stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בן אהלרס
קריירה > טלוויזיה וקולנוע

אהלרס החל את הקריירה שלו בסרט הקצר "Anna Garcia Does a One Woman Play" בכיכובו. תפקידו בסרט השיג לו הופעה בטלוויזיה והוא לוהק לתפקיד משנה בסדרה קצרת הימים של NBC משנת 2019, "הכפר", המתארת את החיים בבניין דירות בברוקלין. בסדרה כיכבו מורן אטיאס ווורן כריסטי. באותה שנה הופיע בסדרת הטלוויזיה בכיכובו של אלן קאמינג, "אינסטיקט", בסדרת הטלוויזיה "האוניברסיטה", ובסרט הקצר "Walk Off".
בשנת 2020 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "כשהאורות ממשיכים הלאה" לצד קווין לטיפה, קריסטין פרוסט וסם סטרייק. באותה שנה התארח בפרק בסדרת הטלוויזיה "הרפתקאותיה המצמררות של סברינה".
בשנת 2022 החל לשחק בתפקיד משנה בסדרת הטלוויזיה "העידן המוזהב".
הערות שוליים

↑  10 Things You Didn't Know about Ben Ahlers, TVOvermind, ‏4 בundefined 2022
↑  The Member of the Wedding - Williamstown Theatre Festival, Williamstown Theatre Festival, ‏2 בינואר 2018
↑  Charles McNulty, Review: Kavanaugh hearings lend a new lens for Roberto Aguirre-Sacasa’s ‘Good Boys’ - Los Angeles Times, Los Angeles Times, ‏2 ביוני 2019
↑  The Closet - Williamstown Theatre Festival, Williamstown Theatre Festival, ‏2 בינואר 2018
1 2  Ani Bundel, Who Plays Lucas In 'Chilling Adventures Of Sabrina'? Ben Ahlers Might Look Familiar, Elite Daily, ‏4 בנובמבר 2020
↑  Erika St. Denis, The Gilded Age Cast & Character Guide | Screen Rant, Screen Rant, ‏בundefined 2022
↑  Rick Porter, The Hollywood Reporter, The Hollywood Reporter, ‏1 באוגוסט 2019
↑  Ben Ahlers | A Conversation with 'The Gilded Age' Actor — Flaunt Magazine, Flaunt Magazine, ‏5 בundefined 2022
ג'ונתן מסטל

| --- | --- |

 לידה:  13 במרץ 1957 (בן 67) קיימברידג', הממלכה המאוחדת 
 הישג בולט:  אלוף העולם לצעירים 1974
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן משנת 1982
 מד כושר מרבי:  2545 (יולי 1984)
 מד כושר נוכחי:  2471 (לא פעיל)
 השכלה:  בית הספר העל-עממי מנצ'סטר, אוניברסיטת קיימברידג' 
 מקצוע נוסף:  מתמטיקאי, פיזיקאי, פרובלמאי 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 
ג'ונתן מסטל (באנגלית: Jonathan Mestel;‏ נולד ב-13 במרץ 1957, קיימברידג' בריטניה) הוא שחמטאי אנגלי ממוצא יהודי בדרגת רב אמן ופרופסור למתמטיקה באימפריאל קולג' בלונדון.
היה אלוף העולם לצעירים בשנת 1974 ואלוף אנגליה בשחמט שלוש פעמים.
ביוגרפיה

אביו של ג'ונתן מסטל לימד מתמטיקה באוניברסיטת קיימברידג'. בשנת 1974 הוא זכה באליפות העולם צעירים ובשנת 1975 זכה במקום השלישי. בשנים 1976, 1983 ו-1988 זכה באליפות אנגליה.
בנבחרת אנגליה בשחמט שכללה בין היתר גם ג'ון ספילמן ודייוויד גודמן הוא זכה באליפות העולם לגיל עד 26 בשנת 1978 ובאליפות העולם לסטודנטים בשנת 1977 סיים במקום השלישי.
הוא היה חבר נבחרת אנגליה באליפויות העולם ופעמיים זכה איתה במקום השלישי (1985 ו-1989).
מסטל בוגר אוניברסיטת קיימברידג' במתמטיקה ובהמשך סיים דוקטורט. פרופסור למתמטיקה באימפריאל קולג' בלונדון.
קבלת דרגות בינלאומיות

1977 - אמן בינלאומי
1982 - רב-אמן.
ג'ונתן מסטל באולימפיאדת השחמט

בין השנים 1976 ל-1988 השתתף ג'ונתן מסטל ב-6 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  1976 | עת | אנגליה | 2390 | 3 מ-6 | 6+ 2= 2- | 50.0 | 3 קבוצתי |
|  1978 | עת | אנגליה | 2450 | 3.5 מ-9 | 2+ 3= 4- | 38.9 | 12 קבוצתי, 32 אישי |
|  1980 | 2 עת | אנגליה | 2485 | 5.5 מ-8 | 4+ 3= 1- | 68.8 | 6 קבוצתי, 8 אישי |
|  1982 | עת | אנגליה | 2540 | 7 מ-11 | 5+ 4= 2- | 63.6 | 10 קבוצתי, 12 אישי |
|  1984 | עת | אנגליה | 2545 | 7 מ-9 | 6+ 2= 1- | 77.8 | 2 קבוצתי, 1 אישי |
|  1988 | 2 עת | אנגליה | 2510 | 1.5 מ-4 | 1+ 1= 2- | 37.5 | 2 קבוצתי, |
הערות שוליים

↑  Mestel, Andrew Jonathan - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 9058 6131  MGP: 50504  NTA: 244759820  ORCID: 0000-0001-8858-0086  VIAF: 284205607   WorldCat (עם VIAF): 284205607 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בריאות מינית ורבייה

הכשרת מיילדות
שער של חוברת קומיקס בשם קפטן קונדום וגברת לטקס נלחמים בצבא במלחמות מחלות המין
עמדת מידע לטרנסג'נדרים בנושא מיניות ורבייה במצעד הגאוה בסן פרנסיסקו
ערכה לבדיקת נוגדני HIV
בריאות מינית ורבייה (באנגלית: Sexual and reproductive health או SRH) הוא תחום מחקר, טיפול ואקטיביזם חברתי, הממוקד בבריאות מערכת הרבייה של הפרט ורווחתו המינית בכל שלבי החיים.
ניתן להגדיר את המונח רווחה מינית בצורה רחבה יותר לפי האופן בו ארגון הבריאות העולמי מגדיר בריאות - כ"מצב של רווחה גופנית, נפשית וחברתית מלאה, ולא רק היעדר של מחלה או חולשה" - ועל כן רווחה מינית כוללת את יכולתו של האדם לקיים יחסי מין אחראיים, מספקים ובטוחים והחופש של הפרט להחליט אם, מתי ובאיזו תדירות לעשות זאת. לפי ההגדרה של סוכנויות האו"ם בריאות מינית ופוריות ככוללות רווחה גופנית ונפשית בנוסף למיניות עצמה. פרשנות נוספת כוללת גישה לחינוך מיני, גישה לשיטות בטוחות, יעילות, סבירות ומקובלות למניעת הריון, וכמו גם גישה לשירותי בריאות מתאימים, שכן היכולת של נשים לעבור בבטחה את שלבי ההריון והלידה מגדילה את הסיכוי ללדת תינוקות בריאים.
אוכלוסיות שונות ברחבי העולם חשופות לרמות שונות של שירותי בריאות הרבייה, החל באוכלוסיות שכלל אינן נגישות אליהן, וכלה בכאלה המקבלות אותם ברמה הגבוהה ביותר הקיימת. אי השוויון בתחום זה נוטה להשנות גם בהתאם למעמד חברתי, רמת ההשכלה, הגיל, המוצא האתני, האמונה הדתית, והמשאבים הזמינים בסביבה של כל אדם. לעיתים קרובות לאנשים עם הכנסה נמוכה אין גישה לשירותי בריאות מתאימים או ידע כיצד לשמור על בריאות הרבייה.
נשים חשופות לאי שוויון בנגישות לשירותי בריאות למיניות ורבייה יותר מגברים .
חשיבות בריאות מינית ורבייה תקינה

ב-2008, העריך ארגון הבריאות העולמי כי "20% מבעיות הבריאות אצל נשים ו-14% אצל גברים קשורות לבריאות מינית ורבייה". לפי קרן האוכלוסין של האומות המאוחדות (UNFPA), חוסר בנגישות לשירותים, במידע ובאמצעים הנוגעים לבריאות מינית ופריון שוללים מנשים זכות לעשות "בחירות מכריעות לגבי גופן ועתידן" ומשפיעות על רווחת המשפחה. נשים יולדות ובדרך כלל אחראיות על גידול ילדים, כך שבריאותן אינה ניתנת להפרדה משוויון מגדרי. חוסר נגישות לזכויות כאלה גם מחמירה את העוני.
בריאות מינית של מתבגרים

גיל ההתבגרות מוגדר מ-10 עד 19, התקופה שבין הילדות לבגרות. זוהי תקופה של שינויים פיזיים ופסיכולוגיים. במחצית הראשונה של המאה ה-21 כוללת אוכלוסיית העולם כ-1.3 מיליארד מתבגרים והם המהווים 16% אחוז מאוכלוסיית העולם.
בשנת 2002, בחן ארגון הבריאות העולמי מגמות של פעילות מינית בקרב תלמידים בני חמש עשרה משלושים וחמש מדינות. המחקר הראה כי בעוד שאחוז הבנים שקיימו יחסי מין היה לרוב גבוה מזה של בנות, נערות המגיעות לגיל 15 פעילות כמו נערים. הגיל בו רוב הנערים קיימו יחסי מין לראשונה צעיר מזה של נערות. הגיל החציוני של יחסי מין ראשונים ברוב המדינות היה בין 16 ל-19 עבור נערים, ו-17 עד 19 לנערות. הגיל הצעיר בו נערות החלו לקיים יחסי מין קשור לנישואים מוקדמים מאפשרים את הפעילות המינית, ואונס.
הימנעות או התנזרות מיחסי מין אצל בני נוער מקבלת משמעות שונה בתרבויות שונות. בחלק מהמדינות המפותחות, ההתנזרות מאופיינת בנדרי צניעות שמטרתם למנוע יחסי מין לפני נישואין, בעוד שבחלק מהמדינות המתפתחות נאכפת ההתנזרות באמצעות השחתת איבר המין הנשי ושיטות מסורתיות אחרות, הפוגעות בהתפתחות המינית של מתבגרים.
קיום יחסי מין מוקדמים מגבירים את הסיכון למחלות מין, כולל HIV, ועלול לגרום להריון לא מתוכנן ולידה מוקדמת. בחלקים מהעולם יש למתבגרים גישה מוגבלת, ובמקומות מסוים אין גישה בכלל לחינוך לבריאות מינית ורבייה ולאמצעי מניעה, כך שמתבגרות מועדות להריון מוקדם ולא מכוון.
הריון בגיל ההתבגרות, במיוחד במדינות מתפתחות, טומן בחובו סיכונים בריאותיים מוגברים, ותורם לשימור מעגל העוני. ב-2019, עמד שיעור ההריונות אצל נערות על 42.5 הריונות על כל אלף נערות. בין ראשית שנות התשעים של המאה ה-20 לתחילת המאה ה-21 התרחשה ירידה במספר הלידות. השינוי הגדול ביותר התרחש בדרום ומזרח אסיה, מ-95.3 ל-26.2 לידות לאלף נערות. הודו, הובילה את מגמת הירידה בשיעור הילודה של המתבגרות מ-94.0 ל-13.2 לידות לכל 1,000 נערות. שיעורי הילודה של מתבגרות באפריקה שמדרום לסהרה ובאמריקה הלטינית ובאיים הקריביים נותרו הגבוהים ביותר בעולם, עם 104 ו-63 לידות לכל 1,000 נערות מתבגרות, בהתאמה. בישראל עומד שיעור הילודה של מתבגרות על 8 לידות ל-1,000 נערות.
בריאות האם

בריאות האם מתייחסת לבריאות האישה במהלך ההיריון, הלידה והתקופה שלאחר הלידה. השאיפה היא שלאורך שלושת השלבים, האם והתינוק יחוו חוויה חיובית ובריאותם ורווחתם תישמר. יתרה מכך, השאיפה היא לצמצם מקרי מוות וחולי בקרב האימהות.
ביעד שלוש (הבטחת חיים בריאים ורווחה בכל גיל) מהיעדים לפיתוח בר קיימא מופיעה המטרה לשפר את בריאות האם על ידי יעד צמצום ל-70 מקרי מוות לכל 100,000 לידות עד 2030 ברחבי העולם ובמדינות מתפתחות שמקרי המוות לא יעלו על 140 מקרי מוות לכל 100,000 לידות.
בשנת 2020, כמעט 95% מכלל מקרי המוות של האם התרחשו במדינות בעלות הכנסה בינונית נמוכה ונמוכה. בין שנת 2000 ל-2020 מספר מקרי המוות של אמהות צנח ב-34%. סטטיסטית, סיכוייה של אישה לעבור את ההריון והלידה בשלום קשור קשר הדוק למעמדה החברתי-כלכלי, לגישה לשירותי בריאות, למקום מגוריה ולנורמות תרבותיות.
הסיבות המרכזיות למוות נשים במהלך הלידה הם מדימום חמור וזיהומים, לחץ דם גבוה במהלך ההריון, סיבוכי לידה או הפלה לא בטוחה. סיבות נוספות כמו סיבוכים הקשורים למחלות כמו מלריה ואיידס במהלך ההריון אופייניות לאזורים מסוימים. נערות בגלאי 15 עד 19, בעיקר ממדינות מתפתחות, נמצאות בסיכון גבוהה לסיבוכים ולתמותה אפשרית מבלך ההריון והלידה וכך גם התינוקות.
בריאות להט"ב

להט"ב נמצאים בסיכון בריאותי גבוה יותר עקב אי שוויון, סטיגמטיזציה ואפליה. כקבוצה הם סובלים מפשעי שנאה, מחלות מין, HIV, מחשבות אובדניות, מתח, חולי מעישון, אלכוהוליזם ועוד. בנוסף, ישנם חסמים בנגישות לשירותי בריאות וקבלת שירותים, בגלל עמדות שליליות ודעות קדומות של אנשי מקצוע מחסור באנשי מקצוע בשדה הרפואה עם הכשרה ייעודית לטיפול רגיש ללהט"ב בנושאים הנוגעים לבריאות מינית ורבייה גורמים לקבלת טיפול פחות אפקטיבי ואף מדיר מטופלים מהמרפאות.
כל אחת מתת הקבוצות להט"ב סובלות מחסמים שונים בקבלת שירותי בריאות. נשים לסביות וביסקסואליות עשויות לעבור פחות בדיקות סקר למניעת סרטן המעי הגס, השד וצוואר הרחם מאשר נשים הטרוסקסואליות, בין היתר בשל החשש שלא יקבלו טיפול רפואי מכבד.
שיעור מחלות המין ו-HIV גבוהים אצל גברים הומוסקסואלים נכון למחקרים שנעשו עד שנת 2014 והם המאובחנים עם HIV או איידס ועל כן נמצאים ברמת סיכון גבוהה יותר לצהבת B ו-C.
אנשים טרנסג'נדרים ואנשים על הקשת המגדרית חווים לעיתים קרובות מחסומים בגישה לשירותי בריאות בכלל ושרותי בריאות מינית בפרט. הנגישות לאמצעי מניעה, הפלות, טיפול טרום-הריון וטיפול לאחר לידה נתקלים בחשדנות ודיעות קדומות. טיפולים הורמונליים והתערבויות כירורגיות שמטרתן לאשר את הזהות המגדרית אצל מטופלים טרנסג'נדרים ואנשים על הקשת המגדרית, עשויים להשפיע על יכולת הרבייה העתידית שלהם.
ראו גם

היבטים מוסריים של הפלות מלאכותיות
הריון בגיל ההתבגרות
בלוטת יותרת התריס

| --- | --- |
 שיוך:  בלוטה אנדוקרינית, homogeneous organ, ישות אנטומית מסוימת 
 אספקה עורקית:  inferior thyroid artery 
 ניקוז ורידי:  superior thyroid vein 
 ניקוז לימפטי:  Pretracheal lymph nodes 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (1271) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  glandula parathyroidea 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A11.4.00.001 
 TA2 (2019):  3870 
 FMA:  13890 
 קוד MeSH:  A06.300.560 
 מזהה MeSH:  D010280 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0030518 
 
בַּלּוּטַת יוֹתֶרֶת הַתְּרִיס (נקראת גם בלוטת מצד התריס) היא בלוטה השייכת למערכת האנדוקרינית של גוף האדם, וממוקמת בצוואר. בגוף האדם קיימות ארבע בלוטות אשר ממוקמות בצידי בלוטת התריס. גודלה כשל אפון קטן.
מיקום בלוטת יותרת התריס ביחס לבלוטת התריס
תפקיד

תפקידן של בלוטות יותרת התריס הוא בקרה על משק הסידן וויסות רמת הסידן בגוף. פעולה זו מבוצעת על ידי הפרשת הורמון הנקרא PTH: בעת שרמת הסידן בדם יורדת, הבלוטה מפרישה את ההורמון אשר גורם לעליית רמת הסידן בדם.
להורמון ה-PTH שלוש פעולות עיקריות:
עצם - ה-PTH מגיע לעצמות, נקשר לאוסטאובלסטים (תאים בוני עצם) שמעבירים מסר לאוסטאוקלסטים (תאים הורסי עצם) שצריך לשחרר סידן. האוסטאוקלסטים מתחילים לפרק את העצם, וכך יוצא סידן שיוצא מהעצמות לדם.
כליה - ההורמון מונע הפרשת סידן לשתן בכליות. בנוסף, גורם להפעלת האנזים 25-הידרוקסי-1-אלפא-הידרוקסילאז, שגורם להפיכת ויטמין D לצורתו הפעילה. ויטמין זה, המצוי בדם ובמאגרי הגוף בצורה לא פעילה מבחינת השפעה על רקמות המטרה, הופך לצורתו הפעילה, 1,25-דיהידרוקסי-ויטמין D (קלציטריול), המעודדת ספיגת סידן במערכת העיכול.
מערכת העיכול - להורמון אין השפעה ישירה על מערכת העיכול, אבל הוא מעודד שפעול ויטמין D בכליה לצורתו הפעילה, 1,25-דיהידרוקסי-ויטמין D, אשר בתורו מעודד ספיגת סידן במערכת העיכול, ובכך מגביר, בעקיפין, את יכולת ספיגת הסידן במערכת העיכול, מ-20% ל-80%.
בלוטת יותרת התריס מקבלת מידע על כמויות הסידן בגוף על ידי קולטן לסידן שנמצא על התאים של בלוטת יותרת התריס. בתגובה לירידה או עליה בכמות הסידן, יורה הקולטן להפריש או לא להפריש PTH.
בעת עליית רמת הסידן חזרה לרמה תקינה, בלוטת יותרת התריס מפסיקה לייצר את ההורמון (מערכת משוב שלילי).
הפרעות הקשורות לבלוטת יותרת התריס

הפרעות בפעילות בלוטת יותרת התריס קיימת בכ-1 מכל 2,500 אנשים

כאשר הבעיה נפוצה בעיקר בין הגילאים 40 ו-75. נשים סובלות מבעיות בבלוטת יותרת התריס יותר מגברים (ביחס של 1 ל-3 לערך).
היפֶר-פאראתירואידיזם (Hyper-parathyroidisim) - פעילות יתר של בלוטת יותרת התריס, רמה גבוהה של PTH, וכתוצאה, רמה גבוהה של סידן בדם (היפרקלצמיה).
היפוֹ-פאראתירואידיזם (Hypo-parathyroidism) - תת-פעילות של בלוטת יותרת התריס, רמה נמוכה של PTH, וכתוצאה, רמה נמוכה של סידן בדם (היפוקלצמיה).
פסאודו-היפופארתירואידיזם - העדר תגובה של הגוף להורמון ה-PTH.
הפרעות הקשורות לבלוטת יותרת התריס > היפר-פאראתירואידיזם

המחלה הנפוצה ביותר מבין מחלות בלוטת יותרת התריס נקראת היפר-פראתיירואידיזם ראשוני, ומאופיינת בפעילות יתר של הבלוטה הנובעת לרוב מגידול שפיר (אדנומה) של אחת הבלוטות. ב-90% מהמקרים האדנומה קיימת בבלוטה יחידה. בכ-8.5% מהמקרים קיימת אדנומה בשתי בלוטות, ובפחות מ-2.5% מהמקרים כלל הבלוטות במצב מוגדל (מצב זה נקרא היפרפלזיה). קיימים מקרים נדירים (פחות מ-1%) בהם הגידול אינו שפיר אלא ממאיר (סרטני) (מצב זה נקרא קרצינומה).
עקב הגידול קיימת מסת רקמה עודפת של בלוטת יותרת התריס, אשר גורמת לייצור מתמיד של הורמון ה-PTH. גם כאשר רמות הסידן בדם עולות מעבר לנורמה, ממשיך ייצור הורמון ה-PTH אשר משמר את רמת הסידן הגבוהה (היפרקלצמיה)
במקרים רבים מחלה זו היא א-סימפטומטית, כלומר מרבית החולים בה לא ירגישו בסימנים מיוחדים, פרט, אולי לתחושת עייפות, דיכאון ו"הרגשה כללית רעה". במקרים בהם כן מורגשים סימפטומים ירגיש החולה בעייפות, דיכאון, בחילות וכאבי ראש, אבנים בכליות ודלדול עצם.
הפתרון למחלה זו הוא ניתוח לכריתת בלוטת יותרת התריס, בו מוּסרת האדנומה. גוף האדם אינו זקוק לכל ארבע הבלוטות, והוא יכול להסתדר עם בלוטה יחידה, ועל כן לאחר הסרת אדנומה יחידה (או שתים או שלוש) אין פגיעה ביכולת הגוף לייצר PTH ולאזן את רמת הסידן בדם.
כאשר קיימת היפרפלזיה (פעילות יתר בכל 4 הבלוטות) מוציאים את כלל הבלוטות, אך משתילים חזרה בגוף חצי בלוטה (או רקמת בלוטה בגודל של גרגר אפונה קטן). על פי רוב שתילת חצי-הבלוטה מבוצעת באזור היד, על מנת לאפשר גישה נוחה אם יהיה צורך בניתוח נוסף.
הניתוח מתבצע בטכנולוגיה "זעיר-פולשנית" ומונחית רדיו : אל החולה מוזרק חומר רדיואקטיבי אשר מאפשר את מיפוי מיקום הגידול באופן מדויק (מיפוי MIBI), ומאפשר כריתתו על ידי ביצוע חתך באורך סנטימטרים בודדים בלבד.
קיימות צורות נוספות של פעילות יתר של הבלוטה:
היפר-פאראתירואידיזם משני - פעילות יתר הנובעת מרמת זרחן גבוהה או רמת סידן נמוכה, לרוב עקב מחלה כרונית של הכליות. אצל מטופלי דיאליזה, המאבדים סידן בשתן ויש להם עליה ברמת הזרחן בדם, מופרש ההורמון PTH ונוצרת היפרפלזיה של כל 4 הבלוטות. במצב כזה נהוג להוציא 3.5 בלוטות ומשאירים חצי בלוטה המספיקה לפעילות ההורמונלית. אצל חולים אלו קיימת פגיעה בעצמות, כתוצאה מספיגת הסידן המוגברת מהעצמות, העצמות רכות ונוצרים בהם דימומים (brown tumor).
היפר-פאראתירואידיזם שלישוני - מצב הנובע לרוב ממחלה ממושכת של היפר-פאראתירואידיזם משני, כאשר מנגנון המשוב של הבלוטות נהרס לחלוטין והבלוטות מפרישות PTH ללא קשר לרמת הסידן בדם.
הפרעות הקשורות לבלוטת יותרת התריס > היפו-פאראתירואידיזם

מצב זה הפוך למצב ההיפר שתואר לעיל - במצב זה בלוטות יותרת התריס אינן מייצרות מספיק הורמון PTH. ייתכנו מספר סיבות להיווצרות חסר בייצור ההורמון:
העדר רקמת בלוטה מספקת. למשל, לאחר ניתוח בו הוצאו (או נפגעו) ארבע בלוטות יותרת התריס, או לאחר ניתוח כריתת בלוטת התריס.
ניוון זמני של הבלוטות. מצב זה מתרחש לרוב לאחר ניתוח הסרת אדנומה. הבלוטות התקינות "התרגלו" לרמת סידן גבוהה בדם (שנוצר עקב פעילות היתר של האדנומה) והפסיקו את ייצור הPTH. לאחר הסרת הגידול, רמת הסידן יורדת, אך נדרש לבלוטות מספר ימים עד שהן חוזרות לייצר PTH. במהלך תקופה זו רמת הסידן עלולה לצנוח (היפוקלצמיה) ויש לצרוך תוספי סידן עד חזרתן לפעילות של שאר הבלוטות.
חוסר יכולת של הבלוטות לייצר PTH ללא סיבה ברורה. זהו מקרה יחסית נדיר.
הסימפטום העיקריים של היפו-פאראתירואידיזם הוא כווצת הנובעת מרמה נמוכה של סידן בדם, וגורמת להתכווצויות שרירים, בעיקר באזור הפנים והגפיים. במקרים חמורים עלול להיווצר דמם תת-עורי והפרעות בקצב הלב.
טיפול במחלה זו מתבצע לרוב על ידי תרופה (סידן וויטמין D), כתלות במקרה. במידה והבלוטות אינן מסוגלות יותר לייצר PTH יש לבצע השתלה של בלוטת יותרת התריס מאדם אחר.
הפרעות הקשורות לבלוטת יותרת התריס > היפו-פאראתירואידיזם > פסאודו-היפופרתירואידיזם

במקרים נדירים מאוד, בלוטות יותרת התריס מייצרות PTH אך הגוף אינו מגיב להורמון ואינו מווסת את רמת הסידן בהתאם, ונוצרת היפוקלצמיה.
היסטוריה

בשנת 1852 אואן (Owen) הבחין אצל קרנפים הודים בגוף קטן, צהוב וקומפקטי צמוד לבלוטת התריס. בשנת 1880 הסטודנט לרפואה השוודי איוואר ויקטור סאנדסטרם (Ivar Viktor Sandstroem) מצא בעת לימודי האנטומיה באוניברסיטת אופסלה כי גם
בגופות של בעלי חיים וגם בגופות של בני אדם קיימים בצוואר משני צידי שוליה התחתונות של בלוטת התריס איברים בגודל אפון שאינם בלוטות לימפה, ולא אונות לוואי של בלוטת התריס ושיש להם מבנה היסטולוגי מיוחד. הוא קרא להם "בלוטות פאראתירואיד" (parathyroid glandulae), שהם בלוטת יותרת התריס. בהתחלה זוהו שתי בלוטות כאלה ומאוחר יותר נתגלו עוד שתיים ואף יותר.
גם אז'ן גלה זיהה אותן בשנת 1891 וגילה את התפקיד האנדוקריני שלהן. הוא מצא כי בהיעדרן, כמו בכריתתן בעת הסרת בלוטת התריס מופיעה תופעה של טטניה.
אחרי כ-20 שנה מקקאלום וקארל פגטלין הוכיחו שהמנגנון של תופעה זו הוא ההיפוקלצמיה.
בשנת 1915 פרידריך שלאגנהאופר תיאר קשר בין יצור יתר של הורמונים של יותרת התריס ובין מחלת עצמות (osteitis fibrosa (cystic בשנת 1925 פליקס מאנדל הוכיח זאת על ידי כריתת בלוטת יותרת התריס מוגדלת כשהשיג שיפור במחלת העצמות.
מקרה מפורסם של תפקוד יתר של בלוטת הפאראתירואיד היה הקפטן צ'ארלס מארטל מניו אינגלנד שפיתח מחלת עצמות מסתורית עם רמות גבוהות של סידן בדם. אחרי ניתוחים רבים נתגלה בניתוח השביעי שהייתה לו אדנומה פאראתירואידית במדיאסטינום.
בשנת 1925 ג'יימס קוליפ הפיק לראשונה תמצית מטוהרת של הורמון פארפאתירואידי, PTH או פאראתירין (או ההורמון של קוליפ) מבלוטות של פרות. תמציתו עזרה לטיפול התופעות של טטניה. ב-1959 אוארבך וראסמוסן וקרייג הצליחו להפיק תמצית טהורה יותר של ההורמון.
בשנת 1971 קבע פוטס (Potts) את המבנה המולקולרי של ההורמון יותרת התריס.
ניתוח ראשון להסרת גידול מבלוטת יותרת התריס נערך בווינה ב-1925 על ידי פליקס מנדל.
לקריאה נוספת

Christine Gourin, David Terris Thyroid and Parathyroid Diseases Medical and Surgical Management, Thieme, NY 2009
הערות שוליים

↑  אתר parathyroid.com
↑  מידע על בלוטת יותרת התריס באתר אסותא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563146105171  BnF: cb120016579 (data)  LCCN: sh85097934  NDL: 00575005  NKC: ph388498  TA98: A11.4.00.001
ג'ובאני דה וראצאנו

| --- | --- |
ג'ובאני דה וראצאנו
ג'ובאני דה וראצאנו
 לידה:  1485 מבצר וראצאנו כ-30 ק"מ מפירנצה
 פטירה:  1528 (בגיל 43 בערך) האנטילים הקטנים
 לאום:  איטלקי
 תקופת הפעילות:  1524–1528 (כ־4 שנים)
 מספר מסעות:  3
 גילויים בולטים:  חופים בין ניופאונדלנד לבין פלורידה
 אזורים שחקר:  פלורידה, ניופאונדלנד, ניו אינגלנד
 חתימה:   
 קורות חיים
 
מסעו של וראצאנו (1524)
ג'ובאני דה וראצאנו (באיטלקית: Giovanni da Verrazano או Verrazzano; נולד ב-1485, נפטר ב-1528 ) היה מגלה ארצות איטלקי שחקר את צפון אמריקה עבור בית המלוכה של צרפת. היה האירופאי הראשון שחקר את חוף האוקיינוס האטלנטי שבין ניופאונדלנד לדרום קרוליינה בשנת 1524.
ביוגרפיה

ג'ובאני דה וראצאנו נולד בוואל די גרבה, בקרבת העיירה גרווה אין קיאנטי, לא הרחק מפירנצה בירת חבל טוסקנה שבאיטליה בשנת 1485(המועד המדויק אינו ידוע). וראצאנו נולד בטירה המצוייה על אדמות של משפחתו. בשנת 1507 עבר לדייפ במטרה לעבוד כמלח על אונייה. בתחילת הקריירה הימית שלו הפליג למספר נמלים במזרח הים התיכון. הקריירה המוקדמת שלו כמו גם חייו לפני שהחל להפליג אינם ידועים בפירוט. הפלגתו לצפון אמריקה, לעומת זאת, מתוארת בפירוט רב ביומנו.
בשנת 1524 נשלח על ידי המלך פרנסואה הראשון מלך צרפת על מנת לחקור את חופי צפון אמריקה, בין פלורידה וניופאונדלנד, במטרה למצוא מעבר ימי לאוקיינוס השקט. ב-1 במרץ בשנה זו הגיע לכף פיר (כף הפחד) ושם עגן. לאחר מכן הפליג דרומה לאורך חוף דרום קרוליינה. לאחר מכן הסתובב ונע צפונה לעבר צפון קרוליינה שם חשב שמצר פמליקו הוא למעשה מעבר ימי. בשל טעות זו נהגו ממפים ובהם אחיו של וראצאנו - ג'ירולמו דה וראזאנו בשנת 1527 לצייר במרכז צפון אמריקה את "ים וראצאנו". רק לאחר כמאה שנים התגלתה טעותו.
וראצאנו עגן מספר פעמים לאורך החוף ופגש את האינדיאנים החיים לאורכו. הוא לא ראה את מפרץ צ'ספיק ואת נהר הדלאוור. וראצאנו הפליג לאורך חופי ניו ג'רזי ונכנס לתוך מפרץ ניו יורק התחתון, עגן בנארוז – מצר הים שבין סטטן איילנד ולונג איילנד, שם פגש קבוצת אינדיאנים משבט לנאפי שחתרו אל ספינתו בקאנו – מקום המפגש הוא המקום שבו נמצא כיום גשר וראזאנו נארוז. וראצאנו ראה ותיאר ביומנו, גוף מים, אשר הוא חשב שמהווה אגם מים מתוקים, ובפועל היה ככל הנראה נהר ההדסון. וראצאנו הפליג צפונה לאורך חופי לונג איילנד, חצה את מצר בלוק איילנד ונכנס למפרץ נאראגאנסט, שם פגש את האינדיאנים אנשי שבט הנאראגאנסט, הפליג צפונה לעבר מיין, חופיה הדרום מזרחיים של נובה סקוטיה, ולעבר ניופאונדלנד ואי ניו וורלד ולאחר מכן שב לצרפת.
וראצאנו הפליג ליבשת אמריקה פעמיים נוספות – הפעם לעבר אמריקה הדרומית וברזיל. נסיבות מותו של וראצאנו אינן ברורות - חלק מההיסטוריונים סבורים כי הוא נהרג בשנת 1528 בעת מסעו השלישי ליבשת אמריקה על ידי אינדיאנים המתגוררים באנטילים הקטנים. אחרים סבורים כי הוא נתפס על ידי ספרדים, ונתלה כשודד ים בקדיז.
פרסומו כיום

על אף שווראצאנו היה הראשון שגילה את חופי צפון אמריקה, לא זכה לתודעה לה זכו מגלים אחרים כגון הנרי הדסון, אשר נחשב שנים רבות כמגלה הרשמי של מפרץ ניו יורק התחתון והעליון ונהר ההדסון (וראצאנו לא נכנס למפרץ העליון, ורק ראה אותו מרחוק, ובפועל חשב שנהר ההדסון הוא אגם מים מתוקים), והשמות שנתן לאזורים שגילה לא נשתמרו, כך למשל, בהתאם למנהג התקופה קרא וראצאנו לאזור ארצות הברית של ימינו "פרנססה" (Francesa) על שם מלך צרפת באותה עת.
בשנות ה-50 וה-60 הביא מאבק ציבורי של יוצאי איטליה המתגוררים בעיר ניו יורק להגברת תהילתו של וראצאנו, ובהמשך נקרא על שמו גשר וראזאנו נארוז.
הערות שוליים

↑  Castello di Verrazzano | Greve in Chianti | Italy (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269600305171  PLWABN: 9810568575805606  BNE: XX1479703  BnF: cb123318857 (data)  GND: 118804251  ISNI: 0000 0000 8155 3491  LCCN: n50013937  NKC: jx20120216036  NTA: 091293251  SNAC: w6x64njt  SUDOC: 032251998  VcBA: 495/40925  VIAF: 74649646   WorldCat (עם VIAF): 74649646
בניין המשרדים של בית הנבחרים פורד

ערך זה עוסק בבניין משרדים בוושינגטון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1939
 תאריך פתיחה רשמי:  1939 
 אדריכל:  לואיס א. סיימון 
 קואורדינטות:  38°53′04″N 77°00′52″W﻿ / ﻿38.8845°N 77.0144°W﻿ / 38.8845; -77.0144
 אתר רשמי
  (למפת וושינגטון די. סי. מוגדלת) בניין המשרדים של בית הנבחרים פורד(למפת וושינגטון די. סי. רגילה) בניין המשרדים של בית הנבחרים פורד
 
בניין המשרדים של בית הנבחרים פורד או בניין המשרדים פורד או בניין פורד (באנגלית: Ford House Office Building) הוא אחד מארבעת בנייני המשרדים המשמשים את עובדי בית הנבחרים של ארצות הברית הבניין ממוקם על גבעת הקפיטול בוושינגטון די. סי., בירת ארצות הברית.
בניין המשרדים פורד הוא בניין המשרדים היחיד של בית הנבחרים שאינו מחובר מתחת לאדמה (באמצעות הרכבת התחתית של קפיטול ארצות הברית) לאחד מבנייני המשרדים האחרים או לקפיטול עצמו, ובניין המשרדים היחיד של בית הנבחרים שאינו מכיל משרדים של חברי בית הנבחרים של ארצות הברית. הבניין משמש בעיקר את צוותי ועדות בית הנבחרים של ארצות הברית, וכן את משרדו של אדריכל הקפיטול, את משרד התקציב של קונגרס ארצות הברית, ואת הוועדה לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה של בית הנבחרים.
היסטוריה

לפני בנייתו של בניין פורד היו ממוקמים באתר זה "בית הספר בל" (Bell School) ו"כנסיית ציון ווסלי" (Zion Wesley Chapel). בנייתו החלה בשנת 1939 במסגרת תוכנית מנהל פרויקטי העבודה של ארצות הברית, והוא היה לבניין המשרדים הפדרלי הראשון שנבנה בוושינגטון. בתכנון, נועד המבנה לתת שירותי אחסון למשרדים אחרים שהוקמו ברחבי הבירה, מתוך כוונה שהקמתו תהיה מהירה וזולה (בזמן שבנייני משרדים מפוארים ויקרים יותר נבנים במקביל).
בראשיתו שימש המבנה את לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנים 1942–1940.
לאחר מכן, שימש הבניין את יחידת ההדפסה הסמויה של ה-FBI. בבניין אוחסנו אלפי רשומות טביעות אצבע שבאותה עת, בהיעדר טכנולוגיות מתקדמות, הצריכו טכניקות חיפוש ידניות כדי למצוא התאמה. יחידה זו של ה-FBI הייתה בין היחידות הראשונות שעברו לבניין ג'יי אדגר הובר עם השלמת בנייתו ב -1974.
לאחר עזיבת ה-FBI את המבנה, הוא נרכש על ידי אדריכל הקפיטול ושמו שונה ל-"אגף 2 של בית הנבחרים" (House Annex-2).
בסוף שנות השמונים, הורשו המפלגות הדמוקרטיות והרפובליקניות לשנות את שמו של הבניין. הרפובליקנים, אז במיעוט, בחרו לשנות את שמו של הבניין לשמו הנוכחי - "בניין פורד", על שם נשיא ארצות הברית לשעבר ג'רלד פורד, ואילו הדמוקרטים במקביל בחרו לשנות את שם "אגף 1 של בית הנבחרים" (House Annex-1) ל"בניין אוניל" על שם יושב ראש בית הנבחרים טיפ או'ניל.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ההיסטוריה של בניין פורד