stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניקולס רוסולימו
דוגמאות מתוך משחקיו > לבן: ניקולס רוסולימו    שחור:    פאול רייסמן  פוארטו ריקו  1967

התקפה מרשימה של הלבן בפתיחה איטלקית
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Puerto Rico"]
[Site "Puerto Rico"]
[Date "1967.??.??"]
[EventDate "?"]
[Round "?"]
[Result "1-0"]
[White "Nicolas Rossolimo"]
[Black "Paul Reissmann"]
[ECO "C54"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "47"]
1. e4 e5 2. Nf3 Nc6 3. Bc4 Bc5 4. c3 Nf6 5. d4 exd4 6. cxd4
Bb4+ 7. Bd2 Bxd2+ 8. Nbxd2 d5 9. exd5 Nxd5 10. Qb3 Nce7
11. O-O c6 12. Rfe1 O-O 13. a4 b6 14. Ne5 Bb7 15. a5 Rc8
16. Ne4 Qc7 17. a6 Ba8 18. Qh3 Nf4 19. Qg4 Ned5 20. Ra3 Ne6
21. Bxd5 cxd5 22. Nf6+ Kh8 23. Qg6 Qc2 24. Rh3 1-0
הסתעפות רוסולימו

אחד מחידושיו של רוסולימו בתיאורית הפתיחות היא ההסתעפות של ההגנה הסיציליאנית שנושאת את שמו. 1. ה4 ג5 2. פו3 פג6 3. רב5 בשעה ששומרים מרחק מזיקוקי די נור טקטיים האופייניים לסיציליאנית הפתוחה, הסתעפות רוסולימו (כמו גם הסתעפות מוסקבה הסגורה) מציעה יתרון קל ללבן בשלב הפתיחה ומאפשרת ללבן להתחמק מכמויות הענק של התאוריה הקיימות בסיציליאנית הפתוחה.
ההסתעפות של ההגנה הסיציליאנית הקרויה על שמו של רוסולימו. השחור יכול לשחק 3...ז6, ד6 או ה6.
הערות שוליים

↑  Conel Hugh O'Donel Alexander vs Nicolas Rossolimo (1947), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs William Arthur Winser (1948), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Hans Mueller (1948), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Henri Grob (1948), www.chessgames.com
↑  William Albert Fairhurst vs Nicolas Rossolimo (1948), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Cenek Kottnauer (1948), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Erik Ruben Lundin (1948), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Efim Bogoljubov (1949), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Savielly Tartakower (1949), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Harry Golombek (1949), www.chessgames.com
↑  Harry Golombek vs Nicolas Rossolimo (1950), www.chessgames.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Max Euwe (1953), www.chessgames.com
↑  Larry Melvyn Evans vs Nicolas Rossolimo (1954), www.chessgames.com
↑  Larry Melvyn Evans vs Nicolas Rossolimo (1955), www.chessgames.com
↑  California Chess Reminiscences, www.chessdryad.com
↑  Nicolas Rossolimo vs Paul Reissmann (1967) La Regina Della Notte, www.chessgames.com
↑  Rossolimo's "American Beauty" Reversed - Magnificent Game, נבדק ב-2023-02-23
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90096862  BnF: cb167218482 (data)  GND: 1248040899  ISNI: 0000 0003 8482 587X  LCCN: no2008140067  NTA: 237871262  VIAF: 278108504   WorldCat (עם VIAF): 278108504
סידני ריילי

| --- | --- |

 לידה:  24 במרץ 1873 אודסה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  5 בנובמבר 1925 (בגיל 52) מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום מגורים:  אודסה 
 השתייכות:  הצבא הבריטי 
 תקופת הפעילות:  ? – 5 בנובמבר 1925 
 דרגה:  לוטננט שני 
 עיטורים:  הצלב הצבאי 
 
תמונתו של סידני ריילי, אשר צולמה בחשאי בשנת 1924, כשנה לפני מותו.
סידני ג'ורג' ריילי (באנגלית: Sidney George Reilly‏; 24 במרץ 1874 - 5 בנובמבר 1925) היה מרגל בריטי מתחילת המאה ה-20. ריילי פעל במזרח הרחוק, בגרמניה וברוסיה. הוא כונה "אלוף של המרגלים" (Ace of spies), ויש טוענים כי דמותו של המרגל ג'יימס בונד בספריו של איאן פלמינג מבוססת על ריילי.
ביוגרפיה

סידני ריילי נולד בשנת 1874 בשם זיגמונד מרקוביץ' רוזנבלום, כבנו מחוץ לנישואים של רופא יהודי באודסה, שהייתה אז בתחומי האימפריה הצארית. בשנים 1890–1893 למד כימיה בווינה. לאחר מכן היגר לברזיל. שם התיידד עם קציני הצבא הבריטי ששהו באזור האמזונאס והם המליצו עליו בשנת 1896 למודיעין הבריטי בלונדון, כמתאים להצטרף לשורותיו. הוא התקבל לשירות ובשנת 1899 שינה את שמו לסידני ג'ורג' ריילי.
ריילי נשלח לרוסיה כסוכן ביון בריטי. משם דיווח לשולחיו על התפתחויות בתעשיית הנפט הרוסית בבאקו, על התקדמות סלילת מסילת הברזל הטרנס-סיבירית. בשנת 1899, עם פרוץ מלחמת הבורים, דיווח על הסיוע שהעניקה הולנד לבורים בדרום אפריקה. בשנת 1902 יצא לפרס ודיווח על התפתחויות בתעשיית הנפט הפרסית. ב-1905 דיווח על הביצורים הימיים בנמל פורט ארתור.
בהמשך הגיע, מחופש לכומר, לריביירה הצרפתית ושם השפיע על ויליאם נוקס ד'ארסי, תעשיין בריטי שהיה מעורב בעסקי תעשיית הנפט הפרסית, למכור זיכיונות נפט לבריטניה חרף התנגדות עזה של המתחרים הצרפתים, דבר שהייתה לו השפעה חיובית על אספקת האנרגיה לבריטניה.
הוא שב לרוסיה, והפעם כמנהל סוכנות של תעשיית הספינות הגרמנית בסנקט פטרבורג, תפקיד שהקנה לו גישה לפרטי תוכנית החומש של גרמניה לפיתוח הצי הגרמני. הוא דיווח על כך ללונדון במשך תקופה של שלוש שנים שקדמו לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1914 הגיע לניו יורק, שם רכש תחמושת עבור הבריטים ופעל נגד חבלה גרמנית במפעלים האמריקאים שייצרו אספקה עבור מדינות ההסכמה. בשובו לאירופה ביצע משימות מעבר לקווים הגרמנים. הוא דיווח כי השתתף בפגישה שנערכה במטה הכללי הגרמני בנוכחותו של הקיסר וילהלם השני.
במאי 1918 נסע ריילי למוסקבה, במטרה לפעול להפלת המשטר הבולשביקי, אך תוכניותיו נחשפו, ככל הנראה כתוצאה מבגידה, והוא ברח. הוא שב פעמים אחדות נוספות לברית המועצות, ובספטמבר 1925 חצה את הגבול לברית המועצות. הפעם נפל בפח של ארגון, שהיה לכאורה אנטי-בולשביקי, בשם "האיגוד המלוכני של מרכז רוסיה", שהיה למעשה ארגון של השירותים החשאיים הסובייטיים, שנועד לשמש פיתיון ללכידת מרגלים וסוכנים זרים. בניסיונו ליצור קשר עם הארגון, בהאמינו כי זה ארגון אנטי-סובייטי, והוא נתפס והוצא להורג בנובמבר 1925.
בשנת 1984 שודרה בערוץ הראשון סדרת הטלוויזיה הבריטית "רב מרגלים ריילי" (במקור: Reilly: Ace of Spies). הסדרה, בת 12 פרקים, גוללה את עלילותיו של ריילי, אותו גילם השחקן סם ניל.
הערות שוליים

↑  על הסדרה ריילי רב מרגלים באתר Televizia סדרות הטלוויזיה הקלאסיות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267058305171  PLWABN: 9810646491305606  CiNii: DA16150148  GND: 119534924  ISNI: 0000 0000 8384 0638  LCCN: n81017955  LNB: 000211123  NKC: js20060120082  NTA: 069896194  RERO: 02-A027515070  SNAC: w6kd2tv4  VIAF: 54960309   WorldCat (עם VIAF): 54960309
ניתוב אנוכי

בחקר ביצועים, ניתוב אנוכי הוא אופן ניתוב שבו מזרימים כל יחידה בגרף בדרך היעילה ביותר עבורה, בלי להתחשב בהשלכות שיש לכך על יחידות זורמות אחרות. ניתוב אנוכי גורר רמת ביצועים ממוצעת קטנה או שווה לביצועים בניתוב מתוכנן.
אינטואיציה

בעת בחירת נתיב נסיעה אחד השיקולים המרכזיים הוא רמת העומס בנתיבים השונים. הנטייה הטבעית היא לבחור את הנתיב הפחות עמוס ללא התייחסות להשפעת הבחירה על העומס שיכול להיווצר. בחירה כזו נקראת אנוכית שכן כל אחד מהפרטים במערכת בוחר את הנתיב על פי רווח אישי וללא שיקולים מערכתיים. תכנון מערכתי של הנתיבים בהם כל נוסע ייסע הייתה מקטינה את זמן הנסיעה הכולל של הנוסעים.
באופן אינטואיטיבי ניתן לצפות שהוספת נתיב נסיעה משפרת את הביצועים הממוצעים. אולם פרדוקס ברס קובע כי כאשר התנועה של הפרטים במערכת נעשית בניתוב אנוכי, הוספת נתיב יכולה דווקא לפגוע ברמת הביצועים הממוצעת.
הגדרה פורמלית של המודל

יהי  G=(V,E) גרף מכוון עם זוגות מקור ויעד  (s_{i},t_{i}). נסמן ב  P_{i} את קבוצת המסלולים מ- s_{i} ל- t_{i}, וב- P=\bigcup P_{i} את קבוצת כל המסלולים בגרף. תהי  f:V\times V\rightarrow \mathbb {R}  פונקציית הזרימה.
עבור f זרימה נתונה נסמן  f_{P}=\sum _{P:e\in P}{f_{e}}.
נסמן ב  r_{i} את כמות הזרימה במסלול מ- s_{i} ל- t_{i}.
זרימה f היא פיזבילית אם לכל i מתקים  \sum _{p\in P_{i}}{f(p)}=r_{i}
ולבסוף לכל  e\in E נתונה פונקציית עלות  \,l_{e}()
ונניח שהיא איננה שלילית, דיפרנציאבילית ולא יורדת.
f מוגדרת כסכום העלויות של צלעות המסלול ונסמן  \,l_{p}(f)=\sum _{e\in P}{l_{e}(f_{e})}
נגדיר עלות  C(f) של זרימה f בגרף G כסך העלויות ב f כלומר:
C(f)=\sum _{p\in P}{l_{P}(f)f_{P}}
על ידי סכימה על צלעות במסלול P נוכל גם לכתוב  C(f)=\sum _{e\in E}{l_{e}(f_{e})f_{e}}.
מחיר האנרכיה

נרצה לדבר על מחיר האנרכיה במשחק מסוג זה ולהבין מה החסמים על חוסר ההתחשבות מסוג זה. 

נבחן מקרה ספציפי בו  C_{e}(x)=x כאשר יחידת התעבורה היא אטומית כלומר לא ניתנת לחלוקה וננסה לחסות את מחיר האנרכיה עבור מקרה זה.
יהי s שיוויי משקל נאש נתון ו- p_{i} מסלול של שחקן i ב-S נגדיר  s^{*} להיות פתרון אופטימלי
לשם כך נגדיר פונקציית מטרה במקרה זה טבעי להגדיר את הפונקציה כסכום כלל העלויות ועל כן נרצה להביא למינימום את
 \sum _{i}{\sum _{e\in P_{i}}{C_{e}(x)r_{i}}}


בהסתמך על העובדה שs הוא שיוויי משקל נאש ומניפולציה אלגברית מתקבל חסם והוא:  PoA\leq {\frac {3+{\sqrt {(}}5)}{2}}


החסם כלל לא תלוי במספר השחקנים. למעשה הוא מספר קבוע.
על מנת להראות שהחסם הדוק, מספיק להביא דוגמה למשחק בו PoA הוא בדיוק כנ"ל.
לקריאה נוספת

Algorithmic Game Theory, Edited by Noam Nisan, Tim Roughgarden, Eva Tardos, Vijay V. Vazirani, Cambridge University Press
Selfish Routing and the Price of Anarchy - Tim Roughgarden
ניתוב

נתבים בוחרים מסלול תקשורת חלופי (בירוק), לאחר שמסלול התקשורת הקודם (בכחול) התנתק
ניתוב (באנגלית: Routing) פירושו קביעת דרך או מסלול למעבר של מידע וחבילות נתונים ממקום למקום ברשתות תקשורת נתונים – במצבים שבהם אין קו תקשורת ישיר בין נקודת השליחה לנקודת היעד.
לדוגמה, ברשת האינטרנט, מכיוון שבדרך כלל אין קו תקשורת ישיר בין נקודות המוצא והיעד, יש צורך להשתמש ב"שרשרת" של תחנות ביניים שיקבלו את המידע מהתחנה הקודמת ויעבירו הלאה לתחנה הבאה. הניתוב מסמל את הדרך ותחנות התקשורת השונות שבהם יעברו הנתונים מנקודת המוצא\שליחה עד לנקודת היעד.
אחת המטרות העיקריות בפיתוח תחום ניתוב הנתונים היא אוטומציה של התהליך כדי ליצור רשתות אוטונומיות אשר יאפשרו שקיפות של תהליך ניתוב התקשורת. רשתות אוטונומיות מקדמות חבילת מידע בנתיב הטוב ביותר; ההחלטות מתקבלות בהתאם למטרות כמו מציאת נתיב קצר ביותר ומהיר ביותר בין כל אפשרויות ניתוב חבילת מידע ברשת. עקרון אוטומטיזצית הניתוב מאפשר לנתב תקשורת כך שתעקוף תקלות ברשת ואת "צווארי הבקבוק". אוטומציית הניתוב מקלה על שגרת תפעול הרשת ללא התערבות מצד בן אדם.
אופן פעולה

יכולת לנתב חבילת מידע ליעד הסופי ברשת מחייבת ידיעה מסוימת של מבנה הרשת. ברשתות מחשבים קטנות, טופולוגית הרשת פשוטה בדרך כלל ומנוהלת בצורה ידנית ואילו ברשתות גדולות יותר הטופולוגיה בדרך כלל מורכבת מאוד עקב שינויים שמתבצעים בתדירות גבוהה והופכים את משימת הגדרת טבלאות ניתוב בצורה ידנית לכמעט בלתי אפשרית.
ברשתות גדולות כמו רשת האינטרנט, שהטופולוגיה שלה מבוססת על מערך של תתי רשתות אוטונומיות שמחוברות הדדית ובכך יוצרות את רשת האינטרנט הגדולה, כל תת-רשת (AS) מנהלת מערכת ניתוב עצמאית ובנוסף מנהלת גם מערכת ניתוב חיצונית עם תת-רשתות שכנות לה ובכך יוצרת חיבור לרשת הגלובלית.
כיוון שנתבים מסוגלים לחשב את הנתיב הטוב ביותר להעברת חבילת מידע באופן איטי יחסית לתדירות קבלת חבילות נתונים המיועדות להעברה, נתבים משתמשים בטבלאות ניתוב שמכילות רשומות ניתוב ודאיות לחלוטין לכיוון היעד הסופי ומאפיינים של אותם אפיקי ניתוב בלבד. כך אין צורך בחישוב הנתיב המועדף בעבור כל חבילת נתונים בנפרד אלא רק בתדירות נמוכה יותר - ומתאפשרת תעבורת נתונים מהירה ונטולת עיכובים.
ניהול ניתוב חבילות מידע לתת-רשתות שכנות מתבצע בעזרת טבלאות ניתוב של פרוטוקול תקשורת BGP4 ומוגדר ב-RFC 1771. טבלת ניתוב של BGP4 מכילה רשומות ייחודיות עבור נתיבים לתת רשתות השכנות, מאפיינים של אפיקי תקשורת ואילוצי מדיניות ניתוב של רשת מקומית. כל זאת כדי לאפשר מציאת הנתיב הטוב ביותר להעברת חבילת מידע מרשת מקומית לתת הרשת הבאה שנמצאת בדרך אל היעד הסופי. מציאת הנתיב הטוב ביותר במקרה זה היא ההחלטה מה היא הנקודה (Hop) הבאה אליה יש לשלוח את החבילה, בהתאם למדיניות ניתוב של רשת מקומית. בדרך כלל פרוטוקול תקשורת BGP4 מאפשר חיבור הדדי של תת-רשתות גדולות כמו של ספקיות אינטרנט וארגונים.
תהליך שמקדם חבילות מידע ברשת שכתובות בה מחולקות מבחינה לוגית מתת-רשת המקור לכתובת היעד הסופי, נקרא העברה (forwarding). תהליך העברת חבילות מידע קשור לתהליך ניתוב, כיוון שתהליך ניתוב קובע לאן להעביר את חבילות המידע, אך תהליך ניתוב מופרד מתהליך העברת מידע מבחינה לוגית. שניהם מתפקדים ברמת שכבת הרשת של מודל ה-OSI, ומאפשרים העברת מידע בין נקודות קצה מתווכות לכתובת היעד הסופי ברשתות גדולות.
ברשת מחשבים מסוג רשת מקומית, רכיבי תקשורת כגון מרכזות ומתגים שקופים עבור נקודות קצה ומתפקדים ברמות שכבת הקישוריות של מודל ה-OSI עבור מתגים ובשכבה הפיזית של מודל ה-OSI עבור מרכזות, בזמן שנתבים האחראים על תהליך ניתוב והעברה, גלויים בצורה מפורשת עבור נקודות קצה ברשת המחשבים ומתפקדים ברמת שכבת הרשת של מודל ה-OSI שקרובה יותר למשתמש.
לניטור תעבורה ברשת משמשת תוכנה Multi Router Traffic Grapher.
שיטות ניתוב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
שתי השיטות העיקריות לביצוע ניתוב הן:
Link-State על פי אלגוריתם דייקסטרה
Distance Vector על פי אלגוריתם בלמן-פורד
ניתוב ברשתות IP

ניתוב חבילות מידע ברשתות מבוססות פרוטוקול תקשורת IP, הוא תהליך שגרתי ברשתות מחשבים מודרניות כמו רשת האינטרנט, רשתות מקומיות בארגונים ורשתות מחשבים ביתיות. היישום העיקרי של IP כיום הוא IPv4, שיוחלף עם הזמן ביורשו IPv6, אשר נוצר בעקבות צורך בפרוטוקול תקשורת אשר יאפשר רשת IP גדולה יותר. IPv6 יספק תחום כתובות של 128 סיביות לעומת 32 סיביות של IPv4.
תהליך ניתוב חבילות מידע ברשת IP מתפקד ברמת שכבת הקישוריות של מודל ה-OSI בעזרת פרוטוקול IP ופרוטוקולי עזר כמו ICMP ,RIP,BGP4 ו-OSPF.
ברשת IP ניתוב חבילות מידע מתבסס על שיטה שנקראת next-hop routing. בשיטה זו, חבילת מידע מועברת מנקודת קצה לנתב. הנתב בודק מה היא נקודת הקצה הבאה שאליה הוא יוכל להעביר את חבילת המידע מבין רשומות בטבלת ניתוב - וכך הלאה עד להגעתה של חבילת המידע לכתובת היעד הסופי. ברשתות IP גדולות, בדרך כלל מצמצמים את טבלאות הניתוב על ידי Summarization: במקום ליצור רשומה עבור כל רשת אפשרית, והדרך המהירה ביותר אליה (לדוגמה, הדרך לרשת 212.179.1.0, רשת 212.179.2.0 וכו') מצמצמים את הרשימה לכל הרשתות בכתובת 212.179.0.0. בצורה כזו, הנתב המשדר - מארצות הברית לדוגמה - לא צריך לדעת היכן בדיוק נמצא היעד שאליו הוא שולח בישראל; כל שהוא צריך לדעת הוא הכתובת של הנתב הבא, שנמצא בישראל, ויודע איך לנתב את המידע בתוך ישראל.
ברשת IP, פרוטוקול תקשורת IP מספק מנגנון ניתוב לנקודות קצה, אך אינו מבטיח את מהימנותה של העברת חבילות מידע ליעדן. חלק מחבילות המידע יכולות להגיע פגומות, לעבור תהליך שכפול אקראי, להגיע לא בסדר שבו נשלחו, לא להגיע בכלל לכתובת היעד הסופי, או להגיע דרך נתיבים שונים. בדיקת האיכות עבור חבילות המידע נעשית באמצעות פרוטוקול ה-TCP. המידע נבדק, בדרך כלל אל מול Checksum (פעולה מתמטית שמאמתת את דיוק המידע שנשלח), אם אינו מדויק, מבקשת מהתחנה המשדרת לשלוח אותו שוב.
ראו גם

מונחים ברשת מחשבים
נתב
traceroute
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
ניקולס רוז

| --- | --- |

 לידה:  13 באפריל 1947 (בן 77) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מקום מגורים:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  בית הספר לכלכלה של לונדון 
 מוסדות:  האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה (1 באפריל 2021)  יוניברסיטי קולג' לונדון (4 באוקטובר 2021)  קינגס קולג' לונדון (31 במרץ 2021)  בית הספר לכלכלה של לונדון 
 תלמידי דוקטורט:  Ayo Wahlberg, R. Alexander Hamilton, Caitlin Cockerton, John I MacArtney, Susanna Finlay-Smits 
 nikolasrose.com
 
ניקולס רוז (Nikolas Rose נולד ב-1947 בלונדון, אנגליה) הוא פרופסור לסוציולוגיה יהודי בריטי בבית הספר לכלכלה של לונדון.
קורות חיים

רוז מוכר בעולם בזכות פרשנותו המקורית לעבודתו של הוגה הדעות הצרפתי מישל פוקו, והחייאת המחקר בנושא הממשל-טליות בעולם האנגלו-אמריקאי.
רוז גדל במשפחה יהודית בלונדון. הוא אחיו הצעיר של סטיבן רוז, נוירולוג בריטי מפורסם.
סיינס (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 בימוי:  מ. נייט שאמלאן 
 הופק בידי:  מ. נייט שאמלאן, סם מרסר, קתלין קנדי, פרנק מרשל 
 תסריט:  מ. נייט שאמלאן 
 עריכה:  ברברה טוליבר 
 שחקנים ראשיים:  מל גיבסון   חואקין פיניקס   רורי קאלקין   אביגייל ברסלין
 מוזיקה:  ג'יימס ניוטון הווארד 
 צילום:  טאק פוג'ימוטו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Blinding Edge Pictures, חברת קנדי/מרשל, סרטי טאצ'סטון 
 חברה מפיצה:  Touchstone Pictures
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 2 באוגוסט 2002
 משך הקרנה:  102 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, סרט מתח, פלישת חייזרים, סרט אימה 
 תקציב:  72 מיליון דולר
 הכנסות:  $408,247,917
 הכנסות באתר מוג'ו:   signs
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיינס (באנגלית: Signs) הוא מותחן מדע בדיוני אמריקאי משנת 2002, בבימויו של מ. נייט שאמלאן, בכיכובם של מל גיבסון רורי קאלקין וחואקין פיניקס.
עלילה

משפחת הס גרה בפנסילבניה. גרהאם (מל גיבסון), אב המשפחה, הוא כומר לשעבר שעזב את הדת עקב מותה של אשתו, קולין. ביחד עם אחיו מריל (חואקין פיניקס), שחקן בייסבול לשעבר, הוא מגדל את שני ילדיו, מורגן (רורי קאלקין) ובו (אביגייל ברסלין).
יום אחד מופיע מעגל תבואה בשדה התירס של משפחת הס. חברי המשפחה נחלקים באשר לשאלה איך נוצרו המעגלים. באותו לילה, כאשר גרהאם משכיב את בו לישון, הוא מגלה שיש מישהו מחוץ לביתו. ביחד עם מריל הם מתכננים לתופסו, אך לא מוצאים את הפולש. בלילה אחר, כאשר גרהאם הולך להאכיל את כלבתו, הוא מבחין בדמות המסתובבת בשדה. כשהוא שוב לא מוצא אותה, הוא חוזר מבולבל הביתה. בבית שאר בני המשפחה צופים בחדשות בטלוויזיה, לפיהן נצפו אורות לא מזוהים מעל מקסיקו סיטי.
למחרת צופה מריל בקטע וידאו שהוקלט על ידי בחור ברזילאי, שמתעד חייזר. לאחר מכן, המשפחה מחליטה להישאר בבית ולאוטמו מפני החייזרים. זרם החשמל בבית מפסיק לפעול, והם יורדים למרתף; אז הם מגלים שחייזר נכנס לביתם. מאוחר יותר, כשנודע להם באמצעות ידיעה חדשותית ברדיו על כך שקבוצת החייזרים הפולשת נסוגה, הם עולים חזרה לבית. אך אז החייזר חוטף את מורגן. לבסוף מריל מצליח לשחררו והם מגלים שהחייזרים רגישים למים וכך הורגים את החייזר. גרהאם חוזר לכנסייה.
צוות השחקנים הראשי

מל גיבסון - גרהאם הס
חואקין פיניקס - מריל הס
רורי קאלקין - מורגן הס
אביגייל ברסלין - בו הס
שרי ג'ונס - קרוליין פאסקי
פאטריסיה קלמבר - קולין הס
טד סאטון - קנינגהם
מייקל שוולטר - ליונל פריצ'רד
מ. נייט שאמלאן - ריי ראדי
מריט ובר - טרייסי
הכנסות וביקורות

הסרט זכה בעיקר לביקורות חיוביות. לפי האתר "Rotten Tomatoes", כ-74% ממבקרי הקולנוע בארצות הברית נתנו לסרט ציון חיובי. הסרט נחל הצלחה רבה בקופות: הוא הכניס כ-227,966,634 מיליון דולר בארצות הברית וכ-180,281,283 מיליון דולר בחוץ לארץ; סך הכנסותיו של הסרט בכ-408,247,917 מיליון דולר. הסרט הוא השני במידת הצלחתו מבין סרטיו של הבמאי מ. נייט שאמלאן, אחרי "החוש השישי".
סטייסי אגמון

סטייסי אורלנדו אגמון (באנגלית: Stacey Orlando Augmon; נולד ב-1 באוגוסט 1968) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1991–2006. לאורך 15 עונותיו בליגה שיחק עבור שש קבוצות שונות, והעמיד ממוצעים כוללים של 8.0 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים למשחק.
קריירת מכללות ונבחרת ארצות הברית

אגמון נולד וגדל בעיר פסדינה שבקליפורניה, ובין השנים 1987–1991 למד באוניברסיטת נבדה בלאס וגאס (UNLV). בעונת 1989/1990 הוביל את קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה, לצדם של לארי ג'ונסון וגרג אנתוני, לזכייתה הראשונה אי פעם בטורניר אליפות המכללות; במשחק חצי הגמר גברה UNLV על ג'ורג'יה טק, הודות ל-22 נקודות של אגמון, ובמשחק הגמר ניצחה את אוניברסיטת דיוק. בעונה העוקבת העפילה הקבוצה בשנית לגמר טורניר המכללות, אולם הפעם הפסידה מול דיוק, בה בלטו כריסטיאן לייטנר, גרנט היל ובובי הרלי. בכל 3 עונותיו האחרונות ב-UNLV זכה אגמון בפרס שחקן ההגנה של העונה בליגת המכללות, ולאורך התקופה רשם ממוצעים של 15.3 נקודות, 7.2 ריבאונדים, 3.3 אסיסטים ו-1.9 חטיפות למשחק.
בין עונתו הראשונה לשנייה ב-UNLV השתתף אגמון בטורניר הכדורסל של אולימפיאדת סיאול (1988), כשחקן נבחרת ארצות הברית, לצדם של כוכבי מכללות נוספים כגון דייוויד רובינסון, מיץ' ריצ'מונד ודני מאנינג. לאחר שהפסידה בחצי גמר הטורניר מול נבחרת ברית המועצות, גברה נבחרת ארצות הברית על נבחרת אוסטרליה במשחק על המקום השלישי, וזכתה במדליית הארד. לאורך הטורניר קלע אגמון 1.2 נקודות בממוצע למשחק בלבד.
קריירת משחק ב-NBA

בדראפט ה-NBA‏ 1991 נבחר אגמון בבחירה התשיעית, על ידי אטלנטה הוקס. כבר בעונתו הראשונה עם ההוקס פתח בכל 82 משחקי הקבוצה, ורשם ממוצעים של 13.3 נקודות ו-5.1 ריבאונדים למשחק. ב-4 העונות הבאות המשיך לשמש כשחקן חמישייה קבוע באטלנטה, ותרם 13.8 נקודות ו-4.4 ריבאונדים בממוצע למשחק. בעונות 1994 ו-1996 העפיל עם הקבוצה לחצי גמר האזור המזרחי בפלייאוף, תחת המאמן לני וילקינס. ב-3 בינואר 1995 קלע אגמון שיא קריירה של 36 נקודות בהפסד קבוצתו מול פורטלנד טרייל בלייזרס.
ביולי 1996 הועבר עם גרנט לונג בטרייד לדטרויט פיסטונס, בתמורה ל-4 בחירות דראפט עתידיות, ולאחר 20 משחקים בדטרויט הועבר בטרייד נוסף לפורטלנד טרייל בלייזרס, בתמורה לארון מקי, רג'י ג'ורדן ורנדולף צ'ילדרס. ב-4 וחצי עונותיו בפורטלנד קלע 4.6 נקודות למשחק כשחקן ספסל, והעפילה עמה פעמיים (1999 ו-2000) לגמר האזור המערבי.
בין השנים 2001–2006 שיחק עבור שארלוט הורנטס, ניו אורלינס הורנטס ואורלנדו מג'יק, ולאורך התקופה קלע 4.0 נקודות בממוצע למשחק. בסיום עונת 2005/2006 פרש אגמון ממשחק, בגיל 37.
קריירת אימון

בשנת 2007 הצטרף לצוות האימון של דנוור נאגטס, ונשאר בתפקיד זה במשך 4 עונות תחת המאמן הראשי ג'ורג' קארל. בעונת 2008/2009 העפילו הנאגטס לגמר האזור המערבי בפלייאוף, לראשונה מזה 24 שנים.
בין השנים 2011–2016 שימש כעוזר מאמן בקבוצת אוניברסיטת נבדה בלאס וגאס, שבה שיחק בעברו כסטודנט. לאורך התקופה בלטו בקבוצה שחקני ה-NBA לעתיד אנתוני בנט, כריסטיאן ווד, פטריק מקאו ודריק ג'ונס.
בין השנים 2016–2018 היה עוזרו של ג'ייסון קיד, מאמן מילווקי באקס. לקראת עונת 2019/2020 מונה לעוזרו של מאמן סקרמנטו קינגס, לוק וולטון.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של אגמון ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המכללות של אגמון, באתר sports-reference.com
↑  נבחרת ארצות הברית באולימפיאדת סיאול, באתר USA Basketball
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1991, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק בין אטלנטה לפורטלנד, באתר basketball-reference.com
↑  אגמון ולונג נשלחים בטרייד לדטרויט, באתר Associated Press,‏ 16 ביולי 1996
↑  פורטלנד מצרפת את אגמון בטרייד, באתר הניו יורק טיימס, 25 בינואר 1997
↑  אגמון מונה לעוזר מאמן ב-UNLV, באתר foxsports.com,‏ 3 במאי 2011
| נבחרת ארצות הברית – מדליסטית הארד - סיאול (1988) |
| --- | --- | --- |
|  1  •  2  •  3  •  4 ריצ'מונד •  5 סמית' •  6 קולס •  7 הוקינס •  8 גרייר •  9 סמית •  10 אנדרסון •   11 אגמון •  12 מארלי • 13 מאנינג •  14 ריד • 15 רובינסון • מאמן: תומפסון |  1  •  2  •  3  •  4 ריצ'מונד •  5 סמית' •  6 קולס •  7 הוקינס •  8 גרייר •  9 סמית •  10 אנדרסון •   11 אגמון •  12 מארלי • 13 מאנינג •  14 ריד • 15 רובינסון • מאמן: תומפסון | ארצות הברית |
נמל התעופה ברצלונה-אל פראט

נמל התעופה של ברצלונה (יאט"א: BCN‏; ICAO:‏ LEBL), נקרא גם אל פראט (El Prat) הוא נמל תעופה בינלאומי הממוקם כ־12 קילומטר דרומית-מערבית ממרכז ברצלונה. אל פראט הוא נמל התעופה השני בגודלו בספרד (לאחר נמל התעופה מדריד-בראחס) והגדול ביותר בקטלוניה. זהו בסיס הפעולה המרכזי של חברת וולינג איירליינס וכן נמל היעד העיקרי של אייר אירופה, איבריה איירליינס וLevel. נמל התעופה משמש בעיקר לטיסה אל יעדים מקומיים, אירופיים וצפון אפריקאים, אך משרת גם טיסות לדרום-מזרח אסיה, אמריקה הלטינית וצפון אמריקה.
שירות המעבורת האווירית של ברצלונה-מדריד, הקרויה בספרדית "Puente Aéreo" או בקטלנית "Pont Aeri", שמשמעו "גשר אווירי" היה למסלול האווירי העמוס ביותר בעולם עד שנת 2008, עם המספר הגבוה ביותר של הטיסות היוצאות (971 בשבוע) ב-2007. לוח הזמנים התקצר מפברואר 2007, בעקבות חנוכתה של הרכבת המהירה בין מדריד לברצלונה אשר הפכה לפופולרית מאוד.
ב-2023 עברו בנמל התעופה כ-50,000,000 נוסעים, גידול של כ-20% בהשוואה לשנת 2022.
היסטוריה

שדה התעופה הראשון של ברצלונה, הממוקם באל רמולר, החל את פעולתו ב-1916. מאחר שלא היה ניתן להרחיבו, נחנך שדה התעופה אל פראט ב-1918. המטוס הראשון בטיסה הראשונה שנחתה בנמל היה מדגם Latécoère Salmson 300 אשר הגיע מטולוז לנחיתת ביניים ויעדו הסופי היה קזבלנקה. שדה התעופה שימש כמטה של ה-Aeroclub של קטלוניה וכבסיס של הצי צפלין של חיל הים הספרדי. שירותים מסחריים מתוזמנים החלו ב-1927 בשירותם של איבריה איירליינס לנמל התעופה העתיק ביותר בספרד, הממוקם במדריד, Cuatro Vientos. טיסה זו הייתה הראשונה של חברת איבריה איירליינס.
ב-1948 נבנה מסלול טיסה (07-25), והופעל שירות בינלאומי על ידי פאן אמריקן וורלד איירווייז לניו יורק תוך שימוש במטוס מדגם לוקהיד קונסטליישן. בין השנים 1948 ל-1952 נבנה מסלול טיסה נוסף (16–34), בצורה אנכית לקודמו וכמו כן מסלולי האצה וטרמינל לקבלת נוסעים (אשר חודש ב-1968). ב-1963 הגיע נמל התעופה לכמיליון נוסעים בשנה, וב-1965 נבנה מגדל פיקוח. ב-3 באוגוסט 1970 חנכה פאן אמריקן וורלד איירווייז שירות סדיר בין ברצלונה, ליסבון וניו יורק שהופעל באמצעות מטוס הנוסעים בואינג 747. ב-4 בנובמבר באותה השנה הפעילה איבריה איירליינס שירותי טיסות סדירות בין אל פראט לנמל התעופה מדריד-בראחס. ב-1976, נבנה טרמינל מיוחד עבור שירותיה של איבריה איירליינס וטרמינל בלעדי עבור מטענים. ב-1977 עברו בנמל התעופה כחמישה מיליון נוסעים.
משנות ה-70 עד לתחילת שנות ה-90 עבר נמל התעופה תהליך של פיתוח ובנייה שהגיע לשיאו לפני אולימפיאדת ברצלונה שהתקיימה ב-1992. במסגרת הפיתוח עבר הנמל מודרניזציה, הרחבת הטרמינל הקיים (טרמינל B) ובניית שני טרמינלים אחרים (טרמינל A וטרמינל C), אשר כללה הקמת גשרי עלייה למטוס.