stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאודור רטיסבון
קורות חיים > כהונה

תאודור רטיסבון פרסם ביוגרפיה של ברנאר מקלרבו, "חייו של ברנאר הקדוש", בשנת 1841. האפיפיור גרגוריוס השישה עשר העריך מאוד יצירה זו, ובמהלך ביקור ברומא בשנה שלאחר מכן, האפיפיור העניק לו מעמד של אביר של מסדר סילבסטר הקדוש (אנ') כהוקרה על תרומתו לאמונה הקתולית. רטיסבון עדיין היה מודע מאוד לשורשיו היהודיים ולאופן שבו מורשתו הייתה הבסיס לאמונתו כקתולי. הוא רצה לפעול כדי לעזור ליהודים אחרים שיתנצרו. לאחר שאחיו אלפונס התנצר לפתע הוא הציע לאחיו להקים בתי ספר למתן חינוך נוצרי לילדים יהודים. האפיפיור נתן את ברכתו והרשאתו למשימה זו.
עם השנים גברה קנאותו לדת ולהמרת דתם של יהודים וב-1845 פרצה שערורייה כאשר בני משפחתו של לאזר טרקם, אחיו של המתמטיקאי אולרי טרקם, טענו כי ניצר בכוח את לאזר על ערש דווי. אדולף כרמיה ייצג תביעה שבה מחו נציגים של הקונסיסטוריה בפני השלטונות נגד ההמרה הכפויה לכאורה לקתוליות, אבל הפסידו במשפט.
הצעד הקונקרטי הראשון הושג עם הקמת מסדר האחיות ציון (במקור Congrégation de Notre-Dame de Sion, "הקהילה של גבירתנו של ציון") בשנת 1847, כאשר החברות הראשונות היו שתי אחיות יהודיות שהתנצרו והתחייבו לחינוך ילדים יהודים במסגרת נוצרית. זמן לא רב לאחר הסמכתו של אלפונס בשנת 1850 ככומר ישועי, הוא עזב את המסדר שלו כדי להצטרף לאחיו בחזון המשותף שלהם. בשנת 1852 תאודור ואלפונס הובילו את הקהילה הקטנה של גברים שהתאספו כדי להשתתף בעבודה להקמת קהילה חדשה, Peres de Sion ("אבות ציון"), הסניף הגברי של מסדר האחיות ציון.
האחים רטיסבון קיבלו אישור לעבוד כמיסיונרים בירושלים. לשם הלך אלפונס להקים מנזר לאחיות שיבצע את שליחותן בלב המולדת היהודית. האחיות הגיעו לירושלים בשנת 1856, בזמן שביקש לרכוש את כנסיית Ecce Homo ההרוסה כדי לשמש להם כבית. האחיות הקדישו אז את חייהן לזירוז "מימוש ההבטחות הנוגעות ליהודים ולגויים" תוך הימנעות מכל פרוזליטיזם באמצעות חינוך בנות ללא קשר לאמונה. ההנחיה של רטיסבון הייתה: "הישאר איתן באמונתך מבלי לנסות לכפות זאת על אחרים".
יורשיו של האפיפיור גרגוריוס היו שותפים להערכה שקיבל רטיסבון. הוא זכה לכבוד שוב ושוב על ידי האפיפיור פיוס התשיעי וזכה לתואר אפוסטולי פרוטונוטרי (אנ') על ידי האפיפיור לאו השלושה-עשר.
קורות חיים > מוות

על ערש דווי קיבל רטיסבון את הסקרמנט האחרון מהארכיבישוף של פריז (אנ'), ז'וזף-איפוליט גיבר (אנ'), וברכה אחרונה מהאפיפיור לאו השלושה-עשר. הוא מת בפריז ב-10 בינואר 1884
מכתביו

Essai sur l'éducation morale (1828)
Histoire de saint Bernard et de son siècle (1841)
Méditations de saint Bernard sur le présent et futur (1853)
Le Manuel de la mère chrétienne (1860)
Questions juives (1868)
Nouveau Manuel des mères chrétiennes (1870)
Le Pape (1870)
Miettes évangéliques (1872)
Réponse aux questions d'un israélite de notre temps (1878)
Mes souvenirs, Sources de Sion, Presses monastiques, rééd. 1966
ביאורים

↑  תואר לכומר לא-אפיסקופלי הגבוה ביותר בקוריה הרומית או, מחוץ לרומא, כבוד שהאפיפיור מעניק לו את התואר הזה וזכויות מיוחדות נלוות.
הערות שוליים

1 2  Notre Dame de Sion-Ein Karem (אורכב 12.07.2012 בארכיון Wayback Machine)
↑  Sistes of Our Lady of Sion, Australia Philippines Province "Our History" (אורכב 26.02.2012 בארכיון Wayback Machine)
1 2 3  Maria Theodor Ratisbonne, Catholic Encyclopedia
1 2  Berkowitz, Jay R. (2004). Rites and Passages: The Beginnings of Modern Jewish Culture in France, 1650–1860. Philadelphia, Pennsylvania: University of Philadelphia Press. p. 156.
↑  "History". www.cjre.net. אורכב מ-המקור ב-4 ביולי 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308405605171  PLWABN: 9810617009205606  BNE: XX1410853  BnF: cb119212033 (data)  GND: 119326671  ISNI: 0000 0001 1022 7282  LCCN: nr97016071  NKC: xx0156926  NLA: 56964023  NLG: 168745  NTA: 071346899  RERO: 02-A014082200  SUDOC: 02709037X  Trove: 1666716  VcBA: 495/129527  VIAF: 24607039   WorldCat (עם VIAF): 24607039 
איור של תאודור רטיסבון ככומר
תאודור (יושב) עם אחיו אלפונס
תחנת ליון

.
| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  12 באוגוסט 1849 
 אדריכל:  Marius Toudoire 
 מיקום
 מיקום:  4 Place Louis Armand 75012 Paris 
 מדינה:  צרפת צרפת
 קואורדינטות:  48°50′41″N 2°22′25″E﻿ / ﻿48.844722222222°N 2.3736111111111°E﻿ / 48.844722222222; 2.3736111111111
 תחנות סמוכות:  גאר דה שאטלה - לה האל, גאר דה שאטלה - לה האל, Maisons-Alfort – Alfortville, Nation, Gare de Melun 
 מידע על התחנה
 בעלים:  SNCF 
 רציפים:  23 
 קווים העוברים בתחנה:  Paris–Marseille railway 
 he
 
תחנת ליון (בצרפתית: Gare de Lyon) היא תחנת רכבת, אחת משש תחנות רכבת מרכזיות בפריז. התחנה ממוקמת ברובע ה-12 בפריז ומשרתת כ-90 מיליון נוסעים בשנה בקווי TGV לדרום ודרום-מזרח צרפת וכן לשווייץ, איטליה וצפון ספרד כמו גם קווי רכבת פרוורית RER. התחנה היא השלישית מבחינת עומס בצרפת ואחת העמוסות ביותר באירופה.
היסטוריה

התחנה הוקמה עבור התערוכה העולמית של פריז (1900) והאדריכלות שלה, בפרט מגדל השעון שלה, מהווה דוגמה לאדריכלות המקובלת של תחנות רכבת באותה עת. המסעדה Le Train Bleu ("הרכבת הכחולה") שנפתחה במקום עם חנוכתו, ממשיכה לשרת סועדים ונוסעים.
ב-27 ביוני 1988 אירע בתחנה אסון בו התנגשה רכבת נוסעת ברכבת נייחת ברציף בשעת עומס. באסון נהרגו 56 אנשים ונפצעו 55 נוספים.
קווי שירות

קווי TGV יוצאים מהתחנה לערי צרפת: ליון, מרסיי, מונפלייה, ניס, פרפיניאן, דיז'ון, בזאנסון, מילוז וגרנובל. לערי איטליה: ונציה, טורינו ומילאנו. לערי שווייץ: ז'נבה, ציריך, ברן, אינטרלאקן, לוזאן ובריג-גליס. לפרייבורג בגרמניה ולברצלונה שבספרד.
כן פועלים מהתחנה קווי רשת Thalys למרסיי ולבור-סן-מוריס.
בין השנים 1886 ל-2003 הייתה התחנה תחנת פריז בקו "הרכבת הכחולה" (Le Train Bleu), רכבת אקספרס מפוארת ויוקרתית שנעה מלונדון, דרך קאלה ופריז לריביירה הצרפתית, עליה אף כתבה אגאתה כריסטי את סיפורה "מסתורין ברכבת הכחולה", בה מופיעה תחנת הרכבת גאר דה ליון.
תחנת מאיאקובסקיה

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  11 בספטמבר 1938 
 אדריכל:  אלכסיי דושקין 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°46′08″N 37°35′49″E﻿ / ﻿55.76898261°N 37.59695602°E﻿ / 55.76898261; 37.59695602
 תחנות סמוכות:  Belorusskaya, Tverskaya 
 מידע על התחנה
 רציפים:  2 
 קווים העוברים בתחנה:  קו זמוסקבורצקאיה 
 קוד התחנה:  034 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת מאיאקובסקיה(למפת מוסקבה רגילה) תחנת מאיאקובסקיה
 
מאיאקובסקיה (ברוסית: Маяковская) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו זמוסקבורצקאיה. ממוקמת ברובע טברסקוי במחוז המרכזי וקרויה על שם ולדימיר מאיאקובסקי.
התחנה נפתחה ב-11 בספטמבר 1938 ונחשבת לאחת מתחנות המטרו המפורסמות והיפות בעולם.
בשנת 1939 קיבל פרויקט התחנה את הגרנד פרי של התערוכה העולמית של ניו יורק.
גלריה

לובי צפון מערבי
לובי דרום מזרחי
הערות שוליים

↑  https://www.ibtimes.co.uk/moscow-metro-step-back-time-worlds-most-beautiful-underground-railway-stations-1548043
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תהום (יהדות)

ערך זה עוסק בחלל עמוק ללא סוף ידוע. אם התכוונתם לטומאה שאינה ידועה, ראו .
תהום הוא בור, מדרון או חלל עמוק מאוד או שסופו לא נודע, במובן הפיזי או המטאפורי. במקרא ובספרות חז"ל משמעותו המים הקדמוניים והעמוקים של הבריאה. על פי פרשנות "המצודות": עומק הים. על פי קאסוטו: האוקיינוס הפרימיטיבי שנברא ברצון האל.
בהלכה מופיע המושג טומאת התהום, על טומאה שנמצאת בחלל מתחת לקרקע, ולא ידועה לאף אדם.
הופעות בתנ"ך

על פי הנאמר בספר בראשית, בתחילת הבריאה מי התהום כיסו את פני כל הארץ, ורק עם ציוויו של האל התקבצו למקום אחד ואיפשרו את חשיפת הארץ (ספר בראשית, פרק א', פסוק ט'). מכאן התפיסה שהתהום נמצאת מסביב ליבשה המוכרת ובעומקה של האדמה. לפרשנותו של קאסוטו לפסוקים בבראשית ב ה-ו, לפני חטאו של אדם הראשון בגן עדן, מי התהום היו עולים ומשקים את האדמה ומתפצלים לארבעת הנהרות הנזכרים, ולא היה צורך בגשם. רק לאחר חטאו נסתתמו מעיינות תהום והחל לרדת גשם.
בסיפור על המבול מסופר כי בנוסף לגשם הרב שירד נבקעו מעיינות התהום והציפו את הארץ והחריבו אותו (ספר בראשית, פרק ז', פסוק י"א). מאידך, מי התהום נתפסים כמקור המרכזי של המעיינות, וכמים המרווים את האדמה וגורמים לה לפוריות. יעקב, בברכתו ליוסף, מברכו ב”בִּרְכֹת תְּהוֹם רֹבֶצֶת תָּחַת” (ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק כ"ה). התייחסות דיכוטומית זו נמצאת גם אצל יחזקאל הנביא, מצד אחד נבואת חורבן לעיר צור שיעלה עליה התהום ויחריב אותה, ומים רבים יכסו אותה (ספר יחזקאל, פרק כ"ו, פסוק י"ט), ומצד שני בתיאור צמיחת ממלכת אשור, מתואר כי התהום סייעה בכך, ”מַיִם גִּדְּלוּהוּ, תְּהוֹם רֹמְמָתְהוּ” (ספר יחזקאל, פרק ל"א, פסוק ד').
בספרות המדרשית נראה כי יש למי התהום שאיפה לצוף לעלות ולכסות שוב את הארץ כמו במצב הבראשיתי, ורק רצון האל וציוויו מונעים את התופעה הזו. בתלמוד מסופר כי מי התהום איימו להציף את העולם לאחר שדוד המלך חצב יסודות עמוקים לבית המקדש בהר הבית, ורק לאחר שזרק לשיתים (שהן תעלות המחוברות לתהום) חתיכת חרס שעליה השם המפורש, בעצתו של אחיתופל, מי התהום צנחו לעומק רב, דבר שסיכן את הפוריות של האדמה, ולכן דוד באמצעות שירי מעלות העלה את מי התהום לעומק הרצוי. (תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ג, עמוד ב', וכן גרסה דומה בתלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין, פ', י', דף כ"ט).
בתנ"ך מובעת התפיסה כי המצב הבראשיתי בגן עדן שבו מי התהום פרצו החוצה והשקו את האדמה ישוחזר לעתיד לבוא. כך למשל מתואר בספר זכריה (י"ד ח') פריצת מי התהום מירושלים, שישקו את סביבתם עד ים תיכון וים המלח: ”וְהָיָה בַּיּוֹם הַהוּא, יֵצְאוּ מַיִם חַיִּים מִירוּשָׁלִַם, חֶצְיָם אֶל הַיָּם הַקַּדְמוֹנִי, וְחֶצְיָם אֶל הַיָּם הָאַחֲרוֹן:  בַּקַּיִץ וּבָחֹרֶף, יִהְיֶה”. גם בספר יואל (ד' י"ח) ישנו תיאור דומה: ”וְהָיָה בַיּוֹם הַהוּא יִטְּפוּ הֶהָרִים עָסִיס, וְהַגְּבָעוֹת תֵּלַכְנָה חָלָב, וְכָל-אֲפִיקֵי יְהוּדָה, יֵלְכוּ מָיִם; וּמַעְיָן, מִבֵּית ה' יֵצֵא, וְהִשְׁקָה, אֶת-נַחַל הַשִּׁטִּים.”
במקרא לעיתים התהום מובא כמושג הבא לתאר דבר עמוק מאוד הרחוק מהאדם, למשל בספר איוב, ”הֲבָאתָ, עַד-נִבְכֵי-יָם; וּבְחֵקֶר תְּהוֹם, הִתְהַלָּכְתָּ?” (ספר איוב, פרק ל"ח, פסוק ט"ז). הצירוף "תהום רבה" (=תהום הגדולה) קיים מספר פעמים ובא לתאר את גודלה העצום של התהום (ספר תהלים, פרק ל"ו, פסוק ז'; ספר עמוס, פרק ז', פסוק ד').
משמעות קבלית ומטאפיזית

בספר הזוהר מובעת התפיסה כי הארץ כולה צפה על התהום סביב אבן השתיה, כאשר חלקה של האבן נעוץ ושקוע בתהומות, וחלקה האחר מהווה את מרכז היבשה וסביבה מעגלים מתפשטים אזורים בעלי קדושה שונה. תפיסה זו כנראה מתבססת על הפסוקים במשלי: ”בַּהֲכִינוֹ שָׁמַיִם, שָׁם אָנִי; בְּחֻקוֹ חוּג, עַל-פְּנֵי תְהוֹם” (ספר משלי, פרק ח', פסוק כ"ז) ובתהלים ”תְּהוֹם כַּלְּבוּשׁ כִּסִּיתוֹ” (ספר תהלים, פרק ק"ד, פסוק ו').
מי התהום מזוהים עם רוע מסוים. ישנו קישור בין התהומות לבין מפלצות הים השוכנות בהן. למשל בתהלים ”הַלְלוּ אֶת ה', מִן הָאָרֶץ תַּנִּינִים, וְכָל תְּהֹמוֹת” (ספר תהלים, פרק קמ"ח, פסוק ז'). במקום אחר האומות היריבות לישראל נמשלות למים זדוניים ששוטפים אותם, מתוך תפיסה של הרוע של מי התהום: ”אֲזַי, הַמַּיִם שְׁטָפוּנוּ - נַחְלָה, עָבַר עַל-נַפְשֵׁנוּ. אֲזַי, עָבַר עַל-נַפְשֵׁנוּ - הַמַּיִם, הַזֵּידוֹנִים” (ספר תהלים, פרק קכ"ד, פסוקים ד'–ה').
כנראה בשל הקשר זה בשירה שלאחר קריעת ים סוף מוזכרות התהומות, כמי שכיסו את המצרים, ”תְּהֹמֹת, יְכַסְיֻמוּ; יָרְדוּ בִמְצוֹלֹת, כְּמוֹ אָבֶן” (ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק ד') וכמי שקפאו לנוכח רוח ה': ”קָפְאוּ תְהֹמֹת, בְּלֶב-יָם” (שם שם ח'). בפסוקים אלו ניכרת השליטה של האל במים האדירים האלו שמסמלים כוחות אליליים, ובשימוש בהם כרצונו להילחם באויביו. גם בספר ישעיהו ישנו הקשר דומה: ”עוּרִי עוּרִי לִבְשִׁי-עֹז, זְרוֹעַ ה'--עוּרִי כִּימֵי קֶדֶם, דֹּרוֹת עוֹלָמִים; הֲלוֹא אַתְּ-הִיא הַמַּחְצֶבֶת רַהַב, מְחוֹלֶלֶת תַּנִּין. הֲלוֹא אַתְּ-הִיא הַמַּחֲרֶבֶת יָם, מֵי תְּהוֹם רַבָּה; הַשָּׂמָה, מַעֲמַקֵּי-יָם--דֶּרֶךְ, לַעֲבֹר גְּאוּלִים.” (ספר ישעיהו, פרק נ"א, פסוקים ט'–י').
שימושים בעברית

בהשאלה קיים בעברית הביטוי "תהומות הנפש", לציין עומק פסיכולוגי וכוחות שהאדם לא מודע להם.
המילה 'תהום' בשפה העברית מתקיימת הן בצורת זכר והן בצורת נקבה.
ראו גם

שאוֹל
הערות שוליים

↑  מ"ד קאסוטו, פירוש על ספר בראשית, עמ' 12.
↑  על פי קאסוטו ה"אד" שמתואר בפסוק ”וְאֵד יַעֲלֶה מִן-הָאָרֶץ, וְהִשְׁקָה אֶת כָּל פְּנֵי הָאֲדָמָה” איננו קיטור שאמור להיות מצוי על פני המים ולא האדמה, אלא שם של אלוהות מסופוטמית שאחראית על מי התהום.
↑  מ"ד קאסוטו, פירוש על ספר בראשית, עמ' 58.
↑  בניגוד לבבלי בו מסופר כי דוד במקרה חדר למי התהום בירושלמי מתואר כי דוד מחפש בכוונה תחילה את מי התהום. הצד השווה בשני הסיפורים הוא, שדוד איש תהילים מתואר כמי שגורם למי התהום לשטוף, בניגוד לאחיתופל היועץ ואיש החכמה שגורם למי התהום לרדת. עוד נראה כי לא במקרה הוזכר התהום בעניין של בניית בית המקדש.
↑  גם זכר גם נקבה באתר "השפה העברית"
תיכון מקצועי דב הוז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 בית ספר תיכון
 על שם:  דב הוז 
 תקופת הפעילות:  1980–הווה (כ־44 שנים) 
 מייסדים:  הנוער העובד והלומד 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°04′25″N 34°46′21″E﻿ / ﻿32.07375°N 34.772388888889°E﻿ / 32.07375; 34.772388888889
 https://www.hevrati-tlv.com/
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) תיכון מקצועי דב הוז(למפת תל אביב רגילה) תיכון מקצועי דב הוז(למפת גוש דן רגילה) תיכון מקצועי דב הוז(למפת גוש דן מוגדלת) תיכון מקצועי דב הוז  he תיכון מקצועי דב הוזhe תיכון מקצועי דב הוזמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
התיכון המקצועי דב הוז הוא תיכון חברתי בתל אביב ובעל ייחודיות במבנה יום הלימודים ובשיטות ההוראה המקובלות, הוא הוקם בשנת 1980 על ידי תנועת הנוער העובד והלומד. ומפוקח וממומן באמצעות משרד התעשייה והמסחר.
מדיניות בית הספר היא שבאמצעות השקעה וגישה חינוכית נכונות ניתן להגיש אלטרנטיבה בריאה לכל מי שאינו מתאקלם במסגרת החינוכית הפורמלית מטעם משרד החינוך. התיכון מאפשר ללמוד מקצוע מבוקש תוך צבירת ניסיון בעבודה עם חברות בתעשייה במסלולי לימוד כמו: סאונד, גרפיקה, לוגיסטיקה ומנהל. תלמידים המעוניינים בתעודת בגרות, מקבלים ליווי מתאים, בנוסף על הכשרה המקצועית בכל מגמת לימוד.
ההוראה בבית הספר אינה כוללת מבחנים או מתן ציונים, ומבוססת על חקר אישי והתקדמות אינדיבידואלית של תלמיד ותלמיד. הכיתות בבית הספר הן קטנות ביחס לממוצע בשאר ישראל, כשבכל כיתה ישנם שני מחנכים. אזורי הלימוד מותאמים למסלולי הלימוד, וכך גם מערכת השעות השונה בצורתה מהנהוג במוסדות חינוך והוראה.
הערות שוליים

↑  לומדים לשנות: הכירו את ביה"ס החברתי החדש בתל אביב יפו, באתר גל גפן, ‏3 באוגוסט 2020
↑  התיכון החברתי, באתר דרור-ישראל.
תרפיית חלקיקים

תרפיית חלקיקים (באנגלית: Particle Therapy) היא סוג של טיפול רדיו-תרפי חיצוני אשר משתמש בחלקיקים כמו פרוטונים, ניטרונים ויונים במטרה להילחם בסרטן. טיפול זה שונה בפעולתו מאשר טיפול בפוטונים ולכן נפרד מתרפיה זו, למרות שגם הם חלקיקים.
שיטת פעולה

בתרפיית חלקיקים, מטפלים בסרטן על ידי האצת החלקיקים במאיץ חלקיקים (סינכרוטרון או ציקלוטרון) למהירות המתאימה. ככל שהמהירות יותר גבוהה, כך האנרגיה של החלקיקים גדלה והם בעלי יכולת חדירה עמוקה יותר לגוף. כאשר החלקיק מגיע לתאי הגידול מהירותו קטנה. ברגע שהחלקיק נע מספיק לאט דרך התאים, הוא משחרר את רוב האנרגיה שלו בטווח מאוד קצר הנקרא שיא בראג. תכונה זו מאפשרת לעשות טיפול מאוד מדויק ולהסב נזק מינימלי לתאים הבריאים מסביב. זאת בניגוד לטיפול פוטוני (כגון קרינת רנטגן) אשר משחרר את האנרגיה שלו מכניסתו בשכבת העור וממשיך לשחרר את האנרגיה בכל זמן מעברו בגוף. הטיפול נועד בעיקר למקרים שבהם הגידול נמצא ליד או בתוך איבר חשוב לגוף (כמו המוח, עמוד השדרה), ולטיפול אצל ילדים כדי למזער את הנזק שייגרם להם בטווח הארוך
ישנן מספר השערות לסיבה שבגללה תרפיית חלקיקים יעילה יותר מאשר תרפיית פוטונים. סיבה אחת היא שקרני הרנטגן מתפשטים על שטח רחב יותר ורוב הקרניים מפספסות את דנ"א המטרה, ואילו היונים שנעים לאט יותר פוגעים יותר בתכיפות. סיבה אחרת, היא שקרני הרנטגן פוגעות רק בסליל אחד של הדנ"א, דבר שמאפשר לתא לתקן את עצמו ולחדש את הדנ"א שלו, ואילו היונים פוגעים קשה יותר (פוגעים בשני הסלילים), דבר המקשה על התא לתקן את עצמו. השערה אחרת היא שהתא הסרטני משתמש בהרבה חמצן ולא מאפשר יצירה של רדיקלים חמצניים, ובכך מקשה על קרני הרנטגן לעשות נזק נוסף לתא. היונים לעומת זאת, אינם מושפעים מכמות החמצן בתא ומסבים יותר נזק.
על אף שקיימים יתרונות לטיפול בחלקיקים על פני טיפול פוטוני, הטיפול אינו נפוץ במיוחד בשל חסרונותיו המובהקים. הטיפול עצמו מאוד יקר ואינו זמין בכל בית חולים, מאחר שכדי לאפשר טיפול יעיל דרושים מאיץ חלקיקים וכוון - שני מכשירים שתופסים נפח גדול ויקרים מאוד לתפעול.
הטיפול הראשון בתרפיית חלקיקים נעשה בכלטרברידג', ליד ליברפול בבריטניה בשנות החמישים. וכיום (נכון ליוני 2017) ישנם אחד עשר מתקני תרפיית חלקיקים של יוני פחמן ושישים וארבעה מתקני תרפיית פרוטונים.
הערות שוליים

↑  Proton Therapay, Cancer.net, ‏12/2016
↑  Vivien Marx, Cancer treatment: Sharp shooters, nature, ‏2.4.2014
↑  Facilities in operation, PTCOG, ‏7.2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16764179z (data)  SUDOC: 178097802 
כמות האנרגיה הנספגת בתאים מפרוטונים, בהשוואה לקרני רנטגן
ث

תַ'א/תַֿא (בערבית: ثَاء) היא האות הרביעית באלפבית הערבי. לפניה באה האות תא ואחריה האות ג'ים.
האות ת'א מייצגת את העיצור /θ/ (כצירוף th במילה האנגלית think. זוהי גם ההגייה המקורית של ת"ו רפה). התעתיק המקובל שלה לעברית הוא "ת'". בערבית לבנטינית ת'א נהגית כעיצור /s/ (כמו סמ"ך), וברוב הניבים המצריים והצפון אפריקאים היא נהגית כעיצור /t/ (כמו ת"ו). יוצאים מן הכלל הם הניבים הפלסטיניים הכפריים, התוניסאיים, האלג'יראים הכפריים וחלק מהלוביים, שם ת'א נותרת כהגייתה התקנית.
ת'א היא אחת משש האותיות הערביות שאין להן מקבילה באלפבית הפיניקי (האחרות הן ח'א, ד'אל, דֿאד, ט'א וע'ין). על אף שבאלפביתים פרוטו-שמיים, כמו האלפבית הדרום-ערבי, מופיעה אות לייצוג הפונמה הזו, באלפבית הפיניקי, שהוא המקור לאלפבית הערבי, כבר לא הייתה אות לייצוג הפונמה הזו. כך עוצבה ת'א כגרסה של תא, ללא שום מקבילה פיניקית. (הסיבה שת'א עוצבה דווקא כתא היא כנראה עקב דמיון פונטי של העיצור /θ/ לעיצור /t/, ואולי גם בהשפעת הארמית והעברית, שבהן כבר קרה תהליך בג"ד כפ"ת, כך שאותה האות – תי"ו – שימשה בהן לייצוג שני העיצורים הללו).
בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין ומצד שמאל, כשאר האותיות למעט "דוד'ארז".
תלי דלת

תלי דלת "נא לא להפריע" ("Do not disturb") על ידית דלת בבית מלון.
תְּלִי דלת (באנגלית: Door hanger) הוא שלט מפלסטיק או מקרטון, בדרך כלל מלבני, שנתלה על ידית דלת. לפעמים, משתמשים בהם להפצת פרסומת מודפסת לבתי מגורים. שלטים אלו נראים, לעיתים קרובות, בבתי מלון ובמקומות לינה אחרים כאמצעי לתקשר עם צוות התחזוקה והניקיון של אותו מקום לינה.
שימושים

מקום נפוץ אחד שבו משתמשים בשלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb") הוא במקומות הלינה. האורחים יכולים להציב את השלט על הדלת, על מנת ליידע את הצוות של מקום הלינה, שיש לכבד את פרטיותם של האורחים, ולא להיכנס לחדר. ישנם מקומות לינה שמספקים גם שלטי "נא לסדר את החדר" ("make up room"), שבעצם מספקים את ההוראות ההפוכות של שלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb").
ניתן לראות שלטים אלו גם בבתי הספר. שלטים אלו מודיעים לאנשי הצוות ולתמידי בית הספר כי מתקיימת בחינה באותה כיתה.
ניתן להשתמש בשלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb") בחדרים שמאכסנים דברים חפצי ערך, בשביל להרתיע גנבים אפשריים מגניבה.
בעיות

במקרים מסוימים, הצבת שלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb") בדלת חדר בית המלון, יכול להסתיר רצח, התאבדות או פעילות פלילית אחרת.
ב-2009, השלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb") היה אחראי להסתרת היעלמותם של זוג קשישים באוניית תענוגות.
ב-2017, רוצח ההמונים האמריקאי, סטיבן פאדוק (אנ'), השאיר שלט "נא לא להפריע" ("Do not disturb") על ידית הדלת בחדר המלון שבו שהה, כשהוא מסתיר 10 מזוודות מלאות ברובים ותחמושת ששימש לביצוע הטבח בסטריפ של לאס וגאס.
אלטרנטיבות

ישנם בתי מלון שמשתמשים באמצעים טכנולוגיים חדישים, ולא משתמשים בשלטים הרגילים, כמו שימוש בכפתור פרטיות, שבו ניתן ללחוץ מתוך החדר.
פרסום

בתי מלון משתמשים בשלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb") כדרך למתג את עצמם ולספק פרסום זול.
ב-2007, רשת המלונות Embassy Suites by Hilton (אנ') ערכה תחרות שאיפשרה לציבור לעצב את שלטי "נא לא להפריע" ("Do not disturb"), שיוצגו בכל חדרי בתי המלון. הזוכה בתחרות הוכרז ב-2008.
ניתן לראות שלטים אלו ככלי פרסום להפצת פרסומת מודפסת לבתי מגורים. אחד מהיתרונות של פרסום מסוג זה על פני דיוור ישיר מסורתי הוא שהפרסומת מקבלת, בדרך כלל, יותר חשיפה פרסומית.
צורת פרסום זו מהווה סיכון ביטחוני עבור התושבים מפני שהיא מסמנת דלת כבלתי מנוצלת. בחלק מהערים בעולם, צורת פרסום זו מפרה את התקנון, והחברה עלולה לספוג קנס. צורת פרסום זו עלולה גם לפגוע במוניטין החברה.
פרסום מסוג זה מסייע את החברות בהגדלת המודעות לאותן חברות. בדרך כלל, שיטת פרסום זו עשויה להיות חסכונית יותר כאשר משתמשים בטכנולוגיה של ימינו.
משמעויות נוספות

בתכנון ממשק משתמש למחשב, הודעת "doorhanger" היא מעין פופ אפ ש-"נתלה", בדרך כלל בסרגל הכלים, מרכיב ממשק משתמש אחר.
הערות שוליים

↑  Elliott, Christopher (29 ביוני 2008). "As hotels squeeze cleaning staff, guests get caught in the middle. How to make sure your housekeeping needs get met". San Francisco Chronicle. ארכיון מ-2020-09-28. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Edward G. Hinkelman; Myron Manley; James L. Nolan; Karla C. Shippey; Wendy Bidwell; Alexandra Woznick (באוגוסט 2003). Importers manual USA. Vol. 4. p. 46. ISBN 9781885073938. ארכיון מ-2021-07-11. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Maurer, Kevin (2008-06-26). "Warrant: Body of pregnant soldier found in tub". USA Today. ארכיון מ-2021-07-11. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Hotel 'Do not Disturb' sign hid murder". Express.co.uk. ארכיון מ-2014-02-10. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Riches, Chris (30 במאי 2009). "Hotel 'do not disturb' sign hid murder". Star Tribune. אורכב מ-המקור ב-10 בספטמבר 2012. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Elderly Couple Disappears On Cruise Ship". CBS News. 17 בינואר 2009. ארכיון מ-2012-10-25. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "From hotel rooms to hi-tech havens". The Sydney Morning Herald. 9 במאי 2008. ארכיון מ-2015-09-24. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Catching ZZZZZZZZs a sign of the times". tvnz.co.nz. 26 בפברואר 2005. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)(הקישור אינו פעיל, September 2017)
↑  Kingsbury, Amanda (27 בפברואר 2005). "Genius works behind 'do not disturb' sign". projo.com. ארכיון מ-2011-06-29. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Make your own 'Do Not Disturb' sign". Associated Press. ארכיון מ-2009-08-03. נבדק ב-2 בנובמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The disturbin results of Embassy Suites 'Do Not Disturb' sign". hotelchatter.com. ארכיון מ-2012-02-17. נבדק ב-2021-07-11.
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2015-07-09. נבדק ב-2015-07-08. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2015-07-10. נבדק ב-2015-07-08. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  See here (אורכב 26.01.2016 בארכיון Wayback Machine) for an example.
שלט אלקטרוני "נא לא להפריע" ("do not disturb") בבית מלון במיאמי. המנורה האדומה המוארת מהווה איתות לצוות המלון.
אלמנט ממשק המשתמש של "doorhanger" ב-Firefox 85, "תלוי" על סרגל החיפוש.
תיכון מכבים רעות - מו"ר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 בית ספר תיכון
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־33 שנים) 
 תלמידים
 :  1,850 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°53′19″N 35°01′00″E﻿ / ﻿31.888645818141°N 35.016558553183°E﻿ / 31.888645818141; 35.016558553183
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) תיכון מכבים רעות מו"ר (למפת גוש דן רגילה) תיכון מכבים רעות מו"ר (למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תיכון מכבים רעות מו"ר (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תיכון מכבים רעות מו"ר   he תיכון מכבים רעות - מו"רhe תיכון מכבים רעות - מו"רמפת  __ מודיעין-מכבים-רעות (in English: Modi'in-Maccabim-Re'ut) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממערב: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) ממזרח: __ מועצה אזורית מטה בנימין (in English: Mateh Binyamin Regional Council) / רמאללה ואל-בירה (נפה) (in English: Ramallah and al-Bireh Governorate) מדרום וממערב: __ מועצה אזורית גזר (in English: Gezer Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תיכון מכבים רעות - מו"ר (רעות) הוא בית ספר על יסודי שש-שנתי, הממוקם במודיעין-מכבים-רעות. שתי חטיבות בית הספר הוקמו באופן נפרד בשנת 1991 במכבים-רעות ואוחדו בתשס״ז. מנהל בית הספר הוא רוני פולט, מנהלת החטיבה התחתונה היא שמחה (מימי) פאר ומנהלת התיכון היא אסנת בן צרויה. בבית הספר לומדים למעלה מ-1,800 תלמידים בלמעלה מ-50 כיתות שמתוכן כ-8 כיתות מיוחדות.
תיכון מו"ר הצטרף לרפורמת "אופק חדש" בתשע"ג ול-"עוז לתמורה" בתשע"ד.
הערות שוליים

↑  תעודת הזהות שלנו – תיכון מכבים רעות מור
↑  בית ספר תיכון מכבים רעות מודיעין-מכבים-רעות, באתר אולסקול
ערך זה הוא קצרמרבנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ب

האות בַּא (ערבית: باء; במצרים נהגית: בֵּא) היא האות השנייה באלפבית הערבי. לפניה באה האות אליף ואחריה האות תא.
בא מייצגת את העיצור /b/ (כמו בי"ת). האות מתחברת מצד ימין ומצד שמאל, כשאר האותיות למעט "דוד'ארז".
בא המנוקדת בכסרה בתחילת מילה משמשת כתחילית במשמעות "עם".
על בסיס האות בא נוצרה פּא (ﭖ, עם שלוש נקודות דיאקריטיות) לייצוג העיצור /p/ (כמו פ"א), האות משמשת בשפות ששאלו את האלפבית הערבי בהן קיים הצליל הזה, כמו פרסית, וגם בשפה הערבית לתעתוק מילים זרות.
מקור האות בא הוא ב"בי"ת" הפניקית ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים:
אלפבית עברי – ב
אלפבית לטיני – B,b
אלפבית יווני – Β,β
אלפבית סורי – ܒ