stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרולד איניס
איניס ומקלוהן

מרשל מקלוהן היה עמיתו של איניס באוניברסיטת טורונטו. הוא התבסס על רעיונותיו כשטען כי בתחום לימוד ההשפעות של התקשורת, הצורה הטכנולוגית חשובה יותר מהתוכן. עובדה זו מתקשרת לאמירתו המפורסמת "המדיום הוא המסר". אולם איניס ומקלוהן נבדלו זה מזה בגישותיהם. החוקר ג'יימס קארי תמצת את ההבדלים:
הן מקלוהן והן איניס הניחו שמיקומה של התקשורת הטכנולוגית הוא מרכזי. הם נבדלים בסוגי ההשפעות שייחסו לטכנולוגיה. בעוד שאיניס רואה בטכנולוגיית התקשורת כמשפיעה על ארגון ותרבות, מקלוהן מייחס לה השפעה חושית ומחשבתית. מקלוהן אומר יותר על 'תפיסה' ופחות על 'מוסדות', איניס אומר הרבה על מוסדות ופחות על 'מחשבה' ו'תפיסה'.
הביוגרף ווטסון טוען כי בניגוד למקלוהן, עבודתו של איניס נשאה טון פוליטי בולט; נשענת על האמונה שסוגים שונים של תקשורת יכולים בכל זאת ליצור אפקטים דומים. עבור איניס, העיתונות הצהובה של ארצות הברית והרמקול הנאצי הם בעלי אותה השפעה שלילית: הם הופכים אנשים מיצורים חושבים לאוטומטים פשוטים בשרשרת הפיקוד.
לדעתו של ווטסון, עבודתו של איניס גמישה יותר ופחות דטרמיניסטית מזו של מקלוהן כמרצים וכחוקרים, איניס ומקלוהן חלקו דילמה דומה; שניהם טענו כי תרבות הספרים נוטה ליצור נקודות מבט מובנות של חשיבה. אך עם זאת, שניהם כתבו ספרים רבים. באחת מספריו של איניס – the bias of communication, כתב מקלוהן על כתיבתו 'הפסיפסית' של איניס וטען שעל אף הקושי והמורכבות שבדבר, הוא חווה התרגשות בהתוודעות לכתיבה שבה כל משפט מזמין חשיבה ומחקר נוסף.
העשייה המחקרית של איניס בתחום הכלכלה הפוליטית, התקשורת והחברה רלוונטית גם היום. השפעתו על תיאורית תקשורת ביקורתיות הייתה רבה ובעלת משקל ייחודי, ויחד עם מקלוהן הציע נקודות מבט חתרניות לגבי תפקידה של טכנולוגיית התקשורת כסוכן מרכזי בתהליכים היסטוריים וחברתיים. עבודתם המשותפת קידמה חשיבה תאורטית-היסטורית שבה לתקשורת תפקיד מרכזי בניתוח שינויים ותמורות חברתיות.
ראו גם

מרשל מקלוהן
דטרמיניזם טכנולוגי
ויג'יאוואדה

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  אנדרה פרדש
 ראש העיר:  רטנה בינדו
 שטח:  119.8 קמ"ר
 גובה:  11.88 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,048,240 (2011)
  ‑ במטרופולין:  1,491,000 (2011)
  ‑ צפיפות:  12,231 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  16°31′00″N 80°37′00″E﻿ / ﻿16.516666666667°N 80.616666666667°E﻿ / 16.516666666667; 80.616666666667 
 אזור זמן:  UTC +5:30
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיויג'יאוואדה(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיויג'יאוואדה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ויג'יוואדה היא העיר השנייה בגודלה במדינת אנדרה פרדש, שבדרום הודו.
העיר, הנמצאת בדרום מזרח הודו, שוכנת על גדות הנהר קרישנה ומשמשת כעיר נמל. לפי מפקד אוכלוסין של 2011, אוכלוסיית ויג'יוואדה נאמדת ב-1,048,240 נפש.
העיר שוכנת בהצטלבות שתי מסילות רכבת מרכזיות ובמפגש שתי אוטוסטרדות ומיקום זה תורם לכלכלתה.
בעיר יש מספר מקדשים בעלי חשיבות, אולם עיקר חשיבותה הדתית הם מקדשי המערות ההינדים באונדאוואלי, הנמצאים לצד העיר. המקדשים נחצבו החל מהמאה ה-6 ויש בהם ייצוג לשלושת האלים המרכזיים (וישנו, שיווה וברהמה).
וולגר אסטרחן

סמל הקבוצה הישן
וולגר אסטרחן (ברוסית: Футбольный клуб Волгарь Астрахань) היא קבוצת כדורגל הממוקמת בעיר אסטרחן, שבדרום רוסיה.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1960 בשם פישצ'ביק ולאחר מכן הפכה לקבוצת טרוד. משנת 1964 הקבוצה נקראת בשם וולגר. משנת 2007 ועד 2013 נקראה בשם וולגר גזפרום אסטרחן.
לאורך כל התקופה הסובייטית, שיחקה הקבוצה בליגות הנמוכות ולא הצליחה להעפיל לליגה הסובייטית הבכירה.
משנת 1991 הקבוצה התמודדה בליגה הרוסית השנייה ומאז 2014 התמודדה בליגת המשנה הרוסית. בעונת 2016/2017 סיימה במקום השלישי והתמודדה בטורניר העפלה לליגת העל הרוסית בכדורגל אך הפסידה לאנז'י מחצ'קלה ונשארה בליגת המשנה.
עד עונת 2018/2019 הספונסר של הקבוצה הייתה חברת גזפרום אסטרחן, קבוצת בת של תאגיד גזפרום, שהתנערה ממנה בסוף עונת 2017/2018 והקבוצה נאלצה לרדת לליגה השנייה בשל אובדן הספונסר, למרות שסיימה במקום העשירי בליגה.
בעונת 2018/2019 הקבוצה העפילה לשלב 32 האחרונות בגביע הרוסי.
בסיכום עונת 2019/2020 זכתה באליפות הדרום של ליגת הכדורגל המקצוענית והעפילה לליגה הלאומית.
בתום עונת 2023/2024 חזרה לליגה השנייה.
הישגים ותארים

הישג שיא בגביע הרוסי בכדורגל: שמינית גמר 2010, 2011
הישג שיא בליגת הכדורגל הלאומית של רוסיה: מקום שלישי 2017
זכייה בגביע ליגת הכדורגל הלאומית: 2015
הערות שוליים

↑  Энергетическая компания не будет спонсировать «Волгарь», דיווח בערוץ Match TV
ערך זה הוא קצרמרבנושא מועדוני כדורגל ובנושא כדורגל רוסי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 תלמידים
 :  4,000 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°06′27″N 34°48′04″E﻿ / ﻿32.107423223972°N 34.801222244427°E﻿ / 32.107423223972; 34.801222244427
 אתר רשמי
  (למפת גוש דן מוגדלת) הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן(למפת גוש דן רגילה) הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן
 
הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן היא פקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב. פרופ' יובל נאמן כנשיא האוניברסיטה היה בין יוזמי פתיחת הפקולטה (1971) ונחשב למתווה דרכה בראשית קיומה. בין מקימי הפקולטה נמנים פרופ' צבי חשין, חתן פרס ישראל לשנת 2007, פרופ' עמנואל מרום, מהאבות המייסדים של תחום האלקטרואופטיקה בישראל ופרופ' זִיפֶּר, מחלוצי תחום הנדסת תעשייה בישראל. בפקולטה לומדים כיום מעל ל-4,000 סטודנטים לתארים ראשון, שני ושלישי בשישה תחומים עיקריים: הנדסת חשמל, הנדסת מחשבים, הנדסת מכונות, הנדסת תעשייה וניהול, הנדסה ביו-רפואית והנדסת חומרים. מאז הקמתה לפקולטה להנדסה מעל 20,000 בוגרים. אוניברסיטת תל אביב מובילה בעיקביות מבין האוניברסיטאות מחוץ לארצות הברית בדירוג האוניברסיטאות מאחורי מייסדי חברות חד-קרן בארצות הברית. רבים מהמייסדים הם בוגרי הפקולטה. דקאן הפקולטה הוא פרופ' נעם אליעז.
בתי ספר ומחלקות > בית הספר להנדסת חשמל

לימודי הנדסת החשמל החלו בתחילת שנות ה-70. בבית הספר פועלים כ-50 אנשי סגל וכ-1,200 סטודנטים לתואר ראשון ו-600 סטודנטים לתארים מתקדמים. ראש בית הספר הוא פרופ' ערן סוחר. הקתדרות הכפופות לבית הספר:
הקתדרה לננו פוטוניקה ע"ש מרקו ולואיז בראשות פרופ' עדי אריה
הקתדרה לתורת הקידוד בתקשורת בראשות פרופ' סמיון ליצין
הקתדרה להנדסת מחשבים ע"ש האחים לזרוס בראשות פרופ' דנה רון-גולדרייך
הקתדרה לתורת האינפורמציה בראשות פרופ' מאיר פדר
הקתדרה לננוטכנולוגיות מידע ע"ש ברנרד שוורץ בראשות פרופ' יוסף [יוסי] שחם
הקתדרה להתקנים אלקטרואופטיים ע"ש חנה והיינריך מנדרמן בראשות פרופ' אמליה פרידמן
הקתדרה לאלקטרוניקה ע"ש יוקל בראשות פרופ' אהוד הימן
הקתדרה לעיבוד תמונה ע"ש רחל ומנואל קלצ'קי בראשות פרופ' נחום קריתי
קתדרת קרנצברג לעיבוד אותות בראשות פרופ' חגית מסר-ירון
הקתדרה לעיבוד ספרתי של אותות ע"ש סליה ומרקוס מאוס בראשות פרופ' אנטוני וייס
הקתדרה לסוליטונים אופטיים בראשות פרופ' בוריס מלמד
בתי ספר ומחלקות > בית הספר להנדסה מכנית

ראשית בית הספר בשנת 1973 עם הקמת המחלקה למכניקה, חומרים ומבנים בהובלת פרופ' צבי חשין, חתן פרס ישראל לשנת 2007. חשין עמד בראש המחלקה בשנים 1973–1977, ובשנית בין 1979–1981. ראש בית הספר הנוכחי הוא פרופ' אלכס ליברזון.
הקתדרות הכפופות למחלקה:
הקתדרה למכניקה וביומכניקה ע"ש דיאנה וארתור בלפר בראשות פרופ' יצחק הררי
הקתדרה במיקרואלקטרוניקה ע"ש הנרי ודינה קרונגולד בראשות פרופ' ויאצסלב [סלבה] קרילוב
הקתדרה למכניקה של מוצקים ע"ש נתן קמינגס בראשות פרופ' ראמי חג'-עלי
בתי ספר ומחלקות > המחלקה להנדסה ביו רפואית

ראש בית הספר הוא פרופ' נתנאל (נתי) שקד. במסגרת בית הספר פועלת הקתדרה להנדסת כלי דם ע"ש הרברט ג'יי ברמן בראשות פרופ' עמית גפן.
בתי ספר ומחלקות > המחלקה הנדסת תעשייה

ב-1971 הוקמה תחת הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב המחלקה להנדסת תעשייה והחלה את פעילותה תוכנית ללימודים בתחום. תחת ניצוחו של פרופ' דני זיפר, ראש המחלקה הראשון, חוללה המחלקה מהפכה בתחום לימודי התעשייה בישראל. פרופ' זִיפֶּר עמד בראש המחלקה שנים רבות וקיבל מעמד של פרופסור בשנת 1977. ראש המחלקה הנוכחי הוא פרופ' ערן טוך. הלימודים בתואר הראשון מאפשרים שלוש התמחויות: תפעול מערכות, ניהול ומערכות מידע.
בתי ספר ומחלקות > המחלקה למדע והנדסה של חומרים

מרכז וולפסון לחקר חומרים הוקם באוניברסיטה בשנת 1994. בשנת 2002 החל לפעול מסלול לתארים מתקדמים בשיתוף פעולה בין הפקולטה למחלקות לכימיה ופיזיקה בפקולטה למדעים מדויקים. המחלקה עצמה הוקמה בשנת 2013. ראש המחלקה הוא פרופ' עמית כהן.
תוכניות מיוחדות

תוכנית מדעים דיגיטליים להיי-טק - תוכנית לימודים דו-חוגית, המשלבת לימודי תוכנה ודאטה תוך שימת דגש על תשתית מתמטית ועל חשיבה רב-תחומית. ראש התכנית הוא פרופ' רן בכרך גלעד.
התוכנית הרב תחומית להנדסה ורוח ע"ש ג'ק, ג'וזף ומורטון מנדל - תוכנית המשלבת לימודי רוח בלימודי הנדסה.
מאסטר-טראק - תוכנית המיועדת לבעלי תואר ראשון.
תוכנית הנדסת סביבה - תוכנית לתארים מתקדמים ובראשה עומדת פרופ' הדס ממן.
תוכנית "מיקרו-תואר" - תוכנית מקוצרת שהושקה בשנת 2021 לבוגרי תואר ראשון.
אנשי סגל בולטים

בסגל הפקולטה נמנים חוקרים ויזמים מובילים, אשר תרומתם לפיתוח שיטות חדשניות ופרויקטים בעלי השפעה גלובלית היא משמעותית, כולל חברות שהגיעו להכרה עולמית.
פרופ' עירד בן גל - מומחה מוביל בתחום הבינה המלאכותית וניתוח נתונים, עם תרומה משמעותית לפיתוח פתרונות AI מתקדמים לתעשייה. הוא שותף להקמת CB4, שפיתחה פתרונות מבוססי בינה מלאכותית לשיפור ביצועים בחנויות. החברה נרכשה על ידי GAP בכ 150 מיליון דולר.
פרופ' אברהם גובר
פרופ' גדעון דגן - פרופסור אמריטוס בבית הספר להנדסה מכנית, הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, חתן פרס רוטשילד (2006) וחתן פרס ישראל בתחום חקר מדעי כדור הארץ וחקר האטמוספירה לשנת תשע"ג.
פרופ' אהוד היימן – חוקר מוביל בתחום האלקטרומגנטיות ותורת הגלים, עם תרומות משמעותיות להתפשטות גלים ופיזורם.
פרופ' אודי ווינשטיין - חוקר ויזם מוביל בתחומי עיבוד אותות ומערכות תקשורת. תרומותיו כוללות פיתוח אלגוריתמים מתקדמים לתקשורת אלחוטית, עיבוד אותות אדפטיבי ודחיסת נתונים, והשפעתו ניכרת הן באקדמיה והן בתעשיית הטלקומוניקציה.
פרופ' תמיר טולר - טולר עוסק במחקר בין-תחומי בנושא ביטוי גנים על בסיס כלים שונים מדיסציפלינות כמו מדעי המחשב, הנדסה, אבולוציה מולקולרית, ביופיזיקה וסטטיסטיקה.
פרופ' דוד מנדלוביץ' - חוקר ויזם מוביל בתחום הפוטוניקה והתקנים אופטיים. מחקריו מתמקדים בפיתוח טכנולוגיות מתקדמות לתקשורת אופטית ורכיבים ננו-פוטוניים, והשפעתו ניכרת בתעשיית התקשורת והדימות.
פרופ' חגית מסר-ירון - חוקרת בולטת בתחומי עיבוד אותות ותקשורת, עם תרומה משמעותית לפיתוחים טכנולוגיים המשמשים בתחומים מגוונים, כולל תקשורת אלחוטית ויישומים סביבתיים. היא הייתה הנשיאה של האוניברסיטה הפתוחה ועוסקת בקידום שילוב מדע וטכנולוגיה בחינוך ובתעשייה.
פרופ' נדב לבנון - נדב לבנון נחשב לאחד המומחים המובילים בעולם בתאוריית מכ"ם ויישומיה, עם מחקר מרכזי בתחום עיצוב וניתוח גלים. הוא תרם רבות לפיתוח טכניקות שהפכו לשיטות יסוד בעיבוד אותות מכ"ם.
פרופ' סמיון ליצין - תרם תרומה מרכזית לפיתוח טכנולוגית כונן ה-USB (DiskOnKey) בעת עבודתו כ-CTO בחברת M-Systems. הוא יישם טכניקות עיבוד אותות שאיפשרו הגדלת צפיפות הזיכרון, מה שהפחית משמעותית את עלות התקני הזיכרון הניידים. כונן ה-USB הפך במהירות לתקן אחסון מרכזי והחליף את הדיסקט.
פרופ' אמיר נתן - מומחה לכימיה חישובית וננוטכנולוגיה מאוניברסיטת תל אביב, תרם לפיתוח האלגוריתמים והפלטפורמות החישוביות ששימשו את חברת קומפיוג'ן בתחילת דרכה, ושיפרו את יכולותיה בתחום גילוי התרופות.
פרופ' מאיר פדר - חוקר ויזם מוביל בתחום התקשורת והבינה המלאכותית, שהוביל תרומות משמעותיות למספר חברות טכנולוגיה פורצות דרך. הוא היה שותף להקמת Peach Networks, שנרכשה על ידי מיקרוסופט. כמו כן, הוא היה מעורב בפיתוחים ב-Bandwiz וב-Amimon. היה שותף ב-Run:ai, שנרכשה לאחרונה על ידי Nvidia.
פרופ' אמליה פרידמן (אנ') - מומחית בעלת שם עולמי בתחום הבקרה בבית הספר להנדסה חשמל באוניברסיטת תל אביב.
פרופ' יורם רייך
פרופ' דנה רון - פרופסור מן המניין בפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב. רון היא אחת המייסדות של תחום בדיקת תכונות מדגמית ונמנית עם החוקרים המובילים בתחום.
פרופ' אורי שקד - פרופסור אמריטוס להנדסת חשמל, דיקן הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב בין השנים 1993 ל-1998 וחתן פרס ישראל לחקר ההנדסה לשנת 2017.
בוגרים בולטים

מבין בוגרי הפקולטה ישנם חוקרים מובילים ויזמים רבים בתחום הטכנולוגיה, התקשורת, הביטחון והתחבורה. הם תרמו רבות לפיתוח שיטות חדשניות ופרויקטים בעלי השפעה גלובלית, בהם חברות שזכו להכרה עולמית והגיעו לשווי של מיליארדי דולרים. בין ההישגים הבולטים ניתן למצוא פיתוחים בתחום התשלומים המקוונים, הנדסה חשמלית, תחבורה שיתופית, וכן חידושים בתחום הביטחון והחלל.
פרופ' יונינה אלדר - חוקרת מובילה בתחום עיבוד אותות ודגימה דחוסה, עם תרומה משמעותית לפיתוח שיטות חדשניות בתחום התקשורת.
דר' רפי גדרון - רפי גדרון הוא יזם סדרתי ומשקיע אנג'ל, מייסד כרומטיס – החד קרן הישראלי הראשון, שנמכר ללוסנט תמורת 4.75 מיליארד דולר.
דר' דני גולד - מומחה בטכנולוגיות מתקדמות, ידוע במיוחד בזכות תרומתו לפיתוחים בתחום הביטחון והטכנולוגיה, כולל פרויקטים חדשניים עם השפעה גלובלית.
דר' תמרה בקשט - תואר דוקטור בהנדסת חשמל מאוניברסיטת תל אביב. מנכ"לית חברת הסטארט-אפ הישראלית VisIC Technologies המפתחת רכיבים חדשניים לרכבים חשמליים המשפרים את טווח הנסיעה ומקטינים את גודל הסוללה הנדרשת.
יונתן וינטראוב - ממייסדי SpaceIL, ארגון ללא מטרות רווח ישראלי שבנה את החללית בראשית, הנחתת הפרטית הראשונה שניסתה לנחות על הירח. SpaceIL זכתה לתשומת לב בינלאומית כאשר בראשית הגיעה למסלול סביב הירח בשנת 2019, למרות שהנחיתה עצמה נכשלה. ההישג נחשב פריצת דרך עבור ישראל, שהפכה למדינה השביעית שהגיעה למסלול ירחי.
ערן זינמן - מייסד שותף וה-CTO של Monday.com, מערכת ניהול עבודה שמסייעת לצוותים לנהל פרויקטים ותהליכי עבודה בצורה יעילה. החברה הונפקה בשנת 2021 והגיעה לשווי של מעל 6 מיליארד דולר, מה שהפך אותה לאחד החד-קרנים המובילים בישראל.
פרופ' זאב זלבסקי - פרופסור מן המניין ודקאן הפקולטה להנדסה באוניברסיטת בר-אילן.
תת-אלוף עומר טישלר - ראש מטה חיל האוויר הישראלי.
יובל טל - מייסד Payoneer, חברה גלובלית המספקת פתרונות תשלומים מקוונים ושירותים פיננסיים לעסקים ברחבי העולם. פאיוניר, שהונפקה בנאסד"ק, הגיעה לשווי של מעל 3.3 מיליארד דולר, והפכה לאחת החברות המובילות בתחום התשלומים הבינלאומיים.
רפי מאור - מהנדס ומנהל ישראלי, כיהן כיו"ר התעשייה האווירית לישראל עד ספטמבר 2016. קודם לכן כיהן כיו"ר, נשיא ומנכ"ל חברת ECI Telecom, כנשיא ומנכ"ל חברת אינדיגו, וסגן נשיא בכיר ב-HP.
מריוס נכט - יזם סדרתי, משקיע, איש עסקים, ומיליארדר ישראלי, ממייסדי חברת צ'ק פוינט ויו"ר החברה לשעבר.
ברק עילם - מנכ"ל NICE מאז 2014, הפך את החברה למובילה עולמית בתחומי הענן, האנליטיקה, הדיגיטל והבינה המלאכותית
פרופ' משה קם - נשיא ומנכ"ל ה-49 של ה-IEEE. פרופסור ודקאן המכללה להנדסה בניוארק במכון הטכנולוגי של ניו ג'רזי (NJIT). עד אוגוסט 2014 שימש כראש המחלקה להנדסת חשמל ומחשבים באוניברסיטת דרקסל.
אורן שובל - מייסד שותף של Via, חברת טכנולוגיה גלובלית לתחבורה המתמחה בנסיעות שיתופיות לפי דרישה. החברה, שהפכה לחד-קרן (unicorn), מפתחת תוכנות מתקדמות לניהול מערכות תחבורה ציבורית ונסיעות שיתופיות בערים ברחבי העולם.
פרויקטים מיוחדים > TAU-SAT

בפקולטה פועל מרכז ננו לוויינים. מתפקידי המרכז בנייה ושיגור צי לוויינים תוך הנגשת תחום החלל לתלמידי הפקולטה, ובתי ספר בישראל. הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב היא כיום המובילה בישראל בתחום ומהווה מוקד לסטודנטים, תלמידים, מרכזי מחקר ותעשייה בתחום זה. בפברואר 2021 שוגר לחלל ננו-לוויין ראשון של הפקולטה על מנת למדוד קרינה קוסמית מסביב לכדור הארץ. הלווין נע במסלול כדור הארץ והיה הלווין הישראלי הראשון ששינה את צורתו במהלך הטיסה. בנוסף על כך, זהו הלוויין הראשון שתוכנן, פותח הורכב ונבדק כולו בתוך האקדמיה הישראלית. את המרכז מובילים פרופ' עפר עמרני ופרופ' מאיר אריאל.
פרויקטים מיוחדים > Sail IL

פרויקט SAIL-IL הוא יוזמה של סטודנטים מהפקולטה להנדסה של אוניברסיטת תל אביב, שמטרתה לתכנן ולבנות סירות אוטונומיות מתקדמות. הצוות, המורכב מסטודנטיות וסטודנטים מבתי הספר להנדסת חשמל והנדסה מכנית, מתחרה בתחרויות בינלאומיות בתחום הסירות האוטונומיות, כמו תחרות RoboBoat היוקרתית. הפרויקט זכה להישגים משמעותיים, כולל זכייה במקום השלישי בתחרות העולמית שהתקיימה בסרסוטה, פלורידה. הצוות פיתח סירה אוטונומית המסוגלת לנווט באופן עצמאי תוך שימוש בטכנולוגיות מתקדמות של עיבוד אותות, ראייה ממוחשבת, וחיישנים מתקדמים. הפרויקט מדגיש את השילוב בין הנדסה חדשנית, עבודת צוות ופתרון בעיות מורכבות, ומציב את אוניברסיטת תל אביב בחזית הפיתוחים בתחום התחבורה האוטונומית הימית.
פרויקטים מיוחדים > מעבדת הרחפנים

בפקולטה פועלת מעבדת רחפנים המתמקדת בפיתוח רחפנים בעלי יכולות אוטונומיות בתחומים שמשלבים בינה מלאכותית, ראייה ממוחשבת, רובוטיקה ובקרה.
פרויקטים מיוחדים > פרס המים

החל משנת 2000 משתתפת ישראל בתחרות פרס המים הבינלאומית. תחרות פרס המים של סטוקהולם לנוער בישראל נוסדה על מנת לעורר מודעות לבעיית שימור מקורות המים בקרב הנוער הישראלי, ולעודד אותו לעסוק בכתיבה מדעית בנושא זה. כחלק מהתחרות כותבים בני הנוער עבודות מחקר בתחום מציאת פתרון למשבר המים, בכל ההיבטים – המדעי, החברתי, ההיסטורי והאמנותי. התחרות מתקיימת בחסות הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב ובתמיכת קרן רחל ומנואל קלצ'קי וג'ואיש נשיונל פאנד JNF ארצות הברית. פרופ' גדעון דגן, חתן פרס המים של סטוקהולם לשנת 1998 וחתן פרס ישראל הוא המנהל האקדמי של הפעילות בישראל.
דקאני הפקולטה לדורותיהם

|  | שם | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- |
| 1 | מוריס ברול | 1971–1977 |
| 2 | ישראל ויגנסקי | 1977–1980 |
| 3 | עמנואל מרום | 1980–1983 |
| 4 | עדי זיידמן | 1983–1988 |
| 5 | יעקב עבודי | 1988–1993 |
| 6 | אורי שקד | 1993–1998 |
| 7 | גדעון לנגהולץ | 1998–2002 |
| 8 | טוביה מילוא | 2002–2006 |
| 9 | אהוד הימן | 2006–2014 |
| 10 | יוסי רוזנוקס | 2014–2022 |
| 11 | נעם אליעז | 2022–מכהן |
הערות שוליים

↑  https://ee.tau.ac.il/marom80
1 2   קורין דגני, אוניברסיטת תל אביב במקום השני בעולם במספר היוניקורנים שייסדו בוגריה, באתר TheMarker‏, 16 באוגוסט 2023
↑  אודות בית הספר להנדסת חשמל, באתר engineering.tau.ac.il
↑  דבר ראש בית ספר, באתר engineering.tau.ac.il
↑  קתדרות, באתר engineering.tau.ac.il
↑  סגל אקדמי - בית הספר להנדסה מכנית, באתר engineering.tau.ac.il
↑  אודות המחלקה
↑  תכנית התואר הראשון תשפ"א בהנדסת תעשייה וניהול, באתר engineering.tau.ac.il
↑  אודות המחלקה למדע והנדסה של חומרים, באתר engineering.tau.ac.il
↑  דבר ראש התוכנית מדעים דיגיטליים להיי-טק, באתר engineering.tau.ac.il
↑  התוכנית הרב תחומית להנדסה ורוח, באתר engineering.tau.ac.il
↑  למה ללמוד הנדסת סביבה?, באתר engineering.tau.ac.il
↑  מהפכת לימודי ה"מיקרו-מאסטר" יוצאת לדרך, באתר www.tau.ac.il
↑   ליאור דטל, מהפכה באקדמיה: אוניברסיטת תל אביב והטכניון יפתחו לימודי מיקרו תואר בימים הקרובים, באתר TheMarker‏, 1 במרץ 2021
↑  מאיר אורבך, הסטארט-אפ הישראלי CB4 נמכר ל-GAP בכ-150 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 5 באוקטובר 2021
↑  אנבידיה הודיעה כי תרכוש את הסטארט-אפ הישראלי Run:ai
↑   דניאל דותן, טכנולוגיה חדשנית לשיפור יעילות הרכב החשמלי, באתר TheMarker‏, 1 בפברואר 2022
↑  החללית בראשית: חללית ישראלית לירח
↑  monday.com soars on raised 2024 outlook
↑  Israeli co Via raises $110m at $3.5b valuation
↑  אוניברסיטת תל אביב שיגרה לווין במטרה לבצע ניסוי בהצפנה קוונטית מבוססת לווין
↑  ננו-לוויין של אונ' ת"א, שימדוד קרינה קוסמית, ישוגר במוצ"ש לחלל, באתר ynet, 19 בפברואר 2021
↑  "חומר חכם" שינה צורה בננו-לוויין ישראלי בחלל, באתר ynet, 6 במאי 2021
↑  אוניברסיטת תל אביב תשגר ננו-לוויין ראשון לתחנת החלל הבינלאומית, באתר סוכנות החלל הישראלית
↑  הסירה האוטונומית הישראלית שוברת שיאים עולמיים
↑  רחפנים אוטונומיים מנווטים במסדרונות הפקולטה להנדסה
↑  תחרות פרס המים של שטוקהולם לנוער בישראל
התקבצות אוטובוסים

5 אוטובוסים מקו 109 שנוסעים אחד אחרי השני, לונדון
בתחבורה ציבורית, התקבצות אוטובוסים (באנגלית: Bus Bunching) היא מצב שבו שני אוטובוסים או יותר שהיו אמורים להגיע לתחנה בזמנים שונים, מגיעים אליה יחד. מצב זה מתרחש כשמתרחשת חריגה מלוח הזמנים והאוטובוס שהיה אמור להגיע שני משתווה לראשון. תופעה זו מתרחשת הן באוטובוסים והן ברכבות.
תאוריה

אוטובוס שמאחר לעומת לוח הזמנים המתוכנן אוסף בנוסף לנוסעים שחיכו לו, גם את אלה שהתכוונו לעלות על האוטובוס הבא. תוספת הנוסעים מעכבת את האוטובוס עוד יותר. כתוצאה מכך, האוטובוס השני אוסף פחות נוסעים, מה שמעכב אותו פחות ומאפשר לו להקדים. לפי התאוריה, אוטובוס שמאחר צפוי לאחר יותר ויותר ככל שתתקדם הנסיעה ואילו אוטובוס שמקדים יקדים יותר ויותר. בסופו של דבר, האוטובוסים ייצרו זוג שנוסע בזה אחר זה ואיכות השירות תרד. יש המשערים שתופעה זו היא הגורם העיקרי לבעיית האמינות של התחבורה הציבורית.
גורמים

עומסי תנועה: קיים מצב בו האוטובוס הראשון מתעכב בגלל עומסי תנועה בשעת הנסיעה שלו, ואילו האוטובוס שאחריו נוסע בזמן שבו העומסים הוקלו, מה שמאפשר לו לנסוע מהר יותר ולהקדים את האוטובוס הראשון שהתעכב.
זמן עלייה: במקרה שבו האוטובוס הראשון התעכב והגיע ללוח הזמנים של האוטובוס השני, יתווספו לו נוסעים שהתכוונו לעלות על האוטובוס השני, ובכך זמן העצירה שלו בתחנות הביניים יגדל.
פתרונות

קביעת זמן המתנה מינימלי ומקסימלי בתחנות: מאפשר לאוטובוס הראשון לצמצם את העיכוב שבעצירה בתחנה ובכך לנסוע מהר יותר, וכן מאלץ את האוטובוס השני לשמור על מרווח מהאוטובוס הראשון.
הנחיה לדלג על תחנות מסוימות.
עידוד הנוסעים להמתין לנסיעה הבאה, שצפויה להיות פחות עמוסה.
גישה אחרת מציעה להקים תחנות ויסות, שבהן האוטובוסים שמקדימים יידרשו להמתין עד שיהיו זהים ללוח הזמנים שלהם. לעומת זאת, שיטת העלאת תדירות האוטובוסים מבלי לבצע שינויים אחרים בזמן הנסיעה הוכחה שאינה פתרון להתקבצות האוטובוסים.
ראו גם

תורת הכאוס
דילמת ההליכה או ההמתנה
הערות שוליים

↑  Why three buses come at once, and how to avoid it, New Scientist
↑  Clumping, and throughput in public transportation Science 2.0, www.science20.com, ‏27 באוגוסט 2014 (באנגלית)
צמד אוטובוסים מאותו קו שנוסעים יחד, מנהטן
השורט סקוויז של מניות גיימסטופ

השורט סקוויז של מניות גיימסטופ התרחש בינואר 2021 כאשר מחיר המניות של קמעונאית משחקי הווידאו האמריקאית גיימסטופ חווה זינוק חסר תקדים בעקבות רכישת מניות החברה על ידי משקיעים רבים למדיי שחלקם הגדול השתייך לקהילה המקוונת r/wallstreetbets בפלטפורמה Reddit בה המשתמשים תיאמו ביניהם את רכישת מניות חברת גיימסטופ בניסיון לגרום ל"שורט סקוויז" של המניות. המהלך הוביל להפסדים כספיים ניכרים לקרנות הגידור ולמוכרים בחסר אשר ניסו להרוויח מכך שהערך של המניה היה במגמת ירידה לאורך השנים.
רקע

חברת גיימסטופ, אשר בעבר הייתה קמעונאית דומיננטית בתעשיית משחקי הווידאו, התמודדה בשנים שקדמו לשורט סקוויז עם קשיים פיננסיים ניכרים בעיקר בעקבות התחרות עם השירותים שסיפקו לגיימרים את האפשרות להוריד משחקי וידאו מלאים דרך שירותים דיגיטליים ובעקבות התחרות עם חברות קמעונאות מקוונות כמו אמזון. בעקבות כך הערך של מניות החברה ירד באופן הדרגתי לאורך השנים, ומשקיעים רבים, ובמיוחד קרנות גידור, החליטו שהעתיד של החברה עגום ולכן החליטו לעסוק במכירה בחסר של מניות גיימסטופ במסגרתה הם חתרו לשאול מניות גיימסטופ ולמכור אותם באופן מיידי, בתקווה לקנות אותן בחזרה מאוחר יותר במחיר נמוך יותר, ובאופן הזה להרוויח מההפרש, בהסתמך על כך שהמחיר של המנייה צפוי כמעט בוודאות להמשיך לרדת.
לקראת סוף 2020 חלק גדול מהמניות הזמינות של גיימסטופ נמכרו במסגרת מכירה בחסר. משקיעים שונים אשר השתייכו לקהילה המקוונת r/wallstreetbets בפלטפורמת Reddit הבחינו במגמה הזו, והחלו לזהות הזדמנות לגרום לשורט סקוויז על ידי רכישה והחזקה של מניות גיימסטופ - דבר שיגרום למחיר המניות לעלות ויאלץ את אלו שעוסקים במכירה בחסר לרכוש בחזרה את המניות במחיר גבוה יותר, ויגרום לכך שהביקוש של המניות יגדל באופן ניכר.