ירושלים בתקופה העות'מאנית
הערות שוליים

↑  מרדכי אליאב, ‏הקונסוליה האוסטרית בירושלים והיישוב היהודי, קתדרה 18, ינואר 1981 עמוד 73
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, פרק 20, עמ' 331-330.
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, פרק 7, עמ' 111-110.
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, פרק 16, עמ' 269-262
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמ' 408.
↑  יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמודים 522-523
↑  ראו: אריה מורגנשטרן, ‏בית החולים היהודי הראשון בירושלים, קתדרה 33, אוקטובר 1984, עמ' 124-107; הערות: שמעון שטרן, ‏עוד על בית-החולים היהודי הראשון בירושלים, קתדרה 37, ספטמבר 1985, עמ' 188-184
1 2  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 261.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 290, הערות 3-1.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 153.
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 63.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 606, הערה 3.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 749, הערה 1.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 800, הערה 2; עמ' 821, הערה 2.
1 2  גד גילבר, מגמות בהתפתחות הדמוגרפית של הפלסטינים – 1948-1870, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 20.
↑  אביבה חלמיש, ירושלים בתקופת המנדט הבריטי (יחידה 10 בקורס ירושלים לדורותיה), האוניברסיטה הפתוחה, תשפ"א–2020, עמ' 47.
↑  בנימין זאב קדר, מבט ועוד מבט על ארץ ישראל, תצלומי-אוויר מימי מלחמת העולם הראשונה מול תצלומים בני זמננו, משרד הביטחון – ההוצאה לאור,  1992, עמ 137
↑  בספר "מבט ועוד מבט", קדר מתייחס לספרו של רופין בהערה 136  - Syrien als Wirtschaftsgebiet – April 10, 2017, עמ 10, ספירה א' עמ' 6
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמ' 280, הערה 1.
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 70-69.
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 71.
↑  ארמטה פיארוטי, מנהגים ומסורות בארץ ישראל, עמ' 209.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים בארץ-ישראל, עמ' 615: הצייר האנגלי ויליאם הנרי ברטלט, בספרו על ביקורו בירושלים ב-1853, סיפר כי "הנוצרים המקומיים נמנעים מלבוא במשא-ומתן עם היהודים" וציין כי "עדיין נהוג כאן לשמוע את דברי-ההתנצלות 'בעיד ענכ'" (מילולית "הרחק ממך", במשמעות "לא-עליכם") לאחר שמזכירים יהודים", כפי שנוהגים לומר במקרים "שנוהגים להימנע מעצם הזכרת השם".
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 264–268, 333-330, 494-493, 543.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, ויליאם הנרי ברטלט (1853), עמ' 623-622.
1 2  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 74-72.
↑  ארמטה פיארוטי, מנהגים ומסורות בארץ ישראל, עמ' 58–59 (תרגם מאנגלית: עמיהוד ארבל).
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמ' 419: בקינגהאם סיפר על התרשמותו ממראה פניהם של יהודי העיר: "אף על פי שרבים מהיהודים הנמצאים כאן עתה, באו מחלקים שונים של העולם, קלסתר-פניהם היה לאומי בולט, כאילו היו כולם צאצאי אב אחד".
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ-ישראל, עמ' 417.
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 79-78.
↑  שאלה לוהטה
↑  שלמה הרמתי, עברית שפה מדוברת, הוצאת משרד הביטחון, 2000
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 279, 281.
↑  ביקורת: נורברט שווקה, ‏הטופוגרפיה הרפואית של ירושלים, קתדרה 121, ספטמבר 2006, עמ' 184-179.
↑  ביקורת: אריה מורגנשטרן, היסטוריה הזויה, ותגובת העורך ישראל ברטל, באתר מיזם תרבות ישראל
↑  ביקורת: דוד קושניר, ‏אור על מאה עלומה, קתדרה 102, טבת תשס"ב, עמ' 201-198
↑  אליקים רובינשטיין, ‏יהודים במשפט מוסלמי בירושלים, קתדרה 84, יולי 1997, עמ' 138-133
ירושלים וסביבתה על מפת הקרן לחקר ארץ ישראל באמצע שנות ה-70 של המאה ה-19. גודלה של העיר הוא 1,000 מ' על 1,000 מ'
מפה אמריקאית של ירושלים, 1883
ירושלים, שלהי התקופה העות'מאנית
קצינים טורקיים בביקור בהר הבית, 1917
קצינים טורקיים רכובים על גמלים במצודת דוד
שוטרים טורקיים בכניסה ל"חאבס א-דם" שב"רבאט מנצורי", בית הכלא לרוצחים, שהיה ממוקם בצמוד לשער המג'ליס של הר הבית
התיישבות מחוץ לחומות: שכונת משכנות שאננים, 1860
שוק אבטיחים בפאתי ירושלים, שלהי התקופה העות'מאנית,1900
פוטוכרום של שער יפו, בין 1890 ל-1905
הרכבת הראשונה נכנסת לירושלים, ספטמבר 1892
גיליון ראשון של החבצלת, 3 ביולי 1863, י"ד באב תרכ"ג
שער עיתון "הלבנון", ב-1870
יהודים בכותל המערבי
חיים ולירו, מראשי העדה הספרדית בירושלים. 1909.
עיתון "הצבי" בעריכת אליעזר בן-יהודה