stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משרד נציגות
משרדי נציגות של מדינות בעלות הכרה מוגבלת > טייוואן

בשל חשיבותה הכלכלית ובשל היותה מוכרת בעבר כמדינה ריבונית, טאיוואן מחזיקה בכמות הרבה ביותר של נציגויות דיפלומטיות ללא מעמד רשמי, עקב התנגדות הרפובליקה העממית של סין להכרה בטאיוואן.
כאשר ארצות הברית הכירה ברפובליקה העממית של סין כישות הלגיטימית היחידה של סין ב-1979, היא הקימה גוף לא ממשלתי בשם המכון האמריקאי בטייוואן, כדי לייצג את האינטרסים שלה באי. מדינות אחרות היו מיוצגות על ידי גופים המופעלים פרטיים; הממלכה המאוחדת הייתה מיוצגת באופן לא רשמי על ידי ועדת הסחר האנגלית-טייוואנית, בעוד שצרפת יוצגה על ידי משרד הסחר. מאוחר יותר שונה שמם של אלה ל"משרד המסחר והתרבות הבריטי" ו"המכון הצרפתי" בהתאמה, ובראשם הועמדו דיפלומטים. בהמשך שונו למשרד הבריטי והמשרד הצרפתי.
גם מדינות אחרות שניתקו את היחסים הדיפלומטיים עם טאייוואן הקימו נציגויות דומות. בשנת 1972 הקימה יפן את איגוד הסחר היפני בראשות נציגים בחופשה ממשרד החוץ היפני. הצורה נודעה כ"הנוסחה היפנית", והיא אומצה על ידי מדינות אחרות כמו הפיליפינים ב-1975, שהקימה את מרכז הסחר האסייתי, שהחליף את שגרירותה.
טייוואן מחזיקה בנציגויות במדינות שאינן מכירות בה באופן רשמי, המטפלות בבקשות ויזה וכן בקשרים עם הרשויות המקומיות. נציגויות אלה קרואות הנציגות הכלכלית והתרבותית של טאיפיי. השימוש בטאיפיי במקום טאיוואן או הרפובליקה הסינית, נועד שלא לרמז כי טאיוואן היא מדינה נפרדת מסין, על מנת למנוע קשיים למדינות המארחות.
היחסים בין טייוואן וסין מתנהלים באמצעות שני ארגונים סמי-רשמיים, הקרן לסחר מיצרים (אנ') של טאיוואן בבייג'ינג, והאגודה ליחסים מעבר למיצרי טייוואן (אנ') (ARATS) של הרפובליקה העממית של סין בטאיפיי.
משרדי נציגות של מדינות בעלות הכרה מוגבלת > צפון קפריסין

מכיוון שהרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין, שהכריזה עצמאות ב-1983, מוכרת כמדינה עצמאית רק על ידי טורקיה, הנציגויות בדיפלומטיות שלה (למעט טורקיה) הן משרדי נציגות.
משרדי נציגות של מדינות בעלות הכרה מוגבלת > גרמניה המערבית וגרמניה המזרחית

גרמניה המערבית סירבה להכיר בגרמנית המזרחית, ובהתאם לדוקטרינת הלשטיין אף קבעה כי גרמניה המערבית לא תקיים יחסים דיפלומטיים עם מדינה שתכיר בגרמניה המזרחית.
לעומת זאת, גרמניה המזרחית הכירה בגרמניה המערבית כמדינה נפרדת. שתי המדינות הקימו נציגויות הקבועות בהתאם לאמנה (אנ') שנחתמה ביניהם בשנת 1972, אך בעוד שהנציגות המזרח-גרמנית בבון הייתה מואמנת לקנצלר של מערב גרמניה, מקבילתה המערב-גרמנית בברלין המזרחית הואמנה למשרד החוץ של מזרח גרמניה.
גרמניה המזרחית וגרמניה המערבית היו מיוצגות כל אחת על ידי שליחות קבועה ("Ständige Vertretung"), בברלין המזרחית ובבון. בראש אלה עמד נציג קבוע, ששימש כשגריר בפועל.
גרמניה המזרחית הפעילה משלחות לא רשמיות במדינות מערביות, כמו בריטניה, שם הוקמה KfA בע"מ, סוכנות של Kammer für Außenhandel (המחלקה לסחר חוץ של משרד החוץ המזרח גרמני), בשנת 1959. בתחילת שנות ה-70, החלה לתפקד כשגרירות מזרח גרמניה בפועל בלונדון, כולל דיפלומטים בצוות שלה.
משרדי נציגות של מדינות בעלות הכרה מוגבלת > בופוטצואנה

בופוטאצוואנה, הגדולה בארצות מולדת העצמאיות שנוצרו על ידי דרום אפריקה בתקופת האפרטהייד, לא הוכרה על ידי אף מדינה פרט לדרום אפריקה. בהתאם לכך, היו לה יחסים דיפלומטיים מלאים רק עם דרום אפריקה, שהחזיקה שגרירות בממבאטו, בירתה. עם זאת, היא הקימה משרדי נציגויות בלונדון ובתל אביב.
בשנת 1985 נפתח בתל אביב בית בופוטצואנה, בבניין ברחוב הירקון ליד שגרירות בריטניה. למרות התנגדות משרד החוץ הישראלי, הונף דגל בופוטאצוואנה על הבניין.
משרדי נציגות של מדינות בעלות הכרה מוגבלת > מדינות נוספות

רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית טוענת לריבונות על סהרה המערבית, אשר נמצאת ברובה בשליטת מרוקו. חלק ממדינות העולם מכירות בה ומקיימות יחסים דיפלומטיים עמה, בעוד חלקן מקיים רק יחסים על ידי משרד נציגות. סומלילנד, אשר אינה מוכרת על ידי אף מדינה בעולם, מחזיקה משרדי נציגות במספר מדינות, בהם אתיופיה וארצות הברית.
משרדי נציגות של אזורים אוטונומיים > הונג קונג

בשל מעמדה של הונג קונג כאזור מנהלי מיוחד, ממשלת הונג קונג מחזיקה במשרדי כלכלה וסחר. בעקבות חשיבותה הכלכלית, נהנות נציגויות אלו מכמה הרשאות וחסינות שוות לאלו של נציגות דיפלומטית בכמה מדינות בהם בריטניה, קנדה ואוסטרליה. משרדים אלו הופעלו לראשונה תחת הממשל הבריטי, אז היו ידועים כמשרדי ממשלת הונג קונג, ובראשם עמד נציב.
משרדי נציגות של אזורים אוטונומיים > מקאו

מקאו, גם היא אזור מינהלי מיוחד, גם מחזיקה בזכות להקים משרדי כלכלה וסחר של מקאו ברחבי העולם, הנהנים מכמה הרשאות וחסינות השקולות לאלו של נציגות דיפלומטית במספר מדינות, בהם פורטוגל ובלגיה.
משרדי נציגות של אזורים אוטונומיים > קוויבק

משרדי ממשלת קוויבק הם הנציגויות הרשמיות של ממשלת קוויבק בעולם.
הרשת כוללת 33 משרדים ב-18 מדינות, בהם שמונה משלחות כלליות, חמש משלחות, שלוש עשרה לשכות ממשלתיות, חמישה משרדי סחר ושני תחומי ייצוג בעניינים רב-צדדיים.
משרדי נציגות של אזורים אוטונומיים > כורדיסטן העיראקית

הממשלה האזורית של כורדיסטן העיראקית מחזיקה נציגויות ב-13 מדינות ובאיחוד האירופי.
משרדי נציגות של אזורים אוטונומיים > סקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד

שלושת הממשלים האוטונומיים בבריטניה מקיימים כל אחד רשת משלהם של נציגויות סחר ותרבות. ממשלת סקוטלנד מחזיקה בשמונה נציגויות בעולם, ממשלת ויילס מחזיקה ב-21 נציגויות ב-12 מדינות. וצפון אירלנד מחזיקה משרדים בבריסל, בייג'ינג ובוושינגטון די.סי.
משרדי נציגות של אזורים אוטונומיים > קטלוניה

בעת הרחבת הסמכויות של הקהילה האוטונומית של קטלוניה ב-2006, הוכרה זכותה של ממשלת קטלוניה להקים משלחות בחו"ל על מנת לבצע פעולת חוץ לא-דיפלומטית משלה, בעוד שענייני החוץ נותרו באופן בלעדי באחריות ממשלת ספרד. נכון לעכשיו, משרד החוץ ואירופה של קטלוניה מחזיק 17 משלחות בעולם, כולל אחת לאיחוד האירופי.
משרדי נציגות של אזורים אוטונומיים > מונטנגרו

בין השנים 2000 עד 2006, מונטנגרו, שהייתה חלק מרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה ולאחר מכן של סרביה ומונטנגרו, קיימה מדיניות חוץ עצמאית, עם משרד חוץ בפודגוריצה ונציגויות סחר בחו"ל שפעלו למעשה כשגרירויות.
מדינות המחזיקות במשרד נציגות עקב מחלוקות > יוון והרפובליקה של מקדוניה

בעקבות המחלוקת בין יוון למקדוניה על השימוש בשם מקדוניה, יוון והרפובליקה של מקדוניה החזיקו רק משרדי קישור זו בזו, כאשר יוון מיוצגת בסקופיה על ידי משרד הקישור של הרפובליקה ההלנית, ומקדוניה על ידי משרד הקישור של מקדוניה באתונה. עם השגת הסכם בין המדינות ושינוי שמה של מקדוניה למקדוניה הצפונית ב-2019, הוקמו שגרירויות רשמיות בשתי המדינות.
מדינות המחזיקות במשרד נציגות עקב מחלוקות > צפון קוריאה ודרום קוריאה

משרד התיאום הבין-קוריאני הוקם כחלק מהצהרת פנמונג'ום שנחתמה על ידי מנהיג צפון קוריאה קים ג'ונג-און ונשיא דרום קוריאה מון ג'יאה-אין ב-27 באפריל 2018. משרד הקישור המשותף סיפק ערוץ תקשורת ישיר בין שתי הקוריאות. המשרד פוצץ על ידי הכוחות המזוינים העממיים של קוריאה הצפונית ב-16 ביוני 2020.
מדינות המחזיקות במשרד נציגות עקב מחלוקות > צפון קוריאה ויפן

אין יחסים דיפלומטיים בין צפון קוריאה ליפן, אך הארגון צ'ונגריון (אנ') מתפקד כשגרירות קוריאה הצפונית ביפן.
מדינות המחזיקות במשרד נציגות עקב מחלוקות > קוסובו וסרביה

על פי תנאי הסכם בריסל שנחתם ב-2013, ממשלות סרביה וקוסובו הסכימו להציב קציני קישור זו בזו. על פי תנאי ההסכם שהתקבל על ידי שני הצדדים במרץ 2023, יש לשדרג את משרדי הקישור לנציגויות קבועות.
מדינות המחזיקות במשרד נציגות עקב מחלוקות > ישראל ומדינות ערב

ישראל פתחה משרד קישור במרוקו ומרוקו פתחה משרד קישור בישראל לאחר החתימה על הסכמי אוסלו ב-1994, אך שני המשרדים נסגרו ב-2000 בעקבות האינתיפאדה השנייה.
ישראל ותוניסיה פתחו משרדי קישור הדדים ב-1996, אך שני המשרדים נסגרו ב-2000 בעקבות האינתיפאדה השנייה.
בקטר החזיקה ישראל במשרד סחר שנפתח ב-1996, ונסגר בתחילת שנת 2009 בעקבות מבצע עופרת יצוקה.
בדצמבר 2020 חתמו ישראל ומרוקו על הסכם לפתיחה הדדית של משרדי קישור. ישראל פתחה משרד הקישור ברבאט ובראשות דוד גוברין, ומרוקו פתחה משרד קישור בתל אביב בראשותו של עבד אלרחים ביוד.
הז'נדרמריה הרומנית

| --- | --- |

 LEX ET ORDO   חוק וסדר
 מידע כללי
 מדינה:  רומניה 
 תחום שיפוט:  רומניה רומניה
 סוכנות אם:  משרד הפנים ממשלת רומניה
 תאריך הקמה:  3 באפריל 1850
 סוכנות קודמת:  סקוריטטה
 מטה מרכזי:  בוקרשט
 http://www.jandarmeriaromana.ro/
 
הז'נדרמריה הרומנית (ברומנית: Jandarmeria Română) הוא כוח הז'נדרמריה הלאומי של רומניה, אשר ממונה על תפקידי אכיפת חוק בסיכון גבוה. זהו אחד משני כוחות המשטרה העיקריים ברומניה (השני הוא המשטרה האזרחית). הז'נדרמריה כפופה למשרד הפנים הרומני ויש לה סמכויות על האוכלוסייה האזרחית.
היסטוריה

כוח הז'נדרמריה הרומני הראשון נוצר בנסיכות מולדביה ב-3 באפריל 1850 בידי הנסיך גריגורה אלכסנדרו גיקה. לאחר איחוד מולדביה וולאכיה ב-1859 החליט הנסיך אלכסנדרו יואן קוזה להכפיף את הז'נדרמריה למשרד המלחמה ולהפוך אותה למשטרה צבאית. הז'נדרמריה השתתפה במלחמת העצמאות הרומנית, בעיקר ככוח שיטור צבאי, אך גם ככוח לוחם. ב-1893 הוקם מחדש כוח ז'נדרמריה אזרחית שזכה לשם "הז'נדרמריה הכפרית" (Jandarmeria Rurală). הז'נדרמריה החדשה הייתה כפופה בו זמנית למשרד המשפטים ולמשרד הפנים. לנוכח הכישלון המוחלט של הז'נדרמריה בטיפול במרד האיכרים של 1907, פורקה הז'נדרמריה הכפרית וסמכויותיה הועברו לידי הסיגורנצה.
הז'נדרמריה הצבאית המשיכה לשמש כמשטרה הצבאית של הכוחות המזוינים הרומניים, ומילאה תפקיד במלחמת הבלקן השנייה. במהלך מלחמת העולם הראשונה אף הוכנסו כוחות הז'נדרמריה לקרב כנגד צבא הקיסרות הגרמנית. לאחר הסכם שביתת הנשק של פוקשאן פיקחה הז'נדרמריה על פירוז הצבא הרומני, ובאוקטובר 1918 ניהלה את הגיוס מחדש שלו. במהלך מלחמת העולם השנייה שימשה הז'נדרמריה ככוח משטרה צבאית בלבד, אולם לקחה חלק חשוב בשואת יהודי רומניה.
לאחר המלחמה פורקה הז'נדרמריה בהוראת המפלגה הקומוניסטית הרומנית, וסמכויותיה הועברו לידי הסקוריטטה. לאחר מהפכת דצמבר 1989 הוקמה הז'נדרמריה מחדש, ושימשה בו זמנית כיחידת משטרה צבאית וכיחידת שיטור אזרחי. ב-2006 פוצלו תפקידי הז'נדרמריה, ובעוד שהמשטרה הצבאית של רומניה הפכה ליחידה צבאית לכל דבר, הז'נדרמריה עצמה הפכה ליחידת שיטור מקצועית רגילה הכפופה למשרד הפנים.
ארגון

הפיקוד על הז'נדרמריה נמצא בידי מפקח כללי הממונה בידי שר הפנים. למפקח הכללי ישנם שלושה סגנים האחראים על ניהולה השוטף של הז'נדרמריה. הז'נדרמריה מחולקת ל-41 יחידות מחוזיות, בנוסף לשמונה קבוצות ניידות שמיועדות לפעול בכל המחוזות במצבי חירום. בנוסף לכך, לז'נדרמריה כפופה גם בריגדה של כוחות מיוחדים בשם בריגדת המבצעים המיוחדים של הז'נדרמריה, אשר נועדה לסיכול פעולות טרור.
מסוף קריית שרת

תבנית:תחנה מרכזית
מסוף קריית שרת הוא מסוף אוטובוסים הנמצא דרומית לשכונת קריית שרת בקצה הדרום מזרחי של חולון בצמוד לפארק פרס, היכל טוטו חולון, ומרכז עזריאלי חולון. המסוף הוא אחד משלושת מסופי התחבורה העיקריים של העיר חולון. מהמסוף יוצאים קווי אוטובוס המשרתים את העיר ווהערים הסמוכות לה, והוא מסוף האוטובוסים החשוב בעיר מבחינת כמות נסיעות היוצאות ונכנסות ממנו.
מתחם המסוף כולל 17 חניות לאוטובוסים, מבנה תפעולי וחניות לרכב פרטי. המסוף בנוי על שצ"פ, ולכן מוגדר כזמני ומיועד בעתיד לפינוי.
בצמוד למסוף נבנית שלוחה של הקו הירוק בגוש דן.
קווי אוטובוס במסוף

| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | אגד | מסוף קריית שרת - ימית 2000 - אזור תעשייה ב - נווה ארזים - שדרות ירושלים - סוקולוב - נאות רחל - תל גיבורים - משרד הרישוי - מסוף וולפסון | ♿ |
| 5 | אגד | מסוף קריית שרת - אזור תעשייה ב - קריית שרת - קניון חולון - בן-גוריון - שיכון ותיקים - שיכון חדש - נאות רחל - תל גיבורים - משרד הרישוי - מסוף וולפסון | ♿ |
| 16 | אגד | מסוף קריית שרת - המלאכה - הפלד - פרופ' שור - שד' ירושלים - סוקולוב - דב הוז - בת ים, קק"ל - רח' ירושלים - בלפור - יוספטל - ניסנבאום - ראשון לציון, נווה חוף - רכבת משה דיין - אזור תעשייה חדש - שד' משה דיין - לוי אשכול - תחנה מרכזית ראשון לציון | ♿ |
| 22 | מטרופולין | אזור תעשייה ב - מסוף קריית שרת - ימית 2000 - נווה ארזים - אורט למדעים - סוקולוב - קניון חולון - נווה רמז - בת ים, רכבת יוסטפל - קניון בת ים - הרב ניסנבאום - קריית באבוב - בית עלמין - רכבת קוממיות - חניון אגד | ♿ |
| 24 | אגד | מסוף קריית שרת - ימית 2000 - גולדה מאיר - קריית רבין - בן-גוריון - בת ים, רכבת קוממיות - בית עלמין - קריית באבוב - יוספטל - בלפור - הנביאים - מרכז הספורט - ראשון לציון, נווה חוף - יס פלנט | ♿ |
| 38 | דן | מסוף קריית שרת - אזור תעשייה - אזור, דרך השבעה - צומת חולון - תל אביב-יפו, רכבת ההגנה - דרך ההגנה - דרך משה דיין - בית עלמין נחלת יצחק - גבעתיים, ויצמן - כיכר נח - רמת גן, כופר היישוב - הרצל - דרך ז'בוטינסקי - בני ברק, דרך ז'בוטינסקי - מחלף גהה - פתח תקווה, קריית אריה - אם המושבות החדשה - תחנה מרכזית | ♿ |
| 88 | אגד | מסוף קריית שרת - ההסתדרות - סוקולוב - כיכר סטרומה - מחלף דב הוז - בת ים - תל אביב-יפו, יפת - אצטדיון בלומפילד - כיכר השעון - כרמלית | ♿ |
| 89 | דן | מסוף קריית שרת - ימית 2000 - קריית שרת - קניון חולון - כיכר הלוחמים - רכבת צומת חולון - תל אביב-יפו, מחלף חיל השריון - רכבת ההגנה - המסגר - בית חולים איכילוב - בבלי - שדרות רוקח - רכבת האוניברסיטה - גני התערוכה - נאות אפקה - רמת החייל | ♿ |
| 176 | אגד | מסוף קריית שרת - משה שרת - אלופי צה"ל - גולדה מאיר - הופיין - יוספטל - כביש 20 - תל אביב יפו, מחלף חיל השריון - רכבת ההגנה - המסגר - קניון עזריאלי - מסוף 2000 | ♿ |
| 178 | מטרופולין | אזור תעשייה ב - מסוף קריית שרת - ימית 2000 - קריית שרת - קניון חולון - סוקולוב - דב הוז - תל אביב-יפו, רכבת האוניברסיטה - גני התערוכה - הדר יוסף - רמת החייל - עתידים |  |
| 189 | דן | מסוף קריית שרת - אזור תעשייה ב - אזור תעשייה ג - שדרות ירושלים - סוקולוב - קולנוע רינה - צומת חולון - תל אביב-יפו, דרך בן צבי - ת.מ ישנה - המסגר - החשמונאים - אבן גבירול - רכבת האוניברסיטה - אזור תעשייה עבר הירקון - עתידים | ♿ |
| 205 | אגד | מסוף קריית שרת - המלאכה - אזור, דרך השבעה - צומת בית דגן - ראשון לציון, אזור תעשייה ישן - הרצל - רכבת ראשונים - נס ציונה - רחובות, מכון ויצמן - הרצל - שאול טשרניחובסקי - התחנה המרכזית של רחובות | ♿ |
| 271 | אגד | מסוף קריית שרת - ימית 2000 - קריית שרת - משרד הפנים - ההסתדרות - כיכר הלוחמים - רכבת צומות חולון - תל אביב-יפו, מחלף חיל השריון - רכבת ההגנה - המסגר - דרך בגין - דרך נמיר - אוניברסיטה | ♿ |
| 374 | אגד | מסוף קריית שרת - המלאכה - אזור, דרך השבעה - צומת בית דגן - צריפין - רמלה, הרצל - גיורא - אשכול - בן-גוריון - נווה יהונתן ונווה חוף - קריית האמנים | ♿ |
הערות שוליים

1 2  תכנית מתאר מקומית חולון 2030
פירתאוולד, מלך ברניקיה

פירתאוולד או פירת'אוולד (באנגלית: Frithuwald; נפטר בשנת 585 לערך) היה מלך ממלכת ברניקיה שבצפון אנגליה משנת 579 ועד פטירתו.
ביוגרפיה

פרטים מועטים ידועים אודות קורות חייו ומלכותו של פירתאוולד. פירתאוולד היה בנו של המלך אידה (אשר היסטוריונים רבים סבורים כי היה מייסד הממלכה). פירתאוולד, עלה לשלטון לאחר מות אחיו, 
גלאפה, אדה, מלך ברניקיה ואתלריק אשר מלכו לפניו.
במותו, עלה לשלטון אחיו הצעיר הוסה.
עונת 1964/1965 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  3 באוקטובר 1964 – 5 ביוני 1965 (246 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  הכח רמת גן
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  656 (2.73 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  1,100,000 (4,583 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל ישראל אשכנזי ישראל יצחק מזרחי (18 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל חיים לוין
 → 1963/19641965/1966 ←
 
עונת 1964/1965 בליגה הלאומית הייתה העונה העשירית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 16 קבוצות. הקבוצות שעלו לליגה לאומית מכבי נתניה וביתר תל אביב. הליגה החלה ב-3 באוקטובר 1964 והסתיימה ב-5 ביוני 1965. העונה הסדירה הסתיימה בזכייתה של הכח רמת גן באליפות הליגה בזכות הפרש שערים עדיף על פני סגניתה, הפועל פתח תקווה. המבקיעים המצטיינים של העונה היו ישראל אשכנזי  ממכבי יפו ויצחק מזרחי מבני יהודה תל אביב שכבשו 18 שערים כ"א.
בסיום העונה מכבי חיפה (לראשונה בתולדותיה) והפועל טבריה ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1965/1966 היו הפועל מחנה יהודה והפועל באר שבע.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הכח מכבי רמת גן | 30 | 13 | 11 | 6 | 42 | 24 | 37 |  |
| 2 | הפועל פתח תקווה | 30 | 15 | 7 | 8 | 54 | 42 | 37 |  |
| 3 | הפועל תל אביב | 30 | 15 | 6 | 9 | 48 | 30 | 36 |  |
| 4 | מכבי תל אביב | 30 | 14 | 5 | 11 | 46 | 31 | 33 |  |
| 5 | הפועל חיפה | 30 | 12 | 8 | 10 | 48 | 38 | 32 |  |
| 6 | מכבי שעריים | 30 | 12 | 7 | 11 | 28 | 32 | 31 |  |
| 7 | מכבי נתניה | 30 | 14 | 3 | 13 | 46 | 56 | 31 |  |
| 8 | הפועל רמת גן | 30 | 12 | 6 | 12 | 34 | 34 | 30 |  |
| 9 | שמשון תל אביב | 30 | 9 | 12 | 9 | 38 | 39 | 30 |  |
| 10 | מכבי פתח תקווה | 30 | 10 | 9 | 11 | 39 | 42 | 29 |  |
| 11 | בני יהודה תל אביב | 30 | 9 | 10 | 11 | 48 | 48 | 28 |  |
| 12 | מכבי יפו | 30 | 11 | 6 | 13 | 44 | 49 | 28 |  |
| 13 | הפועל ירושלים | 30 | 9 | 10 | 11 | 32 | 39 | 28 |  |
| 14 | ביתר תל אביב | 30 | 10 | 7 | 13 | 33 | 39 | 27 |  |
| 15 | מכבי חיפה | 30 | 8 | 8 | 14 | 42 | 44 | 24 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל טבריה | 30 | 6 | 7 | 17 | 34 | 69 | 19 | ירדו ליגה |
הלשכה הגדולה למדינת ישראל

לוגו הלשכה הגדולה למדינת ישראל
הלשכה הגדולה למדינת ישראל (באנגלית: The Grand Lodge of the State of Israel) ובשמה המלא "הלשכה הגדולה למדינת ישראל של בונים חופשים קדמונים ומקובלים", היא עמותה רשומה של מסדר הבונים החופשים בישראל, ארגון הגג המאחד כ-50 לשכות פעילות של בונים חופשים בישראל, הפזורות מנהריה ונצרת בצפון ועד אילת בדרום.
תחת גוף זה פעילים כיום כ-1,200 חברים, בני דתות שונות (יהודים, נוצרים, מוסלמים, דרוזים), דוברי עשר שפות שונות (עברית, אנגלית, ערבית, צרפתית, ספרדית, טורקית, רוסית, פורטוגזית, גרמנית ורומנית).
היסטוריה

הלשכה המסונית הראשונה שנוסדה בארץ ישראל, הייתה לשכת "רקלמיישן" (Reclamation) על ידי רוברט מוריס, נשיא גדול לשעבר ממדינת קנטקי בארצות הברית, בשנת 1868 במערת צדקיהו, והייתה מורכבת מבונים חופשים ששהו בארץ ישראל, ובאו אליה ממקומות שונים בעולם, למשל הארכאולוג צ'ארלס וורן.
בשנת 1891 נוסדה ביפו לשכת "השער של היכל שלמה" (La Port du Temple), על ידי מהנדסים צרפתיים שבאו ארצה לבנות את מסילת הברזל ירושלים-יפו, צרפה אליה יהודים וערבים מנכבדי המקום, שינתה שמה במהלך השנים ל-"ברקאי", הקיימת עד היום, ונחשבת ללשכה הפעילה הוותיקה ביותר בישראל.
לאחר מכן, נוסדו לשכות נוספות, שהיו תחת חסות לשכות גדולות של צרפת, סקוטלנד, טורקיה, אנגליה ומצרים.
ב-9 בינואר 1933 הוקמה "הלשכה הגדולה הלאומית לארץ-ישראל" (על ידי 7 לשכות) ונחנכה על ידי הלשכה הגדולה הלאומית של מצרים. לא כל הלשכות שעבדו אז, השתייכו אליה. עדיין היו לשכות שעבדו תחת חסות הלשכה הגדולה של סקוטלנד, הלשכה הגדולה המאוחדת של אנגליה, הלשכה הגדולה הסימבולית של גרמניה בניכר, ולשכות גדולות אחרות.
ב-20 באוקטובר 1953 בהיכל שבבניין ימק"א ירושלים הוקמה הלשכה הגדולה למדינת ישראל, על ידי הלשכה הגדולה של סקוטלנד בראשות הנשיא הגדול לשעבר שלה, הלורד אלגין וקינקרדין (Earl of Elgin and Kincardine), ובאירוע זה התאחדו כל הלשכות הפעילות של הבונים החופשים שהיו אז בישראל (30 לשכות), והקימו את הגוף המאגד אותם, והמייצג אותם כלפי העולם. היא הוכרה על ידי למעלה מ-100 לשכות גדולות בעולם, ורקמה קשרי אחווה בכל העולם המסוני.
הנשיא הגדול הראשון של הלשכה הגדולה למדינת ישראל היה שבתי לוי (לשעבר ראש עיריית חיפה).
מבנה המסדר

מבנה המסדר הוא היררכי:
הלשכה הגדולה, מורכבת מכל האחים הסדירים במסדר שהגיעו לדרגת "נשיא". אפשר להמשיל אותה לכנסת/פרלמנט.
היא מתכנסת כ-4 פעמים בשנה, מקבלת דיווחים על הנעשה במסדר ומאשרת החלטות המובאות להצבעה.
הוועד הגדול, מורכב מנושאי משרה בכירים. אפשר להמשיל אותו לממשלה. הוועד הגדול מתכנס פעם בחודש או חודשיים, ודן בעניינים המובאים בפניו, ומנסח את ההחלטות שיש להביא להצבעה בלשכה הגדולה.
לוועד הגדול כפופות כ-15 ועדות שונות (למשל: ועדת כספים, ועדת טקסים ועוד) המעבדות עניינים שונים שיש לטפל בהן, ומסקנותיהם מובאות לוועד הגדול לדיון, החלטה והצבעה.
לשכות המסדר (הקרויות לשכות בת), הכפופות ללשכה הגדולה למדינת ישראל, הם חלק ממסדר בינלאומי גדול, המוכר על ידי הלשכה הגדולה של אנגליה וסקוטלנד, כך שחבריה (הקרויים אחים) זכאים לבקר באסיפות כל הלשכות בעולם המוכרות על ידי הלשכה הגדולה של אנגליה.
בשונה ממסדרים אחרים, הלשכות הגדולות המכירות זו בזו, לא הקימו גוף בינלאומי מאוחד. בכל מדינה בה יש לשכה גדולה, היא סוברנית על שטחה ואוטונומית. הקשר הבינלאומי האישי הוא ברמת נשיאים גדולים, במפגשים לדיון בבעיות משותפות וליצירת קשר אישי בלבד.
בראשות כל לשכה עומד נשיא ומסייעים לו "נושאי משרה" הממלאים תפקידים טקסיים וארגונים. קדנציה של נשיא ונושאי משרה היא שנתיים.
מבנה המסדר > פעילות

לשכות הבת מתכנסות בדרך כלל פעם אחת בחודש ביום קבוע (למשל: יום רביעי, השני בחודש הלועזי).
התכנסות זו נקראת "עבודה" ובה מתקיימים טקסים מסוניים או דיונים מסוניים.
בנוסף, פעילות המסדר מתרכזת גם בעשייה למען הקהילה, במעורבות אישית של האחים וגם בתרומות כספיות למטרות אלו, על ידי קרנות ועמותות השייכות ללשכות המסדר. הפעילות המעשית של האחים בלשכות מתבטאת בתחומים שונים כגון: תמיכה בילדים ונוער במצוקה, נכים, חיילים, בתי אבות, בתי חולים, בתי סוהר, מלחמה בסמים, טיפוח סביבתי, חלוקת מלגות לתלמידים וסטודנטים ותמיכה במשפחות נזקקות.
מבנה המסדר > לשכות הבונים החופשיים בישראל

רשימת כל הלשכות הכפופות ללשכה הגדולה למדינת ישראל
לשכת ראובן מס' 1 - חיפה
לשכת הר ציון מס' 2 - ירושלים
לשכת הולי סיטי מס' 4 (אנגלית) - ירושלים
לשכת מצפה מס' 6 - ירושלים
לשכת שרון כוכב ישראל מס' 7 (אנגלית) - פתח תקווה
לשכת רשב"י מס' 8 - ירושלים
לשכת גינוסר מס' 9 - נוף הגליל
לשכת אביב מס' 10 - בני ברק
לשכת הכוכב מס' 13 - בני ברק
לשכת אליהו הנביא מס' 16 - חיפה
לשכת ברקאי מס' 17 - בני ברק
לשכת דוד ילין מס' 18 - פתח תקווה
לשכת מנורה מס' 19 - חיפה
לשכת בצלאל מס' 20 - בני ברק
לשכת חרמון מס' 21 - בני ברק
לשכת דרור מס' 23 - בני ברק
לשכת האבן המעוקבת מס' 25 - בני ברק
לשכת עין השילוח-ארי מס' 26 - ירושלים
לשכת לבנון מס' 28 - חיפה
לשכת מיפלמן אומן מס' 29 - בני ברק
לשכת גזית מס' 30 - בני ברק
לשכת גליל מס' 31 (ערבית) - נצרת
לשכת השחר מס' 32 (רומנית) - בני ברק
לשכת ביל"ו מס' 33 - רחובות
לשכת חדרה מס' 34 - חדרה
לשכת עכו מס' 36 (ערבית) - כפר יסיף
לשכת געתון מס' 37 - נהריה
לשכת ראש העין מס' 39 - פתח תקווה
לשכת לומייר מס' 42 (צרפתית) - בני ברק
לשכת הר כרמל מס' 44 (אנגלית) - חיפה
לשכת חיידר מס' 45 (ערבית) - כפר יסיף
לשכת שמשון מס' 46 - אשקלון
לשכת המלך שלמה מס' 48 - חיפה
לשכת הולילנד מס' 50 (אנגלית)
לשכת הוורדים מס' 52 - רמת גן
לשכת יעקב כספי מס' 56 - חיפה
לשכת נגהת המדבר מס' 57 - באר-שבע
לשכת עלומים מס' 58 - בני ברק
לשכת עמודי שלמה מס' 59 - אילת
לשכת נעמן מס' 61 - חיפה
לשכת לה פרטרנידד מס' 62 (ספרדית) - בני ברק
לשכת גני נתניה מס' 67 (אנגלית) - בני ברק
לשכת רעננה מס' 70 (אנגלית) - פתח תקווה
לשכת נצרת מס' 71 (ערבית) - נצרת
לשכת נור מס' 73 (טורקית) - בני ברק
לשכת תאודור הרצל מס' 75 (ספרדית) - בני ברק
לשכת כרמים מס' 76 - נוף הגליל
לשכת פרנס מס' 77 (צרפתית) - בני ברק
לשכת מונטפיורי מס' 78 (אנגלית) - בני ברק
לשכת העוגן מס' 79 - אשדוד
לשכת גוויל מס' 82 - בני ברק
לשכת הודיני מס' 83 - בני ברק
לשכת ירושלים מס' 84 - בני ברק
לשכת מוצרט מס' 85 (רוסית) - בני ברק
לשכת ברזיל מס' 87 (פורטוגזית) - בני ברק
ראו גם

הבונים החופשיים
לשכת בונים חופשיים
טקסים וסמלים בבנייה החופשית
היסטוריה של הבונים החופשיים
הבונה החופשי
הערות שוליים

↑  גיידסטאר - אתר העמותות של ישראל, עמותת הלשכה הגדולה למדינת ישראל
↑  במקרים מיוחדים בלבד. יש לשלוש לשכות צ'רטר לעבוד גם בגרמנית.
↑  לשכת ברקאי מס. 17
↑  רשימת הלשכות הגדולות המוכרות ע"י הלשכה הגדולה של אנגליה (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313312105171  VIAF: 133071213   WorldCat (עם VIAF): 133071213 
היכל הבונים החופשיים בירושלים
לשכת העוגן מספר 79 באשדוד
ארז קומרובסקי

| --- | --- |

 לידה:  1962 (בן 63 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  מתת 
 השכלה:  קורדון בלו 
 בן או בת זוג:  מיכאל גלוזמן 
 www.erez-komarovsky.co.il
 
ארז קומרובסקי (נולד ב-5 באוגוסט 1962) הוא שף, מחבר ספרי בישול ומנחה של סדנאות בישול ואפייה ישראלי. התפרסם כשהקים את רשת בתי הקפה והמאפיות "לחם ארז" והיה מבעליה.
ביוגרפיה

קומרובסקי נולד בתל אביב. בצה"ל שירת בחטיבה 7 של חיל השריון ובמלחמת לבנון הראשונה לחם כמפקד טנק.
אחרי הצבא למד בישול בפריז, ביפן, שם התמחה בבישול ארוחת הקייסקי המסורתית, ובסן פרנסיסקו. לאחר שובו לישראל ניהל חברת קייטרינג, "הסטודיו לבישול פוטוריסטי". בין 1989 ל-1994 חי בסן פרנסיסקו, שם התמחה בבישול בסגנון פיוז'ן ובאפיית לחמי שאור בפריז אצל ליונל פואלן. ב-1996 הקים את "לחם ארז" כמאפייה בהרצליה, עם שותפו אילן רום, בשנת 2003 מכרו מחצית ממניות הרשת לאיש העסקים גיורא נפתלי, מבעלי "מי עדן", וכן לפרופ' חיים בן שחר (חב"ש). ב-2007 נמכרו כל מניות "לחם ארז" לחברת "קפה קפה", ומאז אין לו עמה שום קשר (הזיכיון נמצא בבעלותו של בעלי רשת "קפה קפה", איש העסקים רונן נמני).
קומרובסקי יזם ב-2002 מבצע עם האגודה לזכויות האזרח, שבו מכר לחמניות בצורת כף יד, אשר הרווח ממכירתן עבר לאגודה תחת הסיסמה: "נותנים יד לזכויות האדם". קומרובסקי היה מעורב גם בעתירה לבג"ץ, יחד עם עמותת הרוב הציוני, בנושא חוק חג המצות (איסורי חמץ), האוסר על מכירת דברי חמץ ביישובים בעלי רוב יהודי במהלך חג הפסח. בספריו, כתבותיו ובראיונות עמו הוא מביע תמיכה גם במטבח אורגני ומקומי, ורבים מן המאכלים הנמכרים ב"לחם ארז" הם אורגניים.
לאורך השנים פרסם כתבות, טורים אישיים ומתכונים בעיתון "גלובס" ובאתר "ynet" והשתתף בתוכניות טלוויזיה ובפרסומות. ב-2008 עלתה בערוץ 10 התוכנית "בישול גלילי", תוכנית בישול בהנחייתו. החל משנת 2019 השתתף כאחד מצוות השופטים של סדרת הטלוויזיה "משחקי השף". בפברואר 2022 הודיע על פרישתו מהסדרה, בעקבות תחקיר עיתונאי שטען להטרדות מיניות מצדו.
ב-2019 פתח מסעדה בשם "מינט" בעיר ניו יורק בסגנון "פאסט קז'ואל", מטבח ישראלי מודרני במחיר נגיש.
בעשור השלישי של המאה ה-21, קומרובסקי מפעיל בית ספר לבישול גלילי בביתו שבישוב מתת והוא בעלים-שותף בקייטרינג "ארז וחנן".
קומרובסקי מתגורר במתת שבגליל עם בן זוגו, מיכאל גלוזמן, פרופסור חבר לספרות באוניברסיטת תל אביב. הוא מטפח סביב ביתו בוסתן לירקות מאכל. בעבר התגורר בתל אביב ובכליל.