stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Feel Good Inc.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 170 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 4 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 3 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 2 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 5 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 4 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 14 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים (בילבורד) | 18 |  |
|  ארצות הברית | מצעד האיירפליי האלטרנטיבי (בילבורד) | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי (בילבורד) | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים (בילבורד) | 13 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 8 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 19 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 87 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 27 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 2 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 36 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 1 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 1 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 60 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 4 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 2 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 5 |  |
|  צרפת | SNEP | 26 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 7 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 14 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 12 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 25 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 9 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 20 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 45 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 37 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיבים (בילבורד) | 4 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 43 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 14 |  |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 18 |  |
|  צרפת | SNEP | 3 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 42 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 100 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 71 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 97 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000^ |
| קנדה (CRIA) | פלטינה 5× | 400,000 |
| דנמרק (IFPI) | פלטינה | 90,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 50,000 |
| ניו זילנד (RIANZ) | זהב | 5,000* |
| בריטניה (BPI) | פלטינה 2× | 1,200,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 2,924,479 |
* מכירות בלבד ^ הזרמת מדיה ומשלוחים בלבד  מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 4 באפריל 2005 | רדיו | וירג'ין רקורדס |  |
| ארצות הברית | 9 במאי 2005 | הורדה דיגיטלית | וירג'ין רקורדס |  |
| אוסטרליה | 9 במאי 2005 | תקליטור | פרלופון |  |
| הממלכה המאוחדת | 9 במאי 2005 | תקליט 7 אינץ' ‏•‏‏ תקליטור ‏•‏‏ DVD | פרלופון |  |
הסתדרות הפועל המזרחי

הסתדרת הפועל המזרחי היא התאגדות מקצועית, שהוקמה על ידי פועלים דתיים ציונים, בשנת 1922. הסתדרות זו הייתה בתחילת דרכה חלק ממפלגת "המזרחי", ושנים אחדות לאחר ייסודה הפכה לאיגוד מקצועי עצמאי הקשור עם מפלגת הפועל המזרחי (ולאחר מכן - המפד"ל).
הסתדרות הפועל המזרחי שיתפה פעולה עם ההסתדרות הכללית, הייתה חברה במחלקה לאיגוד המקצועי של ההסתדרות והגיעה להסכם בדבר ביטוח כל חבריה בקופת החולים של ההסתדרות (בתקופה שלפני הפרדת קופת החולים הכללית מן ההסתדרות).
הסתדרות הפועל המזרחי מאגדת עובדים על בסיס ציוני-דתי, לאור מספר מטרות:
ייסוד חברת עובדים דתית-לאומית, כמקבילה לחברת העובדים של ההסתדרות הכללית.
עידוד ההתיישבות העובדת בארץ ישראל, כחלק מהרעיון הציוני של תנועת "המזרחי".
סיוע בכל תחומי התעסוקה לציבור הציוני-דתי.
בהתאם למטרות אלו הקימה הסתדרות זו קבוצות קבלניות בענפי חקלאות ובניין, בנק (שהתאחד עם בנק המזרחי שהולאם במשבר מניות הבנקים והופרט לאחר מכן) ובנק למשכנתאות ("בנק אדנים למשכנתאות"), חברה משכנת ("משהב"), קרן פנסיה (גילעד), אגודות שיתופיות, קיבוצים, ומושבי עובדים.
קדימה-צורן

רחוב טיפוסי בשכונת מגורים בקדימה-צורן
קדימה-צורן (קָדִימָה-צֹרָן) היא מועצה מקומית בשרון שנוצרה בשנת 2003 בעקבות החלטה של הכנסת על איחודן של המועצות המקומיות של קדימה ושל צורן.
היסטוריה > קדימה

קדימה שוכנת דרומית-מזרחית לנתניה וצפונית לכפר סבא, מזרחית לכביש 4. בינה לבין צורן מפריד יער קדימה. קדימה הוקמה כמושבה חקלאית ב-5 ביולי 1933 ביוזמתו של יהושע חנקין שהיה אז מראשי חברת הכשרת היישוב. מקור השם "קדימה" בדבריו של חנקין: "צעדנו צעד קדימה". ראשוני התושבים היו תושבי מושבות הברון, מושבי השרון הצפוני ומושבות ותיקות אחרות. מאוחר יותר הצטרפו עולים חדשים מאירופה, ולאחר קום המדינה גם מארצות ערב. ב-1950 הוכרזה קדימה כמועצה מקומית, וב-1958 סופח אליה האזור הדרומי, שכונה "השיכון". החלק הדרומי של קדימה נקרא לפני הסיפוח "יציב". נהוג היה לקרוא לאזור זה "שיכון" מכיוון שנבנה כשיכונים, בניגוד לחלק הוותיק שכל בתיו היו צמודי קרקע, וכונה בפי התושבים החדשים "הכפר".
תחומי הגידול העיקריים בקדימה הם תות שדה והדרים. בעבר גודלו גם פרחים בקדימה, אולם גידול זה הופסק עקב הצורך בשטחים נוספים לבנייה, לאור גידול האוכלוסין ביישוב.
היסטוריה > צורן

צורן הוא יישוב קהילתי שהוקם ב-1992 כחלק מפרויקט שבעת הכוכבים בתכנונה של האדריכלית רחל ולדן. צורן שוכן צפונית-מזרחית לקדימה ודרומית לכפר יונה. מקור שמו של היישוב בתל צורן, הנמצא בסמוך ובצורן (סיליקון), שהוא אחד המרכיבים באדמת החמרה שבאזור. היישוב אוכלס לראשונה ב-1994, וב-1997 נפרד מהמועצה האזורית לב השרון והוכרז כמועצה מקומית. מרבית הבתים בצורן צמודי קרקע, ומיעוטם בנייה רוויה. בהיסטוריה הקצרה של היישוב זכור מאבק התושבים נגד אתר השידור "הלל" ששכן במקום עד 2003. היישוב הוקם בסמוך לאתר חרף התנגדותם של המשרד להגנת הסביבה ומשרד התקשורת, ומבלי שלתושבים נמסר מידע על השלכות המגורים בקרבה לאתר השידור.
היסטוריה > לאחר האיחוד

לאחר האיחוד הוקמה לראשונה שכונה בבנייה רוויה, שכונת "רמת אמיר" (על שם רס"ל אמיר בשארי שנפל במלחמת יום הכיפורים) בצפון היישוב, בה כ-1,100 יחידות דיור בבניינים בגובה שמונה קומות. על פי תוכנית המתאר החדשה שאושרה בשנת 2017, יוספו כ-8,000 יחידות דיור ליישוב והוא יכפיל את אוכלוסייתו.
היסטוריה > ראשי המועצה

יהושע רזניק ראש ועד הכפר עד קום המדינה וראש המועצה 1950–1955 1965-1972
יוסף רוזנבך 1955–1965
חיים ברכה 1972–1973
יוסף אזולאי 1973–1978
דוד ללבר 1978–1983
עזרא לוי 1983–2003
יצחק גולברי 2003-2013
שביט מס 2013-2018
קרן גרין 2018–מכהנת
תנועות נוער וחוגים

ביישוב צורן קיימת תנועת הנוער "התנועה החדשה" המקיימת חלק משמעותי מפעילות הנוער ביישוב.
ביישוב קדימה קיים שבט צופים - שבט "תמיד", אשר הוקם בשנת 1997 וכן סניף של תנועת הנוער הדתית-לאומית "בני עקיבא".
היישוב הוא גם הבית לקבוצת ה-FRC האזורית EverGreen#7112, בנוסף למגוון קבוצות FLL ביניהן קבוצת #2350, קבוצת #1735 וקבוצת #1678.
בקדימה-צורן פועלים גם חוגי סיירות של קק"ל, המפעילים מספר קבוצות באזור.
ביישוב קיים קונסרבטוריון עירוני בפיקוח משרד החינוך, בו פועלים 30 מורים ולומדים למעלה מ-300 תלמידים. הקונסרבטוריון מפעיל הרכבים מוזיקליים מגוונים, תזמורת יישובית, מקהלות, בתי ספר מנגנים בבתי הספר היסודיים בתחום כלי הנשיפה וכלי הקשת.
יער קדימה

יער קדימה ממוקם ממערב לכניסה לצורן ומצפון מזרח לקדימה וממשיך משם דרומה לאורך כביש 562.
היער (יחד עם יער אילנות שמצפון מערב) ניטע בעצי אקליפטוס, ברוש ואורן החל משנת 1942, על ידי מחלקת הייעור של ממשלת המנדט הבריטי על אדמות חוליות קלות. ביער יש פריחת אירוסי ארגמן וצבעוני השרון מעטה. מינים נוספים שגדלים בסביבה הם תורמוס ארצישראלי, תורמוס צר עלים, מרסיה יפהפייה ושום תל אביב (מין אנדמי, הגדל באדמות קלות בשפלה ובשרון בלבד). ביער צומחים גם עצי שיטה כחלחלה רבים (מין שהובא לייצוב חולות על ידי הבריטים, אך מאז החל להתפשט ללא שליטה, ונחשב לאחד הצמחים הפולשים המזיקים ביותר בישראל).
ממערב ליער קדימה שוכנת שמורת אלוני קדימה, שהיא למעשה מקבץ של מספר אלוני תבור, שריד ליער השרון העתיק, בשטח של 9 דונם המוקף שדות חקלאיים. בשמורה פורחים אירוס הארגמן, צבעוני ההרים ובן חצב יקינתוני.
בצמוד ליער ממזרח, סמוך לכביש המחבר בין עין שריד לבין עין ורד בשטח המועצה האזורית לב השרון, הייתה מחפורת ישנה שנוצרה כתוצאה מגנבת קרקע מתמשכת. השטח הוזנח, פסולת בניין הושלכה בו, ומינים פולשים השתלטו עליו. בשנת 2015, שוקם המקום ונחפרה בו שלולית חורף.
היער מהווה "ריאה ירוקה" ואתר פיקניקים לתושבי הסביבה, אך שני כבישים מתוכננים לחצות אותו:
כביש 562 - כביש האורך הקיים המחבר את צורן עם כביש 553 מדרום, שהמשכו עד לכביש 57 באורך 2.8 ק"מ נסלל בחלקו בתוך היער.
כביש 561 - כביש רוחב שאמור לחבר את צורן וקדימה לכביש 4, להמשיך לכביש 2 ועד לרחוב שלום עליכם בנתניה, יחצה את היער בנקודת החיבור עם כביש 562.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף אוגוסט 2024 (אומדן), מתגוררים בקדימה-צורן 22,459 תושבים (מקום 105 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎-3.2%‏.   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 87.7%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 15,667 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
ערים תאומות

גרמניה פרנקפורט על האודר, גרמניה (מ־1977)
צרפת אלו (אנ'),צרפת (מ-2013)
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  לטבלת הדירוג המלא.
↑  מאזן מפוני מלחמת חרבות ברזל: מספר מפונים שנקלטו במועצה המקומית פחות מספר מפונים שפונו ממנה, מבוטא באלפי תושבים. מתוך אתר למ"ס, המתבסס על מערכת "יחד" (של מערך הדיגיטל הלאומי) נכון ל-סוף אוגוסט 2024 (אומדן).
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  יעל דראל‏, תושבי קדימה-צורן מתנגדים לתוכנית המתאר: "כלואים בכבישים", באתר וואלה, 25 באוקטובר 2017
↑  Team 7112 - EverGreen, The Blue Alliance
↑  אלי אשכנזי, יער החלומות: האלונים חוזרים לשרון, באתר הארץ, 16 באוקטובר 2010
↑  צפריר רינת, כביש מאיים על עתידו של מוזיאון העצים של ישראל, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2001
↑  פרופיל קדימה-צורן באתר הלמ"ס
|  מחוז המרכז |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת השרון • נפת פתח תקווה • נפת רמלה • נפת רחובות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ערים | אלעד • באר יעקב • גבעת שמואל • גני תקווה • הוד השרון • טייבה • טירה • יבנה • יהוד-מונוסון • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • לוד • מודיעין-מכבים-רעות • נס ציונה • נתניה • פתח תקווה • קלנסווה • ראש העין • ראשון לציון • רחובות • רמלה • רעננה |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות מקומיות | אבן יהודה • אליכין • בית דגן • בני עי"ש • גדרה • ג'לג'וליה • גן יבנה • זמר • כוכב יאיר צור יגאל • כפר ברא • מזכרת בתיה • סביון • פרדסיה • קדימה-צורן • קריית עקרון • שוהם • תל מונד |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות אזוריות | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ועדי רובע עירוני | נוה מונוסון • מכבים-רעות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| השרון |
| --- | --- | --- |
| ערים | הוד השרון • הרצליה •  טייבה • טירה • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • נתניה •  קלנסווה • ראש העין • רמת השרון • רעננה |  |
| מועצות אזוריות | מועצה אזורית עמק חפר • מועצה אזורית לב השרון • מועצה אזורית חוף השרון • מועצה אזורית דרום השרון |  |
| מועצות מקומיות | זמר • אבן יהודה • אליכין • פרדסיה • קדימה-צורן • תל מונד • כפר שמריהו • ג'לג'וליה • כפר ברא |  |
| מועצות אזוריות לשעבר | מועצה אזורית השרון התיכון • מועצה אזורית הירקון • מועצה אזורית מפעלות אפק • מועצה אזורית השרון הצפוני • מועצה אזורית הדר השרון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012599663305171 
שלט הכניסה לשמורת אלוני קדימה
אלוני התבור בשמורת אלוני קדימה
כל קבוע כמחצה על מחצה דמי

כל קבוע כמחצה על מחצה דמי הוא עקרון הלכתי בדיני ספקות, המסייג במקרים מסוימים את העיקרון הרגיל בהלכה לפיו הולכים אחרי הרוב. תרגומו המילולי הוא: כל קבוע - אובייקט שמקומו קבוע ונוצר ספק אודותיו או אודות אובייקט שיצא ממנו, כאשר שורש השאלה נעוץ באובייקט הקבוע ולא באובייקט שאינו קבוע, כמחצה על מחצה דמי, יש להחשיב אותו הלכתית כאילו הוא היה מחצית מהאובייקטים האחרים המוטלים עמו בספק, אף על פי שפיזית האובייקט הוא מועט ולפי הכללים הרגילים היה חל בו ביטול ברוב.
כלל זה עומד בניגוד לכלל המקביל: "כל דפריש מרובא פריש" (מארמית: כל מה שפרש - מהרוב פרש). כללים אלו מבחינים בין שני סוגי ספקות - בספק הנוגע לעצמים "קבועים" אין משמעות לרוב, ואילו בספק הנוגע לעצם ש"פרש" הולכים אחרי הרוב.
מקור הדין

דין זה נלמד מהפסוק "וארב לו", עד שיתכוון לו, ומכאן למדו תלמידיו של רבי ינאי, שהפסוק בא ללמד דין בנוגע לקבוצת אנשים העומדים יחד, אחד מהם עובד עבודה זרה שאסור להורגו אבל אין עונש מיתה בידי אדם על הריגתו, ותשעה מהם יהודים שההורג מהם חייב מיתת בית דין, במקרה שאדם זרק על הקבוצה אבן, והאבן פגעה ביהודי והרגתו, אין לחייב את ההורג מיתה, שכן אין ידוע למי התכוון, ושמא התכוון להרוג עובד עבודה זרה ובשוגג הרג את היהודי, וזאת אף על פי שרוב מוחלט של העומדים במקום הם יהודים.
הסבר הכלל

הדוגמה הקלאסית להבחנה בין מקרה של 'קבוע' למקרה שבו הולכים אחר הרוב, היא במקרה המכונה "תשע חנויות":
עיר אחת שיש בה עשר חנויות לממכר בשר; תשע מהן מוכרות בשר כשר והעשירית מוכרת בשר טרף. אם נמצא בשר ברחוב מחוץ לחנויות ולא ידוע מה מקורו - ההלכה היא שמותר לאכול את הבשר משום שרוב החנויות כשרות. אך אם אדם קנה בשר מאחת החנויות והוא לא זוכר מאיזו חנות - במקרה כזה הרוב לא מועיל, ואסור לאכול את הבשר. ההבדל בין שני המקרים הוא שכאשר הבשר נלקח מתוך החנות הוא נחשב "קבוע", ואילו כאשר הוא נמצא מחוץ לחנויות הוא נחשב "פורש".
יש מהראשונים המסבירים את הכלל, בכך שאין באפשרותנו להתעלם מהחנות הטריפה ולהתייחס לרוב החנויות הכשרות, שכן מקומה קבוע וידוע ואינו מתבטל ברוב. לפי שיטה זאת דין קבוע אמור כשמקום הקבוע ידוע וניכר מהותו ואינו בכלל הספק. רבים מהפוסקים הגדירו הלכה זו בגדר חידוש, שכן הוא נוגד לכלל הלך אחר הרוב.
שליח לקדש אשה

אחת מהדוגמאות לדין קבוע הוא, אדם שמינה שליח לקדש לו אשה, ולבסוף נעלם השליח ולא ידוע איזה אשה קידש, הרי אדם זה אסור לכל הנשים שבעולם, מכיוון שקיים חשש שמא היא אמה או חמותה או אחותה של אותה אשה שהשליח קידש, ומכאן שהיא אסורה עליו באיסור ערווה שעונשו כרת. אף על פי שרוב הנשים שבעולם מותרות לו אסור לו ללכת אחרי הרוב ולומר כי האשה אותה הוא מקדש שונה מרוב הנשים שבעולם, שאינן קרובות האשה הראשונה שהשליח קידש, וזאת מכיוון שכאשר הוא נשא את האשה, האשה היא בגדר קבוע, מכיוון שהיא קבועה בבית מסוים, ועל פי הכלל הידוע כל קבוע כמחצה על מחצה דמי, אין במצב זה היתר "הלך אחר הרוב".
לפי שיטת התוספות, דין זה היא חומרא מדרבנן, שכן לשיטת התוספות דין קבוע נאמר כאשר ההיתר והאיסור ניכרים במקומן, ולא כאשר גם במקום הקביעות קיים הספק. ולכן, גם כאשר ידוע כי מעשה כזה קרה, ואדם שלח את חברו לקדש אישה והשליח נעלם, אין כל האנשים שבעולם אסורים להנשא לכל אשה שמא היא מקודשת, ומכאן שהדבר היא חומרא מדרבנן שהחמירו על אותו אדם, מכיוון שביצע מעשה בלתי אחראי באיסורים חמורים כל כך, אבל על שאר האנשים שבעולם לא החמירו כל כך.
יש הדוחים זאת, וסוברים כי ההיתר להנשא לנשים אחרות הוא, מכיוון שידוע להן אישית שהן מעולם לא נתקדשו לאדם אחר, אבל האדם עצמו שקידש את האשה אינו רשאי לסמוך על היתר זה, מכיוון שגם אם תאמר לו האשה השנייה עמה הוא חפץ להנשא כי היא לא האישה אותה קידש, קיים חשש שמא אחותה או בתה מקודשות לו, למרות אי ידיעתה.
ראו גם

רובו ככולו
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ט"ו, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף י"ב, עמוד א'
↑  שם.
↑  ראו גם בתוספות בסוגיא דתקפו כהן הכותב כך.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
אלוהים נתן לך במתנה

| --- | --- |

 סינגל בביצוע איתן מסורי
 מתוך האלבום המון דברים
 יצא לאור:  1979
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  התקליט
 כתיבה:  דוד חלפון
 לחן:  איתן מסורי
"אלוהים נתן לך במתנה" הוא שיר שכתב דוד חלפון והלחין וביצע הזמר איתן מסורי ונכלל באלבומו "המון דברים" משנת 1979. השיר נחשב לאחד מלהיטיו הגדולים של מסורי.
במצעד "אגן הים התיכון" ששודר בכאן גימל ו-ynet, הגיע השיר למקום ה-10 מבין השירים האהובים ביותר בכל הזמנים.
רקע

דוד חלפון כתב את השיר ב-1975 ונתן אותו למסורי שהלחין אותו שנה לאחר מכן. לכבוד הסכם השלום עם מצרים בשנת 1979, התבקש מסורי לבצע שיר עם המילה "שלום" בטקס שנערך בכיכר מלכי ישראל בתל אביב. בעקבות זאת, הוסיף מסורי את השורה האחרונה בשיר 'אלוהים, תן לי רק עוד מתנה/ את השלום על פני האדמה'.
מבנה השיר

השיר בנוי כשיר הודיה המחולק לשניים: החלק הראשון עוסק במאפייני הטבע והקיום הבסיסי: "אלוהים נתן לך במתנה את החיים על פני האדמה". השיר ממשיך ומצייר מאפייני טבע כמו מחזורי הלילה והיום וכן עונות השנה, שדות ופרחים, ירח וכוכבים.
בחלקו השני עוסק השיר בתקווה ועתיד. מצוינים חגי ומועדי ישראל וכן הבטחת הארץ לאברהם מן המקרא: "את ישראל ארץ האבות". לתוך הבטחה זו נוספת השורה אשר מדברת על הבאת הילדים לעולם.
הבית האחרון ייחודי משום שהוא לא עוסק בהודיה, כי אם בבקשה לשלום עולמי, הדבר היחיד שעוד חסר בקיומנו.
גרסאות כיסוי

השיר בביצוע של חני פירסטנברג ואיתי טיראן, היה שיר הנושא של העונה השלישית (2003) של סדרת הטלוויזיה הישראלית "הבורגנים" ששודרה בערוץ 2.
יעל בר זוהר, עידן יניב ועמית פרקש ביצעו את השיר ב"קונג פו פסטיגל" בשנת 2009.
הילד אופיר אלבז ביצע את השיר כסולו ראשון בעונה הראשונה של תוכנית הטלוויזיה "בית ספר למוסיקה" (2011).
במסגרת המיזם המוזיקלי "צו השעה" לגרסאות כיסוי לשירים ישראלים, ביצע את השיר הזמר החרדי יעקב שוואקי בשנת 2020.
השיר בוצע בין היתר גם בידי האמנים ישי לוי, בני אלבז, הפרויקט של רביבו, טל ועקנין, בת אלה, ואתי קארי.
הערות שוליים

↑  דורית אסרף מזרחי, "הפרח בגני" הוא השיר הים-תיכוני האהוב ביותר בכל הזמנים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 במאי 2024
↑  מג'ו עמר ועד לעומר אדם: מצעד 50 השירים הים-תיכוניים של המדינה, באתר ynet, 9 במאי 2024
↑  אלוהים נתן לך במתנה, באתר הספרייה הלאומית
↑  פסטיגל - הערוץ הרשמי, קונג פו פסטיגל - אלוהים נתן לך, באתר יוטיוב, ‏9.11.2011
אבדה מדעת

בהלכה, אבדה מדעת היא אבדה שנמצאה בתנאים מסוימים המעידים כי האובד איבד אותה בידיעה ברורה שלא תשוב, ושבשל כך אין בה חיוב השבת אבדה.
מקור הדין

מקור הדין נמצא במסכת בבא מציעא בפרק אלו מציאות, והוא עוסק באדם שמצא כלי באשפה שדרך לפנותה. הגמרא פוסקת שאדם זה פטור ממצוות השבת אבדה שכן אבדה זו נחשבת אבדה מדעת והיה לו למאבד לקחת בחשבון שהאשפה תפונה בקרוב ועמה הכלי שהניח שם. דוגמאות נוספות מביא הרמב"ם אודות אדם שהשאיר את פרתו ברפת ללא דלת והלך, וברחה פרתו, או המניח כיסו (=ארנקו) ברשות הרבים והלך, וכיוצא בזה. במקרים כאלו המוצא אינו מחויב להשיב את האבדה לבעליה שכן המאבד "איבד ממונו לדעתו". לפי הרמב"ם המקור לדין זה הוא מלשון הפסוק ”וְכֵן תַּעֲשֶׂה לְכָל אֲבֵדַת אָחִיךָ אֲשֶׁר תֹּאבַד מִמֶּנּוּ וּמְצָאתָהּ”, מן המלים "אשר תאבד" ניתן ללמוד שהמקרה אינו מתייחס למי שמאבד לדעתו.
הפוסקים נחלקו בעניין אבדה מדעת. לדעת הרמב"ם מוצא האבדה אמנם פטור מחיוב הכרזה והשבת אבדה וכפי שנלמד מן הפסוק, אך החפץ אינו הפקר ואסור לו ליטול את החפץ לעצמו. הטור לעומת זאת סובר שמאחר שהמאבד הניח את החפץ במקום האבד הרי זה כאילו הפקירו והיא שייכת למוצאה. כדעת הרמב"ם פסק השולחן ערוך, ואילו הרמ"א פסק כדברי הטור. אם אדם מצא אבדה שכזו ללא שהוא ידע, ועל כן לא שייך לומר שהוא בא לגזול אותה, ישנה מחלוקת בפוסקים מה דינו. יש האומרים שהוא היה פטור מהשבת אבדה כל עוד לא הרים את האבדה אך מרגע ההרמה הוא מחויב להשיב, ויש הסוברים שאינו חייב בהשבה ומרגע שהתייאשו הבעלים הנוטל זכה באבידה.
גדרי הדין

בין האחרונים ישנן שתי גישות להגדרת המצב הממוני של אבדה שאבדה מדעת:
יש הנוקטים כי אבדה שכזו הרי היא כהפקר, שבעליה המקוריים מפקירים אותה. ואף על פי שאינם אומרים זאת במפורש, או אף מכריזים שאינם מפקירים את האבדה, אנן סהדי [= אנו מעידים, הדבר ברור] שבמציאות כזו אין לבעלים מחשבת קניין אמיתית בחפץ אבוד זה ובפועל הוא אכן מפקיר אותו.
יש הנוקטים שאין כאן הפקר אקטיבי, אך בשל העובדה שהחפץ אינו עומד ברשותו של הבעלים, מספיק ייאוש הבעלים כדי להוציא את החפץ מבעלותו ולהתיר לאחרים לקחתו לעצמם.
השלכה חשובה של הלכת 'אבדה מדעת' היא שגם במקרה של יאוש שלא מדעת אם האבדה מתחילתה הוגדרה כאבדה מדעת, המוצא יכול לקחתה לעצמו. כי בסיס ההלכה שמחייבת להשיב אבדה שנתייאשו ממנה שלא מדעת הוא חיוב השבת אבדה שחל על המוצא מיד עם מציאת האבדה בטרם ייאושו של האובד, אך באבדה מדעת אין כלל חיוב השבה ולכן ההיתר לקחת את האבדה אינו תלוי בשעת הייאוש בפועל.
ראו גם

אבודה ממנו ומכל אדם
לקריאה נוספת

אבדה מדעת; בתוך: אוצר עיונים, ש"ס מתיבתא, בבא מציעא, כרך ב, מערכה כ, פרקים א-ב, עמ' א-ג.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"ה, עמוד ב' ופירוש רש"י שם
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות גזילה ואבידה, פרק י"א, הלכה י"א
↑  ארבעה טורים, חושן משפט, סימן ר"ס
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רס"א, סעיף ד'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן ר"ס, סעיף י"א
↑  הרב מיכאל ויגודה, השבת אבדה, בתוך סדרת חוק לישראל, עמ' 13, הוצאת משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, ירושלים תשנ"ב.
↑  נחום רקובר, ניבי התלמוד, הניב "אבידה מדעת", ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"א-1990, באתר "דעת".
↑  ב"ח, חושן משפט, סימן רעג. ש"ך, חושן משפט סימן רסא ס"ק ג.
↑  נתיבות המשפט, סימן רסא ס"ק א.
↑  מחנה אפרים, דיני זכייה מהפקר, סימן ו; קצות החושן, סימן רסא, א.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
Hogwarts Legacy 2

|  כללי |
| --- | --- |
 תאריך הוצאה:  2026 
 סוגה:  משחק פעולה-תפקידים
 הוצאה לאור:  Warner Bros. Games
 סדרה:  הארי פוטר – משחקי וידאו 
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Unreal Engine 5
 המשחק הקודם:  Hogwarts Legacy
 
Hogwarts Legacy 2 הוא משחק וידאו בייקום הדמיוני של הארי פוטר שעתיד לצאת בשנת 2026.
רקע

לאחר הצלחת המשחק הראשון שמכר למעלה מ־30 מיליון עותקים לפלטפורמות השונות הכריזה חברת WB Games כי פיתוח משחק המשך הוא "בעדיפות עליונה".
פיתוח ועלילה

בחודש נובמבר 2024 הוכרז כי משחק ההמשך בפיתוח ועלילתו תתחבר באופן ישיר לסדרת הטלוויזיה הארי פוטר, שעתידה לצאת לאקרנים בשנת 2026, אולם לא נאמר באיזה אופן בדיוק.
הערכה היא כי משחק ההמשך יפותח גם הוא על ידי Avalanche Software.
הערות שוליים

1 2  רותם גולדברג, "Hogwarts Legacy 2" הוא בעדיפות העליונה ביותר של WB, אבל זה ייקח כמה שנים, באתר GamePro, ‏2024-09-05
↑  https://www.vgames.co.il/article/30893.html
↑  רותם גולדברג, "הוגוורטס לגאסי 2" יתחבר לסדרת הארי פוטר החדשה של HBO, באתר GamePro, ‏2024-11-05
אליקום צונזר

| --- | --- |

אליקום צונזר, איור מאת יעקב אפשטיין, 1902
 לידה:  13 באוקטובר 1836? ב' בחשוון תקצ"ז? וילנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  22 בספטמבר 1913 (בגיל 76) כ' באלול תרע"ג ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ארצות הברית 
 שפות היצירה:  עברית, יידיש 
 
אליקום צונזר (צונזער) באנתולוגיית השירים ביידיש שבעריכת משה באסין: מ' באסין (עורך), אנטאָלאָגיע פינף הונדערט יאָהר אידישע פּאָעזיע, ניו יורק: דאָס אידישע בוך, 1917. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 125
אֶליָקוּם צוּנְזֶר (בכתיב יידי: צונזער; 13 באוקטובר 1836, ב' בחשוון תקצ"ז?, וילנה – 22 בספטמבר 1913, כ' באלול תרע"ג, ניו יורק), שנודע בכינויו אליקום בדחן, היה בדחן ומשורר יידי ידוע במזרח אירופה ובהמשך בארצות הברית.
ביוגרפיה

צונזר נולד בעיר וילנה שבאימפריה הרוסית (ליטא), בנו של נגר. בצעירותו למד את המקצוע תוך שהוא משמש עוזר חזן. בגיל 16 גויס בכפייה לצבא הרוסי, אך כעבור שנה שוחרר עקב ביטול הגזרה. לאחר שחרורו עבד כחייט רוקם בקובנה, שם החל עוסק בחריזה והופיע כבדחן בחתונות ושמחות. בעקבות הצלחתו זאת החליט להתמקצע בתחום זה.
ב-1861 הגיע לווילנה, ושם כונה "אליקום הבדחן". ב-1862 פורסם ספר שיריו הראשון והוא החל להתפרסם. בשיריו ביקר את ה"אצולה היהודית" השוכחת את ארץ ישראל, עסק בסבל יהודי הגולה ובגעגועים לארץ ישראל.
בשנת 1871 נפטרו ארבעה מילדיו במחלת הכולרה, ושנה לאחר מכן מתה גם אשתו בן שנותר נהרג בתאונה. בשיריו שלאחר מכן החל גם להביע את צערו.
לאחר נישואיו בשנית עבר למינסק, שם עבד ככתב בעיתון ביידיש "קול העם". בשלב זה כבר היה מפורסם כמשורר, חרזן ובדחן.
לאחר פרעות 1881 החל לתמוך בציונות ובתנועת ביל"ו.
בשנת 1889 היגר צונזר לניו יורק, שם המשיך בחיבור שירים והתפרנס מבית דפוס שפתח.
הוא נפטר בניו יורק בשנת 1913.
יצירתו

מילדותו נטה לחבר מנגינות וחרוזים ביידיש, ומגיל צעיר יצא שמו כמאלתר מבריק וכבעל חוש מיוחד במינו לשירי עם ביידיש ולפולקלור. בחר לכתוב ביידיש, על אף שזמן קצר בצעירותו נהה אחרי ההשכלה העברית, ובשנות ה-80 (של המאה ה-19) אף התקרב אל תנועת "חובבי ציון". איציק מאנגר כינה את צונזר "משמח היהודים הגדול בדורו".
מתקופת התקרבותו אל התנועה הציונית נותר שירו המפורסם "די סאָכֶע" (ביידיש: המחרשה). שיר זה פשט בחבורות הציוניות הצעירות, הושר במסיבות ובהתכנסויות, וכמעט שהיה להמנון של צעירי הציונים בווילנה. תרגומו של צונזער לשירו נכתב בלשון מקראית נמלצת, למרות שהמקור ביידיש נכתב בלשון עממית ופשוטה. לימים עיבד נח שפירא את השיר לעברית קלה יותר, והוא זה המושר עד היום ושמו "במחרשתי".
צונזר שילב ביצירתו כושר אלתור מילולי עם כושר אלתור של לחנים עממיים. הוא זכה לפרסום רב בחייו והיה אחת הדמויות העממיות היותר מוכרות אצל היהודים דוברי היידיש במזרח אירופה, ולימים גם בארצות הברית. הוא אסף, כינס והוציא לאור למעלה מתשעים כרכים של שירים, ובהם אנתולוגיות, ספרוני שירים ושירי עם משלו. ספריו נדפסו בבתי דפוס בווילנה, בניו יורק ובברלין. בבית הספרים הלאומי בירושלים נמצאים כארבעים מספריו, כולם ביידיש. כלל יצירתו לא תורגם לעברית. חלק משיריו עובדו על ידי אברהם הורוויץ.