stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אוסטריה–ונצואלה

| יחסי אוסטריה–ונצואלה |
| --- | --- |
אוסטריה: ונצואלה


אוסטריה: ונצואלה
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 912,050
אוכלוסייה
9,118,988: 28,433,569
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 482,359
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 16,964
משטר
רפובליקה פדרלית

יחסי אוסטריה–ונצואלה הם יחסי החוץ בין רפובליקת אוסטריה לבין הרפובליקה הבוליברית של ונצואלה.
היסטוריה

אוסטריה לא הכירה בתוצאות הבחירות לנשיאות 2018 בוונצואלה, שבהם הוכרז ניקולאס מאדורו כמנצח. בשנת 2019, במהלך משבר הנשיאות בוונצואלה, הכירה אוסטריה בחואן גואידו כנשיא ונצואלה.
יהדות העולם על ביתא ישראל: המאה ה-16 - המאה ה-18

במהלך תקופה זו שבין המאה ה-16 למאה ה-18 מגיעות ליהדות העולם עדויות ממקור ראשון על יהודים בחבש. כמו כן רבנים ממשיכים לכתוב על מוצאם של ביתא ישראל, במהלך אמצע המאה ה-16 אנו נתקלים בעדויות על עזרתם של היהודים לאימפריה העות'מאנית לאחר מכן הכתבים ממשיכים לתאר את ממלכת ביתא ישראל אף על פי שזו נכבשה וסופחה לאימפריה האתיופית במהלך האינקוויזיציה האתיופית (1624–1627) ככל הנראה הידיעה על תבוסת ממלכת היהודים לא הגיעה לתפוצות ישראל.
תקופת ההישרדות > הרדב"ז

לרבי דוד בן שלמה אבן זמרא ממגורשי ספרד ששימש כגדול רבני יהדות מצרים מגיעה שאלה הלכתית הנוגעת לאישה עגונה, שאלה זו שמתחילה ככזו נגמרת בפסק הלכה הקורא לפדות את יהודי ביתא ישראל שבויי המלחמה הנמכרים לעבדות והכרה מלאה בעדה בתור עדה יהודית מהמניין:
מעשה היה באשה כושית מארץ כוש הנקרא אלחבש שנשבית ושני בניה עמה וקנה אותה ראובן ושאלנו את פיה מה טיבה ואמרה שהייתה נשואה ואלו בניה מבעלה הנקרא שמו פלוני ובני זה שמו פלוני ובאו עליהם אויבים והרגו את כל האנשים שהיו בב"ה ואת הנשים והטף שבו ויבוזו, ונתברר שהיא מזרע ישראל משבט דן אשר שוכנים בהרי כוש, ומאותו הזמן עד עתה היו מחזיקים אותה בחזקת עגונה, ובתוך זמן זה בא עליה ראובן אדונה והוליד ממנה בן וגדל והרי הוא רוצה לקחת אשה מקהל ישראל ולבוא בהם ושאלת ממני אם הוא ראוי לבוא בקהל ומה תקנתו?
שאלה זו מוצגת לאחר שאישה זו מתבררת כיהודייה מביתא ישראל, יהודייה זו נשואה ובעלת משפחה וילדים, אויבים אשר מגיעים לביתה הורגים את כולם אך את הנשים והטף הם לקחו למכירה לעבדות, לאחר שיחה איתה יהודי זה שפדה אותה מגלה שהיא משתייכת ליהודי אתיופיה יהודי זה מביא ממנה ילדים, וכעת השאלה היא האם ילדי האישה שהיא עגונה יכולים לבוא בקהל ה'?
הרדב"ז לא מסתפק בתשובה ברורה, כותב על היהודים בממלכת ביתא ישראל שהם ככל הנראה משתייכים לקראים:
... שהרי הדבר מפורסם דלעולם יש מלחמה בין מלכי כוש שיש בה שלש מלכויות, קצתו ישמעאלים, קצתו ארמיים המחזיקים בדתם (נוצרים), וקצתו ישראלים משבט דן וכפי הנראה הם מכת צדוק ובייתוס הנקראים קראין שהרי אינם יודעים תורה שבעל פה ואין מדליקין נרות בלילי שבת ולא ישבות המלחמה ביניהם ובכל יום שבים אלו מאלו.
לאחר שאלה זו מובאת שאלה נוספת לפתחו של הרב לאחר שזה פסק הלכה הנותנת אישור שהקראים יבאו בקהל ישראל, בשאלה זו נשאל על עבד יהודי-אתיופי אשר נקנה על ידי יהודי אחר ומה דינו של עבד זה:
שאלת ממני אודיעך דעתי במי שקנה עבד חפשי מאותם היהודים הדרים בארץ כוש, איך יתנהג עמו אם יוצא בשש או לא וכל הדינים הנוהגים בעבדים אם נוהגים בו או לא?
הרדב"ז עונה לאותו יהודי מכיוון שהוא קנה עבד יהודי לא חלים על אותו עבד דיני עבדות וכאשר יהודי זה קנה את היהודי הוא ביצע מצוות פדיון שבויים:
הילכך זה שקנה העבד החפשי כיון שנתברר לו שהוא יהודי אין זה אלא פדיון שבויים לא קנין עבדים והמצווה הייתה מוטלת על כל ישראל לפדותו כדי שלא יטמע בין הגויים וכ"ש הוא... מצווה על כל ישראל לפדותו וכיון שקדם זה וקנה אותו זכה הוא במצווה רבה אבל אין לו דין עבד כלל.
תקופת ההישרדות > הרדב"ז > קראים או פרושים

לאור התנגשות בין פסקי ההלכה שהביא הרדב"ז הוא מביא תשובה סופית לגבי השתייכותם של ביתא ישראל לקראים או לרבנים שהרי אין מצווה להחיות את הקראים ולפדותם:
ואע"ג דאיכא ספק אחרינא שהרי כל אלו החאבישיש הדרים בארץ כוש הם מתנהגים כדת הקראין שהם צדוק ובייתוס ואין אנו מצווים לא לפדותם ולא להחיותם? מ"מ מסתברא לי דהני מילי אלו שהם דרים בתוך הרבנים ורואים דברי חכמים ומלעיבים ומלעיגים עליהם, על אלו ועל כיוצא בהם אמרו מורידין ולא מעלין והם המשפחה הארורה אשר כתב הרמב"ם ז"ל...
תשובתו של הרדב"ז הפותרת זו הייתה שביתא ישראל אינם משתייכים לקראים והם משבט דן מכיוון שהם אינם יודעים את המשנה שלא כמו הקראים ומתעלמים ממנה, בזאת הוא פוסק שביתא ישראל הם כתינוק שנשבה, הרדב"ז גם מביא תשובה לספק שיכול להיות שהם מהקראים ופוסק ששבט דן גלה קודם חורבן בית המקדש הראשון:
אבל אלו הבאים מארץ כוש הם משבט דן בלי ספק ומפני שלא היו ביניהם חכמים בעלי קבלה תפשו להם פשטי הכתובים, אבל אם היו מלמדים אותם לא היו פוקרים בדברי רבותינו ז"ל והוי כתינוק שנשבה לבין הגויים, תדע שהרי צדוק ובייתוס בבית שני היו ושבט דן גלה קודם ואפילו אם תמצא לומר שהדבר ספק-מצווה לפדותם.
בהמשך מביא הרב בעיית חיתון נישואים עם בני העדה:
אבל לעניין יוחסין אני חושש שמא קדושיהן קדושין וגיטם אינו כתקון חז"ל שהרי אינם יודעים כלל בטיב גיטין וקדושין.
תקופת ההישרדות > המוהריק"ש

הרב יעקב קשטרו (המוהריק"ש) אחד מתלמידיו של הרדב"ז חוזר על פסיקת רבו על ביתא ישראל שאין הם משתייכים לקראים:
היהודים החבשים אף על פי שנוהגים כקראים אנו מצווין לפדותם ולהחיותם כי משבט דן הם ולא למדו מצדוק.
הרב גם מביא דוגמאות ומקרים על ילדים שנולדו לגברים אשר לא ידעו שהנשים שפדו הם נשאות ובדבריו מביא תשובה:
ומעשים בכל יום שממזר נושא שפחה שטבלה לשם עבדות לטהר זרעו לבא בקהל וכן נעשה מעשה במצרי' בחבשייא יודית שהייתה נשואה בארצה וילדה במצרים בן מאיש יודי שבא עליה בשוגג ונשא שפחה וטהר זרעו בזמן חכמי הדור שלפנינו ז"ל.
תקופת ההישרדות > ישראל מפירושא

רבי ישראל מפירושא כותב באחד מאיגרותיו (1517–1523) על פגישה עם יהודי מאתיופיה שנמכר לעבדות במצרים אך נפדה על ידי יהודי המקום, יהודי זה מספר לרב על מספר יהודי ממלכת ביתא ישראל כמו כן גם על שלטונם:
סיפר לנו שבארצו יש כמה אלפים ורבבות יהודים, ויש להם מלך גדול שעושה בכל יום מלחמה עם הנוצרים הסמוכים אליו, והוא בצד הנילוס.
בהמשך רב זה כותב על חסרונם של התלמוד אצל יהודי אתיופיה כמו כן על השבטים אשר מתגוררים בממלכת היהודים כל זה הוא שמע מהנגיד של יהודי מצרים יצחק הכהן שולאל:
כי נתאכסן בביתו יהודי אחד, שהייתה לו לשון כושי... כי אמר, בארצם אין ספר בכתב מתורה שבעל פה ושבארצו יש ד' שבטים, שבט שמעון, יששכר ועוד שנים שכנים לנוצרים.
תקופת ההישרדות > משה באסולה

רבי משה באסולה כתב (1521–1523) שפגש יהודי שבוי מאתיופיה שנמכר על ידי הערבים ליהודי מצרים והגיע לירושלים מספר לרב שמוצאם של יהודי אתיופיה הוא ממספר גולים משתי תקופות עיקריות:
ואמר שיש מהם מבית ראשון, ויש מהם מבית שני.
תקופת ההישרדות > אברהם בן אליעזר הלוי

המקובל רבי אברהם בן אליעזר הלוי, ממגורשי ספרד שעלה לארץ ישראל וחי בירושלים וכתב על הממלכה היהודית באתיופיה. הלוי, שהיה מתעסק לרוב בחישובי גאולה ובוא המשיח, חשב שהגאולה קרבה והמלחמה של יהודי אתיופיה כנגד האימפריה הנוצרית הם המבשרים על בואה. באחד מהאיגרות שלו משנת ה'רפ"ה (1525) כותב הלוי:
... מעניין עשרת השבטים יש לאדו' לדעת שיש במצרים מקום אחד נקרא סואקי"ם מהלך נ ומשם יש אומרים מהלך ג' ימים ויש אומר ה' לפלס"ה והדרך קשה מאוד ופלאס"ה היא מלכות חזקה של יהודים גבורי כח נוסעים וחונים באהלי שער לרעות מקניהם...
על פי הלוי, מיקומה של ממלכת היהודים - הנקראת בפי קיסרי אתיופיה הנוצרית בשם "פלאשה" ובאיגרתו בשם "פלאסה" היא בין שלושה לחמישה ימים מהעיר סואקי"ם המזוהה עם עיר הנמל סואכין (אנ') הנמצאת בסודאן דהיום.
תקופת התבוסה > יצחק בן אברהם עקריש

בספר "קול מבשר" מאת רבי יצחק בן אברהם עקריש (ה'ר"ן-ה'ש"ם, 1490–1580 לערך), שהתחקה אחר ידיעות ששלחו לוחמי האימפריה העות'מאנית כאשר נלחמו כנגד האימפריה האתיופית יחד עם בעלי בריתם המקומיים, בני ביתא ישראל. בהקדמה לספר מתאר עקריש בפרוטרוט ובשבועה שלוש ידיעות על הממלכה היהודית, מהן שתיים התפרסמו לדבריו במצרים ובקושטנדינא. תחילה מתאר ר' עקריש את מסעו בספינה מקושטנדינא למצרים בשנת השכ"ב (1562), כיהודי יחיד בין "ישמעאלים ותוגרמים וערביים". אחד הנוסעים הזקנים האחרים בספינה טען כי לחם מגיל 15 בשירות מושל מצרים דאז סולימאן הראשון. ר' עקריש מעיד כי לסיפורי הזקן ניכרה השפעה מפתיעה על אחד הנוסעים האחרים בספינה, שביקש מעקריש לתשאל את הזקן. לאחר דין ודברים ביניהם שואל הנוסע, המזוהה על ידי עקריש כיהודי אנוס, את הזקן:
אמר התוגר לזקן: אחלה פניך שתודיעני אם אולי באותם המקומות שהלכת אם ידעת או שמעת שיהיה כעת ליהודים שום מלכות או שלטון, כי אפילו המצריים יש היום מקומות בספרד שיש להם מנהיג ושר כמו דוכוס, ואלו היהודים לא נמצא בעולם שיש להם מלכות או שררה, לא שמענו ולא ראינו.
הזקן החל לתת מידע קצת יותר מפורט ואומר שיש להם זה מלכות גדולה הנמצאת בהרים גבוהים:
השיבו הזקן ואמר: יש להם מלכות ושלטנות גדול ואגיד לך מה שראיתי בעיני בהיותי נוסע בדוגיות עם המשנה סולימאן פאשה. א' נסענו דרך ים דרך הודו שהיא מול המזרח מקום אשר לא עבר בה איש ואחר ימים ראינו גדולים וגבוהים לשמים גבהם דבר גוזמא והכירו בהם שהיה מקום ישוב. ושאל המשנה את התייר הנקרא פילוטו בלע"ז ואמר לו: כנראה שאלו ההרים שבהם ישוב, שדומה מקום נעבד ונחרש.
בתשובה זו של הזקן אומר לו את המיקום של אותם יהודים אשר חיים באתיופיה, בהרי גבוהים שהם הרי סאמיאן, ממשיך ואומר שאין להם תועלת באנשים אלו אלא רק במקומם מושבם שהוא ממוגן היטב מפני התקפות:
השיב התייר ואמר למשנה: אדוני, באלו המקומות יש אומה חזקה וקשה, אין לנו תועלת מהם. (...) מפני שיושבים בהרים גבוהים שיגין עליהם תוספת על גבורתם, ואין מקום לעלות אליהם באילי הברזל.
אמר לו המשנה: מאי זו אומה הזו ומאי זה דת הם?
המשנה כאן שואל אותם בבירור מי זה העם הזה והתייר עונה לו שהם יהודים, המשנה צחק ואמר שלא יכול להיות שהם יהודים והם גיברי מלחמה, יועצי המשנה החלו להרהר איך יכול להיות שהאימפריה העות'מאנית שכבשה שטחים רבים אנה יכולה בלי היהודים האלה ולמה היא לא כובשת אותם:
השיב התייר: אדוני, יהודים הם.
וכשמוע המשנה שם יהודים, לעג ושחק: אם הם יהודים אי אפשר שהם כל כך גבורים כאשר אמרת.
צוה לחתור ולעלות ליבשה וקרא לשריו ולעבדיו בעלי עצה, לקחת עצה איך יעלה למלחמה.
ויען התייר והיועצים ואמרו למשנה: ראה מה אתה עושה ופקח עיניך כי לא יהיה תפארתך על הדרך הזה, כי אם תנצחם ואמרו שנצחת יהודים, והם הם ינצחוך יאמרו שכבשת ארץ תימן ועדן ולבסוף נפלת כנפול בני עולה ביד היהודים ואיך תסיב פניך אל המלך אדוניך.
וכשמוע המשנה כן, נתחרט ושב לו...
ואני יצחק כשמעי את הדברים האלה מפי הזקן מסיח לפי תומו, שמחתי ונתתי שבח והודאה לש"י שזכני לשמוע אלו הדברים וכיוצא בהם.
בהמשך מעיד רבי עקריש כי שמע מפי הרופא הרב שמואל סולם במצרים, כי חודש לפני כן זומן הרופא בדחיפות אל השר (כנראה הסולטאן סולימאן הראשון). לאחר חקירה תקיפה קצרה, מסר לו השר איגרת שהגיעה מ"דושדמור", המזוהה כעוזרמור, מפקד טורקי שלחם בחבשים בימי גלאוודיוס. באיגרת נכתב כי הכוח העות'מאני ניצל הודות לשר יהודי ששלח לעזרתם שנים עשר אלף פרשים:
שלום לך, השר היושב במצרים! שלח לי חיל ואילי הברזל, שאלמלא שר אחד של יהודים שעזרני למלחמה עם י"ב אלף פרשים הייתי מסתכן בעצמי ומאבד כל חיילותי.
תקופת התבוסה > אברהם בן יצחק הלוי אבן מיגאש

הרב אברהם אבן מיגאש כותב בספרו "כבוד אלקים" (1585) על ביתא ישראל ועל ממלכתם "פלאסה" כך:
ואמנם שאר הגלויות שגלו בני ישראל מארצם ככתוב בספר מלכים ובדברי הימים וענה בם חובם ככתוב שם במשפטם ובעונותינו מהם נטמאו בין הגויים ומהם פנו והלכו אל ארץ. והיו שם מלכים ושרים כמו בארץ פלאס"ה אשר בארץ החבש שאומרים עליו שהוא מלך גדול ואדיר בין המלכים.
עידן הנאורות > מנשה בן ישראל

הרב, הדרשן והמדינאי מנשה בן ישראל כותב בספרו "מקוה ישראל" שעוסק בחקר עשרת השבטים כותב על ביתא ישראל מפי עדויות ששמע מנוסעים מאתיופיה שהגיעו לאירופה, בן-ישראל כותב גם על מקור המנהגים היהודים בנצרות האתיופית וכן כותב על מקום מושבם של ביתא ישראל וכן על מלכם:
וגם יושבין קצת מעשרת השבטים במדינת עטיא"פיא ומדינת אבא"סיא והיא מלכות פאפ"יאן ועוד היום יושבין ברומא אומה אחת נקראים אביסי"ניא על שם אותה המדינה אבא"סיא והם מעדים על דבר זה ואחד מהם היה נקרא שמו ברט"רו וכתב שעל שפת נהר הנילוס יושבים ב' אומות גדולות ואחת מהם אומה ישראלית ויש להם מלך אדיר. וגם ר' אברהם פריצול כתב זאת בספרו הנזכר ששמע זאת משני רבנים שהיו שם וגם העידו הרבני' דבר הזה על אמתתם לפני הערקו"לים דוכס פירארא. וגם הוא הוא בלי ספק שמהם קבלו האביסיניא מצוות מיל' ושבת ושאר הנהגות ישראל שנהוגין עוד היום. וגם הסופר נאמן פטולו"מוס בספרו צורת עולם כתב שבאפר"יקא שלא היה נודע לסופרים קדמונים באשר שלא היו יודעים מקור נהר הנילוס. ומקור התחלת נהר הנילוס הוא נן ההרים הגדולים הנקראים בפי הקדמוני' מונ"טסר"ע ל"אלינ"א ששם יושבים היהודים לאין מספר ונכנעים למלך פאפ"יאן ומעלין לו מס.
לקריאה נוספת

מנחם ולדמן, דעת חכמי ישראל על יהודי אתיופיה, תחומין, כרך ד', (תשמ"ג) 1983
אהרון זאב אשכלי, יהודי חבש בספרות העברית
אהרון זאב אשכלי, ספר הפלשים - יהודי חבש תרבותם ומסורותיהם, מוסד הרב קוק, תש"ג 1943
יצחק בן אברהם עקריש, קול מבשר, ה'ר"נ - ה'ש"ם, 1490–1580 לערך
הערות שוליים

↑  פילוטו משמע pilot - נווט, רב חובל
| הקשר בין ביתא ישראל לתפוצות ישראל |
| --- | --- | --- |
| רקע | מוצא ביתא ישראל | ילד שעלה במסגרת מבצע שלמה |
| ימי הביניים | יהדות העולם על ביתא ישראל: המאה ה-9 - המאה ה-15 • יהדות העולם על ביתא ישראל: המאה ה-16 - המאה ה-18 • ממלכת הגדעונים | ילד שעלה במסגרת מבצע שלמה |
| העת החדשה | יהדות העולם על ביתא ישראל: המאה ה-19 • יהדות העולם על ביתא ישראל: המאה ה-20 • אגרות ביתא ישראל • תכתובות לוצאטו | ילד שעלה במסגרת מבצע שלמה |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: המאה ה-9 - המאה ה-15 | יהדות העולם על ביתא ישראל  המאה ה-16 - המאה ה-18 | הבא: המאה ה-19 |
יחזקאל שוורצבוים

| --- | --- |

יחזקאל שוורצבוים
 לידה:  14 בינואר 1895 בנדין, פולין 
 פטירה:  3 במאי 1959 (בגיל 64) 
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול 
 פעילות בולטת:  גאולת אדמות
 תקופת הפעילות:  1900–1959 (כ־59 שנים)
 מקצוע:  מתורגמן
 בת זוג:  שושנה (רוזה) שוורצבוים (לבית שולמן)
 צאצאים:  מנחם אלון (לבית שוורצבוים), פנחס שוורצבוים, הדסה שוורצבוים, יפה שוורצבוים
 
יחזקאל שוורצבוים (14 באוקטובר 1895 - 3 במאי 1959) עסק בגאולת קרקעות. רכש אדמות ושטחים ליישוב הארץ.
קורות חייו

נולד בבנדין, שבפולין, בכ"ו תשרי תרנ"ו (1895) לאביו ר' אלימלך, ממשפחה חסידית מיוחסת ממקורבי האדמו"ר ר' דוד'ל מללוב. למד בחדר ובבית-המדרש.
בן 15 עלה ארצה עם קבוצת בחורים בני גילו כדי ללמוד תורה בארץ הקודש. למד שנתיים בישיבת "חיי עולם" בירושלים. התאזרח בארץ עוד בימי השלטון הטורקי. שירת בצבא הטורקי במלחמת-העולם הראשונה כמתורגמן לגרמנית ולערבית ובמקצת לטורקית. הקים יחסי היכרות וידידות עם נכבדי הערבים בעיר ובכפר.
גאולת הארץ

אחרי מלחמת העולם הראשונה העמיד את קשריו אלה לשירות גאולת הקרקע בעיר ובכפר להרחבת היישוב. שטחים רבים נגאלו בהשתדלותו ובעזרתו, שטחים קטנים וגדולים ליחידים ולחבורות: 2600 דונם מאדמת כפר ג'ליל, שעליה נוסדה המושבה עיר שלום (היא רמת השרון כיום); כ-600 דונם מאדמת שייך מוניס, שעליה הוקם ישוב חקלאי קטן בשם קריית שאול (בדרך להרצליה); 3000 דונם מאדמת הכפר ספריה בשביל יהודי עשיר מלונדון ושמו ברנשטיין, ואחר כך נמכרה האדמה ל"הנוטע" ולבנק בני בנימין; חלק מאדמת סרפנד אל עמר ליד ראשון לציון, שנמכרה אחר כך לחברת ראובן בע"מ ועליה נוסדה שכונה בשם תל-אלימלך; כמה מאות דונמים מאדמת כפר טירה, שהועברו אחר כך לקרן הקיימת; חלק מאדמת כפר סלמה, שנמכר ליהודים ממצרים ושעל אדמה זו נוסדה אחר כך שכונת "קריית יוסף" בגבעתיים (שהייתה מפורסמת זמן-מה בשם "שכונת חאפ");
פעילותו בתל אביב

הוא רכש כמה חלקות שנמכרו לאנשים פרטיים ליד גבעת רמב"ם; ובתל אביב, רכש את כל השטח בשכונת צ'לנוב, הכולל את הרחובות פרץ, לוינסקי, הגדוד העברי ומרכז מסחרי ועוד. שמש בתפקיד מוכתר ממונה מטעם השלטון לשכונות העבריות בשטח העירוני של יפו כמסופר באנציקלופדיה העירונית תל אביב 100: ”כמו שכונת ספר אחרות בדרום העיר בקו התפר שהיו בשטח המוניציפלי של יפו אך רצו להסתפח לתל-אביב, תאגדה גם שכונת שפיר קליין במסגרת ועד השכונות העבריות ביפו בהנהגת יחזקאל שוורצבוים (בתמונה), מוכתר השכונות העבריות ביפו וגואל קרקעות. שוורצבוים היה איש יוצא דופן. יליד פולין וממשפחה חסידית, אשר היה מיודד עם נכבדי הערבים, דיבר ערבית רהוטה והיה פעיל במסדר הבונים החופשיים ב"לשכת הכוכב מס' 13" בתל-אביב.”
נפטר 3 במאי 1959, נקבר בבית העלמין בקרית שאול.
אשתו- שושנה (רוזה) שוורצבוים (לבית שולמן). היה אב לשני בנים ושתי בנות.
לקריאה נוספת

דני רכט, שכונת שפיר קליין, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "יחזקאל שוורצבוים", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 373
↑  ראו גם בערך אברהם אזולאי (מנדלבוים)
↑  יחזקאל שורצבויים, באתר Billiongraves, ‏2015
יחסי אנדורה–צ'ילה

| יחסי אנדורה–צ'ילה |
| --- | --- |
אנדורה: צ'ילה


אנדורה: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
468: 756,102
אוכלוסייה
82,180: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,728: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,360: 16,956
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה דמוקרטית

יחסי אנדורה–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים בין נסיכות אנדורה לרפובליקה של צ'ילה. שתי המדינות חברות בארגון מדינות איברו-אמריקה ובאו"ם.
היסטוריה

אנדורה וצ'ילה כוננו יחסים דיפלומטיים ב-15 ביולי 1996, לאחר שאנדורה אימצה חוקה חדשה כדמוקרטיה פרלמנטרית. מאז כינון היחסים הדיפלומטיים; היחסים בין שתי המדינות היו מוגבלים והתרחשו בעיקר בפורומים רב-צדדיים. בנובמבר 2007 ביקר ראש ממשלת אנדורה, אלברט פינטט, בצ'ילה, כדי להשתתף בפסגה האיברו-אמריקאית ה-17 בסנטיאגו דה צ'ילה.
בינואר 2014 ערך שר החוץ של אנדורה גילברט סבויה סוניה ביקור רשמי בצ'ילה. במהלך ביקורו נפגש שר החוץ עם שר החוץ הצ'יליאני אלפרדו מורנו צ'ארם ושני שרי החוץ דנו ביחסים הדו צדדיים בין שתי המדינות, במיוחד בתחום התיירות והעסקים. בדצמבר 2014, במהלך הפסגה האיברית-אמריקאית ה-24 בעיר וראקרוס, מקסיקו; ראש ממשלת אנדורה אנטוני מרטי נפגש עם נשיאת צ'ילה מישל בצ'לט. במהלך הפגישה דנו שני המנהיגים בהיבטים שונים של היחסים הדו-צדדיים ותיארו פעולות לפיתוח להעמקת הקשר הדו-צדדי.
בינואר 2019 חתמו שתי המדינות על הסכם בשיתוף פעולה תיירותי.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מאנדורה בצ'ילה
הנשיא אלברט פינטט (2007)
שר החוץ גילברט סבויה סוניה (2014)
ביקורים רמי דרג מצ'ילה לאנדורה
סגן שר התיירות מוניקה ז'אלקט (2019)
יחסי סחר

בשנת 2017 הסתכם המסחר בין אנדורה לצ'ילה ב-662,000 דולר. הייצוא העיקרי של אנדורה לצ'ילה כולל: מעגלים משולבים, מחשבים, חוטים מבודדים, אלקטרומגנטים והנעלה. הייצוא העיקרי של צ'ילה לאנדורה כולל: כלי נגינה; מיקרופונים ודיבוריות; ומכונות חשמליות. חברות בנקאיות רב לאומיות אנדוריות Andbank וקרדיט אנדורה פועלות בצ'ילה.
נציגויות דיפלומטיות

לאנדורה אין נציגות דיפלומטית בצ'ילה.
צ'ילה מוסמכת לאנדורה משגרירותה במדריד, ספרד ובנוסף היא מחזיקה קונסוליית כבוד באנדורה לה ולה.
יחסי הממלכה המאוחדת – נפאל

| יחסי הממלכה המאוחדת – נפאל |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: נפאל


הממלכה המאוחדת: נפאל
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 147,181
אוכלוסייה
69,242,094: 29,642,749
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 40,908
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 1,380
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה פדרלית דמוקרטית

יחסי הממלכה המאוחדת–נפאל הם היחסים הבילטראליים בין הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד לרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של נפאל.
רקע

מגעים בין שתי המדינות מתוארכים כבר לתקופת ראשיתה של הודו הבריטית. מאז, נותרו היחסים ידידותיים ולבביים וקשר נשמר בין משפחות המלוכה של שתי המדינות.
כתוצאה מהחלת קשרים היסטוריים, סיוע בפיתוח ותמיכה ארוכת טווח במאבק לשלום הדמוקרטי בנפאל, בריטניה נחשבת בעיני הנפאלים.
בשנת 1923 חתמו בריטניה ונפאל על הסכם המגדיר את מעמדה הבינלאומי של נפאל כאומה עצמאית וריבונית. הסכם זה בא תחת הסכם סוגאולי שנחתם ב-1815.
החל מהמאה ה-19 מגייסת חטיבת גורקה של הצבא הבריטי חיילים מנפאל.
בשנת 2014 ציינה שגרירות נפאל בבריטניה 200 שנות יחסים בין שתי המדינות. נכון להיום, בריטניה היא התורמת הגדולה ביותר של נפאל בסיוע חוץ.
יחסי אוסטריה–הודו

| יחסי אוסטריה–הודו |
| --- | --- |
אוסטריה: הודו


אוסטריה: הודו
שטח (בקילומטר רבוע)
83,871: 3,287,263
אוכלוסייה
9,118,988: 1,454,183,987
תמ"ג (במיליוני דולרים)
516,034: 3,549,919
תמ"ג לנפש (בדולרים)
56,589: 2,441
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה סוציאליסטית פדרלית

יחסי אוסטריה–הודו מתייחס ליחסים הדו-צדדיים בין אוסטריה לבין הודו. היחסים בין המדינות כוננו במאי 1949 על ידי ראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו וקנצלר אוסטריה לאופולד פיגל. מבחינה היסטורית, הקשרים ההודו-אוסטריים היו חזקים במיוחד והודו התערבה ביוני 1953 לטובת אוסטריה תוך כדי משא ומתן עם ברית המועצות על הסכם המדינה האוסטרית. להודו יש שגרירות בווינה, בירת אוסטריה, אשר במקביל מוסמכת בור משרדי האו"ם בעיר. אוסטריה מיוצגת בהודו על ידי השגרירות וועדת המסחר בניו דלהי, הבירה ההודית, כמו גם קונסוליות של כבוד במומבאי, כלכותה, צ'נאי וגואה.
יחסים כלכליים

על פי שגרירות הודו בווינה, הודו ייצאה סחורות בשווי 558.72 מיליון אירו ב-2011, דבר אשר היה גידול של 210% בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת. ב-2011, הודו ייבאה סחורות בשווי 817.74 מיליון אירו מאוסטריה, דבר אשר היווה גידול על ידי 320% בעשור 2002-2011.
מספר גדול של תיירים הודיים ביקר באוסטריה בכל שנה. ב-2013, מעל 25,000 הודים ביקרו בבירה האוסטרית וינה, עיר מפורסמת באופרה, בתי קפה וחיי לילה.
תפיסות

אוסטריה היא ישות בלתי ידועה עבור הרוב המכריע של ההודים.
פרסי האקדמיה שזכה ב-1959 המחזמר "צלילי המוזיקה", הפופולרי ביותר בקרב האוכלוסייתה האנגלופונית האנגלו-הודית, הובילה לכך שאוסטריה נקשרה לגרמניה ושווייץ.
יחסי דומיניקה–מקסיקו

| יחסי דומיניקה–מקסיקו |
| --- | --- |
דומיניקה: מקסיקו


דומיניקה: מקסיקו
שטח (בקילומטר רבוע)
751: 1,964,375
אוכלוסייה
66,121: 131,133,866
תמ"ג (במיליוני דולרים)
654: 1,788,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
9,891: 13,642
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה פדרלית

יחסי דומיניקה–מקסיקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין קהיליית דומיניקה לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו רשמית ב-3 באפריל 1979. בשנים 2010 ו-2014, השתתף ראש ממשלת דומיניקה, רוזוולט סקריט, בפורום של הקהילייה הקריבית שנערך בערים המקסיקנית, קנקון ומרידה. במהלך שתי הפגישות, שתי המדינות חתמו על הסכמים לשיתוף פעולה בתחום פיתוח התעשייה של דומיניקה.
בשנת 2014, ממשלת מקסיקו תרמה לדומיניקה 500,000 דולר לשיקום התשתיות לאחר שנפגעו כתוצאה ממזג האוויר הסוער שפקד את המדינה ב-2013. בדצמבר 2018, מקסיקו הציעה לדומיניקה סיוע כספי בסך של 5 מיליון דולר לבניית בית חולים במדינה. בשנת 2019 שתי המדינות חגגו 40 שנים לכינון היחסים הדיפלומטיים ביניהן.
ביקורים רמי דרג > מדומיניקה למקסיקו

רוזוולט סקריט, ראש ממשלת דומיניקה (2010, 2014)
פרנסין ברון, שרת החוץ הדומיניקנית (2017)
נציגויות דיפלומטיות

דומיניקה איננה מיוצגת במקסיקו הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. דומיניקה האמינה את שגרירותה שבוושינגטון די.סי, בירת ארצות הברית הסמוכה על מקסיקו.
מקסיקו איננה מיוצגת בדומיניקה בדרג השגרירות. מקסיקו מיוצגת בדומיניקה בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית ברוזו, בירת המדינה. מקסיקו האמינה את שגרירותה שבקסטריז, בירת סנט לוסיה הסמוכה על דומיניקה.
יחסי הממלכה המאוחדת – נאורו

| יחסי הממלכה המאוחדת – נאורו |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: נאורו


הממלכה המאוחדת: נאורו
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 21
אוכלוסייה
69,242,094: 11,967
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 154
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 12,880
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי הממלכה המאוחדת–נאורו הם היחסים הדיפלומטיים שבין הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד לבין רפובליקת נאורו.
נאורו היה חלק מ"טריטוריית האוקיינוס השקט המערבי" של הממלכה המאוחדת מ-1914 ועד 1921. גם לאחר שהאי עבר לשליטה משותפת של אוסטרליה וניו זילנד המשיכה ממשלת הממלכה המאוחדת להוות חלק גדול מהפעילות הממשלתית ולנהל את נאורו. ממשלת הממלכה המאוחדת חדלה להוות חלק גדול בניהול האי כאשר האי השיג את עצמאותו ב-1968.
לנאורו יש קונסוליה בלונדון ועומד בראשה הקונסול מרטין י"ו ווטסון. קונסוליית הממלכה המאוחדת בסובה שבפיג'י מנהלת את האינטרסים הבריטיים בנאורו.
יחסי אנדורה–פורטוגל

| יחסי אנדורה–פורטוגל |
| --- | --- |
אנדורה: פורטוגל


אנדורה: פורטוגל
שטח (בקילומטר רבוע)
468: 92,090
אוכלוסייה
82,180: 10,421,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,728: 287,080
תמ"ג לנפש (בדולרים)
45,360: 27,546
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי אנדורה–פורטוגל הם היחסים הדיפלומטיים בין נסיכות אנדורה לרפובליקה הפורטוגזית. שתי המדינות חברות במועצת אירופה, בארגון המדינות האיברו-אמריקניות ובאו"ם.
היסטוריה

אנדורה ופורטוגל הן שתי מדינות אירופיות שחולקות את חצי האי האיברי (יחד עם ספרד) עם היסטוריות דומות. בגלל גודלה, אנדורה הושפעה מאוד הן מצרפת והן מספרד והונהגה על ידי הבישוף מאורחל בספרד ועל ידי נשיא צרפת. לאנדורה ולפורטוגל יחסים חברתיים, תרבותיים, פוליטיים וכלכליים היסטוריים ארוכי שנים, שצמחו במיוחד מאז שנות ה-80, אז החלה ההגירה הפורטוגזית הגדולה לאנדורה. ב-22 בדצמבר 1994 שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים לאחר שאנדורה אימצה חוקה חדשה כדמוקרטיה פרלמנטרית. בשנת 2003 פתחה פורטוגל שגרירות באנדורה לה ולה, אולם השגרירות נסגרה בשנת 2012 עקב מגבלות כלכליות.
הנוכחות החזקה של הקהילה הפורטוגזית באנדורה, המייצגת כיום כ-14% מאוכלוסיית אנדורה, תרמה ליחסים חזקים בין שתי המדינות. בנובמבר 2009 ביקר ראש ממשלת אנדורה, ז'אומה ברטומאו קסאני, באסטוריל שבפורטוגל כדי להשתתף בפסגה האיברית-אמריקאית ה-19. במרץ 2010 ערך נשיא פורטוגל, אניבל קבאקו סילבה, ביקור רשמי באנדורה, הראשון של ראש מדינת פורטוגל. בספטמבר 2017 ביקר נשיא פורטוגל מרסלו רבלו דה סוזה באנדורה. הביקור הוחזר על ידי ראש ממשלת אנדורה אנטוני מרטי בשנת 2018.
בשנת 2019 חגגו שתי המדינות 25 שנות יחסים דיפלומטיים.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מאנדורה בפורטוגל
ראש הממשלה ז'אומה ברטומאו קסאני (2009)
שר החוץ גילברט סבויה סוניה (2016)
ראש הממשלה אנטוני מרטי (2018)
ביקורים רמי דרג מפורטוגל באנדורה
הנשיא אניבל קבאקו סילבה (2010)
הנשיא מרסלו רבלו דה סוזה (2017)
הסכמים דו-צדדיים

שתי המדינות חתמו על כמה הסכמים כגון הסכם לביטוח לאומי (1988); הסכם על שיטות היישום המתאימות (1988); הסכם לשיתוף פעולה חינוכי (2000); הסכם על הובלה בינלאומית של נוסעים וסחורות (2000); הסכם כניסתם, מחזורם, שהותם והקמתם של אזרחי כל מדינה בשטחה של השנייה (2007); הסכם להחלפת מידע בענייני מס (2009) והסכם למניעת מיסוי כפול ומניעת העלמת מס (2015).