stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תומר סויסה
קריירה

סויסה החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של עירוני קריית שמונה. בשנת 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, וב-2008 הצטרף לסגל הקבוצה באופן קבוע. ב-21 במרץ 2009 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול הפועל פתח תקווה שהסתיים בתיקו 1:1. באותה שנה ערך שתי הופעות במדי הנבחרת הצעירה של ישראל.
בשנת 2011 עבר סויסה להפועל רמת השרון, במדיה כבש עשרה שערי ליגה, ובעקבות שער שלו עלתה הקבוצה לחצי גמר גביע המדינה. בקיץ 2012 עבר סויסה להפועל באר שבע. בעונתו הראשונה בבאר שבע הבקיע תשעה שערים, אך לקראת סופה נפצע ונאלץ לעבור ניתוח. בעונתו השנייה בקבוצה הבקיע שישה שערים.
ב-15 בספטמבר 2014 חתם סויסה לעונה אחת בבית"ר ירושלים. ב-27 בספטמבר ערך סויסה את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כשעלה כמחליף בתיקו 1:1 מול הפועל עכו במסגרת המחזור השלישי בליגת העל. ב-27 בדצמבר 2014 כבש סויסה את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1:3 על מכבי חיפה. בסך הכל ערך 17 הופעות בליגה במדי בית"ר ירושלים, בהן כבש שני שערים.
ב-6 ביולי 2015 חתם סויסה לעונה אחת בהפועל חיפה. במדיה כבש בעונה אחת חמישה שערים. ב-18 ביולי 2016 חתם סויסה לעונה אחת בהפועל אשקלון. ב-21 בנובמבר 2017 חתם לעונה וחצי בהפועל רעננה, וביולי 2018 חתם בהפועל עפולה.
ב-14 ביולי 2019 חתם לעונה אחת בהפועל נוף הגליל. הוא כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה כבר במחזור הראשון של הליגה הלאומית, ב-22 באוגוסט.
תארים

גביע הטוטו (ליגת העל): 2010/2011
גביע הטוטו (הליגה הלאומית): 2009/2010
הערות שוליים

↑  משה הרוש, ברגע האחרון: רמת השרון בחצי גמר גביע המדינה, באתר הארץ, 9 באפריל 2012
↑  גלעד שוברט, תומר סוויסה סיכם ל-4 שנים בב"ש, באתר ynet, 6 ביוני 2012
↑  זיו אברג'יל, ‏סוויסה: "התחרות תעזור לי, רוצה לכבוש 15 גולים השנה", באתר ערוץ הספורט, 1 באוגוסט 2013
↑  מיקי שורץ, הפועל חיפה: תומר סוויסה חתם לעונה, באתר ynet, 7 ביולי 2015
↑  נדב צרפתי, ‏תומר סוויסה חתם לעונה אחת בהפועל אשקלון, באתר ONE‏, 18 ביולי 2016
↑  עינת הירש, ‏תומר סויסה חתם בהפועל רעננה לעונה וחצי, באתר ערוץ הספורט, 21 בנובמבר 2017
↑  מאור רחמני, ‏סוויסה סיכם בעפולה, קיאנסקאס חתם באשקלון, באתר ONE‏, 8 ביולי 2018
↑  שקד עמירם, ‏תומר סוויסה חתם בהפועל נוף הגליל לעונה אחת, באתר ONE‏, 14 ביולי 2019
אלכסנדרה ביטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בדצמבר 1994 (בת 30) טורונטו, אונטריו, קנדה קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2005 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלכסנדרה ביטון (באנגלית: Alexandra Beaton; נולדה ב-5 בדצמבר 1994) היא שחקנית ורקדנית קנדית, שהתפרסמה בשל תפקידה בתור אמילי בסדרה הקנדית "נולדו לרקוד".
ראשית חייה

אלכסנדרה ביטון נולדה ב-5 בדצמבר 1994 בטורונטו, אונטריו שבקנדה, וגדלה בעיירה קלרמונט, אונטריו. יש לה אחות צעירה בשם סופיה. מגיל צעיר היא רצתה להיות שחקנית והחלה לרקוד בלט בגיל שנתיים וללמוד משחק בגיל חמש. לאחר סיום בית הספר ביטון למדה מדעי המדינה באוניברסיטת גואלף אשר ממוקמת בעיר גואלף, אונטריו.
קריירה

בשנים 2013–2020 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "נולדו לרקוד". במקביל שיחקה בסדרה "המכשפה הטובה".
בשנת 2020 החלה לשחק בסדרת טלוויזיה "בני הרדי".
בשנת 2021, שיחקה בקומדיה הרומנטית "הרווק הנצחי" מבית נטפליקס.
בשנת 2022 שיחקה בסרט "הנערה הכי בת-מזל בעולם".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 300 | ילדה בכפר נשרף |  |
| 2021 | הרווק הנצחי | סופיה |  |
| 2022 | הנערה הכי בת-מזל בעולם | הילרי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020–2013 | נולדו לרקוד | אמילי | תפקיד ראשי (עונות 2–1, 7–5) תפקיד חוזר (עונות 4–3); 134 פרקים |
| 2017 | Spiral | אמה | סדרת רשת; 7 פרקים |
| 2019 | The Cheerleader Escort | קייסי טלבוט | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2019 | המכשפה הטובה | אלה | פרק: "The Road Trip" |
| 2020 | בני הרדי | אמה | 2 פרקים |
| 2020 | For the Record | מדיסון | פרק: "The Broken Hearts Tour" |
| 2023 | רודיאו (אנ') | ג'נין היקסון | 6 פרקים |
| TBA | Overcompensating | בריג'יט | סדרה עתידית של אמזון פריים וידאו |
הערות שוליים

↑  SPIRAL: Past Lives Come Back to Haunt on the New Web Series, The TV Junkies, ‏22 בספטמבר 2017 (באנגלית)
מרסיליו פיצ'ינו

| --- | --- |

 לידה:  19 באוקטובר 1433 Figline Valdarno, איטליה 
 פטירה:  1 באוקטובר 1499 (בגיל 65) וילה מדיצ'י בקרג'י, איטליה 
 השקפה דתית:  הכנסייה הקתולית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פיזה, אוניברסיטת פירנצה 
 תחומי עניין:  פילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסוף, משורר, סופר, אסטרולוג, מתרגם, איש דת, רופא 
 מדינה:  רפובליקת פירנצה 
 
פסלו של מרסיליו פיצ'ינו בקתדרלת סנטה מריה דל פיורה בפירנצה
מרסיליו פיצ'ינו (באיטלקית: Marsilio Ficino;‏ 19 באוקטובר 1433 – 1 באוקטובר 1499) היה הומניסט ופילוסוף איטלקי בתקופת הרנסאנס המוקדם. נחשב לאחד מחשובי ההוגים בתקופה זו.
הגותו עסקה בתחומים שונים ומגוונים, החל ממיסטיקה, אסטרולוגיה וכשפים ועד נושאים פילוסופיים מובהקים יותר, כאתיקה ותאולוגיה. השפעה נוצרית רבה ניכרת על עבודתו והוא אף שימש ככומר. כאחד מחשובי חברי האקדמיה האפלטונית בפירנצה הושפע רבות מהזרם הפלטוניסטי והנאופלטוניסטי. הוא מוכר בעיקר בזכות העובדה שנחשב לראשון שתרגם את כתבי אפלטון במערב.
ביוגרפיה

מרסיליו פיצ'ינו נולד בעיר פיגילנה, עיר קטנה ליד פירנצה, בילדותו משפחתו עברה לפירנצה כשאביו קיבל משרה בבית החולים המקומי סנטה מריה נובה, לצד משרה זו אביו מונה להיות רופאו האישי של קוזימו דה מדיצ'י, שליטה של העיר. באופן טבעי, צופה מפיצ'ינו הצעיר לרשת בבוא היום את תפקידו של אביו כרופא. לאור זאת כבר מגיל צעיר החל פיצ'ינו לקבל הכשרה רפואית ראשונית. אך התעניינותו של פיצ'ינו הייתה נתונה דווקא לפילוסופיה. דה מדיצ'י שזיהה את הנטייה הזו אצל פיצ'ינו, ואפשר לו להתמחות בתחום, החל משנת 1456 הורה עליו ללמוד יוונית. לימודי היוונית נשאו פרי ופיצ'ינו במהרה החל לתרגם מזמורים אורפיים והומרים. פיצ'ינו עבד יחד עם ארבעה דורות של בית מדיצ'י ונשאר בפירנצה עד סוף ימיו. למרות זאת שמו התפרסם ברחבי אירופה והגיע לגרמניה, צרפת, הונגריה, פולין ועוד. לצד עיסוקו האינטלקטואלי, גילה פיצ'ינו גם עניין מתמשך בדת ורוחניות. בשנת 1450 הצטרף פיצ'ינו לאחווה פלורנטינית אשר שמה לה כמטרה להחיות את מה שכינתה "התאולוגיה העתיקה", תפיסה המגלה עניין בשיטות דתיות מן המזרח ורואה אותן כמבשרי התפיסה הנוצרית. פיצ'ינו נמנה עם חברי קבוצה זו כעשר שנים. מאוחר יותר, בשנת 1473, החל פיצ'ינו לשמש ככומר קהילתי בפרוור של פירנצה בשם נוולי, ובשנת 1487 קודם והחל לשרת כקנון של האזור. במהלך חייו זכה פיצ'ינו לכבוד רב מצד אנשי הממשל והמשכילים כאחד.
רקע אינטלקטואלי

קצת לפני הולדתו של פיצ'ינו, בראשית תקופת הרנסאנס, התחדש העניין בתרבויות הקלאסיות ובטקסטים עתיקים בכלל. מלומדים שונים החלו בניסיון לשחזר ולאסוף טקסטים מתקופות אלו, ובהם אישים כפרנצ'סקו פטרארקה, ג'ובאני בוקאצ'ו וסולטאטי האיטלקיים, ולצידם מלומדי ביזנטיון כמנואל כריסולארוס שסייעו במפעל גדול ממדים זה, וגאורגיוס גימסטוס פלתון, מלמד ביזנטי שתרם תרומה מכרעת להפצת כתביו של אפלטון במערב. כתבים אלו היוו מרכיב עיקרי למפעלו ההגותי של פיצ'ינו. עיקר מפעל התרגומים עד אותה תקופה התמקד בטקסטים של אריסטו, פלתון סייע לשנות מצב זה ובכך השפיע על הומניסטים שונים ובהם גם על שליט פירנצה, קוזימו דה מדיצ'י, שכאמור שכר את פיצ'ינו כדי לבצע את מלאכת התרגום.
כחלק ממגמה זו של חידוש כתבי אפלטון התפתחה בפירנצה אקדמיה אפלטונית, היינו חוג בלתי פורמלי אשר כלל כמה מאנשי הרוח הבולטים של התקופה כאנג'לו פוליציאנו, ג'ובאני פיקו דלה מירנדולה ועוד, שהתכנסו יחד לדון בנושאים פילוסופיים. פיצ'ינו נתפס כאחד מהדמויות הבולטות של חוג זה. הוגים אלו הושפעו רבות מהישגיהם של ראשוני ההומניסטים אשר במידה רבה סללו לאחרונים את הדרך, אבל עם זאת פיצ'ינו ובני תקופתו היוו גם ראקציה חשובה לקודמיהם. הדור הראשון של ההומניסטים בני המאה החמש עשרה, ראו את העיון כאלמנט משלים של החיים הפולטים והחברתיים. עבורם העיסוק בסוגיות מופשטות שאינן נוגעות לקיום היומיומי הוא מיותר ולא רלוונטי. בני תקופה זו כונו "ההומניסטים האזרחיים" על שום זיקתם לתחום זה, מגמת עיסוק זו נבעה לפחות בחלקה מהמצוקה הפוליטית הגדולה שנכחה בתקופתם ותבעה מאנשי הרוח להתמודד עמה. בתקופה זו היו מאבקים רבים בין ערי המדינה האיטלקיות השונות, ההומניסטים האזרחיים רתמו את כישרונותיהם כדי לספק עזרה לפירנצה עיר מדינתם.
בשנת 1454, נחתם הסכם שלום לודי שסיפק שלום ושגשוג לאזור, ובכך מנע מבני דורו של פיצ'נו את ההכרח בעיסוק בסוגיות פוליטיות. כמו כן העובדה שפירנצה הפכה לסיניוריה כלומר שלטון יחיד ואיבדה את שלטון הרפובליקה שלה מנעה מההוגים להתערב בעניינים פוליטיים, התפקידים החשובים אוישו על ידי עושי דברם של משפחת מדיצ'י. כמצופה, פיצ'ינו וחברי חוגו גילו עניין רב יותר דווקא בסוגיות פילוסופיות מופשטות ותאורטיות יותר, הדבר ניכר בכך שאנשי התקופה כבר לא ראו את ההגות כמשרתת מטרה חיצונית אלא, הם דגלו באידיאל של הגות לשם הגות. ברוח זו אנשי התקופה ראו את אנשי ההומניזם האזרחי כעובדי שלטון מניפולטיביים ואופורטוניסטיים. ג'ובני פיקו דה לה מרינדלה אמר בהקשר זה: "את הדברים הללו[...] אני אומר נגד אלו המכנים את עצמם פילוסופים (קרי, ההומניסטים האזרחיים), שאינם פילוסופים כלל וכלל שהרי היות שכל חייהם עוצבו בסימן תאוות בצע ושאפתנות בידיעת האמת לשם עצמה". גם מרסליו פיצ'ינו כאחד ממייצגיה הגדולים של מגמה זו, הרבה לעסוק בנושאים מופשטים שנגעו למעמדו של האדם מול האל והבריאה.
תפיסתו המיסטית

אחד מהמאפיינים העיקריים של החוג הנאו – אפלטוני, בניגוד להומניסטים האזרחיים, היה עיסוקם הרב של הנאו - פלטוניסטים ברעיונות ושיטות דתיות מיסטיות. ההומניסטים הראשונים, פטררקה ובני תקופתו, עסקו בעיקר בניסיונות שונים לבצע ניתוחים פילולוגיים והיסטוריים לטקסטים העתיקים אשר מעמדם זהה לכזה של כל טקסט אחר, לעומתם מרסליו פיצ'ינו וחבריו נטשו לחלוטין שאיפה זו וראו רבים מהטקסטים הדתיים כמקורות סמכות.
כחלק מתפיסה זה גילה פיצ'ינו עניין רב בכתבים מיסטיים שייחסו לאל המצרי תחות, שמזוהה גם עם האל הרמס היווני. כתבים אלו מכונים הקורפוס ההרמטי, ועסקו באסטרולוגיה, מאגיה ומיסטיקה, הם נכתבו במאה השנייה והשלישית לספירה ככל הנראה באלכסנדריה שבמצרים. אך פיצ'ינו סבר בטעות כי כתבים אלו, נכתבו זמן רב לפני כתבי אפלטון והשפיעו עליהם. מעבר לכך סבר פיצ'ינו שכתבים אלו מכילים רמזים שונים לתפיסות נוצריות כהופעתו של ישו והשילוש הקדוש, לכן, הבנה מעמיקה של הכתבים הללו יכולה להביא את האדם למדרגות רוחניות נעלות, ודבקות באלוהות. כתבים אלו היוו את אחד ממקורות ההשפעה לתפיסת התאולוגיה העתיקה של פיצ'ינו, שמקורם של מערכות האמונה השונות הן זהות ויש לנסות ולאחד ביניהן. רובם המוחלט של כתבים אלו לא היה מוכרים במערב בתקופה זו, וכשהם אלו הגיעו מביזנטיון לפירנצה, בשנות השישים של המאה החמש עשרה, הורה קוזימו דה מדיצ'י להפסיק ממלאכת התרגום של אפלטון לטובת כתבים אלו, שיצאו לדפוס בשנת 1471.
הגותו הפילוסופית

עבור פיצ'ינו לא הייתה חלוקה ברורה בין פילוסופיה, דת ומיסטיקה. להפך, שאיפתו הרוחנית הייתה דווקא לאחד בין גופי ידע שונים אלו. לכן ישנו אנכרוניזם מסוים בלהציג את הדברים באופן זה, אך למרות זאת לא ניתן להתעלם מן העובדה כי פיצ'ינו השקיע רבות בהגותו של אפלטון ועל כך יש לייחד את הדיון. למרות עיסוקו הרב בנושא זה, לא ניתן לזהות משנה פילוסופית סדורה שהגו פיצ'ינו ובני דורו, סגנון הגותם היה אקלקטי. הגותו הפילוסופית עסקה בהיבטים שונים של האל ומוחלט ובמקומו של האדם ביחס אליו.
בהתאם למסורת האפלטונית והנאו – אפלטונית שמהן הושפע רבות, פיצ'ינו נטה לראות את המציאות כמערכת אחת בעלת איכויות מעין אורגניות. המציאות כולה אינה אלא, שלשלת ארוכה של ישויות המתחילה באל וחורזת יחד את הבריאה כולה. פיצ'ינו תפס כי כול מדרגה בשרשרת נעלה מזו שמתחתיה במובן זה שהיא זו המעניקה לה את קיומה, יוצא מכך כי האל הנמצא בראש השרשרת הוא מקור קיומה של המציאות כולה. מתפיסה מוניסטית זו נגזר כי התשוקה של כל ישות וישות בעולם היא בעיקרה דבר חיובי ובשורשה היא מכוונת כלפי האל עצמו שהוא מקור כל הטוב.
פיצ'ינו ראה את תכליתה ומהותה של כל ישות בעולם במילוי תשוקתה. הניסיון של הישויות השונות למלא את תשוקתן הוא מה שיוצר את הסדר בעולם כפי שאנו תופסים אותו. פיצ'ינו טען שמכיוון שהאל מושלם והתשוקה הפנימית של כלל היצורים מכוונת כלפי האלוהות, לכן ממילא נובע שגם העולם מושלם, ומימוש של כל תכלית פרטית של מי מהיצורים בסופו של דבר תורם לבריאה כולה.
ישנו חריג אחד המסוגל להתנגד לתשוקתו, האדם, זאת מכיוון שהאדם נתון בקונפליקט והוא ניצב במאבק מתמיד בין שני כוחות, טבעו הרוחני וטבעו הגשמי. טבעו הרוחני מתבטא בחשיבה רציונלית המשותפת לאדם למלאכים ולאל ובחשיבה דיסקורסיבית הקיימת אצלו בלבד וטבעו החומרי מתבטא ביכולת ההולדה, החישה, והזדקקותו לאוכל ושתייה. שני כוחות הופכיים אלו נאבקים ביניהם, הכוח הרוחני מושך למעלה, אל הבריאות שנמצאת מעל האדם והכוח החומרי מושך למטה, אל הבריאות שנמצאת מתחתיו. מעמדו הייחודי של האדם מתבטא בכך שבחירתו היא זה שתכריע בין שני הדחפים הללו. ייחודו של האדם כיצור בוחר, הופך אותו לנעלה יותר על כל שאר היצורים הנבראים והוא שני לאל ולמלאכים בלבד.
כמו כן מעבר לעסקו הפילוסופי הצר בשאלות מטאפיזיות ואתיות מופשטות, פיצ'ינו עסק גם בנושאים אחרים. ניתן להזכיר בהקשר זה את עניינו המיוחד באומנות, פיצ'ינו ראה ערך מיוחד בניסיון להשפיע על אומני התקופה. ידוע לנו כי בוטיצ'לי נעזר בפיצ'ינו כשזה בא לצייר את ציורו הידוע "הולדת ונוס". כמו כן גם אומנים נוספים, כלאונרדו דה וינצ'י, המלחין הגדול קלאודיו מונטוורדי ועוד, הושפעו ברמה מסוימת מתפיסותיו האפלטוניות.
כמו כן פיצ'ינו עסק גם בסוגיות אדריכליות, הוא ראה את המבנה הארכיטקטוני כשיקוף מוחשי של מחשבתו של האמן. תפקידו של האמן הוא להוציא מן הכוח אל הפועל את הדימוי המנטלי הקיים בתודעתו, פיצ'ינו רואה מעשה זה כבעל איכויות רוחניות משום שהאקט האדריכלי המנסה להטביע צורה מסודרת בחומרי הבניין הוא למעשה ביטוי לכיבוש הרוח את החומר, רעיון המבטא את הלכי הרוח הפלטוניסטים של פיצ'ינו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  הרציג, תמר .על סף העת החדשה: אירופה 1350 – 1650, כרך ג' (רעננה: האוניברסיטה הפתוחה ,2014)
↑  Valery Rees (1999). Marsilio ficino, renaissance man: history today.
1 2 3  Edited and introduced by Angela Voss: Western Esoteric Masters Seris, Marsilio Ficino . (Berkeley, California, North Atlantic books, 2006)
1 2  ארבל, בנימין. הרנסאנס האיטלקי: צמיחתה של תרבות חילונית (ירושלים: משרד הביטחון, מפעלי דפוס כתר ,2000)
↑  Edited by: Ernst Cassirer, Paul oskar kristeller, jhon herman randall jr The Renaissance Philosophy of Man: Petrarca, Valla, Ficino, Pico, Pomponazzi, vivas .(chicago: the university of chicago,1948)
↑  Kathryn Blair Moore (2009). Ficino’s Idea of architecture: in the ‘mind’s-eye view Quattrocento architectural drawings : Renaissance Studies Vol. 24 No. 3 . Institute of Fine Arts, New York University.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260992205171  PLWABN: 9810536555605606  BIBSYS: 90100700  BNC: 000166559  BNE: XX868747  BnF: cb11902728n (data)  CANTIC: a10471194  CiNii: DA0020442X  GND: 118532855  ICCU: CFIV023808  ISNI: 0000 0001 2149 1468  LCCN: n50001263  LNB: 000030348  MGP: 131539  NDL: 00439468  NKC: nlk20000085388  NLA: 35082791  NLG: 64853  NLK: KAC201102520  NSK: 000137067  NTA: 069171483  RERO: 02-A000062548  RKD: 420501  SELIBR: 237445  SNAC: w6gt5tmb  SUDOC: 026864436  Trove: 821274  ULAN: 500317670  VcBA: 495/20603  VIAF: 120697563   WorldCat (עם VIAF): 120697563 
Lettere e carteggi, 1549
רב

ערך זה עוסק בסמכות תורנית ביהדות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
רב הוא תואר לחכם בתורה, בדרך כלל כזה הממונה על חייה הדתיים של קהילה יהודית.
שימוש בתואר > בתקופת חז"ל

המילה "רב" לקוחה מארמית ומשמעותה "גדול" כלומר גדול בתורה.
התואר "רבי" ניתן בתחילה אך ורק לתנאים אשר נסמכו איש מפי איש החל ממשה רבנו (למשל רבי מאיר). תנא אשר לא קיבל סמיכה אבל היה בכל זאת תלמיד חכם קראו לו בשם אביו (למשל בן עזאי ובן זומא). לראש הסנהדרין, ובעצם לשושלת בית הלל, קראו "רבן" ("רבינו" בתרגום מילולי מארמית). ישנם תנאים שאינם מוזכרים עם תואר שכזה, כגון הלל ושמאי, ועליהם נאמר "גדול מרבן – שמו". לאחר חתימת המשנה והעברת המרכז התורני מארץ ישראל לבבל, נקראו הסמוכים בבבל בתואר "רב" בלבד, כאשר אמוראי ארץ ישראל המשיכו להיקרא "רבי".
בקהילה היהודית האירופאית, מסוף תקופת הראשונים ואילך, הרבנים היו שכירי הקהילה, מונו ומומנו על ידי הפרנסים ותפקידם לכוון את בני הקהילה לחיות על פי ההלכה. הספרדים ועדות המזרח כינו את מנהיגיהם בתואר "חכם" (בעיקר בשל כך ש"רב" בערבית פירושו 'אל'), אך כיום גם הספרדים מכנים בשם "רב".
שימוש בתואר > בתקופת הגאונים

בתקופת הגאונים כינו תלמיד חכם היודע על בוריו את סדרי מועד נשים ונזיקין - חכם; את שלושת הסדרים וסדר קודשים - רב; והיודע את הש"ס כולו (כולל סדרי זרעים וטהרות) היו מכנים גאון (בגימטריא 60 מסכתות), אם נסמך על ידי גאון אחר.
שימוש בתואר > תואר כבוד

למונח רב שימוש נוסף כשם תואר, והוא משמש כצירוף כבוד בחברה הדתית. על פי מאמר חז"ל – מלכתחילה הוא נועד לציין דרגה משנית בסולם דרגות הכבוד, אולם כיום משמעותו שונה והוא מציין מחד גיסא אדם שהוסמך לרבנות או שעוסק בתחום ההלכה היהודית, ומאידך גיסא הוא משמש ככינוי כבוד לאדם הפועל בתחומי היהדות, כהוראת תורה והפצת יהדות או אף עקב עשייה ציבורית גרידא.
יש הנוהגים להוסיף את התחילית "רב" (ובכתב בקצרה ר' – קיצור זה נהגה בשפה העברית: רֶבִּי/רַבִּי, ובשפת היידיש: רֶבּ) ככינוי כבוד שגרתי ליהודי, גם כאשר אינו מוסמך כרב. בבתי כנסת בהם עדיין שומרים על מנהגי אשכנז, נהוג להעלות כל אדם לתורה עם כינוי זה, ובבתי הכנסת הספרדיים בעיקר מצפון אפריקה נהוג להעלות כל אדם לתורה עם הכינוי רִיבִּי. בכינוי זה כונו כל היהודים אשר היו תלמידיהם של הרבנים, (כבר לפני 700 שנה) בניגוד להולכים אחרי הקראים כפי שהסביר זאת הרשב"ץ בפירושו לפרקי אבות. במגזר החרדי מקובל לכנות בתואר "הרב" גם אישים מכובדים שאינם רבנים, כגון חברי הכנסת החרדים.
שימוש בתואר > רבנות בדורות האחרונים

המונח רבי או רבי חסידי משמש כיום לזיהוי אדמו"ר או ראש חצר חסידית שאינו בהכרח רב פוסק הלכה. ביידיש השם נכתב רעבע ונהגה רֶבֶּה. לצורך פסיקת הלכה יש בחלק מן החסידויות ובקהילות אחרות רב שזה תפקידו, ולעיתים מכונה מו"ץ (מורה צדק).
בקהילות החסידיות, אשת הרב, הרבנית (ה"רבעצען"), מהווה דמות מרכזית המעורבת בחיי הקהילה ומהווה מנהיגת הנשים.
באנגלית, מכונים הרבנים האורתודכסים Rabbi. אולם כאשר מונח זה מתורגם לעברית בצורת "ראביי", הוא משמש בארצות הברית את האורתודכסים בהתייחסות לרבנים (והרבות או הרבניות) הרפורמיים והקונסרבטיביים. לעיתים, לתוספת חיזוק, התואר ראביי מושם במירכאות. התואר 'ראביי' הפך בעיני רפורמים לתואר גנאי שמייצג עמדה שפוסלת את היהדות הלא-אורתודוקסית. הרבנים והרבות מקבוצות אלו חותמים את תוארם כ'רב' או 'רבה' (בהתאם למגדר).
מהות תפקידו של הרב

כיום המונח "רב" לרוב מתייחס לתפקידים הבאים:
מנהיג רוחני של קהילה יהודית.
מורה במוסד תלמודי כמו ישיבה או כולל (לא כל מי שמלמד תורה נחשב רב).
פוסק הלכה (אצל חלק מהספרדים ועדות המזרח, הפוסק נקרא בתואר "חכם").
מקובל כי על פוסקי הלכה לקבל סמיכה לרבנות או לעשות שימוש חכמים. חלקם, בפרט בציבור הדתי לאומי והספרדי בישראל, מחזיקים בסמיכה לרב עיר או רב שכונה לאחר שעברו את מבחני הרבנות הראשית הנצרכים עבור תפקידים אלה.
פוסק הלכה

רב המשמש כפוסק הלכה, עליו לעבור מסלול של לימוד ומבחנים כדי להיסמך לתפקיד זה. יהודים רבים שהוסמכו כרבנים אינם עוסקים ברבנות בפועל. במוסד הרבנות הראשית לישראל, התואר רב הראשון שניתן מעיד על לימוד וכבוד, ומעיד טכנית רק על הגעה לרמת לימוד גבוהה, ולא בהכרח על עבודה או התפקיד שאותו מבצע האדם. התואר מתייחס לרמת הידע, ואין אדם יכול לכהן בתפקיד אלא אם כן נבחן ונמצא מתאים לכך ("נסמך לרבנות").
בהסמכה לרבנות קיימות שתי דרגות: "יורה יורה" (מו"ץ – מורה צדק) – תעודה אותה מקבל מי שנבחן על הלכות שבת, נידה, אבלות, איסור והיתר, מקוואות ומעט הלכות נישואין.
ו"ידין ידין" (דיין) – תעודה אותה מקבל מי שהשלים את הלימודים בהלכות הנוגעות לדיני ממונות (בעיקר חלק חושן משפט – חו"מ). קיימים הבדלים בין המוסדות המסמיכים לרבנות באשר לקביעת החומר המדויק הנדרש לשם ההסמכה לרבנות. בנוסף לשתי דרגות אלו קיימת דרגת הסמכה נוספת של רב עיר – תעודה אותה מקבל מי שהשלים את הלימודים בהלכות הנוגעות ל"אורח חיים" ו"יורה דעה".
באופן רשמי סמיכה ברבנות הראשית לישראל תלויה בשלוש שנות לימוד בישיבה אחרי גיל שמונה עשרה, אם כי ייתכנו יוצאים מהכלל, המלצת רב מוכר (לרוב הרב המכין את התלמיד למבחני ההסמכה) ובחינות הסמכה.
פוסק הלכה > סמכויות רב פוסק הלכה > פסיקת הלכה

רב שהוסמך קיבל את הסמכתו על ידי לימוד חומר תאורטי רב, מורכב ומרובה פרטים בנושאים הלכתיים שונים. בהתאם לרמת הלימוד (בנושאי הלכה שונים דרוש גם ניסיון מעשי בהוראת הלכה ולא רק לימוד תאורטי) יכול הרב להודיע לשואלים אותו מה ההלכה במקרה מסוים. עם זאת רק רב פוסק מוסמך להכריע בהלכה שאינה כתובה כהלכה פסוקה אלא כהכרעה על פי כללי ההלכה.
פוסק הלכה > סמכויות רב פוסק הלכה > עריכת חופה וקידושין, וגירושין

על אף שלפי ההלכה נוכחות רב בחופה אינה הכרחית, לפי תקנה קדומה נדרשת נוכחות של רב מסדר קידושין, על מנת למנוע בעיות הלכתיות (נישואין שאין להם תוקף או אסורים על פי ההלכה). בדומה לכך, גם הליך הגירושין (באמצעות גט מהגבר לאישה, שאף הוא מעשה פרטי) מבוצע בפיקוחו של רב.
בהתאם לפקודת הנישואין והגירושין (רישום), 1919, מסדירה מדינת ישראל את הליכי רישום הנישואין והגירושין במרשם האוכלוסין באמצעות פקיד מנהלי שנקרא רושם נישואין וגירושין. הפקודה קובעת כי לפי דיני ישראל הרשות הרושמת תהיה הרב. הסמכות למנות רבנים כרושמי נישואין וגירושין בהתאם לפקודה נתונה בידי ראש הממשלה.
תיקון מספר 1 לחוק הרבנות הראשית לישראל, מסמיך גם את מועצת הרבנות הראשית למנות רושמי נישואין ליהודים, בנוסף לסמכות המצויה בידי ראש הממשלה לגבי כל תושבי המדינה.
פוסק הלכה > רב עיר

פעולתם של רבני ערים בישראל מוסדרת בחוקים אחדים.
בהתאם לחוק הרבנות הראשית לישראל, הסמכות למתן כשירות לכהן כרב עיר נתונה למועצת הרבנות הראשית לישראל.
בחירת רב עיר מוסדרת בתקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), תשס״ז–2007.
בהתאם לחוק שירותי הדת היהודיים, שר המשפטים רשאי להעמיד רב עיר לדין משמעתי על יסוד אחד מאלה:
הרב נהג שלא כהלכה במילוי תפקידו;
הרב התנהג באופן שאינו הולם את מעמדו של רב בישראל;
הרב הורשע בעבירה שבנסיבות העניין יש בה משום קלון.
חוק זה קובע גם כי "רב עיר לא יקבל כל תמורה או טובת הנאה אחרת לבד ממשכורתו בעד טקסי נישואין שערך."
נכון לספטמבר 2017 כיהנו בישראל 95 רבני ערים. יחד עם ראש המועצה הדתית, אחראי רב עיר על אספקת שירותי דת ביישוב ועל טיפול בענייני הלכה, ובפרט רישום נישואין ומתן תעודות כשרות.
ראו גם

סמיכה לרבנות
הרבנות הראשית לישראל
רבה (מוסמכת לרבנות)
הערות שוליים

↑  מילון אבן שושן, רם, 2009, עמ' 1734
↑  על פי התוספתא עדויות פ"ג ה"ד
↑  מבוא המאירי לבית הבחירה על מסכת אבות.
↑  למשל, אגרות משה, חלק ז', סימן יג, הפרדס, מרחשוון, תשל"א, עמוד 3; הפרדס, ניסן תשל"ג, עמוד 3
↑  שערי עזרא, חלק ב', ירושלים תשנ"ג, עמוד ריח
↑  "הלכות החתונה ומנהגיה", מאת הרב אליעזר מלמד
↑  על-פי סעיף 2(6) לחוק הרבנות הראשית לישראל, תש"ם–1980, הקובע כי בסמכות מועצת הרבנות הראשית "מתן כשירות לרב לכהן כרב רושם נישואין ומינוי רושמי נישואין מבין הרבנים שקיבלו כשירות".
↑   תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), תשס״ז–2007, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  היעדרויות לא מדווחות של רבני ערים לצורכי נסיעות לחו"ל וליקויים נוספים בהתנהלותם האישית, באתר מבקר המדינה, ‏8 במאי 2018
| חיי הקהילה היהודית |
| --- | --- | --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי |  |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין •  פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן  • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |  |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |  |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |  |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים  • כתב מגידות |  |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |  |
כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555693405171  BnF: cb11948214v (data)  GND: 4176751-2  LCCN: sh85110190  NKC: ph124961
בודסוניד\פורמוטרול

| --- | --- |
המבנה הכימי של החומרים הפעילים בתרופה
 duoreso spiromax 160 מיקרוגרמים
 שמות מסחריים בישראל
 symbicort,duoresp spiromax
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C44H58N2O10 
 מסה מולרית:  774.9
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  בודסוניד (39%), פורמוטרול (60%)
 קשירה לחלבונים:  בודסוניד נקשר לחלבוני הגלובולין ואלבומין. פורמטרול נקשר לחלבון האלבומי.
 מטבוליזם:  בודוסוניד עובר מטבוליזם בכבד על ידי CYP3A (80-50%) פורמוטרול מתפרקת בעיקר על ידי אינזמי UDP-glucuronosyltransferase (UGT ובנוסף על ידי CYP2D6, CYP2C19, CYP2C9 and CYP2A6
 זמן מחצית חיים:  בודסוניד 2-3.6 שעות פורמוטרול 1.7-2.3 שעות
 הפרשה:  בודסוניד/פורמוטרול מסולקים בעיקר בשתן, ומעט בצואה.
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופת מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  בודסוניד: B category פורמוטרול: C category
 סיכון לתלות:  לא קיים
 דרכי מתן:  משאף
 אינטראקציות עם תרופות אחרות:  נוגדות דיכאון (הטריציקליים), אנטיפסיכוטיות, חוסמי בטא, בהפרעות קצב לב סטרואידים אורליים, תיאופילין, מעכבי פרוטאז של HIV, תרופות אנטי-זיהומיות, משתנים, תרופות מַרחִיבוֹת סימפונות, פרקינסון, בלוטת התריס
 LD50:  בודזוניד יש LD50 גבוה למדי בבני אדם, והוא לא רעיל מאוד במינונים טיפוסיים בשאיפה. פורמוטרול - אין ערכי רעילות לבני אדם של התרופה
 מזהים
 קוד ATC:  R03AK07
 מספר CAS:  150693-37-1
 PubChem:  56841116
 ChemSpider:  57530667
בודסוניד\פורמוטרול (באנגלית Budesonide/Formoterol), היא שלוב תרופות המשווקת במשאף תחת השם המסחרי  סימביקורט (Symbicort), דואורספ ספירומקס (Duoresp Spiromax). התרופה משמשת לטיפול בתסמינים של אסתמה ושל  מחלת ריאות חסימתית כרונית (COPD). התרופה משלבת בין בודסוניד (Budesonide) להקלה על תסמיני דלקת (גלוקוקורטיקואיד), ובין פורמוטרול (Formoterol) להרחבת סימפונות (אגוניסט אדרנרגי)
היסטוריה

בארצות הברית, התרופה סימביקורט (Symbicort) אושרה לשימוש רפואי על ידי מנהל המזון והתרופות (FDA) בשנת 2006. באירופה, התרופה אושרה לשימוש על ידי סוכנות התרופות האירופית (EMA) בשת 2001
שימוש רפואי

דואורספ ספירומקס (DuoResp Spiromax) הוא משאף שנעשה בו שימוש לטיפול באסתמה אצל מבוגרים וילדים החל מגיל 12. תרופה זו מיועדת גם לטיפול בתסמיני מחלת ריאות חסימתית כרונית (COPD) אצל מבוגרים בגיל 18 ומעלה בלבד.
תופעות לוואי

תופעות לוואי הן נדירות, אבל קיימות.