stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארז פדן
ביוגרפיה > פרקליטות מחוז ירושלים

התמחה תחילה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה, ולאחר מכן שימש כפרקליט במחוז ירושלים של פרקליטות המדינה, וניהל תחילה תיקים פליליים, מינהליים ואזרחיים. בהמשך, ניהל כפרקליט בכיר במחוז תיקי פשע חמור מסוגים שונים, וכן תיקי שחיתות שלטונית דוגמת תיק המינויים הפוליטיים של צחי הנגבי, פרשת הרבנים, ועוד. בהמשך שימש פדן כ"ממונה" ומנהל מחלקה.
בשנת 2017 שימש פדן כמשנה לפרקליט מחוז ירושלים (פלילי). במסגרת תפקידיו הוביל את התביעה בתיק המעונות נגד שרה נתניהו ועזרא סיידוף, תיק הרב אליהו בקשי דורון, תיקי אליעזר ברלנד ומקורביו, תיק "חתונת השנאה", תיק "הכנופיה הירושלמית", רצח בני הזוג כדורי, תיקים חמורים נוספים, ועוד.
ביוני 2019 התבטא בראיון לכאן ב ביחס לתיקי נתניהו, וטען כי טענותיו של ראש הממשלה בנימין נתניהו על "רדיפה" הן חסרות שחר.
ביוני 2021 הועלה שמו כאחד המועמדים לכהן כראש המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה, במקומו של דן אלדד.
עמד בראש צוות היגוי של פרויקט לצמצום אלימות צעירים, במסגרתו פותח מודל משולב בין גורמי האכיפה, עיריית ירושלים, גורמי חינוך ורווחה, שירות המבחן לנוער ואקדמיה. כן יזם שיתוף פעולה בין הפרקליטות ומשטרת ישראל ובין גופים ציבוריים שונים בנושא המאבק באלימות בחברה הערבית. במסגרת הפרויקט, הנקרא "עוצרים את הדימום" פותחה תוכנית לצמצום האלימות הפועלת כפילוט במספר יישובים. המיזם אומץ במסגרת החלטת ממשלה. על חלקו ביוזמה הוענק לו פרס נשיא האגודה הישראלית לקרימינולוגיה.
ביוגרפיה > פרקליט מחוז דרום (פלילי)

באוקטובר 2022 נבחר פדן פה אחד בידי ועדת המכרזים לתפקיד פרקליט מחוז דרום (פלילי).
חיים אישיים

פדן נשוי לד"ר שני לוין-פדן, רופאה וטרינרית, ואב לארבעה. מתגורר בקיבוץ בית ניר. חובב מרתונים.
הערות שוליים

↑  ברל קרן, באתר ההנצחה של עין השופט
↑  אביחי בקר, אל תתנו לנו צווים, באתר הארץ, 28 בפברואר 2001
↑  הבוגרים שלנו, באתר קרן וקסנר
↑  שמואל מיטלמן, אישום: דקרו למוות חייל בקטטה מחוץ למועדון, באתר nrg
↑  ניר חסון, עדה במשפט הנגבי: כל המינויים עברו בלשכתו, באתר הארץ, 19 במרץ 2007
↑  אפרת וייס ופליקס פריש, הותר לפרסום: הפלסטינים פעלו לגייס חיילות ישראליות, באתר ynet, 2 בספטמבר 2002
↑  מערכת, ‏עו"ד ארז פדן: "מחויבים לשקול תביעה אזרחית נגד שרה נתניהו", באתר ‏מאקו‏, 17 ביוני 2019
↑  הדר קנה, הפרקליטות שוקלת להגיש כתב אישום בכפוף לשימוע נגד הרב בקשי דורון, באתר כלכליסט, 1 במרץ 2012
↑  ציוץ של ארז פדן ברשת החברתית טוויטר, 18 בנובמבר 2016; ציוץ של ורד פלדמן ברשת החברתית טוויטר, 25 באפריל 2021;   גדעון דוקוב, ‏עבירות מס והלבנת הון: כתב אישום נגד מקורביו של אליעזר ברלנד, בעיתון מקור ראשון, 3 במאי 2022
↑  ציוץ של ארז פדן ברשת החברתית טוויטר, 26 באוקטובר 2016; חדשות 2, ‏"חתונת השנאה": 13 מואשמים בהסתה, באתר ‏מאקו‏, 26 באוקטובר 2016
↑  אמרי לוי סדן‏, ראש "הכנופייה הירושלמית" לא יואשם בניסיון חיסול של עבריין, באתר וואלה, 29 באוגוסט 2016
↑  גלעד כהן, דקר למוות את האישה בחדר השינה, ואז ארב לבעל: אישום נגד רוצח בני הזוג כדורי, באתר ynet, 18 באפריל 2022
↑  ציוץ של ארז פדן ברשת החברתית טוויטר, 28 במאי 2016;  יאיר אטינגר, האינטרנט מספק לחרדים מידע על פרשות חמורות וחודר את מעטפת השתיקה, באתר הארץ, 27 במאי 2016; פרקליט התביעה מאשר: "הרבנים היו מעורבים בחשיפת הפרשה", באתר בחדרי חרדים, 20 במאי 2016. ציוץ של ארז פדן ברשת החברתית טוויטר, 13 במרץ 2017; רועי ינובסקי ויהודה שוחט, "איש המבצעים" של חסידות גור הואשם: "הפעיל תוקפים ודאג שישתילו סמים", באתר ynet, 13 במרץ 2017
↑  ציוץ של ארז פדן ברשת החברתית טוויטר, 19 בינואר 2017; נטעאל בנדל, כתב אישום: חי בשקר והמציא דמויות כדי לגנוב מיליונים, באתר nrg‏, 19 בינואר 2017
↑  ציוץ של אסף ליברמן ברשת החברתית טוויטר, 17 ביוני 2019; ציוץ של כאן חדשות ברשתית החברתית טוויטר, 17 ביוני 2019
↑  חן מענית, ‏המרוץ נפתח: אלה המועמדים להחלפת דן אלדד במחלקה הכלכלית בפרקליטות, באתר גלובס, 16 ביוני 2021
↑  ראו: ציוץ של האוניברסיטה העברית ברשת החברתית טוויטר, 15 ביולי 2021
↑  תוכנית לטיפול בתופעות הפשיעה והאלימות בחברה הערבית 2022-2026, באתר משרד ראש הממשלה
↑  עו"ד ארז פדן נבחר לפרקליט מחוז דרום, באתר ערוץ 7, 2 באוקטובר 2022
↑  ד"ר שני פדן, באתר מרפאה וטרינרית ברנע
↑  ציוץ של ארז פדן ברשת החברתית טוויטר, 26 באוקטובר 2014
כל הלחנים נגמרו

"כל הלחנים נגמרו" הוא המיני-אלבום השני של הזמרת הישראלית אודיה, שיצא לאור ב-3 במרץ 2025, תחת הוצאת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק.
רשימת רצועות

| כל הלחנים נגמרו> מס' | כל הלחנים נגמרו> שם | כל הלחנים נגמרו> מילים | כל הלחנים נגמרו> לחן | כל הלחנים נגמרו> הפקה | כל הלחנים נגמרו> משך | כל הלחנים נגמרו>  | כל הלחנים נגמרו>  | כל הלחנים נגמרו>  | כל הלחנים נגמרו>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | חולמת  | אודיה אזולאי ואבי אוחיון | אזולאי, אוחיון ומתן דרור | דרור | 3:11 |  |  |  |  |
| 2. | פרפרים  | אורי בנאי, אזולאי, צליל קליפי, נדב אהרוני ואלמוג קריאף | בנאי, אזולאי, קליפי, אהרוני וקריאף | אהרוני | 2:56 |  |  |  |  |
| 3. | סיפורי צדיקים (עם בן צור)   | אוחיון, אופיר כהן, אזולאי, בן צור ויאיר אליצור | אוחיון, אופ. כהן, אזולאי, צור ואלייצור | שמעון יחיא, אופ. כהן, בן גיאת ושי ואגוס | 2:53 |  |  |  |  |
| 4. | שאנל אזולאי  | אזולאי, עומרי דהאן ואלירן אליהו | אזולאי, דהאן ואליהו | דהאן, אליהו ודין אלבז | 2:38 |  |  |  |  |
| 5. | מה היית משנה בי?  | אזולאי ואושר כהן | אזולאי ואוש. כהן | אוש. כהן | 4:22 |  |  |  |  |
| 6. | יין ופסטה  | טל קסטיאל ואזולאי | קסטיאל ואזולאי | עדן אטד ורז קופרמן | 3:40 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 19:45 |  |  |  |  |
משתתפים

אודיה אזולאי – שירה (כל הרצועות), כתיבה (כל הרצועות), הלחנה (כל הרצועות)
אבי אוחיון – כתיבה (1,3), הלחנה (1,3), כלי הקשה (1), קולות (3)
אופיר כהן – כתיבה (3), הלחנה (3), עיבוד (3), הפקה מוזיקלית (3), קלידים (3), תכנותים (3), קולות (3), מיקס (3), מאסטרינג (3)
אורי בנאי – כתיבה (2), הלחנה (2)
אושר כהן – כתיבה (5), הלחנה (5), הפקה מוזיקלית (5), קלידים (5), תכנותים (5), קולות (5), מיקס (5)
איציק פיליבה – מאסטרינג (5,6)
איציק קדם – קלידים (1)
אלירן אליהו – כתיבה (4), הלחנה (4), הפקה מוזיקלית (4), קלידים (4) ותכנותים (4)
אלמוג קריאף – כתיבה (2), הלחנה (2)
אלעד טרי – קלידים (1)
אסף צרויה – כלי הקשה (1)
ארן לביא – מאסטרינג (1)
בן גיאת – עיבוד (3) והפקה מוזיקלית (3)
בן צור – שירה (3), כתיבה (3), הלחנה (3), קלידים (3), קולות (3)
דודו מתנה – קלידים (3)
דין אלבז – הפקה מוזיקלית (4), קלידים (4), תכנותים (4), פסנתרים (4), סינתיסייזר (4)
טל קסטיאל – כתיבה (6), הלחנה (6)
יאיר אליצור – כתיבה (3), הלחנה (3)
יאיר רוזנבלום – כתיבה (4), הלחנה (4)
יורם טהרלב – כתיבה (4), הלחנה (4)
מאיר משעלי – כינורות (5)
מור אוזן – קלידים (1)
מיקי אביעוז – גיטרות (5)
מתן דרור – הלחנה (1), עיבוד (1), הפקה מוזיקלית (1), ביט (1), מוג (1), פסנתר (1), קלידים (1), תכנותים (1), מיקס (1)
נדב אהרוני – כתיבה (2), הלחנה (2), עיבוד (2), הפקה מוזיקלית (2), קלידים (2), תכנותים (2), מיקס (2) ומאסטרינג (2)
עדן אטד – הפקה מוזיקלית (6), גיטרות (6), פסנתר (6), מקלדות (6), תכנותים (6), קולות (6), מיקס (6)
עומרי דהאן – כתיבה (4), הלחנה (4), הפקה מוזיקלית (4), קלידים (4) ותכנותים (4)
עידן שניאור – גיטרה חשמלית (1)
צליל קליפי – כתיבה (2), הלחנה (2)
רונן הלל – מיקס (4), מאסטרינג (4)
רז קופרמן – הפקה מוזיקלית (6), גיטרות (6), פסנתר (6), מקלדות (6), תכנותים (6), קולות (6), מיקס (6)
שי ואגוס – עיבוד (3) והפקה מוזיקלית (3)
שמעון יחיא – עיבוד (3) והפקה מוזיקלית (3), קלידים (3), תכנותים (3), גיטרות (3), כלי מיתר (3), קולות (3)
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 3 במרץ 2025 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | הליקון ארומה מיוזיק |  |
הערות שוליים

↑  אודיה / כל הלחנים נגמרו EP, באתר הליקון ארומה מיוזיק, ‏4 במרץ 2025
↑ Release formats for "כל הלחנים נגמרו" on March 4, 2025:
"כל הלחנים נגמרו". Apple Music (US). 4 במרץ 2025. נבדק ב-4 במרץ 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
הערות שוליים > ביאורים

↑  הרצועה "פרפרים" כוללת דגימה של השיר "פרפרים" בביצוע אורי בנאי.
↑  הרצועה "שאנל אזולאי" כוללת דגימה של השיר "ישנן בנות" מאת יורם טהרלב ויאיר רוזנבלום.
| אודיה |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים
| אלבומי אולפן | אור • האמת • ילדה של אמונה |  |
| מיני-אלבומים | חרבות ברזל • כל הלחנים נגמרו |  |
| סינגלים | "אור" • "מה אשיב לך" • "נצנצים" • "על מה בנים חושבים בלילה" • "אם הייתי צריכה" • "תשבור לי ת'לב" • "אינטלקטוערס" • "האמת" • "מאמי" • "בלילות" • "אני פה" • "אינטלקטוערסית" / "הזוג המלכותי" • "תהמר עליי" • "חורף 23" • "צמוד צמוד" • "בן אדם" • "עובד בכפר" • "הטוב הרע ועודיה" • "את לא יודעת כמה שאני אוהב אותך" • "מי אוהב אותך יותר ממני" • "רוקדת מול כולם" |  |
ג'אנג ג'אנשואו

זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
ג'אנג ג'אנשואו (בסינית : 张展硕; נולד ב-24 במאי 2007) הוא שחיין סיני, אלוף עולם (דוחה 2024) במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי.
ביוגרפיה

ג'אנג נולד בצ'ינגדאו שבהרפובליקה העממית של סין.
ביוגרפיה > 2023 > סגן אלוף עולם לנוער

באליפות העולם לנוער שנערכה בספטמבר בנתניה שבישראל זכה בשתי מדליות כסף ובשלוש מדליות ארד: מדליות כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי, ומדליות ארד במשחה ל-800 מטר חופשי, במשחה ל-1500 מטר חופשי, ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב.
ביוגרפיה > 2024 > אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר בפברואר זכה בשתי מדליות זהב, במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי יחד עם פאן ג'אנלה, ג'י שינג'יה וואנג האויו בתוצאה של 3:11.08 דקות, לפני איטליה (3:12.08 דקות) וארצות הברית (3:12.29 דקות), ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם פאן ג'אנלה, ג'י שינג'יה וואנג האויו בשיא לאומי חדש של 7:01.84 דקות, לפני קוריאה הדרומית (7:01.94 דקות) וארצות הברית (7:02.08 דקות). בנוסף, סיים במקום שמיני במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 1:59.17 דקות, במקום עשירי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:46.46 דקות, במקום 12 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:19.86 דקות, במקום 21 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:20.69 דקות ובמקום 23 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 7:55.86 דקות.
באולימפיאדת פריז סיים במקום הרביעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:04.37 דקות, במקום ה-10 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:12.71 דקות, במקום ה-12 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:46.76 דקות ובמקום ה-21 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 4:54.44 דקות.
יוזמות אברהם

יוזמות אברהם (לשעבר "יוזמות קרן אברהם") היא עמותה יהודית־ערבית מבית הקרן החדשה לישראל המקדמת שילוב ושוויון בין יהודים וערבים אזרחי ישראל. העמותה הוקמה בשנת 1989 ופעלה כקרן פילנתרופית אשר תמכה בארגונים ובפעולות המקרבות בין יהודים וערבים.
תקציב

תקציב העמותה לשנה עומד על כ־10 מיליון ש"ח והוא מתבסס על מענקים מגורמים פרטיים ומוסדיים בישראל ומחוץ לה.
לעמותה אישור ניהול תקין ואישור תרומה מוכרת למס.
פעילות ומיזמים > חינוך והכשרה לחיים משותפים

מתוך תפיסה שהשונוּת וההפרדה בין זרמי החינוך השונים בישראל מובילות לריחוק, לשנאה ולגזענות ופגיעה במרקם החיים המשותף, פועלת העמותה לקדם למידה וחינוך לחיים משותפים החל מבית הספר היסודי, חטיבות הביניים ובתי הספר התיכון וכלה במסגרות לבוגרים, האקדמיה ועולמות התעסוקה.
לימוד משותף – הוראת אנגלית במסגרת משותפת לתלמידי חטיבות ביניים בבתי ספר ביישובים ערביים ויהודיים סמוכים כדי להדגים שילוב חלקי בין בתי ספר ערביים ויהודיים המתבסס על אינטרס פדגוגי וערכי משותף.
חיים בארץ אחת – התוודעות של בני נוער יהודים בבתי ספר תיכוניים ובמכינות הקדם־צבאיות לחברה הערבית והתוודעות של בני נוער ערבים לחברה היהודית. מטרת המיזם להדגים חינוך יעיל לחיים משותפים בגילים מעצבי־זהות.
אקדמיה כמרחב משותף – עיצוב המוסדות להשכלה גבוהה כמכלילים, מזמינים ושוויוניים כלפי תלמידים ואנשי סגל ערבים כדי להקל את קליטת עשרות אלפי הסטודנטים הערבים באוניברסיטאות ובמכללות. הדבר נעשה באמצעות קורסים בכשירות רב־תרבותית, פעולות להכרת החברה הערבית והוראת ערבית לסגלים באוניברסיטאות, הובלת פורום ההנגשה עבור בני החברה הערבית במוסדות להשכלה גבוהה ועוד.
כשירות תרבותית – עריכת סדנאות וקורסים להכרת החברה הערבית בגופים ממשלתיים, בארגונים עסקיים, בגופים לשירותי בריאות ובעמותות.
פעילות ומיזמים > קהילות בטוחות

"קהילות בטוחות" הוא מיזם לקידום שירותי אכיפה ושיטור עבור האזרחים הערבים באמצעות שינוי באופן השיטור כלפיהם, רכישת אמון ולגיטימציה מצדם והגברת נכונותם לשיתוף פעולה.
המיזם פועל בטמרה, מג'ד אל-כרום, עכו, ג'סר א-זרקא, כפר קאסם, לוד וערערה, ובמסגרתו נעשה בכל שנה מחקר הבודק את מדד הביטחון האישי בחברה הערבית ואת הפעולות שנוקטות הרשויות למיגור האלימות והפשיעה בחברה הערבית.
המיזם שואב השראה מרעיונות לשיפור היחסים בין משטרה למיעוטים ברחבי העולם.
פעילות ומיזמים > ערים משותפות

המיזם "ערים משותפות" חותר לפיתוח תפיסה סדורה לניהול הערים המעורבות והפיכתן לערים משותפות, מכלילות ושוויוניות באמצעות תוכניות לחינוך בקהילה, לימוד מודלים של ערים משותפות בעולם, סִנְגוּר ומדיניות. זאת כדי לשפר את היחסים בין ערבים ויהודים באותן ערים ולשמש דוגמה לערים נוספות ההופכות למעורבות.
לאחר אירועי יום הכיפורים 2008 בעכו הוציאה העמותה את הפרסום "ערים ואזורים מעורבים – פני המחר של מדינת ישראל", העוסק בשאלה כיצד צריכה להתנהל ולהיראות עיר שבה חיים יחד ערבים ויהודים.
בניסיון למנוע עימותים בערים המעורבות בשנת 2015, שבה חלו יום הכיפורים וחג הקרבן (עיד אל־אדחא) באותו יום, הפיקה העמותה סרטון אנימציה יחד עם האנימטור חנוך פיבן, והוא הוקרן בערוצי הטלוויזיה בימים שלפני החגים. בערב החג ערכה העמותה כנס ציבורי גדול בלוד בהשתתפות הרבנים הראשיים לישראל, ראשי בית הדין השרעי, ראשי העדות הנוצריות וחברי כנסת יהודים וערבים, בקריאה לסובלנות בין יהודים לערבים[דרוש מקור].
פעילות ומיזמים > תקשורת כמרחב משותף

המיזם "תקשורת כמרחב משותף" חותר ל"קידום סיקור הוגן ומגוון של המיעוט הערבי בתקשורת הישראלית". המיזם החל כשיתוף פעולה במחקר משותף עם עמותת "אג'נדה", אשר הוצג בסדרה של כנסים החל משנת 2009. המיזם פועל לשינוי באופן שבו תופסים עיתונאים את החברה הערבית ולהרחבת הידע שלהם בשפה הערבית, בתרבות של האזרחים הערבים בישראל ובמציאות חייהם באמצעות קורסי שפה ותרבות ערבית לעיתונאים לצד סיורי שטח ייעודיים ביישובים ערביים.
פעילות ומיזמים > לובינג וקידום מדיניות

נוסף על מיזמי השטח העמותה מפעילה לובי לקידום מדיניות לשילוב ושוויון בשורה של נושאים באמצעות תקשורת, קשרי ממשל, עבודה בכנסת ויחסי ציבור.
פעילות זו כוללת הגברת המודעות של מקבלי ההחלטות לצרכים הייחודים של המיעוט הערבי בישראל ולחשיבות של הכללתו בתהליכי קבלת ההחלטות; ניטור תהליכי חקיקה ותוכניות ממשלתיות והעברת ניירות עמדה וחוות דעת הנוגעות לאזרחים הערבית; קידום המודלים למדיניות המתבססים על המיזמים שמפעילה העמותה בקרב קובעי המדיניות; העלאת נושאים המצריכים טיפול בחברה הערבית וביחסי יהודים־ערבים לסדר יומם של נבחרי ציבור ושל פקידים ברמה הארצית והמקומית; עריכת סיורים בשטח והנגשת מידע לקובעי המדיניות.
מיזמים בולטים לאורך השנים > יא־סלאם: שפה כגשר תרבותי

הוראת השפה והתרבות הערבית בידי מורות ערביות בבתי ספר יסודיים ממלכתיים. המיזם נועד להדגים הוראה יעילה של ערבית במערכת החינוך העברית בשילוב של מורים משני המגזרים. המיזם הושק בשנת 2005 ומטרתו לעורר בתלמידים יהודים אהבה לשפה הערבית ולשפר את עמדותיהם ביחס לאזרחים הערבים ולתרבות הערבית. המודל החינוכי של "יא־סלאם" הוצג בהרחבה בחוברת שפרסמה העמותה בשנת 2013.
בעשור הראשון להפעלתה למדו בתוכנית כמעט רבע מיליון תלמידים בכיתות ה'–ו', ובמאי 2016 הודיע משרד החינוך בכנסת שהוא מאמץ את הרעיון ומרחיב בהדרגה את לימודי הערבית בכל בתי הספר היסודיים העבריים[דרוש מקור].
מיזמים בולטים לאורך השנים > מפגשי תלמידים יהודים וערבים

לאורך השנים מפעילה העמותה מפגשים בין תלמידי בתי ספר יהודים וערבים לשם היכרות הדדית, הימנעות לסטריאוטיפים וטיפוח חברויות ושיתופי פעולה. המפגשים עוסקים בתחומי עניין משותפים כגון מוזיקה, ספורט, תרבות ואמנות, פעילות למען הסביבה ועוד. המפגשים נערכים בשיתוף משרד החינוך, רשויות מקומיות וארגונים עמיתים, ולאורך שלושים שנותיה של העמותה השתתפו בהם מאות אלפי תלמידים[דרוש מקור].
מיזמים בולטים לאורך השנים > עברית בסלאם

הוראת השפה העברית בבתי ספר יסודיים ערביים בידי מורות יהודיות. המיזם נועד להדגים התמודדות יעילה עם הירידה ברמת העברית בקרב תלמידים ערבים, שזוהתה כחסם של ממש בהשתלבות בחברה הישראלית. תוכנית הלימודים המיועדת לכיתות ג' עד ו' פותחה בשיתוף פעולה עם מט"ח במסגרת תוכנית "עברית על הרצף" של משרד החינוך, ועברית היא שפת האם של המורות והמורים המלמדים אותה. בעקבות הצלחת התוכנית, עמותת יוזמות אברהם סיימה בהפעלתה בתום שנת הלימודים 2018–2019.
מיזמים בולטים לאורך השנים > התנדבות קהילתית – טליעה

מיזם של שנת התנדבות בקהילה והעצמה אישית לצעירות ערביות ברשויות המקומיות כמודל מוסכם למתווה התנדבות המקובל על החברה הערבית. זאת על רקע ההתנגדות ארוכת השנים למודל השירות הלאומי-אזרחי.
מודל שנת ההתנדבות נוסה במשך ארבע שנים (2015–2018) בשיתוף פעולה עם עמותת אג'יק־מכון הנגב ושש רשויות מקומיות ערביות. המיזם זכה להכרה מצד חברי כנסת וראשי רשויות ערביות והם הודיעו כי יהיו מוכנים להפעילו בחברה הערבית במימון המדינה[דרוש מקור].
מיזמים בולטים לאורך השנים > טיפוח מנהיגות ערבית חברתית־פוליטית – קיאדה סיאסיה

הכשרת קבוצות נשים וצעירים ערבים ודרוזים ברחבי הארץ לפעילות פוליטית, ציבורית וקהילתית כדי לקדם את השתתפותו ואת ייצוגו של המיעוט הערבי בתהליכי קבלת ההחלטות בגופים ציבוריים, בעיריות ובארגונים חברתיים. המיזם פעל בין השנים 2012–2018 ותרם לגידול בשיעור הנשים הערביות שהצטרפו לפעילות ציבורית [דרוש מקור].
מיזמים בולטים לאורך השנים > שריכאת חיאה – שותפות לחיים

הכשרה מקצועית של נשים ערביות והשמתן במקומות תעסוקה, המיזם מבקש להפריך את התפיסה שנשים ערביות מנועות מלצאת לעבודה מטעמים של דת ומסורת. המיזם, פעל בין השנים 2007–2012 בארבעה יישובים בגליל (נחף, דיר אל-אסד, מג'ד אל־כרום ועראבה) ועוד שני יישובים בדואיים בנגב – לקייה ואבו קרינאת – ובהם הכשיר המיזם כ־500 נשים ושילבן בעבודה. בשנת 2013 פרסם משרד הרווחה מכרז להפעלת המיזם בעשרות יישובים ערביים.
מיזמים בולטים לאורך השנים > מרקם בגליל

שיתוף פעולה בין רשויות מקומיות יהודיות וערביות בלב הגליל בתחומים של איכות הסביבה, חינוך ופיתוח כלכלי. המיזם נועד לשקם את הקשרים בין יהודים וערבים בעקבות אירועי אוקטובר 2000 ולקדמם לשותפות אזורית.
המיזם, אשר פעל בין השנים 2001–2010, מתבסס על רעיון של בניית רשת שיתופי פעולה: תלמידים ומורים, קבוצות ספורט, מקהלות, פעילי איכות סביבה, עסקי תיירות ועסקים וגורמים מוניציפליים. במפגשים הועלו רעיונות לשיתוף פעולה מוניציפלי ולובנו סוגיות אזוריות כגון אזורי שיפוט, התמודדות עם מפגעים אזוריים ועוד. הרשויות שהשתתפו במיזם היו המועצה האזורית משגב, סח'נין וכרמיאל, עראבה, כאוכב אבו אל-היג'א, דיר אל-אסד, מג'ד אל-כרום ונחף. מתוך גישה דומה הוקם בשנת 2017 אשכול יישובי בית הכרם הכולל שבע רשויות מקומיות יהודיות וערביות המשתפות פעולה בתחומים מוניצפליים אזוריים.
התפתחות הארגון > הקמת הארגון ושנותיו הראשונות – קרן אברהם כקרן פילנתרופית

הארגון הוקם בשנת 1989 ונקרא "קרן אברהם"; מקימיו הם הנדבן היהודי־אמריקני אלן סליפקא והפרופסור יוג'ין וינר, שהיה פעיל לצדו של ד"ר מרטין לותר קינג בתנועה לזכויות האזרח בארצות הברית [דרוש מקור]. בראשית ימיו היה זה גוף קטן, משרדיו שכנו ברחוב הלל בירושלים, ותפקיד הצוות היה לזהות יוזמות בנות־מימוש ולסייע להן בתכנון, במימון ובביצוע. בראש הארגון עמדו ד"ר פייסל עזאיזה והנקה הבסי, והמנהלת הראשונה של הקרן הייתה ד"ר רחל שילה.
הפעולה הראשונה של הארגון הייתה מיפוי שדה הדו־קיום היהודי־ערבי. בשנת 1992 פורסם "מדריך קרן אברהם לארגונים ולפעולות המקדמים דו־קיום בין יהודים לערבים בישראל", ונכללו בו 350 ארגונים ופרויקטים הפועלים במרחב זה. את המדריך כתבו בני הזוג אניטה ויוג'ין וינר והסוציולוג ארנון בר־און.
בשנותיה הראשונה שימשה הקרן חממה ובית גידול לעשרות רבות של ארגונים ולמאות רעיונות ויוזמות שנועדו לשפר את מצב החברה הערבית ואת היחס אל האזרחים הערבים. בין השנים 1992–2002 העניקה העמותה מאות מענקים לארגונים שהוקמו כדי לקדם שותפות ושוויון יהודי־ערבי. היקף התמיכות בתקופה זו מסתכם על פי ההערכות ביותר מ־50 מיליון ש"ח.
באותן שנים שימשה מועצה יהודית־ערבית מעין "מטרייה ציבורית" לקרן אברהם וקשריה הענפים סייעו להפיץ את רעיון השותפות היהודית־ערבית. בראש המועצה עמד נשיא המדינה החמישי יצחק נבון ואחריו שימש בתפקיד שר המשפטים לשעבר, הפרופסור דוד ליבאי. בראש הוועד המנהל של הקרן עמד אז אלן סליפקא, וסגניו היו השופט בדימוס עבד אל־רחמן זועבי והתעשיין דב לאוטמן.
הקרן תמכה בפיתוח ובהפעלה של תוכניות חינוך לחיים משותפים המפגישות בני נוער ערבים ויהודים, בהן חינוך להומניזם באמצעות לימוד השואה לנוער ערבי ויהודי בבית לוחמי הגטאות, המרכז לטכנולוגיה חינוכית, אפשר אחרת, מארג, הקרקס הירושלמי, מוזאון עין דור, מוזאון ארצות המקרא, מוזאון ישראל, אוניברסיטת חיפה, מכללת גורדון, מכללת דוד ילין, מכללת קיי, מכללת עמק יזרעאל, המכון היהודי־ערבי בבית ברל, מכללת תל־חי והמרכז היהודי־ערבי באוניברסיטת חיפה.
בתקופה זו עודדה העמותה עמותות וארגוני רווחה ובריאות להתאים ולהנגיש את שירותיהם לחברה הערבית ובהם: המועצה לשלום הילד, שדולת הנשים, אל־סם, ער"ן, ועוד.
ביולי 2000 קיבל אלן סליפקא מידיו של יו"ר הכנסת דאז, אברהם בורג, תעודת הערכה על תרומתה של קרן אברהם לקידום ההידברות בין ערבים ויהודים בישראל.
התפתחות הארגון > העשור השלישי: צמיחה ארגונית ומיזמים רחבי־היקף

בעשור השלישי לחיי העמותה נוספה להפעלת מיזמי השטח גם התמקדות בסוגיות יסוד הנוגעות ליחסים בין רוב ומיעוט בישראל. בשנים אלה של קיפאון מדיני התבססה בארגון ההכרה בזיקה ההדוקה שבין הסכסוך הישראלי־פלסטיני לבין מצבה של החברה הערבית בישראל והיחסים בין יהודים וערבים בתוך המדינה. התגבשה גם ההבנה שפתרון הסכסוך והקמת מדינה פלסטינית הכרחיים לשילוב מלא של המיעוט הערבי בישראל.
בה בעת הגיעו אנשי העמותה להכרה ששינוי חברתי יסודי מחייב השתתפות של המיעוט בכל תחומי החברה והמדינה וייצוגו בהם, לא רק בתעסוקה ובכלכלה אלא גם בשיח התקשורתי והציבורי וגם בניהול ענייני המדינה והחברה – וזאת באמצעות השתלבות בפוליטיקה ובממשל.
החל משנת 2008 החלה לפעול אגודת ידידי יוזמות אברהם בבריטניה.
המחאה החברתית של קיץ 2011 הייתה אירוע מכונן בחברה היהודית בישראל, אך האזרחים הערבים לא השתלבו במחאה משום שמוביליה חששו מתיוגם כ"פוליטיים". עם זאת, חברת צוות יוזמות קרן אברהם, נדיה אסמעיל, הייתה חברה בוועדת הצללים של הארגונים החברתיים ל"ועדת טרכטנברג" כמומחית בתחום תעסוקת נשים.
בשנת 2012 פעלה בכנסת "ועדת פלסנר" (הוועדה לשוויון בנטל), ובמסגרתה הייתה כוונה לחוקק חוק שירות חובה שיחול על האזרחים הערבים. פעילות העמותה בוועדה הצליחה למנוע ניסיון חקיקה זה. בה בעת פעלה העמותה לקידום מודל מוסכם של שירות והתנדבות קהילתית.
העמותה פועלת לקידום השתתפותם וייצוגם הפוליטי של האזרחים הערבים בדמוקרטיה הישראלית כמרכיב מרכזי בשוויון ובחיים משותפים. במערכות הבחירות של השנים 2012, 2015 ו־2019 פעלה העמותה בנושא זה הן ברמה הציבורית והן ברמה המחקרית באמצעות סדרת סקרים שבדקה את מגמות ההצבעה בציבור הערבי.
בשנת 2013 פרסם הארגון מחקר אשר הוכיח כי פעילותם הפרלמנטרית של חברי הכנסת הערבים מתמקדת בקידום הנושאים האזרחיים המעסיקים את המצביעים הערבים כגון חינוך, רווחה, תעסוקה ותשתיות ולא רק בנושאי לאום והסכסוך הישראלי-פלסטיני. עם זאת, סדרה של סקרים שערכה העמותה מראה כי הציבור הערבי אמנם מצפה מנבחריו לעסוק בנושאים אזרחיים, אך גם בנושאי זהות, לאום והסכסוך.
המהומות בישראל 2021

כחודשיים לאחר המהומות בישראל (2021) בלוד, האשים הארגון את ראש עיריית לוד יאיר רביבו באחריות לפרעות בטענה כי "רביבו עסוק בהפצת שנאה ובשיסוי תושבי עירו הערבים ביהודים" וכי "לוד הפכה למוקד של עימותים בין יהודים לערבים, בין השאר, בגלל המדיניות המפלה שמוביל ראש העיר בשילוב הרטוריקה ההרסנית והמסוכנת שלו".
ראשי העמותה בהווה ובעבר

צוות העמותה כולל הן יהודים והן ערבים העובדים בשיתוף. לעמותה משרדים בארצות הברית ובבריטניה. בחבר המנהלים הבין־לאומי מכהנים כ־30 חברים, ובראשו עומדים עו"ד ג'פרי לואיס ואורני פטרושקה. יושב הראש של אגודת הידידים בבריטניה הוא העיתונאי אלכס ברומר.
חברי הוועד המנהל של העמותה הם עמליה אדלר־וקסמן, ד"ר מוחמד אל־נבארי, נטלי ברקן, ד"ר ליאור הרמן, עו"ד ארנה לין, ענת סרגוסטי, מירה עווד ונמרוד שלבי.
ראשי העמותה בהווה ובעבר > יושבי ראש

אלן ב' סליפקא – יו"ר ההנהלה הבין־לאומית, 1989– 2007
הוארד סוהן – יו"ר שותף, ההנהלה הבין־לאומית, 2007–2018
לורי קיי – יו"ר אגודת הידידים בבריטניה, 2007–2017
עו"ד בשאיר פאהום־ג'יוסי - נוכחי
היזם אורני פטרושקה - נוכחי
ראשי העמותה בהווה ובעבר > מנכ"לים

רחל שילה, 1990–2000
דן פתיר, 2000–2005
מוחמד דראושה (מנכ"ל שותף), 2007–2013
אמנון בארי־סוליציאנו - נוכחי
ד"ר ת'אבת אבו ראס - 2013–2024
שהירה שלבי – נוכחית