stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי איראן–מקסיקו

| יחסי איראן–מקסיקו |
| --- | --- |
איראן: מקסיקו


איראן: מקסיקו
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 1,964,375
אוכלוסייה
91,781,231: 131,133,866
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 1,788,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,375: 13,642
משטר
רפובליקה אסלאמית: רפובליקה פדרלית

יחסי איראן–מקסיקו (בפרסית: روابط ایران و مکزیک, בספרדית: Relaciones Irán-México) הם היחסים בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין הרפובליקה הפדרלית של מקסיקו. בין המדינות קיימים יחסים דיפלומטיים מלאים נכון לשנת 2016. למקסיקו יש שגרירות רשמית בטהראן, ולאיראן יש שגרירות רשמית במקסיקו סיטי.
היסטוריה

הקשרים הראשונים בין אזרחי שתי המדינות החלו עוד בשנת 1889, כאשר בתקופה זו החלו ניצנים ראשונים של שיתוף פעולה כלכלי ותרבותי בין איראן ומקסיקו, גם אם במידה מצומצמת. עם זאת, היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות לא מוסדו עד לשנת 1937, כאשר בשנה זו כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים מלאים האחת עם רעותה, ולרבות הקמת שגרירויות רשמיות בשתי המדינות. לאורך השנים היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות נותרו יציבים, כאשר גם המהפכה האסלאמית באיראן בשנת 1979 לא פגעה במגמה זו. אמנם בעקבות אירועי שנת 1979 מקסיקו סגרה באופן זמני את שגרירותה בטהראן, אך היחסים הדיפלומטיים הרשמיים נותרו על כנם, והשגרירות המקסיקנית נפתחה מחדש זמן קצר לאחר מכן.
החל מיום מיסוד היחסים הדיפלומטיים, וככל שחלפו השנים, היקף הסחר בין שתי המדינות, ולרבות שיתוף הפעולה הכלכלי והתרבותי, הלך וגבר בהדרגה. שתי המדינות קיימו ומקיימות כיום שיתוף פעולה מתמשך בתחומים מסוימים, אשר יש בהם עניין משותף לשתי המדינות, וזאת בין היתר בתחומי המדע והטכנולוגיה, וכן באופן ספציפי במסגרת תעשיית הנפט, כאשר שתי המדינות הן יצואניות משמעותיות של "הזהב השחור". שתי המדינות גם מקיימות שיתוף פעולה בתחומי התרבות, ומשגרות באופן תדיר משלחות תרבות ביניהן.
במהלך שנת 2008, הקונגרס המקסיקני קיבל החלטה בדבר הקמתה של אגודת ידידות פרלמנטרית מקסיקו-איראן, וזאת על מנת להרחיב ולקדם את שיתוף הפעולה הכלכלי, המסחרי והתרבותי בין שתי המדינות.
בסקר שנערך בשנת 2013 על ידי ה-BBC, נמצא כי רק 11% מאזרחי מקסיקו מגדירים את השפעתה של איראן בעולם כיום כחיובית, בעוד ש-59% מאזרחי מקסיקו מגדירים את השפעתה של איראן בעולם כיום כשלילית.
יחסי קירגיזסטן–רוסיה

| יחסי קירגיזסטן–רוסיה |
| --- | --- |
קירגיזסטן: רוסיה


קירגיזסטן: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
199,951: 17,098,242
אוכלוסייה
7,213,335: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
13,988: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,939: 13,978
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית נשיאותית

יחסי קירגיזסטן–רוסיה הם היחסים הדיפלומטיים בין קירגיזסטן ורוסיה.
היסטוריה

בעוד שאר הרפובליקות במרכז אסיה התלוננו לפעמים על התערבות רוסית, קירגיזסטן רצתה לעיתים קרובות יותר תשומת לב ותמיכה ממוסקבה מכפי שהצליחה להשיג. עבור כל התמיכה הכספית שהקהילה העולמית הציעה, קירגיזסטן נשארת תלויה כלכלית ברוסיה, הן ישירות והן דרך קזחסטן. בתחילת 1995 ניסה אסקאר אקייב, נשיא קירגיזסטן, למכור חברות רוסיות השולטות במניות ב-29 מפעלי התעשייה הגדולים ברפובליקה, הצעה שרוסיה סירבה לה.
אקייב התלהב לא פחות מצורות ישירות יותר של השתלבות, כמו האיחוד הכלכלי האירואסייתי, שהציע נשיא קזחסטן, נורסולטן נזרבייב ביוני 1994. מכיוון שככל הנראה שקירגיזסטן תקבל הרבה יותר מאיחוד כזה ממה שהיא תתרום, ההתלהבות של אקייב נענתה במענה מועט מצד רוסיה ומהמדינות הגדולות האחרות שהיו מעורבות בהסדר כזה. הזמנתו של אקייב למשמר הגבול הרוסי להשתלט על גבול סין של קירגיזסטן, עדכון משמעותי למדיניות הנייטרליות שלו, הייתה מהלך נוסף להתאחדות.
ממשלת קירגיזסטן גם חשה חובה לבקש את ההגנה הכלכלית של רוסיה. המציאות הקשה של מצבה הכלכלי של קירגיזסטן פירושה שהאומה היא מדינת לקוחות בינלאומית בלתי נמנעת, לפחות בעתיד הנראה לעין. למרות המאמצים המאוחדים לחפש "ספונסרים בינלאומיים", אקייב לא קיבל הרבה יותר מרצון טוב בינלאומי רב. גם אם הנשיא לא היה גר שבע-עשרה שנה ברוסיה בעצמו, וגם אם יועציו, משפחתו וחבריו לא היו כל אנשי רוח סובייטים בעלי מידה גבוהה של היכרות עם רוסיה, ההכרח הכלכלי ככל הנראה היה דוחף את קירגיזסטן לכיוון רוסיה.
בביקורו בפברואר 1994 במוסקבה חתם אקייב על כמה הסכמים כלכליים. לאחר שהובטח לרפובליקה אשראי של 75 מיליארד רובל (ככל הנראה לשימוש ב-1994), וכ-65 מיליון דולר בהסכמי סחר, הבטיחה רוסיה להרחיב את עקרון המדינה המועדפת על קירגיזסטן לרכישת נפט ודלקים אחרים. קירגיזסטן מצידה הסכימה להקמת חברת השקעות קירגיזית-רוסית, שתרכוש מפעלים הקשורים להגנה סרק ברפובליקה כדי לספק תעסוקה לאוכלוסייה הרוסית ההולכת וגוברת של קירגיזסטן. בתחילת 1995 חתמו ראש ממשלת קירגיזסטן אפאס ג'ומגולוב וראש ממשלת רוסיה ויקטור צ'רנומירדין על שורה של הסכמים שקבעו תיאום דו צדדי של הרפורמה הכלכלית בשתי המדינות, מה שמחייב את קירגיזסטן לרוסיה. לאחר שתדלנות קשה לשילוב, הפכה קירגיזסטן לחבר באיגוד המכס שהקימו רוסיה, בלארוס וקזחסטן בפברואר 1996.
רוסיה מצידה רואה בסיוע לקירגיזסטן תקדים מוצלח במדיניותה החדשה של קבלת השפעה במדינות הסמוכות אליה, המדינות שהיו בעבר רפובליקות סובייטיות. רוסיה לא רוצה הגירה מאסיבית של רוסים מהרפובליקות החדשות; כשני מיליון רוסים אתניים עברו לרוסיה בין 1992 ל-1995. אקייב, לעומת זאת, צריך למצוא דרך לבלום את אובדן אוכלוסייתו הרוסית, שכבר גרמה לגירעון אדיר של רופאים, מורים ומהנדסים.
מסיבות אלה, למרות התנגדותם של לאומנים קירגיזים ופוליטיקאים אחרים בעלי אופי עצמאות, בשנת 1995 נעתר אקייב לבקשת נשיא רוסיה בוריס ילצין לבחון את ההוראות החוקתיות שהופכות את קירגיזית לשפה הרשמית היחידה. בתחילת 1996 נקטה קירגיזסטן צעדים משפטיים לקראת הפיכת רוסית לשפה הרשמית השנייה של הרפובליקה, בכפוף לתיקון החוקה. יוזמה זו באה במקביל לאיחוד המכס שנחתם עם רוסיה, קזחסטן ובלארוס בפברואר 1996. ההצלחה ארוכת הטווח של חיפושי אקייב אחר שילוב מחדש מוטלת בספק בגלל חשיבותה האסטרטגית המינימלית של קירגיזסטן והעלות הפוטנציאלית למדינה חיצונית התומכת בכלכלה המטלטלת של הרפובליקה.
בפברואר 2009 ממשלת רוסיה התחייבה למחוק את החוב של קירגיזסטן בסך 180 מיליון דולר, כמו גם הבטחה להלוות לה עוד 2 מיליארד דולר, לתת לה 150 מיליון דולר בסיוע ישיר ולסבסד את בניין מפעל המפעל Kambarata-1 בסכר קמברטינסק.
שיתוף פעולה כלכלי

קירגיזסטן ורוסיה חברות באיחוד הכלכלי האירו-אסייתי. במרץ 2019 הודיעה ממשלת רוסיה כי תיתן לקירגיזסטן 30 מיליון דולר בסיוע כלכלי וצבאי לקירגיזסטן.
שיתוף פעולה צבאי

מאז 2003 הוצבו יחידות חיל האוויר הרוסי בבסיס קאנט ממזרח לבישקק. ב-20 בספטמבר 2012 רוסיה וקירגיזסטן חתמו על הסכם בו הותר לרוסיה לקיים בסיס צבאי משותף בקירגיזסטן למשך 15 שנה החל משנת 2017. ההסכם נחתם בבישקק בין ולדימיר פוטין לאלמאזבק אטמבייב. פוטין הצהיר כי הבסיס הצבאי המשותף יהיה גורם משמעותי שיוסיף ליציבות במדינה ובכל האזור.
יחסי קמבודיה–שווייץ

| יחסי קמבודיה–שווייץ |
| --- | --- |
קמבודיה: שווייץ


קמבודיה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
181,035: 41,277
אוכלוסייה
17,691,293: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
31,773: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,796: 99,060
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי קמבודיה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים שבין ממלכת קמבודיה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בין ממלכת קמבודיה לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ של שווייץ, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ממלכת קמבודיה לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים חמים וידידותיים. שווייץ תומכת בתהליכים הכלכליים המתבצעים בקמבודיה, אך עם זאת, הסחר בין שתי המדינות הוא מינימלי.
שווייץ הכירה בעצמאותה של קמבודיה מצרפת בשנת 1957 ("הודו-סין הצרפתית"), שתי המדינות כוננו את יחסיהן הדיפלומטיים בשנת 1963. תוכניות סיוע הומניטרי של שווייץ פועלות בקמבודיה מאז 1978, דרך ארגונים בינלאומיים ובאופן ישיר.
שתי המדינות חיזקו את שיתופי הפעולה שלהן בנושא האצת ההתפתחות של קמבודיה בשנת 2012 עם פתיחת משרד של הסוכנות השווייצרית לעזרה הומניטרית בפנום פן, בירת קמבודיה. המשרד הוא בעל דרג דיפלומטי. שווייץ הפעילה תוכנית הומניטרית בלאוס מ-2018 עד 2021. לתוכנית זו שלוש מטרות; יצירת בסיס לשלטון מקומי חזק, הבטחת ביטחון המזון שאוכלים תושבי המקום וחיזוק שוק העבודה בקמבודיה. מלבד התוכנית, שווייץ נוהגת לשלוח לקמבודיה סיוע הומניטרי בעתות צרה (אסונות טבע וכיוצא בזה).
יחסים כלכליים

יחסי המסחר שבין שתי המדינות הם יחסים מוגבלים אך למרות זאת הם צומחים מדי שנה. בנוסף לכך, שיתופי פעולה מסחריים מתקיימים גם במגזר הפרטי בשתי המדינות. ענפי הייצוא המרכזיים של שווייץ לקמבודיה הם מוצרי פרמצבטיקה וציוד אלקטרוני. ענפי הייבוא המרכזיים של שווייץ מקמבודיה הם אבני חן, טקסטיל, נעליים ומוצרים חקלאיים.
שווייצרים בקמבודיה

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בתחילת שנת 2018 התגוררו בקמבודיה שלוש מאות שבעים ושמונה אזרחים שווייצרים.
נציגויות דיפלומטיות

קמבודיה אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. קמבודיה מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בז'נבה, וציריך.
שווייץ אינה מיוצגת בקמבודיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. שווייץ מיוצגת בקמבודיה באמצעות משרד ייצוגי שהיא מחזיקה בפנום פן, בירת המדינה. שווייץ האמינה את שגרירותה שבבנגקוק, בירת תאילנד הסמוכה, על קמבודיה.
יהונתן מלוניל

| --- | --- |
 לידה:  1135 
 פטירה:  1211 (בגיל 76 בערך) עַכּוֹ, ממלכת ירושלים 
 מקום פעילות:  לוניל
 תקופת הפעילות:  ?–1211 
 השתייכות:  חכמי פרובנס
 בני דורו:  רמב"ם
 חיבוריו:  פירוש על הלכות הרי"ף
 
רבי יהונתן (בן רבי דוד הכהן) מלוניל (נולד במאה ה-12 (1135?) – 1211, עכו) היה מהבולטים שבחכמי פרובנס, ומחבר "פירוש רבנו יהונתן" על כל ספר ההלכות של הרי"ף. גר בעיר לוניל, ונחשב שם לראש החכמים. לפי הכתוב בספר "שבט מיהודה" (שלמה אבן וירגה), רבי יהונתן עלה לארץ ישראל יחד עם ר' שמואל ב"ר שמשון קרוב לזמן עליית בעלי התוספות שהיו צרפתים, בעוד הוא בא מפרובאנס. אך לפי גרסת ספר יוחסין, הוא לא עלה לארץ ישראל, ונפטר בפרובאנס בשנת 1205[דרוש מקור: היכן כתוב כן בספר יוחסין?].
תולדותיו

רבי יהונתן היה תלמידו של רבי משה מנרבונה, ושל רבי אברהם אב"ד, וכן תלמידו או חברו של הראב"ד, והיה בקשרי ידידות עם רבי זרחיה הלוי. רבי יהונתן חיבר פירוש חשוב ומקיף לכל ספר ההלכות של הרי"ף, שמצוטט רבות בספרי הפוסקים (לעיתים בשם 'ר' יהונתן הכהן'), אך כיום נותר ממנו רק חלק קטן. חיבורו הפך את ספר ההלכות לספר הלימוד והפסיקה המרכזי בקרב חכמי פרובאנס. במשך דורות, היה מוכר בעיקר בזכות חיבורו על הלכות הרי"ף למסכת עירובין, אשר זכו לתפוצה מיוחדת, ונדפסו סביב הלכות הרי"ף מאז הדפסתן הראשוני בקושטא ה'רס"ט. לאחרונה הדפיסו את חיבורו ל-21 מסכתות.
יהושע פראוור סבור כי רבי יהונתן נשאר בארץ ישראל ובכך אולי היה הראשון ל"עליית 300 הרבנים" מצרפת. בגניזת קהיר נתגלה קובץ קינות שחיבר ידותון הלוי החבר, המקונן על תלמיד חכם כהן בן ארץ ישראל ששמו יהונתן. בהתאם לנתונים אלה ולתקופת המחבר, הסיקו חוקרים רבים שהנפטר הוא רבי יהונתן מלוניל.
יחסיו עם הרמב"ם

בעקבות עותק של איגרת תימן שהגיעה לידיו, עמד רבי יהונתן בקשר של מכתבים עם הרמב"ם, שהחל בשאלה אודות אמיתות האסטרולוגיה (שתשובת הרמב"ם עליה עוכבה כמה שנים). כפי הנראה הוא העריץ את הרמב"ם, ולפי עדות רבי יצחק די לאטיש בכרוניקה "שערי ציון", חיבר רבי יהונתן ספר תגובה לכל השגות הראב"ד, רבו, על הרמב"ם, וכן עמד לימין הרמב"ם בפולמוס שעורר נגדו רבי מאיר הלוי אבולעפיה.
המכתבים ההדדיים כתובים תוך כבוד הדדי רב, והם "מן המיטב שבספרות האגרות העברית". באחד מהמכתבים משנת 1199 כתב הרמב"ם: ”מודיע אני, משה, אליך הרב הכהן ר' יהונתן שצ"ו (שמרהו צורו ויוצרו), כי בעת שהגיעו אלי כתבי ושאלותיך שמחתי שמחה גדולה, ואמרתי לנפשי ברוך השם אשר לא השבית לך גואל, וידעתי שהגיע דברי למי שידע ענייניהם, ויבין מצפוניהם, וישא ויתן בהם כראוי... וכל אשר שאלת –  יפה שאלת, וכל אשר הקשית – יפה הקשית...”.
בהמשך ההתכתבות שלח אליו הרמב"ם את ספרו "מורה נבוכים", ורבי יהונתן הוא שמסרו לרבי שמואל אבן תיבון על מנת שיתרגמו לעברית.
לקריאה נוספת

ישראל תא-שמע, ר' יהונתן בר' דוד הכהן מלוניל, ערך באנציקלופדיה העברית (כרך י"ט, עמ' 231), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תל אביב – ירושלים.
ישראל תא שמע, רז"ה בעל המאור ובני חוגו, עמ' 150–162.
בנימין זאב בנדיקט, מרכז התורה בפרובאנס, הוצאת מוסד הרב קוק, 1985.
שמואל קלמן מירסקי, מבוא לפירוש רבינו יהונתן מלוניל על מסכתות מגילה ומועד קטן, ירושלים תשט"ז.
שמא יהודה פרידמן, מבוא לפירוש רבינו יהונתן מלוניל על מסכת בבא קמא, ירושלים-ניו יורק תשכ"ט.
יוסף מיכאל יוסקוביץ מבוא לפירוש רבינו יהונתן מלוניל על מסכת מכות, מהדורת עוז והדר ירושלים 2000.
הערות שוליים

1 2  על פי האנציקלופדיה העברית.
↑  לפי גרסת ספר היוחסין, נפטר בפרובאנס בשנת 1205.
↑  דבריו מצוטטים בקטע 35
↑  קיימת אי-בהירות בעניין בשני המקורות המופיעים בפרק לקריאה נוספת.
↑  בנדיקט, עמ' 26.
↑  פירוש לכ"א מסכתות, באתר tablet.otzar.org
↑  יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, עמ' 218.
↑  שמחה אסף, קינות על פטירתם של גדולי ישראל, מנחה ליהודה: מוגש להרב יהודה ליב זלוטניק ליובלו הששים, בעריכת שמחה אסף, יהודה אבן-שמואל ור' בנימין, מוסד הרב קוק, ירושלים תש"י, עמ' 162–166, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים);
שולמית אליצור, ‏שירי ר' ידותון הלוי החבר, דיני ישראל ‏כו–כז (תשס"ט–תש"ע), עמ' 302.
↑  שערי ציון.
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299053105171  ISNI: 0000 0000 6545 4979  LCCN: n85104559  VIAF: 93454827   WorldCat (עם VIAF): 93454827
יחסי ברוניי–צ'ילה

| יחסי ברוניי–צ'ילה |
| --- | --- |
ברוניי: צ'ילה


ברוניי: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
5,765: 756,102
אוכלוסייה
463,629: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,128: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,630: 16,956
משטר
סולטנות: רפובליקה דמוקרטית

יחסי ברוניי–צ'ילה הם יחסי החוץ בין ברוניי וצ'ילה. שתי המדינות באגן האוקיינוס השקט חברות בארגון הסחר העולמי, בשיתוף הפעולה הכלכלי של אסיה ופסיפיק (APEC) ובהסכם השותפות האסטרטגית הטרנס-פסיפית.
יחסי סחר

במהלך אספת מנהיגי APEC‏ 2002, שנערכה בלוס קאבוס, מקסיקו, מנהיגי צ'ילה, סינגפור וניו זילנד החל משא ומתן על הסכם שותפות מדינות באגן האוקיינוס השקט, למשא ומתן שלהן התווספה ברוניי בשנת 2004, וחתמה עליו בשנה שלאחר מכן. משא ומתן על הסכם השותפות האסטרטגית הטרנס-פסיפית (הסכם TPSEP או P4) נכנס לבסוף לתוקף בשנת 2006, והם העמיקו את היחסים המסחריים בין המדינות החתומות, בנוסף לקביעת תזכירים בנושא שיתוף פעולה בעבודה וסביבתית.
בשנת 2015, הסחר בין שתי המדינות הסתכם ב-20 אלף דולר, המהווה גידול של 50% לעומת חמש השנים שקדמו לה. המוצרים העיקריים שיצאה צ'ילה היו סלמון קפוא וטחבים מיובשים, ואילו המוצרים שיוצאו בעיקר על ידי ברוניי היו אביזרי רכב, כלי שולחן קרמיים ומעילים.
נציגויות דיפלומטיות

ברוניי מיוצגת בצ'ילה באמצעות הנציב העליון באוטווה, קנדה.
צ'ילה מיוצגת בברוניי באמצעות שגרירותה בקואלה לומפור, מלזיה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בבנדר סרי בגוואן.
יחסי ברוניי–עומאן

| יחסי ברוניי–עומאן |
| --- | --- |
ברוניי: עומאן


ברוניי: עומאן
שטח (בקילומטר רבוע)
5,765: 309,500
אוכלוסייה
463,629: 5,334,472
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,128: 108,192
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,630: 20,282
משטר
מונרכיה אבסולוטית

יחסי ברוניי–עומאן הם היחסים הדו-צדדיים בין ברוניי לבין עומאן. לברוניי יש שגרירות במסקט, ולעומאן יש שגרירות בבנדר סרי בגוואן.
היסטוריה

היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-24 במרץ 1984. לשתי המדינות יש עבר כקולוניות אירופיות ובשני המקרים האוכלוסייה המקומית גברה בכוחה על הכוח הקולוניאליסטי. עומאן וברוניי נשלטות שתיהן על ידי שלטון אבסולוטי אסלאמי.
הסולטן של עומאן קאבוס בן סעיד אאל סעיד חתם יחד עם הסולטן של ברוניי חסן אל-בולקיה ספר הסכמי חינוך וכלכלה שיסידירו את היחסים בין שתי המדינות.
ראו גם

יחסי ברוניי–ישראל
יעקב לסלוי

יעקב לסלוי (20 באפריל 1896 פולין – 1987, תל אביב). ממנהיגיה הבולטים של תנועת הפועל המזרחי. הוגה דעות, רב, בנקאי ויו"ר החברה קדישא בת"א.
ביוגרפיה > בפולין

לסלוי נולד ב-20 באפריל 1896 (ז' באייר ה'תרנ"ו) בעיירה צנסטוכוב שבפולין. בהיותו בן 13 בלבד עזב את ביתו ונסע ללמוד בישיבותיה המפורסמות של פולין. מעט מאוחר יותר התייתם מאביו ועול פרנסת הבית הוטל עליו. בשנת 1917 בגיל 21 התחיל בפעילות ציבורית, והקים את ישיבת עץ חיים ששילבה לימודים כלליים עם לימודי קודש, וזאת במטרה לפתור את בעיית בני הנוער היהודי בעיר, אשר בימי מלחמת העולם הראשונה הסתובבו בעיר ללא יד מכוונת. לאחר מכך הקים את סניף תנועת צעירי מזרחי בעירו. סניף צעירי המזרחי בצ'נסטוחוב, זכה למוניטין כסניף פעיל במיוחד. אורגנו בו פעולות תרבותיות, שיעורי תנ"ך, עברית, היסטוריה של עם ישראל, ותלמוד. כן, נוסדה ספרייה שהכילה ספרים בכל המקצועות ונפתח אולם קריאה. ב- 29 ביוני 1923 נישא לסלוי לחיה לבית גראנק. לסלוי העריך את רעייתו מאוד, וטען שלה שייכות זכויות החינוך של ילדיהם, שכן רוב זמנו היה מוקדש לפעילות ציבורית, בבנק בתנועה ובמועצה הדתית.
ביוגרפיה > בארץ ישראל

לסלוי עלה ארצה ב-3 בספטמבר 1924, וגר בירושלים בשכונת בית ישראל עד שנת 1933. בירושלים פתח לסלוי את "מטבח הפועלים הדתיים" בשכונת "שערי פינה". משנת 1926 פועל לסלוי כחבר באספת הנבחרים של הוועד הלאומי, מטעם הפועל המזרחי. משנת 1932 הוא חבר ועד הקהילה של יהודי ירושלים, וכן בהתאחדות עולי פולין. לאחר מכן עם העברת מרכז הפועל המזרחי מירושלים לתל אביב עובר גם לסלוי לגור בתל אביב. היה מראשי המתנגדים להצטרפות תנועת "הפועל המזרחי" להסתדרות העובדים הכללית. שימש כחבר הוועד הפועל של "הפועל המזרחי" וכגזברו הראשון. הקים את חברת הבנייה "עולים בונים" והיה גם ממקימי קופת המלווה של הפועל המזרחי, שלימים הפכה לחלק מבנק המזרחי המאוחד, שבהנהלתו ישב. כמו כן הוא היה חבר מועצת השחיטה בתל אביב שהפכה למועצה הדתית.
לקריאה נוספת

ד"ר יצחק אלפסי, ספר יעקב לסלוי -שער ח' בנתיבי חיים עמ' 439–504, תשמ"ה.
יירגן מולטמן

| --- | --- |

מולטמן בשנת 2016
 לידה:  8 באפריל 1926 המבורג, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  3 ביוני 2024 (בגיל 98) טיבינגן, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 ענף מדעי:  Protestant theology 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גטינגן 
 מוסדות:  Theological College Wuppertal/Bethel (1957)  אוניברסיטת בון (1963)  אוניברסיטת טיבינגן (1967–1994) 
 פרסים והוקרה:  מסדר ההצטיינות של באדן-וירטמברג (2001)  פרס ארנסט בלוך (1994)  דוקטור לשם כבוד (1 בנובמבר 2022)  פרס גרומאייר (2000) 
 בן או בת זוג:  Elisabeth Moltmann-Wendel (1952–7 ביוני 2016) 
 
יירגן מולטמן (בגרמנית: Jürgen Moltmann;‏ 8 באפריל 1926 – 3 ביוני 2024) היה תאולוג קלוויניסטי גרמני, פרופסור לתאולוגיה באוניברסיטת טיבינגן, נחשב לאחד מגדולי ההוגים הדתיים בעולם. מולטמן נודע בעיקר בשל עמדותיו כי אלוהים מסוגל לסבול, ועל כך שבתוך השילוש הקדוש מתקיימים יחסי שוויון והדדיות שצריכים להוות מופת להתנהגות האנושית.
חיבוריו

Gnadenbund und Gnadenwahl: Die Prädestinationslehre des Moyse Amyraut, dargestellt im Zusammenhang der heilsgeschichtlichen-föderaltheologischen Tradition der Akademie von Saumur, Göttingen 1951, Theologische Fakultät, 14. April 1952).
Christoph Pezel (1539-1604) und der Calvinismus in Bremen (= Hospitium ecclesiae. Band 2). Einkehr, Bremen 1958,  27. Februar 1957.
Die Gemeinde im Horizont der Herrschaft Christi. Neukirchen-Vluyn 1959.
Theologie der Hoffnung. Untersuchungen zur Begründung und zu den Konsequenzen einer christlichen Eschatologie. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2005 (Erstausgabe 1964)
Der gekreuzigte Gott. Das Kreuz Christi als Grund und Kritik christlicher Theologie. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2002 (Erstausgabe 1972)
Kirche in der Kraft des Geistes. Ein Beitrag zur messianischen Ekklesiologie. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2010 (Erstausgabe 1975)
Trinität und Reich Gottes. Zur Gotteslehre. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 1986 (Erstausgabe 1980)
Gott in der Schöpfung. Ökologische Schöpfungslehre. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2015 (Erstausgabe 1985)
Der Weg Jesu Christi. Christologie in messianischen Dimensionen. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 1989
Der Geist des Lebens. Eine ganzheitliche Pneumatologie. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2010 (Erstausgabe 1991)
Das Kommen Gottes. Christliche Eschatologie. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 1995
Wissenschaft und Weisheit. Zum Gespräch zwischen Naturwissenschaft und Theologie. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2002
Weiter Raum. Eine Lebensgeschichte. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2006
Ethik der Hoffnung. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2010
Der lebendige Gott und die Fülle des Lebens. Auch ein Beitrag zur Atheismusdebatte unserer Zeit. Gütersloh: Gütersloher Verlagshaus 2014
יחסי ברוניי–ספרד

| יחסי ברוניי–ספרד |
| --- | --- |
ברוניי: ספרד


ברוניי: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
5,765: 505,370
אוכלוסייה
463,629: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,128: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,630: 32,996
משטר
מונרכיה מלאית איסלאמית: מונרכיה חוקתית

יחסי ברוניי–ספרד הם  היחסים הדו-צדדיים בין ברוניי לספרד.
יחסים דיפלומטיים

ספרד וברוניי כוננו יחסים דיפלומטיים ביוני 1984. לספרד אין שגרירות תושבת בברוניי, והיא מיוצגת באמצעות שגרירותה בקואלה לומפור, מלזיה.
לברוניי גם אין שגרירות תושבת בספרד, היא מיוצגת באמצעות שגרירותה בפריז, צרפת. היחסים הדו-צדדיים הם לבביים בזכות העדר המחלוקות והיחסים שיש לסולטאן ומשפחתו עם משפחת המלוכה הספרדית.
שיתוף פעולה

UNDP מציב את ברוניי בקטגוריית המדינות המפותחות על פי מדד ההתפתחות האנושית המתפרסם מדי שנה. ברוניי אינה נחשבת על ידי הרשויות הספרדיות כמדינה מועדפת לשיתוף פעולה בפיתוח. אין משרד לשיתוף פעולה טכני של ספרד בברוניי.
יחסי ברוניי–קנדה

| יחסי ברוניי–קנדה |
| --- | --- |
ברוניי: קנדה


ברוניי: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
5,765: 9,984,670
אוכלוסייה
463,629: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,128: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,630: 53,718
משטר
מונרכיה אבסולוטית אסלאמית: מונרכיה חוקתית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי ברוניי–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים שבין סולטנות נגארה ברוניי דארוסלאם לבין קנדה. היחסים בין המדינות כוננו רשמית ב-7 במאי 1984 בעקבות הכרזת עצמאותה של ברוניי. היחסים בין המדינות הם יחסים טובים, שמתבססים בעיקר על שיתופי פעולה בתחומי הסחר וההשקעות. בשנת 2013, שתי המדינות חתמו על הסכם בדבר המיסים.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מברוניי לקנדה הגיעה לסך 1.45 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה חומרים כימיים, מוצרי מזון, חולצות, סרטנים, גלויות, כובעים, מכונות חפירה, ענבים ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מקנדה לברוניי הגיעה לסך 9.06 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה מטוסים, טלפונים, שסתומים, משאבות אוויר, מכונות הרמה, סויה, מוצרי פלסטיק ואלומיניום, מכסי פלסטיק ועוד.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה מברוניי לקנדה הגיעה לסך 3.63 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה חומרים כימיים, תרופות, מוצרי מזון, ציוד גאודזיה, סרטנים, מוצרים חשמליים, חולצות, מוצרי ברזל, מוצרי פלסטיק וגומי ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מקנדה לברוניי הגיעה לסך 4.9 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה שסתומים, מכונות חפירה, מחשבים, חוטים מבודדים, מדחפים, בטריות, מכסי פלסטיק, סויה, ירקות קפואים, תפוחי אדמה, מוצרים אפויים, תרופות, סבון, מוצרי ברזל ועוד.
ייצוג

ברוניי מיוצגת בקנדה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה באוטווה, בירת המדינה.
קנדה מיוצגת בברוניי על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בבנדר סרי בגוואן, בירת המדינה.