stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'אן אנוי
הערות שוליים

↑  חיים גמזו, "אנטיגונה"-בתיאטרון הקאמרי, הארץ, 10 בינואר 1947
↑  ביקורות:
נילי ברקן, ‏בין מי למי הקונפליקט?, באתר גלובס, 7 בנובמבר 2002
מיכאל הנדלזלץ, מישהו צריך לעשות העבודה, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2002
↑  ביקורות:
יובל בן עמי, עכבר העיר, "אנטי": גשר מתעלה על עצמו בייצור עדינות, באתר הארץ, 4 בפברואר 2013
מיכאל הנדלזלץ, "אנטי", כשלא יכולים אחרת, באתר הארץ, 29 בינואר 2013
↑  א. בני, "הזמנה לארמון" בתיאטרון   ה"קאמרי", קול העם, 1 ביוני 1962
חיים גמזו, אמש בתיאטרון ״הזמנה לארמון״ - ב״קאמרי", הארץ, 22 במאי 1962
יורם קניוק, "הזמנה לארמון" ב"קאמרי", למרחב, 1 ביוני 1962
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257598705171  PLWABN: 9810655657605606  BIBSYS: 90109547  BNE: XX833077  BnF: cb118888981 (data)  CANTIC: a10814772  CiNii: DA02659486  GND: 118503251  ICCU: CFIV100346  ISNI: 0000 0001 2133 354X  LCCN: n80069026  LNB: 000026950  MusicBrainz: 552cc19d-73f2-49ae-8d97-2256f34e7312  NDL: 00462388  NKC: jn20000600283  NLA: 35007236  NLG: 72826  NLK: KAC199600817  NSK: 000062149  NTA: 06841434X  RERO: 02-A002932159  SELIBR: 227661  SNAC: w6kh0mn7  SUDOC: 026687542  Trove: 787449  VcBA: 495/317654  VIAF: 54143634   WorldCat (עם VIAF): 54143634
הפיגוע המשולב ברעננה

| חלק מפיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2024, מלחמת חרבות ברזל |
| --- | --- |
 תאריך:  15 בינואר 2024
 תאריך עברי:  ה' בשבט ה'תשפ"ד
 מקום:  רחוב אחוזה ורחוב החרושת, רעננה
 מטרה:  יהודים
 קואורדינטות:  32°11′05″N 34°51′18″E﻿ / ﻿32.184665°N 34.855054°E﻿ / 32.184665; 34.855054
 סוג:  פיגוע דקירה, פיגוע דריסה
 נשק:  סכין, דריסה באמצעות מכוניות
 הרוגים:  1
 פצועים:  18
 מבצע:   גדודי חללי אל-אקצא
 מספר מפגעים:  2 (מחמוד ואחמד זידאת)
 מניע:  טרור פלסטיני
 he
 
הפיגוע המשולב ברעננה הוא פיגוע טרור פלסטיני שאירע ב-15 בינואר 2024, בזמן מלחמת חרבות ברזל, במספר זירות ברעננה. בפיגוע נרצחה אישה בת 79 ונפצעו כ-18 אנשים. הפיגוע כלל דקירה ודריסה. שני המחבלים, בני דודים פלסטינים שוהים בלתי חוקיים תושבי בני נעים, נעצרו.
ברחוב החרושת מחבל שנהג בג'יפ שגנב מעט קודם פגע ברכב חולף, יצא מרכבו בסכין שלופה ונכנס לרכב נוסף אותו חטף, והמשיך לדרוס עוברי אורח. נהגת הרכב הצליחה להימלט מהמקום ללא פגיעה פיזית.
בנוסף, המחבלים שביצעו את הפיגוע הודו בחקירתם כי תכננו לרצוח את דובר צה"ל בשפה הערבית אביחי אדרעי ששהה במסעדה סמוכה לזירת הפיגוע.
הפיגוע

ב-15 בינואר 2024 בסביבות השעה 13:30, שני פלסטינים תושבי בני נעים הגיעו לרחוב אחוזה ברעננה. אחד מהם פרץ לרכב של נהגת, דקר אותה והשתלט על הרכב. הוא החל בנסיעה ודרס מספר אזרחים, חלקם ילדים ובני נוער שיצאו מבתי הספר סמוכים. לאחר שהתנגש עם הרכב בקיר, השתלט על רכב נוסף, נסע לכיוון רחוב החרושת ופגע באזרחים נוספים. לאחר מכן הוא הגיע לרחוב ויצמן, שם דרס מספר אנשים, ונמלט מהמקום.
מיד לאחר קבלת הדיווח אודות האירוע במוקדי החירום, החלו כוחות הביטחון במרדף אחר המחבל. מצוד מהיר של המשטרה ויחידות מיוחדות הביא לתפיסתו יחד עם מי שככל הנראה סייע לו בפיגוע.
בין הנפגעים אישה בת 79, שמותה נקבע בתום מאמצי החייאה. בנוסף שלושה נפצעו קשה, בהם נער בן 16. תשעה בני אדם נפצעו בינוני ושישה במצב קל, בהם ילדים.
גדוד ח'ליל א-רחמן מחברון, המשויך לארגון הטרור גדודי חללי אל-אקצא, שהיה בעברו חלק בפת"ח, לקח אחריות על הפיגוע.
בעקבות הפיגוע צה"ל נכנס לכפר בני נעים שבנפת חברון, מקום מגורם של שני המחבלים, וביצע מעצרים.
המחבלים תכננו להתנקש בחייו של דובר צה"ל בשפה הערבית אביחי אדרעי, לאחר שאחד מהם זיהה אותו אוכל במסעדה סמוכה למקום הפיגוע מספר חודשים לפני הפיגוע עצמו וניסה לאתר אותו באזור פעם נוספת.
המחבלים

המחבלים שביצעו את הפיגוע הם מחמוד זידאת בן 44 ואחמד זידאת בן 25, בני דודים מבני נעים שבאזור חברון, ששהו בישראל באופן בלתי חוקי. השניים נתפסו מספר פעמים בשל שהייה בלתי חוקית בישראל, ובשל עבירות נוספות. בחודש מאי שקדם לפיגוע, נתפס מחמוד זידאת על שהייה בלתי חוקית, ונגזר עליו עונש קצר יחסית של 20 ימי מאסר בפועל בתוספת לעונש על תנאי, בין השאר בשל התחשבות במצבו האישי והמשפחתי, על אף 6 הרשעות קודמות.
לאחר הפיגוע

ב-17 באפריל 2024 נהרסו בתיהם של מבצעי הפיגוע בכפר בני נעים.
ב-18 ביולי 2024 הורשעו בבית המשפט המחוזי מרכז מחמוד ואחמד זידאת על פי הודאתם ברצח בנסיבות מחמירות של מעשה טרור, 27 מעשי טרור של ניסיון לרצח, ריבוי מעשי טרור של חבלה חמורה בנסיבות מחמירות, ריבוי פציעה בנסיבות מחמירות מתוך מניע גזענות, החזקת סכין שלא כדין מתוך מניע גזענות, לצד עבירות נוספות.
ראו גם

הפיגוע המשולב בבאר שבע
הפיגוע הכפול בירושלים
פיגוע הירי ביציאה מירושלים
הערות שוליים

↑  ירון דורון, פיגוע משולב ברעננה: אישה נרצחה ו-18 נפגעו, ובהם 5 פצועים קשה - שני מחבלים מאזור חברון נעצרו, באתר ישראל היום, 15 בינואר 2024
↑  "דקר את האישה, זרק אותה מרכבה ופגע בתחנה. ילדים צרחו": העדויות מהפיגוע, באתר ynet, 15 בינואר 2024
1 2  ירון דורון, המשטרה: מבצעי הפיגוע ברעננה לפני כחודש תכננו לרצוח את דובר צה"ל בערבית, באתר ישראל היום, 21 בפברואר 2024
↑  נקבע מותה של האישה שנפצעה באורח אנוש בפיגוע המשולב ברעננה, באתר עכשיו 14, 15 בינואר 2024
↑  בעקבות הפיגוע: צה"ל נכנס לכפר בני נעים שבנפת חברון ומבצע מעצרים, באתר ערוץ 7, 15 בינואר 2024
↑  רענן בן צור, אחד המחבלים מהפיגוע ברעננה תכנן לרצוח את דובר צה"ל בערבית, באתר ynet, 21 בפברואר 2024
↑  אבישי גרינצייג ואורלי אלקלעי, "נקמתי, אללה אכבר": התכתבויות המחבלים מיד אחרי הפיגוע, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 15 בינואר 2023
↑  צהל הרס בכפר בני נעים את בתי המחבלים שביצעו את הפיגוע ברעננה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 17 באפריל 2024
↑  ביהמש הרשיע את מבצעי הפיגוע ברעננה בו נרצחה עדנה בלושטיין זל, באתר פרקליטות המדינה, משרד המשפטים, ‏18 ביולי 2024
| פיגועי טרור נגד ישראלים בשנות ה-20 של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | פיגוע הירי באלכסנדריה (8 באוקטובר 2023) • רצח צבי קוגן (21 בנובמבר 2024) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
יחסי טוגו–שווייץ

| יחסי טוגו–שווייץ |
| --- | --- |
טוגו: שווייץ


טוגו: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
56,785: 41,277
אוכלוסייה
9,618,716: 8,944,852
תמ"ג (במיליוני דולרים)
9,171: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
953: 98,933
משטר
רפובליקה: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי טוגו–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת טוגו לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

רפובליקת טוגו והקונפדרציה השווייצרית מקיימות יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת טוגו לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים חמים וידידותיים, אך עם זאת הם אינם יחסים אינטנסיביים ולא מתקיימים בהם שיתופי פעולה רבים.
טוגו היא מדינה עצמאית החל מה-27 באפריל 1960 ושווייץ הכירה בעצמאותה עוד באותו היום. שתי המדינות כוננו את יחסיהן הדיפלומטיים הרשמיים עוד באותה שנה לאחר מגעים דיפלומטיים קצרים. היחסים נוהלו באמצעות השגרירות של שווייץ באקרה, בירת גאנה הסמוכה, החל מהתאריך 26 בספטמבר 1960. ב-1972 כוננה טוגו שגרירות בז'נבה שנועדה לארגון האומות המאוחדות, זאת אמונה גם על האינטרסים הטוגולזיים בשווייץ.
במסגרת היחסים שבין שווייץ לטוגו נחתמו הסכמים בילטרליים, כאשר החשובים בהם היו: ההסכם בשנת 1964 על סחר, הגנה על השקעות ועל שיתוף פעולה טכני, ההסכם ב-1980 על תחבורה אווירית, וההסכמים שנחתמו ב-2009 וב-2011 בנושא ביטול החובות של טוגו לשווייץ (אותם התחייבה להחזיר בעבר לאחר סיוע הומניטרי רחב שניתן לה).
על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2016 התגוררו בטוגו מאה ושנים עשר אזרחים שווייצרים, כאשר חצי מהם החזיקו באזרחות כפולה - בדרכון טוגולזי ובדרכון שווייצרי.
נציגויות דיפלומטיות

שווייץ אינה מיוצגת בטוגו בדרג השגרירות. שווייץ מיוצגת בטוגו בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בלומה, בירת המדינה.
טוגו אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. טוגו מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר ז'נבה, האמונה כשגרירות על האומות המאוחדות.
עולם וירטואלי

שימוש במשקפי תלת־ממד וממשק מציאות מדומה באופן המאפשר לבקר באלפי ערים שונות ברחבי העולם
עולם וירטואלי הוא עולם לא-מציאותי המתקיים במרחב הקיברנטי בו המשתמש פועל באמצעות אווטאר שמהווה את דמותו בעולם זה.
המשתמש בעולם הווירטואלי מסתובב בעולם גרפי שאינו מציאותי ויכול לצ'וטט עם אווטרים אחרים ולבצע פעולות אחרות שעולם וירטואלי זה מציע לו. המשתמש נכנס לעולם חדש שאינו קשור למציאות. מדי פעם לעולמות וירטואליים יש סיפור המייצג את החיים האמיתיים, ואף רכישה של פריטי פיקסלים או דרגה שמרחיבה את אפשרויות המשחק.[דרושה הבהרה] עולם וירטואלי יכול להיות תלת-ממדי או מצויר כאנימציה. אחד מהעולמות הווירטואליים הראשונים היה Second Life.
עולמות וירטואליים אינם מוגבלים למשחקים, אבל, בהתאם למידת הדחיפות שהוצגה, עשויים לכלול ועידות ממוחשבות וחדרי צ'אט. לפעמים, סמלי הבעה או 'סמיילים' מאפשרים להראות תחושות או הבעת פנים.
היסטוריה

הרעיון של העולמות הווירטואליים הקדים באופן משמעותי את המחשבים. פליניוס הזקן מרומא הביע עניין באשליה תפיסתית. במאה העשרים, הקולנוען מורטון הייליג חקר את יצירת הסנסורמה (Sensorama), חוויית קולנוע שנועדה לגרות את חושיו של הקהל - ויזואליים, קוליים, איזון, ריח, אפילו מגע (באמצעות רוח) - וכך למשוך אותם בצורה יעילה יותר להפקות.
בין העולמות הווירטואליים הראשונים שיושמו על ידי מחשבים היו סימולטורים של מציאות וירטואלית, כגון עבודתו של איוון סאתרלנד. מכשירים כאלה מתאפיינים מערכות כבדות וסוגים אחרים של סימולציה קלט חושית. עולמות וירטואליים עכשוויים, במיוחד הסביבות המקוונות מרובי משתמשים, יצאו בעיקר באופן עצמאי מהמחקר הזה, ומונע על ידי תעשיית המשחקים. בעוד מציאות חיקוי-חושים וירטואלית קלאסית מסתמכת על הטעיית המערכת התפיסתית לחווה סביבה אמרסיבית (immersive), עולמות וירטואליים בדרך כלל מסתמכים על תוכן מרתק מבחינה נפשית ורגשית מעורר תחושה אמרסיבית (immersive).
מבוך המלחמה (Maze War) היה המשחק הראשון בעל סביבה מרובת משתמשים ובנויה ב"מבט ראשון" בתלת מימד. מבוך המלחמה הציג את הרעיון של שחקנים מקוונים ב-1973–1974 כאווטרים במבט ראשון שרודפים זה אחר זה במבוך. את המשחק שחקו בתוך ה-ARPANET.
העולמות הווירטואליים הראשונים הוצגו באינטרנט היו קהילות וחדרי צ'אט, שחלקם הפכו MUD־ים ו-MUSH־ים. ה־MUD הראשון, הידוע בשם MUD1, נוסד בשנת 1978. ראשי התיבות במקור היו בשביל Multi-User Dungeon (צינוק מרובה משתמשים), אך מאוחר יותר התכוון גם לMulti-User Dimension and Multi-User Domain (ממד מרובה משתמשים דומיין מרובה משתמשים). MUD הוא עולם וירטואלי עם שחקנים רבים באינטראקציה בזמן אמת. הגרסאות המוקדמות היו מבוססות טקסט, והציעו רק ייצוג גרפי מוגבל ולעיתים קרובות תוך שימוש בממשק שורת פקודות (Command Line Interface). האינטראקציה של משתמשים במשחק נעשה במשחקים תחרותיים או במשחקי תפקידים על ידי פקודות הקלדה ויכולים לקרוא או לצפות בתיאורים של העולם ושחקנים אחרים. עולמות מוקדמים כאלה החלו את מורשת הMUD שבסופו של דבר הובילה למשחקים מרובי משתתפים במשחק תפקידים מסיביים באינטרנט, הידועים יותר בכינויו MMORPG־ים, ז'אנר של משחקי תפקידים שבהם מספר גדול של שחקנים באינטראקציה בתוך עולם וירטואלי.
כמה עולמות וירטואליים אב הטיפוסיים היו WorldsAway, סביבת צ'אט דו-ממדית שבה משתמשים יצרו אווטאר שלהם; Dreamscape, קהילה אינטראקטיבית הכוללת עולם וירטואלי על ידי CompuServe שנקראה Cityspace, רשתות חינוך ופרויקט גרפיקה ממוחשבת תלת־ממדית עבור ילדים; ו-The Palace, עולם וירטואלי דו-ממדי המונע על ידי קהילה. עם זאת, קרדיטציה לעולם הווירטואלי המקוון הראשון בדרך כלל הולך ל-Habitat, שפותח בשנת 1987 על ידי Lucasfilm Games למחשב קומודור 64.
בשנת 1996, בעיר הלסינקי, פינלנד, ביחד עם חברת הטלפון בשם הלסינקי (מאז קבוצת אליסה) השיקה את מה שנקרא התיאור התלת־ממדי הווירטואלי הראשון באינטרנט שנועד למפות עיר שלמה. לבסוף קראו לפרויקט הלסינקי הווירטואלי ה"Helsinki Arena 2000" ולחלקים מסוימים מהעיר נעשה רינדור תלת־ממדי.
בשנת 1999, Whyville.net השיקו את העולם הווירטואלי הראשון במיוחד עבור ילדים תחום הלמידה בעזרת משחקים ואחת הכלכלות מבוססות המטבע הווירטואליות הראשונות.
מושגי עולם וירטואלי

הגדרות עבור "עולם וירטואלי" כוללות:
"רשת סינכרוני, מתמשכת של אנשים, המיוצגת באווטאר, בהנחייתם של מחשבים ברשת", על ידי מארק וו בל בשנת (2008).
"סביבה אוטומטית, משותפת, מתמשכת עם ושדרכו אנשים יכולים לתקשר בזמן אמת באמצעות עצמי וירטואלי", על ידי ריצ'רד ברטל (2010).
"סביבה מתמשכת, מדומה ואימרסיבית (immersive), בהנחייתם של מחשבים ברשת, מספקת למשתמשים מרובים עם אווטארים כלי תקשורת שבה יוכלו לפעול וליצור אינטראקציה בתוך העולם ובזמן אמת.", על ידי קארינה גירבן (2013).
אין הגדרה מקובלת למושג עולם וירטואלי, אבל נדרש שהעולם יהיה עקבי/קבוע; במילים אחרות, העולם חייב להמשיך להתקיים גם לאחר שמשתמש יוצא מהעולם, ושינויים שנעשו בעולם צריכים להישמר. [22] בזמן שהאינטראקציה עם משתתפים אחרים שנעשה בזמן אמת, לא תמיד שומרים על עקביות זמן בעולמות וירטואליים באינטרנט. לדוגמה, הזמן ב-EverQuest עובר מהר יותר מאשר זמן אמת למרות שימוש באותו לוח שנה ויחידות זמן כדי להציג את הזמן בעולם.
עולם וירטואלי הוא מונח כללי, הסביבה הווירטואלית תומכת בדרגות שונות של משחק ומשחקים. שימושים מסוימים במונח כוללים:
משחקים מקוונים מרובי משתתפים מסיבי (MMOGs) שבהם מספר גדול של שחקנים יוצרים אינטראקציה בתוך עולם וירטואלי. הרעיון של MMO התפשט לסוגי משחקים אחרים כגון משחקי ספורט, אסטרטגיה בזמן אמת ועוד. קריטריון להמשכיות הוא הקריטריון היחיד שמפריד בין עולמות וירטואליים ממשחקי וידאו, כלומר כמה גרסאות MMO של משחקי RTS וFPS דומים לעולמות וירטואליים; Destiny, הוא משחק וידאו שהוא עולם פסאודו וירטואלי כזה. קונספטים חדשים כוללים בניית שטח מבוססת על תמונות מלוויינים, כדומה לתמונות ממפות גוגל או מקורות אחרים. הקונספטים האלה יוצרים עולמות וירטואליות תוך שימוש במציאות מעורבת.
סביבות שיתופיות וירטואליות (CVEs) מיועדות לעבודה שיתופית בסביבה וירטואלית.
משחקים real-life מרובי משתתפים מסיבי באינטרנט (MMORLGs), גם ידועים כעולמות חברתיים וירטואליים, שבהם המשתמש יכול לערוך ולשנות האוואטר שלו כרצונו, ומאפשר לו לשחק תפקיד דינמי יותר, או תפקידים מרובים.
הערות שוליים

↑
↑  DigiBarn Events: Maze War 30 Year Retrospective @ VCF 7.0 (Nov 7, 2004), www.digibarn.com
↑  3D Virtual Worlds, ‏2005-11-13
↑  CORDIS Archive:Helsinki goes Virtual, cordis.europa.eu
↑  Brian C. Nelson, Design For Learning In Virtual Worlds, Routledge, 2012
↑  Los Angeles Times: Cartoon Lips, Virtual Fashion and Physics, www.whyville.net
↑  Mark W Bell, Toward a Definition of “Virtual Worlds”, Journal of Virtual Worlds Research doi: http://dx.doi.org/10.4101/jvwr.v1i1.283
↑  Bartle, Richard (2010). From MUDs to MMORPGs: the history of virtual worlds. Springere: pp. 23–39. doi:10.1007/978-1-4020-9789-8_2
↑  Girvan, Carina, What is a Virtual World? Definition and Classification (TCD-CS-2013-10), School of Computer Science and Statistics (SCSS), Dublin, Ireland: Trinity College Dublin, 2013
↑  Bell, Mark W. (2008). "Toward a Definition of "Virtual Worlds"". Journal of Virtual Worlds Research 1 (1). Retrieved 2012-07-29.
↑  Kaplan, Andreas M.; Haenlein, Michael (2009). "The fairyland of Second Life: About virtual social worlds and how to use them". Business Horizons 52 (6)
ברוב המקרים מחשיבים עולם וירטואלי בתור או משקפי VR או משחק מרובה משתתפים כמו טרופי, רובלוקס, מיקמק ועוד.
Arpanet-מפת הרשת, 1977
פסטיבל הכדורים הפורחים בלוגראס

| --- | --- |
 סוג:  פסטיבל כדורים פורחים 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מיקום:  שדה באומן 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  1990–2009 (כ־19 שנים) 
 קואורדינטות:  38°13′41″N 85°39′49″W﻿ / ﻿38.228055555556°N 85.663611111111°W﻿ / 38.228055555556; -85.663611111111
 www.bluegrassballoons.com
  (למפת קנטקי מוגדלת) פרנקפורט לואיוויל לקסינגטון באולינג גרין אוונסבורו אילינוי אינדיאנה אוהיו ויר. המע.  וירג'יניה טנסי מיז.פסטיבל הכדורים הפורחים בלוגראס(למפת קנטקי רגילה) פרנקפורט לואיוויל לקסינגטון באולינג גרין אוונסבורו אילינוי אינדיאנה אוהיו ויר. המע.  וירג'יניה טנסי מיז.פסטיבל הכדורים הפורחים בלוגראס
 
פסטיבל הכדורים הפורחים בלוגראס, בעבר נקרא פסטיבל הכדורים הפורחים ע"ש אדם מת'יוס, היה הפסטיבל החמישי בגודלו בארצות הברית, והגדול ביותר במדינת קנטקי. מ-1999 ועד 2009, נערך הפסטיבל מדי שנה בסוף ספטמבר ב-שדה באומן בלואיוויל, קנטאקי.
הפסטיבל מכיל כ-100 כדורים פורחים המשתתפים בשלושה מרוצים בבוקר ושני אירועים בערב. אירועים אחרים כוללים 4 הופעות, 11 פעילויות לילדים ותערוכת מכוניות עם יותר מ-150 דגמים. יש גם מרכז חינוך המלמד את היסודות של כדורים פורחים, כמו גם מזון, גן בירה ופעילויות אחרות. ביום העמוס ביותר של הפסטיבל יש קהל של יותר מ-100,000 אנשים. אירועים רבים מתקיימים במהלך שלושת ימי הפסטיבל. אחת האטרקציות הפופולריות ביותר היא ה-Night Glow, כאשר בלונים מנופחים זוהרים בלילה. אטרקציה אחרת היא מרוץ הבלונים המתקיים בבוקר עם פרס כספי למנצח.
פסטיבל הכדורים הפורחים ע"ש אדם מת'יוס נחגג לאחרונה בספטמבר 2006. הפסטיבל נרכש על ידי הקרן The Spirit of Kentucky ושמו שונה לפסטיבל הכדורים הפורחים בלוגראס.
היסטוריה

במשך שנים רבות, טייסים מקומיים התאספו בכל סוף שנה בשדה באומן ונתנו לקהילה מופע לילי זוהר של כדורים פורחים. כאשר האירוע המקומי בוטל בשל חוסר כספים, אדם בורקל, המייסד של חברה לעוגות גבינה ע"ש אדם מת'יוס, בא עם רעיון אשר הוביל לקיום הפסטיבל.
בשנה הראשונה, האירוע התקיים עם 52 כדורים פורחים. בלונים רבים היו מקומיים, למרות שמספר טייסים הגיעו ממקומות רחוקים ברחבי ארצות הברית. האירוע הראשוני גייס 20,000 דולר לכבוד Dream Factory, ארגון שעוזר להעניק משאלות לילדים עם מחלות מסכנות חיים.
הפסטיבל השני התקיים בשנת 2000 עם 70 כדורים פורחים מרחבי ארצות הברית. האירוע הפך כל כך פופולרי, כך שהגבילו את מספר הבלונים ל-70 והייתה גם רשימת המתנה.
פיגועי 11 בספטמבר על העיר ניו-יורק ו-וושינגטון הטילו קצת ספק על הטיסות של הפסטיבל. טיסות אזרחיות (כולל בלונים) הוגבלו לתקופה לאחר הפיגועים. הפסטיבל עתר למועצת הבטיחות הלאומית ולרשות התעופה הפדרלית כדי לאפשר את הטיסה של הבלונים, אשר אושרה רק יומיים לפני הפסטיבל. כ-75 בלונים נכחו בשנה הזאת, מה שהופך אותו לפסטיבל הכדורים הפורחים הגדול ביותר שנערך בהיסטוריה של קנטאקי.
ב-2002, האירוע גדל ל-85 בלונים. הטייסים הגיעו ממדינות כמו ניו זילנד, קנדה וגם ממערב ארצות הברית, הם גייסו יותר מ-35,000 דולר למען קרן משאלת לב, גן החיות בלואיוויל ועבור WHAS Crusade for Children.
ב-2003, הפסטיבל גדל ל-100 בלונים, עם יותר מ-40,000 דולר בפרסים. היה גם שש שעות של שידור חי בטלוויזיה, ויותר מ-120,000 אנשים נכחו באירוע במהלך שלושה ימים. חלק מכספי דמי החניה נתרמו ל-WHAS Crusade for Children, וכן כספים נוספים גויסו לכבוד גן החיות בלואיוויל ועוד כמה ארגונים מקומיים ללא כוונת רווח.
ב-2007 פסטיבל הכדורים הפורחים ע"ש אדם מת'יוס נרכש על ידי הקרן The Spirit of Kentucky עבור $1, והאירוע שינה את שמו לפסטיבל הכדורים הפורחים בלוגראס. הפסטיבל המשיך להיות הגדול ביותר בקנטאקי והחמישי בגודלו בארצות הברית.
הפסטיבל בוטל ב-2010, מסיבות שונות. הפסטיבל היה אמור לחזור ב-2011, עם שם חדש, "פסטיבל הבלונים של הרוח של קנטאקי", אך זה בוטל גם כן. אין זכר לקיומו של הפסטיבל מאז.
ראו גם

פסטיבל כדורים פורחים
הערות שוליים

↑  2010 Bluegrass Balloon Festival, ‏2010-12-31
↑  Spirit of Kentucky Balloon Festival, www.facebook.com
עולם המבוך

כריכת המהדורה המחודשת של "ואנור", התרגום לעברית של "עולם המבוך"
עולם המבוך (Dungeon World) הוא משחק תפקידים שולחני מסוגת הפנטזיה שנוצר על ידי סייג' לאטורה ואדם קובל. המשחק משתמש במנוע האפוקליפסה, שיטה שנבנתה עבור משחק התפקידים עולם האפוקליפסה. המשחק פורסם כמשחק פנטזיה המשלב תחושות קלאסיות עם כללים מודרניים, והוא שוחרר תחת רישיון Creative Commons שיתוף ייחוס ברישיון זהה.
עולם המבוך תורגם לעברית בידי אביב מנוח וחגי גומפרט בשנת 2013 ונוסף אליו עולם מערכה עברי מקורי, בשם "ואנור". בשנת 2017 המשחק יצא במהדורה מחודשת. המשחק פורסם בתמיכת העמותה למשחקי תפקידים בישראל וזכה למענק הראשון לעידוד יצירה מטעם העמותה. הוא היה משחק התפקידים הראשון לעבור מימון המונים בישראל.
מערכה

עולם המערכה בו מתרחש משחק עולם המבוך הוא לרוב פנטזיה רגילה, כאשר הנחיית השיטה למנחה היא "לצייר מפות, להשאיר חלקים ריקים", כך שהעולם נוצר תוך כדי המשחק.
מערכה > ואנור

ואנור הוא עולם מערכה בסוגת הפנטזיה עבור משחק תפקידים בשיטת עולם המבוך, הוא נוצר על ידי מעצב המשחקים הישראלי אביב מנוח בשנת 2001. ואנור הוא עולם בו אלפים, בני אנוש, אורקים, גמדים ועוד חיים ביבשת מלאה בקסם ובשרידים טכנומאגיים מהקיסרות האדירה שנפלה לפני שנים רבות.
המשחק

עולם המבוך משתמש בשיטה הבסיסית מנוע האפוקליפסה. יש בו את אותן שש תכונות שיש לדמויות במבוכים ודרקונים (כוח, זריזות, חוסן, תבונה, חכמה וכריזמה). השיטה גם משתמשת במקצועות דומים לאלו שבמבוכים ודרקונים: טרובדור, כהן, דרואיד, לוחם, אלוף (פלאדין), סייר, נוכל ומכשף.
כמו משחקים אחרים המבוססים על מנוע האפוקליפסה, פעולות בעולם המבוך נקראות מהלכים. כאשר שחקן מבצע מהלך, הוא זורק שתי קוביות רגילות ומוסיף את מתאם היכולת שלו. תוצאה של 10 ומעלה היא הצלחה, 7-9 היא הצלחה חלקית או עם סיבוך, וב-6 ומטה המהלך נכשל אך הדמות זוכה בנקודת ניסיון.
כדי לייצג את הקשר בין הדמויות, לכל דמות יש קשרים אל הדמויות האחרות. קשרים לדוגמה:
_________ חייב לי את חייו, גם אם הוא לא מודה בכך.
נשבעתי להגן על _________.
אני דואג לגבי יכולתו של __________ לשרוד במבוך.
___________ חלשלוש, אני אעשה אותו חזק כמוני.
החוקים המלאים של עולם המבוך באנגלית מפורסמים חינם באינטרנט.
הערות שוליים

↑  ואנור: ספר משחק תפקידים, באתר Headstart
↑  ואנור: המהדורה המחודשת, באתר www.mimoona.co.il (ארכיון)
↑  ערן אבירם ואורי ליפשיץ, פרק 14 - ואנור, משחק תפקידים ישראלי, באתר על כתפי גמדים, ‏2013-04-22
↑   עודד ירון, האתר שגורם לאנשים לשלם על מה שהם מקבלים בחינם, באתר הארץ, 20 במאי 2014
↑  IceL.me - מדיה גיקית מובילה (2013-04-11), המסע לואנור: אלים לוחמים ואלפים קרחים, נבדק ב-2017-04-09
שלום פוברסקי

| --- | --- |

 לידה:  27 באפריל 1935 כ"ד ניסן ה'תרצ"ה בלארוס ברנוביץ', בלארוס 
 פטירה:  26 בדצמבר 2020 (בגיל 85) י"א טבת ה'תשפ"א ישראל בית החולים הדסה עין כרם, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז' 
 תאריך עלייה:  אפריל 1941, ניסן ה'תש"א
 השכלה:  היכל התלמוד  ישיבת פוניבז' 
 מקום מגורים:  בית וגן, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ? – 26 בדצמבר 2020 
 השתייכות:  חרדים ליטאים 
 חיבוריו:  שמועה ברורה על מסכתות פסחים, קידושין, ויבמות
 אב:  דוד פוברסקי 
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה 
 
הרב שלום פוברסקי (כ"ד ניסן ה'תרצ"ה, 27 באפריל 1935 – י"א טבת ה'תשפ"א, 26 בדצמבר 2020) היה מראשי ישיבת קול תורה ור"מ בישיבת באר יעקב.
ביוגרפיה

נולד בברנוביץ' לרב יהושע דוד וחיה פייגל פוברסקי. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נדדה המשפחה לווילנה, שם מצאו להם מחסה פליטים יהודיים רבים על פי הסכם ריבנטרופ–מולוטוב. בעת שהותו בווילנה למד קרוא וכתוב אצל אשתו של הרב יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק מבריסק, הרבנית אלטע הענדיל, נינתו של הרב מאיר אוירבך. מהפחד שהקומונסטים יפתיעו אותם בעת לימודם, הניחו לוח שחמט על השולחן, שבו יחליפו את ספרי הלימוד במידה והם יבואו. כמו כן השתתף במסע הלווייתו של הרב חיים עוזר גרודזנסקי שנפטר באותו הזמן. לאחר מכן המשיכה המשפחה לנדוד ברחבי ברית המועצות, ובהיותו בגיל שש עלתה משפחתו לפלשתינה והתיישבה בתל אביב.
בהיותו בגיל 10 בערך נכנס ללמוד בישיבת היכל התלמוד בעיר, וקצת לפני גיל 13 המשיך לישיבת פוניבז' בבני ברק. בהגיעו לפרקו נישא לרבנית חינה אסתר, בתו של הרב שמחה פינס. התגורר ביישוב באר יעקב שם שימש כר"מ בישיבת באר יעקב במשך עשרות שנים וכיהן בתפקיד יושב ראש אגודת 'עלי באר', ובשנת ה'תשמ"ב מונה לכהן כר"מ בישיבת קול תורה בירושלים.
הרב פוברסקי שימש כעורך הראשי של התלמוד ירושלמי בהוצאת מכון המאור.
בח' טבת ה'תשפ"א פונה לבית החולים הדסה עין כרם לאחר שנדבק בנגיף הקורונה וסבל מקשיי נשימה וסיטורציה נמוכה. במהלך סוף אותו השבוע הורדם והונשם.
בי"א טבת ה'תשפ"א נפטר בבית החולים כשהוא בן 85, ונטמן בבית החיים פוניבז' בבני ברק.
ספריו

הרב שלום פוברסקי, שמועה ברורה, חיים בנון, תשע"ז - על מסכתות פסחים, קידושין, ויבמות המבוסס על רשימותיו והקלטות של השיעורים.
משפחתו

אביו הרב יהושע דוד פוברסקי היה ראש ישיבת פוניבז' ובעל ה'ישועות דוד'. אחיו, הרב ברוך דב פוברסקי משמש עד היום בתפקיד ראש ישיבת פוניבז'. אח נוסף הוא הרב ד"ר חיים פוברסקי חתנו של הרב פסח קוקיס. בעלה של אחותו הוא הרב ברוך פינס שהוא גם אחיה של אשתו.
לרב פוברסקי תשעה ילדים: בנו, הרב יוסף שלמה, הוא ראש כולל עטרת שלמה בפתח תקווה. בנו, הרב שמחה, משמש כמשיב בישיבת נתיב הדעת בירושלים. בנו, הרב חיים, הוא ראש כולל חזון אב"י בבני ברק. בתו, חיה פייגל, נשואה לרב יהודה אורלנסקי המשמש כר"מ בישיבת קול תורה.
הערות שוליים

↑  דני צדקוני, "עלי באר" ודירות בבאר יעקב, דבר, 3 ביוני 1979
↑  משה ויסברג, אבל כבד בישיבת קול תורה: הגאון רבי שלום פוברסקי זצ"ל, באתר כל רגע; אבל בעולם התורה: מראשי ישיבת 'קול תורה' – הגאון רבי שלום פוברסקי זצ"ל, באתר JDN‏; מאות בהלויית הגר"ש פוברסקי זצ"ל מראשי ישיבת קול תורה • תיעוד, באתר JDN‏; ר' שלום זצ"ל // הרב אברהם בורודיאנסקי, באתר כיכר השבת
שרשרת פולימר אידיאלית

בפיזיקה, המושג שרשרת פולימר אידיאלית, מתייחס למודל פשוט לתיאור תרמודינמי של פולימרים. בדומה למושג גז אידיאלי, שהוא מודל פשוט לתיאור תרמודינמי של זורמים. במודל שרשרת הפולימר האידיאלית נניח כי לא קיימות אינטראקציות בין המונומרים המרכיבים את השרשרת מלבד הגבלות פיזיות שונות המתוארות על ידי תת-המודלים של השרשרת.
המודל מציג תיאור פשוט של פולימר כשרשרת של אובייקטים זהים בעלי אורך סופי l המתחברים זה לזה בקצותיהם בקונפורמציות זוויתיות שונות (ראה איור 1).
איור 1: תיאור פשוט של פולימר המורכב ממונומרים באורך קבוע b