stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקרוסקופ מנהור סורק
עקרון הפעולה

כדי לקבל תמונה במיקרוסקופ מנהור סורק, מקרבים את החוד הסורק למרחק של 4 עד 7 אנגסטרם מהשטח הנסרק. החוד נשלט על ידי מערכת הנעה פיאזואלקטרית, וכאשר נוצר זרם המנהור, הוא יכול לנוע במישור ה-xy או לשנות את גובהו. הסריקה יכולה להתבצע בשני אופנים - תוך שמירת הגובה או תוך שמירת הזרם.
במצב הזרם הקבוע, גובה החוד משתנה בהתאם למתח המופעל על מערכת השליטה הפיאזואלקטרית. שינוי הגובה של החוד מאפשר לדמות את תצורת פני השטח של הדגם, והקונטרסט על התמונה יצביע על השינויים בצפיפות מטען על פני השטח.
במצב הגובה הקבוע, המתח על החוד וגובהו נשארים קבועים, והזרם משתנה כך שהמתח יישאר קבוע. התמונה המתקבלת מושפעת משינויי זרם, אשר קשורים לצפיפות מטען על פני השטח, וכך ניתן להבחין בין אטומים מסוגים שונים או בין מצבים אנרגטיים שונים של האטומים. מצב זה מאפשר סריקה מהירה יותר, כיוון שהמערכת צריכה פחות זמן כדי לאתר שינוי בזרם מאשר כדי לכוון את הגובה בהתאם למתח.
מבנה המיקרוסקופ

הרכיבים של מיקרוסקופ מנהור סורק כוללים, בין היתר, חוד הסריקה, מערכת שליטה פיאזואלקטרית, מערכת בולמת תנודה, ומחשב.
החוד הסורק חייב להיות חד ביותר, כיוון שכושר ההפרדה של המיקרוסקופ תלוי ברדיוס העקמומיות של החוד. בנוסף לכך, אם החוד מסתיים בשני קצוות ולא באטום בודד, הקצה השני עלול להשתתף במנהור ולשנות את התמונה המתקבלת. בזמן האחרון משתמשים בננו-צינוריות פחמן כדי לייצר את קצוות החודים. החוד עצמו עשוי בדרך כלל טונגסטן או פלטינה-אירידיום.
למערכת בולמת תנודה תפקיד חשוב ביותר, היות שזרם המנהור רגיש מאוד למרחק החוד מהדוגמה. במיקרוסקופ הראשון, שבנו ביניג ורורר, הם השתמשו בריחוף מגנטי; היום, משתמשים בדרך כלל במערכת קפיצים. המיקרוסקופ עצמו מונח על טבעות מתכת המופרדות ביניהן על ידי שכבות ויטון (חומר סינתטי דמוי גומי), כדי למנוע זעזועים מכניים של המערכת. בנוסף לכך, המכשיר כולל מנגנונים להקטנת זרמי פוקו (זרמים הנוצרים במוליך כתוצאה משדה מגנטי משתנה שפועל עליו), אשר נוצרים במשטח כתוצאה מתזוזת החוד על פניו.
תזוזת החוד יחסית לדגם, סריקה קווית של הדוגמה וקבלת הנתונים נשלטים על ידי המחשב. בנוסף, בעזרת המחשב ניתן לשפר את איכות התמונה ולבצע מדידות כמותיות.
שימושים נוספים

בנוסף לשימושו ככלי תצפית, הממ"ס משמש לעיצוב פני השטח בקנה מידה אטומי, גם בגלל הרזולוציה הגבוהה שלו וגם בגלל האפשרות של צפייה מיידית במבנה המתקבל. חוקרי יבמ פיתחו שיטה של מיקום מדויק של אטומי קסנון על גבי מצע ניקל. בשיטה זו, הזזת האטומים נעשית על ידי קירוב החוד לאטום מסוים להגדלת זרם מנהור, גרירה של האטום במהירות של כ-4 אנגסטרם לשנייה והרמה מהירה של החוד כאשר האטום נמצא במקום הרצוי.
לאחרונה גילו חוקרים כי בעזרת ממ"ס ניתן לסובב קשרים בודדים במולקולות. היות שההתנגדות של המולקולה תלויה בכיוון הקשר, הדבר מאפשר להפוך את המולקולה למפסק.
ראו גם

מיקרוסקופ כוח אטומי
הערות שוליים

↑  Dinca, L.E.; De Marchi, F.; MacLeod, J.M.; Lipton-Duffin, J.; Gatti, R.; Ma, D.; Perepichka, D.F.; Rosei, F. (2015). "Pentacene on Ni(111): Room-temperature molecular packing and temperature-activated conversion to graphene". Nanoscale. 7 (7): 3263–9. Bibcode:2015Nanos...7.3263D. doi:10.1039/C4NR07057G. PMID 25619890.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4263850-1
מסה קריטית

ערך זה עוסק במונח מתחום הפיזיקה הגרעינית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
כדור פלוטוניום מוקף בבלוקים חוסמי נייטרונים של טונגסטן קרביד. זהו שחזור של תאונה קריטית מ-1945 למדידת הקרינה המופקת כאשר מוסיפים בלוק נוסף, והפיכת המסה לעל-קריטית.
מסה קריטית של חומר בקיע, היא כמות החומר המינימלית הנחוצה ליצירת תגובת שרשרת גרעינית. המסה הקריטית של חומר בקיע תלויה בתכונותיו הפיזיקליות, בצורה שלו, מידת הטוהר שלו, ובמיקומו - האם הוא מוקף בחומר הקולט נייטרונים (וכך מאט את תגובת השרשרת), או בחומר המחזיר אותם.
כאשר תגובת שרשרת במסה של חומר בקיע מקיימת את עצמה ללא אובדן כוח, חום או נייטרונים, המסה נקראת קריטית. במילים פשוטות, תגובת שרשרת אשר התרחשותה אפשרית נקראת קריטית (critical).
הצגה מתמטית של מסה קריטית תלויה בגורם הכפלת הנייטרון האפקטיבי  \ k
k={\frac {f}{l}}
כאשר  \ f מייצג את המספר הממוצע של נייטרונים המשוחררים בכל ביקוע ו- \ l מייצג את ממוצע הנייטרונים שעוזבים את מערכת השרשרת (על ידי קליטה בגרעינים לא בקיעים או על ידי יציאה פיזית מזירת הביקוע).
אם מתקיים  \ k=1 (מספר הנייטרונים הנפלטים שווה למספר הנייטרונים שעוזבים את המערכת), המסה נקראת קריטית.
לעומת זאת כאשר  k\neq 1, המסה תקרא תת-קריטית או על קריטית, כדלקמן:
\ k<1 (מסה תת-קריטית, sub-critical): תחילת התגובה היא עם ביקוע אחד ומתקבל ממוצע כולל של 1/(1-k) ביקועים. כל התחלה של תגובת שרשרת דועכת במהירות. מגבר אנרגיה הוא דוגמה לתכנון של תחנת כוח גרעינית המבוססת על כור גרעיני תת-קריטי (עם 1>K). תגובות הביקוע בכור מאולצות על ידי אלומת חלקיקים ממאיץ סינכרוטרון סמוך, כך שאין חשש לתגובת שרשרת גרעינית בהיעדר אלומת החלקיקים.
\ k>1 (מסה על-קריטית, super critical): תחילת התגובה היא עם נייטרון אחד כאשר יש הסתברות לא-טריוויאלית שהוא לא גורם ביקוע או שתחילת תגובת השרשרת דועכת. אולם, ברגע שמספר הנייטרונים החופשיים הוא יותר מבודדים, סביר להניח שהוא יגדל באופן אקספוננציאלי.
תגובת שרשרת אשר אפשרית ללא צורך בנייטרונים ששחרורם מעוכב, נקראת "קריטית זריזה" (prompt critical) (וכמו כן היא גם על-קריטית). מסות גדולות אף נקראות קריטיות על-זריזות. כאשר המסה קטנה מהקריטית הביקוע ידעך עם הזמן, והיא נקראת תת-קריטית (subcritical).
ההבחנה כי תגובה על-קריטית אינה בהכרח קריטית זריזה מיוחסת לאנריקו פרמי, והיא הניחה יסוד לאפשרות לבנות כורים גרעיניים המשתמשים בתגובת שרשרת בביקוע. תגובה קריטית זריזה דינה להתפוצץ אם לא תובא במהרה תחת הגבול ה"זריז קריטי".
המסה הקריטית בכדור

הצורה שבה המסה הקריטית היא מינימלית היא כדור. ניתן להפחית את המסה הקריטית גם על ידי שימוש במחזיר נייטרונים. חשוב להבין בשל חתך הפעולה הנמוך ביותר של גרעין האטום, המהלך החופשי הממוצע של נייטרון בודד הוא ארוך מאוד, כך שנדרשת זירת ביקוע רחבה למדי כדי לאפשר לתגובת השרשרת להתרחש. זוהי אחת המוטיבציות מאחורי המושג של "מסה קריטית".
במקרה של שימוש במחזיר נייטרונים, המסה הקריטית היא כ-15 ק"ג לאורניום-235 ו-10 ק"ג לפלוטוניום-239. מצוינות מטה מסות קריטיות של מסות כדוריות של איזוטופים אשר משך מחצית החיים שלהן הוא למעלה מ-100 שנים:
אורניום-233: 15 ק"ג
אורניום-235: 50 ק"ג
נפטוניום-237: 60 ק"ג
פלוטוניום-239: 10 ק"ג
פלוטוניום-240: 40 ק"ג
פלוטוניום-242: 100 ק"ג
אמריציום-241: 60-100 ק"ג
אמריציום-242: 9-18 ק"ג
אמריציום-243: 50-150 ק"ג
קוריום-245: 12 ק"ג
קוריום-246: 70 ק"ג
קוריום-247: 7 ק"ג
קליפורניום-251: 9 ק"ג
תכנון נשק

עד לרגע שבו נחוץ הפיצוץ, חייב להישמר נשק גרעיני במצב תת-קריטי. במקרה של פצצת אורניום, ניתן לקיים את הדבר על ידי אחזקת הדלק במספר חלקים נפרדים, שכל אחד מהם קטן מהגודל הקריטי. ליצירת הפיצוץ, מתערבבים תכולות מכלי האורניום במהירות. בליטל בוי, פצצת האטום הראשונה, הדבר הושג באמצעות ירי של צילינדר אורניום פתוח לתוך גליל אורניום קטן יותר (נשק מסוג "אקדח", או "שיטת התותח").
הפרדת תאים אינה משמשת לפצצות פלוטוניום. במקום זאת מוחזק הפלוטוניום ככדור חלול. הפיצוץ מושג על ידי מטען המקיף את הכדור החלול, המעלה את הצפיפות הכוללת ומקטין את נפח החריר כדי ליצור תנאים קריטיים לתגובה. זהו נשק מסוג קריסה כלפי פנים.
ראו גם

תגובת שרשרת גרעינית
פצצת ביקוע גרעיני
למעלה: כדור של חומר בקיע הוא קטן מדי מכדי לאפשר לתגובת השרשרת לתחזק את עצמה שכן הנייטרונים שנוצרים בתהליך הביקוע יכולים לברוח מזירת הביקוע בקלות רבה מדי.

באמצע: באמצעות הגדלת המסה של הכדור לכדי מסה קריטית, התגובה יכולה לתחזק את עצמה. 

 למטה: הקפת הכדור הקטן המקורי במחזיר נייטרונים מגבירה את היעילות של התגובות ולכן מאפשרת לתגובת השרשרת לתחזק את עצמה.
מסובבי הכתף

| --- | --- |
 שיוך:  ישות אנטומית מסוימת, organ component cluster 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (439) 
 מזהים
 TA2 (2019):  2461 
 FMA:  37018 
 קוד MeSH:  A02.633.567.912 
 מזהה MeSH:  D017006 
 
10. מסובבי הכתף: 11.השריר הרום קוצי, 12.השריר התת-שכמי, 13.השריר המך קוצי, 14.השריר העגול הקטן
כתף שמאל במבט אחורי. 3.הגב הרחיב, 5.העגול הגדול, 6.השריר העגול הקטן, 7.השריר הרום קוצי, 8.השריר המך קוצי, 13.הראש הארוך של התלת ראשי של הזרוע. השריר התת-שכמי אינו נראה באיור.
מסובבי הכתף (באנגלית: rotator cuff, נמצאים בשימוש גם המונחים השרוול המסובב והשרוולית המסובבת) הם קבוצה של ארבעה שרירים המחוברים בין עצם השכם לחלקה המקורב של עצם הזרוע. גידיהם של השרירים, של השריר הרום קוצי, השריר המך קוצי, השריר העגול הקטן ושל השריר התת-שכמי מתאחדים עם רצועות קופסית המפרק של מפרק הזרוע ולמעשה מהווים חלק גדול מהקופסית. לפי שמם, מסובבי הכתף מסובבים את הזרוע לכיוון פנימה והחוצה וכן מייצבים את ראש עצם הזרוע במקומה במפרק.
אנטומיה ותפקידים

תחילתם של כל השרירים בפני עצם השכם, השריר התת-שכמי מכסה את הפן הקדמי של העצם, הרום קוצי והמך קוצי מכסים את הפן האחורי של העצם (מעל ומתחת לקוץ השכם בהתאמה) והשריר העגול קטן מתחיל מחלקו הצידי של הפן האחורי. גידי השרירים נאחזים באזור ראש עצם הזרוע, בגבשושית הגדולה ובגבשושית הקטנה של העצם, בדרך העוטפת את ראש העצם מפנים, ממעלה ומאחור ומצמידה אותו לשקע הגומתי של עצם השכם.
פעולתם של השרירים (למעט השריר הרום קוצי) מסובבת את הזרוע לכיוונים פנימה והחוצה ומכאן מקור שמה של הקבוצה. פעולה חיונית נוספת של השרירים היא הייצוב הדינמי של ראש עצם הזרוע במפרקו. מפרק הזרוע בנוי כמפרק כדורי רופף יחסית בין ראש עצם הזרוע לשקע הגומתי של עצם השכם, שלוש דרגות החופש של הכתף וטווחי המפרק באים על חשבון היציבות המבנית שלו, פעולתם הסינרגיסטית של מסובבי הכתף שומרת על ראש עצם הזרוע במקומו (קרי ללא פריקה) גם במצבים או תנועות שאין די במבנה הקשיח של המפרק (בהתאמה בין העצמות על סחוסיהן) לשמור על יציבותו.
פגיעות נפוצות

מסובבי הכתף ובמיוחד השריר הרום קוצי הממוקם בין חלקו המקורב של ראש עצם הזרוע לשיא הכתף פגיעים לתנועות חוזרניות או לפגיעות "צביטה" (impingement). כל כאב בכתף עלול לפגוע בפעולת השרירים ולהתחיל מעגל של יציבות לקויה בכתף המחמירה את צביטת וגירוי השרירים ומגבירה את הכאב. בקבוצת השרירים מופיעות גם פתולוגיות כגון הסתיידויות או דלקות של הגידים ואף פגיעה בשלמותם ודלקות של האמתחות השונות הממוקמות בין השרירים ובין השרירים לרקמות המקיפות אותם.
ראו גם

קרע במסובבי הכתף
מושל קונטיקט

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  נד למונט
 תאריך כניסה לתפקיד:  9 בינואר 2019
 דרכי מינוי:  בחירות ישירות
 תחום שיפוט:  קונטיקט קונטיקט
 מושב המשרה:  הרטפורד
 משך כהונה קצוב:  4 שנים, ללא הגבלת כהונה
 ייסוד המשרה:  10 באוקטובר 1776
 איוש ראשון:  ג'ונתן טראמבל האב
 אתר רשמי
 
מושל קונטיקט (באנגלית: Governor of Connecticut) הוא המושל וראש הרשות המבצעת של מדינת קונטיקט שבארצות הברית, והמפקד העליון של הכוחות הצבאיים שלה.
מושל קונטיקט הנוכחי הוא הדמוקרט נד למונט, שהושבע לתפקידו ב-9 בינואר 2019.
תפקידים וסמכויות

המושל אחראי על אכיפות חוקי המדינה, ובידיו הסמכויות לאשר את הצעות החוק שעברו באספה הכללית של המדינה או להטיל עליהן וטו, וכן בסמכותו לכנס את האספה. שלא כמו עמיתיו ממדינות אחרות של ארצות הברית, למושל קונטיקט אין סמכות להעניק חנינות. סמכות זו מסורה לידי מועצת החנינות של המדינה והמושל מוסמך רק לעכב ביצוע של גזרי דין. מתוקף תפקידו המושל חבר ב"מועצת איגרות החוב" (State Bond Commission) של המדינה, ובמועצות הנאמנים של אוניברסיטת קונטיקט ושל אוניברסיטת ייל.
בחירת המושל

קונטיקט הייתה אחת משלוש עשרה המושבות והתקבלה כמדינה באיחוד ב-9 בינואר 1788. טרם הכרזת עצמאותה הייתה קונטיקט מושבה של ממלכת בריטניה הגדולה. עד 1818 לא כוננה קונטיקט חוקה משלה, והיא פעלה על פי סעיפי הצ'רטר הקולוניאלי, שקבע שהמושל ייבחר אחת לשנה, ושכהונתו תתחיל ביום חמישי השני של חודש מאי.
חוקת קונטיקט (אנ') הנוכחית, שאושרה ב-1965, קובעת שכהונת המושל תארך ארבע שנים, שיחלו ביום רביעי שלאחר יום שני הראשון של חודש ינואר שלאחר הבחירות. החוקה הקודמת של 1818 קבעה שהמושל ייבחר אחת לשנה. ב-1875 הוארכה כהונת המושל לשנתיים, וב-1948 היא הוארכה לארבע שנים. בחוקת 1875 נקבע מועד השבעת המושל לזה שנהוג כיום. לפני כן היה המושל מושבע ביום רביעי הראשון של חודש מאי שלאחר הבחירות. החוקה קובעת שסגן המושל ייבחר למשך אותה תקופת כהונה כמו זו של המושל. החל מ-1962 נבחרים המושל וסגנו באותו פתק הצבעה. במקרה של התפנות משרת המושל מושבע סגן המושל כמושל. עד קבלתה של חוקת 1965, במקרה כזה כיהן סגן המושל רק כמושל בפועל. לא קיימת הגבלת כהונה מכל סוג שהוא על המושל.
היסטוריה

מאז כינונה של קונטיקט כמדינה ועד היום כיהנו בה 68 גברים ושתי שנים ב-74 תקופות כהונה כמושלי המדינה. ארבעה מתוכם כיהנו בשתי תקופות כהונה בלתי רצופות כל אחד. תקופות הכהונה הארוכות ביותר היו של המושלים שכיהנו בראשית ימיה של המדינה, כאשר ארבעה מושלים נבחרו ליותר מתשע תקופות כהונה של שנה אחת כל אחד. תקופת הכהונה הארוכה ביותר הייתה זו של המושל הראשון ג'ונתן טראמבל האב, שכיהן כמושל במשך 14 שנים, אך 7 מתוכן היו כמושל קולוניאלי, טרם קבלת העצמאות. מושל המדינה שמשך כהונתו הייתה הארוכה ביותר היה בנו, ג'ונתן  טראמבל הבן, שכיהן במשך 11 שנים. תקופת הכהונה הקצרה ביותר הייתה זו של היירם בינגהאם השלישי, שכיהן במשך יום אחד בלבד לפני שהתפטר כדי לאייש מושב בסנאט של ארצות הברית. לוול ויקר בולט בהיותו מקרה נדיר בפוליטיקה האמריקאית של מושל שנבחר מטעם מפלגה שלישית, מפלגת קונטיקט, שמטעמה הוא נבחר ב-1990.
ביאורים

↑  סגן המושל הוא ממפלגתו של המושל, אלא אם כן צוין אחרת.
↑  החל לכהן כמושל מדינת קונטיקט עם כינונה ב-10 באוקטובר 1776.
1 2 3  התפטר כדי לאייש מושב בסנאט של ארצות הברית.
↑  התפטר כדי לשמש כשגריר ארצות הברית ברוסיה.
↑  בבחירות של 1864 ו-1865 ייצג את מפלגת האיחוד הלאומי.
↑  בחירות אלו היו לתקופת כהונה של שמונה חודשים כדי לשנות את מועד הבחירות הקבוע לנובמבר.
↑  הבחירות ראשונות לתקופת כהונה של שנתיים.
↑  בלקלי לא התמודד בבחירות של 1890. בבחירות אלו נוצר שוויון בין המתמודדים ועל פי החוק שהיה נהוג אז עברה ההכרעה לבית המחוקקים המדינתי, שלא הצליח להגיע להכרעה במשך שנתיים. במשך זמן זה המשיך בלקלי לכהן כמושל כברירת מחדל.
↑  הבחירות הראשונות לתקופת כהונה של ארבע שנים.
↑  התפטר כדי לכהן כמזכיר הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית.
↑  התפטרה מסיבות בריאותיות. נפטרה כחודש לאחר התפטרותה.
↑  התפטר עקב חקירה פדרלית בחשדות לשחיתות, שבהם הוא הודה בהמשך.
הערות שוליים

↑  "Pardons Power in Connecticut". Archived from the original on June 13, 2008.
↑  State Bond Commission - State of Connecticut Office of Policy and Management
| מושלי מדינות ארצות הברית ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| מושלי מדינות ארצות הברית | אוהיו • אוקלהומה • אורגון • איווה • איידהו • אילינוי • אינדיאנה • אלבמה • אלסקה • אריזונה • ארקנסו • ג'ורג'יה • דלאוור • דקוטה הדרומית • דקוטה הצפונית • הוואי • וושינגטון • ויומינג •  ויסקונסין • וירג'יניה • וירג'יניה המערבית • ורמונט • טנסי • טקסס • יוטה • לואיזיאנה • מונטנה • מיזורי • מיין • מינסוטה • מיסיסיפי • מישיגן • מסצ'וסטס • מרילנד • נבדה • נברסקה • ניו ג'רזי • ניו המפשייר • ניו יורק • ניו מקסיקו • פלורידה • פנסילבניה • קולורדו • קונטיקט • קליפורניה • קנזס • קנטקי • קרוליינה הדרומית • קרוליינה הצפונית • רוד איילנד |  |
| ראו גם | נשיא ארצות הברית • זכויות המדינות בארצות הברית |  |
מכשיר קשר מק. 8 (מזוודה)

מכשיר קשר מזוודה, קיבוץ קריית ענבים, 1947
מכשיר קשר מק. 8 (מזוודה) הוא מכשיר שנבנה על ידי טכנאי הרדיו של ההגנה במטרה להתגבר על המחסור במכשירי קשר ולאפשר תקשורת בין היישובים שבפריפריה למרכז ובינם לבין עצמם. המכשיר נקרא גם מקמ"ש (מקלט ומשדר) מזוודה. שמו הקודם בארגון ההגנה היה: TFR .
רקע

הצורך של ארגון ההגנה לקיים קשר סודי הרחק מעינם הבולשת של מוסדות השלטון הבריטים הוביל לייצור מכשירים מיוחדים ולהכשרת מפעיליהם.
הארגון ייצר מכשירים מוסווים כמזוודה, ארגן קורסי קשר לצעירים מיישובים שונים ויצר בכך רשת קשר ארצית סודית ועצמאית. המכשירים הופעלו על ידי אנשים ונשים שהוכשרו במיוחד לכך ונקראו אלחוטן. האלחוטנים למדו במסגרת הקורס לבצע איתותים גם באמצעות מכשיר בשם הליוגרף שפועל באמצעות הטלת קרני השמש.
בשלבים הראשונים נעשתה התקשורת באמצעות קוד מורס בלבד, ללא אפשרות של דיבור.
מבנה המכשיר

המכשיר נבנה בכוונה רבה בתוך מזוודה על מנת לאפשר ניידות קלה והסתרתו מהעיניים הבולשות של משטרת המנדט הבריטית.
המכשירים נבנו על ידי טכנאים שהוכשרו במיוחד לכך. את שרות התחזוקה והתיקונים למכשירים סיפקו טכנאים שהוכשרו גם הם בקורסים של ההגנה. אותם טכנאים נקראו אז טכנאי רדיו. כך למשל אחד מטכנאי הרדיו הראשונים בנגב היה אהרן דוידי.
לכל מכשיר היה זוג אוזניות לקליטה ומפתח מורס לשידור. כל אזור אורגן ברשת קשר נפרדת. כך למשל בירושלים הייתה מרכזייה שהייתה ברשת אחת עם ארבעה יישובים: קריית ענבים, בית הערבה, סדום וגוש עציון.
השידור והקליטה נעשו בתחום התדרים 3–6 מג"ה. הספק המכשיר: Watt 7.
במקלט היה בעל 3 שפופרות רדיו "ישירות" והמשדר היה בעל מתנד בצימוד אלקטרוני (ECO) עם 12 נקודות תדר שניתן בהם לבחור תדר בתחום שבין 3 - 6 מג"ה. השפופרת הסופית ספקה עוצמה שבין 13 - 18 ואט. המכשיר יכל לפעול מרשת חשמל או ממצבר 6 וולט.
בסך הכל נבנו על ידי טכנאי הרדיו של ארגון ההגנה שמונה סוגי מכשירי אלחוט מורס בתוך מזוודות: מק. 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 15. מבחוץ נראו המכשירים דומים, אולם המבנה הפנימי והתכונות היו שונים.
צורת ההפעלה

ככלל, חולקה הארץ ל-13 נפות שונות שפעלו ברשת המורס הארצית: "אבינועם".
עד להכנסת מכשירי המזוודה ליישובים השונים, התבצע הקשר בחלק קטן מהם בעזרת יוני דואר, איתות עם דגלים ואיתות במכשיר הליוגרף. שני האמצעים האחרונים שייכים למעשה למשפחת אמצעי הקשר הוויזואליים.
אחת מתחנות יוני הדואר בדרום הייתה בקיבוץ גבעת ברנר.
בשנת 1937 היו בארץ 12 תחנות מורס פעילות ואילו בשנת 1948 היו ליישובים 62 תחנות מורס "אמנון", ברשת הארצית היו לפלמ"ח 15 תחנות מורס "תמר", וברשת ההעפלה ובספינות היו 10 תחנות מורס "גדעון".
בסוף אפריל 1948 צומצמו שתי הרשתות הארציות "אבינועם" ו"תמר" ל-87 תחנות פעילות ביישובים עצמם עם 290 אלחוטני מורס פעילים.
המכשיר סיפק את הצורך בקשר חוץ עצמאי סודי ובלתי תלוי בתקשורת הגלויה לשלטון הבריטי.
קשר הפנים בין מקלט המטה או מרכז הפיקוד ביישוב לבין העמדות שבמערך ההגנה ההיקפי התבצע בעזרת תקשורת קווית כאשר במטה הייתה מרכזייה מסוג BD-71 עם 6 קווים או מרכזיית טלפון שדה BD-72 עם 12 קווים שהסתיימו במכשירי טלפון שדה מסוג טלפון שדה EE-8.
את הצורך לתפעל את מכשירי הקשר פתר ארגון ההגנה על ידי הכשרת מפעילים בקורסי קשר. הקורסים הראשונים נערכו בתל אביב החל משנת 1937.
בהמשך התקיימו קורסים בקיבוץ שפיים.
מלחמת העצמאות

ביישובים רבים מילא המכשיר תפקיד בעל ערך רב. היו מקרים של תקלות תפעול שהתפרסמו ברבים. כך למשל בקרב על ניצנים חלה תקלה טכנית שגרמה להפסקת הקשר בין הקיבוץ המותקף על ידי הצבא המצרי ובין מפקדת גדוד 53 של גבעתי. לעומת זאת פעל המכשיר ביד מרדכי במשך 3 ימים ברציפות עד לשלב בו לא היה ניתן יותר להפעילו עקב חוסר אפשרות לטעון את המצברים לאחר שמערכת החשמל הכללית נפגעה. בשלב הזה עברו לתקשורת באמצעות פנס ואיתות מורס ממגדל המים שניתן היה לראותו במפקדת חטיבת הנגב בניר עם. כאשר התברר שהתגבורת שנשלחה לעזרת הקיבוץ, לא מצליחה לעבור את הכיתור המצרי, הוחלט על נסיגה. צוות אנשי הקשר לקחו איתם את המכשיר ובהמשך מסרו אותו לקצין הקשר של חטיבת הנגב. לאחר הנסיגה התעקשו מפקדי חטיבת הנגב לקבל מחברי הקיבוץ את הנשק ושאר הציוד המלחמתי. היות שהנשק היה פרטי שנרכש בכספי הקיבוץ, התעקשו מפקדי הקיבוץ לקבל מסמך המעיד על מסירת הנשק. התעודה לא נמסרה מעולם אולם האלחוטן שבתאי ויינר התעקש לקבל קבלה עבור מסירת המכשיר ואמנם קיבל אותה כעבור ארבעה חדשים ! (ראו מסמך מצורף משמאל למטה).
לקריאה נוספת

גבי שריג, לקסיקון אנציקלופדי למונחי קשר, מערכת, קיבוץ דליה, אוגוסט 1998.
הערות שוליים

↑  ראו תיאור בספר של צביקה דרור "ניצנים קיבוץ שנבנה פעמיים", עמ' 99
↑  ראו מ. לארקין- "השמש לא עמד דום" עמ' 166
אישור החזרת וקבלת מכשיר קשר מזודה של יד מרדכי על ידי קצין הקשר של חטיבת הנגב, תש"ח, ארכיון י.מ. תיק 51.1
מרצדס-בנץ C-קלאס

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  מרצדס-בנץ
 שנות ייצור:  1993-הווה
 מודל קודם:  מרצדס-בנץ W201
 מודל אחריו:  מרצדס-בנץ E-קלאס 
 סיווג:  משפחתית, ספורט
 מרכב:  4 דלתות (סדאן) 5 דלתות (האצ'בק) 2 דלתות (קופה) 2 דלתות (קבריולה)
 פלטפורמה:  מנוע קדמי, הנעה אחורית או הנעה כפולה
 מפרט טכני
 מנוע:  1.8 עד 6.2 ליטר
 הילוכים:  ידנית-6 הילוכים, אוטומטית-5 הילוכים, 7 הילוכים
 
מרצדס-בנץ C קלאס היא מכונית משפחתית יוקרתית המיוצרת על ידי חברת מרצדס-בנץ החל משנת 1993.
מכונית ה-C קלאס היא המכונית הנמכרת ביותר של חברת מרצדס-בנץ, הוצגה כמחליפה למרצדס-בנץ W201 ומתחרה בעיקר בב.מ.וו סדרה 3 ובאאודי A4.
זכתה בפרס מכונית השנה בצפון אמריקה לשנת 1994.
דגם ברבוס C V8  תוצרת "Brabus" (אנ') מבוסס על דגם "מרצדס-בנץ C-קלאס"
דגמים וגרסאות

המכונית מיוצרת במרכבי סדאן, סטיישן, קבריולה וקופה. כמו כן המכונית מיוצרת במגוון רחב של גרסאות, כגון גרסאות מנוע דיזל חסכוניות, גרסאות מנוע בנזין 4 ו-6 צילינדרים, וגרסאות ספורט קיצוניות כגון ה-C63 AMG בעלת מנוע טורבו 8 צילינדרים.
דור ראשון (סדרת ה-W202) שנות ייצור (1993-2001)
דור שני (סדרת ה-W203) שנות ייצור (2000-2007)
דור שלישי (סדרת ה-W204) שנות ייצור (2007-2014)
דור רביעי (סדרת ה-W205) שנות ייצור (2014-2021)
דוח חמישי (סדרת ה-W206) שנות ייצור (2021-הווה). הוצגה גם גרסת שטח מרצדס-בנץ C-קלאס אול-טריין.
דור ראשון (W202)
דור שני (W203)
דור שלישי (W204)
דור שלישי (C204) בגרסת הקופה
דור רביעי (W205)
"מרצדס-בנץ C-קלאס" - קופה
"מרצדס-בנץ C-קלאס" - סטיישן
"מרצדס-בנץ C-קלאס" - סטיישן, ניידת משטרה
"מרצדס-בנץ C-קלאס" - ניידת משטרה
"מרצדס-בנץ C-קלאס" - ניידת משטרה
הערות שוליים

↑  "ברבוס C V8" autoexpress.co.uk/car-reviews/15017/mercedes-cv8-brabus
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb165585037 (data) 
מרצדס C200 קבריולה
מנחם סירירו

הרב מנחם סירירו (ה'שפ"ח, 1628 - כ"ג באדר ב' ה'תס"א, 1701) היה פוסק הלכה, דיין וראש ישיבה ומנהיג הקהילה היהודית בפאס שבמרוקו במאה השבע עשרה.
קורותיו

נולד בפאס לאביו ר' דוד, דור רביעי לרבי שאול שמואל סירירו. נראה שלמד לפני דודו רבי עמנואל סירירו.
סביב שנת תט"ו התמנה לסופר בית הדין בבית דינם של רבי סעדיה אבן דנאן, רבי עמנואל סירירו, ורבי יהודה (ב"ר יוסף) עוזיאל. סביב שנת תל"ז התמנה לדיין, וחתם על תקנות העיר. לאחר פטירת רבי יהודה עוזיאל בשנת תמ"ט, הוא וחבירו רבי וידאל הצרפתי היו דייני ומנהיגי העיר, וצירפו אליהם כדיין שלישי את רבי מימון אפלאלו. בהמשך הצטרף לבית הדין רבי יהודה בן עטר ורבי שמואל הצרפתי. בית הדין פעל לתקן תקנות ונשא ונתן בהלכה עם יתר חכמי מרוקו כדוגמת רבי יצחק דלויה רבה של מרקש, ורבי משה בן חמו רבה של צפרו.
מבין תלמידיו בישיבה, נמנים רבי יהודה בן עטר ורבי יעקב אבן צור, ורבי שמואל אבן דנאן הרביעי.
העיד שבזמנו כבר לא הקפידו ליטול ידיים לדבר שטיבולו במשקה, וביאר שסמכו על הראשונים הסוברים שאין בזה חיוב בזמן הזה.
נפטר ונקבר בפאס, ותלמידו רבי יעקב אבן צור קונן עליו מספר קינות.
חיבוריו

דברי מנחם - חידושים על המקרא. חלקם נדפסו בסוף הספר 'חנוך לנער'.
דרשות - שריד מחיבורו נדפס בסוף הספר 'חנוך לנער'.
תשובות ופסקים - מפוזרים בספרי חכמי מרוקו, ובפרט בשו"ת משפט וצדקה ביעקב.
הגהות על השולחן ערוך - חכמי מרוקו מצטטים את הגהותיו בספריהם. הגהותיו לאורח חיים נדפסו ב'מן הגנזים' חלק יב.
לקריאה נוספת

ראו: הרב מרדכי עובדיה, 'מהר"ר מנחם סירירו, הגהות ונמוקים לשולחן ערוך אורח חיים', בתוך: מן הגנזים חלק יב עמ' כה-ל.