stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמיטת כספים
הערות שוליים

1 2  שם סעיף ו
1 2  שם סעיף ג
↑  שם סעיף ה
↑  שם שם
↑  שם סעיף ז
↑  שם סעיף ח
↑  שם סעיף ד
↑  שם שם
↑  בשני המקרים האלה, לפי הרב יוסף שלום אלישיב שמיטת כספים שומטת חובות אלו, ולפי הרב יעקב ניסן רוזנטל אין שמיטת כספים משמטת חובות אלו
↑  ערוך השולחן חושן משפט סימן סז סעיף א
↑  שם שם
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף כ"ח, עמוד ב'.
↑  שם סעיף ב'
↑  רד"צ הופמן
↑  ח' טשרנוביץ, "תולדות ההלכה" ג, ניו-יורק ה'תשי"ג, עמ' 118-119.
↑  דוד הנשקה, "שמיטת כספים ושנת השבע - לטיב הזיקה שביניהן". בתוך: "תורה לשמה", מאמרים במדעי היהדות לכבוד פרופ' שמא פרידמן, ירושלים ה'תשס"ז
↑  הערה 1, פרק 1 - שמיטת כספים, ספר שביעית ויובל, באתר פניני הלכה
↑  עצומת רבנים לתמיכה בנדיבי ארץ, בעמוד הפייסבוק של שמיטה ישראלית, 24 ביולי 2015
↑  לקיים שמיטת כספים - ולהוציא משפחות מהעוני, באתר ערוץ 7
↑  האתר של מיזם "נדיבי ארץ", ‏2022-05-31
↑  שם יד
↑  מצוות שמיטת כספים עושה קאמבק - nrg
| ספר דברים |
| --- | --- | --- |
| פרשת דברים | ערבות מואב • חטא המרגלים • חטא המעפילים |  |
| פרשת ואתחנן | עשרת הדיברות • שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • תפילין |  |
| פרשת עקב | כוחי ועוצם ידי • תורת הגמול • חטא העגל • והיה אם שמוע • ברכת המזון • שבעת המינים • לא תערץ מפניהם |  |
| פרשת ראה | היתר אכילת בשר • נביא שקר • מסית • עיר הנידחת • סימני כשרות בבעלי חיים • תרומות ומעשרות • שמיטת כספים • עבד עברי • שלוש רגלים • עלייה לרגל |  |
| פרשת שופטים | משפט עברי • איסור שוחד • איסור עבודה זרה • זקן ממרא • מצוות מינוי מלך • זרוע, לחיים וקיבה • ראשית הגז • כישוף • אוב • ידעוני • חובר חבר • רוצח בשגגה • עיר מקלט • עדות שקר • עדים זוממים • לא תערוץ מפניהם • הלכות מלחמה • כהן משוח מלחמה • מצוות קריאה לשלום במלחמה • בל תשחית • עגלה ערופה |  |
| פרשת כי תצא | אשת יפת תואר • משפט הבכורה • בן סורר ומורה • תלייה • השבת אבידה • לא ילבש • מוציא שם רע • מפתה • איסור קדשה • גירושין • ייבום וחליצה • ממזר • מצוות טעינה • איסור ריבית • משכון • הלנת שכר • מתנות עניים • לא תחסום שור בדישו • כלאי הכרם • לא תחרוש בשור ובחמור יחדו • שעטנז • לא ילבש • השבת אבדה • איסור גנבת נפש • אתנן זונה ומחיר כלב • קבורת המת • שילוח הקן • מצוות מעקה • ציצית • נדרים • מלקות |  |
| פרשת כי תבוא | מקרא ביכורים • וידוי מעשרות • מעמד הר גריזים והר עיבל |  |
| פרשת נצבים | תשובה • קיבוץ גלויות |  |
| פרשת וילך | הקהל • הסמכת יהושע • כתיבת משה את התורה |  |
| פרשת האזינו | שירת האזינו |  |
| פרשת וזאת הברכה | ברכת משה • מות משה • הר נבו |  |
| דמויות מרכזיות | משה • יהושע בן נון |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
| שמיטה ויובל |
| --- | --- | --- |
| מצוות השביעית | שמיטת קרקעות • מלאכות שביעית • שמיטת כספים  • פרוזבול • מצוות הקהל • שביעית בזמן הזה |  |
| פירות שביעית | איסור ספיחין • איסור סחורה • איסור שמור • איסור נעבד • דמי שביעית • חובת הביעור |  |
| מצוות היובל | ספירת שנות היובל • שנת היובל • גאולת קרקע • בתים ושדות בתקופת היובל • מצוות הענקה |  |
| פתרונות הלכתיים | יבול שישית • זריעה מוקדמת • יבול חו"ל • מצע מנותק • אוצר בית דין • היתר מכירה • יבול נוכרי • פח שמיטה |  |
| ארגונים | קרן השביעית • אוצר הארץ • ועדת שמיטה • שמיטה ישראלית |  |
| טקסטים | מסכת שביעית • תורת השמיטות • שבת הארץ • ספרות על שנת השמיטה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
הפורום המשפטי למען ישראל

| --- | --- |
לוגו הפורום המשפטי"
 פעילות:  דאגה לזכויות האדם והאינטרסים של מדינת ישראל מנקודת מבט ציונית-ימנית
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  ירושלים
 סניפים:  ישראל, ארצות הברית וקנדה
 מייסדים:  נחי אייל
 יושב ראש:  יוסי פוקס
 מנכ"ל:  נחי אייל
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־21 שנים)
 https://haforum.org.il/
 
הפורום המשפטי למען ישראל (עד שנת 2014: פורום משפטי למען ארץ ישראל) הוא עמותת ימין ישראלית המאגדת מאות עורכי דין וכלכלנים. העמותה הוקמה בספטמבר 2004, כארגון שביקש למזער את נזקי תוכנית ההתנתקות מגוש קטיף וצפון השומרון בכלים משפטיים. בעקבות ההתנתקות ותוצאותיה הרחיב הפורום המשפטי את פעילותו לתחומים כלליים הקשורים זה בזה: "שמירת זכויות האדם, הבטחת תקינות השלטון ושמירה על האינטרסים הלאומיים של מדינת ישראל והעם היהודי". מייסד הארגון הוא נחי אייל.
עקרונות הארגון

הבטחת ממשל תקין; קידום רפורמה במערכת המשפט, פיקוח על מינויי עובדי ציבור, העברת מידע רלוונטי למבקר המדינה ומאבק בשחיתות שלטונית.
הגנה על זכויות אזרח; עמידה על שמירת זכויות האדם של כלל תושבי ישראל - כולל תושבי יהודה ושומרון.
הגנה על אינטרסים לאומיים; כולל פעילות משפטית רחבת היקף נגד טרור, מחבלים והגורמים המסייעים להם.
חינוך לערכי ציונות; דרישה להסרת ערכים פוסט-ציוניים ממערכת החינוך, עמידה על גבולות חופש הביטוי באמנויות לעומת החופש להסתה, בקרה ואיתור ספרי לימוד מסיתים.[דרוש מקור]
פעילות הארגון בתקופת ההתנתקות

לקראת הוצאתה לפועל של תוכנית ההתנתקות, הארגון פעל במספר מישורים עיקריים:
עתירות לבג"ץ כנגד תוכנית ההתנתקות בטענה שהיא לא חוקית ולא חוקתית.
הגנה על זכויות התושבים בטרם פינויים ודאגה לכך שלא ייעשקו או יצאו בהפסד עקב פינויים. עורכי-הדין, מתנדבי הפורום, פעלו בוועדות החוקה והכספים של הכנסת ואף הגישו עתירות כנגד חוק יישום תוכנית ההתנתקות. בעקבות עתירות אלו הוגדל סכום הפיצויים הכולל בכמיליארד וחצי ש"ח.
הגנה על זכויותיהם של המתנגדים לתוכנית ההתנתקות ועל זכותם להפגין כנגדה.
סיוע לתושבי היישובים שפונו בדרכים שונות ובהן, ייצוג המפונים במאבק על הפיצויים ושיקום הקהילות אל מול מנהלת סל"ע.
לאחר יישום ההתנתקות הרחיב הפורום המשפטי את פעילותו בתחומים כלליים של זכויות אזרח ותקינות שלטון. הפורום עתר לבג"ץ במספר נושאים בהם הוצאת צווי הגבלה לתושבי יהודה ושומרון, מינויים לא תקינים בשירות הציבורי, הצעות למחוקקים לפעולה נגד אלימות שוטרים, שמירה על אדמות הלאום, חיזוק מוסד מבקר המדינה.
פעילות למען מנהל תקין

עתירה נגד ההחלטה להעניק את פרס ישראל למכון הישראלי לדמוקרטיה שנדחתה.
בשנת 2007, בעקבות פרסום דו"ח הביניים של הוועדה לבדיקת אירועי המערכה בלבנון 2006 ("ועדת וינוגרד"), הגיש הפורום עתירה לבג"ץ שבה דרש את התפטרותו של ראש הממשלה, אהוד אולמרט, ואת פיטורי שר הביטחון, עמיר פרץ. העתירה נדחתה על הסף, בנימוק שזו סוגיה שהיא בעיקרה ציבורית ולא משפטית.
באותה שנה נמנה הפורום עם קבוצה של ארבעה ארגונים שהגישו עתירות לבג"ץ נגד מינויו של חיים רמון לשר, לאחר שהורשע בעבירה של מעשה מגונה ללא הסכמה. העתירה נדחתה ברוב דעות, בנימוק שההחלטה על המינוי אינה חורגת ממתחם הסבירות.
לאחר שנודע, בעקבות תחקיר עיתונאי, כי התקיים חשש לניגוד עניינים בפעילותו של יו"ר הוועדה להענקת פרס ספיר בשנת 2009, יוסי שריד, פנה הפורום למנכ"ל מפעל הפיס בדרישה לבטל את הזכייה בפרס, ודרישתו נענתה בחיוב. פנייה של הפורום ליועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, שיורה על פתיחת חקירה פלילית נגד שריד, נענתה בשלילה.
בשנת 2014 פעל הפורום לשלילת פרס לנדאו מהמשורר יצחק לאור, בנימוקים שהוא איש שמאל רדיקלי אנטי-ציוני, ועקב תלונות נשים על הטרדה מינית מצידו.
בעקבות עתירת הארגון לבג"ץ בדרישה למנוע מצב בו חיילים עובדים בשבת בתחנת גלי צה"ל שלא לצורך מבצעי ובניגוד להוראות מטכ"ל, הודיע מפקד התחנה, יצחק טוניק, כי יפעל לצמצום מספר החיילים העובדים בתחנה בשבת והחלפתם באזרחים.
בשנת 2018 הצליח הפורום המשפטי לגרום לפרסום צווי אלוף באתר נגיש. עד 2018, היו צווי האלוף מפורסמים באתר מסודר, אך מנוע החיפוש היה פגום, ולא ניתן היה למצוא חוקים ספציפיים. כך לא יכלו תושבי יו"ש לדעת אילו חוקים חלים עליהם (החוק הישראלי חל על יו"ש רק דרך צווי אלוף). לאחר מאבק של הפורום המשפטי, הועבר מאגר המידע לאתר של צה"ל, תחת הפרקליטות הצבאית.
עד שנת 2014 פעל תחת הפורום גם מדור בשם מרכז תדמי"ת שעסק במעקב אחר עולם התקשורת ופעל למה שהוא ראה כאיזון בערוצי בתקשורת הציבוריים וקיום האתיקה העיתונאית.
הפורום המשפטי מוציא לאור דו"חות בנושאים שונים. דו"חות אלו מופצים במאות עותקים למקבלי ההחלטות במדינה, למוסדות ציבור ולאוניברסיטאות.
פעילות הארגון בתחום מערכת המשפט

הפורום המשפטי חותר בפעילותו לאיזון, כהבנתו מושג זה, בין שלוש הרשויות - המחוקקת, המבצעת והשופטת, תוך שימת דגש על הגבלת כוחה של הרשות השופטת, באופן מידתי.
הארגון פועל לשקיפות ופיקוח על הרשות השופטת באמצעות פרסום פרוטוקולים של הוועדה לבחירת שופטים, הוצאת שופטים לא ראויים מהמערכת ודרישה לחשיפת ניגודי עניינים. הארגון גם פועל במסגרת החקיקה בכנסת, באמצעות הגשת בקשות לתיקוני חקיקה בתחום עבודת השופטים ומערכת המשפט.
במסגרת הפעילות לפיקוח ושקיפות ברשות השופטת, הארגון קידם[דרוש מקור] את הקמת נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות (הנבת"ם), כדי לבקר את התנהלות מערך התביעה המשטרתית והפרקליטות.
הפורום המשפטי נלחם בתופעת השמדת תיקי חקירה וביעור מוצגים ללא נהלים מוסדרים, ומבצע מעקב אחר תיקון הליקויים במערכת וחקירת המעורבים בפרשות שנחשפו.[דרוש מקור]
מומחי הפורום המשפטי מסייעים לתושבי יו"ש שנפגעו מסירוב לא חוקי להעניק להם שירות באזור מגוריהם.[דרוש מקור]
הפורום פועל להחלת "חקיקה במקביל" - כך שכל חוק שמתקבל בכנסת יחוקק מיד ובמקביל כצו אלוף ויהיה תקף גם ביהודה ושומרון.
הארגון משתמש בכלים משפטיים כדי להיאבק בתנועת החרם על ישראל (BDS). הפורום הצטרף, על פי בקשתו, להגנה על חוק החרם בבג"ץ בעתירות נגדו שהגישו ארגוני שמאל, אשר טענו כי הקריאות לחרם חסות תחת חופש הביטוי. כמו כן, הפורום נערך לייצג אנשים וחברות שנפגעו מקריאות לחרם עליהם.
ראו גם

חוננו
ארגון זכויות האדם ביש"ע
הערות שוליים

↑  מי אנחנו?, באתר הפורום המשפטי למען ישראל
↑  בג"ץ 3346/09 פורום משפטי למען ארץ ישראל וחוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי נ' שר החינוך, ניתן ב־26 באפריל 2009
↑  בג"ץ 3346/09 פורום משפטי למען ארץ ישראל נ' שר החינוך ואחרים, ניתן ב־26 באפריל 2009
↑  עתירה לצו על תנאי - בגצ 4236/07 פורום משפטי למען ארץ-ישראל נ' מר אהוד אולמרט, ראש הממשלה
↑  בג"ץ 4236/07 פורום משפטי למען ארץ ישראל נ' ראש הממשלה - מר אהוד אולמרט ואחרים, ניתן ב־10 במאי 2007
↑  בג"ץ 5853/07 אמונה-תנועת האישה הדתית לאומית ואחרים נ' ראש הממשלה, מר אהוד אולמרט ואחרים, ניתן ב־6 בדצמבר 2007
↑  הפורום המשפטי למפעל הפיס: בטלו את פרס ספיר מחשש לניגוד עניינים
↑  דורית גבאי, מזוז: לא תיפתח חקירה פלילית נגד יוסי שריד, באתר nrg‏, 9 ביולי 2009
↑  מיה סלע, יוזמי המחאה נגד יצחק לאור פנו לווינשטיין: התערב בהליך המשפטי, באתר הארץ, 30 בדצמבר 2014
↑  קובי נחשוני, מפקד גל"צ: חיילים לא יעבדו בשבת, באתר ynet, 12 בספטמבר 2010
↑  אפרת פורשר, לראשונה זה שנים: צווי אלוף מפורסמים באתר צה"ל, באתר מקור ראשון, ‏04.06.18
↑   החקיקה ביהודה והשומרון, באתר צה"ל, 10 באפריל 2018
↑  חור אוריאל ניזרי, בג"ץ למדינה: נמקו למה לא יבוטל חוק החרם, באתר nrg
בג"ץ 5239/11 אורי אבנרי ואחרים נ' הכנסת ואחרים, ניתן ב־15 באפריל 2015
↑  אלירן אהרון, המטרה: חיסול ה-BDS, באתר ערוץ 7, ‏05/02/2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387591205171  VIAF: 51151431621856302633   WorldCat (עם VIAF): 51151431621856302633
אוון ג'ונס

| --- | --- |

 לידה:  8 באוגוסט 1984 (בן 40) שפילד, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  יוניברסיטי קולג'  Bramhall High School 
 מעסיק:  הגרדיאן, Le Monde diplomatique, BBC, סקיי ניוז, Sunday Mirror, אינדפנדנט, ניו סטייטסמן, BBC One 
 מפלגה:  מפלגת הלייבור 
 השקפה דתית:  אתאיזם 
 
אוון ג'ונס (באנגלית: Owen Jones; נולד: 8 באוגוסט 1984) הוא בריטי, בעל טור, עיתונאי, סופר ופעיל פוליטי.
הוא כותב טור ב"גרדיאן" ותורם ל"ניו סטייטסמן", "מגזין טריביון (אנ')" ובעבר היה בעל טור ב"אינדיפנדנט" . יש לו שתי סדרות אינטרנט שבועיות, The Owen Jones Show ו־The Owen Jones Podcast .
ראשית חייו

ג'ונס נולד בשפילד למד היסטוריה באוניברסיטת קולג', אוקספורד וסיים את לימודיו ב-2005. הוריו היו חברי קבוצה טרוצקיסטית בתוך מפלגת הלייבור.
קודם לעבודתו העיתונאית עבד ג'ונס כלוביסט של איגודי עובדים, כחוקר פרלמנטרי עבור חבר הפרלמנט של מפלגת הלייבור וכן עבד בשירותו של ההיסטוריון אריק הובסבאום לעריכת אינדקס ואירכוב של מאמריו.
כתיבה וקריירה ציבורית > בעל טור, שדרן וכותב

ג'ונס הוא בעל טור שבועי ב"גרדיאן" לאחר שעבר מ"אינדיפנדנט" במרץ 2014. מאמריו מופיעים ב־New Statesman, ב-Le Monde diplomatique ובכמה כלי תקשורת עם תפוצה נמוכה יותר. ג'ונס כותב מנקודת מבט שמאלנית.
בשנת 2011, פרסם ג'ונס את ספרו הראשון: Chavs: The Demonization of the Working Class ובו הוא ניתח סטריאוטיפים תרבותיים של מעמד הפועלים הבריטי. הספר נבחר על ידי הניו יורק טיימס כאחד מעשרת ספרי העיון המובילים לשנת 2011. בנובמבר 2012, ג'ונס זכה בפרס העיתונאי של השנה בטקס Stonewall (charity). ספרו השני של ג'ונס: The Establishment: And How They Get Away with It יצא לאור בספטמבר 2014.
בפברואר 2013, זכה ג'ונס ב"פרס הסופר הצעיר" של השנה ותרם מחצית מכספי הפרס (3,000 ליש"ט) כדי לתמוך בקמפיין של מועמדת לפרלמנט הלייבור, ואת המחצית השנייה לארגון הבריטי: Disabled People Against Cuts, ארגון (נוסד ב-2010)של בעלי מוגבלויות הפועל נגד קיצוצים בתקציבים ושירותים שמספקת הממשלה הבריטית לאנשים עם מוגבלויות.
ב-12 ביוני 2016, ג'ונס מתח ביקורת, בשידור חי ב-Sky News על אודות פיגוע הירי במועדון הלהט"ב באורלנדו והתעקש שהפיגוע הוא פשע שנאה הומופובי.
ב-24 בספטמבר 2020 פרסם ג'ונס את ספרו This Land: The Struggle for the Left.
כתיבה וקריירה ציבורית > אקטיביזם פוליטי

ג'ונס תומך בביטול המלוכה של הממלכה המאוחדת.
ג'ונס הוא חבר לשעבר במפלגת הלייבור. חברותו החלה כשהיה בן 15 והוא ביטל את החברות במרץ 2024.
בבחירות הכלליות בבריטניה ב-2024 ג'ונס תמכה ב-We Deserve Better, קבוצה שמיקדה את קמפיין שלה נגד מפלגת הלייבור לטובת מועמדים ירוקים ועצמאיים.
מאז מלחמת חרבות ברזל, ג׳ונס מפגין דעות אנטי ישראליות קיצוניות ומאשים את ישראל ברצח עם.
כתיבה וקריירה ציבורית > ערוץ יוטיוב

לג'ונס יש ערוץ יוטיוב. נכון לינואר 2025, יש לערוץ 673,000 מנויים ולמעלה מ-94 מיליון צפיות.
הוקרה

בשנת 2015, ג'ונס זכה בתואר דוקטור לשם כבוד, מטעם אוניברסיטת סטפורדשייר (אנ') כהוקרה על הקמפיין שלו בנושא אי שוויון חברתי.
ביוני 2024 בחר הניו-סטייטמן את ג'ונס למקום ה-45 ברשימת "הכוח השמאלי 2024", וציין כי "השפעתו העתידית תהיה תלויה בביצועי הבחירות של השמאל שאינו מפלגת הלייבור".
חיים אישיים

ג'ונס הוא הומוסקסואל. בשנת 2019, ג'ונס וכמה חברים הותקפו מחוץ לפאב בלונדון בהתקפה הומופובית. כל העבריינים הורשעו.
בספטמבר 2024, ג'ונס נרשם לאיחוד אזרחי עם בן זוגו – רופא ברזילאי.
ספרים

Chavs: The Demonization of the Working Class. Verso Books. 2011. ISBN 978-1-78168-398-9.
The Establishment: And How They Get Away with It. Penguin Books. 2014. ISBN 978-0-14-197499-6.
The Alternative: And How We Build It. Penguin Books. 2019. ISBN 978-0-241-25396-0.
This Land: The Story of a Movement. Penguin Books. 2020. ISBN 978-0-241-47094-7. (originally published as This Land: The Struggle for the Left)
שמוליק קראוס

ערך זה עוסק במוזיקאי. אם התכוונתם לחוקר יהדות, ראו .
| --- | --- |

שמוליק קראוס בצעירותו, 1953
 לידה:  1 ביולי 1935 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  17 בפברואר 2013 (בגיל 77) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  שמואל קראוז
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מוקד פעילות:  תל אביב-יפו, ישראל
 תקופת הפעילות:  1958 – 2003 (כ־45 שנים)
 סוגה:  רוק, זמר עברי
 סוג קול:  בס
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 חברת תקליטים:  הד ארצי, סי בי אס
 שיתופי פעולה בולטים:  אריק איינשטיין, ג'וזי כץ, אילן וירצברג, יעקב רוטבליט
 בן או בת זוג:  ג'וזי כץ 
 פרסים והוקרה:  פרס משרד החינוך והתרבות (2006) 
 s-kraus.co.il
 פרופיל ב-IMDb
 
לוחית זיכרון בכניסה לביתו של שמוליק קראוס
שמואל (שמוליק) קראוס (1 ביולי 1935 – 17 בפברואר 2013) היה זמר-יוצר, מוזיקאי, פזמונאי, מלחין ושחקן קולנוע ישראלי, מחלוצי הרוק הישראלי וחתן "פרס שר החינוך" למפעל חיים לשנת 2006. קראוס היה בין המלחינים הבולטים בישראל, והלחין שירי משוררים לצד פזמונים. חלק משיריו הפכו לנכסי צאן ברזל במוזיקה הישראלית. כמו כן התפרסם כשחקן בסרטי קולנוע ובסדרה "לול".
ביוגרפיה

שמואל קראוס נולד כבן הבכור למוסא ורוזה קראוז בשכונת נחלת אחים בירושלים. האב מוסא נולד ב־1912 בירושלים, סב סבו מצד אביו הוא השד"ר משה זקס, מראשוני תלמידי החתם סופר שעלו לארץ. סבתו של שמואל גידלה את מוסא כאם חד־הורית, לאחר שהסבא עזב את המשפחה. מוסא הצטרף בגיל 13 להגנה ועבד כנהג, שהביא סחורות לקיבוץ בית הערבה המבודד ולמפעלי ים המלח. אמו של שמואל, רוזה, הייתה אחותו של רחמו, בעל מסעדה מוכרת ומצליחה בעיר. השניים נמנו על העדה האורפלית. המשפחה גרה בדירה מרווחת (ברחוב שפרעם כיום). האב נהג לשמוע תקליטים של מוזיקה קלאסית, אותה אהב.
במהלך המרד הערבי הגדול נפצע מוסא ברגלו במהלך נסיעה מירי של ערבים, והחלים במשך זמן רב בבית מן הפציעה. בתקופה זו נאלצה האם לפרנס את המשפחה בעבודות משק בית בשכונת רחביה. באמצע שנות ה־40 היו לשמואל אח (צדוק) ואחות והמשפחה עקרה לחולון.
שמוליק וצדוק, אחיו הצעיר, היו חברים קרובים כל השנים.
בגיל 15 נשלח קראוס לכפר הנוער "הדסים", שאותו עזב כעבור שבוע. לאחר מכן הצטרף לחברת הנוער של קיבוץ שער הגולן. לאחר שסולק משם הצטרף לקורס גדנ"ע ים, ובסופו התגייס לחיל הים. קראוס היה מכונאי בחדר הדוודים באונייה, וכן הופיע בהרכב קטן דמוי להקה צבאית. לאחר שחרורו עבד כימאי בצי הסוחר. בעת עגינה בפאב הימאים "העוגן" בחיפה התחיל בדרך מקרה לנגן בגיטרה, לאחר שנערה ביקשה ממנו להחזיק את הגיטרה שבה ניגנה לכמה רגעים.
קריירה

ב־1958 החל קראוס להופיע כרקדן סטפס בחיפה. באותה תקופה פגש באברהם רייכשטט, לימים אבי עופרים, והשניים הקימו צמד בשם "העופרים", שבו קראוס ניגן בגיטרה ורייכשטט בתוף מרים. קראוס לימד את עצמו לנגן אקורדים אחדים על פי ספר לימוד אקורדים לשירי עם אמריקאים, והשניים ניגנו בעיקר שירים אמריקאים ידועים. עם תחילת פעילותו של הצמד החליף את שם משפחתו מ"קראוז" ל"קראוס". לאחר כשנה שבה הופיעו השניים הכיר קראוס זמרת צעירה בשם אסתר זייד, לימים אסתר עופרים, והציע לרייכשטט לצרפה לצמד. רייכשטט וזייד התאהבו ונישאו, ואילו קראוס עזב את ההרכב אחרי חילוקי דעות אומנותיים ויצא שוב להפלגות בים.
ב־1959 הלחין קראוס את שני שיריו הראשונים: "עוד נשוב" למילים של עמוס אטינגר ו"שיר הדייג" למילים של אורי שרון. את שני השירים שרו אסתר ואבי עופרים. באותה תקופה הלחין את נעימת השיר שהפכה בהמשך ל"בית הערבה".
לאחר שעזב קראוס את צי הסוחר החל להופיע ברחבי ישראל. בשנת 1961 הקים קראוס פאב בבאר שבע בשם "בר שבע". שם אירח את מיטב כוכבי התקופה, הופיע בחיקויים ושר משיריו המקוריים. ב־1962 התקבל לתפקיד הראשי במחזה "השטח" בתיאטרון הבימה, שהצגתו נמשכה כחודשיים. בהמשך פגש קראוס בג'וזי כץ, שהגיעה לישראל מארצות הברית בקבוצת נוער יהודי־אמריקאי, והפך לבן זוגה.
בקיץ 1964 השתתף קראוס בצילומי הסרט "חור בלבנה" של הבמאי אורי זוהר, שעלה לאקרנים ב־1965. לאחר מכן נסע קראוס לצרפת, ושם הוציא ב־1965 מיני-אלבום בשם "Chants d'israel" ובו ארבעה שירים בעברית: "ערב של שושנים", "שדמתי", "ויבן עוזיהו", ו"דונה דונה". עם שובו מצרפת חזר להתגורר באילת עם כץ. השניים החלו להופיע במועדון "סוף העולם" של רפי נלסון ששכן בעיר. כץ שרה באנגלית וקראוס ליווה אותה בגיטרה ובשירה. לאחר כחצי שנה שבו לתל אביב, והחלו להופיע בקביעות במועדון "עומר כיאם" ביפו. הרפרטואר של השניים הורכב בחלקו מגרסאות כיסוי ובחלקו משירים חדשים שהלחין קראוס. אחד השירים המקוריים היה שיר שכתבה כץ בשם "Long Ago" על פי לחנו של קראוס ששימש בהמשך כלחן השיר "בית הערבה".
החלונות הגבוהים והרכבים נוספים

בסוף 1966 פנו קראוס וכץ לאריק איינשטיין והשמיעו לו אחדים משיריהם. איינשטיין אהב את השירים, והשלושה החליטו על הקמת להקה חדשה, "החלונות הגבוהים". השלושה החלו מייד לאחר מכן בחזרות ובעבודה על שירים חדשים, כולם על פי לחנים של קראוס. שירי הלהקה התאפיינו בפופ ורוק רך ונחשבו לחדשניים בזמר העברי, בהם "זמר נוגה" (הידוע בזכות הקריאה החוזרת בבית הראשון "התשמע קולי"), "הבובה זהבה", "אינך יכולה", "כל השבוע לך", "אהבה ראשונה" ו"יחזקאל". בפברואר 1967 החלה הלהקה בסיבוב הופעות, והופעותיה זכו לשבחים רבים בכלי התקשורת. אלבומה היחיד של הלהקה יצא באפריל 1967. הלהקה הופיעה רבות ברחבי ישראל, ובעיקר במועדון בשם "החלונות הגבוהים" שהיה בבעלותו של קראוס. לאחר מלחמת ששת הימים הצטרפה השלישייה ללהקת המחול של יונתן כרמון למופע ברחבי העולם, בין היתר בפריז ובאיטליה. בעקבות מתיחות בין חברי הלהקה עזב איינשטיין את המופע ושב לישראל, בעוד קראוס וכץ נסעו ללונדון. קראוס חתם על חוזה הקלטות ללהקה עם חברת CBS, ולבקשתו שב איינשטיין ללהקה. השלישייה הקליטה שני שירים חדשים באנגלית, שהלחין קראוס למילים של ראלף מרפי: "Maybe Someday" ו"Your Eyes". לאחר מכן הוקלטו שני השירים גם בעברית במילים שכתב איינשטיין: "כמה נעים" ו"בואו ונרים כוסית". שני השירים בעברית יצאו על גבי תקליטון בישראל בפברואר 1968. איינשטיין עזב את לונדון ושב לישראל כעבור חודשיים, והלהקה התפרקה.
לאחר שאיינשטיין עזב את החלונות הגבוהים נשארו קראוס וכץ בלונדון והחלו להופיעו באנגלית עם שירים חדשים שכתב ראלף מרפי, חלקם על פי לחנים קיימים של החלונות הגבוהים. הופעות אלו לא נמשכו זמן רב, אך מרפי הקליט את השירים החדשים באלבום שיצא באנגליה ב־1970 בשם "Smokey Circles" כחלק משלישייה לצד פרנק שין ולזלי דנקן. ב־1969 הקליט אריק איינשטיין את השיר "בית הערבה" במילותיו המוכרות, שכתבו חיים חפר ועמוס קינן על אביו של קראוס שהיה פעיל בהקמת קיבוץ בית הערבה, לאחר שקראוס סיפר להם את סיפורו. השיר נועד להיכלל באלבומה השני של החלונות הגבוהים, ולאחר פירוקה הקליט איינשטיין את השיר בעצמו והוציא אותו על גבי תקליט שדרים שראה אור באפריל 1969. באלבומו של איינשטיין "פוזי" שיצא באותה שנה נכללו שלושה שירים שהלחין קראוס: "אצו רצו גמדים", "ארץ ישראל" ו"כשאת בוכה את לא יפה". הלחנים של שלושתם התפרסמו קודם לכן במילים אנגליות באלבום "Smokey Circles".
ב־1969 לוהק קראוס לסרט הקולנוע "המצוד המלכותי אחר השמש" (The Royal Hunt of the Sun), שבו גילם מתורגמן אינדיאני לשפת האינקה. הוא נשלח ללימודי משחק בניו יורק, ושם נישא לג'וזי כץ. בסוף 1969 חזרו השניים לישראל בעקבות מות אביו של קראוס. ב־1970 יצרו עם אריק איינשטיין ושלום חנוך את השיר "מה איתי", שנכלל באלבומם של איינשטיין וחנוך "פלסטלינה" מאותה שנה. באותה שנה הופיעו קראוס וכץ בתוכנית הטלוויזיה "לול". בסוף אותה שנה הצטרפה כץ ללהקה "כיף התקווה הטובה", שהספיקה להקליט רק מעט שירים לפני פירוקה. קראוס כתב והלחין עבור הלהקה את השיר "שני צבים", והלחין עבורה את השיר "בלדה לעוזב קיבוץ" שכתב יענקל'ה רוטבליט. שיר זה היה שיתוף פעולה ראשון בין השניים, שנמשך עוד שנים רבות לאחר מכן. זמן קצר לאחר מכן יצרו רוטבליט וקראוס שיר נוסף, "לוח וגיר", שהקליט קראוס עם חברי "כיף התקווה הטובה" אלי מגן, זהר לוי וג'וזי כץ לאחר שחנן יובל עזב את הלהקה. השיר יצא בינואר 1971 והוצג כשיר של "שמוליק קראוס והגבוהים".
החלונות הגבוהים והרכבים נוספים > שנות השבעים

בתחילת 1971 עבר קראוס להתגורר בבית נטוש סמוך לנבי סמואל. לטענתו ירש מסבתו חלקת אדמה במקום שנרכשה מאגודת נחלת ישראל - רמה בסוף המאה התשע עשרה. כשחיילים באו לפנות אותו נמצא ברשותו חשיש, רובה ומטבע זר. הוא נעצר ונכלא באשמת החזקת חשיש והחזקת נשק בלא רישיון. בזכות הסדר עם הנהלת הכלא הותר לקראוס להחזיק גיטרה, ובעת מאסרו כתב שירים חדשים. בסוף חודש אפריל הוא שוחרר בערבות ששילמה המשוררת מרים ילן-שטקליס, והחל לעבוד על הקלטת השירים החדשים שיצר. לאחר עיכוב באולפני ההקלטות הוא החל בהקלטה במאי 1971, עם חיים רומנו בגיטרה, אהרלה קמינסקי בתופים ושמוליק ארוך בבס. ללא הפקה מוזיקלית ובג'אם סשן ספונטני וארוך. השירים יצאו לראשונה רק בשנת 1976 בגרסה מצומצמת. האלבום "מדינת ישראל נגד קראוז שמואל" הופיע בשנת 1977. בשנת 2004 הוציאה החברה "נענע דיסק" את האלבום במהדורה מחודשת. קראוס כתב והלחין את כל השירים באלבום, למעט השיר "יום אחד" שכתב על פי לחנו של שלום חנוך לשיר "אבשלום", והשיר "אמא טבע", שהוא גרסה עברית שכתב קראוס לשירם של הביטלס "Mother Nature's Son".
עוד ב־1971 הואשם קראוס בכמה עברות נוספות. בינואר באותה שנה הואשם בנהיגה פרועה ובתקיפת נהג, וביוני הורשע בתקיפת בני אמדורסקי.
אחד השירים מהאלבום "מדינת ישראל נגד קראוז שמואל", "שישי חם", עסק בחשיש בתוכן מחויך. השיר נפסל לשידור, והקליפ בצבע סם הזיה (צבעים בהירים שקופים), שביים עידן זעירא, נפסל גם הוא לשידור מפני שקראוס מתועד שם מעשן קנאביס. באותה תקופה החלה ג'וזי כץ בעבודה עם בני אמדורסקי וישראל גוריון על הרכב חדש, "הטוב הרע והנערה". קראוס העביר להם את הלחן של "שישי חם", שעל פיו כתב אהוד מנור מילים חדשות. השיר "טוב לי לשיר", במילותיו החדשות של מנור, זכה במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון 1972. הלהקה הוציאה באותה שנה את אלבומה היחיד, ובו שירים נוספים שהלחין קראוס למילים של מנור: "ימים של קולנוע", "הבלדה על ליטל־מי", "הדבר הזה" ו"אלה שמות". עוד באותה שנה השתתפו קראוס וכץ בתוכנית הטלוויזיה "מועדון הצועני השורק" בהנחייתו של דן אלמגור, שעבורה הלחין קראוס מספר שירים, וכן שר את גרסתו העברית לשיר "צרות במשפחה".
ב־1973 גילם קראוס את הדמות הראשית בסרט "אדם". עבור הסרט כתב והלחין קראוס את השיר "זה קורה". הראשון להקליט את השיר היה אלי מגן, וב־1975 הפך השיר ללהיט גדול בביצועו של אריק לביא. ב־1973 הקימו כץ וקראוס מחדש את להקת "החלונות הגבוהים", הפעם עם אלי מגן במקום אריק איינשטיין. הופעתם הראשונה נערכה במאי 1973 בחגיגות יום העצמאות בתל אביב, וביולי 1973 עלה המופע של ההרכב "המשולש הנצחי". הלהקה המחודשת הופיעה עם שירים של ההרכב המקורי, וכן שרה את השיר "אלישבע מה נחמדת" בפסטיבל שירי משוררים לילדים. פרט לו הקליטו רק עוד שיר מקורי אחד, "אצלי הכול בסדר". ההרכב לא האריך ימים, והתפרק זמן קצר לאחר מכן.
בשנת 1975 העלו קראוס וכץ את מופע שירי הילדים "לבד ביחד ולבד לבד", שהורכב כולו מלחנים של קראוס לשירים של מרים ילן-שטקליס. בעקבות המופע יצא אלבומם המשותף של קראוס וכץ שנקרא על שם המופע. בין השירים הבולטים בו היו "אצו רצו גמדים", "נתפייסה", "מיכאל" ו"ידידי טינטן". ב־1976 שרו קראוס וכץ בדואט את השיר "שוב", שהלחין קראוס למילים של דפנה עבר הדני, בחגיגת הזמר 1976.
ב־1978 גילם קראוס את הדמות הראשית בסרטו של יקי יושע "סוסעץ". קראוס הלחין עבור הסרט את שיר הנושא על פי מילים של יעקב רוטבליט, ואת השיר שר אריק איינשטיין.