stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עישון
עישון פסיבי

המושגים "עישון פסיבי", "עישון כפוי" או "עישון מיד שנייה" מתייחסים לאנשים הנמצאים במחיצת אנשים מעשנים, וכתוצאה מכך שואפים אל ריאותיהם עשן סיגריות.
עישון פסיבי מכיל יותר מ-7,000 כימיקלים, מתוכם מאות מוגדרים כרעילים. מחקרים הוכיחו שגם במרחק של מעל 9 מטר ממישהו שמעשן, כולל הימצאות באוויר הפתוח, האדם שאינו מעשן נחשף לעישון וניתן יהיה למצוא בדמו חומרים מסוכנים, ועל פי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן אין רמה נטולת סיכון של חשיפה לעישון פסיבי, ואפילו חשיפה קצרה עלולה לגרום לנזק כלשהו לבריאות, כך שהדרך היחידה למנוע את הנזק לחלוטין הוא למנוע חשיפה לעשן לחלוטין על ידי הגדרת אזורים נטולי עשן סיגריות. מחקרים שבחנו את השפעתם של יצירת סביבה סטרילית לעישון הראו שיש לה מספר ערכים מוספים, דוגמת הגברת סיכויים בגמילה מעישון וגורם לירידה בסיכוי להתחיל לעשן.
רשויות בריאות שונות מציינות סיכונים מוגברים של עישון פסיבי עבור מבוגרים שמעולם לא עישנו ללקות במחלות של מערכת הלב, סרטן הריאה ושבץ מוחי, כולל הערכה של כ-50,000 מקרי תמותה בטרם עת משלושת הסיבות האלו בכל שנה בארצות הברית. דו"ח של ראש שירותי בריאות הציבור של ארצות הברית העריך שחשיפה קבועה במקום מגורים לעישון פסיבי מעלה את הסיכון לסרטן ריאה ב-30-20%. תסמינים נוספים כוללים תגובות אלרגיה, כאבי ראש ועוד. בין הסכנות עבור קטינים - שנמצאים בסיכון מוגבר לעישון פסיבי מכיוון שקצב נשימתם גבוה יותר כדי לעודד את צמיחת הגוף - נמצאת העלייה בשכיחות תסמונת מוות בעריסה, דלקות אוזניים, זיהומים בדרכי הנשימה, ועוד.
עם זאת, מחקר מקיף שנעשה בבית הספר לבריאות הציבור של אוניברסיטת UCLA הצביע על אפשרות שהקשר הישיר בין מחלות הקשורות לעישון לבין עישון פסיבי חלש לעומת התפיסה המקובלת.
בטווח הקצר - העישון הפסיבי עלול לגרום לגירוי בעיניים, לכאב ראש, לבחילה ולסחרחורת.
מחקר מתמשך בדק את שכיחותן של רמות מדידות של קוטינין (אנ') בקרב לא-מעשנים, כדי לאמוד את מידת השכיחות של עישון פסיבי באוכלוסיית ארצות הברית, וגילה ירידה דרמטית בין שנת 1988 - בה 87.9% מקרב הלא-מעשנים היו בעלי רמות מדידות - לשנת 2014, בה השכיחות ירדה ל-25.2% באוכלוסיית הלא-מעשנים. במרכזים לבקרת מחלות ומניעתן ייחסו ירידה זו למספר גורמים, ובראשם הורדת שיעור המעשנים באוכלוסייה הכללית, מודעות מוגברת לסכנות בעישון פסיבי ואימוץ חוקים האוסרים על עישון במקומות עבודה ובשטחים ציבוריים רבים. המחקרים גם הצביעו על כך שישנם הבדלים בין קבוצות שונות באוכלוסייה במידת החשיפה לעישון פסיבי, כאשר קבוצות הנוטות לחשיפה גבוהה במיוחד הם אנשים ברמה סוציו-אקונומית נמוכה, עובדי תעשיית "צווארון כחול" וילדים בגילאי 3–11. בנוסף בולטות קבוצות אוכלוסייה ספציפיות, כמו האפרו-אמריקאים בארצות הברית, בשיעור גבוה במיוחד של עישון פסיבי.
עישון פסיבי > עישון מיד שלישית

מונח שנטבע על ידי מכון דנה-פרבר לסרטן של אוניברסיטת הרווארד הוא "Third hand smoke" - מושג זה מתייחס לנזקי העישון כפי שהם באים לידי ביטוי בסביבה ונשארים בה גם שעות וימים לאחר שהעישון התבצע בפועל.
נזקי עישון יד שלישית מתייחסים לכימיקלים שנותרים בסביבה לאחר שמתפוגג העשן, כימיקלים בביגוד, משטחים שונים ובקירות. יתר על כן, עלולים אותם כימיקלים המופקים מהעישון להגיב עם חומרים נוספים המצויים בסיבה ולגרום לנזקים בריאותיים נוספים (מעבר לנזקי העישון הפסיבי הידועים).
תינוקות וילדים חשופים יותר לנזקי עישון יד שלישית מכיוון וסביבת המחיה שלהם מצויה בקרבה רבה לאזורים בהם נשארים הכימיקלים. כלומר, תינוק שזוחל על משטח הרצפה, או ילד שנוגע או מצייר על הקירות חשוף הרבה יותר למפגעי עישון יד שלישית.
במבנים ציבוריים רבים, כגון שדות תעופה ומקומות עבודה, קיימים חדרי עישון (אנ') בהם ניתנת האפשרות לעישון, כדי להגן על הציבור שאינו מעשן מעישון פסיבי.
חקיקה להגבלת העישון

מאמצע המאה העשרים התרבו מחקרים מדעיים שהוכיחו שהעישון מסוכן לבריאות, גורם למחלות ולמוות מוקדם. חברות הטבק לחמו במידע זה באמצעות מידע מוטה שהפיצו כדי להטעות את הצרכנים, אך בהמשך אכן קודמה במדינות רבות חקיקה המטילה מגבלות שונות על העישון. גרמניה הנאצית הייתה המדינה הראשונה בהיסטוריה המודרנית בה התקיימה מערכה ציבורית אפקטיבית נגד צריכת טבק. בעולם נחקקו חוקים רבים נגד עישון. בישראל משמש לכך החוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון. בנוסף נחקקו חוקים המגבילים את הפרסום והמכירה של מוצרי טבק:
איסור על מכירת מוצרי טבק לקטינים (עד גיל 18).
חיוב לתת אזהרה על כל קופסת סיגריות, ובה פרטים על נזקים שגורם העישון.
חיוב לתת אזהרה בדבר נזקי העישון על כל פרסומת לסיגריות, או איסור מוחלט של פרסומת כזו.
איסור להציג מוצרי עישון למכירה בחנות ויש להסתירם, כך שלא יהיו גלויים לעין.
בישראל משמש למטרות אלה חוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון, ה'תשמ"ג-1983.
ב-2010 הפכה בהוטן למדינה הראשונה שאסרה מכירת סיגריות בשטחה.
ב-2021 הודיעה ניו זילנד כי החל משנת 2027 תיאסר מכירת סיגריות בהדרגה לילידי שנתון 2008 והלאה (כך שהגיל המינימלי לרכישת סיגריות יעלה מדי שנה בשנה אחת).
העישון בתרבות

רבים רואים בלחץ חברתי אחת הסיבות המרכזיות לעישון. לפי גישה זו, אדם "נגרר" לעישון עקב רצון להשתלב בחברה בה זו הנורמה, אף על פי שבתנאים אחרים לא היה מעשן.
העישון בתרבות > עישון בסרטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פרופסור בן עמי סלע מבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב ובית החולים שיבא בתל השומר מצטט מחקר ולפיו מאז שנת 1990 ועד 2002 הוכפלו למעשה סצנות העישון בסרטים המיוצרים בארצות הברית, ונפח העישון בסרטים חזר לימי הזוהר שלו משנות ה-50, בטרם החלו להתברר הנזקים הבריאותיים שמחולל העישון.
הברית בין תעשיות הטבק והסרטים, קיימת למעשה משנות ה-30. חברות הטבק נהגו לתגמל במשך שנים חברות סרטים וכוכבים:
חברת הטבק פיליפ מוריס שילמה 350 אלף דולר עבור הכנסת סצנה אחת בסרט "רישיון להרוג" בסדרת ג'יימס בונד, בה מעשן כוכב הסרט טימותי דלטון סיגריה מתוצרתה.
סילבסטר סטלון קיבל 500 אלף דולר מחברת בראון ויליאמסון כדי שיעשן סיגריות מתוצרתה בחמישה מסרטיו.
מחקר אחר אותו מצטט סלע באותו מאמר, הראה קשר ישיר בין צפייה בסרטים הכוללים סצנות עישון לבין התחלת העישון אצל בני נוער.
העישון בישראל > שיעור המעשנים

בשנת 1959 העריכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שכ-48% מהגברים מעל גיל 18 מעשנים, וכ-13% מהנשים מעל גיל 18 מעשנות. בשנת 1972 נותר שיעור הגברים המעשנים בסביבות 48%, ושיעור הנשים עלה ל-23%. שיעור המעשנים בקרב הערבים בישראל עמד על 63%. סקר של מכון דחף מתחילת 1988 הצביע על ירידה בשיעור המעשנים במהלך שנות ה-80 מכ-37% בשנת 1983 ל-28.5% בתחילת 1988.
בשנת 2007 הוערך שיעור הגברים היהודים המעשנים בכ-26.7%, שיעור היהודיות המעשנות בכ-19.7%, שיעור הגברים הערבים המעשנים בכ-39.8% ושיעור הערביות המעשנות בכ-6.8%. בשנת 2017 הוערך שיעור הגברים היהודים המעשנים בכ-23.3%, שיעור הנשים היהודיות המעשנות הוערך בכ-16.9%, שיעור הגברים הערבים המעשנים הוערך בכ-38.2% ושיעור הנשים הערביות המעשנות הוערך בכ-7.2%.
על פי נתוני התוכנית הלאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה בישראל, שיעור כלל הגברים המעשנים בשנת 2017 עמד על 26.6% ושיעור כלל הנשים המעשנות עמד על 12.1%. שיעור העישון בשכבה החברתית-כלכלית החלשה עמד על 19.2% ובשכבה החברתית-כלכלית החזקה עמד השיעור על 13.0%.
בקרב בני נוער בישראל, בשנת 2022 חלה ירידה בגיל התחלת העישון, בהשוואה לממדי העישון בישראל בשנה הקודמת (2021). ב-2022 נרשמו 13.7 אחוז התחלות עישון בקרב בני נוער בגילאי 14-12, לעומת 3.4 אחוזים בשנת 2021. כמו כן, שיעור העישון היומי בקרב בני 17-15 יותר מהכפיל את עצמו בארבע השנים האחרונות – מ-4.7 אחוזים בשנת 2019 ל-9.8 אחוזים מעשנים יומיים ב-2022. ממצאים עדכניים אלה מלמדים הן על ירידה בגיל ההתנסות והן על עלייה בשיעורי העישון בפועל של בני הנוער. שינויים אלו מיוחסים בין היתר להתפשטות הסיגריות האלקטרוניות ללא כל רגולציה ופיקוח על התופעה.
על פי נתוני דו"ח העישון ל-2023 שפרסם משרד הבריאות בינואר 2025, 20.5% מאוכלוסיית ישראל מגיל 21 מעשנים. הדו"ח מעריך את העלויות הישירות והעקיפות של נזקי העישון למערכת הבריאות ולכלל המשק ב-3.6 מיליארד שקל. לפי הערכות, ההוצאה של משקי הבית בישראל על מוצרי עישון עמדה  ב-2023 על קרוב ל-10 מיליארד שקל.
העישון בישראל > חקיקה

ישראל פועלת, החל משנות ה-80, לצמצום העישון, בעיקר בקרב קטינים. החל משנת 2003 הצטרפה ישראל ל-FCTC, אמנה בינלאומית בחסות ארגון הבריאות העולמי לצמצום והגבלת השימוש במוצרי טבק.
חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק, תשמ"ג–1983, הוא חוק מקיף המתייחס בהרחבה לנושא העישון. על פי החוק, אין לפרסם "פרסומת בשבח העישון כשלעצמו", וכן אין לפרסם פרסומות על מוצרי טבק במגוון מדיות, ובהן רדיו, בטלוויזיה, בפרסומים עיתונאיים המיועדים בעיקרם לקטינים, בכלי תחבורה ציבוריים פנים-ארציים ועוד. החוק מאפשר פרסום במספר מדיות, למשל, בעיתונות שאינה מיועדת לקטינים או בחסות לאירועים, אולם מחייב את המפרסם לכלול אזהרת בריאות בהתאם להגדרות משרד הבריאות, ואוסר לעשות בפרסום זה שימוש בשמם או דמותם של בני אדם או בעלי חיים, כולל דמויות מצוירות או מונפשות. החוק גם מחייב את יצרני ויבואני מוצרי הטבק להגיש לשר הבריאות דוחות המפרטים את הוצאותיהם על פרסום וקידום מכירות. החל משנת 2014 התווספו לחוק סעיפים נוספים האוסרים מכירה של סיגריות ומוצרי עישון לקטינים, ומגביל הצבה של מכונות אוטומטיות למכירת סיגריות.
באותה שנה נחקק גם חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון, שהיה חוק יוצא דופן בעולם בשעתו, שכן ישראל הייתה בין המדינות הראשונות שהגבילה את העישון עצמו. החוק בתחילתו אסר על עישון במספר מקומות דוגמת אוטובוסים ובתי קולנוע, ועם השנים הורחב החוק והתייחס גם למסעדות, מטוסים, תחנות אוטובוס מקורות, רציפי רכבת, גני אירועים, מקלטים ציבוריים, אצטדיוני ספורט ועוד.
בשנת 2019 נכנס לתוקף תיקון לחוקים הנ"ל, המחיל גם על סיגריות אלקטרוניות איסורים דומים לאלו של סיגריות הטבק, וכן אוסר על מכירת סיגריות אלקטרוניות בעלות מאפיינים מוגדרים (למשל, ריכוז ניקוטין גבוה מדי). החוק מתייחס לראשונה לפרסום באינטרנט, ואוסר לא רק פרסום במדיות דיגיטליות, אלא גם שימוש בהן לפרסומת סמויה או למתן חסות. בנוסף, החוק אוסר על חלוקה חינמית של סיגריות באירועים המוניים. החוק עדיין מתיר פרסום בעיתונות המודפסת, אולם החמיר את חובתו של המפרסם, שעתה עליו לממן גם מודעה בגודל שווה המזהירה מפני העישון. החוק נתן דגש מיוחד במטרה לנסות ולהפחית את הפופולריות של סיגריות בקרב קטינים, ולכן אסר על שיווק צעצועים וממתקים בצורת סיגריות, וקבע כי על כל חפיסות הסיגריות להיות מעוצבות כחפיסות אחידות בצבע אחיד ולא פופולרי בשם פנטון 448c.
העישון בהלכה > איסור העישון

החפץ חיים פסק להלכה, בהסתמך על חוות דעת של רופאים, כי האיסור בעישון סיגריות נובע מהציוויים על שמירת הנפש. לעומתו הרב משה פיינשטיין והרב עובדיה יוסף פסקו כי הדבר אינו מהווה ביטול ציווי מהתורה, וזאת על פי הפסוק ”שומר פתאים ה'” (ביאור:תהלים קטז ו) המבטא אמונה כי אלוהים שומר מפני סיכונים הנובעים מדבר ש"דשו בו רבים" (שנהגו רוב העולם לעשותו). אך גם הם מודים כי על פי רוח ההלכה רצוי שלא לעשן.
לעומתם נכתב בספר "ציץ אליעזר" שלא ניתן לומר "שומר פתאים ה'" כאשר על כל חפיסה של סיגריות כתוב שהיא מזיקה לבריאות: ”נראה ברור ללא צל של ספק כי אין מקום להתברך בלב (כפי שאחרים רוצים לומר כן) ולהורות כי היות והעישון רבים דשים בו אם כן יש להחיל על זה המאמר ...'והאידנא דדשו בו רבים שומר פתאים ה''. דלא אמרו כן אלא במקומות דלא נתגלה בהתם, והמציאות לא הראתה על היפוכו של דבר,... אבל בכגון הנידון שלפנינו אשר בעיקר בעשרות השנים האחרונות לאור המחקרים המדעיים והרפואיים השונים נתגלו בממדים מבהילים נזקי הגוף המרובים והמסוכנים אשר העישון גורם בכנפיו, והתודעה הזאת גם יצאה כבר טבעה בעולם עד כדי כך שבכמה מדינות גדולות ועצומות יצא החוק מאת ממשלותיהם על חובת ציון אזהרה על כל חפיסת סיגריות האומרת 'הרופא הממשלתי הראשי מזהיר את המעשנים שהעישון מסכן את בריאותם ומזיק לה'... אם כן בוודאי ובוודאי שאבסורדי הוא להעלים עין מכל זה ולהפטיר כלאחר יד ולומר כי גם על כגון זה נאמר שומר פתאים ה'”.
העישון בהלכה > עישון ביום טוב

לדעת הציץ אליעזר אף על פי שהעישון אסור בכל ימות השנה, אין לאוסרו באיסור מיוחד ביום טוב, וזאת כיוון שלמעשנים (שאינם שומעים להוראה ההלכתית האוסרת את העישון) נחשב העישון כאוכל נפש. לעומת זאת רבנים רבים אוסרים את העישון ביום טוב משום שהוא נחשב דבר שאינו שווה לכל נפש. הרב אליעזר מלמד מביא בפניני הלכה דעת אמצע, לפיה לכתחילה אסור לעשן. אבל אם האדם מכור, וחוסר העישון גורם לו צער רב, זה הופך למניעת סבל שהיא דבר השווה לכל נפש ומותר.
העישון בהלכה > כשרות הסיגריות לפסח

בחג פסח ישנה בעיה נוספת בעישון, והיא שבתהליך ייצור הסיגריות מושרה הטבק בחומרים רבים, שחלקם הם חמץ. מסיבה זו ישנם רבנים רבים האוסרים את העישון בימות הפסח, אלא אם מדובר בסיגריות שיש להן אישור כשרות לפסח.
ריקי גל

| --- | --- |

 לידה:  7 ביולי 1950 (בת 74) ירושלים, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1968
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  רוק • פופ רוק • בלוז • בלוז רוק • פופ • זמר עברי
 שפה מועדפת:  עברית 
 שיתופי פעולה בולטים:  מתי כספי, יהודה פוליקר
 בן זוג:  דניאל שוהם אורי כהן אהרונוב ישראל פוליאקוב
 פרופיל ב-IMDb
 
ריקי גל בהופעה, 2018
ריקי גל (נולדה ב-7 ביולי 1950) היא זמרת ושחקנית ישראלית, מן הנשים הבולטות בנוף הרוק הישראלי.
ביוגרפיה

גל נולדה בשכונה החרדית מאה שערים בירושלים, בשם רבקה בן מנחם (מנשה) ע"ש הסבא מצד האב, הרב מנחם מנשה (שכתב את ספרי "אהבת חיים"). מגיל שנתיים ועד גיל צבא גדלה במוסדות וקיבוצים במסגרת עליית הנוער.
בהיותה בת שנתיים התגרשו הוריה, לאחר הגירושים עברה לחזקת אביה בתל אביב ומשם ל"אחוזת שרה" בבני –ברק. ריקי חזרה לתל אביב, למדה בבית- הספר ה"כרמל", ובגיל 10 נשלחה לקיבוץ ניר-דוד בעמק בית שאן. בזמן שהותה שם נשלחה ללמוד בלט מודרני אצל הכוהנת למחול מודרני גב' גרטרוד קראוס בחיפה.
כעבור חמש שנים עברה לקיבוץ ברעם בגבול הצפון ובפרוץ מלחמת ששת הימים חזרה לתל אביב. חברה עם שלמה ארצי, איתו הופיעה כ"צמד סיני" בתקופת מלחמת ההתשה, ויחד התגייסו ללהקת חיל הים, עם רבקה זוהר, דבל'ה גליקמן ועוד. בלהקה גילה אותה משה וילנסקי והקליט אותה בשירה הראשון "מפרש בודד".
קריירה מוזיקלית > שנות ה-90

ב-1992 עלה מופע משותף נוסף של ריקי עם מתי כספי שנקרא "לפעמים ביחד". כמו כן השתתפה בדרמה הטלוויזיונית "כידונים ואורכידאות" שכתבה סביון ליברכט, לצידו של אסי דיין. בנוסף השתתפה גל בסרטו של עמוס גיתאי "זיכרון דברים" על פי ספרו של יעקב שבתאי.
בספטמבר 1993 יצא אלבומה השלישי של גל, "חפש בי", בהפקתו של לואי להב ועיבודים מאת גיל פלדמן. את רוב שירי האלבום הלחין יהודה פוליקר, ובהם "היי שקטה" למילים של רחל שפירא, ו"תפילות הילדים (מילים: צרויה להב, שבא סלהוב) שלושה שירים נוספים מהאלבום שהפכו ללהיטים היו: "יש לי חולשה לרקדנים" (יענקל'ה רוטבליט/צוף פילוסוף), "ראש השנה שלך" (צרויה להב/שלמה ארצי), ו"צופייה" (חנוך לוין/שם טוב לוי). בדצמבר אותה שנה, השתתפה בפסטיגל עם השיר ""אייל החתיך" (מילים: חנה גולדברג, לחן ועיבוד: עובד אפרת).
בשנת 1994 הפיקה זכיינית ערוץ 2 טלעד את הסרט "הנה פתחתי חלון" על חייה והופעתה הבימתית בבימויו של יגאל סרנה. בדצמבר אותה שנה השתתפה גל בפסטיגל עם השיר "כשעצוב לי" (מילים: אהוד מנור, לחן: עובד אפרת).
ב-1995 יצא אלבום הופעה של גל בשם "מבחר שירים בהופעה", בהפקת לואי להב. באותה שנה שיחקה בסרט "זכרון דברים" בבימויו של עמוס גיתאי.
באלבומה "אוהבת אותך יותר" שיצא באוגוסט 1996, שבה גל לשתף פעולה עם מתי כספי כמעבד ומפיק מוזיקלי. כספי השתתף באלבום בדואט "היא שלו והוא שלה" שהלחינה אשתו, רחל כספי (מילים: אהוד מנור). שירים נוספים מתוך האלבום שהצליחו היו שיר הנושא, "הו בנות בנות", שהלחין כספי למילים של יהונתן גפן, ו"אזהרה שקטה". באלבום זה נכללו לראשונה גם שירים שגל כתבה בעצמה את מילותיהם. באותה שנה דיבבה גל את הדמות של אזמרלדה בגרסה העברית של הסרט "הגיבן מנוטרדאם" של חברת וולט דיסני.
ב-1997 הקליטה לפרויקט ולאלבום "עבודה עברית" חידוש ל"בגלל הרוח" של שלומי שבת, לעיבוד והפקה מוזיקלית של גיל פלדמן.
ב-1998 התארחה גל באלבומה של גליקריה - "עצב מתוק" ושרה עימה בדואט את "קחי אותי" (לחן: סטליוס פוטיאדיס).
קריירה מוזיקלית > העשור הראשון של המאה ה-21

בשנת 2000 הקימה גל את כיתת הפרפורמנס/ביצוע שירה והופעה על במה בבית הספר "רימון" שם לימדה כ-6 שנים. בין תלמידיה היו מירי מסיקה, קרן פלס, דין דין אביב ואחרות. שם עברה גל ללמד בבית הספר "וברטון" שם העבירה כיתות אומן וסדנאות שירה וביצוע וממשיכה בהעברת כיתות אומן, מפגשים והרצאות בכל רחבי הארץ עד היום. בנוסף מעבירה גל סדנאות מטעם אקו"ם, משמשת כמדריכה ומייעצת ליוצרים חדשים בדרכם להקלטות והופעות.
במאי 2001 יצא אלבומה "אין לזה סוף", בהפקתו המוזיקלית של בני נגרי, שעבד עמה בתחילת דרכה. מלבד נגרי, עיבד גיל פלדמן 3 שירים מתוך האלבום. את רוב שירי האלבום הלחין דניאל סלומון. בחלק מהם השתתפה גל בכתיבה ובלחן. מתוך האלבום הצליח השיר "כשאני איתך" (דניאל סלומון), וכן החידוש ל'שיר בן ערביים', שביצע במקור שלמה יידוב. עוד שירים מתוך האלבום היו הדואט "גלגלו" עם יואב יצחק, ו"במירוץ נגד הזמן" שכתב והלחין שלמה ארצי. בהקלטות האלבום השתתפו גיל פלדמן בקלידים, פסנתר ותכנותים, ישראל נחום בתופים, אלון נדל בבס, אבי סינגולדה בגיטרות, זהר פרסקו בכלי הקשה, אמיר גבירצמן בסקסופון, אמיר שהסאר בחליל פרסי, דין דין אביב ומומי לוי בקולות, ונגני מיתרים נוספים.
ב-2002 שיחקה ב"השיבה מהודו" של מנחם גולן, שבו גם שרה את שיר הנושא שנקרא "אהבה בלתי אפשרית". ב-2003 ביצעה את שיר הנושא של הטלנובלה "משחק החיים" (מילים: מירית שם-אור, לחן: צביקה פיק, עיבוד: אלדד שרים).
בשנת 2004 ביצעה גרסת כיסוי לשיר "חשמל בכפות ידיך" (מילים: יורם טהרלב, לחן: נורית הירש) שבוצע במקור על ידי רותי נבון. גרסה זו, בעיבוד והפקה מוזיקלית של יונתן בר גיורא, שימשה שיר הנושא לסרט הקולנוע "מדורת השבט". באותה שנה שיחקה בתפקיד אורח בסדרה "אהבה מעבר לפינה" בתפקיד נעמה דביר, אמא של ליאור דביר (יהודה לוי), ובדרמה המוזיקלית "השיר שלנו" בתפקיד שופטת בית המשפט רבקה נחשול.
בשנים 2004–2005 השתתפה גל כשופטת בתוכנית המציאות "כוכב נולד", ונודעה בסגנון שיפוטה הקשוח. בעקבות זאת זכתה לחיקוי ב"ארץ נהדרת" על ידי עלמה זק. כמו כן השתתפה בעונה השנייה של תוכנית הטלוויזיה "רוקדים עם כוכבים" והודחה בשלב השלישי. במקביל, השתתפה במחזמר "שיקגו" בתפקיד הסוהרת, מאמא מורטון, בתיאטרון בית לסין.
ב-2005 יצא אלבומה "אמצע בלוז" בו היא מבצעת שירים שלה ושל אחרים בהופעה חיה, רובם באנגלית וצרפתית ולקחה חלק במופע שיר נולד.
בפברואר 2009 יצא אלבומה של גל "רואים את השנים", בהפקתם המוזיקלית של לירן נדל ושמוליק דניאל. את כל שירי האלבום, פרט לאחד כתב והלחין נדל. הסינגל הראשון מהאלבום, "בסוף היום אני צריכה אותך" נכתב על ידי גל ונועם יעקובסון והולחן על ידי נדל. כמו כן נכללו באלבום השיר "מכל המלחמות" ופרלוד בספרדית בביצוע דינה נר-גאון, אמה של גל (ששרה את קולות הרקע).
קריירה מוזיקלית > העשור השני של המאה ה-21

במאי 2011 השתתפה גל בדואט שגם צולם לקליפ "אהבה עושה לך טוב" עם זאב נחמה למילים ולחן שלו. השיר ראה אור בחודש יוני באותה השנה במסגרת אלבומה של להקת אתניקס, "געגועים". בשנה זו הצטרפה גל לתיאטרון באר שבע שם שיחקה את ג'ואן במחזמר "קומפני" של סטיבן זונדהיים. במקביל, הקליטה את ספרה של ענת טלשיר "אם אשכחך".
בשנת 2012 חידשו גל וכספי את המופע "מה זאת אהבה...". המופע נפתח בהיכל "נוקיה" והמשיך באולמות הגדולים ברחבי הארץ. לכבוד המופע יצא חידוש של השניים לשירו של כספי "לא ידעתי שתלכי ממני".
בשנת 2014 החלה גל בעבודה על אלבומה "ענבים כחולים" בהפקתו המלאה של יהודה פוליקר. כל הלחנים והעיבודים היו של פוליקר, וגל עצמה כתבה ארבעה שירים מתוך האלבום. בין שאר הכותבים באלבום היו צרויה להב, יענקל'ה רוטבליט, אילנה בוגומולני ונועה בלחסן. האלבום יצא בקיץ 2015 ובלטו בו השירים: "רגע לפני כותרת בעיתון" ו"ניצוצות". השיר "ניצוצות" הגיע למקום התשיעי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
בשנת 2019 כיכבה במחזמר "פלאשדנס", אשר הוצג על ידי תיאטרון תל אביב. באותה שנה הייתה מועמדת לפרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר על תפקידה בסרט "מאמי", סרטה של קרן ידעיה המבוסס על אופרת הרוק "מאמי".
באוקטובר 2020, מתוך הפרויקט המוזיקלי "צו השעה", שוחרר החידוש לשיר "תחנה סופית" בביצועם של גל וחברי להקת "מוניקה סקס", שגם עיבדו את השיר.
באפריל 2021 הוציאה את השיר "עד שהגעת" שאותו כתבה בעצמה, עם לחן, עיבוד והפקה מוזיקלית של שחר אבן-צור (שגם ניגן במרבית הכלים).
חיים אישיים

לאחר שסיימה את שירותה הצבאי בלהקת חיל הים ב-1971, נישאה לישראל פוליאקוב (פולי) משלישיית "הגשש החיוור". בשנת 1975 התגרשו השניים. לאחר מכן נסעה גל לניו יורק, שם נישאה בשנית למסעדן ג'ורג' מרקוס. השניים התגרשו ב-1979 והיא חזרה לישראל.
בין השנים 1991–1994 הייתה נשואה לעיתונאי והכתב לענייני משטרה של ערוץ 1 אורי כהן אהרונוב. בעקבות הגילוי שגל סובלת מתופעה בשם "אינוורסיה כרומוזומלית" (אנ') שמונעת ממנה ללדת תינוק חי, אימצו השניים בת, שנולדה ב-1991.
משנת 1994 ואילך תמכה גל בנפגעות תקיפה מינית, שפנו אליה לאחר שתיארה כיצד נאנסה בגיל חמש על ידי מכר של אמהּ.
באפריל 2019 נישאה גל ברביעית, למהנדס דניאל שוהם, גרוש ואב לבת אחת.
גל מתגוררת בתל אביב.
אלבומים

ריקי גל (1987) - אלבום זהב
מה זאת אהבה... (1988) - אלבום פלטינה
חפש בי (1993)
מבחר שירים בהופעה (1995)
אוהבת אותך יותר (1996)
אין לזה סוף (2001)
אמצע בלוז (2005) - הופעה חיה
רואים את השנים (2009)
קדחת חסידיסקו (2012) - הוצאה מחודשת לתקליט משנת 1978
ענבים כחולים (2015)
מחזות זמר ותיאטרון בהם השתתפה

עולמו של ז'אק ברל (1971)
אל תקרא לי שחור (1972)
בני בום (1978)
הללויה הוליווד (1983)
אברהם אחד (1983)
גטו (1984-1987)
אנטיגונה (1986)
פן (אלכסנדר פן)
עלובי החיים (1987)
אמא קוראז' וילדיה (1988)
אוויטה (1989)
שיקגו (2004)
קומפני (2011)
פלאשדאנס (2019)
עוד חוזר הניגון (2021)
רומיאו ויוליה (2021)
פילמוגרפיה

כידונים ואורכידאות (1991)
זכרון דברים (1995)
השיבה מהודו (2002)
השיר שלנו (2004)
אהבה מעבר לפינה (2004)
ברלין (2008)
מאמי (2019)
הערות שוליים

↑  מאור בן הרוש‏, נערת רוק בגיל 74: ריקי גל מראה לנו שהגיל הוא רק מספר | צפו, באתר וואלה, 5 בדצמבר 2024
↑  ליאור בן עמי,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'מאה אחוז לב, באתר ynet, 7 בדצמבר 2024
↑  טלי ליפקין-שחק,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'הילדה רוקדת שוב, באתר nrg‏, 24 ביוני 2006
↑  שמואליק טסלר, שירים במדים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2007, עמ' 201
↑  דודי פטימר,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'‏50 שנה לעלייתו: חוזרים למחזמר "אל תקרא לי שחור", באתר מעריב אונליין, 11 במרץ 2023
↑  שירונט, השמש היא האור של העולם, באתר שירונט
↑  אור ברנע,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'מלך הרוקנ'רול ונערת הרוק, באתר ynet, 9 במרץ 2011
↑  מילות השיר "נערת הרוק", באתר שירונט
↑  שרית ישי לוי,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'גורלי נחרץ לשחק את אוויטה, חדשות, 19 בפברואר 1990
↑  להשמעת הביצוע משנת 2004 ל"חשמל זורם בכפות ידייך", בהפקת יונתן בר גיורא, באתר YouTube
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏22-28 בפברואר 2015
↑  רז שכניק, "גל רודף גל", "7 לילות", ידיעות אחרונות, 3 באפריל 2015
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'שיר אחד, באתר כאן – תאגיד השידור הישראליּ
↑  יוני פרוים,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'בגיל 68: ריקי גל התחתנה בפעם הרביעית, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 2 באפריל 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007319260805171  GND: 1193145015  ISNI: 0000 0000 6946 7806  LCCN: no2004099930  MusicBrainz: 22783a0d-71ea-489b-b0bc-9912e0ba64d1  VIAF: 97409675   WorldCat (עם VIAF): 97409675
יאיר אלטמן

| --- | --- |

 לידה:  26 ביולי 1980 (בן 44) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  מודיעין News, וואלה, ישראל היום, Ynet, ידיעות אחרונות, עכשיו 14 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  yair.altman
 טוויטר (X):  YairAltman
 
יאיר אלטמן (נולד ב-26 ביולי 1980) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כתב משפט וראש הדסק המשפטי בעכשיו 14.
ביוגרפיה

אלטמן נולד בירושלים וגדל במכבים-רעות. הוא למד בבית הספר היסודי איילון בירושלים ואחר כך, במדרשת שדה בוקר.
בשנת 1999 התגייס לצה"ל ושירת כחובש קרבי ואחראי מרפאה ביחידות שונות. האחרונה בהן הייתה בגדוד 51 של חטיבת גולני במהלך המבצעים שקדמו לחומת מגן. במילואים הוא משמש כחובש קרבי בפלמ"ר שגיא.
את דרכו התקשורתית החל ב-2006 בכתיבת ביקורת מסעדות וכתיבה על אוכל בפורטל ROL וב"עכבר העיר אונליין". הוא כתב גם בנושאי טיולים ב"העיר תל אביב". במקביל, ניהל בלוג בתפוז.
בהמשך שימש כתב פלילים במקומון "מודיעין News" וכתב תחקירים ומגזינים במגזין "24 שעות" של ידיעות אחרונות. במסגרת זו, פרסם תחקיר מקיף על שיפודיות ומסעדות ברחבי הארץ, שבו חשף, לכאורה, באמצעות בדיקות מעבדה וצילומים ממצלמה נסתרת, כי חלקן מוכרות שיפודי כבש כאשר בפועל מדובר בבשר זול יותר, כגון הודו אדום המעורבב עם שומן כבש.
בין השנים 2009–2011 שימש כתב שטחים, ובחלק מהזמן כתב באזור ירושלים ומשטרה ב־ynet.
בין השנים 2011–2014 שימש "כתב ירושלים" באתר וואלה. במסגרת זו ערך ראיון בלעדי עם אשתו של יצחק ברגל שהואשם בניסיון ריגול למען איראן.
בין השנים 2014–2022 שימש כתב משפט, עורך וראש דסק בעיתון "ישראל היום". במסגרת זאת, חשף לראשונה תמונות ומסמכים מוועדת החקירה הממלכתית לחקר פרשת ילדי תימן, המעידים על נתיחות בגופות ילדים ועל ניסויים רפואיים שבוצעו בהם עוד בחייהם, ללא אישור או יידוע משפחותיהם. בעקבות הפרסום, התקיים בנושא דיון בכנסת.
ביוני 2023 החל אלטמן לשמש כתב המשפט וראש הדסק המשפט בערוץ "עכשיו 14". בתפקיד זה, חשף הקלטות בין אביחי מנדלבליט לאפי נווה בנוגע למאמצים ומגעים בדבר מינויו של מנדלבליט לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה ובאמצעים בהם הוא השפיע לכאורה על נציגי הלשכה חברי הוועדה. בנוסף, חשף כי הרמטכ"ל הרצי הלוי תמך במינויה של תומר ירושלמי לתפקיד הפרקליטה הצבאית הראשית, אף שבעבר הייתה מעורבת בסגירת תלונה שהגישה נגדו חיילת בעת כהונתה כיועצת הרמטכ"ל לענייני נשים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

אלטמן מתגורר במודיעין-מכבים-רעות. הוא נשוי לראל ואב לילד המאובחן כאוטיסט בתפקוד גבוה. לאחר האבחנה, החל אלטמן לפרסם קטעים העוסקים בכך ברשתות החברתיות, במטרה להעלות מודעות ולתמוך במשפחות במצב דומה.