stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחנת הרכבת פאתי מודיעין
היסטוריה

תכנון קו הרכבת למודיעין החל בשנות ה-90 של המאה ה-20 עם הקמת העיר. ב-1997 הודיעו משרדי האוצר והתשתיות כי נשקלת האפשרות שהקו יופרט, יוקם ויופעל על ידי יזם פרטי, אך ההחלטה לא יצאה לפועל. בשנת 2000 החלה עיריית מודיעין לקדם את תכנון תחנה באזור מרכז העסקים הראשי של העיר כתחנת הקצה של הקו, במטרה שהוא יפתח בשנת 2004. המכרז להקמת הקו פורסם בספטמבר 2002, החברות טר-ארמה ודניה סיבוס זכו במכרזים להקמת תשתית המסילה. ביוני 2003 פורסם המכרז להקמת התחנה. התחנה נפתחה ב-1 בספטמבר 2007.
ב-2 בדצמבר 2020, נחנכה התחנה המשודרגת, לאחר שנתיים של עבודות הרחבה. העבודות כללו הקמת חניון כלי הרכב הצמוד למרכז עינב ובו 700 מקומות חנייה, וגשר הולכי הרגל המחבר בין החניון החדש לתחנה. בנוסף נבנו שני רציפים חדשים הצפויים לשמש קו רכבת פרברי ממודיעין לירושלים, 2 הרציפים החדשים מתחברים למסילת ירושלים–גנות דרך קשת מודיעין.
במהלך שנת 2021 ותחילת 2022 התבצעו בתחנה עבודות להצבת תשתית חשמול בתחנה, תשתית זו מאפשרת לציוד נייד חשמלי לנסוע בתחנה. עם סיום העבודות התחנה היא אחת מ-11 תחנות רכבת בארץ המחוברות לתשתית החשמול וב-31 במרץ 2022 התחיל לפעול ממנה קו פרברי אל תחנת הרכבת ירושלים – יצחק נבון דרך קשת מודיעין.
ב-15 בספטמבר 2024, שברי יירוט טיל קרקע-קרקע שנורה לישראל בידי ארגון הטרור התימני "אנצאר אללה" (חות'ים) נפלו בסביבת כפר דניאל והתחנה, וגרמו לה נזק קל.
מבנה התחנה

לתחנה 4 רציפים: 2 רציפי צד ואי רציפים ביניהם המשרתים 4 מסילות. היציאה מהתחנה אפשרית מהרציפים באמצעות מעבר תת-קרקעי. סמוך לתחנה ממוקם חניון ללא תשלום לכ-300 כלי רכב.
בתחנה זו הותקנה מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית ב-2022. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ. המערכת מאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. באותה עת הציוד החשמלי של רכבת ישראל היה קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
שירות הרכבת בתחנה

ברוב שעות היום יש שתי רכבות בכל שעה לתל אביב ולחיפה כאשר הן ממשיכות לנהריה, ושתי רכבות בכל שעה למודיעין מרכז. משך זמן הנסיעה לתחנת תל אביב השלום הוא כ-27 דקות ולחיפה מרכז השמונה כשעה ו-35 דקות. בחזור משך הנסיעה מתחנת תל אביב השלום הוא כ-31 דקות.
ב-31 במרץ 2022 נפתח הקו בין מודיעין מרכז לירושלים יצחק נבון, שעובר בתחנה זו. זמן הנסיעה מתחנה זו לירושלים הוא כ-22 דקות ובחזרה זמן הנסיעה הוא כ-17 דקות.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת מודיעין מרכז — נהריה   מודיעין מרכז • פאתי מודיעין • נמל התעופה בן-גוריון • תל אביב ההגנה • תל אביב השלום • תל אביב סבידור מרכז • תל אביב האוניברסיטה / אקספו • בנימינה • עתלית • חיפה חוף הכרמל • חיפה בת גלים • חיפה מרכז השמונה • מרכזית המפרץ • חוצות המפרץ • קריית חיים • קריית מוצקין • עכו • נהריה |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת מודיעין מרכז — ירושלים יצחק נבון   מודיעין מרכז • פאתי מודיעין • ירושלים יצחק נבון |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת מודיעין — ראשון לציון (עתידי)  מודיעין מרכז • פאתי מודיעין • רמלה דרום • ראשון לציון הראשונים • ראשון לציון מעוין שורק • ראשון לציון משה דיין |  |
קווי אוטובוס לתחנה

למסוף האוטובוסים הנמצא דרומית לתחנה מגיעים שני קווי אוטובוס כאשר לשניהם מסלול כמעט זהה למעט שקו 56 נותן שירות מורחב במרכז עינב ובשכונות הציפורים ומשואה וקו 57 הוא קו מהיר. קו שלישי למסוף יופעל החל מ-14 בפברואר.
בצמוד לכניסה לתחנה פועל קו 60 המקשר את התחנה לפארק הטכנולוגי ופועל בשעות העומס בלבד.
כלל קווי האוטובוס לתחנה מופעלים על ידי חברת "קווים" דומה לשאר התחבורה הציבורית במודיעין.
| קו | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- |
| 52 | תחנת רכבת פאתי מודיעין - מרכז עינב - מורשת - עמק זבולון - כיכר התחבורה - עיריית מודיעין | ♿ החל מ-14 בפברואר 2025 |
| 56 | תחנת רכבת פאתי מודיעין - מרכז עינב - נופים - הציפורים - משואה - כיכר התחבורה - רח' תלתן - עיריית מודיעין | ♿ |
| 57 | תחנת רכבת פאתי מודיעין - מרכז עינב - נופים - הציפורים - כיכר התחבורה - עיריית מודיעין | ♿ |
| 60 | תחנת רכבת פאתי מודיעין - הפארק הטכנולוגי | ♿ בשעות העומס בלבד |
תוכניות עתידיות > מסילת 431

בשנת 2026 צפויה להיפתח מסילת ראשון לציון–מודיעין בין נתיבי כביש 431 לכיוון ראשון לציון ולהוות מסילת רוחב בין ערי דרום גוש דן ממודיעין דרך רמלה, תחנת הרכבת הראשונים ועד תחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין. עם סיום הקמת המסילה יחל לפעול קו נוסעים נוסף אשר יחל בתחנת מודיעין מרכז וימשיך מערבה דרך תחנה זו.
גלריה

רציף בתחנה, 2007
מערך IC3 מספר 7247 בתחנה בעת נסיעת המבחן, 2007
תחנת הרכבת פאתי מודיעין יחד עם אזור התעשייה שלצידה. רציפים 3 ו-4 בבנייה, אוגוסט 2019
קשת מודיעין בבנייה, ברקע כביש 431 ומודיעין, אוגוסט 2019
קשת מודיעין בבנייה, ברקע צומת המסילות "כפר דניאל", אוגוסט 2019
מחלף ענבה לכיוון מערב בנק' בה מתפצלות המסילות לתל אביב, לראשון לציון ולירושלים, יולי 2020
קשת מודיעין, מחלף ענבה לכיוון מערב, פברואר 2022
הערות שוליים

↑  דוד חיון, ‏משרדי האוצר והתשתיות יכינו מיכרז בינלאומי להפרטת קו רכבת חדש, באתר גלובס, 11 באוגוסט 1997
↑  דליה טל, ‏עיריית מודיעין: לתכנן כבר כעת קו רכבת לת"א, ללא כל קשר לקו ת"א-ירושלים, באתר גלובס, 26 בנובמבר 2000
↑  גל ניסים, ‏נתב"ג-מודיעין: הרכבת מוציאה מכרזים להקמת קו רכבת חדש, באתר גלובס, 9 בספטמבר 2002
↑  גל ניסים, ‏חברת תר ארמה זכתה במכרזי הרכבת להקמת הקו נתב"ג-מודיעין, באתר גלובס, 10 באוקטובר 2002
גל ניסים, ‏דניה סיבוס זכתה במכרז לעבודות תשתית בקטע קו נתב"ג-מודיעין ב-169 מיליון שקל, באתר גלובס, 6 ביוני 2003
↑  רכבת ישראל פירסמה מכרז להקמת תחנה בכניסה למודיעין; בחירת הזוכה - ביולי, באתר TheMarker‏, 1 ביוני 2003
↑  אבי בר-אלי, הרכבת ממודיעין תצא לדרך במוצאי שבת; זמן הנסיעה לת"א 20 דקות, המחיר 12.5 ש', באתר הארץ, 27 באוגוסט 2007
↑  תמרה טראובמן, האם הרכבת לת"א תגרום לתושבי מודיעין לוותר על המכונית?, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2007
↑  ינון שניר, מודיעין: נחנכה תחנת הרכבת המשודרגת "פאתי מודיעין", באתר כל העיר, 8 בדצמבר 2020
↑  "רכבת ישראל", פרויקט החשמול, קו הרכבת למודיעין, בעמוד הפייסבוק של שבתשתיות - ביצוע פרויקטים בתחבורה, 26 בפברואר 2022
↑  אזעקות חריגות במרכז הארץ: טיל קרקע-קרקע נורה מתימן, באתר ישראל היום, 15 בספטמבר 2024
תרשים התחנה
תחנת הרכבת פאתי מודיעין יחד עם אזור התעשייה שלצידה. רציפים 3 ו-4 בבנייה, יולי 2020
גשר הולכי רגל מעל כביש 431 ומסילות הברזל, המחבר את תחנת הרכבת פאתי מודיעין ואזור מסחר ותעשייה
משרד האוצר

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 תאריך הקמה:  1948
 ממשלה:   ממשלת ישראל
 שר:  בצלאל סמוטריץ'
 תאריך כניסה:  29 בדצמבר 2022
 מנכ"ל:  אילן רום
 מטה מרכזי:  ירושלים
 תקציב:  3.9 מיליארד ש"ח (2024)
 http://www.mof.gov.il
 
משרד האוצר הוא המשרד הכלכלי המרכזי של ממשלת ישראל, האחראי על קביעת המדיניות הכלכלית של הממשלה וביצועה.
משרד האוצר, ירושלים
תפקידיו המרכזיים הם: תכנון וביצוע המדיניות הכלכלית-פיסקאלית של מדינת ישראל, ויסות הפעילות הכלכלית והעסקית במשק, קביעת תקציב המדינה השנתי לפעילות הממשלה וחלוקתו למשרדי הממשלה השונים וניהול הכנסות המדינה וגביית המיסים הישירים והעקיפים.
כמו כן מופקד המשרד על קביעת מדיניות השכר והסכמי העבודה במגזר הציבורי ועל ניהול נכסי המדינה. המשרד אף מפקח על גופים מרכזיים בשוק ההון.
אגפי המשרד

בראש משרד האוצר עומד שר האוצר. מתחת לשר, עומדים באופן ישיר סגן השר (או שר נוסף בתוך המשרד), המנהל הכללי, ראשי האגפים (החשב הכללי, אגף תקציבים, אגף שכר והסכמי עבודה והכלכלן הראשי) וכן ראשי יחידות הסמך (רשות המיסים, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון).
יחידות נוספות הכפופות למנכ"ל המשרד הן: הלשכה המשפטית, יחידת ביקורת פנים, יחידת דוברות, היחידה לפניות הציבור ויחידות מנהליות פנימיות (כדוגמת לוגיסטיקה).
בעבר, במסגרת המשרד פעלו גם נציבות שירות המדינה (עד להעברתה למשרד ראש הממשלה) ורשות החברות הממשלתיות (עבר להעברתה למשרד לשיתוף פעולה אזורי).
אגפי המשרד > אגף התקציבים

הממונה על התקציבים נכון לשנת 2024 הוא יוגב גרדוס.
אגף התקציבים עוסק בהכנת תקציב המדינה ובהגשתו לאישור הממשלה והכנסת (התקציב השנתי מאושר מדי שנה על ידי הכנסת, בחוק התקציב). לאגף זה השפעה על פעולותיהם של כל משרדי הממשלה, דרך קביעת תקציביהם. האגף עוסק גם בגיבוש המדיניות המקרו-כלכלית של הממשלה.
אגפי המשרד > אגף החשב הכללי

החשב הכללי נכון לשנת 2024 הוא יהלי רוטנברג.
אגף החשב הכללי עוקב אחר הוצאותיה של הממשלה, והוא אחראי על פיקוח תקציב המדינה, כולל טיפול בחשבונאות הממשלתית וחתימה על חוזים שהמדינה היא צד להם (חוזים שבדרך כלל כרוכים בתשלום של המדינה לספקים).
נושאים נוספים שבהם עוסק האגף:
ניהול נכסי המדינה.
ניהול החוב הממשלתי.
קביעת מדיניות הרכש הממשלתי וביצוע רכש ממשלתי מרכזי.
ניהול מיזמי מחשוב ממשלתיים, כגון מרכב"ה וממשל זמין.
הפעלת ועדות מכרזים בין משרדיות.
עריכת ביקורת פנים במשרדי הממשלה.
מימוש חוקים תקציביים אחדים: חוק נכסי המדינה, חוק יסודות התקציב, חוק מלווה המדינה, חוק ערבויות מטעם המדינה וחוק הערבויות לסחר-חוץ, חוק חובת המכרזים, חוק שירות המדינה (גמלאות), חוק הביקורת הפנימית, ועוד.
אגפי המשרד > אגף הכלכלן הראשי

אגף הכלכלן הראשי הוא יחידת מטה במשרד האוצר האחראי על חיזוי ומעקב אחר המשתנים הכלכליים המשפיעים על המשק הישראלי, גיבוש מדיניות המס של ישראל וכן על ניהול הקשרים הבינלאומיים של משרד האוצר. כחלק מכך שותף האגף בתהליך בניית תקציב המדינה בחיזוי הצמיחה והכנסות המדינה, ומעקב אחר הכנסות המדינה בפועל. האגף גם יוזם מחקרים מקדמי מדיניות, לתמיכה מחקרית בקבלת ההחלטות באוצר, ולהצגת הכלכלה הישראלית לגורמי חוץ. בנוסף האגף יוזם מדיניות ושינויי חקיקה בתחומי המס ומייצג את ישראל בפורומים בינלאומיים העוסקים בתחומי מדיניות כלכלית ומיסוי.
פרסומי אגף הכלכלן הראשי כוללים בין היתר את דו"ח הכנסות המדינה, סקירות כלכליות שבועיות, סקירות ענף הנדל"ן למגורים ומאמרים המתפרסמים מעת לעת.
בנוסף האגף אחראי על הקשרים הבין-לאומיים והמגעים בין משרד האוצר לממשלות זרות, ארגונים בינלאומיים ומוסדות פיננסית בין-לאומיים.
אגפי המשרד > אגף השכר והסכמי עבודה

הממונה על השכר והסכמי עבודה נכון לשנת 2024 הוא אפי מלכין.
אגף השכר אחראי על קביעת מדיניות השכר ויישומה במגזר הציבורי, ניהול משא ומתן בשם הממשלה בכלל המגזר הציבורי והמשק, פיקוח ובקרה על גופים ציבוריים (סעיף 29 לחוק יסודות התקציב), יישום תיקון 16 לחוק יסודות התקציב (כולל הפעלת יחידת האכיפה) וייעוץ לממשלה ולכנסת בנושאים הנוגעים לשכר.
אגף השכר והסכמי עבודה עוסק בקביעת תנאי העסקתם של עובדי המדינה, באמצעות ייצוג המדינה במשא ומתן לגיבוש הסכמים קיבוציים לעובדי המדינה, בחתימה על הסכמים אלה ובמעקב אחר ביצועם. פעמים רבות שותפות גם הרשויות המקומיות להסכמים אלה. כן מפקח האגף על תנאי ההעסקה בחברות ממשלתיות ובגופים מתוקצבים (כאלה שחלק ניכר מתקציבם ממומן על ידי המדינה, כגון אוניברסיטאות)
אגפי המשרד > הלשכה המשפטית

היועץ המשפטי של משרד האוצר נכון לשנת 2024 הוא עו"ד אסי מסינג.
לשכה המשפטית במשרד האוצר מעניקה ליווי משפטי לפעילותם של לשכת השר ולשכת המנכ"ל, ולפעילות אגפי המשרד. במסגרת הליווי המשפטי, הלשכה המשפטית משתתפת בגיבוש ההיבטים המשפטיים של מדיניות המשרד ונותנת לבוש משפטי למדיניות המשרד שהתגבשה, מציגה את מדיניות המשרד בפני הממשלה והכנסת ומלווה את יישומה מן הבחינה המשפטית. בכלל זה, עוסקת הלשכה המשפטית בכל אלה: ניסוח של חקיקה (חוקים ותקנות), הוראות מינהל והצעות החלטה לממשלה, הכנת חוות דעת משפטיות, ניסוח מכרזים, הסכמים ומסמכים משפטיים, ניהול משא ומתן מול גורמים בתוך הממשלה ומחוצה לה, והכנת עמדת המשרד בתיקים שמתנהלים בבתי המשפט.
לחמישה אגפים ויחידות במשרד ייעוץ משפטי נפרד: רשות המסים, רשות החברות, אגף השכר והסכמי עבודה, מינהל הכנסות המדינה והרשות לזכויות ניצולי שואה.
אגפי המשרד > רשות המיסים

מנהל רשות המיסים נכון לשנת 2024 הוא שי אהרונוביץ'.
רשות המסים בישראל עוסקת בגביית כל המסים הממשלתיים החלים בישראל.
רשות המסים בישראל מאחדת את אגפי המס השונים: מס הכנסה, מיסוי מקרקעין, מס ערך מוסף, מס קנייה, מכס ומס בולים. הרשות מספקת שירותים בנושאי רפורמות, מוסדות ללא כוונת רווח וכן מידע למעסיקים, למייצגים ולציבור.
אגפי המשרד > רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון

ראש רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון נכון לשנת 2024 הוא עמית גל.
רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון היא רגולטור פיננסי עצמאי בישראל, המפקח על גופים פיננסים חוץ בנקאיים, ובהם חברות ביטוח, קרנות פנסיה, גמל והשתלמות, וכן על מתן שירותים פיננסיים מוסדרים כגון נותני אשראי חוץ-בנקאי, שירותי תשלום והעברת כספים, חברות פינטק ונותני שירותים פיננסים במטבעות וירטואליים.
כמו כן, במסגרת סמכויותיה, אחראית הרשות, על רישוי סוכני ביטוח ויועצי פנסיה, והיא מפקחת על פעילותם מול המבוטחים והעמיתים.
הרשות הוקמה ב-1 בנובמבר 2016 בהתאם לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2016, ועד למועד זה פעלה כאגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.
אגפי המשרד > מנהלת תקומה

גוף שהוקם על ידי ממשלת ישראל באוקטובר 2023 בעקבות טבח שבעה באוקטובר והפגיעה ביישובי עוטף עזה במהלכה. המנהלת הוקמה במטרה לשקם את יישובי עוטף עזה שנפגעו במתקפה. המנהלת אחראית על 45 שיקום יישובים במועצות האזוריות אשכול, חוף אשקלון, שדות נגב ושער הנגב, וכן על העיר שדרות.
המנהלת פעלה תחילה במשרד ראש הממשלה וב-24 בנובמבר 2024 עברה למשרד האוצר. המנהלת נמצאת תחת אחריות השר במשרד האוצר זאב אלקין.
אגפי המשרד > המדפיס הממשלתי

מנהל המדפיס הממשלתי הוא רוני פרקין. היחידה באחריותו מבצעת את רוב שירותי הדפוס של כל משרדי הממשלה.
אגפי המשרד > הלשכה לענייני פיצויים אישיים מחו"ל

הלשכה לענייני פיצויים אישיים מחו"ל (נקראת בקיצור: הלשכה לפיצויים אישיים) אחראית על אספקת שירותים לרשויות הפיצויים ומוסדות ביטוח סוציאלי בגרמניה, במסגרת "הסכם השילומים". הלשכה מספקת את השירותים בהתאם לתביעות אישיות של ניצולי שואה אזרחי ישראל.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה > מיסים > מס ערך מוסף

"הוועדה הציבורית לבדיקת מערכת המיסים בישראל", שנודעה בשם "ועדת אשר" הגישה את המלצותיה לשר האוצר, פנחס ספיר, בינואר 1972, ובהן המלצה להנהגת מס ערך מוסף בישראל. בתחילה נעשו ניסיונות להנהיג את המס כבר בשנת 1972, אולם המהלך השתהה ונכנס לתוקף רק בשנת 1976, עם חקיקתו של חוק מס ערך מוסף, שהפך מס זה למס העקיף המרכזי בישראל. שיעור המס, שנקבע בצו על ידי שר האוצר לאחר התייעצות עם ועדת הכספים של הכנסת, היה תחילה 8%, עלה עד ל-18%, ובשנת 2015 הוקטן לשיעורו הנוכחי - 17%.
היסטוריה > מיסים > מס מעסיקים

מס מעסיקים הוצע לראשונה על ידי ועדת חיים גבתי שנועדה למצוא מקורות הכנסה נוספים למימון תקציב המדינה, אולם ההצעה זכתה להתנגדות רבה מצד השרים במיוחד שר התעשייה והמסחר, יוסף ספיר, שכינה את המס "טירוף הדעת", ולא קודמה. המתנגדים טענו שהמס יביא לעליית מחירים ויפגע בייצוא, שכן יקשה להבחין בין יצואן ללא יצואן. לעומת זאת, התומכים טענו שהחוק יגביר את ההתייעלות ואת ריסון עליית השכר. ביולי 1974, לאחר מלחמת יום הכיפורים, הציע שר האוצר שוב להחיל מס מעסיקים של 5%. בעקבות התנגדות המעסיקים שאיימו שלא לשתף פעולה עם החוק, הרעיון הוסר מסדר היום. בפברואר 1975 החליטה הממשלה באופן מפתיע על הנהגת מס מעסיקים בשיעור של 7.5%. החוק שהגיע לוועדת הכספים חודש לאחר מכן כלל שיעור של 4% בלבד וחברי הכנסת הכניסו לו סעיף שאישר לשר האוצר להוריד את השיעור בענפים העלולים להפגע בגלל המס.
המס הוצג כמס זמני עד להטלת מס ערך מוסף, אך בוטל רק בתחילת 2008.
היסטוריה > מיסים > מס הכנסה

בדצמבר 1974 הקים שר האוצר, יהושע רבינוביץ, ביוזמתו של הממונה על הכנסות המדינה, משה נוידרפר, את ועדת בן שחר - ועדה ציבורית לבחינת רפורמה במערכת המיסים. על הוועדה הוטל לגבש המלצות לשינוי שיטת גביית המיסים הישירים ובמיוחד מס הכנסה תוך הורדת המס השולי, מניעת עיוותים, הגברת יעילות גביית המיסים, והרחבת בסיס המס. הוועדה הגישה המלצות לרפורמה נרחבת בפקודת מס הכנסה, שבעקבותיהן אושר בכנסת, ב-10 ביולי 1975, תיקון 22 לפקודת מס הכנסה ("הרפורמה במס הכנסה"). בשינויים שהוכנסו במסגרת רפורמה יסודית זו יושמו שלושה עקרונות מרכזיים:
הורחב בסיס המס: כל הכנסתו של העובד (למעט מספר מצומצם של חריגים) חייבת במס. בוטלו פטורים והקלות מס שניתנו להחזרי הוצאות, לגמול שעות נוספות ולתוספת יוקר.
מותנו שיעורי המס והוקטן המס השולי המרבי (בעקבות הרחבת הבסיס לגבייתם). מדרגות המס נקבעו בטווח 25% עד 60%.
כללי חישוב המס נעשו פשוטים יותר.
בשנים שלאחר מכן הקימו שרי האוצר ועדות נוספות לרפורמה במס הכנסה, בהן ועדת בן בסט, אך מרבית המלצותיהן לא יושמו.
שר האוצר סילבן שלום הביא לחקיקתו, בעקבות המלצותיה של "ועדת רבינוביץ'", של תיקון מס' 132 לפקודת מס הכנסה, שמרכיביו העיקריים:
תחילתו של תהליך להורדת שיעורי המס (סעיף 121 לפקודת מס הכנסה), תהליך שאותו המשיכו והאיצו שרי האוצר שבאו אחרי שלום.
חיוב במס הכנסה של רווחים ריאליים מהכנסות מריבית ומשוק ההון.
מעבר ממיסוי טריטוריאלי למיסוי פרסונלי, שהביא להרחבה מהותית בחיוב במס הכנסה של הכנסותיהם של ישראלים בחו"ל.
רפורמה במיסוי הקצאת מניות לעובדים (סעיף 102 לפקודת מס הכנסה).
היסטוריה > חברות ממשלתיות

בבעלותה של מדינת ישראל נמצאות חברות ממשלתיות רבות, בהן חברות גדולות כחברת החשמל והתעשייה האווירית. רשות החברות הממשלתיות, שהוקמה בשנת 1975 כמשך ליחידה במשרד האוצר שקדמה לה, ממונה על הפיקוח על פעולתן של חברות אלה. תפקידיה העיקריים כיום של הרשות הם להוביל את הפיכת החברות הממשלתיות לרווחיות, יעילות ונקיות. נוסף על כך הרשות פועלת כדי לשפר את טיב השירות שמעניקות החברות הממשלתיות לצרכנים.
במשך מרבית שנותיה פעלה הרשות תחת משרד האוצר, אך בממשלת ישראל השלושים וחמש הופעלה הרשות תחת משרד הדיגיטל הלאומי עד החזרתה למשרד האוצר עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש. בממשלת ישראל השלושים ושבע הועברה הרשות למשרד לשיתוף פעולה אזורי. בשני משרדים אלה השר הממונה על הרשות הוא דודי אמסלם.
מאז 1962 מתקיימת מדיניות של הפרטת חברות ממשלתיות, שבמסגרתה הופרטו עשרות חברות, בהן אל על, בזק ותעש מערכות.
היסטוריה > הוועדה לבחינת סמכויות מנכ"ל משרד האוצר

ביוני 2017 הקים משרד האוצר ועדה שמטרתה את הסמכויות של מנכ"ל משרד האוצר וראשי האגפים השונים ומנהלי יחידות סמך, כמו למשל רשות החברות הממשלתיות.
נקבע כי בראש הוועדה יעמוד מנכ"ל משרד ראש הממשלה והממונה על השכר באוצר לשעבר יוסי קוצ'יק, ויהיו חברים בה מנכ"ל משרד האוצר והממונה על התקציבים לשעבר אהרון פוגל, מנכ"ל משרד האוצר לשעבר ירום אריאב, מנכ"ל משרד האוצר לשעבר חיים שני, הממונה על שוק ההון והביטוח לשעבר ציפי סאמט והממונה על ההגבלים העסקיים לשעבר עו"ד דרור שטרום. היועץ המשפטי של משרד האוצר, עו"ד אסי מסינג, ישמש כיועץ המשפטי של הוועדה וכמרכזת הוועדה תשמש עו"ד הראלי מזרחי מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.
היסטוריה > מלחמות

למלחמות יש השפעה משמעותית על כלכלת ישראל, עקב גיוס המילואים המשבית חלק מפעילות המשק, נזקי המלחמה בעורף וההוצאה הגדולה על אמצעי לחימה.
היסטוריה > מלחמות > מלחמת יום הכיפורים

בעקבות מלחמת יום הכיפורים הוטל "מלווה מלחמה" כאיגרת חוב מלחמה לגיוס הון מן הציבור.
היסטוריה > מלחמות > מבצע שלום הגליל

ימים אחדים לאחר תחילתו של מבצע שלום הגליל חתם שר האוצר, יורם ארידור, על תקנות שעת חירום (היטל שלום הגליל), תשמ"ב-1982, שבמסגרתן הוטלו היטלים אחדים למימון המבצע.
בהסכם לחלוקת נטל הוצאות המבצע, שנעשה בין משרד האוצר, ההסתדרות הכללית ולשכת התיאום של הארגונים הכלכליים הוסכם על הטלת מלווה חובה למימון המבצע, ומלווה זה, שנקרא מלווה שלום הגליל, הוטל בחוק למימון מבצע שלום הגליל, תשמ"ב-1982, שאושר בכנסת ב-28 ביולי 1982, ונכנס לתוקף ב-1 באוגוסט 1982. גביית המלווה נעשתה בשנים 1982–1983, ופרעונו נעשה במשך ארבע שנים, החל משנת 1993.
היסטוריה > מלחמות > מלחמת חרבות ברזל

באוקטובר 2023, בעקבות מלחמת חרבות ברזל נדרש המשרד להתמודד עם הבעיות הכלכליות שגרמה המלחמה, בהן הוצאות המלחמה, הנזק הגדול שנגרם ביישובי עוטף עזה וביישובים נוספים, מימון האכסון של רבבות תושבים שפונו מבתיהם בעוטף עזה ובגבול הצפון, ותמיכה בעסקים שהפגעו.
היסטוריה > אינפלציה

אינפלציה משמעותית החלה בישראל בשנת 1973, שבה הגיע שיעורה ל-20% בשנה, והמשיך לעלות בשנים שלאחר מכן.
עם הקמת ממשלת בגין הראשונה, אחרי "המהפך" של שנת 1977, מונה שמחה ארליך לשר האוצר וסגן ראש הממשלה. בתפקידו זה החל "המהפך הכלכלי" עם שורת רפורמות שוק חופשי, שכללו את ביטול הפיקוח על מטבע חוץ, ביטול והפחתת מיסים (למשל מס נסיעות) וצעדים נוספים. עם זאת, לצד רפורמות המיסוי לא היה קיצוץ בהוצאות הממשלה, מה שהוביל לאינפלציה דוהרת, שהגיעה בשנת 1979 ל-111% בשנה. שיעור האינפלציה השנתית הגיע לשיא של 445% בשנת 1984. השיעור הגבוה ביותר של עליית המדד החודשית נרשם בחודש יולי של שנת 1985, והוא עמד על 27.49%.
עליית המחירים המהירה והבלתי מבוקרת הביאה לכך שבמשך כמה שנים חושב תקציב המדינה בדולר אמריקאי במקום בשקלים, כיוון שאי אפשר היה לדעת בתחילת השנה מה יהיה ערך השקל בסופה. כמו כן, נוצר חוב חיצוני גדול מאוד שאיים להחמיר את המשבר הכלכלי, ונרשם שפל ביתרות מטבע החוץ של ישראל. האינפלציה נבלמה בסופו של דבר בעקבות תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985, בהובלת ראש הממשלה שמעון פרס ושר האוצר יצחק מודעי, והחל משנת 2003 שיעורה נמוך מ-4% לשנה.
שרים נוספים במשרד האוצר

| מס' | דיוקן | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | יחד עם השר | תקופת כהונה | תקופת כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | מאיר שטרית (1948–) |  | הליכוד | בנימין נתניהו | 28 בפברואר 2003 | 5 ביולי 2004 | השלושים |
| 2 |  | משולם נהרי (1951–) |  | ש"ס | אברהם הירשזון | 27 בספטמבר 2006 | 31 במרץ 2009 | השלושים ואחת |
| 2 |  | משולם נהרי (1951–) |  | ש"ס | רוני בר-און | 27 בספטמבר 2006 | 31 במרץ 2009 | השלושים ואחת |
| 3 |  | יצחק כהן (1951–) |  | ש"ס | ישראל כ"ץ | 14 באוקטובר 2020 | 19 בנובמבר 2020 | השלושים וחמש |
| 4 |  | חמד עמאר (1964–) |  | ישראל ביתנו | אביגדור ליברמן | 13 ביוני 2021 | 29 בדצמבר 2022 | השלושים ושש |
| 5 |  | זאב אלקין (1971-) |  | הימין הממלכתי | בצלאל סמוטריץ' | 8 בנובמבר 2024 | מכהן | השלושים ושבע |
סגני שר במשרד האוצר

| תמונה | שם (תקופת חיים) | סיעה | סיעה | שר מכהן | תחילת כהונה | סוף כהונה | ממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | יצחק קורן (1911–1994) |  | מפא"י | לוי אשכול | 30 במאי 1962 | 26 ביוני 1963 | העשירית |
|  | צבי דינשטיין (1926–2012) |  | המערך מפא"י | פנחס ספיר | 24 ביולי 1967 | 10 במרץ 1974 | השלוש עשרה |
|  | צבי דינשטיין (1926–2012) |  | העבודה | פנחס ספיר | 24 ביולי 1967 | 10 במרץ 1974 | השלוש עשרה |
|  | צבי דינשטיין (1926–2012) |  | העבודה | זאב שרף | 24 ביולי 1967 | 10 במרץ 1974 | השלוש עשרה |
|  | צבי דינשטיין (1926–2012) |  | המערך העבודה | זאב שרף | 24 ביולי 1967 | 10 במרץ 1974 | השלוש עשרה |
|  | צבי דינשטיין (1926–2012) |  | המערך העבודה | זאב שרף | 24 ביולי 1967 | 10 במרץ 1974 | הארבע עשרה |
|  | צבי דינשטיין (1926–2012) |  | המערך העבודה | פנחס ספיר | 24 ביולי 1967 | 10 במרץ 1974 | החמש עשרה |
|  | יחזקאל פלומין (1935–2019) |  | הליכוד הליברלים | שמחה ארליך | 28 ביוני 1977 | 30 ביולי 1979 | השמונה עשרה |
|  | חיים קופמן (1934–1995) |  | הליכוד חרות | יורם ארידור | 28 באוגוסט 1981 | 13 בספטמבר 1984 | התשע עשרה |
|  | חיים קופמן (1934–1995) |  | הליכוד חרות | יורם ארידור | 28 באוגוסט 1981 | 13 בספטמבר 1984 | העשרים |
|  | חיים קופמן (1934–1995) |  | הליכוד חרות | יגאל כהן-אורגד | 28 באוגוסט 1981 | 13 בספטמבר 1984 | העשרים |
|  | עדיאל אמוראי (1934–) |  | המערך העבודה | יצחק מודעי | 24 בספטמבר 1984 | 22 בדצמבר 1988 | העשרים ואחת |
|  | עדיאל אמוראי (1934–) |  | המערך העבודה | משה נסים | 24 בספטמבר 1984 | 22 בדצמבר 1988 | העשרים ואחת |
|  | עדיאל אמוראי (1934–) |  | המערך העבודה | משה נסים | 24 בספטמבר 1984 | 22 בדצמבר 1988 | העשרים ושתיים |
|  | יוסי ביילין (1948–) |  | המערך העבודה | שמעון פרס | 26 בדצמבר 1988 | 15 במרץ 1990 | העשרים ושלוש |
|  | יוסף עזרן (1941–2010) |  | ש"ס | יצחק מודעי | 2 ביולי 1990 | 13 ביולי 1992 | העשרים וארבע |
|  | רפאל פנחסי (1940–) |  | ש"ס | אברהם שוחט | 4 באוגוסט 1992 | 31 בדצמבר 1992 | העשרים וחמש |
|  | דוד מגן (1945–) |  | הליכוד-גשר-צומת גשר | דן מרידור | 18 ביוני 1996 | 20 במאי 1997 | העשרים ושבע |
|  | נסים דהן (1954–) |  | ש"ס | אברהם שוחט | 5 באוגוסט 1999 | 11 ביולי 2000 | העשרים ושמונה |
|  | יצחק כהן (1951–) |  | ש"ס | סילבן שלום | 2 במאי 2001 | 20 במאי 2002 | העשרים ותשע |
|  | יצחק כהן (1951–) |  | ש"ס | סילבן שלום | 3 ביוני 2002 | 28 בפברואר 2003 | העשרים ותשע |
|  | יצחק כהן (1951–) |  | ש"ס | יובל שטייניץ | 1 באפריל 2009 | 18 במרץ 2013 | השלושים ושתיים |
|  | מיקי לוי (1951–) |  | יש עתיד | יאיר לפיד | 19 במרץ 2013 | 4 בדצמבר 2014 | השלושים ושלוש |
|  | יצחק כהן (1951–) |  | ש"ס | משה כחלון | 19 במאי 2015 | 17 במאי 2020 | השלושים וארבע |
|  | יצחק כהן (1951–) |  | ש"ס | ישראל כ"ץ | 25 במאי 2020 | 14 באוקטובר 2020 | השלושים וחמש |
|  | יצחק כהן (1951–) |  | ש"ס | ישראל כ"ץ | 23 בנובמבר 2020 | 6 באפריל 2021 | השלושים וחמש |
|  | מיכל וולדיגר (1969-) |  | הציונות הדתית | בצלאל סמוטריץ' | 4 בינואר 2023 | 26 באוקטובר 2023 | השלושים ושבע |
מנכ"לי המשרד לדורותיהם

| מניין | תמונה | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | דוד הורוביץ | 1948 | 1952 |
| 2 |  | אהוד אבריאל | 1952 | 1953 |
| 3 |  | פנחס ספיר | 1953 | 1955 |
| 4 |  | שמחה גולן | 1955 | 1956 |
| 5 |  | יעקב ארנון | 1956 | 1969 |
| 6 |  | אברהם אגמון | 1970 | 1975 |
| 7 |  | ארנון גפני | 1975 | 1976 |
| 8 |  | עמירם סיון | 1976 | 1979 |
| 9 |  | יעקב נאמן | 1979 | 1981 |
| 10 |  | עזרא סדן | 1981 | 1984 |
| 11 |  | עמנואל שרון | ינואר 1984 | יולי 1984 |
| 12 |  | ברוך ניסים | יולי 1984 | אוקטובר 1984 |
| (11) |  | עמנואל שרון | אוקטובר 1984 | 1987 |
| 13 |  | ויקטור מדינה | 1987 | 1989 |
| 14 |  | יעקב ליפשיץ | 1989 | 1991 |
| 15 |  | שלום זינגר | 1991 | 1993 |
| 16 |  | אהרון פוגל | 1993 | 1995 |
| 17 |  | דוד ברודט | 1995 | 1997 |
| 18 |  | שמואל סלבין | 1997 | 1998 |
| 19 |  | בן ציון זילברפרב | 1998 | 1999 |
| 20 |  | אבי בן-בסט | 1999 | 2001 |
| 21 |  | אוהד מראני | אוגוסט 2001 | נובמבר 2003 |
| 22 |  | יוסי בכר | נובמבר 2003 | ינואר 2007 |
| 23 |  | ירום אריאב | ינואר 2007 | נובמבר 2009 |
| 24 |  | חיים שני | נובמבר 2009 | ספטמבר 2011 |
| 25 |  | דורון כהן | אוקטובר 2011 | אפריל 2013 |
| 26 |  | יעל אנדורן | אפריל 2013 | מאי 2015 |
| 27 |  | שי באב"ד | מאי 2015 | יוני 2020 |
| 28 |  | קרן טרנר אייל | 14 ביוני 2020 | 15 באוקטובר 2020 |
| (מ"מ) |  | ערן יעקב | אוקטובר 2020 | ינואר 2021 |
| (מ"מ) |  | קובי בליטשטיין | 15 בינואר 2021 | יוני 2021 |
| 29 |  | רם בלינקוב | 27 ביוני 2021 | 15 בינואר 2023 |
| 30 |  | שלומי הייזלר | 22 בינואר 2023 | 5 בפברואר 2025 |
| 31 |  | אילן רום | 9 במרץ 2025 | מכהן |