stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נגיף הפוליו
מחזור חיים

נגיף הפוליו מדביק תאים אנושיים באמצעות קשירה ל-CD155, קולטן דמוי-נוגדן (הידוע גם בשם Poliovirus Receptor, או בקיצור, PVR) על פני התא. האינטראקציה בין הנגיף ל-CD155 עוזרת להתרחשות שינוי קונפורמציה בנגיף החיונית לחדירתו לתא. המנגנון המדויק של חדירת הנגיף לתא המארח אינו מובן עדיין היטב. בעבר הניחו כי חדירת החומר הגנטי של הנגיף אל התא מתבצעת באחת משתי דרכים: על ידי היווצרות נקבובית בקרום התא, דרכה מוחדר ה-RNA אל הציטופלזמה של התא המארח, או על ידי חדירת הנגיף כולו בתהליך של אנדוציטוזה מתוּוכת קולטנים. התגלו ראיות נסיוניות התומכות בהשערה שהנגיף חודר לתא באמצעות אנדוציטוזה, ושמייד לאחר מכן משתחרר ממנו ה-RNA הנגיפי.
נגיף הפוליו הוא נגיף RNA חד-גדילי חיובי (בעל גדיל קריא), ולכן הגנום שבתוך החלקיק הנגיפי יכול לשמש כ-RNA שליח ולהיתרגם מיידית על ידי התא המארח. עם כניסת הנגיף לתא, הוא "חוטף" את מנגנון התרגום של התא, ומעכב את סינתזת חלבוני התא לטובת ייצור חלבונים הספציפיים לנגיף.
ה-RNA של נגיף הפוליו מתורגם לפוליפפטיד אחד ארוך, המבוקע על ידי פרוטאזות פנימיות לכעשרה חלבונים נגיפיים:
3Dpol,‏ RNA רפליקאז שמטרתו לשכפל את ה-RNA הנגיפי
2Apro ו-3Cpro/3CDpro, פרוטאזות שמטרתן לבקע את הפוליפפטיד הנגיפי.
VPg (3B)‎, חלבון קטן הנקשר ל-RNA הנגיפי וחיוני לסינתזה של RNA נגיפי קריא ומול-קריא (anti-sense).
2BC, 2B, 2C, 3AB, 3A, 3B, חלבונים המהווים את הקומפלקס החלבוני הדרוש לשכפול הנגיף
VP0, המבוקע בהמשך ל-VP2 ו-VP4,‏ VP1 ו-VP3, החלבונים היוצרים את קפסיד הנגיף
תהליך ההרכבה של חלקיקי נגיף חדשים (כלומר, אריזת הגנום הצאצא לתוך קפסיד שיכול לשרוד מחוץ לתא המארח), אינו מובן במלואו. נגיפי פוליו חדשים מורכבים במלואם עוזבים את התא המארח 4 עד 6 שעות לאחר תחילת ההדבקה בתאי יונקים בתרבית. מנגנון שחרור הנגיפים מן התא אף הוא אינו ברור, אך כל תא גוסס יכול לשחרר עד 10,000 חלקיקים נגיפיים (ויריונים).
מקור וסרוטיפים

נגיף הפוליו דומה במבנהו לאנטרו-וירוסים אנושיים אחרים (קוקסקי-וירוסים, אקו-וירוסים, ורינו-וירוסים), שגם הם משתמשים במולקולות דמויות נוגדנים על מנת לזהות ולחדור אל תאים מארחים. ניתוח פילוגנטי של רצפי ה-RNA וחלבונים של נגיף הפוליו מצביע על כך שייתכן שהנגיף התפתח ממוטציה בתוך הקפסיד של נגיף קוקסקי A מאשכול C של האנטרו-וירוסים.
ישנם שלושה סרוטיפים של נגיף הפוליו: PV1, PV2 ו-PV3. הם שונים זה מזה בחלבון הקפסיד שלהם. חלבוני הקפסיד מגדירים את ספציפיות הקולטן התאי ואת האנטיגניות של הנגיף. PV1 הוא הצורה השכיחה בטבע, אך כל שלוש הצורות מדבקות ביותר. מאז 2016 ניתן למצוא PV1 אך ורק באזורים מסוימים בפקיסטן ואפגניסטן. PV2 הוכרז כנכחד - הוא זוהה בפעם האחרונה באוקטובר 1999 במדינת אוטר פרדש שבהודו. PV3 אף הוא לא זוהה מאז 2012.
זנים ספציפיים של כל אחד מן הסרוטיפים משמשים להכנת חיסונים נגד מחלת הפוליו. חיסון פוליו לא-פעיל (IPV) מכינים על ידי אינאקטיבציה באמצעות פורמלין של שלושה זני ייחוס פראיים אלימים. חיסון פוליו דרך-הפה (OPV) מכיל זני נגיפים מוחלשים חיים משלושת הסרוטיפים.
פתוגנזה

יכולתו של נגיף לחדור אל התא (ושם לייצר עוד חלקיקים נגיפיים) היא זו שקובעת עד כמה הוא מדבק. מניחים כי נוכחותו של הקולטן CD155 היא זו שמגדירה אילו רקמות ואילו בעלי חיים יכולים להיות נגועים בנגיף. CD155 נמצא (מחוץ למעבדה) אך ורק בתאים אנושיים ובתאים של פרימטים גבוהים וקופי העולם הישן, ואולם נגיף הפוליו פוגע אך ורק בבני אדם, ואינו מדביק מינים אחרים באופן טבעי.
כמו אנטרו-וירוסים אחרים, נגיף הפוליו מועבר באמצעות מחזור צואה-פה - החלקיקים הנגיפיים נבלעים, השכפול הנגיפי מתרחש במערכת העיכול, והנגיף מופץ הלאה דרך הצואה. ב-95% מן המקרים מופיעה רק וירמיה (כמות גבוהה של נגיפים במחזור הדם) ראשונית זמנית והזיהום הנגיפי מוגדר כאסימפטומטי. בכ-5% מן המקרים, הנגיף מתפשט ומשתכפל באתרים אחרים כגון שומן חום, רקמות רטיקולואנדוטליאליות ושרירים.
במובנים רבים, שלב ההדבקה הנוירולוגית נחשב להסתעפות מקרית של ההדבקה הנורמלית של מערכת העיכול. המנגנונים האחראים לחדירת הנגיף למערכת העצבים המרכזית אינם מובנים דיים. שלוש השערות שאינן סותרות הוצעו על מנת להסביר את התהליך. כל ההצעות מחייבות וירמיה ראשונית. ההשערה הראשונה צופה כי החלקיקים הנגיפיים עוברים ישירות מן הדם אל מערכת העצבים המרכזית על ידי חציית מחסום דם-מוח, ללא תלות ב-CD155. השערה אחרת מעלה את הרעיון שהחלקיקים הנגיפיים מועברים מרקמות היקפיות שכבר טבלו בדם נגוע אל חוט השדרה במסלולים עצביים באמצעות הובלה אקסונית אל תוך הנוירון. השערה שלישית היא שהנגיף מיובא אל תוך מערכת העצבים המרכזית על ידי מונוציטים או מקרופאגים מזוהמים.
הפוליו היא מחלה של מערכת העצבים המרכזית. ואולם, הדעה הרווחת היא ש-CD155 נוכח על פני רוב, או כל התאים האנושיים. לכן, ביטוי הקולטן אינו מסביר מדוע נגיף הפוליו מעדיף להדביק רקמות מסוימות. מכך עולה שהטרופיזם הרקמתי (הנטייה של נגיף להדביק תאים מסוימים ולא אחרים) נקבע לאחר החדירה לתא. מחקר הראה כי תגובה של אינטרפרון מסוג I (ובמיוחד זה של אינטרפרון אלפא ובטא) היא גורם חשוב המגדיר אילו סוגים של תאים תומכים בשכפול נגיף הפוליו. בעכברים המבטאים CD155 (באמצעות הנדסה גנטית), אבל חסרי קולטן אינטרפרון מסוג I, לא רק שנגיף הפוליו משתכפל במגוון רחב של רקמות, אלא שאף ניתן להדביקם בנגיף דרך הפה.
התחמקות ממערכת החיסון

נגיף הפוליו משתמש בשני מנגנונים עיקריים כדי להתחמק ממערכת החיסון. ראשית, הוא מסוגל לשרוד בתנאים החומציים ביותר של מערכת העיכול, מה שמאפשר לנגיף להדביק את המארח ולהתפשט בכל הגוף באמצעות מערכת הלימפה. שנית, משום שהוא יכול להשתכפל במהירות רבה, הנגיף מציף את איברי המארח לפני התארגנות התגובה החיסונית.
אנשים הנחשפים לנגיף פוליו, אם דרך זיהום ואם על ידי חיסון פוליו, מפתחים חסינות. באנשים מחוסנים, נוגדנים נגד נגיף הפוליו נמצאים בשקדים ומערכת עיכול (במיוחד נוגדני IgA) והם מסוגלים לחסום את שכפול הנגיף; נוגדני IgG ו-IgM יכולים למנוע את התפשטות הנגיף לנוירונים מוטוריים של מערכת העצבים המרכזית. הדבקה בסרוטיפ אחד של נגיף הפוליו אינה מחסנת מהסרוטיפים האחרים, אולם הדבקות משניות באותו האדם הן נדירות ביותר.
לקריאה נוספת

Bernard Fields (2013). "16. Picornaviridae: The Viruses and Their Replication".  In David M. Knipe; Peter M. Howley (eds.). Fields virology. Philadelphia: Wolters Kluwer Health/Lippincott Williams & Wilkins. pp. 453–489. ISBN 978-1-4511-0563-6.
Bernard Fields (2013). "17. Enteroviruses: Polioviruses, Coxsackieviruses, Echoviruses, and Newer".  In David M. Knipe; Peter M. Howley (eds.). Fields virology. Philadelphia: Wolters Kluwer Health/Lippincott Williams & Wilkins. pp. 490–530. ISBN 978-1-4511-0563-6.
S. Jane Flint; Lynn W. Enquist; Vincent R. Racaniello; Anna Marie Skalka (2009). "APPENDIX: Structure, Genome Organization, and Infectious Cycles - Picornaviruses". Principles of Virology, 3rd Edition, Volume I: Molecular Biology. ASM Press. pp. 517–519. ISBN 978-1-55581-479-3.
הערות שוליים

↑  Ellen G. Strauss; James H. Strauss (21 בספטמבר 2007). Viruses and Human Disease. Academic Press. pp. 69–. ISBN 978-0-08-055316-0. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Minor, PD (1996). "Poliovirus biology". Structure. 4 (7): 775–778. doi:10.1016/S0969-2126(96)00084-6. ISSN 0969-2126.
↑  Daniel J. Wilson (2009). Polio. ABC-CLIO. pp. 18–20. ISBN 978-0-313-35897-5.
↑  Racaniello and Baltimore; Baltimore, D (1981). "Molecular cloning of poliovirus cDNA and determination of the complete nucleotide sequence of the viral genome". Proc. Natl. Acad. Sci. U.S.A. 78 (8): 4887–91. doi:10.1073/pnas.78.8.4887. PMC 320284. PMID 6272282.
↑  Kitamura, Naomi; Semler, Bert L.; Rothberg, Paul G.; Larsen, Glenn R.; Adler, Cheryl J.; Dorner, Andrew J.; Emini, Emilio A.; Hanecak, Ronnie; Lee, James J.; van der Werf, Sylvie; Anderson, Carl W.; Wimmer, Eckard (1981). "Primary structure, gene organization and polypeptide expression of poliovirus RNA". Nature. 291 (5816): 547–553. doi:10.1038/291547a0. ISSN 0028-0836.
↑  Mendelsohn Cl, Wimmer E, Racaniello VR (1989). "Cellular receptor for poliovirus: molecular cloning, nucleotide sequence, and expression of a new member of the immunoglobin superfamily". Cell. 56 (5): 855–865. doi:10.1016/0092-8674(89)90690-9. PMID 2538245.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Brandenburg, Boerries; Lee, Lily Y.; Lakadamyali, Melike; Rust, Michael J.; Zhuang, Xiaowei; Hogle, James M. (2007). "Imaging Poliovirus Entry in Live Cells". PLoS Biology. 5 (7): e183. doi:10.1371/journal.pbio.0050183. ISSN 1544-9173.
↑  De Jesus 2007.
↑  David O. White; Frank Fenner (1994). Medical Virology. Gulf Professional Publishing. p. 385. ISBN 978-0-12-746642-2.
↑  Jiang, P.; Faase, J. A. J.; Toyoda, H.; Paul, A.; Wimmer, E.; Gorbalenya, A. E. (2007). "Evidence for emergence of diverse polioviruses from C-cluster coxsackie A viruses and implications for global poliovirus eradication". Proceedings of the National Academy of Sciences. 104 (22): 9457–9462. doi:10.1073/pnas.0700451104. ISSN 0027-8424.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560731905171  NKC: ph137084 
מבנה הגנום של נגיף הפוליו מסוג PV1
דוד בגין מאירי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 באוגוסט 1920 ברסט, ברה"מ 
 פטירה:  5 בספטמבר 1980 (בגיל 60) 
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  גלבוע
 השתייכות:   לח"י  אצ"ל
 
דוד בגין מאירי (18 באוגוסט 1920 – 5 בספטמבר 1980), שכינויו המחתרתי היה "גלבוע", היה פעיל במחתרות האצ"ל והלח"י.
ביוגרפיה

דוד בגין היה הצעיר מבין שלושת ילדיהם של שרה ויעקב בגין, ובן דודו של מנחם בגין. הוא למד בגימנסיית "תרבות", בעירו, ובגיל צעיר הצטרף לתנועת בית"ר. לאחר מכן הצטרף לתא החשאי של האצ"ל שהוקם בבריסק (בפולין). בשנת 1938 הוא השתתף בקורס צבאי של הארגון ופעל להקמת תאים חדשים בבריסק. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, ברח לרוסיה דרך ליטא, והחל לחפש דרך להגיע לארץ ישראל.
בשנת 1941 הגיע ארצה כחייל בצבא אנדרס – הצבא פולני, ומיד עזב כדי להצטרף לשורות הלוחמים בבריטים. הוא מצא דרך אל חבריו במחתרת, והתחיל את חייו בארץ ישראל ובמחתרת לח"י כדוד מאירי. דוד היה אחד מהאנשים שהקימו את המודיעין בלח"י, ואחר כך המשיך להיות איש מחלקה ו' במחלקת המודיעין.
פעולותיו במחתרת

ב-16 מרץ 1944 הבריטים ערכו הבריטים מרדף אחרי דוד משום שהיה בן דודו של מנחם בגין – מפקד מבוקש בארגון האצ"ל בתקופת המאבק במנדט הבריטי. במהלך המרדף ירו לכיוונו כדורים שלא פגעו בו. בסוף המרדף הוא נתפס בתל אביב על ידי הבריטים. בעת חקירתו בניסיון להוציא ממנו מידע דוד הוכה ועונה, ולמרות זאת לא נתן להם את כתובת חדרו, שם היה החומר על מחלקה ו'. דוד היה עצור בחדר אנשי לח"י, במגרש הרוסים בירושלים בחדר 18.
במהלך משפטו ביוני, דוד הודה במעשיו בניגוד להמלצותיו של עורך דינו, מכיוון שרצה להשמיע את קו ההגנה שלו. דוד בחן את עורכי דינו בקפידה, האם הם מספיק מגויסים למטרה של המאבק בבריטים. הוא ביקש מעורך דינו להסכים לקו הגנה זה, המייצג אותו כחייל של תנועת המחתרת העברית. דוד רצה להסביר בבית המשפט שהנשק שנמצא בידו היה מיועד למלחמה בבריטים. עורך דינו לא יכול היה להסכים לקו הגנה כזה והתפטר.
דוד ביקש למסור הצהרה בה אמר שהוא שולל את זכותו של בית דין זה לשפוט אותו. הוא טען כי "ברור היום שאנגליה לא באה לכאן כדי להגשים את המנדט, אלא יצרה את המנדט כדי להגשים את מטרותיה שלה. לוחמי חרות ישראל אינם משתתפים במשחק של אזרחות הגונה ובוויכוח על החוקים שלכם, ואני, כחייל בשירותיהם עומד בפניכם בפנים גלויות. הפסיקו את המשחק. אני רוצה מכם שביחס אלינו, תפסיקו גם אתם את העמדת הפנים של אובייקטיביות וחוקיות. נהיה אויבים גלויים עם כל היחסים הנובעים מכך. וראשית כול נובע מזה יחס אלינו לא כאל פושעים פליליים, כי אם יחס הניתן לשבויי מלחמה".
בבית־הדין הצבאי הבריטי בירושלים נידון דוד ל-12 שנות מאסר ונכלא בכלא עכו. הוא נמנה עם הבורחים בפריצה לכלא עכו, ב־4 במאי 1947, והוסיף לפעול במסגרת הלח"י. עם קום המדינה ב-14 במאי 1948, התגייס דוד לצה"ל ושירת כקצין עד לשחרורו. הוא עבד בעיריית תל אביב, והיה פעיל בהסתדרות העובדים הלאומית בתנועת החירות, ובאגודה להנצחת חללי לח"י.
פעולותיו במחתרת > מותו

דוד בגין נפטר ב־5 בספטמבר 1980, כ"ד באלול תש"ם בגיל 60, והובא למנוחות בבית העלמין הדרום. הותיר אישה ושני ילדים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  לח"י אנשים כרך 1, הוצאת "יאיר", תשס"ב, 2002
1 2  לוחמי חירות ישראל, הוצאת "יאיר", תשנ"ט, 1999
↑  דוד בגין מאירי באתר GRAVEZ
הסכם אדינבורו (2012)

| --- | --- |
 מטרה:  להעניק בסיס חוקי לעריכת משאל העם על עצמאות סקוטלנד שנערך ב-2014
 מחבר:  ברוס קרופורד (אנ')  מייקל מור (אנ')  ניקולה סטרג'ן
 חותמים:  דייוויד קמרון (ראש ממשלת הממלכה המאוחדת)  מייקל מור  אלכס סלמונד (השר הראשון של סקוטלנד)  ניקולה סטרג'ן
 מקום חתימה:  אדינבורו, סקוטלנד
 תאריך יצירה:  2012 
 תאריך אשרור:  15 באוקטובר 2012
 
חתימה על הסכם אדינבורו 2012
הסכם אדינבורו (השם המלא: "ההסכם בין ממשלת הממלכה המאוחדת והממשלה הסקוטית על משאל עם לעצמאות סקוטלנד"; באנגלית: Agreement between the United Kingdom Government and the Scottish Government on a referendum on independence for Scotland) הוא הסכם שנחתם בין הממשלה הסקוטית לבין ממשלת הממלכה המאוחדת ב-15 באוקטובר 2012 באדינבורו בנוגע לתנאים לקיום משאל העם לעצמאות סקוטלנד ב-2014.
כחלק מההסכם, שתי הממשלות הסכימו שמשאל העם נדרש לעמוד בתנאים הבאים:
עליו להיות בעל בסיס חוקי
להיערך לפי חוק של הפרלמנט הסקוטי
להתנהל תוך שמירה על אמון הפרלמנטים, הממשלה והעם
להעניק מבחן הוגן להשקפותיהם של האנשים בסקוטלנד שיכובדו על ידי כלל הנוגעים בכך
קיים דיון אקדמי בשאלה האם ההסכם אכן היה בעל תוקף חוקי מחייב.
הערות שוליים

↑  AGREEMENT between the United Kingdom Government and the Scottish Government on a referendum on independence for Scotland, אדינבורו, 15 באוקטובר 2012
↑  Christine Bell: The Legal Status of the 'Edinburgh Agreement', Scotish Constitutional Futures Forum
ערך זה הוא קצרמרבנושא סקוטלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נבחרת בולגריה בכדורגל

נבחרת בולגריה בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של בולגריה.
הדירוג הנוכחי של נבחרת בולגריה ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-84 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 1,295.11 – ירידה של 3 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 8 נמדד לראשונה ביוני 1995, והדירוג הנמוך ביותר 96 נמדד לראשונה באפריל 2012. הישגה הטוב ביותר בגביע העולם, היה ב-1994, כאשר ניצחה ברבע הגמר את גרמניה והעפילה לשלב חצי הגמר, בו הפסידה לאיטליה. בסיום הטורניר דורגה הנבחרת הבולגרית במקום הרביעי. חריסטו סטויצ'קוב, כוכב הנבחרת, כבש שישה שערים והוכתר למלך השערים של הטורניר יחד עם החלוץ הרוסי אולג סלנקו.
בולגריה השתתפה לראשונה במונדיאל 1962, אך לא הצליחה לעבור את שלב הבתים. גם בשלושת המונדיאלים הבאים, בשנים 1966, 1970 ו־1974 היא העפילה לטורניר אך לא הצליחה לעלות לשלב השני. במונדיאל 1986 הצליחה לעלות לשמינית הגמר, כאחת מהמדורגות במקום השלישי הטובות ביותר, אף על פי שלא ניצחה אפילו פעם אחת בשלב המוקדם (שתי תוצאות תיקו והפסד), בשמינית הגמר הודחה על ידי נבחרת מקסיקו המארחת. רק בהופעתה השישית במונדיאל, ב־1994, הצליחה בולגריה להשיג ניצחון בכורה נגד יוון לאחר 17 משחקים ללא ניצחון. הופעתה השביעית של בולגריה במונדיאל הייתה ב־1998, והיא לא הצליחה לשחזר את הישגה 4 שנים קודם והודחה בשלב הראשון ללא ניצחון. מאז לא הצליחה בולגריה להעפיל פעם נוספת למונדיאל.
ב־1996 העפילה בולגריה, לראשונה, לאליפות אירופה והודחה בשלב הבתים. ב־2004 העפילה בפעם השנייה אך רשמה הופעה כושלת שכללה שלושה הפסדים, ביניהם גם 0–5 נגד שוודיה.
היסטוריה > שנים ראשונות

נבחרת בולגריה בכדורגל נוסדה בשנת 1922. משחקה הראשון נערך בווינה נגד נבחרת אוסטריה בשנת 1924 והסתיים בתבוסה 0–6. בולגריה הוזמנה להשתתף במונדיאל 1930, אך נאלצה לדחות את ההזמנה מכיוון ששחקני הנבחרת לא קיבלו אישור היעדרות ממקומות עבודתם. בולגריה השתתפה לראשונה במוקדמות מונדיאל 1934, אך פרשה במהלך המוקדמות לאחר שהובסה על ידי הונגריה ואוסטריה. במוקדמות מונדיאל 1938 התמודדה בולגריה מול צ'כוסלובקיה על ההעפלה לטורניר הגמר. לאחר תיקו 1-1 ביתי, הובסה בולגריה בצ'כוסלובקיה 0–6. בולגריה לא השתתפה במוקדמות מונדיאל 1950 וחזרה להשתתף במוקדמות מונדיאל 1954, שגם בהן לא הצליחה בולגריה לנצח באף משחק. במוקדמות מונדיאל 1958, הצליחה לראשונה בולגריה לנצח, כאשר גברה פעמיים על נורווגיה, אך סיימה שנייה בבית אחרי הונגריה ושוב לא העפילה לטורניר הגמר. בולגריה השתתפה במוקדמות אליפות אירופה הראשונה, יורו 1960, אך לא הצליחה לעבור את יוגוסלביה בסיבוב הראשון.
היסטוריה > שנות ה-60 וה-70 במאה ה-20

מוקדמות מונדיאל 1962 היה טורניר המוקדמות המוצלח הראשון של בולגריה. היא שובצה לבית עם צרפת ופינלנד. לאחר תבוסה בצרפת, ניצחה בולגריה פעמיים את פינלנד ואירחה את צרפת במשחק האחרון, כאשר היא חייבת ניצחון על מנת להשתוות לצרפת במספר הנקודות בבית ובכך לקבוע משחק פלייאוף מכריע על העלייה למונדיאל. הצרפתים מבחינתם היו זקוקים לתיקו על מנת להעפיל למונדיאל. בולגריה ניצחה 0–1 ובכך כפתה על הצרפתים משחק פלייאוף מכריע על ההעפלה למונדיאל שהתקיים במילאנו, איטליה. גם במשחק זה ניצחה בולגריה 0–1 והיא העפילה למונדיאל לראשונה בתולדותיה. בשלב הבתים של טורניר הגמר, הפסידה בולגריה 0–1 לארגנטינה והובסה 1–6 על ידי הונגריה. במשחקה האחרון בשלב הבתים סיימה בולגריה בתיקו 0-0 עם אנגליה וסיימה במקום האחרון בבית.
במוקדמות יורו 1964 השיגה בולגריה ניצחון בכורה ולראשונה עברה סיבוב, לאחר שעברה את פורטוגל במשחק שלישי מכריע. בסיבוב השני התמודדה בולגריה מול צרפת ולאחר ניצחון ביתי 0–1, הפסידה בולגריה במשחק הגומלין בצרפת 1–3.
במוקדמות מונדיאל 1966 התמודדה בולגריה בבית המוקדם עם בלגיה וישראל. בולגריה ניצחה פעמיים את ישראל והמשחקים עם בלגיה הסתיימו בניצחון לכל צד. לכן סיימו בולגריה ובלגיה בראשות הבית עם אותו מספר נקודות ובדומה למוקדמות המונדיאל הקודם, שוב נערך משחק פלייאוף מכריע בין שתי הנבחרות על ההעפלה למונדיאל בפירנצה, איטליה. בולגריה ניצחה את בלגיה במשחק המכריע 1–2 והעפילה בפעם השנייה ברציפות לטורניר הגמר. בטורניר הגמר הפסידה בולגריה בכל משחקיה בשלב הבתים לברזיל, פורטוגל והונגריה וסיימה שוב במקום האחרון בבית.
במוקדמות יורו 1968 סיימה בולגריה ראשונה בבית המוקדם לפני פורטוגל, שוודיה ונורווגיה ועלתה לצמד משחקי פלייאוף על העלייה ליורו מול נבחרת איטליה. בולגריה ניצחה בביתה את איטליה 2–3, אך הפסידה במשחק הגומלין 0–2 ולא העפילה לטורניר הגמר.
במוקדמות מונדיאל 1970 סיימה בולגריה ראשונה בבית לפני פולין, הולנד ולוקסמבורג והעפילה לטורניר הגמר. בשלב הבתים של טורניר הגמר הפסידה בולגריה לפרו ולמערב גרמניה. היא סיימה את משחקיה בתיקו חסר חשיבות מול מרוקו וסיימה במקום השלישי בבית.
בולגריה לא העפילה גם ליורו 1972, אך הצליחה להעפיל למונדיאל 1974 בפעם השלישית ברציפות, לאחר שסיימה ראשונה בבית בטורניר המוקדמות לפני פורטוגל, צפון אירלנד וקפריסין. בולגריה פתחה את שלב הבתים בטורניר הגמר בתיקו 0-0 עם שוודיה ובתיקו 1-1 עם אורוגוואי, אולם סיימה את משחקיה בתבוסה 1–4 להולנד וסיימה במקום השלישי בבית.
בולגריה לא הצליחה להעפיל לשני טורנירי המונדיאל הבאים, כשהיא גם לא מצליחה בתווך להעפיל לראשונה לטורניר היורו.
היסטוריה > מונדיאל 1986

לאחר שנעדרה בולגריה פעמיים ברציפות מטורניר הגמר, העפילה בולגריה למונדיאל 1986, כשבטורניר המוקדמות היא מסיימת במקום השני בבית אחרי צרפת ומקדימה את מזרח גרמניה, יוגוסלביה ולוקסמבורג. בולגריה שיחקה במשחק הפתיחה של טורניר הגמר נגד אלופת העולם איטליה וסיימה עימה בתיקו 1-1. בהמשך סיימה בולגריה בתיקו 1-1 עם קוריאה הדרומית וסיימה את שלב הבתים בהפסד 0–2 לאלופת העולם שבדרך ארגנטינה. בולגריה סיימה במקום השלישי בבית והעפילה לשלב הבא לראשונה בתולדותיה, כקבוצה בעלת המאזן השלישי בטיבו מבין הקבוצות שסיימו במקום השלישי בשלב הבתים. בשמינית הגמר הפסידה בולגריה למקסיקו המארחת 0–2.
היסטוריה > מונדיאל 1994

בולגריה לא העפילה למונדיאל 1990. במוקדמות מונדיאל 1994 התמודדה בולגריה בבית עם שוודיה, צרפת, אוסטריה, פינלנד וישראל. במהלך המשחקים ניצחה בולגריה בישראל 0–2 וסיימה עימה בתיקו 2-2 בבולגריה. במשחק האחרון בשלב הבתים הגיעה בולגריה למשחק חוץ בצרפת. בשלב זה, שוודיה כבר הבטיחה את עלייתה למונדיאל וצרפת, שכבר איבדה הזדמנות אחת להעפיל לטורניר הגמר במשחקה הקודם לאחר שהופתעה בביתה 2–3 על ידי ישראל, הייתה זקוקה לתיקו על מנת לעלות, בעוד בולגריה הייתה חייבת לנצח. צרפת הובילה 0–1 במשחק אולם אמיל קוסטדינוב השווה ל-1-1. בשלב זה צרפת עדיין הייתה מעפילה למונדיאל, אך שער נוסף של קוסטדינוב בדקה ה-90 קבע מהפך 1–2 לבולגריה והעלה אותה במפתיע לטורניר הגמר מהמקום השני בבית.
בולגריה פתחה את שלב הבתים בטורניר הגמר בתבוסה 0–3 לניגריה, אך במשחקה השני השיגה את הניצחון הראשון בתולדותיה במסגרת המונדיאל, לאחר 17 משחקים ללא ניצחון, 0-4 על יוון. במשחקה האחרון בשלב הבתים התמודדה בולגריה מול ארגנטינה. בולגריה עלתה ליתרון 0–1 משער של חריסטו סטויצ'קוב ובהמשך נאלצה לשחק ב-10 שחקנים, לאחר שאחד משחקניה הורחק. אולם 3 דקות בתוספת הזמן הבקיע נסקו סיראקוב את השער השני לבולגריה שקבע 0–2 והעלה אותה לשמינית הגמר מהמקום השני בבית על חשבון ארגנטינה (שגם היא העפילה לשמינית הגמר, אך מהמקום השלישי בבית). בדומה למונדיאל הקודם בו השתתפה, בשמינית הגמר התמודדה בולגריה שוב מול מקסיקו. הפעם המשחק הסתיים בתיקו 1-1 ובולגריה ניצחה בבעיטות הכרעה מ-11 מטרים 1–3 והעפילה לרבע הגמר לראשונה בתולדותיה. ברבע הגמר התמודדה בולגריה מול אלופת העולם גרמניה. גרמניה הובילה 0–1 משער של לותר מתאוס בבעיטת עונשין מ-11 מטרים, אך רבע שעה לסיום השווה סטויצ'קוב ל-1-1 ו-3 דקות לאחר מכן הבקיע יורדן לצ'קוב את שער הניצחון המפתיע לבולגריה שניצחה 1–2 והעפילה לחצי הגמר. בחצי הגמר הפסידה בולגריה לאיטליה 1–2 ובמשחק על המקום השלישי הובסה מול שוודיה 0–4. בולגריה סיימה במקום הרביעי במונדיאל, הישג השיא בתולדותיה. סטויצ'קוב סים כמלך השערים בטורניר עם 6 שערים, בצוותא עם אולג סלנקו. כמו כן, סטויצ'קוב וקרסימיר באלקוב נבחרו לנבחרת הטורניר.
היסטוריה > יורו 1996

בולגריה הצליחה להעפיל לראשונה בתולדותיה ליורו 1996, לאחר שלא הצליחה לעשות כן בתשעת ניסיונותיה הקודמים. בשלב הבתים של טורניר הגמר היא סיימה בתיקו 1-1 עם ספרד וניצחה 0–1 את רומניה. במשחקה האחרון בשלב הבתים הפסידה בולגריה לצרפת 1–3 ובמשחק המקביל ניצחה ספרד את רומניה, מה שהוביל את בולגריה לסיים במקום השלישי בבית. סטויצ'קוב, שהבקיע את כל שלושת שעריה של בולגריה ובכך היה לסגן מלך השערים בטורניר, נבחר לאחד המצטיינים בטורניר.
היסטוריה > מונדיאל 1998

במוקדמות מונדיאל 1998 שוב שובצה בולגריה לבית המוקדם עם ישראל, כמו גם עם רוסיה, קפריסין ולוקסמבורג. אף על פי שבמשחקה הראשון הפסידה בולגריה בישראל 1–2, ניצחה בולגריה את ששת משחקיה הבאים במוקדמות, כולל ניצחון ביתי 0–1 על ישראל, והעפילה לטורניר הגמר מהמקום הראשון בבית. טורניר הגמר היה הרבה פחות מוצלח מהמונדיאל הקודם עבור בולגריה. היא פתחה את שלב הבתים בתיקו 0-0 עם פרגוואי ולאחר מכן הפסידה 0–1 לניגריה והובסה 1–6 על ידי ספרד כדי לסיים במקום האחרון בבית.
היסטוריה > יורו 2004

בולגריה לא הצליחה להעפיל ליורו 2000 ולמונדיאל 2002. היא הצליחה להעפיל ליורו 2004 לאחר שסיימה ראשונה בבית בטורניר המוקדמות לפני קרואטיה, בלגיה, אסטוניה ואנדורה. בטורניר הגמר הובסה בולגריה 0–5 על ידי שוודיה ובהמשך הפסידה גם לדנמרק ואיטליה וסיימה במקום האחרון בבית.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא נרשמה
הממלכה האיטלקית 1934: לא העפילה
צרפת 1938: לא העפילה
ברזיל 1950: לא נרשמה
שווייץ 1954: לא העפילה
שוודיה 1958: לא העפילה
| צ'ילה 1962 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 7 |
| אנגליה 1966 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 8 |
| מקסיקו 1970 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 5 | 9 |
| גרמניה 1974 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 5 |
ארגנטינה 1978: לא העפילה
ספרד 1982: לא העפילה
| מקסיקו 1986 | שמינית גמר | 4 | 0 | 2 | 2 | 2 | 6 |
איטליה 1990: לא העפילה
| ארצות הברית 1994 | מקום רביעי | 7 | 3 | 1 | 3 | 10 | 11 |
| צרפת 1998 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 7 |
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 7/22 | 26 | 3 | 8 | 15 | 22 | 53 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות אירופה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
צרפת 1960: לא העפילה
ספרד 1964: לא העפילה
איטליה 1968: לא העפילה
בלגיה 1972: לא העפילה
יוגוסלביה 1976: לא העפילה
איטליה 1980: לא העפילה
צרפת 1984: לא העפילה
גרמניה 1988: לא העפילה
שוודיה 1992: לא העפילה
| אנגליה 1996 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 4 |
בלגיה הולנד 2000: לא העפילה
| פורטוגל 2004 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 9 |
אוסטריה שווייץ 2008: לא העפילה
פולין אוקראינה 2012: לא העפילה
צרפת 2016: לא העפילה
האיחוד האירופי 2020: לא העפילה
גרמניה 2024: לא העפילה
בריטניה אירלנד 2028: 
| סה"כ | 2/17 | 6 | 1 | 1 | 4 | 4 | 13 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של אופ"א

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל 2018-2019 | ג | עלתה לדרג ב | 6 | 3 | 2 | 1 | 7 | 5 |
| איטליה 2020-2021 | ב | ירדה לדרג ג | 6 | 0 | 2 | 4 | 2 | 7 |
| הולנד 2022-2023 | ג | שלב הבתים | 6 | 2 | 3 | 1 | 10 | 8 |
| 2024-2025 | ג |  |  |  |  |  |  |  |
2026-2027: 
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 18 | 5 | 7 | 6 | 19 | 20 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה