ביקורת על ויקיפדיה
חוסר דיוק עובדתי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
רוברט מקהנרי (אנ') העורך הראשי של אנציקלופדיית בריטניקה, התבטא נגד השימוש במונח "אנציקלופדיה" לתיאור ויקיפדיה, משום שלדבריו, האמור מטעה את הקורא להאמין שהיא יותר אמינה ממה שהיא בפועל. לפי המדיניות הרשמית של ויקיפדיה, טענות שמוצגות בערכים חייבות להסתמך על מקורות מהימנים, אשר נוצרו במסגרת תהליך ביקורת עמיתים. מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס הדגיש בעבר שאנציקלופדיות מכל סוג שהוא, אינן מהוות מקור ראשוני, ולכן אין להתייחס אליהן כאל מקור בעל סמכות.
לאורך השנים הועלתה גם הטענה שוויקיפדיה היא מקור בלתי מהימן, משום שלעורכים רבים בוויקיפדיה אין בהכרח תארים או תעודות מוכרות אחרות באקדמיה. מסיבה זו השימוש בוויקיפדיה אינו מקובל בבתי ספר ובאוניברסיטאות רבים. באופן זה, חלק מהמוסדות אוסרים את השימוש בוויקיפדיה כמקור עיקרי, בעוד שאחרים מאפשרים להשתמש בוויקיפדיה רק על מנת למצוא מקורות חיצוניים מוצלחים. ביקורת זו, לעומת זאת, חלה לא רק על ויקיפדיה, אלא על אנציקלופדיות באופן כללי – ישנם מרצים שונים באוניברסיטאות, שדורשים כי הסטודנטים ימנעו מלהשתמש באנציקלופדיות בעת כתיבת עבודות העוסקות בתחום המדעים. על פי מדיניותה הרשמית של ויקיפדיה, התוכן בה לא אמור לשמש כמקור העיקרי במחקרים.
הספרן פיליפ ברדלי טען בריאיון לעיתון הגארדיאן באוקטובר 2004 ש”הבעיה העיקרית בוויקיפדיה היא המחסור בגורמים בעלי סמכות.” וכי לטענתו ”בפרסומים מודפסים נדרשים המו"לים להבטיח שהמידע שמודפס מהימן, שכן פרנסתם תלויה בכך, אבל כשמדובר בוויקיפדיה, כל זה לא קיים.” רוברט מקהנרי ופול ואלי ציינו גם שהקוראים בוויקיפדיה אינם יכולים לדעת מי כתב את הערך אותו הם קוראים. הערך עשוי להיות, כמו גם לא-להיות, כתוב בידי אדם המומחה בתחומו. בגיליון של הוול סטריט ג'ורנל שיצא ב-12 בספטמבר 2006 נערך דיון בין ג'ימי ויילס לדייל הויברג (אנ') העורך הראשי של האנציקלופדיה בריטניקה. הויברג התמקד בצורך בשילוב של מומחים באנציקלופדיה. ויילס הדגיש את ההבדלים בין בריטניקה לוויקיפדיה, ואמר כי פתיחות ושקיפות מובילים לאיכות. הויברג טען מנגד שהוא יכול "לרשום מספר רב של קישורים למאמרים המספקים מידע על שגיאות בוויקיפדיה", כאשר ויילס השיב לו בתגובה "אין בעיה! תציל את וויקיפדיה עם ערך טוב" והוסיף קישור לערך העוסק בביקורת על ויקיפדיה שנמצא בוויקיפדיה.
בדצמבר 2005 פרסם כתב העת המדעי Nature מחקר שבדק את רמת הדיוק של ערכי ויקיפדיה. במסגרת המחקר נבדקו 42 ערכים בנושאי מדע בוויקיפדיה האנגלית אל מול בריטניקה. הערכים כללו בין היתר ביוגרפיות של מדענים בולטים. על פי המחקר, הערכים בוויקיפדיה האנגלית שנבדקו הכילו בממוצע ארבע שגיאות או השמטות, והערכים בבריטניקה הכילו בממוצע שלוש שגיאות או השמטות. מסקנת המחקר הייתה כי ויקיפדיה והבריטניקה שקולות מבחינת הדיוק של ערכים מדעיים. עם זאת, עורכי המחקר ציינו שתי חולשות עיקריות של ויקיפדיה:
תוכן שמוצג באופן מבולבל, מבחינת סדר הצגת הדברים והפרשנות שלהם.
משקל רב מדי ניתן לתאוריות שוליות ונתונות במחלוקת.
בעקבות פרסום המחקר, בריטניקה דרשה שכתב העת Nature יפרסם מידע נוסף אודות שיטת המחקר שעמדה מאחורי הבדיקה. בהתבסס על המידע הנוסף אותו Nature הסכימו לחשוף, טענה בריטניקה כי המחקר היה "פגום באופן מהותי", שכן המידע המתומצת שנבדק באנציקלופדיה בריטניקה כלל בין היתר מידע שנכתב עבור הגרסה המיועדת לקוראים צעירים. טענה נוספת שהועלתה מצד בריטניקה הייתה שאף על פי שהמחקר של Nature הראה שכמות השגיאות בוויקיפדיה ובבריטניקה כמעט זהה, פירוט השגיאות העיד על כך שהשגיאות שמוצגות בוויקיפדיה לעיתים רבות כוללות הכללת עובדות שגויות, ואילו במקרה של בריטניקה מדובר בתוכן שהושמט בטעות, מה שהופך את בריטניקה לטענתם ל"הרבה יותר מדויקת מוויקיפדיה, על פי הנתונים". בתגובה, דחה כתב העת Nature טענות אלו ופרסם תגובה נקודתית לטענות הספציפיות.
אחת הביקורות הן שמידע לא מדויק אשר איננו שקר מוחלט עלול להימצא בוויקיפדיה לאורך זמן רב בטרם הוא מאותר ומתוקן. המקרים הידועים ביותר מהסוג הזה אשר דווח עליהם באמצעי התקשורת היו ביוגרפיות של אנשים חיים. האופן בו הסופר והעיתונאי האמריקני ג'ון סיגנטאלר (אנ') נאלץ לתקן בעצמו שקרים בוטים בערך אודותיו הראתה כי לעיתים האנשים מושא הערכים הביוגרפים בוויקיפדיה צריכים להיות מעורבים בתהליך העריכה של הערכים אודותיהם על מנת לוודא שלא יוצג מידע שגוי בערכים הללו. באופן זה, במאי 2005 ערך משתמש אנונימי את הערך על סיגנטאלר בוויקיפדיה האנגלית כך שהוא הכיל כמה הצהרות כוזבות ומשמיצות. המידע השגוי היה קיים בערך ממאי ועד ספטמבר 2005 כאשר התגלה על ידי ידידו של סיגנטאלר. התוכן בוויקיפדיה מועתק לעיתים קרובות לאתרי Fork אחרים [דרושה הבהרה], וכאשר זה קורה מידע שגוי עלול כתוצאה מכך להופיע במספר מקורות שונים באינטרנט. מצב זה זה יכול ליצור רושם מטעה שיש אמת בטענה מסוימת משום שהיא מופיעה במספר אתרים.
ניסיונות להוסיף מידע שגוי לוויקיפדיה אינן מוגבלות רק לעריכת ערכים קיימים, והן בהחלט עלולות לכלול גם ניסיונות ליצור ערכים חדשים עם מידע שגוי. לאורך השנים היו מקרים בהם משתמשים פעלו בכוונה לשלב בוויקיפדיה מידע שגוי על מנת לבדוק את המערכת, וכדרך להפגין את טענתם בדבר חוסר האמינות לכאורה של ויקיפדיה. על פי כללי ויקיפדיה ניסיונות מכוונים לשלב מידע כוזב ומטעה בערכי ויקיפדיה הם צורה של ונדליזם.