stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יאבלונקה קושצ'יילנה

אין לבלבל עם יאבלונקה שמה הקודם של חלק מן העיר בוצ'ה שליד קייב, באוקראינה.
| --- | --- |

כנסייה בכפר
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  פודלסיה פודלסיה
 מחוז:  ויסוקה מזובייצק
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  133 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  52°57′N 22°22′E﻿ / ﻿52.950°N 22.367°E﻿ / 52.950; 22.367
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטייאבלונקה קושצ'יילנה(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטייאבלונקה קושצ'יילנה(למפת פרובינציית פודלסיה רגילה) ביאליסטוק סובאלק לומז'ה אוגוסטוב ביילסק פודלסקי  רוסיה - קלינינגרד  לו. ורמיה-מזוריה בלארוס ליטא מזוביהיאבלונקה קושצ'יילנה(למפת פרובינציית פודלסיה מוגדלת) ביאליסטוק סובאלק לומז'ה אוגוסטוב ביילסק פודלסקי  רוסיה - קלינינגרד  לובלין ורמיה-מזוריה בלארוס ליטא מזוביהיאבלונקה קושצ'יילנה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
יאבלונקה קושצ'יילנה (בפולנית: Jabłonka Kościelna) הוא כפר קטן במחוז ויסוקה מזובייצק שבפרובינציית פודלסיה בפולין, בסמוך לזמברוב, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
עד ראשית המאה ה-19 היו היהודים תושביו הבלעדיים של הכפר, ובמהלך המאה ה-19 התיישבו בו גם פולנים. בשנת 1897 נמנו בכפר 638 יהודים. היהודים התיישבו בכפר במהלך המאה ה-18, ובשנת 1760 נבנה במקום בית כנסת.
עקב הגירה, בין מלחמות העולם נותרו ביישוב 157 יהודים בלבד, שעדיין היוו רוב בקרב תושביו. בשנים אלה התקיימה בכפר פעילות ציונית. ביוני 1936 פרעו ביהודי היישוב כנופיות פולניות.
ב-24 ביוני 1941, יומיים לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בידי הגרמנים, וב-23 בנובמבר 1941 גורשו כל יהודיו לגטו בויסוקה מזובייצק הסמוכה, שם חלקו את גורל יתר יהודי המקום. רב העיירה, הרב יחזקאל שרגא ליפשיץ הלברשטאם, לימים האדמו"ר מייסד חסידות סטרופקוב בישראל, הוגלה בתאריך ה' בניסן תש"ד (29 במרץ 1944) עם משפחתו לאושוויץ, שם נספו אשתו וששת ילדיהם.
טריאתלון באולימפיאדת טוקיו (2020)

| --- | --- |

 היכל:  אודייבה מארין פארק
 תאריך התחלה:  26 ביולי 2021
 תאריך סיום:  31 ביולי 2021
 מתחרים:  110 מ-38 מדינות
 → 2016 2024 ← 
תחרויות הטריאתלון באולימפיאדת טוקיו התקיימו בין 26 ביולי ו-31 ביולי 2021 בפארק אודביה. זוהי הפעם השישית בה מתקיימות התחרויות במסגרת האולימפיאדה. מלבד תחרויות הגברים והנשים המסורתיות, נוספה באולימפיאדה תחרות של קבוצות מעורבות.
מבנה התחרות

הטריאתלון האולימפי מורכב משלושה חלקים: שחייה של 1.5 ק"מ, רכיבה על אופניים של 40 ק"מ וריצה של 10 ק"מ. התחרויות מתקיימות כאירוע אחד, ללא מקצים מקדימים.
התחרות המעורבת מתחרים צוותים של ארבעה ספורטאים (שני גברים ושתי נשים). כל ספורטאי מבצע שחייה של 300 מטר, ריצה של 8 ק"מ ורכיבה על אופניים למרחק 2 ק"מ. התחרות מתקיימת במתכונת של תחרות, כאשר הזמן המחושב כולל את הזמן המצטבר של ארבעת חברי הצוות.
מבנה התחרות > לוח זמנים

| תחרות | תאריך | שעת התחלה |
| --- | --- | --- |
| גברים | 26 ביולי | 06:30 |
| נשים | 27 ביולי | 06:30 |
| מעורב | 31 ביולי | 07:30 |
טבלת המדליות

מדינה מארחת (יפן)
המנצחים > גברים

| מקום | שם | שחייה | רכיבה | ריצה | זמן כולל | פער |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | כריסטיאן בלומנפלד   נורווגיה נורווגיה | 18:04 | 56:19 | 29:34 | 1:45:04 |  |
|  | אלכס יי   בריטניה בריטניה | 18:09 | 56:17 | 29:44 | 1:45:15 | +0:11 |
|  | היידן ווילד   ניו זילנד ניו זילנד | 18:17 | 56:07 | 29:52 | 1:45:24 | +0:20 |
המנצחים > נשים

| מקום | שם | שחייה | רכיבה | ריצה | זמן כולל | פער |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | פלורה דאפי   ברמודה ברמודה | 18:32 | 1:02:49 | 33:00 | 1:55:36 |  |
|  | ג'ורג'יה טיילור-בראון  בריטניה בריטניה | 18:31 | 1:03:11 | 33:52 | 1:56:50 | + 1:14 |
|  | קייטי זאפרס   ארצות הברית ארצות הברית | 18:28 | 1:02:51 | 34:27 | 1:57:03 | + 1:27 |
המנצחים > שליחים מעורב

| מקום | שם | שחייה | רכיבה | ריצה | זמן כולל | פער |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | בריטניה בריטניה   ג'סיקה לרמונת'   ג'ונתן בראונלי   ג'ורג'יה טיילור-בראון   אלכס יי | 16:13 | 39:57 | 23:14 | 1:23:41 |  |
|  | ארצות הברית ארצות הברית   קייטי זאפרס   קווין מקדואל   טיילור קניב   מורגן פירסון | 16:28 | 39:26 | 23:31 | 1:23:55 | + 0:14 |
|  | צרפת צרפת   לאוני פריאו   דוריאן קונאנס   קסנדר בוגראן   וינסנט לואיס | 16:35 | 39:51 | 23:21 | 1:24:04 | + 0:23 |
הערות שוליים

↑  Triathlon, באתר האולימפיאדה
↑  אתר אולימפיאדת טוקיו 2020
יאנקמאיטיש

| --- | --- |

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת פהרגיארמט
 שטח:  25.03 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,672 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  47°57′N 22°39′E﻿ / ﻿47.95°N 22.65°E﻿ / 47.95; 22.65 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.jankmajtis.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.יאנקמאיטיש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.יאנקמאיטיש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
יאנקמאיטיש (בהונגרית: Jánkmajtis) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר סומש שבצפון מזרח הונגריה.
הכפר הוקם בשנת 1950 לאחר איחוד שני כפרים יאנק (Jánk) ומאיטיש (Majtis)
יהודי יאנק

יהודים החלו להתיישב ביאנק במחצית השנייה של המאה ה-18, בחסותו של בעל האחוזה המקומית. רובם התפרנסו ממסחר ובית המרזח המקומי היה בבעלות יהודית. לקהילה היה בית כנסת, שני בתי עלמין ומקווה. בשוחט ובמלמד ובשאר שירותי הדת של הקהילה נעזרו גם הכפרים הסמוכים מאיטיש, קישנמן וצ'גלד.
בעקבות הקרע ביהדות הונגריה בשנת 1867 הצטרפה הקהילה לזרם הקהילות האורתודוקסיות. והחל משנת 1885 הפכה הקהילה להיות כפופה לקהילת פהרגיארמט.
עם החלת "החוקים היהודיים" שהיפלו את היהודים לרעה נקראו יהודים ביאנק לבדיקה מחודשת של אזרחותם.
אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה גויסו כמה צעירים יהודים לעבודות כפייה לעזרת הצבא ההונגרי, ובקיץ 1941 נשלחו לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים.
במסגרת מפקד קהילות הונגריה שלח ראש הקהל בקהילה בשנת 1944 מכתב על מצב יהודי הקהילה, שם מסר שכל יהודי הקהילה עניים ואין להם רכוש משותף, והם מסתמכים בעיקר על פהרגיארמט.
באביב 1944, אחרי כניסת הגרמנים להונגריה, הועברו יהודי יאנק לגטו מאטסלקה, שם רוכזו כ-17,000 יהודי המחוז. כעבור זמן מה שולחו כל יושבי הגיטו למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה חזרו לכפר רק תשעה יהודים ששרדו. חיי הקהילה לא נתחדשו.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 18 |  |
| 1880 | 58 | 875 |
| 1910 | 89 |  |
| 1920 | 95 |  |
| 1930 | 70 |  |
| 1941 | 60 | 1,235 |
יהודי מאיטיש

יהודים חיו במאיטיש בתקופות זמן שונות ואת שירותי הדת הם קיבלו מיאנק או מקהילת פהרגיארמט. בשנת 1944 נרצחו רבים מבני הקהילה בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 18 |  |
| 1880 | 15 | 380 |
| 1910 | 11 |  |
| 1920 | 8 |  |
| 1930 | 18 |  |
| 1941 | 2 | 559 |
לקריאה נוספת

יאנק בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 327
יאנק, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 187. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  בית הקברות של יאנק
↑  יאנק בפנקס קהילות הונגריה
↑  תיעוד יהודי יאנק שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
↑  תיעוד יהודי מאיטיש שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge1101057
טרנסטקסטואליות

טרנסטקסטואליות מוגדרת כ"התעלות" הטקסטואלית של הטקסט. על פי ז'רארד ז'נט(אנ') טרנסטקסטואליות היא "כל מה שמגדיר את הטקסט ביחסים, בין ברור או סמוי, לבין טקסטים אחרים" והוא "מכסה את כל ההיבטים של טקסט מסוים". ז'נט תיאר את הטרנסטקסטואליות כ"מונח כולל יותר מאשר אינטרטקסטואליות.
תת-סוגות

ז'נט הגדיר חמישה תת-סוגים של טרנסטקסטואליות: אינטרטקסטואליות, פאראטקסטואליות, ארכיטקסטואליות, מטאטקסטואליות והיפרטקסטואליות (הידועה גם בשם היפוטקסטואליות).
תת-סוגות > תיאור

להלן התיאורים לחמשת תת-הסוגים של טרנסטקסטואליות:
אינטרטקסטואליות יכולה להיות בצורה של ציטוט, פלגיאט או רמיזה.
פאראטקסטואליות היא היחס בין טקסט אחד לטקסט המקיף את גוף הטקסט העיקרי. דוגמה לכך הן כותרת הקדשה, הקדמה, הערת שוליים וקולופון.
ארכיטקסטואליות היא ייעודו של טקסט כחלק מז'אנר.
מטאטקסטואליות היא הפרשנות הביקורתית המפורשת או המרומזת של טקסט אחד לטקסט אחר.
היפוטקסטואליות או היפרטקסטואליות היא היחס בין טקסט מקורי או הז'אנר שעליו הוא מבוסס, אך הטקסטים הופכים, משנים, מפרטים או מרחיבים. דוגמאות לכך הן פרודיה, זיוף, המשך ותרגום. בטכנולוגיית המידע היפרטקסטואליות היא טקסט שלוקח את הקורא ישירות לטקסטים אחרים.
ראו גם

אינטרטקסטואליות
פאראטקסטואליות
הערות שוליים

↑  Genette, Gérard. The architext: an introduction. Berkeley: University of California Press, 1992: 83-84
↑  Genette, Gérard. The architext: an introduction. Berkeley: University of California Press, 1992: 83-84 Genette described transtextuality as a "more inclusive term" than intertextuality .http://www.aber.ac.uk/media/Documents/S4B/sem09.html
↑
יהושע סירקין

| --- | --- |

יהושע סירקין
 לידה:  18 ביולי 1838 שקלוב, בלארוס 
 פטירה:  15 ביוני 1922 (בגיל 83) 
 
יהושע סירקין (1838 – 1922) היה סופר עברי ופעיל ציוני, מראשוני חובבי ציון, יו"ר אגודת "דורשי ציון" במינסק, יוזם הספרייה הלאומית בירושלים, ממקימי ההתיישבות עין זיתים בארץ ישראל.
קורות חיים

נולד ברוסיה הלבנה, בנו של יעקב סירקין. בשנת 1869 הוציא את ספרו "מערכת הדומם" על מינרלוגיה - "לתועלת סוחרים באבנים יקרות ומחצבים אחרים, צורפים, חרשי אבן ומתכות, ומבקשי בינה להשכיל". היה מראשי הקהילה היהודית של מינסק, בעל עמדה בכירה בהנהלת מסילת הברזל ליבוי-רומני.
עם התעוררות התנועה הלאומית היהודית נרתם סירקין לפעילות ציונית אינטנסיבית. הוא עמד בראש אגודת "דורשי ציון" ("אגודת האלף") במינסק, כמו כן היה ממייסדי ומראשי האגודה "קיבוץ נדחי ישראל" במינסק.
במאי 1890 השתתף באספה הראשונה של הוועד האודסאי בווילנה, שבחר מחליף ליהודה לייב פינסקר שהתפטר מראשות תנועת חיבת ציון.
בקונגרס הציוני השני, שהתקיים בבזל, בשנת 1898, נבחר סירקין כחבר הוועד הפועל של ההסתדרות הציונית, לצד מנהיגים ציוניים בולטים ובהם מנחם אוסישקין, יחיאל צ'לנוב ויעקב ברנשטיין-כהן.
סירקין היה ממקימי ההתיישבות עין זיתים בארץ ישראל. בראשית 1891 הגיע לארץ ישראל יחד עם שני חבריו מראשי אגודת "דורשי ציון" (המכונה גם "אגודת האלף") ממינסק לצורך הקמת התיישבות חקלאית בארץ ישראל. הם פנו לפקידי הברון רוטשילד ובהם אל יהושע אוסוביצקי. אוסוביצקי הציע את אדמות ביריה ועין זיתים. אנשי אגודת "דורשי ציון" רכשו מידיו של אוסוביצקי 5,600 דונם קרקע בעין זיתון ובביריה. האוכלוסייה הערבית השכנה החלה מעלה תביעות על פיהן אוסוביצקי לא רכש את כל האדמות שהוא מכר לאגודה אלא רק מקצתן והגישו תביעה לבית הדין העות'מאני שאף הוציא צו האוסר על המשך העבודות במקום. אוסוביצקי פעל בביירות לביטול הגזירה וסירקין יצא בטענות קשות מאוד כנגדו. סירקין נסע לפריז וקיבל את תמיכת הברון באגודה.
הריחוק של אנשי "אגודת האלף" שנשארו במינסק לא אִפשר ניהול של המקום. סירקין, יושב ראש האגודה, היה עסוק בפעילות ציבורית מקיפה ובעסקיו הפרטיים ולא היווה מנהיגות מקומית ראויה בפיתוח המושבה. באוגוסט 1894 פוטרו כל הפועלים השכירים וחמישה עשר הפקידים שניהלו את המקום חזרו לרוסיה.
בשנת 1894 יזם את הקמת הספרייה הלאומית בירושלים, על בסיס מדרש אברבנאל שהייתה רק ספרייה ירושלמית. הוא ביקר בירושלים וכינס את חברי "ועד בית הספרים" וכן את בן יהודה ומשכילים אחדים מתושבי העיר. הוא ישב בראש הישיבה, שהתקיימה בח' בסיוון תרנ"ד. סירקין רכש ספריות שלמות בחו"ל כדי להעבירן לארץ ישראל.
במחצית השנייה של המאה ה–19 נעשו ניסיונות לחדש מילה עברית ל-Kultur. תחילה השתמשו בתעתיק המילה לעברית — "קולטור". בשנת 1894 הציע סירקין את המונח ״פקח־קח״, אולם ההצעה לא נקלטה, ובתחילת המאה ה-20 התקבעה המילה "תרבות".
ספריו

מערכת הדומם על מינרלוגיה, 1869
שארית יעקב: דבר בעתו, 1891
חזיונות לילה :משעפים בדברי ימי ישראל, 1903
הערות שוליים

↑   אילון גלעד, בין הקולטור לקולטורא: כך נבחרה המלה העברית לתַּרְבּוּת, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311016705171  ISNI: 0000 0001 0812 7725  LCCN: no2007032404  VIAF: 68704534   WorldCat (עם VIAF): 68704534
טרטוליאנוס

| --- | --- |

 לידה:  160? קרתגו הרומית, אפריקה, האימפריה הרומית 
 פטירה:  240? (בגיל 80 בערך) קרתגו הרומית, אפריקה, האימפריה הרומית 
 מדינה:  רומא העתיקה 
 שפות היצירה:  לטינית 
 יצירות בולטות:  נגד מרקיון 
 
קווינטוס ספטימיוס פלורנס טרטוליאנוס (בלטינית: Quintus Septimius Florens Tertullianus; בערך 220-155 לספירה) היה תאולוג נוצרי חשוב ואחד מאבות הכנסייה. הוא חי ופעל בקרתגו ומילא תפקיד מרכזי בגיבוש התאולוגיה הנוצרית במאות הראשונות לספירה.
טרטוליאנוס היה הראשון שהעמיד קורפוס שלם של כתבים נוצריים בשפה הלטינית, נוסף לכמה חיבורים שכתב בשפה היוונית. הוא היה הראשון שהשתמש במושג trinitas כדי לציין את השילוש הקדוש, וככל הנראה, הראשון שהשתמש בנוסחה "שלוש פרסונות, מהות אחת" (בלטינית: "tres Personae, una substantia"). כמו כן החל את השימוש במושגים "ברית חדשה" ו"ברית ישנה".
בניגוד לאבות כנסייה אחרים, טרטוליאנוס מעולם לא הוכר כקדוש בידי הכנסייה, כנראה מכיוון שבסוף ימיו הוא אימץ את המונטניזם שנחשב למינות.
חייו

העדויות הנוגעות לחייו של טרטוליאנוס מעטות ומעורפלות. על פי המסורת הנוצרית, הוא נולד והתחנך בקרתגו לאב ששימש כקנטוריון רומי, הוכשר כעורך דין ולאחר מכן הוסמך לכמורה. אך מהימנותן של קביעות אלה, המסתמכות בעיקר על כתביהם של הירונימוס ואוסביוס, שנויה במחלוקת.
חיבוריו של טרטוליאנוס מלמדים כי הוא התחנך על ברכי התרבות הקלאסית וזכה להשכלה מצוינת, שאפשרה לו לכתוב הן בלטינית הן ביוונית, ובקיאותו בחוק הרומי מציעה כי עמדה לרשותו גם השכלה משפטית. משערים כי טבילתו לנצרות התרחשה בין 197 ל-198 לספירה, ושני חיבורים שהקדיש לאשתו מעידים כי היה נשוי לאישה נוצרייה.
טרטוליאנוס חיבר כתבים פולמוסיים רבים נגד קבוצות מינות נוצריות, ובייחוד יצא נגד המינות הגנוסטית. עם זאת, הוא עצמו נמשך לנצרות המונטניסטית, שהוקעה אף היא כמינות על ידי הכנסייה. משערים כי בסביבות שנת 207 הוא פרש מן הזרם המרכזי של הנצרות והצטרף למונטניסטים.
הירונימוס מדווח כי טרטוליאנוס האריך ימים, אך אין כל מקור מהימן המעיד על זמן מותו.
כתביו והשקפתו

31 חיבורים מאת טרטוליאנוס הגיעו לידינו בשלמותם, ולצדם השתמרו פרגמנטים מחיבורים נוספים. כ-15 חיבורים אחרים פרי עטו בלטינית וביוונית אבדו. כתביו של טרטוליאנוס עוסקים בכל הנושאים התאולוגיים של אותה תקופה - אפולוגטיקה נגד הפגאניות והיהדות, ויכוחים עם קבוצות מינות, פוליטיקה, חינוך, מוסר וארגון מחדש של החיים האנושיים על בסיס עקרונות נוצריים; כתביו מספקים לחוקרים מידע רב על החיים הדתיים ועל ההגות הדתית בת התקופה.
על אף היכרותו עם התאולוגיה הנוצרית שנכתבה ביוונית, היה טרטוליאנוס עצמאי בחשיבתו המטפיזית, והתאפיין בתפיסות ריאליסטיות ומטריאליסטיות. הוא נחשב למבשר הדוקטרינה הקתולית בדבר השילוש, והדגיש בחיבוריו כי האלוהות מורכבת משלוש פרסונות נפרדות, האב, הבן והרוח, המהוות שלושתן מהות אחת (אנ'). עם זאת, טרטוליאנוס האמין שהפרסונה השנייה (הבן) כפופה לאב, דעה שהוקעה בועידת ניקאה כמינות.
טרטוליאנוס כתב את החיבור "נגד מרקיון" (Adversus Marcionem) שבו הביע את הרעיון שהאל של הברית החדשה זהה לאל של הברית הישנה, להבדיל ממרקיון שהבחין בין האל העליון, הוא אלוהי ישו, לבין האל הנחות, בורא העולם.
לטרטוליאנוס מיוחסת האימרה החשובה Credo quia absurdum ("אני מאמין מפני שזה אבסורד"(אנ')).
ייתכן שטרטוליאנוס הוא הראשון להשתמש באופן שיטתי במילה "יהדות" (᾽Ιουδαϊσμός) כמונח המציין אמונה ודרך חיים. הוא נוקט בה עשרות פעמים בכתביו, בעוד שמחברים נוצרים, יהודים ופגאנים שקדמו לו כמעט ולא השתמשו בה ונטו להתייחס פשוט לארחותיהם של היהודים או היהודאים (᾽Ιουδαῖοι) בלי להיזקק למינוח כזה.
טרטוליאנוס דגל בפציפיזם והתנגד להגנת עצמית באומרו: ”האם בן שלום, שאף אינו אמור להגיע לחצר המלוכה, ישתתף בקרב?! האם אדם, אשר אף לא נוקם על עוולות שנעשו נגדו, ייטול חלק בשרשראות, בתי כלא, עינויים ועונשים?!”.
לעיון נוסף

דוד רוקח, היהודים במשנתם של טרטוליאנוס ואוגוסטינוס, ישראל תשע"ח.
הערות שוליים

↑  Steve Mason, Jews, Judaeans, Judaizing, Judaism: Problems of Categorization in Ancient History. Journal for the Study of Judaism 38 (2007. עמ' 472-473.
↑  רפאל בן לוי, ‏להשיב את הצדק למלחמה, השילוח, 13, פברואר 2019
| תאולוגיה נוצרית |
| --- | --- | --- |
| האלוהות | השילוש הקדוש • האל האב • ישו • רוח הקודש • קרדו • ומן הבן • אריאניות • הסבליאניות • המקדוניות | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| כריסטולוגיה | לוגוס • אינקרנציה • דיופיזיטיות • מונופיזיטיזם/מיאפיזיטיות • דונאטיזם • מונותליטיזם • נסטוריאניזם • לידת הבתולין • עליית ישו • הביאה השנייה | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| האדם והאל | החטא הקדמון • כפרה • פלגיאניזם • חטא • שבעת החטאים • חסד • גאולה • פרדסטינציה • יוסטיפיקציה • קדוש (קדוש מגן) • הסקרמנטים • טרנסובסטנציאציה | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| תאולוגים חשובים | טרטוליאנוס • אוריגנס • פוליקרפוס • אתנסיוס • בסיליוס הגדול • גרגוריוס מנזיאנזוס • הירונימוס • אמברוזיוס • אוגוסטינוס • יוחנן כריסוסטומוס • קירילוס האלכסנדרוני • ברנאר מקלרבו • תומאס אקווינס • אנסלם • לותר • צווינגלי • קלווין • וסלי | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
פורטל נצרות • מושגים בנצרות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290480905171  PLWABN: 9810659869205606  BIBSYS: 90080311  BNC: 000058750  BNE: XX873455  BnF: cb11926244w (data)  CANTIC: a10476441  CiNii: DA01408174  GND: 118621386  ICCU: CFIV039600  ISNI: 0000 0001 2283 4506  LCCN: n79091867  LNB: 000030442  NDL: 00798864  NKC: jn19990008451  NLA: 35778726  NLG: 100120  NLK: KAC2018O1802  NSK: 000187341  NTA: 068999968  RERO: 02-A000161506  SELIBR: 199688  SNAC: w6c00nv9  SUDOC: 027398153  Trove: 1083176  VcBA: 495/52084  VIAF: 100226395   WorldCat (עם VIAF): 100226395
טורץ'

טורץ' היא תוכנת שחמט אשר נוצרה על ידי Chess.com. טורץ' סיים במקום השני בתחרות המחשבים של Chess.com ונוצח רק על ידי Stockfish.
טורץ' השתתף בתחרות הראשונה שלו תחת השם "Mystery" (בעברית מִסתוֹרִין). טורץ' אינו זמין לפומבי, אבל הקבוצה שמאחורי טורץ' מתחננים לעשות את המכונה זמינה לרשימת הניקוד (אנ'). זה גם יהיה זמין דרך סקירת המשחק של Chess.com בעתיד.
הקבוצה מאחורי טורץ' מורכבת מאנדרו גרנט (מחבר תוכנת המחשב Ethereal) פין אגרס וקים קארה (מחברי תוכנת המחשב Kovisto) ג'יי הונולד (מחבר תוכנת המחשב berserk) ומייקל וויטלי ודיטריך קאפ (מחברי תוכנת המחשב Dragon). המחברים לשעבר של תוכנת המחשב Dragon מארק לפלר ולארי קאופמן הם יועצים לפרויקט. ההתפתחות של טורץ' נתמכת על ידי כלים רבים עם קוד פתוח, כגון: pytorch-nnue, Cutechess, OpenBench. הקבוצה שמאחורי טורץ' אמרה שכל הקוד שמאחורי טורץ' הוא מקורי ושום קוד אינו לקוח משום תוכנת מחשב אחרת.
תוצאות תחרויות > תחרות המחשבים של Chess.com

| אירוע | שנה | זמן | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CCC 20: סטנדרטי | 2023 | 10+3 | מקום 15 |  |
| CCC: 20 בזק | 2023 | 1+1 | מקום 2 |  |
| CCC:20 מהיר | 2023 | 3+2 | מקום 2 |  |
| CCC:21 סטנדרטי | 2023 | 10+3 | מקום 3 |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Luci Kelemen, Chess.com announces new super-strong chess engine to challenge Stockfish, Dot Esports, ‏2023-07-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  Computer Chess Championship with Top Engines, Chess.com (באנגלית אמריקאית)
1 2  Mystery engine at CCC
↑  Chess com Team (CHESScom), Announcing Torch: New #2 Chess Engine, Chess.com, ‏2023-07-17 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  Computer Chess Championship with Top Engines, Chess.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Computer Chess Championship with Top Engines, Chess.com (באנגלית אמריקאית)
טורפקס

טורפקס (באנגלית: Torpex) הוא חומר נפץ משני, חזק ב-50 אחוז יותר מאשר TNT באותו המשקל. טורפקס מורכב מ-42% RDX, מ-40% TNT ו-18% אלומיניום.
כמו ה-RDX גם הטורפקס פותח בבריטניה ב-Waltham Abbey Royal Gunpowder Factory.
טורפקס הוא קיצור ל"טורפדו אקספלוסיב" מכיוון שהוא פותח במקור כחומר נפץ לטורפדו. הטורפקס יעיל במיוחד בפיצוצים בתוך גוף מים, כיוון שהאלומיניום שבו מאריך את גל ההדף של הפיצוץ, ומגדיל את כוח ההרס של הפצצה.
במקור, פותח הטורפקס כדי להתגבר על הרגישות הרבה לזעזועים של ה-RDX, שהפכה אותו ללא בטוח לשימוש.
פיתוח

טורפקס פותח במפעל רויאל אבק שרפה, מנזר וות'אם בבריטניה כאלטרנטיבה צבאית חזקה יותר ל- TNT. RDX פותחה בשנת 1899. אף שיציבה מאוד ומשמשת כנקודת התייחסות שלפיה נשפטים הרגישות של חומרי נפץ אחרים, היא הייתה יקרה מדי עבור רוב היישומים הצבאיים ושמורה לשימוש במוצרים החשובים ביותר, כמו טורפדו. אבקת אלומיניום נוספה לתערובת כדי להעצים עוד יותר את האפקט. אף על פי שגם ל- RDX וגם ל- TNT יש מאזן חמצן שלילי, רכיב האלומיניום המחומם העל נוטה לתרום בעיקר על ידי הארכת זמן ההתרחבות של גזי המוצר הנפיץ. שעוות דבורים התווספה גם כחומר פלגתי, כדי להפחית את הרגישות להלם ולהשפעה. מאוחר יותר הוחלפה שעוות דבורים בשעווה של פרפין, ונוספה סידן כלוריד כבולם לחות להפחתת ייצור גז מימן תחת לחות גבוהה.
ראו גם

חומר נפץ
טרנסילבניה (אונייה)

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית נוסעים 
 חברת ספנות:  השירות הימי הרומני, סוברומטרנספורט
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  Burneister & Wein בדנמרק
 הושקה:  1938
 תקופת הפעילות:  11 בפברואר 1938 – 1975 (כ־36 שנים)
 אחריתה:  בגלל עגינה לא טובה נסחפה במי הדנובה, עלתה על שרטון והתהפכה באזור גאלאץ
 מידות
 מעמס:  6.672
 אורך:  128.55 מ' 
 שוקע:  5.7 מ' 
 נתונים טכניים
 מהירות:  25
 גודל הצוות:  146
 מספר נוסעים:  412 
 
טרנסילבניה (ברומנית: Transilvania) הייתה אוניית נוסעים רומנית, שהפליגה עם תיירים בים השחור, בים התיכון, בים סוף ובאוקיינוס ההודי. טרנסילבניה הובילה עולים חדשים שעלו לארץ ישראל לפני ואחרי מלחמת העולם השנייה ובהמשך למדינת ישראל.
טרנסילבניה הייתה אוניית פלדה באורך 132 מטר, רוחב 17.6 מטר, גובה 8.5 מטר ומשקל נטו 5,160 טונות. לספינה היו שלושה סיפונים, שני מנועי דיזל, 12 צילינדרים, שני מדחפים ועוצמה של 23,000 כוחות סוס. הספינה הייתה מיועדת להובלת 412 נוסעים, אך בהובלת עולים חדשים צופפו על סיפוניה עד אלפיים נוסעים.