עינות סלוקיה

| --- | --- |

פארק הבריכות דרומית לנביעות
 שם נוסף:  עינות עדן
 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  הצפון
 אזור:  מרכז רמת הגולן
 קואורדינטות:  32°58′54″N 35°43′54″E﻿ / ﻿32.9817581372223°N 35.73161602020264°E﻿ / 32.9817581372223; 35.73161602020264
 גובה:  445 מטר
 נתוני המעיין
 סוג זרימה:  מעיין איתן
 סוג נביעה:  מעיין העתק
 ספיקה ממוצעת:  130 מ"ק לשעה
 אגן ניקוז:  בריכות מים, נחל יהודיה
 גישה למעיין
 נגישות לציבור:  פתוח לציבור  (בין 8:00 - 17:00)
 דרך גישה:  בכביש 87 כקילומטר צפון-מזרחית לצומת קצרין דרום (קצבייה).
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) עינות סלוקיה(למפת אצבע הגליל רגילה) עינות סלוקיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עינות סלוקיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עינות סלוקיה
עינות סֶלוקיה (Seleucia), המוכרים גם בשם עינות עדן ועין קצביה (בעבר נקראו בשם "עִין נֻץ אַ-דוּניא", כלומר "עין חצי העולם", בפי יהודי הגולן, ובהשפעת לשונם הארמית כונה "עין עלמיא" כמשחק מילים ארמי עם התיבות "מים" ו"עולמות"), הם מעיינות הנובעים באזור צומת קצרין דרום (קצביה) במרכז רמת הגולן ומימיהם שימשו בעבר לשאיבה על ידי חברת המים המינרלים מי עדן. המים משמשים להכנת בירות במבשלת הגולן. דרומית למעיינות נמצא פארק המכיל בריכות מים ותעלות המנקזות את מי המעיינות, ביניהם שבילים ופינות ישיבה. באזור הפארק ומצפון לו, נמצאים שרידים של בתי הכפר הסורי הנטוש קצביה, ומכיוון דרום-מערב לפארק נמצאת אנדרטת עוצבת סער לזכר חללי חטיבה 7.
מעיינות סלוקיה נקראים כך על שם התיישבות קדומה באזור, בתקופת בית שני ככל הנראה שהתקיים במקום יישוב יהודי שהקביל ליישוב גמלא ואף הוא נערך להגנה בתקופת המרד בשלטון הרומאי. השם סלוקיה נקרא ככל הנראה על שם האימפריה הסלאוקית (בדומה למקומות נוספים ברחבי המזרח התיכון), היא נוסדה בשם זה כנראה בתקופתו של המלך ההלניסטי סלאוקוס הרביעי. שרידים נוספים שנמצאו באתר מתארכים את ההתיישבות במקום לפחות לסביבות האלף ה-2 לפנה"ס. היישוב סלוקיה מוזכר בכתביו של יוסף בן מתתיהו:
הערים סוֹגַנִּי וסיליקיה, וכֻלן הן ערי הגולן, וסוגני היא בארץ הנקראה הגולן העליון וגמלא - בגולן התחתון; וסיליקיה - בקרבת יאור סמך. ...ועם יושבי סוגני וסיליקיה כרת אגריפס ברית-שלום בראשית המרד.
מלחמות היהודים, ספר ד, פרק א, פסוק א. מתוך תרגומו של ד"ר יעקב נפתלי שמחוני
למרות התאוריה שאכן מדובר בעיר סיליקיה ההלניסטית, ישנן בעיות בתיאור העיר ביחס למקום המדובר בעינות סלוקיה. בתיאוריו של יוסף בן מתתיהו, העיר סיליקיה יושבת קרוב לאגם החולה ("יאור סמך", "סמכוניטיס"), בעוד שאזור סולוקיה המדובר נמצא כ-15 קילומטר בקו אווירי מהקצה הדרומי של האגם לפני שיובש ואף לא ניתן לראותו משם. תיאור נוסף של המקום מציין שהוא "מבוצר מאוד על ידי הטבע", בעוד שאזור סלוקיה לא נראה כך לפי התיאור. בעיתיות זו גרמה להשערה שמדובר באתר אחר ואחת התאוריות היא שמדובר בעיר כפר דבורה שניצב מעל צוקי רמת הגולן וצופה לעבר עמק החולה.
כ-4 וחצי קילומטרים צפון-מזרחה מהמעיין ושרידי ההתיישבות, ישנם הריסות של כפר סורי נטוש נוסף בשם סלוקיה, אשר נמצא לצד ציר הנפט צפונית לצומת קשת. סביב עינות סלוקיה נבנה הכפר קצביה, כך שככל הנראה שם הכפר סלוקיה נובע משם המעיין.
לדעת הארכאולוג ד"ר דרור בן-יוסף יש לאתר את מבצר סלוקיה מימי יוסף בן מתתיהו ב'מתחם יצחקי' הנמצא כ-קילומטר מזרחית לעינות סלוקיה מעל ערוץ נחל יהודייה. מתחם זה שנוסד בתקופת הברונזה הקדומה בוצר בתקופה הרומית בקיר מסיבי (כ-150 מ' אורכו ורוחבו נע בין 8-4 מ'). המבצר הוכן לקראת העימות מול הרומאים בשנת 66 לספירה אך למעשה מעולם לא עמד במצור והמורדים נטשו אותו ללא קרב.