בית לוחמי הגטאות
אופי המוזיאון

ייחודו של המקום, מלבד ראשוניותו, הוא ההתמקדות בהתמודדות האדם בתקופה קשה שידעה ההיסטוריה האנושית. תערוכות המקום מספרות את סיפורו של העם היהודי במאה העשרים בכלל ובימי מלחמת העולם השנייה והשואה בפרט.  בסכמו את פועלו בבית לוחמי הגטאות, כתב המנהל של המוסד מראשית דרכו את הדברים הבאים:
עת זו של מעין-סיכום עבודתי בבית קצנלסון, שואל אני את עצמי מה רציתי בעצם לומר בכל העבודה שלנו? תשובתי, שאינה מלאה ומקיפה דיה, היא זו: אנו מבקשים לחנך את המבקר במוזיאון, את הקורא בספרים שלנו או זה הצופה בסרטים שהפקנו – לכבד את קורבנות השואה; לא לרחם עליהם, לא להתבייש בהם, אלא לכבד אותם.
הפואמה "השיר על העם היהודי שנהרג" שכתב יצחק קצנלסון במחנה הריכוז ויטל כמה חודשים בטרם נשלח אל מותו במחנה אושוויץ (קיץ-סתו, 1943), היא מקור ההשראה לתפיסה שחייהם ומאבקם של היהודים בשנות המלחמה הם לב התוכן של בית לוחמי הגטאות. לא הרשע הגרמני אלא גבורת הרוח של קרבנות הטרור הנאצי והרצח.
תערוכת וורשה החדשה היא כיום ב 2025 התצוגה העיקרית במוזיאון והיא מספרת את חיי היהודים העשירים והמגוונים בקהילה היהודית הגדולה בעולם טרם המלחמה ואת התמודדות יהודי וורשה עם מציאות המלחמה והטרור הנאצי. התערוכה טרם הושלמה בכל היקפה המתוכנן. בהמשך הקומה עומדת תערוכת מרד גיטו וורשה שמספרת את סיפורו של מרד היהודים הנואש, שפרץ ערב פסח, 19 באפריל 1943 בידי שני ארגוני המחתרת היהודיים אי"ל ו-אצ"י..
עד לפני שנים ספורות עמדה באותו מקום גם "תערוכת ההתנגדות" שאצרה בשנות השמונים שרה נשמית-שנר והציגה את פניה הרבים של ההתנגדות היהודית לטרור הגרמני, המאבק לקיום פיזי, ההתנגדות הרוחנית, פעילות תנועות הנוער והמחתרת, עיתונות מחתרת, ארכיונים שמתעדים את מציאות הגטו, מאמצי מסתור ובריחה, ולבסוף מרד היהודים בגטאות ובמחנות ולחימת היהודים ביחידות הפרטיזנים ובצבאות בעלות הברית. את גישת בלה"ג להתנגדות היהודית, הרבה מעבר מעשה המרד עצמו, מבטא שירו של חיים גורי שהוצב בפתח התערוכה:
התנגד מי שהבריח כיכר לחם
התנגד מי שלימד בחשאי
התנגד מי שכתב והפיץ עלון מחתרתי, שהזהיר וקרע אשליות
התנגד מי שהגניב ספר תורה
התנגד מי שזייף תעודות "אריות", שהעניקו חיים
התנגד מי שהבריח נרדפים מארץ לארץ
התנגד מי שכתב את הקורות וטמן בחול
התנגד מי שהושיט עזרה לראוי לה ממנו
התנגד מי שאמר מילים שקרבו את קצו
התנגד מי שקם בידיים ריקות על הורגיו
התנגד מי שקישר בין הנצורים והבריח הוראות ומספר כלי נשק
התנגד מי ששרד התנגד מי שלחם עם נשק ביד ברחובה של עיר, בהרים וביער
התנגד מי שהתקומם במחנות המוות
התנגד מי שמרד בגטאות, בין קירות נופלים, במרד הנואש ביותר, שידע עם המורד מעודו.
אגף אחר במוזיאון מספר את סיפור משפט אייכמן, כשבמוקד התצוגה עומד תא הזכוכית המפורסם, בו ישב הצורר בעת משפטו. תא הזכוכית נמסר לידי בית לוחמי הגטאות כאות תודה על עזרתו להכנת הקטגוריה במשפט.
המוזיאון אוצר אוסף רב חשיבות של יצירות אמנות מימי השואה ולאחריה, פרי פועלה של מרים נוביץ', אוצרת האמנות הראשונה של בלה"ג. במוזיאון מוצגות בין השאר תמונות שהלינה אולומוצקי ציירה בזמן שהייתה במחנה השמדה ובתקופה מאוחרת יותר על בסיס זכרונותיה מהמחנה - עדות בציור.
במקום תערוכות מרשימות נוספות כולל "אולם יזכור" ובו מחד התייחסות לעושר העולם היהודי שנכחד ומאידך תצוגה אינטראקטיבית של ממצאי הארכיון, "בית עדות" שמציג את סיפוריהם של מייסדי קיבוץ לוחמי הגטאות. בגג המבנה הוכנה תצפית נוף מרשימה של 360 מעלות על אזור הגליל המערבי כולו.
בקומת הקרקע ממוקם "אולם המחנות" שמתעד את אתרי הרצח ההמוני ובמרכזו דגם ייחודי של מחנה ההשמדה טרבלינקה שיצר בסוף שנות ה-50 יעקב ויירניק, אחד הניצולים הבודדים ממחנה ההשמדה.
בצד המוזיאון מתקיימת פעילות חינוכית עשירה בנושא השואה ועיצוב זיכרון השואה הכוללת אגף חינוך שמעביר סיורים וסמינרים לקבוצות, מרכז לחינוך הומניסטי, מחלקת חו"ל, ארכיון המאגד כשני מיליון מסמכים - חלקו זמין אונליין, קלטות של עדויות, צילומים, מוצגים, אוסף אמנות עשיר ע"ש "מרים נוביץ'", שהוא השני בגודלו בעולם; ספרייה וחדר עיון. בעבר קיים בלה"ג מחלקת הוצאה לאור שהוציאה עשרות ספרים בנושאי השואה וכן את כתב העת דפים לחקר השואה. בלה"ג שותף היה עם אוניברסיטת חיפה בהקמת "המכון לחקר השואה". במהלך השנים השתתף בית לוחמי הגיטאות בהכנת תערוכות שהוצגו ברחבי ישראל ובעולם. מנהלו המדעי של בלה"ג, צבי שנר ז"ל, השתתף בזמנו בהקמת הגרסה הראשונה של הביתן היהודי במוזיאון אושוויץ.
בית לוחמי הגטאות מפעיל בשיתוף עם צה"ל את פרויקט "פרח לניצול", במסגרתו מבקרים חיילי צה"ל את ניצולי השואה ברחבי ישראל.
בניין בית לוחמי הגטאות תוכנן על ידי האדריכל שמואל ביקלס בין השנים 1953–1959, תוך שהנוא מיישם את תפיסתו המיוחדת של הכנסת אור שמש לאולמי התצוגה, ובשנת 2005 ביצע באתר משרד האדריכלים "אפרת-קובלסקי", הרחבה למוזיאון, על בסיס רעיונות עתידיים שהגה בזמנו ביקלס.
שנה בשנה מקיים בית לוחמי הגטאות את עצרת זיכרון יום השואה והגבורה - ראו אתר מורחב.