stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוגוצ'ה
הערות שוליים

↑  עיר נופש ברוסיה בעלת אקלים חמים
מלמפיטיים

| מלמפיטיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: מלמפיטיים
סוג:: מלמפיטה
מינים
 Melampitta gigantea  Melampitta lugubris
שם מדעי
 Melampittidae ‏Schodde & Christidis, 2014

מלמפיטיים (שם מדעי: Melampittidae) היא משפחה מסדרת ציפורי שיר בתוכה סוג יחיד מלמפיטה (Melampitta) שבו שני מינים. ציפורים אלה חיות רק בגינאה החדשה.
מאפיינים

עופות אלה דומים מאוד לבני משפחת הפיטיים, אך שונים מהם ולמעשה אינם שייכים לאותה תת-סדרה. למעשה הם קרובים למשפחות הקורקורקסים, לוונגות ולעדניים האוסטרליים.
הם דומים לפיטות מאסיה הטרופית ואוסטרליה, ובעלי נוצות כהות לגמרי ורגליים חזקות ויציבות. הם שוכני קרקעית של יערות גשם ואורכם 18-29 ס"מ. המקור שלהם נוקשה ומעוקל מעט. הבדלים העיקריים בין הזכרים לנקבות הם בצבע העיניים שאדום יותר צל הזכרים.
ציפורים אלה שוכנות קרקע שיעדיפו לעופף רק כמפלט אחרון.
מיון

משפחה מלמפיטיים (Melampittidae)
סוג מלמפיטה (Melampitta )
מין Melampitta gigantea
מין Melampitta lugubris
מלמין

| --- | --- |

 
 שמות נוספים:  Melamine, cyanuramide or triaminotriazine
 כתיב כימי:  C₃H₆N₆ 
 מראה:  מוצק לבן
 מספר CAS:  108-78-1
 צפיפות:  1.574 גרם/סמ"ק
 
מלמין (Melamine) הוא חומר אורגני גבישי, חסר צבע, המשמש באופן נרחב לייצור מגוון סוגי פלסטיק ושרף. השימוש העיקרי בו הוא בנגרות, לייצור ציפויים לריהוט, לדלתות ולמחיצות (לדוגמה, פורמייקה). המלמין עמיד בחשיפה לקרינת השמש וקרינת UV. כמו כן הוא משמש גם לייצור כלי מטבח ואוכל, כגון צלחות, כוסות, תרוודים, מצקות וכדומה.
ראו גם

MDF
הערות שוליים

↑  melamine, Britannica
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כלי אוכל ממלמין
מסלול לווייני בינוני

דיאגרמה המראה מסלולים סביב כדור הארץ, המסלול הלוויני הבינוני מסומן בצהוב
מסלול לווייני בינוני (באנגלית: MEO - Medium Earth Orbit) הוא אזור החלל מסביב לכדור הארץ, שנמצא מעל למסלול הלווייני הנמוך (שגובהו עד 2,000 קילומטר) ומתחת למסלול הגאוסטציונרי (שגובהו 35,786 קילומטר).
הלוויינים הנפוצים בעיקר באזור זה הם לווייני ניווט כמו לווייני ה-GPS (בגובה של 20,200 קילומטר), GLONASS (בגובה של 19,100 קילומטר) וגלילאו (בגובה של 23,222 קילומטר). לווייני תקשורת שמרחפים מעל הקוטב הצפוני והדרומי גם כן נמצאים במסלול זה.
זמן ההקפה של לוויינים הנמצאים באזור זה נע בין שעתיים ל־24 שעות.
ראו גם

מונחים בחקר החלל
מסלול קוטבי
מסלולי לוויין על פי גבהים סביב כדור הארץ
מלנוכריים

| מלנוכריים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: מלנוכריים
שם מדעי
 Melanocharitidae ‏Sibley & Ahlquist, 1985

מלנוכריים (שם מדעי: Melanocharitidae) היא משפחה מסדרת ציפורי שיר החיה רק ביערות גינאה החדשה. קרובי משפחתם הם הצופיתיים, נקרות הפרחים והפרמיתיים.
מאפיינים

המלנוכריים הם עופות קטנים מאוד. אורכם מגיע עד ל-15 ס"מ בלבד. הם בעלי דוגמאות שונות וכך גם ההבדלים בין המינים: אצל חלק מהמינים ישנה החלפת תפקידים בין הזכר לנקבה כמו אצל המין Melanocharis versteri בו הנקבה גדולה וכבדה בהרבה מהזכר.  צבעי המלנוכריים דהויים. יש להם "סינר" צהוב וכל  שאר הגוף חיוור. הקריאות שלהם דקות וצייצניות והמקור מוארך וכפוף.
המלנוכריים חיים ביערות וכל סוג חי בגובה אחר, כשחלק מהמינים חיים ברמות ההרריות המיוערות וחלק חיים גם על איים קטנים בגינאה. הם ניזונים בעיקר מפירות ופירות יער קטנים וגם מפרחים, חרקים ויצורים קטנים שהם מוצאים בין העלים.
מיון

משפחה מלנוכריים (Melanocharitidae)
סוג Melanocharis
סוג Oedistoma
סוג ומין יחיד Rhamphocharis crassirostris
סוג Toxorhamphus
מליסה מקברייד

| --- | --- |

מקברייד בכנס "קומיק-קון" בסן דייגו, יולי 2017
 לידה:  23 במאי 1965 (בת 59) לקסינגטון, ארצות הברית 
 שם לידה:  Melissa Suzanne McBride 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1993 
 מקום לימודים:  תיכון ריצ'רד ריינהולדס 
 פרסים והוקרה:  פרס סאטורן 
 פרופיל ב-IMDb
 
מליסה סוזן מקברייד (באנגלית:  Melissa Suzanne McBride; נולדה ב-23 במאי 1965) היא שחקנית אמריקאית. ידועה בזכות תפקידה כקרול פלטייר בסדרה "המתים המהלכים".
ביוגרפיה

מקברייד נולדה בעיר לקסינגטון שבקנטקי. החלה את קריית המשחק שלה בשנות ה-90 עם תפקידים קטנים בסדרות טלוויזיה ובהמשך בסרטים "חייהם הפרועים של נערי המקהלה" ו"הערפל".
מקברייד עבדה כמלהקת שחקנים לפרסומות בעת שקיבלה במפתיע בשנת 2010 תפקיד משני בסדרת האימה המצליחה "המתים המהלכים". בסדרה הופיעה בתור קרול פלטייר, האלמנה מקבוצת הניצולים המשמשת כאם הקבוצה. מקברייד זכתה להערכה רבה בקרב צוות מפיקי התוכנית ודמותה הפכה לדומיננטית יותר בעונות ההמשך. בשנת 2014 ובשנת 2015 זכתה מקברייד על תפקידה בסדרה בפרס סאטורן. בשנים 2016, 2017, 2018 הייתה שוב מועמדת לפרס סאטורן.
חיים אישיים

בשנות ה-80 עברה מקברייד לאטלנטה, שם היא חיה עד היום.
פילמוגרפיה

שודדי עמק הסיליקון (1999) – סרט טלוויזיה
חייהם הפרועים של נערי המקהלה (2002)
הערפל (2007)
דלגו (2008)
הוכחה חיה (2008) – סרט טלוויזיה של Lifetime
טלוויזיה

דוסון קריק (2003)
המתים המהלכים (2010–2022)
רובוט צ'יקן (2017) – דיבוב
אימת המתים המהלכים (2018)
הערות שוליים

↑  Atlanta actress Melissa McBride transforms Carol, her ‘Walking Dead’ character | Radio and TV Talk, web.archive.org, ‏2018-05-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5647960  LCCN: no2014126206  VIAF: 311116447   WorldCat (עם VIAF): 311116447
מיני-סדרה

ערך זה עוסק במונח מהמדיום הטלוויזיוני. אם התכוונתם למונח ממדיום הקומיקס, ראו .
מיני-סדרה היא הפקה באמצעי תקשורת המציגה סיפור בהמשכים, כטלוויזיה או קומיקס, המספרת את הסיפור במספר פרקים מצומצם, אך בדרך כלל זמן הפרק הרגיל ארוך מפרק של סדרה טלוויזיה רגילה ולעיתים אף אורך מעל לתשעים דקות, כאשר העלילה ידועה מראש לכל פרטיה עם תחילת ההפקה.
בטלוויזיה

על אף שאין כלל מוחלט המבחין בין "מיני-סדרה" לסדרת טלוויזיה מן המניין, ישנם כמה מאפיינים המאפיינים "מיני-סדרה". אנציקלופדיית הטלוויזיה של האליוול ופרסר טוענת כי מיני-סדרה כוללת ארבעה עד שישה פרקים באורך משתנה סטוארט קנינגהם מגדיר מיני-סדרה כתוכנית בעלת זמן שידור מוגבל, בעלת יותר משני פרקים ופחות משלושה עשר פרקים, המספרת סיפור במהלך עונה או חצי עונה של שידור סדרתי(הקישור אינו פעיל).
אלמנט חשוב אחר עליו עמד פרנסיס וין הוא כי אופרת סבון וסדרת טלוויזיה רגילה אינן יכולות לאפשר לדמויות הראשיות להתפתח יתר על המידה, מכיוון שעל הסדרות האלו להיות משודרות ללא הגבלת זמן. במיני-סדרה, מצד שני, יש פתיחה מוגדרת, אמצע מוגדר וסוף, כבמחזה או בנובלה, המאפשרים לגיבורים להשתנות, להתבגר, או אף למות, לפי צורכי העלילה. כך, סדרה רגילה, ששידורה בוטל לאחר כמה פרקים, או שהוחלט שלא להקליט עונה נוספת שלה, אינה עונה על הגדרת "מיני-סדרה".
יש הרואים את תחילת הפורמט בשנת 1974, עם המיני-סדרה הקנדית "החלום הלאומי" (The National Dream) וסדרת הטלוויזיה של ABC ‏"QB VII" על פי ספרו של לאון יוריס בכיכובו של אנתוני הופקינס. בעקבות ניסיונות ראשוניים אלו עובדו ספרים נוספים לטלוויזיה בפורמט זה בהצלחה רבה. "עני ועשיר" על פי ספרו של אירווין שו הייתה מיני-סדרה בת שנים עשר פרקים שאורכם שעה, ששודרה ברשת ABC ואף בישראל בשנת 1976, והוכיחה כי הצלחת הפורמט לא הייתה מקרית. בשנת 1977 שודרה המיני-סדרה "שורשים" על פי ספרו של אלכס היילי. הסדרה זכתה בארצות הברית להצלחה עצומה, ועוררה דיון פומבי בשאלות הנוגעות לאפרו אמריקאים, למשטר העבדות ולגזענות. הצלחתה הייתה באופן חלקי בשל האופן בו שודרה. שנים עשר השעות המצולמות חולקו לשמונה פרקים ששודרו ברציפות במשך שמונה ימים, עם פרק סיום בן 71 דקות, שמשך 130 מיליוני צופים, והיה בעת בה שודר הסדרה הנצפית ביותר בהיסטוריה של הטלוויזיה עד אז. הצלחת הסדרה קיבעה את הרעיון, ומאז צולמו מיני-סדרות רבות, ביניהן יש להזכיר את "שואה: סיפורה של משפחת וייס" ואף את "דאלאס", שהחלה את דרכה כמיני-סדרה, ומשם המשיכה כסדרת טלוויזיה מן המניין, בת 14 עונות.
בטלוויזיה הבריטית המונח "מיני-סדרה" כמעט ואינו בשימוש, אלא כאשר מדובר בסדרות אמריקניות. המונח "Serial" מתאר את המקבילה הבריטית המוכרת מאז שנות ה-50, המזכירה בזמן השידור ובפורמט את המיני-סדרה האמריקנית. עם זאת, סדרות טלוויזיה בריטיות, שהעונה שלהן קצרה מן המקובל בארצות הברית, מוצגות לעיתים בארצות הברית כ"מיני-סדרה".
קומיקס

מיני-סדרה בקומיקס הוא פורמט מוכר המאפשר לספר סיפור מסוים או להתמקד בגיבור או בקבוצת גיבורים מסוימת, בין אם הסיפור עומד בפני עצמו, או קשור ליקום בדיוני מוכר מסדרות קומיקס אחרות. מיני-סדרה בקומיקס היא סדרה של 2 עד 12 חוברות.
ישנן סדרות קומיקס המספרות סיפור מסוים במספר רב יותר של חוברות, אך אלו אינן נחשבות ל"מיני-סדרה" מכיוון שלא מוכרז בתחילתן מספר מסוים של חוברות שתכלול הסדרה. באופן דומה לסדרת טלוויזיה שבוטלה, גם סדרות שתוכננו לטווח ארוך, אך הופעתן נפסקה לאחר זמן מה בשל מכירות דלות אינן נחשבות ל"מיני-סדרה" על אף שייתכן שבדיעבד יכריז המוציא לאור כי לזו הייתה כוונתו מלכתחילה.
הערות שוליים

↑  Halliwell, Leslie, and Peter Purser, Halliwell's Television Companion, London: Paladin, 1987
1 2  Stuart Cunningham, "Miniseries", Museum of Broadcast Communication web site
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532390405171  LCCN: sh92004739
מייקל דאמט

| --- | --- |

מייקל דאמט, 2004
 לידה:  27 ביוני 1925 לונדון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  27 בדצמבר 2011 (בגיל 86) אוקספורד, הממלכה המאוחדת 
 השקפה דתית:  הכנסייה הקתולית 
 מקום לימודים:  כרייסט צ'רץ', Sandroyd School, וינצ'סטר קולג', אוניברסיטת אוקספורד 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד  אוניברסיטת ברמינגהאם 
 מונחה לדוקטורט:  Kosta Došen, Trevor Bench-Capon, Mathieu Marion, Ian Rumfitt, כריסטופר פיקוק, David Makinson, Robert Ansdley Bull, Douglas Bridges, Brendan Philip Larvor 
 זרם:  פילוסופיה אנליטית
 תחומי עניין:  פילוסופיה של הלשון, פילוסופיה של המתמטיקה
 עיסוק:  פילוסוף, סופר, מרצה באוניברסיטה 
 הושפע מ:  גוטלוב פרגה, ג.א.מ. אנסקום
 השפיע על:  קריספין רייט, ארינדם צ'קרברטי, ענת מטר
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת 
 פרסים והוקרה:  פרס רולף שוק ללוגיקה ופילוסופיה (1995) Knight Bachelor (1999) עמית האקדמיה הבריטית (1995) Lauener Prize (2010) מדליית אקווינס (2003) פרס לקטוש (1994) עמית האקדמיה הבריטית 
 בן או בת זוג:  Ann Dummett (1951–2011) 
 צאצאים:  Chris Dummett, Tessa Dummett, Suzie Dummett, Andy Dummett, Paul Dummett 
 
סר מייקל אנתוני הרדלי דאמט (אנגלית: Sir Michael Anthony Eardley Dummett) ‏(27 ביוני 1925 – 27 בדצמבר 2011) היה פילוסוף בריטי. עסק בפילוסופיה בגישה  האנליטית, ותרם רעיונות לנושא, במיוחד בשטחי הפילוסופיה של המתמטיקה, הפילוסופיה של הלוגיקה, הפילוסופיה של הלשון, והמטאפיזיקה. דאמט פיתח את ה-Quota Borda System להצבעה פרופורציונלית, המבוססת על שיטת בורדה, וכתב עבודות מלומדות על קלפי טארוט. נושאי התעניינות אחרים היו "חוק ההגירה", וכן דקדוק השפה האנגלית ושימושה. בשנת 1944 הוא התקבל לנצרות הקתולית, ונותר קתולי פעיל.
דאמט למד ב"קולג' וינצ'סטר", ואחר כך ב"קולג' כרייסט צ'רץ'" שבאוקספורד. בסיום לימודיו התקבל כעמית בקולג' "אול סולס״ באוקספורד ובשנת 1979 נעשה "פרופסור ויקהאם" ללוגיקה באוקספורד, משרה בה הוא החזיק עד לפרישתו בשנת 1992. במהלך תקופת כהונתו כפרופסור ויקהאם, היה דאמט עמית ב"ניו קולג'" שבאוקספורד. הוא נבחר להאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים ב-1985, זכה בפרס רולף שוק ללוגיקה ולפילוסופיה בשנת 1995, וקיבל תואר אבירות ב-1999.
עבודתו בפילוסופיה

עבודתו על הפילוסוף הגרמני גוטלוב פרגה זכתה לשבחים. ספרו "פרגה: פילוסופיה של השפה" (1973) נכתב לאורך שנים רבות, ונחשב כיום לקלאסיקה. הספר סייע בגילוי מחדש של עבודתו של פרגה, והשפיע על דור שלם של פילוסופים בריטים.
דאמט ייצג גישה שנויה במחלוקת להבנת הוויכוח הפילוסופי בין הריאליסט לאסכולות הלא-ריאליסטיות של הפילוסופיה - אידיאליזם, נומינליזם, אי-ריאליזם וכדומה. הוא אפיין את כל העמדות האחרונות כאנטי-ריאליזם וטען שאי-ההסכמה היסודית בין הריאליסט לאנטי-ריאליסט נסובה סביב טבעה של האמת. כך טען שהצורה הטובה ביותר להבין את העמדה הריאליסטית היא כעמדה התופסת את האמת כדו-ערכית ובלתי תלויה ביכולת שלנו לאמת או להוכיח טענות, בעוד שאת האנטי-ריאליזם הוא הבין כעמדה הדוחה עקרונות אלו, ובדומה לאינטואיציוניזם, תופסת את חוק השלישי הנמנע כתקף רק ביחס למה שיש לנו הוכחה לו או לניגודו. הוויכוח בין הריאליסט לאנטי-ריאליסט נסוב לפיכך על סוגיית האובייקטיביות של האמת. לכן ניתן לדבר על ריאליזם או אנטי-ריאליזם ביחס לתודעה של הזולת, ביחס לעבר, לעתיד, לקיומו של היקום מחוץ למחשבתנו, ביחס לישויות מתמטיות (כגון המספרים הטבעיים), ביחס לקטגוריות מוסריות, ביחס לעולם החומרי, ואף ביחס למחשבה. החידוש בגישתו של דמט נעוץ בחידוד העמדות ובהצגת העימות ביניהן כמקביל לוויכוח שבין האינטואיציוניזם לפלטוניזם בפילוסופיה של המתמטיקה.
דאמט השפיע על דור פילוסופים אנגלי שנודע בשם הדור הפוסט-דמטיאני, בכללם ג'ון מקדאוול, גארת' אוונס, כריסטופר פיקוק, וקריספין רייט - על אף שרק רייט אכן קרוב לדמט מבחינת עמדותיו. ענת מטר כתבה את הדוקטורט שלה בהנחייתו וכתבה עליו רבות (ראו ביבליוגרפיה).
פעילות פוליטית

דאמט היה פעיל פוליטית, באמצעות עבודתו כתועמלן כנגד הגזענות. הוא הניח לקריירה הפילוסופית שלו לשקוט על שמריה על מנת להשפיע על זכויות אדם עבור מיעוטים במהלך מה שהוא ראה כתקופה הגורלית של הרפורמה בשנות השישים המאוחרות. הוא אף עבד על התאוריה של ההצבעה, ופיתח את שיטת ההצבעה "Quota Borda System" (המבוססת על שיטת בורדה הוותיקה יותר).
דאמט הסתמך באופן נכבד בעבודתו בתחום זה בכתיבת ספרו "על הגירה ופליטים", דיווח של מה שהצדק דורש ממדינות ביחסיהן לתנועה בין מדינות. בספרו זה טוען דאמט כי ניתן למצוא את הרוב הגדול של ההתנגדות להגירה בגזענות ואומר כי הדבר בא לידי ביטוי באופן מיוחד בבריטניה.
הוא כתב אודות ההלם שלו עת גילה דעות אנטישמיות ביומניו של גוטלוב פרגה, שלעבודתו הקדיש זמן רב כל כך מהקריירה המקצועית שלו.
קלפי טארוט

מייקל דאמט הוא גם היסטוריון מוביל במחקר קלפי הטארוט עם מבחר פרסומים ובכללם "משחק הטארוט: מפררה לסולט לייק סיטי" מ-1980, שהותיר את חותמו על שדה הספרות העוסקת בקלפים. דאמט התמחה בשחזור משחקים בקלפי הטארוט וביטא בוז כלפי השימוש המאגי שנעשה בקלפים. כקתולי מומר, ומבקר של הכנסייה הקתולית, דאמט זעם על הסבל שנגרם למאמינים ביחוס הפלאים לטארוט. חשוב היה לו להראות כי ברנסאנס השימוש בטארוט היה כקלפי משחק וכי הם קושרו לתכונות מיסטיות רק במהלך המאה ה-18. דעתו, השנויה במחלוקת, היא שחפיסת קלפי הטארוט העתיקים ביותר היא מהמאה ה-15 ונמצאה בצפון איטליה, וכי החפיסה הראשונה נוצרה שם בתקופת הרנסאנס.
קתוליות

לאורכה של הקריירה שלו, פרסם דאמט מספר מאמרים על סוגיות שונות שבפניהן עומדת הכנסייה הקתולית, בעיקר בכתב העת הדומיניקני האנגלי "ניו בלאקפריארס". דאמט אף פרסם מסה בבולטין לענייני חברה "אדורנוס" הדן בליטורגיה, ומסה פילוסופית המגינה על הגיונה של הכנסייה הקתולית בלימוד האאוכריסט ("The Intelligibility of Eucharistic Doctrine" בספרם של Willima J. Abraham and Steven W. Holzer, eds. The Rationality of Religious Belief: Essays in Honour of Basil Mitchell, Clarendon Press, 1987).
באוקטובר 1987 נחשבה אחת מתרומותיו ל"בלאקפריארס" כשנויה במחלוקת, כשהוא תקף זרמים בתאולוגיה הקתולית שהסתעפו מהקתוליות האורתודוקסית המסורתית. ויכוח בכתב העת על הערותיו נמשך לאורך חודשים, ועורר בין השאר את תגובתם של התאולוג ניקולאס לאש, וההיסטוריון אימון דופי.
ביבליוגרפיה

R. Auxier (ed), The Philosophy of Michael Dummett, in The Library of Living Philosophers, La Salle 2007.
Karen Green, Dummett - Philosophy of Language, Polity, 2001.
Anat Matar, From Dummett's Philosophical Perspective, Berlin: de Gruyter, 1997.
Brian McGuinness and Gianluigi Oliveri (eds), The Philosophy of Michael Dummett, Kluwer, 1994.
ענת מטר, "דאמט, מייקל אנתוני", האנציקלופדיה העברית, כרך מילואים ג', י-ם, ת"א, 1993. מסדה, עמ' 295-296.
Barry Taylor (ed), Michael Dummett - Contributions to Philosophy, Martinus Nijhoff Publishers, 1987.
ספריו

Truth and the past. New York: Columbia University Press, 2004.
On immigration and refugees. London: Routledge, 2001.
Origins of analytical philosophy. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1993.
The seas of language. Oxford: Clarendon Press, 1993.
Grammer & style: for examination candidates and others. london: Duckworth, 1993.
The logical basis of mataphysics. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1991
Frege: the philosophy of mathematics. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1991.
Frege and other Philosophers. Oxford: Clarendon Press, 1991.
Frege: philosophy of language, 2nd ed. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1991.
Voting Procedures. Oxford: Clarendon Press, 1984.
The interpretation of Frege's philosophy. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1981.
Truths and other enigmas. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1978.
Elements of intuitionism. Oxford: Clarendon Press, 1977.
מדד הרעב העולמי

מפה:מדד הרעב העולמי לשנת 2009 על פי חומרתו
מדד הרעב העולמי (באנגלית: Global Hunger Index או בראשי תיבות GHI) הוא כלי סטטיסטי רב ממדי שנועד לתאר את מצב הרעב במדינות שונות.  המדד מעודכן פעם בשנה, והוא משקף את ההתקדמות והכישלונות במאבק העולמי כנגד רעב.
המדד הוכן ופותח על ידי המכון הבינלאומי לחקר מדיניות המזון (International Food Policy Research Institute, בראשי תיבות IFPR)‏, ופורסם לראשונה ב-2006 יחד עם המלכ"ר הגרמני " Welthungerhilfe" (סיוע לרעבים בעולם). מאז 2007 הצטרף הארגון ההומניטרי האירי "Concern Worldwide" ("דאגה לעולם כולו") לקבוצה כמוציא לאור נוסף.
מדד GHI לשנת 2009 חושב עבור 121 מדינות מתפתחות ומדינות בשלבי מעבר, מתוכן דורגו 84. הדו"ח השנתי מתרכז בכל פעם בנושא עיקרי: בשנת 2009 נבדק היחס בין רעב לשוויון מגדרי. נושא נוסף שנבחן הוא ההשלכות של המשבר הפיננסי על מצב הרעב בעולם. בנוסף לדו"ח GHI השנתי פורסמו דוחות נוספים. ב-2008 פורסם דו"ח על מדד הרעב במדינות השונות של הודו (India State Hunger Index או בראשי תיבות ISHI)‏, וב-2009 פורסם מדד הרעב המפורט על פי האזורים המנהליים של אתיופיה.
חישוב המדד

המדד מדרג מדינות בסולם של 100 נקודות, כש-0 מייצג את התוצאה הטובה ביותר ("אין רעב"), ו-100 מייצג את המצב הגרוע ביותר, אף שבפועל אף מדינה לא משיגה אחת משתי נקודות קיצון אלו. ככל שהמספר גבוה יותר, כך מצב התזונה באותה מדינה גרוע יותר. ערכים נמוכים מ-4.9 מייצגים "רעב בדרגה נמוכה", ערכים בין 5 ל-9.9 מייצגים "רעב בינוני", ערכים בין 10 ל-19.9 מציינים "רעב רציני", ערכים בין 20 ל-29.9 מייצגים "רעב מדאיג" וערכים מעל 30 מייצגים בעיית "רעב מדאיג ביותר".
מדד הרעב מחבר שלושה מדדים בעלי משקל שווה:
אחוז האנשים הסובלים מתת-תזונה מתוך כלל האוכלוסייה
שכיחות ילדים מתחת לגיל חמש הסובלים מתת-משקל.
אחוז תמותת הילדים מתחת לגיל חמש.
המידע ששימש להכנת המדד לשנת 2009 הוא מהתקופה שבין 2002 ל-2007 - המידע העולמי העדכני ביותר לשלושת המרכיבים של GHI. המידע על אחוז האנשים הסובלים מתת-תזונה מגיע מארגון המזון והחקלאות (FAO) והוא נכון לשנים 2003-2005. המידע על ילדים מתחת לגיל חמש הסובלים מתת-תזונה מבוסס על מידע שאוסף ארגון הבריאות העולמי (WHO)‏, קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים (או יוניצ"ף) (שלושה ארגונים אלו מסונפים לאו"ם) ומיזם הסקרים MEASURE DHS הממומן על ידי הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי עבור השנה האחרונה בתקופה 2007-2002 שעבורה יש מידע זמין. המידע על תמותת ילדים הוא משנת 2007 והמקור הוא יוניצ"ף. מדד GHI לשנת 2009 ומדד הבסיס של GHI לשנת 1990 שחושב מחדש אינם ניתנים להשוואה ישירה מול מדדים של GHI שחושבו עבור שנים קודמות.
מגמות עולמיות ואזוריות

דו"ח המדד לשנת 2009 מראה כיצד השתנה מצב הרעב משנת 1990 ברמת כל מדינה, ברמת האזורית וברמה העולמית. ברמה העולמית ירד המדד העולמי בקרוב לרבע מ-20 ל-15.2 נקודות. בהתעלם ממגמה חיובית זו, המאבק העולמי כנגד רעב קופא על שמריו ואינו משיג את יעדיו בקצב סביר. הממוצעים העולמיים אינם מראים את ההבדלים הדרמטיים בין אזורים ומדינות. מצב הרעב ב-29 מדינות הוא "מדאיג" (29.9-20) או "מדאיג ביותר" (מעל ל-30). בהשוואה למדד GHI משנת 1990 ירד מדד GHI לשנת 2009 ב-13% באפריקה שמדרום לסהרה, ב-25% בדרום אסיה, וב-32% במזרח הקרוב ובצפון אפריקה. ההתקדמות הרבה ביותר הושגה בדרום-מזרח אסיה ובאמריקה הלטינית בהן ירד מדד ה-GHI במעל ל-40%.
אפריקה שמדרום לסהרה, ודרום אסיה שותפות לתוצאות הגבוהות ביותר למדד GHI אזורי (22.1 ו-23.0 בהתאמה), אבל המחסור במזון בשני האזורים נובע מסיבות שונות. הבעיה העיקרית בדרום אסיה היא השכיחות הגבוהה של ילדים מתחת לגיל חמש הסובלים מתת-תזונה, שסיבתה תזונה חסרה ורמת החינוך שמקבלות נשים. לעומת זאת, מדד GHI הגבוה באפריקה שמדרום לסהרה נובע מתמותת ילדים גבוהה ומאחוז גבוה של אנשים שכמות הקלוריות שהם צורכים נמוכה מהנדרש.
מגמות עולמיות ואזוריות > רעב ועימותים מזוינים

הדו"ח מראה כיצד חוסר היציבות הפוליטית וההתמוטטות הכלכלית הגבירו את הרעב במספר ארצות באפריקה שמדרום לסהרה ובקוריאה הצפונית.
מגמות עולמיות ואזוריות > רעב ואי-שוויון מגדרי

השוואה בין תוצאות מדד GHI לשנת 2009 ובין הדירוג המקביל של מדד פער המגדר העולמי (Global Gender Gap Index) של הפורום הכלכלי העולמי לשנת 2008 מראה כי קיים מתאם בין רעב לבין אי-שוויון מגדרי - בייחוד חוסר שוויון בחינוך ובבריאות.
ראו גם

רעב בהודו
לקריאה נוספת

(Wiesmann, Doris / von Braun, Joachim / Feldbrügge, T. (2000 ‏ מדד תזונה בינלאומי: הצלחות וכישלונות בניסיון להתמודד עם רעב ותת-תזונה (באנגלית)
הערות שוליים

↑  Global hunger worsening, warns UN BBC 14 October 2009
↑  מרכז מחקר בנושא חקלאות הממומן על ידי ארגונים שונים כדוגמת האו"ם והבנק העולמי
↑  IFPRI/ Welthungerhilfe: The Challenge of Hunger − Global Hunger Index: Facts, determinants, and trends. Case studies of post conflict countries of Afghanistan and Sierra Leone. Bonn, October 2006.
↑  IFPRI/ Concern/ Welthungerhilfe: The Challenge of Hunger 2007 − Global Hunger Index: Facts, determinants, and trends 2007. Measures being taken to reduce acute undernourishment and chronic hunger. Bonn, October 2007.
↑  IFPRI/ Concern/ Welthungerhilfe: Global Hunger Index − The Challenge of Hunger 2008. Bonn, Washington D.C., Dublin. October 2008.
1 2  IFPRI/ Concern/ Welthungerhilfe: 2009 Global Hunger Index − The Challenge of Hunger: Focus on Financial Crisis and Gender Inequality. Bonn, Washington D. C., Dublin. October 2009.
↑  2009 Global Hunger Index - Summary, IFPRI, Washington, DC
↑  Technical Center for Agriculture and Rural Cooperation (CTA), 2009 Global Hunger Index
↑  Menon, Purnima / Deolalikar, Anil / Bhaskar, Anjor: India State Hunger Index (2009): Comparison of Hunger Across States
↑  Schmidt, Emily / Dorosh, Paul (October 2009): A Sub-National Index for Ethiopia: Assessing Progress in Region-Level Outcomes. International Food Policy Research Institute (IFPRI) and Ethiopian Development Research Institute (EDRI): ESSP-II Discussion Paper 5.
↑  State of food insecurity in the world 2008. Food and Agriculture Organization. Rome, 2008.
↑  Global database on child growth and malnutrition. World Health Organization. Geneva, 2009.
↑  United Nations Children’s Fund. 2009. The state of the world’s children 2009: maternal and newborn health. New York.
↑  UNICEF. 2009b. Childinfo statistics on child nutrition. New York.
↑  MEASURE DHS. 2009. Demographic health surveys. Calverton, USA.
↑  The Global Gender Gap Report 2009. World Economic Forum.
↑  Women’s UN Report Network (WUNRN), What does gender have to do with hunger?
מדד השקעה

מדד השקעה או מדד תשואה כוללת (באנגלית: Total Return Index או Reinvest Index) הוא מדד ניירות ערך העוקב אחר ניירות הערך המרכיבים אותו ומניח כי הדיבידנדים המחולקים בו הושקעו מחדש בניירות הערך שבמדד.
כתוצאה מכך המדד אינו יורד כאשר ישנה חלוקה של דיבידנד. וזאת בשונה ממדד מחיר אשר מתעדכן מטה בהתאם לחלוקת הדיבידנד.
דוגמה למדדים מסוג זה הם מדדי הבורסה בתל אביב כגון מדד תל אביב 35.
מדד השקעה (tracking) הוא מדד שתוכנן לשמש את המשקיעים לצורך ניהול השקעות, כלומר המשקיעים יכולים לחקות את תשואת המדד במדויק על ידי החזקה מדויקת של מרכיבי המדד. מדדי ההשקעה המנייתיים של הבורסה מפורסמים באופן רציף במהלך יום המסחר וכוללים רק מניות שנכללות במאגרי המניות למדדים.
סוגים

"מדד השקעה" – מדד המשקף את השינויים בשערי ניירות הערך הכלולים במדד בתוספת השקעה של תקבולי הדיבידנד ו/או הריביות שחילקו ניירות הערך הכלולים במדד;
"מדד GTR – "מדד Return Total Gross – מדד השקעה, המשקף את השינויים בשערי ניירות הערך הכלולים במדד בתוספת השקעה של %100 מתקבולי הדיבידנד ו/או הריביות שחילקו ניירות הערך הכלולים במדד, ללא ניכוי מס;
"מדד NTR – "מדד Return Total Net – מדד השקעה, המשקף את השינויים בשערי ניירות הערך הכלולים במדד בתוספת השקעה של %100 מתקבולי הדיבידנד ו/או הריביות שחילקו ניירות הערך הכלולים במדד, לאחר ניכוי המס המשולם בגינם;
"מדד מחיר" – מדד המשקף את השינויים בשערי ניירות הערך הכלולים במדד ללא השקעה של תקבולי הדיבידנד ו/או הריביות שחילקו ניירות הערך הכלולים במדד;
בבורסה בישראל

הבורסה עורכת ומחשבת שלוש משפחות של מדדי השקעה:
בבורסה בישראל > מדדי המניות (Equity Indices)

מרבית מדדי המניות, שהבורסה עורכת ומחשבת, הם מדדים רציפים.
בבורסה בישראל > מדדי תל-בונד על איגרות חוב תאגידיות (Corporate Bond Indices)

משפחת מדדי תל-בונד, שהבורסה עורכת ומחשבת, הם מדדים רציפים. לדוגמה: מדד תל בונד-20.
בבורסה בישראל > מדדי איגרות חוב ממשלתיות (Government Bond Indices)

מדדי איגרות החוב הממשלתיות הושקו בשנות ה-80 המוקדמות ומחושבים בתום המסחר לפי שערי הנעילה של איגרות החוב. נכס הבסיס של מדדים אלה מורכב מאיגרות החוב שמנפיקה ממשלת ישראל ומאופיינות בסדרות גדולות וסחירות יחסית.
ראו גם

מדד מחיר
הערות שוליים

↑  מדדי מניות רציפים - שאלות ותשובות, באתר הבורסה
↑  הסבר לאופן חישוב המדד, באתר הרשות לנירות ערך
↑  מדדי הבורסה, באתר הבורסה
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.