stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויקטור חסין
קורות חיים

ויקטור חסין נולד בעיר ויניצה (אז בתחומי האימפריה הרוסית וכיום באוקראינה) במשפחה יהודית. למד בבית ספר יסודי ולאחר מכן בבית הספר מקצועי. עבד כמסגר במפעל כימי בויניצה, בשעות הפנאי היה חבר במועדון טיס ולמד להטיס מטוסים קלים. בשנת 1939 התגייס לצבא האדום. הוכשר כטייס בבית ספר לתעופה צבאית בעיר אודסה. בסיום הלימודים הוצב ביחידת מטוסי יירוט מדגם "פוליקרפוב I-153".
מהיום הראשון של הפלישה הנאצית לברית המועצות נטל חלק בלחימה. הוא לחם בדרום מזרח אוקראינה. בדצמבר 1941 הועבר ליחידה, אשר לחמה באזור חרקוב. עבר הסבה למטוסי יאק 1. נטל חלק בקרב חרקוב השני. לאחר הכישלון בקרב נסוג עם יחידתו לסטלינגרד. באוקטובר 1942 עבר הסבה למטוסי יאק-7. בסוף 1942 מונה למפקד טייסת. לאחר קרב סטלינגרד הועברה היחידה, בה שירת חסין, לחזית המרכז. לחם באזור העיר דמיאנסק שבמחוז נובגורוד. ב-27 בפברואר 1943 נפצע קשה בקרב אווירי ונאלץ לנטוש את מטוסו. במשך 3 ימים הוא זחל בשלג עד שהגיע אל קווי הצבא האדום.
מיוני 1941 עד פברואר 1943 ביצע ויקטור חסין 659 גיחות מבצעיות, השתתף ב-257 קרבות אוויר, במהלכן הפיל 10 מטוסי אויב באופן אישי ועוד 5 מטוסים ביחד עם טייסים אחרים. על כך עוטר במאי 1943 בתואר גיבור ברית המועצות.
לאחר שהחלים מפציעתו הועבר לשרת ביחידת ניסוי מנועי מטוסים במוסקבה. ב-14 בינואר 1944 נספה בתאונה. נקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה.
בשנת 2008 הוצבה אנדרטה לזכרו בעיר הולדתו ויניצה.
הפלות

659 גיחות מבצעיות
257 קרבות אוויר
10 הפלות מטוסי אויב רשמיות, 5 נוספות יחד עם טייסים אחרים.
| דגם מטוס אויב | מספר הפלות |
| --- | --- |
מסרשמיט Bf 109: 7
פוקה-וולף Fw 190: 2
יונקרס Ju 88: 1
.
לאסלו זולטאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 בספטמבר 1904 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  2 באפריל 1976 (בגיל 71) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות הציבורי החדש בבודפשט 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תפקידים:  רופא, נוירוכירורג 
 
לאסלו זולטאן (במקור ויינשטיין, בהונגרית: Zoltán László;‏ בודפשט, 19 בספטמבר 1904 – בודפשט, 2 באפריל 1976) היה דוקטור לרפואה (MD) נוירוכירורג יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה, קנדידט (דוקורט .CSc) למדעי הרפואה (1953), יותר ממאה פרסומים מדעיים שלו פורסמו. אחיו הגדול של הגינקולוג הפרופסור אימרה זולטאן.
קורות חייו

לאסלו ויינשטיין נולד המשפחה יהודית כבנם של ארמין ארנה זולטן (ויינשטיין) (1871–1943), עובד מדינה בבירה, ושל הרמין פולאק (1873–?). הוא המיר את דתו לדת הקתולית עם הוריו. הוא סיים את לימודיו בתיכון אישטוואן סצ'ני והמשיך את לימודיו באוניברסיטת פאזמאן פטר (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם קיבל תואר ברפואה ב-1928. כסטודנט עבד עם אדן קומפרכר במכון לפתולוגיה מס 2 של האוניברסיטה.
בשנת 1928, הוא התמחה במרפאה הפנימית של שאנדור קוראני ושנה לאחר מכן בבית החולים סנט אישטוואן לצד ארנולד וינטרניץ. משנת 1930 הוא היה עמיתו של לאיוש בקאי במרפאה הכירורגית מס' 2. ב-1935 הוא שהה שישה חודשים בגרמניה כבעל מלגת הומבולדט.
משנת 1947, עבד לצד אנדרי הדרי בנוירוכירורגיה במרפאה הכירורגית מס' 3. ב-1948 ביקר בלונדון ובסקנדינביה כבעל מלגה של ארגון הבריאות העולמי ובאותה שנה מונה לרופא קליני ראשי בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר. בשנה שלאחר מכן הוסמך כפרופסור באוניברסיטה בתחום "הכירורגיה, עם דגש מיוחד על פעולות של מערכת העצבים".
ב-1952, יחד עם הפרופסור הסובייטי לכירורגיה K.G. Terian, הופקד על הקמת וארגון המכון הלאומי המדעי לנוירוכירורגיה והפך למנהלו הראשון מ-1954. הוא עסק בעיקר בטיפול כירורגי וכימותרפי בגידולי מוח, פגיעות מוח, שיתוק עצבי הפנים, טיפול כירורגי באפילפסיה ושחפת חולייתית.
יותר ממאה פרסומים מדעיים שלו פורסמו. בצעירותו היה חבר באיגוד המוזיקה הקאמרית של רופאי בודפשט וניגן בכינור.
אשתו הייתה אירמה מוצניק, לה נישא ב-1933 ביוז'פווארוש, בודפשט.
חברויות

הוא היה:
נשיא האגודה ההונגרית לנוירוכירורגיה מראשיתה
חבר נספח במספר אגודות נוירוכירורגיות זרות
חבר בוועדת המערכת ה-Nurology Review.
מחקריו ופרסומיו (חלקי)

על מורסות במוח שלאחר פציעה והטיפול המודרני בהן (עיתון הרופאים, 20., 1946)
על גופים זרים בתעלת עמוד השדרה (עיתון הרופאים, 16,1947)
חוויות נוירוכירורג בחו"ל (עיתון הרופאים, 5, 1949)
שאלת הפתרון הניתוחי של הידרוצפלוס, תוך התייחסות מיוחדת לניתוח טורקידסן (ventriculocysternostomy) (עם אישטוואן פנייש, שבועון רפואי, 24, 1949)
היבטים נוירולוגיים ונוירוכירורגיים של המוח וחוט השדרה (עם אישטוואן פנייש, שבועון רפואי, 20., 1950)
ציסטה תוך-שדרתית חוץ-שדרתית (עם אישטוואן פראגו, שבועון רפואי, 20., 1951)
הנושאים החשובים ביותר של ניתוח גידולי מוח (שבועון רפואי, 45, 1951)
פציעות גולגולת ומוח (עם אנדרה הדרי, שבועון רפואי, 27, 1953)
השימוש בניתוח בנוירוכירורגיה (עם ג'רג' דיאק, שבועון רפואי, 44, 1963)
החשיבות והאפשרויות של אבחון מוקדם בניתוח גידולי מוח (שבועון רפואי, 42, 1964)
פרסים והוקרה

מדליית ההצטיינות של הרפובליקה העממית ההונגרית דרג זהב(1952)
עיטור מסדר הכשרון של העמל דרג זהב(1975)
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Magyar orvoséletrajzi lexikon. Összeáll. Kapronczay Károly–Közrem. Tóth Magda. Budapest: Mundus Magyar Egyetemi Kiadó. 2004. ISBN 963-950-132-8 (לקסיקון ביוגרפי של רופאים הונגרים)
הערות שוליים

↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 143/1904. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-05-02.
↑  "Klinikai főorvos". Magyar Közlöny. 1948-06-26. נבדק ב-2021-05-02.
↑  "Megnyílt az Országos Idegsebészeti Tudományos Intézet". Néplap. 1954-01-10. p. 8. נבדק ב-2021-05-02.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 1108/1933. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-05-02.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7937 9404  VIAF: 121489700   WorldCat (עם VIAF): 121489700
עמותת אלון

| --- | --- |
לוגו העמותה
 מדינה:  ישראל 
 
עמותת אלון, או בשמה המלא אלון - עמותה למעורבות חברתית, הייתה עמותה שפעלה בישראל בשנים 1998–2010. בראש העמותה עמד לאורך כל שנות פעילותה שחר בארי, אחד ממייסדיה.
התפתחות

העמותה הוקמה ב-1998 על ידי קבוצת סטודנטים כפר-סבאיים. בשנותיה הראשונות הפעילה העמותה פרויקטים באמצעות סטודנטים מתנדבים. בשנת 2001 החלה העמותה להפעיל מתנדבי שנת שירות ומאז 2003 הוציאה גם גרעיני נח"ל. בשנת תשס"ח הפעילה העמותה כמות כוללת של כ-300 פעילים, מתוכם כ-100 מתנדבי שנת שירות שפעלו ב-12 מוקדים שונים בארץ.
החל משנת 2005 הפעילה עמותת אלון את פרויקט "שנת התנדבות בקהילה" בערים ערביות. בניגוד לדעה הרווחת "שנת התנדבות בקהילה" אינה שירות לאומי ויש הפרדה ברורה בעמותה בין מתנדבי שירות לאומי למתנדבים הערבים. עם השנים גררה העמותה חובות כספיים רבים שאיתם התמודדה. המשבר הכלכלי העולמי בשנים 2008–2009 יצר מחסור חמור בתרומות (כפי שקרה בעמותות רבות), דבר שהגדיל את חובותיה של העמותה. העמותה נסגרה באפריל 2010, לאור צו פירוק שניתן על ידי בית משפט.
פריסה ארצית

בשנת תשס"ט (2008-2009) פריסת היישובים הארצית של עמותת אלון הייתה:
קומונות מתנדבי שנת שירות:
חצור הגלילית
חדרה
תל אביב
בת ים
לוד
יבנה
ירושלים
באר שבע
גרעיני נח"ל בפרק משימה:
חדרה (גרעין הולצ'ין)
לוד (גרעין הוס)
באר שבע (גרעין הנה אני באה וגרעין הוי ויי)
אחר:
לוד (קבוצת שירות לאומי וחל"ת)
יפו (סטודנטיות בוגרת שנת התנדבות)
כפר סבא (חל"ת)
אידאולוגיה

מטרתה הרשמית של העמותה היא "צמצום פערים חברתיים דרך חינוך". מטרה זו מבוססת על תאוריה חברתית שלפיה מערכת החינוך הפכה במשך השנים לגורם ממיין (דהיינו- מוסד אשר מסווג את התלמידים על פי המעמדות החברתיים שאליהם הם משתייכים, וכך מנציח את הפערים החברתיים לדורות הבאים). על ידי שבירה של ההכוונה המעמדית הנ"ל ("הסללה", מלשון "מסלול") מאמינים בעמותה כי ניתן לאפשר לחניכים לממש את הניידות החברתית שהחברה המודרנית-הדמוקרטית מתיימרת להציע. אף על פי שלעמותה אין מסמך אידאולוגי רשמי וכתוב, היא מתאפיינת לרוב בגישה אידאולוגית של שמאל חברתי.
מושגים פנימיים והווי

מאז ההצטרפות של העמותה למסלול הנח"ל נוצר בעמותה הווי סביב שמותיהם של גרעיני הנח"ל שלה.
מחזורי העמותה נקראים לפי אותיות הא"ב בתוספת סיומת לון. כלומר, המחזור הראשון שיצא לנח"ל הוא מחזור אלון, זה שאחריו הוא בלון והמחזור בשנת תשס"ח הוא ולון. לפני ההצטרפות של העמותה לנח"ל מתנדבי שנת השירות היו רשומים דרך התנועה הקיבוצית ושם הגרעין הראשון - הוא לון.
שמות הגרעינים של העמותה גם הם מסודרים על פי סדר הא"ב, בהתאמה עם המחזור בעמותה.
| מחזור | שם הגרעין | יישוב פרק המשימה |
| --- | --- | --- |
| אלון | אלון | לוד |
| בלון | ברדוויל | חדרה |
| בלון | בנדלאי | לוד |
| בלון | בצוריעז | באר שבע |
| גלון | גלאמש | חדרה |
| גלון | גוטה | באר שבע |
| גלון | גו | לוד |
| גלון+דלון | אניעם ל"ה | חצור |
| דלון | דמבולאה | חדרה |
| דלון | דילה | באר שבע |
| דלון | דשמיא דוקה | לוד |
| הלון | הנה אני באה | באר שבע |
| הלון | הוס | לוד |
| הלון | הולצ'ין | חדרה |
| הלון | הוי ויי | באר שבע |
| ולון | וורקנש |  |
| ולון | וזה |  |
| ולון | וטוב לו |  |

בשמות הגרעינים נוכחות ברורה של מוטיבים אתיופים, משום שאוכלוסיית היעד של הפרויקטים בעמותה רובה אתיופית. צירוף כלל השמות האמהרים של הגרעינים יוצר את הרצף בנדלאי הולצ'ין וורקנש שפירושו - כולנו ביחד הזהב שלך.
ברוב שנות פעילותה היו לכל קומונה בעמותה רכז/ת, אשר ליווה את פעולת הקומונה מההיבט המקצועי כמו גם החברתי. לכל אזור (מס' קומונות) יש מנחה, אשר מתכלל את עבודת הרכזים.
עמותת דיירי הדיור המוגן בישראל

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 www.isra-senior-res.org.il
 
עמותת דיירי הדיור המוגן בישראל הנה עמותה ישראלית המאגדת למעלה מ-9,000 דיירים (נכון לשנת 2022), המתגוררים ב-48 בתי דיור מוגן בישראל. העמותה מנוהלת על ידי הנהלה נבחרת הפועלת כולה בהתנדבות וללא  שכר. הוצאות העמותה ממומנות מדמי חבר.
היסטוריה

העמותה הוקמה בשנת 2000 על ידי שלמה כוכבי, דייר בבית הדיור המוגן אחוזת ראשונים ולימים חבר מועצת עיריית ראשון לציון, ונרשמה ברשם העמותות. העמותה הוקמה במטרה להגן על זכויות הדיירים בדיור המוגן ולספק להם ולבני משפחותיהם מידע כללי ומשפטי. ביוזמת העמותה חוקק לראשונה חוק הדיור המוגן, התשע"ב – 2012. החוק נכנס לתוקף, ברובו, ב – 3.12.2012. סעיפים בחוק, בעיקר אלו הקשורים לפיקוח ולרישוי, נכנסו לתוקף ביום 3.6.2015. החלק בחוק העוסק במחלקה סיעודית נכנס לתוקף ביום 3.6.2017.
החוק חל על "בית דיור מוגן – מקבץ דירות המיועד למגורי דיירים, הבנוי במבנה אחד או בכמה מבנים סמוכים, שבו מוצעים לדיירים, תמורת תשלום מצדם, שירותים נוספים על שירותי אחזקה, ניקיון או שמירה". 
"דייר – מי שמלאו לו שישים שנים ומתגורר בדירה בבית דיור מוגן וכן בן זוגו המתגורר עמו בדירה".
ארגון צרכנים

העמותה מוכרת על ידי משרד המשפטים כארגון צרכנים החל משנת 2004 ותוקפו עד 31 במרץ 2014. הכרה זו מאפשרת לעמותה נקיטת צעדים משפטיים להגנת זכויות הדיירים בבתי הדיור המוגן ברחבי הארץ. העמותה יזמה הגשת פניות לבתי משפט,  בין השאר, בעניינים הבאים: הזכות להלנת מטפל אישי בדירת הדייר ללא חיוב הדייר בתשלום נוסף; העלאת דמי האחזקה מעבר לשינוי במדד המחירים לצרכן רק לפי קביעת גורם אובייקטיבי; מניעת חיוב במס ערך מוסף על תשלומי ארנונה הנכללים בתוך דמי האחזקה. העמותה מסייעת ומייעצת לוועדי הדיירים בדיונים עם הנהלת הבית.
רשימת בתי דיור מוגן שדייריהם חברים בעמותה

אחוזת בית, רעננה
אחוזת נווה חוף, ראשון
אחוזת בית הכרם, ירושלים
אחוזת פולג, תל יצחק
אחוזת צהלה, תל אביב
אחוזת ראשונים, ראשון לציון
בית אילדן, קריית מוצקין
בית בכפר, ביתן אהרון
בית בכפר, גדרה
בית בכפר הדרים, כפר סבא
בית בכפר, כפר סבא
בית בכפר, חוף כנרת, טבריה
בית טובי העיר, ירושלים
בית בלב, נווה שרת, ת"א
בית גיל פז, כפר סבא
בית פרוטיאה, הרצליה
גן בעיר, רמת גן
גני שרונים, אבן יהודה
דור טבעון, טבעון
"הבית", רמת השרון
ורה סלומונס, כפר סבא
לב אבות, רחובות
לב גנים, נתניה
מגדלי אלישע, חיפה
מגדלי הים התיכון, בת ים
מגדלי הים התיכון, כפר סבא
מגדלי הים התיכון, צומת סביון
מגדלי הים התיכון, נורדיה
נווה אפעל – משען, רמת גן
נוף המושבה, פתח תקווה
נופי השרון, נתניה
עד 120, הוד השרון
עד 120, רמת החייל, ת"א
עד 120, ראשון לציון
פאלאס, תל אביב
פרוטיאה בהר, שורש
פרוטיאה בכפר, תל מונד
רמת תמיר בע"מ, ירושלים
שבעת הכוכבים, הרצליה
מטרות העמותה

להיות הגוף היציג של ציבור הדיירים.
לטפל ולדאוג לקידום החקיקה לשם שמירת זכויותיהם של הדיירים.
לטפל במתן הנחות המגיעות לדיירים בתשלומי הארנונה.
לייצג את הדיירים במשא ומתן עם חברות ביטוח בנושאים של ביטוח סיעודי ובמשא ומתן עם מפעילי דיור מוגן להבטחת זכויות הדיירים לאשפוז סיעודי במקום ובתנאים סבירים.
להשיג תנאים מועדפים לדיירים בנושאי תרבות, כלכלה, בריאות, רווחה, סעד, וכו'
לפעול להבטחת זכויות הדיירים בדיור המוגן ובמתן בטוחות לכספי הדיירים המופקדים בידי מפעילי הדיור המוגן ולטפל בביטול סעיפים מפלים ו/או מקפחים בחוזים בין מפעילי הדיור המוגן לבין הדיירים.
לקדם את האינטרסים של הדיירים ולייצגם בפני מפעילי הדיור המוגן וכן בפני מוסדות המדינה, הכנסת, משרדי ממשלה, השלטון המקומי, ארגונים ציבוריים וא.ב.א.
חיפושיות זבל

| חיפושיות זבל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: חיפושיות
תת־סדרה:: חיפושיות קברניות
משפחות
 Geotrupidae  Scarabaeidae
זבלית פרעה שנמצאה בנגב המערבי
חיפושית זבל  הוא שם עממי כוללני לחיפושיות אשר ניזונות בלעדית או בעיקר מגללי חוליתניים. מרביתן שייכות למשפחת הזבליתיים, אך יש גם מינים ממשפחות אחרות, כגון משפחת הקברניתיים, אשר ניזונים מזבל בעלי חיים. כמו כן יש מיני חיפושיות ממשפחת הפגרוניתיים אשר חיים בתוך זבל. מחקרים מצאו כי חיפושית הזבל יכולה להרים פי 1,141 ממשקל גופה.
הידועה ביותר מבין הזבליות היא זבלית פרעה, היא ה"חרפושית" של תרבות מצרים העתיקה, המתוארת להלן.
התנהגות

התנהגות חיפושיות הזבל לגבי הזבל שונה ממין למין. שני סוגי ההתנהגות הראשונים אופייניים בעיקר לזיבליות, הניזונות מהזבל:
יש המתארים  את הזבל לכדור ומרחיקות אותו בגלגול מערימת הזבל. חלקן מחביאות את הכדור בין עלי עשב, וחלקן קוברות אותו באדמה. בכדור מוטלת ביצה; הזחל בוקע בתוך הזבל, ניזון ממנו ומתגלם בתוכו. הבוגר הצעיר יוצא מהזבל ומחפש, בדרך-כלל בתעופה, ערימת זבל חדשה, וחוזר חלילה.
יש הנוברות באדמה שמתחת ערימת הזבל וקוברות גושי זבל במחילות. גם אצלן הביצה מוטלת בזבל, הזחל והגולם מתפתחים בתוכו, והבוגר יוצא לחפש זבל חדש.
לעומתן יש חיפושיות "דַיָרוֹת" אשר פשוט חיות את כל חייהן בתוך הזבל; חלקן ניזונות ממנו וחלקן לא.
חיפושיות זבל חיות במגוון גדול של בתי גידול, כולל מדבריות, יערות, כרי מרעה ושדות חקלאיים. מוצאים אותן בכל היבשות מלבד אנטארקטיקה, אך לא באזורים קרים במיוחד או יבשים מאוד.
בוגרי הזבליות ניזונים רק מהנוזלים שבגללים. באיברי הפה שלהם הם סוחטים ומוצצים את הזבל ובולעים את הנוזל המכיל מיקרואורגניזמים, חומרי תזונה, ולעיתים גם זחלים של חרקים אוכלי זבל אחרים. לעומת זאת, הזחלים ניזונים מנוזלי הגללים וגם מהמוצקים שבה, אותם הם לועסים באיברי הפה שלהם.
מרבית חיפושיות הזבל מוצאות את הפרשות בעלי החיים באמצעות חוש הריח המפותח שלהם. חלקן, בעיקר הקטנות שביניהן, עומדות על בעל החיים עצמו ומחכות למתנה שהוא מעניק להן.
החוקר הצרפתי ז'אן-אנרי קזימיר פאבּר (Fabre) הפריך במאה ה-19 את האמונה העממית לפיה קיים שיתוף פעולה בין זבליות מכדררות במעבר מכשולים בעת גלגול כדור הזבל. הוא גילה שהמסייעות-לכאורה הן למעשה מתחרות האורבות להזדמנות לשדוד את כדור הזבל.
יחסים עם בני האדם > תועלת לאדם

חיפושיות הזבל תורמות תרומה חיובית לחקלאות. באכילת הזבל ובקבורתו הן תורמות למחזור המזון בקרקע ולאיכותו. כמו כן, בסילוק הזבל מסביבת הבקר והצאן הן מקטינות את זמינותו למזיקים כגון זבובים. לפיכך משתמשים בהן גם להדברה ביולוגית יזומה במשק החי.
המכון האמריקאי למדעי החיים העריך חיסכון שנתי של כ-380 מיליון דולר במשק החי האמריקאי בזכות חיפושיות הזבל.
ברפואה העממית הסינית משתמשים בחיפושיות הזבל יחד עם חרקים רבים נוספים.
יחסים עם בני האדם > נזק לאדם

לאחר השלב הראשון של התפתחות הזחלים (שבו הם ניזונים מכדור הזבל שבו נולדו), ברוב תהליך הגדילה שלהם (באביב ובסתיו) הם ניזונים משורשים. במדשאות, למשל, דבר זה גורם לנבילה ולקרחות בדשא.
במצרים העתיקה ובארץ ישראל

מינים שונים של חיפושיות זבל, ובעיקר זבלית פרעה (Scarabaeus sacer), נחשבו קדושים בעיני המצרים הקדמונים. הם האמינו שהחיפושית היוצאת מתוך הזבל נוצרה יש-מאין במעשה אלוהי שסימל עבורם את יצירת העולם מתוך השמש בידי אל השמש. דמות הזבלית המגולפת באבן, בחֵמָר ובחמרים אחרים נקראת "חרפושית". החרפושיות שמשו 
כקמעות, אלילים זעירים, עדיים וחותמות, והם מהממצאים הארכאולוגיים השכיחים ביותר ממצרים העתיקה.
חרפושיות שנמצאו בארץ ישראל מעידות על השלטון וההשפעה התרבותית המצרית בארץ בעת העתיקה. בין הסמלים על חותמי חזקיהו מלך יהודה נמצאו דמויות של חרפושיות ושל כדוריהן.
בספרות

במשל "חיפושית הזבל והעיט" מספר איזופוס על עיט הטורף ארנב למרות בקשותיה של החיפושית שלא יעשה כן. החיפושית נוקמת בעיט בהשחתת ביציו. ביאושו, מתעופף העיט לאולימפוס, מניח את הביצים בחיקו של זאוס, ומבקש ממנו להגן עליהן. החיפושית בתגובה ממלאת עצמה בזבל, ומתעופפת בעוצמה לתוך פניו של זאוס, ובבהלתו הוא קופץ על רגליו והביצים נופלות ונשברות. כאשר זאוס למד על בקשת החרפושית ממנה התעלם העיט, הוא נוזף בעיט ומבקש מהחרפושית לשמור מרחק מהעוף. כאשר בקשתו זו נדחית, הוא משנה את עונת הדגירה של העיט לזמן בו חיפושיות הזבל אינן נמצאות מעל פני האדמה.
אריסטופאנס התייחס למשל זה כמה פעמים במחזותיו.
בתרבות

בתוכנית הטלוויזיה "הביגבגים", אלה מתוארת כחיפושית מסוג חיפושית זבל, כשהיא אוספת זבל על מנת למחזרו ולהמציא המצאות עמו.
הערות שוליים

↑  The American Institute of Biological Sciences
↑  BioScience 56:4, April 2006, p.312
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541553005171  LCCN: sh87004433  NDL: 01215114 
חיפושית זבל מגלגלת כדור זבל ברגליה האחוריות
חרפושית בציור קיר בקבר KV6 בעמק המלכים
רבאט אל-בציר

| --- | --- |

"בשם אללה הרחמן והרחום. זה אשר הקדיש האמיר עלא א-דין אידע'דה אלרכני, הקדיש כל אשר בפנים השער הזה, הכפות והחצר, לעניים הבאים לביקור בירושלים האצילה, והקדישה לנצח בשנת שש וששים ושש מאות". הכתובת על שער רבאט אל-בציר
 מידע כללי
 סוג:  בניין, מאוזוליאום, מסגד 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1267
 תאריך פתיחה רשמי:  1267 
 
 קואורדינטות:  31°46′45″N 35°14′02″E﻿ / ﻿31.77916°N 35.23383°E﻿ / 31.77916; 35.23383
 he
 
רבאט אל-בציר (אכסניית הסגי-נהור; בשמה המלא: רבאט עלאא' א-דין אל-בציר) הוא מבנה גדול ברובע המוסלמי בעיר העתיקה בירושלים. המבנה הוקם בידי עלאא' א-דין אידע'די, שכונה גם 'אל-בציר' (סגי-נהור, רואה היטב) בשל היותו עיוור, וכונה על שמו. עלאא' א-דין קבור במקום.
המבנה ממוקם ממערב להר הבית, בסמוך לשער המשגיח, בקצה הצפוני של רחוב עלאא' א-דין (מס. 17). עלאא' א-דין, שהיה "המשגיח על ההקדשים" בראשית התקופה הממלוכית (בין השנים 1260 ל-1284), הקים את המבנה כאכסניה לעולי רגל מוסלמים ב-1267, וההכנסות מהשכרת החדרים בו נועדו לשמש לכלכלת הסופים בירושלים. בשלב כלשהו הפכה האכסניה למקום משכנם של הסופים עצמם.
בתקופה העות'מאנית הפך המקום לבית כלא, ונקרא מאז גם: רבאט אל-חבס (אכסניית החבושים, האסורים). שערי וסורגי הברזל נשארו בחלק מהחדרים במבנה גם במאה ה-21.
מאז תקופת המנדט שוכנו במבנה תושבים מן המיעוט האפריקני-מוסלמי בירושלים, ולפי מדריך ישראל החדש מתגוררים בני מיעוט זה במקום עד היום.
לקריאה נוספת

אלונה ורדי (עורכת), מדריך ישראל החדש, כרך 12: ירושלים, עמ' 287.
הערות שוליים

לפי תרגומו של זאב וילנאי, ירושלים, ב, עמ' 124–125.
↑  לפי תרגומו של זאב וילנאי, ירושלים, ב, עמ' 124–125.
| אתרי הרובע המוסלמי |
| --- | --- | --- |
| שכונות | באב אל חוטה |  |
| רחובות ושערים | שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • הקארדו (ירושלים) • רחוב השלשלת • ויה דולורוזה (רחוב) • רחוב הגיא • רחוב שער האריות • שער השלשלת • שער הכותנה • שער הברזל |  |
| אתרים ארכיאולגיים | מערת צדקיהו • בריכת הסטרותיון • קשת וילסון • מנהרות הכותל • שער וורן • בריכות הצאן |  |
| אתרים מוסלמיים | רבאט אל-מנצורי • מסגד הצריח האדום • רבאט אל-בציר • ספריית ח'אלדיה • ספריית אל-בודיירי • אל-מדרסה א-תנכיזיה |  |
| אתרים נוצריים | ויה דולורוזה • קפלת ההלקאה • קפלת ההרשעה וכפיית הצלב • מנזר האחיות ציון (העיר העתיקה) • כנסיית סנטה אנה • האכסניה האוסטרית • אכסניית סנט פאולוס • כנסיית גבירתנו הדואבת |  |
| אתרים יהודיים | הכותל הקטן • ישיבת עטרת ירושלים • בית המערבים • ישיבת אדרת אליהו • ישיבת שובו בנים • בית הכנסת ע"ש הרב גץ • בית הכנסת אוהל יצחק • ישיבת חיי עולם • ישיבת תורת חיים • בית הכנסת ציון המצוינת |  |
| מבני מגורים יהודיים | חצר רייסין • חצר גליציה • בית המערבים • מתחם שער הפרחים • בית ויטנברג • בית הצלם • חצר ראנד • בית חזון • בית דנון • חצר דיסקין |  |
| שונות | מוזיאון הכיכר הרומית • שוק הכותנה |  |
מולן

| --- | --- |
סמל מולןסמל מולן

מבט לעיר מהגדה השמאלית של נהר האלייה. נראית בין השאר קתדרלת מולן
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  אוברן-רון-אלפ אוברן-רון-אלפ
 מחוז:  אלייה
 רובע:  מולן
 שטח:  8.61 קמ"ר
 גובה:  202-240 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  19,344 (1 בינואר 2022)
  ‑ במטרופולין:  61,448 (2011)
 קואורדינטות:  46°33′55.08″N 3°19′59.88″E﻿ / ﻿46.5653000°N 3.3333000°E﻿ / 46.5653000; 3.3333000
 אזור זמן:  UTC+1
 www.ville-moulins.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי מולן(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי מולן(למפת אוברן-רון-אלפ רגילה) ליון גרנובל בור-אן-ברס ואלנס סנט אטיין שאמברי קלרמון-פראן לה פוי-אן-ולה אוריאק סאנטר עמק הלואר  אקיטן החדשה  אוקסיטניה פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור איטליה שווייץ בורגון-פראנש-קונטהמולן(למפת אוברן-רון-אלפ מוגדלת) ליון גרנובל בור-אן-ברס ואלנס סנט אטיין שאמברי קלרמון-פראן לה פוי-אן-ולה אוריאק סאנטר עמק הלואר  אקיטן החדשה  אוקסיטניה פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור איטליה שווייץ בורגון-פראנש-קונטהמולן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מוּלֶן (בצרפתית: Moulins, לעיתים, בעיקר בידי ה-SNCF גם: Moulins-sur-Allier – מולן על נהר האלייה) היא עיר צרפתית המשמשת כבירת מחוז אלייה שבחבל אוברן-רון-אלפ. העיר שימשה כבירת המחוז ההיסטורי בורבונה ומקום מושבו של דוכס בורבון. נכון ל-2011 מתגוררים בעיר 19,094 תושבים, ויחד עם תושבי המטרופולין שסביבה מתגוררים בה 61,448 תושבים.
העיר בנויה ברובה על גדתו המזרחית של נהר האלייה, אחד מיובליו של הלואר.
היסטוריה

מסמכים מתעדים את קיומה של העיר החל מ-990. האגדה מספרת כי אחד מדוכסי בורבון, אבד ביער במהלך יום ציד. במהלך שוטטותו ביער מצא מנוחה בטחנה שנבנתה על גדת הנהר. הדוכס התאהב בטוחנת שאירחה אותו, וכדי להצדיק את ביקוריו התכופים באזור בנה על גדת הנהר בסמוך לטחנה ארמון ציד. העיר התפתחה סביב הארמון, ומכאן שמה – שתרגומו המילולי: מטחנות.
העיר הפכה למקום מושב דוכס בורבון בשנת 1327, לאחרי ששארל הרביעי, מלך צרפת העניק את דוכסות בורבון ללואי הראשון, רוזן קרלמון והוא העביר את מושבו לעיר. העיר ירדה מגדולתה לאחר עריקתו של שארל השלישי, דוכס בורבון לחצרו של קרל החמישי ב-1523. לאחר סיום משפטו, ב-1531, הוחרמו נחלות הדוכסות והועברו לנכסי הכתר הצרפתי.
העיר הייתה מקום מושבו של שארל התשיעי ואמו קטרינה דה מדיצ'י, במשך כשלשה חודשים, מ-22 בדצמבר 1565 עד 23 במרץ 1566 במהלך סיורו בצרפת.
לאחר הרצחו של אנרי השלישי ב-1589, התגוררה בטירה בעיר אלמנתו לואיז מלורן-וודמון ושם מתה ב-1601. אלמנתו של אנרי השני דה מונמורנסי הוגלתה לעיר לאחר הוצאתו להורג בעוון בגידה, והפכה לנזירה.
בעיר פועל מוזיאון לתלבושות במה.
ערים תאומות

לעיר ברית ערים תאומות עם הערים:
איטליה מונטפולצ'אנו, איטליה
גרמניה באד וילבל, גרמניה
מרוקו טנג'יר, מרוקו
הערות שוליים

↑  Institut National de la Statistique et des Études Économiques, Commune de Moulins – תוצאות מפקד האוכלוסין, 2011
↑  תוצאות מפקד האוכלוסין, 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557198605171  BnF: cb11940130w (data)  GND: 4314635-1  LCCN: n81043404  MusicBrainz: 67bde3d9-0d2b-4148-969c-4ea097d97f0c  NKC: ge207498  SUDOC: 027337472  VIAF: 157114202   WorldCat (עם VIAF): 157114202 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בצרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מטבעת מוסקבה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  25 באפריל 1942 – הווה (82 שנים) 
 חברת אם:  גוזנאק 
 מיקום המטה:  מוסקבה
 קואורדינטות:  55°42′44″N 37°37′29″E﻿ / ﻿55.7122°N 37.6247°E﻿ / 55.7122; 37.6247 
 ענפי תעשייה:  ייצור מתכת
 מוצרים עיקריים:  מטבעות
  
 mmd.goznak.ru
 he
 
מטבעת מוסקבה (ברוסית: Московский монетный двор) היא מטבעה ברוסיה העוסקת בייצור של מטבעות, מדליות ועיטורים ומבצעת גם הזמנות לייצור מטבעות עבור מדינות זרות. לדוגמה, המטבעה הפיקה את מטבעות הכסף של אבחזיה ושל הודו. המטבעה ממלאת הוראות פרטניות לייצור תגים, מדליות, מטבעות ועיטורים ממשלתיים. ממוקמת בנפת דנילובסקי בדרום מוסקבה.
היסטוריה

ההיסטוריה של המטבעות במוסקבה הולכת אחורה כמה מאות שנים עד לתקופת רוסיה הצארית ומתחילה עוד בשנת 1380, אבל במתכונתה המודרנית המטבעה נוסדה ב-25 באפריל 1942 (ואין לה כל קשר ישיר למטבעות ההיסטוריות) ולכן תאריך לידת המטבעה מיוחס לשנת 1942 כאשר משרד האוצר הסובייטי הורה על הקמת הסניף המוסקבאי של גוזנאק.
תחילה הוטל על המטבעה לייצר מדליות ועיטורים שונים. ב-1968 הוחלט על הוספת מבנה חדש למטבעה שבנייתו החלה ב-1974 והושלמה ב-1984.
ב-1975 החלה בייצור מטילי זהב וב-1977 ייצרה סדרה של מטבעות זיכרון לקראת אולימפיאדת מוסקבה (1980).
באוקטובר 1991 החלה לייצר את העיטורים של ממשלת רוסיה והיא מהווה חלק מהתאגיד הפדרלי הממשלתי Goznak.