stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקרואורגניזם

חיידקי אשריכיה קולי
מבט עילי על קרדית צהובה (Lorryia formosa)
חיידקי סלמונלה (באדום), שוכנים על תאים שנלקחו מגוף אנושי
קרדית סקביאס (Sarcoptes scabiei)
מיקרואורגניזם (Microorganism; ידוע גם כ"מיקרוב" – Microbe; המונח העברי שקבעה האקדמיה ללשון: "יצורון") הוא כל יצור שניתן לראותו רק באמצעות מיקרוסקופ. הענף בביולוגיה החוקר את המיקרואורגניזמים הוא המיקרוביולוגיה.
בין המיקרואורגניזמים כלולים יצורים בעלי תכונות שונות, שהמשותף לכולם הוא גודלם הזעיר. ביניהם: חיידקים, פטריות קטנות כמו שמרים, אצות זעירות ויצורים חד-תאיים כגון האמבה והסנדלית. מרבית המיקרואורגניזמים הם יצורים חד-תאיים המתקיימים כבודדים או בצברים, יש גם מיקרואורגניזמים החיים במעין מרבדים בבתי גידול מימיים. ישנם גם בעלי חיים רב-תאיים שהם מיקרואורגניזמים, כגון דובוני מים ורוב הנמטודות.
אצל רבים רווחת הדעה כי חיידקים, נגיפים ומיקרואורגניזמים אחרים הם מזיקים הגורמים מחלות לבעלי חיים (כולל האדם) ולצמחים. הדימוי של מיקרואורגניזמים בכלל ושל חיידקים בפרט כמזיקים נכון חלקית בלבד, למעשה רק כ-1% מאלפי המינים הידועים של מיקרואורגניזמים גורמים למחלות[דרוש מקור][דרושה הבהרה]. ללא מיקרואורגניזמים לא היו יכולים להתקיים חיים על פני כדור הארץ, שכן בלעדיהם לא היו מתרחשים תהליכים חיוניים רבים בטבע, כגון עיכול תאית על ידי מעלי גירה; פירוק גופם של יצורים מתים לא היה מתאפשר והם היו מצטברים על פני כדור הארץ, וכך היה נמנע מיחזור החומרים בטבע. חומרים חיוניים לא היו זמינים ובעקבות זאת חברות ואוכלוסיות רבות של יצורים לא היו מתקיימות. כך גם חלק תהליך הפוטוסינתזה (מבחינת כמות החומר) שהופך מים ופחמן דו-חמצני לחמצן וסוכר מתבצע על ידי אצות חד-תאיות.
בנוסף לתהליכים הטבעיים המתקיימים הודות למיקרואורגניזמים, גם רבים מהתהליכים התעשייתיים לא היו מתקיימים בלעדיהם, למשל: הכנת לחם, מוצרי חלב, יין, בירה ותרופות אנטיביוטיות.
על פי עדויות מתקופות קדומות, מיקרואורגניזמים הם בין היצורים הקדומים ביותר על פני כדור הארץ, ותפוצתם רחבה מאוד, הרבה יותר מאשר תפוצתם של יצורים אחרים. ניתן למצוא מיקרואורגניזמים, בעיקר חיידקים, כמעט בכל מקום. מיקרואורגניזמים מצויים בקרקע, במים, מפוזרים באוויר על גבי גרגרי אבק וחלקיקים אחרים. הם נפוצים על פני כדור הארץ באזורים שעד לפני שנים מעטות לא שיערו שיכולים להתקיים בהם חיים. למשל: ניתן למצוא חיידקים במעמקי הים החשוכים, במעיינות של מים רותחים, בימות מלוחות כמו ים המלח, ובקרחונים. מיקרואורגניזמים מצויים על פני המזון שלנו, על פני גופנו ובתוכו.
גילוי המיקרואורגניזמים

גילוי המיקרואורגניזמים, במאה ה-17, התאפשר לאחר פיתוח המיקרוסקופ הפשוט שבאמצעותו התאפשר לראשונה לראות אותם. פיתוח אמצעים משוכללים יותר מאפשר כיום גילויים ושימושים רבים במיקרואורגניזמים.
הסוחר ההולנדי אנטוני ואן לוונהוק (Antony van Leeuwenhoek;‏ 1632–1723) היה חוקר חובב ועסק בתצפיות במיקרוסקופ שפיתח. ב-7 בספטמבר 1676 הוא שלח לחברה המלכותית בלונדון את אחד התיעודים המוקדמים ביותר על גילויים של מיקרואורגניזמים:
אדוני, במרחק מה מעירי מצויה ימה פנימית, אשר קרקעיתה בוצית. בחורף צלולים מימיה, אך בקיץ הם הופכים לבנבנים... במים אלה מצויים דגים לרוב והם טובים למאכל. בעוברי זה לא מכבר על פני ימה זו, נשבה רוח קלה, והמים נגלו לעיני כפי שתארתים זה עתה. נטלתי מעט מהמים בכלי זכוכית ובדקתים למחרת היום. בדיקתי העלתה כי במים מתנועעים חלקי קרקע וכן כמה מקלות קטנים ירקרקים... וביניהם זעו נעו בעלי חיים זעירים רבים. חלקם היו עגולים, חלקם מוארכים, צורתם וצבעם של בעלי חיים אלה היו שונים ומגוונים... תנועתם של רבים מהם מהירה עד מאוד והתנהלה בכיוונים שונים: למעלה, למטה וגם סחור-סחור... אני מודה ומתוודה: התפעלותי לא ידעה גבול! לדעתי, כמה מיצורים זעירים אלה היו קטנים אלף מונים מהיצורים הקטנים ביותר שראיתי עד כה!
במשך כמאתיים שנה לאחר גילוי החיידקים על ידי ואן לוונהוק הם נשארו נושא להתעניינותם של סקרנים בלבד. אנשי המדע לא הקדישו להם תשומת לב ולא ייחסו להם חשיבות. רק במחצית השנייה של המאה ה-19 החלו החוקרים להבין את התפקידים החשובים של המיקרואורגניזמים כגורמי מחלות וכמשתתפים בתהליכים ביולוגיים, ובאותה תקופה גם החל המחקר המעמיק בתחום זה.
חשיבות המיקרואורגניזמים

במיחזור חומרים בטבע: המפרקים שממחזרים חומרים אורגניים לחומרים אי-אורגניים החיוניים לצמחים.
בשירות האדם בתעשיית המזון: גבינות, יין, ירקות כבושים, משקאות חריפים, לחם. ראה רשימת מיקרואורגניזמים המשמשים בהכנת מזון ומשקאות.
בגוף: מיקרואורגניזמים הכרחיים[דרוש מקור] מצויים בגוף האדם, בין השאר במערכת העיכול ובמערכת הרבייה. אצל הפרה קיים מיקרואורגניזם החיוני לעיכול עשב.
מונעים את התפתחות החיידקים שמזיקים ובכך מונעים מחלות.
שימוש בחיידקים לצורך ייצור חומרים כגון פניצילין או הורמונים (אינסולין, למשל) בעזרת הנדסה גנטית.
ראו גם

פרוקריוטיים
הערות שוליים

↑  הגדרת מיקרואורגניזמים מאתר ביולוגיה-אונליין
↑  Bauman, R. W. "Microbiology". 2006: San Francisco. Pearson Education.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531526205171  BnF: cb11965359s (data)  GND: 4039226-0  LCCN: sh85084725  LNB: 000094766  NDL: 00560686  NKC: ph115309
הכל טוב (אלבום)

הכל טוב הוא אלבום הבכורה של הרכב ההיפ הופ והדאנס הישראלי האולטראס. האלבום יצא לאור ב-3 ביוני 2013 דרך תאקט רקורדס.
האלבום כולל 20 רצועות באורך כולל של יותר משעה שהופקו ומוקססו על ידי DJ Only, סאבלימינל, רון תיכון, רובי פאייר, עידו בי וצוקי, עידו שוהם, עומרי 69 סגל ודן ברטוב.
באלבום מתארחים סיגלית ימין, פבלו רוזנברג, ענבל בקמן, עידו בי וצוקי, שרלו ו-ויקטוריה ברטוב, סטטיק, אבי מסיקה, עומרי 69 סגל, מור אפרת ביטון ורוי ומישל.
ביקורת

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
הבלוגר ומבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את האלבום ואף העניק לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אינטרו (בביצוע סיגלית ימין)   | 1:07 |
| 2. | בוקר טוב  | 3:44 |
| 3. | רומנטיקנוס (עם פבלו רוזנברג)   | 3:30 |
| 4. | הכל טוב (עם ענבל בקמן)   | 3:24 |
| 5. | סקיט 1 (סקיט)   | 0:24 |
| 6. | אין לי את האומץ  | 3:24 |
| 7. | חולה עליי (עם עידו בי וצוקי)   | 5:03 |
| 8. | תאילנד  | 3:34 |
| 9. | סקיט 2 (סקיט) (בביצוע שרלו ו-ויקטוריה ברטוב)   | 0:34 |
| 10. | סוף שבוע  | 3:23 |
| 11. | ירח מלא (עם סטטיק)   | 4:00 |
| 12. | חופרת (עם אבי מסיקה)   | 3:38 |
| 13. | לשבור את הרצפה  | 3:02 |
| 14. | בלילות לבד  | 3:20 |
| 15. | תמיד אני אדאג לך (עם עומרי סגל)   | 3:27 |
| 16. | מפלצת  | 3:21 |
| 17. | סקס אפיל  | 2:53 |
| 18. | צרפתית (DJ Only רמיקס)   | 3:56 |
| 19. | מאיה (עם מור אפרת ביטון)   | 4:12 |
| 20. | חמצן (בביצוע רוי ומישל)   | 3:37 |
הערות שוליים

↑  סאבלימינל (מפיק ראשי), DJ Only, רובי פאייר, עידו בי וצוקי, עידו שוהם, עומרי סגל, דן ברטוב
↑  האולטראס - הכל טוב, באתר יוסמיוסיק, ‏2 ביולי 2013
| לייבל משפחת תאקט |
| --- | --- | --- |
| אמנים | סאבלימינל • האולטראס • שרק וצוקוש • יאנג דיג'יי |  |
| חברים לשעבר | אילן בבילון • גבריאל בטלר • הצל • שי 360 • סיוון • בוסקילז • עומרי "69" סגל • דן "מטרו" פרבר • רון "סקיי" נשר • איציק שמלי • מור אפרת ביטון • אופיר מלול |  |
| אלבומים | ישראלים עצבניים אחד אחד • האור מציון • האור והצל • אולסטארז • חי • בדיוק כשחשבתם שהכל נגמר • איציק שמלי • לא שם זין • דף חדש • כולם רוצים את האמת • סיפור אהבה • Jew-Niversal • נלחם בשביל עצמי • הכל טוב • צבע לחיים • איזה לילה הולך להיות • בראש שלי |  |
| אלבומי אוסף | אני תל אביבי • פזצטא • היצירה שלי |  |
פרוקסי הפוך

תרחיש דוגמה: לקוח באינטרנט (הענן בצד שמאל) מגיש בקשה לשרת פרוקסי הפוך (אליפסה אדומה באמצע). ה-proxy בודק את הבקשה, קובע שהיא תקפה ושאין לו את המשאב המבוקש במטמון משלו. לאחר מכן הוא מעביר את הבקשה לשרת אינטרנט פנימי כלשהו (מימין). השרת הפנימי מספק את המשאב המבוקש בחזרה ל-proxy, אשר בתורו מספק אותו ללקוח. הלקוח באינטרנט אינו מודע לרשת הפנימית, ואינו יכול לדעת אם הוא מתקשר עם פרוקסי או ישירות עם שרת אינטרנט.
ברשתות מחשבים, פרוקסי הפוך (באנגלית: Reverse Proxy) הוא סוג של שרת פרוקסי המאחזר משאבים מטעם לקוח מאחד או יותר שרתים, משאבים אלה מוחזרים לאחר מכן ללקוח, ונראים ללקוח כאילו מקורם בשרת הפרוקסי ההפוך עצמו. שרת כזה משמש בדרך כלל בעיקר לאיזון עומסים.
אתרים גדולים ורשתות אספקת תוכן משתמשים בפרוקסי הפוך, יחד עם טכניקות אחרות, כדי לאזן את העומס שנוצר מבקשות משתמש מרובות, בין השרתים הפנימיים. שרתי פרוקסי הפוך יכולים לשמור מטמון של "תוכן סטטי", מה שמפחית עוד יותר את העומס על שרתים פנימיים אלה ועל הרשת הפנימית. מקובל גם שפרוקסי הפוך מוסיפים תכונות כגון דחיסה או הצפנת TLS לערוץ התקשורת בין הלקוח לפרוקסי ההפוך.
פרוקסי הפוך בדרך כלל בבעלות או מנוהלים על ידי שירות רשת, והם נגישים על ידי לקוחות מהאינטרנט. לעומת זאת, פרוקסי קדמי (Forward Proxy) או סתם "פרוקסי", מנוהל בדרך כלל על ידי הלקוח (או החברה שלו) המוגבלת לרשת פרטית פנימית, אלא שהלקוח יכול לבקש מהפרוקסי הקדמי לאחזר משאבים מהאינטרנט הציבורי בשמו של הלקוח.
שרתי פרוקסי הפוך מיושמים בשרתי אינטרנט פופולריים בקוד פתוח כגון Apache, Nginx ו-Caddy. תוכנה זו יכולה לבדוק כותרות HTTP, מה שמאפשר לה, למשל, על כתובת IP בודדת להעביר בקשות לשרתים פנימיים שונים בהתבסס על שם הדומיין של בקשת ה-HTTP. שרתי פרוקסי הפוך ייעודיים כגון תוכנת הקוד הפתוח HAProxy ו־Squid נמצאים בשימוש על ידי כמה מאתרי האינטרנט הגדולים ביותר באינטרנט. ספקים מסחריים פופולריים של שרתי פרוקסי הפוך כוללים את Cloudflare ו-Imperva.
שימושים

פרוקסי הפוך יכול להסתיר את קיומו ומאפייניו של שרת מקור.
תכונות חומת אש של יישומים יכולות להגן מפני התקפות נפוצות מבוססות אינטרנט, כמו התקפת מניעת שירות (DoS) או התקפות מניעת שירות מבוזרות (DDoS). ללא פרוקסי הפוך, הסרת תוכנות זדוניות או ייזום הודעה וכיבוי (Notice and take down), למשל, יכולה להיות קשה.
במקרה של אתרים מאובטחים, שרת אינטרנט עשוי שלא לבצע הצפנת TLS בעצמו, אלא להאציל את המשימה לפרוקסי הפוך שעשוי להיות מצויד בחוֹמרת האצת TLS.
פרוקסי הפוך יכול לחלק את העומס מבקשות נכנסות למספר שרתים, כאשר כל שרת תומך באזור היישומים שלו. במקרה של שרתי פרוקסי הפוך, ייתכן שפרוקסי הפוך יצטרך לכתוב מחדש את כתובת האתר בכל בקשה נכנסת כדי להתאים למיקום הפנימי הרלוונטי של המשאב המבוקש.
פרוקסי הפוך יכול להפחית את העומס על שרתי המקור שלו על ידי שמירת תוכן סטטי ותוכן דינמי במטמון, המכונה האצת אינטרנט. מטמוני פרוקסי מסוג זה יכולים לעיתים קרובות לספק מספר לא מבוטל של בקשות לאתר, ולהפחית במידה ניכרת את העומס על שרתי המקור.
פרוקסי הפוך יכול לייעל את התוכן על ידי דחיסתו על מנת להאיץ את זמני הטעינה.
בטכניקה ששמה "האכלה בכפית", ניתן להפיק דף שנוצר באופן דינמי בבת אחת ולהגיש אותו לפרוקסי ההפוך, אשר לאחר מכן יכול להחזיר אותו ללקוח קצת בכל פעם. התוכנית שמייצרת את הדף אינה חייבת להישאר פתוחה, ובכך ניתן לשחרר משאבי שרת במהלך הזמן הממושך שהלקוח דורש להשלמת ההעברה.
פרוקסי הפוך יכולים לפעול בכל מקום שבו שרתי אינטרנט מרובים חייבים להיות נגישים באמצעות כתובת IP ציבורית אחת. שרתי האינטרנט מאזינים ביציאות שונות באותו מחשב, עם אותה כתובת IP מקומית או, אולי, במכונות שונות עם כתובות IP מקומיות שונות. פרוקסי ההפוך מנתח כל בקשה נכנסת ומעביר אותה לשרת הנכון ברשת המקומית.
פרוקסי הפוך יכולים לבצע בדיקות A/B ובדיקות מרובות משתנים מבלי להציב תגי JavaScript או קוד בדפים.
פרוקסי הפוך יכול להוסיף אימות גישת HTTP בסיסי לשרת אינטרנט שאין לו אימות כלשהו.
סיכונים

פרוקסי הפוך יכול לעקוב אחר כל כתובות ה-IP המגישות בקשות באמצעותו והוא יכול גם לקרוא ולשנות כל תעבורה לא מוצפנת. כך הוא יכול לרשום סיסמאות או להחדיר תוכנות זדוניות, ועלול לעשות זאת אם ייפגע או מנוהל על ידי גורם זדוני.
כאשר תעבורת המעבר מוצפנת והפרוקסי ההפוך צריך לסנן/לשמור/לדחוס או לשנות או לשפר בדרך אחרת את התעבורה, על הפרוקסי תחילה לפענח ולהצפין מחדש את התקשורת. הדבר מחייב את ה-proxy להחזיק באישור TLS והמפתח הפרטי המתאים לו, להרחיב את מספר המערכות שיכולות להיות להן גישה לנתונים לא מוצפנים ולהפוך אותו למטרה בעלת ערך רב יותר עבור תוקפים.
הרוב המכריע של פרצות מידע חיצוניות מתרחשות כאשר האקרים מצליחים לנצל לרעה פרוקסי הפוך קיים שנפרס בכוונה על ידי ארגון, או כאשר האקרים מצליחים להמיר שרת קיים הפונה לאינטרנט לשרת פרוקסי הפוך. מערכות שנפרצו או שהוסבו מאפשרות לתוקפים חיצוניים לציין לאן הם רוצים שההתקפות שלהם יעברו פרוקסי, מה שמאפשר להם גישה לרשתות ומערכות פנימיות.
אפליקציות שפותחו לשימוש פנימי של חברה אינן מוקשחות בדרך כלל לסטנדרטים ציבוריים ואינן בהכרח מתוכננות לעמוד בכל ניסיונות הפריצה. כאשר ארגון מאפשר גישה חיצונית ליישומים פנימיים כאלה באמצעות פרוקסי הפוך, הם עלולים להגדיל ללא כוונה את משטח ההתקפה שלו ולהזמין האקרים.
אם פרוקסי הפוך לא מוגדר לסנן התקפות או שהוא לא מקבל עדכונים יומיים כדי לשמור על עדכניות מסד הנתונים של חתימות ההתקפה שלו, תקיפת אפס ימים יכולה לעבור ללא סינון, מה שמאפשר לתוקפים להשיג שליטה על המערכות מאחורי שרת פרוקסי הפוך.
שימוש בפרוקסי הפוך של צד שלישי (למשל Cloudflare, Imperva) מעמידה את כל הטריאדה של סודיות, יושרה וזמינות (CIA) בידי הצד השלישי שמפעיל את הפרוקסי.
אם פרוקסי הפוך הוא מול דומיינים רבים ושונים, ה"זמן המת" שלו (למשל על ידי תצורה שגויה או מתקפת DDoS) עלולה להפיל את כל הדומיינים שבחזית.
פרוקסי הפוך יכולים גם להפוך לנקודת כשל בודדת אם אין דרך חלופית ברורה אחרת לגשת ישירות לשרת האחורי.
ראו גם

תרגום כתובת רשת
הערות שוליים

↑  "Forward and reverse proxies". The Apache Software Foundation. נבדק ב-26 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Proxy servers and tunneling". MDN Web Docs (באנגלית). נבדק ב-2020-12-06.
↑  Francesco Chemolli, Spoon Feeding, squid-cache wiki, ‏2009-02-14 (באנגלית) (ארכיון)
↑  "Possible to add basic HTTP access authentication via HAProxy?". serverfault.com.
↑  "Cloudflare outage knocks out major sites and services, including Discord". finance.yahoo.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-12-14.
בושה

ערך זה עוסק ברגש שלילי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
חווה מכסה את גופה העירום ומרכינה ראשה בבושה; בפסלו של אוגוסט רודן, "אחרי הנפילה מגן עדן"
בושה היא רגש הגורם לתחושה לא נעימה אצל האדם כשהוא סבור שעשה מעשה לא מקובל בעיניו או בעיני החברה. בהתאם לכך, הבושה מתעוררת בקרב אדם שחש חשוף לעין הציבור בצורה שאינה מכבדת אותו ובקרב מי שחש כי הזולת מבקר אותו בעקבות מעשה שעשה בניגוד לנורמות המקובלות. זוהי תחושה או רגש שלילי חזק ואוניברסלי בעל מאפיינים פיזיולוגיים. לעיתים מלווה תחושה זו בהסמקה. תחושת הבושה מלווה לעיתים קרובות בחרדה ואשמה, עם נטייה להימנע מהגירוי הגורם לבושה.
היבטים קוגניטיביים

לפי האנתרופולוגית האמריקאית וחוקרת התרבות רות בנדיקט, הבושה מוגדרת כחילול של ערכים תרבותיים או חברתיים[דרוש מקור].
פרופסור ג'ודית לואיס הרמן מאוניברסיטת הרווארד, אחת מחוקרות הקוגניציה המפורסמות בעולם, הגדירה ב-2007 את הבושה כמצב אינסטינקטיבי של מודעות עצמית שבו: האני מתפצל כדי לדמיין את העצמי דרך עיניו של האחר.
דוקטור ברנה בראון (Brene Brown) מאוניברסיטת יוסטון מספרת בהרצאותיה כי: ”המחקר שלי הוביל אותי מהר מאוד להבנה שכל מה שמעניק משמעות לחיים הוא חיבור. קשר אנושי. היכולת להתחבר לאחרים היא הסיבה שאנחנו כאן. אנחנו מחווטים נוירולוגית באופן שכולו מתוכנן ליצירת קשר”. התובנה הזו הובילה אותה לזהות דפוס נוסף שעומד בבסיסם של כל הקשרים – בושה, שהיא להגדרתה הפחד מניתוק: ”כדי שקשר אנושי אמיתי יתרחש אנחנו חייבים לחשוף את האני האמיתי שלנו, שלא אחת אנחנו מתביישים בו. אנחנו תוהים אם יש בנו משהו שאם אנשים אחרים יראו או יידעו כבר לא נהיה ראויים לקשר אנושי. זוהי בושה”.
היבטים חברתיים ותרבותיים

הבושה היא מנגנון חברתי, המתקיים רק באינטראקציה עם אחרים, ולכן הביטוי החיצוני של בושה משחק תפקיד חשוב.
אבי תורת האבולוציה צ'ארלס דרווין תיאר כבר ב-1872 בושה כמנגנון פיזי הכולל הסמקה, בלבול, השפלת המבט, הרכנת הראש ושמיטה של הכתפיים. דרווין גם ציין כי היה עד לבושה בכל מקום שבו ביקר ברחבי העולם. התופעה האוניברסלית הזו מלווה בדרך כלל בתחושת חום המתפשטת בגוף, פעילות דומה להפליא לזו המתרחשת בגוף במצבי לחץ. למעשה, שתי התופעות הן קרובות משפחה: בושה היא תגובתו של הגוף להתמודדות עם לחץ חברתי. זוהי תגובה גופנית למחשבה "אני יודע שעשיתי משהו לא מקובל חברתית, ואני יודע שאתם יודעים על כך".
לביטויים הפיזיים של בושה יש תפקיד; להראות לחברה שמסביב כי המתבייש מבין היטב את החטא שביצע כלפי הנורמות החברתיות התקינות. הבושה הפיזית היא הודאה באשמה, הבעת חרטה ובקשת סליחה כאחד. היא בעצם מצהירה: "אני נתון לרחמיכם – אנא, אל תפגעו בי".
במנגנון הפיזי של הבעת בושה, בסומק או במבט המושפל, יש גם פתרון מובנה לתחושה הלא נעימה. זו המסקנה שאליה הגיעה הפסיכולוגית החברתית אליזבת דניס בניסוי שערכה ב-2009. לפי מסקנתה, כשרואים שהאדם מתבייש – סולחים לו, והוא כבר לא צריך להרגיש רע עם מה שעשה. על כן על האדם לחוש בושה כדי שהיא תחלוף.
על פי ז'אן-פול סארטר, כפי שהוא מציין בספרו "Being and Nothingness", הבושה היא חוסר הנעימות הנוצרת מההפיכה לאובייקט. בדוגמה שסארטר מביא להמחשת העניין הוא מספר על אדם המציץ דרך חור המנעול על האנשים שבפנים. במצב זה, האדם הוא הסובייקט והאנשים בהם הוא צופה הם בעיניו אובייקטים. ברגע שמגיע אדם נוסף ותופס את המציץ – הוא מיד הופך לאובייקט וכך נוצרת בו הבושה. על פי סארטר האנושיות הנשללת מהאדם המתבייש היא העצמאות להיות המתבונן ולא האובייקט בו מתבוננים.
פרופסור ריצ'רד שוודר, מומחה למוסר ואנתרופולוגיה ואחד מחוקרי התרבות המובילים בעולם, טוען בספרו "Toward a Deep Cultural Psychology of Shame" כי התרבות הקפיטליסטית מתייחסת להפגנת בושה כאל חולשה, ייתכן שבשל קרבת המנגנונים הפיזיולוגיים בין חרדה ובושה אנחנו רואים ביטוי לזה בעלייה הדרסטית באחוז הסובלים מהפרעות חרדה באוכלוסייה, אך הנושא לא נחקר מספיק. ייתכן שהבושה מפני הפגנת בושה הופכת עם הזמן לרעילה נפשית.
היבטים חברתיים ותרבותיים > הבושה כמנגנון ענישה

רגש הבושה הוא אחד מהרגשות הקשים אצל האדם לצד הכאב והפחד.[דרושה הבהרה]
בימי קדם ואף בימי הביניים השתמשו בענישה המביישת את החוטאים. עמוד הקלון או נתינת חוטא בסד הם דוגמאות אופייניות. על פי חז"ל חלק מהענישה של חוטאים היה לבייש אותם. היו מקומות בהם היו כופים על נאשמים או חשודים לצאת, כשעל גבם מוצמד לוח עץ ועליו כתובת שמבזה אותם. סנקציה זו של השפלה, הייתה חזקה יותר מעונש כספי או גופני.
ביהדות

בתנ"ך, בסיפור אדם וחווה, נאמר שטרם אכילת פרי עץ הדעת הם הסתובבו בגן העדן עירומים, ונאמר עליהם – ”וְלֹא יִתְבּשָׁשׁוּ” (ספר בראשית, פרק ג', פסוק ח'). לאחר שאכלו אדם וחווה מפרי עץ הדעת, לא רק שהיו יכולים להבחין בין טוב לרע, אלא גם נתקלו ברגש שכמותו לא ידעו עד אז מעולם – בושה על עצם היותם עירומים. מאז, מלווה הבושה כמנגנון בין אישי וחברתי את המין האנושי.
היחס של חז"ל לבושה היה דיכוטומי. מצד אחד סברו ש־”לא הביישן למד” ועודדו את התלמידים להיות נועזים, ולא לפחד לשאול שאלות שעלולות להביך אותם; בהיבט זה אמרו גם ”הווי עז כנמר”. מצד שני אמרו חז"ל ”בושת פנים לגן עדן”, כלומר, יש צורך במידה של בושה הואיל וכשאדם מאבד לגמרי את רגש הבושה, הוא עלול לפעול באופן שלילי מבלי להתחשב כלל בחברה. את ביוש הזולת והשפלתו ברבים הם דימו לרצח, ואמרו ”נוח לו לאדם שיפיל עצמו לכבשן האש ואל ילבין פני חבירו ברבים”.
בספר אורחות צדיקים משתבחת מעלת הבושה: ”אמרו חכמים: השכל הוא הבושה, והבושה הוא השכל... מידת הבושה היא גדר ומחיצת הברזל לפני כל עבירות”.
לפי המשפט העברי, אחד האלמנטים בחישוב פגיעה פיזית בזולת, בנוסף לנזק – ריפוי, שֶבֶת (ימי מחלה) וצער הם תשלומי בושת. בהמשך לכלל שנקבע במשנה – ”בושת, הכול לפי המבייש והמתבייש”, עוסק הרמב"ם ב־"משנה תורה" (ספר נזקים) בפיצוי שעל אדם לשלם לאחר שגרם בושה לאחר, ומתחיל את דבריו במילים: ”כיצד משערין הבושת, הכול לפי המבייש והמתבייש: אינו דומה מתבייש מן הקטן, למתבייש מאדם גדול ומכובד, שזה שביישו זה הקל, בושתו מרובה”.
ראו גם

מבוכה
אשמה (רגש)
אות קלון
דיסוננס קוגניטיבי
הערות שוליים

↑  הערך בושה, באתר מילון מילוג.
1 2 3  מוניץ, ח' (עורך). (2016). פרקים נבחרים בפסיכיאטריה מהדורה שישית. תל אביב: דיונון.
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2010-07-05
↑  Being and Nothingness עמודים 267–289.
↑  ראו למשל: איתי להט, איפה הבושה?, באתר כלכליסט, 28 בדצמבר 2011
↑  אם בתחילה כתוב, "וַיִּהְיוּ שְׁנֵיהֶם עֲרוּמִּים, הָאָדָם וְאִשְׁתּוֹ, וְלֹא יִתְבּשָׁשׁוּ" (בראשית, ב', כ"ה), לאחר שאכלו מעץ הדעת כתוב "וַתִּפָּקַחְנָה עֵינֵי שְׁנֵיהֶם וַיֵּדְעוּ כִּי עֵירֻמִּם הֵם, וַיִּתְפְּרוּ עֲלֵה תְאֵנָה, וַיַּעֲשׂוּ לָהֶם חֲגֹרֹת" (שם ג', ז'), ובהמשך כתוב "וַיֹּאמֶר אֶת קֹלְךָ שָׁמַעְתִּי בַּגָּן וָאִירָא, כִּי עֵירֹם אָנֹכִי, וָאֵחָבֵא" (שם, פסוק ז').
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ב', משנה ה'
1 2  משנה, מסכת אבות, פרק ה', משנה כ'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ט, עמוד ב'; מסכת ברכות, דף מ"ג, עמוד ב', ומסכת סוטה, דף י', עמוד ב'
↑  משנה, מסכת בבא קמא, פרק ח', משנה א'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536321305171  BNE: XX551658  BnF: cb119571585 (data)  GND: 4122343-3  LCCN: sh85121092  NDL: 00572462  NKC: ph126161  SUDOC: 027556379 
גרפיטי בתל אביב עם המילה "בושה!" במהלך מלחמת חרבות ברזל
אדם וחוה בויטראז' בסנט שאפל
הורדת מוזיקה

הורדת מוזיקה דרך חנות האייטונס באמצעות טלפון חכם
הורדת מוזיקה היא העברה דיגיטלית של מוזיקה דרך רשת האינטרנט למכשיר בעל יכולת פענוח וניגון מוזיקה, כגון מחשב אישי, נגן מדיה נייד, נגן MP3 או טלפון חכם. המונח מתייחס גם להורדת מוזיקה חוקית, וגם להורדת מוזיקה המוגנת בזכויות יוצרים באופן לא חוקי, כלומר ללא הסכמת או ידיעת היוצרים. ככל שהתקדמה הטכנולוגיה והשימוש בדיסקים ובתקליטים פחת, כך השימוש בהורדת מוזיקה התרחב, בין היתר משום שהורדה מקוונת של מוזיקה מייתרת את הצורך בייצור מאכסני מידה, או בשיווק בחנויות ועל ידי מוכרנים.
לפי דוח נילסן, הורדת מוזיקה היוותה כ-55.9% ממכירות המוזיקה בארצות הברית בשנת 2012. חנות האייטונס של אפל לבדה הרוויחה כ-6 מיליארד דולר בשנת 2011.
טכנולוגיה

הורדות מוזיקה בדרך כלל מקודדות באמצעות טרנספורמציית שינוי קוסינוס בדידה (MDCT) הדוחסת אודיו. הטכנולוגיה הפכה פופולרית באמצעות האינטרנט ושימוש בטכנולוגית שיתוף קבצים עמית לעמית.
סוגיית החוקיות

בתחילת שנות ה-2000 עקב הורדות מוזיקה מאסיביות של משתמשים תבעו חברות התקליטים האמריקאיות  את חברת נאפסטר, שהפסידה בתביעה ונאלצה לסגור את שירותיה.
הערות שוליים

↑  Download Me Maybe: U.S. Music Market Up By 3.1%, Fuelled By 1.3B Digital Track Sales In 2012, Says Nielsen, TechCrunch (באנגלית)
↑  מדריך: כך תקנו מוזיקה באייטונס, באתר ynet, 4 בדצמבר 2012
↑  Business Matters: iTunes Global Revenue Was $6 Billion In 2011, Billboard, ‏25 בינואר 2012
↑  Audio Compression Based on Discrete Cosine Transform, Run Length and High Order Shift Encoding
↑  Birgitte Andersen, Marion Frenz, Don’t blame the P2P file-sharers: the impact of free music downloads on the purchase of music CDs in Canada, Journal of Evolutionary Economics 20, 2010-10, עמ' 715–740 doi: 10.1007/s00191-010-0173-5
↑  Staff (2000-07-27). "Napster loses net music copyright case". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-10-05.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 01045874 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
614

שנת 614 היא השנה ה-14 במאה ה-7. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

614 – הפרסים כובשים מידי האימפריה הביזנטית את סוריה וארץ ישראל
15 באפריל – האימפריה הפרסית כובשת את ירושלים
ראו גם

ילידי 614‎
נפטרים ב-614‎
השפלה (רגש)

הרב משה הגרמן חבוש תפילין מבוקעות, יחף ומושפל בידי חיילים גרמניים בכיכר השוק באולקוש (פולין), באירועי השפלת אולקוץ', כ"ה בתמוז ה'ת"ש, כשברקע שוכבים יהודים שהוכו ועונו.
הַשְׁפָּלָה היא תחושת אי-נוחות נפשית ובפרט תחושת פגיעה בכבוד, הנגרמת לאדם כתוצאה מיחס (אמיתי או מדומה) של אנשים אחרים: אליו, להתנהגותו או למאפיינים כלשהם הקשורים אליו. עוצמת תחושת ההשפלה קשורה בפער שבין הדימוי העצמי ותחושת הכבוד של המושפל לפני ואחרי שהושפל. במקרים קיצוניים עלולה השפלה לדחוף את האדם לביצוע פעולות קיצוניות, כמו תקיפה אלימה או לחלופין התאבדות.
מניעים ודרכים להשפלה

השפלתו של אדם נעשית מסיבות שונות כמו כדרך של ענישה, עינויים או התעללות ונקמה. מניע נוסף הוא רצון להביע מחאה, לדוגמה: הטחת עוגה בפניו של מדינאי בעת שהוא מופיע בעצרת עם. השפלה עלולה להיווצר גם על ידי האדם המושפל עצמו, ללא מעורבות חיצונית, כתוצאה ממעשה או מחדל שלו הפוגעים בכבודו.
קיימות דרכי השפלה רבות, המשמשות לענישה, לעינויים ולהתעללות. אפשר לכפות על המושפל לשהות בעירום בפרהסיה, לאנוס אותו ללבוש את לבושו של בן המין השני, לכפות עליו פעילות מינית ועוד. כמה מהדרכים הנפוצות ביותר הם לעג או הוצאת דיבה.
השפלה קבוצתית

השפלה שאינה מכוונת כלפי אדם מסוים, אלא כלפי קבוצה חברתית שלמה היא אחד ממאפייני הגזענות. דוגמה קיצונית לכך היא השפלתם של יהודים בגרמניה הנאצית. תחושת השפלה עשויה להיות משותפת לעם או למדינה, כאשר נכפו עליהם תנאים משפילים בעקבות תבוסה. חלק מהעם הגרמני האמין כי חוזה ורסאי, שעליו נאלצה גרמניה לחתום בעקבות תבוסתה במלחמת העולם הראשונה מהווה השפלה וכי תנאיו אינם הוגנים. כך גם הסכם גוליסטן נחשב משפיל עבור העם האיראני.
השפלה בימי הביניים

ההשפלה בימי הביניים הייתה נפוצה ומגוונת והיא אף במרבית המדינות (בעיקר באירופה) הייתה מעוגנת בחוק.
דוגמה נפוצה לכך היה עמוד הקלון, לשם הוצמדו עבריינים שנאשמו במגוון עבירות, חלקם הגדול עבירות פעוטות.
כמו כן נשים שהורשעו בניאוף הושפלו באמצעות גזיזת שיער ראשן בפומבי.
השפלה באמצעות זפת ונוצות שימשה גם כענישה גופנית, וגרמה להרחקת המושפל מהציבור למספר ימים.
בחלק מהערים בדרום צרפת גבר ואישה שנתפסו מנאפים נאלצו לרוץ ברחובות העיר קשורים יחד בצורה משפילה ולספוג מלקות לאורך הדרך.
עמדת היהדות

רבי יוחנן המביא את רבי שמעון בר יוחאי אומר: "נוח לו לאדם שיפיל עצמו לכבשן האש ואל ילבין פני חבירו ברבים". מסקנה זו עולה בקנה אחד עם תפיסתם של חז"ל שהשפלה בפרהסיה דומה להריגה.
התוספות תוהה מדוע אין מונים את הלבנת הפנים בפירוש בין הדברים שהם "ייהרג ובל יעבור", ומשיב שאכן גם הלבנת פנים ראויה להימנות ביניהם עקרונית. הפוסקים נחלקו ביניהם האם לקבל את מסקנת התוספות, או שמא דברי התלמוד נכתבו כלקח מוסרי, ולא כהלכה למעשה. הרמב"ם למשל אינו מסכים עם התוספות. על כל פנים, מקיומן של דעות הסוברות שראוי לו לאדם למות ולא להלבין פני חברו, ניתן ללמוד על מידת החומרה שמייחסת ההלכה להשפלת האחר.