עדיה חורון
הערות שוליים

↑  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, 18–20
1 2  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 20
1 2  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 18
1 2  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 121–122
↑  יונתן רטוש, ראשית הימים – פתיחות עבריות, הדר, 1982, עמ' 13
1 2  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 22
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 126–127
↑  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 22–23
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 128
↑  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 23–25
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 128–131
↑  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 25–26
1 2  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 132
↑  יונתן רטוש, ראשית הימים – פתיחות עבריות, הדר, 1982, עמ' 14
↑  אהרן אמיר, "פתח דבר – חורון בארץ־העברים", מתוך: ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 26–27
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 133–135
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 156
↑  זאב בן שלמה, מסע במרחב הזמנים - שיחה עם ההיסטוריון עדיה חורון, באתר מעריב, אוסף העיתונות של הספרייה הלאומית, ‏16 בספטמבר 1949
↑  זאב בן־שלמה, מסע במרחב הזמנים – שיחה עם ההיסטוריון עדיה חורון, מעריב, 16 בספטמבר 1949
1 2  האנציקלופדיה העברית, כרך חמישי, רשימת המחברים
1 2  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 262–266
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 336
↑  ע. ג. חורון, ארץ־הקדם, הוצאת חרמון, 1970, כריכה אחורית
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 333–334
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 338
↑  אלף | מכון גנזים – אגודת הסופרים
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 339-341, 346–347
↑  ממניחי היסודות להשקפה הכנענית, מעריב, 24 בספטמבר 1972.
↑  מודעת אבל במעריב, מעריב, 21 בספטמבר 1972.
1 2  תהלים קל"ז פס' ד', באתר ויקיטקסט
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 70: "עצם הרעיון של "גזע" הוא הפשטה מעורפלת למדי, אשר כוללת את התווים התורשתיים, הממוצעים והמשותפים פחות או יותר, אשר מותר לגלותם – או להדגישם במידה שרירותית כלשהי – בתוך קבוצת־אדם מקומית, אותה מבודדים דווקא לצורך הגדרה זו של "גזע"... מעצם מהותו, אם כן, גזע הוא דבר מורכב, יחסי וחולף. הוא הולך־ונוצר, הולך־ומשתנה לארק בהשפעת גורמים תורשתיים אלא גם, כנראה, בהשפעת גורמים סביבתיים."
1 2  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 263
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 149
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 151
1 2  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 156
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 112
↑  François Guesnet, "Chanukah and Its Function in the Invention of a Jewish-Heroic Tradition in Early Zionism", in: Nationalism, Zionism and Ethnic Mobilization of the Jews in 1900 and Beyond, Brill, 2004, pp. 231–244
↑  ספר מלכים א', פרק ט', פסוק כ"ז, ספר מלכים א', פרק י'
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 325
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 338–341
↑  עזרא הסופר, נחמיה ח, באתר ויקיטקסט
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 333–334
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 336–337
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 337–338
1 2  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 340–341
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 341–343
↑  ”הורקנוס לכד את אדורה (אדוריים) ומרישה, ערי אידומאיה (אדום), ולאחר הכניעו את כל האדומים התיר להם להישאר בארץ אם יימולו את מבושיהם ויאבו להשתמש בחוקי היהודים. בשל דבקותם בארץ אבותיהם האדומים נכנעו למילה ולהפיכת אורח חייהם האחר, זהה לזה של היהודים. מאותו זמן ואילך היו הם ליהודים”, ”הוא [יהודה אריסטובולוס] נלחם ביטורים וסיפח חלק גדול של ארצם ליהודה והכריח את התושבים, אם רצונם להישאר בארץ, להימול ולחיות לפי חוקי היהודים”.
ממקורות היסטוריוגרפיים אחרים עולה, לחלופין, שהיטורים והאדומים הכפריים התגיירו מרצון.
ראו: אריה כשר, ‏יחסי יהודים ויטורים בתקופה החשמונאית, קתדרה 33, אוקטובר 1984 (תשרי תשמ"ה), עמ' 26–32
אך ראו גם: ישראל שצמן, "על גיורם של האדומים", מתוך לאוריאל: מחקרים בתולדות ישראל בעת העתיקה, הוצאת מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, ירושלים תשס"ו
↑  ע. ג. חורון, "הקדם העברי", מתוך: מניצחון למפולת, הוצאת הדר, 1976, עמ' 258–259
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000, עמ' 39
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 129–130
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 151
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 132–133
1 2  עדיה גור חורון, ארץ הקדם: העולם הערבאי, הארץ, עמי ארצנו, 1967 והלאה, הוצאת חרמון, 1970
↑  ע. ג. חורון, "ארץ־הקדם", מתוך: מניצחון למפולת, הוצאת הדר, 1976, עמ' 40
↑  ע. ג. חורון, "פיזור הגיטאות", מתוך: מניצחון למפולת, הוצאת הדר, 1976, עמ' 190–191
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 124–125
1 2  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 133
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 150–152
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 182
↑  אורי אבנרי, פונדקו של בנימין, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2007
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 208
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 249–250
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 262–264
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 336–337
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 127
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, כנען – תולדות ארץ העברים, דביר, 2000
↑  יהושע פורת, תולדות ארץ העברים, מאזנים ע"ד, 2000, עמ' 64–65
↑  ביניהם: כרך ב' – איבריה (טורים 599–606), איברים (טורים 607–616), פרהיסטוריה (עד תקופת הברזל) של איטליה (טורים 727–731); כרך ג' – פרֶהיסטוֹריה של אירופה (טורים 133–142); כרך ד' – פרֶהיסטוֹריה (כל התקופה הפרה־קולומביאנית) של אמריקה (טורים 167–175), פרהיסטוֹריה של אסיה (טורים 916–931); כרך ה' – פרהיסטוֹריה (עד תקופת הברזל) של אפריקה (טורים 329–347).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308042505171  PLWABN: 9810604600105606  GND: 1339848821  ICCU: PALV077116  ISNI: 0000 0000 6692 8347  LCCN: nr00022181  NTA: 188883940  RERO: 02-A021920788  SUDOC: 178866466  VIAF: 50151776782718011485   WorldCat (עם VIAF): 50151776782718011485 
לוח אוגריתי מעלילות בעל וענת. חורון סייע בפענוח והתרגום הראשוני של לוחות אוגרית
קברו של עדיה חורון בבית הקברות הישן של ראש פינה
תמונה פולחנית מארון קבורה מינואי עתיק (אנ'), משמאלו קרדומים מתנשאים על עמודים. חורון קישר בין תמונות מהסוג הזה לבעל, בכינויו האוגריתי "אלאין־קרדם"