stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקום מלא מים
עלילה

הסיפור מסופר על ידי סגן שריף מאיידהו, שפותח את הסיפור בהצהרה כי האנושות לעולם לא תצא למסעות בחלל. זאת, לטענתו, בשל הבוס שלו, שריף בארט קמרון.
באחד הערבים, נוחתת צלחת מעופפת ליד משרדו של השריף. הסגן רואה אותה, אך השריף, שעסוק בבדיקת החשבונות שלו, לא שם לב. החייזרים דמויי האנוש נכנסים למשרד ומסבירים לשריף כי הם בחרו לפנות אליו, כי הוא שולט על מקום מבודד. "אנחנו באים מהמקום מלא המים שאתם קוראים לו נוגה (באנגלית וֵנוּס)", הם אומרים, ומבקשים מהשריף שיקשר אותם למנהיגים שלו, כי הם רוצים לצרף את אמריקה לארגון שלהם.
השריף, העצבני בשל עבודת החשבונאות, מתעצבן עליהם, ומאיים לכלוא אותם על הפרת הסדר הציבורי. הוא מקלל אותם, וקורא להם לשוב למקום ממנו הם באו, ולעולם לא לחזור. החייזרים עוזבים, באומרם שהם לא יכפו על האנושות להצטרף אליהם, אבל ידאגו שהאנושות לא תצא מכדור הארץ.
הסגן הכועס מראה לשריף את הצלחת המעופפת, ושואל אותו מדוע גרש את החייזרים. השריף המחוויר מסביר שבאומרם שהם באו מהמקום המלא מים, הוא חשב שהם מתכוונים לוונציה (באנגלית וֵנִיס).
מס שולי

מס שולי הוא המונח לתיאור מדרגת מס הכנסה הגבוהה ביותר מתוך משכורתו של עובד. בפועל מחושב אחוז מס ההכנסה בהתאם למדרגות המס הנהוגות באותה שנה. מקור המונח מגיע מתרגום המונח Marginal באנגלית, שמשמעו השוליים של המס, כלומר אחוז המס של המדרגה הגבוהה ביותר אותה על האזרח לשלם באותה שנה.
חישוב מס שולי בישראל

עובד ישראלי המשתכר בחודש סכום של 14,000 ש"ח ברוטו נכון לשנת המס 2013 יראה בתלוש המשכורת שלו מס שולי בשיעור של 21%. אולם בפועל ישלם מס הכנסה כדהלן, על חלק המשכורת החל מ-0 ש"ח ועד 5,280 דהיינו מדרגת המס הראשונה ישלם מס הכנסה בשיעור 10% כלומר 528 ש"ח. בנוסף ישלם העובד על חלק המשכורת מ-5,281 עד 9,010 מס הכנסה בשיעור של 14% כלומר עוד 522 ש"ח. כמו כן על חלק המשכורת מ-9,011 ועד 14,000 ישלם מס הכנסה בשיעור של 21% כלומר עוד 1,050 ש"ח.
בפועל לאחר חישוב חלקן היחסי של מדרגות המס, ישלם העובד מס בשיעור של 2,100 ש"ח שהם 15% ממשכורתו החודשית, למרות שאחוז המס השולי עבורו הוא 21%. מדרגות המס נקבעו כדי למנוע תמריץ שלילי לאנשים להישאר בבית ולא לעבוד כדי לא לעבור את מדרגות המס ובכך למנוע מצב אבסורדי בו אדם העובד קשה למחייתו יקבל לאחר מס משכורת פחותה מאדם שעבד מעט ממנו.
מס שולי בישראל

במדינת ישראל החל מהעשור הראשון של המאה ה-21 ממשלת ישראל שיעור המס השולי נע סביב 50% שהוא תוצאה של מס הכנסה מיגיעה אישית על המדרגה הגבוהה בתוספת מס יסף. לאורך השנים נעשו מספר שינויים להפחתת המס השולי, למשל מדיניות חומת מגן כלכלית בשנים 2002 - 2005, שדגלה בתפיסת עולם כלכלית קפיטליסטית. עם זאת, בשנים שלאחר מכן, הועלה המס בחזרה לרמות של 50% וככלל שיעורי המס השולי נשארו יציבים.
| שנת מס | מס שולי | שינוי |
| --- | --- | --- |
| 1993 | 48% | ( ) |
| 1994 | 50% | ( 2) |
| 1995 | 50% | ( ) |
| 1996 | 50% | ( ) |
| 1997 | 50% | ( ) |
| 1998 | 50% | ( ) |
| 1999 | 50% | ( ) |
| 2000 | 50% | ( ) |
| 2001 | 50% | ( ) |
| 2002 | 50% | ( ) |
| 2003 | 50% | ( ) |
| 2004 | 49% | ( 1%) |
| 2005 | 49% | ( ) |
| 2006 | 49% | ( ) |
| 2007 | 48% | ( 1%) |
| 2008 | 47% | ( 1%) |
| 2009 | 46% | ( 1%) |
| 2010 | 45% | ( 1%) |
| 2011 | 45% | ( ) |
| 2012 | 48% | ( 3%) |
| 2013 | 50% | ( 2%) |
| 2014 | 50% | ( ) |
| 2015 | 50% | ( ) |
| 2016 | 50% | ( ) |
| 2017 | 50% | ( ) |
| 2018 | 50% | ( ) |
| 2019 | 50% | ( ) |
מסכת דמאי

מסכת דְּמַאי היא המסכת השלישית בסדר זרעים, שהוא הסדר הראשון בשישה סדרי משנה. כמרבית המסכתות בסדר זה, היא מופיעה במשנה ולא נכתב עליה בתלמוד הבבלי, מכיין שהיא מצווה השייכת לא"י. אלא רק בתלמוד הירושלמי ובתוספתא.
המסכת מפרטת את הלכות דמאי - הן ההלכות הקשורות להפרשת תרומות ומעשרות מגידולי הארץ, במקרים שבהם הפירות התקבלו מעם הארץ, אשר אין ביטחון שהקפיד להפריש מעשר מפירותיו. דמאי היא תקנה מיוחדת שתיקן יוחנן כהן גדול על מנת להסדיר את האופן שבו מתייחסים לתבואה זו.
הביטוי 'דמאי' מקורו בארמית, ופירושו: "של מה היא". פירושו המילולי של הביטוי "דמאי" הוא דא = זה, מאי = מהו. הכוונה לפירות שהתקבלו מעם הארץ, מה הוא דינם. תבואה שלא הופרשו ממנה תרומות ומעשרות מכונה בלשון חכמים טבל, ותבואה שכבר הופרשו ממנה מכונה תבואה מתוקנת. כאשר קונים או מקבלים פירות ותבואה מעם הארץ, שאינו בר-סמכא בעניין המעשרות - התבואה מכונה 'דמאי', כיוון שאין אנו יודעים 'של מה היא', אם אלו פירות של טבל או שהם מתוקנים, ודינם מותאם למצב, מין פתרון ביניים.
תוכן המסכת

פרטי ההלכות במסכת עונים באופן מדוקדק על השאלה - עד כמה ניתן לסמוך על מי שהוא עם-הארץ בעניין תרומות ומעשרות.
הרקע החברתי לשאלה זו הוא הריבוד החברתי אצל היהודים בתקופת חז"ל. חכמי ההלכה בידלו את עצמם ממי שאינו שומר על הכללים עד תומם, והגדירו זאת בגדרים חברתיים. מי שהיה שומר את כללי ההלכה לפרטיהם, כולל ההקפדה על אכילת תבואה בטהרה - היה נקרא 'חבר' . אלו שלא הקפידו על הלכות הטהרה והלכות המעשרות כונו 'עם-הארץ'. עם זאת, עם הארץ היה נאמן על הפרשת "תרומה גדולה". מעמד ביניים היה לאלו שהיו נאמנים בעניין תרומות ומעשרות, אך לא הקפידו על טהרה, וכל אחד מהם נקרא 'נאמן'.
על אף הבידול החברתי, היו בין הקבוצות קשרים מסחריים ואף קשרי משפחה. מסכת 'דמאי' מכוונת את תלמידי החכמים, כיצד להתנהג באותן סיטואציות, שבהן הם באים במגע עם עם-הארץ. מבחינה זו, כשם שמסכת דמאי עוסקת ביחסים אלו בענייני תרומות ומעשרות, כך גם עיסוקה של מסכת זבים - בענייני טומאה וטהרה, שכן עם הארץ נחשב כטמא בטומאת זב.
עם כל זאת, המגמה הכללית של חכמים במסכת היא להקל במקרה של דמאי. המסכת פותחת במילים 'הקלין שבדמאי', ומפרטת את המינים שבהם אין חשש תרומות ומעשרות, גם כשלוקחים מעם-הארץ. בכלל, הפרק הראשון כולו עוסק בעניינים שבהם ניתן להקל בדמאי. למשל, מובאת ההלכה שבשבת ניתן לשאול את עם-הארץ לגבי התבואה שלו, והוא הופך לנאמן ליום אחד.
עניינים נוספים הנידונים במסכת: נאמנותם של בעלי חנויות, הפקדת תבואה אצל מי שאינו נאמן (פרק ג'), שליח שאינו נאמן (פרק ד'), שותפות עסקית עם עם-הארץ (פרק ו) והתנאים להפוך להיות נאמן וחבר (פרק ב')
במשנה מופיע המושג הקדום מונופול (אזכור מוקדם יותר מופיע בטקסט פוליטיקה של אריסטו): ”רבי יהודה אומר, מאחד על הכול; ומודה רבי יהודה, בלוקח מן המנפול, שהוא מעשר מכל אחד ואחד". פירש רבי עובדיה מברטנורא: "מנפול - קונה מן פלטרין הרבה ומוכר לאחרים". עוד פירוש אומר: "מנפול- מי שיש לו הזכות על מין סחורה להיות מוכרה היחידי בעיר” (פירוש ר' פנחס קהתי על משנה, מסכת דמאי, פרק ה', משנה ד').
מיקומה של המסכת בסדר זרעים

לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, הסיבה לכך שמסכת זו סודרה לאחר מסכת פאה היא משום הזכות שיש לעניים להשתמש בדמאי, כמו שאמרו: "מאכילים את העניים דמאי".
פרקי המסכת

הַקַּלִּין (ארבע משניות) - פירות הפטורים מדמאי וקולות בדין דמאי.
וְאֵלּוּ דְּבָרִים (חמש משניות) - החייבים בדמאי ומי נחשב "חבר" ו"נאמן".
מַאֲכִילִין (שש משניות) - נתינת פירות דמאי לאחר.
הַלּוֹקֵחַ (פירות) (שבע משניות) - מקרים בהם מותר לאכול דמאי.
הַלּוֹקֵחַ (מן הנחתום) (אחת עשרה משניות) - הפרשת תרומות ומעשרות מפירות ממקורות שונים.
הַמְּקַבֵּל (שתים עשרה משניות) - הפרשת תרומות ומעשרות על ידי שותפים.
הַמַּזְמִין (שמונה משניות) - הפרשת תרומות ומעשרות שלא באופן הרגיל.
בסה"כ במסכת 53 משניות.
פרשני מסכת דמאי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פרשני מסכת דמאי > על המשניות (דמאי)

פירוש המשניות להרמב"ם - לרבי משה בן מימון.
פירוש רע"ב - לרבי עובדיה מברטנורא.
תוספות יום טוב - לרבי יום-טוב ליפמן הלר.
תפארת ישראל - לרבי ישראל ליפשיץ.
הלכתא גבירתא - לרבי ישראל ליפשיץ.
מלאכת שלמה - לרבי שלמה העדני.
פירוש רבינו יצחק בן מלכי צדק סימפונטי.
פירוש הרא"ש- לרבינו אשר.
פירוש רבינו שמשון- לר"ש משאנץ.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת דמאי, פרק ב', משנה ג'
↑  משנה, מסכת דמאי, פרק ב', משנה ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף כ"ד, עמוד א'
↑  משנה, מסכת דמאי, פרק ד', משנה א'
↑  משנה, מסכת דמאי, פרק ב' ומסכת דמאי, פרק ה'
↑  Aristotle, Politics, Book 1, section 1259a, www.perseus.tufts.edu
↑  משנה, מסכת דמאי, פרק ג', משנה א'
↑  מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
| מסכתות ששה סדרי משנה |
| --- | --- | --- |
| זרעים | ברכות (ב י) • פאה (י) • דמאי (י) • כלאיים (י) • שביעית (י) • תרומות (י) • מעשרות (י) • מעשר שני (י) • חלה (י) • ערלה (י) • ביכורים (י) |  |
| מועד | שבת (ב י) • עירובין (ב י) • פסחים (ב י) • שקלים (י) • יומא (ב י) • סוכה (ב י) • ביצה (ב י) • ראש השנה (ב י) • תענית (ב י) • מגילה (ב י) • מועד קטן (ב י) • חגיגה (ב י) |  |
| נשים | יבמות (ב י) • כתובות (ב י) • נדרים (ב י) • נזיר (ב י) • סוטה (ב י) • גיטין (ב י) • קידושין (ב י) |  |
| נזיקין | מסכת נזיקין: בבא קמא (ב י) • בבא מציעא (ב י) • בבא בתרא (ב י) • סנהדרין (ב י) • מכות (ב י) • שבועות (ב י) • עדיות • עבודה זרה (ב י) • אבות • הוריות (ב י) |  |
| קדשים | זבחים (ב) • מנחות (ב) • חולין (ב) • בכורות (ב) • ערכין (ב) • תמורה (ב) • כריתות (ב) • מעילה (ב) • תמיד (ב) • מידות • קינים |  |
| טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקואות • נידה (ב י) • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ב – מסכת שיש עליה תלמוד בבלי     י – מסכת שיש עליה תלמוד ירושלמי
מסאג'י קיטאנו

| --- | --- |

 לידה:  14 ביולי 1894 יפן
 פטירה:  17 במאי 1986 (בגיל 91) טוקיו, יפן 
 מדינה:  האימפריה היפנית
 מקום מגורים:  טוקיו
 ידוע בשל:  פיקודו על יחידה 731
 השכלה:  אוניברסיטת טוקיו
 תקופת הפעילות:  מ-1921 
 מקצוע:  רופא
 
מסאג'י קיטאנו (ביפנית: 北野 政次;‏ 14 ביולי 1894 – 17 במאי 1986) היה רופא ומיקרוביולוג יפני, אשר היה גם סגן אלוף בצבא היפני הקיסרי ואף היה המפקד השני של יחידה 731 העוסקת בניסויים כימיים.
ביוגרפיה

קיטאנו סיים את הלימודים שלו בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת טוקיו ב-1919 וקיבל תואר רפואי. בשנת 1932 החל לעבוד בבית החולים הצבא הראשון שהיה בטוקיו. בהמשך החליט לעזוב את עבדותו בבית החולים ועבר לעבוד בבית הספר למנתחים צבאיים. בשנת 1936 הוא נשלח למנצ'וקו, אשר סופחה לאימפריה של יפן לאחר הפלישה היפנית לאזור, והיה לפרופסור בבית הספר לרפואה מנצ'ו, בהוראת מיקרוביולוגיה.
בשנת 1942 מונה למפקד השני של היחידה 731 . קודמו היה הרופא שירו אישיאי. כבר באפריל 1945 הועלה לדרגת סגן המנתח ומונה למפקד חיל הרפואה הצבא ה-13 של הצבא היפני הקיסרי. הוא היה נציב ההלווייתו של שירו אישי.
לאחר הכניעה היפנית לבעלות הברית בסוף מלחמת העולם השנייה הוא נעצר במחנה שבויים בעיר שנגחאי. כמו כל המעורבים בניהול יחידת 731 או אישים יפנים נוספים שעסקו בלוחמה ביולוגית של האימפריה בזמן מלחמת העולם השנייה, קיטאנו הוחזר ליפן בינואר 1946.
לאחר שחזר ליפן, החליט לעבוד בחברה בשם הצלב הירוק, חברת תרופות יפנית. בשנת 1959 התמנה לראש המפעל של החברה שנמצא בטוקיו ואף למנהלה הראשי.
ראו גם

שירו אישיאי
יחידה 8604
מעבדת נובוריטו
מעגל (תורת הגרפים)

| --- | --- |

גרף מעגל פשוט באורך 6
 מספר צמתים:  n
 מספר קשתות:  n
 אוטומורפיזם:  (2n (Dn
 מספר צבעי צומת:  2 (גרף זוגי)  3 (אי זוגי)
 מספר צבעי קשת:  2 (גרף זוגי)  3 (אי זוגי)
 תכונות:  גרף קשיר  גרף רגולרי מסלול אוילרי מסלול המילטוני גרף דו-צדדי
 סימון:  Cn
בתורת הגרפים, מעגל (באנגלית: Cycle graph או Circular graph) הוא גרף המורכב ממסלול לא-ריק המתחיל ומסתיים באותו צומת, כאשר הצמתים היחידים שחוזרים על עצמם הם הצומת הראשון והצומת האחרון.
באופן פורמלי, מעגל הוא גרף בעל צמתים  \ v_{0},\dots ,v_{n-1}, עם הקשתות  \ v_{i},v_{i+1{\pmod {n}}}.
נהוג לסמן גרף מעגל המורכב מ- \ n קשתות כך: Cn. בגרף Cn מספר הקשתות שווה למספר הצמתים (שווה ל- \ n) ודרגת כל צומת שווה ל-2. כלומר, מכל צומת יוצאות שתי קשתות.
טרמינולוגיה

ישנם שמות נרדפים רבים לגרף מעגל: גרף מעגל פשוט (simple cycle graph), גרף מעגלי (cyclic graph), על אף שהשם השני אינו שכיח כיוון שהוא עשוי להתייחס גם למקרה הכללי יותר שבו הגרף מכיל מעגלים (כלומר, אינו גרף חסר מעגלים (acyclic graph)). שמות נפוצים נוספים: מעגל, פוליגון, n-gon.
מעגל בעל מספר זוגי של צמתים נקרא מעגל זוגי (even cycle); מעגל בעל מספר אי-זוגי של צמתים נקרא מעגל אי-זוגי (odd cycle).
תכונות

הגרף הוא גרף קשיר
הגרף הוא גרף 2-רגולרי
הגרף הוא בעל מסלול אוילרי
הגרף הוא בעל מסלול המילטוני
הגרף הוא גרף 2-צביע - אם ורק אם יש מספר זוגי של צמתים
הגרף הוא גרף 3-צביע
הגרף הוא גרף דו-צדדי - אם ורק אם יש מספר זוגי של צמתים
גרף מעגל מכוון

גרף מעגל מכוון הוא סוג של גרף מכוון שהוא גם גרף מעגל. שכל הקשתות בו מופנות לאותו כיוון.
הוצאת קבוצת הצמתים המינימלית שתהפוך את הגרף לחסר מעגלים שווה ל-1. תהליך זה נקרא feedback vertex set.
הוצאת קבוצת הקשתות המינימלית שתהפוך את הגרף לחסר מעגלים שווה ל-1. תהליך זה נקרא feedback arc set.
בגרף זה, דרגת הכניסה שווה ל-1 ודרגת היציאה שווה ל-1.
דרכים למציאת מעגלים בגרפים

עקרון שובך היונים: כל מסלול בגרף באורך n+1 קודקודים מכיל מעגל.
קיימים 2 או יותר עצים פורשים לגרפים: אין גרף שיש לו יותר מ-2 עצים פורשים, אם יש יותר מעץ פורש אחד אז מדובר במעגל, עבור K עצים פורשים ניתן לצייר מעגל בעל K צמתים.
הרצת אלגוריתם DFS: במהלך הרצת האלגוריתם כל קשת אחורה שאינה בעץ הפורש היא מעגל.
ראו גם

גרף שלם
| נושאים בתורת הגרפים |
| --- | --- | --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |  |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |  |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |  |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |  |
גרף מעגל מכוון שאורכו 8
מרגה בולט

| --- | --- |

 לידה:  2 ביולי 1956 (בת 68) Lattrop, הולנד 
 מוקד פעילות:  ממלכת ארצות השפלה 
 תקופת הפעילות:  מ-1970 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 פרסים והוקרה:  אביר במסדר אורנז'-נסאו 
 www.margabult.nl
 פרופיל ב-IMDb
 
מרגה בולט (בהולנדית: Marga Bult; נולדה ב-2 ביולי 1956) היא זמרת הולנדית.
ביוגרפיה

בולט נולדה בכפר במחוז אוברייסל. ב-1979 הצטרפה בולט לזמרת מריאן וולסינק, חברת להקת טיץ'-אין לשעבר, וביחד הקימו את הצמד המוזיקלי "Tulip". הצמד הוציא לאור ביחד שני סינגלים. ב-1981 נבחרה מבין למעלה מ-200 מועמדות לשמש כסולנית של להקת הבנות "Babe". יחד עם הלהקה הקליטה בולט שני אלבומים וארבע עשרה סינגלים. הלהקה אף נסעה לסיבובי הופעות ברחבי אירופה ואסיה. ב-1986 הלהקה התפרקה.
ב-1987 נבחרה באופן פנימי על ידי רשות השידור ההולנדית לייצג את המדינה באירוויזיון 1987 בבריסל. בקדם-אירוויזיון פרטי היא ביצעה שישה שירים, והשיר שנבחר הוא "Rechtop in de wind". באירוויזיון, היא הגיעה למקום החמישי.
במהלך שנות התשעים החלה לשמש כמגישה במספר ערוצי טלוויזיה. באירוויזיון 1996 היא הקריאה את תוצאות הניקוד של הולנד. בשנת 2000 חברה לזמרות מגי מקניל וסנדרה רימר, שייצגו גם הן את הולנד באירוויזיון, והן החלו להופיע ביחד כהרכב המוזיקלי "Dutch-Diva's". ב-2012 הקליטה גרסה מחודשת לשיר אותו ביצעה באירוויזיון.
מסאה אואנו

מסאה אואנו (ביפנית: 上野雅恵; באנגלית: Masae Ueno;‏ נולדה ב-17 בינואר 1979) היא ג'ודוקא עבר יפנית אשר התחרתה בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג.
אואנו התחרתה שלוש פעמים במשחקים האולימפיים בשנים 2000, 2004 ו-2008. באתונה 2004 היא זכתה במדליית הזהב. בקרב הראשון היא ניצחה באיפון את סליטה שוטס האמריקאית, בשמינית הגמר היא ניצחה באיפון את ראשה סראקה הסלובנית וברבע הגמר ניצחה שוב באיפון את קתרין ז'אק הבלגית לאחר תרגיל אוצ'י-גרי. בחצי הגמר היא ניצחה בניקוד ווזארי את קת'רין ארלוב האוסטרלית לאחר תרגיל אוסוטו-גרי ובגמר אואנו גברה שוב בווזארי על אדית בוש ההולנדית לאחר תרגיל בשם סודה-צוריקומי-גושי.
בבייג'ינג 2008 אואנו זכתה שוב במדליית הזהב. את שני קרבותיה הראשונים מול יריבות מקוריאה הדרומית וסין היא ניצחה באיפון. ברבע הגמר היא ניצחה בווזארי את אנט מסרוש ההונגרייה ובחצי הגמר ניצחה שוב בווזארי את אדית בוש ההולנדית לאחר תרגיל סיאו-נגי. בקרב הגמר אואנו התמודדה מול אנאיסיס הרננדז הקובנית וניצחה באיפון 46 שניות מפתיחת הקרב לאחר תרגיל קוצ'יקי טאושי.
אואנו מחזיקה בשתי מדליות זהב מאליפויות העולם מהשנים 2001 ו-2003. במשחקי אסיה היא זכתה במדליית זהב (2006) ומדליית ארד (2002) ובאליפויות אסיה היא זכתה בשלוש מדליות זהב (2000, 2004 ו-2008).
במהלך הקריירה אואנו זכתה במדליות רבות בתחרויות מהסבב העולמי וביניהן מדליות זהב מטורנירי טוקיו ופריז היוקרתיים. מסאה היא אחותה הבוגרת של יושיאה אואנו, פעמיים אלופת עולם.
הישגים בטורנירים בסבב העולמי

| שנה | טורניר | מקום | קטגוריית משקל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Fukuoka tournament Japan | 3 | עד 70 ק"ג |
| 1999 | World Masters Munich | 3 | עד 70 ק"ג |
| 2000 | World Masters Munich | 3 | עד 70 ק"ג |
| 2001 | Tournoi de Paris | 2 | עד 70 ק"ג |
| 2001 | Grand Prix Sevilla | 3 | עד 70 ק"ג |
| 2002 | Super A-Tournament Tournoi de Paris | 1 | עד 70 ק"ג |
| 2002 | Fukuoka tournament Japan | 3 | עד 70 ק"ג |
| 2003 | Fukuoka tournament Japan | 1 | עד 70 ק"ג |
| 2005 | Super World Cup Tournoi de Paris | 2 | עד 70 ק"ג |
| 2006 | Fukuoka tournament Japan | 2 | עד 70 ק"ג |
| 2007 | Jigoro Kano Cup Tokyo | 1 | עד 70 ק"ג |
| 2008 | Super World Cup Tournoi de Paris | 3 | עד 70 ק"ג |
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
|  אלופות אולימפיות בג'ודו – משקל בינוני (נשים) |
| --- | --- | --- |
| עד 66 ק"ג | 1992: קובה אודאליס רווה   •   1996: קוריאה הדרומית צ'ו מין-סון |  |
| עד 70 ק"ג | 2000: קובה סיבליס וראנס   •   2004: יפן מסאה אואנו   •   2008: יפן מסאה אואנו   •   2012: צרפת לוסי דקוס   •   2016: יפן הרוקה טאצ'ימוטו   •   2020: יפן צ'יזורו אראי   •   2024: קרואטיה ברברה מאטיץ' |  |
מישאל שחם

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1912 י"ח באייר תרע"ב סג'רה, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  25 באוגוסט 1992 (בגיל 80) כ"ו באב תשנ"ב רמת השרון, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות מורשה 
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  "עזריה"
 השתייכות:   ההגנה  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1932–1948 (הגנה)  1948 – 1960 (צה"ל)
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גליל הדרום (ההגנה)  אחראי לנושא התחבורה במטה הכללי (ההגנה)  מפקד חטיבת גולני  מפקד החטיבה הירושלמית  מפקד אוגדה 38  מושל צבאי כללי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העצמאות  מבצע קדש
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל מפעלי תובלה מנהל נמל אשקלון - קצא"א
 הנצחה
 הביוגרפיה של מישאל שחם ניתנת להורדה באתר https://www.mishaelshaham.co.il
 
מישאל שחם (5 במאי 1912, י"ח באייר תרע"ב – 25 באוגוסט 1992, כ"ו באב תשנ"ב) היה ממפקדי ההגנה, ממקימי צה"ל ומפקדיו הראשונים בדרגת אלוף-משנה, מפקד החטיבה הירושלמית, יוזם הקמת יחידה 101, ממובילי הלחימה ההתקפית  והמיוחדת בצה"ל, חבר משלחת ישראל באו"ם, ומנהל גופים ציבוריים.
ביוגרפיה > נעוריו

נולד בסג'רה לצבי ואהובה (לובה) שכטר, ממייסדי המושבה. הוא היה הילד השלישי מבין שמונה, והגדול בבנים במשפחה. לצד לימודיו בבית הספר היסודי סייע להוריו בעבודה החקלאית במשק המשפחתי. בנוסף, כבר מגיל צעיר, נשלח לסייע בפרנסת המשפחה בעבודה חקלאית במושבות הגליל התחתון ואף בכפר ערבי שכן, וכן בעבודות ניקוז וסלילת כבישים.
בגיל 18 עבר לתל אביב, שם התפרנס כפועל בניין. בערבים למד בבית הספר הטכני מונטיפיורי. בשנת 1932 עקרה המשפחה מסג'רה לרחובות, ושחם הצטרף אל הוריו ואחיו ברחובות, גם שם עבד כפועל בניין. בין השאר היה מבוני בית חיים ויצמן בשטח מכון ויצמן.
ביוגרפיה > שירות בהגנה

בשנת 1932, ברחובות, הצטרף לארגון ההגנה וקיבל את הכינוי "עזריה". ב-1934 סיים קורס מ"כים והחל למלא תפקידי פיקוד, בין השאר בארגון השמירה על פרדסי רחובות במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט.
בשנת 1935 היה ממפעיליו הראשונים של "המכון להבראת כדורים", בית מלאכה מחתרתי שהוקם על ידי ההגנה במטרה להחזיר לפעילות תחמושת ישנה שיצאה מכלל שימוש ונרכשה על ידי ההגנה ממקורות שונים. המכון פעל במרתף היקב הישן של רחובות ששימש את מפעל יפאורה, והחזיר לשימוש יותר מ-70,000 כדורים. מפעל זה היה אחד מסדרת מפעלים מהם התפתחה בהמשך התעשייה הצבאית.
בשנת 1936, בהמשך עבודתו בתע"ש, מונה שחם למנהל המפעל לייצור מחתרתי של חומר נפץ מסוג PETN (penta erythritol tetranitrate, שכונה "טן"). המפעל הוקם על ידי "ההגנה" בהתבסס על ידע שהושג מ"פיצוח" פטנט שווייצרי על ידי המדענים האחים פליקס וארנסט דוד ברגמן. שחם ניהל את המפעל המחתרתי עד שנת 1939.
בסוף 1938 עבר שחם קורס מפקדי מחלקות בג'וערה. בין השנים 1940–1945 שימש כמדריך גדודי ונפתי של "ההגנה" בנפות השרון, עמק חפר והשומרון, כמפקד בכיר בגדנ"ע, וכן הדריך בקורס מ"כים של ההגנה בג'וערה. ב-1945 התמנה למפקד נפת תל חי של ההגנה, אשר הייתה אחראית על ביטחונם של היישובים היהודיים בגליל העליון. הוא נודע כמפקד יוזם שהטיל מורא על התושבים הערבים. במסגרת תפקידו עסק בפעולות הגנה ומניעת התנכלות ליישובים העבריים, והיה מעורב בפעולות ההתיישבות העברית בגליל העליון ביישובים שמיר, משגב עם, להבות הבשן, ביריה, עין זיתים, ג'יב יוסף (החושלים, כיום עמיעד), נאות מרדכי, מעין ברוך, רמות נפתלי ודרדרה.
שחם היה ממארגני העלייה על הקרקע של ביריה, באירועים שכונו ביריה ב' וביריה ג'. העלייה הייתה כרוכה במבצע רחב היקף בו רוכזו במסווה של ציון אירועי י"א באדר כ-3,000 חברי תנועות נוער, שעלו על הקרקע ופונו על ידי הבריטים. עוד באותו ערב ארגן מישאל עלייה נוספת על הקרקע של מאות מאנשי היישובים הסמוכים וחברי תנועות נוער, ובפעם זו נשאר היישוב על מקומו והיה ליישוב קבע.
גם בעליה על הקרקע של נאות מרדכי לקח שחם תפקיד מרכזי. העלייה הייתה כרוכה בעימות רחב היקף עם ערביי הסביבה, שכן הקרקעות ליישוב היו אדמת מריבה בין הקק"ל לבין ערביי הכפר זוויה, והעימות גלש לשימוש בנשק חם, להרוגים משני הצדדים ולהתערבות השלטונות הבריטיים. במסגרת תפקידו היה מעורב גם בפעולות רכש של נשק להגנת יישובים עבריים כהכנה לקראת עימות צפוי עם סיום המנדט הבריטי. ממאי 1947 פיקד על אזור ("גליל") הדרום.
ביוגרפיה > מלחמת העצמאות

בנובמבר 1947, עם התגברות ההתקפות על תנועת רכב יהודי בכבישים, מונה לחבר במטכ"ל ההגנה כאחראי לענייני תחבורה. במסגרת זו תפקידו היה לארגן ולתכנן את התחבורה לירושלים ולהקצות כוחות ואמצעים מספיקים לאבטחת הדרך. תחת פיקודו התארגנו, בין השאר, השיירות לירושלים. בשל העדר מודיעין מהימן בזמן אמת לא ניתן היה לכוון את תנועת השיירות ואבטחתן מהמטה בתל אביב, ובמסגרת תפקידו הצטרף שחם לרבות מהן, ביניהן שיירת נבי דניאל.
בראשית ינואר 1948 נשלח שחם על ידי מפקדת ההגנה לירושלים במטרה להניע את כוחות ההגנה בירושלים ליזום פעילות בעלת אופי התקפי, בין השאר כדי לבלום את מנוסת התושבים היהודים מן השכונות המעורבות. פעולתו הראשונה הייתה תכנון פיצוץ מלון סמירמיס בשכונת קטמון בירושלים, שזוהה על ידי שירות הידיעות של ההגנה (הש"י) כמטה של כוחות ערבים בלתי סדירים. בפיצוץ המלון, ב-5 בינואר 1948, נהרגו 26 אנשים, ביניהם סגן הקונסול הספרדי שהתגורר במלון, ונפצעו עשרות. בעקבות הפיצוץ החלה מנוסה של תושבים ערבים משכונת קטמון. היות שהפעולה בוצעה ללא ידיעה וללא קבלת היתר מן ההנהגה האזרחית, ננזף שחם על ידי בן-גוריון וגולדה מאיר, שכן הפיצוץ ערער את היחסים עם שלטונות המנדט הבריטי. על שחם נאסר לבצע פעולות נוספות ללא אישורה של מאיר, ולאחר שהיא מנעה ממנו מבצעים נוספים שביקש להוציא לפועל, ביקש לשחררו מהתפקיד ולחזור לפקד על השיירות. בתפקידו זה היה בין מתכנני מבצע נחשון.
עם הכרזת המדינה והקמתו של צבא ההגנה לישראל קיבל את הפיקוד על חטיבת גולני. בתפקידו זה, בחודשים מאי-יולי 1948, פיקד על פעילות החטיבה בקרב עמק הירדן. ביולי 1948 התמנה שחם לסגן מפקד חזית המרכז. החזית הייתה הגלגול המוקדם של פיקוד המרכז, והייתה אחראית על הגנת התחום מתל אביב וראש העין עד ירושלים, ותחת פיקודה כמה חטיבות. מתוקף תפקידו היה חבר בסגל הפיקוד הבכיר של צה"ל, שהושבע על ידי ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון, כחודש לאחר קום המדינה, ב-27 ביוני 1948.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

בפברואר 1949, לאחר תום המלחמה, הקים שחם את החטיבה הירושלמית, חטיבה 16. החטיבה קיבלה את האחריות על מחוז ירושלים והפרוזדור באוגוסט 1949. שחם פיקד על החטיבה עד סתיו 1953.
בתקופה זו החלה תופעה נרחבת של הסתננות ערבים מן השטחים שבידי ירדן לשטח ישראל, אשר הייתה כרוכה לא פעם בגנבות, חבלות ואף ברצח. היעד המרכזי של פעולות אלה היו יישובים חדשים שהוקמו בפרוזדור ירושלים, המאוכלסים ברובם בעולים חדשים שלא היו מאומנים בהגנה על יישוביהם.
בתקופה זו נמצא צה"ל בשלבי התארגנות ראשוניים כצבא מסודר, ומרבית הכוחות שהתגייסו ללחום במלחמת הקוממיות במסגרת החטיבות המרחביות שוחררו. הכוחות שעמדו לרשות חטיבה 16 היו מעטים מכדי לבצע את המשימות, ושחם עמד במרכז היוזמה להסדרה ולמיסוד של גיוס מילואים לתגבור המערך הסדיר, שלא היה קיים אותם ימים בצה"ל. חטיבה 16 הייתה הראשונה להתארגן כחטיבה מתוגברת מילואים, והתבססה על תושבי ירושלים וסטודנטים.