלעד קלטר, אלכס פלג, נועה קולר ועוד.
הסרט צולם על ידי ירון שרף (הערת שוליים, שבעה) ונערך על ידי ז'ואל אלכסיס (שתיקת הארכיון, פלסטלינה). הסרט כולל מוזיקה של עילם וולמן ורועי חן וכן מוזיקה נוספת של לירן רייטר, השיר "Tu Te Reconnaitras" של אן-מארי דוד ו-insomnicide של להקת these immortal souls.
פרסים

פרס חג'ג' לסרט הישראלי העלילתי הטוב ביותר (הפרס הגדול)
וכן פרס המשחק לאיתן ודויד קוניו ופרס העריכה לז'ואל אלכסיס
בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2013.
הנוער זכה בפרס הראשון בפסטיבל טאיפיי.
הסרט זכה בפרסים ראשונים בפורום פיצ'ינג סלוניקי וסופיה וכן בפסטיבל ברלין, שוק הקופרודוקציה. במרץ 2013 השתתף בפסטיבל CPH: PIX 2013 בקופנהגן. ביוני 2013 השתתף בפסטיבל קרלובי וארי, צ'כיה. וכן כמו כן השתתף בפסטיבלים בדורבן (דרום אפריקה), בפריז סינמה ובפסטיבל קולנוע דרום בשדרות.
איתן ודויד קוניו זכו בפרס המשחק בפסטיבל דורבן בדרום אפריקה 2013.
שמות

ערך זה עוסק בספר השני בתורה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
| --- | --- |

תרגום של ספר שמות ליוונית מהמאה ה-3
 
 כינוי:  ספר הגלות והגאולה
 שפה:  עברית מקראית 
 תקופת התרחשות:  לידת משה עד הקמת המשכן
 מיקום התרחשות:  מצרים העתיקה, אילם, מדבר סין, רפידים, ים סוף, ג'בל מוסא 
 סוגה:  כתבי קודש 
 מספר פרקים:  40 
 מספר פסוקים:  1,210
 סדרת ספרים:  התורה
 הספר הקודם:  בראשית 
 הספר הבא:  ויקרא 
 דמויות מרכזיות:  ה', פרעה, משה, אהרון, מרים הנביאה, בצלאל בן אורי, אהליאב בן אחיסמך
 התרחשויות מרכזיות:  השיעבוד והיציאה ממצרים, מתן תורה וחטא העגל, פירוט בנין המשכן ובגדי כהונה, השלמת המשכן
 
ספר שְׁמוֹת הוא הספר השני בתורה. נקרא כך משום שהמילה השנייה בספר היא "שמות" – "ואלה שמות בני ישראל הבאים מצרימה, את יעקב, איש וביתו באו". בתרגומים היווניים (תרגום השבעים) נקרא הספר אקסודוס (ביוונית: ὁδόϛ = דרך, -ἐξ = מן) על-שם האירוע הגדול המתואר בו – יציאת עם ישראל ממצרים. שם זה נשמר בתרגומים ללטינית ובשל כך נקבע כשמו בשפות הרבות אליהן תורגם מלטינית. בהלכות גדולות הוא מכונה "הספר השני", והרמב"ן מכנה אותו "ספר הגלות והגאולה".
הספר מכיל ארבעים פרקים, עשרים ותשעה סדרים, שישים ותשע פרשיות פתוחות ותשעים וחמש סתומות.
ספר שמות מספר על שעבודם של בני ישראל במצרים, יציאתם ממנה לאחר עשר המכות, ונדודיהם במדבר. בתיאור הנדודים משולבים סיפורים ואירועים שונים, ששיאם הוא מעמד מתן תורה על הר סיני. עוד מסופר בו על מלחמת ישראל בעמלק ועל חטא העגל. הספר כולל פרקים רבים עם מצוות שונות, ורוב חלקו השני עוסק בהקמת המשכן. הדמות האנושית המרכזית בספר היא משה, מנהיגם של ישראל לאורך כל נדודיהם במדבר.
על פי המסורת, חיבור ספר שמות מיוחס למשה עצמו. חוקרים מתארכים את תחילת חיבורו לאחר גלות בבל (המאה ה-6 לפנה"ס), מניחים שהמחברים התבססו על מסורות קודמות בכתב ובעל פה, עם תיקונים אחרונים בתקופה הפרסית שלאחר הגלות (המאה ה-5 לפנה"ס). ישנם חוקרים מודרניים הסבורים שהסיפור בספר שמות מובן בצורה הטובה ביותר כמיתוס, ואינו מתאר אירועים היסטוריים.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > עם ישראל במצרים (פרקים א–יב פס' כח)

בתחילת הספר מובא קישור אסוציאטיבי עם סוף ספר בראשית, על ידי מניית בני ישראל היורדים מצרימה. אחר כך מספר הכתוב על השינוי הדרסטי ביחס של המצרים לבני ישראל – מאורחים רצויים הם הופכים לעבדים. מתוך עם-העבדים צומח מנהיג ושמו משה, הגדל בבית פרעה, מלך מצרים.
משה יוצא ורואה את שעבוד אחיו. כאשר הוא מבחין במצרי המכה איש עברי – הוא הורגו. הדבר נודע לפרעה ומשה בורח למדין, דרך מדבר סיני, אזורים בהם הוא עתיד להוביל את עמו. במדין הוא מסייע לבנות הכהן המקומי, יתרו ואף נישא לאחת מהן, ועובד כרועה צאן. בצאתו למדבר הוא רואה סנה שבוער אך לא מתכלה, ומתוכו מתגלה אליו האלהים ומצווה עליו ללכת לפרעה ולשחרר את בני ישראל. משה מצטנע ומנסה להתחמק מהשליחות בנימוקים שונים, אולם האל עונה לשאלותיו, מצייד אותו באותות (מעשים על טבעיים) כדי לשכנע את העם, ומבטיח לו את שיתוף הפעולה של אחיו הגדול אהרון.
משה ואהרון מכנסים את זקני העם, מספרים להם את דבר ה' ועושים את האותות, והעם מאמין בהם. הם באים אל פרעה ומבקשים ממנו בשם ה' שישחרר את העם למדבר למשך שלושה ימים כדי שיוכלו לחגוג לאל. פרעה מסרב ואף מכביד את עול העבודה על בני ישראל (ראה לבנים ללא תבן), שמאשימים בכך את משה ואהרון. ה' שולח את משה אל העם עם הבטחה לשחרור מהעבדות, אולם העם עייף מעבודה ולא שומע לו. משה נשלח שוב אל פרעה עם דרישה לשחרר את העם, ואף מציג לו אותות, אולם חרטומי המלך מבצעים אותות דומים, פרעה לא מתרשם ועומד בסירובו.
האל מנחית על מצרים רצף של מכות קשות: היאור הופך לדם, הארץ מתמלאת צפרדעים, כינים וערוב, מחלות הדבר והשחין מענות את הבהמות ואת האנשים, ברד וארבה משמידים את היבולים, חושך פוקד את הארץ ולבסוף – בכורי המצרים נהרגים. בכל המכות, בני ישראל, שישבו בארץ גושן, כמעט ולא סבלו. במהלך חלק מהמכות פרעה מתרצה ומסכים לשחרר את בני ישראל, אולם לאחר שעוברת המכה הוא מקשה את לבו וחוזר בו.
לקראת מכת בכורות, שתגרום לפרעה להישבר ולשחרר את העם, מורה ה' לבני ישראל כיצד להתגונן מפני המכה וכיצד להתכונן ליציאה ממצרים, וקובע את חג הפסח, שנקרא כך משום שהאל פסח על בתי ישראל והרג רק את בכורות מצרים, את מצוות החג (כגון איסור אכילת חמץ) ואת מצוות פדיון הבן, שקשורה גם היא למכת הבכורות.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > יציאת מצרים (פרק יב פס' טז – פרק טו)

בעקבות מכת הבכורות נכנע פרעה ומשחרר את בני ישראל, אולם מאוחר יותר הוא שוב מתחרט, ויוצא לרדוף אחריהם. הם מגיעים לים סוף שנחצה לשניים ומאפשר להם לחצות אותו במעבר יבשתי. המצרים רודפים אחריהם אל תוך המעבר, אולם הים נסגר עליהם והם טובעים. לאחר הנס פוצחים בני ישראל בשירה הידועה כשירת הים, הנחשבת במחקר לאחד הטקסטים הקדומים ביותר שבמקרא.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > הנדודים במדבר וקבלת התורה (פרקים טז–כ פס' יז)

מיד עם כניסתם למדבר סיני, מתלוננים בני ישראל על חוסר במים. אירוע זה פותח מסכת של סיפורים חוזרים אודות חששו של העם לסמוך על משה ועל השגחת האלוהים, מה שמצריך התערבות ניסית של האל – ואת משה כמתווך. כשמגיעים בני ישראל לרפידים, העם שוב צמא ומשה מכה את הסלע וגורם לו להוציא מים.
בהמשך הנדודים, תוקף את עם ישראל שבט נוודים ושמו עמלק, אולם ישראל מביסים אותו.
בני ישראל מגיעים להר סיני ושם מקבלים את התורה – מערכת מסועפת של חוקים ומצוות ובראשן עשרת הדיברות הנאמרות לעם על ידי האל עצמו.
העם פוחד מהרעש ומהעשן שעולים מן ההר, והם מבקשים ממשה שישהה לבדו עם האל וידבר אליהם בשמו. משה מרגיע את העם, שנסוג מההר, וניגש לשמוע מהאל את חוקי התורה, שמפורטים בפרשות הבאות.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > מערכת המצוות (פרקים כ פס' יח–כד)

משה מוסר לבני ישראל את מערכת מצוות-התורה שעליהם לקיים. במצוות אלה כלולים בין השאר דיני עבדות, כיבוד הורים, דיני גנבה, נזיקין, שמירה על החלש, דיני משפט, שמיטה ועוד.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > מצוות בניית המשכן (פרקים כה–לא)

משה מצטווה לבנות משכן, מקום שבו ישכון האל. הפרקים כתובים כהוראות מפורטות לבניית המשכן, ארון הברית, המנורה, המזבח, ובגדי הכהונה (לדוגמה החושן), ומציינים את המידות המדויקות שלהם ואת החומרים שישמשו לבנייתם. הפרקים מציינים גם את אנשי המקצוע האמונים על בניית המשכן וכליו – בצלאל בן אורי ואהליאב בן אחיסמך.
פרקים אלה מציינים גם חוקים פולחניים, כגון התקדשות הכהנים והקרבת הקרבנות, שיפורטו ויורחבו בחומש הבא – ויקרא.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > חטא העגל (פרק לב)

משה מתעכב ימים רבים על ההר, עד שסבלנותם של בני ישראל פוקעת והם מבקשים מאהרון לעשות להם אלוהים שילך לפניהם במדבר. אהרון אוסף את תכשיטי הזהב של העם ומתיך אותם, והעם יוצר מהזהב פסל של עגל, עליו הם קוראים "אֵלֶּה אֱלֹהֶיךָ יִשְׂרָאֵל, אֲשֶׁר הֶעֱלוּךָ מֵאֶרֶץ מִצְרָיִם" (לב, ד). אהרון בונה מזבח ומכריז על יום חג, ולמחרת קמים העם ומקריבים קרבנות לפסל.
אלוהים מספר למשה על מעשה העגל ומציע לו להניחו להשמיד את העם, אך משה משכנע אותו להימנע מכך. למראה הצלם משה מנפץ את לוחות הברית שנכתבו ביד האל, שורף את עגל הזהב ומשקה את העם באפרו. לאחר שמשה נוכח שהעם איבד כל רסן (לב, כה) הוא קורא "מי לה' אלי". בני שבט לוי מתייצבים לפניו ומשה מורה להם "כֹּה אָמַר ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל שִׂימוּ אִישׁ חַרְבּוֹ עַל יְרֵכוֹ עִבְרוּ וָשׁוּבוּ מִשַּׁעַר לָשַׁעַר בַּמַּחֲנֶה וְהִרְגוּ אִישׁ אֶת אָחִיו וְאִישׁ אֶת רֵעֵהוּ וְאִישׁ אֶת קְרֹבוֹ", ובאותו יום נהרגים כ-3,000 איש. משה חוזר אל אלוהים ומבקש ממנו לשאת את חטאת העם, והאל נעתר שלא להיפרע מהם מיידית: "וּבְיוֹם פָּקְדִי וּפָקַדְתִּי עֲלֵיהֶם חַטָּאתָם". עם זאת הוא מביא עליהם מגפה.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > ההתגלות למשה בנקרת הצור (פרקים לג–לד)

אלוהים מבשר לעם שבכוונתו להסיר ממנו את הליווי ולשלוח מלאך במקומו, "כִּי עַם קְשֵׁה עֹרֶף אַתָּה, פֶּן אֲכֶלְךָ בַּדָּרֶךְ". משה נוטה אוהל הרחק מהמחנה, לו הוא קורא "אוהל מועד". באוהל מדבר משה עם האל פנים אל פנים כאשר כל העם צופים מרחוק בעמוד הענן שבפתח האוהל. משה מבקש מאלוהים לדעת את דרכיו ולראות את כבודו. האל משיב שלא יוכל לראות את פניו, אך יראה את אחוריו. לקראת המפגש הוא מצווה את משה להכין לוחות אבן חילופיים על מנת שיכתוב עליהם מחדש את עשרת הדיברות. ה' מתגלה למשה בי"ג מידותיו, ומשה משתחווה ומבקש את מחילת האל לעמו. האל כורת ברית עם העם, מבטיח לגרש את עמי כנען מפני עם ישראל, והעם מצווה בין השאר להילחם בעבודה זרה, לחגוג את שלושת הרגלים ולשמור את השבת.
משה שוהה על ההר ארבעים יום ללא אכילה ושתייה ויורד עם הלוחות הכתובים. כשהוא חוזר מההר עור פניו קורן ובני ישראל מפחדים לגשת אליו בתחילה, אך לבסוף הם נאספים והוא מצווה אותם את הדברים שאמר לו האל. בסיום דבריו משה מכסה את פניו במסווה שהוא מסיר רק בשעה שהוא מדבר עם האל.
נושאים מרכזיים על פי פרקים > בניית המשכן וכליו (פרקים לה–מ)

משה מקהיל את העם ומבקש מהם לתרום זהב וכסף לצורך בניית המשכן. הכסף נאסף ובניית המשכן מתחילה על ידי בצלאל ואהליאב, בדיוק כפי שפורט למשה קודם. הפרק האחרון בספר מתאר את בניית המשכן עצמו והכנסת הכלים לתוכו.
מאורעות מרכזיים בסדר כרונולוגי

בספר שמות מסופרים אירועים מרכזיים בחיי עם ישראל בדרכו למימוש זהותו. ביניהם יש גם מאורעות קטנים. להלן טבלת זמנים של רצף המאורעות, לפי הסיפור המקראי והכרונולוגיה המקראית והמסורתית:
|  | המאורע | זמנו | השנה לבריאה |
| --- | --- | --- | --- |
| מגלות לגאולה | ירידת 70 נפש למצרים | ט"ו ניסן | ב"א רל"ח 2,238 |
|  | מיתת יוסף (בן 110) – ראשון הנפטרים מבין בני יעקב | 71 שנה לאחר הירידה למצרים | ב"א ש"ט 2,309 |
|  | מיתת לוי בן יעקב (בן 137) – אחרון הנפטרים – תחילת השעבוד | 22 שנה לאחר מיתת יוסף | ב"א של"א 2,331 |
|  | לידת משה | יוכבד אימו בת 130 שנה – נולדה בכניסה למצרים | ב"א שס"ח 2,368 |
|  | מעמד הסנה | ט"ו ניסן – שבוע ימים | ב"א תמ"ז 2,447 |
|  | מכות מצרים | תמוז–ניסן | ב"א תמ"ז–תמ"ח  2,447–2,448 |
|  | יציאת מצרים | ט"ו ניסן |  |
| מתן תורה | הדרך להר סיני | שבעה שבועות ט"ו ניסן – א' סיון |  |
|  | מעמד הר סיני | ו' או ז' סיון |  |
| משכן העדות | משה על הר סיני – מצווה על עשיית המשכן ושאר מצוות | ז'סיון – י"ז תמוז – 40 יום | ב"א תמ"ח – 2,448 |
| שבירת הלוחות | חטא העגל | ט"ז–י"ז תמוז |  |
|  | תפילה על החטא | 40 יום |  |
|  | עליית משה לקבלת לוחות הברית | א' אלול – י' תשרי |  |
|  | הריצוי על חטא העגל | יום הכיפורים | ב"א תמ"ט 2,449 |
|  | בניית המשכן | תשרי–אדר |  |
|  | הקמת המשכן | א' ניסן |  |
חלוקת הספר לפי הרמב"ן

הרמב"ן מכנה את ספר שמות: "ספר הגלות והגאולה". במבוא לחומש שמות הוא כותב: "והנה הגלות איננו נשלם עד יום שובם אל מקומם ואל מעלת אבותם ישובו. וכשיצאו ממצרים, אף על פי שיצאו מבית עבדים, עדיין יחשבו גולים, כי היו בארץ לא להם, נבוכים במדבר. וכשבאו אל הר סיני ועשו המשכן ושב הקב"ה והשרה שכינתו ביניהם... אז נחשבו גאולים. ולכן נשלם הספר הזה בהשלימו עניין המשכן ובהיות כבוד ה' מלא אותו תמיד". בסיום ספר שמות מתואר כיצד שורה השכינה האלוהית על אוהל מועד, באופן המקביל לדברי הרמב"ן לשכינתו על הר סיני.
בספר שמות כלולות פרשיות יציאת מצרים, מעמד הר סיני, הקמת "משכן העדות" וחטא העגל.
וכך מתחלק חומש שמות לפי הרמב"ן:.
| החלק | הנושא | התוכן | פרשת השבוע | הזמן |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| א. | ישראל במצרים | הגלות והיציאה לחרות | שמות – בא | 210 שנים   |
| ב. | מתן תורה | ההכנות לקראתו, המעמד, המצוות שלאחריו | בשלח – משפטים | שבעה שבועות ט"ו   ניסן – ז' סיון |
| ג. | המשכן  השראת השכינה | ציווי ה', בניית המשכן, הקמתו | תרומה – פקודי | עשרה חודשים   ז' סיון – א' ניסן   שנה שנייה |
לקריאה נוספת

J. Philip Hyatt, Exodus (NCBC; Grand Rapids: Eerdmans & London: Marshall,1971).
James G. Murphy, A Critical and Exegetical Commentrary on the Book of Exodus, with a New Translation, New York: I. K. Funk & Co., 1881. Online copy at the Internet Archive
Martin Noth, Exodus (OTL; London: SCM, 1962.) William C. Propp, Exodus (AB; New York: Doubleday, 2006).
מים אפורים

מערכת השקיה באמצעות מים דלוחים במוקד מחאת כיבוש וול סטריט
מים אפורים (גם מים דלוחים, דלוחין, דלוחין קלים) הם שפכים שאין בהם הפרשות אדם וניתן לעשות בהם שימוש חוזר (בשונה מ"מים שחורים", דלוחין כבדים). כמויות משמעותיות של מים דלוחים מגיעים ממכונות כביסה, מדיחי כלים, כיורים, מקלחות ואמבטיות רחצה, ובמידה פחותה גם ממזגנים. שימוש במים דלוחים להשקיית גינה, הזרמה אל מכלי ההדחה של האסלה, שטיפת רצפות וכדומה, חוסך במים שפירים ובעלותם הגבוהה. בניגוד לדלוחין הקלים, הדלוחין הכבדים זורמים לאט יותר. יש להם צמיגות גבוהה יותר. החלק הנוזלי שלהם "מתקשה לשאת קדימה" את החלק המוצק יותר, ונוטה לזרום הלאה ולהפרד מהחלק המוצק יותר. וכדי למנוע הפרדה כזו, ושקיעת החלק המוצק יותר, בצנרת לדלוחין כבדים יש להקפיד יותר על זווית נמוכה, כ 5° בלבד ביחס למישור הקרקע. ולחלופין, כאשר הדבר אפשרי, זרימה מאונכת למישור הקרקע.
מים דלוחים אינם ברמת מי השתייה ואינם עומדים בתקן הנדרש לאספקה ביתית, ולכן אסור לעשות בהם שימוש שיש בו מגע עם הגוף.
באשר להשקיית צמחי מאכל, הדעות לגבי מים אפורים חלוקות, מכיוון ששרידי חומרי הניקוי ואבקות הכביסה הנשארים במים יכולים להיות מזיקים עבור בני אדם.
כאשר רוצים לתכנן מערכת טיהור מים אפורים צריך להתייחס לשלושה סוגי חומרים שיימצאו בחלק מהמים האפורים: פסולת אורגנית, שומן וחומרים כימים. אפשר להתמודד עם האתגר באמצעות מסננים ופתרונות מכניים וכימיים הדורשים חשמל, כמו כן אפשר ליצור מערכת סינון טבעית המבוססת על צמחים בעיקר.
היתרון המובהק בשימוש במים אפורים באסלות, בגינות או בתעשייה הוא חיסכון בשימוש במים ראויים לשתייה.
טיהור וניקוי

את תהליך טיהור וניקוי המים האפורים ניתן לחלק לכמה שלבים:
סינון גס: שימוש במסננת/רשת/בד כדי ללכוד לכלוך הנמצא במים המוזרמים למכל האגירה: שערות, מוך ממכונת הכביסה וכדומה.
סינון עדין: על ידי שימוש במסנן חול, שימוש באבני טוף ללכידת חלקיקים קטנים במים ופירוק מיקרו-אורגניזמים מזהמים על ידי מושבות בקטריות המתהוות בנקבוביות האבנים.
הפרדת שומן: שימוש במפריד שומנים כדי לנקות את המים מהשומן שנמצא בהם. השיטה מבוססת על עקרון הציפה של שמן על פני המים. מפריד השומן בנוי משני חלקים אשר מאפשרים רק למים נקיים לעבור דרך צינור היציאה. את שכבת השומן המצטברת יש לנקות מדי פעם באופן ידני.
טיהור מים אפורים: שימוש בנורת UV המקרינה על המים אור אולטרא סגול ההורג חיידקים, בכלור נוזלי או טבליות כלור או הקמת אחו-לח (wetland, אגן ירוק).
שימושים אפשריים > הדחת אסלות

השימוש בדלוחין מיועד בעיקר לחיסכון בעלויות השקיה. ניתן לעשות שימוש בדלוחין להדחת אסלות, אך לשם כך נדרשת השקעה בהתקנת מכל איסוף עם משאבת לחץ, הזרמת עודפים לגינה, סינון משופר (למניעת סתימת המצוף) ומעבר אוטומטי תחליפי לאספקת מים שפירים (מתשתית עירונית). שינוי כזה מאפשר צמצום צריכת מים שפירים להדחת האסלה. כדי שלא ייווצר מפגע בריאותי דורשת מערכת כזו תחזוקה נאותה.
שימושים אפשריים > השקיית גינה

לצורך השקיית גינה בדלוחין אפשר לנקוט בשתי גישות שונות: מערכת סינון מכנית או מערכת טיהור אקולוגית. השקיה במים אפורים אינה מומלצת לצמחי מאכל אדם או בעלי חיים.
שימושים אפשריים > השקיית גינה > סינון מכני

מערכת סינון מכני להשקיה כוללת מכל מתאים טמון באדמה אליו מוזרמים הדלוחין. בפתח הכניסה מותקן מסנן סיבים ומוצקים ובמכל מותקנת משאבה. המכל קטן דיו על מנת שתחלופת המים בו תהיה מהירה, כדי שהתהליך הבקטריאלי המתרחש בו לא יספיק לזהם את המים. קיימת אפשרות להעביר את המים האפורים ללא מכל ישירות לצנרת מחוררת בגינה. למערכת יש אופציה של הזרמת המים לביוב, עם ברזים או "תא פילוג" (על מנת שהקרקע תושקה תקופות, רק במי גשם ומים שפירים).
הסיבה להטמנת המכל בקרקע וההשקיה מתחת לאדמה היא על מנת שלא יהיה מגע ישיר בין אדם למים ובין העלים של הצמחים למים העלולים להכיל חיידקים.
שימושים אפשריים > השקיית גינה > טיהור אקולוגי

המים האפורים המכילים מעט שאריות מזון, שומנים וחומרי ניקוי מתפרקים מוזרמים אל כלי קיבול בו נעשה תהליך טיהור ראשוני של הפסולת האורגנית על ידי תולעים אדומות. לאחר מכן המים זורמים למכל הפרדה משומן, העושה שימוש בתכונת השומן לצוף מעל המים כדי לסנן אותם[דרושה הבהרה]. לבסוף המים מוזרמים למכלים מלאים בחצץ או טוף בהם שתולים צמחים ספציפיים.
יתרונות

חיסכון במי שתיה: הקטנת צריכה של מים ראויים לשתייה (מים שפירים) בשימושים בהם מים שפירים אינם הכרחיים (אסלות וגינות)
העלאת מודעות ושינוי דפוסי התנהגות: התקנת מערכות טיהור למים אפורים ברמה ביתית יכולה לעודד אוכלוסייה לצרוך פחות מים, להשתמש בסבונים שלא פוגעים בקרקע (לדוגמה סבונים עם אשלגן במקום נתרן).
סיכונים

עמדת משרד הבריאות הישראלי היא להשאיר את הטיפול במי הביוב בישראל לרשויות המקומיות. בתקופה האחרונה הגמיש המשרד את עמדותיו ומאפשר שימוש במי דלוחין בתעשייה ובבנייני משרדים ובתנאי שרמת הטיהור שלהם תהיה גבוהה, ותכלול פיקוח תפעול מחמיר. עמדה זו נובעת מכמה סיבות:
תחזוקה לקויה או לא מספקת של המערכת יכולה לגרום לסתימות ולאי יעילות של המערכת, שתבוא לידי ביטוי ביצירת זיהומים ומפגעים בריאותיים.
במקרה של שימוש שגוי או טעויות אנוש עלול להיווצר מגע ישיר עם מים אפורים. לדוגמה בלבול בין צינורות המים הנקיים למים האפורים, על אף שהצינורות הדלוחין מסומנים וצבועים בצבע סגול בדרך כלל.
נזק ליכולת הקרקע להזרים מים - המלחת קרקע: בגלל שימוש בחומרים דטרגנטים סינתטיים, שנמצאים בחומרי ניקוי כמו סבון ואבקת כביסה, יכולים לגרום להמלחת קרקע בעקבות הריכוז הגבוה של החומרים הבסיסיים החזקים שבהם, בייחוד נתרן. המלחת קרקע בישראל כתוצאה מהשקיה בקולחין היא תופעה מוכרת.
ברמה מדינית, חוששת רשות המים שהפחתה בקנה מידה רחב של מים הזורמים לביוב, תקטין את כמות המים המטופלים במכוני טיהור שפכים ברמה כה ניכרת עד שיצטרכו לספק לחקלאות מים נקיים המיועדים לשתייה (מים שפירים) כי לא יהיו מספיק מי קולחין (מים אפורים שסוננו ומיועדים לשימוש חוזר בחקלאות).
אי טיפול בחומרים האורגניים במים יכול ליצור זיהום של פתוגנים.
יש הטוענים[דרוש מקור] כי שימוש פרטי מוגבר במי הדלוחין הקלים נעשה באופן חובבני על חשבון מכוני הטיהור, גורם לעליית ריכוז המים השחורים במתקנים, ובאופן זה מקטין את יעילותם[דרושה הבהרה]. בנוסף קיים חשש בריאותי להיווצרות חיידקים במכלי המים האפורים הביתיים בשל תדירות תחלופה נמוכה, תחזוקה ירודה, והחשש לשימוש שגוי.
בדלוחין כבדים קיימת פסולת אורגנית שעלולה להכיל חידקים מעוררי מחלות ולכן יש שמכלילים אותם עם מי השופכין. השימוש הבעייתי במים אלו נובע מהריכוז הגבוה של החומרים הבסיסיים. בהשקיה לאורך זמן, קיים חשש לפגיעה בקרקע לגידול צמחים, ולחילחול של מים מזוהמים למי תהום, וכן לשימוש מוטעה לרחצה ושתייה.
בעולם

במדינות רבות בעולם פועלים למען שימוש במים אפורים וטיהורם.
בחלק ממדינות ארצות הברית השימוש במים אפורים מותנה באישור הרשויות ומותר בבתים פרטיים במסגרת יחידה משפחתית. בטקסס ובקליפורניה השימוש במים אפורים מותר גם במסחר ובתעשייה. באריזונה, טקסס וניו מקסיקו צרכנים "קלים" של מים פטורים מאישור רשויות.