מצודת קרן נפתלי
סקרים, חפירות וממצאים

ויקטור גרן (שנת 1880) – חוקר צרפתי, סוקר ארץ ישראל מהמאה ה-19 זיהה את המקום כחצור המקראית. מתאר את ממצאיו מסיורו במקום: ”ההר מסתיים בבמה מוארכת בשם תל אלהראווי – ככר שצורתה לא משוכללת, אורכה מאה ושנים עשר צעד מצפון לדרום, ורוחבה עשרים וחמשה צעד בחלקה הצפוני. חמישים באמצע וארבעים בחלקה הדרומי. התל הזה מוקף חומה איתנה, הרוסה לשלושה רבעים. היא הייתה מחוזקת בכמה מגדלים רבועים שנבנו כמוה עצמה מאבנים גדולות”. בין ממצאיו: אבנים גדולות אשר הונחו זו על זו ללא חומר מלכד. במתחם, בעיקר כלפי דרום מזרח, נראים קווי קירות של כמה בניינים גדולים שנבנו מאבנים רב צלעיות. בורות מים חצובים בסלע, בעיקר תחת המגדלים. העיר השתרעה כלפי מטה, מזרחה, על פני כמה מדרגות אולם היא נחרבה כליל. ניכר כי הבנייה היא קדומה ביותר. חורבת אחד המבנים נראית בעל אופי דתי. היו בה מספר אבני גזית, מהוקצעות היטב. מזוזות (דפנות פתחים) ומשקוף של שער גדול. עיטור פשוט אך מעוצב יפה. גרן מדגיש כי העיר חרבה בימי קדם ואין בנמצא עדות לכך שהוא שוקמה. חלק ניכר במאמרו הוא מקדיש לאימות התל עם חצור המקראית, בירת יבין הראשון.
קלוד קונדר והוריישו קיצ'נר (שנת 1881) – בספר The servey of Western Palestine SWP: Conder and Kitchner. בנוסף על ממצאיו של ויקטור גרן, הם מציינים את הימצאותם של מספר קברים חצובים באבן עם תאים לשמירת מזכרות של המנוח.
ארנסט מסטרמן (Ernest Masterman) (שנת 1908) – בין ממצאיו, שתי כתובות ביוונית מגולפות באבן, האחת הוקדשה לאלה אתנה והשנייה לזאוס. כפי הנראה היו הן חלק ממקדש שנבנה במדרון המזרחי. למבנה זה התייחס גם החוקר ויקטור גרן.
חפירת הצלה מטעם רשות העתיקות (שנת 1981) – החפירה נעשתה בקצה הדרומי של הכפר. נתגלה קטע חומה מהתקופה הרומאית.
דר' מרדכי אביעם (שנת 1995) – סקר מטעם רשות העתיקות. המצודה נבנתה בהתאם למבנה הטופוגרפי של הפסגה. גודלה כ-110X40 מ', מוקפת חומה כפולה ובה שמונה מגדלים, לא כולם אותרו. בסקר נתגלו שני מגדלים פינתיים בצד הצפוני של החומה, שלושה מגדלים מלבניים חיצוניים לאורך הקיר המערבי, מגדל תואם אחד נתגלה לאורך הקיר המזרחי. הקיר הדרומי והמערבי נשתמרו עד לגובה של שני מטר. החומה עובתה בקיר נוסף והחלל בין שני הקירות מולא באבנים. בתוך המצודה נבנה קיר שחצה אותה ממערב למזרח, וכן נמצאו בתוכה שני בורות מים ושלושה מחוצה לה בצידה הצפוני. במדרון הדרומי והמזרחי נמצאו שרידים למערכת מצור. קירות כפולים וביניהם אבנים. עדות נוספת למצור שנערך מסביבה, ניתן לראות באבני הדרדור שנמצאו, שמשקלן כ-100–150 ק"ג כל אחת. כלי החרס שייכים לתקופות שונות. רוב החרסים הם מהתקופה ההלניסטית, כמו כן נמצאו חרסים של קרמיקה גלילית גסה (GCW), וחרסים של טרה סיגלטה מזרחית. שאר החרסים הם מאמצע התקופה הרומית וכן מהתקופה העות'מאנית. כלי בישול, קנקנים, קערות ונרות שמן.
דר' מרדכי אביעם (שנת 2000) – החפירות שנערכו בקיץ 2000 מטעם רשות העתיקות נועדו לתארך את המצודה ולוודא את שלבי התקופות. נחפרו חמש משבצות בתוך המצודה. משבצות A,‏ B בצפון, D,‏ F במערב, C במזרח, וכן משבצת G בטרסה המזרחית. במשבצת D, הצמודה לחומה המערבית, ליד אחד המגדלים, באחד מחדריה, נמצא בור מטוייח ובו מדרגות, בדגם של מדרגה צרה, רחבה, צרה וכן הלאה. השערת החוקר היא שהמקום שימש כמקווה בתקופה שבה ישבו החשמונאים במצודה. מקבץ כלי החרס שנמצאו בתוך בור המקווה מתוארך בחלקו למאה השנייה לפנה"ס, כגון GCW ונרות שמן, ובחלקו לתקופה ממחצית המאה הראשונה לפנה"ס ועד אמצע המאה הראשונה לספירה. כמחצית מהכלים שנמצאו הם סירי בישול. על פי הסטרטיגרפיה של משבצות A,‏ C המצודה הוקמה בתקופה ההלניסטית. מטבעות שזוהו בשטח המצודה: מטבע סלאוקי מלפני הכיבוש החשמונאי, חמישה מטבעות חשמונאיים של אלכסנדר ינאי, מטבע של העיר צידון מהמאה הראשונה לפנה"ס, שני מטבעות של העיר צור, גם הם מהמאה הראשונה לפנה"ס, ומטבע של הורדוס פיליפוס מהעיר בניאס.