stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מזון מהונדס גנטית
מוצרים > תפוחי אדמה

משך הזמן שלוקח להנבטה של פקעות תפוחי אדמה משפיע על עלויות הגידול. שיטה ביולוגית המאפשרת הנבטה של הפקעות בזמן קצר יותר היא טרנספורמציה של גן פירופוספטאז שמקורו בחיידק E. coli תחת הבקרה של פרומוטור ספציפי לתפוח אדמה פטטין. צמיחת הנבט תלויה בפירוק העמילן, ומכיוון שלפוספט אנאורגני תפקיד מרכזי בתהליך פירוק העמילן, נבחר השימוש בגן פירופוספטאז. כתוצאה מהוספת הגן פקעות תפוחי האדמה נבטו שישה עד שבעה שבועות מוקדם יותר מפקעת רגילה.
מוצרים > המבורגר ממקור צמחי

בשנת 2016 חברת Impossible Foods Inc השיקה המבורגר ממקור צמחי בשם Impossible Burger. על מנת להקנות למוצר שמבוסס ברובו על חלבונים צמחיים טעם, מרקם וריח שאופיינים לבשר בקר, החברה הוסיפה למוצר הם (heme) שהופק משמר מהונדס גנטית. החברה פיתחה שמר שמבטא חלבון בשם לגהמוגלובין ממקור של צמח הסויה שמכיל באופן טבעי קבוצת הם, והוסיפה את החלבון כחומר טעם למוצר. אימפוסיבל בורגר אושר לשיווק בארצות הברית והוא זמין במגוון מסעדות ובתי עסק, ואף משווק ברשת ברגר קינג כ-Impossible™ Whopper. בשנת 2019 המוצר נתקל בסירוב של האיחוד האירופאי ולא הותר לשיווק במדינות האיחוד.
בטיחות ובריאות

מזון מהונדס גנטית נחשב לנושא שנוי במחלוקת בקרב הציבור הרחב, שכן למרות השימושים והיתרונות הרבים ייתכנו השפעות ישירות ועקיפות בעקבות שימוש וצריכה נרחבת של מזון זה.
בטיחות ובריאות > השפעה על בריאות האדם > בטיחות

מוצרי מזון הנמכרים בעולם עוברים פיקוח ובדיקות טרם היציאה לשוק במדינות השונות ברחבי העולם. בישראל, מוצרי המזון הנגישים לצרכנים ברשתות השיווק ובשווקים צריכים לקבל אישור ממשרד הבריאות ולשם כך עליהם לעבור בדיקות ולעמוד בתקנים מתאימים. בדומה, גם מזון מהונדס גנטית צריך לעבור בדיקות לפני אישור כניסתו לשוק, אך הערכת בטיחותו נערכת במשנה זהירות. בקהילה המדעית קיימת הסכמה רחבה כי מזון שמקורו ביבול מהונדס גנטית אינו מהווה סיכון גדול יותר לבריאות האדם מאשר מזון קונבנציונלי, אך מאחר שמזון מהונדס גנטית נחשב לחדש, הוא נבדק לגופו בעזרת צוות מומחים ומאושר רק אם נמצא בטוח לשימוש ולצריכה. בין הבדיקות מושם דגש על הגורמים הבאים שעשויים להוות גורמי סיכון לבריאות הצרכן: רעלנים חדשים או עלייה ברמת רעלניים טבעיים במוצר, הימצאות חלבונים חדשים או שינוי בחלבונים קודמים שעשויים להוות אלרגנים ולהוביל לתגובות אלרגיות בקרב אנשים רגישים, הימצאות חומרים שעשויים להשפיע על תהליכי חילוף חומרים בגוף כמו הורמונים.
בטיחות ובריאות > השפעה על בריאות האדם > ביטחון תזונתי

ברחבי העולם ישנם למעלה ממיליארד בני אדם שסובלים מתת-תזונה ומצריכה קלורית דלה. רובם מתגוררים במדינות מתפתחות בעיקר באסיה ובאפריקה שמדרום לסהרה. עם העלייה בגידול האוכלוסייה העולמית והתמעטות המשאבים הטבעיים, ישנה עליה כללית במחירי ייצור ושינוע של מוצרים, והחמרה בבעיית הרעב ההמוני באזורים אלה. שימוש בהנדסה גנטית יכול לעזור בשיפור בריאות האדם בעזרת תזונה, למשל על ידי שיפור ערכים תזונתיים במזונות שונים. דוגמה מוכרת היא אורז זהוב. מטרת הפיתוח הייתה לספק פתרון יעיל וזול עבור האזורים הסובלים מתזונה לקויה ומחסור בוויטמין A, ובכך לפתור את הבעיות הבריאותיות הנגרמות ממחסור זה ופוגעות בעיקר בילדים על ידי פגיעה בראייה ובמערכת החיסון. הנושא נחשב מהפכני וחלוצי, וככזה צבר מתנגדים רבים ברחבי העולם. בשנת 2013 פעילים המתנגדים להנדסה גנטית של מזון הרסו את ניסויי שדות האורז הזהוב של משרד החקלאות הפיליפיני. שנים מאוחר יותר, ביולי 2021, משרד החקלאות הפיליפיני חתם על אישור לגידול מסחרי של אורז זהוב ובכך הפך את הפיליפינים למדינה הראשונה שאישרה שתילת אורז זהוב.
כמו כן, ניתן לעשות שימוש במזון מהונדס גנטית כדי לספק תרופות בעזרת המזון, שיטה שעשויה בעתיד להחליף את החיסונים הקונבנציונליים.
בטיחות ובריאות > השפעות באורגניזמים שונים

בין החששות העיקריים הם השפעות לא מכוונות הנובעות מיישום שיטות של החדרת דנ"א רקומביננטי בייצור מזון, שכן תיתכן השפעה על אורגניזמים אחרים והעברת גנים למינים שאינם מיני המטרה. יש לוודא כי אם ישנה השפעה על פנוטיפ צמח או בע"ח, היא נובעת משינוי בגן המטרה ולא כתוצאה עקיפה ובלתי מכוונת. כמו כן, שינויים גנטיים יכולים להוביל לתוצאות בלתי צפויות. למשל, שיפור עמידות לקוטל העשבים גלייפוסט בצמח הסויה גרם לפיצול גבעולי הצמח והפחתת כמות היבול הצומח בטמפרטורות גבוהות. דוגמה נוספת היא התערבות גנטית לצורך ביטוי חלבון סויה גליצינין באורז שגרמה לעליה של כ-50% בתכולת ויטמין B6 באורז.
בטיחות ובריאות > השפעות כלכליות

שימוש במזון כמו ירקות מהונדסים גנטית משפיע על הכלכלה, התנהגות הצרכנים והסביבה. בין השנים 2006–2012 נרשמה עליה עולמית של כ־116 מיליארד דולר בהכנסה מחקלאות בעקבות גידולים מהונדסים, כמעט פי שלושה לעומת העשור הקודם. בנוסף, שיפור תכונות העמידות למזיקים ולעשבים שוטים של היבול, הביא לרווח כלכלי של 42%. יתרון נוסף הוא הפחתת עלויות ייצור.
בטיחות ובריאות > השפעות סביבתיות

עמידות היבול המהונדס גנטית למזיקים ולעשבים מצריכה שימוש מופחת בחומרי הדברה. החל משנת 1996 חלה ירידה של כ־9% בשימוש בחומרי הדברה באזורי גידול אלה וכתוצאה מכך ירידה של 17.9% בהשפעה הסביבתית. בנוסף, נאמד כי ההפחתה בפליטת פחמן דו-חמצני הקשורה ביבול מהונדס גנטית בשנת 2020 הייתה שווה להסרה של כ-8.6 מיליון כלי רכב מכבישי העולם.
רגולציה > בארצות הברית

בארצות הברית הרגולציה על מזון מהונדס גנטית מחולקת בין שלוש סוכנויות פדרליות הפועלות יחד: מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית (EPA) ומחלקת החקלאות של ארצות הברית (USDA). תפקידן של סוכנויות אלה להבטיח בטיחות תהליכי ותוצרי ההנדסה גנטית לבני האדם, בע"ח, צמחים וגם לעקוב אחר ההשפעות על הסביבה. ה-FDA אחראי על הסדרת רוב המזון לבני אדם ובע"ח, כולל מזונות מהונדסים גנטית. תפקידו לקבוע ולאכוף את תקני הבטיחות המחמירים לייצור, עיבוד, שילוח ומכירה. בין תחומי האחריות של ה-EPA הוא רגולציה על חומרי הדברה המשמשים ליבולים מהונדסים גנטית ובטיחותם. ה-USDA אחראי על קביעת תקנות כדי לוודא כי צמחים מהונדסים גנטית אינם מזיקים ליבולים אחרים ועל בטיחותם.
בשנת 2016, אושר חוק לאומי לסימון מזון מהונדס גנטית ובדצמבר 2018, הוכרז על תקן לאומי בארצות הברית לגילוי מזון מהונדס גנטית (National Bioengineered Food Disclosure Standard). תקן זה מחייב סימון מזונות המכילים חומר גנטי שעבר טיפול גנטי, כלומר שלא נמצא באופן טבעי ולא נוצר כתוצאה מהכלאות. החל מינואר 2022, יהיה על היצרנים והיבואנים לסמן את המזונות שעברו הנדסה גנטית או מכילים רכיבים מהונדסים גנטית בסימון "Bioengineered" או "Derived from Bioengineering".
רגולציה > באירופה

תחום ההנדסה גנטית הוא תחום מפוקח בקרב האיחוד האירופאי, שנחשב שמרן הרבה יותר ביחס לארצות הברית בנושא אישור מזון מהונדס גנטית. ישנם תקנים והנחיות שונים כמו: הנחיה בנושא שחרור מכוון של חומרים מהונדסים גנטית לסביבה (2001/18/EC), הנחיה לשימוש מוגבל באורגניזמים מהונדסים גנטית (2009/41/EC), תו תקן למזון מהונדס גנטית (1829/2003) המסדיר את ההנחיות לגבי בטיחות מזון וסימון מזון מהונדס ועוד. כמו כן, ישנן מספר תקנות שמטרתן לבסס שקיפות בתחום המזון המהונדס גנטית ובהערכת הסיכונים בשרשרת המזון.
רגולציה > בישראל

בשנת 2006, הועלתה במליאת הכנסת לדיון מוקדם הצעת חוק לתיקון פקודת הבריאות (מזון) שמטרתה הוספת סימון למזון מהונדס גנטית, אולם הוועדה המטפלת טרם נקבעה. בישראל נכון לשנת 2021 לא קיים תקן למזון מהונדס גנטית או חובת סימון על מוצרים מהונדסים גנטית או מוצרים שמכילים רכיבים מהונדסים גנטית. קיימות שתי ועדות המטפלות בנושאי המזון המהונדס גנטית – הוועדה למזון חדש של משרד הבריאות העוסקת בבטיחות מזון והוועדה הראשית לצמחים מהונדסים של משרד החקלאות. אמנם בישראל מתקיים מחקר רב בנושא הנדסה גנטית בצמחים, אך נכון ל-2022 אין גידול צמחים מהונדסים למטרות מסחריות ולכן אין תוצרת מקומית שעברה הנדסה גנטית. עם זאת, ישנם מוצרים מיובאים מוגמרים המכילים רכיבים מהונדסים גנטית וגם חומרי גלם מיובאים שהם מהונדסים גנטית כמו תירס, סויה וקנולה.
ראו גם

אורגניזם מהונדס גנטית
ביואתיקה
לקריאה נוספת

אריה אלטמן (אגרונום), הפקולטה להנדסת הפחד - האם יש ביסוס מדעי לבהלת המזון המהונדס, ירוק כחול לבן: דו ירחון לאיכות חיים וסביבה 30, פברואר-מרץ 2000, עמ' 34-36
הערות שוליים

↑  1. Khalid S. Yousaf Z. Shahid A, Genetic engineered organisms (plants and animals), Genetically Engineered Foods (Vol. 6). Elsevier Inc., Vol. 6, 2018
1 2 3 4 5 6 7 8  G. Elena, Biscu E. Ramona, A. Holban, Approved Genetically Engineered Foods: Types, Properties, and Economic Concerns, 2018 doi: 10.1016/B978-0-12-811519-0.00004-2
↑  Edward S. Yaskowiak, Margaret A. Shears, Alka Agarwal-Mawal, Garth L. Fletcher, Characterization and multi-generational stability of the growth hormone transgene (EO-1alpha) responsible for enhanced growth rates in Atlantic Salmon, Transgenic Research 15, 2006-08, עמ' 465–480 doi: 10.1007/s11248-006-0020-5
1 2 3  Melvin J. Oliver, Why We Need GMO Crops in Agriculture, Missouri Medicine 111, 2014, עמ' 492–507
1 2 3  Elena GM, Ramona BE, Holban AM, Techniques for Production and Quality Assessment of Genetically Modified Foods, Genetically Engineered Foods, Elsevier Inc., 2018, עמ' 177-189
1 2 3  Heller, K. J., Genetically Modified Plants, Genetically Engineered Food: Methods and Detection, Wiley-VCH, 2006, עמ' 27-55
↑  7. Elena GM, Ramona BE, Holban AM, ?Genetically Modified Microorganisms: Harmful or Helpful, Genetically Engineered Foods, Elsevier Inc., 2018, עמ' 143-164
↑  Rodolphe Barrangou, Richard A. Notebaart, CRISPR-Directed Microbiome Manipulation across the Food Supply Chain, Trends in Microbiology 27, 2019-06, עמ' 489–496 doi: 10.1016/j.tim.2019.03.006
1 2  Matin Qaim, Shahzad Kouser, Genetically modified crops and food security, PloS One 8, 2013, עמ' e64879 doi: 10.1371/journal.pone.0064879
↑  Center for Veterinary Medicine, AquAdvantage Salmon Fact Sheet, FDA, 2020-04-15
↑  Elly Cosgrove, Impossible Foods seeks approval to sell its plant-based burgers in Europe, CNBC, ‏2019-10-23 (באנגלית)
1 2  Israeli Ministry of Health, Registration of New Food
1 2 3 4  Israeli Ministry of Health, Genetically Modified Food
↑  Pamela Ronald, Plant genetics, sustainable agriculture and global food security, Genetics 188, 2011-05, עמ' 11–20 doi: 10.1534/genetics.111.128553
↑  Alessandro Nicolia, Alberto Manzo, Fabio Veronesi, Daniele Rosellini, An overview of the last 10 years of genetically engineered crop safety research, Critical Reviews in Biotechnology 34, 2014-03, עמ' 77–88 doi: 10.3109/07388551.2013.823595
↑  Statement by the AAAS Board of Directors On Labeling of Genetically Modified Foods | American Association for the Advancement of Science, האגודה האמריקאית לקידום המדע (באנגלית)
1 2  Courtesy www.openwebdesign.org / Modified: Jorge Mayer, The Golden Rice Project, www.goldenrice.org (באנגלית)
↑  Center for Food Safety and Applied Nutrition, GMO Crops, Animal Food, and Beyond, FDA, 2022-01-10
↑  BE Disclosure | Agricultural Marketing Service, www.ams.usda.gov
↑  GMO legislation, ec.europa.eu (באנגלית)
↑  Israeli Knesset, Law Amend Proposal - food disclousure GMO, main.knesset.gov.il, ‏2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007291845505171  GND: 4407736-1  LCCN: sh00006274  LNB: 000093052  NDL: 01051774  NKC: ph165196 
שזיפים שעברו הנדסה גנטית לעמידות למחלה הוויראלית שארקה
סויה

| סויה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: קטניתאים
משפחה:: קטניות
תת־משפחה:: פרפרניים
סוג:: Glycine
מין:: סויה
שם מדעי
 Glycine max ‏מריל, 1917
סויה (שם מדעי: Glycine max) הוא סוג צמח הכולל זנים שונים, ומשתייך למשפחת הקטניות. זהו אחד מגידולי-התרבות העתיקים ביותר.
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  62.55 ג'
 
 קלוריות:  172 קק"ל
 
 חלבונים:  18.21 ג'
 פחמימות:  8.36 ג'
 שומן:  8.97 ג'
 
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  9 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.155 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.285 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  0.399 מ"ג
  ‑ ויטמין B6:  0.234 מ"ג
  ‑ ויטמין C:  1.7 מ"ג
 
 ברזל:  5.14 מ"ג
 סידן:  102 מ"ג
 מגנזיום:  86 מ"ג
 זרחן:  245 מ"ג
 אשלגן:  515 מ"ג
 נתרן:  1 מ"ג
 סיבים תזונתיים:  6.0 ג'
 
 מקור: משרד הבריאות האמריקני
היסטוריה

מקובל שהסויה התרבותית התפתחה מסוית בר; הסויה השעירה היא המקור העיקרי לגידולי הסויה בעולם.
ככל הנראה החלו לגדל סויה בצפון סין ובמרכזה לפני 4,000 שנים, ומכאן התפשטה לכל רחבי המזרח הרחוק. 2000 שנה מאוחר יותר הומצאו חלב הסויה והטופו על ידי לי אן, משושלת האן הקיסרית[דרוש מקור]. רק במאה ה-19 הגיעה הסויה לאירופה ולאמריקה.
גידול סויה

זהו צמח-מאכל חד-שנתי הכולל כ-75 מינים[דרוש מקור]. מוצאו ממזרח אסיה. הוא נפוץ כגידול תרבות גם באפריקה הטרופית ובאמריקה. פולי הסויה אינם זקוקים לכמויות מים גדולות, ואף נחשבים לבעלי צריכת-המים הנמוכה ביותר ביחס לערכם התזונתי[דרוש מקור].
הצמח זקוף או מטפס, עליו תלתניים בדרך כלל, הפרחים קטנים, לבנים או סגולים בעלי צוף והתרמילים שעירים וקצרים. גובהו נע בין 40 ל-120 ס"מ.
הסויה נמנית עם קבוצת צמחי היום הקצר והיא רגישה במיוחד לשינויים פוטופריודיים. תקופת הגדילה היא בדרך כלל בין 80 ל-160 ימים, ולעיתים אף פרק זמן ארוך יותר, בהתאם לתכונות הזנים ולתנאי הגידול.
קיימים כ-200 זנים של פולי סויה [דרוש מקור] והם מופיעים בגדלים שונים ובמגוון צבעים של קליפה ותרמילים כגון שחור, צהוב, חום, כחול ואף מנומר.
בפולי סויה בשלים הקליפה קשה, עמידה מפני חדירת מים ומגינה על הפסיג (עלה זרע) מפני חיידקים ומפני פגיעה מכנית.
הצלקת השחורה שעל הזרע נקראת "מבוא". בקצה אחד של המבוא מצויה המיקרופילה.
חלק ניכר מגידולי הסויה בעולם הם מזנים שעברו השבחה לעמידות בפני מזיקים ובכך לצמצם את הצורך בריסוס.[דרוש מקור] עם זאת התכונה העיקרית המוחדרת לסויה היא עמידות לקוטלי עשבים.
בישראל

בשנות החמישים בישראל צמח הסויה לא היה מוכר, ויתרונותיו לא היו ידועים.
לאחר מלחמת העולם השנייה, חיים ויצמן פנה למספר חקלאים וסיפר להם על יתרונותיהם של פולי הסויה העשירים בחלבונים, וביקש מהם להביא את הסויה לארץ, החקלאים הסבירו לויצמן שגידול הסויה לא רווחי, אליהו נבות התעלם מדבריהם והחל לנסות לייבא את הפולים לארץ.
ב־1949 נסע נבות למספר מדינות וחקר את הזנים השונים של הסויה, ב-1950 הוא חזר לארץ והתחיל לפתח זנים של סויה, נבות פיתח מספר זנים: הרצליה, נבות ועוד, הזן "נבות" שבפיתוחו פופולרי בישראל ובעולם בעיקר בשל זמן צמיחתו המהיר 85 יום במקום 200 יום.
מכיוון שהסויה לא הייתה מוכרת בישראל החל נבות בשיווק של המוצר, הוא ייעץ לחקלאים, שכנע פקידים ביתרונות של הסויה, הרצה בכנסים רבים, הגיש ארוחות על טהרת הסויה לפוליטקאים, ואף הוציא חוברת מתכונים למוצרי סויה, מה שהביא את צריכת הסויה לתודעה הישראלית.
תפוצה

למרות העובדה שמקור צמח הסויה הוא בדרום מזרח אסיה, 45% משטחי הגידול של צמח הסויה ו-55% מהייצור שלו הם בארצות הברית. מדינות ייצור מובילות אחרות הן ברזיל, ארגנטינה, סין והודו. בברזיל נעקרים שטחים נרחבים של יערות גשם ובמקומם נזרעים צמחי סויה בגלל הביקוש העולמי הגובר.
על פי נתוני 2022 סך כל הסחר העולמי בפולי סויה עומד על 93.8 מיליארד דולר, מקום 36 מתוך רשימת 1218 מוצרים. סין היא יבואנית הסויה הגדולה בעולם (54 מיליארד דולר), וברזיל היא היצואנית הגדולה בעולם (47.2 מיליארד בעולם). אחריה עומדות עוד ארבע מדינות מיבשת אמריקה: ארצות הברית, קנדה, ארגנטינה ופרגוואי.
נתוני 2004 היו אלו:
מדינות גידול וייצור – 40% ארצות הברית, 24% ברזיל, 18% ארגנטינה, 8% סין ועשרת האחוזים הנותרים נחלקים בין הודו, פרגוואי ואחרות.
תפוקת שמן מזרעי צמחים בכל העולם – 57% מופק מזרעי סויה, 12% מופק מלפתית, 12% מזרעי כותנה, 9% מאגוז אדמה ("בוטן") ו-10% הנותרים מזרעי חמנייה ולבבות דקל.
צריכת שמן מזרעי צמחים בכל העולם – 30% סויה, 29% דקל, 15% לפתית, 8% זרעי חמניה, 18% הנותרים נחלקים בין אגוז אדמה, כותנה, לבבות דקל, קוקוס ושמן זית (המהווה רק 3% מהצריכה העולמית).
שימושים לסויה

רוב גידולי הסויה (85%-90%) משמשים ככוספא לבקר. חלק קטן מגידולי הסויה משמשים כמזון לאדם באופן ישיר, הזרעים נאכלים יבשים או מותססים. בתפריט של עמי המזרח הם משמשים מזון יומיומי בדומה לאורז. במערב הם נצרכים בצורת חלב סויה, טופו, פולים או פתיתים יבשים.
שימוש שלא למאכל:
הצמח הירוק – למספוא ולזבל ירוק.
תעשייה – דבק, צבעי מים, סיבים סינתטיים, סבון, דיו, נרות, לכה ותחליף לגומי.
שימוש למאכל:
פולי סויה מבושלים, במיוחד פולי סויה צעירים בתרמיל (אדממה).
שמן סויה
טופו - טופו מעושן, טופו רך, ומאכלי טופו רבים כמו פשטידות, גלידות ועוד.
טמפה - פולי סויה מותססים.
רוטב סויה
מיסו ודנג'אנג - משחה מפולי סויה מותססים. המיסו, שמקורו יפני, עשוי מתערובת פולי סויה עם דגן, חיטה, שעורה או אורז, המותססים על ידי פטרית קוג'י. הדנג'אנג, שמקורו בקוריאה, עשוי בדר"כ ללא תוספת נבגי פטריה מתורבתת.
קמח סויה – מקור מזון לאדם כדברי מאפה ולהכנת חלב, גבינה ותבלינים.
חלב סויה בטעמים שונים.
מעדני סויה - תחליף למעדני חלב.
שבבי סויה (TVP - Textured Vegetable Protein) - גושים או פתיתים יבשים חסרי טעם וללא שמן המיוצרים בתהליך של שיחול מקמח סויה או מחלבון סויה מרוכז. הם משמשים כתחליף לבשר לאחר שיחזורם במים חמים ובישולם עם תבלינים, ירקות ורטבים.
הפולים משמשים כמזון בעלי חיים, כמרכיב להשבחת מזונות אחרים וכן כתחליף לקפה.
ערכים תזונתיים

הסויה היא מקור ל"חלבון מלא" (כלומר, מכיל את כל חומצות האמינו החיוניות). בנוסף, הסויה עשירה בוויטמינים מקבוצת B ובמינרלים כמו ברזל, סידן ומגנזיום.
פולי הסויה מכילים 36% (מהמשקל היבש) חלבון, 20% שמן, והיתר הן פחמימות.    בגלל כמות החלבון הגבוהה האצורה בפולים, הם משמשים גם כתחליף לחלבון מן החי. אחוז החלבון בפולי הסויה הוא הגבוה ביותר מכל מזון אחר מן הצומח.
השפעות רפואיות

לצריכת סויה ישנם מספר יתרונות בריאותיים, אך ככל הנראה עוצמתם אינה חזקה. צריכת חלבון סויה במקום חלבון ממקורות אחרים יכולה להוריד את רמות הכולסטרול הכללי ואת ה-LDL במידה מועטה. חלבון סויה יכול לסייע בהפחתת השכיחות והחומרה של גלי חום בתקופת המנופוז, גם זה במידה מועטה. בקרב נשים אסייתיות, קיים קשר בין צריכה גבוהה של סויה בילדות ובגיל ההתבגרות לבין הפחתה בסיכון לסרטן השד מאוחר יותר בחיים. לא נמצאה תוצאה דומה בבדיקה של תוספי תזונה של סויה. נראה שתערובות איזופלבון מסויה מועילה לבריאות העצם בקרב נשים לאחר מנופוז, אך העדויות לכך אינן עקביות. נראה גם שחלבון סויה יכול להוריד במעט את לחץ הדם לאנשים הסובלים מיתר לחץ דם.
המרכז הארצי לבריאות משלימה ואינטגרטיבית (NCCIH) (אנ') של המכונים הלאומיים לבריאות בארצות הברית ערך סיכום על האפקטיביות והסכנות שבצריכת סויה. מסקנות המרכז היו שסויה היא מזון בטוח, פרט לאנשים בעלי אלרגיה לסויה. תוספי חלבון סויה ותמציות סויה עשירות באיזופלבונים בטוחות לשימוש לטווח קצר. לא ברור אם הם בטוחים לשימוש לטווח ארוך. תופעות הלוואי השכיחות ביותר של סויה הם הפרעות עיכול כמו עצירות או שלשול.
בקרב אוכלוסיות מסוימות, יש לשקול צריכה עודפת של מוצרי סויה. סויה עלולה לשנות את תפקוד בלוטת התריס בקרב אנשים עם מחסור ביוד. אכילת סויה היא בטוחה עבור נשים שחלו בסרטן השד או שנמצאות בסיכון לסרטן השד. עם זאת, לא ברור אם תוספי איזופלאבון בטוחים עבורן. צריכת סויה מעבר לכמות הרגילה הנמצאת במזון עלולה להיות מסוכנת לנשים בהיריון בשל פגיעה אפשרית בעובר. לא ברורה הבטיחות של צריכה גבוהה של סויה בתקופת ההנקה.
השפעות רפואיות > חששות לגבי הפיטואסטרוגן

סויה מכילה כמות יחסית גבוהה של פיטואסטרוגנים, שהם מולקולות דומות במבנה להורמון אסטרוגן, ועשויה להיות להן השפעה חלשה אסטרוגנית או אנטי-אסטרוגנית. הדבר העלה חשש מפני שיבוש של מערכת הרבייה האנושית, כגון התפתחות נשית מוקדמות והפרעה ביצירת הזרע. במחקרים אפידמיולוגיים וקליניים לא נמצאה השפעה שלילית על מערכת הרבייה האנושית. כמו כן אוכלוסיות גדולות במזרח אסיה צורכות סויה כמזון בסיסי, ולא נצפו אצלן כמויות חריגות של וסת מוקדמת או גינקומסטיה (צמיחת שדיים אצל גברים).
האקדמיה האמריקאית לתזונה ודיאטה הוציאה בשנת 2012 מסמך הנחיה לגבי בטיחות הסויה בה מצוין שצריכה של 3 מנות ליום כחלק מדיאטה מגוונת היא בטוחה, כאשר מנה לאדם בוגר היא חצי כוס טופו או טמפה, או כוס חלב סויה.
השפעות רפואיות > חששות לגבי הפיטואסטרוגן > עמדת משרד הבריאות

לפי משרד הבריאות ועמותת עתיד - עמותת הדיאטנים והתזונאים בישראל: "צריכת סויה היא בטוחה בכל שלבי החיים לרבות ינקות, ילדות והתבגרות הן בקרב נשים והן בקרב גברים ואף עשויה לספק יתרונות במצבים בריאותיים שונים". עמדה זו, הממליצה על צריכת הסויה, מתבססת על ניתוח 200 מחקרים, שמפריכים חששות נפוצים, ומעידים על יתרונותיה הבריאותיים של הסויה. לפי עמדת משרד הבריאות:
צריכת סויה אינה גורמת להשפעות שליליות על מערכת הרבייה של גברים ואינה גורמת להתפתחות מינית מוגברת.
צריכת סויה לא מעלה את הסיכון לסרטן השד אלא להפך: צריכת סויה מסייעת במניעת סרטן השד, קשורה בהפחת הסיכון לתמותה בקרב חולות בסרטן השד וקשורה בהפחתת הסיכון לחזרה של גידול בקרב נשים שהבריאו מסרטן השד.
לפי החברה האמריקנית לסרטן, צריכת סויה עשויה להפחית את הסיכון ללקות במחלת סרטן השד, סרטן הערמונית, סרטן הרחם (וייתכן שגם בסוגים נוספים של מחלת הסרטן).
מזון לתינוקות צמחי הוא בטוח ומספק את כל הצרכים התזונתיים החיוניים - כחלופה באם לא ניתן להשתמש במזון תינוקות מחלב פרה.
הערות שוליים

↑  Global status of Commercialized biotech/GM Crops: 2008 באתר isaaa
↑  פ. יורם, חלוץ הסויה נלחם ברעב, דבר, 6 בינואר 1967
↑  שבתאי טל, מלך הסויה, למרחב, 12 ביולי 1960
↑  יהושע מרקוס, מה מריץ את נבות איש הסויה, על המשמר, 9 ביוני 1970
↑  ישעיהו אביעם, דון קישוט של הסויה ממשיך ללחום, מעריב, 3 במרץ 1960
↑   שלמה פפירבלט, למרות המודעות, הרס יערות האמזונס בברזיל רק מתגבר, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2013
↑  אסף אוני, למה יערות הגשם באמזונס נכרתים? כדי לספק סויה לאירופה, באתר הארץ, 24 במאי 2005
↑  Information About Soya, Soybeans
↑  USDA National Nutrient Database
↑  פולי סויה: ערך תזונתי, יתרונות הבריאותיים והשפעתם על המעי, ‏2021-09-18
↑  סויה, פולי סויה טריים - ערך תזונתי מפורט, באתר לילך נהרי ND • מוסמכת בנטורופתיה
↑  מאיה דרין, כך תשדרגו אטריות סויה שחורות, באתר ישראל היום, ‏13 ביוני 2019
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Soy, NCCIH (באנגלית)
↑  Clinical studies show no effects of soy protein or isoflavones on reproductive hormones in men: results of a meta-analysis
↑  Potential Health Benefits of Dietary Phytoestrogens: A Review of the Clinical, Epidemiological, and Mechanistic Evidence
↑  Welcome vegetariannutrition.net - BlueHost.com, vegetariannutrition.net
↑  מידע מעודכן בנושא צריכת סויה והשפעות בריאותיות, אתר משרד הבריאות, 11 בינואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563388305171  BnF: cb11965025n (data)  GND: 4136938-5  LCCN: sh85125884  NKC: ph191018 
אדממה
חלב סויה לצד פולי סויה
שבבי סויה
שטן (סרט, 2010)

| --- | --- |

 בימוי:  מ. נייט שאמלאן
 הופק בידי:  מ. נייט שאמלאן סם מרסר
 תסריט:  בריאן נלסון
 שחקנים ראשיים:  כריס מסינה לוגאן מרשל-גרין ג'ופרי ארנד בוג'אנה נובקוביק ג'ני אוהרה בוקים וודבין מאט קרייבן  ג'ייקוב ורגס
 מוזיקה:  פרננדו ולאסקה 
 צילום:  טאק פוג'ימוטו
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  Media Rights Capital  The Night Chronicles
 חברה מפיצה:  אולפני יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 בספטמבר 2010
 משך הקרנה:  80 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט אימה  על טבעי
 מקום התרחשות:  פנסילבניה 
 תקציב:  10 מיליון דולר
 הכנסות:  62.6 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   nightchroniclesdevil
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
שטן (הידוע גם בשם "עלילות הלילה: חלק 1") הוא סרט אימה על-טבעי, שבוים על ידי ג'ון אריק דודל. התסריט נכתב על ידי בריאן נלסון ובוסס על סיפור שנכתב על ידי מ. נייט שאמלאן. בין כוכבי הסרט נמנים כריס מסינה, לוגאן מרשל-גרין, ג'ופרי ארנד, בוג'אנה נובקוביק, ג'ני אוהרה ובוקים וודבין.
הסרט יצא לאקרנים ב-17 בספטמבר 2010. המבקרים שיבחו את ביצועי השחקנים והחלל שבו הסרט מתרחש, אך העניקו ביקורת שלילית על האורך הקצר של הסרט ועל הסיפור.
שחקנים

כריס מסינה - הבלש בודאן.
לוגאן מרשל-גרין - המכונאי והחייל לשעבר אנתוני ג'יינקובסקי.
ג'ופרי ארנד - מוכר המזרנים וינס מקומיק.
בוג'אנה נובקוביק - שרה, האישה הצעירה.
ג'ני אוהרה - האישה הזקנה/השטן.
בוקים וודבין - בן לרסון, המאבטח הזמני.
מאט קרייבן - לוסטיג, מאבטח בבניין.
ג'ייקוב ורגס - רמירז, מאבטח בבניין.
ג'וזף קובדן - טכנאי המעליות.
קרוליין דנוורנס - אלזה נהי.
ג'ושוע פיס - הבלש מרקוביץ'.
זואי פאלמר - שריל.
וינסנט לרסקה - הנרי.
הפקה

באוקטובר ב-2008, מ. נייט שאמלאן וחברת ההפקות Media Rights Capital הכריזו שהפקת הסרט עתידה לצאת לפועל כאשר האחים דודל ישמשו כמפיקים ובריאן נלסון ככותב.
צילומי הסרט החלו ב-26 באוקטובר 2009 בטורונטו וג'ון אריק דודל משמש כבמאי בזמן שאחיו דרו דודל כמפיק בפועל. צילומי השלמה נערכו בלוס אנג'לס ופילדלפיה.
השחקן ג'וזף קובדן (שמגלם את טכנאי המעליות בסרט) התאמן במשך ארבעה חודשים לקראת התפקיד. הוא הסביר שההכנה לסצנת המוות שלו, שנדרשו ארבעה ימים בכדי לצלמה הייתה החלק הכי קשה.
השראה לעלילה

האחים דודל סיפרו שההשראה לסרט הגיעה מהסיפור על השטן שהיה מגיע לכדור הארץ במטרה לבחון בני אדם ולענות אותם. שאמלאן הצהיר שהסיפור של אגאתה כריסטי "עשרה כושים קטנים" היווה השראה עבור העלילה כאשר בסרט, קבוצה של בני אדם נלכדים בתוך מעלית ומתים אחד אחרי השני.
שחרור

הסרט היה אמור לעלות לאקרנים ב-11 בפברואר 2011, אבל הוקדם לתאריך 17 בספטמבר 2010. קדימון לסרט שוחרר ב-13 ביולי 2010.
ביקורות

הסרט לא הוקרן בפני קהל מבחן לפני עלייתו לאולמות הקולנוע.
האתר Rotten Tomatoes העניק לסרט ציון של 49% טריות על סמך 99 ביקורות.
הפצה ביתית

"שטן" הופץ בתקליטורי Blueray וב-DVD ב-21 בדצמבר 2010.
סרטי המשך שנגנזו

"שטן" היה אמור להיות הסרט הראשון בטרילוגיית סרטים בשם "עלילות הלילה" שעלילתה מתמקדת בעל טבעי בחברה האורבנית. ביוני 2010, שאמלאן הכריז על סרט המשך בשם "12 זרים", ששמו השתנה לאחר מכן ל-"גלגול נשמות". עלילת הסרט הייתה אמורה לעסוק בחבר מושבעים שמדיינים על תיק משפטי שקשור לעל טבעי. הכותב כריס ספארלינג היה אמור לכתוב את התסריט ודניאל סט'אם היה אמור לביים את הסרט. שאמלאן גם הצהיר שעלילת סרט שלישי חסר שם כבר בתכנון ושהוא היה אמור להתקיים במקום סרט המשך לסרט "בלתי שביר". נכון לשנת 2020, אף אחד מהסרטים לא הופק, אבל עלילת הסרט השלישי השתנתה ויצאה לאקרנים בשם "ספליט".