stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הומניזם נוצרי
תקופת ההשכלה

הנאורות של המאה ה-18 באירופה תמכה בחלקה בחילון ובהפרדת הדת מהמדינה, מה שלכאורה (לפי טענת ההומניזם הנוצרי) גרם לקרע שווא בין הנצרות וההומניזם. ההשכלה גיבשה הומניזם כפילוסופיה חילונית ליברלית מובהקת. יש רציונליסטים שפיתחו את הגישה הדאיסטית שדחתה את התאולוגיה המסורתית לטובת 'דת טבעית '. הלא-קונפורמיסטים העדיפו לעקוף הכנסיות לחפש את אלוהים באופן אישי בדרך של סיבה ואינטואיציה מוסרית מולדת לכאורה. דאיסטים אלה פירשו מחדש את תאוריית המוסר הנוצרית ובכך הובילו מבחינה היסטורית לתנועות הרפורמיסטיות הפוליטיות והחברתיות של המאות ה-19 וה -20. אולי התרומה המשמעותית ביותר של הנצרות הליברלית הזו היא שהיא הולידה את התנועה הבריטית הראשונה עבור ביטול העבדות, אשר הוקמה על ידי הקוויקרים ב בסוף המאה ה-18.
המאה ה-20 עד להווה

הקטל של מלחמת העולם הראשונה ניפצה את האופטימיות הליברלית. האידיאליזם האינסופי הואפל על ידי הצד האפל של האנושות וזה דרבן תגובה ריאליסטית בקרב חוקרים ותאולוגים נוצריים. המכונה ניאו אורתודוקסיה. זרם אשר הוגיו היו ליברלים פוליטיים לשעבר שהתעקשו לבסס את הגישה ההומניסטית שלהם על התאוריה הנוצרית.
עד שנות ה-70 נצרות חברתיות נתחדשו. דוגמאות לכך הן המאבקים באמריקה הלטינית ואת המאבקים נגד האפרטהייד בדרום אפריקה, "תאולוגיית השחרור" שמטרתה לרתום את הנצרות למלחמה לצדק חברתי ואפילו לסוציאליזם מהפכני. עם זאת הכותרת עצמה היה מטעה כפי שהזרם מעולם לא היה באמת "תאולוגיה".
נעשו ניסיונות שונים כדי ליצור הומניזם יותר נוצרי מסורתי. כתוצאה מכך, יש כאלו שמקשרים את ההומניזם למורשת התרבותית של הנצרות. ההומניזם הנוצרי זה מדגיש את ישו כתמצית וכהיתוך של האנושות עם-האנושות האלוהית שבאה לידי ביטוי בתרבות המערבית. רעיונות אלה לוקחים השראה מהוגים קתולים מתקופת הרנסאנס כגון ארסמוס מרוטרדם, תומאס מור ויוהנס רויכלין.
החי בניו זילנד
ראו גם

החי של אוסטרליה
הדסיים

| הדסיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: הדסאים
משפחה:: הדסיים
שם מדעי
 Myrtaceae ‏ז'יסייה, 1789
אקליפטוס בשמורת הטבע עין אפק
כובע של פקע פריחה לפני הסרתו הסופית ופרחים של אקליפטוס המקור
הדסיים (שם מדעי: .Myrtaceae Juss) משפחה של עצים או שיחים, ירוקי-עד, בדרך כלל ארומטיים ונפוצים באזורים טרופיים, משפחת ההדסיים מונה 130 סוגים ו-6,537 מינים, הנפוצים בעיקר באזורים הטרופיים של אמריקה ואוסטרליה בעיקר להוציא הדס מצוי שהוא צמח ים-תיכוני הגדל בר בישראל. למשפחה זו ערך כלכלי רב כעצי פרי, כצמחי גינון וייעור, כמקור לעץ תעשייתי ובתעשיית התמרוקים. לישראל הוכנסו עצי פרי או נוי, גינון או יעור. למשל, אוקלמו פיג'ואה, פיטנגו, וגויאבה כעצי פרי וגינון; מיני מללויקה (Melaleuca), שתפרחתם עשויה בצורת אשכול הדומה למברשת בקבוקים, נפוצים מאוד בגינות נוי פרטיות וציבוריות. קָלִיסְטֶמוֹן (Callistemon) נחשב כיום לשם נרדף למללויקה. מין תרבותי חשוב נוסף הוא צמח הקרוי עץ הציפורן (Syzygium aromaticum) המשויך לסוג סיזיגיון. מינים מסוג סיזיגיון הוכנסו לישראל כעצי גינון כמו העצים סיזיגיון מכבדי או סיזיגיון סמית, עצים לא נפוצים. מיני אקליפטוס במיוחד אקליפטוס המקור (Eucalyptus camuldalensis) שהוכנס לישראל למטרות ייעור ונטיעת שדרות שוברות-רוח לאורך כבישים מהווה חלק נכבד מנוף הצומח בישראל. בהמשך הוכנסו לארץ מיני אקליפטוס נוספים למטרות נוי וגיוון היער.
מורפולוגיה - מאפיינים

עצים או שיחים, ירוקי עד. כל חלקי הצמחים, בדרך כלל בעלים, בענפים דקים וצעירים, לרבות בפרחים ובפירות יש מכלי הפרשה כדוריים, המלאים שמנים אֶתֶרִיִּים. בהדס ובאקליפטוס השמן האתרי מיוצר ונאגר גם בשערות בלוטיות אפידרמליות (Trichomes Glandular), דהיינו על פני האֶפִּידֶרְמִיס של איברי הצמח. בדרך כלל השיפה המובילה מוצרי הטמעה היא חיצונית לעצה בגבעול. למיני הדסיים מצוי גם שיפה נוספת פנימית לעצה כלפי מרכז הגבעול המכונה שיפה פנימית (intraxylary phloem).
הלוואים נעדרים או שהם קטנים ונושרים בשלב מוקדם.
העלים פשוטים, לרוב תמימים, בדרך כלל גלדניים, על פי רוב נגדיים, ולפעמים מסורגים או ערוכים בשלשלות או בדור מדומה; הטרף עם עורקים משניים מנוצים (יוצאים מצדי העורק הראשי), או עם עורקים שיוצאים מנקודה משותפת שבבסיס העלה, ואז לרוב העורקים צמודים לשפת העלה ועוברים פחות או יותר במקביל אליה. הטרף זרוע בנקודות בלוטיות שקופות למחצה.
התפרחות יוצאות מחיק העלה או מקצה הענף, והן מסוג תִּפְרַחַת מְסֻיֶּמֶת, אבל הן מסודרות באופנים שונים, מתפרחות פשוטות עד מורכבות, מפרח בודד בציר ועד מספר רב של פרחים. חפיות לעיתים קרובות מצויות.
הפרחים - על פי רוב נכונים, בעלי עטיף כפול ודו-מיניים, לפעמים הם חד-מיניים מחמת ניוון (האיבר הזכרי והנקבי מתפתחים בכל הפרחים, אבל אחד מהם מתנוון ונותר עקר) ולכן לפעמים הם פוליגמיים (הפרטים נושאים פרחים חד-מיניים ודו-מיניים גם יחד).
צינור הפרח משתייר, והוא בדרך כלל מאוחה בשחלה ומתמשך מעליה ונלווה אליה במהלך התפתחותה.
אונות הגביע לרוב 4 או 5 (למשל בהדס מצוי) או יותר לעיתים רחוקות 3 או נעדרים לחלוטין. הם מפורדים או מאוחים למכסה פקע הפרח (בלעז קליפטרה, operculate,calyptra) כמו כן, אונות הגביע חופפות או צמודות אחת לשנייה או מתפצלות באופן לא סדיר.
עלי הכותרת לרוב 4 או 5 או לעיתים רחוקות 6 או נעדרים לחלוטין. הם נעוצים בשולי המצעית ומרפדים את צינור הגביע וחופפים או צמודים ונוגעים אחת בשנייה, אך לא מאוחים, או שהם מאוחים במכסה פקע הפריחה, ולפעמים מאוגדים, אך לא מאוחים ויוצרים מעין מכסה.
האבקנים - בדרך כלל בולטים מאוד ומרובים ולעיתים רחוקות רק 4 או 5 או 10. הם ערוכים זקופים בדור אחד או במספר דורים בהיקף המצעית, ובפקע הפריחה הם מכופפים או מקופלים לשתיים. הזירים מופרדים או מאוחים בבסיסם לצינור קצר או ל-4-5 צרורות כנגד עלי הכותרת; המאבקים מורכבים משתי לשכות, כאשר הזירים מקובעים היטב לבסיס המאבקים או לגבם. לשחרור גרגרי האבקה נפתחים המאבקים לכל אורכם בסדקים ולעיתים רחוקות בנקבים בקצה העליון שלהם. רקמת החיבור של המאבק מסתיימת בדרך כלל בבלוטה קודקודית אחת או יותר.
השחלה - תחתית, תחתית למחצה, או לעיתים רחוקות יותר עילית. השחלה מורכבת מ-2 שחלילים מאוחים או יותר, ומאחת או הרבה מגורות, לפעמים ישנן מחיצות לא שלמות. השליות בדרך כלל זוויתיות או לעיתים רחוקות דופניות; בכל מגורה ביצית אחת או רבות; בהמשך השחלה עמוד עלי אחד (נעדר בסוג אחד) ובראשו צלקת אחת.
הפרי הוא הלקט, או ענבה, או ענבה הדמויה לבית גלעין או בית גלעין הפרי עם זרע אחד או זרעים מרובים. הזרעים ללא אֶנְדּוֹסְפֵּרְם או אנדוספרם דליל ודק; קליפת הזרע סחוסי או קרומי דק, לפעמים נעדר; העובר ישר או מעוקל.
טקסונומיה

באופן מסורתי, מחולקת המשפחה הגדולה לשתי תת-משפחות:
הדסים (Myrtoideae) שמרכזה באמריקה, פירותיהם בשרניים (ענבה או בית גלעין) עליהם נגדיים ושלמים;
לפטוֹספרמונים (Leptospermoideae), הכוללת צמחים בעלי פירות יבשים (הלקטים) ועלים מסורגים או ספירליים.
חלוקה זו נחקרה על ידי בוטנאים ולאחרונה (2001) נמצאו עדויות גנטיות למיני הדסים עם זיקה ללפטוספרמונים, דבר המעמיד חלוקה מסורתית זו בסימן שאלה.
סוגים נבחרים

אוגניה, הכולל את המין 'אוגניית הציפורן' הוא הצמח ממנו מופק תבלין הציפורן
איגניה, הכוללת את השיח פיטנגו
אקליפטוס
הדס
פיג'ואה
פסידיום, הכולל את צמח הגויאבה
קליסטמון
הערות שוליים

1 2  Myrtaceae Juss, WFO: World Flora Online. Published on the Internet, ‏6-2024
↑  Myrtaceae Juss, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏30-06-2024
1 2  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 296-312
↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שניה מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 150
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555868305171  BNE: XX557793  BnF: cb12292759q (data)  GND: 4136344-9  LCCN: sh85089317 
פירות של אקליפטוס
שוטר

ערך זה עוסק בעובד במשטרה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שוטרי סיור של משטרת ישראל. כמעט בכל העולם מזוהים השוטרים עם מדים בצבעי כחול, תכלת וגווניהם.
שוטר תנועה ישראלי מודד מהירות של רכב נוסע באמצעות מכמונת מהירות ידנית המבוססת לייזר
שוטר הולנדי רכוב על אופנוע
שוטר הוא עובד במשטרה שתפקידו ליישם, ישירות או בעקיפין, אחד או יותר מיעדיה המרכזיים של המשטרה. משטרות שונות מוכפפות לעירייה (כמו בעיר לוס אנג'לס), לממשלה (כמו בישראל) או לממשל פדרטיבי (כדוגמת ה-FBI) ובהתאם לכך השוטרים הם עובדי עירייה, עובדי ממשלה מקומית או עובדי הממשל המרכזי.
היסטוריה

המונח "שוטר" נזכר כבר במקרא, בספר שמות, בפרק ה' מוזכרים השוטרים ששמו נוגשי פרעה על בני ישראל ומאוחר יותר, בספר דברים, נכתב: ”שֹפטים ושֹטרים תִתֵּן לך... ושפטו את העם משפט צדק” (דברים, ט"ז, י"ח). המילה שוטר נגזרה מהפועל שט"ר, שמשמעו באכדית לכתוב. מהעובדה שהשוטר מופיע בדרך כלל לצד שרים, שופטים וזקנים, הסיקו חוקרים שתפקידו בתקופת המקרא היה מקביל למושל או למפקח.
בתקופת המשנה והתלמוד הוטל על השוטר גם תפקיד ביצועי, והוא להוציא אל הפועל את פסקי הדין של השופטים. כך במדרש תנחומא: "כיון שנתחייב אדם בבית דין לחבירו... מוסרו ביד שוטר והשוטר מוציא ממנו".
בנוסף לתפקיד ההוצאה לפועל הוטל על השוטר לוודא, כי המשקלות של הסוחרים מכוילות למשקל הנכון, ולשמור באופן כללי על הסדר הציבורי, כדברי הרמב"ם: "שוטרים... המסבבין בשווקים וברחובות ועל החנויות לתקן השערים והמידות ולהכות כל מעוות". בשל משמעות זו, שמירת הסדר הציבורי, נבחר המונח "שוטר" עבור אנשי המשטרה בעת המודרנית.
המונחים באנגלית עבור משטרה – Police ועבור שוטר – Policeman, ודומיהם בשפות אירופיות אחרות, נגזרו מהמילה הלטינית politia (מנהל אזרחי) שבעצמה נגזרה מהמילה היוונית πόλις (פוליס – עיר). המשטרה האירופית הראשונה, שעקרונותיה ותפעולה דומים למושג של ימינו, הוקמה ב-15 במרץ 1667, בצרפת, תחת שלטונו של לואי ה-14.
השוטרים בימינו

שוטר הוא בעל תפקיד בתחום שמירת החוק ואכיפתו. על פי הוראות המשטרה בישראל, המשרתים במשטרת ישראל הם במעמדות הבאים:
שוטר מן המניין.
שוטר/לוחם משמר הגבול.
שוטר מוסף זמני (שמ"ז).
שוטר מתנדב (מכונה גם שוטר מיוחד).
שוטר לתפקידים מיוחדים (שת"ם).
שוטר מיוחד (סטודנט).
שוטר מיוחד (שומר שכיר).
איש המשמר האזרחי.
במקומות מסוימים בעולם קיימות משטרות פרטיות, עבור מתחמים מוגדרים היטב, כגון רבעים, מפעלי תעשייה גדולים, מכרות, אוניברסיטאות וכו'. משטרות אלה נסמכות על חקיקה מקומית, ומקובל לכנות את הפועלים במסגרות אלה בשם "שוטרים", אף על פי שאין להם סמכויות מלאות של שוטרים. לעיתים קרובות מגויסים למשטרות פרטיות אלה שוטרים לשעבר. הופעת המשטרות הפרטיות נובעת במידה רבה מחוסר יכולתן של המשטרות מן המניין לספק את ביטחון הציבור והרכוש ברמה גבוהה.
השוטר, במשמעותו המצומצמת יותר, שבה עוסק ערך זה, הוא שוטר מן המניין ומקביליו במשטרות השונות ברחבי העולם.
על פי הוראות משטרת ישראל מ-3 בינואר 2001, שוטר נחשב לשוטר מן המניין אך ורק אם הוא עומד בשלושה תנאים:
מגויס מכוח פקודת המשטרה [נוסח חדש], תשל"א–1971.
בעל כל הסמכויות הנתונות לשוטר לפי כל דין.
מיועד למלא כל תפקידי המשטרה.
משטרה צבאית

ברוב צבאות העולם יש זרוע משטרתית, משטרה צבאית, שאחראית על תחומים רבים בצבא, בהם הפעלת בתי הכלא הצבאיים, בתי מעצר ומחנות שבויים, אכיפת חוקי משמעת, פתיחת וסגירת צירי תנועה להזרמת שיירות צבאיות, וטיפול בעבירות פליליות שבוצעו במתקנים צבאיים או על ידי אנשי צבא.
בין פעילות המשטרה הצבאית ובין פעילות המשטרה יש קווי דמיון, אך יש גם הבדלים, לכן ניסיון בתחום המשטרה הצבאית אינו מכשיר את השוטר הצבאי לעבודה במשטרה הרגילה, אך יקל על הכשרתו.
תפקידי השוטרים

תפקידי השוטרים נקבעים על פי חוקי המדינה שבה הם מתפקדים, והם עשויים להשתנות ממקום למקום לפי אפיוניו המיוחדים. מרבית התפקידים ה"קלאסיים" דומים, והשינויים נובעים בעיקר מאופי המשטרים המקומיים. תפקידי השוטרים במדינות בעלות משטר דמוקרטי דומים; במדינות שאינן דמוקרטיות, השוטרים נדרשים לעיתים גם לתפקידים, שמטרתם להגן על המשטר או על אישים מתוכו או לשרת את האינטרסים שלהם.
במשטרת ישראל, לדוגמה, תפקידי המשטרה והשוטרים נקבעו בסעיפים 3 ו-5 לפקודת המשטרה. סעיף 3 קובע מטלות כלליות למשטרה וזו לשונו:
משטרת ישראל תעסוק במניעת עבירות ובגילוין, בתפיסת עבריינים ובתביעתם לדין, בשמירתם הבטוחה של אסירים ובקיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש.
סעיף 5 מוסיף וקובע שמתפקידו של כל שוטר:
לקיים סדר בדרכים הציבוריות, ברחובות הציבוריים, במעברים, ברציפים, במקומות נחיתה, ברציפי רכבות, בנמלים, בנהרות, בתעלות, באגמים ובכל מקום שיש לציבור גישה אליו.
למנוע הפרעות בשעת התקהלות או תהלוכה בדרכים הציבוריות וברחובות הציבוריים, או בסביבת בית-תפילה בשעת תפילה בציבור, וכן כל אימת שדרך, רחוב, מעבר, רציף או מקום נחיתה עלולים להיות דחוסים או חסומים.
ליתן דעתו על עבירות הנעברות בדרך, בכביש, ברחוב, במעבר או במקום ציבוריים.
לקבל לרשותו מציאה או רכוש שאין עליו תובעים, ולנהוג בו באופן שנקבע.
לעצור כל אדם שיש לו יסוד סביר לחשוד בו כי הוא מחזיק או מעביר, בכל אופן שהוא, רכוש גנוב או כל דבר שהחזקתו אינה חוקית, ולחפש בכליו ובגופו של אדם כאמור.
בנוסף לכל האמור לעיל מוטלים על השוטרים תפקידים נוספים בשעת מלחמה או מצב חירום, תפקידי ביטחון פנים, הצלת חיים וסיוע לכוחות הצבא הפועלים בתוך גבולות המדינה.
סמכויות שוטרים

כדי שהשוטר יצליח במשימותיו, המחוקק העניק לו סמכויות מורחבות, מעבר לסמכותו של אזרח מן השורה. לשוטרים יש סמכויות מיוחדות, בין השאר, בתחומים הבאים:
דרישה להזדהות.
זימון לחקירה משטרתית.
תשאול ותחקור.
חיפוש על גופם של אנשים וחיפוש במבנים ובכלי רכב – בישראל הסמכות ניתנה על פי פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], תשכ"ט–1969.
מעצר חשודים ושחרורם בערבות – בישראל הסמכות מוסדרת לפי חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו–1996.
שימוש בכוח פיזי ושימוש בנשק קר (בדרך כלל אלת משטרה) או נשק חם (בדרך כלל אקדח או רובה שירות).
ביטול תמרורים.
נהיגת כלי רכב תוך הפרת חוקי תעבורה.
סמכויות השוטרים ניתנו להם לשם ביצוע מטלותיהם, בתנאים מסוימים, ואין הם רשאים להשתמש בסמכויות אלה למטרות אחרות.
יש סמכויות שהוענקו רק לשוטרים מדרגה מסוימת ומעלה, כדי להבטיח שהמשתמשים בסמכויות אלה יהיו שוטרים בעלי הכשרה ושיקול דעת מתאימים. סמכויות השוטרים תלויות בחקיקה המקומית, לכן הן משתנות ממדינה למדינה, ובמקרים של משטרות עירוניות – מעיר לעיר. בדרך כלל, במדינות בעלות משטר טוטליטרי סמכויות השוטרים רחבות יותר ומכך הזיהוי של משטרים טוטליטריים עם המושג "מדינת משטרה".
המדרג הפיקודי

כל אנשי המשטרה, מהשוטר הפשוט ועד הקצינים הבכירים, הם בראש ובראשונה שוטרים (המפקח הכללי של משטרת ישראל מכונה "השוטר מספר אחת"). לשם ביצוע יעיל של המשימות, מתפקדות המשטרות כארגונים צבאיים למחצה, עם דרגות, הוראות המחייבות את השוטרים, משמעת וענישה באמצעות שיפוט משמעתי.
דרגות של שוטרים מבטאות את מיקומם במדרג הפיקודי, למי הם כפופים ומי כפופים להם. לעיתים הדרגות מבטאות גם מומחיות מקצועית, אך הקשר אינו הכרחי. דרגה משטרתית יכולה להילקח מהמחזיק בה כתוצאה מהליך משמעתי פנימי.
הדרגות במשטרות השונות אינן זהות, והן משתנות ממדינה למדינה (ובמקומות בהן המשטרה היא עירונית – מעיר לעיר). המדרג של משטרת ישראל מקביל למדרג של צה"ל, אך שמות הדרגות שונים.
במדינות בהן יש משטרות עירוניות/אזוריות וגם משטרה ארצית, משתדלים לקבוע חלוקה של נושאים/עבירות בהן מטפל הגוף המקומי, לעומת אלה בהן מטפל הגוף הארצי, ויוצרים דפוסים של שיתוף פעולה, שנותנים עדיפות לנציגי הגוף הארצי, כמו היחסים שבין סוכני FBI ובין המשטרות העירוניות בארצות הברית.
התגייסות למשטרה

אנשים נמשכים לעבודת המשטרה, חרף הסיכונים הכרוכים בה, מסיבות רבות, ובהן:
הרצון להגן על הסדר החברתי ועל הציבור מפני המסכנים אותם.
השאיפה לקבלת סמכויות יתר הנותנות, בנוסף לסטטוס מכובד, גם אפשרויות שאין לאחרים.
האתגר המקצועי שבעבודת המשטרה, במיוחד בעקבות העצמת הדימוי של התפקיד על ידי יצירות ספרותיות וקולנועיות.
רצון לפעול בסביבה רבת סיכונים ומתח.
מסורות משפחתיות – שוטרים לא מעטים צועדים אל התפקיד בעקבות קרובי משפחתם.
המערכת המשטרתית מפעילה מערך מיון והכשרה, כדי לברור את המועמדים המתאימים לצרכיה ולנפות את האחרים. המערך כולל מבחנים פסיכוטכניים, בדיקת עברו של המועמד, בדיקת השכלתו וראיונות אישיים. המיון נמשך גם במהלך קורס ההכשרה.
התגייסות למשטרה > הגיוס

תפקיד השוטר מעמיד אותו בפני אתגרים רבים ושונים המצריכים כשרים פיזיים, נפשיים ואינטלקטואליים. המועמדים לתפקידי שוטרות ממוינים כדי לעמוד על היכולות שלהם ועל עמידתם ברף שמציבה להם המערכת. מספר המתגייסים למשטרה מושפע מגורמים כמו:
השכר ויתר ההטבות הניתנים לשוטרים.
הסטטוס של השוטרים בחברה בה הם פועלים.
המשימות המוטלות על השוטרים והסיכונים הכרוכים בהן.
החלופות שמציע שוק העבודה לדורשי העבודה.
חובת לבישת המדים והיחס ללובשי מדים בכלל.
רף הדרישות המינימליות שמציבה המערכת בפני המתגייסים.
בטווח הקצר למערכת המגייסת יש מעט מאוד השפעה על הגורמים השונים, פרט לרף הדרישות, לכן הדרך המיידית הפתוחה לפניה להגדלה או להקטנה של מספר המתגייסים היא הנמכה או הגבהה של רף הדרישות. במדינות מסוימות, כמו סינגפור וישראל, שבהן מפנים אל שורות המשטרה גם חלק ממתגייסי החובה, ניתן להשפיע על איכות המתגייסים למשטרה באמצעות הפניית מגויסים איכותיים יותר או פחות מתוך המחזור המתגייס.
מחסור אקוטי בכוח אדם מאלץ את המערכת המגייסת להנמיך דרישותיה מהמתגייסים בכל התחומים או רק בתחום מסוים (כושר גופני, השכלה פורמלית, רמת אינטליגנציה, עבר נקי), כדי לווסת את המספר למינימום הדרוש לה. מחזורי גיוס איכותיים תורמים חלק יחסי גדול יותר לבניית הצמרת המשטרתית העתידית ומחזורי גיוס פחות איכותיים מצריכים לעיתים "יבוא" מפקדים ממערכות אחרות, במקום המפקדים שלא צמחו מתוך שורות המתגייסים.
התגייסות למשטרה > הכשרה בסיסית

המגויסים למשטרה נדרשים לעבור הכשרה בסיסית שתכין אותם לתפקיד הצפוי להם. התחומים העיקריים בהם מוכשרים החניכים הם:
אימון גופני שיביא את החניכים לרמת מינימום נדרשת.
הדרכה ומטווחים ללימוד השימוש בכלי הנשק המקובלים במשטרה.
תנועה בקבוצות (תרגילי סדר ותרגילי סדר חמושים) ושימוש באמצעים לפיזור הפגנות.
משפט פלילי, דיון פלילי, דיני הראיות ודיני תעבורה.
יסודות עבודת הסיור, הפיקוח על התנועה, חקירה ונוהל משטרתי.
משמעת, סדר והופעה והתנהגות הולמת.
יכולת ביטוי בכתב ובעל פה.
תהליך המיון של המתגייסים נמשך גם במהלך הקורס, וחניכים שאינם עונים על הציפיות, עלולים לנשור לפני סיומו.
התגייסות למשטרה > קורסים והדרכות

בנוסף להכשרה הבסיסית השוטרים עוברים קורסים, השתלמויות והדרכות נוספים, במהלך הקריירה המקצועית שלהם כשוטרים, במטרה לשמר, לעדכן ולשפר את ידיעותיהם ואת יכולותיהם.
חלק מהשוטרים מתקדמים לתפקידים ייעודיים, כמו בוחני תאונות דרכים, חוקרי נוער, טכנאי זיהוי פלילי ועוד, וכל התמחות מלווה בלימודים נוספים. גם קידום השוטרים לתפקידים פיקודיים מלווה בקורסים ולימודים, קורס סמלים, קורס קצינים וכו', קורסים שבמהלכם מוכשרים השוטרים לתפקידי הפיקוד הצפויים להם ומורחבת ידיעתם בתחומים שלמדו בעבר. קידום בדרגות מרחיב סמכויות ומחייב את בעל הסמכות להכין את עצמו לכך.
כשגרת עבודה מועברים לשוטרים עדכונים על שינויי חקיקה, שינויים ארגוניים ומידע על השתחררות עבריינים מסוּכנים מבתי כלא, הודעות על נעדרים, הופעתם של עבריינים סדרתיים, פשיעה בשיטות חדשות ועוד.
תנאי שירות > שיפוט משמעתי

המשמעת המיוחדת הנדרשת בארגון צבאי למחצה כדוגמת המשטרה נכפית על השוטרים באמצעות מערכת של תקנות וצווים ומערך שיפוט משמעתי. השוטרים חייבים חובות ציות נרחבות מחובות הציות של עובד, ושיפוטם בפני דן יחיד או בית דין משמעתי מאפשר הצגת ראיות (כדוגמת בדיקת פוליגרף) שלא מקובלות בבתי משפט רגילים.
מערכת השיפוט המשמעתית היא נרחבת וכוללת גם תחומים חופפים למערכת החוקים הכללית של המדינה. הנשפטים בדין משמעתי צפויים לענישה על פי הסטנדרטים של המערכת המשטרתית, שלא חייבים להיות זהים לסטנדרטים של מערכת השיפוט האזרחית.
סוגיה בעייתית היא נושא חקירתם של שוטרים החשודים בביצוע עבירות משמעת ואפילו עבירות פליליות. אחרי שנים רבות של ביצוע חקירת השוטרים על ידי שוטרים אחרים, הוקמה בישראל המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש), במשרד המשפטים, כדי למנוע או למזער טענות על איפה ואיפה בטיפול בשוטרים חשודים. במדינות רבות מתלבטים בשאלה "מי יחקור את החוקרים" והפתרונות שונים ממקום למקום.
תנאי שירות > חקיקה מגינה

הפעילות המשטרתית מחייבת עימותים בין השוטרים ובין האזרחים, וכדי שהסיכון בתביעות נזיקין בבתי המשפט לא ירתיע את השוטרים מביצוע תפקידם, החוק מעניק להם הגנה רחבה למדי לגבי מקרים בהם פעלו בתום לב. אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה הוגבלה בחוק. בשנת 2005 תוקן החוק, וכיום נוסח הסעיף קובע כי "לא תוגש תובענה נגד עובד ציבור על מעשה שעשה תוך כדי מילוי תפקידו השלטוני כעובד ציבור, המקים אחריות בנזיקין". עם זאת, נקבע כי כאשר אותו מעשה נעשה ביודעין, מתוך כוונה לגרום נזק, או בשוויון נפש לאפשרות גרימתו, לא יזכה העובד לפטור.
השוטרים נמצאים בחזית המאבק בעברינות וחשופים לפגיעות גופניות, לכן המחוקקים נוהגים לתת להם הגנה מיוחדת מפני תקיפות ולהעניש בחומרה יתרה את תוקפי השוטרים. המחוקק הישראלי דאג לכך בחוק העונשין, תשל"ז–1977, פרק ט': פגיעות בסדרי השלטון והמשפט, סימן ג': תקיפת שוטרים.
תנאי שירות > ארגון וייצוג מקצועי

המשטרה, בהיותה ארגון צבאי למחצה, שתפקידו לפעול ביעילות ומהירות, מונעת מהשוטרים (במרבית מדינות העולם) להתארגן באיגודי עובדים, כדי שעבודת המשטרה, שכרוכה בפיקוח נפש, לא תשותק לעולם בגלל שביתות.
בישראל פקודת המשטרה אוסרת הקמתו של ועד עובדים לשוטרי משטרת ישראל, ואיסור זה בא לידי ביטוי בפקודות המטה הארצי של משטרת ישראל 6 בפברואר 2006, שבהן נאמר: ”שוטר לא יהיה חבר בארגון שוטרים, ולא יטול חלק באחת מהפעילויות הקשורות לארגון כזה: הקמת הארגון וניהולו, מתן כספים וקבלתם, ניהול תעמולה, השתתפות באספה, התראיינות או פרסום באמצעי התקשורת.” לידתו של איסור זה לוותה בתהפוכות אחדות: בעקבות ניסיון של השוטרים (בשנת 1978) להקים ארגון שוטרים, פרסם מפכ"ל המשטרה פקודת קבע שאסרה זאת. השוטרים עתרו לבג"ץ על-מנת שתינתן להם הזכות להתאגד, וזה נענה לעתירת השוטרים ופסל את פקודת הקבע. פסיקה זו לא הועילה לשוטרים, כי מיד לאחריה חוקקה הכנסת חוק שאסר התאגדותם של השוטרים.
חוסר יכולתם של השוטרים להתארגן מול המעסיק מעמיד אותם בעמדת נחיתות בכל הכרוך בתנאי העסקתם. במדינות טוטליטריות, שבהן המשטר זקוק לנאמנות המשטרה כדי לשמור על עצמו, ניתנים תנאים טובים למדי לשוטרים, אולם לא כך במדינות דמוקרטיות. לפתרון הבעיה בישראל משמשים מנגנוני הצמדה, לפיהם מוצמד שכר השוטרים לשכר משרתי הקבע בצה"ל.
במדינות שונות נקטו השוטרים בטקטיקות של התארגנות עקיפה או בשביתות בעלות אופי מיוחד, כמו שביתה איטלקית (עבודה על פי הספר) ועוד. במדינת ישראל הוקם ארגון של נשות השוטרים שפעל לקידום תנאי השירות ושיפור שכר השוטרים. שוטרים בדימוס הקימו ב-1969 את ארגון גמלאי המשטרה ושירות בתי הסוהר.
תנאי שירות > שוטרים לשעבר

ההכשרה והניסיון של השוטרים לשעבר מאפשרים להם לנצל את כישוריהם במסגרות נוספות, ובהן:
חוקרים פרטיים – ניצול כישורים וניסיון של חוקרים משטרתיים וגם את קשריהם עם עמיתים שעדיין ממשיכים לשרת במשטרה.
חוקרים מטעם חברות ביטוח.
מאבטחים ושוטרים במשטרות פרטיות.
תפקידי חקירות בתחומים ממלכתיים מקבילים, כגון מכס ומס הכנסה.
תפקידי שוטרות בתחומים ממלכתיים ועירוניים אחרים, כגון פקחים עירוניים, משטרת תיירות, משטרה ירוקה וכו'.
תפקידי ניהול במערכות אחרות.
קריירה פוליטית המתבססת על המוניטין שרכשו לעצמם בתקופת שירותם במשטרה.
שוטרים לשעבר מהווים גם מאגר כוח אדם התנדבותי שמסייע למשטרה, כמו המשמר האזרחי, משמרות בטיחות וכדומה.
תנאי שירות > הווי משטרתי

פעילות משותפת בתנאי לחץ, שכוללים סכנות רבות, יוצרת אחווה מסוימת, דומה לאחוות הלוחמים, חזקה מהמקובל במקומות עבודה שגרתיים יותר. לאחווה יש היבטים חיוביים ושליליים – שוטרים מוכנים לסייע ולהסתכן למען חבריהם, אך לעיתים האחווה גורמת גם לאי נכונות לשתף פעולה בחקירת שוטרים שסרחו.
הפעילות המיוחדת יוצרת גם ז'רגון משטרתי ודרכי התנהגות אופייניות. היו תקופות שבהן עבריינים יכלו לזהות שוטרים לבושים בבגדים אזרחיים על פי התספורת הקצרה (בתקופה שבה הצעירים האריכו את שער ראשם) או על פי הנעליים שהמשטרה הנפיקה להם.
השוטרים בתרבות

עבודת המשטרה כוללת אלמנטים של מתח, עימותים ודילמות מוסריות, שהם חומר גלם מבוקש מאוד עבור יצירות דרמטיות. המאבק המנטלי בין החוקר ובין הרוצח, רסקולניקוב, הוא הרקע של יצירה ספרותית מופתית, "החטא ועונשו". השוטר ז'אבר, הרודף את ז'אן ולז'אן ב"עלובי החיים", מהווה דמות מופת של אדם ישר ומסור לתפקידו שנקלע לבסוף לדילמה מוסרית המביאה להתאבדותו. סופרים רבים כללו בספריהם התייחסויות לשוטרים ולעבודת המשטרה, יש כאלה שהציבו שוטר במרכז עלילתם (ראו הסרט "מת לחיות", שהופק על פי הספר "כלום לא נמשך לעד") ויש אף כאלה, שבנו דמות של שוטר-גיבור המככב בשורה של ספרים, למשל המפקח מגרה בספריו של ז'ורז' סימנון או מיכאל אוחיון בספריה של בתיה גור. המצב דומה בקולנוע ובטלוויזיה וסדרות משטרתיות, כגון בלוז לכחולי המדים, חוק וסדר, המגן זכו לפופולריות רבה.
יצירות על השוטרים ועל עבודתם הפיצו בדרך זו גם מידע, אולם המידע לא תמיד אמין, כי אילוצי היוצרים (חובה לפתור תעלומה ב-40 דקות) הביאו לא פעם להצגה מעוותת של עבודת המשטרה. סרטי מתח רבים (אם לא כולם) כוללים מרדפים משטרתיים ממושכים, כמו ב"הארי המזוהם", אירוע נדיר למדי במציאות.
לא תמיד ההתייחסויות לשוטרים היו חיוביות וחלקן אפילו ביזו את דמות השוטר ושמו אותה ללעג ולקלס, בסיפוריו של ארתור קונאן דויל, למשל, אנשי המשטרה רפי שכל וחסרי אונים לעומת שרלוק הולמס המהולל. גם העיתונאית ליזי בדיחי, גיבורת ספרי המתח של שולמית לפיד, מתחרה בהצלחה בחוקרי המשטרה בפענוח פרשות רצח. בסרט הישראלי "השוטר אזולאי", השוטר הוא מעין קריקטורה, דמות נלעגת. דמותו של חוש-חש הבלש, שוטר בדיוני שגופו הרובוטי מלא בפטנטים, היא דמות של שוטר חסר שכל, שלומיאל, מגושם ולא יוצלח שרק במזל ובזכות אחייניתו הקטנה מצליח לפתור את התעלומות.
מרבית סרטי המערבונים בנויים על המאבקים המתנהלים בין שוטרים (שריפים, מרשלים) אמריקאים הגונים ובין פושעים. יש גם סרטים שבמרכזם אנשי חוק מושחתים העומדים מול אנשי חוק הגונים או אנשי חוק מושחתים מול גיבורים שאינם אנשי חוק.
השוטרים הבדיוניים כוללים גם שוטרים הפועלים בעולם עתידי, כמו הבלש בספרים "מערות הפלדה" ו"השמש העירומה" של אייזק אסימוב, שנאלץ לשתף פעולה עם בלש אחר, שהוא רובוט. עוד דמות של שוטר-סייבורג היא של רובוקופ, שוטר מסור שנהרג תוך כדי מילוי תפקידו, הוחזר לחיים בגוף רובוטי חסין כדורים ומנקה את העיר דטרויט מפשיעה. יש גם יצירות על שוטרים הנעים בזמן כדי לרדוף אחר פושעים, כדוגמת הסרט טיימקופ, או שוטר המוצא מהקפאה לאחר מאות שנים כדי לטפל בפושע בן תקופתו שהופשר, כדוגמת איש ההרס.
ראו גם

משטרה
משטרת ישראל
המשמר האזרחי
אלימות משטרתית
שיטור יתר
שריף (תפקיד)
ז'נדרמריה
תחנת משטרה
התאבדות באמצעות שוטר