stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכרז
מכרזים ציבוריים בישראל > הצעה זולה משמעותית

השופטת אסתר חיות כתבה: "ביסודו של דבר, אין ועדת המכרזים נדרשת לבחון את שיקולי הרווח וההפסד של המציע ואת כדאיותה הכלכלית של הצעתו. עליה לבחון את רצינותו של המציע ואת יכולתו לעמוד בהתחייבויותיו על רקע דרישות המכרז, אם כי מחיר נמוך ובלתי סביר יכול בהחלט לשמש אינדיקציה לחוסר הרצינות של המציע ושל הצעתו ". הסביר השופט אליקים רובינשטיין: "במציאות הכלכלית ייתכן כי מציע יגיש הצעה, הנעדרת רווח כלכלי, אך יש בה תועלות אחרות מבחינתו כגון חדירה לשוק או רצון להרחיב את תחומי עיסוקו... ייתכן אף מקרה של רצון ל"החזקה בחיים" של עסק שיש לו עובדים או מלאי או שניהם, ובהיעדר עבודה לא רק שלא יהיה רווח אלא אף יהיו הפסדים" אך הוסיף וכתב: "כשההצעה אינה רווחית, השאלה הנשאלת היא האם המציע יוכל לעמוד בהצעתו, שכן החשש במקרים מסוג זה הוא כי המציע אינו איתן מבחינה פיננסית, ולא יוכל לעמוד בהשלמת העבודה לה התחייב, או כי זו תהיה באיכות ירודה". השופט רובינשטיין הוסיף: "הצעות הנופלות במידה ניכרת מהאומדן והנוקבות מחירי הפסד בפריטים רבים יש בהן לעורר חשד לתכססנות פסולה". באותו מקרה הסביר השופט יצחק עמית: "התימחור הנמוך של רכיב הברזל המהווה פריט "כבד" וחשוב בעבודות הבטון המזוין, משקף גישה תכסיסנית. ניתן להבין כי משתלם לסלע ליתן מחירי הפסד בפריטים מסוימים ובלבד שהכלים שברשותה לא יעמדו ללא תעסוקה, אך לא ניתן לקבל הסבר זה כאשר במחירי ברזל עסקינן. גם בהנחה שלסלע היה מלאי ברזל, הרי שמדובר בסחורה עוברת לסוחר, שמחירה גבוה בהרבה מהמחיר שהוצע על ידי סלע. מכאן, שמדובר בתימחור בלתי סביר בעליל בפריט מרכזי. לא למותר לציין כי לכמות הברזל ולאיכותו יש השלכות בטיחותיות. הצעה כה זולה ברכיב הברזל מהווה תמריץ שלילי לחסוך בברזל, מה שיצריך מידה רבה של פיקוח מצד המזמין בעוד שהמכרז מבוסס על בקרת איכות עצמית של הקבלן המבצע".
מכרזים ציבוריים בישראל > דרישת ערבות

במכרזים ציבוריים נהוג לדרוש ערבות בנקאית מהסיבות הבאות:
הבטחת מקור כספי זמין לשיפוי עורך המכרז על נזקיו בנסיבות בהן חזר מציע מהצעתו, לאחר שחזרה כזו אינה מותרת עוד, ללא צורך בהוכחת הנזק בבית המשפט
וידוא שהמציע בעל איתנות כלכלית
הרתעת המציע מנקיטת צעד העשוי להוביל לחילוט הערבות
הטלת קושי על מציעים לקשור קשר להכשלת מטרות המכרז
הבטחת רצינותו של המציע
מוסכם שכאשר מציע מגיש ערבות הנמוכה מהנדרש הצעתו נפסלת. הדעות חלוקות בשאלה האם ערבות הגבוהה מהנדרש מביאה לפסילת ההצעה. השופטת עדנה ארבל קבעה שיש לבחון כל מקרה לגופו וכאשר הערבות גבוהה משמעותית יש מקום לפסול את המכרז. בינואר 2012 קבעו שלושה שופטים של בית המשפט העליון שכל סטייה מנוסח הערבות הנדרש במכרז, בין לטובה ובין לרעה, למעט במקרים חריגים, תביא לפסילת המכרז, וזאת על מנת להביא את משתתפים במכרז לדקדק בהצעות שהם מגישים ולמנוע את ההתדינויות הנובעות מטעויות בערבויות של מכרזים. במקרה של טעות בתום לב בערבות, נחלקו הדעות בין שופטי בית המשפט העליון. מרים נאור ואליקים רובינשטיין קבעו שיש לפסול כל הצעה שיש בה טעות, כך שהנגשים למכרז ידקדקו ביותר וימנעו מהגשת הצעות עם טעויות. לעומתם, השופט יצחק עמית טען שטעויות הן דרכו של עולם, ושפסילת הצעות שבהן טעויות שוליות פוגעת בציבור ללא צורך.
מכרז תפור

מכרז תפור הוא מעשה הונאה, שבו כביכול, משרה או שירות מוצגים למכרז בפני כל נותן שירות רלוונטי, אך למעשה דרישות העמידה במכרז נוסחו בכוונה תחילה כך שרק מועמד אחד (או קבוצת מועמדים מסוימת) יוכלו לעמוד בתנאי המכרז. על פי רוב, במכרז תפור מוסיפים לדרישות התפקיד ההכרחיות גם דרישות פחות הכרחיות, או אפילו לא רלוונטיות, שרק המועמד הרצוי יכול לעמוד בהן. לעיתים גם מסירים מרשימת הדרישות דרישות הכרחיות למילוי התפקיד שהמועמד הרצוי אינו יכול לעמוד בהן.
אף על פי שבית המשפט העליון קבע כי "מכרז שתוצאותיו ידועות מראש אינו מכרז כלל, מעשה רמיה הוא", בישראל לא ניתן בדרך כלל לנקוט סנקציה פלילית כנגד עורך המכרז, גם כאשר מתברר שנערך באופן פסול. על רקע זה הציעו חברי כנסת לשנות את החוק ולהפוך את תפירת המכרז לעבירה פלילית שיש עמה קלון, אבל החקיקה לא הושלמה, והיום גם כאשר מתברר כי מכרז נערך תוך העדפה פסולה, התרופה היא ביטול המכרז, או מתן פיצוי כספי למתמודד שנפגע. הליך פלילי יינקט בדרך כלל, כאשר הוכח קשר עסקי או קשר משפחתי מדרגה ראשונה, בין עורך המכרז לזוכה שהועדף באופן פסול. כאשר מוכחת העדפה פסולה על רקע זיקה פוליטית או העדפה פסולה אחרת, התרופה המקובלת היא ביטול המכרז.
הליכים פסולים נחשבים נפוצים בעיקר במכרזי כוח אדם, ולפי דוח מבקר המדינה ב-55% מהמכרזים שנערכו במשרדי ממשלה המכרז היו "הצגה שתוצאותיה ידועות מראש", כיוון שנבחר אדם שכבר מילא את התפקיד. בדו"ח משנת 2005, קבע מבקר המדינה כי "הנציבות, שתפקידה להיות שומר הסף האחראי לתקינות המכרזים ולמימוש עקרונות היסוד של שיטת המכרזים, חרגה מכללי המכרזים בכך שסייעה למשרדי הממשלה שנבדקו לקיים הליכי מכרז למראית עין". בשנים האחרונות פועלת נציבות שירות המדינה לקדם רפורמה לתיקון המצב אשר תחול על מכרזי כח אדם במשרדי ממשלה, אך לא על מכרזים בשלטון המקומי, ולא על מכרזים לרכישת טובין או התקשרות עם קבלנים.
דוגמאות למכרזים פסולים:
מכרז של רשות המיסים למשרת 'מנהל מדור' בו הועדף עובד בעל זיקה פוליטית, שהיה בעבר נהגו של שר האוצר על פני מועמדים בעלי תואר בראיית חשבון וניסיון רב יותר.
מכרז של עירית רמת גן למשרה של מפקח על שרתי בתי הספר בעיר כלל את ההנחיה כי "רצויה ידיעת השפות יידיש, עברית וצרפתית". לאחר פנייה של העיתונות בוטלה ההעדפה לידיעת צרפתית.
בשנת 2010 פסל משרד הביטחון מכרז שכמעט ויצא מטעמו עבור אבטחה במתחם הקריה. במכרז הייתה דרישה קשה להצדקה שעל פיה משרדי חברת האבטחה שתיבחר במכרז יצטרכו להיות ממוקמים במרחק של פחות מחצי קילומטר מהקריה. רק חברה אחת יכלה לעמוד בתנאי זה. בשל החשד למכרז תפור שונו תנאי המכרז ונכתב בו כי משרדי החברה יצטרכו להיות ממוקמים במרחק של פחות משישה קילומטרים מהקריה. בתנאים אלה יכלו לעמוד חברות אבטחה אחדות.
בשירות הציבורי נהוג לשנות את הכללים, על מנת לאפשר לאדם הרצוי לקבל תפקיד בניגוד לכללים המוחלפים. לדוגמה, חוק בתי המשפט (תיקון מס' 67), התשע"ב–2012 (הידוע בכינויו "חוק גרוניס"). בחוק זה בוטל תנאי, לפיו הכשירות למינוי כנשיא בית המשפט העליון נתונה רק למי שיש לו אופק שירות (לפני פנסיה), של שלוש שנים לפחות. כך גם מונתה קודם לכן, נשיאת בית הדין הארצי לעבודה, אשר לכבודה שונתה שיטת הוותק אשר נהוגה בדרך כלל בוועדה לבחירת שופטים.
דרך נוספת בה נהוג לתפור מכרז בשירות הציבורי, היא לאייש תפקידים "באופן זמני" על ידי האדם הרצוי, ואחר כך להעדיפו במכרז מן הטעם שהוא כבר ביצע את התפקיד.
ראו גם

כתב כמויות
קול קורא
הערות שוליים

↑  סעיף 1א לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993
↑  בג"ץ 101/74, בינוי ופיתוח בנגב בע"מ נ' שר הביטחון
↑  עו"ד אורן שבת, העתירה המינהלית והסעדים במכרזים ציבוריים: תיאוריה ופרקטיקה
↑  בג"ץ 368/76, 376/76 גוזלן נ' המועצה המקומית בית-שמש, לא(1) 505 (1976).
↑  ד"ר אורן שבת, דיני המכרזים - תכליותיהם
↑  מכרז 3/2020 לחליפות מגן מבניות ללוחם אש – אספקה, כביסה ותחזוקה, באתר Gov.il
↑  למה חשוב כל כך לדעת להגיש מכרזים?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏3 במרץ 2024
↑  חוק חובת המכרזים, באתר כל זכות
↑  יובל שדה, בג"ץ הכריע: תאגידים של רשויות מקומיות יפעלו על פי חוק חובת המכרזים, באתר כלכליסט, 23 ביוני 2021
↑  פ"ד מה(5) 50
↑  בר"ם 2349/10 שעשועים וספורט בע"מ נ' עיריית בני ברק, ניתן ב־ז' סיון התש"ע
↑  עע"מ 5933/05 אוליצקי עבודות עפר כבישים ופיתוח בע"מ נ' רכבת ישראל בע"מ, אגף רכש והתקשרויות
↑  עע"ם 8409/09 חופרי השרון בע"מ נ' א.י.ל. סלע (1991) בע"מ, סעיפים נ"ב-נ"ג
↑  עע"ם 8409/09 חופרי השרון בע"מ נ' א.י.ל. סלע (1991) בע"מ, סעיף 3 לחוות דעתו של יצחק עמית
↑  עע"ם 8610/03 אמנון מסילות מעלות את מרכז שוש סלע נ' המועצה המקומית מג'אר, סעיף 12
↑  עע"ם 8610/03 אמנון מסילות מעלות את מרכז שוש סלע נ' המועצה המקומית מג'אר
↑  עע"ם 3018/11 ליד בקרה בע"מ נ' מדינת ישראל הרשות הממשלתית למים ולביוב
↑  עע"ם 1873/12 אסום חברה קבלנית לבניין בע"מ נ' אוניברסיטת בן גוריון בנגב
↑  עע"ם 5375/15 בטחון שרותים אבידר בע"מ נ' נתיבי ישראל – החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ ואחרים, ניתן ב־11 באוגוסט 2016.
↑  ד"ר אורן שבת, מהו מכרז תפור?
↑  צבי נח, ‏"מכרז שתוצאותיו ידועות מראש אינו מכרז", באתר גלובס, 23 בדצמבר 2004
↑  צבי זרחיה, שמואל הולנדר: "יש מכרזים תפורים בשירות המדינה", באתר הארץ, 26 בינואר 2010
↑  דו"ח שנתי 56ב' - מבקר המדינה
↑  המטה ליישום הרפורמה - נציבות שירות המדינה
↑  משה ליכטמן, ‏חקירה על חקירה שלא הייתה, באתר גלובס, 26 באוקטובר 2009
↑  רות זוארץ נגד מדינת ישראל, אגף המכס והמע"מ
↑  ידיעת צרפתית רצויה, מעריב, 14 ביולי 1970
↑  מירב ארלוזורוב, מכרז תפור? התנאי במכרז משרד הביטחון לשירותי אבטחה - חברה הממוקמת במרחק של עד חצי ק"מ מהקריה, באתר TheMarker‏, 7 בינואר 2010
↑  מורן אזולאי, המחליף של ביניש: חוק גרוניס אושר בכנסת, באתר ynet, 3 בינואר 2012
↑  בג"ץ 703 /87, ד"ר קראון (קרן) נ' נציב שירות המדינה ואח'; פד"י כרך מה(2), עמ' 512. )
מלך הסלים של ה-NBA

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1947
 מדינות משתתפות:  ארצות הברית ארצות הברית
 זוכה:  לוקה דונצ'יץ'
 הכי הרבה זכיות:  מייקל ג'ורדן (10)
 
מלך הסלים של ליגת ה-NBA הוא כינוי, ותואר בלתי-רשמי, הניתן לשחקן אשר סיים את העונה הסדירה עם ממוצע הנקודות למשחק הגבוה ביותר בליגה. התואר הוענק בתחילה ועד לעונת 1968/1969 לשחקן שהשיג את סך הנקודות הכולל הגבוה ביותר עם תום העונה הסדירה. עד לעונת 1979/1980 השחקנים שזכו בתואר עשו זאת ללא נקודות שהושגו בזריקה מקו 3 הנקודות, שנכנס לשימוש רק החל מעונה זאת. כדי לזכות בתואר על שחקן להופיע לפחות ב-58 משחקים מתוך 82 משחקי העונה הסדירה או לקלוע לפחות 1,400 נקודות.
וילט צ'מברלין מחזיק בשיא הנקודות לעונה אחת (4,092) ובשיא ממוצע הנקודות לעונה (50.4). שני השיאים הושגו בעונת 1961/1962. הוא גם מחזיק בשיא הנקודות לעונה עבור רוקי כאשר קלע 37.6 נקודות בעונת 1959/1960.
מייקל ג'ורדן זכה במספר התארים הגבוה ביותר עם 10 זכיות. ג'ורדן וצ'מברלין הם שני היחידים שזכו בתואר ב-7 עונות רצופות. אלן אייברסון, ג'ורג' גרווין וקווין דוראנט זכו בתואר 4 פעמים. ג'ורג' מייקן, ניל ג'ונסטון, בוב מקאדו וג'יימס הארדן זכו בתואר 3 פעמים.
מאז עונת 1969/1970 שלושה שחקנים בלבד שזכו בתואר השיגו גם את תואר האליפות עם קבוצתם: כרים עבדול-ג'באר במדי מילווקי באקס בעונת 1970/1971, מייקל ג'ורדן במדי שיקגו בולס בכל שש האליפויות בשנים 1991-1993, 1996-1998, ושאקיל אוניל במדי לוס אנג'לס לייקרס בעונת 1999/2000. אוניל הוא השחקן היחידי שזכה בתואר ללא אף קליעת 3 נקודות בעידן שבו הזריקה נכנסה לתוקף.
מעכבי אצטילכולין אסטראז

עיכוב אצטיל-כולין אסטרז
מעכבי אצטילכולין אסטרז (אנגלית: Acetylcholinesterase inhibitor, נקראים גם AChEI או anti-cholinesterase) הם חומרים כימיים שמעכבים את האנזים אצטילכולין אסטראז מלפרק את האצטילכולין, מה שגורם להצטברות של אצטילכולין בסינפסה ומגדיל את משך הפעולה שלו. התוצאה של התהליך הזה היא תופעות של הפעלה כולינרגית.
החומר משמש כארס ורעל טבעי, ככלי נשק כמו גז עצבים, וכן כקוטל חרקים.
ברפואה משמש חומר זה לטיפול במחלות שונות, ביניהן: מיאסטניה גראביס, גלאוקומה, תסמונת הטכיקרדיה התנוחתית, כאנטידוט להרעלה אנטי-כולינרגית, לטיפול בתסמינים נוירו-פסיכיאטריים של מחלת אלצהיימר כמו אדישות, ומחלות רבות אחרות.
אפקטים

שרירי שלד: במינונים נמוכים, מגביר את עוצמת הכיווץ. במינונים בינוניים, גורם לפסציקלוציה ופיברילציה. במינונים גבוהים הוא גורם לחסימה בזמן דפולריזציה.
בנוסף, הוא גורם להגברת פעילות מערכת העיכול ולהגברה כללית של הפרשות. במערכת הקרדיו-וסקולארית קשה לנבא מה יהיה האפקט משום שהוא משפיע גם על מערכת העצבים הסימפתטית וגם על מערכת העצבים הפאראסימפתטית. בלב, לעומת זאת, שולטת בעיקר המערכת הפראסימפטטית, ולפיכך תהיה ירידה בקצב הלב. במוח יהיה אפקט מרכזי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מפרץ המלך ג'ורג' (אלסקה)

ערך זה עוסק במפרץ במדינת אלסקה שבארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  ארצות הברית 
 קואורדינטות:  56°19′00″N 132°32′42″W﻿ / ﻿56.316666666667°N 132.545°W﻿ / 56.316666666667; -132.545
  (למפת אלסקה מוגדלת) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה בארו נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופורמפרץ המלך ג'ורג'(למפת אלסקה רגילה) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה בארו נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופורמפרץ המלך ג'ורג'
 
מפרץ המלך ג'ורג' (באנגלית: King George Bay)  הוא מפרץ בחוף הצפון-מערבי של האי אטולין, בארכיפלג אלכסנדר, במחוז וראנגל (Wrangell County) בדרום-מזרח מדינת אלסקה שבארצות הברית.
המפרץ ממוקם 3.2 קילומטרים מדרום לכניסה של מעבר צ'יצ'אגוף אל מצר סטיקיין.
המפרץ ממוקם 12 קילומטרים דרומית-מערבית מהאי וראנגל.
הערות שוליים

1 2 3  מידע גאוגרפי
מלכי וקיסרי האימפריה הרומית הקדושה

רשימת מלכי וקיסרי האימפריה הרומית הקדושה מפרטת את שושלות המלכים והקיסרים ששלטו על השטחים הגרמניים במרכז אירופה בתקופה המתחילה קיסר הגרמני הראשון שנטל לעצמו את התואר קיסר האימפריה הרומית הקדושה ב-936 ועד לקריסת האימפריה הרומית הקדושה בשנת 1806.
רקע

גרמניה והיישויות המדיניות שקדמו לה החלה את דרכה כמקטע המזרחי של האימפריה הפרנקית, אשר נחצתה על ידי חוזה ורדן בשנת 843. שליטי המחצית המזרחית כינו את עצמם rex Francorum - מלך הפרנקים, ואחר כך רק rex - מלך. ההתייחסות ל"גרמנים" כאומה לא הופיעה עד המאה האחת-עשרה, כאשר האפיפיור גרגוריוס השביעי כינה את אויבו היינריך הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה "מלך הטווטונים" (rex teutonicorum), במטרה לתייג אותו כזר. מלכי גרמניה הגיבו בעקביות בכך שכינו עצמם rex Romanorum - מלך הרומאים, במטרה להדגיש את השלטון האוניברסלי שלהם. תואר זה נשאר עד תום האימפריה בשנת 1806, אם כי לאחר 1508 השליטים הוסיפו לתארם גם את התואר "מלך גרמניה".
הממלכה הועברה בירושה רק לעיתים רחוקות; המוצא היה רק אחד הגורמים שקבעו את רצף המלכים. המלך נבחר רשמית על ידי בכירי האצולה בממלכה, כיאה למסורת הפרנקית. בשנת 1356, בימי הקיסר קרל הרביעי, הוקם גוף קבוע בן שבעה נסיכים בוחרים, והם אשר בחרו את המלך. הסדר זה נקבע בבולת הזהב של 1356 (אנ').
החל ב-982 תוארם של מלכי גרמניה היה אימפרטור אוגוסטוס רומנום (Imperator Augustus Romanorum) עד השלב שבו נסעו אל האפיפיור ברומא, שם הכתיר אותם האפיפיור בתואר rex Italiae - מלך הרומאים וכן הוכתרו בכתר הברזל של לומברדיה (אנ').
ב-1508, המלך מקסימיליאן הראשון, שטרם הוכתר על ידי האפיפיור, הכריז כי מעתה ואילך ישתמש בתואר "קיסר-נבחר", שאותו אימצו כל הקיסרים הבאים. יורשו, קרל החמישי, היה הקיסר האחרון אשר הוכתר על ידי האפיפיור. מעתה ואילך, כל הקיסרים יהיו "קיסרים-נבחרים", אף על פי שתוארם הרשמי היה "הקיסר". במקביל, יורשיהם הנבחרים של הקיסרים לבית הבסבורג כיהנו גם כ"מלכי הרומאים" במהלך חיי אבותיהם, תואר שזנחו עם הפיכתם לקיסרים.
השושלת האוטונית (936–1014)

אוטו הראשון היה דוכס סקסוניה וקיסרה הראשון של האימפריה הרומית הקדושה. הוא הוכתר על ידי יוחנן השנים עשר בתמורה לעזרה צבאית שנתן לאפיפיור.
| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | אוטו הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 7 באוגוסט 936 | 2 בפברואר 962 | 7 במאי 973 | השושלת האוטונית |  מלך איטליה  מלך גרמניה  דוכס סקסוניה |
|  | אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 26 במאי 961 | 25 בדצמבר 967 | 7 בדצמבר 983 | השושלת האוטונית |  מלך איטליה  מלך גרמניה |
|  | אוטו השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 25 בדצמבר 983 | 21 במאי 996 | 23 בינואר 1002 | השושלת האוטונית |  מלך איטליה  מלך גרמניה |
|  | היינריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 7 ביוני 1002 | 26 באפריל 1014 | 14 בפברואר 1024 | השושלת האוטונית |  מלך איטליה  מלך גרמניה  דוכס בוואריה (משנת 995) |
השושלת הסליאנית (1024–1125)

| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | קונרד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 8 בספטמבר 1024 | 26 במרץ 1027 | 4 ביוני 1039 | השושלת הסליאנית(אנ') | - |
|  | היינריך השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 14 באפריל 1028 | 25 בדצמבר 1046 | 5 באוקטובר 1056 | השושלת הסליאנית |  |
|  | היינריך הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 17 ביולי 1054, כיהן עד 1056 כמלך בחסות אביו | 21 במרץ 1084 | 31 בדצמבר 1105 | השושלת הסליאנית | כיהנו בתקופת שלטונו כמלך במקביל עוד שלושה מלכים רודולף מריינפלדן(אנ') (נבחר כמלך: 1077, שימש כמלך: 1077-1080)  הרמן מזאלם(אנ') (נבחר כמלך: 1081, שימש כמלך: 1081-1088)  קונרד השני, מלך איטליה(אנ'), שהיה בנו של היינריך הרביעי (נבחר כמלך: 1087, שימש כמלך:1087-1093) |
|  | היינריך החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 6 בינואר 1099 | 13 באפריל 1111 | 23 במאי 1125 | השושלת הסליאנית |  |
בית סופלינבורגר (1125–1137)

| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | לותאר השני | 30 באוגוסט 1125 | 4 ביוני 1133 | 4 בדצמבר 1137 | סופלינבורגר (גר') | כמלך איטליה נקרא לותאר השלישי |
בית הוהנשטאופן ובית ולף (1138–1254)

| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | קונראד השלישי, מלך גרמניה(אנ') | 7 במרץ 1138 |  | 15 בפברואר 1152 | הוהנשטאופן | - |
|  | היינריך השישי, מלך גרמניה(אנ') | 30 במרץ 1147 |  | אוגוסט 1150 | הוהנשטאופן | בנו של קונראד השלישי, מלך שותף עם אביו בזמן שקונראד יצא למסע הצלב השני |
|  | פרידריך הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 4 במרץ 1152 | 18 ביוני 1155 | 10 ביוני 1190 | הוהנשטאופן |  |
|  | היינריך השישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 15 באוגוסט 1169 | 14 באפריל 1191 | 28 בספטמבר 1197 | הוהנשטאופן | בשנים 1169–1190 היה מלך שותף יחד עם אביו, פרידריך הראשון |
|  | פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 1197 |  | 1197 | הוהנשטאופן | היה בן 3, אמו קונסטנס הייתה העוצרת |
|  | פיליפ משוואביה, מלך גרמניה | 6 במרץ 1198 |  | 21 באוגוסט 1208 | הוהנשטאופן | מלך במקביל לאוטו החמישי |
|  | אוטו הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 29 במרץ 1198 | 4 באוקטובר 1209 | 5 ביולי 1215 | בית ולף | עד 1208 מלך במקביל לפיליפ משוואביה ומסוף 1212 במקביל לפרידריך השני |
|  | פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 5 בדצמבר 1212 | 22 בנובמבר 1220 | 26 בדצמבר 1250 | הוהנשטאופן | עד 1215 מלך במקביל לאוטו הרביעי |
|  | היינריך השביעי, מלך סיציליה ומלך גרמניה | 23 באפריל 1220 |  | 15 באוגוסט 1235 | הוהנשטאופן | מלך במקביל לאביו, פרידריך השני |
|  | קונראד הרביעי, מלך גרמניה | מאי 1237 |  | 1 במאי 1254 | הוהנשטאופן | עד 1250 מלך במקביל לאביו, פרידריך השני |
התקופה שבין הקיסרים - האיטררגנום הגדול (1245 - 1273)

אחרי החרם שהטיל האפיפיור אינוקנטיוס הרביעי על פרידריך השני
בית לוקסמבורג ובית ויטלסבאך (1308–1437)

| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | היינריך השביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 27 בנובמבר 1308 | 13 ביוני 1311 | 24 באוגוסט 1313 | בית לוקסמבורג |  |
|  | לודוויג הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 20 באוקטובר 1314 | 17 בינואר 1328 | 11 באוקטובר 1347 | בית ויטלסבאך | בשנים 1314–1322 ו-1325–1330 מלך במקביל לפרידריך |
|  | פרידריך היפה(אנ') | תקופת כהונה ראשונה מ-19 באוקטובר 1314, תקופת כהונה שנייה מ-5 בספטמבר 1325 |  | סיום תקופת כהונה ראשונה 28 בספטמבר 1322, סיום תקופת כהוה שנייה 13 בינואר 1330 | הבסבורג | בשנים 1314–1322 מלך תחת לודוויג הרביעי ובשנים 1325–1330 מלך במקביל ללודוויג הרביעי |
|  | קרל הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 11 ביולי 1346 | 5 באפריל 1355 | 29 בנובמבר 1378 | בית לוקסמבורג | בשנים 1346–1347 מלך תחת לודוויג הרביעי |
|  | גינטר משוורצבורג(אנ') | 30 בינואר 1349 |  | 24 במאי 1349 | בית שוורצבורג(אנ') | מלך תחת קרל הרביעי |
|  | ונצל מלוקסמבורג(אנ') | 10 ביוני 1376 |  | 20 באוגוסט 1400 | לוקסמבורג | מלך תחת אביו, קרל הרביעי, בשנים 1376–1378 |
|  | רופרכט, מלך גרמניה | 21 באוגוסט 1400 |  | 18 במאי 1410 | ויטלסבאך |  |
|  | יובסט ממורביה(אנ') | 1 באוקטובר 1410 |  | 8 בינואר 1411 | לוקסמבורג |  |
|  | זיגיסמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 21 ביולי 1411 | 3 במאי 1433 | 9 בדצמבר 1437 | לוקסמבורג |  |
בית הבסבורג (1438–1740)

| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | אלברכט השני, מלך גרמניה | 18 במרץ 1438 |  | 27 באוקטובר 1439 | הבסבורג |  |
|  | פרידריך השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 2 בפברואר 1440 | 16 במרץ 1452 | 19 באוגוסט 1493 | הבסבורג |  |
|  | מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 16 בפברואר 1486 | 4 בפברואר 1508 | 12 בינואר 1519 | הבסבורג | בשנים 1486–1493 מלך תחת אביו, פרידריך. |
|  | קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 28 ביוני 1519 | 28 ביוני 1519 | 3 באוגוסט 1556 | הבסבורג |  |
|  | פרדיננד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 5 בינואר 1531 | 14 במרץ 1558 | 25 ביולי 1564 | הבסבורג | בשנים 1531–1556 מלך תחת אחיו קרל, המלך האחרון שהוכתר כקיסר בקתדרלה של אאכן |
|  | מקסימיליאן השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 22 בנובמבר 1562 | 25 ביולי 1564 | 12 באוקטובר 1576 | הבסבורג | בשנים 1562–1564 מלך תחת אביו פרדיננד |
|  | רודולף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 27 באוקטובר 1575 | 2 בנובמבר 1576 | 20 בינואר 1612 | הבסבורג | בשנים 1575–1576 מלך תחת אביו, מקסימיליאן |
|  | מתיאס, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 13 ביוני 1612 | 13 ביוני 1612 | 20 במרץ 1619 | הבסבורג |  |
|  | פרדיננד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 28 באוגוסט 1619 | 28 באוגוסט 1619 | 15 בפברואר 1637 | הבסבורג |  |
|  | פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 22 בדצמבר 1636 | 15 בפברואר 1637 | 2 באפריל 1657 | הבסבורג | בשנים 1636–1637 מלך תחת אביו, פרדיננד השני |
|  | פרדיננד הרביעי, מלך הרומאים | 31 במאי 1653 |  | 9 ביולי 1654 | הבסבורג |  |
|  | לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 18 ביולי 1658 | 18 ביולי 1658 | 5 במאי 1705 | הבסבורג |  |
|  | יוזף הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 23 בינואר 1690 | 5 במאי 1705 | 17 באפריל 1711 | הבסבורג | בשנים 1690–1705 מלך תחת אביו, לאופולד |
|  | קרל השישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 27 באוקטובר 1711 | 27 באוקטובר 1711 | 20 באוקטובר 1740 | הבסבורג |  |
בית ויטלסבאך (1742–1745)

| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | קרל השביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 14 בינואר 1742 | 14 בינואר 1742 | 20 בינואר 1745 | בית ויטלסבאך |  |
בית הבסבורג-לורן (1745–1806)

| תמונה | שם מלוכני | תחילת כהונה | תחילת שלטון כקיסר | סיום כהונה | בית מלוכה | תארים נוספים והערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | פרנץ הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 13 בספטמבר 1745 | 13 בספטמבר 1745 | 18 באוגוסט 1765 | בית לורן |  |
|  | יוזף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 27 במרץ 1764 | 18 באוגוסט 1765 | 20 בפברואר 1790 | בית הבסבורג-לורן | בשנים 1764–1765 מלך גרמניה תחת אביו, פרנץ |
|  | לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 30 בספטמבר 1790 | 30 בספטמבר 1790 | 1 במרץ 1792 | בית הבסבורג-לורן |  |
|  | פרנץ השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה | 7 ביולי 1792 | 7 ביולי 1792 | 6 באוגוסט 1806 | בית הבסבורג-לורן | בשנים 1815–1835 כיהן כנשיא הקונפדרציה הגרמנית בתוארו כפרנץ הראשון מאוסטריה |
בשנת 1806 התמוטטה האימפריה הרומית הקדושה תחת הלחץ הצבאי שהפעיל נפוליאון מצרפת. משנה זו ועד ליסוד האימפריה הגרמנית (1871) לא היה שליט יחיד על טריטוריה גרמנית מאוחדת.
מלך הפ'אנק

| --- | --- |

 מיקסטייפ מאת נתי חסיד
 יצא לאור:  2011
 הוקלט:  2006–2011
 סוגה:  היפ הופ, פאנק
 שפה:  עברית
 הפקה:  מפיקים שונים
מלך הפ'אנק הוא המיקסטייפ הראשון של הראפר נתי חסיד. המיקסטייפ יצא לאור ב-2011.
המיקסטייפ כולל 15 רצועות שהופקו על ידי שמעון וויינר, אורי שוחט, ג'וזף, שי פישמן, טונה, קספר וראף.
במיקסטייפ מתארחים איזי, תכל'ס, ראף, אקסטרה ג'י, סגול 59, לוקץ', רבל סאן, וולקן, הקרטל, טונה, איתמר אליאסי, שי 360 ואורטגה.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | מלך הפ'אנק  | 2:34 |
| 2. | סתם עוד נסיעה באוטובוס  | 2:45 |
| 3. | כל החבר'ה (עם תכל'ס)   | 3:28 |
| 4. | מזיזים ת'עניינים קדימה  | 4:47 |
| 5. | כולם אוהבים אותי (עם איזי וראף)   | 3:44 |
| 6. | גורמים לכם לקפוץ (עם אקסטרה ג'י)   | 3:05 |
| 7. | רגיעה אלקטרונית (עם סגול 59)   | 3:25 |
| 8. | מקצוען (עם לוקץ')   | 2:37 |
| 9. | על האש (עם רבל סאן, וולקן וסגול 59)   | 4:10 |
| 10. | לשים לך דיסק אולדסקול רימיקס (עם הקרטל וטונה)   | 3:17 |
| 11. | 7 (עם איתמר אליאסי, סגול 59, וולקן, שי 360, ראף ואורטגה)   | 5:58 |
| 12. | סיבוב דאווין (עם ראף ואוראל טטרו)   | 3:55 |
| 13. | קצת מרחב  | 3:45 |
| 14. | Blame It On The Do Do (גרסת מאשאפ של נוי אלוש)   | 4:14 |
| 15. | מוזיקת נשמה  | 4:35 |
הערות שוליים

↑  שמעון וויינר, אורי שוחט, ג'וזף, שי פישמן, טונה, קספר, ראף
מעכה בת אבישלום

מַעֲכָה בַּת־אֲבִישָׁלוֹם היא אשת מלך יהודה. היא מזוהה עם תמר – בתו היחידה של אבשלום.