stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דו"ח ורבה-וצלר
הערות שוליים

↑  זהו שם כללי יותר המרחיב את עדותם של ורבה ווצלר עם עדויות נוספות.
1 2  רות לין, ‏הבריחה מאושוויץ: מדוע לא סיפרו לנו על כך בבית הספר, תיאוריה וביקורת 24, אביב 2004, עמ' 163–184
↑  אילה נדיבי, ‏הפצת דו"ח אושוויץ ודו"ח שואת יהודי הונגריה והשפעותיה, באתר "דעת": בתוך: ילקוט מורשת, 83, ניסן תשס"ז, עמ' 53–84
↑  John Lamperti, El Salvador's Holocaust Heroes
↑  Kranzler, David (2000). The Man Who Stopped the Trains to Auschwitz: George Mantello, El Salvador, and Switzerland's Finest Hour. Syracuse University Press. p. 16. ISBN 978-0-8156-2873-6. I rely not only on humanity, but also upon the force of weapons...Hungary's fate will not be like any other civilized ..unless the deportations are stopped.
↑  משפט אייכמן, עדותו של פינחס פרודיגר, ממנהיגי יהדות הונגריה, באתר מיזם "נזכור" (Nizkor) (באנגלית)
↑  Linn, Ruth (2004). Escaping Auschwitz: A Culture of Forgetting. Cornell University Press. ISBN 0-8014-4130-7.
↑  יהודה באואר, ‏תגובה, תיאוריה וביקורת 24, אביב 2004, עמ' 185–189
↑  אתי אלבוים, "עם ישראל אוהב גיבורים מתים", באתר מקור ראשון, ‏15 במאי 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597811805171  BNE: XX6345593  VIAF: 6070158070725208780008   WorldCat (עם VIAF): 6070158070725208780008 
שרטוט של תאי הגזים והמשרפות בבירקנאו, חלק מדו"ח ורבה-וצלר
בועז הוס

| --- | --- |

בועז הוס
 לידה:  10 ביוני 1959 (בן 65) ירושלים 
 ענף מדעי:  פילוסופיה ומחשבת ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 פרסים והוקרה:  תוכנית פולברייט 
 תרומות עיקריות
 חקר ההיסטוריה של הקבלה
 
בועז הוס (נולד ב-10 ביוני 1959) הוא פרופסור מן המניין לחקר הקבלה במחלקה למחשבת ישראל ע"ש גולדשטיין-גורן באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. תחומי התמחותו העיקריים הם אזוטריקה מערבית (אנ'), קבלה מודרנית ותנועות רוחניות עכשוויות.
ביוגרפיה

בועז הוס נולד וגדל בשכונת רחביה בירושלים. בנערותו למד בגימנסיה רחביה (סיים ב-1977). אחר כך, למד לתואר ראשון דו-חוגי בפילוסופיה ובמחשבת ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים (סיים ב-1986). את עבודת הדוקטור שלו, בנושא הקבלה של ר' שמעון אבן-לביא, כתב בהנחייתו של משה אידל (סיים בשנת 1993). משנת 1996 הוא מלמד במחלקה למחשבת ישראל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
מחקר

הוס עוסק בחקר ההיסטוריה של הקבלה מפרספקטיבה של לימודי התרבות. הוא פרסם מחקרים רבים על ספר הזוהר ותולדות התקבלותו. ספרו הראשון עסק ברבי שמעון לביא, מראשוני פרשני הזוהר, וספרו השני עסק בהתקבלות ספר הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי. הוס הוא אחד החוקרים הראשונים שעסק בחקר הקבלה המודרנית והקבלה בת זמננו, נושא שעד לאחרונה הוזנח במחקר הקבלה. הוא כתב על הקבלה הקומוניסטית של הרב יהודה אשלג, על המוטיבים הקבליים ביצירות של מדונה, ועל ההיבטים הפוסט-מודרניים והזיקה לעידן החדש בקבלה העכשווית. הוא עוסק גם בחקר הקבלה והחברה התיאוסופית. במסגרת המחקר הביקורתי שהוא מנהל על חקר המיסטיקה היהודית, ביקר הוס את השימוש במושג "מיסטיקה' כקטגוריה מרכזית בחקר הקבלה והחסידות ואת ההנחות התאולוגיות העומדות ביסוד המחקר האקדמי של המיסטיקה היהודית.
חיים אישיים

אשתו - אפרת הוס, היא פרופ' לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בן- גוריון. הוריו - חוה (לבית קרן), פסיכולוגית קלינית, ואברהם הוס, פרופ' אמריטוס באוניברסיטה העברית במכון למדעי כדור הארץ ומשורר. אחיו הבכור - ד"ר מתי הוס הוא מרצה בכיר לספרות עברית באוניברסיטה העברית ומתמחה בספרות עברית בספרד של ימי הביניים.
פרסומים נבחרים

על אדני פז: הקבלה של ר' שמעון בן לביא, הוצאת מגנס ומכון בן-צבי, ירושלים תש"ס
כזוהר הרקיע: פרקים בהתקבלותו של ספר הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן צבי ומוסד ביאליק, ירושלים תשס"ח
למות ביום אחר: מדונה והקבלה הפוסט-מודרנית, זמנים 91, 2005
קומוניזם אלטרואיסטי: הקבלה המודרניסטית של הרב אשלג, עיונים בתקומת ישראל 16, תשס"ו
המיסטיפיקציה של הקבלה והמיתוס של המיסטיקה היהודית, פעמים 110, תשס"ז
שאלת קיומה של מיסטיקה יהודית: הגנאלוגיה של המיסטיקה היהודית והתאולוגיות של חקר הקבלה, מכון ון-ליר והקיבוץ המאוחד, 2016.
שמואל הוגו ברגמן, אסכולות אזוטריות (בעריכה משותפת עם שמואל גלובר), ירושלים-ברלין: ספרי בלימה, 2024.
Kabbalah and Contemporary Spiritual Revival, Ben-Gurion University Press: Beer Sheva, 2011.
The New Age of Kabbalah: Contemporary Kabbalah, The New Age and Postmodern Spirituality Journal of Modern Jewish Studies 6 (2007)
The Sufis From America: Kabbalah and Theosophy in Puna in the Late 19th century, Kabbalah and Modernity: Interpretations, TransformationsAdaptations, eds. Boaz Huss, Marco Pasi, Kocku von Stukrad, Brill: Leiden 2010
הערות שוליים

↑  מיכה אודנהיימר, דרך הקבלה אל הקומוניזם, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2004
↑  סקירה: מור אלטשולר, התנין הגדול של קסטיליה, באתר הארץ, 18 ביוני 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303739405171  PLWABN: 9810585695105606  BnF: cb144964015 (data)  GND: 1103237322  ISNI: 0000 0000 6656 6016  LCCN: nr90022086  LNB: 000263140  NKC: jo20231175046  NTA: 315683309  ORCID: 0000-0002-0244-1630  SUDOC: 160351103  VIAF: 12535454   WorldCat (עם VIAF): 12535454
ישיבת אוהל יוסף

| --- | --- |

 ישיבה גדולה
 על שם:  הרב עובדיה יוסף
 השתייכות:  חרדים ספרדים
 תקופת הפעילות:  תשע"ד, 2014 – הווה
 מייסדים:  הרב עובדיה יוסף (הנכד)
 שכבות לימוד:  ישיבה גדולה
 בעלי תפקידים
 נשיא:  הרב צבי פדידה
 ראש הישיבה:  הרב עובדיה יוסף (הנכד), הרב יעקב שרבאני
 משגיח:  הרב מנחם כהן
 תלמידים
 :  כ-280
 מיקום
 מיקום:  רחוב עזרא בני ברק
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°04′48″N 34°50′25″E﻿ / ﻿32.08°N 34.840277777778°E﻿ / 32.08; 34.840277777778
 he
 
ישיבת אוהל יוסף (שעל ידי מוסדות היכל צבי) היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית השוכנת בבני ברק. ישיבה בולטת במגזר.
הקמת הישיבה והתרחבותה > יסוד הישיבה

אחר פטירת הרב עובדיה יוסף נפתח כולל לאברכים בשכונת רוממה בירושלים על שמו, בראשות הכולל עמד הרב עובדיה יוסף, בנו של הראשון לציון הרב יצחק יוסף, ראש ישיבת חזון עובדיה לשעבר. בשנת תשע"ה (2015) הקים יחד עם הרב יוסף עבאדי את הישיבה הגדולה. בראשית דרכה שכנה הישיבה בשכונת גוש שמונים בשנת תשע"ז עברה לרמות בירושלים, בשנת תש"פ נכנסה הישיבה לחובות כספיים ועמדה בפני סגירה.
הקמת הישיבה והתרחבותה > התרחבות הישיבה

בעקבות כך פנה הרב יעקב שרבאני ראש ישיבת אוצרות התורה לרב עובדיה יוסף והציע לו לאחד את הישיבות, הרב יוסף קיבל את ההצעה ואכן הישיבות התאחדו.
בשילום האיחוד התרחבה הישיבה ונבנו בישיבה עוד שני קומות, הקומות החדשות וכלל שם המוסדות נקראו "היכל צבי" על שם נשיא הישיבה הרב צבי פדידה.
מבנה הישיבה הוא ברחוב עזרא בבני ברק.
מכיוון ששתי הישיבות התאחדו בישיבה שימשו שני משגיחים, הרב עבאדי והרב מאיר פדידה, לאחר מספר חיכוכים, פתח הרב עבאדי ישיבה באותו שם במודיעין עילית.
בישיבה, נכון ל-2023, כ-350 בחורים.
שיטת הלימוד וההנהגה

הישיבה משתייכת לציבור החרדי-ספרדי. דרך הלימוד בישיבה היא בשיטת הלימוד הליטאית.
צוות הישיבה

ראשי הישיבה הם הרב עובדיה יוסף והרב יעקב שרבאני, כמשגיח מכהן הרב מנחם כהן.
בישיבה מכהנים כר"מים הרב אייל שמריהו, הרב חנניה קדוש, הרב זאב רוזנברג ועוד.
גלריה

נשיא מדינת ישראל בוז'י הרצוג נושא נאום בישיבה
ראש הישיבה הרב עובדיה יוסף יחד עם אביו הרב יצחק יוסף
בית המדרש
ראש הישיבה הרב יעקב שרבאני (משמאל) יחד עם הרב מיכאל וינקלר
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, האיר פני המזרח: עולם התורה הספרדי מסכם רישום לישיבות, באתר בחדרי חרדים, 30 ביולי 2016; משה ויסברג, האיר פני המזרח: עולם התורה הספרדי מסכם רישום לישיבות, באתר בחדרי חרדים, 17 ביולי 2017
↑  על שם הרב עובדיה יוסף - אלי שניידר, הכנסת ס"ת להיכל ישיבת אוהל יוסף, באתר כל הזמן, ‏1 בundefined 2015
↑  ברחוב "חכם שמואל ברוכים"
↑  ישראל בוקשפן, המכתב של בחורי הישיבה לשר אריה דרעי: "נזרקנו לרחוב - הישיבה בסיכון קיומי", באתר המחדש, ‏4 במרץ 2020
↑  למעט קבוצה של בחורים שעזבו את הישיבה.
↑  עולם הישיבות הספרדיות תשפ"ג • סיקור ומספרים, באתר המחדש, ‏5 במאי 2022
↑  יוסף טולדנו, האיר פני המזרח, באתר קול העיר בני ברק, ‏כ"ה בסיוון תשפ"ג
↑  כתבות נוספת בנושא: אברמי פרלשטיין, תיעוד: ספר התורה הוכנס לישיבת 'אוהל יוסף' בבני ברק, באתר בחדרי חרדים, 14 בפברואר 2022; אלימלך יונה, מעמד הכנסת ספר תורה לישיבת 'אוהל יוסף' בבני ברק, באתר המחדש, ‏2 בינואר 2022
↑  כתבות נוספות בנושא: איצלה כץ, מעמד הדלקה וסיומים בישיבת אוהל יוסף - היכל צבי, באתר המחדש, ‏4 באפריל 2022; אברמי פרלשטיין, מאות התלמידים סיימו עשרות מסכתות לע"נ קדושי מירון , באתר בחדרי חרדים, 19 במאי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011662562005171  VIAF: 3166713789426881728   WorldCat (עם VIAF): 3166713789426881728
לקוטי שיחות

| --- | --- |

שער הספר, חלק א
 
 ספרי הסדרה
 39 חלקים א'-ל"ט
 מידע כללי
 מאת:  הרב מנחם מנדל שניאורסון
 שפת המקור:  עברית ויידיש
 תורגם לשפות:  צרפתית, אנגלית, רוסית ועוד
 סוגה:  ספרות תורנית - חסידות חב"ד
 הוצאה
 הוצאה:  קה"ת
 תאריך הוצאה:  ה'תשי"ח - ה'תשס"א (1957 עד 2001)
 הוצאה בעברית
 תרגום:  מכון לוי יצחק (24 החלקים שביידיש)
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  39
 סדרה
 סדרת ספרים:  ספרי הרב מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד
 ספר קודם:  הגדה של פסח
 הספר הבא:  אגרות קודש
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0-8266-5718-4 (סט)
 היברובוקס:  קישורים לכל הכרכים
לקוטי שיחות היא סדרת ספרים המלקטת את שיחותיו של האדמו"ר מחב"ד, הרב מנחם מנדל שניאורסון, ומסודרת לפי חגי ישראל ופרשיות השבוע.
השיחות > סגנון העריכה

הסדרה מאגדת את שיחותיו של האדמו"ר הרב מנחם מנדל שניאורסון כפי שנלקטו, עברו עיבוד מחודש ונערכו על ידי צוות עורכים, ולאחר מכן עברו לעיונו ולהגהתו. בעת העריכה הוא הוסיף לעיתים פסקאות ועניינים שלמים שלא נאמרו במקור. בסדרה זו נכנסו רק שיחות שהוגהו על ידו, שאר השיחות מופיעות במתכונת אמירתם בסדרת תורת מנחם - התועדויות.
המתכונת הראשונה של הוצאת השיחות נועדה לאפשר לתלמידי ישיבות חב"ד למסור דרשות בבתי-כנסת המבוססות על תורת הרבי, כדי לפרסם אותן לקהל היהודי בארצות הברית. לכן הכרכים הראשונים (א-ד) כוללים בעיקר דברי הגות ומחשבה בתוספת הוראות מעשיות לחיי היומיום, ונכתבו בסגנון פשוט וביידיש מלאה, השפה המועדפת על קהל היעד באותה תקופה.
בכרכי השיחות הבאים מובאים 'ליקוטים' משיחות שבהן עסק הרב שניאורסון גם בפלפולים בתלמוד או ברמב"ם, ובמידה רבה בביאור פסוקי התורה ופירוש רש"י. כרכים אלו נכתבו בסגנון תורני יותר, חלקם ביידיש בסיסית (כרכים ה-ט, טו-כט) וחלקם בלשון הקודש כמקובל בכתיבת חידושים תורניים (כרכים י-יד, ל-לט). בסך הכל נדפסו בכרכים אלו 1,228 שיחות, המכונות 'לקוטים'.
השיחות > מבנה השיחות

השיחות נערכו לפי סדר פרשיות השבוע ולא על-פי נושאים. הן דנות בציטוטים תורניים וביאורם, כאשר העיקריים שבהם הם פסוקי התורה ופירוש רש"י או מדרשים עליהם, תלמוד בבלי ומשנה תורה להרמב"ם.
בדרך כלל, פותחת השיחה במובאה התורנית, כאשר לאחריה מוצגות השאלות והתמיהות העולות מן הדברים. השאלות כוללות קשיים הגיוניים ודיוקי לשונות במובאה. לעיתים, בשלב זה, מוסיף הרבי ציטוטים נוספים ומקשה אף עליהם (ולבסוף מבאר כיצד עולים הדברים בקנה אחד או במה מתבטא ההבדל ביניהם).
כמבוא לביאור, מקדים את הבעיה המהותית אותה באה המובאה לפתור, ולפי זה מבאר כיצד הדברים אכן מדויקים ומיישבים את העניין במלואו. לעיתים, בהמשך לכך יבואר תוכן העניין בפנימיות העניינים (לפי תורת החסידות) וכן הסקת מסקנות מהדברים בנוגע לעבודת הבורא.
בשיחות העוסקות בפירוש רש"י מרבה הרבי לצטט פרשני רש"י אחרים ולדון בדבריהם לפני שיציע את פירושו שלו. באלו העוסקות בתלמוד, במיוחד ברמב"ם, מרבה הרבי להסתמך על דבריו של הגאון הרוגצ'ובי. בשיחות העוסקות במשמעויותיהם של חגים ומועדים פותח הרבי בדרך כלל באימרה או ציטוט של חמיו, רבי יוסף יצחק שניאורסון או מנשיאי חב"ד הקודמים, כשמתוכה יבוא לביאור מהותו הפנימית של החג.
עריכת הסדרה

בקיץ ה'תש"י יסד הרב יואל כהן את "ועד להפצת שיחות" שבמסגרתו נכתבו, נערכו והופצו שיחותיו של הרבי מלובביץ' בידי צוות חסידים שנקראו "חוזרים", בסמוך לאמירתן. שיחות אלו לא הוגהו ברובן בידי הרבי.
בשנת תשי"ח, החליטו צעירי אגודת חב"ד בניו יורק להוציא לאור חוברת שבועית ובה שיחות משנים קודמות, לאחר עריכה מחודשת והגהה של הרבי מלובביץ. החוברות יועדו בתחילה לחומר לדרשה בבתי הכנסת, נקראו "תוכן - עניינים בדא"ח", ונדפסו ללא דף השער הרשמי של ספרי הרבי. החוברות יצאו לאור למשך כשנה, ובשנת ה'תשכ"ב נקבצו ונדפסו על ידי הוצאת הספרים קה"ת כשני הכרכים הראשונים של ה"ליקוטי שיחות". בשנת תשכ"ג חזרו צעירי אגודת חב"ד והוציאו לאור חוברות במשך כשנה נוספת, והם נדפסו ככרכים ג' וד' של "לקוטי שיחות".
בשנת תשכ"ז, לאחר שהשיחות פסקו מלצאת לאור, החל הרב בן-ציון שם טוב בהדפסה חוזרת של השיחות מארבעת הכרכים הראשונים, ומשנסתיימו החליט להקים מחדש את ה"ועד להפצת שיחות" על מנת לערוך ולהוציא לאור שיחות נוספות. חוברות אלו נקראו "ליקוטים", והן נדפסו מדי שבוע בהוצאת קה"ת עם דף השער הרשמי, ונאגדו ונדפסו מדי כמה שנים כהמשך של כרכי הסדרה.
העורכים בוועד היו הרבנים יואל כהן, יהודה לייב שפירא, יעקב יהודה לייב אלטיין ונחמן שפירא. במהלך השנים היו שותפים לעבודת העריכה הרב אלימלך צוויבל והרב דוד משה אולידורט. מנהל הוועד בחלק מהשנים היה הרב זלמן חנין. בית הדפוס של הוועד היה ממוקם במחלקת המשרדים של מרכז חב"ד העולמי.
בשל העובדה כי הוועד להפצת שיחות ערך את השיחות בעוד הוצאת קה"ת הדפיסתם, התעורר ספק במשך הזמן בידי מי האפשרות להדפיס את השיחות. הדבר בא לידי משפט בערכאות, שם נפסק כי שני הצדדים יוכלו להדפיסן.
מבנה הסדרה

השיחות יצאו לאור במקורן בחוברות שבועיות, ולאחר שנתיים או שלוש, שבהן הצטרפו הליקוטים לשניים או יותר לשבוע - הם אוגדו יחדיו ונדפסו בכרך אחד.
סדרת ה'לקוטי שיחות' כוללת בתוכה תשע סדרות לפי חומשי התורה, והסדרות מחולקות לכרכים. החלקים הראשונים, בהם יש ליקוט אחד לפרשה, מורכבים משני כרכים לסדרה: כרך א' על בראשית שמות ויקרא וכרך ב' על במדבר ודברים; וכך בכרכים ג' וד' בהתאמה. בסדרות המאוחרות יותר, בהם יש בין שניים לחמישה ליקוטים על כל פרשה ומועד, ישנו כרך על כל חומש בנפרד.
בסיומם של רוב הכרכים מופיע מדור "הוספות", בו נכללות שיחות נוספות ומכתבים העוסקים בפרשת השבוע לפי הנושאים המופיעים בפרשה, לפי החגים וכדומה. רבים ממכתבים אלו הופיעו בדפוס לראשונה במסגרת סדרה זו, שכן סדרת אגרות קודש הכוללת את מכתבי הרבי החלה לצאת לאור מאוחר יותר.
בשנת ה'תשס"ד (2004) הוציא לאור הוועד להפצת שיחות את לקוטי שיחות וספר השיחות במהדורה מיוחדת המרכזת את השיחות על כל פרשת שבוע בכרך נפרד, בתוספת הפרשה עצמה עם פירוש רש"י ותרגום אונקלוס. במהדורה זו ישנם 46 כרכים על סדר הפרשיות ו-16 כרכים על סדר המועדים. גם הוציאו מהדורה בפורמט כיס.
בשנת תש"פ התחילו לראשונה מחזור לימוד של כל השיחות במשך 8 שנים, באופן שבכל שבוע לומדים 2–3 שיחות בתוספת של שיעורי לימוד וסיכום על השיחות בעברית ואנגלית.
תרגום הסדרה לעברית

קצת יותר מחצי הסדרה (עשרים וארבעה כרכים מתוך 39) יצאה לאור במקורה ביידיש. "מכון לוי יצחק" בכפר חב"ד תרגם את הספרים ביידיש לעברית. המכון הוקם בשנת תשל"ד על ידי הרב בן ציון שם טוב, ובשנת תשל"ט מונה הרב יוסף יצחק ליברוב לנהלו. בשנת תשע"ד השלים המכון את הסדרה וסיים לתרגם ולהוציא לאור את כל עשרים וארבעת הכרכים מתורגמים.
עם התחלת פרויקט לימוד ליקוטי שיחות, יוצאות השיחות לאור מדי שבוע עם תרגום בעברית, בצורה חדשנית על ידי הוצאת ספרים קה"ת. התרגום עולה מדי שבוע לאתר הפרויקט.
ספר השיחות

סדרה נוספת היא ספר השיחות, סדרת ספרים בת 12 חלקים, בה הופיעו ה'שיחות' במתכונת אמירתם (שלא כ'לקוטי שיחות' שעברו עיבוד ועריכה מלאים) - מתחילת שנת ה'תשמ"ז (1987) עד כ"ז באדר ה'תשנ"ב (1992). שיחות אלו נדפסו במתכונת שבועית, בשבוע שלאחר אמירתן על ידי הרבי. מחציתם של הביאורים נערכו על ידי ועד הנחות התמימים בשפת היידיש, ומחציתם נערכו על ידי ועד הנחות בלה"ק בלשון הקודש, עברו את הגהת הרבי והתפרסמו לאחר צאתם לאור בסדר דו-שבועי, בעיתון "אלגעמיינער זשורנאל" (ביידיש) ובעיתון "כפר חב"ד" (בלשון הקודש).
לקריאה נוספת

משנתו של הרבי מליובאוויטש - ספר הסוקר את דרך לימודו של הרבי מחב"ד בלקוטי שיחות, אליהו מאיר אליטוב, (תשע"ב-2012).
הערות שוליים

↑  ספר ימי בראשית, עמוד 222, באתר היברובוקס
↑  ההקדמה לכרך א' בלקוטי שיחות, באתר היברובוקס
↑  ההקדמה לכרך ג' בלקוטי שיחות, באתר היברובוקס
↑  הרב מרדכי מנשה לאופר, שלבים בהפצת תורתו של הרבי, באתר חב"ד אורג
↑  קובץ תורתו של משיח עמוד 22
↑  בשנים תשל"ט עד תשס"ט
↑  מפעל ליקוטי שיחות אתר הבית של הפרויקט
↑  חוברת לדוגמה
↑  projectlikkuteisichos.org.
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413186405171
גידי שמור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1961  (בן 63 בערך) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
גידי שמור (נולד בפתח תקווה ב-1961) הוא זמר, יוצר, כותב ומלחין ישראלי, בעיקר בסוגת המוזיקה הים-תיכונית.
שמור התעוור בשתיו עיניו, עקב מחלת הגלאוקומה כשהיה בן שנה. עם זאת, הצליח להפיק להיטים רבים. אלבומו הראשון "זר בעולם" שיצא בשנת 1986, היה להצלחה גדולה, שיר הנושא "זר בעולם" ולהיטים נוספים בין היתר: "למה את עוזבת", "חזון אחרית הסמים" (לך לנמלה עצל), "רוצה לחזור", "לפני שאת הולכת", "כל כך מתגעגע", "קרב בשדה האהבה", "מאוחר מדי" (יושב בבית קפה קטן) ועוד.
מאז שיצא לאור אלבומו הראשון "זר בעולם" - הפכו שיריו ללהיטים, ואף זכו לביצועים חדשים על-ידי אמנים אחרים. שמור בנה את עצמו בעשר אצבעות כתמלילן, מלחין, זמר ונגן אורגן - וכל זה בלי לראות. רק דרך המוזיקה והצלילים ששמע.
ביוגרפיה

שמור נולד בפתח תקווה, עד גיל שנה הוא ראה, ואז התחילה להתפתח אצלו מחלת הגלאוקומה, המחלה יוצרת לחץ תוך עיני, שנדיר מאוד בקרב תינוקות, עם זאת ניסו להציל את עיניו במספר ניתוחים שעבר, אך ללא הצלחה. נרשם לבית הספר "לדוגמה" בתל אביב - שלימים שינה את שמו ל"גורדון". למדו שם ילדים רואים, והייתה גם כיתה של תלמידים עיוורים מאזור גוש דן. שמור למד לכתוב ולקרוא כתב ברייל, ובהמשך אף נעזר בתוכנות קול במחשב. שמור התחבר לבמה, וכבר בבית הספר הופיע במסיבות סוף שנה ובמסיבת פורים, והיה בעל ביטחון עצמי רב, למרות לקות הראייה שלו, דבר שהוביל אותו להופיע על במות החל מגיל 17.
המעבר לעולם המוזיקה החל מהיותו מנסה להופיע תחילה במופעי סטנדאפ
שהיו אז בתחילת דרכם בישראל, ותמיד היה פותח בסוג של הומור עצמי שהיה אומר "אני סומך עלייך בעיניים עצומות". שמור אמר בראיון כי הגיע למוזיקה במקרה. "כשהייתי בן 23, חבר שלי שניגן על אורגן, ורצה להיפטר ממנו, שאל אותי אם אני מוכן לקנות אותו ממנו. בבית שלי כל בני המשפחה אהבו לשמוע מוזיקה, ולא בהכרח רק מזרחית, אז הסכמתי, ולמדתי לנגן באורגן, יחד עם כישרון השירה שלי, התחלתי לכתוב ולהלחין שירים".
ב-1986 יצא אלבומו הראשון והמצליח של שמור: "זר בעולם". כל השירים בו נכתבו והולחנו על-ידי שמור, מלבד שיר אחד: "איתך בשעות הקטנות", שאותו הלחין היוצר עוזי חיטמן. את העיבודים לשירים עשה אריה ברקוביץ'. האלבום הופק על-ידי "האחים בן מוש" - היה על קלטת, שנמכרה בכל ישראל, ובעיקר מוזיקה מזרחית של אותה התקופה שפרחה במכירת קלטות באזור התחנה המרכזית הישנה של תל אביב. ההצלחה שלו הייתה גדולה, והאלבום נמכר במאות עותקים. "זר בעולם", זכה לחידושים רבים, בין היתר של הזמר  אורן חן. השיר היה מזוהה עם אוהדי בית"ר ירושלים בטריבונה, לפני כל משחק של הקבוצה.
ההצלחה הובילה את שמור לאלבומו השני "תעתועים", שיצא ב-1989. חברים ואמנים כמו ציון גולן ונועם שרעבי ארגנו לכבודו ערב התרמה למימון האלבום, אולם הוא לא הצליח כמו האלבום הראשון. את רוב אלבומו השני כתב והלחין שמור.  
לאחר מכן הוציא עוד שלושה אלבומים: "העצב בצל האושר" (1991), "כך את החיים בקלות" (1993), ואלבום הלהיטים "רוצה לחזור" (1997), שבו להיטים רבים מאלבומים קודמים, ושירים חדשים שביצע ובניהם הלהיט: "מרקו". בשנת 2002 הוציא את אלבומו השישי "מאמין ושר".
בשנת 2005 ביצע חידוש לשירו "מאוחר מדי" (המוכר יותר בשם "יושב בבית קפה קטן") הזמר שיר לוי הבן של ישי לוי. השיר הפך לאחד הלהיטים הגדולים של אותה השנה, לא הרבה זכרו שמדובר למעשה בחידוש לשיר של שמור. שמור המשיך לכתוב, והוציא להיטים רבים שהצליחו כמו "קרובה רחוקה", "בן אדם", "טליה" ועוד.
שמור ביצע את השיר "מלאך בלבן" (צחי) אותו כתב והלחין יחד עם היוצרת שלומית צברי, לזכרו של סמ"ר צחי דאלי, לוחם חטיבת גולני, בן 20, שנהרג בלבנון בשנת 1993.
החל מאמצע שנות ה-90, המעיט שמור בהופעותיו, והופיע מעט במועדונים אליהם הוזמן. "זיקוקים" - מופע החורף של הזמר משה פרץ ב-2012, ציוות אליו כמחווה לשנות ה-80 את גידי שמור בתור זמר אורח. בהופעה שרו יחד משה פרץ וגידי שמור שני שירים מלהיטיו של שמור - "מאוחר מדי" (יושב בבית קפה קטן) ו-"רוצה לחזור", באותה השנה הופיע שמור בתוכנית טלוויזיה "רעש מקומי" בערוץ הראשון". ב-2013 שמור הוציא לרדיו את הסינגל: "פעם מתעלמת, פעם עונה".
בשנת 2020 הוציא את הסינגל: "לא יוצאת ממני".
מתחילת דרכו כאמן יוצר לא עבד שמור עם אמרגן. לימים אמר שדבר זה הקשה עליו לצאת לציבור הרחב בהופעות גדולות יותר, ובפרסום נרחב כמו להופיע בתוכניות טלוויזיה, גם כשהיה בשיא הצלחתו.
חיים אישיים

שמור נישא לאשתו הראשונה אורלי, התגרש ממנה, לאחר מכן נישאו בשנית, ושוב התגרשו, שלושה ילדים נולדו לזוג. אחריה נישא לנרקיס, ויש לו ממנה בן משותף.
שמור פתח בשנים האחרונות חברת תיירות, וזאת משלבת הפקות ומופעים, ביחד עם נופשונים ברחבי ישראל. במסגרת זאת שמור מוציא קבוצות שונות לבתי מלון ומצרף לתוכנית התרבותית מלבדו, אמנים נוספים.
שמור, שגדל בבית מסורתי, התחזק בדת בשנים האחרונות, והוא מקפיד להתפלל בבית הכנסת.
דיסקוגרפיה

זר בעולם (1986)
תעתועים  (1989)
העצב בצל האושר (1991)
קח את החיים בקלות (1993)
רוצה לחזור [אוסף להיטים] (1997)
מאמין ושר (2002)
הערות שוליים

↑  כבר לא זר לעולם, באתר ynet, 21 במאי 2019
1 2  גידי שמור התעוור בגיל שנה - והפך ליצרן הלהיטים של המוזיקה הים תיכונית, באתר mynetpetahtikva, ‏2021-05-28
↑  גידי שמור | qube.co.il, באתר www.qube.co.il
↑  סמל ראשון צחי דאלי בן שולמית וששון, באתר ההנצחה לחללי מערכות ישראל
חנן שי

| --- | --- |

 לידה:  אפריל 1947 (בן 77) חניתה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 עיטורים
  צל"ש הרמטכ"ל
 תפקידים אזרחיים
 מרצה
 
חנן שי-שוורץ (נולד באפריל 1947) הוא אלוף-משנה במילואים ומומחה בחשיבה ותכנון אסטרטגי צבאי ומדיני, פיתוח מנהיגות, וקבלת החלטות ועבודת מטה.
שי-שוורץ הוא דוקטור למדע המדינה.
היה מרצה לחשיבה אסטרטגית מדינית וצבאית בחוג למדעי המדינה באוניברסיטת בר-אילן,
ושימש כמרצה מן החוץ לאסטרטגיה צבאית ומדינית במחלקה ליחסים בין-לאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

בן למקימי חניתה ויליד הקיבוץ, גדל והתחנך בקריות. הוסמך לקצונה ב-1966[דרושה הבהרה] וב-1967, כעוזר קצין הקשר של חטיבה 8 השתתף במלחמת ששת הימים בקרבות החטיבה בסיני וברמת הגולן. במלחמת ההתשה בסיני ואחריה היה מפקד פלוגת קשר במפקדת גייסות השריון וקצין אג"ם קשר באוגדת סיני.
במלחמת יום הכיפורים שימש כקצין קשר חטיבתי בדרגת רס"ן בחטיבה 188. ארגן צוותי טנקים למערכה, ונטל חלק בקרבות הבלימה וההבקעה ברמת הגולן. על כך עוטר בצל"ש רמטכ"ל. לאחר מלחמת לבנון הראשונה עמד בראש מחלקת פיקוד ושליטה במטכ"ל. יזם והקים מספר תוכניות להכשרה מקצועית של מפקדי צה"ל.
בשלהי שנות ה-80 הקים ביחד עם בנימין עמידרור את תוכנית "ברק" במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה (פו"ם), שיזם האלוף יוסי פלד. התוכנית עסקה בלימוד מעמיק של היסטוריה צבאית, בניתוח קרבות ומערכות ובביקורת אקדמית של תהליכים צבאיים.
בנוסף הגה ועיצב את המכללה לפיקוד טקטי (מלט"ק), וייזם תוכנית "בני חיל", תואר שני בלימודי צבא וביטחון מטעם צה"ל באוניברסיטת בר-אילן למג"דים ומ"פים במילואים.
עבודת המאסטר שלו נעשתה בחוג למדעי המדינה באוניברסיטת חיפה בהדרכת יואב גלבר וזאב מעוז וכותרתה הייתה "שיטת הפיקוד והשליטה בארגון הצבאי המודרני : בחינת מהותה ותקופתה" והושלמה ב-1993.
עבודת הדוקטורט שלו נעשתה באוניברסיטה העברית בהדרכת יהושפט הרכבי (נתקבלה לאחר מותו של הרכבי, ב-1995)[דרוש מקור: חסר מקור למנחה ולשנה]. היא עסקה בתפקוד המנהיגות הישראלית במלחמות ושימשה בסיס לזינוק של מדריכי הכשרה מקצועיים למערכת הביטחון, ומשרדי ממשלה וסוכנויות אחרות.
שימש כחבר בוועדת הבדיקה בראשות רב-אלוף במיל' דן שומרון שבדקה את תפקוד המטכ"ל במלחמת לבנון השנייה.
קיבל תעודת הוקרה על מפעל חיים על ידי הרמטכ"ל אביב כוכבי.
משמש כחוקר במכון משגב לביטחון לאומי ולאסטרטגיה ציונית.