stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניתוח רשתות חברתיות
יישומים של ניתוח רשתות חברתיות

| --- | --- |
 :  ראו גם – שיווק, ניהול הרושם, שיווק במדיה חברתית
תבנית:Rאו גם
חקר הרשתות החברתיות מנוצל ומצוי בטווח רחב של יישומים מעשיים, ודיסציפלינות. חלק מאותם יישומים כולל צירוף וכריית מידע, בניית מודלים להפצת רשתות, בניית מודלים של רשתות, ניתוח תכונות והתנהגויות של משתמשים, תמיכת משאבים בתחזוקת הקהילה, ניתוח של אינטראקציה מבוססת מיקום, שיתוף וסינון חברתיים, פיתוח מערכות המלצה וחיזוי קישורים ורזולוציית ישות. במגזר הפרטי, עסקים משתמשי בחקר רשתות חברתיות כדי לתמוך בפעילויות כגון ניתוח ואינטראקציה על הלקוח, ניתוח פיתוח מערכות מידע, שיווק וצרכי בינה עסקית. דוגמאות לשימושים במגזר הציבורי הן: פיתוח אסטרטגיות למחוברות מנהיגים, ניתוח של מחוברות ושל חשיפה למדיה של פרטים וקבוצות, ופתרון בעיות קהילתי.
דוגמאות נוספות לשימוש בניתוח רשתות חברתיות: הפצת ממים, רשתות הכרויות, תרשימי שיתוף-פעולה (collaboration graphs), קרבה, העברת מחלות, התפשטות מחלות דרך מערכות יחסים מיניות.
לתחום יישומים בתחומים כגון: אנתרופולוגים, ביולוגים, דמוגרפים, חוקרי תקשורת, כלכלנים, גאוגרפים, היסטוריונים, מידענים, מדעי המדינה, פסיכולוגיה חברתית, מדעי ההתפתחות, בלשנים חברתיים, מדעי המחשב, זואולוגיה
ויישומים בהתמודדות עם הלבנת הון וטרור.
קיימים שימושים לחקר רשתות חברתיות גם בתחומי המודיעין, סיכול ריגול, אכיפת חוק וביטחון פנים. שימוש בטכניקה זו מאפשרת לחוקרים לזהות קבוצות חשאיות או סמויות, כגון רשת ריגול, משפחת פשע מאורגן או כנופיית רחוב. הסוכנות לביטחון לאומי בארצות הברית (NSA) משתמשת בתוכניות מעקב המוניות חשאיות במחשבים על מנת למצוא את המידע הדרוש לניתוח כזה על תאי טרור ועל קבוצות נוספות שנחשבות בעלות חשיבות לביטחון הלאומי. הסוכנות מגיע לעומק שלושה צמתים במהלך ניתוח זה. לאחר שהמיפוי הראשוני של הרשת מבוצע, נעשית אנליזה שמטרתה לקבוע את מבנה הרשת ולקבוע, למשל, מי הם המנהיגים. דבר זה מאפשר לצבא או לכוחות ביטחון פנים לכוון סיכולים ממוקדים שמטרתם לחסל או לשבות חברים בעלות ערך גבוה בתפקיד הנהגתי כשיטה להפריע לפעילות השוטפת של הארגון. הסוכנות התחילה לבצע גם ניתוח רשתות חברתיות על הקלטות של שיחות טלפוניות, המכונה מטא-דאטה, זמן מועט לאחר אירועי ספטמבר 11.
תת-תחום של ניתוח רשתות חברתיות בנושא התנהגות ארגונית נקרא ניתוח רשתות ארגוניות (או: ONA - Organizational Network Analysis).
דוגמאות למחקרים

חקר מערכת הסחר הבינלאומית, כאשר הניתוח ישתמש במדינות כצמתים ברשת ובהיקפי סחר כקשרים. ניתוח כזה יכול להראות על גושים של מדינות ועל היררכיה בין הגושים ובתוכם.
חקר רשתות של האקרים והבנת דפוסי ההתנהגות ואת הקשרים הנסתרים בין פרטים ומדינות בתחום זה.
חקר קבוצת תמיכה - הצמתים יהיו החברים בקבוצה והקשרים יהיו בהתאם לתשובתם לשאלה 'ממי את/ה מקבל/ת ולמי את/ה מעניק/ה תמיכה בקבוצה'. רשת כזו יכולה לשמש לניתוח דפוסים של מתן תמיכה ויעילות של קבוצות תמיכה.
ייחוד שאלות מחקר רשתיות

שאלות רשת בשונה מחקר גרפים, מוכוונות אל המציאות ממנה נובעת הרשת. שאלת רשת טובה עוזרת להבין טוב יותר את המציאות אותה היא ממדלת. ניתן לחלק את שאלות הרשת לשלוש רמות: הבנת הצמתים ברשת (מיקרו), הבנת הקהילות ברשת (מזו) והבנת הרשת כולה (מאקרו).
ברמת הצומת - לבד ממציאת הצמתים בולטים על פי הגדות מדדי הצמתים שונים, שאלת רשת היא שאלה אשר קושרת בין "תכונות" אובייקט כפי שהיא מתקיימות במציאות לבין התכונות הרשתיות של אותו אובייקט כאשר הוא ממודל כצומת ברשת שאנו מקימים. כאשר חוקרים קשרי חברות בחברה עסקית וממדלים את הקשרים הנירקמים בפינת הקפה במקום העבודה, שאלה רשתית ברמת הצומת תהיה "האם רוב העובדים אשר מתחילים את השיחות בפינת הקפה הם גברים או נשים" (העובדים יהיו הצמתים ברשת והקשרים בין הצמתים הם השיחות)? מבחינה רשתית מנסים למצוא שונות מובהקת בדרגה היוצאת של הנשים מול הגברים בחברה - בכל הנוגע לשיחות בפינת הקפה. השאלה אינה רק בונה את הרשת אלא שואלת עליה שאלה הלקוחה מתוך המציאות, שאלה המעניינת את החוקרים.
ברמת חקר הקהילות ברשת - לבד מזיהוי ומיפוי קהילות ומעקב אחר קשריהן הפנימיים והחיצוניים על פני זמן - שאלה רשתית שואפת לקשור בין זהות הקהילה (והחברים בקהילה) כפי שמצאו אלגוריתמים למציאת קהילות (כגון: ניומן, לוביין וליידן) לבין מכנה משותף "דמוגרפי" של חברי הקהילה שנמצאה.
ברמת חקר הרשת כולה - ניתן לחקור את השתנות הרשת ואת המדדים המרכזיים שאנו בוחרים לחקור בה (כגון Reciprocity, Density, Diameter) והשתנותם לאורך ציר הזמן. כמו כן ניתן להשוות בין שתי רשתות אשר נגזרות ממציאות דומה ולברר באמצעות ניתוח הרשת את המציאות. לדוגמה האם ה-Diameter של רשת הממדלת את קשרי החברות בשכבת גיל מסוימת בבית ספר משכבה סוציואקונומית גבוהה, גבוה בצורה מובהקת מה Diameter של רשת הממדלת את קשרי החברות בשכבת גיל מסוימת בבית ספר משכבה סוציואקונומית בינונית-נמוכה.
מציאת Data למחקר רשתי

כאשר רוצים לבחור בסיס נתונים למחקר רשתי יש להקפיד על מספר כללים בסיסים, המשמשים אותנו לבחינה האם Dataset מסוים מתאים לניתוח רשתי:
בסיס הנתונים מורכב מאינטראקציות בין פריטים שונים, כאשר קיים ציון זמן (Time Stamp) לכל אינטראקציה..
איתור של לפחות שתי ישויות בבסיס הנתונים המקיימות ביניהם יחס של רבים לרבים.
איתור של תכונות (Features) של הישויות אותן רוצים למדל כ"צמתים" ברשת.
איתור של תכונות (Features) של הקשר (Link) בין הישויות.
להלן כמה קישורים נבחרים לאתרים בהם ניתן למצוא מאגרי נתונים רשתיים:
https://www.aminer.org/data-sna
https://snap.stanford.edu/data/
https://kateto.net/2016/05/network-datasets/
יישומים בתחום החינוך

בהקשר של למידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה, חקר רשתות חברתיות הוא כלי עזר להבנת שיתוף הפעולה בין לומדים במונחים של כמות, תדירות ואורך-זמן, ובנוסף האיכות, הנושא ואסטרטגיות הקשר. יתר על כן, חקר רשתות חברתיות מסוגל להתמקד באספקטים מסוימים של חיבור הרשת, או על הרשת בכללותה. הוא משתמש בהצגה גרפית, מידע כתוב ובנתונים כדי לבחון את הקשרים בתוך רשת למידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה (CSCL). בזמן יישום שיטות חקר רשתות חברתיות על CSCL, האינטראקציות בין המשתתפים נחשבות לרשת חברתית. הנושא בו הניתוח מתמקד הוא הקשרים שייצרו המשתתפים, כיצד הם תקשרו ולא כיצד כל משתתף התנהג בינו לבין עצמו.
מספר מחקרים יישמו חקר רשתות חברתיות ב-למידה שיתופית נתמכת טכנולוגיה (CSCL) במגוון רחב של הקשרים. בין התוצאות, קורלציה בין נוכחות המורה לבין צפיפות הרשת, התייחסות רצינית יותר להמלצות של משתתפים ריכוזיים יותר, חוסר שכיחות של אינטראקציות בין בני מין שונה בתוך רשת, וכן תפקיד שולי יחסית שמשחק המורה ברשת למידה א-סינכרונית.
קיימים מספר מחקרים שעשו שילוב של אמצעי מחקר נוספים עם חקר רשתות חברתיות בבחינתם את הCSCL. ניתן להתייחס לזה כתהליך שיוביל לריבוי המהימנות של מחקרים אודות CSCL.
שיטה איכותית - עקרונות חקר המקרה האיכותי יוצרות מסגרת מוצקה לאינטגרציה של חקר רשתות חברתיות בחקר חוויית CSCL.
מידע אתנוגרפי כגון ראיונות, שאלונים לחניך והשקפה בכיתה מצד שלישי לא משתתף.
מקרי בוחן: לבחון באופן מובן בין מצבי CSCL מסוימים ולקשר בין הממצאים לבין מגמות כלליות.
ניתוח תוכן מציע מידע על אודות התוכן של ההתקשרות בין חברי הרשת.
שיטה כמותית - שיטה זו כוללת ניתוחים סטטיסטיים פשוטים המתארים התרחשויות ומאפשרים לזהות את הגישה של חברים פרטיים בקבוצה שחקר רשתות חברתיות לא הצליח לעקוב אחריהם, כדי להתחקות אחרי נטיות כלליות.
קובצי לוג אלקטרוניים מספקים מידע על השימוש שעושים הלומדים בכל שיתוף-פעולה.
Multidimensional scaling - מנהל מעקב אחרי דמיון שקיים בין משתתפים, כך שיהיה ניתן להניח מידע דומה ביחד.
תוכנות – QUEST, Nud*IST, SAMSA (System for Adjacency Matric and Sociogram-bases Analysis)‎
איסוף הנתונים לניתוח רשתות חברתיות

קיימים מספר גישות לליקוט מידע ומיפוי רשתות בשיטות השתתפותיות, בייחוד כאשר השימוש בחקר רשתות חברתיות נעשה כדי להנחיל שינוי חברתי. בפרדיגמה זו, המשתתפים ממפים בעצמם את הרשתות על ידי רישום קשרים ידני (באמצעות עט ונייר או מחשב). דוגמה לשיטת עט ונייר לאיסוף מידע השתתפותי הוא, שמאפשרת גם איסוף נתונים לגבי תכונות הפרטים (השפעות ומטרות) היא שיטת Net-Map Toolbox. יתרונותיהן של שיטות מסוג זה הן היכולת של החוקרים לאסוף מידע איכותי ולא רק כמותי, וכן לתחקר את המשתתפים לצורך הבהרה.
איסוף הנתונים לניתוח רשתות חברתיות > פוטנציאל רישות חברתי

פוטנציאל רישות חברתית הוא מקדם מספרי שניתן להגיע אליו באמצעות אלגוריתמים, כדי לייצג הן את הגודל של הרשת החברתית של פרט מסוים, והן את היכולת שלו להשפיע על הרשת. מילה נרדפת שקרובה במשמעותה, היא משתמש אלפא, אדם עם מקדם פוטנציאל רישות חברתית גבוה.
קיימות שתי פונקציות עיקריות למקדמי פוטנציאל רישות חברתית:
מיון וסיווג הפרטים בהתאם לפוטנציאל שלהם.
שקילת הפרטים במחקרים שיווקיים.
מודל ההפצה של Bass
על ידי חישוב הפוטנציאל של משיבים ושיווק ישירות לבעלי מקדם גבוה, החוזק והרלוונטיות של מחקר שיווקי שמשמש לשיווק ויראלי, מוגבר.
משתנים שמשמשים לחישוב מקדם הפוטנציאל כוללים בין היתר: השתתפות בפעילויות ברשת החברתית, חברות בקבוצות, תפקידי מנהיגות, זיהוי, הוצאה לאור\עריכה\תרומה למדיה שאינה אלקטרונית, הוצאה לאור\עריכה\תרומה למדיה אלקטרונית (אתרי מרשתת, בלוגים) ותדירות הפצת מידע בקרב הרשת בעבר. ראשי התיבות SNP) Social Networking Potential) וחלק מהאלגוריתמים הראשונים שנעשה בהם שימוש כדי לכמת את הפוטנציאל של פרט מסוים, תוארו במדריך "חקר הפרסום הולך ומשתנה". ע"ע שיווק ויראלי.
הספר הראשון שדן בשימוש המסחרי של משתמשי אלפא בקרב לקוחות טלקומוניקציה היה "3G Marketing" של אהונן, קאספר ומלקו ב-2004. הספר הראשון שדן במשתמשי אלפא באופן יותר נרחב בהקשר של שיווק חברתי היה Communities Dominate Brands (קהילות שולטות במותגים) של קהונן ומור ב-2005. ב-2012 ניקולא גרקו מהקולג' האוניברסיטאי של לונדון העביר שיחת TEDx (אנ') בנושא ההקבלה בין פוטנציאל הרשת החברתית לבין אנרגיה פוטנציאלית שמשתמשים יוצרים ושבה חברות צריכות לעשות שימוש. הוא טען ש-SNP הוא הנכס החדש שכל חברה צריכה לשאוף אליו כמטרה.
ניתוח רשתות חברתיות בישראל

המחקר בניתוח רשתות חברתיות במוסדות האקדמיים בישראל נחלק גם הוא למחקר מתמטי (הנשען על כלים מתמטיים וסטטיסטיים) ולמחקר סוציולוגי (העושה שימוש במדדים סוציומטיים), ובתפר ישנם מחקרים הנדסיים-ניהוליים בתחומים משיקים.
ניתוח רשתות חברתיות בישראל > המחקר באנליזה מתמטית של רשתות חברתיות

החוקרים המובילים במחקר המתמטי של ניתוח הרשת החברתית הם ד"ר מיכאל מן מרצה בבית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן ומרצה חבר סגל בכיר באפקה במחלקה להנדסת תוכנה ומדעי המחשב וראש קבוצת המחקר של בית הספר להנדסת תוכנה, ופרופ' ברוך ברזל פרופ' במחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן (כתחום מחקר משני של מחקריו על דינמיקת רשתות מורכבות).
בד בבד עם התפתחותו ועליית קרנו של תחום מדע הנתונים, תחום האנליזה המתמטית של הרשתות (שעושה שימוש הן בכלים מתמטיים וסטטיסטיים, והן בכלים מתקדמים של כריית מידע) הולך וצובר תאוצה ככלי מרכזי לניתוח הרשתות החברתיות, ובמסלולי הלימוד להנדסה/מדעי הנתונים במרבית המוסדות האקדמיים למדעי הנתונים קורס רשתות חברתיות מוגדר כקורס ליבה.
ניתוח רשתות חברתיות בישראל > המחקר בניתוח סוציולוגי של רשתות חברתיות

החוקרים המובילים במחקר הסוציולוגי של ניתוח הרשת החברתיות הם פרופ' שיזף רפאלי, בעבר ראש מרכז שגיא לחקר האינטרנט באוניברסיטת חיפה; וכיום נשיא מכללת שנקר; פרופ' דפנה רבן, מרצה בכירה בבית הספר לניהול והחוג לניהול מידע וידע באוניברסיטת חיפה; פרופ' אילן תלמוד, החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת חיפה, ד"ר עמית רכבי, הפקולטה לכלכלה ומנהל עסקים במרכז האקדמי רופין ועמית מחקר במרכז פדרמן לחקר הסייבר באוניברסיטה העברית, וד"ר אוסנת מוקרין, הפקולטה למדעי החברה, אוניברסיטת חיפה.
ניתוח רשתות חברתיות בישראל > המחקר בניתוח הנדסי של רשתות חברתיות

בין החוקרים המובילים בתחום המחקר ההנדסי-ניהולי ניתן לציין את פרופ' גלעד רביד מהמחלקה להנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון, העוסק מחקרים בדינמיקת המסר של מרחבי אינטראקציה מקוונים, כריית מידע, ובמחקרים המקשרים תחומים של ממשקי אדם מחשב עם רשתות חברתיות (כגון גיימיפיקציה).בנוסף בתחום ההנדסי ישנם מחקרים על אלגוריתמים יעילים לחישוב מדדי הרשתות במטריצת שכנויות, כדוגמת מחקריו של ד"ר מיכאל מן על אלגוריתמים לחישוב Betweenness Centrality ברשת חברתית, וכן על יישומים של מדדי מרכזיות ברשת חברתית גם ברשתות אחרות כגון רשתות תחבורה - מחקר שד"ר מן פרסם ב-IEEE (הנחשב לכתב העת המוביל בעולם בהנדסה).
ראו גם

אינטרנט
מנהל רשת
מדיה חברתית
תורת הרשתות
חוק הגנת הפרטיות
רשת חברתית
דרגות ההשפעה ברשת
משחק רשת חברתית
אלברט-לסלו ברבאשי
סימבה מלך הג'ונגל

| --- | --- |

כרזת הסדרה באיטלקית
 סוגה:  סדרה קומית, סדרה דרמטית, סדרת מתח, סדרת פעולה, סדרת הרפתקאה, סדרת אקשן, סדרה רומנטית, סדרת ילדים
 ארץ מקור:  איטליה 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 אורך פרק:  24 דקות עד 30 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  1995–2004
 תקופת שידור בישראל:  1995 – 1998
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סימבה מלך הג'ונגל (באיטלקית: Simba: è nato un re) היא סדרת טלוויזיה איטלקית בת 52 פרקים שהופקה על ידי חברת Mondo TV בשנת 1995. בישראל שודרה הסדרה בערוץ הילדים בשנת 1996, ומהדורה מיוחדת שלה שודרה בשנת 2000. עלילת הסדרה משלבת אלמנטים ודמויות מהסרטים מלך האריות, ספר הג'ונגל ובמבי, אך כוללת גם דמויות מקוריות.
עלילה

עלילת הסדרה נסובה סביב כפיר בשם סימבה ועופר בשם במבי שהתייתמו מהוריהם ואשר אומצו על ידי משפחה של זאבים (שלפי העלילה היא אותה משפחה שאימצה את מוגלי) סימבה ובמבי לומדים את דרכי וחיי הג'ונגל בהדרכתם של הדוב באלו, הפנתר באגירה ודמויות נוספות של חיות אשר מדריכות ושומרות עליהם. לאחר התבגרותם, סימבה ובמבי נודדים יחד עם חבריהם לסוואנה, וסימבה הופך למנהיג החבורה ובמבי ל"סגן" שלו. בסוף הסדרה סימבה מתגבר על שירקאן, טיגריס מרושע שהרג את הוריהם של סימבה ובמבי בעזרתם של ציידים. לאחר מכן סימבה הופך למלך הסוואנה, מתחתן עם הלביאה פרנה ולשניים נולדים שני כפירים בשם ג'וניור ולוסי. במבי הופך למלך היער השחור ומתחתן עם האיילה במבינה ונולד להם עופר בשם קוקיאולו.
סדרות המשך

החברה המפיקה של הסדרה, Mondo TV, יצרה בעקבותיה שתי סדרות המשך. הראשונה, שנקראה "סימבה ג'וניור" (באיטלקית: simba jr re del football) כללה 26 פרקים ושודרה באיטליה בשנת 1998 ובישראל בערוץ הילדים באותה שנה. מהדורה מיוחדת של הסדרה שודרה בשנת 2000. עלילת סדרה זו עוסקת בדור ההמשך של הדמויות מהסדרה המקורית - בנו ובתו של סימבה, ג'וניור ולוסי, ובנו של במבי, קוקיאולו, שבניסיונם להציל כלב שנחטף בידי בני-אדם מגיעים לניו יורק וחווים הרפתקאות שונות.
סדרת ההמשך השנייה, אשר שודרה באיטליה בשנת 2004, נקראה winner e il bambino della va profezia וכללה 26 פרקים גם כן. בסדרה זו מסופר על בתו של סימבה, לוסי, שאימצה ילד בשם ארי. ארי הוא נסיך יתום, אשר הוריו נהרגו על ידי מכשפה ולאחר התבגרותו הוא מתגבר עליה והופך למלך. הסדרה לא שודרה בישראל.
דמויות > דמויות טובות

סימבה - כפיר, אחת הדמויות הראשיות בסדרה שאומץ על ידי אמא זאבה.
במבי - עופר, אחת הדמויות הראשיות בסדרה שאומץ על ידי אמא זאבה.
מלך האריות ומלכת הלביאות - אריה ולביאה, הוריהם של סימבה ושל לונה ושל סטלה, נהרגו על ידי שירקאן.
מלך האיילים ומלכת האיילות - אייל ואיילה, הוריו של במבי, נהרגו על ידי שירקאן.
פרנה - לביאה, בת זוג של סימבה.
במבינה - איילה, בת זוג של במבי.
ג'וניור ולוסי - כפירים, ילדי סימבה ופרנה.
קוקיאולו - עופר, בנם של במבי ושל במבינה.
אמא זאבה - זאבה שאימצה את הגורים.
בולי - כלב, חבר של סימבה ושל במבי.
בילי וטינו - עכברים, חברים של סימבה ושל במבי.
אלכס ואולגה - סנאיות, חברות של סימבה ושל במבי.
דינור - דינוזאור, חבר של סימבה ושל במבי.
לונה וסטלה - אחיותיו של סימבה.
ליפ,לופ,לאפ - גורי זאבים, ילדי אמא זאבה וחברים של סימבה ושל במבי.
קיקי - קנר, חבר של סימבה ושל במבי.
חברים-מורים: באלו הדוב, באגירה הפנתר, קא הפיתון, אורלנדו הינשוף, לואיג'י העורב.
אם ג'י פוקס - כלב, חבר של ג'וניור.
קספר - חתול, חבר של ג'וניור.
ג'יניוס - דוב, בנו של באלו וחבר של ג'וניור.
לאופולד - פנתר, בנו של באגירה וחבר של ג'וניור.
היפנו - פיתון, בנו של קא וחבר של ג'וניור.
ארי - נסיך יתום שלוסי אימצה אותו.
קינדרה - נסיכה, אמא של הנסיך ארי.
רקהל - נסיך, אבא של הנסיך ארי.
דמויות > דמויות רעות

שירקאן - טיגריס, הנבל הראשי של הסדרה.
קורטי - צבוע, עוזר של שירקאן.
קופים - עוזרים של שירקאן.
כלבים אדומים, רצו להרוג את סימבה ואת במבי, נהרגו על ידי חיות הג'ונגל.
קוברה לבן, רצה להרוג את סימבה ואת במבי, נהרג על ידי קא.
קינגו - אריה, דוד של סימבה.
האנס - אייל, בן דוד של במבי.
ברדן - טיגריס, בן דוד של שירקאן.
עכברים - עכברים, הנבלים הראשיים של סדרת ההמשך הראשונה.
מאיה - מכשפה, הנבלית הראשית של סדרת ההמשך השנייה.
הערות שוליים

↑  תקציר העלילה באתר Mondo TV
מהדי זועבי

איברהים מהדי זועבי (בערבית: ابراهيم مهدي زعبي; נולד ב-15 ביולי 1995) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת השוער בצעירי טירה.
קריירה

זועבי גדל בקבוצת הילדים של הפועל אסי גלבוע, בהמשך עבר להפועל נצרת עילית ובגיל 12 הצטרף לאקדמיה של בית"ר טוברוק.
בקיץ 2014 הושאל לעירוני קריית שמונה מליגת העל. ב-25 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד הפועל חיפה. למרות שמיעט לשחק, בדצמבר 2015 קריית שמונה רכשה את כרטיס השחקן שלו תמורת 550 אלף שקלים.
ב-16 בספטמבר 2018 חתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית בה שיחק עונה אחת ורשם 27 הופעות.
ב-5 בפברואר 2020 חתם במ.ס. דבורייה במדיה שיחק 4 משחקים עד שהליגה נפסקה כחודש לאחר שהצטרף לקבוצה בגלל התפרצות מגפת הקורונה.
בספטמבר 2020 חתם בהילאל אל-קודס מליגת העל הפלסטינית במדיה שיחק שתי עונות. בקיץ 2022 חזר לליגה הישראלית וחתם בעירוני נשר וכעבור עונה חזר לליגה הפלסטינית כאשר חתם בשבאב אל-ח'ליל.
בקיץ 2023 חתם בהפועל כאוכב וכעבור שנה חתם בהפועל אום אל-פחם מהליגה הלאומית.
הערות שוליים

↑  שלום אלבז, ‏מהדי זועבי עלה לעירוני ק"ש כ-750 אלף שקל, באתר ONE‏, 26 בדצמבר 2015
↑  מיכאל וייסרמן ורואי יצחק, השוער מהדי זועבי חתם באחי נצרת, באתר דאבל פס, 16 בספטמבר 2018
↑  דאפר מחאמיד, מהדי זועבי ושאדי שעבאן חתמו במועדון ספורט דבוריה, באתר דאבל פס, 5 בפברואר 2020
↑  יגאל גולדשטיין, ‏מהדי זועבי: "כבוד לשחק בנבחרת פלשתין", באתר ערוץ הספורט, 21 בספטמבר 2020
אשחר (יישוב)

| --- | --- |
השכונה החדשה באשחר ביום של שלג בהרי הגליל, ינואר 2008. ברקע ניתן להבחין בכרמיאל ובראמה
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: משגב
גובה ממוצע: ‎363 מטר
תאריך ייסוד: 1986
תנועה מיישבת: המרכז החקלאי
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 977 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 975 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) אשחר(למפת הגליל המערבי רגילה) אשחר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אשחר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אשחר32°53′09″N 35°18′01″E﻿ / ﻿32.8858304441206°N 35.3001951766531°E﻿ / 32.8858304441206; 35.3001951766531  heמפת היישובים של מועצה אזורית משגב באדום - אשחר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
אתר היישוב
אֶשְׁחָר הוא יישוב קהילתי שנמצא בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב קרוי על שם השיח אשחר הצומח באזור.
מיקום

היישוב ממוקם על גבעת קרד בגליל התחתון ממנה נשקפים בקעת סכנין, בקעת בית הכרם, הרי הגליל, רמת הגולן, הים התיכון, יישובים וערים, כפרים וכרמים. גובה היישוב הוא כ-360 מטר מעל פני הים.
היסטוריה

היאחזות נח"ל בשם אשחר, הוקמה באתר בו נמצא היום קיבוץ אשבל, ב־30 באפריל 1979. בשנת 1982 שונה שמה של ההיאחזות ל"אשבל".
במרץ 1984 החליטה הוועדה המשותפת של הממשלה והסוכנות על הרחבת היישוב אשחר.
אשחר נוסד בשנת 1986 במסגרת תוכנית המצפים ל"ייהוד הגליל", על ידי גרעין שעלה בחלקו הגדול משיקגו. עד מהרה התפתח היישוב וקלט משפחות רבות מעבר לגרעין המייסד.
המחייה באשחר

האידאולוגיה שבה דוגל היישוב היא קידום חיים משותפים של דתיים וחילונים בקהילה אחת, תוך פתיחות, סובלנות, פלורליזם ודמוקרטיה. תושבי היישוב מציבים לעצמם מספר כללים בסיסיים, כגון הימנעות מנסיעה בשבת בתחומי היישוב (במידת האפשר) ושמירה על כשרות באירועים ציבוריים. פרט לכך, מקיים כל אחד מהם אורח חיים הנראה בעיניו, ללא כפייה מכל צד שהוא. טווח הגילאים הוא 0 עד 70, אך רוב הזוגות בשנות ה-30–50 לחייהם.
כיום מתגוררות ביישוב למעלה ממאתיים משפחות.
חינוך

ילדי היישוב לומדים בגנים ביישוב ומשם עוברים לבית הספר האזורי החילוני, בבית ספר אזורי דתי, או בבית ספר יסודי משולב בו לומדים דתיים וחילוניים בצוותא, זאת מתוך מתן חינוך העונה על דרישות הורים משני הזרמים. במקום פועל "שבט אשחר" של תנועת הנוער הצופים הדתיים שמקיימת פעילות לכיתות ד'-י"ב.
בית הספר הוקם בשנת 2007. הגן מתקיים בשטחי היישוב.
בני נוער העוברים ללמוד בתיכון, לומדים לרוב בבית הספר "על יסודי משגב" ובבתי ספר וישיבות אחרים באזור.
בנוסף לכך, קיימת תבנית חינוך נוספת והיא בית הספר הדו-לשוני ”גליל” בו לומדים בצוותא ילדים מן המועצה האזורית וילדים מהיישובים הערבים הסמוכים כמו סחנין ושעב, במסגרת וולדורף ברוח האנתרופוסופיה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אילן בכר ורפאל מן, אושרה הקמת ישובים חדשים ביו"ש ובנגב, מעריב, 11 באפריל 1984
↑  יניב מזומן, קהילת אשחר, הגליל, באתר ynet, 10 באפריל 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588162805171 
"הרועה", פסלו של האמן המקומי אביגדור בר יוסף, המוצב בכניסה ליישוב אשחר
תות נייר

| תות נייר |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ורדנאים
משפחה:: תותיים
סוג:: ברוסונתיה
מין:: תות נייר
שם מדעי
 Broussonetia papyrifera ‏ונטנה, 1799
תות נייר (שם מדעי: Broussonetia papyrifera) הוא עץ מסוג ברוסונתיה במשפחת התותיים, מקורו במזרח אסיה.
שימושים

קליפת ענפי התות הצעירים בעלת סיבים ארוכים וחזקים המשמשים לייצור נייר משובח.
תות נייר בישראל

ניתן למצוא את הצמח במספר מקומות בישראל ביניהם: מקוה ישראל, בשדרות ראשון לציון, ברחוב כובשי קטמון בירושלים שם נשתלו בתקופת המנדט הבריטי בתור עצי נוי.
גלריה

תקריב של עלה בוגר
פרי של התות
ענף בוגר
טיסה 217 של אזרבייג'ן איירליינס

| --- | --- |
 תאריך:  23 בדצמבר 2005 
 מיקום:  הים הכספי
 גורם:  כשל מערכתי
 קואורדינטות:  40°33′22″N 50°00′20″E﻿ / ﻿40.55611111°N 50.00555556°E﻿ / 40.55611111; 50.00555556
 הרוגים:  23 
 פצועים:  0 
 ניצולים:  0 
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  אנטונוב An-140
 מספר זנב:  4K-AZ48
 מוצא:  נמל התעופה הבינלאומי באקו-היידר אלייב, באקו, אזרבייג'ן
 יעד:  נמל התעופה אקטאו, אקטאו, קזחסטן
 מפעיל:  אזרבייג'ן איירליינס
 נוסעים:  18
 אנשי צוות:  5
 he
 
אנטונוב An140
טיסה 217 של אזרבייג'ן איירליינס הייתה טיסה של חברת הדגל של אזרבייג'ן, אזרבייג'ן איירליינס, שהייתה בדרכה מנמל התעופה הבינלאומי באקו-היידר אלייב שבבאקו, אזרבייג'ן, לנמל התעופה אקטאו שבאקטאו, קזחסטן. המטוס התרסק ב-23 בדצמבר 2005, סמוך לשעה 22:40, בים הכספי, כשעל סיפונו 18 נוסעים ו-5 אנשי צוות; כולם נהרגו כתוצאה מההתרסקות.
תיאור המקרה

כ-5 דקות לאחר ההמראה מנמל התעופה הבינלאומי באקו-היידר אלייב דיווח צוות המטוס על כשל במערכות. הטיסה לקראת הים הכספי בשעת לילה ללא מחווני טיסה הקשתה על הצוות בהערכת נתוני הטיסה. בעוד הצוות ניסה להחזיר את המטוס לבאקו, התרסק המטוס על החוף של הים הכספי, מה שהביא למותם של 18 הנוסעים ו-5 אנשי הצוות.
חקירת התאונה ותוצאותיה

חקירה שבוצעה על ידי יצרנית המטוס העלתה ששלושה גירוסקופים עצמאיים לא סיפקו מידע תקין לצוות בשלב מוקדם של הטיסה.
בעקבות התאונה, קרקעה אזרבייג'ן איירליינס את מטוסי אנטונוב An-140 הנותרים שלה וביטלה כל תוכנית עתידית לרכישת מטוס מתוצרת אוקראינית.
דן לאור

| --- | --- |

 לידה:  10 בדצמבר 1944 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  7 במאי 2023 (בגיל 78) 
 שם לידה:  Dan Laufer 
 ענף מדעי:  ספרות עברית, ספרות עם ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  רוברט אלטר 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  פרס היצירה לסופרים עבריים (2013)  פרס יצחק בן-צבי (1998)  פרס בוכמן (1994) 
 מספר צאצאים:  4 
 
דן לאור (10 בדצמבר 1944 – 7 במאי 2023) היה חוקר ספרות עברית ישראלי, פרופסור לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב, ומופקד הקתדרה לתרבות עם ישראל בזמננו על שם יעקב ושושנה שרייבר. ספריו ומאמריו הרבים מתמקדים בספרות העברית החדשה, תוך מתן דגש על חקר יצירותיהם של הסופר שמואל יוסף עגנון והמשורר נתן אלתרמן.
גישתו מתאפיינת בבחינה ובניתוח של שירה וסיפורת לאור הקשרים היסטוריים, פוליטיים וביוגרפיים.
ביוגרפיה

לאור נולד בירושלים בשם דן לאופר, להילדה ולכירורג הילדים פרופ' אברהם לאופר, וגדל בשכונת רחביה. בשנים 1965–1975 למד ספרות עברית, ספרות אנגלית וספרות השוואתית באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, שם קיבל תואר דוקטור בהנחיית פרופ' רוברט (אורי) אלטר.
קריירה

בשנים 1965–1971 היה עורך בכיר במחלקת החדשות של קול ישראל. היה ממיסדי "יומן השבוע". בשנת 1967 מחק מהקלטת נאום ראש הממשלה לוי אשכול לפני מלחמת ששת הימים את הקטע המגומגם שלו.
לאור לימד והדריך באוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת קליפורניה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ומשנת 1979 לימד באוניברסיטת תל אביב.
בשנים 1996–2000 כיהן כראש החוג לספרות עברית באוניברסיטה זו, ובשנים 2000–2004 כדיקן הפקולטה למדעי הרוח.
בין השנים 2015–2020 כיהן לאור כראש המרכז למורשת היהדות ע"ש צימבליסטה באוניברסיטת תל אביב.
כתיבתו

מלבד ספריו ומאמריו פרסם שורה ארוכה של מאמרי ביקורת בעיתונות היומית והספרותית.
ספריו הבולטים בחקר הספרות הם: הביוגרפיה של ש"י עגנון, "חיי עגנון" (1998), הביוגרפיה המלאה של נתן אלתרמן (2013), שהיא הביוגרפיה המקיפה הראשונה שנכתבה על אלתרמן והמחקר המקיף ביותר על חייו עד כה והביוגרפיה של דוד פוגל (2023).
פרסים

על פועלו בחקר הספרות זכה לאור בכמה פרסים, בהם:
פרס בוכמן (1994) מטעם יד ושם,
פרס יצחק בן-צבי לחקר תולדות ארץ-ישראל (1998) (על הביוגרפיה המקיפה שכתב על שי עגנון)
פרס היצירה לסופרים ומשוררים (2013).