אמנות חזותית בישראל
הערות שוליים

↑  ראו: פישר, יונה, (עורך), אמנות ואומנות בארץ ישראל במאה התשע-עשרה, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1979.
↑  חביבה פלד, שבעה אמנים, בתוך: אמנות ואומנות בארץ ישראל במאה התשע-עשרה, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1979, עמ' 132-118.
↑  ראו: עפרת, גדעון, "התחלה ראשונה: 'תורה ומלאכה'", זמנים, 103, קיץ 2008.
↑  ראו: יהושע בן-אריה, צייריה וציוריה של ארץ ישראל במאה התשע-עשרה, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1992.
↑  ראו: פאריי, פ. א. ירושלים, 1861, רשמי ביקור, הוצאת אריאל, ירושלים, 1978, עמ' 5.
↑  ראו: גרנות, יעל, "בצלאל ומושבת הצורפים בבן-שמן, חלוצת תעשיות הבית: בין תחיית רוח הבוטגה לתחיית הגילדות", בתוך: כנען-קדר, נורית (עורכת), אמנות ואומנות, זיקות וגבולות, הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ, תל אביב, 2003, עמ' 127-128
↑  מצוטט אצל: גרנות, יעל, "בצלאל ומושבת הצורפים בבן-שמן, חלוצת תעשיות הבית: בין תחיית רוח הבוטגה לתחיית הגילדות", בתוך: כנען-קדר, נורית (עורכת), אמנות ואומנות, זיקות וגבולות, הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ, תל אביב, 2003, עמ' 129
↑  ראו: בנז'מין, חיה, בצלאל ירושלים, מבחר מאוסף אלן ב' סליפקה במוזיאון ישראל, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2008, עמ' 13-14.
↑  הארץ, 18.12.1925
↑  ראו: כנען-קדר, נורית, הקרמיקה הארמנית של ירושלים, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 2002, עמ' 29-52.
↑  ראו: כנען-קדר, נורית, הקרמיקה הארמנית של ירושלים, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 2002, עמ' 53-91.
↑  הגדרת האוונגרד נסמכת כאן על הקביעה של ברגר, המבחין בין אוונגרד בעל מטרות פוליטיות, לאוונגרד אמנותי. ראו: בירגר, פטר, תאוריה של האוונגרד, הוצאת רסלינג, תל אביב.
↑  ראו: עפרת, גדעון, "אנורקסיה ארטיסטיקה", וושינגטון חוצה את הירדן, הוצאת הספרייה הציונית, ירושלים, 2008, עמ' 67.
↑  ראו: גמזו, חיים, הפסל בן-צבי, הוצאת הצבי, תל אביב, 1955.
↑  ראו: סלע, רונה (עורכת), צילום בפלסטין/ארץ-ישראל בשנות השלושים והארבעים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב 2000, עמ' 223-286.
↑  ראו: סלע, רונה, צילום בפלסטין / ארץ ישראל בשנות השלושים והארבעים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2000. וגם: סלע רונה, "היסטוריה מצולמת של פלסטין", עמ' 40 -67
↑  קינן, עמוס, "ארץ ישראל השלמה", ידיעות אחרונות, 19.8.1977.
↑  תמוז, בנימין (עורך), סיפורה של אמנות ישראל, הוצאת מסדה, 1980, עמ' 134.
↑  מצוטט בתוך: ברייטברג-סמל, שרה, "אגריפס נגד נמרוד", קו, 9, 1999.
↑  ראו: עפרת, גדעון, "הכנעניות הסודית של 'אופקים חדשים'", ביקורי אמנות, 2005.
↑  ראו: בר אור, גליה; עפרת, גדעון, "העשור הראשון: הגמוניה וריבוי", משכן לאמנות עין חרוד, 2008.
↑  ראו: בלס, גילה, אופקים חדשים, הוצאת רשפים, תל אביב 1980, עמ' 16-17.
↑  דבר השבוע, 12 בפברואר 1947.
↑  עומר, מרדכי, זריצקי, מוזיאון תל אביב, תל אביב, 1984, עמ' 86.
↑  ראו: בלס, גילה, אופקים חדשים, עמ' 64-66.
↑  ראו: פישר, יונה; מנור-פרידמן, תמר, "לידת העכשיו, שנות השישים באמנות ישראל", מוזיאון אשדוד לאמנות, אשדוד, 2008. עמ' 10.
↑  מצוטט בתוך: בר אור, גליה; עפרת, גדעון, העשור הראשון: הגמוניה וריבוי, משכן לאמנות עין-חרוד, עין חרוד 2008, עמ' 21.
↑  ראו: בר אור, גליה; עפרת, גדעון, העשור הראשון: הגמוניה וריבוי, במשכן לאמנות עין-חרוד, עין חרוד 2008, עמ' 22-23; טלי תמיר, יוחנן סימון: דיוקן כפול,מוזיאון תל אביב לאמנות, 2001; רון ברטוש, שרגא ווייל: אמן בחברה, 1952-1947, ברוש, תל אביב, 2015.
↑  ראו: בלס, גילה, אופקים חדשים, עמ' 29.
↑  ראו: בלס, גילה, אופקים חדשים, עמ' 95-96.
↑  לפרשנות איקונוגרפית של ציור זה ראו: עפרת, גדעון, "בעקבות הבית האדום של אריה ארוך", סטודיו, כתב עת לאמנות, 62, מאי 1995, עמ' 35.
↑  ראו: למשל שפירא, שרית, מסלולי נדודים: הגירה, מסעות ומעברים באמנות ישראלית עכשווית, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1991, עמ' 62. גינתן, דוד, "הנציבה העליונה", המדרשה, 3, 2000, עמ' 200-249.
↑  ראו: ברייטברג-סמל, שרה, "אגריפס נגד נמרוד", קו, 9, עמ' 99.
↑  יוצאי דופן מבחינה זו הן העבודות "עם בירות אחרי בירות עם בירות" (1982) המושפעים מטבח סברה ושתילה, רישומים לזכר אמיל גרינצוויג (1983), וקבוצת העבודות המאוחרת "השבר והזמן" שהוצגה במוזיאון קיבוץ לוחמי הגיטאות.
↑  בריטברג-סמל, שרה, 'ציור בעתות קריסה, 1983', בתוך: פישר, יונה (אוצר), משה קופפרמן, ציורים, עבודות על נייר, 1963-1984, מוזיאון ישראל, ירושלים 1984, עמ' 11.
↑  ראו: פישר, יונה; מנור-פרידמן, תמר, לידת העכשיו, מוזיאון אשדוד לאמנות, 2008, עמ' 76.
↑  ראו, למשל: יגאל תומרקין, "דנציגר בעיני יגאל תומרקין", בתוך: סטודיו, 76, אוקטובר-נובמבר 1996, עמ' 21-23.
↑  ראו: גינתון, אלן, "העיניים של המדינה", אמנות חזותית במדינה ללא גבולות, מוזיאון תל אביב, תל אביב 1998, עמ' 28.
↑  ראו: פישר, יונה; מנור-פרידמן, תמר, לידת העכשיו, מוזיאון אשדוד לאמנות, אשדוד 2008, עמ' 77-78.
↑  צילומיה של מיכל היימן, תיעדו את לביא בשיטוטיו בעיר, והציגו דמות זו במובהקותה. האמן דורון רבינא תיאר את דמותו הארצית של האמן: "סוף יום קיץ במדרשה. רפי נכנס לקפיטריה, זיעה נוטפת מרקותיו וחולצתו דבוקה ברטיבות לגבו. לא יכולתי שלא לחשוב - זה מאייסטר"; ראו: רבינא, דורון, "הציור גופא", המדרשה, 2, 1999, עמ' 127.
↑  פורמט זה התקבע בעיקר החל מסוף שנות השמונים של המאה ה-20,
↑  שפירא, שרית, זה לא צבר, זה גרניום", מוזיאון ישראל, ירושלים 2003, עמ' 18-20.
↑  נאמן, מיכל, "נא לא לקרוא מה שכתוב כאן", 2, 1999, עמ' 104
↑  דירקטור, רותי, "קצת גורו, קצת בלוף", חדשות, 4 באפריל 1986.
↑  ראו: גרבוז, יאיר, כל הסיכויים שבקרוב תעבור כאן רכבת, הוצאת עם עובד, תל אביב 2000, עמ' 275.
↑  ברייטברג-סמל, שרה, "מיכל נאמן: מה היא עשתה פה", סטודיו, 40, ינואר 1993, עמ' 48.
↑  ערכות של אותיות מוכנות להדבקה שנועדו לשימושים גרפיים שונים.
↑  אזולאי, אריאלה, אימון לאמנות, ביקורת הכלכלה המוזיאלית, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1999, עמ' 163-164.
↑  ראו: לוי, איתמר, "זכרונות שנות השבעים", סטודיו, גיליון מס' 40, ינואר 1993, עמ' 12-15.
↑  ראו: סלע, רונה (אוצרת), 90 70 90, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 1994.
↑  ראו: אנגלמן, עדי (אוצרת), אוסף מיכאל אדלר ופוסט מנימליזם ישראלי בשנות השבעים ובאמנות העכשווית, מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, הרצליה, 2008, עמ' 122.
↑  ראו: לוי, איתמר, "זכרונות שנות השבעים", סטודיו, 40, ינואר 1993, עמ' 13.
↑  גינתון, אלן (אוצרת), "העיניים של המדינה", אמנות חזותית במדינה ללא גבולות, מוזיאון תל אביב, תל אביב 1998.
↑  ראו: גינתון, אלן, "העיניים של המדינה", אמנות חזותית במדינה ללא גבולות, מוזיאון תל אביב, תל אביב 1998, עמ' 32- 36.
↑  בתוך: שיקום מחצבת נשר, מוזיאון ישראל, ירושלים 1972. פישר, יונה, בתוך: דנציגר, יצחק, מקום, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב 1982.
↑  ברזל אמנון, "הנוף כיצירת אמנות" (ריאיון עם יצחק דנציגר), הארץ, 22.7.1977.
↑  ראו: גינתון, אלן, "העיניים של המדינה", אמנות חזותית במדינה ללא גבולות, מוזיאון תל אביב, תל אביב 1998, עמ' 88-989
↑  ראו: צלמונה, יגאל, קדימה: המזרח באמנות ישראל, מוזיאון ישראל, ירושלים 1998, עמ' 82 - 83. לתיעוד פעולות פיסוליות רבות של תומרקין ראו: תומרקין, יגאל, עצים, אבנים ובדים ברוח, הוצאת מסדה, תל אביב 1981.
↑  ראו: תמוז, בנימין (עורך), סיפורה של אמנות ישראל, הוצאת מסדה, תל אביב 1980, עמ' 238 - 240. וגם: עפרת, גדעון, בית - אברהם אופק, המשכן לאמנות על שם חיים אתר, עין חרוד 1986, עמ' 116 - 148.
↑  ראו: טננבאום, אילנה, "ההקשר הישראלי: בין הגוף הפרטי לגוף הלאומי", וידאו ZERO כתוב בעור, פעולה בשידור חי, הדימוי המוקרן - העשור הראשון, מוזיאון חיפה לאמנות, חיפה 2006, עמ' 35.
↑  ראו: עפרת, גדעון, "לב הדברים", גדעון גכטמן, עבודות 1971 - 1986, הוצאת סתווית, 1986, ללא מספרי עמודים.
↑  ראו: גינתון, אלן, "העיניים של המדינה", אמנות חזותית במדינה ללא גבולות, מוזיאון תל אביב, תל אביב 1998, עמ' 142 - 151.
↑  ראו: טננבאום, אילנה (עורכת), וידאו Zero, כתוב בגוף, פעולה בשידור חי, הדימוי המוקרן - העשור הראשון, מוזיאון חיפה, 2006, עמ' 43.
↑  ראו: סגולי, אירית, "האדום שלי הוא דמך היקר", סטודיו, 76, אוקטובר-נובמבר 1996, עמ' 38-39.
↑  ראו: טננבאום, אילנה, צ'ק-פוסט - שנות השמונים באמנות ישראל, מוזיאון חיפה לאמנות, חיפה 2008.
↑  ראו: אהוד מרומי באתר תערוכת "זמן אמת", מוזיאון ישראל.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph121260 
"נגני כינור בדואים" (1880 בקירוב), תצלום מאת פליקס בונפיס.
"תבנית הר הבית וכל בניניו" (שלהי המאה ה-19), רקמה, אוסף פרטי.
"חברון", אריחים מזוגגים מתוצרת בית-המלאכה לקרמיקה ב"בצלאל", מתוך קבוצת אריחים בנושא אתרים היסטוריים בארץ ישראל, בית הספר אחד העם, תל אביב-יפו.
אנדרטת "האריה השואג", (1928-1934) מאת אברהם מלניקוב.
דיוקן עצמי (1924) מאת ראובן רובין, אוסף מוזיאון ישראל.
בית המזרקה בעיצוב דוד אוהנסיאן, מוזיאון רוקפלר, שנות השלושים של המאה ה-20.
"דיוקן אהרון מסקין" (1935) מאת זאב בן-צבי.
"ידי אדם" (1940-1933), תצלום מאת הלמר לרסקי.
"נמרוד" (1939) מאת יצחק דנציגר, אוסף מוזיאון ישראל.
"יחיעם (הווי בקיבוץ)" (1951) מאת יוסף זריצקי, אוסף מוזיאון תל אביב לאמנות
"צמיחה", (1959), מאת דב פייגין, אוסף המשכן לאמנות עין חרוד
"הנציב העליון" (1966) מאת אריה ארוך, אוסף מוזיאון ישראל.
"יד למנשיה" (1965) מאת מיכאל דרוקס. אוסף פרטי.
"הוא הלך בשדות" (1967), פסל ברונזה מאת יגאל תומרקין, אוסף מוזיאון תל אביב לאמנות.
ללא כותרת (1977) מאת רפי לביא, אוסף מוזיאון ישראל.
"ריטוש כחול (עם אצ"ג וזלמן-שושנה)" (1975) מאת מיכל נאמן.
"החצר הפנימית של תל-חי" (1978) מאת תמר גטר
"חומר בתזוזה" (1969/2008) מאת בני אפרת. משטח גומאוויר ופלטת ברזל.
"משולש השתקפות/חשיבה" (1980) מאת בוקי שוורץ.
"פרויקט שיקום מחצבת נשר" (1971) מאת יצחק דנציגר.
"פרויקט מצר-מסר" (1972), החלפת אדמות מאת מיכה אולמן.
יהושע נוישטיין, ג'ורג'ת באליה, ג'רי מרקס: 'פרויקט נהר ירושלים' 1970
"מיצג" (1976) מאת יוכבד וינפלד
"פסל ראש" (1973) מאת אפרת נתן.
חייל! חייל! (1981) מאת משה גרשוני
"תמי בן עמי" (1982) מאת מיכה קירשנר.
פסל סביבתי מאת סיגל פרימור, 1989, שדרות ח"ן, תל אביב
"אוהל דלת ברזל" מתוך המיצב "הרבית" (1995) מאת סיגלית לנדאו.
"מרפאה" (1999) מאת אוהד מרומי.
עבודות של מאירה שמש בתערוכה רטרוספקטיבית במשכן לאמנות בעין חרוד.
ללא כותרת (2005) מאת ציבי גבע. אוסף בנק דיסקונט.
אמן הרחוב Dede משתמש בציורי פלסטרים לשם הבעת רעיונות חברתיים ופוליטיים במרחב הציבורי