stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרי מידג'לי
עמדות וויכוחים > עמדות היסוד: חשיבות ההגות, התבוננות בדתות העולם, והרצף בעולם החי כולו > על רדוקציוניזם (צמצום) ומטריאליזם (חומרנות)

מידג'לי יצאה נגד גישת הצמצום, ונגד כל ניסיון לקבוע גישה אחת ויחידה להבנת העולם. לדעתה יש "מפות רבות וחלונות רבים".
היא כתבה שלדעתה מועיל לחשוב על העולם כ"אקווריום ענק... איננו יכולים לראות את הכל מלמעלה, אז אנחנו מתבוננים בו דרך כמה חלונות קטנים... בסופו של דבר אנחנו נצליח להבין די הרבה מתוך מה שראינו, אם נחבר בסבלנות את פיסות המידע מהזוויות שונות. אבל אסור לנו להתעקש על כך שהחלון שלנו הוא החלון היחיד שדרכו שווה להתבונן. כך לא נתקדם הרבה."
היא טוענת גם שגישתה אינה חדשה, ושזו המשכה של התפישה של רבים מן המדענים בתקופות שלפני זו האחרונה, תפישה הנובעת מהמציאות עצמה, וההכרה בה:
לדעתה
עמדות וויכוחים > עמדות היסוד: חשיבות ההגות, התבוננות בדתות העולם, והרצף בעולם החי כולו > הוויכוח עם ריצ'רד דוקינס

מאמר בירחון "פילוסופיה" בשם: "חוק הג'ונגל: חלופות מוסריות ויסודות של התפתחות", דן בהשלכות של רעיונותיו של ריצ'רד דוקינס על האתיקה והפילוסופיה של המוסר, ושיבח את ספרו. מידג'לי הגיבה בחריפות.
תגובתה פורסמה בגיליון 54 (1979) במאמר "להטוטי גנים". מאמר זה טען ש'הגן האנוכי' עסק יותר בנושא אגואיזם פסיכולוגי מאשר בחקר האבולוציה. מאמרהּ ביקר את מושגיו של דוקינס, אולם בוויכוח שנוצר בעקבות פרסומו, טענו נגדה שהמאמר שלה היה רגשני, לא ענייני, וחסר הבנה אמיתית לרעיונותיו של דוקינס. מידג'לי התפלמסה עם דעות אלו, והצביעה על כך שבעוד דוקינס אמור לדבר על גנים - כלומר מבנים כימיים, הוא מטה את הדיון ואומר שאנחנו נולדנו אנוכיים (עמוד 3 בספר). "ויש הבדל גדול בינינו ובין הגנים שלנו".
בפולמוס זה כתבה שבתחילה לא רצתה להתמודד עם דוקינס, מכיוון שחשבה שדעותיו אינם נתפשים ברצינות בעיני הממסד המדעי. אולם לאחר פרסום המאמר ב'פילוסופיה' הבינה שיש עוד רבים הנוטים "לראות בפנטזיות שלו משהו מן הממש".
בתגובה משנת 1981 דוקינס ענה:
בגיליון 58 "גנים אנוכיים ודרוויניזם חברתי" (1983) מידג'לי הגיבה שוב:
הוויכוח הזועם בין השניים נמשך. כך בעמוד 55 בהוצאה השנייה של ספרו 'הגן האנוכי' (1989) דוקינס רשם הערה על מאמרה ה"זועם והמרושע" של מידג'לי. היא, מצידה, המשיכה לבקר את רעיונותיו של דוקינס. בספרה "אבולוציה כמדע: תקוות מוזרות ופחדים מוזרים עוד יותר" (2002) וכן בספריה "מיתוסים למחיה" (2002) ו"המיתוסים של חיינו" (2003) היא נלחמה נגד "השימוש המבולבל שלו בשפה": נגד
ונגד הרטוריקה שלו, תוך ציטוט מספרו: "לגנים יש השפעה רבה על התנהגות", אשר לדעתה דומה יותר לדת מאשר למדע:
בראיון בעיתון ה'אינדיפנדנט' בספטמבר 2007, היא טענה שהתובנות של דוקינס לגבי אבולוציה, מונְחות מכוח אידאולוגיה.
באפריל 2009 חזרה על פרשנותה לספרו של דוקינס בסדרת מאמרים בגארדיאן.
בספרה מ-2010 "העצמי הבודד: דרווין והגן האנוכי" היא טוענת:
מידג'לי בספרות

יש התייחסות למידג'לי ב"חיי החיות" - ספרו של י.מ. קוטזי מדרום אפריקה. זהו מעין חיבור בין סיפור קצר ושיח פילוסופי. מבקרי ספרות הביעו תהיות לגבי משמעות התוכן, הכתוב בסגנון חידתי ומוזר.
כותב אחד המבקרים.
מבקרים אחרים טענו שיש נקודות השקה רבות בין דעותיה של מידג'לי וספרו של קוטזי, והם נעזרו בכתביה על מנת להבין את ספרו המבלבל.
לדוגמה, גיבור הסיפור טרוד במעמדן המוסרי של חיות, נושא שמידג'לי עסקה בו ב"חיות ולמה הן חשובות". גיבור הסיפור דן לעומק בעניין הסימפתיה והמושג האתי (או המצפוני), נושא עליו כתבה מידג'לי בספרה "חיה ואדם".
בניתוח משמעויות הספר, אחד המבקרים סיכם:
דוגמה נוספת היא הערצתם המשותפת של קוטזי ומידג'לי לרובינזון קרוזו. קוטזי חוזר על סיפורו של קרוזו בנובלה "אויב", בעוד מידג'לי כותבת על קרוזו במאמרה "חובות בנוגע לאיים". במאמר זה של מידג'לי, היא נוקטת בעמדת האקוצנטריות, וטוענת שייתכן ולאדם חובות מוסריות כלפי ישויות שאינן אנושיות כמו חיות או מערכות אקולוגיות, רעיון המצוי גם בספריו של קוטזי: "חיי החיות", "אויב" ורבים אחרים.
פסלה של מרי מידג'לי

בשנת 2006 הוצב פסל דמותה של מידג'לי כחלק מטריפטיכון סביבתי בלונדון, ובו דמויות תומכי סביבה נוספות, מעשה ידי הפסל ג'ון אדגר, בן עירה ניו קאסל.
פרסומים וספרים

חיה ואדם - יסודות טבע האדם (1978; הוצאה מתוקנת 1995) הוצאת רוטלג מסת"ב 0-415-28987-4
לב ומח - מגוון ההתנסויות המצפוניות (1981) הוצאת רוטלג מסת"ב 0-415-30449-0
חיות ולמה הן חשובות: מסע סביב מחסום המינים (1983) הוצאת אוניברסיטת ג'ורגיה מסת"ב 0-8203-2041-2
רשעות: מאמר פילוסופי (1984) הוצאת רוטלג מסת"ב 0-415-25398-5
בחירות של נשים: בעיות פילוסופיות העומדות בפני פמיניזם עם יהודית יוז (1983) הוצאת וידנפלד וניקולסון מסת"ב 0-3128-8791-4
האבולוציה כדת: תקוות מוזרות ופחדים מוזרים עוד יותר (1985) רוטלג (הודפס עם הקדמה חדשה 2002) ISBN 0-415-27832-5 מידג'לי הקדישה את הספר לזכרו של צ'ארלס דרווין "שמעולם לא אמר דברים אלו".
האם איננו יכולים להגיע להכרעות מוסריות (1989) הוצאת בריסטול מסת"ב 1-85399-166-X
חכמה, מידע ותהיה: לשם מה נחוץ ידע (1989) רוטלג מסת"ב 0-415-02830-2
מדע וגאולה: מיתוס מודרני ומשמעותו (1992) רוטלג מסת"ב 0-415-10773-3
ניתן לראות את הספר כהרצאה בסדרת הרצאות גיפורד.
הקוף המוסרי: אנשים, חופש ומצפון (1994) רוטלג מסת"ב 0-415-13224-X
אוטופיות, דולפינים ומחשבים: בעיות של שרברבות פילוסופית (1996) רוטלג מסת"ב 0-415-13378-5
מדע ושירה (2001) רוטלג מסת"ב 0-415-27632-2
מיתוסים על פיהם אנו חיים (2003) רוטלג מסת"ב 0-415-34077-2
הינשוף של מינרבה: ספר זיכרון (2005) הוצאת רוטלג מסת"ב 0-415-36788-3 (האוטוביוגרפיה של מידג'לי)
מרי מידג'לי המהותית (2005) הוצאת רוטלג מסת"ב 0-415-34642-8 עורך דוד מידג'לי עם הקדמה של גיימס לובלוק
ריאליזם ארצי: משמעותה של גאיה (2007) הוצאת חותם אקדמי מסת"ב 1-845-40080-1 (גיליון ערוך)
פרסומים וספרים > חוברות

אבולוציה ביולוגית ותרבותית (1984) המכון לחקר תרבויות, 'מונוגרף' סדרה 20 ISBN 0-904674-08-8
גאיה - הרעיון הגדול הבא (2001) ISBN 1-84180-075-9
אימפקט, חוברת 15: תכנון תבוני ובעיות אידאולוגיות אחרות (2007) ISBN 0-902227-17-3
לקריאה נוספת

קלייר מק־קול ורייצ'ל וייזמן, חיות מטאפיזיות: איך הצליחו ארבע נשים להחזיר את הפילוסופיה לחיים, תרגמה נורית גרדינגר, ספרי עליית הגג, 2024.
הערות שוליים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
↑  קבלת פרס הירחון פילוסופיה עכשיו על תרומתה למלחמה בטפשות.
↑  הספד על מותה של מידג'לי "אחד העפרונות המחודדים שבין הוגי הדעות במדע" (אתר עיתון הניו יורק טיימס)
↑  י.ל. מכיאלי "חוק הג'ונגל, חלופות מוסריות ויסודות של התפתחות", ירחון פילוסופיה - העיתון המדעי המכובד של המכון המלכותי לפילוסופיה, גיליון 53, 1978
↑  במכתב של מידג'לי לעיתון ה'גארדיאן' (2005)
↑  תיאור המו"ל בגב הספר
↑  לדוגמה, דוד לודג' באתר ספרי ניו יורק
↑  אנדי לאמיי, אהדה ושליחת שעירים לעזאזל
↑  כאן
↑  משחק מילים עם שיר הילדים המפטי דמפטי
↑   נטע אחיטוב, "חיות מטאפיזיות": ארבע ההוגות שעירערו על המחשבה הגברית, באתר הארץ, 7 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265455905171  PLWABN: 9810551832905606  BIBSYS: 90232595  BNE: XX1097386  BnF: cb120383464 (data)  CANTIC: a11195678  CiNii: DA01631798  GND: 130646105  ICCU: LO1V001765  ISNI: 0000 0001 0914 8632  LCCN: n78033904  LNB: 000005020  NDL: 00471619  NKC: ola2007419114  NLA: 35828854  NLK: KAC202112537  NTA: 069210357  RERO: 02-A003592993  SELIBR: 169480  SUDOC: 028575148  VIAF: 72505526   WorldCat (עם VIAF): 72505526 
מכללת המלך בקיימברידג', שם כיהן אביה של מידג'לי ככהן דת אנגליקני
סיקי קול

| --- | --- |

 לידה:  16 בפברואר 1951 (בת 73) רמת גן, ישראל ישראל
 שם לידה:  שרה
 לאום:  ישראלית
 מקום לימודים:  אולפן בת דור
 תקופת הפעילות:  מ-1964
 תחום יצירה:  כוריאוגרפיה למחול
 הושפעה על ידי:  ז'נט אורדמן
 יצירות ידועות:  סחף,  מלכוד
 פרסים והוקרה:  פרס בתחרות הבין־לאומית לכוריאוגרפיה בקלן, גרמניה.  פרס כינור דוד ליצירה הכוריאוגרפית הטובה ביותר של שנת 1983
 מספר צאצאים:  2
 
סיקי קול (נולדה ב-16 בפברואר 1951, ברמת גן) היא רקדנית, כוריאוגרפית, מורה לכוריאוגרפיה, מורה למחול מודרני, מנהלת חזרות ומאמנת אישית ישראלית.
בשנת 1983 זכתה יצירתה הכוריאוגרפית "סחף" בפרס השני בתחרות הבין־לאומית לכוריאוגרפיה בקלן, גרמניה. ובשנת 1984 יצירתה הכוריאוגרפית "מלכוד" זכתה בפרס כינור דוד כיצירה הכוריאוגרפית הטובה ביותר של השנה.
ביוגרפיה

נולדה בשם שרה מיניוביץ', ברמת גן, בשנת 1951, וקיבלה את שם החיבה "סיקי". למדה בבית ספר הלל ובתיכון בליך.
בשנים 1969–1971 שירתה בצה"ל בלשכת מפקד חיל האוויר.
בשנת 1971, נישאה לאביהו קול ונולדו להם שני ילדים והם התגוררו במושב חגור.
בשנת 1986 חזרה להתגורר ברמת גן. מאז 1989 חיה עם בן זוגה, דורון צפריר.
ביוגרפיה > השכלה

ב-1973 סיימה לימודי דרמה יוצרת בסמינר הקיבוצים, בהנחייתה של שרה שפיר.
בשנת 1981 השתתפה בקורס בין־לאומי לכוריאוגרפים ומלחינים (IDC-P.CC) באוניברסיטת סארי, אנגליה, בניהולם האמנותי של מרס קנינגהם וג'ון קייג'.
בשנת 1987 סיימה תואר בוגרת האקדמיה למחול ע"ש רובין בירושלים, עם תעודת הוראה מטעם משרד החינוך והתרבות.
מאז 1990, תלמידתם של יוספה ופלד מיכאלי בשיטת מחשבת הגוף.
ב-1995 סיימה קורס שנתי במכון "מעגלים" בנושא "ספורט בתהליך הפסיכותרפויטי".
בשנת 1997 קיבלה תואר שני מאוניברסיטת נורוויץ' (Norwich University), ארצות הברית.
בשנת 2005 סיימה לימודי תעודה בניהול מערכות חינוך חדשניות מטעם אוניברסיטת תל אביב, בית הספר לחינוך.
בשנת 2006 סיימה תוכנית להכשרת מאמנים במכללת CoachMe.
קריירה

קול התחילה לרקוד בגיל שש בסטודיו למחול של הילדה קסטן ועליזה שדה ברמת גן. בשנים 1964–1969, למדה בלט קלאסי ומחול מודרני אצל ז'נט אורדמן, עם הקמתו של אולפן בת דור למחול בתל אביב.
בתום השירות הצבאי רקדה בלהקת בת דור (כלול סיורים לאירופה ולמזרח הרחוק).
בשנת 1973 החלה להיות מנהלת הצגה, מנהלת חזרות ומורה למחול באולפן בת דור תל אביב ובבאר-שבע.
בשנים 1980–1986 הייתה כוריאוגרפית הבית ומנהלת החזרות בלהקת בת שבע.
לאורך שנות ה-80 וה-90, פעלה ככוריאוגרפית בלהקות מחול נוספות, ובהן ענבל, בת דור, ביכורי מחול, ותיאטרון-מחול תל אביב (מוזע).
בשנת 1984 ייסדה וריכזה את מגמת המחול בבית הספר לאמנויות תל אביב, ובמקביל עד שנת 1995, הייתה כוריאוגרפית ומורה למחול של להקת ביכורי מחול בהנהלתו של אבי לפידות, במרכז למחול, ביכורי העיתים, שבתל אביב.
בשנים 1989–2019 הייתה מורה לכוריאוגרפיה ורפרטואר מודרני במגמת המחול בתיכון תלמה ילין. כמו כן, הייתה מחנכת כיתה ורכזת חברתית בתיכון זה.
בשנים 1985–2015 בחנה בבחינות למלגות מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל, קרן שרת, הייתה חברה במדור למחול ובמדור בתי ספר לאמנות במועצה הישראלית לתרבות ואמנות, חברה בוועדת השופטים של פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה, ובין השנים 2000–2019 הייתה חברה בוועדה לחשיפה בין־לאומית של מרכז סוזן דלל.
יצירותיה הכוריאוגרפיות

1980 - קשרים - עבודה קבוצתית
1981 - חמסה - עבודה קבוצתית עם פסל מתנייע של האמנית מרים בת-יוסף
1982 - סחף - עבודה לסולנית שלי שיר, בהשתתפות חמישה רקדנים נוספים, 
היצירה זכתה בפרס שני בתחרות בין־לאומית לכוריאוגרפיה בקלן, גרמניה, ב-1983
1983 - מלכוד - עבודה לסולן דוד דביר בהשתתפות הלהקה. היצירה זכתה בפרס כינור דוד כיצירה הכוריאוגרפית הטובה ביותר של השנה
1984 - אלגרו ברברו - דואט בשלוש ואריאציות לרקדנים שלי שיר וחיים און
1985 - מחול ברנדנבורגי מס' 4 - הוזמן במיוחד עבור "ערב באך", הפקה משותפת של להקת בת שבע והתזמורת הקאמרית הישראלית
1986 - סיפור בחמישה פרקים - עבודה קבוצתית
1990 - פעימות לב - עבודה קבוצתית
1992 - ירח,ירח - עבודה קבוצתית למוזיקה מקורית של המלחין ישראל בורוכוב
1989 - הנאות קטנות - עבודה קבוצתית, הומוריסטית
1990 - שירים בלבן - מופע קבוצתי המבוסס על שירים ישראליים. העבודה ייצגה את ישראל בקרדיף, אנגליה ולקחה חלק באירועי הפתיחה של מרכז סוזן דלל, ת"א
1991 - שמונה על ארבע - מופע קבוצתי המבוסס על שירי החיפושיות. היצירה ייצגה את ישראל בפסטיבל המחולות בכרונינגן, הולנד ובאסן, גרמניה,
1992 - רוצה לגעת באך - מופע מחול, המבוסס על מוזיקה של באך, בעיבודים שונים
1993 - בא-רוק - מופע מחול לעשרים רקדניות המבוסס על מוזיקה מהבארוק עד לרוק
1994 - תוכנית מס' 6 - מופע מחול המבוסס כולו על מוזיקה של מוצארט בעיבודים שונים
1995 - ויזה - מופע מחול העוסק בנושא השלום והיבטיו השונים
1994 - חבורת נערי רחוב - יצירה לחמישים רקדנים, לערב הפתיחה
הוקרה ופרסים

עבור עבודותיה בלהקת בת שבע, זכתה במקום השני בתחרות הבין-לאומית לכוריאוגרפים בקלן לשנת 1983 (סחף) ובפרס כינור דוד לשנת 1984 (מילכוד).
בחודש אפריל 1983 זכתה בפרס "קרן יאיר שפירא" על הישגיה בתחום המחול.
הערות שוליים

1 2  יעקב הכהן, בכורות עולמיות, מעריב, 17 באוקטובר 1982
↑  בארכיון להקת בת שבע משנה 1985
1 2 3 4 5 6  סיקי קול בארכיון להקת בת שבע}
1 2  שרית ילוב, "סחף" של בת־שבע - פרס יוקרה בינלאומי, דבר, 2 באוגוסט 1983
1 2  בארכיון להקת בת שבע משנה 1985
↑  חיים נגיד, יופי של מילכוד, מעריב, 31 במאי 1984
↑  סמדר שיר, סיקי, תפסיקי!, מעריב, 17 בינואר 1980
1 2 3   יצירתיות - קונפורמיות מול חופש | סיקי קול, סרטון בערוץ "The Van Leer Jerusalem Institute - מכון ון ליר בירושלים", באתר יוטיוב (אורך: 32:55)
↑  ארכיון הבימה
↑  יום הולדת למוסר־עבודה, מעריב, 28 בנובמבר 1976
↑  חיים נגיד, בת־שבע: בלי בחינות כניסה, מעריב, 28 ביולי 1985
↑  מפגש סיום לסדרת תולדות המחול בעולם המערבי _ הערב, דבר, 25 במאי 1981
↑  בת שבע 2: עוד חילופים, חדשות, 31 באוגוסט 1986
↑  חיים נגיד, קסמי גלינה פאנובה, מעריב, 19 באוקטובר 1989
↑  מרב יודילוביץ', נולד לרקוד, באתר ynet, 12 במאי 2010
↑  אורי יואלי, שיחה עם יצחק נתן, שלימד בבית הספר תלמה ילין מאז שנת 1966, ומנהלו בין השנים 1979–2002, סיקי קול רכזת חברתית, קול הרעם
↑  ד"ר רות אשל, יומני מחול,סיקי קול, משנת 2002 משמשת חברה במועצה הציבורית לבתי הספר לאמנויות במשרד המדע התרבות והספורט, עמ' 3
↑  סיקי קול חברה בוועדת השיפוט לפרס היצירה במחול לשנת 2017
↑  נוב ראובני, האמן שנעץ את דגל ישראל בישבנו יקבל פרס מעיריית ת"א, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 8 בנובמבר 2018
↑  מערכת וואלה!‏, תיאטרון החאן וענת גוב בין הזוכים בפרס רוזנבלום, באתר וואלה, 17 ביולי 2012
↑  דורה סודין, דמויות וקשרים מתוך היצירה של סיקי קול, מעריב, 13 בינואר 1980
↑  בת שבע בפארק הירקון, דבר, 13 באוגוסט 1980
↑  חוה נובק, שני מחולות ישראליים - בבכורה עולמית - היצירה חמסה של סיקי קול, דבר, 17 בינואר 1982
↑  ארכיון להקת בת שבע, עמ' 22
↑  כשגבו אוהב אשה, חדשות, 15 בנובמבר 1991
↑  ארכיון להקת בת שבע, עמ' 13
↑  ארכיון להקת בת שבע
↑  ארכיון להקת בת שבע, עמ' 17
↑  ארכיון להקת בת שבע, עמ' 21
↑  אליקים ירון, הידד ל"בת שבע", מעריב, 22 ביוני 1986
↑  אביגל שוש, מחול להקת בת דור - היצירה פעימות לב של סיקי קול, חדשות, 13 ביולי 1990
↑  להקת ענבל מציגה ערב שכולו בכורות, חדשות, 24 ביולי 1992
↑  קלסי ומחול - ירח ירח, חדשות, 24 ביולי 1992
↑  אורנה לנדאו, תנועת נוער - בכורי מחול והיצירה של סיקי קול הנאות קטנות, מעריב, 24 במרץ 1989
↑  תמי לוביץ, קלסי ומודרני, חדשות, 8 במאי 1991
↑  לפני שלוש שנים נולדה במרכז למחול ביכורי עיתים להקת ביכורי מחול, חדשות, 10 במאי 1991
↑  Jack Anderson, DANCE: ISRAELI VISITORS, ‏5 בנובמבר 1983
↑   מלכוד - להקת בת שבע - רונה ורד - 1983, סרטון בערוץ "ShultzSherzerTV", באתר יוטיוב (אורך: 23:47)
↑  ארכיון להקת בת שבע עמ' 12
סיגמא-אלגברה

במתמטיקה, סיגמא-אלגברה על קבוצה  X היא משפחה של תת-קבוצות של  X, הכוללת את הקבוצה הריקה, וסגורה ללקיחת מַשְׁלִים ולאיחוד בן מנייה (ראו ההגדרה להלן). לדוגמה, אוסף הקבוצות המדידות במרחב מידה הוא סיגמא-אלגברה. השימוש בסיגמא-אלגברה נפוץ במיוחד בתורת הקבוצות, תורת המידה ואלגבראות בוליאניות.
הגדרה

סיגמא-אלגברה על קבוצה  X היא משפחה  {\mathcal {A}} של תת-קבוצות של  X, המקיימת את התכונות הבאות:
המשפחה כוללת את הקבוצה הריקה  \emptyset .
אם  E\in {\mathcal {A}} אז  E^{\complement }=X\setminus E\in {\mathcal {A}}, כלומר, המשפחה סגורה לפעולת לקיחת המשלים.
המשפחה סגורה ביחס לאיחוד בן מנייה: אם  \{A_{n}\}_{n=1}^{\infty }\subseteq {\mathcal {A}} אז  \bigcup _{n=1}^{\infty }A_{n}\in {\mathcal {A}}.
משפחה שבה מתקיימות שתי התכונות הראשונות וגרסה חלשה של תכונה 3 (סגירות לאיחוד סופי, במקום לאיחוד בן מנייה) נקראת אלגברה של קבוצות; כל סיגמא-אלגברה היא אלגברה של קבוצות.
תכונות 2 ו-3 גוררות (באמצעות כללי דה מורגן) גם סגירות ביחס לחיתוך בן מנייה.
שימושים ומבנה

זוג סדור  (X,{\mathcal {A}}), כש- X קבוצה ו- {\mathcal {A}} הוא  \sigma -אלגברה מעל  X, נקרא מרחב מדיד. בצירוף פונקציית מידה  \mu  השלשה הסדורה  (X,{\mathcal {A}},\mu ) נקראת מרחב מידה.
סיגמא-אלגברה מגדירה על המרחב  X יחס שקילות, שבו  x\equiv y אם ורק אם כל קבוצה ב- {\mathcal {A}} הכוללת את  x כוללת גם את  y. אם המרחב  X בן מנייה, מחלקות השקילות עצמן שייכות לאלגברה, ובמקרה כזה האלגברה מוגדרת באמצעותן (קבוצה שייכת לאלגברה אם ורק אם היא מהווה איחוד של מחלקות שקילות). מכאן נובע שכל מידה על מרחב בן מנייה היא אטומית.
דוגמאות

הסיגמא-אלגברה הטריוויאלית המינימלית: מכילה רק את  X ואת הקבוצה הריקה.
הסיגמא-אלגברה הטריוויאלית המקסימלית: מכילה את כל תת-הקבוצות של  X ולמעשה, שווה לקבוצת החזקה של  X.
לכל משפחה של סיגמא-אלגברות מעל  X, גם החיתוך שלהן הוא סיגמא-אלגברה.
הסיגמא-אלגברה של בורל: הסיגמא אלגברה המכילה את כל קבוצות בורל, היא הסיגמא-אלגברה הנוצרת על ידי הקבוצות הפתוחות והקבוצות הסגורות. היא מכילה בין השאר:
קבוצות סגורות, קבוצות פתוחות, קטעים מכל הסוגים, קרניים (קטע עם קצה אחד שהוא אינסופי).
קבוצות  G_{\delta } (כלומר כאלו שהן חיתוך בן מנייה של קבוצות פתוחות).
קבוצות  F_{\sigma } (כלומר קבוצה שהיא איחוד בן מנייה של קבוצות סגורות).
ראו גם

אלגברה של קבוצות
חוג של קבוצות
סקודה סלביה

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סקודה הודו
 שנות ייצור:  2022 - הווה
 הרכבה:  הודו הודו
 מודל קודם:  סקודה ראפיד
 חברת אם:  סקודה
 סיווג:  מכונית משפחתית
 מרכב:  מרכב סדאן בעלת ארבע דלתות
 פלטפורמה:  קבוצת פולקסווגן MQB A0 IN
 אורך:  4,541 מ"מ
 רוחב:  1,752 מ"מ
 גובה:  1,487 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,651 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין בנפח 1.0 או 1.5 ליטר טורבו המספק 115 כ"ס (1.0 ליטר) או 150 כ"ס (1.5 ליטר)
 הילוכים:  תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים או תיבת הילוכים ידנית בעלת שישה הילוכים או תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים
 קשר:  סקודה ראפיד, סקודה פאביה, סקודה אוקטביה, פולקסווגן וירטוס
 
סקודה סלביה (בצ'כית: Škoda Slavia) היא מכונית משפחתית קומפקטית במרכב סדאן, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי סקודה הודו חברת הבת של סקודה משנת 2022. היא נחשפה ב-18 בנובמבר 2021. היא מיועדת לשוק ההודי בלבד.
עיצוב

העיצוב החיצוני והפנימי שלה סטנדרטי מאוד ומשולב בין הסקודה אוקטביה לסקודה ראפיד כאשר הסלביה גדולה במעט מהרפיד וקטנה במעט מהאוקטביה.
מפרט טכני

היא משווקת עם שני מנועים.
מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 1.0 ליטר טורבו המספק 115 כ"ס. המנוע משווק לבחירה בין תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים לבין תיבת הילוכים ידנית בעלת שישה הילוכים.
מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 1.5 ליטר טורבו המספק 150 כ"ס. המנוע משווק לבחירה בין תיבת הילוכים ידנית בעלת שישה הילוכים לבין תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים.
הערות שוליים

↑  Rachit Shad Trehan, Skoda Slavia debuts as Rapid’s successor, DriveTribe, ‏2021-11-18 (באנגלית)
↑  cartube, תכירו את סקודה סלביה: המשפחתית החדשה של סקודה לשוק ההודי - cartube, באתר www.cartube.co.il
↑  2022 Skoda Slavia Debuts In India Looking Like A Fabia Sedan, Motor1.com (באנגלית)
סופיה אמליה מבראונשווייג-לינבורג

סופיה אמליה מבראונשווייג-לינבורג (בגרמנית: Sophie Amalie von Braunschweig-Calenberg;‏ 24 במרץ 1628 – 20 בפברואר 1685), הייתה בתו של גאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג ואשתו של פרדריק השלישי, מלך דנמרק.
ביוגרפיה

סופיה אמליה נולדה ב-24 במרץ 1628 בהרצברג על ההארץ, לגאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג ולאנה אלאונורה מהסן-דרמשטדט, בתם של לודוויג החמישי, רוזן הסן-דרמשטדט ומגדלנה מברנדנבורג.
בשנת 1640 התארסה סופיה אמליה עם פרדריק, נסיך דנמרק, וב-1 באוקטובר 1643 התחתנו השניים בגליקסבורג. בתחילה התגוררו הזוג בברמן, אולם בעקבות המלחמה בין דנמרק לשוודיה עברו השניים לפלנסבורג. בשנת 1647 מת כריסטיאן, הנסיך-הנבחר של דנמרק, אחיו של פרדריק, ופרדריק נבחר ליורש העצר. בשנת 1648 מת חמיה כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק, ובעלה עלה לשלטון במקומו כפרדריק השלישי, מלך דנמרק.
סופיה אמליה אהבה ציד ומופעי תיאטרון, ובזבזה על כך הון עתק, למרות מצבה הכלכלי הקשה של הממלכה. סופיה אמליה דאגה לסלק מחצר המלוכה את אחיותיו למחצה של בעלה, ובשנת 1651 גיסיה קורפיץ אולפלדט וחניבעל ססטד גורשו מהממלכה. בעקבות המלחמה הצפונית הקטנה עם שוודיה, וההגנה הנחושה על קופנהגן, הצליחו סופיה אמליה ופרדריק לשנות את השלטון למונרכיה אבסולוטית. בשנת 1663 שלחה סופיה אמליה את גיסתה לאונורה כריסטינה אולפלדט לכלא והחרימה את רכושה, בטענה שקיימה יחסי מין עם משרתיה.
בשנת 1670 מת בעלה פרדריק השלישי, מלך דנמרק, ובנה כריסטיאן החמישי, מלך דנמרק עלה לשלטון במקומו. בתחילה פעלה סופיה אמליה כיועצת המדינית של בנה, אולם בהמשך איבדה במקצת את מעמדה, בין השאר עקב סכסוך עם כלתה שרלוטה אמליה מהסן-קאסל, ובעקבות כך פרשה לארמון אמליאנבורג, שם התגוררה עד מותה ב-20 בפברואר 1685.
משפחתה

ב-1 באוקטובר 1643 התחתנה סופיה אמליה עם פרדריק השלישי, מלך דנמרק, ממנו היו לה 8 ילדים:
כריסטיאן החמישי, מלך דנמרק (1646–1699)
אנה סופיה, נסיכת דנמרק (1647–1717), התחתנה עם יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה
פרדריקה אמליה, נסיכת דנמרק (1649–1704), התחתנה עם כריסטיאן אלברכט, דוכס הולשטיין-גוטורפ
וילהמינה ארנסטינה, נסיכת דנמרק (1650–1706), התחתנה עם קרל השני, הנסיך הבוחר מפפאלץ
פרדריק, נסיך דנמרק (1651–1652) מת בינקותו
הנסיך ג'ורג', דוכס קמברלנד (1653–1708), התחתן עם אן, מלכת בריטניה
אולריקה אלאונורה, נסיכת דנמרק (1656–1693), התחתנה עם קרל האחד עשר, מלך שוודיה
דורותיאה, נסיכת דנמרק (1657–1658) מתה בינקותה
סולר (מנוע חיפוש)

| --- | --- |

 מפתח:  קרן התוכנה אפאצ'י 
 מחזור חיים:  17 בינואר 2006 – הווה (18 שנים) 
 גרסה אחרונה:  9.7.0 (9 בספטמבר 2024) 
 גרסת בטא:  8.8.2  ב־12 באפריל 2021
 נכתבה בשפות:  Java
 סוג רישיון:  אפאצ'י 2.0 
 קוד מקור:  git://git.apache.org/solr.git 
 solr.apache.org
 
סולר (באנגלית: Solr) הוא מנוע חיפוש המבוסס על Lucene, בקוד פתוח, שנכתב בג'אווה. התכונות העיקריות שלו כוללות חיפוש טקסט מלא, הדגשת התאמות, חיפוש קבוצות, אינדוקס בזמן אמת, חלוקות דינמיות, שילוב בסיסי נתונים, תכונות NoSQL  וטיפול מסמך עשיר (למשל, Word, PDF). בעזרת מתן חיפוש מבוזר ושכפול אינדקס, Solr נועד להרחבה והתמודדות עם תקלות. סולר נמצאת בשימוש נרחב לצרכים שונים של חיפוש וניתוח מידע בארגוניים ויש לה קהילת פיתוח פעילה וגרסאות קבועות. הקוד משוחרר תחת רישיון אפאצ'י.
סולר פועל כשרת חיפוש טקסט מלא ועצמאי. הוא משתמש בספריית החיפוש של לוסין אשר בבסיסה מיועדת לאינדקוס וחיפוש בטקסט מלא, ויש לה ממשקי API כמו HTTP / XML ו-JSON מסוג REST שהופכים אותה לשמישה ביותר בשפות התכנות הפופולריות ביותר. התצורה החיצונית של Solr מאפשרת להתאים אותה לסוגים רבים של יישומים ללא קידוד Java, והיא כוללת ארכיטקטורת תוספים שתומכת בהתאמה אישית מתקדמת יותר.
אפאצ'י סולר פותח בצורה פתוחה ושיתופית על ידי פרויקט אפאצ'י סולר בקרן התוכנה אפאצ'י.
היסטוריה

בשנת 2004, סולר נוצרה על ידי יוֹניקֹ סילי ב-CNET Networks כפרויקט פנימי להוספת יכולת חיפוש לאתר החברה.
בינואר 2006, CNET Networks החליטה לפרסם את קוד המקור בגלוי על ידי תרומתו לקרן התוכנה אפאצ'י. כמו כל פרויקט חדש של אפאצ'י, הוא נכנס לתקופת דגירה שבה התמקדו בפתרון בעיות ארגוניות, משפטיות וכלכליות.
בינואר 2007 עברה Solr ממעמד של דגירה למעמד של פרויקט עצמאי (TLP - Top-Level Project) וצמחה בהתמדה עם תכונות מצטברות, ובכך משכה משתמשים, תורמים ומחויבים. על אף היותו יחסית חדש כפרויקט ציבורי, סולר הפעיל כמה אתרי אינטרנט בעלי תנועה רבה.
בספטמבר 2008 שוחרר סולר 1.3 כולל יכולות חיפוש מבוזרות ושיפור ביצועים בקרב יכולות רבות אחרות.
בינואר 2009 הצטרפו יוניק סילי יחד עם גרנט אינגרסול ואריק האצ'ר ל-Lucidworks (לשעבר Lucid Imagination), החברה הראשונה המספקת תמיכה והדרכה מסחרית לטכנולוגיות החיפוש של אפאצ'י סולר.[דרוש מקור] מאז, הצעות התמיכה סביב סולר היו רבות.
בנובמבר 2009 שוחרר סולר 1.4. גרסה זו הציגה שיפורים באינדקס, בחיפוש ובפנים לצד שיפורים רבים אחרים כגון עיבוד מסמכים עשיר (PDF, Word, HTML), קיבוץ אשכול תוצאות חיפוש המבוסס על Carrot2 וגם שיפור שילוב מסדי נתונים. המהדורה כוללת גם תוספים רבים נוספים.
בחודש מרץ 2010, לוסין ופרויקטי Solr התמזגו. ההורדות הנפרדות המשיכו, אך המוצרים פותחו כעת במשותף על ידי קבוצה אחת של מחויבים.
בשנת 2011 שונתה תוכנית מספרי הגרסאות של Solr כך שתתאים לזו של לוסין. לאחר סולר 1.4, המהדורה הבאה של סול נקראה 3.1, על מנת לשמור על סולר ולוסין באותו מספר גרסה.
באוקטובר 2012 שוחררה גרסת 4.0 של Solr, כולל יכולת SolrCloud החדשה. 2013 ובשנת 2014 הוצגו מספר גרסאות סולר בקו 4, שהגדילו בהתמדה את מערך היכולות ושיפרו את האמינות.
בפברואר 2015 שוחרר סולר 5.0, המהדורה הראשונה בה נארזה סולר כיישום עצמאי, והפסיקה את התמיכה הרשמית בפריסת סולר כקובץ WAR (פורמט קבצים). Solr 5.3 הציגה אימות והסמכה מובנית.
באפריל 2016 שוחרר סול 6.0. נוספה תמיכה לביצוע שאילתות SQL מקבילות ברחבי SolrCloud. כולל תמיכה ב-StreamExpression ומנהל JDBC חדש עבור ממשק SQL.
בספטמבר 2017 סולר 7.0 שוחרר. מהדורה זו, בין היתר, הוסיפה תמיכה במספר סוגי העתקים (רפליקות), הרחבה אוטומטית ועוד.
במרץ 2019 שוחרר Solr 8.0 כולל תיקוני באגים ועדכוני רכיבים רבים. שרתי Solr יכולים להאזין ולהגיש בקשות HTTP / 2. יש לשים לב שכברירת מחדל, בקשות פנימיות נשלחות גם באמצעות HTTP / 2. יתר על כן, כניסה של ממשק משתמש למנהל הוספה עם תמיכה ב-BasicAuth ו-Kerberos. ותכנון ביטויי מתמטיקה באפצ'י זפלין הפכו לאפשריים.
בנובמבר 2020 תרמה החברה בלומברג את מפעיל סולר לפרויקט לוסין / סולר. מפעיל סולר מסייע בפריסה ובהפעלת סולר ב-Kubernetes.
בפברואר 2021 הוקמה סולר כפרויקט אפאצ'י נפרד (TLP), כך שכיום על אף התלות שיש לסולר בלוסין, שניהם בפיתוח וניהול נפרד.
פעולות

על מנת לחפש מסמך, אפאצ'י סולר מבצע את הפעולות הבאות ברצף:
אינדוקס: קודם כל, הוא ממיר את המסמכים לפורמט קריא למכונה בפעולה שנקראת אינדוקס.
שאילתות: הבנת תנאי השאילתה שנשאל על ידי המשתמש. תנאים אלה יכולים להיות תמונות או מילות מפתח, למשל.
מיפוי: סולר ממפה את שאילתת המשתמש למסמכים המאוחסנים במסד הנתונים כדי למצוא את התוצאה המתאימה.
דירוג התוצאה: ברגע שהמנוע מחפש במסמכים שנוספו לאינדקס, הוא מדרג את התפוקות לפי הרלוונטיות שלהם.
קהילה

אנשים פרטיים וחברות תורמים יכולות חדשות למנוע החיפוש ומתקנים באגים שהתגלו בו.