stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השילד הערבו-נובי
השתרעות

עוביו של השילד הערבו-נובי הוא כ-40-45 ק"מ – עובי אופייני לקרום יבשתי. השילד משתרע לאורך כ-3,000 ק"מ מצפון לדרום ומקיף את ים סוף משני צדדיו: כ-500 ק"מ ממזרח ("השילד הערבי") ומרחק דומה ממערב ("השילד הנובי"). שני חלקים אלה של השילד נפרדו בעת ביקוע ים סוף כחלק מהתהוות הבקע הסורי-אפריקני, לפני כ-20 מיליון שנים.
סלעי השילד – בעיקר סלעי יסוד וסלעים מותמרים – נחשפים באתיופיה, באריתריאה, בסודאן, במצרים, בסיני, בערב הסעודית ובירדן. בישראל נחשפים סלעיו בהרי אילת. לעומת קרומים יבשתיים אחרים באפריקה ובחצי האי ערב – המכוסים בשכבות עבות של סלעי משקע, מהווה הקרום החשוף של השילד מקור ללימוד תהליכי בנייה קרומית. מאחר שהשילד משתרע במדבריות חצי האי ערב, סיני והסהרה הדלים בצמחייה ובקרקעות, הוא נחשף בקלות. חשיפה זו מאפשרת לחקור אותו לא רק מהקרקע אלא גם באמצעות חישה מרחוק מלוויינים.
גבולות השילד מוגדרים לרוב באמצעות "תפרי" איחוי המצוינים באמצעות אופיוליטים ופיסות הקרום "תפורות" זו לזו באמצעות סלעי טונליט וגרנדיוריט רבים. מרבית האופיוליטים בשילד מכילים הרכב כימי של יסודות קורט, הרכב המרמז על היווצרות מעל גבול התכנסות לוחות, אם כחלק מאגן גב קשת איים או בקדמת הקשת. בסודאן ובאריתריאה זוהו סלעי בוניניט המצביעים על מיקום קדם-קשתי, לפחות לכמה מקטעים של השילד.
השתרעותו של הקרום הנאופרוטרוזואי למזרח בתשתית הלוח הערבי אינה מוגדרת היטב, אם כי נראה כי הוא מצוי בתשתית האזור כולו. כמה מחשופים של סלעי יסוד בעומאן תוארכו לעידן זה, ובאזור לא נמצאו שרידים משמעותיים לקרום עתיק יותר.
בצפונו נקטע השילד הערבו-נובי כתוצאה משבירה שהתרחשה בגבול פרקמבריון-קמבריון. שרידים לשבירה זו זוהו בדרום-מזרח אירופה, בטורקיה ובאיראן.
היווצרות ומסלע

סלעי השילד מיוצגים בחבורות מהנאופרוטרוזואיקון, והם נוצרו באירועים טקטוניים ואורוגניים שהתרחשו בארבעה אירועים עיקריים:
היווצרות ומסלע > בניית התשתית

התשתית הקריסטלינית החלה להיווצר לפני כ-1,100 מיליון שנים במהלך האורוגנזה הקיבארית, וסלעיה בנו קרום יבשתי שהיווה בסיס להתפתחות סלעים צעירים יותר. אורוגנזה זו התאפיינה במעוותים שנבעו משלבי קימוט רבים. סלעי אורוגנזה זו מיוצגים בחבורות אילת-נביעות ופיראן-סלאף וכוללים סלעי גרניט, סלעים מותמרים בדרגות התמרה שונות – בעיקר גנייס, מיגמטיט וצפחה ודייקים מותמרים.
בשלבי בניית התשתית חלו בשילד 7 אירועי מעוות, שאת תוצאותיהם ניתן לראות בקמטים ובסלעים שהותירו. אירועים אלה נחלקים ל-3 מחזורים:
מחזור ראשון – מורכב משני אירועי מעוות הכלולים באורוגנזה הקיבארית
מחזור שני – מורכב משני אירועי מעוות הכלולים באורוגנזה החיג'אזית
מחזור שלישי – מורכב משלושה אירועי מעוות הכלולים בשלבים הראשונים של האירוע הפאן-אפריקאי
היווצרות ומסלע > מתיחה וביקוע

מתיחת קרום שאירעה לאחר בניית התשתית גרמה לביקוע רודיניה, להידקקות הקרום ולהיווצרות אוקיינוס. בקרקעיתו של האוקיינוס נוצר אזור פתיחה ובו רכס מרכז אוקייני שבנה קרום אוקייני. בשולי האוקיינוס התפתח אזור הפחתה, שיצר קשתות איים וקשתות געשיות.
בקרום היבשתי המידקק חדרה מאגמה והביאה להיווצרות דייקים.
היווצרות ומסלע > התנגשות

התכנסות של הלוחות – שהיוו את מזרח ומערב גונדוונה – בעקבות שינוי בכיוון תנועתם התבטאה בהיווצרות הרים, בהתרוממות קרקעית האוקיינוס שחשפה את האופיוליטים ובגעשיות ערה שיצרה סלעים פירוקלסטיים. קשתות האיים היו לא יציבות בשלב זה: בהרי הגעש שהלכו וגבהו חלה סחיפה מהירה, שיצרה משקעים לא ממוינים.
מערכת העתקי חילוף שמאלי שכיוונם מצפון-מערב לדרום-מזרח במצרים וחצי האי ערב נוצרה כתוצאה מ"בריחה" טקטונית הקשורה בהתנגשות, והייתה פעילה לפני 560-630 מ"ש.
האירועים שחלו במהלך התנגשות הלוחות מיוצגים באורוגנזה החיג'אזית ומתבטאים בסלעי חבורות כיד, סעל-זע'ארה וחבורת פיראני, הכוללות סלעים מותמרים לצד סלעים געשיים.
היווצרות ומסלע > האירוע הפאן-אפריקאי

השלב האחרון בבניית השילד הערבו-נובי הוא האירוע הפאן-אפריקאי – אירוע טקטוני-מגמטי שנמשך כ-50 מיליון שנים ומכונה לעיתים "האורוגנזה הפאן-אפריקאית", הגם שלא הגיע עד כדי אורוגנזה. אירוע זה – בו נמשכה הדחיקה הטקטונית – התבטא בגעשיות דו-אופנית פחותה ובמעוותים חלשים, ולווה בפעילות פלוטונית ערה שנבעה מהתחממות מחדש של הקרום היבשתי.
השילד הערבו-נובי הוא המקטע הקרומי הנאופרוטרוזואי הגדול ביותר באפריקה שהושפע על ידי האירוע הפאן-אפריקאי. המעוות הקשור בהתנגשות הסופית היה עז יותר בצפון השילד ולווה בהעתקה אנכית הדוקה, בדחיקה תלולה ובאזורי גזירה שהשפיעו על מארג התשתית הסלעית באריתריאה, באתיופיה ובדרום חצי האי ערב. מערכת העתקים זו ומבני ההתנגשות מטשטשים את המבנים המוקדמים בדרום השילד הקשורים לצמיחת הקשתות. עוצמת המעוות יצר קושי בזיהוי מכלולי האופיוליטים באזורים אלה.
השלבים הסופיים של התפתחות השילד היו עדים להיווצרות פוסט-טקטונית של גרניטים, לגעשיות דו-אופנית ולמשקעים צמיגים. אלה מעידים על מתיחה עזה שנגרמה על ידי התמוטטות אורוגנית בסוף הנאופרוטרוזואיקון. מתחמי התמרה וגעשיות הקשורים במתיחה זוהו בצפון השילד אך מועדים להימצא עוד יותר באזורים מעוותים יותר בדרומו.
הסלעים שנוצרו בתקופה זו מיוצגים בחבורות פיראני וקתרינה וכוללים סלעים געשיים וכן סלעים ומחדרים פלוטוניים.
היווצרות ומסלע > אירועים מאוחרים

בשלהי הפרקמבריון דעכה הפעילות הטקטונית. העיוות בשילד הערבו-נובי הסתיים בתחילת הקמבריון, אם כי נמשך ברמה מקומית אל תוך הקמבריון והאורדוביק דרומית יותר באפריקה. לקראת סוף הקמבריון התפתח מישור גידוע מפותח בראש הקרום השילדי הצעיר, שיצר משטח יבשתי עליו הורבדו במהלך הזמן סלעי משקע. משקעים קמבריים אלה נוצרו כנראה על ידי קרחון יבשתי נרחב, וכיום הם מוסרים בחלקם באמצעות סחיפה וחושפים את סלעי התשתית.
סלעי המשקע הם בעיקר אבן חול לא מבוגרת וואקה הנובעים מבליית הקשתות הגעשיות. משקעים המקושרים לכדור השלג ארץ הנאופרוטרוזואי – תאוריה הגורסת כי בשלהי הפרקמבריון היה כדור הארץ מכוסה בקרחונים – זוהו בחלקים של השילד, וקיומן של תצורות ברזל הפסים עשוי להעיד על ביטוי ימי עמוק של אירועי כדור השלג.
היווצרות ומסלע > ביקוע וחשיפה

במרכז השילד החלה להתפתח בסוף האוליגוקן מערכת ביקוע שכיוונה מדרום-מזרח לצפון-מערב, שלוותה בהתרוממות מגמטית. מערכת זו גרמה לתנועת לוח ערב צפונה, להיפרדותו מלוח אפריקה ולהיווצרות מפרץ עדן, ים סוף ומפרץ סואץ. עדויות לכך נמצאו בשולי ים סוף בדמות משקעי ים רדוד מתחילת המיוקן.
באמצע המיוקן השתנה כיוון הביקוע לצפון-דרום, שיצר את שלוחת מפרץ אילת וגרמה להיפרדות הלוח הלבנטיני מלוח ערב. שינוי הכיוון הוריד באופן משמעותי את דרגת ההעתקה במפרץ סואץ, בעוד באזור מפרץ אילת המשיכה ההתרחבות וחלה השקעה במיוקן-פליוקן. מערכת זו, שהיא חלק מהבקע הסורי-אפריקני, חדרה גם ללוח האפריקאי ויצרה את בקע מזרח-אפריקה שצפונו מצוי בתחום השילד הערבו-נובי. בקע זה מפצל את הלוח האפריקאי לשני לוחות: הלוח הנובי במערב והלוח הסומלי במזרח.
היווצרות ומסלע > גושי תשתית בישראל

בדרום ישראל מזוהים חמישה מסיבים המייצגים את התשתית הקדומה, כולם בתחומי רכס הרי אילת:
מסיב תמנע – מייצג את הר תמנע ובקעת תמנע שלמרגלותיו
מסיב נשף – מייצג את הר נשף, הר חזקיהו וההרים שמצפון לבקעת הירח
מסיב עמרם – מייצג את הר עמרם
מסיב רודד – מייצג את הר שלמה, הר ידידיה ואת מזרח הר שחורת
מסיב אילת – מייצג את הר צפחות והר שחמון
אוצרות טבע

פפירוס טורין
חלקה השמאלי של המפה
חלקה הימני של המפה
המסלע המגוון הבונה את השילד הערבו-נובי מהווה מקור לאוצרות טבע רבים. השילד הערבו-נובי היה מקור לזהב מאז מצרים הפרעונית. אחד השרידים הראשונים לחיפוש אוצרות טבע באזור הוא פפירוס טורין – מפה טופוגרפית וגאולוגית שצוירה על פפירוס, המתוארכת ל-1150 לפנה"ס. מפה זו הוכנה לקראת סיור רעמסס הרביעי במדבר המזרחי, והיא מסמנת את מיקומם של סלעי השילד ומרבצי זהב במצרים העתיקה. זהב נכרה גם בחג'אז, ב"מאהד אד דהב", בערבית: محافظة مهد الذهب – ערש הזהב, ויש הסבורים שזה מקור הזהב של שלמה.
בהווה יש התעוררות מחודשת של סקירה וכריית זהב בתחומי השילד, במיוחד בסודאן, בערב הסעודית, באריתריאה ובאתיופיה. אך לא רק זהב נכרה באזור. שמה היווני של העיר אסואן – Συήνη (סיֶינֶה) – נובע משמו של סלע היסוד סיאניט שנכרה בסביבתה, ואף הרומאים חצבו שם פורפיר וגרניט – אותם השיטו לרומא. בחלק השילד הערבי נכרו ב-5,000 השנים האחרונות מתכות יקרות: זהב, כסף, אבץ, בדיל, עופרת ונחושת. נחושת נכרתה גם בבקעת תמנע, ובשנת 2009 נערכו ניסיונות לחידוש כרייתה.
גם מינרלים ואבני חן נכרות באזור, בהן הפרידוט הייחודי לאי המצרי זברג'ד המכונה גם "האי של יוחנן הקדוש" (באנגלית למשל St. John's Island) בים האדום שמול חופי מצרים, שם החלו בכרייתה סמוך ל-1300 לפנה"ס.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
טקטוניקת הלוחות
לקריאה נוספת

נחמה שפרן ועמנואל מזור (עורכים), נדבכים בגאולוגיה של ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, 1987, עמ' 29-30
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3, כרך 1, עמ' 2-4.
הערות שוליים

↑  אופיוליט – פיסת ליתוספירה אוקיינית הנחשפת בעקבות התנגשות לוחות
↑  קריסטליני – סלע גבישי אנאורגני, בניגוד לסלעים הבנויים משרידים אורגניים כאבן גיר
↑  בריחה טקטונית – דחיקה צדית של גוש מסלע התחום בהעתקים בעקבות לחצים טקטוניים
↑  "נדבכים בגאולוגיה של ישראל", עמ' 30
↑  "Encyclopedia of Geology", כרך 1, עמ' 4
↑  ואקה – אבן חול עשירה במסת אם חרסיתית
↑  עדויות ל"כדור השלג ארץ" בשילד הערבו-נובי
↑  Tectonic evolution of the NW Red Sea-Gulf of Suez rift system
↑  Geological evolution of the Afro-Arabian dome
↑  היוונים קראו לאי טופאזיוס ועל שמו לאבן הפרידוט "טופזיון", והרומאים "טופזיוס"" בעקבותיהם. בסופו של דבר ניתן השם לטופז על מנת להבחין בין שתי אבני החן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4201795-6  VIAF: 242152646   WorldCat (עם VIAF): 242152646 
סלעי השילד הערבו-נובי בסיני
שלבי התהוותו של השילד
מיקום גושי התשתית בדרום ישראל
עמודי שלמה בבקעת תמנע מתחילת הקמבריון
הר שלמה, ברקע: מפרץ אילת והרי אדום
פרידוט מזברג'ד
יד יצחק בן-צבי

| --- | --- |


הכניסה ליד בן-צבי מרח' אבן גבירול, ירושלים
 מכון מחקר
 תקופת הפעילות:  ו' באדר תשכ"ד, 19 בפברואר 1964 – הווה
 בעלי תפקידים
 מנכ"ל:  יניב מזומן
 סגל:  איל גבאי, יו"ר הוועד המנהל  סיגל פרץ־יהלומי, יו"ר המועצה הציבורית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′33.31″N 35°12′52.59″E﻿ / ﻿31.7759194°N 35.2146083°E﻿ / 31.7759194; 35.2146083
 www.ybz.org.il
  (למפת ירושלים מוגדלת) יד יצחק בן-צבי(למפת ירושלים רגילה) יד יצחק בן-צבי(למפת הרי ירושלים רגילה) יד יצחק בן-צבי(למפת הרי ירושלים מוגדלת) יד יצחק בן-צבי
שער בית ולירו מצד רחוב אלחריזי בו שוכנים משרדי יד יצחק בן-צבי
מראה בצריף תמונותיהם של יצחק ורחל בן-צבי ולצדם מנורת עץ מגולפת מעשי ידי בתיה לישנסקי (2013)
יד יצחק בן-צבי הוא מוסד ממלכתי ישראלי השוכן בירושלים, העוסק בתחומי המחקר והלימוד של תולדות ארץ-ישראל וירושלים ושל קהילות ישראל בארצות המזרח. המוסד פועל על פי חוק שנחקק בשנת 1969, ונושא את שמו של נשיאה השני של מדינת ישראל, יצחק בן-צבי.
ייסוד ומטרות המוסד

יד יצחק בן-צבי נוסד ביום ו' באדר תשכ"ד, 19 בפברואר 1964, כחברה ציבורית. "חוק יד יצחק בן-צבי, תשכ"ט-1969" נתקבל בכנסת בכ"א בתמוז תשכ"ט, 9 ביולי 1969. החוק אשר נתן בסיס משפטי-ממלכתי למוסד ופעילותו.
המטרות הקבועות בחוק של מוסד יד בן-צבי הן:

”(1) להעמיק בעם את תודעת רציפותו של היישוב היהודי בארץ ישראל, ולטפח לשם כך את חקר תולדות היישוב.
 (2) לקדם את חקר ירושלים.
(3) לקדם את חקר תולדות קהילות ישראל בארצות המזרח.
 (4) לשקף את אישיותו של יצחק בן-צבי כנשיא המדינה ואת פועלו בתנועה הציונית, בתנועת העבודה, ביישוב ובמדינה”
ייסוד ומטרות המוסד > ניהול המוסד

1964 – 1983 מייסדו ומנהלו הראשון יהודה בן-פורת.
1983 – 2010 ד"ר צבי צמרת.
2010 – 2022 יעקב יניב.
2022 – ד"ר יניב מזומן.
ייסוד ומטרות המוסד > מועצה ציבורית וועד מנהל

בניהול המוסד שותפים מועצה ציבורית, ועד מנהל, מועצה מדעית, מועצה לפעולה חינוכית תרבותית וצוות מנהלי. תפקידה של המועצה הציבורית להתוות קווים כלליים לפעולותיה של ה'יד' בהתאם לחוק יד בן-צבי, ליזום תוכניות פעולה חדשות, לסקור ולדון בדוחות כספיים, לאשר את המאזן השנתי ולדון בכל עניין אחר בתחום מטרות ה'יד'. בין חבריה נמנים נציגים של הממשלה, של הכנסת, של עיריית ירושלים, של האוניברסיטאות וכן אישי ציבור.
יו"ר המועצה הציבורית היא סיגל פרץ-יהלומי, ויו"ר הוועד המנהל הוא אייל גבאי.
במרוצת השנים נמנו בין חברי המועצה הציבורית: ח"כ קולט אביטל, מרדכי איש-שלום, פרופ' אליהו אילת, בבה אידלסון, ח"כ זאב אלקין, פרופ' יהושע בן אריה, דב גנחובסקי, קדיש לוז, רחל ינאית בן-צבי, פרופ' גבריאל בר, ג'ורג' וייז, ד"ר דב יוסף, ישראל ישעיהו-שרעבי, יוסף כרמל, ארנסט להמן, יהושע לוי, מיכאל לנדאו, פרופ' בנימין מזר, יצחק נבון, יעקב צור, חיים קוברסקי, ח"כ משה קול, משה קרונה, פרופ' חיים רבין, אסתר רזיאל-נאור, פרופ' שמעון שוורצפוקס, אברהם שכטרמן, פרופ' גבריאלה שלו, יעקב שמשון שפירא ואליהו ששון.
מבני המוסד

יד יצחק בן צבי פועל במתחם מבנים אחדים ברחוב אברבנאל בשכונת רחביה בירושלים:
בבית הנשיא יצחק בן-צבי, (לשעבר בית ולירו) פועלים הנהלת המוסד, מכוני מחקר והוצאה לאור אשר מפיקה ספרים במגוון סוגות ושלל כתבי עת בתחומי ההיסטוריה של עם ישראל וארץ ישראל.
בחצר המוסד נמצא הצריף שנבנה לאחר בחירתו של בן-צבי לנשיא המדינה. הוא נבנה לזכרו של הצריף המקורי של המשפחה, שבמשך שנים עמד בקרבת מקום. הצריף המקורי הועבר לקיבוץ בית קשת, שם התגורר הבן עלי לפני שנהרג במלחמת השחרור. מאוחר יותר לאחר שהחל להתפורר עבר הצריף בבית קשת תיקון ושיחזור. הצריף שנבנה בחצר בית הנשיא שימש מקום לאספות ולכינוסים, ובו אירחו בן-צבי ורחל ינאית ביקורים עממיים ורשמיים בתקופת כהונתו כנשיא המדינה.
"בית החלוצות" הסמוך, נרכש ושופץ בידי יד יצחק בן-צבי בשנת 2011 והמתחם חובר אל המבנה הישן. במתחם בבית החלוצות פועלים ספריית יד בן-צבי, בית הספר ללימודי ירושלים ע"ש חיים קוברסקי וחנות הספרים של ההוצאה. צריף קטן ששימש למכירת מוצרי חקלאות של החלוצות שומר, הוצב בסמוך ובו מיצג על בית החלוצות.
מכוני מחקר

ביד יצחק בן-צבי שוכנים שני מכוני מחקר: "המכון לחקר ארץ-ישראל ויישובה" ו"מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח";
במסגרתם פועלים בין היתר: החברה לחקר התרבות הערבית-היהודית של ימי הביניים והחברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה.
מכוני מחקר > מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח

מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח הוקם ב-30 בנובמבר 1947 ביוזמת יצחק בן-צבי, אשר הגדיר את מטרת המכון במילים:

”חקר קהילות ישראל כולל את תולדות חיי-הרוח וההווי של כל השבטים, כפי שבאו לידי ביטוי. חכמי קהילות המזרח תפסו בדורות הקודמים חלק נכבד ביותר בתרבות העברית ובספרות היהודית. חיבוריהם הרבים והחשובים נתפשטו גם בקהילות אירופה ועד היום הופכים ועוסקים בהם חכמי ישראל. רבים הם ספרי ההלכה וספרי פילוסופיה ומוסר שנתחברו על ידם. משוררים בעלי שיעור קומה כמשוררים בתורכיה ובמרוקו - שיריהם מתגלים עתה, וערכם השירי וההיסטורי כאחד רב וחשוב ... לשם מחקרן של הקהילות היהודיות בארצות המזרח נוסד המכון הזה”
לאחר שהוקם יד יצחק בן-צבי, צורף אליו מכון בן-צבי. משנת 1973 הוא מנוהל בשיתוף האוניברסיטה העברית בירושלים, לפי פקודת ההקדשות לצורכי צדקה.
תחומי המחקר של המכון הם: חיי הרוח, החברה והכלכלה, המעמד הפוליטי, ההיסטוריה, הספרות והתרבות החומרית של קהילות ישראל במזרח, ובכלל זה לשונות שהיו שגורות בפיהם. ההגדרה "קהילות ישראל במזרח" כוללת למעשה את כל הקהילות שאינן אשכנזיות: "רומניוטים", "מוסתערבים", "ספרדים", יהדות איטליה, יהדות צפון אפריקה ומצרים, יהדות בבל, יהדות תימן, יהדות פרס, יהדות בוכרה והקווקז, יהדות הודו, קהילות יהודיות בדרום-מזרח אסיה, ומי שנכללים בהגדרה המודרנית "מזרחיים".
פעילות המכון כוללת את מרכז תיעוד יהדות צפון אפריקה במלחמת העולם השנייה, פרויקט קהילות ישראל במזרח במאות ה-19 וה-20, מפעל פרידברג לחקר הגניזה, "המרכז לחקר יהדות תימן ותרבותה ע"ש עובדיה בן-שלום", "מרכז לחקר יהודי בוכרה", ומיזמים נוספים.
המכון מוציא לאור את "פעמים", רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, את "ספונות: ספר שנה לחקר קהילות ישראל במזרח" ואת השנתון "גנזי קדם".
מנהלו הראשון של המכון היה מזכירו המדעי של יצחק בן-צבי, מאיר בניהו. ראשת מכון בן-צבי המכהנת היא פרופ' מרים פרנקל, סגן ראש המכון הוא ד"ר אסף תמרי ויושב ראש הוועדה האקדמית המכהן הוא פרופ' משה אידל.
בשנת תשמ"ה (1985) זכה מכון בן צבי בפרס ישראל לספרות יהדות המזרח על תרומתו הרב גונית לחקר ההיסטוריה והתרבות של יהודי ספרד והמזרח.
מכוני מחקר > מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח > ארכיון מכון בן-צבי

אוספי מכון בן צבי שמורים בספריית יד יצחק בן צבי, וכוללים מגוון כתבי יד עתיקים, ספרים נדירים ועיתונים ייחודיים בלשונות יהודיות בהן: לאדינו, ערבית יהודית, בוכרית, אמהרית, פרסית יהודית, מלאיאלאם יהודית, קרימצ'אקית, מתקופות שונות ומקהילות יהודיות שחלקן נכחדו. וכן, עשרות אלפי מסמכים מקהילות שונות: מסמכים ציבוריים, מכתבים, אוספי מסחר ותיעוד נדיר מארצות המזרח השונות.
כתב היד החשוב של המכון "כתר ארם צובא", אשר חוקרי המקרא רואים בו את הנוסח המדויק ביותר של התנ"ך, המכונה גם "הכתר", נמסר למוזיאון ישראל, בשל תנאי התחזוקה הקפדניים שיש לשומרו בהם. ולכן הוא נשמר ומוצג בהיכל הספר בסמוך לתצוגת המגילות הגנוזות. על ההיסטוריה של כתב היד ודרכו לידי המכון נכתב הספר תעלומת הכתר.
מכוני מחקר > המכון לחקר ארץ-ישראל ויישובה

המכון הוא הזרוע המחקרית של יד יצחק בן-צבי בתחום לימודי ארץ-ישראל.
מטרותיו הן: לימוד מעמיק של תולדות ארץ-ישראל וירושלים בהקשרים הרחבים של ההיסטוריה הכללית, ההיסטוריה היהודית וההיסטוריה של המרחב המזרח-תיכוני והים תיכוני.
במסגרת פעילותו, המכון מעניק מלגות ופרסים לחוקרים לצורך קידום המחקר בתולדות ארץ-ישראל ויישובה (בעיקר לדוקטורנטים ופוסט-דוקטורנטים) ומקיים סדנאות חוקרים, ערבי עיון וכנסים מקומיים ובין-לאומיים, לחוקרים ולקהל הרחב.
כמו כן, המכון מוציא לאור ספרים ואת כתבי העת: "קתדרה" ועת-מול".
המכון לחקר ארץ-ישראל ויישובה פועל בשיתוף עם האוניברסיטאות, המכללות וכלל המוסדות האקדמיים בארץ וכן עם גופים אקדמיים מובילים בחו"ל.
ראש המכון הוא פרופ' עודד עיר שי וסגנו הוא ד"ר אמנון רמון.
פעילות חינוכית תרבותית

מחלקת ההדרכה של המרכז ללימודי ארץ ישראל, מקיימת קורסים, הרצאות וסיורים, ימי עיון ופעולות חוויה ברחבי ישראל.
מרכז רחל ינאית בן-צבי ברובע היהודי בירושלים, היה עורך סיורים מודרכים לקבוצות נוער, מבוגרים, מורים ועולים חדשים. מרכז זה נסגר, וכיום פועל במקומו בית הספר ללימודי ירושלים ע"ש חיים קוברסקי, במבנה המשוחזר של בית החלוצות בתוך המתחם הראשי ברחביה.
אריאל, המרכז לתולדות ירושלים בימי הבית הראשון פועל להנחלת ידע על ירושלים בעת העתיקה, וכולל דגם של העיר ירושלים בתקופת בית ראשון.
בספרייה הציבורית הגדולה במתחם יד בן-צבי, עשרות אלפי ספרים, בהם נדירים ועתיקים, ומבחר כתבי עת בתחומי תולדות עם ישראל וארץ ישראל.
מפעלים לעידוד המחקר

יד יצחק בן-צבי מעניקה פרסים, מענקים ומלגות לחוקרים על עבודת מחקר, או על חיבורים שהושלמו ונדפסו כספרים, בהם:
פרס יצחק בן-צבי בתולדות ארץ ישראל
פרס מרדכי איש שלום
מלגת מחקר ע"ש רחל ינאית בן-צבי
מלגת פוסט-דוקטורט בחקר תולדות ארץ ישראל ויישובה
מלגת מחקר בתחום יהדות בוכרה
פרס ל"מחקר ארץ ישראל, יישובה ועתיקותיה"
פרס למחקר על "השומרונים, תולדותיהם, דתם וספרותם"
פרס על "חקר קהילות ישראל ונידחיו, תולדותיהם וההווי שלהם"
פרס למחקר על תולדות תנועת העבודה העברית בארץ ישראל"
לקריאה נוספת

יד יצחק בן-צבי, תש"ל (1970).
בין מועצה למועצה – כתב עת בהוצאת יד יצחק בן צבי. סוקר את פעילות המכון, מחקריו ותכניו התרבותיים והחינוכיים. ניתן לעיין על כתב העת בקטלוג המאוחד לכתבי עת.
הערות שוליים

1 2 3  על יד בן־צבי - יד יצחק בן־צבי, באתר יד יצחק בן צבי, ‏7 בנובמבר 2021
↑   היסטוריית החקיקה של יד יצחק בן-צבי, התשכ"ט-1969, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  יד יצחק בן-צבי, תש"ל, עמ' 5
↑  ראו בהרחבה: יעקב שמשון שפירא, הצעת חוק יד יצחק בן-צבי, בתוך: יד יצחק בן-צבי, תש"ל, עמ' 18-16
↑  על יהודה בן-פורת, ראו: שמעון רובינשטיין, שריגים היסטוריים, כרך א, ירושלים: הוצאת המחבר, 2003, עמ' 3-1
↑  בין מועצה למועצה, 38, דין וחשבון למועצה הציבורית על שנת הכספים 2007 ועל שנת הלימודים תשס"ח, יד יצחק בן-צבי, עמ' 5
↑  יצחק בן-צבי, מכון בן-צבי, יד יצחק בן-צבי, תש"ל, עמ' 27
1 2 3  יד יצחק בן-צבי, תש"ל, עמ' 39
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269906505171  BnF: cb14496821w (data)  CiNii: DA03011626  GND: 1016422-4  ISNI: 0000 0001 1941 3073  LCCN: n81047418  NLA: 36546622  VIAF: 144870828   WorldCat (עם VIAF): 144870828 
הנשיא יצחק בן-צבי ורעייתו רחל ינאית מארחים בצריף הגדול את עובדי תע"ש, 1957
העתק של פסיפס מעון, המוצג דרך קבע בחצר יד יצחק בן-צבי
מראה בספרייה
צריף יצחק בן צבי
פרדי שיגועים

| --- | --- |

 בימוי:  פיטר דוד
 תסריט:  פיטר דוד אול לונד קירקגארד
 שחקנים ראשיים:  ניקולאי לי קאס
 מדבבים:  ניקולאי לי קאס Lasse Lunderskov Cecilie Stenspil Katrine Falkenberg דייוויד בייטסון Lars Thiesgaard Ian Burns ברוס מקינון Maria Rich תור לינדהרדט Ole Thestrup Nicolaj Kopernikus Jamie Morton Lars Ranthe Margrethe Koytu 
 מדינה:  דנמרק
 הקרנת בכורה:  דנמרק 1 ביוני 2011  פולין 23 בדצמבר 2011  נורווגיה 28 באוקטובר 2011  ישראל 2012
 משך הקרנה:  84 דק' 
 שפת הסרט:  דנית
 סוגה:  סרט מונפש, סרט לכל המשפחה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
פרדי שיגועים (בדנית: Orla Frøsnapper) הוא סרט אנימציה דני משנת 2011 בבימויו של פיטר דוד.
תקציר עלילה

ויקטור הוא ילד בן עשר אשר מתכונן להתחרות בתחרות כישרונות מקומית יחד עם הכלב שלו. אף על פי כן פרדי, הבריון של העיירה, מנסה לחבל בסיכוייו של ויקטור. בעקבות כך, ויקטור וחבריו מחליטים להערים על פרדי על מנת ללמדו לקח.
הפארק הלאומי קפיטול ריף

| --- | --- |
קשת קסידי
קשת קסידי
 מידע כללי
 על שם:  Capitol Reef 
 תאריך הקמה:  18 בדצמבר 1971
 מבקרים בשנה:  786,514 (נכון ל־2014)
 גוף מנהל:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית
 נתונים ומידות
 שטח:  978.95 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  יוטה יוטה, ארצות הבריתארצות הברית
 מיקום:  יוטה 
 קואורדינטות:  38°12′00″N 111°10′00″W﻿ / ﻿38.2°N 111.166667°W﻿ / 38.2; -111.166667
 Capitol Reef National Park
  (למפת מערב ארצות הברית מוגדלת) קולורדו יוטה נבדה ניו מקסיקו אריזונה קליפורניה ויומינג איידהו מונטנה אורגון וושינגטון קנדה מקסיקו האוקיינוס השקט הפארק הלאומי קפיטול ריף(למפת מערב ארצות הברית רגילה) קולורדו יוטה נבדה ניו מקסיקו אריזונה קליפורניה ויומינג איידהו מונטנה אורגון וושינגטון קנדה מקסיקו האוקיינוס השקט הפארק הלאומי קפיטול ריף(למפת יוטה רגילה) סולט לייק סיטי פרובו וסט ג'ורדן סנט ג'ורג' סידר סיטי עמק מוניומנט ברייס קניון מואב ויומינג ק ו ל ו ר ד ו  נ.מ. אריזונה נ ב ד ה  איידהו ימת המלח הפארק הלאומי קפיטול ריף(למפת יוטה מוגדלת) סולט לייק סיטי פרובו וסט ג'ורדן סנט ג'ורג' סידר סיטי עמק מוניומנט ברייס קניון מואב ויומינג ק ו ל ו ר ד ו  נ.מ. אריזונה נ ב ד ה  איידהו ימת המלח הפארק הלאומי קפיטול ריף
 
הפארק הלאומי קפיטול ריף (באנגלית: Capitol Reef National Park) הוא פארק לאומי השייך לשירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית ושוכן בדרום-מרכז מדינת יוטה בארצות הברית. אורך הפארק מצפון לדרום כ-100 קילומטרים, אבל רוחבו כ-10 קילומטרים בלבד. הפארק הוקם ב-1971 במטרה לשמר 978 קילומטרים רבועים של נוף מדברי והוא פתוח לביקורים כל השנה, כשעיקר המבקרים מגיעים בין מאי לספטמבר.
האזור שבו שוכן פארק, משתרע בחלקו במחוז ויין (Wayne County), וכונה ב-1920 "ארץ הפלאות של ויין" ("Wayne Wonderland") על ידי צמד יזמים: אפרים פקטול (Ephraim P. Pectol) וג'וזף היקמן (Joseph S. Hickman). הפארק הלאומי קפיטול ריף הוכרז תחילה כמונומנט לאומי ב-2 באוגוסט 1937 על ידי נשיא ארצות הברית, פרנקלין רוזוולט, במטרה להגן על המונוליתים, הגבעות המבודדות, הרכסים והקניונים הצבעוניים. עם זאת האזור נפתח רשמית למבקרים רק ב-1950. גישה נוחה לרכב התאפשרה רק ב-1962 כשנסלל כביש מדינתי 42 דרך קניון נהר פרימונט.
מרבית המתלול בן 160 הקילומטרים הקרוי קמט ווטרפוקט (Waterpocket Fold - מילולית "קמט הגבים") - קמט סלעי המשתרע מהר תאוזנד לייק (Thousand Lake Mountain) עד אגם פאוול - השתמר בתחומי הפארק. קפיטול ריף הוא הכינוי לקטע טרשי של קמט ווטרפוקט שליד הנהר פרימונט. הפארק קרוי על שם שורת הצוקים מאבן חול נאוואחו לבנה שבה תצורות של כיפה – הדומות לכיפות הלבנות שעל גג בנייני ממשל (קפיטול) – המשתרעת מנהר פרימונט עד נחל פלזנט (Pleasant Creek) על קמט ווטרפוקט. המונח המקומי ריף (reef), מילולית "שונית", מתייחס לכל מחסום סלעי המונע מעבר, כפי ששוניות בים הן מחסומים בפני שיט.