stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הספרייה הלאומית אל-אסד
הערות שוליים

↑  عن المكتبة, web.archive.org, ‏2019-11-19
↑  None, World guide to library, archive, and information science associations, München : K.G. Saur, 2005, ISBN 978-3-598-21840-8
↑  Development of the Al Assad National Library: Syria, unesdoc.unesco.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301377705171  CiNii: DA16073466  GND: 5087590-5  ISNI: 0000 0001 2114 5215  LCCN: n85275910  RERO: 02-A016237686  SUDOC: 085670480  ULAN: 500306271  VIAF: 160999247   WorldCat (עם VIAF): 160999247
האקתון

האקתון (מאנגלית: Hackathon, הלחם של האקינג ומרתון) הוא אירוע יזמות אינטנסיבי, העושה שימוש בחוכמת ההמונים, בו המשתתפים מתחלקים לקבוצות חשיבה, היוצרות ומפתחות יחדיו רעיונות והמצאות פורצי דרך, במטרה לענות על אתגר אשר הוגדר על ידי מארגני ההאקתון או על ידי המשתתפים.
ההאקתון הוא אירוע תחום בזמן, הנמשך בין מספר שעות למספר ימים רצופים. מתודולוגיית ההאקתון התפתחה בעיקר בעולמות הטכנולוגיים, אך מיושמת גם אל מול שאלות חברתיות וציבוריות שונות.
האקאתון בחממת היזמות MESH מודיעין
האקאתון בנושא ויקיפדיה והטכנולוגיות הקשורות אליה שנערך בחיפה במהלך כנס ויקימניה העולמי בשנת 2011
האקתונים עשויים להתמקד בהשגת מגוון מטרות:
פיתוח תוכנות חדשות
ריכוז מאמץ והשלמת תוכנה קיימת
יצירת קהילה סביב תחום מסוים
מיתוג ובניית התדמית סביב הארגון עצמו או אחד ממוצריו
מציאת מענה ופיתוח תוצר עובד לאתגר ממשי עמו הארגון מעוניין להתמודד
להבדיל מכנס, ליבת ההאקתון איננה מבוססת על הרצאות ושיחות, והמשתתפים מתרכזים בעבודה בצוותים קטנים, שכל אחד מהם עובד על פתרון לבעיה שקשורה לנושא הכללי של ההאקתון. הנושא יכול להיות טכנולוגי או בעל עניין ציבורי או חברתי, כאשר התוצר הסופי יהיה לדוגמה, טכנולוגיות לחסכון במים, מצגת המציגה פתרון לשילוב אזרחים ותיקים בשוק העבודה, או סרטון הנוצר במטרה לקדם את תדמית ישראל בעולם.
הנושא יכול להיות גם פונקציונלי, למשל – תיקון באגים באבטחה של תכנה מסוימת, הקמת אתר אינטרנט לתועלת הציבור או פיתוח תשתית טכנית לאירוע חברתי. הצוותים יכולים להיות של משתתפים שהגיעו יחד להאקתון או של אנשים שחוברים לעבודה משותפת לצורך נקודתי.
הקבוצות בהאקתון מורכבות לרוב מאנשי עשייה כגון מפתחי קוד, מעצבים דיגיטליים לצד מנתחי נתונים, מומחי תוכן ו-Need Knowers בתחומים בהם עוסק ההאקתון.
האקתון יכול להיות סגור יותר ולאפשר השתתפות רק למתכנתים מוכרים ומומחים; כך, למשל נעשה בקהילת OpenBSD. יש גם קהילות פתוחות יותר; למשל האקתונים של ויקימדיה בדרך כלל פתוחים למשתתפים חדשים, ובנוסף לתיקון בעיות קשות על ידי מומחים מנוסים נערכות בהם גם סדנאות של העברת ידע למתכנתים חדשים. חברות מסחריות עורכות האקתונים כדי להכיר טכנולוגיות חדשות שלהן למתכנתים, או לשם פיתוח תכונות יצירתיות וחדשניות למוצרים שלהן. למשל רבות מהתכונות של פייסבוק התחילו בתור רעיון שעלה במהלך האקתון של החברה.
בישראל נערכים גם האקתונים שלא עוסקים בהכרח בתכנות; כך, נערך בבאר שבע האקתון שמטרתו למצוא פתרון לבעיית עפיפוני הטרור, וחברת Deloitte ערכה האקתון במסגרתו הפיקו המשתתפים סרט וידאו ב-24 שעות. בחודש אפריל 2019 נערך לראשונה בעולם, האקתון בנושא האירוויזיון בתל אביב, לכבוד אירוח התחרות בעיר.
קווים מנחים

נושא ההאקתון והאתגרים בו: הארגון מגדיר מה הנושא והאתגרים עברו מופק ההאקתון. האם זה לדוגמה פיתוח תוצרים להקמת תחנת משטרה חכמה, שילוב אזרחים ותיקים בשוק העבודה, יצירת חצר גן ילדים חדשנית ופורצת דרך וכן הלאה. מכאן נגזרת רשימה של אתגרים שקבוצות המשתתפים ינסו לפתח עבורם פתרונות ומענים.
סוג התוצר הסופי: התוצר הסופי הוא למעשה התוצר שקבוצות המשתתפים בו יוצרות ומפתחות במהלך כל זמן ההאקתון. תוצר זה מוצג בסוף ההאקתון בצורה של תערוכה בה השופטים ניגשים לכל אחד מהשולחנות, או בצורה בה כל קבוצה מקבלת בין 3 ל-7 דקות להציג את התוצר הסופי שלה בין כלל שופטי ההאקתון וקהל המשתתפים בו מהקבוצות השונות. מטרת התוצר הסופי הוא להמחיש את פתרון או מענה הקבוצה לאתגר שהוצג בתחילת ההאקתון על ידי מארגניו. התוצר יכול להיות מצגת, אב-טיפוס של יישום טכנולוגי - דיגיטלי, מודל אשר הודפס במדפסת תלת-ממד, סרטון, תוצר טכנולוגי-פיזי אלקטרוני, ועוד.
אופי המשתתפים: אופי המשתתפים נקבע לפי האתגר שמוצע והתוצר הסופי שמארגני ההאקתון מעוניינים לקבל בסוף ההאקתון. פילוח המשתתפים אשר יתקבלו להאקתון יהיה על פי יכולתם לייצר תוצר סופי איכותי והבנה והניסיון שיש להם עם האתגרים המוצעים
הרצאות / סדנאות: בהאקתון אין כמעט הרצאות וסדנאות, וזאת על מנת שמירב הזמן יוקדש כדי לייצר ולפתח תוצרים. עם זאת, נהוג לפתוח את ההאקתון בהרצאה אחת עד שתיים, אשר יעזרו למשתתפים לייצר תוצרים איכותיים. כמו כן, בזמן ההאקתון יש המקיימים סדנאות עזר קצרות שמטרתן לענות על שאלות טכניות ולהכין את המתחרים להצגת התוצר.
מנטורים: מנטורים הם מומחי ידע ובעלי ניסיון מקצועי מתחומים שונים הרלוונטיים להאקתון, אשר תפקידם להנחות ולהעניק מעצמם לטובת קבוצות המשתתפים, על מנת שאֵלֶּה יכולו להיעזר בהם כדי ליצור תוצרים איכותיים. המנטורים לרוב, מגיעים בהתנדבות וללא תמורה כספית. כאשר במהלך ההאקתון הם עוברים בין קבוצות המשתתפים או מוצמדים לקבוצה ספציפית לפי הנחיית מארגני ההאקתון.
שופטים: צוות השיפוט מורכב מאנשים בכירים בתעשייה, ממגזרים שונים הרלוונטיים לנושא ההאקתון. כמות השופטים מוגדרת יחסית לכמות המשתתפים בהאקתון. לדוגמה, בהאקתון בו ישנם כ־100 משתתפים, לא ירד מספר השופטים מארבעה ולא יעלה על שמונה שופטים. השופטים בהאקתון ידרגו כל קבוצה קבוצה בהאקתון על ידי מדדי שיפוט הנקבעו מראש.
מדדי שיפוט: נקבעים על פי התוצר הסופי שמארגני ההאקתון רוצים לראות בסופו והמטרות אשר הגדירו בהתחלתו. המדדים הסטנדרטיים הנקבעים לרוב הם חדשנות, איכות אב הטיפוס, חוזק הצוות, מענה על האתגר, ישימות בטווח זמן סביר, שכפול והגעה לקהל היעד ותוכנית עסקית.
פרסים: האקתון קורה לרוב במתכונת של תחרות. הפרסים יכולים להיות פרסים כספיים, או פרסים ערכיים כגון תעודות הוקרה, או לעיתים כניסה לתוכנית האצה וליווי הפיתוח על ידי מנטור אישי.
אירועים נלווים

לפעמים מתקיימים אירועים נוספים לפני או אחרי ההאקתון.
לפני ההאקתון:
Meetup - אירוע בלתי פורמלי, בסגנון הרצאה יחידה. מפגש 'מיטאפ' הנערך לפני ההאקתון הוא חלק ממסע שיווק הנעשה להאקתון כדי להאתר ולהזמין אליו משתתפים נוספים.
Kickoff - נקרא גם אירוע פתיחה, אירוע קדם ואירוע התנעה, הוא אירוע קצר, אשר מתרחש לאחר שההרשמה להאקתון נסגרה. באירוע זה חושפים למשתתפים את אתגרי ההאקתון, ומסייעים להם בהרכבת קבוצה לקראת ההאקתון.
Boot Camp טכנולוגי - "מחנה אימונים" טכנולוגי, נועד על מנת להכיר למשתתפים פלטפורמה או כלי טכנולוגי, בו מעוניינים המארגנים שהמשתתפים יעשו שימוש. זאת על מנת שלא לבזבז זמן יקר בלימוד הכלי בזמן ההאקתון עצמו.
אחרי ההאקתון:
Pitch Night - הוא מושג מתחום היזמות שפירושו אירוע בו מציגים יזמים את המיזמים שלהם מול צוות שופטים מהתעשייה או מספר משקיעים לצורך קבלת השקעה למיזם שלהם. כאשר בהאקתון בו יש מספר רב של קבוצות, עורכים חצי גמר ואת הגמר עורכים כאירוע נפרד.
Accelerator - תוכנית האצה או חממה טכנולוגית או חברתית, היא תוכנית בת מספר חודשים בלווי מנטורים ואנשי מקצוע מהתעשייה כדי לקדם את קבוצות המשתתפים הזוכות בהאקתון משלב הפיתוח לשלב הייצור.
סוגי האקתונים

האקתון חברה: האקתון סגור לעובדי החברה בלבד. לרוב במטרה לייצר גיבוש בין מחלקות שונות, לעמוד ביעדי החברה עם מוצר מסוים, או כדי לפתח חדשנות הקשובה לשטח ולעובדי החברה עצמה.
האקתון ציבורי: האקתון ציבורי הוא האקתון הפתוח לכולם, אם כי לעיתים תאושר רק השתתפותם של משתתפים בעלי אותם מאפיינים מקצועיים וידע, אשר הוגדרו מראש מארגני ההאקתון הנוכחי.
האקתון חברתי: מטרתו לענות על צורך חברתי קיים, על כן התוצר לא יהיה דווקא טכנולוגי, ויוכל להיות מצגת המתארת מיזם או פרויקט. אין זה סותר כי לפעמים הדרך הטובה ביותר כדי לענות על אותו צורך חברתי שהוגדר מראש, כן יהיה פתרון טכנולוגי. לרוב הארגונים המקיימים האקתונים מסוג זה, יהיו ארגונים מהמגזר השלישי או הציבורי.
האקתון ארוך טווח: לעיתים קרובות, התוצרים או המיזמים הנולדים בהאקתון לא ממשיכים להתפתח עם סיומו. על כן קמו האקתונים ארוכי הטווח, אשר עם סיומם, הקבוצות הזוכות ממשיכות לתוכנית ההאצה ייעודית המסייעת להן לעבור משלב הפיתוח לשלב הייצור, ובכך למעשה לפוך את תוצר האב-טיפוס הנוצר בהאקתון לתוצר סופי, אשר ניתן להטמיעו בארגון או בחברה ולעשות בו שימוש אמיתי.
מייקרתון: מייקרתון הוא האקתון אשר התוצר הסופי אשר מפתחים בו, הוא תוצר טכנולוגי-פיזי ולא תוצר דיגיטלי. על כן לרוב בין המשתתפים בהאקתון מסוג זה, יהיו מייקרים, מעצבי מוצר, מהנדסי מכונות, ומומחי רובוטיקה ואלקטרוניקה.
מקור השם

המילה האקתון היא הלחם בסיסים של האק – תכנות יצירתי או שיבוש תרבות ומרתון, כלומר – "מרוץ" של תכנות יצירתי.
האירועים הראשונים שכונו "האקתון" נערכו בשנת 1999. אחד מהם נערך על ידי מפתחי מערכת ההפעלה OpenBSD, שהתכנסו בקלגרי, קנדה כדי לשפר את התמיכה של המערכת בהצפנה. אירוע אחר ערכה חברת סאן מיקרוסיסטמס, שהזמינה מתכנתים ליצור יישומי תקשורת אלחוטית בשפת Java עבור מכשירי פאלם. בין שני האירועים לא היה קשר והמארגנים של שניהם כנראה הגו את השם באופן בלתי תלוי. מפגשים אלה התפרסמו בכלי התקשורת של קהילת התוכנה החופשית, כגון סלאשדוט, ובשנים שלאחר מכן התופעה תפסה תאוצה וחברות תוכנה רבות וכן מיזמים רבים של תוכנה חופשית החלו לערוך האקתונים במגוון נושאים.
הערות שוליים

↑  האקתונים – הסדנא לידע ציבורי, באתר wiki.hasadna.org.il (ארכיון)
↑  תנועה גלובלית של קהילות אשר יוצרות פתרונות נגישים לבעיות יומיומיות של בעלי מוגבליות, באתר TOM
↑  Dror G. Feitelson, Eitan Frachtenberg, Kent L. Beck, Development and Deployment at Facebook, IEEE Internet Computing 17, 2013-07, עמ' 8–17 doi: 10.1109/mic.2013.25
↑  אלי ציפורי, ‏ההאקתון לחיפוש טכנולוגיה נגד טרור העפיפונים יוצא לדרך, באתר גלובס, 22 ביוני 2018
↑  Deloitte Action! The Short Video Challenge, Deloitte Action! The Short Video Challenge (באנגלית) (ארכיון)
↑  הוכרזו הפיינלסיטים לגמר האקתון האירוויזיון, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  Makerthon - The Autonomous Police Station, The Autonomous Police Station
↑  האקתניה – האקתון חברתי לשילוב אזרחים ותיקים בשוק העבודה, באתר hackatanya.hackajon.com (ארכיון)
↑  האקתון להקמת חצרות גני ילדים פורצי דרך, באתר hackathon.beta-mechanchim.com (ארכיון)
↑  OpenBSD: Hackathons, www.openbsd.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013010664005171
גרדינרס איילנד

| --- | --- |
Gardiners Island
Gardiners Island
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  מפרץ גרדינרס
 קואורדינטות:  41°05′48″N 72°06′15″W
 שטח:  13.4 קמ"ר
 אורך:  12 קילומטר
 רוחב:  4.8 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 עיר ראשית:  ניו יורק
 he
 
גרדינרס איילנד (באנגלית: Gardiners Island) הוא אי קטן בעיר איסט המפטון(אנ'), ניו יורק, במזרח מחוז סאפוק(אנ'). הוא ממוקם במפרץ גרדינרס בין שני חצאי האיים בקצה המזרחי של לונג איילנד. אורכו 9.7 ק"מ, רוחבו 4.8 ק"מ ויש לו 43 ק"מ של קו חוף.
האי נמצא בבעלות משפחת גרדינר וצאצאיה מאז שנת 1639, כאשר ליאון גרדינר(אנ') רכש אותו מצ'יף מונטאוקט(אנ') וויאנדנץ'(אנ') . גודל האי 13.4 קמ"ר, וזהו אחד האיים הגדולים בבעלות פרטית בארצות הברית, אם כי קטן מעט מהאי נאושון(אנ') במסצ'וסטס, בבעלות משפחת פורבס(אנ').
גאוגרפיה

גודל האי הוא 13.4 קמ"ר. הכוללים יותר מ-4,000 דונם של יער עתיק ועוד כ-4,000 דונם של כרי דשא. רבים מהמבנים מתוארכים למאה ה-17. ב-1989 נאמר כי שוויו של האי הוא 125 מיליון דולר.
באי יש את הפריסה הגדולה ביותר של אלון לבן בצפון מזרח אמריקה. עצים נוספים כוללים אדר, דובדבן בר ושדר (עץ). האי הוא ביתם של "המושבה" הגדולה ביותר של שלכים במדינת ניו יורק, והוא אחד המקומות הבודדים בעולם שבהם הם בונים את הקינים שלהם על הקרקע, מכיוון שאין טורפים טבעיים לציפור על האי.
היסטוריה > המושבה האנגלית הראשונה בניו יורק

האי יוּשב על ידי ליאון גרדינר בשנת 1639, שעבר לשם עם משפחתו ממושבת קונטיקט. על פי הדיווחים, הוא רכש את האי מאנשי מונטאוקט המקומיים תמורת "כלב שחור גדול, קצת אבקת שריפה וכלי ירייה, וכמה שמיכות הולנדיות". האינדיאנים קראו לאי מנצ'ונקי, בעוד שגרדינר קרא לו בתחילה האי וייט (Wight), מכיוון שהוא הזכיר לו את האי וייט. הילידים העניקו לגארדינר את התואר, לפחות בחלקו בגלל תמיכתו בהם במלחמת פקווט(אנ').
ב-5 באוקטובר 1665, לאחר שהבריטים השתלטו על הולנד החדשה והקימו את פרובינציית ניו יורק, ונקבע כי לונג איילנד לא יהיה חלק מהמושבה קונטיקט. ריצ'רד ניקולס, המושל הראשון של המחוז, הוציא פטנט חדש לבנו של אריה גרדינר דייוויד.
בשנת 1688, כאשר המושל תומאס דונגאן(אנ') העניק פטנט המקים באופן רשמי את הממשלה המוניציפלית של איסט המפטון(אנ'), היה ניסיון לספח את האי, ש"הגרדינרים" התנגדו לו בהצלחה. האי גרדינרס נישאר בלתי תלוי בתחומי השיפוט המוניציפליים החיצוניים עד לאחר המהפכה האמריקנית, כאשר הוא סופח רשמית לאיסט המפטון. גרדינר הקים מטע באי, שגידל תירס, חיטה, פירות, טבק ובעלי חיים.
היסטוריה > המהפיכה האמריקאית

בני הזוג גרדינר צידדו במתיישבים במהלך המהפכה האמריקאית. צי של שלוש עשרה ספינות בריטיות הפליג אל נמל האי והחל לחפש מזון ולבזוז את בית האחוזה שלו; הם תכננו להפוך אותו לשמורת ציד פרטית. בין המתערבים הבריטים היו הנרי קלינטון(אנ') וג'ון אנדרה(אנ'). בשלב מסוים, בנם של רב-סרן אנדרה, נתנאל גרדינר שהיה מנתח של חיל הרגלים היבשתי של ניו המפשייר, הביא לפשרה בעניין האי. בעקבות המהפכה, האי הוכנס רשמית לתחום השיפוט של העיר איסט המפטון.
היסטוריה > מלחמת 1812

במהלך מלחמת 1812, צי בריטי של שבע ספינות הקו וכמה פריגטות קטנות יותר עגנה בצ'רי הארבור וערכו פשיטות על ספנות אמריקאית דרך מצר לונג איילנד. צוותים היו מגיעים לחוף עבור אספקה, שנרכשה במחירי שוק. במהלך אחד הסיורים הבריטיים, אמריקאים תפסו חלק מאנשי הצוות. הבריטים באו לעצור את הבעלים דאז, ג'ון ליון גרדינר, אשר, בהיותו אדם עדין, אימץ את "הגנת החדר הירוק", שם שהה במיטה עם וילונות ירוקים מוקפים בתרופות כדי לגרום לו להיראות חלש. הבריטים, שלא רצו אדם חולה על הסיפון, הניחו לו לחיות. הבריטים היו אמורים לקבור כמה אנשי צוות באי במהלך המלחמה. חלק מהצי הבריטי ששרף את וושינגטון(אנ') התאסף בנמל ב-1814.
סירות האספקה של גרדינר היו מאוישות בעבדים במהלך המלחמה, וזה הקל עליהן לעבור בקווים הבריטיים. לאחר שמדינת ניו יורק ביטלה את העבדות ב-1827, רבים מעבדי גרדינר המשוחררים הלכו להתגורר בפריטאון(אנ'), ממש צפונית לכפר איסט המפטון(אנ').
היסטוריה > המשך המאה ה-19

גארדינרס פוינט איילנד הוא אי קטן במצר בלוק איילנד, שהוא המיקום הקודם של מגדלור גרדינרס איילנד ופורט טיילר. פעם חצי אי של האי גרדינר, זהו המיקום של שטח בן כ-56 דונם שהממשלה הפדרלית רכשה מהגרדינרים ב-1851 תמורת 400 דולר. העבודה על המגדלור החלה בשנת 1854, כאשר המגדלור הודלק לראשונה בשנת 1855 בעקבות הוצאה של 7,000 דולר לבנייה. זה היה בניין לבנים מרובע בגוגל של 8.2 מטר מרובע בגובה של קומה וחצי עם עדשת פרנל, שייצר אור לבן קבוע הממוקם בגובהשל 10 מ' מעל פני הים.
סערת נוריסטר(אנ') מרץ 1888 גרמה לשבירה בחצי האי, שהפכה את הנקודה לאי לצמיתות (אך הותירה אותה בשטח השיפוט של איסט המפטון). בין 1890 ל-1893 האי הצטמק בקצב של 3.3 מ' בשנה. ב-7 במרץ 1894, המגדלור ננטש, וזמן קצר לאחר מכן נפל לים. מצוף מואר הוקם אז כ-400 מ' צפונית-מזרחית למגדלור.
במהלך מלחמת ספרד-ארצות הברית, מחלקת המלחמה הקצתה 500,000 דולר לבניית סוללת פורט טיילר על האי. מקור אחד מציין שהוא נקרא בצו כללי 194 מ-27 בדצמבר 1904 על שם דניאל טיילר(אנ'), גנרל וותיק במלחמת האזרחים שמת ב-1882, טענה אחרת היא שהוא נקרא על שם הנשיא לשעבר ג'ון טיילר (1841–1845), שנישא לג'וליה גרדינר טיילר, ילידת גרדינרס איילנד.
היסטוריה > המאה ה-20

המבצר נועד להיות מורכב מסוללת אדמונד סמית', עם מקומות לשני תותחים M1888 מוסתרים בגודל 8 אינץ'(אנ') ושני תותחי M1900 בגודל 5 אינץ' על תושבות הכן(אנ'). רישומים מצביעים על כך שהוא מעולם לא היה חמוש. מאידך, הוא שימש את משרד המלחמה כשדה ניסויים של הפצצת מטוסי קרב הפצצה במחצית השנייה של שנות ה-30 ובמהלך מלחמת העולם השנייה.
בשל עלות התחזוקה הגבוהה, האי הועמד למכירה בשנת 1937. הוא נקנה על ידי קרובת משפחה מולטי-מיליונרית, שרה דיודאטי גרדינר, תמורת 400,000 דולר. בית אחוזה שנבנה על ידי דייוויד גרדינר בשנת 1774 נשרף עד היסוד בשנת 1947. היא הקימה בית אחוזה חדש בן 28 חדרים בסגנון גורג'יאני (ראו תמונה משמאל). היא נפטרה בשנת 1953, רווקה, בגיל 90. עם מותה, האי עבר בנאמנות לאחיינה רוברט דייוויד ליאון גרדינר(אנ') ואחייניתה אלכסנדרה גרדינר קריל(אנ') (אח ואחות).
מ-1955 עד 1963, חברת מחשבים ואלקטרוניקה שכרה את האי למפגשים רמי דרג. רוברט דייוויד ליון גרדינר ואלכסנדרה גרדינר קריל החזיקו באי בתום חוזה השכירות. האי הוגדר כנקודת ציון טבעית לאומית (NNL)(אנ') באפריל 1967 על ידי שירות הפארקים הלאומיים, מתוך הכרה בבית הגידול של עופות המים וציפורי החוף שלו.
סטטוס ה-NNL של האי גרדינרס הוסר ביולי 2006, בעקבות בקשה של הבעלים של האי, אלכסנדרה קריל גולה.
ראו גם

גאוגרפיה של מצרים ומפרצים באזור לונג איילנד רבתי
ביאורים

↑  לצפייה במיקום המדויק של גרדינרס איילנד, מע"ג מפת תצלום, ובסמוך לפלום איילנד, ראו כאן.
↑  אי מחוז אנגלי ורשות יחידה בתעלת למאנש, 3 עד 8 קילומטרים מחופי המפשייר, באנגליה.
↑  מלחמת פקוווט הייתה סכסוך מזוין שהתרחש ב-1636 והסתיים ב-1638 בניו אינגלנד, בין שבט פקוווט וברית של המתיישבים מהמושבות של מפרץ מסצ'וסטס, פלימות' וסייברוק ובני בריתם משבטים נראגנסט ומוהגן. המלחמה הסתיימה בתבוסה המכריעה של הפקוווט.
↑  פטנט קרקע הוא סוג של פטנט מכתבים המקצה בעלות רשמית על שטח קרקע מסוים שעבר תהליכים שונים שנקבעו על פי חוק כמו מדידה ותיעוד, ולאחר מכן חתימה, חתימה ופרסום של המכתב ברשומות ציבוריות, שנעשו על ידי ריבון. יֵשׁוּת. פטנטים על קרקע מונפקים בדר"כ על ידי ממשלות כדי לציין שרכוש נמצא בבעלות פרטית. סימוכין ראו כאן.
הערות שוליים

↑  Weigold, Mary E. 2015. Peconic Bay: Four Centuries of History on . ,Long Island's North and South Forks. Syracuse University Press, pp. 16-17
↑  Nevius, Michelle & Nevius, James 2009. Inside the Apple: A Streetwise History of New York City, New York: Free Press, pp. 84-85
↑  Davies DeWitt et al., 2000, 1999 Land Available for Devolop, Suffolk County Department of Planning, via WayBackMachine
1 2  Steve Wick, Gardiners Island: What Next?, Long Island - Our tory. 2004 via WayBackMachine
↑  Gardiner, Curtiss C. 1890, Lion Gardiner, and his descendants ... 1599-1890], Internet Archive, St. Louis : A. Whipple
↑  Another Isle of Wight, WayBackMachine
↑  Hedges, Henry P. 1849. "Chapter 6". History of East Hampton – via longislandgenealogy.com.
1 2 3  Stevens, John Austin January 1885. ., The Manor of Gardiners Island, The Magazine of American History with Notes and Queries. p. 12, via Google Books
↑  To The Manor Born, 1975, American Heritage Volume 26.
↑  Welcome to eastendlighthouses.org, WayBackMachine
↑  Berhow, Mark A., ed. 2015. American Seacoast Defenses (Third ed.). McLean, Virginia: CDSG Press. p. 208
↑  ANNUAL EXHIBITION 2020: Fort Tyler, Gardiners Point Island, N.Y. - The Ruins, The Henry L. Ferguson Museum
↑  Gardiners Is One Family Island, Reading Eagle Associated Press. August 1, 1976. pp. 8, 10
↑  Gardiner's Island, Associated Press. August 1, 1976. pp. 8, 10 via Internet Archive
↑  Notice of Multiple National Natural Landmark Boundary Changes and De-designations. Federal Register. 71 (138): 41050. July 19, 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10036921 
גרדינרס איילנד
גרדינרס איילנד. בצידה השמאלי של התמונה בית האחוזה שנבנתה במאה ה-20.
אורלי אלקלעי

| --- | --- |
אורלי אלקלעי (משמאל) מראיינת את דפני ליף במהלך הפגנה בעפולה (2011)
אורלי אלקלעי (משמאל) מראיינת את דפני ליף במהלך הפגנה בעפולה (2011)
 לידה:  חדרה, ישראל
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  עיתונאית
 מעסיק:  תאגיד השידור הציבורי
 תחום סיקור:  פלילים
 פרסים והוקרה:  פרס רשות השידור על שם אילן רועה (2004)
אורלי אלקלעי היא עיתונאית ישראלית המשמשת כתבת פלילים בתחנת הרדיו כאן ב' ובערוץ הטלוויזיה כאן 11 במסגרת תאגיד השידור הציבורי.
ביוגרפיה

אורלי אלקלעי נולדה בחדרה ולמדה במגמת ספרות בתיכון חדרה. בילדותה כתבה בעיתון דבר לילדים ולאחר מכן הייתה כתבת נוער במעריב לנוער. את שירותה בצה"ל עשתה כמשקית ח"ן וכמשקית תנאי שירות.
את דרכה התקשורתית החלה בשנת 1993 ברשת ב' של קול ישראל, ככתבת ספורט ושדרית קווים בתוכנית שירים ושערים, שדרית בליגת בתי ספר בטלוויזיה החינוכית, שדרית קווים במשחקי כדורסל בערוץ הראשון, ומגישת יומני חדשות ואקטואליה בתחנת "הגל הבטוח" שהופעלה על ידי קול ישראל. אלקלעי הייתה מהנשים הראשונות בישראל ששידרו שידורי ספורט. בהמשך מונתה ככתבת הפלילים של רשת ב' באזור הצפון, סיקרה במקביל את התחום המוניציפלי ושימשה בנוסף כתבת לענייני משטרה בשנה האחרונה לפעולתה של רשות השידור. ככתבת חשפה את פרשת הרב יעקב דויטש שהורשע בתקיפת נערים ונידון למאסר, וחשיפת פרשת השוטרים הנוקמים. ככתבת סיקרה בין היתר את אירועי אוקטובר 2000, האינתיפאדה השנייה, אסון הכרמל, רצח תאיר ראדה, ומשפטו של רומן זדורוב שהורשע ברציחתה. בשנת 2004 זכתה בפרס רשות השידור על שם אילן רועה.
בשנת 2017 החלה לשמש במסגרת תאגיד השידור הציבורי כתבת פלילים באזור הצפון, בתחנת הרדיו כאן ב' ובערוץ הטלוויזיה כאן 11.
לאלקלעי תואר ראשון במדע המדינה ויחסים בינלאומיים מאוניברסיטת תל אביב. מתגוררת בחדרה.
הערות שוליים

↑  אלכסנדר כץ, אורלי אלקלעי וזאב שניידר מקול ישראל מצטרפים לתאגיד, באתר אייס, 26 ביולי 2016
↑  יהודית יחזקאלי, מקול ישראל – לתאגיד, באתר אגודת העיתונאים בתל אביב, 26 ביולי 2016
↑  מירית גולן, השמינייה הפותחת: הנשים שפרצו בדרכן את הקיר, באתר mynet‏ חדרה, 2 במרץ 2017
התזמורת הסימפונית של מוסקבה

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1989
 מייסד:  אלן לווין  מרינה לווין
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 מיקום:  מוסקבה, רוסיה
 אולם קונצרטים:  האולם הגדול של הקונסרבטוריון של מוסקבה
 מנצח:  ארתור ארנולד
 https://moscowsymphony.ru/en
 
התזמורת הסימפונית של מוסקבה (ברוסית: Московский симфонический оркестр) היא תזמורת סימפונית רוסית שמשכנה בעיר מוסקבה.
התזמורת הוקמה בשנת 1989 על ידי האחיות אלן ומרינה לווין ואינה נתמכת על ידי המדינה.
חברים

המוזיקאים בתזמורת כוללים בוגרי מוסדות כמו הקונסרבטוריונים של מוסקבה, קייב וסנקט פטרבורג. המנהל המוזיקלי של התזמורת הוא המנצח ההולנדי ארתור ארנולד. בין המנהלים המוזיקליים הקודמים של התזמורת היו אנטוניו דה אלמיידה וולדימיר זיבה.
הופעות

התזמורת הסימפונית של מוסקבה מציגה את סדרת הקונצרטים שלה באולם הגדול ההיסטורי של הקונסרבטוריון של מוסקבה. התזמורת יצאה לסיבובי הופעות במדינות רבות באירופה, כמו גם בהונג קונג, יפן, דרום קוריאה, סין, ארגנטינה וארצות הברית, ומשתתפת קבועה בפסטיבלי מוזיקה בינלאומיים בגרמניה, אוסטריה, איטליה, קפריסין וארגנטינה.
התזמורת הופיעה עם סולנים רוסים ובהם יורי בשמט, ויקטור טרטיאקוב, ודים רפין, אלכסנדר קניאזב, אלכסנדר רודין, אלכסנדר גינדין ונדיר קורובייניקוב, וכן עם סולנים בינלאומיים בהם אנה דורלובסקי וטורלף טדיין.
התזמורת הקליטה יותר מ-100 תקליטורים עבור נקסוס.
השדרה הראשונה

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  6.3 מיל 
 מיקום
 עיר:  מנהטן 
 רחובות מסתעפים:  רחוב אלן, רחוב האוסטון 
 
 קואורדינטות:  40°45′42″N 73°57′37″W﻿ / ﻿40.761775°N 73.960388888889°W﻿ / 40.761775; -73.960388888889
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מנהטן מוגדלת) השדרה הראשונה(למפת מנהטן רגילה) השדרה הראשונה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
השדרה הראשונה. מבט צפונה מכיוון רחוב 10.
השדרה הראשונה (באנגלית: First Avenue) היא שדרה המשתרעת מדרום לצפון בצידו המזרחי של רובע מנהטן בעיר ניו יורק שבמדינת ניו יורק.
השדרה משתרעת בין רחוב האוסטון שבדרום, לבין גשר שדרת ויליס המקשר בין רובע מנהטן לרובע הברונקס מעל נהר הארלם, בסמוך לרחוב 127. השדרה משתרעת על פני 125 גושי בניינים. התנועה בשדרה היא חד סטרית, לכיוון צפון בלבד.
התנועה עוברת בעיקר בשכונות מגורים, אולם בין רחוב 42 ורחוב 45, מצידה המזרחי של השדרה נמצא מטה האומות המאוחדות, וחלק מהשדרה עובר מתחת לקרקע באזור זה, מתחת לרחבת הבניין.
היסטוריה

השדרה הוקמה כחלק מתוכנית חברי הוועדה (1811). חלקה הדרומי של השדרה נבנה זמן קצר לאחר קבלת התוכנית, והמשך השדרה נבנה בהדרגה במהלך המאה ה-19.
מעל חלק מהשדרה, בין הרחובות האוסטון ו-23 עבר "קו השדרה השנייה" (Second Avenue Line) של רכבת עילית. רכבת זו הוסרה בשנת 1942.
מהלך השדרה

בדרומה מתחילה השדרה באזור האיסט וילג' - שכונה שהייתה בעברה שכונה יהודית אורתודוקסית, בהמשך עוברת השדרה דרך השכונות סטיווסאנט טאון ופיטר קופר וילג', בית החולים בית ישראל נמצא לצד השדרה בין רחובות 23 ו-34. בין הרחובות 42 ו-47 עוברת השדרה לצד מטה האומות המאוחדות - באזור זה נקראת השדרה "כיכר האומות המאוחדות" (United Nations Plaza), וארבע מנתיבי השדרה עוברים מתחת לפני הקרקע.
השדרה עוברת מתחת לגשר קווינסבורו וממשיכה לעבר צידה המזרחי של שכונת האפר איסט סייד (הצד המזרחי העליון של מנהטן), ובהמשך דרך שכונת יורקוויל שהייתה בעבר מאופיינת באוכלוסייה ממוצא גרמני. צפונית לרחוב 96 עוברת השדרה דרך הארלם הספרדית (ספאניש הארלם - Spanish Harlem) - עד שנות ה-50 של המאה ה-20 היה האזור מיושב בעיקר על ידי איטלקים וכונה "הארלם האיטלקית", והחל משנות ה-50 התיישבו בו בעיקר פורטוריקנים. בראשית המאה ה-20 הייתה השדרה אזור השוק העיקרי של הארלם האיטלקית.
הלה הדס

הִלה הדס-עבו (נולדה ב-3 בדצמבר 1958) היא מנכ"לית אנוש – העמותה הישראלית לבריאות הנפש משנת 2007, מנכ"לית המכללה האקדמית אחוה (2000–2006), חברה בשולחן העגול הבין מגזרי של משרד ראש הממשלה משנת 2016 ויושבת ראש משותפת מ-2019.
ביוגרפיה

הדס נולדה ביפו וגדלה ברמת גן בתם של הדסה ויחיאל עבו, אחות ל-3 אחים, נצר למשפחת עבו, משפחה יהודית שעלתה מאלג'יר לגליל ופעלה רבות לחיזוקו של היישוב היהודי באזור. היא בוגרת תיכון בליך. עם סיום לימודיה התגייסה לצה"ל בשנת 1977 ושנה לאחר מכן סיימה קורס קצינות. בשנים 1979–1980 שרתה בתפקיד מפקדת יחידת חיב"ה (חיילות בשרות המשטרה) בתל אביב, פיקוד מרכז ובשנים 1980–1981 שימשה כסגנית קצינת ח"ן בפיקוד דרום. לאחר שחרורה מצה"ל היא החלה את לימודיה האקדמיים במדעי החיים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. היא בוגרת תארים ראשון (1984), שני (1987), שלישי (1992) ופוסט-דוקטורט (1995) מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בשנים 1995–1998 ניהלה הדס את החטיבה האקדמית לתואר ראשון במכללה האקדמית אחוה. ב-1998 הצטרפה לבן זוגה שהוצב בחיל האוויר האמריקאי מטעם חיל האוויר הישראלי עד לשנת 2000. עם שובה לארץ החלה לנהל את המכללה האקדמית אחווה עד לשנת 2006 ובשנת 2007 החלה לנהל את אנוש – העמותה הישראלית לבריאות הנפש.
באפריל 2019 נבחרה הדס להדליק משואה בטקס יום העצמאות.