stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוספות
שיטת לימודם של בעלי התוספות

הגמרא – בין תלמוד ירושלמי ובין תלמוד בבלי – בנויה מאוסף אמרות של חכמים שונים (תנאים ואמוראים) ודיונים על אמרות אלו. הדיונים מתקיימים ברובם בארמית, בקיצורי מילים ובמונחים מורכבים שמשמעותם משתנה לאורך הדיונים, ובשל כך פעמים קיים קושי להבין את המשמעות הפשוטה של הגמרא. רש"י היה הראשון שכתב פירוש מקיף על כל הש"ס (לפניו כתב רבנו חננאל פירוש, אך לא הקיף את הש"ס כולו). פירושו של רש"י מתאפיין בעיסוק בסוגיה באופן מקומי. לעומת זאת, בעלי התוספות, מצאצאיו, בוחנים את הסוגיה בהשוואה לסוגיות אחרות בש"ס. אל הש"ס הם מתייחסים כמקור אחיד שחייבת לשרור בו קוהרנטיות.
להלן השוואה בין פירוש רש"י לפירוש רבנו תם, נכדו, מבעלי התוספות:
בגמרא (תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף נ"ט, עמוד א'), מופיעה פסיקת הלכה בנוגע לדיני קניין: יהודי החפץ בקניית דבר (בסוגיה מדובר על קרקע), נאסר לעשות זאת אם יהודי אחר כבר מנסה לקנותו. מותר לו לעשות זאת רק במקרה שהיהודי האחר חזר בו מרצונו לקנות. כדי לבסס את הדין הזה הגמרא מצטטת דין דומה: "עני המהפך ב'חררה' ובא אחר ונטלו, נקרא רשע". רש"י מפרש: "מהפך בחררה - מחזר אחריה לזכות בה מן ההפקר או שיתננה לו בעל הבית". כלומר, אם עני מנסה לזכות במשהו מן ההפקר או בנדבה מבעל הבית, אסור לאחר לקדמו "ולחטוף" את החפץ לפניו.
פירושו של רש"י אמנם תואם את דברי הגמרא כאן, אבל הוא לא תואם סוגיה מקבילה במסכת בבא מציעא. שם מופיע שאם עני מנסה לזכות במציאה (חפץ אבוד שאין בו סימן) ובמקום להרימו (מעשה המעניק למרים זכויות קניין על החפץ, לפי ההלכה) הוא מפיל את עצמו עליו (נפילה על חפץ לא מוכרת כמעשה קניין הלכתי) - רשאי אדם אחר לזכות במציאה. פסיקה דומה מופיעה במסכת פאה, בנוגע לזכויות קניין של העני בשדה.
רבנו תם מפרש שבמסכת קידושין סוגיית "עני המהפך בחררה", שהנוטל ממנו נקרא רשע, נאמרה רק במקרה שהעני מנסה לקנות משהו, ואילו במסכת בבא מציעא מדברת הסוגיא לגבי חפץ של הפקר, כגון מציאה או נדבה, שאז כולם שווים ויכולים להתחרות עליה, עד שאחד זוכה בפועל (ומבצע מעשה קניין). לאחר הסבר זה מביא רבנו תם סוגיות נוספות בש"ס שנראות כסותרות את העיקרון זה, אך הוא מתרץ אותן אחת ואחת, מתוך מחויבות להסברו.
דוגמה זו ממחישה את החיפוש אחר העקביות בכל הסוגיות, ומציאת הסברים המיישבים את כל הסתירות שביניהן. זו, כפי שנכתב למעלה, היא אחת הבעיות המרכזיות שהעסיקו את בעלי התוספות בפירושם לגמרא.
הערכה מודרנית

החוקר ישראל תא שמע כתב על כך: ”מפעל התוספות...- הוא מהישגיה הגדולים ביותר של הרוח היוצרת בישראל בימי הביניים, ומהווה גורם עיקרי בהתפתחותה של ההלכה בתקופה ההיא”.
ראו גם

בעלי התוספות
פסקי תוספות
ספר הנייר
תוספות איוורא
תוספות חכמי אנגליה
לקריאה נוספת

אפרים אלימלך אורבך, בעלי התוספות: תולדותיהם, חיבוריהם, שיטתם, הוצאת מוסד ביאליק, מהדורה רביעית מורחבת, תש"ם
ישראל תא שמע, הספרות הפרשנית לתלמוד באירופה וצפון אפריקה, כרך ב, הוצאת מאגנס תש"ס
שמחה עמנואל, שברי לוחות: ספרים אבודים של בעלי התוספות, הוצאת מאגנס, תשס"ז
הערות שוליים

↑  במקור חלק מהמשפט "דיבור המתחיל כך וכך" כלומר הדיבור של התוספות שמתחיל במילים הללו בתלמוד. כיום המילים "דיבור המתחיל" משמשות גם כביטוי עצמאי
↑  תוספות באתר אנציקלופדיה יהודית באתר דעת
↑  הדעות חלוקות בדבר זהות העיר טוך בכינויו של ר' אליעזר, בין העיר Touques בנורמנדיה שבצרפת לבין טוכהיים (Tucheim) בגרמניה
↑  אורבך, בעלי התוספות, עמ' 29–30.
↑  הרשימה ע"פ אורבך, בעלי התוספות, עמ' 600–675.
↑  על פי רוב התוספות מקביל לתוספות רבנו פרץ, בדרך כלל מילה במילה. יש קשר כללי לתוס' ר"י שירליאון, אבל נראה שאינו מבוסס עליו אלא ששניהם שאבו ממקור משותף. זאת לעומת תוספות הרא"ש שניכר שדבריו מיוסדים על דברי תוספות הרא"ש.
↑  הרב יצחק שילת, ראש דברך, עמ' רס"ז. הנ"ל, על הראשונים, עמ' 113.
↑  תענית, י"א עמ' ב' ד"ה "הלן"
↑  לדעת הרב נפתלי יעקב הכהן, הבסיס לתופות זבחים הוא קובץ תוספות שכתב ריצב"א, ועליהם נוספו דיבורים משל רבי ברוך ור"ש משאנץ. (הרב נפתלי יעקב הכהן, אוצר הגדולים אלופי יעקב, ח"א, עמ' קסט) הרב אריאל אפרים אהרונוב חלק על דברי שניהם, וסבור שהתוספות הם תוספות שאנץ בעיקרם. (הרב אריאל אפרים אהרונוב, "זיהוי התוספות למסכת זבחים כתספות שאנץ", מכילתא ב (תשפ"א), עמ' 27–86)
↑  מתוך: הלכה מנהג ומציאות באשכנז 1100- 1350, ישראל מ' תא שמע, מאגנס, ירושלים., תש"ע.
| ארון הספרים היהודי |
| --- | --- | --- |
| כתבי יסוד | תורה • נביאים • כתובים • ספר יצירה • משנה • תוספתא • תלמוד (בבלי וירושלמי) • מסכתות קטנות • סידור ומחזור • הגדה של פסח |  |
| מדרשי הלכה (חז"ל) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
| מדרשי אגדה (חז"ל) | מדרש רבה • מדרש תנחומא • פרקי דרבי אליעזר • סדר עולם • ילקוט שמעוני • אבות דרבי נתן • תנא דבי אליהו • פסיקתא דרב כהנא • פסיקתא זוטרתא • מדרש שוחר טוב |  |
| ראשונים ואחרונים | פירוש רש"י לתורה • פירוש רש"י לתלמוד • חובות הלבבות • משנה תורה (והשגות הראב"ד) • תוספות • ספר הזוהר • שולחן ערוך (והגהות הרמ"א) • שולחן ערוך הרב • קיצור שולחן ערוך • משנה ברורה |  |
| סוגות | מדרש • ספרות האגדה • ספרות ההיכלות והמרכבה • פרשנות למקרא • פרשנות למשנה • פרשנות לתלמוד • פרשנות השולחן ערוך • שו"ת • ספרי חסידות • סיפורי חסידים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417457205171  LCCN: n84033364  VIAF: 175806205   WorldCat (עם VIAF): 175806205
אנדז'יי דודה

אנדז'יי דודה במצעד החיים יחד עם נשיא המדינה ראובן ריבלין וניצול השואה אדוארד מוסברג (משמאל)
אנדז'יי דודה (בפולנית: Andrzej Duda ‏האזנהקובץ:Pl-Andrzej Duda.ogg‏Ⓘ‏; נולד ב-16 במאי 1972) הוא נשיא פולין המכהן.
ביוגרפיה

דודה נולד בקרקוב ולמד משפטים באוניברסיטה היגלונית. בשנת 2001 השלים תואר שני וב-2005 השלים את הדוקטורט במשפטים.
בשנת 2000 הצטרף למפלגת "איחוד החופש", מפלגה שהגדירה את עצמה כמפלגה ליברלית-דמוקרטית. לאחר שכשלה בבחירות 2001 וחלק מחבריה עברו למפלגת המצע האזרחי, היא התפרקה. בשנת 2005 הצטרף למפלגת "חוק וצדק".
בין השנים 2006–2007 שימש כתת-מזכיר המדינה במשרד המשפטים. ואז, בין השנים 2007–2008, היה חבר בבית הדין הממלכתי הפולני.
בין השנים 2008–2010, בתקופת נשיאותו של לך קצ'ינסקי, היה דודה מזכיר מדינה במשרד נשיא הרפובליקה הפולנית. בשנת 2010 היה מועמד בבחירות לראשות עיריית קרקוב כמועמד מפלגת "חוק וצדק", אך לא נבחר. בבחירות לפרלמנט 2011 קיבל 79,981 קולות באזור קרקוב, והיה לחבר בסיים.
בשנת 2015 התמודד לנשיאות מול ברוניסלב קומורובסקי. בסיבוב הראשון זכה ב-34.5% מהקולות, בעוד יריבו זכה ב-33.1%, אולם מכיוון שאף אחד מהמתמודדים לא צבר תמיכה של יותר מ-50%, נערך סיבוב שני ב-25 במאי. בסיומו זכה דודה בכ-51% מהקולות, וקומורובסקי ב-48%.
דודה החל את כהונתו כנשיא ב-6 באוגוסט 2015.
דודה ספג ביקורת רבה בטענה שהוא פוגע בדמוקרטיה, בכך שתמך במדיניות הממשלות בראשות מפלגת "חוק וצדק" להעביר סדרת רפורמות שמטרתם להעניק לממשלה שליטה מוחלטת על כל מוסדות השלטון, התקשורת ובתי המשפט.
ביולי 2020 נבחר אנדז'יי דודה לכהונה שנייה כנשיא פולין, לאחר שניצח בבחירות את ראש העיר ורשה רפאל צ'אסקובסקי. דודה זכה ברוב של 51.2%, לעומת 48.8% של יריבו. במהלך קמפיין הבחירות קידם "מצע למען ערכי המשפחה", ונשבע "להגן על ילדים מפני אידאולוגיה להט"בית". דודה התחייב במצע החדש לא לתמוך בנישואי זוגות חד־מיניים או באימוץ ילדים בידי משפחות גאות. בסעיף אחר שהוא קורא "לאסור הפצת אידאולוגיה להט"בית בבתי ספר ובמוסדות ציבור".
בינואר 2024 נכנסה המשטרה הפולנית לארמון הנשיאות ועצרה שני מחוקקים – שר הפנים לשעבר וסגנו לשעבר, לאחר שנידונו למאסר ודודה חנן אותם.
ביוגרפיה > יחסו לישראל וליהודים

ב-17 בינואר 2017 ביקר דודה בישראל כאורח כבוד של יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין. במהלך הביקור הניח זר על קברו של יוני נתניהו בהר הרצל. בפתח ביקורו אמר דודה כי "האנטישמיות היא מעשה בזוי".
בינואר 2018 אישר הפרלמנט הפולני הצעת חוק שיזמה המפלגה שאוסרת לייחס "לעם הפולני או לממשלת פולין" אחריות לרצח העם היהודי בשואה, וכן תאסור על שימוש בביטוי "מחנה השמדה פולני. החוק עורר סערה בישראל ובעולם. בתגובה לביקורת אמר: "זכותנו להיאבק בשקרים כפי שיהודים נאבקו באנטישמיות".
בפברואר 2019 הייתה אמורה להתקיים ועידה של קבוצת וישגראד בישראל. בשבוע שלפני, בעת ביקורו בוורשה אמר ראש הממשלה הישראלי בנימין נתניהו כי "פולנים שיתפו פעולה עם הנאצים" אך דבריו סולפו בג'רוזלם פוסט כביכול נתניהו אמר ש"האומה הפולנית כולה" שיתפה פעולה עם הנאצים. בתגובה לדיווח המסולף דודה הגיב כי "אם נתניהו אמר את הדברים, ישראל אינה מקום טוב להיפגש בו". לשכת נתניהו הוציאה הכחשה רשמית והבהירה כי נתניהו כלל לא אמר את הדברים שצוטטו בשמו בג'רוזלם פוסט. לאחר שהג'רוזלם פוסט עצמו תיקן את הציטוט, עוזרו של נשיא פולין סיכם את הפרשה: "הכתבה הייתה מניפולציה עיתונאית זדונית. טוב שהעניין הוסבר לבקשתנו"..
באפריל 2024 התראיין דודה לישראל היום. בריאיון אמר דודה, בין היתר, כי מרד גטו ורשה הוא אירוע היסטורי חשוב גם ליהודים וגם לפולין. דודה הגדיר את יאיר לפיד "שקרן מועד" וטען כי לפיד פוגע באינטרסים החיוניים של ישראל, לרבות הביטחוניים".
ב-7 באוקטובר 2023 לאחר מתקפת חמאס על ישראל, קיים דודה שיחה טלפונית עם נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג במהלכה גינה את חמאס, תמך בפעולות שמטרתן להחזיר את הביטחון והצהיר כי לישראל יש זכות להגן על חיי אזרחיה.
חיים אישיים

דודה נשוי לאגתה, מורה לגרמנית בתיכון.
הערות שוליים

↑  איי.פי וניו יורק טיימס,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'הסקרים פספסו גם בפולין: הנשיא קומורובסקי הפסיד בסיבוב הראשון ליריבו השמרני, באתר הארץ, 11 במאי 2015
↑  גרדיאן ורויטרס,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'נשיא פולין הודה בתבוסתו בבחירות ליריבו השמרן, באתר הארץ, 25 במאי 2015
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'הארץ, רויטרס וגרדיאן,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'נשיא פולין דודה ניצח בבחירות את ראש העיר הליברלי של ורשה, באתר הארץ, 12 ביולי 2020
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'גרדיאן ורויטרס,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'נשיא פולין אמר כי "האידאולוגיה הלהט"בית" הרסנית יותר מקומוניזם, באתר הארץ, 14 ביוני 2020
↑  יואב זהבי ברשת x https://twitter.com/Yoav__Zehavi/status/1744899808219852947?t=___yfGMxGia1oqqjzZdmDg&s=19
↑  אשר מעוז,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'מעשה באבן, באתר העין השביעית, 6 בפברואר 2017
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'עופר אדרת,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'נשיא פולין: פולנים שרצחו יהודים הוציאו עצמם מהעם הפולני, באתר הארץ, 17 בינואר 2017
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'עופר אדרת,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'קראו בעברית: החוק הפולני החדש שמעורר סערה בישראל, באתר הארץ, 1 בפברואר 2018
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'עופר אדרת ונעה לנדאו,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'נשיא פולין משיב לביקורת: זכותנו להיאבק בשקרים כפי שיהודים נאבקים באנטישמיות, באתר הארץ, 29 בינואר 2018
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'נעה לנדאו,'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'נתניהו פרסם הבהרה לדבריו על הפולנים בשואה, אבל סירב להסביר בקולו, באתר הארץ, 15 בפברואר 2019
↑  נשיא פולין אנדז'יי דודה: "לפיד פוגע באינטרסים הביטחוניים של ישראל"
↑  https://twitter.com/AndrzejDuda/status/1710727695623975081?t=nC1zppUAaESHq8HrajqERw&s=19
| נשיאי פולין |
| --- | --- | --- |
| רפובליקת פולין (1918–1939) | יוזף פילסודסקי • גבריאל נרוטוביץ' • מאצ'יי רטאי (בפועל) • סטניסלב וויצ'חובסקי • מאצ'יי רטאי (בפועל) • איגנצי מושצ'יצקי |  |
| הממשלה הפולנית הגולה (1939–1990) | ולדיסלב רצקייביץ' • אוגוסט זאלצקי • סטניסלב אוסטרובסקי • אדוארד רצ'ינסקי • קזימירץ שבת • רישרד קאקזורוסקי |  |
| הרפובליקה העממית של פולין (1944–1989) | בולסלאב ביירוט • אלכסנדר זבצקי • אדווארד אוחאב • מריאן ספיצ'לסקי • יוסף צירנקביץ' • הנריק יבלונסקי • וויצ'ך ירוזלסקי |  |
| רפובליקת פולין (1990–היום) | וויצ'ך ירוזלסקי • לך ואלנסה • אלכסנדר קוושנייבסקי • לך קצ'ינסקי • ברוניסלב קומורובסקי (בפועל) • בוגדן ברוזניץ' (בפועל) • גז'גוז' סכטינה (בפועל) • ברוניסלב קומורובסקי • אנדז'יי דודה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007382929405171  PLWABN: 9810628758405606  GND: 107551553X  ISNI: 0000 0001 1362 3918  LCCN: no2015160551  LNB: 000262688  NKC: jo2018997112  SUDOC: 199387966  VIAF: 166027314   WorldCat (עם VIAF): 166027314
משק החשמל בישראל

תחנת הכוח "אורות רבין" בחדרה של חברת החשמל
תחנת הכוח הראשונה בעיר חיפה. הופעלה בדיזל. תמונה משנת 1925.
משק החשמל בישראל הוא משק החשמל בשטח מדינת ישראל ובשטחים שבשליטתה. היצע החשמל נשלט במלואו על ידי ממשלת ישראל, וכל פעולה בו מחייבת אישור ממשרד האנרגיה והמים, ורשות החשמל.
החל מתחילת ייצור חשמל באופן מסחרי בארץ ישראל בשנות ה־20 של המאה ה־20, נעשה רובו המוחלט של הייצור, ההולכה, החלוקה וניהול המערכת על ידי חברת החשמל לישראל, שהפכה במשך הזמן מחברה ציבורית לחברה ממשלתית. בשנת 1967 קיבלה חברת החשמל המזרח ירושלמית זיכיון לאספקת חשמל במזרח ירושלים, אזור בית לחם, יריחו ורמאללה, והיא החברה היחידה, בנוסף לחברת החשמל לישראל, שקיבלה רישיון מרשות החשמל לניהול מערכת להולכת וחלוקת חשמל.
במהלך העשור הראשון של המאה ה־21 החלה ממשלת ישראל בניסיון לשלב גופים נוספים בייצור החשמל בישראל בהצלחה חלקית. במסגרת זו ביצעה הממשלה בשנת 2024 את הרפורמה בשוק החשמל בעזרתו מתכננת הממשלה לבטל את המונופול הקיים בפועל בשוק החשמל בישראל.
היסטוריה של ייצור החשמל > לאחר הקמת המדינה > אנרגיה מתחדשת

בשנת 2002 החליטה ממשלת ישראל שבשנת 2016 יגיע משק החשמל בישראל למצב שבו לפחות 5% ממנו יופק מאנרגיה מתחדשת. כדי לעמוד במטרה זו, ניתנו מכסות ייצור מסובסדות ליצרני חשמל סולארי קטנים ובינוניים. לשנת 2020 נקבע יעד של 10% יצור באמצעות אנרגיה מתחדשת.
בשנת 2017 העריכו ליאור גאלו ויהודה פורת מחטיבת המחקר של בנק ישראל שייצור החשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות מפגר במידה רבה אחרי יעדי הממשלה, לאחר שגם בעשור הקודם נוצר פיגור. לדעת החוקרים בבנק נבע הפיגור מיעדים בלתי ריאליים, אסדרה מכבידה, ודחייה בעקבות הירידה התלולה של עלות הייצור. על פי החוקרים, החסם העתידי המרכזי לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות נוצר מהיעדר תכנון לטווח הארוך, בפרט של הרשת להולכת החשמל. לטענתם כבר ב-2017 זהו חסם אפקטיבי להרחבת השימוש בהן.
בתקופה זו החלה הסבת תחנות הכוח להפעלה באמצעות גז טבעי כתחליף למזוט וסולר, ומאוחר יותר גם לפחם, על רקע גילויי גז טבעי בסמוך לישראל, מחיר נמוך של הגז הטבעי, ופליטת מזהמים פחותה בהשוואה לדלקים אחרים. הסבת תחנות הכוח הייתה תלויה גם בחיבור יבשתי של תחנות הכוח לצינור הגז היבשתי (או הצינור התת-ימי שעובר בסמוך לחוף), שנעשה בהדרגה מהדרום לצפון.
היסטוריה של ייצור החשמל > משק החשמל על בולי דאר ישראליים

ההיסטוריה של פיתוח התשתית לייצור החשמל בשנים 1921 - 1991 הודגמה בסדרה של 3 בולי דאר ישראליים, שעליהם מופיעים שלוש תחנות כוח אלה
תחנת הכוח הראשונה בארץ ישראל שהוקמה בתל אביב ב-1923
תחנת הכוח "ירדן" ההידרו-אלקטרית שהוקמה בנהריים ב-1932
תחנת הכוח "רוטנברג"שהוקמה באשקלון ב-1991.
דואר ישראל הנפיק ב-11 ביוני 1991 את סדרת הבולים שעוצבה על ידי האמנית רות (בקמן) מלכא. דואר ישראל מכר בסך הכל 5,215,000 בולים מהסדרה.
אתרי ייצור חשמל

ביולי 2015 הגיע כושר הייצור הארצי של יחידות הייצור הגדולות המיועדות להפקת חשמל לשימוש לא-עצמי לכ־15,807 מגה-ואט, כאשר כושר הייצור הארצי של חברת החשמל היה 13,617 מגה-ואט, והשאר סופק על ידי יצרנים פרטיים. בשיא הקיץ, בשל מגבלות ייצור בעת שיא הביקוש (עקב טמפרטורות חיצוניות גבוהות, המקשות על קירור טורבינות הגז ומונעות תפוקה מלאה שלהם), כושר היצור נמוך בכ־5.5% מכושר היצור הכללי ומסתכם בכ־14,800 מגה-ואט.
על פי משרד האנרגיה ב-2019 כושר הייצור של חברת חשמל עם 16 האתרים שהיא מחזיקה עמד על 12.8 ג'יגהואט. כושר הייצור ב-36 מתקנים של החברות הפרטיות על 4.3 ג'יגהואט. וכושר הייצור של מתקני יצרני אנרגיות מתחדשות עמד על 2.3 ג'יגהואט. כך שסך כל כושר ייצור החשמל של מדינת ישראל היה 19.4 ג'יגהואט.
אתרי ייצור חשמל > אתרי חברת חשמל

| סוג | אתר | ממוקם בקרבת | פירוט | מופק מ | הספק מותקן (מגה ואט) ב-2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן): 
| תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן) | אורות רבין | חדרה | 6 יחידות קיטור | פחם (מזוט) | 2,590 |
| תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן) | אורות רבין |  | 1 יחידת טורבינת גז סילונית | סולר | 15 |
| תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן) | רוטנברג | אשקלון | 4 יחידות קיטור | פחם (מזוט) | 2,250 |
| תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן) | רוטנברג |  | 2 יחידות טורבינות גז סילוניות | סולר | 40 |
| תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן) | רדינג | תל אביב | 2 יחידות קיטור | גז טבעי | 428 |
| תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן) | חיפה | חיפה | 2 יחידות טורבינות גז סילוניות | סולר | 80 |
| תחנות כוח של חברת החשמל לאורך החוף (קיטוריות ברובן) | חיפה |  | 2 יחידות טורבינות גז במחז"מ | גז טבעי | 748 |
תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל: 
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | אילת |  | 1 יחידת טורבינת גז תעשייתית | סולר | 34 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | אילת |  | 2 יחידות טורבינות גז סילוניות | סולר ומתנול | 58 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | איתן |  | 1 יחידת טורבינת גז סילונית | סולר | 40 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | גזר | רמלה | 4 יחידות טורבינות גז תעשייתיות | גז טבעי | 592 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | גזר |  | 2 יחידות טורבינות גז במחז"מ | גז טבעי | 744 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | הרטוב |  | 1 יחידת טורבינת גז סילוניות | סולר | 40 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | חגית | צומת אליקים | 4 יחידות טורבינות גז במחז"מ | גז טבעי | 840 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | כנרות |  | 2 יחידות טורבינות גז סילוניות | סולר | 80 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | עטרות | ירושלים | 2 יחידות טורבינות גז תעשייתיות | סולר | 68 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | צפית | כפר מנחם | 2 יחידות טורבינות גז תעשייתיות | סולר | 220 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | צפית | כפר מנחם | 1 יחידת טורבינת גז במחז"מ | גז טבעי | 360 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | קיסריה |  | 3 יחידות טורבינות גז סילוניות | סולר | 130 |
| תחנות כוח פנים ארציות (טורבינות גז) של חברת החשמל | רעננה |  | 1 יחידת טורבינת גז סילונית | סולר | 11 |

| סך הייצור על ידי חברת החשמל (2019) | סך הייצור על ידי חברת החשמל (2019) | סך הייצור על ידי חברת החשמל (2019) | סך הייצור על ידי חברת החשמל (2019) | סך הייצור על ידי חברת החשמל (2019) | 11,642 |
אתרי ייצור חשמל > אנרגיות מתחדשות

יצרני חשמל מביוגז:
אתר דודאים - 2.1 מגה-ואט.
אתר חירייה - 1 מגה-ואט.
שותפות טמבור חפר אקולוגיה (עמק חפר) - 2.1 מגה-ואט.
מכון טיהור שורק - 2.5 מגה-ואט.
עברון - 1 מגה-ואט.
סמר - 0.1 מגה-ואט.
מנחמיה - 2.2 מגה-ואט.
מכון טיהור שפכים נתניה -0.5 מגה -ואט
סה"כ: 11 מגה-ואט.
יצרני חשמל הידרואלקטרי:
כפר הנשיא - יחידת ייצור של 2.5 מגה-ואט
מפעל המים חצבאני-דן (עמק החולה) - יחידת ייצור של 2.2 מגה-ואט.
עין הנציב - 4 יחידות של 0.96 מגה-ואט.
כפר יהושע (מקורות) - יחידת ייצור של 0.95 מגה-ואט.
סה"כ: 6.6 מגה-ואט.
יצרני חשמל מרוח:
חוות הרוח בהר בני רסן - 12 טורבינות רוח המפיקות 6 מגה-ואט.
הר בני צפת (אלוני הבשן) - טורבינת רוח אחת המפיקה 0.2 מגה-ואט.
חוות הרוח במעלה גלבוע - 14 טורבינות רוח המפיקות 12 מגה-ואט.
חוות הרוח על רכס סירין - 11 טורבינת רוח המפיקות 9.4 מגה-ואט.
סה"כ: 27.6 מגה-ואט.
אתרי ייצור חשמל > פוטו-וולטאי

ייצור זה משתנה לפי עוצמת קרינת השמש במהלך היממה ועונות השנה, ומושפע מעננות, אובך והפרעות אחרות. בקיץ, עיקר התפוקה הסולארית היא מ־8 בבוקר ועד 18:30 בערב, כאשר היא מגיעה לשיאה סביב השעה 13. מאפיין זה חופף בקירוב את שיא הביקוש היומי בקיץ, שמתרחש בשעות הצהרים, אך אינו מקביל לשיא הביקוש בחורף, שמתרחש בשעות הערב. לצד שדות בגודל נרחב ובינוני, ישנם שדות רבים בהיקפים קטנים של קילוואטים בודדים. התעריף לשדות סולאריים ישנים מסובסד (ישנה התחייבות לרכישת החשמל המיוצר בהם בתעריף מסוים), כאשר שיעור הסבסוד יורד בהדרגה לאורך השנים עם ירידת מחירי הפאנלים הסולארים בעולם ועלויות ההתקנה. בהתאם לנתוני רשות החשמל נכון לסוף 2021 היו מחוברים לרשת מתקנים פוטו-וולטאים בהספק כולל של כ-3,300 מגהוואט, שיצרו כ-8.2% מסך ייצור החשמל במשק.
בנוסף ליחידות רבות מחוברות לרשת החלוקה ולמתח נמוך קיימות מספר אתרים גדולים המחוברים לרשת הארצית במתח 161 קילו-וולט:
| אתר | ממוקם בקרבת | הספק מתקן (מגה ואט) | בעלות |
| --- | --- | --- | --- |
| שניאור צאלים | צאלים | 120 | שניאור צאלים (שיכון ובינוי) |
|  | ערד | 82 |  |
|  | משאבי שדה | 60 | כח תרמו סולארי ישראל |
|  | תמנע | 60 | פארק סולארי תמנע |
| חלוציות | חבל אשכול וחבל שלום | 55 | אנלייט |
| זמורות | קריית מלאכי | 50 | פארק סולארי זמורות |
|  | קטורה, אזור אילת | 40 | קיבוץ קטורה |
|  | נאות חובב | 37.5 | אנרג'יקס |
| אשלים סאן פי וי | אשלים | 30 | אשלים סאן פי וי |
|  | שדה ניצן | 23 |  |
|  | רביבים | 23 |  |
|  | נבטים | 18 | נבטים אנרגיה מתחדשת |
| מאגר עורבים | שעל | 11 | אנלייט |
|  | סמר | 10.8 |  |
|  | קליה | 10.8 |  |
|  | מבטחים | 10 | אנלייט |
|  | תלמי ביל"ו | 10 | אנלייט |
|  | תלמי אליהו | 10 |  |
|  | תלמי יוסף | 9 |  |
|  | רעים | 9 |  |
|  | מסלול | 8.9 |  |
|  | ברור חיל | 8.8 |  |
|  | גבולות | 8.5 |  |
|  | נאות סמדר | 8 |  |
|  | משמר הנגב | 7.8 |  |
|  | מצפה רמון | 7 |  |
|  | אליפז | 7 |  |
|  | ישע | 7 |  |
|  | יטבתה | 6.8 |  |
|  | כרם שלום | 6.4 |  |
|  | שובל | 6.4 |  |
|  | גרופית | 6.4 |  |
|  | נחל עוז | 6 |  |
| מאגר בני ישראל | חיספין | 6 | אנלייט |
|  | עין השלושה | 5 |  |
|  | כרמים | 5 | אנלייט |
|  | חצבה | 4.5[דרוש מקור] |  |
|  | שדמות מחולה | 5 |  |
|  | קטורה | 4.95 |  |
|  | להב | 3.2 |  |
|  | עידן | 3 | אנלייט |
| יצרנים קטנים בהסדר 'מונה נטו' |  | 54 (נכון לספטמבר 2016) |  |
אתרי ייצור חשמל > תרמו סולארי

אשלים נגב אנרגיה (טכנולוגיית שקתות סולאריות) - 121 מגה-ואט.
אשלים ברייטסורס (טכנולוגיית מגדל שמש) - 121 מגה-ואט.
מערכת ההולכה, ההשנאה והחלוקה

מערכת ההולכה בישראל כוללת קווים במתח 161-400 קילו-וולט (ק"ו) שמעבירים את האנרגיה החשמלית המיוצרת בתחנות הכוח הגדולות לאזורי הצריכה. בישראל קיימים שני סוגי קווי מתח גבוה: "מתח על" של 400 ק"ו המקשרים בין תחנות הכוח הגדולות לבין תחנות מיתוג בהן רמת המתח יורדת ל-161 ק"ו באמצעות השנאה, וקווי "מתח עליון" של 161 ק"ו המקשרים את תחנות המיתוג לתחנות משנה, ואת תחנות הכוח בגודל בינוני באופן ישיר לתחנות המשנה. בתחנות המשנה מורדת רמת המתח לרמת מתח המתאימה לחלוקה לצרכנים ("מתח גבוה" - 22 ק"ו, ובמקומות מסוימים גם 33 ק"ו או-13 ק"ו). מערכת קווי המתח על תוכננה להפרס באופן טבעתי, לצורך יתירות במקרה של תקלה באחד הקווים, והחלה לפעול בשנת 1988. המערכת חיברה את כל תחנות הייצור הגדולות במישור החוף ובשפלה, מחיפה בצפון, ירושלים במזרח ועד רמת חובב בדרום.
כמה צרכנים בעלי צריכה גדולה במיוחד (מפעלי פטרוכימיה, מתקני התפלה, מתקני שאיבת מים וכו') מחוברים ישירות למערכת 161 ק"ו באמצעות תחנות משנה פרטיות. רוב קווי ההולכה הם קווים עיליים ורק באזורים צפופים הונחו קווים תת-קרקעיים באמצעות כבלים.
בעקבות סערות עזות בחורף 1992 נפגעו קווי הולכה רבים באזורים שונים מקריסות עצים ועמודים, דבר שהוביל להפסקות חשמל שהתמשכו לכ־4 ימים במקומות שונים בארץ. בעקבות אירועי חורף זה הושם דגש על הקמת מערכת חלוקה תת-קרקעית במקומות יישוב גדולים.
ב־2010 עמד אורך קווי המתח השונים על 740 ק"מ (400 ק"ו), 4,240 ק"מ (161 ק"ו עילי) ו־94 ק"מ (161 ק"ו תת-קרקעי). מספר תחנות המיתוג עמד בשנה זו על 10, ומספר תחנות המשנה על 197 (מתוכן 40 בבעלות פרטית). מספר הצרכנים עמד בשנה זו על כ-2.5 מיליון.
מערכת ההולכה, ההשנאה והחלוקה נמצאת בבעלות מלאה של חברת החשמל, ועל כן התעריף המשולם ליצרני חשמל פרטיים על ידי צרכני החשמל שלהם, כולל בתוכו תשלום לחברת החשמל על שימוש במערכת ההולכה.