stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עובדיה הדאיה
תולדות חייו > ילדותו ובחרותו

התחנך בתלמוד תורה "דורש ציון" ולאחר מכן בישיבות "חסד אברהם" ו"תפארת ירושלים", בהמשך שכר אביו את הרב המקובל שלום בוחבוט שילמדו. למד גם מפיהם של המקובלים רבי יצחק שרים ורבי יצחק אלפייה.
בשנת ה'תרס"ז נשא לאישה את צלחה (שולמית) בת הרב עזרא שרים. בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט לחלב מאימת הגיוס לצבא הטורקי לכארבע שנים.
תולדות חייו > פורת יוסף

בשנת תרפ"ג, עת הוקמה ישיבת פורת יוסף בעיר העתיקה, התמנה הרב הדאיה לר"מ ללימודי הפשט והסוד שם. היה פעיל גם בישיבת "עוז והדר", ישיבת מקובלים שפעלה במסגרת פורת יוסף ובה התפללו על פי כוונות האר"י, ושם שימש שליח ציבור במשך שנים רבות.
תולדות חייו > משרות דיינות

בשנת ה'תרפ"ה התמנה להיות חבר בית הדין של העדה הספרדית בירושלים, ובשנת ה'תרצ"ט התמנה להיות דיין בבית הדין בפתח תקווה וכיהן דה פקטו כרב העדה הספרדית במקום. על נייר המכתבים שלו היה רשום "רב ראשי בפתח תקווה".
בשנת ה'תש"ה בבחירות למועצת הרבנות השלישית, הגיע למקום הרביעי ולא נכנס למועצה. עם פטירת חבר המועצה הרב יוסף הלוי בט"ו אלול תש"ז, נבחר לממלא מקומו, אולם עקב בעיות הביטחון והמצור בירושלים נדחתה כניסתו לתפקיד בחודשים אחדים.
בשנת תשי"א נתמנה לחבר בית הדין הרבני הגדול לערעורים בירושלים. בשנת תשט"ו נבחר שוב למועצה.
בשנת ה'תשכ"ד התמודד על כהונת ה"ראשון לציון" מול הרב יצחק נסים, אך לא נבחר.
תולדות חייו > ישיבת המקובלים

בשנת תשי"ד שיקם את ישיבת המקובלים בית אל, הוא אסף את תלמידיה והקים את הישיבה מחדש. בתחילה פעלה הישיבה כארבע שנים בבית כנסת "מדרש מטלון" הדמשקאי בשכונת רוחמה בירושלים ובשנת תשי"ח העבירה למבנה חדש שהקים על גג ביתו שבמערב העיר בשכונת יגיע כפיים, ובנוסף בנה לצידה ישיבה ללימוד נגלה - "שלום עבדו", על שם אביו. בסוף ימיו תכנן כנראה להעביר את הישיבה חזרה לעיר העתיקה.
תולדות חייו > הסכמות וציונים

חיבורו המרכזי הוא שו"ת ישכיל עבדי הכולל שמונה כרכים, שבעה נדפסו בחייו והשמיני במלאת עשר שנים לפטירתו. כרך א' בשו"ת זה נושא הסכמות של אביו, הרב יעקב מאיר, הרב אליהו קלצקין, הרב יוסף חיים זוננפלד, הרב קוק והרב איסר זלמן מלצר.
זכה בפרס הרב קוק בספרות רבנית מקורית - על חלקו החמישי של שו"ת 'ישכיל עבדי' בשנת תשי"ט, ובפרס ישראל לספרות תורנית (תשכ"ח), כמו כן זכה באות "איש ירושלים" בשנת 1967.
תולדות חייו > פטירתו והנצחתו

הרב הדאיה נפטר בכ' בשבט ה'תשכ"ט ונקבר בחלקת הרבנים הספרדים בהר המנוחות. רחוב על שמו נקרא בנחלאות בירושלים (בשכונת "שבת צדק") ובשכונת הדר גנים בפתח תקווה.
בנו, הרב שלום מרדכי חיים הדאיה, ירש את מקומו בתור ראש ישיבת המקובלים בית אל במערב העיר.
אוסף על שמו שמור בספרייה הלאומית.
ספריו

שו"ת ישכיל עבדי מפעלו העיקרי - ספר שו"ת בשמונה כרכים (חלק א', חלק ב', חלק ג', חלק ד', חלק ה', חלק ו', חלק ז', חלק ח' - שבעת הכרכים הראשונים יצאו לאור בחייו, והשמיני במלאת עשר שנים לפטירתו).
שו"ת דע"ה והשכל - נדפס בסוף שו"ת ישכיל עבדי, ועוסק בתשובות לשאלות בחכמת הקבלה (יצא גם ככרך נפרד).
וייקח עבדיהו - דרשות והספדים (חמשה חלקים בשני כרכים).
עבדא דרבנן - חידושים על הש"ס.
עבד המלך - חידושים על הרמב"ם.
שלום עבדו - דרושים על התורה.
מבוא וביאור על תרגום ספר הזהר על התורה המיוחס לרבי ברכיאל איוב בן משלם קפמן (פתח תקווה תש"ו). יצא על פרשת בראשית בלבד.
ודבר שלום - הוספות והערות (ודרשה) בשו"ת 'ודבר שלום' מאת הרב שלום הדאיה (ירושלים תשמ"ה).
שני פרקים אחרונים מתוך ש"ה לבית אבות - פירוש למסכת אבות מאת הרב שלום הדאיה (ירושלים תש"א).
שו"ת בסוף ספר "שמחת כהן" (ח"ב) לרבי מסעוד אלחדאד, ירושלים, תרפ"ו.
לקריאה נוספת

יהונתן גארב, "קבלה מחוץ לחומות: תגובתו של הרב הדאיה להקמת המדינה", בתוך הרב עוזיאל ובני זמנו: פרקי עיון בהגותם של חכמי המזרח בישראל במאה העשרים, בעריכת צבי זוהר, ירושלים ה'תשס"ט, עמודים 13–27.
צבי זוהר, "מדינת ישראל והציונות הדתית בעיני חכמים ספרדיים-מזרחיים בכירים", בתוך: שני עברי הגשר: דת ומדינה בראשית דרכה של ישראל, בעריכת מרדכי בר און וצבי צמרת. ירושלים ה'תשס"ב, עמודים 320–349.
ירון הראל, היצירה התורנית בסוריה ולבנון בשנים 1750-1950, פעמים, 86–87 (ה'תשס"א), בעמודים 118–119.
שילה פכטר, אם הלכה נקבל: משנתו ההלכתית של הרב עובדיה הדאיה, עבודת גמר, ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, ה'תשס"ג.
נתנאל הרשקוביץ, קבלה, לאומיות ומודרנה: משנתו ההגותית קבלית של הרב עובדיה הדאיה, עבודת גמר, באר שבע, ה'תשע"ו.
נתנאל הרשקוביץ, "בין מזרח למערב: היחס לציונות ול'שלוש השבועות' בהגותו הקבלית של הרב עובדיה הדאיה", דעת: כתב עת לפילוסופיה יהודית וקבלה, 89 (2020), עמ' 559-533.
אביאל חיים חורי, ראש המכוונים, שיחה עם נכדו וזקני ירושלים על דרכו הרב גונית של הרב עובדיה הדאיה, תור הזהב 74, י"ח שבט תשע"ט.
הערות שוליים

↑  בערך עליו באנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו לדוד תדהר (תל אביב, 1947, עמ' 911) וב"עיניך רואות" למאיר וונדר (ירושלים תשס"ט) נולד בכ"ז בטבת, אך בספר יהודי המזרח בארץ ישראל (ח"ב, תרח"צ) למשה דוד גאון כתוב שנולד בכ"ז בכסלו. בהקדמה לשו"ת ישכיל עבדי ח"א מהדורה שנייה, רשום שנולד בר"ח טבת, ובהוצאה החדשה של ספרו "עבד המלך" (ירושלים תשס"ט) מאת המשפחה כתוב שנולד בחנוכה.
1 2  הרב עובדיה הדאיה, הרה"ג שלום הדאיה ז"ל, הד-המזרח, 29 בדצמבר 1944
↑  הרב עובדיה עצמו (ראה בהערה הקודמת) אומר שעלה בתרנ"ח. בראש חודש ניסן תרנ"ח היה האב עדיין בחלב, ראו במאמר ששלח הרב שלום הדאיה ל"המאסף". עם זאת, מ.ד. גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל ח"ב, עמ' 219, כותב שהגיע באלול תרנ"ט.
↑  איגוד עמלי התורה, לוח הקהילות - גיליון ב', ירושלים: הוצאת טקסט רץ, 2020
↑  מדרשותיו (וייקח עבדיהו ח"א) משמע שהיה שם לפחות בין תרע"ה (דרוש י"ח) לל"ג בעומר תרע"ט (דרוש י"ט).
↑  הרבנות הראשית לעדת הספרדים בירושלים, דואר היום, 6 במאי 1936
↑  רבנות ראשית כרך א', באתר ארכיון המדינה, עמ' 53
↑  במוסדות ובארגונים - פתח תקווה, הד-המזרח, 29 בספטמבר 1943
↑  אברהם חיים, ייחוד והשתלבות: הנהגת הספרדים בירושלים בתקופת השלטון הבריטי, תרע"ח-תש"ח (1917–1948), ירושלים תש"ס, עמ' 125-126.
↑  אור המזרח, ניסן תשט"ו, עמוד 59
↑  "הרבנות הרשאית לישראל: בעבר ובהווה" ירושלים תשכ"ד. עמ' 31-32.
↑  בסקירה של חלק מהספרות ההגיוגרפית על דמותו, וכן בלוח שנמצא בישיבת בית אל בעיר העתיקה, מצוין הרב הדאיה כראש הישיבה בין השנים תש"ה-תש"ח. אולם אין הדבר כן, בהספד על הרב עוזיאל (ר' עובדיה הדאיה, וייקח עובדיהו, ח"ד, עמ' קל) מזכיר הרב הדאיה שבשנת תש"ז הציע לו הרב עוזיאל לחזור לירושלים ואף לקבוע את דירתו בעיר העתיקה כדי להחזיר עטרה ליושנה בישיבת 'בית אל', אך הדבר לא יצא לפועל בשל המלחמה. כך גם במכתב המיועד לתורמים פוטנציאליים לישיבה החדשה, שבו פורס הרב הדאיה בקצרה את קורות ישיבת 'בית אל' אך אינו מציין שהוא ראש הישיבה ומזכיר רק את יוזמתו להקימה מחדש אחרי חורבנה במלחמה.
↑  גפני, ראובן, נוסח ירושלים: עדות ובתי כנסת במרכז ירושלים - מחנה יהודה, שערי צדק, בתי הורודנא, זכרון משה, אחוה, יגיע כפיים, בתי הורנשטיין, רוחמה, מקור ברוך, כרם, קומונה, ירושלים: יד בן צבי, תשע"ב, עמ' 286 ושם בהע' 7 המקור.
↑  הפרדס, אדר ניסן תשכ"ט, עמודים 50–51
↑  מקור
↑  ידיעה במעריב מתאריך 10 באוקטובר 1966, שם מצוין שהאות יינתן בחנוכה. המקור בעיריית ירושלים.
↑  אלי שלזינגר, המקובל רבי שלום מרדכי הדאיה זצ"ל, באתר בחדרי חרדים, 21 במרץ 2010
↑  ארכיון אוסף עובדיה הדאיה, בספרייה הלאומית
1 2  ראו הדאיה, ויקח עובדיהו, ח"ג, בהקדמה.
↑  על כך ראו פכטר, אם הלכה נקבל, עמ' 97-96.
↑  הרשקוביץ, הרב הדאיה, עמ' 42.
↑  הדאיה, ויקח, ח"ג, עמ' קנד.
↑  ראו גארב, הרב הדאיה, עמ' 18-17.
↑  הדאיה, ויקח, ה, עמ' א.
↑  הדאיה, ויקח, ד, עמ' ק-קא.
1 2 3  הדאיה, ישכיל, ח, עמ' קצט.
↑  הדאיה, ישכיל עבדי, ח"ו, עמ' ע
↑  ראו הדאיה, ויקח, ח"ד, עמ' נ.
↑  הדאיה, ויקח, ב, ה ע"א.
1 2  ראו הדאיה, ישכיל, ח"ה, בהקדמה.
↑  הדאיה, ישכיל, ח"ו, עמ' רפה.
↑  הדאיה, ישכיל, ו, עמ' טז-יז.
↑  הדאיה, ישכיל, ח"ה, עמ' רמד.
↑  הדאיה, ישכיל, ח"ב, צט ע"ב.
↑  הדאיה, ויקח, ד, עמ' קב.
↑  הדאיה,  ישכיל, ח"ה, עמ' קכה
↑  הדאיה, ישכיל, ח"ח, עמ' כ-כא; סא.
↑  הדאיה, ישכיל, ח"ד, מג ע"ב.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297436705171  ISNI: 0000 0000 6696 8664  LCCN: n83171527  VIAF: 67846843   WorldCat (עם VIAF): 67846843 
שלט זיכרון לרב הדאיה על ישיבת המקובלים
משבר האופיואידים בישראל

משבר האופיואידים המכונה גם מגפת האופיואידים, מתאר את המשבר בישראל בעקבות העלייה המהירה בהתמכרות לתרופות אופיואידיות. המשבר כולל גם את העלייה במספר מקרי המוות כתוצאה משימוש יתר או שימוש מזיק בתרופות אלו מאז שנות ה-90. המשבר החל בארצות הברית ובהמשך התרחש גם בישראל.
נתונים

על פי מחקרים שבוצעו בישראל, ועל פי דו"ח ארגון המדינות המפותחות בנושא השימוש באופיואידים – צריכת האופיואידים בישראל הוכפלה בשנים 2011-2016. בישראל נצפתה העלייה המהירה ביותר מבין 36 המדינות שנכללו בדו"ח. בדו"ח של ועד הפיקוח הבינלאומי לענייני סמים נרקוטיים של האו"ם, נכתב כי הצריכה הממוצעת של מנות פנטניל בישראל עמדה בשנים 2018–2020 על 14,427 מנות למיליון נפש ביום - הצריכה הגבוהה ביותר מבין מדינות העולם. כמו בעולם, גם בישראל, הצריכה המוגברת של אופיואידים גורמת לתופעות שיש להן השלכות על בריאות הציבור.
נתונים > השלכות על בריאות הציבור > התמכרות

לצד העלייה בצריכת אופיואידים בישראל קיימת גם עדות ברורה לעליה במספר המאושפזים במרכזי גמילה בעקבות שימוש באופיואידים. בשימוש ממושך, מטופלים עלולים לפתח סבילות לאופיואידים, מה שמחייב את הגדלת מינון התרופות כדי להביא לתוצאה של הקלה בכאב. אחוז ניכר מהם יפתחו תלות בתרופה.
נתונים > השלכות על בריאות הציבור > תמותה

בישראל חסרים נתונים מהימנים על היקף התמותה כתוצאה משימוש באופיואידים אך יש להניח שקיימת עליה כפי שאירע בארצות הברית. בשיאו של המשבר בארצות הברית ב-2016, מגפת האופיואידים גבתה את חייהם של כ-17,000 איש שמתו כתוצאה ממנת יתר של תרופות מרשם. על פי משרד הבריאות, בשנים האחרונות, חלה עליה משמעותית במספר מקרי המוות הנובעים משימוש בתרופות מרשם.
רגולציה על אופיואידים

מבחינת החקיקה בישראל, מתן מרשמים לתרופות אופיואידיות הוסדר תחת נוהלי אגף הרוקחות במשרד הבריאות אשר מגדירים את מרבית התרופות ממשפחת האופיואידים תחת פקודת הסמים המסוכנים. משמעות הדבר היא שמי שצורך, רושם או סוחר בתרופות אלה שלא על פי חוק – עובר עבירה פלילית על פי פקודת הסמים המסוכנים ומסתכן בענישה פלילית.
משרד הבריאות פועל מאז שנת 2018 לקידום מספר אסטרטגיות למניעת רישום יתר של אופיואידים. מאז שנת 2019 הורחבה הבקרה של משרד הבריאות לתחום "טיפול בכאב ומניעת התמכרויות" כחלק מהבקרה השנתית על קופות החולים.
ביולי 2022 הופץ חוזר של חטיבת הרפואה במשרד הבריאות ובו הופצו הנחיות להעמקת הבקרה והניטור על רישום תרופות מרשם לאופיואידים מתוך כוונה שהמעקב והניטור יביאו להפחתה ברישום התרופות הללו על ידי רופאים.
בפברואר 2023 הוקמה ועדה לבחינה מחודשת של תחום רישום האופיואידים בישראל. בפברואר 2024 תוקן צו הרוקחים (סיווג רעלים, רישומם והחזקתם) והוספה אזהרה בולטת על גבי אריזות התרופה שמיידעת את המטופלים הנוטלים תכשירים המכילים בדבר ההשלכות של שימוש בתכשירים אלה. תיקון זה מהווה חלק משורה של צעדים בהם נוקט משרד הבריאות על מנת להתמודד עם תופעת השימוש לרעה בתכשירים המכילים אופיואידים.
הרקע והסיבות למשבר

כאב כרוני ראשוני מוגדר ב-ICD-11 ככאב שמתמשך מעבר למשך הזמן הרגיל הנדרש לריפוי רקמות, בדרך כלל מעבר ל-3–6 חודשים, כאשר הכאב לא מוסבר באמצעות הפרעת כאב אחרת.
בעשור הראשון של שנות ה־2000 שכיחות הכאב הכרוני באוכלוסייה הבוגרת באירופה ובישראל עמדה על 20%-50%. בישראל דווח על שיעור גבוה במיוחד של אנשים החווים כאב כרוני. כ־40% מהמשיבים לסקר בגילאי 25–50 ולמעלה מ־60% מהמשיבים לסקר בגילאי 51 ומעלה דיווחו על כאבים שנמשכו למעלה מ-3 חודשים ופגעו בתפקודם ובאיכות החיים שלהם.
על אף ההכרה בכאב כרוני כמחלה, הטיפול בו לוקה בחסר. לצד ההבנה בדבר חיוניותה של גישה מולטידיסיפלינרית לטיפול בכאב כרוני, קיים פער גדול בין הביקוש הגובר לפתרונות טיפוליים לבין ההיצע הקיים, הן בישראל והן במדינות מערביות אחרות.
עם העלייה בשכיחות הכאב הכרוני בעולם ובארץ והחיפוש אחר פתרון לבעיית הכאב הכרוני נצפתה עליה בצריכת תרופות משככות כאב מסוג אופיואידים. תרופות אלה שווקו כיעילות בהקלה על כאב כרוני וכבטוחות לשימוש. עם הזמן התברר כי לתרופות הללו תופעות לוואי קשות שהובילו להתמכרות ולעליה במקרי מוות. משבר האופיואידים מתאפיין בתופעות שונות ובהן עליה בהיקף הרישום של משככי כאבים נרקוטיים, עליה בהיקף התמותה כתוצאה משימוש בתרופות אלה, עליה בשימוש בסמים אופיאטים לא חוקיים ועוד. המשבר הזה נגרם מכך שמערכת הבריאות לא הצליחה לתת פתרונות יעילים לניהול הכאב באוכלוסייה ובפרט כאב כרוני.
יעילות של אופיואידים

מחקרים מראים שלאופיואידים יעילות מוגבלת בטיפול בכאב כרוני. כך למשל מחקרים שבדקו השפעת אופיואידים על כאבי גב תחתון כרוניים מצאו שהשפעתם מוגבלת ומספקת הקלה מתונה על כאב בטווח הקצר. לא נמצאה יעילות לאופיואידים לטווח הארוך. במחקר אחר שבדק את ההבדל בין שימוש באופיואידים לבין פלסבו נמצא שלגבי כאבי גב תחתון וכאבי צוואר כרוניים וחריפים אין הבדל משמעותי בין אופיואודים לפלסבו.
סוג חדש של כאב כרוני

השימוש הנרחב באופיואידים בישראל מיוחס לעליה בשיעור הסובלים מכאב כרוני. לפי מחקרים חדשים רבים מאנשים עם כאב כרוני סובלים מכאב נוסיפלסטי שאינו מעיד על נזק מבני אלא נובע משינויים ברשת כאב מוחית (עצבית). למשל, 88% מאנשים עם כאב גב כרוני מאובחנים עם כאב נוסיפלסטי. הוא יכול להתחיל מפציעה או פגיעה ברקמה ויכול גם להופיע בלעדיה. פעמים רבות כאב נוירופלסטי נובע מפעילות עצבית חריגה ללא קשר לגירוי חיצוני ישיר.
הכאב הנוסיפלסטי מתאפיין בסימפטומים שכוללים כאב מפושט או סימטרי, מגיב לסיטואציות מלחיצות, מעבר למה שניתן לצפות בהתחשב בנזק הניתן לזיהוי ברקמות או בעצבים. בנוסף יכולים להופיע תסימינים שמקורם במערכת העצבים המרכזית כגון עייפות, בעיות בשינה, בעיות בזיכרון ומצב רוח – דיכאון וחרדה.
החשיבות שבזיהוי הכאב הנויסיפלסטי היא בשל ההבנה שכאב מסוג זה מגיב לטיפולים שונה מכאב נוירופטי או נוסיספטי. בין היתר עלה כי, כאב נוסיפלסטי מגיב פחות טוב לטיפול בתרופות אופיואידיות ולכן יש מקום לטפל בו בשיטות טיפול אחרות, מה שבסופו של דבר יביא להפחתה בצריכת תרופות אופיואידיות שנמצאו כאמור כפחות יעילות לטיפול בכאב כרוני שאובחן ככאב נוסיפלסטי. גישות טיפוליות כגון, PRT,PDSR,EAET הראו יעילות גבוהה בטיפול בכאב נוסיפלסטי עד להחלמה מלאה.
הערות שוליים

↑  Herrera, C. A., Wahal, E., Silva, S., & Cecchini, M. (2019) Addressing Problematic Opioid Use in OECD Countries, In Organisation for Economic Cooperation and Development
↑  International Narcotics Control Board, Narcotic Drugs: Estimated World Requirements for 2022: Statistics for 2020,2022, pp.42,257
1 2  Shapira, B., & Rosca, P. (2021). Mountain or molehill ? A scoping review of evidence on an opioid use problem in Israel. Drugs: Education, Prevention and Policy
↑  דולב, ד. (2022א) משרד הבריאות הודיע על שורת צעדים נגד מגפת האופיואידים. השומרים
↑  Seth, P., Rudd, R.A., Noonan, R. K., & Haegerich, T. M. (2008). Ouantifying the epidemic of prescription opioid overdose deaths. American journal of public health, 108(4), 500-502
1 2  רושקה, פ., גולדמן, ק., ואוסטין, ע.(2019) סיכום פעילות המחלקה לטיפול בהתמכרויות האגף לבריאות הנפש 2019, משרד הבריאות, המחלקה לטיפול בהתמכרויות
↑  Breivik, H., Collett, B., Ventafridda, V., Cohen, R., & Gallacher, D. (2006). Survey of cronic pain in Europe: Prevalence, impact on daily life, and treatment. European journal of pain, 10(4
↑  Neville, A., Peleg, R., Singer, Y., Sherf, M., & Shvarzman, P. (2008) Chronic pain A population-based study. Israel Medical Association journal, 10(10
↑  Turk, D. C., Wilson, H. D., & Cahana, A. (2011). Treatment of chronic non-cancer pain. The lancet, 377(9784), 2226-2235
↑  Shaheed, C., Maher, C., Williams, K., Day, R., Mclachlan, A (2016) Efficacy, Tolerability, and Dose-Dependent Effects of Opioid Analgesics for Low Back Pain: A Systematic Review and
↑  Jones, C., O Day, R., W Koes, B., Latimre, J., Maher, C., Mclachlan, A (2023) Opioid analgesia for acute low back pain (the OPAL trail): a randomised placebo-controlled trail. The Lancet Volume 402, Issue 10398P304-312
↑  itzcharles, M. A., Cohen, S. P., Clauw, D. J., Littlejohn, G., Usui, C., & Häuser, W. (2021). Nociplastic pain: towards an understanding of prevalent pain conditions. The Lancet, 397(10289), 2098-2110
1 2  Kaplan, C., Kelleher, E., Irani, A., Schrepf, A., Clauw, D., & Harte, S. (2024). Deciphering nociplastic pain: clinical features, risk factors and political mechanisms. Nature Reviews Neurology, 20, 347-363
↑  https://pain.haifa.ac.il/pain-psychoeducation-hebrew
↑  Yarns BC, Lumley MA, Cassidy JT, Steers WN, Osato S, Schubiner H, Sultzer DL. Emotional Awareness and Expression Therapy Achieves Greater Pain Reduction than Cognitive Behavioral Therapy in Older Adults with Chronic Musculoskeletal Pain: A Preliminary Randomized Comparison Trial. Pain Med. 2020 Nov 1;21(11):2811-2822. doi: 10.1093/pm/pnaa145. PMID 32451528
↑  Ashar YK, Gordon A, Schubiner H, et al. Effect of Pain Reprocessing Therapy vs Placebo and Usual Care for Patients With Chronic Back Pain: A Randomized Clinical Trial. JAMA Psychiatry. 2022;79(1):13–23. doi:10.1001/jamapsychiatry.2021.2669
ה'תשפ"ה

| --- | --- |
 : ערך זה עוסק בשנה הנוכחית הנתונים עשויים להשתנות במהירות, ועל כן ייתכן שהם חלקיים, לא מדויקים או לא מעודכנים.
ה'תשפ"ה (5,785) ובקיצור תשפ"ה – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 באוקטובר 2024, ותסתיים ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 2025.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 9 שעות ו-391 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השא. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-305. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-207.
שנה זו היא שנת 1,956 לחורבן הבית, ושנת 2,336 לשטרות.
מדינת ישראל חוגגת ביום העצמאות ה'תשפ"ה 77 שנות עצמאות.
אירועים

ט"ו בתשרי - הריגת יחיא סינוואר - כאשר כוח ישראלי בתל א-סולטאן, רפיח זיהה תנועה של שלושה מחבלים ירה לעברם והרגם; אחד מההרוגים זוהה כיחיא סינוואר
כ"ד בתשרי - מבצע ימי תשובה - המתקפה הישראלית השנייה באיראן
ז' בחשון - הפוגרום באוהדי מכבי תל אביב באמסטרדם (2024)
כ"ו בחשון - הסכם הפסקת האש נחתם בין לבנון לישראל
ז' בכסלו - תחילת הלחימה בסוריה בעקבות נפילת משטר אל-אסד בסוריה בסוריה
י"ט בטבת - עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס (2025)
נפטרו

א' בתשרי - ישעיהו גביש, לוחם פלמ"ח, אלוף פיקוד הדרום במלחמת ששת הימים ומנכ"ל כור תעשיות (נולד בה'תרפ"ה)
א' בחשון - יעקב כהן, שחקן וקומיקאי ישראלי (נולד בה'תשי"ט)
ה' בחשון - יגאל שילון, איש טלוויזיה וקולנוע ישראלי (נולד בה'תש"ו)
ז' בחשון - מיכאל איתן, חבר הכנסת מטעם הליכוד (נולד בה'תש"ד)
ב' בכסלו - שמחה רז, סופר ישראלי (נולד בה'תרצ"א)
י"א בכסלו - קורין אלאל, זמרת, מלחינה, מעבדת, נגנית ופזמונאית ישראלית (נולדה בה'תשט"ו)
ב' בטבת - אגנס קלטי, מתעמלת הונגרייה-ישראלית שזכתה ב-10 מדליות אולימפיות (נולדה בה'תרפ"א)
ו' בטבת - הרב יוסף גליקסברג, הרב הראשי האשכנזי של גבעתיים, יו"ר חבר הרבנים בישראל וחבר מועצת הרבנות הראשית (נולד בה'תרצ"ג)
י"ח בטבת - זאב רווח, שחקן, מפיק, תסריטאי, זמר, קומיקאי ובמאי ישראלי (נולד בה'ת"ש)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השא, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
כ"ד בתשרי חל בשבת, ולכן יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל נדחה ליום ראשון, כ"ה בתשרי.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
כ"ז בניסן חל ביום שישי, ולכן יום הזיכרון לשואה ולגבורה מוקדם ליום חמישי כ"ו בניסן
ה' באייר חל ביום השבת, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ג' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ב' באייר.
משפט דקארט (מתמטיקה)

מעגלים נושקים. בינתן שלושה מעגלים משיקים זה לזה (בשחור), יש, באופן כללי, שתי תשובות אפשריות (באדום) לגבי הרדיוס שיכול להיות למעגל משיק רביעי.
בגאומטריה, משפט דקארט קובע כי על כל ארבעה מעגלים שמשיקים פנימית, או חיצונית, רדיוסי המעגלים מקיימים משוואה ריבועית מסוימת. על ידי פתרון המשוואה הזו, אפשר לבנות מעגל רביעי המשיק לשלושת המעגלים הנתונים כך שכולם ישיקו אחד לשני. המשפט נקרא על שמו של רנה דקארט, שגילה אותו ב-1643.
השיר The Kiss Precise של פרדריק סודי משנת 1936 מסכם את המשפט במונחים של עיקולים (רדיוסים ביחס הפוך) של ארבעת העיגולים:
"הסכום של כל העיקולים בריבוע שווה לחצי מסכום ריבועי העיקולים"
במקרים מיוחדים של המשפט ניתן להחליף אחד או שניים מהמעגלים בישר (מעגל עם עיקול אפס). גרסה של המשפט באמצעות מספרים מרוכבים מאפשרת לחשב את מרכזי המעגלים, ולא רק את הרדיוסים שלהם. עם הגדרה מתאימה של עקמומיות, המשפט חל גם בגאומטריה כדורית ובגאומטריה היפרבולית. בממדים גבוהים יותר, משוואה ריבועית אנלוגית זו חלה על מערכות של ספירות משיקות או אפילו היפר ספירות.
המשפט

משפט דקארט נאמר בצורה הכי בסיסית במונחים של עקמימות (עיקוליות) המעגלים. סימן והעקמומיות של מעגל מוגדרים בתור  k=\pm 1/r, כאשר  r הוא הרדיוס שלו. ככל שהמעגל גדול יותר, כך גודל העקמומיות שלו קטן יותר, ולהפך. הסימן  k=\pm 1/r (מיוצג על ידי  \pm ) חיובי עבור מעגל המשיק מבחוץ למעגלים האחרים. ואילו עבור מעגל המשיק פנימית אל המעגלים האחרים ותוחם אותם, הסימן שלילי. אם ישר נחשב למעגל בעל עקמומיות אפס (ולפיכך רדיוס אינסופי), משפט דקארט חל גם על ישר ושלושה עיגולים ששלושתם משיקים אחד לשני.
לארבעה עיגולים המשיקים זה לזה בשש נקודות ברורות, עם עקומות  k_{i}  i=1,\dots ,4, משפט דקארט גורס כי:
(k_{1}+k_{2}+k_{3}+k_{4})^{2}=2\,(k_{1}^{2}+k_{2}^{2}+k_{3}^{2}+k_{4}^{2}).
אם אחת מארבע העקמומיות נחשבת למשתנה, והשאר לקבועים, זוהי משוואה ריבועית. כדי למצוא את הרדיוס של מעגל רביעי המשיק לשלושה העיגולים הנתונים, ניתן לפתור את המשוואה הריבועית בדי קלות:
k_{4}=k_{1}+k_{2}+k_{3}\pm 2{\sqrt {k_{1}k_{2}+k_{2}k_{3}+k_{3}k_{1}}}.
הפלוס ומינוס מציין שבאופן כללי למשוואה הזו יש שני פתרונות, ולכל שלושה מעגלים המשיקים זה לזה יש שני מעגלים משיקים (או ישרים- מעגלים עם עקמומיות אפס). בינתן לפרטי השאלה ניתן לדעת איזה פתרון מתאים למערכת המעגלים.
המשפט אינו חל על מערכות מעגלים עם יותר משני מעגלים המשיקים זה לזה באותה נקודה. זה מחייב שנקודות ההשקה יהיו מופרדות. כאשר יותר משני מעגלים משיקים בנקודה אחת, יכולים להיות אינסוף מעגלים כאלה, עם עקמומיות שרירותיות; ראה עיפרון עיגולים .
מציאת מרכזי המעגל

כדי לדעת מעגל באופן מוחלט, יש לדעת לא רק את הרדיוס שלו (או העקמומיות), אלא גם את מרכזו. המשוואה הרלוונטית באה לידי ביטוי בצורה המלאה ביותר אם הקואורדינטות הקרטזיות  (x,y) מתפרשים כמספר מרוכב  z=x+iy . המשוואה אז נראית דומה גם כן למשפט דקארט ולכן נקראת משפט דקארט המורכב . נתון ארבעה עיגולים עם עקומות  k_{i} ומרכזים  z_{i} for  i\in \{1,2,3,4\}, השוויון הבא מתקיים בנוסף למשוואה שמצאנו קודם:
(k_{1}z_{1}+k_{2}z_{2}+k_{3}z_{3}+k_{4}z_{4})^{2}=2\,(k_{1}^{2}z_{1}^{2}+k_{2}^{2}z_{2}^{2}+k_{3}^{2}z_{3}^{2}+k_{4}^{2}z_{4}^{2}).
מרגע ש k_{4} נמצא באמצעות משוואת דקארט הרגילה אפשר להמשיך לחישוב  z_{4} על ידי פתרון המשוואה כמשוואה ריבועית:
z_{4}={\frac {z_{1}k_{1}+z_{2}k_{2}+z_{3}k_{3}\pm 2{\sqrt {k_{1}k_{2}z_{1}z_{2}+k_{2}k_{3}z_{2}z_{3}+k_{1}k_{3}z_{1}z_{3}}}}{k_{4}}}.
שוב, באופן כללי יש שני פתרונות  z_{4} המתאימים לשני הפתרונות  k_{4}. סימן הפלוס/מינוס בנוסחה לעיל  z_{4} מתאר אותם.
מקרים מיוחדים > שלושה מעגלים חופפים

כאשר שלושה מתוך ארבעת המעגלים חופפים, המרכזים שלהם יוצרים משולש שווה-צלעות, וכך גם נקודות ההשקה שלהם. שתי האפשרויות למעגל רביעי המשיק לשלושתם הן קונצנטריות, והמשוואה מצטמצמת ל-
k_{4}=(3\pm 2{\sqrt {3}})k_{1}.
מקרים מיוחדים > קו ישר אחד או יותר

אם אחד משלושת המעגלים מוחלף על ידי קו ישר המשיק למעגלים הנותרים, אז העקמומיות שלו היא אפס וכל היוצא מזה מובע במשוואה. למשל, אם  k_{3}=0, אז ניתן לחלק לגורמים את המשוואה המקורית.
{\begin{aligned}&{\bigl (}{\sqrt {k_{1}}}+{\sqrt {k_{2}}}+{\sqrt {k_{4}}}{\bigr )}{\bigl (}{{\sqrt {k_{2}}}+{\sqrt {k_{4}}}-{\sqrt {k_{1}}}}{\bigr )}\\[3mu]&\quad {}\cdot {\bigl (}{\sqrt {k_{1}}}+{\sqrt {k_{4}}}-{\sqrt {k_{2}}}{\bigr )}{\bigl (}{\sqrt {k_{1}}}+{\sqrt {k_{2}}}-{\sqrt {k_{4}}}{\bigr )}=0,\end{aligned}}
ואילו הפתרון הוא:
k_{4}=k_{1}+k_{2}\pm 2{\sqrt {k_{1}k_{2}}}.
נטילת השורש הריבועי של שני הצדדים מובילה לניסוח חלופי נוסף של מקרה זה (  k_{1}\geq k_{2}),
{\sqrt {k_{4}}}={\sqrt {k_{1}}}\pm {\sqrt {k_{2}}},
שתוארה כ"מעין גרסה חלשה של משפט פיתגורס ".
אם שני מעגלים מוחלפים בקווים, במקרה זה,  k_{2}=k_{3}=0, והמשוואה נהיית טריוויאלית.
\displaystyle k_{4}=k_{1}.
זה מתאים לתובנה שאומרת שכדי שכל ארבע העקומות יישארו משיקות זה לזה, על שני המעגלים האחרים להיות זהים.
כאן, מכיוון שכל שלושת המעגלים משיקים זה לזה באותה נקודה, משפט דקארט אינו חל.
כל השלושה מעגלים משיקים זה לזה ולכולם עקומה k = 1/√3. המעגלים משיקים לשני מעגלים (הנובעים מהמשוואה) עם עקומות k = √3 ± 2 .
משפט דקארט עדיין חל כאשר אחד המעגלים מוחלף בקו ישר (מעגל עם עקמומיות אפס).
רוזנות טריפולי

המצור הממלוכי על טריפולי ב-1289
רוֹזְנוּת טְרִיפּוֹלִי היא המדינה הצלבנית הגדולה האחרונה שנוסדה במזרח התיכון בתקופת ימי הביניים. ראשיתה בשנת 1102 עם כיבושה של טריפולי על ידי צלבנים מאזור פרובנס. בהמשך הייתה מרכזם של פרנקים מפרובנס במזרח התיכון. בסופו של דבר הייתה למדינת חסות מונגולית משנת 1260 והתמוטטה דור אחד לאחר מכן בשלהי המאה ה-13 לכוחות ממלוכים.
רוזני טריפולי 1102–1289

רמון הרביעי מטולוז (מוכר גם כרמון מסן ז'יל) 1102–1105
אלפונס ז'ורדן 1105–1109
ויליאם ז'ורדן, עוצר, 1105–1109
ברטראן מטולוז 1109–1112
פון מטריפולי 1112–1137
רמון השני מטריפולי 1137–1152
רמון השלישי מטריפולי 1152–1187
בוהמון הרביעי מאנטיוכיה 1187–1233
בוהמון החמישי מאנטיוכיה 1233–1251
בוהמון השישי מאנטיוכיה 1251–1257
בוהמון השביעי מאנטיוכיה 1257–1287
לוצ'יה מטריפולי 1287–1289
לאחר חורבן הרוזנות המשיך התואר "רוזן טריפולי" להיות תואר של כבוד בקרב משפחת השלטון, עד שהפך בשנת 1300 להיות אחד מתארי הכבוד של מלך קפריסין וירושלים.
לקריאה נוספת

Kevin James Lewis, The Counts of Tripoli and Lebanon in the Twelfth Century: Sons of Saint-Gilles, Routledge, 2017  ISBN 978-1472458902