זליגמן בר
הערות שוליים

↑  נפטר המבורג תרכ"ה, תלמיד ר' לייב עלינגר. תוצאות חיים רדלהיים תרמ"ב עמ' 69.
↑  מתוך ההסכמה של הרב שלמה זאב קליין
↑  היה תלמיד חכם וראש ישיבה בפרנקפורט. מוזכר מספר פעמים בשו"ת חתם סופר.
↑  תלמיד חכם ממיינץ, מוזכר פעמים רבות בסידור עבודת ישראל.
↑  מקראות שיש להם הכרע
↑  מתוך סוף ההקדמה לסידור
↑  "מתקני התפילות" היא אסכולה של דקדקנים שניסתה לתקן את נוסח אשכנז ופולין הקדום מהשיבושים שנפלו בו. הידועים שבהם: ר' שבתי סופר, ר' אליהו ובנו ר' עזריאל מווילנה, ר' זלמן הענא מהנאו, ר' יעקב עמדין (היעב"ץ), יצחק סטאנוב, ר' וולף היידנהיים ועוד. חלקם תקנו מסברא וחלקם תקנו ע"פ מקורות קדומים. עבודתם גרמה לאיחוד נוסח גרמניה עם נוסח פולין הישן למה שנקרא כיום נוסח אשכנז.
↑  " וגם שקדתי על התלמוד והמדרשים וספרי הגאונים ודרשתי בפוסקים ראשונים ואחרונים וכל מה שנכתב עד היום על תהלוכי התפילות והיה בכוחי להשיגו לא הסיבותי את עיני ממנו." מתוך ההקדמה.
↑  כגון בפיוט לשבת חנוכה נוסח אשכנז המערבי.
↑  כגון בפיוט לשבת נחמו נוסח אשכנז המערבי מזכיר את פילון האלכסנדרוני.
↑  בעמוד 3 של ההקדמה כתוב: אמר המסדר. אחרי כי נשלמה הדפסת סידורי עבודת ישראל ואביא אותו לפני הרב המופלא מוהר"ר שמואל באנדי הי"ו במגנצא, ובקשתי מכבוד מעלתו לשום נא את עין פקיחותו על הדינים אשר הבאתים בסידורי ולבקר בהם בטרם טרם אשלחם ואחלקם לרבים...
↑  כגון בהלכות תקיעת שופר, תפילת הדרך, קדיש יתום ועוד מקומות בולטים רבים.
↑  בהוצאות המאוחרות שיצאו במדינת ישראל נמחקו הרבה מההלכות ביידיש והרבה מן ההקדמה כולל שני פיוטים לשבת אשר נדפסו בהוצאה המקורית.
↑  "ובפרט סעדוני שני חכמים גדולים האחד מוהר"ר יום טוב ליפמן צונץ... והשני גדול הדור מוהר"ר שלמה קליין נר"ו..." עמ' 2 בהקדמה.
↑  אין הכוונה לנוסח יהדות פולין בדווקא אלא לנוסח רוב הקהילות בצפון גרמניה כדוגמת ברלין והמבורג, מכונה במחקר "מנהג אשכנז המזרחי" ובמקורות מנהג פולין/פיהם/מעהרין.
↑  בגלל שינויי הנוסחים ביהדות גרמניה, ברוב המחזורים והסידורים שבדפוס רדלהיים הנוסח צוין כל מספר עמודים בתחתית העמוד בראשי תיבות מ"א או מ"פ (מנהג אשכנז, מנהג פולין).
↑  שיר הייחוד במחזורים ליום כיפור ולראש השנה מצולמים מעבודת ישראל.
↑  נוסח הקריאות בתורה בסידור רינת ישראל.
↑  וילנא תרפ"ח בדפוס ראם. שיר הכבוד מצולם מעבודת ישראל.
↑  ובאמת גם סדר עבודת ישראל אינו נקי מטעויות כמו בתחנון לשחרית שכתב "חון אום לשמך מקוה" אות וא"ו של "מקוה" בסגול וכתב שאום לשון זכר. וודאי טעות היא זו כי מה זה "אום אני חומה" (חומה לשון נקבה לכו"ע)
↑  ראה בהקדמה לסידור עליות אליהו, שמסורת מהחתם סופר ביד צאצאיו שסידור שפת אמת הוא הכי מדויק. כמו כן, ר' מרדכי בנט בתשובה (מובאת בהקדמה ללוח ארש) ג"כ מייעץ לא לנטות ימין ושמאל ממה שקבע רוו"ה.
↑  לפי המסורה, שם אדנות מופיע לבדו בספר תהילים קל"ד פעמים
↑  ל"שפת אמת" ללא שינויו של זליגמן בר ראה כאן
↑  יש לציין כי בשונה מ"עבודת ישראל" "שפת אמת" מעומד בצורה שונה בכל מהדורה. כאן הכוונה למהדורת 1956.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286033605171  BnF: cb101822946 (data)  GND: 117534986  ISNI: 0000 0001 4081 7080  LCCN: n88641795  NKC: zmp2012709810  NLA: 53004669  NTA: 071984895  RERO: 02-A002959700  SELIBR: 38160  SUDOC: 116592923  Trove: 1533212  VcBA: 495/123236  VIAF: 195027670   WorldCat (עם VIAF): 195027670 
סדר הקינות במהדורת זליגמן בר
סידור שהוציא זליגמן בר (רדלהיים תרכ"ח), המתייחס למנהג ייחודי של מץ. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1
שער הסידור שפת אמת אחרי השינויים שערך בו זליגמן בר. הודות לכך הוא נחשב לסידור המדויק ביותר. וכן מובאים בו מנהגי פפד"ם