stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כריכת חבל הטבור

| --- | --- |

איור של עובר עם כריכת חבל הטבור.
 תחום:  מיילדות 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D053589
 סיווגים
 ICD-10:  O69.1, P02.5
 ICD-11:  JB08.1 
 
כריכת חבל טבור (בלועזית: Nuchal Cord) היא מצב רפואי בו חבל הטבור נכרך סביב צוואר העובר במהלך ההיריון. כריכת חבל הטבור היא תופעה שכיחה, ומתרחשת ב-5%–29% מההריונות (תלוי בשבוע ההריוני). מצב רפואי זה נחשב שפיר, ותחלואה או השפעות שליליות של התופעה נחשבות נדירות ולא הוכחו סטטיסטית. האבחון יכול להתבצע בזמן ההיריון או במהלך הלידה.
אבחון

פענוח כריכת חבל הטבור באמצעות אולטרה סאונד יכול להתבצע טרם הלידה ותועד לראשונה בשנת 1982. ב-2004 התפרסם מחקר שמטרתו הייתה לקבוע את דיוק וחשיבות האולטרה סאונד באבחון של כריכת חבל הטבור. המחקר נערך על 289 נשים במקביל, עליהן בוצעה בדיקת אולטרה סאונד בטנית זמן קצר לפני צירי לידה. בהסתכלות על צוואר הילוד, זוהתה נוכחות של חבל הטבור, אך את עצם היותו כרוך ניתן היה לראות רק כאשר חבל הטבור נכרך סביב לפחות שלושה או ארבעה צדדים של צוואר הילוד. בפועל, כריכת חבל הטבור התרחש בלידות של 52 מתוך 289 הנשים שנבדקו, וב-35% מהמקרים הכריכה נמצאה טרם הלידה בבדיקת האולטרה סאונד שבוצעה לפני ובסמוך ללידה. בדיקת האולטרה סאונד איבחנה באופן שגוי 19% מהמקרים, בהם נמצאה כריכה של חבל הטבור למרות שבפועל היא לא הייתה קיימת. במחקר זה, לבדיקת האולטרה סאונד היו 35% דיוק במציאת כריכה בודדת של חבל הטבור סביב צוואר הילוד, ו-60% דיוק כאשר חבל הטבור נכרך יותר מפעם אחת.
אבחון > תסמינים

ולד עם כריכת חבל טבור ייוולד לעיתים עם חבל הטבור כרוך סביב צווארו. תסמינים אפשריים שעלולים להופיע הם אפרוריות של עור הפנים, פטכיות מרובות על עור הפנים, דימומים בעיניים והמטומה מסביב לצוואר.
פטכיות על ולד לאחר כריכת חבל הטבור
אפרוריות של עור הפנים של ולד לאחר כריכת חבל הטבור
המטומה מסביב לצוואר הולד לאחר כריכת חבל הטבור
אבחון > סיווג

כריכת חבל הטבור מסווגת ל-2 סוגים:
סוג A – חבל הטבור כרוך סביב צוואר העובר ויכול להחליק ממנו.
סוג B – חבל הטבור כרוך סביב צוואר העובר כך שאינו מסוגל להחליק ממנו.
סוג A - לחבל יש אפשרות להחליק מהצוואר
סוג B - לחבל אין אפשרות להחליק מהצוואר
טיפול

הטיפול בכריכת חבל הטבור מוכוון למניעת דחיסת חבל הטבור (מצב בו נחסמת אספקת הדם לעובר). טכניקת הטיפול בכריכת חבל הטבור משתנה בהתאם לעוצמת הליפוף מסביב לצוואר התינוק. במידה וחבל הטבור כרוך באופן רופף מסביב לצוואר העובר, ניתן להחליק את חבל הטבור מעל ראשו של העובר ובכך ליילד בצורה רגילה את העובר ולהניחו על בטן האם. אם חבל הטבור כרוך באופן הדוק מסביב לצוואר התינוק, המיילד יכול לנסות להחליק את חבל הטבור מעל אחת הכתפיים של התינוק וליילד את העובר בצורה זו, לאחר הלידה ניתן להתיר את חבל הטבור בצורה מלאה. במצב בו חבל הטבור כרוך בעוצמה רבה מכדי להחליקו מעל אחת הכתפיים, ניתן לבצע היפוך (המכונה somersault maneuver) על מנת לאפשר ליילד את העובר. המיילד יכול לבחור גם בחיתוך של חבל הטבור במידה ושאר טכניקות הטיפול בכריכת חבל הטבור אינן אפשריות.
פרוגנוזה

ישנם מחקרים שמצביעים על תחלואות שעלולת להיגרם לולד עם כריכת חבל הטבור כמו הלם, בעיות נשימתיות, ברדיקרדיה, אנמיה ואף לידה שקטה במקרים נדירים. למרות זאת, במחקרים מקיפים שנעשו בתחום נמצא כי אין קשר סטטיסטי מובהק בין כריכת חבל הטבור (ליפוף בודד או ליפופים רבים) לבין תחלואה ופגיעות עתידיות בעובר (כולל תמותה) ולכן לרוב נחשב מצב זה כמצב שפיר. ישנם מחקרים המצביעים על קשר בין כריכת חבל הטבור לתחלואות שונות בטווח הקצר. עדיין לא ברור האם הסיבוכים שלאחר הלידה הם תוצאה ישירה של כריכת חבל הטבור, או שהם תוצאה של הטיפול בכריכה, המתבצע באמצעות חיתוך חבל הטבור לאחר הצמדת דפנותיו זו לזו.
ראו גם

חבל הטבור
דחיסת חבל הטבור
צניחת חבל הטבור
הערות שוליים

↑  "Nuchal Cord". Merck Manuals Consumer Version. June 2018. Retrieved 2 October 2018
1 2 3  Comprehensive imaging review of abnormalities of the umbilical cord, Moshiri M, Zaidi SF, Robinson TJ, Bhargava P, Siebert JR, Dubinsky TJ, Katz DS. Radiographics. 2014 Jan-Feb;34(1):179-96
↑  "Nuchal cord and its implications". Maternal Health, Neonatology and Perinatology. 3 (1): 28.
↑  Jouppila, Pentti; Kirkinen, Pertti (February 1982). "Ultrasonic diagnosis of nuchal encirclement by the umbilical cord: A case and methodological report". Journal of Clinical Ultrasound. 10 (2): 59–62
↑  Peregrine, E.; O’Brien, P.; Jauniaux, Eric (August 2005). "Ultrasound Detection of Nuchal Cord Prior to Labor Induction and the Risk of Cesarean Section". Obstetrical & Gynecological Survey. 60 (8): 506–507.
1 2 3  Peesay, Morarji (6 December 2017). "Nuchal cord and its implications". Maternal Health, Neonatology and Perinatology. 3 (1): 28.
↑  Reynolds, L (March 1999). "Practice tips. 'Somersault' maneuver for a tight umbilical cord". Canadian Family Physician. 45: 613.
↑  Mastrobattista, Joan M.; Hollier, Lisa M.; Yeomans, Edward R.; Ramin, Susan M.; Day, Mary-Clare; Sosa, Alfred; Gilstrap, Larry C. (February 2005). "Effects of nuchal cord on birthweight and immediate neonatal outcomes". American Journal of Perinatology. 22 (2): 83–85.
↑  Schäffer, Leonhard; Burkhardt, Tilo; Zimmermann, Roland; Kurmanavicius, Juozas (July 2005). "Nuchal cords in term and postterm deliveries—do we need to know?". Obstetrics and Gynecology. 106 (1): 23–28.
↑  Sheiner, Sheiner; Abramowicz, Jacques S.; Levy, Amalia; Silberstein, Tali; Mazor, Moshe; Hershkovitz, Reli (May 2006). "Nuchal cord is not associated with adverse perinatal outcome". Archives of Gynecology and Obstetrics. 274 (2): 81–83.
↑  Reed, Rachel; Barnes, Margaret; Allan, Jan (February 2009). "Nuchal cords: sharing the evidence with parents". British Journal of Midwifery. 17 (2): 106–109.
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי הלידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שחל טלרפואה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 מייסדים:  יורם אלרואי
 משרד ראשי:  תל אביב
 מוצרים עיקריים:  מוקד רפואי טלפוני
 שווי שוק:  39.42 מיליון CHF (30 בנובמבר 2024)
 יו"ר:  ד"ר איתמר עופר
 מנכ"ל:  דייוויד ארנון
  
 www.shahal.co.il
 
ש ח ל טלרפואה בע"מ, המוכרת במותג שחל, היא חברה ציבורית ישראלית המפעילה מוקד טלפוני רפואי. המוקד של החברה מאויש ברופאים, פרמדיקים ואחיות שעברו הכשרה בטלרפואה, והוא פועל 24 שעות ביממה. לצוות המוקד יכולת אבחנה מרחוק באמצעות מיכשור מיוחד, לקרוא נתונים, לתת ייעוץ רפואי מיידי, ובמקרה הצורך לשלוח לחולה ניידת טיפול נמרץ.
היסטוריה

החברה נוסדה בנובמבר 1986 על ידי יורם אלרואי, ששימש כמנכ"ל החברה. בהמשך מונו בניו ארז ויריב אלרואי למנכ"לים משותפים של החברה. בינואר 2016 החליף אותם יובל שקד כמנכ"ל החברה. מנכ"ל החברה מאז מאי 2020 הוא ארז נחתומי, יו"ר החברה הוא יריב אלרואי, וביוני 2022 הצטרף אליו אהוד ברק כיו"ר משותף. המשרד הראשי של החברה שוכן בתל אביב. מנובמבר 2000 נסחרים ניירות הערך של החברה בבורסת SIX בשווייץ. באפריל 2023 נרשמו ניירות הערך של החברה גם למסחר בנאסד"ק.
בתחילת דרכה נתנה החברה למנוייה שירות של ניידות טיפול נמרץ, שהוזנקו לפי מידע רפואי ששודר מהחולה באמצעות מכשיר שסיפקה לו החברה. בהמשך נוספו עוד שירותי ניטור מרחוק של חולים.
החברה מפתחת ומייצרת מכשירי טלרפואה לביצוע אק"ג מלא (12 lead), ומאפשרים לצוות הרפואי מעקב שוטף אחרי מצבו של המנוי בכל מקום שבו הוא נמצא, לרבות מכשיר Smartheart שהופך טלפון חכם למכשיר המשדר אק"ג. החברה מספקת את שירותיה גם במדינות אחדות מחוץ לישראל.
הערות שוליים

↑  מהפכה בענקית הרפואה הישראלית: מינתה יו"ר דירקטוריון ומנכ"ל חדשים, באתר אייס, 4 בספטמבר 2024
↑  גולן חזני, שח"ל מפסיקה את הניהול המשפחתי: יובל שקד ימונה למנכ"ל, באתר כלכליסט, 17 בינואר 2016
↑  שירות כלכליסט, הג'וב החדש של אהוד ברק: יו"ר משותף בשחל טלרפואה, באתר כלכליסט, 30 ביוני 2022
↑   אורי תומר, אחרי שנה בתפקיד: מנכ"ל שח"ל הודיע על עזיבה, באתר TheMarker‏, 5 בפברואר 2017
↑  SHL Telemedicine to Commence Trading on NASDAQ Under the Symbol "SHLT", ‏March 31, 2023
↑  גילה מצא, חבל על כל דקה, מעריב, 29 בדצמבר 1987
↑  גולן חזני, שתי חברות סיניות מתעניינות ברכישת שח"ל, באתר כלכליסט, 19 באפריל 2015
אבריאל בר יוסף

| --- | --- |
תא"ל אבריאל בר יוסף כראש מספן הציוד, 2000.
תא"ל אבריאל בר יוסף כראש מספן הציוד, 2000.
 לידה:  26 בדצמבר 1954 (בן 69)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 ראש מספן הציוד
 תפקידים אזרחיים
 משנה לראש המטה לביטחון לאומי
 
בר יוסף, יולי 2009
אבריאל בר יוסף (נולד ב-26 בדצמבר 1954) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, שימש ראש מספן הציוד בחיל הים וכיהן כמשנה לראש המטה לביטחון לאומי. הועמד לדין באשמת בקשת שוחד, קבלת שוחד, מרמה והפרת אמונים בפרשת הצוללות וכלי השיט.
ביוגרפיה

בר יוסף הוא בעל תואר ראשון בהנדסת אוניות והנדסת מכונות מאוניברסיטת גלאזגו, ותואר שני בהנדסת אוניות מאוניברסיטת מישיגן. נשוי לעליזה, עובדת משרד הביטחון, ואב לארבעה. מתגורר בזכרון יעקב.
בר יוסף הוא בוגר בית הספר לקציני ים עכו ושירת בחיל הים במשך כ-25 שנים. בתפקידו האחרון שימש ראש מספן הציוד בשנים 1999 עד 2003.
לאחר שחרורו עבד ברפאל - מערכות לחימה מתקדמות בתחום יזום וניהול התעשייה הימית בישראל. כמו כן שימש דירקטור בחברה הכלכלית של זכרון יעקב ודירקטור חיצוני בחברת זוקו שילובים. בשנים 2004 עד 2009 כיהן כמנהל ועדת החוץ והביטחון של הכנסת וכמנהל הוועדה לתקציב הביטחון בכנסת. בשנים 2009 עד 2015 שימש משנה לראש המטה לביטחון לאומי. במסגרת זו היה חבר הוועדה הבינמשרדית לבחינת מדיניות הממשלה בנושא משק הגז הטבעי בישראל ("ועדת צמח"). ב-2012 מונה ליו"ר נמל חיפה וכיהן בתפקיד מספר חודשים.
בפברואר 2016 הודיע ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו על מינויו של בר יוסף לראש המטה לביטחון לאומי. בעקבות ההודעה דרשה תנועת אומ"ץ לבטל את המינוי בשל חשדות בקבלת טובות הנאה וניגוד עניינים. ביולי של אותה שנה הודיע בר יוסף שאיננו מעוניין בתפקיד ושפניו למגזר הפרטי.
אישומים פליליים > פרשת הצוללות

בנובמבר 2016 נחקר בחשד לקבלת שוחד מאיש העסקים הגרמני מייקל הרצוג, שניסה לקדם מיזם הנזלת גז טבעי בישראל, ונשלח למעצר בית לחמישה ימים. בדצמבר הוטל צו עיקול על הווילה שלו. ב-10 ביולי 2017 נחקר במסגרת תיק 3000 ומעצרו הוארך בארבעה ימים. אשתו, עליזה, נחקרה אף היא בשתי הפרשות. בנובמבר 2018 הודיעה המשטרה כי נתגבשה תשתית ראייתית נגד בר יוסף לביצוע עבירות שוחד, מרמה והפרת אמונים וקשירת קשר לביצוע פשע. באפריל 2021 הוגש נגדו כתב אישום באשמת שוחד.
אישומים פליליים > מתווה הגז

ב-23 בנובמבר 2017 הודיעה משטרת ישראל כי בסיום חקירת יאח"ה נגד בר יוסף התגבשה תשתית ראייתית לכאורה לביסוס החשד למעורבותו בעבירות שוחד, מרמה והפרת אמונים ועבירות לפי חוק איסור הלבנת הון, בעת שכיהן כמשנה לראש המטה לביטחון לאומי. על פי ההודעה הוא חשוד בקבלת שוחד מאיש עסקים גרמני בתמורה לקידום האינטרסים שלו בוועדת צמח שדנה במתווה הגז.
אישומים פליליים > העלמת הכנסות

בשנת 2022 חייבה רשות המסים את בר יוסף בתשלום כופר בסך 145 אלף ש"ח על שבמשך תשע שנים העלים הכנסות משכר דירה בסך 970 אלף ש"ח.
הערות שוליים

↑  תומר אביטל, רשות החירום הלאומית – מינויי מקורבים במקום טיפול באסונות, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 7 בדצמבר 2016
↑  ראש הממשלה החליט למנות את תא״ל במיל׳ אבריאל בר יוסף, לראש המטה לביטחון לאומי והיועץ לביטחון לאומי לראש הממשלה, אתר משרד ראש הממשלה, 24 בפברואר 2016
↑  אריאל כהנא, אומ"ץ דורשת: לפסול את מינוי ראש המל"ל, באתר nrg‏, 9 במרץ 2016
↑  ירון דורון, אבריאל בר יוסף הוא בכיר מל"ל שנחקר בחשד לשוחד, באתר nrg‏, 17 בנובמבר 2016
1 2  סיום חקירת תיק 3000: "פרשת הצוללות", באתר משטרת ישראל, 8 בנובמבר 2018
↑  ספיר לוי‏, פרשת הצוללות: אישום נגד גנור ובר יוסף, התיקים נגד שמרון וצ'ייני נסגרו, באתר וואלה, 10 במאי 2021
↑  שלמה טייטלבאום, אבריאל בר יוסף, לשעבר המשנה לראש המל"ל, העלים הכנסות משכר דירה - ושילם כופר, באתר כלכליסט, 25 בפברואר 2024;
החלטות ועדות הכופר ברשות המיסים לשנת 2022, רשות המסים בישראל, 25 בפברואר 2024
קולג' לרפואה לנשים של ניו אינגלנד

| --- | --- |

 מוסד חינוכי
 תקופת הפעילות:  נובמבר 1848 – 1874 (כ־25 שנים)
 מייסדים:  סמואל גרגורי (אנ')
 התמחות:  לימודי רפואה (אנ')
 מיקום
 מיקום:  בוסטון, מסצ'וסטס ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 
קולג' לרפואה לנשים של ניו אינגלנד (באנגלית: New England Female Medical College) היה מוסד הלימודים הראשון בעולם שהכשיר נשים למקצוע הרפואה. בית הספר נוסד בנובמבר 1848 בבוסטון, ארצות הברית, בשם קולג' לרפואה לנשים של בוסטון על ידי סמואל גרגורי (אנ'). בשנת 1873, הקולג' לרפואה לנשים של ניו אינגלנד מוזג עם אוניברסיטת בוסטון, ובשנת 1874 שמו שונה לבית הספר לרפואה של אוניברסיטת בוסטון (אנ').
רקע היסטורי

בשנות ה-40 של המאה ה-19, סמואל גרגורי פצח בקמפיין נגד העסקת גברים במקצוע המיילדות בטענה ששילובם במקצוע זה מסוכן ולא מוסרי. לדבריו, נוכחות של גבר בחדר לידה עשויה לגרום ליולדת למתח ולעצבנות עד למצב בו הצירים שלה נפסקים, דבר שגורר בתורו התערבות של רופאים עם מכשירים ותרופות שמסכנים את היולדת ואת הוולד. בכתביו, תיאר מקרים קשים בהם גברים בחדר לידה השתמשו בסכינים ובמלקחיים וחילצו את הוולד ביחד עם המעיים או הרחם של היולדות וגרמו למותן. גרגורי סבר שיש להכשיר נשים כ'רופאות מיילדות' על מנת שיחליפו את הגברים בתחום זה, ובשנת 1848 ייסד את הקולג' לרפואה לנשים של ניו אינגלנד כדי לענות על מטרה זו. גרגורי לא אחז בתפיסת עולם פמיניסטית ליברלית הדוגלת בשוויון מגדרי. הוא התנגד לזכות הצבעה לנשים, ותמך בסדר החברתי הקיים ובתפקידי המגדר המסורתיים. הוא טען בעד שילוב נשים במקצוע הרפואה מתוך אמונה שנשים אוחזות ב'איכויות נשיות טבעיות' כמו היכולת לדאוג, לטפל ולנחם.
בית הספר נפתח במטרה להכשיר נשים למקצוע המיילדות והגינקולוגיה. משום שהוא יועד לנשים בלבד, היה ברור שהוא לא יצליח להיות ריווחי עקב מספר נרשמות קטן היקף, ולכן בית הספר נשען בעיקר על תרומות, והנשים שעמדו בתנאי הקבלה יכלו לקבל מלגת לימודים. ב-9 בנובמבר 1848, נפתח מחזור הלימודים הראשון עם 12 סטודנטיות, ובשנת 1850, כל הסטודנטיות סיימו את לימודיהן וקיבלו תואר ברפואה.
בשנת 1857, מדינת מסצ'וסטס הכירה רשמית בבית הספר והעניקה לו אישור רשמי להכשיר נשים למקצוע הרפואה. בתקופה זו, התגלעה מחלוקת, לגבי מטרת העל של בית הספר, בין גרגורי לבין הרופאה מארי אליזבת זקז׳בסקה (אנ'), שעבדה בבית הספר כפרופ' למיילדות וראש מחלקה קלינית. בעוד גרגורי סבר שבית הספר צריך להכשיר נשים במקצועת הסיעוד, המיילדות והרפואה, זקז׳בסקה סברה שבית הספר צריך להתמקד בלימודי רפואה בלבד.
במשך 25 שנות פעילותו, הקולג' לרפואה לנשים של ניו אינגלנד הכשיר 300 נשים, והעניק תואר ברפואה ל-98 נשים, ביניהן הרופאה האפרו-אמריקאית הראשונה, רבקה לי קרמפלר (אנ'), שסיימה את לימודיה בשנת 1864.
תוכנית לימודים

גרגורי סבר שיש להפריד בין תחומי ההתחמות של גברים ונשים במקצוע הרפואה, ושבית הספר צריך ללמד את הסטודנטיות את תחומי ההתמחות הראויים בעיניו לנשים. לכן, אף על פי שבית הספר לימד נשים את מקצוע הרפואה, תוכנית הלימודים הפלתה אותן משום שהתמקדה בעיקר בתחומי מיילדות וגינקולוגיה. מועמדות ללימודי רפואה בקולג' לרפואה לנשים של ניו אינגלנד היו צריכות להוכיח שיש להן הכשרה באנגלית ושהן כתבו תזה בנושא רפואי כלשהו. כמו כן, היה עליהן להגיע עם ידע מוקדם במיילדות וגינקולוגיה (אנ').
תוכנית הלימודים נפרסה על פני שלוש שנים וכללה 17 שבועות של למידה תאורטית (30 שעות לימוד בשבוע), ולאחר מכן כשנתיים-שלוש של התמחות תחת פיקוח של רופא גבר. משום שלא היה זה חוקי לעשות שימוש בגופות, נעשו מעט ניתוחים, ולכן רוב ההדגמות בשיעורי אנטומיה נערכו על בובות. במסגרת הלימודים, הסטודנטיות למדו מטריה מדיקה (אנ'), כימיה, טיפול, אנטומיה, כירורגיה, רפואה משפטית, מיילדות, גינקולוגיה, מחלות ילדים, פיזיולוגיה והיגיינה.
ביקורת

הקמת הקולג' לרפואה לנשים של ניו אינגלנד לוותה בביקורת ועוררה מחלוקת רבה. באותה תקופה, נשים נתפסו בציבור כחסרות כישורים מנטליים עבור מקצוע הרפואה. הממסד הרפואי בבוסטון גינה את פתיחת בית הספר. גברים בולטים בממסד הרפואי טענו שנשים לא מסוגלות לקבל החלטות, ושהן לוקות בכושר שיפוט פגום, בחוסר יציבות רגשית, בחוסר עמידה ובנחיתות ביולוגית. כמו כן, נטען כי מקצוע הרפואה הוא מקצוע מלחיץ מאוד, ושלנשים אין את היכולת להתמודד עם לחצים.
אפליית הסטודנטיות והבוגרות של בית הספר

ב-4 במאי 1860, סמואל גרגורי פרסם מכתב למערכת בעיתון Boston Evening Transcript (אנ') שכותרתו '?Doctor or Doctress'. במאמר זה, הציע גרגורי לבצע הבחנה בין רופאים לרופאות באמצעות הענקת תואר שונה לנשים - 'Doctress' (בעברית: דוקטורית) במקום 'Doctor' (בעברית: דוקטור). לדבריו, שימוש בתואר 'דוקטורית' לנשים רופאות יבטיח את גבולות המקצוע שלהן בכך שיעסקו רק בתחומים הראויים לנשים (כמו גינקולוגיה ומיילדות). בנוסף, הוא טען שהשימוש במושג 'דוקטורית' במקום 'דוקטור' ימנע בלבול בקרב הציבור ויעזור לציבור לבחור מי יטפל בו (למשל: מודעה בעיתון או שלט עם התואר 'דוקטורית' במקום 'דוקטור' יבהיר לקוראים שמדובר ברופאה ולא ברופא). גרגורי סבר שרופאות צריכות לעבור התמחויות שונות מאלו של הגברים ותיאר את תפקיד האישה האוחזת בתואר 'דוקטורית' כ'צנועה ונשית'. מנגד, הרופאות מרי ג'קסון (אנ') ומארי אליזבת זקז׳בסקה התנגדו לשימוש בתואר 'דוקטורית' עבור נשים. בעוד גרגורי טען לקשר בין מדע וגבריות, זקז׳בסקה הכחישה זאת וטענה שהמדע והרציונל אינם נחלתם של הגברים בלבד, ושהתכונה הנדרשת לרופא או לרופאה היא היכולת לחשיבה מדעית, וזאת אינה תלויה במגדר. בשנת 1863, חבר הנאמנים של בית הספר אימץ את ההצעה של גרגורי והעניק לבוגרות את התואר 'Doctress of Medicine' (בעברית: 'דוקטורית לרפואה'). בוגרות בית הספר התרעמו על קבלת התואר הזה משום שחשו שהוא שני במעלה לתואר 'דוקטור לרפואה'. בשנת 1868, בית הספר החליט לתת לבוגרות את האפשרות לבחור אם הן רוצות שעל הדיפלומה שלהן יהיה כתוב 'דוקטור לרפואה' או 'דוקטורית לרפואה'. כל בוגרות בית הספר העדיפו פה אחד את התואר 'דוקטור לרופאה' על פני 'דוקטורית לרפואה'.
מאבקן של בוגרות בית הספר לכבוד ולהכרה לא נגמר בשם התואר שלהן. במשך עשרות שנים, הן נאבקו כדי שהממסד יקבל אותן כרופאות מן המניין. הסטודנטיות של בית הספר לא הורשו לעבור התמחויות בבתי חולים רבים, וגם אם קיבלו אישור להתמחות, ההתמחות הגבילה אותן לתחומי המיילדות והגינקולוגיה בלבד, דבר שאילץ בוגרות רבות לחפש הכשרה נוספת מחוץ לגבולות ארצות הברית. בוגרות בית הספר התקשו מאוד להשתלב בשוק העבודה. ארגוני רפואה סירבו לתת לבוגרות רישיון לעסוק ברפואה, ובמטרה למנוע התמחות של נשים ברפואה, כל רופא שלימד או התייעץ עם אישה רופאה, הסתכן בכך שרישיונו יישלל ממנו. קשיים אלו ייאשו נשים רבות שוויתרו על הרשמה ללימודי רפואה מלכתחילה.
מיזוג עם אוניברסיטת בוסטון

בשנת 1872 גרגורי מת והשאיר את בית הספר ללא תקציבים ועם משכנתה גבוהה. בית הספר נכנס לקשיים כלכלים ועמד בפני פשיטת רגל. אוניברסיטת הרווארד הציעה לקחת את בית הספר תחת חסותה אולם בתנאי שנשים לא יורשו ללמוד בו. אוניברסיטת בוסטון הציעה לקחת אותו תחת חסותה ולהמשיך לקבל אל שורותיו נשים אבל בתנאי שהוא יפתח גם לגברים. ההצעה של אוניברסיטת בוסטון התקבלה, שמו של בית הספר שונה ל'בית הספר לרפואה של אוניברסיטת בוסטון' ושעריו נפתחו ב-5 בנובמבר 1873. בשנת 1893, נשים היוו שליש מסך הסטודנטים של בית הספר.
ראו גם

בית הספר לרפואה לנשים בלונדון
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Loue, Sana, and Martha Sajatovic, eds. Encyclopedia of women's health. Springer Science & Business Media, 2004. P. 447-448
1 2  Walker, William B. Journal of the History of Medicine and Allied Sciences, vol. 8, no. 3, Oxford University Press, 1953, pp. 347–48
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Sylvain Cazalet, New England Female Medical College & New England Hospital for Women and Children, homeoint.org
1 2 3  The New England Female Medical College is Incorporated, African American Registry
1 2 3 4  Tuchman, Arleen Marcia. “Situating Gender: Marie E. Zakrzewska and the Place of Science in Women’s Medical Education.” Isis, vol. 95, no. 1, The University of Chicago Press, The History of Science Society, 2004, pp. 34–57
1 2 3 4 5 6 7  Gardner, Martha. "Equality and Women Physicians: the Disagreement over Women’s Public Role at the New England Female Medical College, 1848-1874." (2006)
1 2  AMERICA'S FIRST MEDICAL SCHOOL FOR WOMEN STUDENTS, NEW ENGLAND FEMALE MEDICAL COLLEGE 1861-1883, Max Rambod Inc
1 2 3 4 5 6 7  Edgar B. Herwick III, The 'Doctresses Of Medicine': The World's 1st Female Medical School Was Established In Boston, GBH, November 4, 2016
↑  Arleen Marcia Tuchman, Zakrzewska, Marie Elizabeth, American National Biography
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nr96040826  VIAF: 122440282   WorldCat (עם VIAF): 122440282
יצחק בער

.
.
| --- | --- |

 לידה:  20 בדצמבר 1888 הלברשטאדט, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  22 בדצמבר 1980 (בגיל 92) ישראל 
 ענף מדעי:  היסטוריה
 מקום מגורים:  גרמניה, ארץ ישראל
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין  האוניברסיטה של שטרסבורג  אוניברסיטת פרייבורג 
 מוסדות:  בית המדרש הגבוה למדעי היהדות 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס ישראל לשנת תשי"ח
 תרומות עיקריות
 חקר היהודים בספרד הנוצרית בימי הביניים
 
יצחק פְריץ בער (קרי: בֶּר; בגרמנית: Baer) (ט"ז בטבת ה'תרמ"ט, 20 בדצמבר 1888‏ – ד' בשבט תש"ם, 22 בינואר 1980) היה היסטוריון יהודי גרמני וישראלי, מגדולי החוקרים של היהודים בספרד הנוצרית בימי הביניים, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וחתן פרס ישראל לשנת תשי"ח.
חייו > ראשית חייו ועיצובם

יצחק פריץ בער נולד ב-1888 בקהילת הלברשטאדט שבגרמניה, שם גדל, כבן למשפחה יהודית אורתודוקסית אמידה. הוא קיבל חינוך משלים אורתודוקסי, למד תורה ומשניות בבית הספר היהודי ולאחר מכן בבית המדרש המקומי ואצל רב העיירה. למד בגימנסיה ורכש השכלה אירופית הומניסטית, שם למד על בוריין שפות קלאסיות ואירופיות. לאחר מכן למד פילוסופיה, היסטוריה ופילולוגיה קלאסית באוניברסיטאות ברלין, שטרסבורג ופרייבורג. אוניברסיטת פרייבורג הייתה אז מרכז בעל שם עולמי ללימודי היסטוריה. מורו היה ההיסטוריון הקתולי היינריך פינקה (גר'), שתחת כנפיו פנה לעסוק ביהודי ספרד. אויגן טויבלר, מלומד גדול בתולדות המקרא והבית השני, אשר פתח לבער אשנב לגישה המדעית הביקורתית של לימודי היהדות. בער פרסם את הדוקטורט שלו ב-1913 תחת הדרכתו של פינקה. נושא הדיסרטציה היה יהודי אראגון. במלחמת העולם הראשונה שירת בחיל התותחנים הגרמני שבחזית המזרחית. במהלך שירותו הצבאי הבין שהמקום ליהודים הוא בארץ ישראל, וזאת הייתה התקופה בה הפך לציוני. אחרי המלחמה שב לברלין.
חייו > תחילת דרכו האקדמית

בשנת 1919 הוא החל לעבוד במחיצתו של אויגן טויבלר, שהקים את האקדמיה למדעי היהדות בברלין, שם פגש את רוזה האורוויץ, עמה התחתן. בער כתב ב-1922 ספר שלא ראה אור על יהודי דוכסות קלווה בצפון גרמניה במאות ה-18 וה-19. לאחר סיום כתיבת הספר שב למחקרו על תולדות יהודי ספרד. בשנים 1925 עד 1926 שקד על ליקוט חומר ולצורך כך שהה פעמים מספר בארכיוני ספרד.
בשנת תר"ץ (1930) עלה בער לארץ ישראל, עם אשתו ושלושת ילדיהם. ב-1929 הוציא לאור כרך תעודות שנושאו יהודי אראגון ונווארה. עבודה זו הוחזקה כיצירת מופת והציבה את בער בשורה אחת עם גדולי מדעני היהדות של דורו. העבודה הקנתה לו מ-1930 משרת הוראה בחוג לתולדות עם ישראל באוניברסיטה העברית שבראשו הועמד, כמרצה להיסטוריה יהודית בימי הביניים. בנוסף לכך כיהן במשך שנים לא מעטות (1932–1945) כפרופסור לימי הביניים בתחום ההיסטוריה הכללית ולא רק היהודית גרידא. בער היה מעורכי "הספרייה ההיסטוריוגרפית" ו"ספר היישוב" ומהעומדים בראשה של החברה ההיסטורית הישראלית. הוא אף משני האבות המייסדים (בצוותא עם בן-ציון דינור) ועורכו של "ציון" רבעון לחקר תולדות ישראל היוצא לאור מטעם החברה ההיסטורית הישראלית.