stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסוף חריש
שירות האוטובוסים בתחנה > רשימת קווי אוטובוס העוברים במסוף

| קו | מפעיל | רציף | מסלול | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20/20א | קווים | 1 | מסוף חריש - דרך ארץ - שכונת הפרחים - שכונת בצוותא - שכונת מעו"ף. | ♿ קו פנימי. לכיוון שכונת מעו"ף הקו משולט כקו 20א. |
| 22 | קווים | 2 | מסוף חריש - שכונת החורש - שכונת אבני חן - דרך ארץ. | ♿ קו פנימי. |
| 25 | תנופה | רחוב גפן | חריש, קידמה - מסוף חריש - דרך ארץ - מעבר ריחן - ריחן - טל מנשה - חיננית - שקד. |  |
| 27 | תנופה | רחוב גפן | חדרה, תחנה מרכזית - מרכז העיר - רח' צה"ל - צומת גן שמואל - צומת כרכור - חריש, מסוף חריש - דרך ארץ - מעבר ריחן - חרמש - מבוא דותן. |  |
| 60 | קווים | רחוב גפן | חריש, שכונת מעו"ף - שכונת הפרחים - שכונת אבני חן - שכונת החורש - מסוף חריש - צומת כרכור - צומת גן שמואל - חדרה, רח' צה"ל - מרכז העיר - תחנה מרכזית - רכבת חדרה מערב | מהיר |
| 63 | קווים | 1 | חריש, מסוף חריש - ברקאי - מועצה אזורית מנשה - מענית - (עין שמר  -) גן השומרון - צומת כרכור - תלמי אלעזר - צומת גן שמואל - חדרה, רח' צה"ל - מרכז העיר - רכבת חדרה מערב | מאסף |
| 71 | קווים | רחוב גפן | חריש, שכונת מעו"ף - שכונת הפרחים - שכונת אבני חן - שכונת החורש - מסוף חריש - צומת כרכור - מחנה 80 - פרדס חנה כרכור, דרך הנדיב - בנימינה, רכבת בנימינה. |  |
| 160 | קווים | רחוב גפן | שכונת מעו"ף - דרך ארץ - מסוף חריש - צומת כרכור - מחנה 80 - פרדס חנה כרכור, דרך הנדיב, רח' הים - פארק תעשייה קיסריה - תחנת רכבת פרדס חנה. |  |
| 163 | קווים | רחוב גפן | מצפה אילן - חריש, דרך ארץ - אום אל קוטוף - חריש, דרך ארץ - מסוף חריש - צומת כרכור - צומת גן שמואל - חדרה, רח' צה"ל - מרכז העיר - רכבת חדרה מערב |  |
| 631 | קווים | 4 | חריש, מסוף חריש - מחלף אליקים - צומת יקנעם עילית - מחלף יגור - חיפה, לב המפרץ - חוצות המפרץ |  |
| 632 | קווים | 3 | חריש, מסוף חריש - צומת כרכור - צומת גן שמואל - מחלף אולגה - מחלף נתניה - מחלף הסירה - תל אביב יפו, דרך נמיר, קניון עזריאלי, דרך בגין/המסגר, תמח"ת. | מהיר |
| 634 | קווים | רחוב גפן | חריש, שכונת מעו"ף - שדרות ההגשמה - דרך ארץ - מסוף חריש - צומת כרכור - צומת גן שמואל - חדרה, רח' צה"ל - מרכז העיר - פאר - צומת השרון - מחלף כפר סבא רעננה צפון - מחלף מורשה - בני ברק - תל אביב יפו, רמת החייל, קריית עתידים. |  |
הערות שוליים

↑  חלופה
יהודה ליאו פיקרד

| --- | --- |

 לידה:  3 ביוני 1900 Wangen, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  4 באפריל 1997 (בגיל 96)
 ענף מדעי:  גאולוגיה
 מקום מגורים:  גרמניה, צרפת, איטליה, בריטניה וישראל
 מקום לימודים:  סורבון  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין  אוניברסיטת לונדון  אוניברסיטת פרייבורג 
 מוסדות:  אוניברסיטת פירנצה 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1958) 
 תרומות עיקריות
 מחקר מי תהום בישראל
 
יהודה ליאו פיקרד (3 ביוני 1900 - 4 באפריל 1997), מבכירי הגאולוגים בישראל ובעל שם עולמי בחקר ההידרולוגיה. היה חתן פרס ישראל לשנת תשי"ח במדעי החיים ויקיר ירושלים. עיקר התמחותו הייתה בחקר מי תהום וחקירת אפשרויות פיתוח הנגב.
בשנים 1950–1954 הכין פיקרד את הסקר הגאולוגי של ישראל, היה חבר "הוועד לתכנון מפעל המים הארצי" (1950 - 1956) ובשנת 1967 יסד את המרכז לחקר מי תהום באוניברסיטה העברית, מרכז הקרוי היום על שמו.
תולדות חייו

פיקרד נולד בוונגן שבגרמניה. למד באוניברסיטאות: פרייבורג וברלין בגרמניה, בלונדון ובפריז. לימד באוניברסיטת פירנצה. ביקר בארץ בשנת 1922 ועלה ארצה בשנת 1924 והקים את המחלקה לגאולוגיה ואת האוסף הגאולוגי הראשון של האוניברסיטה העברית. היה חבר ההגנה מיום בואו ארצה. באותה שנה פרסם את ספרו "Structure and Evolution of Palestine" – שהפך לספר יסוד ללימוד הגאולוגיה של ארץ ישראל. היה נשוי לאהובה, בת הזקונים של דוד ילין.
היה חבר הוועד לתכנון מפעל המים הארצי (בראשות שמחה בלאס) בשנים 1950- 1956 ובין החותמים על תוכנית המים הארצית.
בשנת 1955 התמנה פיקרד לנשיא ועדת המומחים של אונסק"ו לאזורים צחיחים. בעקבות מינוי זה היה ליועץ בינלאומי, וחקירותיו סייעו להתפתחותן של מדינות רבות באפריקה ובאמריקה הלטינית. שמעון שמיר, במאמר על "קשרי חינוך ותרבות", מספר כי פיקרד קיים קשרים מקצועיים עם אנשי חינוך במצרים במסגרת שיתוף הפעולה בין המדינות. כמו כן היה יושב ראש בסקציה בקונגרס בינלאומי של גאולוגיים באלג'יר -  1952.
על שמו נקראה שבלולית פיקרד, רכיכה שנכחדה.
נפטר בקיבוץ גניגר ב-1997, ונקבר בבית העלמין שבקיבוץ .
חקר מי תהום בישראל

| --- | --- |

פיקרד בוחן קידוח מים בעין חמד (~1964)
פיקרד היה מומחה למציאת מי-תהום וקבע היכן יבוצעו קידוחים ברחבי הארץ. עיקר התמחותו: חקר מי תהום וחקירת אפשרויות הפיתוח בנגב.
בשנים שלפני קום המדינה התקבלה דעתו של פיקרד בדבר האפשרות למצוא מי תהום גם בתצורות של אבני גיר קשות ונערכו קידוחים עמוקים במדרונות הרי עמק יזרעאל שהפיקו מים בשפע. קידוחים אלה איפשרו התיישבות אינטנסיבית באותם אזורים. קידוח כזה נערך בהמלצתו בשנת 1942 למרגלות "הר השדים" ליד קיבוץ גניגר, שם מצאה חברת מקורות כמויות גדולות של מים.
לאחר שקיבוץ ניר עם עלה לקרקע בשנת 1943 נשלח לשם פיקרד על ידי המוסדות הלאומיים ומצא נקודות חדשות לחפירה אל האקוויפר. במקום נחפרו שתי בארות נוספות, ובכך הפך ניר עם למקור המים העיקרי בשנים הראשונות לקיום ההתיישבות בנגב הצפוני.
מחקר ים המלח

פיקרד הציע בשנת 1943 תאוריה לגבי התהוות ים המלח. לדעתו, עיקר התהווּתה של בקעת הירדן היה מלפני 65 מיליוני שנים עד לפני 1.75 מיליוני שנים. היה זה כאשר הבקעה הייתה עמק רחב ושטוח, שנוצר לאחר התרוממות הרי ארץ ישראל. העמק שנוצר היה גבוה ממפלס הים התיכון ועשיר במים מתוקים. לפני כמיליון שנה, בעקבות פעילות טקטונית גדולה על פני כדור הארץ, שקע העמק למצבו הנוכחי ונוצרה בקעת הירדן והימות: ים כנרת וים המלח.
בשנת 1942 עמד עם מהנדס המים אברהם דה ליאו בראש משלחת מדעית מטעם חברת אשלג ארץ-ישראלית לבדוק ולברר את שפיעת מימיו של נחל זרד, דרכי הגברתה וריכוזה לצורכי המפעל בים המלח. בזכות משלחת זו, הראשונה בתולדות ארץ ישראל שעברה את הנחל לכל מלוא אורכו עד דרך קיר מואב נתגלו פרטים רבים חדשים על הנחל.
תרומות ואותות כבוד

בשנת 1934 יסד את המחלקה לגאולוגיה באוניברסיטה העברית ואת האוסף הגאולוגי הראשון שלה
בשנת 1951 כיהן כנשיא הראשון של החברה הגאולוגית הישראלית
חתן פרס ישראל לשנת תשי"ח (1958) במדעי החיים
בשנת 1981 הוענק לו התואר "יקיר ירושלים".
קריאת רחוב בשכונת הר חומה בירושלים על שמו
קריאת רחוב בשכונת רמות בבאר שבע על שמו
מרכז פיקרד לחקר מי תהום באוניברסיטה העברית
תרומות ואותות כבוד > מספריו בעברית

בעיות המים בארץ ישראל, תרצ"ה
מי התהום בעמק יזרעאל המערבי, תרצ"ו
הגאולוגיה של ירושלים החדשה, הוצאת ה אוניברסיטה העברית, 1938
מחצבים ומי תהום בארץ ישראל, הוצאת דפוס הפועל הצעיר, 1938
מי התהום בארץ ישראל, הוצאת החברה העברית לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, תש"א
מחקר ומעש בגאולוגיה חלוצית של ארץ ישראל: ציוני דרך בגילוי מי-תהום ואוצרות טבע, הוצאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשנ"ו
Structure and evolution of Palestine
גאולוגיה חלוצית של א"י - ציוני דרך, הוצאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
ראשי קוים על הטקטוניקה של כדור הארץ
תרומות ואותות כבוד > מספריו באנגלית, צרפתית וגרמנית

Die fraenkische Alb von Weissenburg i. B. und Umgebung, 1923
Ein Eocaenprofil des Gilboas in Palaestina, 1928
Zur Geologie der Kischon-Ebene, 1928
Zur Geologie der Besan-Ebene, 1929
Upper Cretaceous (chiefly Campanian and Maestrichtian) Gasteropoda and Pelecypoda from Palestine, 1930
Geological researches in the Judean desert : with geological map and illustrations, 1931
Zur geologie des mittleren Jordantales :(zwischen Wadi El-Oeschsche und Tiberiassee), 1932
Zur postmiocänen Entwicklungsgeschichte der Kontinentalbecken Nord-Palästinas, 1933
Conditions of underground water in the Western Emek (plain of Esdraelon), 1936
On the geology of the Gaza-Beersheba district, 1936
On the structure of the Arabian Peninsula, 1937
On the geology of the central coastal plain : with a geological sketch map and 7 figures in the text, 1937
The geology of New Jerusalem, 1938
Outline on the tectonics of the earth :with special emphasis upon Africa, 1939
Groundwater in Palestine, 1940
Structure and evolution of Palestine, with comparative notes on neighbouring countries, 1943
Geomorphogenic regions of the Negev, 1:250,000, 1951
Geomorphogeny of Israel, 1951
The structural pattern of Palestine, Israel and Jordan, 1954
Rapport d’une mission d’etude geologique au Dahomey, 1962
The quaternary in the Northern Jordan Valley, 1963
Geological map, Israel, 1964
The geological evolution of the quaternary in the central-northern Jordan Graben, Israel, 1965
Vom Bodensee nach Erez Israel : Pionierarbeit fur Geologie und Grundwasser seit 1924, 1996
Stratigraphic position of the Ubeidiya formation, 1966
Geological report on the lower Pleistonecene deposits of the Ubeidiya excavations, 1966
On the structure of the Rhinegraben with comparative notes on Levantgraben feature, 1968
General aspects of Israel’s oil search, 1973
The Triassic, 1974
The Jurassic stratigraphy in Israel and the adjacent countries, 1987
הערות שוליים

↑  שמחה בלאס, מי מריבה ומעש, ע' 229
↑  שמעון שמיר, קשרי חינוך ותרבות, קתדרה 93, מאי 1993
↑  חיים כראל הנגב המערבי
↑  יוסף ברסלבי, "הידעת את הארץ- ים-המלח סביב-סביב", כרך ג', פרק 5 :"הנהרות ומעיינות המים החמים ממזרח לים המלח", פרק משנה ד' : נחל זרד, עמוד 128
↑  א. דה ליאו "מספר נתונים על ים-המלח", עיתון אגודת האינג'נרים, שבט, תש"ו, 1945
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266687105171  CiNii: DA11824084  GND: 119382822  ISNI: 0000 0000 8413 177X  LCCN: n86031741  NLA: 35422147  NTA: 292035543  RERO: 02-A003691815  SUDOC: 083820582  VIAF: 116389699   WorldCat (עם VIAF): 116389699
אח"י גאולה

| --- | --- |


אח"י גאולה בתקופת מלחמת שלום הגליל
 תיאור כללי
 מוטו:  תפארת השייטת
 סוג אונייה:  ספינת טילים 
 צי:  חיל הים הישראלי
 דגל הצי:  
 סדרה:  סער 4.5 
 אוניות בסדרה:  אח"י גאולה, אח"י עליה
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנות ישראל, ישראל
 הושקה:  27 בינואר 1981, על ידי גב' גאולה רבינוביץ.
 תקופת הפעילות:  19 במאי 1981 – בשירות פעיל (43 שנים)
 אחריתה:  הוצאה משירות ב-2 ביוני 2004 בשרות פעיל בחיל הים של מקסיקו ARM Tormenta
 מלחמות וקרבות:    מלחמת לבנון הראשונה
 מידות
 הֶדְחֶק:  488 טון
 אורך:  61.7 מטר
 רוחב:  7.6 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  30 קשר
 גודל הצוות:  53
 מספר תרנים:  2
 הנעה:  4 מנועי דיזל מתוצרת חברת MTU מדגם 538 בעלי הספק של 3,380 כ"ס
 אמצעי לחימה
 חימוש:  8 טילי ים-ים הרפון  4 טילי ים - ים גבריאל משופרים  פצצות עומק נגד צוללות  תותח אוטומטי וולקן פלנקס 20 מ"מ  2 תותחי אורליקון 20 מ"מ 5 מקלעי מאג 7.62 מ"מ טילי ים/קרקע אוויר סטינגר
 אמצעי גילוי ול"א:  מכ"מ "דגון" תוצרת אלתא, מערכת לוחמה אלקטרונית תוצרת אלישרא
 מסוקים:  עטלף
 
אח"י גאולה, מבט מלמעלה
אח"י גאולה עם תורן תקשורת מעל מוסך המסוק בעת היותה ספינת הפיקוד במבצע הנחיתה במלחמת שלום הגליל
ספינת הטילים אח"י גאולה, מדגם "חוחית", פעלה בשירות חיל הים הישראלי במסגרת שייטת ספינות הטילים משנת 1981 עד למכירתה לחיל הים של מקסיקו ב-2004. כיום נמצאת הספינה בשרות פעיל בצי המקסיקני בשם ARM Tormenta.
זוהי הספינה הראשונה בחיל הים בשם זה. נקראה על שם גאולה (אוניית מעפילים) שהפליגה מבולגריה. הגיעה ב-2 באוקטובר 1947 ועל סיפונה 1,388 מעפילים. נתפסה על ידי הבריטים ומעפיליה גורשו לקפריסין.
שינויי מבנה

אח"י גאולה נבנתה יחד עם אח"י עליה במספנות ישראל בתחילת שנות ה-80. הספינות שודרגו לנשיאת מסוק ימי – ונקראות דגם סער 4.5 "חוחית". השדרוג כלל בעיקר:
הארכת גוף הספינה בכ-5 מטרים, הרכבת מנחת מסוקים בירכתיים והוספת האנגר למסוק מאחורי תורן הספינה. 

טילי גבריאל, שכמותם ירדה במחצית הועברו לחרטום הספינה.

תותחי 76 מ"מ הוסרו מהספינה. בחרטום הותקן תותח 40 מ"מ ברדה. בתחתית הספינה נוספו מכלי דלק סילוני לתדלוק המסוק, וכן לצורך תדלוק בים של הספינות מדגם זיוונית.

שדרוג זה הפך את אח"י גאולה ואח"י עליה לנושאות המסוקים הקטנות בעולם. במהלך שנות ה-80 ועד אמצע שנות ה-90 של המאה העשרים  הייתה אח"י גאולה ספינת פיקוד במבצעים רבים.
קצין הפרויקט במהלך הבניה במספנות ישראל מטעם חיל הים בצוות נהול הבניה  היה סרן בני צור מענף מענ"ש וזאת תחת הנחיתו של אל"ם גבי קינן.
שינויי מבנה > מסוקים

לצורך הפעלת המסוקים מהספינות, הוצבו עליהן צוותי מכונאים ומנחיתים של חיל האוויר.
תחילה הופעלו מהספינות מסוקי סייפן ודיפנדר, עד קליטת מסוקי הדולפין של חיל הים בשנת 1985.
ציוות והשקה

כדרכן של הספינות האחרות שנבנו במספנות ישראל, בחודש האחרון שלפני ההשקה כבר הייתה הספינה מאוישת באופן כמעט מלא.

מפקד הספינה רס"ן גל עמית קיבל לוחמים מנוסים משייטת ספינות הטילים. ההשקה נערכה ב-27 בינואר 1981 והגברת המשיקה הייתה גב' גאולה רבינוביץ, אלמנתו של שר האוצר לשעבר יהושע רבינוביץ.
מבצע שלום הגליל

בתחילת חודש יוני 1982 הועמדה הספינה לתיקונים במספנות ישראל. ב-4 ביוני מגיעה הודעה ופועלי המספנה מחזירים את הספינה לכשירות כולל התקנת תורן לאנטנות קשר רבות. הספינה נבחרה להיות אוניית החפ"ק של מבצע הנחיתה. מפקד האוגדה תא"ל עמוס ירון ומפקד הימי אל"ם אברהם אשור.
בהיעדר תותח גדול וללא מטרות לטילים לא פתחה הספינה באש. אך באחת ההזדמנויות שהגיעה לקרבת החוף הלבנוני זכתה להיות מותקפת בתותחים. היו כמה נפילות קרובות אך לא פגיעה או נזקים.
מבצע שלום הגליל > החזרת שבויים

ב־23 בנובמבר 1983 שוחררו מהשבי שישה חיילים מחטיבת הנח"ל, שנפלו בשבי מחבלים ב-4 בספטמבר 1982 באזור בחמדון בלבנון.

אח"י גאולה, בפיקודו של שמואל נואה, אספה את בסירת גומי את ששת השבויים שנשלחו בסירות גומי ממשחתת צרפתית, בשירות הצלב האדום והביאה אתם לחיפה.

הפעילות נעשתה כמבצע חשאי מחשש שהדלפתו תפגע בביצוע. בחזרה לנמל חיפה כבר הוסרה הסודיות.
מבצע שלום הגליל > הפגזת טריפולי

ב-20 בדצמבר 1983 שמשה אח"י גאולה ספינת פיקוד של מפקד השייטת אל"ם אריה רונה להפגזת מוקדי המחבלים בטריפולי (לבנון). ההפגזות פגעו במצבור ובאנייה שהובילה תחמושת למחבלים ועוררו חרדה אצלם פיקוח על את יציאת יאסר ערפאת מלבנון.
פעילות נגד מחבלים

ב-29 ביולי 1984, כ-40 מיל ממערב לביירות. עצרו אח"י סופה (סער 3), ואח"י גאולה בפיקוד שמואל נואה את אניית הנוסעים "אליצור בלנקו". תשעה חשודים כמחבלים הובאו לחקירה בחיפה.
פעילות נגד מחבלים > מבצעי נקודת זינוק

באוגוסט 1984 הובילה אח"י גאולה בפיקוד שמואל נואה, יחד עם אחותה אח"י עליה 4 מסוקים מדגם דיפנדר של חיל האוויר, לתקיפת הבסיס הימי של ארגוני המחבלים בשטח לבנון. באותה תקופה העדיף חיל-האוויר להפעיל מטוסי קרב כנגד מטרות מחבלים והפעיל מסוקי קרב רק כאשר מטוסים לא היו מסוגלים לפגוע במטרות ביעילות. בסיס נהר אל-בארד, כעשרה ק"מ צפונית לטריפולי, היה מטרה שכזאת. מחנה הפליטים, הממוקם בקרבת הגבול הסורי, שימש אז כבסיס ליציאת חוליות מחבלים לתקיפה של מטרות בישראל, דרך הים.
כדי לפגוע במטרות ביעילות, הוחלט לתקוף את המחנה באמצעות מסוקי קרב, שטילי הנ"ט שלהם נועדו לאפשר פגיעה מדויקת במטרה. הקושי העיקרי היה טווח הטיסה (מעל 170 ק"מ בקו אווירי מגבול ישראל). הפתרון שנמצא לבעיית הטווח, נחיתת המסוקים על סטי"ל, הפך את התקיפה שבוצעה במחנה נהאר אל-בארד לתקיפה הרחוקה ביותר שביצעו עד אז מסוקי חיל-האוויר. לאחר שורה של אימוני נחיתה והמראה בלב ים, גובשה תפיסה מבצעית והוחלט לצאת למבצע.
כל אחד משני הסטי"לים, נקבע לשאת שני מסוקים. לאחר נחיתת המסוק הראשון, יקופלו להבי הרוטור הראשי והמסוק יוכנס לתוך המוסך, כדי לפנות את המנחת לנחיתת מסוק נוסף. ”זאת הייתה פעם ראשונה שהתקיים שיתוף פעולה כה הדוק בין חיל האוויר וחיל הים. [...] מעולם לא פותחה תרגולת קבועה שמסוק של חיל האוויר ינחת על סטי"ל של חיל הים.”
המבצע התנהל ללא תקלות. כל מטרות המחבלים שסומנו זוהו והושמדו. כוחות המחבלים הופתעו מהגעת מסוקי התקיפה והצליחו להגיב באש נ"מ לא מדויקת. המסוקים שבו בשלום לספינות ולבסיסיהם.
פעילות נגד מחבלים > מבצע דרך נץ

ב-7 באפריל 1985 בהתרעה של 24 שעות יצאו לים ארבע ספינות טילים שתיים מהן הובילו לוחמים משייטת 13 ושתיים לחיפוי ואבטחה.
אח"י גאולה בפיקוד אברהם ישראל הייתה ספינת הפיקוד ועליה מפקד שייטת הסטילים שמעון מאיר מפקד הפלגה חיים געש ומפקד הקומנדו הימי ידידיה יערי. לאחר שיט של כשבוע הגיעו לחופי אלג'יריה. הספינות התקרבו ליעד והורידו את סירות שייטת 13 בים שקט. 

לוחמי שייטת 13 נכנסו לנמל בצלילה איתרו את האנייה מונלייט והדביקו מוקשים. שלב האיסוף התברר כבעייתי ביותר. עקב גלים גבוהים ורוח חזקה, הספינות התקרבו מאוד לחוף והצליחו לאסוף את הלוחמים והסירות. לאחר שלושה שבועות חזר הכוח לנמל חיפה.
פעילות נגד מחבלים > מבצע ערבי נחל 4

תקיפה נוספת במסוקי קרב ב-10 ביולי 1985 חזרו על המבצע באותו אזור ובאותה שיטה. ספינות החוחית ששימשו לנשיאת המסוקים סיפקו לחיל האוויר זרוע ארוכה שהייתה חסרה לו.

משך ההפלגה עד לקרבת היעד כ-8 שעות השפיעה לרעה על כשירות צוותי האוויר. אך ברגע שעלו למסוק והמריאו חזרו לתפקוד מלא. אחד המסוקים לא היה כשיר והביצוע נעשה עם שלושה. המחבלים ביעד התקיפה היה נשק רב-נגד מטוסים. אחד המסוקים נפגע אך הצליח גם הוא לנחות על מנחת הספינה.
פעילות נגד מחבלים > לכידת ספינות מחבלים

ב-25 באוגוסט 1985, 14 מיל ממערב לצידון לכד כוח בפיקוד סא"ל אלכס אייל עם אח"י גאולה (בפיקוד רס"ן ישראל אברהם) ודבור 881 (בפיקוד סגן גדי דייסי ומפקד סיירת נשר סגן אייל יונס) לכדו את היאכטה "קאסלארדי", כשעליה שמונה מחבלים בדרכם לפיגוע בישראל. הספינה צורפה לחיל הים בשם אח"י "תמנון" ושימשה לאיתור וגילוי תת-מימי. מפקדי הספינות קיבלו צל"ש ממפקד חיל הים אברהם בן שושן.
פעילות נגד מחבלים > מבצע הצגת תכלית

אח"י גאולה בפיקודו של נמרוד גלעד הייתה ספינת הפיקוד של מפקד השייטת יוסי לוי בכוח של חמש ספינות סער שיצאו למבצע חיסול אבו ג'יהאד במרץ 1988. הביצוע היה של סיירת מטכ"ל בפיקוד משה יעלון בספינה נוכחו גם ראש אמ"ן אהוד ברק ומפקד בסיס חיפה אלכס טל.
פעילות נגד מחבלים > מבצע מקצה שיפורים

בליל 4 באוגוסט 1988, 25 מיל מדרום למפרץ טרנטו איטליה, כוח בפיקוד מפקד השייטת אל"ם יוסי לוי לכד ספינת מחבלים. בפעולה השתתפו ארבע ספינות סער – אח"י יפו (סער 4), אח"י מולדת, אח"י קשת (סער 4.5) ואח"י גאולה בפיקוד נמרוד גלעד הייתה ספינת הפיקוד של השייטת, יירטו את היאכטה "אנג'ל" בדרכה מיוגוסלביה ללוב. 

אח"י גאולה התקרבה מכיוון השמש וקראה ברמקול לספינה לעצור. הקריאה נענתה רק לאחר צרור מתותח 20 מ"מ לתורן.
צוות השתלטות של הגאולה בפיקוד אבי ארזוני עלה על אוניית המחבלים אנג'ל והשיט אותה מאיטליה עד לנמל חיפה. בשעות היום בתנועה עצמית במהירות 6 קשר. ובלילה נגררה על ידי אח"י קשת (סער 4.5) במהירות 12 קשר.
מפקד הפלגה סא"ל ניר מאור ריכז את פעולות החיפוש בספינה. התברר כי אינה ממולכדת. נעצרו ארבעה קצינים מהכוח הימי של הפתח. כלב הזאב הגדול שהיה בספינה הועבר למכלאת הכלבים המאבטחים את בסיס שייטת 13.
פעילות נגד מחבלים > מבצע כחול וחום

ב-8 בדצמבר 1988 שימשה אח"י גאולה בפיקוד רני בן יהודה כספינת פיקוד. בספינה נמצאו מפקד המבצע אלוף דורון רובין, הרמטכ"ל דן שומרון, מפקד חיל הים אלוף אברהם בן שושן ומפקד פלגה 31 סא"ל יעקב גז.

המבצע כלל פעילות מתואמת במספר מוקדים בו זמנית. התנעה ליעדים הייתה בשטח קשה למעבר ולוח הזמנים השתבש. מפקד סיירת גולני סא"ל אמיר מי טל נהרג. הכוחות התפנו וחלק מהפצועים הועברו לספינות בים, בהם רופא פצוע.

ארבעה לוחמי סיירת גולני נשארו בשטח לבנון והמשיכו להילחם. חולצו רכובים על מגלשי מסוקי קוברה. הלוחמים קפצו למים ליד הספינות ונאספו בסירת גומי של אח"י גאולה.
פעילות נגד מחבלים > מבצע איש הגשם 2

באפריל 1989 ביצעה אח"י גאולה בפיקוד רני בן יהודה יחד עם אח"י רומח (סער 4.5) בסיוע מטוס סיור ימי שחף ומסוק "דולפין" פעולת איתור והשתלטות על אוניית מחבלים "פארח" 14 חשודים כמחבלים הועברו לחקירה בחיפה.
ביקורים וביקורות

בשנת 1985 זכתה אח"י גאולה במקום ראשון בביקורת מטה חיל הים ובמקום הראשון בבוחן הכשירות התחרותי בשייטת ספינות הטילים.
אח"י גאולה סומנה כיעד מבוקש לביקורים בשנת 1984 - 1985 ביקרו באנייה הנשיא חיים הרצוג, מפקד חיל האוויר עמוס לפידות, יצחק רבין, שמעון פרס, מפקד הצי השישי של ארצות הברית אדמירל ראודן (William H. Rowden), ונשיא זאיר – מובוטו ססה סקו. לכל ביקור קדמו הכנות קפדניות והאורחים ומלוויהם יצאו מרוצים.
ציונים לשבח

סרן ספיר בן צוק כקצין מחלקת מכונות ראשי (צ'יף) אח"י גאולה, חשף בשנת 1983, אירוע ביטחוני (שפרטיו עדיין חסויים). בעקבות החשיפה נתפס ציוד מסווג, כלי נשק, ומסמכים ונעצר החשוד במעשה. בכך נמנע נזק ביטחוני חמור לחיל הים ולמדינת ישראל, על מעשהו קיבל "מכתב הערכה" מתא"ל יחזקאלי זאב מפקד בסיס חיפה.

מחלקת מכונה זכתה בתעודות הוקרה על יכולת לפתור תקלות קשות במנוע בזמן הפלגה.
על הביצוע המוצלח של לכידת ספינת המחבלים 'קסלארדי' קיבל רס"ן אברהם ישראל מפקד אח"י גאולה יחד עם סגן איי יונס מפקד סיירת נשר וסגן גידי דייסי מפקד דבור 881 מכתב הערכה ממפקד חיל הים אלוף אברהם בן שושן ב-6 בספטמבר 1985.
מפקדי אח"י גאולה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| רב-סרן | תקופת כהונה | הערות | תמונה |  |  |
| גל עמית | ספטמבר 1980 - 22 באוגוסט 1982 | השקה, אנית פיקוד נחיתה במלחמת שלום הגליל |  |  |  |
| צביקה מור | ספטמבר 1982 - יולי 1983 | ציון לשבח למחלקת מכונה |  |  |  |
| דוד הלפר | 1983 |  |  |  |  |
| שמואל נואה | 1983 אוגוסט 1984 | הפגזה לסילוק המחבלים מטריפולי, עצירת "אליצור בלנקו", מבצע נקודת זינוק הראשונה ופיתוח תורת הלחימה לעבודה עם מסוקי תקיפה. כמו כן נפתחה מעטפת מבצעית לתדלוק בים "חוחית" "זיוונית" בדס"ל. | למעלה רס"ן שמואל נואה מפקד אח"י גאולה. למטה רס"ן חזי משיטה מתמחה לפיקוד |  |  |
| אברהם ישראל (כושי) | ספטמבר 1984 | מבצע דרך נץ צל"ש תפיסת אלקסראדי |  |  |  |
| ירון צחר | 1986 - 1987 | תקיפה בצידון |  |  |  |
| נמרוד גלעד | -1988 | מבצע מקצה שיפורים, מבצע הצגת תכלית, |  |  |  |
| רני בן יהודה | 1989-1988 | מבצע כחול וחום, מבצע איש הגשם 2, |  |  |  |
| אלי גמבש | 1989 עד דצמבר 1990 |  |  |  |  |
| אבי ארזוני | דצמבר 1990 - יולי 1992 |  |  |  |  |
| עופר דורון | 1992 |  |  |  |  |
רונן שפיר: 
| מאיר בן צוק | מרץ 1994- אוגוסט 1995 |  |  |  |  |
| אלי קטן | 2001-2003 |  |  |  |  |
| יובל אילון | ינואר 2003 | מסירה לצי מקסיקו |  |  |  |
מסירה לצי המקסיקני

ב-2003 נפלה החלטה למכור את ספינות הטילים אח"י גאולה ואח"י עליה לחיל הים המקסיקני. בעסקה של מעל ל-90 מיליון דולר עברו שתי הספינות שיפוץ מקיף, שכלל בין היתר הסבה של מערכות הנשק וההנעה. בטקס חגיגי ב-7 באוגוסט 2004 נמסרו הספינות לצי המקסיקני בבסיס חיפה, ומשם הפליגו לכיוון מקסיקו. ב-23 באוגוסט 2004 הוחלף שמה של אח"י גאולה ל-ARM Tormenta . אח"י עליה הושקה בשם ARM Huracan. שתי הספינות מבצעות פעילות ביטחון שוטף במפרץ מקסיקו.
טקס מסירת אח"י גאולה ואח"י עליה לצי המקסיקני, בסיס חיפה 7 באוגוסט 2004
מקורות וקריאה נוספת

אור עזר, אח"י גאולה – 5 שנים מוזיאון ההעפלה וחיל הים, 1985.
יגאל אוחיון, אח"י גאולה – תפארת השייטת, מורשת קרב 1981 - 1989, ספר אלקטרוני, 1989.
בועז בריסקר ואחרים, אח"י גאולה בדרך למקסיקו, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת, הוצאת בית החובל 2020, עמ' 284.
ביאורים

↑  מאוחר יותר הוחלף בתותח אוטומטי וולקן פלנקס 20 מ"מ.
↑  עת הגעת סטי"לים מדגם סער 5 מארצות הברית
↑  כושי נפטר ב-29 בספטמבר 1991. חבריו הקימו לו מצבה בכביש החוף.
↑  התמונה משנה מאוחרת יותר.
↑  Tormenta, בספרדית: טורנדו.
הערות שוליים

↑  משה אימבר וגד אריאל, שייטת 3 - ספינות הטילים בחיל הים, עמ' 130–131, ההוצאה לאור משרד הביטחון, 2005.
↑  שמעון רפפורט וראובן בן-צבי, ספינות בנמל חיפה צפרו אל השבויים ב"גאולה", מעריב, 24 בנובמבר 1983.
↑  אל"ם הראל חלמיש, מפקד טייסת מסוקי התקיפה בחוברת אח"י גאולה
↑  הרחבה על המבצע במאמרו של אודי עציון, תקיפה מלב הים, באתר חיל האוויר הישראלי, בביטאון חיל האוויר גיליון מספר 130, דצמבר 1999
| ספינות טילים של חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
שייטת ספינות הטילים • כלי שיט של חיל הים
| סער 1 שלכת | אח"י מבטח • אח"י משגב • אח"י מזנק | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 2 שלכת | אח"י חיפה • אח"י אילת • אח"י עכו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 3 שלכת | אח"י סער • אח"י סופה • אח"י געש • אח"י חרב • אח"י חנית • אח"י חץ | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 תכלית | אח"י רשף • אח"י קשת • אח"י רומח • אח"י כידון • אח"י תרשיש • אח"י יפו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 נדרן | אח"י ניצחון • אח"י עצמאות • אח"י מולדת • אח"י קוממיות | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 חוחית | אח"י עליה • אח"י גאולה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נושב | אח"י רומח • אח"י קשת | סמל חיל הים הישראלי  |
| זיוונית | אח"י שמרית • אח"י שלומית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נירית | אח"י חץ • אח"י תרשיש • אח"י כידון • אח"י יפו • אח"י חרב • אח"י סופה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 5 להב | אח"י אילת • אח"י להב • אח"י חנית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 6 | אח"י מגן • אח"י עוז • אח"י עצמאות • אח"י ניצחון |  |
גרירת היאכטה אנג'ל בשירות המחבלים הפלסטינים שנתפסה בלב ים, 4 באוגוסט 1988
עירוני ראש העין (כדורגל חופים)
סגל הקבוצה

סגל לליגה הישראלית בכדורגל חופים לעונת 2024
סגל הקבוצה > צוות מקצועי

מאמן: נמרוד קוסטיקה
עוזר מאמן: שי חג'ג'
בעלים: ערן אביב
תארים > תחרויות בינלאומיות

גביע צ'לנג'
מחזיקת הגביע (1): 2022
גביע הקפיטל
מחזיקת הגביע (1): 2008
תארים > תחרויות לאומיות

ליגת בנק יהב בכדורגל חופים
אלופה (1): 2011
הערות שוליים

↑  ראש העין זוכה בגביע צ'לנג' 2022