stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טדי וילסון
חייו > קפה סוסייטי

לאחר פירוק הלהקה הגדולה שלו, וילסון הקים סקסטט שהופיע בקפה סוסייטי מ-1940 עד 1944. שם הוביל מופעי ג'אז בשם "ג'אז קאמרי" עם תזמורת ריקוד שכללה אותו ואת פרנקי ניוטון, אד הול ובילי הולידיי. הוא כונה "המרקסיסט מוצרט" על ידי הווארד "סטרץ'" ג'ונסון בשל תמיכתו במטרות השמאל: הוא הופיע בקונצרטים לטובת כתב העת The New Masses ועבור Russian War Relief, ועמד בראש ועדת האמנים לבחירת בנימין ג'יי דייוויס, חבר מועצת ניו יורק שהתמודד מטעם המפלגה הקומוניסטית של ארצות הברית. מאוחר יותר, ה-FBI השעה את פעילותו בשידור, ברדיו ובפעילויות חברתיות בטענה שהוא מעורב בקומוניזם.
חייו > סוף שנות ה-40 ושנות ה-50

מ-1945 עד 1952 לימד וילסון בבית הספר ג'וליארד. לאחר מכן סייר באירופה, כולל בסקנדינביה, אנגליה, סקוטלנד, גרמניה, הולנד ושווייץ. בשנות ה-50 הקליט עבור ורב רקורדס. וילסון הופיע בתור עצמו בסרטי הקולנוע "הוליווד" (1937) ו"סיפורו של בני גודמן" (1955). מאוחר יותר עבד כמנהל מוזיקלי בתוכנית "המופע של דיק קאבט".
חייו > אחרית ימיו

וילסון התגורר בפרוורי הילסדייל, ניו ג'רזי. הוא היה נשוי שלוש פעמים, כולל לכותבת השירים איירין קיצ'ינגס. הוא הופיע כסולן ועם קבוצות פיקאפ עד שנותו האחרונות, כולל הובלת שלישייה עם בניו תיאודור וילסון בבס וסטיבן וילסון בתופים.
בשנת 1979 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד למוזיקה ממכללת ברקלי למוזיקה.
הוא מת מסרטן הקיבה בניו בריטניה, קונטיקט, ב-31 ביולי 1986, בגיל 73. הוא נקבר בבית הקברות פיירוויו בניו בריטניה. בנוסף לתיאודור וסטיבן, לווילסון היו שלושה ילדים נוספים, ויליאם, ג'יימס (ג'ים) ודיון.
סגנון מוזיקלי

וילסון נחשף לראשונה לג'אז בהאזנה למוזיקה של דיוק אלינגטון, ארל היינס, לואיס ארמסטרונג ופאטס וולר. לאחר מכן פיתח סגנון מוזיקלי המבוסס על סגנונותיהם של ארט טייטום וארל היינס. את ההשפעה של טייטום ניתן לאתר בריצות המהירות של יד ימין בדומה לאלה של טייטום. עם זאת, הנגינה של וילסון התמקדה ברעיונות הרמוניים דיאטוניים "פנימיים" המבוססים על שלשות והרחבות. הוא גם אלתר בהתבסס על התפתחות מלודית לירית. נגינתו מאופיינת בהבעה דינמית עקבית עם מגע אלגנטי. הריצות המתמשכות שלו והתיאום הקצבי הרגוע עם טון נקי ואחיד היו קשורים לאישיותו העצורה ולחוויה שלו עם בני גודמן תחת הפרדה גזעית. וילסון תרם למודרניזציה של הסגנון הפסנתרני בניגוד לנגינת הפסנתר הגולמית של הארלם סטרייד.
תוך כדי עיבוד של קול עשירי ביד שמאל וניגון אוקטבה כפולה דמוית קרן ביד ימין בסגנון ארל היינס, הוא רדף אחר מרקם קל עם רעיונות קצביים פשוטים וסגנון מלודי בודד בהשוואה לסגנון המורכב של היינס.
הוא ניגן עם מוזיקאי ביבופ כמו צ'ארלי פרקר ודיזי גילספי במהלך עבודתו כנגן צד, אך סגנונו היה מבוסס על ארפג'ו בטון אקורדים והרמוניה דיאטונית. נגינתו ב"קונגו בלוז" עבור Red Norvo והסקסטט שלו ב-1945, למשל, מדגימה את הניגוד הסגנוני בין וילסון לבין דיזי גילספי וצ'רלי פארקר.
סגנונו של וילסון השפיע על פסנתרנים אחרים, בהם מרי לו ויליאמס בת זמנו, מל פאוול, בילי קייל, ג'ס סטייסי וג'ו בושקין.
אלבומים נבחרים > סולו

1942: Columbia Presents Teddy Wilson
1972: With Billie in Mind (Chiaroscuro)
1983: Alone (Storyville)
אלבומים נבחרים > בתור מנהיג

1944: Teddy Wilson Sextet (The Onyx Club New York Original Live Recordings)
1949: Teddy Wilson Featuring Billie Holiday
1952: Runnin' Wild (MGM)
1952: Just A Mood – Teddy Wilson Quartet Starring Harry James & Red Norvo (Columbia EP B-1569/5-1277)
1955: The Creative Teddy Wilson (Norgran) – also released as For Quiet Lovers (Verve)
1956: Pres and Teddy (Verve) with Lester Young
1956: I Got Rhythm (Verve)
1956: Intimate Listening (Verve)
1956: These Tunes Remind Me of You (Verve)
1957: The Impeccable Mr. Wilson (Verve)
1957: The Teddy Wilson Trio & Gerry Mulligan Quartet with Bob Brookmeyer at Newport (Verve)
1957: The Touch of Teddy Wilson (Verve)
1959: Mr. Wilson and Mr. Gershwin (Columbia)
1959: Gypsy in Jazz (Columbia)
1959: And Then They Wrote... (Columbia)
1963: Teddy Wilson 1964 (Cameo)
1967: Moonglow (Black Lion)
1968: The Noble Art of Teddy Wilson (Metronome)
1973: Runnin' Wild (Black Lion)
1976: Live at Santa Tecla
1980: Teddy Wilson Trio Revisits the Goodman Years
1990: Air Mail Special
אלבומים נבחרים > בתור נגן צד

1933–1942: Billie Holiday, The Quintessential Billie Holiday (Volumes 1-9); Lady Day: The Complete Billie Holiday on Columbia 1933–1944 (Columbia)
1935: Mildred Bailey, Mildred Bailey and Her Alley Cats (Columbia)
1935–1939: Benny Goodman, The Complete RCA Victor Small Group Recordings (RCA)
1938: Benny Goodman, The Famous 1938 Carnegie Hall Jazz Concert (Columbia)
1946-1947: Sarah Vaughan, The Chronological Classics: Sarah Vaughan 1946–1947 (Classics)
1954: Ben Webster, Music for Loving (Norgran)
1973: Eiji Kitamura, Swing Special
1974: Phoebe Snow Phoebe Snow (album) (Shelter Records)
1975: Eiji Kitamura, Teddy and Eiji- Live Session
1980: Eiji Kitamura, Teddy Wilson Meets Eiji Kitamura
יסעור (קיבוץ)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מטה אשר
גובה ממוצע: ‎22 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 847 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-8.2% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) יסעור(למפת הגליל המערבי רגילה) יסעור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יסעור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יסעור32°54′03″N 35°09′57″E﻿ / ﻿32.9009192542936°N 35.1659638232432°E﻿ / 32.9009192542936; 35.1659638232432  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה אשר (in English: Mateh Asher Regional Council) באדום - יסעור בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10
http://www.yassur.org.il
יַסְעוּר הוא קיבוץ מזרם הקיבוץ הארצי בגליל המערבי, השוכן על כביש 70, בין כרמיאל לעכו. שייך למועצה האזורית מטה אשר.
היסטוריה > העת החדשה

| --- | --- |
 :  ראו גם – אל-בירווה
הקיבוץ הוקם ב-6 בינואר 1949 על אדמות הכפר הערבי הנטוש אל-בירווה בידי עולים מהונגריה ומאנגליה, חברי השומר הצעיר. בהמשך, הצטרף גרעין של עולים מברזיל.
שם הקיבוץ הוא סמלי, ונבחר עקב רצון המתיישבים לעסוק במקצוע הדיג (היסעור הוא עוף המצטיין בשחייה). אכן, בשנותיו הראשונות, התפרנסו התושבים מדיג בבריכות דגים שהקימו בשטחם. מלבד ענף המדגה, בלט גם ענף הלול.
כיום פועל בקיבוץ גם ענף החקלאות הנקרא גד"ש יע"ן (גידולי שדה יסעור עין המפרץ) שאכן פועל בשותפות עם קיבוץ עין המפרץ.
ילדי הקיבוץ לומדים בבית הספר היסודי "גוונים" שבקיבוץ עין המפרץ ולאחר מכן, בחטיבת הביניים ובתיכון "אופק" שבקיבוץ עברון.
גלריית תמונות

"המועדון לחבר" עם ציור קיר מאת שמואל כץ, 1955
עליה לקיבוץ יסעור, 1949, לוי אשכול מברך
עליה לקיבוץ יסעור, 1949
עליה לקיבוץ יסעור, 1949
עליה לקיבוץ יסעור, 1949
תל בירה – מבט מצפון על התל השוכן ממזרח לקיבוץ יסעור
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  בני מוריס לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 250, 253; מקראה למפה מספר 3 (סעיף 47), עמ' 594.
↑  יסעור באתר תנועת העבודה הישראלית
↑  בערי הארץ ובכפריה, ידיעות עיריית תל אביב, 15 בדצמבר 1949
↑  אתר בית הספר "גוונים" עין המפרץ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465310305171  VIAF: 316602236   WorldCat (עם VIAF): 316602236
רשימת בקרת גישה

רשימת בקרת גישה (שם מצוי וכך להלן: ACL קיצור מאנגלית של Access Control List) בהקשר למערכת קבצים של מחשב, היא רשימה של הרשאות המוצמדות לקובץ, תהליך תוכנית מחשב וכדומה. ה-ACL מגדיר איזה משתמש או מערכת מותרים בגישה אל הקובץ וכן לביצוע פעולות על הקובץ. כל רשומת ACL קלאסית מגדירה את המשתמש ואת הפעולה הרלוונטית. לדוגמה ACL שמכילה בתוכה את הרשומה (Alice, delete) פירוש הדבר הוא שלמשתמש אליס (Alice), ישנה הרשאת מחיקה (delete) לקובץ.
מודלי אבטחה מבוססי ACL

במודלי אבטחה מבוססי ACL, כשמישהו (משתמש או מכונה) מנסה לבצע פעולה על קובץ, מערכת ההפעלה בודקת ראשית אם יש לו את הרשאות הגישה המתאימות על פי המופיע ב-ACL. נושא מרכזי על פי מודל זה, הוא ההחלטה כיצד ניתן לערוך הרשאות, כלומר איזה משתמש או תהליך מורשים לשנות את ה-ACL.
יישומים

הרבה מערכות מיישמות את ה-ACL או שיש להם היסטוריה של יישום שכזה
יישומים > במערכות קבצים

בשנות ה-90 מודלי בקרת הגישה ACL ו-RBAC נוסו והיו בשימוש נרחב, לשם ניהול הרשאות. ACL של מערכת קבצים היא מבנה נתונים (בדרך כלל טבלה) המכיל רשומות של הרשאות גישה לבודדים או קבוצות, אל פריט על המחשב, כדוגמת תוכניות תהליכים או קבצים. רשומות אלו ידועות בקיצור ACEs המהווה קיצור מאנגלית של "רשומות  בקרת גישה"במערכות ההפעלה Microsoft Windows NT,‏ OpenVMS, דמויות יוניקס, ו-Mac OS X. כל אובייקט שניתן לגשת אליו (לדוגמה קובץ) מכיל מזהה ייחודי המאפשר גישה אל ה-ACL השייך לו. ההרשאות כוללות זכויות גישה פרטניות, לדוגמה איזה משתמש יוכל לקרוא מ-X, לכתוב ב-X או להריץ את X. בחלק מהיישומים ה-ACL  מכיל רשומה המגדירה מי יוכל לשנות את ה-ACL עצמו.
רוב הפצות היוניקס ודמויות היוניקס תומכות ב-ACL של תקן POSIX.1e המבוסס על טיוטה של POSIX קודמת יותר שננטשה. הרבה מהם החל מגרסה 10.4, או סולאריס במערכת הקבצים ZFS, תומכות ב-ACL של NFSv4, המהווה את חלק מהתקן של NFSv4. קיימים שני יישומים נסיוניים של ACL של NFSv4, ללינוקס, אחד התומך במערכת הקבצים ext3, ולאחרונה Richacls, התומך במערכת הקבצים ext4.
יישומים > ברשת

בחלק מסוגי חומרות מחשב קנייניות, בפרט נתבים ומתגים, ACL מתייחס לכללים המוחלים על מספרי פתחות (פורטים) וכן על כתובות IP, הזמינים על שרת או רכיב אחר משכבה 3, כל אחד עם רשימת השרתים או רשתות המותרים לשימוש בשירות. אף על פי שיש דרך נוספת להגדיר בקרת גישה המבוססת על שמות מתחמי רשת, הדבר לא תמיד טוב, משום שחבילות בודדות בפרוטוקולי TCP,‏ UDP, ו-ICMP, לא מכילות שמות מתחם. כתוצאה מכך ההתקן האוכף את ה-ACL חייב להמיר בנפרד שמות לכתובות מספריות. דבר זה מרחיב את אפשריות התקיפה של פצחן פוטנציאלי שמנסה להתגבר על אבטחת ACL. גם שרתים וגם נתבים יכולים להשתמש ב-ACL. ניתן באמצעות ACL לנטר תעבורת רשת יוצאת ונכנסת, ובהקשר הזה ה-ACL דומה לחומת אש. בשל היותו קשור לנושאי אבטחת מידע תקניו נקבעים על ידי ארגונים המטפלים בנושא כדוגמת PCI DSS.
יישומים > יישומים ב-SQL

האלגוריתם של ACL עבר Porting ל- SQL ולמסדי נתונים יחסיים. מערכות מודרניות מבוססות SQL כמו מערכת לתכנון משאבי ארגון ומערכות לניהול תוכן, משתמשים במודל ACL  במודולי הניהול שלהם.
השוואה ל-RBAC

החלופה המרכזית ל-ACL הוא מודל RBAC. ניתן להשוות את RBACm, המהווה גרסה מינימלית של RBAC, לאופן הפעולה של ACL, ב-ACLg, שבו רק קבוצות מורשות להיכנס ל-ACL. ג'יי ברקלי הראה ב-1997 ש-RBACm ו-ACLg שוים למעשה.
ראו גם

מטריצת גישה
הערות שוליים

↑  RFC 4949
↑  במקור: access control entries
↑  "Managing Authorization and Access Control" באתר Microsoft Technet
↑  (לינוקס  BSD וסולאריס)
↑  [https://wiki.freebsd.org/NFSv4_ACLs "NFSv4 ACLs"
↑  לדוגמה AIX,‏ FreeBSD, ו-Mac OS X
↑  "Tiger"
↑  [http://docs.oracle.com/cd/E19082-01/817-2271/ftyxi/index.html "Chapter 8 Using ACLs and Attributes to Protect ZFS Files".
↑  [http://users.suse.com/~agruen/nfs4acl/  "Native NFSv4 ACLs on Linux באתר אופן סוזה
↑  http://www.bestbits.at/richacl/ "Richacls - Native NFSv4 ACLs on Linux".
↑  ספציפית של 2000 ו-2012
תל בירה

| --- | --- |

מבט מצפון על התל, מימין קיבוץ יסעור
 מידות
 גובה מעל פני הים:  46 מטר
 היסטוריה
 תרבויות:  כנענים, פיניקים, ישראלים
 תקופות:  הברונזה, הברזל, הפרסית וההלניסטית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ממזרח לעכו, בסמוך ליסעור
 קואורדינטות:  32°54′05″N 35°10′10″E﻿ / ﻿32.901388888889°N 35.169444444444°E﻿ / 32.901388888889; 35.169444444444
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) תל בירה(למפת הגליל המערבי רגילה) תל בירה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל בירה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל בירה he
 
תל בירה הוא אתר ארכאולוגי ממזרח לעכו, בתחום קיבוץ יסעור.
הממצאים הראשונים מהאתר הם מתקופת הברונזה התיכונה, בה התקיים באתר יישוב ונמצאו קברים שכללו מנחות קבורה. ביצורי העיר חוזקו בתקופה הישראלית; בתקופת הברזל הייתה העיר דוגמה מייצגת ליישוב כפרי פיניקי. חלקים מהעיר נותרו בשימוש עד התקופה הפרסית וראשית התקופה ההלניסטית. גם מהתקופה הפרסית נותרו קברים.
ויליאם אולברייט ובנימין מזר זיהו את התל עם העיר רחוב, עיר כנענית ועיר הלויים ישראלית בנחלת שבט אשר.
לקריאה נוספת

נורית פייג, ממצאים מתקופות הברונזה והברזל ממערב לתל בירה, עתיקות 89, 2017, עמ' 39*–74*
מישל יתאח, תל בירה, חדשות ארכיאולוגיות קח, 1998, עמ' 174–174
Yardenna Alexandre, Edna J. Stern, Phoenician Cremation Burials at Tel Bira, 'Atiqot 42, 2001, עמ' 183–195
Anastasia Shapiro, Petrographic Examination of Selected Vessels from Tel Bira, 'Atiqot 89, 2017, עמ' 35–39
Omar Zidan, Tell Bira, Yas‘ur: Final Report, Hadashot Arkheologiyot: Excavations and Surveys in Israel 126, 2014
הערות שוליים

↑  תל בירה (יסעור) – 1978, חדשות ארכיאולוגיות סט/עא, 1979, עמ' 33
1 2 3  תל בירה (יסעור) – 1978, חדשות ארכיאולוגיות סט/עא, 1979, עמ' 34
↑  ערן אריה, משחקי הכס: יחסי ישראל ופיניקיה מנקודת מבט ארכאולוגית, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה לג, 2018, עמ' 42
↑  עדנה שטרן, תל בירה, חדשות ארכיאולוגיות קג, 1995, עמ' 24
↑  William F. Albright, Contributions to the Historical Geography of Palestine, The Annual of the American School of Oriental Research in Jerusalem 2/3, 1921, עמ' 27 doi: 10.2307/3768450 William F. Albright, Contributions to the Historical Geography of Palestine, The Annual of the American School of Oriental Research in Jerusalem 2/3, 1921, עמ' 1–46 doi: 10.2307/3768450
↑  B. Mazar, Dor and Rehob in the Egyptian City Lists, ידיעות החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה 27, 1963, עמ' 139–144
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוסד הרב קוק

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  יהודה לייב פישמן מימון 
 תקופת הפעילות:  1936–הווה (כ־88 שנים) 
 מיקום המטה:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°47′20″N 35°11′57″E﻿ / ﻿31.78875278°N 35.19922222°E﻿ / 31.78875278; 35.19922222 
 מוצרים עיקריים:  ספר 
  
 www.mosadharavkook.com
 he
 
חזיתו המעוגלת של "מוסד הרב קוק"
מוסד הרב קוק הוא מכון מחקר והוצאה לאור תורני הקרוי על שמו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. המוסד ממוקם בכניסה לעיר ירושלים בשכונת קריית משה. המוסד הוקם בשנת 1936 על ידי הרב יהודה לייב מימון, ממנהיגי המזרחי ולימים שר הדתות הראשון של מדינת ישראל.
מבנה

בט"ו בשבט תש"י הונח אבן פינה לבניין מוסד הרב קוק בכניסה לירושלים, על מגרש של הקרן הקיימת. באלול תש"י באזכרה לרב קוק נלקחו 12 אבנים מהר ציון ליסוד הבניין.
בנובמבר 1953, נחנך בית מוסד הרב קוק.
המבנה כלל חדרים לחוקרים, ספרייה גדולה ואולם כנסים. ביוני 2017 היה חלק גדול של המבנה מושכר לשני סמינרים חרדיים לבנות. המבנה כלל אולם בצורת חצי גורן עגולה, כדי שהסנהדרין תוכל לקבוע את משכנה הראשון בבניין זה.
פעילותו

בפרסום (משנת 1938) הוגדרו מטרות מוסד הרב קוק:
להוציא לאור ספרות תורנית, דתית-לאומית ומדעית, הלכתית ואגדית, פרשנית והיסטוריית בשביל זקנים וצעירים, בוגרים ובני הנעורים.
להוציא לאור ספרי הראשונים הגנוזים בכתבי-יד מסודרים במבואות והערות על ידי חכמים וסופרים.
לתמוך במחברים, סופרים וחוקרים דתיים ולאפשר להם להוציא לאור את יצירותיהם הספרותיות.
להוציא לאור קבצים לתורה, למדע ולספרות שמטרתם: לפענח את מצפוני האור הגנוז בספרות הישראלית לכל ענפיה, לחקור את העבר וההווה של ישראל, לעורר ולעודד את הכחות הצעירים שבתוך היהדות הדתית-לאומית כדי לשתף אותם בעבודה ספרותית תורנית ומדעית, להדריך את הנוער העברי ולחנכו ברוח של אהבה עמוקה לישראל ולכל קנייניו.
בנוסף להוצאת הספרים, בעבר כלל מוסד הרב קוק כולל, וספרייה תורנית (ספריית הרב מימון). במשך שנים רבות מקיים המוסד כמעט מדי שנה "כנס שנתי לתורה שבעל פה" בהשתתפות הרבנים הראשיים ודמויות ידועות בעולם התורני.
פעילותו > הוצאה לאור

עיקר פעילותו של המוסד היא הוצאת ספרים, המתמחה בהוצאת ספרי קודש בתחומים שונים. גולת הכותרת שלמענה הוקמה ההוצאה היא הוצאת כתבי הראי"ה (כתביו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, ביניהם: אגרות הראי"ה, אורות, אורות הקודש, מוסר אביך, עולת ראיה וכו'). במסגרת הוצאת הספרים פועל גם "מכון להוצאת ראשונים ואחרונים" המתמחה בהוצאת מהדורות מדעיות ומוגהות של כתבי פרשנים ראשונים על הש"ס, כדוגמת הריטב"א, הרשב"א ורבנו נסים (הר"ן).
החל מסיוון תרצ"ז (1937) מוציא המכון, כתב עת בשם "סיני", היוצא שש פעמים בשנה, שהיווה במה ייחודית להלכה והגות יהודית. במשך השנים יצאו על ידי המכון כתבי עת נוספים בתחומים תורניים: "ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי", "תורה שבעל פה" (שכתוב הרצאות מהכנס השנתי לתורה שבעל פה), ו"בית התלמוד".
כמו כן, במתחם מוסד הרב קוק פועל בית הכנסת "בית יהודה" מייסודו של הרב מיימון. בבית כנסת זה כיהן כרב הרב דוד נשר.
ראו גם

גנזך הציונות הדתית
לקריאה נוספת

נפתלי בן-מנחם, ספרי מוסד הרב קוק שיצאו לאור בשנים תרצ"ז-תש"ל, הוצאת מוסד הרב קוק תש"ל
חיים זהר, מוסד הרב קוק - ראשיתו ומייסדיו, הוצאת הסתדרות המזרחי - הפועל המזרחי תשס"ה
הרב יוסף אליהו מובשוביץ, הספר - יובל ה-70 למוסד הרב קוק, הוצאת מוסד הרב קוק תשס"ח
הערות שוליים

↑  הנחת אבן פנה לבית מוסד הרב קוק, הצופה, 3 בפברואר 1950
↑  אזכרה לרב קוק, הַבֹּקֶר, 7 באוגוסט 1950
↑  מוסד הרב קוק חנך ביתו, חרות, 9 בנובמבר 1953
↑  מוסד הרב קוק יגביר פעולותיו, הצופה, 11 באוגוסט 1953
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313218605171  ISNI: 0000 0001 2223 958X  LCCN: n82103065  VIAF: 143091011   WorldCat (עם VIAF): 143091011 
חזית בניין "מוסד הרב קוק", 1/2006
מכון אהרן למדיניות כלכלית

| --- | --- |

 מכון מחקר
 על שם:  אהרן דוברת
 השתייכות:  בית הספר טיומקין לכלכלה, אוניברסיטת רייכמן
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־10 שנים)
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  שלמה דוברת
 מנהל:  פרופ' צבי אקשטיין
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 
מכון אהרן למדיניות כלכלית הוא מכון מחקר ומדיניות בבית הספר טיומקין לכלכלה באוניברסיטת רייכמן. בראשות המכון עומד פרופ' צבי אקשטיין. המכון עוסק בעיצוב אסטרטגיה לעידוד הצמיחה, החוזק החברתי וצמצום העוני בישראל.
המכון נקרא ע"ש איש העסקים אהרן דוברת. בנו, שלמה דוברת הוא מייסד המכון ומכהן כיושב הראש שלו.
פעילות המכון

המכון נוסד במטרה להשפיע על המדיניות הכלכלית והחברתית בישראל, לגבש תוכניות ארוכות-טווח להתמודדות עם הבעיות הכלכליות והחברתיות במשק ובפרט בקרב משפחות מהמעמד הבינוני-נמוך – בכלל זה, חלקים נכבדים מהחברה הערבית והחברה החרדית.
מטרת המחקרים המתבצעים במכון היא להשפיע על השיח המקצועי ולעורר דיון המבוסס על מידע אמין ועל מחקר כלכלי-חברתי המציע כלים מעשיים להשגת היעדים, ובדגש על רפורמות לצמיחה כלכלית הנובעת מגידול בתעסוקה ומהעלאת התוצר לשעת עבודה (הפריון) בישראל. מרבית מחקרי המכון נעשים בשיתוף הדרגים המקצועיים במשרדי הממשלה ובמיוחד במשרד האוצר, וזאת כדי להבטיח את ביצוע התוכניות. כמו כן פועל המכון בשיתוף עם קרנות פילנתרופיות וארגוני חברה אזרחית בישראל.
על בסיס מחקריו, מפיק המכון ניירות מדיניות בשיתוף עם קרנות כלכליות, חברתיות וחינוכיות בישראל (כגון הג'וינט וקרן טראמפ) וכן דו"חות מדיניות ואסטרטגיה עבור ממשלת ישראל. בנוסף, מנהל המכון שולחנות עגולים בהשתתפות חוקרים וקובעי מדיניות מתחומים כלכליים וחברתיים שונים.
מבנה המכון

במכון צוות חוקרים קבועים וחוקרים עמיתים חיצוניים, בעלי תואר שלישי בכלכלה או ניסיון יישומי. מחקרי המכון מלווים בוועדה מדעית, בה חברים אנשי אקדמיה בכירים בתחום הכלכלה בישראל ובעולם. דירקטוריון המכון, בו חברים בכירים במשק, בעלי תפקידים לשעבר במנהל הציבורי וכן אנשי אקדמיה בכירים מתחום הכלכלה ומנהל עסקים מתווה את סדרי העדיפויות למחקרי המכון.
במכון פועלים שני מרכזים:
המרכז למדיניות כלכלית של החברה הערבית (בראשות ד"ר מריאן תחאוכו) – הפועל לקידום החברה הערבית והגברת שילובה בכלכלה הישראלית תוך איתור האתגרים ומתן המלצות מדיניות המתאימים למאפייניה הייחודיים של החברה הערבית.
מרכז למדיניות כלכלית של החברה החרדית (בראשות ד"ר הלה אקסלרד) – הפועל לקידום החברה החרדית והגברת שילובה בכלכלה הישראלית תוך איתור האתגרים ומתן המלצות מדיניות לאתגרים המתאימים למאפייניה הייחודיים של החברה החרדית.
פרסומי המכון

המכון הוביל וריכז שתי ועדות ממשלתיות:
הוועדה לקידום תחום התעסוקה לקראת שנת 2030 – מונתה מטעם משרד הרווחה והשירותים החברתיים בשנת 2017. הוועדה בראשות פרופ' צבי אקשטיין המליצה על יעדים לשיעורי התעסוקה לפי קבוצות אוכלוסייה, וכן על יעדים לאיכות התעסוקה הנמדדת על פי השכר. עוד המליצה הוועדה על שורת אמצעים להשגת היעדים, ביניהם מערכות מידע והכוון, הכשרות להגדלת מיומנות העובדים ותוכניות תעסוקה, תוך התמקדות בשיפור הפריון באמצעות העלאת ההון האנושי ובפרט בקרב אלו בחציון התחתון באמצעות כישורים וניסיון תעסוקתי.
הוועדה לקידום ענפי המסחר והשירותים – מונתה מטעם משרד הכלכלה והתעשייה בשנת 2019. הוועדה בראשות פרופ' צבי אקשטיין ומיכל פינק, סמנכ"לית משרד הכלכלה והתעשייה. הוועדה המליצה לפעול לקידום וחיזוק הפעילות הממשלתית בתחום זה, מדידת עלות הבירוקרטיה והפחתת הנטל הבירוקרטי על עסקים בישראל, יישום תמורות רוחביות במנגנוני הרגולציה הממשלתיים ואימוץ תפיסת עולם חדשה ובבסיסה העברת האחריות למפוקח ואימוץ מנגנונים ונורמות בינלאומיות.
בנוסף לכך, חוקרי מכון אהרן משתתפים בוועדות ובצוותים בינמשרדיים ממשלתיים בתחומים שונים, כגון צוותי העבודה בהובלת הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים במשרד לשוויון חברתי ליישום התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית עד לשנת 2026 ("החלטת ממשלה 550"), והצוות הבינמשרדי להגדלת ההון האנושי בענף ההייטק ("ועדת פרלמוטר").
באופן שוטף, מפרסם המכון שורה של ניירות מדיניות העוסקים בתחומים הבאים:
דיור והתחדשות עירונית
מדיניות הגז והחשמל
תעסוקה, שכר והשקעות
מוביליות חברתית וחינוך
משבר הקורונה והשלכותיו על המשק
צמיחה ופריון
רגולציה, בירוקרטיה ותפקוד ממשלתי ומוניציפלי
הכנס השנתי

כנס מכון אהרן נערך אחת לשנה, ועוסק בכל שנה בנושא מרכזי אחר בתחומי הכלכלה והחברה בהתבסס על המחקרים שנערכו במכון במהלך השנה, תוך דיון פתוח במדיניות כלכלית בישראל, ובדגש על רפורמות תומכות צמיחה והתייחסות למגמות ארוכות טווח ולמיקומה של ישראל בכלכלה העולמית. בכנסים משתתפים שרים, חברי כנסת, קובעי מדיניות בכירים בממשלה, בכירי הקהילה העסקית וכלכלנים מובילים מהאקדמיה הישראלית והעולמית.
הערות שוליים

↑  אושרית גן-אל, "לא חשבתי ש-90% מהאוכלוסייה הערבית לא יודעת לשלוח מייל", באתר ynet, 23 ביוני 2021
↑  יאסר ואקד, ‏"הגדלת מכסות העובדים הזרים בבנייה תפגע בתעסוקת ערבים", באתר גלובס, 30 באוקטובר 2021
↑  שחר אילן, נשארים מאחור: רק ל־42% מהבנים הערבים יש בגרות, באתר כלכליסט, 23 באפריל 2022
↑  הלה אקסלרד וסרגיי סומקין, ‏הגברים החרדים הם המאגר הלא מנוצל שההייטק משווע לו, ד"ר הלה אקסלרד וד"ר סרגיי סומקין, באתר גלובס, 23 בנובמבר 2021
↑  דף הוועדה לקידום תחום התעסוקה לקראת שנת 2030, באתר מכון אהרן למדיניות כלכלית
↑  דף הוועדה לקידום כלכלי של ענפי המסחר והשירותים, באתר מכון אהרן למדיניות כלכלית
↑  מדיניות לשיפור רמת העברית בחברה הערבית להשתלבות מיטבית בהשכלה על תיכונית ואקדמית ובתעסוקה, באתר אוניברסיטת רייכמן, ‏24 בינואר 2023
↑  הוועדה להגדלת ההון האנושי להייטק, באתר קרן טראמפ
↑  אופיר דור, ‏למה כולם אוהבים לשנוא את ההייטקיסטים ומה תרומתם לכלכלה?, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2021
↑  דפנה ברמלי גולן, ‏רוצים להשתלב בהייטק? 3 דרכים לעשות את זה, באתר גלובס, 6 בדצמבר 2021
↑  שירי דובר, ‏"הגיע הזמן להקים משרד תעסוקה בישראל", באתר גלובס, 26 במאי 2021
↑   ליאור דטל, מערכת החינוך מוציאה בכל שנה 50 אלף בוגרים ללא זכאות לתעודת בגרות, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2022
↑  רז סמולסקי, הלמידה מרחוק חושפת את הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית, באתר tech12, ‏13 ביולי 2022
↑   סמי פרץ, 230 המיליונרים הישראלים החדשים - ואלו שלא יגיעו לשם לעולם, גם אם יעבדו שלוש משמרות ביממה, באתר TheMarker‏, 25 ביוני 2021
↑   נתנאל גאמס, למה זאב המוסכניק ממשיך לעבוד בגיל 82 — ואיך זה שווה לנו עוד 2 מיליארד שקל בשנה?, באתר TheMarker‏, 26 בינואר 2022
↑  אורנה יפת, המלצה למשרד הכלכלה: לבטל את הפטור ממע"מ על יבוא אישי עד 75 דולר, באתר כלכליסט, 25 ביולי 2021
↑   נתי טוקר, האתר הממשלתי שוב נתקע? המדינה מאבדת מיליארדים עקב חוסר בדיגיטציה, באתר TheMarker‏, 30 בינואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 2417164604092137910006   WorldCat (עם VIAF): 2417164604092137910006