בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
הערות שוליים

↑  ראו: פישר, יונה, (עורך), אמנות ואומנות בארץ ישראל במאה התשע-עשרה, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1979.
↑  ראו: עפרת, גדעון, "התחלה ראשונה: 'תורה ומלאכה'", בצלאל: מחשבות על קראפט, רסלינג, 2015; וגם ההתחלה הראשונה: "תורה ומלאכה"", המחסן של גדעון עפרת, 28 בדצמבר 2012
↑  ראו: מנור, דליה, "אמנות, לאומיות ויחסי ציבור: המיתוס של בצלאל", עיונים בתקומת ישראל 18, 2008, עמ' 425-425
↑  ראו: יגאל צלמונה, 100 שנות אמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, עמ' 24-13
↑  מצוטט בתוך: אופק, רותי; שוץ, חנה (עורכות), הרמן שטרוק 1876-1944, המוזיאון הפתוח, גן התעשייה תפן, תפן, 2007, עמ' 37.
↑  ראו: יגאל צלמונה, 100 שנות אמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, עמ' 23
↑  תודעתו זו הלכה וגדלה ובהמשך קיבלה משנה חשיבות בעקבות השתתפותו ב"תערוכה העולמית", שנערכה בסנט לואיס בשנת 1904. ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל של שץ", 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 34.
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל של שץ", 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 33.
↑  ראו: ספר שמות, פרק ל"ה, פסוקים ל'–ל"ה
↑  ראו: צלמונה, יגאל, בוריס שץ, אבי האמנות הישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2006, עמ' 74.
↑  'בצלאל', הזמן, 1 במאי 1905.
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל של שץ", 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 34-36.
↑  על פי מכתב של ליליאן מתאריך 25 בינואר 1906. ראו: אופק, רותי, א.מ. ליליאן, האמן הציוני הראשון, מוזיאון הפתוח, תפן, גן התעשייה תפן, 1997, עמ' 22-26.
↑  ראו: עפרת, גדעון, "לאן נעלם יוליוס רוטשילד", בתוך, וושינגטון חוצה את הירדן, הוצאת הספרייה הציונית, ירושלים, 2008, עמ' 632.
↑  'בצלאל - כי מציון יצא יופי ואמנות מירושלים', השקפה, 26 במאי 1907
↑  ראו: מודעה מהנהגת בצלאל, השקפה, יום שישי, 2 בפברואר 1906; עמוד 6
↑  'בצלאל', הזמן, 26 בדצמבר 1905
↑  ראו: דליה מנור, אמנות בציון: צמיחתה של אמנות לאומית מודרנית בארץ-ישראל, מוסד ביאליק, ירושלים, תשע"ח, עמ' 56.
↑  ראו: דוד טרטקובר וגדעון עפרת (עורכים), בצלאל 100: ספר ראשון, 1929-1906, מועצת הפיס לתרבות ולאמנות, 2006, עמ' 124.
↑  ראו: יגאל צלמונה, 100 שנות אמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, עמ' 27
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 55
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 76-55
↑  ראו: עפרת, גדעון, "מושבת האמנים בבן שמן, 1910-1913", קתדרה, מס' 20. ראו קובץ דיגיטלי מאתר יד יצחק בן צבי
↑  ראו: שילה-כהן, נורית, "בצלאל" של שץ, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 322.
↑  ראו: צלמונה, יגאל, בוריס שץ, אבי האמנות הישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2006, עמ' 96-99
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 83-80
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 86.
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 89.
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 90
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 90-94.
↑  ראו: סגירת בתי המלאכה "בצלאל", הארץ, 4 באפריל 1921
↑  ראו: בבתי המלאכה "בצלאל", הארץ, 29 במאי 1921
↑  ראו: סגירת בתי המלאכה "בצלאל", הארץ, 16 בינואר 1922
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 100-99
↑  ראו: יגאל צלמונה, "בצלאל של שץ ומלאכת האומנות הציונית", בתוך: מחשבות על קראפט,  אורי ברטל, ראובן זהבי וערן ארליך (עורכים), רסלינג, 2015, עמ' 166–189
↑  ראו: תמוז, בנימין (עורך), סיפורה של אמנות ישראל, מסדה, 1980, עמ' 26
↑  ראו: צלמונה, יגאל, 100 שנות אמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2010, עמ' 34
1 2  ראו: שרה חינסקי, "רוקמות התחרה של בצלאל", תיאוריה וביקורת 11 (חורף 1997), עמ’ 195-194
↑  ראו: ירושלים יום יום: שיבת אמן, דואר היום, 20 במרץ 1921
↑  ראו: "תיק "בוריס שץ - התכתבות" (1925) בארכיון המדינה (פ-1959/11)
↑  ראו: מתנה בעד ילדים לחנכה, החרות, 14 בדצמבר 1916
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג, עמ' 58
↑  ראו: "בצלאל" בקונגרס הציוני, הארץ, 2 במאי 1923
↑  באגודה זו היו חברים שלמה רבינוביץ, יחיא אבישי, מאיר גור אריה, יעקב בן דב, שלום נדף, יוסף חמדי לוי ויהודה שרעבי. ראו: "תיק יצרני בצלאל בירושלים אגודה שתופית בעמ", ISA-moital-moital-0011nr5, ארכיון המדינה
↑  ראו: גולדמן אידה, בת-שבע, זאב רבן: סימבוליסט עברי, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2001, עמ' 80
↑  ראו: שילה-כהן, נורית (עורכת), "בצלאל" של שץ, 1903-1929, מוזיאון ישראל, ירושלים, תשמ"ג
↑  ראו: התעשיה העברית בירושלים, הארץ, 24 במרץ 1922
↑  ראו: חרוניקא, האחדות, 9 באוגוסט 1912
↑  ראו: בבית החרושת לעשית צדף, החרות ירושלים, 28 בנובמבר 1912, עמ' 3; צדקה ופרנסה, הצבי, 15 בדצמבר 1912; בית התבשיל של מר נתן שטרויס, מוריה, 17 בדצמבר 1912.
↑  ראו: מתבקשים פועלים, החרות, 8 בינואר 1913
↑  ראו: בית חרושת לכפתורי צדף. ארכיון עיריית נתניה מ 18, 181.
↑  ראו: מודעה, הפועל הצעיר, 27 ביולי 1919 וגם: מיכאל פילמוס באתר חברת קדישא ת"א-יפו
↑  ראו: גולדמן אידה, בת-שבע, זאב רבן: סימבוליסט עברי, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2001, עמ' 221
↑  ראו: עבודה חדשה ב"בצלאל", הארץ, 2 ביולי 1923, עמ' 3
↑  ראו: ליטוגרפיה אמנותית ב"בצלאל", דואר היום, 21 במרץ 1921; גרפיקה, הארץ, 16 בדצמבר 1921, הגרפיקה ב"בצלאל", דואר היום, 20 בדצמבר 1921
1 2  ראו: תערוכת בצלאל בניו יורק, החרות, 10 בינואר 1916
↑  יהודה שניאור (1887-?) הגיע עלה לא"י ב-1909 והתקבל לבצלאל. ב-1924 עקר לחיפה. ראו: דוד תדהר (עורך), "יהודה שניאור", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1190
↑  ראו: מודעה, הארץ, יום ראשון, אוגוסט 17, 1919, עמ' 1
↑  בידיעה משנת 1923 מצוין יחיא אבישי כיו"ר של אגודת "בני דן". ראו: בין התימנים, דואר היום, 7 בדצמבר 1923
↑  ראו: חנוך דובנא, מכתבים למערכת, דואר היום, 31 בדצמבר 1920
↑  ראו: בירושלים: בצלאל, הארץ, 20 ביוני 1919
↑  ראו: בית חרושת לשטיחים "מרבדיה", הארץ, 17 במאי 1921; תנו עבודה לירושלים!, דואר היום, 25 בינואר 1922
↑  ראו: יששכר-דב בר-דרורא, הישוב בשנת תרפ"ד, דואר היום, 16 בספטמבר 1923
↑  ראו: מרבדיה, דואר היום, 14 בספטמבר 1924 בוריס שץ, הזורעים בדמעה ברנה יקצרו (לרגלי תערוכת השטיחים ב"מרבדיה החדשה"), דואר היום, 26 בספטמבר 1924
↑  ראו: 'הקמיע', דואר היום, 14 במאי 1923
↑  ראו: יצחק בריגין, עתידה של מלאכת האמנות בארץ-ישראל, דואר היום, 19 בנובמבר 1922
↑  ראו: גולדמן אידה, בת-שבע, זאב רבן: סימבוליסט עברי, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2001, עמ' 77
בוריס שץ ותלמידי הכיתה העליונה (1906). מימין לשמאל: יעקב שטרק (עומד), אלברט רובין (יושב בצדודית), יעקב קנטרוביץ' (יושב לידו), בוריס שץ, ציפרוביץ (יושב), שמואל לוי (עומד עם יד על המותן) ושמואל בן-דוד (יושב בכיסא)
תלמידי בצלאל בחצר הבניין ברחוב החבשים (1907)
"סמל בצלאל" (1915-1907), גלויה בעיצוב יעקב שטארק
עבודות ממחלקת המקשה (1929-1912), תצלום מאוסף מוזיאון ישראל
פרסומת לתוצרת בתי המלאכה של בצלאל שנמכרה בביתן בצלאל (1919)