stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סקודה קאמיק
גרסאות

מלבד הגרסה הבסיסית במהלך השנים יצרה החברה שתי גרסאות נוספות. הראשונה, סקודה קאמיק מונטה קרלו, הגרסה הספורטיבית לגרסה הבסיסית, שהוצגה בתערוכת פרנקפורט בשנת 2019. השנייה, סקודה קאמיק GT, גרסת הביצועים הגבוהים לדגם הבסיסי המיועד לסין הכולל מנוע טורבו I4 צילנדרים בנפח 1.4 ליטרים המספק כ-150 כוחות סוס. ה-GT הוצגה בשנת 2019.
גלריה

סקודה קאמיק
סקודה קאמיק GT
הערות שוליים

↑  סקודה קאמיק 2019 נחשף - הקרוסאובר העירוני הראשון של סקודה, באתר קארטיוב, ‏26 בפברואר 2019
↑  מפקט טכני מלא מאת סקודה, באתר אוטו
↑  סקודה מציגה: קאמיק מונטה קרלו, באתר קארטיוב, ‏05 בספטמבר 2019
↑  לסין בלבד: קאמיק GT, באתר קארטיוב, ‏01 בדצמבר 2019
סיגמא באוריון

| --- | --- |

   
 מיקומו של σ באוריון
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  אוריון
 בהירות נראית:  3.66
 עלייה ישרה:  05ʰ 38ᵐ 44.8ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏00″ ‏36′ ‏02°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  4.1-
 מרחק:  1,150  שנות אור 352.59  פארסק
 עוצמת הארה:  פי 3,650 מהשמש
 מהירות רדיאלית:  29.9±1.6 קילומטר לשנייה
 היסט:  3.04±8.92 אלפיות של שניות קשת
 מערכת
 כוכבים נלווים:  σ באוריון E / D / C / B / A
 
| --- | --- |

σ באוריון במרכז למעלה מעל ערפילית ראש הסוס. הכוכב בצד שמאל הוא אלניטק
 נתוני תצפית
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  4.2 / 5.1
 סיווג ספקטרלי:  B0.5V / O9.5V
 עלייה ישרה:  4.6±1 אלפיות שניית קשת בשנה
 נטייה:  −0.4±1 אלפיות שניית קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.5- / 2.6-
 רדיוס:  6 / 6 רדיוסי שמש
 מסה:  18 / 13.5 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 2,200 / 1,000 מהשמש
 טמפרטורה:  32,000 / 29,600 K
 מהירות רדיאלית:  29.9±1.6 קילומטר לשנייה
 היסט:  3.04±8.92 אלפיות של שניות קשת
 מערכת
 כוכבים נלווים:  sig Ori D, sig Ori E 
 
| --- | --- |

 נתוני תצפית
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית לבן
 בהירות נראית:  9
 סיווג ספקטרלי:  A2V
 עלייה ישרה:  4.6±1 אלפיות שניית קשת בשנה
 נטייה:  −0.4±1 אלפיות שניית קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.25
 מסה:  2.7 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 25 מהשמש
 טמפרטורה:  9,000 K
 מהירות רדיאלית:  29.9±1.6 קילומטר לשנייה
 היסט:  3.04±8.92 אלפיות של שניות קשת
 מערכת
 כוכבים נלווים:  sig Ori D, sig Ori E 
 
| --- | --- |

 נתוני תצפית
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  6.6 / 6.6
 סיווג ספקטרלי:  B2V / B2V
 עלייה ישרה:  4.6±1 אלפיות שניית קשת בשנה
 נטייה:  −0.4±1 אלפיות שניית קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.1- / 1.1-
 מסה:  7 / 7 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 250 / 250 מהשמש
 טמפרטורה:  22,500 / 22,500 K
 מהירות רדיאלית:  29.9±1.6 קילומטר לשנייה
 היסט:  3.04±8.92 אלפיות של שניות קשת
 מערכת
 כוכבים נלווים:  sig Ori D, sig Ori E 
 
σ (סיגמא) באוריון (σ Orionis) הוא מערכת של חמישה כוכבים בקבוצת הכוכבים אוריון בסמוך לערפילית ראש הסוס ולכוכב אלניטק שבחגורת אוריון.
תכונות

המערכת נמצאת במרחק של כ-1,500 שנות אור ממערכת השמש ומורכבת מחמישה כוכבים צעירים וחמים שנראים לעין ככוכב יחיד בעל בהירות נראית מדרגה 3.66. הקרינה העל-סגולה של כוכבי המערכת מייננת ענני גז מימן שיוצרים ערפילית פליטה בצבע אדמדם. ערפילית זו מוסתרת בחלקה על ידי ערפילית הבליעה ראש הסוס.
תכונות > σ באוריון B / A

שני הכוכבים הבהירים ביותר מבין החמישה הם זוג כוכבי הסדרה הראשית כחולים מסוגים ספקטרלים O9.5V ו-B0.5V הסובבים זה את זה במרחק של כ-90 יחידות אסטרונומיות ועם זמן הקפה של כ-170 שנים. המרחק הזוויתי ביניהם הוא כרבע שניית קשת בלבד כך שנחוץ טלסקופ גדול על מנת להפריד ביניהם. זוג הכוכבים מסיביים למדי עם כ-18 ו-13 מסות שמש ולכן יש להם גם טמפרטורת פני שטח גבוהה במיוחד - 32,000 ו-29,600 קלווין. עם רדיוס גדול פי 6 מרדיוס השמש, שני הכוכבים קורנים פי 35,000 ופי 30,000 מהשמש, אך כמעט כל הקרינה היא בתחום העל-סגול כך שעוצמת ההארה הנראית שלהם היא "רק" פי 2,200 ופי 1,000 משל השמש. גילם מוערך במספר מיליוני שנים בלבד ושניהם צפויים להפוך לסופרנובות.
תכונות > σ באוריון C

כוכב זה הוא העמום ביותר מבין החמישה עם דרגת בהירות 9. זהו כוכב הסדרה הראשית לבן מסוג ספקטרלי A2V עם מסה של כ-2.7 מסות שמש, טמפרטורת פני שטח של כ-9,000 קלווין ועוצמת הארה של פי 25 מהשמש. הכוכב מקיף את הזוג σ באוריון B / A במרחק של כ-3,900 יחידות אסטרונומיות וניתן להבחין בו באמצעות טלסקופ חובבים.
תכונות > σ באוריון E / D

שני הכוכבים הרחוקים יותר במערכת הם כוכבי הסדרה הראשית כחולים מסוג ספקטרלי B2, מסה של כ-7 מסות שמש ועוצמת הארה של פי 250 מהשמש באור נראה ובערך פי 10 מכך בצירוף הקרינה העל-סגולה, כך שהבהירות הנראית שלהם היא מדרגה 6.5. σ באוריון D מקיף את הזוג המרכזי במרחק של כ-4,600 יחידות אסטרונומיות וגם בו ניתן לצפות באמצעות טלסקופ חובבים, בעוד ש-σ באוריון E נמצא במרחק של כ-15,000 יחידות אסטרונומיות מהזוג המרכזי, השקולות למרחק זוויתי של כ-40 שניות קשת, כך שניתן להבחין בו גם באמצעות משקפת איכותית.
הערות שוליים

↑  J. A. Caballero: The brightest stars of the σ Orionis cluster, 2007
סורת צ.

| --- | --- |

שם ומספר הסורה בערבית
 שם מתורגם:  סורת צ.
 מספר הסורה:  38
 מספר פסוקים:  88
 מיקום:  מכה
 ויקיטקסט:  סורת ערוכים (תרגום רקנדורף)
 → סורת א-צאפאתסורת א-זמר ←
עמוד מהקוראן המציג חלק מסורת צ.
סורת צ.
סורת צ. (בערבית: سورة ص, "צאד" או "צ.") היא הסורה ה-38 בקוראן.
הסורה מונה 88 פסוקים, ושמה נגזר מהפסוק הראשון בה.
תוכן הסורה > לפי נושאים

סורה זו מתמקדת בנושאים שלהלן:
מונותאיזם לעומת פוליתאיזם.
הצורך בהרהור והגות על פסוקי הקוראן ומשמעותם, ולא רק קריאתם.
בריאתו של האדם ומעמדו ביקום.
סיפורם של אדם והשטן.
סיפורם חלק מהנביאים, תוך התמקדות בדוד, שלמה ואיוב.
תחיית המתים והעולם הבא.
תוכן הסורה > לפי פסוקים

פסוקים 1–16 מספקים מעין מענה לטענותיהם של אלו אשר דחו את מוחמד ואת הקוראן.
פסוקים 17–29 עוסקים בשכר שדוד קיבל לכאורה מאללה על כך שהוא התאזר בסבלנות בתקופותיו הקשות.
פסוקים 30–40 מתמקדים בשלמה.
פסוקים 41–44 עוסקים באיוב.
פסוקים 45–47 מדברים על אברהם, יצחק ויעקב.
פסוק 48 מזכיר את ישמעאל, אלישע וד'ו אלכפל.
פסוקים 49–64 מתארים את גן העדן והגיהנום.
פסוקים 65–88 מתארים באופן מפורט את משימתו של מוחמד.
הערות שוליים

↑  Hebrew_Quran
↑  Surah Sad [38], Surah Sad [38] (באנגלית)
↑  TheLastDialogue, Surah Sad Summary, The Last Dialogue, ‏7 במרץ 2019 (באנגלית)
↑  Sura Sad, WikiShia (באנגלית)
↑  Quran - Surah Sad - Arabic, English Translation by Mohammed M. Pickthall, www.theonlyquran.com
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הסורה הקודמת: סורת א-צאפאת | הקוראן | הסורה הבאה: סורת א-זמר |
| הסורה הקודמת: סורת א-צאפאת | סורה 38 | הסורה הבאה: סורת א-זמר |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010327361205171  BNE: XX3662219  GND: 1118657691  LCCN: n2015024963  SUDOC: 241145708  TDVİA: sad-suresi  VIAF: 189147904990379090869   WorldCat (עם VIAF): 189147904990379090869
סיגמא בעקרב

σ בעקרב, נקרא גם אל ניאט (מערבית النياط "אנ-ניאט" - העורק, אך אותו השם ניתן גם לכוכב הסמוך τ בעקרב), הוא מערכת מרובת כוכבים שנמצאת במרחק של כ-567 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים עקרב עם בהירות מדרגה 2.89. הכוכב נמצא סמוך לאנטארס המייצג את ליבו של העקרב ומכאן שמו. במרחק זוויתי של כמעלה מדרום-מזרח לכוכב נמצא הצביר הכדורי M4 וכ-2.8 מעלות מצפון-צפון-מערב לו נמצא הצביר הכדורי M80. בשל קרבתו של הכוכב למישור המלקה הוא מוסתר מדי פעם על ידי הירח ולעיתים רחוקות על ידי נוגה.
תכונות

σ בעקרב הוא מערכת בת ארבעה כוכבים שבה זוג כוכבים צמודים זה לזה ומהווים כוכב כפול ספקטרוסקופי ואותם מקיפים שני כוכבים נוספים: אחד במרחק זוויתי של כ-0.4 שניית קשת  והשני במרחק זוויתי של כ-20 שניות קשת, ושניתן להפרדה באמצעות טלסקופ חובבים. גילה של המערכת מוערך בכ-12 מיליון שנים. סביב המערכת יש אבק בין-כוכבי שמפזר את אור הכוכבים ויוצר ערפילית החזרה.
תכונות > σ בעקרב Aa ו-σ בעקרב Ab

σ בעקרב A הוא כוכב כפול ספקטרוסקופי שמורכב מענק כחול מסוג ספקטרלי B1 III וכוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B1 V (לפעמים מסווג כ-O9.5 V). מסותיהם של בני הזוג הן 13.5 מסות שמש ו-8.7 מסות שמש ורדיוסיהם כ-9 רדיוסי שמש ו-4 רדיוסי שמש בהתאמה. טמפרטורות פני הכוכבים הן כ-26,150 קלווין וכ-25,400 קלווין אך למרות הטמפרטורות הקרובות, הפרש הרדיוסים גורם להבדל גדול מאוד בעוצמת ההארה שלהם. הענק מאיר בעוצמה של פי 1,240 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה ובערך פי 24,000 ממנה בצירוף הקרינה בתחום העל-סגול. בן הזוג מאיר בעוצמה של בערך פי 200 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה ובערך פי 5,400 בצירוף הקרינה העל-סגולה. זוג הכוכבים מקיפים זה את זה בזמן הקפה של 33 ימים ו-23 דקות במסלול אליפטי כך שהמרחק ביניהם משתנה מ-0.4 יחידה אסטרונומית (מעט יותר מרדיוס המסלול של כוכב חמה) ו-0.8 יחידה אסטרונומית (מעט יותר מרדיוס המסלול של נוגה). הענק הוא גם משתנה β בקפאוס ובהירותו משתנה בפחות מעשירית של דרגת בהירות במחזוריות המורכבת ממספר גדול של תדירויות, כשהראשית מביניהן היא של 5 שעות, 55 דקות ו-27 שניות. בשל מסתו הגדולה, צפוי הענק להפוך לעל-ענק אדום ואז רדיוסו יגיע עד לפני בן הזוג, מה שיגרום למעבר של חומר ביניהם. סביר ששני הכוכבים יסיימו את חייהם בסופרנובה.
תכונות > σ בעקרב B

σ בעקרב B נמצא במרחק זוויתי של כ-0.4 שניית קשת מ-σ בעקרב A ששקול למרחק של לפחות 70 יחידות אסטרונומיות ומחזור הקפה של בין 100 ל-350 שנים. בשל קרבתו קשה מאוד להבחין בו וקיומו התגלה בזמן אירוע הסתרה על ידי הירח כבר בשנת 1860. σ בעקרב B הוא כוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B7 V עם בהירות נראית מדרגה 5.2. מסתו כ-3.5 מסות שמש ורדיוסו כ-3.3 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו כ- 13,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה של בערך פי 200 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה וכ-50% יותר מכך בצירוף הקרינה בתחום העל-סגול.
תכונות > σ בעקרב C

σ בעקרב C נמצא במרחק זוויתי של כ-20 שניות קשת מ-σ בעקרב A ששקול למרחק של לפחות 3,500 יחידות אסטרונומיות ומחזור הקפה של עשרות אלפי שנים. זהו גם כן כוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B9.5 V עם בהירות נראית מדרגה 8.6. מסתו כ-2.7 מסות שמש ורדיוסו כ-2 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ- 10,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה של בערך פי 10 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה וקצת יותר מכך בצירוף הקרינה בתחום העל-סגול.
הערות שוליים

↑  SIMBAD: σ Scorpii
1 2 3  J. R. North, J. Davis, P. G. Tuthill, W. J. Tango & J. G. Robertson: Orbital solution and fundamental parameters of σ Scorpii, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 380, Iss. 3, p. 1276 (2007)
1 2 3 4 5 6 7 8  A. Tkachenko, C. Aerts, K. Pavlovski, P. Degroote, P. I. Papics, E. Moravveji, H. Lehmann, V. Kolbas & K. Clemer: Modelling of σ Scorpii, a high-mass binary with a β Cep variable primary component, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 442, Iss. 1, p. 616 (2014)
1 2 3 4 5 6 7 8  R. Grellmann, Th. Ratzka, R. Köhler, Th. Preibisch & P. Mucciarelli: New constraints on the multiplicity of massive young stars in Upper Scorpius, Astronomy & Astrophysics, Vol. 578, id. A84, p. 3 (2015)
1 2  General Catalogue of Variable Stars: σ Scorpii
1 2 3 4  משוער לפי סוג ספקטרלי
1 2  R. E. Nather, J. Churms & P. A. T. Wild : Occultation Resolution of σ Scorpii, Publications of the Astronomical Society of the Pacific, Vol. 86, p. 116 (1974)
↑  G. P. Können & J. Van Maanen: Planetary occultations of bright stars., Journal of the British Astronomical Association, Vol. 91, p. 149 (1981)
סרגיי זליוטין

| --- | --- |

סרגיי זליוטין בשנת 2002
 לידה:  21 באפריל 1962 (בן 62) רוסיה הסובייטית, ברית המועצות
 מידע כללי
 בשירות:  קוסמונאוט בשירות רוסקוסמוס
 לאום:  ברית המועצות ברית המועצות/רוסיה רוסיה
 השכלה:  Borisoglebsk Higher Aviators School (1983) 
 תקופת השירות:  1990–2004 (כ־14 שנים)
 דרגה:  קולונל
 זמן שהייה בחלל:  83 ימים, 17 שעות
 מספר פעילות חוץ-רכבית:  1
 זמן שהייה בפעילות חוץ-רכבית:  5 שעות, 3 דקות
 ביוגרפיה בנאס"א:  סרגיי זליוטין באתר נאס"א (באנגלית)
 משימות
 סויוז TM-30, סויוז  TMA-1/סויוז TM-34
 עיטורים
   עיטור ההצטיינות למען המולדת מדרגה 4
 
סרגיי זליוטין (ברוסית: Сергей Викторович Залётин; ‏נולד ב־21 באפריל 1962) הוא קוסמונאוט רוסי שטס לחלל מספר פעמים ושהה בתחנת החלל מיר ובתחנת החלל הבין-לאומית.
ביוגרפיה

סרגיי זליוטין נולד בעיירה במחוז טולה ברוסיה הסובייטית שאז הייתה חלק של ברית המועצות. בשנת 1983 הוא סיים לימודים בבית ספר לטייסים של חיל האוויר הסובייטי וקיבל תואר "טייס-מהנדס". עד לשנת 1990 הוא שירת ביחידות החיל בסביבת מוסקבה.
בשנת 1990 זליוטין התחיל הכנות לטיסות חלל במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. הוא היה חבר בצוות גיבוי של מספר משימות חלל שהיו צריכות להגיע לתחנת החלל מיר. בשנת 2000 הוא היה מפקד צוות של חללית סויוז TM-30 שהתחברה לתחנת החלל מיר. לאחר העגינה משלחת מס' 28 לתחנת החלל מיר החלה בפעילות סדירה. המטרה הייתה להחיות את תחנת החלל להמשך פעילותה. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 72 ימי טיסה וביצוע פעילות חוץ רכבית.
באוקטובר 2002 זליוטין טס לחלל בפעם השנייה כמפקד צוות סויוז TMA-1. החללית התחברה לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא שהה בתחנת החלל 9 ימים וחזר לכדור הארץ בטיסת סויוז TM-34.
בשנת 2004 זליוטין נבחר לדומה מחוזית בטולה. הוא היה חבר דומה מחוזית מספר כהונות.
בשנת 2011 הוא חזר ליחידת הקוסמונאוטים והחל הכנות לטיסה חדשה. בסופו של דבר הוא לא נכלל בצוות טיסה.
בשנת 2023 הוא הודיע על התמודדות לראש העיר של מוסקבה בבחירות שצפויות להתקיים בסתיו.
סידן הידרוקסידי

| --- | --- |

גביש סידן הידרוקסיד: ירוק- יוני סידן, אדום- אטומי חמצן, אפור- אטומי מימן
 שם סיסטמטי:  Calcium hydroxide
 כתיב כימי:  CaH₂O₂ 
 מסה מולרית:  74.093 גרם/מול
 מספר CAS:  1305-62-0
 צפיפות:  2.211 גרם/סמ"ק
 מסיסות:  1.73 גרם לליטר ב 20°C
 ממסים:  גליצרול, חומצות
 מקדם שבירה:  1.574
 אנתלפיית התהוות סטנדרטית:  987- קילוג'ול למול
 אנטרופיה מולרית תקנית:  83 ג'ול למול למעלה
 NFPA 704:       0 ‏ 3 0 
 
סידן הידרוקסידי (Calcium hydroxide) הקרוי גם סיד כבוי היא תרכובת אי-אורגנית המורכבת מיוני סידן Ca+2 ויוני הידרוקסיד נוסחתה Ca(OH)2. סידן הידרוקסידי נוצר בתגובה של סיד עם מים.
{\ce {CaO + H_2O -> Ca(OH)_2}}
לסידן הירוקסידי יישומים רבים כולל בתעשיית המזון. מספר E של החומר כתוסף למוצרי מזון E526.
תכונות

סידן הידרוקסיד הוא מוצק גבישי או אבקה לבנה. המסיסות במים אינה גבוהה: מכפלת המסיסות ב 25°C  K_{sp}=6.4*10^{-6}  והמסיסות יורדת עם עליית הטמפרטורה. pH של תמיסה רוויה של החומר במים בטמפרטורת החדר תהיה כ 12.5 והיא עלולה לגרום כווייה כימית. תמיסת סידן הידרוקסיד הופכת משקופה ללבנה-חלבית עקב ספיחת פחמן דו-חמצני ויצירת גבישי גיר.
Ca(OH)_{2(aq)}+CO_{2(g)}\rightarrow CaCO_{3(s)}+H_{2}O_{(l)}
בחימום ל 512°C סידן הידרוקסיד הופך לסיד תוך פליטת מים  Ca(OH)_{2}\rightarrow CaO+H_{2}O
שימושים

השימוש המרכזי בסידן הידרוקסיד הוא בייצור מלט.
משתמשים בסידן הידרוקסיד כחומר הפתתה ( flocculant) בתהליך טיהור שפכים. החומר גורם ליצירת פתיתים גדולים מחלקיקים קולואידיים וכך לשקיעתם.
הערות שוליים

↑  Bruce M. Mahan & Rollie J. Myers, University Chemistry, Benjamin Cummings, 1987, עמ' 704
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534540105171  GND: 4147179-9  LCCN: sh90004203  LNB: 000182347
סמרה רחימלי

| --- | --- |

רחימלי במסיבת עיתונאים באירוויזיון 2016
 לידה:  20 באוקטובר 1994 (בת 29) באקו, אזרבייג'ן אזרבייג'ן
 שם במה:  Samra 
 מוקד פעילות:  אזרבייג'ן אזרבייג'ן
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  פופ
 שפה מועדפת:  אזרית 
 כלי נגינה:  קול
 פרופיל ב-IMDb
 
סמרה רחימלי במהלך הופעתה באירוויזיון 2016
סמרה רחימלי (נולדה ב-20 באוקטובר 1994), ידועה בשמה הפרטי סמרה, היא זמרת פופ אזרית. בשנת 2015 רחימלי התחרתה בתחרות המוזיקה הטורקית, "O Ses Türkiye". במרץ 2016 סמרה השתתפה בעונה הראשונה של תחרות המוזיקה האזרית, "Səs Azərbaycan". בתחרות זו הגיעה רחימלי לשלב רבע הגמר שם היא הודחה. ב-10 במרץ 2016, הודיע נציג איגוד השידור האזרי (İTV) כי רחימלי נבחרה לייצג את אזרבייג'ן באירוויזיון 2016 עם השיר "Miracle" ב-10 במאי 2016, רחימלי הופיעה בחצי הגמר, 14 בסדר ההופעות, לפני מונטנגרו ואחרי אסטוניה. בחצי הגמר היא זכתה במקום ה-6 עם 185 נקודות ובכך העפילה לגמר. ב-14 במאי באותה השנה, הופיעה סמרה בגמר אירוויזיון 2016. סמרה הגיעה למקום ה-17 עם 117 נקודות (44 נקודות מהשופטים ו-73 נקודות מהקהל).
דיסקוגרפיה > סינגלים

2015 – "O Sevir"
2016 – "Miracle"
2017 – "Badminton"
2018 – "Ters Gedir"
2018 – "Hypnotized"
2018 – (Пиджак" (Pidzhak"
2019 – "Armas"
2020 – "Queen"
הערות שוליים

↑  Samra Rahimli - Miracle, alleurovision.ru
↑  O səs Türkiyə”dən “Eurovision”a… - 21 yaşlı Səmra, מרץ 2016
↑  Samra will represent Azerbaijan in Stockholm!, אתר האירוויזיון
↑  Eurovision 2016 Results: Voting & Points, EurovisionWorld
| אזרבייג'ן אזרבייג'ן באירוויזיון |
| --- | --- | --- |
| השתתפויות | 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| נציגי המדינה | אלנור חוסיינוב וסמיר ג'וואדזאדה • אייסל טיימורזאדה וארש • סאפורה אליזאדה • אל וניקי • סבינה באבאייבה • פאריד מאמאדוב • דילארה קזימובה • אלנור חוסיינוב • סמרה רחימלי • דיאנה האג'ייבה • אייסל • צ'ינגיז מוסטפייב • סמירה אפנדי • סמירה אפנדי • נדיר רוסטמלי • טוראלטוראןX • פאחרי ואילקין דובלטוב |  |
| שירי המדינה | "Day After Day" • "Always" • "Drip Drop" • "Running Scared" • "When the Music Dies" • "Hold Me" • "Start a Fire" • "Hour of the Wolf" • "Miracle" • "Skeletons" • "X My Heart" • "Truth" • "Cleopatra" • "Mata Hari" • "Fade To Black" • "Tell Me More" • "Özünlə apar" |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 2012 • יחסי אזרבייג'ן–ארמניה באירוויזיון • İctimai Television |  |
בשנים שלא מופיעות ברשימה נעדרה אזרבייג'ן מהתחרות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6756 5364  MusicBrainz: 2fdb98aa-1637-4ea8-8149-66a40a7fa2bd
סורת ק

| --- | --- |

שם ומספר הסורה בערבית
 שם מתורגם:  סורת קאף
 מספר הסורה:  50
 מספר פסוקים:  45
 ויקיטקסט:  סורה 50
 → סורת אל-חג'ראתסורת א-ד'אריאת ←
עמוד מהקוראן משנת 1874 המציג בין היתר את סורת ק.
סורת ק
סורת ק (בערבית: سورة ق) היא הסורה ה-50 בקוראן. היא מונה 45 פסוקים, ושמה נגזר מהפסוק הראשון בה, אשר נפתח עם האות הערבית "קאף" (ق).
תוכן הסורה

הסורה עוסקת ומתמקדת בעיקר בנושאים שלהלן:
סוגיות הקשורות למוות.
אחרית הימים.
יום הדין, גן עדן וגיהנום.
השגחה עליונה
זיכר
תחיית המתים
בחדית'

ישנו חדית' מצחיח מוסלם שבו מספרת אום השאם, בתו של הצחאבי חארת'ה בן א-נעמאן, שהיא שיננה וזכרה בעל פה את הסורה הזאת אך ורק באמצעות הקשבה לנביא האסלאם מוחמד שהיה נוהג להקריא אותה בתפילות יום השישי.
הערות שוליים

↑  TheLastDialogue, Surah Qaf Summary, The Last Dialogue, ‏2019-03-07 (באנגלית)
↑  Sura Qaf, WikiShia (באנגלית)
↑  Hadith - The Book of Prayer - Friday - Sahih Muslim - Sunnah.com - Sayings and Teachings of Prophet Muhammad (صلى الله عليه و سلم), sunnah.com
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הסורה הקודמת: סורת אל-חג'ראת | הקוראן | הסורה הבאה: סורת א-ד'אריאת |
| הסורה הקודמת: סורת אל-חג'ראת | סורה 50 | הסורה הבאה: סורת א-ד'אריאת |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009511890405171  LCCN: n2003064143  SUDOC: 241154359  TDVİA: kaf-suresi  VIAF: 179569363   WorldCat (עם VIAF): 179569363
סושקי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  baranki, מזון 
 מוצא:  רוסיה 
 מרכיבים עיקריים:  קמח 
 
סושקי (ברוסית: су́шки, ברבים; су́шка: ביחיד) הן בדרך כלל קינוחים מזרח אירופאיים מסורתיים קטנים של טבעות לחם קטנות, פריכות ומתוקות, הנאכלות לתה או לקפה כקינוח.
מאפיינים

למילה סושקה יש שורש משותף עם הפועל הרוסי סושיט (сушить) "לייבש".
מרכיבים אופייניים בסושקה הם קמח, ביצים, מים ומלח, המשולבים לבצק יציב. לאחר מכן חותכים את הבצק לחתיכות ומרדדים לרצועות דקות בעובי של כחצי ס"מ שמעוצבות לטבעות. את אלה מבשלים לזמן קצר במי סוכר רותחים, ואז אופים בתנור. הטבעות הן בדרך כלל כ-3 עד 5 ס"מ בגודל. סושקי מצופים לפעמים בזרעי פרג.
באופן מסורתי, סושקי תלויים למכירה, על חוט ברחוב או בשווקים אזוריים. כיום, סושקי גם ארוזים מראש, מיוצרים באופן תעשייתי ונמכרים בחנויות מזון בכל רחבי מדינות ברית המועצות לשעבר. במדינות אחרות ניתן למצוא סושקי ארוז בשווקים שמוכרים מזון רוסי.
מוצרים דומים ושמות נפוצים

סושקי שייכים לסוג של מוצרי לחם בצורת טבעת מזרח אירופאית אשר מבושלים לזמן קצר לפני האפייה. הברנקי הבלארוסי והרוסי גדולים ורכים יותר, אך עדיין צפופים למדי, כך שהם נטבלים לעיתים קרובות בתה כמו סושקי. בובליק אוקראיני והאובווארזנקי קראקובסקי (Obwarzanek krakowski) הפולני הם אפילו גדולים ורכים יותר, אבל לא רכים כמו הבייגל היהודי. כל המוצרים האלה מכונים בדרך כלל בובליקי ברוסית ובאוקראינית. לחלופין, הם נקראים באופן כללי בראנקי ברוסית, אובארינקי באוקראינית ואבארנקי בבלרוסית. "מוצרים מסוג ברנקה" (ברוסית: бараночные изделия) הוא ציון רשמי של סוג המוצר. בובליצ'קי, צורת הקטנה של בובליקי, משמשת לפעמים לציון המוצרים בגודל קטן מסוג זה, במיוחד את הסושקי.
טארלי הן טבעות לחם איטלקיות דומות.
גלריה

סושקה, ברנקה ובובליק
סושקי פרג
הערות שוליים

↑  Bublik and Sushki recipes (in Russian)
↑  "Изделия хлебобулочные бараночные. Общие технические условия. ГОСТ 32124-2013". 2013. נבדק ב-2019-02-24. ("Ring-shaped rolls. General specifications. GOST 32124-2013" (ברוסית). Euro-Asian Council for Standardization, Metrology and Certification. 2013. {{cite journal}}: Cite journal requires |journal= (עזרה))
סן מרינו במשחקים האולימפיים

סן מרינו השתתפה לראשונה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת רומא (1960). היא נעדרה מאולימפיאדת טוקיו (1964), ומאז אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) היא משתתפת במשחקים ברציפות. משלחת מטעמה השתתפה בכל אולימפיאדות החורף שנערכו מאז אולימפיאדת אינסברוק (1976), פרט לשתיים.
רוב הספורטאים שייצגו את סן מרינו לא הגיעו להישגים גבוהים, אך מספר קלעים רשמו הישגים נאים. באולימפיאדת אתונה (2004) סיימה אמנואלה פליצ'י במקום השביעי בטראפ (ענף של ירי בצלחות חרס), והפסידה את מקומה בשלב הגמר רק בשובר שוויון, ואילו פרנצ'סקו אמיצ'י סיים במקום התשיעי בתחרות המקבילה לגברים. באולימפיאדת לונדון (2012) הייתה אלסנדרה פרילי קרובה לזכייה במדליה היסטורית. פרילי הגיעה למקום השני בירי בצלחות חרס, יחד עם הסלובקית זוזאנה סטפצ'קובה והצרפתייה דלפין ראו, אך הפסידה לשתיהן בשובר שוויון וסיימה במקום הרביעי.
באולימפיאדת טוקיו (2020), זכתה אלכסנדרה פרילי במדליה הראשונה לזכות המדינה, כשסיימה שלישית בענף הירי הספורטיבי (טראפ). באותה אולימפיאדה זכתה סן מרינו גם במדליית כסף, בענף הירי הספורטיבי ובמדליית ארד בענף הההיאבקות.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים
מדליות > לפי אולימפיאדה

באולימפיאדות הקיץ:
| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
אולימפיאדת רומא (1960): 0
אולימפיאדת טוקיו (1964): לא השתתפה
אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968): 0
אולימפיאדת מינכן (1972): 0
אולימפיאדת מונטריאול (1976): 0
אולימפיאדת מוסקבה (1980): 0
אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984): 0
אולימפיאדת סיאול (1988): 0
אולימפיאדת ברצלונה (1992): 0
אולימפיאדת אטלנטה (1996): 0
אולימפיאדת סידני (2000): 0
אולימפיאדת אתונה (2004): 0
אולימפיאדת בייג'ינג (2008): 0
אולימפיאדת לונדון (2012): 0
אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016): 0
| אולימפיאדת טוקיו (2020) | 0 | 1 | 2 | 3 |
| סך הכל | 0 | 1 | 2 | 3 |
מדליות > לפי ענף

בענפי הקיץ:
| ענף | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  קליעה | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  היאבקות | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | 0 | 1 | 2 | 3 |
ראו גם

סן מרינו במשחקים הפאראלימפיים
הערות שוליים

↑  קלעו בול: סן מרינו זכתה במדליה שנייה בטוקיו, באתר ישראל היום, 31 ביולי 2021
↑  "Medals by Games" [מדליות לפי משחקים]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-6 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Medals by Sports" [מדליות לפי ענפי ספורט]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-6 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
סימן לוי-צ'יוויטה

ייצוג וויזואלי של הטנזור
במתמטיקה ובפיזיקה, סימן לֵוִי־צִ'יוִיטָה (באנגלית: Levi-Civita symbol, על שמו של המתמטיקאי טוליו לוי-צ'יוויטה) הוא פונקציה אנטי־סימטרית על אינדקסים. סימן לוי־צ'יוויטה מסומן באות היוונית אפסילון (ε), ומאפשר במקרים מסוימים לקצר את רישומן של פעולות על וקטורים ועל טנזורים.
הגדרה

סימן לוי-צ'יוויטה הבסיסי מוגדר לשלשה של אינדקסים  (i,j,k) באופן הבא:
תכונות והכללה

סימן לוי־צ'יוויטה מתאר את זוגיות התמורה  \left(1,2,3\right)\mapsto \left(i,j,k\right): הוא שווה ל־(‎+1) אם התמורה זוגית, ל־(‎-1) אם התמורה אי־זוגית, ול־0 אם לפחות שניים מהאינדקסים זהים (כלומר, הפונקציה איננה תמורה).
מתיאור זה נובעת הכללה של סימן לוי־צ'יוויטה לכל n-יה סדורה של אינדקסים (אם  n>3):
הוא שווה ל־(‎+1) אם האינדקסים הם תמורה זוגית של  \ \left(1,2,3,\cdots ,n\right).
הוא שווה ל־(‎-1) אם האינדקסים הם תמורה אי-זוגית של  \left(1,2,3,\cdots ,n\right).
הוא שווה ל־0 אם יש לפחות שני אינדקסים זהים.
תכונות והכללה > זהויות

עבור  n=3\!, סימן לוי-צ'יוויטה מקיים מספר זהויות ראויות לציון עם הדלתא של קרונקר:
\sum _{i=1}^{3}\epsilon _{ijk}\epsilon _{imn}=\delta _{jm}\delta _{kn}-\delta _{jn}\delta _{km}
\sum _{i,j=1}^{3}\epsilon _{ijk}\epsilon _{ijn}=2\delta _{kn}
ולכל מספר של אינדקסים, מתקיים
\sum _{i,j,k,\dots =1}^{n}\epsilon _{ijk\dots }\epsilon _{ijk\dots }=n!