stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בגום הזראת מהאל
ביוגרפיה > המרד ההודי הגדול של 1857

ב-1857, התנגדותה של הודו לשלטון הבריטי צברה תאוצה ופרץ המרד ההודי הגדול שנקרא בהודו מלחמת העצמאות הראשונה.
הזראת מהאל הייתה חלק חיוני במאבק. היא לא הסתפקה באסטרטגיות בלבד, ויצאה לשדה הקרב לצד לוחמים אחרים כמו רני לאקשמיבאי, בכט חאן ומאולבי עבדאללה. היא גם עבדה בשיתוף פעולה הדוק עם ננה סאהיב, והמשיכה לסייע למאולווי מפאיזאבאד במהלך ההתקפה על שהג'האנפור.
אחת התלונות העיקריות של הזראת מחאל הייתה שחברת הודו המזרחית הבריטית הרסה כלאחר יד מקדשים ומסגדים רק כדי לפנות מקום לכבישים. בכרוז שהוצא במהלך הימים האחרונים של המרד, היא לעגה לקריאה הבריטית להתיר חופש פולחן:
אוכלים חזיר ושותים יין, נוגסים חתיכות שומן ומערבבים שומן חזיר עם ממתקים, הורסים מקדשים הינדיים ומוסלמיים באמתלה של בניית כבישים, בניית כנסיות, שליחת אנשי דת לרחובות כדי להטיף לדת נוצרית, פותחים בתי ספר באנגלית ומשלמים לאנשים מלגה חודשית ללימוד מדעי האנגלית, כאר שמקומות פולחן מוסלמיים והינדואים מוזנחים עד היום: עם כל זה, איך יכלו אנשים להאמין שחופש הפולחן לא יוגבל?
הזראת מהאל איבדה את השליטה על לאקנאו ועל רוב אווד לאחר שחזרו הכוחות הבריטיים ב-16 במרץ 1858; היא ברחה מהמדינה עם הצבא שלה. אולם כישלונה בהצלת הממלכה לא הרתיע אותה מלנסות לארגן שוב חיילים במקומות אחרים. היא השקיעה את כל כספה בניסיון לפרנס את מאה אלף האנשים שבנאמנותם הלכו בעקבותיה. אך עד סוף שנת 1859, איבדה את רוב תומכיה, ונאלצה לבקש מקלט מחוץ למדינה.
בסופו של דבר, היא נאלצה לסגת לנפאל יחד עם בנה שם שכנעה את ראש ממשלת ראנה יונג בהדור, לתת לה מקלט למרות דרישות הממשלה הבריטית להסגירה.הבריטים הציעו לה פנסיה משמעותי על מנת לחזור לאווד ולעבוד תחתיהם, אך היא דחתה אותה והמשיכה להתנגד לשלטון הבריטי עד מותה ב-1879.היא מתה בנפאל ב-1879 ונקברה בקבר חסר שם בשטח מסגד ג'אמה בקטמנדו.
לאחר מותה, לרגל יובל למלכה ויקטוריה (1887), חננה ממשלת בריטניה את בנה, בירג'יס קאדר, והוא הורשה לחזור לביתו.
אנדרטאות

קברה של הזראת מהאל ממוקם בחלק המרכזי של קטמנדו ליד מסגד ג'אמה. הוא מתוחזק על ידי הוועד המרכזי של מסגד ג'אמה.
ב-15 באוגוסט 1962, זכתה מהאל להוקרה בפארק ויקטוריה העתיקה בלאקנאו על תפקידה במרד הגדול. במקביל לשינוי שמו של הפארק, נבנתה אנדרטה משיש הכוללת לוח שיש ועליו ארבעה לוחות פליז עגולים הנושאים את הסמל של משפחת אווד.
ב-10 במאי 1984 הנפיקה ממשלת הודו בול דואר הנצחה לכבודה של הזראת מהאל, והודפסו 15 מיליון בולים עם פניה.
המשרד לענייני מיעוטים, של ממשלת הודו החל להעניק מלגה לאומית על שם הזראת מהאל לנערות המשתייכות לקהילות מיעוטים בהודו. מלגה זו מיושמת באמצעות קרן החינוך מאולנה אזד.
גלריה

קברה של בגום הזראת מהאל בקטמנדו
אנדרטה לזכר בגום הזראת מהאל בלאקנאו
פארק בגום הזראת מהאל בלאקנאו
הערות שוליים

1 2  "A link to Indian freedom movement in Nepal". The Hindu (בIndian English). 2014-04-07. ISSN 0971-751X. נבדק ב-2023-08-21.
1 2 3 4  Begum Hazrat Mahal, Google Arts & Culture
↑  "Begum Hazrat Mahal". Mapsofindia.com. ארכיון מ-30 באוקטובר 2012. נבדק ב-18 באוקטובר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Begum Hazrat Mahal: The Revolutionary Queen of Awadh". Indian Culture Portal. Ministry of Culture, Government of India; Indian Institute of Technology Bombay; Indira Gandhi National Open University. ארכיון מ-17 ביולי 2022. נבדק ב-1 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sharma, Vinod Chandra (במרץ 1959). Uttar Pradesh District Gazetteers. Vol. 37. Government of Uttar Pradesh. pp. 56–57. ארכיון מ-14 באוגוסט 2022. נבדק ב-1 באוגוסט 2022. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2  William Dalrymple The Last Mughal; the fall of a dynasty: Delhi, 1857, Viking Penguin, 2006, p. 69
↑  Hibbert (1980); pp. 374–375
↑  Hibbert (1980); pp. 386–387
↑  Krishna, Sharmila (11 ביוני 2002). "Far from the madding crowd she lies, forlorn & forgotten". The Indian Express - LUCKNOW. ארכיון מ-3 בדצמבר 2013. נבדק ב-3 בספטמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Harcourt, E.S (2012). Lucknow the Last Phase of an Oriental Culture (seventh ed.). Delhi: Oxford University Press. p. 76. ISBN 978-0-19-563375-7.
↑  "A link to Indian freedom movement in Nepal". The Hindu. 8 באפריל 2014. ארכיון מ-10 באפריל 2014. נבדק ב-12 באפריל 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ruggles, D. Fairchild (2014). Woman's Eye, Woman's Hand: Making Art and Architecture in Modern India. Zubaan. ISBN 9789383074785. ארכיון מ-1 ביולי 2023. נבדק ב-16 באוגוסט 2019. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Yecurī, Sītārāma (2008). The great revolt, a left appraisal. People's Democracy. ISBN 9788190621809. ארכיון מ-1 ביולי 2023. נבדק ב-16 באוגוסט 2019. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Begum Hazrat Mahal in Lucknow | My India". Mapsofindia.com. 2013-08-27. ארכיון מ-31 במאי 2014. נבדק ב-2016-09-14. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Begum Hazrat Mahal". Indianpost.com. ארכיון מ-17 ביולי 2012. נבדק ב-18 באוקטובר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Little known, little remembered: Begum Hazrat Mahal". milligazette.com. ארכיון מ-12 באוקטובר 2016. נבדק ב-14 בספטמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Begum Hazrat Mahal National Scholarship". 18 באוקטובר 2017. אורכב מ-המקור ב-2018-06-01. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Schemes for Minority Women". ארכיון מ-11 בינואר 2019. נבדק ב-14 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3695 6320  LCCN: n2005205813  VIAF: 75734425   WorldCat (עם VIAF): 75734425
אפיסטזיס

דוגמה לאינטראקציה בין גנים: גן לקירחות ממסך על גן הקובע את צבע השיער. האללים שקובעים את צבע השיער לא יבואו לידי ביטוי באדם קירח ולכן הם למעשה תלויים בביטוי של גן אחר.
אפיסטזיס (בעברית: מיסוך גֵּן) הוא מנגנון תורשה גנטי הכולל אינטראקציה בין מספר גנים או לוקוסים (אתרים בגנום)(אנ') המשפיעים על מופע (פנוטיפ) יחיד. כלומר, תכונה אחת שמושפעת מיחסי גומלין בין מספר גנים ומהרקע הגנטי של הפרט. גנים אלו נקראים גם modifier genes ("גנים מגדירים"). זהו מונח רחב, ולא מעט מחקרים העוסקים בנושא מגדירים אותו בצורות שונות ובוחנים אותו בכלים שונים.
אפיסטזיס נחקר בהקשר להורשה של תכונות כגון מחלות ותכונות מורכבות, גנטיקה של אוכלוסיות ואבולוציה. אינטראקציה בין גנים יכולה להסביר את השׁוֹנוּת במופע של תכונה מסוימת באוכלוסייה. לדוגמה, שוני בחומרת מחלה בין פרטים בעלי אותו גנוטיפ במחלות הנגרמות על ידי פגם בגן יחיד עיקרי (מונו-גניות) כמו לייפת כיסתית (סיסטיק פיברוזיס) ואנמיה חרמשית. רב התכונות בעולם החי בכלל וביונקים בפרט הן תכונות מורכבות, ולכן יש חשיבות רבה בחקר מנגנוני אפיסטזיס והבנתם, נוסף על הבנת האינטראקציה בתוך הגנים (כלומר בין האללים בגן יחיד).
עם התפתחות מדע הגנטיקה והכלים המחקריים העומדים לרשות הביולוגיה המולקולרית, גדלה יכולתם של החוקרים להבחין בפרטים ולהגדיל את הדיוק בחקר מידע גנטי ופותחו מודלים מחקריים המתארים אפיסטזיס. שינויים אלה העלו משמעותית את המורכבות של מחקר אפיסטזיס- ככל שיותר גנים מעורבים בהורשת התכונה, המודל מורכב יותר. כיום התופעה נחקרת במיוחד במסגרת הבנת ההיררכיה של מסלולים ביוכימיים שונים ובקרתם, ובקישור דפוסי אפיסטזיס לתפקודים מטבוליים ומודלים שונים.
גילוי ומשמעות בגנטיקה הקלאסית

המושג תואר לראשונה בתחילת המאה ה-20 על ידי ויליאם בייטסון, כהרחבה לגנטיקה מנדלית והתייחס לאפקט מיסוך בו אלל בלוקוס (אתר בגנום) אחד מונע ביטוי של אללים בלוקוס/ים אחר/ים. הגן הממסך נקרא אפיסטטי והגן הממוסך (שביטויו תלוי בגן הממסך) נקרא היפוסטטי. ייתכנו גם מקרים בהם גנים ממסכים האחד את פעילותו של השני באופן הדדי (אפיסטזיס כפול); ביטוי התכונה תלוי בכלל הגנים המעורבים בהורשתה ולכל אחד מהם ייתכן אפקט מיסוך על האחרים.
למעשה אלו תופעות של סטייה מהיחסים המנדליים הצפויים בהכלאת הטרוזיגוטים לכל הגנים המעורבים בתכונה. במקרים כאלו אם לדוגמה בוחנים תורשה של תכונות המקודדות על ידי שני גנים, יחס המופעים (פנוטיפים) בצאצאים לא יהיה 9:3:3:1 כצפוי לפי חוקי התורשה של מנדל להפרדה בלתי תלויה.
בחקר דפוסים אלו בוחנים מוטציות בגנים שונים ואת הפנוטיפ המקושר אליהם, עורכים ניסויים והכלאות (בחיות מודל). כל זאת מתאפשר כשמדובר בפנוטיפים בדידים ומובחנים, המערבים מס' קטן יחסית של גנים.
גילוי ומשמעות בגנטיקה הקלאסית > אפיסטזיס רצסיבי

מצב כזה ישקף מיסוך פעילות בפרטים הומוזיגוטים רצסיביים בגן האפיסטטי. נניח, שביטוי של תכונה מושפע משני גנים: A ו-B. הגן A אפיסטטי (ממסך) ו-B היפוסטטי (ממוסך, שביטויו תלוי בגן הממסך) ולכל גן שני אללים; דומיננטי (A) ורצסיבי (a). באפיסטזיס רצסיבי, הגנוטיפ a/a יוביל לפנוטיפ מסוים ללא תלות בגן B. האללים בגן B יבואו לידי ביטוי רק בפרטים בעלי אלל דומיננטי אחד לפחות בגן A. מכאן, כי בהכלאת פרטים הטרוזיגוטיים לשני הגנים (A/a B/b), הצאצאים יציגו יחס של 9:4:3. דוגמה לאפיסטזיס רצסיבי היא קביעת צבע הפרווה בכלבי לברדור רטריבר (ראו בסעיף "דוגמאות").
גילוי ומשמעות בגנטיקה הקלאסית > אפיסטזיס דומיננטי

המיסוך יבוא לידי ביטוי כשלפרט נתון יהיה לפחות אלל דומיננטי אחד בגן האפיסטטי. אם שני גנים (A אפיסטטי ו-B היפוסטטי) מעורבים בקביעת הפנוטיפ, האללים בגן B יבואו לידי ביטוי רק בפרטים הומוזיגוטים רצסיביים בגן A (גנוטיפ a/a) ואילו פרטים בעלי אלל דומיננטי בגן האפיסטטי יציגו את אותו המופע. מכאן, כי בהכלאת פרטים הטרוזיגוטיים לשני הגנים (A/a B/b), נקבל יחס של 12:3:1 בין הצאצאים. דוגמה מוכרת לאפיסטזיס דומיננטי היא קביעת צבע הפרי בסוגים מסוימים של קישואים (Cucurbita pepo).
גילוי ומשמעות בגנטיקה הקלאסית > אפיסטזיס רצסיבי כפול

נקרא גם "פעילות גנים משלימה" (complementary gene action), ובו מתקיים מיסוך הדדי בין מס' גנים על ידי האללים הרצסיביים. במנגנון זה תיתכן פעילות משלימה; כל הגנים צריכים לבוא לידי ביטוי כדי שנקבל פנוטיפ מסוים, ולכן בהיעדר עותק תקין של אחד מהגנים לפחות- לא תתקבל פעילות. נניח שתכונה מושפעת משני גנים אפיסטטיים: A ו-B, הגנוטיפ a/a ימסך את פעילות הגן B, אך גם הגנוטיפ b/b ימסך את פעילות הגן A לקבלת אותו מופע. לכן במקרים כאלה, יחס הפנוטיפים הצפוי בצאצאי הכלאת הטרוזיגוטים לשני הגנים יהיה 9:7. דוגמה לאפיסטזיס רצסיבי כפול היא קביעת צבע הפרחים באפונה ריחנית (Lathyrus odoratus).
גילוי ומשמעות בגנטיקה הקלאסית > אפיסטזיס דומיננטי כפול

פנוטיפ זהה יתקבל בפרטים הנושאים לפחות אלל דומיננטי אחד בלפחות אחד מהגנים המעורבים בתכונה. נניח שתכונה מושפעת משני גנים אפיסטטיים; A ו-B, כל אחד מהגנוטיפים הבאים יגרום לפנוטיפ זהה: -/A/- B/-, A/- b/b, a/a B ואילו רק הגנוטיפ a/a b/b יוביל לפנוטיפ שונה. לכן במקרים כאלה, יחס הפנוטיפים הצפוי בצאצאי הכלאת הטרוזיגוטים לשני הגנים יהיה 15:1. דוגמה לכך היא קביעת צבע הגרעין בחיטה (ראו סעיף "דוגמאות").
גנטיקה כמותית

ב-1918 תיאר רונלד פישר את תופעת האפיסטזיס כסטייה מסכום התרומה של כל האללים בגנים השונים המשפיעים על התכונה. כלומר, המופע (פנוטיפ) שונה ממה שצפוי כשכל האללים המעורבים בקביעתו באים לידי ביטוי. כיום, הגדרה זו משמשת בפיתוח מודלים מתמטיים המסבירים מס' רב של אינטראקציות.
גילוי מנגנוני אפיסטזיס הוא יחסית פשוט כשמדובר בפנוטיפים איכותניים ומעטים במספר; תכונות כמו צבע פרווה או פרחים הן בעלות מספר מוגדר של מופעים בדידים, וניתן לאתר בהן דפוסי אפיסטזיס כפי שתואר לעיל. בתכונות כמותיות (כגון גובה ומשקל) מורכבות התכונות מקשה על איתור ופירוט דפוסי אפיסטזיס. מורכבותן של התכונות הללו והתפלגותן באופן רציף נובעת מהשפעות מצטברות של גנים רבים וכן מיחסי גומלין של גנים עם הסביבה; כל גן נוסף מגביר את השילוב האפשרי של האללים, ומספר הפנוטיפים האפשרי גדל באופן מעריכי.
גנטיקה כמותית > אדיטיביות (Additivity)

אדטיביות היא סכום התרומה של כל האללים המשפיעים על התכונה, ואללים שונים יכולים לתרום באופן שווה או שונה, או לא לתרום למופע כלל. אפיסטזיס הוא השוני ממה שהיינו מצפים אילו היינו סוכמים את השפעות הלוקוסים באופן בלתי תלוי. כלומר, סטייה מהאדיטיביות המתקבלת במודל סטטיסטי ליניארי.
נניח שגובהו של צמח נקבע על ידי שלושה גנים ולכל אחד מהם אללים התורמים בממוצע או 2 ס"מ או 4 ס"מ לגובה. לכל גן יש שני אללים (ביצורים דיפלואידים), ולכן גובהם של הצמחים ינוע בין 12 ס"מ ל-24 ס"מ לפי ההרכב הגנטי והשפעות הסביבה. זוהי המחשה למודל הורשה אדיטיבי בלבד. בפועל, נדירות התכונות שמורשות כך, רב התכונות הכמותיות מערבות גם דומיננטיות ואינטראקציה עם גנים נוספים.
בגרף למעלה אפשר לראות מודל לתכונה נתונה המורשת באופן אדיטיבי בלבד, כאשר כל אלל דומיננטי תורם 0.5 לפנוטיפ (יח' שרירותית) ואלל A לא תורם כלל. בגרף למטה- אפיסטזיס רצסיבי משנה את מגמת פיזור הפנוטיפים (b).
גנטיקה כמותית > לוקוסים של תכונות כמותיות

כדי ליישם כלים סטטיסטיים על חקר אפיסטזיס, צריך לזהות את האתרים הגנטיים שתורמים לשׁוֹנוּת בתכונות כמותיות מורכבות ונקראים בקיצור QTLs ‏ (Quantitative Trait Loci) (אנ'). בחקר אפיסטזיס, בוחנים השפעה של זוגות אתרים ושילוביהם האפשריים על הפנוטיפ ולא רק אתרים בודדים, וכך מתחשבים בהשפעת הרקע הגנטי על הפנוטיפ.
בחיות מודל, לרב עורכים הכלאות של זנים המראים פנוטיפים קיצוניים בתכונה הנחקרת (לדוגמה זני תרנגולות המטילות ביצים במשקל נמוך/ גבוה מאוד בממוצע). לאחר סדרת הכלאות יחקרו ויחפשו קשר מובהק בין שׁוֹנוּת בפנוטיפ לשׁוֹנוּת במספר אתרים גנטיים.
בבני אדם, לא ניתן לערוך הכלאות מבוקרות מסיבות אתיות ולכן מסתמכים על מחקרים של משפחות, תאומים ומחקרים תצפיתיים של קישור גנומי (Genome-Wide Association Studies) במגוון אוכלוסיות ועל שושלות. מהימנות המחקרים ויכולתם לזהות אפיסטזיס תלויים למעשה בגודל המדגם, בהרכב האוכלוסייה הנדגמת, ובדיוק המדידה של הפנוטיפים.
דוגמאות > אפיסטזיס בבני אדם

בבני אדם, יחסי גומלין בין גנים משפיעים על נטייה לפתח מחלות שכיחות, בהורשת תכונות פשוטות, וגם במחלות ובתכונות מורכבות כמו זאבת אדמנתית מערכתית, הפרעה דו-קוטבית ועוד.
בעבר חשבו כי צבע עיניים היא תכונה פשוטה ומורשת לפי מנגנון מנדלי של דומיננטיות ורצסיביות, אך מחקרים חדשים יותר מראים כי יש לפחות 15 גנים המעורבים בקביעת צבע העיניים, כך שלמעשה דגם התורשה מורכב יותר מכפי ששוער ומערב אינטראקציות בין גנים רבים.
דוגמה נוספת היא אפקט בומביי (אנ'): סוג הדם ABO נקבע לפי ביטוי גן יחיד, לו שלושה אללים (A, B ו-O) המקיימים ביניהם יחסי דומיננטיות וקו-דומיננטיות. אלה מקודדים לאנטיגנים A או B, המוצגים על מעטפת תאי הדם הלבנים. באופן רגיל, הגנוטיפים Ai או AA יובילו לייצור האנטיגן A; הגנוטיפ Bi או BB יובילו לייצור האנטיגן B; הגנוטיפ AB יוביל לייצור האנטיגנים A ו-B גם יחד; הגנוטיפ ii יוביל לאי ייצור אף אחד מהאנטיגנים A או B ומוגדר כסוג הדם O. נתגלה, כי מעורבות של גן נוסף הממסך על קבוצות הדם ABO מורשת בדגם תורשה אפיסטזיס רצסיבי. מנגנון זה נובע מפעילותו של הגן FUT1 (נקרא גם H), שמעורב בתהליך הביוכימי וקודם בהיררכיה לפעילות ABO. בהיעדר ביטוי תקין של FUT1 מתקבל סוג דם בומביי, בעל תכונות דומות לסוג דם O בבדיקת דם בסיסית (איור 1). למעשה, אפקט בומביי חשף, כי סוג הדם ABO נקבע על ידי אינטראקציה בין שני גנים שכוללת מיסוך של אחד על האחר - אפיסטזיס.
דוגמאות > יונקים נוספים

ביונקים רבים (עכברים, כלבים, חתולים ועוד), צבע הפרווה נקבע על ידי יחסי גומלין בין מספר גנים. לדוגמה, בכלבי לברדור רטריבר יש מנגנון אפיסטזיס רצסיבי בו גן אחד משפיע על ביטוי של גן שני במורד המסלול הביוכימי (אנ'), כלומר בשרשרת תגובות ביוכימיות עוקבות המוליכות, בסופו של דבר, לייצור פיגמנט צבע הפרווה. הגן TYRP1 (לוקוס B) מקודד ליצירת פיגמנט ולו שני אללים המקודדים לצבע שחור (דומיננטי) או חום (רצסיבי). הפיגמנט יבוא לידי ביטוי בשערות הפרווה רק אם גן נוסף, Melanocortine receptor 1 (MC1R, לוקוס E) (אנ'), המקודד לחלבון במעטפת התא (ממברנה) שאחראי להכנסת הצבען לתעלת השערה, יתפקד כראוי. כך, צבע פרווה צהוב נובע ממוטציה רצסיבית בגן MC1R שפוגעת בהחדרת הפיגמנט לשערה. כלומר, פעילותו של הגן MC1R ממסכת על פעילות הגן TYRP1.
דוגמאות > צמחים

בכלנית המצויה בישראל (Anemone coronaria) זוהו 3 גנים שונים שאחראים על צבע הפרחים ובכל גן יש יחסי דומיננטיות-רצסיביות בין האללים. למעשה, בתהליך יצירת הפיגמנט יש שלושה שלבים שתלויים זה בזה, וכל אחד מהם מערב גן אחר שפעילותו ממסכת על פעילות הגן הבא בתהליך:
גן אחד מקודד ליצירת הצבע האדום- זהו המופע (פנוטיפ) הרצסיבי, אם יהיה בו לפחות אלל דומיננטי אחד- לא יהיה צבעו אדום, ואז ייקבע הצבע על-פי הגן הבא בתור.
בגן השני, שני אללים רצסיביים יקודדו לצבע לבן, ואילו אלל דומיננטי אחד לפחות יוביל לקביעת הצבע לפי הגן השלישי בתור.
בגן האחרון בתהליך, צבע סגול הוא הפנוטיפ הרצסיבי וצבע ורוד הדומיננטי.
הגנים לא תמיד צריכים לפעול במסלול ביוכימי כדי שהאינטראקציה תהיה אפיסטטית. לפעמים, שני גנים שכל אחד מהם מקודד לחלבונים בעלי פעילות דומה, יכולים להחליף זה את זה. המנגנון שאחראי להורשת צבע גרעין החיטה הוא דוגמה למנגנון אפיסטזיס דומיננטי כפול: צבע הגרעין נקבע על ידי תגובה ביוכימית שממירה חומר ראשוני (precursor) לפיגמנט צהוב- זהו הפנוטיפ הדומיננטי. תגובה זו יכולה להתבצע על ידי תוצרים של שני גנים בעלי פעילות דומה. לפיכך, עותק של חלבון תקין (דומיננטי) אחד לפחות מייצר צבע צהוב, אך מחסור באלל דומיננטי בשני הגנים יוביל למופע של גרעין לבן נטול צבע.
ראו גם

גן (ביולוגיה)
יחסי דומיננטיות
חוקי התורשה של מנדל
גנטיקה של תכונות מורכבות
סוג דם
בחינת מימ"ד

בחינת מימ"ד היא מבחן ידע שנועד למיין מועמדים למכינות קדם-אקדמיות של מוסדות להשכלה גבוהה בישראל. המכינות יכולות להשתמש בתוצאות הבחינה כדי להחליט מי יתקבל אליהן ומי לא. המבחן נכתב ונערך מטעם המרכז הארצי לבחינות והערכה, ולכן בעל תוקף רשמי בקבלה לכל מכינה קדם-אקדמית בישראל.
על הבחינה

מבנה בחינת המימ"ד מחולק לשלושה חלקים: אנגלית, עברית ומתמטיקה, ובכל חלק מופיעים שני פרקים שכוללים שאלות רב-ברירתיות (שאלות אמריקאיות) ללא שאלות פתוחות. בכל חלק מספר משתנה ולא קבוע של שאלות. מבנה הבחינה דומה לבחינת פסיכומטרי, אך בחינת המימ"ד נחשבת קלה יותר, הן מבחינת רמת השאלות והן מבחינת היקף הידע שנדרש כדי לענות עליהן.
בחינת המימ"ד מבוצעת באמצעות מחשב, כאשר לרשות הנבחנים עומדות שעתיים וחצי כדי לענות על ששת חלקי הבחינה: לכל חלק מוקצב פרק זמן זהה של 25 דקות.
פרקי הבחינה

בחינת המימ"ד מורכבת משלושה חלקים הבוחנים ידע בתחומים שונים:
פרק אנגלית – הפרק כולל שאלות באנגלית מסוג השלמת משפטים ומסוג הבנת הנקרא, כאשר שאלות השלמת המשפטים מסודרות לפי רמת קושי בסדר עולה (מהקל ביותר לקשה ביותר) ואילו שאלות הבנת הנקרא מסודרות כרונולוגית לפי סדר המקטע בטקסט שאליו מתייחסת השאלה. לא נדרשות יכולות של כתיבה באנגלית, אלא קריאה והבנה של טקסט באנגלית.
פרק מתמטיקה – הפרק כולל שאלות מסוג בעיות מתמטיות (בנושאים: משוואות, סדרות, אי-שוויונות, חזקות, אחוזים, גאומטריה וכדומה) ומסוג הסקה מטבלאות ותרשימים. לרוב, כל השאלות בפרק מסודרות לפי רמת קושי בסדר עולה (מהקל ביותר לקשה ביותר). יש לציין כי רמת המתמטיקה הנדרשת לפרק זה אינה עולה על ידע בסיסי הנלמד בתיכון. במהלך פתרון השאלות מותר להשתמש בדף מושגים ונוסחאות, אך השימוש במחשבון אסור.
פרק עברית – הפרק כולל שאלות מסוג ידע באוצר מילים מגוון, השלמת משפטים והבנת טקסטים בעברית, כאשר שאלות השלמת המשפטים מסודרות לפי רמת קושי בסדר עולה (מהקל ביותר לקשה ביותר) ואילו שאלות הבנת הנקרא מסודרות כרונולוגית לפי סדר המקטע בטקסט שאליו מתייחסת השאלה. לא נדרשות יכולות של כתיבה בעברית, מה שעומד למבחן הוא העושר הלשוני, ויכולות קריאה וניתוח של טקסטים מורכבים בעברית.
הערות שוליים

↑  מבנה בחינת מימ"ד ומרכיביה, באתר מאל"ו – מרכז ארצי לבחינות ולהערכה
ביטוח אלמנטרי

ביטוח אלמנטרי (נקרא גם ביטוח כללי) הוא מכלול ענפי הביטוח המבטחים מפני סיכון לרכוש: סיכון לאובדן הרכוש (כולו או חלקו) וסיכון לפגיעה בנפש כתוצאה משימוש ברכוש. ענפים עיקריים בביטוח אלמנטרי:
מכונית שניזוקה בתאונה
ביטוח רכב: ביטוח מפני נזקים לרכב ולנוסעים בו, וביטוח מפני נזק לצד שלישי.
ביטוח דירה: ביטוח מפני נזק לדירה ולרכוש שבה כתוצאה משרפה, משיטפון, מרעידת אדמה, מפריצה וכדומה. פוליסות ביטוח רכוש מנוסחות לפעמים כך שהביטוח ישלם את הסכום המצוין בפוליסה ולאו דווקא את שווי הנזק שנגרם.
ביטוח ימי ואווירי: ביטוח של סחורה הנמצאת בתובלה ימית או בתובלה אווירית, וכן ביטוח כלי שיט וכלי טיס.
ביטוח נסיעות לחו"ל: ביטוח המכסה נזק שנגרם למטייל, אם בגוף (הוצאות רפואיות) ואם ברכוש בזמן שהייתו מחוץ לארץ. כיום, חברות התיירות השונות מציעות ביטוח נסיעות לחו"ל, כמו גם קופות חולים או חברות פרטיות שונות.
ביטוח אשראי: ביטוח המכסה ספקים בעסקאות שבהן הלקוחות אינם משלמים תמורת הסחורה ברגע העברתה. הוא נועד להגן על הספק מפני פשיטת רגל או הפסד בגין אי קבלת תשלום מצד לקוחות.
ביטוחים שאינם אלמנטרים הם ביטוחי חיים וביטוחים פנסיונים (ועוד).
ביטוח אלמנטרי נעשה על פי פוליסה - חוזה ההתקשרות בין המבוטח למבטח - המפרטת את הרכוש המבוטח ואת ערכו, את המקרים שבהם ישולם סכום הביטוח, ואת הפרמיה - הסכום שמשלם המבוטח למבטח בתמורה לביטוח.
פוליסות לביטוח אלמנטרי כוללות בדרך כלל סכום של השתתפות עצמית - סכום נזק שאותו ישלם המבוטח מכיסו. להשתתפות העצמית שתי מטרות:
מניעתן של תביעות קטנות, כאלה שגובהן נמוך מגובה ההשתתפות העצמית.
הקטנת הסיכון המוסרי של חברת הביטוח על ידי מתן תמריץ מסוים למבוטח לשמור על רכושו, כדי להימנע מההשתתפות העצמית.
לעיתים מוצע סכום משתנה של השתתפות עצמית: ככל שההשתתפות העצמית גבוהה יותר, כך הפרמיה נמוכה יותר.
בקביעת גובה הפרמיה ניתנת הנחה בגין היעדר תביעות - הנחה שהיא תמריץ נוסף למבוטח להימנע מהגשת תביעה לחברת הביטוח.
הערות שוליים

↑  נתן סטולרו, ‏נקלעתם לתאונה? כך תפעילו את הביטוח בצורה נוחה ונכונה, באתר גלובס, 31 במרץ 2020
↑  פרופסור זיו רייך, פוליסת ביטוח רכוש - ביטוח חסר, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏09 במאי 2019
↑  המדריך המלא לבחירת ביטוח נסיעות לחו"ל, באתר מעריב אונליין, 9 בדצמבר 2015
↑  "ביטוח אשראי הוא חיה מוזרה על התפר שבין הביטוח לבנקאות", באתר גלובס, 4 בספטמבר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00571416
בוצין דמשקאי

| בוצין טריפולי (חסרה תמונה של ב>  דמשקאי) |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: לועניתיים
סוג:: בוצין
מין:: בוצין דמשקאי
שם מדעי
 .Verbascum damascenum Boiss ‏בואסייה, 1853
בּוּצִין דַּמַּשְׂקָאִי (שם מדעי: .Verbascum damascenum Boiss) הוא צמח עשבוני דו-שנתי, מזרח ים-תיכוני נדיר נושא פרחים צהובים ערוכים בתפרַחת ממשפחת הלועניתיים. מין זה גדל מסוריה ועד הרי מול הלבנון, ובישראל הוא גדל בבתות ובמעזבות בגולן ובחרמון ברום של 900 מ' ומעלה. המין מאופיין בגובה 45 עד 80 ס"מ, בעלים פשוטים וב-5 זירים מכוסים בשערות סגולות-ארגמניות או צהובות. רק בוצין דמשקאי ניחן בפולימורפיזם של צבע שערות האבקן. הפרחים ממוקמים בניצב למישור הקרקע, כלומר הם בעלי עמדה אנכית ולא אופקית כשאר הצמחים בעלי פרחי גלגליים.
תפוצה ובית גידול

בוצין דמשקאי גדל מסוריה ועד הרי מול הלבנון, ובישראל הוא מצוי בחרמון, נדיר ברמת הגולן. מין זה גדל בבתות, בעיקר בבתי-גידול טבעיים, אך גם בקרבת האדם.
הערות שוליים

↑  .Verbascum damascenum Boiss, POWO plants of the World Online. Published on the Internet, ‏6-2023
1 2  בוצין דמשקאי, באתר צמחיית ישראל וסביבתה, ‏7-2027
1 2 3 4 5 6  שמידע אבי, בוצין הארזים הוא בוצין דמשקאי – איך קובעים אם שני טקסונים הם מין ביולוגי אחד?, "כלנית" 8, 6.5.2021
1 2 3 4 5 6  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 594-598
↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שניה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 309-310
1 2 3 4  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1998, עמ' 403-406
1 2  עזריה אלון, החי והצומח של ארץ ישראל, רמת גן: משרד הבטחון - ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1983, עמ' 94-95
↑  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 400
בוקאבו

| --- | --- |

בוקאבו
 מדינה:  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 מחוז:  קטנגה
 ראש העיר:  מיסצ'אק בילובי אולנגבו
 תאריך ייסוד:  1901 
 שטח:  60 קמ"ר
 גובה:  1,498 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  806,940 (2012)
 קואורדינטות:  2°30′00″S 28°52′00″E﻿ / ﻿2.5°S 28.866666666667°E﻿ / -2.5; 28.866666666667 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.mairiedebukavu.net/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו מוגדלת) קינשאסה לובומבאשי מבוג'י-מאיי קיסנגני טשיקאפה קיקוויט בוניה מבנדאקה אנגולה זמביה טנזניה בורונדי רואנדה אוגנדה דרום סודאן הרפובליקה המרכז-אפריקאית קונגו האוק. האטל. בוקאבו(למפת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו רגילה) קינשאסה לובומבאשי מבוג'י-מאיי קיסנגני טשיקאפה קיקוויט בוניה מבנדאקה אנגולה זמביה טנזניה בורונדי רואנדה אוגנדה דרום סודאן הרפובליקה המרכז-אפריקאית קונגו האוק. האטל. בוקאבו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בוקאבו (באנגלית: Bukavu) היא עיר במזרח הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, העיר ממוקמת בקצה הדרום-מערבי של אגם קיוו, ממערב לקיאנגוגו שברואנדה. העיר היא בירת מחוז דרום קיוו ונכון לשנת 2012 התגוררו בה 806,940 תושבים.
היסטוריה

בוקאבו היא חלק מהשטח העתיק של ממלכת בושי (אנ'), קבוצה אתנית שבדרום קיוו. לפני שהאירופאים הגיעו לממלכת בושי נקראה בוקאבו "רוסוזי". בוקאבו הוקמה בשנת 1901 על ידי השלטונות הקולוניאליים הבלגיים. עד 1966, הייתה לה אוכלוסייה אירופאית בולטת תחת שלטון קולוניאלי. האקלים בעיר נמשך על ידי האקלים הסובטרופי (אגם קיוו נמצא 1,500 מטר מעל פני הים). הגבעות שמסביב מגיעות גם לגובה של 2,000 מטר. בעבר שימשה העיר מרכז מינהלי לכל אזור קיוו, אך העיר איבדה חלק ממעמדה כתוצאה מצמיחתה של גומה (בירת מחוז צפון קיוו) ומהמלחמות שפרצו בקונגו בעקבות רצח העם ברואנדה.
בעקבות רצח העם ברואנדה, פליטים ורבים מחברי הממשלה ההוטים ברואנדה לשעבר נמלטו כחלק ממשבר פליטי האגמים הגדולים (אנ'). מחנות הפליטים סביב גומא ובוקאבו הפכו למרכז ההתקוממות של ההוטים מהמחנות כנגד ממשלת הטוטסים החדשה ברואנדה, אם כי במידה מינימלית ביותר. בנובמבר 1996, עם תחילת מלחמת קונגו הראשונה, תקפו כוחות ממשלת רואנדה את מחנות ההוטים וכוחות ממשלת זאיר שאפשרו את ההתקוממות. ממשלת רואנדה תמכה במורדים בזאיר בראשות לורן קבילה שהפילו את ממשלת קינשאסה בעזרתם, ואז נפלו איתם והובילו למלחמת קונגו השנייה. רואנדה תמכה בעצרת המורדים למען הדמוקרטיה הקונגולזית (RCD) נגד קבילה. הסיבה לתמיכה זו נחשבת כלכלית ולא כהגנה על שטח רואנדה.
ב-3 ביוני 2004 יצאו מפגינים בכמה ערים בקונגו לרחובות להפגין נגד האו"ם על כך שלא מנעו את מעשיהם של המורדים למען הדמוקרטיה הקונגולזית בבוקאבו הנתמכים על ידי רואנדה בראשות הגנרל נקונדה. כ-16,000 נשים נאנסו בסוף שבוע אחד לאחר שהגנרל נקונדה אמר לחייליו "העיר הזו כולה שלכם למשך שלושה ימים".
במהלך רעידת האדמה שהתרחשה בדרום קיוו בשנת 2015 נהרג שוטר אחד ונפצעו 30.
בפברואר 2025, כוחות ה-M23, שנתמכ עול ידי צבא רואנדה ונלחמו נגד צבא הרפובליקה של מזרח קונגו במזרח המדינה, הצליחו להשתלט ביממות האחרונות על העיר, השנייה בגודלה במדינה באותה העת. בתחילה השתלטו כוחות המורדים על נמל התעופה בעיר, ואחר כך הודיעו על שליטה נרחבת בהרבה.