stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהודה זיסאפל
הערות שוליים

↑  הפקולטה לניהול - בית הספר למוסמכים במינהל עסקים ע"ש רקנאטי
↑  ב. לוי, 'מוטורולה' - 'שיתוף זמנים', על המשמר, 17 באוגוסט 1971
↑   אתר האינטרנט הרשמי של בינת תקשורת מחשבים בע"מ
↑  גלי וינרב, ‏נאוה זיסאפל: "יהיה קשה בארה"ב; זה כמו למכור שעוני קרטייה בהונג-קונג", באתר גלובס, 26 בנובמבר 2009
↑  גלי וינרב, ‏חממת רד ביומד גייסה 7 מיליון דולר לחברות-הבנות, באתר גלובס, 6 באפריל 2014
↑   מת זהר זיסאפל, יזם ומשקיע סדרתי, מאבות ההייטק הישראלי, באתר TheMarker‏, 20 במאי 2023
↑  אסף גלעד, ‏יהודה זיסאפל, מבכירי ההייטק הישראלי, הלך לעולמו בגיל 82, באתר גלובס, 10 במרץ 2024
↑  עמותת רד, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  תוכניית "קאמרי בצהרי שישי" מ-15.10.10
↑  יוסי הטוני, ‏"הדיגיטל – מהפכה משבשת, צונאמי לעומת מהפכות העבר", באתר "אנשים ומחשבים", 24 ביוני 2021
1 2  לזכרו של יהודה זיסאפל ז”ל - Technion - Israel Institute of Technology, באתר Technion - Israel Institute of Technology -, ‏2024-03-10
↑   יואל צפריר,, המטרה - לרתום את ההישגים המדעיים בתחום הננו ליישומים תעשייתיים שיתרמו לכלכלת ישראל, באתר TheMarker‏, 1 בפברואר 2022
↑  הלך לעולמו אחד ממייסדי ההייטק הישראלי, באתר mynethaifa, ‏2024-03-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007353927905171  VIAF: 30149841838002840783   WorldCat (עם VIAF): 30149841838002840783
אוקטופוסי

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  אוקטופוסי ואורות היום החיים 
 בימוי:  ג'ון גלן 
 הופק בידי:  אלברט ברוקולי 
 תסריט:  איאן פלמינג (סופר) ג'ורג' מקדונלד פרזר  מייקל ג'י וילסון ריצ'רד מייבאום
 עריכה:  פטר דיוויס 
 שחקנים ראשיים:  רוג'ר מור  מוד אדמס לואי ז'ורדן  סטיבן ברקוף דזמונד לואלין כריסטינה וייבורן רוברט בראון
 מוזיקה:  ג'ון בארי ריטה קולידג'
 צילום:  אלן יום 
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  הפקות Eon, מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  Metro-Goldwyn-Mayer
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  6 ביוני 1983 (בריטניה) 10 ביוני 1983 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  131 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מתח, סרט המבוסס על יצירה ספרותית, סרט הרפתקאות, סרט ריגול, סרט פעולה, מותחן 
 תקציב:  $35,500,000
 הכנסות:  $187,500,000
 הכנסות באתר מוג'ו:   octopussy
 סרט קודם:  לעינייך בלבד (1981)
 סרט הבא:  רצח בעיניים (1985)
 דף הסרט ב־IMDb
 
אוקטופוסי (באנגלית: Octopussy) הוא הסרט השלושה עשר בסדרת סרטי הריגול ג'יימס בונד והשישי שבו מככב רוג'ר מור כסוכן MI6 הבדוי ג'יימס בונד. הסרט יצא לבתי הקולנוע בשנת 1983. שם הסרט כשם סיפור קצר של איאן פלמינג. אולם עלילת הסרט מקורית, ואירועי הסיפור הקצר מופיעים רק כפלשבק של נערת בונד אוקטופוסי. בסרט, מוטלת על בונד משימה לעקוב אחרי גנרל שגונב תכשיטים ויהלומים מהממשלה הסובייטית. המטלה מובילה אותו לנסיך אפגני גולה, קמאל חאן, ושותפתו, אוקטופוסי. בונד חושף מזימה לכפות פירוק נשק באירופה באמצעות שימוש בנשק גרעיני.
מפיקי הסרט הם אלברט ברוקולי ומייקל וילסון. אוקטופוסי יצא לאקרנים באותה שנה שיצא שסרט ג'יימס בונד הלא-רשמי לעולם אל תאמר לעולם לא. כותבי התסריט הם ג'ורג' מקדונלד פרייזר, ריצ'רד מייבאום ומייקל וילסון, במאי הסרט הוא ג'ון גלן.
שחקנים

רוג'ר מור בתפקיד ג'יימס בונד. מרגל בריטי, החליף את סוכן 009 במשימה בהודו.
מוד אדמס בתפקיד אוקטופוסי. מבריחת יהלומים ואשת עסקים מצליחה.
לואי ז'ורדן בתפקיד כמאל קאן. אפגני, בעל משיכה לאוכל, יהלומים, משקאות אלכוהולים ונשק אטומי.
סטיבן ברקוף בתפקיד גנרל אורלוב. גנרל סובייטי שעבד יחד עם קאן כדי לפוצץ בסיס טיסה של ארצות הברית.
כריסטינה וייבורן בתפקיד מגדה. אשה המשועבדת לאוקטופוסי ולקאן.
רוברט בראון בתפקיד M. ראש סוכנות הביון הבריטית, ששולחת את בונד למשימותיו.
לואיס מקסוול בתפקיד גברת מאניפני. מזכירתו של M.
מיכאלה קלבל בתפקיד פנלופה סמלבון. האסיסטנטית של גברת מאניפני.
דזמונד לואלין בתפקיד Q. מפתח גאדג'טים וכלי נשק בסוכנות הביון הבריטית על מנת לעזור לבונד במשימותיו.
כביר באדי בתפקיד גובינדה. שומר הראש החזק ושומר האמונים של קאן.
ויג'אי ארמיטרג' בתפקיד ויג'אי. בעל ברית של בונד בהודו.
דוד מיור & אנטוני מיור בתפקיד מישקה & גרישקה. תומכים של קאן, ובעלי מיומנות של זריקת סכינים בקרקס "אוקטופוסי".
ג'פרי קין בתפקיד פרדריק גריי . שר ההגנה הבריטי.
וולטר גוטל בתפקיד גנרל גוגול. מנהיג הק.ג.ב. המנסה לעצור את גנרל אורלוב.
דגלס וימלר בתפקיד ג'ים פנינג. סוכן, בעל ידע ביצירות אומנות כולל ביצת פברז'ה.
ההפקה

שם הסרט כשם סיפור קצר מתוך האסופה Octopussy and the Living Daylights. אך השימוש היחיד בתוכן הסיפור הוא לצורך פלאשבק של אחת הגיבורות הראשיות. הסצנה בבית המכירות הפומבי סות'ביס, נלקחה מסיפורו הקצר של איאן פלמינג The Property of a Lady (שתכופות נכלל באסופה), בעוד תגובתו של קאמל חאן בעקבות משחק השש-בש נלקחה מהסיפור מונרייקר. מכיוון שסרט ג'יימס בונד הבלתי-רשמי, "לעולם אל תאמר לעולם לא" הוקרן בבתי הקולנוע ב-1983, החליטו להשיב את רוג'ר מור לתפקיד בונד בסרט אוקטופוסי, אם כי הוא הביע עניין לעזוב את התפקיד אחרי הסרט לעיניך בלבד.
ההפקה > הליהוק

אחרי הסרט הקודם בסדרה, "לעיניך בלבד", החליט רוג'ר מור להפסיק לגלם את דמותו של ג'יימס בונד. החוזה שלו היה עבור חמישה סרטים, עם אפשרות לסרט נוסף. בשל חוסר רצונו לשוב ולשחק, המפיקים פתחו בחיפוש חצי פומבי אחרי בונד הבא, בין המועמדים היו טימותי דלטון וג'יימס ברולין. אולם, כשהוכרז על הפקתו של הסרט המתחרה, "לעולם אל תאמר לעולם לא", המפיקים שכרו מחדש את מור בהאמינם ששחקן מבוסס בתפקיד יהיה מתחרה טוב יותר נגד שון קונרי. שלושת מבחני הבד של ברולין הופצו פומבית בפעם הראשונה כתוספת מיוחדת בשם: "ג'יימס ברולין: האיש שיהיה בונד במהדורת ה-DVD של אוקטופוסי.
המפיקים לא רצו בתחילה ללהק את מוד אדמס שוב מכיוון שדמותה הקודמת נהרגה בסרט האיש בעל אקדח הזהב. הם הכריזו במגזין פריוויו ב-1982 על סיביל דאנינג כאוקטופוסי, אך היא לא נבחרה לבסוף. אפשרות נוספת עליה חשבו, פיי דאנווי, הייתה יקרה מדי. ברברה קאררה אמרה שהיא דחתה את התפקיד בגלל השתתפותה בסרט בונד המתחרה "לעולם אל תאמר לעולם לא". בספר, "A Star is Found: Our Adventures Casting Some of Hollywood's Biggest Movies,"חושפת המלהקת ג'ין ג'נקינס שמפיקי בונד אמרו לה שהם רוצים שחקנית מזרח-הודית לגילום דמותה של אוקטופוסי, לכן היא מצאה את שתי ההודיות היחידות שבלטו אז בהוליווד הלבנה, פרסיס חרמבטה וסוזי קוהלו. אחרי-כן היא ערכה מבחני-בד לשחקניות לבנות, כמו ברברה פרקינס, שחשה שהיא תוכל לשחק הודית, אולם איש לא סבר שהיא מתאימה לתפקיד. לבסוף, קובי ברוקולי הודיע לה שהם ילהקו את השחקנית ילידת שוודיה מוד אדמס, יצבעו את שערה בצבעים כהים, וישנו מספר שורות בתסריט לגבי כך שהיא גדלה במשפחה הודית. אך במקום זאת הם השתמשו בקו עלילה שונה, לפיו אביה הבריטי של אדמס התגלה כבוגד. באשר לאדמס, היא התבקשה לגלם את דמותה של אוקטופוסי כאישה אירופאית והסכימה לכך, אבל בשמה של הגיבורה, היא חשה שהמפיקים הלכו "יותר מדי רחוק".
אוקטופוסי הוא גם הסרט הראשון שבו מגלם רוברט בראון את דמותו של M, מפקדו של בונד, היה זה בגלל מותו של ברנרד לי ב-1981. העובדה שבראון שיחק אדמירל בצי הבריטי ב"המרגלת שאהבה אותי" הובילה את מעריצי בונד להניח שבראון שיחק את הדמות הזו (אדמירל הרגריבס) כהכשרתו לתפקיד M. דזמונד לואלין קיבל את תפקיד Q בסרט זה. השחקן ויג'אי אמריטראג', שהיה שחקן טניס מקצועני, שיחק את אחד מבעלי בריתו של בונד. לא רק שדמותו חלקה אותו שם פרטי כמו השחקן שגילם אותה, אלא הוא גם משחק שחקן טניס במועדונו של קאמל חאן ("טוב, חבטת גב היד שלי השתפרה") ומשתמש במחבט טניס כנשק במהלך מרדף הריקשות (בליווי קול כדור טניס שפוגע וצילומי עוברים ושבים המפנים מבטם ימינה ושמאלה כאילו שהם צופים בתחרות טניס).
יש תפקיד אורח קטן של גארי ראסל כנער במכונית. ראסל היה ילד שחקן פופולרי בתפקיד דיק בסדרת הטלוויזיה הבריטית "החמישייה הסודית", אשר מבוססת על סדרת ספרים בעלת אותו שם מאת איניד בלייטון.
ההפקה > צילומי הסרט

הצילומים החלו ב-10 באוגוסט 1982. רוב הסרט צולם בהודו.
ההפקה > מוזיקה

שיר הנושא "All Time High" הולחן על ידי ג'ון בארי ונכתב על ידי טים רייס. זהו אחד משבעת השירים בסדרה ששמם אינו קשור לשם הסרט.
הפצת הסרט

הקרנת הבכורה התקיימה בלונדון ב-6 ביוני 1983, בנוכחותם של דיאנה, נסיכת ויילס וצ'ארלס, נסיך ויילס. הסרט הכניס 187,500,000 $, מתוכם 67.8 מיליון דולר בארצות הברית לבדה. רווחים אלו אמנם נמוכים קצת מהסרט הקודם, אך גבוהים מאלו של "לעולם אל תאמר לעולם לא". הביקורות לסרט היו מעורבות, אך הוא היה מועמד למספר פרסי סאטורן.
הערות שוליים

1 2 3  מיכה לבינסון, קולנוע - (ג'יימס בונד) זה לא מה שהיה פעם "אוקטופוסי", מפיק: אלברט ר. ברוקולי, במאי: ג׳ון גלן, תסריט: ריצ׳ארד מייבאום ומייקל וילסו, כל העיר, 1 ביולי 1983
↑  Hume, Alan; Gareth Owen (May 2004). "Potted Palms". A Life Through the Lens: Memoirs of a Film Cameraman. McFarland & Company. p. 122. ISBN 0786418036.
1 2   "Inside 'Octopussy'‎", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  "Home Cinema @ The Digital Fix - Octopussy (Ultimate Edition)",
Dvdtimes.co.uk.
| סרטי ג'יימס בונד |
| --- | --- | --- |
| שון קונרי | ד"ר נו (1962) • מרוסיה באהבה (1963) • גולדפינגר (1964) • כדור הרעם (1965) • אתה חי רק פעמיים (1967) • יהלומים לנצח (1971) |  |
| ג'ורג' לייזנבי | בשרות הוד מלכותה (1969) |  |
| רוג'ר מור | חיה ותן למות (1973) • האיש בעל אקדח הזהב (1974) • המרגלת שאהבה אותי (1977) • מונרייקר (1979) • לעינייך בלבד (1981) • אוקטופוסי (1983) • רצח בעיניים (1985) |  |
| טימותי דלטון | 007  באזור המסוכן (1987) • רישיון להרוג (1989) |  |
| פירס ברוסנן | גולדן איי (1995) • מחר לנצח (1997) • העולם אינו מספיק (1999) • למות ביום אחר (2002) |  |
| דניאל קרייג | קזינו רויאל (2006) • קוונטום של נחמה (2008) • סקייפול (2012) • ספקטר (2015) • לא זמן למות (2021) |  |
| הפקות לא-רשמיות | קזינו רויאל (1967, דייוויד ניבן ואחרים) • לעולם אל תאמר לעולם לא (1983, שון קונרי) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 1145424147486791177   WorldCat (עם VIAF): 1145424147486791177 
המטוס הזעיר שג'יימס בונד מטיס בתחילת הסרט
ארמון מונסון
האנגר חיל האוויר המלכותי בנורת'הולט
שידוך (תורת הגרפים)

בתורת הגרפים, שידוך או זיווג עבור גרף הוא אוסף של קשתות מאותו הגרף, כך שאין שתי קשתות באוסף שנוגעות בצומת משותף. מקור השם "שידוך" הוא בכך שבחירת הקשתות "משדכת" זוגות של צמתים זה לזה באופן מונוגמי: לכל צומת המשתתף בשידוך יש בן זוג אחד ויחיד. הגודל של השידוך מוגדר להיות מספר הקשתות שבו.
לשידוכים חשיבות רבה בתורת הגרפים, והם מתקשרים באופן טבעי לבעיות רבות (למשל לבעיית הנישואים היציבים). ישנם מספר סוגים מיוחדים של שידוכים:
שידוך מקסימלי הוא שידוך שלא ניתן להגדיל אותו על ידי הוספת קשתות נוספות. שידוך מקסימום הוא שידוך מקסימלי, אך ההפך אינו בהכרח נכון. דוגמאות לשידוך מקסימלי (הקשתות בקבוצת הזיווג מסומנות באדום):
שידוך מקסימום שידוך מקסימום הוא שידוך מקסימלי בעל מספר הקשתות הרב ביותר מבין כלל השידוכים בגרף. הוא אוסף של קשתות  M בגרף, כך שלכל שידוך  M' אחר בגרף מתקיים  \left\vert M\right\vert \geq \left\vert M'\right\vert .
שידוך מושלם הוא שידוך שבו משתתפים כל הצמתים בגרף. כלומר, הוא חלוקה של צמתי הגרף לזוגות, כך שכל זוג צמתים מקושר על ידי קשת. לעיתים מגדירים שידוך מושלם גם בגרף עם מספר אי-זוגי של צמתים; במקרה זה מתירים לצומת אחד להישאר ללא בן זוג (כלומר, לא להיות מכוסה על ידי אף קשת בשידוך). משפט החתונה נותן תנאי הכרחי ומספיק לכך שיהיה שידוך מושלם בגרף דו-צדדי. עבור גרפים כלליים, משפט טט (Tutte) מגדיר הכללה לקיום שידוך מושלם. ניתן לראות, שבמקרה b השידוך מקסימום הוא גם שידוך מושלם.
שידוך כמעט מושלם הוא שידוך שבו אין שידוך בדיוק לקודקוד אחד. גרף יכול להכיל שידוך כמעט מושלם רק כאשר לגרף יש מספר אי זוגי של קודקודים, ושידוך כמעט מושלם הוא גם שידוך מקסימום. באיור לעיל, חלק c מציג שידוך כמעט מושלם.
בעיית מציאת מספר השידוכים המושלמים בגרף דו-צדדי היא שלמה ל-#P, בעוד שבעיית ההכרעה המקבילה לה - השאלה האם בגרף דו-צדדי קיים שידוך מושלם - ניתנת לפתרון יעיל, כלומר ידוע שהיא שייכת ל-P.
מספר השידוכים בגרף שלם של  K_{n+1} עבור n אי זוגי ניתן לביטוי באמצעות עצרת כפולה: לכל קודקוד יש n אפשרויות שידוך, ולאחר שבוחרים שידוך לקודקוד אחד עם אחר נותר לבחור שידוך ליתר הקודקודים מלבד שני אלו ששודכו. לדוגמה בגרף שלם של ארבעה קודקודים, א', ב', ג' וד' יש שלושה שידוכים מושלמים: א+ב וג+ד, א+ג וב+ד, וא+ד וב+ג.
ראו גם

שידוך רב-ערכי
הערות שוליים

↑  בספר מבוא לאלגוריתמים של קורמן בתרגום האו"פ מכונה שידוך מקסימלי. ראה כרך ב' עמוד 197 הדפסה שנייה
| נושאים בתורת הגרפים |
| --- | --- | --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |  |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |  |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |  |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555888405171  GND: 4831446-8  LCCN: sh85082044
ואלרי קוגן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1951 (בן 73 בערך)
 
צילום אוויר של קיסריה, בצידה השמאלי של התמונה אחוזתו של קוגן בעת בנייתה
ואלרי קוגן (ברוסית: Валерий Коган; נולד ב-1951) הוא איש עסקים ואוליגרך יהודי-רוסי, מבעלי נמל התעופה הבינלאומי דומודדובו, המתגורר חלק מהזמן בישראל. ב-2014 דורג קוגן במקום ה-687 ברשימת המיליארדרים של "פורבס" עם הון מוערך של כ-2.5 מיליארד דולר.
ביוגרפיה

קוגן נולד בעיירה מריופול, שעל שפת ים אזוב באוקראינה. לפי אתר האינטרנט של חברת איסט-ליין, שהוא היושב ראש שלה, קוגן שירת בצי הסובייטי, ועבד בשירות הדיפלומטי, ובעל השכלה אקדמית בתחום הכלכלה. לפי מסמך שפורסם באתר ויקיליקס קוגן היה סוכן ק.ג.ב..
קוגן עשה את הונו בעזרת קשרים שהיו לו בממשל הרוסי בתקופת פירוק ברית המועצות, יחד עם שותפו דימיטרי קמינשק. קמינשק הקים סוכנות נסיעות ואחר כך חברה לטיסות שכר "איסט-ליין", שעסקה גם בהובלות סחורות מרוסיה לסין ובחזרה. החברה השתלטה ב-1997 על נמל התעופה דומודדובו, לאחר שהופרט. בהמשך נכנסה החברה גם לעסקי נדל"ן. החברה נמצאת בבעלות חברת החזקות בשם FML, הרשומה במקלט מס, האי מאן (כך שאין מידע גלוי על בעלי המניות שלה). בשנת 2005 פרץ סכסוך בין הרשויות לבין החברה בנוגע לגובה דמי החכירה של שדה התעופה דומודדובו, והמדינה איימה להלאים את השדה. נראה שבתקופה זו הגיע קוגן לישראל וקיבל אזרחות ישראלית כעולה חדש. ברשימת 500 עשירי רוסיה של המגזין הרוסי "פיננס", דורג קוגן בשנת 2007 במקום 157 ,עם הון אישי מוערך של 600 מיליון דולר (אם כי שנה קודם דורג עם הון אישי של 90 מיליון דולר).
חיים אישיים

קוגן, נשוי, אב לשניים וסב לשניים, מתגורר רוב הזמן במוסקבה. בנו אלכס קוגן, הוא זמר שהופיע יחד עם חוליו איגלסיאס. בתו, דרינה לוזובסקי, היא עורכת דין. ב-2018 פורסם בעיתונות הבינלאומית כי קוגן שילם יותר מ-4 מיליון דולר למריה קארי ואלטון ג'ון, כדי שישירו בחתונת נכדתו שנערכה בלונדון. השחקן אנטוניו בנדרס הנחה את האירוע.
קוגן התפרסם לראשונה בישראל בפברואר 2008, לאחר שביצע עסקה מורכבת במהלכה רכש חמש וילות צמודות, הממוקמות על שטח של 11.5 דונם בקיסריה בקו ראשון לים. קוגן שילם תמורת הוילות 64 מיליון שקל (17 מיליון דולר). קוגן קנה את הוילות כדי להרוס אותן, ולבנות על השטח אחוזה פרטית. הוועדה מקומית לתכנון ולבנייה של מועצה אזורית חוף הכרמל אישרה את התוכנית לאיחוד המגרשים והריסת הבתים במרץ 2008. בניית האחוזה בפועל החלה בשנת 2012 והסתיימה ב-2015, בעלות מוערכת של 350 עד 500 מיליון שקל. בשנת 2013 דווח כי קוגן רכש עוד שני בתים סמוכים הנמצאים ברחוב הדר.
במאי 2009, התפרסם כי קוגן רכש פנטהאוז בפרויקט Sea One ברחוב הירקון, מול הטיילת בתל אביב. הפנטהאוז הורכב מחמש דירות שונות ונמכר לקוגן במחיר של 110 מיליון שקל, המחיר הגבוה ביותר ששולם עבור דירה בישראל עד אז. במאי 2024 מכר את הדירה תמורת 120 מיליון שקל.
ראו גם

אוליגרכים רוסים
הערות שוליים

↑   גילי מלניצקי, האוליגרך שלא מצליח למכור אחוזה ב-845 מיליון שקל בקיסריה: הבעיה במחיר או בעיצוב?, באתר TheMarker‏, 7 בדצמבר 2020
1 2 3  שוקי שדה, אוליגרך המסתורין: מיהו איל ההון הרוסי שבונה טירה בקיסריה?, באתר TheMarker‏, 21 במרץ 2008
1 2  Russia Intelligence - N°76 - April 24 2008
↑  אריאל רוזנברג, ‏אחוזת הענק בקיסריה: הרוכש הוא איל התעופה הרוסי-יהודי ואלרי קוגן, באתר גלובס, 24 בפברואר 2008
↑  יואב בירנברג | צילום: יובל חן, אלכס חולה אהבה, באתר ynet, 27 בפברואר 2018
↑  ynet, סבא מקיסריה, המיליונים למריה קארי ואלטון ג'ון וחשיפת הכלה: התחתנתי כדי לנקום באקס, באתר ynet, 25 באוכוסט 2018
↑  גיא ליברמן ואריק מירובסקי, איש העסקים הרוסי ואלרי קוגן שילם 17 מיליון דולר ויבנה אחוזת ענק בקיסריה, באתר הארץ, 20 בפברואר 2008
↑  עופר פטרסבורג, "ידיעות אחרונות", קיסריה בהלם: אוליגרך בונה ארמון ב-350 מיליון ש', באתר ynet, 5 בפברואר 2012
↑  יעל ולצר, כך נראית טירת הענק של אוליגרך בקיסריה, באתר ynet, 16 ביולי 2015
↑  עופר פטרסבורג, אוליגרך רוסי יקנה את בית נתניהו בקיסריה?, באתר ynet, 13 בינואר 2013
↑  רוכש הדירה ב-110 מיליון שקל: האוליגרך ואלרי קוגן, באתר הארץ, 15 במאי 2009
↑  שלומית צור, 120 מיליון שקל: נמכר הפנטהאוז של ולרי קוגן בטיילת בתל אביב, באתר TheMarker‏, 29 במאי 2024
יאיר המבורגר

יאיר המבורגר (נולד ב-1946) הוא מנהל ואיש עסקים ישראלי שכיהן כמנכ"ל הראל חברה לביטוח בשנים 1975–2010.
ביוגרפיה

יאיר נולד בישראל, בנם של מרגוט וארנסט המבורגר, שהקימו את חברת "המשמר" שירות לביטוח. אחיו הוא גדעון המבורגר, נשיא הראל שכיהן גם כיושב ראש איגוד חברות הביטוח בישראל.
הוא בעל תואר ראשון במדעי המדינה וכלכלה מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1971 הצטרף לחברת המשמר שהקימו הוריו. הוא עבד בחברת ההשקעות ובשנת 1975 ייסד את חברת הביטוח הראל המשמר ועמד בראשה. בשנת 1982 הונפקה בבורסה החברה האם "הראל המשמר השקעות" ומאז כיהן בה כמנכ"ל עד לשנת 2010. בשנת 1993 מונה כיושב ראש החברה. בשנת 2021 החליף אותו מישל סיבוני בתפקיד יו"ר הראל ביטוח את יאיר המבורגר, שנשאר כיו"ר חברת הראל השקעות, ודירקטור בהראל ביטוח.
הראל רכשה במהלך השנים מספר חברות בת בהן "שילוח" (1984), 50 אחוז מכלל תיקי ביטוח החיים של "ירדניה חברה לביטוח", "סהר חברה לביטוח" (1989) ואת דקלה חברה לביטוח בשנת 1993.
הוא הוביל את ההצעה לרכישת ישראכרט בשנת 2023, שספגה ביקורת בשל ריכוזיותיה. ההצעה הוסרה עקב התנגדות רשות התחרות.
הוא כיהן כיו"ר איגוד חברות הביטוח עד לשנת 2024. החזיק בתפקיד יו"ר מכבי העולמית במשך כשמונה שנים ולאחר סיום התפקיד מונה כנשיא כבוד.
המבורגר החזיק בתפקידי מפתח בכירים נוספים במשק הישראלי בהם כדירקטור באי.די.בי פיתוח משנת 1985, וחבר וסגן יו"ר בהנהלת התאחדות החברות לביטוח חיים ואיגוד חברות הביטוח בישראל.
הוא חבר בעמותות שונות בהן אק"ים, בית התפוצות, מוזיאון המדע, ובית הספר למנהל עסקים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשוי לאילנה ואב לחמישה. אחיינו, בן המבורגר, מונה כמנכ"ל הראל פיננסים והראל בית השקעות.
הערות שוליים

↑  משפחת המבורגר באתר "אקו-ויקי"
↑  יאיר המבורגר מנכ"ל הראל, באתר גלובס, 21 באפריל 2005
↑  אלמוג עזר, חילופי תפקידים בהראל: מישל סיבוני ימונה ליו"ר וניר כהן למנכ"ל, באתר כלכליסט, 18 באפריל 2021
↑  איציק יצחקי, יאיר המבורגר הופך להיות מפלצת - ועדת בכר נלחמה בבנקים והפכה את חברות הביטוח לגופים החזקים במשק; אסור לתת להראל לרכוש את ישראכרט, באתר ביזפורטל, 15 בפברואר 2023
↑  רועי ויינברגר, ‏הראל הודיעה: מוותרת על רכישת ישראכרט, באתר גלובס, 30 בינואר 2024
↑  שינויים בצמרת איגוד חברות הביטוח: מי החליף את היו"ר יאיר המבורגר?, באתר אייס, 30 בינואר 2024
↑  רון שטיין, ‏משפחת המבורגר מציגה את היורש בקבוצת הראל, באתר גלובס, 14 במרץ 2007
זהר זיסאפל

| --- | --- |

 לידה:  15 בפברואר 1949 תל-אביב, ישראל 
 פטירה:  20 במאי 2023 (בגיל 74) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל
 פעילות בולטת:  יזמות היי-טק, פילנתרופיה
 ידוע בשל:  ממייסדי ההיי-טק הישראלי
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 
זהר זיסאפל ממקימי תעשיית ההיי-טק הישראלית ומראשיה. היה אחד הפילנתרופים המשפיעים ביותר בישראל, ותרומתו החשובה לחברה נוגעת בתחומים רבים.
היסטוריה

זהר זיסאפל נולד בתל אביב בשנת 1949 להורים יוצאי פולין, שניהלו חנות נעליים ברחוב הרצל בעיר. לזוהר תואר ראשון בהנדסת חשמל מהטכניון ותואר שני במנהל עסקים מהפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב.
בתחילת 1982, לאחר שסיים את שירותו הצבאי, חבר לאחיו יהודה זיסאפל, ויחד הם עברו לייצור ופיתוח מוצרי תקשורת בישראל ליצוא. "רד תקשורת מחשבים", החברה הראשונה שהקימו ביחד, היא הוותיקה בקבוצת רד-בינת, אשר פיתחה ושיווקה פתרונות בתחום הטלקום והרשתות. במרוצת השנים הפכה חברה זו לאחת המעסיקות הגדולות בענף. בשנים שבאו לאחר מכן נוספו למסגרת הקבוצה עוד 27 חברות היי-טק עצמאיות שהוקמו כדי לפתח, לייצר ולשווק מגוון רחב של מוצרים בתחום תקשורת הנתונים (בהן גם בינת תקשורת מחשבים). מתוך קבוצת החברות שהקימו האחים זיסאפל יצאו כ–56 יזמים סדרתיים, שהקימו כל אחד יותר מסטארט־אפ אחד. פורשי קבוצת רד־בינת היו אחראים להקמת יותר מ-110 מיזמים טכנולוגיים משמעותיים.
נכון לשנת 2013, מנתה קבוצת רד-בינת 10 חברות ישראליות העוסקות בתקשורת נתונים. עד מותו כיהן זיסאפל כנשיא קבוצת "רד-בינת" וכיהן כיו"ר דירקטוריון פעיל בחברת סרגון וחבר דירקטוריון ברדקום. בנוסף, זיספאל היה משקיע אנג'ל פעיל עם כ-30 השקעות, רובן מתחום הדיפטק והאוטוטק. הוא השקיע למשל בחברת הסייבר ארגוס (Argus Cyber Security), אדאלום (Adallom), רדיפלו, אינוויז ואחרות. בנוסף, הקימו האחים זיסאפל את חממת רד ביומד (RAD Bio-Med Incubator Ltd), חממה המספקת מקום, מימון ראשוני ושירותים שונים לפרויקטים בתחום הביו-רפואי.
לזיסאפל שני ילדים: הסופרת כליל זיסאפל וד"ר מיכאל זיסאפל, מומחה ברפואה פנימית וראומטולוגיה.
ב-20 במאי 2023 נפטר זהר זיסאפל לאחר מאבק ממושך במחלת הסרטן.
פילנתרופיה

האחים זהר ויהודה זיסאפל הקפידו על תרומה לקהילה על ידי החברות בהנהלתם: "עמותת רד" של חברת רד תקשורת מחשבים מעניקה מדי שנה מאות מלגות לסטודנטים מצטיינים מעוטי אמצעים המתמחים בהנדסה ובמדעי המחשב. כמו כן, תורמת העמותה כל שנה כ-15 חדרי מחשבים לפנימיות ומוסדות חינוך אחרים לילדים ונוער בסיכון. "עמותת רד" אף עוסקת בהשאלת כלים מוזיקליים לתלמידים מצטיינים. בין השאר השאילה כינור גוארנרי דל גז'ו לכנר אקרט לורנצן, הנגן הראשי של התזמורת הסימפונית ראשון לציון.
החל משנותיה הראשונות כיהן זיסאפל כחבר בחבר הנאמנים של המכללה האקדמית תל אביב יפו. בין השנים 2005 ל-2009 כיהן כיושב ראש הוועד המנהל שלה. כמו כן תרם להקמת מערכת סולארית הממוקמת על אחד מהמבנים בקמפוס. המערכת מייצרת חשמל החל מ-2012, והפעלתה מממנת מספר מלגות סיוע בשכר לימוד המוענקות מדי שנה לסטודנטים במדעי המחשב.
האחים זיסאפל יזמו שני פרויקטים המנצלים את כישוריהם של בוגרי הטכניון כחונכים וכמורים לבני נוער מעוטי יכולת בערים ובקהילות ברחבי הארץ. התוכנית, הקרויה "פועלים מ-3 ל-5" מיועדת לבני נוער ביישובי פריפריה בצפון ובדרום ישראל ונועדה לשפר את כישוריהם המתמטיים. האחים אף תרמו 4.5 מיליון דולר לטכניון להקמת המרכז הננו-טכנולוגי לישראל, לזכר הוריהם.
בשנת 2019 תרמו האחים זיסאפל להקמת הבניין להנדסת חשמל ומחשבים בטכניון ע"ש יהודה וזהר זיסאפל.
פרסים והוקרה

ב-1994 קיבל, יחד עם אחיו יהודה זיסאפל, את פרס היזמות מבית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת תל אביב. בנימוקים לפרס נאמר כי הוא מוענק "מתוך הכרה בתרומתם החשובה של השניים ליזמות בישראל, לרוח היזמית החדשנית בתחומי הפיתוח, הייצור והייצוא של מוצרים ואספקת פתרונות לבעיות של תקשורת נתונים ועל יזמותם הטכנולוגית המשמשת מופת בישראל וברחבי העולם."
ב-1996 קיבל זיסאפל את פרס הוגו רמניסיאנו לכלכלה, וב-1999 פרס למפעל חיים מטעם התאחדות התעשיינים.
ב-1977 זכה זיסאפל בפרס ביטחון ישראל.
ב-2005 קיבל, יחד עם אחיו יהודה, את פרס ההיי-טק של ישראל מהאגודה הישראלית להון סיכון (IVA).
ב-2007 קיבל, יחד עם אחיו יהודה, את פרס המצוינות בניהול עסקים גלובליים ע"ש מקס פרלמן מאוניברסיטת תל אביב. בנוסף, העניק להם הטכניון תוארי דוקטור לשם כבוד.
ב-2022 העניק הטכניון לאחים זיסאפל את אות הטכניון – אות ההוקרה הגבוה ביותר שמעניק המוסד על מפעל חיים למען הטכניון ועל תרומה לקידום האנושות, רווחת העם היהודי ומדינת ישראל.
הערות שוליים

1 2   רותי לוי, יהודה זיסאפל, היזם הסדרתי הראשון בישראל, מת בגיל 82, באתר TheMarker‏, 10 במרץ 2024
↑  זהר זיסאפל, מחלוצי ההייטק הישראלי, מת בגיל 74, באתר ynet, 20 במאי 2023
↑  נפטר זהר זיסאפל - מהאבות המייסדים של ההייטק הישראלי, באתר רוטר.נט
↑  דיאנה בחור ניר ומאיר אורבך, "אני לא אבי ההייטק המקומי, רק אחד מני רבים", באתר כלכליסט, 24 במאי 2023
↑  זהר זיסאפל, ממקימי תעשיית ההייטק הישראלית, מת בגיל 74, באתר כלכליסט, 20 במאי 2023
↑  עמותת רד, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  תוכניית "קאמרי בצהרי שישי" מ-15.10.10
↑  שמוליק שלח ויניב מגל, ‏זוהר זיסאפל - מרצה ליזמות, באתר גלובס, 7 בנובמבר 2007
↑  חגיגה ירוקה, באתר המכללה האקדמית תל אביב יפו, ‏2013
↑  שחר חי, המכללה תחסוך בחשמל, הסטודנטים יקבלו מלגות, באתר ynet, 6 במרץ 2013
↑  יוסי הטוני, ‏"הדיגיטל – מהפכה משבשת, צונאמי לעומת מהפכות העבר", באתר "אנשים ומחשבים", 24 ביוני 2021
↑  חלוצי ההייטק הישראלי חנכו בטכניון בניין חדש על שמם, באתר אייס, 20 ביוני 2022
1 2  לזכרו של יהודה זיסאפל ז”ל - Technion - Israel Institute of Technology, באתר Technion - Israel Institute of Technology -, ‏2024-03-10
↑  יניב הלפרין, "איש מופלא, מוכשר כשד, מעמיק לחשוב ונעים הליכות" -, באתר אנשים ומחשבים - פורטל חדשות היי-טק, מיחשוב, טלקום, טכנולוגיות, ‏2023-05-21
↑  דיאנה בחור ניר, זהר זיסאפל, ממקימי תעשיית ההייטק הישראלית, מת בגיל 74, באתר כלכליסט, 20 במאי 2023
זהר זיסאפל בפנימיית בית טף, 2006
אברהם פילוסוף

| --- | --- |

הרב פילוסוף בשנת 1914 לערך
 לידה:  אוגוסט 1864 אב ה'תרכ"ד לאריסה, יוון
 פטירה:  21 ביולי 1940 (בגיל 75) ט"ו בתמוז ה'ת"ש
 מקום פעילות:  ירושלים
 תקופת הפעילות:  ? – 21 ביולי 1940 
 תחומי עיסוק:  פעילות ציבורית ודיינות
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה
 רבותיו:  הרב שלמה יוסף, הרב יצחק שרים והרב ברוך פינטו
הרב אברהם פילוסוף (אוגוסט 1864–21 ביולי 1940) היה איש ציבור ירושלמי, ראש ישיבת תפארת ירושלים, מנהל ונשיא בית היתומים הספרדי, חבר ועד העדה הספרדית בירושלים, אב בית הדין של העדה בעיר וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל.