יחזקאל פוגל
הכשרה מקצועית והשכלה אקדמית במגזר החרדי

בשנת 1996 יזם ד"ר אברהם פוס, עו"ד ניו יורקי שהתגורר בישראל, יחד עם צבי וינברגר, מי שעמד עד אז בראש מכון לב את הקמת המרכז החרדי להכשרה מקצועית בישראל, לצורך הכשרת גברים חרדים נשואים למקצועות טכניים, שאינם דורשים ידע לימודי כללי. לניהול הכללי של המרכז הם גייסו את הרב פוגל. לצורך קבלת אישור ההנהגה התורנית-חרדית, הם נעזרו ברב ירחמיאל בויאר, ראש עיריית בני ברק לשעבר, אשר פנה לרב אלעזר מנחם מן שך בשאלה זו. הרב שך ענה בחיוב מבחינה עקרונית ושלח את בויאר להתייעץ עם מספר ראשי ישיבות, כמו כן, הפנה אותו לרב אלישיב שילווה את המוסד מבחינה תורנית. לשם כך הוקמה ועדת רבנית שהרכבה התבסס על נציגי המגזרים השונים ביהדות החרדית: הרב יוסף ישראלזון מטעם הגרי"ש אלישיב - חותנו, הרב שמואל אליעזר שטרן מטעם הרב הגר"ש וואזנר והרב מרדכי שטיינמץ מטעם האדמו"ר מויזניץ. לאחר שנה, התקבלה גם הסכמתו-אישורו של הרב עובדיה יוסף לפעילותו של המרכז החרדי. (מצ"ב הסכמת הוועדה וכן הסכמת הרב עובדיה יוסף).
תחת ניהולו של הרב פוגל הוקם המרכז החרדי בירושלים ובשלוחותיו בערים חרדיות נוספות: בני ברק, מודיעין עילית, אשדוד. הקורסים בהם הוכשרו האברכים היו בתחומי תיכנות מחשבים, תחזוקת מחשבים ורשתות, הנהלת חשבונות, גרפיקה ממוחשבת, כעבור שנה הוקם במסגרת המרכז החרדי להכשרה מקצועית - מכון מג"ן לנשים, בו הוכשרו נשים ונערות חרדיות למגוון מקצועות: שנה לאחר מכן הוקם מכון מסילה - המכון החרדי הראשון להכשרת הנדסאים והנדסאיות במסגרת מה"ט (מכון ממשלתי טכנולוגי) של משרד העבודה והרווחה, בו הוכשרו אלפי תלמידים, לתואר הנדסאי במגוון מקצועות: מחשבים, אלקטרוניקה, תעשייה וניהול, הנדסאות בניין ואדריכלות.
בשנת 1999, בהמשך למאמצים למציאת אפשרויות תעסוקה הולמת לבוגרי הישיבות, עלה הרעיון אצל היזמים לפתוח מסגרת להכשרה אקדמית. הרעיון הובא בפני ועדת הרבנים, אשר הקדישה לכך זמן ומחשבה רבה, בהיות השכלה גבוהה ואקדמית, מזוהה עם תנועת ההשכלה. ועדת הרבנים, יחד עם הרב פוגל, פנו בעניין כבד משקל זה לגדולי ישראל, להגרי"ש אלישיב, ולאחר מכן להגראי"ל שטיינמן והגר"ש וואזנר, אשר נתנו את הסכמתם לרעיון ובלבד שלא ילמדו לתארים בהם יש הגות וכפירה.
פוגל פנה לפרופסור נחמיה לבציון (יו"ר ות"ת דאז), אשר כינס ישיבה עם ראשי אוניברסיטאות - ביניהם נשיא האוניברסיטה הפתוחה וכן נשיא מכון לב דאז פרופ' יוסף בודנהיימר והציע להם להקים מסגרת אקדמית מיוחדת ומותאמת לחרדים. הם נענו בחיוב ובהמשך אכן פתחו מסגרות כאלו עבור אנשים חרדים.
הבעיה העיקרית הייתה בעיית החוסר בלימודים כלליים קודמים בכלל ותעודת בגרות בפרט. פרופ' נחמיה לבציון ופוגל גייסו את ד"ר פלטי סתוי, מנכ"ל האגודה לקדים החינוך דאז, אשר ניהלה את המכינות הקדם אקדמיות, וטבעו את המודל של המכינה הקדם אקדמית לחרדים שהייתה מבוססת על ארבעה תחומי לימוד בסיסיים: מתמטיקה, אנגלית, אוריינות ומחשבים.
בשנת 2000 פתח הרב פוגל יחד עם ד"ר פוס את המכללה החרדית האקדמית הראשונה בבני ברק בשמה מבח"ר (מכללת בני ברק החרדית), בה למדו גברים, אברכי כוללים, וכן נשים חרדיות בימים נפרדים ובאווירה המתאימה לציבור החרדי. לנשיאה הראשון מונה פרופ' מאיר ברוקהיימר, שיצא אז לגמלאות מעבודתו במכון ויצמן.
בשיתוף פעולה אקדמי עם אוניברסיטת בר-אילן נפתחו מסלולי לימודים לתארים אקדמיים, במדעי המחשב לגברים ולתואר בעבודה סוציאלית לנשים. בהמשך נפתחו מסלולי לימודים נוספים: לגברים - עבודה סוציאלית בשיתוף אוניברסיטת חיפה, לנשים - תואר בהפרעות בתקשורת עם אוניברסיטת תל אביב וכן תואר בריפוי בעיסוק בשיתוף אוניברסיטת חיפה.
בשנת 2004 התבקש הרב פוגל על ידי מר רנן הרטמן, מייסדה ומנכ"לה של הקריה האקדמית אונו לעמוד בראש הקמפוס החרדי של הקריה - באור יהודה. החידוש שהציעה שהקריה לסטודנטים של הקמפוס החרדי הוא תנאים זהים לסטודנטים הלומדים בקמפוס הכללי, הן מבחינה פיזית (כיתות לימוד, ציוד טכנולוגי מתקדם, ספריה מצוידת) והן מבחינה לימודית (מרצים מן השורה הראשונה המלמדים קורסים זהים בשני הקמפוסים, רמת לימודים אחידה, בחינות זהות ותארים זהים).
בשנת 2007 הוקם הקמפוס החרדי בירושלים ותחת הנהלתו של הרב פוגל למדו בקמפוסים החרדיים כ-3000 סטודנטים מדי שנה, לתארים ראשונים מגוונים: משפטים, מנהל עסקים, חשבונאות, הפרעות בתקשורת, ריפוי בעיסוק, חינוך וחברה, פרסום ותקשורת שיווקית, וגם לתואר שני: במנהל עסקים, ובמשפטים. במהלך שנות ניהולו של הרב פוגל הוציא הקמפוס החרדי אלפים רבים של בוגרים אשר השתלבו בשוק התעסוקה הרחב.
החל משנת 2016 הרב פוגל משמש כיושב ראש הקמפוסים החרדיים של הקריה האקדמית אונו.