stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הטיעון הקוסמולוגי

הטיעון הקוסמולוגי הוא טיעון להוכחת קיום האל. ידוע גם בשם טיעון הסיבה הראשונית. לטיעון שלוש גרסאות: הטיעון הסיבתי לקיום (in esse), הטיעון התלוי ועומד (in fieri) והטיעון על פי ההיתכנות.
תומאס אקווינאס, פילוסוף של ימי הביניים אימץ טיעון שמצא בכתבי אריסטו בדבר "הסיבה שאין לה סיבה" וטען כי היקום היה חייב להגרם (להיווצר) על ידי משהו שהוא עצמו לא נגרם (נוצר) וזהו האל. תומאס אקווינאס גם בחן את האפשרות שהיקום התקיים מאז ומעולם (אפשרות שאותה פסל מנימוקים שונים), אך גרס כי הדבר אינו משנה את העיקרון או השאלה מדוע היקום קיים מאז ומעולם.
אבן סינא, פילוסוף אסלאמי של ימי הביניים השתמש גם הוא בטיעון הקוסמולוגי, אך בצורה שונה מזו של תומאס. לשם ההוכחה חוקר אבן סינא את מושג הקיום. הוא מחלק בתוך מושג הקיום בין שני מושגים: אפשרי המציאות והכרחי המציאות. אובייקטים הם אפשרי המציאות אם יש הפרדה בין מהותם לבין קיומם - אם אפשר לתפוש אותם גם בלי שיהיו קיימים (לדוגמה: חד-קרן). לעומת זאת, הכרח המציאות הוא אובייקט שעצם מהותו היא קיומו. לכל אחד מהאובייקטים שהם אפשרי המציאות, אם הם קיימים, היה דבר מה שהוציא אותם מן הכוח אל הפועל, מן האפשרי אל הנמצא. אבל חייב להיות אובייקט אחד שהוא הכרח המציאות כי אחרת תתקבל שרשרת אין סופית של סיבות, מבלי שתהיה סיבה ראשונה שתוציא את אפשרי המציאות מן הכוח אל הפועל מלכתחילה. אבן-סינא מזהה את אותו הכרח המציאות כאלוהים. הוא מבטל את האפשרות שקיים יותר מהכרח המציאות בעזרת הטיעון שבמצב כזה של כפילות אחד מהם חייב להיות סיבת האחר.
גוטפריד לייבניץ, פילוסוף גרמני, העלה טיעון דומה ב"עקרון הסיבה המספקת" שלו משנת 1714: "אין בנמצא עובדה נכונה או קיימת, או הנחה נכונה, בלי שתהיה סיבה מספקת להיותה כך ולא אחרת, על אף שאיננו יכולים לדעת סיבות אלו ברוב המקרים." הוא תמצת את הטיעון הקוסמולוגי כך: "מדוע יש משהו במקום לא כלום? הסיבה המספיקה... נמצאת במהות אשר... היא ישות הכרחית שסיבת קיומה מוכלת בתוך עצמה."
הטיעון של תומאס אקווינאס אינו מבקש להוכיח דבר מעבר לעצם קיום האל, אך פילוסופים סכולסטיים ניסו להרחיבו כדי להוכיח לוגית תכונות כמו היותו כל יכול, היותו פשוט (כלומר, לא מורכב מחלקים בסיסיים יותר), ועוד. לא ניתן היה לדעתם להקיש דברים נוספים אודות האל באמצעות ההגיון אלא רק באמצעות התגלות אלוהית, כמו האמונה הנוצרית בשילוש הקדוש.
הטיעון

מבחינה לוגית, טיעון הסיבה הראשונית הוא בעל המבנה הבא:
דברים מסוימים נגרמים;
אין דבר היכול לגרום את עצמו;
על כן, כל דבר נגרם חייב להגרם על ידי משהו אחר;
לא ניתן למתוח שרשרת סיבתית באופן אינסופי לאחור;
מכיוון שכך, חייבת להיות סיבה ראשונית;
המילה "אל" משמעותה סיבה ראשונית שאינה נגרמת;
מכאן, שאלוהים קיים.
מבחינה לוגית, הנחת ה"ציר" – זה שעליו בנויה כל ההוכחה, הוא שלקיום חייבת להיות סיבה (או מחולל, או גורם). כלומר, שהוא נוצר בנקודה כלשהי בזמן והסיבה להיווצרותו, האל או "הסיבה הראשונית", הייתה חייבת להיות קודמת לו וחיצונית לו. ויליאם ליין קרייג פיתח בעקבות תאוריית המפץ הגדול גרסה עדכנית יותר של ההוכחה הקוסמולוגית:
לכל מה שמתחיל להתקיים חייבת להיות סיבה.
היקום החל להתקיים.
מכאן שיש ליקום סיבה, אלוהים.
מכניקת הקוואנטים נחשבת בעיני כמה כהפרכה של תקפות ההנחה הראשונית בטיעון זה, בטענה שחלקיקים תת-אטומיים מסוימים עשויים להיווצר ואף להיעלם בעקבות תנודות ספונטניות באנרגיה בוואקום. אך מקרים כאלו אינם מפרים את חוק שימור האנרגיה ועל כן אינם משנים את העיקרון. יתר על כן, החלקיקים התת-אטומיים נוצרים תחת מערכת מאוד נוקשה של חוקי טבע, כך שלא נכון לטעון שהם נוצרים מאין.
ביקורת הטיעון

הטיעון הקוסמולוגי מבוסס על הנחת הציר שלכל אירוע חייבת להיות סיבה ושאלוהים הוא הסיבה הראשונית. ל"אלוהים" כאן לא מיוחסות תכונות כלשהן, לבד משמו והיותו "הסיבה הראשונית", כך שלמעשה אין כאן הוכחה או אף ניסיון להוכחה כי אכן קיימת אותה ישות המכונה "אלוהים" שלה התכונות המיוחסות לה בדרך כלל. ישנו דיון ער בשאלה האם היקום התקיים מאז ומעולם או שהוא נוצר בנקודה כלשהי בזמן, כפי שטוענת תאוריית המפץ הגדול, אך ויכוח זה אינו נוגע למהות הטיעון הקוסמולוגי, אם כהפרכה ואם כהוכחה לנכונותו, במיוחד מאחר שלא ניתן לאשש או להפריך אחת משתי הטענות באופן ברור.
אם מקבלים את "עקרון הסיבה המספקת" של לייבניץ שלכל דבר יש סיבה כי אז הדבר הראשון חייב להיות:
סיבת עצמו. או,
מוסבר באופן לא סיבתי, כשקיום הדבר הראשון מקובל כמובן מאליו.
מוסבר באופן לא סיבתי, על בסיס אמיתות מובנות מאליהן כמו אמיתות לוגיות.
רנה דקארט דבק בעקרון הראשון (causa sui), למרות הבעייתיות שבהעלאת טיעון כה אמורפי וגם בגלל בעיית הקדימות: אם דבר הוא סיבת עצמו, הדבר חייב להתקיים כדי שניתן יהיה לייחס לו את היותו סיבת עצמו - כלומר, סמטה ללא מוצא מבחינה לוגית. תומאס מאקווינס דבק בעקרון השני; ואילו חסידי הטיעון השלישי חייבים להקדים כאן את הטיעון האונטולוגי (ומכאן, יוצאים לפי שעה אל מחוץ לגבולות ההוכחה הקוסמולוגית).
ההפרכה הבסיסית ביותר של הטיעון הקוסמולוגי יכולה לבוא באמצעות דחיית "עקרון הסיבה המספקת" של לייבניץ. כלומר, טענה שאין הכרח שלכל דבר תהיה סיבה מספקת. ישנם כמה טיעונים שניתן להעלות בהקשר זה. אחד הוא טיעון לוגי הנוגע לניסיונו של לייבניץ להסביר דבר באמצעות אותו דבר עצמו. לדוגמה, אם חייבת להיות סיבה לקיומו של היקום וסיבה זו היא אלוהים, הרי שעל השאלה מהי הסיבה לקיום אלוהים יהיה לייבניץ חייב להשיב שאלוהים הוא סיבת עצמו או, בניסוח אחר, יש אל כי האל ישנו. אכן, מי שיתכחש לעקרון הסיבה המספקת יצטרך להפסיק להשתמש בשאלת ה"למה", מפני שזהו הבסיס לקיומה של שאלה זו.
אמנם הפרכה זו היא רק לפי הגרסה הישנה של הטענה הקוסמולוגית שבה לכל דבר קיים חייב להיות סיבה. אבל לפי גרסתו של ויליאם ליין קרייג להוכחה הקוסמולוגית שנובעת מההוכחה שהעולם אכן התחיל לא ניתן לקשר בין סיבת האל לסיבת העולם, משום שדווקא לכל מה שמתחיל חייב להיות סיבה אך דבר אשר לא התחיל אינו נזקק לסיבת קיום.
הטיעון הקוסמולוגי של קאלאם

הטיעון הקוסמולוגי של קאלאם (באנגלית: The Kalam cosmological argument), נכתב גם טיעון קאלאם וכן טיעון קלאם או טיעון קלם הוא גרסה נפוצה של הטיעון הקוסמולוגי שמטרתו להוכיח שלכל מה שמתחיל להתקיים (כלומר כל מה שאינו נצחי) יש סיבה.
הטיעון מורכב משלושה הנחות:
לכל מה שמתחיל להתקיים יש סיבה
היקום התחיל להתקיים
לכן, ליקום יש סיבה
הטיעון נראה פשוט אך יש דיון בכל אחת מהנחותיו:
הטיעון הקוסמולוגי של קאלאם > דיון בהנחה הראשונה של טיעון קאלאם

ווס מוריסטון (Wes Morriston) וגראהם אופי (Graham Oppy) ביקרו את האינטואיטיביות של הטיעון הראשון. גראהם אופי שאל, למה בכלל להניח שלכל מה שמתחיל להתקיים יש סיבה? ויליאם ליין קרייג (William Lane Craig) השיב:
מצד אחד, מעולם לא תועד, בשום גוף ידע, משהו שהתקיים בלי להיות נצחי או בלי להיות נוצר-סיבתית וכל טענה ש"נוצר" דבר כזה היא אבסורד (נכונות אינדוקטיבית); מצד שני, אם ההנחה הראשונה לא נכונה אז אפשר לטעון שכל דבר יכול להיווצר ללא סיבה ולא רק היקום, למשל, גם אופניים יכולים לפתאום להופיע סתם כך במרחב הפיזיקלי, בלי סיבה. הפיזיקאי האתאיסט שון קרול (Sean M. Carroll) טען שהטענה לא נכונה לגבי אופניים אך כן נכונה לגבי יקומים שלמים.
ג'ון לסלי מאקי (J. L. Mackie) ניסה לפנות לתזה התפישתנית של דייוויד יום לפיה מה שניתן לדמיין בנפש יכול להתקיים (ובגלל שניתן לדמיין משהו שמתחיל להתקיים בלי סיבה אז זה אפשרי), אך טיעונו הופרך מאת ברוס ריישנבאך (Bruce Reichenbach) וג'ם אנסקומב (G. E. M. Anscombe) שטענו לבעיות לוגיות עם התזה וכן קרייג עצמו טען:
יום עצמו בבירור האמין בעיקרון הסיבתיות. הוא מציע לאורך The Enquiry שלאירועים יש סיבות, וב-1754 הוא כתב לג'ון סטיוארט "מעולם לא הנחתי הנחת יסוד כה אבסורדית לפיה הכל אולי הופיע ללא סיבה"
ניתן להבין מדברי ווס מוריסטון שהיות ואין לנו ניסיון עם היווצרות יקומים או עם סביבות טרום-יקומיות באופן כללי, אז לא נכון לקבוע שיקומים לא באים לקיום ללא סיבה אבל הפנייה אל ניסיון שגויה במקרה זה כי לבני אדם אין טכנולוגיה לתעד היווצרות יקומים מבחוץ.
הטיעון הקוסמולוגי של קאלאם > דיון בהנחה השנייה של טיעון קאלאם

קרייג טען לנכונות ההנחה מסיבות אלה:
החוק השני של התרמודינמיקה
ראיות מדעיות לתאוריית המפץ הגדול
תאוריית בורד-גות'-וילנקין לפיה כל יקום מתרחב לא יכול להיות אין סופי (אלא חייב להכיל גבול מרחב-זמן)
ביקורת עלתה על טענתו של קרייג לכך שלא ייתכנו במציאות דברים אין סופיים אמיתיים (להבדיל מהגדרת אין סוף פרקטית כמו במתמטיקה) ואכן המדע לא גילה משהו אין סופי שקיים במציאות (מלבד אולי המציאות עצמה, קרי, המרחב הפיזיקלי עצמו).
הטיעון הקוסמולוגי של קאלאם > דיון בהנחה השלישית של טיעון קאלאם

ישנה ביקורת לפיה אין הכרח שהסיבה היא דווקא אל אחד, אלא אולי שניים או יותר.
ישנה ביקורת נוספת לפיה המונח "אלוהים" משתנה במשמעותו לישות פיזיקלית או כמה ישויות פיזיקליות שיצרה או יצרו את היקום כמעין מתכנת-על היוצר תוכנת מחשב מאד מורכבת.
הערות שוליים

↑  Wesley Morriston, Causes and Beginnings in the Kalam Argument: Reply to Craig, April 2002Faith and philosophy: journal of the Society of Christian Philosophers 19(2):233-244, DOI:10.5840/faithphil200219218
1 2  William Lane Craig and Sean Carroll, "God and Cosmology", 2014 Greer Heard Forum
↑  היות של"כלום" אין תכונות, אינו יכול "להעדיף" יקום על פני כל דבר אחר
↑  Professor Mackie and the Kalam Cosmological Argument, William Lane Craig, Used by permission of Religious Studies 20 (1985):  367-375.
עונת 2024/2025 ביורוליג

| --- | --- |

 מספר משתתפות:  18
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 34   פליי-אין: 1-2   רבע גמר: סדרת הטוב מ-5 פיינל פור: חצאי גמר, משחק על המקום השלישי וגמר
  אתר האינטרנט הרשמי של היורוליג
 
 → 2023/20242025/2026 ←
 
עונת 2024/2025 ביורוליג היא העונה ה-68 של המפעל הראשון בחשיבותו בכדורסל האירופי, והעונה ה-25 בשם "יורוליג" (לפני כן נקרא המפעל גביע אירופה לאלופות בכדורסל). זוהי העונה השמינית ברציפות בפורמט הליגה ובדרך בחירת הקבוצות המשתתפות בה, שנקבעו עקב סכסוך יורוליג-פיב"א בשנים שקדמו לה.
מתכונת התחרות

בתחרות ישתתפו 18 קבוצות שיתחרו בפורמט של ליגה בעלת שני סיבובים – כל קבוצה תשחק משחק בית ומשחק חוץ נגד כל הקבוצות, כאשר בסיום העונה הסדירה שש הקבוצות המדורגות ראשונות יעפילו לשלב הפלייאוף, בעוד הקבוצות שיסיימו במקומות 7–10 יעפילו לשלב הפליי-אין, שייערך לראשונה: המדורגת במקום השביעי תארח את הקבוצה המדורגת שמינית כשהמנצחת תעפיל לפלייאוף, ואילו המפסידה תמודד על הכרטיס השמיני והאחרון מול המנצחת במשחק הנוסף בין הקבוצות ממקומות התשיעי והעשירי. בשלב הפלייאוף ישוחקו סדרות הטוב מ-5 בשיטת הצלבה של הראשונה נגד השמינית, שנייה נגד שביעית, שלישית-שישית ורביעית-חמישית. בסיום רבע הגמר יעפילו המנצחות לפיינל פור 2025.
המשתתפות בתחרות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| ספרד ברצלונה | יוון אולימפיאקוס | טורקיה אנאדולו אפס | ליטא ז'לגיריס קובנה |
| ספרד בסקוניה | יוון פנאתינאיקוס | טורקיה פנרבחצ'ה | גרמניה באיירן מינכן |
| ספרד ריאל מדריד | ישראל מכבי תל אביב | איטליה ארמאני מילאנו | צרפת אסוול ליון-וילרבאן |
קבוצות משויכות
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| צרפת מונקו | גרמניה אלבה ברלין | איטליה וירטוס בולוניה |
| צרפת פריז בסקטבול | סרביה הכוכב האדום בלגרד (ABA) | סרביה פרטיזן בלגרד |
1 2 3  זכתה לכרטיס חופשי
| קבוצה | עיר | אולם | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| יוון אולימפיאקוס | פיראוס | היכל השלום והאחווה | 12,300 |
| גרמניה אלבה ברלין | ברלין | אובר ארנה | 14,500 |
| טורקיה אנאדולו אפס | איסטנבול | מרכז פיתוח הכדורסל | 10,000 |
| צרפת אסוול ליון-וילרבאן | ליון ווילרבאן | אסטרובל | 5,556 |
| צרפת אסוול ליון-וילרבאן | ליון ווילרבאן | LDLC ארנה | 12,523 |
| איטליה ארמאני מילאנו | מילאנו | מדיולאנום פורום | 12,700 |
| גרמניה באיירן מינכן | מינכן | SAP גארדן | 12,500 |
| ספרד בסקוניה | ויטוריה | פרננדו בואסה ארנה | 15,431 |
| ספרד ברצלונה | ברצלונה | פלאו בלאוגרנה | 7,585 |
| סרביה הכוכב האדום בלגרד | בלגרד | בלגרד ארנה | 18,386 |
| סרביה הכוכב האדום בלגרד | בלגרד | היכל אלכסנדר ניקוליץ' | 8,000 |
| איטליה וירטוס בולוניה | בולוניה | וירטוס סגאפרדו ארנה | 9,980 |
| איטליה וירטוס בולוניה | בולוניה | יוניפול ארנה | 8,278 |
| צרפת מונקו | מונקו | סאל גסטון | 4,090 |
| ליטא ז'לגיריס קובנה | קובנה | ז'לגיריס ארנה | 15,415 |
| ישראל מכבי תל אביב | תל אביב | סרביה היכל אלכסנדר ניקוליץ' | 8,000 |
| יוון פנאתינאיקוס | אתונה | אואקה ארנה | 18,300 |
| טורקיה פנרבחצ'ה | איסטנבול | אולקר ספורט ארנה | 13,059 |
| סרביה פרטיזן בלגרד | בלגרד | בלגרד ארנה | 18,386 |
| סרביה פרטיזן בלגרד | בלגרד | היכל אלכסנדר ניקוליץ' | 8,000 |
| צרפת פריז בסקטבול | פריז | אדידס ארנה | 8,000 |
| צרפת פריז בסקטבול | פריז | אקור הוטל ארנה | 15,705 |
| ספרד ריאל מדריד | מדריד | ויזינק סנטר | 13,109 |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד בסקוניה | מונטנגרו דושקו איבאנוביץ' | סיום חוזה | 27 במאי 2024 | קדם העונה | ספרד פאבלו לאסו | 28 ביוני 2024 |
| ספרד ברצלונה | ספרד רוג'ר גרימאו | פוטר | 8 ביוני 2024 | קדם העונה | ספרד ז'ואן פניארויה | 14 ביוני 2024 |
| גרמניה באיירן מינכן | ספרד פאבלו לאסו | התפטר | 28 ביוני 2024 | קדם העונה | קנדה גורדון הרברט | 25 ביולי 2024 |
| צרפת פריז בסקטבול | פינלנד תומאס איסלו | התפטר | 8 ביולי 2024 | קדם העונה | ברזיל טיאגו ספליטר | 15 ביולי 2024 |
| צרפת מונקו | סרביה סשה אוברדוביץ' | פוטר | 18 בנובמבר 2024 | 7 | יוון ואסיליס ספאנוליס | 26 בנובמבר 2024 |
| איטליה וירטוס בולוניה | איטליה לוקה באנקי | התפטר | 5 בדצמבר 2024 | 18 | מונטנגרו דושקו איבאנוביץ' | 5 בדצמבר 2024 |
| טורקיה אנאדולו אפס | קרואטיה טומיסלב מיאטוביץ' | התפטר | 7 בינואר 2025 | 10 | איטליה לוקה באנקי | 7 בינואר 2025 |
עונה סדירה

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | יוון אולימפיאקוס | 28 | 21 | 7 | 2446 | 2269 | +177 | פלייאוף |
| 2 | טורקיה פנרבחצ'ה | 28 | 19 | 9 | 2308 | 2250 | +58 | פלייאוף |
| 3 | יוון פנאתינאיקוס | 28 | 18 | 10 | 2444 | 2321 | +123 | פלייאוף |
| 4 | צרפת מונקו | 28 | 17 | 11 | 2415 | 2305 | +110 | פלייאוף |
| 5 | גרמניה באיירן מינכן | 28 | 17 | 11 | 2426 | 2418 | +8 | פלייאוף |
| 6 | סרביה הכוכב האדום בלגרד | 28 | 16 | 12 | 2271 | 2245 | +26 | פלייאוף |
| 7 | צרפת פריז בסקטבול | 28 | 16 | 12 | 2390 | 2381 | +9 | פליי-אין |
| 8 | סרביה פרטיזן בלגרד | 28 | 15 | 13 | 2321 | 2219 | +102 | פליי-אין |
| 9 | ספרד ברצלונה | 28 | 15 | 13 | 2424 | 2335 | +89 | פליי-אין |
| 10 | איטליה ארמאני מילאנו | 28 | 15 | 13 | 2377 | 2389 | −12 | פליי-אין |
| 11 | טורקיה אנאדולו אפס | 28 | 14 | 14 | 2390 | 2302 | +88 |  |
| 12 | ספרד ריאל מדריד | 28 | 14 | 14 | 2339 | 2306 | +33 |  |
| 13 | ליטא ז'לגיריס קובנה | 28 | 13 | 15 | 2167 | 2185 | −18 |  |
| 14 | ספרד בסקוניה | 28 | 12 | 16 | 2240 | 2284 | −44 |  |
| 15 | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 28 | 11 | 17 | 2266 | 2381 | −115 |  |
| 16 | ישראל מכבי תל אביב | 28 | 8 | 20 | 2387 | 2519 | −132 |  |
| 17 | איטליה וירטוס בולוניה | 28 | 7 | 21 | 2212 | 2364 | −152 |  |
| 18 | גרמניה אלבה ברלין | 28 | 4 | 24 | 2178 | 2528 | −350 |  |
פיינל פור עונת 24-25

על פי החלטת הנהלת היורוליג, טורניר הפיינל פור יערך לראשונה מחוץ ליבשת אירופה לראשונה מאז עונת 2003/04 אז נערך הטורניר בישראל, בעיר אבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות (UAE).
פרסים > מצטיין המחזור > עונה סדירה

| מחזור | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ישראל תמיר בלאט | ישראל מכבי תל אביב | 36 |
| 2 | צרפת ניל סאקו | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 30 |
| 2 | בולגריה אלכסנדר וזנקוב | יוון אולימפיאקוס | 30 |
| 3 | בולגריה אלכסנדר וזנקוב (2) | יוון אולימפיאקוס | 31 |
| 4 | צרפת תאו מאלדון | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 36 |
| 5 | מקדוניה הצפוניתארצות הברית טי. ג'יי. שורטס | צרפת פריז בסקטבול | 38 |
| 6 | פוארטו ריקו שבאז נייפיר | גרמניה באיירן מינכן | 26 |
| 7 | ארצות הברית זאק לידיי | איטליה ארמאני מילאנו | 29 |
| 8 | צ'כיה יאן וסלי | ספרד ברצלונה | 28 |
| 9 | סרביה פיליפ פטרושב | סרביה הכוכב האדום בלגרד | 38 |
| 10 | צרפת תאו מאלדון (2) | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 36 |
| 10 | מקדוניה הצפוניתארצות הברית טי. ג'יי. שורטס (2) | צרפת פריז בסקטבול | 36 |
| 11 | צרפת אלי אוקובו | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 36 |
| 12 | קייפ ורדה אדי טבארש | ספרד ריאל מדריד | 39 |
| 13 | צרפת תאו מאלדון (3) | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 31 |
| 14 | ארצות הברית נייג'ל הייז | טורקיה פנרבחצ'ה | 30 |
| 15 | ארצות הברית זאק לידיי (2) | איטליה ארמאני מילאנו | 37 |
| 16 | בולגריה אלכסנדר וזנקוב (3) | יוון אולימפיאקוס | 38 |
| 17 | צרפת איזאייה קורדינייה | איטליה וירטוס בולוניה | 38 |
| 18 | ארצות הברית ג'יילן הורד | ישראל מכבי תל אביב | 34 |
| 19 | טורקיה עומר יורטסבן | יוון פנאתינאיקוס | 34 |
| 20 | בולגריה אלכסנדר וזנקוב (4) | יוון אולימפיאקוס | 52 |
| 21 | ארגנטינה פקונדו קמפאסו | ספרד ריאל מדריד | 43 |
| 22 | ארצות הברית דרום סודאן קרליק ג׳ונס | סרביה פרטיזן בלגרד | 37 |
| 23 | ארצות הברית קארסן אדוארדס | גרמניה באיירן מינכן | 34 |
| 24 | ארצות הברית זאק לידיי (3) | איטליה ארמאני מילאנו | 39 |
| 25 | בולגריה אלכסנדר וזנקוב (5) | יוון אולימפיאקוס | 30 |
| 26 | ארצות הברית קנדריק נאן | יוון פנאתינאיקוס | 37 |
| 27 | ארצות הברית דרום סודאן קרליק ג׳ונס (2) | סרביה פרטיזן בלגרד | 31 |
| 27 | צרפת סילבן פרנסיסקו | ליטא ז'לגיריס קובנה | 31 |
| 28 | ארצות הברית קארסן אדוארדס (2) | גרמניה באיירן מינכן | 29 |
| 28 | צרפת ונסן פוארייה | טורקיה אנאדולו אפס | 29 |
פרסים > מצטיין החודש

| חודש | מחזורים | שחקן | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| אוקטובר | 1–7 | ארצות הברית קווין פאנטר | ספרד ברצלונה |
| נובמבר | 8–12 | מקדוניה הצפוניתארצות הברית טי. ג'יי. שורטס | צרפת פריז בסקטבול |
| דצמבר | 13–18 | צרפת תאו מאלדון | צרפת אסוול ליון-וילרבאן |
| ינואר | 19–24 | בולגריה אלכסנדר וזנקוב | יוון אולימפיאקוס |
| פברואר | 25–27 | ארצות הברית קנדריק נאן | יוון פנאתינאיקוס |
הערות שוליים

↑  זכתה ביורוקאפ בעונת 2020/2021 ובעונה שעברה העפילה לשלב הפלייאוף ושמרה על מקומה בתחרות
↑  זכתה ביורוקאפ בעונת 2023/2024
↑  מכבי תל אביב עברה לשחק בהיכל אלכסנדר ניקוליץ' שבבלגרד בגלל מלחמת חרבות ברזל
↑  Abu Dhabi to host EuroLeague Final Four 2025, basketnews.com (באנגלית)
| עונות במפעל הראשון בחשיבותו בכדורסל האירופי |
| --- | --- | --- |
| גביע אירופה לאלופות | 1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 |  |
| הליגה האירופית | 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 |  |
| פיב"א יורוליג | 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 |  |
| סופרוליג | 2000/2001 |  |
| יורוליג | 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
טולסי גבארד

טולסי גבארד (באנגלית: Tulsi Gabbard; נולדה ב-12 באפריל 1981) היא פוליטיקאית אמריקאית המכהנת כראש המודיעין הלאומי בממשלו השני של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ מאז 12 בפברואר 2025. היא כיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השני של הוואי בשנים 2013–2021, וקודם לכן הייתה המחוקקת הצעירה ביותר בבית הנבחרים של הוואי. בעבר הייתה חברה במפלגה הדמוקרטית, אך בשנת 2022 עזבה אותו והצטרפה אל המפלגה הרפובליקנית ב-2024. בנובמבר 2024 הודיע הנשיא הנבחר טראמפ כי ימנה אותה לראש המודיעין הלאומי בממשלו.
טרם כניסתה לפוליטיקה שירתה גבארד במשמר הלאומי של הוואי והוצבה בעיראק (2004–2005) ובכווית (2008–2009), ובהמשך עברה לשירות מילואים פעיל. בקונגרס היא התנגדה להתערבות צבאית אמריקאית בסוריה, נועדה עם הרודן בשאר אל-אסד ב-2017, והביעה עמדות שנויות במחלוקת על משטרו.
בין השנים 2013–2016 כיהנה כסגנית יו"ר הוועדה הדמוקרטית הלאומית. היא התפטרה מתפקיד זה על מנת לתמוך במסע הבחירות הנשיאותי של ברני סנדרס בבחירות לנשיאות ב-2016. היא התמודדה בבחירות המקדימות לנשיאות ארצות הברית במפלגה הדמוקרטית 2020, ולאחר שהייתה בין המועמדים האחרונים שפרשו מהפריימריז, הביעה את תמיכתה בג'ו ביידן. מאז עזיבתה את הקונגרס נקטה בעמדות שמרניות יותר ויותר בנושאים כמו הפלות, ביטחון גבולות וזכויות להט"ב.
לאחר שהביעה תמיכה בטראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2024, מונתה לראש המודיעין הלאומי. מינויּה עורר מחלוקת בשל עמדותיה לגבי רוסיה וסוריה, אך היא זכתה לתמיכה מנגד בשל עברה הצבאי. בפברואר 2025 אישר הסנאט של ארצות הברית את מינויה ברוב של 52 מול 48, מה שהפך אותה לאמריקאית-פסיפית הבכירה ביותר בממשל האמריקאי.
ביוגרפיה

גבארד נולדה בסמואה האמריקנית. ב-1983 עברה עם משפחתה להוואי. ב-2003 התנדבה למשמר הלאומי. שימשה חובשת קרבית ונשלחה פעמיים עם יחידתה לשירות במלחמת עיראק. על שירותה עוטרה במדליית השירות הראוי לשבח  ובתג החובש הקרבי על השתתפותה במבצעים תחת אש. היא עברה קורס קצינים וממשיכה לשרת בכוחות המשמר הלאומי כמפקדת פלוגה במשטרה הצבאית בדרגת קפטן.
ב-2002 נבחרה לבית הנבחרים של מדינת הוואי, היא הייתה בכך לאדם הצעיר ביותר שנבחר לתפקיד מאז ומעולם. כיהנה בבית הנבחרים עד 2004, כשהתנדבה להישלח עם יחידתה לעיראק. ב-2006 עברה לוושינגטון די. סי. ועבדה במטהו של הסנאטור דניאל אקאקה. בשנים 2010 עד 2012 כיהנה במועצת העיר הונולולו. בנובמבר 2012 נבחרה לנציגת המחוז השני של הוואי בבית הנבחרים של ארצות הברית, ב-2014, ב-2016 וב-2018 נבחרה לתקופות כהונה נוספות. היא כיהנה כחברה בוועדת הכוחות המזוינים, בוועדת החוץ ובוועדת ביטחון המולדת. ב-2012 היא קראה ליציאה מיידית של הכוחות האמריקאים מאפגניסטן, מאחר שהמשימות של הצבא הושלמו ואין מקום למלא בה משימות שיטור.
ב-2013 התנגדה לתוכניתו של נשיא ארצות הברית ברק אובמה לתקוף בסוריה. ב-2015 ביקרה את הממשל בראשותו של אובמה על סירובו לזהות את גל הטרור העולמי עם מוסלמים קיצוניים, וציינה כי "כל חייל יודע עובדה פשוטה, אם אינך מכיר את האויב לא תוכל להביס אותו". כמו כן ביקרה אותו על הכישלון במלחמה מול המדינה האיסלאמית. היא ציינה כי השתתפות ארצות הברית בלחימה להפלת משטר בשאר אל-אסד היא מזיקה ולא חוקית ושהיא תומכת בהמשך שליטת אל-אסד בסוריה. בעקבות פיגועי נובמבר 2015 בפריז הצביעה יחד עם הרפובליקנים בעד חוק להקשיח את אמצעי הסינון עבור פליטים מסוריה שמבקשים מקלט בארצות הברית, זאת חרף איום בווטו מצד אובמה. בינואר 2017 ביקרה בסוריה ונפגשה פעמיים עם אסד, ובתחקיר עיתונאי התברר כי הנסיעה מומנה על ידי אנשי עסקים תומכי המשטר הסורי.
באפריל 2017, בעקבות המתקפה הכימית בח'אן שייח'ון של משטר אסד, ולאחר התקיפה האמריקאית בסוריה, אמרה גבארד כי היא "סקפטית" שמשטר אסד אכן עומד מאחורי המתקפה הכימית.
גבארד כיהנה כסגנית יושבת ראש הוועדה הדמוקרטית הלאומית (DNC). היא התפטרה בפברואר 2016 כדי לתמוך במועמד לבחירות לנשיאות ברני סנדרס.
בינואר 2019 הודיעה על כוונתה להתמודד בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית לנשיאות ארצות הברית. באוקטובר אותה השנה הודיעה כי אין בכוונתה להתמודד מחדש לבית הנבחרים בנימוק כי בכוונתה להתמקד במסע הבחירות שלה לנשיאות, אם כי ההודעה באה ככל הנראה בשל בחירות מקדימות קשות במפלגה הדמוקרטית לייצוג מחוז הקונגרס השני של הוואי, שהעיבו על סיכוייה להיבחר. ב-19 במרץ 2020 פרשה גבארד מהבחירות המקדימות והודיעה על תמיכתה בג'ו ביידן.
ב-2022 הודיעה על פרישתה מהמפלגה הדמוקרטית וב-2024 הביעה תמיכה במועמדתו של דונלד טראמפ לנשיאות.
בנובמבר 2024, לאחר ניצחונו בבחירות לנשיאות ארצות הברית, מינה הנשיא הנבחר דונלד טראמפ את גבארד לתפקיד ראש המודיעין הלאומי. ב-12 בפברואר 2025 אישר הסנאט של ארצות הברית את מינויה לתפקיד ברוב של 52-48. הסנאטור הרפובליקני היחידי שהתנגד למינוי היה מיץ' מקונל מקנטקי.
גבארד בעלת תואר ראשון במנהל עסקים מאוניברסיטת הוואי פסיפיק. היא נישאה בשנית באפריל 2015 לצלם הקולנוע אייברהם ויליאמס. היא הינדית באמונתה והראשונה ממאמיני דת זו שכיהנה בקונגרס של ארצות הברית.
עמדותיה בנושאי מדיניות חוץ > סין

גבארד גינתה את טראמפ בשל מדיניות הסחר שלו כלפי סין, וקראה לו לסיים את "מלחמת הסחר ההרסנית עם סין". היא טענה כי המלחמה המסחרית שכללה הגברת מכסים ומגבלות על יבוא סיני, פוגעת בכלכלה האמריקאית בכך שהיא מעלה את מחירי המוצרים לצרכנים ומקשה על עסקים אמריקאים המתבססים על שרשרת אספקה גלובלית. לפי גבארד, המדיניות הזו אינה מובילה לתוצאות הרצויות והיא מסכנת את היחסים הכלכליים והאסטרטגיים בין שתי המעצמות העולמיות.
בנוסף, גבארד קידמה את התפיסה של כמה מתומכי סין, כמו ריי דאליו, לפיה יש להתייחס לסין כאל שותפה ולא כאיום מיידי על הביטחון הלאומי של ארצות הברית. היא מאמינה כי שיתוף פעולה כלכלי וטיפוח יחסים דיפלומטיים יכולים להביא ליציבות כלכלית לשתי המדינות, הפחתת מתחים גאופוליטיים וקידום חדשנות טכנולוגית.