כתב סיני
כתב סיני בשפות שונות > יפנית

ביפנית מכונה הכתב הסיני "קאנג'י" והוא משמש לכתיבת היפנית בשילוב עם הכתבים הפונטיים קאטאקאנה והיראגאנה. הקאנג'י משמש בשני אופנים שונים. האחד מכונה "קוּנְיוֹמִי" והשני "אוֹנְיוֹמִי", והם נבדלים זה מזה בצורת ההגייה. שני השימושים זהים זה לזה בצורתם, וניתן להבחין ביניהם אך ורק לפי ההקשר במשפט. מרבית הסימנים משמשים בשני האופנים, כך שלמרבית הסימנים יש שתי הגיות שונות לפחות.
ההגייה של האוֹנְיוֹמי מבוססת על הגייה סינית כלשהי, ומשמשת ככלל לכתיבת מילים שמקורן בסינית, או מילים יפניות שנוצרו על בסיס סימנים סיניים. עם זאת, בניגוד לסינית, ההגייה אינה בהכרח חד-הברתית, ויכולה להיות גם דו-הברתית.
לעומת זאת: קוּנְיוֹמִי עושה שימוש רק "במשמעות" של הסימן כדי לכתוב מילים שמקורם יפני, ולכן הגייתו אינה מוגבלת במספר ההברות. על-פי רוב נכתב הקוניומי בצירוף עם אותיות היראגאנה, במיוחד בכתיבת פעלים ושמות תואר, מכיוון שההטיה של המילה אינה ניתנת לכתיבת בקאנג'י. לדוגמה, הסימן 売 מופיע במלה 販売 (הַאמְ-בַּאי – "מכירה") כאוֹנְיוֹמי, ובמילה 売れる (אוּרֶרוּ – "יכול למכור") כקוניומי. האוניומי במקרה זה הוא "בַּאי", ואילו הקוניומי הוא "אוּר (וּ)". ניתן לראות שהסימן משמש במשמעות דומה בשני המילים, אך ההגייה שונה לחלוטין.
שימוש נוסף של הסימנים הסיניים ביפנית הוא במתן שמות. גם כאן לסימנים משמעות דומה, אך לעיתים קרובות הגיית הסימנים שונה בשמות פרטיים הן מהאוניומי והן מהקוניומי. למשל האוניומי הנפוץ של הסימן 和 הוא ווָה, למשל במילה 平和 (הֵייווָה – שלום), הקוניומי הנפוץ שלו הוא נָגוֹמ (וּ) כמו במילה 和む (נָגוֹמוּ – להרגיע), אך בשמות הוא יבוטא בדרך כלל קָזוּ, כמו בשם 和子 (קָזוּקוֹ).
פרט לאופן השימוש השונה, קיימים הבדלים מהותיים גם בצורת הסימן בין הסינית ליפנית. במהלך ההיסטוריה עברו סימנים רבים הפשטות שונות, ולאחר מלחמת העולם השנייה נערכה רפורמה רשמית, כשממשלת יפן אימצה באופן רשמי הפשטות שונות ואף הרחיבה אותן. סין אף אימצה אחדות מההפשטות היפניות כשערכה את הרפורמה בכתב בשנת 1956 (ראו לעיל), אך ככלל, הרפורמה היפנית בכתב שונה מהותית מזו הסינית, כפי שממחישה הטבלה הנתונה להלן:
|  | סינית  מסורתית | סינית  מפושטת | יפנית | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פושט בסינית,  אך לא ביפנית | 電 | 电 | 電 | חשמל |
| פושט בסינית,  אך לא ביפנית | 開 | 开 | 開 | פתיחה |
| פושט בסינית,  אך לא ביפנית | 東 | 东 | 東 | מזרח |
| פושט בסינית,  אך לא ביפנית | 車 | 车 | 車 | רכב |
| "פושט" ביפנית אך לא בסינית  (לעיתים הדבר נובע מאימוץ  חלופה שונה של אותו הסימן) | 佛 | 佛 | 仏 | בודהה |
| "פושט" ביפנית אך לא בסינית  (לעיתים הדבר נובע מאימוץ  חלופה שונה של אותו הסימן) | 黑 | 黑 | 黒 | שחור |
| "פושט" ביפנית אך לא בסינית  (לעיתים הדבר נובע מאימוץ  חלופה שונה של אותו הסימן) | 冰 | 冰 | 氷 | קרח |
| "פושט" ביפנית אך לא בסינית  (לעיתים הדבר נובע מאימוץ  חלופה שונה של אותו הסימן) | 兔 | 兔 | 兎 | ארנב |
| פושט בשתי השפות,  אך בדרכים שונות | 賣 | 卖 | 売 | מכירה |
| פושט בשתי השפות,  אך בדרכים שונות | 圖 | 图 | 図 | תרשים |
| פושט בשתי השפות,  אך בדרכים שונות | 廣 | 广 | 広 | רחב |
| פושט בשתי השפות,  אך בדרכים שונות | 惡 | 恶 | 悪 | רוע |
| פושט בשתי השפות,  אך בדרכים שונות | 樂 | 乐 | 楽 | כיף |
| פושט בשתי השפות,  אך בדרכים שונות | 氣 | 气 | 気 | אוויר, צ'י |
| פישוט זהה בשתי השפות | 學 | 学 | 学 | לימוד |
| פישוט זהה בשתי השפות | 體 | 体 | 体 | גוף |
| פישוט זהה בשתי השפות | 點 | 点 | 点 | נקודה |
| פישוט זהה בשתי השפות | 會 | 会 | 会 | פגישה |
| פישוט זהה בשתי השפות | 寶 | 宝 | 宝 | אוצר |
| פישוט זהה בשתי השפות | 國 | 国 | 国 | ארץ |
| פישוט זהה בשתי השפות | 醫 | 医 | 医 | רפואה |