יהדות
הערות שוליים

↑  הגדרה מצוטטת זו נטבעה על ידי לורנס שיפמן, ב-Understanding Second Temple and Rabbinic Judaism, KTAV Publishing House, Inc., 2003. עמ' 3.
↑  David L. Goicoechea, Agape and Hesed-Ahava: With Levinas-Derrida and Matthew at Mt. Angel and St. Thomas (A Doxology of Reconciliation), Wipf and Stock Publishers, 2015-02-19, ISBN 978-1-63087-887-0. (באנגלית)
↑  Barry Vann, Rediscovering the South's Celtic Heritage, The Overmountain Press, 2004, עמ' 127, ISBN 978-1-57072-269-1. (באנגלית)
↑  Patricia Keer Munro, Coming of Age in Jewish America: Bar and Bat Mitzvah Reinterpreted, Rutgers University Press, 2016-05-01, ISBN 978-0-8135-7595-7. (באנגלית)
↑  Israel Studies: IS., Indiana University Press, 1997, עמ' 202. (באנגלית)
↑  Herbert E. Hoefer, Churchless Christianity, William Carey Library, 2001, ISBN 978-0-87808-444-9. (באנגלית)
↑  Masao Abe, Zen and Western Thought, University of Hawaii Press, 1989-02-01, עמ' 271, ISBN 978-0-8248-1214-0. (באנגלית)
↑  דרור רובינזון, שערי אמונה, עמ' 82
↑  יוחנן דארק, וריאציה 1–5, Yohanan Dark. (בiw)
↑  ערב ראש השנה תשפד: כ-15.7 מיליון יהודים בעולם, באתר הסוכנות היהודית בארץ ישראל
↑  בנוסחאות מאוחרים: דת משה ויהודית. משנה, מסכת כתובות, פרק ז', משנה ו', או דת משה וישראל(תוספתא כתובות פרק ו). וראו מנחם קיסטר, " 'כדת משה ויהודאי': תולדותיה של נוסחה משפטית דתית", ד' בויארין ואחרים (עורכים), עטרה לחיים - מחקרים בספרות התלמודית והרבנית לכבוד פרופסור חיים זלמן דימיטרובסקי, ירושלים תש"ס, עמ' 208-202.
↑  יהושע עמיר, "המונח ‎᾿Ιουδαϊσμός (להבנתה העצמית של היהדות ההלניסטית)", בתוך: 'דברי הקונגרס העולמי החמישי למדעי היהדות, כרך ג' (עורך: אביגדור שנאן), הוצאת האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים: 1972, עמ' 266 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
1 2  ישעיהו ליבוביץ (י.ל.), "יהדות", האנציקלופדיה העברית (כרך יט), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ח, עמ' 159–160.
↑  להרחבה ולמקורות עליהם מבוססת הפסקה, ראו: יהושע עמיר, "המונח ‎᾿Ιουδαϊσμός (להבנתה העצמית של היהדות ההלניסטית)", בתוך: 'דברי הקונגרס העולמי החמישי למדעי היהדות (ירושלים תשכ"ט 1969), כרך ג' (עורך: אביגדור שנאן), הוצאת האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים: 1972, עמ' 263–268.

 Hengel, Martin, "Die Synagogeninschrift von Stobi", Zeitschrift für die Neutestamentliche Wissenschaft und die Kunde der Älteren Kirche (ZNW), Volume 57 (1966), (p. 178). ISSN (Online) 1613-009X, ISSN (Print) 0044-2615
↑  יודאיסמוֹס, במלרע.
↑ "[...] הביא הוכחה ליהדותו , ועל היהדות מסר את גופו ואת נפשו בכל עוז [...]" (י"ד, לח);"[...] הנלחמים בקנאה ובגבורה למען היהדות [...]" (ב', כא)
"[...] ואת הנשארים ביהדות [...]" (ח', א);
↑  יהושע עמיר, "המונח ‎᾿Ιουδαϊσμός (להבנתה העצמית של היהדות ההלניסטית)", עמ' 266; דניאל שוורץ (מתרגם), ספר מקבים ב, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2004, בפירושו לפרק ד', יג (עמ' 124): Ἑλληνισμός ("הלניסמוס", במלרע) – "במובן הכללי של 'יוונות' ולא רק ידיעת השפה".
↑  "[...] ולבגוד בזה ביהדות [...]" (ספר מקבים ד, ד', כו).
↑  הברית החדשה, האיגרת אל הגלטים, פרק א, פסוקים 13–14: "כי הלא שמעתם את דרכי ביהדות לפנים [...] ועשיתי חיל ביהדות יותר מרב בני גילי".
↑
בכתובת הקדשה לבית כנסת בעיר סטוֹבּוֹי, מקדוניה, ככל הנראה, מן המאה ה-3 לספירה. מעיד הכותב כי: ”התנהל בכל חיי ציבור שלו כפי היהדות”. (ZNW 32; 1933, pp. 93-94); בכתובת שעל גבי מצבה בבית הקברות בפורטו, איטליה, מתפארת אישה ”שחיתה שלושים וארבע שנים עם בן זוגה חיים נאים ביהדות” (Frey, I, 537)
↑  Steve Mason, Jews, Judaeans, Judaizing, Judaism: Problems of Categorization in Ancient History. Journal for the Study of Judaism 38 (2007. עמ' 472-473.
↑  ידידיה יצחקי, בראש גלוי: עיקרים של חילוניות יהודית, הוצ' אוניברסיטת חיפה, 2000. עמ' 198.
↑  Broshi, Maguen (2001). Bread, Wine, Walls and Scrolls. Bloomsbury Publishing. p. 174. ISBN 978-1-84127-201-6.
↑  "Second Temple Period (538 BCE to 70 CE) Persian Rule". Biu.ac.il. נבדק ב-15 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  דברים, ו', ד'
↑  אם כי המילה "יום" לא מתייחסת כאן בהכרח ליממה; ראו עוד בערך תורה ומדע
↑  דעתם של רס"ג, רשב"ח, ורשב"ג הובאו בפירוש ראב"ע על התורה, בראשית ג א. דברי הרמב"ם, בפתיחה לספרו "מורה הנבוכים".
↑  ויקרא רבה פרשת צו, פרשה ז סימן ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ב', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף מ"ד, עמוד ב'
↑  בתלמוד הבבלי (בבא בתרא יב, א - יג, א) מובאת ברייתא המפרטת את מחבריהם של הספרים, ובין השאר נאמר בו שמשה כתב את התורה, דעה המופיעה בעקביות בספרות חז"ל. ואולם, בגלל הקושי להניח שמשה כתב את שמונת הפסוקים האחרונים שבספר דברים, המתארים את מותו שלו, כבר בתלמוד הבבלי מצויה הדעה שיהושע בן נון השלים פסוקים אלה על פיו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף י"ד, עמוד ב', שכן בספר במדבר פרק י"ט, פסוקים י"ג ו-כ' מוזכר האיסור לעלות למקדש ללא טהרה מטומאת מת (שאפשר להיטהר ממנה רק על ידי אפר פרה אדומה שאינו בנמצא בימנו).
↑  Daniel J. Elazar, Rela Mintz Geffen, The Conservative Movement in Judaism: Dilemmas and Opportunities. SUNY Press, 2012. עמ' 105-106; Daniel J. Elazar, How Strong is Orthodox Judaism -- Really? The Demographics of Jewish Religious Identification. Jerusalem Center for Public Affairs, 1991).
↑  תומר פרסיקו, על חילונים רפורמים וחילונים אורתודוקסים.
↑  רם פרומן, הדרך החילונית. ידיעות אחרונות, 2019. עמ' 164.
↑  ישעיהו ליבמן, יעקב ידגר, Secular-Jewish Identity and the Condition of Secular Judaism in Israel. בעיקר עמ' 2–3, 6-7 10-11, 13-17.
↑  ליבמן, ברוך זיסר, Judaism and Jewishness in the Jewish State.‏ The Annals of the American Academy of Political and Social Science, ינואר 1998. עמ' 20.
↑  מאיר בוזגלו, שפה לנאמנים, כתר - קרן מנדל, 2008
↑  יעקב ידגר, ליבמן, Beyond the Religious-Secular Dichotomy: Masortiim in Israel. בעיקר עמ' 22-24.
↑  יעקב ידגר, המסורתיים בישראל, מודרניות ללא חילון. מכון הרטמן, 2010. עמ' 93, 103-106, 270 וכו'.
↑  למשל: Barry A. Kosmin, The Jewish Secularization Thesis and the Revival of American Jewish Secularism, from: Jewish Population And Identity, Springer עמ' 75.
↑  Ariela Keysar, The Persistence of American Secular Judaism: Jewish Millennials. from: Jewish Population And Identity, Springer, עמ' 86.
↑  Keysar, עמ' 76, 78-79 וכו'.
↑  שמואל רוזנר, Jews Not by Religion: How to Respond to American Jewry's New Challenge. עמ' 3.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536271505171  BNE: XX4659796  BnF: cb133184292 (data)  GND: 4114087-4  LCCN: sh85070835  LIR: 1117  LNB: 000054364  NARA: 10639246  NDL: 00574409  NKC: ph114838  TDVİA: yahudilik 
פרטים הקשורים במסורת היהודית (מלמעלה למטה, ואז מימין לשמאל): טלית, מצה, סביבון, קערת ליל הסדר, מנורת שבעת הקנים, ספר תורה, הכותל המערבי, לוחות הברית ועליהם עשרת הדיברות, יין לקידוש, רעשן, כיפה, מזוזה, דגל מדינת ישראל, ארבעת המינים, תפילין, שופר. במרכז מגן הדוד: בית המקדש.
יסוד הדת היהודית הוא האמונה באל אחד ויחיד
בתי מזוזה מעץ
תשמישי קדושה יהודיים: שופר, יד (המצביע לקריאת התורה) חמישה חומשי תורה, תנ"ך, זוג פמוטים לנרות שבת ויום טוב, קופסה של אתרוג, נטלה (קנקן לנטילת ידיים)
ספר תורה כתוב על קלף, הספר הקדוש ביותר ביהדות.
מגן דוד ומנורה, שני סמלי היהדות משולבים זה בזה ברובע היהודי בצ'כיה.
שופר בו תוקעים בראש השנה וביציאת יום הכיפורים. בהיסטוריה היה לו שימוש נפוץ יותר, ביובל בתעניות ולהנהגת העם.
ירושלים מכיוון הר הזיתים. אדוארד ליר, 1858
החת"ם סופר, מנהיג האורתודוקסיה המוקדמת.