מדינות גרמניה
המדינות

לאחר מלחמת העולם השנייה מדינות גרמניה היו תחת שליטתן של כל ארבעת אזורי הכיבוש בגרמניה. ובמקביל חולקה גם העיר ברלין לארבעה אזורים. ב-1949 המדינות בשלושת האזורים המערביים הקימו את הרפובליקה הפדרלית של גרמניה, הלוא הוא שמה הרשמי של גרמניה המערבית. זאת בניגוד להתפתחות שלאחר המלחמה באוסטריה, שם הבונד (Bund; פדרציה) הוקמה לראשונה, ולאחר מכן מדינות בודדות נוצרו תחת הפדרציה.
מקור השימוש במונח "Länder" ("לֶנדר") לתיאור מדינות משנה בגרמניה בחוקת ויימאר משנת 1919. קודם לכן, המדינות שהרכיבו את הקיסרות הגרמנית נקראו "Staaten" ("שטאטן"). כיום המונח הגרמני המקובל הוא "Bundesland", אך אינו רשמי – הן מחוקת ויימאר והן מחוקת גרמניה המודרנית. שלוש מדינות קרויות "Freistaat" (פרַיישטאט – "מדינה חופשית"): בוואריה (מ-1919), סקסוניה (מ-1990), ותורינגיה (מ-1994).
| סמל  | מדינה   | תאריך הצטרפות    | ראש הממשלה   | תמונה   | מפלגה   | נציגים בבונדסראט  | שטח בקמ"ר   | אוכלוסייה באלפים (2023)   | צפיפות לקמ"ר   | עיר בירה  | קוד תקן |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | באדן-וירטמברג   Baden-Württemberg   | 1952   | וינפריד קרטשמן  |   | מפלגת הירוקים  סוציאל-דמוקרטית  | 6   | 35,752   | 11,148   | 310   | שטוטגרט   Stuttgart   | BW |
|   | בוואריה   Bayern   באיֶירְן   | 1949   | מרקוס זודר  |   | סוציאלי-נוצרי הבוחרים החופשיים  | 6   | 70,552   | 13,203   | 185   | מינכן   München   | BY |
|   | ברלין   Berlin   | 1990   | קאי וגנר  |   | סוציאל-דמוקרטית  נוצרית-דמוקרטית  | 4   | 892   | 3,689   | 4,088   | –   | BE   |
|   | ברנדנבורג   Brandenburg   | 1990   | דיטמר ווידקה  |   | סוציאל-דמוקרטית  די לינקה  | 4   | 29,479   | 2,547   | 85   | פוטסדאם   Potsdam   | BB |
|   | ברמן   Bremen   | 1949   | אנדריאס בוונשולטה  |   | סוציאל-דמוקרטית  מפלגת הירוקים  | 3   | 419   | 664   | 1,599   | –   | HB   |
|   | המבורג   Hamburg   | 1949   | פטר צ'נצ'ר  |   | סוציאל-דמוקרטית מפלגת הירוקים  | 3   | 755   | 1,904   | 2,439   | –   | HH |
|   | הסן   Hessen   | 1949   | בוריס ריין  |   | נוצרית-דמוקרטית  חופשית-דמוקרטית  | 5   | 21,115   | 6,314   | 297   | ויסבאדן   Wiesbaden   | HE |
|   | מקלנבורג-מערב פומרניה   Mecklenburg-Vorpommern   מקלנבורג-פורפומרן   | 1990   | מנואלה שווזיג  |   | סוציאל-דמוקרטית  נוצרית-דמוקרטית  | 3   | 23,180   | 1,605   | 69   | שוורין   Schwerin   | MV |
|   | סקסוניה התחתונה   Niedersachsen   נידרזאקסן   | 1949   | שטפן וייל  |   | נוצרית-דמוקרטית  חופשית-דמוקרטית  | 6   | 47,609   | 8,046   | 168   | הנובר   Hannover   | NI   |
|   | נורדריין-וסטפאליה   Nordrhein-Westfalen   נורדריין-וסטפאלן   | 1949   | הנדריק ויסט  |  | נוצרית-דמוקרטית הדמוקרטית-החופשית  | 6   | 34,085   | 17,945   | 526   | דיסלדורף   Düsseldorf   | NW |
|   | ריינלנד-פפאלץ   Rheinland-Pfalz   | 1949   | אלכסנדר שווייצר  |   | סוציאל-דמוקרטית  | 4   | 19,853   | 4,127   | 206   | מיינץ   Mainz   | RP |
|   | חבל הסאר   Saarland   זארלנד   | 1957   | אנקה רלינגר  |   | נוצרית-דמוקרטית סוציאל-דמוקרטית  | 3   | 2,569   | 1,006   | 388   | זארבריקן   Saarbrücken   | SL |
|   | סקסוניה   Sachsen   זאקסן   | 1990   | מיכאל קרצ'מר  |   | נוצרית-דמוקרטית סוציאל-דמוקרטית  | 4   | 18,416   | 4,037   | 221   | דרזדן   Dresden   | SN   |
|   | סקסוניה-אנהלט   Sachsen-Anhalt   זאקסן-אנהלט   | 1990   | ריינר האזלוף  |   | נוצרית-דמוקרטית  סוציאל-דמוקרטית מפלגת הירוקים  | 4   | 20,446   | 2,155   | 108   | מגדבורג   Magdeburg   | ST |
|   | שלזוויג-הולשטיין   Schleswig-Holstein   | 1949   | דניאל גינתר  |   | נוצרית-דמוקרטית  חופשית-דמוקרטית מפלגת הירוקים  | 4   | 15,799   | 2,936   | 183   | קיל   Kiel   | SH |
|   | תורינגיה   Thüringen   תירינגן   | 1990   | בודו ראמלו  |   | די לינקה  סוציאל-דמוקרטית מפלגת הירוקים  | 4   | 16,172   | 2,099  | 133   | ארפורט   Erfurt   | TH |