stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גלריה רוזנפלד

| --- | --- |
   הגלריה במיקומה הקודם ברחוב דיזנגוף
 מידע כללי
 סוג:  גלריה לאמנות
 כתובת:  שביל המפעל 1, תל אביב-יפו
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  צקי רוזנפלד
 מייסדים:  אליעזר רוזנפלד
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1952
 תאריך פתיחה רשמי:  1952 
 קואורדינטות:  32°03′07″N 34°46′25″E﻿ / ﻿32.051888888889°N 34.7735°E﻿ / 32.051888888889; 34.7735
 rg.co.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) גלריה רוזנפלד(למפת גוש דן רגילה) גלריה רוזנפלד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלריה רוזנפלד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גלריה רוזנפלד  he גלריה רוזנפלדhe גלריה רוזנפלדמפת  דרום __ תל אביב (in English: Tel Aviv) ויפו (in English: Jaffa) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) מדרום: __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park), __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גלריה רוזנפלד היא גלריה לאמנות השוכנת בקריית המלאכה בתל אביב-יפו. גלריה זו היא אחת מן הגלריות המסחריות הוותיקות בישראל.
היסטוריה

גלריה רוזנפלד הוקמה בשנת 1952 ברחוב דיזנגוף, על ידי אליעזר רוזנפלד, אספן וסוחר אמנות. 
בשנות החמישים ושישים של המאה ה-20 הפכה לאחת מן הגלריות המצליחות בישראל. הגלריה הייתה מזוהה עם אמנים כמרסל ינקו, משה ברנשטיין ואחרים.
בשנת 1995, לאחר תקופה ארוכה בה הידרדר מעמדה של הגלריה בעולם האמנות הישראלי, עבר ניהול הגלריה לידי צקי רוזנפלד ונערך בה בשנת 1999 שיפוץ מקיף. בין האמנים המזוהים עם הגלריה נמנים רועי רוזן, אפרת נתן, תמר קרוון, טל שוחט, אלעד רוזן, בועז ארד, תמיר צדוק, ורד נסים, אלונה רודה, זמיר שץ, אנה לוקשבסקי, אלי גור אריה, מריק לכנר ואחרים.
ב-26 במרץ 2009 עברה הגלריה למקום חדש בקריית המלאכה בתל אביב-יפו.
תערוכה של אלעד רוזן בגלריה, 2016
הערות שוליים

↑  מני פאר, רוזנפלד מתל־אביב: מוכר ובוכה, כותרת ראשית, 23 בנובמבר 1983
↑  הילה שקולניק-ברנר, גלריה רוזנפלד עוברת דירה, באתר הארץ, 4 במרץ 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261572505171  LCCN: nr2002009946  VIAF: 268188187   WorldCat (עם VIAF): 268188187
חוק יסוד: משק המדינה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 סוג:  חוק יסוד
 תאריך חקיקה עברי:  י"ג באב ה'תשל"ה
 גוף מחוקק:  הכנסת השמינית
 עיקרי החוק:  קביעת כלליה של כלכלת המדינה
 נוסח מלא:  אתר הכנסת
 
חוק יסוד: משק המדינה הוא חוק יסוד הקובע את עקרונותיה של החקיקה התקציבית בישראל. החוק אושר ב-21 ביולי 1975, י"ג באב התשל"ה, על ידי הכנסת השמינית, ומאז תוקן 11 פעמים בתיקוני קבע ועוד פעמים אחדות בהוראות שעה.
עיקריו של חוק היסוד

"מסים, מילוות חובה ותשלומי חובה אחרים לא יוטלו, ושיעוריהם לא ישונו, אלא בחוק או על פיו".
תקציב המדינה ייקבע בחוק, בהתאם לכללים המפורטים בחוק יסוד זה. אם חוק התקציב לא אושר טרם תחילתה של שנת הכספים, רשאית הממשלה להוציא כל חודש סכום השווה לחלק השנים-עשר מהתקציב השנתי הקודם.
"הצעת התקציב המפורטת של משרד הביטחון לא תונח על שולחן הכנסת אלא על שולחן ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
"הצעת חוק תקציבית לא תתקבל בכנסת אלא בקולותיהם של 50 חברי הכנסת לפחות; הרוב האמור דרוש בקריאה הראשונה, בקריאה השנייה ובקריאה השלישית; ואולם אם הפכה הצעת חוק להצעת חוק תקציבית לאחר הקריאה הראשונה, דרוש הרוב האמור בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.
תיקון חוק היסוד בהוראות שעה

בשנת 2009 נחקק, כהוראת שעה, חוק יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 ו-2010 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), שנועד לאפשר חקיקת תקציב דו-שנתי, בניגוד לחוק יסוד: משק המדינה, שבו נקבע "התקציב יהיה לשנה אחת". בשנת 2010 הוארך תוקפה של הוראת שעה זו בשנתיים נוספות. נגד שיטה זו, של שינוי חוק יסוד בהוראת שעה, הוגשה עתירה לבג"ץ. העתירה נדחתה, אך הנשיאה דורית ביניש ציינה בפסק דינה: "מוטב יהיה אם בעתיד תימנע הכנסת מלעשות שימוש בהוראות שעה לתיקון הוראות חוקתיות. מכל מקום, כל עוד לא נקבע המתווה לחקיקה, לתיקון ולשינוי של חוקי יסוד, יש להותיר הליך חקיקה מסוג זה למקרים חריגים, קיצוניים וייחודיים, וזאת משום מעמדם של חוקי היסוד". חרף הסתייגות זו, גם לשנים 2013–2014 נקבע תקציב דו-שנתי, וכך גם לשנים 2015–2016 ואחריהן לשנים 2017–2018. בשנת 2016 הוגשה עתירה נוספת, המבקשת לבטל את הוראת השעה לשנים 2017 ו-2018 משום שהתקבלה בחוסר סמכות. העתירה לביטול הוראת השעה נדחתה, אך בג"ץ הוציא התראת בטלות, לפיה "אין עוד מקום לתקן את חוק היסוד ולכונן תקציב שאינו חד-שנתי על דרך הוראת שעה; וככל שכך ייעשה, צפוי הוא לביטול על פי התראה זו."
באפריל 2020, עקב דרישת היועץ המשפטי לממשלה להשלים את צעדי החירום בחקיקה ולא רק בתקנות לשעת חירום, תוקן חוק היסוד בהוראת שעה שבאה לתת מענה לצרכים תקציביים הנובעים ממגפת הקורונה, באמצעות הגדלת מסגרת התקציב. לשם שינוי החוק נדרשו 61 מצביעים, אך בשל חילוקי דעות במשא ומתן להקמת הממשלה, ימינה לא הצטרפה להצבעה ולצורך אישור החוק הרשימה המשותפת הצביעה בעדו.
לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש נמשכו חילוקי הדעות בין סיעות הקואליציה בנושא התקציב. ממשלה זו הפרה פעמיים את הוראות חוק היסוד, כאשר נמנעה מלהגיש את התקציב לשנת 2020 לדיון בכנסת במועד החוקי, וכן את תקציב לשנת 2021. כמו כן ביצעה הכנסת העשרים ושלוש שינוי בחוק יסוד: הכנסת, והאריכה את מועדי אישור חוק התקציב, כדי למנוע את פיזור הכנסת עקב אי-הגשת התקציב בזמן, אך בסופו של דבר לא הוגש התקציב לאישורה, והיא התפזרה אוטומטית עקב כך בהתאם לסעיף 36א לחוק יסוד: הכנסת.
בסוף שנת 2020 תוקן חוק היסוד, והוחלף בו הסעיף הקצר, העוסק במצב שבו לא נתקבל חוק התקציב לפני תחילתה של שנת הכספים, בסעיפים מפורטים העוסקים בשנה כזו, שקיבלה את השם "שנת תקציב המשכי". בנוסף לתיקון קבוע זה, אושרה הוראת שעה המתייחסת לשנת התקציב 2021, שהחלה כקודמתה ללא תקציב מאושר, ונקבעו בה תקציבים מיוחדים לשם מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם המשבר שנוצר בשל התפשטות נגיף הקורונה.
לקריאה נוספת

יוסף אדרעי, פירוש לחוקי-היסוד - חוק-יסוד: משק המדינה, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ד
אורי זילברשייד, שוויון חברתי? לא בחוקתנו, הוצאת שוקן, 2015, עמ' 287–290.
הערות שוליים

↑  פרוטוקול הישיבה המאתיים­ ושתיים של הכנסת השמינית, יום שני, י"ג אב תשל"ה (21 יולי 1975), דברי הכנסת
↑  חוק יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 ו-2010 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), ס"ח 2196 מיום 7 באפריל 2009
↑  חוק יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 ו-2010 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה) (תיקון), ס"ח 2196 מיום 30 ביוני 2010
↑  בג"ץ 4908/10 ח"כ רוני בר-און ומפלגת קדימה נ' כנסת ישראל ואחרים, ניתן ב-7 באפריל 2011
↑  חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2014 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), ס"ח 2494 מ-9 ביולי 2015
↑  חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2017 ו-2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), ס"ח 2576 מ-11 באוגוסט 2016
↑  בג"ץ 8260/16 המרכז האקדמי למשפט ולעסקים נ' כנסת ישראל וממשלת ישראל, ניתן ב-6 בספטמבר 2017
↑  חוק־יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020), ס"ח 2791 מ-7 באפריל 2020
↑   טל אלוביץ', הם יגידו שזה רק עניין של שבוע. הם ישקרו, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2020
↑  צבי זרחיה, ועדת הכספים תתכנס הערב ב-21:00 להצבעה על החוק לדחיית פיזור הכנסת, באתר כלכליסט, 23 באוגוסט 2020
↑  חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 11 והוראת שעה לשנת 2021), ס"ח 2889 מ-29 בדצמבר 2020
| ישראל חוקי־יסוד |
| --- | --- | --- |
| חוקי־יסוד משוריינים | הממשלה • חופש העיסוק • ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי • משאל עם |  |
| חוקי־יסוד משוריינים־חלקית | הכנסת • משק המדינה • מקרקעי ישראל • ירושלים בירת ישראל |  |
| חוקי־יסוד לא־משוריינים | נשיא המדינה • הצבא • השפיטה • מבקר המדינה • כבוד האדם וחירותו |  |
גרבוץ

בסלנג עברי, גִּרְבּוּץ הוא גירוד באשכים. המילה היא הֵלְחֵם של המילים "גירוד" ו"ביצים" (מילת סלנג לאשכים). גירבוץ יכול להיות גירוד של שק האשכים, הפין או חיץ הנקביים או התעסקות אחרת בהם, שאינה מינית. הפעולה היא לעיתים מודעת ולעיתים לא מודעת, והיא ברוב הפעמים כבכולן נחשבת לא-מנומסת כשהיא נעשית בפומבי.
גירוי עור מטריד באזור החלציים מופיע מסיבות מגוונות, סיבות שכיחות הן הזעה או לחלופין היעדר לחות מספקת, או כשבד התחתונים צמוד יתר על המידה. לצד אלה ישנו גירוי ממקור של מחלות ככיני ערווה, אקזמה, או פטרת העור במפשעה (Tinea cruris), או כתגובה לגירוי כשפשפת, דלקת עור אלרגית (אלרגיה לבָּד של התחתונים), או עקיצת יתוש.
לצד מתן מענה של הרגעה לתחושת גרד מתון, פעולת גירוד מהווה, בקבוצות תרבותיות מסוימות, כשהיא נעשית באופן גלוי ליד אנשים נוספים, "טקס גברי". במרבית הנסיבות החברתיות גרבוץ מעיד על גסות רוח. אחת הדרכים שנהוגות כדי להימנע מגירוד גלוי, היא הכנסת היד לכיס המכנס וגירוד מבעד לאריג בִטנת הכיס. התעסקות כזו נובעת לא אחת מצורך פיזי - לסדר ו'להפריד' את עור האשכים מהירכיים ואת עור הפין מהאשכים, כשהם נצמדים זה לזה, להרים את איברי המין ולהזיזם מצד לצד, למשל במקרה של מכנסיים לוחצים.
מלבד המשמעות הפיזית-המילולית, המושג גרבוץ משמש בעברית המדוברת - בעיקר בצורת הפועל שלו - לביטוי מצב של בטלה, שעמום, עצלות, עיסוק בעצמי והנאה תפלה. זאת כיוון שמשחק באשכים הוא פעולה שנעשית בעיקר במצב של מנוחה, ויש שהיא משדרת אמירה של חוסר עניין או וולגריות.
ייצוג תרבותי בולט להקשר זה מצוי בדמותו של אל באנדי, גיבור הסדרה "נשואים פלוס", שהדפוס הקבוע של הכנסת היד למכנסיו נושא גם משום הבעת התמסכנות. המונח נפוץ בשיח הסלנג הישראלי כבא לתאר בטלה וחוסר-מעש, ו"לגרבץ" הפך למטפורה התנהגותית שכבר אינה תלויה בהקשר של פעולת גירוד האשכים הקונקרטית, מה שמאפשר החלה של הביטוי גם על נשים ועל אובייקטים מופשטים.
הלן אוקטביה דיקנס

| --- | --- |
Helen O. Dickens
Helen O. Dickens
 לידה:  21 בפברואר 1909 דייטון, אוהיו.
 פטירה:  1 בינואר 2001 (בגיל 91)
 לאום:  אפרו-אמריקאים 
 מקום קבורה:  פילדלפיה 
 לימודי רפואה:  המכללה לרפואה של אוניברסיטת אילינוי, מכללת מלקולם אקס, מערכת האוניברסיטאות של אילינוי 
 תפקידים:  רופאה, רופאה מיילדת, מרצה באוניברסיטה, גינקולוגית 
 פרסים והוקרה:  מדליית אליזבת בלקוול (1989)  פרס קאנדס (1986) 
 
הלן אוקטביה דיקנס (באנגלית: Helen Octavia Dickens;‏ 21 בפברואר 1909 – 1 בינואר 2001) הייתה מנתחת ופרופסור למיילדות וגינקולוגיה. עיקר פעולתה הייתה באוניברסיטת פנסילבניה. מחקריה של דיקנס עסקו בהריון בגיל הנעורים, והיא ידועה גם בשל פעילותה החינוכית והחברתית בהעלאת המודעות לשימוש באמצעי מניעה ולבדיקות משטח סרטן צוואר הרחם. היא הייתה האישה האפרו-אמריקאית הראשונה שהפכה לגינקולוגית ומיילדת מוסמכת בפילדלפיה, הראשונה שכיהנה במחלקה למיילדות וגינקולוגיה של אוניברסיטת פנסילבניה והראשונה שהייתה חברה בקולג' האמריקאי למנתחים (1950). בכך היא סללה את הדרך לאלו שבאו אחריה.
קורות חיים > משפחתה

הלן נולדה ב-1909 בדייטון שבאוהיו. היא הייתה הבכורה מבין שלושת ילדיהם של דייזי ג'יין גרין וצ'ארלס דיקנס, עבדים אפרו-אמריקאים משוחררים. הוריה של דיקנס מעולם לא זכו להשכלה פורמלית, ולאחר ששוחררו התקשו למצוא עבודה רווחית. צ'ארלס, על אף שהיה בעל רקע במשפטים ובאופן כללי אדם משכיל, נאלץ לעבוד כפועל ניקיון והתעקש שאשתו תישאר עקרת בית. למרות זאת, שני ההורים עודדו את הלן ואחיה לרכוש השכלה במוסדות איכותיים, בדגש על בתי ספר מעורבים מבחינה אתנית, כדי שבניגוד אליהם, יוכלו לעבוד בכל קריירה שיבחרו.
אביה של הלן עודד אותה להפוך לאחות, אבל לדיקנס היו רעיונות אחרים: "נכנס לי לראש שאם אני הולכת להיות אחות, יכולתי להיות גם רופאה" היא אמרה בראיון ב-1988. לרוע המזל, צ'ארלס נפטר מזיהום בשיניים כשהלן הייתה בת שמונה, אבל אמה המשיכה לעודד אותה לרכוש השכלה כדי שתוכל לממש את שאיפותיה לעסוק ברפואה.
בשנת 1942 פגשה הלן את פורביס סינקלייר הנדרסון, נוירוכירורג ילדים ואז מתמחה בכירורגיה כללית, שאביו עסק ברפואה בבוסטון. הם התחתנו שנה לאחר מכן, בזמן ההתמחות של שניהם. דיקנס ובעלה גידלו שני ילדים: בתם, ד"ר הלן ג'יין בראון, היא מומחית לרפואה פנימית, ובנם נורמן סינקלייר הנדרסון עובד בתחום התקשורת באזור וושינגטון הבירה. פורביס הנדרסון מת בשנת 1961 לפני שהצליח לחזות בהישגי ילדיו. לעומתו הלן זכתה להאריך ימים ולאחר מותו של בעלה היא חיה עוד 40 שנים, עד יום מותה ב-1 בינואר 2001.
קורות חיים > השכלה

דיקנס למדה בבית ספר יסודי ותיכון מעורבים בעיר הולדתה. על מנת להתחיל ללמוד רפואה בהקדם היא החליטה לסיים את התיכון בגיל 17, ולשם כך השקיעה מאמץ מיוחד בשיעורי ערב ולימודי קיץ. עם סיום התיכון היא התקבלה למכללת קריין ג'וניור (Crane Junior College) שם למדה קדם רפואה. הלן קיבלה תואר ראשון במדעים בשנת 1932 מאוניברסיטת אילינוי. באותה שנה התחילה ללמוד רפואה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה וקיבלה תואר דוקטור לרפואה בשנת 1934. היא הייתה אחת מחמש נשים בכיתה של 137 סטודנטים לרפואה, והאפרו אמריקאית היחידה מביניהן. את ההתמחות במיילדות התחילה במהלך לימודיה ועשתה אותה בבית החולים פרובידנט בשיקגו, בין השנים 1933–1935. היא עבדה בתנאים קשים וטיפלה בחולי שחפת דלי אמצעים. בשנת 1945 קיבלה תואר שני במדעי הרפואה מבית הספר לרפואה של אוניברסיטת פנסילבניה. דיקנס סיימה את התמחותה בבית החולים הארלם בשנת 1946 ובאותה שנה קיבלה הסמכה מטעם המועצה האמריקאית למיילדות וגינקולוגיה.
קריירה

עבודתה הראשונה של דיקנס הייתה בבית ההבראה "אספירנטו" של וירג'יניה אלכסנדר בפילדלפיה בשנת 1935. בנוסף לטיפול הכללי שסיפקה, ד"ר דיקנס העניקה טיפול מיילדותי וגינקולוגי. גם שם עבדה בתנאים קשים כדי לסייע למטופליה החיים בעוני קיצוני. מתוך רצון לדעת יותר על הטיפול המיילדותי שהיא מעניקה, היא התחילה בשנת 1941 תואר שני במדעי הרפואה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת פנסילבניה כדי להשיג התמחות במיילדות וגינקולוגיה.
בשנת 1948 מונתה דיקנס למנהלת המחלקה למיילדות וגינקולוגיה בבית החולים מרסי דאגלס בפילדלפיה, אחד מבתי החולים הבודדים בפילדלפיה ששילב צוות ואוכלוסיית מטופלים ממוצאים אתניים מגוונים. בשנת 1950, שנתיים לאחר תחילת עבודתה בבית החולים, הפכה דיקנס לאישה האפרו-אמריקאית הראשונה שהתקבלה כעמיתת הקולג' האמריקאי למנתחים. על הישג ייחודי זה, הוענק לה התואר הבת המכובדת של פנסילבניה ( Distinguished Daughter of Pennsylvania) על ידי המושל. בשנת 1953 הפכה לעמיתת הקולג' האמריקאי למיילדות וגינקולוגיה, ולאחר מכן התקבלה כעמיתת המכללה הבינלאומית לכירורגים. דיקנס כיהנה כמנהלת מחלקת מיילדות וגינקולוגיה במרסי דאגלס עד 1967.
דיקנס החלה לעבוד בבית החולים לנשים בפילדלפיה בשנת 1951 והייתה חברת צוות במחלקה למיילדות וגינקולוגיה של בית החולים עד 1956, אז מונתה לראש המחלקה ושימשה בתפקיד זה עד 1964, כאשר בית הספר לרפואה של אוניברסיטת פנסילבניה רכש את בית החולים לנשים. כמו כן, בשנים אלה מילאה דיקנס תפקידים בפקולטה של המכללה הרפואית בפנסילבניה: בין השנים 1954–1957 כיהנה בתפקיד עוזרת פרופסור קליני במחלקה למיילדות, ובין השנים 1958 - 1965 מונתה לפרופסור קליני במחלקה למיילדות וגינקולוגיה במכללה.
מחקריה

דיקנס מוכרת בזכות מחקריה בנושא ההשפעות של התערבות אינטנסיבית של שירותי רפואה, פסיכולוגיה וחינוך על נערות ממעמד סוציו-אקונומי נמוך שנכנסות להריון, כמו גם על משפחותיהן ועל אבות הילדים שטרם נולדו. היא התמקדה בעיקר בהשפעה של שירותים אלו על הפחתת שיעור ההריונות של הנערות, ובטיפול בנערות בהריון במרפאות מיילדות וגינקולוגיה. ב-1970 פרסמה מחקר השוואתי שעסק בהתנהגויות טרום לידתיות ואחרי לידה של נערות בהריון במרפאת טרום לידה ובמרפאת מיילדות בגיל ההתבגרות באוניברסיטת פנסילבניה. המחקר בחן האם התערבות טיפולית אינטנסיבית יותר תשפר התנהגויות אלה והדגיש את חשיבות ההתערבות החינוכית גם אצל נערים ונערות שאינן בהריון, בעיקר על ידי משפחותיהם, בתי הספר והקהילה בכלל. בעקבות המחקר בשנת 1972 נתרמו כספים מקרן פרטית לתמיכה בתוכנית מעקב במחלקה למיילדות וגינקולוגיה באוניברסיטת פנסילבניה. בנוסף, התמחותה של דיקנס הובילה אותה לחקור גם מחלות נשים, כשבתחום זה מחקריה התמקדו בעיקר במניעת סרטן הנרתיק. במחקריה הצביעה בין היתר על כך שהריון בקרב נערות מדאיג במיוחד לאור הקשר האפשרי בין סרטן, מחלות המועברות במגע מיני ואיידס בקרב נשים.
פעילותה החברתית

דיקנס הבינה שיש צורך להתמקד במניעה ובחינוך לכן פעלה רבות למימוש רעיונות אלו.
דיקנס הסתובבה בפילדלפיה בטנדר של האגודה האמריקנית לסרטן, והעניקה לנשים שחורות בדיקת משטח צוואר הרחם חינם. היא החנתה את הטנדר שלה בכנסיות המקומיות, והזמינה נשים להיכנס פנימה למה שהיא הגדירה "הליך פשוט, וחסר כאב של חמש דקות". פעמים רבות היא מצאה סרטן והצליחה לבצע ניתוח. דיקנס פעלה להפיג את החששות של נשים שחורות מניסויים רפואיים ועיקור בכפייה על ידי הדגשת יתרונות הבדיקה במניעת סרטן, שנקראה אז "מחלת האימה". "אם כל אישה בפילדלפיה תעבור בדיקת משטח צוואר הרחם פעם בשנה, אף אישה לא תצטרך למות מסרטן הרחם", אמרה ל"עלון פילדלפיה הערב" ב -1968.
מחקריה של דיקנס מצביעים על חשיבות ההתערבות החינוכית עם בנות נוער שאינן בהריון, בעיקר על ידי משפחותיהן, בתי הספר והקהילה בכלל. בשנת 1972, כתוצאה מהמחקר, נעשה שימוש בכספים מקרן פרטית לתמיכה בתוכנית המשך במחלקה למיילדות וגינקולוגיה באוניברסיטת פנסילבניה.
בשנת 1967 היא סייעה לייסד ולנהל את אחת ממרפאות ההיריון הראשונות לבנות נוער במדינה.
יתר על כן, בתור דיקן לענייני מיעוטים באוניברסיטת פנסילבניה, דיקנס עזרה לגייס יותר סטודנטים מקבוצות מיעוט לתחום הרפואה באוניברסיטה. דיקנס נותרה מסורה לטיפול בנושאי בריאות באמצעות, תפקידי ניהול בתי החולים, משימות הוראה, תמיכה בצרכי בריאות האישה וייעוץ לסטודנטים לרפואה במשך יותר מחמישה עשורים.
פרסומיה

מאמריה של דיקנס בנושא הריון בגיל העשרה ונושאים הקשורים למיילדות, גינקולוגיה ובריאות הציבור הופיעו בכתבי עת רבים, כגון: Pan American Medical Women's Journal וכתב העת האמריקאי לפסיכיאטרית ילדים ונוער ורווחת נשים. היא כתבה פרקים למספר ספרים הנוגעים לבעיות בריאות של מתבגרים, במיוחד בהתייחס להריון בגיל העשרה ובמניעתו. דיקנס הרצתה בהרחבה בתחומי התמחותה.
פרסים

מדליית אליזבת בלקוול.
פרס גימבל פילדלפיה, 1971.
אשת השנה הרפואית האמריקאית.
פרס דייזי לומפקין.
פרס בית החולים מרסי דגלאס.
דלתא סיגמא תטא, פרס סיידי אלכסנדר.
אוניברסיטת פנסילבניה, הלן אוקטביה דיקנס פרס על מפעל חיים, בשנת 1991.
דוקטור לשם כבוד במכללה הרפואית בפנסילבניה, אוניברסיטת פנסילבניה
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Helen Octavia Dickens | Encyclopedia.com, www.encyclopedia.com
1 2 3  Changing the Face of Medicine | Helen Octavia Dickens (nih.gov)
↑  Ayana Jones Tribune Staff Writer, Women's History Month: Helen O. Dickens transformed women's health care, The Philadelphia Tribune (באנגלית)
1 2  Rachel E. Gross, The female physician who popularised the Pap smear, www.bbc.com (באנגלית)
↑  Dr. Jayne Brown, MD | Philadelphia, PA | Healthgrades, www.healthgrades.com
↑  Helen Octavia Dickens, MD, FACS (1909–2001), American College of Surgeons (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: nr93048615  SNAC: w67h4d7s  VIAF: 24478710   WorldCat (עם VIAF): 24478710
אצלי הכל בסדר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיה שחורה
 כותבים:  גרטל ולה
 בימוי:  לוסי גאפי
 שחקנים:  תומאסין מקנזי, דבון טרל (אנ'), קונטזה טרפון
 ארץ מקור:  אוסטרליה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 מפיקים בפועל:  נאט לינדוול, גרטל ולה
 חברת הפקה:  Fremantle Australia
 שידור
 רשת שידור:  Stan SundanceNow
 רשת שידור בישראל:  הוט, יס, סלקום TV
 תקופת שידור מקורית:  20 באפריל 2023
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
אצלי הכל בסדר (באנגלית: Totally Completely Fine) היא סדרת טלוויזיה אוסטרלית בז'אנר קומדיה שחורה שהופקה על ידי סטן בשיתוף עם Sundance Now. הסדרה מתמקדת בויויאן, צעירה בשנות העשרים לחייה המגולמת על ידי תומאסין מקנזי, היורשת את בית סבהּ שנמצא על קצה צוק, שמתברר כמקום פופולרי להתאבדות. הסדרה שודרה לראשונה בשתי הפלטפורמות ב-20 באפריל 2023.
רקע

בראיון, סיפרה יוצרת הסדרה גרטל ולה (Gretel Vella) כי היא מאובחנת מגיל 14 עם דיכאון וחרדה. בתקופת מגפת הקורונה והסגרים שנועדו למגר אותה, הייתה עדה ולה לשני ניסיונות התאבדות בשבוע אחד, כשבשני נהג המונית בה נסעה סיפר לה שהוא רואה במקום בו נסעו כל יום ניסיון התאבדות, מה שגרם לה להבין שהיא חייבת לפעול כדי לשנות את השיח ולתת לגיטימציה לשיח בנושא התאבדויות.
עלילה

כשסבה של ויויאן (תומאסין מקנזי) מת בשנתו, היא יורשת את ביתו הצמוד לקצה צוק. הצוק מתברר כמקום אליו מגיעים רבים כדי להתאבד באמצעות קפיצה. ויויאן, שעוד לא התגברה על מות הוריה בתאונת דרכים, מגלה שסבה היה מסייע לאנשים שהגיעו להתאבד והוריד אותם מהרעיון, ובכך הציל מאות. אחרי שהצילה כלה שברחה מחתונתה (קונטזה טרפון), ויויאן תופסת את מקומו של סבה ולוקחת על עצמה לסייע למי שמגיע לצוק כדי להתאבד תוך כדי ניסיונות להשלים עם בני משפחתה ולהתרגל לחייה החדשים.
שחקנים

תומאסין מקנזי כויויאן קנינגהאם
קונטזה טרפון כאמי מת'יוס, כלה המנסה להתאבד
דבון טרל (Devon Terrell) כדיין, שכן של ויויאן ופסיכולוג
ברנדון מקלילנד (Brandon McClelland) כהנדריקס קנינגהאם, אחיה של ויויאן
רוואן וויט (Rowan Witt) כג'ון קניניגהאם, אחיה של ויויאן
אדגר ויטורינו כאלחנדרו, בן הזוג של ג'ון
מקס קרין כלואיס, מחלק עיתונים מקומי
דבורה קנדי (Deborah Kennedy) כביאטריס, שכנה של ויויאן וחברה של סבה.
בריג'יט זנגני כאנה
פרקים

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | הוזרמה לראשונה> הפרק הראשון | הוזרמה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 6 | 6 | 20 באפריל 2023 | 20 באפריל 2023 |
| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | "Welcome to the Crevice" | לוסי גאפי | גרטל ולה | 20 באפריל 2023    |
| 2 | 2 | "The Best Offence is the Fence" | לוסי גאפי | גרטל ולה | 20 באפריל 2023    |
| 3 | 3 | "Juan De Vacaciones" | לוסי גאפי | אמה הוי (Emme Hoy) | 20 באפריל 2023    |
| 4 | 4 | "Not All Heroes Carry Vape" | לוסי גאפי | קיר וויקינס | 20 באפריל 2023    |
| 5 | 5 | "You're a Sexy Fucking Mess" | לוסי גאפי | גרטל ולה | 20 באפריל 2023    |
| 6 | 6 | "Totally Completely Fine" | לוסי גאפי | אגרטל ולה | 20 באפריל 2023    |
הפקה

הסדרה נוצרה והופקה על ידי גרטל ולה, שגם כתבה 4 מתוך 6 פרקי הסדרה. ב-24 במרץ 2022 הוכרז כי הסדרה תפותח על ידי חברת סטאן, אז תחת השם "The Jump". הרכב הקאסט הראשי הוכרז באוגוסט 2022 וצילומי הסדרה החלו באותו החודש בסידני. הסדרה נכתבה בהתייעצות עם מומחים לבריאות הנפש ואנשים המתמודדים עם חרדה ודיכאון.
שידור

כל פרקי הסדרה הוזרמו בשירות סטאן האוסטרלי ב-20 באפריל 2023. בארצות הברית שודרו באותו התאריך ברשת Sundance Now וברשת AMC + שני הפרקים הראשונים, ושאר הפרקים בכל יום חמישי. הסדרה מוזרמת באמזון פריים וידאו. רשת Fremantle International מחזיקה בזכויות ההפצה של הסדרה במדינות אחרות.
בישראל שודרה הסדרה החל מאוגוסט 2023 ביס, הוט (NEXT TV, הוט VOD ו-הוט HBO) ו-סלקום TV.
ביקורות

באתר הנתונים הקולנועיים IMDb, קיבלה הסדרה ציון של 7.1/10, עם 1,300 מצביעים. באתר Rotten Tomatoes זכתה הסדרה לציון של 100 בממוצע המשוקלל של דירוגי המבקרים, וציון 93 בממוצע של דירוג הקהל. קרייג מת'יסון (אנ') ב-The Sydney Morning Herald (אנ') כתב שהיא "אחת הסדרות האוסטרליות השאפתניות...היא מנסה להגיע לתובנות...באמצעות שנינות חריפה, עלילות משנה מהנות והתמודדויות כנות ואמתיות. גילי איזיקוביץ בהארץ, כתבה שהסדרה "מציגה רעיון חזק, גיבורה שבורה ופוטנציאל דרמטי" וש"ניכר שיש בה כוונה לייצר טלוויזיה אוהבת אדם, אבל לעיתים היא לא מהודקת דיה ולא לגמרי מבינה בעצמה מה הכיוון שאליו היא הולכת...נופלת בדאחקות קומיות פושרות". תמה ספיר בגלובס כתבה שהסדרה "מצליחה להאיר באור אופטימי ומחמם לב גם את הרגעים הקשים והנמוכים ביותר בחיי הדמויות" וש"הצילומים נהדרים, העריכה קלילה וזורמת, הכתיבה מלאת חן ושנינות עוקצנית" ושהמשחק בה "יוצא מן הכלל". ניב הדס שיבח את הסדרה בזכות דמויות המשנה העגולות שלה ו"הכתיבה מלאת האבחנות, החידודים והחום האנושי שקולח מכל פריים בה".
הערות שוליים

↑  DARK COMEDY TOTALLY, COMPLETELY FINE STARRING THOMASIN MCKENZIE PREMIERES WITH TWO EPISODES ON THURSDAY, APRIL 20 ON SUNDANCE NOW AND AMC+, ‏2023-03-31 (באנגלית אמריקאית)
↑  First look at Stan's new series Totally Completely Fine ahead of the premiere in April, www.nine.com.au (ב־Australian English)
↑  Exclusive: Gretel Vella on the reason behind the creation of Totally Completely Fine, www.nine.com.au (ב־Australian English)
↑  Mediaweek, Stan Originals: 10 new productions, expands Lionsgate partnership, Mediaweek, ‏2022-03-23 (ב־Australian English)
↑  Vivienne Kelly, Filming Kicks Off on New Stan Original 'Totally Completely Fine', Variety Australia, ‏2022-08-11 (ב־Australian English) (ארכיון)
1 2  תמה ספיר, ‏בזכות הצילומים הנהדרים והמשחק המשובח הקומדיה הזו היא אחת הטובות בטלוויזיה, באתר גלובס, 7 בספטמבר 2023
↑  Debangshu Nath, Totally, Completely Fine on Sundance Now: Release date, plot, cast, and everything we know so far, www.sportskeeda.com, ‏2023-04-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  Watch Totally Completely Fine: Season 1 | Prime Video, www.amazon.com
↑  מיכל ישראלי, ‏"אצלי הכל בסדר" לא עמוקה, אבל כן מהנה, באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2023
↑  אפי טריגר, אצלי הכל בסדר, באתר אפי טריגר - פופ טארטס, ‏2023-08-03
↑  "Totally Completely Fine", imdb, 2023-04-20, נבדק ב-2023-10-19
↑  Totally Completely Fine - Rotten Tomatoes, www.rottentomatoes.com (באנגלית)
↑  Craig Mathieson, This is one of the most ambitious Australian shows of the streaming era, The Sydney Morning Herald, ‏2023-04-26 (באנגלית)
↑   גילי איזיקוביץ, "אצלי הכל בסדר": ירושה שהיא הרבה יותר מנכס, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2023
↑   ניב הדס, "אצלי הכל בסדר" הנהדרת היא סדרה על השתקמות מההריסות. השבוע זה חשוב במיוחד, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023