stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1978/1979 בלה ליגה
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריאל מדריד (אלופה) | 34 | 16 | 15 | 3 | 61 | 36 | 25 | 47 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | ספורטינג חיחון | 34 | 17 | 9 | 8 | 50 | 35 | 15 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3 | אתלטיקו מדריד | 34 | 14 | 13 | 7 | 55 | 37 | 18 | 41 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4 | ריאל סוסיאדד | 34 | 18 | 5 | 11 | 53 | 36 | 17 | 41 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5 | ברצלונה | 34 | 16 | 6 | 12 | 69 | 37 | 32 | 38 | העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע כמחזיקת הגביע |
| 6 | לאס פאלמס | 34 | 14 | 9 | 11 | 49 | 43 | 6 | 37 |  |
| 7 | ולנסיה | 34 | 14 | 7 | 13 | 44 | 39 | 5 | 35 | זכייה בגביע המלך הספרדי,   העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע. |
| 8 | אספניול | 34 | 15 | 5 | 14 | 37 | 46 | 9- | 35 |  |
| 9 | אתלטיק בילבאו | 34 | 12 | 10 | 12 | 56 | 46 | 10 | 34 |  |
| 10 | סלמנקה | 34 | 13 | 8 | 13 | 36 | 40 | 4- | 34 |  |
| 11 | סביליה | 34 | 12 | 9 | 13 | 47 | 48 | 1- | 33 |  |
| 12 | הרקולס | 34 | 13 | 6 | 15 | 32 | 38 | 6- | 32 |  |
| 13 | בורגוס | 34 | 10 | 12 | 12 | 38 | 47 | 9- | 32 |  |
| 14 | ריאל סרגוסה | 34 | 12 | 6 | 16 | 56 | 59 | 3- | 30 |  |
| 15 | ראיו ואיקאנו | 34 | 9 | 11 | 14 | 31 | 54 | 23- | 29 |  |
| 16 | סלטה ויגו | 34 | 9 | 10 | 15 | 35 | 55 | 20- | 28 | ירדה ליגה |
| 17 | ראסינג סנטנדר | 34 | 9 | 4 | 21 | 37 | 63 | 26- | 22 | ירדה ליגה |
| 18 | רקראטיבו ולבה | 34 | 8 | 5 | 21 | 39 | 66 | 27- | 21 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | אוסטריה הנס קרנקל | ברצלונה | 29 |
| 2 | ספרד (1945–1977) קיני | ספורטינג חיחון | 23 |
| 3 | ספרד (1945–1977) חסוס מריה סטרסטגוי | ריאל סוסיאדד | 20 |
| 4 | ספרד (1945–1977) רובן קאנו | אתלטיקו מדריד | 19 |
| 4 | ספרד (1945–1977) פיצ'י אלונסו | ריאל סרגוסה | 19 |
| 6 | ספרד (1945–1977) סנטיאנה | ריאל מדריד | 18 |
| 7 | ארגנטינה קרלוס מורטה | לאס פאלמס | 16 |
| 8 | ארגנטינה מיגל ברינדיסי | לאס פאלמס | 14 |
| 8 | ספרד (1945–1977) דניאל רואיס | אתלטיק בילבאו | 13 |
על סף האלמוות

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  אולג סטפצ'נקו 
 הופק בידי:  גלב פטיסוב סרגיי סליאנוב  אלכסיי פטרוחין
 תסריט:  דמיטרי פלצב   אלכסיי פטרוחין  אולג סטפצ'נקו
 שחקנים ראשיים:  ג'ייסון פלמינג   אנה צ'ורינה
 מדבבים:  ג'ייסון פלמינג
 מדינה:  הודו הודו   רוסיה רוסיה
 חברת הפקה:  Russian Film Group
 חברה מפיצה:  Nashe Kino NBC Universal
 הקרנת בכורה:  רוסיה 2022
 שפת הסרט:  רוסית   הינדית   אנגלית
 סוגה:  פנטזיה ואימה
 תקציב:  2,100,000,000 מיליארד רובל רוסי (כ-40 מיליון דולר אמריקאי)
 סרט קודם:  סוד חותם הדרקון
 דף הסרט ב־IMDb
 
על סף האלמוות (ברוסית: На пороге бессмертия) הוא סרט קולנוע מסוגת הרפתקאות ופנטזיה, המהווה קופרודוקציה רוסית-הודית.
הסרט מהווה סרט המשך לסרט סוד חותם הדרקון. את הסרט ביים אולג סטפצ'נקו ומככבים בו אנסמבל שחקנים כג'ייסון פלמינג ואנה צ'ורינה. הסרט מומן על ידי קרן הקולנוע הרוסי הממשלתית, תקציב הסרט עמד על 2 מיליארד רובל (26.78 מיליון דולר).
הסרט תוכנן כבר בשלבי ההפקה המוקדמים של הסרט הקודם ותוכנן לצאת לאקרנים בשנת 2022. את התסריט כתבו אולג סטפצ'נקו, רומן קרטושין ואלכסיי פטרוחין. בשנת 2016 פורסם שהשחקן שאה-רוח' ח'אן מבוליווד יגלם תפקיד משני בסרט. אף על פי שבאוגוסט 2019 נודע שחברת Russian Film Group נקלעה לקשיים פיננסיים בעקבות הכישלון הקופתי של הסרט הקודם, באוקטובר 2020 כבר פורסם הקדימון הרשמי הראשון של הסרט.
עלילה

עלילת הסרט מבוססת על אגדות הודיות ורוסיות על המתים-חיים. לאחר הרפתקאותיו בסין בימי שושלת צ'ינג, הנוסע, הקרטוגרף והממציא המפורסם ג'ונתן גרין מגיע עם אהובתו מיס דאדלי, מלווה במלחים רוסים, לחופי הודו. הם מצפים לעלות על ספינה אנגלית של חברת הודו המזרחית הבריטית ללונדון. אבל בתת-היבשת ההודית, גרין מקבל הזמנה מסתורית לפגישה עם אישה מסתורית ועשירה מאוד בשם ואיבהאווה סינג, הפגישה עמה תביא את ג'ונתן למבחנים חדשים, הרפתקאות ועימותים עם צבא זומבים. כדי לפענח את האגדה העתיקה, ג'ונתן גרין יצטרך להתגבר על מכשולים רבים, להציל את אהובתו מאפלת המבוכים של הודו העתיקה, להתמודד עם עולם החי הפראי ולהילחם בכוחות המיסטיים של מפלצת ערמומית, כשהכל קורה על רקע נופים קסומים ואדריכלות צבעונית של מדינה מסתורית.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| ג'ייסון פלמינג | ג'ונתן גרין | קרטוגרף אנגלי |
| אנה צ'ורינה | מיס דאדלי | אהובתו של ג'ונתן |
| צ'ארלס דאנס | אדון דאדלי | אביה של מיס דאדלי |
| מרטין קלבה | קפטן |  |
| אלכסנדר רובאק | שודד רוסי |  |
הפקה

תקציב הסרט הועמד על 40 מיליון דולר, שחלקם הגיעו מתקציב קרן הקולנוע הרוסי הממשלתית. צילומי החלק הראשון של הסרט נערכו במהלך שנת 2019 בהודו וברוסיה. צילומי השלמה שתוכננו בהודו לשנת 2020 לא התאפשרו עקב פרוץ מגפת הקורונה בהודו. באוקטובר 2020 פורסם הטיזר טריילר הראשון לסרט, על רקע תביעה של קרן הקולנוע הרוסי נגד מפיקי הסרט, על כך שהם קיבלו תקציב ממשלתי להפקה בסך 91 מיליון רובל רוסי ולא בוצעו התחייבויות כספיות כלפי המדינה וכי למרות העברת הכספים, לא הושלמה הפקת הסרט. עם זאת, לדברי מפיק הסרט, אלכסיי פטרוחין, ההפקה הוקפאה בעקבות מגפת הקורונה בהודו.
הערות שוליים

1 2  "על סף האלמוות", באתר kinobusiness.com
↑  הסרט נועד להיקרא תחילה המסע להודו: על קצה האלמוות
↑  Премьера тизерного ролика фильма «Путешествие в Индию: На пороге бессмертия»
↑  «Путешествие в Индию: На пороге бессмертия»
↑  Фонд кино потребовал 91 млн рублей от создателей фильма «На пороге бессмертия: Путешествие в Индию»
↑  «Путешествие в Индию» оказалось дорогим удовольствием
↑  המסע להודו: על סף האלמוות, קינופואיסק
↑  The film ‘Viy-3’ will star Shahrukh Khan
↑  Инвесторы «Тайны печати дракона» потребовали 216 млн рублей с Джеки Чана и Арнольда Шварценеггера
↑  על סף האלמוות, באתר Russian Film Group
↑  Премьера тизерного ролика фильма «Путешествие в Индию: На пороге бессмертия», נבדק ב-2022-12-06
1 2  «Путешествие в Индию: На пороге бессмертия» – в Сеть выложили тизер фильма «Вий 3»
↑  «Путешествие в Индию: На пороге бессмертия»: премьера тизерного ролика фильма
↑  Джонатан Грин встречает живых мертвецов в трейлере фильма «Путешествие в Индию: На пороге бессмертия» (Видео)
1 2  Джейсон Флеминг и Анна Чурина встречают зомби в Индии
↑  Тизер «Путешествия в Индию: На пороге бессмертия» — третий фильм из серии «Вий 3D» обещает битву с зомби
1 2  Фонд кино подал иск на 91 млн рублей к авторам фильма «На пороге бессмертия: Путешествие в Индию»
עונת 1969/1970 בליגה א'

עונת 1969/1970 בליגה א' הייתה העונה ה-14 של ליגה א' כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 32 קבוצות, 16 קבוצות בכל בית. את העונה הסדירה סיימו הפועל חדרה והפועל חולון במקום הראשון והעפילו לליגה העליונה לקראת עונת 1970/1971. ארבע הקבוצות האחרונות ירדו ליגה.
טבלת הליגה > בית הצפון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל חדרה | 30 | 18 | 7 | 5 | 41 | 20 | 21 | 43 | עלתה ליגה |
| 2 | הפועל הרצליה | 30 | 11 | 13 | 6 | 31 | 29 | 2 | 35 |  |
| 3 | הפועל עכו | 30 | 13 | 9 | 8 | 43 | 30 | 13 | 32 |  |
| 4 | בית"ר נתניה | 30 | 14 | 3 | 13 | 39 | 31 | 8 | 31 |  |
| 5 | הפועל מחנה יהודה | 30 | 14 | 2 | 14 | 37 | 38 | -1 | 30 |  |
| 6 | הפועל נתניה | 30 | 12 | 5 | 13 | 40 | 36 | 4 | 29 |  |
| 7 | הפועל טבריה | 30 | 11 | 7 | 12 | 40 | 38 | 2 | 29 |  |
| 8 | הפועל נחליאל | 30 | 10 | 9 | 11 | 43 | 44 | 1- | 29 |  |
| 9 | הפועל קריית שמונה | 30 | 11 | 7 | 12 | 29 | 31 | 2- | 29 |  |
| 10 | הפועל בני נצרת | 30 | 9 | 11 | 10 | 27 | 29 | 2- | 29 |  |
| 11 | מכבי הרצליה | 30 | 11 | 7 | 12 | 28 | 32 | 4- | 29 |  |
| 12 | מכבי חדרה | 30 | 12 | 4 | 14 | 44 | 40 | 4 | 28 |  |
| 13 | הפועל רמת גן | 30 | 10 | 8 | 12 | 34 | 31 | 3 | 28 |  |
| 14 | הפועל טירת כרמל | 30 | 11 | 6 | 13 | 26 | 38 | 12- | 28 |  |
| 15 | הפועל קריית חיים | 30 | 9 | 9 | 12 | 24 | 28 | 4- | 27 | ירדו ליגה |
| 16 | בית"ר קריית טבעון | 30 | 8 | 4 | 18 | 37 | 59 | 22- | 20 | ירדו ליגה |
טבלת הליגה > בית הדרום

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל חולון | 30 | 21 | 7 | 2 | 59 | 20 | 39 | 49 | עלתה ליגה |
| 2 | מכבי רמת עמידר | 30 | 19 | 8 | 3 | 79 | 31 | 48 | 46 |  |
| 3 | מכבי שעריים | 30 | 20 | 3 | 7 | 66 | 28 | 38 | 43 |  |
| 4 | הפועל ראשון לציון | 30 | 12 | 8 | 10 | 55 | 48 | 7 | 32 |  |
| 5 | הפועל קריית אונו | 30 | 12 | 7 | 11 | 60 | 53 | 7 | 31 |  |
| 6 | הפועל בת ים | 30 | 11 | 7 | 12 | 30 | 33 | 3- | 29 |  |
| 7 | הפועל אילת | 30 | 11 | 6 | 13 | 40 | 57 | 17- | 28 |  |
| 8 | הפועל אשקלון | 30 | 9 | 8 | 13 | 32 | 52 | 20- | 26 |  |
| 9 | הפועל לוד | 30 | 9 | 7 | 14 | 50 | 52 | 2- | 25 |  |
| 10 | בית"ר לוד | 30 | 6 | 13 | 11 | 33 | 39 | 6- | 25 |  |
| 11 | בית"ר רמלה | 30 | 8 | 9 | 13 | 34 | 43 | 9- | 25 |  |
| 12 | סקציה נס ציונה | 30 | 8 | 9 | 13 | 30 | 46 | 16- | 25 |  |
| 13 | הפועל באר יעקב | 30 | 8 | 9 | 13 | 32 | 51 | 19- | 25 |  |
| 14 | הפועל מרמורק | 30 | 7 | 10 | 13 | 47 | 50 | 3- | 24 |  |
| 15 | בית"ר באר שבע | 30 | 9 | 6 | 15 | 36 | 61 | 25- | 24 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל שדרות | 30 | 7 | 8 | 15 | 35 | 54 | 19- | 22 | ירדו ליגה |
עמנואל הורי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בנובמבר 1971 (בת 52) באר שבע, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 עיסוק:  שחקנית
 פרופיל ב-IMDb
 
אפרת (עמנואל) הורי (נולדה ב-29 בנובמבר 1971) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

עמנואל הורי נולדה בבאר שבע. אחותו הקטנה של השחקן סמי הורי. בגיל שנה התגרשו הוריה, והיא עברה בין מקומות יישוב: קריית שלום, בת ים, אילת, שכונת התקווה, גבעת השלושה, קיבוץ שער הגולן וצרפת.
לאחר שסיימה את שירותה הצבאי בחיל השריון פתחה חנות בגדים בתל אביב, ולאחריה עברה למנהטן על מנת לקדם את קריירת המשחק שלה. היא למדה אצל סטלה אדלר, אך למרות מספר תפקידים שקיבלה בארצות הברית החליטה לחזור לישראל כעבור שבע שנים.
קריירה

עמנואל הורי החלה את הקריירה שלה בישראל בשנת 2001 בסרט הטלוויזיה "ראס פינה", בו גילמה את דמותה של לימור לצד אבי קושניר, חני פירסטנברג ויונתן גורפינקל. בשנת 2003 שיחקה בסדרה "משחק החיים", בה גילמה את דמותה של ענבר גלילי לצד לירון וייסמן, גיא אריאלי, יעל שרוני ונירו לוי. ב-2004 שיחקה בסרט "ריקי ריקי" לצידו של נירו לוי. בשנת 2007 שיחקה בתפקיד אורח בסדרה "החברים של נאור" בתפקיד אביגיל. בשנת 2008 הופיעה בתוכנית "כחולים". ב-2010 השתתפה בסדרה "טקסי דרייבר" בתפקיד אורח כמזכירה. בשנת 2012 השתתפה בתוכנית "חלומות מפלסטיק". ב-2013 שיחקה בסדרה "המשרד" וגילמה את דמותה של נטלי, באותה שנה גילמה את הדמות של היועצת בסדרה "בלתי הפיך". בשנת 2014 הופיעה בסדרה "רמזור" וגילמה את דמותה של סימה ביטון. בשנת 2018 הופיעה בסדרה "הפסיכולוגית" וגילמה את דמותה של שרונה בן אברהם. בשנת 2020 גילמה את נטלי בסדרה "מנאייכ" ושבה לגלם את הדמות גם בעונה השנייה.
חיים אישיים

אחיה הבוגר הוא סמי הורי. בתה היא אודיל אליסון, המוכרת מהעונה החמישית של הבנים והבנות שהגיעה עד לגמר. עמנואל מאמצת בביתה עוד נערה ממשפחתה.
הערות שוליים

↑  חגית גינזבורג, "יש בי איזה יצר הרס", באתר ynet, 2 בינואר 2008
עונת 1978/1979 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

| --- | --- |
אצטדיון בו נערך משחק הגמר
 מארחת:  האצטדיון האולימפי (מינכן)
 תקופת התחרות:  15 באוגוסט 1978 – 30 במאי 1979 (289 ימים) 
 מספר משתתפות:  33
 הזוכה:  אנגליה נוטינגהאם פורסט
 מספר משחקים:  63
 מספר שערים:  185 (2.94 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  שווייץ קלאודיו סולצר   (11 שערים)
 → 1977/19781979/1980 ←
עונת 1978/1979 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל הייתה העונה ה-24 של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-15 באוגוסט 1978 ותחרות הסתיימה ב-30 במאי 1979.
בתחרות השתתפו 33 קבוצות.
משחק הגמר נערך באצטדיון האולימפי, מינכן. התחרות הסתיימה בניצחון של נוטינגהאם פורסט בפעם הראשונה בתולדות המועדון. זו הייתה הפעם שלישית ברציפות שקבוצה אנגלית זוכה בגביע.
קלאודיו סולצר שזכה בתואר מלך השערים כבש חמישה שערים במשחק בודד, ו-11 בתחרות כולה.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 33 קבוצות. כל הקבוצות חולקו לזוגות ונפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר.
בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ. חוק "שער חוץ", היה בתוקף לכל שלבי התחרות. במקרה שאין אפשרות להגיע להכרעה תוך יתרון שער חוץ, המנצח נקבע בסדרת בעיטות עונשין.
ראו גם

גמר גביע אירופה לאלופות 1979
עונת 1969/1970 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  4 באוקטובר 1969 – 2 במאי 1970 (211 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  מכבי תל אביב
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  473 (1.97 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  1,214,000 (5,058 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל משה רומנו (15 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל מרדכי שפיגלר
 → 1968/19691970/1971 ←
 
עונת 1969/1970 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-14 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
עונה זו הייתה הראשונה בה הוצהר כי הכדורגל בישראל הוא מקצועני וכי השחקנים מקבלים שכר על הופעתם בקבוצות. כמו כן, לראשונה הוחל בחישוב מיקום הקבוצות בליגה (במקרה של שוויון בנקודות) על פי הפרש שערים, ולא על פי ממוצע השערים שהיה נהוג עד עונת 1968/1969.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 16 קבוצות. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1969/1970 היו מכבי פתח תקווה ובית"ר תל אביב. העונה החלה ב-2 בנובמבר 1969 והסתיימה ב-2 במאי 1970. בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות בזכות הפרש שערים. המבקיע המצטיין של העונה היה משה רומנו משמשון תל אביב שכבש 15 שערים.
בסיום העונה מכבי יפו והפועל באר שבע ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1970/1971 היו הפועל חדרה והפועל חולון.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 30 | 15 | 9 | 6 | 51 | 21 | 30 | 39 | העפילה למשחקי ליגת האלופות האסיאתית |
| 2 | הפועל תל אביב | 30 | 13 | 13 | 4 | 48 | 24 | 24 | 39 |  |
| 3 | מכבי חיפה | 30 | 10 | 13 | 7 | 29 | 24 | 5 | 33 |  |
| 4 | שמשון תל אביב | 30 | 10 | 11 | 9 | 35 | 27 | 8 | 31 |  |
| 5 | בית"ר ירושלים | 30 | 10 | 10 | 10 | 29 | 29 | 0 | 30 |  |
| 6 | הפועל ירושלים | 30 | 10 | 10 | 10 | 35 | 37 | 2- | 30 |  |
| 7 | הפועל פתח תקווה | 30 | 8 | 14 | 8 | 25 | 28 | 3- | 30 |  |
| 8 | הכח מכבי רמת גן | 30 | 6 | 17 | 7 | 21 | 26 | 5- | 29 |  |
| 9 | בית"ר תל אביב | 30 | 8 | 13 | 9 | 28 | 34 | 6- | 29 |  |
| 10 | הפועל חיפה | 30 | 7 | 14 | 9 | 19 | 18 | 1 | 28 |  |
| 11 | מכבי נתניה | 30 | 7 | 14 | 9 | 29 | 30 | 1- | 28 |  |
| 12 | מכבי פתח תקווה | 30 | 7 | 14 | 9 | 32 | 37 | 5- | 28 |  |
| 13 | הפועל כפר סבא | 30 | 7 | 14 | 9 | 27 | 32 | 5- | 28 |  |
| 14 | בני יהודה תל אביב | 30 | 6 | 15 | 9 | 24 | 28 | 4- | 27 |  |
| 15 | מכבי יפו | 30 | 7 | 12 | 11 | 17 | 29 | 12- | 26 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל באר שבע | 30 | 10 | 5 | 15 | 24 | 49 | 25- | 25 | ירדו ליגה |
הערות שוליים

1 2  ישעיהו פורת, ליגה מקצוענית ראשונה בישראל יוצאת לדרך, מעריב, 3 באוקטובר 1969
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עונת 1978/1979 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1978/1979 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-22 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-2 בנובמבר 1978 ותחרות הסתיימה ב-5 באפריל 1979. בתחרות השתתפו 22 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים ב-6 בתים מוקדמים בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-5 באפריל בגרנובל התקיים משחק הגמר.
התחרות הסתיימה בניצחון של בוסנה, בפעם הראשונה בתולדות המועדון. במשחק זה ז'רקו ואראיץ' עשה 45 נקודות, שיא זה לא נשבר עד היום. לאמרסון וארזה זו הייתה ההופעה העשירית ברציפות במשחק הגמר.
מהלך התחרות

בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
מהלך התחרות > בית הגמר

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איטליה מוביל ג'ירג'י וארזה | 10 | 17 | 7 | 3 | 819 | 763 | 56 |
| 2. | יוגוסלביה בוסנה | 10 | 17 | 7 | 3 | 894 | 895 | 1- |
| 3. | ישראל מכבי תל אביב | 10 | 16 | 6 | 4 | 839 | 779 | 60 |
| 4. | ספרד (1977) ריאל מדריד | 10 | 16 | 6 | 4 | 976 | 910 | 66 |
| 5. | ספרד (1977) חובטוד פריקסנט | 10 | 13 | 3 | 7 | 860 | 892 | 32- |
| 6. | יוון אולימפיאקוס | 10 | 11 | 1 | 9 | 747 | 896 | 149- |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 באפריל 1979 | יוגוסלביה בוסנה | 93:96 | איטליה אמרסון וארזה | פלה דה ספורט, גרנובל צופים: 12,000 שיפוט: דוד טורנר (אנגליה), פיטר ון דר ויליגה (הולנד) |
| 5 באפריל 1979 |  |  |  | פלה דה ספורט, גרנובל צופים: 12,000 שיפוט: דוד טורנר (אנגליה), פיטר ון דר ויליגה (הולנד) |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב זכתה במקום הראשון בבית המוקדם ג' והעפילה לבית הגמר. את בית הגמר היא סיימה במקום שלישי.
עמותת אפשר

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־43 שנים)
 www.efshar.org.il
 
עמותת אפשר היא מוסד ללא כוונות רווח המסייע לבני נוער וילדים בסיכון[דרושה הבהרה].
העמותה הוקמה בשנת 1981 על ידי אנשי חינוך ורווחה מהמגזר הציבורי, על-מנת לתגבר את הפרקטיקה החינוכית-חברתית בישראל. היא עוסקת בחינוך ובטיפול בבני נוער הנמצאים בסיכון במסגרת הקהילה, הפנימיות ובמשפחות אומנות. לעמותה אחד עשר סניפים הפרוסים ברחבי ישראל ועובדים בה למעלה ממאתיים אנשי מקצוע. המנכ"ל שלה הוא בנימין גדליהו.
העמותה פועלת במספר מישורים:
מיזמים לנוער וילדים בסיכון.
עזרה למכורים להימורים ואלכוהול.
הכשרת עובדים סוציאליים.
בניית מסד ידע בנושאים אלה ופרסומו.
העמותה נוסדה בתור אגודת ידידים של המדרשה להכשרת עובדים חינוכיים-סוציאליים של משרד הסעד בידי שבעה אנשי מקצוע. בראשית שנות התשעים קיבלה העמותה מידי משרד הרווחה את הטיפול באלכוהוליסטים בכל רחבי הארץ, ובעשור הראשון של המאה ה-21 קיבלה העמותה ממשרד הרווחה את הטיפול במכורים להימורים.
החל מסוף שנות התשעים, כשנוסדה עמותת "אשלים" של הג'וינט לעזרה לילדים בסיכון, עוסקת העמותה בפרויקטים משותפים עם "אשלים".
עמותת אפשר היא חלק מהארגון הבינלאומי לעובדים חינוכיים-סוציאליים AIEJI.
היא מוציאה לאור את כתבי העת "הכל על אלכוהול", "אפשר לעובד החינוכי סוציאלי", ו"מפגש לעבודה חינוכית-סוציאלית".
העמותה מקיימת ימי עיון וכנסים, עורכת הרצאות לבני נוער, הורים ואנשי מקצוע על מניעת התמכרויות והטיפול בהן, עורכת טיפולים אישיים ומפעילה מענה טלפוני בנושאי התמכרויות.
ספרים שהוציאה העמותה לאור:
חזי אהרוני (עורך) ספר הפרויקטים – יזמות ופרויקטים בשדה העבודה החינוכית-סוציאלית (2006).
Emmanuel Grupper ,Josef Koch & Friedhelm Peters (Eds.), Challenges for child and youth care: A German-Israeli dialogue (2009). 288 p.
עקיבא פגי

| --- | --- |
תא"ל פגי ב-1973
תא"ל פגי ב-1973
 לידה:  6 באפריל 1927 ד' ניסן ה'תרפ"ז 
 פטירה:  1 ביולי 2008 (בגיל 81) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 תקופת הפעילות:  1948–1976 (כ־28 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מכונאי ראשי בכלי שיט משייטת המשחתות  ראש מספן הציוד.
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות    מלחמת סיני     מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים
 תפקידים אזרחיים
 מחלקת הציוד בצים
 
עקיבא פגי (6 באפריל 1927 – 1 ביולי 2008) היה קצין בכיר בחיל הים הישראלי ושימש בתפקיד ראש מספן הציוד בתקופת מלחמת יום הכיפורים. לאחר השירות, שימש ראש אגף הנדסה בחברת צים.
ביוגרפיה

משפחת פייג אלכסנדר וגיזלה וביתם הבכורה עלו מפראג בשנת 1925 והתיישבו בחפציבה. ב-6 באפריל 1927 נולד עקיבא בבית החולים בעפולה. בגלל קשיי הקליטה חזרה המשפחה בשנת 1929 לפראג. עם התגברות הנצים באירופה עזבה המשפחה בשנת 1938 את אירופה ועלתה לארץ ישראל והתיישבה בחיפה. האב נעשה מנהל חשבונות בסולל בונה עקיבא למד בבית הספר חוגים והמשיך בבית הספר המקצועי שליד הטכניון.
עם הקמת חיל הים התגייס אליו עקיבא כמכונאי באח"י הגנה ובפריגטה אח"י משגב (ק-30). לקראת ההפלגה לארצות הברית במבצע קולומבוס נדרשו אנשי הצוות לעברת את שמם והוא בחר בשם "פגי".
תוך כדי השירות בחיל הים למד הנדסת מכונות בטכניון והוסמך כמהנדס מכונות.
נעשה ראש ענף ציוד 3 במספן הציוד ובשנת 1972 נעשה ראש מספן הציוד תפקיד בו שימש במלחמת יום הכיפורים.
לאחר שחרורו מהצבא, בשנת 1976 נעשה פגי ראש מחלקת ההנדסה בחברת צים, תפקיד אותו מילא במשך כ-10 שנים.
היה נשוי לצפרירה מבית מילר ולזוג נולדו שלושה ילדים וכן נכדים. הוא נפטר בשנת 2008 והובא למנוחות בבית העלמין גן עדן שבעין כרמל.
מפרי עטו

עקיבא פגי, המינהל ש"מעבר לכביש", בטאון צים, אפריל 1979, עמ' 9.
עקיבא פגי, יאיר ברקר, הקמת משמר חופים בישראל, מכון וידרא לחקר הספנות והתעופה, אוניברסיטת חיפה, 1999
עונת 1969/1970 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  16 באוגוסט 1969 – 7 ביוני 1970 (296 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  בורוסיה מנשנגלדבך
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  951 (3.11 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  6,321,575 (20,659 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (38) גרד מילר  באיירן מינכן
 → 1968/19691970/1971 ←
 
עונת 1969/1970 הייתה העונה השביעית של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-16 באוגוסט 1969 והסתיימה ב-7 ביוני 1970.
רוט-וייס אסן ורוט-וייס אוברהאוזן עלו מהליגות האזוריות.
בורוסיה מנשנגלדבך זכתה בתואר האליפות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, קבוצה עם הפרש שערים הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-17 וה-18 ירדו בסוף העונה לליגות אזוריות, ושתי קבוצות מליגות אזוריות עלו במקומן. למטרת קביעת העולות היה נערך טורניר בו השתתפו שתי קבוצות מחמש ליגות אזוריות, סך הכל 10 קבוצות.
מינכן 1860 ואלמניה אאכן ירדו לליגות אזוריות.
כדורגלנים מצטיינים

גרד מילר באיירן מינכן כבש 38 שערים, והיה מלך השערים של הליגה העונה השנייה ברציפות ובפעם השלישית בקריירה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בורוסיה מנשנגלדבך (אלופה) | 34 | 23 | 5 | 6 | 71 | 29 | 42 | 51 |
| 2. | באיירן מינכן | 34 | 21 | 5 | 8 | 88 | 37 | 51 | 47 |
| 3. | הרטה ברלין | 34 | 20 | 5 | 9 | 67 | 41 | 26 | 45 |
| 4. | פ.צ. קלן | 34 | 20 | 3 | 11 | 83 | 38 | 45 | 43 |
| 5. | בורוסיה דורטמונד | 34 | 14 | 8 | 12 | 60 | 67 | 7- | 36 |
| 6. | המבורג | 34 | 12 | 11 | 11 | 57 | 54 | 3 | 35 |
| 7. | שטוטגרט | 34 | 14 | 7 | 13 | 59 | 62 | 3- | 35 |
| 8. | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 12 | 10 | 12 | 54 | 54 | 0 | 34 |
| 9. | שאלקה 04 | 34 | 11 | 12 | 11 | 43 | 54 | 11- | 34 |
| 10. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 10 | 12 | 12 | 44 | 55 | 11- | 32 |
| 11. | ורדר ברמן | 34 | 10 | 11 | 13 | 38 | 47 | 9- | 31 |
| 12. | רוט-וייס אסן | 34 | 8 | 15 | 11 | 41 | 54 | 13- | 31 |
| 13. | הנובר 96 | 34 | 11 | 8 | 15 | 49 | 61 | 12- | 30 |
| 14. | רוט-וייס אוברהאוזן | 34 | 11 | 7 | 16 | 50 | 62 | 12- | 29 |
| 15. | דיסבורג | 34 | 9 | 11 | 14 | 35 | 48 | 13- | 29 |
| 16. | איינטרכט בראונשווייג | 34 | 9 | 10 | 15 | 40 | 49 | 9- | 28 |
| 17. | מינכן 1860 | 34 | 9 | 7 | 18 | 41 | 56 | 15- | 25 |
| 18. | אלמניה אאכן | 34 | 5 | 7 | 22 | 31 | 83 | 52- | 17 |
| מיקום | תוצאה |
| --- | --- |
מקום 1 : גביע אירופה לאלופות בכדורגל
מקום 2,3,4,6: גביע הירידים
מקום: גביע מחזיקות הגביע
מקום 17-18: ירידה לליגות אזוריות
↑  קיקרז אופנבך שלא שיחקה בבונדסליגה זכתה בגביע הגרמני ועלתה לגביע מחזיקות הגביע
פאול קריגר

ערך זה עוסק בשחמטאי גרמני. אם התכוונתם למדינאי דרום אפריקני, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 באוקטובר 1871
 פטירה:  7 באוגוסט 1939 (בגיל 67)
 הישג בולט:  היה מס' 42 בעולם בשנת 1916
 מד כושר מרבי:  2480 (בינואר 1916)
 מדינה:  גרמניה
 
פאול קריגר  (בגרמנית: Paul Krüger;‏ 12 באוקטובר 1871 - 7 באוגוסט 1939) היה שחמטאי גרמני.