stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוליוס סימון
קורות חיים

סימון נולד במנהיים, גרמניה למשפחה יהודית אמידה. בשנת 1898 הצטרף לתנועה הציונית וכיהן בתפקידים רבים למען קידום העלייה לישראל. בין היתר שימש ציר בקונגרסים הציוניים בשנים 1903–1921, חבר הוועד הפועל הציוני הגדול בשנים 1913–1920, חבר מועצת המנהלים של בנק אוצר התיישבות היהודים וההנהלה הציונית. היה ממתנגדי חיים ויצמן וממתנגדי תוכנית אוגנדה.
בזמן מלחמת העולם הראשונה עבר להולנד ועסק בענייני הקרן הקיימת לישראל. באותה עת היו מושב הוועד הפועל והמשרדים הראשיים של ההסתדרות הציונית העולמית בברלין, בהנהגתם של שלושה: ארתור מנחם הנטקה (יו"ר ההסתדרות בגרמניה), אוטו ורבורג (הנשיא העולמי של ההסתדרות הציונית) וויקטור יעקובסון (שניהל את הסניף בקופנהגן יחד עם ד"ר מרטין רוזנבליט וד"ר שמעון ברנשטיין). חיים ויצמן וליאופולד קסלר, שנתמכו על ידי יעקובוס קאן, יזמו במהלך המלחמה את העברת המשרדים מברלין לארצות הברית, בטענה ששהיית הוועד הפועל באחת מבירות המדינות המשתתפות במלחמה, היא הפרת הנייטרליות שההנהגה הציונית מצהירה עליה. סימון, יחד עם ד"ר לואיס פרנק, הנהיג את ההתנגדות להעברת הוועד הפועל הציוני מאירופה לניו יורק וטען שאין דבר כזה כמו "נייטרליות מוחלטת" (גם לא במדינות שהכריזו על עצמן כנייטרליות), וכי ממילא בסיום המלחמה יחס המנצחים לציונות יושפע מאינטרסים, ולא כתגמול או עונש על מיקום התכנסותו של הוועד הפועל. נוסף על כך, אליבא דסימון, מרכז הכובד של התנועה הציונית באירופה, ולכן יש להימנע מלהעביר את מושב הוועד הפועל לאמריקה.
ב-1918 עבר סימון ללונדון וניהל סניף של המשרד הארצישראלי. מאוחר יותר עבר לארצות הברית ופעל משם לפיתוחה הכלכלי של ישראל. בשנים 1931–1951 נמנה עם מייסדיה של החברה הכלכלית לארץ ישראל (Palestine Economic Corporation, הידועה בראשי התיבות PEC)‏, ושימש כנשיאה. ב-1933 ניסה להשתקע בישראל, אך חזר לארצות הברית בשנות הארבעים.
לזכרו נקרא רחוב במפרץ חיפה בשם "דרך יוליוס סימון".
הערות שוליים

↑  בין ציון לציונות: תולדות התנועה הציונית 1881-1914, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, עמוד 314
↑  PALESTINE ECONOMIC CORPORATION, באתר הספרייה היהודית המקוונת
↑  מכתב מ-PALESTINE ECONOMIC CORPORATION‏, 3 בספטמבר 1946, באתר אוניברסיטת קולומביה
↑  PALESTINE ECONOMIC CORPORATION (PEC) - Records, 1921-1944, באתר ספריית העיר ניו יורק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293165505171  GND: 102764435X  ISNI: 0000 0000 5072 8287  LCCN: nr90013299  NTA: 132968681  VIAF: 17072913   WorldCat (עם VIAF): 17072913
יחסי איטליה – בוסניה והרצגובינה

| יחסי איטליה – בוסניה והרצגובינה |
| --- | --- |
איטליה: בוסניה והרצגובינה


איטליה: בוסניה והרצגובינה
שטח (בקילומטר רבוע)
301,340: 51,197
אוכלוסייה
59,293,250: 3,158,147
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,254,851: 27,055
תמ"ג לנפש (בדולרים)
38,029: 8,567
משטר
רפובליקה

שגרירות איטליה בסרייבו
יחסי איטליה–בוסניה והרצגובינה הם יחסי החוץ בין איטליה לבין בוסניה והרצגובינה.
סקירה כללית

איטליה פתחה קונסוליה כללית בסרייבו בשנת 1863. במהלך מלחמת העולם השנייה שלטה איטליה הפשיסטית בחלק מבוסניה, כחלק משלטונה ביוגוסלביה.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1991, זמן קצר לאחר שבוסניה והרצגובינה הכריזה על עצמאותה מיוגוסלביה. בשנת 2016 הגישה בוסניה והרצגובינה בקשת הצטרפות לנאט"ו. כמו כן בוסניה והרצגובינה היא מועמדת להצטרפות לאיחוד האירופי, ואיטליה תומכת בהצטרפותה לארגון.
נציגויות דיפלומטיות

איטליה מחזיקה בבוסניה והרצגובינה שגרירות בסרייבו.
בוסניה והרצגובינה מחזיקה באיטליה שגרירות ברומא וקונסוליה כללית במילאנו.
מחשבה (הלכה)

בהלכה, למחשבה משמעות רבה, או לחלופין להחלטה של אדם מתבצעת חלות הלכתית.
הרהור כדיבור

במסכת ברכות נחלקו אמוראים האם הרהור – מחשבה – נחשבת כדיבור, או לא. לפי רב חסדא מחשבה אינה נחשבת כדיבור, והראיה היא מכך שאדם טמא, שאסור לו לומר דברי קדושה, צריך להרהר את מילות ברכת המזון במחשבתו, ומכאן שמחשבה אינה נחשבת כדיבור ועליו להרהרה כדי שלא יהיה בטל מדברי קדושה בעוד האחרים עוסקים בברכות השבח. לפי רבינא הרהור כדיבור, ולכן המשנה מצווה על אדם כזה להרהר במחשבתו את מילות ברכת המזון, ומכאן שגם המחשבה נחשבת כדיבור, אלא שמצווה זו שהגוף יהיה טהור בעת דיבורי קדושה, היא רק במילות דיבור ולא במילות הנאמרות במחשבה, כמו בהר סיני, שם הוא המקור המחייב להטהר לפני דברי קדושה, ומכיוון ששם היו דיבורי קדושה, החובה לשמור על גוף טהור היא רק בעת דיבורי קדושה.
בשולחן ערוך נפסק שהמהרהר בדברי תורה אינו צריך לברך ברכת התורה, אבל הכותב בדברי תורה צריך לברך ברכת התורה. המגן אברהם ושאר פרשני השולחן ערוך תמהים על פסק זה, שכן אם ההרהור אינו נחשב לדיבור, מדוע על הכותב בדברי תורה צריך לברך, ולכן הם פוסקים שגם הכותב דברי תורה לא יברך מספק. הגר"א חלוק על הדברים, וכותב שגם הרהור בדברי תורה נחשב ללימוד התורה, שכן בפסוק המצווה על לימוד התורה נאמר "והגית בם יומם ולילה", ו"הגיון" היא כינוי למחשבה – "יהיו לרצון אמרי פי והגיון לבי".
רבי שניאור זלמן מלאדי חלוק על הדברים, והוא מכריע בין הדעות, מתוך הפסוק עצמו: "לא ימושו ספר התורה הזה מפיך והגית בו יומם ולילה", בתחילת הפסוק נאמר "מפיך", ומכאן שאין אדם יוצא ידי חובת תלמוד תורה אלא אם כן הוא אומר את המילים בפיו; אך כאשר אינו מסוגל לומר בפיו, שכן ישנם זמנים בהם אדם צריך לעיין בעמקות דברי התורה, אז הוא יוצא ידי חובתו גם במחשבה בלבד, ייתכן כי ההסבר לכך הוא מהמשך הפסוק "והגית בו יומם ולילה".
רבי מרדכי יפה בעל הלבוש מסביר את הסתירה בין פסקי השולחן ערוך ברעיון משלו, וזאת על פי הכלל שאין מברכין על המחשבה, גם אם היא מצווה, ולכן הכותב בדברי תורה צריך לברך, אבל החושב בדברי תורה אינו צריך לברך, למרות שהמחשבה נחשבת כמצווה.
מצוות

התורה אוסרת להרהר ולחשוב בהרהורים המביאים לידי עבירה, בפסוק "ולא תתורו אחרי לבבכם ואחרי עיניכם אשר אתם זונים אחריהם", במסכת ברכות דורשים חז"ל כי התורה אוסרת לפנות אחרי דברים המנתקים את האדם מבוראו, "לבבכם" – זו מחשבת מינות, "ואחרי עיניכם" – אלו מחשבות עבירה, "אשר אתם זונים" אלו מחשבות עבודה זרה. עם זאת, מחשבה רעה שהאדם לא עשאה לבסוף וחזר בו ממחשבתו הרעה, אין הוא נענש עליה, מלבד על מחשבת עבודה זרה.
ההבדל בין מחשבה למעשה

בהלכה, יש חלויות רבות, המתרחשות על ידי מחשבה המייחדת כלי מסוים לתשמיש מסוים. הכלל אומר כי קטן אין לו מחשבה, כלומר אין בכוח הרוחני לבצע חלות על ידי מחשבה, אבל יש לו מעשה.
בכך יש שלוש דרגות:
1. מחשבה – יחוד כלי לתשמישו. דוגמה אחת היא באדם המוצא אגוז, ומייחד אותו במחשבתו שיהיה כלי קיבול לאוכל או דבר אחר. על ידי שהאגוז נהפך לשמש ככלי, הוא נעשה מוכשר לקבל טומאה, כיוון שדיני טומאה וטהרה חלים על כל כלי שהוא, ומכיוון שמעתה והלאה הוא נהפך לכלי, אם נגע בו אדם טמא – הוא נהפך לטמא. קטן שייחד אגוז כזה במחשבתו, לא עשה כלום.
2. מעשה – דוגמה: יחוד כלי לתשמישו, על ידי מעשה בכלי ממנו נראה כי הכלי מיועד לכך, כמו אדם המוצא אגוז, וחוקק בו כדי להכינו לקבל דבר מסוים. קטן שחקק אגוז כדי להפוך אותו לכלי, הפך אותו בכך לכלי המקבל טומאה.
3. מחשבתו ניכרת מתוך מעשיו – מעשה שאינו מוכיח מצד עצמו לחלוטין על ייחוד הכלי או על מטרתו של המעשה, דוגמה כזו היא בקטן השוחט קרבן עולה, ונוטל אותו מצד דרום של המזבח לצד צפון של המזבח, שם מקום ההקרבה של קרבן העולה. מצד מעשה השחיטה, אין לדעת באופן מוחלט אם הוא התכוון לשחוט לשם קרבן עולה או לשם כוונה אחרת, אם כי ניתן להסיק מהמעשה שטלטל את בעל החיים לצד צפון, שהשחיטה אכן התבצעה מתוך כוונה.
במסכת חולין מסתפק האמורא רבי אמי, האם באופן כזה, שמחשבתו ניכרת מתוך מעשיו, יש משמעות למעשיו, ומסקנת הדיון הוא שלמרות שמהתורה אין משמעות למעשיו, החמירו חז"ל ואמרו שיש משמעות למעשיו באופן כזה.
דוגמה: התורה קובעת, שפירות מוכשרים לקבל טומאה, רק אם נפלו עליהם מים, לרצונו של בעליהם. באופן רגיל די בכך שאדם שמח במחשבתו שהמים נפלו על הפירות. אך קטן, אין לו מחשבה, כלומר אם בעליו של הפירות הוא קטן, והוא העלה את הפירות לגג במטרה שיפלו עליו מים, ואין לדעת עדיין מתוך מעשיו אם הוא אכן התכווין להעלותם למטרה כזו או אחרת, אין מועלת מחשבתו כדי להעניק למים שנפלו על הפירות כמים שנפלו לרצון בעליהם, אך אם לאחר ההעלאה, ולאחר שנפלו עליהם מים, הוא הפך את הפירות במטרה שהגשם ישטוף את הפרי מכל צדדיו, במצב כזה ניתן להסיק לכאורה, כי הקטן אכן רוצה שיפלו מים על הפירות, ולכן נחשבת פעולה כזו ל"מחשבתו ניכרת מתוך מעשיו", שיש לה משמעות הלכתית מתקנת חז"ל.
מעשה מוציא מידי מחשבה > מחשבה מוציאה מידי מחשבה – בכלי

למרות שאדם יכול להחיל ולייחד כלי במחשבתו, וכך למשל יכול אדם לחשוב ולהחליט על חתיכת עור שמעכשיו היא תשמש כמצע למיטה במקום לעבד אותה לנעל, לאחר שהוא ייחד אותה במחשבתו, אין הוא יכול במחשבה נוספת לבטל את הדבר משימושו הקודם על ידי מחשבה, שכן אין מחשבה מוציאה מידי מחשבה, ורק על ידי מעשה בו הוא מוכיח כי הכלי לא מיועד יותר לשימושו הקודם, ניתן להפקיע את הייחוד שנוצר על ידי המחשבה, שכן מעשה מוציא מידי מחשבה.
מעשה מוציא מידי מחשבה > אין מחשבה מוציאה מידי מחשבה – בידות אוכלים

יש מחכמי הגמרא הסבורים, שדין זה שאין מחשבה מוציאה מידי מחשבה, סיבתו היא שכן המחשבה הראשונה גרמה לכלי לשמש כלי, ואין מחשבה יכולה להפקיע כלי משם הכלי שנוצר בו; כלומר – למרות שהמחשבה מפקיעה את המחשבה וההחלטה הקודמת לייחד את הכלי לכלי, אין די בכך, שכן המחשבה יצרה חלות של כלי, שלא ניתן להפקיע אותו על ידי מחשבה. לפי זה, כאשר אדם מייחד דבר לאוכל, למשל ידות של אוכלים, שהוא חלק המחובר לאוכל (כמו קליפה) ומשמש אותו כ"יד" לאחיזה או כדי שלא יתפזר, שנחשב לחלק מהאוכל אם הוא רוצה בכך, אבל במחשבה ניתן לעקור אותה, שכן אין הידות נחשבים לכלי ודבר חשוב, ושמם נפקע מעליהם בקלות.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ', עמוד ב'.
↑  סימן מ"ט.
↑  ספר יהושע.
↑  שולחן ערוך הרב הלכות תלמוד תורה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ט, עמוד ב', ובתוספת הסברו של עיני שמואל בשם האלגזי אהבת עולם דף ק"ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף י"ג, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף י"ד, עמוד א'.
מאנו קורנוטה

פלור ינסן, מלהקת נייטוויש עם סימן מאנו קורנוטה
ה"מָאנוֹ קוֹרְנוּטָה" (Mano cornuta, יד מקורננת) הידועה גם כ"מחוות קרני השטן" וכ-"רוק און" היא מחווה גופנית המבוצעת באמצעות אִגרוּף כף היד ופתיחת האצבע המורה והזרת בו זמנית. אין להתבלבל בין מחווה זו למחוות "אני אוהב אותך" (בשפת הסימנים האמריקאית) בה ישנה פתיחה של האגודל יחד עם האצבע המורה והזרת.
מחווה זאת היא בעלת מגוון משמעויות כתלות בתרבות ובאזור הגאוגרפי. באחדות מהתרבויות זהו סימן לעלבון מיני המרמז על גבר שהיה קורבן לניאוף, באחרות זהו סימן הנועד להרחיק עין הרע.
הלהקה Coven מוכרת על ידי חובבי הארד רוק והיסטוריונים שונים בתור הלהקה הראשונה שהציגה את המאנו קורנוטה לתרבות הרוק, המטאל והפופ, כפי שניתן לראות באלבום הבכורה שלהם משנת 1969, Witchcraft Destroys Minds & Reaps Souls. בתחום המטאל הושרשה מחווה זו בעיקר על ידי רוני ג'יימס דיו שסבתו האיטלקייה נהגה לעשות בה שימוש להרחקת עין הרע. המחווה אומצה בחום על ידי חובבי מטאל והפכה לתופעה נרחבת בהופעות כמעט כמו הד באנגינג.
השימוש בסימן התרחב אף מעבר לסצנת המטאל אל תחומי מוזיקת רוק אחרים.
מחווה זאת משמשת גם את אוהדי ה"טקסס לונגהורן" (קבוצות הספורט של אוניברסיטת טקסס באוסטין).
ראו גם

קורניצ'לו
יוליוס פון ארן

| --- | --- |

 לידה:  23 באוגוסט 1864 אלטונה, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  8 בנובמבר 1944 (בגיל 80) המבורג, גרמניה הנאצית 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות יפה, מינכן 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  הזצסיון הברלינאי 
 
יוליוס פון ארן (בגרמנית: Julius von Ehren‏; 23 באוגוסט 1864 – 8 בנובמבר 1944) היה צייר גרמני חבר הזצסיון הברלינאי.
קורות חייו וקריירה

יוליוס פון ארן היה בנו של יצרן מפרשים, שאבות אבותיו היו דייגים באלבה עוד במאה ה-17. הוא למד בבית הספר הקהילתי באלטונה. הודות לעזרתה של עמותת התמיכה, הוא הצליח להשתתף בשיעורו של ליאופולד פון קלקרוט באקדמיה בויימאר משנת 1886.
בשנת 1891 הוא עבר לאקדמיה המלכותית לאמנות במינכן. משנת 1893 ואילך חי כצייר עצמאי בהמבורג. בנסיעות לימוד לאלבה התחתונה הוא צייר לראשונה תמונות פשוטות של חיי הכפר יחד עם תומאס הרבסט.
הוא התעניין במיוחד בתאורת פנים, אך גם ברחובות הכפר, בנופים ודיוקנאות. וריאציות ציורי הברווז שלו נודעו בהמבורג. בשנת 1897 היה יוליוס פון ארן ממייסדי מועדון האמנים בהמבורג. בנוסף, החל משנת 1905 השתייך לאגודת האמנים הצפון מערב-גרמניים ומשנת 1907 לאגודת האמנים בהמבורג.
הוא נסע לקופנהגן ואחר כך עם עמיתיו נסע לפריז. בשנת 1899 הוענקה לו מדליית זהב בתערוכת האמנות הגרמנית בדרזדן. בשנת 1901 הוא הפך לחבר בזצסיון הברלינאי.
הוא התחתן בשנת 1914 ולזוג נולדו שני ילדים.
משנת 1910 ואילך הוא השתתף פחות בתערוכות. לעיתים רחוקות הוא הצליח למכור ציור. הוא היה אחד האמנים הצעירים, שציירו באוויר הפתוח בצבעים חזקים לעיתים קרובות. הם נדחו בתחילה על ידי אנשי האמנות המבוססת של המבורג.
לכנסייה הראשית סנט קתרין (המבורג) הוא העתיק את ציורי פאנל הצליבה (המבורג בסביבות 1500) ואת "הירידה מהצלב", של צייר הולנדי בסביבות 1520) בשנת 1914/15. הציורים האלה הם חזרו לסנט קתרין כ־50 שנה לאחר מלחמת העולם השנייה.
לעיתים, פון ארן נאלץ לפרנס את משפחתו כצייר ספינות והוא עידן את הדפסי האמנות בבתי דפוס עם צבעי שמן. בשנת 1943 העניקה לו המבורג קצבת כבוד בגין שירותיו.
יוליוס פון ארן נפטר בשנת 1944.
הערות שוליים

↑  Percy E. Schramm, Ascan W. Lutteroth: Verzeichnis gedruckter Quellen zur Geschichte Hamburgischer Familien. Herausgegeben von der Zentralstelle für Niedersächsische Familiengeschichte E.V. Sitz Hamburg 1921, S. 25
↑  Carsten Meyer-Tönnesmann: Der Hamburgische Künstlerclub von 1897. Christians-Verlag, Hamburg 1985
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 118097695  ISNI: 0000 0001 2131 4795  LCCN: nr2004030173  RKD: 98606  ULAN: 500136973  VIAF: 47550797   WorldCat (עם VIAF): 47550797
מחשב אתנסוף ברי

השחזור של מחשב אתנסוף ברי בקומה הראשונה של מרכז דורהאם, באוניברסיטת איווה סטייט
מחשב אתנסוף ברי המכונה גם (ABC) היה התקן החישוב האלקטרוני הספרתי הראשון.
המכונה, שנהגתה ב-1937, הייתה מסוגלת לפתור מערכת של עד 29 משוואות ליניאריות. המכונה נבדקה בהצלחה למרות שמנגנון הקלט/פלט שלה עדיין לא היה אמין נכון לשנת 1942. באותה שנה עזבו ממציאי המכונה את איווה סטייט קולג' בגלל מלחמת העולם השנייה. המכונה הציגה אלמנטים חדישים במחשוב המודרני ביניהם אריתמטיקה בינארית ואלמנטים למיתוג אלקטרוני, אולם הטבע המאוד ייעודי של המחשב וחוסר יכולתו להכיל תוכנית מחשב מאוחסנת מבדילים אותו ממחשבים מודרניים.
עבודתו של ג'ון אתנסוף לא זכתה להכרה מרובה עד שהועלתה מחדש מן האוב בשנות ה-60 של המאה ה-20 בשל ויכוח שהתעורר לגבי שאלת היותו של המחשב המופע הראשון של מחשב אלקטרוני. מחשב הENIAC נחשב בדרך כלל למחשב הראשון במובן המודרני, אולם ב-1973 קבע בית משפט מחוזי בארצות הברית שהאתנסוף היה המחשב הראשון (ראו להלן אודות ה"ויכוח").
ממציא המחשב, ג'ון וינסנט אתנסוף, זכה במדליה הלאומית לטכנולוגיה במעמד הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש בטקס בבית הלבן, שנערך ב-13 בנובמבר 1990.
תכנון ובנייה

המחשב נהגה בפרץ פתאומי של תובנה מעמיקה במהלך נסיעה ארוכה בערב חורפי בשנת 1937-8. בין החידושים שהמחשב החדש הציע היו חישוב אלקטרוני, אריתמטיקה בינארית, עיבוד מקבילי, DRAM והפרדת הזיכרון מפונקציות החישוב. דוקטור אתנסוף שכלל את התכנון הלוגי והמכני של המחשב במהלך השנה הבאה.
תקציב לבניית אבטיפוס התקבל בשנת 1939 ממחלקת האגרונומיה שגילתה עניין רב בהאצת חישובים בתחום הניתוח הכלכלי והמחקרי. בנוסף העניקה אגודת המחקר של העיר ניו יורק תקציב נוסף בסך $5,000 למטרת השלמת בניית המכונה.
ד"ר אתנסוף והסטודנט לתואר שני קליפורד ברי בנו את מחשב ה-ABC במחסן של בניין הפיזיקה בקולג' איווה סטייט בין השנים 1939-1942. התקציב הראשוני הגיע בספטמבר 1939, והאבטיפוס בעל 11 השפופרות הודגם לראשונה כבר באוקטובר אותה שנה. הדגמה שנערכה בדצמבר זירזה מענק לבניית מכונה שלמה. במהלך השנתיים הבאות נבנה ונבדק ה-ABC. המחשב שקל יותר מ-320 קילוגרם והיה בגודל של שולחן. המחשב הכיל חיווט חשמלי באורך המוערך ב-1.6 קילומטרים. הוא הכיל כ-280 שפופרות ואקום בעלות טריודה כפולה ו-31 שפופרות תיראטרון.
זו הייתה המכונה הראשונה שיישמה שלושה רעיונות מרכזיים אלו, שגם כיום מהווים נדבכים חשובים בכל מחשב מודרני:
שימוש בספרות בינאריות לייצוג כל המספרים והנתונים.
ביצוע כל החישובים באמצעות אלקטרוניקה כתחליף למרכיבים מכניים כגון גלגלי שיניים ומתגים מכניים.
הפרדה בין החישוב לבין הזיכרון.
בנוסף, המכונה הייתה חלוצית בשימוש בזיכרון קבלים מתחדש כמו הDRAM, שנמצא בשימוש נרחב גם כיום.
תיאור החומרה

זיכרון המחשב הורכב מזוג תופים כשבכל תוף היו 1600 קבלים שהסתובבו על גבי ציר משותף פעם בשנייה. הקבלים בכל תוף אורגנו ל-32 רצועות של 50 (30 רצועות פעילות ו-2 נוספות למקרה שקבל התקלקל). המכונה יכלה לבצע 30 פעולות חיבור/חיסור בשנייה. הנתונים יוצגו על ידי מספרים בינאריים בעלי 50 סיביות בשיטת הנקודה הקבועה. האלקטרוניקה של הזיכרון והיחידות האריתמטיות איפשרה פעולה על 60 מספרים (שהם כ-3000 סיביות) בכל פעם.
קצב השעון שהוקצה עבור הפעולות הבסיסיות היה 60 הרץ.
פונקציות אריתמטיות ולוגיות היו אלקטרוניות ומומשו באמצעות שפופרות ריק. משפחת השערים הלוגיים כללה מהפכים ושערים בעלי שתיים ושלוש כניסות. רמות הכניסה והיציאה וכן מתחי התפעול היו זהים בין השערים השונים. כל שער הכיל מגבר שפופרת ריק מהפך, שקדמה לו רשת של נגדים שהגדירו את הפונקציה הלוגית. פונקציות הבקרה הלוגיות, שפעלו רק פעם אחת בסיבוב תוף מומשו באופן אלקטרומכני תוך שימוש בממסרים.
אופן ההפעלה

למרות שהמחשב היה מתקדם ביחס למחשבים קודמים הוא לא היה ממוכן לחלוטין. היה צורך במפעיל שיתפעל את מתגי הבקרה על מנת לשלוט בפונקציות שתבוצענה. בחירת הפעולה שתבוצע, קריאה, כתיבה, המרה מבסיס בינארי לדצימלי או הפוך, או צמצום אוסף של משוואות בוצע באמצעות מתגים בלוח הקדמי ובמקרים מסוימים באמצעות 
מגשרים.
היו שתי צורות של קלט ופלט. קלט ופלט ראשיים וכן קלטי ופלטי תוצאות הביניים. אחסון תוצאות הביניים הועיל בפתרון בעיות שהיו גדולות מכדי לזכות לטיפול יעיל באמצעות הזיכרון האלקטרוני בלבד. (הבעיה הגדולה ביותר שאפשר היה לפתור ללא תוצאות ביניים הייתה פתרון שתי משוואות).
הקלט הראשי הוזן על ידי כרטיס ניקוב רגיל. הפלט הוצג על גבי צג קדמי.
השוואה עם מחשבים ראשונים נוספים

| שם המחשב | מדינה | שנה | ספרתי | בסיס | טכנולוגיה | בר-תכנות | שלמות טיורינג | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מנוע אנליטי (צ'ארלס בבג') | אנגליה | 1870−1830 | כן | עשרוני | מכני (הנעה על ידי מנוע קיטור) | כן (כרטיסים מנוקבים) | לא | בבג' במשיך לעבוד על המחשב כמעט עד סוף ימיו, ואפילו נכתבה עבורו תוכנה. התכנון לא הושלם מעולם, ועד היום (2022) לא נעשו ניסיונות ממשיים לבנותו, אך מתקיים מחקר פעיל שמטרתו לתעד ולהבין את התכנון, בעזרת ניירות שהשאירו בבג' וחוקרים קודמים. |
| מחשב אתנסוף ברי | ארצות הברית | 1942−1937 | כן | בינארי | שפופרות | לא | לא | המחשב עבד, אך לא הגיע לפעולה אמינה, ונזנח ב-1942 כאשר אתנסוף נלקח למאמץ המלחמתי. לעומת המחשבים האחרים ברשימה, מכונה זו אינה "מחשב", אלא מכונת חישוב המסוגלת לפעול על כמה מספרים באותו זמן, ומבחינה זו דומה יותר למנוע הפרשים. בדרך כלל מוזכרת ברשימה בזכות רעיונות רבים במימושה, כמו שימוש בשפופרות, חישוב בשיטה בינארית, ומימוש (לא אמין) של טכנולוגיית זיכרון. |
| Z1 (קונראד צוזה) | גרמניה | 1937 | כן | בינארי | מכני (הנעה על ידי מנוע חשמלי בהספק של 1KW) | כן (סרט צלולואיד) - הזנת נתונים ידנית | לא ברור | המחשב ביצע חישובים בנקודה צפה, ונבנה מחלקים שעובדו ידנית על ידי צוזה, אך לא הגיע לפעולה אמינה, ונהרס בהפצצות בעלות הברית על ברלין ב-1943. צוזה בנה רפליקה (עובדת) שמוצגת כיום במוזיאון |
| Z3 (קונראד צוזה) | גרמניה | 1941 | כן | בינארי | אלקטרומכני (ממסרים) | באופן מלא, על ידי סרט צלולואיד, הזנת נתונים מסרט צלולואיד שני | כן | המחשב מימש תיכון לוגי כמעט זהה ל-Z1, בטכנולוגיה שונה, וביצע חישובים שעזרו בתכנון אווירונאוטי. מידת התועלת הייתה מוגבלת בגלל הדיוק המוגבל של הייצוג המספרי. גם מחשב זה נהרס בהפצצה ב-1943. |
| הרווארד מארק 1/IBM ASCC | ארצות הברית | 1944 | כן | עשרוני | אלקטרומכני (ממסרים) | באמצעות סרט נייר. הזנת נתונים מסרט שני | כן | מחשב זה היה בסדר גודל יותר גדול מ-Z3 בגודל פיזי, משקל, מספר הממסרים, וצריכת הספק. וחישב בדיוק של 23 ספרות עשרוניות (לעומת 22 ביט של Z3 - כ-7 ספרות עשרוניות). מעבר לכך, המפרט של שני המחשבים דומה בגודל הזיכרון, ביצועים, הזנת נתונים וקלט-פלט. |
| קולוסוס | בריטניה | 1944 | כן | בינארי | אלקטרוני (שפופרות) | חלקית, על ידי חיווט מחדש, הזנת נתונים מסרט נייר | לא | המחשב עסק בפיצוח צפנים. כ-10 מחשבים נבנו עד תום המלחמה. בגלל הסודיות, ככל הידוע כולם הושמדו, כולל התוכניות. רפליקה עובדת נבנתה על ידי מוזיאון בלצ'לי פארק ומוצגת בו, אם כי לא ידוע עד כמה השחזור מדויק. |
| ENIAC | ארצות הברית | 1946 | כן | עשרוני | שפופרות | חלקית, על ידי חיווט מחדש | כן | המחשב היה גדול ומורכב בהרבה מכל המחשבים שקדמו לו |
פונקציונליות

מחשב ה-ABC פותח למטרת פתרון מערכות של משוואות ליניאריות. הוא יכל לבצע חישובים עבור 29 משוואות-הישג מרשים לאותה תקופה. בעיות כאלה הפכו לדבר שבשיגרה במחלקת הפיזיקה, שבה גם עבד ג'ון אתנסוף.
המחלוקת

מקובל לחשוב שג'ון פרספר אקרט וג'ון מוקלי היו הראשונים שהמציאו התקן מחשוב ספרתי, אניאק שמו. ה-ABC נבחן על ידי מאוצ'לי ביוני 1941. אייזק אוירבאך, סטודנט מבית מדרשו של מאוצ'לי, טען כי ה-ABC השפיע על עבודתו המאוחרת יותר על האניאק. מאוצ'לי דחה טענה זו (Shurkin, pg. 280-299). 
בשנת 1967 תבעה האניוול את ספרי ראנד באשמת ניסיון להפר את הפטנטים שלהם על האניאק, בטענה שה-ABC קדם לאניאק. בית משפט אמריקני מחוזי במחוז מינסוטה פרסם את החלטתו ב-19 באוקטובר 1973. בית המשפט קבע שפטנט האניאק היה נגזרת של המצאתו של ג'ון אתנסוף. לא הוגש ערעור לגבי ההחלטה.
אתנסוף עצמו לא ראה עצמו כממציא רעיון המחשב הרב-תכליתי עד השנים שלאחר המצאת האניאק. בשנת 1954, עורך דין בנושא פטנטים מטעם חברת IBM הגיע לאתנסוף וביקש את עזרתו להפר את הפטנט של מאוצ'לי. בשנת 1982, בעת ריאיון עם שורקין, אמר אתנסוף: "היה זה ההלם הראשון שחוויתי. איש מעולם לא השווה בין שנינו".
קמבל-קלי ואספריי מסכמים:
השחזור

ה-ABC המקורי פורק לבסוף, כשהאוניברסיטה המירה את המרתף לכיתות וכל החלקים למעט תוף זיכרון יחיד הושמדו. בשנת 1997, קבוצת חוקרים ממעבדת אמס (בקמפוס איווה סטייט) סיימה לבנות עותק עובד של מחשב אתנסוף ברי במחיר של $350,000. העותק הפיג כל ספק לגבי יכולת ה-ABC לבצע את המטלות שלשמן נבנה. ה-ABC החדש ממוקם כעת באופן קבוע בקומה בראשונה של לובי מרכז דורהאם לחישוביות ותקשורת באוניברסיטת איווה סטייט.
ראו גם

היסטוריה של המחשוב
לקריאה נוספת

Anthony Ralston and Edwin D. Reilly (ed),  Encyclopedia of Computer Science, 3rd Ed. , 1993, Van Nostrand Reinhold, New York ISBN 0-442-27679-6
הערות שוליים

↑  Ralston, Anthony & Meek, Christopher, ed., Encyclopedia of Computer Science, First Edition, (1976) pg. 488-489, ISBN 0-88405-321-0
↑  Campbell-Kelly, Martin & Aspray, William, Computer: A History of the Information Machine, 1996, pg. 84, ISBN 0-465-02989-2
דיאגרמה של מחשב אתנסוף ברי המתארת את רכיבי המחשב השונים
מאנו מנזס

לואיז אנטוניו ונקר דה מנזס (פורטוגזית: Luiz Antonio Venker de Menezes; נולד ב-11 ביוני 1962 בפאסו דו סוברדו שבריו גראנדה דו סול, ברזיל), המוכר כמאנו מנזס, הוא מאמן כדורגל ברזילאי אשר אימן בין היתר את נבחרת ברזיל, וכיום מאמן קבוצת קרוזיירו.
קריירה

הקריירה של מנזס כשחקן הייתה קצרה. הוא שיחק בקבוצות חובבים בלבד ולמד במקביל חינוך גופני באוניברסיטה של סאנטה קרוז דו סול. בשנת 1986 התחיל לעבוד כמאמן כושר גופני בארגון SESI, אשר מעניק שירותים לעובדי תעשייה.
לאחר עבודתו ב-SESI, אימן מנזס במחלקות הנוער של מספר קבוצות בריו גראנדה דו סול: גוארני (קבוצה בה שיחק קודם, ואשר התמקצעה בינתיים), קשיאס ואינטרנסיונל. בשנת 1997 עשה סטאז' בקרוזיירו כעוזר המאמן פאולו אָאוּטוּאוֹרי.
בשנת 1997, פתח מאנו מנזס בקריירה כמאמן מקצועי, כאשר חזר לגוארני, הפעם כמאמן הקבוצה הבוגרת. בהובלתו, זכתה גוארני באליפות ריו גרנדה דו סול בשנת 2002 – הישג מכובד, גם בהתחשב בכך כי הקבוצות הגדולות אינטרנסיונל, גרמיו, קשיאס וז'ובנטודה לא השתתפו בתחרות באותה השנה.
מנזס אימן את הקבוצות ברזיל מפלוטאס ב-2002 ואיטאי ב-2003. הוא גם חזר לעבוד כמה חודשים בגוארני ב-2003.
מנזס רשם הישג נוסף בשנת 2004, אחרי שהוביל קבוצה קטנה וחסרת הישגים בולטים בשם "15 בנובמבר" (אף היא מריו גראנדה דו סול) למקום השלישי של הגביע הברזילאי. בשנים 2004 ו-2005 אימן את קשיאס.
קריירה > גרמיו

מאנו מנזס חתם עם גרמיו ב-2005 ומטרתו הייתה להחזיר את הקבוצה לליגת העל, לאחר שהיא ירדה לליגה ב' בשנה הקודמת. בתום העונה גרמיו הייתה אלופת ליגה ב' וכך חזרה לליגת העל.
בשנת 2006 זכתה גרמיו באליפות ריו גראנדה דו סול (הפעם הקודמת הייתה ב-2001). גם ב-2006, הגיעה למקום השלישי בליגת העל.
בשנת 2007 שוב זכתה גרמיו באליפות ריו גראנדה דו סול. באותה השנה זכתה במקום השני בגביע ליברטדורס.
קריירה > קורינתיאנס

מאנו מנזס התחיל לאמן את קורינתיאנס בסוף שנת 2007, ושוב מטרתו הראשונה הייתה להחזיר את הקבוצה בחזרה לליגת העל, לאחר משבר ירידת הליגה.
בשנת 2008 זכתה קורינתיאנס במקום השני בגביע, ולאחר מכן באליפות ליגה ב', בחזרה לליגת העל.
בשנת 2009 זכתה קורינתיאנס באליפות סאו פאולו ללא הפסדים. עוד ב-2009 זכתה הקבוצה בגביע הברזילאית.
ב-2010, היגיעה קורינתיאנס לשלבי הנוקאוט של גביע ליברטדורס ללא הפסדים, אך הודחה על ידי פלמנגו בשלב שמינית הגמר.
קריירה > נבחרת ברזיל

לאחר הדחת נבחרת ברזיל במונדיאל 2010, פוטר המאמן דונגה. התאחדות הכדורגל הברזילאית פנתה למאנו מנזס לאחר שבחירתה הראשונה מוריסי רמליו, מאמנה של פלומיננסה, סירב באופן רשמי. מנזס התחיל בתפקידו כמאמן הנבחרת ב-23 ביולי 2010.
שלושת המשחקים הראשונים של הנבחרת תחת שרביטו של מאנו מנזס היו ניצחונות במשחקים ידידותיים, נגד ארצות הברית (2:0), איראן (3:0) ואוקראינה (2:0). למשחקים אלו הביא מנזס נבחרת מחודשת (רק ארבעה שחקנים שחקו במונדיאל 2010) אשר עוררה תגובות חיוביות מצד התקשורת. אולם בהמשך, ובמהלך שנת 2011, לא הצליחה הנבחרת הברזילאית להפגין יכולת טובה מול נבחרות לאומיות בכירות כגון צרפת, הולנד וגרמניה.
בשנת 2011, הודחה הנבחרת ברבע גמר הקופה אמריקה לאחר שהפסידה לפרגוואי.
באולימפיאדת 2012, נכשלה שוב נבחרת ברזיל בעייני קהל אוהדיה, כאשר לא הצליחה לזכות במדליית זהב אולימפית בפעם הראשונה בתולדותיה. ברזיל הפסידה למקסיקו בגמר בתוצאה 2-1.
ב-23 בנובמבר 2012 פוטר מנזס מאימון נבחרת ברזיל לאחר שנתיים בתפקיד.
הישגים

גוארני מריו גראנדה דו סול
אליפות ריו גראנדה דו סול: 2002
גביע דרום-מינאס: 2002
15 בנובמבר מריו גראנדה דו סול
מקום שלישי בגביע הברזילאי: 2004
גרמיו
ליגה ב' של אליפות ברזיל: 2005
אליפות ריו גראנדה דו סול: 2006, 2007
מקום שני בגביע ליברטדורס: 2007
מקום שלישי בליגת העל: 2006
קורינתיאנס
ליגה ב' של אליפות ברזיל: 2008
אליפות סאו פאולו: 2009
גביע הברזילאי: 2009
מקום שלישי בגביע הברזילאי: 2008
שמינית הגמר גביע ליברטדורס: 2010