stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריק אריקסון
הערות שוליים

↑  על הרצאת ג'פרסון באתר ה-NEH
↑  אריק אריקסון, בלקסיקון הפסיכולוגי "בטיפולנט"
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| זוכי הרצאת ג'פרסון |
| --- | --- | --- |
| 1972–1980 | ליונל טרילינג • אריק אריקסון • רוברט פן וורן • פול א. פרוינד • ג'ון הופ פרנקלין • סול בלו • סי. ון וודוורד • אדוארד שילס • ברברה טוכמן |  |
| 1981–1990 | ג'רלד הולטון • אמילי ורמול • ירוסלב פליקן • סידני הוק • קליאנת' ברוקס • לשק קולקובסקי • פורסט מקדונלד • רוברט ניסבט • ווקר פרסי • ברנרד לואיס |  |
| 1991–2000 | גרטרוד הימלפרב • ברנרד נוקס • רוברט קונקווסט • גוונדולין ברוקס • וינסנט סקלי • טוני מוריסון • סטיבן טולמין • ברנרד ביילין • קרוליין ביינום • ג'יימס מק'פרסון |  |
| 2001–2010 | ארתור מילר • הנרי לואיס גייטס (הבן) • דייוויד מק'קלו • הלן ונדלר • דונלד קגן • טום וולף • הארווי מנספילד •  ג'ון אפדייק • לאון קס • ג'ונתן ספנס |  |
| 2011 ואילך | דרו גילפין פאוסט • וונדל ברי • מרטין סקורסזה • וולטר אייזקסון • אנה דיאוור סמית • קן ברנס |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276396805171  PLWABN: 9810662107105606  BnF: cb11901827b (data)  CiNii: DA00425917  GND: 11853078X  ICCU: CFIV038569  ISNI: 0000 0001 1466 5693  LCCN: n79026879  NDL: 00438973  NKC: jn19990002092  NLK: KAC201401386  NTA: 068196342  SELIBR: 223396  SNAC: w6bv7fdz  SUDOC: 026852195  Trove: 1242806  VIAF: 4929517   WorldCat (עם VIAF): 4929517
בדיוק כמו הירח

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
בדיוק כמו הירח הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית יובל דיין, מתוך אלבומה השני, "ליבי ער". השיר יצא לאור ב-7 במרץ 2016, על ידי חברות התקליטים הליקון וארומה מיוזיק, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום השני במצעד של גלגלצ, והרביעי במצעד של רשת ג'.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי יובל דיין עצמה, והופק על ידה ועל ידי גלעד שמואלי. השיר הוא מעין בלדת פופ. יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב ואף העניק לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.
בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בסמוך לצאתו.
וידאו קליפ

טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה יובל דיין לערוץ היוטיוב שלה את האודיו הרשמי של השיר, בו ניתן לראות את עטיפתו של הסינגל. בנוסף לכך, הפך הסרטון לאחד מן הסרטונים הישראלים הנצפים ביותר ביוטיוב.
נכון לספטמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-15 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 2 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 45 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 14 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | כאן גימל | 64 |  |
הערות שוליים

↑  בדיוק כמו הירח, יוסי חרסונסקי
1 2 3  www.yosmusic.com
↑  glz.co.il, glz.co.il
↑  21.4.2016 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
1 2 3 4 5  Yuval Dayan (2016-03-07), יובל דיין - בדיוק כמו הירח, נבדק ב-2019-05-29
↑  ליבי ער, נבדק ב-2019-05-29
אשליית הירח

ירח בקרבת האופק
אשליית הירח היא אשליה אופטית הגורמת לירח להיראות גדול יותר כשהוא נמצא בקרבת האופק יחסית לגודלו כשהוא בזניט. גודלן של השמש וקבוצות כוכבים נתונים גם הם להשפעות אשליה זו. אשליית הירח מוכרת ותועדה על ידי תרבויות שונות בתקופות שונות מאז ימי קדם. ההסבר לאשליה זו עדיין שנוי במחלוקת.
הוכחת האשליה

אמונה נפוצה, שהופיעה כבר בכתביו של אריסטו במאה הרביעית לפני הספירה, היא שהירח נראה גדול יותר בקרבת האופק בעקבות הגדלה ממשית הנגרמת על ידי אטמוספירת כדור הארץ. אמונה זו שגויה: בעוד האטמוספירה אכן משנה את צבעם של גרמי שמיים, היא אינה יוצרת הגדלה כלשהי. למעשה, הירח נראה קטן יותר בכ-1.5% כשהוא סמוך לאופק בגלל שהוא רחוק יותר בכמעט רדיוס שלם של כדור הארץ. שבירה אטמוספירית גורמת לירח להיראות קטן במקצת בכיוון האנכי.
את הגודל הזוויתי של ירח מלא ניתן למדוד ישירות בעזרת תיאודוליט כדי להראות שגודלו הזוויתי האמיתי אינו משתנה באופן משמעותי כתלות במיקומו בשמיים (למעט התופעות המוזכרות לעיל). צילומים של הירח בגבהים שונים מראים גם הם כי גודל הירח אינו משתנה במהלך זריחה או שקיעה, ומכאן שהנראות של הירח כגדול יותר כאשר הוא נמצא בסמוך לאופק היא אשליה חזותית בלבד.
חשוב לציין כי בין ירחים מלאים שונים, הגודל הזוויתי של הירח עשוי לנוע בין 0.49 מעלות ל-0.56 מעלות - שינוי של כ-14% בקוטר הנראה וכ-30% בשטח הנראה. שינוי זה נגרם על ידי המסלול האליפטי של הירח סביב כדור הארץ.
הסברים אפשריים

את גודלו של עצם הנמצא בשדה הראיה שלנו ניתן למדוד כגודל זוויתי (גודל הזווית שבין קרנות המחברות בין עין הצופה לקצוות העצם הנצפה, הנמדד לרוב במעלות) או כגודל פיזי (הגודל האמיתי של העצם הנמדד, לדוגמה, במטרים). בתפיסה האנושית, ניתן להבדיל בין שני גדלים אלו. לדוגמה, אם נניח שני עצמים זהים המוכרים לנו במרחקים של חמישה ועשרה מטרים, לעצם הרחוק יהיה גודל זוויתי קטן בכחצי, אך ככלל לא נייחס לו גודל הקטן בכחצי. לעומת זאת, אם לשני העצמים היה גודל זוויתי זהה, היינו מייחסים לעצם המרוחק יותר גודל פיזי גדול כפי שניים.
לפיכך, בהתעסקות באשליית הירח, שאלה מרכזית הנשאלת היא האם הירח באופק נתפס כגדול יותר בעקבות גודל זוויתי הנתפס כגדול יותר, גודל פיזי הנתפס כגדול יותר, או שילוב של השניים. אין תשובה חד-משמעית לשאלה זו. המחקר העיקרי על אשליית הירח נערך על ידי פסיכולוגים המתמחים בתפיסה אנושית. לאחר שסקרו את ההסברים הרבים בספרם "The Mystery of the Moon Illusion" ("המסתורין שבאשליה הירח", 2002), הלן רוס וקורנליוס פלאג מסיקים כי "לא נמצאה תאוריה הנכונה יותר מהאחרות".
הסברים אפשריים > שבירת האור ומרחק

תלמי ניסה להסביר את אשליית הירח באמצעות שבירה אטמוספירית בספרו אלמגסט. גם אבן אל-היית'ם ייחס את האשליה לשבירה ב"ספר האופטיקה" (1011–1022 לספירה), אך בנוסף העלה כי ייתכן שמדובר בתפיסה אנושית. טענתו הייתה שכדי לאמוד מרחק של עצם, נדרש רצף של גופים בין העצם לצופה; אולם, מכיוון שאין גופים בין הירח לצופה, המרחק הנתפס על ידי הצופה אינו מדויק ולכן הירח נראה גדול יותר בקרבת האופק.
בעקבות מחקרים נוספים (של רוג'ר בייקון, ג'ון פקהם, ויטלו, ואחרים) המבוססים על הסברו של אל-היית'ם, במאה ה-17 אשליית הירח הוגדרה כתופעה פסיכולוגית בלבד.
הסברים אפשריים > השערת המרחק הנראה

השערה זו טוענת כי הירח נראה גדול יותר בקרבת האופק משום שהוא נתפס על ידי הצופה כמרוחק יותר.
כשאנו רואים עצמים בשמיים (כגון עננים או ציפורים), אלו שקרובים יותר לקו האופק בדרך כלל רחוקים יותר מאלו שנמצאים הישר למעלה. דבר זה עלול לגרום לראייה של השמיים כמישוריים, ולעצמים הנעים לכיוון קו האופק כמתרחקים מאיתנו.
ב-1813, שופנהאואר כתב על אשליית הירח שהיא "שכלית בלבד ואינה אופטית או חושית." המוח מפרש את המידע החושי המגיע מן העין ותופס ירח גדול משום ש"ההבנה האינטואיטיבית שלנו מייחסת מרחק גדול יותר לכל דבר הנראה בכיוון אופקי ולפיכך כגדול יותר מעצם הנראה בכיוון האנכי." המוח מורגל לראיית עצמים בגדלים לא-אסטרונומיים בכיוון אופקי כשהם מושפעים מפרספקטיבה אטמוספירית, על-פי שפנהאואר.
אם הירח נראה לנו כגוף בקרבת שאר בעצמים בשמיים, נצפה שגם הוא יתרחק מאיתנו ככל שהוא מתקרב לאופק, מה שיגרום לגודל זוויתי קטן יותר. אולם, משום שהגודל הזוויתי של הירח כמעט ואינו משתנה כתלות במיקום הירח בשמיים, מוחנו מפצה על הסתירה הזו בכך שהוא מניח שלירח הקרוב יותר לאופק גודל פיזי גדול יותר.
הסברים אפשריים > השערת הגודל היחסי

השערה זו טוענת כי גודל נתפס של עצם תלוי לא רק בגודלו הזוויתי, אלא גם בגודלם של עצמים הנמצאים בסביבה הקרובה אליו מבחינה חזותית. במקרה של אשליית הירח גופים הנמצאים בסביבת הירח באופק (כלומר, גופים הקרובים לאופק) גורמים לירח להראות גדול יותר. לעומת זאת, כשהירח בזנית, הוא מוקף מרחבי שמיים ריקים גדולים ולכן נראה קטן יותר.
אפקט זה מומחש על ידי אשליית אבינגהאוס המוצגת משמאל. המעגל התחתון המוקף מעגלים קטנים מדמה את הירח הנמצא בקרבת האופק שנמצא בקרבת גופים קטנים יחסית, ואילו המעגל המרכזי העליון מדמה את הירח בזנית המוקף מרחבי שמיים הנראים גדולים יותר. למרות ששני המעגלים המרכזיים זהים לחלוטין, התחתון נתפס כגדול יותר על ידי רבים.
הירח נתפס כקרוב יותר בזנית, אך גודלו אינו משתנה.
אשליית אבינגהאוס. שני המעגלים המרכזיים זהים.
בחישה

בחישה בכלי
בחישה היא תהליך בו יוצרים תנועה בנוזל הנמצא במכל, הקבוע במקומו.
מכל בחישה הוא בדרך כלל מכל גלילי אשר בו מורכב הבוחש (Impeller).
הבוחש מחובר באמצעות ציר אל מנוע, המספק את האנרגיה הדרושה לסיבוב. הבחישה נוצרת כתוצאה מתנע המועבר לנוזל על ידי הבוחש. חיכוך הנוזל עם הבוחש יוצר התנגדות לתנועה, וכדי שהבוחש ימשיך להסתובב באותה מהירות נדרש המנוע לספק כוח קבוע אל הבוחש.
בתהליך הבחישה ניתן לאפיין שלושה קווי זרימה עיקריים:
זרימה רדיאלית (radial) - הנוזל נע ממרכז המכל לכיוון הדפנות.
זרימה משיקית (tangential) - הנוזל נע בתנועה המשיקה לכיוון הרדיאלי.
זרימה צירית (axial) - הנוזל נע בתנועה אנכית במקביל לציר הבוחש- בכיוון מעלה באזור דפנות המכל ובכיוון מטה באזור ציר הבוחש.
הכוחות הפועלים על הבוחש הם ציפה, כבידה והציר.
סוגי הבוחשים- מגוון הבוחשים הוא עצום. צורת הבוחש נגזרת ישירות משימושו. הבוחשים המסורתיים הם משוט, טורבינה ופרופלור. הבוחשים נבדלים זה מזה בצורתם, וכתוצאה מכך באופי הזרימה שהם יוצרים. קווי הזרימה של הבוחשים המסורתיים הם פשוטים יחסית וניתנים לתיאור על ידי קווי הזרימה שתוארו לעיל.
בוחש משוט זהו בוחש הבנוי משניים או ארבעה משוטים על ציר אנכי, המקביל לציר הבוחש. הבוחש משמש לבעיות ערבוב פשוטות כמו פיזור חום הנפלט מגוף חימום בנוזל. בוחש המשוט מונע בדרך כלל במהירויות נמוכות, והמשוטים יוצרים קווי זרימה רדיאליים ומשיקיים, כך שהזרימה מתבצעת במעגלים שהולכים ומתרחקים מהמרכז.
בוחש טורבינה זהו בוחש הדומה במבנהו לבוחש המשוט, אלא שהלהבים קצרים יותר ומספרם גדול יותר- ארבעה עד שישה. הלהבים יכולים להיות ישרים או מאונקלים, אנכיים או אופקיים והבוחש עצמו יכול להיות פתוח או מכוסה. הטורבינות יוצרות בעיקר קווי זרימה רדיאליים ומשיקיים אך גם קווי זרימה ציריים. הנוזל שנתקל בדופן המכל מתחלק לשני זרמים אנכיים - אחד למעלה ואחד למטה, שלאחר הסיבוב במכל חוזרים לבוחש. בוחשי הטורבינה יעילים לטווח רחב של צמיגויות נוזלים.
בבוחש מדחף הלהבים הם בעלי משטח עקמומי ונמצאים בניצב לציר הבוחש. המדחף יוצר בעיקר קווי זרימה ציריים - הנוזל נע מהבוחש אל תחתית המכל, משם הוא זורם בצורה רדיאלית אל הדפנות, עולה למעלה לאורך הדפנות עד גובה פני הנוזל וחוזר אל הבוחש. בוחש המדחף משמש בעיקר לבחישת נוזלים בעלי צמיגות נמוכה ולהרחפת מוצקים בנוזל.
בבחישה קיימת גם תופעת המערבולת (vortex) - זהו מצב בו המהירות המשיקית הנוצרת בבחישה היא גבוהה עד כדי כך שהכח הצנטריפוגלי גובר על כח הכובד. במצב זה הנוזל נזרק לכיוון דפנות המכל, מפלס הנוזל במרכז יורד ואילו בסמוך לדופן מפלסו עולה. במצב של ערבול (vortex) אין בחישה של הנוזל - כל הנוזל נע כגוף אחד בתנועה משיקית סביב הציר ואין ערבוב של שכבות אפקיות של הנוזל לאורך הציר. בנוסף, ירידת מפלס הנוזל במרכז עלולה לחשוף את הבוחש לאוויר ולהחדיר בועות למערכת, דבר שעשוי להפריע לבחישה ותופעות שליליות נוספות.
במהירות נתונה המערבולת קטנה ככל שצמיגות הנוזל עולה, כיוון שחלק גדול מאנרגיית הסיבוב דרוש על מנת להתגבר על החיכוך בין שכבות הנוזל.
ניתן למנוע היווצרות המערבולת במספר דרכים:
הזזת הבוחש מציר הסימטריה של המכל או הצבתו בזווית לציר הסימטריה ובכך למנוע את הסימטריה הגלילית, דבר המקטין את הזרימה המשיקית במכל.
הוספת מחציות (baffles) - במקביל לציר הבוחש, אשר מפריעות לזרימה המשיקית ומקטינות אותה.
שימוש בבוחש מדחף בו הזרימה המשיקית משנית ולכן המערבולת נוצרת במהירויות בחישה גבוהות יחסית לבוחש הטורבינה.
ביאה הונדה קי

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  מפרץ מקסיקו 
 קואורדינטות:  24°39′34″N 81°15′42″W﻿ / ﻿24.659576°N 81.261578°W﻿ / 24.659576; -81.261578
 ארכיפלג:  איי הקיז
 סוג:  קי
 שטח:  2.12 קילומטר רבוע
 אורך:  3.6 קילומטר
 רוחב:  1.3 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 אוכלוסייה:  0
 אזור זמן:  אזור זמן מזרחי
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ביאה הונדה קי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ביאה הונדה קי(למפת פלורידה רגילה) טאלאהאסי ג'קסונוויל מיאמי טמפה אורלנדו פורט לודרדייל פורט סנט לוסי קייפ קורל גיינסוויל קי וסט ג'ורג'יה אלבמה מפרץ מקסיקו האוקיינוס האטלנטי ביאה הונדה קי(למפת פלורידה מוגדלת) טאלאהאסי ג'קסונוויל מיאמי טמפה אורלנדו פורט לודרדייל פורט סנט לוסי קייפ קורל גיינסוויל קי וסט ג'ורג'יה אלבמה מפרץ מקסיקו האוקיינוס האטלנטי ביאה הונדה קי
 
מבט לעבר גשר הרכבת ביאה הונדה מכיוון הפארק המדינתי ביאה הונדה.
בֵּיאָה הונדה או בֵּהִיאָה הונדה (באנגלית: Bahia Honda) הוא אי באיי הקיז התחתונים שבמדינת פלורידה שבארצות הברית.
היסטוריה

מקור שמו של האי בספרדית ומשמעו "מפרץ עמוק". מפה ספרדית משנת 1595 מזכירה את האי ומכנה אותו "Vaya Honda". מפה מאוחרת יותר משנת 1743 שהוכנה על ידי ויליאם רוברטס משתמשת בשם הנוכחי "Bahia Honda", ואילו מפה שהוכנה על ידי חואן אליקסיו דה לה פונטה בשנת 1765 מכנה את האי "Cayo de Bayahonda".
מסילת הברזל של הנרי פלאגלר שנקראה מסילת הברזל שמעל הים והוקמה בין 1905–1912 עברה דרך האי. בשנת 1908 נבנו באי שני מבני מעונות עבור בוני גשר באיה הונדה המהווה חלק מהמסילה.
מסילת הברזל נהרסה בהוריקן יום העבודה של 1935, ובעקבותיה נבנה דרך US1 שאף היא עוברת דרך האי.
גאוגרפיה

כיום האי בלתי מיושב, וכולו מהווה חלק מהפארק המדינתי באיה הונדה, שהוקם בשנת 1961 ושטחו כ-2.1 קמ"ר.
האי מוקף שוניות אלמוגים, והדגה עשירה (בעיקר דגי שוניות אלמוגים, ברקודות, ולעיתים גם כרישים. בשנת 1999 התגלתה באי מושבה של פרפרי מיאמי כחול, שהייתה סברה כי נכחד לאחר הוריקן אנדרו בשנת 1992.
באי גדלים דקלי כסף (Coccothrinax argentata), ודקלי הקיז (Thrinax morrisii), וכן זן נדיר של חבצלות ("Catesbaea parviflora").
הפארק המדינתי כולל את חופי האי המשמשים לרחצה ומצויים בו שבילי הליכה ורכיבה על אופניים, ואתרי דיג ופיקניקים.
כביש US1 חוצה את האי בין סמני מייל 36 ו-38. האי נמצא מערבית לעיר מרתון בסמוך לקצהו המערבי של גשר שבעת המילים.
ארדן

ערך זה עוסק במחוז בצפון-מזרח צרפת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ארדן (בצרפתית Ardennes) הוא מחוז בצפון-מזרח צרפת הנקרא על שמו של אזור הארדנים.
היסטוריה

מחוז ארדן הוא אחד מ-83 המחוזות שנוצרו ב- 4 במרץ 1790 על ידי האספה המכוננת הלאומית בהסתמך על חוק מ- 22 בדצמבר 1789, שלפיו אוחד חלק של שאמפאן ההיסטורית (או הפרובינציה של שמפאן) עם חלק של אזור ארגון (שמשמעו בשפה הקלטית – "יער עבות"), עם מספר נסיכויות ובהן זו של סדאן ועם חבלי ארץ שונים שעד המאה השמונה עשרה היו חלק של ארצות השפלה הספרדיות.
השם "ארדן" מציין את גבעות הארדנים המיוערות הממוקמות בצפון-מזרח צרפת, בדרום בלגיה ובלוקסמבורג. שם זה נזכר לראשונה על ידי יוליוס קיסר בספרו "מלחמת גאליה", שבו מתוארת אלה קלטית בשם ארדואינה.
אזור זה שימש כבמת קרבות במלחמת העולם הראשונה (קרב הארדנים (1914) ובמלחמת העולם השנייה (קרב הארדנים (דצמבר 1944 - ינואר 1945).
עד סוף שנת 2015 השתייך המחוז לחבל שמפאן-ארדן, ומאז – לחבל גראנד אסט.
ביאטה ברגר

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  16 בפברואר 1886 נידרברייסיג, גרמניה
 פטירה:  20 במאי 1940 (בגיל 54) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 
בֶּיאָטֶה ברגר (בגרמנית: Beate Berger; י"א באדר תרמ"ו, 16 בפברואר 1886 – י"ב באייר ת"ש, 20 במאי 1940) הייתה המייסדת והמנהלת הראשונה של כפר ילדים ונוער אהבה, עוד מימיו הראשונים כ"מעון לילדי פליטים יהודים בברלין".
קורות חיים

ביאטה ברגר, בת אלחנן, נולדה בשנת 1886 בעיר נידרברייסיג (Niederbreisig) שבעמק הריין, במערב הקיסרות הגרמנית. בגיל 17, לאחר שהתייתמה משני הוריה, למדה סיעוד ושירתה כאחות במלחמת העולם הראשונה. בשנת 1922 הוצע לה לנהל את "המעון לילדי פליטים יהודים בברלין", ששכן ברחוב אוגוסט בברלין. המעון, יחד עם בית הספר לנערות ששכן באותו מבנה, נוסד בידי נשים ציוניות כ"מטבח זול לילדים יהודים", והפך למעון לילדי פליטים יהודים לאחר שיהודים רבים הגיעו לברלין ממזרח אירופה בעקבות הפוגרומים.
ברגר בתפקידה כאחות ראשית (Schwester Oberin, שווסטר אוברין) וכמנהלת המוסד שינתה את שמו של המעון ל"אהבה" (Ahawah) והפכה אותו לביתם של כ-120 ילדים מהולדתם ועד גיל 16.
ב-1933, בעקבות עליית הנאצים לשלטון, החליטה ברגר להעביר את המוסד לארץ ישראל המנדטורית. היא גייסה תרומות ומסרה את כל רכושה הפרטי לשם בניית מבנה. ברגר השיגה מהקרן הקיימת 15 דונם בפאתי חיפה (לימים קריית ביאליק). בעזרת הנרייטה סאלד השיגה רישיונות עלייה ("סרטיפיקטים") לחלק מהילדים. באפריל 1934 הגיעה עם קבוצת הילדים הראשונה למעון זמני בשכונת נווה שאנן בחיפה, שם הצטרפה הני אולמן לסגל המוסד. אחרי הקמת מבני המוסד ליד קריית ביאליק, עבר המוסד בניהולה של ברגר למקומו הנוכחי.
במהלך השנים הבאות המשיכה ברגר במאמצים להשיג רישיונות עלייה ולהביא ארצה עוד ילדים מחניכי "אהבה" בברלין, וכן ילדים ובני נוער יהודים מרחבי אירופה. כמות הסרטיפיקטים שהוקצו לה לא הספיקה להביא את כל ילדי "בית אהבה" מגרמניה לארץ, ואלו שלא הצליחו לעלות נשלחו להשמדה על ידי הנאצים. בסך הכל הצליחה ברגר להעלות לארץ ישראל כ-300 ילדים מארצות שונות באירופה.
כיום "אהבה" הוא כפר ילדים ונוער הקולט ילדים בסיכון שהוצאו ממשפחותיהם או חוו טראומות נפשיות או בעיות סוציו-אקונומיות קשות.
ברגר נפטרה ממחלת לב במאי 1940 בחיפה. נקברה בבית הקברות בהר הזיתים בירושלים.
נינתו של אחיה של ברגר, אילת ברגור, הוציאה בשנת 2007 את הסרט "בית אהבה", המגולל את סיפורו של בית הילדים.
עיבוד של הסרט תורגם לגרמנית וראה אור כספר (Ahawah heisst Liebe).
לקריאה נוספת

Regina Scheer, AHAWAH, das vergessene Haus: Spurensuche in der Berliner Auguststrasse, Berlin: Aufbau-Verlag, 1992. (בגרמנית)
Ayelet Bargur, 'Schwester Oberin: Beate Berger', in: Gudrun Maierhof, Chana Schütz, Hermann Simon (Hrsg.), Aus Kindern wurden Briefe: Die Rettung jüdischer Kinder aus Nazi-Deutschland, Berlin: Metropol, 2004, pp. 111-115. (בגרמנית)
Ayelet Bargur, Ahawah heisst Liebe: Die Geschichte des jüdischen Kinderheims in der Berliner Auguststrasse; aus dem Hebräischen von Ulrike Harnisch und Thoralf Seiffert, München: Deutsche Taschenbuch Verlag (DTV Premium), 2006. (בגרמנית)
לוחית זיכרון לבית הילדים "אהבה" בברלין
אנוקספרין

| --- | --- |

 שמות מסחריים בישראל
 קלקסן
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C42H59N3O35S2Na4 
 מסה מולרית:  1322.0 g/mol
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  100%
 מטבוליזם:  כבדי
 זמן מחצית חיים:  4.5 שעות
 הפרשה:  כליות
 בטיחות
 דרכי מתן:  SC
 מזהים
 קוד ATC:  B01AB05 
 מספר CAS:  679809-58-6
 
אנוקספרין (באנגלית Enoxaparin), היא תרופה המעכבת קרישת דם (אנטיקואגולנטית). אנוקספרין נמכר תחת השם מסחרי בישראל קלקסן (באנגלית clexane), והיא ניתנת לחולים בקבוצת סיכון לאירוע של קריש או תסחיף דם החוסם עורק או וריד.
אנוקספרין שייכת למשפחת התרופות שהן נגזרות הפרין בעלות משקל מולקולרי נמוך. מתן של אנוקספרין (בהזרקה תת־עורית) נוח יותר לעומת הפרין (בעירוי לתוך הווריד), ונחשב במרבית המקרים לבטוח יותר בהשוואה להפרין.
שימוש רפואי

אנוקספרין משמש בעיקר לטיפול ב:
פקקת הוורידים העמוקים (באנגלית: Deep vein thrombosis - DVT).
תסחיף ריאתי (באנגלית: Pulmonary Embolism - PE)
מניעה של פקקת הוורידים העמוקים, לאחר ניתוחים אורתופדיים וניתוחים אחרים, שלאחריהם המטופל מוגבל בתנועה.
טיפול בתעוקת חזה לא יציבה או במהלך התקף לב.
מניעת היווצרותם של קרישי-דם בצנרת הדיאליזה בחולים שמטופלים בדיאליזה מסוג המודיאליזה.
מנגנון פעולה

אנוקספרין נקשר לאנטיתרומבין ומונע ממנו אינטראקציה עם פקטור קרישה Xa (עשר אקטיבי).
פרמקולוגיה > ספיגה

זמינות ביולוגית של אנוקספרין היא 100%.
פרמקולוגיה > פיזור

נפח פיזור של אנוקספרין 4.3 ליטר.
פרמקולוגיה > מטבוליזם

מטבוליזם של אנוקספרין מתרחש בכבד על ידי דה-סולפציה ודה-פולימרזציה.
פרמקולוגיה > סילוק

מנה חד פעמית תת-עורית של אנוקספרין היא בעלת זמן מחצית חיים של 4.5 שעות.
בערך 10-40% מהתרופה מפונה דרך הכליות. יש להתאים מינון בחולים עם אי ספיקת כליות.
הריון

ניתן לתת אנוקספרין במהלך הריון אם הרופא המליץ על כך. התרופה שייכת לקטגוריה B. אנוקספרין לא חודרת דרך השליה.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי של אנוקספרין הנפוצות מאד כוללות דימום חיצוני או פנימי ועליה באנזימי כבד (אמינוטרנספרזות). שכיחים גם נטייה מוגברת לחבלות,  פריחה אדומה או ורודה, כואבת או מגרדת, כאב ראש, ירידה בספירת תאי דם אדומים ועליה ברמת טסיות דם.
ביאורים

↑  קטגוריה B: מחקרים בחיות אינם מעידים על סיכון לעובר ואין מחקרים מבוקרים בנשים הרות, או שמחקרים בחיות הדגימו סיכון לעובר שלא הוכח במחקרים מבוקרים בנשים הרות.
הערות שוליים

↑  Benjamin Brenner, Enoxaparin use in pregnancy: state of the art, Women's Health (London, England) 3, 2007-01, עמ' 9–14 doi: 10.2217/17455057.3.1.9 (באנגלית)
↑  סאנופי-אוונטיס ישראל, קלקסן - עלון לצרכן, באתר מאגר התרופות - משרד הבריאות, ‏11/2022 (בעברית)
בדידים

עשרה בדידים. 
הבדיד הלבן הוא באורך 1 ס"מ, וכל בדיד אחד ימינה ארוך מקודמו ב-1 ס"מ, עד לבדיד הכתום שאורכו 10 ס"מ
קופסה עם בדידים
בְּדִידִים (או בשמם הלועזי: "מקלות קְוִּיזֶנֶר") הם אמצעי המחשה המשמשים כעזר בהוראת המתמטיקה בכיתות הנמוכות. זוהי מערכת של עשר תיבות שהקטנה שבהן היא קובייה שאורך מקצועה 1 ס"מ, והיתר הן כפולות (בין 2 ל־10) של קובייה זו.
הבדידים ידועים בעולם כ"מקלות קוויזנר". הם הומצאו על ידי ז'ורז' קוויזנר (אנ') (Georges Cuisenaire,‏ ‎1891–1976), מורה בבית ספר יסודי מבלגיה, שפרסם ספרון על שימושם ב-1952 שנקרא 'Les Nombres en Couleurs' ("מספרים בצבעים"). הבדידים נבדלים זה מזה באורכם ובצבעם, כך שלשני בדידים באותו אורך יש אותו הצבע, ולהפך. בשיטתו של קוויזנר, כל אחד מסוגי הבדידים מייצג מספר בין 1 ל־10. כך למשל, המספר "1" מיוצג על ידי קובייה לבנה, המספר "2" מיוצג על ידי תיבה שצבעה אדום, וגודלה שווה לשתי קוביות של "1", וכך הלאה.
שיטה זו מקלה בהמחשה חזותית (צבע, אורך) ותחושתית (תלת־ממדיות) של החישוב המופשט, בדרך המתאימה להתפתחותו הקוגניטיבית של הילד.