stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלתר קציזנה
קורות חיים > בוורשה > צלם

במשך כמעט כל שהותו בוורשה, עד לבריחת המשפחה משם ב-1939, ניהל קציזנה בעיר סטודיו משגשג לצילום. הוא הפיק צילומי דיוקן רבים, לקח עִמו את המצלמה לכל מקום ואף יצא מפעם בפעם לנסיעות בשליחות עיתונאית. בתוקף תפקידו כצלם ביקר גם ברומניה, באיטליה, בספרד ובמרוקו, ואף ביקר בארץ ישראל. גם כאשר היה בנסיעות למטרות הרצאה וקריאה בציבור – נסיעות שהובילו אותו לקצותיה הנידחים של פולין – הייתה המצלמה בת־לווייתו הקבועה; וכך יצא כי במהלך חייו הלכה והצטברה באמתחתו אסופת תמונות עשירה, שבה תועדו חיי היום־יום של בני כל שדרות החברה היהודית בפולין. האוסף ההיסטורי רב־הערך של קציזנה הושמד כולו במהלך הכיבוש הנאצי – למעט מבחר של כ־700 תמונות ששרדו, היות שנשלחו על ידיו קודם לכן לארצות־הברית, ברובן כתרומה ליומון הניו־יורקי היידי "פֿאָרווערטס". תמונות אלה, שהן חלק חשוב מעבודתו, שמורות כיום בארכיון ייִוואָ (המכון למחקר יהודי) במנהטן.
בתחילה עבד קציזנה בשירות ארגון העזרה הניו־יורקי למהגרים יהודיים היא"ס (HIAS), וצילם תמונות שנועדו להראות את מצוקת היהודים במזרח אירופה. כאשר הובאו התמונות לעיונו של העורך הראשי של "פֿאָרווערטס", אברהם קאהאן, הוא הציע לקציזנה שיתעד את החיים היהודיים ברחבי פולין עבור קוראי העיתון. מעתה שימש קציזנה צלם וכתב שטח של "פֿאָרווערטס", ומשימתו הוגדרה: "לתעד את החיים במולדת הישנה". במהלך עשר השנים הבאות נסע לאורכה ולרוחבה של פולין, בצלמו הן את העשירים והן את העניים, ואת הסביבה שבה חיו. התמונות שצילם הופיעו בקביעות במוסף יום א' של העיתון, ב-"Art Section" (מדור האמנות). קציזנה צילם כל דבר שעשוי היה לדעתו לעניין את הקורא היהודי־אמריקאי.
הכמות האדירה של תמונות שנתבקש (ואף ביקש בעצמו) לספק הביאה את קציזנה לחפש כל העת אחר מוטיבים חדשים לתצלומים. בשלב מסוים אף ויתר על הסטודיו שלו, במטרה לפנות לעצמו זמן ומשאבים לחיפוש אחר מוטיבים נוספים ולנסוע לכל קצות פולין ומחוזותיה. על רקע זה נפגע קציזנה, באשר חש שהוא נתפס רק כצלם; העורך הראשי של "פאָרווערטס", קאהאן, לא הדפיס ולו טקסט אחד משלו, והעדיף את שירותיו של ישראל יהושע זינגר ככתב שטח. ואולם על ערכו של קציזנה כצלם אין עוררין; "אף אחד לא הכיר את 'פוילן' טוב יותר מקציזנה".
קורות חיים > במלחמת העולם השנייה

קציזנה אהב את פולין מולדתו – עד כדי כך שגם לנוכח הסכנה הממשמשת ובאה ערב מלחמת העולם השנייה, וחרף העובדה שנמצאו בידו אישורי נסיעה לארצות־הברית, לא יכול היה להחליט בלב שלם על עזיבתה. מיד עם פלישת גרמניה לפולין בספטמבר 1939, ברח קציזנה מוורשה ללבוב, שנכבשה (בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב) על ידי הסובייטים. ההיסטוריון דב לוין ציין כי קציזנה, שעוד לפני המלחמה נהנה מהכרה כסופר וכמחזאי בולט, היה אחת הדמויות המרכזיות בחוג הסופרים היהודים בלבוב: "באופן טבעי ראו בו עתה הסופרים את דוברם, במיוחד משום שזכה ליחס חיובי גם מצד השלטונות הסובייטיים ומילא תפקידים חשובים כמו: יועץ אמנותי על יד התיאטרון היהודי הממלכתי בלבוב, ומנהל 'השעה היהודית' ברדיו לבוב. מתוך יחס השלטונות אליו, הסיקו רבים, שאין השלטונות הסובייטיים חוסמים את דרכם של הפליטים היהודים בתחום האמנות".
עם פלישת הצבא הגרמני ללבוב 1941 נפרד אלתר מאשתו ומבתם, שנותרו מאחור מתוך הנחה כי יחוסו עליהן, ונמלט ברגל עם אלפי פליטים אחרים מזרחה לטרנופול.
קורות חיים > במלחמת העולם השנייה > מותו

בעת שכבר הייתה טרנופול תחת הכיבוש הנאצי, הוכה קציזנה למוות בבית הקברות היהודי בעיר ב-7 ביולי 1941, בפוגרום שביצעו משתפי פעולה אוקראינים, שבמהלכו הוכו למוות כ-5,000 יהודים. בן 56 היה במותו. השמועה על דבר מותו הגיעה לארץ ישראל מבעד לערפילי המלחמה, ושנה לאחר מותו פרסם ידידו הסופר פלק הלפרין רשימה על כך בעיתון "דבר".
אחד המעטים שניצלו מהטבח היה המשורר הצעיר נחמן בליץ (Nachman Blitz), שתיאר בפרטי פרטים בדו"ח שמסר את העינויים והייסורים שנאלץ קציזנה לעבור, וכיצד הוכה לבסוף למוות. עדות ראייה זו, אשר התפרסמה ב-1945 באחת מן המהדורות הראשונות של היומון היידי "דאָס נײַע לעבען" ('החיים החדשים'), הייתה מהעדויות הראשונות שתיארו את זוועותיה של השמדת היהודים בשואה. עדותו של בליץ על מותו של קציזנה התפרסמה בסוף שנות ה-50 ב"מעריב".
קורות חיים > משפחתו

אשתו של אלתר, חנה קציזנה, נרצחה במחנה בלז'ץ. בתם היחידה, שולמית (כונתה בפי כול "מיטקֶה" או מיטֶה"; לימים נקראה Sulamita), ניצלה תוך התחזות לגויה בעזרת מסמכים פולניים. בשנת 1946, לאחר המלחמה, נישאה לשגריר איטליה בפולין, אאוג'ניו ריאלה (Eugenio Reale), וגרה באיטליה עד מותה ב-1999. שולמית קציזנה־ריאלה הקדישה חלק ניכר מחייה לטיפוח מורשתו הספרותית והאמנותית של אביה.
הכרה ביצירתו לאחר מותו

בשנת תשט"ז תורגם מחזהו "הדֻכַּס" לעברית. באותה שנה (1955) נערך בישראל ערב לזכרו, שבו לקחו חלק סופרים ואנשי ציבור רבים. לרגל האירוע ביקרה בתו בארץ לראשונה.
בשנת 1967 החלה לצאת בהוצאת י"ל פרץ בתל אביב אסופת כל כתביו; בכרך הראשון הובאו כמה מיצירותיו הבולטות: המחזה הנודע "הדוכס", הדרמה האחרונה שלו, "האופרה של היהודי", וכן בלדות וגרוטסקות. לרגל הופעת הכרך ביקרה בתו שוב בישראל, ובבית ליסין נערך ערב שהוקדש לזכרו וליצירתו של קציזנה.
בתוך כך תורגמו כמה מסיפוריו לעברית ויצאו בשנת תשל"א (1970) תחת הכותר "פנינים חולות: ועוד סיפורים" בספריית תרמיל (משרד הביטחון – ההוצאה לאור).
בשנת 2012 תורגם הרומן "שטאַרקע און שוואַכע" לעברית ופורסם בשם ׳חזקים וחלשים׳. המתרגמת, בלהה רובינשטיין, ציינה כי ראתה כמשימה חשובה במעלה "להציע לקוראי העברית יצירת מופת זאת, שכמעט נשכחה מלב".
כמה מיצירותיו ראו אור גם בתרגום לצרפתית, לאיטלקית ולאנגלית.
בית "יד שרה" בראשון לציון הוקם לזכרם של אלתר וחנה קציזנה. עשרות מתצלומיו הוצגו שם, לראשונה בישראל.
אוסף על שמו שמור בספרייה הלאומית
יצירותיו > אוסף תצלומיו

Marek Web and Shara Kay (editors), Poyln: Jewish Life in the Old Country, New York: Metropolitan Books, 1999
יצירותיו > כתביו

סיפורת
אראבעסקן (׳ארבֶּסקות׳), ורשה: דפוס הענדלער, 1922. (179 ע')
רומן
שטאַרקע און שוואַכע (׳חזקים וחלשים׳): רומן בארבעה חלקים (2 כרכים), וילנה, ב' קלעצקין, תרפ"ט-1929–1930.
מחזות
דער גייסט, דער מלך (׳הרוח המלך׳): פואמה דרמטית בשלוש מערכות ושמונה קטעים, ורשה, דפוס הענדלער, תרע"ט-1919. (312 ע')
פּראָמעטעאוס (׳פרומתאוס׳): פואמה דרמטית, ורשה: די וועלט, תר"פ-1920. (56 ע')
דוכוס (׳הדוכס׳): מחזה בארבע מערכות, 1925 – עיבוד לסיפור על אודות גר הצדק אברהם בן אברהם (הגרף פוטוצקי), אשר תואר לראשונה בשנת 1749 בכתב היד האנונימי "מעשה גר צדק".
הוּרדוּס (׳הֶרוֹדְס אטיקוס׳): טרגדיה בחמש מערכות, וילנה: קלעצקין, 1926. (159 ע')
שוואַרצבּאָרד (׳שוורצבורד׳): רפורטז'ה סינתטית בשלוש מערכות ושמונה תמונות, 1937 – על שלום שוורצבארד. (יצא שוב בפריז בהוצאת קאמיטעט פאר יידיש און יידישער קולטור, 1980.)
דעם יידנס אָפּערע (׳האופרה של היהודי׳), 1937 – דרמה היסטורית מחיי האנוסים היהודים בפורטוגל במחצית הראשונה של המאה ה-18, בהתבסס על חיי מחבר הקומדיות הפורטוגזי האנוס אנטוניו ז'וזה דה סילווה. (יצא שוב ברומא בהוצאת בתו, 1967: "דעם אידנס אפערע: היסטארישע דראמא פון דעם לעבן פון אנטאניו דז'אזי דא סילווא".)
שירה
באלאדן און גראטעסקן (׳בלדות וגרוטסקות׳), ורשה: ח' בזשאזא, 1936. (148 ע')
מבחר כתביו
געקליבענע שריפטן (עורך: דוד ספארד), ורשה: יידיש בוך, 1951. (195 ע')
קיבוץ כתביו
געזאמעלטע שריפטן ("כל כתבי", 4 כרכים), תל אביב: פארלאג י.ל. פרץ, 1967–תשל"ב-1972:
כרך 1: "דער דוכוס"; "דעם יידנס אפערע"; "באלאדן און גראטעסקן". (318 ע')
כרך 2: "אראבעסקן", "פראמעטעאוס", "הורדוס". תש"ל. (344 ע') (בהוצאת המנורה)
כרך 3: "שטארקע און שוואכע" (חלק א). תשל"ב. (293 ע')
כרך 4: "שטארקע און שוואכע" (חלק ב). תשל"ג-1972. (378 ע')
יצירותיו בתרגום לעברית
אלתר קאציזנע, הדֻכַּס; עברית: אליהו חזן; הקדמה: ד.ב. מלכין, תל אביב: הוצאת מסך, תשט"ו. (111 ע')
אלתר קאציזנה, פנינים חולות: ועוד סיפורים; עברית: א.ד. שפיר, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור ('ספריית תרמיל'), תשל"א-1970. (124 ע')
אלתר קציזנה, חזקים וחלשים: רומן בארבעה חלקים; תרגמה מיידיש והוסיפה אחרית דבר: בלהה רובינשטיין, תל אביב: ידיעות ספרים, 2012. (614 ע')
אלתר קציזנה, ערבסקות; תרגמה מיידיש והוסיפה אחרית דבר: בלהה רובינשטיין, ירושלים: בלימה, 2022
ראו גם

רומן וישניאק
לקריאה נוספת

אברהם ברוידס, 'עם כתבי אלטער קאציזנע', מאזנים 26, 4 (1968), 311–312. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
שרית ילוב, 'על אלתר קציזנה', דבר, 7 ביוני 1985.
רוביק רוזנטל, 'העולם האבוד של אלתר קציזנא', על המשמר, חוֹתָם, 7 ביוני 1985, עמ' 18–19.
מרדכי חלמיש, "אלתר קציזנה", בתוך: יידיש בתפוצות: על סופרים ומשוררים, תל אביב: עקד, תשנ"ג 1993, עמ' 190 ואילך.
דב סדן, "על אלתר קאציזנה", אבני מפתן: מסות על סופרי יידיש, תל אביב: י.ל. פרץ, תשכ"ב 1961, כרך ג, עמ' 188–191. (וכן: חדשים גם ישנים, כרך ב: "בספרות יידיש ואגפיה: קולות ביקורות והדי פולמוס", תל אביב: עם עובד, תשמ"ז 1987, עמ' 128–130.)
שלמה בליס, "מיט דורשט צו וויסן און גערעכטיקייט: צו דער פערציקסטער יארצייט פון אלטער קאציזנע", פאלקס-שטימע (15 באוגוסט 1981), עמ' 6–8.
בער מארק, "אלטער קאציזנע – לעבן און ווערק", יידישע קולטור 47, 5/6 (1985), 46–49.
יצחק ניבארסקי [ניבורסקי], "אלטער קאציזנע", יידישע קולטור 1,59-2 (1997), 17–24.
דוד ספרד, "וועגן אלטער קאצינזעס שאפן", פאלקס-שטימע (20 בנובמבר 1982), 6–7.
דוד ספרד, "אלתר קאציזנע", יידישע קולטור 45, 2 (1983), 48–54.
יצחק קאהאן, "אלטער קאציזנע – אין א געשיכטלעכער פערספעקטיוו", די צוקונפט 6/5,87 (1981), 181–185.
אברהם קוואַטערקאָ [קווטרקו], "ער לעבט אין אונדזער געדעכעניש", פאלקס-שטימע 31 (1981), עמ' 5, 7.
יעקב ראָטבאום, "אלטער קאציזנע – דער מענטש און קינסטלער", יידישע קולטור 44, 2 (1982), 6–14; 44, 3 (1982), 25–30.
Joel Berkowitz and Jeremy Dauber (eds. and trans.), Landmark Yiddish Plays: A Critical Anthology, Albany: State University of New York Press, 2006, "Introduction": Alter Kaczne and The Duke, pp. 61-71. (באנגלית)
Ane Kleine und Nora Hahn (hrsg.), Alter Kacyzne als Schriftsteller: original und übersetzt - eine kleine Bücherschau; Katalog zur Ausstellung zum VIII Symposium für Jiddische Studien in Deutschland, Universität Trier und Schweich, 26-28 September 2005. (בגרמנית)
Simon Neuberg, "קאציזנעס און אנדערע גראמען", Jiddistik Mitteilungen: Jiddistik in deutschsprachigen Ländern (Trier) 41 (2009), 1-13.
Carol Zemel, "Imaging the shtetl: diaspora culture, photography and Eastern European Jews", in: Nicholas Mirzoeff (ed.), Diaspora and Visual Culture: Representing Africans and Jews, London: Routledge, 2000, pp. 193-206. (על תצלומיהם של קציזנה ומשה וורוביצ'יק-רביב)
כבל מאריך

כבל מאריך דו-גידי עם חיבור אמריקאי (NEMA-1)
כבל מאריך הוא מערכת הכוללת כבל חשמלי גמיש עם תקע בקצה אחד ושקע אחד או יותר בקצהו השני, המיועדת להזנה זמנית של מכשירים חשמליים. המונח מתייחס בדרך כלל לכבלים בשימוש ביתי או דומה (משרדי וכיוצ"ב), אך שימוש בכבלים מאריכים נעשה באופן שוטף לעבודות באתרי בנייה, גינון, להופעות ועוד. אם התקע והשקע מסוגים שונים, נחשב הכבל המאריך כ"כבל מתאם".
מבנה > אורך

כבלים מאריכים מיוצרים באורכים שונים. כמוצר מדף נפוצים כבלים באורכים מ-50 סנטימטר ועד 10 מטר, לשימוש מקצועי נפוצים כבלים באורך עד 50 מטר.
מבנה > גידים

כבלים חד פאזיים כוללים 3 מוליכים ותלת פאזיים 5. כל אחד מהמוליכים בנוי מצמה של תיילי נחושת בקוטר שנע בין 0.1 מ"מ עד 1 מ"מ המעניקים לכבל את גמישותו. שטח חתך המוליכים עצמם משתנה. מגבלות ההספק אותו ניתן להעמיס על הכבל בצורה בטוחה תלויה בשטח חתך מוליכי הכבל. בישראל, למשל, רוב הכבלים לשימוש ביתי מוגבלים להספק של 2.2 קילוואט.
מבנה > ציפוי

ציפוי הכבל מחומר מבודד, ברוב המקרים פוליוויניל כלוריד, נאופרן(אנ') או גומי. ציפוי כבלים סטנדרטי נועד לטמפרטורת סביבה בטווח שבין 25- עד 40 מעלות צלזיוס, קיימים ציפויים מתאימים לטמפרטורה אופפת של עד 90 מעלות צלזיוס. בנוסף, קיימים ציפויים עמידים לקרינת שמש ישירה, לחשיפה לשמנים, למים, וללחץ מכני מוגבל.
ציפוי כבלים מגיע בצבעים שונים, בהתאם לסוג הכבל ולתקינה. בישראל נפוצים שלושה צבעים: לבן - לכבלים המיועדים לשימוש ביתי, כתום מבריק ושחור - לכבלים המיועדים לשימוש מקצועי.
מבנה > חיבורים

חיבור וניתוק כבל מאריך למקור הזנה ולמכשירים נעשה ללא שימוש בכלים. כבלים מאריכים יכולים להיות בעלי שקע אחד או יותר. לעיתים מתווסף לשקעים מתג מואר הנותן חיווי על קיום מתח חשמלי בכבל ומאפשר כיבוי כל השקעים. קיימים גם שקעים הכוללים מנגנון בטיחות למניעת התנתקות מקרית (כתוצאה ממשיכה לא מכוונת, למשל), מכסים להגנה בפני חדירת מים כשהכבל אינו מחובר, ועוד.
מבנה > אמצעי עזר נוספים

כבלים ארוכים מגולגלים בדרך כלל על תוף כבלים. לעיתים הכבל מחובר ישירות לתוף והתוף כולל שקעים.
סיכונים

כבלים מאריכים מהווים סיכון בטיחותי. 31% מתאונות העבודה הכרוכות בהתחשמלות נבעו מכבלים מאריכים, והם מהווים גם גורם שכיח לשריפות בבתי מגורים, בדרך כלל עקב התלקחות הכבל בשל פגיעה בבידוד או העמסתו יתר על המידה.
הבידוד של כבלים מאריכים, במיוחד כבלים דו-חוטיים קלים, נפגע בקלות על ידי צביטה, מעיכה או שחיקה. אם חוטי המתכת הפנימיים נמעכים, למשל על ידי לחיצת החוט על ידי דלת, נוצר מקטע צר יותר מחלק הארי של החוטים שיוצר נקודת התנגדות גבוהה. במקרה כזה, עלולה להתפתח בנקודת הפגיעה טמפרטורה חריגה שגורמת לפגיעה בכבל.
כבלים עלולים להינזק גם בחיבורי התקע והשקע (בשני צדדיהם) בגלל משיכה מוגזמת, תופעה נפוצה עקב מעידת אנשים עליהם.
עומס יתר עלול לגרום לכבל מאריך להתחמם עד לנקודה שהבידוד שלו נמס או מתפחם. גם מכשירי חימום בקרבת הכבל עלולים לגרום נזק חום לבידוד של חוט, להמיס או לשרוף אותו.
בעלי חיים עלולים ללעוס את החוטים ולהסיר חלק מהבידוד.
בכל אחד מהמקרים הללו אם לא מבחינים בנזק והכבל לא תוקן או הוצא משימוש, הנזק עלול להוביל לקשתות או לקצר חשמלי בין החוטים שעלולים להצית חומרים סמוכים. גם חוטים חשופים של כבל מאריך עם בידוד פגום מהווים סכנת הלם לאנשים ולבעלי חיים.
בטיחות בשימוש > פריסה וחיבור

לפני שימוש בכבל מאריך יש לוודא כי העומס הכולל הצפוי להיות מחובר אליו אינו עולה על העומס המרבי המותר.
יש לבחור כבל באורך המזערי המאפשר את חיבור המכשיר. בכל מקרה, יש לפרוס את הכבל לכל אורכו - אין להשאיר חלק מהכבל כרוך סביב עצמו ואין לאפשר קשרים. אין לחבר כבלים מאריכים זה לזה.
על הכבל להתחבר לשקע המזין בצורה אנכית - כלומר מהשקע המזין הכבל יורד ישירות לרצפה ושם משנה את כיוונו לכיוון המשך התוואי.
התוואי צריך להיות מוגן ככל האפשר ומרוחק משטחים בהם עוברים אנשים ובעלי חיים - למשל מונח על הרצפה בצמוד לקירות. אם המכשיר החשמלי צמוד לקיר ההזנה צריכה להגיע מאחוריו. כאשר מכשיר אינו צמוד לקיר, מומלץ לנקוט באמצעים למניעת מעבר בין המכשיר לבין הקיר. בכל מקרה, כבל מאריך המונח על הקרקע צריך להיות מוגן מפני דריכה או משיכה מקרית. עם זאת, אין לכסות אותם בשטיח, מכיוון שהדבר עלול ליצור סכנת שריפה.
מומלץ שלא להעביר כבלים מאריכים דרך פתחים הניתנים לסגירה כדלתות וחלונות, בשל הסכנה להגרמות נזק לכבל בעת טריקת דלת או סגירת חלון.
לאחר פריסת הכבל, יש לחבר אליו קודם את המכשיר ורק לאחר מכן לחברו לשקע ההזנה.
בטיחות בשימוש > תחזוקה

כבל מאריך נועד, כאמור, לשימוש זמני בלבד. בכל מקרה של מכשיר חשמלי הנמצא במקום קבוע לאורך זמן רב הפתרון הבטיחותי הוא התקנת שקע חשמל קבוע על ידי חשמלאי מוסמך. עם זאת, המציאות מכתיבה לעיתים שימוש לאורך זמן. במקרים אלו, מומלץ לבדוק חזותית את הכבל לכל אורכו ולוודא שאין סימני פגיעה בציפוי, בתקע ובשקעים. זיהוי סימן לפגיעה (חריכה, חתך, מעיכה, סימני לעיסה וכדומה) מחייב החלפה מיידית של הכבל.
בנוסף, יש לוודא שלא חוברו במשך זמן השימוש מכשירים נוספים לכבל, באופן שהעומס החשמלי עליו עולה על המותר.
אם בזמן השימוש בכבל עולה מחלק כלשהו ריח של פלסטיק שרוף יש לנתקו מיידית מהחשמל ולהחליפו.
בדיקה תקופתית חשובה במיוחד עבור כבלים שעשויים לשמש במקומם במשך זמן רב, למשל מאחורי רהיטים, שבהם נזק עלול להיעלם מהעיניים ובמקרה של תנאים המגבירים את הסיכון להתרחשות שריפה או התחשמלות, למשל הצטברות אבק, לכלוך ולחות, נוזלים שנשפכו על הכבל ובעיקר באזורי החיבורים, וכיוצ"ב.
ראו גם

בטיחות בשימוש במכשירי חשמל ביתיים
כבל מאריך עם 4 שקעים בריטיים, נורת חיווי ומתג נפרד לכל שקע
כבל מגולגל על תוף, מיועד לפריסה ואיסוף נוחים ולמניעת פגיעות בכבל כשאינו בשימוש
דוד קרונגלס

הרב דוד קרונגלס (ה' באייר ה'תרס"ח, 6 במאי 1908 – י"א בטבת ה'תשל"ג, 16 בדצמבר 1972) היה רב חרדי-ליטאי בבולטימור בארצות הברית, ששימש כמשגיח רוחני בישיבת נר ישראל, וחיבר ספרים על הש"ס ועל ענייני מוסר.
נולד בקוברין שבבלארוס לעזרא וחיה, והתייתם בגיל צעיר. למד בישיבת מיר, שם נודע כ"דוד קוברינר" והיה תלמידו של הגאון רבי ירוחם לבוביץ. במלחמת העולם השנייה נסע עם הישיבה לשנגחאי. בשנת ה'תש"ח, הוא התחתן עם ביילא, שנפטרה ב-כ"ו באלול ה'תש"ף, (15 בספטמבר 2020).
במהלך שנות לימודיו בישיבת מיר הוא היה אחראי על התלמידים שהגיעו מגרמניה ומארצות הברית. כתוצאה מכך התיידד קרונגלס עם הרב הרמן נויברגר, שלימים התמנה לאחד מראשי ישיבת נר ישראל והביא את הרב קרונגלס לכהן בישיבה.
תפקידיו

בשנת ה'תש"ה הגיע לקנדה עם קבוצת פליטים, והוזמן לשמש כמשגיח רוחני בישיבת נר ישראל שם היה עד ערוב ימיו. שימש גם כמגיד שיעור, והיה מוסר שיעור לבני הישיבה המתקדמים ביותר. פיתח גם רבים ממנהגי התפילות בישיבה, במיוחד בנוגע ימים הנוראים. מדי שנה ביארצייט שלו, שיעור נמסר בישיבת בנר ישראל המבוססת על שיעוריו וחידושיו.
ספריו

"דברי דוד" – חידושים על זרעים
"חידושי רבי דוד קראנגלאס" – על הש"ס ב' כרכים
"שיחות חוכמה ומוסר"
בנוסף, הוציאה רעייתו זיכרונות מבעלה בחוברת בשם "שיחת חולין של תלמידי חכמים".
הערות שוליים

1 2  Horowitz, Dovid (2014-08-27). "The September/Elul Tension - Hamodia.com". Hamodia. נבדק ב-2023-11-02.
↑  "Baltimore Jewish Life | Updated as of Sept. 16 @ 8:27 PM - BDE: Rebbetzin Baila Kronglas, a"h". www.baltimorejewishlife.com. נבדק ב-2023-11-02.
↑  lizensk12 (2009-02-27). "Rabbi Dovid Kronglas | kevarim.com". נבדק ב-2023-11-02.
↑  "Becoming Part of the Yeshiva World". Where What When. 2014-01-26. נבדק ב-2023-11-02.
↑  Scarr, Cindy (2021-12-14). "Reunited at Last - Mishpacha Magazine". נבדק ב-2023-11-02.
↑  "Baltimore Jewish Life | Commemoration of 43rd Yahrzeit of Ner Yisrael's Mashgiach, HaRav Dovid Kronglas, ZT'L (Photo Essay)". www.baltimorejewishlife.com. נבדק ב-2023-11-02.
↑  קרונגלס, דוד. "דברי דוד". היברובוקס. נבדק ב-2023-11-02.
↑  קרונגלס, דוד (1998). שיחות חכמה ומוסר. יוצא לאור בסיוע קבוצת תלמדו.
↑  שיחת חולין של תלמידי חכמים – קראנגלאס, דוד (לזכרו), באתר היברובוקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 29422296   WorldCat (עם VIAF): 29422296
איון (משחק וידאו)

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  25 בנובמבר 2008 
 סוגה:  משחק תפקידים המוני ברשת
 פיתוח:  NCsoft
 הוצאה לאור:  KOR: NCsoft   NA: NC Interactive  EU: Gameforge
 ארץ מקור:  קוריאה הדרומית 
 עיצוב:  יונגצ'אן ג'י (Yongchan Jee)
 דרישות תוכנה
 גרסה:  7.7 בקוריאה (נכון לאוגוסט, 2020)
 מנוע משחק:  CryEngine
 מצבי משחק:  משחק מחשב מרובה משתתפים 
 פלטפורמות:  Microsoft Windows
 דרישות מערכת
 מעבד:  Intel Pentium 4 2.8 Ghz או AMD Sempron+ 2800 (עם SSE2)
 זיכרון:  1GB
 כרטיס מסך:  NVIDIA GeForce 6600 / AMD Radeon X1550 או טוב יותר
 מקום פנוי:  30 ג'יגה
 בקרים:  מחשב, מסך, עכבר, מקלדת
 
איון: מגדל הנצח (בקוריאנית: 아이온: 영원의 탑, באנגלית: Aion: The Tower of Eternity) הוא משחק תפקידים המוני ברשת (MMORPG) במצב מרובה משתתפים מאת חברת NCsoft שיצא לראשונה ב-25 בנובמבר 2008. המשחק משלב בתוכו קונספט של שחקן נגד הסביבה (PvE - Player vs Environment) ושחקן נגד שחקן (PvP - Player vs Player), קונספט הידוע לרוב גם בשם PvPvE. המשחק כולו מתחולל באווירת פנטזיה. נכון ל-20 במאי 2009, באיון היו כ-3.5 מיליון שחקנים מאסיה. השדרוג הראשון שיצא לאיון שוחרר גם באמריקה הצפונית וגם באירופה ב-7 בספטמבר 2010 בשם "איון: התקיפה על בלוריאה" (באנגלית: Aion: Assault on Balaurea). ב-29 בפברואר 2012 הוחלט כי חברת Gameforge תוציא לאור את המשחק באירופה. המשחק באמריקה הצפונית הושק רשמית כמשחק חינמי ללא הגבלות ב-11 באפריל 2012. השדרוג השני שקיבל איון שוחרר באמריקה הצפונית ב-26 ביוני 2013 בשם "איון: הבוגדנות האפלה" (באנגלית: Aion: Dark Betrayal). השדרוג האחרון ביותר למשחק הושק באמריקה הצפונית ב-27 במאי 2020 בשם "איון: צללים על בלוריאה" (באנגלית: Aion: Shadows Over Balaurea).
אופן המשחק > מיומנויות

מיומנויות (Skills) הם יכולות התקיפה של הדמות. לדמויות שונות עשויות להיות מיומנויות שונות. את רוב המיומנויות רוכשת הדמות תוך כדי משחק. ככל שעולים רמות, כך מיומנויות הדמות משתפרות ומתחזקות.
אופן המשחק > שחקן נגד שחקן ושחקן נגד הסביבה (PvPvE)

רוב קרבות שחקן נגד שחקן ושחקן נגד הסביבה מתרחשים ב-Abyss וב-Balaurea - אזורים ייעודיים לכך. באזורים אלו ישנם מבצרים (Fortress) אשר יכולים להיכבש על ידי לגיונות (Legions) - קבוצה של כמה משתמשים המשחקים לרוב ביחד. הכיבוש על אותם מבצרים כולל קרבות של שחקנים עם שחקנים מהגזע הנגדי, ושחקנים נגד הסביבה (נגד בוטים - רובוטים ממוחשבים. נקראים גם NPC). בנוסף לכך, ישנם קרבות Sieges - קרבות על מבצרים גדולים יותר, שבהם משתתף מספר גדול יותר של שחקנים, במקסימום של 200 מכל גזע, ולקרבות אלה ניתן להגיע עם נשק מיוחד הנקרא "Siege Weapon". באיון, לא ניתן להילחם שחקן מגזע מסוים בשחקן מאותו הגזע, למעט קרבות דו-קרב.
השתתפות בקרבות שחקן נגד שחקן (PvP) מזכה בנקודות אביס (Abyss Points) או בנקודות כבוד (Glory Points). נקודות אלו עוזרות לשחקנים לעלות בדירוג (Ranks) במערכת דרגות האביס (Abyss Rank system), ואף ניתן להשתמש בנקודות אלו לרכישת פרסים שונים. שחקנים המדורגים גבוה במערכת דרגות האביס יכולים לקבל את התואר "Guardian General" - תואר שיזכה אותם בנתונים (Stats) שיחזקו את דמותם. את נקודות האביס ניתן להשיג כבר בתחילת המשחק על ידי מכירה של אבנים מיוחדות לבוט הנקרא LugBug. בנוסף, ניתן להשיג נקודות אלו ב-Herelym Mine - מקום במשחק בו מתנהלים קרבות שחקן נגד הסביבה, אליו שחקן אחד בלבד רשאי להיכנס בכל פעם. את נקודות הכבוד ניתן להשיג אך ורק על ידי פעילות של שחקן נגד שחקן, לדוגמה - השלמת משימות הכרוכות בקרבות עם הגזע השני. כמו כן, ניתן לאבד את נקודות האביס אם הדמות מובסת על ידי שחקן מהגזע השני.
אופן המשחק > קלאסים

כמו בכל משחק תפקידים המוני ברשת, קלאסים (Classes) הם "תפקידים", ועל השחקן לבחור אותם כבר בהתחלה לפי הדרך שבה הוא רוצה לשחק. באיון ישנם שישה סוגים של קלאסים בסיסיים שניתן לבחור אותם כשיוצרים את הדמות, וכל קלאס בסיס מתחלק לשני קלאסים עיקריים, שבאחד מהם בעצם משחקים. את הקלאס העיקרי ניתן לבחור כשמגיעים לרמה 10 ואז מקבלים משימה צהובה שבה ה-NPC, או הבוט, מבקש מכם לבחור את הקלאס העיקרי שלכם. כיום יש שישה קלאסים בסיסיים המחולקים לשנים-עשר קלאסים עיקריים.
אופן המשחק > קלאסים > Warrior / לוחם

מחולק ל-Gladiator / Templar.
Gladiator / גלדיאטור – תפקידו העיקרי הוא להילחם באויב מטווח קרוב. המתקפות שלו חזקות מאוד, יש לו גישה להרבה סוגי כלי נשק והרבה מיומנויות של תקיפה סביבתית, הידוע גם כ-AoE.
Templar / טמפלר – תפקידו לקבל את הפגיעה העיקרית, "ללכת בראש" אל האויב. יש לו הרבה מיומנויות הגנה, אך המתקפות שלו לא חזקות במיוחד.
אופן המשחק > קלאסים > Scout / סייר

מחולק ל-Assassin / Ranger. לסייר יש הרבה מיומנויות של זריזות, הסוואה, מתקפות פתע ושיתוק האויב.
Assassin / מתנקש – מאסטר בהסוואה ובמתקפות פתע. המתקפות שלו חזקות, ויש לו הרבה מיומנויות של שיתוק האויב.
Ranger / ריינג'ר – מעולה לתקיפה מטווח רחוק.
אופן המשחק > קלאסים > Mages / קוסמים

מחולק ל-Sorcerer / Spiritmaster. המתקפות של הקוסמים הן לטווח רחוק ויכול להיות חזקות מאוד, אבל הקוסמים נפגעים מאוד בקלות, לכן הם צריכים תמיד לשמור מרחק מהאויב ולנתב את דרכם בזהירות ובחכמה.
Sorcerer / מכשף – קלאס שיתוק האויב העיקרי במשחק. יש לו את המיומנויות הכי חזקות במשחק לתקיפה.
Spiritmaster / מאסטר הרוחות – יש לו הרבה מיומנויות שנותנות רעל לאויב (Debuff). בנוסף, הוא יכול לזמן ארבעה סוגי יצורים שונים שיעזרו לו בקרב.
אופן המשחק > קלאסים > Priest / איש דת

קבוצה לא תחזיק מעמד זמן רב בלי ריפוי (Healing) או לפחות הרבה דברים שיחזקו אותה, וזה בדיוק תפקידם של אנשי הדת. מחולק ל-Chanter / Cleric.
Cleric / כומר – קלאס הריפוי (Healing) העיקרי במשחק. יש לו הרבה כישופי ריפוי גם על מטרה אחת וגם על כמה מטרות יחד. כמו כן, הוא מסוגל להסיר כמעט כל רעל מעל עצמו ומעל חברי הקבוצה שלו.
Chanter / המזמר ברננה – גם לצ'אנטר יש אי אלו כוחות ריפוי, אך זה לא התפקיד העיקרי שלו, לכן לא מומלץ לקחת צ'אנטר כתחליף לקלריק. הצ'אנטר תוקף בדרכים מיוחדות, ותפקידו העיקרי הוא לספק תמיכה לחברי הקבוצה.
אופן המשחק > קלאסים > Technist / טכנאי

כשמדובר בלחימה, הטכנאים מסתמכים אך ורק על טכנולוגיה. מחולק ל-Gunslinger / Aethertech.
Gunslinger / אקדחן – מצויד ברובים ובתותחים, בעל יכולות תקיפה מעולות ויש לו כמה סקילים של שיתוק האויב.
Aethertech – ביכולתו לזמן רובוטים מכנים ענקיים המכונים "מבצרים" (Bastions), בהם הוא משתמש ככלי הנשק העיקריים שלו. הדבר האופייני לו ביותר הוא יכולת ההישרדות המיוחדת שלו לזמן רב.
אופן המשחק > קלאסים > Muse / בני השירה

זהו קלאס מאוד מיוחד, מאחר שמשלב בתוכו גם יכולות תקיפה טובות, גם קצת יכולות ריפוי וגם קצת יכולות תמיכה. מחולק ל-Songweaver / Vandal.
Songweaver / אורג השירים – מצויד בכלים מוזיקליים, שהם כלי הנשק שלו. מנגן מנגינות שמסוגלות לפגוע ולהשבית את האויב, או לחלופין לרפא את בני בריתו.
Vandal / ונדליסט – יצא בפאץ' 7.0. המתקפות של הונדליסט מאוד חזקות; יש לו את אחת ממיומנויות התקיפה הסביבתית (AoE) הכי חזקות במשחק, ועוד הרבה מיומנויות לפגיעה בכמה מטרות יחד.
אופן המשחק > קבוצות

ניתן לכנס קבוצות של 6 שחקנים ואף יותר שילחמו יחד בקרבות ויחלקו את פרסי הניצחון. ישנם אזורים מסוימים במשחק שמיועדים לכניסה של קבוצות בלבד. קבוצות ניתן לכנס כ-2 עד 6 שחקנים. ארבע קבוצות כאלה המשחקות יחד נקראות ברית (Alliance).
אופן המשחק > יצירה

יצירה, או באנגלית "Crafting", הוא תהליך במשחק שבו השחקן יוצר חפצים מיוחדים, בגדים, כלי נשק ועוד. לכל תהליך יצירה חובה לאסוף את החומרים המתאימים לו. לאחר שאסף את כל החומרים, על השחקן לערבב את כולם יחד לחפץ שהוא בוחר. יש דברים שכדי ליצור אותם נדרשת רמת יצירה גבוהה, וכדי לרכוש אותה, על השחקן להתאמן ולשפר את כישורי היצירה שלו. כמו כן, ישנם דברים רבים שלא ניתן ליצור.
אופן המשחק > תעופה

באיון, תעופה היא כלי חיוני בכל מיני קרבות, משימות ותהליכי יצירה. ניתן לעוף רק באזורים מסוימים, הנקראים אזורי תעופה (Flight Zones). כברירת מחדל, תעופה מוגבלת ל-60 שניות, אך ניתן להגדיל זמן זה על ידי לבישה של ציוד מיוחד, כנפיים, כותרות (Titles) ועזרים נוספים במשחק. כמו כן, בעת תעופה, יש אפשרות לשחקנים להשתמש בשיקויי תעופה, המגבירים את הזמן הנותר להם לעוף. כמו כן, במשחק ניתן גם לרחף בכל אזור, אך ריחוף אינו חופשי כמו תעופה רגילה.