stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טורקסטן הרוסית
היסטוריה > בסמאצ'י

ב-1897 הגיעה מסילת הברזל לטשקנט, ולבסוף ב-1906 נפתח קו רכבת ישיר עם רוסיה האירופית על פני הערבה מאורנבורג לטשקנט. זה הוביל למספר גדול בהרבה של מתיישבים רוסים אתניים שזרמו לטורקסטן מאשר עד כה, והתיישבותם הייתה בפיקוח מחלקת הגירה שהוקמה במיוחד בסנקט פטרבורג (Переселенческое Управление). הדבר גרם לאי שביעות רצון ניכרת בקרב האוכלוסייה המקומית, שכן מתיישבים אלה לקחו מהם מקורות אדמה ומים נדירים. בשנת 1916 רתחה חוסר שביעות הרצון במרד בסמאצ'י, שנוצר בעקבות צו המגייס את הילידים לגדודי עבודה (בעבר הם היו פטורים משירות צבאי). אלפי מתיישבים נהרגו, וזו תאמה פעולות תגמול רוסיות, במיוחד נגד אוכלוסיית הנוודים. כדי לברוח מהרוסים שטבחו בהם ב-1916, נמלטו אוזבקים, קזחים וקירגיזים לסין. שינג'יאנג הפכה למקלט לברוח מקזחים שנמלט מהרוסים לאחר שהמוסלמים עמדו בפני גיוס חובה על ידי ממשלת רוסיה. הטורקמנים, הקירגיזים והקזחים הושפעו כולם מהמרד של 1916 שנגרם מהגיוס שקבעה ממשלת רוסיה. הגיוס לקורווי הוצא ב-25 ביוני 1916. הסדר לא באמת הושב על כנו עד שהתרחשה מהפכת פברואר ב-1917. זה פתח פרק מדמם עדיין בהיסטוריה של טורקסטן, שכן הבולשביקים של הסובייטים בטשקנט פתחו במתקפה על ממשלת ג'דיד האוטונומית בקוקנד בתחילת 1918, שהותירה 14,000 הרוגים. ההתנגדות לבולשביקים מצד האוכלוסייה המקומית נמשכה גם בתחילת שנות ה-30.
היסטוריה > מושלי טורקסטן

לטורקסטן היו 21 מושלים כלליים.
1865–1867 מיכאיל גריגורייביץ' צ'רניאייב (מושל צבאי)
1866–1867 דמיטרי איליץ' רומנובסקי (מושל אזרחי)
1867–1881 קונסטנטין פטרוביץ' פון קאופמן
1881–1882 גראסים אלכסייביץ' קולפאקובסקי
1882‒4 מיכאיל צ'רניאייב
1884‒9 ניקולאי רוזנבך
1889–1898 אלכסנדר בוריסוביץ' ורבסקי
1898–1901 סרגיי מיכאילוביץ' דוכובסקוי
1901–1904 ניקולאי אלכסנדרוביץ' איבנוב
1904–1905 ניקולאי ניקולאייביץ' טביאשב
1905–1906 וסבולוד ויקטורוביץ' זהרוב
1906 דין איבנוביץ' סובוטיץ'
1906 יבגני אוסיפוביץ' מצייבסקי
1906–1908 ניקולאי איבנוביץ' גרודקוב
1908–1909 פאבל איבנוביץ' מישנקו
1909–1910 אלכסנדר וסילייביץ' סמסונוב
1910–1911 וסילי איבנוביץ' פוקוטילו
1911–1914 אלכסנדר וסילייביץ' סמסונוב (משוחזר)
1914–1916 פדור ולדימירוביץ' מרטסון
1916 מיכאיל רומנוביץ' ירופייב
1916–17 אלכסי קורופטקין
חלוקה מנהלית

טורקסטן חולקה לחמישה אובלסטים.
אובלסט פרגנה (מרגלאן החדשה (סקובלב)) (חלק מח'אנות קוקנד עד 1876)
מחוז סמרקנד (סמרקנד) (עד 1886 זרבשאן אוקרוג, השטחים המזרחיים הכבושים של ח'אנות בוכרה)
אובלסט סמירצ'יה (ורני) (1882–1899 חלק מהמושל הכללי של הערבות)
אובלסט סיר-דריה (טשקנט)
אובלסט טרנס-כספי (אשגבאט) (עד 1898 חלק מהמחוז הכללי של הקווקז)
שלטון סובייטי

לאחר המהפכה הרוסית של 1917, הוקמה במרכז אסיה הסובייטית (לא כולל קזחסטן של ימינו) הרפובליקה האוטנומית הסובייטית הסוציאליסטית של טורקסטן בתוך הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית. לאחר הקמת ברית המועצות היא פוצלה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטורקמנית (טורקמניסטן) ולרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית (אוזבקיסטן) ב-1924. הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטג'יקית (טג'יקיסטן) הוקמה מתוך חלק מהרפובליקה הסובייטית האוזבקית בשנת 1929, ובשנת 1936 הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקירגיזית (קירגיזסטן) הופרדה מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקזחית. לאחר התמוטטות ברית המועצות, זכו הרפובליקות הללו לעצמאותן.
הערות שוליים

↑  Daniel Brower (12 בנובמבר 2012). Turkestan and the Fate of the Russian Empire. Routledge. p. 26. ISBN 978-1-135-14501-9. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Thomas Sanders (12 בפברואר 2015). Historiography of Imperial Russia: The Profession and Writing of History in a Multinational State. Routledge. pp. 451–. ISBN 978-1-317-46862-2. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Edward Allworth (1994). Central Asia, 130 Years of Russian Dominance: A Historical Overview. Duke University Press. pp. 400–. ISBN 0-8223-1521-1.
↑  Andrew D. W. Forbes (9 באוקטובר 1986). Warlords and Muslims in Chinese Central Asia: A Political History of Republican Sinkiang 1911–1949. CUP Archive. pp. 16–. ISBN 978-0-521-25514-1. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Alexandre Bennigsen; Chantal Lemercier-Quelquejay; Central Asian Research Centre (London, England) (1967). Islam in the Soviet Union. Praeger. p. 15.
↑  Kirill Nourzhanov; Christian Bleuer (8 באוקטובר 2013). Tajikistan: A Political and Social History. ANU E Press. pp. 22–. ISBN 978-1-925021-16-5. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Andrew D. W. Forbes (9 באוקטובר 1986). Warlords and Muslims in Chinese Central Asia: A Political History of Republican Sinkiang 1911–1949. CUP Archive. pp. 17–. ISBN 978-0-521-25514-1. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Sébastien Peyrouse (בינואר 2012). Turkmenistan: Strategies of Power, Dilemmas of Development. M.E. Sharpe. pp. 29–. ISBN 978-0-7656-3205-0. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Sebastien Peyrouse (12 בפברואר 2015). Turkmenistan: Strategies of Power, Dilemmas of Development. Routledge. pp. 29–. ISBN 978-1-317-45326-0. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Didar Kassymova, Zhanat Kundakbayeva and Ustina Markus‏Historical Dictionary of Kazakhstan, באתר גוגל ספרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb153422367 (data) 
ההגנה על מצודת סמרקנד ב-1868
מפת מחוז סיר-דריה ב-1872
גבולות השטחים האימפריאליים הרוסיים של חיווה, בוכרה וקוקאנד בתקופה של 1902–1903.
מרכז אסיה כיום
טרופוספירה

טרופוספירה (ביוונית: טרופו= ערבוב, ספירה= תחום; Troposphere) היא שכבת האטמוספירה הנמוכה ביותר בכדור הארץ, שאנו חיים בה. היא מכילה כ-75% מהמסה הכוללת של האטמוספירה. בשכבה זו נוצרים כל התהליכים האקלימיים ונוצרים רוב סוגי העננים. ככל שמגביהים בטרופוספירה, הטמפרטורה יורדת (עד לכ-55- מעלות צלזיוס) וגם לחץ האוויר יורד (לדוגמה, על הר אוורסט לחץ האוויר הוא רק כ-30% מהלחץ בגובה פני הים). גובה השכבה הוא כשמונה קילומטר ברוב חלקי כדור הארץ ובקו המשווה היא מגיעה לכדי 18 קילומטר.
שכבת הטרופוספירה מתחממת בהשפעתה של קרינת השמש, חימום היוצר רוחות הן בגלל זרימת האוויר למעלה ולמטה, והן בגלל זרימתו מקו המשווה לקטבים.
מפל הטמפרטורה הוא ירידה של כ-6.5 מעלות צלזיוס בכל קילומטר. ובנוסף לכך האטמוספירה יוצרת תופעות מגנטיות מעניינות שהידועה שבהן היא זוהר הקוטב, מעין צעיף צבעוני של אור הנע לעיתים בלילה בשמים באזורי הקטבים.
ראו גם

זירוי טרופוספירי
עיכוב טרופוספירי
טרופאריובו-ניקולינו

טְרוֹפַּארְיוֹבוֹ-נִיקוּלִינוֹ (ברוסית: Тропарёво-Никулино) הוא ראיון של המחוז המערבי של העיר הפדרלית מוסקבה, שברוסיה. שטח המחוז הוא 11.2666 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 124,287 תושבים (2020).
אתרים ראויים לציון

הכפר האולימפי, שכונה שנבנתה במסגרת ההכנה לאולימפיאדת מוסקבה 1980.
האקדמיה הצבאית של המטה הכללי הרוסי
MIREA – האוניברסיטה הטכנולוגית הרוסית
האוניברסיטה הפדגוגית הממלכתית במוסקבה
האקדמיה הרוסית לכלכלה לאומית ומינהל ציבורי
בית העלמין ווסטריאקובסקויה
כנסיית המלאך מיכאל בטרופאריוב
מגדל בית התיירות המרכזי שבו נמצא מלון אסטרוס
מלון סאליוט
קניון Avenue South West
טרופונין

מבנה של טרופונין הלב באדם
טרופונין (Troponin) הוא קומפלקס של שלושה חלבונים (טרופונין C, טרופונין I וטרופונין T) המבקר את התכווצות השריר. חלבון זה חיוני לפעילות של כיווץ שרירים משורטטים ושל שרירי הלב, אך לא לכיווץ שרירים חלקים. טרופונין משמש כסמן ביולוגי מאבחן לכמה מחלות לב.
טרופונין נקשר לטרופומיוזין, חלבון שנקשר לאקטין ומבקר את פעילותו, ונמצא בין סיבי האקטין שברקמת השריר. כאשר השריר רפוי, טרופומיוזין חוסם את הקישור בין צומתי המיוזין, ובכך מונע את התכווצות השריר. כאשר עובר פוטנציאל פעולה ותעלות הסידן נפתחות, וסידן משתחרר לתוך הסרקופלזמה (sarcoplasm), חלק מהסידן נקשר לטרופונין וגורם לשינוי קונפורמציה בחלבון, ולחשיפת אתרי הקישור למיוזין, האתר הפעיל של החלבון, שעל גבי סיבי האקטין. הקישור בין המיוזין לאקטין יוצר הצטלבויות ב-cross bridge הגורמות להתכווצות השריר. טרופונין נמצא הן בשרירי השלד והן בשרירי הלב, אולם בתצורות שונות. ההבדל העיקרי ביניהם הוא שלטרופונין C בשרירי השלד יש 4 אתרי קישור לסידן, בעוד שבשרירי הלב יש רק שלושה.
לתת-היחידות תפקידים שונים; טרופונין C קושר את הסידן וגורם לשינוי קונפורמציה. טרופונין T נקשר לטרופומיוזין, וכך יוצר קומפלקס טרופונין-טרופומיוזין. טרופונין I נקשר לאקטין, וכך מונע את הקישור של המיוזין ומחזיק את הטרופונין במקום. טרופונין I קשור גם לעיכוב אנגיוגנזה.
טרופונין מהווה רכיב חלבוני בתוך סיב שריר, יחד עם אקטין וטרופומיוזין. אל הטרופונין נקשר הסידן, והוא גם מבקר את פעילות השריר. כאשר הסידן נקשר לטרופונין C, הטרופומיוזין נע ומפנה את מקומו לאתר הפעיל של האקטין לקישור של מיוזין, ובכך לגרום לתנועה של השריר. בלא נוכחות של סידן, הטרופונין מפריע לפעולה זו של המיוזין, ועל כן השריר נותר רפוי.
טרופונין ומצבים לבביים

מדידת רמת הטרופונין מהווה מדד אמין לאבחון פגיעה בשריר הלב ולאבחנה בין תעוקת לב לאוטם שריר הלב.
ט"ז באלול

ט"ז באלול הוא היום השישה עשר בחודש השנים עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש השישי 
למניין החודשים מניסן. ט"ז באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
אירועים היסטוריים ביום זה

ה'תשל"ג – 12 מטוסי קרב סוריים מופלים בקרבות אוויר על ידי חיל האוויר הישראלי
ה'תשמ"ד – שמעון פרס מציג את הממשלה העשרים ואחת (ממשלת האחדות הלאומית חלק א') ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
נולדו

ה'תרכ"ה – הרב אברהם יצחק הכהן קוק (הרב קוק), רבן של יפו והמושבות, רבה של ירושלים, מייסד הרבנות הראשית לישראל וישיבת מרכז הרב (נפטר ה'תרצ"ה)
ה'תר"ץ – אורה נמיר, חברת הכנסת ושרת העבודה והרווחה
ה'תש"ז – בתיה גור, סופרת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ה)
ה'תש"ח – הרב משה הבלין, הרב האשכנזי של קריית גת, וחבר בית דין רבני חב"ד
ה'תשכ"ד – דוד זאב רוטנברג, עיתונאי וסופר ישראלי, מחבר ספרים
ה'תשל"ו – שחר חסון, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי
נפטרו

ה'תשל"ז – יצחק אבינרי, בלשן עברי, מחדש מילים ובעל "היכל רש"י"
ה'תשס"ה – שמעון ויזנטל, צייד נאצים (נולד ה'תרס"ט)
ה'תשס"ט – דני ז'ק, ראש העיר השני של קריית ביאליק
ה'תשס"א – אברהם אביגדור נחום לנדא, האדמו"ר מסטריקוב
ט"ו באלול – י"ז באלול
אלול
טים גריפין

| --- | --- |

 לידה:  שיקגו
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 פרופיל ב-IMDb
 
טים גריפין (באנגלית: Tim Griffin; נולד ב-7 באוגוסט 1969) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה

גריפין גדל בשיקגו, אילינוי. הוא למד אנגלית ופילוסופיה פוליטית באוניברסיטת ורמונט.
קריירה

גריפין מכונה לעיתים קרובות "השחקן שנמצא בכל דבר" הוא החל את הקריירה שלו בשנת 1989 כשהופיע בפרק בסדרה האנתולוגית "ABC Afterschool Special". באותה שנה הופיע בפרק בסדרת הטלוויזיה "כחום הלילה".
בשנות ה-90 הופיע בתפקידי אורח ובתפקידים חוזרים בסדרות טלוויזיה רבות בהן, מי הבוס?, "סיביל", "שולחן לחמישה" ו"ווקר".
בשנת 2000 הופיע בסרטי הקולנוע רוחות קרות ועל בנים ועל בנות. שנה לאחר מכן הופיע בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "פורט צ'ארלס".
בעשור הראשון של המאה ה-21 הופיע בסדרות רבות בהן "המפענחת", "ER" ו"האנטומיה של גריי".
בשנת 2008 הופיע בסרט הקולנוע "קלוברפילד" ובסרט "איירון מן". שנה לאחר מכן שיחק בסרט הקולנוע "גברים שבוהים בעיזים" ובסרט "סטארטרק".
בעשור השני של המאה ה-21 הופיע בסרטים רבים בהם "סופר 8", "חטיפה". בשנת 2011 החל לשחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "החשוד העיקרי". בין סדרות הטלוויזיה בהן שיחק בעשור זה היו "שלדון הצעיר", "וגאס" ו-"NCIS: ניו אורלינס".
בשנת 2021 לוהק לתפקיד בסרט הקולנוע "נעדרת".
חיים אישיים

גריפין נשוי לאליסיה קאר, יש להם שני ילדים.
הערות שוליים

1 2 3  "Hollywood Actor: Tim Griffin ⋆ Beverly Hills Magazine". Beverly Hills Magazine. 25 ביוני 2016. נבדק ב-31 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wagner, Curt. "Chicago's Tim Griffin finds fitting match in 'Prime Suspect' role". redeyechicago.com. נבדק ב-31 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Interview: Tim Griffin of 'Star Trek,' 'Bourne,' and 'Grey's Anatomy' - Movie Mom". Movie Mom. 15 במרץ 2011. נבדק ב-31 בדצמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tim Griffin (Actor) Bio, Age, Movies, Central Intelligence And Aquarius, InformationCradle, ‏2 במרץ 2019
↑  ‘Missing’ Trailer: Storm Reid Stars In The Anthology Sequel To Aneesh Chaganty’s Computer Screen Thriller ‘Searching’, The Playlist, ‏3 באוקטובר 2022
↑  Justin Kroll, Deadline, Deadline, ‏3 במרץ 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2012030707  VIAF: 233057826   WorldCat (עם VIAF): 233057826
יאנוש קוסוצ'ינסקי

יאנוש טדאוש קוסוצ'ינסקי (בפולנית: Janusz Tadeusz Kusociński; ‏ 15 בינואר 1907 – 21 ביוני 1940) היה אתלט פולני, אלוף אולימפי (לוס אנג'לס 1932) בריצת 10,000 מטר וסגן אלוף אירופה (טורינו 1934) בריצת 5000 מטר.
ביוגרפיה

קוסוצ'ינסקי נולד בוורשה, פולין. בשנת 1928 החל להתאמן באתלטיקה.
ביוגרפיה > 1932 > אלוף אולימפי

באולימפיאדת לוס אנג'לס שנערכה ביולי זכה במדליית זהב בריצת 10,000 מטר בשיא אולימפי חדש של 30:11.4 דקות, לפני וולמארי איסו-הולו (30:12.6 דקות) ולאורי וירטאנן (30:35.0 דקות), שניהם מפינלנד.
ביוגרפיה > 1934 > סגן אלוף אירופה

באליפות אירופה שנערכה בטורינו, איטליה בספטמבר זכה במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:41.2 דקות, אחרי רוז'ה רושאר מצרפת (14:36.8 דקות) ולפני אילמארי סלמינן מפינלנד (14:43.6 דקות).
מותו

קוסוצ'ינסקי התנדב לצבא פולין לאחר שפולין הותקפה על-ידי גרמניה, ונפצע פעמיים. במהלך הכיבוש הגרמני בפולין הוא עבד כמלצר, אך לקח חלק באופן סודי בתנועת ההתנגדות הפולנית. ב-26 במרץ 1940 הוא נעצר על-ידי הגסטפו במסגרת מבצע אה בה ונכלא. ב-21 ביוני, שלושה חודשים לאחר מכן, הוא הוצא להורג ליד הכפר פלמירי (אנ') הסמוך לוורשה במסגרת טבח פלמירי.
הערות שוליים

↑  Olympians Who Were Killed or Missing in Action or Died as a Result of War באתר Sports Reference (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810690087705606  GND: 1172353565  World Athletics: 14558657  ISNI: 0000 0001 0897 5812  LCCN: n82145020  NKC: js2014825828  VIAF: 48118877   WorldCat (עם VIAF): 48118877
טרופופאוזה

טרופופאוזה (Tropopause) היא שכבת אוויר באטמוספירה המפרידה בין הטרופוספירה, בה מתהווה רוב פעילות מזג האוויר, לבין שכבת הסטרטוספירה. החלק התחתון של האטמוספירה הוא הטרופוספירה, שכבה שבה הטמפרטורה בדרך כלל יורדת עם הגובה. שכבה זו מכילה את מרבית ענני כדור הארץ.
הטרופופאוזה מאופיינת במפל איזותרמי (מצב בו הטמפרטורה אינה משתנה עם העלייה בגובה), על כן בדרך כלל לא מתפתחת בה עננות. כשהטמפרטורה לא יורדת עם הגובה בכלל, אלא נשארת דומה, מדובר במפל איזותרמי. מפל איזותרמי (שווה-טמפרטורה) הוא מפל יציב לכל גושי האוויר. גוש אוויר יבש יעלה ויתקרר ב-10 מעלות צלזיוס לקילומטר, וכיוון שסביבתו לא מתקררת כלל עם העלייה בגובה, הוא הופך קר ויציב ממנה. גם בגוש אוויר לח, המתקרר בשש מעלות לקילומטר, מתרחשת תופעה זו. זהו מפל נדיר מאוד באטמוספירה, וגם כשהוא מתרחש, זה קורה בשכבה דקה יחסית (בשכבות הביניים) ולא לאורך זמן.
עננים שכבתיים מתרחשים כאשר אוויר רווי נלחץ כלפי מעלה ונשאר קר יותר מהאוויר הצלול שמסביב באותו גובה. באזור הטרופוספירה התחתונה נקראים עננים כאלה סטרטוס. ערפל ההסתגלות הוא ענן סטרטוס עם בסיס שוכב על פני כדור הארץ. באזור הטרופוספירה האמצעית ידועים עננים שכבתיים בשם אלטוסטרטוס. בטרופוספרה העליונה משתמשים במונחים צירוסטרטוס וצירוס. סוג הענן בציפוי קרום מתייחס לענני צירוסטרטוס דקים, לעיתים קרובות חדים. עננים סטרטפוריים המשתרעים שניהם דרך חלק גדול מהטרופוספירה ומשקעים מכונים נימבוסטרטוס.
גובה הטרופופאוזה משתנה בהתאם למיקום, בין 7–9 קילומטר בקטבים, ו-15–17 קילומטר באזור קו המשווה. באזורים הממוזגים גובה הטרופופאוזה משתנה בדרך כלל.
הערות שוליים

↑  Troposphere, ENCYCLOPAEDIA BRITANNICA
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
אטמוספירת כדור הארץ ושכבות נוספות (לא בקנה מידה)

|   ח                                      ל                                      ל  |   ח                                      ל                                      ל  |   |   |
|   ח                                      ל                                      ל  |   ח                                      ל                                      ל  | מגנטוספירה | מגנטופאוזה |
|   ח                                      ל                                      ל  |   ח                                      ל                                      ל  | מגנטוספירה |   |
| גאוקורונה | גאוקורונה | מגנטוספירה | פלזמספירה |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | אקסוספירה  | מגנטוספירה | פלזמספירה |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | תרמוספירה | יונוספירה | יונוספירה |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | מזופאוזה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | מזוספירה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | סטרטופאוזה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | סטרטוספירה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | טרופופאוזה |  |  |
|  א                  ט                   מ                   ו                   ס                   פ                   י                   ר                   ה  | טרופוספירה |  |  |
כדור הארץ 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4186327-6 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי כדור הארץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טרופותי הבת (סרט)

ערך זה עוסק בסרט קולנוע. אם התכוונתם לספר טרופותי הבת, ראו .
| --- | --- |

 מבוסס על:  "טרופותי הבת" מאת ג'וליה דונלדסון
 בימוי:  Uwe Heidschötter 
 תסריט:  ג'וליה דונלדסון 
 שחקנים ראשיים:  הלנה בונהאם-קרטר שירלי הנדרסון ג'ון הרט ג'יימס קורדן רוב בריידון רובי קולטריין טום וילקינסון 
 מוזיקה:  רנה אוברי 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברה מפיצה:  שירותי ADS, אנטרטיינמנט ואן, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  25 בדצמבר 2011
 משך הקרנה:  30 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מונפש 
 סרט קודם:  טרופותי
 דף הסרט ב־IMDb
 
טרופותי הבת (באנגלית: The Gruffalo's Child) הוא סרט קצר בהנפשה ממוחשבת בריטי-גרמני לילדים, שמבוסס על ספר בעל אותו שם שכתבה ג'וליה דונלדסון ואייר אקסל שפלר. זהו סרט המשך לסרט "טרופותי". הסרט הופץ לראשונה ב-25 בדצמבר 2011, ונוצר על ידי מקס לאנג.
בישראל הסרט שודר בערוץ לוגי בדיבוב לעברית בשנת 2012.
תקציר העלילה

בת האם של הסנאי משיגה את אחיה. אח סנאי שואל, "של מי עקבות האלה?". האחות אומרת לו שזה טרופותי. האח אומר לאמו שטרופותי היה שם. עם זאת, אמא סנאי אינה מאמינה להם. היא מספרת לילדים סיפור על ביתה של טרופותי, אשר יוצאת ליער בחיפוש אחר העכבר הגדול והנורא שכולם חוששים מפניו.
דמויות ומדבבים

| שם הדמות | מדבב/ת באנגלית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| טרופותי הבת | שירלי הנדרסון | עדן גמליאל |
| טרופותי | רובי קולטריין | יורם יוספסברג |
| נחש | רוב בריידון | גלעד קלטר |
| ינשוף | ג'ון הרט | שמחה ברבירו |
| שועל | טום וילקינסון | צביקה שוורצברג |
| עכבר | ג'יימס קורדן | לירון לב |
| אמא סנאית | הלנה בונהם קרטר | נורית בנאי קורן |
| אחות סנאית | סם לואיס | ספיר דרמון |
| אח סנאית | פיבי גיברון-טיילור | עידו גביש |
יום ההיגיון העולמי

| --- | --- |

 סוג:  חילוני
 סיבה:  הדגשת משמעות ההיגיון והשלכותיו המעשיות במדע
 מועד
 תאריך:  14 בינואר
 
יום ההיגיון העולמי הוא יום בינלאומי שהוכרז על ידי אונסק"ו, שבו מציינים את משמעות המושג היגיון (לוגיקה) וההשלכותיו המעמיקות על קהילת המדע והיצירה המדעית. אונסק"ו, יחד עם המועצה הבינלאומית לפילוסופיה ומדעי האדם (CIPSH) החליטו להכריז על יום זה בנובמבר 2019, והוא מצוין ב-14 בינואר מדי שנה. הוא נחגג לראשונה ב-14 בינואר 2019, עוד לפני ההכרזה. התאריך שנבחר לציון יום ההיגיון העולמי הוא יום מותו של קורט גדל ותאריך לידתו של אלפרד טרסקי, שניים מהלוגיקאים הבולטים במאה העשרים.
הכרזה

ההכרזה על יום ההיגיון העולמי הוצעה לוועד המנהל של אונסק"ו באמצע 2019. הוא נדון ואומץ במושב ה-207 של מועצת המנהלים של אונסק"ו באוקטובר 2019  והוצע לוועידה הכללית ה-40 של אונסק"ו. ב-26 בנובמבר 2019, הוועידה הכללית ה-40 הכריזה על ה-14 בינואר כיום ההיגיון העולמי, בתיאום ה- CIPSH .
חגיגות

אגודת Logica Universalis, אגודה לא רשמית לקידום היגיון הקשורה באופן הדוק לז'אן-איב בז'יאו (אנ'), קידמה את חגיגת יום ההיגיון העולמי 2019 על ידי עידוד אקטיביסטים ברחבי העולם לארגן אירועים עצמאיים ב-14 בינואר 2019. כשישים אירועים כאלה אורגנו ב-33 מדינות. הצלחתו של יום ההיגיון העולמי הראשון והבלתי פורמלי הזה היוותה חלק מהדיונים של הוועידה הכללית ה-40 של אונסק"ו בנובמבר 2019, שהובילה להכרזה הרשמית של אונסק"ו. יום ההיגיון העולמי 2020 נחגג בכשישים אירועים ב-35 מדינות.
הערות שוליים

↑  "UNESCO Executive Board, Two hundred and seventh session: 207 EX/42". UNESDOC Digital Library. 13 בספטמבר 2019. p. 3. נבדק ב-20 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "UNESCO Executive Board, Two hundred and seventh session: 207 EX/Decisions". UNESDOC Digital Library. 23 בנובמבר 2019. p. 68. נבדק ב-20 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "UNESCO, Records of the General Conference, 40th session, Paris, 12 November – 27 November 2019, Volume 1: Resolutions". UNESDOC Digital Library. 2020. p. 36. נבדק ב-20 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "LUA: Logica Universalis Association". נבדק ב-20 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "1st World Logic Day 2019 — January 14, 2019". LUA.
↑  "2nd World Logic Day 2020 — January 14, 2020". LUA.
ט"ז באייר

ט"ז באייר הוא היום השישה עשר בחודש השמיני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש השני 
למניין החודשים מניסן. ט"ז באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה.
חגים ואירועים החלים ביום זה

היום השלושים ואחד של ספירת העומר
אירועים היסטוריים ביום זה

ב'תמ"ח – על פי המסורת, תחילת ירידת המן מן השמים בנדודי בני ישראל במדבר (ספר שמות, פרק ט"ז, פסוקים א'–ד')
ה'תרצ"ה – בית משפט בברן פוסק כי הפרוטוקולים של זקני ציון הם זיוף ואוסר את הדפסתם בשווייץ
ה'תש"ג – חוסל גטו ברודי. משלוח אחרון למיידאנק, נאצים ואוקראינים מציתים את בתי היהודים המסתתרים על יושביהם
ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: האוגדה ה-45 של הגייס השביעי של צבא ארצות הברית משחררת את מחנה הריכוז דכאו
ה'תש"ל – פיגוע באוטובוס ילדי אביבים
ה'תשל"ג – אייבי נתן מתחיל לשדר מספינתו את תחנת הרדיו הפיראטית "קול השלום"
ה'תשס"ג – 7 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס בירושלים
נולדו

ה'תרנ"א – ויליאם אולברייט, מחשובי הארכאולוגים חוקרי ארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשל"א)
ה'תרצ"ו – טוביה בלוי סופר, רב קהילת חב"ד בשכונת נווה יעקב בירושלים וממייסדי בית הספר העל-יסודי בית חנה בירושלים ומנהלו
ה'תש"ך – הרב דוד סתיו, רב היישוב שוהם ויו"ר ארגון צהר.
נפטרו

ה'שע"ו – רבי מאיר מלובלין, המהר"ם מלובלין, רב ופוסק, ממפרשי התלמוד.
ה'תס"ג – שמואל אופנהיימר, בנקאי יהודי וינאי, דיפלומט חצר קיסרי באימפריה הרומית הקדושה, שדלן, ופילנתרופ. (נולד בה'ש"ץ)
ה'תקנ"ט – דניאל איציג, מראשי הקהילה היהודית בברלין, בנקאי ויהודי חצר
ה'תקצ"ז – רבי יצחק חי טייב רב ומקובל, מרבניה החשובים של יהדות תוניסיה.
ה'תש"ז – אלכסנדר רובוביץ, ישראלי צעיר פעיל בלח"י, נרצח בידי אנשי צבא בריטים
ה'תשכ"ה – אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה מוצא להורג לאחר שנתפס. (נולד בה'תרפ"ה)
ה'תשמ"א – בנימין ארדיטי, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם חרות וגח"ל.
ה'תשמ"ג – הרב רפאל עבו, דיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים.
ה'תשנ"ח – הרב אריה ליב קפלן, שליח חב"ד בצפת ויו"ר ארגון הגג של מוסדות חב"ד בישראל.
ה'תשס"ג – הרב יחיאל מיכל פיינשטיין, ראש מתיבתא תפארת ירושלים בניו יורק וראש ישיבת בית יהודה בתל אביב. (נולד בה'תרס"ז)
ט"ו באייר – י"ז באייר
אייר
חנוך בודין

חנוך בודין (נולד ב-8 במאי 1962) הוא שחיין פאראלימפי ישראלי, זכה ב-8 מדליות במשחקים הפאראלימפיים, מהן 2 זהב, שיאן ואלוף עולם.