stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע בית וגן
מתיחות ביטחונית בעקבות המבצע ופיגועי נקמה

בצהרי יומו הראשון של המבצע איימו ראשי החמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שאם המבצע לא ייעצר עד הערב, תהיה "הסלמה" עם רמיזה לרצועת עזה. בעקבות האיום צה"ל נערך להתקפות רקטות פלסטיניות מרצועת עזה. לקראת ערב נפרסו בירושלים והסביבה סוללות כיפת ברזל כמענה לאיומים של חמאס והג'יהאד האסלאמי להגיב, אך החמאס לא מימש בתחילה את החשש מהתקפת רקטות.
ב-3 ביולי בשעות אחר הצהריים ביצע מחבל פלסטיני בן 16 מג'נין פיגוע דקירה בבני ברק ופצע קל אברך, ונעצר. בחקירתו אמר שהפיגוע הוא נקמה על המבצע בג'נין.
בשעות הלילה של אותו היום השחיתו הפלסטינים את קבר יוסף בשכם.
ב-4 ביולי ביצע מחבל מהעיירה סמוע שבדרום הר חברון פיגוע משולב בשכונת נאות אפקה בתל אביב, בו נפצעו תשעה אזרחים, חלקם קשה, בהם אישה בהיריון. אזרח הרג את המחבל. דובר חמאס אמר כי הפיגוע הוא "תגובה ראשונה לפשעים במחנה הפליטים בג'נין".
ב-5 ביולי בסביבות השעה 1:30 שוגרו חמש רקטות מרצועת עזה אל עבר שדרות ויישובי עוטף עזה. כיפת ברזל יירטה את כולן.
תגובות בעולם

בעולם הערבי גינו את פעולת ישראל.
מדינות אירופה לא גינו את ישראל ביומו הראשון של המבצע, בעקבות כך שישראל שלחה מסר שמדובר ב"מבצע קצר וממוקד למיגור טרור". ביומו השני של המבצע הביעו כמה ממדינות אירופה "דאגה" מן המבצע, לצד גינוי נמרץ לפיגוע בתל אביב. מאחורי הקלעים שיגרו המדינות מסר שאם המבצע ייכנס ליומו השלישי, הן יצטרכו להתערב. המבצע אכן הסתיים אחרי יומיים.
ארצות הברית העניקה גיבוי מלא לישראל, ולא הגיבה באופן רשמי למבצע.
ב-4 ביולי התראיין ראש הממשלה לשעבר נפתלי בנט ל-BBC כדי להסביר את ישראל במבצע ואמר שכל ההרוגים הפלסטינים היו מחבלים חמושים. במהלך הראיון אמרה המגישה הבריטית אנג'נה גדג'יל ש"חיילי צה"ל שמחים להרוג ילדים". בנט ענה לה בתקיפות. המגישה וה-BBC ספגו גינויים על אמירתה, כולל מצד ארגון הגג של יהדות בריטניה, שדרש ממנכ"ל ה-BBC התנצלות. ה-BBC פרסמו התנצלות וגדג'יל סגרה את חשבון הטוויטר שלה בעקבות הביקורת נגדה.
גלריה

מאות מטעני חבלה שאותרו ונתפסו על ידי כוחות הביטחון במעבדת נפץ בג'נין ב-3 ביולי 2023
בורות ופירים תת-קרקעים לאחסון נשק ושקי חול במסגד אל-אַנְצַ֫אר (الأنصار)
נזק לרכוש ובתים במחנה הפליטים
סרטוני וידאו מפעילות צבא ההגנה לישראל
פעילות כוחות צה"ל, 3 ביולי 2023
פעילות כוחות צה"ל, 3 ביולי 2023
פעילות כוחות צה"ל, 3 ביולי 2023
היתקלות בין לוחמי יחידת מגלן למחבלים, 3 ביולי 2023
ראו גם

גל הטרור בישראל (2023)
מבצע מגן וחץ
רשומה ביבליוגרפית

רשוּמה ביבליוגרפית היא נקודת גישה במאגר נתונים ביבליוגרפי (או בקטלוג של ספרייה) המייצג ומתאר מקור ספציפי. רשומה ביבליוגרפית כוללת את הנתונים העיקריים הדרושים לעזרה למשתמשים כדי שיוכלו לזהות ולאחזר את המקור הזה, וכן מידע נוסף המיוצג בפורמט ביבליוגרפי פורמלי. מידע נוסף יכול לתמוך בתפקידי מסד נתונים מיוחדים כמו חיפוש, או דפדוף (למשל, על ידי מילות מפתח), או יכול לספק ייצוג מלא יותר של פריט התוכן (למשל, תקציר מאמר).
רשומות ביבליוגרפיות  ניתנות לאחזור, בדרך כלל ממסדי נתונים ביבליוגרפיים לפי מחבר, כותר או מילת מפתח.  ניתן, גם, להפנות לרשומות ביבליוגרפיות כרשומות חלופיות או Metadata רשומות ביבליוגרפיות יכולות לייצג מגוון רחב של תכנים  שהוצאו לאור, כולל פרסומים מסורתיים על נייר, חומרים שעברו דיגיטציה או כאלה שהם במקורם דיגיטליים. התהליך של יצירה, המרה ושימור הרשומות הביבליוגרפיות הוא חלק מתהליך רחב יותר הנקרא בקרה ביבליוגרפית.
היסטוריה

הרשומות הביבליוגרפיות המוקדמות ביותר מגיעות מקטלוגים (שנכתבו בכתב יתדות על לוחות חומר שעוסקים בטקסטים דתיים מ-2000 לפנה"ס שזוהו על מה שנראה כמילות מפתח בשומרית. ביוון העתיקה נרשמו רשומות ביבליוגרפיות על 120 מגילות בשיטה הנקראת פּינָקֶס (Πίνακες)
פורמטים

הפורמטים של רשומות ביבליוגרפיות היום, מקורן מהזמנים בהן כללו הספריות  חומר מסורתי מנייר והיו מבודדות, כל אחת בפני עצמה, באוספים שלהן ובמערכות הקטלוג שלהן. הפורמטים המודרניים, עם זאת שהם משקפים את מורשת הזו במבנה שלהם, הם מוזנים למחשב ומתאימים, בדרך כלל, לתקני MARC. מסדי הנתונים הביבליוגרפיים הנושאיים (כמו Chemical Abstracts, Medline, PsycInfo) לא משתמשים באותם תקנים ביבליוגרפיים של הספריות. 
ספריית הקונגרס מפתחת עכשיו BIBFRAME, סכמה חדשה של RDF לביטוי נתונים ביבליוגרפיים.
BIBFRAME נמצא עדיין בשלבי טיוטה אך כמה ספריות כבר בוחנות קיטלוג בפורמט החדש. BIBFRAME ראוי לתשומת לב מיוחדת משום שהוא מתאר משאבים כשהוא משתמש בישויות שונות ובקשרים בשונה מרשומות ספריות סטנדרטיות שאוספות סוגים רבים של מידע לרשומה אחת עצמאית ומובנת.
הערות שוליים

↑  Reitz, Joan M. (2004). "bibliographic database". Dictionary for Library and Information Science. Westport, Connecticut: Libraries Unlimited. p. 70. ISBN 1-59158-075-7.
↑  Taylor, Arlene G (2009). The Organization of Information. Westport, CT: Libraries Unlimited. p. 446. ISBN 9781591587002.
↑  Carpenter, Michael (1994). "Catalogs and Cataloging".  In Wiegand, Wayne A.; Davis, Jr., Donald G. (eds.). Encyclopedia of Library History. New York: Garland. pp. 107–108. ISBN 0-8240-5787-2.
↑  Cowell, Stephanie (במאי 1998). "The legendary library at Alexandria". Biblio. 16. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Reitz, Joan M. (2004). "bibliographic record". Dictionary for Library and Information Science. Westport, Connecticut: Libraries Unlimited. p. 71. ISBN 1-59158-075-7.
↑  "BIBFRAME Implementation Register". נבדק ב-30 במאי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph114143
חטיבה 211

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  צה"ל צה"ל
 סוג:  חטיבת שריון מילואים וסדירה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1975–1992 (כ־17 שנים)
 מלחמות:    מלחמת לבנון
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  מרכבה סימן 2ב
 פיקוד
 מפקדים:  אוריאל רוזן (מח"ט ראשון) אלי גבע (מלחמת לבנון הראשונה) שי אביטל (מח"ט אחרון)
חטיבה 211 (עוצבת יש"י; יחידת שומרי ירושלים) הייתה חטיבת שריון סדירה למחצה, אשר הוקמה בשנת 1975 ופורקה בתחילת 1992.
החטיבה לחמה במלחמת לבנון הראשונה, לרוב כחוד החנית של ההתקדמות בציר המערבי (כביש החוף). היא השתתפה בכיבוש צור, צידון וביירות. בהמשך השנים שירתו יחידות החטיבה ברצועת הביטחון בלבנון ובמשימות נוספות, עד לפירוקה בשנת 1992.
שנים אחרונות ופירוק

לאחר המלחמה ביצעה החטיבה משימות ביטחון שוטף, כמו גם שירות ברצועת הביטחון בלבנון.
החטיבה פורקה בשנת 1992 לאחר 17 שנות קיום, במסגרת צמצום סדר כוחות השריון של צה"ל. עם פירוקה, מרבית חיילי הסדיר של החטיבה עברו לשרת בחטיבה 7 שהורכבה אף היא מטנקי מרכבה סימן 2ב. גדוד 9 צורף לחטיבה 401 והלוחמים עברו הסבה לטנק מגח.
מבנה

גדוד 126 "נחשון" (סדיר):
גדוד 429 "רומח" (מילואים):
גדוד 9 "עשת" (סדיר):
מפקדי החטיבה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אוריאל רוזן (מח"ט ראשון)
גיורא לב 1976 - 1977
יעקב בן טל
חיים ברק 1977 - 1979
אלי גבע (מלחמת לבנון הראשונה)
דני בנדל (מלחמת לבנון)
משה יתום (סמח"ט, בזמן השהייה בלבנון)
יצחקי חן (בזמן השהייה בלבנון)
אילן מנור (בסוף זמן השהיה בלבנון)
יחיעם ששון
עמוס מלכא
מיכה טמיר
שי אביטל (מח"ט אחרון)
לקריאה נוספת

משה גבעתי, בדרך המדבר והאש - תולדות גדוד 9, תל אביב: הוצאת 'מערכות' ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ד - 1994, עמ' 434–454.
הערות שוליים

1 2  פרישמן, 2012.
↑  יצחק מרדכי, ‏אוגדת הגליל במלחמת של"ג, מערכות 413, עמוד 23
↑  עמנואל ולד, קללת הכלים השבורים, עמ' 35-36
↑  אלכס פישמן, גבע הולך לאיבוד, ידיעות אחרונות המוסף לשבת, 1 ביוני 2012
↑  עמנואל ולד, קללת הכלים השבורים, עמ' 36-37
↑  עצרנו על קצות המסלולים בחריקת בלמים, מעריב, 6 באוגוסט 1982; המשך
↑  משה גבעתי, בדרך המדבר והאש - תולדות גדוד 9, הוצאת מערכת הביטחון ומערכות, תשנ"ד-1994, עמ' 434
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011046969505171
ניקולאס ולנטיני

ניקולאס ולנטיני (בספרדית: Nicolás Valentini; נולד ב-6 באפריל 2001 בחונין שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הבלם בהלאס ורונה מליגת הסרייה א' האיטלקית בהשאלה מפיורנטינה.
קריירת מועדונים

ולנטיני גדל במחלקת הנוער של בוקה ג'וניורס. ב-8 במאי 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1-0 לפטרונטו במסגרת המחזור ה-13 בליגת העל הארגנטינאית לעונת 2021.
ב-19 בינואר 2022 הושאל ולנטיני למשך עונת 2022 לאלדוסיבי מליגת העל הארגנטינאית. הוא ערך 39 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד.
לקראת עונת 2023 חזר ולנטיני לבוקה ג'וניורס.
ב-1 בינואר 2025 חתם ולנטיני בפיורנטינה מליגת הסרייה א' האיטלקית, אך ב-3 בפברואר 2025 הושאל ולנטיני לקבוצת הלאס ורונה מליגת העל האיטלקית.
ישראל שמיד

ישראל שמיד (י"ז בשבט ה'תרע"א, 15 בפברואר 1911 – י"ז בכסלו ה'תשנ"ד, 1 בדצמבר 1993) היה ראש המועצה המקומית נס ציונה בין 1968 ל-1978.
ביוגרפיה

נולד בפולין ליעקב וביילה. למד בישיבה ובבית הספר "תרבות". היה חניך תנועת "גורדוניה" ובמסגרתה עבר הכשרה חקלאית ולמד נגרות. עלה ארצה ב-1933 בראש קבוצה של גורדוניה, והתיישב בכפר אהרון (שסופח מאוחר יותר לנס ציונה), שם עבד בחקלאות כפועל וכמדריך מטעם הסוכנות היהודית. בד בבד, נכנס לפעילות הסתדרותית מקומית, ובמשך כ־25 שנה היה מזכיר ההסתדרות בנס ציונה, כמנהל לשכת המס של ההסתדרות במושבה וכמזכיר בהתנדבות של סניף מפא"י (ובהמשך – המערך ומפלגת העבודה) במקום במשך כ-30 שנה. בתקופת המשבר הכלכלי בשנות ה-30 ריכז את לשכת העבודה המקומית.
בשנת 1950 התמודד כמספר 2 ברשימת מפא"י בבחירות למועצה המקומית, ונבחר כחבר המועצה. כיהן כחבר המועצה עד 1959. ב-1967 חזר לכהן במועצה בעקבות פרישתו של אליהו מירון. בעקבות האיחוד בין רפ"י למפא"י ואחדות העבודה – פועלי ציון שהוביל ליצירת מפלגת העבודה, היה למפלגת העבודה רוב במועצה, והיא בחרה ב-15 בספטמבר את שמיד לראש המועצה. כשנה לאחר מכן, בבחירות המוניציפליות ב-1969 נבחר שוב כראש המועצה. בבחירות 1973 נבחר לכהונה נוספת בראשות רשימת המערך. בבחירות 1978 הפסיד המערך בראשותו באחוזים בודדים לליכוד.
לאחר פרישתו ניהל את מועדון הקשישים בנס ציונה. זכה באות יקיר העיר נס ציונה לשנת 1985.
נפטר ב-1993 ונקבר בבית הקברות בנס ציונה. על שמו נקרא רחוב במזרח העיר.
הערות שוליים

↑  ילקוט הפרסומים 130, עמ' 411 - 412
↑  יצחק יעקובי, שלטון מקומי מעורער בעקבות חילופי גברי בנס-ציונה, דבר, 23 במאי 1967
↑  דוד לביא, חילופים בראש מועצת נס-ציונה, הארץ, 23 בינואר 1969
↑  מועדון הדואג והפתוח לכולם, דבר, 6 באפריל 1981
↑  יקירי העיר, באתר עיריית נס ציונה
↑  קברו, באתר BillionGraves
בקרת זהויות

בספרנות, בקרת זהויות (על פי האקדמיה ללשון העברית: בקרה מוסמכת) היא תהליך של ארגון מידע ביבליוגרפי באמצעות שימוש באיות אחיד ומובחן של שם או כותרת או מזהה מספרי לכל נושא. המילה זיהוי קובעת כי "זה הוא (האיש או הדבר)" ובספרנות היא נובעת מהרעיון שביכולתם של שמות של אנשים, מקומות, עצמים ורעיונות לזהות, כלומר לבסס מבנה ייחודי. כותרות או מזהים ייחודיים אלה משמשים ליצירת קישורים והפניות הדדיות. כל ערך מבוקר מקושר לאחת מרשומות הזיהוי המתארות את ההיקף והשימוש שלו. ארגון זה מאפשר לתחזק את הקטלוג ועושה אותו ידידותי עבור משתמשי הקטלוג.
המקטלגים מעניקים לכל נושא – כגון מחבר, ספר, סדרה, מקום גאוגרפי, או תאגיד – מזהה ייחודי או מונח שמשמש באופן עקבי, מובחן וחד-משמעי בכל ההפניות אליו. כך, כאשר קיים שינוי באיות, בשמות עט או בכינויים, בקרת הזהויות מקבצת את כולם תחת אותה כותרת ייחודית, המובילה את המשתמשים לכל המידע הרלוונטי, כולל נושאים וצירופי לשון קרובים. רשומות זיהוי מצורפות למאגר מידע ומכונות קובץ זיהוי. התחזוקה והעדכון של הקבצים האלה והקשר הלוגי שלהם לקבצים אחרים היא עבודה ספרנית. בקרת זהויות היא דוגמה של אוצר מילים מבוקר ושל בקרה ביבליוגרפית.
דוגמאות > שמות שונים מתארים ישות אחת

רחל המשוררת, רחל, בלובשטיין רחל, המשוררת רחל – כל אלה כינויים המכוונים כולם לאותה אישה.
במדינות שונות נוהגות הספריות בכללים שונים ליצירת כותרות של בקרת זהויות. עובדה זו גורמת לבלבול. קיימים שיתופי פעולה בין-לאומיים שמטרתם להפחית את הבלבול. אחד מהם הוא בקרת זהויות בין-לאומי וירטואלי, השואף לספק כותרת יחידה לכל נושא, ולייצר מהכותרות קובץ בקרת זהויות עולמי.
דוגמאות > שם אחד מתאר נושאים שונים

יכולים להיות שני מחברים בעלי אותו שם.
דוגמה: זלמן שניאור הוא גם שם העט של הסופר שניאור זלקינד וגם שמו של שניאור זלמן רובשוב, נשיאה השלישי של ישראל.
גם מצב זה גורם לבלבול, אותו אפשר להבהיר באמצעים שונים כגון ציון שנות לידה ופטירה או כתיבת משפט תיאורי קצר.
רשומות בקרה וקובצי בקרה

כדי לחייב בקרת זיהויים בקטלוג נהוג להקים אינדקס נפרד של רשומות שעברו בקרה. האינדקס הזה קובע איזה כותרות יהיו בקטלוג הראשי. האינדקס הזה מכונה "קובץ הבקרה" והוא כולל רישום של כל ההחלטות שעשו המקטלגים שמפתחים את הקטלוג. בקובץ הזה רשומים המקורות שמהם נשאב המידע לצורך ההחלטות והשינויים בקביעת הכותרות.
מטרת קובץ הבקרה היא לארגן את המידע שעל פיו בנויות הכותרות בקטלוג הראשי.
בקרת גישה

יש מקרים בהם קשה לקבוע מה השם המועדף, למשל כשיש לאישה כינוי או שם במה או שהיא שינתה את שמה. דוגמה נוספת מופיעה כאשר העדפה של שם מסוים יכולה להיחשב כתמיכה בעמדה פוליטית כלשהי, כמו בבחירה בין הכינויים "יהודה ושומרון וחבל עזה", "השטחים הכבושים" או "השטחים המוחזקים". החלופה לכותרות מבוקרות במקרים כאלה היא בקרת גישה, שמשתמשת בכמה כותרות בלי להעדיף אף אחת מהן.
הערות שוליים

↑  בַּקָּרָה מֻסְמֶכֶת במילון ארכיונאות (תשפ"ג, 2023), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Block, Rick J. 1999. "Authority Control: What It Is and Why It Matters." , accessed March 30, 2006
↑  אברהם אבן שושן, "זיהוי", בתוך: המילון החדש, קריית ספר, 1977
↑  בלובשטיין, רחל, 1890–1931 – רשימת זיהויים, באתר מאגר הזהויות הארצי – הספרייה הלאומית
רחל המשוררת, רחל בלובשטיין, רחל, המשוררת רחל ובלועזית: Rachel Bluwstein – כל השמות מכוונים לאותה אישה.
שני אנשים שונים שנקראים זלמן שניאור.
 מימין: זלמן שְׁנֵיאוּר (תרמ"ח, 1887 – י"ב באדר א' תשי"ט, 20 בפברואר 1959) הוא שם העט של שניאור זלקינד, משורר וסופר ביידיש ובעברית. 
 משמאל: זלמן שַזָּ"ר, במקור: שניאור זלמן רוּבָּשוֹב (24 בנובמבר 1889 – 5 באוקטובר 1974) נשיאהּ השלישי של מדינת ישראל
שנים עבריות א'ש' - א'שצ"ט

שנים עבריות א'ש' (1300) - א'שצ"ט (1399) 
התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 2462 לפנה"ס והסתיימו בשנת 2362 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני.
השנים הללו מהוות את המאה השלוש עשרה מבריאת העולם, והמאה השלישית קודם המבול, שאירע בשנת א'תרנ"ו למניין הלוח העברי. הדמויות המקראיות שחיות בשנים הללו הם ירד, מתושלח, למך ונח.
שיטה לא נודע למי

שער הספר "שיטה לא נודע למי"
הספר שיטה לא נודע למי (נקרא גם 'שיטה לקידושין' או 'שיטה') הוא פירוש שנכתב על מסכת קידושין על ידי אחד מהראשונים שזהותו אינה ידועה.
היסטוריה

הספר הודפס לראשונה על ידי הרב מרדכי בן הרב שמואל מגזע יפה אשכנזי בשנת תקי"א בעיר קושטאנדינא. הספר נמצא בכתב יד במצרים בשנת תק"ה כאשר הרב מרדכי היה עבר דרך שם בדרכו לעלות על קברי צדיקים בארץ, ולאחר הפצרות של קהלות רבות מכר את ממונו על מנת להשקיע בהדפסת הספר. המוציא לאור מציין שהספר היה מונח במצרים 250 שנה כך שנכתב ככל הנראה בסביבות שנת ר"נ.
אזכורו של הספר במקורות קדומים

ר' יעקב בירב ממגורשי ספרד בפירושו על מסכת קידושין מזכיר פעמים רבות פירושים וחידושים מתלמיד הרשב"א המובאים בספר זה. גם מהר"י קורקוס שהיה גם הוא ממגורשי ספרד מזכיר בפירושו על הרמב"ם חידוש "משיטה אחת לא ידעתי שם מחברה" ולפיה מתרץ את הרמב"ם, חידוש זה נמצא בספר זה.
גם הרדב"ז בתשובותיו כותב "וכן פירש אחד מן הגדולים ואחשוב שהוא הרשב"א ז"ל". הדברים המובאים נמצאים בספר זה. גם תלמידו של הרדב"ז ר' בצלאל אשכנזי מביאו בתשובותיו וכותב "וראיתי בחידושין של קידושין לרב גדול ולא ידענו מנו (=מי הוא), אבל מחידושיו ניכר דרב גובריה והיה קדמון בזמן הרשב"א ז"ל", והדברים נמצאים בספר. וכך גם בספרו שיטה מקובצת על מסכת כתובות בשם תלמיד הרשב"א.
המשותף לחכמים האלה שהם חיו במצרים ולכן ייתכן שמשם השיגו את כתב היד.
אזכורו של הספר לאחר הדפסתו

לאחר הדפסת הספר מצאנו את אזכורו במחברים רבים, למשל הקרבן נתנאל מביא קושיה בשם חידושי תלמיד הרשב"א הנמצאת בספר זה. וכך גם היד מלאכי ור' יהודה נג'אר בספרו לימודי ה'.
גם השער המלך מזכירו פעמים רבות בספרו ומכנהו "הרב החידושין". החיד"א בשם הגדולים אמנם לא מזכיר ספר זה, אך מזכיר ממנו בשאר ספריו ומכנהו חידושי קידושין לחד מקמאי שנדפס בקושטנדינא.
ר' יעקב אלגאזי בספרו קהלת יעקב מכנהו "שיטה על מסכת קידושין לגאונים ז"ל".
בדבר זהות המחבר

זהות שם המחבר אינה ידועה לנו, וכאמור כבר בזמן מהר"י בירב ומהר"י קורקוס לפני כ-450 שנה לא נודעה זהות המחבר.
השערות שונות נאמרו בעניין, הרדב"ז כאמור מייחסו לרשב"א, מהר"י בירב ור' בצלאל אשכנזי מכנים אותו תלמיד הרשב"א. ברם בספר מזכיר המחבר את הרשב"א ובלי שום תואר, כך שמסתבר שאינו של הרשב"א ואינו של תלמידו. ויש דוחים שהדבר אינו ציטוט מהרשב"א.
הגרי"פ ור' דוד פארדו בספרו 'ספרי דבי רב' כתבו שהוא מיוחס לרא"ה.
מדברי רוב האחרונים הקדמונים עולה כמעט בוודאות שמחבר הספר הוא אחד מהראשונים וחי בזמן הרשב"א, ברם ישנם שני ראשונים המכונים כך, ר' שלמה בן אדרת (תלמיד הרמב"ן המוכר יותר בתואר הרשב"א) ור' שלמה בן אברהם מן ההר, ייתכן והספר שייך לתלמיד ר' שלמה מן ההר ולא לרשב"א המוכר. וראיה לדבר ניתן למצוא בדברי מהר"י בירב המביא פירוש בשם "הר' שלמה בן אברהם דמונפשלייר" פירוש זה נמצא גם בספר זה, וכן המאירי מביא פירושים בשם רבני ההר וחכמי ההר הנמצאים בספר זה. כמו כן המחבר מזכיר פעמים רבות מחכמי פרובינצא, כך שמסתבר שגם מחבר הספר נמנה עמהם. כמו כן כפי שהוזכר מחבר הספר מציין לרשב"א בלא תואר מורי ויש אומרים שהדברים נמצאים בחידושי הרשב"א הנודעים (לר' שלמה בן אדרת), ולאור האמור מובן מדוע בחר המחבר לא להזכירו בתואר 'מורי', משום שהמחבר הוא תלמיד הרשב"א מן ההר. ויש המשיגים על כך, כי לא ייתכן שתלמיד הרשב"א מן ההר יצטט את הרשב"א שחי כמאה שנה אחריו.
הרב ניסן זק"ש שיער כי מחבר הספר הוא ר' יוסף אבן שלויש המובא במהר"י בירב, וטען שהוא מתלמידי הרשב"א מן ההר. בעקבות הקבלות בין חידושים שלו המובאים במהר"י בירב לחידושים המובאים בספר זה.
דרך לימודו

דרך לימודו של הרב המחבר מושפעת מדרך לימודם של חכמי פרובינצא, ולכן הוא מרבה להביא את הראב"ד ברם הוא שונה מהם בכך שהוא מרבה לבאר את הפשט הפשוט בגמרא, לרבות את ההווה אמינא והמסקנה.
בנוסף הוא למד גם בדרכם של האחרונים בפלפולים וחילוקים, כך שרבים הם האחרונים שכתבו בדומה לדבריו, ביניהם העצמות יוסף, המהרש"א, הפני יהושע, המקנה, הקצות החושן, הרש"ש והאור שמח.
פעמים רבות מחבר הספר דן בגרסאות שונות בגמרא.
לפעמים הוא מעתיק ירושלמי שאינו נמצא לפנינו. וכן מרש"י ותוס'.
דרכו של המחבר גם לדון להלכה ולהכריע בין פסקי הרי"ף והרמב"ם.
ככל הנראה הספר התחבר על כל המסכת, ובחיבור שלפנינו חסרים קטעים (דף ב וכן מדף עז ע"ב עד סוף המסכת).
הספר הודפס מחדש בשנת תשט"ו על ידי הרב ניסן מאיר זק"ש, ולאחר מכן במספר מהדורות נוספות.
הערות שוליים

↑  מובא בהקדמת המביא לבית הדפוס והמוציא לאור הראשון
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ד', הלכה ג'
↑  נב: ד"ה לא אמרו
↑  חלק ג, סימן תקלא
↑  לח:
↑  סימן א'
↑  מא: ד"ה תרומת הנכרי
↑  דף מו
↑  קידושין פרק א ס"ק ט
↑  סימן תלב
↑  לימוד טו, לט; ומכנהו: "שיטת תלמידי הרשב"א" או "לא ידעתי אכנהו"
↑  למשל אישות פ"א ה"ב, פ"ג ה"א; איסו"ב פ"ג ה"ו, פי"ב ה"כ, פי"ח הכ"ד
↑  ברכי יוסף יו"ד רטז, שו"ת חיים שאל ח"א עא
↑  ח"ב קונטרס לשון חכמים אות כח
↑  דף מג ע"ב ד"ה במחלוקת
↑  ספר המצוות לרס"ג חלק ב דף קיז וקכו
↑  דף רכב; וסיים "ולמוד הוא הרב להעלים שמו כאשר בספר החינוך" (שגם הוא מיוחס לרא"ה ונדפס בעילום שמו)
↑  דף יד:
↑  מסכת קידושין דפים ה ע"ב, ח ע"א
↑  סא ע"א ד"ה ר' חנינא
↑  יג ע"א
↑  למשל ד ע"א, טז ע"א
↑  כו ע"א עב ע"א
↑  ה ע"א
↑  ו ע"א
מילת מפתח

מילת מפתח היא מילה (או צירוף מילים) שטבע מחבר של מסמך במטרה להעיד על נושאו העיקרי וכדי לסייע באיתורו של המסמך. יש מספר שיטות לציין מילות מפתח של מסמכים ויצירות, והן נבדלות זו מזו על פי המדיה שבשימוש, ועל פי אופי התוכן:
מסמכים רבים, בכללם מאמרים מדעיים ודפי אינטרנט מכילים רשימה של מילות מפתח בתחילת המסמך, לרוב בשילוב או בהמשך לתקציר.
במאגרי מידע יש שימוש מילות במפתח על מנת לאפשר מיקוד של פעולות חיפוש במאגר.
הצירוף "מילת מפתח" משמש בהשאלה לציון רעיון או עיקרון מתומצתים: "מילת המפתח להצלחה היא התמדה".
שיטת זיכרון באמצעות מילות מפתח

מילת מפתח היא עזר זיכרון שפורסם לראשונה ב-1975 על ידי ריצ'רד אטקינסון, ושימש נקודת מפנה בהיסטוריה של עזרי הזיכרון. אטקינסון סיכם אסופת מחקרים שנערכו בסטנפורד על השיטה של מילות מפתח. לדוגמה, המילה carlin, שמשמעותה "אישה זקנה". על פי השיטה, יש לקחת חלק מהמילה שמוכר לנו באנגלית, כמו car, ולהשתמש בו כמילת מפתח על ידי שימוש באסוציאציה בהקשר של פירוש המילה, לדוגמה: "אישה זקנה נוהגת במכונית". אטקינסון הראה ששיטה זו מסייעת לתלמידי קולג' ללמוד ולזכור שפות זרות. ואכן חוקרים רבים וידועי שם הסיקו שהפיכת מילה חדשה למילה מוכרת יותר או לביטוי היא טריק זיכרון רב השפעה.
מילות מפתח כטכניקת חיפוש

מנועי החיפוש מאפשרים להזין לתוכם מילות חיפוש ומציגים תוצאות חיפוש שבהן מופיעות מילות המפתח הללו. העיקרון המנחה את מפתחי מנועי החיפוש הוא שהצגת תוצאות המכילות את מילות החיפוש תיצור הלימה ורלוונטיות בין החיפוש לתוצאותיו.
מילות מפתח כטכניקת חיפוש > מילות מפתח בעולם קידום האתרים

אופן פעולתם של מנועי החיפוש הביא להתפתחותם של ענפים נוספים כמו קידום אתרים שמטרתו לקדם הצגה של אתרים בתוצאות חיפוש באמצעות הטמעתן של מילות מפתח מסוימות בתוך האתר, ויצירת קישורים מבחוץ אל דפים אלו כשמילות העוגן שלהם (אנקורים) הן מילות המפתח.
הצורך בשילובן של מילות מפתח בתוך אתרי אינטרנט לצורך קידומם, יצר התמחויות בעולם התוכן המקוון. כותבי תוכן החלו להציע שירותי כתיבה וקופירייטינג לאתרי אינטרנט, העושה שימוש מושכל במילות מפתח. כך גם אנשי יחסי ציבור ומשווקים ברשתות חברתיות שמסתייעים במילות מפתח כדי ליצור ממשקים בין אתרים, בלוגים וכלים של רשתות חברתיות שמטרתם האחת היא ניהול נוכחות באינטרנט.
ככל שזוהה הצורך לשימוש נכון במילות מפתח באינטרנט פותחו כלים משלימים שנועדו לסייע למקדמי אתרים ולכותבי תכנים המתמחים באינטרנט לזהות את אותן מילות מפתח שנהנות מחיפושים מרובים יותר (ביחס למילות מפתח אחרות). הכלי המוכר ביותר הוא כלי מילות המפתח של גוגל, המסייע בבניית קמפיינים של קישורים ממומנים בגוגל ומשמש גם את כותבי התכנים לאתרים ואת מקדמי האתרים.
מילות מפתח כטכניקת חיפוש > מילות מפתח בעולם קידום האתרים > כלים ותוכנות נפוצות אחרים בתחום של מחקר מילות מפתח הם

גוגל וובמסטר (Google Search Console) הוא כלי חשוב של גוגל בהקשר למילות חיפוש אשר תפקידו לנתח איך אנשים הגיעו לאתר שלכם דרך חיפושים בגוגל. דרך התוכנה תוכלו לזהות את כל מילות החיפוש שדרכם הגיעו אליכם לאתר ותוכלו לזהות הזדמנויות חדשות – מילות חיפוש עם כמות חיפושים גדולה שאתם כבר מופיעים בתוצאות החיפוש כשמחפשים אותן.
גוגל טרנדס (Google Trends) כשמו כן הוא מגלה מגמות (טרנדים) בחיפושים בגוגל. הכלי עובד בצורה המיטבית עבור מילים עם נפח חיפושים גדול של אלפי חיפושים ויותר בחודש.
אוברסג'סט (Ubersuggest) הוא כלי נוסף לחקר מילות חיפוש. אוברסג'סט היא תוכנה אשר מאפשרת בדיקה מעמיקה עבור כל מילת מפתח של כמות החיפושים לכל מילה, רמת התחרות (זהו ציון בין 0 ל-100. כל ציון מתחת ל-30 מראה על רמת תחרות יחסית נמוכה), מחיר לקליק בקידום ממומן ועוד פרמטר חשוב שלא מופיע בכלים של גוגל הוא ציון דומיין – Domain Score, זה גם ציון בין 0 ל-100. ככל שהציון הממוצע לדומיין גבוה יותר כך קשה יותר להתחרות במילה מסוימת וההמלצה הכללית היא לנסות לבחור מילים לקידום עם תחרות נמוכה.
- Ahrefs היא חבילת תוכנות קידום אתרים המכילה כלים לבניית קישורים, מחקרי מילות מפתח, ניתוח מתחרים, מעקב אחר דירוג וביקורת אתרים.
ראו גם

תקציר
מפתח העניינים
א-רימאל

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  עזה
 שטח:  5 קמ"ר 
 אוכלוסייה:  70,000 (2023)
 קואורדינטות:  31°31′12″N 34°26′35″E﻿ / ﻿31.52°N 34.443055555556°E﻿ / 31.52; 34.443055555556
 שכונות נוספות בעזה
  (למפת עזה מוגדלת) א-רימאל(למפת עזה רגילה) א-רימאל
 
אַ-רִּמַאל (בערבית: الرمال – "החולות") היא שכונת יוקרה במערב העיר עזה.
השכונה משתרעת לאורך העיר, במקביל לחוף הים, אולם אינה גובלת בים. גבולה המערבי מרוחק כמה מאות מטרים מהחוף. נוהגים לחלק את השכונה לרימאל הצפונית ולרימאל הדרומית, שלפחות בשנות ה-70 היו להן ועדים נפרדים. בעיקרה היא שכונת מגורים, אולם חלקה המזרחי של השכונה, הסמוך למרכז העיר ול"כיכר ג'ונדי", כולל גם מבני ציבור. השכונה נחשבה לשכונה האמידה ביותר בעזה. היו מרובים בה הבתים המרווחים, וגם הרחובות רחבים ביחס לרוב שכונות העיר. השכונה נחשבה לאזור בילוי שאליו הגיעו צעירים מרחבי רצועת עזה.
גאוגרפיה

את השכונה חוצים לרוחבה שלושה מרחובותיה המרכזיים של עזה: אל-וחדה, עומר אל-מוח'תאר, וגמאל עבד א-נאצר (מכונה גם רחוב תלאתין). רחוב אל-רשיד, הניצב לרחובות אלו והמקביל לחוף הים, מהווה את גבולה המערבי של השכונה. מדרום לרימאל נמצאות השכונות שיח' עג'לין (הסמוכה לחוף) ותל אל-הווא. ממזרח לה נמצאים שכונת סברה ומרכז העיר (א-דרג') ומצפון – מחנה הפליטים שאטי ושכונת א-נאצר.
הבולטים שבין מבני הציבור בשכונה היו: מתחם בית החולים שיפא, בית החולים המרכזי בעיר וברצועת עזה, בית חולים א-נסר לילדים שנפתח ב-1973, ארמון הנשיאות הפלסטיני, ארמון המושל ובניין המועצה המחוקקת הפלסטינית. כמו כן, היו מצויים באזור זה מספר נציגויות של ממשלות זרות, בתי מלון וחלק ממסעדותיה הנחשבות של העיר. מדרום לבית החולים שיפא, על ציר עומר אל-מוח'תאר, נמצאת "מידאן ג'ונדי" (כיכר החייל) הקרויה על שם "החייל הערבי האלמוני" שנפל במלחמת 1948. בשכונה גם התקיימה שלוחה של אל-אזהר. בניין השלוחה נפגע במלחמת ששת הימים ונותר ריק במשך מספר שנים. בשנת 2010 נפתח בשכונה הקניון הראשון ברצועה, קניון עזה. בשכונה שכן מלון חמישה כוכבים קומודור, מסעדת היוקרה "Roots Club" ומועדון הרכיבה פייסל.
היסטוריה

עד שנות ה-30 של המאה ה-20 היה האזור שעליו הוקמה השכונה רצועת חולות שהפרידה בין העיר עזה ובין חוף הים. רצועה זאת הייתה בבעלות ממשלתית, וקודם למלחמת העולם הראשונה כתב ד"ר יעקב טהון על סיור באזור עזה לבחינת התיישבות יהודית: "ביחוד היינו מעוניינים באדמת הממשלה המשתרעת בין עזה ובין הים, באורך של 3–4 ק"מ. כאן חשבנו להקים שכונה יהודית, מעין אחוזת בית ...". כבר בשנות ה-20 החלה תנופת בנייה בעזה לאחר שהעיר ספגה נזקים כבדים במצור שנערך עליה במלחמת העולם הראשונה. השכונה הוקמה בשנות ה-30 וה-40. הבתים החדשים נבנו בסגנון ובטכנולוגיה שהיו קרובים יותר לסגנון האירופי. בתחילה היו רוב המשתכנים החדשים פקידים בשלטון המנדט הבריטי, ובהמשך הצטרפו גם בעלי מקצועות חופשיים. בעקבות מעבר חלק נכבד מהשכבה המובילה בעזה לשכונה זו, הוקמו גם בנייני ציבור ומסחר במזרח השכונה, בחלק הסמוך למרכז העיר.
לאחר מבצע צוק איתן, בכירי חמאס החלו לעבור לגור בשכונה. במהלך מבצע שומר החומות, פורסם כי השכונה העשירה הופצצה לראשונה על ידי חיל האוויר הישראלי, לאחר שבכירי חמאס השתלטו על מרביתה. במלחמת חרבות ברזל הופצצה השכונה, לאחר שתושביה נקראו להתפנות מהבתים, ונגרם בה הרס רב.