stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחלת עור
מחלות זיהומיות > מחלות ויראליות

העור מהווה מערכת נוחה להדבקה מבחינת הוירוסים, הוא כולל כמות גדולה מאוד של תאים הנמצאים במגע עם העולם החיצוני. במרבית המקרים, התופעות העוריות (פריחה) נובעות בעיקר מהתגובה האימונית (תאי מערכת החיסון) ולא כתוצאה מפעילותם של הווירוסים.
אבעבועות רוח - נגיף ההרפס מסוג וריצלה זוסטר, אשר גורם בהמשך גם לשלבקת חוגרת. הפריחה היא פתאומית - מופיעות פפולות אדומות קטנות שהופכות בתוך זמן קצר לשלפוחיות צלולות עם בסיס אדמדם. תוך יום נוסף השלפוחיות הצלולות הופכות להיות עכורות (פוסטולות), מתפוצצות ויוצרות גלד. הפיזור של השלפוחיות הוא מהמרכז אל הפריפריה. אופייני גרד, ולעיתים שלפוחיות ברירית הפה. שלבקת חוגרת היא שלב מאוחר שבו, לאחר שהנגיף נעשה לטנטי, הוא מתפרץ שוב וגורם לפצע שטוח ואדמומי שמתקדם ומקבל נפח.
חצבת - הפריחה מתחילה מאחורי האוזניים, עוברת לפנים ומשם לכל הגוף. בפנים מופיעות נקודות אדומות קטנות עם מרכז לבן- נקודות קופליק. מבחינים בשלושה שלבים עיקריים - שלב הדגירה, שלב הפרודרום המאופיין בחום גבוה, שיעול, נזלת קשה ונקודות קופליק כאמור, והמחלה עצמה המתבטאת בפריחה, המתחילה כמקולות (כתמים) ההופכות בהדרגה למקולו-פפולות. כאשר הפריחה מגיעה להיקף הגוף, הנגעים הראשונים בפנים מתחילים להתבהר.
אדמת - הפריחה מתבטאת כפריחה מקולו-פפולרית עדינה מאוד המתחילה בפנים, מתפשטת מהר מאוד ונעלמת מהר מאוד. הפריחה נראית נקודתית בדומה לזו שבמחלת השנית, ולעיתים דומה לאדמדמת - קשה לאבחן הידבקות באדמת ללא בידוד הווירוס עצמו.
המחלה החמישית או Erythema infectiosum - מכונה כך עקב היותה מחלת הפריחה החמישית שתוארה (אחרי אדמת, חצבת, סקרלטינה (שנית), וצורה לא-טיפוסית של סקרלטינה). המחלה מתחילה בהופעה פתאומית של אודם בסנטר ובלחיים, בדומה לילד שקיבל סטירה. בהמשך הפריחה מתפשטת לאזור הגב - מראה מקולופפולרי, ומופיעה בסופו של דבר התבהרות מרכזית. הווירוס מתבטא בצורה ממוקדת גם בקצות הידיים והרגליים.
אדמדמת אביבית או המחלה השישית (Roseola infantum) - נגרמת על ידי נגיף ההרפס מקבוצה 6. המחלה מאופיינת בתחילה בחום פתאומי וגבוה (למרות החום, הילדים לא נראים "חולים"). החום יורד בצורה חדה ביום השלישי–רביעי. בד בבד עם הירידה בחום, מופיעה פריחה מקולו-פפולרית עדינה מפושטת, אשר חולפת תוך שתי יממות.
מולוסקום קונטגיוזום (molluscum contagiosum) - זוהי מחלה דלקתית ויראלית שכיחה של העור, המאופיינת בנגעים מסוג פפולות בקוטר שבין 1–5 מ"מ. אופייני שקע מרכזי, שדרכו ניתן על ידי לחיצה לגרום להוצאת חומר גבינתי. הנגעים יכולים להופיע בכל מקום. תקופת הדגירה ארוכה יחסית, והנגעים חולפים ללא טיפול תוך מספר חודשים עד שנים. מומלץ לסלקם כדי למנוע הדבקה עצמית או סביבתית.
מחלות זיהומיות > מחלות חיידקיות

מחלת ריטר- המאופיינת בפגיעה על ידי סטפילוקוק אוראוס, הגורם להופעה של פריחה ההופכת לשלפוחית המלאה בנוזל צלול. חלק גדול מהעור מתקלף ונוצרים גלעים בעור. מחלה זו מופיעה בעיקר בתינוקות והיא נדירה לאחר גיל 10.
שושנה- זיהום עורי, הנגרם בעיקר על ידי סטרפטוקוק פיוגנס. העור הפגוע מאפיין באודם חום ולעיתים קילוף, קיים גבול בולט בין הרקמה הבריאה והחולה, ויש נקודות שחורות באזור הנגוע. אחד הסיבוכים הוא פגיעה בכלי הלימפה אשר עלולה להביא לבצקות ברגליים.
צלוליטיס- שם כללי לזיהום בעור (לא קשור לשומנים בירכיים הקרויים "צלוליט"). החיידק סטפילוקוקוס ולעיתים גם סטרפטוקוקוס פיוגנס אחראים ליצירת דלקת אשר יכולה לפגוע גם בעומק הרקמה ולהביא לבצקת, אודם ורגישות במקום עצמו.
gas gangrene- או – clostridial myonecrosis הוא זיהום המאופיין בנוכחות של גז מתחת לרקמות הרכות, ובהרס של השרירים מתחתיהן. ההרס נוצר כתוצאה מחדירתו של החיידק קלוסטרידיום (בעיקר קלוסטרידיום פרפרינגנס) אשר מביא לזיהום מהיר והרסני. החיידק מפריש טוקסינים מסוג אלפא טוקסין והמוליזין, אשר גורמים להמוליזה קשה. ברוב המקרים מדובר בפצעים כתוצאה מטראומה (למשל, פצעי מלחמה) אשר הביאו לחדירת החיידק. אם הפתוגן הוא קלוסטרידיום ספטיקום ואין טראומה, מדובר ב-nontraumatic gas gangrene, אשר נובע מזיהום במעי הגס, לרוב במקביל לקרצינומה של המעי הגס. הטיפול הוא הטריה (הסרת הרקמה הפגועה שעברה נמק), כריתת האיבר במידת הצורך, פניצילין, ושימוש בתא לחץ עם רמות חמצן גבוהות (החיידק אנאירובי, ונפגע כתוצאה מכך).
necrotizing fasciitis- זוהי דלקת של מעטה השרירים (הפאציה העמוקה והשומן העוטפים את השריר) הנגרמת על ידי סטרפטוקוקוס או סטיפלוקוקוס אוראוס, ומלווה בחום, ירידת לחץ דם, והתקדמות מהירה- עד למוות תוך 3 ימים. בניגוד להדבקה על ידי קלוסטרידיום (gas gangrene) מחלה זו מאופיינת ברגישות יתר או בחוסר תחושה של העור מעל האזור המודלק, היעדר גז תת-עורי בבדיקת רנטגן והיעדר סימנים סיסטמיים (כגון דליריום ואי שקט הנובעים מהפרשת הטוקסין של חיידק הקלוסטירידיום). ישנם שני סוגים לזיהום זה- סוג 1 מאפיין בעיקר חולי סוכרת ונגרם כתוצאה ממספר פתוגנים שונים. הסוג השני נגרם בעיקר על ידי החיידק הטורף (סטרפטוקוק פיוגנס) אשר נכנס דרך פצעים, כוויות או טראומות בעור. הצורה השנייה דומה יחסית מבחינה קלינית ל-gas gangrene וקשה להבדיל ביניהן. מעבר לטיפול הטרייה, מטפלים בחולים אלו בפניצילין בתוספת קלינדמיצין אשר מביא להפסקת ייצור הטוקסינים אצל החיידקים.
מחלות זיהומיות > זיהומים אחרים

סקביאס- מחלה זיהומית מדבקת של העור, הנגרמת על ידי Sarcoptes scabiei. הנגעים העוריים מאופיינים בגרד עז ביותר, הנובע מתגובת יתר רגישות לפתוגן. הנגעים מופיעים בעיקר בין האצבעות, בכף היד, במרפק, בקרסול, בישבן, במפשעות, בבתי השחי ובאיברי המין. המחלה מטופלת באמצעות קרם פרמתרין, הרתחת הכביסה למיגור הקרציון, טיפול לכל בני המשפחה וחזרה על הטיפול כולו תוך שבוע.
גידולי העור > גידולים אפיתליאליים

גידולים אפיתליאליים הם גידולים בתאי האפיתל המרכיבים את שכבת האפידרמיס וקרויים באופן כללי בשם: "סרטן העור".
סרטן העור אחראי לכ־50% ממקרי הסרטן, כאשר 97% ממקרי סרטן העור הם מסוג basal cell carcinoma (מהווה 85%) ו-squamos cell carcinoma, ואילו 3% הם סרטן מסוג מלנומה.
גורמי הסיכון הם צבע בהיר, נטייה להישרף, חשיפה לשמש, מצב חיסוני ירוד או הדבקה בווירוסים שונים. טרם היווצרותו של סרטן עור יכולים להיווצר נגעים טרום ממאירים- למשל, נגעים מסוג solar keratosis המאופיינים ברבדים מורמים מחוספסים המכוסים בקשׂקשׂת לבנה עקב חשיפה ממושכת לשמש. נגעים אלו עלולים להביא להתפתחות של קרצינומה קשׂקשׂית (squamos cell carcinoma) בכרבע מהמקרים. נגע כאמור יכול להתפתח בשפתיים (actinic cheilitis) ואז יש נטייה מוגברת לשליחת גרורות והתפתחות של קרצינומה קשׂקשׂית.
גידולי העור > גידולים מזנכימאליים

גידולים מזנכימאליים הם גידולים שיכולים להיות ממקור של פיברובלסט (תא הקיים בין היתר בדרמיס), ליומיומה (גידול של השריר בעור), נוירופיברומה (גידול של תאי עצב), שוואנומה (גידול של תאי שוואן העוטפים את העצבים) וגידולים שמקורם באנדותל או בכלי הדם, כגון אנגיוסרקומה, סרקומה על שם קפוסי, או גידולים שומניים כגון ליפומה.
ראו גם

התפרצות מחלת העור בקואנג נגאי
שכבות העור. שכבות 1 ו-2 הן האפידרמיס
מולוסקום - התחלת נגעים באזור הבטן
משה דנינו

משה דנינו הוא שחקן כדורסל כיסאות גלגלים שייצג את ישראל במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976).
דנינו גדל בנווה שאנן (חיפה) והיה פקיד הנהלת חשבונות בעיריית חיפה.
היה חבר נבחרת הכדורסל של איל"ן בחיפה.
התחרה בכדורסל במשחקי סטוק מנדוויל בשנת 1974.
במשחקים הפארלאימפיים בטורונטו (1976) היה חבר נבחרת הכדורסל שזכתה במדליית כסף.
הערות שוליים

↑  אורי פז, גביע על גלגלים, על המשמר, 6 במאי 1977
↑  אברהם תשובה, נכים - לוד ונתניה עדיין ראשונות, חדשות, 29 בינואר 1989
↑  בתחרויות ספורט הנכים באנגליה, מעריב, 28 ביולי 1974
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | צבי בן-צבי •  משה ברבלט • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  יצחק גליצקי •  דניאל גלעדי • יקותיאל גרשוני •  אהרון דנציגר • דניאל הדס •  צבי הופמן • בלה ויינשטוק • שמואל חיימוביץ' • חיים כהן •  עמרן כהן • רפי כהן • יעקב כנעני •  אברהם לוי • צבי מור • משה מטלון •  יששכר נבון •  ניצן עצמון • נסים פילוסוף •  חיים פליטר • רפאל פלח •  רוני פרדקין •  ראובן פרח • נחום פריטל • שלמה קובה • אליעזר קלינה •  צפורה רובין • אהרון שאטל • אריה שולמן |  |
|    הרמת משקולות |  שמואל חיימוביץ' •  אברהם שטרויך |  |
|    טניס שולחן |  מיכל אסקפה • יצחק בדלי •  ברוך חגאי • יוסף מוגלניצקי • אהרון שאטל • יוסף שרב |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (ששון אהרוני, אריה ביזם, משה דנינו, ברוך חגאי, חיים כהן, רפי כהן, משה לוי, משה מוסאי, צבי פוטשניק, דוד פרח, דוד קראוס, אריה רובין, דני שחר, יואל שפרן) •   נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (רחל טסה, אסתר כהן, אריאלה כהן, איילה מלחן, מרגלית פרץ, צפורה רובין, חמדה שבח, בתיה שוויקי) |  |
|    כדורעף |  נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (משה ברבלט, דניאל גלעדי, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, יששכר נבון, ניצן עצמון, יגאל פזי, רוני פרדקין, אליעזר קלינה) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדורשער (גברים) |  |
|    סיף |  נבחרת ישראל בסיף (נשים) (איילה מלחן, מרגלית פרץ, חמדה שבח) • ששון אהרוני •  רחל טסה •  איילה מלחן • מרגלית פרץ • חמדה שבח |  |
|    קליעה | חיים אנלין •  נסים פילוסוף • עופר צור •  יוסף שרב •  יגאל תם |  |
|    שחייה | אסף אגמון • עודד בלבן •  אורי ברגמן • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  דניאל גלעדי • אהרון דנציגר • צבי הופמן •  בלה ויינשטוק •  יוסף ונגר •  רחל טסה •  אריאלה כהן •  משה כהן •  עמרן כהן • יעקב כנעני • אברהם לוי •  משה לוי • גד לנצר • משה מוסאי • יגאל פזי •  שלמה פינטו •  שלמה קובה • אריה שולמן •  משחה שליחים (עודד בלבן, אורי ברגמן, יוסף ונגר, משה לוי) •  משחה שליחים (אורי ברגמן, משה כהן, משה לוי, אריה רובין) •  משחה שליחים (יוסף ונגר, משה לוי, שלמה פינטו) |  |
ליאור דרור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורסל נכים 
 
ליאור דרור (נולד ב-1974) הוא שחקן ומאמן כדורסל נכים ישראלי.
דרור היה שחקן כדורסל בנבחרת הצעירה של הפועל הרצליה. בשנת 1988, בגיל 14, נפצע קשה בתאונת דרכים מפגיעת רכב בשעה שהוא ואביו עמדו עם רכבם במפרץ חנייה. בעקבות התאונה עבר ניתוח לקטיעת רגלו הימנית. בעקבות התאונה התאונה הועמד לדין מנהל יחידת הדרכים בעיריית תל אביב על מצב תחזוקת הכביש.
דרור החל להתאמן במרכז הספורט לנכים של איל"ן. השתתף כשחקן נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) ובמשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008).
דרור מאמן נבחרת הכדורסל של מרכז הספורט לנכים ברמת גן ומאמן נבחרת ישראל הצעירה בכדורסל בכיסאות גלגלים. הוא הבעלים של מיזם "גבולות שקופים" המפגיש תלמידים עם בעלי מוגבלויות.
הערות שוליים

↑  צבי גלפרין, איפה הבנות ההן?, מעריב, 5 בפברואר 1987
↑  אלכס דורון, 'אני מבקש סליחה', כתב צ'יץ' לנער שנפצע בתאונה בת"א, מעריב, 14 במרץ 1988
↑  שרה פרידמן, המשטרה:מנהל יחידת הדרכים בעיריית תא יועמד לדין, מעריב, 20 בינואר 1989
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | זיו בר-שירה • נחמן וולף • מלכה פוטשניק • צפורה רובין • חן שינה |  |
|    הרמת משקולות |  עמוס גינוסר • שמואל חיימוביץ' • דותן מישר •  אברהם שטרויך • יהודה שרון • ראובן תנעמי |  |
|    חץ וקשת | עמית דרור • עמרם זילברמן |  |
|    טניס | תקווה אהרוני • שבתאי בן-יורם • אבי ויינברג • מלי מילר |  |
|    טניס שולחן | שלמה אהרוני • חיים אשכנזי •  זאב גליקמן • בועז טביב • יעקב סולימן • אליהו עטיה |  |
|    כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (הנרי אביטל, אריאל אוטולנגי, רוני גוטרמן, צבי גזיאל, ליאור דרור, אליעזר האובן, אבי ויינברג, משה לוי, חנן לושקוב, בועז מזרחי, מקבל שופנייה, אייל שרטוב) |  |
|    כדורעף | נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (רונן אביבי, חנוך בודין, אייל גור, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, נסים פרנקו, חן צור, מירון צידקילוב, צבי קרש) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדור שער (גברים) (אהרון אקוקה, אורי בשה, שלמה לזמי, רפאל פלח, זהר שרון) |  |
|    קליעה | יהורם בן-חיים • אברהם הדסי • דורון שזירי |  |
|    שחייה | בועז אבהר • שלום אייגר •  חנוך בודין • רון בולוטין •  זיו בטר • אורנה גרינברג •  יזהר כהן • מירי סיסו • שלמה פינטו •  ערן שמש •  משחה שליחים (שלום אייגר, חנוך בודין, שלמה פינטו, ערן שמש) |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | נתי גרוברג |  |
|  אתלטיקה | בזה נבבה |  |
|  חץ וקשת | עמית דרור |  |
|  חתירה | פסקל ברקוביץ •  אלי נאווי • חתירה זוגית (איגור קוגן, מרי קוגן) רביעייה מעורבת (אנסטסיה דוברובולסקי, אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ וההגאי גנדי סנדלר) |  |
|  טניס |  שרגא ויינברג • אילנית פרידמן •  בועז קרמר |  |
|  טניס שולחן | דוד אלטרץ • לירן גבע • זאב גליקמן • שמואל שור |  |
|  כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים (גברים) (אריאל אוטולנגי, אלון דור-און, ליאור דרור, דוד דרעי, לירן הנדל, שי חיים, אבי לרמן, דותן מישר, רון פורמן, רותם פיליפס (קפטן), רועי רוזנברג, אייל שרטוב) |  |
|  קליעה |  דורון שזירי |  |
|  רכיבה | עומר בן-דור |  |
|  שחייה | זיו בטר • יזהר כהן • קרן לייבוביץ' • ליעוז עמר •  ענבל פיזרו • ענבל שוורץ • איאד שלבי |  |
|  שיט | צוות סונאר (ארנון אפרתי, בני וקסלר, דרור כהן) |  |
בוקר טוב (שיר)

"בוקר טוב" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דיקלה. הוא יצא לאור באוגוסט 2000, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלה, אהבה מוסיקה (2000) וכסינגל הבכורה שלה. את השיר כתבו והלחינו דיקלה ומשה לוי, להפקה של רן שם טוב.
השיר הגיע למקום העשירי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי דיקלה ומשה לוי והופק על ידי רן שם טוב. השיר הפך לאחד מהשירים המזוהים ביותר עם הזמרת ולתקופה היה המצליח ביותר שלה. במצעד העברי השבועי של רשת ג' דורג בשיאו בעשירייה הפותחת והיה הראשון שלה שעשה זאת. בסך הכול, שהה במצעד במשך חמישה שבועות.
פרק זמן לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-145 אלף השמעות.
וידאו קליפ

האודיו של "בוקר טוב" הועלה לערוץ היוטיוב של מוזיקה ישראלית ב-2 בינואר 2012.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | אוגוסט 2000 | תקליטור | הד ארצי |  |
הערות שוליים

1 2 3 4  דיקלה - בוקר טוב, נבדק ב-2023-08-18
1 2 3  24.9.2000 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  בוקר טוב, 2000-09-01, נבדק ב-2023-08-18
↑  דיקלה - בוקר טוב, נבדק ב-2023-08-18
| דיקלה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אהבה מוסיקה • עולם • ארלוזורוב 38 • ואם פרידה • סיפור אופטימי • חופשייה • אליפות |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • התו השמיני • הליקון |  |
קטגוריה (אלבומים • שירים)
| דיקלה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אהבה מוסיקה | "בוקר טוב" • "בוחרת להיות" • "אהבה מוסיקה" • "אהבתך" • "תבלינים" |  |
| עולם | "עולם" • "בונבוניירות" • "תראי" • "געגועים" |  |
| ארלוזורוב 38 | "לבכות" • "מזל" • "חולת אהבה" |  |
| ואם פרידה | "ואם פרידה" • "בסמה" • "שבע בערב" • "Here Comes the Rain Again" • "אין עוד אהבה כזאת" • "יהיה לנו טוב" • "קופנגן" |  |
| סיפור אופטימי | "הוא כותב לי מאמי" • "אל תלך" • "בדידותי הנהדרת (מישהו אוהב אותי)" • "מסקרה שחורה" |  |
| חופשייה | "אתי" • "תודה" • "פסנתר לבן" • "הו ליבי" • "שבועיים" • "רק תגיד" |  |
| השתתפות בסינגלים | "איפה בעולם" • "מחמל נפשי" • "ואז את תראי" |  |
| סינגלים אחרים | "ביי ביי" • "ואולי" • "כל הפרפרים" • "לא מתנצלת" • "אבא" • "לבד" • "Bring Them Home" |  |
| סינגלים שיווקיים | "בשביל אהבתה" • "Confide in Me" • "כמו צמח בר" |  |
דן וגנר

דן וגנר הוא ספורטאי פאראלימפי ישראלי לשעבר.
במהלך שירותו בצה"ל, בסמיכות למלחמת סיני, נפצע מהתהפכות רכבו הצבאי והפך למשותק בגפיו התחתונות.
ב-1964 השתתף במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964) וזכה במדליית ארד עם נבחרת הכדורסל.
ב-1975 השתתף בנבחרת ישראל לטורניר הספורט האירופי למשותקים.
ב-1982 חזר משליחות בת ארבע שנים בארצות הברית. עם שובו החל במאבק מול רשות התעופה במטרה לאפשר לבעלי מוגבלויות להשתתף בקורס טיס אזרחי, כמקובל בארצות הברית. מאבקו הוביל להסכמה במתן היתר בכפוף לאיתור מדריך טיסה אישי שילווה את הכשרתו. וגנר סיים את לימודי הטיסה והוכשר לרישיון טיס.
בנו הוא יובל וגנר, שנפצע אף הוא בעת שירותו הצבאי, והקים את עמותת נגישות ישראל.
הערות שוליים

↑  יובל וגנר, המשחקים הפראלימפיים: בין טוקיו 1964 לטוקיו 2020 / תוכן גולשים, באתר ynet, 23 באוגוסט 2021
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | ישראל אבן-זהב • ברוך חגאי •  בתיה משעני •  צפורה רוזנבאום |  |
|    הרמת משקולות |  שלום דלוגץ' |  |
|    טניס שולחן |  מיכל אסקפה •  יצחק גליצקי •  ברוך חגאי •  בתיה משעני •  צפורה רוזנבאום •  יוסף שרב |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים)  (נבחרת א': ישראל אבן-זהב, יעקב בן-אריה, ישראל גלובוס, יצחק גליצקי, שלום דלוגץ', ברוך חגאי, אברהם קפטלוביץ')   (נבחרת ב': שמואל בן-זכאי, מיכאל בן-נפתלי, צבי בן-צבי, דן וגנר, יואל זינגר, ראובן חברון, שמחה לוסטיג, מנחם מורבה, אברהם מושרקי, יוסף שרב) |  |
|    שחייה |  מיכל אסקפה •  יעקב בן-אריה •  ברוך חגאי •  בתיה משעני •  אברהם קפטלוביץ' •  צפורה רוזנבאום •  משחה שליחים (יעקב בן-אריה, ברוך חגאי, אברהם קפטלוביץ') |  |
אליעזר האובן

| --- | --- |

אליזר האובן, 2020
 מידע כללי
 פטירה:  31 בינואר 2022
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורסל נכים, רוגבי נכים 
 
אליעזר (אלי) האובן (נפטר ב-31 בינואר 2022) היה שחקן ומאמן נבחרת ישראל בכדורסל נכים ומאמן נבחרת ישראל ברוגבי כיסאות גלגלים. בעבר יושב ראש התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל.
האובן עמד בראש התאחדות הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב והיה סגן יושב ראש התאחדות הסטודנטים בישראל. ב-1979 נבחר לראש ההתאחדות הארצית. בחירתו נתקלה בקשיים ולאחר צו מניעה שאסר עליו להיכנס לתפקיד, הוא נבחר לאחר מכן בשנית. לאחר מכן שימש יושב ראש הוצאת דיונון של אוניברסיטת תל אביב. כמו כן היה מראשי חברת הנסיעות הסטודנטיאלית איסתא ונאשם בעקבות תלונה לפיה מנהלי החברה פעלו להבריח את נכסי איסתא לחברה אחרת שהוקמה: איסתא ליינס, תביעה שהסתיימה כעבור מספר שנים בזיכוי כל הנאשמים.
האובן היה נכה בגפיים התחתונות ונעזר בקביים. החל להתאמן בכדורסל כיסאות גלגלים והתחרה עם הנבחרת במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992).
היה מאמן נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים ומאמן נבחרת ישראל ברוגבי כיסאות גלגלים.
האובן נפטר ב-31 בינואר 2022.
הערות שוליים

↑  אלי האובן, יו"ר התאחדות הסטודנטים, מעריב, 7 במאי 1979
↑  יו"ר הסטודנטים נצטווה שלא למלא את תפקידו, מעריב, 26 במרץ 1979
↑  טענות על אי סדרים בבחירות להתאחדות הסטודנטים הארצית, מעריב, 8 במרץ 1979
↑  איה אורנשטיין, במשפטו של יו"ר אגודת הסטודנטי לשעבר אלי קראוב טוען סניגורו: אלי האובן מסר לסטודנטיות תשובות לבחינות תמורת בילוי, מעריב, 5 במאי 1983
↑  "האמת העובדתית לא הייתה נר לרגליו", באתר גלובס, 17 בנובמבר 1997
↑  איה אורנשטיין, נפתח משפט השבעה בפרשת חב' איסת"א, מעריב, 19 בספטמבר 1985
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | זיו בר-שירה • נחמן וולף • מלכה פוטשניק • צפורה רובין • חן שינה |  |
|    הרמת משקולות |  עמוס גינוסר • שמואל חיימוביץ' • דותן מישר •  אברהם שטרויך • יהודה שרון • ראובן תנעמי |  |
|    חץ וקשת | עמית דרור • עמרם זילברמן |  |
|    טניס | תקווה אהרוני • שבתאי בן-יורם • אבי ויינברג • מלי מילר |  |
|    טניס שולחן | שלמה אהרוני • חיים אשכנזי •  זאב גליקמן • בועז טביב • יעקב סולימן • אליהו עטיה |  |
|    כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (הנרי אביטל, אריאל אוטולנגי, רוני גוטרמן, צבי גזיאל, ליאור דרור, אליעזר האובן, אבי ויינברג, משה לוי, חנן לושקוב, בועז מזרחי, מקבל שופנייה, אייל שרטוב) |  |
|    כדורעף | נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (רונן אביבי, חנוך בודין, אייל גור, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, נסים פרנקו, חן צור, מירון צידקילוב, צבי קרש) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדור שער (גברים) (אהרון אקוקה, אורי בשה, שלמה לזמי, רפאל פלח, זהר שרון) |  |
|    קליעה | יהורם בן-חיים • אברהם הדסי • דורון שזירי |  |
|    שחייה | בועז אבהר • שלום אייגר •  חנוך בודין • רון בולוטין •  זיו בטר • אורנה גרינברג •  יזהר כהן • מירי סיסו • שלמה פינטו •  ערן שמש •  משחה שליחים (שלום אייגר, חנוך בודין, שלמה פינטו, ערן שמש) |  |
השיטה השווייצרית

השיטה השווייצרית היא שיטת תחרות בה מספר הסבבים קבוע מראש ובדרך כלל נמוך יותר ממספר הסבבים בתחרות בסגנון ראונד רובין (אנ'). בדרך כלל משתמשים בסגנון תחרות זה כאשר יש יותר מדי שחקנים כדי לשחק בראונד רובין (כולם משחקים נגד כולם). לעומת שיטות תחרות אחרות בשיטה השווצרית לא ניתן לדעת מראש עם מי כל שחקן ישחק מכיוון שהמשחקים נקבעים לפי התוצאות במשחקים הקודמים.
השיטה שימשה לראשונה בתחרות שחמט שנערכה ב-1895 בציריך שבשווייץ על ידי יוליוס מילר, ומכאן השם "השיטה השווייצרית". השיטה משמשות בתחרויות שחמט, גו, ברידג', שבץ נא, סקווש ואף בספורט אלקטרוני כדוגמת סדרת האליפות של רוקט ליג.
חלוקת המתמודדים לזוגות

השיטה מבוססת על העיקרון שכל שחקן יתמודד בכל משחק נגד יריב שביצועיו שקולים לשלו.
הסיבוב הראשון מוגרל בצורה אקראית או על פי מד כושר. בכל סיבוב שחקן מקבל נקודה על ניצחון, חצי נקודה על תיקו ואפס נקודות על הפסד (קיימות שיטות שבהן הניקוד שונה). אחרי כל סיבוב כל השחקנים ממשיכים לסיבוב הבא, שבו המפסידים מתחרים נגד המפסידים והמנצחים נגד המנצחים. מכאן שבכל סיבוב כל שחקן מתחרה נגד יריב עם אותו מספר נקודות (או כמעט אותו מספר נקודות). שחקן מקבל מספר שווה של פעמים את הזכות לעשות את המסע הראשון (כשאפשר); שחקן לא יקבל שלוש פעמים ברצף את הזכות למסע הראשון ולא יפסיד אותה שלוש פעמים ברצף.
הכלל הבסיסי הוא שכל שחקן יתמודד בכל משחק נגד יריב שביצועיו היו שקולים לשלו; לכן כל קבוצה של שחקנים עם אותו מספר נקודות מתחלקת לפי מד כושר (או דירוג אחר) לשתי קבוצות באותו גודל, "חזקים" ו"חלשים", כשמקום ראשון של החזקים מקבל את מקום ראשון של החלשים וכו'. למשל בקבוצה של 8 אנשים עם אותה כמות נקודות (למשל:כולם קיבלו ניצחון אחד או פעמיים תיקו) יקבל הראשון (זה עם המד כושר הכי גבוה) את החמישי, השני את השישי, השלישי את השביעי, והרביעי את האחרון.
עקרונות השיטה:
שחקן לא מתחרה עם אותו יריב פעמיים
שחקן מקבל מספר שווה של פעמים את הזכות לשחק בכלים הלבנים (כשאפשר)
שחקן לא ישחק 3 פעמים רצוף בכלים מאותו צבע.
שחקן מתחרה עם יריב עם אותה כמות של נקודות (כשאפשר)
מחלקים את הקבוצה של השחקנים עם כמות זהה של נקודות לשתי קבוצות באותו גודל לפי מד כושר "חזקים" ו"חלשים" כשמקום ראשון של החזקים מקבל את מקום ראשון של החלשים וכו' (אלא אם כן זה סותר כלל קודם כלשהו). במקרה של מספר אי זוגי של משתתפים אחד מן השחקנים לא משחק ומקבל נקודות בדומה לניצחון. לא ייתכן מצב שבו אותו אדם לא משחק כמה סבבים באותה תחרות.
השיטה הדנית

זוהי וריאציה של השיטה השווייצרית המשמשת בתחרויות קבוצות בברידג'. השוני בינה ובין השיטה השווייצרית הוא שבסיבוב האחרון קבוצה יכולה לשחק נגד קבוצה שכבר שיחקה נגדה בסיבוב קודם.
סיום התחרות

השחקנים מדורגים לפי כמות הנקודות שהם צברו (מקום ראשון הוא בעל הניקוד הכי גבוה, מקום שני הוא בעל הניקוד השני הכי גבוה וכו'),
במקרה של תיקו משתמשים בשובר שוויון, בדרך כלל בשיטת בוכהולץ.
הערות שוליים

↑  André Schulz, 125 years Swiss System, en.ChessBase.com, ‏17 June 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נתי גורסקי

נתן (נתי) גורסקי (נולד ב-1943) הוא ספורטאי ספורט נכים ישראלי לשעבר.
ביוגרפיה

גורסקי נולד בפתח תקווה ובגיל שנתיים חלה בשיתוק ילדים.
עם פתיחת מרכז הספורט לנכים של איל"ן ברמת גן הצטרף לפעילות והשתתף מטעם המרכז בתחרויות צליחת הכנרת. הוא היה פעיל בנבחרת כדורסל כיסאות גלגלים ובסיף.
באליפות ישראל בסיף נכים לשנת 1966 זכה במקום השני.
במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) התחרה בסיף בתחרות רומח ובתחרות חרב, בשתיהן לא העפיל לשלבי הגמר. נבחרת הגברים בסיף זכתה באולימפיאדה זו במדליית ארד אך הרכב החברים בנבחרת לא נרשם.
בשנות השמונים היה בין הראשונים בתחום ריקוד בכיסא גלגלים.
היה שחקן טניס שולחן והשתתף עד שנת 2019 בתחרויות אליפות ישראל לנכים.
גורסקי מתנדב בלשכות הייעוץ של המוסד לביטוח לאומי. רואה חשבון במקצועו ומתגורר באבן יהודה.
הערות שוליים

1 2  יובל יועז, חולי פוליו עתרו נגד הביטוח הלאומי: מי שחלה לפני קום המדינה לא מפוצה, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2007
↑  1234 ישתתפו בצליחת הכנרת, הַבֹּקֶר, 19 באוקטובר 1962
↑  גדסי- אלוף החרב באליפות הסייף לנכים, מעריב, 25 בינואר 1966
↑  גיל חובב, רוק על גלגלים, חדשות, 29 בדצמבר 1989
↑  פרופיל שחקן
↑  עיתון מתנדבי אגף השיקום
ג'ון פרנסיס מרסר

ג'ון פרנסיס מרסר (באנגלית: John Francis Mercer‏; 17 במאי 1759 – 30 באוגוסט 1821) היה מהאבות המייסדים של ארצות הברית, פוליטיקאי, עורך דין, בעל מטעים ובעל עבדים מווירג'יניה וממרילנד. מרסר, קצין במהלך מלחמת העצמאות, שירת בתחילה בבית הנבחרים של וירג'יניה ולאחר מכן באספת מדינת מרילנד. כחבר באספה, הוא מונה לציר ממרילנד לוועידת פילדלפיה משנת 1787, שם היה ממנסחי החוקה של ארצות הברית אף על פי שעזב את הוועידה לפני החתימה. מרסר נבחר מאוחר יותר לבית הנבחרים של ארצות הברית משני מחוזות שונים במרילנד. בשנים 1801–1803 כיהן כמושל העשירי של מרילנד.
ביוגרפיה > ראשית חייו והשכלה

מרסר נולד ב-17 במאי 1759 במטע מרלבורו במחוז סטפורד שבמושבת וירג'יניה, לעורך דין, בעל מטעים ומשקיע בולט בארצות המערב ג'ון מרסר (1704–1768) ולאשתו השנייה, אן רוי (1729–1770), בתו של ד"ר מונגו רוי ממחוז אסקס, וירג'יניה. אביו ג'ון מרסר הוליד 19 ילדים משתי נשים, אם כי רבים מתו לפני שהגיעו לבגרות. אשתו הראשונה של אביו הייתה קתרין מייסון (1707-1750), בתו של חבר בית הנבחרים ג'ורג' מייסון (1660-1716). אחיו למחצה, קפטן ג'ון פנטון מרסר (1735-1756) נהרג וקורקף במערב וירג'יניה במהלך מלחמת הצרפתים והאינדיאנים. אחיו למחצה הגדולים ג'ורג' מרסר (1733–1784) וג'יימס מרסר (1736–1793) שירתו בבית הנבחרים בווירג'יניה, וג'יימס הפך גם הוא לעורך דין בולט וכיהן בכנסים המהפכניים של וירג'יניה, בבית הנבחרים של וירג'יניה ובקונגרס הקונטיננטלי (1779-1780) לפני שהפך לשופט, בסופו של דבר של מה שהפך מאוחר יותר לבית המשפט העליון של וירג'יניה. למרסר היו גם כמה אחיות ואחיות למחצה ששרדו עד לבגרות, ביניהן שרה מרסר (1738–1806) שנישאה לקולונל סמואל סלדן (1725–1791) ממחוז סטפורד, מרי מרסר (1740–1764) שנישאה לדניאל מקארטי הבן. ממחוז וסטמורלנד, אנה מרסר (1760–1787) שנישאה לבנג'מין הריסון השישי, גרייס מרסר (1751–1814) שנישאה למוסקו גארנט (1736–1803) ממחוז אסקס, ומריה מרסר (נולדה ב-1761) שנישאה לריצ'רד ברוק (1760–1816) ממחוז קינג וקווין. אחיו הצעיר רוברט מרסר (1764–1800) יתחתן עם מילדרד קרטר, בתו של בעל המטעים הבולט לנדון קרטר, ויהפוך לעורך דין ועורך של "גאון החירות". כמו כל אחיו שהגיעו לבגרות, מרסר למד בקולג' ויליאם ומרי, סיים את לימודיו ב-1775 ולמד משפטים עם תומאס ג'פרסון.