U1 (הרכבת התחתית של ברלין)
הערות שוליים

↑  "רחוב וַרְשָאוּאֶר" הוא למעשה כביש ראשי, העובר ברובע פְרידריכסְהַייִן-קרוֹיצְבֶּרג, מרכז ברלין. רחוב זה תחילתו בפְרַנְקפוּרטֶר טוֹר (אנ'), שהוא כיכר גדולה, הממוקמת במרכז הרובע, בהצטלבות שדרת קרל מרקס ושדרת פְרַנְקפוּרטֶר(אנ'), משם ממשיך צפונה ומשתרע על פני 1.6 קילומטרים, וממוקם דרומית לגשר אוֹבֶּרבָּאוּם, רחוב מוּלֶן ("Mühlenstraße") ושדרת שְטרַאלְאַוֶור (גר'). הרחוב מהווה חלק מאוטוסטרדת בּוּנְדֶשְטרַאסֶה 96a, ובנוסף לכך מהווה חלק מכביש הטבעת הפנימי של ברלין. שם הרחוב מקורו בעיר ורשה, בירת פולין. תחנת הרכבת של רחוב וַרְשָאוּאֶר ממוקמת בחציו הדרומי של הרחוב.
↑  "וִיטֵנבֶּרגפְּלַאץ" היא כיכר הממוקמת בשכונת שֵנבֶּרג, רובע טֵמפֶּלהוֹף-שֵנבֶּרג. זוהי אחת הכיכרות הראשיות באזור מערב העיר ברלין, ומוכרת בזכות בית הכלבו הגדול, "KaDeWe", הממוקם בצדהּ הדרום-מערבי.
↑  רכבת עילית, או רכבת מוגבית, היא רכבת מהירה, בעלת נתיבים מוגבהים, העוברים מעל פני הקרקע, כגון מפלס רחוב עירוני או מאגר מים כלשהו (נהר, למשל). אמצעי ההגבהה המשמשים לתמיכת מסלול הרכבת המוגבה, מורכבים לרוב מקורות פלדה, בטון או לבנים. רכבת עילית עשויה להתאפיין ברוחב מסילה משתנה (רחב או צר) - כתלות ברוחב הרכבת, רכבת קלה, מונורייל או רכבת תלויה (אנ'). ברכבות עיליות נעשה שימוש, בדרך כלל, באזורים עירוניים, כתחליף הולם לרכבות במפלס הרחוב העירוני. במצב כזה היו נדרשים מחסומי רכבת (אנ') רבים במפלס הרחוב, עניין שהיה יוצר בעיות קשות רבות, כגון: הפרעה למעבר מכוניות והולכי רגל, "פקקי תנועה", צפיפות רבה של כלי רכב, העלאת הסיכוי לתאונות דרכים ועוד. ברוב המקרים, הרכבות העיליות אשר נתמכות על ידי קורות פלדה, נראות על נקלה ממפלס הרחוב.
↑  יש לשים לב לניואנס המבלבל, בהקשר של הגדרת שמות הרכבות: לעיתים גם רכבת עילית עשויה להיכלל במסגרת קו של רכבת תחתית. כלומר, "רכבת עילית" ו"רכבת תחתית" יכולות להוות, בתנאים מסוימים, חלק מאותו מסלול כלשהו של רכבת תחתית, כדוגמת קו הרכבת של ערך זה.
כמו כן, רכבות בעלות שני המאפיינים הבאים עשויות אף הן להיקרא "רכבת תחתית":
א. רכבת הנוסעת על מסילה בשטח פתוח (ללא שימוש במנהרה), אך מתחת למפלס הקרקע.
ב. רכבת הנוסעת במפלס הקרקע, ולא מתחת לאדמה (בניגוד לשמה: "רכבת תחתית"), בשטח שאינו מיושב, או שהוקצה עבורה מסלול מעבר מיוחד בתוך שטח מיושב, אך תנועת כלי הרכב והולכי הרגל אינה נפגעת בעטיה (דוגמה להמחשה בישראל: רכבת ישראל, העוברת במספר תחנות בגוש דן, אך תוואי מסלולהּ אינו פוגע בתנועת כלי הרכב היוצאים מאזור זה או נכנסים אליו, וגם אינו פוגע בתנועת הולכי הרגל).
↑  לפרטים נוספים אודות חומת ברלין, אשר הפרידה בין חלקיה המזרחי והמערבי של העיר, לחצו כאן.
↑  מחזמר מצליח זה שוחק לראשונה ב-30 באפריל 1986, והועלה על ידי "תיאטרון גְרִיפְּס" (אנ'). המחזמר עוסק בנערה כפרית, המגיעה לברלין לפני איחודהּ, על מנת לחפש את אהובהּ. היא נוסעת ברכבת, בפגשה אנשים רבים ושונים, בשעה שהרכבת עוברת במסלול נסיעתהּ באזורים רבים של ברלין.
↑  קו זה הוא קו מיוחד של מערך הרכבות התחתיות הברלינאי. הרכבות בקו זה אינן פעילות באופן סדיר, אלא אך ורק באופן זמני, בעקבות נסיבות שונות. משנת 1993 עד יוני 2003, שימש הקו כאמצעי תחבורה עבור אירועים בסדר גודל גדול, וכקו לילה (אנ'). לאחר שנים אלו, שימש קו זה, לעיתים בלבד, כאמצעי תחבורה המגיע לתחנת הרכבת התחתית "האצטדיון האולימפי" (אנ'), ומאוחר יותר הופעל פעם נוספת, כתחליף לקו U2, אשר הושבת באותה העת, בשל עבודות בנייה ושיפוץ שהתבצעו בו.
↑  קו U15 היה קו שהשתייך לרכבת התחתית של ברלין. במקורו היווה את הקו U3, המקשר בין התחנות "וִיטֵנבֶּרגפְּלַאץ" ו"רחוב אוּלַאנְד". ב-1993, הפך קו זה חלק מתוואי מסלולו של הקו U1 (אך לא השתייך אליו עדיין מבחינה מספרית), זאת כחלק מהליך הארגון והמיפוי המחודשים של רשת הרכבות התחתיות הברלינאית, ולאחר פתיחתו המחודשת של קו U2. רק ב-12 בדצמבר 2004, שויך וקוטלג מחדש קו זה באופן רשמי, מבחינה מספרית לקו U1.
↑  לפרטים נוספים אודות תחנת רכבת זו, אנא פנו לקו U3.
↑  (אנ'), (אנ'), (אנ'), (אנ'), (אנ').
↑  משמעות השם: "מנהרה העוברת מתחת לנהר השפרה": Spreetunnel - Tunnel unter der Spree
↑  (גר'). כמו כן: (גר'); (גר').
↑  מיגון מנהרות הוא טכניקת בנייה, אשר נועדה לצורך מיגון, ובה משתמשים במהלך חפירה של מנהרות גדולות, מעשה ידי אדם. במהלך החפירה בקרקע רכה, מימית או בלתי יציבה מאי אלו סיבות, נשקפת סכנה לפועלים העובדים בתוכה, כמו גם למנהרה עצמה, מפאת חומרי גלם העשויים ליפול עליהם, ובמקרים חמורים יותר - קריסת המנהרה כולה על הפועלים. מיגון המנהרות משמש, אם כן, מבנה תמיכה ארעי למנהרה ולפועלים העובדים בתוכה, מרגע חפירת מקטע מסוים של מנהרה ועד מיגונו הסופי, התומך באופן קבוע את המנהרה. חומרי התמיכה עשויים להשתנות בהתאם לנסיבות, וביניהם כלולים: לבנים, בטון, יציקות ברזל או פלדה.
↑  הכוונה, כמובן, להיתר בנייה על פי התקן הגרמני שהיה קיים בזמנו, ולא לתקן הישראלי, כפי שהוא רשום בערך: "היתר בנייה". עם זאת, עשוי לכלול התקן הישראלי חלק מהתקנים הגרמניים, לפיהם נבנו מבנים בברלין באותם ימים.