stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבא שמעון
מילות השיר

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מילים:    אבא שמעון כון בעוני  לא דעיתכ עינני  לא דעיתכ נוץ באל-ליל  עינני בילבאכרי    אבא שמעון לא דעיתכ  פי סואד אל-ליליה  אסאלכ באללה בקולי  עאד תג'י בילעאפיה    אבא שמעון כם דעיתכ  כם אראעי לילג'ואב  לא דעית באל-ליל אלאסוד  אנת אבי ואנא אלולד    אבא שמעון יא וו'ניני  וין מא אסיר עינני  עינני וארחם לחאלי  חין תסלי כאטרי    אבא שמעון כון בעוני  לא דעיתכ עינני   | תרגום    אבי שמעון היה בעזרי  אם קראתיך עזרני  אם קראתיך בחצות ליל  עזרני בשעות הבוקר    אבי שמעון אם קראתיך  בחשכת הלילות  אשאלך בשם ה' באמרי  כי תבואני בבריאות    אבי שמעון כמה קראתיך  כמה אייחל לתשובה  אם קראתיך בלילה החשוך  אתה אבי ואני בנך    אבי שמעון, הוי אהובי  לאן שאלך עזרני  עזרני ורחם על מצבי  עת תשמח לבבי    אבי שמעון היה בעזרי  אם קראתיך - עזרני   | מילות השיר המקורי    אַבַּא שִמְעוֹן יַקוּל, יַא כַ'אלְקִי, כּוּן בְּעַוְנִי מִן אַהְוַ'ל אלזַמַן.    בֵּין מוַאגּ אַלְבַּחַר כַּאַלְגַארְקִי  מֻעַתַּלֵק  בֵין כַוְ'פִי וַאלְאַמַאן.    גַּל מִנְגִּי לְעַבְּדֻן וַאתְקִי, פִיה דַּאיִם מְוַלַע פִי בַּיַאן.    דַּאעִי אַלְפַצְ'ל וְקַלְבִּי עַאשְקִי, לִאלְפִתַּא אַלְיוּסְפִי סַמֵח אַלְבַּנַאן.    הַיְכַּל אַלְנוּר סֻֿכְּנֹה סַאבְּקִי, קַבְּל אַלְפַין עַאמא לְאלְחִסַאן.    וְאִסְמֹה אַלְעַיטְמוּס אַלְאַחְמַקִי לֹה תַלַאתַת עַשַר מַוְטן עִיַאן.    זַין חֻסְנֹה עַלַי אַלְחוּר פַאיקִי  יַסְתַּקִי אלְמַא מִן אַלְצַכְר אַלְצוַאן.   |  תרגום השיר המקורי    אביו של שמעון אומר, אתה בוראי. היה בעזרי  מפגעי הזמן.    בין גלי הימים כטובע, תלוי בין אימה וביטחון.    יתעלה המציל את העבד הבוטח, הדבק בו תמיד בתורה.    מבקש את החסד ולבי נכסף, לעלם היוספי הסולח.    היכל הזוהר משכנו קדום, לפני אלפיים שנה לטובים.    וכינויו כליל היופי החשוק, ולו שלושה עשר מושבים ברורים.    יפי תארו על המלאכים גובר, שואב מים מצור החלמיש.  |
Godspeed You! Black Emperor

| --- | --- |

 מקום הקמה:  מונטריאול 
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 סוגה:  פוסט-רוק 
 חברת תקליטים:  Constellation 
 brainwashed.com/godspeed/
 חברים
 Efrim Menuck Thierry Amar David Bryant Karl Lemieux Sophie Trudeau Mauro Pezzente Mike Moya Aidan Girt 
 
Godspeed You! Black Emperor (לעיתים מקוצר ל-GY!BE) הוא הרכב פוסט-רוק קנדי שהוקם במונטריאול, קנדה ב-1994. אלבום הבכורה של ההרכב, "F♯ A♯ ∞" יצא ב-1997, ואלבומם השני, Lift Your Skinny Fists Like Antennas To Heaven, יצא בשנת 2000, זכה לשבחי הביקורת ונמנה לדעת מבקרים מסוימים על האלבומים הטובים של העשור. בשנת 2003, ההרכב הודיע על הפסקת פעילות עד להודעה חדשה, כדי שחברי ההרכב יוכלו לממש שאיפות מוזיקליות אחרות. בתקופת הביניים הזו, צצו שמועות על התפרקות ההרכב, שהתאחד לבסוף בחזרה לסיבוב הופעות שהחל בשלהי 2010. בהרכב מחדש הם הוציאו מספר אלבומי אולפן.
ההרכב צבר מעמד של קאלט ונותר בעל השפעה רבה בז'אנר הפוסט-רוק. המוזיקה שלהם אינסטרומנטלית בבסיסה ומאופיינת בניגוד בין צלילי אמביינט לקרשנדו כאוטי, שימוש בהקלטות שטח, קטעי ספוקן וורד ותמות דיסטופיות, אנרכיסטיות ואנטי-מלחמתיות. בספטמבר 2013, אלבומם הרביעי (והראשון מאז חזרתם), "'Allelujah! Don't Bend! Ascend!", זכה בפרס פולריס למוזיקה לשנת 2013.
אחד משירי ההרכב הידועים, "East Hastings" מתוך אלבום הבכורה, הופיע בסרט 28 יום אחרי בשנת 2002, אבל אינו מופיע בפסקול הסרט כיוון שלא היה ניתן להשיג את הזכויות לשיר.
אלבומם האחרון ‏"No Title as of 13 February 2024 28,340 Dead" יצא באוקטובר 2024. שם האלבום מתייחס למספר ההרוגים הפלסטינים במלחמת חרבות ברזל מ-7 באוקטובר 2023 עד 13 בפברואר 2024, וגם הצליל באלבום משקף זאת.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

F♯ A♯ ∞ (1997)
Lift Your Skinny Fists Like Antennas to Heaven (2000)
Yanqui U.X.O. (2002)
'Allelujah! Don't Bend! Ascend! (2012)
Asunder, Sweet and Other Distress (2015)
Luciferian Towers (2017)
G_d's Pee at State's End! (2021)
No Title as of 13 February 2024 28,340 Dead (2024)
דיסקוגרפיה > דמואים

All Lights Fucked on the Hairy Amp Drooling (1994, יצא מחדש דיגיטלית ב-2022)
דיסקוגרפיה > מיני אלבומים

Slow Riot for New Zero Kanada (1999)
הערות שוליים

↑  Noted and Notable: New GY!BE and More, PopMatters, PopMatters, ‏2012-10-11 (באנגלית אמריקאית)
↑  Godspeed You! Black Emperor, Constellation (באנגלית)
↑  Nick Greer, Sputnikmusic - Top 100 Albums of the Decade (10-1) « Staff Blog (באנגלית אמריקאית)
↑  Godspeed You! Black Emperor quit over Iraq, NME, ‏2008-02-09 (באנגלית בריטית)
↑  Pitchfork: Godspeed Still on Hiatus, Not Completely Broken Up, web.archive.org, ‏2008-02-12
↑  Andre Paine, Godspeed You! Black Emperor, O2 Academy Brixton - music review, Evening Standard, ‏2013-11-22 (באנגלית)
↑  Review: Godspeed You! Black Emperor - Allelujah! Don't Bend! Ascend! [Album - #AltSounds], web.archive.org, ‏2013-03-18
↑  Rolling Stone, Rolling Stone, Watch: Danny Boyle's Greatest Hits, Rolling Stone, ‏2013-04-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Godspeed You! Black Emperor: adjusting to fame after 28 Days later, the Guardian, ‏2002-11-10 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb161753161 (data)  GND: 1029877165  ISNI: 0000 0000 9403 3591  LCCN: no2004089420  MusicBrainz: 3648db01-b29d-4ab9-835c-83f6a5068fe4  VIAF: 138331932   WorldCat (עם VIAF): 138331932
שפע מאורגן

"שפע מאורגן" (מעוצב כ-"ש פ ע - מ א ו ר ג ן") הוא אלבום האולפן החמישי של הראפר הישראלי אורטגה. את האלבום הוציאה ב-8 באוגוסט 2024 לאור חברת התקליטים קמע. לרגל קידומו יצאו ארבעה סינגלים מתוכו: "חג שמח" בהשתתפות ג'ני פנקין, "הוויב הזה", "חלום ורוד" ו"קצת יותר מדי". שם האלבום הוא משחק מילים על המושג פשע מאורגן.
רקע

באלבום משתתפים אמנים רבים מסצנת הראפ הישראלית, דוגמת אלמאליכ, אברהם לגסה, יואש, סילברדון, ג'ני פנקין, קרן קריספיל, שירה גבריאלוב וברק זבולון. זוהי יצירתו הראשונה מאז הוצאת אלבומו הקודם, "זהב שחור". האלבום מונה 12 רצועות, ואורכו עומד על 37 דקות ו-23 שניות.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | קצת יותר מידי (בהשתתפות אלמאליכ)   | 2:53 |
| 2. | לעוף (בהשתתפות אברהם לגסה)   | 2:57 |
| 3. | צעירים לנצח  | 2:20 |
| 4. | בת ים (בהשתתפות יואש)   | 2:51 |
| 5. | רוצים עוד (בהשתתפות סילברדון וג'ני פנקין)   | 4:31 |
| 6. | כל מה שנוצץ  | 4:02 |
| 7. | הכל מטומטם  | 3:10 |
| 8. | מנועים (בהשתתפות קרן קריספיל)   | 3:23 |
| 9. | מתוקתק (בהשתתפות יואש)   | 2:41 |
| 10. | הוויב הזה (בהשתתפות שירה גבריאלוב)   | 3:00 |
| 11. | חלום ורוד (בהשתתפות ברק זבולון)   | 3:33 |
| 12. | חג שמח (בהשתתפות ג'ני פנקין)   | 1:56 |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:23 |
הערות שוליים

↑   אורטגה - שפע מאורגן // האלבום המלא, סרטון בערוץ "אורטגה", באתר יוטיוב, 19 באוגוסט 2024
| אורטגה |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: סנדוויץ' פועלים • החיים על פי אורטגה • פרק ב' • זהב שחור • שפע מאורגן
מיקסטייפים: 04:47 • קראקספקטיבה • 04:48
מיני-אלבומים: פרק ג' – בונוסים • ג'וני בידוד
ערכים קשורים: פי.אר. טרופרז • פלד ואורטגה
כריסטיאן ארנסט השני, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד

כריסטיאן ארנסט השני, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד (בגרמנית: Christian Ernest II Herzog von Sachsen-Coburg-Saalfeld‏; 18 באוגוסט 1683 – 4 בספטמבר 1745) היה דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד בין השנים 1729–1745.
ביוגרפיה

כריסטיאן ארנסט נולד ב-18 באוגוסט 1683 בזאלפלד שהשתייכה לדוכסות סקסוניה-זאלפלד, ליוהאן ארנסט הרביעי, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד, ולסופיה הדוויג מסקסוניה-מרזבורג, בתם של כריסטיאן הראשון, דוכס סקסוניה-מרזבורג וכריסטינה משלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג. ב-18 באוגוסט 1724 התחתן כריסטיאן ארנסט בנישואים מורגנטיים עם כריסטיאנה פרדריקה פון קוס, ובשל כך הורה אביו שלאחר מותו ישלטו הוא ואחיו פרנץ יוזיאס, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד במשותף, אולם לא היו לו ילדים ממנה.
בשנת 1729 מת אביו יוהאן ארנסט הרביעי, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד, וכריסטיאן ארנסט ואחיו פרנץ יוזיאס, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד עלו לשלטון במקומו, אולם כריסטיאן ארנסט היה השליט העיקרי. בשנת 1733 החל פרנץ יוזיאס להיות השליט העיקרי בדוכסות, ובשנת 1735 החל לשלוט לבדו בקובורג. באותה שנה התקבל הסכם בעניין חלוקת הדוכסויות השונות, ולפיו קיבל כריסטיאן ארנסט את רוב שטחן של דוכסויות סקסוניה-קובורג, סקסוניה-אייזנברג וסקסוניה-רמהילד.
ב-4 בספטמבר 1745 מת כריסטיאן ארנסט, ואחיו פרנץ יוזיאס, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד עלה לשלטון במקומו.
תמסח (דוברה)

תמסח על תעלת סואץ
תמסח במוזיאון יד לשריון
תמסח (באנגלית: Gillois amphibious tank-carrier, בצרפתית: Le Bac amphibie ou Gillois) הוא כלי רכב אמפיבי לצליחה שפותח עבור נאט"ו ופעל בשנים 1963–1997. תוכנן על ידי הגנרל הצרפתי ז'אן ז'ילואה (Jean Gillois) ויוצר על ידי החברה הגרמנית EWK. בשנת 1971 הכלי נרכש על ידי צה"ל, וכונה "תמסח", שופץ והוכנס לכשירות מבצעית. במלחמת יום הכיפורים נודע לתמסחים תפקיד חשוב בצליחת תעלת סואץ, והם היו הראשונים שהצליחו להעביר טנקים לצד המערבי של התעלה.
הז'ילואה

הז'ילואה תוכנן על ידי הגנרל הצרפתי ז'אן ז'ילואה (Jean Gillois)‏ ונקרא על שמו. הכלי יוצר על ידי החברה הגרמנית EWK והיה בשימוש צבאות נאט"ו. משקלו הוא 26.9 טון, והוא בעל מנוע דיזל ולו 220 כוחות סוס. לז'ילואה גלגלים לתנועה ביבשה ומדחף לתנועה במים. הכלי מסוגל לנסוע במהירות של 50 קמ"ש ביבשה ובמהירות של עד 15 קמ"ש במים. 4 אנשי צוות מפעילים את הכלי.
התמסח בצה"ל

מיד לאחר מלחמת ששת הימים היה ברור לישראל כי היא זקוקה לאמצעי לצליחת תעלת סואץ, למקרה שבו תתפתח מלחמה בדרום, אך עקב אמברגו על אמצעי צליחה היא לא יכלה לרכוש אמצעי צליחה תקניים. בתחילת 1971 לאחר שנתברר שאין לנאט"ו צורך בכלים האמפיביים, והם החלידו והפכו לגרוטאות ביערות ולמטרות ירי, רכשה ישראל מגרמניה 62 תמסחים במצב פיזי ומכני ירוד, במחיר של 340 אלף דולר ליחידה. התמסחים הועברו לישראל במבצע סודי ועברו שיפוץ מקיף בחברת "מרכבים" ליצור אוטובוסים. 19 התמסחים ששופצו והושמשו לא הספיקו לגישור התעלה, ואפשר היה לעשות בהם שימוש רק כדוברות בודדות, או כמעבורות.
מערכת הצליחה מורכבת משלושה או יותר כלי רכב המתחברים תוך ציפה במים לדוברה אחת. חיבורם של שלושה "תמסחים" זה אל זה ופריסת המיסעות שעל סיפונם, איפשרה ליצור מעבורת במעמס של 60 טון. 
דוברה המורכבת מ–6 כלי "תמסח" מסוגלת לשאת 2 טנקים כבדים במעמס של כ–120 טון.
בשנת 1968 החל חיל ההנדסה הישראלי להכשיר צוותים שיתפעלו את אמצעי הצליחה ולפתח עבורן תורת לחימה. הוקם גדוד צליחה אמפיבי 634 שהיה גדוד מוקטן המותאם למספר הכלים ששוקמו במרכבים ונקלטו בצה"ל. כבר מתחילת 1968 החל חיל ההנדסה להתאמן בכנרת ומאוחר יותר, בחורף 1972, ערך תרגיל בסכר הרואיפה (ליד אבו עגילה במזרח סיני), שם נוצל מקווה המים שנוצר בעקבות הגשמים לדימוי תעלת סואץ, ותורגל מערך הצליחה ובכללו התמסחים בשילוב כוחות שריון, ושולבו בתוכניות הלחימה של חילות ההנדסה והשריון. בתחילת 1973 הורה המטכ"ל, בהמלצת סגן הרמטכ"ל, ישראל טל, על הפסקת שיפוץ והשמשת התמסחים והתקציב שנחסך הועבר לפיתוח גשר הגלילים. בכך הפכו התמסחים לחלופה הנחותה מבחינת אמצעי הצליחה של צה"ל.
במלחמת יום הכיפורים

שלושה ימים אחרי פרוץ מלחמת יום הכיפורים הועברו התמסחים מחוף אמנון בצפון הכנרת לבסיס טסה בצפון סיני, מרחק 34 קילומטרים מהתעלה. לאחר שהחלופות המועדפות על חיל ההנדסה במבצע אבירי לב לצליחת התעלה - גשר הגלילים וגשר הדוברות נשברו ונתקעו בנתיבים הפקוקים ולא הגיעו לאזור הצליחה במועד, הופעלו ב-15 באוקטובר התמסחים ונעו מצפון לציר "עכביש" אל עבר נקודת הצליחה. 18 הכלים לוו על ידי פלוגת שריון מחטיבה 421. ב-04:00 בבוקר 16 באוקטובר הגיעו הכלים לשפת תעלת סואץ. עד 06:30 הם התחברו לשתי דוברות שהיו יכולות להוביל שני טנקים כל אחת ולדוברה שלישית שהייתה מסוגלת להעביר טנק אחד. התמסחים העבירו את גדוד השריון הראשון (גדוד 264 מחטיבה 421) שמנה 21 טנקים, לגדה המערבית של תעלת סואץ והיווה ראש גשר להמשך פעולות הצליחה. כוח שריון זה אף השמיד שני בסיסי טילי נ"מ ואיפשר פעולה של חיל האוויר באותה גזרה. במהלך הצליחה הגדולה נעשה בהם שימוש רב, לצד שימוש בגשר הדוברות. במהלך הצליחה נפגעו מרבית הדוברות מירי ארטילרי ומתקיפות מטוסים מצרים.
יעקב (ג'קי) אבן, סגן מפקד אוגדה 143 במלחמת יום הכיפורים, כתב אודות ה"תמסחים":
ב-22 לחודש פונה גדוד ה'תמסח' מה'חצר' ואיתו פונתה ל'לקקן' דוברת ה'תמסח' היחידה שנותרה לפליטה. כך נסתלק לו מראש הגשר השריד האחרון של גיבוריו האמיתיים של קרב הצליחה – ה'תמסחים'. אילו היו כלים 'יד שנייה' אלה עשויים זהב טהור ומשובצים יהלומים, עדיין לא היה ערכם מגיע לאלפית הפרומיל מערך תרומתם להצלחת קרב הצליחה ולהכרעת המצרים.
ראו גם

מבצע אבירי לב
לקריאה נוספת

רונן ברגמן, גיל מלצר, זמן אמת, הוצאת ידיעות אחרונות, 2004, עמ' 236-240.
עמיקם דורון, שירות בנתיב הצליחה, הוצאת אופיר, 2011.
ארנון גולן, אבירי לב: הקמת מערך הצליחה ופעילותו במלחמת יום הכיפורים, משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 2023.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  עמירה שחר, חיל החימוש כמכפיל הכוח, תולדות חיל החימוש בשנים 1985-1967, עמ' 159-145
1 2 3  "הגרוטאות מאירופה", באתר צה"ל
↑  רס"ן (מיל') יוסי רגב, 1באוקטובר 2003: צליחת תעלת סואץ במלחמת יום-הכיפורים, 1973-עדכון יולי 2019, באתר יד לשריון, יולי 2019
↑  אברהם אדן, "על שתי גדות הסואץ", הוצאת עידנים, 1979, עמ' 198-197
↑  יעקב אבן ושמחה מעוז, בנקודת הכובד - המצביאות בחזית התעלה במלחמת יום הכיפורים, הוצאת משרד הביטחון, 2012. הציטוט מופיע במאמר מאת אל"ם (מיל') עמיקם דורון, הגיבורים האמיתיים של קרב הצליחה, באתר "צוות", 2013
תמסחים בתנועה בדרך לתעלת סואץ
טנקים חוצים את תעלת סואץ על גבי תמסחים
דוברות התמסח במים
קהילת יהודי ואטרה דורניי

דורנה ואטרה, 1917
קהילת יהודי ואטרה דורניי (Vatra Dornei ואטרה דורניי שנקראה גם דורנה ואטרה בעת השלטון האוסטרי או בפשטות דורנה) שבבוקובינה רומניה התקיימה החל מסוף המאה ה-19 ועד הקמת מדינת ישראל. הקהילה התקיימה כקהילה יהודית עצמאית החל משנת 1891. עד שנה זו שויכה אדמיניסטרטיבית לקהילת יהודי קמפולונג. הקהילה התאפיינה בחיבור למסורת היהודית ועיסוק בתעשיות העץ והתיירות שרווחו באזור. הקהילה התקיימה בעיר תיירות וקיט יפהפייה שהייתה מקום מרפא ידוע, בגובה 800 מטר מעל פני הים, משתרעת על פני עמק צר יחסית, בין שני נהרות הביסטריצה והדורנה ושני הרים. ההרים מכוסים יערות עצי מחט, מעיינות מים מינרליים, אוויר צח, מרבצי כבול, שיצרו סביבה מושכת לתושבים. גירוש יהודי הקהילה לטרנסניסטריה סימן את תחילת הסוף של הקיום הקהילתי, ובשנים שלאחר השחרור מרבית יהודי הקהילה הנותרים עלו לארץ ישראל.
מקורות הקהילה

התיישבות היהודים הראשונים באזור ואטרה דורניי התקיימה במקביל להתפתחות תעשיית העץ באזור, שכן יהודי העיירה הקימו תעשייה זו. הקהילה קיבלה עצמאות באופן רשמי בשנת 1891. האזכור הראשון למגורי קבע של יהודים באזור קמפולונג מתוארך לשנת 1684. רבים מיהודי מחוז קמפולונג הגיעו, כמו בשאר חלקי בוקובינה, מגליציה, אבל עקב הריחוק מחבל המוצא נשמרו כאן פחות דפוסי הלבוש ואורחות החיים החסידיים. חלק מיהודי המחוז הגיעו ממחוז מרמורש השכן
גודל הקהילה

הקהילה היהודית בדורנה לפי שנים:
| שנה | מספר יהודים בקהילה |
| --- | --- |
1880: 494 מתוך 3980 תושבים 12.4 אחוז
1910: 1,201 מתוך 5431 תושבים 22.1 אחוז
1930: 1,747 מתוך 9826 תושבים 17.8 אחוז
1941: 2,029 מתוך 8,217 תושבים 24.7 אחוז (*)
(*) מספר התושבים ב-1941 (לפי אומדן נוסף כ-2,200 ערב הגירוש) כולל כ-450 תושבים שגורשו לדורנה מהכפרים שנה קודם לכן, באוקטובר 1940.
הקהילה בתקופת השתייכותה למחוז קמפולונג (עד שנת 1891)

הנתונים הבאים מתייחסים לכלל מחוז קמפולונג, שכן בשנים אלו הוגדרה קהילת ואטרה דורניי כחלק מקהילת יהודי קמפולונג.
הארגון היהודי העצמאי של יהודי דרום בוקובינה החל במאה ה-19. קהילת קמפולונג ניתקה את עצמה בשנת 1859 מחסותה של קהילת סוצ'אבה ויצאה לעצמאות קהילתית ארגונית. בשנת 1891 ניתקה עצמה הקהילה היהודית בוואטרה דורניי מחסותה של קהילת יהודי קמפולונג והפכה לקהילה עצמאית.
הקהילה בתקופת השתייכותה למחוז קמפולונג (עד שנת 1891) > שלטון

עד שנת 1774 שלטה באזור נסיכות מולדובה. לאחר מכן התחיל עידן שלטון ההבסבורגי-אוסטרי, שארך כ-144 שנים עד להשתלטות רומניה על האזור ב-1918. בתקופה מ-1774 ועד 1848 היה מצבם של היהודים בבוקובינה לא היה טוב, כולל מבחינה כלכלית. החל ממהפכות "אביב העמים" של 1848 ועם הענקת החוקה הקיסרית החדשה החל עידן האמנציפציה ו"תור הזהב" של יהודי בוקובינה, במקביל לתחילת שלטונו של הקיסר פרנץ יוזף הראשון.
הקהילה בתקופת השתייכותה למחוז קמפולונג (עד שנת 1891) > לאום

בתחילת השלטון האוסטרי התמודדו היהודים במחוז עם קשיים רבים, בעיקר כלכליים. עד שנת 1890 התחזק מעמדם והם קיבלו אמנציפציה חלקית. רובם המכריע של היהודים רכשו את השכלתם בבתי ספר ממלכתיים גרמניים חילונים ופעלו כשגרירי התרבות הגרמנית באזור. יהודים השתלבו בחיים הפוליטיים של חבל בוקובינה והקיסרות, לא רק כנציגי היהדות אלא גם כנציגי המפלגה הליברלית דמוקרטית (Freie Deutsche Vereinigung). רוב רובם של העיתונים בשפה הגרמנית שפורסמו בבוקובינה היו בבעלות יהודית ונערכו על ידי יהודים.
התחזקות לאומית באימפריה האוסטרו-הונגרית בסוף המאה ה-19 הובילה לאנטישמיות ולפיתוח זהות ציונית בקרב יהודי קמפולונג.
הקהילה בתקופת השתייכותה למחוז קמפולונג (עד שנת 1891) > כלכלה

הקהילה היהודית בקמפולונג עסקה במספר ענפי כלכלה עיקריים - תעשיית העץ וסחר בעץ (רובה הגדול היה בהחזקה יהודית), תיירות, בנקאות, מקצועות חופשיים, מסחר ומלאכה. עיסוקם של יהודי המחוז כלל בעיקר תעשיית עץ וסחר בעץ שהיה באופן כמעט בלעדי בידי יהודים. הקהילה היהודית באזור נהנתה מרווחה כלכלית שמקורה בעסקים הרבים שהיו בבעלות יהודית, בנוכחותם הרחבה בעולם המקצועות החופשיים וביחסם עם השלטון האוסטרו-הונגרי.
הקהילה היהודית ואטרה דורניי מהקמתה עד מלחמת העולם הראשונה

השתייכותה של ואטרה דורניי למחוז קמפולונג הייתה אדמיניסטרטיבית, על כן לא נעשו שינויים דרסטיים במיקום העיירה ומאפייניה לאחר היפרדותה ממחוז קמפולונג. בית הכנסת הגדול (TEMPEL) של דורנה נבנה בתקופה זו (תחילת המאה העשרים).
תיעוד משנת 1880 (תקופת השתייכותה של דורנה למחוז קמפולונג) חשף כי בעיירה חיו כ-494 יהודים. מפקד האוכלוסין בשנת 1910 תיעד 1,201 יהודים. התרבות האוכלוסייה היהודית בעיירה מוסברת, בין היתר, כתוצאה מהרווחה הכלכלית חברתית שאפיינה את מרבית בני הקהילה היהודית בדורנה.
הקהילה היהודית ואטרה דורניי מהקמתה עד מלחמת העולם הראשונה > מנהיגי הקהילה בעת הקמתה

נשיא הקהילה הראשון היה אנצ'ל יעקב. הוא כיהן בתפקיד זה עד שנת 1914.
רבה הראשון של הקהילה היה הרב פרנקל.
הקהילה היהודית ואטרה דורניי מהקמתה עד מלחמת העולם הראשונה > השתלבות בעיירה

יהודי העיירה השתלבו בפעילות הציבורית והעסקית של כלל העיירה ומלאו תפקידים קריטיים בשירות הציבורי. בין היתר ניתן היה לראות השתלבות של יהודים במועצת העיר, בראש מערכת המשפט, במנהל האזרחי הציבורי, ניהול תחנת הרכבת וחינוך. משרות בתחום הרפואי, עריכת דין ובנקאות גם הן אוישו ברוב יהודי נכבד.
מלחמת העולם הראשונה > התגייסות יהודי העיירה ללחימה

יהדות בוקובינה קשרה קשר הדוק עם הקיסרות האוסטרו-הונגרית. היהודים מלאו תפקידים חשובים בתחומי הכלכלה, החברה והתרבות והפכו לשגרירי התרבות הגרמנית בבוקובינה. אחת השפות המדוברות ביותר בעיירה ואטרה דורניי היית השפה הגרמנית, דבר המדגיש את נאמנותם וזיקתם לקיסרות. בפרוץ מלחמת העולם הראשונה התנדבו יהודים רבים להילחם למען הקיסרות, בהם גם מהעיירה ואטרה דורניי. במהלך המלחמה נהרגו כ-18 יהודים מואטרה דורניי, חלקם בעלי דרגות קצונה. שני יהודים נוספים מהעיירה נפצעו ונותרו נכים. זיגמונד ויוסף בינר, שני אחים למשפחת בינר היהודית מהעיירה, נפלו בשבי וחזרו לביתם רק בשנת 1919.
במרכז העיירה הוקמה אנדרטה לזכר הנופלים. על אחד מלוחות האנדרטה הונצחו שמונה עשר חללי העיירה היהודים, תחת הכותרת "גיבורי אומות אחרות". שמונה עשר היהודים היוו כאחוז וחצי מתוך כלל יהודי העיירה. זהו אחוז גבוה ביותר, גם בקנה מידה גלובלי.
מלחמת העולם הראשונה > תגובת יהדות העיירה למלחמה

בעת התקדמות הצבא הרוסי לאורך בוקובינה החלו לחשוש יהודי העיירה שמא החזית תגיע אליהם. חלק מהתושבים המבוססים כלכלית ברחו מהעיירה עקב חשש זה. לאחר בלימת הרוסים חזרו לעיירה.
הקהילה בין שתי מלחמות עולם

בתום מלחמת העולם הראשונה חזרה רומניה לשלוט בחבל בוקובינה, ובין היתר גם על קהילת ואטרה דורניי. עקב לחץ בינלאומי ניתנו זכויות אזרחיות לכלל המיעוטים ברומניה, אך מעמדה של הקהילה היהודית התערער והניכור של ממשלת רומניה הורגש בקרב היהודים.
הקהילה בין שתי מלחמות עולם > גודל הקהילה

בשנים בין שתי מלחמות העולם גדלה הקהילה בכ-31%. בשאר הקהילות בדרום בוקובינה נרשמה האטה בילודה עקב יחס הממשלה הרומנית כלפי היהודים. פער זה בין ואטרה דורניי לשאר הקהילות מקורו במעמדם הכלכלי הגבוה של יהודי ואטרה דורניי. ממפקד אוכלוסין שנערך בשנת 1930 עלה כי הקהילה היהודית בדורנה כללה כ-1,747 יהודים כשמתוכם 1,414 הצהירו ששפת האם שלהם היא יידיש. חלק מאחוז גבוה זה ניתן לרשום לזכות השתקעותם בדורנה של יהודים רבים ממרמורש, אבל מכיוון שמציאות החיים הייתה של שימוש רב בשפה הגרמנית ניתן לזקוף חלק מאחוז גבוה זה לפנייתה של הנהגת הקהילה להצהיר על יידיש כשפת האם.
הקהילה בין שתי מלחמות עולם > מצב היהודים

התחלפות השלטון הובילה להידרדרות במצב היהודים. השלטון הרומני חוקק חוקים אנטי יהודיים - חוק המגביל את מספר היהודים באוניברסיטאות וחוק המחייב יהודים לדבר אך ורק רומנית מחוץ לביתם. יהודים נשארו מחוץ לשירות הציבורי וקיבלו יחס שונה בחייהם המקצועיים. אווירה זו הורגשה גם ברחבי דורנה, מיכאל רוזנברג מתאר בספרו "יוליוס" את הרעת היחסים בין יהודים ללא יהודים בדורנה:
הפחד החל לחלחל. האווירה ברחובות לא הייתה טובה. הלא יהודים התחילו להרים את הראש, ובכל מקום היה צריך להכין שלמונים לבעלי עמדות מפתח, כאמצעי הגנה... החלו הפגנות נגד יהודים. זו הייתה פעם ראשונה שראיתי משהו מן הסוג הזה... היהודים נשארו בבתיהם, נועלים עצמם מאחורי סורג ובריח.
עבודה וכלכלה

פרנסתה של הקהילה היהודית בואטרה דורניי התבססה בעיקר על תעשיות העץ והתיירות שרווחו באזור. נוסף לכך עסקו יהודי העיירה בתחומי הבנקאות, המלאכה, והמקצועות החופשיים, בכולם רוב יהודי מובהק. יהודי העיירה חיו ברווחה כלכלית - מתוך חמש מאות משפחות יהודיות שחיו בעיירה בשנות ה-30 כמאתיים וחמישים היו בעלי עסקים כגון בתי קפה, מנסרות עץ, ומנהלי חשבונות.
עבודה וכלכלה > תחום התיירות בעיירה

ואטרה דורניי שימשה כעיירת נופש ומרפא. באזורה נבעו מי מעיינות עשירי מינרלים, קמו מתקני מרחצאות ופארק נופש שמשכו תיירים רבים. בחודשי הקיץ הוכפלה אוכלוסיית העיירה הודות לתיירי המרפא. כמעט בכל בית יהודי היה ניתן למצוא חדר להשכרה לנופשים. רוב רבני ואדמו"רי האזור נהגו לנפוש בעיירה בחודשי הקיץ.
התיירות בחודשי הקיץ הביאה עמה צמיחה כלכלית: הקמת מקומות לינה ומסעדות אשר סיפקו את צורכי התיירים. מרבית עסקי המזון והלינה היו בבעלות יהודית.
חיי הדת בואטרה דורניי

יהדות העיירה הייתה מגוונת בצביונה הדתי. רובה המכריע היה מסורתי ודתי, אך היו בנמצא גם ליברלים ואף יהודים מתבוללים. היא לא הייתה חסידית באופייה, אך חיו בה מעט חסידי ויז'ניץ אדוקים. במשאל שנעשה בשנת 1930 תועד כי 80.9% מיהודי ואטרה דורניי רואים ביידיש שפה האם שלהם, זאת למרות שהשפה הרווחת בעיירה הייתה גרמנית. נתון זה מוכיח את המסורתיות והזיקה לזהות היהודית של תושבי העיירה. מעדויות של ניצולי העיירה עולה כי בין שבעים לשמונים אחוז מהקהילה היהודית שמרו על חיי מסורת כלשהם. בימי חג נסגרו החנויות והורגשה אווירת החג. בין תושבי הקהילה הייתה התחשבות הדדית בנושאי שמירת הדת במרחב הציבורי..
מרתה רבסקי (הורן), תושבת העיירה, תיארה בעדותה את חשיבות מנהגי יום שישי למשפחה ולקהילה היהודית בעיירה. היא סיפרה כיצד אמה, גוסטה הורן, הקפידה להדליק נרות בכל ערב שבת. באחד מימי שישי אמה התעכבה בחנות המשפחתית ולא הספיקה לארגן בזמן את שולחן השבת ולהדליק נרות. ברגע שהתפנתה רצה לביתה מלאה בנקיפות מצפון. כשנכנסה גילתה את שולחן השבת ערוך ונרות דולקים. התברר לה שלינצי, העוזרת הנוצרייה של המשפחה, לא רצתה שהשכנים ייראו מבחוץ את בית המשפחה ללא נרות שבת ולכן עשתה את ההכנות בעצמה.
בעדותו תיאר יעקב רנד את חיי הדת בעיירה כפי שהם באים לידי ביטוי בוועד הקהילה, כלי קודש, בתי הכנסת, מוסדות החינוך.
חיי הדת בואטרה דורניי > ועד הקהילה

ועד הקהילה כלל בין תשעה לשבעה חברים שנבחרו באופן דמוקרטי ותפקידם ניהול וארגון ענייני הקהילה. הוועד עסק בתקציבים, משכורות, ייצוג הקהילה למול הרשויות, ותיעוד (תעודות נישואין ופטירה). בנוסף החליט הוועד על איוש תפקידי הדת בעיירה: הרב, השוחטים, וחזן בית הכנסת הגדול. משרדי הוועד הוקמו בתוך בית הכנסת הגדול. הדיונים נוהלו בגרמנית. הכנסות הקהילה שנוהלו על ידי הוועד מקורן מבית השחיטה והמטבחיים השייכים לקהילה, מתשלום עבור מקום שמור בבית הכנסת הגדול, מעלייה לתורה ונדרים, מניהול בית העלמין ומבית המרחץ הקהילתי.
חיי הדת בואטרה דורניי > כלי קודש

תפקידי הדת בקהילה כללו רב, שני שוחטים (ר' לייביש רנד ור' שמחה לייבוביץ'), ומשגיח (ר' שואל הרשיטק). לא היו דרושים תפקידים נוספים, שכן הקהילה הייתה קטנה. כמו כן, פעלו אנשים בבית הכנסת בהתנדבות.
אנשי הדת תפקדו כמנהיגים רוחניים ובתקופות הקשות היוו עמודי תווך לקהילה. יעקב רנד סיפר בעדותו ל"ספר הזיכרון של יהודי ואטרה-דורניי והסביבה בוקובינה רומניה" על עבודתו של אביו, ר' לייביש רנד השוחט, למען הקהילה בדורנה ובטרנסניסטריה. רנד מתאר כיצד היה אביו מבצע שחיטה כשרה תוך סיכון חיים לאחר שסוג שחיטה זה הוצא מחוץ לחוק הרומני. ר' לייביש רנד פעל גם כמוהל ולאורך שנות חייו מל מעל אלף ילדים, גם בזמן הגירוש לטרנסניסטריה. רנד מספר: ”הוא היה מכתת את רגליו לכל מקום שבו נולד תינוק והיה מתנדב לבצע את ברית המילה. לפעמים היה חוסך מפיו ומביא "כיבוד" קל לברית כדי שישתו לחיים”
תפקידי דת נוספים בקהילה כללו שמשים שדאגו לסדר ולנקיון ומתפללים כשליחי ציבור ("עוברים על פני התיבה").
אנשי הדת בעיירה היוו פונקציה חברתית שחרגה מעבר לגבולות העולם הדתי, לדוגמה הם דאגו להכנסת אורחים בעת הצורך, גמילות חסדים וחברה קדישא שפעלה בהתנדבות.
רבני הקהילה > תפקידי הרב בקהילה

תפקידי הרב כללו פסיקות בענייני היתר ואיסור, להחליט האם להכשיר או להטריף בהמה בעת התלבטות, לתת הכשר, לחתן ולהספיד, לדרוש בבית הכנסת וללמד שיעורים. לעיתים פעל כבורר.
רבני הקהילה > הרב פרנקל

מנהיגה הרוחני הראשון של קהילת ואטרה דורניי היה הרב פרנקל. אחריו נבחר פה אחד בשנת 1911 הרב אלעזר ניסן מרגושס מהעיר לבוב.