stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערכת אקולוגית
שירותי המערכת האקולוגית והאדם

מערכות אקולוגיות מספקות שירותים חיוניים לרווחת האדם. החל במחצית השנייה של המאה ה-20 השתמש ושינה האדם מערכות אלו במהירות ובאינטנסיביות יותר מאשר בכל תקופה אחרת בהיסטוריה האנושית והעמיד עצמו בתחרות מולן. המושג 'שירותי מערכת אקולוגית' הוא מושג באקולוגיה הבא לבסס ולהסביר את חשיבות המערכת האקולוגית לאדם תוך חלוקה לשלושה שירותים מרכזיים – שירותי אספקה, שירותי ויסות ושירותי תרבות.
לאתרי טבע עירוני ושמורות טבע תפקיד חשוב בשיקום, שימור וטיפוח שירותי המערכת האקולוגית.
שירותי המערכת האקולוגית והאדם > שירותי אספקה

מזון ומים נקיים
חומרי גלם (כדוגמת עץ)
שירותי המערכת האקולוגית והאדם > שירותי ויסות

חשיבות בוויסות ובקרת אקלים ויצירת הפוגה והפחתה באיי החום העירוניים.
סיוע בניהול מי הנגר ומניעת שיטפונות כאתרי השהייה ו/ או ספיגת מים.
מוקדים המסייעים בשימור וטיפוח אוכלוסיות מאביקים החיוניים להפצת צמחים, פריחתם ומתן פרי בשטחים פתוחים, חקלאיים, גינות פרטיות וציבוריות.
חיסכון במשאבים כלכליים בניהול השטחים הפתוחים הודות להתאמת אתרים אלו בדרך כלל לתנאי האקלים והסביבה המקומיים.
הפחתת זיהום האוויר בעיר הודות ליכולת הצמחים לקלוט מזהמים.
שירותי המערכת האקולוגית והאדם > שירותי תרבות

תוכן לפעילויות חינוך, פנאי ונופש.
הזדמנות למפגש וגיבוש קהילה.
מרחב חשוב להפגת מתחים יומיומיים ותרומה לבריאות הנפש.
עיצוב ומיצוב אופייה הייחודי של העיר על ידי שימוש במשאביה הטבעיים.
קיבוע ולכידה של פחמן אטמוספירי באמצעות מערכות אקולוגיות

לקיבוע וללכידה של פחמן אטמוספירי במערכות אקולוגיות, בתהליכים טבעיים, יכולה להיות תרומה רבה להאטת ההתחממות הגלובלית. רבים מכירים בהקשר זה את תפקידם של היערות הטרופיים, אך פחות מוכרת בהקשר זה תרומתן של מערכות אקולוגיות אחרות שיכולות ללכוד כמויות גדולות מאוד של פחמן ויחד עם שירותי מערכת אקולוגיים נוספים לסייע לצמצום השפעות שינוי האקלים. חלק גדול מהמערכות האקולוגיות הללו, כגון בתי גידול לחים, כרי עשב ים ובתות עשבוניות ויערות, מאוימות בשל פעילות האדם הגורמת להרס ולאובדן של בתי גידול ולהכחדת מינים.
מערכות אקולוגיות בישראל

ישראל התברכה במגוון אקולוגי ונופי מרשים, והמערכות האקולוגיות השונות מהוות פסיפס של עולמות טבע ייחודיים, אשר יחד מרכיבים את המגוון הביולוגי הישראלי.
ישראל מחויבת לשמר לפחות 17% משטח כל מערכת אקולוגית עד שנת 2020. חלק מהמערכות האקולוגיות מיוצגות בצורה טובה בתוך שמורות טבע מוכרזות, אך חלק מהמערכות האקולוגיות מיוצגות בצורה דלה בשמורות הטבע, ולכן עתידן מצוי בסכנה.
ראו גם

אזור עמידות
כלכלה אקולוגית
כלכלה סביבתית
קיימות
הערות שוליים

↑  מערכות אקולוגיות ורווחת האדם - הערכה לאומית, דו"ח ביניים, מאי 2017, מתוך אתר המארג - התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל
↑  תמר רביב ואחרים, קיבוע ולכידה של פחמן אטמוספרי באמצעות המערכות האקולוגיות, אקולוגיה וסביבה
↑  מערכות אקולוגיות בסיכון באתר טבע BIZ
| אקולוגיה |
| --- | --- | --- |
| תת-תחומים | אקולוגיה התנהגותית |  |
| רמות ארגון | אורגניזם • אוכלוסייה • חברה • מערכת אקולוגית • ביומה • ביוספירה • פרט |  |
| יחסי גומלין | טריפה • תחרות • קניבליזם • הדדיות • טפילות • פרזיטואידיות |  |
| תהליכים | אבולוציה • סוקצסיה • הכחדה • גמישות פנוטיפית • פירוק |  |
| מושגי יסוד | כושר נשיאה • גומחה אקולוגית • בית גידול • גורם מגביל • מגוון ביולוגי • מארג מזון • מין פולש • גילדה • מין מהנדס סביבה • אקולוגיה - מונחים |  |
פורטל ביולוגיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4043216-6  NDL: 01040441  NKC: ph114432
גילי בר-הלל

| --- | --- |

 לידה:  19 באוקטובר 1974 (בת 50) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת הרווארד  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס גפן (2017) 
 
גילי בר-הלל סמו (נולדה ב-19 באוקטובר 1974) היא מתרגמת ספרים מאנגלית לעברית ומוציאה לאור ישראלית. ידועה בעיקר בשל תרגומה של סדרת הספרים "הארי פוטר", "פיטר פן" וסדרת ספרי עוץ.
ביוגרפיה

גילי בר-הלל היא בתה של מיה בר-הלל, פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית, ונכדתו של הפילוסוף יהושע בר-הלל. בילדותה נסעה פעמים אחדות עם אמה לאוניברסיטאות בארצות הברית, ושם רכשה שליטה באנגלית (השפה הראשונה שבה דיברה היא עברית, אך ידעה לקרוא אנגלית עוד לפני שידעה לקרוא עברית). את שירותה הצבאי עשתה בגלי צה"ל, שם הייתה בין היתר אחראית על כתיבת פינות לשישים שניות.
בר-הלל למדה באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת הרווארד, וקיבלה תואר ראשון בכתיבה דרמטית ודרמטורגיה. לימודי התרגום שלה מסתכמים בקורס אחד באוניברסיטת הרווארד שעסק בתאוריות של תרגום. כסטודנטית לתיאטרון ביימה חמש הצגות במסגרת סטודנטיאלית בהרווארד, והצגה אחת בפסטיבל עכו, לפי המחזה "היום של הכלבים" מאת אלון חילו, מחבר הרומן ההיסטורי "מות הנזיר".
בר-הלל הייתה עורכת ספרי הילדים בהוצאת "כתר", ובמסגרת זו טיפלה בהוצאתם לאור של ספרים כגון "חיי קסם", "אנגוס, חוטיני ונשיקות חזיתיות", "מי מבין את בטסי" ועוד. עבדה כמתרגמת בעיתון "הארץ" וכעורכת סדרת ספרי הנוער "גרף צעיר" בהוצאת גרף.
בר-הלל היא חובבת של סדרת ספרי "הקוסם מארץ עוץ". מגיל תשע היא אוספת ספרים הקשורים לספרו של ל. פרנק באום, ויש לה יותר משלוש מאות ספרים באוסף. תרגומה לספר זה יצא לאור בתחילת 2006.
את קבלת המשימה של תרגום ספרי הארי פוטר לעברית תיארה: "פשוט הייתי בזמן הנכון במקום הנכון. יהודה מלצר, מו"ל ספרי עליית הגג, הציע לי לתרגם את הספר הראשון. הוא פנה אלי משום שידע שאני אוהבת ספרי קוסמים, ואני בדיוק חיפשתי עבודה".
יחד עם ספרי הארי פוטר, תרגמה בר-הלל את התסריט לדיבוב העברי של שני סרטי הארי פוטר הראשונים לצד התאמות שנעשו בידי במאית הדיבוב שפרירה זכאי.
בשנת 2013 הקימה את הוצאת "עוץ", המוציאה לאור ספרי ילדים קלאסיים וספרי פנטזיה מתורגמים מאנגלית.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בר-הלל נשואה ואם לשלושה ילדים. מתגוררת בתל אביב.
ספרים שתרגמה

סדרת הארי פוטר:
"הארי פוטר ואבן החכמים"
"הארי פוטר וחדר הסודות"
"הארי פוטר והאסיר מאזקבאן"
"הארי פוטר וגביע האש"
"הארי פוטר ומסדר עוף החול"
"הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם"
"הארי פוטר ואוצרות המוות"
"הארי פוטר והילד המקולל" (ספר נלווה לסדרת הארי פוטר)
"חיות הפלא והיכן למצוא אותן" (ספר נלווה לסדרת הארי פוטר)
"קווידיץ' בראי הדורות" (ספר נלווה לסדרת הארי פוטר)
"מעשיות בידל הפייטן" (ספר נלווה לסדרת הארי פוטר)
סדרת ספרי עוץ
"הקוסם מארץ עוץ" - הספר המוער" מאת ל. פרנק באום (עם הערות שערך מייקל פטריק הרן, הוצאת אריה ניר, 2006)
"ארץ עוץ המופלאה" הוצאת עוץ, 2013
"עוצמה מעוץ" הוצאת עוץ, 2014
"דורותי והקוסם מארץ עוץ" הוצאת עוץ, 2015
"הדרך לעוץ" הוצאת עוץ, 2015
"עיר האזמרגד של עוץ" הוצאת עוץ, 2017
ספרים אחרים:
"מיכאלה אין דומה לה" מאת מרטינה מרי, הוצאת איגואנה, 2008
"מרי פופינס" מאת פמלה לינדן טרוורס, 2018
"הטירה הנעה" מאת דיאנה וין ג'ונס
"הנסיכה תבוא בארבע" מאת וולדיטריך שנורה (הוצאת כתר, תורגם תחת שם העט "אלומה רז")
"ג'יימס והאפרסק הענק" מאת רואלד דאל
"נני מקפי - מסיפורי האומנת מתילדה" (הוצאת ציבלין, 2006)
"שהות" מאת מגי סטיווטר
"פיטר פן - הספר המוער" מאת ג'יימס מתיו ברי, הוצאת אריה ניר, 2011
"לא רציונלי ולא במקרה" מאת דן אריאלי, הוצאת מטר, 2009
נימונה, מאת אן. די. סטיבנסון, הוצאת עוץ, 2019
"ככה לא מתנהגים" מאת ריצ'רד תיילר, הוצאת מטר, 2019
"101 דלמטים" מאת דודי סמית
מאת ג'קלין וילסון:
"בחצות הלילה"
"סודות"
"חברות בפיג'מות"
"מופע זוגי"
מאת נואל סטריטפילד:
"נעלי בלט"
"נעלי החלקה"
"נעלי קולנוע"
מאת לורן צ'יילד:
"אני קלריס בין. לגמרי"
"יוברט הורציו ברטל בובטון-טרנט"
"מי מפחד מהספר הרשע"
"קלריס בין בצרות עם אותיות"
התפסן בשדה השיפון, מאת ג'. ד. סאלינג'ר, 2023
גרשון אדלשטיין

| --- | --- |

 לידה:  18 באפריל 1923 ב' באייר ה'תרפ"ג שומיאצ'י, רוסיה 
 פטירה:  30 במאי 2023  (בגיל 100) י' בסיוון ה'תשפ"ג בני ברק, ישראל 
 מקום קבורה:  בני ברק 
 תאריך עלייה:  1934
 מדינה:  ברית המועצות, ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז'  ישיבת לומז'ה 
 תקופת הפעילות:  1943–2023 (כ־80 שנה)
 השתייכות:  חרדים ליטאים 
 תחומי עיסוק:  חינוך
 בת זוג:  הניה רחל דיסקין
 אב:  צבי יהודה אדלשטיין 
 אם:  מרים אדלשטיין
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת פוניבז'
 
הרב גרשון אדלשטיין
הרב ירחמיאל גרשון אדלשטיין (ב' באייר ה'תרפ"ג, 18 באפריל 1923 — י' בסיוון ה'תשפ"ג, 30 במאי 2023) היה ראש ישיבת פוניבז' בבני ברק, מנהיג הציבור החרדי־ליטאי, נשיא מועצת גדולי התורה של דגל התורה ונשיא ועד הישיבות.
מאז פטירתו של הרב אהרן יהודה ליב שטינמן בשלהי 2017, עמד הרב אדלשטיין, יחד עם הרב חיים קניבסקי, כמנהיגי תנועת דגל התורה, המייצגת את רוב הציבור החרדי-ליטאי. ממרץ 2022, עת נפטר הרב קנייבסקי, עמד לבדו בהנהגת הציבור הליטאי.
ביוגרפיה > פטירתו והלווייתו

במאי 2023, חג השבועות ה'תשפ"ג, אושפז במרכז הרפואי מעייני הישועה בבני ברק עקב קשיי נשימה. מספר ימים לאחר מכן הידרדר מצבו, ובבוקרו של יום שלישי, י' בסיוון ה'תשפ"ג (30 במאי 2023), נפטר, והוא בן 100.
הלווייתו התקיימה ביום פטירתו בבני ברק, מהיכל ישיבת פוניבז' אל בית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז' והשתתפו בה על פי הערכת המשטרה כ-200,000 איש.
עמדותיו > תורה

עמדתו של הרב אדלשטיין הייתה שיש להתאים את הלימוד לפי טבעו של כל תלמיד. לפי עמדתו, כשסגנון הלימוד תואם לאופיו של הלומד, הנאתו וסיפוקו רבים יותר, וכך יהיה יותר קל לו להתמיד בלימודיו לאורך שנים, כפי האידיאל הליטאי. כמו כן, טען שלרוב הלומדים מתאים יותר הלימוד בקצב מהיר שבו נלמדים דפים רבים, ובנוסף רכישת הבקיאות והרחבת היקף הידע הם בסיס הכרחי לסברות ישרות והבנה נכונה של הסוגיות התלמודיות וגורמת לסיפוק רב יותר ללומד.
כמו כן, נתן דגש רב על לימוד "מוסר", ובמרבית שיחותיו עורר על החשיבות שבלימוד המוסר. אף בהספד שנשא על הרב חיים קנייבסקי, דיבר על הצורך וההכרחיות שבכך והתועלת שצומחת מכך בכל צורת האדם ותחומי חייו. לצד זאת הדגיש שיש לעשות זאת מתוך שמחה ובספרים שמעניינים את האדם.
עמדותיו > חינוך ומשפחה

הרב אדלשטיין עודד את המחנכים ליצור קשר אישי עם התלמידים, שהוא לדבריו הבסיס לחינוך הילד לאהבת תורה.
הוא שלל התנהגות קיצונית הפוגעת ביחסים הטבעיים של האדם עם סביבתו. בשיחה לאברכים אמר:
לפעמים בני אדם מתנהגים שלא כפי טבעם הישר מחמת חשבונות וטעויות שונות, וכגון מי ששקוע בלימודו ואינו רוצה לדבר דברים בטלים, עד כדי כך שאינו שם לב להתייחס כראוי לבני ביתו ולסובבים אותו. היה מעשה באברך שהיה שקוע מאד בלימוד, ולא דיבר שום דברים בטלים, וכשהיה חוזר לביתו היה אוכל ונח ומיד חוזר לתלמודו. והעירו לו כי לא זו הדרך, אלא צריך להתעניין בשלומם של בני ביתו, ולתת יחס למי שזקוק לזה, והתחיל לעשות ככה, ומאז נהפכו חייו לחיים מאושרים. כל אדם שהוא בעל משפחה, משועבד לבני משפחתו, וצריך להקדיש להם זמן, ולשמוע מאשתו את מה שרוצה לספר ולומר לו, וכבר אמרו (קידושין מט, ב) תשעה קבין שיחה נטלו נשים, ומצרכי האשה שיהיה לה עם מי לדבר את ה"תשעה קבין"
הדגיש נחרצות ובעקביות את החובה לחנך את הילדים רק בדרכי נועם וללא כפייה ואווירה רעה, וגם כאשר הם כושלים יש לפעול רק "בדרכי נועם". לדבריו, ההסברה גורמת לילד לדעת מה נכון וטוב, וכשהוא לא עומד בכך בשל קושי, כפייה רק תיצור ריאקציה, והדרך הנכונה היא עידוד ויצירת חשק.
כאשר נשאל על הקפדה מצד ההורים על בני נוער שמאחרים את זמן קריאת שמע ותפילה, הדגיש: "בדרכי נועם! בלי כפיה!" וכאשר למרות זאת נשאל אם "לנדנד" להם על כך, פתח במונולוג ארוך מהרגלו:
לא לא לא לא לא לא, לא לנדנד להם [...] כפייה זה יוצר ריאקציה, להכריח ילד אסור, כפייה זה חינוך הפוך, זה תוצאה הפוכה. חינוך זה רק בצורה מעניינת, בידידות, מתוך אהבה [...] רק בדרכי נועם! שלא ירגיש בכלל שיש ביקורת עליו [...] אם הוא מרגיש את הביקורת זה כואב לו מאוד [...] זה כלל חשוב בחינוך
הוא ראה ביוצאים בשאלה וב"נושרים" תינוקות שנשבו ו"אנוסים", וקרא "לנהוג בהם מנהג כבוד וידידות". הוא התנגד בחריפות לגישה להרחיקם מהבית או לגעור בהם, ואף הגדיל בתיאור החובה לקרבם לחיק המשפחה, אפילו יותר משאר הילדים, והורה לתמוך בהם כלכלית גם כאשר מדובר בדברים כמו לבוש הנוגד את ההלכה, לצד ניסיון לגרום להם להשתנות על ידי הסברה בדרכי נועם.
הוא יעץ לגברים המתקשים בשלום בית עם האשה לפעול לפי קו מנחה, שאותו הוא כינה: "לשתוק ולכבד", כלומר: הגבר צריך לשתוק כאשר אשתו מביעה תרעומת או כעס עליו, ולא להגיב כדי לא לפתח מריבה, וכן לכבד אותה בכל מצב ובכל זמן, ובכך יחיו בני הזוג חיי אהבה מאושרים. בנוסף, הוא הרבה לומר בשיחתו השבועית, שגם אם אחד מבני הזוג כועס על השני, אסור לו להרים את הקול על השני. על ידי ההתגברות הזאת אדם יכול למנוע מעצמו לכעוס הן בזוגיות והן בין כל אדם לחברו.
עמדותיו > חיילי צה"ל וחילוניים

בשנת ה'תשע"ב התבטא במהלך שיעור:
גם חילונים שאינם שומרי תורה ומצוות, אם הם מוסרים את נפשם על הצלת אחרים מתוך אהבת הבריות, יש להם עולם הבא כמו הרוגי לוד שמסרו את נפשם לטובת בני העיר. מה זה לאומיות? אהבת העם. חילונים בצבא מוסרים נפשם על הצלת אחרים. מה, זה לא "הרוגי לוד"? אם החילוני מוכן למסור את נפשו יותר מהחרדי, הוא יותר גדול ממנו.
פרסום הדברים עורר סערה ואף גרר מספר משלחות שדחקו בו לחזור בו, אך הוא סירב. בהזדמנות נוספת הדגיש שגם יהודי שאינו מאמין, אם מסר נפשו למען יהודים אחרים, ייכנס לעולם הבא. הוא הוסיף ש"אף על פי שהוא עשה זאת מתוך לאומיות", לאומיות יהודית שונה מ"לאומיות של גויים" והיא "אהבת הבריות של יהודים" ומבורכת.
באחת התקופות שהשיח הציבורי בישראל הציף יחס פוגעני לחרדים ולדת, הדגיש בשיחתו:
ובתקופה זו שיש מסיתים ומקטרגים כנגד שומרי התורה והמצוות, צריכים לדעת כי באמת רוב החילוניים אינם שונאים ויש להם יחס חיובי מאד, ואפילו המסיתים [...] יש להם בטבעם מידות טובות, ובדרך כלל סיבה חיצונית גורמת להם להסית, שלא נהגו בהם בימין מקרבת אלא בימין דוחה, או מחמת קנאה
והוסיף שלעיתים קיימת הסתה מצד מי שסבור שהחרדים שונאים אותו, וכמו שהסבירו התוספות על רבי עקיבא שכאשר היה עם הארץ אמר "מי יתן לי תלמיד חכם ואנשכנו כחמור" על אף שהיה בעל מידות טובות, מפני שחשב שתלמידי חכמים שונאים אותו, אך האמת היא "שתלמידי החכמים שונאים את החטא ולא את החוטאים".
עמדותיו > הנהגה ציבורית

בזמן מגפת הקורונה הוביל קו מחמיר של הישמרות מפני הנגיף, וכבר בשלב מוקדם אסר תפילה במניין, מפני הסכנה בהידבקות.
הרב אדלשטיין התנגד לאופי פעולתה של ועדת הרבנים לענייני תקשורת, בשל טענות שעלו שלפיהן הוועדה הקיימת חוסמת על דעתה תכנים רבים הנצרכים לציבור החרדי ללא התייעצות עם מנהיגיו. עם זאת נמנע שנים רבות מהקמת ועדה חלופית, ורק בימיו האחרונים נתן את ברכתו למהלך שכזה. בבוקר יום פטירתו פורסמה הודעה על מסלול זה בעיתון יתד נאמן, המזוהה עם אנשיו.
עמדותיו > ארץ ישראל ומהות התקופה

סבר שבימינו מתקיימת נבואת הגאולה שבספר יחזקאל בפרק לו, ושהקב"ה מקיים את ההבטחה לקיבוץ גלויות למען קידוש שמו ובונה את ארץ ישראל מחדש. יתרה מכך, לדבריו אף מובטח מעתה לעם ישראל ששוב לא ייצאו בגלות, כדברי יחזקאל שם ""וישבתם בארץ אשר נתתי לאבותיכם".
הוא הסביר על פי דברי הנביא, שעבור המטרה של קידוש השם מתחילה הגאולה על אף שעם ישראל טרם עשה תשובה. והתשובה תבוא בהמשך - על ידי לימוד "תורת ארץ ישראל", שזו רמה מיוחדת של לימוד תורה בארץ שזוכים לו לאחר השיבה מהגלות, בזכות קדושת הארץ. הוא ביאר שזו היא הבטחת הנביא "וזרקתי עליכם מים טהורים", והדבר מתקיים בריבוי התורה הגדול שיש היום בארץ, שאף מחו"ל באים ללמוד בה ומרגישים בכך רמה גבוהה יותר של תורה. ועל ידי כך יתעורר עם ישראל לתשובה שלימה ואזי יזכה להשלמת הגאולה במלואה
חיבוריו

ממגד גרש ירחים - על תלמוד בבלי, נערכו משיעוריו שנמסרו בישיבה
הערות וביאורים על סדר הרמב"ם - יצא ב-2012 ונערך על ידי תלמידיו
הערות וביאורים על הש"ס - יצאו החל מה'תשפ"א
משנת 2000 בערך החלו להופיע חוברות מודפסות של שיעוריו שנערכו על ידי תלמידיו. בסדרה זו הופיעו:
שיעורי רבי גרשון - על המסכתות שנלמדו בישיבת פוניבז'
שיעורי הגרי"ג - שיעורי רבי גרשון אדלשטיין על מסכתות; יבמות, כתובות, בבא קמא ובבא מציעא
זכרון יעקב - שיעורי רבי גרשון אדלשטיין (ורבי ברוך דב פוברסקי) על פרקים ב', ג' וח' של מסכת בבא בתרא
אסיפת שמועות - אסופת מאמרים ושיעורים בענייני המועדים
דרכה של תורה - בענייני דרך הלימוד
קונטרס דעת מבינים - על דרכי הלימוד
פתגם המלך - על חג הפורים
ענני כבוד - על חג הסוכות
חותמו של כהן גדול - על ימי החנוכה
דרכי החיזוק - פרקי הדרכה - ה'תשע"ח. וכן דרכי החיזוק - ענייני ציבור, ה'תשפ"א. לקט משיחותיו השבועיות בוועד לבחורים בביתו. שיחות אלו ואחרות מתפרסמות בעלון שבועי בשם דרכי החיזוק
כמו כן, משנת ה'תשע"ט, יוצא מדי שבוע עלון ובו לקט מדברי תורתו, בשם ממגד גרש ירחים.
תומר לוטן

תומר לוטן (נולד ב-10 בינואר 1978) הוא מנהל ישראלי. שימש מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים.
ביוגרפיה

לוטן גדל בגבעתיים. הוא בוגר קן בורוכוב של תנועת הנוער העובד והלומד בעיר ויצא לשנת שירות מטעמה. כנער היה אלוף ישראל בקפיצה לרוחק ובריצת משוכות. שירת ביחידה 8200 במסלול חמ"ן תלפיות, ומשרת במילואים ביחידה בדרגת סרן.
החל את דרכו בשירות הציבורי כיועץ בכיר לשרת החינוך יולי תמיר. בשנת 2012 הקים את מעש - לחיזוק והתחדשות השירות הציבורי בישראל (מרכז ערן שפרמן), הפועל לחיזוק ולהתחדשות השירות הציבורי בישראל, וכיהן כיו"ר הארגון במשך מספר שנים.
ניהל את המרכז לממשל מקומי ופיתוח אזורי במכון אלכא למנהיגות ולממשל של ארגון הג'וינט, שם פיתח את מודל האשכולות האזוריים, שאף אומץ ויושם על ידי הממשלה.
בשנים 2014–2017 כיהן כמנכ"ל המרכז הישראלי להעצמת האזרח, וקידם את ניטור יישום ההחלטות במגזר הציבורי וחיבור הממשלה והחברה האזרחית.
ביולי 2017 מונה לראש המטה של אבי גבאי עם בחירתו ליושב ראש מפלגת העבודה והמחנה הציוני. הוא שימש בתפקיד עד שנת 2019. לאחר סיום תפקידו פרסם במסגרת המכון הישראלי לדמוקרטיה מחקר העוסק בעדכון מודל המפלגות בישראל.
בשנים 2020–2021 כיהן כראש מטה תוכנית "מגן ישראל", האמונה על ניהול המאבק במגפת הקורונה בישראל. בתפקידו זה היה אחראי על מימוש תוכנית הרמזור והתו הירוק.
במהלך השנים, כיהן גם כעמית בכיר בקרן ברל כצנלסון וכחבר בוועד המנהל של המכללה החברתית-כלכלית.
ביוני 2021, עם כינונה של ממשלת ישראל השלושים ושש, מינה השר לביטחון הפנים עמר בר-לב את לוטן למנכ"ל המשרד. ב-30 בדצמבר 2022, לאחר השבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע וכניסת איתמר בן גביר לתפקיד השר לביטחון לאומי, הודיע האחרון על סיום תפקידו של לוטן כמנכ"ל המשרד.
חיים אישיים והשכלה

לוטן נשוי לדנה רימר, סמנכ"לית לתכנון ופיתוח אקדמי במכללת בית ברל. אב לשלושה.
לוטן הוא בעל תואר ראשון בבלשנות ובמדע המדינה ושני במדיניות ציבורית (בתוכנית המנהלים), שניהם מאוניברסיטת תל אביב. בנוסף, הוא בעל תואר שני בתוכנית למדיניות ולתכנון חברתי בבית הספר לכלכלה של לונדון, שם כתב תזה בנושא אי שוויון במערכות השירותים החברתיים והדרכים לצמצמו.
הערות שוליים

↑  מעש - לחיזוק ולהתחדשות השירות הציבורי (ע"ר) - IsraelGives.org - Donate to any Charity in Israel, באתר www.israeltoremet.org
↑  אשכולות אזוריים בישראל | אשכולות, באתר eshkolot.moin.gov.il
↑  מוניטור אזרחי לביצועי ממשל, באתר www.ceci.org.il
↑   ליאור דטל, הציבור יודע מתי ח"כ פיהק במליאה אבל אין לו מושג אם מאות החלטות הממשלה מבוצעות בשטח, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2015
↑  "מה בתוכנית?" 2017: 10 משרדי ממשלה ו-75 ארגונים בסדנת עבודה על יעדי הממשלה, באתר www.ceci.org.il
↑  אבי גבאי מינה ראש מטה חדש
↑  תומר לוטן, עדכון מודל המפלגות בישראל, המכון הישראלי לדמוקרטיה
↑   רוני לינדר, "כמו משפט שלמה": הדילמות של המהלך הראשון בעולם לפתיחת הכלכלה למחוסנים, באתר TheMarker‏, 3 במרץ 2021
↑  We’ll see Meron’s effect on coronavirus next week, health official says, The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית)
↑  Kershner, Isabel (2021-06-01). "With most adults vaccinated and case numbers low, Israel removes many restrictions". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-07-02.
↑  עמיר קורץ, עכשיו זה רשמי : בר-לב בחר בתומר לוטן למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, באתר כלכליסט, 16 ביוני 2021
↑  עמיר קורץ, תומר לוטן עוזב את תפקיד מנכ"ל המשרד לביטחון פנים; המועמד להחליפו: שלמה בן אליהו, באתר כלכליסט, 30 בדצמבר 2022
↑  הנהלת מכללת בית ברל, באתר www.beitberl.ac.il
↑  Tomer Lotan, Equality Once Again - Social Policy and the Idea of Levelling Down, 2010-09-30
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011097565805171
קרלוס אלקרס (כדורגלן)

קרלוס חונאס אלקרס (בספרדית: Carlos Jonás Alcaraz; נולד ב-30 בנובמבר 2002 בלה פלאטה שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת אברטון מהפרמייר ליג בהשאלה מפלמנגו מהסריה א' בברזיל.
קריירת מועדונים

אלקרס הצטרף למחלקת הנוער של ראסינג קלוב בשנת 2017. ב-26 בינואר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 1-1 נגד אתלטיקו טוקומאן במסגרת המחזור ה-17 בליגת העל הארגנטינאית לעונת 2019/2020. הוא ערך 66 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע תשעה שערים.
ב-11 בינואר 2023 חתם אלקרס על חוזה לארבע שנים וחצי בסאות'המפטון מהפרמייר ליג.
ב-31 בינואר 2024 הושאל אלקרס אל יובנטוס עד לסיום העונה.
ב-28 באוגוסט 2024 חתם בפלמנגו.
ב-4 בפברואר 2025 הושאל אלקרס אל אברטון מהפרמייר ליג.
תארים

גביע האלופות הארגנטינאי (1): 2022
הערות שוליים

↑  "Fue todo lo que había soñado" באתר הרשמי של ראסינג קלוב, 16 במרץ 2020 (בספרדית)
↑  Saints seal Alcaraz transfer באתר הרשמי של סאות'המפטון, 11 בינואר 2023 (באנגלית)
↑  "Alcaraz completes Juventus loan move". Southampton FC. 31 בינואר 2024. נבדק ב-31 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Everton Seal Deal For Alcaraz". Everton FC. 4 בפברואר 2025. נבדק ב-4 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קרלוס אלקרס (כדורגלן)".
מנצ'סטר סיטי

ערך זה עוסק בקבוצת כדורגל הגברים של המועדון. אם התכוונתם לקבוצת כדורגל הנשים שלו, ראו .
מועדון הכדורגל מנצ'סטר סיטי (באנגלית: Manchester City Football Club; נקרא בקיצור מנצ'סטר סיטי) הוא מועדון כדורגל אנגלי מקצועני הממוקם בעיר מנצ'סטר. קבוצת הכדורגל משחקת כיום בליגת הפרמייר ליג האנגלית. מנצ'סטר סיטי היא אלופת הפריימיר ליג הנוכחית.
המועדון נוסד במקור ב-1880 בשם סנט מרקס (מערב גורטון), ולאחר מכן הפך לארדוויק א.פ.צ. ב-1887 לפני ששינה את שמו ל"מועדון הכדורגל מנצ'סטר סיטי" ב-1894. המועדון זכה באליפות אנגליה תשע פעמים, ב-גביע ה-FA שש פעמים, בגביע הליגה שמונה פעמים ובגביע אירופה למחזיקות גביע פעם אחת ובליגת האלופות פעם אחת. התקופה המוצלחת ביותר של המועדון במאה ה-20 הייתה בין שנות ה-60 המאוחרות לשנות ה-70 הראשונות, כאשר הוא זכה במספר גביעים מרכזיים תחת ניהול המאמן ג'ו מרסר ועוזרו מלקולם אליסון, ועם שחקנים מצטיינים כדוגמת קולין בל ופרנסיס לי. השקיעה של המועדון הובילה לשתי ירידות ליגה בשלוש שנים במהלך שנות ה-90, מה שמיקם אותו שנה אחת בדרגה השלישית של מערכת ליגות הכדורגל באנגליה. למרות זאת, המועדון הפך מאז לקבוע בליגה העליונה, הדרגה בה מוקם לאורך מרבית ההיסטוריה שלו.
צבעי תלבושת הבית של המועדון הם תכלת ולבן. בתחילת דרכו המועדון החליף את אצטדיונו הביתי בתדירות גבוהה, אך לאחר מכן התקבע בהייד רואד למשך 36 שנים עד שנת 1923, ובמיין רואד מאוחר יותר עד שנת 2003. כיום האצטדיון הביתי של המועדון הוא אצטדיון סיטי אוף מנצ'סטר, או בשמו המסחרי "אצטדיון איתיחאד". מנצ'סטר סיטי הוא מועדון הכדורגל העשיר בעולם כיום, מאז נרכש על ידי קבוצת משקיעים מאבו דאבי בשנת 2008.
מנצ'סטר סיטי היא הקבוצה האנגלית השנייה בהיסטוריה שעשתה טרבל מקומי וזכתה באותה העונה, עונת 2018/2019 בגביע הליגה, באליפות ובגביע ה-FA. בעונת 2022/2023 השלימה מנצ'סטר סיטי טרבל אירופי היסטורי: אליפות הפרמייר ליג, גביע ה-FA וליגת האלופות והפכה לקבוצה האנגלית השנייה שעושה זאת אחרי מנצ'סטר יונייטד בעונת 1998/1999.
בשנת 2024 העריך מגזין פורבס את שווי המועדון ב-5.1 מיליארד דולר.
אצטדיון

האצטדיון הביתי הנוכחי של מנצ'סטר סיטי הוא אצטדיון סיטי אוף מנצ'סטר, המכיל כ-53,400 מקומות ישיבה וממוקם במזרח מנצ'סטר. האצטדיון הושכר לסיטי על ידי מועצת העיר מנצ'סטר בתום משחקי חבר העמים ב-2002. האצטדיון משמש מגרשה הביתי של מנצ'סטר סיטי מאז סיום עונת 2002/03, כאשר המועדון עבר אליו מאצטדיון מיין רואד.
לפני המעבר לאצטדיון, המועדון השקיע 35 מיליון ליש"ט בשיפורו, והוריד את המגרש מפני הקרקע הקיימת (כך הוא היה בזמן משחקי חבר העמים), הוסיף שורה של כיסאות מסביב לכל המגרש ואף בנה את היציע הצפוני החדש. במשחק הראשון באצטדיון החדש ניצחה מנצ'סטר סיטי 1–2 את ברצלונה במשחק ידידות, כאשר השער הראשון באצטדיון הובקע על ידי ניקולא אנלקה.
מנצ'סטר סיטי אף השתמשה במגרשים מרכזיים אחרים לאורך ההיסטוריה שלה. לאחר ששיחקה את משחקי הבית שלה בחמישה מגרשים שונים בין 1880 ל-1887, המועדון התיישב בהייד רואד ושיחק בו במשך 36 שנים. שרפה הרסה את היציע הראשי באצטדיון ב-1920, ומשום כך עבר המועדון לאצטדיון המכיל 84,000 המושבים מיין רואד בשנת 1923, שכונה על ידי המתכננים שלו כ"ומבלי של הצפון". ב-3 במרץ 1934, מיין רואד אוכלס בידי כמות גדולה מאוד של צופים, כאשר 84,569 צפו במשחק התיקו בגביע ה-FA מול סטוק סיטי. מיין רואד שופץ מספר פעמים במשך 80 שנות קיומו.ב-1995 הקיבולת שלו הוגבלה ל-32,000 מושבים בלבד, דבר אשר דחף את המועדון לבנייה של אצטדיון חדש. תכולת האצטדיון הנוכחית עומדת על 53,400 מושבים, שהיא החמישית בגודלה בפרמייר ליג של התאחדות הכדורגל האנגלית.