stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסמאשינג פאמפקינס
הערות שוליים

↑  לעיתים, מושמטת ה"א הידיעה והלהקה מכונה בפשטות "סמאשינג פאמפקינס" ("Smashing Pumpkins"). שם זה מוטבע אף על גבי עטיפות האלבומים Siamese Dream ,Gish ו-Zeitgeist (וכן על גבי סינגלים מאלבומים אלה). עם זאת, הלהקה נקראת לרוב בשם "הסמאשינג פאמפקינס". כך נקראה עוד בקלטת הדמו הראשונה שלה, וכן בכל אלבומיה שפורסמו בטווח שבין (Mellon Collie (1995 ל-(Earphoria (2002.
↑  רוג'רס, ריי, "סמאשינג פאמפקינס" (ראיון), פברואר 1996.
↑  ההתאחדות האמריקאית של יצרני התקליטים (RIAA.com), "האמנים הנמכרים ביותר".
↑  נחלקות הסברות הנוגעות למכירות הסמאשינג פאמפקינס ברחבי העולם עד עת התפרקות הלהקה: ג'ים דירוגטיס דיווח בדצמבר 2000, כי מניין המכירות עומד על "22 מיליון עותקים". דויד פריקה כתב באותו החודש שהלהקה מכרה יותר "מ-22 מיליון עותקים ברחבי העולם". ראו: דירוגטיס, ג'ים, Milk It!: Collected Musings on the Alternative Music Explosion of the 90's. Cambridge: Da Capo, עמ' 89, 2003 ;פריקה, דויד, Smashing Pumpkins Look Back in Wonder.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  קוט, גרג, "Guitar World, "Pumpkin Seeds, ינואר 2002.
↑  "From Fighting to Smashing", וושינגטון פוסט, 19.11.1993
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007408421305171  BIBSYS: 6094752  BnF: cb139404409 (data)  GND: 5539243-X  ISNI: 0000 0001 2314 9041  LCCN: n92032820  MusicBrainz: ba0d6274-db14-4ef5-b28d-657ebde1a396  NKC: xx0015716  SUDOC: 035728132  VIAF: 139724274   WorldCat (עם VIAF): 139724274 
הסמאשינג פאמפקינס בתמונת יחצ"נות משנת 1990. משמאל לימין: ג'יימס איהא, דרסי רצקי, בילי קורגן, ג'ימי צ'מברלין.
הלהקה במופע משנת 1993, כפי שנראה באוסף Greatest Hits Video Collection, במהלכו ביצעו את ".Geek U.S.A" בליווי 50 ליצנים מקצועיים, שהופיעו עמם על הבמה.
בילי קורגן על הבמה בסיבוב ההופעות "Mellon Collie", עם ראשו המגולח וחולצת ה-"Zero" המזוהה עמו.
הסמאשינג פאמפקינס כשלישייה בשנת 1998. הלהקה אימצה מראה אפל ומאופק יותר שילווה את אלבומה הרביעי, Adore.
ההרכב המופיע של הלהקה בשנת 2000, עם צ'מברלין ששב לתופים ומליסה אוף דר מאוור שהחליפה את דרסי בבס.
המודעה שפרסם בילי קורגן בעיתון שיקגו טריביון, בה הודיע על רצונו לאחד את הסמאשינג פאמפקינס
תמונה מהקליפ "Tonight, Tonight", הזוכה בקטגוריית "קליפ השנה" בטקס פרסי ה-MTV לשנת 1996. בקליפ ניכרת מאוד השפעת הסרט הקצר "A Trip to the Moon" של ג'ורג' מיילס; הצילום נעשה בסגנון הסרטים האילמים של סוף המאה שעברה, התפאורה – תפאורת תיאטרון והאפקטים – פרימיטיביים.
Alice: Madness Returns

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  באמריקה הצפונית: 14 ביוני 2011 באירופה: 16 ביוני 2011
 סוגה:  משחק פעולה-הרפתקאות
 פיתוח:  Spicy Horse
 הוצאה לאור:  Electronic Arts
 ארץ מקור:  הרפובליקה העממית של סין 
 שפות:  אנגלית 
 עיצוב:  אמריקן מק'גי, Ken Wong
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  unreal 3
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  Microsoft Windows, PlayStation 3, Xbox 360
 המשחק הקודם:  אמריקן מק'גי אליס 
 
 www.ea.com/alice
 
Alice: Madness Returns (תרגום מאנגלית: אליס, השיגעון חוזר), הוא משחק וידאו, אשר פותח על ידי החברה הסינית Spicy Horse. השקת המשחק בארצות הברית התקיימה ב-14 ביוני 2011, ב-16 ביוני, באוסטרליה, ב-17 ביוני 2011 באירופה, וב-21 ביולי 2011, ביפן. המשחק פותח עבור מחשבים אישיים העובדים עם מערכת Windows, ועבור קונסולות משחקים PlayStation 3 ו-Xbox 360.
עלילה המשחק

המשחק מציג את המשך עלילת המשחק שקדם לו, אמריקן מק'גי אליס. המשחק אף מבוסס על הסיפור המקורי של "אליס בארץ הפלאות". המשחק מספר את סיפורה של אליס לידל - נערה הסובלת מטראומה נפשית אשר נגרמה לה בשל מותם של הוריה ואחותה בזמן שרפה. אליס משתחררת מבית חולים פסיכיאטרי, ובזמן עלילת המשחק מתגוררת בבית יתומים, ליתומים אשר עברו טראומה נפשית. בבית היתומים היא נמצאת תחת השגחתו של הרופא אנגוס באמבי, אך היא עדיין חווה הזיות. על מנת להיפטר מהטראומה הנפשית ולגלות את האמת על העבר שלה, הנערה שוב נכנסת לארץ הפלאות, בזמן ששם התפתח רוע חדש. עם חזרתה לארץ הפלאות, אליס נפגשת עם החתול צ'שייר, אשר מזהיר אותה ומספר כיצד הפכה ארץ הפלאות השקטה והשלווה לגיהנום מתמשך. במהלך המשחק אליס עוברת בין אזורים שונים בתוך ארץ הפלאות, ונפגשת עם דמויות שונות מתוך הסיפור המקורי של "אליס בארץ הפלאות", אשר גם כן מוצגות באור קודר ואפל יותר. על מנת להתקדם במשחק, אליס נלחמת באויבים אשר חוסמים את דרכה בזכות נשקה (אותו השחקן יכול לשדרג במהלך המשחק), ואוספת את הזיכרונות שלה אשר מפוזרים ברחבי ארץ הפלאות.
בין החלקים השונים של המשחק, אליס חוזרת בחזרה לעולם האמיתי, בו היא נפגשת עם אנשים מחייה (אשר מספרים לשחקן את הגרסה שלהם לסיפורה של אליס ומשפחתה), ועוברת במקומות שונים בלונדון אשר מצליחים גם הם, להזכיר לה את העבר ואת המאורעות של ליל השרפה. בתוך המשחק, אליס מצליחה לגלות יותר ויותר מידע על ההזיות שלה. בסוף המשחק היא מצליחה לגלות שהאיש שעמד מאחורי אותה השרפה היה הרופא שלה אנגוס באמבי, אשר הצליח לשכתב לה את הזיכרון ולהפוך את התת-מודע שלה (ארץ הפלאות שלה) לגיהנום, איתו אליס נאלצת להתמודד לאורך כל המשחק. בחלק האחרון של המשחק, אליס נלחמת עם דמותו של אנגוס באמבי (הבוס הראשי) בתוך התת-מודע שלה. אחר שמצליחה להתגבר עליו בתוכה, היא נפגשת עם באמבי בעולם האמיתי וחושפת בפניו את מה שגילתה. לאחר סוף הדברים שלה, אליס דוחפת את באמבי לעבר רכבת נוסעת וכך הורגת אותו. בזירת ההתרחשות האחרונה, אליס חוזרת לארץ הפלאות המתוקנת, בה היא נפגשת שוב עם החתול צ'שייר. צ'שייר מסביר שארץ הפלאות שלווה ומוגנת לעת עתה.
דמויות מרכזיות

אליס לידל - הדמות הראשית במשחק. בתם של ארתור וגברת לידל, ואחותה הקטנה של אליזבת'. השורדת היחידה של השרפה בביתם של משפחת לידל, אשר גרמה לה לטראומה נפשית קשה והזיות מתמשכות על אותו הלילה. בשל בעיותיה הנפשיות, אליס נשלחת לעשר שנים לבית המשוגעים המקומי בלונדון, ולאחר שחרורה משם, עוברת להתגורר בבית היתומים ליתומים עם מחלות נפשיות. על מנת לברר את האמת מאחורי השרפה בביתה, אליס חוזרת לארץ הפלאות על מנת למצוא את הזיכרונות שאבדו לה מאותו לילה. אחרי שהיא מצליחה לגלות שהרופא אנגוס באמבי היה זה שהצית את הבית שלה, אליס רוצחת אותו על ידי דחיפתו לעבר רכבת נוסעת כאות לנקמה.
דוקטור אנגוס באמבי - באמבי היה הפסיכיאטר המניפולטיבי של אליס, ואחראי בית היתומים ליתומים עם מחלות נפש. בתחילת המשחק, נראה כאילו באמבי מנסה לעזור לאליס ולשאר היתומים להשתחרר מעברם הקשה, כשלמעשה המוטיבים שלו היו אפלים והוא שאף לשלוט במוחם של אליס והיתומים והוא האחראי על מות משפחתה של אליס. הנבל הראשי במשחק. לאחר שאליס מצליחה לגלות את המוטיבים האלו, היא דוחפת אותו לעבר רכבת נוסעת כנקמה.
חתול צ'שייר - בעל הברית הראשי של אליס במהלך כל המשחק והמלווה לאורך המסע שלה בארץ הפלאות. הוא חתול מדבר, אשר מחייך רוב הזמן ויכול להעלים את גופו. למרות שהוא נחשב לבעל הברית שלה, החתול צ'יישר מתנהג לאליס בצורה לעגנית ועוקצנית. החתול מקבל מאליס את אותו היחס.
מלכת הלבבות - מלכת הלבבות היא השליטה הדיקטטורית, המשוגעת והאנוכית אשר שלטה בארץ הפלאות לפני חזרתה של אליס. למרות שהזרועות שלה מפוזרות ברחבי כל ארץ הפלאות, המלכה עצמה יושבת בתוך הארמון.
זחל - הזחל מתגורר בארץ הפלאות ונחשב ליצור הכי נבון בה. במהלך מסעה של אליס, הוא עוזר לה בעצות ומילים חכמות.
הכובען המטורף - פנטי כלפי המושג של זמן (ימים, שנים, דקות וכו), אך לאחר הביקור האחרון של אליס בארץ הפלאות הוא השתנה רבות גם במראהו וגם בהתנהגות. (על פי ההשוואה עם דמותו במשחק הקודם בסדרה).
כלי נשק

להב הספרלית - הנשק הראשון והבסיסי שאליס מוצאת בארץ הפלאות. הלהב מאפשרת לאליס לשסע את האויבים המתקרבים אליה.
מטחנת פלפל - הנשק השני שאליס מקבלת. הנשק מאפשר לשחקן לירות באויבים אשר נמצאים בטווח רחוק מאליס.
סוס נדנדה - הנשק השלישי של אליס. נשק לטווח קצר המאפשר לאליס לתת מכות חזקות לאויבים שלה. הנשק עובד בצורה המיטבית אל מול אויבים חזקים, אך עובד גם מול האויבים החלשים יותר.
קומקום תותח - הנשק הרביעי של אליס. נשק העומד בעומס רב אשר מאפשר אליס לירות פצצות חזקות והרסניות לעבר קבוצת אויבים.
שעון פצצה - הנשק הראשון הלא פורמלי של אליס. השעון אינו מועיל במיוחד בקרב נגד אויבים, אך הוא כן עוזר בפתרון חידות ופזלים, איתם השחקן נפגש לאורך המשחק.
מטרייה - הנשק ההגנתי היחיד של אליס במשחק. המטרייה מאפשרת לאליס להגן על עצמה לזמן קצר מפני יריות ופגיעות של אויבים.
שמלות

השמלות של אליס מחולקות לשני סוגים - השמלות הקלאסיות אותן היא לובשת לאורך המשחק, והשמלות המיוחדות אותן השחקן יכול לבחור לפני תחילת המשחק. לשמלות המיוחדות יש כוחות מיוחדים אשר יכולים לעזור לשחקן.
קלאסית - השמלה אותה לובשת אליס בחלקים שונים בארץ הפלאות.
התפורה - שמלה המבוססת על בגדי הבובות עימם נהגה אליס לשחק בילדותה.
החליפה המלכותית - שמלה, הדומה במראה לשמלת מלכת הלבבות.
נערת משי - שמלה מדומה לקימונו, חלוק יפני.
בתולת ים - שמלה, השואבת השראה ממראה של בנות ים.
שמלת סטימפנק - שמלה השואבת השראה מסגנון הסטימפנק - תת-סוגה במדע בדיוני, שהעלילות שלה מתקיימות בסביבות מתועשות עם מנועי קיטור.
היסטריה - שמלה מיוחדת, אותה אליס יכולה ללבוש כאשר החיים שלה במשחק נמצאים לקראת סיום.
שמלת הזחל - מבוססת על מראה הזחל. מאפשר לאליס לראות מסרים סודיים (אותם היא יכולה לראות רק כאשר היא מקטינה את הגובה שלה) בכל רגע נתון.
שמלת השחמט - מבוססת על חלקי השחמט. מכפילה את הנזק מכלי הנשק של אליס.
שמלת צ'יישר - מבוססת על מראה החתול צ'יישר. מונעת מהאויבים של אליס לפגוע לה בחיים, אלא רק לקחת ממנה את השיניים (אשר נאספות במהלך המשחק).
נערת הבשר - מבוססת על מראה הסופי של מלכת הלבבות. מאפשרת לאליס להיכנס למצב היסטריה בכל רגע נתון.
כובענית - מבוססת על מראה הכובען. מאפשרת לאליס להפיל שיניים כאשר היא נפגעת מהאויבים, במקום להקטין את החיים שלה.
"מאוחר אבל בר מזל" - שמלה המבוססת על מראה השפן הלבן. מאפשרת לאליס להגדיל את החיים שלה במהלך המשחק, ללא שימוש במכשירי עזר כלשהם.
ביקורת

המשחק קיבל ביקורות חיוביות על המראה הכללי של השלבים ועל עיצוב החפצים והדמויות, וביקורות שליליות על האורך המוגזם והמיותר של חלקים מתוכו.
הערות שוליים

↑  Angus Bumby, Alice Wiki
↑  Weapon, Alice Wiki
↑  Dress, Alice Wiki
↑  Alice: Madness Returns, Alice Wiki
שגרירות צ'כיה בישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 כתובת:  23 Zeitlin Street 
 עיר:  תל אביב-יפו 
 קואורדינטות:  32°04′46″N 34°47′04″E﻿ / ﻿32.0795°N 34.78456°E﻿ / 32.0795; 34.78456
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי ישראל–צ'כיה יחסי ישראל-צ'כוסלובקיה
 שטח האמנה:  ישראל ישראל
 מדינה מיוצגת:  צ'כיה צ'כיה צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה (1949–1967)
 
 www.mzv.cz/telaviv
  (למפת תל אביב מוגדלת) שגרירות צ'כיה בישראל(למפת תל אביב רגילה) שגרירות צ'כיה בישראל(למפת גוש דן רגילה) שגרירות צ'כיה בישראל(למפת גוש דן מוגדלת) שגרירות צ'כיה בישראל
 
שגרירות צ'כיה בישראל היא נציגות דיפלומטית של צ'כיה בישראל. השגרירות ממוקמת בתל אביב-יפו.
ב-2021 פתחה צ'כיה סניף של השגרירות בירושלים, מתוך כוונה להעביר את השגרירות לירושלים.
שגרירות צ'כיה בתל אביב
רקע היסטורי

בתקופת המנדט הבריטי הייתה לצ'כוסלובקיה קונסוליה וקונסול כללי שישב בירושלים.
היסטוריה

צ'כוסלובקיה הכירה רשמית במדינת ישראל ב-18 במאי 1948. מונה ד"ר גרינוולד, יהודי צ'כי כקונסול בתל אביב. במקביל המשיך בתפקידו הקונסול הכללי שישב בירושלים עוד מתקופת המנדט הבריטי.
בינואר 1950 העלתה צ'כוסלובקיה את דרג הנציגות שלה בתל אביב מקונסליה לצירות. הציר שמונה, ד"ד אדוארד גולדשטיקר, הגיש את כתב האמנתו לנשיא חיים ויצמן ב-18 בינואר 1950. אדוארד גולדשטיקר היה יהודי, חבר השומר הצעיר, ב-1939 ברח לאנגליה, חבר לממשלה הצ'כית הגולה בלונדון, ושימש נציגה בפריז. ביוני 1950 נחנך מבנה הקבע של צירות (אחר כך שגרירות) צ'כוסלובקיה בשכונת קריית מאיר בתל אביב.
בעקבות משפטי פראג בנובמבר 1952 נקרא השגריר אדוארד גולדשטיקר לשוב לפראג ולא מונה לו מחליף.
ביולי 1956, חודשו היחסים הדיפלומטיים המלאים בין שתי המדינות, וצ'כוסלובקיה מינתה שוב ציר בתל אביב.
בעקבות מלחמת ששת הימים ניתקה צ'כוסלובקיה, יחד עם שאר מדינות הגוש הסובייטי את יחסיה עם ישראל והשגרירות נסגרה.
ב-1990 חודשו היחסים הדיפלומטיים בין המדינות, והשגרירות נפתחה מחדש.
ב-24 במאי 2017, יום השנה ה-50 לציון איחוד ירושלים תחת ריבונות ישראלית, הכיר הפרלמנט הצ'כי באופן רשמי בירושלים כבירת ישראל. במקביל, צ'כיה מכירה בעצמאות של מדינה פלסטינית.
בעקבות הכרזת נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ב-6 בדצמבר 2017, כי ארצו מכירה בירושלים כעיר הבירה של ישראל, הודיעה גם ממשלת צ'כיה כי היא מכירה בירושלים המערבית כבירת ישראל, וכי תלך אף היא בדרכה של ארצות הברית ותעביר את השגרירות לירושלים. מאוחר יותר הודיע נשיא צ'כיה, מילוש זמאן כי תחילה תועבר לירושלים הקונסוליה הצ'כית, ולאחר מכן השגרירות עצמה.
ב-11 במרץ 2021, נפתחה שלוחת השגרירות הצ'כית ברחוב וושינגטון שבירושלים (בסמוך למלון המלך דוד, שם נוהגים נציגים של מדינות זרות להתארח בעת ביקורם בישראל). שלוחת השגרירות נחנכה במעמד ראש ממשלת צ'כיה, אנדריי באביש, שר החוץ גבי אשכנזי, השר לביטחון הפנים, אמיר אוחנה ואף שגרירי שתי המדינות, דניאל מירון ומרטין סטרופינצקי. בתגובה לפתיחת השלוחה הן הרשות הפלסטינית והן הליגה הערבית גינו את פתיחתה וטענו כי "מדובר בהפרה של החוק הבינלאומי".
הערות שוליים

↑  ירושלים - הקונסול הצ'כוסלובקי - לעיראק, המשקיף, 17 בדצמבר 1941
↑  מדינת ישראל בשנתה הראשונה, הַבֹּקֶר, 4 במאי 1949
↑  צ'כיה יכולה לספק חלק חשוב של סחורות תעשיתיות וחקלאיות לישראל, קול העם, 24 בפברואר 1949
↑  ישראל לא תשכח עזרת צ.ס.ד. במאבק תקומתה, קול העם, 19 בינואר 1950
עזרתה של צ'כוסלובקיה לישראל במלחמה הועלתה על נס, מעריב, 18 בינואר 1950
↑  אלי שאלתיאל, לברוח מן השורה - להישרד, כותרת ראשית, 30 בנובמבר 1983
↑  החלטת שלום של צ'ס"ר הועברה לישראל, קול העם, 3 במאי 1950
↑  הצירות ה צ 'כית: לא ידענו, מעריב, 25 בנובמבר 1952
↑  נשיא צ"כוסלובקיה מאחל שלום לישראל ומקווה לידידות ושיתוף־פעולה ישראל-צ'ס"ר, קול העם, 31 ביולי 1956
↑  משה יגר, צ'כוסלובקיה, הציונות וישראל – גלגולי יחסים מורכבים, ירושלים: הוצאת הספריה הציונית על-יד ההסתדרות הציונית העולמית, 1997
↑  איתמר אייכנר, היסטוריה בצ'כיה: הפרלמנט הכיר בירושלים כבירת ישראל, באתר ynet, 24 במאי 2017
↑  טל שלו‏, נשיא צ'כיה: "הכרזת טראמפ משמחת; נלך בעקבות ארצות הברית", באתר וואלה, 8 בדצמבר 2017
↑  איתמר אייכנר, נשיא צ'כיה: "השגרירות תעבור לירושלים בשלבים", באתר ynet, 25 באפריל 2018
↑  אריאל כהנא, צ'כיה חנכה את שלוחת השגרירות בי-ם, באתר ישראל היום, 11 במרץ 2021
↑  אנה רייבה ברסקי, ‏ראש ממשלת צ'כיה יגיע מחר לביקור בישראל וישתתף בחניכת נציגות ארצו בירושלים, באתר מעריב אונליין, 10 במרץ 2021
↑  הפלסטינים והליגה הערבית גינו את פתיחת הנציגות הדיפלומטית של צ'כיה בירושלים, באתר ynet, 13 במרץ 2021
עלי א-שאמי

עלי א-שאמי (בערבית: علي الشامي, באנגלית: Ali Al Shami; נולד ב-1945) הוא פרופסור לבנוני, שיעי וחבר בתנועת אמל. הוא היה שר החוץ והמהגרים של לבנון בשנים 2009 עד 2011.
ראשית חייו וחינוך

שאמי נולד למשפחה שיעית ב־21 באפריל 1945, בג'רג'וע, לבנון. ב־1970 הוא קיבל תואר בוגר במדעי המדינה מהאוניברסיטה הלבנונית. ב-1971 הוא קבל דיפלומה במדעי המדינה מאוניברסיטת ז'וזף פורייה שבגרנובל, צרפת וכן תואר דוקטור במדעי המדינה מאותה אוניברסיטה ב-1978.
קריירה

שאמי הוא פרופסור בדימוס מהאוניברסיטה הלבנונית במכללה למשפטים ומדעי המדינה עוד לפני שהפך לחבר בתנועת אמל.
בנובמבר 2009, הוא היה חלק מהוועדה שהייתה אחראית לכתיבת תוכניות הפעולה של הממשלה בראשות ראש הממשלה סעד חרירי. ב-9 בנובמבר 2009, הוא מונה לשר החוץ והמהגרים בממשלת חרירי.  הוא נקרא לתפקיד זה על ידי מנהיג אמל ויו"ר הפרלמנט, בעל הברית של חזבאללה, נביה ברי. הוא החליף את פאוזי סאלוך (אנ') כשר החוץ.  בפרלמנט שאמי היה חלק מהאופוזיציה וחבר בתנועת אמל  ואחד מחמשת החברים השיעים.  כהונתו של שאמי הסתיימה ב-14 יוני 2011, והוא הוחלף על ידי עדנאן מנסור בתפקיד.
ראו גם

עדנאן מנסור
הערות שוליים

↑  "Foreign ministers of Lebanon". Rulers. נבדק ב-8 במרץ 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hariri forms unity govt". Saudi Gazette. Beirut. 10 בנובמבר 2009. אורכב מ-המקור ב-18 באפריל 2013. נבדק ב-5 באוקטובר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Nadim Ladki (9 בנובמבר 2009). "Lebanon's Hariri forms unity government with Hezbollah". Reuters. Beirut. נבדק ב-5 באוקטובר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Lebanon's unity government". Al Jazeera. 9 בנובמבר 2009. נבדק ב-10 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Massoud A. Derhally (10 בנובמבר 2009). "Lebanon's Hariri Confirmed Unity Prime Minister". Bloomberg. נבדק ב-30 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Lebanon's Cabinet Lineup". Qifa Nabki. 9 בנובמבר 2009. נבדק ב-5 באוקטובר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Al Hayat predicts new cabinet lineup". NOW Lebanon. 8 בנובמבר 2009. אורכב מ-המקור ב-30 בינואר 2013. נבדק ב-5 באוקטובר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hussein Dakroub (14 ביוני 2011). "New Cabinet, old realities". The Daily Star. נבדק ב-8 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 8479 5680  LCCN: n83183530  RERO: 02-A013504302  SUDOC: 243877145  VIAF: 117178831   WorldCat (עם VIAF): 117178831
מלכודת הרווחה

מלכודת הרווחה הוא מצב שבו מערכות המיסוי והרווחה במדינה יוצרות תמריץ לאזרחים להישאר תלויים בתשלומים שהם מקבלים ממערכת הרווחה.
מצב זה מכונה לעיתים גם בשם "מלכודת האבטלה" או "מלכודת העוני", אבל אלו הם מונחים מטעים. מלכודת רווחה היא מקרה פרטי של מעגל העוני, אשר מתייחס בעיקר לתמריץ הכלכלי של הפרט. ישנם מנגנונים רבים נוספים כמו אי שוויון בגישה לחינוך, לתחבורה או לבריאות אשר מהווים מלכודות עוני ואבטלה מסוג שונה.
תמריצים לאבטלה ואי גידול בשכר

יש הבחנה בין שני תמריצים שונים.
"מלכודת האבטלה" מתרחשת כאשר קיים הפרש קטן בין הכנסה מעבודה בשכר נמוך, לבין דמי האבטלה (או תגמולי רווחה אחרים, כגון הבטחת הכנסה). הפרש זה יכול להיות קרוב להוצאות הכרוכות ביציאה לעבודה, או אף קטן מהן כך שדבר זה מקטין את התמריץ של הפרט לצאת לעבוד, או אף מהווה תמריץ שלילי.
"מלכודת העוני" או "מישור העוני", או "שיפוע העוני" – מתייחס למצב שבו הטבות, התלויות ברמת ההכנסה מעבודה, פוחתות ככל שההכנסה עולה, זאת בצירוף מס הכנסה וניכויים אחרים, כל אלה מקטינים את הרצון להרוויח שכר גבוה יותר בעבודה, בין אם בעבודת שעות נוספות או בפיתוח מיומנויות נוספות. דבר זה נובע מכך שיש אזור מעל השכר המינימלי, שבו תוספת שמשולמת לעובד, לא מגדילה בהרבה, או לא מגדילה כלל את שכר הנטו שלו, היות שלאחר קיזוז ההטבות, שכרו נשאר כשהיה.
רבים ממקבלי הטבות הרווחה אינם מסוגלים לעבוד, עקב זקנה, נכות, התמכרות לסמים, חוסר התאמה לדרישות המינימום של שוק העבודה ועוד. יש הסוברים כי ביחס לכל אלה לא ניתן לדבר על מלכודת הרווחה, שכן מושג זה מתייחס רק למקבלי הטבות רווחה המסוגלים לעבוד אך מצב הקצבאות מהווה תמריץ שלילי כנגד הצטרפותם לשוק העבודה. מנגד קיימת טענה לפיה למעט מצבים קיצוניים ביותר כגון שיתוק מלא, פיגור שכלי וכדומה, מלכודת הרווחה קיימת גם במצבים בהם היה גם בלעדיה קשה להתפרנס (כגון נכות קלה או התמכרות לסמים), שכן 'מלכודת הרווחה' מעצימה את הקושי הקיים בלעדיה או לחלופין מצמצמת את הרתיעה מלהיכנס למצב שמונע את היכולת להתפרנס (כגון התמכרות לסמים).
מנגנון ודוגמאות

להלן מובאת דוגמה לאופן בו באה לידי ביטוי מלכודת הרווחה: אם חד-הורית המקבלת גמלת הבטחת הכנסה מוצאת משרה חלקית, שבה תשתכר שכר מינימום לשעה. אבל, השכר אותו תשתכר בעבודתה יופחת מסכום הגמלה שתקבל, וכך לא יוותר לה למעשה כל רווח ממשי מן העבודה. לעיתים, היא אף תפסיד כסף כתוצאה מן היציאה לעבודה, לנוכח העובדה כי משכר העבודה שתרוויח ינוכו מסים. בנוסף, יתווספו בדרך כלל הוצאות נוספות עקב היציאה לעבודה (הוצאות עבודה), למשל מציאת השגחה לילדיה בעת שהיא עובדת. לכן, למרות שהיא תורמת לפעילות הכלכלית הכספית, היא עלולה למעשה למצוא עצמה במצב כלכלי גרוע יותר, לעומת מצבה קודם שהחלה לעבוד.
הרעיון מאחורי מלכודת הרווחה נובע, מהנחות על הדרך שבה בני אדם מקבלים החלטות, לאור הערכה אישית של זמנם ומאמציהם. להלן דוגמה תאורטית נוספת: אדם המקבל הבטחת הכנסה בסך 1,500 ש"ח לחודש למעשה אינו עושה דבר כדי לקבל סכום זה. הוא מקבל הצעה לעבודה שבה ישתכר 2,500 ש"ח לחודש. האם עליו לקבל את המשרה? במבט הראשון התשובה היא "בוודאי", היות שברור כי יצמח לו רווח כלכלי גדול יותר מעבודה, 1,000 ש"ח יותר בחודש, המייצגים גידול של 66% בהכנסותיו החודשיות. אולם מן השכר שיקבל הוא יצטרך לשלם מיסים, נניח שהדבר יפחית את שכרו ל-2,200 ש"ח ולכן הגידול האמיתי בהכנסתו יהיה רק 700 ש"ח לחודש. אף בכך יש שיפור במצבו הכלכלי, אבל השיפור הזה מגיע במחיר של הרבה יותר שעות עבודה. אדם זה יצטרך לעבוד ככל הנראה 40 שעות בשבוע בעבודתו החדשה, כאשר הגידול האמיתי בהכנסתו לשעה אינו עולה על שכר המינימום. בנוסף יגדלו אף הוצאותיו, למשל בזמן ובכסף שיוציא על נסיעה לעבודה. במצב זה הוא ישקול את התועלת מן הרווח הכלכלי הנוסף כנגד "המחיר" שיאלץ לשלם כתוצאה מעבודתו. לא תהיה זו הפתעה אם יחליט כי הרווח הכלכלי הנוסף אינו מצדיק את המאמץ. בנסיבות אלה ניתן לומר כי "נלכד" במלכודת הרווחה.
מגבלות המודל

תיאורים אלו מופשטים ואינם לוקחים בחשבון כמה מנגנונים אחרים המתקיימים במציאות. הבטחת הכנסה או דמי אבטלה אינם ניתנים לאדם "בלא שיעשה דבר" אלא בדרך כלל הדבר תלוי בשורה של חוקים שונים המגבילים אותו בצורות שונות, ומטילים עליו חובות שונות (כמו חתימה בלשכת התעסוקה עבור דמי אבטלה לדוגמה). דבר נוסף הוא שהבטחת הכנסה אינה מהווה פרנסה בטוחה, שכן היא תלויה בפוליטיקאים ובפקידים ממשלתיים.
דבר נוסף הוא ניתוח דינמי של הכנסות, או אופק הכנסה עתידי. במציאות אנשים מייחסים חשיבות לא רק לשכר המיידי אותו הם מקבלים, אלא למבנה השכר האפשרי בעתיד. בקבלה לעבודה, אפשר לקבל שכר נמוך בתחילה, אבל ליהנות מיתרונות כלכליים אחרים, כמו למידה תוך כדי עבודה, הזדמניות לקידום בתוך העבודה או לעבודה במקום אחר וכו' – דברים שיאפשרו אופק הכנסה עולה. בנוסף לכך לאבטלה יש עלות גבוהה גם במונחים אחרים המשפיעים על הרווחה: דיכאון, שיעמום, חרדה, תחושת תלות, וחוסר תוחלת ברמה הנפשית, וכן הפרעות בריאותיות פיזיולוגיות. בנוסף לכך ישנה סטיגמה חברתית שלילית על רבים מבין המובטלים – וכל אלה מהווים תמריצים חזקים למציאת עבודה, גם בהינתן הפרש קטן בין קצבאות לשכר מינימום. יש לזכור שבסופו של דבר, המחקרים מלמדים שתקציב רווחה מפחית בצורה ניכרת את שיעור העוני. מדינות בעלות תקציב רווחה גבוה הן לרוב מדינות בעלות שיעור עוני נמוך, ואילו מדינות בעלות תקציב רווחה נמוך הן לרוב בעלות שיעור עוני גבוה.
המושג של מלכודת הרווחה מדגים כיצד מערכות רווחה סוציאליות יכולות ליצור תמריץ שלילי לכניסה לעבודה. למרות שמערכות הרווחה נועדו במקורן לייצור אמצעי מיגון לאזרחים מובטלים וכך להעלות את רמת חייהם, הן עלולות ליצור מצבים שבהם אצל מקבל גמלת הרווחה נוצר תמריץ שלילי לצאת לעבוד, כיוון שהכנסתו הנקייה מעבודה, לעומת קבלת גמלה שאיננה מחייבת כל עבודה, איננה גבוהה דיה כדי לפצות אותו על המאמץ שעליו להשקיע בעבודה.
מקובל לחשוב שלמצב זה השפעה שלילית על החברה כיוון שהוא מפחית את התמ"ג, את היעילות הכלכלית, פוגע בהקצאת משאבים יעילה, וברמת המיומנות של הפרטים, ותורם לאבטלה ולאי שוויון.
כמו כן יש לשים לב, שבעוד שתשלומי רווחה שונים עלולים ליצור מלכודת רווחה, היעדרם של מנגנוני רווחה, עלול לגרום למלכודות עוני אחרות, שיכולות להיות לא פחות חמורות. לדוגמה, במדינות עניות רבות ההורים העדיפו שילדיהם יעבדו ויעזרו בפרנסת המשפחה, ובכך יש מלכודת עוני אחרת שבה העניים מתפרנסים מעבודות שלא מצריכות השכלה. הכנסה של חינוך חינם, או סבסוד לחינוך, היא מנגנון רווחה, ולכן היא מקטינה את התמריץ של הילדים לצאת לעבוד, אולם בה בעת היא מגדילה את היכולת של ילדיו לצאת ממלכדות העוני.
הצעות לפתרון

קיומה של מלכודת הרווחה תלוי בהפרש שבין ההכנסה מקצבת רווחה לבין שכר המינימום שניתן להשתכר מעבודה. מלכודת הרווחה נוצרת כאשר ההפרש בין השניים קטן מדי. לכן, הפתרון הכללי למלכודת הרווחה הוא להגדיל את ההפרש שבין שני מקורות ההכנסה, בין אם על ידי העלאת שכר המינימום או על ידי הפחתת גמלאות הרווחה (או על ידי שתי הפעולות גם יחד).
במדינות אירופה, בקנדה ובישראל הפתרונות הניתנים לבעיה זו הם, בדרך כלל, הפחתת המיסוי על בעלי הכנסות נמוכות, או קביעת רמת הכנסה נמוכה שאיננה שוללת את קצבת הרווחה, ובכך ניתן תמריץ חיובי למקבל הגמלה למצוא משרה חלקית בשכר מינימום שתאפשר לו רווח כלכלי ממשי.
עם זאת בארצות הברית, ביפן ובאוסטרליה ננקטו פתרונות קיצוניים יותר לבעיה זו. פתרונות אלה כוללים הפחתה קיצונית בגובה קצבאות הרווחה ואפילו ביטול קצבאות מוחלט. מתנגדי פתרונות כאלה טוענים כי צעדים שכאלה עלולים להותיר את שכבת האוכלוסייה הענייה ללא כל רשת ביטחון סוציאלי ולחשוף אותה לסכנות של רעב, מצב העלול לעורר בעיות קשות יותר מן הבעיות הנפתרות על ידי פעולות אלה. מצד שני, תומכי צעדים כאלה טוענים שביטול מערכת קצבאות הרווחה הממשלתיות לא תשפיע על ארגוני הצדקה הפרטיים, על תמיכה משפחתית ותרומות מיחידים בחברה ומנגנונים חברתיים אלה ימנעו את חזונות האסון. בנוסף, אלה התומכים בקיצוץ קצבאות הרווחה או בביטולן טוענים כי הפחתת קצבאות ממשלתיות אלה תגביר את התמריץ לצאת ולעבוד, או לפחות יבטל את התמריץ השלילי המונע מאזרחים לעבוד.
בין דרכים אחרות שהוצעו לפתרון סכנת מלכודת הרווחה יש התומכים בהכנסת מינימום מובטחת ובמס הכנסה שלילי, המבוססים על התפיסה כי לכל אזרח, בין אם הוא עובד ובין אם לאו, יש להבטיח כמות קבועה של תשלומי רווחה (אצל אנשים המשתכרים למחייתם התשלום יעשה באופן של החזר חלקי של מס הכנסה). באופן כזה למובטלים המוצאים עבודה מכניסה לא יופסקו תשלומי הרווחה שקיבלו, אלא שהכנסתם מתשלומי רווחה תפחת באופן הדרגתי ככל שתגדל הכנסתם מעבודה. מנגנון כזה יספק תמריץ חיובי יותר למצוא עבודה.
פתרון נוסף הוא תוכניות של רווחה לעבודה – תוכניות המיועדות לצמצם את התלות של אזרחים נמוכי הכנסה במערכת הרווחה על ידי שילובם בשוק העבודה. מטרה זו מושגת הן על ידי הסרת חסמים המונעים השתלבות בשוק העבודה, דוגמת היעדר השכלה רלוונטית או תנאים משפחתיים מגבילים, והן על ידי ענישה של מי שאינם משתלבים בשוק העבודה בהתאם לדרישות, בדרך כלל בצורה של מניעת קצבאות. המינון שבו משולבים מקל וגזר אלו משתנה ממדינה למדינה, כשבמדינות מסוימות דוגמת דנמרק הדגש הוא על סיוע בהשתלבות, ובאחרות – דוגמת ארצות הברית ובריטניה – על ענישה. בישראל נהוגה תוכנית ויסקונסין, שזכתה לביקורת רבה על הדגש שהיא שמה על ענישת הלקוחות.
אחד המניעים החזקים ביותר המונע נפילה למלכודת הרווחה הוא כבוד עצמי. תלות בקצבאות רווחה נושאת עמה סטיגמה חברתית, אשר יכולה לעיתים לפגוע בכבודו העצמי של הנזקק, במידה כזו שהוא יגייס את הכוחות הנדרשים לשבור את מעגל התלות, ללא עזרה חיצונית. כל זאת למרות שהדבר עלול לעלות לו במחיר כלכלי.
ראו גם

מדינת רווחה
הבטחת הכנסה
שכר מינימום
מעגל העוני