stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heroes (שיר של מונס סלמרלוב)

Heroes (בעברית: גיבורים) הוא שיר של הזמר השוודי מונס סלמרלוב. השיר יצא לאור ב-28 בפברואר 2015 כסינגל הראשון מאלבום האולפן השישי של סלמרלוב, Perfectly Damaged. השיר נכתב והולחן על ידי אנטון מאלמברג הורד אף סגרסטארד, ג'וי דב ולינאה דב. ב-14 במרץ 2015, השיר זכה במקום הראשון במלודיפסטיבלן ונבחר לייצג את שוודיה באירוויזיון של אותה שנה. לאחר שזכה במקום הראשון בחצי הגמר השני של האירוויזיון, השיר ייצג את שוודיה בגמר, שהתקיים בווינה שבאוסטריה, וזכה במקום הראשון עם 365 נקודות, מה שהפך אותו לשיר הזוכה בעל הניקוד הגבוה השלישי מבין כלל שירי האירוויזיון.
זהו ניצחונה השישי של שוודיה בתחרות. זוהי הפעם הראשונה ששיר זוכה מבלי להגיע למקום הראשון בהצבעת הקהל, מאז המעבר להצבעות המשולבות של הקהל והשופטים ב-2009.
השיר זכה לביקורות חיוביות, אך גם הואשם בהעתקת השיר "Lovers on the Sun" של דייוויד גטה והשיר "The Nights" של אביצ'י.
שיר הנושא של פסטיגל 2015 ("עכשיו זה היי סקול פסטיגל") התבסס על השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 77 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 19 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 11 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 6 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 4 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 5 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 2 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 1 |  |
הערות שוליים

↑  עמית קוטלר, וינה, הזוכה הגדולה של אירוויזיון 2015: שבדיה, באתר ynet, 23 במאי 2015
↑  #MELFEST: WIWI JURY REVIEWS MÅNS ZELMERLÖW WITH ‘HEROES’, באתר wiwibloggs
↑  מידע על Heroes, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  המצעד השבועי, שבוע 23, 2015, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  מידע על Heroes, באתר המצעד הנורווגי
↑  מידע על Heroes, באתר המצעד הפיני
↑  מידע על Heroes, באתר המצעד השוודי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7f11f5d4-11e3-4f29-91b2-ca108370aef4
להיטון

| --- | --- |

 תדירות:  שבועון
 סוגה:  בידור, מוזיקה
 תאריכי הופעה:  ספטמבר 1969 – דצמבר 1989 (כ־20 שנה) 
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ישראל 
 אתר להיטון
 
להיטון היה שבועון ישראלי בתחום המוזיקה והבידור הקל, שיצא לאור מ-1969 ועד 1989.
היסטוריה

"להיטון" החל את דרכו כדו-שבועון ב-26 בספטמבר 1969, מייסודם ובעריכתם של אורי אלוני ודוד פז. הגליון הראשון הודפס ב-5,000 עותקים שכולם אזלו תוך זמן קצר, והגליון הבא כבר הודפס ב-10,0000 עותקים כעבור שנה בדיוק, בספטמבר 1970, הפך לשבועון. "להיטון", שהיה נפוץ בעיקר בקרב הדור הצעיר, יצר ז'אנר עיתונאי מהסוג שלא היה מוכר או נגיש בישראל. הוא הביא מידע נרחב על כוכבי מוזיקה ובידור של הימים ההם, דירוגים של מצעדי הפזמונים, רכילויות, ביקורת תקליטים, חדשות וכתבות על כוכבי פופ בישראל ומחוצה לה, מילים לשירים, תמונות ופוסטרים. הגיליונות הצבעוניים שימשו במה כמעט יחידה, ולבטח מרכזית, לפרסומם של כוכבי התקופה. הפוסטרים הגדולים שהפיץ, בכלל זה פוסטרים בגודל טבעי, קישטו את קירות חדרי הילדים והנוער ברחבי הארץ.
כשבועון ייחודי בתחומו, יצר "להיטון" דירוג שנתי ללהיטי התקופה, ואף יזם את מופע "תקליט הזהב של להיטון". בתחילת שנות ה-70 הביא "להיטון" לישראל, להופעות מיוחדות, את כוכבי סדרות הטלוויזיה "המלאך" (רוג'ר מור), "איירונסייד" ו"האחים" וכן את אליל-הזמר מייק בראנט (שנחשף לראשונה למעריצים בישראל מעל דפי השבועון).
בין כותביו נמנו: אהוד מנור, מני פאר (עם טורו "ממני אליכם"), הסופר יצחק בן-נר, המשורר דוד אבידן, עמוס אורן, יגאל גלאי, יואל ריפל, אריה רייכמן, אביק גלבוע וג'ודי סולומון (הוליווד), שמואל שי (עם טורו "ושי לחכימא ברמיזא"), דודו דותן, פנינה רוזנבלום, יורם מארק-רייך, דב זעירא, בני דודקביץ', שאול גרוסברג, הלל אברמוב, אלי ניסמן וכתבת הרכילות נעמי רון (עם המדור "גיחה לילית").
בספטמבר 1976 התמזג להיטון עם השבועון "עולם הקולנוע", ונוספו לו תכנים מתחום הקולנוע והטלוויזיה, שהחל לצבור תאוצה ועניין באותם ימים. אז הצטרף לעיתון כתב הבידור והקולנוע המקושר ג. עיטור. בסוף שנות ה-70 הגיע השבועון לשיא תפוצתו עם כ-30,000 עותקים לגיליון;. אחר כך נקלע לחובות והוא החליף בעלים.
באמצע שנות ה-80 התמעטו קוראי השבועון עד שחדל להופיע, בין היתר עקב חדירת העיתונים הגדולים לתחומים זהים, הרחבת מדורי הבידור והוצאתם לאור של שבועונים דומים ובהם, שבועון הצעירים "ראש 1" (שאותו הקים וערך דוד פז, לשעבר עורך "להיטון עולם הקולנוע" ועורך "עולם האשה") ושבועון הטלוויזיה "פנאי פלוס" (שאף אותו הקים וערך דוד פז).
החל מ-1982 עד סגירת העיתון המעצבת גרפית הראשית שלו הייתה מרים קנדיוטי.
ב־1987 החל לערוך דודו אורן את השבועון "להיטון". את הרכילות כתב שלומי בוצ'צ'ו - שם מדור הרכילות נקרא "בINיינים". בוצ'צ'ו ערך את מדור הרכילות עד 1989.
"להיטון" נסגר סופית בדצמבר 1989.
נערת היופי של ישראל

"להיטון" יזם את תחרות היופי לצעירות "נערת היופי", והקפיד להביא לתחרות כוכבים נערצים באותן שנים, דוגמת השחקן ומפתח הגוף ארנולד שוורצנגר, דייוויד סול ופול-מייקל גלזר (כוכבי הסדרה "סטארסקי והאץ'") ופיטר שטראוס (כוכב הסדרה "עשיר ועני"). הזוכה בתואר נשלחה לייצג את ישראל בתחרות-היופי הבינלאומית לצעירות "Miss Teenage International".
הזוכות:
1977 - עדי הרצל
1978 - אילנה שושן
1979 - אורלי ברכה
מיקום:
1979 - היכל התרבות
הערות שוליים

1 2 3  אהד פישוף, להיטון 69'־89' - אפילו אם מדובר בשמועות בלבד, "להיטון' גוסס אל סופו מספיק זמן, כדי לבצע בו פוסטמורטום, כל העיר, 8 בדצמבר 1989
↑  הגליון הראשון של להיטון, להיטון, 26 בספטמבר 1969
↑  דודי פטימר, ‏דוד פז, מייסד השבועון המיתולוגי “להיטון", מסביר את סוד ההצלחה, באתר מעריב אונליין, 5 בפברואר 2023
↑  לאה ענבל, 50 אחוז שקר,וכזב, כותרת ראשית, 26 בינואר 1983
↑  דורית חכים, אבק כוכבים - בחייו של ג.עיטור, עיתונאי בידור, היה מקום רק לקולנוע, חדשות, 21 במאי 1993
↑  יגאל לביב, המדפיס הפך שותף - בעלי דפוס כרמל קנו 12% מ'להיטון’, חדשות, 3 באפריל 1984
↑  רונן טל, "להיטון" יכול ללכת, חדשות, 5 בדצמבר 1989
↑  רונן טל, אפי לנדאו, השבועון ”להיטון״ – בפני סגירה; גיליון מחר לא ייצא, חדשות, 4 בדצמבר 1989
↑  הגיע "מר עולם", דבר, 13 ביולי 1977
↑  סוף שבוע של כוכבים, דבר, 2 בספטמבר 1979
↑  גידי אורשר, פיטר שטראוס לארץ, מעריב, 7 ביוני 1978
↑  נערת היופי של ישראל זכתה בתואר סגנית ראשונה, דבר, 30 באוקטובר 1978
רועי אדרי

| --- | --- |

רועי אדרי, 2015
 לידה:  14 בדצמבר 1978 (בן 46) ישראל באר שבע, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 עיסוק:  מוזיקאי
 סוגה:  מוזיקת עולם, רגאיי, R&B, היפ הופ, ראפ
 סוג קול:  טנור לירי
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה, פסנתר
 חברת תקליטים:  Israel Digital Distribution
 שיתופי פעולה בולטים:  רמה בורשטיין, קובי אוז, אביתר בנאי, שאנן סטריט, סאבלימינל, הצל, שי 360, איילה אינגדשט, סגול 59, הדג נחש, פישי הגדול, גד אלבז, לואיס פונסי, ניקול שרזינגר
 www.royedri.com
 
רועי אדרי (או רוי אדרי נולד ב-14 בדצמבר 1978) הוא זמר-יוצר ומפיק דתי ישראלי. בעל מוניטין בינלאומי.
ביוגרפיה

אדרי נולד בבאר שבע. החל לנגן בגיטרה ופסנתר בגיל צעיר. בתחילת התבגרותו עברה משפחתו להתגורר בלוס אנג'לס, ארצות הברית. שם החל להתחבר למוזיקת היפ הופ וראפ. בעקבות רעידות אדמה מקומיות חזר עם משפחתו לישראל.
רועי נשוי לשירלי, לזוג ארבעה ילדים. מתגוררים בחולון.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 1992, בהיותו בן 14 הצטרף ללהקת היפ הופ בשם "סייד אפקט", בתור סולן. לבסוף הלהקה חתמה חוזה עם חברת איילנד דאף ג'אם מיוזיק גרופ. לאחר כמה שנים הלהקה עברה לניו יורק. עקב מות אחד מחבריה, התפרקה הלהקה.
בהמשך עבר ללונדון שם הופיע עם הרכבים שונים ברחבי המדינה ובאירופה. במשך שהותו בלונדון כתב שירים עבור הזמרת מיקה פריס (אנ').
בשנת 2002 חזר רועי לישראל, והחל בשיתוף פעולה עם סאבלימינל בסינגל "ילד רחוב". באותה שנה הנחה את התוכנית "דיבור צפוף" בערוץ 24, ובMTV ישראל.
בשנת 2006 הפיק[דרוש מקור] וכתב מוזיקה מקורית לסדרה "ילדות רעות".
בשנת 2007 הוציא אלבום העונה לשם "עד הסוף", עם אביתר בנאי, קובי אוז ושאנן סטריט.
בשנת 2008 החל בתהליך חזרה בתשובה.
בשנת 2012 השתתף בתוכנית "The Voice ישראל".
בשנת 2014 ביצע, הפיק[דרוש מקור] וכתב מוזיקה מקורית לסדרה "ילדי גן החיות".
בשנת 2016 הפיק וכתב מוזיקה מקורית לסרטה של רמה בורשטיין "לעבור את הקיר".
בשנת 2021 לקח חלק בכתיבה ולחן לשיר She's Bingo שביצעו לואיס פונסי וניקול שרזינגר.
השתתף במספר תוכניות טלוויזיה של ערוץ הידברות, בניהם: לצאת מאזור הנוחות, אומן באמונה ובכיוון אחר.
הלחין ושר לפרסומות עבור חברות שונות, כגון: פיוז טי, בזק ותנובה.
רועי כותב את שיריו בעברית ובאנגלית.
דיסקוגרפיה > אלבומים

2002 – Hear Me Out
2007 - עד הסוף
2012 - שורשים (Roots)
דיסקוגרפיה > שיתופי פעולה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
נעמי

ערך זה עוסק בדמות מקראית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
יד וַתִּשֶּׂנָה קוֹלָן, וַתִּבְכֶּינָה עוֹד; וַתִּשַּׁק עָרְפָּה לַחֲמוֹתָהּ, וְרוּת דָּבְקָה בָּהּ.

— מגילת רות, פרק א', פסוק י"ד
 ציור מעשה ידי ויליאם בלייק מוצג בגלריה לאמנות בסאות'המפטון
| --- | --- |

 לידה:  ארץ ישראל
 פטירה:  ארץ ישראל
 בן זוג:  אלימלך
 צאצאים:  מחלון וכיליון
 מספר צאצאים:  2
 תקופה:  שופטים
 בתנ"ך:  מגילת רות פרקים א-ד
 
נָעֳמִי היא דמות מקראית הנזכרת במגילת רות, אשת אלימלך ואמם של מחלון וכליון.
סיפורה של נעמי

מגילת רות מספרת את סיפורה של משפחת אלימלך, כאשר נעמי היא אם המשפחה, המיוחסת לשבט יהודה. עקב הבצורת והרעב עוזבים נעמי ואלימלך את מולדתם והולכים לגור בשדה מואב. בניה של נעמי, מחלון וכיליון, מתחתנים עם שתי מואביות, מחלון נושא את רות וכיליון את ערפה. על פי חז"ל היו רות וערפה בנותיו של עגלון מלך מואב. לאחר זמן מתים אב המשפחה ושני בניו, ונותרות רק נעמי ושתי כלותיה. לאחר שלא נותר לה דבר, מחליטה נעמי לחזור למולדתה אבלה, ערירית וענייה, ומפצירה בכלותיה להניח לה. לעומת ערפה שנשמעת חוזרת למשפחתה, רות מתעקשת ודבקה בחמותה, ואומרת "כִּי אֶל-אֲשֶׁר תֵּלְכִי אֵלֵךְ, וּבַאֲשֶׁר תָּלִינִי אָלִין--עַמֵּךְ עַמִּי, וֵאלֹהַיִךְ אֱלֹהָי". אורית קמיר מטעימה כי אמנם עולה כי רות אוהבת את נעמי, אך אין בפסוק עדות להדדיותה של אהבה זו.
עם חזרת נעמי ורות לבית לחם, העיר כולה מופתעת מירידתה של נעמי מגדולתה: "וַתֵּלַכְנָה שְׁתֵּיהֶם עַד-בּוֹאָנָה בֵּית לָחֶם; וַיְהִי כְּבוֹאָנָה בֵּית לֶחֶם, וַתֵּהֹם כָּל-הָעִיר עֲלֵיהֶן, וַתֹּאמַרְנָה הֲזֹאת נָעֳמִי". לאחר מכן הולכת רות בעצת חמותה לשדות, ללקט שיבולים אחר הקוצרים כפי שנהגו עניי ישראל באותם ימים. בשדה פוגשת רות בבעז. לאחר שבעז, קרוב משפחתה של נעמי, מפגין כלפי רות יחס חם, יועצת נעמי לרות ללכת בלילה אל הגורן שם שוהה בעז בעת זמן זריית השעורים, ולשכב למרגלותיו במטרה לבקשו לשאת אותה לאישה. בסופו של דבר אכן נושא בעז את רות לאשה ונולד להם בן בשם עוֹבֵד, לו משמשת נעמי כאומנת. מזיווג זה נולדה מלכות דוד, כפי שמספרת המגילה: ”וְאֵלֶּה תּוֹלְדוֹת פָּרֶץ, פֶּרֶץ הוֹלִיד אֶת-חֶצְרוֹן. וְחֶצְרוֹן הוֹלִיד אֶת-רָם, וְרָם הוֹלִיד אֶת-עַמִּינָדָב. וְעַמִּינָדָב הוֹלִיד אֶת-נַחְשׁוֹן, וְנַחְשׁוֹן הוֹלִיד אֶת-שַׂלְמָה. וְשַׂלְמוֹן הוֹלִיד אֶת-בֹּעַז, וּבֹעַז הוֹלִיד אֶת-עוֹבֵד. וְעֹבֵד הוֹלִיד אֶת-יִשָׁי, וְיִשַׁי הוֹלִיד אֶת-דָּוִד”.
מדרש שמה

מדרש רות רבה מסביר את שמה כך: ”שהיו מעשיה נאים ונעימים”. במגילת רות, פרק א', פסוק כ', מבקשת נעמי מהנשים כי יקראו לה בשם אחר: ”וַתֹּאמֶר אֲלֵיהֶן, אַל-תִּקְרֶאנָה לִי נָעֳמִי: קְרֶאןָ לִי מָרָא, כִּי-הֵמַר שַׁדַּי לִי מְאֹד.” לשם מרא יש משמעות הפוכה מזה של שמה הראשון 'נעמי'. נעמי מאמצת לה שם המבטא את מר גורלה. שמה החדש, מָרָא, מעיד על השפעה ארמית על מחבר המגילה.
הגיית השם

לגבי השאלה כיצד יש לבטא את השם "נָעֳמִי", כותבת האקדמיה ללשון העברית כי מילים שיש בהן הרצף קמץ וחטף קמץ, נחלקו העדות ואשכנזים ותימנים מבטאים את הרצף קמץ קטן וחטף קמץ בעת קריאת המגילה "no‘omi", בעוד הספרדים מבטאים על פי מסורתם קמץ גדול וחטף קמץ na‘omi. שתי ההגיות האלה יש להן על מה שיסמכו, ואין סיבה לפסול אחת מהן." בכל מקרה, ההגייה ne‘omi ("נְעוֹמי") - שגויה.
דמותה של נעמי במגילה

נעמי, מופיעה בשמונה סצנות בסיפור המגילה. נעמי אינה נוטלת חלק בתמונות השדה, בירידת רות לשדה בעז ביום, ולמפגש עם בעז בלילה. נעמי ורות מוצגות בסיפור כצמד אשר גורלן משותף וביניהן שיתוף פעולה. כבר במצג הסיפור ניכר כי נעמי היא דמות טרגית. למרות גורלה המר אין נעמי נשארת אנוכית ומציעה לכלותיה לחזור לבית אמן, וזאת כדי שייטב להן. בשובה לבית לחם נופלת נעמי למה שנראה כדיכאון. זאת עולה גם ממדרש שמה אשר היא נותנת לעצמה: "וַתֹּאמֶר אֲלֵיהֶן, אַל-תִּקְרֶאנָה לִי נָעֳמִי: קְרֶאןָ לִי מָרָא, כִּי-הֵמַר שַׁדַּי לִי מְאֹד". שינוי שמה בא בתגובה לתגובת תושבי העיר: "הֲזֹאת נָעֳמִי". רות יוצאת לשדה כדי למלא את מחסורה שלה ושל נעמי במזון. נעמי היא זו ששולחת את רות לידי בעז על מנת שזה יגאל אותה.
אברהם קריב עומד על חשיבות דמותה של נעמי במגילה: "ניתנת לנעמי הבלטה מרובה לאורך כל הסיפור יותר מכפי הדרוש לפרשת רות, ולא עוד אלא שחוט הסיפור מסתיים לא ברות, כי דווקא בה, בנעמי. הרי שנעמי לא דמות עזר היא לכותב המגילה, אלא הוא מוליכנו בעקבותיה גם למען עצמה, כי נחשבת היא בעיניו ונכבד לו ניסיון חייה להיכתב במגילת ספר".
בין נעמי ובועז שתיים מהדמויות הראשיות של המגילה אין דין ודברים, הן הם אינם נפגשים ולא מתקיים ביניהן שיח. הקשר בין נעמי ובועז מתקיים באמצעות רות. נעמי אשר נואשת מהיכולת להביא צאצא מוצאת לעצמה פתרון בצורת "אם פונדקאית", שממנה תוכל להבנות. דמותה של רות נעלמת מן הסיפור לאחר הולדת בנה.
דמותה של נעמי במגילה > דמותה של נעמי בספרות חז"ל

מדרש רות רבה תולה את השם נעמי בתכונותיה ומעשיה, ש"היו מעשיה נאים ונעימים". במדרש אשת חיל נכתב: "כפה פרשה לעני" (משלי, ל"א, כ') זו נעמי, שהייתה בת גדולי הדור והייתה מאכלת רעבים. את סבלה תולה אותו מדרש בירידת המשפחה למואב: "ולמה נגזרה עליה גזרה ומת אישה ושני בניה? אלא בשביל שיצאו מן הארץ לחוצה לארץ. המדרש מייחס למשפחת אלימלך עושר לפני רדתם מן הארץ: "הזאת נעמי" שהיו בנות בית לחם משתמשות בתכשיטיה. הזאת נעמי שהייתה מגנה את הפז ביופי פניה". מדרש רות רבה מוסר כי נעמי ניסתה להניע את רות מלהתגייר בהסבר: "בתי, אין דרכן של בנות ישראל לילך לבתי תיאטראות ולבתי קרקסאות של גויים".
הערות שוליים

↑  רות רבה ב', ט'
↑  מגילת רות, פרק א', פסוק ט"ז.
↑  JTS - Schocken Institute - מכון שוקן למחקר היהדות (2024-05-07), '"היי לי אם ואחות"? זהות נשית בעתות משבר - נשים במשבר כאורח חיים כאז כן עתה - ד"ר אורית קמיר, נבדק ב-2024-05-19
1 2  מגילת רות, פרק א', פסוק י"ט.
↑  ראו חוקי מתנות עניים: למשל ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוקים ט'–י' וספר דברים, פרק כ"ד, פסוקים י"ט–כ"ב
1 2  רות רבה ב', ה
↑  יאיר זקוביץ, מקרא לישראל: רות, ירושלים, מאגנס, 1990, עמ' 65
↑  האקדמיה ללשון העברית, צָהֳרַיִם, נָעֳמִי – הגיית קמץ לפני חטף קמץ, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  מגילת רות, פרק א', פסוק כ'.
↑  יאיר זקוביץ, מקרא לישראל : רות, ירושלים, מאגנס, 1990, עמ' 6
↑  ראו סיפור שרה והגר
↑  רחל רייך, האישה אשר נתת עמדי: נשים כעילה לסכסוך ולמלחמה במקרא, רעננה, הקיבוץ המאוחד, 2005, עמ' 47
↑  ראו גם בבא בתרא צ"א, א'" מאי 'ותאמרנה: הזאת נעמי'. אמר רבי יצחק : אמרו חזיתם נעמי שיצאה מן הארץ לחוצה לארץ מה עלתה לה"
↑  רות זוטא א', י"ט
↑  רות רבה ב', כ"ב
| תקופת השופטים |
| --- | --- | --- |
| שופטי ישראל | עתניאל בן קנז • אהוד בן גרא • שמגר בן ענת • דבורה הנביאה • גדעון בן יואש •  תולע בן פואה • יאיר הגלעדי • יפתח הגלעדי • אבצן מבית לחם • אילון הזבולוני • עבדון בן הלל • שמשון  • עלי הכהן • שמואל הנביא • יואל ואביה בני שמואל |  |
| דמויות בולטות נוספות | בני קיני • ברק בן אבינעם • יעל אשת חבר הקיני • אבימלך בן גדעון • יותם בן גדעון • פינחס בן אלעזר הכהן • אלקנה • חנה • פנינה • חפני ופינחס • אשת פינחס • מנוח • אשת מנוח • בת יפתח • משפחת אביעזר • יהונתן בן גרשום |  |
| דמויות במגילת רות | אלימלך • בעז • נעמי • רות • ערפה • מחלון וכליון |  |
| דמויות נוכריות בולטות | עגלון מלך מואב • יבין מלך חצור • סיסרא • דלילה • אם סיסרא • כושן רשעתים • זבח וצלמונע |  |
| אירועים | מלחמת סיסרא • שירת דבורה • פסל מיכה • פילגש בגבעה • מגילת רות |  |
| מקומות | גלגל • משכן שילה • נחלות שבטי ישראל • המצפה • מעברות הירדן • חרושת הגויים •  קריית יערים • אלון מעוננים • אלון מוצב • תומר דבורה • בית אל • מרוז |  |
| עמים | שבעת העממים • כנען • פריזי • יבוסי • אמורי • חיווים • חתים • גרגשי • ארמים • מואב • עמון • עמלק • פלשתים • מדין • בני קדם • הקיני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275351205171  GND: 119394014  LCCN: n87879499  VIAF: 55677870   WorldCat (עם VIAF): 55677870 
וַתֹּאמֶר רוּת הַמּוֹאֲבִיָּה אֶל-נָעֳמִי, אֵלְכָה-נָּא הַשָּׂדֶה וַאֲלַקֳּטָה בַשִּׁבֳּלִים-אַחַר, אֲשֶׁר אֶמְצָא-חֵן בְּעֵינָיו; וַתֹּאמֶר לָהּ, לְכִי בִתִּי.

— מגילת רות, פרק ב', פסוק ח'
 ציור מעשה ידי יאן ויקטורס משנת 1653
רות ונעמי מלקטות, צילום: עדי נס, אוסף מוזיאון ישראל
ויקיפדיה הסינית

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  אוקטובר 2002 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  סינית 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  1,465,128
 https://zh.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה הסינית
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה הסינית ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה הסינית (בסינית: 中文維基百科/中文维基百科) היא הגרסה בשפה הסינית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. גרסה זו של ויקיפדיה החלה לפעול באוקטובר 2002, ונכון ל-25 בפברואר 2025 ישנם בה 1,465,128 ערכים.
אתר ויקיפדיה הסינית נחסם לגישה מספר פעמים, לתקופות זמן שונות, על ידי ממשלת הרפובליקה העממית של סין. זאת כחלק מצנזור רחב של אמצעי התקשורת שמפעילה ממשלת סין בנושאים פוליטיים שנויים במחלוקת. קהילת המשתמשים של ויקיפדיה הסינית מורכבת ברובה מדוברי סינית, בעיקר מסין, צפון אמריקה, טאיוואן והונג קונג.
לוויקיפדיה הסינית שתי אנציקלופדיות אינטרנטיות מתחרות הגדולות ממנה. האחת היא Baidu, המכילה למעלה משלושה מיליון ערכים, והשנייה היא "הודונג" (Hudong), המכילה למעלה מארבעה מיליון ערכים.
אחד הקשיים בהם נתקלה ויקיפדיה הסינית היא שתי שיטות הכתב הנהוגות בקרב דוברי הסינית. ישנם אזורים בהם נהוג הכתב המסורתי וישנם אזורים בהם נהוג הכתב המפושט. תחילה פוצלה ויקיפדיה הסינית לשתיים, ונכתבה בנפרד בכתב מסורתי ובכתב מפושט. מאוחר יותר אוחדו הוויקיפדיות ונוספה תוכנה הממירה את שיטת הכתב. ההמרות מרוכזות בטבלאות הניתנות לעריכה על ידי מפעילי המערכת באתר, ונוספו תגים מיוחדים המאפשרים להוסיף או להסיר המרות ספציפיות בערך מסוים, או אף רק במופע אחד בערך. הקוראים בוויקיפדיה הסינית יכולים לבחור בעזרת לשוניות באיזה כתב הם מעוניינים לקרוא ואף לבחור באיזה ניב מקומי (יבשתי, סינגפורי, הונג קונגי וטאיוואני).
במאי 2017 פרסמה ממשלת סין כי היא תקים אנציקלופדיה אינטרנטית-חינמית שאותה יכתבו עשרים אלף אנשי אקדמיה שנבחרו בניגוד לוויקיפדיה שבה כל אחד יכול לערוך, הערכים יעברו בוועדה עליונה שתורה עם התוכן עובר את חוקי הצנזורה, לפי מה שפורסם נושאים שעשויים לפגוע במפלגה הקומוניסטית של סין, כגון אירועי כיכר טיין-אן-מן, לא יפורסמו.
הערות שוליים

↑  סין תקים "ויקיפידה", אך גולשים לא יוכלו לערוך, באתר ynet, 4 במאי 2017
| ויקיפדיות לפי מספר ערכים (64,493,283) |
| --- | --- | --- |
| 6,000,000+ | אנגלית (en) • סבואנו (ceb) |  |
| 2,000,000+ | שוודית (sv) • גרמנית (de) • צרפתית (fr) • הולנדית (nl) |  |
| 1,000,000+ | רוסית (ru) • ספרדית (es) • איטלקית (it) • פולנית (pl) • ערבית מצרית (arz) • יפנית (ja) • וייטנאמית (vi) • ואריי-ואריי (war) • סינית (zh) • ערבית (ar) • אוקראינית (uk) • פורטוגזית (pt) |  |
| 500,000+ | פרסית (fa) • קטלאנית (ca) • סרבית (sr) • אינדונזית (id) • נורווגית ספרותית (no) • קוריאנית (ko) • פינית (fi) • הונגרית (hu) • צ'כית (cs) |  |
| 400,000+ | טורקית (tr) • סרבו-קרואטית (sh) • צ'צ'נית (ce) • רומנית (ro) • טטרית (tt) |  |
| 300,000+ | בסקית (eu) • מלאית (ms) • אספרנטו (eo) • עברית (he) |  |
| 200,000+ | ארמנית (hy) • בולגרית (bg) • דנית (da) • אזרית דרומית (azb) • סלובקית (sk) • קזחית (kk) • מיננגקבאו (min) • אסטונית (et) • קרואטית (hr) • בלארוסית (be) • יוונית (el) • אנגלית פשוטה (simple) • ליטאית (lt) |  |
| 100,000+ | אזרית (az) • גליסית (gl) • סלובנית (sl) • אורדו (ur) • נורווגית חדשה (nn) • גאורגית (ka) • הינדי (hi) • טמילית (ta) • תאית (th) • אוזבקית (uz) • לטינית (la) • ולשית (cy) • אסטורית (ast) • וולאפיק (vo) • קנטונזית (zh-yue) • מקדונית (mk) • בנגלית (bn) • לטבית (lv) • טג'יקית (tg) • בורמזית (my) • אפריקאנס (af) |  |
| 50,000+ | מלגשית (mg) • בוסנית (bs) • אוקסיטנית (oc) • אלבנית (sq) • גרמנית תחתית (nds) • קירגיזית (ky) • מראטהית (mr) • בלארוסית קלאסית (be-tarask) • מלאיאלאם (ml) • נפאל בהאסה (new) • טלוגו (te) • ברטונית (br) • ונטית (vec) • סווהילי (sw) • פיימונטית (pms) • ג'אווית (jv) • פנג'אבי מערבית (pnb) • האיטית (ht) • סונדנזית (su) • לוקסמבורגית (lb) • בשקירית (ba) • אירית (ga) • שלזית (szl) • איסלנדית (is) • כורדית (ku) • לומברדית (lmo) |  |
| 20,000+ | צ'ובשית (cv) • פריזית מערבית (fy) • טאגאלוג (tl) • סקוטית (sco) • אראגונית (an) • פנג'אבי (pa) • יורובה (yo) • נפאלית (ne) • בווארית (bar) • אידו (io) • גוג'ראטית (gu) • אלמאנית (als) • קאנדה (kn) • סיציליאנית (scn) • בישנופרייה מניפורי (bpy) • אינטרלינגואה (ia) • קצ'ואה (qu) • מונגולית (mn) • סינהלית (si) |  |
| 10,000+ | זאמוטית (sgs) • נאוואחו (nv) • מגרלית (xmf) • אורייה (or) • גאלית סקוטית (gd) • יידיש (yi) • אמהרית (am) • נפוליטנית (nap) • סינדית (sd) • אוסטית (os) • פארואזית (fo) • לימבורגית (li) • פשטו (ps) • סנסקריט (sa) • ולונית (wa) |  |
רשימת הוויקיפדיות המלאה במטא-ויקי
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
ח'ליפה בן חמד אאל ת'אני

ח'ליפה בן חמד אאל ת'אני (בערבית: الشيخ خليفة بن حمد آل ثاني;‏ 17 בספטמבר 1932 – 23 באוקטובר 2016) היה אמיר קטר בין השנים 1972–1995.
בכהונתו הוא שינה את חוקת המדינה ואישר את הרחבת הממשלה, ממקסימום חמישה עשר שרים על פי החוק לשבעה עשר שרים.
ביוגרפיה

ח'ליפה נולד בעיר א-ריאן שבקטר. ח'ליפה הוא בנו של חמד בן עבדאללה אאל ת'אני ונכדו של עבדאללה בן ג'אסם אאל ת'אני.
ח'ליפה מונה לאמיר קטר בשנת 1972.
בשנת 1995 בעת ביקורו בעיר ז'נבה שבשווייץ, תפס את השלטון בנו חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני בהפיכה צבאית ללא שפיכות דמים, ובכך הודח מתפקידו.
אף על פי שהוא ובנו התפייסו בשנת 1996, הוא חי בגלות בצרפת מיום הדחתו עד שנת 2004 בה בחר לחזור למדינה.
ילדיו

שייח' עבדאללה בן ח'ליפה
שייח' עבאד אל עזיז בן ח'ליפה
שייח'ה נורה בנת ח'ליפה
שייח'ה עאישה בנת ח'ליפה
שייח'ה חיסה בנת ח'ליפה
שייח'ה אמינה בנת ח'ליפה
שייח'ה עמאל בנת ח'ליפה
שייח' מוחמד בן ח'ליפה
שייח'ה מוזה בנת ח'ליפה
שייח'ה מרים בנת ח'ליפה
שייח' ג'אסם בן ח'ליפה
שייח' חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני
שייח'ה נאוף בנת ח'ליפה
שייח'ה אל נאוד בנת ח'ליפה
זומבים 3

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  פול הואן
 הופק בידי:  דייוויד לייט ג'וזף ראסו
 תסריט:  דייוויד לייט ג'וזף ראסו ג'וש איי. קגן
 שחקנים ראשיים:  מיילו מנהיים מג דונלי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  ערוץ דיסני
 חברה מפיצה:  Disney Channel Original Movies Disney-ABC Domestic Television
 שיטת הפצה:  ישירות לווידיאו, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 15 ביולי 2022 (דיסני+) ארצות הברית 12 באוגוסט 2022 (ערוץ דיסני) ישראל 31 באוגוסט 2022 (ערוץ דיסני)
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה קומדיה מחזמר סרט נעורים סרט לכל המשפחה
 סרט קודם:  "זומבים 2" (2020)
 סרט הבא:  Zombies 4ː Dawn of the Vampires 
 דף הסרט ב־IMDb
 
זומבים 3 (באנגלית: Zombies 3) הוא סרט פנטזיה מוזיקלי אמריקאי מקורי של ערוץ דיסני, המהווה המשך לסרטים "זומבים" ו"זומבים 2", שמופק לטלוויזיה.
הסרט עלה לשידור בשירות הזרמת המדיה "דיסני+" ב-15 ביולי 2022, ואילו בערוץ דיסני האמריקאי הוא שודר ב-12 באוגוסט 2022. בישראל הסרט שודר בערוץ דיסני ישראל ב-31 באוגוסט 2022.
ישר אחרי הסרט השלישי הודיעו שזומבים 4 צפוי להיות משודר בקיץ 2025.
תקציר העלילה

לאחר אירועי הסרט הראשון והשני, עיירת סיברוק הפכה כעת למקום מקלט בטוח עבור מפלצות ובני אדם כאחד. זד ואדיסון, שנמצאים כעת בשנת לימודיהם האחרונה בתיכון סיברוק, עסוקים לקראת עתידם – זד מתכונן לקראת קבלת מלגה אתלטית שתהפוך אותו לזומבי הראשון שיוצא ללמוד במכללה, בעוד אדיסון מתכוננת לקראת תחרות העידוד הבינלאומית הראשונה של סיברוק; אך כשבסיברוק מופיעים חייזרים שהגיעו מחוץ לכדור הארץ, ההרמוניה והסדר מופרים והזומבים, אנשי הזאב ובני האדם נאלצים להתמודד מול שינוי שישנה לנצח את סיברוק.
צוות השחקנים והדמויות

מיילו מנהיים – זד נקרודופוליס
מג דונלי – אדיסון וולס
מאט קורנט – א-לאן
קיירה טנטאו – א-לי
טרי הו – א-ספן
פירס ג'וזה – וייאט ליקנסן
צ'נדלר קיני – וילה ליקנסן
אריאל מרטין – וינטר ברקוביץ'
קייל ראסל – אלייזה זמבי
טרבור טורדג'מן – באקי ביוקנן
קרלה ג'פרי – ברי
ג'יימס גודפריי – בונזו
קינגסטון פוסטר – זואי נקרודופוליס
הפקה > פיתוח

ב-20 במרץ 2021, נודע על אישורו של הבמאי פול הואן על הפקת סרט שלישי בטרילוגיית "זומבים". ב-22 במרץ, ערוץ דיסני הכריז רשמית על הפקת הסרט. במקור הוא היה אמור להיות הסרט האחרון בטרילוגיה אך ב-2024 אושר שזומבים 4 נמצא בהפקה ויצא בקיץ 2025.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו בטורונטו, קנדה, ב-30 במאי 2021, והסתיימו ביולי 2021.
הערות שוליים

↑  'Zombies 3' Gets Release Date, Inside the Magic, ‏2022-05-21
↑  אפי טריגר, אוגוסט 2022 בערוצי דיסני, באתר פופ טארטס
↑  Pedersen, Erik. (March 22, 2021) "‘Zombies 3’: Disney Channel Digs Up Second Sequel; Meg Donnelly & Milo Manheim Return As Franchise Goes Intergalactic". Deadline. Retrieved on 2021-03-22.
1 2  Dempsey Pillot. "Exclusive: Third ‘Zombies’ Film In Development For Disney Channel; Plot Details Revealed". The Disinsider. Retrieved on 2021-03-20.
↑  Disney Channel on Instagram: “The zoms, poms and werewolves are about to team up to face a threat of galactic proportions. Are you ready for #Zombies3?!!! #ItsHappening…” – Via Instagram.
גלריה שלוש

#invoke:תבנית מידע
גלריה שְלוּש היא גלריה לאמנות הפועלת ברחוב הצורפים 15, תל אביב-יפו.