stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1975/1976 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל
מהלך התחרות > שלב הבתים

בית א'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוגוסלביה רבוטניצ'קי סקופיה | 3 | 5 | 2 | 1 | 552 | 537 | 15 |
| 2. | צרפת טור בסקט | 3 | 5 | 2 | 1 | 546 | 523 | 23 |
| 3. | בולגריה (1971–1990) צסק"א סופיה | 3 | 4 | 1 | 2 | 534 | 555 | 21- |
| 4. | יוון אולימפיאקוס | 3 | 4 | 1 | 2 | 492 | 509 | 17- |
בית ב'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד 1939 אסטודיאנטס מדריד | 3 | 6 | 3 | 0 | 576 | 507 | 69 |
| 2. | איטליה צ'ינזנו מילאנו | 3 | 5 | 2 | 1 | 543 | 513 | 30 |
| 3. | אנגליה קריסטל פאלאס | 3 | 4 | 1 | 2 | 498 | 526 | 28- |
| 4. | גרמניה המערבית האגן | 3 | 3 | 0 | 3 | 494 | 565 | 71- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   צרפת טור בסקט |   צרפת טור בסקט | 106 | 72 |   | 178 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרד 1939 אסטודיאנטס מדריד |   ספרד 1939 אסטודיאנטס מדריד | 81 | 93 |   | 173 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   ספרד 1939 אסטודיאנטס מדריד |   ספרד 1939 אסטודיאנטס מדריד | 81 | 93 |   | 173 |   |   |   צרפת טור בסקט |   צרפת טור בסקט |   | 83 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   צרפת טור בסקט |   צרפת טור בסקט |   | 83 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   איטליה צ'ינזנו מילאנו |   איטליה צ'ינזנו מילאנו |   | 88 |  |  |  |
|  |   איטליה צ'ינזנו מילאנו |   איטליה צ'ינזנו מילאנו | 90 | 89 |   | 179 |   |   |   איטליה צ'ינזנו מילאנו |   איטליה צ'ינזנו מילאנו |   | 88 |  |  |  |
|  |   איטליה צ'ינזנו מילאנו |   איטליה צ'ינזנו מילאנו | 90 | 89 |   | 179 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   יוגוסלביה רבוטניצ'קי סקופיה |   יוגוסלביה רבוטניצ'קי סקופיה | 67 | 104 |   | 171 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 במרץ 1976 | איטליה צ'ינזנו מילאנו | 83:88 | צרפת טור בסקט | פלרופיני, טורינו צופים: 6,500 שיפוט: קוסטס דימו (יוון),  פטר ליגווטר  (הולנד) |
| 17 במרץ 1976 | ג'וזפה ברומטי (29)  מייק סילבסטר (23)  ויטוריו פראצ'יני (6)  רד רובינס  (11)   סרג'ו בורלנגי (8)   פאולו ביאנקי (10)  אנטוניו פרנצ'סקטו (1) |  | ז'אן-מישל סנגל (16)   מארק בלו (8)  ל.ס.בוון (21)  סלם מיינר (12)   ריי ריינולדס (16)   אריק בונה (6)   מישל ברגרו (2)   פטריק דמאר (2) | פלרופיני, טורינו צופים: 6,500 שיפוט: קוסטס דימו (יוון),  פטר ליגווטר  (הולנד) |
ישראל בתחרות

הפועל גבת/יגור הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לאולימפיאקוס 89-62 ו-73-82
אנציקלופדיה גלאקטיקה

אנציקלופדיה גלאקטיקה היא מושג מעולם המדע הבדיוני שמתאר אנציקלופדיה הכוללת את כל הידע הקיים אצל בני האדם וגזעי החייזרים ביקום.
האנציקלופדיה בספרות

הסופר אייזק אסימוב מתאר בסדרת המוסד שלו שהתפרסמו בשנות ה-50 של המאה העשרים, את כתיבתה של האנציקלופדיה גלאקטיקה בידי האנציקלופדיסטים שמנסים לשמר את הידע האנושי לפני שהאימפריה תדרדר לחשכת ימי ביניים.
בסדרת "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" מזכיר הסופר דאגלס אדמס לעיתים קרובות את המדריך שלו כתחליף מקובל יותר לאנציקלופדיה גלאקטיקה. לדוגמה, ההקדמה לספר הראשון בסדרה:
ברבות מהציוויליזציות הרגועות יותר שבשפה המזרחית של הגלקסיה, מדריך הטרמפיסט לגלקסיה החליף כבר את האנציקלופדיה גלאקטיקה כמאגר התקני של כל הידע והחכמה, משום שלמרות שהוא מכיל השמטות רבות ותוכן מפוקפק או לפחות לא מדויק ביותר, הוא עולה על היצירה הישנה וחסרת המעוף בשני מאפיינים חשובים.

ראשית, הוא מעט זול יותר; שנית, על כריכתו כתובות באותיות גדולות וידידותיות המילים בלי פאניקה.
האנציקלופדיה בטלוויזיה

בסדרה "קוסמוס" של קרל סייגן הופיע פרק בכותרת "אנציקלופדיה גלקטיקה", ובו סייגן מציע שהאנציקלופדיה תשודר בעזרת גלי רדיו לחלל כדי שתקלט על ידי טלסקופי רדיו כדוגמת פרויקט סט"י (SETI).
האנציקלופדיה באינטרנט

ברשת האינטרנט מופיעים מספר אתרים המתיימרים להיות אנציקלופדיה כזו. חלקם מנסים להכיל את האנציקלופדיה של אסימוב ואחרים כוללים מידע כללי על היקום.
אנציקלופדיה חינוכית

| --- | --- |

 מידע כללי
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  אנציקלופדיה, חינוך
 הוצאה
 הוצאה:  משרד החינוך, מוסד ביאליק
 תאריך הוצאה:  1959–1969
 מספר עמודים:  כרך א' - 1016 כרך ב' - 1268 כרך ג' - 1240 כרך ד' - 984 כרך ה' - 1044
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  5
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001309995
אנציקלופדיה חינוכית היא אנציקלופדיה מקצועית לתחום החינוך שיצאה לאור בשנים 1959–1969 על ידי משרד החינוך ומוסד ביאליק.
מבנה האנציקלופדיה

האנציקלופדיה כוללת חמישה כרכים לנושאים:
יסודות החינוך (1,016 עמודות) – מחולק לערכים בסדר הא"ב, ורוב עמודיו מוקדשים לערכים המתחילים במילה חינוך, כמו "חינוך יהודי", "חינוך כפרי" ו"חינוך לבריאות". עורך: עקיבא ארנסט סימון.
דרכי החינוך (1,268 עמודות) – כולל ערכים על מקצועות ההוראה השונים, דרכי הוראה וטיפול, ואוכלוסיות יעד. מחולק לפי סדר א"ב. עורכים: צבי אדר ויעקב לוי.
ארגון החינוך (1,240 טורים) – רובו הגדול מחולק לפי סדר א"ב. בסוף יש קרוב ל-200 טורים העוסקים בסקירת החינוך במדינות העולם ומסודרים לפי סדר א"ב של המדינות. עורכים: אלכסנדר דושקין וחיים אורמיאן.
תולדות החינוך (984 עמודות) – מחולק בתוכו לחלקים על פי סדר כרונולוגי, והחלקים מחולקים בתוכם לפי סדר גאוגרפי. עורכים: עקיבא ארנסט סימון, אהרון פריץ קליינברגר ועזריאל שוחט.
מדעי העזר של החינוך (1,044 עמודות) – מחולק לערכים לפי סדר הא"ב. מכיל ערכים על נושאים המשיקים לתחום החינוך כמו בריאות ורפואה, פסיכולוגיה, סוציולוגיה, מדידה והערכה וסטטיסטיקה. הערכים לעיתים מציגים את הנושא בהקשרו הרחב ולעיתים מתמקדים בקשר של נושא הערך לחינוך. עורכים: חיים אדלר, חיים אורמיאן, שמואל נח אייזנשטדט, שבתאי גינתון.
אל חמשת הכרכים נוסף כרך מפתח.
האנציקלופדיה כוללת ערכים ארוכים יחסית, והיא מיועדת לציבור המורים ואנשי המקצוע בתחום החינוך ולא לציבור הרחב. לדברי העורך פרופ' ארמיאן, האנציקלופדיה "היא ישראלית ויהודית במטרתה, וכללית מבחינת הרקע שלה". היא מציגה מגוון דעות בנושאים רבים, למשל בנוגע לרפורמה בחינוך, אך סוטה מכלל זה בדונו בחינוך לאומי ומודרני, בהצגת העדפה ברורה לחינוך ציוני ולחינוך מודרני על פני חינוך שמרני. עורכי האנציקלופדיה השתדלו להשתמש במונחים עבריים, גם כאשר המונח הלועזי הרבה יותר רווח, כמו הטפסיות (סטריאוטיפ) וחינוכאי (פדגוג).
בכתיבת הערכים השתתפו מאות כותבים, ברובם הגדול ישראלים, אך לקחו חלק בכתיבתה גם כמה מומחים יהודים ולא יהודים מארצות אחרות. בכרך על תולדות החינוך דאגו העורכים לקבוע מראש את הפרקים ופרקי המשנה ודרשו מהכותבים להגיש להם מראש את ראשי הפרקים שלהם כדי להביא אחידות בכרך.
הוצאת האנציקלופדיה

כבר בשנת 1941 כינס מוסד ביאליק קבוצה של מחנכים לדיון בהוצאת אנציקלופדיה פדגוגית בעברית. הדיון העלה אל פני השטח מחלוקות יסוד, אשר ביחד עם קשיי הזמן מנעו את הוצאת התוכנית אל הפועל. בדצמבר 1951 ביקש שר החינוך זלמן שזר מחיים אורמיאן להכין תוכנית להכנת אנציקלופדיה חינוכית. באמצע שנת 1952 הוקמה ועדה מייעצת משותפת של מוסד ביאליק ומשרד החינוך, שכללה את מרטין בובר, חיים אורמיאן, שמואל הוגו ברגמן, יעקב לוי, עקיבא ארנסט סימון ואליעזר ריגר, אשר ביחד עם מנהל מוסד ביאליק, משה גרדון, גיבשה את התוכנית להוצאת האנציקלופדיה.
בשנת 1955 הוציאה מערכת האנציקלופדיה קונטרס עם ערכים לדוגמה, כדי להדגים לכותבים ולציבור את מהותה הרצויה של האנציקלופדיה. מרטין בובר שימש כעורך ראשי עד פטירתו, ולאחר מכן החליף אותו חיים אורמיאן.
הכרך השני יצא עוד לפני הכרך הראשון, בשנת 1959. הכרך הראשון יצא בשנת 1961, הכרך הרביעי יצא בשנת 1964, השלישי בשנת 1967 והכרך החמישי והאחרון יצא בשנת 1969. בינואר 1970 חגגו בבית הנשיא את השלמת האנציקלופדיה. בשנת 1974 יצא לאור כרך מפתח.
בשנים הראשונות נמכרה האנציקלופדיה אך ורק למנויים כיחידה אחת בחמישה כרכים. בשנת 1977 הודיעה ההוצאה על מכירת הכרכים בנפרד למעוניינים.
הערות שוליים

1 2  עמוס דביר, אנציקלופדיה חינוכית, דבר, 2 ביוני 1961.
↑  האנציקלופדיה החינוכית בהגשמה, דבר, 18 באוקטובר 1954.
1 2 3 4  ר. דניאל, נשלמה האנציקלופדיה החינוכית, דבר, 21 בנובמבר 1969.
↑  א.ח. אלחנני, אנציקלופדיה חינוכית, כרך ד', דבר, 19 במאי 1967; א.ח. אלחנני, אנציקלופדיה פדגוגית, דבר, 31 ביולי 1959.
↑  א.ח. אלחנני, בסוד עורכים, דבר, 4 בנובמבר 1964.
↑  אנציקלופדיה חינוכית, כרך א', מבוא, עמ' י–יא.
↑  קצרות, קונטרס לאנציקלופדיה החינוכית, חרות, 26 באוגוסט 1955.
↑  אנציקלופדיה חינוכית, מעריב, 25 בספטמבר 1959.
↑  אנציקלופדיה חינוכית, יסודות החינוך, דבר, 16 ביוני 1961.
↑  אנציקלופדיה חינוכית, תולדות החינוך, דבר, 4 בספטמבר 1964.
↑  ח. יער, תוך שנתיים יושלם המפעל, מעריב, 11 באפריל 1967
↑  הושלמה האנציקלופדיה החינוכית, מעריב, 29 בינואר 1970.
↑  ספרים חדשים, דבר, 19 באפריל 1974
↑  מוסד ביאליק, דבר, 18 בפברואר 1977.
כרכי אנציקלופדיה חינוכית
עונת 1975/1976 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1975/1976 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-19 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-30 באוקטובר 1975 ותחרות הסתיימה ב-1 באפריל 1976. בתחרות השתתפו 23 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בהם נקבעו 12 עולות לרבע הגמר. ברבע הגמר הקבוצות חולקו ל-2 בתים. מכל בית הקבוצות שזכו במקום הראשון והשני עלו לחצי הגמר, בו נערכו שני מפגשים. מנצחי חצי הגמר נפגשו במשחק הגמר שנערך ב-1 באפריל בז'נבה.
התחרות הסתיימה בניצחון של מוביל ג'ירג'י וארזה, בפעם החמישית בתולדות המועדון ובפעם השנייה ברציפות. למוביל ג'ירג'י וארזה זה הייתה הופעה השביעית ברציפות במשחק הגמר.
מהלך התחרות

בשלבים המוקדמים נקבעו 12 עולות לשלב רבע הגמר.
מהלך התחרות > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איטליה מוביל ג'ירג'י וארזה | 5 | 10 | 5 | 0 | 886 | 729 | 157 |
| 2. | צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 5 | 9 | 4 | 1 | 783 | 764 | 19 |
| 3. | בלגיה רסינג מכלן | 5 | 8 | 3 | 2 | 847 | 780 | 67 |
| 4. | בולגריה אקדמיק סופיה | 5 | 6 | 1 | 4 | 813 | 871 | 58- |
| 5. | פינלנד טורון נ.מ.ל.ויי | 5 | 6 | 1 | 4 | 784 | 913 | 129- |
| 6. | יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר | 5 | 6 | 1 | 4 | 817 | 873 | 56- |
מהלך התחרות > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד 1939 ריאל מדריד | 5 | 10 | 5 | 0 | 1070 | 869 | 201 |
| 2. | איטליה פורסט קאנטו | 5 | 9 | 4 | 1 | 960 | 849 | 111 |
| 3. | ישראל מכבי תל אביב | 5 | 8 | 3 | 2 | 894 | 905 | 11- |
| 4. | אוסטריה ספרה וינה | 5 | 7 | 2 | 3 | 833 | 839 | 6- |
| 5. | הולנד טרנזול אר.ז. | 5 | 6 | 1 | 4 | 855 | 1025 | 170- |
| 6. | שווייץ פדרלה | 5 | 5 | 0 | 5 | 859 | 984 | -125 |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   איטליהמוביל ג'ירג'י וארזה |   איטליהמוביל ג'ירג'י וארזה | 95 | 78 |   | 173 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה פורסט קאנטו |   איטליה פורסט קאנטו | 85 | 70 |   | 155 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה פורסט קאנטו |   איטליה פורסט קאנטו | 85 | 70 |   | 155 |   |   |   איטליהאיניס וארזה |   איטליהאיניס וארזה | 81 |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   איטליהאיניס וארזה |   איטליהאיניס וארזה | 81 |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   ספרד 1939 ריאל מדריד |   ספרד 1939 ריאל מדריד | 74 |   |  |  |  |
|  |   ספרד 1939ריאל מדריד |   ספרד 1939ריאל מדריד | 113 | 99 |   | 212 |   |   |   ספרד 1939 ריאל מדריד |   ספרד 1939 ריאל מדריד | 74 |   |  |  |  |
|  |   ספרד 1939ריאל מדריד |   ספרד 1939ריאל מדריד | 113 | 99 |   | 212 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   צרפת אסוול ליון-וילרבאן |   צרפת אסוול ליון-וילרבאן | 77 | 101 |   | 178 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב העפילה ישירות לשלב רבע הגמר היא שיחקה בבית ב' וסיימה במקום השלישי.
אנחל דאלברט

אנחל דאלברט איבאנייס (בספרדית: Ángel Dealbert Ibáñez; נולד ב-1 בינואר 1983; באנליוק שבספרד) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

דאלברט התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של קאסטיון. ב-20 באפריל 2002 ערך את הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת נגד בנידרום. עד מהרה הפך דאלברט למרכיב בלתי נפרד מההרכב ובמדי קסטלאון שיחק 7 עונות. בינואר 2009 המנהל המקצועי של ולנסיה פרננדו גומס התרשם ממנו והחתים אותו בוולנסיה אך איפשר לדאלברט לשחק בקסטלאון עד סיום העונה.
בעונתו הראשונה בוולנסיה דאלברט רשם 34 הופעות בכל המסגרות, וסייע לקבוצה לסיים במקום ה-3. אמנם בשתי העונות שלאחר מכן רשם רק 24 הופעות. בקיץ 2012 חתם דאלברט בקובאן קרסנודאר מליגת העל הרוסית.
פיית' פורד

| --- | --- |

פיית' פורד בטקס פרס אמי, 1994
 לידה:  14 בספטמבר 1964 (בת 60) אלכסנדריה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Faith Alexis Ford 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1983 
 מקום לימודים:  תיכון פינוויל 
 בן או בת זוג:  Campion Murphy (1998–?) 
 http://www.faithford.com
 פרופיל ב-IMDb
 
פיית' פורד (באנגלית: Faith Ford; נולדה ב-14 בספטמבר 1964) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית. היא ידועה בעיקר בזכות גילום הדמויות קורקי שרווד ב"מרפי בראון" והופ שנאוסקי ב"הופ ופיית'".
ביוגרפיה

פורד נולדה בשם אלקסיס פורד באלכסנדריה, לואיזיאנה, בתם של פאט, מורה וצ'ארלס, סוכן ביטוח, היא הצעירה מבין שתי בנות ואחותה הבכורה היא מגישת הרדיו, הסופרת והדוגמנית לשעבר דבון אודיי, היא ממוצא אירי. בגיל שבע עשרה לאחר סיום לימודיה בתיכון היא עברה להתגורר בניו יורק על מנת לפתח קריירה כדוגמנית.
ב-1983 היא הופיעה לראשונה בטלוויזיה באופרת הסבון של ABC "חיים רק פעם אחת" ותפקידה הראשי הראשון היה באופרת הסבון של NBC "עולם אחר" בתפקיד שגילמה קודם לכן השחקנית קירה סדג'וויק, מפיקים רבים התרשמו מהמראה ומכישרונה של פורד ועד מהרה היא עברה להוליווד שם החלה לשחק תפקיד קבוע בסיטקום ובמגוון תפקידי אורח בסדרת טלוויזיה, ב-1988 החלה לככב בסדרה הקומית המצליחה "מרפי בראון" בתפקיד קורקי שרווד, מלכת היופי של ארצות הברית לשעבר הבאה לעבוד עם מרפי באולפן החדשות המהווה אנטיתזה לשאר העיתונאים באולפן באופי העליז שלה ובהיעדר ידע ותחכום, התוכנית ירדה מהמסך לאחר עשר עונות. ב-1991 נבחרה על ידי מגזין פיפל כאחת מתוך "50 האנשים היפים בעולם".
בשנת 2002 שיחקה בסרט הטלוויזיה "אמהות בשביתה" לצד שרה גאדון. ב-2003 עלה ב-ABC הסיטקום "הופ ופיית'" שם גילמה את התפקיד הראשי לצד קלי ריפה כהופ שנאוסקי, עקרת בית החיה חיים שלווים ונינוחים עם בעלה וילדיה בפרבר של אוהיו עד שאחותה, שחקנית וכוכבת הליוודית אקסצנטרית עוברת לגור עמה ומבכת את חייה במגוון מצבים פרועים והזויים, לאחר שלוש עונות הסדרה הופסקה בשל מדרוג נמוך.
ב-2004 יצא לאור ספר הבישול שהיא חיברה "מבשלים עם פיית'" שם היא פרסמה את מתכוניה האישיים ושם היא הוכירה תודה לשתי סבותיה שלימדו אותה איך לבשל. ב-2005 שיחקה בסרט הקומדיה-פעולה "גבר מי שמטפלת" שם היא גילמה את אם המשפחה בו האבא נהרג ובזמן שהיא נוסעת לשווייץ על מנת לפתוח כספת שהייתה שייכת לבעלה סוכן ללא מחסה (וין דיזל) בא לביתה לשמור על ילדיה על מנת למצוא תוכנה הנמצאת בביתה. ב-2000 היא חזרה לשחק את דמותה של קורקי שרווד בסדרה "איש משפחה", ב-2008 היא שיחקה בפרק של הסדרה "מחשבות פליליות" וב-2009 הופיעה ב"קוראים לי ארל" בתפקיד אורח שמרטפית הבאה להשגיח על ילדיו של ארל ובנוסף היא שיחקה בסרט של ערוץ דיסני. בשנת 2011 שיחקה בסרט הנעורים "נשף סיום" לצד דין נוריס, ובסרט האימה "בריחה" לצד דומיניק פרסל.
בשנת 2023 שיחקה בסיטקום "בית דין לילי" ברשת NBC; המהווה חידוש לסדרת הטלוויזיה באותו שם ששודרה ברשת בשנים 1984–1992. באותה שנה השתתפה בסרט האימה העל טבעי של נטפליקס "יש לנו רוח רפאים" בתור ברברה מנגולד.
חיים אישיים

ב-1989 התחתנה פורד עם המאמן האישי והתסריטאי רוברט נוטינגהאם וב-1996 הזוג התגרש, ב-1998 היא נישאה בשנית לשחקן צ'מפיון מרפי.
פול לה-פייג'

פול ריצ'רד לה-פייג (באנגלית: Paul Richard LePage, נולד ב-9 באוקטובר 1948) הוא איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי שכיהן כמושל ה-74 של מדינת מיין בשנים 2019-2011, מטעם המפלגה הרפובליקנית. טרם היבחרו לתפקיד המושל היה ראש עיריית ווטרוויל בין השנים 2011-2004. ב-2021 שב לזירה הפוליטית ונבחר למועמד המפלגה הרפובליקנית בבחירות לתפקיד מושל מיין 2022.
ביוגרפיה

לה-פייג' נולד ב-9 באוקטובר 1948 בדרום מיין, הבן הבכור מבן 18 אחים להורים ממוצא קנדי-צרפתי. משפחתו של לה-פייג' הייתה עניה מאוד ואביו היה אלכוהוליסט אשר הכה את ילדיו. בגיל 11, לאחר שאביו שבר את אפו, ברח לה-פייג' מהבית והתגורר ברחובות. הוא חי כשנתיים ללא בית והחל לעבוד. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בשנת 1967.
יש לו תואר ראשון ושני במנהל עסקים ובחשבונאות מאוניברסיטת מיין. בשנים 1972–1979 עבד בחברת עצים בניו ברנזוויק, קנדה. במהלך שנות ה-80 וה-90 עבד כיועץ עסקי.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

הקריירה הפוליטית שלו החלה כאשר בשנת 2003 נבחר לכהן כראש עיריית ווטרוויל, עיירה בת כ-15,000 תושבים בדרום מיין. הוא כיהן בתפקיד זה עד שנת 2011. כהונתו של לה-פייג' כראש עיר התאפיינה בצמצום מיסים ועידוד השקעות.
ב-22 בספטמבר 2009 הכריז כי בכוונתו להתמודד לתפקיד מושל המדינה. בבחירות, שהתקיימו ב-2 בנובמבר 2010, לה פייג' נבחר עם כ-37.6% מקולות הבוחרים. בכך היה לה-פייג' לרפובליקני הראשון שנבחר לתפקיד מאז שנת 1990. בנאום הזכייה שלו, הבטיח כי יקטין את המיסים ואת הרגולציה הממשלתית. בשנת 2014 נבחר לה-פייג' שנית לתפקיד, עם כ-48% מהקולות.
בתקופתו כמושל, העלה לה-פייג' את מס ההכנסה לשיא היסטורי, העביר רפורמות במערכות הפנסיה והרווחה, והפחית את הרגולציה בתחומים עסקיים. בשנותיו הראשונות, היו ללה פייג' עימותים רבים עם הפרלמנט של מיין אשר נשלט על ידי המפלגה הדמוקרטית. הוא הטיל וטו פעמים רבות על החלטות הדמוקרטים, וטו שלפעמים בוטל על ידי רוב הפרלמנט. בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 תמך בכריס כריסטי. באותה התקופה שקל האם להתמודד לסנאט של ארצות הברית, אך בסופו של דבר הוא הכריז ב-10 במאי 2017 כי הוא מוותר על הרעיון ומעדיף להתמקד בעבודתו כמושל.
ב-29 באפריל 2020 הכריז לה-פייג' כי יתמודד שוב על תפקיד המושל ב-2022. עוד קודם לכן הביע את כמיהתו לשוב לתפקיד כמושל בהתבסס על האם המושלת ג'נט מילס תוכל ליישם את משאל העם להרחבת המדיקייד במיין במה שהגדיר כ"דרך בת קיימא". ב-5 ביולי 2021 הכריז רשמית על כניסתו למירוץ. לאחר כניסתו הרשמית למירוץ זכה לתמיכתם של מושל ניו המפשייר כריס סנונו ושל הסנאטורית סוזן קולינס ממיין. ביוני 2022 נבחר למועמד המפלגה.
ביוגרפיה > עמדות

לה פייג' מתנגד בנחרצות להפלות ותומך באופן חלקי מאוד בעונש מוות- רק במקרים של רצח תינוקות ובהפצת סמים קטלניים. הוא הביע התנגדות ללגליזציה של סמים קלים ותמך במלחמה בסמים. הוא תומך בצמצום הרגולציה והמגזר הממשלתי, עידוד החופש העסקי ואף בהעסקת ילדים. בנוסף על כך, הוא הטיל וטו על הצעת חוק המגדילה את שכר המינימום. הוא מתנגד חריף לחוק הגנת החולה וטיפול בר השגה (אובמה-קר) וקרא לבטל אותו. מבחינה חברתית, הוא תומך בהענקת שוברי חינוך ובהענקת אוטונומיה למערכות החינוך ומתנגד לנישואים חד-מיניים. מבחינה סביבתית, לה-פייג' אינו מאמין בההתחממות הגלובלית. בפברואר 2016 הכריז על התנגדות לקליטת פליטים במיין, מתוך חשש שהם יכניסו למדינה מחלות כגון איידס, מחלת נגיף הזיקה, הפטיטיס C ושחפת.
הערות שוליים

↑  מייקל שפרד, Paul LePage says ‘I am going to challenge Janet Mills’ in 2022, באתר Bangor Daily News‏, 29 באפריל 2020 (באנגלית)
↑  שיין גולדמאכר, Paul LePage, former governor of Maine, aims for a comeback., באתר הניו יורק טיימס, 6 ביולי 2021 (באנגלית)
↑  סטיב מיסטלר, Paul LePage tries to make a comeback in Maine. Will independent voters bite?, באתר NPR‏, 14 ביוני 2022 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1179737555  LCCN: n2014034159  VIAF: 309817871   WorldCat (עם VIAF): 309817871
אנחות מהלב

| --- | --- |

 בימוי:  אנריקה גבריאל
 הופק בידי:  אנריקה גבריאל   פרננדו סוקולוביץ
 תסריט:  לוסי ליפשוץ   אנריקה גבריאל
 עריכה:  אנטוניו גומס-אסקלונילה   אלחן הוימן
 שחקנים ראשיים:  רוג'ר קומה   מריה דופלה   אלחנדרו אוואדה   אוסבלדו בונט
 מוזיקה:  אוסבלדו מונטס
 צילום:  ראול פרז אורטה
 מדינה:  ארגנטינה 
 הקרנת בכורה:  6 ביולי 2007
 משך הקרנה:  92 דקות
 שפת הסרט:  ספרדית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
אנחות מהלב (בספרדית: Suspiros del corazón) הוא סרט קולנוע ארגנטינאי בבימויו של אנריקה גבריאל, שיצא לאקרנים בשנת 2007.
תקציר העלילה

הסרט מתרחש בארגנטינה ומסופר מנקודת מבטו של סופר, המתגורר מעל דירתו של פרננדו, איש עסקים צעיר (בגילומו של רוג'ר קומה) המגיע לארגנטינה. הסופר כותב למעשה את הסיפור שמהווה את תסריט הסרט בעקבות מכתב שקיבל מפרננדו, ובו פרננדו מספר את שאירע לו.
בראשית הסרט לוקה פרננדו בקלקול קיבה, והסופר מפנה אותו לרופא שכונתי. במרפאה קוראת האחות לפרננדו את ההורוסקופ החודשי שלו מתוך הירחון "אנחות מהלב". בהורוסקופ נאמר שילקה בקלקול קיבה, שכלבים יתקפו אותו וש"אופקים חדשים" יחליפו את "החברה הוותיקה". בצאתו מהמרפאה תוקפת אותו להקת כלבים, והוא נאלץ לקבל טיפול לשיכוך כאבים בעת שפצעיו נתפרים.
בהגיעו למשרדו, מבולבל בהשפעת משככי הכאבים, חוזר פרננדו באוזני מזכירתו המחליפה על דברי ההורוסקופ, והיא סבורה שמדובר בהוראה לפרננדו לקנות את המניות של "אופקים חדשים" – חברת בנייה כושלת, ולמכור את המניות של חברת הביטוח הוותיקה שברשותו. בדיעבד מתברר שהייתה זו החלטה נבונה, שכן חברת הבנייה חתמה על הסכם גדול ומניותיה עלו, בעוד בחברת הביטוח הוותיקה התגלתה מעילה.
לנוכח הצלחת התחזית שבהורוסקופ יוצא פרננדו לגלות את הורוסקופ החודש הבא, שכן עומדת בפניו עסקה חשובה במדריד, ועליו להחליט אם לעשותה. פרננדו מגלה שהירחון יוצא לאור בידי חבורה של זקנים אקנסצנטריים ספרדים ואיטלקי אחד שמטרתם להביא את יצירות הספרות הקלסיות לידיעת הציבור בחינם על מנת לחנכו. החבורה סבורה שהוא שחקן, ומבהירה לו שבהיעדר נובלה מצולמת לא יצא הירחון ולא יהיה הורוסקופ.
פרננדו מעמיד פנים שהוא אכן שחקן, מצלם את "אנה קארנינה" עבור הגיליון של החודש הבא, ובתוך כך מתאהב בנכדתו של אחד הזקנים. לבסוף מתברר שהיא הכותבת את ההורוסקופ, ומשהיא מגלה שהוא מתחזה היא עוזבת אותו ונוסעת ללמד בבית ספר בספר, אך משאירה לו את ההורוסקופ, בו היא ממליצה שלא לעשות את העסקה. פרננדו, המבין שהוא מאוהב בה, מחליט לעשות את העסקה בידיעה שייכשל על מנת להוכיח לה את אהבתו. בדיעבד מתברר שדיוק ההורוסקופ הראשון היה מקרי, וגם בעסקה זו הוא מרוויח מיליונים – אותם הוא משקיע בהקמת בתי ספר בספר, בו הוא מתגורר עם אהובתו שהפכה להיות אשתו.
אמדן

ערך זה עוסק בעיר בגרמניה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אֶמדֶן (בגרמנית: Emden; הידועה גם בשמות: Amuthon, Embda, Emda, Embden) היא עיר נמל בצפון־מערב גרמניה, בסקסוניה התחתונה, ליד נהר אמס. מקור השם, כנראה, בסכר (דאם) שעל הנהר אֶמס. זו היא העיר הראשית של מזרח פריזיה; בסוף 2021 מנתה אוכלוסיית העיר 49,523 בני אדם.
היסטוריה

תאריך הייסוד המדויק של אמדן אינו ידוע, אך אמדן התקיימה במאה ה-8 בוודאות. זכויות העיר ושלטי הגיבורים של העיר ניתנו לה על ידי הקיסר מקסמיליאן הראשון בשנת 1495.
אמדן הייתה עיר עשירה מאוד במהלך המאה ה-17, וזאת משום המספר הגדול של המהגרים ההולנדים שהגיעו אליה. אמדן הייתה מרכז של הפרוטסטנטיות באותם הימים, ויצרה את תרגום התנ"ך להולנדית. במשך תקופת שלטונו של נפוליאון, הייתה אמדן והשטחים הקרובים אליה במזרח פריזיה לחלק מממלכת הולנד הנפוליאונית.
אמדן נתנה את שמה לסיירת גרמנית מפורסמת בתחילת מלחמת העולם הראשונה, שבסיסה היה בצ'ינגדאו שבסין. מפקד הסיירת היה קארל פון מילר (אנ'), שפעל במרחבי האוקיינוס ההודי בשלושת החודשים הראשונים של המלחמה, ועד שטובעה בנובמבר 1914 ליד האי צפון קילינג באיי קוקוס שבמזרח האוקיינוס ההודי.
עד למלחמת העולם השנייה שכן בצפון העיר אמדן מחנה צבאי של צבא גרמניה הנאצית שנקרא על שם קארל פון מילר. נמלה של אמדן שימש כנמל בית של הצי של גרמניה הנאצית ובפרט של הצוללות שלו. במהלך המלחמה חרבה כמעט כל העיר בהפצצות העזות שהשמידו כמעט את כל הבניינים והאתרים ההיסטוריים שלה. מאידך, בנייני המחנה הצבאי לא הופצצו ונותרו על תלם.
הקהילה היהודית באמדן

הידיעה הראשונה על יהודים באמדן (או עמדין בהתאם לכתיב שרווח אצל היהודים), היא מהמחצית השנייה של המאה ה-16, בספר צמח דוד מאת רבי דוד גנז. כבערים נוספות בצפון-מערב גרמניה, התקיימו בעיר הן קהילה אשכנזית ותיקה, והן קהילה של יהודים פורטוגזים, שהגיעו להולנד כאנוסים, ומשם עברו לערים מעבר לגבול הגרמני. הקהילה היהודית התקיימה בעיר במשך כ-400 שנה עד 23 באוקטובר 1941 היום בו החל גירוש היהודים מהעיר לגטאות בברמן ובהנובר. ב-22 ביולי 1942 הוכרז האזור "נקי מיהודים". זו הייתה הקהילה העתיקה והגדולה ביותר במזרח פריזיה.
באמדן קיים בית קברות יהודי שפעל משנת 1750 בערך ושרד את מלחמת העולם השנייה. בית הכנסת של הקהילה, שהיה סמוך לו, הוצת בליל הבדולח וחרב לחלוטין בספטמבר 1944, בהפצצות המסיביות של בנות הברית. במהלך השואה נרצחו על ידי הנאצים 465 מיהודי העיר. הם מונצחים בלוחות זיכרון הנמצאים בבית הקברות היהודי העתיק שבמרכז העיר.
עד שנת 1947 חזרו לאמדן 13 יהודים. בשנת 1949 הם הקימו קהילה חדשה ובית כנסת. בשנת 1984 התפרקה הקהילה מכיוון שנשאר בעיר רק יהודי אחד בלבד. ההלוויה האחרונה בבית העלמין היהודי הייתה בשנת 2006. נכון לשנת 2020 אין באמדן בית כנסת ואף לא תושב יהודי אחד.
אחד מרבני העיר, שאף נקרא על שמה, הוא רבי יעקב עמדין, מחשובי פוסקי ההלכה. גם רבי שמשון רפאל הירש, מאבות הנאו-אורתודוקסיה, כיהן כרב באמדן בין 1841 ל-1847, והיה ממונה על כל מחוזות אאוריך ואוסנאבריק.