יהדות חרדית
הערות שוליים

1 2 3  לי כהנר, שנתון החברה החרדית 2021, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, ‏2021
↑  Netta Barak Corren, shelley robinson, Yuval Feldman, גיוס חרדים מנקות המבט החרדית: עמדות, מוטיבציות, ותפיסות חברתיות | Haredi Draft from the Haredi Perspective: Attitudes, Motivations, and Social Perceptions, SSRN Electronic Journal, 2024 doi: 10.2139/ssrn.4776500
↑  מחשבים מסלול מחדש: ירידה משמעותית בקצב גידול האוכלוסייה החרדית | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-05-16
1 2 3  מנחם פרידמן, מכון ירושלים לחקר ישראל, החברה החרדית - מקורות, מגמות ותהליכים, עמ' 9.
↑  דוגמאות לכך: המליץ, 26 בדצמבר 1870 ("כי החרדים האורתודוקסים יחזו להם מחזות תקווה"); המליץ, 29 באוגוסט 1871 ("חרדים כאלה לא ישעו לקולות המתקנים"); ירחוני הפלס מהשנים תרס"א-תרס"ה (1905-1900) (מאות אזכורים); ועוד.
↑  אהוד לוז, מקבילים נפגשים, ספריית אפקים, עם עובד, תל אביב, 1985, עמ׳ 11. דוגמה לכך ניתן לראות בכינוי מוסדות החינוך של המזרחי בראשית תקופת המנדט: "בתי ספר חרדיים". ראו רחל אלבוים-דרור, החינוך העברי בארץ־ישראל, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, תש״ן, כרך ב׳, עמ׳ 310-225.
↑  כינוי מצוי נוסף, בעיקר בעיתונות הלא יהודית, היה "חסידים". ראו מנחם פרידמן, מכון ירושלים לחקר ישראל, החברה החרדית - מקורות, מגמות ותהליכים, עמ' 21, הע' 7.
↑  Arnold Eisen, Rethinking Modern Judaism, Uni. of Chicago Press, 1998. עמ' 3.
↑  Michael K. Silber. The Historical Experience of German Jewry and its Impact on Haskalah and Reform in Hungary, עמ' 111–112, 121. לציטוט: שו"ת חתם סופר, חלק א, שולחן ערוך חלק אורח חיים, סימן כח; ובסימנים קמח וקפא, ובחלק ב, שולחן ערוך יורה דעה, סימן יט.
↑  Steven G. Rappaport, Jewish Education and Jewish Culture in the Russian Empire, 1880-1914, Standford University Press, 2010. עמ' 52. 14,150 בבתי"ס יהודיים, 7,158 בכלליים.
↑  Aaron D. Rubin, Lily Kahn, Handbook of Jewish Languages, Brill, 2015. עמ' 594.
↑  ראו למשל: Michael K. Silber. The Emergence of Ultra-Orthodoxy: The Invention of Tradition. התפרסם בתוך: Jack Wertheimer (עורך), The Uses of Tradition: Jewish Continuity since Emancipation, Harvard University Press, 1992. עמ' 31.
↑  ראו למשל: Leora Batnitzky, How Judaism Became a Religion: An Introduction to Modern Jewish Thought, Princeton University Press, 2011. עמ' 40-48.
↑  יוסף שלמון, Zionism and Anti-Zionism in Traditional Judaism in Eastern Europe, בתוך: יהודה ריינהרץ (עורך), Zionism and Religion. University Press of New England, 1998. עמ' 25, 32.
↑  למשל: איתם הנקין, שכתובי היסטוריה במשפחות תלמידי הראי"ה קוק זצל, אסיף, שנה ג, תשע"ו, איגוד ישיבות ההסדר, עמ' 1138., באתר ספריית אסיף
↑  Dana Evan Kaplan, Contemporary American Judaism: Transformation and Renewal, Columbia University Press, 2013. עמ' 9.
↑  ראו לדוגמה: יואל פינקלמן, "משטעטל למובלעת: הרב אהרן קוטלר וצמיחתה של אורתודוקסיה בדלנית בארצות הברית", בתוך: אורתודוקסיה יהודית: היבטים חדשים, הוצאת מאגנס, 2006.
↑  על כך: מגדר, באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית)
↑  Simeon D. Baumel, Sacred Speakers: Language and Culture among the ultra-Orthodox in Israel. Berghahn Books, 2006. עמ' 178-179.
↑  עופר שרייבר, הקצבאות פוגעות בילדים, באתר מידה, 17 במרץ 2013
↑  Leora Batnitzky, How Judaism Became a Religion: An Introduction to Modern Jewish Thought, Princeton University Press, 2011. עמ' 186-189.
↑  אסופת כתבים ומסמכים היסטוריים בנושא פולמוסי השמיטה
↑  רפאל קאהאן, סקר האינטרנט של הלמ"ס: בניכוי החרדים והמבוגרים, ישראל מדינה דיגיטלית, באתר כלכליסט, 6 ביולי 2021
↑  ראו למשל: דלית אסולין, ‏בין טהור לטמא: ההבחנה החרדית בין לשון-קודש לעברית, באתר Academia.edu, "שלא שינו את לשונם": יידיש חרדית בישראל, באתר Academia.edu, ההתנגדות הקנאית לעברית החדשה במציאות הלשונית בישראל, באתר Academia.edu.
↑  ספר תהלים, פרק מ"ה, פסוק י"ד
↑  משתמשי דרך בציבור החרדי. עמדות, תפיסות והתנהגויות דו"ח מחקר במימון הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, ר' עמ' 86 ואילך
↑  תמר רותם, הסודות של חסידות גור נחשפים, באתר הארץ, 27 בינואר 2012
↑  מחקר הלמ"ס מגלה: צניחה בילודה אצל הנשים החרדיות, באתר כיכר השבת
↑  מוריה אבנימלך, ‏ילדים זאת פרנסה, באתר גלובס, 23 במרץ 2000
1 2  Alon Tal, The Land Is Full, New Haven & London: Yale University Press, 2016, עמ' 138-141
↑  תובנות, באתר מוסד שורש
↑  האם כסף יאריך את חייך? בריאות בקרב חרדים, באתר מרכז טאוב, ‏2 בנובמבר 2020
↑  סקר חברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שנערך ב-2009.
↑  ניקול דהאן, התנדבות חרדית, 2007, פורטל ההתנדבות
↑  במחיצתם של גדולי ישראל, שלמה לורינץ, עמ' 86.
↑  מדד הדמוקרטיה הישראלית 2012
↑  מתוך: מנחם פרידמן, "ואלה תולדות הסטטוס קוו: דת ומדינה בישראל", ורדה פילובסקי (עורכת), המעבר מיישוב למדינה: 1949-1947 רציפות ותמורות, אוניברסיטת חיפה, 1990, עמ' 67-66
↑  שלמה פיוטרקובסקי, 62% מהחרדים: אנחנו ציונים, באתר ערוץ 7, 6 בספטמבר 2012
↑  השבעה של מחזור הגיוס הגדול ביותר לנח"ל החרדי, אתר COL, ח' סיון תשס"ט
↑  טל לב רם‏, לא מסתערים על הלשכות: המספרים מאחורי פיקציית גיוס החרדים לצה"ל, באתר וואלה, 9 ביולי 2021
↑  הרב יצחק יעקב וייס בשו"ת מנחת יצחק חלק ט’ סי’ קג, וכן כתב הרב יעקב ישראל קניבסקי ב"קריינא דאיגרתא" שחייב ללמוד תורה עד שיכריעהו עול הפרנסה
↑  מערכת החינוך במגזר החרדי – תמונת מצב, הכנסת, 27 בנובמבר 2007
↑  מתוך דו"ח הוועדה לגיבוש ההסדר הראוי בנושא גיוס בני ישיבות לצה"ל, בראשות השופט טל
↑  אבי רבינא, 1.100 – 4.600 ש"ח • נתוני אמת: כמה באמת מקבל אברך בכל כולל, באתר כל הזמן. 1 בספטמבר 2017.
↑  החברה החרדית-מקורות, מגמות ותהליכים, מנחם פרידמן
↑  הדו"ח של ח"כ יוחנן פלסנר (עמ' 40), ‏4 ביולי 2012
↑  יאיר שלג, העיתונות החרדית המודפסת: חיה, בועטת ואלימה, באתר nrg‏, 29 ביולי 2013
↑  נסים ליאון, "דת וחילוניות: לשאלת התפתחותה של החרדיות הספרדית בישראל", בתוך: עיונים בתקומת ישראל, כרך 16 (2006), עמ' 85-107.
↑  הדס חנני, "זרמים וקבוצות משנה באוכלוסייה החרדית" 7/9/2008, באתר "אנשים ישראל - מדריך לחברה הישראלית" בעריכת פרופ' עוז אלמוג מדובר על כ-9000 משפחות
↑  איתן רגב וגבריאל גורדון, מאפייני שוק הדיור ופריסתה הגיאוגרפית של האוכלוסייה החרדית בישראל, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, בפרט בעמ' 16-15
↑  שנתון החברה החרדית
↑  שנתון החברה החרדית 2020, באתר www.idi.org.il
↑   מתוך מחקר שפורסם על ידי אלי ברמן מ"הלשכה הלאומית למחקר כלכלי" באוניברסיטת בוסטון 1999 (עמוד 2)
↑  דן בן דוד, הילודה בישראל – אשליות ועובדות לגבי החרדים, באתר כלכליסט, 12 ביוני 2023
↑  שנתון החברה החרדית בישראל, 2019 - המכון הישראלי לדמוקרטיה, עמוד 11
↑  עוזי רבהון וגלעד מלאך, מגמות דמוגרפיות בישראל, ירושלים תשס"ט, עמ' 37-36
↑   מירב ארלוזורוב, גירעון של 10.5% עד 2050: "בלי שילוב החרדים והערבים כלכלת ישראל לא תשרוד", באתר TheMarker‏, 19 במאי 2013
↑  חרדים לעתיד // ניצה (קלינר) קסיר |, באתר תלם, ‏2020-05-19
↑  פרופ' מנואל טרכטנברג, פרופ' רחל אלתרמן, פרופ' דן בן דוד,
דן פרי, פרופ' שלמה בכור, ד"ר שירה לב עמי, עו"ד איריס האן, ד"ר דוד כץ, דוד אלקן, עתיד צפוף - ישראל 2050
↑  החרדים - תפרוסת גאוגרפית, ומאפיינים דמוגרפיים, חברתיים וכלכליים של האוכלוסייה החרדית בישראל, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יולי 2004
↑  הדס חנני, ‏תפרוסת האוכלוסייה החרדית בישראל, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל"
↑  "Majority of Jews will be Ultra-Orthodox by 2050", אוניברסיטת מנצ'סטר,23.7.2007
↑  "Jews of Canada", אתר הסוכנות היהודית
1 2  a b c d Baumel, Simon D. (2005). Sacred speakers: language and culture among the Haredim in Israel. New York: Berghahn Books. LCCN 2005-053085. ISBN 978-1-84545-062-5. OCLC 226230948.
↑  לפי הנתונים של השבועון הפרסומי Koopjes Plus המחולק בציבור זה.
↑   אברהם בורג, "מדריך לחברה החרדית": מפה להבנת הציבור הכי משפיע בישראל, באתר הארץ, 7 בדצמבר 2017
| זרמים ביהדות |
| --- | --- | --- |
| אורתודוקסים | חרדים (חסידים • ליטאים • חרדים ספרדים) • דתיים לאומיים (חרדים לאומיים) • אורתודוקסים מודרניים • נאו-אורתודוקסים |  |
| ליברלים | רפורמים • קונסרבטיבים (נאולוגים) • רקונסטרוקציוניסטים • התחדשות יהודית • חילונים-הומניסטים |  |
| תקופת בית שני | פרושים • צדוקים • איסיים • בייתוסים • תרפויטים • נצרות קדומה |  |
| ימי הביניים והעת החדשה המוקדמת | רבניים • קראים • שבתאים • פרנקיסטים |  |
| יהדות אורתודוקסית |
| --- | --- | --- |
| זרמים | חרדים (חסידים • ליטאים • חרדים ספרדים) • דתיים לאומיים (חרדים לאומיים) • אורתודוקסיה מודרנית • נאו-אורתודוקסיה |  |
| ארגונים רבניים | ק"ק כנסת ישראל • OU‏ • אגודת הרבנים • מועצת גדולי התורה • הרבנות הראשית לישראל • אגודת הרבנים בפולין • העדה החרדית • התאחדות קהלות החרדים • חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי • התאחדות הרבנים • ועידת רבני אירופה • מועצת חכמי התורה • מרכז רבני אירופה |  |
| הגות | עיקרי האמונה היהודית • תורה מן השמים • נצחיות התורה • אמונת חכמים • דעת תורה • טיעון העד (יהדות) |  |
| קבוצות בחברה הישראלית (ישראלים) |
| --- | --- | --- |
| ישראלים לפי דת | יהודים • נוצרים • מוסלמים  • דרוזים • בהאים  • שומרונים   העבריים מדימונה • עדי יהוה • יהדות משיחית  • סובוטניקים |  |
| יהודים | אשכנזים • ספרדים • מזרחים • הודים  • אתיופים • יוצאי ברית המועצות  חילונים • מסורתיים • דתיים לאומיים • חרדים   אורתודוקסיים • קונסרבטיביים • רפורמים • קראים |  |
| ערבים | בדואים • ערבים-נוצרים • אחמדים • מדנים • פלאחים • עלווים |  |
| מיעוטים | צ'רקסים • צוענים • ארמים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285547205171  GND: 4651639-6 
החת"ם סופר
טיש סביב שולחנו של האדמו"ר מבעלז
פשקווילים בירושלים, מאפיין בולט של הרחוב החרדי
אנומליית תוחלת חיים בערים חרדיות על גרף ליניארי של תוחלת חיים ביחס למדד חברתי-כלכלי
בתחילת כל ספר טלפונים חרדי מופיעה רשימת גמ"חים
חבר הכנסת יעקב ליצמן, איש חסידות גור מיהדות התורה, בכנס OECD השנתי השני
מכתבו של דוד בן-גוריון לרמטכ"ל. 2 בינואר 1951
חדר במאה שערים
עצרת תפילה של תלמידות סמינרי בית יעקב בכותל המערבי.
בישיבות החרדיות לימוד התלמוד בעיון ובבקיאות תופס את רוב סדר היום
אדמו"רים מחסידויות שונות יושבים יחד בטיש
חסידים ירושלמים מהעדה החרדית לבושים בלבוש ירושלמי
גרפיטי הקורא להחרמת הבחירות, בני ברק
משפחה מחסידות סאטמר, ניו-יורק