stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mood Indigo
כתיבה

אירווינג מילס - אחיו של ג'ק מילס ושותפו לפרסום - לקח קרדיט על חיבור הטקסט, אך מיטשל פאריש טען בראיון ב-1987 שהוא המחבר.
הלחן נוצר לשם שידור רדיו באוקטובר 1930 ונקרא במקור Dreamy Blues (בלוז חלומי). זו הייתה "המנגינה הראשונה שכתבתי אי פעם במיוחד לשידור רדיו", נזכר אלינגטון. "למחרת נכנסו מכתבים רבים שהביעו התלהבות על המנגינה החדשה, ואז אירווינג מילס חיבר לה מילים". השם שונה ל"Mood Indigo", והוא הפך לסטנדרט ג'אז.
את הנעימה סיפק ביגארד, שלמד אותה בניו אורלינס ממורהו לקלרינט לורנצו טיו (Lorenzo Tio), שכינה אותה "בלוז מקסיקני". העיבוד של אלינגטון הוקלט לראשונה על ידי להקתו עבור אולפני ברונסוויק (Brunswick Records) ב-17 באוקטובר 1930. הקטע הוקלט פעמיים נוספות ב-1930. בהקלטות ניגנו ארתור וצל (Whetsel, חצוצרה), טריקי סם ננטון (טרומבון), בארני ביגארד (קלרינט), דיוק אלינגטון (פסנתר), פרד גאי (Guy, בנג'ו), וולמן בראוד (בס) וסוני גריר (תופים). אלינגטון שילב חצוצרה מעומעמת, טרומבון מעומעם וקלרינט.
אלינגטון השתמש בקו הקדמי המסורתי - חצוצרה, טרומבון וקלרינט - ועשה עליהם וריאציה. הוא בחר באיבון לואנוז (Luanauze, ששמה האמיתי היה איב דיוק) כסולנית הלהקה מכיוון שגוון קולה הרך דמה לצליל סקסופון. בשלוש ההקלטות הראשונות בשנת 1930, הקול הרגיל של הקרן היה קלרינט בחלק העליון (הגובה הגבוה ביותר), חצוצרה באמצע וטרומבון בתחתית (הצליל הנמוך ביותר). ב"Mood Indigo" אלינגטון משמיע את הטרומבון בחלק העליון של הרגיסטר של הכלי, ואת הקלרינט בחלק הנמוך ביותר. עיבוד בצורה כזו לא הייתה מוכרת אז, ויצרה באולפן מה שנקרא "מייק-טון" (mike-tone, טון של מיקרופון) - אפקט שנוצר על ידי הצלילים העיליים של הקלרינט והטרומבון (שהיה מעומעם גם הוא). ה"מייק-טון" נתן את אשליית השמע של נוכחות "קול" רביעי או כלי נגינה רביעי. אלינגטון השתמש באפקט הזה בלחן In My Solitude משנת 1932, בלחן Dusk משנת 1940 וביצירות רבות אחרות במהלך הקריירה שלו. להקת אלינגטון ביצעה והקליטה את הסטנדרט ברציפות לאורך 50 שנותיה, הן בצורתו המקורית, התזמורתית, והן עם כניסת סולנים.
בשנת 1975 נכנס האלבום Mood Indigo משנת 1931 מאת דיוק אלינגטון בהפקת Brunswick Records להיכל התהילה של הגראמי.
גרסאות אחרות

דיוק אלינגטון - 1930
לי מורס - 1932
האחיות בוסוול - 1933
ג'ימי לנספורד - 1934
דיוק אלינגטון - יצירות מופת מאת אלינגטון (1950)
ב-1954, ל-Norman Petty Trio היה להיט עם השיר, שהגיע למקום ה-14 בטבלאות הפופ.
ארבעת הרעננים (The Four Freshmen) – 1954
פרנק סינטרה - In the Wee Small Hours - אלבום משנת 1955
ת'לוניוס מונק - (ריברסייד 1955)
נינה סימון - ילדה קטנה כחולה (1959)
צ'ארלס מינגוס - שושלת מינגוס (קולומביה 1960, וכן אימפולס! 1964)
לינדה לוסון - היכרות עם לינדה לוסון (1960)
דיוק אלינגטון וקולמן הוקינס – דיוק אלינגטון פוגש את קולמן הוקינס (אימפולס! 1962)
קלארק טרי ובוב ברוקמאייר עם האנק ג'ונס - אנשי ג'ינג'ר (מיינסטרים 1966)
מינה (אר. ג'יאני פריו) - רבים (1976)
יוקיהירו טקהאשי - סרוואה! (1978)
The Singers Unlimited (עיבוד: קלר פישר; עיבוד קולי: ג'ין פורלינג) – A Special Blend (1980)
מרקוס רוברטס - לבד עם שלושה ענקים (1990)
דייב גרוזין - הומאז' לדיוק (1993)
די די ברידג'ווטר (עיבוד: קלר פישר) – הקדמה לנשיקה: אלבום דיוק אלינגטון (1996)
מולגרו מילר ונילס-הנינג ארסטד פדרסן - הדואטים (1999)
הופעות בסרטים

"Mood Indigo" הושמע ונוגן בסרטים רבים: Bait (1954); The Continental Twist (1961); אינטרמצו בפריס (1961); כל הלילה (1962); ג'וליה (1977); Rough Cut (1980); Reborn (1981); פרנסס (1982); מועדון הכותנה (1984); הבלתי משוחדים (1987); לילות הארלם (1989); הרוזנת הלבנה (2005); גברים לבנים אינם יכולים (1992); קריאת מסך (1999); Pitch People (1999); האגדה של באגר ואנס (2000); הסודות האלוהיים של אחוות יא-יא (2002); מלחמתו של הארט (2002); תלוי באוויר (2009); ו-Keep On Keepin' On (2014).
Mood Indigo מושמע גם בסרט הטלוויזיה Relentless: Mind of a Killer (1993); במיני-סדרה Come In Spinner (1990) ומילדרד פירס (2011); ובפרקים משתי סדרות של HBO שיצר דייוויד צ'ייס : "ללכת כמו גבר" בסדרה הסופרנוס (1999–2007) ו"אל דוראדו", סצנת הסיום של אימפריית הפשע (2011–2014).
הערות שוליים

↑  "ACE Repertory". www.ascap.com. נבדק ב-30 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Holden, Stephen (1 בפברואר 1987). "Theater; Mitchell Parish: A Way With Words". The New York Times. נבדק ב-8 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hasse, John Edward (22 במרץ 1995), Beyond Category: The Life And Genius Of Duke Ellington, Da Capo Press, pp. 134–, ISBN 978-0-306-80614-8, נבדק ב-8 בנובמבר 2018 {{citation}}:  (עזרה)
↑  "Frank Sinatra – in the Wee Small Hours – Classic Music Review". 4 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  GRAMMY Hall Of Fame | Hall of Fame Artists | GRAMMY.com, grammy.com
1 2 3 4 5 6 7 8  Gioia, Ted (2012). The Jazz Standards: A Guide to the Repertoire. New York City: Oxford University Press. p. 158. ISBN 978-0-19-993739-4.
↑  Lonergan, David F. (2005), Hit Records, 1950–1975, Scarecrow Press, pp. 151–, ISBN 978-0-8108-5129-0, נבדק ב-8 בנובמבר 2018 {{citation}}:  (עזרה)
↑  "45cat.com". נבדק ב-2019-01-02.
↑  Adinolfi, Francesco (2008). Mondo Exotica: Sounds, Visions, Obsessions of the Cocktail Generation. Duke University Press. p. 118. ISBN 9780822341567. נבדק ב-3 בינואר 2019. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Stevens, Peter (July 11, 1980). "Some interesting music from across the Atlantic". The Windsor Star. Retrieved 7 May 2020.
↑  Lawson, Terry (October 18, 1996). "Prelude to a Kiss". Detroit Free Press. Retrieved 7 May 2020.
↑  ."'Prelude to a Kiss' Track List". Decca Classics. Retrieved 6 May 2020.
↑  "Mulgrew Miller Discography". jazzdisco.org. נבדק ב-7 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Meeker, David. "Jazz on the Screen". Library of Congress. Retrieved 28 December 2015.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 4a12b910-3dae-39d0-81f2-784992adb459
אבטלה מבנית

אבטלה מבנית היא סוג של אבטלה לא רצונית, הנגרמת מחוסר התאמה בין היצע כישורי העובדים במשק, לבין הכישורים הנדרשים על ידי המעסיקים בשוק (מכונה גם פער הכישורים). אבטלה מבנית נוצרת לרוב בעקבות שינויים טכנולוגיים שהופכים את כישורי העבודה של עובדים רבים למיושנים.
אבטלה מבנית היא אחת משלוש קטגוריות של אבטלה המובחנות על ידי כלכלנים, כאשר האחרות הן אבטלה חיכוכית ואבטלה מחזורית.
האבטלה המבנית עלולה להיות ארוכת טווח ואיטית לתיקון, כיוון שהיא דורשת הכשרה מחודשת של העובדים או לעיתים אף הגירה.
סיבות ודוגמאות

מנקודת מבט אינדיבידואלית, אבטלה מבנית יכולה להיגרם מהסיבות הבאות:
הימנעות מרכישת השכלה או הכשרה בעבודה, בשל חוסר יכולת כלכלית או מתוך החלטה.
בחירת תחום לימודים שלא מניב מיומנויות עבודה שנדרשות בשוק.
חוסר אפשרות כלכלית לשנות מקום מגורים.
חוסר אפשרות לשנות מקום מגורים בגלל חוסר יכולת למכור בית (בגלל קריסת בועת נדל"ן או בגלל הכלכלה המקומית, למשל).
החלטה לא לשנות מקום מגורים, כדי להישאר עם בן/בת זוג, משפחה, חברים וכו'.
מנקודת מבט רחבה יותר, יש תרחישים בהם יכולה להיווצר אבטלה מבנית של מספר גדול של עובדים:
התיישנות טכנולוגית הופכת מומחיות מסוימת לחסרת תועלת. לדוגמה, הביקוש לסדרי-טקסט ידניים נעלם עם הדיגיטציה של ייצור לוחות הדפסה.
טכנולוגיה חדשה מגדילה משמעותית את הפריון, אך דורשת מספר קטן יותר של עובדים, בעלי מיומנות גבוהה יותר. לדוגמה, נדרשים פחות עובדים חקלאיים כאשר החקלאות הופכת לממוכנת, והעובדים שנותרו חייבים ללמוד להפעיל ציוד. דוגמה שכיחה נוספת היא השימוש ברובוטים תעשייתיים כדי להפוך את הייצור לאוטומטי. מחקר שערכו קרל בנדיקט פריי ומייקל אוסבורן בשנת 2013 מצא כי כמעט מחצית מהמשרות בארצות הברית נמצאות בסיכון לאוטומציה.
תחרות גורמת למשרות מסוימות לעבור למיקום אחר, והעובדים לא תמיד יכולים לשנות את מקום מגוריהם בעקבות המשרות. דוגמאות:
משרות ייצור בארצות הברית עברו מאזור המכונה כיום ערי חגורת החלודה, לערים בְעלוּת נמוכה יותר בדרום ובאזורים הכפריים.
הגלובליזציה גרמה למשרות רבות בתעשייה לעבור ממדינות בשכר גבוה למדינות בשכר נמוך.
הסכמי סחר חופשי יכולים לגרום למשרות בענף מסוים לעבור ממדינה אחת לאחרת, שיש לה יתרון יחסי בענף זה.
שינויים פוליטיים, למשל התמוטטות ברית המועצות.
שינויים במשק בקנה מידה גדול יכולים להיות מאתגרים במיוחד. לדוגמה, אם חברה גדולה היא המעסיק היחיד בענף נתון עבור עיר מסוימת, אז במקרה שהיא נסגרת, לעובדים אין חברה מתחרה לעבור אליה, וכתוצאה מכך מספר גדול של אנשים זקוקים להסבה מקצועית בבת אחת, דבר שיוצר עומס רב על הממשלה ועל מערכת ההשכלה/הכשרה המקומית (ייתכן ובאותה עת הכלכלה המקומית לא מצליחה ליצור מקומות עבודה חדשים בגלל ירידה בביקוש הכללי).
בנוסף, מעסיקים עלולים לדחות עובדים מסיבות שאינן קשורות לכישורים או לגאוגרפיה, כך למשל אבטלה מבנית יכולה לנבוע גם מאפליה.
בעוד ששינויים זמניים בביקוש הכללי לעבודה גורמים לאבטלה מחזורית, אבטלה מבנית יכולה להיגרם בעקבות שינויים זמניים בביקוש מתעשיות שונות. לדוגמה, עובדי המשק לאחר השלמת הקטיף, ועובדים בעיירות הנופש לאחר סיום עונת התיירות (אבטלה עונתית). דוגמה נוספת – בועת הדוט-קום שהתקיימה בין השנים 1995–2001, גרמה לעלייה חדה בביקוש לעובדי טכנולוגיות המידע, שהתהפכה לפתע בשנים 2000–2001, בעקבות התפוצצות הבועה.
אבטלה מבנית משויכת לעיתים גם לעובדים שאינם מסוגלים לעבור מענף לענף, דבר העלול לקרות גם בתוך הענף עצמו כאשר טכנולוגיה מסוימת משנה את אופי העבודה בתחום. זהו הגורם העיקרי לאבטלה מבנית, שכן הטכנולוגיה והגלובליזציה "מרוקנות" משרות רבות שדורשות מיומנויות "בינוניות" – תפקידים שבאופן מסורתי לא מחייבים תואר כלשהו.
יחסים עם סוגי אבטלה אחרים

קשה להפריד באופן אמפירי בין אבטלה מבנית לאבטלה חיכוכית. כאשר האבטלה היא חיכוכית, גירוי פשוט מצד הביקוש לא יעזור לבטל אותה.
אבטלה עונתית עשויה להיראות כסוג של אבטלה מבנית, מכיוון שמדובר באבטלה המקושרת לסוגים מסוימים של עבודות (עבודות בנייה, עבודות משק). מדדי האבטלה הרשמיים המצוטטים ביותר מוחקים סוג זה של אבטלה מהסטטיסטיקה בטכניקות של "התאמה עונתית".
אבטלה מחזורית מתמשכת עלולה אף היא לעודד עלייה של אבטלה מבנית: אם כלכלה סובלת מביקוש מצרפי נמוך לאורך זמן, פירוש הדבר שרבים מהמובטלים נעשים אומללים, בזמן שכישוריהם (כולל כישורי חיפוש עבודה) הופכים "חלודים" ומיושנים. עם הזמן, הם עלולים לשקוע בחובות וכתוצאה מכך לאבד את מקום מגוריהם ולהידרדר למצב של עוני. המשמעות היא שאנשים אלו עלולים לא להתאים למשרות הפנויות שייווצרו בעתיד כאשר המשק יתאושש. משתמע מכך שביקוש ממושך גבוה עשוי להוריד את האבטלה המבנית.
ראו גם

אבטלה
לקריאה נוספת

Ford, Martin R. (2009), The Lights in the Tunnel: Automation, Accelerating Technology and the Economy of the Future, Acculant Publishing, ISBN 978-1448659814 (e-book available free online.)
Rifkin, Jeremy (1995), The End of Work: The Decline of the Global Labor Force and the Dawn of the Post-Market Era, New York: Tarcher–G.P. Putnam's Sons, ISBN 978-0-87477-779-6.
Ganapati, Priya. Brainy Robots To Lead To Longer Unemployment Lines? October 25, 2008.
הערות שוליים

↑  "Structural unemployment crisis stalking U.S. economy". Reuters. 6 באוקטובר 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mismatch Unemployment, Federal Reserve Bank of New York Staff Report No. 566, June 2013; accessed 2016-06-17]
↑  The structure of the structural unemployment question, Macroblog, Federal Reserve Bank of Atlanta, April 9, 2012; accessed 2016-06-17
↑  Production Skills Gap, Burning Glass Technologies, Jan. 8, 2014; accessed 2016-06-17
↑  Bridge the Gap: Rebuilding America’s Middle Skills, Harvard Business School, Accenture, and Burning Glass Technologies, Nov. 14, 2014; accessed 2016-06-17
↑  "Long-Term Unemployment," Rockefeller Foundation, May 2016; accessed 2016-06-17
↑  "Consequences of Long-Term Unemployment," Urban Institute, Aug. 20, 2013; accessed 2016-06-17
↑  "Are the Long-Term Unemployed on the Margins of the Labor Market?" Brookings Papers on Economic Activity, Brookings Institution, Spring 2014; accessed 2016-06-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560931005171  BnF: cb12258289w (data)  GND: 4183791-5  LCCN: sh85139651  SUDOC: 031350933
אבטליון (חיבור)

| --- | --- |

אבטליון עמוד השער
 מידע כללי
 מאת:  אהרן וולף-האלה
 שפת המקור:  עברית 
 הוצאה
 הוצאה:  חברת חנוך נערים
 מקום הוצאה:  ברלין 
 תאריך הוצאה:  ה׳תק״ן (1790)
 
"אבטליון" הוא ספר שחובר על ידי אהרן בן וואלף (אהרן וולפסון-האלה) ויצא לאור בחודש ניסן תק"ן (1790), בברלין. לפי חוקר ספרות הילדים ד"ר אוריאל אופק, הספר מבשר את ראשיתה של ספרות הילדים המודרנית. החיבור הוא חוברת המכילה 94 עמודים, שנדפסה בדפוס "חברת חנוך נערים", ושימשה כמקראה ראשונה עבור תלמידי בתי הספר היהודיים החדשים, בראשית תקופת ההשכלה במרכז אירופה. הספר הודפס בשבע מהדורות.
החיבור נקרא על שם אבטליון (מקורו בארמית), שהיה אחד מחכמי תקופת בית שני, ומשמעותו לפי הפרשנות המקובלת "אב-קטנים". זו הייתה כוונתו של אהרן וולפסון-האלה – להנגיש את סיפורי התנ"ך בצורה קלה לילדים הצעירים.
הרקע לכתיבת הספר

אהרן וולפסון-האלה היה מורה בברלין ובבית הספר הממלכתי הווילהלמי לילדי ישראל בברסלאו. לאחר מותו של המנהל הקודם, קיבל על עצמו לנהל את בית הספר. בשנות עבודתו הראשונות הגיע וולפסון-האלה להכרה ולדעה, כי למורים קשה ללמד את הילדים הצעירים את פרקי התנ"ך, ואילו לילדים קשה ללמוד ולקרוא אותם. לפיכך, החליט לכתוב ספר לימוד בשפה העברית, שיהיו בו פרקי קריאה קלים לקריאה ולהבנה.
ביטאון "המאסף", שוולפסון-האלה שימש אחד מעורכיו, הודיע במדור "בשורת ספרים חדשים", כי החיבור ייצא לאור לאחר חג הסוכות תק"ן, והוא ייקרא "מבוא הלימוד". בנוסף, פרסם באותו מדור את תוכן החיבור, והדגיש כי יודפס על נייר איכותי ויפה. בשולי ההודעה, רשם את רשימת הקונים שיגיעו מארצות שונות (איטליה, צרפת, אוסטריה, הולנד, דנמרק ועוד) והבטיחו לרכוש את הספר.
הואיל ו"אבטליון" נועד להיות מעין שלב מעבר ללימוד התנ"ך, אך למעשה ללימוד עברית, הקפיד וולפסון-האלה לכתוב את פרקי הספר בלשון מקראית, ושיבץ בפרקי החיבור השונים מילים המופיעות בתנ"ך. נוסף על כך, הוא שילב בחיבור מספר מילים בודדות שאינן מופיעות בספר הספרים, כגון "ספוג", "סרטן" ו"עכבר".
בבדיקת תוכנו של הספר, מבנהו ודרך הצגתו, נחשפת גישתו הפדגוגית המודרנית של וולפסון-האלה, אשר מטרתו הייתה להקל על התלמידים הצעירים, לעורר בהם את יצר הקריאה ולחבב עליהם את הלשון העברית. זאת ועוד, בחירת הפרקים נעשתה כדי להביא לידיעת הילד הצעיר, את הנושאים שהוזכרו בתורה ובנביאים בצורה קלה שמתאימה לגילו ולהבנתו.
מבנה הספר

העמוד הראשון בחיבור הוא עמוד השער, ועליו נכתב: "אבטליון, והוא מבוא הלמוד לנערי בני ישראל ולכל החפצים בלשון עבר". העמוד השני מוקדש לזכר תלמידו של וולפסון-האלה – חיים בן ר' יוסף בר"פ בברלין, המכונה "נער שעשועים". העמוד השלישי הוא הקדמה שנכתבה על ידי אהרון האלה עצמו. בסופה הוא חותם את שמו – אהרן האללי. ההקדמה כתובה באותיות מעוגלות המכונות כתב רש"י.
אחרי הקדמתו של אהרן האלה, מופיעה הקדמה והמלצה על הספר כמקובל באותם ימים, שנכתבה על ידי חברו, דוד פרידלנדר, גם היא כתובה בכתב רש"י.
הספר מחולק לפרקים קצרים מאוד וכל פרק מוקדש לנושא אחד: סיפורים מעובדים מהתורה והנביאים, משלי מוסר, אמרות בשבח המידות הטובות, מידע בסיסי על העולם ועוד.
בסוף כל פרק, ישנם הסברים דקדוקיים ביהודית-אשכנזית. חלקם מקוריים וחלקם אסף וליקט אהרן וולפסון-האלה מספרי מדקדקים קודמים. לעיתים הוסיף לפרקים השונים הנחיות למורה, כיצד יש לדון עם התלמידים על הפרק (לדוגמה: בפרק על חלום פרעה).
תוכן הספר

המקראה מכילה חמישה מדורים: (1) המדור הראשון – תוכנו ההיסטוריה מבראשית ועד גלות בבל. זהו המדור החשוב ביותר בספר; (2) המדור השני - מכיל "ספורים" (אגדות עבריות); (3) המדור השלישי – מכיל בתוכו משלי מוסר, בעיקר משלי בעלי חיים; (4) המדור הרביעי, הוא מדור המיוחד למלים עבריות הזהות בכתיב ובצליל ושונות במשמעות ֿ(הומונימים); (5) המדור החמישי הוא מילון עברי-גרמני.
הפרק הראשון במדור הראשון, פותח ב"בראשית ברא", וכתוב בצורה קלה מאוד. התלמיד עובר להכרת העולם שנברא על ידי האל: שמים (מאורות, עננים, גשם), אדמה (מחצבים), עונות השנה, בעלי חיים, האדם וחושיו. וכשאהרן וולפסון נוגע באדם, הוא מוסיף פרקי מוסר קצרים המדברים בשבח יראת אלוהים ובשבח האהבה שבין אדם לחברו, בקשת החוכמה, כיבוד הורים ושאר מידות טובות. בפרקים הבאים במדור זה, מוצגות דמויות מופת מקראיות, כמו אברהם אבינו, יוסף ומשה, גדעון, שמשון ודלילה, שאול ואחרים. כמו כן, הוא מתאר את יציאת מצרים. כל כותרת פרק נלקחה מתוך פסוק מקראי. כך למשל כותרת הפרק על שאול המלך היא "שֵׂכֶל אָדָם הֶאֱרִיךְ אַפּוֹ וְתִפְאַרְתּוֹ עֲבֹור עַל פֶּשַׁע".
במדור השני, שהוא מדור "הסיפורים", הוא מאפשר לילד הרך לנסות ולהבין את החוכמה. כדוגמה הוא מביא את הסיפור על משפט שלמה. כותרת פרק זה היא "נֵר-אֱלֹהִים חָכְמַת אָדָם חֹופֶשׁ כָל-חַדְרֵי-בָטֶן".
המדור השלישי הוא מדור המשל, סגנון שהיה מקובל אצל משכילי גרמניה.
במדור הרביעי רשם אהרן וולפסון-האלה מכתמים הומופניים (שווי צליל ושוני משמעות), כחומר קריאה ולימוד לילדים. המכתמים לא רבים, אולם בעקבותיהם היו מחברים שחִבְּרוּ קבצים הומופוניים במיוחד עבור ילדים. לרוב המכתמים בחיבור קיים רעיון חינוכי מוסרני, וחלקם הם עיבודים של פתגמים מקראיים.
המדור האחרון, שהוא המדור החמישי בחיבור, הוא מילון עברי-גרמני. הואיל והחיבור מיועד לתלמידים ששפת אמם גרמנית או יידיש, הוסיף אהרן וולפסון-האלה בסופו מילים שפירשו את רוב המילים הקיימות במקראה.
לקריאה נוספת

אוריאל אופק, ""אבטליון" – הספר שבו פותחת ספרות הילדים העברית [ברלין, 1790]", בתוך: מעגלי קריאה; כתב עת לעיון ולמחקר בספרות ילדים 2 (1977) 31–38.
זהר שביט, "מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר תפקידה של "ספריית ההשכלה" בשינוי ההביטוס היהודי", בתוך: שמואל פיינר, זהר שביט, נטלי ניימרק-גולדברג, טל קוגמן (עורכים), הספרייה של תנועת ההשכלה, יצירתה של רפובליקת הספרים בחברה היהודית במרחב הדובר גרמנית, תל אביב: עם עובד, עמ' 39–62.
הערות שוליים

↑  ורד טוהר, אוריינות עברית מקראות לילדים ונוער ללימוד עברית בעת החדשה המוקדמת, לקסי-קיי חוברת 8, דצמבר 2017, עמ' 4-3
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  אוריאל אופק, "אבטליון" – הספר שבו פותחת ספרות הילדים העברית
↑  נדב שרגאי, "חושו, התעוררו ובנו ארצכם", באתר ישראל היום, ‏29 נובמבר 2018
1 2  עמית נאור, כך יצאה לאוויר העולם המקראה הראשונה בעברית: "אבטליון", בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 21.08.2019
1 2 3 4 5  אהרון בן וואלף, אבטליון – לנערי בני ישראל ולכל החפצים בלשון עבר, ברלין, ה תק"ן. (בעברית)
1 2 3 4  מנוחה גלבוע, 'אבטליון' – ראי לתפישה היסטוריוגרפית של ההשכלה הקיצונית, מהות, כתב עת ליצירה יהודית, הוצ' מכון הברמן למחקרי ספרות, תשנ"א-נ"ב (1992-1991), עמ' 218-214
פרק ראשון במקראה "אבטליון"
פרק מתוך מדור משלי בעלי חיים
Queen Rocks

Queen Rocks הוא אלבום אוסף של להקת הרוק הבריטית קווין שיצא בשנת 1997. האלבום הוא אוסף של שירי הלהקה המאופיינים בסגנון הרוק הכבד, וכן כולל את השיר (No-One But You (Only the Good Die Young שיצא לראשונה באלבום זה. השיר הוא שיתוף הפעולה האחרון בין שלושת חברי הלהקה הנותרים לאחר מותו של פרדי מרקיורי.
האלבום נחשב לייחודי בשל העובדה שהוא לא המשיך את הקו הייחודי של אלבומי האוסף הקודמים: הוא כולל להיטים לצד שירים שמעולם לא יצאו כסינגלים.
רשימת השמעה

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי בריאן מיי (למעט היכן שמצוין אחרת).
| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> כותב(ים) | צד א'> אלבום מקורי | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | We Will Rock You  |   | News of the World | 2:01 |  |  |  |  |  |
| 2. | Tie Your Mother Down (גרסת סינגל)   |   | A Day at the Races | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 3. | I Want It All (גרסת סינגל)   |   | The Miracle | 4:30 |  |  |  |  |  |
| 4. | Seven Seas of Rhye  | פרדי מרקיורי | Queen II | 2:47 |  |  |  |  |  |
| 5. | I Can't Live with You (גרסת Queen Rocks)   |   | Innuendo | 4:47 |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> כותב(ים) | צד ב'> אלבום מקורי | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Hammer to Fall  |   | The Works | 4:30 |  |  |  |  |  |
| 2. | Stone Cold Crazy  | מרקיורי, מיי, רוג'ר טיילור, ג'ון דיקון | Sheer Heart Attack | 2:14 |  |  |  |  |  |
| 3. | Now I'm Here  |   | Sheer Heart Attack | 4:12 |  |  |  |  |  |
| 4. | Fat Bottomed Girls  |   | Jazz | 4:18 |  |  |  |  |  |
| 5. | Keep Yourself Alive  | Queen |   | 3:44 |  |  |  |  |  |
| צד ג'> מס' | צד ג'> שם | צד ג'> כותב(ים) | צד ג'> אלבום מקורי | צד ג'> משך | צד ג'>  | צד ג'>  | צד ג'>  | צד ג'>  | צד ג'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tear It Up  |   | The Works | 3:28 |  |  |  |  |  |
| 2. | One Vision  | מרקיורי, מיי, טיילור, דיקון | A Kind of Magic | 5:09 |  |  |  |  |  |
| 3. | Sheer Heart Attack  | טיילור | News of the World | 3:26 |  |  |  |  |  |
| 4. | I'm in Love with My Car (גרסת סינגל)   | טיילור | A Night at the Opera | 3:05 |  |  |  |  |  |
| צד ד'> מס' | צד ד'> שם | צד ד'> כותב(ים) | צד ד'> אלבום מקורי | צד ד'> משך | צד ד'>  | צד ד'>  | צד ד'>  | צד ד'>  | צד ד'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Put Out the Fire  |   | Hot Space | 3:20 |  |  |  |  |  |
| 2. | Headlong  |   | Innuendo | 4:33 |  |  |  |  |  |
| 3. | It's Late  |   | News of the World | 6:29 |  |  |  |  |  |
| 4. | No-One But You (Only the Good Die Young)  |   | האלבום הנ"ל | 4:11 |  |  |  |  |  |
משתתפים

פרדי מרקיורי - זמרה ופסנתר
בריאן מיי - גיטרה, קלידים, שירה וקולות רקע
רוג'ר טיילור - תופים וקולות רקע
ג'ון דיקון - גיטרה בס
RealClearPolitics

| --- | --- |


 סוג:  אתר אינטרנט
 תקופת הפעילות:  3 בפברואר 2000 – הווה (24 שנים)
 בעלות:  RealClear Media Group 
 שירותים עיקריים:  אגרגטור חדשות
 RealClearPolitics.com
 
RealClearPolitics הוא אתר אינטרנט האוגר ידיעות על פוליטיקה אקטואליה, כלכלה ועוד בארצות הברית.
היסטוריה

האתר הוקם בפברואר 2000, על ידי סוחר האופציות לשעבר ג'ון מקאינטייר, וטום בוואן, לשעבר מנהל הכספים של סוכנות הפרסום, "לאנשים כמונו... אנשים אשר חיים ונושמים פוליטיקה ואת הנושאים שעל סדר היום". בשנת 2007 קנתה חברת התקשורת פורבס 51% מהזכויות על האתר.
האתר לוקט, בין השאר, את נתוני סקרי מערכות הבחירות בארצות הברית ומגיש טבלאות המציגות את ממוצע כל הסקרים המעודכנים. באמצעות נתונים אלו מציג האתר מגמות יומיות משתנות. עוד כולל האתר מאמרים, קטעי וידאו ונתונים בנושאים נוספים.
ממוצעי הסקרים באתר נחשבים מדד רב־ערך, גם אם לא תמיד דק אבחנה, למגמות פוליטיות ולמגמות לקראת בחירות.
אברהם ברון

| --- | --- |

 לידה:  1909 לודז', האימפריה הרוסית 
 פטירה:  ינואר 1998 (בגיל 89 בערך) 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 שפה מועדפת:  אנגלית, עברית 
 
אברהם בְּרוּן (Abraham Brun;‏ 1909 – ינואר 1998) היה חזן ומלחין מוזיקה ליטורגית יהודית – חזנות.
קורות חיים

ברון נולד בעיר לודז' שבפולין, בנו של הרב איצ'ה מאיר וורקר ונכדו של הרב זלמן וורקר. משפחתו רצתה שיגדל להיות רב, אך ברון העדיף להיות חזן. כילד השתתף במקהלות בבתי כנסת, וכבר בגיל 11 קיבל את תפקיד שליח הציבור. בגיל 17 נסע לווינה כדי ללמוד מוזיקה בקונסרבטוריון. מאז התפלל בבתי כנסת גדולים ברחבי פולין ושאר אירופה.
במהלך מלחמת העולם השנייה השתדל ברון להקל על סבלם של הסובבים אותו בגטו לודז' ובמחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו. הוא הופיע מספר פעמים בתקופת המלחמה בגטו לודז', בהופעות שכללו שירים יהודיים. בימים הנוראים של שנת 1940 הופיע כחזן מלווה במקהלה, באולם ברחוב זְגִירְסְקַה ששימש קודם המלחמה כאולם קולנוע וכונה "מטבח האינטלקטואלים". מאוחר יותר באותה שנה הופיע באותו אולם בקונצרט מלווה בפסנתר על ידי תיאודור רידר. בשנת 1941 הופיע בקונצרט ב"קולטור האוס" ברחוב קְרַבִיצְקַה, הופעה שכללה שירים שנכתבו בידי המשורר זלקוביץ, בלחן דוד בייגלמן. בימים נוראים של אותה שנה התפלל בסתר בבית החולים ששכן ברחוב לַגֶוְונִיצְקַה . ביום כיפור של שנת 1943 התפלל בבית הכלא של הגטו, ששכן ברחוב צַ'רְנֶצְקֶגַה, ונוהל בידי יהודים, כך לא נודע לנאצים על כך. בחנוכה 1943 הופיע בקונצרט במקום מסתור בליווי מקהלה בניצוח פרופ' סנדר. זו הייתה הופעתו האחרונה של ברון בגיטו לודז'.
בליל ראש השנה 1944 התפלל בבית החולים במחנה בירקנאו. באותו ערב התפלל גם ב"בלוקים", כאשר אסירים עומדים ושומרים שלא יגיעו הנאצים. למחרת התפלל תחת כיפת השמיים ברחבת המחנה בעודו ממתין לקעקוע המספר על זרועו. ביום הכיפורים התפלל בחברת אסירים שעסקו בכריית פחם.
לאחר שחרורו במאי 1945, התפלל בימים הנוראים בבית הכנסת ההיסטורי במודנה, איטליה. לאחר קורס בפיתוח קול שהעביר לו פרופסור בליני בנאפולי, עלה ברון לארץ ישראל והחל לעבוד כחזן ראשי בבית הכנסת הגדול בחיפה. ב-1948 היגר לארצות הברית לכהן בטמפל בית-אל בלונג ביץ' שבמדינת ניו יורק, שם כיהן ארבעה עשורים. הופיע בקונצרטים בכל רחבי ארצות הברית, ברדיו ובטלוויזיה. אף נשא הרצאות בנושא חזנות, בין היתר בישיבה יוניברסיטי.
ברון נפטר בינואר 1998. הניח את אשתו חנה, ילדים ונכדים.
הקלטותיו

ברון הקליט חמישה תקליטים ארכי-נגן (33) שיצאו לאור בארצות הברית בהוצאת חברת Folksways Records.
החזן ברון הופיע בשנות החמישים בתחנת הרדיו WEVD, חלק מהופעותיו הוקלטו וההקלטות נמצאות באוסף יעקב מיכאל בארכיון הצליל הלאומי, בשלב זה אין עדיין גישה להקלטות באמצעות האינטרנט.
ברון, נודע בקולו הנעים ברגש רב ואמירה מיוחדת. בין יצירותיו ניתן למצוא טקסטים לא שגרתיים דוגמת "אנעים זמירות" "רצה והחליצנו" "אתה חוננתנו".
אברהם ברוך סולובייצ'יק

| --- | --- |
 אב:  יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק 
 צאצאים:  ישראל סולובייצ'יק 
 
הרב אברהם ברוך הלוי סולובייצ'יק (בכתיב עברי; סוֹלֹוְצִּ'יק, ט"ו באב תר"י, 1850 - תרע"ג, 1913), רבה של סמולנסק ובנו של הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, ה"בית הלוי", ואחיו הגדול של רבי חיים הלוי סולובייצ'יק.
ביוגרפיה

נולד בוולוזין בשנת תר"י, בנם הבכור של הרב יוסף דוב סולובייצ'יק, המשנה לראש ישיבת וולוז'ין, ולצירל לבית עפרון.
בשנת תרכ"ט נישא לבת הגביר ר' שאול קצנלסון מבוברויסק. בתחילה ניסה את כוחו במסחר - ללא הצלחה מרובה. בשנת תרמ"ג החל לכהן ברבנות סמולנסק תפקיד אותו מילא כ-30 שנה, עד למותו.
ילדיו

בנו הרב ישראל סולובייצ'יק (? - תשי"א, 1951) מילא את מקום אביו בסמולנסק ובהמשך כיהן כדיין ביוהנסבורג, מכתביו הודפס הספר "גנזי הגר"ח", הכולל חידושים מדודו רבי חיים.
הערות שוליים

↑  צאצאי רבינו בעל בית הלוי, באתר תולדות ושורשים - עצי משפחה, ‏9 במאי 2012