stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משימות מאוישות למאדים
הצעות מהמאה ה־21 > ארצות הברית

ב־4 בינואר 2004 הציג נשיא ארצות הברית דאז ג'ורג' ווקר בוש את החזון לחקר החלל. חזון זה הוא הבסיס לתוכנית קונסטליישן, שלפיה נאס"א תבצע משימות מאוישות לירח עד שנת 2020, תקים עליו בסיס קבע ובהמשך תבצע משימות מאוישות למאדים. כחלק מתוכנית זו, אפיינה נאס"א משימה מאוישת למאדים, במסמך הקרוי "Design Reference Mission Architecture 5.0". בהצעה זו, שהיא איננה תוכנית של ממש והיא חסרה כל לוח זמנים או תוכניות מפורטות, יש שימוש במרכיבים שהייתה כוונה לפתח למען תוכנית קונסטליישן - החללית אוריון ומשגר החלליות והלוויינים ארס 5. אולם תוכנית קונסטליישן בוטלה על ידי ממשל הנשיא ברק אובמה בפברואר 2010, ועל כן התוכנית לא יצאה לפועל.
על פי מסמך זה, כ־26 חודשים לפני שיגור האסטרונאוטים למאדים, ארבעה משגרי ארס 5 ישגרו למסלול לווייני נמוך את כל המטען הלא־מאויש שצוות האסטרונאוטים לא ישתמש בו בזמן הטיסה למאדים. מטען זה כולל את "רכב ההתרוממות" (Ascent Vehicle) המבוסס על "רכב החזרה לכדור הארץ" מתוך תוכנית "מארס דיירקט" של רוברט זוברין. רכב זה ישתמש באטמוספירה של מאדים על מנת ליצור דלק שבאמצעותו ישגר רכב ההתרוממות בסוף המשימה את האסטרונאוטים למסלול לווייני סביב מאדים. בנוסף, המטען הלא־מאויש שישוגר בהתחלה יכלול גם את "משכן הקרקע" (Surface Habitat), שיעביר את צוות האסטרונאוטים לפני השטח של מאדים ויספק מיגון ודיור לאסטרונאוטים לתקופה של עד כ־550 ימים.
המטען עצמו ישוגר למאדים באמצעות שני רכבי חלל הנקראים "רכבי מטען" (Cargo Vehicle), אשר יונעו באמצעות שיטת ה־NTR (קיצור של Nuclear Thermal Rocket, בתרגום חופשי - "טיל גרעיני תרמי") שבה נוזל, בדרך כלל מימן, מחומם לטמפרטורות גבוהות בכור גרעיני ואז משוחרר דרך פי הצינור של הטיל ויוצר דחף. הטיסה למאדים תארך כ־350 ימים. לאחר ההגעה למאדים, ינחת "רכב ההתרוממות" על פני מאדים ויתחיל בייצור הדלק לשיגור ממנו, בעוד "משכן הקרקע" יחכה לצוות האסטרונאוטים במסלול לווייני סביב מאדים.
כ־26 חודשים לאחר שיגור המטען הלא־מאויש, ישוגר לחלל, באמצעות שלושה משגרי ארס 5, ה־MTV (קיצור ל־Mars Transit Vehicle - "רכב מעבר למאדים"), שיטיס צוות של כשישה אסטרונאוטים למאדים, גם הוא באמצעות שיטת ה־NTR. הטיסה המאוישת למאדים תארך "רק" כ־180 ימים וזאת על מנת להקטין את הסיכונים הבריאותיים שבחשיפה ממושכת לכבידה אפסית ולקרינה מייננת וקוסמית. עם ההגעה למאדים, ישתמשו האסטרונאוטים בחללית אוריון על מנת לעגון עם "משכן הקרקע" במסלול לווייני סביב מאדים, ובאמצעותו לחדור לאטמוספירה של מאדים ולנחות עליו. האסטרונאוטים ישהו על פני מאדים לתקופה של כ־500 ימים (מעט יותר מ־16.5 חודשים). לאחר סיום משימתם, יכנסו האסטרונאוטים ל"רכב ההתרוממות" שישגר אותם למסלול לווייני סביב מאדים, שם הם יתחברו עם ה־MTV שיטיס אותם בחזרה לכדור הארץ, בטיסה שתארך גם היא כ־180 ימים. עם ההגעה לכדור הארץ, ינחתו האסטרונאוטים על כדור הארץ באמצעות החללית אוריון.
לפי ההצעה ייערכו רק שלוש משימות מאוישות למאדים במתכונת המתוארת לעיל, זאת עקב העלות הגבוהה שלהם ואורכן הרב (שלוש משימות במתכונת זו יארכו כעשר שנים).
הצעות מהמאה ה־21 > האיחוד האירופי

תוכנית אורורה (Aurora) של סוכנות החלל האירופאית כוללת כוונה לבצע משימות מאוישות למאדים עד שנת 2030. התוכנית, שהתקבלה בשנת 2001, כוללת משימות לא מאוישות למאדים, סימולציות של משימות מאוישות למאדים על מנת להוכיח את אמינות הטכנולוגיה של משימה כזו, ובסופו של דבר ביצוע משימות מאוישות למאדים. עם זאת, עיכובים שונים והתנגדותן של כמה ממדינות אירופה החברות בסוכנות החלל האירופאית עלולים לגרום לביטול המשימות המאוישות למאדים במסגרת תוכנית אורורה.
הצעות מהמאה ה־21 > רוסיה

מספר הצעות למשימות מאוישות למאדים הוצעו על ידי מדענים רוסים. ההצעות דיברו על ביצוע המשימות בין השנים 2016 ו־2020. על פי ההצעות, צוות של ארבעה עד חמישה קוסמונאוטים ישהו בחלל במשך תקופה של שנתיים.
בשנת 2009 הסתיימה בהצלחה המשימה הניסויית מארס 500 של סוכנות החלל הפדרלית של רוסיה וסוכנות החלל האירופאית, בה צוות של שישה אנשים (ארבעה רוסים, צרפתי וגרמני) נכנסו למבנה סגור לתקופה של 640 ימים, כסימולציה של משימה מאוישת על מאדים.
על פי הצעה רוסית נוספת למשימה מאוישת למאדים בשיתוף עם סוכנות החלל האירופאית ונאס"א, ישלחו למאדים שתי חלליות, האחת נושאת צוות של כ־6 אסטרונאוטים והשנייה נושאת את המטען הלא מאויש. עם ההגעה למאדים, שלושה מן האסטרונאוטים ינחתו על מאדים וישהו בו לתקופה של כחודשיים. המשימה כולה תארך כ־440 ימים. עלות המשימה היא 20 מיליארד דולר ורוסיה אמורה לתרום כ־30% מהעלות. רוסיה הציעה לבצע את המשימה כבר בשנת 2015, אך יעד זמן זה לא היה מציאותי.
בתוכנית החלל הפדרלית שממשלת רוסיה הציגה בשנת 2001 תוכנן לשגר את הנחתת "פובוס גרונט" למאדים, אך לאחר כישלונה סוכנות החלל הודיעה כי מדעניה עודנם עובדים על תוכנית "פובוס גרונט 2" שתשוגר לאחר 2025. בשנת 2018 צו נשיאותי הסמיך את תאגיד הטילים והחלל אנרגיה ואת תאגיד הטילים והחלל המאוחד לפתח טילי שיגור לטיסה למאדים, כשניסויי טיסה ראשונים מתוכננים לאחר 2028. באפריל 2018, ראש רוסקוסמוס, איגור קומארוב הודיע כי טיסה מאוישת רוסית למאדים תתרחש רק לאחר הצלחת תוכנית לונה 25.
מארס ואן (2012)

בשנת 2012 חשפה קבוצת יזמים הולנדית תוכנית לגיוס מימון כדי להקים בסיס מאויש פרטי על מאדים בשנת 2023 המכונה מארס ואן (Mars One). ההבדל העיקרי בין מארס ואן לפרויקטים מוצעים אחרים הוא שמארס ואן מאורגנת כעמותה ללא כוונת רווח, והיא שואפת להשתמש בספקים בינלאומיים, ללא עירוב פוליטיקה. זו תהיה משימה חד כיוונית, כלומר לא תהיה טיסה בחזרה לכדור הארץ. מי שמבקש לטוס למאדים ולהשתקע שם, הוזמן להציג את בקשתו בהקלטות וידאו באינטרנט.
עשרות אלפי בני אדם מכל רחבי העולם הציגו את מועמדותם, ולאחר מספר סינונים, באוקטובר 2014, נותרו כ־700 מהם שיתחרו על ארבעת המושבים בטיסה הראשונה. בפברואר 2015 הודיעה החברה כי לאחר סינונים רפואיים אושרו 50 גברים ו־50 נשים מכל רחבי העולם להתמודד לתפקידי האסטרונאוטים במשימה.
לפי התוכנית, בשנת 2018 תשגר מארס ואן לוויין תקשורת שיקיף את מאדים, רכב שטח רובוטי ב־2020 ולאחר מכן רכיבי הבסיס ולבסוף - המתיישבים. את האנרגיה הדרושה לבסיס יפיקו המתיישבים ממערך קולטי שמש בשטח של 3,000 מ"ר. טיל SpaceX Heavy של חברת SpaceX הנמצאת בבעלות היזם הפרטי אילון מאסק, ישמש לשיגור הציוד. כל המבצע יצולם וישודר לכדור הארץ כאירוע מדיה, וההכנסות מזכויות השידור ישמשו למימון התוכנית. שיגור אנשי הצוות מתוכנן לשנת 2026.
בוועידה הבינלאומית לאסטרונאוטיקה שהתקיימה בטורונטו, קנדה באוקטובר 2014 הציגה קבוצת חוקרים מ־MIT מחקר ובו פירוט סימולציות שערכו, מהן עולה כי בטכנולוגיה הנוכחית, המושבה לא תשרוד למעלה מ־68 ימים.
בין מבקרי מארס ואן, דוקטור ג'וזף רושה, אסטרופיזיקאי במקצועו, הטוען כי הוא בין 100 המועמדים שנותרו במשימה, אך סביר להניח כי לעולם לא ינחת על מאדים, כיוון שיישום וביצוע המשימה אינם אפשריים.
ג'וזף טוען כי:
בלתי סביר שמארס ואן תגיע לתקציב המיועד בזמן הנתון.
נציגי החברה התמקדו בעיקר בכסף ופחות במועמדים.
המשתתפים במארס ואן ימותו ימים אחדים לאחר ההגעה למאדים, ושהמארגנים היו חסרי־אכפתיות בנוגע לבטיחות.
בסיום הראיון, ג'וזף מרגיש כי תהליך הבחירה לא היה קפדני דיו כדי להחליט האם המועמד כשיר להיות אסטרונאוט.
מארס ואן בוחרת במועמדיה לפי כמות הכסף שתרמו לארגון.
באשר לראיון, ג'וזף הוסיף ואמר: ”היה לי הכבוד להיפגש ולעבוד עם מספר אסטרונאוטים, ואם תשהו מעט זמן בקרבת אסטרונאוט מיד תבחינו שאסטרונאוטים הם הדבר הקרוב ביותר לסופרמן, שבן אדם יכול להיות.” ולכן, בחירה במועמד לאסטרונאוט צריכה להיות הרבה יותר קפדנית בררנית, ומתישה.
בינואר 2019 הכריזה חברת מארס ואן על פשיטת רגל.
הצעות נוספות > אפשרות ה"איש אחד, כיוון אחד"

בשנת 2006, ג'יימס מקליין, מהנדס נאס"א לשעבר, הציע לבצע בתחילה משימה מאוישת למאדים ללא חזרה לכדור הארץ, בה ישוגר רק אסטרונאוט אחד.
הצעות נוספות > הצעת אגודת מאדים הגרמנית

אגודת מאדים הגרמנית הציעה לבצע משימה מאוישת למאדים באמצעות שיגור של חמישה משגרי אריאן 5 משודרגים על מנת לשגר צוות של 5 אסטרונאוטים למשימה בת 1200 ימים, יחד עם מטען במשקל של כ־120,000 קילוגרם.
ניסויים ובדיקות

במדינת הוואי בארצות הברית בוחנת נאס"א את פעילותם של צוות אסטרונאוטים בתנאי בידוד. במהלך חודש אוגוסט 2015 שישה אנשים נסתגרו בחדר מבודד ויצאו רק כשנה לאחר מכן כשהם לבושים בחליפות חלל.
במסגרת הבדיקות וההכנות לשיגור בני אדם למאדים, התבצע גם מחקר בשנת 2018 בתאומים זהים אשר אחד טס לחלל למשך שנה ומשנהו נשאר על כדור הארץ. תוצאות המחקר הצביעו על שינויים בביטוי הגנים אצל התאום ששהה בחלל.
ניסויים ובדיקות > משימות אנלוגיות

המחקר לאפשרות הקיום על מאדים, כולל משימות על כדור הארץ, המדמות משימות שונות שיתקיימו במאדים, וכן בוחנות דברים נוספים שאפשר כבר לבדוק על כדור הארץ בטרם יהיו על מאדים. במשימות אלו נחקרים תנאי הבידוד, אמצעי הקשר, ניהול משאבי האנרגיה, ניהול משאבי מים ומזון, ודימוי ניסויים שונים. אחת מהמשימות האלו D-MARS, מתקיימת מאז 2018 מדי שנה במכתש רמון, הדומה במאפייניו הגאולוגים ובבידודו היחסי לצביליזציה. בהדמיה הגדולה והמתקדמת ביותר שנערכה עד כה, ותתחיל ב-10 באפריל 2021, האסטרונאוטים יבצעו מגוון רחב של ניסויים שזכו להתקבל לפרויקט, שבו מעורבים יותר מ-200 מדענים ב-25 מדינות.
ביקורת

ישנם מדענים הטוענים שמשימות מאוישות למאדים יכולות דווקא לפגוע בחקר מדעי החלל. בשנת 2004, ועדה של "אגודת הפיזיקה האמריקאית" טענה ש"העברת סדר העדיפויות של נאס"א למשימות מסוכנות ויקרות לירח ולמאדים, משמעותה הזנחת המאמצים המבטיחים ביותר במדעי החלל"
ראו גם

הארצת מאדים
רשימת משימות אנלוגיות (אנ')
הערות שוליים

↑  אבי בליזובסקי, ‏קרינה קוסמית חזקה עלולה לגרום לסכנה לאסטרונאוטים הטסים למאדים, באתר "הידען", 29 באוקטובר 2014
↑  Annie Platoff,‏ Eyes on the Red Planet: Human Mars Mission Planning, 1952-1970, יולי 2001,‏ JSC Digital Image Collection, באתר נאס"א(הקישור אינו פעיל, 17.2.2019)
↑  Von Braun Mars Expedition - 1952, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  Von Braun Mars Expedition - 1956, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  MPK, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  TMK-1, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  Bret G. Drake,‏ Human Exploration of Mars - Design Reference Architecture 5.0, פברואר 2009, באתר Geoffrey A. Landis
↑  יוניברס טודיי, ‏נאס"א מבטלת את תכנית קונסטליישן שהיתה אמורה להחזיר את האדם לירח, באתר "הידען", 2 בפברואר 2010
↑  Geoffrey A. Landis,‏ Footsteps to Mars: An incremental approach to Mars exploration, NTRS,‏ באתר נאס"א
↑  Human Exploration of Mars - Design Reference Architecture 5.0, יולי 2009, באתר נאס"א
↑  Mars-500 crew report good health after experiment, באתר RIA Novosti,‏ 14 ביולי 2009
↑  Will Knight,‏ Russia proposes manned Mars mission by 2015, באתר NewScientist,‏ 8 ביולי 2002
↑  חברה פרטית מבקשת להנחית בני אדם על מאדים – בכיוון אחד בשנת 2023, הידען, 8 ביוני 2012
↑  The Mars 100: Mars One Announces Round Three Astronaut Candidates.
↑  "מתיישבי מאדים של תוכנית מארס ואן ימותו בתוך כחודשיים", הידען, 16 באוקטובר 2014
↑  Is the Mars One mission the biggest hoax in history?,‏, מטרו, 18 במרץ 2015.
↑  I’m on list to be a Mars One astronaut – but I won’t see the red planet, הגארדיאן, 18 במרץ 2015.
↑  Houston, we have a lot of problems: is Mars One too good to be true?, הגארדיאן, 17 במרץ 2015.
↑   אסף רונאל, החברה שרצתה להקים מושבה על מאדים הכריזה על פשיטת רגל, באתר הארץ, 13 בפברואר 2019
↑  James C. McLane III,‏ “Spirit of the Lone Eagle”: an audacious program for a manned Mars landing, באתר The Space Review,‏ 31 ביולי 2006
↑  European Mars Mission, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  האח הגדול, גרסת החלל, באתר ynet, 30 באוגוסט 2015
↑   ניקולה סלאוסן, גרדיאן, אחרי שנה בבידוד, צוות שדימה את החיים על מאדים שב אל הציוויליזציה, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2016
↑  מחקר החלל: התאומים נשארו זהים, באתר davidson.weizmann.ac.il
↑  שירות הידען, ‏יוקם מתקן ראשון מסוגו בישראל המדמה משימה על מאדים, באתר "הידען", 30 בינואר 2018
↑   גדעון לב, צעד גדול למכתש רמון: ההדמיה המתקדמת ביותר של מסע למאדים תחל בנגב, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2021
↑  בתרגום חופשי
↑  NASA's Moon-Mars Initiative Jeopardizes Important Science Opportunities, According to American Physical Society Report, באתר APS physics,‏ 22 בנובמבר 2004
איור המתאר חללית במסלול סביב מאדים
איור המדמה משימה מאוישת למאדים, מתוך מחקר שערכה נאס"א בשנת 1963
הדמיית החללית TMK
הדמיית ה־MTV ("רכב המעבר למאדים") שיטיס את האסטרונאוטים למאדים
הדמיית "רכב ההתרוממות" בזמן ההמראה ממאדים
פרופיל המשימה המאוישת למאדים שהציעה נאס"א
תל באר שבע

אחד מתאי האחסון שנחשפו בתל
שחזור של מזבח הקרניים באתר
הירידה אל מפעל המים
חומת העיר
תל באר שבע הוא גן לאומי אשר נמצא באזור המפגש של נחל חברון עם נחל באר שבע, מזרחית לעיר באר שבע, ממערב לתל שבע הבדווית, צפונית לנבטים ומדרום לעומר. זהו תל השוכן על הצטלבות הדרכים המובילות צפונה להר חברון, מזרחה למדבר יהודה וים המלח, מערבה לכיוון מישור החוף, ודרומה לרמת הנגב וים סוף. החפירות הארכאולוגיות בתל התקיימו בשנים 1969–1975 בניהולו של פרופ' יוחנן אהרוני ומשנת 1976 בניהולו של פרופ' זאב הרצוג מהמכון לארכאולוגיה באוניברסיטת תל אביב. התל מזוהה עם העיר המקראית 'באר שבע', אולם יש המשייכים אותו לעיר המקראית 'שבע' הסמוכה לה.
היסטוריה

השרידים הקדומים ביותר מהתל מתוארכים לאלף הרביעי לפנה"ס (התקופה הכלקוליתית). התל היה נטוש במשך כאלפיים שנים, במהלך תקופת הברונזה. הוא יושב מחדש במהלך המאה ה-11 לפנה"ס (תקופת ברזל I).
התקופה העיקרית המיוצגת בשרידים שנמצאו בתל היא המבנים ממאה ה-9 לפנה"ס שנבנו על ידי תושבי ממלכת יהודה, והתל נבנה מחדש שלוש פעמים עד שנהרס סופית בשלהי המאה השביעית לפנה"ס עם הכיבוש האשורי.
העיר המקראית 'באר שבע', אליה מיוחס התל, מוזכרת כמה פעמים בתנ"ך, כאשר ההתייחסויות הראשונות קשורות לכריתת הברית בין אברהם לבין אבימלך מלך גרר לאחר שזה לקח בתום לב את שרה אשת אברהם, ולאחר פרשת בארות המים. האזכור הבא של באר שבע מופיע בפרשת תולדות לאחר שיצחק כורת ברית עם אבימלך. מאוחר יותר נכתב שהעיר הייתה בנחלתו של שבט שמעון, שהייתה בתוך הנחלה של שבט יהודה.
אמנם יש המזהים תל זה עם העיר 'שבע' הנזכרת הספר יהושע כעיר הסמוכה לעיר באר שבע: ”וַיְהִי לָהֶם בְּנַחֲלָתָם בְּאֵר שֶׁבַע וְשֶׁבַע וּמוֹלָדָה” (יהושע פרק יט, פסוק ב).
חפירות באתר חשפו עיר מבוצרת מתקופת השופטים עד חורבן בית ראשון. באתר התגלו גם שרידים מן התקופה ההלניסטית, מימי הורדוס ומן התקופה הרומית. היה במקום יישוב גם בתקופה הביזנטית והצלבנית, אך הוא חרב ונשאר בחורבנו עד 1880, כאשר הטורקים החלו בבניית העיר באר שבע באתר מערבי יותר מתל באר שבע. ב-1990 בוצעה עבודת שחזור מקיפה בתל. מתוך השכבות שנחפרו בתל שוחזרו שרידי העיר הישראלית מן המאה ה-8 לפנה"ס, תקופת הברזל.
ב-2005 התל הוכרז כאתר מורשת עולמית מטעם ארגון אונסק"ו.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

בימי מלחמת העולם הראשונה היה על התל מערך הגנה עות'מאני. על התל הוצבו כ-900 חיילים עות'מאנים עם מכונות ירייה. בתוכנית המתקפה הבריטית על באר שבע היה צורך לכבוש את תל באר שבע בטרם תחל ההתקפה העיקרית על העיר באר שבע, אם כי כיום ישנם חוקרים המטילים ספק בדבר חשיבות כיבוש התל בטרם פתיחת המתקפה על העיר. ב-31 באוקטובר 1917 בשעות הבוקר נשלחו כוחות פרשים קלים ניו זילנדים לכבוש את התל. משאלו נתקלו בקשיים התווספו בשעות הצהריים כוחות אוסטרלים רכובים לכוחות התוקפים, עד שלבסוף, בשעה 15:00 נכבש התל. עם כיבוש תל באר שבע ניתן האות לפרשים הקלים לפרוץ בדהרה אל באר שבע והעיר נכבשה עד סוף היום.
תיאור

באר שבע הייתה עיר שנבנתה מראש עם תכנון עירוני שלם, ולא נבנתה בהדרגה. היא נבנתה על גבי כיפה שולטת עם תצפית מגובה לכל הכיוונים. הבנייה מתקופת הברזל נחשפה כמעט במלואה. הצורה ההיקפית של העיר היא אליפטית, והיא הייתה מוקפת בחומת סוגרים, שבחלקה המזרחי היה מבנה שער, עם 4 תאים (שניים מכל צד). באחד התאים נחשפו ספסלי ישיבה לאורך שלושת קירותיו. העיר הייתה מחולקת לשלושה גושים שהופרדו באמצעות רחוב היקפי ברוחב 2 מ', שהקיף את כל האתר במקביל לחומה, וכן שני רחובות שחצו את העיר לאורכה. כל הרחובות הובילו לכיכר עירונית ראשית, היא רחבת השער. הגודל של אזורי המגורים היה אחיד, הבתים היו בתי אורך שנבנו בסגנון שלושת-המרחבים (שני מבני אורך ומבנה רוחב אחד). כל פתחי בתי המגורים פנו לצד מזרח.
המבנים העיקריים בעיר הקדומה היו שישה בתי אחסון שהשתרעו על פני שטח של 600 מ"ר וסיפקו את המקום שהיה דרוש על מנת לאחסן ולהכין מגוון גדול של מזון עבור מטרות אזרחיות וצבאיות. מבנה חשוב נוסף היה ארמון המושל שבו היו שלושה היכלים ארוכים ומערכת של חדרים משניים.
בעיר היו שתי מערכות מים: באר מים ששכנה מחוץ לחומה ומאגר מים פנימי שהיה מיועד למקרה שהעיר תהיה נתונה במצור.
מערכת המים שבתוך העיר נבנתה בתקופת הברזל על ידי הקמת סכר על נחל חברון שאסף את המים למאגר תת-קרקעי שנבנה בחציבה בסלע קירטון, והגישה אליו מתוך העיר הייתה באמצעות גרם מדרגות שנבנה בתוך פיר. המים שהגיעו למערכת זו היו מימי שיטפונות מנחל חברון שהוזרמו אל המאגר באמצעות תעלה מקורה. היא הייתה בשימוש עד שלהי המאה ה-1 לפנה"ס.
באר המים מחוץ לחומה הייתה צמודה לשער העיר. עומקה היה 69 מטרים מתחת לפני האדמה. החלק התחתון של הבאר נחפר בתוך מסלע אבן גיר.
באתר התגלו גם שרידי מזבח עם ארבע קרנות הבנוי מאבני גזית מסותתות המקושטות בדמויות בעלי חיים. מזבח מופיע בבאר שבע בסיפורי האבות בתנך. יצחק זוכה להתגלות א-לוהית בבאר שבע, ולאחר מכן בונה בה מזבח: וַיַּעַל מִשָּׁם בְּאֵר שָׁבַע... וַיִּ֧בֶן שָׁם מִזְבֵּחַ (בראשית כו, כג-כה), אולם לא ניתן לשייך את המזבח בתל למזבח המופיע במקרא. בנוסף נמצאו צלמיות אלים מצריים. המזבח שוחזר מאבנים שנמצאו במקום כשהן משולבות בקירות מבנים אחרים. המזבח מעיד על קיומו של מקדש או מרכז דתי בעיר. העובדה שהמזבח נתגלה כשהוא מפורק ואבניו מוסתרות מעידה, לדעת החוקרים, על האפשרות שניסו להסתירו, אולי בימי הרפורמה הפולחנית בימי המלך חזקיה. שוני נוסף בין המזבח באתר לבין המזבחות המתוארים במקרא הוא צורת הקרניים - קרני המזבח בתל שבע מחודדות בעוד שהמזבחות שנצטוו בני ישראל לבנות הם בעלי קרניים רבועות[דרוש מקור].
שטחו של התל (10.5 דונם) קטן בהשוואה לשני התלים האחרים באתר המורשת. עד כה נחפרו כ-75% משטח התל ורוב הבניינים והמבנים נחשפו. לפי אונסק"ו, עבודות השימור במקום מתנהלות בהתאם לתקנים שנקבעו על ידי הוועדה הבינלאומית למונומנטים ולאתרים, שהיא הוועדה המחליטה על הוספה לרשימת האתרים.
בחלק מהמקומות, ובייחוד בשער הכניסה הראשי בחומה, התבצעו עבודות שיחזור מקיפות של הקירות, ובייחוד בחלקים הגבוהים שהיו עשויים מלבני בוץ. עבודות השחזור הללו ספגו ביקורת שלילית מאונסק"ו בטענה שהן פוגעות בערכו ההיסטורי של האתר.
התרבות החומרית שנחשפה באתר (שכבה 2, מאה 8 לפנה"ס) כללה מכלול קרמי דומסטי - סירי בישול, קנקנים, קדרות, קערות, נרות, משקולות נול ומעט חותמות.
לקריאה נוספת

עזריה אלון, אטלס כרטא, שמורות טבע וגנים לאומיים
כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא
גוברין, יהודה, "כתובת הנצחה של חייל מן הלגיון העשירי מהנגב הצפוני", מחקרי יהודה ושומרון 9, המכללה האקדמית יהודה ושמרון, אריאל, 1999, עמ' 121–128.
Y. Aharoni, Tel beersheba, Israel Exploration Journal 24 (1972), 170.
Fritz, V., Vorbericht über die Ausgrabung des römischen Kastells auf dem Tell es-Seba, ZDPV 89 (1973), pp. 60
הערות שוליים

↑  צפונית לתל באר שבע נמצאת גם אנדרטת חטיבת הנגב.
↑  בראשית, כ"א, ל"א
↑  שם, ל"ח, ל"ג
↑  ראו במאמר זה.
↑  לדעת חלק מפרשני המקרא (רד"ק, מצו"ד), בפסוק זה מדובר על אותה העיר בשני שמותיה.
↑  "היסטוריה של ארץ ישראל", כרך שני - "ישראל ויהודה בתקופת המקרא", עמ' 305.
↑  המזבח בתל באר שבע ומשמעותו באתר יד בן צבי
| דגל ישראל סמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים | העיר העתיקה בירושלים וחומותיה • מצדה • העיר העתיקה בעכו • העיר הלבנה בתל אביב • מערות בית גוברין ומרשה בגבעות יהודה (בית גוברין ומרשה) • בית שערים |  |
| המקומות הבהאים הקדושים בחיפה ובגליל המערבי | המרכז הבהאי העולמי: מקדש הבאב • אל-באהג'ה • בית הצדק העולמי |  |
| תלים מקראיים | תל מגידו • תל חצור • תל באר שבע |  |
| דרך הבשמים | עבדת • ממשית • חלוצה • שבטה • מואה הנבטית • חורבת קצרה • מצד נקרות • מצד גרפון • מצד סהרונים • מצד מחמל |  |
| נחל מערות | מערת תנור • מערת גמל • מערת הנחל • מערת הגדי |  |
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397755105171  BnF: cb17134723g (data)  SUDOC: 234441984  VIAF: 418150032974711180001   WorldCat (עם VIAF): 418150032974711180001 
דגם מישושי הממחיש את מבנה מערכת המים בתל באר שבע. הדגם נוצר כחלק ממערך ההנגשה של האתר לאנשים עם מוגבלות
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2005

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |
 תאריך:  שנת 2005
 מקום:  ישראל והשטחים
 סוג:  ציר זמן
 הרוגים:  56
 פצועים:  312
 
רשימת פיגועי טרור נגד ישראלים שהתרחשו במדינת ישראל ובשטחים בשנת 2005.
כרוניקה

פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > ינואר

2 בינואר – שומר בשמורת הטבע בית גוברין נרצח על ידי מחבל.
2 בינואר – ישראלי נרצח מפגיעת פצצת מרגמה ליד מחסום ארז.
7 בינואר – שני חיילי צה"ל נרצחו ושניים נוספים נפצעו קל בפיגוע ירי סמוך למגדלים שבשומרון.
12 בינואר – אזרח ישראלי אחד נהרג ושלושה חיילי צה"ל נפצעו כאשר מטען התפוצץ סמוך לג'יפ צה"ל ליד היישוב מורג. שניים מהמחבלים שפוצצו את המטען נהרגו בחילופי האש שהתפתחו מיד לאחר האירוע בעוד שמחבל נוסף הצליח להימלט מהזירה. ארגון הג'יהאד האיסלאמי נטל אחריות לפיגוע.
13 בינואר – הפיגוע במחסום קרני: בפיגוע ירי במעבר קרני נרצחו 6 אזרחים ישראלים ונפצעו 5.
15 בינואר – רקטת קסאם שנפלה בשדרות פצעה קל נער ופצעה אנושות את אחותו הגדולה שנפטרה 6 ימים לאחר מכן.
15 בינואר – ילד בן 8 נפצע קשה מפגיעת פצמ"ר בנצרים.
18 בינואר – איש שב"כ נרצח ו-8 נפצעו (3 אנשי שב"כ ו-5 חיילי צה"ל) בפיגוע התאבדות בצומת גוש קטיף.
כרוניקה > פברואר

25 בפברואר – הפיגוע במועדון הסטייג': בפיגוע התאבדות מחוץ למועדון הלילה "הסטייג'" בתל אביב נרצחו 5 ישראלים ונפצעו 50 (אחד נהרג מפציעתו ב-28 בפברואר).
כרוניקה > יוני

19 ביוני – חייל צה"ל נרצח בירי על קבוצת חיילים בציר פילדלפי.
20 ביוני – בבאקה אל שרקייה נרצח ישראלי על ידי מחבלים שירו בו 70 כדורים.
24 ביוני – בפיגוע ירי סמוך לכניסה לבית חגי שביהודה ושומרון נרצחו 2 בני נוער ישראלים (אחד מהם מת מפציעתו ב-26 ביוני), ו-3 נפצעו.
29 ביוני – חייל צה"ל נרצח ו-4 חיילי צה"ל נפצעו בפיצוץ מרגמה שבוצע על ידי ארגון חזבאללה מעבר לגבול.
כרוניקה > יולי

12 ביולי – הפיגוע השני בכניסה לקניון השרון בנתניה: בפיגוע התאבדות מחוץ לקניון השרון בנתניה נרצחו 5 ישראלים (כולל 2 בני נוער, מבוגר אחד שנפטר מפציעתו יממה לאחר מכן, וכן מבוגר נוסף שנפטר מפציעתו לאחר יומיים). ארגון הג'יהאד האיסלאמי נטל אחריות לפיגוע.
14 ביולי – מנפילת פצצת מרגמה במושב נתיב העשרה נרצחה ישראלית.
23 ביולי – רצח דב ורחל קול: בפיגוע בציר כיסופים נרצחו 2 ישראלים ו-3 נפצעו.
כרוניקה > אוגוסט

4 באוגוסט – הפיגוע בקו 165 בשפרעם: עריק צה"ל עדן נתן-זאדה פותח באש בקו 165 של אגד בשפרעם ורוצח 4 ערבים-ישראלים (2 נוצרים ו-2 מוסלמים), ופוצע 22 אנשים נוספים. לאחר הפיגוע החלו מהומות ענק כאשר מתפרעים חדרו אל האוטובוס פצעו תשעה שוטרים וביצעו לינץ' בזאדה האזוק שהסתיים במותו.
28 באוגוסט – מחבל מתאבד התפוצץ בסמוך לתחנת האוטובוסים המרכזית בבאר שבע. בפיגוע נפצעו קרוב ל-50 ישראלים. ארגון הג'יהאד האיסלאמי נטל אחריות לפיגוע.
כרוניקה > ספטמבר

21 בספטמבר – רצח ששון נוריאל: אזרח ישראלי (ששון גד נוריאל) נחטף על ידי מחבלים פלסטינים מירושלים לרמאללה. לאחר חטיפתו צילם ארגון החמאס סרטון וידאו קצר בו נראה נוריאל חבול, ותחת איומים מבקש מממשלת ישראל לשחרר אסירים פלסטינים. לאחר צילום הסרטון, הועבר נוריאל בשעות הלילה לביתוניה, ושם נרצח בעשרות דקירות סכין. גופתו אותרה ב-26 בספטמבר, ולאחר איתורה פרסם חמאס את הסרטון.
כרוניקה > אוקטובר

16 באוקטובר – הפיגוע בצומת הגוש: בפיגוע ירי בצומת גוש עציון נרצחו 3 ישראלים (כולל נער אחד), 3 נפצעו.
16 באוקטובר – נער ישראלי נפצע בפיגוע ירי סמוך לעלי שביהודה ושומרון.
26 באוקטובר – הפיגוע בשוק בחדרה: בפיגוע התאבדות בשוק בחדרה נרצחו 6 ישראלים ונפצעו 55 אנשים נוספים (כולל אדם שנפטר מפציעתו ב-5 בנובמבר). ארגון הג'יהאד האיסלאמי נטל אחריות לפיגוע. פצועה אחת נפטרה כתוצאה מפציעותיה ארבע שנים מאוחר יותר.
כרוניקה > דצמבר

5 בדצמבר – הפיגוע השלישי בכניסה לקניון השרון בנתניה: בפיגוע התאבדות בכניסה לקניון השרון בנתניה נרצחו 5 ישראלים ונפצעו 51 אנשים נוספים.
8 בדצמבר – בפיגוע דקירה במחסום קלנדיה ליד רמאללה שביהודה רצח מחבל פלסטיני את ניר כהנא, חייל צה"ל מקריית טבעון. על פי דיווחים פלסטינים, ב-14 בפברואר 2024 במהלך מלחמת חרבות ברזל חוסל המחבל בתקיפת צה”ל ברפיח.
16 בדצמבר – מחבלים פלסטינים ירו לעבר רכב בדרום הר חברון שביהודה ורצחו את יוסי שוק, אזרח ישראלי מבית חגי.
29 בדצמבר – בפיגוע במחסום פתע ליד טול כרם שביהודה ושומרון נרצח חייל צה"ל, 10 נפצעו (3 חיילי צה"ל ו-7 פלסטינים) כאשר מחבל מתאבד פוצץ את חומר נפץ שהוסתר מתחת לבגדיו.