stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוטו קרנברג
תאוריית הנרקיסיזם והמחלוקת עם קוהוט > תאוריית הנרקיסיזם

לפי קרנברג, העצמי הוא מבנה תוך-נפשי המורכב ממספר ייצוגים עצמיים. זהו עצמי ריאליסטי המשלב דימויים עצמיים טובים ורעים כאחד. כלומר, העצמי מהווה מבנה המשלב מרכיבים מושקעים מבחינה ליבידינלית ואגרסיבית. קרנברג מגדיר נרקיסיזם נורמלי כהשקעה ליבידינלית של העצמי. עם זאת, יש להדגיש שהשקעה ליבידינלית זו של העצמי אינה נובעת רק ממקור אינסטינקטיבי של אנרגיה ליבידינלית. להפך, היא נובעת ממספר מערכות היחסים בין העצמי למבנים תוך-נפשיים אחרים, כגון האגו, הסופר-אגו והאיד.
תאוריית הנרקיסיזם והמחלוקת עם קוהוט > נרקיסיזם בוגר נורמלי

זוהי הערכה עצמית תקינה המבוססת על מבנים נורמליים של העצמי. הפרט הפנים ייצוגים שלמים של אובייקטים, יש לו יחסי אובייקט יציבים ומערכת מוסרית יציבה. הסופר אגו מפותח במלואו ואינדיבידואלי.
תאוריית הנרקיסיזם והמחלוקת עם קוהוט > נרקיסיזם ילדי נורמלי

ויסות ההערכה העצמית מתרחש באמצעות סיפוקים הקשורים לגיל, הכוללים או מרמזים על מערכת ילדית נורמלית של ערכים, דרישות או איסורים.
תאוריית הנרקיסיזם והמחלוקת עם קוהוט > נרקיסיזם פתולוגי

שלושה תת-סוגים:
רגרסיה לוויסות ההערכה העצמית הילדית. האגו האידיאלי נשלט על ידי עיסוקים, ערכים ואיסורים ילדיים. ויסות ההערכה העצמית תלוי יתר על המידה בביטויים או הגנות מפני הנאות ילדיות, אשר נפסלות בחיים הבוגרים. זהו הסוג הקל ביותר של פתולוגיה נרקיסיסטית.
בחירה נרקיסיסטית של אובייקט. סוג זה חמור יותר מהראשון אך נדיר יותר. הייצוג של העצמי האינפנטילי מוקרן על אובייקט ואז מזוהה דרך אותו אובייקט. לפיכך, נוצרת אסוציאציה ליבידינלית, שבה הוחלפו הפונקציות של העצמי והאובייקט.
הפרעת אישיות נרקיסיסטית. סוג זה שונה הן מנרקיסיזם בוגר נורמלי והן מרגרסיה לנרקיסיזם ילדי נורמלי. זהו הסוג החמור ביותר ומתאים לפסיכואנליזה.
לדעתו של קרנברג, בעלי אישיות נרקיסיסטית מובחנים הן מבעלי נרקיסיזם בוגר נורמלי והן מקיבעון או רגרסיה לנרקיסיזם ילדי נורמלי. קיבעון בשלב מוקדם של התפתחות או חוסר התפתחות של מבנים תוך-נפשיים ספציפיים אינו מספיק כדי להסביר את המאפיינים של אישיות נרקיסיסטית. מאפיינים אלה (באמצעות תהליך של דיפרנציאציה פתולוגית ואינטגרציה של מבני אגו וסופר אגו) הם תוצאה של יחסי אובייקט פתולוגיים. נרקיסיזם פתולוגי אינו רק השקעה ליבידינלית בעצמי, אלא במבנה פתולוגי ולא מפותח של העצמי. מבנה פתולוגי זה מציג הגנות מפני דימויי עצמי ואובייקטים מוקדמים, המושקעים באופן ליבידינלי או אגרסיבי. התהליך הפסיכואנליטי מעלה על פני השטח יחסי אובייקט מוקדמים, קונפליקטים והגנות, האופייניים לשלבי ההתפתחות המוקדמים של יציבות האובייקט.
קרנברג לעומת קוהוט

אוטו קרנברג והיינץ קוהוט נחשבים לשני התאורטיקנים שהשפיעו בצורה משמעותית על החשיבה האנליטית העכשווית. שניהם מתמקדים בתיאור וטיפול במטופלים אשר עד לא מזמן נחשבו כלא מתאימים לטיפול אנליטי. עבודתם המרכזית היא סביב אנשים המתמודדים עם פסיכופתולוגיה נרקיסיסטית, גבולית ופסיכוטית. עם זאת, התיאוריות שלהם בנוגע לסיבות שבגללן התפתחו הפרעות אלה הן שונות. ככלל, קוהוט נחשב לחלק מפסיכולוגית העצמי, אשר מפרידה עצמה מתפיסותיו של פרויד. הוא מתמקד בצורך של אנשים בארגון עצמי והבעה עצמית. לעומת זאת, קרנברג הלך עם רעיונותיו של פרויד, והתמקד יותר במאבק בין אהבה לתוקפנות.
להלן ההבדלים המרכזיים ביניהם:
קרנברג לעומת קוהוט > הקשר בין אישיות נרקיסיסטית ואישיות גבולית

חוסר ההסכמה המרכזי בין שני התאורטיקנים נובע מההבנה וההמשגה של הפרעה נרקיסיסטית וגבולית. על פי קרנברג, המבנה ההגנתי של האישיות הנרקיסיסטית דומה מאד למבנה של האישיות הגבולית, וזאת מאחר שהאחרון גם הוא בעל ארגון אישיות גבולי אשר מתבטא באופן ברור כאשר רואים את ההגנות של פיצול והזדהות השלכתית. הוא מזהה את מקור ההפרעה כמורכב מגורמים מולדים יחד עם סביבתיים, תוך דגש על תפקידה החשוב של האם, ללא התייחסות רבה לצרכים שלה. מצד שני, קוהוט רואה את האישיות הגבולית כמובחנת מהאישיות הנרקיסיסטית, כאשר מבחינתו הגבולי יוכל להיעזר פחות מטיפול אנליטי. בהתאם לכך, האישיות הנרקיסיסטית בשלה יותר לאנליזה, זאת מאחר שהיא מאופיינת בחוסן גדול יותר של העצמי. על פי קוהוט, הסביבה היא הגורם המרכזי להפרעה. נוסף לכך, למרות ששניהם מתמקדים ב"עצמי הגרנדיוזי" בהבנתם את האישיות הנרקיסיסטית, הם נותנים הסבר שונה לכך. בעיני קוהוט, "עצמי גרנדיוזי" משקף את הפיקסציה (קיבעון) בעצמי פרימיטיבי, בעוד שבעיני קרנברג מדובר בהתפתחות פתולוגית השונה מנרקיסיזם נורמלי. הם הציעו גישות טיפול שונות – פסיכולוגיית העצמי של קוהוט רואה את הטיפול על ידי קבלה מוחלטת ואמפתיה לחוויה של המטופל. על המטפל להיות זולת עבור המטופל ולענות על צרכיו לצורך שיקום העצמי הפגוע. מנגד גרס קרנברג כי יש לעמת את המטופל עם הגרנדיוזיות וההגנות שלו. אך בבסיס שתי הגישות עומד יחס מכבד ולא שיפוטי לביטויים של המטופל הנרקיסיסטי, שלעיתים הם אלימים והרסניים.
קרנברג לעומת קוהוט > נרקיסיזם נורמלי לעומת נרקיסיזם פתולוגי

קוהוט תפס נרקיסיזם כצורת ערך עצמי בלתי בשלה או שטרם התפתחה, כאשר הנרקיסיסט "תקוע" וצריך לחדש את ההתפתחות לעבר ערך עצמי בוגר ותחושת עצמי עמידה. על פי קוהוט, כאשר היו כשלים מהותיים בהיענות לצרכים הנרקיסיסטים הראשוניים, נוצרו עיוותים בעצמי שגרמו להפרעות נרקיסיסטיות. אלו נגרמו מכישלונות בחוויית עצמי חיוני סביב גירוי / תת-גירוי בשיקוף (פגיעה בעצמי הגרנדיוזי) או באידיאליזציה, המביאים לתחושות קשות של חוסר אונים וחיפוש אחר מישהו שניתן להאדירו ולהתמזג עמו. עבור קוהוט יש הבדל בין יצר התוקפנות וזעם נרקיסיסטי. תוקפנות היא הפניית הכעס בצורה אדפטיבית על מנת להשיג מטרות ריאליסטיות. ואילו זעם נרקיסיסטי מתייחס לתגובת זעם עוצמתית כלפי פגיעה נרקיסיסטית. לעומת זאת, קרנברג טוען כי רעיונותיו של קוהוט מפחיתים מהחשיבות של תוקפנות. הוא נשען על המשגה פרוידיאנית כשהציע, שהתנהגות נרקיסיסטית נובעת מהתפתחות פתולוגית, שבה דחפים אגרסיביים ממלאים בעלי תפקיד מרכזי. בנוסף, מבחינתו המנגנון הנרקיסיסטי כולל בתוכו דחף אגרסיבי עוצמתי, שלא ניתן לנתחו בנפרד מהדחף הליבידינלי.
קרנברג לעומת קוהוט > הקשר בין אידיאליזציה נרקיסיסטית והעצמי הגרנדיוזי

בניגוד לפרויד, שטען שמטופלים מסוימים אינם יכולים לפתח העברה בטיפול, בגישתו של קוהוט צומצמה הסטיגמה הפתולוגית של הנרקיסיזם והאמונה בחוסר יכולתם של נרקיסיסטים לפתח העברה, ולפיכך להיתרם מטיפול אנליטי. אך הוא גם הכיר בכך שההעברה של מטופלים אלה שונה מהעברה של מטופלים נוירוטיים. קוהוט זיהה שלושה סוגי העברות: העברת אידיאליזציה, תאומות ומראה. המחלוקת שלו עם קרנברג הייתה בעיקר סביב העברת אידיאליזציה. בעיני קוהוט, מצב זה מתייחס לקיבעון באחד השלבים בהתפתחות התקינה, ובהרחבה מתייחס לאכזבה בלתי נסבלת מההורה המואדר אשר מותירה את הילד מפוחד וחשדן. הילד נותר בחיפוש תמידי אחר אדם שימלא את הצורך שלו לחוש בטוח ומוגן, ואחרי אדם שיוכל לראות בו גיבור. בהשוואה לכך, קרנברג האמין שהעברה מסוג זה היא סוג פתולוגי של העברה של חלק משמעותי מהעצמי הגרנדיוזי. למעשה, מסביר קרנברג, ההעברה שמתרחשת היא בין העצמי הגרנדיוזי הפתולוגי של המטופל, שמכחיש כל תלות, לבין האחר (המטפל) הלא החשוב, שיכול להיות שימושי רק כמקור להערכה, אבל עלול להיות גם מסוכן.
קרנברג לעומת קוהוט > הטכניקה הפסיכואנליטית והעברה נרקיסיסטית

קרנברג וקוהוט התייחסו לתהליך הטיפולי ולתפקידו של המטפל בצורה שונה.
קרנברג לעומת קוהוט > המצב האנליטי בהקשר של נרקיסיזם פתולוגי על פי קרנברג

קרנברג הדגיש את חשיבות עריכת הטיפול מעמדה נייטרלית, ותמך בגישה שלפיה ניתן לטפל במבני אישיות פתולוגיים באמצעות ניתוח דפוסי העברה והתנגדויות הקשורים בייצוגי עצמי ואובייקט חלקיים, פרימיטיביים ובלתי מודעים. על המטפל להתמקד באופן עקבי ביחסי ההעברה ולשקף למטופל את מאמציו לשליטה אומניפוטנטית ודוולואציה (ההפך מאידיאליזציה). הדגש של קרנברג נשען על התיאוריה של פרויד על נוירוזה נרקיסיסטית שאינה מתאימה לאנליזה ועל הגנה נרקיסיסטית כהתנגדות עמידה לתהליך הטיפולי.
קרנברג לעומת קוהוט > המצב האנליטי בהקשר של נרקיסיזם פתולוגי על פי קוהוט

רעיונותיו של קוהוט, לעומת זאת, מציעים מסגרת התייחסות שונה לגמרי הקשורה במודל המתבסס על הזנה והבניה מחדש באמצעות הקשר הטיפולי. קוהוט מתייחס לאשליה הנרקיסיסטית כניסיון של המטופל להשיג את ההתפתחות התקינה שלו. לטענתו, עמדה המעודדת רגרסיה לשלבי ההתפתחות הטראומטיים דרך החוויה הטיפולית מאפשרת צמיחה מתוך הרגרסיה ועמדה זו יעילה גם לעבודה עם מטופלים נרקיסיסטיים. פסיכולוגיית העצמי של קוהוט רואה את הטיפול בקבלה מוחלטת ואמפתיה לחוויה של המטופל ובכך מבססת עמדה מכילה של המטפל. בנוסף, קוהוט השתמש במושגים זולת-עצמי והעברה נרקיסיסטית. הוא גם הכיר בחשיבות הדרישות האינטנסיביות כלפי המטפל. קוהוט ראה טיפול מוצלח כטיפול שבו המטופל מסוגל לחוות את המטפל כזולת-עצמי, והאמין כי חיוני שהמטפל יוכל לקבל באופן כן את הדרישות תואמות השלב של המטופל לשיקוף או אידיאליזציה ולא יבקר אותן. כאשר המטפל מסוגל לפרש למטופל את תביעותיו כתואמות לשלב מסוים, המטופל מסוגל בסופו של דבר ובהדרגה להתאים ולערוך אינטגרציה שלהן, ולנוע לעבר לכידות של העצמי. עמדה זו מנוגדת לעמדתו של פרויד בנוגע לחוסר יכולת לבצע אנליזה להעברה נרקיסיסטית.
קרנברג לעומת קוהוט > התייחסותם של קוהוט וקרנברג זה לתיאוריה של זה

קוהוט וקרנברג התייחסו לגישה של חברם כגישה לא יעילה וכזו שאינה מביאה לתוצאה הרצויה. מנקודת מבטו של קוהוט, גישתו המתודית של קרנברג מפרשת את האדם הפגוע נרקיסיסטית כתוקפני וכמפיק זעם נרקיסיסטי. גישת פסיכולוגיית העצמי רואה בקרנברג כמי שמייצר הפרעה נרקיסיסטית ולא כמטפל בה. מצד שני, קרנברג רואה את גישתו של קוהוט כמובילה ללא כלום. לדבריו, האשליה של קבלה אינסופית מצד המטפל "משתפת פעולה" עם הגנות המטופל. וכך, לעולם לא יוכל המטפל לשמש עבור המטופל דמות משמעותית שביכולתה לעזור לו..
קרנברג לעומת קוהוט > הגישה ההתייחסותית האינטרגטיבית

מיטשל מציע גישה אינטגרטיבית שבה שתי הגישות - זו של קרנברג וזו של קוהוט משתלבות. לדבריו, גישות מסורתיות יותר מדגישות את הדרכים שבהן ההגנות הנרקיסיסטיות באות לידי ביטוי, אך מחמיצות את התפקיד הבריא של ההגנות ובצורך שיש בהן על מנת להשלים שלבי התפתחות קריטיים ביחסים עם האחר. לעומת זאת, גישתו של קוהוט מדגישה את הצמיחה שיכולה להתפתח מתוך האשליה הנרקיסיסטית, אך אינה שמה לב לאפשרות שאשליה זו יכולה גם להפריע או להגביל את ההתמסרות של המטופל ביחסים, גם מול המטפל. מיטשל מציע גישה דיאלקטית המעודדת את האשליה הנרקיסיסטית של המטופל מצד אחד, ומצד שני גם משקפת את ההקשר הרחב יותר של החוויה הנרקיסיסטית. כלומר לדבריו, נרקיסיזם בריא משקף יכולת איזון דיאלקטי בין חיים שיש בהם אילוזיה לבין היכולת להכיר בגבולות המציאות. אדם ללא אילוזיה חיי חיים ללא חיוניות, ללא הנאה, חש חוסר טעם ליצור ולבנות, כי הוא מודע לזמניות של חייו ושל הישגיו. מנגד, לאדם בעל נרקיסיזם פתולוגי החי חיי פנטזיה אומניפוטנטיים, חסרה ההכרה בגבולות המציאות ועל כן הוא אינו ערוך להתמודד עם האכזבות והמגבלות שהמציאות מזמנת לו, חש מוכה פעם אחר פעם וחווה סבל רב..
הדגם ההתפתחותי של קרנברג

אחת התרומות העיקריות של קרנברג היא המודל ההתפתחותי שלו. מודל זה בנוי על המשימות ההתפתחותיות שיש להשלים על מנת לפתח מערכות יחסים בריאות. כאשר אדם אינו מצליח לבצע משימה התפתחותית מסוימת, הדבר גורם לסיכון מוגבר לפתח פסיכופתולוגיות מסוימות. כישלון במשימה ההתפתחותית הראשונה, שהיא בירור נפשי של העצמי והאחר, מעלה סיכון להתפתחות של מגוון תוצאות פסיכוטיות. אי ביצוע המשימה השנייה (התגברות על פיצול) מביא לעלייה בסיכון לפתח הפרעת אישיות גבולית.
יתר על כן, המודל ההתפתחותי שלו כולל את השקפתו של קרנברג לגבי דחפים, שבו הוא שונה מפרויד. קרנברג קיבל כמובן השראה ממלאני קליין, שהמודל שלה מושפע בעיקר מהעמדה הפרנואידית-סכיזואידית ומהעמדה הדיכאונית.
הדגם ההתפתחותי של קרנברג > החודשים הראשונים

קרנברג ראה את התינוק בחודשים הראשונים לחייו כמי שנאבק כדי למיין את החוויה שלו על בסיס הערכיות הרגשית של חוויה זו. התינוק נע קדימה ואחורה בין שני מצבים רגשיים שונים. המצב הראשון נחווה כמענג ומספק; המצב השני הוא לא מהנה, כואב ומתסכל. בתקופה זו אין הבחנה בין העצמי לאחר.
הדגם ההתפתחותי של קרנברג > משימה התפתחותית ראשונה: בירור נפשי של העצמי והאחר

המשימה ההתפתחותית הראשונה מגלמת את היכולת להבחין בין העצמי לבין האחר. כאשר משימה זו אינה מתבצעת, האדם אינו יכול לפתח תחושה מהימנה של העצמי כנפרד ומובחן, משום שאינו יכול לעשות הבחנה בין החוויה של עצמו לבין החוויה של אחרים. ההשערה היא כי כשל זה הוא המבשר העיקרי לכל המצבים הפסיכוטיים. סימפטומים סכיזופרניים (הזיות, דלוזיות, פיצול נפשי) מראים חוסר יכולת להפריד בין עולם פנימי וחיצוני, ניסיון וחוויה של אחרים, תודעה של האדם עצמו ותודעה של האחר.
הדגם ההתפתחותי של קרנברג > משימה התפתחותית שנייה: להתגבר על הפיצול

המשימה ההתפתחותית השנייה היא להתגבר על הפיצול. כאשר מבוצעת המשימה ההתפתחותית הראשונה, האדם מסוגל להבדיל בין דימויים עצמיים לדימוי אובייקט; עם זאת, דימויים אלו נותרים מופרדים רגשית. דימויים עצמיים אהובים ודימויים של אובייקטים טובים מוחזקים יחד על ידי השפעות חיוביות, או השפעות ליבידינליות. דימויים מלאי שנאה של העצמי ודימויי אובייקט רעים ומתסכלים מוחזקות יחד על ידי השפעות שליליות או תוקפניות. הטוב מופרד מהרע. המשימה ההתפתחותית מתבצעת כאשר הילד מסוגל לראות אובייקטים כ"שלם", כלומר הילד יכול לראות אובייקטים כטובים ורעים כאחד. לצד ראיית חפצים "שלמים", הילד נדרש לראות את העצמי כאוהב ושונא, כטוב ורע בו זמנית. כאשר אדם נכשל בביצוע משימה התפתחותית שנייה זו, הדבר יביא לפתולוגיה גבולית, כלומר לא ניתן לראות באובייקטים או בעצמי כטובים ורעים כאחד; משהו טוב, או רע, אבל שניהם אינם יכולים להיכלל באותו אובייקט יחד.
הדגם ההתפתחותי של קרנברג > שלבי התפתחות

מודל התפתחות העצמי והאובייקט של קרנברג נשען על חמישה שלבים המתארים את צמיחתן של יחידות יחסי האובייקט המופנמים. השלבים אינם סטטיים, אלא דינמיים ומשתנים בין אדם לאדם.
שלב 1 (0 עד 1 חודש): אוטיזם תקין
שלב זה מאופיין על ידי ייצוגי אובייקט עצמי בלתי מובחנים. שלב זה שווה לתפיסת האוטיזם של מאהלר, פיין וברגמן.
שלב 2 (חודשיים עד 6–8 חודשים): סימביוזה תקינה
בתחילת שלב זה הילד אינו מסוגל לשלב ערכים רגשיים מנוגדים. ייצוגים ליבידינליים וייצוגים אגרסיביים מופרדים בקפדנות לייצוג זולת-עצמי 'טוב' ולייצוג זולת-עצמי 'רע'.
שלב 3 (6-8 חודשים עד 18–36 חודשים): בידול עצמי מיחסי אובייקט
בשלב זה ייצוג הזולת-עצמי ה'טוב' מתמיין לעצמי 'טוב' ואחר 'טוב', וזמן קצר לאחר מכן ייצוג הזולת-עצמי ה'רע' מתמיין לעצמי 'רע' ואחר 'רע'. כישלון של הילד להבדיל בין עצמי לאחר מביא לארגון אישיות פסיכוטי; תינוק שאינו מצליח לבצע את המשימה ההתפתחותית הראשונה יהיה תקוע בשלב II. למרות שבשלב זה התרחשה הבחנה בין עצמי לאחר, האני הטוב והרע וייצוג האחר מופרדים בקפדנות באמצעות מנגנון הפיצול על מנת להגן על הקשר האידיאלי והטוב עם האם מפני ייצוגי עצמי רעים וייצוגי האם הרעים.
שלב 4 (36+ חודשים עד התקופה האדיפלית): השילוב של ייצוגי עצמי וייצוג אובייקט
במהלך שלב זה ייצוגי העצמי והאובייקט ה'טובים' (המושקעים באופן ליבידינלי) וה'רעים' (המושקעים בצורה אגרסיבית) משולבים למערכת עצמית מוגדרת ולייצוג אובייקט כולל. האדם מסוגל להבין שהעצמי או האחר יכיל מאפיינים חיוביים ושליליים כאחד. כישלון בשלב זה מביא לארגון אישיות גבולי; ילד שאינו מצליח לבצע את המשימה ההתפתחותית השנייה יהיה תקוע בשלב III. כתוצאה מכך, האני הטוב והאובייקט עדיין חייבים להיות מוגנים על ידי פיצול של טוב ורע.
שלב 5: איחוד של סופר-אגו ואינטגרציה של האגו
בשלב זה האגו, הסופר-אגו והאיד מתאחדים במבנים תוך-נפשיים מוגדרים. בתום השלמת כל המשימות ההתפתחותיות בהצלחה, הילד מפתח ארגון אישיות נוירוטי, שהוא מבנה האישיות החזק ביותר.
השקפתו של קרנברג על דחפים

בניגוד לנקודת המבט של פרויד, לפי קרנברג, דחפים אינם מולדים. הדחפים הליבידינליים והתוקפניים מעוצבים ומפותחים לאורך זמן על ידי חוויות של אינטראקציות עם אחרים. ההשפעות הטובות והרעות של הילד מתגבשות ומתעצבות לדחפים ליבידינליים ואגרסיביים. אינטראקציות טובות ומהנות עם אחרים מתגבשות עם הזמן לכדי דחף הנאה (ליבידינלי). באותו אופן, אינטראקציות רעות, לא מספקות ומתסכלות עם אחרים, מתגבשות לדחף הרסני (אגרסיבי) עם הזמן.
לקריאה נוספת

סטיבן מיטשל ומרגרט ג' בלאק, פרויד ומעבר לו, תולעת ספרים, 2006 (עמ' 247–255)
הערות שוליים

↑  Otto Kernberg, M.D., Menninger Clinic at Topeka, Kansas at the Kansas Historical Society website
1 2 3 4  Clarkin, J.F., Levy, K.N., Lenzenweger, M.F., & Kernberg, O.F. (2004). The personality disorders institute/Borderline personality disorder research foundation randomized control trial for borderline personality disorder: rationale, methods, and patient characteristics. Journal of Personality Disorder, 18(1), 52-72.
↑  Levy, K.N., Clarkin, J.F., Yeomans, F.E., Scott, L.N., Wasserman, R.H.,& Kernberg, O.F. (2006). The mechanisms of change in the treatment of borderline personality disorder with transference focused psychotherapy. Journal of Clinical Psychology, 62(4), 481-501.
1 2  Kernberg, O. (1975). Borderline conditions and pathological narcissism. New York: Jason Aronson
↑  Kernberg, Otto F., Severe personality disorders: psychotherapeutic strategies. Yale University Press, 1993, 395p, ISBN 978-0-300-05349-4
1 2 3 4 5  Mitchell, S.A. (1988). Relational concepts in psychoanalysis: An integration. Cambridge, MA: Harvard University Press.
↑  Mitchell, S.A. (1988). Relational concepts in psychoanalysis: An integration. Cambridge, MA: Harvard University Press.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274196405171  PLWABN: 9810645649305606  BIBSYS: 90229262  BNE: XX1067109  BnF: cb119096329 (data)  CANTIC: a10273803  CiNii: DA00459679  GND: 119558262  ICCU: CFIV046276  ISNI: 0000 0001 0931 0767  LCCN: n81037443  LNB: 000022055  NDL: 00445526  NKC: jn20011210164  NLA: 35267806  NLG: 264672  NLK: KAC199614762  NSK: 000425454  NTA: 069241309  RERO: 02-A003450473  SELIBR: 193358  SNAC: w6wt1h16  SUDOC: 026948133  Trove: 890042  VIAF: 108301271   WorldCat (עם VIAF): 108301271
יואב קיש

יואב קיש בביקור לצד שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן ושגרירת ארצות הברית באו"ם לשעבר ניקי היילי.
יואב קיש באירוע "שבתרבות" בגבעת שמואל עם רינה מצליח
יואב קיש (נולד ב-6 בדצמבר 1968) הוא שר החינוך מטעם מפלגת הליכוד. כיהן בעבר כשר לשיתוף פעולה אזורי וכסגן שר הבריאות. שירת בצה"ל כטייס קרב, ולאחר מכן עבד כטייס בחברת אל על.
ביוגרפיה

קיש נולד, גדל והתחנך בשכונת צהלה בתל אביב. הוא נכדו של בריגדיר גנרל פרדריק קיש, מנהיג ציוני ומפקד כוחות ההנדסה הבריטיים בצפון אפריקה במלחמת העולם השנייה. אביו של קיש, סגן-אלוף במילואים מיכאל (מייק) קיש, שירת במלחמת יום הכיפורים כקצין ההנדסה של פיקוד דרום ויזם את הקמת פלוגת החבלה של הצנחנים. מצד אמו, אריאלה, הוא צאצא של הרב שמואל סלנט.
למד בבית הספר להנדסאים ברמת אביב, והיה חניך בשבט הנשיא במסגרת תנועת הצופים. לאחר לימודיו התגייס לצה"ל. בשנת 1988 סיים קורס טיס במגמת קרב בחיל האוויר. שירת בקבע, ואחר כך במילואים, כטייס קרב (מטוסי F-16) עד שנת 2016. את שירות המילואים סיים בדרגת סגן-אלוף.
קיש הוא בעל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת INSEAD שבפונטנבלו, צרפת. עד היבחרו לכנסת עבד במשך מספר שנים כטייס בצי מטוסי בואינג 777 בחברת אל על.
קיש הצטרף כחבר לתנועת הליכוד עוד בצעירותו. טרם היבחרו לכנסת היה ממובילי מחאת המילואימניקים לשוויון בנטל השירות הצבאי והאזרחי ושימש נציג הציבור בוועדה לקידום השוויון בנטל, ועדת פלסנר, לעניין גיבוש חוק חלופי לחוק טל. לקראת הבחירות לכנסת ה-19 התמודד על מקום ברשימת הליכוד במשבצת מחוז דן, אך משנבחר רק למקום השני במחוז הוצב במקום לא ריאלי. לקראת הבחירות לכנסת העשרים התמודד שוב על משבצת מחוז דן ונבחר למקום ה-19 ברשימת הליכוד לכנסת.
ביוגרפיה > פעילות פרלמנטרית

הצעת החוק הראשונה שהגיש קיש כחבר כנסת קידמה את העלאת אחוז המועסקים מקרב אנשים בעלי מוגבלויות בשירות הציבורי לשיעור של כ-5 אחוזים מכלל העובדים.
בנוסף פועל קיש בכנסת לטובת ביטול חוקים ורגולציה, בין היתר, ביטול "חוק הספרים" אשר עבר בקריאה שנייה ושלישית במאי 2016 ופקע בסוף אוגוסט 2016. במהלך כהונתו בכנסת יזם קיש גם הצעת החוק המבקשת לבטל את חזקת הגיל הרך, ובכך למנוע את המצב בו עובר הילד לחזקת האם באופן אוטומטי לאחר גירושין.
קיש יזם את הצעת חוק ה"שתולים", המבקשת ליצור מנגנון המגדיר ארגון הזוכה למימונה של ישות זרה, כ"שתול" של אותה ישות. הצעת החוק, מציעה להטיל חובת דיווח על ה"שתולים" ואוסרת שיתופי פעולה בינם לבין משרדי ממשלה וצה"ל – למעט מקרים אשר ייקבעו על ידי שר המשפטים ומעניקה לגורמים המוסמכים כלים להתמודדות עם אותם גורמים. הצעת החוק עוררה דיון סוער. הצעת החוק גרמה לקרע בין קיש ובין "הליכודניקים החדשים", שקודם לכן תמכו בו.
במרץ 2016 פורסם בספר החוקים תיקון חוק הגנת הצרכן, עליו חתם קיש ביחד עם חברי כנסת אחרים. החוק קובע שיש להעביר הודעה במסרון על סיום עסקה לתקופה קצובה של עד 21 ימים לפני תום מועד העסקה.
במרץ 2017 התקבל תיקון 35 לחוק מימון בחירות שיזם קיש עם חברי כנסת אחרים. התיקון, המכונה "חוק v15", קובע כי גם ארגונים ואנשים הפועלים בעת בחירות כדי לשכנע לא להצביע לרשימה מסוימת צריכים להירשם אצל מבקר המדינה וכן התרומות שיוכלו לקבל לצורך לפעילות כזו מוגבלות.
החל מינואר 2018 עומד קיש בראש הוועדה המשותפת לוועדות הכלכלה והכנסת שעוסקת באסדרת שוק התקשורת, ומתן רישיון לערוצים הייעודיים.
בדצמבר 2018 נבחר לאחד מאנשי השנה של האתר "מידה".
קיש נמנה עם הח"כים המעטים בליכוד שתמכו במועמדותו של גדעון סער לראשות המפלגה והפך ליו"ר המטה של סער לפריימריז לקראת הפריימריז בליכוד. עם זאת, לאחר שסער וחלק מחברי הכנסת שתמכו בו בפריימריז עזבו את הליכוד והקימו את מפלגת "תקווה חדשה", קיש נשאר בליכוד ואף הביע חרטה על כך שתמך בסער.
לאחר הקמת ממשלת ישראל ה-35 התמנה לסגן שר הבריאות.
ביוגרפיה > פעילות פרלמנטרית > שדולות, ועדות וקבוצות ידידות

במאי 2016 נתמנה ליו"ר ועדת הכנסת. יו"ר ועדת המשנה לכח אדם ולמשאבי אנוש בצה"ל וכוחות הביטחון של ועדת החוץ והביטחון.
בדצמבר 2017, מונה ליו"ר ועדת הפנים של הכנסת במקום חבר הכנסת דודי אמסלם שמונה ליו"ר הקואליציה.
קיש כיהן כיו"ר שדולת הסטארט-אפ וכיו"ר שדולת ארץ-ישראל בכנסת.
קיש הוא גם יו"ר קבוצת הידידות ישראל-בריטניה ויו"ר קבוצת הידידות ישראל–גאורגיה.
ביוגרפיה > שר החינוך

עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע מונה קיש לשר החינוך, לשר לשיתוף פעולה אזורי, ולשר המקשר בין הממשלה לכנסת.
ביוגרפיה > שר החינוך > בתי ספר

ב-5 בינואר 2023, ימים ספורים לאחר כניסתו לתפקיד, הודיע על ביטול הרפורמה בבחינות הבגרות שקידמה קודמתו בתפקיד, יפעת שאשא-ביטון. אולם, הרפורמה החדשה שהציג כללה מרכיבים שהיו ברפורמה המקורית, ביניהם דגש על מיומנויות ויכולת בחירה לבתי ספר, שתאפשר להם להמיר מבחני בגרות בעבודות שונות.
קיש פעל לקידום אקדמיזציה במערכת החינוך והקמת כיתות מצוינות כדי לאפשר לתלמידים רבים יותר להשתלב במקצועות ההיי טק. קיש הורה לשנות את מדיניות משרד החינוך שהתנגדה לכיתות נפרדות על מנת להמשיך בקיום כיתות מצוינות.
באפריל 2024 הושקה תוכנית המאפשרת לכלל התלמידים בתיכון, ולא רק תלמידים מצטיינים, ללמוד קורסים אקדמיים שיוכרו במקום בחינות בגרות. כן פעל לקדם את פרויקט הלימוד הווירטואלי שהחלו קודמיו. תוכניות אחרות של משרד החינוך שהונהגו על ידי קודמיו, צומצמו. בין השאר, תוכנית "לתת חמש", אשר נועדה להגדיל את כמות נבחני הבגרות בחמש יחידות במתמטיקה, צומצמה ממעמדה כתוכנית לאומית והפכה לתוכנית בחירה במסגרת מערכת גפ"ן.
עם כניסתו לתפקידו קיש הצהיר שיפעל לעודד רשויות מקומיות לפתוח את אזורי הרישום כדי לתת להורים יותר בחירה לגבי המקום שבו ילמד ילדם ובאפריל 2023 התפרסם חוזר מנכ"ל המזמין רשויות מקומיות להצטרף למהלך להרחבת אזורי בחירה מבוקרת, הנשען על החלטת ממשלה משנת 2010.
ביוגרפיה > שר החינוך > אקדמיה

באפריל 2023 ביקש קיש למנות את דודי שוורץ לסגן יו"ר המועצה להשכלה גבוהה, תפקיד שכל המחזיקים בו עד אז היו מהאוניברסיטאות הציבוריות, אך המינוי לא זכה לרוב. במסגרת תפקידו כשר החינוך הביא לאישור הממשלה מינויים למועצה להשכלה גבוהה של תומכי הרפורמה המשפטית, זאת למרות התנגדות של ועד ראשי האוניברסיטאות למינויים.
קיש הצהיר שהעלאת כמות בוגרי הרפואה בישראל הוא יעד מרכזי שלו. הוא דרש להעביר את האחריות על לימודי הסטודנטים לרפואה בשנים הקליניות לידי המדינה ופעל לקדם הכרה בבית ספר לרפואה באוניברסיטת רייכמן, הכרה שהושגה בנובמבר 2024. בצעדים אלו הוא פעל אל מול התנגדות של ועד ראשי האוניברסיטאות, לגביו טען שהוא "פועל בניגוד עניינים מובהק בעניין פתיחת בתי ספר לרפואה כדי לשמור על כוחו ושליטתו בתחום". בפברואר 2025 אושרו בתי ספר לרפואה חדשים במכון ויצמן ובאוניברסיטת חיפה, בהתאם למדיניותו של קיש. קיש גם פעל להביא לדיון את בקשת הקריה האקדמית אונו להקים בית ספר לרפואת שיניים אל מול ביקורת מצד אנשים באקדמיה שהתנגדו ללימודי רפואת שיניים במכללות.
במאי 2024 בחר קיש בדניאלה חיון־יחזקאלי למנכ"לית המועצה להשכלה גבוהה משום שהייתה האישה היחידה בין המועמדים הסופיים, אולם בחירה זו נפסלה על ידי רשות החברות.
ביוגרפיה > שר החינוך > מלחמת חרבות ברזל

לאחר טבח שבעה באוקטובר קיש היה מהראשונים בממשלה שהצהירו על נטילת אחריות. השר ומשרדו נדרשו להתמודד עם סגירתם של מוסדות החינוך בתחילת המלחמה ופתיחתם ההדרגתית בהמשכה, וכן עם מעבר תלמידים רבים למקום מגורים חדש. לאחר שאוניברסיטאות השעו סטודנטים שהשמיעו קריאות תמיכה בחמאס, העביר החלטה במועצה להשכלה גבוהה הקובעת כי על האוניברסיטאות לנקוט בצעדים בנושא. ראשי האוניברסיטאות התנגדו למהלך ודרשו שקיש לא יפגע בעצמאות שלהן.
בשנת 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, לאחר שאיל וולדמן, יזם ואיש עסקים שהיה שותף להובלה ולמימון המחאה נגד הרפורמה המשפטית, נבחר לקבל את הפרס בקטגוריית יזמות, הודיע קיש שבשנה זו יוענק פרס ישראל בקטגוריה אחת בלבד: "תקומה: גבורה אזרחית וערבות הדדית". לאחר שהוגשה עתירה בבג"ץ נגד ההחלטה, בנימוק שקיש פעל משיקולים זרים, עתירה שהצטרפו אליה באופן חסר תקדים שתי ועדות פרס, ולאחר שהייעוץ המשפטי סירב להגן על עמדתו – חזר בו קיש מההחלטה.
חיים אישיים

קיש הוא אב לארבעה ילדים מנישואיו הראשונים. בנו מתן נפטר בגיל 13.
בספטמבר 2022 נישא בשנית, לטלי שר.
קיש מתגורר בהוד השרון.
ליגת נשים בין-לאומית לשלום וחירות

| --- | --- |

 התאגדות:  ארגון ללא מטרת רווח
 תחום:  המגזר השלישי 
 מדינה:  שווייץ 
 מטה הארגון:  ז'נבה 
 מייסדים:  ג'יין אדמס, אמילי גרין באלץ', מריאן קריפס, מרגרט א'דונגן
 יושב ראש:  Sylvie Jacqueline Ndongmo 
 תקופת הפעילות:  1915–הווה (כ־110 שנה)
 https://www.wilpf.org/
 
ליגת נשים בין-לאומית לשלום ולחירות  (אנגלית:WILPF – Women's International League for Peace and Freedom) הוא ארגון אזרחי הפועל למען שלום ופירוק מדינות מנשק. הליגה פועלת במטרה "להפגיש נשים מהשקפות פוליטיות, רקעים פילוסופיים ודתיים שונים שנחושות ללמוד ולהפיץ את הגורמים למלחמה ולפעול למען שלום קבוע" ולאחד נשים ברחבי העולם המתנגדות לדיכוי וניצול. ל-WILPF יש סניפים ב-37 מדינות. מאז 1948 ליגת נשים בין-לאומית לשלום ולחירות היא ארגון בעל מעמד מייעץ באו"ם. הליגה היא אחד מהארגונים הראשונים בעולם שקיבל מעמד זה וארגון הנשים הראשון. ליגת נשים בין-לאומית לשלום וחירות הוא ארגון הנשים לשלום הוותיק בעולם.