stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטרו אלפין

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  שווייץ
 עיר:  ואלה 
 מידע על ההקמה
 פתיחת הקו:  1984 
 מידע על הקו
 אורך הקו:  1,447 מ' 
 רוחב המסילה:  1200 מ"מ 
 אתר רשמי
 תרשים הקו
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.מטרו אלפין(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.מטרו אלפין(למפת ואלה רגילה) סיון מרטיני מונטה בריג-גליסמטרו אלפין(למפת ואלה מוגדלת) סיון מרטיני מונטה בריג-גליסמטרו אלפין
 
מטרו אלפין (Metro Alpin) היא הרכבת התחתית הממוקמת במקום הגבוה ביותר על פני כדור הארץ. זוהי רכבת מסוג פוניקולר הממוקמת מעל סאס פה בקנטון ואלה שבשווייץ.
הרכבת התחתית, שהחלה לפעול בשנת 1984, מקשרת בין פלסקין (בגובה 2,980 מטרים מעל פני הים) הסמוכה לקרחון פגלטשר למיטלאלאלין (בגובה 3,456 מטרים מעל פני הים) על האלאלינהורן.
אורכה של מנהרת הרכבת 1,749 מטרים, ולרכבת שתי תחנות בלבד, בהפרש גבהים של 476 מטרים ביניהן. השיפוע המרבי במנהרת הרכבת הוא 42%. הרכבת נוסעת במהירות של 10 מטרים בשנייה, ומשך הנסיעה כ-3 דקות.
מוקדמות מונדיאל 1974 - אפריקה

99 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 1974, והתחרו על 16 מקומות בטורניר הגמר. גרמניה המערבית, המארחת, וברזיל, האלופה המכהנת, העפילו אוטומטית והותירו 14 מקומות לשאר הנבחרות.
לאפריקה (CAF)‏ הוקצה מקום אחד, עליו התמודדו 24 נבחרות.
לאחר פרישת גבון ומדגסקר נותרו 22 נבחרות אפריקאיות, שהתחרו על המקום הבודד שהוקצה ליבשת במונדיאל. טורניר המוקדמות באזור זה התנהל בארבעה סבבים:
סיבוב 1 - 3: בכל אחד מהסיבובים האלה חולקו הקבוצות לזוגות, ושיחקו בטורניר נוקאאוט בשיטת בית-חוץ. המנצחת בסיכום המשחקים העפילה לשלב הבא, עד שנותרו 3 נבחרות.
סיבוב הגמר: 3 הנבחרות שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בבית העפילה.
מהלך המוקדמות > סיבוב שני

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 בדצמבר 1972 |  מאוריציוס | 1 - 3 |  קניה | פור לואי, מאוריציוס |
| 10 בדצמבר 1972 |  |  |  | פור לואי, מאוריציוס |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 בדצמבר 1972 |  קניה | 2 - 2 |  מאוריציוס | ניירובי, קניה |
| 17 בדצמבר 1972 |  |  |  | ניירובי, קניה |
קניה העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 בפברואר 1973 |  גינאה | 1 - 1 |  מרוקו | קונאקרי, גינאה |
| 11 בפברואר 1973 |  |  |  | קונאקרי, גינאה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 בפברואר 1973 |  מרוקו | 2 - 0 |  גינאה | תטואן, מרוקו |
| 25 בפברואר 1973 |  |  |  | תטואן, מרוקו |
מרוקו העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 בפברואר 1973 |  תוניסיה | 1 - 1 |  חוף השנהב | תוניס, תוניסיה |
| 11 בפברואר 1973 |  |  |  | תוניס, תוניסיה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 בפברואר 1973 |  חוף השנהב | 2 - 1 |  תוניסיה | אביג'אן, חוף השנהב |
| 25 בפברואר 1973 |  |  |  | אביג'אן, חוף השנהב |
חוף השנהב העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 באפריל 1973 |  אתיופיה | 0 - 0 |  זמביה | אצטדיון אדיס אבבה, אדיס אבבה, אתיופיה |
| 1 באפריל 1973 |  |  |  | אצטדיון אדיס אבבה, אדיס אבבה, אתיופיה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 באפריל 1973 |  זמביה | 4 - 2 |  אתיופיה | לוסקה, זמביה |
| 15 באפריל 1973 |  |  |  | לוסקה, זמביה |
זמביה העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 בפברואר 1973 |  ניגריה | 0 - 2 |  גאנה | לאגוס, ניגריה |
| 10 בפברואר 1973 |  |  |  | לאגוס, ניגריה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 בפברואר 1973 |  גאנה | 0 - 0 |  ניגריה | אקרה, גאנה |
| 25 בפברואר 1973 |  |  |  | אקרה, גאנה |
גאנה העפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 בפברואר 1973 |  קמרון | 0 - 1 |  זאיר | דואלה, קמרון |
| 4 בפברואר 1973 |  |  |  | דואלה, קמרון |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 בפברואר 1973 |  זאיר | 0 - 1 |  קמרון | קינשאסה, זאיר |
| 25 בפברואר 1973 |  |  |  | קינשאסה, זאיר |
התוצאה בסיכום שני המשחקים הייתה תיקו 1 - 1, ולפיכך נערך משחק פלייאוף מכריע לקביעת זהות המעפילה לסיבוב השלישי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27 בפברואר 1973 |  זאיר | 2 - 0 |  קמרון | קינשאסה, זאיר |
| 27 בפברואר 1973 |  |  |  | קינשאסה, זאיר |
זאיר העפילה לסיבוב השלישי.
מהלך המוקדמות > סיבוב שלישי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 במאי 1973 |  חוף השנהב | 1 - 1 |  מרוקו | אביג'אן, חוף השנהב |
| 20 במאי 1973 |  |  |  | אביג'אן, חוף השנהב |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 ביוני 1973 |  מרוקו | 4 - 1 |  חוף השנהב | תטואן, מרוקו |
| 3 ביוני 1973 |  |  |  | תטואן, מרוקו |
מרוקו העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 באוגוסט 1973 |  זמביה | 2 - 0 |  קניה | נדולה, זמביה |
| 12 באוגוסט 1973 |  |  |  | נדולה, זמביה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 באוגוסט 1973 |  קניה | 2 - 2 |  זמביה | ניירובי, קניה |
| 19 באוגוסט 1973 |  |  |  | ניירובי, קניה |
זמביה העפילה לסיבוב הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 באוגוסט 1973 |  גאנה | 1 - 0 |  זאיר |  |
5 באוגוסט 1973: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 באוגוסט 1973 |  זאיר | 4 - 1 |  גאנה |  |
19 באוגוסט 1973: 
זאיר העפילה לסיבוב הגמר.
הערות שוליים

↑  פיפ"א העניקה ניצחון טכני לגאנה בעקבות הפסקת המשחק דקות אחדות לפני סיומו, בגלל מהומות.
↑  ניצחון טכני בעקבות פרישת מרוקו
מחליק בטון

הליקופטר עם מנוע בנזין בעת החלקת רצפת בטון
מחליק בטון או הליקופטר הוא כלי עבודה המשמש לרידוד והחלקה של משטחי בטון.
שימושים ואופן יישום

השימוש בהליקופטר מיועד להחלקת משטחי בטון לשימושים מגוונים ובהם: אולמות ספורט, מפעלים ורצפות ייצור, חניונים ועוד. לאחר ביצוע היציקה ולקראת התקשות הבטון עובר ההליקופטר על המשטח המיועד להחלקה ויוצר את הגימור החלק של הבטון.
מבנה הכלי > מנוע

להליקופטר מנוע המופעל בבנזין או על ידי חשמל. המנוע מסובב את כנפי ההחלקה ויוצר רעידות המסייעות בהחלקת הבטון (בדומה לפעולת ויברטור).
מבנה הכלי > ידית אחיזה / מושב מפעיל

לכלי ידית אחיזה באורך המותאם לקוטר הכלי. המפעיל אוחז בידית ומפעיל את המנוע בעזרת מתג הפעלה הממוקם בידית.
ישנם כלים המיועדים להחלקה של משטחים גדולים מאוד, בכלים אלו קיים מושב המיועד למפעיל שנוהג על הכלי באופן הדומה למכסחת דשא בעלת מושב מפעיל.
מבנה הכלי > מסגרת

לכלי מסגרת עגולה או אליפטית שמטרתה כפולה: הגנה מפני פגיעת הכנפיים במפעיל או באלמנטים אחרים הנמצאים בסמוך למשטח ההחלקה, וכן אפשרות להניח את הכלי על משטח ההחלקה מבלי שהוא ישקע בתוך הבטון הטרי.
מבנה הכלי > כנפי החלקה

כנפי ההחלקה נמצאות בחלקו התחתון של הכלי והן מסתובבות במהירות ויחד עם הרעידות של המכשיר מחליקות את הבטון על ידי רידוד ושיוף של חלקה העליון של היציקה.
מחלף (ציור)

| --- | --- |

הציור "מחלף" של וילם דה קונינג
 מידע כללי
 צייר:  וילם דה קונינג 
 תאריך יצירה:  1955 
 טכניקה וחומרים:  שמן על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  175.3 ס״מ 
 גובה:  200.7 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מיקום:  מכון האמנות של שיקגו שיקגו שבארצות הברית
 
מחלף (באנגלית: Interchange), הוא ציור שמן על בד של הצייר האקספרסיוניסטי המופשט ההולנדי-אמריקאי וילם דה קונינג. רוחבו כשני מטר וגובהו כ-175 סנטימטר. הציור הושלם בשנת 1955. זה היה אחד מציורי הנוף המופשטים הראשונים של דה קונינג, והוא סימן שינוי בסגנון שלו, בהשפעתו של עמיתו האמן פרנץ קלין. בספטמבר 2015 הציור נמכר על ידי קרן דייוויד גפן לקנת סי גריפין תמורת 300 מיליון דולר (שווה ערך לכ-326 מיליון דולר במחירי שנת 2019), המחיר הגבוה ביותר לציור, עד אותו הזמן. השיא נשבר על ידי הציור "מושיע העולם" של לאונרדו דה וינצ'י בנובמבר 2017. הציור הושאל להצגה במכון האמנות של שיקגו.
רקע

השלמת ציור השמן שכותרתו "מחלף" התרחשה בשנת 1955, בעשור בו דה קונינג התרכז חלק ניכר משנות ה-50 המוקדמות, בעיבוד מחדש של עבודות לימוד דמויות מופשטות של הדמות הנשית שהחל בשנת 1948. אלה היו קשורים לתערוכת היחיד שלו בשנת 1953 שכונתה "ציורים על נושא האישה" שנפתחה בעיר ניו יורק באותה שנה. חלק מהכותרות ליצירות אלה נקשרו במצבים שונים של "אישה I", "אישה III" ו"אישה", וכן "שתי נשים עומדות".
בשנת 1955, דה קונינג התרחק מהצורה האנושית, והמשיך עם העיבוד המופשט של האדריכלות והקהילות בסביבתו במרכז העיר ניו יורק. הכותרות של כמה מציורי השמן של דה קונינג משנת 1955 הבולטים באותה תקופה היו "עיתון המשטרה", "קומפוזיציה", "חדשות גוטהאם", "מוצאי שבת" ויום "הפסחא". במהלך שנת 1956 צייר דה קונינג "את זמן האש" בשנה לאחר סיום הציור "מחלף".
כפי שדה קונינג הצהיר בנוגע לנטייתו לתת שמות לעבודות השמן שלו בתקופה זו, "אני מרגיש יותר בבית (בעיר) במרכז העיר ניו יורק, כי הייתי מרגיש ... גר בפארק אווניו. אין לכך שום התייחסות חברתית. זה רק שהרחובות כל כך שקטים לעזאזל. כלומר אתה לא יכול למצוא כלום. אולי זה קשור לחינוך שלי, אני לא יודע, אבל אני נמצא בעיני האדם הממוצע. אני (לא ארצה) לעלות לאולפן שלי בקדילק." העדפותיו לבחירת שמות לציורי השמן שלו כנראה התייחסו להתייחסויות לשכונה בה התגורר באותה תקופה במרכז העיר ניו יורק, למשל "מחלף".
הציור המקורי

דה קונינג מכר את הציור זמן קצר לאחר השלמתו. הוא נרכש תמורת 4,000 דולר על ידי האדריכל אדגר קאופמן הבן, שאביו אדגר ג'יי קאופמן היה הבעלים של חנות הכלבו של קאופמן בפיטסבורג. מנהלי העיזבון של קאופמן מכרו את הציור, לצד יצירות אחרות מאוסף האמנות שלו, בסות'ביס בניו יורק בנובמבר 1989, שם הציור נקנה על ידי סוחר האמנות היפני שיגקי קמיאמה, הבעלים של גלריית ההרים בהר בטוקיו, תמורת 20.7 מיליון דולר, וכך קבע מחיר שיא עבור אמן חי (מאז השיא נשבר). קמיאמה טען שהקונה המיועד נסוג מהרכישה, והוא נאלץ למכור ציורים אחרים כדי לשלם את המחיר שעליו התחייב. היצירה נמכרה לדייוויד גפן לאחר 1990 בהפסד ניכר.
בספטמבר 2015 גפן מכר את "מחלף" תמורת 300 מיליון דולר למיליארדר קרנות הגידור קן גריפין. גריפין שילם 500 מיליון דולר עבור שתי יצירות אמנות, והשנייה "מספר 17A" של ג'קסון פולוק, שיוחסו אליה 200 מיליון דולר. נכון לשנת 2017 זהו המחיר השני בגובהו ששולם עבור ציור, אפילו כשלוקחים בחשבון את האינפלציה, כמעט זהה למכירת מכירת הציור "מתי תינשאי?" של פול גוגן, בפברואר 2015 תמורת קרוב ל-300 מיליון דולר, ורק על ידי "מושיע העולם" של לאונרדו דה וינצ'י, שנמכר ב -450.3 מיליון דולר בנובמבר 2017.
"מחלף", יחד עם כמה דוגמאות נוספות לציוריו של דה קונינג, נמכרו במאה ה-21 במחירי שיא כמעט. בנובמבר 2006 מכר דייוויד גפן את ציור השמן שלו "אישה III" לסטיבן א. כהן תמורת 137.5 מיליון דולר, מעט מתחת לשיא באותה עת של 140 מיליון דולר, שכלל אותם אנשים באותו חודש עבור "מספר 5" של ג'קסון פולוק. חודש קודם לכן כהן כבר שילם לגפן 63.5 מיליון דולר עבור "רשות המשטרה" על ידי דה קונינג.
ראו גם

מכירות הציורים היקרות ביותר
הערות שוליים

↑  Smith, Aaron. "Ken Griffin buys two paintings from David Geffen for $500 million". CNNMoney. נבדק ב-2016-02-25.
↑  "Griffin spent $500M on two paintings: Sources". CNBC. נבדק ב-2016-02-25.
↑  "Ken Griffin Spends $500 Million on Two Paintings – artnet News". artnet News (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2016-02-25.
↑  Johnston, Chris (2016-02-18). "Private sale believed to be one of contemporary artwork's largest ever". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2016-02-25.
↑  "What is the Most Expensive Painting of Abstract Art Ever Sold? - IdeelArt".
↑  William de Kooning Paintings. Catalog by Marla Prather. National Gallery of Art, p. 127, Washington. 1994.
↑  William de Kooning Paintings. Catalog by Marla Prather. National Gallery of Art, p. 134, Washington. 1994.
↑  Auctions, The New York Times, January 26, 1990
↑  "Billionaire drops $500M for 2 masterpieces," Feb. 19, 2016, Bloomberg News, as republished by Fox News, at .
↑  Private sale believed to be one of contemporary artwork's largest ever, The Guardian, 18 February 2016
↑    Bloomberg, ‏Billionaire paid $500 million for abstract expressionist paintings in record art deal, The Telegraph, 23 February 2016
↑  Carol Vogel, Landmark De Kooning Crowns Collection, The New York Times, November 18, 2006
↑  Carol Vogel, Works by Johns and de Kooning Sell for $143.5 Million, The New York Times, October 12, 2006
מחסום שפה

מחסום שפה הוא ביטוי המתאר את קשיי התקשורת בין אנשים או קבוצות הדוברים שפות שונות.
תיאור כללי

מחסום שפה נחווה במפגשים בין דוברי שפות שונות. מידת השפעתו על חיי המעורבים תלויה בהקשר בו הוא נחווה, כגון תיירות, הגירה, עסקים.
בהקשר של תיירות, ההתמודדות עם מחסום שפה היא זמנית ומועטת. לעיתים נחצה המחסום על ידי שימוש בשפה שלישית שאינה שפת-האם של אף אחד מהדוברים אך היא לינגואה פרנקה בה שני הצדדים שולטים ברמה מסוימת. דרך אחרת להתגבר על מחסום השפה במפגשים קצרים הדורשים רק שיחה אינסטרומנטלית, היא שימוש בתקשורת בלתי-מילולית, אם כי תקשורת זו מוגבלת מטבעה.
מחסום שפה הוא בעל השפעה מהותית על החיים כאשר נחווה על ידי אדם מבוגר המהגר למדינה בה דוברים בשפה שאינו מכיר. רכישת שפה זרה בגיל מבוגר הוא תהליך קשה ומסורבל. לילדים קל יותר להתגבר על מחסום השפה ולרכוש שפה חדשה. ילדים שהיגרו עד גיל 10 לערך מצליחים לעיתים לרכוש את השפה החדשה ברמת שפת אם.
מהגרי עבודה עשויים להתקשות בהתמודדות המתמשכת שהם חווים עם מחסום השפה, בשל עומס שעות עבודה ומיעוט הזדמנויות להתערות חברתית, המקטינים את הפניות שלהם ללמידת שפה חדשה.
בעולם העסקים, מפגשי עבודה בינלאומיים מזמנים מצבים של מחסום שפה. אם אין שפה משותפת שלישית, או שהשליטה בה אינה מספקת, נעזרים לעיתים במתורגמנים. עובדים המבצעים רילוקיישן ובני משפחותיהם נדרשים להתמודדות יומיומית עם מחסום השפה בדומה למהגרים, אך נתמכים לעיתים על ידי המעסיק המקל על ההשתלבות הבירוקרטית.
שפות מתוכננות כגון אספרנטו או אינטרלינגואה אמורות להוות שפות עזר בין דוברי שפות שונות ולאפשר התגברות על מחסום השפה. שפות אלו בדרך כלל קלות ללימוד, אך בפועל תפוצת דובריהם מעטה.
מחסום שפה אצל סטודנטים זרים

מספר מחקרים גילו מחסום שפה אצל סטודנטים בארצות הברית שהיגרו אליה ממדינות אחרות. המחקרים גילו מספר תופעות נפוצות:
רק מיעוט קטן מבין הסטודנטים המהגרים שולט בשפה ברמה הנדרשת ללימודים אקדמיים.
הם מתקשים לבנות משפטים מורכבים, ואוצר המילים שלהם קטן.
הם מכירים פחות מילים נרדפות, דבר הגורם לקשיים בחיפוש מילות מפתח, מיומנות הכרחית לעבודות מחקר.
המחקרים גילו שמחסום השפה מתווסף לבעיות חברתיות ותרבותיות עימן מתמודדים הסטודנטים, ומקשה עליהן. בספר "השפה היא החיים", שנכתב על מחסום השפה, נכתב: "שפה היא הרבה יותר מאוצר מילים. שפה היא דרכם של אנשים לבטא רגשות ולהביע אינדיבידואליות."
מחסום שפה והגירה

מחסום שפה משפיע על ההחלטה להגר למדינה מסוימת. לעיתים קרובות, מהגרים בוחרים לעבור למדינה בה נהוגה שפת האם שלהם. למשל, מהגרים מבריטניה בדרך כלל בוחרים להגר לאוסטרליה, קנדה או ניו זילנד, ואילו מרבית המהגרים מספרד בוחרים במדינות אמריקה הלטינית.
במקרים נדירים יותר, מהגרים בוחרים במדינה בה נהוגה שפה הדומה לשפת האם שלהם, למשל - גרמנית ואנגלית, ספרדית ופורטוגזית, רומנית ואיטלקית. שפה כזו קל יותר ללמוד.
במפגשים בין מהגרים דוברי שפות דומות נוצרת לעיתים ספונטנית שפת פידג'ין - שפת ביניים הנוצרת מעירוב השפות.
בישראל

מחסום שפה בו נתקלים עולים חדשים בישראל הוא הקושי בלימוד העברית, שפה שאינה שגורה בפיהם. מדינת ישראל מפעילה אולפנים באמצעות המשרד לקליטת עלייה, משרד החינוך והסוכנות היהודית. משרד העלייה והקליטה וגורמים נוספים מקיימים פעילויות נוספות ללימוד השפה, מציאת עבודה והתערות חברתית ותרבותית.
כמו כן קיים מחסום שפה בין דוברי העברית לדוברי הערבית בישראל. אי ידיעת השפה הערבית פלסטינית מהווה מחסום כזה עבור חיילי צה"ל המשרתים בסמוך לריכוזי אוכלוסייה פלסטינית, שרובה אינו דובר עברית. לוחמים בצה"ל ובמשמר הגבול מקבלים שיחון בסיסי בערבית מדוברת. במקרים מיוחדים - למשל, ביחידות המסתערבים - עוברים חיילי השדה קורס בערבית.
ערבים תושבי ישראל המעוניינים ללמוד או לעבוד בישראל חווים מחסום זה מול העברית. בשנת 2013 נפתח לראשונה במזרח ירושלים אולפן עברית עבור מתנדבי השירות הלאומי-אזרחי כדי לסייע למתנדבים להשתלב בשרות ובהמשך בלימודים ובעבודה בישראל.
הערות שוליים

↑  Andrew Large, "The new Babel: language barriers on the world wide web", Journal of Universal Language 3 (1), 2002, pp. 75-92 (esp. p. 91)
↑  יוני קמפינסקי, לשבור את מחסום השפה והתרבות, באתר ערוץ 7, 4 באוגוסט 2013
↑  יהודה ליטני, מחסום השפה, באתר ynet, 27 בנובמבר 2003
↑  אליאור לוי, לראשונה: אולפן ללימוד עברית במזרח י-ם, באתר ynet, 1 באוקטובר 2013
מיקי דודקביץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לאום:  ישראל
 לימודי רפואה:  הטכניון
 התמחות:  כירורגיה של אף-אוזן-גרון, ניתוחי ראש וצוואר
 תפקידים:  מנהל המרכז הרפואי הלל יפה
מיקי דודקביץ הוא רופא ישראלי מומחה בכירורגיה של אף-אוזן-גרון, ניתוחי ראש וצוואר ומומחה במנהל רפואי. מכהן כמנהלו של המרכז הרפואי הלל יפה.
ביוגרפיה

דודקביץ סיים ב-1990 לימודי רפואה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית. הוא שירת בצה"ל במערך הפינוי בהיטס של חיל האוויר ושימש סגן ראש ענף טראומה בחיל הרפואה.
ב-2004 סיים התמחות בכירורגיה של אף-אוזן-גרון, ניתוחי ראש וצוואר במרכז רפואי רבין. הוא בעל תואר שני במינהל מערכות בריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. ב-2009 סיים התמחות במנהל רפואי בבית החולים וולפסון. הוא בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.
ב-2010 מונה לסגן-מנהל המרכז הרפואי הלל יפה. באוגוסט 2015 מונה למנהלו-בפועל של בית החולים ובאפריל 2016, זכה במכרז לשמש מנהלו הקבוע.
דודקביץ עמד בראש ועדת ההסמכה לקביעת מוות מוחי נשימתי ושימש מרכז "ועדת שמיס לפינוי בהיטס על ידי גורם אזרחי".
באוגוסט 2024 הוענק לו תואר "פרופסור חבר קליני" מטעם הפקולטה לרפואה של הטכניון בחיפה.
הערות שוליים

↑  ד"ר איתי גל, ועדת מומחים: קביעת מוות מוחי בישראל - מדוייקת, באתר ynet, 23 ביוני 2013
↑   מנהל "הלל יפה" קודם לדרגת פרופסור מטעם הטכניון, באתר DoctorsOnly‏, 29 באוגוסט 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 108149841863502840077   WorldCat (עם VIAF): 108149841863502840077 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מורגן פרייר

מורגן ג'יימס פרייר (באנגלית: Morgan James Ferrier; נולד ב-15 בנובמבר 1994) הוא כדורגלן גיאני-אנגלי, המשחק בעמדת החלוץ באומוניה ארדיפו.
קריירה

פרייר התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של ארסנל, בגיל 17 הצטרף למחלקת הנוער של ווטפורד ושנה לאחר מכן הצטרף לנוטינגהאם פורסט. בשנת 2013, פרייר הושאל לקטרינג טאון מליגת הכדורגל הדרומית לשלושה חודשים.
בהמשך הקריירה, פרייר שיחק בעיקר בקבוצות מהליגות הנמוכות באנגליה ביניהן: קריי וונדררס, בישופ'ס סטורטפורד, האמל המפסטאד טאון, בורהם ווד ודאגנהאם אנד רדברידג'.
באוגוסט 2018, פרייר חתם בוולסול מהפוטבול ליג הראשונה.
ב-1 באוגוסט 2019, פרייר חתם בטרנמיר רוברס.
ב-21 בפברואר 2021, פרייר חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל.
ב־2 ביולי 2021, פרייר חתם ל-3 שנים בעירוני קריית שמונה מליגת העל.
בקיץ 2022 חתם בנאקהון ראצ'סימה מליגת העל התאילנדית.
בינואר 2024 סיכם בהפועל עכו.
במרץ 2023 זומן לסגל נבחרת גיאנה לקראת המשחק נגד ברמודה בסוף החודש, אך טרם רשם דקות משחק במדי הנבחרת.
הערות שוליים

↑  עמית קרקו, ‏יש חלוץ: מורגן פרייר חתם במכבי פתח תקווה, באתר ONE‏, 11 בפברואר 2021
↑  שלום אלבז, ‏מורגן פרייר סיכם ל-3 שנים בעירוני קריית שמונה, באתר ONE‏, 24 ביוני 2021
↑  תומר חבז, ‏בדרך חזרה לישראל: מורגן פרייר סיכם בהפועל עכו, באתר ONE‏, 11 בינואר 2024
מכון המחקר העירוני ע"ש סקליפוסובסקי

| --- | --- |

 על שם:  ניקולאי סקליפוסובסקי 
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1923 
 שירותים
 מיטות:  944 
 sklif.mos.ru
 גאוגרפיה
 מיקום:  מוסקבה, רוסיה
 קואורדינטות:  55°46′24″N 37°38′07″E﻿ / ﻿55.77336111°N 37.63530556°E﻿ / 55.77336111; 37.63530556
 he
 
מכון המחקר העירוני ע"ש סקליפוסובסקי (ברוסית: Московский городской научно-исследовательский институт скорой помощи имени Н. В. Склифосовского) הוא מוסד ממלכתי לבריאות של העיר מוסקבה. זהו מרכז מדעי ומעשי רב-תחומי, אחד הראשונים ברוסיה והגדול ביותר במוסקבה. עוסק בבעיות רפואת חירום, ניתוחי חירום, החייאה, טראומה גופנית, קרדיולוגיה דחופה והרעלה חריפה
המכון הוקם בשנת 1923 על בסיס בית החולים הוותיק ביותר במוסקבה, בית החולים שרמטבסקאיה. הוא הוקם כמכון לרפואה דחופה ונקרא על שם המנתח הרוסי המצטיין, דוקטור לרפואה, מדען חדשני, מארגן ההשכלה הרפואית הגבוהה ניקולאי סקליפוסובסקי.
המכון כפוף למחלקת הבריאות של העיר מוסקבה.
הערות שוליים

↑  https://xn--g1ajp.xn--p1ai/gospitalizatsiya/gospitalizatsiya-vzroslykh/nii-skoroy-pomoshchi-im-n-v-sklifosovskogo/.
מכון המחקר המדעי הפטרבורגי לסרום וחיסונים

| --- | --- |
 פעילות:  בתחומי מחקר רפואי של חיסונים
 התאגדות:  מכון מחקר
 תחום:  פיתוח חיסונים
 שפה רשמית:  רוסית
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 מטה הארגון:  סנקט פטרבורג
 בעלות:  הסוכנות הביו-רפואית הפדרלית
 תקופת הפעילות:  1938–הווה (כ־86 שנים)
 
מכון המחקר המדעי הפטרבורגי לסרום וחיסונים (ברוסית: Санкт-Петербургского Научно-Исследовательского Института вакцин и сывороток; בראשי תיבות: СПбНИИВС ФМБА России) הוא אחד ממכוני המחקר המדעי הגדולים במדינה המפתח חיסונים מאז 1886. במתכונתו המודרנית המכון פועל כגוף מחקר מדעי ממשלתי מאז 1938.
במהלך התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה היה אחד ממכוני המחקר שעמל על פיתוח חיסון לנגיף.
ראו גם

השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הגנת זכויות הצרכן
המרכז המדעי הממלכתי לווירולוגיה וביוטכנולוגיה
מין בסכנת הכחדה חמורה

חדקן הבלוגה הוא דוגמה למין שנמצא בסכנת הכחדה חמורה. אוכלוסיות הבר שלהם הצטמצמה עקב דיג יתר עבור אכילת ביציו כקוויאר בלוגה.
מין בסכנת הכחדה חמורה הוא מין של בעלי חיים, פטרייה או צמח, שסווג על ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע כעומד בפני סיכון גבוה ביותר להכחדה מהטבע, וכפועל יוצא מכך מופיע ברשימה האדומה של IUCN כמי שמצוי בסכנת הכחדה קריטית (CR או לפעמים CE). נכון לדצמבר 2023, מתוך 157,190 המינים שנמצאים כיום ברשימה האדומה, 9,760 מהם רשומים בסכנת הכחדה קריטית, כאשר 1,302 עשויים להיכחד ו-67 עשויים להיכחד בטבע.
הרשימה האדומה של IUCN מספקת לציבור מידע לגבי מצב השימור של מיני בעלי חיים, פטריות וצמחים. היא מחלקת מינים שונים לשבע קטגוריות שונות של שימור, המבוססות על טווח בתי גידול, גודל אוכלוסייה, בית גידול, איומים וכו'. כל קטגוריה מייצגת רמה שונה של סכנת הכחדה עולמית. מינים שנחשבים בסכנת הכחדה קריטית ממוקמים בקטגוריית "באיום".
מכיוון שהרשימה האדומה של IUCN אינה מגדירה מין כ'נכחד' עד שנערכו סקרים נרחבים וממוקדים, ישנה אפשרות שמינים שכבר נכחדו עדיין מופיעים בקטגוריית 'סכנת הכחדה קריטית'. ה-IUCN מחזיק רשימה של מינים ש"ייתכן שנכחדו" ו"ייתכן שנכחדו בטבע", לפי מודל של קטגוריות ששימשו את BirdLife International כדי לסווג את העופות הללו.
קריטריונים

מין יוגדר בסכנת הכחדה קריטית ברשימה האדומה, רק במידה ויעמוד בכל אחד מהקריטריונים הבאים ("3G/10Y" מסמל שלושה דורות (generations) או עשר שנים (years) - הארוך מביניהם - לכל היותר של 100 שנים. "MI" מסמל פריטים בוגרים):
שיעור ההפחתה נמדד על פני 10 שנים או על פני שלושה דורות שונים במין זה.
יש לדעת גם את הסיבה לירידה זו.
אם הסיבות לצמצום האוכלוסייה אינן מתרחשות יותר וניתן להחזיר אותן, האוכלוסייה צריכה להיות מופחתת ב-90% לפחות.
אם לא, האוכלוסייה צריכה להיות מופחתת ב-80% לפחות.
הפחתה זו חייבת להתרחש על פני פחות מ-100 ק"מ או ששטח התפוסה קטן מ-10 ק"מ.
פיצול חמור של בתי גידול, או קיים במקום אחד בלבד.
ירידה בהיקף ההתרחשות, אזור תפוסה, שטח/היקף/איכות בית הגידול, מספר מיקומים/תתי אוכלוסיות או כמות MI.
תנודות קיצוניות בהיקף ההתרחשות, אזור התפוסה, מספר המיקומים/תתי אוכלוסיות או כמות MI.
האוכלוסייה חייבת לרדת לפחות מ-250 MI ואחד מהדברים הבאים:
ירידה של 25% לעומת 3G/10Y
תנודות קיצוניות, או מעל 90% מ-MI בתת-אוכלוסייה בודדת, או לא יותר מ-50 MI בכל תת-אוכלוסייה אחת.
יש קיטון בגודל האוכלוסייה למספרים של פחות מ-50 MI.
חייבת להיות סבירות של לפחות 50% להכחדה בטבע בתוך יותר מ-3G/10.
גורמים

תופעת מינים בהכחדה בעידן המודרני מתרחשת בקצב מואץ יותר משיעורי הכחדה המתרחשים באופן טבעי. כמה מהגורמים לכך הם השפעות אנושיות על שינויי האקלים ואובדן המגוון הביולוגי. זאת יחד עם כוחות טבעיים שעלולים ליצור לחץ על המין או לגרום לאוכלוסיית בעלי חיים להיכחד.
נכון לעשור השלישי של המאה ה-21, הסיבה המרכזית להיכחדות מינים היא אינטראקציה אנושית שגורמת לאובדן בית גידול. מינים מסתמכים על בית הגידול שלהם עבור המשאבים הדרושים להישרדותם. כאשר בית הגידול נהרס, האוכלוסייה תראה ירידה במספרם. פעילויות הגורמות לאובדן בית גידול כוללות זיהום, עיור וחקלאות. סיבה נוספת לכך שצמחים ובעלי חיים נמצאים בסכנת הכחדה היא כניסת מינים פולשים. מינים פולשים מנצלים בית גידול חדש עבור משאביהם הטבעיים כשיטה להתחרות על האורגניזמים המקומיים, ולבסוף משתלטים על בית הגידול. תופעה זו עשויה להוביל להכחדה של המינים המקומיים או לגרום להם להיות בסכנת הכחדה, מה שעשוי לגרום בסופו של דבר גם להכחדה מוחלטת. צמחים ובעלי חיים עלולים להיכחד גם עקב מחלות. החדרת מחלה לבית גידול חדש עלולה לגרום לה להתפשט בין המינים המקומיים. בשל חוסר היכרותם עם המחלה או עמידות מועטה, המינים המקומיים עלולים למות.
הערות שוליים

↑  IUCN RED LIST CATEGORIES AND CRITERIA
↑  What is The IUCN Red List?
↑  "IUCN Red List of Threatened Species". IUCN. נבדק ב-19 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Endangered Species". National Geographic. 17 במרץ 2011. נבדק ב-13 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  IUCN (בפברואר 2014). "Guidelines for Using the IUCN Red List Categories and Criteria" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2 במאי 2015. נבדק ב-10 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chandler, David (22 בנובמבר 2019). "What Are the Causes of Animals Becoming Endangered?". Sciencing. נבדק ב-20 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "What Causes Extinction". American Museum of Natural History. נבדק ב-7 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)