stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זאופו
ביאורים

↑  כך על פי שם הפרק השישי בעונה 4 של האגדה של קורה - "הקרב על זאופו"
↑  במהלך המלחמה פלשו כוחות אומת האש לממלכת האדמה והובסו כעבור 100 שנים על ידי אווטאר אנג. אווטאר - אדם בעל תפקיד שומר האיזון בעולם והיחיד בעולם בעל יכולת לשלוט בארבעת הכשפויות. להרחבה ראו אווטאר: כשף האוויר האחרון (זיכיון)#העולם של אווטאר
↑  וידידתו של אווטאר אנג
↑  ראו #שלטון
↑  לאחר אירועי המיזוג ההרמוני בו נפתח שער רוחות חדש בעולם ופתיחת השערים בין העולמות על ידי אווטאר קורה החלו להופיע כשפי אוויר חדשים ברחבי העולם וצוות האווטאר יצאו למסע ברחבי ממלכת האדמה לאיתורם.
↑  אותה יכולת שהייתה קיימת גם לטוף בייפונג
↑  בשינוי הצבע הירוק לצבע אפור
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מייקל דנטה דימרטינו, האגדה של קורה - עונה 3 פרק 5 (שבט המתכת), באתר ניקלודיאון, ‏11 ביולי 2014
1 2  ג'ושוע המילטון, האגדה של קורה - עונה 3 פרק 8 (האימה שבפנים), באתר ניקלודיאון, ‏25 ביולי 2014
↑  ג'ושוע המילטון, האגדה של קורה - עונה 3 פרק 11 (האולטימטום), באתר ניקלודיאון, ‏15 באוגוסט 2014
↑  טים הדריק וג'ושוע המילטון, האגדה של קורה - עונה 3 פרק 13 (רעל הלוטוס האדום), באתר ניקלודיאון, ‏22 באוגוסט 2014
1 2 3 4  ג'ושוע המילטון, האגדה של קורה - עונה 4 פרק 5 ("האויב בשער"), באתר ניקלודיאון, ‏31 באוקטובר 2014
↑  טים הדריק, האגדה של קורה - עונה 4 רק 6 (הקרב על זאופו), באתר ניקלודיאון, ‏7 בנובמבר 2014
↑  מייקל דנטה דימרטינו, האגדה של קורה - עונה 4 פרק 13 (תחנה אחרונה), באתר ניקלודיאון, ‏19 בדצמבר 2014
↑  מייקל דנטה דימרטינו, בריאן קונייצקו וחואקים דוס סנטוס, האגדה של קורה: ספר שלישי: שינוי – אמנות סדרת האנימציה, ארצות הברית: דארק הורס קומיקס, 21 בינואר 2015, עמ' 72
↑  korranation, KORRA NATION, Tumblr
↑  קייטי מאטילה, האגדה של קורה - עונה 3 פרק 6 ("פצעים ישנים"), באתר ניקלודיאון, ‏18 ביולי 2014
↑  ג'ושוע המילטון, האגדה של קורה - עונה 3 פרק 4 (בסכנה), באתר ניקלודיאון, ‏11 ביולי 2014
↑  מייקל דנטה דימרטינו, האגדה של קורה - עונה 3 פרק 9 ("המארב"), באתר ניקלודיאון, ‏1 באוגוסט 2014
1 2  zaofu, The Art of the Story (באנגלית)
↑  מייקל דנטה דימרטינו, בריאן קונייצקו וחואקים דוס סנטוס, האגדה של קורה: ספר שלישי: שינוי – אמנות סדרת האנימציה, ארצות הברית: דארק הורס קומיקס, 21 בינואר 2015, עמ' 71
↑  thebunget, Art Deco architecure in Zaofu, The Bunget Arts & Culture, ‏2019-11-24 (באנגלית)
1 2 3  מייקל דנטה דימרטינו, בריאן קונייצקו ויואקים דוס סנטוס., פרשנות "שבט המתכת" (עונה 3 פרק 5), 2 בדצמבר 2014
↑  מייקל דנטה דימרטינו, בריאן קונייצקו,, פרשנות "הקרב על זאופו" (עונה 4 פרק 6), 10 במרץ 2015
פסל בדמותה של טוף בייפונג במרכז העיר.
מעטפת הפלטינה נסגרת על זאופו מידי לילה לצורכי הגנה.
למשפחת בייפונג קשר מרכזרי עם זאופו; סו בייפונג היא מייסדת העיר יחד עם בטאר בייפונג ומנהיגת העיר.כמו כן העיר שואבת השראה מטוף בייפונג כשפית המתכת הראשונה.בתמונה סמל משפחת בייפונג.
רוב תושבי העיר הם במעמד הביניים ולרוב לבושים בגלימות ירוקות וציפוי מתכת על קצות הבגד בצוואר ובזרועות.
מיקומו הגאוגרפי של זאופו הושפע מאגם לואיז בפארק הלאומי באנף, אלברטה שבקנדה.
מעטפת ההגנה של זאופו עוצבה על ידי בריאן קונייצקו בהשראת בית התפילה הבהאי בדלהי שבהודו.
תזמורת רדיו וינה

| --- | --- |


 תאריך ייסוד:  1945 
 מייסד:  מקס שונהר 
 מדינה:  וינה וינה
 מיקום:  וינה, אוסטריה
 מנצח:  מרקוס פושנר (מיועד)
 http://rso.orf.at
 
תזמורת רדיו וינה (בגרמנית: Radio-Symphonieorchester Wien) היא תזמורת הרדיו היחידה באוסטריה.
פעילות

מאז נוסדה ב-1969 ועד שנת 1996 נודעה בשם התזמורת הסימפונית ORF. שלא כרוב התזמורות האוסטריות האחרות, היא מתמקדת במידה רבה במוזיקה עכשווית.
התזמורת מופיעה במספר אולמות, ביניהם בית התרבות והרדיו בווינה  תיאטרון וינה, הקונצרטהאוס של וינה והמוזיקפריין בווינה.
מילאן הורוואט היה המנצח הראשי הראשון של התזמורת, מ-1969 עד 1975. במהלך כהונתו של ברטרנד דה בילי כמנצח הראשי, מ-2002 עד 2010, היו לו מחלוקות עם ההנהלה על מימון והמשך מעמדה של התזמורת. בינואר 2009, תזמורת רדיו וינה הודיעה על מינויו של קורנליוס מייסטר למנצח הראשי השביעי שלה, החל בעונת 2010–2011 ועם חוזה ראשוני עד אוגוסט 2014. מייסטר ניצח על התזמורת בהקלטה מסחרית של המוזיקה של גוטפריד פון איינם. באפריל 2016, הודיעה התזמורת כי מייסטר יסיים את כהונתו בתזמורת ב-2018, בתום הארכת החוזה האחרונה שלו.
בשנת 2014, מרין אולסופ ניצחה לראשונה על תזמורת רדיו וינה. בינואר 2018, התזמורת הודיעה על מינויה של אולסופ למנצחת הראשית הבא שלה, החל מ-1 בספטמבר 2019, עם חוזה ראשוני של 3 שנים. מרין אולסופ היא האישה הראשונה שזכתה לתואר המנצחת הראשית של תזמורת רדיו וינה. אולסופ לקחה את התואר של המנצחת הראשית המיועדת עם תוקף מיידי, עד לעונת 2018–2019.
מנצחים ראשיים

מרקוס פושנר (מיועד, החל מ-2026)
מרין אולסופ (2019 - ממשיכה)
קורנליוס מייסטר (2010 - 2018)
ברטראן דה בילי (2002 - 2010)
דניס ראסל דייוויס (1996 - 2002)
פנחס שטיינברג (1989 - 1996)
לותאר צגרוסק (1982 - 1986)
לייף זגרסטאם (1975 - 1982)
מילאן הורוואט (1969 - 1976)
מנגן ושר (שיר של אושר כהן)

| --- | --- |
 שיר בביצוע אושר כהן
 מתוך האלבום The Last Episode
 יצא לאור:  8 בפברואר 2024
 שפה:  עברית
 אורך:  3:21
 כתיבה:  אושר כהן
 לחן:  אושר כהן
 הפקה:  אבי גוטמן
 
"מנגן ושר" הוא שיר של הזמר הישראלי אושר כהן, מתוך המיני-אלבום השלישי שלו, The Last Episode, אשר יצא לאור ב-8 בפברואר 2024, כאלבום המשך למיני-אלבומים אושר ו-Part II. זו הרצועה הפותחת את האלבום.
רקע וכתיבה

ב-9 בפברואר 2023, הוציא כהן את מיני-אלבום הבכורה שלו, אושר, אשר זכה להצלחה רבה ומתוכו השירים "אני פה" עם אודיה ו"אקורדים בלילות" נכנסו לעשירייה הפותחת במצעדי הפזמונים. כארבעה חודשים לאחר מכן, בעקבות הצלחת המיני-אלבום הראשון, הוציא כהן מיני-אלבום המשך בשם Part II, מתוכו זכה להצלחה רבה השיר "אהבה" שנכנס לראש מצעדי הפזמונים בישראל. "מנגן ושר" יצא במסגרת המיני-אלבום השלישי בטרילוגיית האלבומים, The Last Episode אשר יצא ב-8 בפברואר 2024, כשנה לאחר צאתו של המיני-אלבום הראשון בטרילוגיה. את השיר כתב והלחין כהן עצמו, בדומה לשאר השירים המיני-אלבום, והפיק אבי גוטמן. זהו שיר המתאר מערכת יחסים.
הצלחה מסחרית

בשבועות שלאחר צאתו של The Last Episode, השיר היה למושמע ביותר בסטרימינג. במצעד היטליסט של מאקו, נכנס השיר למקום ה-47 בשבוע צאתו של המיני-אלבום, ושבוע לאחר מכן הגיע אל המקום הראשון, כאשר השירים "עד שיירד הסהר" ו"איפה אתה" מתוך המיני-אלבום במקומות השלישי והשישי בהתאמה. זהו שירו השני של כהן שהגיע למקום הראשון במצעד, לאחר "אהבה" מתוך Part II. כהן הוא האמן השני בהיסטוריה של המצעד שהכניס שני שירים למקום הראשון, לאחר נס וסטילה. במצעד הרשמי של גלגלצ, נכנס השיר ישירות למקום הראשון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | היטליסט | 1  |  |
|  ישראל | העשירייה | 1  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 12 |  |
|  ישראל | היטליסט | 1 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 5 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 6 |  |
|  ישראל | רדיו דרום | 2 |  |
הערות שוליים

↑  דור מאיר מועלם, ‏שבוע שני ברציפות: "אהבה" של אושר כהן מקום ראשון בישראל, באתר ‏מאקו‏, 8 באוגוסט 2023
↑  גיל משעלי, ‏אושר כהן מוציא מיני אלבום חדש ושר על פרידה: "אני שונא, אבל מתגעגע יותר", באתר ‏מאקו‏, 8 בפברואר 2024
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
↑  זאת הייתה העשירייה שלכם השבוע! הוריקן הולך ומטפס במעלה הדירוג ונאדי באדי של שחר טבוך שהתארח אצלנו השבוע עם כניסה חדשה למצעד היישר למקום ה-6!כתבו לנו בתגובות 👇 מי יהיה במקום הראשון בשבוע הבא?, באתר אינסטגרם
| אושר כהן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים | דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים |  |
| אלבומי אולפן | נזכר בעיניה ‏•‏‏ חיכיתי לך |  |
| מיני-אלבומים | אושר ‏•‏‏ Part II ‏•‏‏ The Last Episode ‏•‏‏ Next Episode ‏•‏‏ גיטרה ולנשום |  |
| סינגלים | "כתבתי לך" ‏•‏‏ "עוד רגע" ‏•‏‏ "לחיות בנפרד" ‏•‏‏ "נזכר בעיניה" ‏•‏‏ "רק איתך ודי" ‏•‏‏ "חולם אותך" ‏•‏‏ "עזבי את חיי" ‏•‏‏ "בואי נברח" ‏•‏‏ "המרחק ממך" ‏•‏‏ "ברגעים שאת הולכת" ‏•‏‏ "מאמי מאמי" ‏•‏‏ "מי אמור" ‏•‏‏ "עיר תחתית" ‏•‏‏ "בא לי בא לי" ‏•‏‏ "ידיים אוהבות" ‏•‏‏ "לב שבור" ‏•‏‏ "טרי בריו - גרסה מזרחית" ‏•‏‏ "אני שונא אותך" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "מה את עושה לי" ‏•‏‏ "מרגיש שלך" ‏•‏‏ "עצבים בגוף" ‏•‏‏ "ציפרלקס" ‏•‏‏ "מה הוא יודע" ‏•‏‏ "ביי" ‏•‏‏ "הריני מקשר" ‏•‏‏ "כל הזמן אומרת" ‏•‏‏ "מי עוד יחבק" ‏•‏‏ "תחזרי מהר" ‏•‏‏ "אני אוהב אותך" ‏•‏‏ "ככה בלי שלום" ‏•‏‏ "זוגות כאלה" ‏•‏‏ "שירים של עומר" ‏•‏‏ "הנה את בוכה" ‏•‏‏ "עושה לי בלאגן" ‏•‏‏ "קפה אצל ברטה" ‏•‏‏ "רעשים" ‏•‏‏ "מקבל על עצמי" ‏•‏‏  "תמונות שלך" ‏•‏‏ "שומר עליך" ‏•‏‏ "אהובי לב אדום" ‏•‏‏ "חמישי שישי" ‏•‏‏ "בסוף נרקוד" ‏•‏‏ "בשבילך" ‏•‏‏ "תרקדי (7.10.23)" ‏•‏‏ "קווים לדמותו" ‏•‏‏ "פלסטרים" ‏•‏‏ "אין כמו בבית" ‏•‏‏ "לופ" |  |
| סינגלים שיווקיים | "לתת ולקחת" |  |
| שירים אחרים | "אהבה" ‏•‏‏ "אין אותי" ‏•‏‏ "איפה אתה" ‏•‏‏ "אני פה" ‏•‏‏ "גיטרה ולנשום" ‏•‏‏ "ה' יברך אותך" ‏•‏‏ "לופ" ‏•‏‏ "מאחל לך טוב" ‏•‏‏ "מנגן ושר" ‏•‏‏ "עד שיירד הסהר" |  |
רעשים

"רעשים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אושר כהן בהשתתפות נועה קירל. את השיר הוציאה לאור ב-14 בדצמבר 2021 חברת התקליטים ארומה מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום.
רקע

ב-12 בדצמבר 2021, יומיים לפני צאת השיר, חשף העיתונאי ערן סויסה כי קירל וכהן סיימו לעבוד על שירם המשותף. השיר נכתב בידי קירל וכהן, שגם הפיק את השיר. מילות השיר עוסקות בפרידה מבן-זוגה הקודם של קירל, יהונתן מרגי.
הצלחה מסחרית

השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט. בשבוע הראשון לצאתו הוא הגיע למקום הרביעי במצעד חמשת השירים המואזנים ביותר ביוטיוב ישראל, כשבראש המצעד נמצא "חורף באוטו" של עומר אדם. באותו השבוע היה לשיר המואזן ביותר בתחנות הרדיו הישראליות וזכה ל-153 השמעות. בשבוע השני ירד למקום הרביעי עם כ-115 השמעות.
ביקורות

דור מאיר מועלם מאתר "Mako" ציין לטובה את מילות השיר ושילוב הקולות של הצמד. לטענתו, השיר שירת באופן "מצוין" את כהן, שלא זכה לפרסום לפני הוצאתו לאור. אולם הוא הוסיף כי השתתפותה של קירל בשיר הייתה מיותרת.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 3 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 14 בדצמבר 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | ארומה |  |
הערות שוליים

↑  עושים רעש: נועה קירל חוברת לאושר כהן, ערן סויסה, ישראל היום, 12 בדצמבר 2021
↑  יחד עם אושר כהן: נועה קירל בשיר פרידה תקשורתי, משה אבוטבול, פרוגי, 14 בדצמבר 2021
↑  יאיר מור, דירוג יוטיוב: הקאמבק הענק של אייל גולן, באתר אייס, 26 בדצמבר 2021
↑  יאיר מור, דירוג תחנות הרדיו: זה השיר שעשה השבוע הרבה רעש, באתר אייס, 26 בדצמבר 2021
↑  יאיר מור, דירוג תחנות הרדיו: אייל גולן שובר שיאים, באתר אייס, 3 בינואר 2022
↑  דור מאיר מועלם, ‏זה לא עובד, באתר ‏מאקו‏, 23 בדצמבר 2021
↑  אושר כהן ונועה קירל - רעשים, באתר spotify (באנגלית)
| נועה קירל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| פסקולים | כפולה |  |
| סינגלים | "מדברים" • "קילר" • "יש בי אהבה" • "רק אתה" • "חצי משוגע" • "תן לי סימן" • "מקום לשינוי" • "אצל הדודה והדוד" • "טיקיטאס" • "מגיבור לאויב" • "בא לי אותך" • "Drum" • "חצוף" • "פאוץ'" • "SLT" • "אם אתה גבר" • "מיליון דולר" • "אמבולנס" • "יהלומים – Bling Bling" • "טרילילי טרללה" • "Please Don't Suck" • ‏"Bad Little Thing" • "רעשים" • "Thought About That" • "פעמון" • "Dale Promo" • "שלושה בנות" • "שחרר אותי" • "פנתרה" • "מאמי" • "Gone" • ‏"Unicorn" • "פרובוקטיבית" • "Deja Vu" • "בנות כמוני לא בוכות" • "משקפיים" • "Doctor" • "אני" • "שיהיה לך טוב" • "Ba Da Bing" • "אתה אני אולי" ‏•‏‏ "Like What U See" |  |
| השתתפות בסינגלים | "סינדרלה" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "מאושרים" • "Lucky" • "גושפנקא" |  |
| שירים נוספים | "מחול מטורף" |  |
| פילמוגרפיה | "כמעט מפורסמת" • "ליפסטאר" • "כפולה" • "גוט טאלנט ישראל" • "שלטון הצללים" • "בית ספר למוסיקה" • "פלמ"ח" • "אוהב אותך צ'ארלי" |  |
| חברות תקליטים | NMC • אטלנטיק |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2023 • אירוויזיון 2023 |  |
| אושר כהן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים | דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים |  |
| אלבומי אולפן | נזכר בעיניה ‏•‏‏ חיכיתי לך |  |
| מיני-אלבומים | אושר ‏•‏‏ Part II ‏•‏‏ The Last Episode ‏•‏‏ Next Episode ‏•‏‏ גיטרה ולנשום |  |
| סינגלים | "כתבתי לך" ‏•‏‏ "עוד רגע" ‏•‏‏ "לחיות בנפרד" ‏•‏‏ "נזכר בעיניה" ‏•‏‏ "רק איתך ודי" ‏•‏‏ "חולם אותך" ‏•‏‏ "עזבי את חיי" ‏•‏‏ "בואי נברח" ‏•‏‏ "המרחק ממך" ‏•‏‏ "ברגעים שאת הולכת" ‏•‏‏ "מאמי מאמי" ‏•‏‏ "מי אמור" ‏•‏‏ "עיר תחתית" ‏•‏‏ "בא לי בא לי" ‏•‏‏ "ידיים אוהבות" ‏•‏‏ "לב שבור" ‏•‏‏ "טרי בריו - גרסה מזרחית" ‏•‏‏ "אני שונא אותך" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "מה את עושה לי" ‏•‏‏ "מרגיש שלך" ‏•‏‏ "עצבים בגוף" ‏•‏‏ "ציפרלקס" ‏•‏‏ "מה הוא יודע" ‏•‏‏ "ביי" ‏•‏‏ "הריני מקשר" ‏•‏‏ "כל הזמן אומרת" ‏•‏‏ "מי עוד יחבק" ‏•‏‏ "תחזרי מהר" ‏•‏‏ "אני אוהב אותך" ‏•‏‏ "ככה בלי שלום" ‏•‏‏ "זוגות כאלה" ‏•‏‏ "שירים של עומר" ‏•‏‏ "הנה את בוכה" ‏•‏‏ "עושה לי בלאגן" ‏•‏‏ "קפה אצל ברטה" ‏•‏‏ "רעשים" ‏•‏‏ "מקבל על עצמי" ‏•‏‏  "תמונות שלך" ‏•‏‏ "שומר עליך" ‏•‏‏ "אהובי לב אדום" ‏•‏‏ "חמישי שישי" ‏•‏‏ "בסוף נרקוד" ‏•‏‏ "בשבילך" ‏•‏‏ "תרקדי (7.10.23)" ‏•‏‏ "קווים לדמותו" ‏•‏‏ "פלסטרים" ‏•‏‏ "אין כמו בבית" ‏•‏‏ "לופ" |  |
| סינגלים שיווקיים | "לתת ולקחת" |  |
| שירים אחרים | "אהבה" ‏•‏‏ "אין אותי" ‏•‏‏ "איפה אתה" ‏•‏‏ "אני פה" ‏•‏‏ "גיטרה ולנשום" ‏•‏‏ "ה' יברך אותך" ‏•‏‏ "לופ" ‏•‏‏ "מאחל לך טוב" ‏•‏‏ "מנגן ושר" ‏•‏‏ "עד שיירד הסהר" |  |
נצרת

ערך זה עוסק בעיר בישראל. אם התכוונתם לעיר באתיופיה, הידועה גם בשם נצרת, ראו .
נָצְרַת (בערבית: أَلنَّاصِرَة, תעתיק מדויק: אלנָּאצִרַה, תעתיק חופשי: א-נָּאסִירַה; בלטינית: Nazara, נהגה ונכתב בערבית ספרותית; נְּיצְרַת וכן נְּסִּרְאַתַּ וכן נשּׁראתּ או נְּשִּׂרְאַתַּ) היא עיר עתיקה במחוז הצפון שבמדינת ישראל, וכיום היא העיר הערבית השנייה בגודלה בישראל אחרי העיר הבדואית רהט. מתגוררים בנצרת כ-76,773 תושבים, רובם ככולם מהמגזר הערבי –  כ-73% מאוכלוסיית העיר נצרת מהווים כיום רוב מכריע של ערבים-מוסלמים, לצד מיעוט משמעותי של כ-27% ערבים-נוצרים בקרב תושביה.
נצרת היא מרכז כלכלי, פוליטי, תקשורתי ותרבותי ראשון במעלה בקרב ערביי ישראל, והיא סמן חשוב להלך הרוח במגזר הערבי בישראל. מדי שנה מהווים אירועי יום האדמה הפלסטיני, והפגנות האחד במאי כתזכורות לעובדה זו, וחלק ניכר מאירועי אוקטובר 2000 התחולל בעיר.
סמל נצרת ובו מעיין מרים
אזור נצרת היה מיושב כבר בתקופה הפרהיסטורית כפי שמעידים ממצאים שהתגלו במערת קדומים על הר הקפיצה שבדרום העיר. בתקופת בית שני התקיים בנצרת יישוב קטן, ועד לתקופה הביזנטית היא הייתה עיר יהודית. עם הכיבוש הצלבני עלתה חשיבותה של העיר, היא הייתה לבירת דיוקסיה קתולית וקמו בה כנסיות. לאחר מכן ידעה העיר עליות ומורדות, וזכתה לתקופת שגשוג של ממש רק במהלך המאה ה-19, כאשר מעצמות אירופה החלו מגלות בה עניין. בתקופה זו ובמהלך המחצית הראשונה של המאה ה-20 הוקמו בעיר כנסיות, מנזרים ומוסדות חינוך ובריאות רבים.
לפי הברית החדשה התגוררו מריה, אם ישו ובעלה יוסף הקדוש בנצרת, בה ניתנה הבשורה ובה הגיע ישו לבגרות. מסיבה זו שוכנים בעיר מספר אתרים קדושים לנצרות, שבראשם אתרים המזוהים עם הבשורה.
על אף שבנצרת מתגוררים בעשורים האחרונים בעיקר ערבים-מוסלמים בקרב תושבי העיר, העיר היא יעד תיירותי פופולרי של צליינים נוצרים מרחבי העולם, וכן מאז קום מדינת ישראל, פקדו אותה שלושה אפיפיורים: פאולוס השישי ב-5 בינואר 1964, יוחנן פאולוס השני בחג הבשורה ב-25 במרץ 2000, והאפיפיור בנדיקטוס השישה עשר ערך בה מיסה המונית ופקד את בזיליקת הבשורה ב-14 במאי 2009.
מספר ערים ברחבי תבל קרויות נצרת על-שמה של העיר. אף שכנתה בישראל, העיר נוף הגליל (نوف هچليل), נקראה בעברה נצרת עילית (نتسرات عيليت) עד לשנת 2019. ראש העיר הנוכחי של נצרת הוא עלי סלאם.
אטימולוגיה

הצירוף בית אוצר בספר זכריה יא פסוק יג מופיע בהוראת - "בית היוצר", כמו בפסוק - "וָאַשְׁלִיךְ אֹתוֹ בֵּית יְהוָה אֶל-הַיּוֹצֵר".שם זה קרוב למשמעות הפועל נ-צ-ר במשמעות שמר, שממנו בא אף באכדית "בית נִצִרְתַ" - בהוראה זו. רק באכדית, ולא בעברית או בארמית (שבמקום נ-צ-ר מופיע השורש נ-ט-ר) בא חילוף הגאים כזה, של האותיות מ'-ו', שיוכל לבאר למשל מבטא בבלי כגון "וָֹצַרְתֻ" במקום מֵצַרְתֻ (=משורש נ-צ-ר). (ועל כן יש להניח, כי השם העברי אוצר (ות) וכן בערבית דרומית וצר, שאולים מבבל. מעין המילים המשמשות בהוראה קרובה במקרא :"בֵּית נְכוֹת ומִסְכְּנוֹת" (=במשמעות "בית אוצר"), השאולות גם הן מבבל או מאשור".
מקור השם "נצרת" אינו ידוע בוודאות, אך בהיות היישוב העתיק במקום יהודי, סביר שהשורש הוא עברי, או למצער שמי. ייתכן שמדובר בשם שמקורו במילה "נצר" (במשמעות של חוטר, ענף), והנוצרים רואים בכך רמז לכך שישו הוא נצר לבית דוד. אפשרות אחרת היא שמדובר בשורש "נ.צ.ר." במשמעות שמירה, שכן ההר שעליו נמצאת העיר משקיף על עמק יזרעאל, ויכול לשמש עמדת הגנה מפני צבאות זרים. שמה של העיר העניק לנצרות ולנוצרים את שמם בעברית.
מיקום ומתאר עירוני

נצרת שוכנת על רכס הרי נצרת בגליל התחתון, בגובה של כ-350 מטר מעל לפני הים. היא ממוקמת בעמק מוקף בהרים מכל צדדיו שגובהם כ-500 מטרים מעל פני הים, ועד 575 מטרים בהר יונה. ממזרח לעיר נמצא הר כסולות שעל מורדותיו שוכנת נוף הגליל, מדרום הר הקפיצה, ממערב הר צמרת ומצפון הר אביהוא. על המורדות המערביים של עמק זה שוכנים רובע העיר העתיקה והרובע הלטיני, שהם ברובם מבוך של סמטאות להולכי רגל. העיר המודרנית התפשטה מאזור זה לכל הכיוונים, אך מרכזה שוכן ממזרח ומדרום לרובע העתיק, ומעט נמוך ממנו.
רחובה הראשי של העיר הוא רחוב פאולוס השישי, שיחד עם המשכו הצפוני, המכונה רחוב הגליל, חוצה את העיר בכיוון כללי מדרום-מערב לצפון-מזרח. רחוב חשוב נוסף הוא רחוב אל-בישארה (البشارة - "הבשורה") המקביל לו ממערב, והמוליך מכיכר העיר בדרום, צפונה דרך העיר העתיקה ועד לכיכר המעיין ולכיכר הכנסייה בצפון. מכיכר העיר יוצאים שני רחובות ראשיים נוספים - רחוב תאופיק זיאד לכיוון דרום ורחוב איכסאל לכיוון דרום-מזרח. מדרום, ממזרח ומצפון מקיף את העיר כביש ראשי בין-עירוני המסומן ככביש 75 והמשכו המסומן ככביש 700, ובין היתר הוא מבדיל בין נצרת לנוף הגליל. לרוב רחובותיה של העיר לא הוענקו שמות והם מסומנים במספרים.
בדרום העיר שוכנת מובלעת קטנה השייכת לנוף הגליל ובה נמצאים בסיס מחוז צפון של פיקוד העורף ובית מלון.
בשנת 2000, הוחל בתכנון תוכנית מתאר מקומית חדשה לאזור נצרת. התוכנית אושרה ביוני 2009.
היסטוריה > פרהיסטוריה

בתקופה הפרהיסטורית היה אזור נצרת מיושב, מה שניכר במערות הרבות בסביבת העיר ומספר מעיינות שהידוע בהם הוא מעיין מרים. המערה הידועה ביותר היא מערת קדומים (מערת הקפיצה) השוכנת למרגלות הר הקפיצה שמדרום למרכז העיר. חפירות במקום נערכו בשנת 1933 ובהפסקות גם בין 1965 ל-1979. מקום התגלו כירות אש, כלי אבן מהתרבות המוסטרית, עצמות אדם ועצמות בעלי חיים, שמעידים כי המערה שימשה הן כמקום מגורים והן כאתר קבורה.הממצאים כללו 13 שלדים שלמים, שישה מהם שייכים למבוגרים והשאר לילדים. חמישה מבני האדם נקברו באופן מסודר בקרקע המערה, ושניים מהם נקברו מסיבה כלשהי עם קרני אייל. השרידים מתוארכים ל-85,000 עד 100,000 שנים לפני זמננו.
היסטוריה > העת העתיקה

נצרת עצמה אינה מוזכרת בתנ"ך או בכתביו של ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו משלהי המאה ה-1 לספירה, ואף לא בתלמוד. אין ראיה לכך שהעיר עצמה הייתה מיושבת בתקופה שקדמה לימי בית שני, ובתקופה זו היו יפיע מדרום-מערב לעיר וכפר כנא מצפון-מזרח לה היישובים החשובים באזור.
בסוף תקופת בית שני (המאה ה-2 לפנה"ס והמאה ה-1 לפנה"ס) שכן במקום כפר קטן.במקום נתגלו ממגורות רבות, שאחדות מהן תוארכו לתקופה הישראלית. הן היו חצובות בסלע, האחת על גבי רעותה. כן נתגלו במקום בורות מים, מעצרות שמן, גתות ואבני ריחיים. ממצאים אלו מצביעים על אופייה החקלאי של נצרת, שסיפקה ודאי את תוצרתה החקלאית גם לערים הסמוכות-יפיע וציפורי (יישוב עתיק).
ממצא חשוב התגלה על ידי מיכאל אבי יונה בחפירות שנערכו בקיסריה בשנת 1962, בדמותה של אבן שיש אפורה שעליה מופיע השם "נצרת" ולאחר שחזור, נתברר הכתוב - "ירמ מליך פיצץ נצרת תחיה תכלה ערב מגדל נוניא" ; הממצא מתוארך למאה ה-3 לאחר מרד בר כוכבא רבים מן הנמלטים היהודים מירושלים יישבו את הגליל ואתם נמנו כהנים מבית משפחת פיצץ. בפיוטים מהתקופה הביזנטית מוזכר יישוב בשם נצרת, כאחד מן הכפרים שבהם התיישבו סיעות כוהנים אחרי המרד הגדול. בנצרת התיישבה משמרת הכהונה "הפצץ", והפייטן אלעזר בירבי קליר הזכיר אותה, עת קונן על גורלן של משפחות הכהונה הגולות. נצרת הייתה ככל הנראה כפר לוויין של ציפורי, ואוכלוסייתה בתקופה זו מוערכת בכחמש מאות תושבים.
על פי הברית החדשה הייתה נצרת ביתם של מרים, אם ישו ושל בעלה יוסף הקדוש. בה התרחשה הבשורה למרים עת בישר לה המלאך גבריאל כי היא נושאת ברחמה את בן האלוהים, והיא המקום שבו גדל ישו מינקות ועד לתחילת משרתו. כמה היסטוריונים מפקפקים בכך, וטוענים כי נצרת לא הייתה מיושבת בתקופת ישו. לשיטתם מדובר בשיבושים בתרגומים ליוונית, וכי "ישו מנצרת" אינו מן העיר נצרת, כי אם נצר לבית דוד. בכל אופן, גם לפי הברית החדשה הייתה נצרת מקום נידח, כפי שעולה מדברי נתנאל מקנה (השליח ברתולומאוס הקדוש):
"וַיִּפְגַּע פִּילִפּוֹס אֶת־נְתַנְאֵל וַיֹּאמֶר אֵלָיו מָצָאנוּ אֵת אֲשֶׁר כָּתַב משֶׁה בְּסֵפֶר הַתּוֹרָה וְהַנְּבִיאִים אֶת־יֵשׁוּעַ בֶּן־יוֹסֵף מִנְּצָרֶת׃ וַיֹּאמֶר אֵלָיו נְתַנְאֵל הֲמִנְּצֶרֶת יֵצֵא טוֹב וַיֹּאמֶר אֵלָיו בֹּא וּרְאֵה".
היסטוריה > ימי הביניים

אפיפניוס מסלמיס, שמת בשנת 402, קבע כי עד לזמן הקיסר קונסטנטינוס במאה ה-4 הייתה נצרת מיושבת ביהודים בלבד. כך היה גם בכפר כנא הסמוך לעיר מצפון. רק במאה ה-5 החלה העיר למשוך צליינים נוצרים וקמו בה הכנסיות הביזנטיות הראשונות - בזיליקת הבשורה בשנת 427 ובמאה ה-6 כנסיית גבריאל הקדוש הראשונה ליד מעיין מרים.
הנוסע אנטונינוס מפלקנטיה מספר בשנים 560–570 על ישוב יהודי בנצרת.
בשנת 614 כבשו הסאסאנים את ארץ ישראל, ויהודי נצרת סייעו להם במעשי הטבח באוכלוסייה הנוצרית המקומית. כאשר שבו הביזנטים וכבשו את ארץ ישראל בשנת 630, הורה הקיסר הרקליוס על גירוש יהודי העיר, והיישוב היהודי במקום פסק.
עם הכיבוש הצלבני בשנת 1100 לערך, עלתה קרנה של נצרת, ובשנת 1108 הקים בה בלדווין הראשון דיוקסיה קתולית עצמאית והפך אותה לעיר-מחוז. הארכיבישוף של נצרת חלש על העיר ועל עשרה מכפרי הסביבה, בין ציפורי לכפר כנא.
באתר בזיליקת הבשורה הוקם מבנה חדש ומפואר מקודמו, והנוצרים האורתודוקסים נושלו ממעמדם והתיישבו באזור כנסיית בית הכנסת. נצרת התפשטה לכיוון צפון וכנסיית גבריאל הקדוש בסמוך למעיין מרים נבנתה גם היא מחדש. אך למרות חשיבותה של העיר, נותרה נצרת קטנה והיא לא בוצרה.
בעקבות קרב קרני חיטין ב-1187 כבש צלאח א-דין את נצרת ללא התנגדות, והורה על גירוש הכמורה הקתולית מהעיר, אך ב-1192 היא הורשתה לשוב אליה בעקבות הסכם יפו. לאחר מכן התחדשה גם תנועת הצליינים אל העיר, ובשנת 1229 הושבה נצרת לשלטון הצלבנים מכוח הסכם יפו בין פרידריך השני לסולטאן המצרי אל כאמל. עם זאת העיר הוגדרה כאזור מפורז מנוכחות צבאית ורוב תושביה היו נוצרים בני העדות המזרחיות. העלייה לרגל אל העיר החלה נושאת אופי טקסי והכנסייה הקתולית העניקה מחילת עוונות למשתתפים בה.
ב-1263 נכבשה נצרת על ידי הסולטאן הממלוכי ביברס, אשר הורה להרוס את כנסיית הבשורה ואת כנסיית גבריאל הקדוש. תנועת עולי הרגל אל נצרת התמעטה, והעיר ירדה מגדולתה והייתה לכפר עני.
היסטוריה > המנדט הבריטי

בשנת 1926 התגוררו בנצרת כ-8,000 תושבים, כשליש מהם מוסלמים, והיתר נוצרים. יהודים בודדים בלבד גרו בעיר, ועפולה שנוסדה ב-1925, שימשה כמרכז העירוני היהודי באזור. העיר נקלעה לקיפאון וקצב הגידול שלה היה איטי ביחס לערים ערביות אחרות בארץ ישראל. למרות זאת קמו בעיר מספר מבנים חדשים ובהם בית החולים האנגלי שנחנך ב-1924 והכנסייה הסלזיאנית שבנייתה הסתיימה ב-1923, והיא חוברה בכביש לעפולה. בשנות ה-30 התחדשה צמיחתה של נצרת והשלטון הבריטי הפך אותה לבירת נפה וב-1944 לבירת מחוז הגליל. ב-1947, ערב מלחמת העצמאות, התגוררו בעיר כ-17,000 תושבים. באותה העת, העיר העתיקה של נצרת יושבה בעיקר על ידי תושביה העשירים ביותר.
היסטוריה > לאחר עצמאות ישראל > פרשת הבחירות לעירייה בשנת 2013

בבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו בשנת 2013, זכה עלי סלאם, סגנו של ראש העיר המכהן ראמז ג'ראיסי במשך 15 שנים ויריבו בבחירות, ב-43.21% מהקולות, וניצח את ג'ראיסי בהפרש של 22 קולות בלבד. ג'ראיסי ערער על תוצאות הבחירות בפני בית המשפט המחוזי בנצרת, וביום 23 בדצמבר 2013 הורה זה על ספירה מחודשת של 47 מעטפות שנפסלו בשל כך שלא נחתמו על ידי חבר ועדת הקלפי. סלאם הגיש ערעור מטעמו על ההחלטה, ובטרם זה הוכרע, ביום 8 בינואר 2014, נערכה ספירת המעטפות שבמחלוקת, והסתבר כי ג'ראיסי גבר על סלאם בתשעה קולות. ביום 11 בפברואר 2014 הורה בית המשפט העליון, במסגרת החלטתו בבר"ם 582/14 שהוגשה על ידי סלאם, על עריכת הבחירות בעיר מחדש, ושר הפנים גדעון סער, קבע כי אלה יתקיימו ב-11 במרץ 2014. בבחירות גבר סלאם על ג'ראיסי ונבחר כראש העיר. עם ניצחונו של סלאם בבחירות לראשות העירייה באו לסיומן 38 שנות שלטון של חזית נצרת הדמוקרטית (אחד ממרכיבי חד"ש) בעיריית נצרת.
נצרת בשנת 1965, ברקע: בזיליקת הבשורה בבנייתה
האנדרטה לזכר הרוגי אירועי אוקטובר 2000
עצרת האחד במאי בנצרת בשנת 2005