stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חנן בן ארי
ביוגרפיה > 2022–2024: יש כאן יותר מזה

ב-28 במרץ 2022 היה אמור להוציא את השיר הקצבי "אלא בי" אך בעקבות פיגוע הירי בחדרה שהתרחש יום קודם, בחר לדחות את הוצאתו ובמקום זאת הוציא את השיר "בסוף זה הלחן". כתשעה חודשים לאחר מכן, ב-12 בדצמבר 2022 הוציא את השיר "אלא בי". ביוני 2022 עלה המחזמר ”אלוף העולם“ בתיאטרון אורנה פורת, שכלל את שיריו של בן־ארי. ב-26 ביוני הוציא את הסינגל-קליפ "חנניה" (מתוך הופעה חיה) שמדבר על סבו, שעל שמו הוא קרוי. ב-14 ביולי הופיע בטקס פתיחת המכביה ה-22 באצטדיון טדי בהשתתפות נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג, ראש ממשלת ישראל יאיר לפיד ונשיא ארצות הברית ג'ו ביידן וביצע מחרוזת של שלושה משיריו. ב-9 בספטמבר 2022 הוציא אלבום הופעה הנקרא Live 2022. במהלך מונדיאל 2022 התארח מספר פעמים בפודקאסט "הפודיום". ב-22 בדצמבר 2022 הוציא את הסינגל-קליפ "אלא בי".
בפברואר 2023 החל לשמש כפרזנטור של חברת אל על. ב-9 במאי 2023 הוציא את השיר "עטלף עיוור", וב-12 ביוני 2023 הוציא את האלבום "יש כאן יותר מזה".
ב-16 באוקטובר, כשבוע אחרי פתיחת מלחמת חרבות ברזל, הוציא את השיר "מולדת" על המלחמה. שבוע לאחר הוצאת השיר, בן ארי הוסיף וקרא בהופעה לפני חיילים תחת הלחן של מחשבות טובות: ”ננקום נקמת בארי, בוא נפרק אותם, עם ישראל חי, חוזרים לגוש קטיף, משחקים כדורעף חופים, מקימים את חוף "נובה" על החוף של עזה”. דבריו צוטטו על ידי נציגת דרום אפריקה בתלונה נגד ישראל בגין רצח עם בבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ).
ב-12 בדצמבר נכנס לתוך עזה והופיע בפני חיילים, הוא היה לזמר הישראלי הראשון שעשה זאת בזמן המלחמה.
בנובמבר 2024 הוציא לאור את אלבום ההופעה השני שלו, "מופע הינדיקים" המכיל גרסאות הופעה של כל עשרת שירי "יש כאן יותר מזה" ו-3 שירים מאלבומים קודמים. דצמבר של אותה שנה הופיע בהופעת אורח בסדרת הטלוויזיה קופה ראשית.
ב-20 בינואר 2025 הוציא את השיר "היום קמתי שמח".
חיים אישיים

דודו מצד אביו הוא חבר הכנסת לשעבר מיכאל בן ארי, ממקימי ומייסדי מפלגת עוצמה יהודית.
אביו היה ראש המועצה הדתית בקרני שומרון ואחיו של חנן, נריה, יצא בשאלה כשחנן היה צעיר. השניים כתבו יחד את השיר "אחים" העוסק בנושא, שאיתו הופיע חנן במסגרת המופע "מתבגרים". השיר נכלל גם באלבומו הראשון של בן ארי, שבו הוא מבצע אותו בדואט עם עברי לידר, והוא אחד משני שירים מהמופע שנכנסו לאלבום, לצד "הינדיק". לימים כתבו יחד את השיר "חולם כמו יוסף", שיצא ב-2021. בהמשך כתבו יחד כמה מן השירים הכלולים באלבומו השלישי, "יש כאן יותר מזה".
בן ארי נישא להדסה ולהם שבעה ילדים, מתגורר בפרדס חנה. באוגוסט 2024 הודיעו בני הזוג על החלטתם להיפרד, ובדצמבר באותה שנה הם התגרשו.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2016: איזון
2018: לא לבד
2023: יש כאן יותר מזה
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

2022: Live 2022
2024: מופע הינדיקים
ראו גם

שירים שהוקלטו על ידי חנן בן ארי
אמונה טפלה

מעלית בבית מלון בלונדון, שבה אין קומה 13
אמונה טפלה (או: אמונה תפלה; על מקור הביטוי ראו להלן) היא אמונה שאין לה יסוד, שאינה מסתמכת על עובדות מוכחות, אמונה בלתי רציונלית. מושג זה משמש גם כשם גנאי לאמונותיו של הזולת.
ישנן אמונות טפלות מקובלות המכונות גם "אמונות עממיות". חלקן, כגון הפחד מיום שישי ה-13 או מחתול שחור או שבירת מראה ניתנות למעקב ולהסבר היסטורי. ישנן גם אמונות טפלות שאדם, או יצור חושב אחר, מגבש בעצמו בשל הסקה לא נכונה ממאורעות חייו.
יהיו שיטענו כי הקביעה מהי אמונה טפלה היא קביעה סובייקטיבית. כך, למשל, ישנם אתאיסטים הטוענים כי אמונה בכל דת היא אמונה טפלה, בעוד דתי יטען כי האמונה בדת בה הוא מאמין, אינה אמונה טפלה. אחרים יאמרו שאמונה הנשענת על מערכת עקרונות מנחים מגובשת אינה אמונה טפלה, גם אם היא התבררה לאחר מכן כשגויה. על פי טענה זו, אמונה באסטרולוגיה, למשל, היא אמונה טפלה במאה ה-21, אך בזמנים בהם האסטרולוגיה הייתה מקובלת על מרבית המלומדים ומנומקת לפי מיטב יכולתם, היא לא הייתה אמונה טפלה.
שלט הומוריסטי בכניסה לתערוכה "לכל הרוחות והשדים", מוזיאון ארצות המקרא ירושלים, ינואר 2011
מקור השם

בעברית מודרנית מקובלים שני הצרופים: אמונה טפלה ואמונה תפלה. הגם כי הצירוף "אמונה תפלה" נראה מתאים יותר למשמעותו ("תפל" משמעו חסר טעם, דלוח, "טפל" משמעו נספח, משני), נראה כי הצירוף "אמונה טפלה" מתאים יותר למקורו ההיסטורי. מקור הצירוף הוא בתקופת ההשכלה, כנראה חידוש של רבי נחמן קרוכמל (רנ"ק) על פי המילה הגרמנית Aberglaube, שפירושה אמונה נוספת, או נספחת. בגלל הדמיון בין המילים "טפל" ו"תפל" התקבלו בעברית שתי הצורות של הביטוי (ראו אטימולוגיה עממית).
השורש ט.פ.ל מופיע במקרא, בספר איוב (ספר איוב, פרק י"ג, פסוק ד'): ”אַתֶּם טֹפְלֵי-שָׁקֶר; רֹפְאֵי אֱלִל כֻּלְּכֶם”.
דוגמאות לאמונות טפלות

דוגמאות לאמונות טפלות שרבים מאמינים בהן:
הקשה בעץ מבריחה רוחות רעות - נובעת מכך שבעבר היו סבורים כי אלה מתקיימות בתוך עצים. על כן, כשמזכירים את שמו של אדם לטובה, מקישים על עץ כדי שרוח רעה לא תפגע בו; וכשמזכירים שם של אדם שקרה לו דבר רע, מקישים על העץ על מנת להבריח את הרוחות הרעות מקרובינו וסובבינו.
חתול שחור החוצה את הכביש לפני הולך הרגל - סימן מבשר רעות.
עין הרע
אם מבקש אדם משאלה בעת שכוכב נופל, מתגשמת משאלתו.
פנייה מילולית אל כוח עליון (אל או אחר), עשויה להביא תועלת.
אם ילד שוכב על הארץ ומישהו עובר מעליו, הרי מעתה לא תגבה קומתו עוד, אלא אם יעברו מעליו בחזרה.
ביום שישי החל ב-13 בחודש יש לצפות לפורענות (נובע מהארוחה האחרונה של ישו, בה נכחו 13 אנשים והיא נערכה ביום שישי וכן מכך שמסדר אבירי היכל שלמה נפל בתאריך זה בשנת 1307).
המספר 13 במדינות רבות מסמל מזל רע, כך למשל, ברבי-קומות מסוימים מדלגים על המספר 13 במספור הקומות.
הליכה מתחת לסולם אשר נשען על קיר לא רצויה, כי הסולם יוצר עם הקיר "משולש קדוש", והעובר מתחתיו שובר אותו.
מקומם של כוכבים בשמים ומועד הלידה חורצים את גורלו של האדם. מאמונה זו התפתחה האסטרולוגיה.
אמירת "מלח מים שום בצל, מלח מים שום בצל..." מרחיקה דבורים וצרעות.
אם מישהו יושב בפינת השולחן, הוא לא יתחתן בשבע השנים הבאות.
מציאת תלתן בעל ארבעה עלים מביאה מזל טוב, ומציאת תלתן בעל חמישה עלים מביאה לשגשוג כלכלי ואריכות ימים.
ציפורים - כאשר ציפור אדומה נכנסת לביתו של מישהו צפויה שרפה בבית. כאשר נכנסת יונה לבית צפוי שלא יהיו ריבים בשבועות הקרובים.
כאשר מישהו פותח מטרייה מתחת לתקרה בנויה, הדבר יגרום לירידת גשם ביום חתונתו.
ענידת חוט אדום מרחיקה עין הרע.
לימאים בכל הדורות היו וישנן אמונות טפלות משלהם, אחת מהן ממליצה להחזיק חתול מנומר על הסיפון, כי בכל מקרה מביא הדבר למזל טוב. חתולים מנומרים, לפי אותה דעה, יכולים לחזות מראש סערות מתקרבות, ואם שולחים אותם אל ראש התורן, יוכלו גם להפחיד את שדי הסערות ואף לגרשם מן הספינה. אמונה טפלה נוספת, שנפוצה גם בקרב ציים מודרניים, היא שאסור לתת לאישה להתקרב לחדר המכונות של ספינה, וכן שאסור לשרוק על הספינה ובפרט בגשר הספינה, מחשש שנפטון, אל הים, יחשוב ששורקים לאשתו, יתרגז ויחולל סערה.
יחס היהדות לאמונות טפלות

בספרות חז"ל מצויות רשימות ארוכות של פעולות המכונות "דרכי האמורי" - אמונות טפלות שהיו נהוגות אצל עמי כנען הקדומים ועל פי ההלכה אסור לעשותן. עם זאת, התלמוד מאמין בעין הרע ובקמעות ולחשים.
הרמב"ם שולל בספרו כל אמונה טפלה שהיא (בניגוד לתלמוד), אולם הביא בספרו היתרים מסוימים כגון ההיתר של התלמוד לחולה לשאת בשבת קמיע שתועלתו הוכחה. אך לפי דעתו אין כוח לקמיע, אלא התועלת בו שהוא מרגיעה את החולה שסבור בסכלותו שיש לו כוח והרוגע של החולה באמת מסייע לרפואתו. לפי זה ההיתר נובע מהתועלת העקיפה שמגיעה על ידי נשיאת הקמיע, אף שהקמיע עצמו אינו מועיל (או, לפי המינוח המודרני, מדובר בתופעת הפלצבו).
מנגד, בספר חסידים ובצוואת רבי יהודה החסיד ישנן מאות אמונות טפלות, ומקורות יהודיים רבים מימי הביניים ציטטו חלק מאמונות אלה (חלקן אף הובאו להלכה בשולחן ערוך).
ראו גם

מיתולוגיה
פולקלור
מעשייה
אמונות ימאים
לקריאה נוספת

יחיעם פדן ויעל ענבר, ספר המאגיה והמסתורין: מחתולים שחורים עד כוכבים נופלים, הוצאת מפה, 2005.
הרב שלמה אבינר, נר באישון לילה, אמונות תפלות לאור התורה והמדע, הוצאת חוה, תשע"ג
הערות שוליים

↑  כך לדעת שמעון רבידוביץ', כתבי ר' נחמן קרוכמל בצירוף מבוא מפורט, ברלין תרפ"ד, עמ' 204 ועמ' 208
↑  מילון אבן שושן בערכים "טפל" ו"תפל", וראו עוד גד בן-עמי צרפתי, העברית בראי הסמנטיקה, הוצאת האקדמיה ללשון העברית, ירושלים תשס"א, עמ' 109-210
↑  לֹא תְנַסּוּ אֶת יְהוָה אֱלֹהֵיכֶם, דברים ו' ט"ז
↑  חלק א' פרק ל"ב ופרק ל"ד ובמקומות רבים מאוד בכתביו
↑  מורה נבוכים חלק ב פרק כה
↑  מורה נבוכים חלק א פרק נד ופרק נז
↑  מורה נבוכים חלק ב', פרק כ"ט לקראת סופו
↑  מתוך הרצאה של פרופ' ירמיהו יובל משנת 2000, המצוטטת כאן.
↑  Marjaana Lindeman ¤, Kia Aarnio; Superstitious, magical, and paranormal beliefs:
An integrative model; Journal of Research in Personality 41 (2007) 731–744
↑  Neil Dagnall et al; Paranormal belief and reasoning; Personality and Individual Differences 43 (2007) 1406–1415
↑  R. Thomas Dudley; The effect of superstitious belief on performance following
an unsolvable problem; Personality and Individual Differences 26 (1999) 1057
↑  Irwin, H. J. (1992). Origins and functions of paranormal belief: The role of childhood trauma and interpersonal control. Journal
of the American Sociery for Psychical Research, 86, 199-208.
↑  הלכות עבודה זרה פרק יא הלכה טז
↑  ראו ביאור הגר"א שולחן ערוך סימן קע"ט סעיף קטן י"ג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551030305171  BnF: cb119408524 (data)  GND: 4000096-5  HDS: 030175  LCCN: sh85130658  NDL: 00567568  NKC: ph124457 
חתול שחור - אמונה טפלה על סימן מבשר רעות
מי נתן לך רישיון?

| --- | --- |

 סוגה:  סדרת טלוויזיה קומית 
 יוצרים:  דניאלה דורון, טליה לביא, מיכל ויניק 
 כותבים:  דניאלה דורון, טליה לביא, רן דברת
 בימוי:  ירון שילון
 שחקנים:  שמרית לוסטיג מונא חוה לירון וייסמן נירו לוי חני נחמיאס נעמי פרומוביץ' יוליה פלוטקין שלומי ברטונוב לוטוף נוסייר אסף פריינטא דוד אינפנטינו
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  11 
 הפקה
 מפיק:  יואב גרוס, ערן שגיא
 חברת הפקה:  יואב גרוס הפקות
 עורכים:  ניר נחום, מאיה קניג, אילנה ריינה
 צלמים:  בועז יהונתן יעקב, קובי שרביט
 אורך פרק:  כ-25 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 1 (רשות השידור)
 תקופת שידור מקורית:  24 ביוני 2014 – 7 באוקטובר 2014
 
מי נתן לך רישיון? היא סדרה קומית ישראלית ששודרה בערוץ 1 בשנת 2014. יוצרות הסדרה הן דניאלה דורון (שגם כתבה את הסדרה), טליה לביא ומיכל ויניק. העורך והמפיק הראשי של הסדרה הוא יואב גרוס והבמאי הוא ירון שילון. הסדרה שודרה בתקופת המונדיאל, זאת בשל עלייה בצופי הערוץ הראשון בתקופה זו.
הסדרה עוקבת אחרי שלוש חברות שעוברות טלטלות בחייהן האישיים. הסדרה נוגעת בצורה קלילה בנושאים כמו להט"ב, טבעונות, ברית מילה, היריון, לידה ועוד.
דמויות > דמויות ראשיות

אוריאלה אהרון (שמרית לוסטיג) - אוריאלה היא בת עשירים מפונקת, נכה רגשית ומרוכזת בעצמה. בן זוגה הוא רובנס, עשיר אף הוא, ובפרק הראשון של הסדרה הוא מבקש להינשא לה. היא מסרבת, ובעקבות כך אמה זורקת אותה מהבית עד שתסכים להתחתן איתו. היא מפטרת את איציק, נהג הלימוזינה שלה שהיא הרכוש היחיד שנשאר לה. היא מקבלת השראה משכנתה טלי לפתוח את "חוג הסילון": הסעת ילדי עשירים לחוגים. לשם כך היא צריכה נהג ולכן עושה אודישנים לנהגים שונים ומפטרת את כולם מסיבות שונות ומשונות. לבסוף היא מקבלת את טוטו, נהג איטלקי. כשהיא מגלה שיש לו זקן היא רוצה לפטר אותו אך מבינה שאין לה ברירה. במהלך הסדרה היא הופכת מבטלנית וריקנית לאשה שמסוגלת לכלכל את עצמה, עושה ויתורים ומגלה רגשות ורצונות. בהמשך מתאהבת בנהג האיטלקי.
ריקי (לירון וייסמן) - מורה לנהיגה ברכב אוטומט שמצפה לילדה מבת זוגה חווה. כדי לברוח מהמצב המשפחתי הלוחץ, ובעיקר מבת זוגה ההולכת ותופחת, מדישון – תורם הזרע ומהעובדה שמדובר בבן ולא בבת (משמע שתצטרך לעשות לו ברית מילה), ריקי שוקעת בעבודה. העניינים מסתבכים כש'הכחולה' – תלמידה יוצאת דופן ומופרעת, עם שיער כחול וגישה אקטיביסטית לחיים – נכנסת לה למכונית ולא יוצאת לה מהראש. ריקי נכנסת לסבך הבגידה, ההסתרה, גילויה והפיכת היחסים לשלישייה.
חנין (מונא חוא) - תמיד חלמה להפסיק להיות מוקדנית בעסק המשפחתי שאומרת "חמש דקות" ולהתחיל להחזיק את ההגה, אבל אבא שלה, עמאר הגדול אימת נהגי תחנת המוניות שלו, ממש לא מתכוון לתת לה אותו. אחרי תאונת השרשרת בין שלוש החברות ששיתקה את עמאר, לא תהיה לו ברירה וחנין תצא להרפתקת חייה שתכלול התאהבות חד פעמית וחד כיוונית בתחילה עם ה"סטודנט" – סוחר סמים בטראנס. אבל חנין, שאבא שלה תמיד קרא לה "נסיכה שלי" ומסתבר שלא בכדי – תיאלץ לבחור בינו ובין הנסיך יפה התואר משארדה שנכנס לחייה ומציע לה חיי אושר ועושר ומעמד של מלכה רחוק מישראל.
דמויות > דמויות משנה

ציפי קוזניצקי-אהרן (חני נחמיאס) - אמא של אוריאלה. רוצה שבתה תתחתן עם רובנס, וכדי לגרום לזה לקרות לוקחת לה את הכרטיס אשראי ומגרשת אותה מביתה, ובהמשך מתארסת לרובנס.
רובנס קראוס (נירו לוי) - החבר של אוריאלה. סמנכ"ל "רביבים בע"מ". בן למשפחה עשירה ביותר, המחזיקה בים המלח. רוצה להתחתן ולעשות ילד עם אוריאלה, וכשהיא לא מסכימה לוקח לה את כרטיס האשראי וחובר לאמא שלה, ובהמשך אף מתארס לה.
חווה (נעמי פרומוביץ') - בת הזוג של ריקי. בהריון מתרומת זרע. בתחילה אומרים להן שזו בת ובהמשך מתברר שיש לה בן. קונה הרבה דברים לתינוק ומתעסקת רק בזה למורת רוחה של ריקי.
דישון (שלומי ברטונוב) - תורם הזרע. נוכח יותר מדי בזוגיות של חווה וריקי לדעתה של ריקי.
"הסטודנט" גרשון (אסף פריינטא) - סוחר סמים בוטיק במקצועו אך מספר לחנין שהוא סטודנט. לאחר שאביה של חנין מגלה זאת הוא סוחט אותו ומסיע אותו לבאר שבע כל יום שני וכאשר עמאר חולה חנין מסיעה אותו אך הוא לא נותן לה לנהוג. בין השניים מתפתח רומן סוער ומלא תהפוכות.
"הכחולה" (יוליה פלוטקין) - אקטיביסטית של ארגון 269, המאהבת של ריקי. מתפרצת לרכבה של ריקי כשהיא מחכה לחווה ובורחת איתה. מסתבר שריקי הייתה מדריכה שלה בנוער העובד. כדי להמשיך להיפגש ריקי מתחילה ללמוד אצל ריקי נהיגה. ובהמשך אף מנהלת שלישייה עם ריקי וחווה.
טוטו (דוד אינפנטינו) - הנהג האיטלקי של אוריאלה. התקבל כי הוא "שקט כמו קיפוד, מריח כמו תמרוקיה, בולם כמו חמאה" ובמהלך הסדרה הוא ואוריאלה נהפכים לזוג.
הנסיך אילחדיל (ג'לאל מסארווה) - נסיך שארדה, נסיכות במפרץ הפרסי, מאורס לחנין ומגיע במפתיע בעקבות קריאתו של עאמר, אביה של חנין בעקבות היסוסיה של חנין בקיומו של הנסיך והם מתחילים לבנות את עתידם יחד אך רומנה של חנין עם הסטודנט מפריע לסיפור האהבה שלהם.
אוסקר השני, מלך שוודיה

אוסקר השני, מלך שוודיה (בשוודית ובנורווגית: Oscar II, שמו המלא: אוסקר פרדריק; ‏ 21 בינואר 1829 – 8 בדצמבר 1907) היה מלך שוודיה מ-1872 ועד מותו ומלך נורווגיה מ-1872 ועד 1905. הוא היה בנם השלישי של אוסקר הראשון, מלך שוודיה ושל ז'וזפין מלוכטנברג ודרך אמו צאצא של גוסטב הראשון.
ראשית חייו

אוסקר פרדריק נולד ב-21 בינואר 1829 בסטוקהולם לאוסקר, נסיך הכתר של שוודיה ולז'וזפין מלוכטנברג, בתם של אז'ן דה בוארנה ואוגוסטה, נסיכת בוואריה, ועם לידתו הוענק לו התואר דוכס אסטרייטלנד.
בגיל 11 התגייס לצי השוודי וביולי 1845 הוענקה לו דרגת לוטננט. בהמשך למד באוניברסיטת אופסלה, שם הצטיין בלימודי המתמטיקה.
בשנת 1844 מת סבו קרל הארבעה עשר, מלך שוודיה. אביו עלה לשלטון, ואוסקר הפך ליורש העצר השוודי. ב-13 בדצמבר 1848 מונה לחבר כבוד באקדמיה המלכותית השוודית למדעים.
ב-6 ביוני 1857 התחתן אוסקר עם סופיה מנסאו, בתו הצעירה של וילהלם, דוכס נסאו.
החל ממות אביו ב-1859, הוא היה הראשון בסדר הירושה לכתר השוודי לאחר אחיו הבכור קרל החמישה עשר, שלא העמיד בן זכר (בנו מת בינקותו ב-1854). אחיו השני, גוסטב, מת ב-1852.
מלך שוודיה ונורווגיה

עם מות אחיו, קרל החמישה עשר, ב-18 בספטמבר 1872, ירש אותו אוסקר כמלך שוודיה ונורווגיה. עם עלייתו לכס המלוכה הוא אימץ את המוטו, "רווחת העמים האחים" (Brödrafolkens väl / Broderfolkenes Vel). בעוד שמלך שוודיה ואנשי חצר מלכותו התגוררו רוב הזמן בשוודיה, אוסקר השני עשה מאמץ ללמוד נורווגית באופן שוטף וכבר מראשית תקופת מלכותו הוא הבין את הקשיים בשמירתו של האיחוד בין שתי הארצות.
האירועים הפוליטיים שהובילו לפירוק מרצון של האיחוד השוודי-נורווגי ב-1905, לא היו יכולים להתרחש ללא הסובלנות שהפגין המלך עצמו. ב-7 ביוני 1905 ביטל הפרלמנט הנורווגי את תוארו של אוסקר כמלך נורווגיה והוא עצמו ויתר על התואר ב-26 באוקטובר. הוא סירב לכל הצעה שאחד מנסיכי בית המלוכה שלו יהיה למלך נורווגיה, אך היחסים הטובים בין שתי הארצות הושבו על כנם עוד לפני מותו ב-1907.
מדיניות פנים וחוץ

שכלו החריף וריחוקו מהשיקולים השושלתיים שהשפיעו על החלטותיהם של רוב המונרכים באירופה, העניקו לאוסקר מעמד בולט של בורר בשאלות בינלאומיות. על פי בקשתן של בריטניה, גרמניה וארצות הברית, הוא מינה ב-1889 את השופט העליון של סמואה וב-1899 הוא נקרא שוב לשמש כבורר בענייני סמואה.
ב-1897 יופה כוחו למנות את הבורר החמישי בסכסוך בוונצואלה והוא נקרא לשמש כמתווך בהסכם הבוררות האנגלו-אמריקאי. הוא רכש לעצמו ידידים רבים בבריטניה עקב תמיכתו גלוית הלב והנדיבה בה במלחמת הבורים.
ב-1881 הוענק לו תואר אביר מסדר גיזת הזהב בספרד ותואר אביר מסדר הבירית בבריטניה.
ב-1876 מוסד התפקיד של ראש ממשלת שוודיה. לואיס ירד דה יר, היה לראשון שכיהן בתפקיד. ראש הממשלה הבולט ביותר שכיהן במהלך תקופת מלכותו של אוסקר השני היה בעל האחוזות השמרן, אריק גוסטב בוסטרם, שכיהן בתפקיד בין השנים 1891 – 1890 ובין השנים 1902 – 1905. בתקופה זו הוא רכש את אמונו של המלך שהתקשה לבחור מישהו אחר לתפקיד. בהדרגה ניתנה לבוסטרם יד חופשית לבחור את שרי ממשלתו ללא מעורבות ישירה של המלך. היה זה הסדר שסלל את הדרך לשיטה הפרלמנטרית בשוודיה.
תחומי עניין

ככותב מוכשר וכמוזיקאי חובב, הפגין אוסקר השני נדיבות כלפי תחומי הלמידה ועשה רבות לפיתוח החינוך בכל רחבי ממלכותיו. ב-1858 פורסם בעילום שם קובץ של קטעי שירה וסיפורת וזיכרונות של הצי השוודי, שנכתבו על ידו. פרסום זה זכה לפרס מטעמה של האקדמיה השוודית. יצירתו, "תרומות להיסטוריה הצבאית של שוודיה בשנים 1711, 1712 ו-1713", הופיעה לראשונה בפרסומי האקדמיה ובאופן נפרד ב-1865.
מזמורי חג הפסחא שהוא חיבר וקטעי שירה נוספים מוכרים בכל רחבי ארצות סקנדינביה. ב-1879 תורגם לאנגלית חיבורו על קרל השנים עשר. ב-1881 הוא הקים את המוזיאון הפתוח הראשון בעולם במעון הקיץ שלו ליד כריסטיאנה (כיום אוסלו). ב-1885 הוא פרסם את נאומו לאקדמיה למוזיקה ותרגום לאחד ממאמריו על מוזיקה פורסם במאי 1900. ברשותו היה אוסף יקר ערך של כתבים מוזיקליים מודפסים וכתבי יד שעמד לרשותם של חוקרים מוזיקליים.
בהיותו חובב תיאטרון, הוא יזם את בנייתו של משכן חדש עבור האופרה המלכותית השוודית על ידי אקסל אנדרברג שנחנך ב-1898. מבנה זה נמצא בשימוש האופרה עד היום. אוסקר מתח ביקורת באוזניו של הנריק איבסן על מחזהו "רוחות". על ערש דווי ביקש אוסקר שהתיאטראות לא ייסגרו לרגל מותו ובקשתו כובדה.
אוסקר השני היה חובב של מחקר אזורי הקטבים. יחד עם המיליונר השוודי, אוסקר דיקסון, ועם איל ההון הרוסי, אלכסנדר סיביריקוב, הוא היה הפטרון של מספר משלחות ארקטיות במאה ה-19. בין המיזמים שהוא תמך בהם, החשובים ביותר הם המשלחות בראשותו של אדולף אריק נורדנשלד לאזורים הארקטיים ברוסיה ולגרינלנד ומסעו של פריטיוף ננסן בספינה "פראם".
שמו ודמותו של אוסקר השני שימשו כסימן מסחרי ל"סרדינים של המלך אוסקר" והם נותרו המוצר היחידי שזכה ל"רשות המלכותית" שלו, בנוסף לעוגיות לחם זנגביל ולמוצרי אפיה אחרים שיוצרו על ידי חברת Göteborgs Kex AB.
משפחתו

לאוסקר השני ולרעייתו סופיה מנסאו נולדו 4 ילדים:
גוסטב החמישי, מלך שוודיה (1858–1950)
הנסיך אוסקר, דוכס גוטלנד (1859–1953)
הנסיך קרל, דוכס וסטריטלנד (1861–1951)
הנסיך אויגן, דוכס נרקה (1865–1947)
שרון מרק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 באוקטובר 1977 (בת 47)
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:   אשדוד
 השכלה:  המכללה האקדמית אחוה  אוניברסיטת תל אביב 
 תואר:  סגנית ראש עיריית אשדוד (2018)
 מפלגה:  "הלביאות"  "אשדוד מתקדמת"
 
שרון (קינן) מרק (נולדה ב־8 באוקטובר 1977) היא מייסדת ויו"ר תנועת "הלביאות" בפוליטיקה המקומית, המורכבת כולה מנשים תושבות העיר. מרק הייתה הראשונה לכהן כסגנית ראש עיריית אשדוד.
ביוגרפיה

מרק נולדה לרחל ואלי קינן, היא התחנכה בתיכון מקיף ג' באשדוד ובשנת 1995 התגייסה לצבא ושירתה במשרד הביטחון עד שחרורה בשנת 1997. בשנת 2002, סיימה את לימודי התואר הראשון (B.ED) ותעודת הוראה במכללת אחווה ובשנת 2005, סיימה את מסלול התואר השני (M.A) בבית הספר לחינוך של אוניברסיטת תל אביב. בשנת 2009, החלה את לימודיה לקראת הדוקטורט (Ph.D.) בבית הספר פורטר ללימודי הסביבה שבאוניברסיטת תל אביב, אך לא סיימה את התואר. בשנת 2022 החלה בלימודי תואר שני (MBA) במינהל עסקים למנהלים בכירים באקדמית אונו.[דרוש מקור] בשנת 2015, סיימה לימודי תעודה הכשרת דירקטוריות באוניברסיטת בר-אילן ובשנת 2022 השלימה לימודי תעודה בניהול אחריות תאגידית (ESG Practitioner) מטעם שבלת ESG.
משנת 2001 ועד שנת 2005, הייתה מרק לעוזרת רכזת חינוך והסברה באיגוד ערים לאיכות הסביבה אשדוד וחבל יבנה ומשנת 2005 ועד שנת 2014, ניהלה את תחום המיחזור ברשויות האיגוד וליוותה את פעילות החינוך הסביבתי.
בשנת 2012, הקימה את הבלוג הסביבתי בנושא איכות הסביבה "הדבר הירוק הבא".
בין השנים 2014–2015 שימשה כעורכת משנה בכתב העת "אקולוגיה וסביבה", כתב עת למדע ולמדיניות הסביבה מבית האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה. בשנת 2016, ניהלה את "המעבדה לחדשנות וקיימות למניעת אובדן מזון" בארגון TNS Israel.
בשנת 2018, זכתה רשימת "הלביאות" בראשותה במועצת עיריית אשדוד והייתה לרשימה הנשית הראשונה בארץ אשר נבחרה לכהן בגוף שלטוני ישראלי. עוד באותה שנה, נחתם הסכם קואליציוני עם סיעת "אשדוד בתנופה" של ראש העירייה ד"ר יחיאל לסרי, בו נבחרה מרק לכהן כסגנית ראש העירייה (כאישה הראשונה בתפקיד). כמו כן, קיבלה לידיה את תיק פיתוח התעשייה והתעסוקה, תפקיד יו"ר ועדת איכות הסביבה ותיק החינוך במשותף עם ראש העירייה.
בשנת 2023 נבחרה להיות אחת מאנשי הסביבה של האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה. בין יתר הישגיה, הוזכרה הפעילות בניטור מפעלים מזהמים.
בשנת 2024 נבחרה על ידי חבר המנהלות של איגוד נבחרות הציבור ברשויות המקומיות בישראל (ע״ר) לכהן כיו״ר האיגוד, במטרה ליצור תרבות פוליטית ערכית בישראל, לחזק מעמד חברות המועצה ברשויות המקומיות ולייצג חברות המועצה ברשויות המקומיות ברשויות שונות לרבות משרד הפנים, כנסת ישראל, מרכז השלטון המקומי.
פעילות אקדמית

משנת 2016, מרצה מרק בחוג להוראת המדעים במכללה האקדמית אחוה בקורסי קיימות, תזונה ובריאות, ומשאבי טבע. בשנת 2017, הקימה את מרכז המחקר לקיימות במכללת אחווה וכיהנה כראש המרכז לקיימות במכללת אחווה. עוד באותה שנה, התמנתה ליו"ר ועדת כנס הקיימות השנתי של המכללה האקדמית אחוה "עכשיו מחר – אתגרי קיימות במרחב העירוני והכפרי".
בבחירות 2008 לרשויות המקומיות בישראל, התמנתה ליו"ר ועדת כנס הקיימות השנתי השני של המכללה האקדמית אחוה "עכשיו או שהעולם לא". החל משנת 2017 ועד 2019 מרצה ומפתחת מרק את קורס "כלכלת משק האנרגיה" ובמקביל ריכזה את מסלול האנרגיה – במכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון בקמפוס אשדוד.
פעילות פוליטית-חברתית באשדוד

יו"ר ומייסדת "פורום המאה לקידום המצוינות" משנת 2012 – פורום עצמאי וא-פוליטי של תושבי אשדוד בעלי תואר שלישי, שנועד לקדם השכלה גבוהה והנגשת המדע בעיר אשדוד.
נציגת ציבור בוועדת איכות הסביבה של עיריית אשדוד בשנים 2013–2017.
בנובמבר 2017, הקימה את "קהילת השוות של אשדוד והסביבה" הקהילה מיועדת לנשים בוגרות ופועלת ליצירת תחושת קהילתיות, לפוגג בדידות, ולסייע לעסקים קטנים ובינוניים מקומיים לצמוח.
בשנת 2017, הקימה את "שדולת ההורים של אשדוד" (בהשראת שדולת ההורים בתל אביב), שמטרתה לחזק את קול ההורים והמשפחות מול השירותים העירוניים ומקבלי ההחלטות.
בשנת 2018, הקימה את "קהילת הלביאות של אשדוד" אשר מהווה את הציר החברתי המקביל לפעילות הפוליטית של "הלביאות".
בשנת 2023, החלה בקמפיין לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל ב-2023 תחת הסלוגן "לוקחים את אשדוד לידיים" ב-30 במאי התפרסם כי שרון מרק הצטרפה לברק סרי בקמפיין שלו לראשות עיריית אשדוד במקום ה-2 ברשימה. בינואר 2024, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, החליטה לפרוש מהפוליטיקה המקומית, על מנת להתמקד במשפחתה ולפעול למען מטרות חברתיות אחרות – איחוי המשבר הפוליטי בישראל, וקידום פתרונות לאתגרים במערכת החינוך.
חיים אישיים

מרק מתגוררת באשדוד, היא נשואה לשי ולהם ארבעה ילדים.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  שני מלכה,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'שרון מרק: "לא פמיניסטית", באתר כאן דרום אשדוד, ‏30 בנובמבר 2018
↑  תמי אברהמי,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'היסטוריה באשדוד: שרון מרק תכהן כסגנית ראש העיר הראשונה בעיר, באתר אשדוד היום, ‏22 בנובמבר 2018
↑  הג'וב הנחשק: לימודי תהליכים ירוקים, באתר החדשות 13
↑  ראיון בערוץ 10 בתוכנית "בר דעת"-שרון מרק, באתר יוטיוב מתוך ערוץ 10
↑  שרון מרק,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'הגג של השכן ירוק יותר, באתר האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה, ‏15 בדצמבר 2014
↑  מירב בנישו דרך-ארליך,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'המפץ הנשי של הלביאות המפץ הנשי של הלביאות, באתר אשדוד נט, ‏20 ביולי 2018
↑  ירדן קינן,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'"את לא תצליחי, הם אמרו לי": הכירו את שרון מרק, מייסדת ויו"ר תנועת "הלביאות", המורכבת כולה מנשים השואפות להוביל שינוי, באתר פוליטיקלי קוראת, ‏20 בספטמבר 2018
↑  רומי בן צבי, זווית,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'22 הנבחרים: אלו אנשי הסביבה של ישראל השנה, באתר ynet, 6 באוקטובר 2023
↑  מזל טוב לסגנית ראש העיר אשדוד לשעבר שרון מרק על התפקיד החדש, באתר חדשות אשדוד - אשדוד10, ‏2024-09-06
↑  דן לביא,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'בית המשפט דחה את ההחלטה על עתיד פינוי מיכל האמוניה, באתר ישראל היום, 26 בפברואר 2017
↑  דוד קקון,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'שרון מרק נפרדת בפוסט מרגש מקהילת "השוות", באתר Ashdod4U, ‏25 ביולי 2018
↑  עופר אשטוקר,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'שרון מרק פורשת מהמרוץ כמספר 2 ברשימתו של ברק סרי, באתר אשדוד נט, ‏11 בינואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012444974705171  VIAF: 12169374666324280859   WorldCat (עם VIAF): 12169374666324280859