stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Electra Heart
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | גרסה | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אירלנד | 27 באפריל 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | אטלנטיק • 679 |  |
| הממלכה המאוחדת | 30 באפריל 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס • מארז תקליטורים | אטלנטיק • 679 |  |
| שוודיה | 2 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| פורטוגל | 6 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| ספרד | 6 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| אוסטריה | 11 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| יוון | 14 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| רוסיה | 14 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| אוסטרליה | 18 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| ניו זילנד | 18 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| שווייץ | 18 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| איטליה | 22 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| גרמניה | 25 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| הולנד | 25 במאי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| פולין | 18 ביוני 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| ברזיל | 18 ביוני 2012 | הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| קנדה | 10 ביולי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס | האחים וורנר |  |
| ארצות הברית | 10 ביולי 2012 | תקליטור • הורדה דיגיטלית | רגילה • דלוקס • מארז תקליטורי | אטלנטיק • אלקטרה |  |
| ברזיל | 11 ביולי 2012 | תקליטור | רגילה | האחים וורנר |  |
| אוסטרליה | 30 באוקטובר 2015 | תקליט | רגילה | האחים וורנר |  |
| הממלכה המאוחדת | 30 באוקטובר 2015 | תקליט | רגילה | אטלנטיק • 679 |  |
| ארצות הברית | 30 באוקטובר 2015 | תקליט | רגילה | אטלנטיק • אלקטרה |  |
סעדיה אזוביב

הרב סעדיה אזוביב (לפני ה'ת"ל, 1630 - סביב ה'תפ"ה, 1725) היה פוסק הלכה, פרשן מקראי, בלשן ומשורר. אב בית הדין ורבה של אלג'יר, בראשית המאה השמונה עשרה.
קורותיו

נולד לאביו הרב נהוראי (הראשון) וגדל באלג'יר. לא יאוחר משנת הת"ע, כיהן כאב בית הדין ורבה של אלג'יר. הדיינים שהיו בבית דינו היו רבי מימון יאפיל, רבי צמח דוראן ורבי בנימין דוראן. בית הדין התכתב בענייני הלכה עם בית הדין של פאס בראשות רבי יהודה בן עטר.
סיפר רבי סעדיה כי בחודש אב ה'תס"ו, נגזרו גזירות קשות על יהודי אלג'יר, בין השאר החלו להרוס את בתי הכנסיות, לאחר שהיהודים התחננו למושל לבל יהרוס את בתי הכנסת, הוא התנה זאת במס כבד מנשוא. בו בזמן סיים את ספרו 'תוכחות מוסר' אותו החל שנתיים קודם לכן. בשנת תס"ז סיים לכתוב את חיבורו 'למודי ה' על אלפא ביתא של תהלים, ובשנת ה'ת"ע סיים לכתוב את פירושו לתהלים 'שיר חדש', והוסיף בהקדמתו שיר הודאה לה'.
בשנת ה'תע"ד (1714), בית הדין בראשות רבי סעדיה אזוביב (דיין ראשון) ורבי מימון יאפיל (דיין שני) באלג'יר שלח כתב הסכמה לרבי משה חאגיז, לפיו הם מסכימים להחרים את נחמיה חיייא חיון שפעל להפצת השבתאות. בין החותמים נמנה גם הרב רפאל ידידיה שלמה צרור (דיין שישי).
רבי סעדיה היה משורר, וכמה מפיוטיו נשתמרו.
נכון לשנת ה'תפ"ג עוד כיהן כאב בית הדין. החוקרים משערים כי נפטר באלג'יר סביב שנת ה'תפ"ה. בהמשך, בנו רבי נהוראי (השני) כיהן כאב בית הדין ורבה של אלג'יר.
יצירתו

תוכחות מוסר - פירוש לספר משלי, נדפס בליוורנו, ה'תרל"א.
למודי ה' - פירוש לאלפא ביתא של תהילים.
שיר חדש - פירוש על ספר תהלים - בכתב יד.
פרי עץ - פירוש על מאמרי חז"ל. בכתב יד.
פסקי דינים - נדפסו מהם בספרי חכמי דורו.
חידושי הלכה - נזכרו על ידי רבי יהודה עייאש.
הערות שוליים

↑  ראו: תקנות חכמי פאס, מהד' תשע"ג, תקנה סא, נספח לתקנה.
↑  הקדמת רבי סעדיה לספרו 'תוכחות מוסר'.
↑  ספר שיר חדש בכתב יד באתר הספרייה הלאומית.
↑  ראו בסוף ספר מלחמת ה' - חרב לה', אמשטרדם ה'תע"ד.
↑  ראו לדוגמה: אוצר השירה והפיוט חלק ד עמ' 455.
↑  ראו שו"ת פרי צדיק סוף שאלה א.
↑  ראו מלכי ישורון בערכו.
↑  ראו: לחם יהודה הלכות קריאת שמע פרק ד הלכה ג.
| רבני אלג'יריה |
| --- | --- | --- |
| רבני מחוז אלג'יר | ריב"ש • רשב"ץ • רשב"ש • יהודה כלץ (השלישי) • אברהם אבן טוואה • סעדיה אזוביב • מימון יאפיל • רפאל ידידיה שלמה צרור • יהודה עייאש • שלמה זוראפה • דוד מועטי • סעדיה עמור • משה אייזנבט • אברהם משה פינגרהוט • יצחק מרעלי |  |
| רבני מחוז אוראן ותלמסאן | יעקב ששפורטש • נתן ג'ייאן • חיים קצבי • פארוז קרסינטי • אברהם אנקווה • סמחון חלאווה • יוסף בן וואליד • חיים בלייח • דוד הכהן סקלי • יוסף משאש • מסעוד הכהן (פרחי כהונה) • דוד אשכנזי (רב) • יצחק אלמליח (תלמסאן) • יחיא אמסלם • דוד אבן כליפא |  |
| רבני מחוז קונסטנטין (אלג'יריה) | מימון נג'אר • סידי פרג' חלימי • יוסף גנאסיא • ישועה ללום • רחמים נאהורי |  |
| רבנים נוספים | שלום אביחצירא |  |
מחוזות ג'יבוטי

מפת מחוזות ג'יבוטי
מבחינה מנהלית ג'יבוטי מחולקת ל-5 מחוזות (region) ועיר הבירה. המחוזות מחולקים לנפות.
| מס' | שם | בירה | שם בשפת המקור | אוכלוסייה  נכון לשנת 2024 | שטח, קמ"ר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מחוז עלי סביח | עלי סביח | Region d'Ali Sabieh | 76,414 | 2,200 |
| 2 | מחוז ארטה | ארטה | Region d'Arta | 48,922 | 1,800 |
| 3 | מחוז דיחיל | דיחיל | Region de Dikhil | 66,196 | 7,200 |
| 4 | מחוז ג'יבוטי | ג'יבוטי | Ville de Djibouti | 776,966 | 200 |
| 5 | מחוז אובוק | אובוק | Region d'Obock | 37,666 | 4,700 |
| 6 | מחוז טאג'ורה | טאג'ורה | Region de Tadjourah | 60,545 | 7,100 |
שלמה זוראפה

שו"ת שער שלמה, ליוורנו תרל"ח.
הרב חיים דוד שלמה זוראפה (סביב ה'תקמ"ה, 1785 - כ"ה בתשרי ה'תר"ך, 1859) היה דיין ופוסק באלג'יר במאה התשע עשרה, מחבר השו"ת שער שלמה.
קורותיו

נולד באלג'יר לאביו הרב שמואל. בגיל לארבע עשרה החלב לכתוב את העולה לו בדרך לימודו. בשלב מסוים שהה באוראן. ככל הנראה למד אצל רבי דוד מועטי, ורבי יצחק אבן שמול. בהמשך התמנה לדיין, וכיהן לצד הרב דוד מועטי בבית הדין של אלג'יר. בשנת תקס"ו התגורר בליוורנו במשך זמן מה, ולמד אצל הרב חיד"א, ולאחר פטירתו שימש שם את הרב חיים שלמה אבולעפיה. התכתב בהלכה עם הרב חיים מסעוד אלבו מאלג'יר, הרב יוסף עלון רבה של אלמדאיה, וכן עם הרב פארוז קרסינטי, והרב מסעוד צ'רמון מאוראן. וכן התכתב עם הרב חיים פלאג'י. רבי יצחק הכהן סקלי התאכסן אצלו באלג'יר, ונשא ונתן עמו בהלכה. כמו כן התכתב בהלכה עם רבי וידאל ישראל רבה של טיטואן שבמרוקו.
מילדיו ידועים ר' יהודה ור' משה שלאחר פטירתו הוציאו לאור את השו"ת של אביהם 'שער שלמה'. בת נוספת הייתה גנונא שנישאה לאברהם אלשקר.
חיבוריו

בני שלמה, דרושים לשבתות ולמועדים, ליוורנו, תקפ"ב, באתר היברובוקס
שו"ת שער שלמה, שאלות ותשובות, ליוורנו, תרל"ח, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
שם שלמה
חיי משה
הערות שוליים

↑  יש אומרים שנולד בה'תקנ"ה (מקורות התולדות לחינוך בישראל עמ' 197), ויש אומרים שנולד סביב תקמ"ה (מלכי ישורון בערכו). ומסתבר שנולד סביב תקמ"ה, שאז הספיק לשמש את הרב חיד"א לפני שנת תקס"ו. וכן התווכח בהלכה כבר בשנת תקס"ד עם הרב יצחק הכהן סקלי, אם נאמר שנולד בתקנ"ה, נמצא שהתווכח עמו כשהיה בן 9 בלבד, וזה לא מסתבר.
↑  ראו הקדמת המחבר ל'בני שלמה'.
↑  ראו שער שלמה סימן לב, שמכונה אותו "עטרת ראשינו, מורנו ורבנו", ככל הנראה מדובר ברבי דוד בן אהרן מועטי [ולא לרבי דוד בן שמואל מועטי המפורסם שהיה צעיר ממנו מעט].
↑  שער שלמה סימן סט.
1 2  הקדמת בני המחבר לספר שער שלמה.
↑  הקדמת בני המחבר לשער שלמה, ושם סימן צא.
↑  שער שלמה סימן מג
↑  שער שלמה סימן קסא.
↑  ראו מן הגנזים חלק י עמוד שעט.
↑  שער שלמה סי' קס.
↑  ראו חיים ושלום חלק א סימן כה.
↑  ראו שער שלמה סימן צג, שכינה אותו "עטרת ראשי מורי ורבי".
↑  ראו משפטים צדיקים חלק ב, בקונטרס חסד ה' סימן כה.
| רבני אלג'יריה |
| --- | --- | --- |
| רבני מחוז אלג'יר | ריב"ש • רשב"ץ • רשב"ש • יהודה כלץ (השלישי) • אברהם אבן טוואה • סעדיה אזוביב • מימון יאפיל • רפאל ידידיה שלמה צרור • יהודה עייאש • שלמה זוראפה • דוד מועטי • סעדיה עמור • משה אייזנבט • אברהם משה פינגרהוט • יצחק מרעלי |  |
| רבני מחוז אוראן ותלמסאן | יעקב ששפורטש • נתן ג'ייאן • חיים קצבי • פארוז קרסינטי • אברהם אנקווה • סמחון חלאווה • יוסף בן וואליד • חיים בלייח • דוד הכהן סקלי • יוסף משאש • מסעוד הכהן (פרחי כהונה) • דוד אשכנזי (רב) • יצחק אלמליח (תלמסאן) • יחיא אמסלם • דוד אבן כליפא |  |
| רבני מחוז קונסטנטין (אלג'יריה) | מימון נג'אר • סידי פרג' חלימי • יוסף גנאסיא • ישועה ללום • רחמים נאהורי |  |
| רבנים נוספים | שלום אביחצירא |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412731705171  LCCN: n92056831  VIAF: 63203383   WorldCat (עם VIAF): 63203383
אדם לאדם זאב

בחיבור "De Cive" (האזרח) מ-1647 משתמש הפילוסוף תומאס הובס באמרה "אדם לאדם זאב",כדי להמחיש לתפיסתו את טבעו האכזרי והאנוכי של האדם להילחם בבני מינו לצורך הישרדותו האישית
אדם לאדם זאב (בלטינית: Homo homini lupus est) הוא פתגם בלטינית שמשמעותו הוא שאדם מתנהג לאדם אחר כזאב מטבעו – חשדן כלפי רעהו ואף שואף לפגוע בו. הביטוי נטבע בידי המחזאי הרומאי פלאוטוס במחזהו "החמורים" ב-195 לפנה"ס. לעיתים הביטוי מתורגם כ"אדם הוא זאב לרעהו", משמע האדם הוא הטורף של מינו עצמו. שימוש שגור בביטוי הוא בנושא הזוועות שלהן מסוגלים בני האדם.
על הביטוי

הפילוסוף והמחזאי הרומאי סנקה כתב, כטענת נגד לביטוי, ש"לעיתים, אדם לאדם מקודש". הפילוסוף האנגלי תומאס הובס עסק בשני הביטויים האלה. בספרו De Cive‏ כתב הובס:
אם נדבר ללא משוא פנים, נוכח כי שתי האמרות נכונות מאוד. אדם לאדם הוא סוג של אלוהים; ואדם לאדם הוא זאב תועה. הראשון נכון אם נשווה את האזרחים ביניהם לבין עצמם; והשני, אם נשווה ערים.
אבחנתו של הובס מהדהדת בקו לטענתו של פלאוטוס על פיה האדם הוא אנוכי מטבעו.
הפילוסוף הקנדי סרג' בושארד אמר כי "אדם לאדם זאב, עליך להסכים, אינו מחמיא במיוחד לזאב". במשפט זה טוען בושארד כי טבע האדם אכזרי ובוגדני אף יותר משנהוג לייחס לזאב.
במקורות היהדות ניתן למצוא אמרה המביעה רעיון דומה לפיו בני אדם הם מטבעם פוגעניים ואכזריים זה כלפי זה. במשנה מסכת אבות (ג,ב) נאמר: "רבי חנינא סגן הכהנים אומר, הוי מתפלל בשלומה של מלכות, שאלמלא מוראה, איש את רעהו חיים בלעו". כלומר, יש להתפלל לכך שהממשל יעבוד כראוי כדי למנוע מבני אדם לפגוע זה בזה כמו חיות טרף.
אזכורים בולטים

ארסמוס מרוטרדם דן במשפט של פלאוטוס בחיבור הביאורים הלטיניים ויווניים שלו, אדאגיה (1500)
וולטר עשה שימוש אירוני במשפט בספרו קנדיד (1759), כדי לטעון נגד הפילוסופיה של האופטימיות
"אדם לאדם זאב" היא הנחת הבסיס בספרו של זיגמונד פרויד, תרבות בלא נחת‏ (1929)
ראו גם

ציניות
מיזנתרופיה
אגואיזם אתי
הערות שוליים

↑  "Homo, sacra res homini (...)". סנקה: "Epistulae morales ad Lucilium‏ XCV, 33
↑  הנתין/האזרח, פורסם במקור בלטינית ב-1647 באמסטרדם
↑  טענה זאת עומדת במרכז הגותו של הובס. בספרו המפורסם "לווייתן" טוען הובס כי זכותו הטבעית הראשונה של האדם היא לאגואיזם מוסרי וכי במצב הטבע, זכות זו מובילה אותו למלחמת כל בכל.
↑  סרג' בושארד, Quinze lieux communs, Les armes, Boréal editions‏, p. 177
דוד אשכנזי (רב)

הרב דוד אשכנזי (ה'תרנ"ח/ה'תרנ"ט, 1898 – ח' בחשוון ה'תשמ"ג, 1983) היה רב אלג'יראי-צרפתי, רבה של אוראן ולאחר מכן רבה הראשי האחרון של אלג'יריה.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1898 בעיר אוראן שבאלג'יריה. הוא למד אצל המקובל חיים אבן טובול, ואף נשא את בתו, רחל, לאישה.
בגיל 19 החל ללמד עברית, ושלוש שנים לאחר מכן ייסד את בית הספר "יגדיל תורה" יחד עם חותנו. בשנת 1921 יסד את אגודת "חברת אליהו הנביא" יחד עם הרב יהודה בנאיש, בה למדו את מלאכת המילה. בשנת 1926 החל לכהן כמנהל תלמוד תלמוד תורה של כי"ח.
בשנת 1928 ייסד, לפי בקשת חותנו, את ישיבת עץ חיים באוראן, בה למדו חזנות, שחיטה, מילה ועברית. באותה השנה מונה גם לדיין בבית הדין הרבני של אוראן, לצד הרב דוד הכהן סקלי.
בשנת 1930 (ה'תרצ"א), בגיל 33, החל לכהן כרבה של אוראן וב-1956 (ה'תשט"ז) היה ממקימי בית הדין הרבני באלג'יר.
בשנת 1958 (ה'תשי"ח), לאחר פטירת הרב משה אייזנבט, מונה הרב אשכנזי לרבה הראשי של אלג'יריה והפסיק לכהן כרבה של אוראן. בשנת 1962 (ה'תשכ"ב), לאחר שאלג'יריה קיבלה עצמאות, ובזמן יציאת היהודים מאלג'יריה, עבר להתגורר בפריז.
ב-1964 (ה'תשכ"ד) נדפס השו"ת של הרב אברהם משה פינגרהוט, שכיהן כרבה של אלג'יר וכמשנה לרב הראשי של אלג'יריה, ובו שתי פסיקות של הרב אשכנזי: שאין לקבור משומד בקברי ישראל, כדי להרתיע פושעי ישראל, ושאין למול חולה המופיליה, משום ספק פיקוח נפש.
הרב אשכנזי נפטר בח' בחשוון ה'תשמ"ג (1983) בירושלים (יש אומרים בפריז)[דרושה הבהרה], בגיל 85.
משפחתו

הרב אשכנזי נישא לרחל, בתו של הרב חיים אבן טובול ונינתו של הרב חיים קצבי, ממנה נולדו לו 6 ילדים. בנו השני, שנולד ב-1922, היה הרב יהודא ליאון אשכנזי (המכונה 'מניטו'), מחנך והוגה דעות צרפתי-ישראלי.. נינו הוא רבי מאור דניאל אשכנזי, תלמיד חכם מקובל נסתר, ממובילי חבורת 'הרוח הגדולה', חבורה שעוסקת בתיקון עולם על פי משנת הרב יהודא ליאון אשכנזי 'מניטו'.
הנצחתו

בשנת 1979 הוקם על שמו בית כנסת "היכל דוד" באשדוד.
הערות שוליים

1 2 3 4  סוד מדרש התולדות 7: מבוא - מצופיות לציונות - מכון מניטו - הרב יהודא לאון אשכנזי ז"ל, באתר manitou.org.il
1 2  יוסף שרביט, השותפות ההיסטורית בין חכמי אלג'יריה ובין חכמי ארץ ישראל
בעידן של תמורות (1830–1962)
1 2 3 4 5 6  חכם דוד אשכנזי : החכם היומי, באתר www.hyomi.org.il
1 2 3 4 5 6  סוד מדרש התוללדות כרך ז, הרב יהודא ליאון אשכנזי
↑  ש. בית הכנסת היכל דוד, באתר תיירות אשדוד
| רבני אלג'יריה |
| --- | --- | --- |
| רבני מחוז אלג'יר | ריב"ש • רשב"ץ • רשב"ש • יהודה כלץ (השלישי) • אברהם אבן טוואה • סעדיה אזוביב • מימון יאפיל • רפאל ידידיה שלמה צרור • יהודה עייאש • שלמה זוראפה • דוד מועטי • סעדיה עמור • משה אייזנבט • אברהם משה פינגרהוט • יצחק מרעלי |  |
| רבני מחוז אוראן ותלמסאן | יעקב ששפורטש • נתן ג'ייאן • חיים קצבי • פארוז קרסינטי • אברהם אנקווה • סמחון חלאווה • יוסף בן וואליד • חיים בלייח • דוד הכהן סקלי • יוסף משאש • מסעוד הכהן (פרחי כהונה) • דוד אשכנזי (רב) • יצחק אלמליח (תלמסאן) • יחיא אמסלם • דוד אבן כליפא |  |
| רבני מחוז קונסטנטין (אלג'יריה) | מימון נג'אר • סידי פרג' חלימי • יוסף גנאסיא • ישועה ללום • רחמים נאהורי |  |
| רבנים נוספים | שלום אביחצירא |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299547405171  GND: 1159193304  ISNI: 0000 0000 6825 8543  SUDOC: 197174426  VIAF: 97422400   WorldCat (עם VIAF): 97422400
לזאר צארביץ'

לזאר צארביץ' (במונטנגרית: Лазар Царевић; נולד ב-16 במרץ 1999 בצטיניה שבמונטנגרו) הוא כדורגלן מונטנגרי המשחק בעמדת השוער בקבוצת פמליקאו מליגת העל הפורטוגלית ובנבחרת מונטנגרו.
קריירת מועדונים

צארביץ' גדל במחלקת הנוער של גרבאלי המונטנגרית. בין השנים 2015–2017 שיחק בקבוצה הבוגרת של המועדון, במדיה ערך 64 הופעות במסגרת ליגת העל המונטנגרית.
ב-1 ביולי 2017 עבר צארביץ' לברצלונה מהלה ליגה. לאחר עונה במחלקת הנוער של המועדון, החל לשחק בברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של המועדון.
ב-6 בנובמבר 2021 ישב צארביץ' לראשונה על ספסל הקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 3-3 נגד סלטה ויגו במסגרת המחזור ה-13 בליגה לעונת 2021/2022.
ב-18 ביוני 2022 חתם צארביץ' על חוזה לשלוש שנים בוויבודינה נובי סאד מליגת העל הסרבית.
ב-22 באוגוסט 2024 חתם צארביץ' על חוזה ל-4 בפמליקאו מליגת העל הפורטוגלית.
קריירה בין-לאומית

ב-24 במרץ 2022 ערך צארביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מונטנגרו, בהפסד 1-0 לנבחרת ארמניה במשחק ידידות.
תארים

ליגת האלופות לנוער (1): 2017/2018
הערות שוליים

↑  Miloš Subotin, Лазар Царевић из Барселоне у Војводину!, ФК Војводина, ‏2022-06-18 (ב־)
↑  Miloš Subotin, Lazar Carević in Famalicao, ФК Војводина, ‏2024-08-22 (באנגלית אמריקאית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לזאר צארביץ'".
לורה מרנו

| --- | --- |

 לידה:  29 בנובמבר 1995 (בת 28) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Laura Marie Marano 
 מוקד פעילות:  דמות ידועה: אלי דוסון (אוסטין ואלי) מוניקה (שיער ביום רע)
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 מקום לימודים:  Chaminade College Preparatory School 
 עיסוק:  זמרת, שחקנית, פזמונאית
 סוגה:  פופ, אינדי פופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר, קלידים
 חברת תקליטים:  ביג משין רקורדס (2016-2015) ‏ וורנר מיוזיק גרופ (2018-2017)
 lauramarano.com
 פרופיל ב-IMDb
 
לורה מארי מרנו (באנגלית: Laura Marie Marano, נולדה ב-29 בנובמבר 1995) היא זמרת ושחקנית אמריקאית. מוכרת בשל תפקידה כאלי דוסון בסדרה "אוסטין ואלי" בערוץ דיסני, ובשל דמותה כמוניקה בסרט "שיער ביום רע".
ביוגרפיה

מרנו נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה לדמיאנו מרנו, פרופסור במכללה ממוצא איטלקי ולאלן מרנו, שחקנית בעברה שכיום היא בעלת תיאטרון ילדים. מרנו שיחקה לראשונה בתיאטרון של אמה. בגיל 5, היא כבר הביעה עניין במשחק מקצועי יחד עם אחותה הגדולה, ונסה מרנו, שגם היא שחקנית. עם זאת, לאמה הייתה חרדה בנוגע לרעיון של בנותיה לעבוד בתעשייה הקשה של משחק. היא לקחה אותם לאחד מסוכני הכישרונות המחמירים ביותר בתקווה שהם יידחו ואז יאבדו עניין. להפתעתה, הסוכנות רצתה גם את לורה וגם את ונסה, ושם החלה מרנו את הקריירה שלה.
באוקטובר 2015 היא נרשמה ללימודי תואר ראשון בפילוסופיה, פוליטיקה ומשפטים מאוניברסיטת דרום קליפורניה.
קריירה > משחק

מרנו התחילה לעסוק במשחק בגיל 5 ומאז עבדה עם במספר הפקות תיאטרון. היא גם הופיעה בתפקידים קטנים בסדרות כגון: "דקסטר", "הלוחשת לרוחות" ועוד. תפקידה הגדול של מרנו היה בסדרה המסתורין "ללא עקבות" יחד עם אחותה ונסה.
היא שיחקה בסרטים בתור הגרסה הקטנה של אחת מהדמויות הראשיות, בקומדיה "סופרבאד - חרמן על הזמן" בהפקת ג'אד אפאטו והמותחן "החליפה" בהפקת סטיבן סודרברג.
בשנת 2007 השתתפה בתוכנית "אתה חכם יותר מתלמיד כיתה ה'?" בתור מנטורית. עוד באותה שנה שיחקה גם בכמה פרקים מתוך תוכניתה של שרה סילברמן.
בשנת 2011 החלה מרנו לשחק לצד רוס לינץ' בסדרת הטלוויזיה "אוסטין ואלי" בערוץ דיסני בתפקיד אלי, ילדה ביישנית שכותבת שירים. בשנת 2012 ביצעה את השיר "Shine" שהופיע באלבום האוסף "Disney Fairies: Faith, Trust, and Pixie Dust". ב-2013 הקליטה מרנו ארבעה שירי סולו ודואט אחד עם רוס לינץ כחלק מפסקול הסדרה "אוסטין ואלי".
בשנת 2014 דיבבה ארבעה פרקים מתוך הסדרה "רנדי קאנינגהם: נינג'ה בפעולה". ביצעה דיבוב אורח בסדרה "הדגים", והופעת אורח בסדרה "ליב ומאדי", גם היא של ערוץ דיסני.
בשנת 2015 שיחקה מרנו את מוניקה בסרט "שיער ביום רע", סרט מקורי של ערוץ דיסני. באותה שנה שיחקה בסרט האנימציה "אלווין והצ'יפמאנקס 4" שם גילמה בייביסיטר בבית מלון. בשנת 2017 השתתפה בסרט הדרמה מועמד 5 פרסי אוסקר "ליידי בירד", סרט הבכורה של הבמאית גרטה גרוויג.
בשנת 2019 שיחקה מרנו בסרט הנעורים המקורי של נטפליקס "הדייט המושלם" בתפקיד ראשי את סיליה. ובנוסף, שיחקה בסרט "סיפור סינדרלה: משאלת חג מולד" בתפקיד ראשי, יחד עם גרג סולקין .
קריירה > מוזיקה

בשנת 2015 לורה מרנו חתמה בחברת התקליטים ביג משין רקורדס. בסוף 2016 החליטה חברת התקליטים לשחרר את כל אמני הפופ שלהם מלבד טיילור סוויפט. ב-18 במאי 2017 היא חתמה עם וורנר מיוזיק גרופ, ובשנת 2018 דרכיהם נפרדו מכיוון שהאנשים שהחתימו אותה עזבו את האחים וורנר.
ב-11 במרץ 2016 הוציאה מרנו את הסינגל הראשון שלה, "Boombox", שיר דאנס-פופ עם שילוב של אלקטרופופ, הוידאו קליפ לסינגל יצא ב-4 באפריל 2016 וצבר מעל 6 מיליון צפיות בשבוע והשתתף בו הקומיקאי קן ג'ונג.
ב-5 באוקטובר 2018 הוציאה לאור את הסינגל הראשון שלה "Me", מתוך מיני-אלבום אשר עתיד לצאת. בינואר 2019 הוציאה לאור סינגל נוסף בשם "Let Me Cry" איתו יצא גם וידאו קליפ. בפברואר 2019 מרנו הופיעה בתיאטרון רוקסי בלוס אנג'לס והוציאה לאור את הסינגל השלישי שלה "F.E.O.U.". וב-8 במרץ 2019 יצאה בבכורה המיני-אלבום שלה הקרוי "Me", איתו פורסמו לראשונה השירים "Not Like Me" ו-"Lie To Me".
ב 10 באפריל 2020, מרנו חזרה עם הסינגל החדש "When You Wake Up", ואחריו "Can't Hold On Forever" שיצא במאי אותה שנה. ביוני 2020 הוציאה מרנו את הרמיקסים לשני הסינגלים האחרונים, ובהם התארחו מארק דיימונד והראפר PLTO. באוגוסט 2020 הוציאה הזמרת סינגל חדש בשם "Honest With You", ובאותו חודש הוכרז כי המיני-אלבום השני שלה, שייקרא "You", ייצא בסתיו של אותה שנה. ב-18 בספטמבר 2020 הוציאה הזמרת סינגל רביעי, "Can't Help Myself", יחד עם ההכרזה על תאריך יציאתו של המיני-אלבום "You", וב-21 בספטמבר הכריזה הזמרת על סיבוב ההופעות הווירטואלי הראשון שלה, ה-YOU Tour, שייערך במהלך חודש אוקטובר, עם ארבעה מופעי סטרימינג בשידור חי ייחודיים מדי שבוע, בין התאריכים 3–24 באוקטובר, כאשר כל מופע הוא ייחודי ועם עיצוב שונה.
קריירה > קמפיינים

באוגוסט 2013, מרנו הייתה חלק בקמפיין בשם "trick or treat for UNICEF" שבו תורמים בקופסאות הטריק אור טריט המיוחדת של UNICEF כסף כדי לעזור לילדים שאין להם חינוך, מים נקיים לשתייה ועוד.
באוגוסט 2014, מרנו השתתפה בקמפיין של דיסני ו-Birds Eye Vegetables בשם "Step up to the plate" שנועד להגדיל את מספר הילדים שאוכלים ירקות בארצות הברית.
מרנו צפויה לקחת חלק בסדרה "Pandemica" - סדרת אנימציה מבית היוצר של ארגון ONE, אותו הקים בונו, העוסקת בהעלאת המודעות לחשיבותם של חיסונים ככלי לסיום מגפת הקורונה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | מוצאים את נמו | קולות שונים | דיבוב |
| 2005 | החליפה | ג'קי הצעירה |  |
| 2006 | עידן הקרח 2: נמסים מצחוק | קולות שונים | דיבוב |
| 2007 | סופרבאד - חרמן על הזמן | בקה הצעירה |  |
| 2015 | A Sort of Homecoming | איימי הצעירה |  |
| 2015 | אלווין והצ'יפמאנקס 4 | בייביסיטר במלון |  |
| 2017 | ליידי בירד | דיאנה גרינווי |  |
| 2019 | הדייט המושלם | סיליה ליברמן |  |
| 2019 | להציל את זואי | אצ'ו |  |
| 2019 | סיפור סינדרלה: משאלת חג המולד | קאט דקר |  |
| 2020 | המלחמה עם סבא | מיה דקר |  |
| 2022 | טיפול מלכותי | איזבלה |  |
| 2023 | לבחור באהבה | קמי קונוויי |  |
| TBA | 2 Men & a Pig | ג'מה |  |
| TBA | Last Train to Fortune |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006-2003 | ללא עקבות | קייט מאלון | תפקיד חוזר; (עונות 4-2); 8 פרקים |
| 2004 | ג'ואן מארקדיה | אמילי | פרק: "Night Without Stars" |
| 2005 | חקירה רפואית | ברוק בק | פרק: "Tribe" |
| 2006 | משפחת האיקסים | סקאוט Y | דיבוב; פרק: "Truman Scorned/Y's Up" |
| 2006 | הלוחשת לרוחות | אודרי | פרק: "Friendly Neighborhood Ghost" |
| 2006 | האף | אמיליה | פרק: "Black Shadows" |
| 2006 | דקסטר | דברה הצעירה | 2 פרקים |
| 2008-2007 | בחזרה אליכם | גרייסי קאר | תפקיד חוזר; 5 פרקים |
| 2010-2007 | התוכנית של שרה סילברמן | הת'ר סילברמן / שרה סילברמן הצעירה | תפקיד חוזר; 6 פרקים |
| 2008 | קאי לאן | מיי מיי | דיבוב; פרק: "Kai-Lan's Trip to China" |
| 2008 | גארי הרווק | לואיז ברוקס | 2 פרקים |
| 2009 | גיבורים | אליס שואו הצעירה | פרק: "1961" |
| 2009 | מונק | דודה לורן | פרק: "Little Monk and the Monk Cousin" |
| 2010 | טרו ג'קסון | מולי | פרק: "Little Buddies" |
| 2010 | פלאש פורוורד | טרייסי הצעירה | פרק: "Blowback" |
| 2010 | ילדי בית החולים | היילי | פרק: "Frankfurthers, Allman Brothers, Death, Frankfurters" |
| 2016-2011 | אוסטין ואלי | אלי דוסון | תפקיד ראשי; (4 עונות); 87 פרקים |
| 2012 | ג'סי | אלי דוסון | פרק: " Austin & Jessie & Ally All Star New Year: Part 2" |
| 2015-2014 | רנדי קאנינגהם: נינג'ה בפעולה | רייצ'ל | דיבוב; 4 פרקים |
| 2014 | הדגים | אוגר #2 | דיבוב; פרק: "Algae Day" |
| 2014 | קירבי באקטס | ילדה | דיבוב; פרק: "Flice of the Living Dead" |
| 2014 | ליב ומאדי | פאנגס | פרק: "Howl-A-Rooney" |
| 2015 | שיער ביום רע | מוניקה רייביס | סרט מקורי של ערוץ דיסני |
| 2015 | בוטן וחמוצניק | ורוניקה | דיבוב; פרקים: "Gory Agnes", "Haunted Couch" |
| 2015 | העולם של ריילי | אלי דוסון | פרק: "Girl Meets World of Terror 2" |
| 2016 | Mère et Fille, California Dream | בתפקיד עצמה | סרט צרפתי מקורי של ערוץ דיסני |
| 2018 | המופלאה: הרפתקאות ליידי באג | קלרה נייטינגל | דיבוב; פרק: "Frightningale" |
| 2018 | אהבה יומיומית | אריקה | פרק: "Sexiled on the Main Quad" |
| 2020 | יום אחרי יום | אלי | דיבוב: פרק: "Ghost Light" |
| 2020 | רובוט צ'יקן | אייבי / לינדה | דיבוב; פרק: "Sundancer Craig in: 30% of the Way to Crying" |
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

Me - 2019
You - 2020
דיסקוגרפיה > סינגלים

Boombox - 2016
La LA - 2016
A Little Closer - 2019
הערות שוליים

↑  Bono, Penelope Cruz, David Oyelowo and Kumail Nanjiani Lend Voices to Pro-Vaccine Animated Series 'Pandemica', The Hollywood Reporter, ‏25 במרץ 2021 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1144313848  ISNI: 0000 0004 0992 5739  LCCN: no2013065888  MusicBrainz: 8cb1ccd9-5c5d-4aa9-b043-7048bf1e0f6e  VIAF: 303994733   WorldCat (עם VIAF): 303994733
סידי פרג' חלימי

| --- | --- |

הרב חלימי, 1950 לערך
 לידה:  23 באוקטובר 1876 ה' בחשוון ה'תרל"ז קונסטנטין, צרפת 
 פטירה:  1957 (בגיל 80 בערך) כ"ט באלול ה'תשי"ז קונסטנטין, אלג'יריה 
 כינוי:  באבא לעזיז
 מדינה:  אלג'יריה הצרפתית
 תקופת הפעילות:  ?–1957 
 חיבוריו:  ראו לקמן
 פרסים והוקרה:  אות לגיון הכבוד
 
הרב סידי פרג' חלימי (1876–1957) היה הרב הראשי של העיר קונסטנטין שבאלג'יריה במשך כ-60 שנה ומחבר ספרים רבים. נושא תואר אביר לגיון הכבוד הצרפתי.
ביוגרפיה

נולד לרב סידי אברהם חלימי (שכונה על ידי קרוביו גם "סידי באהא") ולבנדקיה זרביב (שכונתה על ידי המשפחה "מה בנדקיה"), בתו של הרב שמעון זרביב, בה' בחשוון ה'תרל"ז (22 באוקטובר 1876), זמן קצר אחרי שיהודי אלג'יריה קיבלו אזרחות צרפתית לפי צו כרמיה. אביו, רבי אברהם, היה נצר למשפחת רבנים אלג'יראים חשובה, בהם אביו סידי בנימין חלימי וסבו רבי כאלפאלח חלימי. אמו, בנדקיה, הייתה נצר לשושלת ארוכה של רבנים, שבראשה עמד רבי מסעוד זרביב (בעל זרע אמת, שכונה "אל חסיד") שחי במאה ה-18.
הוריו של רבי פרג' היו עניים, ומצב המשפחה החמיר עוד יותר כאשר הוא התייתם מאביו בגיל 12. בנערותו למד לימודי קודש - תורה, שני התלמודים, הלכה ואגדה - ובמקביל נאלץ גם לעבוד כדי לסייע בפרנסת משפחתו.
בתוך שנים ספורות, נחשב לתלמיד חכם מופלג, והדבר לא נעלם מעיניהם של ראשי הקהילה, שמינוהו לדיין בגיל 18, לאב בית הדין בגיל 21 ולתפקיד הרב הראשי של קונסטנטין בגיל 24.
בתקופת חייו, הקהילה היהודית באלג'יריה הייתה בפריחתה. נודע בתור "הרועה הרוחני" של יהודי קונסטנטין, ושמו נודע ברחבי אלג'יריה ובארצות השכנות לה בצפון אפריקה, ואף בצרפת.
הלך לעולמו בכ"ט באלול התשי"ז (25 בספטמבר 1957), זמן קצר יחסית לפני שרוב יהודי אלג'יריה נטשו אותה בעקבות אירועי עצמאותה ושחרורה מהריבון הצרפתי.
כיום, דמותו היא מהנערצות ביותר על ידי היהודים האלג'יראים בצרפת ובישראל.