נוסח ארץ ישראל
הערות שוליים

↑  הרב קאפח, הלכות תפילה פרק שלשה עשר
↑  יחזקאל לוגר, תפילת העמידה לחול ע"פ הגניזה הקהירית, מבוא עמ' 16-17
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ד', הלכה ד'.
↑  על פי תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק א', הלכה ו'.
↑  בנוסח אשכנז המזרחי; במחזורי רומניא המודפסים; ובעבר, עד שפסקו מלומר מערביות כלל, גם במחזור רומא (לדוגמה מחזור קמחא דאבישונא, בולוניא ש"א, חלק א, עמ' 154). בנוסח אשכנז המערבי, לא מופיעה חתימת "מלך צור ישראל וגואלו" במחזורים המודפסים, ולא ברוב כתבי היד. לדוגמה, הוא לא נמצא במחזור הנדפס בסביוניטה שי"ז, דף עה ע"ב, ולא במחזורי רעדלהיים (של המנהג המערבי). החלפת החתימה עוררה דיון בקרב הפוסקים, עיין למשל ב"ח, אורח חיים, סימן ס"ו, ד"ה ומ"ש וחותם, שכן חתימת "גאל ישראל" מופיעה בפירוש בתלמוד הבבלי תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ז, עמוד ב', כהבחנה בין ברכות קריאת שמע שבהן יש לחתום "גאל" בלשון עבר, לבין תפילת שמונה עשרה שבה חותמים "גואל" בלשון הווה. חלק מהפוסקים התנגדו לחתימה השונה וקבעו שיש לחתום כמו בכל השנה, וחלק תרצו את המנהג לשנות את החתימה, והב"ח הציע להגיה ולומר "צור ישראל וּגְאָלוֹ" כדי שהחתימה תהיה בלשון עבר. המשנה ברורה, סימן ס"ו, סעיף קטן ל"ג כותב שמפני קושיא זו נהגו אנשי מעשה לומר גם במערבית גאל ישראל ובמשנה ברורה  סימן רל"ו, סעיף קטן ג' כתב שאמנם האחרונים מיישבים המנהג, אך טוב יותר שלא לשנות החתימה. היום, בקהילות מנהג אשכנז המזרחי שאומרות מערבית, ישנם חילוקי מנהגים בשאלה זו.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ד', הלכה ה' ובעוד מדרשים, וראו המאירי (מגן אבות עניין א), הרמב"ן (פקודת הלויים לרא"ה)
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ד', הלכה ג'.
↑  מסכת סופרים כ, ז. תוספות, מסכת סנהדרין, דף ל"ז, עמוד ב'. וספר החילוקים.
↑  יש שהעירו שלפי הירושלמי (ברכות א, ה) אין אומרים ברכה שכל תוכנו אינו אלא פסוק בלבד. יש בקטעי הגניזה שהוסיפו: 'כי שובו שובו אמרת לנו, ועל התשובה מראש הבטחתנו'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ח', הלכה א'; והשוו תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ז, עמוד ב'.
↑  מסכת סופרים פרק יט. וכן משמע מירושלמי (ברכות ד, ו) וכן בנוסחאות הגניזה המובאים בדניאל גולדשמידט ועזרא פליישר.
↑  אוצר חלוף מנהגים עמוד 97
↑  בניגוד לנהוג היום לברך "להניח תפילין" על תפילין של יד (ולמנהג האשכנזים גם "על מצוות תפילין" לתפילין של ראש).
↑  היינמן עמוד 99
↑  מסכת ברכות פרק ט'
↑  יש בקטעי הגניזה גם נוסחאות קרובות ל'ברוך שאמר' (היינו הברכה עצמה, 'האל אב הרחמן'. ו'ברוך שאמר' כו' הוא פתיחה פיוטית לברכה הנ"ל לשבתות וחג), אך כבר מצאנו בכתבי הקראים בני זמנם שכתבו שנהגו בא"י לומר הברכה הזאת (אשר בחר בדויד) לפני פסוקי דזמרא.
↑  בבלי שבת קיח, ב
↑  ברכות פרק א'
↑  ע' פליישר, שירת הקודש, עמ' 53.
↑  ע' פליישר, שירת הקודש, עמ' 57–58
↑  ל' גינצבורג גנזי שכטר, ב, ניו יורק תרפ"ט, עמ' 508–527, מתאר את ההתנגדות לשינוי סדרי התפילה מצד גאוני פומבדיתא לעומת החיבה לפיוט מצד גאוני ישיבת סורא ובראשם רס"ג ששילב את הפיוטים בסידורו[דרושה הבהרה]
↑  ע' עזרא פליישר, שירת הקודש, עמ' 11
↑  חריג לכך הוא באמירת הסליחות, שלא היה סדר קבוע לסליחות עד תקופה יחסית מאוחרת (ובאיטליה עד הזמן האחרון ממש), אלא שהחזן בחר איזה פיוטים לומר.
↑  ראו מחזור שבחי ישורון, נוא יארק תשע"ו, עמ' ii ואילך בהקדמה.
↑  עמ' 41, ובימים שבאמת אמרו קדושה במנהג ארץ ישראל, הוא מוסיף "שמע ישראל" (שאמרו בכל פעם שאמרו קדושה בנוסח ארץ ישראל).
↑  סידור ארץ ישראל (ארכיון)
| נוסחי תפילה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| נוסחים קדומים | נוסח ארץ ישראל • סדר רב עמרם גאון • סידור רב סעדיה גאון • סידור רש"י • מחזור ויטרי • סידור רבי שלמה בן נתן |  |
| נוסחי עדות | נוסח הספרדים • נוסח אשכנז • תכלאל (נוסח תימן) • נוסח איטליה • נוסח רומניא • נוסח צרפת (צפון צרפת) • נוסח פרובאנס (דרום צרפת) • נוסח קטלוניה • נוסח ארם-צובא • נוסח פרס • נוסח צפון אפריקה |  |
| נוסחי זרמים חדשים | נוסח האר"י •  נוסח ספרד • נוסח אדמו"ר הזקן • נוסחים לא אורתודוקסיים • נוסח צה"ל האחיד |  |
סידור ארץ ישראל