סוכות
הערות שוליים

1 2  "חַג הַסֻּכֹּת תַּעֲשֶׂה לְךָ שִׁבְעַת יָמִים בְּאָסְפְּךָ מִגָּרְנְךָ וּמִיִּקְבֶךָ" (ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ג)
↑  לדוגמה: ספר מלכים א', פרק ח', פסוק ב', ספר נחמיה, פרק ח', פסוק י"ד, תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ו', עמוד א'
↑  "וְחַג הָאָסִף בְּצֵאת הַשָּׁנָה בְּאָסְפְּךָ אֶת מַעֲשֶׂיךָ מִן הַשָּׂדֶה" (ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק ט"ז)
↑  משנה, מסכת מעשר שני, פרק ג', משנה ו'
↑  הציווי על קיום חג האסיף מופיע גם בספר שמות, פרק כ"ג, פסוקים י"ד–ט"ו וספר שמות, פרק ל"ד, פסוק כ"ב ובספר דברים, פרק ט"ז, פסוקים י"ג–ט"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף י"א, עמוד ב'
↑  במדבר
↑  תהילים קה לט
↑  שמות, כ"ג, ט"ז
↑  "שמונה מותבות זמר" כלשון הטקסט האוגריתי
↑  דברים, ט"ז, ט"ז
↑  ויקרא, כ"ג, מ'
↑  נחמיה, ח', י"ג–י"ז
↑  זאב פרבר, מקורותיו של חג הסוכות, באתר "התורה"
↑  כפי שמצווה בספר במדבר, פרק כ"ט, פסוקים י"ח–ל"ב
↑  Masamichi YAMADA,The zukru Festival and Its Preparatory Rituals in Emar VI 373, page 142
↑  נגה איילי-דרשן, קורבנות חג הסוכות: שבעים פרים כנגד שבעים אלים? באתר "התורה"
↑  גיורא לוינשטיין, שלושת הרגלים - חגים חקלאיים במקור?, באתר ynet, 17 במאי 2010
↑  משה זאב סולה, מועדי השנה, ירושלים: כתר, 1986, עמ' 142.
↑  זאב משל, דרום סיני, עמ' 88–90, שהל"י-שרותי הוצאה לאור ישראליים, 1971
↑  - התנ"ך והארכאולוגיה - מסורת מול מדע - באתר דעת.
↑  מור כלפון ודוד בן מיכאל, ישיבה בסוכה: הקדשת ההווה או ציפייה לעתיד?, אתר ישיבת פתח תקווה
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף כ"ז, עמוד ב'
↑  המהר"ל ספר נצח ישראל - פרק לה
↑  "וּלְקַחְתֶּם לָכֶם בַּיּוֹם הָרִאשׁוֹן פְּרִי עֵץ הָדָר כַּפֹּת תְּמָרִים וַעֲנַף עֵץ עָבֹת וְעַרְבֵי נָחַל וּשְׂמַחְתֶּם לִפְנֵי ה' אֱלֹהֵיכֶם שִׁבְעַת יָמִים." ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק מ'
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק מ'.
↑  ויקרא רבה פ"ל, יב
↑  על תקנת רבן יוחנן בן זכאי שהרחיב את החיוב מחוץ למקדש לשבעה ימים, ועל מצוות נטילת ארבעת המינים בימינו בירושלים ראו מעמדה של נטילת לולב בירושלים בזמן הזה, מתוך מארון הספרים היהודי
↑  ספר דברים, פרק ל"א, פסוקים ט'–י"ג
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק א', משנה ב'
↑  Noga Ayali-Darshan, The Seventy Bulls Sacrificed at Sukkot (Num 29:12-34) in Light of a Ritual Text from Emar (Emar 6, 373), Vetus Testamentum 65, 2015, עמ' 9–17
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ה, עמוד ב'
↑  Noga Ayali-Darshan, The Seventy Bulls Sacrificed at Sukkot (Num 29:12-34) in Light of a Ritual Text from Emar (Emar 6, 373), Vetus Testamentum 65, 2015, עמ' 18–19
↑  מלבד במנהג וורמייזא, בה אמרו את המערבית 'אתה לבדך עטית' שחיבר רבי אלעזר מגרמייזא הרוקח, בן העיר.
↑  דניאל גולדשמידט ויונה פרנקל, מחזור סוכות שמיני עצרת ושמחת תורה: לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם (ירושלים, תשמ"א), עמ' 5, ובמבוא עמ' כח–כט.
↑  משנה, מסכת מגילה, פרק ג', משנה ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ל"א, עמוד א'.
↑  מנהג פרנקפורט (יוסף יוזפא קאשמן סג"ל, נוהג כצאן יוסף, תל אביב תשכ"ט, עמ' פח, באתר היברובוקס) ווורמייזא (יוזפא שמש, מנהגים דק"ק וורמיישא, מכון ירושלים תשמ"ח, סי' מו). מאידך, בקהילות אחרות, גם אלה שמנהגן הוא המנהג המערבי בכללו, נהגו שלא לומר מערבית בשבת, כגון בפיורדא (ספר מנהגים דקהילתינו, מנהגי כל השנה דק"ק פיורדא, פיורדא תקכ"ז, סי' לז, באתר היברובוקס) ובמגנצא (מנהגי ק"ק מגנצא, בתוך סדור שפת אמת, רעדלהיים תרכ"ב, עמ' 5, באתר אוצר החכמה). ראו גם מדריך למנהג אשכנז המובהק (מכון מורשת אשכנז, תשע"ד), עמ' 18.
↑  ובקצת קהילות החליפו בכל שנה את סדר הקרובות, כשיטת מהרי"ל.
↑  גולדשמידט ופרנקל, מחזור סוכות, עמ' 169.
↑  הובא ב"סדר טרוייש" להחכם רבי מנחם בן יוסף חזן מרבני טרוייש במאה השלוש עשרה
↑  שולחן ערוך אורח חיים, סימן תרס"ג סעיף ב' בהגהת הרמ"א.
↑  שולחן ערוך שם ובביאור הגר"א ובמעשה רב.
↑  מגן אברהם, שם.
↑  מחזור ויטרי ומטה משה סימן תתקס"ו.
↑  פרי מגדים, שם באשל אברהם ס"ק ח'. ומקורו מה"דרכי משה" שם והאבודרהם.
↑  מגן אברהם סימן ת"צ סעיף ח'. ומשם במשנה ברורה ס"ק י"ז.
↑  "צדקת הצדיק" לרבי צדוק הכהן מלובלין, סימן ר"ב.
↑  ”וַיַּעַשׂ שְׁלֹמֹה בָעֵת הַהִיא אֶת הֶחָג וְכָל יִשְׂרָאֵל עִמּוֹ, קָהָל גָּדוֹל מִלְּבוֹא חֲמָת עַד נַחַל מִצְרַיִם לִפְנֵי ה' אֱלֹהֵינוּ, שִׁבְעַת יָמִים וְשִׁבְעַת יָמִים אַרְבָּעָה עָשָׂר יוֹם”. ומפרש רש"י: שבעת ימים של חינוך המקדש ושבעת ימים חג הסוכות.
↑  הרב אליעזר יהודה ולדנברג, שו"ת "ציץ אליעזר" כרך כ"ב, סימן ל"ו
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548602105171  BnF: cb11981442s (data)  GND: 4166891-1  LCCN: sh85130307 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
נוסח ה"יהי רצון" על מצוות ישיבה בסוכה
שגריר ארצות הברית בישראל, דן שפירו, וקונים נוספים, בוחנים בקפדנות את התוצרת בשוק ארבעת המינים לקראת החג, בכיכר רבין, בתל אביב, שנת 2011.
טקס ניסוך המים בתקופת בית המקדש, מקור חגיגות בית השואבה המודרניות.
נשיאי מדינת ישראל נוהגים לפתוח את שערי משכנם לאזרחי ישראל בחג הסוכות. המנהג נוסד על ידי יצחק בן-צבי, אשר נראה בתמונה כשהוא מקבל עולים חדשים כאורחים בחג הסוכות, יחד עם רעייתו רחל ינאית.
חיבוט ערבה מתקיים בהושענא רבה לזכר מצוות ערבה שהתקיימה במקדש בכל ימי החג.
הקפות הושענא רבה בבית הכנסת החורבה
ספר קהלת, הנקרא באופן מסורתי בשבת של סוכות, לצד ציווי הישיבה בסוכה. קישוט לסוכה משנת 1775
סוכה לדוגמה במוזיאון העדה השומרונית
קטעי וידאו לסוכות מארכיון חברת החדשות: בניית סוכה ושוק ארבעת המינים