העשור השני של המאה ה-21
אבטחת סייבר

במהלך העשור נושא אבטחת סייבר (ובפרט תקריות בולטות של מתקפות סייבר בינלאומיות שכללו האקינג, דליפת מידע, וגנבת מידע רגיש) החל לזכות בתשומת לב רבה למדי מצד ממשלות, תאגידים ואינדיבידואלים.
25 ביולי 2010 – הדלפת מסמכי מלחמת אפגניסטן (פרשת קייבלגייט) – באתר ויקיליקס פורסמו מעל ל-90,000 מזכרים פנימיים של משרד החוץ האמריקני מהמלחמה באפגניסטן שהודלפו לאתר על ידי צ'לסי מאנינג, חיילת בצבא ארצות הברית, שהעבירה עשרות אלפי מסמכים מסווגים שהורידה מהרשת המסווגת של ארצות הברית, במה שנודע כהדלפה הגדולה בהיסטוריה. המסמכים חשפו כיצד כוחות הקואליציה השתמשו בכוחות מיוחדים על מנת לצוד את מנהיגי הטליבאן ו"להרוג או ללכוד" אותם ללא משפט, כיצד נעשה שימוש הולך וגובר במזל"טים כדי לתקוף את העמדות אשר היו שייכות לכאורה לטליבאן, ניסיונות להסתיר עדויות על כך שהטליבאן רכש טילי קרקע-אוויר וניסיונות להסתיר עדויות על מקרי מוות של אוכלוסייה אזרחית על ידי כוחות הקואליציה ופיגועי התאבדות של הטליבאן.
אוגוסט 2010 – סטקסנט – תולעת מחשב זדונית, אשר זוהתה לראשונה בשנת 2010 אך אשר לכאורה פותחה עוד משנת 2005, אשר הייתה אחראית לגרימת נזק משמעותי לתוכנית הגרעין של איראן. אף על פי שאף מדינה לא הודתה באחריות ליצירת סטקסנט. מומחים מאמינים שישראל וארצות הברית יצרו את התולעת בשיתוף.
22 באוקטובר 2010 – הדלפת מסמכי מלחמת עיראק (אנ') – ויקיליקס הדליפה קרוב ל-392,000 מסמכים צבאיים של צבא ארצות הברית אודות מלחמת עיראק, חלק מהמסמכים תיעדו מקרים רבים בהם שלטונות ארצות הברית בחרו שלא לדווח על עינויים, אונס, והפרות אחרות שבוצעו נגד עצורים, וכמו גם ששלטונות ארצות הברית בחרו במכוון שלא להציג את מספר ההרוגים האמיתי במלחמה, להסתיר עדויות על כך שחיילים אמריקנים הרגו מאות אזרחים משום שהיו קרובים מדי למחסומים, ובחרו גם להסתיר פשעי מלחמה אחרים. ההדלפות גם הראו שאיראן מעורבת במלחמה בכך שהיא מספקת למיליציות השיעיות כלי נשק לשימוש נגד אזרחים מוסלמים-סונים ונגד חיילי צבא ארצות הברית. זו הייתה הדליפה הגדולה ביותר בהיסטוריה של צבא ארצות הברית.
אפריל 2013 – הדלפת מסמכי חשבונות הבנק במקלטי המס (אנ') (The Offshore leaks) – הודלפו מסמכים המכילים מידע על 130,000 חברות ברחבי העולם הרשומות במקלטי מס.
5 ביוני 2013 – חשיפת פרשת הציתותים הגלובליים בארצות הברית – אדוארד סנודן שעבד כעוזר טכני ב-CIA ובסוכנות לביטחון לאומי, הדליף דרך העיתון הבריטי ה"גארדיאן" קבצים המפרטים כיצד הסוכנות לביטחון לאומי (NSA) משתמשת בתוכנה סודית המכונה PRISM ("מנסרה"), שבאמצעותה יכול הארגון לעקוב אחר כתובות דואר אלקטרוני, היסטוריית חיפוש, העברת קבצים בין מחשבים, ושיחות המתנהלות בין המשתמשים באתרים רבים, בהם גוגל, פייסבוק, ואפל.
פברואר 2015 – פרשת חשבונות בנק HSBC (אנ') (סוויס ליקס) – נחשפו מסמכים שהודלפו על ידי עובד לשעבר בבנק HSBC השווייצרי אודות פעולות העלמות מס רחבות היקף שבוצעו על ידי הבנק הרב-לאומי הבריטי HSBC באמצעות חברת הבת השווייצרית שלו HSBC Private Bank.
5 ביוני 2015 – הפריצה לשרתי הסוכנות הפדרלית למשאבי אנוש (אנ') – בארצות הברית הסוכנות הפדרלית למשאבי אנוש פרסמה הודעה לתקשורת בה צוין כי שרתי הסוכנות הפדרלית למשאבי אנוש נפרצו ונגנב מהם מידע אודות 21.5 מיליון איש.
4 בפברואר 2016 – שוד הבנק המרכזי של בנגלדש (אנ') – קבוצת האקרים, אשר ניסתה לגנוב 951 מיליון דולרים מהבנק המרכזי של בנגלדש, הצליחה להוציא 81 מיליון דולרים ולהעבירם לפיליפינים ולסרי לנקה.
3 באפריל 2016 – מסמכי פנמה – 11.5 מיליון מסמכים סודיים הודלפו בידי אלמוני לעיתון הגרמני "זידדויטשה צייטונג". המסמכים נגנבו במקור ממשרד עורכי הדין הפנמי מוסאק-פונסקה והכילו מידע על יותר מ-200,000 חברות מכל העולם ועל בעלי המניות שלהן, ובהם מספר שליטי מדינות. כמו כן, הדלפות חשפו ראיות לפעילות פיננסית ענפה של פוליטיקאים, מיליארדים וסלבריטאים ממדינות שונות במקלטי מס שונים ברחבי העולם, לרבות הלבנת הון, קשרים פסולים בין גופים שונים, ועוד. מאגר המסמכים עובד במשך כשנה בידי ה-ICIJ (International Consortium of Investigative Journalists), בשיתוף עם כמאה כלי תקשורת ברחבי העולם ויותר מ-370 עיתונאים.
יוני 2016 – דליפת תכתובות הדואר האלקטרוני של הוועדה הלאומית הדמוקרטית (2016) (אנ') – האקרים מסוכנות הביון הרוסית מצליחים לפרוץ לשרתי הוועדה הלאומית הדמוקרטית בארצות הברית ולגנוב את תכתובות הדואר האלקטרוני של הארגון, אשר כללו 19,252 מיילים ו-8,034 קבצים. ביוני וביולי 2016 פורסמו התכתובות ב-DCLeaks וב-WikiLeaks. הדליפה כללה בין היתר הודעות דוא"ל משבעה אנשי צוות מרכזיים בוועדה הלאומית הדמוקרטית אשר ביטאו כי גורמים מרכזיים בהנהגת הוועדה הלאומית הדמוקרטית חתרו לחבל בקמפיין הבחירות לנשיאות של ברני סנדרס. ב-9 בדצמבר 2016 קהיליית המודיעין של ארצות הברית הגיעה למסקנה רשמית כי ממשלת רוסיה התערבה בבחירות בארצות הברית ב-2016 וכי "נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הורה על ביצוע קמפיין השפעה בשנת 2016 המכוון לבחירות לנשיאות בארצות הברית. מטרותיה של רוסיה היו לערער את אמון הציבור בהליך הדמוקרטי בארצות הברית, להשמיץ את מזכירת המדינה לשעבר והמועמדת הדמוקרטית, הילרי קלינטון, ולפגוע בסיכוי הבחירה שלה לנשיאות".
22 בספטמבר 2016 – הפריצה לשרתי Yahoo! (אנ') – חברת Yahoo! דיווחה כי פרטי החשבונות של כל 3 מיליארד משתמשי Yahoo! נפרצו במהלך שני מקרים ב-2013 וב-2014. לכאורה המידע שנגנב כלל שמות, כתובות דוא"ל, מספרי טלפון, שאלות ותשובות האבטחה של כל המשתמשים, תאריכי הלידה והסיסמאות.
21 באוקטובר 2016 – מתקפת הסייבר על Dyn – בוצעה מתקפת סייבר נרחבת שכללה התקפת מניעת שירות מבוזרת (DDoS) למערכות Domain Name System‏ (DNS) המופעלות על ידי חברת Dyn. כתוצאה מהמתקפה שירותים ופלטפורמות אינטרנט שונות – כולל Twitter, Reddit, Netflix, Spotify, ניו יורק טיימס, BBC News ו-PayPal – הפכו ללא זמינים למשתמשים באירופה ובצפון אמריקה. קבוצות אנונימוס ו-New World Hackers לקחו אחריות על התקיפה.
7 במרץ 2017 – Vault 7 (אנ') – הודלפו באתר ויקיליקס כ-8,000 מסמכים מסווגים של ה-CIA המפרטים שיטות ריגול, מיקומי בסיסים וטכנולוגיות (בעיקר בתחום הסייבר) של המודיעין האמריקני-כך למשל נחשפו יכולות ציתות באמצעות טלוויזיות חכמות, דפדפני אינטרנט ומערכות ההפעלה של רוב הסמארטפונים, כמו גם מערכות הפעלה אחרות כגון Microsoft Windows ו-MacOS.
12 במאי 2017 – מתקפת תוכנת הכופר WannaCry – בוצעה מתקפת סייבר חסרת תקדים במעל ל-230 אלף מחשבים ב-150 מדינות כאשר הנזק המוערך נע בין מאות מיליונים למיליארדי דולרים. במסגרת מתקפת סייבר תוכנת כופר תבעה תשלום של 600 דולר בביטקוין לפענוח. ב-18 בדצמבר 2017 הודיע היועץ לביטחון המולדת בממשלו של הנשיא דונלד טראמפ כי צפון קוריאה היא זו שעמדה מאחורי המתקפה.
5 בנובמבר 2017 – מסמכי פרדייז – הודלפו 13.4 מיליון מסמכים סודיים המתעדים הימנעות מתשלום מס. מקורם של המסמכים במשרד עורכי הדין "אפלבי", ומוזכרים בהם כ-120,000 שמות של אנשים וחברות, בהם אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת, נשיא קולומביה חואן מנואל סנטוס, ומזכיר המסחר של ארצות הברית, וילבור רוס. על פי ניתוח המידע שנעשה בידי בוסטון קונסלטינג גרופ, שיעור המס שלא שולם מגיע לסכום של 10 טריליון דולר. ברוב המקרים מדובר בתכנון מס, שהוא שימוש בכלים חוקיים או בלקונות משפטיות על-מנת להפחית את חבות המס של יחיד או חברה. במקרים אחרים מדובר בהשתמטות מתשלום מס.