הדר (הוצאת ספרים)
כותרי ההוצאה > מורשת תנועת ז'בוטינסקי והמחתרות

הכותרים של הוצאת הדר על מורשת התנועה ופעולות המחתרות מילאו שלושה תפקידים עיקריים: טיפוח המורשת של תנועת ז'בוטינסקי והמחתרות; במה להסברת דרכה של מפלגת חרות; וערוץ תקשורת ומבע לקהילות ולמעגלים החברתיים של התנועה ויוצאי המחתרות ושוחריהן.
רבים מכותריה של הדר עוסקים בתנועת ז'בוטינסקי, בהוגי הדעות וביצירה התרבותית שלה, בארגונים העבריים החמושים והחשאיים ביישוב מאז תחילת המאה ה-20, ובדמויות מרכזיות של מנהיגיה וחבריה, כמו גם סדרת הכותרים "המרד", אשר תיעדה והנגישה עדויות לוחמים ותיאורי מבצעים צבאיים של אנשי אצ"ל ולח"י. כמו כן, תנועת ז'בוטינסקי ראתה בכמה מהארגונים ומנהיגים שפעלו בתנועה הציונית וביישוב עד מלחמת העולם הראשונה, ובטרם הקמתה, כגון מיכאל הלפרין, יוסף טרומפלדור ומחתרת ניל"י וחבריה אהרן אהרנסון ושרה אהרנסון, כאבותיה הרוחניים, שמהם יש לקחת מופת והשראה למעשי ההווה. וכך, טיפחה הוצאת הדר את מורשתם, כלומר יצרה כותרים על תולדותיהם, שנכתבו בסוגות אחדות: זיכרונות, מחקר הספרות וההיסטוריה, וספרות יפה: שירה וסיפורת.
הכותרים של הדר היו גם סוג של הסברה לדרך הפוליטית של מפלגת חרות בשנות המדינה הראשונות, ובמידה רבה קראו תגר על הכוח הפוליטי והתרבותי של מפלגת מפא"י, שלרשותה עמדו ערוצי תקשורת והוצאות ספרים גדולות, ופעילותן נמשכה כסדרה בדרך כלל, בתקופת המנדט למרות העימות עם הבריטים, בשנות השלושים והארבעים, כמו גם על הסיפר (נרטיב) שלה את אירועי תקופת המנדט הבריטי שהובילו להכרזה על מדינת ישראל ומלחמת העצמאות.
הדר יצרה ערוץ ובמה תקשורתית לממשיכי תנועת ז'בוטינסקי, לחברי מפלגת חרות וליוצאי המחתרות: אצ"ל ולח"י, לספר את זיכרונותיהם ולחלוק את חוויותיהם מתקופת המנדט הבריטי, שבו התחוללו המרד והמאבק עקוב הדמים בבריטים מחד גיסא, וההתמודדות, האלימה בחלקה, עם אותו חלק ביישוב שהתנגד למחתרות, מאידך גיסא. ספרי הזיכרונות וטיפוח המורשת סייעו להעצמתם החברתית והנפשית של רבים מחברי התנועה, שנאלצו עד הכרזת המדינה להסתתר ולהתחבא אף מבני משפחה ושכנים, ולעודד את רוחם בשנות המדינה הראשונות, כאשר סבלו מאפליה בשוק העבודה ומנידוי חברתי חלקי בחברה הישראלית, שבה מפלגת מפא"י הייתה בעלת הגמוניה פוליטית בלתי-מעורערת בשנות החמישים והשישים של המאה ה-20.
תפקידיה אלה זכו להערכתם של מנהיגי תנועת חרות, כמו גם לאהדתם של חברים מהשורה; כך למשל, כתבה גאולה כהן בהקדמה לביבליוגרפיה שימושית, כי הגם שהדר היא הוצאה לאור שהוקמה כעסק כלכלי, "הוא אכן מו"ל, אבל הדחף הראשוני והאחד שעמד מאחורי הנכונות שגילה להירתם למלאכת חיבור הביבליוגרפיה הזו הוא חלוצי-לאומי, טהור מכול שקול עסקי ומסחרי... רק מסירות לנושא והכרה בחיוניותו... יכלו לעמוד למר יעקב עמרמי (יואל) - מי שהיה בשעתו גם חבר מפקדת האצ"ל - להתגבר על מערכת הקשיים והבעיות המיוחדות...".
חלק מהספרים שראו אור במסגרת הדר היו לספרי יסוד בתולדות התנועה, מורשתה והביבליוגרפיה שלה; בהם:
מנחם בגין, במחתרת - כתבים, א-ד
צלה עמידרור, במעצר בבית-לחם
ירמיהו הלפרין, אבי מיכאל הלפרן
ירמיהו הלפרן, תחית הימאות העברית
ירמיהו הלפרין, נתיב הייסורים
אריה מליץ, ...וכך החל המרד (מפי המבצעים)
מיכאל אשבל, עלי בריקדות: יומן הכלא של מיכאל אשבל, (ערך והקדים מבוא: יוסף נדבה)
יוסף נדבה, ספר עולי הגרדום
יוסף נדבה, יוסף לישנסקי איש ניל"י
ישראל אלדד, מעשר ראשון
דוד ניב, מערכות הארגון הצבאי הלאומי
עדה אמיכל, בארגמן : חייו של יאיר - אברהם שטרן
מלכה הפנר (גרנוביץ'), בדמייך חיי!
יעקב חורגין, ההתקפה על רכבת הכסף (מפי המבצעים)
יעקב חורגין, כבוש המבצר; חטפנו קצינים בריטיים; 17 בג'יפ
ירדנה גולני, המיתוס של דיר-יאסין
חיים שלום הלוי, המצודה 1933-1932; חרות 1948-1942
חיים שלום הלוי, במצור כפול - הר-הצופים הנצור בירושלים הנצורה: פסח תש"ח
חיים גלעד, בצל הגרדום: (זכרונות מתא הנידונים למות)
אברהם שי, כדי החלב שרעמו
אלעזר פדהצור, לילה במחתרת (מפי המבצעים)
שלום רוזנפלד, לכבוש את ההר: ספר שלמה בן-יוסף
משה לוי, מבצע החבית המעופפת
ס. דרור, נשק בריטי למחסני אצ"ל (מפי המבצעים), המסתנן ליפו- 1938 (מפי המבצעים), מנשרים קלו מאריות גברו (מפי המבצעים)
שלמה אריה בן-אלקנה, סיפורה של חקירה (דפי-יומן): חטיפתה של משפחת הקצין
אליהו לנקין, סיפורו של מפקד אלטלנה
עזרא יכין, ספורו של אלנקם
יעקב עמרמי, דברי הימים למלחמת השחרור לפי השקפה רוויזיוניסטית
יעקב עמרמי, ביבליוגרפיה שימושית: ניל"י, ברית הבריונים, הארגון הצבאי הלאומי, לוחמי חרות ישראל, כרך א, תשל"ה 1975 (כרך ב, תל אביב: הוצאת מכון ז'בוטינסקי בישראל, 1990)
יעקב עמרמי, הדברים גדולים הם מאתנו - פרקי עבר