stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת וילנה

| --- | --- |


 אוניברסיטה ציבורית
 על שם:  סטפאן באטורי 
 מוטו:  Hinc itur ad astra  (בלטינית: מכאן הדרך מובילה לכוכבים)
 תקופת הפעילות:  1579–הווה (כ־446 שנים)
 מייסדים:  סטפאן באטורי 
 בעלי תפקידים
 רקטור:  רימווידאס פטראוסקאס
 סגל:  2,559
 סטודנטים
 :  24,621
 מיקום
 מיקום:  וילנה
 מדינה:  ליטא ליטא
 קואורדינטות:  54°40′57″N 25°17′14″E﻿ / ﻿54.6825°N 25.287222222222°E﻿ / 54.6825; 25.287222222222
 www.vu.lt
  (למפת וילנה מוגדלת) מחוז המשנה וילנה טרקאיאוניברסיטת וילנה(למפת וילנה רגילה) מחוז המשנה וילנה טרקאיאוניברסיטת וילנה
 
אוניברסיטת וילנה (בליטאית: Vilniaus universitetas) היא אוניברסיטה ציבורית בעיר וילנה שבליטא. האוניברסיטה נוסדה בשנת 1579 והיא האוניברסיטה הגדולה ביותר בליטא, והוותיקה ביותר במדינות הבלטיות וצפון אירופה. נכון לשנת 2024, לומדים באוניברסיטה 24,621 סטודנטים ב-14 פקולטות.
האוניברסיטה חברה ברשת אוטרכט וחברה בקבוצת קוימברה.
היסטוריה

אוניברסיטת וילנה הוקמה בשנת 1579 בהוראתו של מלך פולין ודוכסה הגדול של ליטא סטפאן באטורי, בתמיכתו של מסדר הישועים של הכנסייה הקתולית. בזמן בנייתה, האוניברסיטה הייתה השלישית בגדולה (אחרי האוניברסיטה היגלונית ואוניברסיטת קניגסברג) באיחוד הפולני-ליטאי. בעקבות חלוקת פולין בשנת 1795 ומרד נובמבר, הפסיקה האוניברסיטה את פעילותה ושבה לפעול בשנת 1919.
בתקופה שבין שתי מלחמות העולם כבשה פולין את חלקים בדרום ליטא, בהם וילנה רבתי. בעקבות כך, ניהול האוניברסיטה עבר לידי הפולנים. בתקופה זו השיגה האוניברסיטה מעמד יוקרה בינלאומי. בין תלמידיה בתקופה זו ניתן היה למצוא את צ'סלב מילוש (לימים חתן פרס נובל לספרות בשנת 1980). בשנות ה-30 של המאה ה-20, יושמה מדיניות של ספסלי גטו באוניברסיטה, דבר הגרם למחאה אלימה, והרחקה של סטודנטים יהודיים מהאוניברסיטה. על רקע מדיניות זו, התפטר מתפקידו רקטור האוניברסיטה ולדיסלב מריאן יקוביצקי.
האוניברסיטה המשיכה את פעילותה על אף פלישת גרמניה הנאצית לפולין בשנת 1939. לאחר שמזרח פולין נכבשה על ידי הסובייטים, שבה וילנה לשליטתה של ברית המועצות וליטא באוקטובר 1939, לאחר 18 שנות כיבוש פולני. האוניברסיטה נסגרה לאחר מספר שבועות; הסגל והסטודנטים פוזרו, ונדרשו לעזוב את תחומי המגורים. ליטא הנחילה מדיניות תרבותית חדשה במדינה, שבעקבותה הקימה את האוניברסיטה מחדש, בעזרת סגל מאוניברסיטת קובנה. תוכניות הלימוד הפולניות הוחלפו באלה של הליטאים, והשפה הרשמית באוניברסיטה הפכה לליטאית. מספר פרופסורים פולניים אשר לימדו באוניברסיטה (בהם הרקטור לשעבר יקוביצקי) נעצרו על ידי השלטונות הסובייטים, ואף תשעה מהם נרצחו בטבח יער קאטין.
בסיום מלחמת העולם השנייה עזבו תלמידים ופרופסורים פולניים רבים ושבו לרפובליקה העממית הפולנית שזה עתה הוקמה. לקראת סיום תקופת השלטון הסובייטי בליטא והתפרקות ברית המועצות, החלו הליטאים לחזק את הזהות הליטאית באוניברסיטה, ולהיפרד מהאידאולוגיה הסובייטית, תחת מדיניות הגלאגסנוסט. בשנת 1990 הכריזה ליטא על עצמאותה, והאוניברסיטה שבה לאוטונומיה ליטאית.
מבנה

באוניברסיטת וילנה יש 14 פקולטות:
בית הספר למנהל עסקים
הפקולטה לכימיה וגאולוגיה
הפקולטה לתקשורת
הפקולטה לכלכלה ומנהל עסקים
הפקולטה להיסטוריה
הפקולטה למשפט
הפקולטה למתמטיקה ואינפורמטיקה
הפקולטה לרפואה
הפקולטה לפילולוגיה
הפקולטה לפילוסופיה
הפקולטה לפיזיקה
המוסד ליחסים בין-לאומיים ומדעי המדינה
פקולטת קאונס
המרכז למדעי החיים
בנוסף, קיימות באוניברסיטה המחלקות הבאות:
גן בוטני
מרכז לפיתוח טכנולוגיות מידע
מרכז לניהול נכסים ושירותים
ספרייה
מוזיאון
בית דפוס ופרסום אקדמי
דירוג אקדמי

דירוג שאנגחאי (2024): מקום 501–600
דירוג Times Higher Education‏ (2024): מקום 801–1000
דירוג QS לאוניברסיטאות (2024): מקום 439=
חברי סגל ובוגרים ידועים

אדם יז'י צ'ארטוריסקי - מדינאי רוסי ופולני, חבר הנהלה של האוניברסיטה בשנים 1803–1804
סימונס דאוקנטס - סופר והיסטוריון ליטאי
יוזף גולוחובסקי - פילוסוף פולני, פרופסור לפילוסופיה באוניברסיטה בשנים 1821–1824
יוהאן פטר פרנק - רופא גרמני, פרופסור לרפואה באוניברסיטה בשנת 1804
מריה גימבוטאס - חוקרת פולקלור וארכאולוגית ליטאית-אמריקאית
אדם מיצקביץ' - סופר ומשורר פולני
צ'סלב מילוש - משורר, מסאי ומתרגם פולני, חתן פרס נובל לספרות לשנת 1980
יוליוש סלובצקי - משורר ומחזאי פולני
הערות שוליים

↑  Facts and Figures, Vilnius University (באנגלית)
↑  Emanuel Melzer, ʻImmānû'ēl Melṣer, No Way Out: The Politics of Polish Jewry, 1935-1939, Hebrew Union College Press, 1997. (באנגלית)
↑  Faculties, Institutes, Centres & Other Departments, Vilnius University (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269665705171  PLWABN: 9810596183205606  BIBSYS: 90686935  BnF: cb121895731 (data)  GND: 5098579-6  ISNI: 0000 0001 2243 2806  LCCN: no95004334  MusicBrainz: 31a313ee-874f-4bde-bfaa-ae2a6b6d9a3b  NKC: ko2003200186  RERO: 02-A010035099  SUDOC: 027294560  VIAF: 132258348   WorldCat (עם VIAF): 132258348
אנרגיית קול

אנרגיית קול היא צורת אנרגיה הנובעת מרטיטת גוף מסוים, הגורמת בכך תנועה במולקולות של מדיום בלתי-קשיח, כגון אוויר. אוזן האדם מסוגלת לשמוע צלילים שתדירותם 20,000-20 מחזורים (רטיטות)בשנייה. צלילים שתדירותם עולה על 20,000 הרץ קרויים "על-שמעיים". עוצמת הקול נמדדת בדציבלים, אנרגיית הקול היא אנרגיה חלשה מאוד. היא תמיד מתלוות להמרות אנרגיה מהירות כגון התפשטות הגזים באוויר לאחר פיצוץ והיא יכולה להתקיים רק במקומות בהם יש חומר בעל תנועה.
נוסחא לחישוב עוצמת אנרגיית קול בג'ול:
IAt/v_s
כאשר:
I-איטנסיביות הקול ביחידות של וואט למטר רבוע
A-שטח התפשטות הקול ביחידות של מטרים רבועים
t-  הזמן שבו הגל פועל ביחידות של שניות
v_s-מהירות הקול ביחידות של מטרים לשנייה
אנרגיית קול בדציבלים

עוצמת הקול נמדדת בדציבלים, עוצמת הצליל של רשרוש עלים, לדוגמה, הוא 0–20 דציבל, עוצמת צליליה של תנועה בעיר היא 70–100 דציבל.
מהירות הקול

מהירות הקול היא המהירות שבה נעים גלי הקול. מהירות הקול תלויה בקשיחות החומר ובצפיפות שלו. בתנאים מסוימים מושפעת מהירות הקול גם מהטמפרטורה והלחץ.
בדרך כלל, משתמשים במונח "מהירות הקול" כשמתכוונים למהירות הקול באוויר, שהיא 343 מטר לשנייה או 1234.8 קמ"ש, בטמפרטורה של 20 מעלות צלזיוס באוויר יבש. בברזל, למשל, מהירות הקול היא אלפי מטרים בשנייה, ובמים מהירות הקול גבוהה פי 4.3 מהמהירות באוויר. לעומת זאת, בריק מוחלט או בחלל החיצון (שהצפיפות בו היא כאטום אחד למטר מעוקב), גלי הקול אינם יכולים לנוע כלל ולכן לא ניתן להעביר קול בחלל החיצון.
באופן כללי מהירות הקול ניתנת בנוסחה:
c={\sqrt {\tfrac {c}{\rho }}}
אפקט דופלר

ערך מורחב: אפקט דופלר
גלי אור וקול משנים את אורך הגל או תדירותו, לפי תנועת המקור שלהם: אם מקור הגלים מתקרב לצופה, אורך הגל קטן ותדירותו עולה. אם הוא מתרחק, אורך הגל גדל ותדירותו קטנה. אפקט דופלר או תוצא דופלר הוא תופעת שינוי התדירות הנצפית של גל, כתוצאה מתנועה יחסית בין מקור הגל לצופה. האפקט קרוי על שמו של הפיזיקאי האוסטרי כריסטיאן אנדראס דופלר, שחזה את קיומו.
דוגמה יומיומית להיווצרות אפקט דופלר: כאשר מכונית המשמיעה צליל (סירנה או רעש מנוע) נעה יחסית לאדם העומד בצד הכביש. הצליל שנשמע לאוזני האדם גבוה מהצליל האמיתי כאשר המכונית מתקרבת, ונמוך מהצליל האמיתי כאשר המכונית מתרחקת. לאפקט דופלר בגלים אלקטרומגנטיים יש שימושים בתחום הצבאי ובחיזוי מזג אוויר (מכ"ם מזג אוויר) וכן באסטרונומיה, ברפואה, במדידות מהירות זרימה ובפיזיקה אטומית.
לקריאה נוספת

החלל וכוכבי הלכת-טיים-לייף לנוער (1996)
אאוריקה!-מייקל רון
לקסיקון המדע המודרני-ריצ'רד פ' ברנן (1995)
הערות שוליים

↑  Joshua Gomeh, P.O. Box 39, Tel Mond 4065001, Israel, קול וגלי קול, באתר www.gomeh.com
1 2  אנרגית קול - פיזיקה - כיתות ט', באתר sites.google.com
↑  המפץ הגדול, ספרי עליית הגג, 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4380094-4 
כריסטיאן אנדראס דופלר
אלטנוילנד

| --- | --- |

עמוד השער של המהדורה הראשונה. למטה מימין מופיע המוטו של הספר: Wenn ihr wollt, ist es kein Märchen (אם תרצו, אין זו אגדה).
 מידע כללי
 מאת:  בנימין זאב הרצל 
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  ארץ ישראל 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1902
 מספר עמודים:  343 
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  אלטנוילנד
 
כריכת הספר בהוצאת בבל; 2002, 2007
אַלְטְנוֹיְלַנְד (לעיתים כביידיש: אַלטנײַלאַנד; מגרמנית: Altneuland; מילולית: ארץ ישנה-חדשה, וכפי שתורגם לעברית על ידי נחום סוקולוב: "תל אביב") הוא רומן אוטופי מאת בנימין זאב הרצל, אשר ראה אור במקור בגרמנית בלייפציג בשנת 1902. באמצעות הנרטיב, מתאר הרצל את חזונו בנוגע ליישוב היהודי העתיד לקום בארץ ישראל.
עמוד השער של הספר הוא המקור בו מופיעה סיסמאתו המפורסמת של הרצל: ”אם תרצו – אין זו אגדה” (במקור הגרמני: "Wenn ihr wollt, ist es kein Märchen")
היסטוריה

הרצל כתב את הרומן בין השנים 1899–1902 ולכתב היד קרא "ציון החדשה". מאוחר יותר, בהשראת אלטנוישול – שמו של בית הכנסת בפראג – שינה את שם כתב היד ל"אלטנוילנד". הספר יצא לאור לאחר ספרו הציוני הראשון של הרצל, "מדינת היהודים", ואחרי ביקורו של הרצל בארץ ישראל.
כאשר תורגם הספר לעברית, באותה שנה בה ראה אור במקור, על ידי נחום סוקולוב, התקשה סוקולוב למצוא שם מקביל ל"אלטנוילנד", שמשמעו "ארץ ישנה-חדשה", ולבסוף בחר בשם "תל אביב". הבחירה ב"תל אביב" הייתה לדברי סוקולוב הואיל ו"תל" הוא מקום בו יש עתיקות ו"אביב" מסמל התחדשות; כך נשמרת המשמעות אליה כיוון הרצל, של "ארץ ובה ישן וחדש", בשם ליישוב האוטופי שבספרו.
ב 1961 יצא לאור תרגום של שמואל שניצר לספרו של הרצל..הספר הוצא לאור בחסותה של הוועדה המשותפת של ממשלת ישראל והסוכנות היהודית לציון 100 שנה להולדת הרצל. המהדורה כוללת אילוסטרציות רבות בעיקר מהארכיון הציוני ומארכיונים נוספים שבהם צילומים ואיורים השייכים לתקופה נכתב הספר ובעיקר צילומים של כתב היד של הרצל לאלטנוילנד, לתכתובות של הרצל לאישים ברחבי העולם וקטעים מתוך יומנו האישי של הרצל.
התרגום העברי לספר של נחום סוקולוב האציל את שמו לעיר העברית הראשונה – תל אביב. בתחילת המאה העשרים הציע מנחם שינקין לשנות את שם השכונה הצעירה "אחוזת בית" ל"תל אביב", על-פי תרגומו של סוקולוב, ונימק זאת בכך ש"בשם זה הביע מנהיגנו הרצל את תקוות עתידנו בארץ ישראל. לשם תל אביב יש צלצול מקומי, ערבי, וכל יושבי הארץ יתרגלו בו קל מהרה". בחודש מאי 1910 בחרה האספה הכללית של תושבי השכונה בהצעתו.[דרוש מקור]
במלאת 120 שנה לפרסומו של הספר, הושאל כתב היד המקורי שלו מהארכיון הציוני, בו נשמר בכספת, אל מרכז הרצל באופן זמני כדי להציגו לקהל הרחב בתערוכה מיוחדת.
אוטופיות ציוניות

במאה ה-19 רווחה אופנת כתיבת אוטופיות בנושאים שונים. גם אנשים שהחזיקו בהשקפות ציוניות כתבו בז'אנר זה. לספרו של הרצל קדמו מספר חיבורים ציוניים-אוטופיים, בהם "חזות העתיד" (Ein Zukunftsbild,‏ 1885) למנחם אדמונד איזלר, ו"מסע לארץ-ישראל בשנת ת"ת לאלף הששי" (1893) לאלחנן ליב לוינסקי, וכן חיבורים דוגמת Looking Ahead (אנגלית: "מבט קדימה", 1899) לרב חיים הנרי פרירה מנדס (Mendes), אשר חזו עלייה המונית לארץ ישראל ותיארו כיצד יראה היישוב היהודי בארץ ישראל בעתיד; אולם הם זכו לתפוצה ולתהודה מעטים ביחס לחיבורו של הרצל. הספר הושפע גם מאוטופיות כלליות שרווחו באותה תקופה.
בעמוד הפתיחה של הספר מופיעה הסיסמה: ”אם תרצו – אין זו אגדה” (במקור הגרמני: "Wenn ihr wollt, ist es kein Märchen"). ואילו ב"אחרית דבר", כותב הרצל:
תוכן הספר > רמזים אוטוביוגרפיים

הרומן מלא ברמזים אוטוביוגרפיים. גיבוריו מבוססים על עוזריו הקרובים של הרצל: מר קינגסקורט הוא אציל פרוסי – אידיאל הגיבור של הרצל; לונברג הוא צירוף של הרצל עצמו וחברו שהתאבד, היינריך קאנא; דוד ליטווק הוא דוד וולפסון; והמדען שטיינק הוא אוסקר מרמורק. דמויות נוספות מבוססות על ג'וזף קאואן, לאופולד גרינברג, הכומר ויליאם הכלר, ומקס עמנואל מנדלשטם.
דמותו של ד"ר גאייר היא מעין תמונת ראי לדמותו של ד"ר קרל לואגר, ראש עיריית וינה האנטישמי.
תפוצה והשפעה

הספר השפיע רבות על התנועה הציונית, ולא רק על האגף הסוציאליסטי שבהּ.
כבר בשנת תרס"ב, שבהּ ראה אור, תורגם הרומן ליידיש על ידי הסופר ומבקר הספרות היידי הנודע בעל-מחשבות (ד"ר ישראל איסידור אליישֶב), לבקשתו האישית של הרצל. הואיל ובאותהּ העת הייתה יידיש שפת אימם של רוב יהודי אירופה, היה תרגומו של אליישב זה שבו קראו מרבית היהודים את קריאתו של הרצל לייסוד מדינה יהודית.
תוך פחות משנה תורגם הספר לשש שפות, ועורר הדים בקרב היהדות בעיקר במזרח אירופה ובמרכזה. בשנים שלאחר מכן תורגם לשפות נוספות לרבות הולנדית, צרפתית וספרדית (ב-1941 בארגנטינה).
עם זאת, הספר זכה גם לביקורת קשה מצד מתנגדיו של הרצל בתנועה הציונית, בעיקר מצד אחד העם. היה זה על העדר הזהות היהודית בספר ועל חוסר הישימות של החזון שביישוב הארץ בידי מיליוני יהודים, מבלי לנשל את אוכלוסייתה הערבית המקומית.
אחד העם אף טען כי הספר נכתב כדי למצוא חן בעיני לא-יהודים.
ביקורת נוספת טענה כי בספר, כמו באוטופיות אחרות, לדמויות אין עומק אלא הם טיפוסים מייצגים.
הרצל ביקש מנורדאו להגיב לביקורתו של אחד העם, והוא אכן השיב לו בתגובה פומבית חריפה, שעוררה את "הסיעה הדמוקרטית" בקונגרס הציוני (ובה חיים ויצמן) להתייצב לצד אחד העם. הרצל עצמו ראה ב"אלטנוילנד" את "המעולה בספריו".
בשנת 2004 חוקק חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו). בעקבות החקיקה החליטו תנועות הנוער הציוניות-חלוציות-מגשימות לקיים בבתי ספר בכל רחבי הארץ פעילויות להפצת חזונו של הרצל כפי שהוא מתבטא בספרו 'אלטנוילנד'. בין היתר הוציאה תנועת הנוער העובד והלומד מהדורה חדשה של הספר, בחמש שפות: עברית, ערבית, אנגלית, רוסית ואמהרית.
לציון שנת המאה ליציאתו לאור של "אלטנוילנד", משרד החינוך ויזמים פרטיים השיקו בשנת 2002 תחרות חיבורים בשם "נוער חושב מחר", שבה בני נוער כתבו על חזונם למדינת ישראל של שנת 2030.
בשנת 2017 העלה תיאטרון גשר את הקומדיה המוזיקלית "הרצל אמר!" מאת רועי חן, שנכתבה בהשראת הרומן "אלטנוילנד".
תרגומים לעברית

תל אביב / סיפור מאת תיאודור הירצל; העתיק לעברית נ.ס. (נחום סוקולוב), ורשה: הוצאת האורגניזציה הציונית הרוסית, תרס"ב, 1902
בנימין זאב הרצל, אלטנוילנד: ארץ עתיקה-חדשה; תרגם: דב קמחי; עריכה: אלכס ביין (בתוך "מבחר כתבי הרצל, בשנים עשר כרכים"), תל אביב: מצפה, תרצ"ד-1934
אלטנוילנד: ארץ עתיקה-חדשה: רומן / מאת תיאודור הרצל; מגרמנית: שמואל שניצר, חיפה: חברה להוצאת ספרים, 1961
אלטנוילנד: רומן / תיאודור הרצל; מגרמנית: מרים קראוס, תל אביב: בבל, תשנ"ז-1997 (מהדורות נוספות: תשס"ב-2002; תשס"ד 2004; תשס"ח 2008 - מהדורת "עם הספר").  לקריאת הספר המלא ב'פסיק' הספרייה הדיגיטלית (זמין חינם לסטודנטים וחוקרים).
ראו גם

מדינת היהודים
אחד העם (סעיף: פולמוס נורדאו-אחד העם)
לקריאה נוספת

שלמה אבינרי, הרצל, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, ירושלים, 2007, פרק שביעי: "אלטנוילנד": תוכנית פעולה, לא אגדה, עמ' 144–172.
שלמה אבינרי, ‏האוטופיה הציונית של הרצל – חלום ושברו, קתדרה 40, יולי 1986, עמ' 200-189
אסף מלאך, "התאולוגיה של הרצל: קריאה חדשה באלטנוילנד", קתדרה 171, ניסן תשע"ט, עמ' 49–74
אניטה שפירא, "אלטנוילנד", זמנים: רבעון להיסטוריה, חוברת 103, קיץ 2008, עמ' 28–37.
אלטנוילנד אז והיום, קובץ מאמרים מאת שלמה אבינרי, מירי אליאב-פלדון, חנן חריף, אסף מלאך, דינה פורת, מוטי פרידמן, אמנון רמון, אבי שגיא וידידיה צבי שטרן. גיליון 281 של עת-מול, פברואר 2023
עונת 2020/2021 ב-KHL

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  2 בספטמבר 2020
 תאריך סיום:  28 באפריל 2021
 
 → 2019/2020 2021/2022 ← 
 
עונת 2020/2021 היא העונה ה-13 במספר של ליגת ההוקי הקונטיננטלית. העונה הסדירה החלה בספטמבר 2020 והסתיימה בפברואר 2021. במרץ-אפריל נערך פלייאוף גביע גגארין.
אירועי טרום העונה > תקרת שכר

החל מעונת 2020/2021 מנהלת הליגה הציבה "תקרת שכר" של 900 מיליון רובל ו"קומת שכר "של 270 מיליון רובל בממוצע. סוגי ההכנסה הכלולים ב"תקרת השכר נקבעים על פי התקנה בדומה למה שהיה נהוג בעונות הקודמות:
שכר;
בונוסים אישיים, פיצויים - בסכום העולה על 20% משכר השחקן;
בונוסים של הקבוצה - בסכום העולה על 20% מהשכר של כל שחקני הקבוצה;
היתרונות המהותיים של שחקן ההוקי מרכישת המועדון ושווי השחקן, הכנסות לשחקן ההוקי וקרוביו (והוצאות כולל נסיעות, לינה, שירותי חינוך לילדיו וכו')
לא נכלל ב"תקרת השכר":
בונוסים אישיים, פיצוי הוצאות - בסכום שלא יעלה על 20% משכר השחקן;
בונוסים בקבוצה - בסכום שלא יעלה על 20% משכרם של כל שחקני הקבוצה;
פרסי קבוצות שסיימו במקומות 1–4 לפי תוצאות השלב השני באליפות KHL;
בונוסים אישיים שמוענקים לשלושת השחקנים המובילים בליגה;
הכנסות של שחקנים שנרשמו בליגה הצעירה (MHL) ובגיל 21 שנים ומטה, ששיחקו עבור הקבוצה הבוגרת ובמספר הנסיעות הנדרשות לאימונים במחנה האימונים של הקבוצה הבוגרת;
הכנסות שחקן ההוקי כשהוא ברשימת הפצועים עם תאריך התאוששות לא לפני 1 במאי 2021;
תזונה לשחקני הוקי וציוד ספורט.
אירועי טרום העונה > קבוצות שעזבו את הליגה

אדמירל ולדיווסטוק
אירועים עיקריים

ב-3 בספטמבר קבוצת יוקריט סירבה לנסוע למשחק החוץ מול דינמו מינסק בעקבות ההפגנות בבלארוס, ליוקריט נפסק בשל כך הפסד טכני. בנוסף יוקריט אולצה להיכנס לבידוד של שבועיים לאחר שכמה משחקניה נמצאו חיוביים לנגיף COVID-19 ושאר משחקיה נדחו.
טבלת העונה הסדירה > טבלת האליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
העונה הסדירה
| M | מועדון | חטיבה | משחקים | ניצחונות | ניצחונות בהארכה | ניצחונות בפנדל | הפסדים בפנדל | הפסדים בהארכה | הפסדים | שערים | ± | ניקוד |
| 1 | צסק"א | מערב | 60 | 34 | 5 | 4 | 2 | 3 | 12 | 182-121 | +61 | 91 |
| 2 | אק בארס | מזרח | 60 | 33 | 3 | 5 | 3 | 5 | 11 | 185-131 | +54 | 90 |
| 3 | דינמו מוסקבה | מערב | 60 | 34 | 5 | 0 | 4 | 2 | 15 | 195-137 | +58 | 84 |
| 4 | אוונגרד | מזרח | 60 | 33 | 3 | 0 | 5 | 7 | 12 | 180-134 | +46 | 84 |
| 5 | לוקומוטיב | מערב | 60 | 30 | 5 | 3 | 2 | 5 | 15 | 181-126 | +55 | 83 |
| 6 | סק"א | מערב | 60 | 33 | 2 | 2 | 4 | 4 | 15 | 178-126 | +52 | 82 |
| 7 | מטאלורג | מזרח | 60 | 31 | 0 | 7 | 1 | 5 | 16 | 165-138 | +27 | 81 |
| 8 | סלבאט יולאייב | מזרח | 60 | 28 | 5 | 5 | 1 | 4 | 17 | 181-151 | +30 | 81 |
| 9 | טרקטור | מזרח | 60 | 27 | 5 | 2 | 3 | 3 | 20 | 157-143 | +14 | 74 |
| 10 | יוקריט | מערב | 60 | 26 | 4 | 2 | 2 | 7 | 19 | 174-153 | +21 | 73 |
| 11 | באריס | מזרח | 60 | 20 | 8 | 3 | 2 | 5 | 22 | 147-157 | -10 | 69 |
| 12 | אבטומוביליסט | מזרח | 60 | 24 | 3 | 3 | 3 | 5 | 22 | 152-154 | -2 | 68 |
| 13 | סברסטאל | מערב | 60 | 23 | 6 | 3 | 3 | 1 | 24 | 149-159 | -10 | 68 |
| 14 | טורפדו | מזרח | 60 | 22 | 3 | 4 | 2 | 7 | 22 | 170-168 | +2 | 67 |
| 15 | דינמו מינסק | מערב | 60 | 17 | 10 | 5 | 1 | 2 | 25 | 167-174 | -7 | 67 |
| 16 | ספרטק | מערב | 60 | 20 | 7 | 1 | 2 | 5 | 25 | 157-173 | -16 | 63 |
| 17 | ויטיאז | מערב | 60 | 21 | 3 | 3 | 3 | 2 | 28 | 155-175 | -20 | 59 |
| 18 | סיביר | מזרח | 60 | 20 | 5 | 2 | 3 | 1 | 29 | 146-155 | -9 | 58 |
| 19 | אמור | מזרח | 60 | 17 | 6 | 1 | 5 | 2 | 29 | 146-171 | -25 | 55 |
| 20 | נפטכימיק | מזרח | 60 | 13 | 4 | 2 | 0 | 2 | 39 | 133-214 | -82 | 38 |
| 21 | סוצ'י | מערב | 60 | 12 | 2 | 0 | 3 | 6 | 37 | 121-202 | -81 | 37 |
| 22 | הכוכב האדום קונלון | מזרח | 60 | 11 | 1 | 1 | 2 | 6 | 39 | 139-213 | -74 | 34 |
| 23 | דינמו ריגה | מערב | 60 | 5 | 2 | 2 | 3 | 7 | 41 | 126-211 | -85 | 28 |
כתב מודגש מתייחס לקבוצות שהעפילו לפלייאוף גביע גגארין.
כתב נטוי מתייחס לקבוצות שלא העפילו לפלייאוף.
טבלת העונה הסדירה > חלוקה לחטיבות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
החטיבה המערבית
| # | מועדון | משחקים | ניצחון | ניצחון בהארכה | ניצחון בפנדל | הפסד בפנדל | הפסד בהארכה | הפסדים | שערים | ± | ניקוד |  |
| 1 | צסק"א | 60 | 34 | 5 | 4 | 2 | 3 | 12 | 182-121 | +61 | 91 |  |
| 2 | סק"א | 60 | 33 | 2 | 2 | 4 | 4 | 15 | 181-126 | +52 | 82 |  |
| 3 | דינמו מוסקבה | 60 | 34 | 5 | 0 | 4 | 2 | 15 | 195-137 | +58 | 84 |  |
| 4 | לוקומוטיב | 60 | 30 | 5 | 3 | 2 | 5 | 15 | 181-126 | +56 | 83 |  |
| 5 | יוקריט | 60 | 26 | 4 | 2 | 2 | 7 | 19 | 174-153 | +21 | 73 |  |
| 6 | סברסטאל | 60 | 23 | 6 | 3 | 3 | 1 | 24 | 149-159 | -10 | 68 |  |
| 7 | דינמו מינסק | 60 | 16 | 10 | 5 | 1 | 2 | 25 | 167-174 | -7 | 67 |  |
| 8 | ספרטק | 60 | 20 | 7 | 1 | 2 | 5 | 25 | 157-173 | -16 | 63 |  |

| 9 | ויטיאז | 60 | 21 | 3 | 3 | 3 | 2 | 28 | 155-175 | -20 | 59 |  |
| 10 | סוצ'י | 60 | 12 | 2 | 0 | 3 | 6 | 37 | 121-202 | -81 | 37 |  |
| 11 | דינמו ריגה | 60 | 5 | 2 | 2 | 3 | 7 | 40 | 126-211 | -85 | 28 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
החטיבה המזרחית
| # | מועדון | משחקים | ניצחון | ניצחון בהארכה | ניצחון בפנדל | הפסד בפנדל | הפסד בהארכה | הפסדים | שערים | ± | ניקוד |  |
| 1 | אק בארס | 60 | 33 | 3 | 5 | 3 | 5 | 11 | 185-131 | +54 | 90 |  |
| 2 | אוונגרד | 60 | 33 | 3 | 0 | 5 | 7 | 12 | 180-134 | +46 | 84 |  |
| 3 | מטאלורג מגניטוגורסק | 60 | 31 | 0 | 7 | 1 | 5 | 16 | 165-138 | +27 | 81 |  |
| 4 | סלבאט יולאייב | 60 | 28 | 5 | 5 | 1 | 4 | 17 | 181-151 | +30 | 81 |  |
| 5 | טרקטור | 60 | 27 | 5 | 2 | 3 | 3 | 20 | 157-143 | +14 | 74 |  |
| 6 | באריס | 60 | 20 | 8 | 3 | 2 | 5 | 22 | 147-157 | -10 | 69 |  |
| 7 | אבטומוביליסט | 60 | 24 | 3 | 3 | 3 | 5 | 22 | 152-154 | -2 | 68 |  |
| 8 | טורפדו | 60 | 22 | 3 | 4 | 2 | 7 | 22 | 170-168 | +2 | 67 |  |

| 9 | סיביר | 60 | 20 | 5 | 2 | 3 | 1 | 29 | 146-155 | -9 | 58 |  |
| 10 | אמור | 60 | 17 | 6 | 1 | 5 | 2 | 29 | 146-171 | -25 | 55 |  |
| 11 | נפטכימיק | 60 | 13 | 4 | 2 | 0 | 2 | 39 | 133-214 | -81 | 40 |  |
| 12 | הכוכב האדום קונלון | 60 | 11 | 1 | 1 | 2 | 6 | 39 | 139-213 | -74 | 34 |  |
גמר גביע גגארין > סדרת הגמר

| עונה | הקבוצות | הקבוצות | מאמן | תוצאה> 1 | תוצאה> 2 | תוצאה> 3 | תוצאה> 4 | תוצאה> 5 | תוצאה> 6 | תוצאה> 7 | תוצאה בסדרה | מבקיע שער הניצחון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2020/2021 | מז | רוסיה אוונגרד אומסק אומסק | בוב הרטלי |  |  | ‏1:2 | ‏4:3 תוספת זמן |  | ‏0:1 |  | 4 | ‏רוסיה סרגיי טולצ'ינסקי (19:28) |
| 2020/2021 | ‏מע | רוסיה צסק"א מוסקבה | איגור ניקיטין | ‏4:1 | ‏0:3 |  |  | ‏2:0 |  |  | 2 | ‏רוסיה סרגיי טולצ'ינסקי (19:28) |
| --- | --- |
 :  ראו גם – גביע גגארין
הערות שוליים

↑  "«Йокериту» засчитано техническое поражение". КХЛ. 3 בספטמבר 2020. נבדק ב-4 בספטמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Спортивный регламент КХЛ. Сезоны 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021" (PDF). КХЛ. 2017-07-14. נבדק ב-2018-08-30.
| ליגת ההוקי הקונטיננטלית> עונות KHL | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> טורנירים נוספים | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> נשיאי הליגה | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> שונות | ליגת ההוקי הקונטיננטלית>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ← • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023  |  גביע גגארין • גביע היבשת • גביע לוקומוטיב • WHL • MHL • VHL • גביע חרלמוב • גביע האתגר • גביע הפדרציה • גביע פטרוב • גביע האלופות  |  אלכסנדר מדבדב • דמיטרי צ'רנישנקו • אלכסיי מורוזוב  |  פרסי ההוקי הרוסי • דראפט ה-KHL • ‏KHL נגד NHL • התרסקות טיסת שחקני לוקומוטיב יארוסלבל • משחק האולסטאר • יריבויות בליגת KHL  |  |  |
קבוצות בעונת ‏2023/24
| החטיבה המזרחית | החטיבה המזרחית | החטיבה המערבית | החטיבה המערבית |  |  |
| בית חרלמוב | בית צ'רנישב | בית בוברוב | בית טראסוב |  |  |
| רוסיהאבטומוביליסט יקטרינבורג | רוסיהסלבאט יולאייב אופה | רוסיהויטיאז מחוז מוסקבה | בלארוסדינמו מינסק |  |  |
| רוסיהאק בארס קאזאן | רוסיהאוונגרד אומסק | רוסיהסוצ'י | רוסיהדינמו מוסקבה |  |  |
| רוסיהטרקטור צ'ליאבינסק | רוסיהאמור חברובסק | רוסיהספרטק מוסקבה | רוסיהצסק"א מוסקבה |  |  |
| רוסיהנפטכימיק ניז'נקאמסק | קזחסטןבאריס נור-סולטן | רוסיהסק"א סנקט פטרבורג | רוסיהלוקומוטיב ירוסלבל |  |  |
| רוסיהמטאלורג מגניטוגורסק | הרפובליקה העממית של סין הכוכב האדום קונלון | רוסיהסברסטאל צ'רפובץ | רוסיה אדמירל ולדיווסטוק |  |  |
| רוסיהטורפדו ניז'ני נובגורוד | רוסיהסיביר נובוסיבירסק | לאדה טוליאטי |  |  |  |


קבוצות עבר
‏יוגרה • סלובן ברטיסלאבה • לב פופראד • דונבאס • אטלנט מיטישצ'י • דינמו ריגה • יוקריט הלסינקי • לב פראג   מדבצ'אק זגרב • מטאלורג נובוקוזנצק • אם.וה.דה • חימיק ווסקרסנסק
עונת 2013/2014 בליגת העל הרוסית בכדורגל

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  14 ביולי 2013 – 15 במאי 2014 (306 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  צסק"א
 מספר משחקים:  240 
 → 2012/20132014/2015 ←
 
עונת 2013/2014 בליגת העל הרוסית היא העונה ה-22 של ליגת העל הרוסית מאז הקמתה ב-1992 והיא ליגת הכדורגל הבכירה ביותר ברוסיה. זו העונה הרביעית שנערכת במתכונת "סתיו-אביב", העונה החלה ב-14 ביולי 2013 והסתיימה ב-15 במאי 2014, חודש לפני פתיחת אליפות העולם בכדורגל שנערכה בברזיל.
צסק"א זכתה באליפות רוסיה בפעם השנייה ברציפות ובפעם החמישית בתולדותיה והגיעה להישג של 10 ניצחונות רצופים (מהמחזור ה-21 ועד למחזור ה-30).
הקבוצות

| מועדון | עיר | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| אמקאר | פרם | זבזדה | 17,000 |
| קריליה סובייטוב | סמרה | מטאלורג | 33,001 |
| דינמו | מוסקבה | ארנה חימקי | 18,636 |
| זניט | סנקט פטרבורג | פטרובסקי | 20,985 |
| קרסנודאר | קרסנודאר | קובאן | 35,200 |
| קובאן | קרסנודאר | אצטדיון קובאן | 35,200 |
| לוקומוטיב | מוסקבה | לוקומוטיב | 28,800 |
| טום טומסק | טומסק | טרוד | 10,000 |
| רוסטוב | רוסטוב על הדון | אולימפ-2 | 15,840 |
| רובין | קאזאן | קאזאן ארנה אצטדיון רובין | 45,000 10,000 |
| ספרטק | מוסקבה | אוטקריטיה ארנה | 45,000 |
| טרק | גרוזני | אחמט-ארנה | 30,597 |
| אוראל | יקטרינבורג | המרכזי אצטדיון אורל | 27,000 3,000 |
| וולגה ניז'ני נובגורוד | ניז'ני נובגורוד | לוקומוטיב | 17,856 |
| צסק"א | מוסקבה | ארנה חימקי | 18,636 |
מבנה

הקבוצות שסיימו במקומות 15 ו-16 מודחות לליגת המשנה. הקבוצות שסיימו במקומות 13 ו-14 מתחרות בפלייאוף הישרדות מול הקבוצות ממקום 3 ו-4 של ליגת הכדורגל הלאומית. מנצחות הפלייאוף מעפילות לליגת העל.
הסופר קאפ הרוסי

משחק הסופר קאפ הרוסי 2013 הפגיש בין אלופת רוסיה 2012/2013 ומחזיקת הגביע הרוסי בכדורגל 2012/2013 צסק"א מוסקבה וסגנית האלופה זניט סנקט פטרבורג. המשחק נערך ב-13 ביולי 2013.
הטורניר סימן את פתיחת עונת 2013/2014 וזכתה בו צסק"א מוסקבה לאחר שגברה על יריבתה בתוצאה 0:3.