אנתרופולוגיה כלכלית
מהותנות

המודל הסובסטנטיביסטי, שהוצע לראשונה על ידי קרל פולני בספרו "The great transformation" טוען כי למושג "כלכלה" יש שתי משמעויות: המשמעות הראשונה היא זו הפורמלית, המתייחסת לכלכלה כפעולה או קבלת החלטות רציונליות בדבר שימוש במשאבים מוגבלים. המשמעות השנייה, איננה יוצאת מנקודת הנחה של קבלת החלטות רציונליות ולא בדבר תנאים של מחסור. היא, לעומת זאת, מתייחסת לשאלה כיצד האדם פועל למחייתו בסביבה החברתית והאקולוגית בה הוא נמצא. על פי המשמעות השנייה, הכלכלה היא הדרך בה החברה מסתגלת לסביבה, לתנאים החומריים בסביבה זו, ולדרישות של אותה חברה.
המושג שטבע פולני, "Great transformation", מתייחס להפרדה בין חברה מודרנית בעלת שווקים ובין חברות חוץ מערביות, לא קפיטליסטיות ולא מתועשות. לדעתו החקירה היחידה האפשרית בחברות לא מתועשות, היא כיצד האדם פועל למחייתו בסביבה החברתית והטבעית שלו, ללא כל התייחסות להחלטות רציונליות או לתנאים של מחסור. זאת מכיוון שבחירותיו של אדם בחברות אלו אינן מבוססות בהכרח על מִקסוּם רווחים כלכליים, כי אם על קשרים חברתיים, ערכים תרבותיים, נורמות תרבותיות, או על דאגות מוסריות, פוליטיות ודתיות. כמו כן, התוצרת ברוב החברות הללו מנוצלת בידי מפיקיה, על כן תוצרת זו נקראת גם תוצרת לשימוש עצמי, בניגוד לתוצרת לשם מסחר, שהיא בעלת מטרות רווח ומִקסוּם רווחים.
לדעתו של פולני, בחברות מודרניות בעלות כלכלה קפיטליסטית, הרעיונות של גישות הפורמליזם והסובסטנטיביזם חופפים, מכיוון שאנשים מארגנים את דפוסי מחייתם בהתאם לעקרונות החשיבה הרציונלית. ברם, בחברות בעלות כלכלה "פרימיטיבית" הנחה זו לא תופסת, זאת מכיוון שבניגוד לחברה הקפיטליסטית המערבית, הן לא מבוססות על כלכלת חליפין אלא על כלכלה של חלוקה מחדש של הייצור ויחסי גומלין הדדיים. יחסי גומלין מוגדרים כחלוקה הדדית של סחורות או שירותים כחלק מיחסים ארוכי טווח בין הלוקחים חלק בדבר. דוגמה לכך ניתן לראות אצל האנתרופולוג ברוניסלב מלינובסקי, שחקר חברה שבטית באיים הטרובריאנדים. הגברים בשבט זה מקדישים חלק גדול מזמנם לגידול בטטות. הן אינן מיועדות לבני משפחותיהן, אלא למשלוח מנות לאחיות של אותן גברים או לבנות הנשואות שלהן. המעניין הוא, שתכלית משלוח הבטטות הוא לא לספק מחסור במשק הבית של אותן אחיות או בנות, אלא רצונו של הגבר להפגין את השפעתו על בעלה של האחות או הבנות, ואת עזרתו לו. מי שמעניק את הבטטות בצורה זו בעצם הופך את בעלה לבעל חוב למי שנתן את הבטטות. האמצעי להחזרת החוב הוא האוצרות שיש לנשים, אוצרות בדמות עלי בננות וחצאיות. אותו גבר שהוא בעלה צריך להחזיר לגיס או לאב של הכלה בצורה הזו. בשבט זה מייחסים יוקרה ומשמעות לחפצים, בנפרד מהמחיר שעולה ליצרם. החשיבות היא ליוקרה החברתית והתרבותית. מנהג זה מבסס למעשה את יחסי החליפין ארוכי הטווח בשבט. יחסי החליפין מהדקים את הקשר של הגברים לקרקעות, עוזרים בהגנה מפני האויב, פועלים לעזרה הדדית, וכולי. חילופי הבטטות הם לא פחות מעסקה כלכלית-פוליטית. האחזקה בעלי הבננות מגדירה את המצב הכלכלי של כל משפחה.
מקרה זה מהווה דוגמה למערכות שהן שונות מאוד מהכלכלה המודרנית. הדוגמה הזו מלמדת שהמערכת הכלכלית היא לא מנגנון רציונלי כפי שהיינו נוטים לחשוב. היא לא נועדה לענות על צרכים כלכליים כמו שהיא ביטוי של הסמלה תרבותית. יתרה מכך, גם את המושג רציונליות אפשר להבין בכמה מובנים. הגישה הפוזיטיביסטית תטען שהרציונליות היא אינסטרומנטלית, כלומר היצע מול ביקוש. לעומתה גישת ההסמלה תטען לרציונליות יחסית, כדוגמת הסיפור הנזכר לעיל. חשוב להבין כי כל שבט וכל תרבות עונה על המושג רציונליות באופן אחר. מיד לדוגמה מגדיר את הרציונליות כמושג יחסי. לטענתו רציונליות היא אקט או פעולה שבה בן תרבות מסוימת מתנהג על פי הציפיות של אותה תרבות בה הוא חי.
רעיון מפתח נוסף בגישה ההסובסטנטיביסטית אומר כי הכלכלה מקובעת לא רק במוסדות כלכליים אלא גם במוסדות שהם אינם כלכליים, ולפיכך אין הכלכלה נמצאת בוואקום חברתי. לדוגמה, ממשלה ודת יכולות להיות חשובות לכלכלה ולהשפיע עליה ממש כמו מוסדות כלכליים. מחויבות סוציו-תרבותית, נורמות, וערכים ממלאים תפקיד משמעותי באסטרטגיות המחייה של אנשים. לפיכך, כל מחקר כלכלי המתעלם ואינו לוקח בחשבון את ההקשר הסוציו-תרבותי והפוליטי פגום מראשיתו. ניתוח מהותני של הכלכלה צריך להתמקד לכן על חקר המוסדות החברתיים השונים והמגוונים עליהם מבוססים תחומי המחייה של האדם. השוק הכלכלי הוא רק אחד מיני מוסדות רבים ומגוונים הקובעים אופיין של העסקאות הכלכליות. טענתו העיקרית של פולני היא כי המוסדות השונים אחראיים ומארגנים בצורה עיקרית את התהליכים הכלכליים.
הגישה הסובסטנטיבית טוענת כי כל פעילות כלכלית מעוגנת ובלתי נפרדת מהחיים החברתיים. ההחלטות הכלכליות הן חלק ממסורת ומהמערכת החברתית. הריטואלים ותפיסות העולם משולבים זה בזה בצורה חזקה.