stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נופי נחמיה
היסטוריה > פינוי ויישוב מחדש

זמן קצר לאחר ההקמה, שר הביטחון דאז בנימין בן-אליעזר הביע רצון לפנות את נופי נחמיה ועוד כמה אתרים נוספים, בהם חוות גלעד וגבעת אסף. בסופו של דבר, לאחר משא ומתן של שר הביטחון עם נציגי המתיישבים היישוב פונה ובמקביל החל תהליך של סקירת אדמות בשטח שבין היישוב רחלים ליישוב נופי נחמיה, הוכרזו כ־1,300 דונם אדמות מדינה והמקום יושב מחדש. לאחר מכן הובאו לאתר שישה קראוונים נוספים ותוך זמן קצר משפחה נוספת קבעה את מגוריה בנופי נחמיה. כמו כן באוקטובר 2002 אישר שר הביטחון בן-אליעזר את המשך הליכי התכנון ביישוב.
עד שנת 2005 היישוב צבר תאוצה והתנתק מיישוב האם – רחלים. הוקמה מזכירות ולצידה ועדות, הועסק מזכיר ורכזת קהילה. מדי קיץ נקלטו כמה משפחות חדשות, התגבשה קהילה והווי יישובי. באוגוסט 2004 היישוב הוכר כיישוב ה-33 במועצה אזורית שומרון ואחד מחברי היישוב התמנה למשקיף במליאה. במהלך שנת 2005 עם החלטת ממשלת שרון השנייה ובגיבוי דו"ח טליה ששון לפרק את היישובים שהוקמו אחרי מרץ 2001, חלה האטה בהתפתחות היישוב. הקליטה הואטה והיכולת לבנות בתי קבע ביישוב הייתה בלתי אפשרית לאור אכיפה של המנהל האזרחי בגיבוי הממשלה. בשנים 2006–2007 עם הקמת ממשלת אולמרט ריחפה סכנת פינוי של ממש על היישוב ואע"פ בשנת 2009 מנה היישוב 30 משפחות. בינתיים בהיעדר בנייה, הורחבו הקראוונים על מנת לאפשר למשפחות עם מספר ילדים להמשיך ולגור ביישוב.
היסטוריה > הסדרה

בדצמבר 2012 הכריז אלוף הפיקוד על רחלים כיישוב מן המניין ובתוך גבולות הקו הכחול נכלל היישוב נופי נחמיה.
בפברואר 2020 חובר היישוב לרשת החשמל הארצית על ידי חברת החשמל בהוראת ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון נפתלי בנט.
ב-17 בינואר 2021, כשלב ראשון להסדרת היישוב, אישרה מועצת התכנון העליונה של המינהל האזרחי להפקדה את תב"ע היישוב רחלים, ובתוכה נופי נחמיה. במסגרת התב"ע אושרו לבנייה ביישוב 164 יחידות דיור.
בינואר 2021 הושלמה הסדרת צומת נופי נחמיה והורחב כביש הגישה ליישוב בהוראת שר התחבורה בצלאל סמוטריץ. בנוסף, בינואר 2021 החלה חברת "אפיקים" להפעיל קווי תחבורה ציבורית סדירים בין היישוב לעיר אריאל הסמוכה וליישובי הסביבה.
בפברואר 2023 אושרה תב"ע היישוב כחלק משכונה בתוך תוכנית מתאר יוש / 171.
היישוב

נכון לפברואר 2023 מתגוררות ביישוב 94 משפחות.
בסיוע משרד השיכון נסלל כביש ליישוב, הוקם מגדל מים וסודרה תאורה היקפית.
ביישוב מעון יום לתינוקות, גני ילדים, גני שעשועים, ספרייה, מועדון, בית כנסת, מגרש כדורגל, מקווה טהרה וכן טיילת ובה פרגולה ומרפסת עץ. וסניף של תנועת הנוער בני עקיבא.
הערות שוליים

↑  רחלים יהפוך לישוב מן המניין, באתר ערוץ 7
↑  יהונתן קליין, ‏מאחזים ביו"ש יחוברו לחשמל: "תיקון עוול היסטורי",  באתר כיפה, 23 בפברואר, 2020 20:10; ניצן קידר, בתוך שבועות: המאחזים יחוברו לחשמל, באתר ערוץ 7, 26 בפברואר 2020; יוסי נכטיגל, ‏היסטוריה: נתניהו הורה לחבר מאחזים לחשמל, באתר כיכר השבת, 23 בפברואר 2020.
↑  אמיר אטינגר, ‏צעד חשוב: נופי נחמיה וחוות יאיר בדרך להסדרה, באתר "סרוגים", 17 בינואר 2021
↑  הישג היסטורי: הישובים הצעירים חוות יאיר ונופי נחמיה עברו שלב הסדרה ראשון, באתר 0404, ‏2021-01-17
↑  "אושרה בניית 793 יחידות דיור חדשות ביו"ש" ערוץ 7 17.01.2021
↑  הסתיימו העבודות להסדרת צומת נופי נחמיה, באתר "סרוגים", 1 בינואר 2021
↑  בשורה לתושבי השומרון: הסתיימו העבודות להסדרת צומת נופי נחמיה, באתר ערוץ 7
1 2  היסטוריה בשומרון: היישוב נופי נחמיה - הוסדר סופית, באתר ערוץ 7, 23 בפברואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011295517005171 
בית הכנסת
בתי מגורים
קרוונים
שלט הכניסה
פרגולה ודק בטיילת
פסטיבל מנוחין גשטאד

פסטיבל מנוחין גשטאד (באנגלית: Menuhin Festival Gstaad) הוא פסטיבל מוזיקה שייסד הכנר יהודי מנוחין. הפסטיבל מתקיים מדי קיץ מאז 1957 בעיר גשטאט שבאלפים השווייצריים.
משפחת מנוחין השתקעה בגשטאד בשנת 1957, שנתו הראשונה של הפסטיבל. כיום כולל הפסטיבל יותר מ-50 קונצרטים המתקיימים לאורך שבעה שבועות, ומגוון עצום של סולנים והרכבים מפורסמים.
בשנת 2012 התקיים הפסטיבל בין יום שישי, 20 ביולי ל-8 בספטמבר. אף כי גשטאד היא מוקד הפעילויות העיקרי, אירועים רבים מתקיימים באתרים אחרים ברמה הברנית. ב-2012 היה הקונצרט הראשון רסיטל של הכנרת הבריטית ג'וליה פישר בכנסייה בזאנן. סולנים בולטים אחרים היו הפסנתרן אנדראש שיף, זמרת הסופרן צ'צ'יליה ברטולי, והצ'לנית סול גאבטה (אנ').
פרד

ערך זה עוסק בבעל חיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
פרד עמוס בטורקיה
פרד נושא מטען בארגנטינה
גדוד מובילי הפרדות במצעד צה"ל הראשון
פֶּרֶד (בנקבה: פִּרְדָּה; שם מדעי: Equus mulus) הוא בן-כלאיים של זיווג חמור עם סוסה (פרד כזה נקרא באנגלית Mule) או של אתון עם סוס (Hinny). ההכלאה הנפוצה יותר היא הכלאת חמור וסוסה, היות שהפרד הנוצר מהכלאה זו חזק ויעיל יותר. הפרד עקר, אף כי יש לו אברי מין חיצוניים.
מאפייני המין

פרד מחמור וסוסה ידוע כחיה חזקה מאוד, בעלת כוח סבל רב. עמידות זו היא דוגמה לתופעה גנטית של און כלאיים. הפרד משמש את האדם לעבודה, להובלת משא בדרכים קשות ובהרים, ולפעמים גם לרכיבה. הפרד דומה בצורתו ובגודלו לאמו הסוסה, והוא ארוך אוזניים, בעל פרסות קטנות וצרות, קצר רעמה ומצויץ זנב (זנב קרח ליד הבסיס) כאביו החמור. גם בעמידותו ובחוסר בררנותו לאוכל דומה הוא לחמור. קולו של הפרד שונה מנעירת החמור ומצהלת הסוס, והוא משמיע קולות המשלבים נעירה וצהלה.
הפגם האחד של הפרד הוא עקשנותו. כאשר יסרב ללכת, לשאת משא, או לבצע פעולה אחרת כלשהי קשה מאוד להניעו לעשותה..
הכלאת סוס ואתון

פרד בן סוס ואתון (Hinny) הוא קטן יותר ופחות שימושי לצורכי האדם, הכלאה כזו קשה יותר להשגה משום שהאתון בררנית יותר מהסוסה ולרוב תסרב להזדווג עם סוס. נראה שההבדל בגודל אינו גנטי אלא נובע מהתפתחות ברחם קטן יותר של האתון. פרדים אלו דומים יותר לסוס במראה הראש והזנב מצאצאי חמור וסוסה והאזניים קצרות יותר מאזני חמור (אך עדיין ארוכות מאזני סוס).
הפרד כבהמת עבודה

היוונים והרומים הרבו להשתמש בפרדות לנשיאת משא, גם במערב ארצות הברית היה להם תפקיד מרכזי כבהמת עבודה במאה ה-19. במאה ה-20 עיקר השימוש בפרדות היה לצרכים צבאיים, ודוגמה לכך היא גדוד נהגי הפרדות שהקימו זאב ז'בוטינסקי ויוסף טרומפלדור במסגרת הצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה. אמצעי לוגיסטי זה מצא את ביטויו גם במלחמת העצמאות. היחידה שנקראה גדוד נהגי הפרדות (צה"ל) הוקמה בינואר 1948 ופורקה כשנה לאחר מכן. הפרדות הופעלו כפלוגת תובלה רכובה של חיל ההספקה אשר פעלה עד מבצע קדש.
פרדים פוריים

הפרד אינו יכול להתרבות עקב מספר הכרומוזומים האי-זוגי בגופו שלא מאפשרים תהליך מיוזה. לסוס 64 כרומוזומים, לחמור 62 ולפרד 63.
אף על פי שפרדים עקרים נרשמו כמה מקרים של פרדות שהמליטו.
מאז 1527 נרשמו מעל 98 מקרים של פרדות שהמליטו. נכון ל-2018 בכל המקרים פרט לאחד הפרדה הייתה צאצא של חמור וסוסה (Mule) ולא סוס ואתון.
ב-1873 פרדה אפריקנית הורבעה על ידי סוס והמליטה נקבה, מאוחר יותר הרתה אותה פרדה שוב לסוס ואחר כך לחמור ולסוס אחר. בסך הכול המליטה שתי נקבות ושני זכרים. הנקבות היו פוריות אך צאצאיהן מתו מעט לאחר ההמלטה. בדומה דווח על פרדה הודית שהמליטה סייח בריא.
ברוב המקרים של פרדות פוריות שנחקרו, האם מעבירה לצאצא את סט הכרומוזומים שמקורם באם (הסוסה) כלומר כאשר האב הוא סוס הצאצא הוא 100% סוס ואם הוא חמור הצאצא הוא פרד רגיל. במקרה אחד במרוקו המליטה פרדה צאצא שהיה 25% חמור ו75% סוס כלומר באופן נדיר במיוחד הפרדה העבירה תערובת גנים לצאצא.
המקרה המתועד הקדום ביותר של פרדה ממליטה דווח על ידי ההיסטוריון הרומי סווטוניוס (גאיוס סווטוניוס טרנקוילוס, המאה ה-2).
לפי סויטוניוס המלטה של פרדה הייתה אות נבואי לעלייתו לשלטון של הקיסר גלבה.
בשעה שטיפל (סבו של גלבה) בקרבן חטף נשר את הקרביים מידו ונשאם אל עץ אלון מלא בלוטים וניבאו לו שהדבר מבשר למשפחתו שלטון עליון. על כך אמר מתוך צחוק "כן, כאשר הפרדה תמליט", אחרי כן כשעורר גאלבה את ההפיכה (נגד נירון קיסר) שאב את ביטחונו בראש ובראשונה מהמלטתה של פרדה אחת. כאשר האחרים חרדו למראה האות שחשבוהו למבשר רעות קיבלו הוא לבדו כדבר משמח ביותר כי נזכר בקרבן סבו ובדבריו.
ביהדות

בספר בראשית, בהקשר לאחד מבני שעיר החורי נאמר: "...הוּא עֲנָה אֲשֶׁר מָצָא אֶת הַיֵּמִם בַּמִּדְבָּר בִּרְעֹתוֹ אֶת הַחֲמֹרִים לְצִבְעוֹן אָבִיו", מפרש התורה, רש"י הביא את דברי חז"ל כפירוש המילה: "ימם"- "פרדים, הרביע חמור על סוס נקבה וילדה פרד, והוא (ענה המוזכר בפסוק) היה ממזר והביא פסולין לעולם. ולמה נקרא שמם ימים? שאימתן מוטלת על הבריות, דאמר רבי חנינא מימי לא שאלני אדם על מכת פרדה לבנה וחיה", בכך מדגיש את עוצמת חיה זו ואת הנזק שאדם זה הביא לעולם. בתקופת הברונזה, השימוש בפרדים לא היה מקובל במזרח התיכון עד לאמצע תקופת הברזל, וגם בתנ"ך אין הפרד נזכר בתורה ובנביאים ראשונים, עד ימי המלוכה.
מבחינה הלכתית, פרד הוא בגדר כלאי בהמה, משום שנוצר מהרבעה של שני מינים שונים. ההלכה אוסרת הרבעה כזו, אך אינה אוסרת את השימוש בוולד שנולד כתוצאה מהרבעה כזו. רוב פוסקי ההלכה סוברים שגם על בני נח (גויים) אסרה התורה להרביע בהמות ממינים שונים זה בזה, ויש פוסקים הסוברים שבני נח לא הוזהרו על כך.
הפרד כחיה חזקה, מלכותית ועקשנית מוזכר בעוד כמה מקומות בתנ"ך כדלהלן:
נביאים » ספר שמואל ב » פרק יח » פסוק ט
"וַיִּקָּרֵא אַבְשָׁלוֹם לִפְנֵי עַבְדֵי דָוִד וְאַבְשָׁלוֹם רֹכֵב עַל הַפֶּרֶד וַיָּבֹא הַפֶּרֶד תַּחַת שׂוֹבֶךְ הָאֵלָה הַגְּדוֹלָה וַיֶּחֱזַק רֹאשׁוֹ בָאֵלָה וַיֻּתַּן בֵּין הַשָּׁמַיִם וּבֵין הָאָרֶץ וְהַפֶּרֶד אֲשֶׁר תַּחְתָּיו עָבָר."
נביאים » ספר מלכים א » פרק א » פסוק לח
"וַיֵּרֶד צָדוֹק הַכֹּהֵן וְנָתָן הַנָּבִיא וּבְנָיָהוּ בֶן יְהוֹיָדָע וְהַכְּרֵתִי וְהַפְּלֵתִי וַיַּרְכִּבוּ אֶת שְׁלֹמֹה עַל פִּרְדַּת הַמֶּלֶךְ דָּוִד וַיֹּלִכוּ אֹתוֹ עַל גִּחוֹן."
נביאים » ספר מלכים א » פרק א » פסוק מד
"וַיִּשְׁלַח אִתּוֹ הַמֶּלֶךְ אֶת צָדוֹק הַכֹּהֵן וְאֶת נָתָן הַנָּבִיא וּבְנָיָהוּ בֶּן יְהוֹיָדָע וְהַכְּרֵתִי וְהַפְּלֵתִי וַיַּרְכִּבוּ אֹתוֹ עַל פִּרְדַּת הַמֶּלֶךְ."
נביאים » ספר מלכים א » פרק יח » פסוק ה
"וַיֹּאמֶר אַחְאָב אֶל עֹבַדְיָהוּ לֵךְ בָּאָרֶץ אֶל כָּל מַעְיְנֵי הַמַּיִם וְאֶל כָּל הַנְּחָלִים אוּלַי נִמְצָא חָצִיר וּנְחַיֶּה סוּס וָפֶרֶד וְלוֹא נַכְרִית מֵהַבְּהֵמָה."
נביאים » ספר זכריה » פרק יד » פסוק טו
"וְכֵן תִּהְיֶה מַגֵּפַת הַסּוּס הַפֶּרֶד הַגָּמָל וְהַחֲמוֹר וְכָל הַבְּהֵמָה אֲשֶׁר יִהְיֶה בַּמַּחֲנוֹת הָהֵמָּה כַּמַּגֵּפָה הַזֹּאת."
ספר תהלים » פרק לב »  פסוק ט
״אַל תִּהְיוּ כְּסוּס כְּפֶרֶד אֵין הָבִין בְּמֶתֶג וָרֶסֶן עֶדְיוֹ לִבְלוֹם בַּל קְרֹב אֵלֶיךָ ״.
ייתכן שהוא מופיע גם בכינויים אחרים, כמו "בעיר" (ספר בראשית, פרק מ"ה, פסוק י"ז).
בתלמוד הבבלי מתואר ויכוח שהתנהל בין רבי פנחס בן יאיר לבין רבי בעניין גידול פרדות. בפתח ביתו של רבי היו פרדות לבנות, ועל כך אמר רבי פנחס בן יאיר "מלאך המות בביתו של זה ואני אסעוד אצלו", כיוון שמכת הפרדות הללו חזקה והן עלולות להזיק לבני אדם. שמע זאת רבי ואמר שימכור אותן, ועל כך אמר לו רבי פנחס שיש בכך ולפני עור לא תתן מכשול. אמר רבי שיפקיר אותן, ורבי פנחס אמר שעל ידי כך ירבה הנזק. הציע רבי שיעקור את פרסות רגליהן כך שלא יוכלו להזיק, ועל כך אמר רבי פנחס שיש בזה משום צער בעלי חיים. הציע רבי שיהרוג אותן, ורבי פנחס אמר שיש בזה משום בל תשחית.
הערות שוליים

↑  העורך המרכזי: ד"ר ש. קלעי, "תרבות אנציקלופדיה מצוירת בצבעים ב-20 כרך", הוצאת "מסדה" בע"מ, תשכ"ג, כרך א', ערך : משפחת הסוס, ערך משנה: הפרד, עמוד 31
↑  ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק כ"ד
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ז', עמוד ב'
↑  ראו: אלישבע דיין, החי במקרא: יונקים, ירושלים תשע"ז, עמ' 324.
↑  ראו: אלישבע דיין, החי במקרא: יונקים, ירושלים תשע"ז, עמ' 138.
↑  סיכום המחלוקת בפניני הלכה כשרות א - הצומח והחי פרק ג הלכה ו הערה 5.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ז', עמוד ב'.
ביאורים

↑  ברבים: פְּרָדִים, פְּרָדוֹת.
↑  בתוך דעה זו יש אומרים שמצוה זו היא חלק משבע מצוות בני נח (גר"א) ויש אומרים שהיא אינה נמנית עם שבע המצוות, ועונש העובר עליה פחות חמור מגוי העובר על אחת משבע מצוות בני נח (ערוך השולחן).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550845805171  BnF: cb12131114f (data)  GND: 4272518-5  HDS: 026237  LCCN: sh85088316  NDL: 00569242
אתר הצלילה בים האדום

| --- | --- |

עטיפת הסרט "אתר הצלילה בים האדום"
 מבוסס על:  מבצע אחים
 בימוי:  גידי רף 
 הופק בידי:  גידי רף  אלכסנדרה מילצ'ן  אהרון גילברט
 תסריט:  גידי רף 
 עריכה:  טים סקוויירס
 שחקנים ראשיים:  כריס אוונס  מייקל קנת' ויליאמס  היילי בנט  מיכיל האוסמן  אלסנדרו ניבולה  גרג קיניר  בן קינגסלי
 מוזיקה:  מיכאל דאנה
 צילום:  רוברטו שיפר 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית  קנדה קנדה
 חברת הפקה:  אולפני ברון 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  31 ביולי 2019
 משך הקרנה:  129 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט היסטורי 
 דף הסרט ב־IMDb
 
אתר הצלילה בים האדום (באנגלית: The Red Sea Diving Resort, מופץ גם בשם: Operation Brothers - מבצע אחים) הוא מותחן ריגול משנת 2019, בהשראת סיפור אמיתי. הסרט מבוסס על פעילות המוסד בסודאן, ובעיקר בשימוש שנעשה בראשית שנות ה-80 בכפר הנופש הנטוש "ארוס" בחוף סודאן במסגרת מבצע נמל בית, כבסיס להסוואת פעילות להעלאת יהודי אתיופיה מסודאן לישראל.
הסרט צולם בדרום אפריקה ובנמיביה. את צוות סוכני המוסד שביצע את המשימה מוביל ארי לוינסון (כריס אוונס). צוות השחקנים כולל גם את היילי בנט, מיכיל האוסמן, אלסנדרו ניבולה, גרג קיניר ובן קינגסלי. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה בפסטיבל הסרטים היהודי בסן פרנסיסקו, ב-28 ביולי 2019. הוא יצא לאקרנים ב-31 ביולי 2019 על ידי נטפליקס. הסרט זכה לאהדה יחסית מצד הקהל, אך לא זכה לשבחי המבקרים.
עלילה

קבדה בימרו, יהודי-אתיופי מביתא ישראל, מגייס את עזרתו של סוכן המוסד הישראלי ארי לוינסון, כדי לעזור להביא את חבריו היהודים לישראל לאחר שברחו מאתיופיה למדינה המוסלמית סודאן, בה מענים והורגים אותם על פי רצון הממשלה. ארי מסכים ומאתר בית מלון נטוש בחוף סודאן. הוא משכנע את ראשי המוסד לחכור את בית המלון ככיסוי להעלאת היהודים. הוא מגייס כמה מחבריו ועמיתיו לשעבר: רייצ'ל רייטר, ג'ייק וולף, מקס רוז וסמי נבון שיסייעו לו בתוכנית.
כאשר תיירים מגיעים למלון בטעות ארי מבין שהם יכולים להשתמש בהם לחיזוק סיפור הכיסוי. התוכנית מצליחה וארי וחבריו מתחילים להוציא קבוצות קבוצות דרך הים אל עבר ספינה של חיל הים, אך הממשלה והצבא, בראשות הקולונל העריץ עבדל אחמד, מגלים על בירמו והורגים קבוצה של יהודים שמסרבים להסגיר את הכוח שמוציא אותם מסודאן. אחמד מבקר באתר הנופש עם כמה מאנשיו, אך לא מוצא שום עדות לפעילות המוסד.
ארי וסמי נעצרים בלילה על ידי הממשלה לאחר שהצוות מצליח לחלץ קבוצת יהודים, אך הם משוחררים. אחמד ואנשיו מבקרים שוב באתר הנופש, רק שהפעם רחל נאלצת להרוג את אחד הגברים כאשר הוא מוצא את היהודים המסתתרים. אחמד ואנשיו עוזבים את המלון מבלי לדעת על המוות, בזמן שארי וצוותו מתווכחים על מה לעשות.
בידיעה שאחמד ואנשיו יחזרו, ארי מחליט לפנות מספר גדול של יהודים במטוס אליו הוא יזכה לגישה בעזרת וולטון בואן, סוכן CIA, אותו פגש ארי כמה פעמים בעבר. ברגע שבואן, ארי וצוותו מסיימים להביא את כל היהודים (כולל קאבדה שנפצע מדקירה) אל המטוס, אחמד מגיע עם אנשיו, אך הם לא מצליחים למנוע מהמטוס להמריא.
הסרט מסתיים עם תמונות מהאירועים האמיתיים, מהמלון בסודאן והירידה של ביתא ישראל מהמטוסים, כשברקע מתנגן השיר "ממעמקים" של עידן רייכל.
שחקנים

כריס אוונס בתור ארי לוינסון מפקד הכוח.
מייקל קנת' ויליאמס בתור קאבדה בימרו, סוכן מוסד יהודי-אתיופי.
היילי בנט בתור רחל רייטר, סוכנת מוסד.
מיכיל האוסמן בתור יעקב (ג'ק) וולף, סוכן מוסד.
אלסנדרו ניבולה בתור סמי נבון, רופא הכוח.
בן קינגסלי בתור איתן לוין, מפקד המוסד.
גרג קיניר בתור וולטון בוום, סוכן CIA.
אלכס האסל בתור מקס רוז, סוכן מוסד
ביקורות

הסרט קיבל ביקורות פושרות:
אפשר להבין מדוע יוצרים בכל העולם, ובמיוחד בהוליווד, כתבו תסריטים בהשראת מבצעי המוסד המתוחכמים והנועזים, הבלתי נתפסים. אלא שברוב המקרים, המציאות שעלתה על כל דמיון הפכה לעסק ביש בדרך למסך, חרף היצירתיות, המיומנות והמקצועיות של הקולונען. זה גם המקרה של הסרט "אתר הצלילה בים האדום" (The Red Sea Diving Resort) מאת גידי רף.
הסרט קיבל דירוג של שלושה וחצי כוכבים בהארץ, וזכה לשבחים על ההשקעה בסצנות אקשן ובהקפדה על העיצוב של התקופה, לצד ביקורת סצנות מופרזות או קלשיאתיות.
ראו גם

מבצע משה
מבצע אליהו
מבצע אחים
הערות שוליים

↑  The Red Sea Diving Resort (2019) (באנגלית), נבדק ב-2019-08-04
↑  אמיר בוגן, המבצע המוצלח של המוסד הגיע לנטפליקס, אבל הסרט של גידי רף מאכזב, באתר ynet, 1 באוגוסט 2019
↑   אורון שמיר, 130 הדקות האלה הן תשדיר השירות היעיל ביותר לישראל, באתר הארץ, 31 ביולי 2019
בלו ולנטיין

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  דרק סיאנפרנס 
 הופק בידי:  לינט הוול   אלכס אורלובסקי
 תסריט:  דרק סיאנפרנס 
 עריכה:  ג'ים הלטון, רון פטאן 
 שחקנים ראשיים:  ראיין גוסלינג   מישל ויליאמס
 מוזיקה:  גריזלי בייר 
 צילום:  אנדריג' פארק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  The Weinstein Company
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 24 בינואר 2010
 משך הקרנה:  112 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה, סרט ארוטי 
 תקציב:  1,000,000 דולר
 הכנסות:  12,355,734 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   bluevalentine
 bluevalentinemovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
בלו ולנטיין (באנגלית: Blue Valentine) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 2010 בבימויו של דרק סיאנפרנס, אודות זוג נשוי בתקופות שונות במהלך יחסיהם. בסרט משחקים בתפקידים הראשיים ראיין גוסלינג ומישל ויליאמס. הסרט זכה לביקורות חיוביות וויליאמס הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר עבור משחקה בסרט.
הסרט יצא בארצות הברית ב-24 בינואר 2010 בפסטיבל סאנדנס, וב-29 בדצמבר 2010 ברחבי המדינה. בבריטניה הסרט יצא ב-14 בינואר 2011.
עלילה

הסרט עוקב לסירוגין אחרי שתי תקופות שונות במערכת יחסיהם של דין וסינדי.
בעבר, דין (ראיין גוסלינג) הוא סבל שנשר מהתיכון וסינדי (מישל ויליאמס) היא נערה החולמת ללמוד רפואה וגרה עם משפחתה הלא מאושרת בפנסילבניה. הם נפגשים במקרה כאשר דין מעביר חפצים לבית אבות שבו סבתה של סינדי גרה. הם מתאהבים למורת רוחו של אביה של סינדי. הם מתחתנים כאשר נודע להם שסינדי בהריון מחברה הקודם, בובי (מייק ווגל), ודין מוכן לעזור לה בגידול הילדה.
בהווה, דין, העובד כצבע וסינדי העובדת כאחות, מגדלים את ילדתם פרנקי אך מתקשים לשמור על האהבה שפרחה ביניהם בעבר. דין מחליט לקחת את סינדי למוטל בסוף השבוע בתקווה לשקם את נישואיהם, אך במהרה היחסים בין השניים מדרדרים.
צוות שחקנים

ראיין גוסלינג - דין
מישל ויליאמס - סינדי
פיית ולדייקה - פרנקי
ג'ון דומאן - ג'רי
מייק ווגל - בובי
מרשל ג'ונסון - מרשל
ג'ן ג'ונס - סבתא של סינדי
ביקורות והכנסות

הסרט זכה לביקורות חיוביות ממבקרי הקולנוע. אתר Rotten Tomatoes המרכז ביקורות קולנוע העניק לסרט דירוג של 89%. הופעתם של ויליאמס וגוסלינג זכתה לביקורות מהללות. הסרט הכניס כ-9.7 מיליון דולר בארצות הברית וכ-2.6 מיליון דולר מחוץ לארצות הברית.
פרסים ומועמדויות

מועמדות לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר (מישל ויליאמס)
מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה (מישל ויליאמס)
מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה (ראיין גוסלינג)
מועמדות לפרס אינדפנדנט ספיריט לשחקנית הטובה ביותר (מישל ויליאמס)
מועמדות לפרס הלוויין לסרט הטוב ביותר
מועמדות לפרס הלוויין לשחקנית הטובה ביותר (מישל ויליאמס)
מועמדות לפרס הלוויין לשחקן הטוב ביותר (ראיין גוסלינג)
הנדסת מאפיינים

בניתוח נתוני עתק ובלמידת מכונה, מאפיין הוא תכונה משותפת ליחידות עצמאיות שעליהן יש לבצע ניתוח או חיזוי. הנדסת מאפיינים היא התהליך של שימוש בידע תחומי לחילוץ מאפיינים מנתונים גולמיים.
מאפיינים משמשים במודלים חזויים ומשפיעות על התוצאות.
תהליך

תהליך איטרטיבי של הנדסת המאפיינים הוא:
סיעור מוחות או בדיקת מאפיינים
החלטה אילו מאפיינים ליצור
יצירת המאפיינים
בדיקת ההשפעה של המאפיינים שזוהו על המשימה או היעד
שיפור המאפיינים במידת הצורך
חזרה לשלב הראשון
תהליך > מאפיינים מהונדסים אופייניים

הרשימה הבאה מספקת כמה דרכים טיפוסיות להנדסת מאפיינים שימושיים:
טרנספורמציות נומריות (כמו לקיחת שברים או שינוי קנה מידה)
מקודד קטגוריות כמו מקודד חם או יעד (למשתנים איכותיים)
מקבוץ (Clustering)
קיבוץ ערכים מצטברים
ניתוח רכיבים עיקריים (Principal component) לנתונים נומריים
חשיבות

למאפיינים פרמטר חשיבות משתנה. אפילו מאפיינים לא משמעותיים יחסית עשויים לתרום ליעילות המידול. בחירת מאפיין טובה יכולה להפחית את מספר המאפיינים כדי למנוע מדגם להפוך ספציפי מדי למערך נתוני האימון (התאמת יתר - overfitting).
התפוצצות מאפיינים

"התפוצצות מאפיינים" מתרחשת כאשר מספר המאפיינים המזוהים גדל באופן לא הולם. הסיבות השכיחות כוללות:
תבניות מאפיינים - הטמעת תבניות מאפיינים במקום קידוד מאפיינים חדשים
שילובי מאפיינים - צירופים שלא ניתן לייצגם על ידי מערכת ליניארית
ניתן להגביל את פיצוץ המאפיינים באמצעות טכניקות כגון: רגולריזציה, שיטת ליבה ובחירת מאפיינים.
אוטומציה

אוטומציה של הנדסת מאפיינים היא נושא מחקר שראשיתו בשנות ה-90. תוכנת למידת מכונה המשלבת הנדסת מאפיינים אוטומטית זמינה מסחרית מאז 2016. ניתן להפריד באופן גס את הספרות האקדמית הקשורה לשני סוגים:
למידת עץ החלטות רב-יחסית (MRDTL) משתמשת באלגוריתם מפוקח הדומה לעץ החלטות.
Deep Feature Synthesis משתמש בשיטות פשוטות יותר.
אוטומציה > למידת עץ החלטות רב-יחסיות (MRDTL)

MRDTL מייצר מאפיינים בצורה של שאילתות SQL על ידי הוספת סעיפים ברציפות לשאילתות. לדוגמה, האלגוריתם עשוי להתחיל עם:
SELECT COUNT(*) FROM ATOM t1 LEFT JOIN MOLECULE t2 ON t1.mol_id = t2.mol_id GROUP BY t1.mol_id
לאחר מכן ניתן לחדד את השאילתה ברציפות על ידי הוספת תנאים, כגון "WHERE t1.charge <= -0.392".
עם זאת, רוב מחקרי MRDTL מבססים יישומים על מסדי נתונים יחסיים, מה שמביא לפעולות מיותרות רבות. ניתן לצמצם את היתירות הללו על ידי שימוש ב"טריקים" כגון הפצת tuple id. ניתן להגביר את היעילות באמצעות עדכונים מצטברים, אשר מבטל יתירות.
אוטומציה > סינתזת מאפיינים עמוקה

אלגוריתם Deep Feature Synthesis ניצח 615 מתוך 906 צוותים אנושיים בתחרות.
ספריות:
Featuretools
OneBM
ExploreKit
לקריאה נוספת

Boehmke, Bradley; Greenwell, Brandon (2019). "Feature & Target Engineering". Hands-On Machine Learning with R. Chapman & Hall. pp. 41–75. ISBN 978-1-138-49568-5.
Zheng, Alice; Casari, Amanda (2018). Feature Engineering for Machine Learning: Principles and Techniques for Data Scientists. O'Reilly. ISBN 978-1-4919-5324-2.
Zumel, Nina; Mount, John (2020). "Data Engineering and Data Shaping". Practical Data Science with R (2nd ed.). Manning. pp. 113–160. ISBN 978-1-61729-587-4.
הערות שוליים

↑  "Discover Feature Engineering, How to Engineer Features and How to Get Good at It - Machine Learning Mastery". Machine Learning Mastery. 25 בספטמבר 2014. נבדק ב-2015-11-11. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Machine Learning and AI via Brain simulations". Stanford University. נבדק ב-2019-08-01.
↑  "Feature Engineering: How to transform variables and create new ones?". Analytics Vidhya. 2015-03-12. נבדק ב-2015-11-12.
↑  "Big Data: Week 3 Video 3 - Feature Engineering". youtube.com.
↑  Jalal, Ahmed Adeeb (1 בינואר 2018). "Big data and intelligent software systems". International Journal of Knowledge-based and Intelligent Engineering Systems. pp. 177–193. doi:10.3233/KES-180383. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Creating Features". kaggle.com (באנגלית). נבדק ב-2021-09-30.
↑  "Category Encoders — Category Encoders 2.2.2 documentation". contrib.scikit-learn.org. נבדק ב-2021-10-01.
↑  "Feature Engineering" (PDF). 2010-04-22. נבדק ב-12 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Feature engineering and selection" (PDF). Alexandre Bouchard-Côté. 1 באוקטובר 2009. נבדק ב-12 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Feature engineering in Machine Learning" (PDF). Zdenek Zabokrtsky. אורכב מ-המקור (PDF) ב-4 במרץ 2016. נבדק ב-12 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Knobbe, Arno J.; Siebes, Arno; Van Der Wallen, Daniël (1999). "Multi-relational Decision Tree Induction" (PDF). Principles of Data Mining and Knowledge Discovery. Lecture Notes in Computer Science. Vol. 1704. pp. 378–383. doi:10.1007/978-3-540-48247-5_46. ISBN 978-3-540-66490-1.
↑  "Its all about the features". Reality AI Blog. בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  A Comparative Study Of Multi-Relational Decision Tree Learning Algorithm.
↑  Leiva, Hector; Atramentov, Anna; Honavar, Vasant (2002). "Experiments with MRDTL – A Multi-relational Decision Tree Learning Algorithm" (PDF).
↑  Yin, Xiaoxin; Han, Jiawei; Yang, Jiong; Yu, Philip S. (2004). "CrossMine: Efficient Classification Across Multiple Database Relations". Proceedings. 20th International Conference on Data Engineering. Proceedings of the 20th International Conference on Data Engineering. pp. 399–410. doi:10.1109/ICDE.2004.1320014. ISBN 0-7695-2065-0.
↑  Frank, Richard; Moser, Flavia; Ester, Martin (2007). "A Method for Multi-relational Classification Using Single and Multi-feature Aggregation Functions". Knowledge Discovery in Databases: PKDD 2007. Lecture Notes in Computer Science. Vol. 4702. pp. 430–437. doi:10.1007/978-3-540-74976-9_43. ISBN 978-3-540-74975-2.
↑  "Automating big-data analysis".
↑  Kanter, James Max; Veeramachaneni, Kalyan (2015). "Deep Feature Synthesis: Towards Automating Data Science Endeavors". 2015 IEEE International Conference on Data Science and Advanced Analytics (DSAA). IEEE International Conference on Data Science and Advanced Analytics. pp. 1–10. doi:10.1109/DSAA.2015.7344858. ISBN 978-1-4673-8272-4.
↑  "Featuretools | An open source framework for automated feature engineering Quick Start". www.featuretools.com. נבדק ב-2019-08-22.
↑  "ExploreKit: Automatic Feature Generation and Selection" (PDF).
עבד א-ראוף אל-ביטאר

עבד א-ראוף אל-ביטאר (בערבית: عبد الرؤوف البيطار; 1882 – יוני 1941) היה חבר מועצת העיר יפו, סגן ראש העיר בשנים 1927–1938 וראש העיר בשנים 1939–1941, עד מותו. נחשב לאישיות אהודה ומקובלת בציבור הערבי ביפו.