stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משרד ראש הממשלה
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד

במסגרת משרד ראש הממשלה פועלים מספר רב של גופים, חלקם משולבים בפעילותו השוטפת וחלקם סוכנויות ביצוע הנמצאות תחת אחריותו המיניסטריאלית. בין הגופים המרכזיים המשולבים בעבודת המשרד:
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > לשכת ראש הממשלה

לשכת ראש הממשלה מנהלת את שגרת יומו של ראש הממשלה ואת עבודתו השוטפת. לשכת ראש הממשלה כוללת את מנהל הלשכה, עוזרים וצוות מזכירות. ללשכה כפופים יועצי ראש הממשלה בנושאים השונים.
בראשה עומד ראש לשכת ראש הממשלה המוכר גם כראש הסגל. הוא עוזרו הבכיר של ראש ממשלת ישראל. הוא עובד בצמוד לראש הממשלה על בסיס יומיומי, וכתוצאה מרוכזת בידיו עוצמה רבה. ראש הסגל הנוכחי הוא צחי ברוורמן.
ראש הסגל הוא הגורם המתכלל והמנהל של כל הצוות הבכיר ביותר בסביבת ראש הממשלה.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > מזכירות הממשלה

מזכירות הממשלה אחראית לתחומים שונים בעבודתה השוטפת של הממשלה ובעיקר לישיבות הממשלה וועדות השרים; הקשר בין הממשלה לכנסת; דוברות הממשלה ותפקידים מיוחדים נוספים. הממשלה היא הממנה, על פי הצעת ראש הממשלה, את מזכיר הממשלה.
הכנת סדר היום לישיבות הממשלה וועדות השרים והכנת החומר להצעות ההחלטה, לרבות חומר רקע רלוונטי. המזכיר מקיים קשר שוטף עם ראש הממשלה וחברי הממשלה כדי לתאם את ההצעות להחלטה ולקבוע את סדר היום של ישיבות הממשלה וועדות השרים.
קשר עם הכנסת – מזכירות הממשלה, ביחד עם השר המקשר בין הממשלה לכנסת, אחראית על הקשר בין הממשלה לבין הכנסת: הנחת הצעות חוק המוגשות לכנסת מטעם הממשלה על שולחן הכנסת, טיפול בהצעות הדחופות והרגילות לסדר היום המוגשות מטעם חברי הכנסת, ייצוג הממשלה בישיבות נשיאות הכנסת ועוד.
קשר עם נשיא המדינה – מזכיר הממשלה מקיים קשר שוטף עם נשיא המדינה בכל הנוגע לנושאים שעולים לדיון בממשלה והחלטותיה.
נושאים נוספים – מזכירות הממשלה מתאמת השתתפות של חברי ממשלה כנציגי המדינה באירועים מיוחדים כמו: ייצוג הממשלה בלוויות של חללי כוחות הביטחון או חללי פיגוע חבלני, פרסום מודעות אבל מטעם הממשלה על הירצחם בפיגועי טרור של אזרחי ישראל וייצוג שרים או סגני שרים בקבלות פנים לרגל אירועים רשמיים הנערכים על ידי שגרירי המדינות בישראל, ולרגל החג הלאומי של מדינותיהם. בנוסף לאחריותו על עבודת מזכירות הממשלה, ממלא מזכיר הממשלה משימות נוספות אשר מטיל עליו ראש הממשלה והוא נחשב לאחד מבעלי התפקידים הקרובים ביותר אליו.חדר ישיבות הממשלה במשרד ראש הממשלה בקריה, 1964 פתח משרד ראש הממשלה בקריה בתל אביב, 1964
העומד בראש מזכירות הממשלה הוא מזכיר הממשלה: יוסי פוקס.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > המזכירות הצבאית

המזכירות הצבאית מתאמת את כלל פעולות לשכת ראש הממשלה עם הגופים המרכזיים במערכת הביטחון הישראלית. בראשה עומד המזכיר הצבאי של ראש הממשלה המהווה את ציר התקשורת המרכזי בינו לבין צה"ל ומערכת הביטחון.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > המטה לביטחון לאומי

המטה לביטחון לאומי (בראשי תיבות: מל"ל) הוא גוף המטה לראש הממשלה ולממשלה בענייני חוץ וביטחון. המל"ל פועל מכוח חוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח–2008 ומהווה יחידת סמך במשרד ראש הממשלה. המל"ל אמון בעיקרו על הכנת החומר לישיבות הקבינט המדיני-ביטחוני ועל הובלת עבודות מטה בין משרדיות בתחומים שונים הקשורים לביטחון הלאומי מטעם ראש הממשלה. בראש המל"ל עומד היועץ לביטחון לאומי של ראש הממשלה: צחי הנגבי.
תפקידי המל"ל הם:
להציע לראש הממשלה סדר יום בענייני החוץ והביטחון;
לרכז את עבודת המטה של הממשלה בענייני החוץ והביטחון;
לעקוב אחר ביצוע החלטות הממשלה ולדווח על יישומן לראש הממשלה;
להיות אחראי על עבודת המטה הבין-ארגונית והבין-משרדית בענייני החוץ והביטחון;
לבצע כל תפקיד מטה אחר בענייני החוץ והביטחון ובתחום אחר שקבע ראש הממשלה.
להכין את דיוני הממשלה, להציג את החלופות לגבי נושאי הדיון, וכן את המלצתו המנומקת לחלופה הנבחרת;
להכין ולהגיש הערכה שנתית ורב-שנתית של המצב המדיני-ביטחוני, וכן הערכות מצב לגבי עניינים המשיקים להן, לרבות חוות דעת וניתוח בתחומי המודיעין השונים;
להכין את עבודת המטה בתקציבי הביטחון, החוץ והגופים הביטחוניים;
להפעיל את חדר המצב הלאומי 24/7 במשרד ראש הממשלה;
לבחון את תפיסת הביטחון של מדינת ישראל ולהציע לה עדכונים;
לבחון מיזמים ביטחוניים בעלי חשיבות בתחום המדיני-ביטחוני;
אחריות על פיתוח והפעלת המטה ללוחמה בטרור (מטה לוט"ר) על כלל תפקידיו.
אחריות על העמקת בסיס הידע של שרי הממשלה בנושאים מדיניים-ביטחוניים.
הכנת דיוני ועדת השרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום.
הכנת דיוני ועדת שרים לביטחון לאומי (מוכרת כקבינט הביטחוני-מדיני), הכשרת שרי קבינט חדשים, העברת מידע לשרים, הכנת השרים לקראת דיוני הקבינט – כמפורט במסגרת המלצות "הוועדה לעניין עבודת הקבינט המדיני-ביטחוני" ("ועדת עמידרור") שאושרו על ידי הממשלה.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > המועצה הלאומית לכלכלה

גוף מטה המייעץ לראש הממשלה ולממשלה בנושאים כלכליים ומסייע בתכנון המדיניות הכלכלית, תוך דגש על ראייה ארוכת טווח. בראש המועצה עומד היועץ הכלכלי של ראש הממשלה: אבי שמחון.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > המועצה הלאומית לכלכלה > תפקידי המועצה

גיבוש והובלת תהליכים אסטרטגיים לקידום הכלכלה והחברה, בשיתוף משרדי הממשלה, רשויות וגופים פרטיים. לדוגמה: מתווה להאצת התחדשות עירונית בפריפריה, הגדלת שיעור המועסקים במקצועות ההייטק ועוד.
ראש הממשלה בנימין נתניהו ומזכיר המדינה אנתוני בלינקן במבואה של לשכת ראש הממשלה גיבוש תחזיות דמוגרפיות אזוריות לשימוש כלל משרדי הממשלה.
כתיבת מחקרים וניירות מדיניות בנושאים מרכזיים שעל הפרק.
ריכוז עבודת מטה כלל ממשלתית לגיבוש הערכת מצב אסטרטגית כלכלית חברתית המוצגת לכל ממשלה נכנסת בתחילת הקדנציה שלה.
הכנת חוות דעת ביחס להצעת תקציב המדינה והצעת חלופות במידת הצורך.
הכנת חוות דעת מקצועיות ביחס להצעות להחלטה העומדות על סדר יומה של הממשלה וועדותיה בתחומי הכלכלה.
ייצוג ראש הממשלה בוועדות ציבוריות ובין-משרדיות שונות.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > המטה הכלכלי-חברתי

המטה נמצא תחת אחריותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה והוא חולש על 4 אגפים.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > המטה הכלכלי-חברתי > תפקידי המטה חברתי-כלכלי

ריכוז תכנון מדיניות-הפנים ועבודת המטה ברמה הלאומית.
מימין לשמאל: המזכיר הצבאי של שר הביטחון תא"ל יקי דולף, הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי, שר הביטחון יואב גלנט, שגריר ישראל בארצות הברית מייק הרצוג, מנכ"ל משרד הביטחון אייל זמיר, ראש אגף אסטרטגיה והמעגל שלישי האלוף טל קלמן וראש המטה המדיני-ביטחוני דרור שלום בפגישה בחדר הישיבות של משרד ראש הממשלה עם היועץ לביטחון הלאומי ג'ייק סאליבן. ינואר 2023 גוף מטה מוביל בתחומים החברתיים-כלכליים.
הובלת רפורמות בשירות הציבורי.
קידום פרויקטים בעלי משמעות לאומית לתקופות זמן מוגדרות.
ליישב מחלוקת בין משרדי ממשלה.
לספק לראש הממשלה את הרקע ואת החלופות השונות לפתרון בסוגיות המובאות לפתחו.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > מערך ההסברה הלאומי

אמון על פעולות ההסברה של ישראל ועל דוברות משרד ראש הממשלה. המערך מונה שלושה גופים העובדים בשיתוף פעולה. הוא פועל מכוח החלטת ממשלת ישראל מ-8 ביולי 2007. המערך הוקם לאור לקחי מלחמת לבנון השנייה.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > מערך ההסברה הלאומי > מבנה מערך ההסברה הלאומי

מטה ההסברה – מתאם את עבודת כלל גופי ההסברה הרשמיים בישראל. עבודתו נפרשת על הזירה הבינלאומית, בינערבית, פלסטינית וישראלית, כמו גם על זירת המידע. המטה מוביל מספר פרויקטים כמו: פעילות הסברה סביב מבצע שומר החומות, הסברת המאבק בפשיעה במגזר הערבי, הקמת פורטל החדשות הממשלתי ועוד.
דוברות ראש הממשלה – אמונה על קיום קשר, הפצה ופרסום חומרים הקשורים לראש הממשלה, לגורמי תקשורת וגופי מדיה. עורכת ומפיצה הודעות לתקשורת, משיבה לשאילתות הנוגעות לגופים היושבים תחת משרד ראש הממשלה, מתדרכת כתבים ועוסקת בהפקת אירועי ראש הממשלה בהיבט התקשורתי.
לשכת העיתונות הממשלתית (בראשי תיבות: לע"מ) – אחראית מטעם משרד ראש הממשלה על תיאום התקשורת בין ממשלת ישראל ובין קהילת העיתונאים ואנשי התקשורת הפועלים בארץ. עבור העיתונאים הזרים מהווה לע"מ ממשק מרכזי להתנהלות מול מוסדות המדינה והצבא. בין היתר, לע"מ אחראית גם על צילומי אישים ואירועים ממלכתיים. מנהל הלשכה מאז 2012 הוא ניצן חן.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > מערך הגיור

מערך הגיור אחראי על הגיור הממלכתי במדינת ישראל.
תפקידיו הם:
גיוס וקליטת המתגיירים
הפעלת והכוונת בתי הדין לגיור.
קביעת תוכני הלימוד ולימודם.
נתן הכוונה וסיוע למתגיירים במהלך תהליך הגיור.
המערך קובע את תוכני הלימוד, ואחראי על כך שיושג הידע הנדרש להגשה לבית הדין לגיור. המערך מכווין ומסייע למתגיירים במהלך כל תהליך הגיור.
מערך הגיור פועל ב-4 מחוזות ובתי דין מיוחדים לגיור הפרושים ברחבי הארץ – ירושלים, תל אביב, חיפה וקריית גת. בנוסף המערך פועל במרכזי קליטה בהם שוהים עולים מאתיופיה הפרוסים ברחבי הארץ בחיפה והצפון ובדרום.
הנפקת תעודות הגיור על ידי המערך נעשית לאחר אישור הרב הראשי ונשיא בית הדין הגדול. זוגות שנרשמו דרך המערך יקבלו תעודת המרה המעידה על כניסתם ליהדות ותעודת נישואין רשמית של מדינת ישראל.
ממלא מקום ראש המערך הוא: הרב יהודה עמיחי.
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > רשות האסדרה

(בעבר: אגף למדיניות רגולציה בתוך אגף ממשל וחברה) הרשות הוקמה בשנת 2022 מכוח חוק עקרונות האסדרה.
תפקידי הרשות הם:
לייעץ לממשלה בנוגע לקידום מדיניות רגולציה יעילה ועריכת מחקרים ופיתוח שיטת העבודה של הממשלה בעניינים אלה.
לקדם תהליכי תכנון בתחום, לסייע בהנגשת רגולציה לציבור, לקדם תיאום ושיתוף פעולה בין רגולטורים וליישב מחלוקות ביניהם.
לבצע בחינה, מדידה והערכה של רגולציה קיימת, ולגבש המלצות בעניינה.
לייעץ לרגולטורים לעניין האיכות של תהליכי הערכת השפעות הרגולציה שביצעו.
ראש הרשות הוא: יואל בריס
יחידות ארגוניות הפועלות במשרד > אגף ביטחון וחירום

אמון על אבטחת מתקני משרד ראש הממשלה, עובדיו ומבקריו, בידוק הקהל וכבודתו, ביצוע סריקות נגד פעילות חבלנית עוינת, ביצוע התאמה ביטחונית לעובדי המתקנים ולמבקרים בהם, אבטחת שרי הממשלה ובכירים נוספים. האגף מונה כ-600 עובדים במגוון תפקידים, לרבות מנהלי שטח ועובדי מטה אשר עוסקים בתחומים שונים כגון: אבטחת משרד ראש הממשלה, המעון הרשמי ומתקנים מסווגים נוספים, אבטחת אישים יחידת מגן, מוכנות לחירום, אבטחת מידע, ניהול פרויקטים, רכש, תקציבים, משאבי אנוש, רווחה, הדרכה, התאמה ביטחונית ומודיעין.
סוכנויות ביצוע נוספות הכפופות למשרד

נציבות שירות המדינה – אחראית על ביצוע מדיניות הממשלה בתחומי המנהל ומשאבי האנוש.
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ("המוסד") – ארגון ביון הממונה על איסוף מידע מסוג מודיעין אנושי ומשימות חשאיות מחוץ לגבולות המדינה.
שירות הביטחון הכללי (השב"כ) – גוף מודיעין הפנים של ישראל. אחראי בין היתר גם על סיכול טרור פנימי, אבטחת אישים ועוד.
מערך הסייבר הלאומי – גוף ביטחוני ממלכתי, מבצעי וטכנולוגי האמון על הגנת מרחב הסייבר הלאומי ועל קידום וביסוס עוצמתה של ישראל בתחום.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – לשכה שמטרתה איסוף וניתוח של מידע סטטיסטי אודות מדינת ישראל, כבסיס מידע למקבלי ההחלטות וכשירות לציבור.
המשרד לעניינים אסטרטגים – אחראי על משרדים בתוך משרד ראש הממשלה כמו המוסד לתפקידים מיוחדים ולשכת העיתונות הממשלתית.
ארכיון המדינה – הארכיון הממלכתי של מדינת ישראל.
ועדת השמות הממשלתית – ועדה שקובעת שמות עבריים במפת הארץ והחלטותיה מחייבות את מוסדות המדינה.
לשכת הפרסום הממשלתית – לשכה המשמשת כמשרד פרסום והפקה עבור משרדי הממשלה, חברות ממשלתיות וגופים ציבוריים.
הוועדה לאנרגיה אטומית – אחראית על הפעילות בתחום הגרעין במדינת ישראל.
הרשות לפיתוח כלכלי חברתי ביישובים הדרוזים והצ'רקסיים – מטרתה להביא למיצוי הפוטנציאל החברתי והכלכלי של האוכלוסייה הדרוזית והצ'רקסית.
הרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי – אמונה על הפיתוח הכלכלי, החברתי וצמצום הפערים בחברה הישראלית בין האוכלוסייה החרדית לציבור הכללי במדינת ישראל.
הרשות לזכויות ניצולי השואה – אחראית על הטיפול בהענקת תגמולים והטבות לניצולי השואה ולאוכלוסיות נוספות.
חיזוק יכולות הניהול והמטה במשרד

בשנים האחרונות חל חיזוק הדרגתי במעמדו וביכולות הניהול של משרד ראש הממשלה, והוא נתפס יותר ויותר כגוף המטה המרכזי בממשלה אשר עליו האחריות לממש את אג'נדת ראש הממשלה הנבחר. השינוי בא לידי ביטוי גם בגיוסם של אנשי מקצוע בתחומי המדיניות וההערכה, אשר עובדים בצמוד לאנשי אמונו של ראש הממשלה, וגם בשורה של שינויים מבניים שהוטמעו בפעילות המשרד. בעוד המטה לביטחון לאומי הוקם על ידי בנימין נתניהו בשנת 1999, פעילותו הועברה פיזית לבניין משרד ראש הממשלה בירושלים בשנת 2006 במהלך כהונתו של אהוד אולמרט, וכוח האדם בו הורחב משמעותית. אולמרט, יחד עם רענן דינור כמנכ"ל משרדו, הביאו גם להקמתם של המועצה הלאומית לכלכלה, האגף לממשל וחברה ומערך ההסברה הלאומי וביססו אותם כגופי מטה מרכזיים בתחומי הכלכלה, החברה, הממשל וההסברה. בנוסף, הוגדר מחדש תפקידו של האגף לתיאום, מעקב ובקרה במשרד.
כתוצאה משינויים אלה, החל משרד ראש הממשלה לתכנן ולהוביל בעצמו שורה של מהלכי מדיניות לאומיים, וזאת תוך שיתוף פעולה והפעלה של יתר משרדי הממשלה, המחזיקים בידע המקצועי בתחומים השונים. בין הדוגמאות הבולטות לכך, תוכנית הסיוע לניצולי השואה שאישרה הממשלה בשנת 2008, ההחלטה על שינוי הכללים הפיסקאליים לאורם נקבע תקציב המדינה בשנת 2010, המהלך להטמעת תרבות ותהליכי תכנון, מדידה והערכה בעבודת הממשלה שהחל בשנת 2006, התוכנית הלאומית לחיזוק הצפון בעקבות מלחמת לבנון השנייה, הקמת רשות החירום הלאומית במשרד הביטחון בהחלטת ממשלה משנת 2007, המהלך לביסוס יחסי הממשלה עם ארגוני החברה האזרחית שאושר ב-2008 ומהלכים נוספים. בעוד בעבר הובילו משרדי ממשלה שונים את תהליכי התכנון וההחלטה בנושאים אלה, כיום גופי המטה הפועלים במשרד הם מובילי התהליך, בהתאם להנחיות ראש הממשלה.
הוועדה לבחינת מטה ראש הממשלה

בפברואר 2012 מינתה ממשלת ישראל השלושים ושתיים ועדה לבחינת מטה ראש הממשלה בראשות יוסי קוצ'יק. הוועדה בחנה סוגיות שונות, בהן ייחודו של מטה ראש הממשלה, הבניית מטה כלכלי חברתי במטה ראש הממשלה, עיגון מנגנון הכרעה במחלוקות בראשות מנכ“ל משרד ראש הממשלה, מודל השירות הציבורי בישראל, משרות האמון במטה ראש הממשלה, והגישה את מסקנותיה באפריל 2012. הממשלה קיבלה שתי החלטות לאימוץ הצעות שונות של הוועדה.
בניין משרד ראש הממשלה

בראשית ימי המדינה שכן משרד ראש הממשלה בבית וילהלם אברלה בקריה בתל אביב. בדצמבר 1949, על רקע החלטת האו"ם לבינאום ירושלים, הועבר משרד ראש הממשלה בבהילות לירושלים, אם כי הלשכה התל אביבית בקריה לא נסגרה והמשיכה לשמש את כל ראשי הממשלות כלשכה משנית. נשקלו אפשרויות שונות לשכן את משרד ראש הממשלה, בהן בית טליתא קומי, ונבחרה הצעת הסוכנות היהודית לשכן את משרד ראש הממשלה באגף החדש שהיה אז לקראת סיום הבנייה, בבית המוסדות הלאומיים. באופן זמני, עד סיום הבנייה של האגף החדש, שוכן משרד ראש הממשלה בבניין קרן היסוד. ב-20 בדצמבר 1949 כבר התקיימה ישיבת הממשלה בבית המוסדות הלאומיים. בסוף אוגוסט 1962 עבר המשרד לקריית הממשלה בגבעת רם. במאה ה-21 הוגברה האבטחה סביב בניין זה, והוא מאובטח יותר מאשר יתר המשרדים הממשלתיים. בין היתר הכביש הסמוך נסגר לתנועה חופשית של מכוניות.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה

תפקידו של מנכ"ל המשרד היא להוביל את עבודת המטה ומדיניות הפנים המתבצעת שנקבעה על פי ראש הממשלה במכלול הנושאים הכלכליים, החברתיים והאזרחיים. ריכוז עבודת המטה הממשלתית בנושאים אלו, מטעמו של ראש הממשלה, והוא מוביל ושותף מרכזי בפרויקטים לאומיים גדולים שעל סדר יומה של הממשלה ושל ראש הממשלה.
מנכ"לי המשרד:
| שם | תמונה | תחילת כהונה | סיום כהונה | ראש הממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אהוד אבריאל |  | 1951 | 1952 | דוד בן-גוריון |
| טדי קולק |  | 1952 | 1964 | דוד בן-גוריון |
| טדי קולק |  | 1952 | 1964 | משה שרת |
| טדי קולק |  | 1952 | 1964 | דוד בן-גוריון |
| טדי קולק |  | 1952 | 1964 | לוי אשכול |
| יעקב הרצוג |  | 1966 | 1972 | לוי אשכול |
| יעקב הרצוג |  | 1966 | 1972 | גולדה מאיר |
| שמחה דיניץ |  | 1972 | 1973 | גולדה מאיר |
| מרדכי גזית |  | 1973 | 1975 | גולדה מאיר |
| מרדכי גזית |  | 1973 | 1975 | יצחק רבין |
| עמוס ערן |  | 1975 | 1977 | יצחק רבין |
| אליהו בן-אלישר |  | 1977 | 1980 | מנחם בגין |
| אליהו בן-אלישר |  | 1977 | 1980 | יצחק שמיר |
| מתתיהו שמואלביץ' |  | 1980 | 1984 | יצחק שמיר |
| אברהם טמיר |  | 1984 | 1986 | שמעון פרס |
| יוסי בן אהרון |  | 1986 | 1992 | יצחק שמיר |
| שמעון שבס |  | 1992 | 1995 | יצחק רבין |
| צבי אלדרוטי |  | 1995 | 1996 | שמעון פרס |
| אביגדור ליברמן |  | 1996 | 1997 | בנימין נתניהו |
| משה ליאון |  | 1997 | 1999 | בנימין נתניהו |
| יוסי קוצ'יק |  | 1999 | 2001 | אהוד ברק |
| רפי פלד |  | 2001 | 2001 | אריאל שרון |
| אביגדור יצחקי |  | 2001 | 2004 | אריאל שרון |
| אילן כהן |  | 2004 | 2006 | אריאל שרון |
| רענן דינור |  | 2006 | 2009 | אהוד אולמרט |
| אייל גבאי |  | 2009 | 2011 | בנימין נתניהו |
| הראל לוקר |  | 2011 | 2015 | בנימין נתניהו |
| אלי גרונר |  | 2015 | 2018 | בנימין נתניהו |
| יואב הורוביץ |  | 2018 | 2019 | בנימין נתניהו |
| רונן פרץ |  | 2019 | 2020 | בנימין נתניהו |
| יאיר פינס |  | 2021 | 2022 | נפתלי בנט |
| נעמה שולץ |  | 2022 | 2022 | יאיר לפיד |
| יוסי שלי |  | 2023 | 2025 | בנימין נתניהו |
| דרורית שטיינמץ (ממלאת מקום) |  | 2025 | מכהנת | בנימין נתניהו |
ראו גם

דיני פניות ציבור למשרד ראש הממשלה
משרד הקבינט (בריטניה)
משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית
הסגל הנשיאותי של רוסיה
מעון גילעם

| --- | --- |

 מוסד חינוכי
 תקופת הפעילות:  1966–הווה (כ־59 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°49′15″N 35°08′15″E﻿ / ﻿32.820972222222°N 35.137444444444°E﻿ / 32.820972222222; 35.137444444444
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מעון גילעם(למפת הגליל המערבי רגילה) מעון גילעם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעון גילעם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעון גילעם
 
מעון גילעם או  מעון גיל-עם הוא מוסד לשיקום עבריינים צעירים הפועל במסגרת רשות חסות הנוער של משרד הרווחה והשירותים החברתיים. המוסד שוכן מצפון-מזרח לקריית אתא.
מנהל המעון הוא מעוז צעירי נכון ל-2025.
פעילות

מטרת המעון היא קידום בני הנוער המגיעים אליו מבחינה לימודית, מקצועית וטיפולית עד לשילובם בקהילה. למקום מגיעים בני נוער בגילאי 12-21, שהופנו בצו בית משפט לאחר ביצוע עבירות חמורות. רבים מהם נחשבים נוער בסיכון, נפלטו ממסגרות אחרות, וסובלים מקשיים בתחום הרגשי, החברתי או המשפחתי.
המעון כולל שני מרחבי פעילות:
מרחב המגן (סגור) – בו מטופלים בני נוער במצב שיקומי חמור יחסית.
מרחב פתוח - כולל את מרחב הקידום, בו נערך ביסוס הטיפול בבני הנוער והכנתם לקראת שילובם בהוסטל; והוסטל, בו נערכת השלמת התהליך הטיפולי בשילוב פעילות בקהילה והכנת בני הנוער לשילובם חזרה אל הקהילה.
בצוות המעון פועלים מורים, מדריכים חינוכיים ומקצועיים, עובדים סוציאליים, פסיכולוג, פסיכיאטר וצוות רפואי, כמו כן צות מתנדבי שנת שרות בשליחות הצופים, אשר עושים ככל האפשר להעשרת הנוער במעון.
היסטוריה > מעברת גיל עם

במקום שבו שוכן המוסד התקיימה בשנות ה-50 של המאה ה-20 מעברת "גיל עם". המעברה הוקמה ב-1950 על ידי הסוכנות היהודית כדי לקלוט עולים בעלייה ההמונית, ובשיאה חיו בה 700 - 800 משפחות מעולי רומניה וצפון אפריקה. ב-1954 הוקמה בגילעם מועצה מקומית, בשל ריחוקה היחסי מרשות מקומית קיימת ומתוך תקווה לפתח אותה, אך המועצה לא הצליחה לשפר את מצב התושבים במעברה, ואלו הקימו לעצמם ועד מקומי עצמאי. מצבה העגום של המעברה הוביל לכך שכל מי שהייתה בידו אפשרות נטש אותה, וב-1958, כשנותרו בה רק כ-200 משפחות מעוטות יכולת, סופח שטח המעברה למועצה המקומית כפר אתא. ב-1959 הועברו אחרוני דיירי המעברה לשיכון עמידר ג' בכפר אתא. לאחר פירוק המעברה התיישבו בשטח שבטים בדואים.
היסטוריה > מעון גיל עם

המעון הוקם ב-1966 כמעון סגור בלבד, וכלל מספר מבני מגורים, בתי מלאכה ומבני שירותים נוספים, המוקפים חומת בטון. שוכנו בו כ-30 בני נוער. בתחילה הוא הופעל בהתאם לתפיסה התפתחותית ופסיכואנליטית, לפיה עבריינות נוער היא תסמין למצוקה רגשית חמורה הנובעת מרקע סביבתי קשה, ולפיכך הטיפול התמקד בעברם של בני הנוער ובשורש של מניעי פעולתם (באמצעות פסיכותרפיה ועבודה סוציאלית), ופחות בהתנהגותם בהווה. בתקופה זו הועלתה ביקורת כלפי התנהלות המעון, לאחר שנמצא כי בני הנוער בו פעלו ללא מגבלות, במעין תת-תרבות עבריינית, והתרחשו בו אירועי אלימות קשה בין בני הנוער ובינם לבין המדריכים. ב-1972 נסגר המעון בהוראת שר הסעד לצורך ארגון מחדש.
המעון נפתח מחדש ב-1974 והופעל בהתאם לתפיסה חדשנית יחסית בארץ במוסדות מסוג זה באותה תקופה - כלכלת אסימונים. זוהי שיטת טיפול התנהגותי, לפיה שינוי בהתנהגות מושג כאשר הסביבה פועלת באופן מתוכנן ועקבי בתגובה לכל פעולה של הנער - קבלת חיזוק חיובי על התנהגות רצויה (כך שהנער ירצה לחזור שוב ושוב על התנהגות זו כדי לקבל את החיזוק שוב), וחיזוק שלילי או עונש על התנהגות לא רצויה (כדי שהנער יפחית התנהגות זו כדי להימנע מכך). צוות המעון ערך רשימה מפורטת של התנהגויות מצופות לאורך סדר היום, ומערכת חיזוקים וקנסות על כל התנהגות, תוך שימוש ב"גילים" - אסימונים שווי כסף בהם יכלו בני הנוער לרכוש שירותים, מצרכים, אפשרויות בידור ואפשרויות תעסוקה כדאיות יותר, ובסופו של דבר אף להגיע לשחרור מוקדם יותר מהמעון והמרת ה"גילים" שנחסכו לכסף.
השיטה ספגה ביקורת, בדומה לביקורות שהופנו לכלל השיטות בתחום הטיפול ההתנהגותי ועיצוב התנהגות - מכניזם קר ומנוכר של חיזוקים ועונשים בדומה לזה המופעל על חיות מעבדה; פעילות המתמקדת בתקנון ההתנהגויות בלבד ואי יצירת קשר אישי בין המדריכים לנערים או הפיכתם למודל הזדהות עבורם; התרגלות המביאה לירידה הדרגתית ביעילות השיטה עבורם; עיסוק בהתנהגות שטחית שאינה מוטמעת באופן מעמיק באישיות בני הנוער; עיסוק בהתנהגויות יומיומיות קטנות ושוליות לצד חוסר התעסקות במניעים הפנימיים העמוקים של בני הנוער להתנהגות העבריינית שהביאה אותם אל המעון מלכתחילה; חוסר טיפול בסביבה החיצונית החברתית-משפחתית שלהם אליה הם חוזרים בתום שהותם במעון; ביקורת על חלק מהעונשים כגון שימוש ב"חדר פסק-זמן" ומתן עונשים ללא בירור מעמיק של סיבות ההתנהגות (למשל פסק זמן ונטילת כל ה"גילים" שנצברו עד כה לאחר איחור בחזרה מחופשה בבית וזאת ללא בירור האם יש סיבות מוצדקות לכך); ועוד.
נערכו מחקרים מועטים על יעילות השיטה בגילעם. מצד אחד, נמצא כי השיטה הביאה להצלחה בהתנהלות המוסד ובתפקוד בני הנוער בו, ואלימות בני הנוער בו פחתה באופן משמעותי. לצד זאת, ובדומה לממצאים על שיטות דומות ברחבי העולם, נמצא כי ההתנהגויות הספציפיות שרכשו בני הנוער פחתו ונעלמו מספר חודשים לאחר יציאתם מהמעון. כן נמצא כי כ-65% מבני הנוער שנבדקו חזרו לפעילות עבריינית ולבתי הסוהר לאחר שחרורם.
בהמשך לביקורת שספגה השיטה, נערכו בה מספר שינויים לאורך השנים. המדריכים נדרשו ליצירת קשר בלתי-פורמלי ואישי יותר עם בני הנוער, ולגמישות רבה יותר בהפעלת התקנון. במהלך סוף שנות ה-70 הוקמה לצד המעון הסגור יחידת המרחב הפתוח, כולל שלב הקידום (אליו עברו בני נוער שצברו 16,000 "גילים" ויצאו מהמרחב הסגור), ושלב ההוסטל, שהיווה הכנה ליציאה חזרה לקהילה. במרחבים אלו הופעלה שיטת ה"גילים" פחות על התנהגויות יומיומיות ספציפיות ויותר על הרגלים חברתיים כלליים ונורמות מקובלות, במטרה להגביר את ההכללה בהטמעת דרכי ההתנהגות הרצויות עבור בני הנוער, לקראת חזרתם לקהילה (בה אין "גילים").
היסטוריה > המעון כיום

מתחילת שנות ה-2000 מושם דגש רב יותר על פרויקטים של הקהילה במסגרת המעון, ופעילויות לשילוב בני הנוער במסגרת הקהילה.
בשנים האחרונות עולה ביקורת על התנהלות המעון, ופורסמו בתקשורת מספר אירועי אלימות חמורה והתעללות של מדריכים כלפי בני הנוער במוסד. כן נטען כי מספר העובדים מועט וקוצץ עם השנים, וכי קיימת פגיעה בתנאי העסקתם, ומצב זה מקשה על התנהלות המעון.
כל נער שמגיע למעון נמצא כשלושה חודשים באבחון והסתכלות על מנת לקצוב את זמן השהייה שלו במעון.
קיים בית ספר בתוך המעון, הילדים לומדים על-פי מסגרת הלימודים של תוכנית היל"ה, ברמה שבה הם נמצאים וללא קשר לגילם. חלקם לומדים ברמה המקבילה לרמה הנדרשת מבוגר 12 שנות לימוד, הכוללת גם היבחנות במספר יחידות בגרות בחלק מהמקצועות.
הערות שוליים

↑  גיל עם, באתר רשות חסות הנוער
↑  גילעם - שפרעם, באתר העמותה למורשת המעברות
↑  דורשים לפרק מעברת גילעם, הארץ, 24 באפריל 1957
↑  חיים ברנשטיין, תושבי גיל עם - לשיכוני קבע, הצופה, 27 באוגוסט 1959
↑  יואל דרויש, בנייה בלתי חוקית ביישובי המיעוטים, דבר, 22 בספטמבר 1963
1 2 3 4  צבי ינאי, ‏אסימוני החופש, מחשבות 45, פברואר 1977, עמ' 3–11
↑  גיל-עם, באתר משרד הרווחה
↑  אסתי אהרונוביץ, ניב חכלילי, כמו חיות בג'ונגל, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2006
↑  קישורים לכתבות על אירועי אלימות במעון גילעם, באתר "רווחה ופסיכיאטריה בישראל"
↑  איריס מיזן, מעון ללא עובדים, באתר nana10‏, 2 בדצמבר 2008
חומות מעון גילעם, עם מגדל מים במרכזו.
החנות הסינית

| --- | --- |

 בימוי:  וילפרד ג'קסון
 הופק בידי:  וולט דיסני
 תסריט:  ויליאם קוטרל 
 מוזיקה:  לייגי הרליין
 אנימטור:  ארט באביט המילטון לוסק בן שרפסטין סיי יאנג, רוי ויליאמס ג'ק קיני לואי שמיט לאונרד סברינג דיק לונדי פרנסי דה טרמדואן דיק הומר ארצ'י רובין פרד מור
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני ההנפשה של וולט דיסני
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 הקרנת בכורה:  13 בינואר 1934
 משך הקרנה:  8:23 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מצויר 
 סרט קודם:  הלילה שלפני חג המולד
 סרט הבא:  הצרצר והנמלה
 דף הסרט ב־IMDb
 
החנות הסינית (באנגלית: The China Shop) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1934 מסדרת הסרטים "סימפוניות טיפשיות". הסרט הופץ ב-13 בינואר 1934. הוא בוים על ידי וילפרד ג'קסון.
עלילה

השעה היא שעת הסגירה של החנות "Ye Olde China Shop" ויצירות החרסינה מתעוררות לחיים כדי לרקוד. שד חרסינה חוטף פסלון, הוא מנסה לחלץ את עצמו ובמהלך המאבק זורק השד כלים על פסלון אחר. השד מת לאחר שהוא נשבר לחתיכות. למחרת בבוקר, כשהבעלים מגיע ורואה את הנזק, הוא מוכר את כלי החרסינה כעתיקות.
מדיה ביתית

הסרט הופץ ב-19 בדצמבר 2006 ב-DVD של "אוצרות וולט דיסני: עוד סימפוניות טיפשיות, כרך ב'". לפני כן הופיע הסרט גם בקלטת "וולט דיסני סרטי אנימציה קלאסיים מהדורת זהב מוגבלת: סימפוניות טיפשיות VHS" בשנות ה-80.
הערות שוליים

↑  החנות הסינית, באתר D23