stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איסלנד באירוויזיון 2024
לפני האירוויזיון > Söngvakeppnin 2024 > גמר

הגמר התקיים ב-2 במרץ 2024, וכלל את חמשת המועמדים שהעפילו משלבי חצאי הגמר. בעוד שכל השירים שהתחרו בחצי הגמר חויבו להיות באיסלנדית, בגמר ניתנה למשתתפים האפשרות לבצע אותם באנגלית. וייב בחרו להשאיר את שירם באיסלנדית, ואילו הארבעה הנותרים החליפו את השפה לאנגלית. בגמר הופיעו טיליאו, נציגת איסלנד לאירוויזיון 2023 וסלמה ביורנסדוטיר, שייצגה את המדינה בשנים 1999 ו-2005.
זהות שני המפעילים לשלב השני של הגמר נקבעו באמצעות שילוב בין הצבעות הקהל לקולות צוות השיפוט ביחס שווה של 50/50. הסיבוב השני, שקבע את הזוכה של התחרות, הוכרע על ידי הקהל בלבד. חבר השופטים הורכב מוויגדיס האפלידאדוטיר, זמרת, שחקנית ופעילת זכויות אדם; סינדרי אסטמרסון, מנהלת ב"איסלנד איירוייבס"; ארנה הרון, זמרת ומגישה ברדיו; ארני מת'יאסון, עיתונאי וכותב; סיגרידור ביינטיינסדוטיר, זמרת; איינאר בארדרסון, יו"ר מועצת ההנהלה של מרכז המוזיקה האיסלנדית ואלין הול, מוזיקאית.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | אמן | שיר | שופטים | קהל | סך הכול | מיקום | תוצאה |
| 1 | וייב | "Bíómynd" | 13,656 | 15,727 | 29,383 | 4 | הודחו |
| 2 | הרה ביורק | "Scared of Heights" | 16,661 | 15,406 | 32,067 | 2 | העפילה לסיבוב הבא |
| 3 | אניטה | "Downfall" | 14,476 | 10,124 | 24,600 | 5 | הודחה |
| 4 | בשאר מוראד | "Wild West" | 21,304 | 26,359 | 47,663 | 1 | העפיל לשלב הבא |
| 5 | סיגה אוזק | "Into the Atmosphere" | 16,114 | 14,595 | 30,709 | 3 | הודחה |
| סדר | שיר | שופט 1 | שופט 2 | שופט 3 | שופט 4 | שופט 5 | שופט 6 | שופט 7 | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Bíómynd" | 1,639 | 1,912 | 1,639 | 1,912 | 2,185 | 2,731 | 1,639 | 13,656 |
| 2 | "Scared of Heights" | 1,912 | 2,185 | 2,185 | 1,639 | 3,278 | 2,185 | 3,278 | 16,661 |
| 3 | "Downfall" | 2,185 | 1,639 | 2,731 | 2,731 | 1,639 | 1,639 | 1,912 | 14,476 |
| 4 | "Wild West" | 3,278 | 2,731 | 3,278 | 3,278 | 2,731 | 3,278 | 2,731 | 21,304 |
| 5 | "Into the Atmosphere" | 2,731 | 3,278 | 1,912 | 2,185 | 1,912 | 1,912 | 2,185 | 16,114 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | אמן | שיר | הצבעות | הצבעות | הצבעות | מיקום |
| סדר | אמן | שיר | סבב 1 | סבב 2 | סך הכול | מיקום |
| 1 | הרה ביורק | "Scared of Heights" | 32,067 | 68,768 | 100,835 | 1 |
| 2 | בשאר מוראד | "Wild West" | 47,663 | 49,832 | 97,495 | 2 |
לפני האירוויזיון > קידום

על מנת לקדם את השיר לפני הופעתה באירוויזיון אישרה ביורק את השתתפותה ב-PrePartyES במדריד ב-30 במרץ, בקונצרט האירוויזיון באמסטרדם ב-13 באפריל, במסיבת האירוויזיון הנורדית בסטוקהולם ב-14 באפריל, בליל האירוויזיון של אוסלו ב-20 באפריל ובמסיבת האירוויזיון של קופנהגן ב-4 במאי.
לפני האירוויזיון > מחלוקות > השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024

השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024, על-אף מלחמת חרבות ברזל והמשבר ההומניטרי ברצועת עזה שנגרם כתוצאה מכך, עוררה מחלוקת באיסלנד ובמדינות נוספות. על-אף ההצהרה הרשמית שפרסם תאגיד השידור בדבר השתתפותה של איסלנד בתחרות, נשלחו עצומות מחאה מטעם אגודת המוזיקאים של איסלנד (FTT) ופעילי תנועת ה-BDS, שגרמו ל-RÚV לשנות את הצהרתו ולקבוע כי יתאפשר לזוכה ה-Söngvakeppnin 2024 לוותר על זכות ייצוג המדינה בתחרות. לקראת משדר הגמר הודיעו שני המתמודדים ביורק ומוראד כי הם ישתתפו באירוויזיון אם יזכו. מועד קבלת ההחלטה הסופית נקבע ל-11 במרץ. באותו היום אישר RÚV את השתתפותה ביורק בתחרות. גיסלי מרטיין בלדורסון, פרשן RÚV לאירוויזיון בין השנים 1999–2005 ומאז 2016, לא שב לתפקידו במחאה על "חוסר התגובה" מצד איגוד השידור האירופי בנוגע לרצח עם שמתבצע, לכאורה, ברצועת עזה. מוראד, זמר ממזרח ירושלים שהגיע למקום השני בקדם, השתתף באירוע ה-"Falastinvision" ("פלסטינויז'ן") במאלמה, כמחאה על גמר אירוויזיון 2024.
במרץ 2024 קבע סקר מבית מסקינה שנערך בקרב אזרחי איסלנד כי 32.3% רצו שהמדינה תשתתף באירוויזיון, 42.2% ענו בשלילה ו-25.5% נמנעו. סקר דומה על ידי פוסנט הראה 31% תמיכה, 46% התנגדות ו-23% נמנעים.
לפני האירוויזיון > מחלוקות > האשמות באי-סדרים בהצבעה וקריסת יישומון ההצבעה

על פי כמה חשדות שהופצו באינטרנט במהלך שני סבבי ההצבעה של השלב השני בגמר הקדם קרס היישומון RÚV Stjörnur, דרכו דירג הקהל את השיר שאהב. צופים רבים דיווחו ברשתות החברתיות על תקלה שאירעה, לכאורה. ליליה קריסטין בירגיסדוטיר, מנהלת השיווק והתקשורת של היישומון, אמרה בראיון כי נציגי החברה בדקו את הנושא יחד עם מפיקי ה-Söngvakeppnin, ונראה כי השרתים פעלו כמצופה.
איינר הראפן סטפנסון, אחד מכותבי השיר "Wild West" של מוראד, קרא לתאגיד השידור האיסלנדי לפתוח בחקירה שתבוצע על ידי צד שלישי. רונאר פרייר גיסלאסון, מנכ"ל ה-Söngvakeppnin, הצהיר כי נפתחה חקירה על התקלה, ובמקביל הבהיר כי המספר הכולל של הצבעות ה-SMS שקיבלו מוראד וביורק לא השפיע על התוצאות. מאוחר יותר הגיב סטפנסון, וטען שהחקירה העצמית של הפקת האירוע לא הניבה דבר, וכי יש לפתוח הצבעה חוזרת. סטפן אייריקסון, מנהל הרדיו של RÚV, חזר והדגיש כי מדובר בתוצאות אמת.
מכתב פתוח בן 1,200 חותמים נשלח למועצת המנהלים של RÚV בדרישה לחקור את אי-סדרי ההצבעה. אסדיס מריה וידארסדוטיר, אחת מכותביו של "Scared of Heights", הצהירה כי בכוונתה "לנתק את קשרה לשיר" עקב חוסר התגובה של RÚV בעניין ההצבעה.
ב-10 במרץ 2024 דווח באתר "מאנליף" על כך שיוגב סגל, עובד בתאגיד השידור הישראלי, פתח, כביכול, בקמפיין נגד מוראד במהלך גמר ה-Söngvakeppnin. לטענת האתר, סגל ניצל את מעמדו כמנהל קבוצת הפייסבוק "מטיילים ישראלים באיסלנד" ועודד את חבריה להצביע לביורק ולא למוראד המזוהה כפלסטיני. בהודעה לאתר מעריצי האירוויזיון ביוון, "Eurovisionfun", הודה סגל במעורבותו, אך דחה את טענת מעורבותו של התאגיד הישראלי.
באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-28 בינואר 2024 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌איסלנד שובצה להופיע בחלקו השני של חצי הגמר הראשון, שנערך ב-7 במאי.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. איסלנד הופיעה חמישית, לפני סלובניה ואחרי קרואטיה.
לקראת התחרות שידר RÚV את התוכנית המסורתית Alla leið החל מ-13 באפריל. תקופת השידור נמשכה עד ל-4 במאי והיא כולה הוגשה על ידי אווה רוז. בתוכנית האזין פאנל מומחים לשירים המתחרים באירוויזיון 2024. לבסוף נקבע כי השיר הצרפתי, "Mon amour" בביצוע סלימאן הוא הטוב ביותר בתחרות השנה.‏ RÚV שיתף פעולה עם DR הדני, תאגיד השידור השוודי, ARD הגרמני, BBC הבריטי, ČT הצ'כי, ERR האסטוני, פראנס טלוויזיון, NRK הנורווגי ו-Yle הפיני בשידור התוכנית ABBA – Against the Odds לרגל יום השנה החמישים לניצחון הראשון של שוודיה באירוויזיון: "Waterloo" של אבבא. שני חצאי הגמר והגמר שודרו על ידי RÚV עם פרשנות בשפה האיסלנדית מפי גאנה דיס אמילסדוטיר ובערוץ RÚV 2 עם שפת הסימנים האיסלנדית. שלושת המשדרים עלו גם ברדיו דרך Rás 2.‏
ה"גלויות" הן קטעי וידאו קצרים בני 40 שניות, שמוקרנים במהלך שידור הטלוויזיה ותכליתם לאפשר מעבר חלק ככל הניתן בין שיר לשיר בעיצובה השונה של הבמה. לקראת אירוויזיון 2024 הוחלט כי נושא ה"גלויות" השנתי יהיה שני שירי עבר מכל מדינה. לאחר הקרנת שני השירים הנבחרים הוצג וידאו קצר על הנציג העכשווי של אותה המדינה, שצולם על ידו במצב סלפי. איסלנד בחרה להציג את ICY, נציגי המדינה לאירוויזיון 1986 ואת דאדי פרייר, נציג המדינה לאירוויזיון 2021, שדורגה במקום הרביעי.
באירוויזיון > חצי הגמר

ביורק השתתפה בחזרות טכניות למופע ב-28 באפריל וב-1 במאי. לאחר מכן השתתפו בעוד שלוש חזרות גנרליות ב-6 וב-7 במאי.
הופעתה של איסלנד נפתחת בתצלום של ביורק עומדת גרם מדרגות גבוה, כמשאחוריה מאירות מנורות לייזר בצבע זהב. ביורק לובשת חליפה בצבע זהה כשידיה מעוטרות בחוטי זהב רבים. בפזמון מוקרן על המסך משולשים רבים בצבעי זהב ולבן. בבית השני יורדת ביורק מגרם המדרגות אל עבר קדמת הבמה. במהלך הפזמון האחרון מצטרפים אל ביורק לבמה חמשת זמרי הליווי שלה. לסיום ההופעה עולה פעם נוספת הזמרת למדרגה האחרונה, וחמשת הזמרים הנוספים נותרים בקרקע. מאחוריהם נדלקים עשרה עמודי זיקוקים.
בסוף המופע הוכרז כי איסלנד סיימה את הערב בין חמש המדינות, שכשלו בניסיון להעפיל לשלב הגמר. מאוחר יותר התברר כי היא דורגה במקום ה-15 והאחרון עם 3 נקודות.
באירוויזיון > הצבעה

במהלך שלושת המופעים העניקה כל מדינה שני סטים של הצבעה (הקהל והשופטים של אותה המדינה). מספר הנקודות ששתי הקבוצות יכולות להעניק נע בין 1–8, 10 ו-12 נקודות. ההרכב המדויק של חבר השופטים הלאומי ופירוט הנקודות שלהם ושל הקהל של כל מדינה פורסמו לאחר הגמר. חבר השופטים האיסלנדי הורכב מאיוואר גודמונסון, מרינו גייר ליליינדאהל, תודור הלגי תודארסון, טיליאו פטורסדוטיר ותורנו ארנה קלאוסן. בחצי הגמר הראשון הגיעה איסלנד למקום ה-15 עם 3 נקודות, ולא העפילה לשלב הגמר. אף מדינה לא העניקה לה את "12 הנקודות" בחצי הגמר. היא העניקה בגמר את 12 הנקודות שלה לצרפת (שופטים) ולקרואטיה (קהל).
מגיש ההצבעה מטעם איסלנד היה פרידריק אומאר, שייצג את המדינה באירוויזיון 2008 כחלק מיורובנדיד.
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו לאיסלנד > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  שוודיה | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  קפריסין | נקודה אחת |
| סך הכל | 2 מדינות | 3 נקודות |
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו מאיסלנד > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  קרואטיה
10 נקודות:  אוקראינה
8 נקודות:  פולין
7 נקודות:  ליטא
6 נקודות:  פינלנד
5 נקודות:  לוקסמבורג
4 נקודות:  קפריסין
3 נקודות:  אירלנד
2 נקודות:  אוסטרליה
נקודה אחת:  פורטוגל
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו מאיסלנד > חצי הגמר > תוצאות הצבעה מפורטות

החל מאירוויזיון 2023 המדינות העולות מחצאי הגמר אל הגמר נקבעות רק על בסיס הצבעות הקהל. נוסף על כך, משנה זו, קהל במדינות אשר לא משתתפות בתחרות יכול אף הוא להצביע. כל ההצבעות של המדינות האחרות אשר לא משתתפות מחוברות יחד לסל הצבעות נוסף של 1–8, 10 ו-12 נקודות ונקרא הצבעות שאר העולם.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| סדר | מדינה | קהל | קהל |
| סדר | מדינה | מיקום | נקודות |
| 01 |  קפריסין | 7 | 4 |
| 02 |  סרביה | 12 |  |
| 03 |  ליטא | 4 | 7 |
| 04 |  אירלנד | 8 | 3 |
| 05 |  אוקראינה | 2 | 10 |
| 06 |  פולין | 3 | 8 |
| 07 |  קרואטיה | 1 | 12 |
| 08 |  איסלנד |  |  |
| 09 |  סלובניה | 13 |  |
| 10 |  פינלנד | 5 | 6 |
| 11 |  מולדובה | 11 |  |
| 12 |  אזרבייג'ן | 14 |  |
| 13 |  אוסטרליה | 9 | 2 |
| 14 |  פורטוגל | 10 | 1 |
| 15 |  לוקסמבורג | 6 | 5 |
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו מאיסלנד > גמר > תוצאות הצבעה מפורטות

צוותי השיפוט בתחרות מונים חמישה אנשי מקצוע בתעשיית המוזיקה, אזרחי המדינה אותה הם מייצגים. שמותיהם פורסמו לפני התחרות בשם השקיפות. כל צוות שיפוט דירג את 26 השירים שהתחרו בגמר על פי יכולות ווקאליות, ההופעה על הבמה, הרכב השיר ומקוריותו. בנוסף, נאסר על כל שופט להיות קשור בצורה כלשהי עם אחד האמנים המתחרים. הדירוגים האישיים של כל שופט וכן תוצאות הצבעות הקהל פורסמו זמן קצר לאחר מכן.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | מדינה | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | קהל | קהל |
| סדר | מדינה | שופט 1 | שופט 2 | שופט 3 | שופט 4 | שופט 5 | דירוג | נקודות | דירוג | נקודות |
| 01 | שוודיה שוודיה | 13 | 5 | 12 | 9 | 7 | 10 | 1 | 4 | 7 |
| 02 | אוקראינה אוקראינה | 20 | 4 | 6 | 7 | 8 | 8 | 3 | 6 | 5 |
| 03 | גרמניה גרמניה | 22 | 6 | 7 | 12 | 4 | 9 | 2 | 9 | 2 |
| 04 | לוקסמבורג לוקסמבורג | 10 | 18 | 8 | 8 | 11 | 13 |  | 20 |  |
| 05 | הולנד הולנד  | 25 | 7 | 13 | 19 | 17 | 16 |  | N/A |  |
| 06 | ישראל ישראל | 23 | 26 | 24 | 23 | 16 | 25 |  | 3 | 8 |
| 07 | ליטא ליטא | 17 | 12 | 14 | 17 | 20 | 18 |  | 7 | 4 |
| 08 | ספרד ספרד | 16 | 17 | 15 | 18 | 19 | 20 |  | 19 |  |
| 09 | אסטוניה אסטוניה | 26 | 24 | 26 | 24 | 26 | 26 |  | 17 |  |
| 10 | אירלנד אירלנד | 8 | 10 | 5 | 4 | 3 | 4 | 7 | 8 | 3 |
| 11 | לטביה לטביה | 14 | 16 | 25 | 26 | 25 | 22 |  | 12 |  |
| 12 | יוון יוון | 18 | 25 | 23 | 10 | 15 | 19 |  | 21 |  |
| 13 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 12 | 3 | 9 | 3 | 5 | 3 | 8 | 18 |  |
| 14 | נורווגיה נורווגיה | 5 | 19 | 17 | 13 | 18 | 14 |  | 11 |  |
| 15 | איטליה איטליה | 2 | 13 | 18 | 16 | 12 | 11 |  | 16 |  |
| 16 | סרביה סרביה | 21 | 23 | 19 | 15 | 22 | 23 |  | 23 |  |
| 17 | פינלנד פינלנד | 24 | 9 | 4 | 11 | 10 | 12 |  | 10 | 1 |
| 18 | פורטוגל פורטוגל | 4 | 15 | 11 | 5 | 6 | 7 | 4 | 24 |  |
| 19 | ארמניה ארמניה | 1 | 20 | 2 | 21 | 13 | 6 | 5 | 14 |  |
| 20 | קפריסין קפריסין | 11 | 8 | 20 | 20 | 14 | 15 |  | 15 |  |
| 21 | שווייץ שווייץ | 9 | 14 | 10 | 2 | 2 | 5 | 6 | 5 | 6 |
| 22 | סלובניה סלובניה | 15 | 21 | 21 | 22 | 23 | 24 |  | 25 |  |
| 23 | קרואטיה קרואטיה | 6 | 1 | 1 | 6 | 9 | 2 | 10 | 1 | 12 |
| 24 | גאורגיה גאורגיה | 19 | 22 | 16 | 14 | 21 | 21 |  | 22 |  |
| 25 | צרפת צרפת | 3 | 2 | 3 | 1 | 1 | 1 | 12 | 2 | 10 |
| 26 | אוסטריה אוסטריה | 7 | 11 | 22 | 25 | 24 | 17 |  | 13 |  |
ביאורים

↑  כלל האמנים נדרשו לבצע את שירם באיסלנדית בחצאי הגמר. בשלב הגמר ניתנה להם האפשרות להחליף את מילות השירים לאנגלית.
↑  הולנד הודחה כמה שעות לפני הגמר.
מדעי החופש

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מיכאל אברהם
 סוגה:  מדע פופולרי, פילוסופיה
 הוצאה
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 תאריך הוצאה:  2013
מדעי החופש הוא ספר המשלב מדע פופולרי ופילוסופיה משנת 2013 בהוצאת ידיעות ספרים שכתב הפיזיקאי והרב הישראלי מיכאל אברהם. מטרת הספר להפריך את הגישה הפיזיקליסטית-פטליסטית לבעיה הפילוסופית המכונה "הבעיה הפסיכופיזית".
בפרקי הבסיס אברהם מציג תחילה ארבעה מצבים שפילוסופים ומדענים שונים הציעו שהם מתקיימים במציאות:
דטרמיניזם מוחלט (פטליזם)
דטרמיניזם חלקי עם בחירה חופשית חלקית (ליברטריאניזם)
אקראיות טהורה (pure randomness)
יכולת ניבוי (predictability)
מיד לאחר מכן מסביר אברהם כי ישנו בלבול נפוץ ביותר בין ארבעת מונחים אלה - גם בקרב מדענים ופילוסופים ותיקים ומנוסים ביותר ורומז כי בלבול זה הוא תופעה ממשית ומכשול עיקרי בדיונים בתחום.
כבר בתחילת הספר, אברהם מבקר את אלו שהינם בעלי תפיסה פיזיקליסטית מחד וקידוש החיים מאידך בטענה שתפיסת עולם פיזיקליסטית איננה יכולה להכיל מונחים כמו קדושת החיים, שכן לפי תפיסה כזו הכל במציאות פיזיקלי וכימי, ואין הבדל מהותי בין אדם, בעלי חיים ועצמים שאינם יצורים חיים.
לאורך הספר פועל אברהם מספק הפרכות למגוון גרסאות של הקומפטיביליזם.
המשך המבוא לספר תואם את הנושאים העיקריים בהם הוא עוסק, לפי סדר כרונולוגי.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי

לאורך המבואות בספר עולות שוב ושוב טענות אלה:
קיים בלבול בין פטליזם לבין אקראיות טהורה.
קיים בלבול בין אקראיות טהורה לבין ליברטריאניזם.
קיים בלבול בין פטליזם לבין יכולת ניבוי: משמע, תיתכן מערכת פטליסטית לכאורה, אשר מוטה מאקראיות טהורה, או שהיא כאוטית מורכבת מדי (ולכן אין בה יכולת ניבוי, לפחות לא מושלמת).
אברהם טוען כי הבלבול בין מונחים אלה כה נפוץ כך שגם מדענים ופילוסופים ותיקים ומיומנים נופלים בו שוב ושוב והוא הדגים זאת בספר.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ליברטריאניזם

תמצית הליברטריאניזם (אנ') לפי אברהם היא שאדם יוכל לעשות דבר מה, או לא יכול לעשותו, בהתאם לתנאים אלה:
שתי האופציות קיימות.
שתי האופציות פתוחות בפני אותו אדם.
אם האדם אולץ לפעולה אך חשב שהיא חופשית – הוא טועה ואינה חופשית (להבדיל מכאשר לא אולץ לפעולה אך עדיין ביצעה).
לפי אברהם, הגדרה זו של ליברטריאניזם לא מכריחה היעדר מצבים מסוימים של דטרמיניזם מוחלט בהם אין לאדם כל בחירה חופשית (כגון פגיעת ברק), אלא שבחירה חופשית, מתי שזו אפשרית, תלויה בהכרעה מבוססת שימוש בשפה במסגרתה הפרט יוכל להטיל וטו על דחף מסוים המתעורר בו.
עולה מדברי אברהם כי קומפטיביליזם במובן הכללי של המונח הוא פטליזם פואטי וכי קומפטיביליזם פרנקפורטרי מבחין בין רצייה מסדר ראשון ושני אך לדעת אברהם אין באמת מדובר בתפיסה לא קומפטביליסטית.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > הנחות יסוד

לאחר הדיון שתואר לעיל, מביא אברהם ממצאים שונים מתחום הפיזיקה ומראה איך ניתן לפרשם כך שיאתגרו למעשה את התפיסה הפיזיקליסטית-פטליסטית (בעיקר זו המוקיעה רנדמוליזם).

תיאור של ממצאים אלה והשלכותיהם:
הטלת מטבע או קובייה או יצירת אקראיות במחשב בכל טכנולוגיה לא קוונטית, איננה אקראית אלא פטליסטית כשלעצמה, שכן היא נקבעת לפי חוקי מכניקה ניוטונית (אם כי אברהם ציין שנעשים ניסיונות להשיג אקראית טהורה - קוונטית על ידי מחשב).
מוסכם כי אקראיות טהורה אינה זמינה בעולם המאקרוסקופי, אלא אולי רק בעולם המיקרוסקופי תת-אטומי בכלל וקוונטי בפרט) שם כלל איננה מובנת; ההבחנה בין אקראיות ברמת המאקרו לאקראיות ברמת המיקרו היא בהתאם לחוק המספרים הגדולים; דוגמה פרקטית לכך היא העובדה שבמבט פולארי מטה מנקודת קוטב של כדור הארץ, ספין כדור הארץ הוא נגד כיוון השעון אך הספין של אלקטרונים של אטומים המהווים את כדור הארץ יכול להיות נגד כיוון השעון או עם כיוון השעון וזאת אולי דוגמה אפשרית לאקראיות אשר נעדרת, ככלל, ברמת המאקרו (הספין של כדור הארץ נבע מן המומנטום שלו עם היווצרותו).
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > הנחות יסוד > טבעה של בחירה

אברהם מבחין בין השפעה לבין הכרעה (או לחלופין, החלטה); למשל, גנטיקה משפיעה על התנהגות אדם אך לא קובעת אותה - היא יכולה להשפיע מאוד על הכרעה אך לא תקבע הכרעה כעיקרון.
לאורך הספר מצדד אברהם בגישת הדטרמיניזם החלקי (ליברטריאניזם), אשר נקשרת עם התנגדות לדחפים מסוימים:
לעיתים יכול אדם לבחור בין שתי אופציות איך מוטב לו לפעול ולאחר שהגיע למסקנה איך לפעול, אולי יפעל לפיה (למשל, להתנגד לדחף טבעי מסוים).
לעיתים יכול אדם לבחור כמה כוח להשקיע בבחירה כזו (למשל, להתנגד לדף טבעי מסוים) - זאת אברהם מגדיר כ"בחירה לבחור".
אם אדם בחר שלא לבחור, כלומר לא הפעיל די כוח, נוכל לשאול למה, אך ייתכן שדיון בכך יביאנו לרגרסיה אין סופית; מכאן ניתן להניח שני מצבים אפשריים במסגרת ליברטראיניזם:
1. פעולות כפויות: פעולות שפשוט נכפות על האדם, כמו התקף אפילפטי ובחירה להעלימן, כולל הבחירה בבחירה להעלימן, לא תסייע.
2. פעולה שדורשת שיקול דעת (בחירה לבחור) ואכן הופעל בה שיקול דעת.
2.א. פעולה שדורשת שיקול דעת אך לא הופעל בה שיקול דעת.
2.ב. פעולה שלא רלוונטי להפעיל בה שיקול דעת (התמסרות מרצון לדחף טופוגרפי, כגון, דחף נוירוביולוגי).
במצב 2.א. אולי ניתן לבחור-לבחור (להחליט להתנגד מספיק לדחף טבעי) וזהו הסבר אפשרי אחד לאיך שונה אדם מכלל שאר בעלי החיים.
דיון זה מלמדנו גם כי על אדם להבדיל בין חירות מ, לחירות ל.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > הנחות יסוד > דילמות

אמפיריציזם יומינאי מעיד כי קשר סיבתי (או יחס סיבתי) כולל רק רכיב לוגי ורכיב זמני; סביר שהכוח הוא סיבה והתוצאה היא תוצאה, אך זוהי פרשנות למשוואות שאינה מצויה במשוואת כשלעצמן.

האמנם, עיקרון הסיבתיות אינו מתואר במשוואות ואינו בהכרח נלמד מהניסיון, אך אין זה אומר שאינו קיים גם אם אינו מתואר במערכת מושגית נתונה; נסביר זאת כך:

ראי הופך את ימין לשמאל וההפך, אך לא את העליון לתחתון; הסיבה היא שמבנה גוף האדם סימטרי בימין ובשמאל, אך לא בחלקו העליון ובחלקו התחתון.

לעומת זאת, מצב דומה יקרה עם כדור - אשר לו סימטריה מושלמת, והסיבה לכך היא שהמונחים ימין ושמאל טבועים במוחנו והם בלתי תלויים במונחים מזרח, מערב, צפון, ודרום.

בעוד אנו יצורים שכל המונחים הללו טבועים בהם, אין הכרח שיהיו טבועים ביצור אחר; על כן, אל לנו להיות שבויים במושגינו ובהתאם לכך, עלינו להודות שככלל לא ניתן להוכיח קשר סיבתי כזה ושהוא מונח אינטואיטיבית.
המונח אמרגנטיות מתאר תופעה שקיימת במאקרו אך לא במיקרו (כתוצר של שתיים או יותר תופעות ברמת המיקרו).

אמרגנטיות איננה מסבירה את קיום החוויה הנפשית (ובפרט הקווליה) אך היא כן מסבירה מדוע החוויה הנפשית מורכבת (לרוב החוויה הנפשית מושלמת אך אם המוח מתפקד חלקית, האמרגנטיות לוקה בחסר ולכן החוויה הנפשית מורכבת פחות); על כן, אמרגנטיות לא מחלצת פיזיקליסט מעמדתו.
אברהם מזכיר כי עמנואל קאנט מדד מוסריות במעשה ולא בתוצאה והתייחס בהרחבה לבעיה הקשה של היחס בין שופטים בבתי משפט לבין ראיות המוצגות בפניהם התומכות בגורמים דטרמיניסטיים שהביאו לכאורה פושע לבצע פשע.
עולה מן הספר כי לפחות לוגית ייתכן פטליזם במסגרת דואליזם (ניתן לדבר על כך בהקשר רוחני של שכר ועונש).
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ביקורת על ממצאי ליבט ואלו אשר שחזרו את ניסוייו

אברהם מקדיש חלק ניכר מן הספר לניתוח וביקורת על מחקריו של בנג'מין ליבט ואלו אשר ניסו לשחזר את מחקריו, בשאלה המחקרית אם בכלל קיימת בחירה חופשית:
אברהם טוען כי לפי המדען קורנהובר, כל פעולה שאינה רפלקס, מלווה בפעילות אלקטרוכימית בקורטקס המוטורי במוח האדם שהיא פוטנציאל חשמלי הנקרא פוטנציאל מוכנות (Readiness Potential, ובקצרה, RP).

קורנהובר מצא כי ה-RP מגיע לשיאו אחרי חצי שנייה, אך הפעולה הקשורה בו מתחילה כבר בחציו, כלומר כרבע שנייה לאחר תחילתו.

ליבט הסתמך על ה RP כדי לבחון שאלת הפטליזם. למשל, אם ה RP מופיע טרם קבלת החלטה לפעולה אזי הפעולה לכאורה נוירונית ופטליסטית. לעומת זאת, אם גישת הליברטריאניזם נכונה, אזי ההחלטה לפעולה צריכה להתקבל לפני ה RP.
כבר ראינו שתהליכים מנטליים הם לפחות במובן מסוים קווליה ולכן לפחות במובן זה, לא נגישים למכשירי מדידה.

ליבט מצא שפוטנציאל מוכנות משמעותי מופיע כבר כשליש שנייה לפני זמן קבלת ההחלטה.

עלתה ביקורת על ליבט שהסתכמות על שעון המסתובב במהירות רגילה אינו נכון שכן נדרש דיוק גבוה מרזולוציה של שנייה אחת.

אם כן "החלטה" היא אפיפניה שמתלווה להתהליך עצבי.
לפי סון (Soon, 2008), החלטה להרים יד מתקבלת כשנייה לפני הרמת היד בשני אזורים שונים במוח - באחד מתוכנן מתי להרימה ובשני איזו יד להרים;

בהמשך התברר שה-RP באזור שקובע מתי תהיה הפעולה התחיל כבר 6 שניות לפני הביצוע (כלומר 5 שניות לפני ההחלטה) וה-RP באזור שקובע איזו יד תורם 8 שניות.
לפי אברהם, מדידות כאלו ניתן למדוד עם שעון רגיל.
לסיכום עד פה, על פניו ה RP מקדים פעולות והן פטליסטיות.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ביקורת על ממצאי ליבט ואלו אשר שחזרו את ניסוייו > הביקורת

הביקורת על הניסויים שנזכרו לעיל בספר היא שכלל ועיקר אינם מודדים רצון חופשי; ביקורת זו הובאה ב-3 טיעונים עיקריים:
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ביקורת על ממצאי ליבט ואלו אשר שחזרו את ניסוייו > הביקורת > טיעון ראשן – טיעון הווטו

ליבט טען שנכון ש-RP מקדים החלטה אך זו לא תמיד מתממשת. כלומר נבדקים שונים דיווחו כי הטילו וטו על מה שמובן כ RP.

ליבט הראה פעילות עצבית מקבילה, אך לא מקדימה. כלומר אין וטו שיבטל את תוצאת ה-RP ומחקרי המשך אישרו זאת ולכן שאלת הפטליזם לפחות בהקשר זה נותרה פתוחה[דרושה הבהרה].
יתרה מכך, מוסכם כי כדי לאשש פטליזם נדרשת 100% עקביות ב-RP. אף ליברטריאן לא מכחיש תוצאות ליבט אלא מציין יכולות של האדם להתנגד לדחפים כאלה.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ביקורת על ממצאי ליבט ואלו אשר שחזרו את ניסוייו > הביקורת > טיעון שני – טיעון הליקוט לעומת בחירה

גם במקרה תאורטי של היעדר מוחלט של וטו על RP אין אישוש הכרחי לפטליזם כי ניתן להתפלסף ולטעון שבכל המקרים האדם החליט שלא להטיל וטו;

זה דומה לכך שיכולת ניבוי איננה מעידה בהכרח על פטליזם, אם כי זוהי פילוסופיה מאולצת ודחוקה.
כמה ממבקרי ליבט טענו שניסוייו על לחיצת כפתור גם כלל לא בדקו בחירה אלא ליקוט, ובמקרה כזה אין שיקול דעת ממשי אלא לכל היותר החלטה פשוטה אבל וודאי שלא הכרעה (שעשויה לכול גם היא RP) ולכן אין לקחתה ברצינות.

בניסוי הטרולי המשוכלל ביקשו להחליט איזו יד להרים ולא רק להרים יד כל שהיא. אלו שהכריעו להטות הטרולי הופיע אצלם RP בהתאם ואלו שהכריעו שלא, היה אצלם אות עצבי אחר.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ביקורת על ממצאי ליבט ואלו אשר שחזרו את ניסוייו > הביקורת > טיעון שלישי – עיתוי קבלת החלטות ערכיות

ניתן לטעון שבחירה בערכים יסודיים נעשתה בעבר וכעת ישנו רק יישום טכני שלהם שהיא אכן פטליסטית; ה-RP קובע מה יינקט בהתאם למידע שכבר התגבש בתקופה קריטית או רגישה בה הייתה בחירה חופשית בגיבוש עמדה. זו אמנם טענה מאולצת ודחוקה, אך לא בלתי אפשרית מבחינת הליברטריאן.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ביקורת על הטענה כי נפגעי מוח חצוי מוכיחים שאין רצון חופשי

אברהם מקדיש פרק עיקרי בספר לבקר את הטענה לפיה נפגעי מוח חצוי מוכיחים שאין רצון חופשי.
מוח חצוי הוא מצב בו נותק הקשר בין ההמיספרות:
חוקרים טוענים שבדרך כלל ההמיספרה השמאלית שולטת בימנית (כל עוד המוח לא מאורגן הפוך).
כך למשל, העמידו מול נבדק חצוי מוח תמונה חצויה (גבר מימין ואישה משמאל) ושאלוהו מה ראה; הוא השיב "גבר" משום שאזורי הדיבור נמצאים בהמיספרה השמאלית (המידע הוויזואלי הגיע מעין ימין שמשויכת להמיספרה השמאלית).

כמו כן, ביקשוהו להצביע על מה שהוא ראה אך אז הצביע על האישה מפני שהאזור המטפל בהצבעה נמצא בצד ימין.

זהו אתגר ללבירטריאן אשר עשויים לחשוב שהוא חושב שהכל תמונה אחת אחידה אך הליברטריאן אינו כופר בכך שתסכול מעלה הסיכוי לתוקפנות או שחינוך לסובלנות עשוי למתנה או ש RP דוחף האם ללחוץ על כפתור.
=פטליזם, ליברטריאניזם, אקראיות טהורה ויכולת ניבוי > ביקורת על הטענה כי נפגעי מוח חצוי מוכיחים שאין רצון חופשי > גישות

לפי אברהם, מצד אחד, הפטליזם גורס כך:
נסיבות > עיבוד מוחי > פעולה.
מצד שני, התמונה השגויה היא שליברטריאניסטים רואים זאת כך:
רצון הנפש > עיבוד מוחי > פעולה.
מצד שלישי, עולה כי עלינו לראות זאת כך.
נסיבות > עיבוד מוחי > רצון הנפש (או הנשמה) והחלטה > עיבוד מוחי > פעולה.
באדם עם מוח לא טיפיקאלי הנתונים מתפרשים אחרת (טופוגרפיה שונה) ולכן ההחלטות שונות אך אין זה מכריח אמרגנטיות פטליסטית או היעדר ליברטריאניזם.