אלוהים (יהדות)
הערות שוליים

↑  יעקב משורר, שני מטבעות "יהד" יוצאי דופן, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה כה, 1996, עמ' 434–437
↑  ”וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים יְהִי אוֹר”
↑  ”וַיַּרְא אֱלֹהִים אֶת הָאוֹר כִּי טוֹב”
↑  ”וַיִּיצֶר ה' אֱלֹהִים אֶת הָאָדָם עָפָר מִן הָאֲדָמָה”
↑  ספר בראשית, פרק ב', פסוק ז': וַיִּטַּע ה' אֱלֹהִים גַּן בְּעֵדֶן מִקֶּדֶם
↑  ספר בראשית, פרק ב', פסוק ח': ”וַיִּשְׁמְעוּ אֶת קוֹל ה' אֱלֹהִים מִתְהַלֵּךְ בַּגָּן לְרוּחַ הַיּוֹם”
1 2  במורה הנבוכים חלק א' פרק מו'
↑  מורה הנבוכים, פרק מז'
↑  יחזקאל קויפמן, תולדות האמונה הישראלית, כרך א', עמ' 227–231.
↑  Benjamin Sommer, The Bodies of God and the World of Ancient Israel (2009)
1 2  אחינעם יעקבס, תיאורי האל הבוכה בספרות חז"ל: היבטים ספרותיים, תרבותיים ורעיוניים, 2016-01-01, עמ' 250
↑  יאיר לורברבוים, צלם אלוהים: הלכה ואגדה, הוצאת שוקן, 2004.
↑  בדברי רבי אבהו: "מַה אֲמַר לִי דַהֲוָה בַּר נַשׁ? אֲנִי אוֹמֵר: הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא הָיָה" תלמוד ירושלמי, מסכת יומא,  פרק ה', הלכה ב' בסופה.
1 2 3  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ז', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף מ"ג, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ו', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ג', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ט, עמוד ב'
↑  משנה תורה, ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק א' הלכה ט'.
↑  ספר בראשית, פרק א', פסוק כ"ז
↑  רמב"ם, מורה נבוכים, חלק א', פרק א'
↑  כגון: ”ר' פלוני עבד עובדא במוק ביחידי ובלילה. אמר ר' פלוני כמה רב גובריה (רב כוחו) דעביד ביחידאה!”
↑  תניא, ליקוטי אמרים, שער היחוד והאמונה פרקים א' וב'
↑  הרב קוק, מאמרי הראי"ה, עמ' 70
↑  א
↑  ספר בראשית, פרק ו', פסוקים ה'–ז'.
↑  הסיפור נזכר גם בספר דברים, פרק י"א, פסוק ו', ובספר תהילים, פרק ק"ו, פסוקים ט"ז–י"ח.
↑  ספר מלכים א', פרק י"ח, פסוק מ'
↑  דוקינס, יש אלוהים?
↑  מארק סמית', הופעתה של הרטוריקה המונותאיסטית בממלכת יהודה (באנגלית)
↑  מארק סמית', אל, יהוה, והאלוהים המקורי של ישראל ויציאת מצריים (באנגלית)
↑  ראו: מייקל ס. הייזר, האם יהוה ואל הם אלוהיות נפרדות בדברים ל"ב ותהילים פ"ב? (באנגלית)
1 2  Robert Gnuse, "The Emergence of Monotheism in Ancient Israel: A Survey of Recent Scholarship", Religion 29/4, pp. 315-336.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ח, פסוק י"ט.
↑  הראי"ה קוק, אדר היקר, עמ' מ"ב-מ"ג
↑  ישראל קנוהל, מאין באנו: הצופן הגנטי של התנ"ך, אור יהודה: הוצאת דביר, 2008.
↑  ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק ב'.
↑  נילי שופק, "החומר המצרי ככלי לליבון סוגיית ראשית ישראל", בית מקרא קע"ו, תשס"ד, עמ' 67–88 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  נדב נאמן, ספרים ודברי ביקורת: לה' תימן ולאשרתו, ציון פא, 2016, עמ' 513
↑  ברוך מרגלית, לסוגית "יהוה ואשרתו", בית מקרא מ, 1995, עמ' 386
↑  דברים, אנציקלופדיה עולם התנ"ך, רמת-גן 2002, עמ' 77
↑  מרדכי כוגן, אם כי אין מידע בנוגע לזהות בעלי הכתובות, ואם היה להם קשר לישראל או השתייכו לעם ישראל "ה' ואשרתו: הממצאים המפתיעים בכונתילת עוג'רוד", לא לבדד ישכון: ישראל ושכניו בימי הבית הראשון, ירושלים: הוצאת משרד החינוך, 2000, עמ' ?
↑  David E. Stevens, “Does Deuteronomy 32:8 Refer to ‘Sons of God’ or ‘Sons of Israel’?,” Bibliotheca
Sacra 154 (April-June 1997)
↑  על הפסוק:
”וְאֶת-הַנֶּפֶשׁ, אֲשֶׁר-עָשׂוּ בְחָרָן” (ספר בראשית, פרק י"ב, פסוק ה'.), מפרש רש"י: ”מלמד שאברהם מגייר את הגברים ושרה מגיירת את הנשים”.
↑  על פי יהודה דוד אייזנשטיין, אוצר מדרשים א', מהדורת ניו יורק תרע"ה, באתר היברובוקס.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות עבודה זרה וחוקות הגויים, פרק א'.
↑  ”אִם-לֹא יִמָּצֵא הַגַּנָּב, וְנִקְרַב בַּעַל-הַבַּיִת אֶל-הָאֱלֹהִים: אִם-לֹא שָׁלַח יָדוֹ, בִּמְלֶאכֶת רֵעֵהוּ” (שמ' כב, 7)
עַֽל־כָּל־דְּבַר־פֶּ֡שַׁע עַל־שׁ֡וֹר עַל־חֲ֠מוֹר עַל־שֶׂ֨ה עַל־שַׂלְמָ֜ה עַל־כָּל־אֲבֵדָ֗ה אֲשֶׁ֤ר יֹאמַר֙ כִּי־ה֣וּא זֶ֔ה עַ֚ד הָֽאֱלֹהִ֔ים יָבֹ֖א דְּבַר־שְׁנֵיהֶ֑ם אֲשֶׁ֤ר יַרְשִׁיעֻן֙ אֱלֹהִ֔ים יְשַׁלֵּ֥ם שְׁנַ֖יִם לְרֵעֵֽהוּ(ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק ח')
↑  ”וַיֹּאמֶר ה' אֶל-מֹשֶׁה, רְאֵה נְתַתִּיךָ אֱלֹהִים לְפַרְעֹה; וְאַהֲרֹן אָחִיךָ, יִהְיֶה נְבִיאֶךָ” (שמ' ז, 1–2)
↑  ” וְעַתָּה יְראוּ אֶת-ה', וְעִבְדוּ אֹתוֹ--בְּתָמִים וּבֶאֱמֶת; וְהָסִירוּ אֶת-אֱלֹהִים, אֲשֶׁר עָבְדוּ אֲבוֹתֵיכֶם בְּעֵבֶר הַנָּהָר וּבְמִצְרַיִם, וְעִבְדוּ, אֶת-ה'” (ספר יהושע, פרק כ"ד, פסוק י"ט)
↑  ראו, שד"ל, רמב"ן על בראשית א1. כנראה הפועל מתאר פעולה של יצירה יש מאין.
↑  להרחבה על המושג אלוהים, ראה מ.ד. קאסוטו, מאדם עד נח, פירוש על ספר בראשית, ירושלים, תשל"ד, עמ' 55–57.
↑  ראו: יהודה הלוי, ספר הכוזרי, תחילת מאמר רביעי.
↑  ספר בראשית, פרק ל"ה, פסוק ז'
↑  ספר שמות, פרק ג', פסוק י"ד
↑  ראו פירוט חלקי כאן: אל שדי באתר ספריא
↑  א"א אורבך, חז"ל פרקי אמונות ודעות, פרק 7[דרושה הבהרה], הוצאת מאגנס, תשכ"ט
↑  ספר שמות, פרק ל"ד, פסוק י"ד
↑  בראשית רבה סח; משנה, מסכת יומא, פרק ח', משנה ט'; תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט"ז, עמוד ב'
↑  קיצור שולחן ערוך, ו ג
↑  מצבה ח'
↑  בשנת 1580 עדיין הודפסו ברומא חמש מגילות עם יה במספור העמודים וכן מופיע בכתבי יד מאוחרים יותר מיהדות קאיפנג (הגדה של פסח, פרשת דברים ועוד)
↑  לדוגמה סידור שהודפס בלובלין בשנת ה'שי"ד ובו הקונטרסים ממוספרים (תואר על ידי אהרן פריימן בהצופה לחכמת ישראל, שנה עשירית (ה'תרפ"ו), עמוד 284.
↑  ספר שמות, פרק כ', פסוקים ב'–ה'.
↑   מאיר בר מימון, הצד האפל של אלוהים המקראי, באתר הארץ, 1 ביולי 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533663905171  NKC: ph854345 
דמות אלוהות יושבת על גלגל מכונף, במטבעות יהוד מהתקופה הפרסית. הדמות מזוהה עם יהוה אלוהי ישראל, לפי חלק מהחוקרים
תרשים של תורת הצמצום בקבלה ובו "אור אין-סוף" של האלוהות מתחיל את בריאת העולם
השם יהוה מוזכר במצבת מישע באלפבית פיניקי-עברי: "ואקח. משם. א[ת. כ]לי. יהוה"
טבלה עם שמות האל בבית הכנסת נוז'יק
טבלת שם בן ע"ב