stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפט ניוטון על מסלולים סובבים
הפרצסיה של מסלול הירח

התנועה של הירח ניתנת למדידה בדיוק רב, והיא באופן מובהק יותר מורכבת מתנועת כוכבי הלכת. האסטרונומים היוונים הקדומים, היפרכוס ותלמי, הבחינו במספר שינויים מחזוריים במסלול הירח, כמו תנודות קטנות באקסצנטריות המסלולית שלו ובנטיית המסלול שלו יחסית למישור המילקה. התנודות האלו מתרחשות בקנה מידה זמני של אחת לחודש או פעמיים בחודש. קו האפסידים שלו מבצע פרצסיה הדרגתית עם זמן מחזור של בערך 8.85 שנים, בעוד קו ה-nodes (נקודות בהן מסלול הירח חותך את המישור המשווני של כדור הארץ) משלים מעגל שלם בערך בזמן כפול מכך, 18.6 שנים. נתונים אלה מסבירים את המחזוריות בת ה-18 שנים של ליקויי החמה, שנקראת מחזור סארוס (Saros cycle). בנוסף לכך, שני הקווים הללו מראים פלקטואציות קטנות בתנועה שלהם, שגם הם מתרחשות על בסיס חודשי.
ב-1673, ירמיה הורוקס פרסם מודל מדויק של תנועת הירח שבו מניחים שהירח מתווה מסלול אליפטי שמבצע פרצסיה. שיטה מדויקת ופשוטה באופן מספיק לחזות את תנועת הירח תוכל לפתור את בעיית הניווט של קביעת קו האורך של ספינה בים; בתקופתו של ניוטון, היעד היה לחזות את מיקום הירח בדיוק של שתי דקות קשת, דיוק ששווה ערך לשגיאה של מעלה אחת בקו האורך הארצי. המודל של הורוקס חזה את המיקום הירחי עם שגיאות שלא עולות על 10 דקות קשת; לשם השוואה, הקוטר של הירח הוא בערך 30 דקות קשת.
ניוטון נעזר במשפט שלו על מסלולים סובבים בשתי דרכים כדי להסביר את הפרצסיה האפסידית של הירח. ראשית, הוא הראה שהפרצסיה האפסידית הנצפית של מסלול הירח ניתנת להסבר אם משנים את חוק הכוח של הכבידה מחוק היפוך ריבועי לחוק חזקה שבו המעריך הוא 4/243 + 2 (בערך 2.0165):
ב-1894, אדולף הול אימץ את הגישה הזאת של להתאים במקצת את המעריך בחוק היפוך הריבועי כדי להסביר את פרצסיית המסלול האנומלית כוכב הלכת חמה, שנצפתה ב-1859 על ידי אורבן לה-ורייה. באופן אירוני, התאוריה של הול נפסלה על ידי התצפיות האסטרונומיות הקפדניות של הירח. ההסבר המקובל כיום לפרצסיה הזאת מערב את תורת היחסות הכללית, אשר (בקירוב ראשון), מוסיפה כוח שמשתנה לפי היפוך החזקה הרביעית של המרחק ממרכז הכוח.
הגישה השנייה של ניוטון להסברת פרצסיית מסלול הירח, הניחה שההשפעה הפרטורבציונית של השמש על תנועת הירח היא בקירוב שקולה להוספה של כוח ליניארי:
F(r)={\frac {A}{r^{2}}}+Br
האיבר הראשון מייצג את המשיכה הכבידתית בין הירח וכדור הארץ, כאשר r הוא מרחק הירח מכדור הארץ. האיבר השני, כך ניוטון הסיק, מייצג את התרומה הממוצעת של כבידת השמש להפרעה של מערכת הארץ-ירח. כזה חוק כוח יכול לנבוע גם מקיומו של ענן כדורי של אבק בעל צפיפות אחידה מסביב לכדור הארץ. באמצעות שימוש בנוסחה ל-k בעבור מסלולים כמעט-מעגליים, ובאומדנים ל-A ו-B, ניוטון הראה שכזה חוק כוח לא יכול להסביר את פרצסיית מסלול הירח, כיוון שהזווית האפסידית α שנחזתה לפי התאוריה הזו הייתה בערך  180.76° במקום ה-α הנצפית  181.525°. עבור כל השלמה של סיבוב אחד, הציר הארוך יסתובב בערך 1.5°, כחצי מהערך הנצפה של 3.0°.
גזירת המשפטים > הגזירה של ניוטון

הגזירה של ניוטון מופיעה בחלק התשיעי של הספר הראשון של הפרינקיפיה, בטענות 43–45. הגזירות ששלו את הטענות האלה מתבססת בעיקר על גאומטריה.
טענה 43; בעיה 30:
הגזירה של ניוטון את טענה 43 מתבססת על טענה 2, שנגזרה מוקדם יותר בפרינקיפיה. טענה 2 מספקת מבחן גאומטרי באשר האם הכוח הכולל שפועל על נקודת מסה (חלקיק) הוא כוח מרכזי. ניוטון הראה שכוח הוא מרכזי אם ורק אם הרדיוס ווקטור של החלקיק מכסה שטחים שווים בזמנים שווים. כיוון שההנחה שהמסלול מבצע פרצסיה בקצב קבוע מביאה לכך שהרדיוס ווקטור החדש גם יכסה שטחים שווים בזמנים שווים, חלק ה-"רק אם" של טענה 2 מבטיח שהכוח הוא מרכזי.
טענה 44
ההבדל בין הכוחות, שכתוצאה מהם שני גופים ינועו בצורה שווה, אחד במסלול נייח, והשני במסלול זהה אך סובב, משתנה באופן הפוך לחזקה השלישית של המרחקים המשותפים שלהם.
תוצאה זו נובעת מהמשוואה הדיפרנציאלית למרחק הרדיאלי ממרכז הכוח:
r''(t)={\frac {GM}{r^{2}}}-{\frac {V_{\theta }(r)^{2}}{r}}={\frac {GM}{r^{2}}}-{\frac {L^{2}}{m^{2}r^{3}}}.
הכוח הצנטריפוגלי משתנה לפי ההופכי לחזקה השלישית של המרחק מהמרכז, על כן כדי לקבל את אותה נגזרת שנייה של המרחק הרדיאלי (ולכן את אותה משוואה דיפרנציאלית ואותה תנועה רדיאלית) עבור חלקיק שנע זוויתית מהר יותר יש פשוט להוסיף איבר לכוח המרכזי ששווה:
F_{2}(r)-F_{1}(r)={\frac {L_{1}^{2}-L_{2}^{2}}{mr^{3}}}
טענה 45; בעיה 31
למצוא את התנועה של האפסידים במסלולים קרובים מאוד למעגליים.
בטענה זאת, ניוטון גוזר את ההשלכות למשפט שלו על מסלולים סובבים בגבול של מסלולים קרובים למעגליים. קירוב זה תקף באופן כללי למסלולי כוכבי הלכת ולמסלול הירח סביב כדור הארץ. קירוב זה מאפשר לניוטון להחשיב מגוון רחב של חוקי כוח מרכזי, לא רק כוח היפוך ריבועי או כוח היפוך מעוקב.
הערות שוליים

↑  Rearing Its Ugly Head:
The Cosmological Constant and
Newton’s Greatest Blunder
תנועה אחורית של מאדים כפי שנצפית מכדור הארץ.
איור 3: כוכבי לכת שסובבים את השמש מתווים מסלולים אליפטיים שסובבים בהדרגה עם הזמן (פרצסיה אפסידית). האקסצנטריות של האליפסה הזאת מוגזמת לצורך ההמחשה. למרבית המסלולים במערכת השמש יש אקסצנטריות נמוכה בהרבה, מה שהופך אותם למסלולים קרובים למעגליים.
איור 4: כל שלושת כוכבי הלכת הם בעלי אותה תנועה רדיאלית, אבל נעים במהירויות זוויתיות שונות. הכוכב הכחול מרגיש רק כוח היפוך ריבועי ונע באליפסה (k = 1). הכוכב הירוק נע 3 פעמים מהר יותר מבחינה זוויתית (k = 3); הוא משלים שלוש מסלולים עבור כל מסלול של הכוכב הכחול. הכוכב האדום מדגים תנועה רדיאלית טהורה ללא תנועה זוויתית (k = 0).
איור 5: הכוכב הירוק נע במהירות זוויתית שהיא שליש מזו של הכוכב הכחול (k = 1/3); הוא משלים מסלול אחד בעבור שלושה מסלולים של הכוכב הכחול.
איור 6: עבור החלקיק הכחול הנע בקו הישר, הרדיוס r מהמרכז משתנה עם הזווית בהתאם למשוואה 
(b = r cos(θ − θ0, כאשר b הוא מרחק הגישה המינימלי (פרמטר הפגיעה, המוראה באדום).
אפיספירלות שונות שמתקבלות כאשר k שווה 2/3 (באדום), 1.0 (בשחור), 1.5 (בירוק), 3.0 (בציאן) ו-6.0 (בכחול). כאשר k קטן מאחד, הכוח ההיפוך מעוקב הוא כוח דחייה, בעוד כאשר k גדול מאחד, הכוח הוא כוח משיכה.
איור 8: ספירלות פוינסוט (ספירלות קוסינוס היפרבולי) המתקבלות כאשר λ שווה 1.0 (בירוק), 3.0 (בציאן) ו-6.0 (בכחול).
איור 9: מסלולים הרמוניים עם k = 1 (בכחול), k = 2 (בצבע מגנטה), ו-k = 3 (בירוק).
איור 10: מסלולים תת-הרמוניים עם k = 1 (בכחול), 1/2 (במגנטה), ו- 1/3 (בירוק).
תנועת הירח מורכבת יותר מזו של כוכבי הלכת, בעיקר אודות למשיכות הכבידתיות המתחרות של כדור הארץ והשמש.
דיאגרמה שמדגימה את הגזירה של ניוטון. כוכב הלכת הכחול עוקב אחר המסלול האליפטי המנוקד, בעוד כוכב הלכת הירוק עוקב אחרי המסלול האליפטי המושחר; שתי האליפסות חולקות מוקד משותף נקודה C. הזוויות UCP ו-VCQ שתיהן שוות θ1, בעוד הקשת השחורה מייצגת את הזווית UCQ, ששווה θ2 = k θ1. האליפסה המושחרת הסתובבה יחסית לאליפסה המנוקדת בזווית UCV, ששווה k−1) θ1). כל שלושת כוכבי הלכת (האדום, הכחול והירוק) הם באותו המרחק r ממרכז הכוח C.
נקודת לברנוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  חצי אי 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°20′14″S 59°34′26″W﻿ / ﻿62.3372°S 59.5739°W﻿ / -62.3372; -59.5739
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת לברנוב(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת לברנוב
 
נקודת לברנוב או לברנוב פוינט או לברנוב נוס (באנגלית: Lavrenov Point; בבולגרית: Лавренов нос) היא לשון יבשה בחוף הצפוני של האי רוברט, באיי שטלנד הדרומיים שבאנטארקטיקה.
נקודת לברנוב מהווה את הצד המזרחי של פתחו של מפרצון יונדולה;
נקודת לברנוב ממוקמת 2.7 קילומטרים ממערב לנקודת ניואל;
נקודת לברנוב ממוקמת 2.6 קילומטרים דרומית-מערבית לנקודת קתרינה;
היסטוריה > מיפוי אזור לשון היבשה

אזור לשון היבשה מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגרים בשנת 2008.
היסטוריה > מקור השם

לשון היבשה נקראת על שם הצייר הבולגרי טסקן לברנוב.
ניקו שולץ

ניקו שולץ (בגרמנית: Nico Schulz; נולד ב-1 באפריל 1993 בברלין שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בבורוסיה דורטמונד ובנבחרת גרמניה בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים > הרטה ברלין

שולץ שיחק כילד ונער בהרטה ברלין, ונחשב אז כעילוי. בשנת 2010, כאשר היה בן 17, החל להשתייך לסגל של הקבוצה הבוגרת של המועדון, ששיחק אז בבונדסליגה השנייה. בעונת 2010/11 שולץ שיחק במקביל הן בקבוצה הבכירה והן בקבוצת המילואים של המועדון. עם הקבוצה הבכירה, סיים שולץ את עונת 2010/11 במקום הראשון בבונדסליגה השנייה, לאחר שערך 21 הופעות בעונה זו, והעפיל עם הקבוצה לבונדסליגה. עם זאת, בעונת 2011/12 שולץ שיחק רק בקבוצת המילואים. בעונה זו נשרה הרטה ברלין בחזרה לבונדסליגה השנייה. בעונת 2012/13 שולץ חזר לשחק בקבוצה הבכירה, והפעם באופן בלעדי, והעפיל עמה לבונדסליגה מהמקום הראשון, כשהוא עורך 20 הופעות ומבקיע שער אחד. בעונת 2013/14 כבר הפך שולץ לבורג משמעותי בקישור של הרטה ברלין, וסיים עם הקבוצה במקום ה-11 בבונדסליגה. בעונת 2014/15 נעשה תפקידו של שולץ חשוב אף יותר, אך הרטה ברלין סיימה את העונה במקום ה-15, וניצלה מהשתתפות במבחני ההישרדות רק בזכות הפרש שערים טוב משל המבורג.
קריירת מועדונים > בורוסיה מנשנגלדבך

את עונת 2015/16 פתח שולץ בהרטה ברלין וערך בה הופעה אחת, אך נמכר לבורוסיה מנשנגלדבך לפני תום חלון ההעברות של קיץ 2015, וחתם על חוזה לארבע עונות. שולץ לא התאקלם היטב בבורוסיה מנשנגלדבך, וערך הופעת ליגה אחת בלבד בעונה זו. העונה הבאה, 2016/17, לא הייתה טובה בהרבה מקודמתה עבור שולץ, שערך 12 הופעות ליגה ושתי הופעות נוספות בקבוצת המילואים.
קריירת מועדונים > הופנהיים

בקיץ 2017 נמכר שולץ להופנהיים. שולץ השתלב היטב בהופנהיים תחת המאמן יוליאן נגלסמן, והפך מיד לשחקן הרכב קבוע במועדון. בעונת 2017/18 הגיע שולץ להישג גדול עם הופנהיים, כאשר הקבוצה סיימה במקום השלישי בליגה והעפילה לליגת האלופות.
קריירת מועדונים > בורוסיה דורטמונד

ב-21 במאי 2019 עבר שולץ לבורוסיה דורטמונד תמורת 22 מיליון אירו, וחתם בשורותיה על חוזה לחמש שנים.
קריירה בינלאומית

שולץ שיחק בכל הנבחרות הצעירות של גרמניה, ובמדי נבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21 ערך 14 הופעות, בהן הבקיע שני שערים. בספטמבר 2018 זומן שולץ לראשונה לסגל נבחרת גרמניה הבכירה, וכבר בהופעת הבכורה שלו הבקיע את שער הניצחון במשחק ידידות מול פרו, בו ניצחה גרמניה 1–2 בריין-נקר ארנה. ב-24 במרץ 2019 הבקיע שולץ שער ניצחון בדקה ה-90 במשחק בו ניצחה גרמניה 2–3 באמסטרדם ארנה את הולנד במוקדמות יורו 2020. שולץ גם בישל שער במשחק זה ללירוי סאנה.
הערות שוליים

↑  העברות בעולם, 21.5: מוריניו מעורר ספקולציות על יובנטוס, אתלטיקו תנסה לרכוש את ז'ואאו פליקס, באתר וואלה, 21 במאי 2019
נרקידיים

| נרקידיים |
| --- | --- |
 Temera hardwickii
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: חשמלנאים
משפחה:: נרקידיים
שם מדעי
 Narkidae ‏פאולר, 1934

נרקידיים (שם מדעי: Narkidae) היא משפחת דגי סחוס מסדרת החשמלנאים שבקבוצת הבטאים, הדגים השטוחים. הם חיים במעמקי האוקיינוס מתחת 300 מטרים לצד מדפי היבשה של האזור האינדו-פסיפי. כמה מהמינים חיים גם במים מתוקים אליהם חדרו.
דגים אלה הם דגי חשמל שטוחים בעלי גוף באורך 8 עד 46 סנטימטר, והם בעלי סנפירי חזה מעוגלים ופיות המצויות בתחתית הגוף. הם חסרי עור או שיניים והחוטם שלהם שטוח. עיניהם מצויות בחריצים בפלג גופם העליון והם בעלי סנפירים קצרים. צבעים בהיר בצבע צהוב-חום עד לבן, ולעיתים יש עליהם כתמים. הם משריצים צאצאים חיים.
בני המשפחה שוכבים על קרקעית הים החולית ומחפשים בעיקר תולעים הקבורות בחול, אותם הם הורגים עם איברי החשמל שלהם.
סוגים ומינים

סוג ומין יחיד Crassinarke dormitor
סוג ומין יחיד Electrolux addisoni
סוג חַשְׁמַלָּנִית (Heteronarce )
מין חַשְׁמַלָּנִית בֶּן-טוּבְיָה (Heteronarce bentuviai)
מין Heteronarce garmani
מין Heteronarce mollis
מין Heteronarce prabhui
סוג Narke
מין Narke capensis
מין Narke dipterygia
מין Narke japonica
סוג ומין יחיד Temera hardwickii
סוג Typhlonarke
מין Typhlonarke aysoni
מין Typhlonarke tarakea
נאום בנימין נתניהו בפני הקונגרס של ארצות הברית (2015)

| --- | --- |

בנימין נתניהו בעת נאומו בקונגרס. מאחוריו ג'ון ביינר ואורין האץ' (משמאל לימין)
 תאריך:  3 במרץ 2015, 11:25 (שעון החוף המזרחי)
 נואם:  בנימין נתניהו, ראש ממשלת ישראל
 חשיבות:  הפעילות נגד תוכנית הגרעין האיראנית
 מקום:  הקונגרס של ארצות הברית  בנין הקפיטול בוושינגטון
 משך:  42 דקות, 3,812 מילים
 קהל:  חברי הסנאט וחברי בית הנבחרים של ארצות הברית
 תמליל:  תמליל הנאום באנגלית תמליל הנאום בעברית
 סרט:  הנאום המלא באנגלית  הנאום בתרגום סימולטני לעברית
ב-3 במרץ 2015 נאם ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, בפני מושב משותף של שני בתי הקונגרס של ארצות הברית, בנושא ההסכם המתגבש בין איראן למעצמות בנוגע לתוכנית הגרעין האיראנית. נתניהו סקר את ההיסטוריה של הסתרת הפיתוח הגרעיני על ידי האיראנים והציג את הסכנה ממרוץ חימוש גרעיני שעתיד להתרחש בקרב מדינות ערב בעקבות הצטיידותה של איראן בנשק גרעיני.
את ההזמנה לנאום שלח יושב ראש בית הנבחרים דאז, ג'ון ביינר. מכיוון שההזמנה נשלחה בינואר 2015, יותר מחודש לאחר שהוחלט שיהיו בחירות כלליות בישראל במרץ, נמתחה ביקורת בישראל ובארצות הברית על כך שההזמנה יכולה להתפרש כהתערבות אמריקאית במערכת הבחירות בישראל לטובת נתניהו. מחלוקת נוספת שעלתה לפני הנאום, הייתה העובדה שביינר, הרפובליקני, הודה בפומבי כי ההזמנה נעשתה ללא התייעצות עם הבית הלבן. השאלה, אם היה על נתניהו להיענות להזמנה או לאו, עוררה מחלוקת בציבור הישראלי והאמריקאי כאחד; נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, הביע התנגדות לנושא הנאום ולעיתויו ולא נכח בקונגרס בעת נשיאתו.
רקע

במהלך המשא ומתן בין איראן למעצמות בנושא תוכנית הגרעין האיראנית הביע נתניהו אי-שביעות רצון מהתוצאה שבה מסתפק נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, העלולה, לדעת נתניהו, לאפשר לאיראן להגיע ליכולת גרעינית צבאית.
בסוף שנת 2014 הסתמן הסכם בין המעצמות, ובראשן ארצות הברית, לבין איראן – הסכם לפיו, לדעת נתניהו, איראן תוכל להיות מדינת סף גרעינית. בעקבות זאת החלו יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית ג'ון ביינר ומנהיג המיעוט הרפובליקני בסנאט באותה עת, מיץ' מקונל, לדון בהזמנת ראש ממשלת ישראל לפרוס את עמדתו בפני הקונגרס בנושא איום הגרעין האיראני.
ב-20 בינואר 2015 נשא אובמה את נאום מצב האומה בו הביע התנגדות חריפה ליוזמת הקונגרס להחריף את הסנקציות על איראן כל עוד המשא ומתן הבינלאומי עם איראן נמשך, ואיים שיטיל וטו על חקיקה בנושא. לדבריו: ”לראשונה מזה עשור הצלחנו לעכב את תכנית הגרעין האיראנית ולצמצם את מאגרי החומרים הגרעיניים שלה. מעתה ועד האביב יש לנו אפשרות לקיים משא ומתן על הסכמה כוללת שתמנע מאיראן להתחמש בנשק גרעיני ושתדאג לביטחון בנות בריתנו, כולל ישראל. וזאת תוך הימנעות מעימות נוסף במזרח התיכון. אין ערבויות לכך שזה יצליח, ואני שומר את כל האופציות פתוחות כדי למנוע איראן גרעינית. אך הסנקציות החדשות שמעביר כעת הקונגרס רק יבטיחו שהדיפלומטיה תיכשל.”
לאחר בחירות אמצע הכהונה של 2014, היה למפלגה הרפובליקנית רוב בשני בתי הקונגרס (הסנאט ובית הנבחרים), והיה ברור שהנשיא אובמה יתקשה להעביר הסכם עם איראן בקונגרס. אובמה ואנשיו טענו שאין להם צורך באישור להסכם כזה, וכי באפשרותם לעשות זאת במסגרת "הסכמה נשיאותית". לאחר מאבק פוליטי בנושא, שתי המפלגות הגיעו לפשרה - חוק שקבע שהנשיא יציג את הסכם לשני בתי הקונגרס ויאפשר להם להצביע עליו, אם יחפצו בכך. הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית הושלם ונחתם ב-14 ביולי 2015. הוא אכן הוצג בקונגרס, מתוך הבנה כי גם במקרה שבו הרפובליקנים ימנעו את אישורו, אובמה יוכל לעקוף זאת באמצעות הטלת וטו.
ההזמנה לנאום

ב-20 בינואר 2015 אחר הצהריים הודיע ביינר לשגריר ישראל, רון דרמר, על החלטתו לשגר הזמנה לראש ממשלת ישראל, לנאום בפני הקונגרס. לשכתו של ביינר פרסמה פירוט של האירועים שהובילו להזמנה, ובו הודגש שהיוזמה לנאום הייתה של ביינר עצמו. לדברי נתניהו, מועד הנאום נקבע כדי להקדים את המועד האחרון להשגת הסכם עם איראן, 24 במרץ.
ב-21 בינואר 2015 שלח יו"ר בית הנבחרים דאז ג'ון ביינר הזמנה רשמית לנתניהו, לנאום בפני הקונגרס בנושא איום הגרעין האירני. ביינר יידע את הבית הלבן על הנאום הצפוי של נתניהו בבוקרו של אותו יום. ביחס לאי שיתוף הבית הלבן בהזמנה ציין ביינר, כי ההחלטה להזמין מנהיג לנאום בפני הקונגרס, היא בסמכותו כיו"ר בית הנבחרים של ארצות הברית.
הנשיא אובמה הודיע שלא יפגש עם נתניהו, עקב הסמיכות לבחירות בישראל.
נתניהו התייחס להזמנה בפומבי: ”אגיע לכל מקום שאליו אוזמן כדי להשמיע את עמדתה של מדינת ישראל וכדי להגן על עתידה וקיומה.”
ההזמנה לנאום > תגובות להזמנה לנאום

נתניהו נימק את החלטתו לנאום בקונגרס: ”נשיא איראן רוחאני אמר שהשיחות עם המעצמות מתקדמות בנתיב שקבעה איראן, הנתיב הזה מוביל את איראן להיות מעצמת-סף גרעינית עם הסכמה בינלאומית, עם כל ההקלות הכלכליות המתבקשות. הדבר הזה אומר שאיראן תשוחרר מכל הלחצים ותגיע למצב שהיא יכולה להתחמש בהרבה פצצות גרעין. הדבר הזה מסוכן מאוד למדינת ישראל, מסוכן לאזור, מסוכן לשלום העולם כולו, וחובתי, כראש ממשלת ישראל, להתריע על הסכנה הזאת ולעשות כל שביכולתי כדי למנוע את התממשותה מבעוד מועד.”. ראש הממשלה חזר על דבריו בפתח ישיבת הממשלה.
החלטתו של נתניהו להופיע בפני הקונגרס עוררה ויכוח ציבורי בישראל ובארצות הברית, יש שתמכו בצעד זה, בנימוק שחשוב להציג את עמדת ישראל בסוגיית הגרעין האיראני ושכך ניתן למנוע הסכם רע עם איראן, ויש ששללו אותו, בנימוק שהנאום נועד לצורכי תעמולת בחירות ושהוא פוגע ביחסי ארצות הברית–ישראל. עם התומכים בנאום נתניהו בקונגרס מתוך ארצות הברית נמנו הסנאטור ג'ון מקיין, ג'ו ליברמן. ראש עיריית ניו יורק לשעבר רודי ג'וליאני, מושל ארקנסו לשעבר מייק האקבי, חברי הקונגרס דניס רוס ורוברט פיטנגר, המשפטן פרופ' אלן דרשוביץ וחתן פרס נובל לשלום אלי ויזל.
עם המתנגדים בארצות הברית נמנו היועצת לביטחון לאומי סוזן רייס, מנהיגת המיעוט הדמוקרטי בבית הנבחרים ננסי פלוסי, הדיפלומט דניס רוס, וחברי בית הנבחרים ג'ן שקובסקי, סטיב כהן וג'ון ירמות'. סגן נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, לא נכח בנאום ובמקום זאת שהה בביקור מדיני בגואטמלה.
שגריר ישראל בארצות הברית רון דרמר התייחס להזמנה: "חובה מוסרית עליונה לשאת דברים בפני הקונגרס בנוגע לאיום הקיומי שמציבה איראן לישראל." דרמר הכריז כי "מטרתו של ראש הממשלה בארצות הברית היא אחת - לדבר כל עוד ניתן לדבר. לדבר כל עוד ניתן לשנות את המציאות". לעומת זאת יצחק הרצוג תקף בחריפות את ראש הממשלה, וטען שהוא מקריב את יחסי ישראל ארצות הברית, על מזבח האינטרסים האישיים שלו. בהתבטאות נוספת טען הרצוג כי הנאום מסכן את ביטחון ישראל. יו"ר מרצ זהבה גלאון קראה לראש הממשלה לבטל את הנאום "לפני שיחמיר את המשבר הדיפלומטי שיצר". ראש "המוסד" לשעבר, מאיר דגן, אמר כי: "נתניהו גרם את הנזק האסטרטגי הכי גדול בנושא איראן".
נתניהו השיב בכנס "ועידת הנשיאים" בירושלים לביקורת של האופוזיציה על הנאום ואמר: "הקונגרס ממלא תפקיד קריטי בהפעלת לחץ על המשטר האיראני ויכול להשפיע על עסקה סופית עם איראן... התשובה לכל שלוש השאלות היא למעשה זהה. למה וושינגטון? למה הקונגרס? למה עכשיו? בגלל הסכנות החמורות שמציבה העסקה המונחת בזה הרגע על השולחן."
עם צאתו של נתניהו לנאום הצטרף למגיבים שר החוץ האיראני, מוחמד ג'וואד זריף, והביע התנגדות חריפה לנאום. חמיד אבוטלבי, יועץ מדיני לנשיא איראן, חסן רוחאני, ולשעבר שגריר איראן באו"ם, טען שהנאום יועיל מאוד לאיראן, בהרחיבו את הפערים שבין ישראל למעצמות.
בישראל פורסם מכתב חתום על ידי 60 מרבני הציונות הדתית, בו הם מברכים את נתניהו על "עמידתו הנחושה והאמיצה". ומנגד אנשי תנועת "מפקדים למען ביטחון ישראל" תקפו את נאומו הצפוי של ראש הממשלה בקונגרס בנימוק: "במקום לעבוד יד ביד עם נשיא ארצות הברית, נוסעים ותוקעים לו אצבע בין העיניים".
יום לפני נאומו בקונגרס נאם נתניהו בפני ועידת איפא"ק בוושינגטון, ובנאום זה התייחס בהרחבה לנאומו הצפוי למחרת בקונגרס.
שידור הנאום בישראל

סיעות האופוזיציה פנו לוועדת הבחירות המרכזית בבקשה למנוע את שידור הנאום. היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין התייחס לעתירה זו: "עיתוי ההזמנה נקבע על סמך לוח זמנים הקשור להתקדמות שיחות המעצמות עם איראן, סביב סוגיית הגרעין, והרצון לשמוע את עמדת ישראל בסוגיה זו. אחד מתפקידי התקשורת הוא לחשוף את ציבור הצופים לסוגיות אקטואליות, ונאומו של ראש הממשלה, באופן ברור, הוא כזה". יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, השופט סלים ג'ובראן, דחה את בקשת סיעות האופוזיציה. הוא התנה את שידור הנאום ברשתות הטלוויזיה ובערוצי הרדיו בהשהיה בת 5 דקות, שבה יוודאו העורכים שאין בנאום תעמולת בחירות. ההוראה לא כללה את אתרי האינטרנט, והם יכלו לשדר את הנאום ללא השהיה. יו"ר ועדת הבחירות נימק את החלטתו: "שידור הנאום אינו בגדר תעמולת בחירות. משכך, אינו אסור מעיקרו לשידור", וציין כי "קיים טעם חיצוני לקיומו דווקא בעת זו." בהתייחסו להשפעת הנאום על הבוחרים כתב: "את השפעת הנאום לא ניתן לאיין באמצעות מתן צו מניעה שימנע את שידורו כלל".
הנאום

את נאומו בקונגרס החל נתניהו בדברי תודה לנשיא ארצות הברית, ברק אובמה, ולחברי הקונגרס, על תמיכתם המתמשכת בישראל ובביטחונה, בין היתר באמצעות מימון מערכת "כיפת ברזל". בהמשך הציג נתניהו את הסכנות לישראל ולמזרח התיכון כולו מאיראן המצוידת בנשק גרעיני. הוא קבע שההסכם המתגבש עם איראן הוא הסכם רע, משום שהוא מותיר בידיה את כל התשתיות לייצור נשק גרעיני, ולאחר עשר שנים יוסרו ממנה אף מעט המגבלות שההסכם יטיל עליה. נתניהו חזר והדגיש מספר פעמים לאורך הנאום שההסכם המתגבש הוא "הסכם רע", וציין שהחלופה להסכם המתגבש היא הסכם טוב יותר, שירחיק את איראן מנשק גרעיני.
נתניהו ציין כי לפני הסרת המגבלות על תוכנית הגרעין האיראנית, "על העולם לתבוע מאיראן לעשות שלושה דברים. ראשית, להפסיק את תוקפנותה נגד שכנותיה במזרח התיכון. שנית, להפסיק לתמוך בטרור ברחבי העולם. שלישית, להפסיק לאיים בהשמדת המדינה שלי, ישראל, המדינה היהודית האחת והיחידה."
ימי הפורים הסמוכים שימשו את נתניהו לאזכור סיפור הניסיון להשמדת העם היהודי על ידי המן במסגרת האימפריה הפרסית לפני כ-2,500 שנים. נוכחתו של אלי ויזל ביציע האורחים שימשה את נתניהו לאזכור השואה. בנאומו פנה נתניהו לאלי ויזל ואמר: ”חייך ופועלך מעוררי ההשראה מעניקים משמעות למילים "לעולם לא עוד". והלוואי ויכולתי להבטיח לך, אלי, שלקחי השואה נלמדו. אני יכול רק להפציר במנהיגי העולם לא לחזור על טעויות העבר. לא להקריב את העתיד למען ההווה. לא להתעלם מתוקפנות בתקווה להשגת שלום מתעתע. אולם אני יכול להבטיח לך זאת. הימים בהם העם היהודי היה פסיבי נוכח אויבים המבקשים לבצע בו רצח עם, הימים הללו חלפו”.
בנאום נכחו 477 חברי קונגרס, רפובליקנים דמוקרטים ועצמאיים, מתוכם 92 סנאטורים ו-385 חברי בית הנבחרים. 58 חברי קונגרס דמוקרטים ועצמאיים, נעדרו מהאולם בעת הנאום - בהם 8 סנאטורים, ו-50 חברי בית הנבחרים. בכיסאותיהם ישבו אנשים שאינם חברי קונגרס, בהם עוזרים פרלמנטריים.
בנאומו הסתייע נתניהו בגרסה מודפסת של הנאום שהודפסה בגופן ענק (כ-60 נקודות), והשתרעה לפיכך על עשרות דפים.
תגובות לנאום

נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, קיים במהלך הנאום שיחת ועידה שעסקה במלחמה באוקראינה. בשיחה עם כתבים לאחר הנאום אמר שקרא תמליל של הנאום ולא מצא בו חדש. הוא שלל את העמדה שהציג נתניהו בנאומו, ואמר שללא הסכם איראן תאיץ את תוכנית הגרעין שלה. אובמה הוסיף כי חשוב להימנע מפוליטיזציה של היחסים בין ישראל לארצות הברית.
יושב ראש בית הנבחרים דאז, ג'ון ביינר, אמר בסיום הנאום: "זה היה נאום שהעם האמריקאי היה צריך לשמוע. אני רוצה להודות אישית לבנימין נתניהו. בנוכחותו כאן הוא הראה כי הפוליטיקה לעולם אינה יכולה לבוא לפני מחויבותנו לעתידנו." ביינר העניק לנתניהו פסלון של וינסטון צ'רצ'יל, לציון העובדה שרק צ'רצ'יל קדם לנתניהו כמנהיג של מדינה זרה שנאם שלוש פעמים בקונגרס.
מנהיגת הדמוקרטים בבית הנבחרים, ננסי פלוסי אמרה: "העציב אותי העלבון לאינטליגנציה של ארצות הברית כחלק משש המעצמות (המקיימות את המשא ומתן עם איראן), והעציבה אותי ההתנשאות על הידע שיש לנו על האיום האיראני והמחויבות שלנו למנוע ממנה התחמשות גרעינית".
ביום שלאחר הנאום, עסקה התקשורת בארצות הברית ובישראל בהרחבה בנאום ובתגובות לו, בהסכם הגרעין בין איראן למעצמות, ובהשפעת הנאום על הבחירות בישראל.
ראו גם

הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית
ניאו ES7

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ניאו
 שנות ייצור:  2022 - הווה
 סיווג:  רכב שטח/פנאי
 מרכב:  קרוסאובר בעלת חמש דלתות
 פלטפורמה:  ניאו NT2.0
 אורך:  4,912 מ"מ
 רוחב:  1,987 מ"מ
 גובה:  1,720 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,960 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  שני מנועים חשמליים המספקים יחד 645 כ"ס ומומנט מרבי של 86.6 קג"מ
 מהירות מרבית:  200 קמ"ש
 תאוצה:  3.9 שניות במצב ספורט או 5.9 שניות במצב רגיל
 סוללה:  סוללת ליתיום-יון בקיבולת 75 קוט"ש או בקיבולת 100 קוט"ש או בקיבולת 150 קוט"ש שתאפשר לפי החברה טווח נסיעה של 930 ק"מ בתקן CLTC הסיני.
 טווח נסיעה:  485 ק"מ (75 קוט"ש) 630 ק"מ  (100 קוט"ש)  930 ק"מ (150 קוט"ש)
 קשר:  ניאו ET7
ניאו ES7 (במנדרינית תקנית: 蔚來 ES7) היא מכונית פרימיום חשמלית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי ניאו משנת 2022. היא נחשפה ב-15 ביוני 2022.
סקירה כללית

כמו שאר דגמי ניאו גם ה-ES7 בנוי על פלטפורמת NT2.0 החדשה והמתקדמת יותר של ניאו. ל-ES7 אורך של 4,912 מ"מ, רוחב של 1,987 מ"מ, גובה של 1,720 מ"מ ובסיס גלגלים של 2,960 מ"מ, תא המטען בנפח 658 ליטר.
בתחום ההנעה חושפת ניאו יחידת הנעה אחת. שני מנועים חשמליים המספקים יחד 645 כ"ס ומומנט מרבי של 86.6 קג"מ. נתון תאוצה של 3.9 שניות במצב ספורט או נתון התאוצה של 5.9 שניות במצב רגיל. המהירות המרבית בדגם עומדת על 200 קמ"ש. רוכשי הדגם יוכלו לבחור מבין שלוש סוללות שונות, בסיסית בקיבולת של 75 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה של 485 ק"מ, בינונית בקיבולת של 100 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה של 630 ק"מ וגדולה בקיבולת של 150 קוט"ש שתאפשר לפי החברה טווח נסיעה של 930 ק"מ בתקן CLTC הסיני.
הערות שוליים

↑  cartube, ניאו ES7 החשמלי נחשף בסין - דגם חשמלי שישי לניאו, באתר cartube
↑  חזי גורן, נחשף רכב הפנאי החשמלי ניו ES7, באתר פורטל הרכב גיר, ‏16 ביוני 2022
סטנקה סטויצ'בה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  פנגיורישטה
 פטירה:  1964 
 מדינה:  בולגריה 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (21 בדצמבר 2004) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  סטנקה סטויצ'בה
 
סטנקה סטויצ'בה (בבולגרית: Станка Стойчева; נולדה בפנגיורישטה, ממלכת בולגריה – 1964, טרגובישטה, הרפובליקה העממית של בולגריה) היא חסידת אומות העולם בשל הצלתן של לאה ומדי פרחי בבולגריה שתחת הכיבוש הנאצי.