stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כמו שאתה יודע
הערות שוליים

↑  שמור אותי, באתר Discogs, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  הסינגל "כמו שאתה יודע", באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
1 2  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, 25 בנובמבר 2004, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  מרגלית צנעני – כמו שאתה יודע (פרטי השיר), באתר יוטיוב, 1 ביוני 2014, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  השיר מוצג ב"פינה לשיפוטכם" של רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  השיר יוצא ממצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (18), באתר פזמונט, 5 בינואר 1988, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  עוזי שר חיטמן, באתר דיסק סנטר, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  עוזי שָׁר חיטמן, באתר Discogs, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  "כמו שאתה יודע" | מייקל הרפז, באתר יוטיוב (בערוץ של עידן אמסלם, הגיטריסט בשיר), 16 ביוני 2011, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  "כמו שאתה יודע" | מתוך הקונצרט "בלוז אנדלוס", באתר יוטיוב, 16 באוגוסט 2016, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  הקונצרט "בלוז אנדלוס" בתיאטרון הצפון, באתר תיאטרון הצפון, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  מחווה לעוזי חיטמן בתיאטרון הקאמרי, באתר habama.co.il, ‏18 באוקטובר 2016, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
↑  "כמו שאתה יודע" | טלי אורן ואוהד חיטמן, באתר יוטיוב, 19 במאי 2022, בדיקה אחרונה ב־3 באוקטובר 2022
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
כדור פגיעה

כדור פגיעה הוא משחק ילדים. המשחק מיועד לקבוצת משתתפים ומצריך כדור. המשתתפים מתמסרים בכדור, ומנסים לפגוע זה בגופו של זה, בדומה למתרחש במשחק חולה גוסס מת. אם כדור נתפס ישירות מן האוויר, המוסר יושב על הקרקע. אם הכדור פגע בגופו של השחקן, אך השחקן לא תפס אותו, השחקן הנפגע יושב על הקרקע. אם הכדור נתפס לאחר שפגע בקרקע, אין התרחשות מיוחדת. שחקן יושב, שתפס כדור מן האוויר, מורשה לקום ולשוב ולהשתתף במשחק.
אף כי המשחק נראה כמשחק המשלב קבוצה שלמה לאורך זמן, בניגוד למשל למשחק כגון כסאות מוזיקליים בו קבוצת המשתתפים הפעילים מדלדלת, וקבוצת הילדים ככלל מאבדת עניין במשחק, בפועל אין הדבר כך. השחקנים המיומנים פוסלים במהירות את השחקנים החלשים יותר, וממשיכים לשחק בין השחקנים החלשים, היושבים בלי להפריע להם. סיכוייו של שחקן יושב לתפוס כדור ולחזור למשחק נמוכים ביותר משתי סיבות: ראשית, קשה יותר לשחקן יושב לתפוס כדור, משום ניידותו המוגבלת והשטח הקטן שהוא תופס. שנית, מעצם שרידתם מאוחר יותר, בהסתברות גבוהה השחקנים הנותרים הם שחקנים טובים יותר מן השחקנים היושבים, והסיכוי לכך שיעשו שגיאה קטן.
ערך זה הוא קצרמרבנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לואיג'י פיסטילי

| --- | --- |

 לידה:  19 ביולי 1929 גרוסטו, איטליה 
 התאבד:  21 באפריל 1996 (בגיל 66) מילאנו, איטליה 
 סוגה מועדפת:  מערבון 
 מדינה:  איטליה, ממלכת איטליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1957 
 בן או בת זוג:  מילווה 
 פרופיל ב-IMDb
 
לואיג'י פיסטילי (באיטלקית: Luigi Pistilli;‏ 19 ביולי 1929 – 21 באפריל 1996) היה שחקן קולנוע טלוויזיה ותיאטרון איטלקי.
ביוגרפיה

פיסטילי נולד בגרוסטו. הוא למד משחק ב-"Milan's Piccolo Teatro" עד 1955. פיסטילי שיחק במערבוני ספגטי רבים כגון "הצלפים" (1965) שם הוא משחק בתפקיד גרוגי, ובסרט ההמשך שלו "הטוב, הרע והמכוער" (1966) שם הוא מגלם את אחיו של טוקו, הוא גילם את אלברטו הרצחני בסרטו של מריו בבא "Twitch of the death nerva", ושיחק בתפקיד קבוע בדרמת הפשע האיטלקית הפופולרית "התמנון".
פיסטילי התאבד ב-21 באפריל 1996, מספר דקות לפני שאמור היה להופיע במערכה האחרונה של האופרה טוסקה מאת טרנס רטיגן. המופע בוקר באכזריות על ידי המבקרים והקהל, והדבר כנראה הביא את פיסטילי לדיכאון עמוק.
לגונה

ערך זה עוסק בגוף מימי רדוד  המופרד מגוף מים גדול יותר ברצועת חול, איי מחסום או שונית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
לגונה בפולינזיה הצרפתית.
לָגֿוּנָה היא גוף מים רדוד המופרד מגוף מים גדול יותר ברצועת חול, איי מחסום או שונית, אשר יכולים להימצא מתחת לפני המים או מעליהם.
מקור המונח

מקור השם של תצורת הנוף במילה הוונטית "לגונה", אשר התגלגלה מהמילה הלטינית "לאקונה", ומשמעותה "ריק". במקורו התייחס המונח ללגונת ונציה הנמצאת בין איי ונציה לבין האי לידו, המפריד אותה מהים האדריאטי.
לגונות חוף

לגונות חוף הן לגונות הממוקמות בסמוך לחופים בהם אין הפרשי גאות ושפל ניכרים. לגונות חוף קיימות בכ-13% מכלל החופים. ללגונות אלה פתחים מוגבלים אל הים. כתוצאה מכך, מהווה הלגונה בית גידול השונה באופן ניכר מהים הפתוח. הלגונה נבדלת מהים במאפיינים רבים, בהם הטמפרטורה, המליחות ובכמות החמצן המומס במי הלגונה.
ראו גם

אטול
אטולים ברחבי העולם
לגונות בעולם
כלא מונטלופיך

| --- | --- |

אסירים בכלא בשנת 1939
 מידע כללי
 סוג:  בית סוהר 
 כתובת:  מונטלופיך 7, קרקוב, פולין פולין
 מיקום:  קרקוב 
 מדינה:  פולין 
 מפעיל:  שירות בתי הסוהר (פולין) 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1905
 תאריך פתיחה רשמי:  1905 
 קואורדינטות:  50°4′27″N 19°56′23″E﻿ / ﻿50.07417°N 19.93972°E﻿ / 50.07417; 19.93972
  (למפת קרקוב מוגדלת) כלא מונטלופיך(למפת קרקוב רגילה) כלא מונטלופיך
 
כלא מונטלופיך (בפולנית: Więzienie Montelupich) הוא שמו של בית סוהר בקרקוב, פולין. בית הסוהר שימש בשנות מלחמת העולם השנייה כבית הסוהר של הגסטפו בקרקוב. בשנת 1947 הוצאו להורג בכלא זה אנשי אס אס רבים, לאחר שנמצאו אשמים במשפט אושוויץ הראשון שהתקיים בעיר.
תולדות המבנה

המבנה במקורו לא נבנה לשם בית סוהר. המבנה נבנה ועוצב בסגנון רנסאנס איטלקי בשנת 1556 על ידי משפחת מונטלופי האיטלקית שהציעה את שירותי הדואר הראשונים בפולין עבור המלך זיגמונט השלישי ואזה.
לאחר חלוקת פולין האוסטרים ששלטו בעיר הפכו את המבנה לבית כלא צבאי. גם לאחר מלחמת העולם הראשונה, עם הקמת הרפובליקה הפולנית השנייה, המשיך המבנה לשמש לאותה התכלית. הרחוב נקרא על שם המשפחה ומכאן שמו של הכלא.
מלחמת העולם השנייה

עם כיבוש קרקוב, במהלך פלישת גרמניה הנאצית לפולין בספטמבר 1939, הפך המבנה לבית סוהר של הגסטפו ופעל במתכונת זו עד ליומיים לפני שחרור העיר, ב-16 בינואר 1945. במבנה נכלאו אסירים בלבד והאסירות נכלאו במבנה סמוך, ברחוב הלצלוב (Helzlow), ששימש לפני כן כמנזר. הכלואים היו אסירים פוליטיים, פושעים מקרב אנשי אס דה ואס אס, מרגלים סובייטים ובריטים, פושעים כלכליים ובהם ילדים, וכן עריקים מיחידות ואפן אס אס. הכלא היה יכול להכיל כ-1,000 אסירים וכ-300 אסירות, ובמשך המלחמה עברו דרכו כ-20,000 אסירים ואסירות.
מלחמת העולם השנייה > האסירים היהודים

האסירים הפוליטיים היהודים שהגיעו למונטלופיך סבלו יותר מאשר שאר האסירים. הן בתנאי המגורים, הן בכמות המזון, ובעיקר מעינויים קשים. הם שהו במונטלפיך שבועות ואף חודשים, ומשם היו שהוצאו להורג בפלאשוב וחלקם נשלחו לאושוויץ ולגרוס-רוזן.
עם דיכוי מרד גטו קרקוב, נשלחו מנהיגי המרד שנתפסו חיים אל מונטלופיך. ב-29 באפריל 1943, בעת העברתם לפלאשוב לשם הוצאתם להורג, תקפו קבוצת אסירים, חברי הארגון היהודי הלוחם בקרקוב, את שומריהם הגרמנים וניסו לברוח. רובם נורו במקום וחלקם הצליחו לברוח ולהמשיך בפעילות מחתרת.
מלחמת העולם השנייה > אסירים מפורסמים

שמשון דרנגר – חבר תנועת עקיבא וממנהיגי מרד גטו קרקוב.
גוסטה דוידזון-דרנגר – אשתו של שמשון, ממקימות המחתרת בגטו.
אברהם לייבוביץ – חבר תנועת דרור פרייהייט. ממנהיגי תנועת החלוץ הלוחם במרד.
גולה מירה – אשת הקשר בין מנהיגי המרד עם המפלגה הקומוניסטית של פולין וממנהיגות המחתרת בגטו קרקוב ומרד גטו קרקוב.
יאן קומסקי – צייר פולני שהיה חבר בתנועת ההתנגדות.
לאחר המלחמה > משפט אושוויץ הראשון

במהלך שנת 1947 התקיים בקרקוב משפט אושוויץ הראשון בו הועמדו לדין על ידי שלטונות פולין 40 אנשי אס אס שתפסו עמדות בכירות במחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ. 24 מהנאשמים נדונו למוות והוצאו להורג במונטלופיך. בין המוצאים להורג:
ארתור ליבהנשל – מפקד המחנה.
הנס אומייר – אחראי על ענייני הכספים במחנה.
מקסימיליאן גרבנר – אחראי על הגסטפו.
קארל מקל – מנהל אדמיניסטרטיבי.
מריה מנדל – אחראית הנשים במחנה בירקנאו.
אריך מוספלדט – אחראי המשרפות בבירקנאו.
טרזה ברנדל – שומרת במחנה.
אמון גת - המפקד השלישי של מחנה הריכוז פלאשוב (מרץ 1943 עד ספטמבר 1944)
לאחר המלחמה > כיום

בית הכלא היה המקום הממשלתי האחרון בו בוצע עונש מוות בפולין ב-21 באפריל 1988.
נכון ל-2019 הבניין משמש כבית מעצר זמני לגברים ונשים ויש בו 153 תאים שבהם ניתן לשכן 621 עצירים, ובית חולים לעצירים ובו מקום ל-76 חולים.
לקריאה נוספת

האנציקלופדיה של השואה, כרך ג' עמ' 678, הוצאת יד ושם, 1990.
דוידזון-דרנגר גוסטה, יומנה של יוסטינה, בית לוחמי הגטאות והקיבוץ המאוחד, 1978.
הערות שוליים

↑  31 rocznica wykonania ostatniej w Polsce kary śmierci
↑  Opis jednostki
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007411565905171  GND: 4553739-2  LCCN: no98132054  VIAF: 123476076   WorldCat (עם VIAF): 123476076 
האגף הצפוני של כלא מונטלופיך, מרץ 2019
כמו שאני

"כמו שאני" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מאיה דדון. השיר יצא לאור ב-24 במרץ 2022, על ידי חברת התקליטים איי ליסט, כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלה, חוץ ממך. לאחר יציאתו, הוציאה דדון את "יאללה ביי" כסינגל השלישי מתוך האלבום. בכתיבת השיר, הייתה מעורבת עדן בן זקן.
השיר הגיע למקום הרביעי בעשירייה והצליח לשהות במצעד במשך מספר שבועות רצופים.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי עדן בן זקן, מאור שטרית ורון ביטון והופק על ידי שטרית גם כן. לאחר יציאתו של "כמו שאני", הודיעה דדון בספטמבר 2022 כי בכוונתה להוציא דואט עם בן זקן (שהייתה מעורבת בכתיבת "כמו שאני"). את השיר הוציאו השתיים לבסוף ב-15 בספטמבר באותה השנה, כמה ימים לפני יציאת אלבום הבכורה של דדון, חוץ ממך.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-2 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

האודיו הרשמי של "כמו שאני" שפורסם בערוץ היוטיוב של מאיה דדון ב-24 במרץ 2022 הצליח לצבור למעלה מ-3.7 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | העשירייה | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | כאן גימל | 19 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 24 במרץ 2022 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | איי ליסט |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מאיה דדון - כמו שאני, נבדק ב-2022-09-21
↑  מאיה דדון - יאללה ביי (Prod. by Maor Shitrit), נבדק ב-2022-09-21
↑  כאן גימל, באתר he-il.facebook.com
↑  גיל משעלי, ‏מאיה דדון תשחרר השבוע אלבום הבכורה: "מי האמין שדבר כזה יקרה בפחות משנה", באתר ‏מאקו‏, 19 בספטמבר 2022
↑  עדן בן זקן ומאיה דדון - להיות שלך (By Osher Cohen), נבדק ב-2022-09-21
1 2  כמו שאני, 2022-03-24, נבדק ב-2022-09-21
| מאיה דדון |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חוץ ממך |  |
| סינגלים | "חוץ ממך" • "כמו שאני" • "יאללה ביי" • "בלילות" • "להיות שלך" • "משפיענים" • "חוף בלי אף אחד" |  |
| ערכים קשורים | עדן בן זקן |  |
כמה רקדנו

כמה רקדנו הוא סינגל של הזמר הישראלי בניה ברבי, שיצא לאור ב-7 בדצמבר 2020. השיר נכתב על ידי סתיו שמש, אופק יקותיאל, משה בן אברהם, בר קזס ומאור תיתון והופק על ידי יקותיאל ובן אברהם.
רקע

על השיר סיפר ברבי בפוסט בעמוד הפייסבוק שלו: "כל תקופה מספרת סיפור, ומכל המסעות בשנה האחרונה נוצרו שירים שמאירים את הרגעים האלו. אני מתפלל שהשיר הזה יגיע ויגע בלב של מי שניצח ונתן לאופטימיות יד". נוסף על כך, את השיר הגדיר דודי פטימר ממעריב אונליין כ"בלדה רומנטית ושקטה על אהבה מייסרת וגעגועים אינסופיים".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ לשיר פורסם בערוץ היוטיוב של ברבי בסמוך לצאתו של הסינגל, ובוים על ידי סאשה פרילוצקי. בקליפ נראה ברבי במצבים שונים יחד עם ילדה, ולצידם אנשים שונים המופיעים במהלך הקליפ.
הצלחה

השיר הגיע היישר אל המקום הראשון במצעד הישראלי השבועי של מדיה פורסט, תוך שצבר כ-140 השמעות ברדיו בסך הכל באותו השבוע. השיר הוא שירו השלישי של ברבי שהגיע למקום הראשון במצעד, לאחר "ממה את מפחדת", יחד עם אייל גולן, ו"במקום הכי רחוק".
ביקורת

בביקורת מעורבת למעריב אונליין, אמר מבקר המוזיקה דודי פטימר כי "אני חושב שהביצוע והלחן תפורים היטב למידותיו הקוליות של ברבי שנותן את כולו, גם העיבוד שכולל קטע ג'אזי באמצע השיר מוסיף המון, אך הטקסט נופל ליותר מדי נוסחתיות גנרית ולא מקורית יותר מדי ומתפספס". מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי טען כי "תוגת הלחן, קול הרגש של בניה ברבי, העיבוד הכמו אוריינטלי כולל מעבר הסקסופון הם סוג של עלה תאנה לבלדה העצובה", והוסיף כי "ברבי ממתין לשירים כאלה כדי למצות את הפוטנציאל שלו כזמר בכל טווח המנעד המרשים שלו, והוא מצליח "לסחוט" את קולו לשיאי הרגש".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
הערות שוליים

↑  סתיו שמש, אופק יקותיאל, משה בן אברהם, בר קזס ומאור תיתון
↑   כמה רקדנו, ברשת החברתית פייסבוק
↑  חדשות כיפה, ‏בניה ברבי בשיר חדש, "כמה רקדנו" | צפו בקליפ,  באתר כיפה, 07 בדצמבר 2020 19:43
1 2  דודי פטימר, ‏חם באוזן: בנימין נתניהו ועדן בן זקן בדואט שהיה מבייש את אריק אינשטיין, באתר מעריב אונליין, 12 בדצמבר 2020
↑  "שונא את זה, מרוקן לי את הלב לחיות על הקצה": הלהיט החדש של בניה ברבי, באתר וואלה, 7 בדצמבר 2020
↑  המצעד השבועי, שבוע 50, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  המצעד השבועי, שבוע 17, 2019, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  המצעד השבועי, שבוע 52, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  יוסי חרסונסקי, בניה ברבי כמה רקדנו, באתר "יוסמיוסיק", 8 בדצמבר 2020
| בניה ברבי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלקים מהניגון • מישהו איתי כאן • קרן שמש |  |
| ערכים קשורים | The Voice ישראל • NMC |  |
| בניה ברבי - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| חלקים מהניגון | "אמונה (תחזיקי חזק)" • "מהכפר אל העיר" • "מיתרי הלב" |  |
| מישהו איתי כאן | "מישהו איתי כאן" • "תפסת לי מקום" • "עכשיו הלב פתוח" • "ממה את מפחדת" |  |
| קרן שמש | "במקום הכי רחוק" • "קחי את הפחדים" • "מנגינה קטנה" • "כמה רקדנו" • "עכשיו" • "מי לא יבוא" • "עד שזה נגמר" • "גומות" • "מה שבא בא" • "קרן שמש" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אל תשאלי" |  |
כמה פעמים (שיר של שירי מימון)

"כמה פעמים" הוא שיר בביצוע הזמרת הישראלית שירי מימון, שהתפרסם ב־27 באוקטובר 2005 כסינגל הרביעי מתוך אלבום הבכורה של הזמרת, "שירי מימון" (2005). רועי לביא כתב והלחין את השיר.
מצעדי פזמונים

השיר הוצג כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־3 בנובמבר 2005, זכה להצלחה וצעד 11 שבועות עד 2 בפברואר 2006, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השני ב־24 בנובמבר 2005 ושהה בו שלושה שבועות רצופים (אחרי "האור בחיי" של נינט טייב).
השיר לא נכנס למצעד השנתי של רשת ג' לשנת תשס"ו, אבל דורג במקום ה־34 במצעד הישראלי השנתי לשנה זו של גלגלצ.
מצעדי פזמונים > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005–2006)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005–2006)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005–2006)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2005–2006)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 2  |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ו)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ו)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ו)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ו)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | גלגלצ | 34  |  |
משתתפים

שירי מימון – זמרה, קולות רקע
מומי לוי – קלידים, תכנותים, קולות רקע
חזי שקד – פסנתר
אבי סינגולדה – גיטרות
אורי קליינמן – בס
משתתפים > הפקה

הפקה מוזיקלית, עיבוד, עיבוד קולות, הקלטה – מומי לוי
מפיקה בפועל – זהבית לגאלי
מיקס – סאני דהרי
עריכה דיגיטלית – יועד נבו
ייעוץ מוזיקלי – גדי גידור
הערות שוליים

↑  הסינגל "כמה פעמים", באתר Discogs
1 2 3 4  האלבום "שירי מימון", באתר Discogs
1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 3 בנובמבר 2005, באתר פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 2 בפברואר 2006, באתר פזמונט
1 2  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 בנובמבר 2005, באתר פזמונט
1 2  המצעד השנתי הישראלי תשס"ו, באתר גלי צה"ל, 19 בנובמבר 2017
כדור סרק

כדורי סרק
כדור סרק הוא כדור תחמושת המכיל אבק שרפה אך אינו כולל קליע, שאותו הודף אבק השריפה בכדור חי. ירייה של כדור סרק יוצרת רשף וקול נפץ, אך אינה משגרת קליע. כדור סרק גורם לרתע נמוך מאשר כדור חי.
כדורי סרק (חסרי קליע), משמשים במצבים שבהם נדרשת תחושה של ירייה, אך ללא הסיכון הקיים ביריית כדור חי. חוסר הקליע בכדורי סרק (חסרי קליע), מאפשר ירי ללא כל סיכון, שכן הרובה אינו פולט כל חפץ או חומר המסכנים חיים. ירי כדורי הסרק דרוש לצורך תרגול של השימוש ברובה, מטחי כבוד, קרב יריות בקולנוע, אקדח הזנקה וכדומה.
בהוצאה להורג בירייה בפני כיתת יורים נהוג לטעון את רובהו של אחד מחברי הכיתה, באופן אקראי, בכדור סרק במקום כדור חי. בזכות זאת, כל אחד מהחברים בכיתת היורים יכול לקוות כי הוא זה שלא יתרום להרג, מה שאמור להקטין את הרתיעה מפני הירי ובכך להפוך את ההוצאה להורג לאמינה יותר. קלעים מנוסים אומנם אמורים להיות מסוגלים להבחין בין ירי כדור חי לכדור סרק לפי הרתע, אך ישנו מניע פסיכולוגי משמעותי לא לשים לב לעוצמת הרתע.
לוי לוי

| --- | --- |

 לידה:  5 בספטמבר 1922 י"ב באלול ה'תרפ"ב הרפובליקה הפולנית השנייה ראדום, הרפובליקה הפולנית השנייה
 פטירה:  אמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 אוסטרליה אוסטרליה
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   שב"כ
 תקופת הפעילות:  1949–1957 (כ־8 שנים)
לוי לוי (5 בספטמבר 1922 – אמצע שנות השמונים) היה עובד השב"כ שריגל למען הרפובליקה העממית הפולנית שהייתה לחלק מהגוש המזרחי.
ביוגרפיה

לוי לוי (לוציאן לוי, איגנצי לוי) נולד ב-1922, בן להורים רופאים, בראדום שבפולין. הוא היה פעיל ציוני, והגיע לתפקידים בכירים בתנועת הנוער הציונית "גורדוניה". בתקווה להיחלץ מהרשעה בהחזקת נשק שלא כחוק הסכים ב-1947 לשרת את המודיעין הפולני, ומסר מידע על "גורדוניה". הוא הפך לסוכן נאמן ונהנה ממענקים כספיים נכבדים.
באוגוסט 1948 עלה לישראל עם אשתו. שירת בצה"ל במשך שנה. בהמלצת ידידו מתנועת "גורדוניה", זליג כץ, שעבד בשב"כ, התקבל לוי לשב"כ, לאגף המבצעים. כשנה וחצי לאחר שהחל לעבוד בשב"כ הורה לו הקונסול הפולני בתל אביב להתחיל לפעול כמרגל. מפעם לפעם יצא לצרפת לפגישה עם הורי אשתו, וניצל זאת גם לפגישה עם מפעיליו במודיעין הפולני, בנוסף לפגישות שקיים בישראל. הוא סיפק למפעיליו מידע רב, ובתמורה קיבל כסף ולאות הוקרה - שעון זהב שפהאוזן. בזבזנותו הכספית ומנהגו להסתובב בכל מקום עם מצלמת "מינוקס" לא עוררו את חשדם של עמיתיו. זה התעורר רק ב-1957 אחרי שלוי שירת כבר שמונה שנים.
בתשאולים שנערכו לעולים מפולין התברר כי ידוע להם על מרגל פולני בכיר המועסק בשירות הביטחון הישראלי. הסימנים הצביעו על לוי לוי. מחוסר ראיות הוא לא נעצר מיד, אך פעילותו בשב"כ צומצמה, ולאחר שיחה קשה עם ראש היחידה שבה שירת, התפטר מהשב"כ באוגוסט 1957. בספטמבר 1957 יצא עם אשתו לצרפת, אך בדצמבר 1957 חזר לישראל, וביקש לחזור לעבודתו בשב"כ. הוא נעצר ב-1 בפברואר 1958, בהוראתו של איסר הראל, והכחיש את היותו מרגל. אולם בהיעדר ראיות התקשו להרשיעו במשפט, במיוחד לאחר ששכר את עורכי הדין שמואל תמיר ואריה מרינסקי.
ביולי 1958 נפתח משפטו של לוי. התובע במשפטו היה סגן פרקליט המדינה, גבריאל בך. המשפט התנהל במשך 16 חודשים, וב-12 בנובמבר 1959 הורשע לוי בבית המשפט המחוזי בשל ראיות נסיבתיות, ונגזרו עליו עשר שנות מאסר. ראיה מכריעה באה דווקא מצרפת. ולדיסלב מרוז, איש הביון הפולני שערק לצרפת, סיפק פרטים שהיה בהם כדי להרשיע בוודאות את לוי, אך המודיעין הצרפתי אסר על הצגת פרטים אלה בבית המשפט. לוי ערער לבית המשפט העליון על הרשעתו, והמדינה ערערה על קלות העונש. הדיון בערעור החל ב־25 באוקטובר 1960. ב-28 באוקטובר נודע שמרוז נרצח, כנראה בידי המודיעין הפולני כנקמה על בגידתו, ולכן בוטל האיסור הצרפתי על הצגת המידע שמסר. נותר קושי משפטי: בערעור לבית המשפט העליון אין להציג ראיות חדשות. כדי להתגבר על קושי זה, ראש השב"כ, עמוס מנור, הציג את הראיות לסנגורו של לוי, אריה מרינסקי, וזה שכנע את לוי לוי להודות, תוך הבטחה שהמדינה תבטל את ערעורה על קלות העונש, ומהעונש שנגזר עליו יופחת בבוא העת שליש, והוא יקבל סיוע בהגירה מישראל.
לוי לוי השתחרר מהכלא לאחר שבע שנות מאסר, ב-4 באפריל 1966, והשתקע באוסטרליה, שם נפטר ממחלה ממארת באמצע שנות השמונים.
הפרשה הותרה לפרסום רק בשנת 1991, למעלה מ-30 שנה אחרי מאסרו.
יחסי יפן–מאלי

| יחסי יפן–מאלי |
| --- | --- |
יפן: מאלי


יפן: מאלי
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 1,240,192
אוכלוסייה
123,588,993: 24,658,168
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 20,905
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 848
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

שגרירות מאלי בטוקיו
יחסי יפן–מאלי הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין יפן לבין רפובליקת מאלי.
סקירה כללית

בין יפן לבין רפובליקת מאלי מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. יפן ומאלי כוננו באופן רשמי את יחסיהן הדיפלומטיים בשנת 1960, בה זכתה מאלי בעצמאותה מצרפת.
ביקורים רמי דרג > ממאלי ליפן

אמדו טומני טורה, נשיא מאלי (2008)
דיונקונדה טראורה, נשיא מאלי (2013)
נציגויות דיפלומטיות

יפן מיוצגת במאלי בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בבמקו, בירת המדינה.
מאלי מיוצגת ביפן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בטוקיו, בירת המדינה.
כנסיית סנט מרי לה בו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה 
 על שם:  מרים, אם ישו 
 מיקום:  הסיטי של לונדון 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1671
 תאריך פתיחה רשמי:  1671 
 אדריכל:  כריסטופר רן 
 סגנון אדריכלי:  בארוק אנגלי 
 קואורדינטות:  51°30′49″N 0°05′37″W﻿ / ﻿51.51370986°N 0.093572737°W﻿ / 51.51370986; -0.093572737
 www.stmarylebow.co.uk
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסכנסיית סנט מרי לה בו(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסכנסיית סנט מרי לה בו(למפת הסיטי של לונדון רגילה) כנסיית סנט מרי לה בו(למפת הסיטי של לונדון מוגדלת) כנסיית סנט מרי לה בו
 
פנים הכנסייה
כנסיית סנט מרי לה בו (באנגלית: St Mary-le-Bow) היא כנסייה אנגליקנית בסיטי של לונדון, באזור צ'יפסייד. בשל יופייה נקראת הכנסייה "היפה" - "le-Bow" (שיבוש של המילה בצרפתית).
היסטוריה

את הכנסייה הנוכחית בנה האדריכל כריסטופר רן בין השנים 1671–1673, לאחר שהכנסייה הקודמת נשרפה בשרפה הגדולה של לונדון. צריח הכנסייה הושלם בשנת 1680.
הכנסייה שקדמה לזו שנשרפה נבנתה עוד בתקופה הנורמנית, וצריחה היה ידוע ביופיו. מסיבה זו בנה רן צריח ייחודי לכנסייה.
הבניין הנוכחי נהרס כמעט לחלוטין במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה, בהפצצה של ה-10 במאי 1941. במהלך ההפצצה נפלו פעמוני הכנסייה מהמגדל והתנפצו. שיקום הכנסייה החל בשנת 1956 בהדרכת האדריכל ל. קינג, והסתיים בשנת 1961.
הכנסייה בפולקלור

נהגו לצלצל בפעמוני הכנסייה לסימון סגירת שערי העיר כל ערב.
הכנסייה מתוארת בשיר הילדים "תפוזים ולימונים". נאמר על אדם שהוא יליד לונדון אמיתי (קוקני) רק אם נולד במרחק שמיעה מפעמוני הכנסייה.
בשידורים הבינלאומיים של ה-BBC בשנות ה-40 השתמשו בהקלטת פעמוני הכנסייה משנת 1926 ולעיתים מתחילים בהקלטה זו את התוכניות גם כיום.
צריח הכנסייה נתן השראה לאופה שהתגורר בקרבת הכנסייה להכין לביתו עוגת חתונה בצורת הצריח. הייתה זו עוגת החתונה הראשונה בצורה זו, והמקור לעוגות החתונה של ימינו.
לאיוש פלאדי

| --- | --- |

 לידה:  15 באפריל 1866 בצ'יי, סרביה 
 פטירה:  7 במרץ 1933 (בגיל 66) רובע II בודשפט, הונגריה 
 שם לידה:  Silberstein Lázár 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי פרקשרט, בודפשט 
 מעסיק:  Magyar Nemzet 
 
לאיוש פלאדי (במקור לזר זילברשטיין, בהונגרית: Palágyi Lajos; בצ'יי, 15 באפריל 1866 – בודפשט, 7 במרץ 1933) היה משורר יהודי-הונגרי, מורה ב"מכון להכשרת המורים הממלכתי", אחיו של מניהרט פלאדי.