stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוז אוניל
פרסומים > מחברת ומאיירת

The Loves of Edwy (Boston: Lothrop, 1904)
The Lady in the White Veil (New York: Harper and Brothers, 1909)
The Kewpies and Dottie Darling (New York: George H. Doran, 1912)
The Kewpies: Their Book, Verse and Poetry (New York: Frederick A. Stokes, 1913)
The Kewpie Kutouts (1914)
The Kewpie Primer (1916)
The Master-Mistress (New York: Knopf, 1922)
Kewpies and the Runaway Baby (New York: Doubleday, Doran, 1928)
Garda (New York: Doubleday, Doran, 1929)
The Goblin Woman (New York: Doubleday, Doran, 1930)
פרסומים > מאיירת

The Lions of the Lord by Harry Leon Wilson (Boston: Lothrop, 1903)
The Boss of Little Arcady by Harry Leon Wilson (Boston: Lothrop, 1905)
The Hickory Limb by Parker Hoysted Fillmore (New York: John Lane Co., 1910)
Our Baby’s Book (New York: Woman's Home Companion, 1914)
A Little Question of Ladies’ Rights by Parker Hoysted Fillmore (New York: John Lane Co., 1916)
Tomorrow's House; or The Tiny Angel by George O'Neil (New York: E. P. Dutton, 1930) – brother–sister collaboration
Sing a Song of Safety by Irving Caesar (New York: I. Caesar, 1937)
הערות שוליים

↑  Rose O'Neill - Historic Missourians - The State Historical Society of Missouri, historicmissourians.shsmo.org
↑  O'Neill, Rose (1997). Formanek-Brunell, Miriam (ed.). The Story of Rose O'Neill: An Autobiography. University of Missouri Press
1 2  O'Neill, Rose Cecil (1874–1944) - Dictionary definition of O'Neill, Rose Cecil (1874–1944) | Encyclopedia.com: FREE online dictionary, web.archive.org, ‏2017-02-11
1 2  Harry Leon Wilson -- Kids Encyclopedia | Children's Homework Help | Kids Online Dictionary | Britannica, web.archive.org, ‏2015-09-21
↑  Authors: O Neill Rose Cecil (sorted by popularity), Project Gutenberg
↑  Prieto, Laura R. (2001). At Home in the Studio: The Professionalization of Women Artists in America. Harvard University Press. p. 145
↑  Kewpie doll - V&A Museum of Childhood Victoria and Albert Museum, web.archive.org, ‏2016-05-04
↑  The Kewpie Doll > The History Channel Club, web.archive.org, ‏2013-12-23
↑  Bonniebrook Homestead - Women's History Month 2008--A National Register of Historic Places Feature, web.archive.org, ‏2011-04-09
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX6068495  CANTIC: a11888593  GND: 119261499  ISNI: 0000 0000 6677 4288  LCCN: n85121294  NDL: 00558179  NLA: 35893864  NLK: KAC202110666  SNAC: w60p151m  Trove: 1135034  ULAN: 500109345  VIAF: 50031832   WorldCat (עם VIAF): 50031832 
רוז אוניל, ב"ג'ורגיה" כריכת העיתון ההומריסטי "פאק",1900
רוז אוניל, כרזת פרסומת לחברת רכבות, 1911
רוז אוניל, הרווק, 1901
בובת קופיס, משנות 1920 שהוכנה על פי העיצוב של רוז אוניל.
רוז אוניל, גלויה לתמיכה בזכות בחירה לנשים, בובת קופיס, 1914
רוז אוניל, איור במגזין סקרבינר, לסיפור "פילידיה", 1908
קהילה מקוונת

קהילה וירטואלית או קהילה מקוונת היא קבוצת אנשים, היוצרת מארג קשרים, ואשר במקום להיפגש פנים אל פנים נפגשת באופן וירטואלי בזירות כמו אתרי אינטרנט, פורומים או מקום קיברנטי אחר דרך רשת האינטרנט.
רשת האינטרנט עזרה לבטל ריחוק בין אנשים הגרים באזורים גאוגרפיים שונים. כך, שהקשר בין חברי הקהילה אינו תלוי מיקום פיזי. חברי קהילה וירטואלית הם בעלי עניין ומוטיבציה משותפת, הפועלים יחד להשגת מטרה חברתית או אחרת, שאינה תכליתית (או לפחות לא תכליתית בלבד). בין חבריה נוצרים קשרים אישיים, וזו לרוב קהילה שנוסדה וצמחה בתוך הרשת, אם כי לעיתים זו קהילה שהתחילה כקהילה פיזית והעתיקה את עיקר פעילותה לרשת. כך, שגם קהילה שאינה וירטואלית יכולה לנצל את האינטרנט לצורך חיזוק הקשר בין חבריה כאמצעי להעברת מידע, על ידי יצירת אתר, שימוש בדואר אלקטרוני או פורום להעברת הודעות, להשתמש בכלי ועידות חוזי לצורך קיום ישיבות, וכדומה. עם זאת, הדגש בקהילה מסוג זה, הוא שעיקר פעילותה הוא במפגש שאינו וירטואלי.
ניתן למצוא דוגמאות רבות לקהילות וירטואליות, בין השאר בוויקיפדיה העברית, באתר "במה חדשה" ובפרויקטים של חישוב מבוזר קהילתי. כמו כן, גם קבוצות חברתיות בפייסבוק מוגדרות לעיתים כקהילה, כאשר המשתמשים המרכיבים אותן משתפים את שאר חבריה בתחומי העניין שלהם.
פעילות הקהילה

הסוציולוגיה רואה באדם יצור חברתי, שיש בו צורך להשתייך לקהילה.
גם מבחינה אטימולוגית, המילה קהילה באה מלשון "קהל", משמע, קבוצת אנשים.
קהילה וירטואלית יכולה לשמש מקור רב למידע ואף תמיכה לחבריה. בין שלל פעילויותיה, ישנן קהילות בהן מנהלי הקהילה השונים מרכזים כתבות ומאמרים רלוונטיים וקישורים לאתרים מומלצים בנושא שסביבו מתקבצת הקהילה.
ההתכנסות סביב תחום העניין המשותף לגולשים בקהילה, יוצר במשך הזמן קשר רצוף וחזק בין החברים בה.
חלק מהנוכחים באתרי הקהילה הם מבקרים מזדמנים שבאים מתוך סקרנות, אבל קהילות ששורדות לאורך זמן מורכבות מדמויות קבועות שיוצרות אינטראקציה בין עצמן ומעוניינות בהמשך קיומה של הקהילה. לקהילה צריכה להיות מטרה או תוכן סביבו היא מתגבשת. אם אין לקהילה תוכן או בסיס משותף, היא אינה עונה על הגדרת "קהילה", וקשה למצוא בה אלמנט של המשכיות כך ששרידותה מוטלת בספק.
לרוב, בראש כל קהילה עומד מנהל שמנווט את הדיונים לכיוונים הרצויים, ובמרכז כמעט כל קהילה עומד הפורום שמספק במה באמצעותה מבטאים הגולשים את דעותיהם, מפנים שאלות לשאר החברים, או מספקים תשובות.
תקשורת זו אינה תלויה במקום ובזמן, עקב הדינמיות של רשת האינטרנט.
מייסדים קהילה על מנת לאפשר לחברים בה פעילויות בשני מישורים עיקריים:
מידע - שיתוף משאבים מתוך מאגר קולקטיבי.
תקשורת - אמצעי לקישור בין חברי הקהילה.
דוגמאות לכך ניתן למצוא למשל בקבוצות דיון ב-Usenet, קהילות עניין המנהלות את הקשר דרך רשימות התפוצה. או, קהילות שנולדו סביב פורום, קהילות של גיימרים המשחקים במשחקי אינטרנט ובמשחקי תפקידים וכדומה.
ההרשאה לניהול קהילה זמינה לכל, מייסד הקהילה פעמים רבות זוכה לזכויות יתר הכוללות הרשאות מיוחדות, המאפשרות שליטה ובקרה על תפקודה השוטף של הקהילה. המייסד עשוי למנות חברים אחרים כמנהלים ובכך להרחיב את האחריות האדמיניסטרטיבית.
מאפייני הקהילה המקוונת

הקהילות המקוונות זהות מבחינת מאפייניהן לקהילות המסורתיות וזאת באמצעות מטרה, תפקוד, נורמות וקודים חברתיים. הקהילות המקוונות ממלאות את תפקידן עבור הפרט במילוי צרכיו החברתיים, הפסיכולוגיים והפיזיולוגיים. בקהילות מתפתחות נורמות חברתיות המשתנות מקהילה לקהילה. הפרט רשאי לגבש דעות, ערכים ומטרות בהתאם למהות הקבוצה ולחשיבות זהותו האישית. הוא מקבל חופש פעולה בהבעת מחשבותיו, בחירת אופן הצגתו הפרטית לשאר חברי הקהילה ובהפגנת רמות מעורבות אינדיבידואלית. על אף חופש הפעולה הנרחב קיימת הגבלה מסוימת בתכנים שהפרט רשאי לפרסם וזאת מתוקף הקודים ההתנהגותיים החלים בקהילה. לדוגמה איסור פגיעה באחר על ידי שימוש באמצעים מילוליים או פיזיים לא נאותים. בנוסף קיים מאפיין שמאפשרת הקהילה המקוונת וזהו האנונימיות. האינטרנט מאפשר פרטיות ובו בזמן התבטאות חופשית ללא חשש מנורמות ומוסכמות חברתיות. דבר נוסף המאפיין את הקהילות המקוונות הוא חוסר המוגבלות הגאוגרפית של חברי הקהילה מכיוון שהקהילה מתקיימת ברחבי רשת האינטרנט המשמשת כבמה פתוחה ללא הגבלת זמן ומרחב. הקהילה לא מוגבלת במרחבה הפיזי ויכולה להתקיים באופן בו זמני ללא צורך בסיוע חיצוני כגון תחבורה.
מאפייני הקהילה המקוונת > הסדרה עצמית

על פי קרין ברזילי נהון מכנה משותף לקהילות המקוונות הוא הרצון לשמור על יציבות הקהילה ועל גבולותיה. לשם כך נדרשים מנגנונים השומרים על סדר ושליטה. בהם מנגנוני צנזורה. מנגנונים אלו מכונים הסדרה עצמית, הכוונה היא לשומרי סף, אשר מחליטים אילו תכנים יכנסו לקהילה ואילו לאו.
סוגי קהילות וירטואליות

ישנם סוגים רבים ומגוונים של קהילות וירטואליות, היכולות להיות על בסיס חברתי, מקצועי ואף לימודי :
סוגי קהילות וירטואליות > קהילה וירטואלית מקצועית

קהילה וירטואלית מקצועית, מתאפיינת בהיותה קהילה וירטואלית שלחבריה יש תחום מקצועי או תחום עניין משותף הקשור בעיסוקם המקצועי. הן מאפשרות לחברי הארגון לשתף, לשוחח, להחליף מידע ולעבוד על פרויקטים משותפים במיקומים גאוגרפיים שונים בארץ ובעולם. דוגמה לקהילה וירטואלית מקצועית ברשת היא לינקדאין, המהווה מקום מפגש עסקי מוביל לעובדים - שכירים ועצמאיים כאחד - מכל רחבי העולם, ומיועדת ליצירת קשרים מקצועיים ועסקיים בין משתמשיה.
סוגי קהילות וירטואליות > קהילה חברתית וירטואלית

קהילה חברתית וירטואלית היא קהילה ברשת, שאין לה מטלה או ייעוד אלא מהווה מקום בילוי לחבריה. יתרונותיה הם בתקשורת זמינה תמיד (כמעט בכל רגע נתון ניתן למצוא בן-שיח), הנותנת לאדם תחושה שאינו לבד. קהילות אלו מתקיימות דרך העניין המשותף הנובע מן השאיפה שבהחלפת מידע, דיון אודות התחביב או דרך יצירת קשר עם מומחה לנושא. דוגמאות לקהילות מסוג זה הן קהילות פנויים פנויות או קהילות תמיכה שונות.
סוגי קהילות וירטואליות > קהילה לומדת וירטואלית

קהילה לומדת וירטואלית היא אמצעי ללמידה מרחוק. קהילה וירטואלית לומדת היא קבוצת אנשים המקושרים באמצעות רשת האינטרנט, קבוצה בעלת עניין ומוטיבציה משותפים, הפועלת יחד להשגת מטרה לימודית. ישנם המתארים את הקהילה הלומדת כקהילה וירטואלית. משמע, קהילה הנעזרת באינטרנט על מנת לפעול.
מאפייני קהילה לומדת וירטואלית:
בני-אדם, מטרה משותפת, מחשב ותקשורת מחשבים נגישה, מדיניות.
סוגי קהילות וירטואליות > קהילה לעזרה עצמית

קהילה לעזרה עצמית מיועדת למטרות של שיתוף בין החברים עקב מצוקה אישית או בעיה של אחד מחברי הקהילה. באמצעות החיבור בין חברי בקהילה מתאפשרת סולידיות חברתית ומועלות הצעות מגוונת לפתרונות עבור מצבי חוסר אונים שונים ומצוקה של חבריה. הבסיס לפעולות אלו הוא יחסי הגומלין, התלות והעזרה ההדדית שבין המשתתפים. שיתוף פעולה מעין זה מאפשר נגישות במקום ובזמן יחד עם האפשרות לאנונימיות.
סוגי קהילות וירטואליות > קהילת מסחר וירטואלית

בשנים האחרונות קיימות גם קהילות וירטואליות שעיקר עניינם הוא מסחר בין אנשים באמצעות המחשב אך דפוסי ההתנהגות בקהילות אלו, כמו בקהילות רגילות, מוכתב על ידי מנהל הקהילה וחבריה. ישנו מספר לא מבוטל של קהילות אלו כמו קבוצת הפייסבוק פשפשוק אשר מחולקת לאין ספור קטגוריות של מוצרים ובה ניתן למצוא מוצרים
להשכרה, מכירה ומסירה. בנוסף, באתר הקהילות Pocket ישנן קהילות מסחר ובאתר כוורת הפועל מתחילת שנת
2014, ישנן קהילות מסחר הפרוסות ברחבי הארץ בהן המסחר הוא באמצעות זמן במקום כסף –
מי שתורם מזמנו לקהילה, זכאי לקבל זמן של חבר אחר מהקהילה ללא תשלום. דוגמה נוספת
לקהילת מסחר היא קהילת הכלכלה השיתופית Rentitb אשר בה מבוצעות השכרות בין החברים בקהילה. המשותף
לקהילות אלו הוא שהשפה בין חברי הקהילה נדרשת להיות שפה יפה, המסחר חייב להיות
הוגן ומבוסס על אמון. המאפיינים של קהילות אלו הם פשטות, שיתופיות ואנושיות.
סוגי קהילות וירטואליות > קהילת טרור וירטואלית

ארגוני טרור מקימים קהילות מקוונות רבות. כל ארגון טרור נוטה להקים כמה קהילות וכך קהל רחב ומגוון נחשף לאותם מסרים של ארגון הטרור. ארגוני טרור מצליחים להפיץ ולהעביר את המסרים שלהם למספר גדול של אנשים בחשאיות גבוהה. קלות השימוש, עלויות נמוכות בפרסום והפצת תכנים ומסרים, חסמי כניסה נמוכים, ואנונימיות גבוהה הופכים את האינטרנט לכלי תקשורתי אידיאלי לשימוש ארגוני טרור.
תהליכים חברתיים-קהילתיים שהביאו להופעת קהילה וירטואלית

מראשית ההיסטוריה בני אדם תקשרו ביניהם בדרכים שונות שהלכו והשתכללו יחד עם התפתחות הטכנולוגיה. תחילה הקריאה המשותפת במרחב על ידי בני אדם שלא הכירו זה את זה התאפשרה באמצעות הדפוס והעיתונים שהבליטו את השותפות החברתית במרחב הפיזי. הללו יצרו "קהילה מדומיינת" מונח שנטבע על ידי בנדיקט אנדרסון ומשמעותו קבוצה של אנשים רבים שלא קשורים אחד לשני וחולקים התרחשות או רעיון משותף המלכד ויוצר קהילה מדומיינת אשר שרויה במרחב ובזמן משותף.
אמצעי מרכזי נוסף הוא הטלגרף שביטל את הצורך בתעבורה פיזית ולאחר מכן הטלפון שאפשר תקשורת למרחקים גדולים. הרדיו והטלוויזיה אפשרו את היכולת שבהשתתפות בפעילויות טקסיות וכך נוצרה קהילה שחבריה לא מכירים זה את זה אך יודעים מי שייך לה. האמצעי החדיש ביותר שביסס את המעבר מן הקהילה המסורתית הפיזית לקהילה הווירטואלית הוא רשת האינטרנט, המשמשת כמרחב מפגש וירטואלי. התרחבותה ונגישותה של רשת האינטרנט אפשרה יצירת קשרים מקוונים ולפיכך את התארגנותם של קבוצות המאוחדות סביב רעיון או עניין משותף דהיינו היווצרות קהילה מודרנית וירטואלית.
בין המרחב המקוון למרחב הבלתי מקוון

קיימות סברות שונות הדנות בטענה כי קשרים מקוונים מתחרים בקשרים לא מקוונים ובטענה שאי אפשר ליצור קשרים חברתיים ורגשיים דרך תקשורת מקוונת. טענה זו ניתן לנסות לאשש באמצעות מאמרה של ננסי ביים, בו נערך מחקר שבמהלכו נבדקו קבוצות דיון של צופים באופרות סבון על מנת להדגים כיצד מתפתחים קשרים בין המשתתפים. טענת המחברת היא שהקהילות הווירטואליות נוצרות בעקבות התאמת משמעות צורכיהם של חברי הקהילה וכך יוצרים משאבים רלוונטיים ליחסי הגומלין. כתוצאה מכך במקרה של אינטראקציה מתמשכת המשתתפים מנצלים את המשאבים הקיימים לרשותם והתוצר הוא של מערכת דינמית חברתית המתפקדת כקהילה. המסקנה העיקרית שביים מגיעה אליה כתוצאה מן המחקר היא שהאינטראקציה באמצעות האינטרנט יוצרת דפוסי התבטאות, זהויות, מערכת יחסים ומוסכמות מקובלות ייחודיות לחברי הקבוצה.
ראו גם

רשת חברתית מקוונת
שאלון מקוון
ריאיון מקוון
פורום מקוון
חברויות באינטרנט
אורב
סייבר-פסיכולוגיה
השתתפות מקוונת
לקריאה נוספת

אזי לב-און (עורך), קהילות מקוונות, הוצאת רסלינג, 2016
הערות שוליים

↑  Nicholas W. Jankowski, [http://dx.doi.org/10.4135/9781848608245.n4 Creating Community with Media:
 History, Theories and Scientific Investigations], 1 Oliver's Yard, 55 City Road London EC1Y 1SP: SAGE Publications, Ltd, עמ' 34–49
↑  Tali Gazit, Key motivations for leading Facebook communities: a uses and gratifications approach, Aslib Journal of Information Management 73, 2021-04-30, עמ' 454–472 doi: 10.1108/ajim-11-2020-0379
↑  אזי לב-און, קהילות מקוונות תפקודים ושימושים, קהילות מקוונות, 2015, עמ' 7-26
↑  מי שולט בקהילות וירטואליות?
↑  Barry Wellman, Physical Place and Cyberplace: The Rise of Personalized Networking, International Journal of Urban and Regional Research 25, 2001-06, עמ' 227–252 doi: 10.1111/1468-2427.00309
↑  Constance Elise Porter, A Typology of Virtual Communities: A Multi-Disciplinary Foundation for Future Research, Journal of Computer-Mediated Communication 10, 2006-06-23, עמ' 00–00 doi: 10.1111/j.1083-6101.2004.tb00228.x
↑  אזי לב-און, קהילות ידע של משרד הרווחה: תוכן והשפעה, דו"ח עבור משרד הרווחה, 2014
↑  משנים את כללי המשחק: הכלכלה השיתופית כובשת את העולם, באתר פורבס ישראל
↑  כיצד מהלכים בשולי המרחב הווירטואלי איפיון קהל אתרי האינטרנט של ארגוני הטרור, עבודת גמר לתואר שני, אוניברסיטת חיפה, 2012
↑  עדנה גרניט ולירון נתן, Virtual communities: A new social structure?/קהילות וירטואליות: מבנה חברתי חדש?, מגמות, 2000, עמ' 298-315
↑   ניב אחיטוב, כך מתנהגות קהילות ברשתות החברתיות, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2015
תוכנית התקשוב הלאומית

תוכנית התקשוב הלאומית (נקראת גם "התוכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה-21") היא תוכנית שגובשה על ידי משרד החינוך במטרה לקדם פדגוגיה ולמידה בבתי הספר תוך שימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת והטמעתן בתוכנית הלימודים. התוכנית נבנתה בהשראת התוכנית הבינלאומית "מיומנויות המאה ה-21", ותוכננה כתוכנית רב-שנתית באגף המנהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, והוצגה בפני ועדת החינוך של הכנסת באפריל 2010.
לו"ז התוכנית

במסגרת היותה תוכנית רב-שנתית, הפעימה הראשונה החלה בשנת הלימודים תשע"א ב-200 בתי ספר במחוזות צפון ודרום. הפעימה השנייה התקיימה בשנת תשע"ב וכללה עוד 650 בתי ספר, במחוזות צפון, דרום וירושלים.
החל משנת הלימודים תשע"ב (2012-2011) ולמשך שלוש שנים עורכת ראמ"ה (הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך), מחקר על תוכנית התקשוב הלאומית וההשפעות שלה על בתי הספר. במחקר השתתפו 60 בתי ספר מרחבי הארץ. על מנת לייעל תוכנית זו, נבחרו גם בתי ספר מדגימים, אשר יבנו בעצמם תוכנית תקשוב בית ספרית, ויהוו מודל לחיקוי בעתיד ביישום הטכנולוגיה בחינוך.
התוכנית מתחילה עם בתי הספר היסודיים, תתקדם לחטיבות הביניים ובסופה תגיע לתיכונים. מבחינה גאוגרפית, התוכנית מתחילה בפריפריה של מחוזות צפון ודרום, ותתפרס בהדרגה למרכז הארץ.
מטרות התוכנית

המטרה המרכזית היא לקדם פדגוגיה חדשנית. פדגוגיה חדשנית היא שיטת הוראה ולמידה שבה התכנים והידע הנלמדים רלוונטיים למציאות המשתנה. במקביל לידע, התלמידים רוכשים מיומנויות שרלוונטיות לתפקוד מיטבי במאה ה-21 (מיומנויות המאה ה-21). ההוראה מותאמת לשונות התלמידים, ונועדה לשבור מחיצות בין העולם מחוץ לבית הספר לעולם בתוך בית הספר, תוך שימוש בטכנולוגיה כדי לקדם את תהליכי ההוראה הן ברמה הפדגוגית והן ברמה האדמיניסטרטיבית.
הפדגוגיה החדשנית מוטמעת תוך שימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת, שנועדו לקדם מיומנויות שונות הקשורות לניהול הלמידה. מטרות נוספות בתוכנית הן הטמעה של הטכנולוגיה בתוכניות הלימודים השונות, שיפור מיומנויות המורים, התאמת ההוראה להטרוגניות ושונות התלמידים וליצור רצף של למידה בכיתה ובבית. מיומנויות אלה אמורות להכין את תלמידי ישראל להתמודד עם אתגרים עתידיים, מקומיים וגלובליים, כלכליים, תרבותיים וביטחוניים, וכן לסייע לתלמידים התמודדות שדרושה להשתלבות בחברה ולהצלחה בעולם התעסוקה, שדרוג סביבת הלמידה של תלמידי ישראל לבין העולם.
לפי בדיקה מ-2002, קיים פער הולך וגדל בין ישראל לבין מדינות ה-OECD ביחס מספר המחשבים לתלמידים. בין השאר, אמורה תוכנית התקשוב הלאומית לפעול לצמצום הפער הדיגיטלי בין ישראל לשאר המדינות המפותחות. בנוסף נועדה התוכנית לפעול לצמצום הפער בין בית הספר לעולם שמחוצה לו: התלמידים משתמשים בטכנולוגיות מתקדמות בתחומי חיים רבים שאינם קשורים בלמידה, כגון בפעילויות חברתיות ופנאי. מטרת התוכנית מעבר לכך היא להכין את התלמידים בבתי הספר לדרישות האקדמיה ושוק העבודה תוך השגת מיומנויות טכנולוגיות.
עיקרי התוכנית

התוכנית מתמקדת במורים, ושילוב בין מרכיביה יוצר תוכנית המורכבת משינוי והתאמה של תוכנית לימודים, בניית תכנים דיגיטליים, פיתוח והשתלמויות של עובדי הוראה, הקמת תשתיות ותחזוקה שוטפת של תקשוב ומחשוב בתי הספר ולסיום בקרה והערכה של התוכנית.
את התוכנית מרכזים ומתקצבים מחוזות משרד החינוך והרשויות המקומיות. בשל היותה תוכנית רב-שנתית הנכנסת בהדרגה למערכת החינוך, מסופקים בהתחלה לבתי הספר שבתוכנית מחשבים ניידים למורים ועמדה בסיסית בכל כיתה הכוללת מקרן, אמצעי החשכה, רמקולים וחיבור אלחוטי לאינטרנט. צוות בית הספר עובר הדרכה בנושא התקשוב ובית הספר מקבל תקציב בהתאם. בנוסף, משרד החינוך אמור לסבסד רכישת מחשבים ניידים ביחס של 1:5 לתלמידים. כדי להפוך את בתי הספר למתוקשבים, מעבר לציוד הטכני, מחויב בית הספר למנות רכז תקשוב בית ספרי, שביחד עם טכנאי, יוכל לאפשר יישום של הטכנולוגיה בחינוך. במסגרת התוכנית הוקם פורטל התוכן החינוכי, המכיל מגוון של תכנים חינוכיים ומערכי שיעור, שפתוחים למורים, לתלמידים ולהורים.
בכל שנה נערך טקס ארצי למצטייני תקשוב בחינוך, במעמד שר החינוך, ובו מחולקים פרסים למורים מצטיינים המשלבים תקשוב בהוראתם.
השלכות הבטיחות והבריאות

נטען כי האינטרנט האלחוטי חושף את התלמידים לקרינה אלקטרומגנטית, לכן הכנסת ציוד תקשורת ומחשבים לבתי הספר דורשת עיסוק בהשלכות הבריאותיות והבטיחותיות שנובעות משימוש בו, בעיקר בשל גילם הצעיר של התלמידים ומשך הזמן שהם מבלים בבתי הספר ביום ולאורך השנים. השלכות אלה באות לידי ביטוי בקרינה בלתי מייננת הנחשפת משימוש במחשבים ובנתבים אלחוטיים, ריבוי נקודות חשמל, בעיות אורתופדיות שעלולות להיווצר מישיבה ממושכת ולא נכונה מול מחשב, בעיות ראייה שעלולות להיווצר לאחר צפייה ארוכה במסכי המחשב ועוד.
מחקרים אפידמיולוגיים שנעשו בעולם לא הניבו תוצאות חד-משמעיות לגבי מידת הסיכון. לכן פועלים בארץ על פי עקרון הזהירות המונעת לצמצום הרשתות האלחוטיות ומזעור החשיפה לקרינה, תוך הרחבת השימוש בטכנולוגיה של אינטרנט קווי.
ראו גם

למידה משולבת מחשב
למידה מרחוק
מחשב לכל ילד (ישראל)
רשות התקשוב הממשלתי
הערות שוליים

↑  אודות תוכנית התקשוב הלאומית באתר התוכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה-21
↑  פורטל התוכן החינוכי
עץ R

דוגמה לעץ R דו־ממדי שנבנה על בסיס המלבנים R8-R19, מבוסס על דוגמה מתוך המאמר המקורי על עצי R של אנטונין גוטמן
במדעי המחשב, עץ R הוא מבנה נתונים בצורת עץ שנועד לשמש לגישה למידע מרחבי, כלומר לנתונים עם אופי רב ממדי. נתונים אלו יכולים להיות קואורדינטות גאוגרפיות, מלבנים וצורות גאומטריות נוספות. עץ R הוצע לראשונה על ידי אנטונין גוטמן בשנת 1984, ומאז נעשה בו שימוש תאורטי ומעשי נרחב. האות R בשם של מבנה הנתונים היא קיצור למילה מלבן באנגלית - Rectangle.
סקירה

מבנה הנתונים של עץ R התבסס על עץ +B, והוא תוכנן כך שחיפוש של מידע מרחבי באמצעותו יצריך מעט גישות לצמתים ויתבצע בצורה מהירה. עץ R הוא עץ חיפוש מאוזן, שבו כל צומתי העלים של העץ הם באותו גובה, והעלים מכילים רשומות אינדקס ומצביעים לערכים בבסיס נתונים.
לכל הצמתים בעץ מוגדר סף מקסימום של ערכים שניתן לאחסן בהם, שמסומן כפרמטר  M. כמות הערכים שניתנים לאחסון בצומת היא למעשה כמות הבנים שיכולים להסתעף ממנו והיא מכונה גם רמת הסתעפות (branching factor). האחסון הקבוע של עץ R הוא לרוב בזיכרון חיצוני למחשב, כי האינדקס נוטה להיות גדול מדי לאחסון בחוצץ בזיכרון הפנימי (שהקיבולת שלו קטנה יחסית). לכן נוח להגדיר גודל של צומת בעץ כך שיהיה זהה בקירוב לגודל של דף, ובכך בכל קריאה מהזיכרון החיצוני לפנימי יישלף צומת אחד. פרמטר המקסימום  M נקבע בפועל כך שניתן יהיה למלא דף בזיכרון בצורה מלאה ככל האפשר, וחישוב נתון זה מבוסס בעיקרו על גודל השדות ברשומת אינדקס וצורת הדחיסה שלהם בצומתי העץ, גודל מצביע (מושפע מגודל כתובת בזיכרון), וגודל הדף.
בנוסף מוגדר סף מינימום של ערכים שיכול להיות בצומת כפרמטר  m שמקיים את התנאי  m\leq M/2. הגדרת סף מינימום זה מאפשרת לאכוף תפוסה מסוימת של ערכים בצמתים והיא משפיעה על האיזון של העץ. מצד אחד, אכיפה של תפוסה גבוהה מקטינה את כמות הצמתים ומשפיעה על גובה העץ להיות קטן, דבר שיוביל להקטנת כמות הקריאות של צמתים לזיכרון ולייעול הביצועים של חיפוש נתונים. מצד שני, אכיפה של תפוסה גבוהה מגדילה את כמות הצעדים הממוצעת שמבוצעת בכל פעולת הכנסה ומחיקה בעץ (כי נדרש לבצע פיצול צמתים ומחיקה שלהם בתדירות גבוהה יותר), ובכך מייקרת את עלות הביצועים שלהם.
בכל צומת שאינו השורש יש בין  m ל-  M ערכים.
עבור עץ R שמכיל  N רשומות אינדקס, מתקיים שגובה העץ הוא לכל היותר  |log_{m}N|-1.‏
הרעיון העיקרי בעץ R הוא לקבץ עצמים שסמוכים זה לזה במרחב n-ממדי, ולייצג אותם ברמה גבוהה יותר בעץ על ידי המלבן ה-n ממדי הקטן ביותר שמקיף אותם ומקביל לצירים. מלבן זה מכונה גם מלבן חוסם מינימלי (Minimum Bounding Rectangle, MBR). מידע יאוחסן בעץ בצורה הבאה:
ערך שמאוחסן בצומת עלה הוא זוג סדור שיכיל שני נתונים - עצם שמייצג נקודה או מלבן חוסם מינימלי במרחב n-ממדי, ומזהה ייחודי לאותו עצם בבסיס הנתונים.
ערך שמאוחסן בצומת פנימי שאינו עלה הוא זוג סדור שיכיל שני נתונים - מלבן במרחב n-ממדי שמכסה את המלבנים של הערכים בצומתי הבנים שלו, ומצביע לצומת בן שלו בעץ.
מלבנים יכולים לחפוף בשטח שלהם זה לזה (כלומר יש חיתוך גאומטרי ביניהם), זאת בניגוד למבני נתונים כמו עץ +B או עץ kd שם אין חפיפות בין ערכים שמייצגים תחום של נתונים שמאוחסנים בצמתים.
פעולות > הכנסה

כדי להכניס ערך לעץ R, מבוצע מעבר על צמתים בעץ החל מצומת השורש. בכל שלב נבחנים המלבנים בצומת, ועל ידי היוריסטיקה מסוימת נבחר מלבן מסוים שמייצג תת-עץ כמועמד מתאים להכנסת הערך תחתיו. ייתכן שיהיו כמה מלבנים שיענו לקריטריון של ההיוריסטיקה ואלגוריתם ההכנסה יצטרך להכריע ביניהם.
לאחר בחירת צומת מתאים האלגוריתם ממשיך לבצע מעבר בצורה רקורסיבית בתוך צומתי הבנים שלו עד להגעה לצומת עלה מתאים. אם צומת העלה מלא (יש בו כבר  M ערכים, ובשל כך מתרחשת גלישה - overflow), צריך לפצל אותו לפני שההכנסה תתבצע. כאן מבוצע שימוש בהיוריסטיקה נוספת לפיצול הערכים לשתי קבוצות מתאימות. בכל מקרה, לאחר הכנסה לצומת עלה, בודקים אם צריך לעדכן את הערך של המלבן בצומת האב, וכך הלאה בצורה רקורסיבית.
בדומה לעץ +B, גם כאן לאחר פיצול צומת עלה ההכנסה מפעפעת למעלה, כך שלאחר הפיצול מוכנס ערך חדש לצומת האב של העלה. לאחר מכן אם נדרש גם צומת האב מפוצל, וכך האלגוריתם ממשיך לפי הצורך בצורה רקורסיבית עד הגעה לצומת השורש. אם גם צומת השורש מלא ונדרש לפצל אותו, נוצר שורש חדש והגובה של העץ גדל בהתאמה.
פעולות > הכנסה > בחירת תת-עץ להכנסה

בכל רמה בעץ, האלגוריתם צריך לבחור את תת-העץ שאליו יוכנס הערך - כלומר לבחור מלבן מתאים. כשהערך שרוצים להכניס מוכל כולו בתוך אחד המלבנים, הוא נבחר מיידית. אם יש כמה מלבנים שמכילים את הערך, הכרעה ביניהם נעשית בצורה אקראית. כשהערך שרוצים להכניס חופף חלקית לכמה מלבנים או שאינו מוכל כלל באף אחד מהם, לבחירת המלבן המתאים יש השפעה על הביצועים של העץ. הבחירה תלויה בקריטריונים של ההיוריסטיקה.
בעץ R קלאסי ההיוריסטיקה היא בחירת המלבן שמצריך הרחבה מינימלית של השטח שלו כדי להכניס בתוכו את הערך הנוסף, ובמקרה של שוויון ההכרעה היא על ידי בחירת המלבן שמייצג תת-עץ עם שטח קטן יותר. קיימות וריאציות משופרות של עץ R בהן יש היוריסטיקות אחרות. בעץ *R למשל נעשה שימוש בהיוריסטיקה משולבת: ברמת העלים נעשה ניסיון למזער את השטחים החופפים בין המלבנים (ובמקרה של שוויון ההכרעה היא על ידי שימוש בהיוריסטיקה של עץ R קלאסי), ואילו ברמות של צמתים פנימיים יותר בעץ נעשה ישירות שימוש בהיוריסטיקה של עץ R קלאסי.