stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארטוסתנס
עבודות נוספות

ארטוסתנס עסק בתחומים רבים ומגוונים. עקב כך כונה על ידי רבים[דרושה הבהרה] beta – האות השנייה באלפבית היווני, שבאה להראות על כך שתמיד נחשב למקום השני בהישגיו. סטראבון אף כינה אותו כמתמטיקאי בין גאוגרפים וגאוגרף בין מתמטיקאים. בכל זאת, הישגיו בשלל התחומים נחשבו לבעלי משמעות, והוא זכה להכרה רבה. הוא כונה בסודא Pentathlos, כינוי שבמקורו ניתן למנצחים בקרב הפנטאתלון ורומז על מגוון עיסוקיו.
בעקבות התעניינותו באפלטון הוא כתב את עבודתו הראשונה, Platonikos, בה מדובר על יסודות המתמטיקה על פי תפישתו של אפלטון. הישג נוסף שלו בתחום המתמטיקה הוא המצאת הספירה הארמילרית.
בתחום השירה, משיריו הבולטים היו Hermes, שדיבר על היסטוריית חיי האלים, ו-Erigone, בו מסופר עליו התאבדותה של אריגון בת איקרוס.
הוא חיבר את Chronographies, בו פירט על תאריכים חשובים החל מתקופת מלחמת טרויה ועד לסוף שליטתו של אלכסנדר הגדול; עבודה זו נחשבת לחשובה ומדויקת לתקופתו.
ארטוסתנס כתב גם את Olympic Victors, בו פירט על מנצחי המשחקים האולימפיים. לא ידוע מתי חיבר עבודה זו, אך גם זו נחשבה למדויקת וחשובה.
הגאוגרף היווני סטראבון ציין כי בניגוד לטענות תושבי אזור ים המלח, על כך שרעידות אדמה הרסו 13 ערים סביב האגם ועקב כך הוא התרחב מעבר למידותיו, ארטוסתנס סבר כי הארץ סביבו הייתה בעבר גם היא אגם מכוסה במים, שנחשפה עקב רעידות האדמה.
נקראים על שמו

מכתש ארטוסתנס (אנ') - מכתש ירחי
התקופה הארטוסתנית (אנ') - תקופה בלוח הזמנים הגאולוגי הירחי
ארטוסתנס (הר מצולה) (אנ') - הר מצולה בים התיכון, מדרום לקפריסין
ראו גם

הנפה של ארטוסתנס
הערות שוליים

↑  ההגייה ביוונית: ארטוסתנס, במלעיל (ההטעמה נמצאת בהברה הלפני-אחרונה).
↑  מילון A New Greek and English Lexicon של James Donnegan 
  ערך Πένταθλος .
↑  סטראבון, גאוגרפיקה, ספר 16, פרק 2, סעיף 44.
| תרבות יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| תרבות יוון העתיקה | מיתולוגיה • אמנות • פיסול • קדרות • הומוסקסואליות • זנות • חקלאות • כלכלה • מטבח • משפט • עבדות  • פדרסטיה • רפואה • מלחמה |  |
| פילוסופיה ביוון העתיקה | פיתגורס • הרקליטוס • פארמנידס  • פרוטגורס • אמפדוקלס • דמוקריטוס • סוקרטס • אפלטון • אריסטו • זנון מכתיון • אפיקורוס |  |
| מתמטיקה | ארכימדס • אוקלידס • תאלס • פיתגורס • דיופנטוס • ארטוסתנס • תלמי |  |
| ספרות | הומרוס • האיליאדה • האודיסאה • הסיודוס • פינדארוס • הרודוטוס • תוקידידס • קסנופון • פוליביוס |  |
| תיאטרון | אייסכילוס • סופוקלס • אוריפידס • אריסטופאנס • מושגים |  |
| ספורט | המשחקים האולימפיים • תרבות הגוף • המשחקים הפיתיים • המשחקים האיסתמיים • המשחקים הנמאיים • המשחקים הפאן-אתנאיים • גימנסיון |  |
| אדריכלות | מקדש יווני • הסדרים הקלאסיים • הפרתנון • מקדש ארטמיס • אקרופוליס • האגורה • מקדש זאוס באולימפיה • מקדש הפייסטוס • מקדש ארטמיס |  |
פורטל יוון העתיקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260834505171  PLWABN: 9810560622905606  BIBSYS: 95001492  BNE: XX1128886  BnF: cb12483904c (data)  CANTIC: a10077960  CiNii: DA11746617  GND: 118530674  ICCU: SBLV121244  ISNI: 0000 0000 8148 6989  LCCN: n82081073  NKC: ola2002161274  NLA: 61539745  NLG: 172478  NSK: 000765340  NTA: 072894563  RERO: 02-A003219717  SELIBR: 261031  SUDOC: 034042709  Trove: 1842420  VcBA: 495/30094  VIAF: 69031816   WorldCat (עם VIAF): 69031816 
איור הממחיש את מדידת היקף כדור הארץ שביצע ארטוסתנס:

S - אסואן, שבה בעת המדידה השמש בדיוק בזנית

A - אלכסנדריה, שם מדד ארטוסתנס את אורך הצל שמטיל עמוד אנכי

 \varphi  - הזווית בין קרני השמש לעמוד באלכסנדריה

 \delta  - המרחק בין הערים
מדידת היקף כדור הארץ לפי הגרסה המפושטת של קלאומדס, המבוססת על הקירוב שאסואן נמצא על חוג הסרטן ועל אותו מרידיאן כמו אלכסנדריה
גבעת ווטרשיפ (מיני-סדרה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  "גבעת ווטרשיפ" מאת ריצ'רד אדמס
 שיר הנושא:  "Fire On Fire" מאת סם סמית'
 סוגה:  פנטזיה דרמה משפחתית
 כותבים:  טום בידוול
 בימוי:  נועם מורו
 מדבבים:  ג'יימס מקאבוי ניקולס הולט בן קינגסלי אוליביה קולמן ג'ון בויגה ג'מה ארטרטון דניאל קלויה
 פסקול:  Fire on Fire 
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית אירלנד אירלנד
 שפות:  אנגלית
 מקום התרחשות:  הממלכה המאוחדת 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  4 
 הפקה
 חברת הפקה:  42 Brown Bag Films Biscuit Filmworks BBC נטפליקס
 הפצה:  ITV Studios Global Entertainment
 שידור
 רשת שידור:  BBC One (בריטניה) נטפליקס
 פורמט (תמונה):  2:1 1080i
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  22 בדצמבר 2018 – 23 בדצמבר 2018 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
גבעת ווטרשיפ (באנגלית: Watership Down) היא מיני סדרה מונפשת תלת־ממדית שבוימה על ידי הבמאי הישראלי נועם מורו. מיני הסדרה מבוססת על ספר באותו השם שנכתב בשנת 1972 על ידי הסופר ריצ'רד אדמס, ועובדה למסך הקטן על ידי התסריטאי טום בידלוול. בתחילה, הייתה הסדרה אמורה לעלות לשידור ב-25 בדצמבר (בערב חג המולד), אך שידורה הוקדם ל-22 בדצמבר 2018 בערוץ BBC One ול-23 בדצמבר 2018 בכל הפלטפורמות של נטפליקס. שיר הנושא של הסדרה "Fire on Fire" מאת המוזיקאי סם סמית' הופץ ביוטיוב ב-21 בדצמבר 2018.
עלילת הסדרה

כמו בספר המקורי, הסדרה מגוללת את עלילותיהם והרפתקאותיהם של קבוצת ארנבונים, בראשותם של האחים לוז וחמישון, שנמלטים מהארנבייה הישנה שלהם בעקבות חששו של חמישון, שניחן ברוח נבואית, מסכנה קרבה ובאה.
צוות השחקנים

ג'יימס מקאבוי - לוז
ניקולס הולט - חמישון
פיטר קפלדי - קאהאל
בן קינגסלי - גנרל אשבל
אוליביה קולמן - תות
ג'ון בויגה - ראש גדול
ג'מה ארטרטון - תלתן
דניאל קלויה - יקינתון
טארון אגרטון - על-אהריירה
טום וילקינסון - תריארה
לי אינגלבי - ציפורן
שרלוט ספנסר - סרפד
דניאל ריגבי - שן ארי
פרדי פוקס - אדר
אן מארי דאף - הייזנתלאי
רוזמונד פייק - הארנבון השחור של אינלה
מיילס ג'ופ - פטל
ג'יימס פוקנר - פרית
אדוואלה אקינואויה-אגבאג'ה - ורבנה
רורי קיניר - בכור-אביב
מקנזי קרוק - כתמון
קרייג פרקינסון - כרבולת
ג'ייסון ווטקינס - סחלב
ג'מה צ'אן - טיפת טל
הנרי גודמן - שחור-פרווה
רוזי דיי - תתותינאנג
פיטר ג'ינס - חמשן
ליזי קלארק - שחת
לוק ניל - שלמון
סאם רדפורד - גבר
מורי מקארתור - איכר
לוריין ברוס - אשת האיכר
הפקה

ביולי 2014, הוכרז ש-BBC ישדרו מיני סדרה אנימטיבית שתתבסס על הרומן. באפריל 2016, הוכרז שהסדרה, שתכלול בסך הכל ארבע שעות, תופק בשיתוף פעולה בין BBC לנטפליקס. הסדרה קיבלה תקציב של 20 מיליון ליש"ט. צוות המדבבים של הסדרה הוכרז בנובמבר 2018.
שידור

במקור, הסדרה הייתה אמורה לעלות לשידור בערב חג המולד, אך שידורה הוקדם ל-22 בדצמבר 2018 בערוץ BBC One ול-23 בדצמבר 2018 בכל הפלטפורמות של נטפליקס.
הערות שוליים

↑  Jafaar, Ali (27 April 2016). "'Watership Down': BBC & Netflix Team On Miniseries With James McAvoy, Nic Hoult And John Boyega". Deadline Hollywood. Retrieved 28 April 2016.
↑  "Watership Down". Netflix Media Center. Retrieved 26 November 2018.
↑  "Sam Smith - Fire On Fire". YouTube. Retrieved 21 December 2018.
↑  "Watership Down to be adapted on TV". Digital Spy. 10 July 2014. Retrieved 29 November 2018.
↑  Ritman, Alex (27 April 2016). "Netflix Bags Global Rights for 'Watership Down' Adaptation With John Boyega, James McAvoy, Nicholas Hoult". Hollywood Reporter. Retrieved 28 April 2016.
↑  Plunkett, John (27 April 2016). "BBC and Netflix team up for new Watership Down production" – via www.theguardian.com.
↑  White, Peter (1 November 2018). "'Watership Down': Rosamund Pike, Peter Capaldi, Gemma Chan & Taron Egerton Join Cast As First Images Revealed". Deadline. Retrieved 29 November 2018.
↑  First Trailer for New ‘Watership Down’ Series Is a Nightmare in All the Wrong Ways
קרטיס P-40 וורהוק

קרטיס P-40 וורהוק (באנגלית: Curtiss P-40 Warhawk) היה מטוס קרב אמריקני חד-מנועי וחד-מושבי.
שמות נוספים שניתנו למטוס, על ידי מדינות שונות ולדגמים שונים: קרטיס P-40 טומאהוק, קרטיס P-40 קיטיהוק.
המטוס שימש בעיקר להפצצה ולתקיפת קרקע. טיסת הבכורה שלו התקיימה ב-1938, ובמהלך מלחמת העולם השנייה שימש בחילות האוויר של בעלות הברית ולאחריה שימש ב־28 חילות אוויר מערביים.
ייצורו הופסק בנובמבר 1944, לאחר שיוצרו 13,738 יחידות ממנו.
בימינו קיימים מספר רב של אוספי מטוסים המשמרים את המטוס בתצוגה או במצב טיסה.
פיתוח

המטוס בוסס על ה־P-36 הוק, אך בוורהוק הוחלף המנוע ל־Pratt & Whitney R-1830. הוא תוכנן כמטוס קרב זריז ומהיר, אך אפיון זה בא לידי ביטוי בגבהים נמוכים ובינוניים בלבד, ובגובה רב לא השתוה לאויביו החזקים, כמו Bf-109 וFw-190. המטוס צויד בשלוש מקלעי 0.5 בכל כנף.
שירות מבצעי > צרפת

חיל האוויר הצרפתי הזמין 230 מטוסים, אך אלה לא הספיקו לעזוב את המפעל לפני שצרפת נכבשה. ולכן הועברו לבריטניה.
שירות מבצעי > בריטניה

המטוס הופעל בבריטניה במהלך המלחמה ב־18 טייסות. מאחר שהראה ביצועים נמוכים בתנאים הנדרשים באירופה, הוצבו רוב הטייסות בצפון אפריקה.
שירות מבצעי > ארצות הברית

חיל האוויר האמריקאי הפעיל מטוס זה בכל החזיתות. בחזית באוקיינוס השקט הופעל המטוס, ובלם את תקיפות היפנים עד הגעת מטוסים מתקדמים יותר כמו המוסטנג או ההלקט.
בתרבות

המטוס מוזכר במחזה "כולם היו בניי", מאת ארתור מילר.
המטוס מוזכר בספר על הגובה מאת מרדכי נאור, 1965
יהושע בר-הלל

| --- | --- |

 לידה:  8 בספטמבר 1915 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  25 בספטמבר 1975 (בגיל 60) ירושלים, ישראל 
 ענף מדעי:  בלשנות, פילוסופיה
 מקום מגורים:  גרמניה, ישראל
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  רודולף קרנפ
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תלמידי דוקטורט:  אבישי מרגלית, אסא כשר, מרסלו דסקל, יצחק שלזינגר, משה קרוי
 צאצאים:  מיה בר-הלל 
 תרומות עיקריות
 במחקרו החלוצי בתחום תרגום באמצעות מכונה
 
יהושע בר-הלל (8 בספטמבר 1915 – 25 בספטמבר 1975) היה פילוסוף ישראלי שנודע בעיקר במחקרו החלוצי בתחום תרגום באמצעות מכונה. עסק גם ביסודות המתמטיקה ובבלשנות.
ביוגרפיה

בר-הלל נולד בווינה בשם אוסקר יהושע וסטרייך (Oskar Westreich), וגדל בברלין. בשנת 1933 עלה לארץ ישראל עם גרעין של תנועת הנוער בני עקיבא. הוא גר תקופה קצרה בקיבוץ טירת צבי, ומשם עבר לירושלים. במלחמת העולם השנייה התגייס לבריגדה העברית במסגרת הצבא הבריטי. במלחמת העצמאות לחם בשורות "ההגנה" ואיבד עין. למד באוניברסיטה העברית בירושלים וקיבל תואר דוקטור לפילוסופיה, על עבודה שכותרתה "תורת הקטגוריות התחביריות". עם מוריו נמנו שמואל הוגו ברגמן ואברהם הלוי פרנקל. ב-1949. בשנות ה-40 החל את קשריו עם הפילוסוף רודולף קרנפ, ובשנת 1950 עשה פוסט דוקטורט בהנחייתו באוניברסיטת שיקגו. השניים פרסמו יחד את הספר An Outline of the Theory of Semantic Information.
בר-הלל הצטרף לסגל של MIT, שם היה הראשון שעסק במשרה מלאה בנושא תרגום מכונה, ובשנת 1952 הוביל את הכנס הבינלאומי הראשון בנושא זה. מאוחר יותר הביע ספק האם תרגום אוטומטי באיכות גבוהה יהיה אפשרי אי פעם. כן היה חלוץ בתחום הקיברנטיקה.
בשנת 1953 הצטרף לסגל המחלקה לפילוסופיה של האוניברסיטה העברית, בה חקר ולימד עד למותו.
בשנת 1958 פרסם בר-הלל יחד עם אברהם הלוי פרנקל ועזריאל לוי את הספר Foundations of Set Theory, העוסק ביסודות המתמטיקה.
בשנת 1962 פעל בשיתוף פעולה גם עם הבלשן נועם חומסקי.
ב-1963 נבחר לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
פעילות פוליטית

בר-הלל היה ממייסדי הוועד לפירוז גרעיני של המזרח התיכון, ארגון שפעל במטרה לקדם יצירת אזור חופשי מנשק גרעיני במזרח התיכון, לאחר שנחשף שמדינת ישראל מפתחת פצצות אטום.
לאחר מלחמת ששת הימים הצטרף לתנועה לשלום וביטחון, שהייתה מהתנועות הראשונות שקראו לנסיגה מהשטחים ולהכרה בזכות ההגדרה העצמית של העם הפלסטיני ולהקמת ישות פלסטינית עצמאית לצד ישראל.
הנצחתו

על-שמו של בר-הלל קרוי קולוקוויום בר-הלל להיסטוריה, פילוסופיה וסוציולוגיה של המדע, המתקיים בישראל מדי שנה מאז 1981.
למת בר-הלל, העוסקת בתכונות השפות חסרות ההקשר, קרויה על שמו.
תלמידיו

עם תלמידיו לתואר דוקטור נמנים הפילוסופים אסא כשר, אבישי מרגלית, מרסלו דסקל, יצחק שלזינגר.
משפחתו

אשתו הייתה שולמית (לבית אשכנזי). בתו, מיה בר-הלל, היא פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית, ובתה היא המתרגמת גילי בר-הלל. בת נוספת שלו היא מירה בר-הלל (Mira Bar-Hillel), עיתונאית בריטית.
מספריו

(Foundations of Set Theory (1958, יחד עם אברהם הלוי פרנקל. מהדורה שנייה, 1972, יחד עם אברהם הלוי פרנקל, עזריאל לוי ודירק ון דאלן.
(1964) Language and Information
אוטומטים - סיכויים וסייגים, ספרית פועלים, 1964.
Aspects of Language: Essays and Lectures on Philosophy of Language, Linguistic Philosophy and Methodology of Linguistics 1970
הגיון לשון ושיטה - מסות בפילוסופיה של הלוגיקה, של הלשון ושל המדע, ספרית פועלים, 1970.
לקריאה נוספת

"יהושע בר-הלל, ביבליוגראפיה", עיון: רבעון פילוסופי, כ"ז: 340–347, תשל"ו/ז 1976.
אסא כשר, זיכרון לראשונים: יהושע בר-הלל, קתרסיס 8, סתיו תשס"ח-2007, 105–136.
הערות שוליים

↑  שלמה סנה,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'מכונות נרתמות למלאכת התרגום, למרחב, 10 ביוני 1960
↑  אהרון האופטמן,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'חזון התרגום הממוחשב, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2001
↑  ב ברשאי,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'פרופ' יהושע בר־הלל - מנושאי דגלה החשובים של הקיברנטיקה בעולם, דבר, 19 בינואר 1959
משה אלחנתי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'קיברנטיקה: שוברים את המחיצות בין רוח לחומר, באתר הארץ, 23 בפברואר 2010
↑  פרופ' יהושע בר-הלל,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'תמורות ובעיות בפקולטה למתמטיקה ולמדעי הטבע, הַבֹּקֶר, 7 בפברואר 1964
↑  אדם רז,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'ויהודים יפים מצטרפים לתנועה זו, באתר "העוקץ", 9 בנובמבר 2015
קריאה לממשלה ליזום פירוז האזור מנשק גרעיני, למרחב, 28 בפברואר 1963
↑  הוקמה רשימת  "שלום ובטחון", על המשמר, 10 בספטמבר 1969
↑  ראו ביקורת: רונית עשת,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'לוגיקה בשרות לשון ומדע, מעריב, 18 בדצמבר 1970.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282966705171  PLWABN: 9810667138705606  BIBSYS: 90115585  BNE: XX1275420  BnF: cb12142233f (data)  CiNii: DA01684772  dblp: 14/5169  GND: 122340477  ISNI: 0000 0001 1573 0653  LCCN: n50022066  LNB: 000175750  MGP: 215009  NKC: jo2002112640  NTA: 068675305  SELIBR: 176738  SNAC: w6bv91mf  SUDOC: 029893070  VIAF: 66503430   WorldCat (עם VIAF): 66503430
הפיגוע בקו 12 (2016)

| חלק מגל הטרור הפלסטיני (2015–2016) |
| --- | --- |
 תאריך:  18 באפריל 2016
 מקום:  ירושלים
 מטרה:  קו 12 של אגד
 קואורדינטות:  31°44′51″N 35°12′30″E﻿ / ﻿31.747382°N 35.208398°E﻿ / 31.747382; 35.208398
 סוג:  פיגוע התאבדות
 הרוגים:  0
 פצועים:  20
 מבצע:  חמאס חמאס
  (למפת ירושלים מוגדלת) הפיגוע בקו 12(למפת ירושלים רגילה) הפיגוע בקו 12
 
הפיגוע בקו 12 הוא פיגוע התאבדות שאירע ב-18 באפריל 2016 באוטובוס אגד קו 12 ברחוב משה ברעם בירושלים. מעוצמת הפיצוץ התלקח מנוע האוטובוס ודליקה פרצה והגיעה אף לאוטובוס שעמד בסמוך ולכלי רכב נוספים. 20 בני אדם נפצעו בפיגוע, בהם אחת באורח קשה. המחבל נפצע באורח אנוש ומת יומיים לאחר מכן בבית החולים. חמאס נטל אחריות לפיגוע.
רקע

החל מספטמבר 2015 החלה הסלמה בתקריות האלימות ובפיגועי הטרור במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני. בינואר 2016 החלה ירידה הדרגתית במספר הפיגועים, וביהודה ושומרון ירד מספרם משיא של 44 פיגועים באוקטובר 2015 ל-10 פיגועים במרץ 2016.
הפיגוע

ב-18 באפריל 2016 פוצץ מחבל מתאבד מטען חבלה בחלקו האחורי של אוטובוס אגד קו 12 ברחוב משה ברעם בכניסה לשכונת תלפיות בירושלים, בסמוך לצומת פת. כתוצאה מהפיצוץ נפגע מנוע האוטובוס והתלקח. מהדליקה נפגעו גם אוטובוס נוסף שעמד בסמוך וכלי רכב. 20 בני אדם נפצעו בפיגוע, בהם ילדה בת 16 במצב קשה, שבעה בינוני, והיתר באורח קל. המחבל נפצע באורח אנוש ומת מפצעיו יומיים לאחר מכן ב-20 באפריל בבית החולים. לאחר הפיגוע החל להתעורר חשד שהפיצוץ נגרם מכשל טכני, אך חשד זה נשלל בין היתר בגלל הימצאות של רסס הכולל ברגים ואומים בגוף הפצועים, דבר האופייני לפיגועי תופת קודמים.
חמאס נטל אחריות לפיגוע ואמר כי פעיל הארגון, עבדול חמיד אבו סרור, בן 19 ממחנה פליטים עאידה בית לחם, הוא שביצע את הפיגוע, בשליחות סניף החמאס בבית לחם. ב-21 באפריל הותר לפרסום שנעצרו חברי החוליה החשודים במעורבות בפיגוע. ב-29 במאי הותר לפרסום שחברי החוליה תכננו פיגועים נוספים, ושהמחבל המתאבד הכין צוואה וצולם לפני ביצוע הפיגוע.
תגובות לפיגוע

דובר חמאס בעזה שיבח את המחבל ואמר "אנו מברכים על הפיגוע בירושלים ומחשיבים אותו כתגובה טבעית לפשעיה של ישראל ובמיוחד כתגובה להוצאות להורג בשטח ולטינוף של מסגד אל-אקצא". מסגדים בעזה ברכו על הפעולה בהכרזות ברמקולים שלהם.
חוסאם בדראן דובר חמאס בקטר אמר כי "פיגוע זה מראה כי עמנו לא נטש את דרך ההתנגדות".
הג'יהאד האיסלאמי הפלסטיני בירך על הפיגוע והדגיש בהודעתו כי זה אישור לכך שהאינתיפאדה נמשכת.
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו אמר "נאתר מי הכין את מטען החבלה הזה, אנחנו נגיע למשלחים ונגיע למי שעומד מאחוריהם. נבוא חשבון עם הטרוריסטים הללו. אנחנו מצויים במאבק מתמשך נגד הטרור, טרור של סכינים, טרור של ירי, טרור של מטענים, של טילים וגם טרור של מנהרות".
ראו גם

גל הטרור הפלסטיני (2015–2016)
פיגועי התאבדות בישראל
הערות שוליים

↑  אמיר בוחבוט‏, אינתיפאדה דועכת: מספר הפיגועים בגדה הצטמק לרבע מאז אוקטובר, באתר וואלה, 4 באפריל 2016.
↑  יעל ירקצי‏, "היא צעקה - אמא כואב לי": אם שנפצעה עם בתה בפיגוע משחזרת, באתר וואלה, 19 באפריל 2016.
↑  אליאור לוי ויעל פרידסון,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'מת מפצעיו: זהו המחבל המתאבד מקו 12, באתר ynet, 20 באפריל 2016.
↑  ג'קי חוגי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'‏גורמים בחמאס בית-לחם מודיעים כי הפצוע מהפיגוע בדרך חברון בי-ם פעל בשליחותם, באתר גלי צה"ל, 20 באפריל 2016.
↑  רועי ינובסקי ויואב זיתון,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'הפיגוע בירושלים: נעצרו חברי חוליה מאורגנת של חמאס, באתר ynet, 21 באפריל 2016.
↑  רועי ינובסקי,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'חוליית חמאס תכננה סדרת פיגועי התאבדות בירושלים, באתר ynet, 29 במאי 2016.
↑  באותו יום נמצאה מנהרת טרור של חמאס בשטח ישראל
Cookie Jar TV

לוגו הערוץ
Cookie Jar TV הייתה רצועת שידור לילדים בת שלוש שעות ברשת CBS. היא הושקה ב-16 בספטמבר 2006 כ-KOL Secret Slumber Party, הושקה מחדש ב-15 בספטמבר 2007 כ־KEWLopolis ושוב ב-19 בספטמבר 2009 כ-Cookie Jar TV. הרצועה החליפה את Nickelodeon on CBS, שהופקה על ידי ערוץ ניקלודיאון של חברת "ויאקום" עוד לפני הפיצול בין CBS ו-"ויאקום" בדצמבר 2006 לשתי חברות נפרדות. הרצועה נמצאת בבעלות DHX Media (היורשת ליוצרת הרצועה DIC Entertainment) וממשיכת דרכה Cookie Jar Group. בתור KEWLopolis, הרצועה שיתפה פעולה עם מגזין הצעירים KEWL, שנוסד בחלקו על ידי DIC במאי 2007. הרצועה שודרה בפעם האחרונה ב-21 בספטמבר 2013 לפני שהוחלפה על ידי CBS Dream Team ב-28 בספטמבר 2013.
היסטוריה > השותפות עם DIC

לאחר ההכרזה על השותפות בין CBS ל־DIC, רשת CBS הכריזה כי לרצועה יקראו CBS's Secret Slumber Party, אבל אחר כך שונתה ל־KOL Secret Slumber Party אחרי ש־DIC, שהפיקה את כל תוכניות הילדים לרצועה, שיתפה פעולה עם KOL, אזור הילדים של אתר האינטרנט AOL, שהפיקה התוכניות בשיתוף עם DIC.
היסטוריה > KEWLopolis

במהלך 2007, אתר KOL הפסיק לתת חסות לרצועה. לאחר מכן, CBS ו-DIC הכריזו על שיתוף פעולה עם חברת American Greetings Corporation על מנת להפיק את KEWLopolis, רצועת סדרות אנימציה לקהל היעד של ילדות צעירות.
היסטוריה > Cookie Jar Group

ב-23 ביולי 2008, DIC נרכשה על ידי Cookie Jar Group. ב-24 בפברואר 2009, הוכרז כי CBS חידשה את החוזה עם Cookie Jar לעוד ארבע עונות. בעוד KEWLopolis שידרה את קייק וסוסלנד מ־KOL Secret Slumber Party, רצועת Cookie Jar TV הסירה את כל התוכניות של KEWLopolis אחרי המיתוג המחודש ב-19 בספטמבר 2009. 
ב-24 ביולי 2013, CBS הכריזה על חוזה שידור עם Litton Entertainment (שכבר מפיקה רצועת שידור לשידורי שבת בבוקר בשביל ABC בשם Litton's Weekend Adventure) על מנת להפיק רצועה חדשה לשידורי שבת בבוקר שתציג סדרות לייב-אקשן על עיקרון תוכניות המציאות. כתוצאה מכך, Cookie Jar TV הפסיקה את שידוריה ב-21 בספטמבר 2013, ותוחלף בשבוע הבא ב-28 בספטמבר 2013 על ידי CBS Dream Team אשר נוצרה על ידי Litton לקהל היעד של נערים בני 13 עד 16.
סדרות > KOL Secret Slumber Party

מדלן (16 בספטמבר 2006 - 8 בספטמבר 2007)
סברינה המכשפה הצעירה (16 בספטמבר 2006 - 8 בספטמבר 2007) †
טרוליות (16 בספטמבר 2006 - 8 בספטמבר 2007) †
קייק (16 בספטמבר 2006 - 8 בספטמבר 2007) †
סוסלנד (16 בספטמבר 2006 - 8 בספטמבר 2007) †
מהפכת הריקודים (16 בספטמבר 2006 - 8 בספטמבר 2007)
† - הועברה ל-KEWLopolis
סדרות > KEWLopolis

סברינה המכשפה הצעירה (15 בספטמבר 2007 - 27 באוקטובר 2007) †
טרוליות (15 בספטמבר 2007 - 27 באוקטובר 2007) †
קייק (15 בספטמבר 2007 - 12 בספטמבר 2009)
סוסלנד (15 בספטמבר 2007 - 12 בספטמבר 2009) †
דובוני אכפת לי (15 בספטמבר 2007 - 12 בספטמבר 2009)
תותית (15 בספטמבר 2007 - 12 בספטמבר 2009) †
חבורת סושי (3 בנובמבר 2007 - 12 בספטמבר 2009)
צוות דינו (3 בנובמבר 2007 - 12 בספטמבר 2009)
† - הועברה ל-Cookie Jar TV
סדרות > Cookie Jar TV

מסתורי ביזיטאון (19 בספטמבר 2009 - 21 בספטמבר 2013)
נונבורי ושביעיית העל (19 בספטמבר 2009 - 11 בספטמבר 2010)
סברינה המכשפה הצעירה (19 בספטמבר 2009 - 29 בינואר 2011)
המופע של הדודלבופס בדרך הרוק (3 באפריל 2010 - 10 בספטמבר 2011)
תותית (3 באפריל 2010 - 11 בספטמבר 2010)
עולמה הסודי של סברינה (18 בספטמבר 2010 - 29 בינואר 2011)
טרוליות (5 בפברואר 2011 - 10 בספטמבר 2011)
סוסלנד (5 בפברואר 2011 - 15 בספטמבר 2012)
הדודלבופס (17 בספטמבר 2011 - 21 בספטמבר 2013)
שומרי הסכנה (17 בספטמבר 2011 - 15 בספטמבר 2012)
ילדי החירות (22 בספטמבר 2012 - 21 בספטמבר 2013)
עבדול קאלאם

אבול פקיר ג'ינולבדין עבדול קאלאם (בטמילית: அவுல் பகீர் ஜைனுலாபுதீன் அப்துல் கலாம்‏; 15 באוקטובר 1931 – 27 ביולי 2015) היה נשיא הודו האחד עשר, מדען ומהנדס טילים הודי. כיהן כנשיא הודו במשך 5 שנים, מ-25 ביולי 2002 ועד 25 ביולי 2007.
ביוגרפיה

עבדול קאלאם נולד ב-15 באוקטובר 1931 בראמסוואראם, נשיאות מדראס, הודו הבריטית (היום בטמיל נאדו שבהודו).
עבדול קלאם סיים את לימודיו בשנת 1957 במכון הטכנולוגי של מדראס ובשנת 1958 הצטרף כמדען למפעל לפיתוח אווירונאוטיקה של הארגון לחקר ופיתוח הביטחון (DRDO). כשקיבל הוראת העברה לארגון ההודי לחקר החלל בשנת 1969 הוא היה מאושר. שם שימש כמנהל הפרויקט של ה-SLV-III שפרס בהצלחה את לוויין רוחאני במסלול קרוב לכדור הארץ ביולי 1980. זהו רכב השיגור הלוויני הראשון שעוצב ויוצר בהודו.
טרם מינויו כנשיא שימש קאלאם בתפקידים בכירים בארגון המחקר והפיתוח של משרד הביטחון (DRDO) ובארגון ההודי לחקר החלל (ISRO) וכונה "איש הטילים של הודו". קאלאם מילא תפקיד מרכזי בפיתוח יכולת הנשיאה הגרעיניות של טילים בליסטיים, על אף חוסר השכלתו וניסיונו בתחום האנרגיה האטומית (מתנגדיו הרבו לבקרו בנושא זה). בשנת 1992 מונה ליועץ המדעי של שר הההגנה. בשנת 1999 הוא מונה ליועץ המדעי הראשי של ממשלת הודו.
ב-10 ביוני 2002 בחרה הברית הדמוקרטית הלאומית בקאלאם כמועמדה למשרת נשיא הודו, ומפלגת סמג'וואדי ומפלגת הקונגרס הלאומית הודיעו על תמיכה במעמדותו. בעקבות כך הודיע ק. ר. נאראיאנאן כי לא יתמודד לכהונה נוספת, והקונגרס הלאומי ההודי הצטרפה לתמיכה. קאלאם התמודד מול מועמדת המפלגה הקומוניסטית של הודו (מרקסיסטית), לקשמי סהגל (אנ'). קאלאם ניצח ניצחון מוחץ, כשהוא זוכה ב-4,152 מקולות האלקטורים, לעומת 459 לסהגל.
לאחר שעזב את הנשיאות, בחר ד"ר עבדול קלם את התחום האקדמי והיה לפרופסור אורח במכון ההודי לניהול שילונג, המכון ההודי לניהול אחמדאבאד, המכון ההודי לניהול אינדיה, ועמית כבוד של המכון ההודי למדע בבנגלור.
נפטר ב-27 ביולי 2015.
הערות שוליים

↑  SP to support Kalam for President's post, Rediff, ‏11 ביוני 2002
↑  NCP to support Kalam for President, The Times of India
↑  Shikha Goyal, Dr. A.P.J. Abdul Kalam – The Missile Man of India, JAGRAN Josh, ‏12-2-2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007373474905171  BnF: cb13756488m (data)  CANTIC: a11179582  CiNii: DA1377646X  GND: 124468047  ISNI: 0000 0000 8128 1158  LCCN: n98925888  LNB: 000249375  NDL: 01087382  NKC: jo20191046986  NLA: 41505655  NLK: KAC200902737  NTA: 326558217  RERO: 02-A017529184  SUDOC: 061027200  Trove: 1440106  VIAF: 49404258   WorldCat (עם VIAF): 49404258 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יאנוש יולס

| --- | --- |

 לידה:  17 ביולי 1943 (בן 81) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 השכלה:  אוניברסיטת סגד 
 
יאנוש יולס (בהונגרית: Julesz János; נולד ב-17 ביולי 1943 בבודפשט) הוא דוקטור לרפואה, פנימאי, אנדוקרינולוג, פרופסור אמריטוס באוניברסיטה יהודי-הונגרי, אביו היה מיקלוש יולס. תחום המחקר שלו: אנדוקרינולוגיה קלינית וניסוינית, עם דגש מיוחד על ויסות ACTH ופפטידים קשורים.