stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבי לוי (פרופסור ואיש חינוך)
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

בשנת 1997 היה חבר במשלחת ראשי מכללות להכשרת מורים במערכת החינוך לאנגליה וסקוטלנד, וב-1998	היה חבר במשלחת ראשי מכללות להכשרת מורים במערכת החינוך לסקנדינביה ופינלנד.
בין השנים 2000–2002 שימש כמלווה אקדמי של בית הספר תלמים ומגשר בין קהילות במועצה אזורית לכיש, והקים גן מדעי לילדים במועצה.
בין השנים 2000–2007 היה חבר בוועדת ההיגוי העליונה של "שותפות 2000" קהילת פילדלפיה – מועצה אזורית שדות נגב – נתיבות. במסגרת זו יצא בשנת 1999 כחבר במשלחת אנשי חינוך ואקדמיה לבחינת קשרי גומלין בין קהילת פילדלפיה והאזור, וב-2001 כחבר במשלחת אנשי חינוך ואקדמיה במערכת החינוך בפילדפיה בהזמנת הפדרציה היהודית של קהילת פילדלפיה.
ב-2001 היה חבר בצוות ארגון ימי עיון לעובדים בתוכנית קרב למעורבות בחינוך.
ב-2002 שימש כיועץ לראש מועצה אזורית חוף עזה בנושאי טיפוח ופיתוח מערכות חינוך, והיה חבר בצוות המועצה הציבורית של "הנגב – חוקה בהסכמה – בונים עתיד ביחד", פרויקט של המכון הישראלי לדמוקרטיה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > במשרד החינוך

ב-1994 היה חבר בוועדה ארצית בנושא לימודי קודש ולימודי חול בחינוך ממלכתי דתי.
בין השנים 1995–1997 היה חבר בצוות לגיבוש קונספציה של ההכשרה לתפקיד חינוך והוראה באגף להכשרת עובדי הוראה.
בין השנים 2001–2008 היה חבר הוועדה העליונה של ההתמחות בהוראה (סטאז').
ב-2002 ייעץ לשרת החינוך לימור לבנת בהרכבת המועצה להשכלה גבוהה העשירית.
ב-2008 היה חבר הוועדה העליונה להטמעת רפורמת אופק חדש.
בין השנים 2010–2014 היה חבר במועצת החמ"ד במשרד החינוך.
ב-2014 היה חבר ועדת היגוי של החופש הגדול, וחבר בוועדת היגוי העוסקת בשותפויות אקדמיה – שדה בתהליכי ההכשרה, הכניסה להוראה והפיתוח המקצועי.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > במכון מופ"ת

ב-2003 היה חבר בצוות החשיבה "תהליכי חקר ופרויקטים בהכשרה" במכון מופ"ת ובצוות חשיבה "העם היהודי בימינו".
בין השנים 2003–2008 היה חבר חבר בוועדת ההיגוי העליונה של רשות המחקר הבין מכללתי.
בין השנים 2006–2008 היה חבר ועדת ההיגוי של הכנס הבינלאומי החמישי בהכשרת מורים "הכשרת מורים על פרשת דרכים", וב-2008 שימש כמעריך בכנס.
ביוגרפיה > כנסים

לאורך השנים השתתף בכנסים אקדמיים בארץ ובכנסים בינלאומיים.
שימש כיושב ראש ומנחה בכנסים: ב-1993 בקונגרס הבין-לאומי להכשרת מורים "מן המעשה אל התיאוריה" של מכון מופ"ת; ב-1997 בכנס של רשות המחקר הבין-מכללתית במכן מופ"ת; ב-2002 בכינוס הבין-לאומי הרביעי להכשרת מורים "הכשרת מורים כשליחות חברתית" במכון מופ"ת; ב-2003 בכנס החמישי של "החינוך במבחן הזמן" של הסתדרות המורים; ב-2006 בכנס "חשבון הנפש של הכשרת המורים במסגרת האקולוגיה החברתית החדשה" של מכון מופ"ת ובכנס הכשרת מורים לקראת היובל הבא במשרד החינוך; ב-2007 בכנס הבין-לאומי החמישי בהכשרת מורים "הכשרת מורים על פרשת דרכים", וב-2018 בכנס המקצועי "יערת הדבש" על צמחי צוף, אקולוגיה, חקלאות וסביבה במועצה אזורית חוף אשקלון.
ביוגרפיה > מלגות ופרסים

בשנת 1989 קיבל מלגת תלמיד מחקר מצטיין מטעם אייסף - הקרן הבינלאומית לחינוך. ב-1990 קיבל פרס מחקר מטעם הפדרציה העולמית של הקהילות הספרדיות וחבר הנאמנים בהסתדרות הציונית העולמית. ב-1996 קיבל פרס הצטיינות על תרומה לחברה הישראלית מטעם אייסף – הקרן הבינלאומית לחינוך, וב-2012 קיבל את אות אייסף על שם אדמונד ספרא למצוינות ותרומה לחברה הישראלית. ב-2016 קיבל אות "מחנך למופת" מטעם מכללת ליפשיץ, המכללה האקדמית הרצוג ותנועת "ביחד".
ביוגרפיה > כתיבה ועריכה

בין השנים 1997–2008 כתב היה חבר מערכת בכתב העת האקדמי "חמדעת" – שנתון שהוציאה לאור מכללת חמדת הדרום.
ביוגרפיה > כתיבה ועריכה > פרסומים בכתבי עת מדעיים ואחרים

לוי אבי, "מפות מושגים ככלי להוראה והערכה", טללי אורות ב' עמ' 237–256, מכללת אורות ישראל, 1990
לוי אבי, "מקומם של לימודים כלליים בלימודי הקודש", חמדעת א' עמ' 61–69, מכללת חמדת הדרום, 1997
אפללו, א', קדוש, ד' ולוי, א', "גן מדעי במכללה", דפים 26 עמ' 168–179, מכון מופ"ת, 1998
לוי, א', אפללו, א' ואילן, י', "מאפיינים בשילוב מרכז מורים במכללה להכשרת עובדי הוראה", חמדעת ב' עמ' 204–214, מכללת חמדת הדרום, 1999
לוי, א' ודרמון, ד', "תאגיד חינוך כמודל לרישות בתי-ספר", חמדעת ג' עמ' 106–118, מכללת חמדת הדרום, 2001
הופמן, ה' ולוי, א', "פיתוח מודל להגברת התודעה היהודית באמצעות תוכנית אולפן", הד האולפן החדש 87 עמ' 123–127, משרד החינוך, 2005
אפללו, א' ולוי, א', "שאלת שאלות כדרך למידה", חמדעת ה' עמ' 162–171, מכללת חמדת הדרום 2007
הופמן, ה' ולוי, א', "אולפן קיץ בישראל: מרכיב חיוני בפיתוח הזהות היהודית", דוד זיסנויין (עורך), חידושים והתחדשות בחינוך היהודי עמ' 211–220, אוניברסיטת תל אביב, 2007
Levy, A., Perelman, B., Waner, T., Grevenbroek, M., Creveld, C., & Yagil, R. (1989). Reference Blood Chemical Values in Ostriches (Struthio camelus). Am. J. Vet. Res, 50(9), 1548-1550.
Levy, A., Perelman, M., Waner, T., Van Grevenbroek, M., V. Creveld, C., & Yagil, R. (1989). Hematological Parameters in Ostriches (Struthio Camelus). Avian Pathology, 18, 321-327.
Levy, A., Perelman, B., Waner, T., Van Grevenbroek, M., Van Creveld, C., &Yagil, R. (1989). Renal Function in the Dehydrated Ostrich. Avian Physiology, 413, 37.
Levy, A., Perelman, B., Van Grevenbroek, M., Van Creveld, C., & Yagil, R. (1990). Effect of Water Restriction on Renal Function in Ostriches (Struthio Camelus). Avian Pathology, 19, 385-393.
Levy, A., Harel, E., Van Creveld, C., & Yagil, R. (1993). Ostrich Endocrinology I. Water Retention During Laying. Int. J. Anim. Sci, 8, 1-4.
Levy, A., Harel, E., Van Creveld, C., & Yagil, R. (1993). Ostrich Endocrinology II. PTH and Calcium. Int. J. Anim. Sci, 8, 5-8.
Yagil, R., Van Creveld, C., & Levy, A. (1993). La Carne Di Struzzo - Nostro Servizio Esclusivo. Eurocarni, 5, 51-60.
Van Creveld, C., Levy, A., Markowitz, E., & Levy, A. (1996). Endocrinology of Egg Formation. In Improving Our Understanding of Ratites. Int. Conf. ,Manchester.
Levy, A., Markowitz, E., Van Creveld, C., & Yagil, R. (1996). Water Metabolism of Laying Ostriches. In Improving Our Understanding of Ratites. Int. Conf. Manchester.
Yagil, R., Van Creveld, C. Markowitz, E., & Levy, A. (1996). Urine Production and Health Status in Ostriches. In Improving Our Understanding of Ratites. Int. Conf. Manchester.
Levy, A., & Yagil, R. (2011). Treatment of Gestational Diabetes with Non-Kosher Camel Milk (Submitted for publication).
Levy, A., & Steiner, L., & Yagil, R. (2011). Halachic Aspects of Drinking Camel Milk for Treating Auto-Immune Diseases such as Diabetes, Autism and Crohn's (Submitted for publication).
Levy, A., Steiner, L., & Yagil, R. (2013). Camel milk: Disease Control and Dietary Laws. Journal of Health Science, 1.
Steiner, L., & Levy, A. (2014). Deconstructing Patriarchal Patterns of Motherhood. The International Journal of Jewish Education.
ביוגרפיה > כתיבה ועריכה > כתיבת ספרי לימוד ופיתוח חומרי למידה

לוי, א', יסודות הכימיה – הוראת פרקים בכימיה בשיטת החקר, קריית החינוך עזתה, 1978
לוי, א' (עורך), מקראה לקורסים מבוא למדע – הוראת המדע א-ב-ג, בית המדרש למורים וגננות עזתה, 1986
לוי, א' (עורך), מבוא למדעים – מקראה, מכללת חמדת הדרום, 1995
לוי, א' (עורך), צומח וצמחים – מקראה מכללת חמדת הדרום, 1995
לוי, א', הדיסציפלינה ומבנה הדעת של המקצוע בהקשר להוראת המדעים, מודל ללימוד עצמי, מכללת חמדת הדרום, 1995
הערות שוליים

1 2  אחרי 20 שנה: נשיא חדש למכללת חמדת הדרום, באתר "סרוגים", 17 בדצמבר 2015
↑  משה ויסברג, ממרוקו לקריית יובל: רבי יונתן לוי זצ"ל, באתר בחדרי חרדים, 19 בפברואר 2023
↑  משה ויסברג, אבל: ראש הישיבה מבני ברק הלך לעולמו, באתר בחדרי חרדים, 25 בדצמבר 2019
↑  עדו בן פורת, "הגעתי לדרום לשנה ומאושר כאן גם אחרי 20 שנה", באתר ערוץ 7, 1 בספטמבר 2015
↑  "הזבנג הגדול היה כשהבנו שזהו, הולכת להיות הינתקות", באתר News1 מחלקה ראשונה, 6 בספטמבר 2012
↑  "המכללה משמשת כמגדלור אקדמי ותורני", באתר ערוץ 7
↑   פרופ' אבי לוי מספר על הרב שמעון כלפה ז"ל, סרטון בערוץ "האקדמית חמדת", באתר יוטיוב (אורך: 01:08)
↑  לראשונה: תואר שני בניהול מערכות חינוך במוסד דתי בדרום, באתר "סרוגים", 5 ביוני 2011
↑  פרופ' אבי לוי נבחר לנשיא מכללת שאנן, באתר ערוץ 7, 14 בדצמבר 2020
↑  פרויקט חדש במכון – 'חוקה בהסכמה' באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 15 בדצמבר 2001
↑  למשל: כנס אחוה ה-5 לחינוך וערכים בנושא סמלים ומיתוסים בחברה הישראלית. "סמלים ומיתוסים כערכים חינוכיים – האמנם?" ( מושב שלישי:פאנל חינוך לערכים, סרטון בערוץ "המכללה האקדמית אחוה – Achva Academic College", באתר יוטיוב (אורך: 57:24))
↑  ידידיה בן אור, לראשונה: כנס 'תורה ומדע' ירד דרומה, באתר ערוץ 7, 30 במרץ 2015 ( פתיחה וברכות לכנס תורה ומדע ה22 מפי הרב הלל מרצבך, פרופ' אבי לוי ופרופ' עלי מרצבך, סרטון בערוץ "האקדמית חמדת", באתר יוטיוב (אורך: 25:08))
↑  הכשרת מורים על פרשת דרכים – כנס בינ"ל, קול קורא להגשת הצעות – פורטל מס"ע, באתר פורטל מס"ע, ‏2006
↑  כנס יערת הדבש באתר מועצה אזורית חוף אשקלון
↑  האות ע"ש אדמונד י. ספרא למצוינות ותרומה לחברה הישראלית באתר "אייסף"
↑  לקריאת המאמר בתוך כתב העת טללי אורות
↑  לקריאת המאמר בתוך כתב העת חמדעת א
↑  לקריאת המאמר בתוך כתב העת חמדעת ב
↑  לקריאת המאמר בתוך כתב העת חמדעת ג'
↑  לקריאת המאמר בגיליון הד האולפן החדש
↑  לקריאת המאמר בתוך כתב העת חמדעת ה
גרט פלוקה

גְרֶט פַּלוּקָה (בגרמנית: Gret Palucca; ‏8 בינואר 1902 - 22 במרץ 1993) הייתה רקדנית ומורה גרמנייה למחול, שב־1925 הקימה בית ספר ידוע למחול בדרזדן, "בית הספר פאלוקה למחול".
חייה ויצירתה

מרגרֵטֶה פַּלוּקָה נולדה במינכן. זמן קצר לאחר לידתה עקרה משפחתה לסן פרנסיסקו, ובשנת 1909 חזרה פלוקה עם אמהּ לדרזדן. היא למדה בלט אצל היינריך קרלר מ־1914 עד 1916. מ־1917 עד 1918 למדה בבית הספר של מרגרֵטֶה בַּלְזַט לבנות המעמד הגבוה בדרזדן.
בשנת 1921 שינתה את שמה לגְרֵט פַּלוּקָה (תוך שינוי כתיב שם המשפחה לצורה איטלקית), והחלה ללמוד אצל מרי ויגמן, והופיעה כחברת להקת המחול הקאמרי של ויגמן.
בשנת 1924 נישאה פלוקה לפרידריך בִּינֶרט, שעבד במפעלים של אביו. דרך חמותה, אידה בינרט, התוודעה לאמני הבאוהאוס.
ב־1925 פתחה בית ספר משלה לריקוד, בית הספר לריקוד פאלוקה, בתמיכת בעלה, ומאז הפכו היא ומרי ויגמן למתחרות. ב־1927 פתחה סניף של בית ספרה בברלין. ב־1931 נפתח סניף נוסף בשטוטגרט.
על אף שבשנת 1936 הופיעה בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים בברלין, סגרו השלטונות הנאציים בשנת 1939 את בתי הספר שלה בשל מוצאה היהודי, והיא לא הורשתה ללמד מחול, אולם הורשתה להמשיך לרקוד בעצמה.
במהלך הפצצת דרזדן בשנת 1945, איבדה פאלוקה את כל רכושה. לאחר 1945, הפך סגנון הבלט הרוסי לסגנון השליט בבית הספר פאלוקה.
פאלוקה, שנותרה בגרמניה המזרחית, הפכה לחברה מייסדת באקדמיה לאמנויות של אותה מדינה. בשנת 1959, דרשו פקידי מדיניות התרבות של מזרח גרמניה להפוך את בית הספר למוסד מקצועי למחול סוציאליסטי בסגנון סובייטי. כדי לקבל תמיכה בדרישותיה נגד התערבות זו, נסעה פאלוקה לזמן קצר לגרמניה המערבית.
בשנת 1993 הלכה פאלוקה לעולמה בדרזדן, בגיל 91.
פרסים וכיבודים

חברה מייסדת של האקדמיה הגרמנית לאמנויות, ברלין (1950, סגנית נשיא 1965–1970)
חברה באקדמיה הגרמנויות לאמנויות הבמה, המבורג (1965)
הפרס הלאומי של הרפובליקה הדמוקרטית הגרמנית (דרגה ב' 1960 ו־1976, דרגה א' 1981)
עיטור הכבוד של המולדת של גרמניה המזרחית, בזהב (1972)
פרס האמנות על שם מרטין אנדרסן נקסה של העיר דרזדן (1972)
אזרחית כבוד של דרזדן (1979)
כוכב (1980) וכוכב גדול של ידידות העמים מגרמניה המזרחית (1987)
פרס המחול הגרמני (1983)
הצלב הגדול של עיטור הכבוד של הרפובליקה הפדרלית הגרמנית (1992)
בין תלמידיה היו רות ברגהאוס, לוטה גוסלר ודורה הוייר.
הערות שוליים

↑  "Gret Palucca: Nicht nur auf Sylt unvergessen". Sylter Zeitung (בגרמנית). Flensburg. epd. 22 במרץ 2013. נבדק ב-24 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "Biografie von Gret Palucca (1902–1993) – ISGV e.V." Sächsische Biografie (בגרמנית). נבדק ב-24 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  
רלף שטאבל, גרט פלוקה ב־Neue Deutsche Biographie. (גרמנית)
↑  Kachelrieß, Andrea (14 בדצמבר 2009). "Wenn Ruhm zu einer Ware wird". Stuttgarter Nachrichten. Stuttgart. נבדק ב-23 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rögner, Katharina (19 במרץ 2018). "Mit den Beinen denken". Jüdische Allgemeine (בגרמנית). Berlin. נבדק ב-23 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Palucca dance school – history".
↑  Beyer, Susanne (26 במרץ 2009). "Abriss eines Sehnsuchtsorts". Der Spiegel (בגרמנית). Hamburg. נבדק ב-24 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Anderson, Jack (15 באוגוסט 1993). "Who Was Gret Palucca? A Legend in Her Time". הניו יורק טיימס. New York City. נבדק ב-23 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Famed dance teacher Gret Palucca, 91". Chicago Tribune. Chicago. 26 במרץ 1993. p. 101. נבדק ב-23 באוגוסט 2020 – via Newspapers.com. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Partsch-Bergsohn, Isa (1994). Modern dance in Germany and the United States : crosscurrents and influences. Chur: Harwood Acad. Publ. p. 122. ISBN 3-7186-5557-8.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007444586505171  BnF: cb13746148b (data)  GND: 118739093  ISNI: 0000 0000 5513 9000  LCCN: n97858842  NKC: xx0078819  NLA: 53395344  RERO: 02-A016612525  SNAC: w6h143pj  SUDOC: 07054672X  Trove: 1535048  VIAF: 30332111   WorldCat (עם VIAF): 30332111
PDM

PDM - מדריך לאבחון פסיכודינמי (ראשי תיבות באנגלית של Psychodynamic Diagnostic Manual) הוא מדריך לאבחון נפשי של מבוגרים, ילדים ונוער, תינוקות ופעוטות. בניגוד לספרי האבחנות המקובלים בעולם הפסיכיאטריה, ה-DSM וה-ICD, הוא אינו נסמך על תסמינים תיאוריים וברי צפייה, אלא על הפסיכודינמיקה הנפשית - חוויה נפשית, מבנים פנימיים ותימות מרכזיות בנפש. המדריך משמש אנשי טיפול, פסיכולוגים, פסיכואנליטיקאים ופסיכותרפיסטים, ומסתמך על ספרות, מאמרים ומחקרים נרחבים בתחומי המחקר וההגות בפסיכואנליזה, בפסיכולוגיה ובפסיכיאטריה. הספר יצא לראשונה בשנת 2006, ובמהדורה שנייה בשנת 2017.
חזון ועקרונות

הכותבים סבורים, שלא ניתן לנתק את ההפרעה הנפשית מהבריאות הנפשית, ואת התסמינים מהאישיות שיצרה אותם. מחקרים מראים כי יש לטפל באדם באופן שמותאם למורכבות הסובייקטיבית שלו, ולא להיצמד לפרוטוקול טיפולי שמסלק את התסמינים האופייניים להפרעה שלו. מדריך ה-PDM מתייחס למישורי התפקוד ההתנהגותי, הרגשי, הקוגניטיבי והחברתי.
המדריך מציע שלושה סולמות אבחוניים: הראשון, ציר ה-P, לפי טיפוסי אישיות והפרעות אישיות. השני, ציר ה-M, לפי תפקוד מנטלי בפונקציות נפשיות שחיוניות לבריאות הנפשית. והאחרון, ציר ה-S, לפי קטגוריות אבחוניות תיאוּריות מרכזיות במדריך האבחון DSM. בכולן מפרט המדריך את הדינמיקה הנפשית האופיינית והתמות הנפשיות המרכזיות שמאפיינות את האדם, זאת במטרה להשיג אבחון נפשי רב-ממדי בעל עומק ומורכבות שיתקבל כתוצאה מדירוג האדם לפי שלושת הצירים וניתוח הדינמיקה האופיינית למצבו בכל אחד מהם. ה–PDM מבקש לשמור על העומק האבחוני הפסיכודינמי והפסיכולוגי תוך שמירת השפה המשותפת במערכות בריאות הנפש, שמסתמכות על אבחנות לפי אשכולות תסמינים ברי צפייה (מדריכי ה-DSM וה-ICD).
כותבים ומהדורות

מדריך ה -PDM נוצר מתוך יוזמה משותפת של חמישה גופים: האגודה האמריקאית לפסיכואנליזה (APA), האגודה הבינלאומית לפסיכואנליזה, המחלקה הפסיכואנליטית של האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה, האקדמיה האמריקאית לפסיכואנליזה ולפסיכיאטריה דינמית, והוועדה הלאומית לפסיכואנליזה בעבודה סוציאלית קלינית. את פרויקט המהדורה הראשונה הובילו הפסיכיאטר האמריקאי סטנלי גרינספן, בעזרתם של ננסי מקוויליאמס ורוברט ולרשטיין.
המהדורה השנייה של המדריך יצאה לאור ב-2017, בהובלתם של ננסי מקוויליאמס וויטוריו לינגיארדי.
תוכן המדריך > חלק I: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של מבוגרים

המבוגרים מאובחנים על פני הצירים P, M ו F.
תוכן המדריך > חלק I: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של מבוגרים > ציר P של דפוסי אישיות והפרעות אישיות (Personality Patterns and Disorders)

מתאר את רמת הארגון האישיותי, החל ברמה בריאה של היעדר הפרעת אישיות והמשך בהפרעות אישיות ברמה נוירוטית וברמה גבולית. בנוסף הוא מונה סוגים של הפרעות אישיות ומתאר את הדינמיקה הנפשית שמאפיינת אותן, בהן הפרעות אישיות סכיזואידיות, הפרעות אישיות פרנואידיות, הפרעות אישיות פסיכופתיות (אנטיסוציאליות), הפרעות אישיות סדיסטיות וסאדומאזוכיסטיות, הפרעות אישיות מאזוכיסטיות (תוקפות פנימה), הפרעות אישיות דפרסיביות, הפרעות אישיות שעושות סומטיזציה, הפרעות אישיות תלותיות, הפרעות אישיות נמנעות (פוביות), הפרעות אישיות חרֵדות, הפרעות אישיות טורדניות-כפייתיות, הפרעות אישיות היסטריות (היסטריוניות), הפרעות אישיות דיסוציאטיביות וכן הפרעות מעורבות.
תוכן המדריך > חלק I: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של מבוגרים > ציר ה-M של פרופיל התפקוד המנטלי (Profile of Mental Functioning)

מתאר את פרופיל התפקוד הנפשי של הנבדק בפונקציות נפשיות מבוססות מחקר שחשובות לבריאות הנפשית. בהן נמנות היכולת לויסות, לקשב וללמידה, היכולת ליחסים ולאינטימיות, איכות החוויה הפנימית (רמת הביטחון בחוויה האישית), ההתנסות האַפקטיבית ואיכות הביטוי והתקשורת שלה, מנגנוני ההגנה ויכולות ההתמודדות, היכולת ליצור יחסים בייצוגים הפנימיים, היכולת ליצור מובחנות ואינטגרציה בחוויית העצמי, היכולת להתבוננות עצמית (מודעות פסיכולוגית) והיכולת לבנות ולהשתמש בסטנדרטים ובערכים (תחושת המצפוניות והמוסר). כל אלו צריכים להיבדק בשאלה האם הנבדק משיג תפקוד תואם לגיל ולשלב ההתפתחותי שלו או שתפקודו מוגבל בצורה קלה, בינונית או קשה.
תוכן המדריך > חלק I: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של מבוגרים > ציר ה-S שעוסק בעולם הפנימי ובהתנסות הסובייקטיבית של דפוסי התסמינים שמתוארים ב DSM-IV-TR (Symptom Patterns: The Subjective Experience)

מציג את החוויה הפנימית של הפרעות הסתגלות, של הפרעות חרדה, של הפרעות דיסוציאטיביות, של הפרעות במצב הרוח, של הפרעות סומאטופורמיות (סומטיזציה), של הפרעות אכילה, של הפרעות שינה פסיכוגניות, של הפרעות מיניות ובזהות המגדרית, של הפרעות מזויפות (Factitious) דוגמת תסמונת מינכהאוזן, של הפרעות בשליטה בדחפים, של הפרעות התמכרות ושימוש בחומרים, של הפרעות פסיכוטיות ושל הפרעות נפשיות המתבססות על מצב רפואי כללי.
בנוסף מוצגים תיאורי מקרה להמחשת פרופיל ה-PDM אצל מבוגרים עם הפרעות בבריאות הנפשית.
תוכן המדריך > חלק II: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של ילדים ובני נוער

הילדים ובני הנוער מאובחנים על פני הצירים MCA, PCA, SCA, ו IEC (זה האחרון שמור לתינוקות ולפעוטות).
תוכן המדריך > חלק II: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של ילדים ובני נוער > ציר MCA של פרופיל התפקוד המנטלי

מתאר את פרופיל התפקוד הנפשי של הנבדק בפונקציות נפשיות מבוססות מחקר שחשובות לבריאות הנפשית בדגש על התאמה לגילם ולמשימותיהם ההתפתחותיות, בדומה לציר ה M אצל מבוגרים. נבדקים התפקודים של היכולת לוויסות, לקשב וללמידה, היכולת ליחסים ולאינטימיות, איכות החוויה הפנימית (רמת הביטחון בחוויה האישית), ההתנסות האַפקטיבית ואיכות הביטוי והתקשורת שלה, דפוסי ההגנה ויכולות ההתמודדות, היכולת ליצור יחסים בייצוגים הפנימיים, היכולת ליצור מובחנות ואינטגרציה בחוויית העצמי, היכולת להתבוננות עצמית (מודעות פסיכולוגית) והיכולת לבנות ולהשתמש בסטנדרטים ובערכים (תחושת המצפוניות והמוסר), בשאלה האם הנבדק משיג תפקוד תואם לגיל ולשלב ההתפתחותי שלו או שתפקודו מוגבל בצורה קלה, בינונית או קשה. ה PDM מפרט את היכולות הללו בגילאי הילדות והנעורים.
תוכן המדריך > חלק II: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של ילדים ובני נוער > ציר PCA של דפוסי אישיות והפרעות אישיות בילדים ונוער (Child and Adolescent Personality Patterns and Disorders)

מתאר סגנונות אישיותיים בגילאים אלו, לרבות דפוסי הפצעה נורמליים של האישיות המתהווה לעומת דפוסים בלתי פונקציונליים ברמות הפרעה קלות, בינוניות וחמורות. הוא מתאר היבטים התפתחותיים שמאפיינים את האישיות המתהווה בגילאי ילדות ונוער, ולעומתם דפוסי אישיות דיספונקציונליים ובהם הפרעות אישיות של פחד מפני קרבה ואינטימיות (סכיזואידיות), הפרעות אישיות חשדניות שמתקשות לתת אמון, הפרעות אישיות סוציופתיות (אנטי סוציאליות), הפרעות אישיות נרקיסיסטיות, הפרעות אישיות אימפולסיביוֹת / נפיצוֹת, הפרעות אישיות תוקפוֹת פנימה, הפרעות אישיות דפרסיביות, הפרעות אישיות שעושות סומטיזציה, הפרעות אישיות תלותיות, הפרעות אישיות נמנעות / מגבילות ובתוכַן הפרעות אישיות קונטרפוביות, הפרעות אישיות חרדות, הפרעות אישיות אובססיביות – קומפולסיביות, הפרעות אישיות היסטריוניות, הפרעות אישיות לא מווסתות, וכן הפרעות מעורבות. ה-PDM מציע את הסיווגים שמקבילים לאבחנות הללו ב-DSM.
תוכן המדריך > חלק II: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של ילדים ובני נוער > ציר SCA שעוסק בחוויה הסובייקטיבית של דפוסי תסמינים מרכזיים ב-DSM-IV-TR בקרב ילדים ובנוער ( Child and Adolescent Symptom Patterns: The Subjective Experience)

מתאר את האופן בו חווים ילדים ונוער תסמינים נפשיים בתוך אבחנות אלו בהקשר המשפחתי, החברתי, הגופני (למשל בהתאם למידת רגישותם לגירויים), ההיסטוריה ההתפתחותית שלהם, יכולות הלמידה שלהם ועוד. בין היתר נסקרות תגובות נורמליות למשברים התפתחותיים או מצביים, הפרעות חרדה, הפרעות מצב רוח ואַפקט, הפרעות של התנהגות מפריעה (Disruptive), הפרעות ראקטיביות (של טראומה נפשית ולחצים פוסט טראומטיים, והפרעות הסתגלות), הפרעות בתפקודים מנטליים (בתפקוד המוטורי, טיקים, הפרעות נוירולוגיות, הפרעות למידה), הפרעות פסיכופיזיולוגיות (בולימיה, אנורקסיה), הפרעות התפתחותיות (של ויסות, של האכלה בילדות, של שינה, של היקשרות (Attachment), של פגיעה התפתחותית נרחבת (אוטיזם, אספרגר והפרעה התפתחותית נרחבת), והפרעות בזהות המגדרית. גם כאן מובאת טבלה שמתארת את הקטגוריות האבחוניות לפי ה PDM ולפי ה – DSM.
בנוסף מוצגים תיאורי מקרה להמחשת פרופיל ה-PDM אצל ילדים ונוער עם הפרעות בבריאות הנפשית.
תוכן המדריך > חלק II: סיווג הפרעות בבריאותם הנפשית של ילדים ובני נוער > ציר IEC

בנוסף מובא בחלק השני סיווג של הפרעות בבריאות הנפשית ושל הפרעות התפתחותיות בינקות ובילדות המוקדמת (ציר IEC). בגילאים אלו הילד מושפע מממדים רבים של התפקוד האנושי כולל ממדים רגשיים, חברתיים, שפתיים, קוגניטיביים, תהליכי עיבוד וויסות חושי, ויכולות מוטוריות. ההפרעות בפרק זה מתוארות באופן נרחב יותר במדריך הספציפי ICDL – DMIC (אורכב 23.06.2017 בארכיון Wayback Machine). תחילה מובאת סקירת נושא האבחון המנטלי הראשוני בקרב תינוקות ובילדות המוקדמת. ציר I מתאר שלוש קטגוריות של הפרעות בבריאות הנפשית בגיל זה, בהן הפרעות אינטראקטיביות, הפרעות בעיבוד הסנסורי ובוויסות והפרעות נוירו-התפתחותיות בהתייחסות ובתקשורת. ציר II מתאר יכולות פונקציונליות, רגשיות והתפתחותיות. ציר II מתאר יכולות וויסות סנסוריות. ציר IV מתאר דפוסי ילד ומטפל (Caregiver) ומשפחה. ציר V מתאר אבחנות רפואיות ונוירולוגיות נוספות. בציר I נסקרות הפרעות אינטראקטיביות ובהן הפרעות חרדה, הפרעות חרדה התפתחותיות, הפרעות בטווח וביציבות הרגשית, הפרעות התנהגותיות ואופוזיציונליות (של התנגדות), הפרעות דפרסיביות, הפרעות של ויסות רגשי לקוי: טיפוס ייחודי של הפרעה באינטראקציה ובתהליכי וויסות סנסוריים שאופיינית לדפוסים ביפולריים, הפרעות קשביות, הפרעות של תגובת אבל מתמשכת, הפרעות של תגובתיות להיקשרות (Attachment), הפרעות של לחץ טראומטי, והפרעות הסתגלות. בנוסף, מתוארות הפרעות בזהות המגדרית, אילמות סלקטיבית (Selective Mutism), הפרעות בשינה, באכילה ובהתפנות (אנורזיס / הרטבה ואנקומפרזיס / בריחת צואה לאחר עצירות מצטברת), הפרעות בעיבוד ובוויסות החושי [דפוסים של תגובתיות - יתר, פחד וחרדה; דפוסים של תגובתיות -יתר, שליליות ועקשנות; דפוסים של תת-– תגובתיות; דפוסים של חיפוש סנסורי פעיל; דפוסים של קושי בהבחנה חושית ושל קשיים מוטוריים שבסיסם סנסורי ובהם דפוס תת-– קשבי ובלתי מאורגן, ודפוס של התפשרות בביצוע הבית – ספרי והאקדמי; קשיים מוטוריים שבסיסם סנסורי או שנתרמים על ידי הקושי בהבחנה החושית כגון בעיות קִשְבִּיוֹת ועוד.
בנוסף מוצגים תיאורי מקרה להמחשת פרופיל ה PDM אצל תינוקות ופעוטות עם הפרעות בבריאות הנפשית.
הערות שוליים

↑  Fonagy Peter, Psychotherapy research: do we know what works for whom
פורד נגד פרארי

| --- | --- |

 מבוסס על:  Go Like Hell 
 בימוי:  ג'יימס מנגולד 
 הופק בידי:  פיטר צ'רנין, Kevin Halloran, לוקאס פוסטר, אלכס יאנג, ג'יימס מנגולד 
 תסריט:  ג'ז באטרוורת', ג'יימס מנגולד, ג'ון-הנרי באטרוורת', מיילס צ'פמן 
 עריכה:  מייקל מק'קסקר 
 שחקנים ראשיים:  מאט דיימון (קרול שלבי) רמו ג'ירון (אנצו פרארי) ג'ון ברנטל (לי איאקוקה) טרייסי לטס (הנרי פורד השני) כריסטיאן בייל (קן מיילס) ורד הורטון רודולף מרטין Corrado Invernizzi גיילס מאתי סטפניה ספמפינאטו אוון ארנולד ג'ונתן להפאליה וואלאס לנגהם בראד בייר נואה ג'ופ קטרינה באלף איאן הרדינג ג'וש לוקאס ג'יי ג'יי פילד ריי מקקינון טאנר פאוסט 
 מוזיקה:  מרקו בלטרמי 
 צילום:  פדון פאפאמיכאל 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  ההר שבינינו, פוקס המאה ה-20, אולפני וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  אולפני וולט דיסני, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  28 ביוני 2019 
 משך הקרנה:  152 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט ביוגרפי, סרט פעולה, סרט דרמה, סרט ספורט 
 מקום התרחשות:  צרפת 
 הכנסות:  $211,121,761 (16 בינואר 2020)
 הכנסות באתר מוג'ו:   untitledjamesmangold
 פרסים:  פרס האוסקר על עריכת סאונד הטובה ביותר  פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר (מייקל מק'קסקר, Andrew Buckland)  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
פורד נגד פרארי (באנגלית: Ford v Ferrari) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 2019, שבוים על ידי ג'יימס מנגולד ונכתב על ידי ג'אז באטרוורת', ג'ון-הנרי באטרוורת' וג'ייסון קלר. מאט דיימון וכריסטיאן בייל בתפקידים הראשיים, וקטרינה באלף, ג'ון ברנטל, טרייסי לטס, ג'וש לוקאס, נוח ג'ופה, רמו ג'ירון וריי מק'קינון בתפקידי משנה.
הסרט עוקב אחר צוות אקסצנטרי ונחוש של מהנדסים ומעצבים אמריקאים, בהובלתם של איש החזון מעצב רכב ונהג המרוצים האמריקני קרול שלבי והנהג הבריטי קן מיילס, שנשלחים על ידי הנרי פורד השני ולי איאקוקה לבנות את פורד GT40: רכב מרוץ חדש עם פוטנציאל להביס סוף סוף את קבוצת מרוצי פרארי הדומיננטית במרוץ 24 השעות של לה מאן בצרפת ב-1966.
הקרנת הבכורה העולמית של הסרט נערכה במסגרת פסטיבל הסרטים Telluride ב-30 באוגוסט 2019 והוא יצא לאקרנים בארצות הברית ב-15 בנובמבר 2019, על ידי אולפני וולט דיסני. שימש כסרט הפתיחה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה. זכה בפרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר ובפרס אוסקר לעריכת הקול הטובה ביותר.