stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מארי קלייר בלייס
הערות שוליים

1 2 3  Marie-Claire Blais | French-Canadian author | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Marie-Claire Blais Biography - eNotes.com, eNotes (באנגלית)
1 2 3 4 5  Marie-Claire Blais | l'Encyclopédie Canadienne, www.thecanadianencyclopedia.ca
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258604105171  PLWABN: 9810626192905606  BIBSYS: 90264354  BNC: 000242996  BNE: XX1206068  BnF: cb11892189w (data)  CiNii: DA05869033  GND: 118659014  ICCU: RAVV025118  ISNI: 0000 0001 2140 8759  LCCN: n79124591  NDL: 00433442  NKC: ola2003162721  NLA: 35201760  NLG: 125584  NTA: 068438885  RERO: 02-A003011526  SELIBR: 342197  SNAC: w66x096d  SUDOC: 026730472  Trove: 862712  VIAF: 79020626   WorldCat (עם VIAF): 79020626
מבחן לוקאס-להמר למספרי מרסן

במתמטיקה, מבחן לוקאס להמר הוא מבחן ראשוניות למספרי מרסן. המבחן פותח במקור בידי אדוארד לוקאס ב-1878 ולאחר מכן שופר בידי דריק הנרי להמר בשנות ה-30 של המאה העשרים. על-שם אותם שני מתמטיקאים קרוי גם מבחן ראשוניות כללי, מבחן לוקאס-להמר.
המבחן מחשב בצורה מהירה את האיבר ה- 2^{p-2} בסדרת לוקאס  V(4,1) ובודק האם הוא שקול ל-0 מודולו  M (כאשר  M=2^{p}-1 הוא המספר שצריך לבדוק את ראשוניותו).
המבחן

נתונים מספר ראשוני  2<p, ומספר מרסן המתאים לו,  \ M=2^{p}-1. המשימה היא לבדוק האם M ראשוני. נגדיר סדרה  \ s_{i} ברקורסיה:   \ s_{0}=4, ולכל  \ i>0 מוגדר  \ s_{i}=s_{i-1}^{2}-2.
משפט. המספר M הוא ראשוני אם ורק אם  \ s_{p-2}\equiv 0{\pmod {M}}.
זהו מבחן יעיל ביותר, והוא משמש עד היום לבדיקת ראשוניות של מספרי מרסן. החישוב מבוצע כולו מודולו M, ודורש כ- p פעולות של העלאה בריבוע מודולריות. בייצוג בינארי אלו פעולות מהירות יחסית: הריבוע האמיתי של מספר מתקבל מסיכום ההזזות שלו כלפי מעלה, וחישוב השארית מודולו M מהיר במיוחד מכיוון ש-  \ 2^{p}\equiv 1{\pmod {M}}, כך שתוצאת ההעלאה בריבוע מודולו M היא סכום שתי המחציות בריבוע שהתקבל. בסך הכול מדובר בכ-  \ p^{3}\approx (\log(M))^{3} פעולות בינאריות, מהיר יותר ממבחני הראשוניות האחרים כדוגמת אלגוריתם מילר-רבין הנחשב למהיר ביותר.
תמצית הוכחת המשפט

נסתפק כאן בסקירה של ההוכחה לכיוון אחד של המשפט: אם M ראשוני, אז  \ s_{p-2}\equiv 0{\pmod {M}}.
מכיוון ש-p אי-זוגי,  \ 2^{p}-1\equiv 1{\pmod {3}} ולכן M הוא שארית ריבועית מודולו 3. אבל  \ M\equiv -1{\pmod {4}}, ולכן משפט ההדדיות הריבועית מבטיח כי 3 איננו שארית ריבועית מודולו M. מכיוון שכך, סיפוח השורש הריבועי x של 3 לשדה  \ \mathbb {Z} /M\mathbb {Z}  יוצר את השדה הסופי מסדר  \ M^{2}. בשדה הזה, נסמן  \ \alpha =2+x.
כעת קל להווכח (באינדוקציה) ש-  \ s_{i}=\alpha ^{2^{i}}+\alpha ^{-2^{i}}, ובסופו של דבר  \ s_{p-2}=0 אם ורק אם  \ \alpha ^{2^{p-1}}=\alpha ^{\frac {M+1}{2}}=-1. מכיוון שהשדה בעל מאפיין M, מתקיים  \ \alpha ^{M}=2^{M}+x^{M}=2+3^{\frac {M-1}{2}}x=2-x=\alpha ^{-1}, כלומר  \ \alpha ^{\frac {M+1}{2}}=\pm 1. כדי להשלים חלק זה של ההוכחה, יש להראות שלשורש  \ 2^{-{\frac {3M-1}{4}}}(1+x) של  \ \alpha  אין, בתורו, שורש ריבועי.
הכיוון ההפוך דומה, אלא שבמקום השדה בגודל  \ M^{2} יש לחשב בשדה בגודל  \ Q^{2} כאשר Q הוא גורם ראשוני של M שעבורו 3 איננו שארית ריבועית.
ראו גם

מבחן לוקאס-להמר הכללי
לקריאה נוספת

Richard Crandall and Carl Pomerance (2001). Prime Numbers: A Computational Perspective, 1st edition, Springer. ISBN 0387947779. Section 4.2.1: The Lucas-Lehmer test, pp.167–170.
מבנדאזול

| --- | --- |

 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  295.095691 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B3 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  P02CA01 
 מספר CAS:  31431-39-7
 PubChem:  4030
 ChemSpider:  3890
 
מבּנְדאזוֹל או בכינויה הנפוץ ורמוקס (Mebendazole או MBZ, כתיב כימי: C16H13N3O3‏) היא תרופה נפוצה לטיפול במגוון רחב של תולעים טפיליות במעיים. טווח הפעולה של התרופה כולל תולעים נימיות שונות, דוגמת: תולעי סיכה (Enterobius vermicularis), תולעי שוט (Trichuris trichiura), תולעי קרס (Ancylostoma duodenale, ‏Necator americanus) וכן תולעים טבעתיות ושרשורים.
לצד היתרון בטווח הפעולה הרחב של התרופה, יש לה יתרון נוסף - עבור האדם החולה, יש לה רעילות נמוכה ביותר. חסרונה של התרופה הוא באיטיות פעולתה - החולה עשוי למצוא תולעים חיות בצואתו ולחוש בסימפטומים אחרים של זיהום התולעים במהלך ימים אחדים אחרי סיום נטילת התרופה. חולה שאינו מודרך כהלכה עשוי לחשוב, שהתרופה לא מצליחה לסייע לו. חיסרון נוסף הוא שהתרופה אינה פוגעת בביצי מרבית מיני התולעים ועל כן, כעבור שבוע מנטילתה המקורית, יש להשתמש בה שוב, כנגד התולעים, שזה עתה בקעו מן הביצים.
התרופה נלקחת בבליעה, כטבליה או כתמיסה. היא נלקחת, תחילה, במהלך יום אחד או במהלך שלושה ימים ולאחר הפסקה של שבוע, במהלך יום נוסף. התרופה פועלת לשיתוק ולהרג התולעים הנמצאות לאורך מערכת העיכול, על ידי הפרעה ביצירת חלבון, הדרוש לשרירי התולעים. פעולה זו הורגת את התולעים במהלך מספר ימים ולא מיד עם נטילת התרופה.
לתרופה יש רעילות נמוכה מאוד עבור האדם, מכיוון שרק חלק קטן ממנה נספג מן המעי אל מחזור הדם. במרבית מיני התולעים, התרופה גם אינה חודרת לביצים ולכן יש להשתמש בה פעמיים. בפעם הראשונה נגד התולעים שכבר בקעו מן הביצים וכעבור שבוע, נגד אלו החדשות שבקעו.
התרופה שייכת למשפחת הבנזימידאזול. מבנדאזול הוצגה לראשונה על ידי "Janssen Pharmaceutica" בתחילת שנות ה-80 כאנלוגיה לתרופה קודמת בשם "ת'יאבנדאזול" אשר ביחס אליה הרעילות נמוכה באופן משמעותי.
תרופה זו נכנסה לרשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי.
מטנברג

| --- | --- |

הוטרהורן (משמאל) השרקהורן (מאחור) והמטנברג (מימין)
 מידע כללי
 גובה:  3,104 מטר
 מדינה:  שווייץ 
 מיקום:  קנטון ברן ב שווייץ שווייץ
 רכס הרים:  האלפים הברניים
 אורך הרכס:  100 קילומטר
 קואורדינטות:  46°36′30.7″N 8°4′44″E﻿ / ﻿46.608528°N 8.07889°E﻿ / 46.608528; 8.07889
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.מטנברג(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.מטנברג(למפת ברן רגילה) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץמטנברג(למפת ברן מוגדלת) ברן ביל/ביין תון בורגדורף לנגנטל שפיץמטנברג
 
מטנברג (Mettenberg או Mättenberg) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 3,104 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון ברן בשווייץ.
גאוגרפיה

המטנברג ממוקם בצפון-מזרח הרכס המרכזי של האלפים הברניים, בין ההרים אייגר והוטרהורן ומעל העיירה גרינדלוולד ברמת ברן שבקנטון ברן בשווייץ.
בהר מתחיל רכס נוסף החוצה את הרכס המרכזי לרוחבו דרך ההרים קליינס שרקהורן, שרקהורן, לאוטרארהורן, קליין לאוטרארהורן והוגיהורן ועד להר הלאוטראר רוטהורנר, שם מסתיים הרכס בקרחון פינסטראר.
מגדל ארמון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין משרדים 
 על שם:  קולנוע ארמון 
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1998
 תאריך פתיחה רשמי:  1998 
 אדריכל:  י.י.גרנות
 מידות
 קומות:  20 
 קואורדינטות:  32°48′48″N 34°59′44″E﻿ / ﻿32.813355°N 34.995532°E﻿ / 32.813355; 34.995532
  (למפת חיפה מוגדלת) מגדל ארמון(למפת חיפה רגילה) מגדל ארמון(למפת הגליל המערבי רגילה) מגדל ארמון(למפת הגליל המערבי מוגדלת) מגדל ארמון
 
מגדל ארמון הוא מגדל משרדים בחיפה, בשכונת הדר, ברחוב הנביאים 18 פינת שבתאי לוי.
היסטוריה

במקום פעל בעבר בית הקולנוע ארמון, שהיה ידוע בשל גגו הנפתח והמבנה הארכיטקטוני בעל החזית העגולה. הקולנוע, שנפתח לציבור בשנות ה-30 של המאה ה-20, הכיל 1,800 מושבים ותאים יוקרתיים להשכרה. בשנות ה-80 הוצעה תוכנית להרוס את הקולנוע ולהקים במקומו בניין משרדים עם קולנוע חדיש.
התכנית תוכננה על ידי משרד אדריכלים י.י.גרנות.
ב-1995 נהרס הקולנוע והחלה בניית מגדל הארמון. הבנייה הסתיימה ב-1998. את המגדל מאפיינים שני פסים כחולים ודקים שחוצים אותו, אחד בצדו המערבי ואחד בצדו המזרחי, וארבעה פסים עבים בצבע כחול, שניים בצד הצפוני ושניים בצד הדרומי.
במגדל יש 20 קומות. הגובה של קומת הכניסה הוא 71 מטרים מעל פני הים, וגובה הגג הוא 142 מטרים מעל פני הים. בסיום בנייתו היה נחשב לאחד המגדלים הגבוהים בצפון ישראל. נכון ל-2019 הוא המגדל ה-18 בגובהו בחיפה.[דרוש מקור]
במגדל כ-6 קומות חניה. בשלוש הקומות הראשונות של המגדל יש מספר חנויות, ושאר הקומות משמשות למשרדים. במגדל עשר מעליות, מהן ארבע מהירות. בקומה העליונה של המגדל יש תצפית, שממנה ניתן לצפות עד למרחק של כשישים קילומטרים.
ביולי 2011 נמכר המגדל לחברת מגדל, מקבוצת אלקטרה, ב-100 מיליון ש"ח, וב-2021 לקרן ריאלטי ב-105 מיליון ש"ח
הערות שוליים

↑  נועם דביר, בתי הקולנוע בחיפה: מימי הזוהר בשנות ה-30 עד להתפוררות הבלתי נמנעת, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2011
↑  ר. בן צבי, 2 בתי קולנוע חדשים בהדר הכרמל, מעריב, 20 באוגוסט 1985
↑  מיכל מרגלית, ‏מגדל רכשה "מגדל ארמון" בחיפה ב-100 מ' ש', באתר גלובס, 6 ביולי 2011
↑  גיא ליברמן, ‏קרן ריאליטי תשלם 105 מיליון שקל עבור מגדל הארמון בחיפה, באתר גלובס, 7 בספטמבר 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא גורדי שחקים ובנושא חיפה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מטס

ערך זה עוסק בטיסה טקסית. אם התכוונתם לקבוצת בייסבול מניו יורק, ראו .
מטס בבסיס חיל האוויר בחצרים לרגל טקס הענקת דרגות קצונה לבוגרי קורס טיס
מטס (באנגלית: Flypast) או מפגן אוויר הוא טיסה טקסית, שמבוצעת על ידי קבוצת מטוסים במבנה או מטוס בודד.
מטס מבוצע בדרך כלל באירועים לאומיים כגון חגיגות ימי עצמאות, או בימי הולדת של בני בית המלוכה, וגם בהלוויות וטקסי זיכרון בולטים. פעמים רבות מתקיים מטס במקביל לתהלוכות.
במדינות רבות מבוצעים המטסים על ידי צוות אווירובטי מיוחד של חיל האוויר שמתמחה בביצוע מטסים.
בישראל

בישראל נכלל מטס במצעדי צה"ל שנערכו ביום העצמאות. לאחר ביטול המצעד היבשתי ממשיכים להתקיים מטסים ביום העצמאות. מטס נערך גם כחלק מטקס הסיום של קורס טיס. מטס לא שגרתי היה מטס חיל האוויר מעל אושוויץ, שבו טסו שלושה מטוסי F-15 איגל של חיל האוויר הישראלי מעל מחנה ההשמדה אושוויץ שבפולין.
מבחן קוקראן-מנטל-הנזל

בסטטיסטיקה, מבחן קוקראן-מנטל-הנזל (CMH) משמש לבדיקת השערת אי התלות בין שני משתנים איכותיים דיכוטומיים (כלומר כל אחד מהם יכול לקבל שני ערכים אפשריים), כאשר ידוע כי הנתונים נאספים בשכבות. במובן מסוים, מבחן זה הוא הרחבה של מבחן מקנמר, ומאידך זהו מקרה פרטי של רגרסיה לוגיסטית מותנית.
וריאציות שונות של המבחן הוצעו על ידי ויליאם קוקראן, נתן מנטל וויליאם הנזל.
תיאור כללי

בדרך כלל, כדי לבחון את ההשערה כי אין קשר בין שני משתנים איכותיים, המבחן המקובל הוא מבחן כי בריבוע. עם זאת, כאשר הנתונים נאספים בשכבות, יש לקחת נתון זה בחשבון, כדי להימנע מפרדוקס סימפסון. מבחן קוקראן-מנטל-הנזל בודק את השערת אי התלות המותנה בשכבה.
לדוגמה, כדי לבדוק את ההשפעה של מסע פרסום למוצר כלשהו (למשל מותג של קפה נמס) על אחוז האנשים שקנו את המותג, נלקח מדגם מהאוכלוסייה, וכל אדם במדגם נשאל האם נחשף לפרסומת והאם קנה את המותג בחודש האחרון. ייתכן ויש הבדלים בתגובה לפרסומת בין אנשים ממעמדות סוציו-אקונומיים שונים, ולכן תועד גם המצב הסוציו-אקונומי של כל המשיבים למדגם. במקרה זה המשתנים ביניהם נמדד הקשר הוא חשיפה לפרסום (נחשף/לא נחשף) וקניית המותג (קנה/לא קנה), והשכבות הן המצב הסוציו אקונומי (למשל מעמד נמוך, בינוני או גבוה).
דוגמה נוספת: היא ניסוי קליני שנערך כדי לבדוק את היעילות של טיפול ניסיוני בהשוואה לטיפול המקובל, ועבור כל חולה מתעדים אם מצבו השתפר לאחר שבוע של טיפול. ניסויים כאלה נערכים בדרך כלל במספר בתי חולים. כאן המשתנים שהקשר ביניהם נבחן הם סוג הטיפול ותוצאת הטיפול, ובתי החולים הם השכבות.
הגדרה > מוטיבציה

בניסוי קליני שנערך בבית חולים מסוים, חלק מהחולים קיבלו טיפול נסיוני למחלתם, בעוד חלק אחר קיבלו את הטיפול המקובל. עבור כל חולה, נבדק האם מצבו השתפר לאחר שבוע של טיפול. ניתן לרכז את הנתונים בטבלה:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| סטטוס | שיפור | ללא שיפור | סך הכל |
| טיפול ניסיוני | A | B | A+B |
| טיפול מקובל | C | D | C+D |
| סך הכל | A+C | B+D | N |
כאשר A הוא מספר החולים שקיבלו טיפול ניסיוני ומצבם השתפר, B הוא מספר החולים שקיבלו טיפול ניסיוני ומצבם לא השתפר, וכן הלאה. כמו כן, N הוא המספר הכולל של החולים שהשתתפו בניסוי.
יחס הסיכויים הוא לכן  OR={\frac {A\cdot D}{B\cdot C}}.
בהנחה כי אין קשר בין הטיפול ומצב החולה, נצפה כי מספר החולים שמצבם השתפר לאחר קבלת הטיפול הניסיוני הוא  E={\frac {(A+B)\cdot (A+C)}{N}}.
תחת ההנחה כי שולי הטבלה קבועים (כלומר מספר החולים בכל קבוצה נקבע מראש וכן המספר הכולל של החולים שמצבם השתפר והמספר הכולל של החולים שמצבם לא השתפר גם הם קבועים מראש), השערת האפס כי יחס הסיכויים שווה ל-1,  OR=1, שקולה להשערה כי  A=E. סטטיסטי מבחן מתקבל על הדעת לבדיקת השערה זו הוא  (A-E)^{2}.
לעומת זאת, אם הניסוי נערך בשני בתי חולים, ניתן לחשב את יחס הסיכויים בנפרד לכל אחד מבתי החולים:
OR_{1}={\frac {A_{1}\cdot D_{1}}{B_{1}\cdot C_{1}}},
OR_{2}={\frac {A_{2}\cdot D_{2}}{B_{2}\cdot C_{1}}}.
מבחן קוקראן-מנטל-הנזל משקלל את יחסי הסיכויים של שני בתי החולים לפי מספר החולים בכל אחד מהם. באופן אינטואיטיבי, השקלול צריך להיות ממוצע משוקלל של יחסי הסיכויים משני בתי החולים. אולם, אפשרות אחרת לבדיקת ההשערה כייחס הסיכויים הכולל שווה ל-1 היא לבדק את הערך של  S=(A_{1}-E_{1})^{2}+(A_{2}-E_{2})^{2}. ביטוי זה מהווה את הבסיס להגדרת מבחן קוקראן-מנטל-הנזל, והוא מתקבל לאחר שקלול מתאים של  S בשונויות של  A_{1} ו- A_{2}.
הגדרה > הגדרה פורמלית

נתון לוח שכיחות תלת־ממדי מסדר  2\times 2\times J כאשר לכל  j, לוח השכיחות הדו-ממדי הוא  {\begin{bmatrix}A_{j}&B_{j}\\C_{j}&D_{j}\end{bmatrix}}. נסמן
 N_{j}=A_{j}+B_{j}+C_{j}+D_{j}.
מבחן קוקראן-מנטל-הנזל מוגדר על ידי:
CMH={{\sum _{j=1}^{J}{{A_{j}\cdot D_{j}} \over N_{j}}} \over {\sum _{j=1}^{J}{{B_{j}\cdot C_{j}} \over N_{j}}}},.
תחת השערת האפס כי יחס הסיכויים הכולל שווה ל-1, ל- CMH יש התפלגות אסימפטוטית  \chi ^{2} עם דרגת חופש אחת.
דוגמה: אפליה על רקע מגדרי באוניברסיטת ברקלי

באוניברסיטת ברקלי בקליפורניה, נתוני הקבלה לסתיו 1973 הראו כי לגברים יש סיכויים גבוהים יותר להתקבל ללימודים בהשוואה לנשים. מתוך 8442 גברים שביקשו להתקבל ללימודים מתקדמים, התקבלו בערך 44% מהפונים. לעומת זאת, מתוך 4321 נשים שביקשו להתקבל ללימודים, התקבלו רק 35%. לא ניתן להסביר פער זה כצרוף מקרים סטטיסטי (במילים אחרות, השערת אי התלות נדחתה).
ניתן לראות זאת גם בנתוני הקבלה של ששת החוגים הגדולים ביותר:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | התקבלו | נדחו | סך הכל |
| גברים | 1198 | 1493 | 2691 |
| נשים | 557 | 1278 | 1835 |
| סך הכל | 1755 | 2771 | 4526 |
יחס הסיכויים מראה בבירור כי שיעור הקבלה של הגברים גבוה בהרבה מזה של הנשים:  OR={\frac {1198\cdot 1278}{1493\cdot 557}}=1.84
אולם, כאשר נבחנו הנתונים מכל חוג בנפרד, נראה היה ששיעורי הקבלה בכל חוג היו בדרך כלל דומים עבור גברים ונשים, ואף נמצאו חוגים שבהם שיעור הקבלה של גברים היה נמוך יותר מזה של הנשים. בטבלה הבאה מובאים נתוני הקבלה עבור 6 החוגים הגדולים ביותר לכל חוג בנפרד:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חוג | מספר הגברים שהתקבלו | מספר הגברים שנדחו | מספר הנשים שהתקבלו | מספר הנשים שנדחו | סך הכל |
| 1 | 512 | 313 | 89 | 19 | 933 |
| 2 | 353 | 207 | 17 | 8 | 585 |
| 3 | 120 | 205 | 202 | 391 | 918 |
| 4 | 138 | 279 | 131 | 244 | 792 |
| 5 | 53 | 138 | 94 | 299 | 584 |
| 6 | 22 | 351 | 24 | 317 | 714 |
| סך הכל | 1198 | 1493 | 557 | 1278 | 4526 |
ערכו של מבחן קוקראן-מנטל-הנזל הוא  CMH={\frac {{\frac {512\cdot 19}{933}}+{\frac {353\cdot 8}{585}}+\ldots }{{\frac {313\cdot 89}{933}}+{\frac {207\cdot 17}{585}}+\ldots }}=1.4269. חישוב ערך ה-p מעלה כי  p{\mbox{-value}}=0.2323. בהנחה שקבענו מראש כי רמת המובהקות של המבחן היא  \alpha =0.05 לא נדחה את השערת האפס ונסיק כי לא נצפו הבדלים בהעדפות בין גברים ונשים.
הערות שוליים

↑  Cochran, W. G., Some methods for strengthening the common chi-square tests, Biometrics, 4 10, 1954, עמ' 417-451 doi: 10.2307/3001616
↑  Mantel, N. and Haensze, W., Statistical aspects of the analysis of data from retrospective studies of disease, Journal of the national cancer institute, 4 22, 1959, עמ' 719-748 doi: 10.1093/jnci/22.4.7191
↑  Mantel, N., Chi-square tests with one degree of freedom; extensions of the Mantel-Haenszel procedure, Journal of the American Statistical Association, 303 58, 1963, עמ' 690-700 doi: 10.1080/01621459.1963.10500879
↑  
Agresti, Alan, 4.3.4, An Introduction to Categorical Data Analysis, 2nd edition, Hoboken, New Jersey: JohnWiley & Sons, Inc., 2007, עמ' 114-115, ISBN 978-0-471-22618-5
↑  .Sex Bias in Graduate Admissions: Data from Berkeley, Bickel et al., Science Vol. 187, 1975
מאיה גולד

| --- | --- |

מאיה גולד
 לידה:  1978 (בת 46 בערך) ירושלים
 תחום יצירה:  אמנות
 פרסים והוקרה:  פרס האמן הצעיר (2014) 
 
מאיה גולד (נולדה ב-1978) היא אמנית ישראלית, מרצה במחלקה לאמנות באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.
ביוגרפיה

גולד למדה לתואר ראשון B.F.A בבצלאל בין השנים 1998–2002. בשנת 2001 למדה בלונדון ב-Slade School of Fine Art, U.C.L. בשנת 2005 סיימה את לימודי MFA בבצלאל. מאז השלימה את לימודי התואר הראשון והשני בבצלאל וב- Slade school London פועלת גולד בתחום הציור, תוך כדי שימוש בטכניקת ציור מסורתית והפעלת אסטרטגיות ציור קלאסיות כגון פרספקטיבה ונקודת מבט. ציוריה, הנראים בתחילה כציורים ריאליסטיים לחלוטין, מתאפיינים לעיתים קרובות בממד סוריאליסטי חבוי, המתגלה לאחר התבוננות ממושכת בעבודות ומערער את אחיזתו של הצופה בדימוי המוכר, הראשוני. הדימויים הריאליסטיים (בין אם אלו דמויות זעירות הפועלות במרחב או נופים ליניאריים) המשובשים באופן הצגתם, מעלים שאלות מעניינות וחשובות על אודות מהותו ואופן היווצרותו של החלל הציורי ומקומו של הצופה מולו.
עבודותיה של גולד הוצגו בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות בארץ ובעולם.
בשנת 2012 שיתפה מאיה גולד פעולה עם הזמר שלמה ארצי בהפקת האלבום אושר אקספרס. גולד עיצבה את עטיפת האלבום ואת ציורי החוברת המצורפת לאלבום (שמן על בד) במשך מספר חודשים, בהשראת שירי האלבום והדו-שיח המשותף עם ארצי.
פרסים ומלגות

2005 - פרס הצטיינות, אקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.
2007 - פרס קרן מורשה, מוזיאון תל אביב לאמנות.
2012 - תוכנית שהות אמן, Schir Foundation, ברלין.
תערוכות > תערוכות יחיד

2003 - טבע דומם, סדנאות האמנים, תל אביב.
2004 - מרשים, מוזיאון חיפה לאמנות, אוצרת יהודית מצקל.
2006 - גלריה אלון שגב, תל אביב.
2007 - תערוכת זוכי פרס ע"ש נתן גוטסדינר, מוזיאון תל אביב לאמנות.
2009 - ימים, גלריה אלון שגב, תל אביב.
2009 - Wake, גלריה מייק וייס, ניו-יורק.
2009 - הגלריה לאמנות ישראלית, מכללת אורנים, קריית טבעון; קורס אוצרות בהנחיית דוד וקשטיין.
2009 - VOLTA, ניו-יורק.
2011 - אקו, גלריה אלון שגב, תל אביב.
2013- בצבאות או בריחות השדה, גלריה אלון שגב, תל אביב.
2015 - גחליליות, גלריית אלון שגב, תל אביב.
מאיה גולד, Minnesota street project, San Francisco. 
2020- חוטים, גלריה עינגא, תל אביב.
תערוכות > תערוכות קבוצתיות

2004 - הפעם ציור!, מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, הרצליה ; אוצר: מרטין הנטשל.
2005 - מאי, תערוכת בוגרים, בצלאל, תל אביב.
2006 - Tach-Levy Gallery, בריסל, בלגיה.
2007 - אמנות ישראלית צעירה: זוכי פרס קרן מורשה, מוזיאון תל אביב לאמנות.
2008 - Heaven, גלריה נגה, תל אביב.
2009 - מחנה ציור: אופקים חדשים, הגלריה העירונית לאמנות עכשווית, רמלה.
2009 - נחמה, גלריה עינגע לאמנות עכשווית, תל אביב.
2009 - Israeli Art Now, גלריה נעמי ארין לאמנות עכשווית, לאס וגאס, ארצות הברית.
Oblique/Ac ute - 2010, מוזיאון ברטלבורו, ברטלבורו, ורמונט, ארצות הברית; אוצרת: מארה ויליאמס.
2021 - HaLounge, תערוכת אמנות עכשווית בהשתתפות האמנים : אלי שמיר, ציבי גבע, נירוונה דבאח, מרים כבסה, כרמל אילן ועוד, נווה שכטר ל אביב. אוצרות ניצן מרקוביץ ואורלי בלום
אוספים

אוסף מוזיאון תל אביב לאמנות.
אוסף Hudson Valley Center for Contemporary Art, ניו יורק.
אוסף סוזן גודמן, ניו יורק.
אוסף אוגווה, טוקיו.
אוסף משפחת פרוכטר, בלגיה.
אוסף משפחת ברנדס, תל אביב.
אוסף בנק הפועלים, תל אביב.
גלריה

Maya Gold, Untitled, 2013, oil on canvas, 203X143 cm
Maya Gold, Untitled, 2013, oil on canvas, 100x170
Maya Gold, Me by Myself, 2011, oil on vanvas, 100X172 cm
Maya Gold, Maritime, 2008, oil on canvas,76x120 cm
Maya Gold, Echo 7, 2011, oil on canvas, 100X172 cm
Maya Gold, Elephant, 2013, oil on canvas, 127x172cm
Maya Gold, Untitled (detail), 2009, oil on canvas, 140x240 cm
מבלט (צבא)

מתחם קורסק במרכז המפה הוא מבלט בין אוריול הכבושה בידי הגרמנים בצפון, ובין ביילוגרוד הכבושה בידי הגרמנים בדרום. האזורים המסומנים באדום בתוך המבלט הם השטחים שנתפסו בידי הגרמנים במהלך המתקפה.
היווצרות מבלט רז'ב לאחר חורף 1941-42
מִבְלָט הוא אזור בשדה קרב שבו קו החזית בולט ביחס לחזית. הכוח הצבאי הנמצא בתוך מבלט מוקף משלושה צדדים, כמו חצי אי המוקף בים, דבר המעמיד אותו במצב פגיע בשל האפשרות לכיתור ויצירת כיס.
מבלט יכול להיווצר במכוון עקב תנועת מלקחיים או שלא במכוון עקב התקדמות לא אחידה של צבא במתקפה רחבה, בין אם כתוצאה מהתקדמות יתרה של האגפים, המציבה את הכוח היריב במבלט, ובין אם כתוצאה מהתקדמות יתרה של המרכז, המציבה את הכוח המתקדם במבלט.
במלחמת חפירות מבלטים נוצרים על פי רוב כתוצאה מכישלון של מתקפה רחבה. ניתן להבחין במבלטים הנוצרים באופי כזה של לחימה באופן ברור לפי קווי השוחות. אמנם הסבירות של כיתור במלחמת חפירות כתוצאה מהיווצרות מבלט נמוכה בשל אופייה הסטטי של מלחמה כזו, אך המבלטים במלחמת חפירות חשופים לעיתים קרובות למלחמת התשה.
מבלט מפורסם הוא המבלט שתפס חיל המשלוח הבריטי במלחמת העולם הראשונה באזור איפר לאחר קרב איפר הראשון. המבלט התקיים לאורך רוב תקופת המלחמה והיה לאחת הגזרות הקטלניות ביותר בחזית המערבית. מבלט מפורסם נוסף הוא מבלט קורסק, שבו תפס הצבא האדום במהלך מלחמת העולם השנייה שטח בעומק של 150 ק"מ באזור קורסק, מקום בו התרחש קרב קורסק, הנחשב לקרב השריון בשריון הגדול בהיסטוריה.
מבלט מפורסם נוסף היה מבלט רז'ב. הוא היה מבלט גדול מזרחה בקו החזית הגרמני, שנוצר סביב הערים רז'ב, ויאזמה וגזצ'ק, כתוצאה ממתקפת הנגד הסובייטית באזור מוסקבה בחורף 1941/1942, במסגרת המערכה הצבאית בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה. בסופו של דבר פונה המבלט ביוזמת הפיקוד הגרמני במרץ 1943, כדי לקצר את קו החזית ולשחרר כוחות לפעולה בחזיתות אחרות.
ראו גם

כיתור
מטמן

קנקן תה מכוסה במטמן
מַטְמֵן (באנגלית: Tea cosy) הוא כיסוי לקנקן תה שנועד לשמור על חום בתוך הקנקן למשך זמן רב. מטמנים עשויים בדרך-כלל מבד ולרוב סרוגים מצמר. התיעוד הראשון למטמן הוא מבריטניה, משנת 1867.
ראו גם

תה מנחה
הטמנה (שבת)
הערות שוליים

↑  A History of Hand Knitting, Richard Rutt (1987), London: Batsford.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553908305171  BnF: cb16597484c (data)  LCCN: sh95006235  SUDOC: 161313981 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מבלט רז'ב

היווצרות מבלט רז'ב לאחר חורף 1941-42
מבלט רז'ב, היה השם שניתן למבלט גדול מזרחה בקו החזית הגרמני, שנוצר סביב הערים רז'ב, ויאזמה וגזצ'ק, כתוצאה ממתקפת הנגד הסובייטית באזור מוסקבה בחורף 1941/1942, במסגרת המערכה הצבאית בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה. הגרמנים ביצרו היטב את שטח המבלט, והעבירו כוחות חזקים להחזיק בו. הפיקוד הסובייטי ייחס חשיבות רבה לחיסול המבלט, שקצהו הצפון-מזרחי היה מרוחק כ-180 ק"מ בלבד ממוסקבה, בגלל האיום שיצר קיומו על הבירה הסובייטית, ולכן ערך מספר מתקפות גדולות על שטחו. אחת מאותן התקפות הייתה מבצע מארס, שהתנהל במקביל לקרב סטלינגרד. כל המתקפות הסובייטיות על המבלט נכשלו, והצבא האדום ספג במהלכן אבדות כבדות מאוד. בסופו של דבר פונה המבלט ביוזמת הפיקוד הגרמני במרץ 1943, כדי לקצר את קו החזית ולשחרר כוחות לפעולה בחזיתות אחרות.
ראו גם

קרב רז'ב השני
רז'ב (סרט)
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לותאר השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה

לותאר השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (בגרמנית: Lothar II von Supplinburg; לותאר השני מזופלינבורג; 9 ביוני 1075 – 4 בדצמבר 1137) היה קיסר האימפריה הרומית הקדושה מ-1133 ועד מותו, דוכס סקסוניה מ-1106 ועד 1125 והמלך הגרמני-רומאי ומלך איטליה מ-1125 ועד מותו.
ביוגרפיה > ראשית חייו

לותאר נולד ב-9 ביוני 1075 לרוזן גבהארד מזופלינבורג, השתייך לאצולה הסקסונית ולמחנה המתנגדים לקיסר היינריך הרביעי, ולהדוויג מפורמבאך, בתם של פרידריך, רוזן פורמבאך וגרטרוד פון הלדנסלאבן, שהתחתנה לאחר מות אביו בקרב הומבורג אן דר אונסטרו עם אורדולף, דוכס סקסוניה. לותאר גדל בטירת סופלינגנבורג שהייתה גם בית אבותיו.
בשנת 1100, בגיל 25, התחתן לותאר עם ריכנצה מנורטהיים, בתם של היינריך השמן מנורטהיים, רוזן פריזיה וגרטרוד מבראונשווייג. בשנת 1104 תמך לותאר בהיינריך החמישי במלחמת הכס נגד אביו, הקיסר היינריך הרביעי.