stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עשורא (מאכל)

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  דייסה 
 מטבח:  המטבח הטורקי 
 מוצא:  טורקיה 
 מרכיבים עיקריים:  grain, פרי מיובש, אגוז, שעועית, דגניים, רוטב לתיבול 
 
עשורא, ענושבור, פודינג נח או טריגו קוסו הוא דייסה או פודינג מתערובת סוגים שונים של דגנים, אגוזים, פירות טריים ויבשים ולעיתים גם קטניות. זאת מנה חגיגית הנהוגה במועדים שונים בקרב מוסלמים, נוצרים ויהודים.
בחבל הבלקן ובטורקיה, מוסלמים סופיים מכינים את המנה ליום עשוראא שמתקיים ביום העשירי ("עשוראא") בחודש מוחרם. הארמנים מכינים אותה כמנה חגיגית לחג המולד ולשנה החדשה. יהודים ספרדים מכינים את המנה לכבוד ט"ו בשבט.
בחלק מהמסורות היהודיות, הנוצריות והמוסלמיות, נהוג להכין עשורא גם לציון צמיחת השן הראשונה של ילד או מותו של בן משפחה.
היסטוריה

עבור תושבי המזרח הקדום, מזונות המורכבים מדגנים מלאים מבושלים התקשרו לטקסי האביב והקציר מאז ימי קדם. אסוציאציה זו התפשטה לאסיה, אירופה ואפריקה. טקסים הקשורים לתמוז, אל החיטה והפריון הבבלי, תועדו כבר במאה ה-10 על ידי נוסע ערבי שכתב על חיטה מבושלת בין המנות שנצרכו בחגיגה פגאנית שנערכה בחרן.
יהודים, נוצרים ומוסלמים כולם צרכו חיטה מבושלת במגוון דרכים תחת שמות שונים במשך אלפי שנים. תבשילים אלו הומתקו בדרכים שונות באמצעות סוכר, מולסה, ופירות יבשים. למרות שהם מתקשרים כיום לחגים דתיים אברהמיים כמו עשוראא, חג המולד, התענית, הפסחא וט"ו בשבט, כמו גם לאירועים כמו שן ראשונה של ילד או פטירתו של בן משפחה, ניתן לייחס את שורשיהם לטקסי פריון ולידה מחדש ששימשו חקלאים מוקדמים במזרח הקרוב.
עשורא הוכן ונאכל באופן מסורתי בחודשים הקרים יותר של השנה, בשל אופיו הכבד והעשיר בקלוריות, אך כיום נוהגים ליהנות ממנו כל השנה. המנה מיוצרת באופן מסורתי בכמויות גדולות ומחולקת למשפחה, חברים, שכנים ומכרים, ללא קשר לאמונתם או דתם, כמחווה של שלום ואהבה.
מרכיבים

לדייסת עשורא אין מתכון אחד, שכן המתכונים משתנים בין אזורים ומשפחות. באופן מסורתי אומרים שיש בעשורא לפחות שבעה מרכיבים. יש האומרים שיש להשתמש בלפחות עשרה מרכיבים, בהתאם לנושא ה"עשירי", בעוד שאלווים תמיד משתמשים בתריסר.
בין המרכיבים הנפוצים: חיטה, שעורה, אורז, שעועית לבנה, חומוס, מולסת תמרים, מולסה רימונים, מיץ סלק, פירות יבשים כמו תמרים, צימוקים, דומדמניות, משמשים, תאנים, תפוחים, ואגוזים כמו פיסטוק, שקדים, אגוזי לוז, אגוזי מלך, צנוברים ושומשום. עם זאת, במתכונים רבים נהוג להוסיף גם קליפת תפוז, לימון וליים כדי להוסיף עומק לפודינג. זרעי אניס, זרעי כמון שחור, פרונוס מחלב, רימונים, הל, קינמון, ציפורן, אגוז מוסקט ופלפל אנגלי עשויים לשמש כקישוט, וכמה וריאציות מתובלות בליקר אניס (כמו ערק)קינמון, מי ורדים ו/או מי פריחת תפוזים.
מסורות מקומיות > המטבח היהודי

יהודים ספרדים מכינים עשורא, הידוע גם בשם "טריגו קוסו", לכבוד ט"ו בשבט. המנה עשויה מגרגרי חיטה רותחים בשילוב סוכר, אגוזי מלך מרוסקים וקינמון. ייתכן שמקורו של מנהג זה בקהילות יהודיות קדומות באנטוליה בתקופה הביזנטית, ולא במנהגים שהביאו איתם יהודים שהתיישבו בטורקיה העות'מאנית לאחר גירושם מספרד ופורטוגל בסוף המאה ה-15. ישנן כמה קהילות יהודיות המכינות עשורא, הידועה גם בשם "בלילה", גם כדי לחגוג את השן הראשונה של הילד.
מסורות מקומיות > טורקיה

לפי אחת המסורות, כאשר הגיעה תיבת נח להר אררט, חגגו בני משפחתו של נח עם מאכל מיוחד. מכיוון שהאספקה שלהם כמעט נגמרה, מה שנשאר (בעיקר דגנים, פירות יבשים וכדומה) בושל יחד ליצירת פודינג. משפחות טורקיות מכינות פודינג עשורא כדי להנציח את האירוע הזה. עשורא מחולק לעניים, כמו גם לשכנים, חברים וקרובי משפחה. אווליה צ'לבי מציין בספר המסעות שלו "סיאחת נאמה" ש"עשורא היא דייסה שיש לבשל בעשירי במוחרם". לדבריו, פסוקים מהקוראן נאמרו מעל לקלחת העשורא המבושלת לזכר בני משפחה שנפטרו לפני שהוגשה לשכנים, מה שמעיד על כך שעבור משפחות סוניות מסוימות הייתה לארוחה משמעות של זכירת המתים. כיום מנה דומה נעשית לכבוד השן הראשונה של הילד. לפי ההיסטוריון העות'מאני אחמד קאוויד (נפטר בשנת 1803), נשים נתנו זאת לאהובים, לחברים ולעניים כמחווה של הכרת תודה על הישרדותו של הילד בשנת החיים הראשונה. בטורקיה ובמדינות רבות אחרות במזרח התיכון, מסורת זו עדיין נפוצה בקרב נוצרים, יהודים ומוסלמים. המנה יכולה להיות מתוקה או מלוחה והיא ידועה ביוונית בשם kofyas ובטורקית כ-diş buğday ('חיטת שיניים'). עשורא מיוצר גם במהלך חגיגת האביב של Hıdırellez, שבה הוא דומה ביותר לשורשיו הפגאניים העתיקים.
מסורות מקומיות > ארמניה

הגרסה הארמנית של עשורא נקראת "anoushabour". מכיוון שהארמנים מגישים את הפודינג הזה במהלך חג המולד ובערב השנה החדשה, הוא נקרא לפעמים "פודינג חג המולד הארמני". הפודינג עשוי להיות מלווה בקורביה ובאגוזים כמו שקדים או פיסטוקים. נהוג לעטר את הפודינג בזרעי רימון, פירות יבשים ולטעום במי ורדים. נהוג לחלק את המנה לשכנים בעונת חג המולד. הפודינג החגיגי הזה הוא החלק המרכזי של שולחן השנה החדשה, שמקושט לרוב בפירות יבשים, אגוזים, רימונים ומי ורדים.
מסורות מקומיות > הבלקן

המנה מוכרת בבוסניה בשם hašure ובבולגריה בשם ashoure.
ראו גם

בסיסה
פודינג חג המולד
הערות שוליים

↑  Fieldhouse, P. (2017). Food, Feasts, and Faith: An Encyclopedia of Food Culture in World Religions [2 volumes]. ABC-CLIO. p. 42. ISBN 978-1-61069-412-4. נבדק ב-11 באוגוסט 2017. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2  McWilliams, Mark (2012-07-01). "Be Merry, Around a Wheat Berry!". Celebration: Proceedings of the Oxford Symposium on Food and Cookery 2011. Oxford Symposium. ISBN 978-1-903018-89-7.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Isin, Mary (2021). "Adam and Eve's Wheat Porridge". Petits Propos Culinaires (119): 72–85. doi:10.1558/ppc.28050.
↑  "Noah's Pudding. Rumi Club. University of Massachusetts" (PDF). נבדק ב-2011-11-25.
↑  "Stuffed Zucchini - Recipe". Foodish – by Anu – Museum of the Jewish People (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-08-31.
↑  Hayden, Georgina (2022). Nistisima: The secret to delicious vegan cooking from the Mediterranean and beyond. London, England: Bloomsbury Publishing. p. 254. ISBN 978-1-5266-3068-1.
↑  Laudan, Rachel (2015-04-03). Cuisine and Empire: Cooking in World History. Univ of California Press. ISBN 978-0-520-28631-3.
↑  Kutlu, Halis (2014-05-26). Istanbul City Guide: Best Places Of Istanbul. Halis Kutlu.
↑  "aşure". www.nisanyansozluk.com.
↑  Roufs, Timothy G.; Roufs, Kathleen Smyth (29 ביולי 2014). Sweet Treats around the World: An Encyclopedia of Food and Culture: An Encyclopedia of Food and Culture. ABC-CLIO. p. 12. ISBN 978-1-61069-221-2. ארכיון מ-18 ביולי 2018. נבדק ב-18 ביולי 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  McWilliams, Mark (1 ביולי 2012). "Be Merry, Around a Wheat Berry!". Celebration: Proceedings of the Oxford Symposium on Food and Cookery 2011. Oxford Symposium. ISBN 978-1-903018-89-7. {{cite book}}:  (עזרה)
סיר עשורא חם, דמוי חמין, עשיר בסוגים שונים של קטניות
קערת עשורא לצד תה טורקי
הנאהבים מעין סח'רי

פסלון הנאהבים הנאטופי מעֵין סַח'רי (נחל תקוע במדבר יהודה); אוסף המוזיאון הבריטי
"הנאהבים מעֵין סַח'רִי" הוא כינויו של פסלון פרהיסטורי המתאר זוג בני אדם במעשה אהבים. הפסלון, שגובהו 10.2 ס"מ, מגולף בחלוק נחל מאבן קלציט. הוא מיוחס לתרבות הנאטופית של התקופה האפיפלאוליתית, שהתקיימה כ-15,000–11,700 שנים לפני זמננו. הפסלון התגלה ככל הנראה בסביבות נחל תקוע (ואדי חריטון) במדבר יהודה.
הפסלון נמצא בידי בדואי משבט תעמרה והתגלגל לאוסף העתיקות של אנשי מסדר 'הלב הקדוש של אבות בית-ארם' (Prêtres du Sacré-Cœur de Jésus) בבית לחם. בעת ביקורם במקום ב-1933 הבחינו חוקר האמנות הפרהיסטורית האב אנרי בריי ועמו קונסול צרפת בירושלים, הפרהיסטוריון רנה נוויל, בערכו של הפסלון. אחרי חקירה ודרישה נודע שמקורו במערת עין ס'חרי שבמצוק נחל תקוע.
פסלון "הנאהבים מעין סח'רי" הוא יצירת האמנות הקדומה ביותר המתארת משגל. בני הזוג חבוקים בזרועותיהם וברגליהם, פנים אל פנים; פרטי פניהם אינם ברורים, וגם מינם אינו מוגדר. מראה הפסלון משתנה בהתאם לזווית הצפייה בו, וכך ניתן לראות בחלקיו השונים דימויים של אברי רבייה  – פין, פות, שדיים או זוג אשכים, ומכאן האפשרות להגדירו כאיקונין של פוריות.
אחרי מותו של רנה נוויל הועמדו פריטים מעזבונו למכירה פומבית בסותבי'ס, והפסלון נרכש ב-1958 על ידי המוזיאון הבריטי.
פסלון הנאהבים מעין סח'רי הוצג במוזיאון ישראל בירושלים בתערוכה "בראשית: הסיפור האמיתי, הולדת המיתולוגיה" (יוני 2005 – אפריל 2006) ובה כונה בשם "אדם וחוה". הפסלון נדון בתוכניתו של ניל מקגרגור (Neil MacGregor), "תולדות העולם במאה חפצים" (A History of the World in 100 Objects), ששודרה ב-BBC בינואר 2010.
ראו גם

צלמיות במזרח הקרוב ובעולם האגאי הקדום
לקריאה נוספת

René Neuville, "Statuette érotique du désert de Judée", L'Anthropologie, XLIII (1933), pp. 558-560
Brian Boyd and Jill Cook, "A reconsideration of the 'Ain Sakhri' figurine", Proceedings of the Prehistoric Society, 59 (1993), pp. 399–405
תמר יזרעאלי-נוי, "צמד דמויות אדם מעין א-סח'רי, מדבר יהודה", דמות האדם באמנות הפריהיסטורית בארץ-ישראל, מוזיאון ישראל והחברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 1999, עמ' 28
הערות שוליים

↑  عين صخري, בתעתיק מדויק – צכרי
↑  מתחת להתנחלות נוקדים שם
↑  איורים המציגים את פסלון הנאהבים מעין סח'רי מזוויות שונות
↑  על התערוכה "בראשית" במוזיאון ישראל
↑  תמליל השידור (פרק 7 בסדרה) מובא באתר ה-BBC (באנגלית)
קורט דוד וורמן

קורט וורמן
קורט דוד ווֹרְמן (בגרמנית: Curt David Wormann;‏ 5 בינואר 1900 – 21 ביולי 1991) היה ספרן ישראלי, מנהל בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי (כיום הספרייה הלאומית) בין השנים 1947–1968, מייסד בית הספר לספרנות וארכיונאות של האוניברסיטה העברית בירושלים ומהדמויות המרכזיות בעיצוב הספריות הציבוריות והאקדמיות בישראל, מקצוע הספרנות בישראל ומעמדו האקדמי.
מפרסומיו

'בעיות הספרייה בישראל', יד לקורא ב, א (1950).
'בעיית הספרייה והספרנות בימינו', יד לקורא ה, א (1958).
'על חינוך ספרנים בישראל', יד לקורא ה, ב–ג (1958).
'לנדאואר מורה הדרך בספרות ובחיים', בתוך: יעקב זנדבנק (עורך), גוסטב לנדאואר: במלאת עשרים שנה להרצחו, תל אביב: המרכז לתרבות של הסתדרות העובדים העברים הכללית בארץ ישראל, תרצ"ט.
ספר יובל לכבודו

מרדכי נדב, יעקב רוטשילד (עורכים), מסות ומחקרים בספרנות: מוגשים לקורט דוד וורמן במלאת לו שבעים וחמש שנה, ירושלים: מאגנס, תשל"ו 1975. (עברית, אנגלית, גרמנית וצרפתית)
לקריאה נוספת

עקיבא ארנסט סימון, 'דרכו של קורט דוד וורמן לירושלים', בתוך: מרדכי נדב ויעקב רוטשילד (עורכים), מסות ומחקרים בספרנות: מוגשים לקורט דוד וורמן (ירושלים תשל"ו), עמ' 1–10..
מרדכי נדב, 'שנות המאבק וההתבססות של ד"ר ק"ד וורמן בתפקיד מנהל בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי (1947–1957)', יד לקורא כז (תשנ"ג), 7–13.
מלאכי בית-אריה, יוסף מכמן-מלקמן, 'פרופ' קורט ד' וורמן הגיע לגבורות', יד לקורא יט (1980), 101–102.
מלאכי בית-אריה, 'לזכרו של פרופ' קורט וורמן', יד לקורא כה, ד (1991), 144.
אברהם וילנר, 'פרופ' קורט וורמן ז"ל כפי שהכרתיו – קוים לאישיותו', יד לקורא כז (תשנ"ג), 68–69.
הערות שוליים

1 2  יד לקורא יט, 101.
↑  ד"ר וורמן – ספרן ראשי בספריה הלאומית, דבר, 23 בספטמבר 1947.
↑  מרדכי נדב, ,שנות המאבק וההתבססות של ד"ר ק"ד וורמן בתפקיד מנהל בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי (1947–1957),, יד לקורא כז (תשנ"ג), 12.
↑  Leo Baeck Institute Yearbook (1970), vol. 15 (1), 314
↑  יד לקורא יט, 102.
↑  יד לקורא כב, 86.
↑  ארכיון קורט דוד וורמן, בספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309599505171  GND: 117423998  ISNI: 0000 0001 0773 5104  LCCN: no95017903  NTA: 071490515  VIAF: 32773747   WorldCat (עם VIAF): 32773747
תור מצוי

| תור מצוי |
| --- | --- |
 תור מצוי
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יונאים
משפחה:: יוניים
סוג:: תור
מין:: תור מצוי
שם מדעי
 Streptopelia turtur ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


ביצת תור מצוי
תור מצוי (שם מדעי: Streptopelia turtur) הוא עוף ממשפחת היוניים שתפוצתו עולמית וכוללת את מרבית אירופה ואסיה. הוא מצוי גם בישראל.
מקום החיות האופייני של התור המצוי הוא נופים פתוחים עם עצים פזורים, יערות דלילים, יערות פארק, שולי יער ומטעים. הוא נפוץ ביותר בנופי הפרדסים, אך מצוי גם בשדות מרעה עם עצים פזורים בחורשים דלילים ואף בתוך יישובים.
התורים אוכלים מזון צמחוני בלבד, זרעים ועלים, שהם מלקטים על פני האדמה.
בישראל התור המצוי הוא עוף קיצי, המקנן בכל רחבי ישראל, וכמו כן הוא חולף מצוי ביותר.
התור המצוי הוא אחד הזיהויים לתור המוזכר במקרא ובחז"ל אותו הקריבו כקרבן עוף במקדש בירושלים.
אוכלוסיית התור המצוי הצטמצמה באופן ניכר בסוף המאה ה-20 וראשית המאה ה-21, בין השאר כתוצאה מציד נרחב. ב-2015 הוכרז כמין בסכנת הכחדה על ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע.
ב-2020 החליט המשרד להגנת הסביבה לאסור על ציד התור המצוי, בעקבות קמפיין נגד ציד של החברה להגנת הטבע, תנו לחיות לחיות ואנימלס והסיכון לאוכלוסיית התורים.
הערות שוליים

↑  תור מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  זהר עמר, קרבן העוף- ביאור ריאלי בשולי גופי ההלכות, מעלין בקודש ד, תשס"ב, עמ' 147-117.
↑   צפריר רינת, צפרים באירופה ובישראל מודאגים מהצניחה במספר ציפורי התור המצוי, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2019
↑  נעה פישר, למרות סכנת ההכחדה: התור המצוי הותר לציד, באתר ynet, 30 באוגוסט 2020
↑   צפריר רינת, בעיצומה של עונת הציד: השרה להגנת הסביבה אסרה על ציד תורים ושלווים, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558295205171  NKC: ph526578 
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אדריאן אגרסט

| --- | --- |
 שם סרט:  התעוררות המופלאה: הרפתקאות ליידי באג וחתול שחור
 תוכנית טלוויזיה:  המופלאה: הרפתקאות ליידי באג
 הופעה ראשונה:  ״סופת הקרח (2015)״
 יוצרים:  תומאס אסטרוק
 דיבוב:  בנג’מין בולן (צרפתית) ברייס פפנברוק (אנגלית)
 דיבוב בשפה העברית:  גיא זיידמן
 מידע
 כינויים:  חתול שחור
 גיל:  15-16
 מקום לידה:  פריז
 מין:  זכר
 מקצוע:  תיכוניסט, דוגמן, גיבור על , סייף
 כוחות:  מהירות-על, חושים על-אנושיים, חוזק-על והשמדה
 כלי נשק:  מקל
 אזרחות:  צרפת צרפתי
 מקום מגורים:  אחוזת אגרסט
 דמויות קשורות
 משפחה:  גבריאל אגרסט (אבא) אמילי אגרסט (אמא) אמלי גרהם דה ונילי (דודה) פליקס פאת'ום גרהם דה ונילי (בן דוד) 
 חברים:  דמויות הסדרה מרינט דופן צ'אנג (בת זוג)  נינו לה היף אליה סזאר מילן הפראל אליקס קובדל ג'וליקה קופאין לוקה קופאין רוז לאביון קגאמי טסורוגי זואי לי איוון בראל מקס קאנטה קים נואין
 אויבים:  עש לילה/עש אפלולי/מונרך, מאיורה, לילה רוסי/קלואי בורז׳ואה
 
אדריאן אגרסט (בצרפתית: Adrien Agreste) הוא דמות בדיונית, שיצר תומאס אסטרוק מהסדרה ״המופלאה: הרפתקאות ליידי באג״.
האלטר אגו שלו, החתול השחור, נוצר בהשראת אנטי-גיבורת הקומיקס “קאטוומן”.
פיתוח הדמות

יוצרו של הדמות, תומאס אסטרוק, הצהיר כי מכיוון שהחיפושית מסמלת לעיתים מזל טוב, הוא החליט שבן זוגה יכיל אסוציאציה מסוימת של מזל רע, וכתוצאה מכך הוא חשב על חתול שחור.
אסטרוק חשף כי זהותו האזרחית של החתול השחור הייתה בתחילה דמות בשם פליקס, ותיאר אותו כבחור מעט מתנשא ו"סנובי". לדבריו, אף על פי שההבדל בין אישיותו של פליקס לבין זהותו כחתול השחור היה יכול להיתפס באופן חיובי, אישיותו לא היוותה נרטיב טוב מספיק לטווח הארוך. מסיבה זו הוחלף פליקס באדריאן, נער נעים ואדיב שאינו מרוצה מכך שהוא מפורסם.
זהות בדיונית

אדריאן הוא דמות של נער כבן 14, אשר משמש כדוגמן בחברת עיצוב האופנה של אביו, גבריאל אגרסט. הוא לומד בבית הספר על שם פרנסואה דופון, אולם לעיתים קרובות הוא נשאר בבית כדי ללמוד עם עוזרת הבית הנאמנה של המשפחה, נטלי. כמובן שהוא מעדיף ללמוד בבית הספר הרגיל, אך אביו, מגונן עליו יותר משצריך ולכן לא תמיד הוא הולך לבית הספר הרגיל. הוא נער מחונן מאוד, מנגן על פסנתר, לוחם סייף ודובר סינית שוטפת. יחסיו עם אביו מורכבים מאוד. לאחר שאמו של אדריאן, אמילי, נפטרה, גבריאל לא הצליח לחזור לעצמו.
איש מלבד לוקה קופאין ומאסטר פו בעבר אינו יודע שאדריאן הוא למעשה גיבור העל "החתול השחור". יחד עם גיבורת העל החיפושית המופלאה, הוא מגן על פריז מהאקומות' של הנבל הנורא עש לילה (ובהמשך עונה 4 שילב את מופלא הפרפר והטווס והפך לעש אפלולי, ובהמשך עונה 5 גנב את כל המופלאים פרט למופלא החיפושית והחתול השחור, ושינה את שמו למונרך), שהוא אביו של אדריאן. הוא עושה את זה מסיבה אחת: כאשר מאחדים את עגילי החיפושית ואת טבעת החתול השחור, מקבלים את הכוח המוחלט המאפשר לבקש משאלה אחת. גבריאל מתכנן לבקש את חזרתה לחיים של אמילי.
החפץ המופלא שלו הוא טבעת ול'קוואמי' שלו קוראים פלאג, הניזון מגבינת קממבר עבשה ומסריחה. לאחר שאדריאן משנה צורה (ורק לאחר שהשתמש בכוחו) הוא צריך להאכיל את פלאג על מנת שיצבור אנרגיות להמשיך לתת לו את כוחו.
כוח העל של החתול השחור הוא כוח ההרס, שפועל באמצעות האמירה: ״חתולאגאן״. כאשר הוא אומר זאת מתאפשר לו להרוס כל דבר שירצה, אך הוא יוכל לנצל את כוחו רק פעם אחת, ולאחר מכן יש לו רק 5 דקות עד שישתנה חזרה לזהותו האזרחית. בסוף עונה 5 הוא מסוגל להשתמש בכוחו כמה פעמים שירצה בלי להשתנות בחזרה.
אדריאן נתון להערצה על ידי בנות גילו, אולם הוא מאוהב באחת: החיפושית. הוא לא יודע שהחיפושית היא למעשה מרינט דופן צ'אנג, חברתו לספסל הלימודים אשר מאוהבת בו כאשר הוא בה. כך נוצר מצב שבו השניים מאוהבים זה בזה, אך הם לא יודעים זאת וכל אחד מהם בטוח שהוא מאוהב במישהו אחר.
בעונה 5 אדריאן מניח בצד את אהבתו לחיפושית ומתחיל להתאהב במרינט, בחלוף הזמן הוא אף נהייה לבן זוגה.
בין זהויותיו השונות: אדריאן אגרסט, חתול שחור, אספיק, נחש שחור, החיפושון, חתול לבן, בר חלוף, קאט ווקר, ארנב שחור.
דיבוב

צרפת מדבבו של אדריאן לצרפתית, שפת המקור של הסדרה, הוא בנג’מין בולן.
בריטניה מדבבו של אדריאן לאנגלית, הוא ברייס פפנברוק.
ישראל מדבבו של אדריאן לעברית הוא גיא זיידמן.
הערות שוליים

1 2  101 PUR 100 #23 Thomas Astruc & Wilfried Pain (Miraculous Ladybug), נבדק ב-2021-05-14
↑  Miraculous : le créateur de Ladybug dévoile les secrets de sa série à succès, tvmag.lefigaro.fr, ‏2016-03-16
1 2  Countdown to Miraculous Tales of Ladybug & Cat Noir Is On – BSCkids (באנגלית אמריקאית)
↑  Miraculous Ladybug anime, la versione della serie tv che non vedremo mai, Movie for Kids (ב־)
↑  Zag CEO: Miraculous Ladybug Has 2D Original Animation Video in Development, Anime News Network (באנגלית)
↑  בסדרה, אקומות הם פרפרים מרושעים הנותנים למושפע את האפשרות להפוך לנבל על שנוצרו על ידי עונד מופלא הפרפר, עש לילה.
↑  חפץ קסום אשר מעניק לעונדיו את כוחם.
↑  בסדרה, קוואמי הוא יצור קטן שעוזר לגיבורי העל ונותן להם כוחות.
↑  האלטר אגו הסודי שלו
↑  כאשר ענד באופן זמני את מופלא הנחש
↑  כאשר שילב את מופלא החתול השחור ומופלא הנחש
↑  כאשר ענד בשגגה את מופלא החיפושית
↑  כשהשתלט עליו אקומה
↑  כאשר השתלט עליו אקומה בשנית
↑  כאשר שינה באופן זמני את זהותו כחתול שחור
↑  כששילב את מופלא החתול השחור עם מופלא הארנב
מלי לוי

| --- | --- |

לוי, 2015
 לידה:  23 במאי 1980 (בת 44) מבשרת ציון, ישראל 
 שם לידה:  מלכה לוי 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1998
 עיסוק:  שחקנית, דוגמנית, זמרת ומנחת טלוויזיה
 בן או בת זוג:  שמעון גרשון (2003–?) 
 מספר צאצאים:  3 
 פרופיל ב-IMDb
 
מלכה (מלי) לוי-גרשון (נולדה ב-23 במאי 1980) היא שחקנית, דוגמנית, זמרת ומנחת טלוויזיה ישראלית.
חיים אישיים

נשואה לכדורגלן העבר ושחקן נבחרת ישראל, שמעון גרשון, ולהם שלושה ילדים. גיסה הוא השחקן מורדי גרשון.
מתגוררת בתל אביב.
הערות שוליים

↑  תנו גז! הטריילר של "זינוק בעליה", באתר ynet, 29 ביולי 2014
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏15–21 בפברואר 2015
↑   אחרי הכל, בביצוע מלי לוי, וידאו קליפ  באתר יוטיוב (אורך: 3:07), 20 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007396703905171  GND: 1073566447  VIAF: 316532296   WorldCat (עם VIAF): 316532296
נרקומן של בדידות

| --- | --- |
 שיר בביצוע עומר אדם
 מתוך האלבום לחנים שבורים
 יצא לאור:  10 בנובמבר 2024
 שפה:  עברית
 אורך:  2:17
 חברת תקליטים:  P.A.I
 כתיבה:  אביב פרץ ודרור מזרחי
 לחן:  אביב פרץ ודרור מזרחי
 הפקה:  עמרי דהן, אלירן אליהו וגיא דאן
"נרקומן של בדידות" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. הוא יצא לאור ב-10 בנובמבר 2024 עם שאר רצועות האלבום "לחנים שבורים".
רקע וכתיבה

"נרקומן של בדידות" נכתב והולחן על ידי אביב פרץ ודרור מזרחי. על הפקתו המוזיקלית היו עמרי דהן, אלירן אליהו וגיא דאן אחראים. השיר מתאר מערכת יחסים הרסנית ומורכבת, שבה האהבה והכאב שזורים זה בזה. הדובר מתאר את הקשר כמעגל בלתי נגמר של פרידה וחזרה לשגרה. המילים "נרקומן של בדידות" ו"מבט שלך השרוט" מצביעות על התחושה שהקשר הזה ממכר ומכאיב בו-זמנית. הוא מביע את המאבק הפנימי שהוא חווה, כשהוא כלוא בין האהבה העזה לבת-זוגו לבין ההשפעה ההרסנית שלה עליו.
בחלק השני, השיר מתמקד בחוסר האיזון הרגשי שבקשר, כשהדובר חש שהוא משקיע ומשתוקק יותר מהאהובתו המתוארת כ"רדומה רגשית". תיאורים כמו "למה הכול איתך דפוק" ו"כל שתיקה שלך אלימות" מעצימים את תחושת התסכול והכאב שבדינמיקה ביניהם. אף על פי כן, הוא ממשיך לכתוב עליה שירים ולחנים, מתוך חוסר יכולת להתנתק ממנה לחלוטין. הפזמון, עם דימוי ה"צריבה על הלב", ממחיש את השפעתה המתמשכת עליו, כשהיא נוכחת במחשבותיו וביצירתו, גם אחרי כל הכאב שעברה מערכת היחסים.
הצלחה מסחרית

"נרקומן של בדידות" הפך ללהיט עם יציאת האלבום. הוא דורג במקום השישי בהיטליסט, הבנוי על פי נתוני הסטרימינג השבועיים בישראל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 6  |  |
הערות שוליים

↑   עומר אדם – נרקומן של בדידות (Prod. By Omri Dehan x Eliran Eliyahu x Guy Dan), סרטון בערוץ "עומר אדם – הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב, 10 בנובמבר 2024
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם • לחנים שבורים |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| לחנים שבורים | "אהובתי כבר לא רואה אותי" ‏•‏‏ "טקילה" ‏•‏‏ "גברת אגו" ‏•‏‏ "נרקומן של בדידות" ‏•‏‏ "תהום" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
בראמשה

בראמשה (בגרמנית: Bramsche) היא עיר במחוז אוסנברוק שבסקסוניה התחתונה, גרמניה. העיר נמצאת כ-20 ק"מ צפונית לעיר אוסנברוק, בשנת 2018 מנתה אוכלוסיית העיר כ-30,952 תושבים.
היסטוריה

בסבירות גבוהה התרחשה ביישוב קלקריזה, השוכן בתחומי העיר בראמשה, קרב יער הטויטובורג בשנת 9 לספירה. מאז 1987 נערכות באתר חפירות ארכאולוגיות שיטתיות. לצד עדויות לקרב צבאי משמעותי בין הגרמאנים לרומאים, נמצאו במקום שרידים של חומת ביצורים. מאחר שלא נמצאו ממצאים מאוחרים יותר הקשורים לאירועים הקרביים, הסברה היא שהקרב אכן התרחש באזור זה. מאז 1993 פועל במקום מוזיאון, המציג רבים מהממצאים שנמצאו באתר.
התפתחות היישוב בראמשה החלה בתקופת שלטונו של קרל הגדול (768–814). האזכור התיעודי הראשון של היישוב מופיע בשנת 1097, אז הוזכרה כקהילה כנסייתית בשם "Bramezche" (שם שנוצר מהמילים "Bram" שמשמעותה סבך שיחים, ו-"Esch" שמשמעותו שטח חקלאי).
בשנת 1225 הועבר היישוב, כמתנה של המלך היינריך השביעי, לשלטון הבישופות של אוסנבריק. ב-1615/1617 זכה היישוב למעמד של עיירה (Flecken), וב-1818 הוענק לו מעמד של עיר. בשנת 1929 קיבלה בראמשה זכויות עירוניות מלאות.
בימי הביניים התפרסמה בראמשה בזכות מסורת רבת שנים של תעשיית האריגים. מסורת זו מונצחת כיום במוזיאון תעשיית האריגים בבראמשה. דמות בולטת בהיסטוריה של התעשייה הייתה יוסטוס מזר מאוסנבריק, שתרם רבות לגילדת האריגים בכך שיזם בשנת 1767 סדר תקנות חדש לגילדה. הוא גם דאג למתן הלוואה ללא ריבית לבניית מחסן חדש. בשנת 1781, כאשר רוב המלאי עלה באש, ערֵב מזר באופן אישי להלוואה נוספת שהצילה את תעשיית האריגים. בשנת 2002 הונצח מזר בעיר באמצעות קריאת כיכר ורחוב על שמו.
בראמשה השתייכה מבחינה טריטוריאלית לדיוקסיית אוסנבריק עד 1802. בתקופת הכיבוש הצרפתי תחת שלטון נפוליאון בונפרטה (1814-1806), הייתה העיר תחת שליטה צרפתית. לאחר קונגרס וינה הפכה לחלק מממלכת הנובר, וכאשר זו הובסה בשנת 1866, סופחה לממלכת פרוסיה.
בשנת 1928 נכשל ניסיון להקים סניף מקומי של המפלגה הנאצית (NSDAP) בבראמשה. עם זאת, ב-1929 הוקם סניף כזה בקהילה השכנה אכמר, שהייתה עצמאית אז. ב-1 בספטמבר 1930, במהלך אירוע בעיר, התרחש עימות אלים שבו נרצח אדם. בעקבות כך נעצר הפושע ונידון למאסר.
היסטוריה > השתייכות טריטוריאלית

בתקופת המחוז המנהל אוסנבריק (Landdrostei Osnabrück), השתייכה בראמשה לנפת פורדן (Amt Vörden) בין 1852 ל-1885. בשנת 1885 שולבה במחוז ברסנברוק שבמחוז המנהלי של אוסנבריק בפרוסיה. מאז הקמת מדינת סקסוניה התחתונה בשנת 1946, הפכה בראמשה לחלק ממחוז אוסנבריק. בשנת 1972 שולבה יחד עם כל הקהילות הסובבות למחוז זה.