stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארגון צל"ש
הערות שוליים

↑  פרס "גיבורי כח" לרב פרץ איינהורן מייסד עמותת צל"ש, באתר ערוץ 7, ‏2022-06-09
↑  יהונתן גוטליב, בתוך שעה: הפלוגה סיימה מסכת מגילה, באתר ערוץ 7, 26 בנובמבר 2020
↑  יהונתן גוטליב, הבני"שים התגייסו וסיימו מסכתות בכניסה לבקו"ם, באתר ערוץ 7, 5 באפריל 2021
↑   אהבת ישראל בצבא ושו"ת | הרב אורי שרקי | מיזם "נוהל שבת" של ארגוני צל"ש ואמונתך, סרטון בערוץ "Rav Oury Cherki הרב אורי שרקי", באתר יוטיוב (אורך: 33:23)
↑   נוהל שבת- הילולה לרב מרדכי אליהו זצוק"ל, סרטון בערוץ "אֱמוּנָתֶךָ - מיזם ארצי ללימוד אמונה", באתר יוטיוב (אורך: 01:20:12)
↑   הרב יוסף צבי רימון - שיעור לחיילים / התמודדות עם אתגרי צניעות בצבא, סרטון בערוץ "אֱמוּנָתֶךָ - מיזם ארצי ללימוד אמונה", באתר יוטיוב (אורך: 54:06)
↑  נותנים צל"ש: לימוד התורה עולה דרגה,  באתר כיפה, 25 באפריל 2017
↑  יוני קמפינסקי, מהפיגוע במכינה - להפצת תורה לחיילים, באתר ערוץ 7, 18 באפריל 2018
↑  צל"ש: טרום-צבא | tzalash.org
↑  "אשתי התקשרה אלי בדמעות של אושר, רקמתם פה בסיס של שלום בית", באתר ערוץ 7, 17 בדצמבר 2020
↑  יהונתן גוטליב, רוחמה בן יוסף ומאיה אוחנה מורנו הצדיעו לנשות החיילים, באתר ערוץ 7, 15 בפברואר 2022
↑  אשת חיל | tzalash.org
↑  גם בימים ההם גם בזמן הזה החיילים שלנו נלחמים בשביל עם ישראל!אנחנו פה כדי לתת להם אור וכח, באתר Cause Match
↑  צל"ש – צבא לשם שמים, באתר צ'רדי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011038172005171
ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בפולין (1979)

האפיפיור בעיר גנייזנו, על גבי כלי רכב שנבנה בפולין לצורך ביקורו
ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בפולין נערך מ-2 ביוני עד 10 ביוני 1979. היה זה הביקור הראשון של אפיפיור במדינה קומוניסטית, וככזה, נחשב לפורץ דרך ואף למחולל השינויים הדמוקרטיים שהחלו בפולין ובמדינות מזרח אירופה בשנים שלאחר הביקור.
משמעות הביקור

יוחנן פאולוס השני, יליד פולין, נבחר לתפקידו ב-16 באוקטובר 1978, פחות משמונה חודשים לפני הביקור. לפני מינויו הוא כיהן כארכיבישוף של קרקוב. הוא היה לאפיפיור הראשון בהיסטוריה ממוצא סלאבי. בחירתו גרמה להתרגשות והתרוממות רוח עצומות בקרב הציבור בפולין הקתולית.
כאמור, ביקורו בפולין היה הביקור הראשון של אפיפיור בארץ קומוניסטית, ובשל מוצאו והתקדים שבבחירתו היה בו משום שובו של מנצח למולדתו.
הביקור אף בא בעיצומן של שנים סוערות בפולין על רקע אי שביעות רצון של הציבור מהמצב הכלכלי במדינה ומהשלטון הטוטליטרי בה. שליטי פולין ובעיקר ברית המועצות חששו מאוד מביקור זה, שכן היה בו כדי לחזק את מעמדה של הכנסייה הקתולית במדינה; יתירה מזאת, היה בו כדי להציב – והוא אכן הציב  את יוחנן פאולוס השני כמנהיג דה פקטו של פולין, כבעל בסיס כוח עצמאי בזכות התמיכה העממית בו, כשהוא מוגן כמובן בשל כהונתו הרמה ממעשי תגמול מצד המשטר. ככאלו, איימו האפיפיור וביקורו על ההגמוניה השלטונית המלאה של המפלגה הקומוניסטית בארץ זו. מנהיג ברית המועצות ליאוניד ברז'נייב ביקש למנוע את הביקור, אך מנהיג פולין אדוורד גרק לא ראה אפשרות לעשות זאת. השלטון הקומוניסטי בראשותו אף ראה בביקור הזדמנות להראות לציבור כי הביקור איננו מקפח מיכולתו לשלוט במדינה. עם זאת, השלטון עשה מאמץ להביא להגבלת מספר המשתתפים באירועי הביקור.
לדעת ההיסטוריון ג'ון לואיס גדיס (John Lewis Gaddis) היה הביקור אחד הגורמים שסייעו להקמת ארגון סולידריות בפולין בשנת 1980 וככזה שהחל את התהליך שהביא בסופו של דבר לקריסת המשטרים הקומוניסטיים במזרח אירופה.
הביקור

האפיפיור החל את ביקורו בוורשה בירת פולין. הוא הגיע בטיסה לנמל התעופה של העיר וברדתו מהמטוס כרע ברך ונישק את אדמת פולין. בין מקבלי פניו שם נמנו יושב ראש מועצת המדינה הנריק יבלונסקי וראש הכנסייה הקתולית במדינה הקרדינל וישינסקי.
מנמל התעופה נסע האפיפיור לתוך העיר כשהוא חולף על פני קהל מריע שמנה כשני מיליון איש. הוא ביקר בקתדרלת יוחנן הקדוש ובהמשך פגש את אדוורד גרק בארמון בלוודר (Belweder); גרק כינה אותו "הבן הגדול של האומה הפולנית". אחר הצהריים ביום הביקור הראשון ערך האפיפיור מיסה בכיכר הניצחון שבמרכז ורשה, שבה נכחו על פי הערכה כרבע מיליון בני אדם. במהלך האירוע גם נשא האפיפיור נאום.
בהמשך ביקר האפיפיור בעיר גנייזנו, מושב ראש הכנסייה הקתולית בפולין, ובעיר הצליינות צ'נסטוחובה, אחד מסמלי עצמאות הכנסייה בפולין. כמו כן ביקר (פעמיים) בקרקוב, עיר הבירה של פולין לשעבר, שבה שימש כארכיבישוף, בקלוואריה זבז'ידובסקה, בוודוביצה (עיר הולדתו), בנובי טארג, וכן באושוויינצ'ים. באחרונה ביקר במחנה אושוויץ I וקיים מיסה המונית בשטח מחנה אושוויץ-בירקנאו.
על פי הערכה, רבע מאוכלוסיית פולין השתתפה באירועים שערך האפיפיור.
יוחנן פאולוס השני ביקר בפולין שמונה פעמים נוספות במהלך שנות כהונתו.
ראו גם

ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בממלכה המאוחדת (1982)
הערות שוליים

↑  לפי גדיס בספרו The Cold War. מובא כאן.
↑  http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/june/2/newsid_3972000/3972361.stm.
↑  הביקורים התקיימו בשנים 1983, 1987, 1991 (פעמיים), 1995, 1997, 1999, 2002.
בינה מלאכותית צרה

בינה מלאכותית צרה (באנגלית: Narrow artificial intelligence) או בינה מלאכותית חלשה (Weak artificial intelligence)
הוא כינוי לאינטליגנציה מלאכותית המיישמת חלק מצומצם של התודעה, וממוקדת בביצוע משימה צרה אחת. אלגוריתמים של תחום זה נועדו להתמודד עם מקבץ של בעיות ספציפיות (המאפיינות בינה מלאכותית) וביניהן למשל משחק, ציור תמונה או עיבודה, ניווט או תרגום מכונה. מושג זה מנוגד לבינה מלאכותית כללית, שביכולתה להשתמש באינטילגינציה ברמה אנושית במגוון רחב של משימות, כלומר, היכולת לעשות כל מה שאדם טיפוסי מסוגל לעשות. בניגוד לבינה המלאכותית החזקה, שנותרה מושג רעיוני בלבד, הרוב המוחלט של ההתקדמות בנושא AI התרחש בסוג בינה מלאכותית צרה ויישומייה נמצאים בשימוש תדיר.
ראו גם

בינה מלאכותית חזקה
בינה מלאכותית
למידה עמוקה
הערות שוליים

1 2  ”. Intelligence Artificial, “Hoadley and Sayler
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים (אנ') • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
ביקור התזמורת (מחזמר)

| --- | --- |

 בימוי:  דייוויד קרומר
 מילות השירים:  דייוויד יזבק
 מבוסס על:  סרט הקולנוע "ביקור התזמורת" אותו כתב וביים ערן קולירין
 ליברטיסט:  איתמר מוזס
 דמויות:  דינה תאופיק
 מוזיקה:  דייוויד יזבק
 מקום ההתרחשות:  הנגב
 תקופת ההתרחשות:  1996
 מדינה:  ארצות הברית
 סוגה:  מחזמר
 הצגת בכורה:  2016
 שפה:  אנגלית
 פרסים:  זוכה 10 פרסי טוני פרס גראמי
 https://thebandsvisitmusical.com/
ביקור התזמורת (באנגלית: The Band's Visit) הוא מחזמר אמריקאי משנת 2016 המבוסס על סרטו משנת 2007 של ערן קולירין באותו השם. את המחזמר כתב המחזאי איתמר מוזס עם שירים מאת דייוויד יזבק. המחזמר, בבימויו של דייוויד קרומר ועם כוריאוגרפיה של פטריק מק'קולום, הוצג לראשונה ב-11 בנובמבר 2016 באוף ברודוויי, ב-Linda Gross Theater בהפקת Atlantic Theatre Company, שם הוצג עד ל-8 בינואר 2017. במחזמר כיכבו השחקנים טוני שלהוב, ג'ון קריאני וקתרינה לנק.
המחזמר זכה בפרסי Drama Critics’ Circle,‏ Lucille Lortel ו-Outer Critics Circle עבור המחזמר הטוב ביותר. בעקבות ההצלחה באוף ברודוויי, ההפקה עברה לתיאטרון Ethel Barrymore שבברודוויי, שם הוצגה בהצגות הרצה החל מ-7 באוקטובר 2017. ב-9 בנובמבר הייתה הצגת הבכורה הרשמית של המחזמר בברודוויי. ביוני 2018 זכה המחזמר בעשרה פרסי טוני להצגות תיאטרון בארצות הברית, לרבות עבור המחזמר הטוב ביותר ולשחקן ולשחקנית הטובים ביותר במחזמר (טוני שלהוב וקתרינה לנק). בפברואר 2019 זכה המחזה בפרס גראמי עבור האלבום התיאטרלי הטוב ביותר. המחזמר ירד מבמות ברודוויי ב-7 באפריל 2019. ב-25 ביוני 2019 היה עתיד לצאת לסיבוב הופעות ברחבי צפון אמריקה.
ב-6 באוקטובר 2022, עלה המחזמר בלונדון בהפקה האירופית בבימויו של מייקל לונגהרסט ובכיכובם של מירי מסיקה ואלון אבוטבול אשר זכו לשבחים רבים. בסוף חודש פברואר 2023 פורסם כי שני השחקנים מועמדים לפרסי השחקן והשחקנית במחזמר בתחרות פרס אוליביה הבריטי. לצדם של אבוטבול ומסיקה נמצאים גם השחקן הבריטי ממוצא מצרי שריף עפיפי, והשחקן הבריטי פיטר פוליקרפו, שמועמדים כל אחד לפרס שחקן המשנה במחזמר. ההפקה עצמה מעומדת לפרס המחזמר החדש המצטיין.
תקציר העלילה

אל עיירה מדברית שבישראל מגיעה תזמורת של נגנים ממצרים שהלכו לאיבוד. הם מגיעים אל בית קפה מקומי, בבעלותה של דינה. דינה והתושבים המקומיים מארחים בביתם למשך הלילה את הנגנים האבודים, והעיר הישנונית מתחילה להתעורר לחיים.
דמויות ושחקנים

| שם הדמות | הפקת אוף ברודוויי המקורית (2016) | הפקת ברודוויי המקורית (2017) | הפקת לונדון (2022) |
| --- | --- | --- | --- |
| דינה | קתרינה לנק | קתרינה לנק | מירי מסיקה |
| תאופיק זקריה | טוני שלהוב, ששון גבאי | טוני שלהוב, ששון גבאי | אלון אבוטבול |
| איציק | ג'ון קריאני | ג'ון קריאני | מארק אנטולין |
| חאלד | אריאל סטאצ'ל | אריאל סטאצ'ל | שריף אפיפי |
| כמאל | ג'ורג' עבוד | ג'ורג' עבוד |  |
| פאפי | דניאל דייוויד סטיוארט | איתי בנסון | הראל גלזר |
| בחור בטלפון | אריק ליברמן | אדם קנטור |  |
| זלגר | ביל ארמי | ביל ארמי |  |
| אברום | אנדרו פולק | אנדרו פולק |  |
| ג'וליה | רייצ'ל פראתר | רייצ'ל פראתר |  |
| סאמי | ג'ונתן רביב | ג'ונתן רביב | עידו גונן |
| אנה | שרון סאיג | שרון סאיג |  |
| איריס | קריסטן סיאה | קריסטן סיאה | מיכל הורביץ |
| סימון | אלוק טווארי | אלוק טווארי |  |
ב-11 ביוני 2018 פורסם כי ששון גבאי, שגילם בסרט המקורי את דמותו של תאופיק, ישוב לגלם את הדמות גם בעיבוד הבימתי.
פרסים ומועמדויות > הפקת ברודוויי המקורית

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד/ים | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | פרס טוני | המחזמר הטוב ביותר | המחזמר הטוב ביותר | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | השחקן הטוב ביותר במחזמר | טוני שלהוב | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | השחקנית הטובה ביותר במחזמר | קתרינה לנק | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | שחקן המשנה הטוב ביותר במחזמר | אריאל סטאצ'ל | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | הבימוי הטוב ביותר של מחזמר | דייוויד קרומר | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | כתיבת תמליל המחזה הטוב ביותר של מחזמר | איתמר מוזס | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | המוזיקה המקורית הטובה ביותר | דייוויד יזבק | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | הכוריאוגרפיה הטובה ביותר | ג'משיד שריפי | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | עיצוב הבמה הטוב ביותר | סקוט פאסק | מועמדות |
| 2018 | פרס טוני | עיצוב התאורה הטוב ביותר | טיילר מיקולאו | זכייה |
| 2018 | פרס טוני | עיצוב הקול הטוב ביותר | קאי הראדה | זכייה |
| 2018 | Drama League Award | ההפקה הטובה ביותר של מחזמר בברודוויי או באוף-ברודוויי | ההפקה הטובה ביותר של מחזמר בברודוויי או באוף-ברודוויי | זכייה |
| 2018 | Drama League Award | ההופעה הטובה ביותר | קתרינה לנק | מועמדות |
| 2018 | Drama League Award | ההופעה הטובה ביותר | טוני שלהוב | מועמדות |
| 2018 | Drama Desk Award | עיצוב הקול הטוב ביותר | קאי הראדה | זכייה |
| 2019 | פרס גראמי | האלבום התיאטרלי הטוב ביותר | האלבום התיאטרלי הטוב ביותר | זכייה |
הערות שוליים

↑  Clement, Olivia. "'The Band’s Visit' Musical Begins Tonight Off-Broadway" Playbill, November 11, 2016
↑  Ezovski, Mark. "David Yazbek Previews New Musical 'The Band’s Visit' at Feinstein’s/54 Below" Playbill, July 29, 2016
↑  Simoes, Monica. "In Rehearsal with Atlantic Theater Company's 'The Band's Visit'" Playbill, October 13, 2016
↑  McPhee, Ryan. " 'The Band's Visit' and 'Oslo' Win 2017 Drama Critics’ Circle Awards" Playbill, May 8, 2017
↑  Hetrick, Adam. "Ben Platt, 'The Band’s Visit', and 'Oslo' Take Top Honors at 2017 Lucille Lortel Awards" Playbill, May 7, 2017
↑  Hetrick, Adam. "Bette Midler, 'Come From Away', and 'The Band’s Visit' Win Outer Critics Circle Awards" Playbill, May 8, 2017
↑  Levitt, Hayley (2017-05-24). "The Band's Visit Will March to Broadway This Fall". TheaterMania.com. נבדק ב-2017-05-24.
↑  "The Band's Visit". www.tonyawards.com. 2018-06-10. נבדק ב-2018-06-10.
↑  אמיר בוגן, כבוד: "ביקור התזמורת" זכה בטוני בפרס המחזמר הטוב ביותר, באתר ynet, 11 ביוני 2018
↑  וואלה! תרבות‏, הישג נפלא: "ביקור התזמורת" זכה ב-10 פרסים, בהם המחזמר הטוב ביותר, באתר וואלה, 11 ביוני 2018
↑  כבוד: המחזמר "ביקור התזמורת" זכה בגראמי, באתר ynet, 10 בפברואר 2019
↑  מירי מסיקה ואלון אבוטבול זוכים לשבחים ב"ביקור התזמורת" בלונדון, באתר ynet, 7 באוקטובר 2022
↑  איה חיות, בין המועמדים לפרס אוליבייה היוקרתי: מירי מסיקה ואלון אבוטבול על "ביקור התזמורת", באתר ynet, 28 בפברואר 2023
↑  "The Cast". lortel.org. Lortel. 4 ביוני 2017. נבדק ב-4 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Vine, Hannah."Meet the Cast of 'The Band’s Visit' on Broadway" Playbill, September 15, 2017
1 2  Clement, Olivia (7 באוגוסט 2017). "Adam Kantor and More Join The Band's Visit on Broadway". Playbill. נבדק ב-30 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sasson Gabay, Star of The Band's Visit Film, Will Step Into the Tony-Winning Musical | Playbill". Playbill (באנגלית). נבדק ב-2018-06-11.
| פרס טוני למחזמר הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1975−1949 | נשקי אותי, קייט (1949) • דרום פסיפיק (1950) • ברנשים וחתיכות (1951) • המלך ואני (1952) • קיסמט (1954) • גבירתי הנאווה (1957) • איש המוזיקה (1958) • צלילי המוסיקה/פיורלו! (1960) • ביי ביי בירדי (1961) • איך להצליח בעסקים מבלי להתאמץ (1962) • דבר מצחיק קרה לי בדרך לפורום (1963) • הלו, דולי! (1964) • כנר על הגג (1965) • איש למנשה (1966) • קברט (1967) • 1776 (1969) • קומפני (1971) • הקוסם (1975) |  |
| 2000−1976 | שורת המקהלה (1976) • אנני (1977) • סוויני טוד: הספר השטן מרחוב פליט (1979) • אוויטה (1980) • רחוב 42 (1981) • ‏Nine‏ (1982) • קאטס (1983) • כלוב העליזים (1984) • עלובי החיים (1987) • פנטום האופרה (1988) • שדרות סאנסט (1995) • רנט (1996) • מלך האריות (1998) |  |
| 2001 ואילך | המפיקים (2001) • היירספריי (2003) • אבניו קיו (2004) • ספאמלוט (2005) • ג'רזי בויז (2006) • אביב מתעורר (2007) • בילי אליוט - המחזמר (2009) • ממפיס (2010) • ספר המורמונים (2011) • קינקי בוטס (2013) • מדריך הג'נטלמן לאהבה ורצח (2014) • המילטון (2016) • אוון הנסן היקר (2017) • ביקור התזמורת (2018) • האדסטאון (2019) • מולן רוז' (2021) • לופ מוזר (2022) • קימברלי אקימבו (2023) ‏•‏‏ נערי הכרך (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 81f0c747-979b-4f76-a548-95a13ede1417
ביות מכ"ם חצי פעיל

ביות מכ"ם חצי פעיל (באנגלית: SARH - Semi-active radar homing) הוא סוג נפוץ של שיטת הנחיה לטילים, אולי הנפוץ ביותר בקרב טילי אוויר אוויר וטילי קרקע אוויר לטווחים ארוכים. שם השיטה מתייחס לעובדה שהטיל עצמו הוא רק גלאי פסיבי של אות המכ"ם - שמסופק על ידי מקור חיצוני - אשר מוחזר מן המטרה (בניגוד לביות מכ"ם פעיל, אשר עושה שימוש במכ"ם פעיל: משדר). מערכות טילים חצי פעילות הן צורה של מכ"ם גל רציף ביסטטי.
קוד הקיצור של נאט"ו לשיגור טיל בעל ביות מכ"ם חצי פעיל הוא Fox One.
קונספט

הרעיון הבסיסי מאחורי שיטת הביות החצי פעיל הוא שמכיוון שכמעט כל מערכות הגילוי והעקיבה עושות שימוש במערך מכ"ם, שכפול החומרה של המכ"ם על הטיל עצמו הוא מיותר. משקל המשדר גורם להפחתה של טווח הטיסה של כל עצם ממונע, כך שהישג ידן של מערכות פסיביות גדול יותר. בנוסף, הרזולוציה תלויה באופן ישיר בגודל הפיזי של האנטנה (מפתח האנטנה), ובחרוט האף הקטן של הטיל אין מספיק מקום בשביל אנטנה גדולה דיה כדי שתוכל לספק את דיוק העקיבה הדרוש לצורך הנחיה. במקום זאת, צלחת המכ"ם הגדולה יותר על הקרקע או על המטוס המשגר תספק את האות הדרוש ואת לוגיקת העקיבה, כך שהטיל יאלץ פשוט "להקשיב" לאותות שמוחזרים מהמטרה ולהצביע בכיוון הנכון. בנוסף, הטיל יאזין אחורנית גם לאות המשודר מפלטפורמת השיגור, שמשמש כאות ייחוס, מה שיאפשר לו להימנע מפני שיטות שונות של לוחמה אלקטרונית שעשויה לנקוט המטרה.
במערכת ביות חצי פעיל, תחנת השיגור (בטיל קרקע אוויר) או המטוס המשגר (בטיל אוויר אוויר) רוכש את המטרה באמצעות מכ"ם בקרת האש שלו, ואם תנאי הראות טובים, יתחיל בעקיבה על המטרה. לאחר מכן הטייס יפעיל את מנגנון הביות של הטיל וינעל את זרקור המכ"ם שלו על המטרה. זרקור המכ"ם, המשועבד למכ"ם בקרת האש, הוא בדרך כלל משדר רדיו נפרד קטן, המשדר אלומות צרות אל עבר המטרה באמצעות מידע העקיבה שמיוצר על יד מכ"ם בקרת האש. ההפרדה בין המערכות נובעת מהצורך בשמירה על הספק נקלט גבוה בטיל; מכ"ם בקרת האש משדר בדרך כלל אלומות רחבות יותר שמאפשרות לו לעקוב באופן אפקטיבי אחרי המטרה (לכן רק חלק קטן מההספק המשודר שלו פוגע במטרה), ואילו הזרקור משדר אלומה צרה וממוקדת יותר "בדיוק" לעבר המטרה, כך שרוב ההספק שלו מוחזר מהמטרה. אם לאחר מכן מערכת הביות של הטיל מצליחה להינעל על החזרי המכ"ם מהמטרה, ניתן לשגר את הטיל.
המערכת קובעת את מהירות הסגירה של הטיל על המטרה באמצעות הגאומטריה של הטיסה המוראית באיור 1, מה שמאפשר לכוונן את המקלט של הטיל לתדר הרצוי לפני השיגור (חישוב התדר הרצוי נעשה באמצעות אפקט דופלר). לפני השיגור נעשה שימוש במיקום ומהירות המטרה (כולל כיוון התנועה שלה) ובגודל המהירות הידוע של הטיל כדי להעריך את נקודת היירוט של המטרה; כיוון השיגור הרצוי של הטיל הוא כזה שהטיל והמטרה יהיו במסלול התנגשות. שיגור הטיל בכיוון רצוי מספיק למשך מרבית שלב אמצע ההנחיה של הטיל - כיוון שהטיל והמטרה מלכתחילה בנתיב התנגשות, הטיל מספיק להתקרב הרבה אל המטרה לפני שהיא נעשית מודעת לאיום המתקרב ומתחילה בתמרונים חדים. האנטנה של המקלט של ראש הביות של הטיל היא מסוג מכ"ם מונופולס, ומספקת מדידות זוויתיות של מיקום המטרה ביחס לציר הטיל. מסלול הטיסה נשלט באמצעות אספקת מידע ניווטי למערכת הניהוג (כנפוני ניהוג), שנעשית באמצעות המידע המתקבל מהאנטנה. בשלב הסופי של ההנחיה נהוג בדרך כלל להשתמש בניווט יחסי ככלל הנחיה יעיל - כלל שניתן למימוש באמצעות מדידות קצב שינוי קו הראייה של הטיל למטרה על ידי אנטנת המקלט של ראש הביות.
הטווח המקסימלי של הטיל במערכות ביות מכ"ם חצי פעיל מוגדל באמצעות מידע ניווטי בטיל המתביית, המשמש כדי להגדיל את מרחק הטיסה (כך שניתן לירות את הטיל מטווחים ארוכים יותר) לפני שעקיבת האנטנות נדרשת לצורך הנחיה סופית. הניווט נסמך על מדי תאוצה, מידע גירוסקופי ו-GPS. זה ממקסם את מרחק הטיסה באמצעות מזעור של תיקוני המסלול הנדרשים, שמבזבזים את אנרגיית הטיל. לשימוש באמצעי ניווט שונים יש גם תפקיד נוסף בטקטיקה הצבאית; בעזרתם ניתן להפעיל את מכ"ם העקיבה וזרקור המכ"ם שבמטוס המשגר רק לקראת סיום מעוף הטיל אל המטרה (בשלב ההנחיה הסופית), כך שלמטרה יש זמן קצר לאבחן את הנעילה של המכ"ם, ונוסף אלמנט הפתעה להתקפה (בשונה מביות מכ"ם פעיל).
ראו גם

נשק מונחה
הערות שוליים

↑  ACTIVE AND SEMIACTIVE
RADAR MISSILE GUIDANCE
↑  RADAR GUIDANCE OF MISSILES
גאומטריה של ביות מכ"ם חצי פעיל.
בואינג 717

בואינג 717 הוא מטוס נוסעים צר-גוף דו מנועי לטווח קצר עד בינוני של חברת בואינג. המטוס יוצר בדגם אחד מרכזי, ה-200–717. הוא תוכנן ושווק במקור על ידי חברת מקדונל דאגלס כ-MD-95, נגזרת של משפחת DC-9. הוא מסוגל להכיל עד 134 נוסעים, עם טווח של עד 3,820 ק"מ. הוא מופעל על ידי שני מנועי רולס-רויס BR715 טורבו-מניפה, המורכבים בחלק האחורי של גוף המטוס. המטוס יוצר בשנים 1997–2006.
פיתוח וייצור

המטוס תוכנן באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 על ידי חברת מקדונל דאגלס, תחת הכינוי MD-95, כדור שלישי של סדרת מטוסי ה-DC-9 המוצלחת של מקדונל-דאגלס. שממנה נבנו כמעט 2,500 יחידות מדגמי DC-9, ‏MD-80, ו-MD-90 משנת 1965 עד שנת 2006.
ההזמנה הראשונה של המטוס התקבלה על ידי מקדונל דאגלס באוקטובר 1995 על ידי חברת ValuJet Airlines (לימים AirTran Airways). לאחר המיזוג של החברות מקדונל דאגלס ובואינג בתחילת 1997, עוד לפני שייצורו החל, הוחלט לשנות את שם המטוס ל"בואינג 717". הדגם סימן את כניסתה של בואינג לשוק מטוסי הסילון האזוריים לטווח קצר. שוק בו בואינג לא הייתה פעילה, בעיקר בשל שולי רווח נמוכים. שוק בו התחרתה עם הדגם איירבוס A318, שגם היה בפיתוח באותה עת.
ייצור המטוס החל ב-1 במאי 1997, במפעל מקדונל דאגלס בלונג ביץ' בדרום קליפורניה. טקס ההשקה שלו נערך ב-10 ביוני 1998. טיסת הבכורה של ה-717 התקיימה ב-2 בספטמבר 1998. לאחר בדיקות, הוענק למטוס הסמכה ב-1 בספטמבר 1999. המסירה הראשונה שלו הייתה בספטמבר 1999 לחברת "אייר-טראן" (AirTran Airways), שהזמינה 50 מטוסי 717 עם אופציה ל-50 מטוסים נוספים. השירות המסחרי החל חודש אחר כך. חברת טראנס וורלד איירליינס גם מסרה הזמנה של 50 מטוסים עם השקת הדגם. ב-1998 חתמה חטיבת בדק של התעשייה האווירית לישראל על חוזה תחזוקה עם אייר-טראן, חוזה שהורחב ב-2002 לכולל את מטוסי ה"בואינג 717", וחודש שוב ב-2005. מפעל שה״ל (שירותים הידראוליים לוד), של התעשייה האווירית, סיפק כני־נסע עבור המטוס.
ההחלטה של בואינג להמשיך עם פרויקט ה-717 החלה לאט לאט להשתלם, שהמפעילים הראשונים שלה היו מרוצים מהאמינות של המטוס והחליטו לבצע הזמנות נוספות. בין השאר חברת התעופה האזורית האוסטרלית הקטנה "אימפולס", חתמה על חוזה חכירה לטווח ארוך של חמישה מטוסי 717 בתחילת 2000. אימפולס נמכר לחברת קוואנטס במאי 2001. וקוואנטס החליטה להשתמש בו במקום במטוסי BAe-146 שהחזיקה. בשנת 2000 גם הציעה בואינג את המטוס, במסגרת מכרז לאספקת שלושה מטוסי מודיעין חדשים עבור חיל האוויר הישראלי. מכרז בו הפסידה חברת אלתא מערכות.
במרץ 2001 הודיעה חברת ארקיע, כי היא מתעניינת ברכישת מטוסי נוסעים מדגם בואינג 717-200. היא הסבירה את התעניינותה במטוסי הבואינג 717-200 ברצונה לשלב מטוסים גדולים יותר בקווים הפנים-ארציים שלה, בעיקר בקו לאילת. ההזמנה לא בוצעה לבסוף.
בעקבות פיגועי 11 בספטמבר 2001 הודיעה בואינג כי היא שוקלת להפסיק את הייצור של המטוס. בשלב זה היו לה הזמנות לעוד 55 מטוסים, כאשר 82 כבר נמסרו ללקוחות, אך היא הייתה זקוקה ל-200 הזמנות בסך הכול, כדי שפרויקט יגיע לאיזון וייצור הדגם יהיה רווחי בדצמבר 2001, הודיעה בואינג כי תמשיך להפעיל את קוו הייצור של ה-717.
בשנת 2002 הזמינה חברת התעופה "מידווסט אקספרס" 25 מטוסי בואינג 717.
בשנת 2003 הזמינה החברה לטיסות חסך ג'טסטאר איירווייז מאוסטרליה 14 מטוסי בואינג 717.
ייצור הבואינג 717 הופסק במאי 2006, לאחר שנבנו 156 מטוסים. נכון למרץ 2022, ישנם 102 מטוסי בואינג 717-200 בשירות עם שלוש חברות תעופה: דלתא איירליינס, QantasLink, והוויאן איירליינס.
לוח הזמנים

לדגם הרגיל:
הזמנה ראשונה: 19 באוקטובר 1995
חשיפת המטוס: 10 ביוני 1998
טיסה ראשונה: 2 בספטמבר 1998
אישור המטוס על ידי הרשויות: 1 בספטמבר 1999
העברת המטוס הראשון: 23 בספטמבר 1999
תחילת השירות: 12 באוקטובר 2000
מסירה אחרונה: 23 במאי 2006
נתונים טכניים

לדגם הרגיל:
מספר נוסעים: 106
מטען: 26.5 מטר מעוקב
מנועים: 2 מנועים מתוצרת רולס-רויס מדגם BR715-A1-30, בעלי דחף מקסימלי של 82.3 קילו-ניוטון
משקל דלק מקסימלי: 24,609 ליברות
משקל המראה מקסימלי: 110,000 ליברות
טווח מקסימלי: 2,645 קילומטר
מהירות שיוט (בגובה 34,200 רגל): 0.77 מאך 504 מייל לשעה