stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נשיקות גנובות
הערות שוליים

↑  Balio, Tino (1987). United Artists: The Company That Changed the Film Industry. University of Wisconsin Press. p. 282. ISBN 978-0-2991-1440-4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010986863705171  BnF: cb16676964n (data)  LCCN: no2016139267  VIAF: 300223860   WorldCat (עם VIAF): 300223860
נתניאל מיטשל בלייק

נתניאל ג'וזף מיטשל בלייק (באנגלית: Nethaneel Joseph Mitchell-Blake; נולד ב-2 באפריל 1994) הוא אצן בריטי, אלוף עולם (לונדון 2017) בריצת שליחים 4x100 מטר וסגן-אלוף אירופה (ברלין 2018) בריצת 200 מטר.
ביוגרפיה

נתניאל מיטשל בלייק נולד בלונדון. בגיל 13 עבר עם משפחתו לג'מייקה, בשל עבודתם של הוריו. הוא זכה באליפות ג'מייקה לקדטים בריצת 200 מטר בשיא אישי של 21.54 שניות ונבחר לייצג את מולדתו בריצה זו באליפות העולם לקדטים 2011 וסיים חמישי בחצי הגמר שלו. בשנת 2013 עבר מיטשל בלייק ללמוד באוניברסיטת מדינת לואיזיאנה.
ביוגרפיה > קריירה ספורטיבית

באליפות אירופה לנוער שנערכה ברייטי, איטליה בשנת 2013 זכה מיטשל בלייק במדליית זהב בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 20.62 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי בריצת שליחים 4X100 מטר.
ביוגרפיה > קריירה ספורטיבית > 2016

בתחילת שנת 2016 הוא שיפר את שיאיו באולם בריצת 60 מטר ובריצת 200 מטר. הוא קבע בריצת 60 מטר תוצאה של 6.65 שניות ובריצת 200 מטר תוצאה של 20.57 שניות, אותה שיפר והעמיד על 20.51 שניות. באפריל אותה שנה הוא רץ 100 מטר בשיא אישי חדש של 10.09 שניות, מה שהפך אותו לאצן המהיר בבריטניה באותה שנה.
בתחרות שנערכה בטסקלוסה, אלבמה ב-14 במאי אותה שנה הוא קבע בריצת 200 מטר שיא אישי חדש של 19.95 שניות, מאית שנייה בלבד מהשיא הבריטי.
באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם ביולי אותה שנה סיים מיטשל בלייק במקום חמישי בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.60 שניות, בשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 20.46 שניות. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) הוא סיים במקום 11 בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.25 שניות.
ביוגרפיה > קריירה ספורטיבית > 2017

בתחרות שנערכה בקולומביה, קרוליינה הדרומית ב-13 במאי 2017 קבע מיטשל בלייק בריצת 100 מטר שיא אישי חדש של 9.99 שניות. באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 37.47 שניות לפני ארצות הברית (37.52 שניות) ויפן (38.04 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.24 שניות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 20.08 שניות ועלה מהמקום השני לשלב חצי הגמר, תוצאה טובה מהמנצח בריצת הגמר.
ביוגרפיה > קריירה ספורטיבית > 2018

באליפות אירופה שנערכה בברלין בשנת 2018 זכה מיטשל בלייק בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר לאחר שרץ בשלב המוקדמות ומדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.04 שניות, אחרי רמיל גולייב מטורקיה (19.76 שניות) ולפני אלכס וילסון משווייץ (20.04 שניות).
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 9.99 שניות (2017)
ריצת 200 מטר: 19.95 שניות (2016)
ריצת 400 מטר: 46.55 שניות (2016)
שיאים אישיים > אולם

ריצת 60 מטר: 6.65 שניות (2016)
ריצת 200 מטר: 20.49 שניות (2017)
סוכריית תירס

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מזון 
 מוצא:  ארצות הברית 
 מרכיבים עיקריים:  סוכר 
 
סוכריות תירס בגוון צהוב־כתום
סוכריות תירס (באנגלית: Candy Corn) הן סוכריות המורכבות מבלילה של סוכר, סירופ תירס ודבש עם קמצוץ מלח. הן מעוצבות בגודל, בצבע ובצורה של גרגירי תירס שנשרו מהקלח, כולל פאת הגרגיר בצהוב בהיר, גוף הגרגיר בצהוב־כתום, אדום או סגול (בדומה לתירס האמריקאי) וקצה הגרגיר בלבן. הסוכריות מחולקות באופן מסורתי בתקופת ליל כל הקדושים בארצות הברית וקנדה.
סוכריות תירס נוצרו לראשונה ב־1880 על ידי המגדנאי ג'ורג' רמינגר מחברת הממתקים ונדרלי (Wunderle). ייצור הסוכריות המקורי כלל תערובת סוכר דביקה, לה הוסף בצק סוכר כדי ליצור מרקם נגיס, וקצוות של מרשמלו כדי לאפשר אחיזה נוחה. החל מסוף המאה ה־20 הסוכריות עשויות בעיקר סוכר וסירופ תירס. אגודת המגדנאות האמריקאית (National Confectioners Association) העריכה ב־2004 כי 20 מיליון ליטראות של סוכריות נמכרות כל שנה (יותר מתשעה מיליון ק"ג). אף על פי שהסוכריות נמכרות בעיקר בליל כל הקדושים (ובתחילת המאה ה־21, גם בחג המולד ובפסחא, בגוונים מסורתיים) הן זמינות כל השנה בשוק הצפון אמריקאי.
סוכריות התירס הופיעו במספר סרטים אמריקאים כאלמנט תרבותי. בין השאר הם היו החטיף שנאכל על ידי דמותו של נורמן בייטס במותחן פסיכו מ־1960. הן אינן נפוצות מחוץ לצפון אמריקה.
נקודת הסתעפות

באנליזה מרוכבת, נקודת הסתעפות של פונקציה מרובת-ערכים היא נקודה שתנועה רציפה במעגל קטן סביבה לאורך יריעת הפונקציה אינה חוזרת לאותה נקודה. פונקציות מרובות ערכים נלמדות דרך יריעות רימן, ובאופן כללי יותר - יריעות אלגבריות.
אפשר לסווג נקודות הסתעפות לשלוש מחלקות: נקודות הסתעפות אלגבריות, טרנסצנדנטיות ולוגריתמיות. נקודות הסתעפות אלגבריות מתקבלות, באופן טיפוסי, במעבר בין פתרונות שונים של משוואה פולינומית; לדוגמה, בפונקציה  z=w^{2} (כאשר  w היא פונקציה כפולת-ערכים של  z), הנקודה  z=0 היא נקודת הסתעפות אלגברית. תופעה זו נחקרת באמצעות המונודרומיה של הפונקציה. על אף ההסתעפות,  w היא פונקציה רציפה של  z גם בראשית. לעומת זאת, נקודות שבהן יש מונודרומיה לא טריוויאלית וסינגולריות עיקרית הן נקודות הסתעפות לא אלגבריות. בתורת הפונקציות מתאר המונח נקודת הסתעפות בדרך כלל נקודות מן הטיפוס הראשון, ובשאר תחומי האנליזה - נקודות הסתעפות במובן הרחב יותר.
נקודות הסתעפות אלגבריות

יהי  D תחום פתוח ופשוט קשר במישור המרוכב, ותהי  f פונקציה הולומורפית המוגדרת על  D. אם  f אינה קבועה, לקבוצת הנקודות הקריטיות (הנקודות שבהן הנגזרת מתאפסת) אין נקודות הצטברות. לכן, כל נקודה קריטית  z_{0} נמצאת במרכזו של מעגל קטן מספיק,  B, שהסגור שלו אינו כולל אף נקודה קריטית נוספת.
תהי  c המסילה המתארת את העיגול התוחם את  B, בכיוון החיובי. מספר הליפוף (winding number) של  f(c) ביחס ל- z_{0} הוא מספר טבעי  k, הקרוי אינדקס הסיעוף (ramification index) של  z_{0}. אם האינדקס הזה גדול מ-1, הערך הקריטי  f(z_{0}) הוא נקודת הסתעפות אלגברית. מצב זה שקול לכך שקיימת פונקציה הולומורפית  h כך ש- f(z)=h(z)(z-z_{0})^{k}.
באופן טיפוסי איננו מתעניינים בפונקציה  f עצמה, אלא בפונקציה ההפוכה; אלא שבסביבה של נקודת הסתעפות, הפונקציה אינה הפיכה במובן הרגיל של המלה, אלא בתור פונקציה מרובת ערכים. זהו המצב באופן כללי יותר כאשר הפונקציה מוגדרת על ידי משוואה ולא באופן ישיר. משטחי רימן מספקים מסגרת אחידה לכל הדוגמאות האלה.
נקודות הסתעפות טרנסצנדנטיות

תהי  g פונקציה אנליטית כללית המוגדרת בעיגול מנוקב סביב  z_{0}. ל- g יש נקודת הסתעפות טרנסצנדנטית אם  z_{0} היא נקודת סינגולריות עיקרית, כך שההמשכה האנליטית של ענף אחד של הפונקציה לאורך מסילה המקיפה את הנקודה, מגיעה לענף אחר שלה. לדוגמה, הראשית היא נקודת הסתעפות טרנסצנדנטית של  g(z)=\exp \left(z^{-1/k}\right) כאשר  k>1 מספר שלם. בדוגמה זו, חבורת המונודרומיה סביב הראשית היא סופית: הקפת הראשית  k פעמים חוזרת לאותו ענף אנליטי.
כאשר חבורת המונודרומיה אינסופית, הנקודה נקראת נקודת הסתעפות לוגריתמית, משום שהדוגמה הטיפוסית לכך היא הלוגריתם המרוכב בסביבת הראשית: בכל הקפה של הראשית, הלוגריתם גדל ב- 2\pi i, ולכן חבורת המונודרומיה היא החבורה הציקלית האינסופית.
בגאומטריה אלגברית

בגאומטריה אלגברית אפשר להכליל את המושג של נקודת הסתעפות לכל העתקה בין שני עקומים אלגבריים. יהי  f:X\rightarrow Y מורפיזם בין עקומים. שדה הפונקציות  F(X) הוא הרחבת שדות של  F(Y). ממד ההרחבה הזו נקרא הדרגה של  f. נניח ש- f בעלת דרגה סופית, ותהי  P נקודה של  X. אינדקס הסיעוף  e של  P מוגדר באופן הבא. תהי  Q=f(P). יהי  t פרמטר מקומי ב- P, כלומר פונקציה רגולרית המוגדרת בסביבה של  Q. משיכת  t על ידי  f מגדירה פונקציה רגולרית על  X, והאינדקס מוגדר לפי  e_{P}=v_{P}(t\circ f), כאשר  v_{P} היא ההערכה של החוג המקומי של הפונקציות הרגולריות ב- P. הנקודה  Q נקראת נקודת הסתעפות כאשר  e>1.
סביבת פיתוח משולבת

לאזרוס היא סביבת פיתוח גרפית ל-Free Pascal
סביבת פיתוח משולבת (באנגלית: Integrated Development Environment או בקיצור IDE) היא תוכנת מחשב המסייעת למתכנתים לפתח תוכנה.
סביבת פיתוח משולבת כוללת לרוב עורך קוד מקור, מהדר או מפרש, כלי בנייה ממוכנים ומנפה (דיבאגר). לעיתים, הסביבה כוללת כלים לבקרת תצורה וניהול גרסאות וכן כלים המקלים על בניית יישומים בעלי ממשק משתמש גרפי. סביבות מודרניות כוללות גם כלים המסייעים בתכנות מונחה-עצמים כגון סייר מחלקות, בוחן עצמים ותרשים של עץ המחלקות.
סביבת הפיתוח המשולבת מקלה על ההליך התכנותי, והופכת אותו לפחות מסורבל.
ניתן להבדיל בין שני סוגי סביבות פיתוח עיקריים: סביבות פיתוח טקסטואליות (כמו טורבו פסקל, ו-Free Pascal) וסביבות פיתוח גרפיות (כמו ויז'ואל סטודיו, דלפי, לזארוס, אדובי פלאש, רפסודי ואליס) שבהן ניתן לבצע חלק מכתיבת הקוד באמצעות שימוש בעזרים חזותיים.
דוגמאות לסביבות פיתוח משולבות נפוצות

ויז'ואל סטודיו
IntelliJ IDEA (אנ')
Eclipse
NetBeans
++Dev-C
Xcode
Pycharm
Code Composer Studio
ראו גם

ערכת פיתוח תוכנה (SDK)
הנדסת תוכנה
סאהה איירליינס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־34 שנים) 
 חברת אם:  חיל האוויר האיראני
 מיקום המטה:  טהראן, איראן
  
 http://sahaair.com
 
סאהה איירליינס (בפרסית: هواپیمایی ساها) היא חברת תעופה איראנית, שבסיסה בטהראן המפעילה טיסות פנים-ארציות סדירות.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1990 בשם סאהה איירליינס והיא בבעלות מלאה של חיל האוויר האיראני. היא מפעילה שירותי נוסעים פנים-ארציים באמצעות מטוסי בואינג 737-300 וכן טיסות מטען במטוסי בואינג 747 לפי דרישה. סהא איירליינס הייתה המפעילה האזרחית האחרונה של בואינג 707 בעולם.
ב־3 במאי 2013 הופסקו לפעול כל הטיסות והחברה חזרה לפעול שוב בשנת 2017.
יעדים

חברת סהא איירליינס משרתת את היעדים הבאים (החל ממרץ 2017):
| עיר | מדינה | נמל תעופה |
| --- | --- | --- |
| אהוואז | איראן | נמל התעופה הבינלאומי אחוואז |
| אספהאן | איראן | שדה תעופה בינלאומי אספהאן |
| אי כיש | איראן | נמל התעופה הבינלאומי קיש |
| משהד | איראן | נמל תעופה בינלאומי משהד |
| שיראז | איראן | נמל תעופה בינלאומי של שיראז |
| טהראן | איראן | נמל התעופה הבינלאומי מהראבאד (בסיס פעולה מרכזי) |
צי

צי המטוסים כולל את המטוסים הבאים:
| מטוסים | בשירות | הערות |
| --- | --- | --- |
| בואינג 737-300 | 3 |  |

| סך הכל | 3 |  |
תאונות ואירועים

ב־20 באפריל 2005, טיסה 171 של סהא איירליינס, מטוס בואינג 707-320C, רישום EP-SHE, שטסה מהאי כיש, התרסקה בנחיתה בשדה התעופה מהראבאד שבטהראן, בעקבות גישה לא יציבה עם מהירות אוויר גבוהה יותר מהמומלצת. הילוכים ו/ו / או צמיג נכשלו לאחר הנגיעה והטיסה עברה את הקצה הרחוק של המסלול. מבין 12 אנשי הצוות ו-157 נוסעים שהיו על סיפונה נהרגו שלושה נוסעים.
ב־14 בינואר 2019, מטוס מטען בואינג 707 התרסק בשדה התעופה פתח בכרג' סמוך לטהראן. המטוס, שהיה אמור לנחות בשדה תעופה אחר, נחת בטעות בשדה תעופה קטן, שם התנגש בקיר בסוף המסלול ועלה באש. רק מהנדס הטיסה שרד מבין 16 נוסעי המטוס.
הערות שוליים

↑  "Last B707 operator Saha Air suspends operations once more". ch-aviation.ch. נבדק ב-21 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Saha Air Flight 171 crash report
↑  מערכת ישראל היום, גורמים בכירים בצבא איראן מאשרים: 15 הרוגים בהתרסקות מטוס מטען סמוך לטהרן, באתר ישראל היום, 14 בינואר 2019
↑  דניאל הרץ, ‏מטוס צבאי איראני התרסק; 15 אנשים נהרגו, באתר כיכר השבת, 14 בינואר 2019
סדרת פונקציות

סדרת פונקציות היא סדרה של פונקציות. לסדרות של פונקציות יישומים במספר תחומים במתמטיקה, לרבות מספר תחומים באנליזה - חשבון אינפיניטסימלי, אנליזה מרוכבת, אנליזת פורייה, תורת המידה ועוד.
הגדרה

באופן פורמלי, סדרה של פונקציות היא פונקציה מקבוצת הטבעיים אל מרחב פונקציות מסוים, המתאימה לכל מספר טבעי פונקציה, שמסמנים  \ f_{n}(x). כך מתקבלת סדרה אינסופית של פונקציות:  \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty }=f_{1},f_{2},f_{3}....
דוגמה: נגדיר את הסדרה הבאה , \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty }:\mathbb {N} \to \mathbb {R} ^{\mathbb {R} }, על ידי  \ f_{n}(x)=x^{n-1}. זוהי למעשה סדרת המונומים  \ 1,x,x^{2},x^{3},\cdots .
סוגי התכנסות

בסדרות פונקציות ממשיות, בניגוד לסדרות מספרים ממשיים, יש מספר סוגי התכנסות: התכנסות נקודתית, התכנסות במידה שווה, התכנסות בנורמה, התכנסות במידה.
סוגי התכנסות > התכנסות נקודתית

אומרים שהסדרה  \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty } מתכנסת נקודתית ב־ \ x=x_{0} אם הסדרה  \ \{f_{n}(x_{0})\}_{n=1}^{\infty } (שימו לב שמדובר בסדרת מספרים ממשיים) מתכנסת.
אומרים שסדרת פונקציות מתכנסת נקודתית בכל תחום הגדרתן אם לכל נקודה  \ x בתחום זה, הסדרה  \ \{f_{n}(x)\}_{n=1}^{\infty } מתכנסת.
בלשון פורמלית:  \ \forall \varepsilon >0\ \ \forall x\in A\ \ \exists N_{x}>0\ \ {\mbox{such that}}\ \forall n,m>N_{x}:|f_{n}(x)-f_{m}(x)|<\varepsilon 
(זהו למעשה קריטריון קושי להתכנסות הסדרה  \ \{f_{n}(x)\}_{n=1}^{\infty } לכל  \ x. בגלל שמרחב הממשיים הוא שלם, סדרת קושי היא גם סדרה מתכנסת.)
את פונקציית הגבול, נסמן ב־ \ f והיא מוגדרת באופן הבא -
שאלות מרכזיות בחשבון אינפיניטסימלי ואנליזה מרוכבת הן חקר פונקציית הגבול בהינתן תכונות על פונקציות הסדרה.
סוגי התכנסות > התכנסות במידה שווה

זהו סוג חזק יותר של התכנסות סדרת פונקציות. בעוד שבהתכנסות נקודתית כל נקודה יכולה (ליתר דיוק, בכל נקודה סדרת הפונקציות יכולה) להתכנס בקצב משלה, הרי שבהתכנסות במידה שווה, קצב ההתכנסות חייב להיות אחיד לכל הנקודות בתחום ההגדרה. במילים אחרות, לכל אפסילון קיים  \ N>0 גדול מספיק שעבורו כל הפונקציות בסדרה שהאינדקס שלהן גדול ממנו מרוחקות עד כדי אפסילון מהערכים שבפונקציית הגבול בכל הנקודות בתחום של פונקציה#תחום ההגדרה. כלומר: במילים אחרות, החסם העליון של הפרשי הפונקציות שואף לאפס כאשר N שואף לאינסוף.
באופן פורמלי, תהא  \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty } סדרה של פונקציות ממשיות. נאמר כי הסדרה מתכנסת במידה שווה (במ"ש) לפונקציית הגבול בקבוצה  \ A אם ורק אם לכל  \ \varepsilon >0 קיים  \ N טבעי כך שלכל  \ x\in A ולכל  \ n>N מתקיים  \ |f_{n}(x)-f(x)|<\varepsilon .
דרישה שקולה לכך היא ש  \ \sup _{x\in A}|f_{n}(x)-f(x)|\to 0 כאשר n שואף לאינסוף.
התכנסות במידה שווה היא למעשה התכנסות בנורמה כאשר הנורמה כאן היא נורמת סופרמום:  \ \|g\|\equiv \sup _{x\in A}|g(x)|. לכן התכנסות זאת נקראת גם "התכנסות בנורמת סופרמום", או התכנסות בנורמת אינסוף.
סוגי התכנסות > התכנסות בממוצע

זהו סוג התכנסות חלש יותר מהתכנסות במידה שווה, ושונה מהתכנסות נקודתית. זוהי למעשה התכנסות תחת סימן האינטגרל ולכן היא מחליקה פונקציות ואף מתעלמת מסינגולריות שמידתן היא אפס.
נאמר שסדרת פונקציות  \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty } מתכנסת ל־ \ f בממוצע אם:
בצורה יותר ריגורוזית, מגדירים את האינטגרל כאן באמצעות אינטגרל לבג המבוסס על תורת המידה.
הגדרה קרובה היא התכנסות בריבוע הממוצע, כלומר - סדרת פונקציות  \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty } מתכנסת ל- \,f בריבוע הממוצע אם
למעשה, שתי ההגדרות נובעת מהתכנסות בנורמה במרחב Lp, שהוא מרחב בנך יסודי באנליזה פונקציונלית.
סוגי התכנסות > התכנסות חלשה

יהי  \ F מרחב מרחב בנך פונקציונלי, ותהי  \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty }\subset F סדרת פונקציות. נאמר ש-  \ f_{n}{\stackrel {w}{\longrightarrow }}f - מתכנסת באופן חלש - אם לכל פונקציונל רציף וחסום מעל  \ F, כלומר: לכל  \ \phi \in F^{*}, מתקיים ש  \ \phi (f_{n})\to \phi (f) כאשר  \ n שואף לאינסוף. זוהי למעשה התכנסות בטופולוגיה חלשה.
ראו גם

סדרה (מתמטיקה)
גבול (מתמטיקה)
פונקציה
טור פונקציות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph172859
נקודת הולדפאסט

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  66°48′S 66°36′W﻿ / ﻿66.8°S 66.6°W﻿ / -66.8; -66.6
 נתונים מדיניים
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנקודת הולדפאסט(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנקודת הולדפאסט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינקודת הולדפאסט(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינקודת הולדפאסט
 
נקודת הולדפאסט (באנגלית: Holdfast Point) היא לשון יבשה באזור חוף לובה של ארץ גרהאם, בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
הנקודה מהווה את הצד הצפון-מזרחי של הכניסה לפיורד לאלמאנד, ואת הצד הצפון-מערבי של הכניסה למפרצון צ'פרה, שבחצי האי פרניק.
לשון היבשה ממוקמת 22 קילומטרים דרומית-מערבית מכף ריי.
בסמוך מצפון-מערב לנקודה מצויה קבוצת האיים סלעי מיסט.
היסטוריה > מיפוי הנקודה

הנקודה מופתה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר, שצולמו על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד (FIDASE) בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956 – 1957, וכן בהתבסס על סקרים על הקרקע שבוצעו על ידי סוקרים מטעם סקר שטחי חסות איי פוקלנד, אשר יצאו לסקר מהאי דיטייל ("Detaille Island") בעונת המחקר 1956 - 1957.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון תיאורי.
גושי (מקבצי) קרח הנשפכים לים מצפון לנקודה (מצפון לפיורד לאלמאנד) נשארים מחוברים זה לזה למשך זמן ארוך יותר, מגושים (מקבצים) הנשפכים לים מדרום לנקודה.
משמעות המילה "הולדפאסט" באנגלית היא "לאחוז חזק" או "להיאחז".
לקריאה נוספת

• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, , 1960, P 185
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי SCAR של ממשלת אוסטרליה
סביהה גקצ'ן

| --- | --- |

 לידה:  22 במרץ 1913 בורסה, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  22 במרץ 2001 (בגיל 88) אנקרה, טורקיה 
 מדינה:  טורקיה, מונטנגרו 
 מקום קבורה:  Military Cemetery of Cebeci 
 השכלה:  המכללה האמריקאית אוסקודאר 
 פרסים והוקרה:  מדליית זהב של FAI 
 
פסלה של גקצ'ן במוזיאון התעופה באיסנטבול (אנ')
סבּיהה גקצ'ן (Sabiha Gökçen;‏ 22 במרץ, 1913, בורסה, האימפריה העות'מאנית – 22 במרץ 2001, אנקרה, טורקיה) הייתה הטייסת הטורקית הראשונה ונחשבת לטייסת הקרב הראשונה בעולם. גקצ'ן הייתה אחת מילדיו המאומצים של אתאטורק, והוא שהעניק לה את שמה.
קורות חייה ופועלה

סביהה גקצ'ן נולדה בעיר בורסה להורים ממוצא בוסני, שמתו בילדותה. היא אומצה ב-1925, בגיל 12, על ידי אתאטורק, והודות לכך קיבלה חינוך בבתי-ספר פרטיים באנקרה ובאיסטנבול.
בתמיכתו של אתאטורק, שראה חשיבות רבה בטיפוח התעופה בטורקיה, התקבלה לבית הספר הממלכתי לטיסה. ב-1935 החלה בלימודי דאייה ונשלחה לרוסיה להשלמתם, ובהמשך עברה לכלי טיִס ממונעים. ב-1936 התקבלה לבית הספר הצבאי לטיסה באסקישהיר שבו הוכשרה לטיִס במשימות צבאיות.
ב-1937 השתתפה בתמרונים צבאיים באזור תראקיה והים האגאי. באותה שנה מילאה משימות הפצצה במבצע הצבאי לדיכוי מרד הכורדים שהנהיג סֶיִיד ריזה (אנ'), מבצע המוכר כטבח דרסים. על חלקהּ בתקיפות האוויריות הוענק לה עיטור בטקס ממלכתי, שבו השתתפו נשיא המדינה, ראש הממשלה והרמטכ"ל, ונקבע מעמדה כגיבורה לאומית. באותה שנה לקחה גקצ'ן חלק בפעולות בחבל אלכסנדרטה (האטיי) נגד מפגינים שמחו על התוכניות לקריעתו מסוריה וסיפוחו לטורקיה בתום המנדט הצרפתי. בשבוע הראשון של יוני 1938 ביצעה טיסות יחיד בין איסטנבול, אתונה, סופיה, בלגרד ובוקרשט, וזכתה בכך לפרסום עולמי. גקצ'ן השתחררה משירות צבאי אחרי מותו של אתאטורק. היא מונתה למדריכה בבית הספר לטיִס של האגודה האווירונאוטית הטורקית (אנ') ומילאה תפקיד זה עד שנת 1955. כמו כן נמנתה עם חברי מועצת המנהלים של האגודה. גקצ'ן המשיכה להטיס מטוסים עד שנת 1964. לזכותה כ-8,000 שעות טיסה, מתוכן 32 שעות במשימות קרביות.
ב-1991 קיבלה מדליית זהב מאת הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה. ב-1996 הייתה האישה היחידה בכרזה של "20 האוויראים הגדולים בהיסטוריה", שהפיק חיל האוויר האמריקאי. יום הולדתה ה-96 (22 במרץ 2009) נחגג בשרבוט גוגל.
סביהה גקצ'ן הייתה לאחד מסמלי טורקיה המודרנית והחילונית וגילמה בחייה את התמורות המהפכניות שהנהיג אתאטורק במעמד האישה. נמל התעופה הבינלאומי השני של איסטנבול על שמה – סביהה גקצ'ן.
הערות שוליים

↑  ספר השיאים של גינס
↑  קדמו לה כטייסות צבאיות יבגניה שחובסקאיה (אנ') הרוסייה במלחמת העולם הראשונה ומארי מארוַנט (אנ') הצרפתייה, אבל הן לא היו בוגרות בי"ס לטיִס צבאי ולא השתתפו כטייסות בתקיפות-אוויר מלחמתיות
↑  Gök בטורקית פירושו שמיים ו-Gökçen – שמיימי/ת; השם ניתן לה ב-1934, עם חקיקת חוק שמות המשפחה הטורקי
↑  מוצאה של גקצ'ן נתון במחלוקת חריפה מאז 2004, שאז פרסם הראנט דינק בעיתונו "אגוס" (Agos) את הטענה לפיה מוצאה  ארמֶני ושמהּ בלידתה היה האטוּן סיבּילג'יאן וכי כתינוקת שרדה את הטבח של 1915. עצם הרעיון שהגיבורה הלאומית עשויה להיות ארמנית עורר בטורקיה סערה. שאלת מוצאה של גקצ'ן לא יושבה, למרות תחקירים, אך היא הלהיטה את הרוחות לגבי הכחשת רצח העם הארמני
↑  סרטון חדשות של הרשות לרדיו וטלוויזיה בטורקיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007458949205171  BnF: cb165780367 (data)  GND: 119457695  ISNI: 0000 0000 7860 7938  LCCN: nr95024910  NTA: 136182771  VIAF: 67276340   WorldCat (עם VIAF): 67276340
סידני הואר

סידני וולטר "סיד" הואר (באנגלית: Sidney Walter "Sid" Hoar;‏ 28 בנובמבר 1895 - מאי 1967) היה כדורגלן אנגלי.
קריירה

הואר נולד בכפר ליגרייב (כיום חלק מלוטון), והצטרף למועדון לוטון טאון ב-1911. הוא היה שחקן קבוע בקבוצת הנוער של המועדון עד תחילת מלחמת העולם הראשונה, אז התגייס לצבא הבריטי ושירת בצפון צרפת. לאחר שנפגע מנשק כימי בזמן אחד הקרבות הוא הוכרז כבלתי כשיר ללוחמה, וגם המשך קריירת הכדורגל שלו היה בספק. אולם, הוא הצליח להחלים באופן מלא וחזר ללוטון טאון בסיום המלחמה, אז עבר לשחק בעמדת הקיצוני. הואר השתתף ביותר מ-150 משחקים של לוטון במסגרת הליגה השלישית הדרומית בין 1919 ל-1924.
בשלהי 1924 הוא הצטרף לארסנל תמורת סכום של 3,000 לירות שטרלינג, וערך את הופעת הבכורה שלו (מתוך 19 משחקים בסך הכל באותה עונה) במשחק מול קארדיף סיטי ב-29 בנובמבר 1924. הוא שיחק בעיקר בצד הימני או השמאלי של מערך המשחק, אך לאחר הגעתו של ג'ו האלם ב-1926 הוא הודח מההרכב הראשון ואת רוב עונת 1926/1927 העביר על ספסל המחליפים. הואר הצליח לחזור להרכב לקראת סוף העונה, ותפס את מקומו של סם היידן בעמדת הקשר השמאלי. אף על פי שנפצע במשחק האחרון של העונה (מול אסטון וילה) הוא היה כשיר על מנת להשתתף במשחק גמר גביע ה-FA מול קארדיף סיטי; המשחק הסתיים בהפסד של ארסנל כתוצאה מטעותו של השוער דן לואיס.
הואר המשיך לשחק בעמדת הקשר השמאלי של ארסנל במשך עונה נוספת, ובעונת 1927/1928 הבקיע תשעה שערים והחמיץ ארבעה משחקים בלבד. בעונתו האחרונה במועדון הוחתם שחקן נבחרת ויילס צ'ארלי ג'ונס, ובעונת 1928/1929 השתתף הואר בשישה משחקים בלבד. הוא עזב את ארסנל בספטמבר 1929 על מנת להצטרף לקלפטון אוריינט תמורת 1,000 לירות שטרלינג. הוא השתתף ב-117 משחקים במדי ארסנל, והבקיע בהם 18 שערים. הוא שיחק באוריינט במשך עונה אחת, ופרש מכדורגל בקיץ 1930.
לקריאה נוספת

ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who,‏ Independent UK Sports,‏ 1995 (ISBN 1-899429-03-4)
סלט ווטרגייט

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סלט קינוח 
 מוצא:  ארצות הברית 
 מרכיבים עיקריים:  פודינג פיסטוקים 
 
סלט ווטרגייט או סלט פיסטוקים (באנגלית: Watergate salad) הוא סלט פירות המהווה קינוח במטבח האמריקאי.
סלט זה מורכב מפודינג פיסטוקים מוכן, מפירות משומרים (לרוב אננס משומר או קוקטייל פירות) ומקצפת. הסלט מהיר וקל להכנה וצבעו ירוק בוהק בשל פודינג הפיסטוקים. לעיתים מוסיפים לסלט מרשמלו או גבינת קוטג'.
מקור השם של הסלט אינו ידוע. הסלט הוכן לראשונה בשנת 1975 כאשר החלו למכור בארצות הברית פודינג פיסטוקים מוכן, וככל הנראה שמו של הסלט מתייחס לפרשת ווטרגייט שהביאה להתפטרות ריצ'רד ניקסון מנשיאות ארצות הברית שנה קודם לכן. הסלט זכה לפופולריות רבה באזור המערב התיכון של ארצות הברית, והיה ל"מאכל חובה" בכל אירוע חברתי. המתכון המקורי של הסלט הומצא ככל הנראה על ידי חברת קרפט אשר שיווקה את הפודינג המוכן, במטרה לעודד את מכירתו של המוצר. קרפט העניקה לסלט את השם "מעדן פיסטוקים ואננס" (Pistachio Pineapple Delight). מקור שמו הנוכחי של הסלט, ככל הנראה, מהעיר שיקגו.
סוכרלוז

| --- | --- |
 
 כתיב כימי:  C₁₂H₁₉Cl₃O₈ 
 מספר CAS:  56038-13-2
 צפיפות:  1.69 גרם/סמ"ק
 
מבנה מולקולת סוכרלוז בודדת
סוכרלוז (Sucralose) הוא ממתיק מלאכותי המשמש כתחליף סוכר. ידוע בשמו המסחרי בתור "Splenda" בארצות הברית ו"סוכרזית סוכרלוז", "סוכרה דיאט", "מתוקלייט" ו"סוכרלוז" בישראל. באיחוד האירופי הוא מסומן בתור תוסף E955.
הממתיק התגלה בשנת 1976. הוא מתוק פי 500-600 מסוכרוז, כלומר פי שניים יותר מתוק מסכרין ופי שלושה מאספרטם. הוא מיוצר על ידי החלפת שלוש קבוצות הידרוקסיל בסוכרוז במולקולות כלור כדי ליצור 1,6-dichloro-1,6-dideoxy-β-D-fructo-furanosyl 4-chloro-4-deoxy-α-D-galactopyranoside. בניגוד לאספרטם, הסוכרלוז נשאר יציב בטמפרטורות גבוהות וב-PH משתנה, ולכן יכול לשמש כתחליף סוכר גם באפייה או במוצרים הדורשים חיי מדף ארוכים.
מחקר על אנשים בריאים שהתפרסם באוגוסט 2022 טוען שסוכרלוז גרם לשינוי משמעותי ביכולת הגוף להתמודד עם סוכר. הוא שינה את הרכב חיידקי המעי ופעילותם וכתוצאה מכך נפגע חילוף החומרים. החוקר מציין, כי שינויים אלה משתנים מאוד מאדם לאדם, שכן לכל אדם יש הרכב חיידקי מעי שונה וייחודי. לצד זאת החוקר ציין כי "יש להדגיש שאין להסיק מהממצאים שצריכת סוכר עדיפה על צריכה של תחליפי סוכר, וכי הנזקים לבריאות האדם מצריכת סוכר מגובים בעדויות ממחקרים רבים”.
הערות שוליים

↑  מכון ויצמן, ‏בלי קלוריות אבל לא בלי מחיר: איך משפיעים תחליפי הסוכר על גוף האדם, באתר "הידען", 20 באוגוסט 2022
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נקודת ההיפוך הקיצית

מצב כדור הארץ יחסית לשמש בשני ימי ההיפוך. בדצמבר חצי הכדור הדרומי זוכה גם בשעות אור רבות יותר, וגם בזווית גבוהה יותר של השמש, לכן שם שיא הקיץ, ולהפך בחצי כדור הצפוני. ביוני המצב מתהפך.
נקודת ההיפוך הקיצית או נקודת ההיפוך של יוני או יום ההיפוך של חודש יוני, הידוע גם בשם ההיפוך הצפוני, הוא אירוע נקודת ההיפוך המתרחש בכל שנה, לרוב ב -21 ביוני, אך עשוי להשתנות ביום קדימה או אחורה, על פי הלוח הגרגוריאני.
בחצי הכדור הצפוני, יום ההיפוך של חודש יוני הוא נקודת ההיפוך הקיצית, ואילו בחצי הכדור הדרומי הוא נקודת ההיפוך החורפית.
ציון הדרך האסטרונומי הזה מצוין במקומות שונים בכדור הארץ, בין היתר בסטונהג' שם מתכנסים מאמינים של דת המתיימרת להזכיר את הדתות הפגניות שאנשיהן אכלסו את אזור סטונהנג' לפני אלפי שנים. לפי המסורת נבנה האתר העצום הזה כדי לציין את ימי ההיפוך.
שעות חושך

ב־21 ביוני השמש נמצאת בנקודה הגבוהה ביותר בחצי הכדור הצפוני, לכן בחצי הכדור הצפוני זהו היום הארוך ביותר בשנה והלילה הקצר ביותר, כך ששעות החושך הן מינימליות (בישראל לדוגמה כ-10 שעות חושך). בחצי הכדור הצפוני נהוג לציין יום זה כיום הראשון של הקיץ.