stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת טורקמניסטן בכדורגל
כל גביעי אסיה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1956 עד 1988: הייתה חלק מברית המועצות
יפן 1992: לא הייתה חברה בקונפדרציית הכדורגל של אסיה
איחוד האמירויות הערביות 1996: לא העפילה
לבנון 2000: לא העפילה
| הרפובליקה העממית של סין 2004 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
אינדונזיה מלזיה תאילנד וייטנאם 2007: לא נרשמה
קטר (מדינה) 2011: לא העפילה
אוסטרליה 2015: לא העפילה
| איחוד האמירויות הערביות 2019 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 10 |
קטר (מדינה) 2023: לא העפילה
ערב הסעודית 2027: 
| סה"כ | 2/8 | 6 | 0 | 1 | 5 | 7 | 16 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל גביעי האתגר של ה-AFC

2006 - לא נכנסה
2008 - סיבוב ראשון
2010 - מקום שני
2012 - מקום שני
2014 - סיבוב ראשון
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוקטובר 1994 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרת זו
נג'וורשאן

| --- | --- |
סמל נג'וורשאןסמל נג'וורשאן

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת ואשארושנמן
 שטח:  12.54 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,406 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  48°10′00″N 22°17′00″E﻿ / ﻿48.166666666667°N 22.283333333333°E﻿ / 48.166666666667; 22.283333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://nagyvarsany.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.נג'וורשאן(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.נג'וורשאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נג'וורשאן (בהונגרית: Nagyvarsány) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית נג'וורשאן קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-1,465 תושבים בשנת 1991 עד 1,406 תושבים בשנת 2020.
יהודי נג'וורשאן

יהודים חיו בנג'וורשאן בתקופות זמן שונות ובמקום קיים בית קברות יהודי. החל משנת 1867 הייתה הקהילה תחת קהילת מאנדוק, היא פעלה עד להירצחם של רוב יהודי הכפר בשואת יהודי אירופה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 14 |  |
| 1880 | 55 | 723 |
| 1910 | 29 |  |
| 1920 | 48 |  |
| 1930 | 33 |  |
| 1941 | 29 | 1,648 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  בית הקברות היהודי בנג'וורשאן
↑  תיעוד יהודי נג'וורשאן שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת ואשארושנמן |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ואשארושנמן • ארניושאפאטי • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • יאנד • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • נירמדה • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה |  |
נבחרת כווית בכדורגל

נבחרת כווית בכדורגל, הידועים כ"אל אזרק", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של כווית.
הדירוג הנוכחי של נבחרת כווית ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-134 בעולם, נכון ל-19 בספטמבר 2024; הניקוד הוא 1,111.62 – עלייה של 2 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 24 נמדד לראשונה בדצמבר 1998, והדירוג הנמוך ביותר 189 נמדד לראשונה בדצמבר 2017. הנבחרת העפילה פעם אחת לגביע העולם בכדורגל, במונדיאל 1982, אך הפסידה במשחקיה בשלב הבתים לנבחרות אנגליה וצרפת וסיימה בתיקו נגד נבחרת צ'כוסלובקיה.
ההישג הגדול של הנבחרת הוא הזכייה בגביע אסיה בשנת 1980. הנבחרת זכורה לטובה, לאחר שבמוקדמות מונדיאל 2006 סיימה במקום הראשון בבית המוקדמות הראשון לפני נבחרת סין, שבעקבות כך איבדה את סיכויה להעפיל לטורניר.
הנבחרת היא הנבחרת המצליחה ביותר בגביע המפרץ לאומות, עם 9 זכיות, מספר השערים הגבוה ביותר שהובקע בתחרות וממוצע השערים הגבוה ביותר בין הנבחרות המשתתפות.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1930 עד 1962: לא הייתה חברה בפיפ"א
אנגליה 1966: לא נרשמה
מקסיקו 1970: לא נרשמה
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: לא העפילה
| ספרד 1982 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 |
מקסיקו 1986: לא העפילה
איטליה 1990: לא העפילה
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 1/22 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל גביעי אסיה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1956 עד 1964: לא הייתה חברה בקונפדרציית הכדורגל של אסיה
איראן (1964–1979) 1968: פרשה
| תאילנד 1972 | סיבוב ראשון | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 5 |
| איראן (1964–1979) 1976 | מקום שני | 4 | 3 | 0 | 1 | 6 | 3 |
| כווית 1980 | מקום ראשון | 6 | 4 | 1 | 1 | 13 | 6 |
| סינגפור 1984 | מקום שלישי | 6 | 3 | 1 | 2 | 5 | 4 |
| קטר (מדינה) 1988 | סיבוב ראשון | 4 | 0 | 3 | 1 | 2 | 3 |
יפן 1992: לא העפילה
| איחוד האמירויות הערביות 1996 | מקום רביעי | 6 | 2 | 1 | 3 | 9 | 6 |
| לבנון 2000 | רבע גמר | 4 | 1 | 2 | 1 | 3 | 3 |
| הרפובליקה העממית של סין 2004 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 |
אינדונזיה מלזיה תאילנד וייטנאם 2007: לא העפילה
| קטר (מדינה) 2011 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 7 |
| אוסטרליה 2015 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 6 |
איחוד האמירויות הערביות 2019: הושעתה
קטר (מדינה) 2023: לא העפילה
| ערב הסעודית 2027 | העפילה |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 10/18 | 41 | 15 | 8 | 18 | 45 | 50 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
אליפות פדרציית הכדורגל של מערב אסיה

2010 - מקום ראשון
2012 - סיבוב ראשון
2014 - מקום רביעי
כל גביעי המפרץ לאומות

| גביע המפרץ לאומות> שנה | גביע המפרץ לאומות> סיבוב | גביע המפרץ לאומות> משחקים | גביע המפרץ לאומות> ניצחונות | גביע המפרץ לאומות> תיקו* | גביע המפרץ לאומות> הפסדים | גביע המפרץ לאומות> שערי זכות | גביע המפרץ לאומות> שערי חובה | גביע המפרץ לאומות>  | גביע המפרץ לאומות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בחריין 1970 | אלופה | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 4 |  |  |
| ערב הסעודית 1972 | אלופה | 3 | 2 | 1 | 0 | 14 | 2 |  |  |
| כווית 1974 | אלופה | 4 | 4 | 0 | 0 | 16 | 0 |  |  |
| קטר (מדינה) 1976 | אלופה | 7 | 5 | 2 | 0 | 26 | 7 |  |  |
| עיראק 1979 | מקום 2 | 6 | 4 | 1 | 1 | 15 | 4 |  |  |
| איחוד האמירויות הערביות 1982 | אלופה | 5 | 4 | 0 | 1 | 11 | 4 |  |  |
| עומן 1984 | מקום 6 | 6 | 5 | 1 | 0 | 4 | 8 |  |  |
| בחריין 1986 | אלופה | 6 | 3 | 1 | 0 | 10 | 2 |  |  |
| ערב הסעודית 1988 | מקום 5 | 6 | 1 | 2 | 3 | 3 | 4 |  |  |
| כווית 1990 | אלופה | 4 | 3 | 1 | 0 | 10 | 2 |  |  |
| קטר (מדינה) 1992 | מקום 5 | 5 | 2 | 0 | 3 | 5 | 8 |  |  |
| איחוד האמירויות הערביות 1994 | מקום 5 | 5 | 1 | 1 | 3 | 2 | 6 |  |  |
| עומן 1996 | אלופה | 5 | 4 | 0 | 1 | 7 | 4 |  |  |
| בחריין 1998 | אלופה | 5 | 4 | 0 | 1 | 18 | 5 |  |  |
| ערב הסעודית 2002 | מקום 4 | 5 | 1 | 2 | 2 | 4 | 6 |  |  |
| כווית 2003 | מקום 6 | 6 | 1 | 2 | 3 | 6 | 9 |  |  |
| קטר (מדינה) 2004 | מקום 4 | 5 | 2 | 1 | 2 | 7 | 7 |  |  |
| איחוד האמירויות הערביות 2007 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |  |  |
| עומן 2009 | חצי גמר | 4 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 |  |  |
| תימן 2010 | אלופה | 5 | 3 | 2 | 0 | 7 | 2 |  |  |
| בחריין 2013 | מקום 3 | 5 | 3 | 0 | 2 | 9 | 3 |  |  |
| ערב הסעודית 2014 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 7 |  |  |
| כווית 2017 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 3 |  |  |
| קטר (מדינה) 2019 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 7 |  |  |
| עיראק 2023 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 |  |  |
| סה"כ | 25/25 | 115 | 57 | 24 | 34 | 200 | 115 |  |  |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
נבחרת טורקיה בכדורסל נשים

| --- | --- |
טורקיה
 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות הכדורסל הטורקית
 הצטרפות:  1936
 השתייכות:  פיב"א אירופה
 דירוג פיב"א (26 באוגוסט 2024):  17       ‎-3‏
  - ניקוד פיב"א:  345.6
 מאמן:  קייהון אילדיזוגלו
 www.tbf.org.tr
 
 אליפות העולם בכדורסל
 הופעות:  1
 המשחקים האולימפיים
 הופעות:  2
 אליפות אירופה בכדורסל נשים
 הופעות:  7
 ההישג הטוב:  כסף: 2011 ארד: 2013
 
נבחרת טורקיה בכדורסל נשים היא קבוצת כדורסל הנשים הלאומית של טורקיה. הישג השיא של הנבחרת הוא זכייתה במדליית הכסף באליפות אירופה בשנת 2011. בעקבות הישג זה, העפילה טורקיה לאולימפיאדת לונדון 2012. זו הפעם הראשונה בה השתתפה הנבחרת במשחקים האולימפיים. 

טורקיה השתתפה באליפות העולם בכדורסל לראשונה בשנת 2014 כמארחת הטורניר.
הדירוג הנוכחי של נבחרת טורקיה ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות נשים, הוא המקום ה-17 בעולם, נכון ל-26 באוגוסט 2024, ירידה של 3 מקומות לעומת דירוג קודם.
כל האולימפיאדות

1976 עד 2008 - לא העפילה
2012 - מקום חמשי
2016 - מקום שישי
כל אליפויות העולם

1953 עד 2010 - לא העפילה
2014 - מקום רביעי
2018 - מקום עשירי
כל אליפויות אירופה

1938 עד 2003 - לא העפילה
2005 -  מקום שמיני
2007 -  מקום תשיעי
2009 -  מקום תשיעי
2011 - מקום שני
2013 - מקום שלישי
2015 - מקום חמישי
2017 - מקום חמישי
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות נשים באתר פיב"א
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נג'וואז'ון

נג'וואז'ון (בהונגרית: Nagyvázsony) הוא כפר על גדות אגם בלטון במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
הקהילה היהודית

כבר ב-1740 התגוררו בכפר יהודים.
מרבני המקום היה את הרב משה נחום רוזנבוים.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 182 |  |
| 1880 | 118 | 2,367 |
| 1910 | 78 |  |
| 1920 | 47 |  |
| 1930 | 46 |  |
| 1941 | 42 | 1,935 |
ילידי המקום

ז'ני וארנאי, במקור אאוגניה וייס (בהונגרית: Várnai Zseni; נג'וואז'ון, 25 במאי 1890 – בודפשט, 16 באוקטובר 1981) הייתה משוררת עטורת פרס אטילה יוז'ף (1956) יהודייה-הונגרייה, אשתו של הסופר אנדור פטרדי (1881–1958), היא אמם של הסופרת מריה פטרדי (1919–1970) ושל הצייר גאבור פטרדי (1915–2001).
טדי (תיאודור) קוֹלֶק (27 במאי 1911, כ"ט באייר ה'תרע"א – 2 בינואר 2007, י"ב בטבת ה'תשס"ז) היה ראש עיריית ירושלים במשך 28 שנה, בשנים 1965–1993, חתן פרס ישראל על תרומה מיוחדת למדינה.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
1 2  עקיבא בן מרדכי ליב פישר, עטרת עקיבא, באתר אוצר החכמה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
↑  "Születési bejegyzése a nagyvázsonyi izraelita hitközség születési akv. 4/1890. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-04.
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת וספרם |
| --- | --- | --- |
| יישובים | וספרם • באנד • ברנג • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטגאל • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge1094504  VIAF: 137063400   WorldCat (עם VIAF): 137063400 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נג'ווא כרם

| --- | --- |

 לידה:  26 בפברואר 1966 (בת 58) זחלה, לבנון 
 שם לידה:  نجوى كرم كرم 
 מוקד פעילות:  לבנון 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 סוגה:  מוזיקה ערבית, מוזיקה מצרית, חלייג'י, מוזיקה לבנונית 
 שפה מועדפת:  ערבית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  רוטנה רקורדס, Relax-In, יוניברסל מיוזיק גרופ 
 פרופיל ב-IMDb
 
נג'ווא כרם (בערבית: نجوى كرم, הגייה בערבית לבנונית: ˈnaʒwa ˈkaɾam, נולדה ב-26 בפברואר 1966) היא זמרת-יוצרת לבנונית פופולרית.
קורות חיים

נולדה בנפת זחלה באל-בקאע, למשפחה מרונית. עבדה כמורה לפני שהחלה בקריירת השירה שלה, בשנות ה-80 של המאה העשרים. בשנת 1985 השתתפה בתוכנית "לילות לבנון", וזכתה במדליית זהב. בשנת 1989 הוציאה את אלבומה הראשון, "יא חבאייב". ב-1992 הוציאה את אלבומה השני "שמס אלע'ינייה", בשנים שלאחר מכן הוציאה אלבומים בקצב של אלבום בשנה.
ידועה בשל הקול ההררי (ג'בלי) שלה. שרה בערבית לבנונית, דבר המייחד אותה משאר האמנים הלבנונים אשר שרים גם בערבית מפרצית ובערבית מצרית. התפרסמה בשירת מואל לסוגיו, לצד שירים לאומיים, ובמיוחד השיר ליש מע'רב, אשר הביע ביקורת כלפי ערבים אשר עזבו את מולדתם אל המערב. שיר זה ושירים נוספים שלה עמדו במוקדן של סערות תקשורתיות בלבנון.
כרם העניקה מלגות עבור סטודנטים מעוטי יכולת כלכלית מן העיר זחלה, ואשר לומדים בבית הספר בו למדה כרם בעצמה (מדרסת יסוע אלמלכ). עיריית זחלה קראה רחוב על שמה של כרם.
כרם השתתפה כשופטת בתוכנית "Arabs Got Talent" בחמש העונות ששודרו עד כה (2011–2017).
בשנת 2000, לאחר שהוציאה את האלבום "עיון אלבי" נישאה כרם לבן-זוגה, איש הקייטרינג יוסף חרב. נישואין אלה גרמו לסערה מקצועית ומשפחתית, בשל התנגדות משפחתה של כרם. בני הזוג התגרשו לאחר שנתיים.
בשנת 2016 הוציאה את השירים "יחרב ביתק" ו"דני יה דנה".
בשנת 2015 בסוף חודש מרץ יצאה נג'ווא עם שיר לאומי לבנוני חדש בשם "כלמת חק" (דבר אמת). היא פרסמה אותו דרך הערוץ הרשמי שלה ביוטיוב ובעמוד שלה בפייסבוק. את המילים הקשות שמביעות את כאב האזרח הלבנוני שסובל מכובשיו כתב המשורר נזאר פרנסיס, ובאמצעותן הוא מותח ביקורת על האויב, כשהוא מרים קול זעקה שמפציר: "מספיק!".
בשנת 2015 הוציאה שיר ששמו נשיקה לפני השינה.
כאשר נתבקשה להרכיב ממספר אישים את "הגבר האידיאלי והמושלם עבורה", היא נקבה בשמות הגברים הבאים ונימקה את הסיבה לגבי כל אחד מהם: "היטלר, בשל כישורי הרטוריקה ויכולת השכנוע שלו, ריצ'רד גיר הודות לקסם האישי שלו, אל פאצ'ינו בשל חוכמת הרחוב שלו, שייקספיר או ויקטור הוגו בגלל הרומנטיקה שלהם ולבסוף אריסטוטלס אונאסיס הודות להונו הכספי". עם זאת, לאחר מחיאות הכפיים, נזכרה נג'ווא באישיות נוספת שתרצה להוסיף לרשימה – אלברט איינשטיין, "בשל ה-IQ הגבוה שלו".
אלבומים

1989: יא חבאייב
1992: שמס אלע'ינייה
1993: אנא מעכן
1994: נע'מת חב
1995: מא בסמחלכ
1996: ח'טי חלו
1997: מא חדא לחדא
1998: מע'רומה
1999: רוח רוחי
2000: עיון אלבי
2001: נדמאנה
2002: תהמוני
2003: סחרני
2004: שו מע'ירו
2005: כיביר אלחב
2007: הידא חכי
2008: עם במזח מעכ
2009: ח'ליני שופכ
2011: האל-לילה..מא פי נום
הערות שוליים

↑  "נג'ווא כרם" הוא שם הרחוב הגדול ביותר בזחלה, פי אל-פן, כתבה מ-29 בנובמבר 2011 (בערבית) (הקישור אינו פעיל, 4 במאי 2019)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504319705171  BnF: cb139814484 (data)  GND: 135269962  ISNI: 0000 0001 1438 332X  LCCN: no2004044754  MusicBrainz: 2674597f-6c40-47cc-b980-67f94725f7a7  VIAF: 14966973   WorldCat (עם VIAF): 14966973 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ובנושא לבנון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משפט ברירת זמן העצירה

בתורת ההסתברות, משפט ברירת זמן העצירה (באנגלית: Optional Stopping Time Theorem) של ג'וזף דוּבּ, מתאר עיקרון יסודי לגבי תוחלת של מרטינגל, בו עצירת המרטינגל קבועה מראש לפי כלל עצירה כלשהו. המשפט קובע שבתנאים מסוימים, כלל העצירה אינו יכול להגדיל את התוחלת.
באופן מוחשי יותר, משפט זה עוסק בתוחלת הרווח של סדרת הימורים, בהם המהמר יכול לעצור בכל שלב לפי כלל שהוא קובע מראש. למשל, המהמר יכול להחליט שהוא יעזוב עם הכסף שבידיו ברגע שהרווח שלו מגיע לסכום כלשהו שנקבע מראש. המשפט סותר כשל מחשבתי רווח, וקובע שאם מהמר נכנס לקזינו עם סכום מסוים, אז תוחלת הרווח שלו תחת כל כלל עצירה - היא בדיוק הסכום אתו הוא נכנס לקזינו. זהו הנימוק המתמטי לכשל הטמון בשיטת ההימורים המכונה "מרטינגל".
זמן עצירה

יהי  \left(\Omega ,{\mathcal {F}},\mathbb {P} \right) מרחב הסתברות, ויהי  \left\{M_{n}\right\}_{n=1}^{\infty } מרטינגל במרחב זה. נגדיר לכל  n\in \mathbb {N}  את התת-סיגמא אלגברה,
F_{n}=\sigma \left(M_{1},...,M_{n}\right)\subset {\mathcal {F}}
ונאמר כי משתנה מקרי  \tau :\Omega \to \mathbb {N} \cup {\infty } הוא זמן עצירה, אם  \left\{\tau =n\right\}\in F_{n} לכל  n\in \mathbb {N} . כלומר, המאורע  \left\{\tau =n\right\}, נקבע במלואו לפי המידע שבידינו בשלב ה- n.
נוסח המשפט

לכל זמן עצירה  \tau , מתקיים כי  M_{\tau } הוא משתנה מקרי בהסתברות 1. כמו כן, מתקיים עבור תוחלתו,
 \mathbf {E} \left[M_{\tau }\right]=\mathbf {E} \left[M_{0}\right]
בתנאי שמתקיים לפחות אחד משלושת התנאים הבאים:
קיים קבוע  C\in \mathbb {R}  שעבורו  \tau \leq C בהסתברות 1.
\tau <\infty  בהסתברות 1, וגם קיים קבוע  C\in \mathbb {R}  שעבורו  \left|M_{n}\right|\leq C בהסתברות 1 לכל  n\leq \tau .
\mathbf {E} \left[\tau \right]<\infty , וגם קיים קבוע  C\in \mathbb {R}  שעבורו  \left|M_{n+1}-M_{n}\right|<C בהסתברות 1 לכל  n\leq \tau .
נוסח המשפט > הוכחה

טענה: אם  \left\{M_{n}\right\}_{n=1}^{\infty } מרטינגל, אזי  \mathbf {E} \left[M_{n}\right]=\mathbf {E} \left[M_{0}\right] לכל  n\in \mathbb {N} .
טענה: יהי  \left\{M_{n}\right\}_{n=1}^{\infty } מרטינגל ו- \tau  זמן עצירה כלשהו. נגדיר  X_{n}:=M_{\min(\tau ,n)} לכל  n\in \mathbb {N} . אזי  \left\{X_{n}\right\}_{n=1}^{\infty } הוא מרטינגל.
נשתמש בטענות אלה כדי להוכיח את המשפט עבור שלושת התנאים:
נשים לב כי בהתקיים תנאי 1, אז בהסתברות 1  X_{C}=M_{\min(\tau ,C)}=M_{\tau }, ולכן נובע מהטענות שהזכרנו כי  \mathbf {E} [M_{\tau }]=\mathbf {E} [X_{C}]=\mathbf {E} [X_{0}]=\mathbf {E} [M_{0}].
נשים לב כי בהתקיים תנאי 2, אז בהסתברות 1  \lim _{n\to \infty }M_{\min(\tau ,n)}=M_{\tau }. לכן ממשפט ההתכנסות החסומה נובע כי,  \mathbf {E} [M_{0}]=\mathbf {E} [M_{\min(\tau ,n)}]\to \mathbf {E} [M_{\tau }]{\text{ as }}n\to \infty
נשים לב כי בהתקיים תנאי 3, אז בהסתברות 1 מתקיים לכל  n\in \mathbb {N} ,  \left|M_{n}\right|=\left|M_{0}+\sum _{k=1}^{n}\left(M_{k}-M_{k-1}\right)\right|\leq \left|M_{0}\right|+\sum _{k=1}^{n}\left|M_{k}-M_{k-1}\right|\leq \left|M_{0}\right|+n\cdot C
ולכן בפרט,
נשים לב כי צד ימין של אי השוויון הוא משתנה מקרי בעל תוחלת, ולכן ממשפט ההתכנסות הנשלטת נובע כי,
שימוש

ממשפט זה ניתן להסיק למשל שהילוך מקרי פשוט על  \mathbb {Z}  הוא נשנה, באופן הבא:
נניח כי ההילוך הוא  \left\{S_{n}\right\}_{n=1}^{\infty } ומתחיל בנקודה  S_{0}=1. נרצה להראות כי בהסתברות  1 ההילוך יגיע לנקודה  0 תוך זמן סופי.
לכל  k\in \mathbb {Z}  נגדיר זמן עצירה מתאים לו, על ידי  \tau _{k}=\inf \left\{n\in \mathbb {N} \mid S_{n}=k\right\}. עבור  k>0 שלם כלשהו, נחשב את ההסתברות שההילוך המקרי יפגע ב- k לפני שיפגע ב- 0. לשם כך נגדיר זמן עצירה חדש  \tau =\min \left\{\tau _{0},\tau _{k}\right\}, ונשים לב כי מהמשפט נובע שמתקיים  \mathbf {E} \left[S_{\tau }\right]=\mathbf {E} \left[S_{0}\right]=1.
מצד שני, על ידי חישוב ישיר של התוחלת,
\mathbf {E} \left[S_{\tau }\right]=0\cdot \mathbb {P} \left(\tau _{0}\leq \tau _{k}\right)+k\cdot \mathbb {P} \left(\tau _{k}<\tau _{0}\right)=k\cdot \mathbb {P} \left(\tau _{k}<\tau _{0}\right)
ולכן נובע בסך הכל,
\mathbb {P} \left(\tau _{0}<\tau _{k}\right)={\frac {1}{k}}
מכאן נובע כי לכל  k>0,
\mathbb {P} \left(\tau _{0}<\infty \right)\geq \mathbb {P} \left(\tau <\infty \right)-\mathbb {P} \left(\tau _{k}<\tau _{0}\right)=1-{\frac {1}{k}}
ולכן בהכרח  \mathbb {P} \left(\tau _{0}<\infty \right)=1, כלומר ההילוך נשנה.
ראו גם

מרטינגל (תורת ההסתברות)
מרטינגל (שיטת הימורים)
משפט היין

ישנם מספר משפטים בגאומטריה המיוחסים למתמטיקאי האמריקאי לארי היין (Larry Hoehn).
המשפט הראשון: הכללה של משפט פיתגורס למשולש שווה-שוקיים

ניסוח המשפט. בהינתן משולש שווה-שוקיים שאורך השוק שלו הוא c, נעביר ישר באורך a מזווית הראש אל הבסיס. הישר מחלק את הבסיס לשני קטעים שאורכיהם b, d,  אזי:     \quad c^{2}=a^{2}+bd\quad \, 

במקרה הפרטי שבו הישר  הפנימי הוא גובה (ולפי משפט ידוע בגאומטריה, גם תיכון), מתקיים ש  b=d\, ומתקבל משפט פיתגורס.
המשפט פורסם  בשנת 2000, כאשר לארי היין בחן אחת מההוכחות הרבות למשפט פיתגורס. סביר להניח שהמשפט התגלה כבר בעבר, אך אין לכך תיעוד בספרות המתמטית.
המשפט הראשון: הכללה של משפט פיתגורס למשולש שווה-שוקיים > הוכחת המשפט

יהי ABC משולש שווה-שוקיים שזווית הראש שלו היא C ובסיסו AB. הישר CD מחלק את הבסיס לקטעים שאורכיהם b,d. נעביר אנך CE מהקודקוד לבסיס.
ממשפט פיתגורס במשולש BCE מתקבל השוויון:  CE^{2}+BE^{2}=BC^{2}=c^{2}\,
ממשפט פיתגורס במשולש DCE מתקבל השוויון:  CE^{2}+DE^{2}=DC^{2}=a^{2}\,
מחיסור בין השווינות שהתקבלו בשלבים הקודמים נקבל:  c^{2}-a^{2}=BE^{2}-DE^{2}=(BE-DE)\cdot (BE+DE)=bd