stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאולה רגו
תערוכות יחיד

Sociedade Nacional de Belas-Artes, Lisbon (1965)
Galeria São Mamede, Lisbon (1971)
Galeria Alvarez, Oporto (1972)
Galeria da Emenda, Lisbon (1974)
Módulo Centro Difusor da Arte, Lisbon (1975)
Módulo Centro Difusor da Arte, Oporto (1977)
Galeria III, Lisbon (1978 & 1982)
AIR Gallery, London (1981)
Edward Totah Gallery, London (1982, 1984 & 1985)
Arnolfini, Bristol (1983)
Galerie Espace, Amsterdam (1983)
South Hill Park Arts Centre, Nottingham, England (1984)
The Art Palace, New York (1985)
Selected work 1981‑1986, Aberystwyth Arts Centre (1987)
Retrospective Exhibition, Fundação Calouste Gulbenkian, Lisbon (1988)
Serpentine Gallery, London (1988)
Nursery Rhymes, Marlborough Graphics Gallery, Galeria III and Galeria Zen (1989), the Cheltenham Literary Festival (1993), Cardiff Literature Festival (1995) and the University Gallery, University of Northumbria at Newcastle (1996)
Tales from the National Gallery, National Gallery, London (1991)
Peter Pan & Other Stories, Marlborough Fine Art, London (1992)
Dog Women, Marlborough Fine Art, London (1994)
Paula Rego, Tate Gallery Liverpool (1997)
Pendle Witches and Peter Pan, Midland Art Centre (1998)
The Sins of Father Amaro, Dulwich Picture Gallery, (1998)
Pra Lá et Pra Cá, Galerie III, Lisbon (1998)
The Children's Crusade, Marlborough Graphics, London (1999)
Open Secrets – Drawings and Etchings by Paula Rego, University Art Gallery, University of Massachusetts, USA (1999)
Celestina’s House, Abbot Hall Art Gallery and the Yale Center for British Art (2001)
Jane Eyre, Marlborough Gallery Inc. (2002)
Corner 2004, Charlottenborg, Copenhagen (2003)
Paula Rego in Focus, Tate Britain (2004)
Paula Rego, Museo Nacional Centro de Arte Reina Sofía (2007)
Paula Rego: Obedience and Defiance, MK Gallery, Milton Keynes (2019)
Paula Rego: The largest and most comprehensive retrospective of Paula Rego’s work to date, (2021)
ביבליוגרפיה > ספרים

José Augusto França: Pintura portuguesa no século XX, Livraria Bertrand, Lisbon, (1974)
Rui Mário Gonçalves: Pintura e escultura em Portugal, 1940–1980, Lisbon, Instituto de Cultura, Lisbon (1984)
Alexandre Melo e Joao Pinharanda: Arte Contemporânea Portuguesa, Lisbon (1986)
Bernardo Pinto de Almeida: Breve introdução à pintura portuguesa no século XX, Edição do Author, Oportof (1986)
Nursery Rhymes, Thames and Hudson (1989)
Hector Obalk: Paula Rego, Art Random, Kyoto Shoin International Co. Ltd., Kyoto, Japan (1991)
John McEwen: Paula Rego, Phaidon Press Ltd., London (1992)
Marina Warner, Wonder Tales, Chatto & Windus, London (1994)
"A Portfolio - Nine London Birds, Byam Shaw School of Art, London, introduction by John McEwen (1994)
John McEwen, Paula Rego, Phaidon Press, London (1996)
Blake Morrison, Pendle Witches, Enitharmon Press, London (1996)
John McEwen, Dancing Ostriches, Saatchi Publications (1996)
Paula Rego, Tate Gallery Publications (1997)
Alexandre Melo, Artes Plàsticas em Portugal, Dos Anos 70 aos nossos Dias, Difel, Portugal, pp 28–31 & pp 104 – 107, (1998).
Marco Livingstone, Paula Rego - Grooming, in Art: The Critics' Choice, Aurum Press, London (1998).
Ruth Rosengarten, Getting Away with Murder – Paula Rego and the crime of Father Amaro, Delos Press, Birmingham (1999)
Fiona Bradley (ed.), Victor Willing, August Publishers (2000)
Fiona Bradley, Paula Rego, Tate Publishing (2002)
Maria Manuel Lisboa, Paula Rego’s Map of Memory: National and Sexual Politics, Ashgate Publishing Ltd., Hampshire (2003)
Stephen Stuart-Smith with introduction by Marina Warner, Paula Rego – Jane Eyre, Enitharmon Editions, London (2003)
T.G. Rosenthal, Paula Rego: The Complete Graphic Work I, Thames & Hudson, London (2003)
Ruth Rosengarten, Compreender Paula Rego – 25 Perspectivas, Publico Serralves (2004)
T. G. Rosenthal, Paula Rego: The Complete Graphic Work II, Thames & Hudson, London, (2003).
Ruth Rosengarten, "Narrating the Family Romance: Love and Authority in the Work of Paula Rego", Manchester University Press, (2011).
T. G. Rosenthal, Paula Rego: The Complete Graphic Work, Thames & Hudson, London (2012)
הערות שוליים

↑  Tate, Paula Rego born 1935, Tate (באנגלית)
1 2 3  Biography | Paula Rego | Casa das Histórias - Museu Paula Rego, www.casadashistoriaspaularego.com
1 2  Paula Rego's private world, The Independent, ‏25 בינואר 2013 (באנגלית)
↑  Paula Rego's gothic, grotesque paintings, the Guardian, ‏30 בנובמבר 2002 (באנגלית)
↑    Mick Brown, ‏Paula Rego interview, The Telegraph, 4 November 2009
1 2 3 4 5  Paula Rego - Artist - Saatchi Gallery, www.saatchigallery.com
↑  Dame Paula Rego DBE – The London Group (באנגלית)
↑  Online Casino Review Site Launch – The New-Look ICA.org.uk, www.ica.org.uk
1 2 3 4 5 6  Tate, Search results, Tate (באנגלית)
↑  Search « Marlborough Gallery, marlborougharchive.com (באנגלית)
↑  Paula Rego's private world, The Independent, ‏25 בינואר 2013 (באנגלית)
↑  BBC Two - Paula Rego: Secrets and Stories, BBC (באנגלית)
↑    Nick Willing, ‏Artist Paula Rego’s son, Nick Willing: ‘I wasn’t allowed in my mother’s studio, so I grew up thinking that art was magical and mysterious’, The Telegraph, 8 June 2019
↑  Paula Rego - Abortion as a subject matter in my pictures (29/51), נבדק ב-2021-08-14
↑  Waldemar Januszczak, Portrait of an Artist to Rival Hockney and Bacon, The Sunday Times
↑  Our Future Revisited In Paula Rego’s Untitled: The Abortion Pastels, Riot Material, ‏29 במאי 2019 (באנגלית)
↑  Paula Rego's gothic, grotesque paintings, the Guardian, ‏30 בנובמבר 2001 (באנגלית)
ניהול גרסאות תוכנה

ניהול גרסאות תוכנה הוא תהליך של הקצאת שמות גרסאות ייחודיים או מספרי גרסאות ייחודיים למצבים ייחודיים של תוכנת מחשב. בתוך קטגוריית מספרי גרסה נתונה (למשל, עיקרית או מינורית), מספרים אלה מוקצים בדרך כלל בסדר הולך וגדל ומרמזים על פיתוחים חדשים בתוכנה. ברמה מפורטת יותר, בקרת גרסאות משמשת למעקב אחר גרסאות מידע שונות בהדרגה, בין אם מידע זה הוא תוכנת מחשב ובין אם לאו, על מנת להיות מסוגלים לבטל שינויים ולחזור למצב קודם.
לעיתים קרובות עוקבים אחר תוכנות מחשב מודרניות באמצעות שתי שיטות שונות של ניהול גרסאות תוכנה: מספר גרסה פנימי שעשוי להיות מוגדל פעמים רבות ביום אחד, כגון מספר ממערכת בקרת גרסאות, וגרסת מהדורה שבדרך כלל משתנה בתדירות נמוכה יותר, כגון ניהול גרסאות סמנטיות או שם קוד של פרויקט.
היסטוריה

מספרי קבצים שימשו במיוחד במינהל הציבורי, כמו גם בחברות, לזיהוי ייחודי של קבצים או תיקיות. עבור קובצי מחשב נוהג זה הוצג לראשונה עם מערכת הקבצים ITS של MIT, מאוחר יותר מערכת הקבצים TENEX עבור PDP-10 בשנת 1972.
מאוחר יותר נוספו רשימות של קבצים כולל גרסאותיהם והתלות ביניהם. הפצות לינוקס כמו Debian, עם ה-dpkg שלה, יצרו בשלב מוקדם תוכנה לניהול חבילות שיכולה לפתור תלויות בין החבילות שלהן. הניסיון הראשון של דביאן היה שחבילה הכירה חבילות אחרות התלויות בה. משנת 1994 הרעיון הזה שונה, כך שחבילה צריכה לדעת בעצמה את החבילות שהיא צריכה. בעת התקנת חבילה, נעשה שימוש בפענוח תלויות כדי לחשב אוטומטית מהן החבילות הדרושות, ולהתקין גם אותן עם החבילה הרצויה. כדי להקל על השדרוגים, נעשה שימוש בגרסאות מינימום של חבילות. לפיכך, שיטת המספור הייתה צריכה לדעת איזו גרסה חדשה יותר מהגרסה הנדרשת.
שיטות

נוצרו מגוון שיטות מספור גרסאות כדי לעקוב אחר גרסאות שונות של תוכנה. נוכחותם של מחשבים בכל מקום הובילה לשימוש בשיטות אלה בהקשרים מחוץ למחשוב.
שיטות > מזהים מבוססי רצף

בשיטות ניהול גרסאות מבוססות רצף, לכל מהדורת תוכנה מוקצה מזהה ייחודי המורכב מרצף אחד או יותר של מספרים או אותיות. זהו הדבר היחיד המשותף; קיימות שיטות שונות מאוד בנוגע למספר הרצפים, ייחוס המשמעות לרצפים השונים והאמצעים להגדלת הרצפים.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > משמעותיות השינוי

בחלק מהשיטות, משתמשים במזהים מבוססי רצף כדי להעביר את המשמעותיות של שינויים בין מהדורות. השינויים מסווגים לפי רמת חשיבות, וההחלטה איזה רצף לשנות בין מהדורות מבוססת על משמעות השינויים מהמהדורה הקודמת, לפיה הרצף הראשון משתנה עבור השינויים המשמעותיים ביותר, ושינויים ברצפים לאחר הרצף הראשון הם שינויים בעלי משמעות פוחתת.
בהתאם לשיטה, המשמעות עשויה להיות מוערכת על ידי מספר שורות הקוד ששונו, הוספה או הסרה של פונקציות, ההשפעה הפוטנציאלית על הלקוחות מבחינת העבודה הנדרשת לאימוץ הגרסה החדשה, סיכון לבאגים או שינויים שוברים לא מוצהרים, מידת השינויים בנראות, מספר הפיצ'רים החדשים, או כמעט כל דבר שמפתחי המוצר או המשווקים רואים כמשמעותי, כולל רצון שיווקי להדגיש את "השיפור היחסי" של הגרסה החדשה.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > גרסאות סמנטיות

גרסאות סמנטיות (באנגלית Semantic Versioning או בקיצור SemVer) היא שיטת גרסאות בשימוש נרחב המקודדת גרסה לפי מספר גרסה של שלושה חלקים (עיקרי.מינורי.תיקון ובאנגלית: Major.Minor.Patch), תג טרום-הפצה אופציונלי ומטא תג בנייה אופציונלי. בשיטה זו, סיכון ופונקציונליות הם המדדים למשמעות. שינויים שוברים מסומנים על ידי הגדלת המספר העיקרי (סיכון גבוה); תכונות חדשות, לא שוברות, מגדילות את המספר המינורי (סיכון בינוני); וכל שאר השינויים הלא-שוברים מגדילים את מספר התיקון (הסיכון הנמוך ביותר). הנוכחות של תג טרום-הפצה (-alpha, -beta) מעידה על סיכון משמעותי, וכך גם מספר עיקרי של אפס (0.y.z), המשמש לציון עבודה בתהליך שעשויה להכיל כל רמה של פוטנציאל שבירת שינויים (הסיכון הגבוה ביותר). כדוגמה להסקת תאימות מגרסת SemVer, תוכנה המסתמכת על גרסה 2.1.5 של ממשק תכנות יישומים תואמת לגרסה 2.2.3, אך לא בהכרח ל-3.2.4.
מפתחים עשויים לבחור לקפוץ מספר גרסאות קטנות בו-זמנית כדי לציין שנוספו תכונות משמעותיות, אך אינן מספיקות כדי להצדיק הגדלת מספר גרסה עיקרי; לדוגמה, Internet Explorer 5 מ-5.1 עד 5.5 או Adobe Photoshop 5 שקפץ ישר ל-5.5. זה עשוי להיעשות כדי להדגיש את ערך השדרוג למשתמש התוכנה או, כמו במקרה של אדובי, כדי לייצג מהדורה באמצע הדרך בין גרסאות מרכזיות (אם כי רמות של גרסאות מבוססות רצף אינן מוגבלות בהכרח לספרה אחת, כמו בבלנדר גרסה 2.91 או Minecraft Java Edition החל מ-1.7.10).
גישה שונה היא להשתמש במספרים העיקריים והמינוריים יחד עם מחרוזת אלפאנומרית המציינת את סוג השחרור, למשל "אלפא" (a), "בטא" (b), או "מועמד לשחרור" (rc). רכבת שחרור תוכנה המשתמשת בגישה זו עשויה להיראות כמו 0.5, 0.6, 0.7, 0.8, 0.9 → 1.0b1, 1.0b2 (עם תיקונים מסוימים), 1.0b3 (עם תיקונים נוספים) → 1.0rc1 (אשר, אם הוא יציב מספיק), 1.0rc2 (אם נמצאו באגים נוספים) → 1.0. קיים נוהג נפוץ בשיטה זו לא להכניס תכונות חדשות ושינויים שוברים במהלך שלבי המועמדים לשחרור, ולחלק מהצוותים, אפילו גרסאות בטא ננעלות לתיקוני באגים בלבד, כדי להבטיח התכנסות למועד היעד של המהדורה.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > דרגת תאימות

חלק מהפרויקטים משתמשים במספר הגרסה הראשי כדי לציין מהדורות לא תואמות. שתי דוגמאות הן Apache Portable Runtime (APR) ו-FarCry CMS.
לעיתים קרובות מתכנתים כותבים תוכנה חדשה כך שתהיה תואמת לאחור, כלומר, התוכנה החדשה נועדה לקיים אינטראקציה טובה עם גרסאות ישנות יותר של התוכנה (באמצעות פרוטוקולים ישנים ופורמטים של קבצים) והגרסה העדכנית ביותר (באמצעות הפרוטוקולים והפורמטים העדכניים ביותר). לדוגמה, IBM z/OS תוכנן לעבוד כראוי עם 3 גרסאות עיקריות רצופות של מערכת ההפעלה הפועלת באותו סיספלקס. זה מאפשר לאנשים שמפעילים אשכול מחשבים בזמינות גבוהה לשמור על מרבית המחשבים פועלים בזמן שמכונה אחת בכל פעם מכובה, משודרגת וחוזרת לפעולה.
לעיתים קרובות כותרות של מנות (packet headers) ופורמט קובץ כוללים מספר גרסה - לפעמים זהה למספר הגרסה של התוכנה שכתבה אותו; פעמים אחרות "מספר גרסת פרוטוקול" ללא תלות במספר גרסת התוכנה.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > הצהרה על שלב הפיתוח

תוכנה בשלבים ניסיוניים (אלפא או בטא) משתמשת לעיתים קרובות באפס במיקום הראשון ("העיקרי") של הרצף כדי לקבוע את מעמדו. עם זאת, שיטה זו שימושית רק בשלבים המוקדמים, לא עבור מהדורות עתידיות עם תוכנות מבוססות שבהן מספר הגרסה כבר עבר את ה-0
מספר שיטות משמשות לציון הסטטוס של מהדורה חדשה יותר:
סיומת אלפאנומרית היא שיטה נפוצה שאומצה על ידי שיטת גרסאות סמנטיות. בשיטה זו, נוסף לגרסאות מקף בתוספת כמה תווים אלפאנומריים כדי לציין את הסטטוס.
סטטוס מספרי הוא שיטה המשתמשת במספרים כדי לציין את המצב כאילו הוא חלק מהרצף. בחירה טיפוסית היא המיקום השלישי עבור גרסאות בארבעה חלקים.
Numeric 90+ היא שיטה נוספת שמשתמשת במספרים, נעשה שימוש במספר גדול במיקום האחרון, בדרך כלל 90 ומעלה. זה משמש בדרך כלל על ידי פרויקטים ישנים יותר בקוד פתוח כמו Fontconfig.
| שלב פיתוח | גרסאות סמנטיות | סטטוס מספרי | Numeric 90+ |
| --- | --- | --- | --- |
| אלפא | 1.2.0-a.1 | 1.2.0.1 | 1.1.90 |
| בטא | 1.2.0-b.2 | 1.2.1.2 | 1.1.93 |
| מועמד למהדורה (RC) | 1.2.0-rc.3 | 1.2.2.3 | 1.1.97 |
| מהדורה | 1.2.0 | 1.2.3.0 | 1.2.0 |
| תיקונים לאחר ההפצה | 1.2.5 | 1.2.3.5 | 1.2.5 |
שתי הצורות המספריות גרידא מסירות את המנגנון המיוחד הנדרש לטיפול בהשוואה של "alpha < beta < rc < no prefix" כפי שנמצא בגרסה סמנטית, במחיר הבהירות.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > רצפים גדלים

ישנן שתי אסכולות בנוגע לאופן ההגדלה של מספרי גרסאות מספריים. רוב חבילות התוכנה החופשית והקוד הפתוח, כולל MediaWiki, מתייחסות לגרסאות כסדרה של מספרים בודדים, מופרדים על ידי נקודות, עם התקדמות כגון 1.7.0, 1.8.0, 1.8.1, 1.9.0, 1.10.0, 1.11.0, 1.11.1, 1.11.2 וכן הלאה.
מצד שני, חבילות תוכנה מסוימות מזהות מהדורות לפי מספרים עשרוניים: 1.7, 1.8, 1.81, 1.82, 1.9 וכו'. גרסאות עשרוניות היו נפוצות בשנות ה-80, למשל עם NetWare, DOS ו-Microsoft Windows, אך אפילו בשנות ה-2000 השתמשו בהן, למשל ב-Opera ו-Movable Type . בשיטה העשרונית, 1.81 היא הגרסה המינורית שלאחר 1.8, בעוד שחרור תחזוקה (כלומר תיקוני באגים בלבד) עשוי להיות מסומן בסיומת אלפביתית, כגון 1.81a או 1.81b.
שיטת המספור הסטנדרטית של GNU היא major.minor.revision, אך Emacs היא דוגמה בולטת לשימוש בשיטה אחרת שבה המספר הראשי (1) נשמט ונוספה גרסת אתר משתמש שהיא תמיד אפס בחבילות Emacs המקוריות אבל גדל על ידי מפיצים. באופן דומה, מספרי חבילות דביאן מקבלים קידומת "עידן" אופציונלי, המשמש כדי לאפשר את שינוי שיטת הגרסאות.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > איפוס

במקרים מסוימים, מפתחים עשויים להחליט לאפס את מספר הגרסה הראשית. זה משמש לפעמים לציון שלב פיתוח חדש שמתפרסם. לדוגמה, Minecraft Alpha רץ מגרסה 1.0.0 ל-1.2.6, וכאשר בטא שוחררה, היא איפסה את מספר הגרסה הראשית ורצה מ-1.0 ל-1.8. לאחר שהמשחק שוחרר במלואו, מספר הגרסה הראשית שוב התאפס ל-1.0.0.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > רצפים מפרידים

בעת הדפסה, הרצפים עשויים להיות מופרדים באמצעות תווים. בחירת התווים והשימוש בהם משתנה בהתאם לשיטה. הרשימה הבאה מציגה דוגמאות היפותטיות של שיטות הפרדה לאותה מהדורה (הגרסה השלוש-עשרה של הרמה השלישית לגרסה הרביעית של הרמה השנייה לגרסה השנייה של הרמה הראשונה):
שיטה עשויה להשתמש באותו תו בין כל הרצפים: 2.4.13, 2/4/13, 2-4-13
הפרדה לא עקבית, כגון הפרדה בין רצפים מסוימים אך לא אחרים: 2.413
בחירת התווים עשויה להיות לא עקבית בתוך אותו מזהה: 2.4_13 (לדוגמה, Minecraft Beta גדל מ-1.7 ל-1.7_01 ל-1.7.2)
שיטות > מזהים מבוססי רצף > מספר רצפים

לפעמים יש מספר רביעי, שלא מפורסם, שמציין את בניית התוכנה (כך במיקרוסופט). Adobe Flash הוא מקרה בולט שבו מספר גרסה של ארבעה חלקים מצוין בפומבי, כגון 10.1.53.64. חלק מהחברות כוללות גם את תאריך הבנייה. מספרי גרסה עשויים לכלול גם אותיות ותווים אחרים, כגון Lotus 1-2-3 Release 1a.
שיטות > מזהים מבוססי רצף > מספרים שליליים

חלק מהפרויקטים משתמשים במספרי גרסאות שליליים. דוגמה אחת היא מהדר SmartEiffel שהתחיל ממינוס 1.0 ונספר כלפי מעלה עד 0.0.
שיטות > תאריך שחרור

פרויקטים רבים משתמשים בשיטת גרסאות מבוססת תאריך בשם Calendar Versioning (המכונה CalVer).
אובונטו היא דוגמה אחת לפרויקט המשתמש בגרסת לוח שנה; אובונטו 18.04, למשל, שוחרר באפריל 2018. יש לזה את היתרון של קישור בקלות ללוחות זמנים של פיתוח וזמני תמיכה. חלק ממשחקי הווידאו משתמשים גם בתאריך כגרסאות, למשל משחק הארקייד Street Fighter EX. בעת האתחול הוא מציג את מספר הגרסה כתאריך בתוספת קוד אזור, למשל 961219 ASIA.
בעת שימוש בתאריכים בניהול גרסאות, למשל, שמות קבצים, מקובל להשתמש בסכמת ISO 8601 YYYY-MM-DD, מכיוון שכך קל למיין בקלות מחרוזות בסדר עולה או יורד. לפעמים מושמטים המקפים. פרויקט Wine השתמש בעבר בסכמת גרסאות תאריך, שכללה שנה ואחריה חודש ואחריו יום השחרור; לדוגמה, "Wine 20040505". למיינקראפט היה עיצוב גרסה דומה, אך במקום זאת השתמש ב-DDHHMM, למשל: rd-132211, 13 הוא ה-13 במאי, ו-2211 הוא 22:11.
מספרי ה-build של Microsoft Office הם תאריך מקודד: שתי הספרות הראשונות מציינות את מספר החודשים שחלפו מינואר של השנה שבה התחיל הפרויקט (כאשר כל מהדורה עיקרית של Office היא פרויקט שונה), בעוד שתי הספרות האחרונות מציינות את היום באותו חודש. אז 3419 הוא היום ה-19 של החודש ה-34 לאחר חודש ינואר של השנה שבה הפרויקט התחיל.
דוגמאות נוספות המזהות גרסאות לפי שנה כוללות את Adobe Illustrator 88 ו-WordPerfect Office 2003. כאשר שנה משמשת לציון גרסה, זה בדרך כלל למטרות שיווק, וקיים גם מספר גרסה אמיתי. לדוגמה, Windows 95 הוא בגרסה פנימית של MS-DOS 7.00 ו-Windows 4.00; כמו כן, Windows 2000 בגרסה פנימית הוא NT 5.0.
שיטות > תרבות גיקית

הפצת SUSE Linux התחילה בגרסה 4.2, כמחווה ל-42, "התשובה לשאלה האולטימטיבית של החיים, היקום והכל" המוזכרת במדריך הטרמפיסט לגלקסיה של דאגלס אדמס.
מפרט ה-Tagged Image File Format השתמש ב-42 כמספר גרסה פנימי מאז יצירתו.
הערות שוליים

1 2 3 4  
Preston-Werner, Tom (2013).
Semantic Versioning 2.0.0. Creative Commons.
Retrieved from https://semver.org/spec/v2.0.0.html.
↑  TENEX, a paged time sharing system for the PDP - 10, Bobrow, Burchfiel, Murphy, Tomlinson, March 1972, Communications of the ACM 15(3):135-143.
↑  package interdependencies, Robert Sanders, 1994-02-25.
↑  [<https://lists.debian.org/debian-devel/1995/07/msg00085.html Bug#1167: ELF development packages fail or have missing dependencies], Ian Jackson, 1995-07-30.
↑  A Brief History of Debian, Javier Fernández-Sanguino et al, 2021-10-26.
↑  "PEP 440 – Version Identification and Dependency Specification | peps.python.org". peps.python.org. נבדק ב-2023-04-19.
↑  Lam, Patrick; Dietrich, Jens; Pearce, David J. (16 באוגוסט 2020). "Putting the semantics into semantic versioning". Proceedings of the 2020 ACM SIGPLAN International Symposium on New Ideas, New Paradigms, and Reflections on Programming and Software. pp. 157–179. doi:10.1145/3426428.3426922. ISBN 9781450381789. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Versioning Numbering Concepts – The Apache Portable Runtime Project". נבדק ב-11 באפריל 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Daemonite: The science of version numbering". 14 בספטמבר 2004. נבדק ב-11 באפריל 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  
Frank Kyne, Bert de Beer, Luis Martinez, Harriet Morril, Miha Petric, David Viguers, Suzi Wendler.
"System z Parallel Sysplex Best Practices".
2011.
p. 6.
↑  "Opera Changelogs for Windows". Opera Software. 2014. נבדק ב-6 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Home". Movable Type Documentation Wiki. 25 ביוני 2013. נבדק ב-6 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "GNU Coding Standards: Releases". GNU Project. 13 במאי 2014. נבדק ב-25 במאי 2014. You should identify each release with a pair of version numbers, a major version and a minor. We have no objection to using more than two numbers, but it is very unlikely that you really need them. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Advogato: Version numbering madness". 28 בפברואר 2000. נבדק ב-11 באפריל 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Debian Policy Manual, 5.6.12 Version
↑  "Java Edition version history". Official Minecraft Wiki. נבדק ב-6 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Calendar Versioning — CalVer". calver.org. נבדק ב-10 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Markus Kuhn (19 בדצמבר 2004). "International standard date and time notation". University of Cambridge. נבדק ב-11 באפריל 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jeff Atwood (15 בפברואר 2007). "Coding Horror: What's In a Version Number, Anyway?". נבדק ב-15 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Per Christensson (20 באוקטובר 2006). "What does the "NT" stand for in Windows NT?". נבדק ב-13 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
רצף מספרי גרסה לדוגמה
מספר גרסה סמנטי משלושה חלקים
מסך הפתיחה של Street Fighter EX המציג את מספר ההפצה בפורמט CalVer : "961219 USA"
קים דוטקום

| --- | --- |

 לידה:  21 בינואר 1974 (בן 51) קיל, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  פינלנד, גרמניה 
 מקום מגורים:  קווינסטאון 
 תקופת הפעילות:  מ-2005 
 kim.com
 
קים דוטקום
קים דוטקום (נולד ב-21 בינואר 1974, בשם קים שמיץ), ידוע גם בשמות קימבל וקים טים ג'ים וסטור, הוא יזם אינטרנט, איש עסקים ופעיל פוליטי גרמני-פיני, המתגורר כיום בניו זילנד. קים ידוע בתור המייסד של אתר שיתוף הקבצים Megaupload.
דוטקום עלה לתהילה בגרמניה בשנת 1990 כהאקר מוצהר וכיזם אינטרנט. הוא הורשע בכמה פשעים ובין היתר בשנת 1994 נגזר עליו מאסר על תנאי בעקבות הונאה וריגול ומאסר על תנאי בשנת 2003 על סחר במידע פנים ומעילה.
בחודש ינואר 2012, הוחזק קים במעצר על ידי משטרת ניו זילנד בתגובה להאשמות פליליות על ידי ממשלת ארצות הברית בנוגע להפרת זכויות יוצרים הנוגעים לאתר Megaupload. על פי הצו, הפר האתר זכויות יוצרים וגרם לנזק של 500 מיליון דולר לבעלי הזכויות באמצעות תוכן פיראטי שהועלה לאתר, אשר תמך באותו הזמן בכ-180 מיליון משתמשים רשומים. דוטקום הכחיש את ההאשמות נגדו ונלחם בניסיון להסגירו לארצות הברית.
למרות צעדים משפטיים תלויים ועומדים מעל Megaupload, בינואר 2013, בדיוק שנה לאחר סגירת האתר, השיק דוטקום את אתר שיתוף הקבצים Mega. ביממה הראשונה להפעלתו נרשמו לאתר כ-500,000 משתמשים.
בשנת 2013, קים דוטקום טען כי המציא את שיטת האימות הדו שלבי בפטנט שלו משנת 2000 ואיים לתבוע את כל שירותי האינטרנט הגדולים שהשתמשו בשיטת אימות זו. אולם לאחר זמן מה ביטל משרד הפטנטים האירופי את הפטנט שלו לאור פטנט אמריקאי מוקדם יותר, משנת 1998, של חברת AT&T .
ב-23 בדצמבר 2015 קבע בית המשפט בניו זילנד שקים יוסגר לארצות הברית, ועורכי דינו הודיעו שיערערו.
ב-15 באוגוסט 2024 הודיע שר המשפטים של ניו זילנד שקים יוסגר לארצות הברית.
הערות שוליים

↑  US6078908A Method for authorizing in data transmission systems, EspaceNet, ‏20 ביוני 2000
↑  US5708422A Transaction authorization and alert system, EsoaceNet, ‏13 בינואר 1998
↑  ניו-זילנד: קים דוטקום יוסגר לארצות-הברית, באתר ynet, 23 בדצמבר 2015
↑   לאחר מאבק בן 12 שנה: מייסד מגה אפלואד קים דוטקום יוסגר לארה"ב, באתר TheMarker‏, 16 באוגוסט 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16740678m (data)  GND: 1102140937  ISNI: 0000 0000 5183 4954  LCCN: no2008122158  MusicBrainz: ec277eb7-7766-416c-a367-d2a8db5956b3  VIAF: 62429022   WorldCat (עם VIAF): 62429022
ניתוח אשכולות ספקטרלי

ניתוח אשכולות ספקטרלי הוא שיטה לפתרון בעיית ניתוח אשכולות באמצעות שימוש בערכים העצמיים (ספקטרום) של מטריצת הלפלסיאן המתארת את המידע.
במקרה ובו הקלט ניתן כגרף, מטריצת הלפלסיאן נחשבת כקלט של האלגוריתם (מאחר שקיימת התאמה אחת ויחידה בין גרף בעל  n צמתים לבין מטריצת לפלסיאן מסדר  n\times n), אמנם במקרים רבים הקלט אינו מתקבל כך, (אלא למשל אוסף נקודות במימד  R^{m}) ונדרשת בניית גרף כשלב מקדים לשימוש באלגוריתם.
קודקודי הגרף מייצגים את המידע אותו רוצים לנתח, וקשתות הגרף מייצגות את הקשר בין הפרטים בגרף.
הגדרת הבעיה > תיאור הבעיה

ניתוח המידע לאשכולות שקול לחלוקת הגרף לתת קבוצות זרות זו לזו, נרצה למצוא חלוקה שאכן מחלקת את המידע בצורה "טבעית" כלשהי, כלומר אינטואיטיבית קל להבין כי נרצה למצוא חלוקה כזו שבה הקשרים בין חברי קבוצות שונות רופפים עד לא קיימים, ובנוסף הקשרים שבין חברי כל קבוצה זה לזה חזקים, דרך נוספת שעל פיה ניתן לחלק את המידע היא אוסף קבוצות אשר הקשרים ביניהן רופפים, וכן גודלן דומה זה לזה.
יש לשים לב כי בעוד התנאי הראשון הוא בעצם בעיית החתך המינימלי (אנ'), אשר ידועה כבעיה הניתנת לפתרון בזמן ריצה פולינומי, קיומו אינו מספיק לפתרון אופטימלי לבעיית הניתוח מאחר שפעמים רבות תוצאתו היא פיצול קודקוד אחד (או קבוצה קטנה של קודקודים) משאר הגרף, ובהוספת התנאי השני מתקבלת בעיה NP-קשה.
קירוב לפתרון בעיה זו ניתן להיעשות על ידי שימוש במטריצת הלפלסיאן של הגרף.