stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגוע הירי בהר אדר
הפיגוע

הפיגוע אירע בשעה 7:10 בבוקר, בנקודת הבידוק של שער בידו, דרכו נכנסים להר אדר מידי בוקר עשרות פועלים פלסטיניים מהכפרים הסמוכים. המאבטחים במחסום חשדו במחבל והם פתחו בנוהל מעצר חשוד והורו לו לעצור. בשלב הזה שלף המחבל אקדח מחולצתו וירה מטווח קצר יותר מעשרה כדורים באנשי הביטחון. רכז הביטחון שנפצע בפיגוע השיב אש ובעזרת לוחמי מג"ב הרגו את המחבל. שני מאבטחים ולוחם מג"ב שהיו במקום נפצעו באורח אנוש, ורכז הביטחון של היישוב נפצע באורח קשה. מאוחר יותר נקבע מותם של השלושה שנפצעו אנושות. הפצוע טופל בידי צוותי מד"א בזירה ולאחר מכן פונה לבית החולים הדסה עין כרם כשהוא סובל מפצעי ירי בבטן ובכתף ומצבו יציב.
על פי החשד, התאמן המחבל תקופה ארוכה באקדח שנגנב בשנת 2003 מישראל. אימונים באמצעותם הצליח להתגבר על מעצור בנשק בזמן הפיגוע ולהמשיך לירות. ב־28 בספטמבר כוחות הביטחון איתרו את האיש שסיפק על פי החשד את האקדח ועצרו אותו.
לאחר הפיגוע, הטילו כוחות צה"ל ומג"ב כתר על אזור בית סוריכ ואפשרו יציאה במקרים הומניטריים בלבד. לפי דיווחים פלסטיניים, כוחות צה"ל פשטו על בית המחבל וסגרו את הכניסה ליישוב.
he
המחבל

המחבל הוא נימר מחמוד אחמד ג'מל, בן 37, נשוי ואב לארבעה, תושב הכפר הסמוך בית סוריכ שהיה פועל בעל היתר עבודה ועבד ביישוב. על פי השב"כ הוא היה בסכסוך עם אשתו, אחרי שככל הנראה הכה אותה. היא ברחה לירדן מספר שבועות לפני הפיגוע והשאירה אותו עם ארבעת ילדיהם. האקדח ששימש את המחבל בפיגוע היה נשק תקני שנגנב ב-2003.
זמן קצר לאחר ביצוע הפיגוע, התפרסם בעמוד הפייסבוק של המחבל פוסט בו הוא ביקש סליחה ממשפחתו. בפוסט, שהועלה בשמו על ידי קרובת משפחה, הביע המחבל צער על היחס הקשה שלו כלפי אשתו וביקש את סליחתה.
ב-15 בנובמבר 2017 הרס צה"ל את קומתו של בית המחבל בכפר בית סוריכ.
לאחר הפיגוע

בעקבות הפיגוע בוטלו האישורים לעבודת פלסטינים בהר אדר למשך חודש, לאחר מכן הוצב מגנומטר בשער הכניסה ליישוב לבידוק פועלים עם אישורי עבודה שהמשיכו לעבוד ביישוב הר אדר כרגיל ופרנסתם לא נפגעה.
לוחמת משמר הגבול זהבה סמואל עוטרה בעיטור המופת על ניטרול המחבל והלוחם סלומון גברייה שנהרג בפיגוע עוטר בצל"ש המפכ"ל.
תגובות

ישראל ישראל: ראש הממשלה בנימין נתניהו שלח את תנחומיו למשפחות הנרצחים ואיחולי החלמה מהירה לפצוע. נתניהו הדגיש שצריך לבדוק האם העובדה שהמחבל החזיק בהיתר עבודה מעידה על דפוס חדש בפיגועים. "אם כן - צריך להיערך לכך בהתאם", "אנחנו נהרוס את בית המחבל, נכתר את הכפר ונשלול את היתרי העבודה של קרובי משפחתו".
הפלסטינים:
פת"ח פת"ח: דף הפייסבוק הרשמי של הפת"ח כינה את המחבל "שאהיד".
חמאס חמאס: בארגון הטרור בירכו על הפיגוע ומסרו: "הפיגוע הבוקר הוא חלק מאינתיפאדת ירושלים נגד כל הניסיונות לייהד את העיר. ירושלים היא מוסלמית ובניה יקריבו את חייהם למענה".
הג'יהאד האסלאמי הג'יהאד האסלאמי: מארגון הטרור נמסר: "הפיגוע היום הוא תגובה מעשית על ניסיונות הימין הציוני החוזרים ונשנים להשתלט על הר הבית".
האומות המאוחדות שליח האו"ם למזרח התיכון, ניקולאי מלדנוב, גינה את הפיגוע בציוץ "זה בזוי שחמאס מהלל כאלה תקיפות. כולם חייבים לגנות אלימות ולהתייצב נגד הטרור".
האיחוד האירופי האיחוד האירופי גינה את הפיגוע ואת חמאס ששיבח את הפיגוע, ואמר שמעשי אלימות וטרור יביאו רק עוד אובדן וכאב, והם חייבים להיפסק.
ארצות הברית ארצות הברית: שגרירות ארצות הברית בישראל הוציאה הודעה תלת-לשונית ובה נאמר: "אנו מגנים בחריפות את הפיגוע הנורא בהר אדר היום. אנחנו גם מגנים את ההצהרות המהללות את הטרור וקוראים לכולם לשלוח מסר ברור שטרור לעולם לא נסבל. מחשבותינו ותפילותינו עם משפחות ההרוגים ומקווים להחלמה מהירה ושלמה לפצוע".
הערות שוליים

↑  נטעאל בנדל, פיגוע בהר אדר: לוחם מג"ב ושני מאבטחים נרצחו, באתר nrg
↑  הפיגוע בהר אדר: למחבל היה היתר עבודה בתוקף, באתר ynet, 26 בספטמבר 2017
↑  כתבי חדשות 2, ‏3 הרוגים בפיגוע ירי בהר אדר, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2017
↑   משה נוסבאום, ‏שלושה נרצחו בפיגוע ירי בהר אדר, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2017
↑  כתבי חדשות 2, ‏הנרצחים: לוחם מג"ב ושני מאבטחים, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2017
↑  יותם ברגר, שני מאבטחים ולוחם מג"ב נהרגו בפיגוע בהתנחלות הר אדר; רכז הביטחון נפצע קשה, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2017
↑  יוסי אלי, שוטרי מג"ב: פעילת שמאל אמרה ללוחם לפני שנפל בפיגוע - "אתה בושה", באתר nana10‏, 28 בספטמבר 2017
↑  אמרי סדן ואבי אשכנזי‏, "מפחד רק מאללה": המחבל שביצע את הפיגוע בהר אדר בפוסט אחרון, באתר וואלה, 26 בספטמבר 2017
↑  משה שטיינמץ ואור רביד‏, 3 הרוגים ופצוע קשה בפיגוע ירי בהר אדר שליד ירושלים; המחבל נהרג, באתר וואלה, 26 בספטמבר 2017
1 2  ג'קי חורי, המחבל בהר אדר: פלסטיני בן 37 עם היתר עבודה; אשתו ברחה לירדן אחרי שהכה אותה, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2017
↑  גורמים ביטחוניים: המחבל מהפיגוע בהר אדר היכה את אשתו, שברחה לירדן, באתר ynet, 26 בספטמבר 2017
↑  כתבי חדשות 2, ‏המחבל הכה את אשתו, שברחה לירדן, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2017
↑  לילך שובל, צה"ל הרס את בית המחבל שביצע את הפיגוע בהר אדר, באתר ישראל היום, 15 בנובמבר 2017.
↑  דני זקן, ‏ההתקוממות שלא הייתה: התלות בישראל חסמה את האינתיפאדה, באתר גלובס, 30 בדצמבר 2017
↑  עיטורי המשטרה למצילי חיים ומחסלי מחבלים
↑  דפנה ליאל, כתבת כנסת, ‏רה"מ: נהרוס את בית המחבל, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2017.
1 2  http://www.israelnationalnews.com/News/News.aspx/235993
1 2  חזי סימנטוב וגיא גונטר, הפיגוע בהר אדר - המחבל בן 37, נשוי ואב לארבעה; חמאס: "פרק חדש באינתיפאדה", באתר nana10‏, 26 בספטמבר 2017
↑  אמיר בר שלום, שליח האו"ם למזרח התיכון מגנה את חמאס על תמיכה בפיגוע, באתר טוויטר, ‏26 בספטמבר 2017
↑  https://il.usembassy.gov/joint-embassy-tel-aviv-consulate-general-jerusalem-statement-har-adar-attack/
כיכר השוטר בבאר יעקב ע"ש שוטר מג"ב סלומון שלמה גברייה שנפל בפיגוע בהר אדר
לוחם מג"ב שנרצח בפיגוע סולומון גברייה
היינריך קזימיר הראשון, רוזן נסאו-דיאץ

| --- | --- |

 לידה:  31 בינואר 1612 ארנהם, הולנד 
 פטירה:  12 ביולי 1640 (בגיל 28) Hulst, הולנד 
 מדינה:  הרפובליקה ההולנדית 
 מקום קבורה:  לייוורדן 
 
היינריך קזימיר הראשון, רוזן נסאו-דיאץ (בגרמנית: Heinrich Casimir I. von Nassau-Diez‏; 21 בינואר 1612 – 13 ביולי 1640), היה רוזן נסאו-דיאץ וסטאדהאודר של פריסלנד, חרונינגן ודרנתה.
ביוגרפיה

היינריך קזימיר נולד ב-21 בינואר 1612 בארנהם, לארנסט קזימיר הראשון, רוזן נסאו-דיאץ וסופיה הדוויג מבראונשווייג-לינבורג, בתם של היינריך יוליוס, דוכס בראונשווייג-לינבורג ואליזבת מדנמרק, דוכסית בראונשווייג. בשנת 1632 נהרג אביו במהלך המצור על רורמונד, והיינריך קזימיר ירש את נחלותיו ותאריו. ב-12 ביולי 1640 נפצע היינריך קזימיר בקרב הולסט ומת למחרת. מאחר שלא היו לו ילדים, אחיו וילהלם פרידריך ירש את נחלותיו ותאריו.
הערות שוליים

↑  bullet-hole hat in Rijksmuseum
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810704886705606  BPN: 07675898  GND: 1025125169  ISNI: 0000 0003 8108 3209  NTA: 273441825  RKD: 454700  SUDOC: 232608911  VIAF: 260094804   WorldCat (עם VIAF): 260094804
וילהלם קונו

וילהלם קרל יוזף קונו (בגרמנית: Wilhelm Carl Josef Cuno; ‏2 ביולי 1863 – 3 בינואר 1946) היה פוליטיקאי גרמני שהיה קנצלר גרמניה 264 ימים בשנים 1922-1923.
חייו

קונו נולד בזול, סקסוניה הפרוסית (כיום תורינגיה). ממשלתו של קונו ידוע בעיקר בשל התנגדותה הפסיבית של הכיבוש הצרפתי של חבל הרוהר (1922-1923). ממשלתו של קונו הייתה אחראית על טיפול כושל בעיות כלכליות. כדי לשלם את חובותיה של המדינה, הממשלה תחת קונו הדפיסה סכומים עצומים של כסף, מה שהוביל לאינפלציה שהגיעה לשיא בקיץ 1923. גל שביתות החל באוגוסט 1923, בעקבותיו קונו וממשלתו התפטרו ב-12 באוגוסט 1923.
קונו למד עריכת דין בברלין והיידלברג. הוא עבד במשרד האוצר של הרייך בשנת 1907. במהלך מלחמת העולם הראשונה קונו היה מעורב בהסדרים לאספקת מזון לצבא הגרמני, אך התפטר כדי להצטרף לחברת הספנות בשירות המדינה בשנת 1917. בדצמבר 1918 קונו מונה למנהל הכללי של קו הספנות המבורג-ארצות הברית. באשר למומחה כלכלי קונו השתתף במשא והמתן על פיצויים ותנאי שלום שלאחר המלחמה. חשיבותו של תפקידו כמנהל קו המבורג-ארצות הברית הוגבר לאחר שהחברה הפכה לאחת מהמובילות של הובלת סחורות בין ארצות הברית וגרמניה.
כמייצג את האינטרסים הפורמליים ממשלת הריך בחו"ל, קונו דחה כמה הצעות לתפקיד שר חוץ, אבל הסכים להקים ממשלה לאחר התפטרותו של יוסף וירט. קונו מונה לקנצלר גרמניה ב-22 בנובמבר 1922, על ידי צו נשיאותי והקים ממשלה המורכבת ברובו מכלכלנים שאינם מפלגתיים וחברים של מפלגת העם הגרמנית, המפלגה הדמוקרטית הגרמנית, מפלגת המרכז הגרמנית ומפלגת העם הבאוורי.
לאחר נפילת ממשלתו, קונו פרש מפוליטיקה וחזר לניהול קו הספנות המבורג-ארצות הברית.
פיגוע הירי בגבעת אסף

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |

צומת גבעת אסף
 תאריך:  ה' בטבת ה'תשע"ט
 מקום:  צומת הכניסה לגבעת אסף
 מטרה:  אזרחים יהודיים, חיילי צה"ל.
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  קלצ'ניקוב
 הרוגים:  2 
 פצועים:  2 
 מבצע:  חמאס חמאס
 מניע:  טרור פלסטיני לאומני
 
מפקד חטיבת בנימין שרון אסמן (משמאל) בסיור בזירת הפיגוע
פיגוע הירי בגבעת אסף הוא פיגוע טרור שהתרחש ביום ה' בטבת ה'תשע"ט (13 בדצמבר 2018) מעט לאחר השעה 11 בבוקר. הפיגוע בוצע בכביש 60 בצומת הכניסה לגבעת אסף בהרי בנימין על ידי מחבל פלסטיני, שירד מרכב שעצר במקום, רצח ביריות שני חיילי צה"ל, פצע קשה חייל נוסף וצעירה ונמלט מהמקום, המחבל נלכד כעבור כחודש.
הפיגוע אירע בסוף השבוע שבתחילתו אירע פיגוע הירי בצומת עפרה הסמוכה, הנמצאת 5 ק"מ מגבעת אסף.
הפיגוע

רכב מסוג מיצובישי עם לוחית זיהוי ישראלית עצר ליד הטרמפיאדה בצומת גבעת אסף. אחד מנוסעיו, עאסם ברגותי, ירד מהרכב, ירה לעבר חיילים ואזרחים שהיו בטרמפיאדה, הרג ביריות את סמ"ר יוֹבֵל מור יוסף מאשקלון ואת סמל יוסף (יוסי) כהן מבית שמש, לוחמים בגדוד נצח יהודה ששהו במקום במשימת אבטחה, פצע קשה חייל נוסף וצעירה, לקח את נשקו של אחד החיילים, ונמלט מהזירה ברכבו. סמוך לאחר הפיגוע נמצא הרכב נטוש ליד רמאללה. לפי דיווחים ערביים ביצע המחבל וידוא הריגה בחיילים.
לאחר הפיגוע

בעקבות הפיגוע, ומותו של התינוק הפג בפיגוע הירי בצומת עפרה, פרצו ב-13 בדצמבר הפגנות בירושלים, בכביש 60, בעפרה, בגבעת אסף וביישובים נוספים בישראל. המפגינים תבעו מממשלת ישראל נקיטת יד קשה כלפי הטרור הפלסטיני והחזרת הביטחון לתושבים. בעקבות ההפגנות ורצף הפיגועים, הודיע ראש הממשלה ושר הביטחון בנימין נתניהו על שורה של צעדים למלחמה בטרור, בהם הריסת בתי מחבלים תוך 48 שעות (פרק זמן שלא יושם בסופו של דבר), תגבור נוכחות צה"ל בשטחים ובצירי התנועה העיקריים והקמת מחסומים.
בלילה שלאחר הפיגוע הועלו קרוואנים לנקודת המאחז המפונה עמונה תוך הפרת צו שטח צבאי סגור. המתנחלים, בראשם ח"כ בצלאל סמוטריץ' וראשי המועצות האזוריות ישראל גנץ ויוסי דגן, קראו לראש הממשלה לאשר את העלייה המחודשת לקרקע, כחלק מהתגובה הממשלתית לפיגוע. ב-3 בינואר 2019 פונה המאחז בידי שוטרי מג"ב.
כוחות גדולים של צה"ל ניהלו מצוד אחר המחבלים. צה"ל פרס מחסומים באזור, והטיל כתר על אזור העיר רמאללה.
במהלך המאמץ לאיתור המחבלים נמצאו הרובה ששימש לפיגוע, מסוג AK-47 קלשניקוב, ורובה שנלקח מאחד החיילים.
לפי הערכת השב"כ, פיגוע זה ופיגוע הירי בצומת עפרה שקדם לפיגוע הנוכחי בארבעה ימים, בוצעו על ידי מחבלים מאותה חוליית טרור של חמאס. ב־7 בינואר 2019 נעצר עאסם ברגותי בביתו של סייען. את המעצר ביצע הימ"מ בעזרת מודיעין שסיפק השב"כ. ב-4 במרץ 2019, כחודשיים וחצי לאחר הפיגוע, אישר בג"ץ להרוס את ביתו של ברגותי ולמחרת הרס צה"ל את הבית.
חמישה לוחמים מגדוד "נצח יהודה" הועמדו לדין, לאחר שהכו שני חשודים כסייענים של המחבלים שביצעו את הפיגוע, בעת שהובילו אותם למעצר. שלושה מהם הורשעו בעבירה של התעללות בנסיבות מחמירות.
עסאם ברגותי שוחרר בעסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס (2025).
הערות שוליים

↑  ראו יובל מור יוסף באתר יזכור.
↑  ראו יוסף (יוסי) כהן באתר יזכור.
↑  יניר קוזין, ‏נתניהו הנחה: להרוס את בתי המחבלים תוך 48 שעות ולהגביר מעצרים, באתר מעריב אונליין, 13 בדצמבר 2018
↑  יותם ברגר, עשרות מתנחלים פלשו לעמונה בניגוד לחוק והציבו בה מבנים חדשים, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2018
↑  שבעה פצועים במהלך פינוי בעמונה, באתר ערוץ 7, 3 בינואר 2019
↑  יואב זיתון, אותרו הרובה שבאמצעותו בוצע הפיגוע בגבעת אסף והנשק שנחטף מהלוחם, באתר ynet, 16 בדצמבר 2018
↑  יואב זיתון, אליאור לוי ואלישע בן קימון, הותר לפרסום: נעצר המחבל מהפיגועים בגבעת אסף ועפרה, באתר ynet, 8 בינואר 2019.
↑  אור ירוק להרס בית המחבל, באתר ערוץ 7, ‏04/03/2019
↑  אמיר בוחבוט‏, צה"ל הרס את בית המחבל שרצח שלושה בפיגועים בעפרה ובגבעת אסף, באתר וואלה, 7 במרץ 2019
↑  יואב זיתון, חמישה לוחמים מנצח יהודה נאשמים שהכו פלסטינים עצורים וכפותים, באתר ynet, 31 בינואר 2019
↑  איתי בלומנטל, 3 לוחמי נצח יהודה הורשעו בהתעללות בפלסטינים: "מתנצלים, זה לא מי שאנחנו", באתר ynet, 7 במרץ 2019
↑  https://www.israelhayom.co.il/news/defense/article/17226946
מודעות אבל על סמ"ר יוסף כהן בירושלים.
הפיגוע במועדון האומן 17 בתל אביב (2011)

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |
 תאריך:  29 באוגוסט 2011
 מקום:  האומן 17, תל אביב, ישראל
 קואורדינטות:  32°03′14″N 34°45′59″E﻿ / ﻿32.05388889°N 34.76638889°E﻿ / 32.05388889; 34.76638889
 סוג:  פיגוע דריסה, פיגוע דקירה
 הרוגים:  0 
 פצועים:  4 אזרחים ישראלים 4 שוטרים ישראלים
 מבצע:  מוחמד סעפן
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הפיגוע במועדון האומן 17 בתל אביב היה פיגוע משולב שכלל פיגוע דריסה ודקירה אשר בוצע בשעה 1:40 בלילה ב-29 באוגוסט 2011 אשר במסגרתו מחבל פלסטיני גנב מונית ישראלית, התנגש באמצעותה במחסום המשטרתי שהוצב לפני מועדון הלילה הפופולרי האומן 17 בתל אביב, אשר באותה העת היו בו כאלף בני נוער ישראלים. לאחר שהתנגש במחסום המחבל יצא מהרכב והחל לדקור אנשים אקראיים. בפיגוע נפצעו ארבעה אזרחים וארבעה שוטרים. המחבל התגורר באופן בלתי חוקי בישראל בעת ביצוע הפיגוע.
תוכניתו של המחבל הייתה לכאורה לפגוע בכמות מרבית של בני נוער אשר שהו באותה העת במועדון. אף על פי כן הודות למחסום משמר הגבול ותגובתו המיידית של צוות משמר הגבול נמנעה תקרית הרבה קשה.
מבצע הפיגוע

מבצע הפיגוע היה פלסטיני בן 21 בשם מוחמד סעפן, יליד קלקיליה שחי בישראל כתושב בלתי חוקי, ישן בדירה נטושה הסמוכה למסגד סיקסיק ביפו והתפרנס באותה העת מעבודות מזדמנות. סעפן פגש בהמשך במהלך זמן התפילה במסגד ביפו את מוחמד בן סדאם חוסיין ביארי, צעיר מוסלמי בן גילו. השניים החלו לתכנן פיגוע טרור, וסעפן החל לתרגל תקיפות באמצעות סכין.
על אף שבחקירה הראשונית עמד התוקף על כך שיזם, תכנן והתכונן לבצע את הפיגוע לבדו, ושהוא רכש את הסכין לצורך פיגוע הדקירה ושוד המונית, שירות הביטחון הישראלי חקר גם אם הוא פעל בסיוע ותחת ההדרכה של ארגון טרור. לדברי גורם משטרתי בתל אביב, התוקף קיבל מידע מוקדם על כך שהולך להתקיים אירוע גדול במועדון "האומן 17". עוד מסר גורם משטרתי כי "אף אחד לא מגיע במקרה לאירוע שכזה כדי לבצע פיגוע דקירה בשעה מאוחרת, אלא אם כן יש בידו מידע מוקדם".
חקירות נוספות חשפו שבמהלך חודש הרמדאן תכננו ביארי וסעפן לתקוף את כוחות הביטחון הישראליים ואזרחים ישראלים סמוך למסגד אל-אקצא בירושלים. לשם כך הם רכשו שני סכינים, נסעו לירושלים באוטובוס ציבורי, ושהו במסגד אל-אקצה במשך שבועיים. עם זאת, לדברי ביארי, סעפן סיפר לו כי לאחר שדיבר עם איש דת באל-אקצא, החליט לחזור ליפו ולהיות "שהיד" שם. לדברי ביארי, לפני שעזב את ירושלים, סעפן לווה את הטלפון הנייד של ביארי על מנת להקליט סרט קצר על עצמו שמיועד להוריו. ביארי ציין שהוא מחק את הסרטון מן הטלפון הסלולרי שלו.
סעפן הגיע לתחנה המרכזית החדשה בתל אביב ב-28 באוגוסט. הוא התכוון לדקור חייל, לגנוב ממנו את נשקו, ולהשתמש בנשק על מנת לירות בשוטרי משמר הגבול. עם זאת, לאחר שלא הצליח למצוא קורבן מתאים לדקור, הוא הבחין בטרקטור שעמד באתר בנייה ברחוב ידידיה פרנקל בשכונת פלורנטין בתל אביב, ובמקום זאת החליט לחזור לאותו אתר, לגנוב את הטרקטור ולדרוס חיילים באמצעות הטרקטור. כשחזר למקום הבנייה באותו לילה לא הצליח לאתר את הטרקטור. בשלב זה, על פי כתב האישום, הוא קבע שהוא יגנוב מונית ויבצע פיגוע דריסה נגד שוטרי משמר הגבול המוצבים בצומת הסמוכה למפגש הרחובות סלמה ואברבנאל.
הפיגוע

ביום שני בלילה, ה-29 באוגוסט 2011, סעפן נכנס למוניתו של נהג המונית נחמן אג'י ברחוב סלמה ביפו. סעפן ביקש מנהג המונית שיסיע אותו לתחנה המרכזית בתל אביב.
לפי עדותו של נהג המונית, זמן קצר לאחר מכן, בסביבות השעה 01:30, הנוסע שלף סכין חדה ודרש שנהג המונית ימסור לו את המונית תוך שהוא ציין "אני לא רוצה לפגוע בך". הנהג ניסה להילחם בנוסע, אך לאחר שהנוסע דקר אותו בזרועו הוא הסכים למסור לו את הרכב. הנהג אמר למשטרה שהוא האמין שהתוקף רק רצה לגנוב את המכונית.
בסביבות השעה 1:40 המחבל התנגש עם המונית הגנובה במחסום של משמר הגבול שהוצב לפני מועדון הלילה "האומן 17" בתל אביב, אחד מועדוני הלילה הפופולריים ביותר בתל אביב באותה העת. המועדון ערך אז מסיבת סוף קיץ ובהתאם להערכתו של ראש מחוז משטרת תל אביב אהרון אקסול, המועדון הכיל באותו הלילה בסביבות אלף בני נוער. התנגשות המונית במחסום גרמה לפציעתם של שני שוטרי מג"ב.
על פי עדויותיהם של שוטרים ואנשים אחרים שהיו במקום, בתחילה הנהג היה מוטל על ההגה ולכן בתחילה האנשים במקום חשבו שמדובר בתאונה, אך כאשר ניגש אליו שוטר כדי לסייע לנהג, הוא החל לצעוק "אללה אכבר", יצא מהמכונית ודקר "באכזריות" את קצין האבטחה במועדון אשר ניגש למכונית כדי לסייע לנהג. מנהל המועדון יצחק אסרף הצליח בהמשך לתפוס את המחבל יחד עם המאבטחים אולג צ'רטוב וגריגורי סוקולוב. שלושת האנשים שהכניעו את המחבל נפצעו במהלך המאבק עימו. התוקף הצליח עוד לדקור כמה עוברי אורח לפני שצוות משמר הגבול במקום הצליח להכניע את המחבל ולאזקו. כדי להימנע מיצירת בהלה, הנהלת המועדון הורתה ל-DJ להמשיך ולנגן את המוזיקה למשך שעה נוספת. רק לאחר שהאזור שמחוץ למועדון היה מאובטח, בסביבות השעה 03:00 החלו כוחות הביטחון במקום לפנות את בני הנוער מהמועדון.
בסך הכל נפצעו בפיגוע שמונה בני אדם, שלושה מהם באורח קשה: ארבעה שוטרים, שלושה אזרחים, ונהג המונית. כל שמונה הפצועים והמחבל טופלו לאחר מכן בבית החולים. האזרחים שנפצעו בפיגועי הדקירה סבלו מחתכים בראש, בגפיים ובאזור הבטן.
הליכים משפטיים

אף על פי שהמשטרה ביקשה להאריך את מעצרו של החשוד ל-15 ימים לאחר מעצרו, בית משפט השלום בפתח תקווה האריך את מעצרו של החשוד ל-10 ימים בלבד. הדיון בבית המשפט נערך מאחורי דלתות סגורות, ואילו החקירה בוצעה תחת צו איסור פרסום.תבנית:הערה
ב-20 בספטמבר 2011 הוגש כתב אישום נגד מוחמד בן סעיד סעפן.תבנית:הערה סעפן הואשם בתושבות בלתי חוקית, בשוד, בפגיעה בכוונת זדון, בניסיון לרצח ובקנוניה לביצוע פשע.
הנאשם השני, מוחמד בן סדאם חוסיין ביארי מיפו, הואשם באי מניעת פשע, בקשירת קשר לביצוע פשע, ובהשמדת ראיות.תבנית:הערה
במרץ 2012 סעפן הורשעתבנית:הערה ונידון ל-18 שנות מאסר.תבנית:הערה במשפט סעפן "סירב להביע כל חרטה".תבנית:הערה
הערות שוליים

תבנית:הערות שוליים
תבנית:הסכסוך הישראלי פלסטיני בעשור השני של המאה ה-21
↑  פיגוע דריסה בת"א: 8 בני אדם נפצעו, באתר ‏מאקו‏, 29 באוגוסט 2011
↑  Lappin, Yaakov (29 באוגוסט 2011). "Nablus man who attacked TA club named as Muhammad Sa'afan". The Jerusalem Post. נבדק ב-15 ביולי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lappin, Yaakov (29 באוגוסט 2011). "Timeline of south Tel Aviv terror attack". The Jerusalem Post. נבדק ב-15 ביולי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑
↑  Kubovich, Yaniv (29 באוגוסט 2011). "Terror attack in Tel Aviv leaves eight wounded". Haaretz. נבדק ב-15 ביולי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  אלי סניור ויואב זיתון, המחבל: "תכננתי בעצמי". ממי שמע על המסיבה?, באתר ynet, 29 באוגוסט 2011
↑  Oren, Amir (2 בספטמבר 2011). "Criminal No. 1". Haaretz. נבדק ב-1 באוקטובר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cohen, Avi (30 באוגוסט 2017). "Aharonovitch: Terrorist intended much larger Tel Aviv attack". Israel Hayom. נבדק ב-1 באוקטובר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Barak: We won't let terror attacks affect our daily lives". Sun Sentinel. נבדק ב-5 בספטמבר 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lapin, Yaakov (30 באוגוסט 2011). "Packed TA nightclub spared from frenzied Palestinian terrorist. 'Lone-wolf' from Nablus carjacked taxi, launched late-night stabbing spree outside club filled with 1,000 teens. 8 injured including police, club staff". Jerusalem Post. נבדק ב-29 בספטמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Seven hurt in taxi attack outside Tel Aviv nightclub". Al Arabiya English. AFP. 29 באוגוסט 2011. נבדק ב-1 באוקטובר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  אלי סניור, 8 פצועים בפיגוע דריסה ליד "האומן 17" בת"א, באתר ynet, 28 באוגוסט 2011
↑  DJ at Tel Aviv club: I was told to keep playing, Hartman, Ben. Jerusalem Post; 30 Aug 2011.
↑  Marquardt, Alexander; Nota, Bruno (29 באוגוסט 2011). "Terror Attack Outside Tel Aviv Nightclub Filled With 2,000 Teenagers". ABC News. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  תבנית:Cite news
↑  #invoke:citation/CS1
רצח ראובן שמרלינג

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |
 תאריך:  4 באוקטובר 2017
 מקום:  כפר קאסם
 סוג:  פיגוע דקירה
 נשק:  סכין
 הרוגים:  1
 מבצע:  פלסטינים מקבטיה
 מספר מפגעים:  2
 מניע:  לאומני (טרור פלסטיני)
 
רצח ראובן (מוטי) שמרלינג הוא פיגוע דקירה שהתרחש בכפר קאסם בערב חג סוכות, י"ד בתשרי תשע"ח (4 באוקטובר 2017) בו נרצח ראובן שמרלינג, ביום הולדתו ה-70, אב לארבעה מהיישוב אלקנה. שני המחבלים, שהועסקו בישראל על ידי שמרלינג, רצחו אותו בשל היותו יהודי.
הפיגוע

את הכוונה לבצע פיגוע דקירה נגד יהודים יזם יוסף כמיל, שהציע למוחמד אבו אלרוב לבצע איתו פיגוע. תחילה סירב האחרון לכך. השניים החלו לעבוד באופן לא-חוקי במחסן פחמים בכפר קאסם, בניהולו של ראובן שמרלינג. בהמשך החליטו השניים לרצוח ממניע לאומני את אחד היהודים שעבדו במקום. השניים רכשו סכין לחיתוך בשר והחביאו אותה בחדר בו ישנו. השניים שמו לב לכיפה הגדולה על ראשו של שמרלינג החליטו שנגדו יכוונו את הפיגוע.
ב-4 באוקטובר 2017 הגיע שמרלינג אל המחסן, נזף בשניהם וביקש מכמיל להעמיס מצבר של מלגזה מהמחסן לרכב שלו. עם שובו של כמיל אל החדר, סיכמו הנאשמים כי זוהי העת לפעול, ותכננו, כי אבו אלרוב יוביל את שמרלינג אל החדר בטענה כי המקרר מקולקל ויסיח את דעתו, וכמיל ידקור אותו עם הסכין. כמיל התקשר למסיע ותיאם עמו שיבוא לקחת אותם, כדי להבטיח את הימלטותם מייד לאחר ביצוע הרצח.
לאחר מכן, בהתאם לתוכנית, הוביל אבו אלרוב את שמרלינג אל החדר באמתלת שווא, ושניהם רצחו אותו – כמיל דקר אותו מספר פעמים בסכין שרכשו, תוך שאבו אלרוב דוחף ומכה אותו במאוורר, ובהמשך, אבו אלרוב הביא מכוש שהיה סמוך לדלת החדר, והשניים הכו את שמרלינג עד שהתמוטט על הרצפה. לאחר מכן, התקלחו המחבלים, החליפו בגדיהם, עזבו את המקום ונסעו למקום מגוריהם.
חקירת הפיגוע

שמרלינג נמצא על ידי בנו המתגורר באלקנה שהגיע למחסנו של אביו בכפר קאסם ומצא אותו דקור בכל חלקי גופו וללא רוח חיים. בתחילת החקירה בחנה המשטרה אם שמרלינג נרצח על ידי מחבלים ממניע לאומני, או שעובדים אותם העסיק בשל ויכוח על רקע סכסוך כספי. משפחתו של שמרלינג טענה כי אין להם ספק שמדובר ברצח ממניע לאומני.
ב-8 באוקטובר הותר לפרסום כי השב"כ עצר שני פלסטינים מקבטיה וכי הרקע לרצח לאומני, כלומר מדובר בפיגוע טרור. ב-29 באוקטובר פורסמו פרטי הפיגוע כפי שפוענחו על ידי שירות הביטחון הכללי, שעצר בשיתוף עם הימ"מ את המחבלים.
ב-17 ביולי 2018 דן בית המשפט את שני המחבלים למאסר עולם.
תגובות

סמוך לרצח וטרם נתבררו מניעיו, כתב ראש הממשלה בנימין נתניהו בחשבון הפייסבוק שלו: ”אנחנו נעשה הכל כדי להביא לדין את מי שביצע את הרצח המזעזע הזה”.
לאחר הרצח התייחס עאדל בדיר ראש עיריית כפר קאסם לחקירה ואמר: "החקירה בראשיתה, ואנו ממתינים כמו כולם לתוצאותיה, אם כי נראה שמדובר בסכסוך כספי שיכול לקרות בכל מקום, ועל פניו החשודים אינם תושבי המקום. אנחנו מקווים שהמשטרה תסיים את החקירה כמה שיותר מהר כדי למצות את הדין עם הפושעים". בהמשך אמר כי "כל איש עסקים שנכנס לכפר קאסם הופך להיות חלק ממנה ולכן הרצח המתועב הזה הוא אבדה גדולה עבורנו".
חבר הכנסת מטעם מרצ, עיסווי פריג', תושב כפר קאסם, אמר כי: ”מי שמכפיש את תושבי כפר קאסם הם עכברים שיוצאים מן החורים ומחכים להזדמנות כדי להכפיש. כל רצח באשר הוא ראוי לגינוי ואנחנו מגנים ודוחים אותו, לא משנה אם הוא בכפר קאסם או בכל מקום אחר. ראש העיר והתושבים בכפר קאסם מתייחסים בחומרה למקרה האחרון שהיה אתמול. אנחנו מוקיעים ומגנים את הרצח”.
הערות שוליים

1 2 3  ירון דורון, הותר לפרסום: פוענח רצח ראובן שמרלינג, באתר nrg‏, 29 באוקטובר 2017.
1 2  חופי עמוס, תושב אלקנה שנרצח בכפר קאסם הובא למנוחות, באתר nrg‏, 6 באוקטובר 2017
↑  רענן בן צור, אלישע בן קימון, אלי סניור וחסן שעלאן, נבדק חשד לרצח: גופת גבר אותרה בכפר קאסם, באתר ynet, 4 באוקטובר 2017
↑  עופר חדד ורוני דניאל, ‏שב"כ: רצח ראובן שמרלינג - לאומני, באתר ‏מאקו‏, 8 באוקטובר 2017.
1 2  שלומי גבאי, אור רביד‏, בכפר קאסם מתנערים מהאשמות לטרור: "לא כל רצח יהודי הוא פיגוע", באתר וואלה, 6 באוקטובר 2017
↑  אמרי לוי סדן‏, תושב אלקנה שנרצח בכפר קאסם הובא למנוחות: "כל מהותו הייתה שמחה", באתר וואלה, 6 באוקטובר 2017
חסינטו בנאבנטה

| --- | --- |

 לידה:  12 באוגוסט 1866 מדריד, ספרד 
 פטירה:  14 ביולי 1954 (בגיל 87) מדריד, ספרד 
 מדינה:  ספרד 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מדריד 
 שפות היצירה:  ספרדית 
 סוגה:  דרמטורגיה, תיאטרון 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לספרות (1922)  Medal of Work Merit (1950)  הצלב הגדול של המסדר האזרחי של אלפונסו XII (1924)  הצלב הגדול של מסדר אלפונסו העשירי החכם (1944)  Dearest Son of Madrid (1924)  מדליית הזהב על הצטיינות בעבודה (1950)  Mariano de Cavia' Price 
 
חסינטו בנאבנטה (בספרדית: Jacinto Benavente Martínez;‏ 12 באוגוסט 1866 – 14 ביולי 1954) נחשב למחזאי הגדול ביותר של ספרד במאה ה-20, זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1922.
ביוגרפיה

בנאבנטה היה בן יחיד לאב שהיה רופא נודע (פסל לזכרו הוצב באחד מגני מדריד). בנאבנטה למד משפטים, אך לאחר מות אביו בשנת 1885, החליט להקדיש את חייו לספרות. הוא ערך מסעות, כמנהל קרקס וכשחקן וביקר ברוסיה, צרפת, גרמניה ואנגליה. בשנת 1913 התקבל לאקדמיה הספרדית. הוא אהב ילדים וייסד תיאטרון ילדים ונוער. את כל הפרסים שקיבל במהלך חייו, תרם לקרן להגשת ארוחת בוקר לתלמידים.
בשנים 1908–1912 כתב בעיתון אל אימפרסיאל. מאמריו קובצו לאחר מכן בחמישה כרכים. בנאבנטה ערך כתב עת בשם חיי הספרות ונתן בו דריסת רגל לסופרים צעירים.
בשנת 1920 מונה למנהל התיאטרון הספרדי הלאומי. בנאבנטה ניסה להיבחר לפרלמנט הספרדי, אך ללא הצלחה. הוא לא נישא מעולם, ומחקר חייו עולה כי היה הומוסקסואל.
בשנת 1922 הוענק לו פרס נובל לספרות על "החייאת המסורת המפוארת של הדרמה הספרדית". לאחר מכן ארגן להקת תיאטרון וערך איתה סיורים בצפון ודרום אמריקה. הממשלה הספרדית (בתקופתו של פרנקו) העניקה לו אותות כבוד לרוב.