stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בצלאל סמוטריץ'
פעילות פוליטית > שר האוצר

ב-2 במרץ 2023, חתם סמוטריץ עם יו"ר ההסתדרות החדשה ארנון בר־דוד על הסכם שכר חדש במגזר הציבורי, שהתפרס על פני ארבע שנים. ההסכם כלל תוספות שכר לעובדים, קיצור שבוע העבודה ומענקים חד־פעמיים בשווי 6,000 ש"ח לכל עובד.
במסגרת חוק ההסדרים בשנת 2023, קידם סמוטריץ' את הקמת קרן הארנונה, שייעודה הוא העברת כספים מרשויות מקומיות שבונות שטחים לעסקים לרשויות מקומיות שיאשרו בנייה של יחידות דיור. הקמת הקרן לוותה בהתנגדות של מרכז השלטון המקומי בישראל ובשביתות של רשויות מקומיות.
באוגוסט 2023 מנע סמוטריץ' העברה של כ-300 מיליון שקלים שהובטחו לרשויות מקומיות ערביות במסגרת הכספים הקואליציוניים בזמן הממשלה הקודמת, בטענה שמדובר בתקציב פוליטי שאין לו הצדקה מקצועית וכן שהתקציב עלול לזלוג לארגוני פשיעה, כפי שקרה במקרים דומים בעבר. כמו כן סירב לאשר תקציב של 200 מיליון שקלים למכינות לשילוב סטודנטים ערבים באקדמיה, והתנה את אישור התקציב ב"יצירת מנגנונים שיטפלו בהקצנה הלאומנית באוניברסיטאות וימנעו אותה".
במאי 2024, סמוטריץ' עצר העברת תקציב של כ-6 מיליארד ש"ח לרכש ביטחוני. סמוטריץ' התנה את העברת הסכום בהקמת ועדה ציבורית לבחינת תקציב הביטחון. הוועדה הוקמה באוגוסט 2024 ובראשה עומד יעקב נגל, מ"מ ראש המטה לביטחון לאומי לשעבר.
פעילות פוליטית > שר האוצר > מיסוי

בתחום המיסוי, ביטל סמוטריץ' את המס על כלים חד־פעמיים ואת מס הקנייה על משקאות ממותקים, יזם הארכת הוראת שעה שהעניקה תוספת נקודת זיכוי להורים על כל ילד בגיל 6–12, וקידם את השוואת סכום מענק העבודה שגבר מקבל לזה שאישה מקבלת.
ב-11 בספטמבר 2024, ועדת הכספים של הכנסת אישרה את הצעתו של סמוטריץ' להטיל מס פחמן על דלקים שאינם לתחבורה באופן הדרגתי מ-2025 עד 2030.
פעילות פוליטית > שר האוצר > הורדת דירוג האשראי של ישראל

באפריל 2023, במהלך כהונתו כשר האוצר על רקע הרפורמה המשפטית, הורידה חברת דירוג האשראי מודי'ס את תחזית הדירוג של ישראל מ"חיובית" ל"יציבה" בטענה כי "הרשות המחוקקת והרשות המבצעת הפכו פחות צפויות ויותר מוכנות לייצר סיכונים משמעותיים ליציבות הכלכלית והחברתית".
בפברואר 2024, בזמן מלחמת חרבות ברזל, הורידה מודי'ס את דירוג האשראי של ישראל מ-A1 ל-A2 עם תחזית דירוג שלילית, בין היתר בנימוק שהיעדר תוכניות לסיום המלחמה ולחיזוק ביטחונה של ישראל אחריה מגדילים את הסיכונים הפוליטיים ומחלישים את הרשות המבצעת והמחוקקת וכן את החוסן החברתי והפיסקלי של המדינה. הייתה זו הורדת הדירוג הראשונה מאז החלה החברה לדרג את ישראל בשנת 1988. באפריל 2024, הצטרפה אליה סוכנות S&P ובאוגוסט גם סוכנות הדירוג פיץ'.
בספטמבר 2024, באופן חריג, הודיעה חברת הדירוג מודי'ס על הורדת דירוג כפולה לישראל, לדירוג Baa1 עם תחזית שלילית, הנמוך ביותר מעולם. בהחלטה נכתב כי "הסיכון הגאופוליטי התגבר באופן משמעותי, הכלכלה הישראלית לא תתאושש במהירות". באותם ימים לא תמה המלחמה בעזה והתגברה הלחימה מול חזבאללה בלבנון. נכתב כי ישנה "ירידה באיכות המוסדות והממשל של ישראל, אשר לא היו אפקטיביים בצורה מלאה במניעת פעולות הפוגעות במדדי האשראי". לצד ההתפתחויות בזירה הצבאית, בסוכנות הדירוג עקבו כיצד הממשלה אישרה את פריצת מסגרת תקציב 2024 והתעכבה בקידום תקציב 2025 - חרף אזהרות בכירי משרד האוצר ובנק ישראל.
פעילות פוליטית > שר האוצר > מימון מלחמת חרבות ברזל

בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל, נדרש סמוטריץ' לדאוג למימון המלחמה ולצורך כך העביר תקציבים מתוקנים לשנים 2023 ו-2024 עם הרחבה משמעותית לתקציב הביטחון ובתקציב 2025 הכניס העלאות מיסים וקיצוצים נרחבים. יעד הגירעון כאחוז מהתמ"ג עמד בתקציב 2024 על 6.6% לפני שישראל יצאה ללחימה עצימה בלבנון.
סמוטריץ' טען שאין לקמץ במקומות הדרושים סיוע ובין השאר הביא מתווה פיצויים לעסקים אותו הוא כינה "מרחיב"., לטענתו בניגוד לעמדת אנשי אגף התקציבים, קבע שמפוני הצפון יועברו לבתי מלון ולא לפתרונות זמניים כפי שתוכנן בעבר והביא מתווה תגמול מרחיב לחיילי המילואים.
סמוטריץ' דחה את הדרישה שלצורך מימון המלחמה יבוטלו הכספים הקואליציוניים וטען שכולם צריכים לשאת בנטל. בסוף אוקטובר 2023, בעת מלחמת חרבות ברזל, המליצו הדרגים המקצועיים במשרד האוצר ובבנק ישראל להסיט לטובת המאמץ המלחמתי את הכספים הקואליציוניים שטרם הועברו מהתקציב הדו־שנתי 2023–2024. יתרת הכספים הקואליציוניים שטרם מומשו עמדה על כ־10.5 מיליארד ש"ח, מתוכם 2.5 מיליארד לשנת 2023. סמוטריץ אישר הסטה של 860 מיליון שקל בתקציב 2023, ודחה לעתיד את הדיון על הסטת הכספים הקואליציוניים של 2024, שהיקפם נאמד בכ-8 עד 10 מיליארד ש"ח. בתקציב 2024 המתוקן, מתוך תקציב מתוכנן של 7.9 מיליארד ש"ח הסכים סמוטריץ' לקצץ 2.4 מיליארד (30%). הכספים הקואליציוניים ב-2024 כוללים תוספות שכר למורים בבתי ספר חרדיים.
העלאות המיסים כללו העלאה של המע"מ מ-17% ל-18% בשנת 2025. ב-3 במרץ 2024, אישרה הכנסת את החוק שיזם סמוטריץ' לגביית תשלום חד פעמי מכלל הבנקים הגדולים במשק בשנים 2024–2025, לשם השגת יעדי תקציב המדינה במסגרת המלחמה. כן הוקפאו מדרגות מס הכנסה (צעד שמשעותו שחיקת המדרגות ב-3.43%), הועלו דמי ביטוח לאומי לשנתיים, והוטל מס על רווחים כלואים.
פעילות פוליטית > שר האוצר > פעילות אחרת במהלך טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל

בישיבת הממשלה שהתקיימה לאחר טבח שבעה באוקטובר, צוטט סמוטריץ' כאומר "צריך להיות עכשיו אכזריים לא להתחשב יותר מדי בשבויים".
באפריל, לאחר שקבינט המלחמה הנחה להרחיב את המעברים לרצועת עזה, סירב לתקצב את ההרחבה בנימוק שההנחיה "חסרת תוקף, מנוגדת לחוק ולהחלטת הקבינט".
ב-16 במאי 2024, הצהיר סמוטריץ' על כוונתו להטיל מכס של 100% על יבוא מוצרים מטורקיה, זאת עד לסיום כהונתו של רג'פ טאיפ ארדואן כנשיא טורקיה. ההחלטה ספגה ביקורת מאיגוד לשכות המסחר ומחלק ממפלגות האופוזיציה.
לאורך המלחמה הביע סמוטריץ' התנגדות לעסקה לשחרור חטופים הכוללת שחרור מחבלים. עם זאת, הוא תמך בעסקת שחרור החטופים של נובמבר 2023.
פעילות פוליטית > שר במשרד הביטחון

בהתאם להסכם הקואליציוני להקמת הממשלה ה-25 נקבע שסמוטריץ' ימונה לשר במשרד הביטחון האחראי על המנהל האזרחי. בתחילה התגלעו חילוקי דעות בין סמוטריץ לשר הביטחון גלנט על הסמכויות שיוענקו לסמוטריץ', אך ב-23 בפברואר 2023 נחתם הסכם ביניהם. על פי ההסכם הוקם במשרד הביטחון גוף ממשלתי חדש בשם "מינהלת ההתיישבות (יו"ש)" שנועד לנהל את כל היבטי החיים של ההתנחלויות בשטחי יהודה ושומרון שכפוף לסמוטריץ'.. מינהלת זו היא גוף ממשלתי אזרחי, בניגוד למנהל האזרחי ולמתאם פעולות הממשלה בשטחים, שהם גופים צבאיים. בנוסף להתנחלויות ניתנו למינהלת ההתיישבות גם סמכויות הנוגעות ישירות לחיי הפלסטינים, בהן אכיפת חוק התכנון והבנייה כלפי הבנייה הפלסטינית בשטחי C, סמכות להפקעת מקרקעין וסמכות להכרזה על אדמות מדינה.
בתפקידו במשרד הביטחון פעל סמוטריץ' לבנייה בהיקפים גדולים בהתנחלויות ביהודה ושומרון, להכשרת מאחזים, להשקעה בתשתיות של כבישים ולהכרזה על אדמות מדינה. כמו כן פעל סמוטריץ' לצמצום האכיפה נגד בנייה בלתי חוקית של יהודים ולהגברת האכיפה נגד ערבים, באופן שעורר ביקורת מצד מפקד פיקוד המרכז יהודה פוקס.
בנובמבר 2024, לאחר זכייתו של דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית, אמר סמוטריץ' כי הנחה את המינהלת להתחיל בעבודת מטה להכנת התשתית הנדרשת להחלת ריבונות.
פעילות פוליטית > חקיקה

במהלך הכנסת העשרים העביר סמוטריץ' כיוזם ראשון שתים עשרה הצעות חוק. הצעות החוק הבולטות ביותר היו:
תיקון ל"חוק החטיבה להתיישבות" שיזם סמוטריץ' ואושר בכנסת ב-23 בדצמבר 2015. החוק קובע שממשלת ישראל רשאית להאציל מסמכויותיה בתחום ההתיישבות ובתחומים נוספים לחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית.
ב-2016 הגיש סמוטריץ' הצעה ל"חוק השקיפות" שלפיה תוטל חובת גילוי על עמותות שמקבלות מימון מיישות מדינית זרה. ההצעה מוזגה לתוך הצעת חוק ממשלתית שאושרה ב-11 ביולי.
ב-7 בנובמבר 2016 אישרה הכנסת את חוק שירות הציבור (הצהרת הון) שיזם סמוטריץ, המחייב בכירים בשירות המדינה למלא הצהרת הון לקראת מינוים.
יזם עם חבר הכנסת יואב קיש את חוק ההסדרה שמטרתו הייתה לאפשר הפקעת מקרקעין ביהודה ושומרון שנבנתה עליהם התיישבות בתום לב, ולהעניק לבעלים קרקע חלופית או פיצוי. החוק אושר בכנסת ב-6 בפברואר 2017. ביוני 2020 פסל בג"ץ את החוק בנימוק שהוא אינו חוקתי. במרץ 2017 נכתב ב"הארץ" וחדשות 2 כי בקידום חוק ההסדרה נמצא סמוטריץ' בניגוד עניינים, מכיוון שביתו שבשכונת גבעת רש"י נבנה באופן בלתי חוקי, שכן חלקת הקרקע שעליה נבנה אינה כלולה בתוכנית המתאר של קדומים. עוד פורסם כי הקרקע לא הוכרזה כאדמת מדינה על ידי צוות קו כחול של המנהל האזרחי שמיפה את השטח ב־2012, וכי צילומי אוויר הראו כי היו עצים בחלקה עד שנת 2002. סמוטריץ' הכחיש את הטענות ואמר ש"הדברים נעשו כנדרש".
עמדותיו > הסכסוך הישראלי–פלסטיני

סמוטריץ' מאמין שהתנועה הלאומית הפלסטינית התגבשה כהתנגדות לציונות תוך שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית. הוא סבור כי אין אפשרות לקיום שלום בין שתי התנועות הלאומיות, ולכן, לדבריו, דחו הפלסטינים הצעות שלום ישראליות. הוא תומך במדיניות "מאזן אימה" הכוללת סנקציות כמו הריסת בתי מחבלים וגירוש משפחות מחבלים. הוא הדגיש את הצורך באפס סובלנות מול אירועים המערערים את ההרתעה, כולל מקרים כמו פרשת עהד תמימי.
בעת כהונתו כשר אוצר ב-2023, לאחר פיגוע הירי בחווארה, שבעקבותיו פרצו מהומות בכפר, אמר סמוטריץ' שעל מדינת ישראל "למחוק את חווארה". דבריו זכו לגינויים ברחבי העולם, וכל גורמי הממשל האמריקאי סירבו להיפגש עמו. בהמשך הבהיר שהתכוון לפינוי ללא פגיעה בנפש. בתחילת אוגוסט 2024, שורה של מדינות הנחשבות לפרו-ישראליות גינו בחריפות את דבריו של סמוטריץ', שאמר כי זה "אולי צודק ומוסרי" להרעיב את העזתים. בינואר 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, קרא לחידוש ההתיישבות היהודית ברצועת עזה. פעמים אחדות במהלך המלחמה קרא לעידוד הגירה מרצון מרצועת עזה.
בינואר 2025, לאחר פיגוע הירי באל-פונדוק ובזמן שבו מתקיים קרב ג'באליה השלישי שבו נהרגו תושבים רבים ואחרים פונו בכוח תוך גרימת הרס רב, אמר סמוטריץ' כי "פונדוק, שכם וג'נין צריכות להיראות כמו ג'באליה, כדי שכפר סבא לא תהיה כפר עזה".
עמדותיו > הסכסוך הישראלי–פלסטיני > היחס לחמאס

בסוף 2014, בעת שהרשות הפלסטינית פעלה מדינית נגד ישראל ובישראל אמרו שיש לשמור על הרשות הפלסטינית כי האלטרנטיבה היא חמאס, הציע סמוטריץ' לשקול לאפשר את עליית שלטון חמאס ביהודה ושומרון, מתוך הנחה ש"חמאס הוא נכס" מבחינת הלגיטימציה הבינלאומית ושצה"ל השולט בשטח מאז מבצע חומת מגן ידע לטפל באיומים מבחינה ביטחונית. בראיון ב-2015 חזר על טענה זו באומרו שבזירה המדינית, שהיא הזירה המרכזית שאיתה ישראל מתמודדת: "הרשות הפלסטינית היא נטל, וחמאס הוא נכס", כיוון שלדעתו הוא לא יזכה להכרה, או מעמד בבית הדין הפלילי הבין-לאומי, עקב פעילותו כארגון טרור.
משנת 2018 טען סמוטריץ' שוב ושוב שיש לכבוש באופן מלא את רצועת עזה ולפרק את החמאס מנשקו וביקר את נתניהו על שהוא מסרב לעשות זאת. באפריל 2022 אמר שישראל עתידה לשלם מחיר כבד על חוסר הטיפול בהתעצמות חמאס ברצועת עזה. במאי 2023, במהלך מבצע מגן וחץ, אמר שבסופו של דבר לא תהייה ברירה אלא לכבוש את רצועת עזה ולפרז אותה, אבל שבאותה עת הדבר לא רלוונטי.
עמדותיו > הסכסוך הישראלי–פלסטיני > תוכנית ההכרעה

בספטמבר 2017 הציג את "תוכנית ההכרעה", תוכנית חד־צדדית שאמור להביא לסיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני. התוכנית מבוססת על הנחה שהעם הפלסטיני הוא תנועת נגד לציונות, ולכן לא ישלים לעולם עם קיומה של מדינת ישראל. על פי סמוטריץ', אין אפשרות ליישב את השאיפות הלאומיות של היהודים והפלסטינים, והטרור הפלסטיני לא נובע מייאוש, אלא מתקווה להכניע את ישראל. לפי התוכנית, יפורקו הרשות הפלסטינית והשאיפות הלאומיות הפלסטיניות. ישראל תחיל ריבונות מלאה ביהודה ושומרון ותעודד התיישבות יהודית נרחבת באזור. לפלסטינים יוקמו מנהלות מוניציפליות, ללא מאפיינים לאומיים, שלטענתו תואמים את המבנה התרבותי־חמולתי בחברה הפלסטינית. תינתן להם אפשרות לחיות כתושבי קבע תחת שלטון ישראלי, ללא זכות הצבעה לכנסת, בכך תישמר עליונות יהודית בקבלת ההחלטות במדינת ישראל. אף על פי כן, טען סמוטריץ' שהפתרון לא יהפוך את ישראל למדינת אפרטהייד, כי היא מעניקה לפלסטינים זכויות דמוקרטיות רבות יותר מאשר הם מקבלים מהרשות הפלסטינית.
התוכנית מציעה שלושה מודלים אפשריים לשיפור הרכיב הדמוקרטי בטווח הארוך: הענקת זכות הצבעה לפרלמנט הירדני; שיתוף בהחלטות אזרחיות ולא לאומיות; ואף אזרחות מלאה, בהתאם לכמות התושבים הערבים שיבקשו זאת, תוך הצהרת נאמנות ושירות צבאי או לאומי. תושב שלא יהיה מעוניין בכך יקבל סיוע להגר למדינה אחרת. אלו שינקטו בפעולות טרור יטופלו בידי כוחות הביטחון, כך שייווצרו ייאוש מחזון המדינה הפלסטינית ודעיכה של המוטיבציה לטרור, כפי שלאחר מלחמת העצמאות קיבלו ערביי ישראל את השלטון הישראלי כעובדה מוגמרת.
עמדותיו > דת ומדינה

בכנסת העשרים היה בין חברי הכנסת הפעילים ביותר בהגשת הצעות חוק בנושא דת ומדינה.
פעילותו בתחום דיני האישות כוללת את הצהרתו שמפלגת הבית היהודי היא מפלגה דתית ש"לעולם לא תכיר בנישואים חד מיניים". הוא הגיש בשנת 2017 יחד עם חברי הכנסת יואב בן צור ומיכאל מלכיאלי מש״ס, הצעת חוק לפיה בעל של אישה שאינה מקיימת פסק דין המחייב אותה לקבל גט לא יצטרך להמתין שלוש שנים לפני שיוכל לבקש אישור לשאת אישה שנייה. בשנת 2018 הגיש הצעת חוק לפיה המדינה תממן הקפאת ביציות עבור נשים עגונות ומסורבות גט. מטרתה של הצעת חוק זו הייתה לבטל את אחד ממנופי הלחץ העיקריים של סרבני גט על נשותיהם, אולם "הקואליציה הבינלאומית למען זכויות העגונה" טענה נגדה שמדובר בהליך שהצלחתו מוטלת בספק, ועלול לעכב באופן משמעותי את מתן הגט.
בשנת 2018 קרא לממשלה להימנע מהרחבת הקריטריונים לזכאות לעלייה מאתיופיה כך שיכללו הורים ואחים של בני קהילת הפלאשמורה, שעל פי ההלכה אינם יהודים, ובנוסף אינם זכאֵי-עלייה מכח חוק השבות. הוא פנה לפרקליט המדינה לפתוח בחקירה פלילית נגד ארגון "השגחה פרטית", שלטענתו מעודד אנשים להפר את החוק בכך שהקים מערך נישואים אלטרנטיבי לרבנות הראשית. הוא פעל להשבת הסטטוס קוו בענייני תחבורה ציבורית בשבת על ידי שינוי לוחות הזמנים והמסלולים של קווי אוטובוס שפעלו לאחר כניסת השבת.
בראיון ביוני 2019 השיב לאסף ליברמן, ששאל אותו האם רצונו שישראל תהיה מדינת הלכה, כי "חוקי התורה עדיפים בהרבה על מדינת ההלכה שיצר כאן אהרון ברק". כשנשאל האם שאיפתו שיונהגו בישראל כל משפטי התורה, השיב שבעזרת השם, כשעם ישראל ירצה, תתנהל לפי משפט התורה, "כפי שהיה בימי דוד המלך ושלמה המלך, על פי משפט התורה, כמובן, בהתאמה לימים האלה ולאתגרים האלה ולכלכלה הזאת ולאיך שחיה חברה בשנת 2019". כשנשאל האם יסקלו מחללי שבת, השיב ש"לא סוקלים מחללי שבת כל כך מהר", ואמר שלפי חז"ל, סנהדרין שהייתה מוציאה להורג פעם בשבעים שנה הייתה נחשבת "קטלנית". סמוטריץ' השווה זאת למדינת ישראל, שהוציאה להורג אדם אחד בשבעים שנותיה, ואמר כי דומה לכך גם עונש המוות במשפט התורה "איננו כה מפחיד".
עמדותיו > כלכלה

סמוטריץ' מאמין בכלכלה חופשית, שתפקידה של הממשלה הוא להתערב כמה שפחות בשוק ולתת לכוחותיו לעשות את שלהם. הוא תומך בשיטת השוברים בחינוך, בהורדת מיסים ובאיסור שביתה בשירותים חיוניים. בנוסף, סמוטריץ' תומך במעבר לתמיכה ישירה בחקלאים על פני חסמים, מכסים ובירוקרטיה המונעים יבוא תוצרת מחו"ל.
בדצמבר 2015 נשאל על דו"ח העוני השנתי שפורסם, והשיב: "אין ספק שממצאי דו"ח העוני אמורים להילמד בצורה מעמיקה ולהיות חלק מתוכניות עבודה שלנו ככנסת וכממשלה כדי לצמצם את העוני בישראל. עם זאת, לא צריך לאבד פרופורציות. אין ספק שעני היום הוא הרבה פחות עני מלפני 20 שנה. הצמיחה במדינת ישראל מתקדמת. אז נכון שעשירים היום יותר עשירים מפעם אבל גם העניים יותר עשירים מבעבר במונחים מוחלטים. הפער נשמר והוא כמובן כואב וצריך לטפל בו, אבל לא צריך להלקות את עצמנו על מה שלא מגיע לנו. אין כאן אף אחד שמת מרעב או מקור ברחובות".
בראיון לעיתון משפחה, לאחר שהסביר סמוטריץ' על תפיסת עולמו הכלכלית שמשלבת בין שוק חופשי תחרותי ובין השקעה בערכים שהמדינה מאמינה בהם, התייחס להגדלת הקצבאות לאברכים ואמר: "אני אגיד לכם משפט שבעיניי חשוב מאוד: ניסו הרבה תאוריות כלכליות, ניסו קפיטליזם, ניסו סוציאליזם, אבל דבר אחד לא ניסו: תפיסה כלכלית שנקראת 'והיה אם שמוע'. אם ניישם את התורה, נזכה לשפע כלכלי וברכה גדולה. זו תהיה התפיסה הכלכלית שלי. אני לא נשאר בגובה שלושים אלף רגל. כשר אוצר אכנס למאקרו ולמיקרו ולנתונים ולשפה הכי מקצועית בעולם. אבל שנייה לפני שיורדים למטה - אנחנו יהודים מאמינים". בהמשך הראיון הוסיף: "מהסיבה הזו, כאשר באתי ואמרתי שאני רוצה להגדיל את תקציב לימוד התורה, הצגתי שתי סיבות: א' - כי זה חשוב, ומדינת ישראל צריכה להצהיר 'לימוד התורה חשוב לי'. ב' - זה עובד כלפי שמיא וזה עובד במציאות. אנחנו מאמינים במה שכתוב בתורה - 'אם בחוקותיי תלכו ונתתי גשמיכם בעיתם' ויהיה שפע כלכלי גדול".
עמדותיו > מערכת המשפט

לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, הציגו סמוטריץ' וחבר הכנסת שמחה רוטמן את מצע מפלגת הציונות הדתית בנוגע למערכת המשפט הידוע גם בתור תוכנית "חוק וצדק", התכנית כוללת את:
פיצול תפקיד היועץ המשפטי לממשלה ל-3, היועץ המשפטי לממשלה, התובע הכללי ומייצג המדינה בערכאות שיפוטיות.
הקמת גוף ביקורת וחקירה עצמאי על גופי החקירה והתביעה דהיינו: השב"כ, המשטרה ופרקליטות המדינה.
קידום מינויים של פרקליטים בכירים במכרזים חיצוניים
שינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים שיכלול את: נשיא בית המשפט העליון, נשיא בית משפט מחוזי ונשיא בית משפט השלום שימונו על ידי שר המשפטים, 4 נבחרי ציבור מהקואליציה ו-2 נבחרי ציבור מהאופוזיציה.
שימוע ציבורי לשופטי בית המשפט העליון וביטול שיטת הסניוריטי
פסקת התגברות ברוב רגיל
הגבלת זכות עמידה
ביטול עילת הסבירות על החלטות הממשלה, ראש הממשלה והשרים
מחיקת עבירת הפרת האמונים מחוק העונשין
הפיכת לשכת עורכי הדין לוולונטרית
שינוי חוק חסינות חברי הכנסת למצב שהיה לפני 2006 שבו החסינות הוענקה באופן אוטומטי, אלא אם כן החליטה הכנסת להסיר אותה.
תמיכה ב"חוק הצרפתי" שקובע כי ראש הממשלה והשרים לא יחקרו ולא יעמדו לדין במהלך כהונתם, אלא אם כן מדובר בעבירות שיכולות להוות פגיעה חמורה באינטרס הציבורי.
סמוטריץ' תומך ברפורמה המשפטית במערכת המשפט.
עמדותיו > ערבים ישראלים

באפריל 2016, בעקבות דיווחים על הפרדה הנהוגה בבתי חולים רבים בישראל בין יולדות יהודיות לערביות, ולאחר שאשתו התראיינה וסיפרה שלא נעים לה לשהות באותו חדר עם יולדות ערביות או לקבל טיפול ממיילדת ערביה, צייץ סמוטריץ' מספר ציוצים בהם כתב בין השאר: "יש פערים מנטליים ולשני הצדדים יותר נוח להיות עם עצמם", "אשתי ממש לא גזענית, אבל אחרי לידה היא רוצה לנוח ולא את החפלות ההמוניות המקובלות אצל משפחות היולדות הערביות", וכן "יש מלחמה כבר מאה שנה בארץ הזו בין יהודים לערבים ולכן טבעי שאשתי לא תרצה לשכב ליד מישהי שהרגע ילדה תינוק שאולי ירצה לרצוח את התינוק שלה עוד עשרים שנה".
לאחר שמפכ"ל המשטרה קובי שבתאי אמר, בהתייחסו למהומות בלוד, שהן אירעו כחלק מהמהומות בישראל, ושאין חלוקה מצידו בין יהודים וערבים, אלה טרוריסטים משני הצדדים שצריך לטפל בהם, ביקר אותו סמוטריץ: "הבעיה היא שהמפכ"ל יורק בפרצופם של אזרחי ישראל ומדבר כמו מהאו"ם על סימטריה בין שני הצדדים, יש התקוממות לאומנית של ערבי ישראל שמשתפים פעולה כגיס חמישי עם האויבים שלנו בחמאס, אתה צריך לדחוף לוועדת חקירה - למה המפכ"ל מדבר כך? למה לקח כל כך הרבה זמן לגייס כוחות? ערביי ישראל הם אזרחים אבל מה לעשות יש להם הזדהות עם האויב".
ביחס לבעיית הנשק הבלתי-חוקי בציבור הערבי, סבור סמוטריץ ש"אי אפשר להצליח לטפל בתופעה של נשק בלתי חוקי בכלים הרגילים, וחייבים לייצר הגדרה אחרת של המציאות. יש כאן כפירה בריבונות של המדינה וצריך לומר שמדובר במכת מדינה. צריכים כאן מנהיגות ולא לשים פלסטרים ולייצר סט כלים אחר לממשלה".
ב-2021, לאחר הבחירות לכנסת העשרים וארבע, התנגד סמוטריץ' נחרצות להקמת ממשלה בראשות בנימין נתניהו שתישען על הרשימה הערבית המאוחדת בהנהגת מנסור עבאס. התנגדותו של סמוטריץ' הכריעה את הוויכוח הפנימי בגוש הימין בשאלה זו בטרם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש. בין השאר אמר סמוטריץ': "ניסיונות ההלבנה של התנועה האיסלאמית מצד גורמים מסוימים בימין משקפים עיוורון וקוצר רואי מסוכן וחסר אחריות שיביא לאובדן שלטון הימין לעשרות השנים הבאות ולסופה של המדינה היהודית. לא פחות. הסתמכות של הימין על עבאס תהיה פשע, שיביא אולי לעוד כמה שנות שלטון של נתניהו, אבל מיד אחר כך יעביר את השלטון לשותפות שמאל-ערבים להרבה מאוד שנים ולאסון למדינת ישראל". ב-2022 קרא להוציא מחוץ לחוק את המפלגות הערביות הקיימות, שלשיטתו תומכות במאבק מזוין נגד מדינת ישראל, על מנת לפתוח "פתח בחברה הערבית ליסוד הנהגה אזרחית אחרת, שמקבלת את האתוס המכונן של מדינת ישראל כמדינה יהודית ושואפת לשפר את חייהם ורווחתם של אזרחי ישראל הערבים במסגרת המדינה היהודית".
באוקטובר 2021 עורר סערה כשבמהלך נאומו בכנסת הגיב לקריאות ביניים מצד חברי הכנסת מהרשימה המשותפת ומרע"ם במילים "אתם פה בטעות – כי בן-גוריון לא גמר את העבודה ולא זרק אתכם ב--48'. זאת האמת. איתכם אין לי שיג ושיח".
עמדותיו > תחומים נוספים

סמוטריץ' מתח ביקורת על אמצעים חריפים, בהם עינויים, שנקט השב"כ כלפי עצורים בחשד של מעורבות בהצתת בית משפחת דוואבשה בדומא וכלפי בני קהילתם, ושלל את הגדרת המעשה כפעולת טרור. הוא כתב: "טרור הוא רק אלימות שמפעיל אויב במסגרת מלחמה נגדנו ורק הוא מצדיק נקיטת צעדים חריפים שמקומם לא יכירם במציאות רגילה. כל השאר זה פשע חמור, פשע נאלח, פשע לאומני, אבל לא טרור. בכל השאר מטפלים במגוון הכלים הרחב שמעמיד ההליך הפלילי. הרצח בדומא, עם כל חומרתו, הוא לא אירוע טרור."
סמוטריץ' התנגד ל'חוק ההדחה', המעניק יכולת לחברי הכנסת להדיח ח"כ מכהן ללא צורך באישור בג"ץ, שמטרתו הייתה להדיח את חברת הכנסת חנין זועבי. באוקטובר 2016, לאחר דרישת נציגי ארגון בצלם מחברי האו"ם לנקוט בסנקציות נגד ישראל, קרא יו"ר הקואליציה, דוד ביטן, לשלול את אזרחותו של מנכ"ל הארגון, חגי אלעד. סמוטריץ' התנגד לצעד זה בנימוק שהוא אנטי דמוקרטי.
במרץ 2017 קרא סמוטריץ' לישיבות ולמכינות לעכב את גיוס תלמידיהם לצה"ל במחזור גיוס אחד, על-מנת להפעיל לחץ על הצבא על רקע סוגיית השירות הקרבי המשותף ושילוב נשים בתפקידי לחימה בצה"ל. על רקע סוגיה זו אמר סמוטריץ' בינואר 2018 כי "בסופו של יום יש מקצועות ותפקידים בחיים שמתאימים לגברים, ויש מקצועות שמתאימים לנשים – כך הקב"ה ברא את העולם, כך טוב לעולם".
חיים אישיים

סמוטריץ' נשוי לרויטל, ולהם שבעה ילדים. הם מתגוררים בשכונת גבעת רש"י בהתנחלות קדומים שבמחוז יהודה ושומרון.
שופט (תואר)

שופט (ברבים שופטים) הוא תוארם של מנהיגים פוליטיים, צבאיים ומשפטיים במספר תרבויות ושפות שמיות עתיקות, הנובע מהשורש "ש־פ־ט", שמשמעו "לדון".
ביהודה וישראל

בתנ"ך, השופטים היו מנהיגים שקמו מתוך השבטים בשעת סכנה הדדית כדי להביס אויבים זרים.
בפיניקיה ומושבותיה

בערי המדינה העצמאיות השונות שהיוו את פיניקיה ובמושבותיה הפוניות במערב הים התיכון, השופט (בכתיב חסר פיניקי: 𐤔𐤐𐤈) היה תפקיד שלטוני.
יוסף בן מתתיהו כתב שבשלב מסוים לאחר מלוכת מלכים על צור, עבר השלטון בצור לשופטים (δικασταὶ) לשבע שנים ושלושה חודשים, והוא פרט את שמותיהם; בשנה השביעית חזר השלטון למלוכה. בטקסטים הבבליים מתועדת מרידה בצור בין חודש אב שנת 41 לנבוכדראצר עד חודש תשרי שנת 42 לנבוכדראצר, כלומר יולי 564 עד ספטמבר 563 לפנה"ס, תאריכים תואמים לשנים אליהן מתוארכת החלפת המלוכה בשופטים, כך שהחלפה זאת נעשתה כנראה כענישה על מרד שנעשה תחת מוסד המלוכה. בצידון, התואר מוכר (גם כן בצורתו היוונית, δικαστὴν) מכתובת דיוטימוס, המוקדשת לשופט צידוני שניצח במשחקים הנמאים; גם בצידון המעבר לשופטים התרחש, ככל הנראה, לאחר ביטול המלוכה.
התפקיד דמה למגיסטראט בקרתחדשת ובערים הפוניות הרבות שהושפעו ממנה. בערים הפוניות, התפקיד גילה מספר נקודות דמיון לקונסול הרומי: הם היו אחראים על כינוס הסנאט, ניהולו ועריכת סדר יומו, תפקדו כשופטים בדין, ולפחות בחלק מהמקומות היו נבחרים לשנה ונתנו לאותה שנה את שמה (אנ').
המלה נקלטה היטב גם בלטינית של האימפריה הרומית, לרוב בצורה sufes (או suffes), ככל הנראה בשל המגע הרב בין הרומאים לפוניים, הן במסחר והן במלחמות.
ראו גם

תקופת השופטים האתיופית
הערות שוליים

↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, 1.21 (ראו במקור היווני ובתרגום לעברית)
↑  Stefan Zawadzki, Nebuchadnezzar and Tyre in the Light of New Texts From the Ebabbar Archives in Sippar, Eretz-Israel 27, 2003, עמ' 278*–279*
↑  E. Bikerman, "Sur une inscription agonistique de Sidon", en: Mélanges syriens offerts à Monsieur René Dussaud, tome premier, Geuthner, 1939, pp. 97–98
↑  Brenda Bell, Roman Literary Attitudes to Foreign Terms and the Carthaginian 'Sufetes', Acta Classica 32, 1989, עמ' 31
↑  Brenda Bell, Roman Literary Attitudes to Foreign Terms and the Carthaginian 'Sufetes', Acta Classica 32, 1989, עמ' 33
↑  Brenda Bell, Roman Literary Attitudes to Foreign Terms and the Carthaginian 'Sufetes', Acta Classica 32, 1989, עמ' 30–33
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כתובת הסף מצור, המציינת שמות של כמה שופטים מהעיר
כתובת דו־לשונית לטינית ופונית מתיאטרון לפטיס מגנה (KAI 121), ובה מופיע התואר שופט (SVFES בלטינית, "שפט" בפונית)
לייז'

ערך זה עוסק בעיר בבלגיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
לייז'  (בצרפתית: Liège, אך עד 1946 נכתב השם Liége; בהולנדית Luik; בגרמנית Lüttich; בוולונית Lidje) היא עיר גדולה בבלגיה. העיר היא בירת המחוז הקרוי באותו שם (מחוז לייז'), וממוקמת בעמק נהר המז (Meuse ובהולנדית Maas), במקום בו הוא מתמזג עם נהר האורת (Ourthe). העיר מדורגת שלישית בגודל האוכלוסייה בבלגיה, והיא העיר דוברת הצרפתית המאוכלסת ביותר במדינה.
אוכלוסייה

נכון לתאריך 1 בינואר 2005 מנתה אוכלוסיית לייז' 185,574 איש בצפיפות ממוצעת של 2,675 איש לקמ"ר. אוכלוסיית לייז' רבתי מנתה כ-600,000 איש.
לייז' היא המרכז התרבותי של ולוניה ורוב תושביה דוברי צרפתית. בעיר גם קהילה גדולה של מהגרים מאיטליה (ראשית המאה ה-20) וכן מהגרים חדשים יותר מארצות אחרות, בעיקר מאפריקה.
שדה תעופה

נמל התעופה לייז' ממוקם בבירסט כמה קילומטרים ממערב לעיר. זהו הציר העיקרי למסירת מטענים באירופה ובשנת 2011 היה שדה התעופה ה-33 העמוס ביותר בעולם.
נמל ימי

נמל לייז' הממוקם על נהר מיוז, הוא הנמל השלישי בגודלו באירופה. כולל קישורים לאנטוורפן ולרוטרדם דרך תעלותיו.
רכבת

לייז' מקושרת באמצעות רכבת ישירה עם שאר חלקי מערב אירופה. שלוש התחנות העיקריות שלה הן תחנת הרכבת לייז'-גילינס, לייז' ג'ונפוס, ולייז'-פאלאס. בתחנות אלו מופעלים קווים ישירים לקלן, פרנקפורט ופריז.
כבישים

לייז' מקושרת באמצעות מספר כבישים מהירים, כולל הכבישים האירופיים E25, E411, כביש E40, ו-E313.