המהפכה הלבנה
הרפורמה

| --- | --- |
 :  ראו גם – משבר אבדאן, ההפיכה באיראן (1953)
הרפורמה הכילה 19 נקודות, שנקבעו להתפרס על טווח של 15 שנים.
שלב ראשון של המהפכה, כללה שש רפורמות שאושרו במשאל עם בינואר 1963:
רפורמת האדמה ה"פאודליזם": המדינה קנתה אדמות מאדוני האדמות ומכרה אותם לחקלאים במחיר של 30% מתחת לשווי האדמה בשוק עם הלוואה בתנאים מקלים, בריבית נמוכה, שהתפרסה על פני 25 שנה. רפורמה זו אפשרה לכ-1.5 מיליון משפחות של איכרים, שבעבר היו רק אריסים, לקנות את האדמות אותן עיבדו. עם זאת בפועל רבים מהכפריים העדיפו לעבור לערים ורק כ-50% מהחקלאים קנו קרקעות. כשהמוני הכפריים שהגיעו לערים הגדולות, הם שוכנו לרוב בשכונות עוני בעלות תשתיות גרועות במיוחד.
הלאמת היערות ושדות המרעה: ננקטו מספר רב של צעדים לא רק על מנת לפתח את המשאבים הלאומיים ולעצור את הרס היערות ושדות המרעה, אלא גם על מנת להמשיך לפתח ולטפח אותם. ניטעו יותר מ-9 מיליון עצים ב-26 אזורים שונים.
הפרטת חברות בבעלות ממשלתית: מכירת מניות הממשלה במפעלי ייצור לציבור ולבעלי האדמות הישנים. רפורמה זו יצרה שכבה מעמדית חדשה של בעלי מפעלים שיכלו לעזור לתעש את המדינה.
שיתוף ברווחים: שיתוף פועלי המפעלים ברווחי מפעלי המגזר הפרטי. הענקת נתח של 20% מרווחי מקום העבודה לעובדים והבטחת בונוסים על בסיס תפוקה או פיחות גבוה בעלויות הייצור.
הרחבת זכות הבחירה לנשים: הרחבת זכות בחירה לנשים שבעבר לא נהנו מזכות זו. צעד זה עורר ביקורת על ידי חלק מאנשי הדת השמרנים.
הקמת חיל האוריינות: מגויסים לצבא האיראני שסיימו בגרויות או תארים אקדמאיים יכלו לשרת בחיל האוריינות וללמד קרוא וכתוב בכפרים. בשנת 1963 שני שלישים מאוכלוסיית איראן לא ידעו קרוא וכתוב, בערים  השיעור עמד על שליש מהאוכלוסייה.
עד שנת 1968 הוספו 6 רפורמות נוספות:
הקמת חיל הרפואה: החיל מונה על קידום נושא הבריאות והרפואה באזורים הכפריים והנידחים באיראן. תוך 3 שנים הוכשרו כ-4,500 קבוצות רפואיות, כשכמעט 10 מיליון מקרים טופלו על ידי החיל.
הקמת חיל השיקום והפיתוח: החיל מונה על לימוד תושבי הכפר שיטות וטכניקות מודרניות לחקלאות וגידול בעלי החיים. הייצור החקלאי בין השנים 1964 ו-1970 גדל ב-80% בתפוסת של 67% בערך.
הקמת בתי צדק עצמאיים: הוחלט על מינוי 5 זקני כפר בכל כפר, שיבחרו על ידי תושבי הכפר למשך תקופה של 3 שנים, ויפעלו כבוררים תוך סיוע ביישוב סכסוכים ועבירות קלות.
הלאמת משאבי המים: קידום פרויקטים ומדיניות לחיסכון במים, שכללו בניית סכרים.
מודרניזציה ושיקום עירוני וכפרי: בעזרת חיל השיקום והפיתוח נבנו מרחצאות ציבוריות, בתי ספר וספריות רבים בכל רחבי איראן. בנוסף הותקנו בשטחים נרחבים ברחבי איראן משאבות מים וגנרטורים חשמליים.
רפורמות חינוכיות: כינון משרד לחינוך גבוה וקביעות תוכנית לימודים ובחינות אחידות לכל מוסדות ההשכלה הגבוהה באיראן.
12 הנקודות של הרפורמה נחקקו על אובליסקים שהוצבו ברחבי המדינה.
עד שנת 1975 הוספו שתי נקודות נוספות:
זכויות העובד להחזיק במניות בתחום התעשייה: הוחלט על הפרטת 99% ממניות החברות בבעלות ממשלתית ו-49% מהמניות החברות הפרטיות; שתוצענה תחילה למכירה לעובדי החברות עצמן ומאוחר יותר לכלל הציבור.
פיקוח על המחירים: קביעת פיקוח מחירים, כשבעלי מפעלים וחנויות רשת גדולות שעברו על התקנה נקנסו בכבדות, מספר מסוים גם נכלא או שרישיונם בוטל. סנקציות הוטלו על חברות זרות רב-לאומיות וטונות של סחורות שאוחסנו למטרות ספקולטיביות, הוחרמו ונמכרו לצרכנים במחירים המיועדים שנקבעו. בשנת 1975 הובל גם קמפיין נגד ספסרות בלתי סבירה.
בהמשך נוספו נקודות נוספות:
חוק חינוך חובה ובחינם: נקבע חוק חינוך חובה לכל ילד ובחינם. בנוסף נקבע והוחל כי כל ילד מגיל גן ועד גיל 14 יזכה לארוחה חינם בבית הספר. בתקופת הרפורמה שיעור מסיימי בתי הספר היסודיים והתיכונים כמו גם האוניברסיטאות עלה. לכל סטודנט הוענק פטור מלא מתשלום שכר הלימוד באוניברסיטאות בנוסף לדמי מחייה קבועים, לעידוד הפיתוח וההשכלה באיראן. כמו כן, הוחלו מספר רב של תוכניות לחילופי סטודנטים כמו מלגות ללימודים בחו"ל.
מזון חינם לאמהות נזקקות: המדינה סיפקה מזון חינם לכלל האמהות הנזקקות ולכל תינוק עד גיל שנתיים.
חוק הייצוגיות: נקבע בחוק כי בפומבי על הגברים ללבוש חליפה ועניבה (לעומת איראן שלאחר המהפכה שבה נהוג שלא לענוב עניבות בכלל), נשים חויבו ללבוש חלופות נשיות וגרביונים (לעומת התקופה שלאחר המהפכה האסלאמית עת בה חויב בחוק לבוש אסלאמי וחיג'אב, כולל איסור על הפגנת חיבה ושילוב ידיים בפומבי, כולל עם קרובי משפחה).
החלת חוק ביטוח לאומי: החלת חוק ביטוח לאומי לכלל האיראנים. מערכת הביטוח הלאומי הבטיחה תשלום של עד 100% מהשכר טרם הפרישה בתקופת הפרישה.
קביעת שכר דירה יציב וסביר להשכרת וקניית נכסים למגורים: פקידים מונו על מעקב אחר המחירים והתמודדות מול ספקולטיביות. הוחל בשנת 1977.
מאבק בשחיתות הביורוקרטית: לצורך בחינת העניין הוקמה ועדה מלכותית שהורכבה מנציגי הגופים המנהליים השונים ואנשים בעלי יושרה מוכחת.