stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרטין ואגנר
קריירת מועדונים

ואגנר החל את קריירת הבוגרים בשנת 1988 בנירנברג בשנת 1988, וכבר בעונתו הראשונה בקבוצה, 1988/89, ערך 30 הופעות והבקיע שבעה שערים, אך קבוצתו ניצלה מירידה אל הבונדסליגה השנייה רק בזכות הפרש שערים. בעונת 1989/90 מיעט ואגנר לשחק, אך בשתי העונות הבאות חזר להיות שחקן הרכב קבוע בנירנברג והציג יכולת טובה מאוד, כשבעונת 1991/92 סיימה נירנברג במקום השביעי לאחר כמה עונות בתחתית הטבלה. לאחר עונה זו, עזב ואגנר את נירנברג לאחר ארבע עונות בקבוצה הבוגרת, וחתם בקייזרסלאוטרן, מועדון שאז היה בצמרת הכדורגל הגרמני.
בעונתו השנייה בקייזרסלאוטרן, 1993/94, ואגנר וקייזרסלאוטרן סיימו במקום השני בבונדסליגה, כשואגנר מהווה חלק מחוליית קישור איכותית שכללה גם את צ'יריאקו ספורצה, אנדראס ברמה, אקסל רוס ומרקו האבר. ואגנר המשיך להיות שחקן חשוב בקבוצה גם בשנים הבאות, ובעונת 1995/96 חווה הצלחה וכישלון גם יחד. קייזרסלאוטרן זכתה בעונה זו בגביע הגרמני, לאחר ניצחון 1-0 בגמר על קרלסרוהה בו כבש ואגנר את שער הניצחון בדקה ה-42, אך גם נשרה אל הבונדסליגה השנייה לראשונה בתולדות המועדון. ואגנר וקייזרסלאוטרן חזרו לבונדסליגה תוך עונה אחת לאחר שסיימו במקום הראשון בבונדסליגה השנייה בעונת 1996/97 בפער של עשר נקודות מהמקום השני, כשואגנר מבקיע שבעה שערי ליגה. בעונת 1997/98, כבר בעונה בה קייזרסלאוטרן שבה לבונדסליגה, ואגנר וקייזרסלאוטרן זכו באליפות מפתיעה, בפער של שתי נקודות מהסגנית באיירן מינכן. ואגנר, בצוותא עם ספורצה, אנדראס בוק, הברזילאי ראטיניו והכוכב העולה מיכאל באלאק, הציגו חוליית קישור מרשימה שזכתה באליפות בלתי צפויה. בעונת 1998/99 ואגנר וקייזרסלאוטרן סיימו במקום החמישי בבונדסליגה, ובליגת האלופות הגיעו עד לרבע הגמר, בו הודחו על ידי באיירן מינכן לאחר הפסדים 2-0 ו-4-0 במפגש הכפול, כאשר בדרך לשם ואגנר הבקיע שער ניצחון בשלב הבתים מול בנפיקה ליסבון. עונת 1999/00 הייתה האחרונה של ואגנר בקייזרסלאוטרן, וגם בעונה זו המועדון סיים במקום החמישי בבונדסליגה. בתום עונה זו, עזב ואגנר את קייזרסלאוטרן לאחר שמונה עונות, בהן ערך 200 הופעות ליגה והבקיע 30 שערים, ועבר לוולפסבורג. ואגנר ערך שתי הופעות ליגה בלבד במדי וולפסבורג בשני מחזורי הליגה הראשונים של עונת 2000/01, ואחריהם פרש מכדורגל כשהוא בן 32.
ואגנר נודע כמתקל מצוין וכשחקן קשוח ואגרסיבי, נתון שהתבטא ב-76 כרטיסים צהובים שצבר במשחקי הליגה בנירנברג ובקייזרסלאוטרן, מתוכם חמישה היו צהוב שני שמשמעותו כרטיס אדום.
קריירה בינלאומית

ואגנר ערך את הופעת הבכורה בנבחרת גרמניה בדצמבר 1992 במשחק ידידות בו הפסידה גרמניה 3-1 לנבחרת ברזיל. בשנת 1994 זומן ואגנר לסגל נבחרת גרמניה למונדיאל 1994. בשלב הבתים ואגנר לא שותף כלל, אך בשמינית הגמר שיחק 90 דקות בניצחון 3-2 על נבחרת בלגיה. ואגנר פתח בהרכב גם ברבע הגמר בו הפסידה 2-1 לנבחרת בולגריה והודחה מהטורניר. ואגנר הוחלף במשחק זה כאשר גרמניה הובילה 1-0. לאחר המונדיאל ואגנר ערך הופעות נוספות במשחקי ידידות, כולם בשנת 1994, ולאחר מכן לא זומן עוד. לזכותו של ואגנר שש הופעות במדים הלאומיים.
חיים אישיים

לאחר פרישתו החל ואגנר לעבוד כסוכן שחקנים.
במאי 2014 דיווח ואגנר כי הוא חולה בסרטן ועובר טיפולי הקרנות.
תארים

עם קייזרסלאוטרן:
הגביע הגרמני: 1995/96
אליפות הבונדסליגה השנייה: 1996/97
אליפות הבונדסליגה: 1997/98
נבלה (סימן)

הנבל הקלטי הוא ורסיית הנבל המהווה את אטימולוגיית סימן הנבלה
נַבְּלָה או נַבְּלָא הוא הסימן  \ \nabla , המשמש בעיקר לסימון האופרטור הדיפרנציאלי דֵּל במתמטיקה.
שמו מגיע מהמילה העברית, שהתגלגלה ליוונית, לציון כלי הנגינה נבל, הדומה בצורתו לסימן זה, על אף שצורתו היא למעשה דלתא יוונית גדולה בהיפוכה.
באנליזה וקטורית הסמל משמש, עם תוספות קטנות, לסימון של אופרטורים וקטוריים שונים: גרדיאנט, דיברגנץ, קרל (רוטור) ולפלסיאן.
טביעת סימן זה מיוחסת למתמטיקאי ויליאם רואן המילטון.
ראו גם

דל במערכות צירים שונות.
מצעד הסינגלים הבריטי (1990–1999)

ערך זה עוסק במצעדי הפזמונים הבריטיים השבועיים "UK Singles Chart" שנערכו משנת 1990 עד שנת 1999.
מצעד הסינגלים הבריטי הוא מצעד הפזמונים המרכזי של תעשיית המוזיקה הבריטית, המתעדכן מדי שבוע על ידי חברת המצעדים הרשמית. בשנות ה-90 התבסס דירוג המצעד על נתוני מכירות סינגלים בחנויות ולא על נתוני שידור שירים.
שבוע של המצעד נמשך מיום ראשון ועד ליום שבת, וארבעים השירים המובילים במצעד נחשפו מדי שבוע בשידור ייעודי בתחנת הרדיו BBC 1‏.
כתוצאה מהמעבר לפרסום אגרסיבי, הוצאת שירים לרדיו זמן רב לפני הפצתם והתגברות הורדות השירים באינטרנט, החלו סינגלים רבים להיכנס היישר לראשות המצעד.
206 סינגלים הגיעו במהלך העשור לראש המצעד. שירו של בריאן אדמס "(Everything I Do) I Do It for You", שהה במקום הראשון למשך הזמן הרצוף הרב ביותר - 16 שבועות. בכך שבר את השיא לשהיה רצופה במקום הראשון במצעד, בו החזיק שירו של סלים וויטמן משנת 1955, Rose Marie‏.
למרות ששהה במקום הראשון רק חמישה שבועות, היה שירו של אלטון ג'ון משנת 1997, Candle in the Wind, שמכר בבריטניה חמישה מיליון עותקים, לסינגל הנמכר ביותר בהיסטוריה הבריטית.
הלהקות בעלות המספר הרב ביותר של שירים שהגיעו למקום הראשון במצעד בשנות ה-90 הן טייק ד'את והספייס גירלז עם שמונה שירים בראש המצעד.
ראו גם

בילבורד הוט 100 (1990–1999)
הערות שוליים

↑  New singles formats to save the charts, the BBC news site. October 16, 2003.
↑  עמוד האודות באתר חברת המצעדים הרשמית.
↑  Charting a rocky course, the BBC news site. April 14, 2000.
↑  Jon Dennis, Chart attack, The Guardian‏ site. August 5, 2003.
1 2  Celebrating 1,000 Number Ones, Music Week. January 2005. . גרסה מארכיון האינטרנט.
↑  Elton's candle burns in Canadathe BBC news site. October 11, 1999.
| מצעדי שירים |
| --- | --- | --- |
| ישראל ישראל | המצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד העברי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד הבין-לאומי השנתי: 1963–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך  המצעד העברי השנתי: ה'תשכ"ג-ה'תשכ"ט • ה'תש"ל-ה'תשל"ט • ה'תש"ם-ה'תשמ"ט • ה'תש"ן-ה'תשנ"ט • ה'תש"ס-ה'תשס"ט • ה'תש"ע-ה'תשע"ט • ה'תש"ף ואילך   המצעד היהודי • מצעד המוזיקה היהודית השנתי של קול פליי |  |
| ארצות הברית ארצות הברית | לפני אוגוסט 1958: 1949-1940 • 1958-1950  אחרי אוגוסט 1958: 1969-1958 • 1979-1970 • 1989-1980 • 1999-1990 • 2009-2000 • 2019-2010 • 2020 ואילך |  |
| הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי: 1959-1952 • 1969-1960 • 1979-1970 • 1989-1980 • 1999-1990 • 2009-2000 • 2019-2010 • 2020 ואילך  מצעד הדאנס הבריטי: 2009-2000 • 2019-2010 • 2020 ואילך |  |
| מצעדים נוספים | המצעד הרשמי של גלגלצ • העשירייה • היטליסט |  |
שירו של בריאן אדמס "(Everything I Do) I Do It for You", היה לשיר שכיכב במשך הזמן הרב ביותר במקום הראשון במצעד הבריטי במהלך שנות ה-90 (16 שבועות רצופים)
הגרסה המחודשת לשיר "Candle in the Wind", אשר בוצעה על ידי אלטון ג'ון במהלך טקס הלוויה של הנסיכה דיאנה, היה לשיר הנמכר ביותר בבריטניה
מפלגת פועלים סוציאליסטית ציונית

| --- | --- |
 מדינה:  רוסיה 
 תקופת הפעילות:  1905–1917 (כ־12 שנים) 
 אידאולוגיות:  סוציאליזם ציונות
 
מפלגת פועלים סוציאליסטית ציונית (ברוסית: Сионистско-социалистическая рабочая партия) כונו בשם ציונים-סוציאליסטים והייתה תנועה יהודית סוציאליסטית שפעלה כמפלגה פוליטית באימפריה הרוסית ובפולין, שפוצלה מתוך תנועת "התחייה" ב-1904. המפלגה קיימה את ועידת היסוד שלה באודסה בשנת 1905, זאת לאחר הצלחתם של פעילים בצ'נסטוחוב להדפיס ולהבריח לקראת האחד במאי 1905 חוברות הסברה ביידיש, ובהן 'התזיסים' של המפלגה החדשה.
באותה שנה המפלגה שלחה צירים, ביניהם נחמן סירקין, לקונגרס הציוני השביעי בבזל. עם זאת, בעוד שהתנועה הציונית דחתה את הרעיון של מדינה יהודית בכל מקום, אך למעט בארץ ישראל, המפלגה הרוסית העדיפה את הרעיון של אוטונומיה יהודית מחוץ לארץ ישראל. יתרה מזאת, בעוד שאוטונומיה טריטוריאלית הייתה מטרת המפלגה, היא הקדישה את מרבית משאביה לפעילות מהפכנית ברוסיה. כמו קבוצות מהפכניות רוסיות אחרות כמו הנרודניקים, המפלגה ראתה בשימוש בטרור כאמצעי לגיטימי למאבק נגד הממסד.
נחמן סירקין, יעקב לשצ'ינסקי, וולף לטסקי-ברטולדי ושמואל ניגר היו מהדמויות המובילות במפלגה.
המפלגה מילאה תפקיד פעיל במהפכת 1905.
בקונגרס השביעי של ההסתדרות הציונית העולמית בשנת 1905, דחתה ההסתדרות הציונית העולמית רשמית את 'תוכנית אוגנדה' (הצעה ליישב מחדש יהודים במזרח אפריקה) לאחר דיונים קולניים. בתגובה, המפלגה ותנועות אחרות נסוגו ומשכו תמיכתן בהסתדרות הציונית העולמית.
המפלגה צמחה במהירות והפכה למפלגת הפועלים היהודית השנייה בגודלה אחרי ה"בונד". המפלגה ארגנה איגודים מקצועיים "נייטרליים", בניגוד לאיגודים הבונדיסטים. בסוף 1906 המפלגה כללה 27,000 חברים. עם זאת, לאחר 1906 השפעת המפלגה החלה לרדת ומנהיגים רבים יצאו לגלות במערב אירופה. שופר המפלגה היה שבועון היידיש "דער נייער וג", שהודפס בווילנה בשנים 1906-1907. העיתון נסגר על ידי הרשויות בשנת 1907.
במהלך קונגרס שטוטגרט ב-1907 של האינטרנציונל השני, החליטה הלשכה הסוציאליסטית הבינלאומית לתת זכות הצבעה מייעצת למפלגה בקונגרס. עם זאת, ההחלטה התהפכה שנה לאחר מכן.
בשנת 1911 חתמו מפלגת הפועלים הסוציאליסטים הציוניים, מפלגת הפועלים היהודית הסוציאליסטית ופועלי ציון על ערר משותף ללשכה הסוציאליסטית הבינלאומית, בבקשה להכיר באופי הלאומי של העם היהודי.
בשנת 1917 המפלגה התמזגה עם מפלגת הפועלים היהודית הסוציאליסטית והקימה את מפלגת הפועלים היהודית המאוחדת.
הערות שוליים

1 2 3  Alroey, Gur (2006). "Demographers in the service of the nation: Liebmann Hersch, Jacob Lestschinsky, and the early study of Jewish migration". Jewish History. 20 (3–4): 265–282. doi:10.1007/s10835-006-9006-3.
↑  V. I. Lenin. "Uniters". Marxists Internet Archive. נבדק ב-2014-11-24. sourced from Lenin Collected Works. Vol. 18. Stepan Apresyan, translator. Moscow: Progress Publishers. 1975. pp. 118–121.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: others (link) sourced from Sotsial-Demokrat, June 17, 1912
↑  Eliyahu Eisenberg, ed. (1967). Plotzk (Płock): a History of an Ancient Jewish Community in Poland. Ada Holtzman, translator. Tel Aviv: Hamenora.
↑  יוסף קרוק, 15, תחת דגלן של שלוש מהפכות, תל אביב: מחברות לספרות, 1968
↑  Frankel, Jonathan (1984). Prophecy and politics: socialism, nationalism, and the Russian Jews, 1862–1917. Cambridge University Press. p. 686. ISBN 978-0-521-26919-3.
↑  Ėstraĭkh, G. In Harness: Yiddish Writers' Romance with Communism. Judaic traditions in literature, music, and art. Syracuse, New York: Syracuse University Press, 2005. p. 30
1 2 3 4  Frankel, Jonathan (ed.). The Jews and the European crisis, 1914-1921. New York: Oxford University Press, 1988. p. 339
↑  Geifman, Anna. Thou Shalt Kill: Revolutionary Terrorism in Russia, 1894-1917. Princeton, New Jersey: Princeton University Press, 1993. p. 35
↑  "Newspapers and Periodicals" (PDF). YIVO Institute. נבדק ב-2014-11-24.
↑  Frankel, Jonathan. Prophecy and Politics: Socialism, Nationalism, and the Russian Jews, 1862–1917. Cambridge: Cambridge University Press, 1981. p. 283
1 2  Jacobs, Jack Lester. Jewish Politics in Eastern Europe: The Bund at 100. Basingstoke: Palgrave, 2001. p. 185
↑  Jaff Schatz. Jews and the communist movement in interwar Poland. In: Jonathan Frankel. Dark Times, Dire Decisions: Jews and Communism. Studies in Contemporary Jewry. Oxford University Press US, 2005, p. 79.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 141257237   WorldCat (עם VIAF): 141257237
מרקו באביץ'

מרקו באביץ' (בקרואטית: Marko Babić, נולד ב-28 בינואר 1981 באוסייק שביוגוסלביה, כיום בקרואטיה) הוא כדורגלן עבר קרואטי ששיחק בעמדות המגן השמאלי והקשר השמאלי במספר קבוצות ובעיקר בבאייר לברקוזן, עמה הגיע לגמר ליגת האלופות 2002, ובנבחרת קרואטיה, במדיה צבר 49 הופעות והשתתף ביורו 2004 ומונדיאל 2006.
קריירת מועדונים

באביץ' שיחק כנער באוסייק הקרואטית, ובשנת 1997 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון והפגין כישרון רב. בשנת 2000 הוחתם על ידי באייר לברקוזן מהבונדסליגה, ביחד עם חברו לאוסייק, יוריצה ורנייש, ושניהם הצטרפו לקרואטי נוסף, בוריס ז'יבקוביץ' בבאייר לברקוזן. הקבוצה הצליחה יפה באותה תקופה והייתה בצמרת הכדורגל הגרמני, אך בעונותיו הראשונות בקבוצה, באביץ' מיעט לשחק בקבוצה הבוגרת ושיחק בעיקר בקבוצת המילואים. עם זאת, בעונת 2001/02, נכנס כמחליף בדקה ה-91 בגמר ליגת האלופות 2002 במקומו של לוסיו. בגמר זה באייר לברקוזן הפסידה 2-1 לריאל מדריד. בעונת 2002/03 הפך באביץ' לשחקן משמעותי בהרכב הראשון של הקבוצה, אך הקבוצה הידרדרה לתחתית, וסיימה מקום אחד בלבד מעל הקו האדום. באותה עונה, באייר לברקוזן עברה את שלב הבתים הראשון בליגת האלופות, כאשר באביץ' הבקיע צמד בניצחון 2-0 על מכבי חיפה במשחק החוץ באצטדיון GSP בניקוסיה, ושער נוסף בניצחון 2-1 על מכבי חיפה במשחק הביתי בביי ארנה. את שלב הבתים השני סיימו לברקוזן ובאביץ' עם אפס נקודות משישה משחקים. באביץ' הבקיע שער אחד בשלב זה, בהפסד 3-1 לניוקאסל יונייטד. בארבע העונות הבאות באביץ' היה שחקן הרכב קבוע בבאייר לברקוזן, שחזרה לצמרת הבונדסליגה לאחר כישלונה בעונת 2002/03. בתום עונת 2006/07 עזב באביץ' את באייר לברקוזן לאחר שבע עונות, לאחר שהבקיע 13 שערים ב-144 משחקי ליגה.
לאחר עזיבת באייר לברקוזן, באביץ' שיחק בריאל בטיס, הרטה ברלין וריאל סרגוסה, אך לא הצליח לשחזר את יכולתו מבאייר לברקוזן או לתפוס מקום קבוע בהרכב. בשנת 2010 חזר באביץ' למועדון נעוריו אוסייק, שם שיחק שתי עונות והבקיע ארבעה שערים, אך לא תפס מקום קבוע בהרכב. את הקריירה סיים באביץ' בל.א.ס.ק. לינץ האוסטרית בשנת 2013.
קריירה בינלאומית

באביץ' ערך הופעת בכורה בנבחרת קרואטיה במאי 2002, במשחק הכנה למונדיאל 2002, אך לא זומן למונדיאל עצמו. באביץ' זומן ליורו 2004 ממנו הודחה קרואטיה בשלב הבתים, אך לא שיחק ולו משחק אחד. במונדיאל 2006, שגם ממנו הודחה קרואטיה בשלב הבתים, באביץ' שיחק את מלוא הדקות בשלושת המשחקים של קרואטיה. באביץ' היה מועמד להיכלל גם בסגל ליורו 2008, אך נופה ברגע האחרון על ידי המאמן סלאבן ביליץ'.
מערכות רום

מערכות רום הן רצועות אקלים המוגדרות על פי חלוקה בסיסית של כדור הארץ לקווי רוחב.
גורמים

מכיוון שכדור הארץ עגול, קרני השמש מגיעות אליו בזוויות שונות. ככל שקרני השמש מגיעות לכדור הארץ בזווית שטוחה יותר, כך גדל שטח הפיזור שלהן.
ככל ששטח הפיזור גדול יותר, יקבל אותו תא שטח פחות קרני שמש ויתחמם פחות. כתוצאה מכך באזור תהיה טמפרטורה נמוכה יותר. וההפך.
קרני השמש מחממות את קרקע כדור הארץ. החום הנפלט מהאדמה מתפזר מעלה ונעצר בשכבת הגזים העוטפת את כדור הארץ המכונה אטמוספירה
אף שקרני השמש מגיעות מלמעלה החום נשמר בקרקע. לכן ככל שנעלה גבוה יותר נתרחק ממקור החום, הטמפרטורות ירדו ויהיה קר יותר.
רצועות האקלים

מחלקים את כדור הארץ ל-5 רצועות מקבילות בחצי הכדור הדרומי ובחצי הכדור הצפוני.

הרצועות מתחלקות לשקע-רמה-שקע, וחוזר חלילה. בשקע יהיה גשום, וברמה יהיה יבש.
שקע טרופי - אקלים חם מאוד וגשום כל השנה. הרצועה נמצאת בין קווי הרוחב 20°-0°.
רמה סובטרופית - אקלים חם ויבש כל השנה. הרצועה נקראת גם רצועת המדבריות העולמיות, ונמצאת בין קווי הרוחב 30°-15°.
רצועה ממוזגת - אקלים לפי עונות השנה. חם ויבש בקיץ; קר וגשום בחורף. הרצועה נמצאת בין קווי הרוחב 40°-30°.
שקע סובפולארי - אקלים קר וגשום מאוד רוב השנה. הרצועה נמצאת בין קווי הרוחב 60°-40°.
רמה פולארית - אקלים קר מאוד ויבש. הרצועה נקראת גם מדבר קפוא, ונמצאת בין קווי הרוחב 90°-60°.
שיטות חלוקה נוספות

שיטת קפן היא שיטת חלוקה הנקראת על שם המטאורולוג ולדימיר קפן. שיטה זו מודדת בצורה ספציפית יותר כל מקום בכדור הארץ ומסווגת אותו בהתאם לכמות המשקעים והטמפרטורה שבו למספר רב יותר של אזורי אקלים.
ראו גם

אקלים
משקעים
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי כדור הארץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נאיפרו

| --- | --- |

 מדינה:  האיים המלדיביים האיים המלדיביים
 ראש העיר:  מוחמד ראשיד
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  5,319 (2016)
 קואורדינטות:  5°26′40″N 73°21′57″E﻿ / ﻿5.4443722222222°N 73.365711111111°E﻿ / 5.4443722222222; 73.365711111111 
 אזור זמן:  UTC+5
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת האיים המלדיביים מוגדלת) מאלה אדו סיטי פואמולקו קולחודופושי טינדו גאן דוואפארו דידהו האוקיינוס ההודינאיפרו(למפת האיים המלדיביים רגילה) מאלה אדו סיטי פואמולקו קולחודופושי טינדו גאן דוואפארו דידהו האוקיינוס ההודינאיפרו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
נאיפרו הוא אי באיים המלדיביים, הממוקם 142 ק"מ צפונית מעיר הבירה מאלה. זוהי עיר הבירה והעיר המאוכלסת ביותר באטול לביאני. נאיפרו נודע במלדיביים בעקבות הניב הייחודי לו.
היסטוריה

על פי ההיסטוריון המקומי עלי חוסיין, נאיפרו הייתה מאוכלסת כבר מעל ל-400 שנים. הוא הסיק זאת בהתבסס על כמה ממצאים שהוא הבחין בהם, ביניהם:
מחסור בראיות על היותה של נאיפרו עיר גדולה, כמו בתי הקברות הנטושים, יסודות ותלים סלעיים של סטופות קבורות מתקופת הבודהיזם, ממצאים דומים לקיומם של מקדשים ניתן למצוא גם באיים אחרים ברחבי האטול. בנוסף אין כל תיעוד שמזכיר שנאיפרו היה מקום מאוכלס היסטורית.
תיעוד כתוב של אסיר פוליטי בשם חוסיין ולינה טקורופנו שגורש לאי בין השנים 1704–1705. מכיוון שאסירים פוליטיים מגורשים לאיים עם אוכלוסיות דלות, עלי חוסיין מסיק מכך שזה היה זמן לא רב מאז שהפך האי למאוכלס.
תיעוד כתוב של תרומה למסגד מקומי שנמצא באי בשנת 1783. עלי חוסיין משער שייקח לאי כ-200 שנים עד שהוא יהיה מאוכלס מספיק בשביל שתירשם תרומה למסגד.
תאריכים על מצבות בבית קברות מקומי שמעידים על אנשים שהתגוררו באי עוד במאה ה-17.
בהסתכל על ראיות אלה עלי חוסיין הסיק שהאי אוכלס בשנת 1591 בקירוב.
אוכלוסייה

בשנת 1931 בנאיפרו הייתה אוכלוסייה של כ-1800 תושבים; ב-1979 מספר זה עלה ל-2810.
לפי מפקד האוכלוסין בשנת 2006 נאיפרו מנתה 3,687 תושבים, שהם כ-1.23% מכלל אוכלוסייתה של המדינה. בהשוואה למפקד האוכלוסין בשנת 2000, גידול האוכלוסייה של האי היה שלילי במקצת (0.09%-), זאת בעקבות הגירה לעיר הבירה. ב-31 בדצמבר 2008, נרשם בנאיפרו מספר של 4720 תושבים. ב-31 במאי 2013 עלה המספר ל-5082. האוכלוסייה נכון ליוני 2016 עומדת על 5319 תושבים.
במפקד האחרון שנערך ב-2014, נרשם באי מספר של כ-4141 אנשים. מספר זה כולל 3844 מלדיביאנים ו-297 בני ארצות זרות.
נאיפרו היא העיר השישית בגודל אוכלוסייתה במלדיביים, לאחר מאלה, אדו סיטי, פואמולקו, קולחודופשי וטינדו.
כלכלה > דיג

דיג היה מקור ההכנסה העיקרי של תושבי האי עוד מראשיתו. המיקום של מפעל שימורי הטונה הראשון במלדיביים נבחר להיות באי הקרוב פליברו בגלל מספר הדיגים הגדול בנאיפרו. דיג עדיין נחשב למקור פרנסה עיקרי באי, למרות שעבודה באתרי נופש צברה פופולריות אצל הצעירים בשנות האלפיים.
כלכלה > קמעונאות

בנאיפרו יש מעל 120 חנויות ושווקים שמשרתים את אוכלוסיית האי ואת אוכלוסיית האטול. חנויות אלה כוללות חנויות חומרה, חנויות מזון וצרכנות, חנויות אלקטרוניקה, חומרי בנייה, חנויות בד, מכולות וסופרמרקטים ואולמות תצוגה.
כלכלה > בתי אירוח

ישנם שני בתי אירוח שפועלים בנאיפרו ועוד שנמצאים בהליכי בנייה.
מרקו באשה

מרקו באשה (בסרבית: Марко Баша; נולד ב-29 בדצמבר 1982) הוא כדורגלן עבר מונטנגרי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירת מועדונים

באשה נולד בטרסטניק שביוגוסלביה לאבא מונטנגרי ולאם סרבית. באשה התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הכדורגל טרסטניק המקומית. בגיל 18 הצטרף לקבוצת הכדורגל OFK בלגרד במדיה שיחק 5 שנים.
בקיץ 2005 חתם בלה מאן מליגה 1. ב-31 ביולי 2005 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-1 לאולימפיק ליון.
בעונת 2008 הצטרף ללוקומוטיב מוסקבה מליגת העל הרוסית. בעונת 2009 נעדר מרוב משחקי הקבוצה בשל פציעות וגם כאשר החלים מהפציעה הפסיד את מקומו. עונה לאחר מכן הצליח לשוב להרכב, אמנם ברוב שלבי עונת 2011 נעדר מהמגרשים בשל פציעות חוזרת.
ב-23 ביוני 2011 חתם בליל במדיה שיחק 6 שנים בסיומן פרש מכדורגל.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, באשה שיחק עם נבחרת הנוער של סרביה ומונטנגרו באולימפיאדת אתונה (2004).
ב-16 באוגוסט 2006 זומן לראשונה לסגל נבחרת סרביה, שהוקמה לאחר פירוק המדינה לשני הנבחרות חודשיים קודם לכן. אמנם באשה נפצע ושוחרר מסגל הנבחרת.
בשנת 2007 הצהיר בתקשורת המונטנגרית כי הוא מעוניין לייצג את המדינה בעתיד. הוא זומן לסגל הנבחרת לקראת משחקה הראשון, אך לבסוף נעדר מסגל הנבחרת. בהמשך הודיע כי הוא מעדיף לא לייצג אף מדינה, אך במרץ 2009 זומן לסגל נבחרת מונטנגרו וערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 2-0 לאיטליה.
מחיצה (הלכה)

ערך זה עוסק במחיצה הלכתית בנושאים שונים. אם התכוונתם למחיצה הלכתית לצניעות, ראו .
בית המוקף בארבע מחיצות
בהלכה, מחיצה משמשת למספר תחומים, כגון להגדרת שטח כרשות היחיד בשבת בדיני ערובין, על ידי הקפתו במחיצות, לדיני סוכה שדפנותיה צריכות להיות מחיצות, לדיני כלאיים בהם צריך להרחיק סוגי צמחים שונים זה מזה, לדיני חציצה מטומאה, לדיני מקוואות, ולתחומים נוספים. מחיצה הלכתית למטרות אלו אינה בהכרח גדר המונעת מעבר או קיר אטום המונע ראייה, וייתכן ומחיצה תחשב למחיצה הלכתית אף שיש בה פרצות רבות. הלכות המחיצה הבסיסיות הן הלכה למשה מסיני. (ישנם מחיצות ייעודיות לתחומים מסוימים, בהם המחיצה צריכה להעשות בהתאם לתכליתה, כגון מחיצה למניעת היזק ראייה ומחיצה לצניעות)
מחיצה צריכה להיות לפחות בגובה 10 טפחים (כ- 76 ס"מ) וכן עליה להיות עמידה ברוח מצויה, היינו שאינה נופלת מפאת משב רוח רגיל. אין צורך שהמחיצה תעשה על ידי אדם לצורך כל שהו, ואפילו מחיצה טבעית כגון נהר, עץ או מתלול, ('תל המתלקט') - כשרה. כמו כן מחיצה יכולה להיעשות מכלים (ובתנאי שיהיו יציבים) ובתנאים מסוימים אף מבעלי חיים ומבני אדם.
צורת הפתח נחשבת למחיצה לעניין הלכות שבת וכלאים, אולם לא לעניין סוכה.
דיני מחיצות > מחיצות גרועות

מדין התורה, מחיצה יכולה להיות שורת קנים זקופים שאין ביניהם רווח של יותר משלושה טפחים זה מזה ('לבוד') או מספר חבלים המקיפים שטח מסוים כשאין בין החבלים רווח של יותר משלושה טפחים, החבלים בעובי טפח ומעט יותר, והחבל העליון מגיע לגובה עשרה טפחים, כך שבאמצעות דין לבוד רואים כאילו יש מחיצה מלאה בגובה עשרה טפחים. ('פסי לבוד') מחיצות אלו נקראות 'מחיצות שתי בלא ערב' (הקנים) או 'מחיצות ערב בלא שתי' (החבלים) וכן הם נקראות 'מחיצות גרועות' היות שהם מחיצות מינימליות. (מדרבנן, הם אינם מועילות להקפת רשות היחיד גדולה ראו בהמשך)
דיני מחיצות > לבוד

אחד מדיני המחיצה הוא שכל פרצה הקטנה משלושה טפחים - נחשבת כסתומה. דין לבוד משמש רבות במחיצה בכמה אופנים כגון למחיצה גרועה, למחיצה תלויה ולחישוב 'פרוץ מרובה על העומד'. דין זה משמש להכשרת גדר רשת או גדר תיל, שכן אין בהם חללים בשיעור 3 טפחים, אף שבשטח הכולל של הגדר ישנו יותר אוויר משטח סתום על ידי סלילי הגדר.
דיני מחיצות > מחיצה תלויה

מחיצה התלויה באוויר מעל הקרקע בגובה של 3 טפחים ויותר נחשבת למחיצה תלויה, ופסולה מלהחשב כמחיצה. אולם אם המחיצה תלויה מעל גבי הקרקע בגובה של פחות  משלושה טפחים, היא נחשבת כמחוברת לקרקע מדין לבוד. חכמים התירו לשאוב מים בשבת מכרמלית לרשות היחיד באמצעות תיקון מחיצה תלויה, אולם המחיצה שם משמשת בעיקר להיכר, ואינה מחיצה ממש.
דיני מחיצות > גוד אחית מחיצתא

'גוד אחית מחיצתא' משמעו הוא שישנם מקרים בהם אנו רואים את הקורה התלויה מעל הארץ, כאילו היא יורדת ונמשכת עד לקרקע, ויוצרת מחיצה לכל השטח שנמצא מתחתיה, על מנת שיחשב כמוקף מחיצה.
דיני מחיצות > גוד אסיק מחיצתא

'גוד אסיק מחיצתא' משמעו הוא שישנם מקרים בהם רואים את המחיצות כאילו הם עולות למעלה מחלקם העליון. למשל גג נחשב כרשות היחיד אף אם אין לו מחיצות, היות שאנו רואים את כותלי הבית כאילו הם ממשיכים למעלה ומהווים מחיצות גם לגג. וכן מחיצה של סוכה שאינה מגיעה עד הסכך, רואים אותה כאילו היא מגיעה לסכך הסוכה. אולם כדי לומר 'גוד אסיק' לגבי מחיצה, היא צריכה להיות בגובה מינימום של עשרה טפחים. (או מעט פחות, אך שתושלם לעשרה טפחים באמצעות 'לבוד'. לדוגמה, כאשר היא תלויה מעל גבי הקרקע בפחות משלושה טפחים)
וכן לגבי צורת הפתח שנחשבת כמחיצה, אפשר שהקנה העליון יהיה גבוה בהרבה מקני הדפנות, ורואים אותם כאילו הם עולים עד הקנה העליון.
דיני מחיצות > כוף וגוד

ישנם מקרים בודדים בהם אומרים 'כוף וגוד מחיצתא', כלומר רואים משטח כאילו הוא מכופף ויוצר מחיצה, ובאמצעות הכלל 'גוד אחית מחיצתא' רואים את המחיצה שכביכול נוצרה, כאילו היא מגיעה עד הקרקע. כלל זה משמש לשאיבת מים בספינה במקום שאין אפשרות ליצור מחיצה אמיתית.
דיני מחיצות > פרצה

מחיצה שיש בה פרצה שרוחבה גדול מעשר אמות, (כ- 5 מטרים) - פסולה ואינה נחשבת למחיצה. מדין התורה, אם מקום מוקף מכל ארבע רוחותיו, ובמחיצות יש פרצות רחבות - אין הם נפסלות בכך, הואיל והם נחשבות לפתחים, בתנאי שמשני צידי הפתח תהיה מחיצה בשיעור מסוים. אולם מדרבנן, יש לתקן כל פתח הרחב מעשר אמות באמצעות צורת הפתח, ואם הפתחים לא תוקנו בצורה כזאת - הפתחים נחשבים כפרצות ופוסלים את המחיצה. (למעט בפסי ביראות שם הותרו פתחים רחבים מעשר אמות אף ללא צורת הפתח, גם מדרבנן)
דיני מחיצות > עומד מרובה על הפרוץ

מחיצה שיש בה פרצות, או שיש פרצות בין חלקי המחיצה - כשרה אם בשטח הכללי השטח הפרוץ קטן מהשטח הלא פרוץ. (ה'עומד') (ובתנאי שלא תהיה בה פרצה אחת הרחבה מעשר אמות) מהתורה, לחישוב השטח הפרוץ מתעלמים מפרצות הקטנות משלושה  טפחים שהם כסתומות מדין לבוד, ומפרצות המשמשות לפתחים, אף אם הם רחבות מאוד. מדרבנן, יש לתקן פתחים רחבים מעשר אמות באמצעות צורת הפתח, ורק אז אין הם נחשבים כפרצה לעניין חישוב 'פרוץ מרובה על העומד', אף אם הם רחבים מאוד. בתקנת פסי ביראות העמידו חכמים את ההלכה על דין התורה, והכשירו מחיצות שהפרוץ מרובה על העומד, כאשר הפרצות יכולות להחשב כפתחים.
במחיצות מחוברות, המקיפות שטח מארבע רוחות, מודדים את השטח הפרוץ והעומד לכל המחיצות ביחד, ולא לכל אחת בנפרד.
בדיני כלאים, אין פרוץ מרובה על העומד אוסר לזרוע כנגד העומד. (ראו בהמשך)
במקרה והחלק העומד שווה בדיוק לחלק הפרוץ, המחיצה כשרה. (ראו גם אפשר לצמצם?)
דיני מחיצות > לא אתו רבים ומבטלי מחיצתא

ככלל, אין הילוך של בני אדם על פני מחיצות, כגון מלמטה לצורת הפתח, פוגע במחיצות, אלא המחיצות עדיין נחשבות למחיצות כשרות. אולם ישנם דעה, שבמחיצות טבעיות אומרים 'אתי רבים ומבטלי מחיצתא', היינו שהילוך הרבים על המחיצה - גורם לה שלא להחשב כמחיצה. דוגמה למקרה זה הוא נהר קפוא, שרבים עוברים על פניו.
לדין זה שימוש רב בהיתר פסי ביראות, שמשמעם כעין מחיצות סביב באר מים ברשות הרבים, ורבים נכנסים ויוצאים מהבאר דרך המחיצות הפתוחות ברובם, ואף על פי כן לא מבטלים אותם מלהחשב למחיצות.