stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וילבור לואיס אדמס
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

אדמס כשל בניסיונו להיבחר לתובע הכללי של המדינה ב-1924.
ב-1932, חבר בית הנבחרים הרפובליקני המכהן, רוברט האוסטון, היה מעורב במחלוקת פנים-מפלגתית על חוק היובש ולא הצליח לזכות במועמדות הרפובליקנית. כתוצאה מכך, הצליח אדמס לזכות בניצחון דחוק, ונבחר לבית הנבחרים של ארצות הברית ב-1932, תוך שהוא מביס את הרפובליקני ראובן סאטרת'ווייט הבן. אדמס שירת עם הרוב הדמוקרטי בקונגרס ה-73. בבית הנבחרים האמריקני, אדמס הצביע עם תוכנית הניו דיל. הוא כיהן מ-4 במרץ 1933 עד 3 בינואר 1935, בתקופת ממשלו של נשיא ארצות הברית פרנקלין ד. רוזוולט.
בשנת 1934, אדמס החליט לא להיבחר מחדש, אלא לקרוא תיגר על הסנאטור המכהן האמריקני הפופולרי ג'ון טאונסנד הבן על מושב הסנאט שלו. כרפובליקני מתון, טאונסנד תמך בחלק גדול מהחקיקה של הניו דיל, והפגין יעילות ניכרת באמצעות מעורבותו בהקמת דברים כמו התאגיד הפדרלי לביטוח פיקדונות. לעומת זאת, לאדמס היה פרופיל נמוך בבית הנבחרים וטאונסנד הצליח להעלות שאלות לגבי היעילות של אדמס עבור דלאוור. שוב, כשהתנגדה למגמות לאומיות, לדלאוור הייתה הצלחה רפובליקנית מקומית משלה ב-1934, בראשות טאונסנד. אדמס חזר הביתה ועבר לג'ורג'טאון, דלאוור, שם המשיך בעיסוק בעריכת דין. הוא גם היה מנהל הדואר בפועל בג'ורג'טאון מ-6 במאי 1937 ועד מותו.
ביוגרפיה > מוות ומורשת

אדמס מת ב-4 בדצמבר 1937 בבית החולים ביבי, לואיס, דלאוור. הוא קבור בבית הקברות של האיחוד, הממוקם ברחוב סאות' רייס, ג'ורג'טאון.
ויליאם וינטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בספטמבר 1898 המפסטד, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  18 בדצמבר 1955 (בגיל 57) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  אמן בין-לאומי 
 מדינה:  בריטניה
 פרסים והוקרה:  ניצח באליפות בריטניה בשנים 1935–1936
 
ויליאם וינטר (באנגלית: William Winter;‏ (11 בספטמבר 1898 – 18 בדצמבר 1955) היה שחמטאי בריטי.
וינטר ניצח באליפות הפתוחה של בריטניה בשחמט בשנת 1934, ובאליפות בריטניה בשחמט בשנים 1935 ו-1936, תוך הבסת צמרת שחקני העולם, כולל אהרון נימצוביץ' ומילן וידמר. וינטר היה מחבר מוערך של ספרי שחמט.
וינטר היה קומוניסט. במשחק בסיבוב האחרון של תחרות השחמט בנוטינגהאם 1936, כאשר היה בעמדה עדיפה, הסכים לתיקו מול מיכאל בוטביניק, דבר שעורר תמיהות. וינטר היה אלוף בריטניה היחיד שנכלא בבית סוהר בגין פעילותו הפוליטית.
זיכרונותיו בתחום השחמט פורסמו בהמשכים בביטאון "CHESS" בסוף שנות החמישים.
וינטר היה אחיין של ג'יימס מתיו ברי, מחבר הספר פיטר פן.
השתתפות באולימפיאדות

וינטר שיחק בנבחרתה האולימפית של אנגליה בארבע אולימפיאדות:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
| 1930 |  | אנגליה |  | 11.5 מ-15 | 8+ 7= 0- | 76.7 | 8 קבוצתי |
| 1931 | 4 | אנגליה |  | 10 מ-17 | 5+ 10= 2- | 58.8 | 9 קבוצתי |
| 1933 | 3 | אנגליה |  | 6.5 מ-11 | 3+ 7= 1- | 59.1 | 10 קבוצתי |
| 1935 | 1 | אנגליה |  | 7.5 מ-18 | 1+ 13= 4- | 41.7 | 12 קבוצתי |
תחרות לדוגמה בה השתתף

תחרות השחמט בנוטינגהאם 1936
ספרים שכתב

Chess for Match Players, originally published in 1936 by Lawrence & Wishart (באנגלית)
Kings of Chess , Hardinge Simpole Chess Classics (באנגלית)
The world chess championship : 1951; Botvinnik v. Bronstein. with R. G. Wade, Turnstile Press (באנגלית)
הערות שוליים

↑  המשחק מול בוטביניק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 9375 2203  LCCN: no2013114993  NTA: 071411151  VIAF: 288104326   WorldCat (עם VIAF): 288104326 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים ובנושא אנגלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הסכמי סחר חופשי של ישראל

הסכמי סחר חופשי של ישראל (נכון לאפריל 2022)  ישראל  הסכמי סחר חופשי  הסכמי סחר חופשי חתומים הממתינים לאישור  הסכמי סחר חופשי בהליך משא ומתן  הצעות להסכמי סחר חופשי  הסכם QIZ בלבד  הסכם בוטל או מוקפא
מדינת ישראל חברה ב־OECD ובארגון הסחר העולמי והיא פועלת לקדם את כלכלתה באמצעות הסכמי סחר חופשי. הסכם הסחר החופשי הראשון נחתם ב־1985 עם ארצות הברית. נכון לשנת 2023, ישראל חתומה על 16 הסכמי סחר חופשי עם 3 גושי מדינות ו־13 מדינות בודדות, ועם 48 מדינות ריבוניות בסך הכול. אגף מדיניות והסכמי סחר במינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה אחראי על ניהול הסכמי הסחר אל מול מקביליו בעולם.
רשימת הסכמים חתומים

| מדינה | גוש | שנת חתימה | שנת כניסה לתוקף | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אוסטריה אוסטריה | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| אוקראינה אוקראינה | אוקראינה אוקראינה | 2019 | 2021 |  |
| אורוגוואי אורוגוואי | מרקוסור | 2007 | 2010 |  |
| איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות | 2022 | 2023 |  |  |
| איטליה איטליה | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| איסלנד איסלנד | איגוד הסחר החופשי האירופי | 1992 | 1993 |  |
| אירלנד אירלנד | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| אסטוניה אסטוניה | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| ארגנטינה ארגנטינה | מרקוסור | 2007 | 2011 |  |
| ארצות הברית ארצות הברית | ארצות הברית ארצות הברית | 1985 | 1985 |  |
| בולגריה בולגריה | האיחוד האירופי | — | 2007 |  |
| בלגיה בלגיה | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| ברזיל ברזיל | מרקוסור | 2007 | 2010 |  |
| בריטניה בריטניה | בריטניה בריטניה | 2019 | 2021 |  |
| גואטמלה גואטמלה | 2022 | טרם נכנס לתוקף |  |  |
| גרמניה גרמניה | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| דנמרק דנמרק | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| הולנד הולנד | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| הונגריה הונגריה | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| טורקיה טורקיה | טורקיה טורקיה | 1996 | 1997 |  |
| וייטנאם וייטנאם | 2023 | טרם נכנס לתוקף |  |  |
| יוון יוון | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| ירדן ירדן | ירדן ירדן | 1995 | 1995 |  |
| לוקסמבורג לוקסמבורג | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| לטביה לטביה | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| ליכטנשטיין ליכטנשטיין | איגוד הסחר החופשי האירופי | 1992 | 1993 |  |
| ליטא ליטא | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| מלטה מלטה | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| מקסיקו מקסיקו | מקסיקו מקסיקו | 2000 | 2000 |  |
| נורווגיה נורווגיה | איגוד הסחר החופשי האירופי | 1992 | 1993 |  |
| סלובניה סלובניה | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| סלובקיה סלובקיה | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| ספרד ספרד | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| פולין פולין | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| פורטוגל פורטוגל | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| פינלנד פינלנד | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| פנמה פנמה | פנמה פנמה | 2018 | 2020 |  |
| פרגוואי פרגוואי | מרקוסור | 2007 | 2010 |  |
| צ'כיה צ'כיה | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| צרפת צרפת | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| קולומביה קולומביה | קולומביה קולומביה | 2013 | 2020 |  |
| קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 2021 | 2022 |  |
| קנדה קנדה | קנדה קנדה | 1996 | 1997 |  |
| קפריסין קפריסין | האיחוד האירופי | — | 2004 |  |
| קרואטיה קרואטיה | האיחוד האירופי | — | 2013 |  |
| רומניה רומניה | האיחוד האירופי | — | 2007 |  |
| שוודיה שוודיה | האיחוד האירופי | 1995 | 2000 |  |
| שווייץ שווייץ | איגוד הסחר החופשי האירופי | 1992 | 1993 |  |
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  שנת הצטרפותה לגוש מדינות אשר עמו כבר הסכם סחר חופשי בתוקף עם מדינת ישראל.
↑  הסכם זה החליף הסכם קודם שהתקיים עם בריטניה במסגרת היותה חברה באיחוד האירופי, והתבטל עם פרישתה מהארגון בשנת 2020.
הסכמי סחר פעילים

רשימת הסכמי סחר חופשי בתוקף בין ישראל למדינות או ארגונים אחרים. רשום מהראשון להחתם ועד האחרון.
הסכמי סחר פעילים > ארצות הברית

ישראל וארצות הברית חתמו על הסכם הסחר החופשי שהיה הסכם הסחר החופשי הראשון של ישראל והסכם הסחר החופשי הראשון של ארצות הברית עם מדינה מחוץ לצפון אמריקה. ההסכם נכנס לתוקף בספטמבר הראשון, 1985. הסחורה מאורגנת בקבוצות:
א. סחורה ללא כל הגבלה.
ב. טובין עם הגבלות כמות מוגבלות ללא עמלות מכס.
ג. טובין עם עמלות מכס שיצטמצמו בשנים.
הסחורה צריכה להיות תוצר של ישראל או ארצות הברית ואם לא, הסחורה חייבת להיות חלק מפואר המיוצר בישראל או בארצות הברית.
ישראל וארצות הברית חתמו על הסכם שני בשנת 2004, אשר מרחיב את הסחר בחקלאות, וכן על ציוד טלקומוניקציה.
בשנת 2017 חתמו ישראל וארצות הברית על הסכם בנושא כללי מקור.
בנוסף להסכמים בילטרליים ישראלים-אמריקאים, בשנת 2004 חתמו ארצות הברית, ישראל ומצרים על הסכם "QIZ, Qualified Industrial Zone" ההסכם נועד לקדם ייצור משותף בין ישראל למצרים.
הסכמי סחר פעילים > איגוד הסחר החופשי האירופי

ישראל ואיגוד הסחר החופשי האירופי (ה־ETFA), הכולל את שווייץ, נורווגיה, איסלנד וליכטנשטיין, חתמו על הסכם סחר חופשי ב־1992 שנכנס לתוקף ב־1993. ההסכם כולל: סחר בסחורות, כללי מקור, IPR ועוד. בשנת 2018 עודכן ההסכם כך שירחיב גם את החקלאות.
הסכמי סחר פעילים > ירדן

הסכם הסחר החופשי בין ישראל לירדן נחתם ב־1995, שנה לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל לירדן ב־1994. בדצמבר 1996 חתמו שר התעשייה והמסחר, נתן שרנסקי, ועמיתו הירדני על הסכם סחר משופר, שמעניק הקלות נוספות לייבוא מירדן ולייצא הישראלי לירדן. שבע שנים לאחר חתימת ההסכם היקף הסחר עם ירדן גדל פי 8.
הסכמי סחר פעילים > האיחוד האירופי

ההסכם הראשון בין ישראל לאיחוד האירופי נחתם ב־20 בנובמבר 1995 ונכנס לתוקף ב־1 ביוני 2000, וההסכם מכסה את כל 27 המדינות החברות באיחוד האירופי. ההסכם כולל: הסכמים על כללי מקור, פטור ממכסים, חקלאות, ענפי שירות, תעשייה, שיתופי פעולה, תיירות, תחבורה ועוד. ההסכם עודכן בשנת 2010 בנושא החקלאות. בשנת 2013 חתמו ישראל והאיחוד האירופי על ACAA - הסכם להערכת התאמה וקבלה של תעשייתי. ה־ACAA נותנת פטור GMP (נוהלי ייצור טובים) לתעשיית הרפואה הישראלית ומקלה על ייצוא מוצרים רפואיים מישראל לאיחוד האירופי.
הסכמי סחר פעילים > טורקיה

ישראל וטורקיה חתמו על הסכם סחר חופשי ב־14 במרץ 1996, וההסכם נכנס לתוקף ב־1 במאי 1997. ההסכם מכסה נושאים החל מפטורי מכס על חקלאות, תעשייה ושירותים ועד זכות ומקור. ההסכם עודכן ב־2006 וב־2007.
הסכמי סחר פעילים > קנדה

ישראל וקנדה חתמו על הסכם הסחר הראשון ב־31 ביולי 1996 וההסכם נכנס לתוקף ב־1 בינואר 1997, ומפרט את מספר הסחורות ללא מכס או עם עמלות מכס נמוכות. ישראל וקנדה חתמו גם על הסכם בנושא ציוד טלקומוניקציה. ה־FTA הראשון עודכן ב־2019 וביטול המכסים על סחורות מישראל ומקנדה.
הסכמי סחר פעילים > מקסיקו

ישראל ומקסיקו חתמו על הסכם סחר חופשי בשנת 2000, ועדכנו אותו ב־2008 בנושאי הטכנולוגיה.
הסכמי סחר פעילים > מרקוסור

| --- | --- |
 :  ראו גם – יחסי אורוגוואי–ישראל, יחסי ארגנטינה–ישראל, יחסי ברזיל–ישראל, יחסי ישראל–פרגוואי
מרקוסור ("השוק הדרומי המשותף") הוא גוש סחר שהוקם ב־1991 ומורכב מארבע מדינות באמריקה הדרומית: ברזיל, ארגנטינה, אורוגוואי ופרגוואי. ב־1997 החלו מגעים בין מדינות הגוש לישראל בנושא הסכם סחר חופשי, ושיחות משא ומתן על תוכן ההסכם התנהלו מאז 2005. הסכם הסחר החופשי בין ישראל למרקוסור נחתם ב־18 בדצמבר 2007,  והוא נכנס לתוקפו ב־1 ביוני 2010. ארגנטינה, שהוחרגה תחילה מההסכם, החילה אותו בתורה ב־9 בספטמבר 2011. היה זה הסכם הסחר הראשון של הגוש עם מדינה שאינה באמריקה הלטינית, והוא הקנה פטור מוחלט ממכס על כל סוג כמעט של ייצוא חקלאי ותעשייתי ישראלי למדינות מרקוסור ועל 40% מהתוצרת החקלאית המיובאת ממדינות אלו. בעקבות ההסכם, סיכמו ישראל ומדינות מרקוסור על הקמת ועדה קבועה שתשמש להמשך התיאום בין שני הצדדים.
ונצואלה, שהחלה את תהליך ההצטרפות לגוש מרקוסור ב־2006, השעתה את יחסיה עם ישראל בשנת 2009 ולא הייתה שותפה לחתימת ההסכם, וגם לא החילה אותו לאחר שהצטרפה לארגון כחברה מלאה ב־2012. בשנת 2016 הושעתה חברותה בארגון וכיום אין צפי להצטרפותה להסכם.
הסכמי סחר פעילים > קולומביה

הסכם הסחר החופשי בין ישראל לקולומביה נחתם ב־2013 ונכנס לתוקף ב־2020. ההסכם כולל פטור או הפחתה ממכסים על סוגים שונים של סחורות כמו מוצרי טיפוח, טקסטיל, גאדג'טים ומוצרים תעשייתיים אחרים, הנהנים ממכסים של 5% - 35%. ההסכם כולל מגזרים נוספים כמו חקלאות, למשל.
הסכמי סחר פעילים > פנמה

הסכם הסחר החופשי בין ישראל לפנמה נחתם ב־2018 ונכנס לתוקף ב־2020.
הסכמי סחר פעילים > אוקראינה

ישראל ואוקראינה חתמו על הסכם סחר חופשי ב־21 בינואר 2019 וההסכם נכנס לתוקף ב־1 בינואר 2021. אלפי סחורות פטורות ממכסים, מתעשייה, חקלאות, חומרי גלם ועוד.
הסכמי סחר פעילים > הממלכה המאוחדת

עקב הברקזיט, הממלכה המאוחדת אינה כלולה בהסכם הסחר בין האיחוד האירופי לישראל. ישראל והממלכה המאוחדת חתמו על ההסכם ב-2019 בטרם תיכנס לתוקף פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי. ההסכם נכנס לתוקף ב־01 בינואר 2021.
הסכמי סחר פעילים > קוריאה הדרומית

ישראל והרפובליקה של קוריאה פתחו רשמית במשא ומתן על הסכם סחר חופשי במאי 2016, והכריזו על סיומו באוגוסט 2019. ב־12 במאי 2021 נחתם הסכם הסחר החופשי בין שתי המדינות, הראשון של ישראל עם מדינה במזרח אסיה, והוא נכנס לתוקף החל מ־1 בדצמבר 2022. ההסכם כולל בין היתר הסרת מכסים על כלי רכב, מוצרי חשמל וצעצועים מקוריאה הדרומית, וכן על ייצוא ישראלי של ציוד רפואי, מוצרי קוסמטיקה, דשנים ויין.
הסכמי סחר פעילים > איחוד האמירויות הערביות

כתוצאה מהסכמי אברהם, ישראל ואיחוד האמירויות יצרו מערכת יחסים חמה; כשנה אחת בלבד לאחר כינון היחסים הרשמיים, בנובמבר 2021, החלו שתי המדינות במשא ומתן על הסכם סחר חופשי, ובאפריל 2022 כבר הכריזו על סיומו. ההסכם נחתם ב־31 במאי 2022, ונכנס לתוקף ב־1 באפריל 2023. ההסכם כלל בין היתר ביטול מכסים על ייצוא ישראלי של דשנים, יהלומים, ציוד רפואי ומוצרי פלסטיק, וכן על ייבוא ביצים, תמרים ותרופות מאיחוד האמירויות. בנוסף הוא התייחס להיבטים של רגולציה ושמירה על קניין הרוחני. במסגרת ההסכם התאפשר לחברות ישראליות לגשת למכרזים ממשלתיים באמירויות.
הסכמים שנחתמו אך עוד לא נכנסו לתוקף > גואטמלה

גואטמלה וישראל מקיימות מערכת יחסים ידידותית רבת שנים, וב־2006 נחתם בין המדינות הסכם השקעות הדדי. משא ומתן על הסכם סחר חופשי בין המדינות החל ביולי 2018, והסתיים באפריל 2022. ההסכם נחתם ב־8 בספטמבר 2022 ואושרר בישיבת הממשלה ב־16 במרץ 2023, אך טרם נכנס לתוקפו.
הסכמים שנחתמו אך עוד לא נכנסו לתוקף > וייטנאם

וייטנאם וישראל חתמו על הסכמים כלכליים רבים מאז כינון היחסים ב־1993, והחלו לדון באפשרות לקיים הסכם סחר חופשי ב־2015. משא ומתן רשמי בין המדינות החל ב־2016, והסתיים באפריל 2023. ההסכם נחתם ב־24 ביולי 2023, והוא הסכם הסחר החופשי הראשון שנחתם בין ישראל למדינה בגוש אסיאן, והשני במזרח אסיה.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > אוסטרליה

מוצע הסכם סחר חופשי בין אוסטרליה לישראל.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > האיחוד הכלכלי האירואסייתי

האיחוד הכלכלי האירואסייתי בהובלת רוסיה, ואשר כולל את ארמניה, בלארוס, קזחסטן וקירגיזסטן, מנהל משא ומתן עם ישראל מאז 2018, אך הפלישה הרוסית לאוקראינה עלולה להשפיע על תהליכי המשא ומתן.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > בחריין

בחריין וישראל כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 2020, במסגרת הסכמי אברהם. בספטמבר 2022 פתחו שתי המדינות במשא ומתן על הסכם סחר חופשי, לאחר שנחתם הסכם דומה בין ישראל לאיחוד האמירויות, והוא צפוי להיחתם במהלך 2023.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > הודו

ישראל והודו מנהלות משא ומתן על הסכם סחר חופשי מאז 2010, לאחר שכבר נחתמו עם הודו שורה של הסכמי סחר קודמים.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > יפן

הסכם סחר חופשי בין יפן לישראל הוצע בשנות האלפיים אך לא התממש, וככלל יפן מיעטה לחתום על הסכמים מסוג זה באותה תקופה. הנושא עלה לדיון פעם נוספת בעת ביקור שר הכלכלה היפני בישראל ב־2019, אז החליטו שני הצדדים על קידום הרעיון. בנובמבר 2022 הודיעו משרדי הממשלה בישראל וביפן כי ינהלו מגעים לקראת שיחות משא ומתן על הסכם סחר חופשי. מגעים אלו רשמו האצה במהלך 2023, לאחר שנכנס לתוקף הסכם מקביל עם קוריאה הדרומית השכנה, וקיימת הערכה כי טיוטת הסכם ראשונית תגובש לכל המוקדם בסוף 2024.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > מולדובה

מולדובה וישראל הכריזו ביולי 2023 על פתיחת שיחות במטרה להשיק הסכם סחר חופשי.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > הרפובליקה העממית של סין

ישראל וסין הכריזו על פתיחת משא ומתן לכינון הסכם סחר חופשי במרץ 2016, והשיחות צפויות להסתיים במהלך 2023.
הסכמי סחר הנמצאים בהליך משא ומתן או במעמד הצעה > קוסטה ריקה

במרץ 2023, קוסטה ריקה וישראל הודיעו על פתיחת משא ומתן להסכם סחר חופשי.
חגי טיומקין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באפריל 1954 (בן 70) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
חגי טיומקין (נולד ב-19 באפריל 1954) הוא עורך דין וסופר ישראלי.
ביוגרפיה

טיומקין שירת בצה"ל כמש"ק ביטחון שדה. הוא בעל תואר בוגר בכלכלה ובחשבונאות ותואר בוגר נוסף במשפטים, שניהם מאוניברסיטת תל אביב. הוסמך כעורך דין במאי 1998.
טרם הסמכתו כעורך דין עבד בבנק דיסקונט כקצין אשראי מחוז תל אביב, ואחר כך כיועץ ומנהל מחלקת חברות במסגרת אגף ניירות ערך בבנק. הוא עבד שנים אחדות כמנהל השקעות בקבוצת "כלל" ובחברת ברוקרים פרטית בתחום של עסקאות מטבע ונגזרים, מסחר באופציות ועסקאות forward ו-futures.
התמחה בעריכת דין במשרד עורכי דין גרוס, חודק, גרינברג ושות', ולאחר מכן עבד כארבע שנים במשרד שיבולת, ישראלי, רוברטס, זיסמן ושות', שני משרדים בולטים בתחום המשפט המסחרי בישראל.
בשנת 2002 פתח משרד עורכי דין, הקרוי "חגי טיומקין - חברת עורכי דין". המשרד עוסק במשפט מסחרי, ובכלל זה ליווי השקעה בחברות היי-טק.
במקביל לעבודתו כמנהל השקעות ואחר כך כעורך דין הוא עוסק בכתיבת ספרי מתח. אחדים מאנשי ממר"ם שימשו השראה לדמויות בספרו "תיק כחול-לבן", ואחיו הבכור, איש הכספים אבי טיומקין, שימש השראה לעיצוב דמותו של רני פרידמן בספר "תיק ספקולטיבי". פרסום הספר "תיק כחול-לבן" בהוצאת "ספרית מעריב" התעכב במשך כארבע שנים עד לאישורו, לאחר מחיקות ותיקונים, בידי הצנזורה הצבאית וועדת השרים למתן היתר לפרסומים. הנימוק של צה"ל לבדיקה קפדנית זו הוא שהספר מתבסס על ידע שרכש המחבר בעת שירותו הצבאי.
ספריו

תיק כחול-לבן (ספרית מעריב, 1992)
תיק ספקולטיבי (הד ארצי, 1997)
תיק IVF, יחד עם אלדר גלאור (ידיעות ספרים, 2014)
הערות שוליים

↑  שי שלו, ‏אני מאוד בודד, לטוב ולרע, באתר גלובס, 17 בדצמבר 1998
↑  חיים נגיד, "ביטחון שדה נגד 'תיק כחול-לבן'", מעריב/סופשבוע, 8 בפברואר 1991, עמ' 35-34
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522806005171  BnF: cb17020653s (data)  GND: 1084236672  ISNI: 0000 0000 5096 8248  LCCN: nr92032888  VIAF: 24466018   WorldCat (עם VIAF): 24466018
ויליאם וין וסטקוט

| --- | --- |

 לידה:  17 בדצמבר 1848 ליאמינגטון ספא, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  30 ביולי 1925 (בגיל 76) דרבן, איחוד דרום אפריקה 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 
ויליאם וין וסטקוט (באנגלית: William Wynn Westcott;‏ 17 בדצמבר 1848 - 30 ביולי 1925) היה חוקר מקרי מוות אנגלי, תאוסוף, חבר במסדר הבונים החופשיים, ראש אגודת צלב הוורד של אנגליה, ואחד משלושת המייסדים של מסדר השחר המוזהב.
חייו

וסטקוט נולד ב-17 בדצמבר 1848 בלימינגטון ספא שבמחוז ווריקשייר, אנגליה. אביו נפטר כשהוא היה רק בן עשר, והוא אומץ על ידי דודו. יש מי שגורס כי בשנת 1875 הצטרף וסטקוט למסדר הבונים החופשיים, בעוד שעל פי מקורות אחרים הוא נחנך למסדר כבר בשנת 1871. ב-1878, החל וסטקוט להתעמק בתחום הקבלה ובנושאים אחרים בתחום המטאפיזיקה. ב-1880, הצטרף וסטקוט לאגודת צלב הוורד של אנגליה, ואף נעשה מנהיג האגודה לאחר פטירתו של ויליאם רוברט וודמן. ב-1882, הכיר וסטקוט את סמואל לידל מקגרגור מת'רס, איתו הוא גם ייסד את מסדר השחר המוזהב כמה שנים מאוחר יותר, בעזרתו של ויליאם רוברט וודמן. ב-3 בדצמבר 1889, הצטרף וסטקוט לאגודה התאוסופית. וסטקוט פרש מתפקידו כחוקר מקרי מוות ב-1910, וב-1918 העתיק וסטקוט את מגוריו לדרבן שבדרום אפריקה, יחד עם בתו ובעלה.
פטירה

וסטקוט נפטר ב-30 ביולי 1925, בדרבן שבדרום אפריקה.
כתביו

להלן רשימה של ספרים שכתב או תרגם וסטקוט:
Suicide: Its History, Literature, Jurisprudence, Causation, and Prevention, 1885
The Isiac Tablet of Cardinal Bembo, 1887
Sepher Yetzirah, 1887
Numbers, 1890
Hermetic Arcanum, 1893 - (Collectanea Hermetica Vol. I)
The Divine Pymander, 1894 - (Collectanea Hermetica Vol. II)
The Hermetic Art, 1894 - (Collectanea Hermetica Vol. III)
AEsch Mezareph, 1894 - (Collectanea Hermetica Vol. IV)
Somnium Scipionis, 1894 - (Collectanea Hermetica Vol. V)
The Chaldaean Oracles, 1895 - (Collectanea Hermetica Vol. VI)
Euphrates, 1896 - (Collectanea Hermetica Vol. VII)
Egyptian Magic, 1896 - (Collectanea Hermetica Vol. VIII)
The Magical Ritual of the Sanctum Regnum, 1896
An Introduction to the Kabalah, 1910
The Origin of the Rosicrucians and Freemasons
A Lecture To Inquirers Into Theosophy And Practical Occultism
History of the Rosicrucian Societies in Anglia
הערות שוליים

↑  W. Wynn Westcott, www.goodreads.com
↑  Free ebooks by William Wynn Westcott, www.globalgreyebooks.com (באנגלית)
↑  Numbers - W. Wynn Westcott, www.vamzzz.com
↑  Westcott, William Wynn – Occult World (באנגלית)
1 2  PeoplePill, About William Wynn Westcott: English writer (1848 - 1925) | Biography, Facts, Career, Wiki, Life, PeoplePill (באנגלית)
↑  William Wynn Westcott, Golden Dawn Wiki, ‏2017-06-07 (באנגלית)
↑  THE ISIAC TABLET OF CARDINAL BEMBO, www.amazon.com
↑  William Wynn Westcott - Theosophy Wiki, theosophy.wiki
↑  Dr William Wynn Westcott (1848-1925) - Find A..., www.findagrave.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273073505171  BNE: XX819539  BnF: cb135933883 (data)  CiNii: DA06598394  GND: 142155772  ISNI: 0000 0000 8354 402X  LCCN: n79089740  NTA: 133302636  SNAC: w68k9brk  SUDOC: 150550294  Trove: 1234517  VcBA: 495/92342  VIAF: 7558064   WorldCat (עם VIAF): 7558064
זיכרון אירועי

זיכרון אירועי (או זיכרון אפיזודי) הוא אחד משני סוגי הזיכרון המפורש שהוא חלק מהזיכרון לטווח ארוך. זהו זיכרון של חוויות אישיות.
מאפיינים

הזיכרון האירועי מכיל אוסף של תפיסות אודות אירועים שונים, המאורגנים על פי רצף הזמנים וההקשר הייחודי שלהם. מאוחסן בו מידע בעל אופי חוויתי ואישי המקודד על פי משמעות ונשלף באופן מודע ומכוון. בהתאם לכך, הזיכרון האירועי נחשב לבסיס של יכולת ההיזכרות המפורשת באירועים קודמים. 
הוא מאפשר לאדם לחוות מחדש אירועים מעברו. 
מידע אפיזודי יכול לבוא לידי ביטוי באופן מילולי וגלוי, ללא תלות בסוג הייצוג או מערכת העיבוד שדרכה נלמד.
הזיכרון האירועי ייחודי לאדם והוא מאפשר לו להיזכר בעבר ולתכנן את העתיד. למעשה, יכולת קוגניטיבית מורכבת זו היא החוליה המאוחרת ביותר בשרשרת ההתפתחות האבולוציונית. היא מאפשרת לאדם לדמיין מציאות שונה מזו של ההווה, אשר ניתן לפעול להגשמתה.
הידע האפיזודי ניתן לרכישה באופן חד פעמי על ידי צעד לימוד בודד. עם זאת, הזיכרון האירועי רגיש במיוחד לשכחה. אחת הדרכים לשפר את סיכויי השליפה של מידע אפיזודי היא על ידי ארגון סובייקטיבי שלו באופן שיוצר משמעות אישית (שיכולה להיות שונה עבור כל אדם).
תפקיד ההקשר

כאמור, הזיכרון האירועי כולל זכרונות אישיים בעלי אופי אוטוביוגרפי.
כדי לשלוף מידע מהזיכרון האפיזודי יש צורך במצב מיוחד של מודעות אוטונואטית לידע כחוויה אישית בה האדם כולל את עצמו בזיכרון. זהו אפוא מידע הנשלף כחלק מהיזכרות בחוויה אישית מן העבר. בהתאם לכך הוא נשלף במסגרת הקשר של אירוע ספציפי בעל מאפיינים רבים הכוללים: זמן, מקום, מצב רגשי ועוד.
ישנן חוויות רבות המאפשרות חשיפה למידע באופן אישי. לדוגמה: צפייה בסרט, האזנה לסיפור או הרצאה, שקיעה בדמיונות או בניית תוכניות לעתיד.
בקרב תלמידים וסטודנטים הזיכרון האירועי מתקשר תהליך הלמידה לקראת מבחן. הוא בא לידי ביטוי בשליפת החומר המבוקש בעת המבחן, על ידי הניסיון להעלות בזיכרון את ההקשר הספציפי שבו הוא נלמד. כלומר את האירוע הספציפי או האפיזודה שבה נלמד החומר. באופן שליפה זה לעולם לא ישלף רק המידע המבוקש באופן "נקי", אלא יתלוו אליו תמיד פרטי ההקשר הספציפי של אפיזודת הלמידה. כן מתלווה לשליפת המידע מהזיכרון האירועי תחושה של מודעות עצמית לחוויה האישית של למידת המידע בעבר, ולא רק מודעות לעצם הידע הנלמד עצמו.
הקשר לזיכרון הסמנטי

הזיכרון האירועי והזיכרון הסמנטי משקפים מערכות עצביות שונות של הזיכרון המפורש.
להבדיל מהזיכרון המרומז, שני סוגים אלו של הזיכרון המפורש מתאפיינים בכך שאת הידע המאוחסן בהם ניתן לתאר בקלות במילים.
קידוד מידע חדש בזיכרון האפיזודי מסתייע בידע קודם וסכמות הקיימים בזיכרון הסמנטי. ניתן לשנות את המידע החדש המקודד באופן זה כדי שיתאים לידע הקודם.
הערות שוליים

1 2  V. S. Ramachandran, ed. (2012) Encyclopedia of Human Behavior, 2nd ed. Academic Press.
↑  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  יונתן גושן־גוטשטיין ודן זכאי (2006). פסיכולוגיה קוגניטיבית - כרך ב – זיכרון. רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
↑  Schacter, D. L. (1987). Implicit memory: History and current status. Journal of experimental psychology: learning, memory, and cognition, 13(3), 501.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295713405171  GND: 4152537-1  LCCN: sh85010048
זווית השיפוע הטבעי

.
זווית השיפוע הטבעי או זווית התנוחה היא תכונה הנדסית של חומרים גרגיריים. זווית השיפוע הטבעי היא הזווית המרבית של שיפוע יציב של החומר, כאשר הוא ברמת לחותו הטבעית. הזווית נקבעת על פי מידת החיכוך בין גרגירי החומר, מידת ההידבקות בין הגרגירים, וצורת הגרגירים. כאשר נשפכים חומרים גרגיריים בתפזורת אל משטח אופקי, נוצרת ערימה בצורת קונוס. הזווית הפנימית בין המשטח לבין שיפוע הערימה, היא זווית השיפוע הטבעי של החומר. חומר עם זווית שיפוע טבעי חדה יותר יוצר ערימות שטוחות יותר מאשר חומר עם זווית שיפוע טבעי קהה יותר.
יישום הידע

בעת תכנון מתקנים לטיפול ולעיבוד חומרים גרגיריים נעשה שימוש בנתוני זווית השיפוע הטבעי של חומר. לדוגמה, בעת תכנון תאי קיבול עם תחתית שמיטה, מגדלי גרעינים (סילו), או מסוע שיפועי להובלת חומרים
גרגיריים. ניתן להשתמש בנתוני זווית השיפוע הטבעי אף בעת איסוף חומר בערימה, כדי למנוע התמוטטות ובעת תכנון חפירות.