stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העורק העקיף האמצעי

| --- | --- |

 שיוך:  branch of deep brachial artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (591) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria collateralis media 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.09.023 
 TA2 (2019):  4637 
 FMA:  23119 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0816311 
 
העורק העקיף האמצעי מתפצל מעורק הזרוע העמוק שבמעלה התמונה.
הָעוֹרֵק הֶעָקִיף הָאֶמְצָעִי (TA: arteria collateralis media) הוא עורק בזרוע המתפצל מעורק הזרוע העמוק ומסייע באספקת הדם לאזור המרפק. העורק יורד בתוך הראש האמצעי של שריר הזרוע התלת-ראשי ויוצר השקה עם העורק הבין-גרמי החוזר מעל זיז המרפק של עצם הגומד.
ראו גם

העורק העקיף החישורי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.09.023 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן

| --- | --- |


מטה הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן
 מידע כללי
 מדינה:  צרפת 
 סוכנות אם:  ארגון הבריאות העולמי
 תאריך הקמה:  1965
 מנהל:  John Higginson 
 מטה מרכזי:  ליון, צרפת
 www.iarc.who.int
 
הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן (באנגלית: International Agency for Research on Cancer; IARC) היא סוכנות בין-לאומית, חלק מארגון הבריאות העולמי של האומות המאוחדות.
המשרדים הראשיים של הסוכנות ממוקמים בליון, צרפת. תפקידה הוא לערוך מחקרים באשר לסיבות מחלת הסרטן. היא גם אוספת ומפרסמת מידע אודות מקרי סרטן בעולם וכן מונוגרפים על גורמים מסרטנים המהווים סכנה לבני אדם.
ראו גם

המכון הלאומי לסרטן
זיהום אוויר
עקה גנטוקסית
מוטגן
טוקסיקולוגיה
הערות שוליים

↑  ד"ר נעם לויתן, על בשר מעובד והסיכוי ללקות בסרטן, באתר מדע גדול, בקטנה, ‏16 לאוגוסט 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263048105171  PLWABN: 9812423247305606  BIBSYS: 90072224  BNE: XX254137  BnF: cb11862908n (data)  CANTIC: a11094989  CiNii: DA00673555  GND: 1001130-4  ISNI: 0000 0004 0598 0095  LCCN: n79125097  LNB: 000090774  NDL: 00288452  NKC: kn20010711171  NLA: 35226187  NLG: 248109  RERO: 02-A000032309  SUDOC: 031293409  Trove: 872796  VIAF: 149533873   WorldCat (עם VIAF): 149533873
המספר הקסום שבע, פלוס או מינוס שתיים

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 שפת המקור:  אנגלית 
 נושא:  זיכרון עבודה, פסיכולוגיה קוגניטיבית 
 
המספר הקסום שבע, פלוס או מינוס שתיים: מגבלות מסוימות על יכולתנו לעבד מידע (באנגלית: The Magical Number Seven, Plus or Minus Two: Some Limits on Our Capacity for Processing Information) הוא אחד המאמרים המצוטטים ביותר בתחום הפסיכולוגיה. הוא פורסם בשנת 1956 על ידי הפסיכולוג הקוגניטיבי ג'ורג' ארמיטג' מילר מן המחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטת פרינסטון, ופורסם בירחון Psychological Review. המאמר לכאורה טוען כי מספר האובייקטים שיכול אדם ממוצע להחזיק בזיכרון עבודה הוא 2 ± 7. למסקנה זו מתייחסים לעיתים בכינוי "מספר 7 הקסום של מילר" (Miller's magic 7).
מחקרים שנערכו לאחרונה הראו כי המסקנה באשר ליכולת זיכרון העבודה האנושי היא תוצאה של פרשנות שגויה למאמרו של מילר, וכי המספר נמוך יותר ומשתנה בהתאם לסוג המשימות.
המאמר של מילר

במאמרו, מילר דן בצירוף מקרים בין הגבולות של שיפוט אבסולוטי חד-ממדי לבין מגבלות זיכרון לטווח קצר. במטלה של שיפוט אבסולוטי חד-ממדי מוצגים לאדם מספר גירויים המשתנים במימד אחד (לדוגמה, 10 צלילים המשתנים אך ורק בגובה) ומגיב לכל גירוי בתגובה מתאימה (אשר נלמדה לפני כן). הביצועים של בני אדם כמעט מושלמים עד ל-5 או 6 גירויים שונים, אולם קיימת ירידה בביצועים ככל שמספרם עולה. ניתן לתאר מטלה זו כמטלת העברת מידע: התשומה היא אחת מתוך n גירויים אפשריים, והתוצר הוא אחד מתוך n תגובות אפשריות. המידע הכלול בתשומה יכול להיקבע על ידי מספר החלטות בינאריות שיש להחליטן כדי להגיע לגירוי הנבחר, והדבר נכון אף באשר לתגובה. לכן, ניתן לאפיין את הביצועים המיטביים של אנשים בשיפוט אבסולוטי חד-ממדי כקיבולת ערוץ מידע עם 2 עד 3 סיביות מידע, המתאים ליכולת להבדיל בין 4 עד 8 אלטרנטיבות.
המגבלה הקוגניטיבית השנייה שבה דן מילר היא טווח הזיכרון. טווח הזיכרון מתייחס לרשימה הארוכה ביותר של פריטים (למשל, ספרות, אותיות, מילים) שעליה יכול אדם לחזור בסדר נכון, מיד לאחר שהוצגה לו, ב-50% מן הניסיונות. מילר מצא כי טווח הזיכרון של אנשים בוגרים צעירים הוא בערך 7 פריטים. הוא הבחין כי גודל טווח הזיכרון אינו תלוי בכמות המידע (הנמדדת בסיביות) הכלולה בגירוי. מילר הסיק מכך שטווח הזיכרון אינו מוגבל במונחי סיביות אלא במונחי "נתחים" (chunks) – יחידות זיכרון. נתח הוא היחידה המשמעותית הגדולה ביותר שאותה יכול האדם לזהות במידע המוצג לו – לכן, כמות המידע שתיזכר תלויה במה האדם מחשיב כנתח זיכרון בודד. לדוגמה, מילה עשויה להוות יחידת זיכרון בודדה לאדם שהוא דובר השפה, אך היא עשויה להתפרק לאותו מספר יחידות זיכרון כמספר האותיות המרכיבות את המילה לאדם המזהה את האלפבית אך השפה כלל אינה מוכרת לו.
מילר הודה בכך שהיחס שבין מגבלות שיפוט אבסולוטי חד-ממדי לבין זיכרון לטווח קצר הוא מקרי בלבד, כיוון שרק המגבלה הראשונה, ולא השנייה, יכולה להיות מאופיינת במונחי תאוריית מידע (זאת אומרת, כמספר סיביות קבוע פחות או יותר). לכן, אין כל דבר "קסום" במספר 7, ומילר עשה שימוש בביטוי אך ורק באופן תאורטי. למרות זאת, הרעיון של "המספר הקסום 7" העניק השראה לתאוריות רבות, באיכות טובה יותר ופחות, באשר למגבלות יכולת ההכרה בבני האדם.
"המספר הקסום שבע" ויכולת זיכרון העבודה

במחקרים מאוחרים יותר על זיכרון לטווח קצר וזיכרון עבודה התברר כי טווח הזיכרון האנושי אינו קבוע אף כאשר הוא נמדד במונחי "יחידות זיכרון". מספר יחידות הזיכרון שאדם יכול לזכור מיד לאחר שהוצג לו מידע תלוי בקטגוריה של היחידות שבהן נעשה שימוש (לדוגמה, קיבולת של כ-7 ספרות, כ-6 אותיות, כ-5 מילים), ואפילו תלוי במאפיינים של היחידות בתוך אותן קטגוריות. לדוגמה הקיבולת נמוכה יותר למילים ארוכות מאשר למילים קצרות. באופן כללי קיבולת הזיכרון לתוכן מילולי (ספרות, אותיות, מילים, וכדומה) תלוי במידה ניכרת בזמן הצריך כדי לומר את תוכן המידע בקול רם. לאור זאת הציעו חלק מן החוקרים כי הקיבולת המוגבלת של זיכרון לטווח קצר איננה "מספר קסום" אלא "לחש קסום". החוקר אלן באדלי (Alan Baddeley) הסיק מממצאיו כי מרכיב אחד מתוך המודל שלו לזיכרון עבודה, הלולאה הפונולוגית, קיבולתו היא כ-2 שניות של קול.
אף לאחר ממצאיו של החוקר באדלי לא ניתן לאפיין את קיבולת הזיכרון לטווח קצר כנתון הקבוע במונחי "הלחש הקסום", זאת כיוון שקיבולת הזיכרון תלויה גם במשתנים נוספים ולא רק במשך זמן הדיבור. לדוגמה, הקיבולת תלויה גם במובן המילולי (המעמד הלקסיקלי) של תוכן המידע למאזין, במילים אחרות, האם המידע מכיל מינוחים המוכרים למאזין. משכך, לא נכון לקבוע כי קיבולת הזיכרון האנושי לטווח קצר מוגבלת ל"מספר קסום" של יחידות זיכרון.
באדלי הוסיף כביקורת על מאמרו של מילר כי ישנו הבדל בין יכולת הזיכרון לטווח קצר למספרים לעומת מילים. כמו כן הוסיף החוקר קוון כי ישנו הבדל ביכולת הקליטה בין מבוגרים לצעירים.
מגבלות קוגניטיביות מספריות אחרות

ישנן מספר מגבלות קוגניטיביות אחרות אשר גרמו לקוון לחלוק על מילר ולטעון כי לא מדובר ב"מספר שבע הקסום" אלא ב"מספר ארבע הקסום". בניגוד למילר, קוון טען כי הדבר לא מקרי. תהליך נוסף שנראה מוגבל לארבעה אלמנטים בלבד הוא תפיסה כמותית חזותית מהירה (באנגלית Subitizing (אנ') מלטינית subitus שמשמעותו "פתאומי"), מדובר ביכולת לספירה מהירה של אובייקטים, שלרוב מוגבלת לארבע. כמויות גדולות יותר של אובייקטים צריך לספור בצורה יחידנית, תהליך שהוא איטי יותר, אם כי ניתן לחשב את המספר באמצעות חישוב מהיר אם הוא אפשר לקבץ מנטלית את האלמנטים לכמה קבוצות קטנות – להלן נתחים: chunks.
בסרט "איש הגשם" ישנה דמות של אדם עם תסמונת סוואנט, שמסוגל לקבוע במהירות את מספר הקיסמים מקופסה שלמה שנשפכה על הרצפה, ככל הנראה תוך שימוש במספר גדול בהרבה מארבעה חפצים/אלמנטים. הישג דומה נצפה באופן לא רשמי על ידי הנוירופסיכולוג אוליבר סאקס ודווח בספרו "האיש שחשב שאשתו היא כובע". לכן, אפשר אולי להניח המגבלה על מספר האובייקטים בעיבוד מידע היא דבר שרירותי שנכפה על ידי ההכרה והתודעה שלנו ולא בהכרח גבול פיזי ממשי. מצד שני, המומחה לאוטיזם דניאל טמט הציע שייתכן כי הילדים בהם צפה סאקס בניסוייו אולי ספרו מראש את הגפרורים בקופסה. מנגד, יש גם עדויות שאפילו ארבעה אלמנטים הם הערכה גבוהה: גבט וקלארקסון ערכו ניסוי ומצאו כי למעלה ממחצית מהתנאים עבור זכירת זיכרון הניבו תוצאות רק של שני אלמנטים..
ייתכן שגודלם של הנתחים (chunks) ולא המספר הכמותי שלהם, המאוחסנים בזיכרון לטווח קצר הוא מה שמאפשר אצל אנשים זיכרון טוב יותר ומשופר. כך שניתן להבין כי חלוקה של מספרים ארוכים/רשימות של אלמנטים וכו' לקבוצות (נתחים) קטנים יותר מאפשר לזכור טוב יותר, ואף לאפשר קליטה מהירה יותר של המידע המהיר אליו נחשפים.
הערות שוליים

↑  Miller GA, The Magical Number Seven, Plus or Minus Two: Some Limits on Our Capacity for Processing Information, Psychological Review 1956;101:343-352
↑  Schweickert, Richard; Boruff, Brian (1986). "Short-term memory capacity: Magic number or magic spell?". Journal of Experimental Psychology: Learning, Memory, and Cognition 12 (3): 419–25. doi:10.1037/0278-7393.12.3.419
↑  Baddeley A Working memory. Science 225:556-9.
↑  Baddeley, A. The episodic buffer: a new component of working memory?" Trends in Cognitive Sciences 2000;4(11):417–23
↑  Hulme, Charles; Roodenrys, Steven; Brown, Gordon; Mercer, Robin (1995). "The role of long-term memory mechanisms in memory span". British Journal of Psychology 86 (4): 527–36
↑  Cowan, Nelson (2001). "The magical number 4 in short-term memory: A reconsideration of mental storage capacity". Behavioral and Brain Sciences 24 (1): 87–114; discussion 114–85. doi:10.1017/S0140525X01003922. PMID 11515286.|cowan (2001)
↑  Nelson Cowan, The magical number 4 in short-term memory: A reconsideration of mental storage capacity, Behavioral and Brain Sciences 24, 2001-02, עמ' 87–114 doi: 10.1017/S0140525X01003922
↑  K. S. Bose, R. H. Sarma, Delineation of the intimate details of the backbone conformation of pyridine nucleotide coenzymes in aqueous solution, Biochemical and Biophysical Research Communications 66, 1975-10-27, עמ' 1173–1179 doi: 10.1016/0006-291x(75)90482-9
↑  Fernand Gobet, Gary Clarkson, Chunks in expert memory: Evidence for the magical number four … or is it two?, Memory 12, 2004-11, עמ' 732–747 doi: 10.1080/09658210344000530
המדבר הקטן של קוץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  solonchak, ביצה מלוחה 
 מיקום
 מיקום:  מחוז קוטץ' 
 קואורדינטות:  23°18′N 71°12′E﻿ / ﻿23.3°N 71.2°E﻿ / 23.3; 71.2
 
מפה המציגה את המדבר הקטן של קוץ' והמדבר הגדול של קוץ'
המדבר הקטן של קוץ' שנקרא גם הראן/רן הקטן של קוץ', הוא מדבר מלח הממוקם ליד המדבר הגדול של קוץ' שבמחוז קוץ', גוג'ראט, הודו.
מקלט הפראים ההודים

המקלט לפראים שבמדבר הקטן מפורסם כמקלט האחרון בעולם לפראים הודים עבור שימור תת-המין. למרות הנוף היבש האזור הוא בעל מגוון עשיר של בתי גידול חשובים מבחינה אקולוגית עבור חיות בר כמו עופות נודדים מקומיים או עופות מקומיים. זה גם בית גידול למיני יונקים ייחודים כמו: פרא הודי, זאב הודי, שועל המדבר (Vulpes vulpes pusilla) והנילגאי.
השמורה הביוספרית - אתר מורשת עולמית

השמורה מועמדת על ידי מחלקת היער להיות עתודה ביוספרית בזכות אזורי המערכות האקולוגיות היבשתיות והימיות ברחבי העולם שמוכרות בכל העולם במסגרת אחת התוכניות של אונסק"ו, האדם והביוספירה. שתתמקד בשימור המגוון הביולוגי, מחקר, פיקוח ותמיכה בפיתוח בר קיימא.
כלכלה > איסוף מלח

ישנה פעילות מסחרית מסורתית של איסוף מלח באזור שבו מחלקת היער של גוג'ראט רוצה להרתיע מהעבודה במקום משום שהיא נחשבת לאיום על הסביבה, על חיות הבר ומינים הנמצאים בסכנת הכחדה. שלבי איסוף המלח כוללים את בריכות אידוי המלח שפוגעות ומסכנות את הסביבה.
כלכלה > חקלאות חסילונים

האזור משמש גם לאיסוף חסילונים, שמסחר זה רווחי יותר מבריכות אידוי המלח, וגם למסחר הזה מחלקת היער מתנגדת.
החי של המדבר

מהעיר בהוג' יש מגוון עשיר של בתי גידול ושל בעלי חיים, בכמה אזורים.
גלריה

מערב המדבר הקטן של קוץ', 1896
מזרח המדבר הקטן של קוץ', 1896
עדר פראים הודים
אספת מלח בשנת 1891
להקת פלמינגו במדבר הקטן של קוץ'
אוספת מלח
פיקוד הסייבר של ארצות הברית

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  USCYBERCOM
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:  מחלקת ההגנה של ארצות הברית
 סוג:  פיקוד קרבי מאוחד
 בסיס האם:  מרילנד מרילנד
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  23 ביוני 2009 – הווה (15 שנים)
 פיקוד
 יחידות בת:  פיקוד הסייבר של צי ארצות הברית פיקוד הסייבר של צבא ארצות הברית חיל האוויר ה-16 של ארצות הברית פיקוד הסייבר של חיל הנחתים
 מפקד נוכחי:  גנרל טימותי יו
פיקוד הסייבר של ארצות הברית (באנגלית: United States Cyber Command, בקיצור: USCYBERCOM) הוא אחד מהפיקודים הקרביים המאוחדים של משרד ההגנה האמריקני והכוחות המזוינים של ארצות הברית. הפיקוד מרכז את פעילות המרחב הקיברנטי, מארגן את משאבי הסייבר ומתאם את הגנות הרשת הצבאית של ארצות הברית.
פיקוד הסייבר נוצר בשנת 2009 במטה הסוכנות לביטחון לאומי (NSA) בפורט מיד, מרילנד. הפיקוד עושה שימוש ברשתות ה-NSA ומונחה על ידי ראש הסוכנות לביטחון לאומי מאז הקמתה. במקור תוכננה המפקדה למענה הגנתי, אך עם הזמן רואים בה יותר ככוח התקפי.
באוגוסט 2017 הכריז נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כי הפיקוד יקבל מעמד של פיקוד קרבי מאוחד, וכן תיבחן הפרדתו מה-NSA.
ב-4 במאי 2018 הועלה הפיקוד לרמת פיקוד קרבי מאוחד ולראשו מונה גנרל פול נקאסוני.
מטרות

על פי מחלקת ההגנה של ארצות הברית, USCYBERCOM "מתכנן, מתאם, משלב, מסנכרן ומבצע פעילויות כדי: ליישם את הפעולות וההגנות המפורטות על ידי משרד ההגנה ברשתות המידע וכן, להתכונן, ואם וכאשר יונחו, לערוך פעילות צבאית מלאה במרחב הקיברנטי במטרה לאפשר פעולות בכל התחומים, להבטיח את חופש הפעולה של ארצות הברית ובני בריתה במרחב הקיברנטי ולמנוע את החופש הזה מידי האויבים."
יחידות הפיקוד

| סמל | שם היחידה | שיוך חיילי | מפקדה | ייעוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | פיקוד הסייבר של צבא ארצות הברית |  צבא ארצות הברית | פורט אייזנהוואר, ג'ורג'יה | אחד מהפיקודים הפונקציונליים המרכזיים בצבא ארצות הברית. הפיקוד אחראי למבצעים במרחב הקיברנטי בתחום ההגנה, בתחום ההתקפה ובתחום המודיעין. |
|  | חיל האוויר ה-16 של ארצות הברית |  חיל האוויר של ארצות הברית | בסיס סן אנטוניו, טקסס | פיקוד הסייבר ולוחמת מידע של חיל האוויר של ארצות הברית. |
|  | הצי העשירי של ארצות הברית |  צי ארצות הברית | פורט מיד, מרילנד | יחידה בצי ארצות הברית המשמשת ככוח המודיעין ופיקוד הסייבר של הצי. |
|  | פיקוד הסייבר של חיל הנחתים |  חיל הנחתים של ארצות הברית | פורט מיד, מרילנד | אחד מהפיקודים הפונקציונליים בחיל הנחתים של ארצות הברית. עיקר ייעודו הגנה על תשתיות קריטיות מפני מתקפות סייבר. |
הערות שוליים

1 2  Nakashima, Ellen (13 בספטמבר 2016). "Obama to be urged to split cyberwar command from NSA". The Washington Post. ארכיון מ-14 בספטמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Statement by President Donald J. Trump on the Elevation of Cyber Command". whitehouse.gov (באנגלית). 2017-08-18. נבדק ב-2017-10-30.
↑  U.S. Department of Defense, Cyber Command Fact Sheet, 21 May 2010 http://www.stratcom.mil/factsheets/2/Cyber_Command/
| הפיקודים הקרביים המאוחדים במחלקת ההגנה של ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| פיקודים מרחביים | פיקוד אפריקה • פיקוד מרכז • פיקוד אירופה • פיקוד צפון • פיקוד האינדו-פסיפי • פיקוד דרום • פיקוד החלל |  |
| פיקודים פונקציונליים | פיקוד המבצעים המיוחדים • הפיקוד האסטרטגי • פיקוד התובלה • פיקוד הסייבר |  |
כפר טרומן

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: חבל מודיעין
גובה ממוצע: ‎56 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 855 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 828 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) כפר טרומן(למפת גוש דן רגילה) כפר טרומן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר טרומן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר טרומן31°58′49″N 34°55′27″E﻿ / ﻿31.9802904877179°N 34.9240628078739°E﻿ / 31.9802904877179; 34.9240628078739  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל מודיעין באדום - כפר טרומן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10
www.ktruman.co.il
כְּפַר טְרוּמַן הוא מושב במישור החוף, בתחומי מועצה אזורית חבל מודיעין. היישוב קרוי על שמו של נשיא ארצות הברית ה-33, הארי טרומן.
שם

היישוב קרוי על שמו של הארי טרומן, שכיהן כנשיא ארצות הברית בשנים 1945–1953. בשנת 1947 תמך טרומן בהקמת מדינה יהודית, ואחרי הכרזת העצמאות היה הראשון שהכיר במדינת ישראל ונקט מדיניות ידידותית כלפי המדינה הצעירה.
הקמת היישוב

כפר טרומן נוסד בשנת 1949 על אדמות הכפר הערבי הנטוש בית נבאלא. המייסדים היו חיילים משוחררים יוצאי הפלמ"ח מחטיבת הראל, ולכן שמו הראשון של היישוב היה "בני הראל". באמצע 1949 הם התיישבו באופן זמני בבית הספר הערבי בכפר בית נבאלא, ובאוקטובר 1949 התיישבותם אושרה על ידי המוסדות המיישבים והם התיישבו באופן זמני במחנה הצבא הבריתי בית נבאללה. ביוני 1950 הסכים נשיא ארצות הברית, הרי טרומן, שייקרא יישוב על שמו בצפון ישראל ובספטמבר 1950 התקיים טקס קריאת שם למושב של בני הראל על שם טרומן. בארצות הברית גוייסו כספים למען הקמת המושב. ביוני 1952 עמדו במקום 47 בתים. לכל מתיישב ניתנו 27 דונם ובית אבל מחובר לחשמל. חמקום סופק מים וכביש הוביל אליו. אולם רבים מהמתיישבים נטשו ובתחילת 1955 נותרו 15 משפחות מבוססות משקית. בשנת 1954 הובאו למקום משפחות במסגרת מן העיר אל הכפר אבל הם עזבו.
גרעין של 30 משפחות מיוגוסלביה הובאה לתגבר את המקום, אך מהם נשארו רק שניים. במסגרת מן העיר אל הכפר הובאו, בשנת 1956, 35 משפחות של פועלי בניין.
גאוגרפיה

המושב נמצא במישור החוף, בתחומי מועצה אזורית חבל מודיעין, כשלושה ק"מ ממזרח לנמל התעופה בן-גוריון, דרומית לכביש 453, צפונית לכביש 1 ולמושב חדיד ומערבית למושב בית נחמיה.
הגישה למושב מתבצעת דרך כביש 453 המחבר בין נמל התעופה בן-גוריון למועצה המקומית שוהם.
שטח המושב כ- 1,700 דונם.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלמ"ס לשנת 2021 אוכלוסיית המושב מונה כ- 908 תושבים.
בכפר פועלים מעון יום ושני גני ילדים.
אתרים

במושב עסקים רבים ושונים. כמו כן, בתחומי המושב שרידי כנסייה ביזנטית, שתוקנה ושונתה בתקופה הערבית, ובה רצפת פסיפס צבעונית, מזבח אבן וכתובת יוונית..
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ב. וויניצקי, ההר מתמזג עם השפלה, חרות, 2 במרץ 1951
↑  ה"קומזיץ" הגדול - בלי כבשים..., מעריב, 11 באוקטובר 1949
מושב הראל התנחל על אדמת בית נבאללה, על המשמר, 19 באוקטובר 1949
↑  כפר ע"ש טרומן יוקם בישראל, הארץ, 4 ביוני 1950
↑  טקם "קביעת מקום" לכפר טרומן, הארץ, 5 בספטמבר 1950
↑  סעודה בוואשינגטון לטובת כפר טרומן, על המשמר, 23 בפברואר 1951
↑  הנשיא טרומן בפעם הראשונה במסיבה יהודית, הַבֹּקֶר, 20 ביוני 1952
↑  עזיבות רבות בכפר טרומן, הארץ, 19 בינואר 1955
↑  חנוך ברטוב, ההתיישבות האילמת, למרחב, 12 ביוני 1964
↑  פועלי בניין יעברו מהעיר לכפר טרומן, על המשמר, 26 באפריל 1955
מאכלסים מחדש כפר טרומן, הַבֹּקֶר, 24 ביוני 1956
1 2  כפר טרומן, באתר מועצה אזורית חבל מודיעין
↑  חינוך בכפר טרומן, באתר כפר טרומן
↑  חינוך בכפר טרומן, באתר הבית של כפר טרומן
↑  עסקים בישוב כפר טרומן, באתר כפר טרומן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588269905171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הכיכר בכניסה למושב, שנקראת בשמו הקודם של המושב, "בני הראל"
אבן זיכרון לאירוע קריאת היישוב כפר טרומן על שם נשיא ארצות הברית, 1950
היסטוריה של איחוד האמירויות הערביות

דגל איחוד האמירויות הערביות
איחוד האמירויות הערביות היא מדינה בחצי האי ערב, הממוקמת על החוף הדרום-מזרחי של המפרץ הפרסי והחוף הצפוני-מערבי של מפרץ עומאן. איחוד האמירויות הערביות מורכבת משבע אמירויות והיא נוסדה ב-2 בדצמבר 1971 כפדרציה. שש מתוך שבע האמירויות (אבו דאבי, דובאי, שארג'ה, עג'מאן, אום אל קיווין ופוג'יירה) התאחדו באותו תאריך. השביעית, ראס אל-ח'ימה, הצטרפה לפדרציה ב-10 בפברואר 1972. שבע האמירויות נודעו בעברן כ"חוף שביתת הנשק", בעקבות הסכם של ההנהגה המקומית מול האימפריה הבריטית במאה ה-19.
ממצאים ארכאולוגיים שנחשפו באיחוד האמירויות מציגים היסטוריה ארוכה של מגורים אנושיים וסחר אזורי, כולל עם מסופוטמיה. מספר שבטים התיישבו באזור זה, גם לאורך החוף וכן בפנים הארץ. במאה השביעית השבטים המקומיים עברו תהליך של איסלאמיזציה.
כמה פלישות וקרבות עקובים מדם התרחשו לאורך קו החוף הנוכחי של האמירויות, כאשר הפורטוגלים, תחת הנהגתו של אלבוקרקי, פלשו לאזור. עימותים בין הקהילות המקומיות לבין הבריטים הובילו לפשיטות בריטיות על ראס אל-ח'ימה ב-1809 ושוב ב-1819, והמחלוקת נפתרה לבסוף על ידי סדרת הסכמים של הבריטים מול ההנהגה המקומית ב-1820. הסכמים אלו נתנו למקום את הכינוי "חוף שביתת הנשק", וכמו כן, ב"הסכם השלום הימי הנצחי", שנחתם ב-1853, החלה תקופה של שלום ושגשוג יחסיים לאורך החוף - מה שנמשך עד שנות השלושים, עם התמוטטות הסחר בפנינים, שהוביל לקשיים משמעותיים בקרב קהילות החוף.
החלטה בריטית, שננקטה בתחילת 1968, לסגת ממעורבותה במדינות "חוף שביתת הנשק", הובילה להחלטה להקים פדרציה. ההחלטה סוכמה בין שני השליטים המשפיעים ביותר: שייח' זאיד בן סולטאן אאל נהיאן מאבו דאבי ושייח רשיד בן סעיד אאל מכתום מדובאי. השניים הזמינו מנהיגים מקומיים נוספים להצטרף לפדרציה. בשלב מסוים נראה היה כי בחריין וקטר יצטרפו גם הם לאיחוד, אך בסופו של דבר הן החליטו על עצמאות נפרדת.
כיום, איחוד האמירויות הערביות הוא מדינה מודרנית המייצאת נפט ובעלת כלכלה מגוונת מאוד, כאשר דובאי בפרט מתפתחת למרכז עולמי של תיירות, קמעונאות ופיננסים, וכן היא ביתו של הבניין הגבוה בעולם, והנמל הגדול ביותר מעשה ידי אדם.
פרהיסטוריה

בשנת 2011 נמצאו בחפירות ארכאולוגיות גרזני יד פרימיטיביים, וכן כמה סוגים של כלים נוספים, באתר הארכאולוגי באיחוד האמירויות. כלים אלו דמו לסוגים ששימשו את בני האדם המודרניים המוקדמים במזרח אפריקה. החוקרים תיארכו את הממצאים לטווח של 100,000-125,000 שנה. זוהי העדות המוקדמת ביותר לבני אדם מודרניים שנמצאה בכל מקום מחוץ לאפריקה ומרמזת על כך שבני האדם המודרניים עזבו את אפריקה הרבה יותר מוקדם ממה שחשבו קודם לכן. הממצאים העתיקים הללו השתמרו לצד ממצאים של תרבויות מאוחרות יותר, כולל קברים וממצאים נוספים מתקופת תרבויות אום אל-נאר, ואדי סוק וכן ממצאים מהתקופה האיסלאמית.
סביב חלקים של תקופת עידן הקרח, 68000 עד 8000 לפנה"ס, מזרח ערב נחשב לאזור בלתי ראוי למגורים. ממצאים מתקופת האבן ומתקופתן של תרבויות עוביידיות, כמו חץ אבן וראשי גרזנים וכן כלי חרס עוביידיים), מעידים על היישוב האנושי בתקופת הזמן שבין 5000 ל-3100 לפנה"ס. התקופה שבין השנים 3100 ל-2500 לפנה"ס - המשויכת מבחינה ארכאולוגית לתקופת ג'מדת נצר - העלתה גם היא אתרי קבורה וכלי חרס.
המבנים המוקדמים ביותר בשטח איחוד האמירויות הם בני 8,500 שנה לפחות.
תרבויות אום אל-נאר, וואדי סוק

אום אל-נאר (הידוע גם בשם אום א-נאר) הייתה תרבות בתקופת הברונזה המסווגת על ידי ארכאולוגים סביב השנים 2600-2000 לפנה"ס באזור שבו נמצאות כיום איחוד האמירויות הערביות ועומאן. האטימולוגיה נובעת מאי בשם זהה אשר צמוד לאבו דאבי. אחד האלמנטים של תרבות אום אל-נאר הוא קברים עגולים המאופיינים בדרך כלל באבנים הממוקמות יחד בצורה מדויקת בקיר החיצוני, וכן בשרידי אדם רבים בפנים.
לאחר תרבות אום אל-נאר הגיע תורה של תרבות ואדי סוק, ששלטו באזור בסביבות השנים 2000 עד 1300 לפנה"ס. ממצאים ארכאולוגיים מצביעים על כמה וכמה ערי מסחר מרכזיות אשר היו פזורות באזורים שונים בשטחן של איחוד האמירויות הערביות ועומאן של ימינו. גידולי הגמלים ובעלי החיים האחרים התבצעה בתקופת ואדי סוק, שהביאה להגדלת היישוב גם הרחק מקו החוף, ולטיפוח גידולים מגוונים, כולל תמר. בהדרגה, מטלורגיה מתוחכמת יותר ויותר, וגילוף באבן ובחרס הובילו לנשק מתוחכם יותר ולכלים מגוונים יותר, גם כאשר הראיות לקשרי מסחר חזקים עם עמק האינדוס ומסופוטמיה הלכו והתדרדרו.
מסביבות שנת 1200 לפנה"ס ועד תחילת האסלאם במזרח ערב, דרך שלושת עידנים ברזליים (תקופת הברזל 1, 1200-1000 לפנה"ס ; תקופת הברזל 2, 1000-600 לפנה"ס ; ותקופת הברזל 3, 600-300 לפנה"ס) ובתקופה שבאה לאחר מכן (שמכונה תקופת המליאייה, 300 לפנה"ס ואילך), השטח נכבש על ידי הממלכה האחמנית ותרבויות נוספות, מה שהוביל להימצאותם של יישובים מבוצרים ולשגשוג חקלאי של היישובים, הרבה הודות לפיתוחה של מערכת השקיה בשם פוגארה.
תקופת האסלאם

הגעתם של שליחי מוחמד ב-632 הכינה את השטח להמרת הדת לאסלאם. לאחר מותו של מוחמד, אחד הקרבות העיקריים של מלחמות הרדה התקיים באזור פוג'יירה של היום. התבוסה של הלא-מוסלמים בקרב זה הביאה לניצחון האסלאם בחצי האי ערב. בשנת 637 שימשה ג'ולפאר (כיום ראס אל-ח'ימה) כנקודת תצפית לכיבוש אזור איראן. במרוצת מאות השנים הפכה ג'ולפאר לנמל עשיר ומרכז של תעשיית הפנינים, שממנו יצאו ספינות דאו אל רחבי האוקיינוס ההודי.
במאות ה-10 עד המאה ה-12 שלטו באזור הקרמטים בני הכת האסמעילית.
חוף שביתת הנשק

בראשית המאה ה-16 החלה ההתערבות האירופית באזור המפרץ. הראשונים שהגיעו לשם היו הפורטוגלים. הבריטים וההולנדים הצטרפו למירוץ האימפריאלי במהלך המאה ה-17, מרוץ שהוכרע לטובת בריטניה בסוף המאה ה-18. במהלך אותה מאה הרבו השייח'ים ראשי השבטים לעסוק בשוד ימי אינטנסיבי, שהוציא לאזור את כינויו "חוף שודדי הים". בריטניה הוטרדה מאוד מהפעילות הפירטית הזו שסיכנה את מסחרה עם הודו, ובראשית המאה ה-19 החלה לנקוט צעדים צבאיים כדי להפסיקה. ב-1820 כפתה על שליטי החוף הסכם להפסקת השוד הימי, הסכם שהורחב בשנת 1853 לכדי חוזה שלום ימי קבוע, ומאז קיבל האזור את השם "חוף שביתת הנשק" (Trucial Coast).