stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק בנק ישראל
הערות שוליים

↑  חוק בנק ישראל (תיקון מס' 15), התשמ"ה-1985, ס"ח 1156 מ-7 באוגוסט 1985
↑  בנק ישראל: "אנחנו לא מדפיסים כסף", באתר וואלה, 25 בפברואר 2009
↑   מוטי בסוק, תוכנית הייצוב במבחן התוצאות, באתר TheMarker‏, 15 ביולי 2015
↑  מאת אורה קורן, ‏פרופר וגילרמן: הסתרת דו"ח ועדת זוסמן - פריצת נורמות ציבוריות ותעתוע בציבור, באתר גלובס, 30 במרץ 1997
↑  זאב קליין, ‏היסטוריה של ועדות, באתר גלובס, 29 בדצמבר 1998
↑  זאב קליין והדס מגן, ‏הערכות: רוב לתומכי עמדותיו של פרנקל בוועדה לבחינת חוק בנק ישראל, באתר גלובס, 21 בדצמבר 1997
↑  התייחסות משרד האוצר לדו"ח הוועדה לבחינת חוק בנק ישראל, באתר של משרד האוצר, 28 בדצמבר 1998
↑  זאב קליין, ‏ההמלצה המרכזית: ועדה מוניטרית, באתר גלובס, 21 ביולי 1999
↑  תזכיר חוק בנק ישראל, התשס"ט-2009, הופץ ב-15 ביולי 2009 על ידי משרד האוצר
↑  צבי לביא, חוק בנק ישראל החדש עבר בכנסת פה אחד, באתר ynet, 17 במרץ 2010
↑  אמנון אטד, הנהלת בנק ישראל תכנס אחר הצהריים פגישה דחופה עם ועד העובדים, באתר כלכליסט, 3 בפברואר 2010
↑  שלי יחימוביץ', הנגיד לא אהב את זה, אבל שיניתי את מטרות בנק ישראל כך שיכללו צמצום הפערים והגברת התעסוקה, נאום בכנסת ב-16 במרץ 2010
↑  מוטי בסוק, פישר מתנגד למועמד של שטייניץ בוועדת האיתור של בנק ישראל, באתר TheMarker‏, 11 ביוני 2010
↑  אדריאן פילוט, סטלה קורין ליבר, ‏דן פרופר יתמנה ליו"ר המועצה המינהלית של בנק ישראל, באתר גלובס, 19 במאי 2011
אדריאן פילוט, ‏אריאב לא יכהן בוועדה המוניטרית של בנק ישראל, באתר גלובס, 1 ביוני 2011
↑  הוועדה המוניטרית של בנק ישראל מתנהלת ללא הייצוג הנדרש, על פי חוק, לנציגי ציבור, התנועה למען איכות השלטון בישראל, 12 ביוני 2016 (הקישור אינו פעיל, 11 באוגוסט 2018)
↑  רפי מלניק, מינויים בניוטרל בבנק ישראל, באתר כלכליסט, 18 באוקטובר 2015
↑  מיקי פלד, אחרי שנתיים בהרכב חסר מונו חברים בוועדה המוניטרית של בנק ישראל, באתר כלכליסט, 2 באוקטובר 2017
בגלל הרוח (אלבום)

בגלל הרוח הוא אלבומו השני של הזמר שלומי שבת, שיצא לאור בסוף שנת 1989.
האלבום זכה להצלחה, ושיר הנושא מתוכו, "בגלל הרוח" שכתב מיכה שטרית והלחינה לאה שבת, הפך ללהיט גדול, אשר הביא לפריצתו של שבת לתודעה. השיר מושמע עד היום בתדירות גבוהה בתחנות הרדיו, וחודש על ידי ריקי גל במסגרת הפרויקט והאלבום "עבודה עברית" שיצא ב-1998.
עוד בלטו באלבום: מחרוזת מרגריטה, "האדמירל", ו"שנה חדשה".
את מרבית שירי האלבום עיבד ננסי ברנדס, כשארקדי דוכין עיבד 2 שירים: "שנה חדשה", ואת שיר הנושא.
רשימת רצועות

| בגלל הרוח> מס' | בגלל הרוח> שם | בגלל הרוח> מילים | בגלל הרוח> לחן | בגלל הרוח> משך | בגלל הרוח>  | בגלל הרוח>  | בגלל הרוח>  | בגלל הרוח>  | בגלל הרוח>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מחרוזת מרגריטה  | רנדי וולדמן ו-ווילקינס ולז תרגום: יוני רועה | רנדי וולדמן, ווילקינס ולז ומייקל סמבלו | 06:05 |  |  |  |  |  |
| 2. | מנגינות חיי  | יוני רועה | יוני רועה | 04:20 |  |  |  |  |  |
| 3. | האדמירל  | יוני רועה | אלפידיו רמירז בורגוס | 04:04 |  |  |  |  |  |
| 4. | חזון לצדיק  | ארלט ספדיה | יוני רועה | 03:42 |  |  |  |  |  |
| 5. | שנה חדשה  | מיכה שטרית | ארקדי דוכין | 02:45 |  |  |  |  |  |
| 6. | בגלל הרוח  | מיכה שטרית | לאה שבת | 04:28 |  |  |  |  |  |
| 7. | נשירה  | יוני רועה | יוני רועה | 03:50 |  |  |  |  |  |
| 8. | שיר הפרח  | שמואל חזי | שמואל חזי | 04:04 |  |  |  |  |  |
| 9. | חופשי ומאושר  | דודו ברק | בועז שרעבי | 03:38 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 36:56 |  |  |  |  |  |
אוקסה פולוק

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  סנדרין וולף, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 שפת המקור:  צרפתית 
 סוגה:  רומן 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2010 
 
אוקסה פולוק (באנגלית: Oksa Pollock) היא סדרת ספרי פנטזיה לבני נוער שנכתבה על ידי הסופרות סנדרין וולף ואן פלישוטה. הסדרה כוללת שישה ספרים.
תקציר עלילה

הסדרה עוסקת בחייה והתבגרותה של הנערה אוקסה פולוק וחבורת האנילימילים לאחר שאוקסה גילתה שהיא לא ילדה רגילה אלא ילדה עם כוחות מיוחדים שקיבלה אותם בזכות סבתה דרגומירה שהגיעה מאדפיה, עולם בלתי נראה החבוי אי שם על פני כדור הארץ.
סבתה של אוקסה ברחה מאדפיה עם כמה חברים ומשפחה לאחר שאוציוס הבוגדן השתלט על אדפיה והפך לעריץ אכזר
אוקסה נאבקת לאורך הסדרה באויבים מאדפיה (בוגדניים) בניהם היה אורטון בנו של אוציוס שיצא מאדפיה יחד עם דרגומירה לאחר שהתחזה לאחד מהם.
אוקסה מגלה במהלך הסדרה את כוחותיה ולומדת להשתמש ולשלוט בהם, בנוסף אוקסה מגלה שהיא התקווה האחרונה של אדפיה ושהיא היחידה שיכולה להציל ולהחזיר את השלטון למשפחתה ולהיות הנשגבת החדשה של אדפיה.
דמויות > דמויות ראשיות

אוקסה - בתם של פאבל ומארי פולוק, נכדתה של דרגומירה והתקווה האחרונה של אדפיה
פאבל - אביה של אוקסה, בנה של דרגומירה, בעלה של מארי ורוצה שאוקסה תחייה חיים רגילים
דרגומירה - סבתא של אוקסה, אמו של פאבל והנשגבת של אדפיה
אורטון - בנו של אוציוס והבוגדן העריץ של אדפיה
טוגדואל - היה בפנימי וחברה של אוקסה לבסוף גם בן זוגה
גוס - היה בחוצי וחברה הטוב ביותר של אוקסה מאז הילדות
אבאקום "איש הפיה" - המגן של הנשגבות
דמויות > דמויות משניות

אוציוס - הבוגדן הראשון של אדפיה ואביו של אורטון
מארי - אמה של אוקסה, לא ידעה על אדפיה
קוקה - בת דודה של טוגדאול, לא אוהבת את טוגדאול ואוקסה
ליאומידו - אח של דרגומירה, יצא עם דרגומירה מאדפיה ומאז שומר עליה
שמות הספרים

אוקסה פולוק: התקווה האחרונה (יצא לאור בארץ בשנת 2010 The Last Hope)
אוקסה פולוק: יער התועים (יצא לאור בארץ בשנת 2010 the Stray Forest)
אוקסה פולוק: הלב של שני העולמות (יצא לאור בארץ בשנת 2011 The heart of both worlds)
אוקסה פולוק: הקרב על מגדל הזכוכית (יצא לאור בארץ בשנת 2012 the Battle of the Glass Tower)
אוקסה פולוק: שלטון הבוגדים (יצא לאור בארץ בשנת 2012 the rule of the treacherous)
אוקסה פולוק: האמת הסופית (יצא לאור בארץ בשנת 2013 The ultimate truth)
BDS

ערך זה עוסק בקמפיין בין-לאומי הקורא להפעיל לחץ על ישראל באמצעות חרם כלכלי, אקדמי ותרבותי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


 פעילות:  קידום חרם על ישראל
 מייסדים:  עומר ברגותי, ראמי שעת 
 תקופת הפעילות:  9 ביולי 2005 – הווה (19 שנים)
 bdsmovement.net
 
BDS (ראשי תיבות של: Boycott, Divestment and Sanctions – חרם, מניעת השקעות, ועיצומים; קרי: בי-די-אס) הוא קמפיין בין-לאומי הקורא להפעיל לחץ על ישראל באמצעות חרם כלכלי, אקדמי ותרבותי. קמפיין ה-BDS קורא ל"צורות שונות של חרם על ישראל, עד אשר תעמוד במחויבויות שלה תחת החוק הבין-לאומי". תומכי הקמפיין נוהגים להשוות בין מדיניות ישראל למשטר האפרטהייד שהתקיים בדרום אפריקה במאה ה-20.
הקמפיין החל ב-9 ביולי 2005, על ידי כ-170 ארגונים לא-ממשלתיים פרו פלסטיניים. שלוש המטרות המוצהרות של הקמפיין הן:
סוף ל"כיבוש ולקולוניזציה של אדמות ערביות", וכן "הריסה של החומה" (גדר ההפרדה שבנתה ישראל ביהודה ושומרון).
הכרת ישראל ב"זכויות הבסיסיות של אזרחיה הערבים הפלסטיניים, עד כדי שוויון מלא".
"כיבוד, הגנה וקידום ישראליים של זכויות הפליטים הפלסטיניים לשוב לבתיהם, כפי שהוחלט בהחלטת העצרת הכללית של האו"ם 194".
קמפיין ה-BDS נתון במחלוקת רבה. לטענת מבקרים רבים של הקמפיין, ובהם ממשלת ישראל, הקמפיין מסית, רווי באנטישמיות ושולל את זכותה של ישראל להתקיים. מספר ארגונים לא-ממשלתיים ואנשי ציבור רואים ב-BDS חלק מתופעה שהם מכנים האנטישמיות החדשה. מדינת ישראל משקיעה מאמצים דיפלומטיים והסברתיים נגדו. תומכי הקמפיין שוללים את הטענות לאנטישמיות וטוענים כי מדובר בביקורת לגיטימית על מדינת ישראל.
ראשית ה-BDS

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראשיתה של התנועה בוועידת האו"ם נגד הגזענות שהתכנסה בדרבן, דרום אפריקה, בשנת 2001. ההצהרה המסכמת של הארגונים בוועידה קראה למדיניות של בידוד מלא ומוחלט של ישראל כמדינת אפרטהייד, אכיפה של סנקציות והחרמות מקיפות ומחייבות, וסיום כל הקשרים עם ישראל. באפריל 2004 הוקם הקמפיין הפלסטיני לחרם אקדמי ותרבותי על ישראל (PACBI), שבאמנת היסוד שלו קורא להטיל חרם אקדמי וכלכלי על ישראל, עד שתיסוג מכל השטחים שכבשה במלחמת ששת הימים ב-1967 כולל מזרח ירושלים, ותפנה את כל ההתנחלויות. אחד מהמייסדים של קמפיין זה היה עומר ברגותי.
אסטרטגיית החרם על ישראל הפכה לעמוד התווך של תנועת ה-BDS, אשר הושקה רשמית ביולי 2005 על ידי כ-170 ארגונים לא ממשלתיים פרו-פלסטיניים.
קמפיין ה-BDS

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קמפיין ה-BDS קורא לחרם על ישראל לרבות חרם כלכלי, חרם אקדמי וחרם תרבותי. פעילות ה-BDS כוללת תעמולה, הפגנות, עצומות, שליחת מכתבי מחאה ושכנוע אנשי ציבור להצטרף לקמפיין ה-BDS ולהחרים את ישראל.
תומכי ה-BDS טוענים שהמצב בישראל ובשטחים הפלסטיניים מהווים הפרה של זכויות האדם של התושבים הפלסטינים באזור, וכי יש להיאבק בישראל בדומה למאבק במשטר האפרטהייד שהתקיים בדרום אפריקה.
אחד מאירועי התעמולה העיקריים של ה-BDS הוא שבוע האפרטהייד הישראלי שנערך מדי שנה בקמפוסים רבים של מכללות ואוניברסיטאות בעולם, תוך שיתוף פעולה עם הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין.
קמפיין ה-BDS > מקרי חרם תרבותי בולטים

בהפגנה שערכו תנועות ה-BDS בספטמבר 2013 נגד הופעה של המוזיקאי הישראלי דניאל זמיר בדרום אפריקה צעקו המפגינים "תירו ביהודי" ו"אין כזה דבר ישראל". באוגוסט 2013 נאלץ המוזיקאי סליף קייטה לבטל הופעה בישראל בעקבות מאות איומים על חייו, ניסיונות סחיטה, הטרדות והכפשות מצד פעילי ה-BDS.
הפיזיקאי סטיבן הוקינג ביטל את הגעתו לישראל בעקבות לחצי הארגון וציטוטים שלו בגנות ישראל הובאו בסרטון שהארגון הוציא לכבוד שבוע האפרטהייד ב-2014.
ב-2016 החל ארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין (ארגון BDS מרכזי בקמפוסים בארצות הברית) באיסוף מידע על סטודנטים יהודים בקמפוסים במכללות ובאוניברסיטאות בארצות הברית ופרסם רשימות הכוללות את שמם וכתובתם. בנוסף, סימנו פעילי הארגון חדרים של סטודנטים יהודיים במעונות.
פעילי BDS קוראים להחרמת ישראל בספורט. ביוני 2018 הביאו לחץ פלסטיני, פעילות BDS ואיומים ברצח על ליאו מסי ובני משפחתו לביטול משחק הידידות ארגנטינה-ישראל בכדורגל, שתוכנן להיערך בירושלים. בעקבות קריאה של יו"ר ההתאחדות הפלסטינית ג'יבריל רג'וב לשרוף את חולצתו של ליונל מסי כוכב הנבחרת בשל כוונתה להגיע לישראל, רג'וב הושעה על ידי פיפ"א לשנה ונקנס בקנס כספי.
בין הלהקות והזמרים שביטלו הופעות שתכננו בישראל בעקבות הלחצים של ה-BDS נמנים הגורילאז, אלוויס קוסטלו, ת'רסטון מור (סולן להקת סוניק יות'), דבנדרה בנהארט, לורן היל ושינייד או'קונור. הזמר סטיבי וונדר ביטל הופעה למען ארגון תומך צה"ל בלוס אנג'לס. הזמרת לורד ביטלה את הופעתה שתוכננה בשנת 2017. בעקבות ביטולה, פורסמה ב"וושינגטון פוסט" מודעה ענקית הקוראת להחרים את לורד על בחירתה לקיים הופעות ברוסיה של פוטין למרות תמיכתו במשטר רצח העם של אסד. מנגד פורסם ב"הגרדיאן" הבריטי מכתב תמיכה בה של כמאה אמנים.
באוגוסט 2018 ביטלה הזמרת לנה דל ריי את השתתפותה בפסטיבל "מטאור", ובעקבותיה הלכו אמנים נוספים.
קמפיין ה-BDS > חרם עסקי על ישראל

בהשפעת ה-BDS מוטל לעיתים חרם עסקי על ישראל, שאינו מדווח תמיד בכלי התקשורת. על פי דיווחי השדולה הפרלמנטרית למען ישראל באירופה, יותר מ-20% מהיצואנים הישראלים נפגעו מסנקציות או מחרם שהוטל עליהם.
בין המקרים הבולטים של חרם עסקי:
קרן הפנסיה PFZW (אנ'), השנייה בגודלה בהולנד, הפסיקה את השקעותיה בישראל.
חברת האבטחה הבריטית G4S הפסיקה את פעילותה בישראל.
קרן הפנסיה של ממשלת נורווגיה (אנ') משכה את השקעותיה בחברות ישראליות, בהן אלביט מערכות, דניה סיבוס ואפריקה ישראל.
ביוני 2015 הודיעה חברת אורנג' על הפסקת פעילותה בישראל, והחלה במגעים לניתוק קשריה עם חברת פרטנר תקשורת הישראלית, מהלך שנמשך כשנה. בעקבות טענות על חרם עסקי, פרסמה החברה הבהרה כי היא מעוניינת בהפסקת ההתקשרות, וזאת לא מסיבות פוליטיות אלא מכיוון שההסכם עם פרטנר הוא ההסכם ארוך טווח היחיד של החברה במדינה בה היא לא פועלת בעצמה והדבר נוגד את האסטרטגיה שלה. מאוחר יותר מנכ"ל אורנג' הגיע לישראל, נפגש עם ראש הממשלה בנימין נתניהו והתנצל. ב-16 בפברואר 2016 הפסיקה פרטנר את השימוש במותג אורנג'.
בדצמבר 2018 הבנק הבריטי HSBC, הבנק הגדול ביותר באירופה, אישר כי חיסל לחלוטין את השקעותיו בחברת אלביט מערכות, בעקבות לחץ ציבורי בבריטניה שהובילה תנועת ה-BDS. לאחר קמפיין ציבורי שנמשך שנה, וכלל הפגנות קבועות מול 40 מסניפי הבנק בבריטניה ומיילים שנשלחו בנושא על ידי 24,000 בני אדם.
במאי 2021 הודיעה קרן הפנסיה של ממשלת נורווגיה כי היא מושכת את השקעותיה בחברות הנדסה ונדל"ן ישראליות, "שפיר הנדסה ותעשייה" ו"מבנה נדל"ן", אותן האשימה בקשרים וברווחים הנובעים מפעילותן בהתנחלויות.
ביולי 2021 הודיעה חברת הגלידות העולמית האמריקאית בן אנד ג'ריס כי תפסיק למכור את מוצריה ב"שטחים הפלסטינים הכבושים" כלשונה (כלומר בהתנחלויות), והחלה לנתק את קשריה עם הזכיין הישראלי. צעד זה גרר ביקורות מצד גורמים ישראלים בהם ראש הממשלה נפתלי בנט.
באותה עת הודיעה קרן הפנסיה הנורווגית KLP (אנ') כי היא מושכת את השקעותיה מ-16 חברות בתחומי הטכנולוגיה, הבנקאות והבנייה, שלדבריה קשורות להתנחלויות הישראליות בשטחים הכבושים. בין החברות נמנות מוטורולה, בנק לאומי, בנק הפועלים, בזק, סלקום, פרטנר תקשורת, אלסטום, אלקטרה, אשטרום וקבוצת דלק.
במאי 2021, כמחאה נגד מבצע שומר החומות, השביתה קבוצת פעילים בשם "Palestine Action" את מפעל "פרנטי טכנולוגיות", שהוא קבלן משנה של אלביט מערכות באולדהאם שבבריטניה. ביוני 2021 ריססו פעילי הקבוצה כתובות והשליכו על מבנה המפעל פצצות עשן בצבעי דגל פלסטין. משטרת בריטניה עצרה תוקפים בחשד לנזק פלילי והסגת גבול חמורה. באותה עת נערכו פעולות מחאה דומות שנמשכו מספר ימים נגד מפעל מל"טים בבעלות אלביט בעיר לסטר. בינואר 2022, לאחר חודשים של מחאה באולדהאם, חלקה אלימה, החליטה אלביט למכור את המפעל של "פרנטי טכנולוגיות" לחברה הבריטית "TT אלקטרוניקה". באפריל 2023 ננטש מבנה המפעל והועמד למכירה.
מחקר שנערך על ידי מכון ראנד ביוני 2015 העריך שאם יצליח קמפיין ה-BDS לעורר השפעה לאורך עשור, הדבר עלול לעלות לכלכלת ישראל בכ-45 מיליארד דולר. עם זאת, ציין המכון, שהעדות להשפעה של סנקציות כאלו איננה חד משמעית, ועל כן הערכה זו בעייתית.
קמפיין ה-BDS > חרם מצד מועצות עירוניות

בפברואר 2023 ערכה אדה קולאו, ראשת עיריית ברצלונה (ספרד) מסיבת עיתונאים בה הודיעה כי כתבה לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו מכתב רשמי ובו הודיעה לו על ניתוק היחסים בין העיר ברצלונה לישראל "עד שממשלת ישראל תפסיק את ההפרה השיטתית של זכויות האדם של העם הפלסטיני".כתוצאה מכך, נשיא מועדון הכדורגל העירוני ברצלונה, ז'ואן לאפורטה אירח נציגים מהשגרירות הישראלית בספרד לאחד מבין משחקי הכדורגל של הקבוצה.
באפריל 2023 הודיעה מועצת העיר אוסלו (נורווגיה) כי תחרים מוצרים ושירותים המיוצרים בהתנחלויות. בין השאר שינתה מועצת העיר את מדיניות הרכש שלה ותימנע מעסקאות עם חברות התורמות להרחבת ההתנחלויות.
באותה עת הודיעה עיריית לייז' (בלגיה) כי היא מנתקת את כל הקשרים עם ישראל "עד שתסתיים ההפרה השיטתית של זכויות העם הפלסטיני."
קמפיין ה-BDS > פעילי ותומכי BDS בולטים

רוג'ר ווטרס, חבר להקת פינק פלויד לשעבר, הוא פעיל מרכזי של הקמפיין נגד הופעות בישראל, הנוהג להפעיל לחץ נגד אמנים אחרים בדרישה שיחרימו את ישראל.
בין היתר תמכו בהחרמת ישראל הסופר איאן באנקס, המוזיקאים בריאן אינו ופיט סיגר והסופרת אליס ווקר. תמכו בתנועה גם אנשי רוח פלסטינים, כמו סוזן אבו אל-הווא.
בין הארגונים והגופים שהביעו תמיכה ב-BDS בעולם: מפלגת הירוקים של אנגליה וויילס (לאחר תחילת מבצע צוק איתן ב-2014), "הקרן לשלום ולצדק" על שמה של  רייצ'ל קורי שהקימו הוריה, קול יהודי לשלום, קונגרס ארגוני העובדים באנגליה ובוויילס (אנ') ועוד. בין התומכים הבולטים של תנועת ה-BDS נמנים עלי אבונימה ועומר ברגותי, המרצה על פעילות התנועה ואף כתב עליה ספר.
בישראל הצטרפו לקמפיין פעילי וארגוני שמאל רדיקלי, בהם ניב גורדון, קואליציית נשים לשלום, אילן פפה, מיקו פלד (בנו של מתי פלד), רוחמה מרטון וכן חברת הכנסת לשעבר חנין זועבי. גם פובליציסט "הארץ", גדעון לוי והבלוגר יוסי גורביץ הביעו תמיכה ב-BDS ובחרם על ישראל.
ביקורת על ה-BDS

העיתונאי בן-דרור ימיני טען כי תנועת ה-BDS משתמשת ברטוריקה של שיח זכויות האדם אך מטרתה האמיתית היא חיסול מדינת ישראל. דבר זה מתבטא לדעתו בין היתר בדרישתם לכפיית זכות השיבה של מיליוני פלסטינים לתוך ישראל. כמו כן, מואשמת תנועת ה-BDS שהיא פועלת נגד עצם קיומה של מדינת ישראל, וליצירת דה-לגיטימציה של המדינה היהודית.
המשפטן אלן דרשוביץ אף האשים את תנועת ה-BDS בכך שהיא מעודדת טרור נגד ישראל בקמפיין השנאה והחרם שלה.
ביקורת על ה-BDS > טענות לאנטישמיות

| --- | --- |
 :  ראו גם – האנטישמיות החדשה, מבחן שלושת ה-D-ים לאנטישמיות
עמותת שורת הדין הגדירה את קמפיין ה-BDS כאנטישמי. מרכז שמעון ויזנטל הגדיר את הקמפיין כאחד הקמפיינים האנטישמיים הבולטים של 2013. גם העמותה לאחריות ארגונים לא ממשלתיים הביאה ראיות לכאורה על פעילות אנטישמית של ארגון BDS, תוך הבאת ציטוטים של אנשי BDS אשר השוו את ישראל למשטר הנאצי או אמרו שהיא ממשיכה את רוחו. כמו כן נטען שפעילות ה-BDS הגבירה את האנטישמיות והאלימות נגד יהודים באירופה.
ב-2014 החלו גם גורמים רשמיים בממשלת ישראל להתייחס לאיומי החרם על ישראל ולקמפיין ה-BDS בפרט, שאותם הגדירה ממשלת ישראל כאנטישמיות. לדברי גורמים אלה, בעקבות מאמצים של ההסברה הישראלית ופעילות הסברתית ומשפטית של ידידי ישראל בעולם, נכשלו מאמצי החרם של ה-BDS. עם התגברות מאמצי ה-BDS ב-2015 ערכה הכנסת דיון מיוחד בנושא, שבו אמרה שרת המשפטים איילת שקד שהקמפיין הוא חלק מהאנטישמיות החדשה ומטרתו היא השמדת ישראל. ראש האופוזיציה יצחק הרצוג הגדיר את החרם על ישראל כ"טרור אנטישמי מסוג חדש".
ב-2016 הגדיר שר המשפטים הבריטי והלורד צ'נסלור מייקל גוב את ה-BDS כאנטישמיות חדשה והאשים אותו בהסתה נגד הזהות הקולקטיבית של היהודים.
בספטמבר 2016 נערך בקונגרס האמריקאי כנס נגד ה-BDS. חבר הקונגרס דאג למבורן הצהיר: "הנאצים והיום גם תנועת ה-BDS החלו את פעולתם מחרם כלכלי. הרבה אנשים רצו להאמין שההיסטוריה הטרגית של האנטישמיות הסתיימה בסוף מלחמת העולם השנייה אבל למרבה הצער האנטישמיות מרימה שוב את ראשה המכוער בצורתו של ה-BDS".
בדצמבר 2016 קיבלה ועידת מפלגת השלטון של גרמניה, המפלגה הנוצרית דמוקרטית, (CDU) החלטה שמתנגדת לקמפיין ה-BDS, קוראת לו "אנטישמיות גסה המסתתרת מאחורי אנטי-ציונות" ומשווה אותו ברמיזה לחרם שארגנו הנאצים נגד יהודים בגרמניה בשנות ה-30 של המאה ה-20.
ב-19 בנובמבר 2020 אמר מזכיר המדינה (שר החוץ) של ארצות הברית מייק פומפאו ש"ה-BDS היא סרטן" ושארצות הברית תכריז עליה כתנועה אנטישמית.
ביקורת על ה-BDS > טענה לקשר עם ארגוני טרור

ג'ונתן שנצר, ששימש כחוקר מימון טרור במשרד האוצר האמריקאי, אמר בעדות בפני ועדת משנה למזרח התיכון של הוועדה לענייני חוץ של הקונגרס האמריקאי כי את מימון הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין (SJP), ארגון מפתח בקואליציית ה-BDS בארצות הברית, מגייסים פעילים לשעבר בקרנות אסלאמיות שהוצאו מחוץ לחוק לאחר שמימנו ארגוני טרור, בהם חמאס, הג'יהאד האסלאמי ואל-קאעידה. ב-3 בפברואר 2019 פרסם המשרד לנושאים אסטרטגיים של מדינת ישראל דוח החושף פעילי BDS המקיימים קשר עם ארגוני טרור.
פעולות נגד ה-BDS > חקיקה נגד ה-BDS

במספר מדינות בארצות הברית ובאירופה נחקקו חוקים נגד ה-BDS. באפריל 2015 העבירה טנסי החלטה המגנה את ה-BDS.‏ ביוני 2016 חתם מושל ניו יורק אנדרו קואומו על צו מנהלי המורה למדינת ניו יורק להחרים כל בית עסק המחרים את ישראל, כחלק מהמאבק בארגון ה-BDS.‏ עד יוני 2017, 21 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS,‏ ועד לינואר 2019 26 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS. החוק באריזונה נפסל בבית משפט פדרלי כמנוגד לתיקון הראשון לחוקת ארצות הברית. באופן דומה נפסלו החוקים בקנזס ובטקסס.
ב-6 במרץ 2017 אישרה הכנסת בקריאה שלישית תיקון לחוק הכניסה לישראל וקבעה כי: ”לא יינתנו אשרה ורישיון ישיבה מכל סוג שהוא, לאדם שאינו אזרח ישראלי או בעל רישיון לישיבת קבע במדינת ישראל, אם הוא, הארגון או הגוף שהוא פועל בעבורם, פרסם ביודעין קריאה פומבית להטלת חרם על מדינת ישראל, כהגדרתו בחוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, התשע"א-2011, או התחייב להשתתף בחרם כאמור...”
בפברואר 2016 אימץ בית הנבחרים של קנדה מהלך שמגנה באופן רשמי את קמפיין ה-BDS. ההחלטה התקבלה ברוב של 229 מול 51 מתנגדים. בנוסף, קרא הפרלמנט לממשלה הקנדית לגנות כל ניסיון של קבוצות או יחידים לקדם חרם או סנקציות על ישראל.
במרץ 2017 העביר הפרלמנט של שווייץ החלטה האוסרת על המדינה "לממן כל גוף שתומך בגזענות, באנטישמיות וב-BDS". ההחלטה באה בעקבות קמפיין הסברה של ארגון NGO מוניטור בראשות ג'רלד שטיינברג. ביוני 2017 עבר החוק גם בבית העליון של הפרלמנט השווייצרי.
בדצמבר 2017 העבירה עיריית מינכן חוק נגד ה-BDS, האוסר חרם על ישראל ואוסר לממן את קמפיין ה-BDS. החוק נחקק ביוזמת שרלוטה קנובלוך, ניצולת שואה ופעילה יהודיה בולטת.
ב-17 במאי 2019 אישר הבונדסטאג, הפרלמנט הפדרלי של גרמניה, החלטה המגנה את ה-BDS וקובעת כי הוא קמפיין אנטישמי. ההחלטה קוראת לכל המוסדות הפדרליים (פרלמנטים, מחוזות, עיריות, מועצות מקומיות וכו') לא לשתף איתו פעולה.
פעולות נגד ה-BDS > פעילות ממשלת ישראל

מדינת ישראל משקיעה מאמצים דיפלומטיים והסברתיים נגד ה-BDS.
המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה אחראי על התמודדות עם קמפיינים לדה-לגיטימציה של ישראל ובתוכם ארגונים התומכים ב-BDS.
בראשית ינואר 2018 פורסמה רשימה שהועברה מטעם המשרד אל משרד הפנים ומטרתה לאסור כניסה של פעילי ארגונים תומכי BDS אל שטח ישראל ואל יהודה ושומרון.
פעולות נגד ה-BDS > פסיקות משפטיות

ב-27 באוקטובר 2015 פסק בית המשפט לערעורים בצרפת שקריאה לחרם על ישראל היא "הסתה, אפליה ופשע שנאה" ולכן לא חוקית. בית המשפט קבע גם כי קמפיין ה-BDS הוא בלתי חוקי והרשיע מספר פעילי BDS בעבירות הנ"ל.
בסוף 2015 שילמה ממשלת ספרד 430,000 ש"ח לאוניברסיטת אריאל, כפיצוי על סילוקם של סטודנטים לאדריכלות של האוניברסיטה מתחרות בינלאומית שנערכה בחסות משרד השיכון של ספרד, בנימוק שהם מגיעים מההשטחים הכבושים, בעקבות לחצים של BDS.
באוקטובר 2016 פסק בית המשפט בספרד שהחלטת עיריית לנגראו להחרים את ישראל אינה חוקית.
באוקטובר 2018, בעקבות תביעה שהגיש ארגון שורת הדין, פסק בית משפט השלום שעל שתי פעילות BDS מניו זילנד לשלם פיצויים בסך 45,000 ש"ח ועוד 11,000 ש"ח הוצאות משפט בעקבות פעילותן לביטול הופעה של הזמרת לורד בישראל.
גלריה

לוגו BDS
מחאת BDS בלונדון
מפגינת BDS
לוגו תנועת BDS
שלט תמיכה בתנועת ה-BDS במצעד גאווה בברלין
להט"בים נגד ישראל
דגל הגאווה קורא "אין גאווה באפרטהייד הישראלי"
גרפיטי בעד החרמת מוצרים ישראלים, בסימונם כאפרטהייד
סולידריות קווירית עם פלסטין
ראו גם

האנטישמיות החדשה
חרם על ישראל
חרם על ההתנחלויות
תעמולה פלסטינית
חנדלה
חוק איסור החרם על ישראל
חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם
הקמפיין הפלסטיני לחרם אקדמי ותרבותי על ישראל
החרם הערבי
וונדר וומן (סרט, 2017)#חרם פוליטי
החרמת ישראל בספורט
החוק למאבק ב-BDS
אברהם חיים צ'צ'יק

| --- | --- |

 לידה:  1890 ה'תר"נ האימפריה הרוסית טורוב (אנ'), ז'יטקביצ'י (מחוז משנה), מחוז הומל, האימפריה הרוסית
 פטירה:  9 במאי 1979 (בגיל 89 בערך) י"ב באייר ה'תשל"ט ישראל ירושלים, ישראל
 השכלה:  תלמוד תורה עץ חיים, ישיבת אהל משה
 מקום פעילות:  ירושלים, ישראל
 תקופת הפעילות:  ?–1979 
 השתייכות:  יהדות, ציונות דתית - חרדית
 תחומי עיסוק:  משמש בקודש
 רבותיו:  יהושע לייב דיסקין, אברהם יצחק הכהן קוק, איסר זלמן מלצר
 בת זוג:  חנה חיה צ'צ'יק
 אב:  זאב דוב צ'צ'יק
 צאצאים:  נכדו, משה מרדכי שולזינגר
 מספר צאצאים:  6
הרב אברהם חיים צ'צ'יק (1890, ה'תר"נ – 9 במאי 1979, י"ב באייר ה'תשל"ט) היה המשמש של הראי"ה קוק. פרסם מספר מאמרים שקובצו לספר זכרונות.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תר"נ (1890) בעיר טורוב (אנ'). אביו, הרב זאב דוב, נפטר כשנה לאחר לידתו בדרכו לארץ ישראל ונקבר באודסה. המשפחה המשיכה במסעה והתיישבה בירושלים.
בשל יתמותו, גדל בבית היתומים "דיסקין". למד בתלמוד תורה עץ חיים, שם זכה לכינוי "אבריימ'ל מתמיד". המשיך לימודיו ב"ישיבת אהל משה" של המהרי"ל דיסקין ולמד לתקופה קצרה תחת הדרכתו של הרב איסר זלמן מלצר. שימש את הרבנית דיסקין וקיבל מתנות מעיזבונו של המהרי"ל דיסקין.
דרך אחותו, שעבדה בבית הרב אליהו דוד רבינוביץ תאומים ("האדר"ת") ביפו, הכיר את הרב אברהם יצחק הכהן קוק. בשנת תרע"ט (1919), עם מינויו של הרב קוק לרבה של ירושלים, נבחר צ'צ'יק לשמש כמשמשו האישי, תפקיד אותו מילא עד פטירת הרב. הוא ליווה את הרב קוק במסעותיו הציבוריים, בביקורים אצל אישי ציבור, ובאירועים שונים. שימש כשליח אישי של הרב כמתווך בינו לבין אישים בולטים כגון הראשון לציון הרב יעקב מאיר, הרב יוסף חיים זוננפלד, ברל כצנלסון, זאב ז'בוטינסקי וכן אישים מזרמים שונים ביהדות, כולל מנהיגי העדה החרדית. הוא מילא תפקידים מגוונים בבית הרב, כולל חלוקת "מעות יחיד" לנזקקים והפצת ספרי הרב קוק ברחבי הארץ. הוא זכה להערכה רבה מצד הרב קוק, שכינה אותו "איש טוב מבשר טוב" והתייחס אליו כבן.
נפטר בי"ב באייר ה'תשל"ט (9 במאי 1979) והובא לקבורה בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.
על מצבתו נכתב:
פ"נ שריד מזקני בני ציון היקרים, חזה ירושלים בתפארתה, הסתופף בבתי חכמיה וצדיקיה, הגה בתורה ואהב חסד, מוה"ר אברהם חיים ז"ל בה"ר זאב דב ז"ל צ'צ'יק נלב"ע בשם טוב י"ב אייר תשל"ט תנצב"ה
חיבוריו

כתב מאמרים בעיתונות הכללית, הכוללים הספדים וסיפורים אודות הרב אברהם יצחק הכהן קוק.
חלק מזכרונותיו פורסמו בספר "ליקוטי הראי"ה" בעריכת הרב משה צבי נריה. זכרונות נוספים הופיעו בחוברת בעריכת הרב עוזי קלכהיים וצבי קפלן.
בשנת תשע"ט (2019) פורסם ספר זכרונותיו "במחיצתו", בעריכת החוקר משה נחמני.
לזכרו, הוציא נכדו הרב משה מרדכי שולזינגר את הספר "חיי אברהם".
זכרונותיו ועדויותיו מהווים מקור חשוב למחקר תולדות חייו ופועלו של הרב קוק ולתיעוד התקופה.
משפחתו

נישא לחנה חיה (לבית שוורץ). לבני הזוג היו שישה צאצאים:
הרב זאב דב צ'יצ'יק - נודע בכינויו "רבי וֶלְוֶל צ'צ'יק" (שם החיבה ביידיש: וועלוועל). מחבר הספר "תורת זאב".
סימה לאה שולזינגר - נישאה לרב יצחק הלוי שולזינגר. אמו של הרב משה מרדכי שולזינגר.
הרב מנחם מנדל צ'צ'יק
הרב שמואל צ'צ'יק - השתייך לחסידות ברסלב, מספריו: "דברי נועם" ו"אור תורה".
שני צאצאים נוספים.
סבו, הרב מאניש צ'צ'יק היה חסיד מחצר קרלין אשר הצטרף לעלייה המאורגנת של חסידי קרלין לארץ ישראל בשנת ה'תר"נ (1890). מאניש נפטר בשנת ה'תרס"ב (1902) ונטמן בבית העלמין בהר הזיתים בירושלים.
לקריאה נוספת

ידידיה מאיר, השמש, באתר ערוץ 7, 6 באוגוסט 2021
משה נחמני (עורך), במחיצתו - זכרונות על מרן הראי"ה קוק, הוצאות אור האורות, תשע"ט.
מידע על אברהם חיים צ'צ'יק בקטלוג הספרייה הלאומית
אברהם חיים שולזינגר, רבי משה מרדכי, חלק א עמ' 22, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
הערות שוליים

↑  ההדרכה המיוחדת של הגאון בעל 'אבן האזל' זצ"ל כיצד לשלב עיון עם בקיאות בלימוד, באתר דרשו, ‏7 ביולי 2022
↑  צ'צ'יק כתב מאמר לזכרו, ראו: קדיש לזכרו, דבר, כ"ד באלול תש"ד.
↑  חלק ב', כפר הרא"ה תשנ"א, עמ' 358-360
↑  משה מרדכי שולזינגר, חיי אברהם, באתר אוצר החכמה
↑  השידוך נעשה בהמלצת הרב קוק,ראו: דביר עמר, "אני נאבק חזק כדי שלא יורידו שעות בחינוך הדתי", באתר ערוץ 7, 26 במאי 2022
↑  פרק מתוך הספר 'במחיצתו'- זכרונות מעוזרו של הרב קוק, באתר "סרוגים", 3 במרץ 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007419747105171
בגלל הרוח

"בגלל הרוח" הוא שיר, שכתב מיכה שטרית, הלחינה לאה שבת וביצע שלומי שבת. השיר יצא לאור בשנת 1989 כחלק מהאלבום "בגלל הרוח".