stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צנתור עורק הריאה
היסטוריה

ההליך תואר לראשונה בספרות הרפואית בשנת 1970. המטרה הראשונה לשמה פותח הייתה טיפול באוטם שריר הלב. תפוצתו גדלה בהדרגה במהלך השנים והחל בו שימוש למחלות והליכים כירורגים נוספים. הרקע להמצאתו התבסס על ניסוי ראשוני מסוגו – צנתר "לב ימני", שנערך על ידי ורנר פורסמן, במהלכו החדיר לעצמו צנתר דרך וריד במרפק. פורסמן פרסם את ממצאיו ותרם רבות להבנה האנטומית בתחום. לאחר מספר שנים, אנדרה פרדריק קורנאן ודיקינסון וו. ריצ'רדס פיתחו צנתר שמסוגל להיכנס עד לעורק הריאתי. עד אותה עת, נכנסו עד לעליה ימין בלבד. בשנת 1956, פורסמן, קורנאן וריצ'רדס קיבלו פרס נובל ברפואה על הגילויים הללו. משנת 1956–1970, צנתור לב ימין עבר התפתחויות רבות, עד שהפך לצנתר שמוכר כיום – צנתר "סוואן-גנץ".
התגלית של ג'רמי סוואן (אנ') וויליאם גנץ (אנ')הייתה הנגשת הצנתר והעברתו מכותלי המעבדות הרפואיות לטיפול קליני במטופלים חיים. סוואן טען שהרעיון מאחורי הנגשת הצנתר הגיע אליו לאחר שצפה בסירות מפרש, במפרץ סנטה מוניקה במהלך בילוי עם ילדיו. הוא הבין שכדי שהצנתר "יזרום" ללא היתקלויות בעורק, יש לחבר בלון לקדמתו, שישמש כמפרש בסירת המפרש- ובמקביל זרם הדם "יחקה" את התנהגות המים הזורמים במפרץ. יחד עם עמיתו למחקר בנו מודל ראשוני, בעל צנתר גמיש ובלון בקצהו והתחילו בניסויים בבעלי חיים. לאחר הצלחה רבה בנושא, עברו לניסויים קליניים (בבני אדם). הזמן הממוצע להחדרת הצנתר היה כ־35 שניות, זמן ממוצע הנמוך בהרבה מהחדרת צנתרים אחרים שהיו נגישים באותה תקופה. עם השנים, פיתחו צנתרים זהים עם נקבים על מנת להקל על מתן תרופות ישירות לעורקים הפולמונריים.
עבודתם של סוואן וגנץ, סללה את הדרך להבנה העכשווית בכל הקשור לפיזיולוגיה של המערכת הקרדיווסקולרית ומתן רפואה דחופה ופחות חודרנית. צנתר "סוואן-גנץ" נכנס מהר מאוד לשימוש בקרב הקהילה הרפואית. נמצאו לו שימושים רבים, אך שימושו העיקרי נמצא בתחום הרפואה הדחופה.
ציוד

צנתר סוואן-גנץ, הוא צנתר בעל מספר פתחים עם חיישן- תרמיסטור, המחובר למתמר לחץ מחוץ לגוף. יחד עם המתמר ניתן לקבוע את הלחץ בווריד המרכזי, לחץ פרוזדור ימין, לחץ חדר ימין ולחץ עורק הריאה. בנוסף, הצנתר כולל בלון שיכול להתנפח ובכך עוזר להכנסת קצה הצנתר לעורק הריאה. מעבר לכך, בתוך הצנתר ישנם קווים שחורים שעוזרים למדוד את אורכו.
התרמיסטור מורכב מחוט רגיש לטמפרטורה, חלקו האחרון של החוט נקרא "חרוז התרמיסטור" כאשר קצה הצנתר מונח כראוי הוא מונח בעורק הריאה. חיבור של התרמיסטור למוניטור של תפוקת לב מאפשר לקבוע את תפוקת הלב בשימוש בשיטת דילול חום (Thermodilution).
גודל הצנתרים נע בין 60 ל־110 ס"מ ואורך 4F עד 8F בקליבר.
כל אחד מהפתחים ממוקם במרחק ספציפי לאורך הצנתר ולכל אחד מהם תפקיד מרכזי:
פתח כחול – פתח CVP: מייצג את החלל של העלייה הימנית ומונח בתוכה. זוהי היציאה הפרוקסימלית וניתן להשתמש בה לעירוי. פתח זה יכול להעריך את הלחץ הורידי המרכזי (CVP) ולחץ העלייה הימנית.
פתח לבן – פתח ריק: מסתיים קרוב לפתח הכחול ומונח בעלייה הימנית, גם פתח זה יכול לשמש למתן עירוי.
פתח צהוב – PA דיסטלי: הוא פתח עורק הריאה, נמצא בקצה הדיסטלי של הצנתר. הפתח הזה משמש למדידה של לחץ עורק הריאה.
פתח אדום – יציאת הבלון, דרכו מוכנס אוויר כדי לנפח את הבלון ומוסר לשם ריקונו.
אינדיקציות וקונטרה-אינדיקציות

המדדים העיקריים ההמודינמיים הנמדדים על ידי צנתר עורק הריאה (PAC) הם: לחץ עורק הריאה, לחץ עליה ימין ולחץ חדר ימין, תפוקת לב ואינדקס לב, התנגדות מערכתית וריאתית, ורוויה מעורבת של וקסיהמוגלובין ורידי (SvO2).
על אף שהשימוש השגרתי בצנתור עורק הריאה לא הועיל בקרב מטופלים במצב קריטי ואנוש, השימוש בו עשוי להועיל עבור מטופלים עם הלם בלתי מוסבר, הלם קרדיוגני קשה (למשל, מחלת מסתם חריפה), ואו חשד או קיום יתר לחץ דם ריאתי. יתרה מזאת, משתמשים בצנתור עורק הריאה טרם ניתוח לב-ריאה בסיכון גבוה ובמקרים נדירים מוחדרים לחקירת דיספנאה (קוצר נשימה) בלתי מוסברת.
התוויות נגד מוחלטות כוללות זיהום באזור ההחדרה, מכשיר סיוע בחדר ימין, החדרה במהלך מעקף לב ריאה וכן חוסר הסכמה. קיימות התוויות נגד יחסיות למיקום הצנתר והן כוללות קואגולופתיה (יחס מנורמל בינלאומי> 1.5), תרומבוציטופניה (ספירת טסיות דם <50,000 / מיקרו-ל), הפרעות אלקטרוליטים (היפוקלמיה או היפרקלמיה, מנזמיה, היפונתרמיה) והפרעות חמורות בבסיס חומצה (חומציות נמוכה מ-7.2 או מעל 7.5).
סיבוכים להליך

כמעט כמו בכל הליך רפואי, גם בהחדרת צנתר עורק ריאתי קיימים סיבוכים אפשריים. ביניהם: הפרעת קצב לב, דפורמציה או קריעת העורק הריאתי, זיהום לבבי או בדם, דימום, פקקת, חזה אוויר.
חזה אוויר או חזה-דם יכולים להתרחש כאשר הצנתר נמצא ב- subclavian vein.
תסחיף אוויר יכול להיווצר אם פתחי הצנתר לא נשטפו כנדרש עם סליין טרם ההליך, או אם הצינורות המלאים בסליין נהרסו.
סיבוכים הקשורים להחדרת הצנתר כוללים אריתמה (אודם) בעליות או בחדרים כתוצאה מגירוי או מגע של הצנתר עם קירות הלב.
לעיתים נדירות קריעת מסתם או ניקוב קיר הלב יכולים להתרחש.
קריעת כלי דם יכולה להתרחש ברגע שמנפחים את הבלון כדי שיגיע לעורק הריאה. ניקוב עורק הריאה, מפרצת מדומה (pseudoaneurysm), וקרע בכלי הדם יכולים להתפתח ויש 30%-70% תמותה.
אוטם ריאתי יכול להתרחש כאשר הבלון מנופח לזמן רב.
פקקת יכולה להופיע כסיבוך משני כתוצאה של דלקת או זיהום של הצנתר שמשמש כמוקד של הזיהום.
עקרונות פיזיקליים

LEFT ATRIUM MEASUREMENTS - מדידת הלחץ בעלייה שמאל:
מערכת היחסים שבה נשתמש היא בין זרם, לחץ, והתנגדות. בתוך הצינור זורם לנו זרם בקצב Q. הנוזל זורם כי יש הפרש לחצים בין קצה אחד של הצינור לקצהו הנגדי. נסמן את הפרש הלחצים כדלתא P. דפנות הצינור בעלות התנגדות R.
נציג את הקשר באמצעות הנוסחה הבאה:  Q=\Delta P:\mathbb {R}  ולאחר שנסדר מעט:  \Delta P=Q*R
כלומר, השינוי בלחץ מקצה אחד של הצינור לקצהו השני, הוא פרופורציונלי ונתון להשפעתם של הזרם וההתנגדות בצינור.
בסירקולציה הריאתית, הפרש הלחצים, הוא ההבדל בלחצים בין הנימים הריאתיים ועלייה שמאל של הלב.
נסמן זאת כך:  P_{c}-P_{L}a=Q*R
P_{C}=capillarypressure
Left atrial pressure P_{L}a=
flow in pulmonary arteries  Q=
Resistance in pulmonary arteries  R=
כעת, אם ננפח את הבלון ונעצור את הזרימה בעורקי הריאה, ננטרל את השפעת הזרם (Q=0). על כן, :  P_{c}-P_{L}a=0*R
ולכן, אם  Q*R=0, אזי :  P_{c}-P_{L}a=0 ונוכל להגיע למסקנה כי:  P_{c}=P_{L}a.
CARDIAC OUTPUT MEASUREMENT - מדידת תפוקת הלב:
נמדד באמצעות Thermodilution (דילול חום), כאשר מוזרקת תמיסת סליין או מים קרים לעלייה ימין (בחלק הפרוקסימלי של הצנתר), היא מתערבבת לחלוטין עם הדם וגורמת לצניחה בטמפרטורה, שנמדדת על ידי תרמיסטור (נגד שניתן למדוד באמצעותו טמפרטורה) ליד קצה הצנתר. האזור מתחת לעיקול בצנתר מחושב ומקושר ל- CO (תפוקת לב). כך ניתן לחשב את CO לפי הנוסחה הבאה:  CO=1.08*V_{i}(T_{b}-T_{i})/e_{0}T_{b}(t)dt כאשר Vi זה הנפח המוזרק של התמיסה במ"ל, Tb זו הטמפרטורה של הדם, Ti זו הטמפרטורה של הנוזל המוזרק, Tb(t)dt זה האזור מתחת לעיקול בצנתר.
ראו גם

יתר לחץ דם ריאתי
צנתור לב
לחץ דם
הערות שוליים

↑  Bojan Paunovic, Pulmonary Artery Catheterization: Background, Settings in Which Use of a PAC Is Appropriate, Settings in Which Use of a PAC Is Inappropriate, 2020-03-22
↑  Chatterjee Kanu, The Swan-Ganz Catheters: Past, Present, and Future, Circulation 119, 2009-01-06, עמ' 147–152 doi: 10.1161/CIRCULATIONAHA.108.811141
↑  Jeremy Swan and the pulmonary artery catheter: Paving the way for effective hemodynamic monitoring | British Columbia Medical Journal, bcmj.org
↑  Mary Rodriguez Ziccardi, Nauman Khalid, StatPearls, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2020
↑  Dr Chris Nickson, Pulmonary Artery Catheter • LITFL • CCC equipment, Life in the Fast Lane • LITFL • Medical Blog, ‏2019-01-05 (באנגלית)
↑  צנתור עורק ריאה, באתר Associates קרדיולוגיה קפיטל
↑  Christopher R. Kelly, LeRoy E. Rabbani, Pulmonary-Artery Catheterization, New England Journal of Medicine 369, 2013-12-19, עמ' e35 doi: 10.1056/NEJMvcm1212416
↑  Gerald L Weinhouse, MD, Pulmonary artery catheters: Insertion technique in adults, UpToDate
↑  יתר לחץ דם ריאתי – אבחנה וטיפול – Pulmonary hypertension - diagnosis and treatment – ויקירפואה, באתר www.wikirefua.org.il
↑  Polly E. Parsons, Progress in Research on Pulmonary-Artery Catheters, New England Journal of Medicine 348, 2003-01-02, עמ' 66–68 doi: 10.1056/nejme020159
↑  Pulmonary Artery Catheterization Periprocedural Care: Equipment, Monitoring & Follow-up, emedicine.medscape.com
↑  Indiana University, Indianapolis, IN, Hemoptysis: A Red Flag for Pseudoaneurysm After Pulmonary Artery Catheterization, ScienceDirect
↑  Catheter-Related Infections, CRC Press, 2004-10-27, עמ' 392–437, ISBN 978-0-429-11488-5
↑  Physiology of pulmonary artery wedge pressure measurement | Deranged Physiology, derangedphysiology.com
↑  Thermodilution - an overview | ScienceDirect Topics, www.sciencedirect.com
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שיקוף החזה של ורנר פורסמן בשעה שבליבו נמצא צנתר, 1929
צנתר Swan-Ganz
אילוסטרציה של צנתור עורק הריאה
צדק ארגוני

צדק ארגוני (באנגלית: Organizational justice) הוא מונח מתחום הפסיכולוגיה המתייחס לסוגיות הקשורות לשיפוטים סובייקטיביים ותחושות של צדק והוגנות של עובדים בארגונים. עובדים חווים סיטואציות ותהליכים שקורים בארגון, על סמך תרחישים אלו מפתחים הערכות ומגיבים בהתנהגויות שונות. לכן, צדק ארגוני הוא גורם בעל חשיבות, שכן הוא משפיע על תפוקות העובדים, ועל הפעילות היעילה של הארגון. הניתוח של צדק ארגוני מזהה שלושה סוגים של צדק: צדק חלוקתי, צדק תהליכי וצדק אינטראקטיבי. סוגי הצדק קשורים בנושאים שונים שעובדים תופסים דרכם את הוגנות הארגון.
רקע – תאוריית ההוגנות

הרעיון של צדק ארגוני נובע מתאוריית ההוגנות. לפי התאוריה אדם מבצע השוואות בינו לבין אחרים, ותחושת הוגנות או חוסר הוגנות נתפסות לפי השוואה זו. ההשוואה נעשית במושגים של תשומות ותוצאות. תשומות הן מאפיינים של העובדים שבאים לידי ביטוי בתרומה ישירה או עקיפה לארגון: השכלה, ותק, ניסיון וכו', מאמץ נפשי ופיזי אשר מושקע בעבודה, מחויבות לארגון ועוד. התוצאות הן התמורה שהעובדים מקבלים מהארגון, ויכולות להיות תגמולים חומריים, כמו שכר ובונוסים, או לא חומריים, כמו הגשמה עצמית, הכרה חברתית וכו'. התשומות והתוצאות נתפסות על ידי עובדים באופן סובייקטיבי. העובדים משווים את היחס של תשומות/תוצאות של עצמם ליחס תשומות/תוצאות של מושא השוואה מסוים, וחווים הוגנות כאשר יתקיים שוויון בין יחסים אלו. במקרה של אי שוויון העובדים עלולים לחוות חוסר הוגנות ועלולה להיווצר תחושת מתח אשר תניע את העובדים לצמצם את חוסר ההוגנות. מושא ההשוואה עשוי להיות השוואה של עצמם לעובדים אחרים באותו הארגון, של עצמם לעובדים אחרים בארגון אחר, של עצמם ביחס לעצמם בתפקידים קודמים, של עצמם לעובד אחר שנמצא במצב דומה במקום אחר או של עצמם לעובדים אחרים בותק דומה בארגון או מחוצה לו.
מודל צדק ארגוני

ישנה הגדרה של שלושה סוגי צדק ארגוני: חלוקתי, תהליכי ואינטראקטיבי (הצדק האינטראקטיבי מכיל צדק אינפורמטיבי וצדק בין-אישי).
מודל צדק ארגוני > צדק חלוקתי

צדק חלוקתי (Distributive Justice) מתייחס לתפיסת העובד את חלוקת המשאבים בארגון. תחושת צדק חלוקתי תתקבל כשהעובד ירגיש שהתגמולים חולקו באופן הוגן. למשל, עובד יתפוס את הארגון כהוגן אם יחשוב שקיבל את השכר המגיע לו.
מודל צדק ארגוני > צדק תהליכי

צדק תהליכי (Procedural Justice) מתייחס לתפיסת העובדים את ההוגנות באופן שבו התקבלו ההחלטות לגבי חלוקת המשאבים בארגון. המשמעות היא עד כמה התהליכים היו הוגנים. ישנם מדדים מקובלים לתפיסת צדק שמשמשים כלי אנליטי לאמידת המידה בה ישנה תחושה של צדק תהליכי, כלומר, על בסיס מדדים אלו עובדים מפתחים לעצמם תחושת צדק תהליכי בארגון. מדדים אלו מתייחסים לנושאים כמו האם ישנם כללים ברורים לגבי התהליך, האם הכללים נאכפים באופן אחיד לכל האנשים המעורבים, האם הכללים ידועים וברורים, האם הכללים מוסכמים על העובדים המעורבים, האם תהליכים מתרחשים על סמך מידע מדויק ולא מוטה כלפי עובדים מסוימים ועוד.
ישנם שני רכיבים שתורמים לתפיסה של צדק תהליכי:
בקרת תהליך - ההזדמנות שיש לעובדים להציג את נקודת מבטם לגבי התוצאות הרצויות בפני מקבלי ההחלטות. למשל, האם ניתנה לי הזדמנות להביע את דעתי? האם ניתנה לי הזדמנות לתקן טעויות?
הסברים - סיבות ברורות שהמנהל נותן לתוצאות. למשל, אם מנהל נותן משרד מרווח לעובד א' ולא לעובד ב', ויגיד לעובד ב' "אני יודע שזה לא בסדר, ורציתי לתת לך את המשרד, אבל זו לא הייתה ההחלטה שלי".
בשביל שתהיה בארגון תפיסה של צדק תהליכי, צריך שתהיה לעובדים תחושה שיש להם בקרה כלשהי על התוצאה ושהם קיבלו הסבר הולם לתוצאה שהתקבלה. לדוגמה: פיטורים של עובדים- במידה ועובדים מקבלים הזדמנות לשימוע ובסיומו מקבלים הסבר ברור לסיבה שבגינה מתרחשים פיטורים, תחושת הבקרה וההסבר יתרמו לתפיסת ההוגנות של ההליך.
לצורך תחושת צדק תהליכי צריך שהמנהל יהיה:
עקבי (לאורך זמן ועובדים) – המנהל צריך להתנהג בצורה מסוימת כלפי העובדים, ללא אפליה לטובת עובדים מסוימים, או בזמנים מסוימים. כך למשל, על המנהל ליישם את כללי הארגון באופן אחיד על כלל העובדים.
לא משוחד – המנהל צריך לתת יחס הוגן לכל העובדים. לדוגמה, על המנהל להתנהג בצורה הוגנת לכל עובדיו ולא להעדיף עובד מסוים על פני עובד אחר.
מקבל החלטות על סמך מידע מדויק – לדוגמה, אם מנהל מחליט לפטר עובד, עליו לקבל החלטה זו על סמך מידע נכון ומדויק, ולא על סמך שמועות של עובדים אחרים.
פתוח לערעורים – לדוגמה, מנהל צריך להיות פתוח להסברים של עובדים להתנהגויות מסוימות, כך למשל נהוג לערוך בישראל שימוע לעובדים בטרם פיטוריהם, על מנת לשמוע את הצד של העובדים.
מודל צדק ארגוני > צדק אינטראקטיבי

צדק אינטראקטיבי (Interactional Justice) מתייחס לתחושות לגבי היחס שמקבל העובד מהארגון. צדק זה מתייחס להיבטים החברתיים של תהליך קבלת ההחלטות בחלוקת המשאבים.
קיימת הבחנה בין שני סוגים של צדק אינטראקטיבי:
מודל צדק ארגוני > צדק אינטראקטיבי > צדק אינפורמטיבי

צדק אינפורמטיבי (Informational Justice) מתייחס לשאלה האם מנהלים מסבירים חוקים ותהליכים שמתרחשים בארגון בצורה הולמת. הסברים אלו צריכים להיות ברורים, הגיוניים, מפורטים מספיק, ומסופקים בזמן מתאים.
מודל צדק ארגוני > צדק אינטראקטיבי > צדק בין-אישי

צדק בין-אישי (Interpersonal Justice) מתייחס לכבוד וליושר שהמנהל, וגורמים אחרים בארגון מעניקים לעובדיהם.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני

תפיסת צדק או חוסר צדק ארגוני יכולה להשפיע על עובדים בצורות שונות, חיוביות ושליליות. ההשפעות יכולות לנבוע מתפיסת צדק/חוסר צדק של אחד מהסוגים השונים של צדק ארגוני.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני > אמון

שלושת סוגי הצדק הארגוני קשורים לאמון שעובדים נותנים בארגון, כך שככל שעובדים תופסים את הארגון כצודק יותר, כך הם נותנים בארגון יותר אמון. תפיסת צדק אינטראקטיבי אף מגבירה את האמון שעובדים נותנים בממונה שלהם.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני > ביצועים

נמצא כי לצדק ארגוני יש השפעה על ביצועי עובדים. תפיסת צדק, בעיקר תהליכי, משפרת את תפוקת וביצועי העובדים.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני > שביעות רצון מהעבודה ומחויבות לארגון

נמצא כי ככל שהארגון נתפס בעיני עובדים כהוגן יותר, כך שביעות רצונם ממקום העבודה תהיה גדולה יותר. כך למשל, נמצא כי תפיסת חוסר צדק גרמה לירידה בשביעות הרצון מהעבודה בקרב מורים בהודו, משמע שתופעת הצדק רלוונטית באופן גלובלי במכלול תרבויות. בנוסף, תפיסת צדק תהליכי קשורה למחויבות ארגונית. כלומר, תפיסת חוסר צדק מפחיתה מחויבות לארגון וההפך.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני > אזרחות ארגונית

אזרחות ארגונית היא כל התנהגות שבה עובדים מעורבים בארגון, שיש בה מטרה לקדם את הארגון ואינה מוגדרת במסגרת תפקידם של העובדים. מחקרים מראים כי תפיסת צדק ארגוני, על כל סוגיו, קשורה להפגנת התנהגות אזרחית בארגון.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני > איחורים, היעדרויות וכוונות עזיבה

נמצא כי קיים קשר בין תפיסת חוסר צדק ארגוני להתנהגויות כגון איחורים, היעדרויות וכוונות עזיבה של הארגון. בנוסף, נמצא כי צדק חלוקתי וצדק תהליכי מנבאים כוונות עזיבה.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני > רגשות

נמצא כי חוסר צדק חלוקתי ותהליכי מנבאים תגובות רגשיות שליליות.
השלכות של תפיסת צדק ארגוני > בריאות

תפיסת חוסר צדק פוגעת בבריאותם של עובדים ומגדילה את רמת התחלואה. מחקרים מראים שפגיעה בתחושות של צדק חלוקתי פוגעת בבריאות פיזית של עובדים. עוד נמצא כי צדק ארגוני ויכולות ניהוליות הם גורמים חשובים בפיתוח עובדים בריאים ומתפקדים.
ראו גם

פסיכולוגיה ארגונית
התנהגות ארגונית
תאוריית ההוגנות
הנעה לעבודה
מחויבות ארגונית
אזרחות ארגונית
שביעות רצון בעבודה
רגשות בארגונים
קוון היוק בין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1973 (בן 52 בערך) ג'אונג'ו, קוריאה הדרומית
 מדינה:  קוריאה הדרומית 
 מקום מגורים:  סיאול 
 פעילות בולטת:  יזם בתחום המשחקים, פילנתרופ
 ידוע בשל:  יצירת Smilegate
 השכלה:  אוניברסיטת סוגנג 
 
זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
קְווֹן הְיוּק-בִּין (בהנגול: 권혁빈 תרגום מילולי: המסתורי, באנגלית: Kwon Hyuk-Bin) הוא מיליארדר דרום-קוריאני שייסד את חברת המשחקים, Smilegate, יצרנית המשחק הפופולרי CrossFire, שהפך למשחק הירי בגוף ראשון המצליח בהיסטוריה. הוא מחזיק ב 100% המניות של Smilegate, שהקים ב-2002.
פילנתרופיה

קוון היה מעורב בהקמת "החווה הכתומה", חברת ההנבטה הפרטית הגדולה בדרום-קוריאה ותרם מעל 5 מיליון דולר לבניית בתי ספר בווייטנאם ובסין. הוא גם תרם מעל 2 מיליון דולר לאוניברסיטת סוגאנג שבה למד.
קריירה

לקוון תואר ראשון בהנדסת חשמל מאוניברסיטת סוגאנג והיה ראש מועדון התכנות של האוניברסיטה בעת לימודיו. לאחר חברת הזנק[דרושה הבהרה] שלא צלחה בתחום החינוך בשם 4Csof, וסירוב למשרת מתכנת בסמסונג, פנה קוון לתחביב שלו של פיתוח משחקי מחשב. הוא הקים את SmileGate בשנת 2002, שלוש שנים לאחר סיום לימודיו, בדרום קוריאה, קידם אותה עד שהייתה לאחת מחברות המשחקים המצליחות ביותר במדינה, וחבר לענקית התוכנה Tencent בשנת 2008 כדי לפרוץ לשוק הסיני.
בנובמבר 2012 חתמה החברה שלו על חוזה עם Disney Interactive על פיתוח משותף של משחק מקוון רב-משתתפים תחת השם "Project PK".
ביוני 2018 הוערך הונו בכ-4.3 מיליארד דולר.
קוון זכה פעמיים (2014, 2016) בפרס "מגדל הייצוא" (Tower of Export) שמוענק על ידי KITA (אנ'), איגוד הייצואנים הבינלאומי של קוריאה.
חיים פרטיים

היוק-בין נשוי, לו שני ילדים והוא מתגורר בסיאול.
הערות שוליים

↑  הפרופיל של קוון באתר פורבס
↑  החברה רשמה רווח של 590 מיליון דולר ב 2017
1 2  Chung, Grace. "Online Hit Game CrossFire Mints South Korea's Richest Self-Made Billionaire".
↑  < "Bio". wealthx.com.(הקישור אינו פעיל)
↑  "THE INVESTOR". www.theinvestor.co.kr.
↑  Herald, The Korea (22 בדצמבר 2016). "[Super Rich] Seven numbers to explain self-made billionaire owner of Smilegate". {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קוון היוק בין".
קואורדינטות קנוניות

במכניקה אנליטית, קואורדינטות קנוניות הן סט של  2n משתנים בלתי תלויים  \{Q_{i},P_{i}\}_{i=1}^{n} המתארים את המערכת במרחב הפאזה, ומקיימים את משוואות המילטון ביחס לפונקציית המילטוניאן  K(\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,t).
בהינתן מערכת המתוארת באמצעות סט של קואורדינטות מוכללות  \mathbf {q} =\{q_{i}\}_{i=1}^{n} והלגראנז'יאן  L(\mathbf {q} ,\mathbf {\dot {q}} ,t), מתקיים שהקואורדינטות הכלליות, יחד עם התנעים הקנוניים הצמודים להן,  p_{i}={\frac {\partial L}{\partial {\dot {q}}_{i}}} יוצרים סט של קואורדינטות קנונית, ביחס לפונקציית ההמילטוניאן המוגדרת על ידי  H(\mathbf {q} ,\mathbf {p} ,t)=\sum _{i=1}^{n}p_{i}{\dot {q}}_{i}-L.
מעבר בין מערכות קואורדינטות קנוניות שונות נקרא טרנספורמציה קנונית. מעברים מסוג זה מקלים על מציאת חוקי שימור של המערכת, מאפשרים תיאור של המערכת באמצעות זוויות פעולה ומהווים את הבסיס למשוואת המילטון-יעקובי ולמשפט ליוביל.
רקע והגדרה

במערכת מכנית קלאסית, פתרון של המערכת דורש מציאה של המסלול שבו דרגות החופש של המערכת יעברו כפונקציה של הזמן. מסלול זה יכול להיות מוצג באמצעות קואורדינטות מוכללות בצורה  \gamma =\mathbf {q} (t). כאשר  \mathbf {q} =\{q_{i}\}_{i=1}^{n} הן סט של קואורדינטות מוכללות ו- n מספר דרגות החופש במערכת. משוואות אוילר-לגרנז' הן סט של  n משוואות דיפרנציאליות מסדר שני של הקואורדינטות. מאחר שמערכת המשוואות הן מסדר שני, נדרשים  2n תנאי התחלה כדי לקבוע את מסלול המערכת. לדוגמה: ניתן לתת כתנאי התחלה את הקואורדינטות המוכללות והמהירויות המוכללות בזמן מסוים  \mathbf {q} (t_{0});\mathbf {\dot {q}} (t_{0}), או את הקואורידנטות בשני זמנים שונים  \mathbf {q} (t_{0});\mathbf {q} (t_{1}).
בתיאור הלגרנז'י, מצב המערכת בכל נקודת זמן מוצג על ידי הסט  \mathbf {q} (t)=\{q_{i}(t)\}_{i=1}^{n} בלבד, המהירויות המוכללות הן נגזרות לפי הזמן של המסלול, ואינן מהוות דרגות חופש נפרדות, ניתן לספק אותן כתנאי התחלה, אך זה לא הכרחי לתיאור המערכת. לעומת זאת, התיאור ההימלטוניאני של המערכת מתאר את המצב הפיזיקלי באמצעות סט של  2n משוואות דיפרנציאליות מסדר ראשון. הוא מתייחס לתנעים הקנוניים  p_{i}={\frac {\partial L}{\partial {\dot {q}}_{i}}} כמשתנים בלתי תלויים, ומתאר את מצב המערכת בכל נקודת זמן באמצעות הסט  \mathbf {q} (t),\mathbf {p} (t)=\{q_{i}(t),p_{i}(t)\}_{i=1}^{n}. מאחר שהקואורדינטות המוכללות והתנעים הקנוניים אינם תלויים אחד בשני, נדרש הסט המלא המכיל  2n משתנים כדי לתאר את מצב המערכת בכל נקודת זמן.
נקודת המבט ההמילטוניאנית בדרך כלל איננה פשוטה יותר לחישוב מהמשוואות הלגרנז'יות. חשיבותה נעוצה בכך שהיא מאפשרת חופש רב יותר, בכך שהיא נותנת אותה רמת חשיבות לקואורדינטות המוכללות ולתנעים הקנוניים. את החופש הזה ניתן להרחיב, ולהציג את המערכת באמצעות כל סט של  2n משתנים בלתי תלויים. במכניקה אנליטית, הסטים החשובים מבין כל הסטים הללו הם סטים של קואורדינטות קנוניות. סטים אלו מתאפיינים בכך שניתן לחלקם לשתי קבוצות  \mathbf {Q} =\{Q_{i}\}_{i=1}^{n};\mathbf {P} =\{P_{i}\}_{i=1}^{n} כך שקיימת פונקציה  K(\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,t) שעבורה מתקיימות משוואות המילטון:
{\dot {Q}}_{i}={\frac {\partial K}{\partial P_{i}}};{\dot {P}}_{i}=-{\frac {\partial K}{\partial Q_{i}}}
ניתן לראות שהסט  (\mathbf {q} ,\mathbf {p} ), הכולל קואורדינטות מוכללות והתנעים הקנוניים הצמודים להם, הוא סט של קואורדינטות קנוניות עבורה הפונקציה  K היא ההמליטוניאן  H. כל סט של קואורדינטות קנוניות אחרות יכול להתקבל מטרנספורמציות קנוניות של המשתנים הקנוניים הראשוניים  (\mathbf {q} ,\mathbf {p} ).
עקרון הפעולה המינימלי

נניח ש- \mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,K(\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,t) הן סט של קואורדינטות קנוניות ונתבונן בפונקציונל  S[\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ]=\int _{t_{0}}^{t_{1}}{\mathcal {L}}(\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,{\dot {\mathbf {Q} }},{\dot {\mathbf {P} }},t)\ dt=\int _{t_{0}}^{t_{1}}\left[\sum _{i=1}^{N}P_{i}{\dot {Q_{i}}}-K(\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,t)\right]dt באמצעות אינטגרציה בחלקים ובאופן דומה לקבלת משוואות אוילר-לגרנז', ניתן לקבל שכל וריאציה של  S מקיימת:
\delta S[\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ]=\int _{t_{0}}^{t_{1}}\sum _{i=1}^{n}\left[\left[{\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial Q_{i}}}-{\frac {d}{dt}}{\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial {{\dot {Q}}_{i}}}}\right]\delta Q_{i}+\left[{\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial P_{i}}}-{\frac {d}{dt}}{\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial {{\dot {P}}_{i}}}}\right]\delta P_{i}\right]dt
אבל לפי הגדרת  {\mathcal {L}} והקואורדינטות הקנוניות מתקיים:  {\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial Q_{i}}}=-{\frac {\partial K}{\partial Q_{i}}}={\dot {P_{i}}};{\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial {\dot {Q}}_{i}}}=P_{i}\implies {\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial Q_{i}}}-{\frac {d}{dt}}{\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial {\dot {Q}}_{i}}}=0 וכן  {\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial P_{i}}}={\dot {Q}}_{i}-{\frac {\partial K}{\partial P_{i}}}=0;{\frac {\partial {\mathcal {L}}}{\partial {\dot {P}}_{i}}}=0 ולכן בסה"כ  \delta S=0. כלומר הפונקציונל מקבל ערך אקסטרימום במסלול הפיזיקלי של החלקיק. במילים אחרות, עיקרון הפעולה המינימלי של המילטון מתקיים עבור הפונקציה  {\mathcal {L}}, כפי שהוא מתקיים עבור הלגרנז'יאן המקורי  L(q,{\dot {q}},t).
סוגרי פואסון

סוגרי פואסון מוגדרים עבור שתי פונקציות רציפות  u,v על ידי הביטוי:  \{u,v\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=\sum _{i=1}^{n}\left[{\frac {\partial u}{\partial q_{i}}}{\frac {\partial v}{\partial p_{i}}}-{\frac {\partial u}{\partial p_{i}}}{\frac {\partial v}{\partial q_{i}}}\right]. בפרט, סוגרי פואסון היסודיים (principal Poisson's bracket) מקיימים:  \{q_{j},q_{k}\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=0;\{p_{j},p_{k}\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=0;\{q_{j},p_{k}\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=\delta _{jk}. אם  (\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ) הן סט של קואורדינטות קנוניות אזי מתקיים:  \{Q_{j},Q_{k}\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=0;\{P_{j},P_{k}\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=0;\{Q_{j},P_{k}\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=\delta _{jk}. ניתן להשתמש בקשר זה כדי להוכיח שסוגרי פואסון הן אינווריאנטים תחת טרנספורמציות קנוניות ולכל מערכת של קואורדינטות קנוניות ופונקציות מתקיים:  \{u,v\}_{\mathbf {q} ,\mathbf {p} }=\{u,v\}_{\mathbf {Q} ,\mathbf {P} }.
דוגמה

עבור תנועה חד-ממדית, במצב שבו ההימלטוניאן המקורי אינו תלוי ישירות בזמן, ניתן להשתמש בקואורדינטות הקנוניות הבאות  Q=\omega \ell t;P={\frac {E}{\omega \ell }};K=\omega \ell P כאשר  E היא האנרגיה הכוללת במערכת,  \omega  סקלת תדירות הקובעת סקלת זמן ו- \ell  סקלת אורך. קל להיווכח ש- {\dot {P}}=0=-{\frac {\partial K}{\partial Q}};{\dot {Q}}=\omega \ell ={\frac {\partial {K}}{\partial P}} ולכן הקואורדינטות  P,Q הן אכן קואורדינטות קנוניות. תוצאה זו מדגימה שבמערכת חד־ממדית, האנרגיה  E והזמן  t הן קואורדינטות קנוניות.
הערות שוליים

↑  הפונקציה K נקראת לפעמים ה-Kamiltonian (שילוב של K ו-Hamiltionian) של המערכת, בעקבות הערת שוליים בספר Classical Mechanics מאת Goldstein. מבחינה אבסטרקטית, ההמילטוניאן הוא דוגמה לפונקציית K, ואין בו ייחוד לעומת פונקציות אחרות.
↑  באופן כללי מתקיים  \{Q_{i},P_{j}\}=\lambda \delta _{ij} עבור  \lambda \neq 0 קבוע. באמצעות טרנספורמציה פשוטה מהצורה  Q'_{i}=\mu Q_{i};P'_{i}=\nu P_{i} כאשר  \mu ,\nu  הם קבועים המקיימים  \mu \nu =\lambda  מקבלים  \{Q'_{i},P'_{j}\}=\delta _{ij} וניתן להשתמש ב- (\mathbf {Q} ',\mathbf {P} ') במקום בסט  (\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ).
ביאטריקס, מלכת הולנד

.
ביאטריקס (נולדה בשם ביאטריקס וילהלמינה ארמגרד; בהולנדית: Beatrix Wilhelmina Armgard; ‏האזנהקובץ:Beatrix Wilhelmina Armgard, prinses van Oranje-Nassau.ogg‏Ⓘ‏ נולדה ב־31 בינואר 1938) היא חברת משפחת המלוכה ההולנדית, שמלכה על הולנד בין 30 באפריל 1980 ל־30 באפריל 2013, אז העבירה את השלטון לידי בנה הבכור, וילם-אלכסנדר.