stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יובל אלבשן
פעילות ציבורית > הערכה ציבורית

בשנת 2004 נבחר אלבשן לאחד מ"אנשי השנה במשפט" על ידי העיתון גלובס.
העיתון The Marker בחר בו בשנת 2005 לאחד מעשרת "המשפיעים לטובה בתחום החברתי".
ב-2006 נבחר לאחד משלושת "עורכי הדין של השנה" על ידי מחוז תל אביב של לשכת עורכי הדין.
מאז 2007, ולצד תפקידו בעמותת ידיד, הוא יושב ראש הקרן למפעלי שיקום, שהיא רשת מרכזי השיקום התעסוקתי הגדולה בישראל.
בדצמבר 2013 נבחר ברשימת "100 ישראלים מעוררי השראה" של עיתון מעריב.
בשנת 2014 נבחר ל"יקיר המקצוע" של לשכת עורכי הדין במחוזות תל אביב ומרכז.
בשנת 2015 העניקה לשכת עורכי הדין לאלבשן אות הוקרה "תואר לשם כבוד-Honoris Causa", התואר הגבוה ביותר שמעניקה הלשכה לחבריה.
בשנת 2020 זכה אלבשן בפרס ראשת הממשלה גולדה מאיר "על פעילותו הענפה, המשלבת חזון, תיאוריה ומעשה שכולם יחד סובבים סביב תרומה חברתית מיוחדת לקידום השוויון והצדק החברתי במדינת ישראל".
בשנת 2021 הוענק לאלבשן אות המופת לעורכי דין מתנדבים על ידי לשכת עורכי הדין. נשיאת בית המשפט המחוזי הילה גרסטל, שעמדה בראש ועדת הבחירה, ציינה כי אלבשן "ייצג במהלך השנים בהתנדבות אלפי פונים מוחלשים וחינך דור שלם של משפטנים להתנדבות".
במרץ 2023 הגיש (במשותף עם שר המשפטים לשעבר פרופסור דניאל פרידמן, האלוף במילואים גיורא איילנד וגיורא ירון) מתווה לפתרון המשבר בין הקואליציה לאופוזיציה בנושא הרפורמה המשפטית, מתווה שזכה לתגובה חיובית משר המשפטים יריב לוין ולביקורת מצד מתנגדי הרפורמה המשפטית. באוגוסט 2024 מתח ביקורת על שני הצדדים במחלוקת בעניין מערכת המשפט.
יצירתו

בצד כתיבתו בנושאי משפט וחברה, אלבשן כותב ומפרסם גם ספרות יפה, ספרות ילדים ונוער ושירה. ספריו:
אתמול סיימו לגזום את השיחים – שירים, עקד 1992.
דיני העונשין בעקבות תיקון מספר 39 לחוק – עיון, אתיקה 1995 (יחד עם שחר אלדר).
זרים במשפט: נגישות לצדק בישראל – עיון, הקיבוץ המאוחד 2005.
תמיד פלורה – רומן, ידיעות ספרים 2009. הספר זכה בפרס "ספר הזהב" מטעם התאחדות המו"לים בישראל על מכירת למעלה מ-20,000 ספרים בשנה.
בוטן העכבר והדבק האכזר – פרוזה ילדים, הקיבוץ המאוחד 2010.
סיפו: סיפור לא גמור – פרוזה צעיר, ידיעות ספרים 2011. הספר נבחר למצעד הספרים תשע"ג של משרד החינוך וזכה בפרס "יד ושם" לספר לילדים ולנוער לשנת תשע"ד.
תיק מצדה – רומן, ידיעות ספרים 2012. הספר זכה בפרס "ספר הפלטינה" מטעם התאחדות המו"לים בישראל על מכירת למעלה מ-40,000 ספרים.
פרקליטי העשוקים: על המשפט ככלי לשינוי חברתי – עיון, ידיעות ספרים 2014.
חמישה – פרוזה, ידיעות ספרים 2016.
הערעור האחרון – פרוזה, ידיעות ספרים 2020 (יחד עם ליעד שהם).
הטיפה והדמעה – סיפור ילדים, ידיעות ספרים 2024.
בשנים 2010–2011 חבר אלבשן יחד עם עברי לידר וגיא מרוז שהלחינו שני שירי מחאה שכתב, "הבית שלי הבית שלך" נגד גירוש ילדי עובדים זרים ו"חזרנו לרוטשילד" – המנון המחאה החברתית.
חיים אישיים

אלבשן נישא לעורכת הדין מיכל לייסר, ולהם בן ובת. בעשור השני של המאה ה-21 התגרשו. מתגורר בשכונת ניות בירושלים.
על ספריו

"תמיד פלורה" (ידיעות ספרים, 2009)
קציעה עלון, תמיד פלורה, יובל אלבשן, באתר הארץ, 25 בפברואר 2009
אריק גלסנר, "תמיד פלורה" הוא רומן של תוכן, באתר nrg‏, 13 במרץ 2009
רומי מיקולינסקי‏, "תמיד פלורה" הוא ספר שלא נרתע מפרות קדושות, באתר וואלה, 11 במרץ 2009
עמיחי שלו, איש קטן עם מלחמה גדולה, 9 במרץ 2009
עופרה עופר אורן, "תמיד פלורה": האם אפשר תמיד לבחור איך לנהוג, בבלוג "סופרת ספרים", 17 באפריל 2022
"בוטן העכבר והדבק האכזר" (הקיבוץ המאוחד, 2010)
רותה קופפר, "בטן העכבר והדבק האכזר" מאת יובל אלבשן | יש עכבר בבית, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2011
דוד רפ, סיפור מסגרת: כשהעכבר הופך לחיית מחמד, באתר הארץ, 6 ביוני 2010
"סיפו – סיפור לא גמור" (ידיעות ספרים, 2011)
תמר רותם, התקווה האמיתית לילדים לפי יובל אלבשן, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2011
בר חיון, מכתב בבקבוק, באתר הארץ, 7 בדצמבר 2011
יובל אלבשן, מעשה הכתיבה שלי - יובל אלבשן, 17 בנובמבר 2011
"תיק מצדה" (ידיעות ספרים, 2012)
אילת נגב, תיק מצדה של יובל אלבשן: רומן מתח מתעתע, באתר הארץ, 8 בפברואר 2012
אריק גלסנר, על "תיק מצדה", של יובל אלבשן, הוצאת "ידיעות ספרים"
"חמישה" (ידיעות ספרים, 2016)
חילי טרופר, דילמת החללית של יובל אלבשן, באתר הארץ, 27 בפברואר 2017
ליאת הלוי-כהן‏, החללית שלא הצליחה להמריא: הניסוי החברתי שמראה כמה ישראל משוסעת, באתר וואלה, 24 בנובמבר 2016
"הטיפה והדמעה" (ידיעות ספרים, 2024)
ענת לב-אדלר, "הגדרתי את עצמי ישראלי, יהודי, איש זכויות אדם, בסדר הזה. ב-7 באוקטובר הסדר השתנה", באתר ynet, 9 ביולי 2024
טליה לוין, ‏"היום אני יותר יהודי מישראלי": ריאיון מיוחד עם פרופ' יובל אלבשן, באתר מעריב אונליין, 15 באוגוסט 2024
מוריה קור, המעשייה החסידית־חילונית של יובל אלבשן, באתר ישראל היום, 22 באוגוסט 2024
פנינה גפן, ‏ספר הילדים של יובל אלבשן עוסק בסופיות ובלידה מחדש, בעיתון מקור ראשון, 4 בספטמבר 2024
ספרי משפט
"זרים במשפט" (הקיבוץ המאוחד, 2004)
אייל גרוס, צדק לכל?, באתר הארץ, 5 ביוני 2006
שירלי אגוזי, המבט החסום אל הצדק, באתר הארץ, 17 ביולי 2006
עופר סיטבון, זרים במשפט/יובל אלבשן – ביקורת ספרים
"פרקליטי העשוקים" (ידיעות אחרונות, 2014)
מיכאל ספרד, יובל אלבשן - סנגור לוהט של המשפט ככלי לשינוי חברתי, באתר הארץ, 20 באפריל 2014
איילת שני, למה יובל אלבשן מתבייש להיות עורך דין, באתר הארץ, 22 באפריל 2014
"הערעור אחרון" (ידיעות ספרים וכנרת זמורה, 2020)
ליעד שהם ויובל אלבשן, מותחן בבית המשפט העליון: קראו פרק מהספר "הערעור האחרון", באתר ynet, 6 במרץ 2020
אהרון לפידות, משפט חובה, באתר ישראל היום, 24 במרץ 2020
עופרה עופר אורן, ליעד שהם | יובל אלבשן, "הערעור האחרון": מי יגן על בית המשפט העליון?, בבלוג "סופרת ספרים", 16 באפריל 2020
עוזי ברוך, פרופ' יובל אלבשן: שופטים הם בני אדם, הם כמונו, באתר ערוץ 7, 7 ביולי 2020
דניאל נסטור

| --- | --- |

 לידה:  4 בספטמבר 1972 (בן 52) בלגרד, יוגוסלביה 
 מדינה:  קנדה קנדה
 מקום מגורים:  קנדה
 גובה:  191
 יד חובטת:  שמאל
 פעילות כמקצוען:  1991–2018 (כ־27 שנים)
 סה"כ פרסים שצבר:  12,835,671 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  118-85
 דירוג שיא:  58 (1999)
 זוגות
 מאזן קריירה:  467-1056
 דירוג שיא:  1 (1999)
 זכיות בטורנירים:  12 (טורנירי גראנד סלאם)
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 12
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  סיבוב שלישי
 אליפות צרפת הפתוחה:  סיבוב ראשון
 וימבלדון:  סיבוב רביעי
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  סיבוב שני
 
דניאל מרק נסטור (באנגלית: Daniel Mark Nestor ;‏ נולד בשם דניאל נסטורוביץ' (בסרבית: Данијел Несторовић) ב-4 בספטמבר 1972) הוא טניסאי עבר קנדי ממוצא סרבי. בשיאו, דורג במקום הראשון בעולם לזוגות גברים. הוא זכה 12 פעמים בתחרויות גראנד סלאם לזוגות גברים ולזוגות מעורבים וזכה במדליית זהב אולימפית לזוגות גברים. בסך הכל הוא זכה ב-91 תחרויות.
נסטור ומשפחתו עבדו מבלגרד לקנדה בשנת 1976. הם התיישבו בטורונטו.
נסטור זכה בתחרות הראשונה לזוגות בשנת 1994. בשנת 2000 הוא שיחק באולימפיאדת סידני לצד סבסטיאן לרו והם זכו במדליית זהב.
במהלך הקריירה הוא שיחק עם 11 פרטנרים.
השתתפות בגרמים גראנד סלאם - זוגות גברים

| תוצאה | שנה | טורניר | פרטנר | יריבה בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סגן | 1995 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | איי הבהאמה מארק נוולס | ארצות הברית ג'ארד פלמר  ארצות הברית ריצ'י רנברג | 3–6, 6–3, 3–6, 2–6 |
| סגן | 1998 | אליפות צרפת הפתוחה | איי הבהאמה מארק נוולס | הולנד יאקו אלטינג   הולנד פול הארהאוס | 3–6, 6–3, 3–6 |
| סגן | 1998 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | איי הבהאמה מארק נוולס | אוסטרליה סנדון סטולי   צ'כיה סיריל סוק | 6–4, 6–7, 2–6 |
| זכייה | 2002 | אליפות אוסטרליה הפתוחה (1) | איי הבהאמה מארק נוולס | צרפת מיכאל לודרה   צרפת פבריס סנטורו | 7–6(7–4), 6–3 |
| סגן | 2002 | אליפות צרפת הפתוחה | איי הבהאמה מארק נוולס | הולנד פול הארהאוס רוסיה יבגני קפלניקוב | 5–7, 4–6 |
| סגן | 2002 | אליפות וימבלדון | איי הבהאמהמארק נוולס | שוודיה יונס ביורקמן   אוסטרליה טוד וודברידג' | 1–6, 2–6, 7–6(8–6), 5–7 |
| סגן | 2003 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | איי הבהאמה מארק נוולס | צרפת מיכאל לודרה   צרפת פבריס סנטורו | 4–6, 6–3, 3–6 |
| זכייה | 2004 | אליפות ארצות הברית הפתוחה (1) | איי הבהאמה מארק נוולס | הודו לאנדר פאיס   צ'כיה דויד ריקל | 6–3, 6–3 |
| זכייה | 2007 | אליפות צרפת הפתוחה (1) | איי הבהאמה מארק נוולס | צ'כיה לוקש דלוחי   צ'כיה פאבל ויזנר | 2–6, 6–3, 6–2 |
| סגן | 2008 | אליפות צרפת הפתוחה | (סרביה סרביה) ננד זימוניץ' | אורוגוואי פבלו קואבס   פרו לואיס הורנה | 2–6, 3–6 |
| זכייה | 2008 | אליפות וימבלדון (1) | סרביה סרביה ננד זימוניץ' | שוודיה יונס ביורקמן   זימבבואה קווין אוליאט | 7–6(14–12), 6–7(3–7), 6–3, 6–3 |
| זכייה | 2009 | אליפות וימבלדון (2) | סרביה סרביה ננד זימוניץ' | ארצות הברית בוב בריאן   ארצות הברית מייק בריאן | 7–6(9–7), 6–7(3–7), 7–6(7–3), 6–3 |
| סגן | 2010 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | סרביה סרביה ננד זימוניץ' | ארצות הברית בוב בריאן   ארצות הברית מייק בריאן | 3–6, 7–6(7–5), 3–6 |
| זכייה | 2010 | אליפות צרפת הפתוחה (2) | סרביה סרביה ננד זימוניץ' | צ'כיה לוקש דלוחי   הודו לאנדר פאיס | 7–5, 6–2 |
| זכייה | 2011 | אליפות צרפת הפתוחה (3) | בלארוס מקס מירני | קולומביה חואן סבסטיאן קבל   ארגנטינה אדוארדו שוואנק | 7–6(7–3), 3–6, 6–4 |
| זכייה | 2012 | אליפות צרפת הפתוחה (4) | בלארוס מקס מירני | ארצות הברית בוב בריאן   ארצות הברית מייק בריאן | 6–4, 6–4 |
| סגן | 2016 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | צ'כיה ראדק סטפנק | בריטניה ג'יימי מארי   ברזיל ברונו סוארס | 6–2, 4–6, 5–7 |
השתתפות בגרמים גראנד סלאם - זוגות מעורבים

| תוצאה | שנה | טורניר | פרטנרית | יריבים בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סגן | 2003 | אליפות ארצות הברית הפתוחה | רוסיה לינה קרסנורוצקאיה | סלובניה קטרינה סרבוטניק   ארצות הברית בוב בריאן | 7–5, 5–7, [5–10] |
| סגן | 2006 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | רוסיה ילנה ליחובצבה | שווייץ מרטינה הינגיס   הודו מאחש בוהאפטי | 3–6, 3–6 |
| סגן | 2006 | אליפות צרפת הפתוחה | רוסיה ילנה ליחובצבה | סלובניה קטרינה סרבוטניק   סרביה ומונטנגרו ננד זימוניץ' | 3–6, 4–6 |
| זכייה | 2007 | אליפות אוסטרליה הפתוחה (1) | רוסיה ילנה ליחובצבה | בלארוס ויקטוריה אזרנקה   בלארוס מקס מירני | 6–4, 6–4 |
| זכייה | 2011 | אליפות אוסטרליה הפתוחה (2) | סלובניה קטרינה סרבוטניק | טאיוואן ג'אן יונגז'אן   אוסטרליה פול הנלי | 6–3, 3–6, [10–7] |
| סגן | 2013 | אליפות צרפת הפתוחה | צרפת כריסטינה מלדנוביץ' | צ'כיה לוציה חרדצקה   צ'כיה פרנטישק צ'רמאק | 6–1, 4–6, [6–10] |
| זכייה | 2013 | אליפות וימבלדון (1) | צרפת כריסטינה מלדנוביץ' | ארצות הברית ליזה ריימונד   ברזיל ברונו סוארס | 5–7, 6–2, 8–6 |
| זכייה | 2014 | אליפות אוסטרליה הפתוחה (3) | צרפת כריסטינה מלדנוביץ' | הודו סניה מירזה   רומניה הוריה טקאו | 6–3, 6–2 |
| סגן | 2015 | אליפות אוסטרליה הפתוחה | צרפת כריסטינה מלדנוביץ' | שווייץ מרטינה הינגיס   הודו לאנדר פאיס | 4–6, 3–6 |
מגה-ספורט ארנה

| --- | --- |

חזית האולם
 מיקום:  שדרות חודינקה, מ.א.צ., חורושיובסקי מוסקבה
 קואורדינטות:  55°47′12″N 37°32′25″E﻿ / ﻿55.786667°N 37.540278°E﻿ / 55.786667; 37.540278
 אבן יסוד:  2 בנובמבר 2005
 תקופת הפעילות:  15 בדצמבר 2006 – הווה (18 שנים)
 בעלים:  עיריית מוסקבה 
 משטח:  פרקט, קרח
 אדריכל:  אנדריי בוקוב
 קבוצות:  צסק"א מוסקבה (כדורסל)   ספרטק מוסקבה (הוקי קרח)
 מושבים:  כדורסל, טניס, אגרוף (13,334)   התעמלות, הוקי קרח (12,126)
 megasport.msk.ru
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מוסקבה מוגדלת) מגה-ספורט ארנה(למפת מוסקבה רגילה) מגה-ספורט ארנה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגה-ספורט ארנה (ברוסית: "Дворец спорта "Мегаспорт) הוא היכל ספורט במוסקבה המכיל עד 13,126 מקומות ישיבה ומשמש לאירוח תחרויות כדורסל, טייס, אגרוף והוקי קרח. מהווה את מגרש הבית של קבוצות צסק"א מוסקבה: קבוצת הצבא האדום, קבוצת הכדורסל צסק"א מוסקבה, קבוצת ההוקי קרח של צסק"א ומועדון הכדורעף צסק"א מוסקבה.
זהו אחד מאולמי הבית של קבוצת הכדורסל של צסק"א, שאירחה גם בהיכל הספורט האוניברסלי. בניית ההיכל החלה ב-2 בנובמבר 2005 וכעבור שנה הסתיימה הבנייה והוא נפתח בדצמבר 2006. את הנחת אבן הפינה למבנה ערך ראש עיריית מוסקבה, יורי לוז'קוב. תקציב הבנייה היה 2.7 מיליארד רובל.
האולם מכיל 13,926 וממוקם בחלקו המזרחי של שדה חודינקה, היקף המבנה המעוגל מגיע ל-140 מטר וגובהו יותר מ-50 מטרים ושטחו 57,5 אלף מ"ר. בהיכל שני אולמות הוקי קרח בגודל 60 על 30 מטרים, יש אולמות אימונים, בתי קפה ומרכז ספורט. בשנת 2007 ההיכל אירח משחקים במסגרת אליפות העולם בהוקי קרח 2007. בשנת 2011 הוא גם אירח את אליפות העולם בהחלקה על הקרח, מאפריל עד מאי 2011.
בעונת 2018/2019 שימש ההיכל כאולם הבית של מועדון ההוקי קרח דינמו מוסקבה בליגת ההוקי הקונטיננטלית. צסק"א מוסקבה החלה לארח כאן את משחקיה מאז עונת 2012, בעיקר משחקי יורוליג.
בשנת 2017 החל להיקרא בשם "היכל הספורט 'מגה-ספורט' על שם אנאטולי טראסוב" ומעונת 2021/2022 משמש כאולם הבית של מועדון ההוקי קרח ספרטק מוסקבה.
סנדרה הארדינג

| --- | --- |

 לידה:  29 במרץ 1935 סן פרנסיסקו, ארצות הברית 
 פטירה:  5 במרץ 2025 (בגיל 89)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו יורק 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס 
 זרם:  פילוסופיה מערבית 
 תחומי עניין:  פילוסופיה פמיניסטית, פילוסופיה של המדע, תורת ההכרה, פוסטקולוניאליזם, תורת נקודת המבט 
 עיסוק:  פילוסופית, סופרת, מרצה באוניברסיטה, מוציאה לאור 
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'סי ברנרד (1987) פרס ג'ון דזמונד ברנל (2013) 
 
סנדרה הארדינג (באנגלית: Sandra Harding,‏ 29 במרץ 1935 - 5 במרץ 2025) הייתה פילוסופית פמיניסטית אמריקאית. היא עסקה באפיסטמולוגיה של המדע, בפילוסופיה של המדע ובשיטות מחקר. עבודתה התמקדה בתאוריות ומתודולוגיות של המדע, וכן בהשפעת המדע על חשיבה חברתית ופוליטית.
היא פיתחה את תאוריית העמדה הפמיניסטית (Feminist Standpoint Theory), את המושג אובייקטיביות חזקה, ותרמה רבות לחקר הרב-תרבותיות במדע. הארדינג חיברה וערכה מספר רב של ספרים. היא לימדה מדעי החברה וחינוך השוואתי באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
ביוגרפיה > השכלה

הארדינג סיימה את לימודי התואר הראשון בקולג' דאגלס (Douglass College) של אוניברסיטת ראטגרס. את לימודיה לתואר השני השלימה באוניברסיטת ניו יורק, שם גם הוענק לה תואר הדוקטורט בשנת 1973.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

במשך שנים רבות שימשה הארדינג כמרצה וחברת סגל באוניברסיטת דלאוור ובשנת 1985 מונתה לכהן כראש החוג ללימודי נשים באוניברסיטה.
בין השנים 1996–2000 שימשה כמנהלת המרכז לחקר נשים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
בין השנים 2000–2005 שימשה כעורכת שותפה בכתב העת סימנים, כתב עת לנשים בנושא חברה ותרבות (Signs: Journal of Women in Culture and Society).
הארדינג שימשה כמרצה אורחת בכנסים שונים ובאוניברסיטאות רבות בכללן אוניברסיטת אמסטרדם ואוניברסיטת קוסטה ריקה ובמכון הפדרלי השווייצרי לטכנולוגיה בציריך. בין השנים 2007–2008 היא הוזמנה להרצות בפני אגודת פיא בטא קפה (Phi Beta Kappa).
הארדינג שימשה כיועצת בנושאי מדע ופוסט-פמיניזם במספר ארגונים בין־לאומיים בכללם ארגון הבריאות פן־האמריקאי (Pan-American Health Organization), קרן הפיתוח של האו"ם לנשים (United Nations Development Fund for Women), ומשלחת האומות המאוחדות למדע וטכנולוגיה לפיתוח. כמו כן השתתפה בכתיבת פרק בנושא "מדע וטכנולוגיה: מימד המגדר", בדו"ח אונסק"ו העולמי בנושא מדע משנת 1996.
הארדינג אף עסקה בזיהוי והגדרת סוגיות מגדריות במדע וטכנולוגיה בקרב נשים מן העולם השלישי. היא פרסמה "קול קורא" בהוצאת אוניברסיטת דיוק בלימודי טכנולוגיה ומדע פוסט-קולוניאלי, בעקבות ספר שפורסם בהוצאה זו ובחן כיצד רעיונות מערביים של מודרניזם וקידמה למעשה מעוותים את ההבנה המערבית לגבי צורכי הפיתוח של נשים מהעולם השלישי, וכמו כן פוגמים בהבנה של המערב ביחס להשפעות השליליות של מדע וטכנולוגיה על העולם השלישי.
נפטרה ב-5 במרץ 2025.
תחומי מחקר

הארדינג התפרסמה בעיקר בזכות פיתוחה את תיאורית העמדה הפמיניסטית וכן את המושג "אובייקטיביות חזקה". תחומי המחקר בהם עסקה הארדינג היו תאוריות פמיניסטיות ופוסטקולוניאליות, אפיסטמולוגיה, שיטות מחקר ופילוסופיה של המדע וכן חקר היבטים מגדריים במדע והשפעתם של היבטים והקשרים חברתיים, תרבותיים ופוליטיים על המדע גם בתרבויות לא מערביות ועל נשים.
תחומי מחקר > תיאורית עמדה פמיניסטית (Feminist Standpoint Teory)

הארדינג קראה תיגר על הנחות המוצא של המדע הקונבנציונלי האנדרוצנטרי. בספרה The Science Question in Feminism היא מציגה את תיאורית העמדה הפמיניסטית, השואפת להגדיר מחדש מושגים מרכזיים במדע, על בסיס חוויות חייהן הנבדלות של נשים, אך גם של קבוצות מיעוט תרבותי אחרות. שורשיה של התאוריה נעוצים בטיעונו של הגל, אשר פותח בשלב מאוחר יותר בתאוריה המרקסיסטית (Marxist theory), ולפיה אנשים המצויים בעמדות הכוח הם אלה המכתיבים את תפיסת העולם הרווחת. לאנשים בעמדות כוח תפיסת עולם מעוותת והם נוטים לראות בזכויות היתר שלהם "זכויות טבעיות". לעומתם, לאנשים אשר אינם מצויים בעמדות הכוח, יש פוטנציאל לאחוז בתפיסת עולם מעוותת פחות של יחסי הכוח בחברה.
בבסיס התאוריה מצויה הנחת המוצא כי לא קיים "מדע נטול ערכים", נטען כי המדע מושפע מהטיות מגדריות הפוגמות באובייקטיביות.
הארדינג, בדומה לדונה האראוויי, טענה כי מחקר א-פוליטי אינו קיים, מאחר שתהליך של איסוף ידע מכוון על ידי אינטרסים ותלוי במערכי כוחות חברתיים, תרבותיים ופוליטיים, וכמו כן מושפע מנקודת המבט של החוקר/ת. לא ניתן לנתק בין הידע הנרכש לבין רוכש/ת הידע, ובאופן דומה לא ניתן לנתק בין ערכי המדע לבין ערכיהם של אלה שהכתיבו אותו. גישה זו גורסת כי אין נקודת מבט אחת באמצעותה ניתן לבחון את המציאות.
לכן, טענה הארדינג, נקודת המוצא של המחקר צריכה להיות "חיים בשוליים" (marginalized life), כיוון שזהו בסיס מתודולוגי אובייקטיבי יותר, כל עוד המדע ימשיך לתאר ולהסביר את העולם באמצעות נקודת המבט של הקבוצות הדומיננטיות, לא ניתן יהיה להבין או להסביר באופן מעמיק את העולם שאנחנו חיים בו. גישת העמדה האפיסטמית בה אחזה הארדינג, גורסת שהחוויה החברתית של הנשים מספקת נקודת מבט ייחודית לגילוי הטיה גברית במדע.
תחומי מחקר > אובייקטיביות חזקה (strong objectivity)

משמעות המושג "אובייקטיביות חזקה" הוא כינון ידע על בסיס פעילויות חברתיות ומגדריות.
בספרה (1991) Whose Science? Whose Knowledge?: Thinking from Women's Lives הארדינג בחנה וביקרה את מושג האובייקטיביות במדע. היא טענה שכיוון שכל אדם מתבונן על העולם מנקודת מבט המושפעת מן הביוגרפיה שלו וממערכת האמונות והערכים שלו, הרי שלא תיתכן הסתכלות אובייקטיבית על העולם. היא טענה שעל מנת להגיע לאובייקטיביות יש לתת מקום לעמדות המודרים מהחברה.
הארדינג האמינה שאובייקטיביות דורשת רפלקטיביות חזקה, אשר תחייב את המדענים ואת העוסקים בפילוסופיה של המדע, להיות בעלי מודעות עצמית מכוונת. טענה זו נדונה בהרחבה בספרה Is Science Multicultural? Postcolonialisms, Feminisms, and Epistemologies.
הארדינג טענה כי על מנת שהמדע יהפוך לכוח משמעותי עבור האדם, נדרשת מהמדענים רפלקסיביות חזקה אשר תושג רק אם מדענים יהיו בעלי השכלה רחבה בתחום הסוציולוגיה של המדע ובהיסטוריה של ספרות המדע וכן בתחום לימודי המדע הפמיניסטי והפוסט-קולוניאליזם.
תחומי מחקר > הביקורת שהופנתה כלפי תאוריות העמדה הפמיניסטית

כלפי תאוריות העמדה הפמיניסטית הופנתה ביקורת מתוך הפמיניזם משלושה מקורות עיקריים:
תחומי מחקר > ביקורת מבית

זרם זה של ביקורת מושפע מהחשיבה הפוסט-מודרנית המדגישה ריבוי התנסויות מגדריות אך נשארת נאמנה לחלוקה הדיכוטומית המסורתית בין נשים לבין גברים. ביקורת זו מתייחסת להיבטים ספציפיים בגישתה של הארדינג. בין הנציגות הבולטות בזרם זה של ביקורות מצויות ההוגות הפמיניסטיות הבאות:
דונה הראווי מסכימה עם הארדינג כי לא ניתן לנתק בין הידע הנרכש לבין רוכש/ת הידע, ברם מבקרת את טיעונה של הארדינג ביחס לתשומת הלב היתרה שיש להעניק לעמדת החלש והמדוכא. הראווי טוענת כי עמדות המדוכאים והמודרים מהחברה אינן בהכרח נאיביות, והן צריכות לעמוד לביקורת, לפרשנות ולבחינה מחדש, באופן דומה לעמדות המעמד השולט וההגמוני.
סו רוסר טוענת כי תאוריות העמדה הפמיניסטית ישימות בתחומי ההיסטוריה, האנתרופולוגיה, הפסיכולוגיה והספרות, אך ישימות פחות בתחום מדעי הטבע והחיים. רוסר ספקנית באשר ליישום הפרקטי של שימוש במתודולוגיות אלה בפתרון סוגיות במדעי החיים.
תחומי מחקר > ביקורת של האמפיריציזם הפמיניסטי

הלן לונג'ינו, נציגת העמדה של אמפיריציזם פמיניסטי מקבלת את הקביעה שלחברי קהילה מדעית יש נקודות השקפה שונות, אולם אינה סבורה כי יש בהכרח להעדיף את נקודת המבט של החברים או החברות המוחלשים. לונג'ינו סבורה כי בכוחה של הקהילה באמצעות מנגוני ביקורת חברתיים להגיע לעמדה רציונלית מוסכמת ושלמה יותר, נקייה ככל האפשר מהטיות ומדעות קדומות.
תחומי מחקר > הביקורת הקווירית

זרם זה של ביקורת טוען כי פירוש מחדש של המערך החברתי דורש פירוק של המסגרת האוטוביוגרפית של הסובייקט. תאוריות עמדה פמיניסטית יוצאות מנקודת הנחה כי הסדר ההטרוסקסואלי הוא מובן מאליו, ולא כך הוא. בנוסף טוענת הביקורת הקווירית כי פיתוח אפיסטמולוגיה נשית על בסיס חוויותיהן של נשים בלבד, למעשה מקבע את הדיכוטומיה בין הטרוסקסואליות לבין הומוסקסואליות.
הוגות קוויריות כמו מוניק ויטיג, ג'ודית באטלר ואיב קוסופסקי-סדג'וויק, טוענות כי על המחקר הפמיניסטי צריך לחקור פרקטיקות חברתיות ממשטרות ידע ולהציג את הבעיתיות של ידע בתוך המערכת ההגמונית, במקום לנסות ליצור אפיסטמולוגיה נשית.
תחומי מחקר > הביקורת הפוסט–קולוניאלית

זרם זה של ביקורת הוא חלק מהחשיבה הפוסט-מודרנית, התנגד למסגרות חשיבה בינאריות ויצא נגד התאוריה של הארדינג אשר יצרה את "הנשי" לעומת "הגברי" כשתי מערכות אפיסטמולוגיות נפרדות. הוגות פמיניסטיות המשתייכות לזרם זה טענו כי מודלים פמיניסטיים מערביים אינם מתאימים למחקר על נשים באתרים פוסט קולוניאליים, מאחר שבפועל הם תורמים להבניית התפיסה של נשים של צבע כ"אחרות". כותבות צבעוניות רבות הצביעו על הקשר שבין גזע, מעמד ומגדר כחלק מייצור דיכוי של נשים. למשל טרין ט. מין-הא, טענה כי האחדה של נשיות דרך עיניים מערביות מעמידה נשים בעולם השלישי נגד המסורות התרבותיות שלהן, ולמעשה מעמידה אתניות כנגד נשיות. המחקר הפוסט-קולוניאלי מערער על שיטות מחקר אתנוגרפיות מסורתיות. הוא שואף להתנתק מתאוריות העמדה הפמיניסטית במובן האפיסטמולוגי והאמפירי, ומציג גישות מתודולוגיות חתרניות למחקר באמצעות צורות חדשות של כתיבה כגון אוטו-אתנוגרפיה, אתנוגרפיה מדומיינת, דרמה, שירה ועוד. צורת כתיבה זו מייצרת דיאלוג ונותנת גם לקולות הנחקרים להישמע, להביע דעה ולתת פרשנות.
תחומי מחקר > תגובתה של הארדינג לביקורת הפוסט-קולוניאלית

בספרה Is Science Multicultural? Postcolonialisms, Feminisms, and Epistemologies, הציגה הארדינג תגובתה לביקורות, ובמהלך אותו מכנה ניצה ינאי "מפתיע" מיקמה עצמה במחנה הפוסט-קולוניאלי. הארדינג טענה כי גישתה למחקר הפמיניסטי לא הובנה כהלכה וכי עת דיברה על תאוריות עמדה פמיניסטית, שיוותה לנגד עיניה אוריינטציה תאורטית העוסקת בסביבה תרבותית. היא טענה שעל מנת להציג חלופה למדע הקונבנציונלי האנדרוצנטרי, מדע ולימודי מדע צריכים להתבסס על מקורות חשיבה ופילוסופיה ממקומות תרבותיים וגאוגרפיים שונים. הארדינג טענה כי המונח "אובייקטיביות חזקה" מאפשר רלטיביזם היסטורי ותרבותי ודחייה של רלטיביזם שיפוטי אשר לפיו כל ידע הוא יחסי.
כתביה > ספרים

The Science Question in Feminism, 1986
Whose Science? Whose Knowledge?: Thinking from Women's Lives, 1991
Is Science Multicultural? Postcolonialisms, Feminisms, and Epistemologies, 1998
Science and Social Inequality: Feminist and Postcolonial Issues, 2006
Sciences From Below: Feminisms, Postcolonialities, and Modernities, 2008
כתביה > עריכה

ed), Can Theories be Refuted? Essays on the Duhem-Quine Thesis, 1976)
with Jean F. O'Barr (ed.), Sex and Scientific Inquiry, 1987
ed), Feminism and Methodology: Social Science Issues, 1987)
ed), The ‘Racial’ Economy of Science: Toward a Democratic Future, 1993)
with Uma Narayan (ed.), Decentering the Center: Philosophy for a Multicultural, Postcolonial, and Feminist World, 2000
with Robert Figueroa (ed.), Science and Other Cultures: Issues in Philosophies of Science and Technology, 2003
with Merrill B. Hintikka (ed.), Discovering Reality: Feminist Perspectives on Epistemology, Metaphysics, Methodology, and Philosophy of Science. Second Edition, 2003
ed), Feminist Standpoint Theory Reader, 2004)
ed), The Postcolonial Science and Technology Studies Reader, Duke UP 2011)
ראו גם

פילוסופיה של המדע
נשים במדע
מדע ומגדר
פמיניזם
מדע
היסטוריה של המדע
אפליית נשים
מטא-תאוריה
לקריאה נוספת

ניצה ינאי, "שאלת המדע בפמיניזם – סנדרה הארדינג וסוגיית החקירה המדעית בפמיניזם", בתוך: נ. ינאי, ת. אלאור, א. לובין, ח. נווה (עורכות), דרכים לחשיבה פמיניסטית – מבוא ללימודי מגדר (רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה), 2006. ינאי, נ., (2007) עמ' 351–391.
סנדרה הארדינג, "מאפריציזם פמיניסטי לעמדה אפיסטמולוגית פמיניסטית", בתוך: נ. ינאי, ת. אלאור, א. לובין, ח. נווה (עורכות), דרכים לחשיבה פמיניסטית – מבוא ללימודי מגדר (רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה), 2006. ינאי, נ., (2007) עמ' 196–225.
הערות שוליים

↑  ,Harding, Sandra,
1986. .The Science Question in Feminism, Cornell university press, Ithaca
↑  Harding, Sandra, 1991. Whose Science? Whose Knowledge?: Thinking from Women's Lives, Cornell university press, Ithaca.
↑  Harding, Sandra, 1998. Is Science Multicultural? Postcolonialisms, Feminisms, and Epistemologies, Indiana university press, Bloomington.
↑  ינאי, עמ' 370–378.
↑  ינאי, 379.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262197505171  BIBSYS: 90111936  BNE: XX1112493  BnF: cb12212794k (data)  CANTIC: a10098835  CiNii: DA01684411  GND: 12492431X  ISNI: 0000 0001 1081 7178  LCCN: n82105314  LNB: 000056561  NDL: 01162479  NKC: jn20020717807  NLA: 36521853  NLK: KAC199611504  NTA: 069171211  ORCID: 0000-0002-0352-8092  SUDOC: 030781302  Trove: 1270564  VIAF: 109179386   WorldCat (עם VIAF): 109179386
מטא

ערך זה עוסק בתחילית. אם התכוונתם לפייסבוק, ראו .
מֶטָא (מיוונית, μετά: מעבר, לאחר) היא תחילית המציינת לרוב הפשטה, הכללה או הסתכלות חיצונית על המושג המופיע אחריה. ברמה האינטואיטיבית, ניתן לומר שהתחילית מטא מציינת "דיבור על".