stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאגר תורני
דוגמאות למאגרים כלליים > מפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית

מפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית הוא פרויקט אקדמי שבמסגרתו מוקלדים למאגר כל החיבורים ההיסטוריים שנכתבו בלשון העברית. במאגר קיימים טקסטים מוקלדים החל ממגילות מדבר יהודה, ועד לכתבי יד מימי הביניים, כולל טקסטים מהגניזה ועדי נוסח רבים של ספרות חז"ל. בשלב זה המאגר אינו בתשלום.
דוגמאות למאגרים כלליים > אוצר החכמה

אוצר החכמה הוא מאגר הספרים היהודי הממוחשב הגדול בעולם. המאגר מכיל כ-120,000 ספרי יהדות וגיליונות כתבי עת (נכון למרץ 2022) בדיסק קשיח ובאתר המקוון.
באתר האינטרנט מתאפשרת גישה חינמית ל-40 העמודים הראשונים של כל הספרים המצויים במאגר.
קיים מפתוח של הספרים לפי קטגוריות, כגון: תנ"ך; משנה; תלמוד בבלי; תלמוד ירושלמי; קבלה; מוסר; חסידות; היסטוריה; פולמוסים; כתבי עת; ספרי זיכרון; ועוד.
התכנה מאפשרת חיפוש מילים בתוך רוב ספרי המאגר, על אף שתצוגת הספר מופיעה כצילום ההדפסה ולא כטקסט. כמו כן אפשר להוסיף הערות, מפתחות, סימונים, ואף לצרף למאגר קובצי PDF פרטיים. מנהלי המאגר הקימו פורום נלווה ובו דיונים בענייני הספרות התורנית והשימוש במאגר.
דוגמאות למאגרים כלליים > HebrewBooks (היברובוקס)

HebrewBooks (היברו-בוקס, "ספרים עבריים") היא ספרייה דיגיטלית מקוונת וחינמית, המנגישה ספרות יהודית-תורנית באמצעות אתר האינטרנט שלה. האתר מכיל מעל ל-55,000 ספרים וכתבי עת תורניים סרוקים, החל מראשית הדפוס ועד לספרים ממחברים בני זמננו, רובם בעברית וחלקם ביידיש ובשפות נוספות, הניתנים לצפייה, להורדה ולחיפוש טקסטואלי בתוכן הספר. האתר נגיש בשפות עברית ואנגלית.
הספרייה מכילה בעיקר ספרים תורניים, ונלווים להם גם חיבורים היסטוריים וספרים אחרים מארון הספרים היהודי. רובם של הספרים כתובים עברית, ומיעוטם בשפות יהודיות אחרות הנכתבות באותיות עבריות (בעיקר יידיש). כמו כן ישנם ספרים באנגלית ובשפות נוספות.
הספרים ניתנים הן לצפייה מקוונת בדפדפן הן להורדה כקובצי PDF של הספר בשלמותו או של עמוד בודד, וללא תשלום (אך לשימוש אישי בלבד). בנוסף, הספרים הסרוקים במיזם מעובדים בטכנולוגיית זיהוי תווים אופטי שפיתחה החברה הישראלית ליגטורה (Ligature) ומאונדקסים באמצעות טכנולוגיה שפיתחה חברת dtSearch, ובדרך זו ניתן לערוך בהם חיפוש טקסטואלי מלא, וכן להמירם לטקסט רגיל.
לכל ספר נלווה תיאור ביבליוגרפי קצר בעברית ובאנגלית, וקישור לקטלוגים מובילים; לקטלוג המאוחד של הספריות בישראל, ה-ULI, ולקטלוג העולמי המאוחד "worldCat" של ה-OCLC. באתר קיימים מדריכים לשימוש בעברית, יידיש ואנגלית. מקלדת וירטואלית עברית הנפתחת לצד שדה החיפוש מאפשרת להקליד טקסט עברי ללא צורך בהתקנת מקלדת מתאימה, ותצוגה מקדימה מציגה את שער הספר עם רפרוף עכבר על רשימת התוצאות.
בנוסף מפעיל המיזם שתי אפליקציות, האחת עיון בספרות הש"ס (התלמוד הבבלי) (hebrewbooks.org/shas), והשנייה - עיון בספרות החיבור משנה תורה של הרמב"ם (hebrewbooks.org/rambam). בכל אחת מהם ניתן לעיין בטקסט המקורי ובשלל פרשנים, חלקם בטקסט מלא וחלקם מתוך ספרים שנסרקו במיזם. החיבור משנה תורה של הרמב"ם זמין בטקסט מלא, והתלמוד הבבלי וחלק ממפרשיו זמינים הן בטקסט מלא, הן בגרסה סרוקה של מהדורת וגשל, ירושלים, הכוללת זיהוי טקסט מלא.
דוגמאות למאגרים כלליים > בינינו

באתר בינינו נכלל מאגר וידאו המכיל כ-10,000 שיעורים, מ-800 רבנים ו-70 מוסדות בישראל, הניתנים לצפייה ללא תשלום. באתר מפתוח של השיעורים לפי קטגוריות, כגון: תנ"ך, משנה, תלמוד בבלי, מוסר, חסידות, פרשת השבוע והלכה. המאגר מאפשר חיפוש מילים מתוך כותרות השיעורים.
מאגר העלונים באתר כולל גיליונות וכתבי עת בקבצים בפורמט PDF, של כ-30 ביטאונים, הניתנים הן לצפייה מקוונת הן להורדה כקובצי PDF של העלון בשלמותו או של עמוד בודד, ללא תשלום.
העלונים ממופתחים באמצעות תגיות נושאים, לפי חתכים של פרשיות השבוע ומועדי ישראל, וכן לחיפוש לפי שם העלון ושנת הוצאתו.
בין העלונים:
"כאיל תערוג" מבית מדרשו של הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן
"פניני דעת" משיעוריו של הרב מיכל יהודה ליפקוביץ
שיעוריו של הרב נסים קרליץ
"דברי שיח" מבית מדרשו של הרב חיים קניבסקי
"דרכי החיזוק פוניבז'", משיחותיו של הרב גרשון אדלשטיין
דוגמאות למאגרים כלליים > הספרייה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  דצמבר 2006 – הווה (כ־18 שנים) 
 מייסדים:  הספרייה הלאומית
 שירותים עיקריים:  סריקה של מגוון חומרים מאוצרות הספרייה
 http://dlib.nli.org.il
 
בפרויקט "הספרייה הדיגיטלית" של הספרייה הלאומית נסרקו מאוצרות הספרייה מאות ספרים נדירים מראשית הדפוס, מהדורות ראשונות של ספרים תורניים חשובים וכתבי יד.
נוסף על כך שולבו בקטלוג הספרייה הלאומית קישורים לכתבי יד שיש להם עותק דיגיטלי באתרים חיצוניים.
הספרייה הלאומית הנגישה אתרים נושאיים תחת הכותרת "מורשת ברשת". במסגרת זו נסרקו כתבי יד חשובים של התנ"ך, של ספרות חז"ל, חיבורים תורניים חשובים, אוסף של כתובות מרחבי העולם, מחזורים מקהילות שונות ואוסף הגדות.
אחד האתרים הנושאיים האמורים הוא אתר "כתבי יד תלמודיים", ובו כתבי יד של המשנה, התוספתא, התלמוד הבבלי והתלמוד הירושלמי. כתבי היד (מכונים גם "עדי מקור") כוללים כתבי יד תלמודיים מהגניזה הקהירית, וניתן לנווט בהם לפי כתב יד או לפי מראה מקום (מסכת, פרק, משנה, דף, עמוד). אתר נוסף הוקדש לרמב"ם ולחיבוריו. באתר שני כרכים מפירוש המשנה בכתיבת ידו של הרמב"ם עצמו, וכן כתבי יד ודפוסים ראשונים של חיבורים שלו בעברית, ערבית יהודית, ומהדורות לטיניות שלהם. אתר נוסף הוקדש לרש"י ולחיבוריו.
דוגמאות למאגרים כלליים > ספריא

ספריא היא ספרייה דיגיטלית מקוונת של טקסטים יהודיים חופשיים ובקוד פתוח המאפשר הפצה לא מסחרית. את הטקסטים ניתן לקרוא באתר אינטרנט ובאפליקציות אנדרואיד ו-IOS.
לספריא יש ספרייה רחבת היקף של טקסטים יהודיים. התוכן של ספריא מגיע מספרים בנחלת הכלל נסרקים ומעובדים על ידי תוכנת OCR, ואחר כך מוגהים ומסודרים על ידי צוות מטעם האתר, ספרים בנחלת הכלל ומוציאים לאור העובדים ישירות מול ספריא.
לחלק מהטקסטים יש תרגומים לאנגלית.
הייחודיות המרכזית של ספריא היא שבעת לחיצה על קטע מכל סוג תפתח חלונית צד, המאפשרת למשתמש לצפות בקישורים וכלים על הקטע, המתקדמים באופן דינמי יחד עם טקסט המקור. ניתן לראות מפרשים, אזכורים בספרים שונים, דפי מקורות ועוד.
בנוסף לספריא יש בונה דפי מקורות המאפשר למשתמשים ליצור דף עם מקורות מתוך ספריא. ניתן להפוך את דפי המקורות לציבוריים, כך שיהיו זמינים עבור משתמשים אחרים.
דוגמאות למאגרים כלליים > אוצריא

מאגר תורני רחב חינמי המבוסס על מאגר ספריא, עם ממשק מודרני, לשימוש במחשב אישי או במכשיר הנייד, ללימוד תורה בקלות ובנוחות בכל מקום.
דוגמאות למאגרים כלליים > אוצרות התורה

ספריית אוצרות התורה היא מאגר המכיל כ-42,000 ספרים בכל מקצועות התורה, שהקים הרשל מורגנשטרן כשירות לקניית עותקים מצולמים של ספרים שאזלו מן השוק. לאחר פטירתו הפכו יורשיו את המאגר לדיגיטלי ובהמשך צירפו לו מנוע חיפוש.
המאגר מכיל גם ספרים עתיקים ונדירים החל מראשית הדפוס, ירחונים תורניים מתחילת הופעתם, מחזורים עתיקים ועוד.
דוגמאות למאגרים כלליים > תקליטור תורני DBS

התקליטור התורני די.בי.אס הוא מאגר ספרים המכיל מנוע חיפוש. התקליטור בגרסה 25 מכיל כ-5,000 ספרי יהדות מוקלדים, חלקם נדירים, בתחומים: תנ"ך, תלמוד, ראשונים ואחרונים, הלכה, מחשבה, חסידות וקבלה, וכן סידורי תפילה במגוון נוסחאות). בתקליטור תוכנת אחזור מידע בסיסית ופשוטה.
דוגמאות למאגרים כלליים > ויקיטקסט

בפרויקט ויקיטקסט העברי, הוקם פורטל "ארון הספרים היהודי", ובו מבחר מהדורות מוקלדות של חיבורים תורניים, התנ"ך ופרשנים שונים שלו, ספרות חז"ל ועוד.
דוגמאות למאגרים כלליים > ספריית אתר דעת

מאגר ספרי יסוד שונים בעיקר במחשבת ישראל ומדרשי אגדה, כמו מורה נבוכים, שמונה פרקים, חובת הלבבות, ספר העיקרים, שער הגמול, תפארת ישראל, כתבי הרשב"א, וחלק מספרי הרמח"ל, ביניהם ספר דרך ה' וספר מסילת ישרים.
דוגמאות למאגרים כלליים > מכון ממרא

האתר של מכון ממרא מכיל טקסטים בסיסיים: תנ"ך, משנה, תוספתא, תלמוד בבלי, תלמוד ירושלמי, משנה תורה להרמב"ם ותרגום אונקלוס.
הטקסטים של "מכון ממרא" מוצגים באתר "מקראנט" ומוצגים גם במאגר ספרות הקודש של אתר "סנונית".
דוגמאות למאגרים כלליים > תורת אמת

תורת אמת היא תוכנה המכילה מאגר מידע אלקטרוני חינמי של ספרי קודש, המאגר מכיל מעל 1,000 ספרים וקונטרסים.
בתוכנה אפשרות לחיפוש ניבים וביטויים או מחרוזות אחרות בתנ"ך, במשנה, בגמרא, בספרי פוסקים נודעים (כמו שולחן ערוך, היד החזקה לרמב"ם) ובמפרשיהם, וכן בספרי קודש נוספים, החיפוש כולל בנוסף אפשרויות למציאת גימטריות, ראשי תיבות ודילוגי אותיות בתנ"ך.
דוגמאות למאגרים כלליים > אתר Grimoar

מאגר מאסף כמות גדולה של ספרי קבלה והגות יהודיים מוקלדים ופתוחים לשימוש.
דוגמאות למאגרים כלליים > אספקלריא

קובץ אנציקלופדי למחשבת היהדות - מאגר של ערכי אנציקלופדיה, כשכל ערך מציג ליקוט של מקורות בנושא. הוקם על ידי שמואל אברהם אדלר.
דוגמאות למאגרים כלליים > ספריית אסיף

ספרייה המאגדת מאמרים מכתבי עת תורניים וספרים בני זמננו, בעיקר מישיבות הסדר, ישיבות גבוהות ומכוני מחקר תורני, הניתנים לקריאה ישירה באתר או להורדה. האתר כולל מגוון קטגוריות ותגיות, המאפשרות ריכוז מהיר של מאמרים שונים העוסקים בנושא משותף, או שדומים זה לזה בפרמטרים אחרים, כגון: שם המחבר, מאמרים העוסקים באותו דף בתלמוד הבבלי או באותו פרק בתנ"ך, מאמרים שפורסמו באותו כתב עת, ועוד. נכון לסיון תשפ"ג, יש באתר מעל 13,000 מאמרים, רובם הגדול בפורמט PDF.
דוגמאות למאגרים כלליים > על התורה

האתר מכיל ספרייה דיגיטלית של טקסטים יהודיים יסודיים עם מפרשיהם, מאמרי תוכן וכלים לימודיים נוספים, בעיקר בנושאי תנ"ך.
דוגמאות למאגרים כלליים > שיתופתא

האתר מכיל ספרייה דיגיטלית של ספרות תורנית יסודית ומפרשיה, ולצידה 'חידושי תורה' ופירושים של משתמשי האתר.
דוגמאות למאגרים נושאיים > תנ"ך ומפרשיו

המהדורה המקוונת של 'מקראות גדולות הכתר' היא מהדורה מדעית הכוללת את המקרא, המסורה, התרגומים ומבחר של פרשני ימי הביניים. זו המהדורה היחידה המאפשרת לבצע שאילתות גם על ניקוד וטעמים.
המהדיר והעורך המדעי הוא פרופ' מנחם כהן. בין הפרשנים במהדורה זו: רש"י, אבן עזרא, רמב"ן, רשב"ם, רד"ק, רלב"ג, ר' יוסף בכור שור, ר' ישעיה מיטראני, ר' יוסף אבן כספי, ר' יוסף קרא, ר' אליעזר מבלגנצי, ר' מנחם המאירי ור' מנחם בן שמעון.
דוגמאות למאגרים נושאיים > מאגרים העוסקים בספרות התלמודית

אוצר עדי הנוסח לספרות התנאית - אוצר עדי הנוסח לספרות התנאית הוא פרויקט של אוניברסיטת בר-אילן, באתר מופיעים עדי נוסח מוקלדים לספרות התנאית (תוספתא, מכילתא, ספרי וספרא). ניתן לנווט לפי מראה מקום, וניתן להציג מספר עדי נוסח להשוואה זה לצד זה.
מאגר עדי הנוסח של התלמוד הבבלי - מאגר מוקלד של כתבי היד של התלמוד הבבלי בהוצאת המכון לחקר התלמוד ע"ש שאול ליברמן. במאגר הבסיסי ישנם טקסטים של 279 עדי נוסח של מסכתות מן התלמוד הבבלי כולל כתבי יד שלמים דפוסים ראשונים קטעים מן הגניזה הקהירית ודפוס וילנה. תוכנת החיפוש פותחה על ידי פרויקט השו"ת בר-אילן ומאפשרת חיפוש של כל מילה או צירוף מילים בטקסט. ניתן להציג זו מול זו גרסאות שונות של כל עמוד בתלמוד הבבלי ולהשוות ביניהם. מלבד הטקסט המוקלד, כוללות גרסאותיו המתקדמות של המאגר צילומים של חלק מכתבי היד.
דוגמאות למאגרים נושאיים > מאגרים העוסקים בספרות הלכה

אוצר הפוסקים - אוצרות השו"ת - דיסק קשיח ובו מפתח נושאים הלכתיים נרחב: כ-500,000 ערכים הלכתיים - מקושרים אל כ-4,000 ספרי שו"ת מצולמים. מאגר אוצרות השו"ת מבית אוצר הפוסקים בירושלים אוצר בתוכו כרטסת שנתחברה במשך כ-60 שנה, עם צילום אלפי ספרי מקור הלכתיים, שעיקרם ספרי שו"ת מכל הזמנים. ניתן לבחור נושא הלכתי, ישירות או לפי מיונים שונים, ולראות את הדיונים על אודותיו בספרי השו"ת שבמאגר. מלבד זאת המאגר מכיל אוסף צילומים וכן מספר מצומצם של ספרי יסוד מוקלדים.
כותר - מאגר ממוחשב המכיל 10,000 מאמרים מצולמים מתוך מאות כתבי עת וקבצים תורניים מקוריים. מבית היוצר של פרויקט השו"ת אוניברסיטת בר-אילן. המאמרים מהשנים תש"ל-תשס"ג. החל מגרסה 21 של פרויקט השו"ת נכלל המאגר בתוך פרויקט השו"ת עצמו. המערכת מכילה מפתח ובו כ-24,000 נושאים, אוסף המאמרים המצולמים, מנוע חיפוש ומנגנון הערות. המאגר הסרוק עבר קריאה אופטית ולכן ניתן לחפש כל מילה או צירוף מילים בגוף המאמר הסרוק.
תקליטור שו"ת השואה - תקליטור שו"ת השואה הוא מאגר של מאות תשובות הלכתיות העוסקות בשואה ובנושאים משיקים. התשובות עוסקות במגוון רחב מאוד של נושאים המקיפים את כל תחומי החיים היהודיים בשואה ובעקבותיה. מעבר לערך ההלכתי של תשובות אלו, ייחודן בשאלות המוסריות הכבדות שהן מעלות, ובעדויות הרבות של הניצולים על זוועות התקופה. המאגר יצא לאור על ידי מכון "נתיבי ההלכה מאגרי מידע תורניים" שבאלון שבות. המאגר הממוחשב מבוסס על תוכנת האחזור של פרויקט השו"ת של אוניברסיטת בר-אילן.
תקליטור תחומין - מאגר המכיל את כרכי כתב העת תחומין, רבים מכתבי הרב שאול ישראלי, אנציקלופדיה הלכתית רפואית של פרופ' אברהם שטינברג ותשעת כרכי "ספר אסיא", המכילים את כל המאמרים שפורסמו בכתב העת אסיא. נוסף לספרים אלו, מכיל המאגר גם ספרים נוספים שיצאו לאור על ידי מכון צומת - סדרת הספרים בצומת התורה והמדינה והספרים "דברים שיש להם שיעור" (בענייני כיבוד אב ואם) ו"צידה לדרך" (מידע הלכתי לנוסעים לחו"ל) ועוד.
אוצר אסיא השלם - מבית מכון שלזינגר התקליטור מכיל את ספרי וחוברות אסיא, אנציקלופדיה הלכתית רפואית, סדרת נשמת אברהם ועוד (כל הספרים והחוברות במאגר מוקלדים).
הלכה ברורה ובירור הלכה - מבית מכון הלכה ברורה. המאגר כולל בירורי הלכה על 21 מסכתות שכבר יצאו לאור, הלכה ברורה וכמו כן גיליון הש"ס של הרצי"ה קוק. אפשרות חיפוש בכותרות ובגוף הטקסט וכן מפתח המקיף כ-20,000 נושאים ותתי נושאים המקושרים לבירורי ההלכה המתאימים.
דוגמאות למאגרים נושאיים > מאגרי קבלה

פרויקט אור הסולם - זהו מאגר מקוון של כל ספרי בעל הסולם ותלמידיו, השייך ל"עמותת אור הסולם". המאגר כולל ספרים לצפייה ולהורדה ותוכנת חיפוש. ישנו גם מילון ובו כ-20,000 ערכים בחכמת הקבלה עם אפשרות חיפוש. השימוש במאגר חינם.
דוגמאות למאגרים נושאיים > מאגרים נוספים

מלבד המאגרים המוזכרים קיימים מאגרים מסחריים נוספים, חלקם מתמחים בנישה ייחודית, תוכנית או טכנולוגית. כמו מאגר של כתבי הרב קוק.
מפתחות

מאגרי מפתחות אינם כוללים גישה לספרות התורנית עצמה, אולם הם מאפשרים לאתר מראי מקום ולחפש לפי נושאים.
מפתחות > רמבי"ש

האתר רמבי"ש: רשימת מאמרים שלבני הישיבות הוא אינדקס מאמרים ממוין ומקוטלג של אלפי מאמרים תורניים. רמבי"ש מכיל כתבי עת וקבצים תורניים בלבד, וכולל הפניות למאות מאמרים הזמינים ברשת האינטרנט.
מאגר מפתחות נוסף הוא מאגר המפתחות לספרות חז"ל של המכון לחקר התלמוד ע"ש שאול ליברמן. המאגר מספק הפניות ביבליוגרפיות לדיונים בספרות חז"ל ונושאים קרובים, מתוך המחקר המודרני.
הערות שוליים

↑  אתר הפרויקט
↑  פורום פרויקט השו"ת
↑  פורום אוצר החכמה
↑  עדכון קבוע על מספר הספרים מתפרסם בדף הבית של המיזם. עדכונים שוטפים על ספרים חדשים שנסרקו מתפרסמים בבלוג האתר http://blog.hebrewbooks.org ובחשבון הטוויטר שלהם.
↑  360 ספרים, נכון ל-2012, ראו רשימה מלאה כאן.
↑  דף תנאי השימוש באתר HebrewBooks
↑  HebrewBooks.org Receives OCLC's Milestone award
↑  הודעה על פתיחת האפליקציה בבלוג הרשמי של hebrewbooks, יוני 2009.
↑  אתר בינינו
↑  עלונים, באתר ביננו
↑  dlib.nli.org.il פרויקט "הספרייה הדיגיטלית" של הספרייה הלאומית
↑  ניתן לחפש אותם במערכת החיפוש "מרחב" של הספרייה הלאומית, לצמצם לפי "כתבי יד" ו "זמינים לעיון מקוון".
↑  "מורשת ברשת"
↑  "כתבי יד תלמודיים"
↑  אתר הרמב"ם וחיבוריו
↑  אתר רש"י וחיבוריו
↑  אוצריא | מאגר תורני פתוח, באתר sivan22.github.io
↑  אתר אוצרות התורה, באתר התדמית של אוצרות התורה, עדכון מספר הספרים - לפי הגרסה החדשה, ‏10/01/2020
↑  (רשימת הספרים המלאה, נכון לנובמבר 2020
↑  ראו בראשית פרק א' באתר.
↑  ראו בראשית פרק א' באתר.
↑  אתר GRIMOAR
↑  אתר אספקלריא
↑  אתר אסיף
↑  כתבי הרב קוק גירסה 4
↑  מפתח המקורות לספרות חז"ל
תמונת מסך של מאגר DBS
שגיאה

סימון שגיאה באיתות סמפור
המונח שגיאה (גם: טעות, מִשְגֶּה) הוא בעל משמעויות שונות בתחומים שונים. הכוונה הכללית במונח שגיאה היא, בדרך כלל, סטייה מן הרצוי, הנכון, האמיתי, עקב אי-ידיעה, שיפוט לקוי, היסח הדעת, רשלנות וכדומה.
שגיאה בתחומים שונים > מתמטיקה

במתמטיקה ובמדעים, קירוב הוא ייצוג לא מדויק של ביטוי מתמטי, המתאים לשימוש כאשר דיוק מוחלט אינו אפשרי או אינו הכרחי. למרות שקירוב מתייחס בדרך כלל למספרים, אפשר ליישם אותו גם בהקשר של פונקציות, צורות וחוקים פיזיקליים. את הקירוב של a על ידי b מסמנים בסימן ≈, כך: a ≈ b. הקירוב ייחשב למדויק יותר ככל ששגיאת הקירוב תהא קטנה יותר. לקירוב יש ערך בעיקר כאשר הוא מלווה בחסם של גודל השגיאה.
שגיאה בתחומים שונים > סטטיסטיקה

בסטטיסטיקה, שגיאה היא הפער שבין הערך המחושב, המוערך, או הנמדד לבין הערך האמיתי, הנקוב או הנכון מבחינה תאורטית. באמידה, השגיאה מתבטאת בהפרש בין הערכים. במבחנים סטטיסטיים, השגיאה מתבטאת בהכרעה שגויה (שגיאות מסוג I ו-II).
שגיאה בתחומים שונים > מדע ניסויי

בתחום המדע הניסויי, שגיאה תלויה במידת הדיוק של מדידת תוצאת הניסוי. שגיאות כאלה מסווגות בדרך כלל לשתי משפחות: טעויות סטטיסטיות (ראו מעלה) וטעויות בשיטה. טעויות סטטיסטיות נובעות מתנודות אקראיות (ולכן גם בלתי ניתנות לחיזוי) במכשיר המדידה, בעוד שטעויות שיטתיות נגרמות על ידי תנודות לא אקראיות, אך לא מוכרות, במכשיר המדידה. אם ניתן לזהות את הגורם לטעות שבשיטה, ניתן בדרך כלל לתקנה וכך לקבל מדידה מדויקת. ניתן גם להתייחס לטעויות כאלה כגורמי אי-ודאות.
שגיאה בתחומים שונים > הנדסה

טעות הנדסית היא ההפרש שבין הביצועים או ההתנהגות המתוכננים של מערכת או אובייקט לבין הביצועים בפועל. מהנדסים שואפים לתכנן מערכות באופן שיענה או ימנע מתוצאות של שגיאה, בין אם מכוונת ובין אם לאו. טעות הנדסית בולטת היא קריסתו של גשר מצר טקומה, ארבעה חודשים לאחר פתיחתו לתנועה.
טעויות במערכת הנדסית עשויות אף להיות תוצאה של שגיאות חבויות בעיצוב שאינן מתגלות משך שנים, עד אשר מערכת נסיבות מסוימת מתרחשת וגורמת להן לבוא לידי ביטוי.
מערכות הנדסיות אמורות להיות חסינות מפני טעות אנוש, הכוללת הטיה קוגניטיבית, בעת תפעול המערכת. בשלב התכנון נעשה לעיתים שימוש בהנדסת גורמי אנוש בניסיון למזער סוג זה של טעויות על ידי תכנון מערכות סלחניות יותר.
טעויות הנדסיות, המתרחשות בשלב תכנון המערכת או בעת תפעולה, זוכות פעמים רבות לתחקיר יסודי, שבא לאתר את שורש הטעות ולהציע דרכים לתיקונה או למניעתה. במיוחד נהוג תחקור כזה בתחום התעופה, שבו טעות עלולה לעלות בקורבנות רבים.
בשלב מתקדם של תכנון המערכת משמש הניסוי, על אב טיפוס של המערכת או על מודל שלה, לאיתור טעויות בשלב התכנון וקודם כניסתה לשלב הייצור. בתחילת הייצור של מערכת היא מופצת לעיתים בפיילוט, כלומר בהיקף מצומצם המאפשר איתור טעויות קודם להפצה בהיקף מלא.
שגיאה בתחומים שונים > רפואה

טעות רפואית היא טעות הנעשית בידי הצוות המטפל במהלך טיפול בחולה. בין הטעויות הרפואיות הנפוצות: טעות באבחנה, טעות במתן תרופה (בין אם בסוג התרופה, במינון התרופה, בעיתוי מתן התרופה, או בדרך החדרת התרופה לגוף), טעות בניתוח (למשל, כריתת איבר שאינו חולה).
שגיאה בתחומים שונים > ביולוגיה

בביולוגיה שגיאה היא כאשר לא קיימת נאמנות מוחלטת של עותק מידע למקור המידע. לדוגמה, בהתרבות א-מינית, אירעה שגיאה (או מוטציה) לכל נוקלאוטיד של ה-DNA השונה בין הילד להורה. שגיאות במובן זה אינן מקבלות ערך "טוב" או "רע", אף על פי ששגיאה עשויה לגרום לאורגניזם להסתגל באופן טוב או גרוע יותר לסביבתו.
שגיאה בתחומים שונים > פסיכולוגיה

אשליה היא שגיאה תפיסתית, גורמת לתחושה מוטעית עקב תגובה מוטעית לגירוי קיים. לעומתה, הזיה היא תחושה מוטעית ללא כל גירוי.
כאשר האדם שואף להגשים מטרה מסוימת, שגיאה יכולה למנוע ממנו להגיע להצלחה או להוביל אותו למצב של כישלון. כדי להימנע מכך ככל הניתן (או לצמצם את הנזק של שגיאה שהתרחשה) אפשר להשתמש בתהליכים של תכנון ופתרון בעיות.
כשלים קצרים בתשומת הלב עלולים להוביל לטעויות ושגיאות בעת ביצוע משימה.
שגיאה בתחומים שונים > בלשנות

בבלשנות המונח סוֹלְסִיזְם (באנגלית: solecism) מתאר מצב של סטייה מחוקי הדקדוק או התחביר הרשמיים או המקובלים. למשל: אי הקפדה על התאם בין שמות המספרים למין הדקדוקי (לדוגמה: עשר אנשים במקום עשרה אנשים. פי עשר במקום פי עשרה). הבלשנות ההיסטורית הנורמטיבית תראה סטיות אלו כשגיאה, בעוד הבלשנות המודרנית, המניחה שאין זה מתפקידו של הבלשן לקבוע נורמות אלא לתאר ולהבין את התופעות הקיימות, תראה בכך דוגמה לתהליכי שינוי בשפה.
שגיאה בתחומים שונים > טלקומוניקציה

בתחום הטלקומוניקציה, שגיאה היא סטייה מן הנתון המדויק אשר נגרמה על ידי תקלה במערכת או ביחידה של המערכת. דוגמה לשגיאה היא אירוע של קבלת ביט שגוי כתוצאה מתקלה במערכת. לעיתים משולב במערכת התקשורת קוד תיקון שגיאות, המאפשר להתגבר על שגיאות מסוימות.
שגיאה בתחומים שונים > תכנות מחשבים

בהנדסת תוכנה, המונח שגיאה מתייחס לפעולה לא נכונה או לחישוב שגוי שבוצע על ידי התוכנה. באופן כללי, שגיאה נובעת מצירוף של "פגם" (קוד שאיננו מיישם נכון את הדרישות) ו"תקלה" (סיטואציה או אירוע המביא לידי ביטוי את הפגם שבתוכנה). אם המערכת מבצעת פעולה בלתי-רצויה, או שאיננה מבצעת פעולה רצויה, מצב זה נקרא "כשל". בעת כתיבת התוכנה על המתכנתים לבצע ניפוי שגיאות על מנת לאתר ולתקן שגיאות שנפלו בעת הכתיבה ובכך למנוע כשלים עתידיים.
בתוכנה, מתייחסים בדרך כלל לפגמים בכינוי "באגים". פגם יכול להיות קיים בתוכנה אבל לעולם לא לבוא לידי ביטוי בשגיאה (אם אירוע של תקלה איננו מתרחש). באופן דומה שגיאה עלולה להתרחש מבלי לגרום לכשל, אם התוכנה מאתרת את השגיאה ומצליחה להתאושש ממנה לפני שהיא גורמת לכשל של המערכת.
תוכנה עשויה לאתר שגיאה ולהתגבר עליה על ידי טיפול בחריגות. לדוגמה, ניסיון לשמור קבצים על תקליטור מלא היא שגיאה. מתכנתים נבונים כותבים קוד אשר מטפל בשגיאות העלולות להתרחש ומונע מהן להפוך לכשלים. אסטרטגיות להשגת מטרה זו כוללות קודי שגיאה וטיפול בחריגות. המשך פעולת המערכת בנוכחות שגיאה שלא טופלה עשויה לגרום ל"מפולת שגיאות", מצב שבו שגיאות הולכות ומצטברות ככל שהמערכת ממשיכה לפעול. כמו כן, במערכות הבנויות באופן היררכי, כשל מוחלט של מרכיב אחד במערכת עשוי להתבטא רק בתקלה במערכת גבוהה יותר. המערכת הגבוהה יותר בהיררכיה עשויה לאתר את התקלה ולתקן אותה.
בדיבור השגור, יש המשתמשים במונח שגיאה כדי לתאר פעולות שגויות מצדו של המתכנת. שגיאת תחביר היא שימוש לא נכון בשפת התכנות, תחביר אותו אין המחשב יכול לעבד. טעות לוגית היא שגיאה באלגוריתם שבו משתמש המתכנת ואשר גורם לתוצאות שגויות או לפעולות בלתי רצויות.
שגיאה בתחומים שונים > טעויות בדפוס

בספר בן 200 עמודים יש כ-80,000 מילים. על-אף כל תהליכי הביקורת, ובפרט ההגהה, שעובר הספר עד להוצאתו לאור, קשה להגיע למצב של אפס ליקויים בכמות כה גדולה של מילים. לפיכך קורה שמשתרבבת למשפט שגיאת כתיב, מילה לא נכונה, מילת שלילה נעלמת והופכת את משמעותו של המשפט, וכדומה. בספר המובא לדפוס מכתב יד, עלולות ליפול גם טעויות העתקה. בעיתונות תורם גם לוח הזמנים הדוחק לטעויות דפוס (ולטעויות חמורות יותר).
לעיתים מצורפת לספר רשימת תיקוני טעויות (אראטה), המנחה את הקורא בעניין טעויות שראוי לתקן קודם קריאת הספר. טעות בעיתון נהוג לתקן בהודעת תיקון טעות בגיליון מאוחר יותר של העיתון.
טעויות בטקסט מתרחשות גם באתרי אינטרנט, אך בשונה מהוצאה לאור בדפוס על גבי נייר, במדיום האלקטרוני ניתן לתקן את הטעויות גם לאחר הפרסום.
שגיאה בתחומים שונים > מבחן

במבחן הניתן לתלמיד כדי לבחון את ידיעותיו, יש משקל רב לשגיאות בתשובות התלמיד. מבחן שבו קל לבודק לגלות טעויות הוא מבחן רב-ברירתי, שבו על הנבחן לסמן תשובה נכונה מבין תשובות אחדות המוצעות לו. במבחן אמריקאי תשובה שגויה אינה מזכה את הנבחן בנקודות. במבחן סיבירי לתשובה שגויה ניתן משקל שלילי, כך שהציון הסופי במבחן יכול להיות שלילי (בניגוד למבחן רגיל, שבו חוסר ידע גמור מוביל לציון 0).
במבחנים בהם הפתרון הנדרש כולל הן את הדרך לפתרון והן תשובה סופית, שגיאה בתשובה הסופית בשל טעות נגררת לא תוביל לפסילת השאלה במלואה אלא למתן ניקוד חלקי.
במבחן שבו התשובות נכתבות בסגנון חופשי על ידי הנבחן ובמבחן מעשי, על הבודק להתאמץ יותר בזיהוי שגיאות, אך גם כאן לשגיאות ניתן משקל רב.
הערכת חומרתן של טעויות

פעמים רבות נדרשת הערכת חומרתן של טעויות, ובפרט הערכת מידת אחריותו של הטועה לטעות ולתוצאותיה. הערכה כזו נדרשת, למשל:
במשפט המוגש כנגד הטועה בעקבות הטעות (ראו להלן).
בקבלת החלטה לגבי הקריירה של עובד שטעה: האם הטעות תפגע במסלול הקידום שלו? האם הטעות מצדיקה את פיטוריו?
בדיון ציבורי בטעויות הרות אסון.
הארגון המתמודד עם הטעות נדרש להחלטה כבדת משקל: עם איזה טעויות להתמודד בדרך של הרתעה, ועם איזה טעויות להתמודד בדרך של הדרכה. אלה שתי דרכים סותרות, משום שהדרכה למניעת הטעות מצריכה תחקור יסודי של הנסיבות שבהן התרחשה, אך כאשר הטועה יודע שבסופו של תהליך הוא עתיד לתת את הדין על מידע שהוא מוסר, יעדיף את טשטוש טעותו והכחשתה על-פני שיתוף פעולה למניעת טעות דומה בעתיד.
ועדת וינוגרד עמדה אף היא על בעיה זו:
מנהיג המודה בטעות יוכל להכיר גם בצורך לתקנה. אלא שלא ברור אם ניתן להלין בישראל על מי שאינו מוכן להודות בטעות, שכן יש נטייה בתרבות הישראלית "לגמול" על כל הודאה בטעות בהדחה. רק מי שאינו עושה אינו טועה. התייחסות לטעות צריכה להיות דיפרנציאלית, ותלויה כמובן בגודל ובחומרת הטעות. תרבות שאינה מאפשרת למי שטעה להמשיך בתפקידו במקרים מתאימים אינה תרבות לומדת, והיא עלולה לאבד את האנשים המנוסים ביותר שלה רק על מנת לאפשר לאנשים שעדיין לא טעו לחזור על הטעויות שמהם היו נמנעים אלה שכבר טעו בהן. אחת מתוצאותיה הגרועות שלתרבות כזאת היא סירוב להודות בטעות, על כל השלכותיה, בשל מציאות הגומלת על הודאה כזו בדרך הנתפשת כבלתי צודקת.
הערכת חומרתן של טעויות > טעות נגררת

טעות נגררת היא טעות בחישוב שנובעת מטעות קודמת באותו חישוב. מושג זה מתייחס לרוב לחישוב ארוך באלגברה, באריתמטיקה, בגאומטריה אנליטית או בגאומטריה, שטעות קלה בתחילתו (כגון שימוש בפעולת חיסור במקום פעולת חיבור) משנה את תוצאות הביניים בהמשך החישוב ואת התוצאות הסופיות. הביטוי משמש גם בהשאלה בחיי היום-יום, כשטעות אחת מתפתחת לצרור טעויות.
"טעות נגררת" מוזכרת בעיקר בהקשר של חישוב ציון של עבודה אקדמית או מבחן, במקרים שבהם טעות ראשונית הובילה לשגיאה בתשובה הסופית. בדרך כלל נעשה בה שימוש רק כאשר פרט לטעות הראשונית דרך הפתרון הייתה נכונה. במקרים אלו נוהגים מורים בישראל לא לפסול את כל השאלה, אלא לתת ניקוד חלקי ואף שלם על הבנת החומר גם אם הפתרון הסופי שגוי. התחשבות ב"טעות נגררת" מוזכרת גם במקצועות המתמטיקה, הפיזיקה והחשבונאות, במבחנים עם שאלות ארוכות שלהן מספר סעיפים המסתמכים זה על זה. במבחן רב-ברירתי עשויים הבודקים להעניק ציון חלקי גם אם התשובה שנבחרה אינה נכונה עקב טעות נגררת.
יחס המשפט לטעות

טעות גורמת לעיתים לנזק לרכוש, ולעיתים אף עולה בחיי אדם. מצבים כאלה עשויים להביא לתביעה כנגד הטועה, בשתי צורות:
תביעת נזיקין, שבה נדרש הטועה לפצות על הנזק שנגרם עקב טעותו.
תביעה פלילית, שבו תובעת המדינה להטיל עונש על הטועה, בדרך כלל משום שהטעות נבעה לא מיד הגורל, אלא גם מרשלנות של הטועה.
ביטוח

ענפי ביטוח אחדים עוסקים במתן פיצוי בגין נזק שנגרם עקב טעות. בביטוח רכוש ניתן פיצוי גם בגין נזק שנגרם עקב טעות של המבוטח, כגון שרפה שפרצה עקב טעות, או תאונת דרכים שנגרמה עקב טעות.
ביטוח אחריות מנהלים מפצה מנהלים בחברה על תביעת נזיקין שהוגשה נגדם ומקורה בטעות שנעשתה בתום לב.
ביטוח אחריות מקצועית מאפשר לבעלי מקצועות מסוימים לבטח עצמם מפני תביעת נזיקין שתוגש נגדם עקב טעות שעשו בעבודתם. ביטוח זה מקובל במיוחד במקצועות עריכת דין ורפואה.