stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוגברה
משפחה, שבט וקשרי יוחסין > חוק וסדר

לקבוצת הלוגברה אין מבנה ארגוני מסוים המאפיין אותה, אין להם צ'יף מסוים, או חוקים מנוסחים על פיהם יש לפעול. בעבר לא היו להם מוסדות מסורתיים שפעלו כדי לאכוף את החוקים ולהטיל עונשים על הקבוצה, אלא היה מדובר בחוקים ועונשים שהוטלו על ידי הגורמים האחראיים. כמו שנאמר אלו לא היו קבועים או מאורגנים כמו שקיימים כיום.
לפי הלוגברה, תרגול הסמכות והעוצמה חיוני עבור הפעילות והשלטת הסדר בקרב הקבוצה. החיים החברתיים המסודרים הם אלו ששולטים ביחסים בתוך הקהילה המקומית ונעשה שימוש בעיקר בסנקציות דתיות לשם כך. לעומת קבוצות אתניות אחרות, לא היה גורם שניהל אותם מהממלכה, והמנהיגים של השבט עצמו הם שאחראים על התנהלות השבט ולא גורמים חיצוניים כמו השלטון. בני הלוגברה יצרו בריתות ידידותיות עם השלטונות השכנים כדי להבטיח את ביטחונם מפני התקפות מצד קבוצות אתניות אחרות.
כל אדם בעל יכולת גופנית היה מחויב להגן על הכפר ולכן כל הגברים בעלי יכולת הגוף נחשבו אוטומטית לחיילים, אם כי זו לא הייתה חובה קבועה. בין השנים 1920–1950 הקבוצות היו קטנות מידי כדי להפוך להיות עצמאיות פוליטית אל מול השלטון הקולוניאלי ולכן הן התמזגו עם מחוזות נוספים. כיום ניהול הקבוצות נעשה על ידי אנשי הכפר המלומדים. חיי היום יום של הלוגברה עוסקים בגידולים, חקלאות, חיי חברה ומשפחה. כל הפעילויות האלו מתרחשות בתוך האשכולות המשפחתיים.
הסיפור המיתולוגי

בסיס המיתולוגיה של בני הלוגברה מתבסס על שני הרים ענקיים אשר נמצאים בתוך המרחב הגאוגרפי בו חיים בני הלוגברה. הרים אלו נקראים הר האתי (Eti) והר הלירו (Liru). בני הלוגברה רואים את עצמם כמחולקים לשניים, הלוגברה הגבוהים אורולבה (Urule'ba) והלוגברה הנמוכים אנדרלבה (Andrale'ba). בני הלוגברה הגבוהים מזוהים עם הר לירו והם חיים באזור והאב הקדמון שלהם הוא ג'קי (Jaki) שקבור ליד ההר. בני הלוגברה הנמוכים מזוהים עם הר האתי וחיים באזורו והאב הקדמון שלהם הוא אחיו של ג'קי-דריבידו (Dribidu) שקבור ליד הר האתי.
בקרב בני הלוגברה ישנה חלוקה ברורה בין השושלות ברור מי מזוהה עם איזה הר ועם איזה אב קדמון. ניתן להבחין בחלוקה בין הקבוצות בטקסי הקבורה כאשר הלוגברה הגבוהים קוברים את המתים עם הראש מופנה לכיוון הר הלירו ואילו הלוגברה הנמוכים קוברים את המתים עם הראש מופנה לכיוון הר האתי. על פי סיפור הבריאה האחים ג'קי ודריבידו הם צאצאים של בני האדם הראשונים אותם ברא האל אדורה (Adora): הזכר גובורוגו (Gborogboro), שפירוש המילה הוא "האיש שהגיע מהשמיים" והנקבה מאמא (Mema), שפירוש המילה הוא "האישה שהגיעה לבד".
בנוסף אליהם ברא האל אדורה את חיות המשק: על פי הסיפור המיתולוגי האישה מאמא נכנסה להריון לאחר שדם של עז ניתז על רגלה. יש הרואים סיפור זה כסימון של ווסת האישה והצהרה לפוריותה. מספרם המדויק של הצאצאים שנולדו עד הולדתם של האחים ג'קי ודריבידו אינו מדויק ומשתנה בין סיפור לסיפור. עם זאת המכנה המשותף של כלל הסיפורים הוא כי ג'קי ודריבידו הם האבות הקדמונים הראשונים של בני הלוגברה. האבות הקדמונים הגיעו לאדמה הנוכחית של אנשי לוגברה, התחתנו עם נשים והולידו שם את הילדים הראשונים שהם ראשי השבטים הראשונים. על פי האמונה, האבות הקדמונים נחנו בכוחות על טבעיים וכן היה ביכולתם לעשות קסמים וכשפים.
לבוש

אנשי הלוגברה מכונים "האנשים העירומים" בשל היחס שלהם לבגדים וללבוש. בימי קדם, רוב נשות הלוגברה לא לבשו חולצות והחלק התחתון של גופן היה מכוסה בחצאית או בעלים בלבד. כמו כן הגברים הלכו עירומים או לבשו עורות. הגברים נחשבים לציידים גדולים ומצוידים בקשתות וחצים כדי לצוד ולהביא אוכל לאנשי הלוגברה. כיום רוב אנשי הלוגברה מסתובבים עם ביגוד מערבי. באירועים חגיגיים הנשים עדין לובשות כיסויים מסורתיים באזור הערווה העשויים מעשבים ועלים.
טקסים > טקס הלידה

כאשר נולד ילד, הדבר הראשון שעושים הוא טקס ניתוק חבל הטבור. אם הילוד הוא זכר אז המיילדת נדרשת למשוך את חבל הטבור של התינוק ארבע פעמים עד הניתוק, אם הילוד הוא נקבה אז המיילדת נדרשת למשוך את חבל הטבור של התינוקת שלוש פעמים. בעקבות המנהג, במסורת של בני הלוגברה המספר ארבע מזוהה עם הגברים והמספר שלוש מזוהה עם שים.
לאחר הלידה האם נשארת בהתאוששות עם התינוק במשך שלושה או ארבעה ימים בהתאם למינו של העולל. האם נמנעת מלאכול מאכלים מסוימים ואינה יכולה לקבל את כלל המבקרים מחשש כי לחלקם יש כוונות רעות והם מעוניינים לפגוע בה או בתינוק הנולד. לאחר תקופת ההתאוששות ישנם פסטיבלים וחגיגות להולדת הילד שבסיומם מודיעים על שמו של התינוק הנולד. שמו של התינוק יהיה מושפע מהתקופה בה הוא נולד או לתקופת ההיריון של האם לדוגמה: תינוק אשר נולד בתקופת בצורת יקרא "אביריגה" (Abiriga), שפירוש המילה בשפה הלוגברית הוא "אומללות" או "רעב".
טקסים > טקסי התבגרות

ישנם שני טקסי התבגרות חשובים בזהות של בני ובנות הלוגברה. טקסים אלו מסמלים את המעבר של הילד מילדות לבגרות ונותנים לגיטימציה לנער או לנערה להינשא. טקס ההתבגרות ראשון הוא קעקוע של הגוף. הטקס השני הוא עקירה של שש השיניים הקדמיות של הלסת התחתונה. את הטקסים הללו עוברים בנים ובנות כאחד.
ביבליוגרפיה

Middleton, J. (1965). The Lugbara of Uganda . Case studies in cultural anthropology. New York: Holt, Rinehart and Winston. 2nd edition published 1992, Fort Worth : Harcourt Brace Jovanovich College Publishers.
Middleton, J. (1960). Lugbara religion; ritual and authority among an East African people. London: Published for the International African Institute by the Oxford University Press. Reprinted 1999;.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  The Lugbara Of Uganda, John Middelton, 1965
1 2 3 4  Lugbara religion; ritual and authority among an East African people, J meddlton, 1960
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533701305171  BnF: cb123919058 (data)  LCCN: sh85078092  SUDOC: 033008302
יממה שמשית

בזמן שכדור הארץ מסתובב סביב צירו הוא גם מסתובב סביב השמש (1). מאחר שאנו מודדים סיבוב סביב ציר ביחס לכוכבים הרחוקים (מחזור סידרלי) ומאחר וכדור הארץ מסתובב סביב השמש אזי בעוד שכל הכוכבים עוברים במצהר כל 23 שעות 56 דקות ו 4 שניות (2), השמש זקוקה לעוד כ 4 דקות על מנת לחזור לאותה הנקודה בשמיים(3). השמש בצהריים במצהר של כדור הארץ (1), כדו"א השלים סיבוב (360°) תוך 23 שעות 56 דקות ו 4 שניות והוא נמצא מול אותו מקום בו היה יום קודם (2) (יממה כוכבית), אך השמש זקוקה לעוד 4 דק' כדי להגיע למצהר (3)(יממה שמשית)
יממה שמשית (באנגלית, Solar Day) היא פרק הזמן המדויק שבו משלים כדור הארץ סיבוב על צירו ביחס לשמש והוא נמדד לפי פרק הזמן שחולף בין שני מעברים עוקבים של השמש בנקודה מסוימת בכיפת השמים. פרק זמן זה דומה ליממה השמשית הממוצעת בת 24 שעות בדיוק בה אנו רגילים להשתמש, אך ייתכן הפרש של עד 29 שניות המשתנה במחזוריות לאורך השנה.
הפרש זה מצטבר למינוס 16 דקות בנובמבר ותוספת 14 דקות בפברואר ביחס ליממה השמשית הממוצעת בה אנו רגילים להשתמש. ולכן מי שיצפה בשעון שמש בנובמבר בשעה 12:00 בצהרים יראה את השעה 12:16. ובפברואר בשעה 12:00 בצהרים יראה את השעה 11:46.
היממות השמשיות

היממה השמשית היא פרק הזמן שבו כדור הארץ משלים סיבוב על צירו ביחס לשמש. (בשונה מהיממה הכוכבית שמודדת את סיבוב כדור הארץ על צירו - ביחס לכוכבים).
כאשר בוחנים את סיבוב כדור הארץ על צירו ביחס לשמש, השלמת סיבוב שלם במדויק יתרחש בזמן שבו תיראה השמש בכיפת השמיים באותו המקום בדיוק שהיא נראתה בו ביום הקודם. פרק זמן זה אינו קבוע והוא משתנה במחזוריות לאורך השנה במספר שניות. על מנת להקל על השימוש בלוח השנה ובשעון, רגילים להשתמש בלוח השנה ב"יממה השמשית המומצעת" (באנגלית: Mean Solar Day) שהיא 24 שעות בדיוק. ובשעון האזרחי (UTC) המסונכרן בקרוב עם מיקום השמש הממוצעת וזאת על מנת להימנע ככל האפשר משימוש באורך היממה השמשית המשתנה כל הזמן.
ההפרש בין היממה השמשית הממוצעת ליממה השמשית הנראית יוצר שינוי במיקום השמש בכיפת השמים כפי שהיא נראית בזמנים קבועים (לפי השעון האזרחי המבוסס כאמור על היממה הממוצעת), תופעה זו נקראת אנלמה.
ההבדלים בין היממה השמשית ליממה שמשית ממוצעת

אורכה של היממה השמשית משתנה במקצת מיום ליום לכדי פער של 51 שניות בין יממה שמשית האחת לחברתה. הסיבות לשינויים הללו הן:
כדור הארץ מקיף את השמש במסלול אליפטי ועל כן על פי חוק השטחים השווים מהירות סיבובו סביב השמש משתנה. כאשר כדור הארץ קרוב לשמש הוא נע מהר יותר ואילו כאשר הוא רחוק מהשמש הוא נע לאט יותר. מאחר שמהירות סיבובו של כדור הארץ סביב צירו אינה משתנה באופן ניכר אזי הדבר גורם לכך שמהירות התנועה הזוויתית של השמש על פני כיפת השמיים משתנה כל העת.
מפאת נטיית צירו של כדור הארץ (מישור המילקה) ביחס למישור ההקפה שלו את השמש (מישור המשווה), השמש משנה את קו הרוחב השמיימי שלה במהלך השנה, והיטל מהירותה על קו המשווה השמיימי משתנה.
כתוצאה מהשינויים הללו, אורך היממה משתנה במשך השנה. היממה הארוכה ביותר ארוכה בכ-29 שניות מיממה ממוצעת (בת 24 שעות), והיממה הקצרה ביותר קצרה בכ-21 שניות מיממה ממוצעת, כך שהפער הגדול ביותר בין יממות שמשיות הוא 51 שניות.
ההבדלים בין היממה השמשית ליממה שמשית ממוצעת > משוואת הזמן

הפרשים אלו בין אורך היממה השמשית ליממה הממוצעת בת 24 שעות בה אנו משתמשים, גורמים לסטייה מצטברת בין שתי היממות שיכול להגיע למינוס 16 דקות בנובמבר ותוספת 14 דקות באפריל. ולכן מי שיצפה בנובמבר בשעה 12:00 בצהרים יראה את השעה 12:16. ומי שיצפה בשעון שמש בפברואר בשעה 12:00 בצהרים יראה את השעה 11:46.
הפרשים אלו שבים ומתאפסים מספר פעמים במהלך השנה. ההפרש המצטבר בין היממות מכונה משוואת הזמן בטבלה הבאה ניתן לראות את השינויים בהפרשים שבין היממות לאורך השנה.
| חצות ב12   (11:41 לזמן מקומי ת"א) | ימי השינויים הקיצוניים בדקות |
| --- | --- |
16 באפריל: 11 בפברואר +14.3
14 ביוני: 14 במאי -3.7
2 בספטמבר: 26 ביולי +6.4
25 בדצמבר: 3 בנובמבר -16.4
יממה כוכבית

כדור הארץ משלים הקפה סביב צירו אחת ל-23 שעות 56 דקות ו 4 שניות, ובאותו זמן הוא גם ממשיך בתנועתו להקפת השמש. בעוד שהכוכבים חוזרים למופעם במצהר האופק כל 23 שעות ו 56 דקות, נדרשים עוד כ-4 דקות בממוצע על מנת שהשמש תחזור למופעה במצהר. מכאן נובע ההבדל בין היממה השמשית שהיא אורכת 24 שעות ליממה הכוכבית שאורכה כ 4 דקות פחות מכך.
התארכות היממה

ישנן עדויות על שינויים נוספים באורך היממה שאינם מחזוריים, הנובעים ממספר גורמים פיזיקליים. למשל: כוחות הגאות במערכת ארץ-ירח גורמים להתרחקות הירח מכדור הארץ בשיעור של 3.8 ס"מ בשנה, שינויים קטנים נוספים הנובעים מתנועות של קרום כדור הארץ ביחס לציר הסיבוב, גורמים מטאורולוגיים הגורמים לשינויים עונתיים, וכן ישנם שינויים הנובעים מהקשר בין מעטפת כדור הארץ לגרעין שלו. השינויים הנגרמים מסיבות אלו הם קטנים ביותר ובעלי השפעה מצטברת של פחות משנייה בשנה.
אנלמה

אנלמה (באנגלית: Analemma) – עקומה דמוית הספרה שמונה המתקבלת ממסלול השמש בשמיים כפי שנראית בזמנים קבועים (לפי שעון שמשי ממוצע) מיום ליום. הצורה מתקבלת משילוב של קו הרוחב השמיימי המשתנה של השמש ומשוואת הזמן.
התמונה משמאל הופקה על ידי הרכבה של תמונות רבות של השמש, התמונות צולמו כל כמה ימים במשך שנה שלמה באותה השעה. מאחר שאורכה של היממה השמשית משתנה, השמש אינה חוזרת לאותה נקודה בשמיים ונוצרת תמונת השמונה הנקראת אנאלמה.
ראו גם

יממה
יממה כוכבית
אנלמה
שנה
חודש
אורך היממה
סיבוב כדור הארץ
ביאורים

↑  מאנגלית: Equation of Time; למילה "Equation" כאן אין את המשמעות המודרנית של משוואה. זהו מונח מהאסטרונומיה של ימי הביניים ששימש לציון התיקון הנדרש להשוואת שני גדלים שונים.
הערות שוליים

↑  בשעון היהודי והערבי היממה היא פרק הזמן החולף משקיעה לשקיעה(על פי הספר הזמנים בהלכה, א בניש)
↑  ברוס מקלור, Longest days accompany the December solstice, באתר EarthSky,‏ 18 בדצמבר 2022.
↑  צ'ארלס הייקס, The length of a solar day varies slightly, באתר The Durango Herald,‏ 7 ביולי 2017.
↑  שעוני משוואת הזמן – Equation Of Time – מה זה בכלל? באתר WatchGuru,‏ 23 בדצמבר 2021.
משוואת הזמן במהלך השנה (קו רצוף אדום). הקו הכחול הוא החלק הנובע מהמסלול אליפטי של כדור הארץ והירוק הוא החלק הנובע מנטיית צירו של כדור הארץ ביחס למישור המילקה. הקו האדום הוא הסכום של שניהם ומה שקורה בפועל.
הדגמה של אנלמה על ידי חיבור תמונות של מופעי השמש במהלך שנה שלמה
לחץ ברירה אבולוציוני

לחץ אבולוציוני, לחץ סלקטיבי או לחץ ברירה מופעל על ידי גורמים המפחיתים או מגבירים את הצלחת הרבייה בחלק מהאוכלוסייה, ומניעים את הברירה הטבעית. זהו תיאור כמותי של השינוי המתרחש בתהליכי ביולוגיה אבולוציונית, אך התפיסה הפורמלית מורחבת לעיתים לתחומי מחקר אחרים.
בגנטיקה של אוכלוסיות, לחץ ברירה מתואר בדרך כלל כמקדם ברירה (selection coefficient).
לחץ ברירה בעשב

דוגמה ללחץ ברירה אבולוציוני נצפתה בעשב ממין Anthoxanthum בסביבת מכרות. באזורים אלה קיים לחץ ברירה אבולוציוני לסבילות כלפי המתכות הנכרות שמזהמות את הסביבה, ונוצרות אוכלוסיות בעלות מידה שונה של סבילות כלפי המתכות. מאחר שבני הכלאיים שנוצרים אינם מותאמים היטב לסביבתם, נוצר לחץ ברירתי נגד רבייה בין האוכלוסיות, וכתוצאה מכך זמני הפריחה שלהן משתנים וגוברת ההאבקה העצמית.
לחץ ברירה בחומצות אמינו

הכנסת גן לסינתזה ביולוגית של חומצות אמינו, למשל הגן HIS4 תחת לחץ ברירה של חומצות אמינו בשמרים גורמת לשיפור הביטוי של גנים סמוכים, הנובע מקו-רגולציה גנטית בעת שעתוק של שני גנים סמוכים באאוקריוטים.
עמידות לאנטיביוטיקה

עמידות לתרופות בחיידקים היא דוגמה לתוצאה של ברירה טבעית. כאשר משתמשים בתרופה על זן של חיידקים, אלו שאינם יכולים להתנגד מתים ואינם מייצרים צאצאים. אלו ששורדים עלולים להעביר את גן העמידות לדור הבא (העברת גנים אנכית). הגן העמיד יכול לעבור גם לחיידק ממין אחר (העברת גנים אופקית). בשל כך, העמידות לתרופות עולה לאורך דורות. לדוגמה, בבתי חולים נוצרות סביבות שבהן פתוגנים כגון C. difficile פיתחו עמידות לאנטיביוטיקה. עמידות לאנטיביוטיקה מחמירה על ידי שימוש לא נכון באנטיביוטיקה. מעודדים עמידות לאנטיביוטיקה כאשר משתמשים באנטיביוטיקה לטיפול במחלות שאינן חיידקיות, וכאשר לא משתמשים באנטיביוטיקה לכל משך הזמן שנקבע או במינון שנקבע. עמידות לאנטיביוטיקה עשויה להיווצר עקב אי השתנות גנטית באוכלוסייה או מוטציות דה-נובו (חדשות) באוכלוסייה. כל מסלול יכול להוביל לעמידות לאנטיביוטיקה, שעשויה להיות סוג של הצלה אבולוציונית.[דרוש מקור]
עמידות לאנטיביוטיקה > זיהום נוזוקומי

Clostridioides difficile, מיני חיידקים גרם חיוביים המאכלסים את המעיים של יונקים, הם גורם עיקרי למוות על ידי זיהום נוזוקומי.
כאשר אוכלוסיות פלורת מעיים סימביוטיות מופרעות (למשל על ידי אנטיביוטיקה), האדם הופך פגיע יותר לפתוגנים. ההתפתחות המהירה של עמידות לאנטיביוטיקה מפעילה לחץ ברירה עצום על האללים המועילים של עמידות המועברים לדורות הבאים.
השערת המלכה האדומה מראה כי מרוץ החימוש האבולוציוני בין חיידקים פתוגניים לבני אדם הוא קרב מתמיד על יתרונות אבולוציוניים בהתחרות זה על זה. מרוץ החימוש האבולוציוני בין גורמי הארסיות המתפתחים במהירות של החיידקים לבין שיטות הטיפול של הרפואה המודרנית דורש מביולוגים אבולוציוניים להבין את מנגנוני העמידות בחיידקים פתוגניים אלה, במיוחד בהתחשב במספר ההולך וגדל של חולים מאושפזים. גורמי הארסיות שהתפתחו מהווים איום על חולים בבתי חולים, הסובלים מכשל חיסוני עקב מחלות או טיפול אנטיביוטי.
אצל חיידקים התפתחה ארסיות וזו מגבירה פתוגניות. אחד מגורמי הארסיות של C. difficile שעוזר לעמידות שלו לאנטיביוטיקה הוא הרעלים שלו: אנטרוטוקסין TcdA וציטוטוקסין TcdB. רעלים מייצרים נבגים שקשה לנטרל ולהסיר אותם מהסביבה. כך במיוחד בבתי חולים שבהם חדרו של חולה נגוע עשוי להכיל נבגים עד 20 שבועות.
המאבק בהתפשטות מהירה של C. difficile תלוי אפוא בשיטות תברואה בבתי חולים המסלקות נבגים מהסביבה. מחקר שפורסם ב-American Journal of Gastroenterology מצא שכדי לשלוט בהתפשטות של C. difficile יש להשתמש בכפפות C. difficile מיוחדות, לנקוט היגיינת ידיים, להשתמש במדי חום חד פעמיים ולחטא את הסביבה. אלה שיטות הכרחיות במתקני בריאות. הארסיות של הפתוגן הזה יוצאת דופן ועשויה לחולל שינוי קיצוני בגישות התברואה המשמשות בבתי חולים כדי לשלוט בהתפרצויות C. difficile.[דרוש מקור]
ברירה טבעית בבני אדם

טפיל המלריה יכול להפעיל לחץ ברירה על אוכלוסיות אנושיות. לחץ זה הוביל לברירה טבעית של אריתרוציטים הנושאים את המוטציה של הגן לאנמיה חרמשית. מבנה תא דם אדום שמקשה על נשיאת המוגלובין (Hb S) הוא מצב הגורם לאנמיה חרמשית. כך קורה באזורים שבהם המלריה מהווה דאגה בריאותית מרכזית, מכיוון שהמצב הרפואי של אנמיה חרמשית מעניק עמידות מסוימת למחלה זיהומית זו - בייחוד באפריקה שמדרום לסהרה.
עמידות בפני קוטלי עשבים וחומרי הדברה

כמו עם התפתחות עמידות לאנטיביוטיקה בחיידקים, עמידות לחומרי הדברה וקוטלי עשבים החלה להופיע עם כימיקלים חקלאיים נפוצים. למשל:
בארצות הברית זבובי הפירות הפוקדים מטעי תפוזים הפכו עמידים בפני מלתיון, חומר הדברה.
בהוואי וביפן, עש גב היהלום פיתח עמידות ל-Bacillus thuringiensis, המשמש במספר גידולים מסחריים כולל תירס Bt (חיידק Bacillus thuringiensis המשמש להדברה ביולוגית), כשלוש שנים לאחר שהחל בשימוש רב בו.
באנגליה, חולדות באזורים מסוימים פיתחו עמידות כה חזקה לרעל עכברים, עד שהן יכולות לצרוך עד פי חמישה ממנו מחולדות רגילות מבלי למות.
די-די-טי כבר אינו יעיל בהדברת יתושים המעבירים מלריה במקומות מסוימים, עובדה שתרמה להתעוררות המחלה מחדש.
בדרום ארצות הברית, העשב Amaranthus palmeri, המפריע לייצור כותנה, פיתח עמידות נרחבת לקוטל העשבים גלייפוסט.
בים הבלטי, ירידה במליחות עודדה את הופעתו של זן חדש של אצות ים חומות, Fucus radicans.
בני אדם שמפעילים לחץ אבולוציוני

פעילות אנושית יכולה להוביל לשינויים לא מכוונים בסביבה. לפעילות האנושית עשויה להיות השפעה שלילית על אוכלוסייה מסוימת, שתגרום למות פרטים רבים מהאוכלוסייה עקב אי התאמה ללחץ הברירה החדש הזה. הפרטים המותאמים יותר ללחץ החדש הזה ישרדו ויתרבו בקצב גבוה יותר מאלה שנמצאים בנחיתות. זה קורה לאורך דורות רבים עד שהאוכלוסייה כולה מותאמת טוב יותר ללחץ. זוהי ברירה טבעית בעבודה, אבל הלחץ נובע מפעילות מעשה ידי אדם כמו בניית כבישים או ציד. זה נראה בדוגמאות שלהלן של סנוניות צוקים ואיילים.
עם זאת, לא כל פעילות אנושית שגורמת ללחץ אבולוציוני מתרחשת בלי כוונה. הדבר מודגם בביות, בין השאר ביות כלבים ובגידול סלקטיבי לאחר מכן שהביא לגזעים השונים המוכרים כיום.
בני אדם שמפעילים לחץ אבולוציוני > עכסנים

באזורים המאוכלסים יותר באדם ובאזורי תנועה גברו הדיווחים על עכסנים שאינם מקשקשים. תופעה זו נהוג לייחס ללחץ ברירה על ידי בני אדם, אשר לרוב הורגים את הנחשים שהם מגלים. לנחשים שאינם מקשקשים יש סיכוי גבוה יותר שלא יבחינו בהם, ולכן הם ישרדו, יתרבו, וצאצאיהם, כמותם, ייטו פחות לשקשק.[דרוש מקור]
בני אדם שמפעילים לחץ אבולוציוני > סנוניות צוק

אוכלוסיות של סנוניות צוקים בנברסקה הראו שינויים מורפולוגיים בכנפיהן לאחר שנים רבות של מגורים ליד כבישים. באיסוף נתונים במשך למעלה מ-30 שנה, הבחינו החוקרים בירידה במוטת הכנפיים של אוכלוסיות סנוניות חיות, ובמקביל ציינו ירידה במספר סנוניות הצוקים שנהרגו ממכוניות חולפות. אותן סנוניות צוקים שנהרגו על ידי מכוניות חולפות הראו מוטת כנפיים גדולה יותר מאשר האוכלוסייה כולה. השפעות מבלבלות כמו שימוש בכבישים, גודל המכונית וגודל האוכלוסייה לא הראו כל השפעה על המחקר.
בני אדם שמפעילים לחץ אבולוציוני > אייל קנדי

לחץ אבולוציוני המוטל על ידי בני אדם נראה גם באוכלוסיות אייל קנדי. מחקרים אלו אינם בוחנים הבדלים מורפולוגיים, אלא הבדלים התנהגותיים. הוכח כי איילים זכרים מהירים וניידים יותר נוטים יותר ליפול טרף לציידים. הציידים יוצרים סביבה שבה בעלי החיים הפעילים יותר נוטים יותר להיכנע לטריפה מאשר בעלי חיים פחות פעילים. נקבות איילים ששרדו את השנתיים האחרונות, הפחיתו את פעילותן כל שנה, וכך לנקבות ביישניות יותר היה סיכוי גבוה יותר לשרוד. נקבות איילים במחקר נפרד הראו גם הבדלים התנהגותיים. נקבות מבוגרות הפגינו את ההתנהגות הבייישנית שאפשר לצפות תחת לחץ הברירה הזה.
בני אדם שמפעילים לחץ אבולוציוני > ביות כלבים

מאז ביות הכלבים, הם התפתחו לצד בני אדם עקב לחץ של בני אדם והסביבה. בני אדם וזאבים חלקו אותו אזור, והלחץ להתקיים בדו-קיום הוביל לביותם. לחץ אבולוציוני מצד בני אדם הוביל להתפתחות גזעים רבים ושונים שהקבילו לצרכים של התקופה, בין אם זה היה צורך בהגנה על בעלי חיים שהאדם החל לביית או צורך בסיוע בציד.
ציד ורעיית צאן היו כמה מהסיבות הראשונות לכך שבני אדם בחרו באופן מלאכותי תכונות שהם ראו מועילים. הרבייה הברירנית (הסלקטיבית) הזו המשיכה לבחירה בתכונות מסוימות הנחשבות לרצויות בכלבים מבויתים, כמו גודל וצבע, גם אם האתה תכונות שלא בהכרח מועילות לאדם. תוצאה לא מכוונת של בחירה זו היא שכלבים מבויתים נוטים גם לסבול ממחלות תורשתיות בהתאם לגזע הספציפי שלהם.
ראו גם

כשירות - מדד להצלחה רבייתית צפויה.
הישרדות הכשירים ביותר – ביטוי המתאר את המנגנון של הברירה הטבעית.
רצף שמור – רצפי DNA או RNA או חלבונים שנשמרים על פני הזמן בקרב מינים.
צחר

ערך זה עוסק בדמות מקראית. אם התכוונתם ליישוב בנגב, ראו .
צֹחַר (בכתיב מלא: צוחר) הוא דמות מקראית, בנו החמישי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לצחר היו חמישה אחים: ימואל, ימין, אהד, יכין ושאול.
צׂחר בתורה

בתורה מוזכרת משפחתו של צׂחר רק ברשימה הראשונה של בני שמעון, "וּבְנֵ֣י שִׁמְע֗וֹן יְמוּאֵ֧ל וְיָמִ֛ין וְאֹ֖הַד וְיָכִ֣ין וְצֹ֑וחַר וְשָׁא֖וּל בֶּן־הַֽכְּנַעֲנִֽית׃ (בראשית פרק מו פסוק י), אך ברשימה השנייה והשלישית הוא לא מופיע. זה כנראה, מפני שהוא נכחד או שלא נולדו לו ילדים. במקומו נכתב זרח, שהיה צאצא של שמעון, ככל הנראה משום שהיה משפחה גדולה וחשובה. לפי פירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' צחר וזרח הם אותו אדם, מכיוון שמשמעות שני השמות קשור לדעתו באור השמש. גם משפחתו של אהד לא מופיעה ברשימות אלו, אך הוא לא מופיע בשום רשימה, וזאת מאותה הסיבה, אך הוא כנראה נכחד מאוחר יותר.
צׂחר אצל השומרונים

אצל השומרונים צחר נקרא צהר (צוהר).
פירוש השם

פירוש השם צחר הוא צחור, לבן. שם זה הוא חלק מקבוצת השמות בהם נמצאים גם השמות לבן ותולע, הנקראים על שם צבעים.
על שמו

היישוב צוחר נקרא על שמו של צׂחר המקראי.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק י'
↑  ספר שמות, פרק ו', פסוק ט"ו
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק י"ב
1 2 3 4 5  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ו
↑  שכל טוב בראשית מ"ו י', באתר על התורה
↑  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך א
↑  צוחר, באתר eshkol.info
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ראצ'ד (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כותרת הפתיחה
 מבוסס על:  "קן הקוקייה" מאת קן קיזי
 סוגה:  אימה מותחן דרמה
 יוצרים:  אוון רומנסקי
 שחקנים:  שרה פולסון פין ויטרוק סינת'יה ניקסון ג'ון ג'ון בריונס צ'ארלי קארבר ג'ודי דייוויס שרון סטון
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיק:  שרה פולסון פול זאנץ
 מפיקים בפועל:  ראיין מרפי מייקל דאגלס אלין קשישיאן מרגרט ריילי ג'ייקוב אפשטיין
 חברת הפקה:  The Saul Zaentz Company Fox 21 Television Studios Ryan Murphy Productions
 הפצה:  נטפליקס
 אורך פרק:  45–62 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  18 בספטמבר 2020 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
ראצ'ד (באנגלית: Ratched) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית המבוססת על הספר והסרט "קן הקוקייה" מאת הסופר קן קיזי ומהווה פריקוול עבורם. הסדרה נוצרה על ידי אוון רומנסקי ומככבת בה השחקנית שרה פולסון כדמותה האייקונית של האחות ראצ'ד האכזרית.
הסדרה עלתה לשידור בכל הפלטפורמות של שירות הזרמת המדיה נטפליקס ב-18 בספטמבר 2020.
רקע עלילתי

הסדרה מתרחשת בשנת 1947 ומגוללת את סיפור המקור של האחות ראצ'ד ואת המסע והאבולוציה שהיא עוברת בדרכה להפוך מאחות רחמנייה למפלצת אכזרית בדמות אדם. בנוסף, הסדרה עוקבת אחר התקדמותה הרצחנית של האחות ראצ'ד באמצעות מערכת הטיפולים הפסיכולוגיים.
צוות השחקנים > ראשי

שרה פולסון – האחות מילדרד ראצ'ד
פין ויטרוק – אדמונד טולסון
סינת'יה ניקסון – גוונדולין בריגס
ג'ון ג'ון בריונס – ד"ר ריצ'רד הנובר
צ'ארלי קארבר – האק פיניגן
ג'ודי דייוויס – האחות בטסי בייקר
שרון סטון – לנור אוזגוד
צוות השחקנים > משני

קורי סטול – צ'ארלס ויינרייט
וינסנט ד'אונופריו – המושל ג'ורג' מילבורן
אליס אנגלרט – דולי
אמנדה פלאמר – לואיז
ז'רמן ויליאמס – הרולד
אנני סטארק – לילי קארת'רייט
ברנדון פלין – הנרי אוזגוד
מייקל בנג'מין וושינגטון – טרבור בריגס
סופי אוקונדו – שרלוט וולס
צוות השחקנים > אורח

האנטר פאריש – האב אנדרוז
רוברט קרטיס בראון – מונסיניור סאליבן
דייוויד וולס – האב מרפי
אמילי מסט – האחות אמיליה אמרסון
דניאל די טומאסו – דריו סלבאטור
הארייט סנסום האריס – אינגריד
סטן ואן וינקל – דייל הרמן
ליז פמי – ליאונה
ג'וזף מרסל – לן ברונלי
בן קראולי – רג'י המפסון
רוזנה ארקט – אנה
קרי קנפה – דוריס מייפייר
בנג'מין ריגבי – קייס היטשן
סקירה > סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 18 בספטמבר 2020 | 18 בספטמבר 2020 |
סקירה > עונה 1

|  מספר פרק |  מספר פרק בעונה |  שם הפרק באנגלית |  שם הפרק בעברית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Pilot | פיילוט | ראיין מרפי | אוון רומנסקי | ‏18 בספטמבר 2020 |
| 2 | 2 | Ice Pick | דוקרן קרח | ראיין מרפי | איאן ברנן | ‏18 בספטמבר 2020 |
| 3 | 3 | Angel of Mercy | מלאך של חסד | נלסון קראג | איאן ברנן | ‏18 בספטמבר 2020 |
| 4 | 4 | Angel of Mercy, Part II | מלאך של חסד: חלק שני | מייקל אופנדאל | אוון רומנסקי | ‏18 בספטמבר 2020 |
| 5 | 5 | The Dance | הנשף | מייקל אופנדאל | איאן ברנן | ‏18 בספטמבר 2020 |
| 6 | 6 | Got No Strings | אני יורד מן החוטים | ג'סיקה יו | ג'ניפר סולט ואיאן ברנן | ‏18 בספטמבר 2020 |
| 7 | 7 | The Bucket List | רשימה שלמה של תלונות | ג'ניפר לינץ' | איאן ברנן | ‏18 בספטמבר 2020 |
| 8 | 8 | Mildred and Edmund | מילדרד ואדמונד | דניאל מינהאן | איאן ברנן, אוון רומנסקי וג'ניפר סולט | ‏18 בספטמבר 2020 |
הפקה > פיתוח

ב-6 בספטמבר 2017, הוכרז שנטפליקס הזמינה לסדרה שתשמש כפריקוול עבור הסרט "קן הקוקייה" שתי עונות בהיקף של תשעה פרקים לכל עונה. על פי הדיווחים, נטפליקס זכתה במכרז להפצת הסדרה וגברה על הולו ועל אפל, שגם היו מעוניינים בפיתוח הפרויקט. הסדרה נוצרה על ידי אוון רומנסקי, שגם כתב את התסריט עבור פרק הפיילוט של הסדרה. מי שהסכים בסוף להפיק את התסריט שלו היה התסריטאי והמפיק ראיין מרפי, שבמשך שנה ניסה לשריין את הזכויות עבור דמותה של האחות ראצ'ד במשא ומתן מול שאול זאנץ ומייקל דאגלס, שהיו בעלי הזכויות מהפקת הסרט המקורי. מרפי עתיד לביים את פרק הפיילוט ולהפיק את הסדרה בפועל לצדם של דאגלס, אלן קשישיאן, מרגרט ריילי וג'ייקוב אפשטיין.