בן משפחה מטפל
הערות שוליים

↑  זהו השם המוכר בציבור, אף על פי שלמושג "טיפול" יש גם הגדרה המעידה על מקצועיות. בפורומים מסוימים משתמשים כיום במושג "תמיכה" במקום טיפול.
↑  הטיפול נעשה ללא קבלת שכר לרוב, ללא ידע מקצועי מתאים וברוב המקרים הטיפול הוא בנוסף להתנהלות חיי המטפל הרגילים.

כיום, משנת 2018, בגלל התפתחויות חברתיות כגון העדר כ"א סיעודי, ניתנת אפשרות להעסקת בן משפחה בשכר. הכסף מגיע ממתן הגמלה הסיעודית של הבטוח הלאומי.https://www.btl.gov.il/benefits/HozrimGimlaot/Hozrim/.pdf
1 2  By Caregivers Israel, מציינים את חודש העלאת המודעות לבני משפחה מטפלים. נובמבר 2019, ‏נובמבר 2018
↑  מילון אבניאון - עמוד הבית, באתר www.milononline.net
↑  Definition of CAREGIVER, www.merriam-webster.com (באנגלית)
↑  הזדקנות היא תהליך, שבו מתרחשים שינויים פיזיולוגיים - ירידה כוללת ומתקדמת בתפקוד, שינויים פסיכולוגיים ושינויים חברתיים.
↑  https://www.ions.org.pdf

טיפול פליאטיבי/ נלה בולקובשטיין, אחות אחראית הוספיס אונקולוגי בי"ח שיבא
↑  Cicely Saunders International - Better care at the end of life, Cicely Saunders International (באנגלית בריטית)
↑  מוכר בשם "הוספיס בית" שנועד לחולים סופניים ו"טיפול ביתי" שנועד עבור אוכלוסיית הזקנים שאינם ניידים שפותח כשירות בקהילה מטעם קופות החולים ואף גופים פרטיים.
↑  כל נושא קבלת תמורה כספית אינו חד משמעי. יש אנשי מקצוע המסייעים בהתנדבות בתחום התמחותם, כגון: עו"ד המסייעים פרו בונו בבעיות משפטיות.https://www.btl.gov.il/benefits/Long_Term_Care/Pages/money.aspx
↑  ייתכן ובני המשפחה המטפלים מקבלים תמורה כל שהיא בכסף או שווה ערך. כמו כן, עקב קושי באיתור מטפלות/ים סיעודיים מאפשר כיום הביטוח הלאומי לבני המשפחה המטפלים לקבל את כספי גמלת הסיעוד ובכך הם הופכים למקבלי שכר.https://www.btl.gov.il/benefits/Long_Term_Care/Pages/money.aspx
↑  קיימות עמותות שונות המפעילות מתנדבים כגון: יד שרה, עמותת עמך ועוד וכן גופים ממסדיים כגון: בטוח לאומי ואחרים המעניקים סיוע באמצעות מתנדבים, לרוב למי שאינו יכול לצאת מביתו (מרותקי בית)
↑  דורון, י. ולינצ'יץ, ג'. (2002). הזדקנות ועבודה בישראל: החוק והעובדים המטפלים בבני משפחה זקנים. עבודה, חברה ומשפט, ט, 197-228, עמ' 198.
↑  מטפלות סיעודיות המועסקות על ידי חברות כ"א וממומנות על ידי הביטוח הלאומי ברובן, על פי חוק הסיעוד [שעות טיפול]. מטפלות אלה נחלקות לשתיים: מטפלות ישראליות, לרוב עובדות מספר שעות שבועיות בבית אחד או יותר ומעניקות סיוע בעיקר בבתים של זקנים שאינם סיעודיים לחלוטין.

הסוג השני של מטפלות/ים, הם העובדים הזרים, המגיעים במיוחד לארץ באמצעות אשרות מיוחדות. מטפלות/ים אלו עובדים במשרה של 24 שעות ולכן מיועדים לזקנים סיעודיים שאינם יכולים לתפקד ללא עזרה, אצל חולים כרוניים ומוגבלים.
↑  Caregivers | המדריך לטיפול בבן משפחה מזדקן
↑  פיתוח הנושא בכותרת מהנעשה בעולם בהמשך
↑  עוד נהוג להשתמש במושג "זקנה בריאה" או " זקנה חיובית" ואף במושג כולל של שמירה על "איכות חיים", בהקשר לזקנה ומחלות.
↑  National Positive Ageing Strategy, www.gov.ie, ‏2013-04-30 (באנגלית)
↑  ברודסקי, ג', רזינצקי, ש', סיטרון, ד (2011). בחינת סוגיות בטיפולם של בני משפחה בזקנים: מאפייני הטיפול, עומס ותוכניות לסיוע ולתמיכה , מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, ירושלים, עמ' 1.
↑  בני משפחה מטפלים (Family Caregivers): שותפים במעגל הטיפול/ אלי כרמלי, רחל לדאני, איילת ברג-ורמן, שירלי רזניצקי,ג'ני ברודסקי, בתוך הספר....

עמ' 38-48
↑  ברג-ורמן, א', ש' רזניצקי וג' ברודסקי (2018)/ מי מטפל במטפל? שירותי הבריאות, בני משפחה מטפלים ומה שביניהם, דו"ח מחקר, ירושלים: מאיירס - ג'וינט - ברוקדייל
↑  סקר שנערך על ידי Caregivers Israel בשיתוף טבע 2019 https://caregivers.org.il/
1 2 3  עירית רגב, ליאורה בר - טור, התערבויות מקצועיות עם בני משפחה המטפלים בהורה או בבן זוג זקן, חולה ומוגבל, גרנטולוגיה מעשית - מבט רב מקצועי לעבודה עם אנשים זקנים, גרנטולוגיה מעשית - מבט רב מקצועי לעבודה עם אנשים זקנים כרך ב', ג'וינט ישראל אשל, 2015, עמ' 282 - 317
↑  העלייה בתוחלת החיים יצרה חלוקה חדשה בה גילאים 60–80 נקראים הגיל השלישי ובני ה-81 ומעלה נקראים כבר הגיל הרביעי. לגבי הגילאים ייתכנו שינויים קטנים כאשר בחלק מהפרסומים וכן בהגדרת המדינה מתייחסים לגיל הפרישה לגמלאות (62 לנשים ו-67 לגברים) כאל גיל שלישי. מאידך יש כיום בשל נסיבות שונות, פורשים ממעגל העבודה, בגילאים צעירים מאלה שמוגדרים בחוק - פרישה מוקדמת.
↑  ד"ר מיכל לרון,נטע בנטור, אלונה פלח, שלי שטרנברג, זוריאן רדומיסלסקי, דניאל ורדי, יצחק בן ציון. 2016. איכות הטיפול באנשים הלוקים בדמנציה והצרכים הלא מסופקים שלהם ושל בני משפחתם. ירושלים: מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
↑  , ברודסקי, רזינצקי וסיטרון עמ' 2.
↑  רוני בלנק, [https://fs.knesset.gov.il/globaldocs/MMM/2451e0b1-cded-e611-80cc-00155d0206a2/2_2451e0b1-cded-e611-80cc-00155d0206a2_11_7177.pdf בתי אבות במימון המדינה במדינות שונות –
האחריות למתן השירות ואופן אספקתו], מרכז המחקר והמידע כנסת ישראל, 28 ספטמבר 2017
↑  בני 65+ בישראל, שנתון סטטיסטי עורכים: ג'ני ברודסקי, יצחק שנור, שמואל באר, 2017, מכון ברוקדייל
↑  גלובס, 11-12/9/2019, עמ' 24, מדור חדשות: נתון ביום - גיל מאה זה השמונים החדש.
1 2 3  �מאיה הרן רוזן, גלעד כהן קובץ', תמר רמות ניסקה, הביטוח הסיעודי בישראל �, בנק ישראל, חטיבת המחקר, מרץ 2018
↑  במרבית הבתים בהם יש מספר ילדים לאותו קשיש/ה, יש מי שנרתם לביצוע המטלות - או הביצועיס/ית ובעל/ת האחריות, שאינם בהכרח הקובע/ת - או המשפיע/ה ובעלי הכוח.

חלוקה דומה תיתכן גם בטיפול באנשים חולים או מוגבלים.
↑  למרות ההדרגתיות מטפלות/ים עיקריים מדברים על 'פתאומיות' הצורך בתמיכה וטיפול. ראו גם הערה 18
1 2  איילת ברג-ורמן, מיכל לרון,טל ספלטר, שירלי רזניצקי,ג'ני ברודסקי, גורמים המשפיעים על השתתפותם של בני משפחה מטפלים בקבוצות תמיכה, בטחון סוציאלי 95, נובמבר 2014, עמ' 77-97
1 2 3 4  Steiman 1979,בתוך הזקן והמשפחה, יצחק בריק ואריאלה לבנשטיין, עמ'102-104
↑  "תמיכה מורכבת" הולכת ותופסת מקום כאשר ילדים נדרשים לטפל הן בהורים והן באח/ות חולים ; טיפול בהורים ובבן/בת זוג או כאשר הנכדים נכנסים לתמוך הן בהוריהם והן בסבא/סבתא.

קיימים מצבים נוספים: התומכת היא הכלה התומכת בהוריה ובהורי הבעל או בן משפחתו החולה; אחיינים התומכים בהוריהם ובדוד או דודה מצד אחד ההורים ועוד.
↑  הזקן והמשפחה, יצחק בריק ואריאלה לבנשטיין, עמ' 99-101
↑  חלק מהקונפליקטים הם על עצם חלוקת הטיפול, כאשר יש תמיד מישהו מבין הילדים המטפל בהורים, למשל. מתח זה מתעצם על רקע מגדרי: מחד ציפיות החברה המופנות לעבר הנשים יותר מאשר לגברים ומאידך הציפיות העצמיות של נשים מעצמן, תוך הפנמת המסר החברתי. (ראו מראה מקום בהערה 24)
↑  הזקן והמשפחה, יצחק בריק ואריאלה לבנשטיין, עמ' 100
↑  https://www.cbs.gov.il/he/mediarelease/DocLib/2020/067/11_20_067b.pdf
↑  המחלה או הזקנה גורמות לאדם לשינוי פיזי, מנטלי, נפשי ותפקודי במידה כזו שהאדם אותו הכרנו לא קיים. אדם שהיה נינוח והפך לכועס ונרגן, אדם בעל זיכרון וכושר מנהיגות שאינו זוכר, מבולבל וכו' מלבד התומך גם הנתמך מתקשה להכיר את עצמו, ולכן גם הוא מתאבל עם האובדן שהוא חווה.
↑  תמיכה פורמלית בבני משפחה מטפלים, סקירה בינלאומית (2016), פרופ' ישראל איסי דורון ומר אורי לזר, אוניברסיטת חיפה עמ' 6,7.
↑  הגדרת יום או חודש בינלאומי, מנסה ליצור מודעות ציבורית לנושא מסוים בדומה ליום האם בעבר, שניסה להעלות למודעות את תפקידה המרכזי של האמא; יום הילד, יום האישה הבינלאומי, יום למניעת אלימות כלפי נשים, יום כדור הארץ ועוד.
↑  https://caregivers.org.il/
↑  חוזר הנציבות מספר 31/2019
↑  הנחיית הנציב מספר הנחיה: 06.2 מתאריך 5 ספטמבר 2019
↑  זכותון בני משפחה המטפלים בקשיש או באדם עם מוגבלות או מחלה, באתר כל זכות
1 2 3 4  גדעון זעירא, [https://fs.knesset.gov.il/globaldocs/MMM/059c03c5-1de2-e611-80cc-00155d0206a2/2_059c03c5-1de2-e611-80cc-00155d0206a2_11_6731.pdf תוכניות לאומיות להתמודדות עם הזדקנות
האוכלוסייה במדינות שונות], מרכז המידע והמחקר,כנסת ישראל, יוני 2017
↑  צוות משימה בין מגזרי - בני משפחה מטפלים ואפוטרופוסים מאי 2020

http://beinmigzari.pmo.gov.il/Emergency/SiteAssets/Pages/senior/family080620.pdf
↑  החוברת הוצאה על ידי שיתוף פעולה של גופים ממסדיים כגון המשרד לשוויון חברתי, לצד ארגונים וולונטריים כגון caregivers ישראל.

https://caregivers.org.il/wp-content/uploads/2020/09/pdf
↑  ראו רשימת אתרים חיצוניים
↑  ישראל דורון, תמיכה פורמלית בבני משפחה מטפלים, סקירה בינלאומית (2016), עמ' 37-38.
↑  דורון ולינצ'יץ, עמ' 205-206.
↑  חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת הורה), התשנ"ג 1993
↑   מספטמבר 2010 https://www.oecd.org/about/document/list-oecd-member-countries.htm
1 2 3  OECD, Health at a Glance, OECD, 2017, עמ' 197 - 215
↑  התכנית הבין-לאומית של מדריד לפעולה בתחום הזיקנה, באתר אשל - ג'וינט ישראל
↑  https://www.un.org/esa/socdev/documents/ageing/MIPAA/political-declaration-en.pdf
↑  מיכל לרון,איתי מנהיים,יפית כהן, דנה וייס, שלומית קגיה, [https://brookdale.jdc.org.il/wp-content/uploads/2020/10/Reducing-loneliness-older-adults-min.pdf המיזם להפחתת תחושת הבדידות
בקרב זקנים ולהתמודדות עימה
מחקר מלווה], ‏ספטמבר 2020
↑  OECD, [https://www.oecd.org/els/health-systems/PolicyBrief-Good-Life-in-Old-Age.pdf A Good Life in Old Age?
Monitoring and Improving Quality in Long-Term Care], 2013
↑  ישראל דורון, תמיכה פורמלית בבני משפחה מטפלים, סקירה בינלאומית (2016), עמ' 25-30.
↑  ישראל דורון, תמיכה פורמלית בבני משפחה מטפלים, סקירה בינלאומית (2016), עמ' 9-11.
↑  לאה אברמוביץ, בנים ובנות המטפלים בהורים קשישים - נקודת המבט היהודית, גרונטולוגיה, תשע"ג-2012, כרך לט עמודים 53–61, עמ' 55-56.
1 2  לאה אברמוביץ, עמ' 59-60
↑  שפרן, י' (1994). טיפול רפואי בהורים בניגוד לרצונם. תחומין, 14, 351-333.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539374405171  LCCN: sh88007577