stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כסף (יסוד)
שימושים בתעשייה

שימושו הידוע ביותר של הכסף הוא בתכשיטים. תכשיטי כסף עשויים לרוב מכסף סטרלינג. מטיל כסף טהור במשקל 5 ק"גהכסף יקר יחסית לנחושת וזול יחסית לזהב, ונחשב כמתכת יקרה מ"דרגה שנייה", במיוחד בהשוואה לזהב. הזוכים במקום השני בתחרויות ספורט שונות (המשחקים האולימפיים, למשל) מקבלים מדליית כסף; הזוכים במקום הראשון מקבלים מדליית זהב.
כסף משמש להכנת ערכות סכו"ם (סכינים, כפיות ומזלגות) יוקרתיות וכלי מטבח נוספים - מגשים, קומקומים וכדומה. גם כלים אלה עשויים לרוב מכסף סטרלינג.
שימוש של כסף שהיה נפוץ בעיקר בעבר הוא הכנת מטבעות ומדליות, במיוחד במדינות אשר הפעילו בסיס דו מתכתי; (להבדיל ממערכת הכוללת מטבעות ממתכת יחידה כדוגמת תקן הזהב או תקן הכסף) כיום משמשות סגסוגות זולות יותר (של נחושת וניקל, בעיקר) למטרה זו. עדות לשימוש הנפוץ של המתכת כאמצעי תשלום קיימת בשפות רבות בעולם, ובהן העברית, בהן שם המתכת ושם אמצעי התשלום זהים: צרפתית (Argent), לטינית (Argentum) ועוד.
כסף חנקתי, וכן כמה מתרכובות ההלידים של כסף (כלומר, מלחי כסף בהן האניון הוא הלוגן) משמשים להכנת סרטי צילום. מלחים אלו מתכהים בחשיפה לאור ויוצרים על-גבי הסרט את התמונה. ישנם מלחי כסף שכשהם מוספים לזכוכית הם גורמים לה להתכהות באור חזק ולחזור ולהיות בהירה כשהאור נחלש. אפשר לנצל זאת לייצור משקפיים ההופכים למשקפי שמש כשהמשתמש מצוי בשמש וחוזרים להיות משקפיים כמעט שקופים כשהוא בצל.
הודות למוליכותו החשמלית הגבוהה של הכסף, נעשה בו בתעשיית האלקטרוניקה.
AgONC -Silver fulminate הוא חומר נפץ חזק, בשל רגישותו הרבה לטלטול או זעזוע (פגיעה של טיפת מים מסוגלת לגרום פיצוץ) ערכו היישומי מוגבל.
לכסף כלורי (AgCl) שימוש כדבק לזכוכית. בתגובות מתילציה עם מתיל-יודיד הוא עשוי לשמש זרז לפי עקרון לה שטלייה כשהוא משקע את יון היודיד שמתפנה.
לכסף יש שימושים רפואיים שונים. הוא משמש ליצור חומר לסתימת עששת בשיניים.
פיזור יודיד הכסף (AgI) מעל עננים מעודד ירידת גשם.
לכסף קולואידי תפקיד בתור חומר אנטיביוטי.
כסף אצטט  AgC_{2}H_{3}O_{2} יוצר טעם דוחה עם עשן סיגריות ולכן משמש כחומר המסיע בגמילה מעישון כשהוא מוכנס למסטיקים או גלולות.
מספר ניסויים בפיזיקה קוונטית כמו ניסוי שטרן-גרלך משתמשים באטומי כסף.
שימושים קולינריים

עלי כסף (וארק) (וגם עלי זהב) משמשים כתוספת קישוטית במאכלי גורמה באסיה ובעיקר בהודו. (ראה ערך (אנ'))
היסטוריה

כסף ידוע לאדם מראשית העת העתיקה. סיגי המתכת שנמצאו במערה קדומה באסיה, מעידים על כך שידעו להפריד אותו מעופרת כבר בשנת 4000 לפנה"ס.
הוא מוזכר בספר בראשית. פסל מיכה היה עשוי מכסף.
באלכימיה הכסף קושר לירח: בתרבות האצטקית הכסף נחשב כדמעות הלבנה ובמיתולוגיה היוונית-רומית נחשב למתכת המקודשת לארטמיס/דיאנה, אלת הירח.
כסף משמש בתור חומר גלם לתכשיטים, כלים ובתור אמצעי תשלום כבר אלפי שנים. בעברית ובצרפתית, המילה "כסף" משמשת גם למתכת וגם לאמצעי התשלום המרכזי (בשונה מבאנגלית).
באלכימיה, כסף נקרא "לונה". הוא נקשר לירח וסמלו כצורת הירח (איור משמאל).
צורה בטבע

כסף בצורתו הטבעית, משולב לעיתים קרובות עם גופרית, ארסן, אנטימון, כלור ויסודות נוספים. המחצבים הנפוצים של כסף הם: ארגנטיט (Ag2S), כלורוארגריט (AgCl) ופירוארגריט (Ag3SbS3).
לעיתים קרובות, ניתן למצוא כסף במחצבי נחושת, ניקל-נחושת, זהב, עופרת ואבץ-עופרת.
הפקה

כסף עשוי להיות מופק ישירות מהמחצבים שלו, או כתוצר לוואי בתהליכי טיהור אלקטרוכמיים של: נחושת, זהב, אבץ ועופרת. בשיטות אלו, ניתן להפיק כסף ברמת טוהר של 99.9%.
היקף ייצור ועתודה עולמית

נכון לשנת 2015, היקף הייצור העולמי של כסף עמד על כ-27,300 טונות. מקסיקו היא יצרנית הכסף הגדולה בעולם, עם תפוקה של כ-5,400 טונות, שהן כ-19.7% מהייצור העולמי, על אף שפרו ככל הנראה מחזיקה בעתודות הכסף הגדולות בעולם, עם כ-120,000 טונות כסף, שהן כ-21% מהעתודה העולמית.
| תפוקת הכסף העולמית (2015) - היקף ועתודות> דירוג | תפוקת הכסף העולמית (2015) - היקף ועתודות> מדינה | תפוקת הכסף העולמית (2015) - היקף ועתודות> תפוקה שנתית (טונות) | תפוקת הכסף העולמית (2015) - היקף ועתודות> נתח מהייצור העולמי | תפוקת הכסף העולמית (2015) - היקף ועתודות> עתודות מוכחות (טונות) | תפוקת הכסף העולמית (2015) - היקף ועתודות> נתח מהעתודה העולמית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מקסיקו מקסיקו | 5,400 | 19.7% | 37,000 | 6.5% |
| 2 | הרפובליקה העממית של סין סין | 4,100 | 15% | 43,000 | 7.5% |
| 3 | פרו פרו | 3,800 | 13.9% | 120,000 | 21% |
| 4 | אוסטרליה אוסטרליה | 1,700 | 6.2% | 85,000 | 15% |
| 5 | צ'ילה צ'ילה | 1,600 | 5.8% | 77,000 | 13.5% |
| 6 | רוסיה רוסיה | 1,500 | 5.5% | 20,000 | 3.5% |
| 7 | בוליביה בוליביה | 1,300 | 4.7% | 22,000 | 3.8% |
| 8 | פולין פולין | 1,300 | 4.7% | 85,000 | 15% |
| 9 | ארצות הברית ארצות הברית | 1,100 | 4% | 25,000 | 4.3% |
| 10 | קנדה קנדה | 500 | 1.8% | 7,000 | 1.2% |
| 11 | שאר העולם | 5,000 | 18.3% | 50,000 | 8.7% |
|  | סך הכל | 27,300 | 100% | 570,000 | 100% |
אמצעי זהירות

הכסף עצמו אינו מסוכן לאדם, אך מלחיו נחשבים חומרים מסרטנים.
תרכובות שמכילות כסף יכולות להספג במחזור הדם, להגיע אל רקמות שונות ולגרום למצב שנקרא ארגיריה שבו העור מקבל גוון כסוף תמידי. מצב זה אינו מזיק.
לכסף אין תפקיד ביולוגי בגוף האדם.
ראו גם

יודיד הכסף
הליד כסף
כסף חנקתי
מי כסף
כסף סטרלינג
ארגנטומטריה
ארגיריה
שימושים רפואיים לכסף
מחצית השקל
הערות שוליים

↑  Thermal Conductivity of the elements
↑  Electrical Conductivity of the elements
↑  Cottom & Wilkinson, Advanced Inorganic Chemistry
↑  Gurdeep Raj, Advanced Inorganic Chemistry, GEOL publishing, עמ' 1138
↑  Plasticity of the coordination sphere of Ag+2(הקישור אינו פעיל, 8.12.2019)
↑  silver(III) aminomethylpyridine complexes(הקישור אינו פעיל, 8.12.2019)
↑  Hymowitz, Norman; Haftan Eckholdt (1996). "Effects of a 2.5-mg Silver Acetate Lozenge on Initial and Long-Term Smoking Cessation". Preventative Medicine 25: 537.(הקישור אינו פעיל, 8.12.2019)
1 2 3  כסף - היקף ייצור ועתודות עולמי - דו"ח השירות הגאולוגי של ארצות הברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543868505171  BNE: XX526371  BnF: cb11959564p (data)  GND: 4133759-1  LCCN: sh85122588  NARA: 10641526  NDL: 00562453  NKC: ph126252 
דנאריוס כסף של הקיסר הרומי גטה
סהר - סמל הכסף באלכימיה
מכרה כסף
גוש כסף
אברדווי

| --- | --- |

 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומה:  ויילס ויילס
 מחוז:  גוויניד'
 שטח:  1,128.22 הקטאר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,282 (2011)
 קואורדינטות:  52°32′40″N 4°02′40″W﻿ / ﻿52.544380555556°N 4.0444°W﻿ / 52.544380555556; -4.0444 
 אזור זמן:  UTC
 http://www.aberdyfi.com/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ויילס מוגדלת) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסיאברדווי(למפת ויילס רגילה) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסיאברדווי(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים אברדווי(למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים אברדווי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אברדווי (בוולשית: Aberdyfi; "שפך נהר הדווי"), או כפי שידועה לעיתים בתעתיק האנגלי ההיסטורי Aberdovey, היא עיירת חוף וקהילה בקצה הדרומי של מחוז גוויניד' שבצפון-מערב ויילס, הממלכה המאוחדת.
העיירה שוכנת לחופי הים האירי, על שפך נהר הדווי (שעל שמו קרויה), באמצע מפרץ קרדיגן ובתוך תחומי הפארק הלאומי סנודוניה. היא נמצאת כ-41 ק"מ דרומית לפורת'מדוג, כ-85 ק"מ מערבית לשרוסברי ו-140 ק"מ מערבית לברמינגהאם, תחנת הרכבת של אברגווני משרתת מספר מסילות רכבת מורשת היסטוריות מה שתורם לחשיבותה של העיירה כיעד תיירותי אזורי.
אברדווי החלה את דרכה כעיירת נמל שהתבססה על תעשיית בניית סירות מקומית, אך החל מאמצע המאה ה-19 הפכה לעיירת נופש עם חיבורה לרשת מסילות הברזל הלאומית. כיום כ-43% מהנכסים בעיירה הם דירות נופש עונתיות ורק 38.5% מהאוכלוסייה מגדירה את עצמה ולשית, כאשר כמעט שני שלישים מהתושבים נולדו מחוץ לוויילס.
אתרים נבחרים

תחנת הרכבת אברדווי
כנסיית סנט פיטרס
החוף באברדווי
מלון פנהליג ארמס
דלית רצ'שטר

| --- | --- |

רצ'שטר במהלך שידור המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ, 2016
 לידה:  1 באוגוסט 1988 (בת 36) חולון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 
דלית רצ'שטר (נולדה ב-1 באוגוסט 1988) היא שדרנית רדיו, עורכת מוזיקלית ודי ג'יי.
ביוגרפיה

דלית רצ'שטר נולדה בחולון להורים שעלו בשנות ה-70 מברית המועצות. עם גיוסה לצה"ל החלה לשמש בתפקיד עורכת מוזיקלית בתחנת גלגלצ.
ב־2009 החלה להגיש בתחנה את התוכנית "סינגלס" אותה ערכה עד אז, במקום הדר מרקס. מאז 2012 מגישה רצ'שטר את מצעד הפזמונים השבועי המשודר בגלגלצ. בנוסף היא מגישה תוכנית יומית בין השעות 12:00–14:00 ובימי רביעי את התוכנית "גלגלייב", בה היא מארחת אמנים המבצעים הופעות חיות באולפן.
ב־2015 הגישה יום בשבוע את התוכנית "ציפורי לילה" בגלי צה"ל יחד עם דלית עופר.
רצ'שטר משמשת גם כדי ג'יי במסיבות ובאירועים. לפני הופעתה של בריטני ספירס בישראל ערכה מופע חימום. ב־8 באוגוסט 2019 ערכה לראשונה את "הנשף של דלית רצ'שטר" במועדון רידינג 3 בתל אביב.
ב־25 ביוני 2020 הנחתה את טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" יחד עם לאון שניידרובסקי.
באוקטובר 2022 לקחה רצ'שטר חלק בספיישל הטלוויזיוני "מחווה לדנה אינטרנשיונל", ששודר לרגל ציון 20 שנה לארגון הנוער הגאה (איגי) ולקריירה המוזיקלית של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא ביצע קטע קריינות לשירה של אינטרנשיונל "ישנן בנות". בשנת 2023 הוציאה רמיקס לשיר "Bye Dubai" של ריף כהן.
רצ'שטר נמצאת בזוגיות עם גלי שטרקמן, סמנכ"לית לקוחות במשרד הפרסום גיתם.
הערות שוליים

↑  ענת קם‏, הדר מרקס פותחת את הבוקר, באתר וואלה, 15 בספטמבר 2009
↑   דני ספקטור, "מול המיקרופון אני הכי חשופה ואמתית", באתר TheMarker‏, 29 באוגוסט 2019
↑  גלגלייב/ ביצועים חיים באולפן גלגלצ, באתר גלגלצ, בדיקה אחרונה ב־28 במרץ 2022
↑  דוד אברהם‏, עדיף שתיים על העץ: "ציפורי לילה" עוברת רענון, באתר וואלה, 1 בפברואר 2015
↑  שי ארזואן‏, כמה עלתה מסיבת הרווקות של בר רפאלי?, באתר וואלה, 21 בספטמבר 2015
↑  חן פרורדין, ‏חם בפארק: בריטני ספירס בהופעה, באתר ‏מאקו‏, 3 ביולי 2017
↑  Mako גאווה, ‏אתם בחרתם: אלו הזוכים בטקס פרסי איגי LOVE הראשון, באתר ‏מאקו‏, 26 ביוני 2020
1 2  בר זגה, דיוות: נונו, יאיר לפיד וכוכבי "קופה ראשית" בערב מחווה לדנה אינטרנשיונל, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 28 באוגוסט 2022
↑  Bye Dubai (باي دُبيّ) [Dalit Rechester Remix], 2022-09-15, נבדק ב-2023-08-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010820125405171  VIAF: 26164295434908412826   WorldCat (עם VIAF): 26164295434908412826
רובה M16

.
| --- | --- |
מלמטה למעלה: M16A1, M16A2, M4, M16A4.
מלמטה למעלה: M16A1, M16A2, M4, M16A4.
 מידע כללי
 סוג:  רובה סער
 נגזרות:  רובי סער: M16A1, M16A2, M16A3, M16A4. רובי קרבין: CAR15,‏ M4 קרבין, M4A1 פלאט-טופ. רובי קלעים וצלפים: M16A2E3,‏ SR-25, רוב"צ SR-25 Mk 11,‏ Mk 12 Special Purpose Rifle ו-M110 SASS. שונות: קולט קומנדו, Micro M16 ועוד רבים.
 תכנון:  יוג'ין סטונר, 1957
 מדינה מייצרת:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:  קולט, Bushmaster Firearms International, FN Herstal, S&T Motiv, H & R Firearms 
 מעצב:  יוג'ין סטונר, L. James Sullivan 
 תקופת השימוש:  1962–הווה (כ־63 שנים) 
 מלחמות:  מלחמת וייטנאם, מלחמת עיראק, מלחמת אפגניסטן, האינתיפאדה השנייה, מלחמת המפרץ, מלחמת חרבות ברזל 
 מחיר ליחידה:  $600 (A1),  $1,000 (M4)
 יחידות שיוצרו:  מעל 8 מיליון
 מידע טכני
 קליבר:   \ 5.56\times 54\ {\mbox{mm NATO}} 5.56x45 מ"מ נאט"ו
 פעולה:  רובה אוטומטי בעל נצרה בוררת, מופעל גז עם בריח מסתובב
 חירוק קנה:  1:12
 הזנה:  מחסנית
 כוונות:  כוונות ברזל
 אורך כולל:  1,002 מ"מ / 96 ס"מ
 אורך קנה:  508 מילימטרים (20.0 אינץ')
 משקל ריק:  כ-3 קילוגרם (6.6 ליברות)
 משקל מלא:  כ-3.4 ק״ג
 קצב אש:  700–900 כדורים לדקה
 מהירות לוע:  990 מטר לשנייה / 886 מטר לשנייה
 טווח אפקטיבי:  550 מטרים (600 יארד)
 
M16 (נכתב גם כ-M-16) הוא רובה סער (רוס"ר) אמריקני מתוצרת חברת קולט בקליבר 5.56 מ"מ. משמש כרובה השירות האישי של רוב חיילי הכוחות המזוינים של ארצות הברית מאז שנת 1964 וכנשקם האישי של רוב חיילי צה"ל מאז שנות ה־90 של המאה ה־20 אך מוחלף (בהדרגה) ביחידות הקרביות, מאז תחילת שנות ה־2000, ברובי M4A1 שמבוססים על ה-M16 ומ־2006 בתבור ובמיקרו-תבור. רובי ה־M16 הם מרובי הסער הנפוצים ביותר בעולם, ונמצאים בשירות במדינות רבות.
היסטוריה

רובה ה־M16 נגזר מאב טיפוס שפותח על ידי חברת "ארמלייט" ונקרא AR-10. זה היה רובה בקליבר 7.62 מ"מ שתוכנן להתמודד כמחליף ל־M1 גאראנד ומאוחר יותר לרובה M-14. על אף שהפסיד, המשיכה חברת "ארמלייט" לפתחו עד שיצרה את רובה AR-15 שהיה אב־הטיפוס של ה־M16 בקליבר 5.56 מ"מ.
רובה ה־AR-15 נכנס תחילה לשימוש מוגבל בחיל המשטרה הצבאית של חיל האוויר האמריקאי כבר ב־1957, ובהמשך לשימוש קרבי מוגבל על ידי צבא דרום וייטנאם והכוחות המיוחדים של צבא היבשה. כאשר עבר מפתחו, יוג'ין סטונר, לחברת קולט, קיבל הנשק את השם M16 וזכה במכרז של הצבא האמריקני כולו. הרובה החליף בשירות את ה-M14 וההצטיידות המסיבית בו החלה מ־1966.
לאחר שנמצא מתאים לסטנדרטים של צבא ארצות הברית, ה־M16 הותאם על מנת לענות על הצרכים של חיילי צבא ארצות הברית במלחמת וייטנאם. בחודשים הראשונים לשימוש נתגלו בעיות רבות בשימוש בו, בין היתר בגלל שינויים באבק השרפה של הכדורים, מחסניות עם 20 כדורים בלבד, ומעצורי ירי מחשיפה ללחות, שהפכו את הנשק לשנוא על החיילים האמריקאים. כל אלה יחד עם השמועה שמדובר בנשק פלא שאינו דורש ניקוי ותחזוקה שוטפים, הביאו למעצורים שחלקם השביתו את הרובים כליל דווקא במהלך קרב. בתקופת השימוש הראשונה שלו, נרשמו עשרות מקרים של חיילים שנמצאו הרוגים לאחר קרב כשבידיהם רובה חדש תקוע לגמרי. לאחר מספר שינויים ושיפורים שעיקרם מחסניות גדולות יותר של 30 כדורים, טיפול בבעיית אבק השריפה, ושינוי הסגסוגת בחלקים שנטו להחליד, הנשק התחבב על החיילים, והוא משמש את החיילים האמריקאים עד היום. בשנת 1986 החליף צבא ארצות הברית את רוב רובי M16A1 ברובי M16A2. הדגם החדש פתר בעיות רבות שהיו בדגם המקורי והציע הנדסת אנוש ואמינות טובות יותר. בשנות ה־2000 עברו צבא ארצות הברית וחיל הנחתים האמריקני לדגם M16A4, הנחשב למתקדם ביותר בסדרת ה־M16.
ה־M16 הגיע לישראל ברכבת האווירית בזמן מלחמת יום הכיפורים ב־1973, החליף את הרובים הישנים והפך לנשק האישי של רוב חיילי צה"ל. בשנות השמונים, עם פיתוח הגליל על ידי התעשייה הצבאית הישראלית (שנכנס לשירות ב־1974) נדחק ה־M16 לצד והגליל תפס את מקומו, אך לאחר כעשור של שימוש הגליל לא הוכיח עצמו כיורש ראוי, ובעקבות מספר בעיות שלא נפתרו חזר צה"ל להשתמש ב־M16 בשנות ה־90. החל משנת 2000 עבר צה"ל לשימוש ב־M4A1 קרבין, גרסה מקוצרת ומתקדמת של רובה ה־M16A2. החל בשנת 2002 נכנס לשימוש התבור במספר יחידות חי"ר ובמידה, ואחרי ניסוי מוצלח בזמן מבצע חומת מגן ומבצע דרך נחושה הוחלט לאמצו כרובה השירות של יחידות החי"ר. כיום (2021) התבור (בדגם תבור X-95 פלאט-טופ) נמצא בשימוש חטיבת גבעתי, חטיבת גולני וחטיבת הנח"ל, ומספר חטיבות חי"ר במילואים.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 החל צה"ל בהסבת רובי M16A1 ארוכים לרובים מקוצרים על ידי ניסור הקנה (בסדנאות חיל החימוש), החלפת מתפסים והחלפת הקת הקבועה בקת טלסקופית הזהה לזו של הרובה M4A1 שמשרת בחיל הרגלים, חיל ההנדסה הקרבית ויחידות מובחרות בצה"ל.
תכונות

ה־M16 הוא רובה סער שמנגנונו מבוסס על לחץ גזים וקירור אוויר, ועל עקרון המכנס סגור (חזרת המכלול, והנקירה מבוצעות בנפרד). הכלי מוזן באמצעות מחסנית המכילה 30 כדורים (בצה"ל מקובל למלא את המחסנית ב־29 כדורים בלבד, על מנת למנוע מעצורים ולהאריך את חיי המחסנית). משקלו הנמוך של הנשק מושג על ידי שימוש בסגסוגות אלומיניום וחלקי פלסטיק עבור רוב גוף הנשק כאשר בית הבליעה ומנגנון הירי מורכבים מפלדה. בשימוש בכוונות ברזל, מיקומה של הקת בהמשך הקנה, מקטין את קפיצת הקנה ומאפשר חזרה מהירה יותר לתמונת כוונות ושמירה יחסית על המכוון במצבי ירי אוטומטים.
אורכו הרב יחסית של הקנה, הוא מצד אחד גורם שלילי בעיני המשתמשים בו, בעיקר ביחידות ללוחמה בשטח בנוי (וביחידות הפועלות מתוך כלים משוריינים) אך מנגד, הוא גם מרכיב חשוב בדיוקו של הנשק. המרחק המוגדל בין הכוונות (שהוגבהו כפיצוי על הגבהת הקת) גם הוא מאפשר ירי מדויק יותר, באופן עקיף.
בנוסף ניתן להרכיב עליו מגוון כוונות אופטיות ומכשור עזר כמו דורגלים, מטול רימונים ועוד. לנשק מצב נצור ועוד שני מצבי ירי:
חצי אוטומטי – בכל לחיצה על ההדק נורה כדור אחד והכדור הבא במחסנית מוכנס לבית הבליעה.
אוטומטי – תהליך הפליטה של תרמיל הכדור שנורה והכנסת כדור חדש לבית הבליעה נעשית בפעולה ישירה כתוצאה מלחיצה על ההדק.
מצב צרורות – היה קיים ב־M16A2 ובדגם הראשון של ה־M4. בלחיצה על ההדק משתחרר צרור כדורים המופסק ברגע שההדק משוחרר (במספר דגמים מתקדמים נורה במצב זה, הקרוי "Burst", צרור בן שלושה כדורים עם כל לחיצה על ההדק) במטרה להחליף את הירי האוטומטי. לצורך מלחמה בטרור הוחזר הירי האוטומטי לכלי נשק בדגמים כגון ה-M16A4 וה-M4A1 קרבין.
תכונות > נתונים טכניים

אורך – 96.6 ס"מ (אורך הקנה 50.8 ס"מ)
משקל – 2,940 גרם
קוטר קליבר – 5.56 מ"מ∗
קוטר הקנה – 5.66 מ"מ∗
קוטר הקליע – 5.76 מ"מ∗
טווח מקסימלי – 2,650 מטר†
מהירות קנה – 990 מטר/שנייה
קצב אש תאורטי‡ – 800 כדורים בדקה
∗ קוטרו של הקליע לפני שנורה הוא 5.76 מ"מ, מלחץ הגזים שנוצרים בעת הפיצוץ הוא נדחס אל תוך הקנה שקוטרו הוא 5.66 מ"מ, בתוך הקנה מצויים שישה סלילים שקוטרם 5.56 מ"מ והם חורצים את הכדור ומעניקים לו תנועה סביב צירו המעניקה לו יציבות. בסופו של דבר הקליע יוצא מהקנה כשקוטרו 5.56 מ"מ.
† טווח מקסימלי עבור ירי ב־45 מעלות. הטווח היעיל המקסימלי קטן מקילומטר אחד.
‡ ירי באוטומט ללא צורך בהחלפת מחסניות וללא מעצורים.
חלקי הנשק

מבט מימין
מבט משמאל
מתאם כוונת אחורית. ניתן לשלוט על הסטייה האנכית על ידי הזזת הכוונת ימינה או שמאלה.
תפס המתפסים: מכאן ניתן לפרק את המתפסים.
סתרשף: מסתיר הרשף, לעיתים משמש גם ליציבות.
פתח פליטת התרמילים: הפתח נפתח בזמן ירי על מנת לסלק את התרמילים ונסגר על ידי תריס על מנת למנוע לכלוך במכלול ביתר זמן.
מחסנית: ישנן כמה סוגי מחסניות, הנפוצה ביותר מכילה עד 30 כדורים, וכאמור בצה"ל משתמשים ב-29.
תפס המחסנית: זהו כפתור קפיצי שלוחצים עליו כשצריך להוציא את המחסנית מהכלי.
רסיבר תחתון: מחזיק את מנגנון ההדק, ואליו מחוברת הקת.
הנועלן (ידוע בסלנג הצה"לי כ"צרצר" בשל הקול שהוא משמיע). נועד לדחוף את המחלק קדימה ולהשלים את הנעילה.
קת: משמשת ליציבות. ועקב הקת: נועד לכתף על-מנת לקבל את הרתע.
ידית דריכה: איתה דורכים את הנשק על ידי משיכתה לאחור.
כוונת קדמית "להבית". ניתן לשלוט על הסטייה האופקית על ידי הרמת או הורדת הכוונת).
כוונת אחורית "חרירית" – משמע חור באמצע. דרך החור הנ"ל היורה אמור לראות את הכוונת הקדמית (הלהבית).
נצרה: לנצרה שלושה מצבים: נצור, בודדת, אוטומט.
הדק ושמורת ההדק.
רצועת הנשק: בתרשים נמצאת הגרסה הראשונה של הרצועה, ישנו מגוון רחב של רצועות.
עצר המחלק: עוצר את המחלק (מכלול) מאחורי בית המחסנית לאחר גמר התחמושת.
תושבת הכידון.
קנה: עם חרוק קנה 1:12, בדגמים מתקדמים יותר חירוק הקנה הוא 1:7, מה שמקנה יציבות רבה יותר לקליע, בעיקר הטווחים רחוקים.
חלקי הנשק > חלקי המכלול

בריח (ידוע בסלנג הצה"לי בשם "שושנה"): החלק המרכזי ביותר של המכלול, אחראי לגריפת הכדור, נעילתו בבית הבליעה, מתוכו יוצא הנוקר הפוגע בפיקת הכדור, חליצת התרמיל ופליטתו.
המחלק: זהו חלק הנע בתוך הנשק בזמן ירי. אליו מחובר הבריח. מעל למחלק נמצאת כוסית הגזים, והיא, בעזרת הגזים שנפלטים בעת הירי ונלכדים בצינורית שיוצאת מהקנה, זו שמושכת אותו לאחור על מנת לשחרר את הנעילה ולפלוט את התרמיל. בתנועתו קדימה הוא דוחף את הבריח ובכך גורם לו לגרוף את הכדור התורן לבית הבליעה.
פין מוביל בריח (ידוע בסלנג הצה"לי בשם "פין טלוויזיה"): פין זה מחבר את הבריח למחלק ומאפשר לו חופש תנועה בין שני מצבים אפשריים.
במכלול נמצאים גם:
כוסית הגזים: הגזים מגיעים אליה דרך צינורית הגזים, והיא אחראית לתזוזת המכלול לאחור. זהו מהות נשק חצי אוטומט לעומת נשק בריחי (שאינו חצי-אוטומט).
הנוקר: זהו ציר שנוקר את פיקת הכדור וגורם לירי. הנוקר מחובר למחלק ולבריח באמצעות פין פציל.
חלקי הנשק > חלקי המכלול > פירוט הבריח

הבריח הוא החלק האחראי על גריפת הכדור, נעילתו בבית הבליעה (על ידי סיבוב של 1/16 מסיבוב שלם) ופליטת התרמיל הריק לאחר הירי. הנוקר יוצא מחור הנמצא בתוך הבריח. על הבריח נמצאים:
שיניים גורפות: שתי השיניים התחתונות שבבריח. תפקידם לגרוף את הכדור התורן לתוך בית הבליעה. כל פעם שן אחרת גורפת כדור – תלוי במקום הכדור התורן (ימין או שמאל).
השן החולצת נמצאת על הבריח מצד ימין. תפקידה למשוך את התרמיל הריק אל מחוץ לבית הבליעה.
השן הפולטת היא שן קפיצית הנמצאת על הבריח מלפנים ותפקידה להשליך את התרמיל הריק החוצה.
חלקי הנשק > חלקים נוספים

ידית אחיזה: מקום היד החזקה של היורה.
מתפסים: משמשים לאחיזת היד החלשה.
ידית נשיאה.
חבק הרצועה.
קפיץ מחזיר: נמצא בתוך הקת ומחזיר את המכלול קדימה לאחר הדריכה או פליטת תרמיל ריק.
צינורית הגזים: דרכה חוזרים הגזים שנוצרו כתוצאה משרפת אבק השריפה אל כוסית הגזים הנמצאת במכלול. הצינורית עוברת בין הקנה למתפס עליון.
פטיש: לחיצה על ההדק משחררת אותו אל עבר הנוקר שפוגע בפיקת הכדור, שם מתחילה שרשרת הניפוץ. הפטיש נדרך על ידי תנועת המכלול לאחור.
דגמים שונים

במשך השנים יוצרו מספר דגמים של ה־M16 על מנת לענות על צרכים של יחידות צבא שונות. לאחר חבלי הקליטה במלחמת וייטנאם יוצר ה-M16A1, זה הוא למעשה ה־M16 הסטנדרטי בצה"ל, וזה ששימש את חיילי צבא ארצות הברית משנות השבעים ועד שנות התשעים של המאה ה־20. בשנות התשעים, לאחר שנים של מחקרים הגיעו בצבא ארצות הברית למסקנה שירי אוטומטי בקצבים גבוהים מדי הוא חיסרון ולכן בדגם החדש יותר (M16A2), בירי אוטומטי, כל לחיצה על ההדק משחררת צרור בן שלושה כדורים.
כבר במלחמת וייטנאם נכנסו לשימוש הרובים המקוצרים (CAR15) – רובים בעלי קנה באורך של 368 מ"מ, כאשר המתפסים קצרים יותר וכך גם המרחק בין הכוונות, ובנוסף לקת קיימים ארבעה מצבי פתיחה להתאמה אישית להעדפתו של כל חייל. ה־M16 המקוצר אמנם שוקל מעט פחות ונח יותר לנשיאה ותפעול אך בגלל קיצור הקנה והמרחק בין הכוונות הוא גם מדויק פחות.
מודל חדש וקצר יותר המבוסס על ה־M16A2 הוא ה־M4 קרבין – ה־M4 וה־M4A1 נכנסו לשימוש נרחב במלחמה בבלקן בשנת 2000 ובמלחמת עיראק ב־2003, וכמו כן נכנסו לשימוש ביחידות השדה הקרביות בצה"ל.
ליחידות מיוחדות אף הותאמו מספר מצומצם של רובים לקליבר של 9 מ"מ (Colt SMG).
משפחת רובי ה־M16 וה־AR15 של ארמלייט וקולט ידועה בתכונות ה"לגו" שלה ובאפשרות להרכיב רובה מעוצב־אישית מחלקים של רובים שונים.
ה־SR-25 הוא רובה קלעים/צלפים המבוסס על ה-AR10. רובה זה נמצא בשימוש בחיל הים האמריקני וביחידות המיוחדות של צה"ל ומשמר הגבול, בדגם SR-25 Mk 11.
דגמים שונים > ה־M16 וגרסאותיו בצה"ל

במסגרת הרכבת האווירית במלחמת יום הכיפורים, קיבל צה"ל עשרות אלפי רובי M-16 מארצות הברית.
במשך השנים השתמש צה"ל לסירוגין ב־M-16 וברובה הגליל הישראלי.
בשנת 1993 החל כל מערך החי"ר הצה"לי להשתמש אך ורק ב-M-16, בעקבות החלטה של מפקדת חילות השדה, בה נקבע כי רובה ה־M-16 עדיף על ה"גליל", בשל כושר הקליעה שלו ומשקלו הקל.
במחצית השנייה של שנות התשעים עבר צה"ל מרובי M16A1 ו-M16A2 (שנקראים בעגה "M16 ארוך") ל"מקוצרים" – רובי קרבין של ה־M16 מדגמים מתקדמים יותר כמו ה־CAR15, ה־M4 קרבין ורובה ה־M4A1 "פלאט-טופ". עם הזמן נזנח השימוש ב־CAR15 האמריקאי ועקב עודף ברובי M16A1 ארוכים שהובאו מארצות הברית במלחמת יום כיפור, הוחלט בצה"ל לקצר חלק מן הרובים הארוכים וכך נולד ה-"M16 המקוצר".
בצה"ל לא הסתפקו במקוצרים ועבור מספר יחידות להן כל ס"מ מיותר הוא משמעותי קוצצו הקנים המקוצרים עוד יותר וכך נולד ה־M16 המקוצרר, זהו למעשה נשק הקצר בשלושה ס"מ מהמקוצר, והסתרשף ממוקם בו ממש מתחת לכוונת הקדמית. החל משנת 2003 מבצע צה"ל הסבה של נשקי M16A1 לנשק מקוצר על ידי ניסור הקנה מכיוון בית הבליעה והחלפת הקת והמתפסים. הנשק הנ"ל מכונה "M-16 מוסב" או "M-16 מנוסר". כמו כן, נרכשו רובי "קולט קומנדו" קצרים במיוחד.
רוב החיילים הלוחמים ותומכי הלחימה בסדיר ובמילואים משתמשים ב־M16 מקוצרים לצד ה־M4 והתבור, בעוד שטירונים וחיילים בתפקידים עורפיים משתמשים לעיתים עדיין ב־M16 ארוך. צה"ל החל בתהליך ובסופו יעברו כל חיילי צה"ל לשימוש בנשקים קצרים, והנשקים הארוכים יוצאו מכלל שימוש.
כמו כן, משתמש צה"ל בדגם קלעים שמבוסס על M16A2E3 עם שיפורים לקליעה וצליפה כגון מתאם לכוונת השלכה וכוונת טלסקופית, דורגלים, קת עם הגבהה ללחי, קנה מעובה (מעלה סלילים 1:7, המאפשר לירות "תחמושת ירוקה" חזקה יותר) ומעבר לירי אוטומטי מלא (רובה M16A2 יכול לירות רק צרורות של שלושה כדורים). דגם זה נקרא בצה"ל M16A3, וכיום משמש רק ביחידות מילואים כיוון שרוב יחידות הסדיר כבר עברו לכלי נשק דוגמת M4A1 או מיקרו-תבור X-95L כנשק קלעים.
לכל רובי ה־M16 על שלל גרסאותיהם אפשר להתקין מסילות Picatinny שמאפשרות לחבר לרובה מגוון רב של עזרים טקטים כגון כוונות שונות, צייני לייזר ופנסים. בנוסף, אפשר להתקין מתחת לקנה מטול רימונים מדגם M-203.
נכון ל־2025, הרובה האישי של חטיבות חיל הרגלים הסדירות הוא ה־M4A1 פלאט-טופ (גרסת קרבין ל־M16A2) גם חיל האיסוף הקרבי וחיל ההנדסה הקרבית משתמשים בנשק זה. בחיל השריון משתמשים הלוחמים ב-M16 מקוצררים לטובת היעילות בתוך טנק. בחיל התותחנים משתמשים הלוחמים ב־M16 מקוצרים או בקולט קומנדו כאשר קלעים מקבלים M4. בשאר חילות השדה (חיל החימוש, מערך ההגנה האווירית, פיקוד העורף חילוץ והצלה) משתמשים הלוחמים ברובי ה־M16 המקוצרים או המנוסרים וחלקם הקטן (בעיקר קלעים ויחידות מיוחדות בחילות הללו) משתמשים ב־M4A1.
ראו גם

בריח מסתובב
קולט קומנדו
M4 קרבין
AR-10
CAR15
SR-25