stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האחיין שלי בנץ
דמויות > דמויות נוספות

גרי גדרון (שרון טייכר) – מנהל בית ספר "נקניקי גולדה" ואויב של ורד עוד מימי עבודתם במשטרה. משתף פעולה עם פולי בעונה השנייה כדי לקבל את משרת מנהל בית הספר בגיריונית.
תת-נשמן ניב בר-נור (איתי זבולון;עונה 2) – חוקר על-טבעי במחלקה לכוחות-על וחיות כיס במשטרת ישראל. החבר הטוב ביותר של יוני מהיסודי. מתחזה למורה לאזרחות. חושד שיש פעילות על-טבעית בבית הספר וחוקר תלמידים החשודים בעיניו.
גזבר העירייה (דרור ויידמן) – גזבר עיריית נס ציונה. מופיע בפרקים מעטים בעונות 3-1 ותפקידו לבקר את בית הספר.
איתי הרמן (בתפקיד עצמו;אורח בעונה 1) הצ'ייסר. מפסיד לליטל בתחרות ידע.
גלית דהן (קול בלבד) – אימה של יולי. השרה לביטחון הפנים שאינה נוכחת בחייה של יולי. ורד מנסה להתחבב עליה, ועקב כך נותנת ליולי יחס מועדף.
רב-נשמן קוליש (יניב לוי;עונות 3-2) – המפקד של ניב במחלקה לכוחות על וחיות כיס.
ג'ון השלד – שלד ממגמת ביולוגיה שיולי מתחברת איתו עד שהוא הופך להיות יותר פופולרי ממנה. בפרקים אחרים משוטט בבית הספר. כמו כן מופיע גם בתוכנית האירוח שמלווה להאחיין שלי בנץ, "האולפן שלי בנץ".
אסף ליברמן (בתפקיד עצמו) – מגיש חדשות בכאן 11.
נועה קירל (בתפקיד עצמה;אורחת עונה 2) – בת דודתה של אלה-בל.
ערן בירן (בר ברימר;אורח עונה 2) – האקס החתיך של ניצן.
נמרוד 9000 (דיבוב: דן מסר;אורח עונה 2) – בינה מלאכותית שבנץ הופך למרושעת. מתמרן את ניצן לחבר אותו לאינטרנט ובכך מנסה להשתלט על העולם, אך בנץ ומאיר מצליחים לעצור אותו ברגע האחרון.
יניב (גיא מזיג;אורח עונה 2) – ממציא משחק הקלפים "יניב". נינוח ורגוע.
דמויות > חיות

הנרייטה – החתולה של יוני. קרויה על שם הנרייטה סאלד.
עורב – העורב של בנץ, שמעביר באמצעותו משלוחים שונים.
ירמי האוגרונאוט – אוגר שנספה בתאונת חללית שנוצרה על ידי מגמת ספרות.
חולד – גר בחצר של ניצן. ניצן מזכירה אותו במהלך העונה הראשונה.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | שודרה לראשונה בישראל ישראל> הפרק הראשון | שודרה לראשונה בישראל ישראל> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 21 | 28 בנובמבר 2021 | 29 בדצמבר 2021 |
|  | 2 | 20 | 30 באפריל 2023 | 31 במאי 2023 |

↑  כולל פרק ספיישל מאחורי הקלעים
ביקורות

הביקורות לסדרה היו חיוביות. ניר וולף מ"ישראל היום" כתב כי "האחיין" אמנם לא המציאה את הגלגל. גם היא בנויה על בסיס שבלונה רגילה של סדרות נעורים, ועדיין היא נעימה ושנונה, משוחקת ומבוימת טוב יותר ממרבית סדרות הז'אנר (וגם מחלק נכבד מהסדרות למבוגרים)".
נדב מנוחין מוואלה! כתב על הסדרה כי "האחיין שלי בנץ" היא כל מה שאפשר לבקש מסדרה קומית: פרועה, אינטליגנטית ואפילו חתרנית לפרקים, שתצחיק גם מבוגרים. בפרקים קצרים, כיפיים ברוחם ומטופשים במידה, גיבוריה מדברים לנוער בגובה העיניים ומפרקים את המערכת החברתית של התיכון דרך העיניים של האאוטסיידרים".
פרקים > עונה ראשונה

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק | תאריך שידור בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | העסקה | 28 בנובמבר 2021 |
| 2 | 2 | אחיין מהגיהנום | 29 בנובמבר 2021 |
| 3 | 3 | מסיבת יולי | 30 בנובמבר 2021 |
| 4 | 4 | יוני הרשע | 1 בדצמבר 2021 |
| 5 | 5 | גוליית | 5 בדצמבר 2021 |
| 6 | 6 | הצביעו יוני | 6 בדצמבר 2021 |
| 7 | 7 | החשיפה של יולי | 7 בדצמבר 2021 |
| 8 | 8 | המלחמה הקרה | 8 בדצמבר 2021 |
| 9 | 9 | יום הורים | 12 בדצמבר 2021 |
| 10 | 10 | בוקר כישרונות | 13 בדצמבר 2021 |
| 11 | 11 | מוקדמות המוריםפיאדה | 14 בדצמבר 2021 |
| 12 | 12 | מזל טוב נטע | 15 בדצמבר 2021 |
| 13 | 13 | פורים סוף סיפור | 19 בדצמבר 2021 |
| 14 | 14 | הצד האפל של יוני | 20 בדצמבר 2021 |
| 15 | 15 | על בגרויות ונקניקים | 21 בדצמבר 2021 |
| 16 | 16 | זו לא שבת בלי ג'חנון | 22 בדצמבר 2021 |
| 17 | 17 | בנציאו ויוליה | 26 בדצמבר 2021 |
| 18 | 18 | תפוח הידע | 27 בדצמבר 2021 |
| 19 | 19 | המשפט חלק א' | 28 בדצמבר 2021 |
| 20 | 20 | המשפט חלק ב' | 29 בדצמבר 2021 |
| 21 | 21 | מאחורי הקלעים | 30 בדצמבר 2021 |
פרקים > עונה שנייה

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק | תאריך שידור בישראל ישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 22 | 1 | כיתה י"א | 30 באפריל 2023 |
| 23 | 2 | שעת שלד | 1 במאי 2023 |
| 24 | 3 | יום כדור הארץ | 2 במאי 2023 |
| 25 | 4 | הריוני | 3 במאי 2023 |
| 26 | 5 | הקבוצה של ליטל | 7 במאי 2023 |
| 27 | 6 | תיבת תומי | 8 במאי 2023 |
| 28 | 7 | אני רואה מנהלים | 9 במאי 2023 |
| 29 | 8 | יולי קיסר | 10 במאי 2023 |
| 30 | 9 | נמרוד 9,000 | 14 במאי 2023 |
| 31 | 10 | בחזרה לבגרויות חלק א' | 15 במאי 2023 |
| 32 | 11 | בחזרה לבגרויות חלק ב' | 16 במאי 2023 |
| 33 | 12 | וי הזהב של יולי | 17 במאי 2023 |
| 34 | 13 | השטן יוני | 21 במאי 2023 |
| 35 | 14 | בנץ-מצווה | 22 במאי 2023 |
| 36 | 15 | אוניברסיטת בגיריונית | 23 במאי 2023 |
| 37 | 16 | יניב לנצח | 24 במאי 2023 |
| 38 | 17 | מסיבת פריג'מות | 28 במאי 2023 |
| 39 | 18 | תחקור ליל שבועות | 29 במאי 2023 |
| 40 | 19 | המחליפה של נטע | 30 במאי 2023 |
| 41 | 20 | בנציפר השד | 31 במאי 2023 |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | הסדרה הקומית של השנה | האחיין שלי בנץ | זכייה |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן ראשי בסדרת נוער | דניאל קורן | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית ראשית בסדרת נוער | נועה כהן | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן אהוב בסדרת נוער | יהודה בוחבוט | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן אהוב בסדרת נוער | אמיר זרד | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית אהובה בסדרת נוער | נועה אסטנג'לוב | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית אהובה בסדרת נוער | אמה אלפי | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית אהובה בסדרת נוער | גיתית פישר | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה במשחק | אורי ורד | זכייה |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה במשחק | אליס ז'אנו | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | סדרה קומית | האחיין שלי בנץ – עונה 1 | זכייה |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית | אבי גרייניק | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית | אורי ורד | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית | עומר עציון | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית | גיתית פישר | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית | נועה אסטנג'לוב | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | הבימוי הטוב ביותר בסדרה קומית | דן מסר | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | התסריט הטוב ביותר בסדרה קומית | דרור ויידמן, ברק כהן, מתן בלומנבלט, מאיה סובול, איל אפטר, לילך ברנע לשם, הדר תדמור | זכייה |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | עריכת התמונה הטובה ביותר | ניר כהן, דניאל דור, נוהר חסין, אורי בירגר | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | הצילום הטוב ביותר | רועי גלוסקא | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | הניהול האמנותי הטוב ביותר | נריה בן ארי | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | הליהוק הטוב ביותר | ענבר דוד | זכייה |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | האיפור הטוב ביותר | מאיה לוי שמאי | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | עיצוב הפסקול הטוב ביותר | קובי ניסים | זכייה |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | עיצוב התלבושות הטוב ביותר | יפעת כנפי | מועמדות |
ראו גם

המלאך השומר שלי
הערות שוליים

↑  הכרזה על עליית הסדרה, בעמוד האינסטגרם של כאן חינוכית, 4 בנובמבר 2021
↑  פרסום כאן חינוכית ברשתות החברתיות על הרחבת הסדרה
↑  שני פרקים אלו היו מחווה לסרטי "בחזרה לעתיד".
↑  ניר וולף, שטן על הזמן: "האחיין שלי בנץ" היא סדרת נוער שנונה, באתר www.israelhayom.co.il
↑  נדב מנוחין‏, אתם כנראה לא מכירים אותה, אבל זו הסדרה הכי מצחיקה בטלוויזיה, באתר וואלה, 20 בדצמבר 2021
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2021: ילדי בית העץ | פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער – סדרה קומית   2022–2023: האחיין שלי בנץ  | הבא: |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2020–2021: קופה ראשית | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - הסדרה הקומית של השנה   2022: האחיין שלי בנץ  | הבא: |
קבינט המלחמה (ישראל)

| --- | --- |

ישיבת קבינט המלחמה עם מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן, נובמבר 2023
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 תחום שיפוט:  ישראל 
 סוכנות אם:  ממשלת ישראל, הקבינט המדיני-ביטחוני
 תאריך הקמה:  11 באוקטובר 2023
 תאריך פירוק:  17 ביוני 2024
 ממשלה:  ממשלת ישראל השלושים ושבע
 ראש:  ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו
 
קבינט המלחמה של ישראל היה קבינט מלחמה מצומצם שהוקם ב-11 באוקטובר 2023 בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל, לאחר שמפלגת האופוזיציה המחנה הממלכתי נכנסה לממשלת חירום עם ממשלת ישראל השלושים ושבע בראשות הליכוד. הרכב הקבינט שונה עם פרישתה של המחנה הממלכתי מהממשלה ב-9 ביוני 2024, וב-17 ביוני בוטל הקבינט על פי החלטת ראש הממשלה בנימין נתניהו.
קבינט המלחמה הורכב משלושה חברים ושלושה משקיפים: החברים בו היו ראש הממשלה נתניהו, שר הביטחון יואב גלנט, ויו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ שצורף לממשלה כשר בלי תיק. שלושת המשקיפים בקבינט היו הרמטכ"ל לשעבר גדי איזנקוט מהמחנה הממלכתי, גם הוא שר בלי תיק, יו"ר מפלגת ש"ס אריה דרעי, והשר לעניינים אסטרטגיים רון דרמר, עצמאי המזוהה עם הליכוד. לאחר פרישת המחנה הממלכתי שונה הרכב הקבינט וכלל את נתניהו, גלנט, דרעי, דרמר וראש המטה לביטחון לאומי צחי הנגבי.
רקע > רקע ביטחוני

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי. בעקבות מתקפת הפתע הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל, שמטרתה החזרת החטופים ומיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה.
רקע > רקע פוליטי

ב-17 במאי 2020 קיבלה ממשלת ישראל השלושים וחמש את אמונה של הכנסת העשרים ושלוש. הממשלה, ממשלת אחדות לאומית, הוקמה לאחר משבר פוליטי חמור בו נערכו שלוש מערכות בחירות בתוך כשנה וחצי ללא ניצחון לגוש מסוים. כמו כן, הקמת הממשלה הושפעה מהתפרצות מגפת הקורונה בישראל.
הממשלה הוקמה כממשלת חילופים, בה כיהן בנימין נתניהו מהליכוד, מנהיג מחנה הימין, כראש הממשלה, ובני גנץ מכחול לבן, מנהיג מחנה המרכז-שמאל, היה ראש הממשלה החלופי ושר הביטחון. החילוף ביניהם היה אמור להתבצע ב-17 בנובמבר 2021, אך הממשלה התפרקה בעקבות פיזור הכנסת ב-23 בדצמבר 2020, לאחר ששר האוצר ישראל כ"ץ לא הגיש את תקציב המדינה לשנה זו, בניגוד להסכם הקואליציוני בין הליכוד וכחול לבן. שני הצדדים האשימו האחד השני: גנץ האשים את נתניהו שלא הגיש את התקציב בכוונה להפיל את הממשלה ולא לתת לגנץ לכהן כראש הממשלה, ואילו נתניהו האשים את גנץ בקיום "אופוזיציה בתוך הקואליציה".
היריבות בין השניים החריפה לאחר פירוק הממשלה, והמשיכה גם בתקופת ממשלת ישראל השלושים ושבע, שהושבעה ב-29 בדצמבר 2022. הסיבה העיקרית למתיחות בין האופוזיציה והקואליציה הייתה חקיקת הרפורמה המשפטית שהוביל שר המשפטים יריב לוין וגררה התנגדות נרחבת מצד האופוזיציה, שלוותה במחאה נגד הרפורמה המשפטית ונגד הממשלה עצמה.
משא ומתן להקמת ממשלת חירום

יושבי הראש של כל סיעות האופוזיציה הציוניות (ראש האופוזיציה ויו"ר יש עתיד יאיר לפיד, יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ, יו"ר ישראל ביתנו אביגדור ליברמן ויו"ר מפלגת העבודה הישראלית מרב מיכאלי) הודעה משותפת המביעה גיבוי מלא לצה"ל, והכריזו כי "בימים כאלה אין בישראל אופוזיציה וקואליציה". בעקבות פרוץ המלחמה עלתה דרישה לממשלת אחדות לאומית מגורמים רבים בפוליטיקה הישראלית.
כבר ביום מתקפת הפתע קרא יאיר לפיד להקמת ממשלת אחדות "מקצועית ומצומצמת שתנהל את המערכה" וטען ש"בהרכב הקיצוני והלא מתפקד של הקבינט הנוכחי אי אפשר לנהל מלחמה". בדבריו התכוון לפיד לבצלאל סמוטריץ' מהציונות הדתית ואיתמר בן גביר מעוצמה יהודית, שנחשבים בעיני חלק מהציבור לימין רדיקלי. בני גנץ, לעומת זאת, לא הציג את הוצאתם של השניים מהממשלה כתנאי להצטרפותו, אך דרש הקמת קבינט מלחמה מצומצם, כפי שהמליצו ועדת וינוגרד וועדת עמידרור. נתניהו הצהיר שהציע ללפיד ולגנץ כניסה לממשלת חירום רחבה, בדומה לממשלת ישראל השלוש עשרה בראשות לוי אשכול, אליה הצטרף מנחם בגין כיו"ר גח"ל ערב מלחמת ששת הימים.
ב-10 באוקטובר החליטו ראשי מפלגות הקואליציה להסמיך את נתניהו להקמת ממשלת אחדות, זאת על אף דיווחים לפיהם השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר התנגד להקמתה בשל דרישת גנץ להקמת קבינט המלחמה המצומצם. למחרת הכריזו גנץ ונתניהו על הקמת ממשלת האחדות.
אישור הכנסת

הקמת קבינט המלחמה אושרה בכנסת ב-12 באוקטובר 2023. חברי הכנסת הצביעו ברוב של 66 מול 4 (כולם מחד"ש-תע"ל) לאשר את צירופם לממשלה של חמישה שרים בלי תיק מהמחנה הממלכתי: גנץ, גדי איזנקוט, גדעון סער, חילי טרופר ויפעת שאשא-ביטון, והם הושבעו לתפקיד. גנץ, איזנקוט, סער וטרופר נכנסו כחברים לקבינט המדיני-ביטחוני, ואילו שאשא-ביטון הוכנסה כמשקיפה.
במסגרת ההסכם על הקמת הממשלה הסכימו נתניהו וגנץ להקפיא את כל החקיקה החדשה שאינה קשורה למלחמה או למצב החירום שנוצר בעקבותיה, לרבות הרפורמה המשפטית השנויה במחלוקת, וכן הוחלט כי קבינט המלחמה יתכנס לפחות אחת ל-48 שעות. לקבינט המלחמה יש סמכות "לעדכן, לפי הצורך, יעדים צבאיים ואסטרטגיים לסכסוך", אך החלטותיו כפופות לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני.
ב-14 באוקטובר הודיע הליכוד כי מפלגת ישראל ביתנו בראשות אביגדור ליברמן הסכימה להצטרף לממשלת החירום. עם זאת, מאוחר יותר באותו היום הכחיש ליברמן את ההצהרה ואמר כי ההצעה להצטרף לקבינט הביטחוני אינה מספקת, והוא דורש לשבת בקבינט המלחמה המצומצם. הוא הצהיר כי מפלגתו "תתמוך גם מבחוץ כשהמטרה היא לחסל את חמאס", אך אין לו כוונה "להיות השר ה-38 בממשלה ולשמש עלה תאנה".
חברי קבינט המלחמה

| סטטוס | חבר | חבר | סיעה | סיעה | תפקיד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יושב ראש |  | בנימין נתניהו |  | הליכוד | ראש ממשלת ישראל |
| חבר |  | יואב גלנט |  | הליכוד | שר הביטחון |
| חבר |  | בני גנץ |  | המחנה הממלכתי | שר בלי תיק |
| משקיף |  | רון דרמר |  | עצמאי מטעם הליכוד | השר לעניינים אסטרטגיים |
| משקיף |  | גדי איזנקוט |  | המחנה הממלכתי | שר בלי תיק |
| משקיף |  | אריה דרעי |  | ש"ס | חבר הכנסת |
יושב ראש מפלגת ש"ס אריה דרעי השתתף לעיתים בישיבות הקבינט, זאת על אף שפוטר מתפקידו כשר ב-22 בינואר 2023, בעקבות בג"ץ שיינפלד נגד הכנסת.
שינוי הרכב ופירוק

ב-13 במאי 2024 התפצלה מפלגת תקווה חדשה בראשות גדעון סער מסיעת המחנה הממלכתי, ולאחר שלא קיבלה ייצוג בקבינט המלחמה פרשה מהממשלה. בכך נשארה הממשלה עם רוב של 72 חברי כנסת.
ב-18 במאי הציב חבר קבינט המלחמה ויו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ אולטימטום לראש הממשלה בנימין נתניהו, לפיו על הממשלה לגבש תוכנית להשגת שש מטרות: השבת החטופים, מיטוט חמאס ופירוז רצועת עזה, קביעת חלופה שלטונית, השבת תושבי הצפון לביתם עד 1 בספטמבר, קידום נורמליזציה עם ערב הסעודית ואימוץ מתווה לגיוס בני ישיבות. גנץ הכריז כי אם לא תגובש תוכנית כזו עד 8 ביוני הוא יפרוש מהממשלה. גנץ קבע מסיבת עיתונאים לערב 8 ביוני, אך דחה אותה בעקבות שחרור ארבעת החטופים במבצע ארנון. למחרת הוציא הודעה לעיתונות ובה הודיע על פרישת מפלגתו מהממשלה.
ב-13 ביוני נערכה ישיבת הקבינט הראשונה בהרכבו החדש, הכולל את נתניהו, גלנט, דרעי, דרמר וראש המטה לביטחון לאומי צחי הנגבי. ב-16 ביוני פירק ראש הממשלה בנימין נתניהו את קבינט המלחמה בטענה שאין הצדקה להמשך קיומו לאחר פרישת גנץ מהממשלה.
ביקורת

יושב ראש האופוזיציה יאיר לפיד ממפלגת יש עתיד טען כי לא הצטרף לממשלה בשל המבנה שלדבריו "לא יוכל לעבוד". הוא טען כי בשני הקבינטים (קבינט המלחמה המצומצם והקבינט המדיני-ביטחוני המורחב), "המסוכסכים ביניהם", יש לנתניהו רוב אוטומטי, וגנץ ואיזנקוט יוכלו לייעץ אך לא לקבל החלטות. הוא הציב את הסדרת הסמכויות בין שני הקבינטים כתנאי לכניסתו לממשלה, והכריז הקבינט כי המדיני-ביטחוני לא יעיל ולא ניתן לקבל בו החלטות.
שרים בקבינט המדיני-ביטחוני טענו כי הקבינט המורחב משמש חותמת גומי להחלטות קבינט המלחמה המצומצם, ואין לו השפעה ממשית על ניהול המלחמה.
רפאל נתן נטע רבינוביץ

| --- | --- |

 לידה:  1835 זאגר, ליטא 
 פטירה:  1888 (בגיל 53 בערך) קייב, האימפריה הרוסית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 תקופת הפעילות:  ?–1888 
 חיבוריו:  דקדוקי סופרים 
 
 חתימה:   
 
רפאל נתן נטע רבינוביץ (בכתיב שנהג בזמנו: ראבינאָוויטץ; בכתב לטיני: Raphaelo Nathan Nata Rabbinovicz (תקצ"ה, 1835 – כ"ד בכסלו תרמ"ט, 28 בנובמבר 1888) היה רב, פילולוג, חוקר כתבי היד של התלמוד ובעל "דקדוקי סופרים" הנודע (תרכ"ח-1867–תרנ"ז-1897).
דקדוקי סופרים

דקדוקי סופרים (דק"ס) הוא כאמור הפרויקט לו הקדיש רבינוביץ כמחצית מחייו ולמעשה את מרבית חייו הבוגרים. המדובר בסדרת ספרים שהוציא רבינוביץ, לאחר שהשווה בין כתב יד שבספרייה הממלכתית של מינכן, משנת 1342, והוא כתב היד השלם היחיד של כל התלמוד הבבלי ששרד ויד צנזורים נוצרים לא נגעה בו, ובין דפוסים ראשונים של משניות, גמרא, עין יעקב, וכתב יד נוסף של התלמוד, כתב יד פריז, ובהמשך גם כתבי יד נוספים של התלמוד, כגון כתב יד בודליאנה (אוקספורד), כתב יד המוזאון הבריטי (לונדון), כתב יד פארמה ועוד.
תחילה ביקש להוציא לאור את כתב היד. בשנת תרכ"ה, כשנתיים לאחר שניגש לראשונה למלאכה, סיים להעתיק את כתב היד ולהכינו לדפוס, אולם בעצת הרב נתנזון ורבנים אחרים החליט לדחות את הוצאתו לאור כדי להשוותו לכתבי יד ולנוסחים אחרים. אלא שלא הסתפק רק במלאכת השוואת הנוסחים והוסיף הערות והסברים על כל שינוי חשוב בנוסח. לבסוף, בשנת ברכו"ת (תרכ"ח), הוציא לאור את הכרך הראשון של דק"ס לברכות (עם תוספות). עד שנת תרמ"ו הוציא לאור 15 כרכים של הדק"ס, אולם לא הספיק לסיים את מלאכת השוואת הנוסחים על כל מסכתות התלמוד. לאחר שנפטר, יצא לאור כרך 16 לחולין, שרבינוביץ כבר הכינו להדפסה, על ידי הרב חנוך עהרענטרייה (ארנטרוי).
על אף שהיה ידוע כבר לפני כן כעילוי, הקנה לו פרסום הדק"ס שם עולמי, הן בעולם הישיבות והן במחקר האקדמי, ואף בקרב חוקרים לא יהודים.
מאמר על הדפסת התלמוד

מאמר על הדפסת תלמוד, המתאר ומפרט את תולדות הדפסת התלמוד על כל מהדורותיו, הוא ספר ידוע נוסף של רבינוביץ. תחילה חיברו רבינוביץ כהקדמה לפרויקט דק"ס, ולפיכך צורף לכרך הראשון של דקדוקי סופרים ברכות, משנת תרכ"ח, עמ' 41–73 (מיד לאחר תיאור כתב יד מינכן). בשנת תרל"ז הופיעה מהדורה חדשה ומעודכנת מאת המחבר, שצורפה לדק"ס כרך שמיני. בשנת תשי"ב, הוציאוֹ פרופסור הברמן, בספר נפרד, במהדורה מתוקנת, מוערת ומעודכנת, ובשנת תשס"ו, יצאה מהדורת צילום למהדורת הברמן.
החיבור מתאר בפרוטרוט את סדר הדפסת התלמוד מראשית הדפסת מסכת ברכות עם פירוש רש"י, בעיר שונצין, במדינת לומבארדיאה, בשנת רמ"ד, ועד למהדורת למברג, שיצאה לאור בשנת תרל"ז. בין יתר המידע המובא בספר ניתן למצוא את שמות המסכתות שהודפסו, מקום ההדפסה ושנת ההוצאה לאור, איכות ההדפסה, ההבדלים העקרונים בין הדפוסים השונים, שמות המפרשים למסכתות, שמות נותני ההסכמות וההסכמות, הצנזורה הנוצרית לחלק מהמסכתות, הצנזורה הפנימית של חלק מהמדפיסים (עוד בטרם הגישו את המהדורה לצנזורה הנוצרית), הגזירות שהוטלו על המסכתות, שמות המביאים לדפוס, שמות המגיהים, ההקדמות של המעורבים בתהליך ההדפסה וגורלם, והערות נוספות שרבינוביץ מצא לנכון להוסיף.
עם צאתו הוכרה חשיבותו הרבה, על ידי חוקרי תלמוד, ביבליוגרפים והיסטוריונים, וברור היה כי חרג מעבר למטרה שלשמה נכתב. רבינוביץ לא רק כתב הקדמה לדק"ס, על הדפסת התלמוד, אלא חיבר ספר יסוד של הביבליוגרפיה העברית, המהווה גם "מעין תולדות הדפוס העברי בזעיר אנפין". ודוק, אין מדובר בביבליוגרפיה רגילה, אלא "חתך עמוק בנסיבות החיצוניות והפנימיות לשוני הנוסחאות בין דפוס לדפוס... יותר משהוא (רבינוביץ) מבקש לפרט ולתאר הוא בוחן ואף חורץ משפטו הטוב או הקשה על המהדורות השונות והמרובות של הש"סים במשך הדורות. עיון זה שהעמידו על הצורך בנוסח מתוקן ככל האפשר של התלמוד, הביא בסופו לספרו המפואר 'דקדוקי סופרים' ול'מאמר'. שניהם משלימים איש את רעהו. שעה ש'דקדוקי סופרים' מביאים לפי סדר הגמרות את כל השינויים, בעיקר לפי כתבי יד ודפוסים עתיקים, אין 'המאמר' אלא סיפור דראמאטי לקורותיהם של שינויים אלה ואף לנסיבותיהם".
רשימת ספריו וחיבוריו > ספרים וחיבורים שכתב

קונטרס עלים למבחן מספר "דקדוקי ספרים", נוסח הגמרא, נוסח הכ"י, צילום ליטוגרפיה מכתב יד המחבר, מינכען, חמו"ל, כ"ג מנחם אב, תרכ"ד.
ספר דקדוקי סופרים כולל נוסחאות וגרסאות הנמצאות בתלמוד כתב יד משנת ק"ג לאלף הששי, המונח בעיר מינכען בעקד הספרים אשר לממלכת בייערן, השונות מנוסחאות התלמוד המצוי בידינו בדפוס, עם הגהות נקראות דברי סופרים, כוללים נוסחאות שונות מגמרא, כתב יד הנמצא בעקד ספרי הקיסר בפריז ומדפוסים הראשונים מגמרא משניות ועין יעקב, והערות לברר את הנוסחא הישרה על פי דברי הראשונים וע"פ שקול הדעת הישר, 16 כרכים, כרך א', מינכען: דפוס היינריך רעסל ק. האף-בוכדרוקער, תרכ"ח; כרך ב', דפוס היינריך רעזל (ע. הובער) ק האף-בוכדרוקער, תרכ"ט; כרכים ג'–ח', מינכן: דפוס ע. הובער ק. האף-בוכדרוקער, תר"ל–תרל"ז; כרך ט', מגנצא, דפוס יואל בריל, תרל"ח; כרכים י'–ט"ו: מינכען: דפוס ע. הובער האף-בוכדרוקער, תרל"ו–תרמ"ו; כרך ט"ז, פרעמישלא: תרנ"ז (מהדורת צילום, 15 כרכים [גם: 12 כרכים], ניו יורק: דפוס גראס אונד ווייס, תש"ך; מהדורה צילום של מינכן, עם הוספות חדשות, 2 כרכים, ניו יורק: מ"פ פרעס אינק, תשל"ז-1976; מהדורת צילום ממוזערת, 16 חלקים, ירושלים: אגוד מחברים, תשמ"ט; מהדורת צילום, 12 חלקים, ירושלים: אור החכמה, תשס"ב).
קונטרס מורה המורה, להשיב על דברי הקונטרס מורה דרך מהרב החריף ובקי מו"ה דוב בער צאמבער נ"י, מינכען: ע’ הובער, תרל"א (מהדורת צילום, נכרך עם יום-טוב ליפמן צונץ, תולדות רש"י, ירושלים: מקור, תשל"א).
הערות ותקונים, לספר עיר הצדק, תולדות רבני עיר קראקא (ליחיאל מתתיהו צונץ), ליק: 1875.
מאמר על הדפסת התלמוד, אן נדפס ומתי וכמה פעמים וכיצד נדפס ואיך נשתלשל מדפוס לדפוס משנת רמ"ד שהוחל הדפסתו עד שנת תרל"ז שאנו עומדים בה היום, מינכען: דפוס ע. הובער, תרל"ז (נוסח ראשון של המאמר הודפס בשנת תרכ"ח, כהקדמה לכרך א' של ספר דקדוקי סופרים, מינכען: דפוס ע. הובער ק. האף-בוכדרוקער, תרכ"ח, עמ' 41–73; מהדורה מלאה של המאמר הודפסה גם בספר דקדוקי סופרים, כרך ח', מינכען: תרל"ז; מהדורה חדשה, הובאה לבית הדפוס עם תיקונים, השלמות ומפתחות של א. מ. הברמן, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ב; מהדורת צילום של מהדורת הברמן יצאה לאור בירושלים: מוסד הרב קוק, תשס"ו).
רשימת ספריו וחיבוריו > ספרים שההדיר

ספר שאלות ותשובות, מהר"ם בר ברוך מהנשר הגדול מאור הגולה רבן של ישראל מרנא ורבנא רבינו מאיר מרוטנבורג מכ"י ישן נושן הוגה מאת רפאל נתן המכונה נטע... ונלוה אליו הערות וחי' מהגאון האמיתי... מוהר"ר יוסף שאול הלוי נאטנזאהן, לעמברג: דפוס זלמן ליב פלעקיר, תר"כ (מהדורת צילום, ירושלים: תשכ"ח; מהדורה נוספת, כרך ב' כחלק ממספר כרכים של תשובות המהר"ם, מהדורת צילום של לעמברג, ירושלים: תשמ"ו).
ספר גאון יעקב, חידושי מסכת עירובין לרב יעקב כהנא, לעמברג: דפוס זלמן ליב פלעקיר, תרכ"ג (בסופו קונטרס זיכרון יוסף, ביאור שיטת בין השמשות, לר' יוסף ב"ר ישראל איסר מווילקאמיר). (מהדורת צילום מתשל"ג הופיעה ללא קונטרס זיכרון יוסף).
יוסף בן ישראל איסר, קונטרס עקרי העבודה, סדר עבודת הקרבנות הזבחים והמנחות, פרעסבורג: תרכ"ג (מהדורה שנייה בשם: ספר עיקרי הקרבנות, ווילנא: תר"ע).
יהודה בן קלונימוס משפיירא, יחוסי תנאים ואמוראים, לאחד מגדולי רבניי אשכנז הקדמונים בן דורו וקרובו של רבינו יהודה בעל ספר החסידים, ספר נפלא ובקיאות עצום על כל שמות התנאים והאמוראים המובאים בתלמוד בבלי וירושלמי ספרי ספרא מכילתא תוספתא ומדרשים עליהן ועל סדר זמנם וישיבתם מעניין לעניין מפרש הלכות חמודות ועמומות בכל מקצועות שבתורה, ליק: הוצאת מקיצי נרדמים, 1874 (מהדורת צילום, בתוך: סדר הדורות השלם עם הוספות, ירושלים: אורייתא, תשמ"ה).
רשימת ספריו וחיבוריו > רשימות ספרים שחיבר

ספר שפתי ישנים, חלק ג', תרי"א (הספר הראשון שחיבר רבינוביץ, והוא ספר המשך לשפתי ישנים ח"א לרבי שבתי בס ושפתי ישנים ח"ב לרובין שטיין).
רשימת ספרים ישנים, הנמצאים לקנות בבית מסחר הספרים של רפאל נתן נטע ראבינאוויטץ, מינכען: ראבינאוויטץ, 14 חוברות, תרמ"ב (חוברת 3)–תרמ"ז.
אהל אברהם, רשימת הספרים אשר אסף וקבץ הרב המופלג הגביר הישר באדם מו"ה אברהם מערצבאכער ז"ל, מינכען: דפוס ע. הובער ק. האף-בוכדרוקער, תרמ"ח.
לקריאה נוספת

ישראל דוידזון, "לקט מכתבים מחכמי ישראל לשחז"ה", יד ושם, לזכר אברהם זלמן פריידוס, קבוצת מאמרים וחקירות בספרות ישראל, מאת ידידיו מוקיריו וחבריו למדע, ניו יורק: תר"צ-1929, עמ' א–ז.
משה שור, מחקרים לזיכרון ר' עמרם קאהוט (עורכים: שלום בארון ואלכסנדר מרקס), ניו יורק: המוסד לזיכרון אלכסנדר קאהוט, תרצ"ו-1935, עמ' 538–541.
אברהם שישא הלוי, "עלים למבחן מספר 'דקדוקי ספרים'", ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי ג', ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"א, עמ' 376–391.
יצחק רפאל, "שתי איגרות ר' רפאל נתן נטע ראבינאוויטץ לח"י גורלאנד", ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי ג', ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשכ"א, עמ' 392–394.
אברהם מאיר הברמן, "רפאל נתן נטע רבינוביץ", אנשי ספר ואנשי מעשה, ירושלים: ר' מס, תשל"ד-1974, עמ' 114–121 (פורסם תחילה בתוך: רפאל נתן נטע רבינוביץ, מאמר על הדפסת תלמוד–תולדות הדפסת התלמוד (הובא לבית הדפוס עם תיקונים השלמות ומפתחות על ידי א. מ. הברמן), ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשי"ב, עמ' רנ"ט–רס"ז).
יעקב ש' שפיגל, "ר' רפאל נתן נטע רבינוביץ וספרו דקדוקי סופרים", בתוך: עמודים בתולדות הספר העברי, הגהות ומגיהים, רמת גן: הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, מהדורה שנייה, תשס"ה-2005, עמ' 478–531.
יהודה אהרן הלוי הורוויץ, עם גרטנר, צבי: מדור נטעי סופרים" "קוים לתולדות חייו ופעלו של הג"ר רפאל נתן נטע רבינוביץ זצ"ל, בעל "דקדוקי סופרים". ישורון: מאסף תורני, ירושלים כג (תשע) הוספות של ברודט, אליעזר: קעט-שעו; כד (תשעא) שכו-תז.
שארל דולן

| --- | --- |
צילום מ-1947
צילום מ-1947
 לידה:  8 במאי 1885 ין, מחוז סבואה, צרפת (הרפובליקה הצרפתית השלישית) 
 פטירה:  11 בדצמבר 1949 (בגיל 64) פריז, צרפת, (הרפובליקה הצרפתית הרביעית) 
 מדינה:  צרפת 
 פרופיל ב-IMDb
 
שארל דולן (בצרפתית: Charles Dullin;‏ 8 במאי 1885 – 11 בדצמבר 1949) היה במאי, מנהל תיאטרון ושחקן צרפתי. חבר בולט בלהקת תיאטרון וייה-קולומבייה של ז'אק קופו.
דולן ניהל גם בית ספר לאמנות הדרמה בתיאטרון על שם שרה ברנאר בפריז, שם לימדו ולמדו גדולי הבמאים המחזאים והשחקנים, מכל רחבי העולם. ביניהם היו אטיין דקרו (שהיה מורה שם), מרסל מרסו, ניסן נתיב ועוד רבים אחרים.