stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נג'יב מיקאתי
הערות שוליים

↑  רועי נחמיאס, רה"מ הבא של לבנון: "טכנוקרט אפור וחסר כוח", באתר ynet, 26 בינואר 2011 
 צבי בראל, ראש ממשלת לבנון החדש, נג'יב מיקאתי, יודע למה מונה: לסלק את אשמת הרצח, באתר הארץ, 26 בינואר 2011
↑  רועי נחמיאס, לבנון: חבר פרלמנט פרו-סורי ירכיב את הממשלה, באתר ynet, 15 באפריל 2005
↑  רועי נחמיאס, מועמד חזבאללה הצליח להשיג רוב בפרלמנט, באתר ynet, 25 בינואר 2011
↑  רועי נחמיאס, לבנון: הוקמה ממשלה חדשה, 2 שרים מחיזבאללה, באתר ynet, 13 ביוני 2011
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: עומר כראמי | ראש ממשלת לבנון ה-45 15 באפריל 2005 – 30 ביוני 2005 | הבא: פואד סניורה |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: סעד אל-חרירי | ראש ממשלת לבנון ה-48   25 בינואר 2011 – 15 בפברואר 2014 | הבא: תמאם סלאם |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: חסאן דיאב | ראש ממשלת לבנון ה-55   10 בספטמבר 2021 – | הבא: מכהן |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1239177003  VIAF: 6229162985487986300005   WorldCat (עם VIAF): 6229162985487986300005
רשת עושים היסטוריה

ערך זה עוסק ברשת פודקאסטים. אם התכוונתם לפודקאסט המוגש בידי רן לוי, ראו .
רשת עושים היסטוריה, או פודקאסט ישראל מדיה בע"מ, היא אחת מרשתות הפודקאסטים הגדולות[דרוש מקור] והוותיקות בישראל.
היסטוריה

הפודקאסט "עושים היסטוריה" החל את פעילותו בשנת 2007 בעריכתו ובהגשתו של רן לוי. בראשית 2014 יצא לוי לקמפיין מימון ההמונים לפודקאסט, ובעקבותיו עבר לעבוד על הפקת הפודקאסט במשרה מלאה. בשנת 2015 הקימו לוי ושותפו העסקי דני טימור חברה בשם "פודקאסט ישראל מדיה בע"מ".
החל משלב זה החלה החברה להפיק פודקאסטים בנושאים נוספים, ביניהם: עושים עסקים, עושים תנ"ך, עושים טיול, עושים שיווק, עושים רפואה, ועושים פוליטיקה. לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2018, הפודקאסט הפופולרי ביותר ברשת היה "עושים היסטוריה" בהגשת רן לוי, לאחריו "עושים פוליטיקה" בהגשת דפנה ליאל, ולאחר מכן "עושים רפואה" בהגשת ד"ר יובל בלוך ועידן כהן. לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2019, הפודקאסט הפופולרי ביותר הוא "עושים היסטוריה", ולאחריו "התשובה" בהגשת דורון פישלר. התוצאה הזו חזרה על עצמה גם בסקרי המאזינים של 2020 ושל 2021.[דרוש מקור]
במאי 2020 החליטה הרשת בצעד חריג להוציא את מרבית התוכן שלה מהאזנה בספוטיפיי, אפליקציית השמע המובילה בישראל, מתוך חשש שהישענות יתר על מאזינים מספוטיפיי תפגע במודל העסקי של הרשת. במרץ 2022 הרשת החזירה את הפרקים שהוסרו אל ספוטיפיי.
בפברואר 2025 נמכרה חברת "פודקאסט ישראל מדיה" לאייל דגן, כאשר תחת הבעלות החדשה ישמש שילה דה בר כמנכ"ל.
פודקאסטים > פודקאסטים לא פעילים

נכון לשנת 2023, לרשת פודקאסטים רבים שחדלו מלהוציא פרקים חדשים:
עושים טיול - הפודקאסט בהנחיית עינב לנדאו סיפר על טיולים ייחודים במדינת ישראל ובשאר העולם. היה פעיל מנובמבר 2016 והוציא פרקים בתדירות של אחת לשלושה שבועות. הפודקאסט ירד בדצמבר 2018 עקב עזיבתה של עינב את הרשת. בינואר 2021 לנדאו התחילה לשדר פודקאסט בסגנון דומה בשם מתי מגיעים.
עושים עסקים - הפודקאסט בהנחיית חגי גולן, הוא תוכנית ראיונות עם אנשי עסקים שונים. פעל מאוגוסט 2016 עד יולי 2020. הפרקים עדיין קיימים ברשת.
עושים ספורט CAST - הפודקאסט בהנחיית בן מיטלמן שילב סיפור וראיון במגוון תחומים בספורט.
עושים שיווק - הפודקאסט בהנחיית קובי גור ורן לוי סקר שיטות שיווק שונות, בין היתר סקירת מתחרים, סחר באינטרנט וסוגי פרסום. פעל מפברואר 2017 עד ינואר 2020. לאחר הפסקתו, נותרו הפרקים זמינים באתר.
עושים רכב - הפודקאסט בהנחיית אסף בר-שי ובהמשך בועז קורפל, סקר את ההיסטוריה וההתפתחות של עולם הרכב. פעל מנובמבר 2018 עד יוני 2020, והוציא פרק פעם בשבועיים.
עושים שיחה - הפודקאסט בהנחיית שמעון פרנס אירח אנשים לשיחה אישית. היה פעיל מינואר 2019 עד מאי.
עושים נדל"ן - הפודקאסט בהנחיית חגי גולן היה מוקדש לתחום הנדל"ן. היה פעיל ממאי 2019 עד ספטמבר 2020.
אוכל ישראל - פודקאסט בהנחיית גיל חובב עם המלצות על מסעדות בישראל, מתכונים עונתיים ועוד. ההסכת היה פעיל מיוני עד דצמבר 2019.
עושות הורות - פודקאסט בהנחיית שירי בכר ונני פינקלשטיין על הורות, הורים וילדים. היה פעיל מינואר עד ספטמבר 2020.
כנגד כל הסיכויים - אחרי שעברה בעצמה סיפור חיים מורכב מאוד, אסתי סגל מחפשת עוד אנשים שעברו חוויות ואירועים עוצמתיים ומשני חיים. פרק 17 ואחרון עלה באוגוסט 2021. לאחר הפסקתו, נותרו הפרקים זמינים באתר.
עושים חלל - הפודקאסט בהנחיית הראל קליינר, עוסק בנושאי חלל, קידמה וטכנולוגיה. פעל מינואר 2021 עד אוקטובר 2021.
מה הדיבור - אסף וינקלר ודור ברק משוחחים על מושגים וביטויים חדשים בסלנג. בעבר התוכנית נקראה "עושים ברדק", ועסקה במגוון רחב של נושאים, כולל תרבות, מערכות יחסים ואקטואליה. היה פעיל מאוגוסט 2020 ועד יוני 2021.
אבא של יונתן והבן שלו - שיחות בין הסטנדאפיסט, יונתן ברק, ואביו, רופא הילדים שמעון ברק, על מגוון נושאים. היה פעיל מינואר 2021 ועד מרץ 2022.
הפוליטיקאים - רותם דנון, עורך המגזין הפוליטי ליברל, מנתח בכל פרק סיפורים מהעבר הפוליטי. היה פעיל ממאי 2021 עד דצמבר 2021.
קשר עם המאזינים

רשת עושים היסטוריה מקיימת קשר קבוע עם המאזינים שלה. מאז שנת 2018, הרשת עורכת מדי שנה סקר שנתי שמאזיני הרשת יכולים למלא, כדי לאסוף מידע דמוגרפי אודות המאזינים, דעתם של המאזינים על הפודקאסטים ודירוגם. ישנו מפגש שנתי של המאזינים שנערך באולם צוותא. במפגש בעצם מוקלטים בשידור חי פרקים חדשים לרשת הפודקאסטים, ובנוסף יש זמן לשאלות ותשובות מהמאזינים לראשי הפודקאסט.
מלבד המפגש השנתי ישנם פודקאסטים שערכו מפגשים רק למאזיני הפודקאסט המסוים. למשל "עושים תנ"ך" מקיים סיורים בעקבות פרקים נבחרים. דפנה ליאל ארחה מאזינים בהקלטת פרק על חוק הגיוס עם השר לשעבר, שי פירון. עושים רפואה קיימו מפגש מאזינים בנושא רנטגן, ובפודקאסט "התשובה" עם דורון פישלר, הוקלטו שני פרקים עם השתתפות קהל דרך google meet.
פרקי "עושים היסטוריה" ו-"עושים פוליטיקה" תומללו לטובת כבדי שמיעה וחירשים.
בנוסף לרשת אפליקציה ייעודית שמתאימה למכשירים שנתמכים על ידי אנדרואיד, וניתנת להורדה מחנות ה-Google Play. בשנת 2018 התפרסמה אפליקציה חדשה ומעודכנת, והאפליקציה הישנה ירדה מהחנות. בשלהי 2020 החלה סלקום לשדר את הפודקאסטים של הרשת לכלל מנוייה בסלקום tv.
מגישים

בתוך הרשת פועלים מספר מגישים ביניהם: רן לוי, דורון פישלר, יובל דרור, אטילה שומפלבי, עומר מואב ועוד.
שרוול

ערך זה עוסק בחלק מבגד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שרוול מורכב המתואר בציורו של יאן ואן אייק "נישואי הזוג ארנולפיני" משנת 1434
שרוול הוא חלק של הבגד המכסה את הזרוע. אורך השרוול משתנה, מחולצות ללא שרוולים הדומות לגופיות עד חולצות עם שרוולים ארוכים שמכסים את כף היד. אופי השרוול משתנה לפי אופנת הלבוש ומשתנה גם לפי מדינות ותקופות.
בצבאות רבים בעולם מוצגות על שרוולי המדים דרגות החיילים, ולעיתים מוצגים על השרוול מאפיינים נוספים של החייל. גם בתעופה אזרחית ובצי הסוחר משמש חלקו התחתון של השרוול להצגת הדרגות.
לעיתים קצהו התחתון של השרוול נסגר בכפתור או בחפת.
ביהדות ובאסלאם קיימים כללי צניעות המתייחסים לאורך השרוולים.
מקור השם

מקור המילה שרוול במילה הפרסית شلوار SHALVAR = מכנסיים. ללשון הגיעה מילה זו ולאחר מכן חל שיכול אותיות וקיבלנו שרוול, או שרוואל, המזכיר את המכנס הפרסי במראהו. השם הגיע לערבית בצורת סרבאל = מעיל, כותונת. השם סרבל מצוי במקרא במשמעות של מכנסיים מצמר עבה, ושם זה נזכר בספר דניאל ג' כ"ז: "וסרבליהון לא שנו", זוהי צורה ארמית-בבלית של שם זה. מכאן בערבית סרבאל. המילה עברה ליוונית ולשונות הסלאביות – שארובארי. ביוונית וברוסית התחלפה הלמד במילה הפרסית שלואר בריש = אותיות למנ"ר. בספרות הגאונים של ימי הביניים מופיעה המילה שרוול בצורה שרבל כצורת משנה של סרבל בארמית המקראי, במשמעות מושאלת "בית זרוע".
הערות שוליים

↑  ראו לדוגמה: תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ב, עמוד ב'; משנה ברורה, עה, ס"ק ב
↑  לשרוול שרוולים ופעלים גזורי שם | האקדמיה ללשון העברית, באתר hebrew-academy.org.il
טורנדו במגרש גרוטאות

טורנדו במגרש גרוטאות, הידוע גם בשם הכשל של הויל, הוא טיעון המנסה ללעוג להסתברות של אביוגנזה כהסבר למוצא החיים, על ידי השוואה ל"סיכוי שטורנדו שיעבור דרך מגרש גרוטאות ירכיב מטוס בואינג 747." הטיעון הוצע לראשונה על ידי האסטרופיזיקאי האנגלי פרד הויל (1915-2001), שניסה לבצע ניתוח סטטיסטי על מוצא החיים. למרות שהויל עצמו היה אתאיסט, הטיעון שלו הפך מאז לטיעון נפוץ מאוד בקרב מכחישי אבולוציה, בעיקר דתיים.
הטיעון נדחה על ידי רוב מכריע של ביולוגים. לפי תיאורית האבולוציה, האבולוציה מתקדמת על ידי מספר רב של צעדים בין-דוריים קטנים, כך שבכל דור שורדים המותאמים ביותר על ידי מנגנון הברירה הטבעית ולא במקרה, לאורך משכי זמן ארוכים מאוד. המעבר מצורת חיים פשוטה למורכבת אפשרי, משום שבכל צעד בדרך קיימת אוכלוסייה של יצורים חיים ומתפקדים, אשר סיכויי השרידות שלהם משופרים מאלה של הדור הקודם. מטוס הבואינג 747 לא עוצב על ידי פרץ יצירתיות בודד ובלתי סביר, בדיוק כמו שצורות חיים מודרניות לא נבנו באירוע בודד ופתאומי, כמתואר בטענת "המטוס במגרש הגרוטאות".
הטענה של הויל

לפי האנליזה של פרד הויל, הסיכוי להשיג במקרה את כל 2000 האנזימים הנדרשים לחיים הוא אחד ל־1040,000. כפי שהויל אומר "סיכוי כל כך קטן עד שלא סביר שהוא יקרה אפילו אם כל היקום היה מרק אורגני אחד גדול". הויל מוסיף: "הסיכוי שצורות חיים מפותחות יותר ייווצרו בדרך זו, שקול לסיכוי שטורנדו שיעבור דרך מגרש גרוטאות ירכיב מטוס בואינג 747 מהחומרים שבמגרש."
פירוט

טיעון הטורנדו במגרש הגרוטאות נגזר מטיעונים פופולריים אחרים בשנות ה-1920, לפני הסינתזה האבולוציונית המודרנית, אשר נדחו על ידי מדענים המומחים בתחום האבולוציה.
לפי איאן מוסגרייב, מחבר המאמר "שקרים, שקרים מתועבים, סטטיסטיקה, והסתברות של חישובי אביוגנזה", הטעויות בטיעון של הויל ושל אלה החוזרים על הטיעון הן אלה:
הם מחשבים את ההסתברות ליצירת חלבון "מודרני" או אפילו בקטריה שלמה עם כל החלבונים ה"מודרניים" על ידי אירועים אקראיים. זה לא מה שתיאורית האביוגנזה מנסה להסביר (משום שהיא מדברת על יצירת החיים הראשונים, ולא אלה שקיימים היום).
הם מניחים שיש מספר קבוע של חלבונים, עם רצפים קבועים לכל חלבון, כדי שיתקיימו חיים.
הם מחשבים את ההסתברות לניסיונות בטור ולא במקביל (כלומר מתעלם מכך שכמות עצומה של מולקולות ענק היו ככל הנראה בו זמנית קרובות להתפתח לכדי חיים).
חלקם לא מבינים את המשמעות של חישוב הסתברויות.
הם מעריכים מאוד בחסר את מספר האנזימים/ריבוזומים הנוכחים בקבוצה של רצפים אקראיים.
קבלת הטיעון

טיעון הטורנדו במגרש הגרוטאות נדחה על ידי ביולוגים המתמחים באבולוציה בטענה ששום מבנה מורכב לא נוצר בצעד בודד. ביולוגיה אבולוציונית מסבירה איך מבנים תאיים מורכבים התפתחו על ידי ניתוח של צעדי ביניים הנדרשים ליצירת חיים קדם-תאיים. טיעונים כמו של הויל מתעלמים לגמרי מצעדים אלה, וכך גורמים לטעות בהערכת ההסתברות של התהליך כולו.
הטיעון של הויל נשאר עד היום כטיעון בסיסי של בריאתנות, תכנון תבוני וביקורות אחרות על תורת האבולוציה. טיעון זה תויג ככשל לוגי על ידי ריצ'רד דוקינס בספריו השען העיוור והטיפוס על ההר הבלתי סביר: מסע באורחות האבולוציה. דוקינס טוען של קיומו של אלוהים, אשר לפי שימושים על ידי מאמינים תאיסטים בטיעון של הויל אחראי על ראשית החיים, לא אפשרי מבחינה הסתברותית במידה הרבה יותר גבוהה מהיווצרות ספונטנית של חיים, אפילו תחת ההנחות (השגויות) של הויל. דוקינס ממשיך ומפרט את טיעוני הנגד שלו בספר יש אלוהים? (באנגלית: The God Dellusion – הזיית האלוהים).
ראו גם

משפט הקוף המקליד
התנגדויות לתורת האבולוציה
הערות שוליים

1 2  Musgrave, Ian (21 בדצמבר 1998). "Lies, Damned Lies, Statistics, and Probability of Abiogenesis Calculations". TalkOrigins Archive. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Johnson, George (28 באוקטובר 2007). "Bright Scientists, Dim Notions". NY Times. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  Gatherer, Derek (2008). "Finite Universe of Discourse: The Systems Biology of Walter Elsasser (1904-1991)". The Open Biology Journal. 1: 9–20. doi:10.2174/1874196700801010009.
↑  N. Chandra Wickramasinghe, Fred Hoyle (1981). Evolution from Space. London: J.M. Dent & Sons.
1 2  John Maynard Smith, The Problems of Biology, p.49. (1986), ISBN 0-19-289198-7, "What is wrong with it? Essentially, it is that no biologist imagines that complex structures arise in a single step."
↑  Ian Musgrave, [http://www.talkorigins.org/faqs/abioprob/abioprob.html Lies, Damned Lies, Statistics, and Probability of
Abiogenesis Calculations], talkorigins, ‏December 21, 1998 (באנגלית אמריקאית)
מהדק עניבות

עניבה עם מהדק עניבות של תיכון טוקושימה ביפן
מהדק עניבות הוא תכשיט שמטרתו להחזיק את העניבה בצמוד לחולצה. הוא מהודק לעניבה במאונך או מוטה מעט, ומונע ממנה לזוז לצדדים, ליפול, ומהחלק האחורי שלה להציץ. לעיתים הוא נענד כחלק ממדי בית ספר.
היסטוריה

גברים החלו לענוב את אב הטיפוס של עניבות, קראבאט, בסוף המאה ה-17, אבל רק באזור שנות ה-60 של המאה ה-19 העניבה המוכרת לנו כיום (לרוב נקראת עניבת "ארבע ביד") נהייתה נפוצה. באותה תקופה, עניבות לרוב הודקו על ידי סיכות שננעצו בעניבות, ובגלל שהעניבות החדשות היו עשויות ממשי עדין, השימוש בסיכות פגע בהן. לכן, בשנות ה-80 של המאה ה-19 הומצאו מהדקי העניבות. למרות זאת, מהדקי העניבות נהיו פופולריות רק בשנות ה-20, כשהחייט ג'סי לנגסדורף החל לחתוך את העניבות בצורה אלכסונית לאריגת הבד ב-1926, מה שגרם להן ליפול בצורה חלקה ואלגנטית יותר ולמנוע קמטים, כמו העניבות המוכרות לנו היום. בגלל עדינותן של העניבות והחידושים בייצורן, מהדקי עניבות נהיו נפוצים הרבה יותר מסיכות. בשנות ה-30 כוכבי קולנוע כמו פרד אסטר, ג'ין קלי וקלארק גייבל ענדו לעיתים קרובות מהדקי עניבות ובכך העלו את הפופולריות שלהם. מהדקי העניבות היו נפוצים מאוד בארצות הברית בשנות ה-40 וה-50, ובמיוחד מקושרים עם תאגידים וארגונים גדולים. במהלך העשורים שלאחר מכן הם נענדו פחות, כמו העניבות, וכיום הם נענדים לרוב כדי להחזיק את העניבות הארוכות יותר של שנות ה-20 של המאה ה-21.
סגנונות

מהדקי עניבה מיוצרים לרוב ממתכות יקרות ומקושטים בדוגמאות או באבנים יקרות. על חלק מהמהדקים יש סמל של מועדון, אות הנצחה או לוגו של חברה, וחלקם לפעמים מיוצרים בצורות שונות כמו רכבות או אוניות. מנגנון ההידוק שלהם דומה לזה של אטב או בצורת האות כ' המצירה בחלקה השמאלי של האות. לרוב המהדק נענד בין הכפתור הרביעי לשלישי, ואורכו הוא בערך שלושה רבעים מרוחב העניבה.
ראו גם

עניבה
סיכת דש
הערות שוליים

↑  Philip Morton, Contemporary Jewelry: A Studio Handbook, Holt, Rinehart and Winston, 1976, ISBN 978-0-03-089644-6
1 2  Tie Clip & Bar Guide + How & Why To Wear Them, www.gentlemansgazette.com, ‏2015-10-07
↑  Richard Woolnough, The A to Z Book of Menswear, The A to Z Book of Menswear, 2013-06, ISBN 978-1-897403-25-9
↑  Dowling, Tim (2008-09-23). "How to be a school tie rebel without getting it in the neck ..." The Guardian. ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-09-26.
↑  waynejames2014, The History of Tiepins and Tie Clips, Manly Manners, ‏2016-03-15
↑  The History of the Tip Clip, TYLER and TYLER
↑  Brian Sacawa, Style Defined: The Tie Clip, He Spoke Style, ‏2015-09-10
↑  Your Ultimate Guide to Tie Clips, Tie Bars & Tie Pins, Trendhim
↑  High Cotton, https://www.highcottonties.com/blogs/high-cotton-times/tie-bar-vs-tie-clip-cc, www.highcottonties.com
↑  Should tie bars cover your tie?, OTAA
מהדק עניבות בצורת רכבת.
נזעי חשמל

טיפול בנזעי חשמל (באנגלית: Electro-Convulsive Therapy, ECT), הידוע גם בשם "טיפול בשוק חשמלי", הוא הליך טיפולי רפואי שבו מועבר זרם חשמלי קצר למוח החולה כדי ליצור פרכוס מבוקר. הטיפול מתאים למספר אבחנות פסיכיאטריות. ההתוויות השכיחות לטיפול הן דיכאון, הפרעה דו-קוטבית, ולעיתים סכיזופרניה.
למרות שהטיפול נחשב לבטוח, עדיין קיימים  סיכונים. כגון: פגיעה בזיכרון, פגיעות בפה, בשיניים או בלשון, וכן שיתוק חלקי. הסיכון למוות כתוצאה מטיפול בנזעי חשמל נחשב לנמוך. במחקר שהתבסס על מאגרי המידע של יוצאי צבא ארצות הברית בין השנים 1999 ל-2010, נמצא כי הסיכון למוות בעקבות הטיפול עמד על מקרה מוות אחד ל-73,440 טיפולים.[דרוש מקור]
התוויות לטיפול > דיכאון מז'ורי

דיכאון מז'ורי הוא ההתוויה הנפוצה ביותר לטיפול. טיפול בנזעי חשמל הוא הטיפול המהיר ביותר והיעיל ביותר בהפרעה זו. טיפול בנזעי חשמל הוא ההתוויה ההנפוצה עבור חולים הסובלים מדיכאון עמיד שלא הגיבו למספר ניסיונות משמעותיים של טיפול תרופתי, כמו כן יישקל עבור חולים הסובלים מתופעות לוואי קשות לתרופות, סובלים מתסמיני דיכאון קשים או תסמינים פסיכוטיים, חולים אובדניים או מסוכנים לאחרים.
הטיפול יעיל גם בהפרעה דיכאונית קשה וגם בהפרעה דו-קוטבית. מאחר שדיכאון בעל מאפיינים פסיכוטיים אינו מגיב טוב לטיפול תרופתי, זוהי גם התוויה חשובה לטיפול בנזעי חשמל, ואף במקרים אלו פעמים רבות יוצע טיפול זה כאפשרות טיפולית ראשונה, לפני ניסיונות לטיפול תרופתי. גם דיכאון חמור יהווה פעמים רבות התוויה לשימוש בטיפול בנזעי חשמל כאפשרות טיפולית ראשונה, בעיקר דיכאון עם מאפיינים מלנכולים (פיגור פסיכומוטורי, התעוררות מוקדמת בבוקר, שינוי בתסמינים במשך היום, ירידה בתיאבון ומשקל, אגיטציה).
טיפול זה יישקל גם בחולים מבוגרים המקבלים תרופות רבות בשל מצבים רפואיים שונים, בהם יש רצון להימנע מטיפול בתרופות נוספות.
מצד שני לצורך מניעת התלקחויות דיכאוניות חוזרות, אחרי ההחלמה מהאפיזודה הדיכאונית, אפשר לנסות בתום סדרת הטיפולים בנזעי חשמל, להתחיל (אם אין קונטרה-אינדיקציה) מתן אחזקתי של תרופות דרך הפה.
התוויות לטיפול > אפיזודות מאניות

טיפול בנזעי חשמל באפיזודות מאניות יעיל לפחות כמו ליתיום בטיפול באפיזודות מאניות חריפות, אך מאחר שהליתיום כה יעיל טיפולית בטווח הקצר, וכן למניעה של אפיזודות מאניות חוזרות, השימוש בטיפול בנזעי חשמל בהתוויה זו מוגבל לרוב למקרים המעטים בהם קיימות התוויות נגד לשימוש בליתיום ובתרופות מייצבות מצב רוח אחרות.
התוויות לטיפול > סכיזופרניה

טיפול בנזעי חשמל יעיל בטיפול בתסמינים של פסיכוזה חריפה וסוערת, בעיקר בהתקפים של תחילת המחלה, אך לא בסכיזופרניה כרונית. התגובה לטיפול בנזעי חשמל תהיה בעיקר בחולים עם תסמינים פסיכוטיים חיוביים משמעותיים, קטטוניה או תסמינים אפקטיביים (הקשורים למצב רוח).
התוויות לטיפול > התוויות נגד

אין התוויות נגד מוחלטות לשימוש ב-ECT אלא רק מצבים השמים את החולה בסיכון מוגבר וצורך בניטור מוגבר בעת הפעולה. היריון אינו התוויית נגד לטיפול, ולמעט במצבים של הריון בסיכון גבוה, אין צורך בניטור מיוחד של העובר בעת הפעולה. הנמצאים בסיכון מוגבר הם חולים עם גידולים תוך מוחיים וחולים הסובלים מסיכון מוגבר לדימום תוך מוחי מסיבות שונות.
חולים עם עבר קרוב של אירוע לבבי נמצאים גם הם בסיכון מוגבר בשל החשש שהעברת זרם חשמלי באזור הראש תגרום להפרעות קצב לבביות. סיכון זה יורד משמעותית בטווח של שבועיים לאחר האירוע הלבבי, ויורד עוד כשלושה חודשים לאחר האירוע. במצבים אלו ידרש ניטור לבבי קפדני בזמן ביצוע הטיפול, ולעיתים שימוש בתרופות שונות נוספות לפני הטיפול.
הכנות לפני הטיפול

לפני הטיפול על החולים להישאר בצום 6 שעות מכיוון שהטיפול נעשה תחת הרדמה. טרם הטיפול, יותקן לחולים עירוי שיאפשר מתן תרופות ונוזלים לתוך הוריד. החולים מחוברים למכשיר אלקטרואנצפלוגרם (באנגלית - EEG) המודד את הפעילות החשמלית במוח באמצעות אלקטרודות שמודבקות על המצח על מנת להקליט את גלי המוח בזמן הטיפול ולוודא שאכן הושרה פרכוס. בחלק מן המקרים החולים יחוברו למערכות ניטור כמו אק"ג המנטר בצורה דומה ל-EEG את הפעילות החשמלית של הלב. בנוסף, החולים יחוברו למד סטורציה המודד את ריכוז החמצן בדם בעת הטיפול. כל האמצעים הללו באים לוודא כי לא ייגרם לחולים נזק בזמן הטיפול, ויתאפשר טיפול בטוח ככל האפשר. כמו כן, יוכנס לפי החולים מכשיר עשוי גומי על מנת להגן על שיניהם ולשונם מנשיכה בעת הפרכוס. לפני ובעת הטיפול תורכב על פני החולה מסיכת חמצן דרכה יינתן חמצן בריכוז של 100% על מנת להבטיח חמצון בעת ההרדמה.
תרופות - ככלל משתמשים במהלך הטיפול בשתי קבוצות עיקריות של תרופות; תרופות הרדמה ומרפי שרירים. לרוב משתדלים להשתמש בהרדמה קלה ככל הניתן, המאפשרת מניעת סבל לחולים בעת הפרוצדורה, ויחד עם זאת נמנעת ככל הניתן מסיכוני הרדמה והעלאת סף הפרכוס (תופעה לה גורמים חומרי הרדמה שונים). לאחר השריית הרדמה יינתן לחולים מרפה שרירים על מנת למנוע את הסיכון לשברים במהלך הפרוצדורה. התרופה הנפוצה ביותר לשימוש למטרה זו היא סוקסיניל כולין.
הגירוי החשמלי

ניתן לבצע טיפול ECT יונילטרלי (בצד אחד של הראש) או דו-צדדי (בשני צידי הראש). הטיפול הדו-צדדי יעיל יותר, אך גם קשור בשיעור גבוה יותר של תופעות לוואי לטיפול, ולכן לרוב הטיפול יתחיל כיונילטרלי, והשימוש בטיפול הדו-צדדי יישמר למקרים קשים שלא הגיבו היטב לטיפול היונילטרלי.
מאחר שגירוי חשמלי שניתן בצד אחד של הראש מתפזר בהדרגתיות בכל המוח, גם במקרים בהם ניתן גירוי לצד אחד, מתפשט הגירוי החשמלי בכל האזורים. קביעת עצמת הגירוי החשמלי נקבעת באופן יחידני לכל חולה, כאשר הפרוצדורות הראשונות משמשות לקביעת סף הפרכוס הספציפי לחולה עצמו, ורק לאחר שזה נקבע, ניתן יהיה לעבור לפרוצדורות טיפוליות. המטרה היא להשתמש בזרם הנמוך ביותר בו ניתן להשרות פרכוס. קיימת שונות של פי 40 בין ספי הפרכוס של חולים שונים. בנוסף, במהלך סדרת הטיפולים עצמם סף פרכוס זה יכול לעלות בחולים שונים בשיעור של בין 25–200 אחוז. באופן ממוצע סף הפרכוס גבוה יותר אצל גברים מאשר אצל נשים, ואצל קשישים בהשוואה לצעירים.
סדרת הטיפולים

לרוב יינתן הטיפול פעמיים עד שלוש פעמים בשבוע, וסדרת טיפול תכלול בין שישה לשנים עשר טיפולים.
אך מאחר שהטיפול לא באמת מרפא אלא רק מפחית סימפטומים למספר חודשים, במקרים רבים יהיה צורך בטיפולי תחזוקה של עד עשרות ואפילו מאות טיפולים. הטיפול יימשך עד שיקבע כי החולה הגיע לתגובה הקלינית המקסימלית לטיפול. לאחר סיום הטיפול, בתקווה שהושרתה הטבה קלינית, יינתן טיפול על מנת להמשיך את ההטבה, לרוב מדובר בטיפול תרופתי או בטיפול תחזוקתי של נזעי חשמל.
בשנת 2000 פרסמה קבוצת פסיכיאטרים מאוניברסיטת קולומביה בניו יורק, בראשות הרולד זקהיים, המלצות מקיפות בנוגע לטיפול בנזעי חשמל.
תופעות הלוואי לטיפול

השפעות על מערכת העצבים המרכזית - תופעות לוואי שכיחות הקשורות ב-ECT הן כאבי ראש ובלבול זמן קצר לאחר הפרכוס, כאשר החולה מתעורר מההרדמה. לרוב תופעות אלה חולפות תוך מספר שעות.
הפרעות בזיכרון - לרוב ההפרעה בזיכרון כוללת שכחה של אירועים בפרק זמן קצר לפני הטיפול עצמו ושכחה של הטיפול עצמו ופגיעה בזיכרון לטווח קצר לתקופה מסוימת לאחר הטיפול, אך לעיתים תהיה פגיעה כללית יותר. יש עדויות רבות, בעיקר של מטופלים, המתארות נזק קוגניטיבי בלתי הפיך בעקבות הטיפול, כולל אובדן זיכרונות אוטוביוגרפיים מוקדמים. מחקרים שנעשו בנושא הראו כי כמעט כל החולים חוזרים למצב הבסיסי מבחינה זו לאחר חצי שנה מסיום הטיפול, כלומר, ברוב המוחלט לא תהיה פגיעה ארוכת טווח בזיכרון או ביכולות קוגניטיביות אחרות.
אך כאמור, רוב המחקרים לא ערכו בדיקות מעקב לאורך זמן ולכן אין משמעות רבה לנתונים. למרות הדרישה המפורשת בפרוטוקולים לערוך בדיקות קוגניטיביות לפני, במהלך ובסוף הטיפול, ברוב המקרים לא נערך מעקב קוגניטיבי כלל.
כ-75% מהמטופלים טוענים כי הפגיעה בזיכרון היא תופעת הלוואי החמורה ביותר של הטיפול.
תופעות לוואי אחרות - ישנם חולים המתלוננים על כאבי שרירים וגב. פעמים רבות אלו תופעות לוואי של השימוש במרפה השרירים עצמו, והכאבים לרוב מוקלים בשימוש במשככי כאבים קלים. שיעור קטן ביותר של חולים סובל מתופעות כמו בחילות והקאות, וניתן למנוע את אלה על ידי שימוש בתרופות נוגדות בחילה לפני הטיפולים הבאים.
סיכונים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביקורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מקור הפער בין הסטיגמה הציבורית השלילית לבין השימוש החיובי בטיפול רפואי בנזעי חשמל נמצא בהקשר ההיסטורי של הטיפול. בראשית המאה העשרים, בהיעדר כל טיפול רפואי ידוע למצבי פסיכוזה או דיכאון, נעשו ניסיונות מצד הרופאים להיעזר בזרמי חשמל בכדי למצוא מזור לחולים האומללים.
"קן הקוקיה" היה הסרט שהביא לידיעת הציבור את המתרחש במחלקה הסגורה לחולי נפש הנשלטת על ידי אחות מרשעת, אחים בעלי גוף ורופאים חסרי לב המעבירים דרך מוחו של המטופל – השחקן ג'ק ניקולסון - זרם חשמל המעוות את פניו וגורם לו להתקף אפילפטי. התמונה הזו עוררה בשעתה זעזוע בקרב הצופים והביאה ללחץ ציבורי למניעת סוג זה של טיפול. סרטים נוספים (כגון התפוז המכני) העניקו לטיפול בנזעי חשמל ממד של אכזריות וחוסר אנושיות.
אך עם זאת סקרי דעת קהל, עדויות של מטופלים, הגבלות חוקיות על השימוש בשיטה וכן טענות המטילות ספק בדבר יעילותה, כמו גם חילוקי דעות לגבי האתיקה וההשפעות השליליות של הטיפול בקרב הקהילה הפסיכיאטרית והרפואית בכלל, מעידים על כך שהשימוש בנזעי חשמל נותר שנוי במחלוקת.
עדות לכך ניתן לראות בהצבעה של הפאנל המייעץ למכשירים נוירולוגיים של ה-FDA מינואר 2011 שהמליץ שמכשירי ECT יהיו בקטגוריית Class III, שמיועדת למכשירים בסיכון גבוה, מלבד למטופלים הסובלים מקטטוניה, דיכאון מז'ורי והפרעה דו-קוטבית. לאור כך, ייתכן שיצרני המכשירים יאלצו לבצע ניסויים קליניים שיבחנו את בטיחותם ויעילותם לראשונה. כהסבר לעמדת הפאנל, חבריו הצביעו על אובדן הזיכרון הקשור בטיפול, והחוסר במידע ארוך-טווח.