stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדווין לפבר
ספרים של אדווין לפבר

Wall Street Stories (1901)
Golden Flood (1905)
Sampson Rock of Wall Street (1907)
H.R. (1915)
Plunderers (1916)
To the Last Penny (1917)
Simonetta (1919)
Reminiscences of a Stock Operator (1923)
Making of a Stockbroker (1925)
משה מורד

| --- | --- |
מורד, 2012
מורד, 2012
 לידה:  12 בדצמבר 1957 (בן 66) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  תאגיד השידור הישראלי 
 קישורים חיצוניים
 moshemorad.com
 
משה מורד (נולד ב- 12 בדצמבר 1957) הוא מוזיקולוג, עיתונאי, עורך מוזיקה ושדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי. ניהל את תחנת הרדיו כאן 88, ובעבר את 88FM עד לסגירתה. מורד מעורב בפעילות פילנתרופית ויושב בחבר הנאמנים של  עמותת חיים - למען ילדים חולי סרטן בישראל.
ביוגרפיה

מורד נולד, גדל והתחנך בתל אביב. כנער ניגן בכינור בלהקת "חלום קוסמי" בה היו חברים בין השאר ברי סחרוף ויוסי מר-חיים. החל את דרכו ברדיו בשירות הסדיר כשדרן בגלי צה"ל בין השנים 1976–1980, ומשם המשיך לרשת ג' של קול ישראל בשנת 1980.
בין השנים 1981–1984 חי מורד באנגליה ועבד בלונדון כתקליטן וכמפיק אירועי מוזיקה. משם שידר פינה שבועית בתוכנית הרדיו "קול בו" של רשת ג' על המוזיקה בבריטניה וגם סיקר את סצנת המוזיקה הבריטית עבור העיתונים והמגזינים מעריב, ווליום, להיטון וחמצן.
בסוף 1984 חזר ארצה והתמנה לתפקיד מנהל המחלקה הבינלאומית בחברת התקליטים CBS (שלימים הפכה ל-NMC). במקביל התחיל גם להגיש את התוכנית "להיט בראש" של הערוץ הראשון בטלוויזיה, אותה הגיש עד לשנת 1990, ערך והגיש תוכניות ברשת ג'.
בשנת 1998 מונה לתפקיד מנכ"ל NMC וכיהן בתפקיד שלוש שנים. הוא פרש מתפקידו לאחר שקיבל הצעה מחברת המוזיקה הבינלאומית EMI.
בשנים 2001–2003 עבד מורד ב-EMI בלונדון והיה אחראי לשיווק הבינלאומי של אמני החברה מארצות הברית (ביניהם הזמרת נורה ג'ונס), אחראי לנושא מוזיקת העולם ב-EMI ומנהל הלייבל "Hemisphere". באותה תקופה החל ללמוד לתואר שני במוזיקולוגיה באוניברסיטת לונדון.
בשנת 2001 התחיל לערוך ולהגיש תוכניות מוזיקת עולם בתחנת "Radio 3" של ה-BBC.
בשנת 2003 הקים בשותפות עם פול ברגר (לשעבר נשיא חברת Sony Music Europe) את חברת Soho Artists שעסקה בניהול אמנים, ועסק בניהול אמני מוזיקת עולם ובייעוץ לחברות מוזיקה. בשנים 2004–2007 שימש ככתב העיתון "גלובס" בלונדון.
בשנת 2007 חזר לישראל והחל לערוך ולהגיש תוכניות ב-88FM.
בדצמבר 2011 מונה מורד לתפקיד מנהל תחנת הרדיו 88FM. בנובמבר 2014 מונה לכהונה שנייה כמנהל התחנה. במסגרת שידורי התחנה ערך והגיש תוכנית מוזיקת עולם בשם "מסביב לעולם ב-88", עד סגירתה של התחנה ב-14 במאי 2017.
בשנת 2012 השלים מורד דוקטורט באתנומוזיקולוגיה מבית הספר ללימודים אוריינטליים ואפריקניים (SOAS) אוניברסיטת לונדון.
בשנים 2013, 2015 ו-2016 השתתף בוועדה המקצועית שבחרה את המועומדים לתחרות הקדם-אירוויזיון. וב-2014 השתתף בוועדה שבחרה את מיי פיינגולד לנציגת ישראל באירוויזיון (באותה שנה לא נערכה תחרות קדם-אירוויזיון).
ב-15 במאי 2017 החל מורד לשמש כמנהל בפועל של תחנת הרדיו החדשה "כאן 88" הפועלת במסגרת תאגיד השידור כאן, לאחר שנבחר לתפקיד שנה קודם. ב-24 ביוני 2018, כעבור שנה, הודיע על התפטרותו מתפקיד מנהל התחנה ועבר להגיש תוכניות אישיות בעריכתו בתחנות המוזיקה של כאן: כאן תרבות, כאן 88 וכאן קול המוסיקה ("רדיו מונדו", "מסביב לעולם ב88", "הנוסע המתמיד", בהתאמה).
פעילויות נוספות > פעילות אקדמית

במקביל לעבודתו ברדיו מורד משמש כמרצה בנושאי מוזיקת עולם ותעשיית המוזיקה.
הוא נמנה עם סגל המרצים באוניברסיטת בן-גוריון והקריה האקדמית אונו, ובעבר לימד גם באוניברסיטת תל אביב.
פעילויות נוספות > ספרים

מורד פרסם בחו"ל שני ספרים אקדמיים בתחום הדוקטורט שלו, אתנומוזיקולוגיה, שזכו בפרסים בינלאומיים.
בשנת 2019 יצא לאור בישראל ספרו "לונדון קולינג - מפגשים עם גיבורי מוזיקה באנגליה של שנות ה-80". בספר קיבץ מורד ראיונות שערך עם מוזיקאים בריטים מהתקופה בה גר בלונדון בשנות ה-80, בין השאר עם קייט בוש, בוי ג'ורג', רוברט סמית' ואיאן דיורי.
ספריו

Fiesta de diez pesos: Music and Gay Identity in Special Period Cuba‏ (2015).
Mazal Tov, Amigos! Jews and Popular Music in the Americas‏ (2016).
לונדון קולינג - מפגשים עם גיבורי מוזיקה באנגליה של שנות ה-80. הוצאת מרום תרבות ישראלית, (2019)
הערות שוליים

↑  אדר אבישר, לאור הזכרונות של כוכבי גל"צ (כתבה על בוגרי מחזור שנת 1976 בגלי צה"ל), מעריב, 6 במרץ 1987
↑  איציק יושע, פיצוצים - רשת ג׳ עם ״סי.בי.אס, "הד ארצי" זועמת, חדשות, 9 במאי 1985
↑  איציק יושע, שיפוט מהיר: יותר טוב מכלום, יואב קוטנר על התוכנית "להיט בראש", חדשות, 11 בדצמבר 1984
↑  נעמי רון, הלוואי על כולם חזרה כזאת, חדשות, 3 בינואר 1985
↑  אן.אם.סי - פרישת מנכ"ל, באתר גלובס, 7 במאי 2001
1 2  Moshe Morad, באתר SOAS (באנגלית)
↑  ממאמרי מורד ב"גלובס":
משה מורד, לונדון, ‏לונדון לא מדליקה לי, באתר גלובס, 16 בדצמבר 2004
משה מורד, לונדון, ‏בריטניה נגד הפיש אנד צ'יפס, באתר גלובס, 20 בינואר 2005
משה מורד, לונדון, ‏היסטוריה על גלגלים, באתר גלובס, 11 באפריל 2007
↑  אורי זר אביב, רשות השידור בוחנת את החזרת שיטת הפלייליסט לרשת ג', באתר הארץ, 26 בדצמבר 2011
↑  לי-אור אברבך, ‏מנהל חדש לרשת ג': מנהל 88FM משה מורד, באתר גלובס, 26 בנובמבר 2014
↑  קול הקמפוס, פסקול לשבת של מנהל 88FM - משה מורד, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2014
↑  עכבר העיר, ליהיא גרינר וקטלין רייטר יתחרו בקדם האירוויזיון, באתר הארץ, 26 בינואר 2013
↑  דפנה ארד, נבחר שיר האירוויזיון: "גולדן בוי" של דורון מדלי, באתר הארץ, 26 בפברואר 2015
↑  איתי שטרן, הזמר חובי סטאר ייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון בשטוקהולם, באתר הארץ, 3 במרץ 2016
↑  מערכת וואלה!‏, רשמית: מיי פיינגולד תייצג את ישראל באירוויזיון, באתר וואלה, 11 בינואר 2014
↑   נתי טוקר, המינוי המפתיע בתאגיד השידור: שלומית אברהם-גלוברזון תנהל את חטיבת החדשות, באתר TheMarker‏, 7 ביוני 2016
↑  פוסט של משה מורד בהודעה על סיום תפקידו כמנהל כאן 88, בדף הפייסבוק של משה מורד
↑  דף הביוגרפיה, באתר האינטרנט של משה מורד
↑   בן שלו, סיפורו של צעיר ישראלי שנחת בלונדון כדי להשתלב בסצינת המוזיקה שהסעירה את לבו, באתר הארץ, 18 בפברואר 2019
↑  דף הספר, באתר האינטרנט של משה מורד
↑  דף הספר, באתר האינטרנט של משה מורד
↑  דף הפייסבוק של הספר, בפייסבוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309539905171  LCCN: n2014027542  SUDOC: 200700073  VIAF: 308752477   WorldCat (עם VIAF): 308752477
אוסטין פרייס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 בספטמבר 1995 (בן 29) פארמינגטון הילס, מישיגן, ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.93
 מספר:  14
 מכללה:  אוניברסיטת ליהיי
 דראפט:  לא נבחר, 2017
 קבוצות כשחקן
 2017–2018   2018–2019   2019–2020   2020–2021   2021   2021–:  קופינג סטארס   לימבורג יונייטד   ברואה   מכבי עירוני רעננה   עירוני נס ציונה   דן בוס
 הישגים כשחקן
 גביע היורופקאפ (2021)
 
אוסטין פרייס (באנגלית: Austin Price; נולד ב-16 בספטמבר 1995) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הקלע בדן בוס.
קריירה

פרייס החל את דרכו באוניברסיטת ליהיי בה שיחק ארבע עונות, בהן העמיד 11.5 נקודות, 2.9 ריבאונדים, 1.7 אסיסטים ו-1.4 חטיפות בממוצע למשחק.
בשנת 2017, לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA, חתם פרייס לעונה בקופינג סטארס מהליגה השוודית. פרייס העמיד ממוצעים של 20.2 נקודות, 4.7 אסיסטים ו-4.2 ריבאונדים למשחק.
ביוני 2018, חתם פרייס בלימבורג יונייטד מהליגה הבלגית, שם העמיד ממוצעים של 9.3 נקודות ו-2.6 אסיסטים למשחק.
בשנת 2019, חתם פרייס בברואה מהליגה הבולגרית. הוא העמיד ממוצעים של 15.6 נקודות ב-43 אחוזים לשלוש, 4.8 ריבאונדים ו-2.8 אסיסטים למשחק עד שנעצרה העונה בעקבות מגפת הקורונה.
ב-29 ביוני 2020, חתם פרייס במכבי עירוני רעננה מהליגה הלאומית. ברעננה העמיד פרייס ממוצעים של 17.4 נקודות ב-38 אחוזים לשלוש, 3.4 ריבאונדים ו-3.1 אסיסטים למשחק, לפני שב-19 במרץ 2021 חתם לחודש בעירוני נס ציונה מליגת העל הישראלית.
בעונת 2020/21 זכה עם קבוצת נס ציונה בגביע היורופקאפ, לאחר שניצחו את טלאס מפולין 74:82.
הערות שוליים

↑  רעננה: זר ראשון חתם, איינהורן ימשיך, באתר סלאומית, ‏29 ביוני 2020
↑  אוסטין פרייס חתם לחודש בעירוני נס ציונה, באתר ONE‏, 19 במרץ 2021
↑  משה ברדה, ‏היסטוריה: עירוני נס ציונה זכתה ביורופקאפ, באתר ONE‏, 25 באפריל 2021
בראיין היל

| --- | --- |

היל בשנת 2012
 לידה:  19 בספטמבר 1947 (בן 77) איסט אורנג', ניו ג'רזי, ארצות הברית
 עמדה:  מאמן
 גובה:  1.75 מטרים
 מכללה:  מכללת ג'ון פ. קנדי
 דראפט:  לא נבחר, 1969
 קבוצות כמאמן
 1972–1974 1974–1975 1975–1983 1983–1986 1986–1990 1990–1993 1993–1997 1997–1999 2001–2003 2004–2005 2005–2007 2007–2009 2009–2013:  אוניברסיטת מונקלייר סטייט (עוזר) אוניברסיטת ליהיי (עוזר) אוניברסיטת ליהיי אוניברסיטת פן סטייט (עוזר) אטלנטה הוקס (עוזר) אורלנדו מג'יק (עוזר) אורלנדו מג'יק ונקובר גריזליס שארלוט/ניו אורלינס הורנטס (עוזר) ניו ג'רזי נטס (עוזר) אורלנדו מג'יק ניו ג'רזי נטס (עוזר) דטרויט פיסטונס (עוזר)
 הישגים כמאמן
 מאמן במשחק האולסטאר של ה-NBA‏ (1995)
בראיין אלפרד היל (באנגלית: Brian Alfred Hill; נולד ב-19 בספטמבר 1947) הוא מאמן כדורסל אמריקאי, אשר שימש כמאמן ראשי וכעוזר מאמן בליגת ה-NBA בין השנים 1986–2012. היה המאמן הראשי של הקבוצות אורלנדו מג'יק וונקובר גריזליס.
קריירת אימון > ליגת המכללות

היל נולד וגדל בעיר איסט אורנג' שבניו ג'רזי, ובין השנים 1965–1969 למד באוניברסיטת ג'ון פ. קנדי אשר בנברסקה. בשנת 1972 החל לשמש כעוזר מאמן בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה של מונקלייר, ולאחר שנתיים עבר לתפקיד דומה באוניברסיטת ליהיי שבפנסילבניה. בשנת 1975 מונה למאמן הראשי של ליהיי; ב-8 עונותיו בתפקיד רשמה הקבוצה מאזן כולל של 75 ניצחונות ו-131 הפסדים (36.4%).
בין השנים 1983–1986 היה עוזר מאמן בקבוצת אוניברסיטת המדינה של פנסילבניה ("פן סטייט").
קריירת אימון > ליגת ה-NBA

לקראת עונת 1986/1987 הצטרף לצוות האימון של אטלנטה הוקס, אותה אימן מייק פראטלו.
בשנת 1990 עבר לשמש כעוזרו של מאט גוקאס, מאמן אורלנדו מג'יק, ולאחר 3 עונות החליף אותו כמאמן הראשי של הקבוצה. בעונת 1993/1994 רשמה אורלנדו מאזן חיובי לראשונה בתולדותיה (50–32), ובעונה העוקבת השיגה את המאזן הטוב ביותר באזור המזרחי (57–25) והעפילה לגמר ה-NBA; בסדרת הגמר הפסידו המג'יק בתוצאה 0–4 מול יוסטון רוקטס, על אף יכולת מצוינת של כוכבי הקבוצה שאקיל אוניל ופני הארדוויי. בעונת 1995/1996 ניצחה אורלנדו ב-60 משחקים, אולם הודחה מהפלייאוף בגמר האזור המזרחי, על ידי שיקגו בולס (0–4). בקיץ 1996 עזב אוניל את הקבוצה, ובהיעדרו פתחו המג'יק את עונת 1996/1997 עם 10 ניצחונות בלבד מתוך 26 משחקיהם הראשונים. כאשר עמד מאזן הקבוצה על 24 ניצחונות ו-25 הפסדים פוטר היל מאימון הקבוצה, בין היתר בשל "התקוממות" של שחקני אורלנדו נגדו. במקומו של היל מונה עוזרו ריצ'י אדובאטו למאמן המג'יק.
בקיץ 1997 מונה למאמן הראשי של ונקובר גריזליס, לקראת עונתה השלישית ב-NBA. בשתי עונותיו הראשונות בתפקיד בלטו בקבוצה השחקנים הצעירים שריף עבדור-רחים, בראיינט ריבס ומייק ביבי, אך הגריזליס רשמו מאזן כולל של 27 ניצחונות בלבד לעומת 105 הפסדים. את עונת 1999/2000 שוב פתחה ונקובר בצורה חלשה, וכשהגיעה למאזן שלילי 4–18 פוטר היל, ובמקומו מונה עוזרו ליונל הולינס.
בין השנים 2001–2003 שימש כעוזר מאמן בשארלוט/ניו אורלינס הורנטס, תחת פול סיילאס. בינואר 2004 מונה לעוזרו של לורנס פרנק, מאמנה הנכנס של ניו ג'רזי נטס.
לקראת עונת 2005/2006 חזר לאמן את אורלנדו מג'יק, בה בלטו אז דווייט הווארד, גרנט היל, הידו טורקוגלו וג'מיר נלסון. בשתי עונותיו עם הקבוצה בקדנציה זו השיגה אורלנדו מאזן כולל של 76 ניצחונות ו-88 הפסדים, והשתתפה בסדרת פלייאוף אחת. בסיום עונת 2006/2007 פוטר היל, ובמקומו מונה סטן ואן גנדי למאמן המג'יק.
בין השנים 2007–2009 חזר לשמש כעוזרו של לורנס פרנק בניו ג'רזי, ובין השנים 2009–2012 היה עוזרם של ג'ון קיוסטר ופרנק בדטרויט פיסטונס.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות האימון של היל ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות האימון של היל בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  היל מונה לעוזר מאמן בקבוצת פן סטייט, באתר upi.com,‏ 14 באפריל 1983
1 2  היל מפוטר מאימון אורלנדו, באתר ESPN,‏ 24 במאי 2007
↑  היל מונה למאמן הגריזליס, באתר הניו יורק טיימס, 27 ביוני 1997
↑  פרופיל של היל, באתר הפיסטונס, 5 בדצמבר 2011
נסים שאירעו בבית המקדש

לפי מקורות שונים בספרות חז"ל, בבית המקדש אירעו מספר נסים באופן קבוע. בדרך כלל מאוחדים הנסים שנעשו בירושלים עם הנסים שאירעו במקדש.
הנסים לפי מסכת אבות

במסכת אבות, מפורטים עשרה נסים (באבות דרבי נתן מופיעות גרסאות מעט שונות לעשרת הנסים):
"לא הפילה אשה מריח בשר הקדש" - אשה לא הפילה את עוברה בגלל שהריחה את ריח בשר הקורבנות. פירוש קהתי מסביר את הנס כך: "הלכה היא שאשה מעוברת שהריחה ריח תבשיל מאכילים אותה מאותו תבשיל - אפילו כשהוא משל איסור - עד שתשוב נפשה, שאם לא יאכילוה, חיי האם והעובר בסכנה, ואין לך דבר העומד בפני פיקוח נפש; והיה הנס בבית המקדש, שאף על פי שריח צלי ומבושל מבשר הקורבנות היה נודף שם תמיד, לא קרה מעולם מכשול ותקלה לשום אשה על ידי הריח".
"ולא הסריח בשר הקדש מעולם" - בשר הקורבנות מעולם לא התקלקל למרות שחלק מהקורבנות נשמרו לאכילה למעלה מ-24 שעות מהשחיטה ועד האכילה. לפי נוסחה ב' של אבות דרבי נתן: "ולא התליע בשר הקדש בירושלים מעולם".
"ולא נראה זבוב בבית המטבחים" - מעולם לא היה זבוב באזור השחיטה למרות שהיה שם בשר באופן קבוע וזה היה מקום מועד לכך.
"ולא אירע קרי לכהן גדול ביום הכיפורים" - מעולם לא קרה קרי לילה לכהן הגדול ביום הכיפורים, דבר שהיה פוסל אותו מלעבוד בבית המקדש ביום הכיפורים. לפי נוסחה אחת של אבות דרבי נתן: "ולא אירע קרי לכהן גדול ביום הכיפורים, חוץ מרבי ישמעאל בן קמחית, שיצא להסיח עם הגמון אחד ונתזה צינורא מפיו ונפלה על בגדיו (כלומר, ניתז רוק מפי ההגמון על בגדיו, וחשודים גויים בטומאת קרי, שאינם מיטהרים ממנה) ונכנס אחיו ושמש בכהונה גדולה תחתיו".
"ולא כבו גשמים אש של עצי מערכה" - מעולם לא נכבתה האש של המזבח החיצון כתוצאה מגשם וזאת למרות שהמזבח עמד במקום פתוח.
"ולא נצחה הרוח את עמוד העשן" - עשן הקורבנות הנשרפים עלה לשמיים מהמזבח בקו ישר תמיד והרוח לא הזיזה או פיזרה אותו.
"ולא נמצא פסול בעמר ובשתי הלחם ובלחם הפנים" - מעולם לא נפסלו מנחת העומר, שתי הלחם ולחם הפנים. ייתכן שהסיבה שלא נמצא פסול בלחם הפנים היא בגלל צורת ההכנה שלו שמנעה ממנו להתקלקל. סוד הכנת לחם הפנים נשמר בידי בית גרמו. במסכת יומא מוזכרים בית גרמו, האחראים על אפיית לחם הפנים, לגנאי מכיוון שלא הסכימו ללמד את "מעשה לחם הפנים". רבי עובדיה מברטנורא מפרש את מעשה לחם הפנים כך: "...והיו אומנים בעשייתו ובאפייתו לרדותו מן התנור שלא ישבר ולעשותו שלא יתעפש".
"עומדים צפופים ומשתחוים רוחים" - גם כאשר הייתה צפיפות בבית המקדש כאשר כל האנשים השתחוו היה להם מקום ברווח.
"ולא הזיק נחש ועקרב בירושלים". לפי נוסחה אחת של אבות דרבי נתן: "מעולם לא נפגע אדם בירושלים. ולא ניזוק ולא נכשל במקדש מעולם".
"ולא אמר אדם לחברו: צר לי המקום שאלין בירושלים" - ישנם מספר פירושים:
מעולם לא אמר אדם שאינו יכול להתפרנס בירושלים ולכן יעבור לגור במקום אחר {מכיוון} שהנס היה בכך שהקב"ה היה מפרנס את כל מי שגר בירושלים (רש"י).
מעולם לא אמר אדם שצפוף לו בירושלים (ברטנורא, רבנו יונה). יש שמפרשים שהנס היה שבאמת לא היה צפוף ויש שמפרשים שהיה צפוף אבל איש לא אמר זאת מפני האהבה לירושלים[דרוש מקור].
בתלמוד הוצאו שני הניסים האחרונים ממנין העשרה, מאחר שהם שייכים לירושלים ולא למקדש, תחתיהם הובאו:
"שברי כלי חרס, מוראה ונוצה, ודישון מזבח הפנימי, ודישון המנורה - נבלעין במקומן" כלומר שאדמת המקדש הייתה בולעת את פסולת הקדשים שהייתה מושלכת עליה.
נס חומו של לחם הפנים (ראה בהמשך).
נסים שבלחם הפנים

לחם הפנים היה לחם בעל צורה מיוחדת שהייתה מצוות עשה להניחו לפני ה' במשכן או במקדש בכל שבת, ומסופר על שלושה נסים שהתרחשו לו:
הלחם נשמר טרי וחם במשך שבוע.
חתיכה קטנה של הלחם הייתה משביעה.
לא קרה שהלחם נפסל מסיבה כלשהי.
נסים שבשער ניקנור

שער ניקנור הוא שער נחושת ששימש ככניסה המזרחית לעזרה בבית המקדש. שער ניקנור הוא השער המפואר והמפורסם ביותר מבין שערי הר הבית ושימש ככניסה הראשית לעזרה. חז"ל אומרים שבשער ניקנור נעשו נסים. נחלקו הדעות לגבי הנסים שנעשו. לפי הסבר אחד המופיע במספר מקורות בתוספתא ובתלמוד, ניקנור היה נדבן יהודי מעשירי אלכסנדריה שנידב דלתות שתשמשנה כשער לבית המקדש ולכן נקראו דלתות אלו על שמו. בתוספתא מסופר כי במהלך המסע מאלכסנדריה התרחש נס לדלתות, ובשל כך גם לאחר שישראל התעשרו וציפו את כל דלתות הנחושת במקדש בזהב, הושאר שער ניקנור ללא ציפוי:
כל השערים שהיו שם (בבית המקדש) נשתנו להיות של זהב, חוץ משערי ניקנור, מפני שנעשה בהן נס... מהו נס שנעשה בהן? אמרו: כשהיה ניקנור מביאם מאלכסנדריא של מצרים, עמד עליהן נחשול שבים לטבען, ונטלו אחד מהן והטילוהו לים. ובקשו להטיל את השני ולא הניחן ניקנור. אמר להם: אם אתם מטילין את השני - הטילוני עמו. היה מצטער ובא עד שהגיע לנמלה של יפו. כיון שהגיעו לנמלה של יפו, היה (הדלת שהושלכה) מבעבע ועולה מתחת הספינה. ויש אומרים: אחת מן חיה שבים בלעה אותו, וכיון שהגיע ניקנור לנמלה של יפו, פלטתו והטילתו ליבשה.
פירוש זה נתמך בידי הממצא הארכאולוגי של כתובת ניקנור, בה מוזכר "נקנר אשר עשה את הדלתות".
ההסבר השני והפחות מוכר, מופיע בברייתא בתלמוד הירושלמי במסכת יומא ”למה נקרא שמו שער ניקנור? שפעם אחת עלה ניקנור סרדיוט ממלכי יונים וחנה כנגד שער ניקנור והיה מניף ידו על בית המקדש ואמר: 'אימתי תיפול העיר הזאת והבית הזה בידי ואהרסנה?' וכשגברה יד בית חשמונאי ונצחום, תפשוהו וקצצו ידיו ורגליו ותלוהו לפני השער וקראו שמו שער ניקנור.”
ניסי הארון

בתלמוד נאמר כי הארון לא צמצם את המרחב הפנוי בקודש הקדשים: ”אמר רבי לוי דבר זה מסורת בידינו מאבותינו מקום ארון אינו מן המדה”, וכן הכרובים שעשה שלמה לא תפסו מקום לעצמם.
ניסים נוספים

בתלמוד הובאו דבריו של רבי אושעיא: ”בשעה שבנה שלמה בית המקדש נטע בו כל מיני מגדים של זהב והיו מוציאין פירותיהן בזמנן וכשהרוח מנשבת בהן נושרין שנא' (תהלים עב, טז) "ירעש כלבנון פריו" וכשנכנסו נכרים להיכל יבש שנאמר (נחום א, ד) "ופרח לבנון אומלל" ועתיד הקב"ה להחזירן שנאמר (ישעיהו לה, ב) "פרוח תפרח ותגל אף גילת ורנן כבוד הלבנון נתן לה"”.
ראו גם

בית המקדש
בית המקדש הראשון
בית המקדש השני
נס
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת אבות, פרק ה', משנה ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"א, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ט, עמוד א'.
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ה', משנה ח'.
↑  הברייתא אינה מופיעה בירושלמי לפנינו  אך כך מצטטה רבי שלמה סיריליו בפירושו על הירושלמי, על המשנה במסכת שקלים, פרק ו', משנה ג'. אך הסיפור עצמו, בלא הקישור לשער, מופיע במגילת תענית (יג באדר)
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"א, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"א, עמוד א'
שולחן לחם הפנים, ועליו לחם הפנים, בדגם המשכן בתמנע.
"העצמות... של נקנר איש אלכסנדריה שעשה את הדלתות" כתובת יוונית שנמצאה על גלוסקמה במערת ניקנור בהר הצופים.
שער פרדקין

שער פרדקין (באנגלית: Fredkin Gate) הוא שער קוונטי המבוסס על שלושה קיוביטים. השער הומצא על ידי אדוארד (אד) פרדקין. השער ידוע גם כ-"שער החלפה מבוקר" (באנגלית: controlled-SWAP).
סרטוט "שער פרדקין" (controlled-SWAP) כשער לוגי.כאשר קיוביט הבקרה (העיגול השחור) דולק, השער יחליף בין קיוביטי המטרה (בין ה-X העליון לבין ה-X התחתון).
הגדרה

לשער שלוש כניסות ושלוש יציאות המוגדרות כך: כניסת בקרה ( C), שתי כניסות מטרה ( I_{1},I_{2}) ושתי יציאות ( O_{1},O_{2}). מטרת השער היא לבצע החלפה בין שני הקיוביטים, אם ורק אם קיוביט הבקרה ( C) דלוק.
הגדרה > דרך הפעולה

כאשר כניסת הבקרה ( C) כבויה, השער מעתיק את  I_{1} ל- O_{1}, ואת  I_{2} ל- O_{2}. אולם, כאשר כניסת הבקרה ( C) דולקת, השער מעתיק את  I_{1} ל- O_{2}, ואת  I_{2} ל- O_{1}. בנוסף, השער לא משפיע על קיוביט הבקרה ( C). משום כך פעולת השער הפיכה ואינה מאבדת מידע בתהליך.
לכן גם מכונה שער זה כ-"שער החלפה מבוקר", מפני שהוא מחליף בין שני קיוביטים בתנאי (כלומר – שניתן להדליקו ולכבותו).
הגדרה > ייצוג של השער בדרכים שונות > טבלת אמת

| כניסה> C | כניסה> I1 | כניסה> I2 | יציאה> C | יציאה> O1 | יציאה> O2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
0
| 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 |
| 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 |
| 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
1
הגדרה > ייצוג של השער בדרכים שונות > מטריצה מייצגת

{\begin{bmatrix}1&0&0&0&0&0&0&0\\0&1&0&0&0&0&0&0\\0&0&1&0&0&0&0&0\\0&0&0&1&0&0&0&0\\0&0&0&0&1&0&0&0\\0&0&0&0&0&0&1&0\\0&0&0&0&0&1&0&0\\0&0&0&0&0&0&0&1\\\end{bmatrix}}
הגדרה > ייצוג של השער בדרכים שונות > הגדרה לוגית

S=((I_{1})\ \ XOR\ \ (I_{2}))\ AND\ (C)
O_{1}=(I_{1})\ \ XOR\ \ (S)
O_{2}=(I_{2})\ \ XOR\ \ (S)
הגדרה > ייצוג של השער בדרכים שונות > הגדרה בקוד (פייתון)

def fredkin(i_1: bool, i_2: bool, c: bool):
    """שער פרדקין עבור מערכת קלאסית
    מחזיר: tuple באורך 3 כאשר (o_1, o_2, c)"""

    if c:
        return i_1, i_2, c
    else:
         return i_2, i_1, c
שימושים > - מעגל סוכם לוגי מלא של שלושה קיוביטים

השער משמש ליצירת מעגלים לוגיים המסוגלים לסכום 3 קיוביטים שונים (כמתואר בהמשך).
דוגמאות

דוגמה נפוצה לשימוש בשער פרדקין היא "מעגל סוכם לוגי מלא של 3 קיוביטים". המעגל מסוגל לסכום שלושה קיוביטים ולפלוט שני קיוביטים המתארים את סכומם כמספר בינארי.
ראו גם

שערים קוונטיים
מחשוב קוונטי
מכניקת הקוונטים
שערים לוגיים
בתמונה ניתן לראות את שרטוט המעגל. הביטים 0 ו-1 הם קבועים (בתחילת ההרצה, ערכיהם יהיהו 0 ו-1 בהתאמה). הביטים p, q ו-r מייצגים את המשתנים הנסכמים (באופן קלאסי, יוכל כל משתנה לייצג את המספר 0 או המספר 1). פלט הבקרה אינו משנה את הקיוביטים המקוריים (קרי p ו-q). בנוסף, פלט האשפה חסר משמעות ומהווה תוצר לוואי של אלגוריתם המעגל. איחוד תוצאות הפלטים: "זוגיות" ו-"שארית", משמעו מספר הסכום בבינארית (כאשר "זוגיות" מסמן את הספרה הראשונה, ו-"שארית" את הספרה השנייה. למשל, עבור הסכום '2', "זוגיות" יהיה כבוי ו-"שארית" יהיה דלוק).
ויליאם פ. גוטליב

| --- | --- |

ויליאם גוטליב מתארח בתחנת הרדיו WINX בוושינגטון, 1940 לערך
 לידה:  28 בינואר 1917 Canarsie, ארצות הברית 
 פטירה:  23 באפריל 2006 (בגיל 89) גרייט נק, ארצות הברית 
 שם לידה:  William Paul Gottlieb 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ליהיי, אוניברסיטת מרילנד 
 תקופת הפעילות:  1939–1948 (כ־9 שנים) 
 בן או בת זוג:  Delia Potofsky Gottlieb 
 
ויליאם פול גוטליב (באנגלית: William Paul Gottlieb‏; 28 בינואר 1917 – 23 באפריל 2006) היה צלם ובעל טור אמריקאי, הידוע בעיקר בשל תצלומיו הקלאסיים של האמנים המובילים ב"תור הזהב" של הג'אז האמריקאי, בשנות ה-30 וה-40. תצלומיו של גוטליב נמנים עם הצילומים הידועים ביותר והנפוצים ביותר מעידן זה בסוגת הג'אז.
במהלך הקריירה צילם גוטליב מאות צילומי דיוקן של מוזיקאי ג'אז בולטים, לרוב בעת הופעה באחד ממועדוני הג'אז הידועים בניו יורק. עם המוזיקאים הבולטים שאותם צילם נמנים לואי ארמסטרונג, דיוק אלינגטון, צ'ארלי פארקר, בילי הולידיי, דיזי גילספי, ארל היינס, ת'לוניוס מונק, סטן קנטון, ריי מקינלי, בני גודמן, קולמן הוקינס, לואי ג'ורדן, אלה פיצג'רלד ובני קרטר.
ביוגרפיה

גוטליד נולד ב-28 בינואר 1917 בשכונת קנרסי בברוקלין, וגדל בבאונד ברוק, ניו ג'רזי, שם עבד אביו בעסקי הבנייה והנגרות. ב-1938 סיים את לימודיו לתואר בכלכלה באוניברסיטת ליהיי בפנסילבניה. במהלך לימודיו בליהיי היה כתב בשבועון הסטודנטיאלי ואף הגיע להיות עורך אחראי של The Lehigh Review, מגזין סטודנטיאלי בנושא מדע ואמנות. בשנתו האחרונה בלימודים החל לחבר טור שבועי בנושא ג'אז בעיתון היוקרתי "וושינגטון פוסט". לאחר שהוחלט במערכת העיתון שאין די תקציב כדי לממן צלם שיצלם תמונות עבור הטור, רכש גוטליב לעצמו מצלמה לצילום עיתונות והחל לצלם בעצמו את התמונות לטור.
ב-1943, במהלך מלחמת העולם השנייה, גויס גוטליב לשירות בחיל האוויר האמריקאי, שבו שירת כקצין צילום וקצין מיונים. לאחר מלחמת העולם השנייה עבר גוטליב לניו יורק כדי לעסוק בעיתונות. הוא עבד ככתב וצלם במגזין "דאון ביט" (שהיה בזמנו מגזין הג'אז המוביל), ועבודתו פורסמה גם לעיתים קרובות ב-Record Changer, ב-Saturday Review וב-Collier's. ב-1948 פרש גוטליב מעיסוק בתחום הג'אז כדי לבלות זמן בחיק אשתו דֶליה וילדיו.
לאחר שעזב את "דאון ביט", החל גוטליב לעבוד בחברת Curriculum Films, חברה שייצרה סרטי שקופיות חינוכיים. לאחר מכן הקים חברה משל עצמו שעסקה בהכנת סרטי שקופיות, שנרכשה לאחר מכן על ידי חברת מקגרו-היל. רבים מסרטי השקופיות שהכין זכו בפרסים, מטעם מועצת הסרטים הקנדית (Canadian Film Board) ומטעם איגוד הספרנים לסרטים חינוכיים (Educational Film Librarians Association). גוטליב אף חיבר ואייר ספרי ילדים, לרבות The Four Seasons ("ארבע העונות"),‏ Tigers Adventure ("הרפתקאות נמרים") ו-Laddie the Superdog ("לדי, סופר-כלבה"). הוא אף כתב ספרי לימוד כמו Science Facts You Won't Believe ("עובדות מדעיות שלא ייאמנו") ו-Space Flight ("טיסה בחלל").
מלבד קריירת הצילום שלו, גוטליב אף עסק בטניס כתחביב. גוטליב ובנו סטיבן דורגו פעמים רבות במקום הראשון בדירוג הקבוצות של אב ובן בחוף המזרחי של ארצות הברית, ופעמיים הם נמנו עם עשרת הצמדים המובילים בארצות הברית. בנו סטיבן הלך בעקבות אביו והיה אף הוא לצלם מקצועי. תצלומיו של סטיבן הופיעו לעיתים קרובות באתרי האינטרנט של קודאק ושל ניקון, וקודאק ציינה אותו כאחד מחמשת "הסמלים המקצועיים של קודאק" בארצות הברית. האדריכל איי אם פיי אמר כי "[סטיבן] גוטליב מתעלה מעל לצילום האדריכלי המסורתי בעזרת פירוש האדריכלות בתפיסה של אמן אמיתי".
גוטליב נפטר ב-23 באפריל 2006 בגרייט נק, ניו יורק, בשל סיבוכים של שבץ.
מורשתו

לפי בקשתו של גוטליב, תצלומיו עברו לאחר מותו (ב-2010) לרשות הציבור. בתמונותיו נעשה שימוש במיזמים חופשיים רבים, ובהם ויקיפדיה.