stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמן על הילדים
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | היטליסט | 67 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"א)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"א)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"א)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"א)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ישראל | גלגלצ ווואלה! | 9 |  |
|  ישראל | ynet ורדיו תל אביב | 4 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 4 |  |
|  ישראל | מאקו וטיקטוק | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 42 |  |
הערות שוליים

↑  נתנאל לייפר, ‏חנן בן ארי בסינגל חדש: "אמן על הילדים", באתר כיכר השבת, 22 בנובמבר 2020
↑  "מרגיש שהוא לא מוכן": חנן בן ארי זקוק לעזרה שלכם, באתר "סרוגים", 20 באוקטובר 2020
1 2   חנן בן ארי - אמן על הילדים (קליפ רשמי) Hanan Ben Ari, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:39)
↑  המצעד השבועי, שבוע 48, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  Spotify Charts, www.spotifycharts.com
↑  מוטי ויזל מבצע בחופה חסידית את השיר 'אמן על הילדים שלי' של חנן בן ארי, סרטון לצפייה באתר יוטיוב.
↑  "אמן על הילדים" - ביידיש, באתר ערוץ 7, 3625 בנובמבר 2021
↑   אמן על הילדים שלי, בביצוע גרשי אורי, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:49)
↑  בן שלו, אני ואני ואני: הפופ הישראלי הגיע לשלב הפייסבוקיזציה, באתר הארץ, 25 בנובמבר 2020
↑  דודי פטימר, ‏פרויקט אמני ישראל בניצוחם של ג'ורדי וסטטיק - מפוספס ומשעמם, באתר מעריב אונליין, 25 בנובמבר 2020
↑  על הפודקאסט ראו: אריאל פייגלין, חנן בן ארי מגיע לפודקאסט הפופולארי 'שיר אחד', באתר ערוץ 7, 8 באוגוסט 2022
| חנן בן ארי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • שירים | דיסקוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | איזון • לא לבד • יש כאן יותר מזה |  |
| אלבומי הופעה | Live 2022 • מופע הינדיקים |  |
| סינגלים | "ממך עד אליי" • "איזון" • "אמא אם הייתי" • "אדון הסליחות" • "החיים שלנו תותים" • "למה לנו לרדוף" • "לא לבד" • "תודה שאת" • "על משכבי" • "ויקיפדיה" • "מה אתה רוצה ממני" • "בשורות טובות" • "אלוף העולם" • "דור" • "שמש" • "אם תרצי" • "געגועים לבני אדם" • "שבורי לב" • "אמן על הילדים" • "חולם כמו יוסף" • "מקום" • "בסוף זה הלחן" • "חנניה" • "אלא בי" • "עטלף עיוור" • "מולדת" |  |
| שירים נוספים | "לילה טוב שון" • "חוץ מכדורגל" |  |
| ערכים קשורים | הרצל בן ארי • NMC • יוניסל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: c73ee3c6-8644-4539-829f-0986d18e9a3d
שותפות קוד

שותפות קוד (באנגלית: Code Sharing) הוא מושג שמקורו בתחום התעופה האזרחית, ואשר במסגרתו חוברות שתי חברות תעופה או יותר בהענקת שירות משולב בטיסה המבוצעת על ידי אחת מהן, אך הנושא גם את קוד השירות של יתר החברות בשותפות.
כל אחת מהחברות בשותפות הקוד מעניקה לטיסה ערך מזהה משלה, הכולל את קוד החברה ב-יאט"א (ארגון חברות התעופה הבינלאומי) ואת מספר הטיסה. בדרך כלל כל חברה מעניקה לטיסה מספר המיועד לטיסות שותפות קוד המבוצעות על ידי חברות תעופה אחרות (לדוגמה, באמצעות מספר בן ארבע ספרות בניגוד לשלוש ספרות, או באמצעות מספר המתחיל בספרה שנועדה לכך).
שותפות קוד נחתמה לראשונה בין חברת התעופה האוסטרלית קוואנטס לאמריקן איירליינס האמריקאית, בהצעת שירותי טיסה משותפים בין מספר ערים באוסטרליה לערים בארצות הברית. עם היווסדן של בריתות חברות התעופה הגדולות בעולם, החל בשנת 1993, הפכה שותפות קוד לעקרון יסוד של בריתות אלה, אך הנוהג רווח בגרסתו המקורית גם כיום.
מאחר שאין טעם לפצל את הטיפול בנוסעים, כבודה ומטען העושים את דרכם לאותו מטוס בדיוק בין מספר טרמינלים, קיימת מגמה לאחד את פעילותן של חברות הפועלות בשותפות קוד בשדות תעופה מרובי טרמינלים בטרמינל אחד.
יתרונות השיטה לחברות התעופה

האינטרס הכלכלי של חברות התעופה להקשר בהסכמי שותפות קוד ברור שכן הוא טומן בחובו מספר יתרונות:
צמצום עלויות בהפעלת הקו המשותף על ידי ייעול וויסות מספר הטיסות הפועלות בו.
השגת מונופול בקו המשותף, אגב הקטנת החשש לתחרות מצד החברות האחרות השותפות בקוד.
עם זאת, לשותפות קוד נודעים גם יתרונות שיווקיים:
הרחבה למראית עין ("ניפוח") של סך הטיסות המבוצעות עלי-ידי כל אחת מחברות התעופה בקו מסוים. עניינה של חברת אל על הוא דוגמה ייחודית למקרה זה שכן בדרך זו מוכרת החברה כרטיסים לטיסות בימי שבת מבלי שהיא מפרה את מדיניותה שלא לטוס בשבתות.
הצגה למראית עין של יעדי טיסה אליהם אין חברת התעופה השותפה בקוד טסה כלל ועיקר, והשגת חשיפה בשוק בדרך זו.
יתרונות וחסרונות לציבור הנוסעים

עיקר הטענות כנגד שותפות קוד התמקד בחששות מפני תחרות בלתי הוגנת ומפני הפרת כללי ההגבלים העסקיים, וכן בפגיעה בציבור בדרך של הצגת מידע בלתי מדויק או מטעה והיעדר שקיפות. עם זאת יש להבהיר כי גם בשותפות קוד משתמר יסוד תחרותי, שכן לכל אחת מהחברות השותפות בה עומד אינטרס ברור למכור מושבים בטיסה בקוד שלה.
מאידך, שותפות קוד הביאה גם לתופעות חיוביות מבחינת ציבור הנוסעים שכן החברות השותפות בקוד מנסות לתאם ביניהן את לוחות הזמנים של טיסות ההמשך ולפעול במשותף בתחום ניהול הכבודה. יתרונות אלה באים לידי ביטוי מרבי בבריתות חברות התעופה הגדולות, במסגרתן חלק ניכר מרשת הטיסות משותף למספר חברות (מצב שניתן לתארו ביתר דיוק כריבוי קודים).
Rail & Fly

קיימים גם הסכמים לשותפות קוד בקווי רכבת (מערכות Rail & Fly) המשלבים בין טיסה במטוס ליעד כלשהו והמשך הנסיעה ברכבת או להפך, או אף מעניקים אפשרות להחליף בין טיסה לנסיעה ברכבת באותו קו.
| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
בדיקת שיער

מראה שערה אנושית מבעד למיקרוסקופ אלקטרונים
בדיקת שיער היא אנליזה כימית של דגימת שיער. בטוקסיקולוגיה מקובל להשתמש בבדיקת שיער בתחום הרפואה המשפטית וכן בתחום הרפואה האלטרנטיבית. לבדיקת דגימת שערות ישנם יתרונות רבים בשיטת המיפוי של חומרים רעילים המזיקים לבריאות לאחר חשיפה לאוויר, חול, סחופת, אדמה, מים, אוכל, ורעלנים מהסביבה.
יתרונותיה של בדיקת השיער הם שהיא לא פולשנית, בעלת עלות נמוכה ומאפשרת לבדוק מספר רב של רעלנים פוטנציאלים ואלמנטים ביולוגים חיוניים. בדיקת שיער יכולה במקרים מסוימים לגלות יותר מידע מאשר בדיקת שתן או דם.
השימוש ברפואה משפטית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  יש להתייחס לפולמוס סביב השימוש בבדיקת שיער מיקרוסקופית לצורך זיהוי.
אפשר למצוא את בדיקת השיער בתחום הרפואה המשפטית, כאשר בעזרתה ניתן לפענח פשעים לפי מספר מאפיינים שונים בשערות ולמצוא להן מכנה משותף.
לדוגמה, דגימת שיער הנלקחת מחשוד בהשוואה לשיער הנמצא בזירת הפשע.
בדיקת שיער גם משמשת לזיהוי של סמים רפואיים ואחרים כגון: קוקאין, הרואין, סמים בנזודיאזפינים (סמים בעלי השפעה מרגיעה), אמפטמינים.
בהקשר לכך ניתן לדעת אם אדם היה תחת השפעת סמים סוגסטיים או לקבוע האם עד בבית משפט היה תחת השפעת סמים כאשר מסר את עדותו.
בדיקת שיער שכיחה מאוד בקרב שיטות ניתוח חומרים אשר השימוש בהם מנוצל לרעה, במיוחד בהליכים משפטיים או בכל סיטואציה בה אדם בחר לא לספר את כל היסטוריית השימוש שלו בחומר מסוים.
בדיקת אלכוהול בשיער

בדיקת שיער ראש נעשית יותר כבדיקה ראשונית לדעת האם האדם הנבדק ספג רעלים הקשורים בבעיה התנהגותית.
בשנים האחרונות בדיקת האלכוהול בשיער נעשית על מנת לגלות שימוש באלכוהול בבריטניה.
כאשר השיער גדל הוא סופח אליו חומצות שומניות הנקראות אתיל אסטר (סוג של תרכובת אורגנית) ואתיל גלוקורוניד (סוג של גלוקוסיד), כאשר הסממנים האלו נשארים לזמן בלתי מוגבל.
הסממנים נוצרים אך ורק כאשר יש אלכוהול במחזור הדם, לכן יותר סממנים משמעם צריכת אלכוהול גבוהה יותר.
השימוש בגילוי של פגיעה ארוכת טווח בגוף

נראה שיש תוקף אמיתי לשימוש בבדיקות השיער במדידת אורך החיים על ידי מיפוי עומס לטווח הרחוק של מתכות כבדות, אם לא מדידה של אלמנטים יסודיים כלליים. [דרוש מקור]
מספר מחקרים בוצעו בנושא:
ניתוח שיערו של לודוויג ואן בטהובן אשר נערך בשיתוף משרד הבריאות והמרכז לפיקוח ומניעת מחלות בארצות הברית.
ב-1999 נערך מחקר על שיערה של אישה הרה, המחקר בא לבדוק האם אפשר לשפר ולאזן את תזונת האישה למען בריאותו של התינוק על ידי בדיקת רמות הסידן, ברזל ואבץ אשר נמצאים במחזור הדם בהוספה של תוספי מזון לתזונה היומית.
מחקר נוסף שנערך באוסטרליה, בחן את האפשרות של אבחון מחלת הסרטן בעזרת בדיקת שיער. בדיקת השיער נעשתה בעזרת מכשיר ספקטרומטר מיוחד ובעזרתן של 1400 נבדקות החולות בסרטן השד. מחקרים נוספים בוצעו בתחום זה. [דרוש מקור]
בתחום הרפואה האלטרנטיבית יש הטוענים שבבדיקת שיער ניתן לגלות אוטיזם ואף לרפא את המחלה, מכיוון שלאנשים החולים באוטיזם יש תכולת מינרלים בלתי רגילה בשיערם.
הערות שוליים

↑  על פי HAIR, BLOOD or URINE, באתר "HAIR TISSUE MINERAL ANALYSIS"
↑  ראו למשל Compared interest between hair analysis and urinalysis in doping controls. Results for amphetamines, corticosteroids and anabolic steroids in racing cyclists, באתר "The National Center for Biotechnology Information (NCBI)‎" (אתר שלישוני של מחלקת הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית), 10 בינואר 2000
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4123323-2
אתיקה צבאית

אתיקה צבאית עוסקת במגוון רחב של נושאים והיבטים של התנהגות צבאית: החל ביחסים של אנשי צבא עם מנהיגים אזרחיים, בשאלות אתיות הנוגעות לשימוש בכוח צבאי לצורך פתרון סכסוכים פוליטיים, ועד למוסר המלחמה בעת הקרב, ולאחריו. ככל שהמלחמה נשלטת יותר ויותר על ידי נשק טכנולוגי מתקדם, מתהדק גם הקשר בין שאלות אתיות הנוגעות להתפתחות המדע והטכנולוגיה לבין שאלות אתיות הנוגעות לשימוש הצבאי בטכנולוגיות אלה.
לאתיקה הצבאית שורשים אתיים ודתיים במסורות קדומות. היא התפתחה לעקרונות אוניברסליים הגלומים באמנת האג ובאמנות ז'נבה ועברה קודיפיקציה חילונית ומשפטית בדיני העימות המזוין הן במשפט הבין-לאומי והן במשפט הצבאי הספציפי של עמים בודדים.
המלחמה הצודקת

באופן מסורתי, האתיקה הצבאית דנה בשאלת 'המלחמה הצודקת'. מלחמת יש/אין ברירה. האם השימוש בכוח בנסיבות פוליטיות הוא בכלל מוצדק, מה המגבלות המוסריות על היקף השימוש בכוח צבאי ומהם כללי המוסר לגבי ההתנהגות של כוחות צבאיים בלחימה. המשפט העברי מדבר בשלושה סוגי מלחמה: 'מלחמת רשות', 'מלחמת חובה' ו'מלחמת מצווה'. גדריהן שנויים במחלוקת. למרות שהחלטות אלה הן בבירור אתיקה צבאית, רוב האנשים המעורבים ברמה זו הם המנהיגות האזרחית של האומה.
בחברה דמוקרטית עם מקורות מידע רבים, אזרחים כפרטים, אנשי עיתונות, מעצבי דעת קהל וכדומה, כולם עושים הערכה עצמאית של האיכות המוסרית של החלטותיהם של מנהיגים פוליטיים וצבאיים. מנהיגים חייבים לשכנע את אזרחיהם בצדקת השימוש בכוח צבאי. לפעמים גם פעולות ברמה הטקטית הנמוכה ביותר יכולות להפוך למושא לוועדת חקירה והערכה אתית. עוצמת הקשר של הצבא לחברה הדמוקרטית שהוא משרת מושפעת במידה מכרעת מן המידה שבה הצבא והחברה חולקים מסגרת התייחסות מוסרית משותפת והבנה משותפת של המציאות הצבאית.
מוסר המלחמה

כמעט בכל תרבות, מעמד הלוחמים פיתח תחושה פנימית של התנהגות צבאית נאותה. הכללים שונים בין תרבות לתרבות, אך הצורך להבחין בין כבוד לבין התנהגות מחפירה במלחמה הוא ככל הנראה אוניברסלי. כיום הדבר בא לידי ביטוי בהרחבה של כללי אמנת ז'נבה לזכויות השבויים המחייבים תנאי כליאה, טיפול רפואי, מזון ודיור נאותים ועוד. ביסוד כללים אלה עומדת תחושה כי לוחם הוא מעמד זמני המאפיל על האנושיות המשותפת הבסיסית יותר של היריבים. מרגע שנכנע ופסק להילחם, הוא זכאי ליחס הומניטרי.
הדי השמירה על מוסר המלחמה עולים כבר מן המקרא. בתורה לא מעט הוראות נורמטיביות שתכליתן לסייג את הפעולות המותרות גם בשעת מלחמה ולהבטיח שיישמר כבוד האדם גם בנסיבות קשות אלה. התורה מצווה על מלך ישראל שייטול עמו ספר תורה בשעה שהוא יוצא בראש העם למלחמה, ללמד שכל חוקיה, משפטיה ומצוותיה מחייבים אותו ואת עמו גם בעת מלחמה. אוגוסטינוס (354–430), פילוסוף ותאולוג נוצרי מאבות הכנסייה הלטיניים הניח בספרו "עיר האלוהים" את הבסיס האתי לקבלת הצורך בפתרון סכסוכים לשם שמירת הסדר בכפייה ואפילו באלימות. הוא גם הטיל כללי איפוק וזהירות: החייל הנוצרי נשלט על ידי איפוק בלחימה, יוצא למלחמה בצער, מכיר את האנושיות המשותפת לו וליריב ונמנע משנאה וטינה אישית. בתקופת ימי הביניים, אף-על-פי שקוד האבירות היה הבסיס לאתיקה צבאית, פיתחו תומאס אקווינס (1225–1274) וחוקרים אחרים את המסגרת האינטלקטואלית לאתיקה צבאית ולרעיון "חוק העמים": מושג שהפך למשפט הבין-לאומי הנהוג כיום.
נושא חשוב אחר של האתיקה הצבאית הוא הניסיון להפוך את המלחמה להומנית ככל האפשר ושלילת אמצעי לחימה שנתפסים כלא-אתיים. כך למשל, ניסתה בימי הביניים הכנסייה הקתולית לאסור את השימוש בחץ וקשת בטענה שהוא מדויק מדי וקטלני לטווח ארוך מדי. סוגי טכנולוגיה הנתפסים כיום כלא-אתיים הם נשק להשמדה המונית כגון נשק גרעיני, ביולוגי, או כימי, אבל גם השימוש בנפל"מ, בכדורי דום דום, בפצצות זרחן ועוד.
טוהר הנשק

אחד מערכי האתיקה הצבאית בישראל הוא טוהר הנשק. הצירוף נכנס לשימוש בארץ ישראל על רקע פעילות כוחות המגן העבריים בתקופת היישוב, לקראת שנות ה-40 של המאה ה-20, ונודע ברבים גם לאחר הכרזת המדינה, שנגעה בפעילות צה"ל וכוחות הביטחון האחרים. הצירוף נטבע על פי דברי ברל כצנלסון, בדברים שאמר בתגובה על המאורעות: ”הבלגה – משמע: יהי נשקנו טהור. אנו לומדים אנו נושאים נשק, אנו מתייצבים בפני הקמים עלינו, אך איננו רוצים שנשקנו יוכתם בדם נקיים” (הקונגרס הציוני ה־21 בז'נווה, 20 באוגוסט 1939). מפקד הפלמ"ח יצחק שדה השתמש בו תכופות. גם הרבנים הראשיים לארץ ישראל פרסמו באותה עת מנשר שבו כתבו: "חלילה חלילה לשום אדם בישראל אפילו להעלות על לבו מחשבת פיגול של נקם בלי משפט ושל שפיכת דמי חפים מפשע להתנקם על שבני אומתם ודתם שפכו דמי יהודים נקיים. חלילה! חלילה!"
עם חיבור רוח צה"ל, הקוד האתי של צבא הגנה לישראל, נכללה בו גם נגיעה רעיונית בטוהר הנשק:
החייל ישתמש בנשקו ובכוחו לביצוע המשימה בלבד, אך ורק במידה הנדרשת לכך, וישמור על צלם אנוש אף בלחימה. החייל לא ישתמש בנשקו ובכוחו כדי לפגוע בבני אדם שאינם לוחמים ובשבויים, ויעשה כל שביכולתו למנוע פגיעה בחייהם, בגופם, בכבודם וברכושם.
טוהר הנשק > בשנותיה הראשונות של המדינה

במשך השנים שלאחר נפילתה של מחלקת הל"ה ב-16 בינואר 1948 נפוץ הסיפור שלפיו פגשו הלוחמים בדרכם רועה ערבי זקן, והתלבטו אם להרוג אותו, כדי שלא יזעיק את הכפריים. לאחר שהחליטו לשחרר אותו, הרועה הזקן הודיע לאנשי הכפרים בסביבה על מעבר המחלקה בשטחם. לסיפור אין עדות, אולם הוא היווה במשך שנים דוגמה לטוהר הנשק של הלוחמים הישראלים.
שירו של נתן אלתרמן "על זאת", פורסם ב"טור השביעי", ובו קריאה לשמירת טוהר הנשק והוקעת המקרים שבהם לא נשמר במהלך הקרבות.
אירוע בולט בו הועלו טענות לפגיעה בטוהר הנשק התרחש בפעולת קיביה, ב-14 באוקטובר 1953, פעולת תגמול שנערכה בכפר קיביה שבגדה המערבית שבשליטת ירדן. כוח של יחידה 101, בפיקודו של רס"ן אריאל שרון, פעל בכפר, ועל פי ההערכות הביא למותם של 69 מתושבי הכפר. בנוסף לשיקולים מוסריים, הועלו נגד פעולה זו גם טיעונים מעשיים: שר החוץ, משה שרת טען שפעולת קיביה הציגה את ישראל בעולם כ"חבר שואפי דם". הוא גם חשש מהצתת מלחמה עם ירדן שתיתפס בעולם כמלחמה שאותה יזמה ישראל.
טוהר הנשק > בראשית המאה ה-21

בדיון הציבורי סביב פעילותו של צה"ל במאבקו בטרור הפלסטיני עולות גם שאלות העוסקות בטוהר הנשק ובמוסר הלחימה:
האם נוהל סיכול ממוקד, שהשימוש בו גורם לעיתים להרג אזרחים, אינו סותר את הקוד האתי, בנוגע לטוהר הנשק ושמירה על חיי אדם?.
בינואר 2007 אימץ נשיא בית המשפט העליון העליון, השופט אהרן ברק את גישת המדינה, וקבע כי אין איסור חוקי על ביצוע סיכולים ממוקדים, הן על פי חוקי מדינת ישראל והן על פי הדין הבין-לאומי.
האם השימוש בארטילריה כנגד "מרחבי שיגור" של רקטות באזור צפון רצועת עזה במטרה לצמצם את ירי הרקטות, אך תוך סיכון של אזרחים, תואם את טוהר הנשק ואת הדרישה לשמירה על חיי אדם?
האם יש לסכן חיי חיילים כדי למנוע פגיעה אפשרית באזרחי האויב?
האם חיי אזרח אויב קודמים לחיי חייל שנשלח ללחימה?
עם ההתפתחות הטכנולוגית בשנים האחרונות של הבינה המלאכותית והרובוטיקה עולה גם הסוגיה של שימוש ברובוטים ובינה מלאכותית בלחימה. הדיון רק בראשיתו וכולל שאלות כמו: עד כמה לאפשר חופש פעולה לנשק האוטונומי? האם מוסרי לתת למכונה להשיב אש באופן אוטונומי? לפתוח באש? לסווג בין אזרח לחייל אויב?
אתיקה צבאית יהודית

במקביל לדיון הציבורי על טוהר הנשק וערכי צה"ל התקיים ומתקיים דיון הלכתי ותורני.
בהקשר זה ניתן לציין את ספרו של הרב אליעזר יהודה ולדנברג הלכות מדינה חלק ב, שעוסק בדיני צבא ומלחמה. וכן את מאמריו של הרב שאול ישראלי בספריו ארץ חמדה וחוות בנימין. אחד המאמרים הבולטים של הרב ישראלי, "פעולות צבאיות להגנת המדינה", עסק בפעולת קיבייה, ובו התייחסות לסוגיית טוהר הנשק והדין הבין-לאומי. בשנת 2014 יצא לאור הספר אתיקה צבאית יהודית בהוצאת ידיעות ספרים. בספר זה נאמר כך לגבי טוהר הנשק:
עיון במושג טוהר הנשק מגלה שביהדות ישנה הבחנה בין טומאת הנשק, המבטאת את התפישה שהמלחמה אינה מצב אידיאלי, לבין השימוש בנשק, המחייב לבחון אם ההרג מוצדק.
לגבי פגיעה בבלתי מעורבים נכתב שם כך:
חובה הלכתית על חיילי צה"ל להימנע מכל פגיעה מיותרת במי שאינו לוחם. על כן יש לפעול לצמצום הפגיעה בבלתי‑מעורבים, למשל על ידי אזהרתם מראש. אולם, על פי ההלכה אין לסכן את חיילי ואזרחי ישראל במהלך הניסיונות לצמצום הפגיעה באזרחי האויב (שם, עמ' 124–125)
מוסיף הרב שאול ישראלי בספרו עמוד הימיני להתייחס לנושא פגיעה בבלתי מעורבים במהלך מלחמה:
יש מושג מיוחד של מלחמת 'נקמה', וזוהי מלחמה כנגד הצוררים את ישראל. ודאי יש בזה מצוה גם לדורות כדרך שהיתה במדין... אם כבר באו קודם אלא שנסוגו ומטרתם לחזור ולבוא, הרי הם בגדר צוררי ישראל ויש בהם דין מלחמת נקמה שהיא מצווה לכולי עלמא. ונוהגים בה כל דיני מלחמה. ואין שום חובה לדקדק בעשיית הפעולה שלא יפגעו בה אלא אלה שהשתתפו, כי זו דרכה של מלחמה שנספה בה צדיק עם רשע (עמוד הימיני, סוף סימן טז)
מאמרים העוסקים באתיקה צבאית יהודית התפרסמו בשנים האחרונות גם בכתב העת מערכות.
ראו גם

רוח צה"ל
לקריאה נוספת

מיכאל וולצר, מלחמות צודקות ולא צודקות, תל אביב: עם עובד, 1984.
יהושפט הרכבי, מלחמה ואסטרטגיה, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 1990.
אסא כשר, אתיקה צבאית, ספריית "אוניברסיטה משודרת", תל אביב: משרד הביטחון, 1996.
אסא כשר (עורך), הלוחם היהודי במלחמת העולם השניה, לטרון: שריון - ביטאון עמותת יד לשריון, תשס"ה 2005.
עדו רכניץ ואלעזר גולדשטיין, אתיקה צבאית יהודית, תל אביב: ידיעות ספרים, 2014.
עידן ירון, משפט לחימה ואתיקה צבאית, ירושלים: כרמל, 2018.
מיכאל גרוס,MORAL DILEMMAS OF MODERN WAR: Torture, Assassination and Blackmail in an Age of Asymmetric Conflict, Cambridge University Press, 2009. ISBN 0521685109
ערכים במבחן מלחמה - מוסר ומלחמה בראי היהדות: קובץ מאמרים לזכרו של רם מזרחי, בהוצאת המשפחה וישיבת הר עציון, תשס"ב
הערות שוליים

↑  אביעד הכהן, משפט ומוסר בעת מלחמה, באתר דעת
1 2  Thomson Gale, Military Ethics, Encyclopedia of Science, Technology, and Ethics
1 2  רוביק רוזנטל, מילון הצירופים, כתר, 2009
↑  יצחק אייזיק הלוי הרצוג ובן ציון מאיר חי עוזיאל, כרוז הרבנות הראשית לארץ ישראל, הארץ, 2 ביולי 1939
↑  פרופסור אסא כשר והאלוף עמוס ידלין חיברו מסמך בו הצדיקו בתנאים מסוימים שימוש בסיכולים ממוקדים והראו שהוא עומד בקוד האתי של צה"ל.
↑  עדו רכניץ אלעזר גולדשטיין, אתיקה צבאית יהודית, ידיעות ספרים, 2013, עמ' 105
שש בש

| --- | --- |

 כללי
 סוגה:  משחק לוח, social game, משחק קוביות, תחביב 
 מספר שחקנים:  2–2
 
לוח שש בש
תרשים לוח השש בש. השחקן בכלים האפורים צריך להביא את כל אבניו לרביע הימני התחתון לפני שיוכל להתחיל להוציא אבנים, והשחקן בכלים הוורודים צריך להביא אבניו לרביע הימני (שמאלי שלו) העליון
שש בש (בפרסית shesh – שש, וטורקית beş – חמש) הוא משחק לוח וקוביות לשני שחקנים. זהו משחק מזל ואסטרטגיה עם חשיבות למיומנות השחקן.
לוח המשחק מחולק ל-24 "תחנות" בצורת משולשים (בהם השחקן אמור להניח את אבני המשחק העגולות, בהתאם לכללים). כל שחקן פותח את המשחק כשברשותו 15 אבני משחק בצבע אחיד, אך שונה מהצבע של היריב (לרוב הצדדים משחקים בצבעים שחור ולבן). האבנים ממוקמות בתחילת המשחק בצורה אופיינית (ראו תמונות בהמשך להמחשה).
על השחקנים לקדם, כל אחד את אבניו, לעבר ששת המשולשים ברבע האחרון של הלוח בצד הסמוך אל השחקן (מכונה "בסיס"). מהלך הקידום (מכונה "מסע") מתנהל בכיוונים מנוגדים (לרוב, הלבן נע בכיוון השעון, והשחור נע נגד כיוון השעון). הקידום מתבצע על ידי הטלת קוביות, והשחקן רשאי לקדם את אבניו בהתאם לתוצאת ההטלה. לאחר ששחקן הכניס את כל האבנים שלו לרבע האחרון של הלוח הסמוך אליו, הוא רשאי להמשיך בקידומן אל מחוץ ללוח. שחקן שסיים להוציא את כל אבניו מהלוח מוכרז כמנצח.
ציור מימי הביניים של שני גרמנים משחקים שש בש
לפי המחקר ההיסטורי, המשחק התפתח מן המשחק המלכותי של אור, מהאלף השלישי לפנה"ס. שש בש הוא אחד המשחקים העתיקים ביותר שעדיין בשימוש בראשית המאה ה-21.
חוקי המשחק > מושגים בסיסיים

משולש – אחד מ-24 המקומות שעליהם יכולות לנוע אבני המשחק.
משולש פנוי – משולש שאין עליו אבני משחק.
משולש תפוס – משולש שיש עליו שתי אבני משחק או יותר מאותו הצבע. היריב לא יכול להניח אבנים על משולש זה. משולש כזה מכונה גם "בית".
משולש לכידה – משולש עליו רק אבן אחת של היריב, ואז השחקן יכול להניח אבן משלו על יריבו בתורו, וללכוד את האבן שהייתה מונחת שם מלכתחילה.
בסיס – לכל שחקן שישה משולשים המהווים את בסיסו. בתרשים, הבסיס של השחקן בכלים האפורים הוא משולשים 1 עד 6, ובצורה סימטרית הבסיס של השחקן בכלים הורודים הוא משולשים 19 עד 24.
מסע ויעד – השחקנים מזיזים את אבני המשחק שלהם בכיוונים מנוגדים (כל הזזה נקראת "מסע"). כל שחקן מזיז את אבניו מהמשולשים עליהם הם מונחים בתחילת המשחק או מקצה בסיסו של היריב אם האבן נלכדה – עד לבסיסו שלו ("היעד").
דאבל – מצב בו שני המספרים היוצאים בהטלת הקוביות זהים; במקרה כזה מספר הצעדים מוכפל. לדוגמה: אם יצא בהטלת הקוביות 5:5, יזכה השחקן לארבעה מסעים של חמישה צעדים בכל מסע.
המשחק הופרד – כאשר השחקנים משאירים את כל אבני יריבם מאחוריהם. אף שחקן לא יכול יותר ללכוד את אבני השחקן השני. מכאן ואילך השחקנים נתונים במרוץ להוצאת כל אבניהם מבלי יכולת להשפיע על מצבו של היריב.
חוקי המשחק > מהלך המשחק

כל שחקן בתורו זורק שתי קוביות ומזיז את האבנים שלו על פי התוצאה המספרית שקיבל. השחקן מזיז את האבנים על פי התוצאה של כל קובייה בנפרד (ולא על פי סכומן הכולל של הקוביות). אם למשל הראו הקוביות 4 ו6, השחקן צריך להניע אבן אחת למסע של 4 משולשים ואבן שנייה למסע של 6 משולשים. ניתן גם לנוע עם אבן אחת למרחק של 10 משולשים, ובלבד שהאבן יכולה "לנוח" באמצע במרחק של 4 או 6 משולשים ממשולש המוצא שלה. אי אפשר "לוותר" על תור, דהיינו, השחקן חייב להזיז את האבנים אם יש מצב שהמשטח מאפשר לו, וכמו כן, הוא אינו רשאי לנוע אחורה.
כדי לנצח במשחק צריך השחקן להכניס את כל האבנים שלו ליעדן, כשלאחר מכן הוא רשאי להוציאן מהלוח. צעד מעבר ללוח הוא למעשה משולש 0 או 25 בהתאמה. בשלב זה, בשונה ממהלך המשחק עצמו, ניתן להשתמש רק בחלק מהמספר במצב מסוים. למשל, אם לשחקן האפור יש אבנים רק במשולשים 1–5 ואחת הקוביות מראה 6, הוא יכול להוציא אבן המונחת על המשולש 5 והדבר נחשב שימוש בקוביית ה-6. אם לאחר ששחקן החל להוציא את אבניו מחוץ ללוח בוצעה לכידה על אחת מאבניו, אסור לו להמשיך ולהוציא אבנים מחוץ ללוח עד אשר תוחזר האבן שנלכדה לשטח ה"בסיס".
כאשר שחקן מבצע לכידה על אבן של שחקן יריב, יזרוק השחקן היריב את הקוביות בתורו, בהתאם לתוצאות הקוביות יוכל השחקן להכניס את האבן לבסיס היריב, הספירה מבוצעת החל מהמשולש הראשון ועד לשישי, כלומר אם יזרוק השחקן 1:3 (בקובייה אחת 1 ובקובייה שנייה 3) הוא יוכל להכניס את האבן למשולשים 1 או 3 אם הוא השחור או למשולשים 24 ו־22 ללבן. הכנסת האבן שנלכדה מבזבזת את המספר שהשחקן השתמש בו. שחקן שלא הצליח לשחרר את האבן הלכודה, יוותר על תורו. אין הגבלה על מספר החיילים הלכודים.
טכניקה הגנתית במשחק היא לנסות ולהשאיר כמה שפחות אבנים בודדות על המשולשים, מכיוון שאבנים אלו יכולות להילכד ואז הן מתחילות את המסלול שלהן מההתחלה, כלומר מהבסיס, ומפחיתות את הסיכוי לסיים את הוצאת האבנים לפני היריב. טכניקה אחרת מכוונת להקים בתים בכל המשולשים באזור הבסיס, כדי למנוע מהיריב את האפשרות לחלץ אבן לכודה.
חוקי המשחק > סוגי ניצחונות

ניצחון רגיל (נקודה) – השחקן שהוציא ראשון את כל האבנים שלו.
ניצחון כפול (מארס)  (שתי נקודות) – ניצחון כאשר היריב עדיין לא הוציא אפילו אבן אחת מהלוח.
ניצחון משולש (מארס טורקי) (שלוש נקודות) – מארס שבו ליריב יש אבנים על בסיסו של השחקן המנצח, והוא עדיין לא הוציא אפילו אבן אחת.
המנצח הוא בעל מספר הנקודות הגבוה ביותר. אם יש שוויון נקודות, המנצח בתחרות הוא בעל מספר ניצחונות המשחקים הגבוה יותר.
וריאציות ומשחקים נוספים על לוח השש בש

מלבד השש בש המסורתי, קיימות וריאציות נפוצות פחות של המשחק וכן משחקים נוספים שניתן לשחק על לוח השש בש.
וריאציות ומשחקים נוספים על לוח השש בש > שש בש עם קוביית הכפלה

בשש בש תחרותי משתמשים בקוביית הכפלה, המוסיפה אתגר ועניין למשחק. קוביית ההכפלה משמשת להכפלה (או להכפלות חוזרות) של תוצאת המשחק. בתחילת המשחק קוביית ההכפלה ממוקמת במרכז הלוח, וכל שחקן, בתורו, רשאי להכפיל, דהיינו להכריז כי תוצאת המשחק תזכה בניקוד כפול (למשל "מארס" יזכה ב-4 נקודות, במקום 2). השחקן השני, המוכפל, רשאי לקבל את ההכפלה, ובמקרה זה קוביית ההכפלה תעבור אליו כאופציה להכפלה חוזרת, או לסרב להכפלה, ולהפסיד את המשחק במקום (השחקן שהציע את ההכפלה יזכה בניקוד של ניצחון בודד כפול ערך קוביית ההכפלה, לפני ההכפלה האחרונה).