stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עימות (ספורט)
לקרוס > לקרוס שדה

נעשה שימוש בעימותים במגרש של גברים לאחר כל שער, וכדי להתחיל כל רבע והארכה, אלא אם כן קבוצה שנמצאת ביתרון מספרי שולטת בכדור בסוף הרבע הקודם.
בעימות בשדה לקרוס, שני שחקנים מתמודדים זה מול זה ב-X באמצע המגרש, בתנוחה שפופה כשהכדור מונח על הקרקע על קו האמצע בין ראשי המקלות שלהם, במרחק ארבעה אינצ'ים (10 ס"מ) זה מזה, מקביל לקו האמצע אבל הקצוות מצביעים לכיוונים מנוגדים. שני שחקנים נוספים מכל קבוצה חייבים להמתין מאחורי קווי האגף, 20 יארד מנקודת העימות משני הצדדים של המגרש עד לשריקה.
כל שחקן מלבד השוער, בשל הראש הגדול יותר של מקלו, יכול להתמודד; בפועל עימותים נערכים בדרך כלל על ידי קשרים. כאשר קבוצה מאבדת שחקן עקב פנדל, יהיה רק קשר אחד נוסף באגף, או אף אחד אם שני שחקנים או יותר מגישים זמן. כאשר שחקן שלישי, המקסימום המותר על פי הכללים לפני צבירת הפנדלים, הוא מגיש זמן, לקבוצה שנענשה כך מותר לאחד מאנשי ההגנה שלה לצאת ולשחק באגף במהלך העימות.
שחקנים שמתמודדים חייבים להניח את המקל שלהם בידיהם הלבושות כפפות על הקרקע ולהתמקם לחלוטין משמאל לראשי המקלות שלהם. הם עשויים לכרוע ברך או להשאיר את שתי הרגליים על הקרקע. בין הזמן שהם יורדים לעמדה ועד לשריקת השופט, על השחקנים מולם להישאר בשקט. תנועה מוקדמת של כל שחקן תיקרא כעבירה טכנית, והקבוצה השנייה תזכה בכדור. כדי להבטיח שהם יישארו דוממים, שופטים מקבלים הוראה לתזמן את השריקה שלהם באופן שונה בכל עימות.
בזמן השריקה, כל שחקן המתמודד עושה מהלך כדי להדק את הכדור מתחת לראש המקל שלו, או מנסה לכוון את הכדור לחבריו לקבוצה באגף. רק ששת השחקנים האלה יכולים לנסות להרים את הכדור ראשונים. שלושת אנשי ההתקפה וההגנה מכל אחת מהקבוצות חייבים להישאר באזורים שלהם מאחורי קווי הריסון 20 יארד (18 מ') מהקו המרכזי. ברגע שההחזקה נקבעה, או שהכדור המשוחרר חוצה כל אחד מהקווים המעכבים, העימות נחשב שהסתיים וכל השחקנים רשאים לעזוב את האזורים שלהם.
אם הכדור המשוחרר יוצא מחוץ לתחום בעימות לפני שאחת מהקבוצות יכולה להרים אותו, הוא מוענק לקבוצה שנגעה בו לאחרונה וכל שאר השחקנים משוחררים כאשר המשחק מתחיל מחדש.
השחקנים המתמודדים אינם רשאים לדרוך או להחזיק במקל השני כדי למנוע מהשני לקבל את הכדור. הם אף אינם רשאים ללכוד את הכדור מתחת למקלותיהם מבלי לנסות "לאסוף כטניס" כדי למנוע מאף אחד לבסס החזקה, פעולה שנענשת בדרך כלל כמו מניעת משחק, עבירה טכנית נוספת. אם הם מרימים את הכדור על גב המקל שלהם אבל לא מעבירים אותו מיד לכיס, זה נחשב גם למניעה. בכל המקרים הללו העימות יסתיים עם הכדור שיוענק לקבוצה היריבה במקום ההפרה. שחקנים מתמודדים המטפלים או נוגעים בכוונה בכדור בניסיון להשיג החזקה, או משתמשים ביד הפתוחה שלהם כדי להחזיק את המקל של השחקן היריב, מקבלים עונש של שלוש דקות ללא שחרור על התנהגות בלתי ספורטיבית בנוסף להחזקת הכדור שניתנת לקבוצה השנייה.
על פי חוקי ה-NCAA בלקרוס למכללות, אם קבוצה מפרה כללים ספציפיים לעימותים, בין אם על ידי התחלות שווא לפניהם על ידי שחקן כלשהו במרכז השדה או פעולות לא חוקיות של השחקנים מול, יותר מפעמיים במחצית, כל הפרה נוספת גורמת לעונש של 30 שניות שמוערך נגד הקבוצה, ומוגש על ידי השחקן המיועד "בבית".
שחקן שמתמודד בעימותים בתור מומחיות נקרא מומחה עימות. הוא מכונה גם "FOGO" (באנגלית), אשר מייצג "התעמת, רד" ("face off, get off").
לקרוס > לקרוס נשים

בלקרוס לנשים, נעשה שימוש גם בהליך הדומה לעימות, אם כי הוא נקרא תיקו. שני השחקניות הנוטלות את התיקו עומדות במרכז המגרש, ומחזיקות את מקלותיהם יחד בגובה המותניים בזמן שהשופט מניח את הכדור בין הראשים, הפונים זה לזה. ארבעה שחקניות נוספות מכל קבוצה עומדות בצד החיצוני של מעגל מרכזי בקוטר 9.1 מטר. בשריקה, שני שחקניות המרכז מרימות שניהם את מקלותיהן, מעיפות את הכדור באוויר, בעוד השחקניות מבחוץ מנסים להשיג שליטה כאשר הכדור נופל.
הוקי שדה

טכניקה דומה, המכונה bully-off, משמשת בהוקי שדה. שני השחקנים היריבים נוגעים לסירוגין במקלות שלהם על הקרקע ואחד נגד השני לפני שהם מנסים להכות את הכדור. השימוש בו כשיטת התחלת המשחק הופסק ב-1981.
חוקים דומים בענפי ספורט אחרים

העימות דומה גם לשיטות אחרות המשמשות כדי להתחיל או לחדש את המשחק במגוון ענפי ספורט אחרים. כל אלו כרוכים בשני שחקנים יריבים המנסים להשיג שליטה בכדור לאחר שחרורו על ידי שופט.
זריקת כדור בכדורסל, הרמת כדור בפוטבול אוסטרלי, והטלה בשינטי, כולם כוללים שופט שזורק את הכדור כלפי מעלה לאוויר ולאחר מכן על השחקנים להשיג שליטה על הכדור.
הפלת כדור היא שיטה המשמשת באיגודי כדורגל לפיה השופט יפיל את הכדור במקום לשחרר אותו לאוויר.
חוקים דומים בענפי ספורט אחרים > שינטי

טכניקה, המכונה הטלה, משמשת בספורט המקל והכדור של שינטי. משחק השינטי מתחיל עם השופט שזורק את הכדור לאוויר בין שני שחקנים יריבים שהמקלות שלהם, הנקראים "קאמנים", מורמים באוויר. השחקנים חייבים לשחק על הכדור באוויר.
חוקים דומים בענפי ספורט אחרים > פוטבול

אירוע דומה לעימות נוסה לפחות בשתי ליגות פוטבול: המקרה של ה-XFL ב-2001 קבע "מערבולת פתיחה", שהחליפה את הטלת המטבע, שבה שחקן אחד מכל קבוצה ניסה להחזיר כדור משוחרר אחרי ריצה של עשרים יארד. הקבוצה שהשחקן שלה החזיר את הכדור קיבלה בחירה ראשונה לבעיטה, קבלה או הגנה בצד אחד של המגרש.
בגלל שיעור גבוה במיוחד של פציעות באירועים אלה (במשחק הראשון של הליגה, שחקן XFL אחד סיים את העונה לאחר שהפריד את כתפו במערבולת), האירוע לא זכה לפופולריות ברוב ליגות הפוטבול האחרות. 'ליגת איקס לפוטבול מקורה' בכל זאת אימצה מערך פתיחה בגרסה שונה (בשימוש בשם "X-Dash") כשהחלו לשחק ב-2014, אך שינתה כדי למנוע את הפציעות כך שכל שחקן רדף אחרי הכדור שלו.
חוקים דומים בענפי ספורט אחרים > הטלת מטבע

הטלת המטבע נותרה שיטת הבחירה לקביעת החזקה בתחילת משחק פוטבול אמריקאי.
הערות שוליים

1 2  "Hockey Fave-Off Rules". rookieroad.com. נבדק ב-11 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Get to know: Faceoffs". Hockey Wilderness. SBNation. 15 בנובמבר 2016. נבדק ב-11 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Face-Off Procedures". USA Hockey. נבדק ב-11 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "From Bully to Face-off | The Birthplace of Hockey". www.birthplaceofhockey.com (בCanadian English). 2013-04-30. נבדק ב-2021-09-29.
↑  "Eishockey Bully - Anspiel im Eishockeyspiel - Eishockey Face-Off". www.sportlexikon.com. נבדק ב-2021-09-29.
↑  "Standard Slovenian Dictionary: 'Buli'".
↑  "Hokej v číslech: Kdo jsou nejúspěšnější hráči na buly? | Hokej.cz - web českého hokeje". Hokej.cz. נבדק ב-2021-09-29.
↑  "Bandy Playing Rules" (PDF). Federation of International Bandy. 1 בספטמבר 2011. אורכב מ-המקור (PDF) ב-11 במאי 2013. נבדק ב-8 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6 7 8 9  "NCAA Men's Lacrosse 2015 and 2016 Rules and Interpretations" (PDF). NCAA. באוקטובר 2014. pp. 26–31. נבדק ב-26 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "NCAA Men's Lacrosse 2015 and 2016 Rules and Interpretations" (PDF). NCAA. באוקטובר 2014. pp. 10–11. נבדק ב-26 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bowker, Paul (2014). Girls' Lacrosse. ABDO. pp. 41–43. ISBN 9781617839887. נבדק ב-26 במאי 2017. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "New hockey laws ended India's rule", The Times of India, February 27, 2010
↑  "Basketball". BBC. 23 בספטמבר 2005. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Introduction to Aussie Rules Football". USAFL. 23 במרץ 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Charles Curtis (25 בינואר 2018). "9 crazy things you forgot about the original XFL". FTW. נבדק ב-28 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "American Football Rules". rulesofsport.com.
שני שחקני לקרוס מתמודדים בעימות בעוד השופט ממקם את הכדור על הקרקע בין ראשי מקלותיהם.
שחקניות מתכוננות לתיקו במשחק לקרוס מכללות נשים
שתי שחקניות הוקי שדה מתכוננות להתחיל או להמשיך את המשחק על ידי bully-off במרכז השדה.
השמדה הדדית מובטחת

צוללת דולפין AIP אח"י רהב, מרץ 2016. על פי פרסומים זרים צוללות דולפין AIP מותאמות לשיגור  טילים גרעיניים לטווח של 1,500 ק"מ, ובכך מעניקות לישראל יכולת מכה שנייה גרעינית והשמדה הדדית מובטחת.
השמדה הדדית מובטחת (באנגלית: Mutually Assured Destruction) היא דוקטרינה צבאית שבמסגרתה שימוש מלא בנשק גרעיני על ידי שני צדדים יריבים יביא לחורבנם הן של התוקף והן של המגן. הדבר מבוסס על הרתעה לפיה השימוש בנשק חזק חיוני כדי להרתיע את האויב מלהשתמש בנשק כזה בעצמו. השמדה הדדית מובטחת היא התגלמות של שיווי משקל נאש, בו שני הצדדים מנסים להימנע מהתוצאה הגרועה ביותר האפשרית מבחינתם.
תאוריה

הדוקטרינה מניחה שלכל צד בעימות יש מספיק נשק גרעיני על מנת להשמיד את הצד היריב. כל צד, אם יותקף בצורה מוגבלת, יגיב בכוח שווה או גדול יותר. התוצאה עשויה להיות הידרדרות שתגרור השמדה הדדית מובטחת של כל הצדדים לעימות. במקרה של תקיפה ראשונית בכוח מלא, קרי מכה ראשונה, במצב של השמדה הדדית מובטחת ההנחה היא שהצד המותקף יבצע מכה בהתרעה קצרה, או באמצעות כוחות שניוניים יבצע מכה שנייה שתוביל לחורבן התוקף, אף כאשר המותקף הראשוני הושמד. במצב של השמדה הדדית מובטחת, בהנחה של שחקנים רציונליים, אין לצד כלשהו אינטרס רציונלי לתקוף ועל כן התוצאה היא שלום מתוח אך יציב.
במצב של חילוף גרעיני בין מעצמות עולמיות (אך לאו דווקא באירוע אזורי), יש סכנה מעבר להשמדת הצדדים לסכסוך, והיא שהנשורת הגרעינית שתיווצר עקב מלחמה גרעינית רחבת היקף והחורף גרעיני שעשוי להתפתח בשנים שלאחר מכן יובילו להשמדת התרבות האנושית.
היישום העיקרי של הדוקטרינה החל במלחמה הקרה. בתקופה זו מנעה התאוריה עימותים מלאים בין ארצות הברית לבין ברית המועצות בעודן עסוקות במלחמות פרוקסי סביב העולם. הדוקטרינה גם הובילה למרוץ חימוש. אומנם המלחמה הקרה הסתיימה בשנות ה-90 המוקדמות של המאה ה-20, אך הדוקטרינה עדיין תקפה.
מצדדיה של הדוקטרינה האמינו שהשיטה הטובה ביותר למנוע מלחמה גרעינית היא לגרום לצד השני להבין שמדינתו תחדל להתקיים כישות מתפקדת. מאחר שהאיום חייב להיות אמין, על כל צד להשקיע הון רב בארסנלים הגרעיניים אפילו אם הם לא נועדו לשימוש. בנוסף, לא ניתן לצפות שאף צד יוכל להגן על עצמו היטב מפני הנשק הגרעיני של היריב. הדוקטרינה הובילה להקשחה וריבוי של מערכות השילוח הגרעיניות וכן לייסוד האמנה נגד טילים אנטי-בליסטיים.
התרחיש שתואר לעיל מוגדר לרוב כ"הרתעה גרעינית". המונח "הרתעה" קיבל את ההקשר הזה לראשונה לאחר מלחמת העולם השנייה.
עם זאת, האמריקאי-יהודי הרמן קהאן (אנ') בספרו על מלחמה תרמו-גרעינית מפרט את אסטרטגיית הלוחמה הגרעינית לגבי נשק יום הדין. קהאן פיתח את האסטרטגיה במסגרת עבודתו במכון ראנד. קהאן מראה בספר כיצד נשק יום הדין מגביל את עקרון השמדה הדדית מובטחת.
היסטוריה > לפני 1945

ההתייחסות המוקדמת ביותר לרעיון היא של הסופר וילקי קולינס, אשר כתב בתקופת מלחמת צרפת–פרוסיה " אני מתחיל להאמין שקיים רק גורם מפייס אחד - הגילוי בעתיד של כוח הרסני כה איום שההשלכות של מלחמה יובילו בהכרח להיכחדות ואז האדם יהיה חייב לשמור על השלום".
הד לדוקטרינה קיים במסמך הראשון אשר תיעד כיצד פצצת אטום היא הצעה מעשית. בשנת 1940, תזכיר פריש פיירלס חזה כי ההרתעה תהיה האמצעי הראשי להתמודדות עם אויב המחזיק בנשק גרעיני.
היסטוריה > השלבים המוקדמים של המלחמה הקרה

לאחר שבשנות ה-40 של המאה ה-20 הצליחו ארצות הברית וברית המועצות להפגין יכולות בתחום הנשק הגרעיני, החלו שני הצדדים לפתח יכולות משופרות לשיגור נשק גרעיני האחד כנגד האחר. המדיניות הגרעינית הרשמית של ארצות הברית הייתה "תגובה מוחצת". המדיניות דגלה בהתקפה נחרצת נגד ברית המועצות אם זו תפלוש לאירופה בין אם על ידי שימוש בגרעין ובין אם לאו.
במהלך משבר הטילים בקובה, פיתחה ברית המועצות הבנה אמיתית לגבי יעילות כוח הצוללות האמריקני לשיגור טילים בליסטיים. עד מהרה החלו גם הסובייטים לפתח צוללות דומות.
ה-MIRV הייתה מערכת נשק נוספת שסייעה לנהל את דוקטרינת ההרתעה. באמצעות ה-MIRV יכול היה טיל בליסטי בין-יבשתי יחיד להכיל מספר ראשי קרב. טילי ה-MIRV היו הראשונים אשר נוצרו על ידי ארצות הברית כמענה למערכות נגד טילים הסובייטיות סביב מוסקבה. מאחר שכל טיל מגן יכול היה להשמיד רק טיל תוקף אחד, הסיקו שאם טיל תוקף יכיל מספר ראשי קרב יתקשו הטילים המגנים לבצע את תפקידם ביעילות. אחד ה-MIRV הגדולים ביותר של ארצות הברית הוא השומר שלום LGM-118A, אשר יכול היה להחזיק עד כ-10 ראשי קרב. כל ראש קרב סיפק בערך 300 קילוטון.
מאחר שהגנה מפני ראשי קרב רבים הייתה לא מעשית באותה תקופה, ההגנה היעילה ביותר הייתה התקפת הנגד. נשק ה-MIRV נאסר לשימוש באמנת START II משום שהוא מוגדר כמערער יציבות ונותן יתרון מוחלט להתקפה ראשונה.
נאט"ו התכוונה להשתמש בנשק גרעיני טקטי אם הסובייטים יפלשו למערב אירופה. הסובייטים ענו לאיום על ידי מתן הצהרה שכל שימוש בנשק גרעיני נגד כוחותיהם יענה במהלומה סובייטית בהיקף מלא. ההנחה הרווחת הייתה שכל קרב, אם יתפתח, יסתיים באפוקליפסה.
היסטוריה > יכולת "מכה שנייה"

החל מ-1959 היו ברשות ארצות הברית צוללות לשיגור טילים בליסטיים אשר הבטיחו יכולת לייצר מכה גרעינית שנייה, במידה וארצות הברית הותקפה באמצעות נשק גרעיני. לברית המועצות הייתה יכולת מכה שנייה באמצעות ממגורות טילים שפוזרו ברחבי סיביר הגדולה, בתקופה בה לא היו לוויינים שיכלו לגלות אותם.
על פי שר ההגנה האמריקאי בממשל קנדי רוברט מקנמארה, אשר תיאר את הדוקטרינה של השמדה הדדית מובטחת, המשמעות של הדוקטרינה הייתה שלמדינות יש יכולת התקפה ראשונה או יכולת התקפה שניונית. מדינה שתוקפת ראשונה עשויה להשמיד את הטילים הגרעיניים של יריבתה ובכך למנוע תגובת נגד גרעינית. יכולת התקפה שניונית מספקת למדינה שעשויה להיות מותקפת את היכולת להגיב למתקפה גרעינית בכוח מספיק כדי שאויב יחשוש מלתקוף מלכתחילה.
לפני הצוללות סופקה יכולת המכה השנייה על ידי סיורים מתמשכים של מפציצים המצוידים בנשק גרעיני. זה נעשה כאשר בכל זמן נתון היו מספר מטוסים באוויר שהיו מוגנים בפני ההתקפה הראשונה. הבעיה בטקטיקה זו הייתה הלוגיסטיקה המורכבת של שמירת המטוסים באוויר כל הזמן. לעומתם, היכולת של הצוללות לקיים פעילות במחיר זול יחסית, ובנוסף לשאת חימוש רב, וחזק יותר, הביאו לשדרוג ממשי ביכולת המכה השנייה של האמריקאים.
היסטוריה > שלבים מאוחרים במלחמה הקרה

הנשיא ג'ימי קרטר אימץ ב-25 ביולי 1980 אסטרטגיה חדשה במסגרת הדוקטרינה. על פי האסטרטגיה התגובה להתקפה סובייטית לא תהיה עוד מבוססת על הפצצת מרכזי אוכלוסייה סובייטים וערים אלא תהיה מבוססת על חיסול ההנהגה הסובייטית והתקפת יעדים צבאיים בתקווה שהרוסים ייכנעו לפני שתתרחש השמדה הדדית של ברית המועצות וארצות הברית. גרסה זו של הדוקטרינה אפשרה לנצח במלחמה גרעינית תוך שמירה על האפשרות של "השמדה מובטחת" לפחות עבור צד אחד. המדיניות הזו קודמה על ידי רונלד רייגן עם ההכרזה על יוזמת ההגנה האסטרטגית שמטרתה הייתה לפתח טכנולוגיה מבוססת חלל שתאפשר השמדת טילים סובייטים טרם יפגעו בארצות הברית.
היוזמה ספגה ביקורת שכן לא אפשר את עיקרון "השמדה מובטחת" של הדוקטרינה. אם לאמריקה תהיה ערובה נגד התקפת גרעין סובייטית, טענו המבקרים, תהיה לה אז יכולת התקפה ראשונה מוחלטת. המבקרים טענו עוד שהתוכנית עשויה לגרור מרוץ חימוש חדש שמטרתו הפעם תהיה פיתוח אמצעי נגד ליוזמת ההגנה.
היסטוריה > לאחר המלחמה הקרה

נפילת ברית המועצות הפחיתה את המתיחות בין רוסיה וארצות הברית וכן בין ארצות הברית וסין. הממשל בראשות ג'ורג' בוש הדיר עצמו ביוני 2002 מאמנת הטילים האנטי בליסטיים (ABM TREATY). הדבר נעשה בנימוק שמערכות ההגנה מיועדות להגן מפני מדינות גרעיניות "סוררות" כמו קוריאה הצפונית ולא מפני רוסיה. יכולת טילי הקרקע-אוויר מוגבלת ביותר ולא יעילה גם כנגד טיל בליסטי בין-יבשתי (ICBM) שטסים מהר וגבוה הרבה יותר מטילים שהם קצרי טווח באופן יחסי (עד 3000 ק"מ בקירוב).
בעוד יחסי שתי המדינות השתפרו והאפשרות לעימות גרעיני נראית רחוקה, הדעיכה ביכולת הגרעינית של רוסיה לאחר המלחמה הקרה השפיעה על התוקף של דוקטרינת "השמדה הדדית מובטחת". ב-2006 הועלו טענות שביכולתה של ארצות הברית לבצע התקפה גרעינית ראשונה כלפי רוסיה ולהשמיד כל בסיס מפציצים, צוללות וטילים. הדבר נבע מירידה ברמת האחזקה של מתקני הגרעין הרוסיים. עם זאת, לרוסיה מעל ל-10,000 ראשי קרב גרעיניים ולא צריך יותר מכמה מהם כדי להסב נזק כבד לכל מדינה שהיא, כך שטענה שעידן דוקטרינת "השמדה הדדית מובטחת" בא אל קיצו ושארצות הברית נמצאת בתקופה של עליונות גרעינית, אינה בהכרח נכונה.
ראו גם

אומניסייד
נשק יום הדין
הערות שוליים

↑  Mutual Assured Destruction; Col. Alan J. Parrington, USAF, Mutually Assured Destruction Revisited, Strategic Doctrine in Question, Airpower Journal, Winter 1997.
↑  Keir A. Lieber and Daryl G. Press The Rise of U.S. Nuclear Primacy, Foreign Affairs, March/April 2006, pp 42-55.
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
אורי אומנותי

| --- | --- |

 לידה:  28 ביוני 1975  (בן 49) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 Omanuti.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אורי אומנותי (נולד ב-28 ביוני 1975) הוא במאי, מנהל אמנותי, שחקן טלוויזיה ותיאטרון ומדבב ישראלי.
ביוגרפיה

אורי אומנותי יליד תל אביב ואב לבת. למד בבית הספר לאמנויות שבעיר. במסגרת בית הספר הופיע בטלוויזיה עוד בילדותו בתוכניות "תופסים ראש" ו"קריאת כיוון" בערוץ הראשון. הוא בוגר מגמת תיאטרון בתיכון לאמנויות ע"ש תלמה ילין (1993). במסגרת שירותו הצבאי שיחק לצד דין דין אביב, גיא זו-ארץ, רותם אבוהב, צק ברקמן ועוד, בלהקת חיל האוויר. בתום שרותו הצבאי נבחר אומנותי לתפקיד במאי בחיל האוויר על ידי ראש מדור תרבות דאז. כבר במסגרת שרותו במילואים עסק בבימוי טקסים ומופעים פנימיים בחיל האוויר. את השכלתו המקצועית בתיאטרון רכש במסרת "הסטודיו למשחק ניסן נתיב" בת"א (2000). בסטודיו למשחק, הוא היה יוזם ויוצר הפרויקט "ניסן אלטרנטיב" - במה ליצירה מקורית אשר מתקיים כמסורת עד היום. בשנת לימודיו השלישית לוהק לתפקיד מרכוס המאהב הצעיר, במחזה המוזיקלי "המכשפה" בהבימה, בבימויו של מיכאל גורביץ'. אומנותי שיחק בהצגות תיאטרון רפרטוארי, מופעי בידור וסדרות טלוויזיה. בשנת 2005 החל לעסוק בבימוי עבור הפקות עצמאיות ומסחריות וכיום מביים עבור התיאטרון הרפרטוארי, סל תרבות, ומלווה אמנים עצמאיים מתחומים שונים. עיסוקו בבימוי, כתיבה וניהול אמנותי, הוא המשך ישיר להכשרתו ועבודתו כשחקן ומנחה בתיאטרון ובטלוויזיה. בין היתר ביים וכתב הצגות עבור תיאטרון חיפה, תיאטרון אורנה פורת, תיאטרון הקיבוץ, תיאטרון גושן ועוד.
בתיאטרון שיחק, בין היתר, ב"המכשפה" של אברהם גולדפדן, לצד שלמה בר אבא ובמחזמר "הלהקה" ב"הבימה" - שניהם בתיאטרון הבימה. בתיאטרון בית ליסין השתתף בהצגות "פיאף" לצד רמה מסינגר, "זמן אמת" לצד יונה אליאן ואלכס אנסקי בבימויו של יהושע סובול וב"פרפר ברשת" לצד ספי ריבלין, דב נבון ועוד. בתיאטרון הפרינג' שיחק בהצגה "כלב צמר" לצד חבריו לכיתת המשחק: מולי שולמן, נתי קלוגר, פיני טבגר ועוד. בתיאטרון השדרה שיחק במחזמר "אוליבר טוויסט" שכתב וביים מנחם גולן. השתתף במופעי הסטנד-אפ והנונסנס "דומינו גרוס" לצד אדיר מילר, רותם אבוהב וכן ב"המופע של אסי וגורי".
בטלוויזיה הופיע בסדרות: "טלנובלה בע"מ", "ערב אדיר", "איפצ'י ודיפצ'י" "זאפ לראשון" ו"שידורי המהפכה" שבה שימש גם כתסריטאי. שיחק בסרטים של הבמאי איתן פוקס "בעל בעל לב" ו-"תוף הלב של דינדין". השתתף בתפקידי משנה בסרט "אהבה ממבט שני" ב"שתי דקות מפארדיס" ובסדרות "המקום" ו-"גומרות הולכות". כמו כן כתב תכנים לתוכניות "קומי קומי", ולתוכנית הנוער "ניידת שידור". כן הנחה את שעשועון הילדים המתמטי "כמה כמה". ב-2004 התחיל להנחות את תוכנית הרכילות "צהבת" בערוץ "הוט בידור ישראלי". לקח חלק בפרויקט ישראלי של YES, "מסכים", בו הוא גילם את תפקידו של ההאקר המחתרתי "מוזס", דמות וירטואלית כביכול על מסך המחשב של עיתונאית חוקרת (נירה - אורנה פיטוסי), כשהוא מוסווה בתוספות לטקס מודבקות ואיפור רב.
ב-2006 יצאו לחנויות שני DVD לילדים בכיכובו: "שורום זורום" ו"אצו רצו גמדים". אומנותי מקריין פרסומות, ומדבב ישראלי. הוא דיבב את הדמויות הראשיות בסרטים: "תפוס ת'גלים" ו"מסביב לעולם ב-50 שנה". בערוץ הופ! דיבב את ספורטקס בסדרה "נווה עצלנות", את מונו ב"יו גאבה גאבה!" ששודרה בערוץ לולי פחפח ב"ברק ומכוניות המרוץ" ועוד.
ב-2007 השתתף בפרסומת של חברת ״סלקום״ המבוסס על השיר של להקת הנח"ל ״דינה ברזילי״ שנכתב על ידי הפזמונאי חיים חפר.
בימוי וניהול אמנותי

אורי אומנותי במאי ומחזאי ההצגות שולית הקוסם ואורחת פורחת בתיאטרון אורנה פורת 2022, במאי ומחזאי אגם הברווזים 2022, במאי היידי בת ההרים, והאריה הרעמתן והג'ירפה גם 2020 בתיאטרון הקיבוץ, כותב ההצגה יום הולדת לרוני בתיאטרון גושן 2022, ועוד. אומנותי חתום על בימוי מופעי מנטליסטים לקוסמים מובילים בישראל, כמו "אותות ומופתים" שהוצג בתיאטרון הקאמרי בשנים 2017–2019 עם אמן החושים רון פרשט. אומנותי ביים את המופע המוזיקלי "שירת חיינו" משירי אדית פיאף, רחל וקרן קרפנטר, אשר מועלה בתיאטרון חיפה. שם גם היה מנהלו האמנותי של פסטיבל "אותות ומופתים" שהתקיים בחיפה בחופשת הפסח לרווחת תושבי העיר והמבקרים בה. אורי אומנותי הוא חבר הנהלת ארגון תיאטרוני הילדים "אסיטז" ומתמחה בבימוי עבור קהל צעיר. בין ההצגות שביים: "האריה הרעמתן והג'ירפה גם" זוכר שלושה פרסים בפסטיבל חיפה להצגות ילדים 2020. "מבצע קומיקס" אשר זכתה בציון לשבח מוועדת סל תרבות. "היידי בת ההרים", מופע מחול של להקת המחול הקיבוצית. מטעם פסטיבל חיפה להצגות ילדים יצר שתי הצגות שזכו בתואר "ההצגה הטובה ביותר".ב-2016 על בימוי ההצגה "הקסם של מוצרט" בהפקת תיאטרון הקיבוץ. ב-2009 כיוצר ההצגה "כשהכריש והדג נפגשו לראשונה" (במשותף עם איריס פן ורונן יפרח) בהפקת תיאטרון המדיאטק בשיתוף תיאטרון ארצי לנוער. הצגות אלה הועלו במשך שנים על במות ברחבי ישראל.
אורי אמנותי עסק גם בבימוי מופעי ילדים בהפקות פרטיות לבמה ולשידור דיגיטלי, עבור אמנים שונים כמו: "האוצר הנעלם" בכיכובן של ציפי שביט, מיקי קם, חני נחמיאס, ועוד. "יניב המגניב חושב בירוק" (DVD ומופע במה), "סבא טוביה הוא דוקטור דוליטל" בכיכובו של טוביה צפיר, "לוליפופ (נעמה לייזר), ועוד.
בשנת 2012 ביים עבור תיאטרון חיפה את הצגת הילדים "אבא של עמליה נוסע לאוסטרליה" המבוססת על ספרו של אשכול נבו. ההצגה זכתה בפרס השחקנית הראשית (נעמה שטרית). עבור "תיאטרון ארצי לילדים ונוער" ביים את "החבר הכי טוב שלי" ואת "לייק כינור".
בין עבודות הבימוי של אומנותי בתיאטרון המסחרי עלו ההצגות: 2019 "הרפתקה בחלל", 2018 "מערת האוצר", 2017 הדייג ודג הזהב, 2016 "חלומות במגירה" של חבורת אנדרדוס, 2015 "יוס'לה קמצן קדוש" בכיכובם של יעקב כהן ועודד מנשה, 2015 "מסביב לעולם בקרקס פלורנטין" בהשתתפות אומני קרקס בינלאומיים, 2012 "The Hair Show" בהפקת להקת המחול וייב, 2009 "שוליית הקוסם" (עם איתי שגב, סופי צדקה, עודד מנסטר), 2011 "דוקטור דוליטל" (עם טוביה צפיר, דנה דבורין, שרון שמש, ניצן זיצר), 2011 "החתול במגפיים" (עם שמיל בן ארי, שולה חן, עמי אנידג'ר), 2011 "דמבו הפיל המעופף" בתיאטרון הפארק.
אומנותי עסק גם בכתיבת מחזות זמר קהילתיים. אלה הועלו על ידי תלמידי חטיבת הביניים "יונתן" בקריית מוצקין. מלבד זה, הוא כיהן במשך מספר שנים כשופט, באקדמיה לתיאטרון, אשר הייתה אחראית לבחירת הזוכים בטקס פרס התיאטרון הישראלי, עד אשר בשנת 2018 פורקה האקדמיה ובוטל מפעל פרס התיאטרון.
בשנת 2013 הצטרף אומנותי לארגון בינלאומי ליוצרי תיאטרון לילדים ונוער "אסיטז'" (ASSITEJ), ובמסגרתו נשלח כנציג הישראלי בסמינר במאים בינלאומי במאנהיים. אומנותי לקח חלק בצוות ועדת פרס הבמה, האחראית למינוי שופטים, ניהול תקין של נושא הפרס וביצועו של טקס פרסים זה. הוא כתב וביים טקסי פרס הבמה לילדים ונוער עבור הארגון בשנים 2015–2016. בשנים אחרונות נמנה עם חברי הנהלת העמותה.
הערות שוליים

↑  שם משפחתו תורגם מגרמנית (Kunst) על ידי אבי סבו כשהיה מורה לעברית בפולין.
↑    סלקום - דינה ברזילי, סרטון בערוץ "Shoshi & Udi Productions", באתר יוטיוב (אורך: 00:46)
טד דיביאסי

| --- | --- |

 לידה:  18 בינואר 1954 (בן 71) אומהה, ארצות הברית 
 משקל:  120 קילוגרם
 גובה:  1.91 מטרים
 לאום:  ארצות הברית 
 קריירה מקצוענית:  1974–1993 (כ־19 שנים) 
 
תאודור מרווין דיביאסי (באנגלית: Theodore Marvin DiBiase; נולד ב-18 בינואר 1954), הידוע יותר בשם טד דיביאסי, הוא מתאבק עבר אמריקאי. ידוע גם בכינוי "איש מיליון הדולר" ("The Million Dollar Man") והיה אחד המתאבקים הבולטים ב-WWF (שמו הקודם של ה-WWE) בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 ונחשב לאחד ה"הילים" (דמות רעה) הגדולים בהיסטוריה. בשנת 2010 נבחר דיביאסי להיכל התהילה של ה-WWE.