stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נרקולפסיה
טיפול > שימוש בחומרים ממריצים

שימוש בסמים ממריצים כמו קפה, ניקוטין, וכו', כדי להתמודד עם עייפות בשעות היום איננו פותר את הגורם האמיתי של הבעיה. ממריצים עשויים לסייע לפעילות בשעות היום, אבל המקור לבעיה, מחסור בשינה בריאה, איננו מקבל מענה ואף עלול להחמיר עם הזמן בשל הפרעת הגירוי הממריץ את תבנית גלי דלתא בזמן פרקי השינה העמוקה. שינויים בסגנון חיים הכוללים לחץ מופחת, פעילות גופנית (במיוחד עבור אנשים הסובלים מעודף משקל וחווים EDS הנגרם כתוצאה מדום נשימה בזמן שינה ונחירות) וצריכה מופחתת של ממריצים צפויים להוות של טיפול מסייע אידיאלי.
מחקר שנערך לאחרונה דיווח כי ניסיון השתלה של תאי עצב היפוקרטינים לתוך התצורה הרשתית בחולדות איננו ריאלי. עם זאת המחקר מעיד על ניסיון לפיתוח אסטרטגיות טיפוליות חלופיות בנוסף להתערבות תרופתית.
אבולוציה

יכול להיות שנרקולפסיה מהווה ביטוי לאטביזם אבולוציוני. ישנה תאוריה הגורסת כי שנת ה-REM היא בעצם גלגול של מנגנון אבולוציוני ידוע, רפלקס ה-Tonic immobility, המשתק את הגוף בעת רגעי דחק. רפלקס זה, המוכר אצל בעלי חיים המתחזים למתים, מתפקד כקו הגנה האחרון כנגד טורף. הסימנים הנוירופיזיולוגים ופנומנולוגים הנצפים בעת רפלקס זה, מראים דמיון בולט לשנת ה-REM, עובדה שככל הנראה מסגירה קרבה אבולוציונית. לדוגמה, שתי התגובות מפגינות שליטה בגזע המוח, שיתוק, הפעלת מערכת העצבים הסימפתטית, ושינויים ברגולציית חום הגוף. תאוריה זו, המשלבת ממצאי מחקרים רבים לתוך מסגרת אבולוציונית אחידה, מספקת מודל שעשוי לשפוך אור על תופעת הנרקולפסיה.
אפידמיולוגיה

שכיחות הנרקולפסיה היא מופע אחד ל-2,000 איש, בישראל מוערכת שכיחות המחלה לאחד ל-50,000 איש. בארצות הברית ההערכה היא כי 200,000 אמריקאים סובלים מתופעה זו, אולם פחות מ-50,000 מאובחנים. על פי ההערכות, נרקולפסיה היא תופעה נפוצה כמו פרקינסון או טרשת נפוצה, ואף שכיחה יותר מאשר סיסטיק פיברוזיס, אך איננה תופסת מקום בתודעה הציבורית במידה מספקת.
בפרקטיקה קלינית, ההבחנה בין נרקולפסיה והפרעות אחרות המאופיינות בעייפות מופרזת עלולה להיות קשה. יש מחסור בספרות מבוקרת של מחקרים כפולי סמיות, בנוגע לתרופות אפשריות יעילות או צורות אחרות של טיפול. נרקולפסיה היא מצב תת-מאובחן באוכלוסייה הכללית. זאת בשל חומרה משתנה, סימפטומים המופיעים בוואריאציות מגוונות ואבחון לקוי.
לעיתים, נרקולפסיה מאובחנת שלא נכונה כדיכאון, אפילפסיה, או כתופעת לוואי של תרופות,
כמו גם יכולה לבלבל ולהצביע על קיומם של הרגלי שינה לא נכונים, שימוש בסמים, או עצלות.
נרקולפסיה באה לידי ביטוי אצל גברים ונשים בכל הגילאים, אם כי הסימפטומים מופיעים לראשונה בגיל ההתבגרות או מוקדם יותר.
לנרקולפסיה הופעה ראשונית טיפוסית בגיל ההתבגרות. יש עיכוב של עד כ־15 שנה בממוצע בין הביטוי הראשוני של הנרקולפסיה ועד לאבחנה נכונה, אשר עשויה לתרום באופן משמעותי להתמודדות יעילה עם הסמפטומים של ההפרעה. בעיות קוגניטיביות, חינוכיות, תעסוקתיות, ופסיכולוגיות הקשורות לנרקולפטים הם ידועות ומתועדות. קיומם של בעיות אלו בשנות ההתבגרות, בעת אדם עובר תהליכים חינוכיים, פיתוח הדימוי העצמי, ועיצוב עתידו הוא הרסני במיוחד. בעוד שישנה פגיעה קוגניטיבית מסוימת, קרוב לוודאי שמדובר בהשתקפות סימפטום העייפות המופרזת בשעות היום.
יש ראיות חזקות לתורשה גנטית של ההפרעה; בערך ל-10 אחוזים מהאנשים שאובחנו כסובלים מנרקולפסיה עם קטפלקסיה, יש קרוב משפחה עם הפרעה נוירולוגית זו.
מחקר

להלן מספר מחקרים מבוססים שפורסמו בשנים האחרונות:
מחקר > תרופות מוכוונות היסטמין

"בהתבסס על תפקידו של ההיסטמין לשמור על האדם ער (ומכאן תופעת הלוואי השכיחה לנטילת אנטי-היסטמינים כגון דיפנהידראמין הגורמת לעייפות), תרופות הפועלות על בסיס היסטמין נמצאות בפיתוח לטיפול בעייפות מופרזת."עוד נותר לגלות האם אנטגוניסטים מסוג H3 (כלומר, תרכובות כגון פיסטוליסנט (pitolisant) המעודדות את שחרורו האמין היסטמין המעורר) יהיו ניתנים לשימוש כטיפול יעיל כנגד עייפות מופרזת.
מחקר > תרופות מוכוונות GABA

בהתחשב בתפקיד האפשרי של קולטני GABAA הפעילים יתר על המידה ברוב הפרעות שינה מופרזת העיקריות, (נרקולפסיה והיפרסומניה אידיופתית), נחקרות תרופות שיכולות לנטרל פעילות זו כדי לבחון את הפוטנציאל שלהם. אלו כוללים כיום clarithromycin ו-flumazenil.
מחקר > Flumazenil

Flumazenil היא תרופת אנטגוניסט לקולטן GABAA היחידה בשוק התרופות נכון לינואר 2013, והיא ניתנת כיום רק כדרך מתן עירוי תוך ורידי. תוצאות של ניסוי קליני קטן, כפול סמיות, אקראי ומבוקר פורסמו בחודש נובמבר 2012, ומראים כי flumazenil מספקת הקלה עבור רוב המטופלים שהנוזל השדרתי שלהם מכיל את ה"somnogen" הלא-מוכר שמעורר את תפקוד קולטני ה-GABAA, פעילות ההופכת אנשים אלו לרגישים יותר להשפעה המרדימה של GABA. עבור אחד מן המטופלים, מרשם יומי של flumazenil של טבלייה תת-לשונית ווקרם מקומי הוכח כיעיל במשך מספר שנים.
מחקר > Clarithromycin

במודל מבחנה, clarithromycin (אנטיביוטיקה שאושרה על ידי ה-FDA לטיפול בזיהומים) נמצא כי היא מחזירה את מערכת GABA לתפקוד נורמלי בחולים עם עייפות מופרזת. חוקרים נתנו למטופלים clarithromycin מותווה, ורובם הרגישו שיפור במצב הסימפטומים שלהם במהלך הטיפול.
כדי לקבוע בביטחון כי אכן התרופה היא שאחראית לשיפור וכדי לבדוק אם היא תהיה יעילה כנגד היפרסומניה אדיופטית ונרקולפסיה, נערך מחקר אקראי, כפול סמיות, קטן, קליני ומבוקר ב-2012. במחקר פיילוט זה, התרופה עזרה לשיפור בתחושת העייפות הסובייקטיבית בהיפרסומניה הקשורה ב-GABA. יש צורך בניסויים גדולים וארוכים יותר כדי לערוב למסקנה זו. חשוב לציין כי ההשפעה החיובית של clarithromycin היא אפקט משני הקשור לאנטגוניסטים בנזודיאזפינים, ולא בשל השפעותיו האנטיביוטיות.
מחקר > אנטגוניסט hypocretin

הוכח כי Hypocretin -1 הוא מעורר חזק במודלים של חיות, אך זה אינו מסוגל לחצות את מחסום הדם במוח אצל בני אדם. לכן, חברות תרופות נמצאות בשלבי פיתוח של אנטגוניסטים לקולטן hypocretin, כמו almorexant, שממתינה לאישור ה-FDA לשם טיפול בנדודי השינה. כמו כן סביר להניח שאגוניסט hypocretin -1 ימצא ויפותח לשם לטיפול בהיפרסומניה.
מחקר > L- קרניטין

רמות נמוכות באופן חריג של acylcarnitine נצפו בחולים עם נרקולפסיה. רמות נמוכות דומות מקושרות להיספרסומניה באופן כללי במחקרים שנעשו על עכברים. "עכברים עם חוסר מערכתי בקרניטין מראים תבנית עירות מקוטעת ושנת REM מיידית, וכמו גם ירידה בפעילות תנועתית." טיפול באצטיל-L -קרניטין יכול לשפר תסמינים אלה.
אזכורים בתרבות

בסדרה "משיח", באחד הפרקים, זיו (אותו מגלם השחקן עמית איצקר), עוזרו של משיח, חולה בנרקולפסיה.
בסדרה "אגודת בנדיקט הסודית'' מאת טרנטן לי סטיוארט מייסד האגודה, מר בנדיקט, ותאומו המרושע מר קרטן סובלים מנרקולפסיה ומקטפלקסיה, עובדה שמהווה חלק מהעלילה ואף סייעה לגיבורים בספר הראשון.
בקומדיה "מיליונר מי שגומר ראשון" מגלם רואן אטקינסון אדם בשם אנריקו פוליני, החולה בנרקולפסיה.
הסרט "איידהו שלי" חשף את הקהל הרחב לתופעת הנרקולפסיה באמצעות דמותו של מייק ווטרס, בגילומו של ריבר פיניקס.
אחת מהדמויות הראשיות בספר "בית השינה", מאת ג'ונתן קו, היא שרה, סטודנטית הסובלת מנרקולפסיה ומתקשה להבחין בין חלומות לבין מציאות.
בספר "השינה הקטנה", רומן בלשי מאת פול טרמבליי, מוצגת הדמות הראשית, מארק ג', כסובלת מנרקולפסיה. מארק מתמודד עם תסכול יום-יומי בשל העירפול הקוגניטיבי הכללי, בשל חוסר היכולת להיות מסוגל לסמוך על זכרונו שלו וכמו גם אי יכולתו לנהוג. מארק מביע את התסכול שחשים נרקולפטים רבים, על שהמחלה שלו לא נלקחת ברצינות וכי הוא מרגיש כ"שורת מחץ בבדיחה".
בסרט "מולין רוז'" מגלם יאצק קומן אדם הסובל מנרקולפסיה, הנרדם ללא שליטה בכל סיטואציה אפשרית.
בסרט "אנשים כתומים", אם ובתה סובלות מנרקולפסיה (2013)
ראו גם

שינה זעירה
מודפיניל
דום נשימה בשינה
לקריאה נוספת

Mitler, M.M.; Hajdukovic, R (ביוני 1991). "Relative Efficacy of Drugs for the Treatment of Sleepiness in Narcolepsy". Sleep. 14 (3): 218–20. PMC 2246380. PMID 1680245. {{cite journal}}:  (עזרה)
Chabas, D; Taheri, S; Renier, C; Mignot, E (באוקטובר 2003). "The Genetics of Narcolepsy". Annual Review of Genomics & Human Genetics. 4: 459–83. doi:10.1146/annurev.genom.4.070802.110432. PMID 14527309. {{cite journal}}:  (עזרה)
Smith AJ, Jackson MW, Neufing P, McEvoy RD, Gordon TP (2004). "A functional autoantibody in narcolepsy". Lancet. 364 (9451): 2122–4. doi:10.1016/S0140-6736(04)17553-3. PMID 15589310.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
מתי מדבר

מתי מדבר היא פואמה תיאורית, שחיבר המשורר חיים נחמן ביאליק, העוסקת בנצח ישראל. הפואמה יצאה לאור בשנת תרס"ב (1902), ונחשבת על ידי רבים, ובהם ביאליק עצמו, לפאר יצירתו.
על חיבור הפואמה > נסיבות חיבורה

החל מאמצע קיץ תר"ס (1900) בן-אביגדור ביקש מביאליק והפציר בו לשלוח לו שיר שתוכנו אגדי עבור כתב-העת לילדים ולבני הנעורים "עולם קטן". כעבור כשנה וחצי ביאליק התחיל לחבר את הפואמה "מתי מדבר" בעבור ה"עולם קטן". במהלך הכתיבה הייתה לו השראה לחיבור יצירה גדולה, והתוצאה - מיצירותיו הרציניות ביותר. הפואמה יצאה לאור בחוברת הכפולה של "השילוח" לחודשים אדר א' ואדר ב' תשס"ב, סמוך לסיום חיבורה.
על חיבור הפואמה > רקע ליצירה

על דור המדבר נאמר: ”בַּמִּדְבָּר הַזֶּה יִפְּלוּ פִגְרֵיכֶם” (ספר במדבר, פרק י"ד, פסוק כ"ט), "”כֹּל אַנְשֵׁי הַמִּלְחָמָה מֵתוּ בַמִּדְבָּר בַּדֶּרֶךְ בְּצֵאתָם מִמִּצְרָיִם” (ספר יהושע, פרק ה', פסוק ד'), ”אַרְבָּעִים שָׁנָה אָקוּט בְּדוֹר וָאֹמַר עַם תֹּעֵי לֵבָב הֵם וְהֵם לֹא יָדְעוּ דְרָכָי” (ספר תהלים, פרק צ"ה, פסוק י'). אולם יש נביאים ומשוררים שדנו את דור המדבר לכף זכות, למשל: ”זָכַרְתִּי לָךְ חֶסֶד נְעוּרַיִךְ אַהֲבַת כְּלוּלֹתָיִךְ לֶכְתֵּךְ אַחֲרַי בַּמִּדְבָּר בְּאֶרֶץ לֹא זְרוּעָה” (ספר ירמיהו, פרק ב', פסוק ב'). בעקבות המקרא נחלקו חז"ל אם דור המדבר אין להם חלק לעולם הבא, או שמא באין הם לעולם הבא.
על חיבור הפואמה > מקורות היצירה

הפואמה "מתי מדבר" יסודה באגדה הבאה של רבה בר בר חנה בזכות דור המדבר. פעם התהלך במדבר עם סוחר ישמעאלי, שאמר לו: בוא ואראה לך מתי מדבר. הלך עמו, וראה אותם כמי שנתבסמו והם שוכבים פרקדן, וברכו של אחד מהם הייתה זקופה. נכנס הסוחר הישמעאלי תחת ברכו כשהוא רוכב על הגמל ורומח זקוף בידו ולא נגע בה. חתך רבה בר בר חנה כנף תכלת של טלית אחד מהם, ולא יכלו ללכת ממקומם. אמר לו: שמא נטלת מהם דבר? החזירהו, שכך מקובלני: כל הנוטל מהם דבר אינו יכול ללכת ממקומו. הלך והחזיר, ואחר-כך יכלו ללכת ממקומם.
ככל יצירותיו של ביאליק, הפואמה גדושה בהרמזים למקרא ולספרות חז"ל.
כן ניכרת השפעת המקורות הבאים:
"הפרש" מאת אדם מיצקביץ‘ (בתרגומו החופשי של מיכ"ל - "הערבי במדבר")
שיור קטן של יל"ג משיר-עלילה (אפוס) שהתכוון לחבר על דור המדבר
המאמר “היהודי הנצחי באגדה ובפואזיה” מאת י. ל. ברוך
"פרומתאוס הכבול" מאת אייסכילוס (לדעת חלק מהמבקרים, אך יש מבקרים שטענו שהדמויות והמושגים של העולם היווני הקלאסי לא נתערו בלבו של ביאליק כלל).
"מכשף אבן" מאת ולדימיר סולוביוב
כתב יעקב פיכמן: 'העובדה עצמה, שביאליק הופרה ב"מתי מדבר" משירת מיכ"ל, ונזקק למוטיב שיל"ג טיפל בו - אינה אלא ראיה נוספת, שביאליק ראה חיזוק ליצירה בכל המשך. בעסקי לשון וסגנון, כבר ניתנו לנו כמה מחקרים, המוכיחים כי עם כל חידושה ומקוריותה של יצירה זו, היא גדולה דווקא בזה, שרובה ככולה היא צירופי-דברים וזכרי-דברים מספרות העבר'.
בטרם החל לחבר את הפואמה, ביאליק קרא כמה ספרים על המדבר וראה כמה תמונות-נוף של המדבר. ביאליק כתב על חוויה מימי ילדותו: "הייתה ערבת חול, שם היו עולים אנשי-צבא, וזה נתן לי אז מושג על מדבר, וזה נשאר המושג של מדבר לכל ימי-חיי, ואח“כ, כשראיתי את המדבר, מצאתי, שהוא דומה לאותו המדבר". לדעת יעקב פיכמן, המדבר שראה ביאליק בחזון הוא המדבר כפי שנקבע בליבם מימי ילדותם בקוראם את ספר דברים.
פשט היצירה וצורתה

הפואמה "מתי מדבר" כתובה בצורה ובסגנון קלאסיים תוך שימוש במשקל הקסמטרי (ששימש שירה אפית קלאסית), כאשר כל מילה וכל פרט כמו חצובים בסלע, ומצטרפים לציור בהיר, חד ושלם.
היצירה מורכבת באופן מפורש מהפרקים הבאים:
פרק-פתיחה המתאר את גופות דור המדבר כענקים אדירים בם נקשו כוחות כבירים לאין-חקר ונדומו לנצח.
תיאור חזיוני של המדבר, על חליפות שקט וסופות ודממה, על חולותיו הצהובים ביניהם אין זכר לדור כפירי האדם שנפלו וידומו לנצח.
נשר גדול חפץ לנקר בגווייה שבמחנה הפגרים של מתי המדבר, אך נרתע וניחת מפני הוד השלווה ותפארת העוז המתנמנם. ושבה הדממה.
פתן-נמר, משרפי המדבר הגדולים, פוגע וסוקר את מחנה הפגרים, ורטט של זעם יעברנו, אך הוא נרתע וניחת מפני הוד השלווה ותפארת העוז המתנמנם. ושבה הדממה ושכבו אדירים ואין מחריד.
תיאור ערבות המדבר בליל סהר. אריה נאדר בכוח צועד בטוחות ובא עד המחנה, עומד ומשתאה לתפארת העוז המתנמנם, שואג שאגה המזעזעת את המדבר, ונסוב מאצל הפגרים. זמן רב עוד ירגז המדבר, עד ששבה דממה עולמית כשהייתה. ושכבו אדירים כששכבו, ויובלות על יובלות ינקופו.
המדבר קץ ומתעורר להינקם מיוצרו, ומתנשא למולו בסערה. היוצר זועם וכופה על המדבר סופה גדולה. אז דור המדבר מתנער עזוז וגיבור, עיניהם ברקים וידיהם לחרבות, מתמרד וקורא לעלות ההרה: "אנחנו דור גיבורים, דור אחרון לשעבוד ודור ראשון לגאולה אנחנו!". והמדבר ברגע ההוא עריץ איום מאוד.
עבר הסער. המדבר נשתתק מזעפו וטהר. וכתחילה נטושים בו ששים-ריבוא פגרים ועל פניהם כעין-האור. פרש עז-נפש רואה את המראה, וסח את מראה-עיניו לאורחת ערביים, שאחד מהם, ישיש "קדוש", מספר את סיפור דור המדבר:
מַחֲנֵה אֱלֹהִים זֶה, דּוֹר קְדוּמִים, עַם נֶאְדָּר בָּעֹז, עַתִּיק יוֹמִין:
אָכֵן עַז־נֶפֶשׁ וְקָשֶׁה כְּסַלְעֵי עֲרָב עַם־זֶה הָיָה:
הִמְרוּ אֶת־נֶפֶשׁ נְבִיאָם וְגַם בֵּאלֹהֵיהֶם הִתְגָּרוּ –
וַיִּסְגְּרֵם אֶל־בֵּין הֶהָרִים וַיַּפֵּל שְׁנַת נֶצַח עֲלֵיהֶם,
וַיְצַו אֶת־הַמִּדְבָּר עֲלֵיהֶם וּשְׁמָרָם לְזִכְרוֹן דּוֹר דּוֹרִים... –
וְיִנְצֹר אַלַּהּ מַאֲמִינָיו מִנְגֹעַ בִּקְצֵה כַנְפוֹת כְּסוּתָם!
וּמַעֲשֶׂה בַּעֲרָבִי שֶׁנָּטַל חוּט אֶחָד מִצִּיצִית כְּנַף בִּגְדָם –
וַיִּיבַשׁ כָּל־גּוּפוֹ מִיָּד עַד שֶׁהֵשִׁיב הָאָשָׁם לִמְקוֹמוֹ. –
וְהֵם הֵם אֲבוֹת עַם־הַכְּתָב...
פרק סיום לירי בנעימה של מעשייה, הנחתם בשורות הבאות:
"מתי מדבר" ביחס ליצירות אחרות של ביאליק > מתי מדבר האחרונים

ל"מתי מדבר האחרונים" (תרנ"ז) ול"מתי מדבר" נושא אחד, אבל הם שונים מאוד זה מזה. "מתי המדבר האחרונים" שיר דידקטי, בו דור המדבר מתואר כעבדים נחשלים, והמדבר מסמל את מדבר-העמים או הגלות, שיר שחובר מתוך כוונה פובליציסטית של ביאליק לייסר את בני-דורו על הפזיזות וחוסר הזהירות וחוסר השלמות במעשה יישוב ארץ-ישראל, שלא ברוח "בני משה" ומנהיגם, אחד העם. לעומת זאת, "מתי מדבר" שיר אפי רב עוז וגבורה, בו דור המדבר מתואר כענקים אדירים, המדבר הוא אטמוספירה נצחית, והקשר עם הזמני איננו אפילו טפל.
"מתי מדבר" ביחס ליצירות אחרות של ביאליק > המתמיד

הן "המתמיד" והן "מתי מדבר" עוסקות בייחודו של עם ישראל. בנפשו של ביאליק התרוצצו הריאליסט עם הרומנטיקן. הרומנטיקן שבו משכהו אל העבר, אך הריאליסט שבו עיכב אותו מלהרחיק בדרכו זו יותר מאשר עד העבר הקרוב, שבמידה ידועה היה עוד בבחינת ריאליות. כך בפואמה "המתמיד", העוסקת בבית המדרש, הריאליסט גובר על הרומנטיקן; אולם בפואמה "מתי מדבר" ניצח הרומנטיקן, והריאליסט היה רק עוזר טכני, אזי המשורר הגיע למרום עצמותו.
"מתי מדבר" ביחס ליצירות אחרות של ביאליק > הבריכה

"מתי מדבר" ו-"הבריכה" (תרס"ה) הן פואמות תיאוריות בעלות מבנה דומה. "הבריכה" שירה לירית בנימה אישית. "מתי מדבר" שירה אפית "אובייקטיבית". "הבריכה" מוקדשת לבעיה אוניברסלית: האדם והעולם, האדם והטבע, דמיון ומציאות, שירה ולשונה; "מתי מדבר" קודש לעם ישראל. לגבי "מתי מדבר", אפשר לייחס משמעות סמלית לתיאור של נוף המדבר, אך אי-אפשר שלא לתפוס אותו כפשוטו - כנוף חיצוני ריאלי. לגבי "הבריכה", להפך: אפשר לייחס את התיאור לנוף חיצוני ריאלי, אך אי-אפשר שלא לתפוס אותו כסמלי, כביטוי התרשמות דמיונית של מי שמתבונן בו. מאידך, "הבריכה" השתקפות רומנטית אלגורית לירית של בריכת-יער ממשית; "מתי מדבר" שירת-אגדה סימבולית המתוארת בבהירות-מדבר.
"מתי מדבר" ביחס ליצירות אחרות של ביאליק > מגילת האש

"מתי מדבר" קרובה ברוחה לפואמה "מגילת האש", שביאליק חיבר כעבור שלוש שנים. שתי היצירות כתובות בסגנון עתיק, מבוססות על אגדה, ומהוות חזיוניות סמליים עמוקים על עם ישראל. אלא שאם לדעת רוב המבקרים, "מגילת האש" מורכבת מחלקים שאינם מצטרפים לדבר אחד, אם תוכנית ואם צורנית; הרי ש"מתי מדבר" שלמה בתוכנה ובצורתה ובסגנונה. לא בכדי ביאליק, ומבקרים רבים, החשיבו את "מתי מדבר" לגדולה ביצירותיו.
כתב ישורון קשת: 'הגרנדיוזיות הפלסטית שב“מתי מדבר” והגרנדיוזיות הלירית של “מגילת האש” יש להן יסוד משותף, והוא היסוד הרגשי המזוקק שבשתי הפואמות הללו, אותו טעם לירי של יוצא מן הלב, שאינו אלא היסוד האמוציונאלי של שירת־היחיד, שאותו מניח ביאליק תמיד גם ביסוד הקונצפציה ההכרתית של תוכן רעיוני בשיר".
הערכת היצירה

"מתי מדבר" נחשבת לשיא ביצירתו של ביאליק ובספרות העברית בכללה. הפואמה הרטיטה את ליבותיהם של בני הדור כשיר מרד וגבורה, גם הקסימה את הדורות הבאים. קסמה נובע מתוכנה העמוק הבלתי-רגיל, משלמות צורתה, מתפארת הביטוי ועוז התיאור, מחזון המדבר, מהסמליות המרשימה, מהגרנדיוזיות הפלסטית, מהרגשת הרוממות שהיא משרה, מהטעם הלירי היוצא מן הלב, מהדיוק המרבי בפרטים, מההוד הדומם.
כתב מיכה יוסף ברדיצ'בסקי: 'ב“מתי מדבר” וב“משא נמירוב” נמצאים אנו בעולם מופלא; דברים כאלה נולדים ואינם נעשים, אינם נעשים בידי אדם בלי מתנת אלוהים כבירה'.
יעקב שטיינברג מנה את "מתי מדבר" עם יצירות בודדות בשירת העולם ובספרות העברית שלאחר המקרא, הטבועות בחותם מיוחד: "כל שורה בהן מעידה על צמצום הנפש של היוצר. כי בשביל שמשורר יגיע למדרגה כזאת לא די לו בכוח הדמיון ובכוח ההתרגשות, לא די לו שידע לתאר את הדברים במילים נחשבות, לא די לו גם בזה שיהא מחונן בכישרון, כלומר, שידע להבדיל בין טפל לעיקר. אל כל זה צריך שהמשורר ידע עוד דבר אחד נוסף, והוא: לראות כל דבר באופן כזה, שיהיה קשר של שיתוף‑חיים בין הרואה ובין מראה העיניים!".
ראו גם

שיר תיאורי
לקריאה נוספת

פישל לחובר, "מתי מדבר האחרונים" ו-"מתי מדבר", בתוך "כנסת דברי סופרים לזכר חיים ביאליק, ספר חמישי", תל אביב: דביר ת"ש (1940).
יעקב פיכמן, שירת ביאליק, פרק שמיני: בעיית "מתי מדבר", ירושלים: מוסד ביאליק תשי"ג.
צבי לוז (עורך), על "מתי מדבר" - מסות על פואמה לביאליק, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן 1988.
צבי לוז, ההדרגה: תבנית-יסוד ב"מתי מדבר", ב"מאזנים" סיוון-תמוז תשמ"ב (יוני-יולי 1982), ע' 56–60.
אהרן מזיא, “מתי מדבר" - האמנם ערפל על פני השגב?, בתוך "ביאליק האחד: בסובכי פרשנות ומחקר", תל אביב: רשפים; תשל"ח (1978).
ברוך קורצווייל, שירי הטבע של ביאליק. כרמלית, כרך ב׳ (תשט״ו 1955), עמ׳ 253–267.
ברוך קורצווייל, המתח בין השיר והדממה בשירתו של ביאליק, פרק שני, ב"הארץ", 10 ביולי 1964.
ש"י פנואלי, לפתחה של דממה, ב"על המשמר", 4 ביולי 1958.
מתי מגד, השיר כפשוטו ובסמליו (חמישים שנה ל"מתי מדבר"), ב"על המשמר", 8 ו-15 בפברואר 1952.
מאיר בוסאק, נקודת הכובד ב'מתי מדבר', ב"למרחב", 23 ביולי 1965.
מאיר בוסאק, "מתי מדבר" - ניסיון לאינטרפרטאציה אחרת, ב"מאזנים" טבת תשל"ט (ינואר 1979), ע' 118-114.
אליעזר שביד, מיתוס הגלות והמרד, ב"על המשמר", 8 ביולי 1966.
גרשון שקד, היסודות המיתיים ב"מתי מדבר", ב"למרחב", 30 בדצמבר 1960.
גרשון שקד, ריתמוס וסמל ב"מתי מדבר", ב"למרחב", 6 בינואר 1961.
יחיאל קדמי, שתי פנים ל"מתי מדבר", ב"על המשמר", 16 ביולי 1976.
מ. א. ז'ק, בצל הנצח, ב"הארץ", 31 במאי 1940.
יוסף האפרתי, 'מתי מדבר' - פואמה תיאורית, ב-"הספרות" א, אוקטובר 1973.
אסתר נתן, הדרך ל'מתי מדבר': על פואמה לביאליק והשירה הרוסית, הוצאת הקיבוץ המאוחד 1993.
XKeyscore

הסמליל של XKeyscore
XKeyscore (ידועה בקיצור כ-XKS) היא תוכנה שבשימוש הסוכנות לביטחון לאומי, המשמשת לחיפוש וניתוח בסיסי מידע רשתיים, אודות אזרחי מדינות זרות. התוכנה פועלת במשולב עם גופי ביון זרים, ובהם מנהל הגנת האותות האוסטרלי ולשכת ביטחון התקשורת הממשלתית של ניו זילנד. באופן רשמי התוכנה היא סודית, ודבר קיומה נחשף ביולי 2013, על ידי אדוארד סנודן, אשר עבד בעברו ב-NSA כמנתח מידע מודיעיני, והדליף לתקשורת מידע מסווג, בין היתר אודות תוכנית הציתותים ההמונית של ארצות הברית.
גילוי

דבר קיום התוכנה נחשף לציבור הכללי בצורה הבולטת ביותר ביולי 2013, על ידי אדוארד סנודן, בעיתון סידני מורנינג הארלד ובעיתוני O Globo. מוקדם יותר שם הקוד של התוכנית הוזכר כבר במאמר בעיתון, וכשמות קוד לחלקים רבים אחרים בתוכנית הציטוטים, הופיע בעבודות הכתיבה, ובתקצירי הכתיבה של הכתבים ברשת.
ניתוח הגרדיאן

על פי הכתב גלן גרינוולד גם חוקרים מדרג נמוך יכולים לחפש ולהקשיב לתקשורת של אזרחי ארצות הברית ואזרחים זרים ללא צורך באישור משפטי מיוחד או השגחה. התוכן אותו יכולים החוקרים לבדוק כולל תכתובות דואר אלקטרוני, שיחות טלפון, היסטוריית גלישה, מונחי חיפוש בגוגל, וכן מסמכי וורד. בנוסף יכולים החוקרים ליצור התראות בעת שליחת דואר אלקטרוני מכתובת מסוימת או בעת פעילות IP מוגדרת מראש.
שיתופי פעולה זרים > גרמניה

על פי מסמכים שפורסמו בדר שפיגל ונרכשו מאדוארד סנודן הוענקה גישה לתוכנה XKeyscore, לסוכנויות המודיעין הגרמניות, BND, ו-BfV. במסמכים אלו תואר ה-BND כבעל השיתוף פעולה הפורה ביותר עם ה-NSA בתחום איסוף המודיעין. דבר זה הוביל לעימותים פוליטיים לאחר שמנהלי סוכנויות גרמניות תדרכו חברים בקבינט המודיעין הגרמני להיעדר מוועדה ב-25 ביולי 2013. הם הצהירו כי תוכנת ה-XKeyscore בשימוש ה-BND כבר מ-2007, וכן שה-BfV משתמש בגרסת ניסיון של התוכנה מ-2012. מנהלי הארגונים הודיעו כי השימוש בתוכנה אינו למטרת איסוף מידע אלא רק לניתוחו.
שיתופי פעולה זרים > שוודיה

כחלק מאמנת UKUSA, אמנה סודית שנחתמה בשנת 1954 בין שוודיה, ארצות הברית, הממלכה המאוחדת, קנדה אוסטרליה וניו זילנד, למטרת שיתוף פעולה מודיעיני ושיתוף מידע. על פי מסמכים שהדליף סנודן הוענקה גישה לתוכנה לארגון ה-FRA השוודי.
תגובת ה-NSA

בהודעה רשמית של ה-NSA מ-30 ביולי 2013 נאמר כי אין גישה בלתי מפוקחת של חוקרים למידע הנאסף על ידי ה-NSA. הגישה ל-XKeyscore כמו גם לכלי איסוף מידע אחרים של ה-NSA מוגבלת רק לאנשים בעלי צורך בגישה לשם ביצוע משימותיהם. ה-NSA אף הצהיר כי התוכנה בנויה באפן המאפשר גישה במספר רמות וקיימת בו תכונה המגבילה את השימוש בכלים בהתאם לצורכי החוקר המסוים.
הסוכנות הגינה על התוכנית והדגישה כי "השימוש בה נעשה בצורה חוקית בלבד, וכן רק כדי להשיג מידע על מטרות לגיטימיות זרות, מתוך מטרה להגן על האומה האמריקאית והאינטרסים שלה. ה-XKeyscore משמשת כחלק ממערך ה-NSA לאיסוף מודיעין אותות של זרים. תוכנות כגון אלו מאפשרות לבצע את משימותינו בהצלחה שהם הגנת האומה, וחיילי ארצות הברית ובעלות בריתה"
גלריה

מצגת מ-2008 אודות XKeyscore
אפשרויות גילוי על ידי ה-DNI
ניתוח כתובות דוא"ל בתוכנה
מעקב על חשבונות פייסבוק
מעקב אחרי פעילות HTTP משרת ללקוח
יומני פעילות בתוכנה
ראו גם

פרשת הציתותים בארצות הברית
PRISM
Muscular
Dropmire
Fairview
Bullrun
הערות שוליים

↑  להלן:NSA
↑  "Defiant Russia Grants Snowden Year's Asylum". באתר הניו יורק טיימס
↑  "How the NSA Is Still Harvesting Your Online Data – Files Show Vast Scale of Current NSA Metadata Programs, with One Stream Alone Celebrating 'One Trillion Records Processed'" אתר הגרדיאן
↑  "Job Networking Site LinkedIn Filled With Secret NSA Program Names"
↑  "Newly Declassified Documents on Phone Records Program Released" בוושינגטון פוסט
↑  "Is XKeyscore Still Active? Defense Contractor Posted a Job Listing for It 2 weeks Ago" ב-WorldViews בלוג של הוושינגטון פוסט
↑  "What's XKEYSCORE?" ב-The Compass בלוג של ה-The Week
↑  "Read the Snowden Documents From the NSA" ב-Sveriges Television
↑  foreign satellite collection
↑  ראו גם אשלון
↑  משמעות שם היחידה "פעילויות גישה מותאמות אישית
↑  "NSA's Internet Taps Can Find Systems to Hack, Track VPNs and Word Docs – X-Keyscore Gives NSA the Ability to Find and Exploit Vulnerable Systems". ב-Ars Technica.
↑  "XKeyscore Presentation from 2008 – Read in Full – Training Materials for the XKeyscore Program Detail How Analysts Can Use It and Other Systems to Mine Enormous Agency Databases and Develop Intelligence from the Web – Revealed: NSA Program That Collects 'Nearly Everything a User Does on the Internet'" אתר הגרדיאן
↑  Pine Gap
↑  Waihopai
↑  Bundesnachrichtendienst סוכנויות מודיעין החוץ של גרמניה
↑  מודיעין מקומי
↑  Försvarets radioanstalt
↑  "Read the Snowden Documents From the NSA". Sveriges Television
יהושע צ'צ'יק

אין תמונה חופשית
יהושע צַ'צִ'יק (Chachik;‏ 9 באוקטובר 1895 – 23 בינואר 1973) היה מו"ל עברי.
תולדות חייו

צ'צ'יק נולד בסטולין שברוסיה הלבנה (אז חלק מהאימפריה הרוסית) לאביו רפאל מרדכי אלתר צ'צ'יק (תלמיד חכם, סוחר עצים) ולאמו רבקה (לבית ויניק, בת משה לייב ויניק). גדל בפינסק, ולמד שם בחדר. בצעירותו ארגן אגודה ציונית לנוער בסטולין.
בשנת 1913 עלה לארץ ישראל, עבד ברחובות כפועל שכיר בחקלאות והתנדב כעסקן ציבור.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה גורש למצרים על ידי השלטונות העות'מאנים. משם עבר לארצות הברית והיה פעיל שם בתנועת פועלי ציון. עם הקמת הגדודים העבריים, התנדב לגדוד נהגי הפרדות, וחזר עִמם לארץ ישראל.
לאחר שחרורו מהצבא, ייסד בירושלים חנות לספרים עבריים בשם "תרבות". לאחר מכן הצטרפו אליו, כשותפים בחנות, מרדכי ניומן ויוסף שְׂרֶבֶּרְק, והחנות התפתחה למרכז לתרבות והשכלה בירושלים, לימים הוצאת מצפה.
צ'צ'יק נודע בפעלו להגנת הרובע היהודי מכנופיות ערביות בפרעות תר"פ והוא המשיך בפעילותו הצבאית בתפקידי פיקוד ב"הגנה".
חיים אישיים ומשפחה

בשנת 1922 נשא לאשה את שרה (בת אברהם וחיה גורוכוב). בנותיו: רות (אשת יעקב אורן, ממנהלי ההוצאה), תמר, רפאל (ממנהלי ועורכי ההוצאה).
פעילותו המו"לית

בשנת 1925 ייסד צ'צ'יק יחד עם מרדכי ניומן ויוסף שרברק את הוצאת הספרים העברית "מצפה", שהייתה הוצאת-הספרים הפרטית הראשונה בארץ ישראל, וגם בשנות ה-20 וה-30 הייתה אחת משלוש ההוצאות העבריות הפרטיות בארץ ישראל. ההוצאה התמקדה בספרות ובשירה.
בשנת 1933 שיתף פעולה עם הוצאת שטיבל ויצר את הוצאת "שם" (ראשי תיבות: 'שטיבל–מצפה') להוצאת ספרי ילדים; השותפות התפרקה ב-1935.
בשנת 1941 מוּזגה פעילותה של "מצפה" עם הוצאת י' שרברק תחת ניהולו של יוסף שרברק.
ב-1944 פתח צ'צ'יק את הוצאת יהושע צ'צ'יק, אשר התמקדה בהוצאת ספרי מוזיקה, תיאטרון, היסטוריה ואנציקלופדיות.
במשך שנים רבות היה יושב ראש התאחדות הוצאות הספרים בישראל.
צ'צ'יק נפטר ב-1973 ונקבר בבית העלמין הדרום.
הערות שוליים

↑  לפי מאגר המו"לים של הספרייה הלאומית. (הקישור אינו פעיל)
↑  יהושע צ'צ'יק באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301156205171  VIAF: 1484160668287403560006   WorldCat (עם VIAF): 1484160668287403560006