stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עני המהפך בחררה
מהות האיסור

מחלוקת נוספת קיימת בין הראשונים לגבי חפץ הנמכר במחיר נמוך ממחיר השוק, לפי הדעה שהדין חל רק במכירה ולא במתנה או במציאה. לפי הרמב"ן, גם כאן יש איסור של עני המהפך בחררה. מאידך, הרד"ך סובר שבמקרה זה לא יחול הדין של עני המהפך בחררה, כי במקרה זה לא ניתן להשיג את הפריט באותו מחיר נמוך במקום אחר.
הרב משה פיינשטיין הציע שהמחלוקת בין הרמב"ן לרד"ך מבוססת על שתי הבנות שונות בנוגע להבדל בדין זה בין מכירה למתנה (או מציאה): הרד"ך סובר שאנחנו שוקלים את ההפסד של שני האנשים שמעוניינים לזכות בחפץ. במכירה רגילה, ההפסד של מי שטרח גדול יותר מההפסד של האחרים מאי קניית החפץ, שכן הם יכולים לקנות את החפץ במקום אחר. אמנם במתנה או מציאה או מכירה במחיר מוזל, ההפסד של מי שטרח לא גדול יותר מההפסד הכספי של האחרים מאי האפשרות של קניית החפץ.
לעומת זאת, לפי הרמב"ן ההבדל בין מכירה למתנה (או מציאה) הוא סופיות הקניין. במכירה המוכר מוכן ורוצה להקנות את החפץ לכל מי שמוכן לשלם עבורו, ולכן כאשר אדם סיכם עם המוכר שהוא יקנה את החפץ, החפץ נחשב כשלו מבחינה מוסרית (למרות שאינו שלו משפטית). מבחינה זו, אין הבדל אם מדובר במחיר מוזל או רגיל. ואילו במתנה יש יותר אפשרות שהנותן יתחרט כל עוד לא היה קניין, וכן במציאה אין מי שמקנה את החפץ, ולכן עד מעשה הקניין החפץ לא נחשב של הקונה אפילו מבחינה מוסרית.
סנקציות

הרמב"ן כתב: "ושמענו שדעתו של רבנו תם ז"ל לומר שמכל מקום שנקרא רשע, בית דין מחייבים אותו להחזיר את הכסף". אמנם הרבה ראשונים חולקים על דין זה, וקובעים שהסנקציות הן מוסריות בלבד ולא כלכליות. בספר הגהות מיימוניות כתוב שבית הדין מכריזים על העובר ברבים שהוא רשע, וכתוצאה מכך הוא הופך להיות פסול לעדות ולהישבע: "שפוסקים דינו כן לקרותו רשע, ופסול לעדות, ושכנגדו נשבע ונוטל, עד שישוב מרשעו ויקבל דין... שיש לחזן הכנסת להכריז עליו בבית הכנסת ברבים".
מגבלות

המרדכי מביא שהדין של עני המהפך בחררה קיים רק אם המוכר והקונה כבר סיכמו את כל פרטי העסקה, כולל המחיר, ולא נותר אלא לבצע את מעשה הקניין. "אבל אם לא גמר ראובן המקח... ודוחק אותו שמא יוזיל לו... וקדם שמעון וקנאו, לא מקרי עני המהפך בחררה".
כמו כן, המרדכי כותב שעל פי שיטת רבנו תם מותר לאדם לקנות קרקע שסמוכה לקרקע שלו, גם אם אחר כבר התעסק בקנייתה, מכיוון שקניית קרקע עם יתרון כזה אינה שכיחה, והדבר דומה למציאה.
פסיקתו של השולחן ערוך

השולחן ערוך מביא קודם את שיטת רבנו תם, ואחר כך את שיטת רש"י:
המחזר אחר דבר לקנותו או לשכרו, בין קרקע בין מטלטלים, ובא אחר וקנאו, נקרא רשע. והוא הדין לרוצה להשכיר עצמו אצל אחר. ויש אומרים שאם בא לזכות בהפקר, או מקבל מתנה מאחר שבא אחר וקדמו, אינו נקרא רשע כיון שאינו דבר המצוי לו במקום אחר. ויש אומרים דלא שנא.
הרמ"א פוסק שעיקר הדין כשיטת רבנו תם, והאיסור מוגבל למקרים של מכר, ולא למקרים של זכייה מן ההפקר (כמו מציאה) או מתנה. בנוסף, הוא פוסק להלכה את המגבלות המוזכרות במרדכי, לפיהן הדין חל רק כאשר המוכר והקונה כבר סיכמו את המחיר, ואינו חל במקרה של אדם המעוניין לקנות קרקע בסמוך לקרקע שלו.
שימוש בדין זה בספרות השו"ת

בספרות השו"ת הפוסקים הרחיבו את יישומו של העיקרון של עני המהפך בחררה מדיני ממונות לדינים אחרים. להלן כמה דוגמאות מתשובות מהמאה ה-20:
הרב משה פיינשטיין דן במקרה של אדם שאירס בחורה (בצורה לא פורמלית מצד ההלכה), ואחר כך בא אדם שני וגנב את לב הבחורה. השאלה הייתה, האם במקרה זה חל איסור של עני המהפך בחררה? הרב פיינשטיין קובע שבעיקרון, הנושא תלוי במחלוקת רש"י ורבנו תם: לפי רש"י האיסור של עני המהפך בחררה רלוונטי גם במקרה זה; ואילו לפי רבנו תם, היות שגם במקרה זה מדובר על דבר מיוחד שאי אפשר להשיגו במקום אחר, אין כאן איסור של עני המהפך בחררה.
הרב יחיאל יעקב ויינברג דן במקרה שקרה בעיר קניגסברג: שתי הקהילות היהודיות בעיר - הייקים והרוסים - החליטו להתאחד כדי לחסוך עלויות משותפות. כתוצאה מן האיחוד, היו מוכרחים לפטר אחד משני החזנים. כל קהילה רצתה להגן על החזן שלה, אבל היה טבעי לפטר את האיש ששימש רק כחזן ולהשאיר את האיש ששימש גם כשוחט ובודק. כדי להציל את משרתו, מיהר החזן השני ולמד שחיטה ואף קיבל תעודת שוחט ובודק מוסמך. אחד מן הנושאים עליהם דן הרב ויינברג היה האם האיש הזה הפר את הדין של עני המהפך בחררה. הרב ויינברג פסק שהוא פעל כשורה, היות שהחוזה של הקהילה עם החזן הראשון נגמר, ואין נוהגים לחדשו בצורה אוטומטית. במקרה כזה, לשני האנשים יש אותה זכות להתחרות על המשרה.
הרב משה פיינשטיין דן במקרה של שני מורים, שאחד "חטף" את המשרה מן השני ללא כוונה. תשובתו של הרב פיינשטיין עסקה בשאלה: האם הדין של עני המהפך החררה חל גם במקרה שהשני פעל ללא כוונה רעה (הוא לא ידע שהראשון "מהפך"), או שהדין חל רק אם השני פעל בזדון? הרב פיינשטיין פסק שהדין קיים גם במקרה שהשני לא ידע כלל על מאמציו של הראשון.
שונות

הרמב"ם לא מזכיר את הדין של עני המהפך בחררה כפשוטו, אלא רק דין דומה המוזכר באותה סוגיה בתלמוד:
הנותן מעות לחברו לקנות לו קרקע או מיטלטלין, והניח מעות חברו אצלו, והלך וקנה לעצמו במעותיו – מה שעשה עשוי, והרי הוא מכלל הרמאין.
הרמב"ם לא מזכיר את המקרה המקורי של "עני המהפך בחררה" וגם לא את המסקנה "נקרא רשע", אלא כותב "הרי הוא מכלל הרמאין". החת"ם סופר הקשה עליו, שמשמע משאר הפוסקים שיש הבדל בין הרי זה בכלל רמאי ובין נקרא רשע.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף נ"ט, עמוד א'
↑  רש"י, מסכת קידושין, דף נ"ט, עמוד א', ד"ה עני המהפך בחררה
1 2  תוספות, מסכת קידושין, דף נ"ט, עמוד א', ד"ה עני המהפך בחררה
↑  רש"י, מסכת קידושין, דף נ"ט, עמוד א', ד"ה נקרא רשע
↑  ראו: רש"י, מסכת קידושין, דף כ"ח, עמוד א'; רש"י, מסכת יומא, דף ע"ה, עמוד א'; רש"י, מסכת גיטין, דף ז', עמוד א'; רש"י, מסכת בבא מציעא, דף ע"א, עמוד א'
↑  חידושי הרמב"ן, מסכת בבא בתרא, דף נ"ד, עמוד ב', ד"ה נכסי הכותי הרי הן כמדבר. הובא בפירוש הש"ך על השולחן ערוך, חושן משפט, סימן רל"ז, סעיף א', סעיף קטן ג'
↑  הרב דוד הכהן, שו"ת הרד"ך, בית כ"ז. הובא ברמ"א בשולחן ערוך, חושן משפט, סימן רל"ז, סעיף א'
↑  הרב משה פיינשטיין, שו"ת אגרות משה, אבן העזר, חלק א', סימן צ"א, עמוד ר"מ, באתר היברובוקס
↑  חידושי הרמב"ן, מסכת בבא בתרא, דף נ"ד, עמוד ב', ד"ה נכסי הכותי הרי הן כמדבר
↑  הגהות מיימוניות להלכות חובל ומזיק פרק ה' הלכה ב' (אות א')
↑  מרדכי על מסכת בבא בתרא רמז תקנ"א, טקסט דיגיטלי באתר ספריא
↑  מרדכי על מסכת בבא מציעא רמז רל"ו, על פי שו"ת מהר"ם מרוטנבורג סימן רע"ו
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רל"ז, סעיף א'
↑  הרב משה פיינשטיין, בענין איסור מהפך בחררה בשידוכים, שו"ת אגרות משה, אבן העזר, חלק א', סימן צ"א, באתר היברובוקס
↑  הרב יחיאל יעקב ויינברג, שו"ת שרידי אש, חלק ג', סימן ע'
↑  הרב משה פיינשטיין, בענין מהפך בחררה בלא ידע, שו"ת אגרות משה, חושן משפט, חלק א', סימן ס', באתר היברובוקס
↑  אמנם בעל השו"ת חמדת שלמה פסק שהדין חל רק במקרה של מזיד ולא במקרה של שוגג. הוא מסביר שבמקרה שמובא במסכת קידושין, שם רבי אבא פעל בשוגג, רבי אבא ויתר על הקרקע ממידת חסידות ולא מצד הדין. (הובא בפירוש פתחי תשובה על השולחן ערוך, חושן משפט, סימן רל"ז, ד"ה נקרא רשע).
↑  חידושי החת"ם סופר, בבא בתרא, דף כ״א, עמוד ב', טקסט דיגיטלי באתר ספריא
עבודת כהן או לוי בעבודת חבירו

| --- | --- |

 מקרא:  ספר במדבר, פרק ד', פסוקים י"ח–כ', ספר במדבר, פרק י"ח, פסוק ג'
 משנה תורה:  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות כלי המקדש והעובדין בו, פרק ג', הלכות ט'–י"א
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו ע"ב, ספר החינוך, מצווה שפ"ט
האיסור לכהן או לוי לעבוד בעבודת חבירו הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיו אסור לכהן לעבוד בעבודת לוי וללוי בעבודת כהן, וכן אסור ללוי לעבוד בעבודת לוי אחר.
מקור המצווה

בפרשת במדבר, לאחר תיאור עבודתם של משפחת קהת, אומר ה' למשה ולאהרון:
אַל תַּכְרִיתוּ אֶת שֵׁבֶט מִשְׁפְּחֹת הַקְּהָתִי מִתּוֹךְ הַלְוִיִּם. וְזֹאת עֲשׂוּ לָהֶם וְחָיוּ וְלֹא יָמֻתוּ בְּגִשְׁתָּם אֶת קֹדֶשׁ הַקֳּדָשִׁים אַהֲרֹן וּבָנָיו יָבֹאוּ וְשָׂמוּ אוֹתָם אִישׁ אִישׁ עַל עֲבֹדָתוֹ וְאֶל מַשָּׂאוֹ. וְלֹא יָבֹאוּ לִרְאוֹת כְּבַלַּע אֶת הַקֹּדֶשׁ וָמֵתוּ
בפרשת קרח, לאחר הציווי על שמירת המקדש, אומר ה' לאהרון:
וְשָׁמְרוּ מִשְׁמַרְתְּךָ וּמִשְׁמֶרֶת כָּל הָאֹהֶל אַךְ אֶל כְּלֵי הַקֹּדֶשׁ וְאֶל הַמִּזְבֵּחַ לֹא יִקְרָבוּ וְלֹא יָמֻתוּ גַם הֵם גַּם אַתֶּם
מהמילים "לא יקרבו" דרשו חז"ל שקיים איסור ללוי לעבוד בעבודת הכהן, ומהמילים "גם הם גם אתם" דרשו שגם לכהן אסור לעבוד בעבודת הלוי, וכן שאסור לעבור מעבודה לחברתה. בהקשר זה מביא המדרש מעשה:
וכבר בקש רבי יהושע בן חנניא לסייע את רבי יוחנן בן גודגדא. אמר לו: חזור לאחריך, אני מן השוערים ואתה מן המשוררים
טעם המצווה

האיסור הגיע על רקע מחלוקת קרח ועדתו, שכלל ערעור מצד קרח על משפחת הכהונה של אהרון. ספר החינוך כתב שטעם המצווה הוא למנוע ייאוש, עצלה ושכחה. כאשר עבודה מוטלת על שותפים - שניהם עלולים להתרשל ולסמוך זה על זה. לכן הדרך המיטבית לביצוע עבודה הוא בחלוקה מוחלטת לתפקידים שונים.
דיני המצווה

המצווה כוללת שלושה איסורים: ע של רבי יהובודה של לוי במלאכת הכהן, עבודה של כהן במלאכת הלוי ועבודה של לוי במלאכה של לוי אחר. חז"ל דרשו מהמילה "אך" שהאיסור הוא דווקא על העבודה במלאכת חבירו, ואין איסור בנגיעה בכלי הקודש, ולכן אין איסור ללוי לגעת במזבח.
שמואל הנביא ודוד המלך חילקו את שבט לוי לעשרים וארבעה משמרות, כאשר כל משמרת נמשכת שבוע. ראש המשמר מחלק את המשמר לשבעה בתי אבות, כך שכל בית אב משרת יום אחד בשבוע עליו אחראי המשמר. ראש בית האב אחראי על חלוקת התפקידים לחברי בית האב.
במעשה של רבי יהושע בן חנניא ובלשון הרמב"ם האיסור המתואר כולל "סיוע" בעבודת חבירו. הרדב"ז מבאר שמדובר דווקא בסיוע שיש בו ממש, כלומר בסיוע שבלעדיו חבירו לא היה לבצע לבדו את מלאכתו, ולכן חל עליו איסור תורה, כמו בהלכות שבת. אך סיוע שהיה ניתן להשלים את המלאכה גם בלעדיו אינו אסור מהתורה אלא מדברי חכמים בלבד.
דיני המצווה > העונש

לוי שעבד במלאכת כהן - חייב מיתה בידי שמיים, שנאמר: ”וְלֹא יָמֻתוּ גַם הֵם גַּם אַתֶּם”, וכך הדין גם בלוי שעבד במלאכת לוי אחר. נחלקו הראשונים מה דין כהן שעבד במלאכת לוי: הרמב"ם סובר שחייב מלקות, אך לא מיתה בידי שמים, כיוון שלדעתו המילים "גם אתם" מוסבות על האיסור ולא על העונש. הראב"ד סובר שגם כהן שעבד במלאכת לוי חייב מיתה בידי שמיים, כיוון שלדעתו מילים אלו מוסבות הן על האזהרה והן על העונש.
ראו גם

פרשת קרח
שמירת המקדש
הערות שוליים

1 2  ספרי, במדבר יח ג
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות כלי המקדש והעובדין בו, פרק ג', הלכה י'
1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות כלי המקדש והעובדין בו, פרק ג', הלכה ט'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות כלי המקדש והעובדין בו, פרק ג', הלכה י"א
| רשימת מצוות לא תעשה לדעת הרמב"ם |
| --- | --- | --- |
| עבודה זרה וחוקות הגויים | א ב ג ד ה ו ז ח ט י יא יב יג יד טו טז יז יח יט כ כא כב כג כד כה כו כז כח כט ל לא לב לג לד לה לו לז לח לט מ מא מב מג מד מה מו מז מח מט נ נא נב נג נד נה נו נז נח נט ס סא סב סג סד סה סו |  |
| המקדש וכליו | סז סח סט ע עא עב עג עד עה עו עז עח עט פ פא פב פג פד פה פו פז פח |  |
| עבודת הקרבנות | פט צ צא צב צג צד צה צו צז צח צט ק קא קב קג קד קה קו קז קח קט קי קיא קיב קיג קיד קטו קטז קיז קיח קיט קכ קכא קכב קכג קכד קכה קכו קכז קכח קכט קל קלא קלב |  |
| תרומות ומעשרות | קלג קלד קלה קלו קלז קלח קלט קמ קמא קמב קמג קמד קמה קמו קמז קמח קמט קנ קנא קנב קנג קנד קנה קנו קנז |  |
| עובדי המקדש | קנח קנט קס קסא קסב קסג קסד קסה קסו קסז קסח קסט קע קעא |  |
| מאכלות אסורות | קעב קעג קעד קעה קעו קעז קעח קעט קפ קפא קפב קפג קפד קפה קפו קפז קפח קפט קצ קצא קצב קצג קצד קצה קצו קצז קצח קצט ר רא רב רג רד רה רו רז רח רט |  |
| איזון חברתי | רי ריא ריב ריג ריד רטו ורטו רטז ריז ריח ריט רכ רכא רכב רכג רכד רכה רכו רכז רכח רכט רל רלא רלב רלג רלד רלה רלו רלז רלח רלט רמ רמא רמב |  |
| גזל, עושק ועוולות | רמג רמד רמה רמו רמז רמח רמט רנ רנא רנב רנג רנד רנה רנו רנז רנח רנט רס רסא רסב רסג רסד רסה רסו רסז רסח רסט רע רעא רעב |  |
| סמכויות ומשפט | רעג רעד רעה רעו רעז רעח רעט רפ רפא רפב רפג רפד רפה רפו רפז רפח רפט רצ רצא רצב רצג רצד רצה רצו |  |
| ציבור וסמכות | רצז רצח רצט ש שא שב שג שד שה שו שז שח שט שי שיא שיב שיג שיד שטו שטז שיז שיח שיט |  |
| שבת ומועדים | שכ שכא שכב שכג שכד שכה שכו שכז שכח שכט |  |
| איסורי ביאה | של שלא שלב שלג שלד שלה שלו שלז שלח שלט שמ שמא שמב שמג שמד שמה שמו שמז שמח שמט שנ שנא שנב שנג שנד שנה שנו שנז שנח שנט שס שסא |  |
| מלכות | שסב שסג שסד שסה |  |
עגולי הפה

| עגולי הפה |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
תת־מערכה:: בעלי גולגולת
על־מחלקה:: עגולי הפה
מחלקות
 Myxini  Hyperoartia
שם מדעי
 Cyclostomata ‏דומריל, 1806
עגולי הפה (שם מדעי: Cyclostomata) הם על-מחלקה של מיתרניים חסרי לסתות וכנראה שנכללים בקבוצה זו בעלי החוליות הראשונים שהיו בעולם. הם החלו להתפתח כנראה לפני 420 מיליון שנה.
בקבוצה זו שתי סדרות מודרניות: צמדאים ומיקסינאים.
הצמדאים חיים בנהרות מים מתוקים וכמה מינים מגיעים גם לים והם בעלי עמוד שדרה, ראש גדול עם לסת מעוגלת המשמשת ליניקת חומרים במהירות ומציצת דם מחיות אחרות.
המיקסינות חיות בתהומות הים והן חסרות עמוד שדרה ובעלות גולגולת גרמית שלסתותיה משורבבות החוצה ועוזרות לה לינוק חומרים אחרים מיצורים אחרים (חיים או מתים).
הצאצאים הישירים של עגולי הפה הם הדגים האמיתיים: דגי הסחוס ודגי הגרם.
יש מחלוקת האם קבוצה זו היא מונופילטית או שהצמדאים קרובים יותר לחולייתנים לסתניים.
מיון

על-מחלקה עגולי הפה (Cyclostomata)
מחלקה מיקסינות (Myxini)
סדרה מיקסינאים (Myxiniformes)
משפחה מיקסיניים (Myxinidae)
מחלקה צמדים (Hyperoartia)
משפחה Euphaneropidae - נכחדה
סדרה Endeiolepidiformes - נכחדה
סדרה Jaymoytiiformes - נכחדה
סדרה צמדאים (Petromyzontiformes)
משפחה Petromyzontidae
משפחה Geotriidae
משפחה Mordaciidae
משפחה Mayomyzontidae - נכחדה
הערות שוליים

↑  Delabre, Christiane;  et al. (2002). "Complete Mitochondrial DNA of the Hagfish, Eptatretus burgeri: The Comparative Analysis of Mitochondrial DNA Sequences Strongly Supports the Cyclostome Monophyly". Molecular Phylogenetics and Evolution. 22 (2): 184–192. doi:10.1006/mpev.2001.1045. PMID 11820840.
↑  Stock, David; Whitt GS (7 באוגוסט 1992). "Evidence from 18S ribosomal RNA sequences that lampreys and hagfishes form a natural group". Science. 257 (5071): 787–9. doi:10.1126/science.1496398. PMID 1496398. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4178723-7  LNB: 000316165
עגור (מושב)

| --- | --- |
הכניסה למושב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: ירושלים
מועצה אזורית: מטה יהודה
גובה ממוצע: ‎218 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 549 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-0.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) עגור (מושב)(למפת השפלה רגילה) עגור (מושב)(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עגור (מושב)(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עגור (מושב)31°41′52″N 34°54′44″E﻿ / ﻿31.6977207528911°N 34.9122584470188°E﻿ / 31.6977207528911; 34.9122584470188  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה יהודה (in English: Mateh Yehuda Regional Council) באדום - עגור בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

18 בינואר 1955, משקיפי או"ם במושב עגור, לאחר שבמקום נרצחו שני נהגי טרקטור בידי מסתננים
בית במושב, מהבתים הבודדים שנותרו מעג'ור
עגור הוא מושב באזור השפלה דרומית לבית שמש השייך למועצה אזורית מטה יהודה.
היסטוריה

המושב קם ב-1950 על אדמות הכפר הערבי עג'ור, שתושביו עזבוהו במהלך מלחמת העצמאות ולא הורשו לחזור אליו לאחריה. שם המושב משקף את שם הכפר והשם הערבי דבק ביישוב העברי גם בשנים שלאחר מכן. בתחילה, נכלל מושב עגור במועצה אזורית האלה, ובשנת 1964 התמזגה המועצה לתוך מועצת מטה יהודה.
ראשוני המושב היו עולים מתימן שהגיעו ממעברת עין שמר. המתיישבים החדשים לא הצליחו להאחז בקרקע ועברו למקומות יישוב שונים וב-1953 יסדו את מושב נחלה.
בקצה המושב נמצא קברו של פועל הישועות הרב יצחק גברא שעלה מתימן שם שימש כרב בעיר אסוואד, וביקש בצוואתו להיקבר תחת עץ חרוב מול ביתו.
ב-1953 יושב המקום בעולים שהגיעו מהחלק הטורקי של כורדיסטן והגיעו למושב הישר מנמל חיפה. בינואר 1955 נרצחו בשנתם שני טרקטוריסטים, חברי מושב מבוא ביתר, שביצעו עבודות חקלאיות בעגור. עקבות הרוצחים הובילו להר חברון. ב-1961 חובר המושב לרשת החשמל הארצית.
המושב מונה כיום כ-75 משפחות ומרבית תושביו עובדים מחוץ ליישוב בערים הסמוכות: בית שמש וירושלים. עד מחצית שנות ה-80 התבססה התעסוקה המקומית על משק החקלאות שכלל: גידולי פלחה, מטעי אבוקדו, אגסים, ענבים וגידולי עופות לבשר.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מפה - גליון Jibrin 1918 עם סימון הכפר הערבי עג'ור. מפה בהוצאת צבא בריטניה, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  מ. סייר, אין מנוחה ב"נחלה"..., מעריב, 17 במאי 1960
↑  שפי גבאי, עולי כורדיסטן מתערים בישראל, דבר, 13 ביולי 1962
↑  2 חברי מבוא-ביתר נטבחו בשנתם, מעריב, 18 בינואר 1955
↑  חשמל בתירוש וגפן, מעריב, 5 באפריל 1961
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467460305171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עזרא אלטשולר

עזרא אלטשולר
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
הרב עזרא אַלטשוּלֶר (כ"ה בשבט ה'תרי"ח, 9 בפברואר 1858 - ליל ח' באייר ה'תרצ"ח, 8 במאי 1938) היה רב ליטאי, רבן של כמה קהילות בליטא, ומחבר פורה של ספרות תורנית, ספרו הנודע הוא הספר תקנת עזרא על מסכת מעילה ועל הלכות מעילה במשנה תורה לרמב"ם.
ביוגרפיה

נולד במיר לחנה פראדה ולרב יהודה ליב אלטשולר. בילדותו למד בישיבה בעיירה קרליץ, ואחר כך בישיבת מיר אצל רבי חיים ליב טיקטינסקי. עם סיימו את לימודיו במיר, עבר ללמוד בישיבת וולוז'ין מפי רבי רפאל שפירא. בגיל 18 נישא למאגינה (נפטרה אלול תרע"ז) ונסע ללמוד בכולל הפרושים באיישישוק.
נסמך לרבנות בידי רבה של מיר הרב יום טוב ליפמן בסליאנסקי ובידי הרב שלמה הכהן מווילנה והרב מאיר ברנצקי מבריסק, מחבר הספר "הר המוריה". בשנת 1884 התמנה כרבה של קולטינן וכיהן בתפקידו זה במשך 17 שנים. בשנת 1901 התמנה כרבה של וינוטה וכיהן בה שלושים וחמש שנים.
בסוף ימיו, 1936, עלה לארץ ישראל והתיישב במושבה כפר סבא.
בליל ח' באייר ה'תרצ"ח, 8 במאי 1938, חזר מבית הכנסת לביתו, ונפגע ממונית, היו שמועות כאילו מדובר בפיגוע דריסה אך הן הוזמו מעדויות עוברי אורח. הוא נפטר מפצעיו בבית החולים בילינסון. על שמו נקראה "ישיבת עזרא" בכפר סבא שנוסדה זמן קצר לאחר פטירתו, ובראשה הועמד ידידו הרב אהרן יעקב קלפפיש משנאדובה, ליטא והרב אברהם ריניק, רב העיר.
הותיר אחריו כתבים רבים, חלקם ראו אור בראשית המאה ה-21. פירושו לרמב"ם הוכנס לפרויקט השו"ת.
נכדתו, בת שבע אלטשולר, שירתה במלחמת העצמאות כחובשת ונפלה במהלך כיבוש לוד.
מספריו

תקון דרך החיים, ורשה תרנ"ו
תוספתא... עם תקנת ארצות, ורשה תרנ"ט
תקון האדם, קובנה תרפ"ו
תקנת עזרא - על מסכת מעילה, פיעטרקוב תרצ"א
תקנת עזרא - קונטרס תקון חשוב, פיעטרקוב תרצ"א
תקנת עזרא - על הרמב"ם הלכות מעילה, ורשה תרנ"ו
ספר הצבא עם תקון הצבא, בתוך: כתבי הגאון רבי עזרא אלטשולר, בני ברק תשנ"ז, באתר אוצר החכמה
שו"ת תקנת השבים, בני ברק תשע"ה, באתר אוצר החכמה
הערות שוליים

↑  אחיו של הרב עזרא ב"ר אשר אלטשולר מלידא שחיבר אף הוא כמה ספרים. אין לבלבל ביניהם.
↑  כפר סבא - תאונה להרב עזרא אלטשולר, דבר, 9 במאי 1938.
↑  הרב אלטשולר: קרבן תאונת דרכים בכפר סבא, הצופה, 9 במאי 1938.
↑  קול קורא, הצופה, 28 באוקטובר 1938.
↑  לזכר בת שבע אלטשולר, הצופה, 9 באוגוסט 1948.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306329805171  PLWABN: 9810544863005606  GND: 1067887229  ISNI: 0000 0001 0948 6535  LCCN: nr95045178  VIAF: 2362748   WorldCat (עם VIAF): 2362748
סינדרלה ליברטי

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  רומן של דאריל פוניקסן
 בימוי:  מרק ריידל
 הופק בידי:  מרק ריידל
 תסריט:  דאריל פוניקסן
 עריכה:  פטריק קנדי
 שחקנים ראשיים:  ג'יימס קאן מרשה מייסון אלי וולך
 מוזיקה:  ג'ון ויליאמס (מלחין)
 צילום:  וילמוס זיגמונד
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בדצמבר 1973
 משך הקרנה:  128 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט המבוסס על יצירה ספרותית, סרט דרמה 
 תקציב:  2,465,000 דולר
 הכנסות:  13,700,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   cinderellaliberty
 דף הסרט ב־IMDb
 
סינדרלה ליברטי (באנגלית: Cinderella Liberty) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1973 בבימויו ובהפקתו של מרק ריידל, עם ג'יימס קאן ומרשה מייסון בתפקידים הראשיים.
זה היה תפקידה הראשי הראשון של מרשה מייסון בקולנוע.
התסריט נכתב על ידי דאריל פוניקסן והוא מבוסס על ספרו "סינדרלה ליברטי" (1973).
העלילה היא על מלח בצי ארצות הברית המתאהב ביצאנית המגדלת ילד מגבר שחור, בן 12.
המושג "סינדרלה ליברטי" נקרא על שם אישור החופשה (pass) שמקבל המלח לבלות בעיר ועליו לחזור לבסיס לפני חצות, כמו במעשייה סינדרלה.
המוזיקה חוברה על ידי ג'ון ויליאמס. השיר "Nice to Be Around" המושר בסרט היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר ולביצוע תזמורתי עם הכנרת אן-סופי מוטר.
הסרט צולם בסיאטל.
תקציר העלילה

ג'ון באגס (ג'יימס קאן) הוא מלח על בפריגטה "אורלנדו" שמגיעה לסיאטל. הוא מגיע לבסיס הצי כדי לעבור ניתוח קטן ומקבל לאחר זה אישור מעבר (pass) לבלות בעיר ולחזור לפני חצות כמו סינדרלה ("סינדרלה ליברטי").
הוא נכנס למועדון סנוקר ונפגש בבחורה שמהמרת על משחקי סנוקר. הוא מנצח אותה במשחק ובתמורה היא מוכנה לקיים אתו יחסים. היא מציגה את עצמה כמגי פול (מרשה מייסון) והם הולכים לדירתה ושם מקיימים יחסי מין וג'ון נפגש עם בנה דאג (קירק קאלאוויי) בן ה-12 שנולד למגי מגבר שחור.
לג'ון אין משפחה והפגישה עם מגי ובנה מעוררת בו רגש של רצון להיות במשפחה. הוא מתקשר עם דאג ובאמצעות זאת מתחזקים יחסיו עם מגי למרות עיסוקה בזנות. העובדת הסוציאלית (אלין אן מקלרי) מגיעה לדירה רואה את התחזוקה הירודה והמקרר הריק ואת ג'ון שמנסה להסביר את מעשיו שם, ומחליטה להפסיק את התמיכה במשפחה.
ג'ון רוצה להתחתן עם מגי כדי שתזכה בסיוע מהצבא אבל המפקד שלו (דבני קולמן) מסתכל עליו בזלזול בגלל רצונו להתחתן עם זונה ולא מאשר לו.
ג'ון פוגש בבסיס את לין פורשיי (אלי וולך) שהיה מפקד שלו בטירונות והתעלל בו כמו בשאר הטירונים. לאחר קטטה קצרה הם מתפייסים ונעשים חברים. לין מגלה לו כי בגלל התנהגותו הוא גורש מהצבא. בפעם הנוספת פוגש אותו ג'ון בפתח מועדון חשפנות/זנות כשהוא משדל אנשים להיכנס פנימה.
התיק האישי של ג'ון אבד ורק לאחר שפרטיו נשלחו מוושינגטון הוא החל לקבל משכורת ושיבוץ לספינה אחרת העומדת להגיע. בינתיים מתברר שמגי בהריון מגבר שהכירה לפני כן. היא יולדת בלידה מוקדמת אך הוולד מת כעבור מספר ימים. ג'ון מלווה אותה כל הזמן אך היא נשברת נפשית וחוזרת לעבודתה הקודמת במועדון הסנוקר למרות התנגדותו של ג'ון.
לבסוף נוטשת מגי את בנה, מפקידה אותו בידי ג'ון וחוזרת לניו אורלינס משם באה. ג'ון מציע לפורשיי להתחלף אתו בהצטרפות לספינה והולך עם דאג בדרך לניו אורלינס לפגוש את מגי.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ג'יימס קאן | ג'ון באגס | מלח |
| מרשה מייסון | מגי פול | יצאנית |
| קירק קאלאוויי | דאג פול | הבן של מגי |
| אלי וולך | לין פורשיי | מלח |
| דבני קולמן |  | מפקד בצי |
| אלין אן מקלרי |  | עובדת סוציאלית |
פרסים

מועמדות לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר – מרשה מייסון.
מועמדות לפרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר – ג'ון ויליאמס.
מועמדות לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר – ג'ון ויליאמס ופול רייטר.
מועמדות לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה – מרק ריידר.
עונת 2013/2014 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  2 באוגוסט 2013 – 18 במאי 2014 (290 ימים) 
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  אייאקס (25)
 מספר משחקים:  306 
 מלך השערים:  אלפרד פינבוגאסון  (הירנפיין)   (29)
 השחקן המצטיין:  דיילי בלינד (אייאקס)
 → עונת 2012/2013עונת 2014/2015 ←
 
עונת 2013/2014 הייתה העונה ה-58 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה אייאקס באליפות הליגה. רודה, ואלבייק וניימכן ירדו לליגת המשנה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 3 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו קמבור וגו אהד איגלס שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצה במקום ה-18 ירדה לליגת המשנה. הקבוצות במקומות 16 ו-17 התמודדו בפלייאוף ירידה בשיטת הטוב משני משחקים כנגד הקבוצות שהעפילו מטורניר הפלייאוף בליגת המשנה.
מבנה > תחרויות אירופיות

הקבוצה שסיימה במקום ה-1 העפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות.
הקבוצה שסיימה במקום ה-2 העפילה לשלב המוקדמות השלישי בליגת האלופות.
הקבוצה שסיימה במקום ה-3 ומחזיקת הגביע העפילו לסיבוב הפלייאוף של הליגה האירופית.
הקבוצה שסיימה במקום ה-4 העפילה לשלב המוקדמות השלישי של הליגה האירופית.
הקבוצות שסיימו במקומות 5–8 התמודדו על כרטיס בודד לשלב המוקדמות השני של הליגה האירופית.