stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תמאם יוזמות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2019 יו"ר ובעלים: אברהים נסאסרה – הווה (כ־6 שנים)
 משרד ראשי:  עידן הנגב
 יו"ר:  אברהים נסאסרה
 מנכ"ל:  איתן פלזנשטיין
 עובדים:  800+
  
 tamamgroup.com
 
קבוצת תמאם היא קבוצה עסקית, מחלוצות המגזר הרביעי בישראל[דרוש מקור], שהוקמה במטרה לחולל שינוי כלכלי-חברתי בחברה הבדואית בנגב. הקבוצה מקימה ומקדמת מיזמים עסקיים וחברתיים בתחום התעשייה והשירותים, על מנת ליצור הזדמנויות לצמיחה כלכלית של הפרט והקהילה ולהרחבת מעגלי התעסוקה בחברה הבדואית בנגב.
כיום[דרושה הבהרה] כוללת קבוצת תמאם 10 חברות מתחומים שונים, בין היתר מתחומי תעשיית המזון, בנייה, נדל"ן, שירותים ותפעול. כן מפעילה הקבוצה ארגונים חברתיים בתחומי החינוך והרווחה.
היסטוריה

בשנת 2001 ייסד אברהים נסאסרה יחד עם משפחתו את חברת ההסעות "מטיילי להב".
בשנת 2010 השתתף נסאסרה בכנס "צמיחה בחברה הערבית" שהתקיים על רקע הצטרפותה של ישראל למדינות ה-OECD. בכנס נחשף לאחוז האבטלה בקרב נשים בחברה הבדואית שעמד על כ-85%. בעקבות נתון זה, החליט נסאסרה להקים את חברת "ארמונות הנגב", מפעל הזנה ברהט, אשר ברבות הימים הפך למפעל נזיד הממוקם בפארק התעשייה עידן הנגב.
בהמשך נכנס נסאסרה לתחומים נוספים, השיק יוזמות חדשות, ובשנת 2020 הפכו החברות השונות לקבוצת תמאם. נסאסרה משמש כיום כיו"ר והבעלים של הקבוצה, איתן פלזנשטיין משמש כמנכ"ל הקבוצה, ובבעלותה נמצאים מספר חברות ומיזמים שונים בשלבי הקמה, בהם מועסקים למעלה מ-800 עובדים[דרוש מקור] - רובם המוחלט מהחברה הבדואית בנגב וכמחציתן נשים.
פעילות עסקית

נזיד תעשיות מזון
חברה בעלת סניפים ברהט ובטייבה שמייצרת עשרות אלפי מנות מזון, מדי יום, למוסדות חינוך ברחבי הארץ, למפעלים מובילים וחברות היי-טק, לעשרות רשויות מקומיות בכל רחבי הארץ ולמשרדי הממשלה. במפעלי החברה מועסקים למעלה מ-250 עובדים, 80% מתוכם נשים בדואיות.
נ.א. אפיקים
נ.א. אפיקים הנדסה הוקמה בשנת 2017 כחברה קבלנית המתמחה בתכנון, רישוי וביצוע של מיזמים בכל סדרי הגודל ועבור כל המגזרים. החברה מבצעת מגוון של מיזמים בהם מבני ציבור, מבני תעשייה ומסחר ובתים פרטיים.
שורשים
חברת שורשים היא המפעל הראשון בישראל שמבצע עיקור ירקות שורש ומשווק אותם לצרכן. המפעל ממוקם בפארק התעשייה עידן הנגב. המפעל משווק לשוק המוסדי ולשוק הקמעונאי.
עידן הנגב אפיקים נדל"ן
החברה רוכשת, יוזמת ומקימה פעילות עסקית בתחומי התעשייה, המסחר, המשרדים והשירותים.
עתיר שירותי תפעול
החברה הוקמה בשלהי 2021 והיא מתמחה במתן שירותי תפעול עבור גופים מוסדיים, רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, חברות עסקיות וגופים ציבוריים. השירותים השונים ניתנים על ידי נשים מהחברה הבדואית בנגב.
פסגה
החברה הוקמה בשנת 2021 להקמת מתקני אגירה וייצור אנרגיה, ברמה המקומית, ואספקת אנרגיה לרשת החשמל.
פעילות חברתית

מרכז תמר
המרכז הוקם בשנת 2015 והוא עוסק בקידום החינוך בחברה הבדואית בנגב. מרכז תמר פועל בשיתוף מוסדות חינוך, הרשויות המקומיות, משרדי הממשלה ותורמים. המרכז  מפעיל ברחבי הנגב תוכניות שונות בתחום לימודי ההנדסה והמדעים בחברה הבדואית. במרכז מקדמים מצוינות ופועלים להשתלבותם של צעירים באקדמיה ובכלכלה - בתחומי ה-STEM. תוכניות המרכז הן אזוריות ומשותפות לתלמידים מרשויות שונות. ב-2022 השתתפו בתוכניות מרכז תמר למעלה מ-1,200 תלמידות ותלמידים, ממגוון יישובים בדואים מכל רחבי הנגב.
בשנת 2022 פתח מרכז תמר בית ספר תיכון ראשון מסוגו, לקידום מצוינות חינוכית מדעית.[דרוש מקור]
העסקת אנשים עם צרכים מיוחדים
מספר האנשים עם צרכים מיוחדים בחברה הבדואית בנגב גבוה ביחס לאוכלוסייה הכללית בישראל.[דרוש מקור] עם זאת, כמעט ואין מענים לאוכלוסייה ייחודית זו מעל גיל 21.
במסגרת החברות הקיימות בקבוצת תמאם, משולבים עשרות אנשים עם צרכים מיוחדים שעובדים יחד עם כלל העובדים.
בודור - לחיזוק העברית המדוברת
ארגון חינוכי ייחודי ששם לו מטרה לשפר את השליטה בשפה העברית - לצורכי השתלבות באקדמיה ובשוק התעסוקה.
אתרי קבוצת תמאם

תמאם https://tamamgroup.com/he
חברת נזיד http://nazid.co.il/
מרכז תמר http://mtamar.org.il/
נ.א. אפיקים הנדסה בע"מ https://www.na-afikim.com/
נחל מירון

| --- | --- |

חורבת שמע, נחל מירון
 מידע כללי
 יובלים:  נחל סוד, נחל בר יוחאי 
 שפך:  נחל עמוד 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפת מוגדלת) נחל מירון(למפת צפת רגילה) נחל מירון(למפת הגליל העליון רגילה) נחל מירון(למפת הגליל העליון מוגדלת) נחל מירון
 
נחל מירון הוא אחד מיובליו של נחל עמוד, הנמצא בגליל העליון. הנחל זורם ממורדות הר מירון לכיוון מזרח, עובר דרך שטחים חקלאיים ושטחי טבע רבים, והוא נשפך לנחל עמוד. אורכו של הנחל הוא כ-5 קילומטרים, והוא נחשב לנחל קצר יחסית אך בעל חשיבות היסטורית וגאוגרפית רבה. תוואי הנחל עובר סמוך למושב מירון וצפונית להר מסרבים. לאורכו מספר מעיינות בהם מעין מירון ("מי מגידו") ועין בר-יוחאי.
במעלה הגדה הצפונית, סמוך למושב מירון, נמצאים בית הכנסת העתיק במירון וקבר רבי שמעון בר יוחאי. ובגדה הדרומית נמצאים שרידי בית הכנסת בחורבת שמע.
מסלול הטיול בנחל מירון

מסלול הטיול של נחל מירון מתחיל בכניסה לשמורת נחל עמוד, הממוקמת בצד המזרחי של כביש 886, דרומית למושב מירון. המסלול עצמו אורכו כ-3 קילומטרים. במהלך המסלול, המטיילים עוברים בנקודות ציון כמו חניון משטרת א-טינה, בו נמצא מבנה בטון ששימש בעבר כתחנת משטרה בריטית במהלך תקופת המנדט. משם, המסלול ממשיך לעבר טחנת קמח עתיקה שהופעלה על ידי מי הנחל הזורמים, ולידה נמצא מעיין עין יקים שמימיו זורמים בכל ימות השנה והוא שימש בעבר כמקור מים לתושבי צפת.
מעיינות לאורך הנחל > עין זבד

עין זבד הוא מעיין שכבה הנמצא בתחילתו של נחל מירון, השם זבד משותף למעיין, לחורבה השוכנת בהמשך הדרך ולהר זבד – כל אלה מקורם בשם הערבי זאבוד, שיש המזהים בו את זבוד דגלילא, שבמדרש בראשית רבה.
מעיינות לאורך הנחל > עין מירון

מעיין הנמצא דרומית לקבר רשב"י. בעבר היו מימיו נשאבים על ידי חברת מקורות.
מעיינות לאורך הנחל > עין בר יוחאי

מעיין רב שנתי קטן הנמצא בחיבור של נחל מירון ונחל בר יוחאי.
מעיינות לאורך הנחל > עין אוראי

מעיין רב שנתי קטן הנמצא מזרחית לעין בר יוחאי.
מעיינות לאורך הנחל > עין יקים

מעיין רב שנתי שממוקם מערבית לחיבור בין נחל מירון לנחל עמוד ונכלל בשמורת הטבע של נחל עמוד. במעיין קיים מבנה משאבות בריטי ולצידו תעלות מים ועצים, במקום קיימת טחנת קמח ישנה.
צמחייה

מהפסגה יורד הנחל בערוץ הררי צר ומלא צמחייה. באביב ישנה פריחה עשירה במקום, וניתן להבחין בפעמוניות ובסחלבים. [דרוש מקור]
ראו גם

הר מירון
לקריאה נוספת

צבי אילן: 78 טיולים ברחבי ישראל, הוצאת עם עובד, 1975
הערות שוליים

1 2  שמורת הר מירון באתר למטייל
↑  מדרש רבה על ויחי – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  אורלי גנוסר, ‏טיול קצר בין הבריכות הקרירות של נחל מירון, המלאות גם בסוף הקיץ, באתר גלובס, 10 בספטמבר 2022
1 2  עין אוראי -עין בר יוחאי, באתר בא לי לטייל
↑  עין אוראי באתר "עמוד ענן"
↑  עין יקים באתר עמוד ענן
| נחלי הגליל |
| --- | --- | --- |
| הגליל העליון | נחל עמוד • נחל עכברה • נחל אביב • נחל גוש חלב • נחל דישון • נחל חצור • נחל יראון • נחל מורן • נחל מחניים • נחל מירון • נחל נריה • נחל צבעון • נחל ראש פינה • נחל רבי ינאי • נחל פשחור • נחל סתר • נחל חנניה • נחל ליבנים • נחל הוזים • נחל שכוי • נחל שמאי • נחל חוקוק • נחל רזים • נחל עצבונית • נחל חלב • נחל עלמון • נחל קציון • נחל ברעם • נחל בן זמרה • נחל מרות • נחל פרוד • נחל עפאים • נחל פקיעין • נחל זבד • נחל זווית • נחל ברתות • נחל חירם • נחל אדמונית • נחל שפנים • נחל זוך • נחל יצהר • נחל אזהב • נחל דלתון • נחל סוד • נחל בר יוחאי • נחל בירנית • נחל משמש • נחל מתת • נחל שרך • נחל בצת • נחל חניתה • נחל נמר • נחל גליל • נחל מצובה • נחל שעל • נחל אשחר • נחל נחת  • נחל יסף • נחל כזיב • נחל מרווה • נחל מירב • נחל אשרת • נחל געתון • נחל ביריה |  |
| הגליל התחתון | נחל אבליים • נחל אדמי • נחל ארבל • נחל גדורה • נחל דנה • נחל השבעה • נחל חילזון • נחל חרוד • נחל יבנאל • נחל ימה • נחל יששכר • נחל כבול • נחל נהלל • נחל נון • נחל ציפורי • נחל צלמון • נחל שונם • נחל שיזפים • נחל שכניה • נחל שרונה • נחל תבור • נחל קנקן • נחל כמון • נחל חזון • נחל שבע • נחל הארי • נחל ממלח • נחל אוזנית • נחל סביונה • נחל נמרים • נחל מזגה • נחל עקב • נחל חמוד • נחל אזנות • נחל קשת  • ואדי אל-חסין • נחל מורסן • נחל נעיאל • נחל סח'נין • נחל שגב • נחל תמרה • נחל חנינה • נחל צוף • נחל עביד • נחל חנה • נחל שזור • נחל יפתחאל • נחל סרגונה • נחל זורעים • נחל שובב • נחל פוריה • נחל חרצית • נחל צידתה • נחל אלות • נחל ברית • נחל תולע • נחל יחמי • נחל גבול • נחל צבאים • נחל זיקה • נחל גבע • נחל נעורה • נחל עכין • נחל רכש • נחל כוכב • נחל סליל • נחל הקוסמת • נחל אוכל • נחל קיש • נחל יזיר • נחל ברק בן אבינעם • נחל קמה • נחל חמוד • נחל עין דור • נחל דבורה • נחל שומר |  |
| אצבע הגליל | נחל דן • נחל שניר • נחל חרמון • נחל עיון • נחל קדש • נחל משגב • נחל השומר • נחל מרגליות • נחל קורן |  |
| הגליל המערבי | נחל בית העמק • נחל בצת • נחל געתון • נחל יחיעם • נחל ינוח • נחל יסף • נחל כזיב • נחל שעל • נחל שרך |  |
חורבת שמע
עץ האלון בעין זבד
אמת המים ברניקי

| --- | --- |

הר ברניקי שעל מורדותיו עברה אמת המים ברניקי
 מידע כללי
 סוג:  אמת מים 
 שימוש:  אמת מים
 כתובת:  מנחל יבנאל לטבריה
 מיקום:  מחוז הצפון 
 מדינה:  ישראל ישראל
 
 קואורדינטות:  32°41′38″N 35°32′04″E﻿ / ﻿32.69383622263082°N 35.534482524750196°E﻿ / 32.69383622263082; 35.534482524750196
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) אמת המים ברניקי(למפת עמק בית שאן רגילה) אמת המים ברניקי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אמת המים ברניקי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אמת המים ברניקי
 
מסלול אמת ברניקי
1) תחילת האמה בעין רן (עין הילה)
2) גשר נחל יבנאל
3,4,5) טחנות קמח
6) שרידי אמה בנחל יבנאל
7) בריכת אגירה
8) השלוחה לתל בית ירח
9) בית המרחץ של בית ירח
10) שרידי הגשר על נחל שלם
11) טחנת הסוכר
12,13,14,15) בריכות אגירה
17) בית המרחץ בטבריה העתיקה
18) הבריכה העירונית 
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
הגשר מעל נחל שלם. זהו הגשר שמצבו הטוב ביותר בין גשרי האמה 
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
קטע מתוך מפת הקרן לחקר ארץ ישראל מ-1880 בו מופיעה האמה כאקוודוקט
אמת המים ברניקי (מכונה גם: אמת ברניקי או תעלת ברניקי) היא אמת מים עתיקה שמתוארכת לתקופה הרומית בארץ ישראל ושימשה להובלת מים ממעיינות בנחל יבנאל לבריכות אגירה בטבריה העתיקה על מנת להבטיח מי שתייה נקיים לתושבי העיר כמו גם לגנים ולמוסדות הציבור בעיר המתפתחת. שלוחות של האמה סיפקו מים לאתרים שונים לאורך הדרך.
שרידי התעלה התגלו על ידי חוקרי ארץ ישראל כבר במאה ה-19 ומספר מחקרים נערכו מאז לגביה. במסמכים משלהי המאה ה-19 (למשל מפת הקרן לחקר ארץ ישראל שפרסמה הקרן לחקר ארץ ישראל ב-1880) סומנו חלקים גדולים מהאמה (תחת השם Aquaduct) אולם מכיוון שזו ולא הוגדרה כאתר מורשת לשימור נהרסו חלקים גדולים ממנה במהלך השנים עקב עבודות לפיתוח יישובים, שטחים חקלאיים ודרכים כך שרק שרידים מהאמה נותרו.
מטרות

טבריה נבנתה על שפת הכנרת וידוע מהכתובים שתושביה שאבו מים מהאגם. יחד עם זאת שאפו מנהיגי העיר להזרים מים למוסדות ציבור כמו בתי מרחץ, סבילים, מזרקות, גנים ציבוריים וכו' ואת זאת ניתן היה להשיג רק על ידי הזרמת מים ממקור גבוה יותר.
מקור השם

המלכה ברניקי הייתה מלכה יהודייה מבית הורדוס, בתו של אגריפס הראשון מלך יהודה, ונצר לשושלת בית חשמונאי. על פי המסורת, ברניקי בנתה את אחד מארמנותיה על הר ברניקי שמעל לטבריה. קריאת אמת המים על שמה של בריניקי החלה רק עם תחילת המחקרים במאה ה-19. אין הוכחה שהאמה אכן נקראה כך בעבר אך משערים שהשם ניתן לה על שם הארמון שעל הר ברניקי.
תיארוך

אין אחידות דעים על התקופה בה נבנתה האמה אך ההערכה היא שנבנתה בשלהי התקופה הרומית בארץ ישראל (המאה השלישית לספירה) ובנייתה קשורה להתחזקותה של טבריה, ועליית קרנו של הגליל, לאחר מרד בר כוכבא. כמו כן ההערכה היא שהשימוש באמה המשיך עד לתקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל וכנראה שאנשי בית אומיה השתמשו במי האמה בארמון שהקימו בתל בית ירח.
מהלך > כללי

האמה,שאורכה היה כ-11 ק"מ (כ-16 ק"מ כולל הפיתולים), הוליכה מים, בגרוויטציה, ממעיינות בנחל יבנאל (שנקרא במקור "נחל פיג'אס" שמקורו במילה היוונית "פגאי" שפירושה "מעיינות"), נמשכה על צידו הצפוני של הנחל וירדה במתינות לכוון אזור בית ירח. משם המשיכה על שיפוליה המזרחיים של רמת פוריה עד מבואות טבריה שם נאספו המים במערכת בריכות אחסון ושיקוע (קסטיליום) שבתחומי העיר העתיקה של טבריה. נקודת המוצא של האמה נמצאת בערך בגובה פני הים ונקודת הסיום במפלס של קרוב ל-200- מטר כך שהשיפוע של האמה היה כ-2 מטר ל-100 מטר.
חלקה הראשון של האמה (כ-3 ק"מ), בערוץ נחל יבנאל, נבנה בכיוון מזרח-צפון-מזרח. לאחר היציאה מחלקו התלול של הנחל עושה האמה פניה לכוון צפון עד הגיעה לטבריה.
מהלך > מקורות המים

ראשוני חוקרי האמה זיהו את מקור המים של האמה ב"עין פטל" (מופיע במפות המנדטוריות כ"עין פיג'אס") אולם חוקרים מאוחרים יותר הבחינו ששרידי האמה, שהתגלו על גדתו הצפונית של הנחל, גבוהים ממפלס מעיין זה ולכן הצביעו החוקרים על מעיין נוסף, גבוה יותר כמקור המים (מופיע במפות המנדטוריות כ"עין רן" וכנראה הכוונה ל"עין יעלה"). מכיוון שמעיין זה נבע מגדתו הדרומית של הנחל מעריכים החוקרים שבוני האמה בנו מוביל מים מעל הנחל כדי לעבור לגדתו הצפונית. ייתכן שמים מ"עין פטל" ומ"עין כוש" (במורד הנחל) זרמו גם הם לאמה זו אם כי במפות הישנות מוזכרות אמות נוספות באזור כך שייתכן שמימי "עין פטל" ו"עין כוש" שימשו את האמות האחרות.
נתוני נביעה של מעיינות נחל יבנאל, בתקופת המנדט, מצביעים על ספיקה של כ-2-2.5 מיליון ממ"ק מים לשנה שזה כ-260 ממ"ק בשעה. ספיקה זו גבוהה משמעותית מהספיקה הקיימת במאה ה-21 לכן ההשערה היא שקידוחים ושאיבה הקטינו את הנביעה במעיינות.
מהלך > התעלה העיקרית

האמה עקבה אחר קווי הגובה של המדרוונות המזרחיים של רמת פוריה ולכן היא התפתלה בהתאם לטופוגרפיה ולריבוי הנחלים היורדים לכנרת. במקרים רבים נדרשו בוני האמה לחצות אפיקי נחלים ולכן הקימו גשרים מעל ערוצי הנחלים. החוקרים זיהו 11 גשרים שחצו את נחלים כשהשמור ביניהם היה הגשר שנבנה לחציית נחל שלם.
מהלך > אגירת המים בטבריה

היעד העיקרי של אמת המים הייתה העיר העתיקה של טבריה והחוקרים מעריכים שהאמה הסתיימה בבריכת אגירה בשם "בריכת דונה גרציה" בחלקה הצפוני של טבריה העתיקה. הבריכה שימשה לאגירת המים, שיקוע מוצקים שנסחפו בתעלה ופיזור המים, בעזרת תעלות, לרחבי העיר. אורך הבריכה היה כ-32 מטר, רוחבה כ-10 מטר ועומקה כ-6 מטר (מתוכם 3 מטר קבורים בסחופת) והחוקרים מעריכים שהיא הכילה כ-2,000 מ"ק מים.
מהלך > שלוחות

הממצאים על האמה, שנתגלו במחקרים עליה, הצביעו על כך שהמיים שהוזרמו בה נוצלו גם למטרות אחרות (בנוסף לאספקת מים לטבריה העתיקה). לשם כך נבנו מהאמה שלוחות שונות:
מהלך > שלוחות > שלוחת בית ירח

בנקודה שהאמה עברה מול תל בית ירח נבנתה שלוחה של האמה לכוון מערב, לבית מרחץ שנבנה ביישוב הקדום בבית ירח. בגלל השיפוע החד (כ-40 מטר) הוזרמו המים בצינור תת-קרקעי שהורכב מחוליות עשויות מבזלת. בין האמה הראשית לבין בית ירח עבר ערוצו הישן של נהר הירדן שהיה נמוך בכ-30 מטר מבית המרחץ לכן נאלצו מתכנני הצינור לבנות סיפון שעבר דרך הערוץ הישן. שרידי הצינור התגלו בחפירות שבצעה "רשות העתיקות" ב-2012.
שריד מצינור המים מתעלת ברניקי לתל בית ירח - מוצג בקבוצת כנרת
שריד מצינור המים מתעלת ברניקי לתל בית ירח - מוצג בקבוצת כנרת
שריד מצינור המים מתעלת ברניקי לתל בית ירח - מוצג בחפירות תל בית ירח
שריד מצינור המים מתעלת ברניקי לתל בית ירח - מוצג בחפירות תל בית ירח
מהלך > שלוחות > טחנת הסוכר

בסביבות הכנרת גידלו התושבים קנה סוכר להפקת סוכר. מצפון למושבה כנרת הוקמה טחנה להפקת סוכר שהופעל על ידי מים שהגיעו מהאמה דרך צינור שאורכו כ-18 מטר. במהלך הרחבת שטחי החקלאות של המושבה נהרסו שרידי הטחנה.
מהלך > שלוחות > מפעל הצבעים

הארכאולוג פסח בר אדון חשף לחוף הכנרת, בקרבת חוף צינברי, שרידים של מפעל עתיק שלהערכתו שימש לייצור צבע אינדיגו וצביעת בדים ושניזון מהאמה הראשית.
מהלך > שלוחות > טחנות קמח

על מורדותיו של נחל יבנאל התגלו שרידים של מספר טחנות קמח עתיקות ומשערים שהן הוזנו מהסתעפויות של אמת ברניקי. יחד עם זאת יש לציין שבערוץ הנחל היו עוד תעלות שהוזנו ממעיינות הנחל כך שייתכן שאמת ברניקי הזינה רק חלק מהטחנות. נמצאו בשטח תעלות שירדו מהאמה והזינו, בגרוויטציה, את הטחנות.
מהלך > שלוחות > בריכות האגירה החקלאיות

במספר נקודות בקרבת התעלה התגלו בריכות אגירה משניות שההנחה היא ששימשו את החקלאים באזור להשקיית שדותיהם.
מהלך > שלוחות > חמת טבריה

בדרומה של העיר העתיקה עברה האמה בקרבתה של מרחצאות חמת טבריה ושלוחה של האמה המשיכה לתוך המרחצאות. מספר חוליות מצינור זה נמצאו באתר.
מבנה

האמה נבנתה מ-2 חלקים:
הבסיס: יסודות האמה שנועדו לפלס את האמה ולהתגבר על השיפוע של המדרון. הרוחב הממוצע של היסודות היה כ-3 מטר והגובה הבנוי של החלק המוגבה היה כ-2 מטר (בהתאם לשיפוה המדרון). הבסיס נבנה מאבני גוויל (אבנים שאינן מסותתות) שהובאו מהסביבה (לרוב היו אלו אבני בזלת) וחוזקו במלט.
תעלת המים: מעל הבסיס נבנתה התעלה באותו אופן שנבנה הבסיס. יחד עם זאת תחתית התעלה רוצפה הלבנים מסותתות וחלקה הפנימי טוייח במספר שכבות של טיח הידראולי כדי למנוע דליפת מים. עומק התעלה השתנה בין 80 ס"מ (המעיינות) ל-60 ס"מ (בריכות האגירה). רוחבה השתנה בין 110 ס"מ (מעיינות) ל-60 ס"מ (בריכות האגירה). הקטנת חתך התעלה מצביע על צמצום בזרימת המים בתעלה שנבעה מהפניית מים להסתעפיויות של התעלה. התעלה כוסתה באבנים שטוחות כדי למנוע כניסת לכלוך למים.
חקירתה

כאמור, אזכורים לאמת ברניקי קיימים כבר במחקריהם של חוקרי ארץ ישראל במאה ה-19. בין השאר הזכירו את האמה החוקרים צ'ארלס וילסון, צ'ארלס וורן, הוריישו קיצ'נר, קלוד קונדר ואחרים. תוצאות של חלק ממחקרים אלו התפרסמו בספרים כמו גם במפת הקרן לחקר ארץ ישראל שפרסמה הקרן לחקר ארץ ישראל ב-1880.
במהלך המאה ה-20 נערכו מחקרים נוספים כמו מחקרו של אאפלי סאריסלו הפיני (פי') ב-1927, מחקרו של מיכאל אבי-יונה ב-1951, מחקרו של זלמן וינוגרדוב ב-1988 ומחקרו של יוסף סטפנסקי בשנות ה-90.
במאה ה-21 נערכו מחקרים בעיקר על ידי רשות העתיקות כשבחלק מהמקרים היו אלו חפירות הצלה באתרים בהם תוכננו הרחבת יישובים. בתקופה זו (2012) נחקרה גם השלוחה לבית ירח.
שרידים (המאה ה-21)

נכון ל-2021 נשתמרו מהאמה הקטעים הבאים:
מקטעי אמה במורד נחל יבנאל.
2 מקטעי אמה ממערב לקבוצת כנרת (נחפר ונחקר על ידי עבד אלגני אבראהים מרשות העתיקות).
אומנות גשר בנחל שלם.
קיר תמך בואדי ג'רדון.
קטעי אמה במתחם גני מנורה, ליד מלון רויאל-פלזה.
מקטע של האמה באזור חמת טבריה, ממערב למלון הולידיי אין.
מקטע של האמה בתחומי טבריה הקדומה.
מקטע של האמה באזור המחצבה הנטושה (קרוב למבנה התיאטרון שלמרגלות מצוקי הר ברניקי).
מקטע של האמה בתחום בית העלמין המוסלמי שממערב ל"בריכת דונה גרציה".
שרידים (המאה ה-21) > שרידים בנחל יבנאל

שריד של התעלה על 2 דפנותיה
שריד של התעלה על 2 דפנותיה. ניתן לראות את הטיח שציפה את פנים האמה
בסיס האמה וחלקו הצפוני של דופן האמה
בסיס האמה כשבחלקו עדיין רואים את הטייח
אומנה של אחד הגשרים שהוקמו כדי לחצות ערוץ נחל הנשפך לנחל יבנאל
שרידים (המאה ה-21) > שרידים בקבוצת כנרת

שריד של התעלה בקבוצת כנרת
שריד של התעלה בקבוצת כנרת
שריד של התעלה בקבוצת כנרת
לקריאה נוספת

זלמן וינוגרדוב, אמת המים הקדומה של טבריה - אמת ברניקי (מתוך טבריה - מייסודה עד הכיבוש המוסלמי), הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1988
דוד עמית, יזהר הירשפלד, יוסף פטריך, אמות המים הקדומות בארץ ישראל, הוצאת יד בן צבי, 1989
מיכאל אבי-יונה, גאוגרפיה היסטורית של ארץ-ישראל, הוצאת מוסד ביאליק, 1951
C. R. Conder (Author), H. H. Kitchener (Author), The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaelogy, Vol. 1: Sheets 1-6- Galilee, Committee of the Palestine Exploration Fund; 1st edition, 1881, pages 372, 418-419
William McClure Thomson (אנ'), The Land and the Book, 1887, page 394
Charles William Wilson צ'ארלס וילסון, The Recovery of Jerusalem, Forgotten Books, 1871, page 361
Aapeli Saarisalo (פי'), The boundary between Issachar and Naphtali, Suomalaisen Tiedeakatemian Toimituksia, 1927
הערות שוליים

↑  יוסף בן-מתתיהו: "...ומימיו של ים כנרת מתוקים וטובים לשתייה כי הם צלולים ממי האגמים העכורים וגם זכים", מתוך מלחמת היהודים
↑  ראו השלוחה לבית ירח
↑  הצינור עבר בין קבוצת כנרת למושבה כנרת
↑  וייתכן שגם בגלל דליפות מים שנגרמו מתחזוקה לא מספקת
השיטה האדברסרית

השיטה האדברסרית (בעברית: השיטה היריבנית) היא שיטת משפט המקובלת במיוחד בארצות בהן נהוג המשפט המקובל (לרוב ארצות חבר העמים הבריטי ומדינות שקיבלו את שיטת המשפט הבריטית, ובהן, במידה מסוימת מדינת ישראל), בה משמש שופט (או חבר מושבעים) כמכריע פאסיבי על פי עובדות וטיעונים המובאים בפניו על ידי בעלי הדין, ואינו לוקח חלק אקטיבי בחיפוש העובדות והכללים המשפטיים שיש להחיל במקרה הבא לדיון. אל מול שיטת המשפט האדברסרית עומדת השיטה האינקוויזיטורית, המקובלת בארצות בהן נהוג המשפט הקונטיננטלי המכונה גם "המשפט האזרחי". מקור המילה "אדברסרי" מהמילה "Adversary" שפירושה יריב, בעוד המילה "אינקוויזיטורי" באה מהשורש בשפות האירופיות שמשמעותו "לחקור". ואכן, בשיטה אינקוויזיטורית השופט נוטל חלק פעיל בחקירה, ויכול למצוא עובדות שבעלי הדין בחרו שלא להביא בפניו.
מאפייני השיטה האדברסרית

אדברסרי משמעו "לעומתי", כלומר הצדדים מתעמתים ביניהם ואילו השופט יכול רק להכריע ביניהם מבלי ליטול חלק פעיל בוויכוח. השופט בשיטה האדברסרית מתעניין יותר בהבטחת "הליך נאות" (due process). השופט יחליט, אם יידרש לכך על ידי בעל דין, בשאלת קבילותן של ראיות. כך התפתחו דיני הראיות כתוצאה ממחלוקות בין הצדדים היריבים בשאלה איזה ראיות עלולות להשפיע לרעה על "קובע העובדות" (שופט מקצועי או חבר מושבעים הדיוטות). לשופט בשיטה האדברסרית היכולת לקבוע אם ראיה קבילה או שאינה כזו, רלוונטית או בלתי רלוונטית, אך אינו מסוגל לחפש בעצמו אחר ראיות שאינן מובאות בפניו על ידי בעלי הדין.
פיטר מרפי, בספרו "מדריך מעשי לדיני הראיות", מצטט שופט אנגלי מתוסכל ששאל את אחד מעורכי הדין, לאחר שחקירתו הנגדית של עד הביאה לגרסאות סותרות: "האם לעולם לא אשמע את האמת?". "לא, אדוני", ענה לו עורך הדין, "רק את הראיות".
מהמינוח "אדברסרי" לעומת "אינקוויזיטורי" משתמע שרק בשיטת משפט זו ישנם צדדים יריבים, התביעה אל מול ההגנה. למעשה גם בשיטות משפט אינקוויזיטוריות מתקדמות מופרד התובע מן השופט, ולנאשם יש זכות להגנה משפטית. ואכן, האמנה האירופית לזכויות האדם בסעיף 6, דורשת כי שיטות המשפט של המדינות החתומות על האמנה יכללו מרכיבים אלו.
אחד ההבדלים המשמעותיים בין השיטה האדברסרית והשיטה האינקוויזיטורית מתרחש כאשר נאשם מודה בפשעו. בשיטה האדברסרית אין עוד מחלוקת, והמשפט ימשיך למתן גזר דין (בשיטות מסוימות, כשיטת המשפט הישראלית, אין די בהודאה במשטרה, ונדרשת הודאה פורמלית בבית המשפט). בשיטה האינקוויזיטורית, הודאת הנאשם היא אך עובדה אחת נוספת שיש לקחת אותה בחשבון, ואינה מפחיתה מן הדרישה כי התובע יביא בפני בית המשפט מערכת עובדות שלמה ממנה נובעת אשמת הנאשם. מכאן שמרכיב בסיסי בשיטה האדברסרית, עסקת טיעון, הוא בלתי אפשרי בשיטה האינקוויזיטורית.
שוני נוסף נמצא בדיני הראיות. השיטה האדברסרית דורשת שהראיות יוצגו בפני חבר מושבעים המורכב מהדיוטות ולא משופטים מקצועיים, ולכן דיני הראיות נוקשים יותר (המדובר בשיטה האדברסרית הטהורה. על אף ששיטת המשפט בישראל נחשבת אדברסרית, אין בשיטה זו משפט בפני מושבעים). החוקים לגבי עדות שמיעה נוקשים יותר בשיטה האדברסרית מאשר בשיטה האינקוויזיטורית. גם בעניין זה יש גמישות מסוימת. בהליכים שבהם יש לשמור על אינטרס של צד שלישי (במיוחד בהליכים בפני בית המשפט למשפחה, בהם יש לשמור על "טובת הילד") ובהליכים בפני בית המשפט לתביעות קטנות בהם הצדדים אינם מיוצגים בדרך כלל על ידי עורך דין, מאפשר המשפט (גם המשפט הישראלי) גמישות בדיני הראיות והבאת ראיות שיכולות להיפסל על ידי בית משפט אחר כעדות שמיעה או עדות סברה.
היסטוריה של ההליך האדברסרי

כמה חוקרים משייכים את ההליך האדברסרי למנהג מימי הביניים של הכרעה בדו-קרב, כאשר מתדיינים מסוימים, לרוב נשים, הורשו להיות מיוצגים על ידי לוחמים מיומנים. ברור שהשימוש במושבעים הוא שהוליד את השיטה האדברסרית[דרוש מקור]. יש רבים המאמינים גם כיום כי זו נותרה הדרך הטובה ביותר לקביעה שיפוטית של עובדות. עם זאת, גם בשיטת המשפט האנגלית קיימים כיום הליכים הנותנים לשופט יתר שליטה בהליך מאשר לצדדים.
אלמנטים בסיסיים של השיטה האדברסרית

הנאשם במשפט פלילי המתנהל בהליך אדברסרי אינו חייב להעיד, אלא אם כן יבחר בכך מרצונו. אם יחליט להעיד, יהיה חשוף לחקירה נגדית של התובע, ועלול להיות מואשם בעדות שקר. הבחירה בזכות השתיקה היא החלטה של הנאשם ושל עורך דינו באשר לשאלה איזה ראיות יהיו בפני בית המשפט כאשר ייתן את פסק הדין, וככזו היא דרך למניפולציה של האמת, במקום דרך להגיע לחקר האמת.
בניגוד לכך, ניתן לחייב את הנאשמים ברוב מערכות המשפט הקונטיננטליות לתת את גרסתם, אך גרסה זו אינה ניתנת בשבועה ואינה חשופה לחקירה נגדית. זה מאפשר לנאשם להסביר את הצד שלו לאירועים מבלי להסתכן בחקירה נגדית על ידי תובע מיומן.
התפקיד הפאסיבי של השופט בשיטה האדברסרית מאפשר עריכת עסקת טיעון, שבה הנאשם מודה באשמה בתמורה להקלה בגזר הדין, או להגיע להסדר של פשרה במשפט אזרחי. בפועל, רוב המשפטים בארצות הברית מסתיימים בצורה זו. השיטה האינקוויזיטורית אינה מאפשרת עסקת טיעון, שכן לא קיים בה המושג של "טיעון", וכל ניסיון של התביעה ושל ההגנה להגיע להסדר ללא מעורבות השופט נחשב ללא-אתי.
בכמה שיטות משפט אדברסריות (ושיטת המשפט הישראלית ביניהן) השופט יכול להסיק מסקנות מסירובו של נאשם להעיד. בשנת 1994, תוקן החוק בבריטניה, כך שאיפשר בפעם הראשונה בתולדות המשפט הבריטי, לשופטים הבריטים להסיק מסקנות מסירוב מעין זה. משפטנים בריטים, הרגילים לשיטה האדברסרית בטהרתה, קראו לחוק זה "סוף לזכות השתיקה", אף על פי שעדיין עומדת לנאשמים בבריטניה הזכות שלא להעיד.