stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שדרות סאנסט
פרסים

"שדרות סאנסט" זכה בפרס האוסקר בקטגוריות: העיצוב הטוב ביותר בשחור לבן (הנס דרייר, ג'ון מיהאן, סם קומר וריי מויר); הפסקול המוזיקלי המקורי הטוב ביותר (פרנץ וקסמן); והתסריט הטוב ביותר (בילי ויילדר וד. מ. מרשמן). הסרט היה מועמד בשמונה קטגוריות נוספות.
על אף שרבים ציפו כי פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר יינתן לסוונסון, או לבטי דייוויס על תפקיד דומה של שחקנית מזדקנת הנופלת קורבן לתככיה של מעריצה צעירה ב"הכל אודות חוה", זכתה בו ג'ודי הולידיי. סוונסון זוכרת כי רבים באולם הסתכלו עליה בעת שהפרס ניתן להולידיי, בצפייה לסצנה גדולה מן החיים ומוטרפת בנוסח נורמה דזמונד.
שדרות סאנסט אף זכה בפרס גלובוס הזהב כסרט הדרמה הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר, והפסקול הטוב ביותר. ויילדר ובראקט זכו בפרס גילדת הכותבים של אמריקה על תסריטם. איגוד ביקורת הסרטים של ארצות הברית בחר בסרט כסרט הטוב ביותר, ובסוונסון כשחקנית הטובה ביותר.
אחרי הסרט

"שדרות סאנסט" היה שיתוף הפעולה האחרון בין ויילדר ובראקט, ומהווה מעין נקודת אמצע בשנות השיא של הקריירה של ויילדר.
צ'ארלס בראקט המשיך בקריירת כתיבה וזכה באוסקר בשנת 1953 על תסריטו לסרט "טיטאניק" משנה זו. ויילדר המשיך להפתיע בשורת סרטים עם מרילין מונרו כ"חטא על סף ביתך" ו"חמים וטעים", ובעוד שהקריירה של בראקט דעכה תוך מספר שנים, המריאה הקריירה של ויילדר לשיאים.
ויליאם הולדן החל לקבל תפקידים ראויים. בשנת 1953 זכה באוסקר על תפקידו בסרט סטלאג 17 שביים ויילדר. בשנת 1956 נחשב לכוכב הגדול ביותר בארצות הברית.
גלוריה סוונסון לא השכילה ליצור תנופה לקריירה שלה לאחר הסרט. היא חשה שכל התסריטים שהיא מקבלת היו חיקויים עלובים של דמותה של נורמה דזמונד. בדמיינה קריירה שכולה "פרודיה על פרודיה" פרשה לבסוף מן המשחק.
ב-1957 החלה סוונסון בהפקת גרסה מוזיקלית לסרט בשם "בולבאר" (שדירה) בה ניתן לסרט "הפי אנד" הוליוודי כאשר דזמונד מברכת את הרומן בין גיליס ובטי שייפר, במקום לירות בגיליס. הסרט הופק לטלוויזיה.
מעמדו הנוכחי של הסרט

בשנת 1989 היה הסרט בין 25 סרטים שהוכרזו כ"בעלי משמעות מבחינה תרבותית" על ידי ספריית הקונגרס ונשמרו בארכיב הסרטים הלאומי.
סקרים שנערכו על ידי מכון הסרטים האמריקאי הראו כי כוח המשיכה של הסרט וההערכה לה הוא זוכה על ידי קולנוענים בני זמננו לא פחתו. בשנת 1998 דורג הסרט כמספר 12 ברשימת "מאה הסרטים האמריקנים הגדולים". כאשר ויילדר מת רבים ציינו את הסרט כאחד הגדולים בסרטיו.
בסוף שנות התשעים רוב עותקי הסרט היו במצב גרוע, והנגטיב המקורי אבד. אולפני פרמאונט השקיעו כסף רב בהעברת הסרט לפורמט דיגיטלי. הגרסה המשוחזרת יצאה בפורמט די.וי.די. בשנת 2002.
סרטים אחרים אודות הוליווד

הוליווד עסקה בעצמה מאז שנות העשרים, אך באופן מתקתק ומושך, המתאר את חיי הכוכבים באופן אידיאלי. מספר חריגים מאופן תיאור זה כ"כוכב נולד" הקלאסי מ-1937 לא התקרבו אף לרמת התיאור של ויילדר, נגעו בצד האפל של הוליווד ברמיזות אך לא במפורש. "שדרות סאנסט" נחשב לסרט הראשון אשר התייחס לעשיית הסרטים באופן ציני וקודר. עד מהרה באו סרטים נוספים שנגעו בצד זה כ"שיר אשיר בגשם" משנת 1952 (העוסק אף הוא, אם כי באופן קליל, במעבר מהסרט האילם לסרט המדבר), ו"כוכב נולד" שהוסרט מחדש בשנת 1954. אף על פי שסרטים אלו לא הגיעו לרמת הקדרות והציניות של ויילדר הם נגעו בדרך הקלה והאכזרית בה יכול כוכב לאבד את תהילתו.
"שדרות סאנסט" החל בשורת סרטים בהם כוכבת עבר מזדקנת מנסה להיאחז בשרידי תהילתה, כגון "מה קרה לבייבי ג'יין" עם בטי דייוויס משנת 1962, "ציפור הנעורים המתוקה" עם ג'רלדין פייג' מ-1962, "עמק הבובות" עם סוזן הייוורד משנת 1967 ו"אמא יקרה" בכיכוב פיי דאנאוויי משנת 1981. הרעיון של אישה מבוגרת המתאהבת בצעיר ממנה הפך אף הוא לקלישה הוליוודית בסרטים כגון "האביב הרומאי של גב' סטון" בכיכוב ויוויאן לי ווורן בייטי משנת 1961.
הסרט ממשיך להשפיע על סרטים הנעשים עד היום. ביניהם סרטו של דייוויד לינץ' "מלהולנד דרייב", או סרטו של רוברט אלטמן "השחקן".
הגרסה המוזיקלית

המחזמר שדרות סאנסט, הגרסה המוזיקלית לסרט, הועלה לראשונה בשנת 1993 על במות לונדון. הגרסה, מאת המלחין הבריטי המפורסם אנדרו לויד ובר, נותרה נאמנה לקו העלילה ולדיאלוג, וניסתה להעלות תפאורה דומה לזו המופיעה בסרט. בילי ויילדר נתן את ברכתו למחזה. המחזה זכה להצלחה.
לקריאה נוספת

דני מוג'ה, אהבנו כל כך – 100 סרטי מופת, מפה - מיפוי והוצאה לאור, 2003, הערך "שדרות סנסט", עמ' 78–80
גופתו של ג'ו גיליס צפה בברכה של נורמה דזמונד, בפתיחת הסרט
בילי וילדר וגלוריה סוונסון
פוריות (ביולוגיה)

פוריות היא היכולת להעמיד צאצאים. שיעור הפריון הכולל הוא המספר הממוצע של ילדים שנולדו במהלך חייו של אדם, והוא אחד מהקריטריונים של דמוגרפיה. לעומת זאת, אי-פוריות היא הקושי או חוסר היכולת להתרבות באופן טבעי. באופן כללי, אי-פוריות מוגדרת כאי-יכולת להרות ילד לאחר שנה אחת (או יותר) של מין לא מוגן.
אי-פוריות יכולה להיות בעיה עבור אנשים משני המינים. על פי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בארצות הברית, ב-35% מהזוגות ההטרוסקסואליים, שאינם יכולים להרות, ניתן לייחס את הסיבה לשני הצדדים כאחד. פוריות האדם תלויה בגורמים שונים, כולל תזונה, התנהגות מינית, קשר דם, תרבות, אינסטינקט, אנדוקרינולוגיה, עיתוי ההתעברות, כלכלה, אישיות, אורח חיים ורגשות.
הערות שוליים

1 2  "Infertility | Reproductive Health | CDC". www.cdc.gov (באנגלית אמריקאית). 2022-03-03. ארכיון מ-2023-03-05. נבדק ב-2023-03-02.
↑  Skirbekk V, Blekesaune M (2014) [2014]. "Personality Traits Increasingly Important for Male Fertility: Evidence from Norway". European Journal of Personality (באנגלית). 28 (6): 521–529. doi:10.1002/per.1936. ISSN 0890-2070. ארכיון מ-2021-03-22. נבדק ב-2023-05-08.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529121505171  BnF: cb11935544p (data)  HDS: 011011  LCCN: sh85047895  NKC: ph124122 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מגדל העיר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין משרדים 
 מיקום:  ירושלים ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  דן איתן 
 מידות
 קומות:  21 
 
 קואורדינטות:  31°46′53″N 35°12′56″E﻿ / ﻿31.781289°N 35.215656°E﻿ / 31.781289; 35.215656
  (למפת ירושלים מוגדלת) מגדל העיר(למפת ירושלים רגילה) מגדל העיר(למפת הרי ירושלים רגילה) מגדל העיר(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מגדל העיר
 
מגדל העיר וקו הרקיע של ירושלים
שכונת רחביה בתצפית מהבניין לכיוון דרום מערב. הבניין עם חזית הציור בימין התמונה הוא בית העם.
מגדל העיר הוא מגדל משרדים הניצב במרכז העיר ירושלים, בקרן הרחובות בן-יהודה והמלך ג'ורג'. המגדל צמוד לבניין המשביר לצרכן, כשאחת מחזיתותיו פונה אל רחוב עליאש, והוא משקיף על מרכז העיר. מיקומו בקרבת אחת הנקודות הגבוהות בירושלים הפך אותו לתוואי נוף בולט בקו הרקיע שלה.
היסטוריה

הבניין, אשר הוקם במחצית השנייה של שנות ה-70 של המאה ה-20, תוכנן על ידי האדריכל דן איתן. הבניין הוא בן 21 קומות, בתוספת של שש קומות של חניון תחתיו. חתך קומותיו של הבניין הוא של ריבוע, שפינותיו קטומות. חזיתותיו בנויות בשילוב של קירות מסך ממתכת וזכוכית עם ציפוי של אבן נסורה. הוא ניצב בזווית של 45 מעלות ביחס לבניין המשביר לצרכן, דבר המיועד לרכך את מראהו הנשקף מרחוב המלך ג'ורג' ורחוב בן יהודה. מפלס הכניסה של המגדל גבוה מזה של רחבת בניין המשביר, והוא מחובר אליה באמצעות דרגנועים.
שטחו של הבניין הוא כ-16 אלף מטרים מרובעים. הוא מאכלס עסקים פרטיים, רבים מהם הם מרפאות, משרדי רואי חשבון ועורכי דין, וכן שוכנות בו יחידות ממשלתיות שונות (כגון לשכת רישום המקרקעין של ירושלים ויחידה של רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול). עד 1989 פעל בו מלון מגדל איילון.
על הבניין נמתחה ביקורת, שלפיה הוא איננו מצטיין באיכות העיצוב והגימור שלו. בתחילת העשור השני של המאה ה-21 נראו שינויים נרחבים בבניין עם קניית הקומה ה-20 על ידי יזמים הודים לשם הקמת מלון וקנייה של יזם קבלן את הקומה ה-21 והפיכתה לפרויקט יוקרה.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים: הבנייה המודרנית מחוץ לחומות 1990-1948, ירושלים: כתר, 1991.
הערות שוליים

↑  בעבר היה צבעם של קירות המסך חום, אך הוא הוחלף לצבע בהיר בראשית המאה ה-21.
↑  קרויאנקר, עמ' 373.
↑  קרויאנקר, עמ' 346.
↑  קרויאנקר, עמ' 372.
↑  נמרוד בוסו, ירושלים: קבוצה הודית רכשה את הקומה ה-20 במגדל העיר לצורך הקמת מלון, באתר TheMarker‏, 17 באפריל 2012
↑  The 21st Floor in the Heart of Jerusalem
↑  משה שטיינמץ, עוד גורד שחקים ייבנה במרכז ירושלים, באתר nrg‏, 18 באוקטובר 2009.
PSPACE

בתורת הסיבוכיות, PSPACE היא מחלקת כל בעיות ההכרעה שניתן לפתור על ידי מכונת טיורינג דטרמיניסטית תוך שימוש בסיבוכיות מקום פולינומית. במונח PSPACE, ה-P מייצגת פולינום, וה-SPACE (מקום) מייצגת את כמות המקום, כלומר הזיכרון.
המגבלה של שימוש במקום פולינומי בלבד משמעותה שעבור בעיה נתונה קיים פולינום כלשהו (P(n, כך שבהינתן קלט בגודל n, הפתרון עושה שימוש בלכל היותר (P(n מקום.
הגדרה פורמלית

ההגדרה הפורמלית של PSPACE היא:
{\mbox{PSPACE}}=\bigcup _{k\in \mathbb {N} }{\mbox{DSPACE}}(n^{k})
כלומר איחוד כל הבעיות שניתן לפתור באופן דטרמיניסטי במקום פולינומי.
שקילות למחלקה NPSPACE

NPSPACE היא מחלקת כל בעיות ההכרעה שניתן לפתור על ידי מכונת טיורינג לא-דטרמיניסטית תוך שימוש בסיבוכיות מקום פולינומית.
משפט סביץ' מוכיח שקילות בין המחלקה PSPACE למחלקה NPSPACE. כלומר כל בעיה שניתן לפתור במקום פולינומי באופן לא-דטרמיניסטי, ניתן לפתור במקום פולינומי באופן דטרמיניסטי.
תכונות סגירות

המחלקה PSPACE סגורה תחת הפעולות איחוד, משלים וכוכב קלין
מיקום PSPACE בין מחלקות הסיבוכיות

פרט לשקילות ל- NPSPACE, ידועים גם היחסים הבאים בין PSPACE ומחלקות הסיבוכיות 
‏ NL ‏, 
‏ P, ‏
‏ NP, ‏
‏ EXPTIME ‏
ו- EXPSPACE: ‏
יש שלושה סימוני  \subseteq  (חלקי או שקול) בשורה הראשונה, ושניים בשורה השנייה. ידוע כי בכל אחת משתי שורות אלו, לפחות אחד הסימנים צריך להיות
 \subsetneq  (כלומר קבוצה חלקית ממש ולא שקולה) אך לא ידוע איזה מהם. זאת משום שידוע כי:
האמונה הרווחת היא כי כל ההכלות בשתי השורות למעלה הן ממשיות (כלומר כולם  \subsetneq ).
בעיות PSPACE-שלמות

בעיה B היא PSPACE-שלמה אם:
B  \in  PSPACE, וגם:
לכל בעיה A  \in  PSPACE מתקיים: A  \leq _{p} B
כאשר A  \leq _{p} B משמעו שקיימת רדוקציה פולינומית בזמן מבעיה A אל בעיה B.
בעיות PSPACE-שלמות הן הבעיות החשובות ביותר למחקר PSPACE כיוון שהן מייצגות את הבעיות הקשות ביותר במחלקה. מציאת פתרון פשוט (מבחינת זמן ריצה) לבעיה PSPACE-שלמה משמעותה מציאת פתרון פשוט לכל בעיות PSPACE כיוון שלכל בעיה ב-PSPACE יש רדוקציה פולינומית לבעיה PSPACE-שלמה.
הבעיה ה"קנונית" שהיא PSPACE-שלמה היא בעיית ההחלטה האם נוסחה בוליאנית עם כמתים היא נכונה או לא. היא ידועה בראשי התבות שלה TQBF - True Quantified Boolean Formulas.
סוג בעיות נוספות לגביהן ידוע שהן PSPACE-שלמות הם בעיות הקשורות למשחקים שונים כדוגמת הגרסאות המוכללות של הקס ורברסי.
ראו גם

מחלקת סיבוכיות
סיבוכיות מקום
סיבוכיות זמן
מיקום PSPACE בין מחלקות הסיבוכיות
לוח הקס
פסח שני

| --- | --- |

 שמות נוספים:  פסח קטן
 סוג:  חגי ישראל ומועדיו 
 סיבה:  הקרבת קורבן פסח, לאנשים שלא הקריבו בפסח ראשון
 מתקשר עם:  חג הפסח
 מועד
 תאריך:  י"ד באייר  ה'תשפ"ה  יום שני 12 במאי 2025
 
הרב הרשל שכטר בתפילת חג השבועות במחנה בוכנוואלד המשוחרר. שכטר, רב צבאי בצבא ארצות הברית, נכנס למחנה עם שחרורו בכ"ח בניסן ושימש כרב קהילה עבור הניצולים. הוא הנהיג חגיגת פסח שני כיוון שנמנע מהם לקיים את החג במועדו.
פסח שני (נקרא גם פסח קטן) חל בי"ד באייר, חודש בדיוק אחרי ערב פסח, ובו ניתנת שוב ההזדמנות להקריב קורבן פסח עבור אנשים שנמנע מהם להקריבו במועדו (י"ד בניסן) משום שהיו טמאים או רחוקים ממקום המקדש. קורבן פסח הוא אחת משתי מצוות עשה בכל התורה שעבירה עליהן דינה כרת, ולכן חשיבותו הגדולה של יום זה.
זמני פסח שני מקבילים לזמני חג הפסח המקורי באיחור של חודש. כלומר יש להקריב את הפסח בצהרי י"ד באייר, ולאכול את הפסח על מצות ומרורים בליל ט"ו באייר עד חצות.
מקור המצווה

בספר במדבר מתואר מאורע שבו בשנה השנייה ליציאת מצרים, באה קבוצת אנשים שהיו טמאים באותו זמן, והתלוננו לפני משה שברצונם להקריב את קורבן הפסח גם הם.
וַיְהִי אֲנָשִׁים אֲשֶׁר הָיוּ טְמֵאִים לְנֶפֶשׁ אָדָם וְלֹא יָכְלוּ לַעֲשֹׂת הַפֶּסַח בַּיּוֹם הַהוּא, וַיִּקְרְבוּ לִפְנֵי מֹשֶׁה וְלִפְנֵי אַהֲרֹן בַּיּוֹם הַהוּא. וַיֹּאמְרוּ הָאֲנָשִׁים הָהֵמָּה אֵלָיו: אֲנַחְנוּ טְמֵאִים לְנֶפֶשׁ אָדָם, לָמָּה נִגָּרַע לְבִלְתִּי הַקְרִיב אֶת קָרְבַּן ה' בְּמֹעֲדוֹ בְּתוֹך בְּנֵי יִשְׂרָאֵל?
משה, שלא ידע מה לענות להם, פנה לה', אשר ענה לו בציווי חדש – אנשים שהיו טמאים או בדרך רחוקה בזמן הפסח הראשון, יכולים להקריב בחודש הבא – בי"ד באייר:
וַיְדַבֵּר ה' אֶל מֹשֶׁה לֵּאמֹר: דַּבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לֵאמֹר: אִישׁ אִישׁ כִּי יִהְיֶה טָמֵא לָנֶפֶשׁ אוֹ בְדֶרֶךְ רְחֹקָה לָכֶם אוֹ לְדֹרֹתֵיכֶם וְעָשָׂה פֶסַח לַה'. בַּחֹדֶשׁ הַשֵּׁנִי בְּאַרְבָּעָה עָשָׂר יוֹם בֵּין הָעַרְבַּיִם יַעֲשׂוּ אֹתוֹ, עַל מַצּוֹת וּמְרֹרִים יֹאכְלֻהוּ. לֹא יַשְׁאִירוּ מִמֶּנּוּ עַד בֹּקֶר וְעֶצֶם לֹא יִשְׁבְּרוּ בוֹ, כְּכָל חֻקַּת הַפֶּסַח יַעֲשׂוּ אֹתוֹ.
באותו מעמד נוספה גם אזהרה, שאנשים שלא היו טמאים או רחוקים באותו זמן ולא עשו את הפסח, ייענשו בידי שמים בכרת.
דיני המצווה

מלבד מצוות הקרבת הקורבן, קיימת גם מצוות אכילת הקורבן על מצות ומרורים, כבפסח ראשון. אמנם לעניין שאר דיניו אמרו בתלמוד שאין כל מצוות הפסח חלות עליו – למשל, מותר שישהה חמץ בבית יחד עם קרבן הפסח הזה, דבר האסור ב"פסח ראשון". וכך כותב הרמב"ם בהתבססו על המשנה:
"מה בין פסח ראשון לפסח שני? הראשון אסור בחמץ ב'בל יראה' וב'בל ימצא', ואינו נשחט על חמץ, ואין מוציאין ממנו חוץ לחבורה, וטעון הלל באכילתו, ומביאין עמו חגיגה, ואפשר שיבוא בטומאה אם נטמא רוב הקהל טומאת מת, כמו שביארנו.
אבל פסח שני – חמץ ומצה עמו בבית, ואינו טעון הלל באכילתו, ומוציאין אותו חוץ לבית אכילתו, ואין מביאין עמו חגיגה, ואינו בא בטומאה. ושניהן דוחין את השבת, וטעונין הלל בעשיָתן, ונאכלין צלי בבית אחד על מצה ומרור, ואין מותירין מהם, ואין שוברין בהם את העצם.
ולמה לא ישווה השני לראשון לכל הדברים, מאחר שנאמר: "ככל חֻקת הפסח יעשו אֹתו"? לפי שפירש בו מקצת חוקות הפסח, ללמד שאינו שווה לראשון אלא בדברים שנתפרשו בו, והן המצוות שבגופו, והן חוקות הפסח שכלל.
דיני המצווה > אכילת חמץ עם בשר הקרבן

רש"י בפירושו לתורה כותב שיש איסור של אכילת חמץ עם בשר הקרבן. במנחת חינוך כתב על דברי רש"י ”ולא ידעתי מהיכן יצא לרבינו זה, דנראה דאין איסור כלל.” במשך חכמה פירש שזהו לאו הבא מכלל עשה ”על מצות ומרֹרים יאכלֻהו” ולא על חמץ. בספר אפרקסתא דעניא כתב שרש"י דייק ממה שנאמר (במשנה, וכמו שהעתיק הרמב"ם) "עמו בבית", מכאן שרק בבית הותרה אכילת החמץ ולא עם הקרבן ממש. במדרש תנאים נאמר: ”דבר אחר: 'לא תאכל עליו חמץ', עליו אי אתה אוכל חמץ, על פסח שני אתה אוכל חמץ.”
דיני המצווה > זמן הקרבת פסח שני

פסח שני קרב ביום י"ד באייר בין הערביים. וכפי שנאמר בתורה: ”בַּחֹדֶשׁ הַשֵּׁנִי בְּאַרְבָּעָה עָשָׂר יוֹם בֵּין הָעַרְבַּיִם יַעֲשׂוּ אֹתוֹ” (במדבר ט, י"א.). אפילו כשחל י"ד באייר בשבת - מקריבים בו פסח שני, ככל קורבן שזמנו קבוע.
לדעת בעלי התוספות, זמן הקרבתו אחר הקרבת תמיד של בין הערביים, כדין פסח ראשון. אך בדעת הרמב"ם פירשו האחרונים שפסח שני קרב לפני תמיד של בין הערביים.
מנהגי פסח שני

יש נוהגים לאכול מצות ביום זה. בהיות שבליל ט"ו היה נאכל קרבן הפסח השני, יש שכתבו שעדיף לאכול בלילה את המצות ולא ביום י"ד שבו רק הוקרב הקרבן. כמו כן נהגו שלא לאכול גדי מקולס (צלוי כולו בשלמותו, ללא חלוקה לאברים) בליל ט"ו באייר, כדי שלא ייראה הדבר כהקרבת קורבן פסח מחוץ לבית המקדש.
בחסידויות מסוימות (כגון חסידות קרעטשניף) נהוג שהאדמו"ר עורך טיש מיוחד לכבוד פסח שני, במהלכו הוא מקיים את סימני ליל הסדר (כולל ארבע כוסות, כרפס, מצה ומרור) והחסידים שרים שירי פסח. אירוע זה מתקיים מדי שנה, בפסח שני, בליל ט"ו באייר, כלומר בלילה שבו נגמר יום י"ד.
בשנת 2009 החלו מספר ארגונים דתיים העוסקים בקידום סובלנות ופלורליזם חברתי לציין את פסח שני כיום הסובלנות הדתית, על פי המסר הטמון ביום זה לשיטתם.
מנהגי פסח שני > בתפילה

יום זה מופיע במגילת תענית כ"יום טוב" גם לכל עם ישראל שאסור להתענות ולהספיד בו. בעקבות זאת נהגו הספרדים וכן החסידים שלא לומר בו תחנון בתפילה, אבל באשכנז המנהג הקדום היה לומר תחנון כי בטלה מגילת תענית.
חוסר הבהירות ביחס ליום זה ניכר גם ברשימות החגים שבמגילות מדבר יהודה, שחלקן מזכירות את פסח שני בין החגים וחלקן לא.
יש שכתבו לומר תחנון בערב פסח שני, בתפילת מנחה על אף שבדרך כלל אין אומרים תחנון כבר בתפילת מנחה בערב יום טוב או בערב שלפני יום אשר אין אומרים בו תחנון. לפי המסבירים שהיום החגיגי של פסח שני הוא יום י"ד, הוסבר שבהלכה זו שעל פיה יש לומר תחנון בערב שלפני פסח שני, הכוונה ליום י"ג שבו יש לומר תחנון, מכיוון שבמקור עיקר עניינו של פסח שני הוא הקרבת הקרבן, וזה, בדומה לקרבן הפסח הרגיל, היה קרב רק אחרי חצות היום של יום י"ד עצמו (אף שנאכל בהמשך הלילה הנחשב כבר ט"ו באייר). לכן אין משמעות מיוחדת לבוקר י"ד, בוקר זה אינו חג, ובוודאי שאין להימנע מאמירת תחנון ביום שלפניו, יום י"ג. יש נוהגים שלא לומר תחנון גם ביום ט"ו שהוא יום אכילת הקורבן.
בשנים שחל יום טוב ראשון של פסח ביום ראשון, חלה תענית שני בתרא ביום זה. לפי המנהג הקדום שאומרים תחנון, בוודאי נהגו תענית בה"ב כרגיל. לאחר שהפסיקו לומר תחנון בהרבה קהילות, נוצרו חילוקי מנהגים אם לנהוג בה"ב ביום זה או לדחותו (או לגמרי או לשבוע אחר).
מנהגי פסח שני > קברי צדיקים

במקורות שונים נזכר פסח שני כמועד עלייה לרגל למירון. כך עולה מן החיבור "אלה המסעות" שמן המאה השלוש עשרה, לפיו היו מתקבצים יהודים ומוסלמים במערת הלל ושמאי בפסח שני. ט"ו באייר נזכר כמועד עלייה לרגל למירון בתעודה מגניזת קהיר, "לוח קברות צדיקי ארץ ישראל", שנכתבה במאה הארבע עשרה. ר' משה באסולה מספר על השתתפותו בשיירה של יותר מאלף איש שעלו לקברי הצדיקים במירון בפסח שני בשנת רפ"ב (1522). זהו האזכור האחרון של פסח שני כמועד עלייה לרגל למירון. מאותה תקופה, בהשפעת מקובלי צפת, השתנה מועד העלייה לרגל למירון לל"ג בעומר.
לפי מסורת מאוחרת, יום זה הוא יום פטירתו של רבי מאיר בעל הנס, ויהודים רבים נוהגים לעלות לקברו או לערוך לכבודו הילולא הכוללת לימוד תורה, הדלקת נרות ותרומת כספים ללומדי תורה ולבתי כנסת. מנהג זה החל לראשונה בשנת תרכ"ז (1867), אז הוקם בניין על קברו. לפי המנהג, בשעת נתינת הצדקה אומרים את קטע התפילה המופיע בסיפור התלמודי על הנס של רבי מאיר: "אלהא דמאיר ענני".
אספרטט טראנסקרבמוילאז

מבנה האנזים
אספרטט טראנסקרבמוילאז (ATCase) הוא אנזים המקטלז את יצירת N-carbamoylaspartate משני סובסטרטים: אספרטט וקרבמויל-פוספט. ריאקציה זו היא השלב הראשון במסלול הביוסינתיזה של פירימדינים.
מבנה

ATCase הוא הטרו-אוליגומר, הבנוי מ-12 תתי יחידות, במשקל כולל של כ- 300kDa. הסטויכומטריה של תתי היחידות במבנה הרביעוני היא C6R6, כלומר שש שרשראות פוליפפטידיות קטליטיות (בעלות קבוצות קטליטיות החיוניות לפעילות החלבון; משקל כל שרשרת קטליטית: 34kDa) ושש שרשראות פוליפפטידיות רגולטוריות (בקרתיות, שאינן מזרזות ריאקציה כימי, אך מבקרות את פעילות האנזים; משקל כל שרשרת רגולטורית: 17kDa). המבנה הרביעוני של אנזים זה מראה כי כל שלוש שרשראות קטליטיות יוצרות טרימר קטליטי (בעלי משקל של 34KDa) וכל שתי שרשראות רגולטוריות יוצרות דימר בקרתי (רגולטורי). שני הטרימרים הקטליטיים יוצרים אינטראקציות זה עם זה באמצעות אינטראקציות עם שלושת הדימרים הרגולטוריים.
קינטיקה

קשירת הסובסטרטים לאנזים היא קואופרטיבית ולכן בגרף מהירות כנגד ריכוז סובסטרט מתקבלת תלות סיגמואידלית. פעילות ATCase ניתנת להסבר באופן מיטבי לפי מודל MWC, לפיו האנזים יכול להימצא באחת משתי קונפורמציות רביעוניות בעלות זיקה שונה.
בקרה

ATCase מבוקר על ידי מספר אפקטורים אלוסטריים:
אספרטט וקרבמויל פוספט הם אפקטורים אלוסטריים הומוטרופיים חיוביים המגדילים את הזיקה בין האנזים לסובסטרטים.
CTP הוא אפקטור הטרוטרופי שלילי המקטין את הזיקה של האנזים לסובסטרטים שלו ומגדיל את הקואופרטיביות. CTP הוא תוצר הסופי במסלול ביוסינתזה זה ולכן זהו עיכוב בהיזון חוזר feedback inhibition.
ATP הוא אפקטור הטרוטרופי חיובי המגדיל את הזיקה של האנזים לסובסטרטים שלו ומקטין את הקואופרטיביות. ריכוז גבוה של ATP מאותת על אנרגיה זמינה בתא ולאפשרות של שכפול DNA, ולכך דרושה סינתזה של פירמידינים. ATP הוא גם פורין ולכן בקרה זו מאפשרת ויסות של ריכוז הפורינים והפירימידינים בתא. ATP וCTP נקשרים לתתי היחידות הרגולטוריות של האנזים.
הפרדה לטרימרים קטליטיים ודימרים רגולטוריים

טיפול כימי של ATCase על ידי הריאגנט p-hydroxymercuribenzoate גורם להפרדה בין תתי היחידות הקטליטיות והרגולטוריות. לאחר הפירוק (וניתוק הריאגנט), הטרימרים הקטליטיים המבודדים אינם קואופרטיביות ביחס לקישור הסובסטרטים, אלא מתנהגים לפי דגם קינטיקת מיכאליס-מנטן. בנוסף, פעילותם אינה מבוקרת עוד על ידי ATP או CTP. לעומת זאת הדימרים הרגולטוריים המבודדים אינם מראים פעילות קטליטית, אך קושרים היטב את ATP ואת CTP.
עיכוב

N-phosphonacetyl-L-aspartate (בקיצור: PALA) הוא אנלוג, הדומה לקומפלקס של שני הסובסטרטים הנוצר במצב המעבר של הריאקציה. PALA מעכב את האנזים, תוך הסטת מבנהו הרביעוני למבנה בעל האפיניות הגבוהה.
מגפת הקורונה בישראל

| --- | --- |

אוהלי טיפול בחולי קורונה ליד הכניסה לחדר המיון של המרכז הרפואי שיבא, מאי 2020
 תקופת המגפה:  15 במרץ 2020 – 5 במאי 2023 (3 שנים)
 במדינות או באזורים:  ישראל ישראל
 פתוגן:  SARS-CoV-2
 מקרי מוות:  12,509‏
 מקרי הדבקה:  4,824,551‏   • 13,569 מהם חולים פעילים     • 21 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  4,798,473‏ רענון נתונים
מגפת הקורונה בישראל הייתה התפרצות מגפת הקורונה העולמית במדינת ישראל. החולה המאומת הראשון בישראל נרשם ב-27 בפברואר 2020.
רקע

מגפת הקורונה הייתה מגפה עולמית של מחלת נגיף קורונה 2019.
הנגיף, מזן SARS-CoV-2, עבר תחילה, על פי ההערכה הראשונית, מבעלי חיים נגועים לבני אדם, שהחלו להעביר את המחלה מהאחד לשני, ולפי הערכה אחרת, דלף ממעבדה בסין שבה הונדס. הנגיף זוהה לראשונה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן, הרפובליקה העממית של סין (ככל הנראה האדם הראשון שחלה בכך נדבק במהלך נובמבר 2019 באזור ווהאן). מוערך שהנגיף כנראה התפשט תחילה ברחבי סין בין סוף 2019 עד סוף ינואר 2020, ומקרים ראשונים של הדבקות מחוץ לסין זוהו במהלך פברואר 2020, אך בעיקר במהלך מרץ 2020.
ציר זמן

גרף המתאר את מספר הנדבקים היומי במגפת הקורונה בישראל בסקאלה חצי לוגריתמית
| נתון/גל | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חודשים | פברואר – מאי 2020 | יוני – אוקטובר 2020 | דצמבר 2020 – מרץ 2021 | יוני – אוקטובר 2021 | דצמבר 2021 – אפריל 2022 |
| סה"כ מאומתים | 17,124 | 297,526 | 523,931 | 487,947 | 2,204,964 |
| שיא מאומתים ביום | 740 | 9,078 | 10,114 | 11,333 | 85,141 |
| נפטרים | 289 | 2,281 | 3,813 | 1,687 | 2,324 |
| שיא נפטרים ביום | 13 | 47 | 76 | 36 | 73 |
| חולים קשים | 643 | 7,989 | 12,690 | 5,403 | 3,499 |
| שיא חולים קשה | 192 | 897 | 1,190 | 767 | 1,254 |
| שיא חולים קשים מצטברים ביום | 34 | 161 | 193 | 118 | 232 |
| שיא בדיקות ביום | 13,289 | 67,870 | 124,663 | 414,702 | 474,835 |
| אחוז בדיקות חיוביות גבוה ביותר ביום | 10.89% | 15.52% | 10.19% | 8.42% | 29.66% |
| שיא חולים פעילים | 9,808 | 72,400 | 84,784 | 92,270 | 537,755 |
| חיסונים | לא | לא | באמצע הגל | כן | כן |
| סגר כולל תאריכים | כן 25.3.2020 – 4.5.2020 | כן 18.9.2020 – 17.10.2020 | כן 27.12.2020 – 7.2.2021 | לא | לא |
| שיא הגל | 31.3.2020 | 30.9.2020 | 18.1.2021 | 2.9.2021 | 23.1.2022 |
ציר זמן > הגל הראשון > תחילת 2020

ב-27 בינואר חתם שר הבריאות יעקב ליצמן על צו, לפי פקודת בריאות העם, המוסיף את נגיף קורונה החדש לרשימת המחלות בעלות חשיבות בין-לאומית המחייבות הודעה מיידית.
ב-22 בפברואר פורסם כי צליינים דרום קוריאנים שביקרו בישראל בין 8 ל-15 בפברואר, אובחנו כנשאים לאחר ששבו לארצם. ב-27 בפברואר, זוהה המקרה המאומת הראשון של נשא קורונה בישראל, אזרח שחזר מאיטליה מספר ימים קודם לכן. למחרת, אובחנה ההדבקה הראשונה בישראל, אשת האזרח שחזר מאיטליה. בסוף פברואר, הגיע מספר המבודדים ל-5,630. ב-5 במרץ 2020 פורסם כי קבוצת צליינים מיוון טיילו בישראל כשהם נגועים בנגיף מ-20 עד 27 בפברואר. בעקבות ביקור הקבוצה בבית לחם הטיל צה"ל סגר על העיר.
ב-10 וב-11 במרץ נערכו חגיגות ומסיבות פורים אשר לפי חוקרים מהמכון למחקר ביולוגי בישראל יצרו הדבקה המונית.
ציר זמן > הגל הראשון > סגר ראשון

בהדרגה, הטילה הממשלה מגבלות שונות באמצעות תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה. ב-14 במרץ, משרד הבריאות וראש הממשלה הכריזו על ביטול כל תרבות הפנאי, לימודים באוניברסיטאות, בתי ספר וגנים ואיסור שהייה של יותר מעשרה אנשים באותו מרחב. ב-16 במרץ עבר המגזר הציבורי יועבר למתכונת חירום, המגזר הפרטי צימצם את עובדיו בכ-70%. ב-17 במרץ, משרד הבריאות פרסם הנחיות חדשות, שבמסגרתן אין לצאת מהבית, למעט במצבים המחייבים זאת. כך, בוטלה התחבורה הציבורית בכל ערב החל מ-20:00 ועד לפנות בוקר, וכן בימי שישי ושבת. ב-19 במרץ, הממשלה אישרה את התקנות לשעת חירום להגבלת התנועה הקובעות מתי מותר לצאת מהבית – ומאפשרות למשטרה לאכוף אותן. ב-20 במרץ, הממשלה אישרה תקנות נוספות שלפיהן מספר העובדים במגזר העסקי והציבורי יצומצם ל-30%, והקובעות לאילו עסקים מותר להמשיך לפעול – ובאיזו מתכונת.
ב-19 במרץ בשעה 18:00 תלמידי מכינת עין פרת יזמו יציאה המונית של ישראלים למרפסת ביתם, שם מחאו כפיים לצוותי הרפואה ולמתנדבים המתמודדים בנגיף. האירוע שודר בכול ערוצי הטלוויזיה בישראל.
ב-20 במרץ, דווח על נפטר ראשון מהמגפה. ב-25 במרץ, הוגבלה היציאה מהבתים. ב-31 במרץ, נאסרה התקהלות בשטח פתוח גם לצורכי תפילה.
בשבוע של פסח וליל הסדר, שחל ב-8 באפריל, הוכרז סגר נרחב. לצורך האכיפה, נפרסו ברחבי הארץ כ-30 אלף שוטרים, 1,400 חיילים וכ-300 פקחים.
ב-12 באפריל נכנס לתוקפו צו המחייב עטיית מסכה בכל יציאה ממקום המגורים למרחב הציבורי.
ציר זמן > הגל הראשון > הקלות ויציאה מהסגר

ב-18 באפריל החלה ירידה במספר החולים, ומספר המחלימים המאומתים החדשים היה גבוה ממספר הנדבקים המאומתים החדשים - 209 מחלימים לעומת 158 נדבקים. מאז ועד 29 במאי, לא עלה מספר החולים החדשים על מספר המחלימים, ומספר החולים הפעילים הלך ופחת. בעקבות הנתונים החלו לבחון בממשלה הקלה על המגבלות וחזרה לפעילות מלאה של המשק באמצעות התו הסגול ומערכת החינוך.
החל מ-19 באפריל החלו הקלות ראשונות. ב-30 באפריל בוטלה מגבלת קיום פעילות ספורטיבית עד 500 מטר מהבית. ב־4 במאי בוטלה מגבלת המרחק, ופורסמה אסטרטגיית יציאה לשגרה בצל המגפה.
מאז 3 במאי, חזרו הילדים והנוער למוסדות הלימוד בהדרגה תחת הנחיות שרוככו ב-14 במאי. עקב שרב קיצוני, מ-19 במאי ועד ל-22 במאי, לא חלה חובת עטיית מסכה בכיתות הלימוד ובמרחב הציבורי.
במהלך חודש מאי 2020 הגבלות על התחבורה הציבורית ועל בתי עסק קטנו בהדרגתיות. פורסמו מתווים לפתיחת מסעדות, בתי קפה וברים (למעט מועדוני הריקודים) וקיום פעילויות מצומצמות נוספות. אלה נפתחו ב-27 במאי, קצת לפני המועד המקורי. בהדרגה נפתחו תחת הנחיות גם בתי המלון ואטרקציות תיירותיות נוספות.