stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נפסבדשאג (עיתון)
ראו גם

נפסבדשאג באינטרנט
nol.hu בארכיון האינטרנט
מסמכים של נפסבדשאג (1979-1959), היסטוריה פוליטית וארכיון האיגודים המקצועיים, PIL 293 f.
מסמכים של אישטוואן קטונה, היסטוריה פוליטית וארכיון האיגודים המקצועיים, PIL 983 f.
אני שונא רק את השם שלו (אמר פטר אסטרהאזי)
לקריאה נוספת

Nol.hu, nol.hu
Magyar nagylexikon XIII. (Mer–Nyk). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2001. 723. o. ISBN 963-9257-09-5
Vörös T. Károly főszerkesztő (2007): szóbeli közlés, 2007. november 2-a, kérdező Hudecz Bálint és Erdélyi Flóra
Képek: Hudecz Bálint, Erdélyi Flóra
ZBSZ (1956) Cseh Gergő Bendegúz, Krahulcsán Zsolt, Müller Rolf, Pór Edit (szerk): Zárt, Bizalmas, Számozott. I. (Osiris, 2004)
Fülöp Géza – Gallyas Ferenc: Mit kell tudni a világ sajtójáról? (Kossuth, 1972)
Népszabadság 1945-2015, adtplus.arcanum.hu
הערות שוליים

↑  Nyugat.hu, A Népszabadság kétszer annyi példányszámban kelt el, mint a Magyar Nemzet, www.nyugat.hu, ‏2016-10-09 (בהונגרית)
↑  Bárány Anzelm,Horváth Attila,Kitta Gergely,Paál Vince,Révész T. Mihály: A magyarországi médiaháború története - Média és politika 1989-2010, books.google.hu
↑  HVG Kiadó Zrt, Felfüggesztették a Népszabadság kiadását, a szerkesztőség nem adja fel, hvg.hu, ‏2016-10-08 (בהונגרית)
↑  "Vajon ez az utolsó példány?".
↑  Medvegy Gábor (2017-01-05). "Népszabadság: „Igazunk van, lapunk már nincs"".
↑  NOL - Impresszum
↑  A nép szabadsága és a Népszabadság, 19562006.hu
↑  Népakarat (1956-1958), mediatortenet.wordpress.com
↑  A Kisalföld lenyomta a Népszabadságot (Index/MTI, 2011. május 25.)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007404703205171  NKC: unn20191053319 
העמוד הראשון של הגיליון הראשון של נפסבדשאג שפורסם ב-2 בנובמבר 1956
עותקים קרועים של גיליון 13 של נפסבדשאג בנובמבר 1956
כינוס מחאה בבניין המערכת עקב סגירת העיתון
הפגנה עובדים במערכת העיתון
סיפור משתמש

סידור ומיפוי של שורות מסיפור המשתמש לפי חשיבות
סיפור משתמש (באנגלית: User Story) הוא מונח מתחום חוויית המשתמש, המשמש כאמצעי לתיעוד דרישות בפרויקט תוכנה. הסיפור כולל תיאור לא פורמלי של המוצר הרצוי, של הדרישות השונות ממנו ושל השימוש העתידי שלו, בשפה טבעית. סיפור המשתמש הוא שלב ראשוני בתהליך יצירת המוצר, המשמש את מנהל המוצר, את מפתח התוכנה ואת הבודק בעבודתם.
שיטת עבודה זו מיוחסת לקנט בק, והיא נועדה לאפשר למפתחי המוצר להבין את האופן שבו משתמש הקצה ישתמש בו. הסיפור מציג את חוויית השימוש במוצר מזווית הראיה של משתמש הקצה כדי למקד את מפתחי המוצר במציאת פתרונות שיאפשרו למשתמשים להשתמש בו בצורה נוחה.
יצירת סיפור משתמש היא שלב במחקר שנעשה כחלק מההכנות המקדימות לעבודה על מוצר תוכנה. המחקר מתבצע באמצעות ראיונות, תצפיות ושאלונים למשתמשי הקצה. לעיתים נעשה גם שימוש בקבוצות מיקוד. הנחת העבודה היא שמענה על צרכים אמיתיים של לקוחות יגדיל את הצלחת המוצר בשוק.
מבנה

סיפור משתמש כתוב בצורה תבניתית ומכיל משפטים הכתובים בצורה המתאימה לתבנית המוצגת מטה. מכל שורה בסיפור נגזרת בשלב מאוחר יותר משימה שעליה צוות התוכנה יעבוד בשלב הפיתוח.
תבנית שורה בסיפור משתמש בעברית:
כ-<תפקיד> ארצה להיות מסוגל <יכולת> כדי <מטרה>
תבנית זהה באנגלית:
As a <role> I can <capability>, so that <receive benefit>
כל משפט בסיפור המשתמש מציג שימוש יחיד ונקודתי במוצר. התפקיד מציג את הדמות העושה שימוש במוצר. הוא נבחר מתוך רשימה מוגבלת של תפקידים, על מנת למקד את סיפור המשתמש בתרחישי השימוש המרכזיים. היכולת מגדירה את הפעולה שהמשתמש רוצה להיות מסוגל לבצע, או מתארת את היכולת שהוא רוצה שהתוכנית תקנה לו. המטרה מציגה את הסיבה שבגינה דרושה היכולת.
מבנה > דוגמאות

כמשתמש אפליקציית תשלום, ארצה להיות מסוגל לשלוח כסף לאדם, כדי להעביר לו תשלום על שירות.
כנהג ברכב אוטונומי, ארצה להיות מסוגל ללחוץ על הבלמים בעצמי, כדי להצליח לשלוט על הרכב בעתות חירום.
כקונה באתר לרכישת בגדים, ארצה לבחור מוצרים בדפים השונים ולהוסיף אותם לסל הקניות שלי, כך שישמרו לי עד לסיכום הרכישה שאבצע בסוף התהליך.
כמשתמש בכספומט, ארצה להקליד את סכום המשיכה הרצוי, ולקבל מהכספומט שטרות בסכום המדויק, כך שאוכל לחסוך את פעולת ההמתנה בתור בבנק לצורך משיכת כסף.
כמשתמש בשעון חכם, ארצה שהשעון יבחר בעבורי שירים שמתאימים לקצב הדופק שלי, כדי שאזכה בחווית שמיעה מותאמת לפעילות שאני מבצע.
ראו גם

פיתוח תוכנה זריז
Scrum
בדיקות במתודולוגיה זריזה עם סיפורים עסקיים
בדיקות תוכנה
הערות שוליים

↑  על תרחישים, מקרי שימוש וסיפורי משתמשים, באתר תכנית לימודי UX ביחידה ללימודי חוץ ולימודי המשך באוניברסיטת חיפה, ‏2018-12-26
1 2 3  Atlassian, User Stories | Examples and Template, Atlassian (באנגלית)
↑  Agile Story Essentials
↑  What is User Story?, www.visual-paradigm.com
↑  User Story Templates in Agile, Agile Alliance |, ‏2015-12-17 (באנגלית אמריקאית)
סגוליות

סגוליות
סגוליות (גם ספציפיות. באנגלית: Specificity) היא מדד סטטיסטי ליעילותו של מסווג (כמו בדיקה רפואית או בדיקת בקרת איכות) בשלילת קיומו של מצב מסוים. כך למשל, אם בדיקה רפואית נועדה לגלות את קיומה של מחלה, סגוליות הבדיקה היא ההסתברות לזיהוי הנבדק כבריא אם הוא אכן בריא.
חישוב

סגוליות המבחן תקבע על ידי השוואת תוצאות המבחן לתוצאות מבחן אחר, שמהווה את מדד הזהב (המדד הטוב ביותר שבידינו לגבי קיומו של המצב הנבדק). כך למשל, תוצאת בדיקה למחלה יכולה להיות חיובית (מחלה קיימת) או שלילית (מחלה לא קיימת). התוצאות החיוביות נבדקות מול מדד הזהב, ומסומנות כ"חיוביות אמיתיות" אם המחלה אכן קיימת על פי מדד הזהב, או כ"חיוביות כוזבות", אם לא. באותו אופן, התוצאות השליליות מסומנות כ"שליליות אמיתיות" אם המחלה אכן לא קיימת על פי מדד הזהב, או כ"שליליות כוזבות", אם מדד הזהב מורה שהמחלה אמנם קיימת (ראו טבלה משמאל).
אם ידועים לנו נתוני כל האוכלוסייה, ניתן לחשב את הסגוליות על ידי הנוסחה:
גם אם לא ידועים נתוני כל האוכלוסייה (כפי שקורה בדרך כלל), ניתן לאמוד את ערכה של הסגוליות על ידי חישוב הערך שבנוסחה על מדגם מתוך האוכלוסייה.
אם סגוליות בדיקה מסוימת היא 1 (כלומר, 100%), הבדיקה תזהה את כל האנשים הבריאים כבריאים. סגוליות של 90% מתארת בדיקה שתשלול מחלה בתשעים אחוזים מהאנשים הבריאים.
חישוב > דוגמה מספרית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | מחלת כבד | מחלת כבד |
|  |  | קיימת | לא קיימת |
| סינטיגרפיה של הכבד | חיובית | 231 | 32 |
| סינטיגרפיה של הכבד | שלילית | 27 | 54 |
מחקר רפואי בדק את דיוקה של בדיקת סינטיגרפיה (רישום מקומם של נותבים רדיואקטיביים שהוחדרו לגוף) בכבד. עורכי המחקר השוו את תוצאות הסינטיגרפיה לתוצאות של בדיקות שמהימנותן ידועה, לבדיקות של ביופסיה של הכבד ולבדיקות שנעשו בניתוח בחי או בניתוח שלאחר המוות. תוצאות חיוביות של הסינטיגרפיה מצביעות על מחלת כבד ותוצאות שליליות שוללות מחלה. בטבלה מרוכזות תוצאות הבדיקה בהשוואה לקיומה או אי קיומה של מחלת כבד.
חמישים וארבעה נבדקים נמצאו בריאים גם בסינטיגרפיה וגם בבדיקות הפולשניות, קרי 54 תוצאות שליליות אמיתיות. שלושים ושניים נבדקים נמצאו חולים על ידי הסינטיגרפיה למרות שאינם חולים, קרי 32 תוצאות חיוביות שגויות.
סגוליות הבדיקה היא       {\frac {54}{54+32}}=0.6279
בקבוצת הבריאים, ההסתברות שסינטיגרפיה תמצא שנבדק הוא בריא היא 62.79%.
ראו גם

שגיאות מסוג I ו-II
מדדי הערכה למסווג דו-ערכי
רגישות
עקומת ROC
לקריאה נוספת

Altman DG, Bland JM. Diagnostic tests. 1: Sensitivity and specificity. British medical journal. 1994 Jun 11;308(6943):1552. PMID 8019315
הערות שוליים

↑  Drum DE, Christacopoulos JS. Hepatic scintigraphy in clinical decision making. Journal of nuclear medicine. 1972 Dec;13(12):908-15. PMID 4564095
סופרי דור תש"ח

סופרי דור תש"ח (או דור בארץ / דור הפלמ"ח) הוא כינוי לקבוצה של יוצרים ספרותיים שפעלו בישראל במהלך שנות הארבעים והחמישים של המאה ה-20. מדובר בקבוצת יוצרים בעלי קבוצת גיל, סגנון ספרותי והזדהות אידאולוגית שונה. היוצרים, ילידי שנות העשרה והעשרים של המאה ה-20 היו הדור הראשון שנולד וכתב בארץ, מה שייחד אותם מאוד מבחינה ספרותית ומכאן כינויים. תופעת יצירתם נבעה מהיותם הדור היהודי הראשון המופיע בארץ ישראל ששפת-אמם היא עברית וגדלו אל-תוך תרבות יהודית, חילונית ולאומית.
רוב יצירותיהם פורסמו בכתבי העת שזוהו עם מפלגות השמאל של התקופה "על המשמר, "משא", "למרחב" ו"אורלוגין" כמו גם בספרית פועלים. רובם הגדול של סופרי דור תש"ח זוהו עם מפ"ם וחלקם כיהנו בכנסת מטעמה.
רקע היסטורי

היצירה נועדה לבטא את רגשותיו של דור חדש ומיוחד, שבניגוד לאבותיו חי חיים עצמאיים בארץ ישראל. עולמו וחינוכו של דור זה היו שונים לגמרי מעולמם של אבותיהם - יוצאי אירופה ועל כן היה מקום לצפות לפריצה של זרם ספרותי, שיבטא את רוחו המיוחדת והחדשנית. גם מאורעות התקופה - השואה, המאבק בבריטים ומלחמת העצמאות דרשו יצירות ספרותיות שיעסקו בהן.
התפתחות

נהוג לראות בפרסום יצירתו של ס. יזהר, "אפרים חוזר לאספסת" ב-1938 את מבשרו של גל זה. לכדי ביסוס הגיע הזרם עם פרסומם של חוברות שהכילו כמה סיפורים קצרים ונקראו "ילקוט הרעים" לאחר 1943. לביסוס סופי וקיבוע יצירתו הגיע דור תש"ח ב-1945-1946, עת הופיעו הרומנים הראשונים של יוצרי דור זה ("הוא הלך בשדות"  - משה שמיר, "אפורים כשק" - יגאל מוסינזון).
קום המדינה היווה בעיה רצינית עבור יוצרים אלו שכן הם לא הורגלו בחיים נורמטיביים ושגרתיים כפי שנוצרו במדינה לאחר מלחמת העצמאות, עבורם היה מדובר במשבר אישי וספרותי כבד, הם לא ידעו איך להתמודד עם השגרה המעיקה ועם השינויים הדמוגרפיים וההתברגנות. לקראת סוף שנות החמישים ובעיקר בשנות השישים של המאה ה-20 הלכה יצירתו של הזרם ודעכה - הוא לא דיבר אל המוני העולים החדשים והאותנטיות שלו נשחקה בחלוף השנים.
כמה יצירות המשתייכות לזרם זה נכנסו לפנתיאון התרבות הישראלית ביניהם יצירתו המפורסמת של משה שמיר - "הוא הלך בשדות" ויצירתה המפורסמת של נעמי פרנקל - שאול ויוהאנה, יצירות אלו נלמדות במסגרת הבגרות בספרות.
בין היצירות הספרותיות, המאפיינות ביותר את לבטיו של דור תש"ח לאחר מלחמת העצמאות, ניתן למנות את ספריו של חנוך ברטוב, בעיקר באמצע הרומן ומתום עד תום, את חדווה ואני של אהרן מגד ואת פנים אל פנים של אבא קובנר.
נושאי כתיבה

סיפוריהם של בני דור תש"ח היו ריאליסטים ובעלי מאפיינים אוטוביוגרפים מסוימים. הם עסקו בעיקר בשלושה נושאים - היסטוריה קרובה ורחוקה- מלחמת העצמאות והמאבק בבריטים מחד וימי בית ראשון ושני מאידך; השואה והגלות; ומציאות החיים במדינה הצעירה והמתהווה.
לקריאה נוספת

אבנר הולצמן, הסיפורת של "דור בארץ". בתוך: "ישראל בעשור הראשון", תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה.
אביבה מהלו, וכי עירום אתה?! אמת ומיתוס בסיפורי דור הפלמ"ח, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2008.
ירון גולן וגרשון שקד,  חיים על קו הקץ : אנתולוגיה לסיפורת ישראלית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1982
אניטה שפירא, "דור בארץ", אלפיים 2 (תש"ן), עמ' 203-178.
סיסטר בליס

| --- | --- |
סיסטר בליס בהופעה יחד עם פיית'לס בנורווגיה, 2013
סיסטר בליס בהופעה יחד עם פיית'לס בנורווגיה, 2013
 לידה:  30 בדצמבר 1970 (בת 53) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Ayalah Deborah Bentovim 
 שם במה:  Sister Bliss 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ברמינגהאם 
 סוגה:  אלקטרוני
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר, כינור, סקסופון, סינטיסייזר, גיטרת בס
 פרופיל ב-IMDb
 
סיסטר בליס (באנגלית: Sister Bliss) הוא שם הבמה של אילה דבורה בן-טובים (נולדה ב-30 בדצמבר 1970), מפיקה מוזיקלית, מלחינה ו-DJ יהודית-בריטית. ידועה בעיקר בעבודתה המשותפת עם רולו ארמסטרונג ובהשתתפותה בהרכב פיית'לס.
קריירה > פיית'לס

בשנת 1995 הקימה את ההרכב פיית'לס בשיתוף עם רולו ארמסטרונג, ג'יימי קאטו ומקסי ג'אז. היא הפיקה את רוב לחני ההרכב ובהם "God Is a DJ" ו-"We Come 1". את השירים עיבדה בסגנון אלקטרוני וגם ניגנה בהם בפסנתר, כינור, סקסופון וגיטרת בס. במהלך השנים שיתף ההרכב פעולה עם מוזיקאים שונים, כולל זואי ג'ונסטון (אנ'), ולעיתים קרובות, עם אחותו של רולו, דיידו ארמסטרונג. ההרכב הוציא לאור 7 אלבומים בין השנים 1996–2006.
ב-2006, ילדה בליס בן בשם נייט. השיר "Nate's Tune" באלבום האולפן החמישי של פיית'לס To All New Arrivals מוקדש לו. לאחר הפסקה של 4 שנים יצא ב-2010 האלבום "The Dance" בחברת תקליטים משלהם שהקימו בשם Nate's Tunes. לאחר עזיבתו של מקסי ג'אז את ההרכב ב-2016 המשיכה בליס להקליט עם רולו. ב-2020 יצא לאור האלבום "All Blessed", ב-2022 האלבום "WeDisappear", וב-2023 האלבום " For Lovers, Not Killers".
בינואר 2024 הודיעה בליס כי פיית'לס תחזור להופעות חיות לאחר שמונה שנים.
קריירה > כמפיקה ומוזיקאית עצמאית

בשנת 1996, יצרה רמיקס יחד עם רולו לשיר של מובי "That's When I Reach for My Revolver". מובי היה כל כך מרוצה שהם התבקשו לרמיקס לשיר אחר - "Honey".
בליס הייתה בין המפיקים של אלבום הבכורה של דיידו No Angel מ-1999. השתיים הופיעו בקליפ משותף בשיר "One Step Too Far" מהאלבום Outrospective.
בשנת 2001 הוציאה בליס לאור מיקס אוסף בן שני דיסקים בשם Headliners: 02. בשנת 2008 הוציאה בליס לאור את אלבומה השני "Nightmoves".
בשנת 2010, שיתפה פעולה עם דיידו בשיר "Everything to Lose" עבור הסרט סקס והעיר הגדולה 2.
שיתפה פעולה עם מוזיקאים רבים ביניהם בוי ג'ורג', קאט פאוור (אנ') ורוברט סמית' (הקיור). כמו כן כתבה מוזיקה לקולנוע, לטלוויזיה ולתיאטרון.
משפחתה

בן-טובים נולדה בלונדון, ביתם היחידה של ד"ר ארנון בן-טובים, פסיכיאטר, וססילי בן-טובים, ציירת וקריקטוריסטית. בשנות ילדותה נפרדו הוריה. היא נינתו של העיתונאי והמורה זלמן בן-טובים. דודתה (אחות אביה) הייתה החלילנית עטרה בן-טובים.
דיסקוגרפיה > אלבומים

2001: Headliners: 02
2008: Nightmoves
דיסקוגרפיה > סינגלים

1993: "Future Pulse / The Future Is Now"
1994: "Cantgetaman, Cantgetajob (Life's a Bitch!)"‎
1995: "Oh! What a World"
1996: "Bad Man"
2000: "Sister Sister"
2001: "Deliver Me" (feat. John Martyn)‎
הערות שוליים

↑  Anagricel Duran, Faithless announce return to the stage to celebrate Maxi Jazz at Camp Bestival Shropshire 2024, NME, ‏2024-01-31 (באנגלית בריטית)
↑  על העבודה עם סיסטר בליס, באתר הרשמי של דיידו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1159780  BnF: cb14028201z (data)  ISNI: 0000 0003 7194 5223  LCCN: no2012108939  MusicBrainz: 68480d3a-4929-4098-b26a-84b7d88a33fe  NKC: jo2004249989  SUDOC: 16061497X  VIAF: 39576433   WorldCat (עם VIAF): 39576433
ספר המעשים של ארדשיר

ספר המעשים של ארדשיר (בפהלווי: kārnāmag ī Ardaxšīr ī Pābagān; בפרסית: کارنامه اردشیر بابکان) הוא חיבור פרוזה בפרסית אמצעית, שחובר ככל הנראה במאה השביעית, בשלהי שלטונה של השושלת הסאסאנית.
הספר מתאר את עלייתו לשלטון של ארדשיר הראשון, מייסד האימפריה הסאסאנית במאה ה-3, ואת מלחמתו כנגד האימפריה הפרתית. הספר ממשיך גם לתקופת יורשו, שאפור הראשון, וכיבושי האימפריה וכן לתקופתו בנו של שאפור, אורמזד (או: הורמיזד) הראשון. בפתח החיבור שלושה חלומות של באבאג (או: PAPAG), סבו של ארדשיר, המבשרים את עליית שושלת סאסאן.
תרגומים מודרניים

בשנת 1896 נדפס החיבור בהודו, בתרגום לאנגלית. בשנת 1943 החיבור תורגם לפרסית מודרנית (מן הפרסית האמצעית) בידיו של צאדק הדאיאת.
סטפני ארנולד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביולי 1971 (בת 53) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 
סטפני ארנולד (באנגלית: Stephanie Arnold, נולדה ב-7 ביולי 1971) היא מפיקה וסופרת אמריקאית. בשנת 2013 חוותה מוות קליני בעת לידה שהסתבכה עם AFE, תסחיף מי שפיר (ולאחר מכן חזרה לחיים), והתפרסמה בעקבות ספרה שגלל את המאורעות לפני, במהלך ואחרי החוויה, שלימים אף תורגם לשפות רבות.
בספטמבר 2015 הוציאה לאור את רב המכר "37 שניות" (Seconds‏ 37) העוסק בחוויית המוות הקליני שלה.
קריירה

לאחר סיום הלימודים, ארנולד עבדה בחברת ההפקות "Higher Authority Productions" במיאמי, והפיקה סרטים תיעודיים יהודיים חינוכיים. היא הקימה חברת הפקות משל עצמה בשם "Fisch Food Productions", והייתה מייסדת שותפה של "Busby" רשת חברתית מקוונת הפועלת על פי עקרון של הזמנות בלבד.
במהלך קריירת ההפקות שלה עבדה עם שרה ג'סיקה פרקר, כריס נות' מארק אנת'וני, חוליו איגלסיאס ואחרים. בשנת 1995 קיבלה את פרס Premio Lo Nuestro על בימוי הסרט "Tu Amor".
עקב הידע שלה במוזיקה, היא גם שימשה בחבר המנהלים של סניף פלורידה של פרסי גראמי.
לימים עברה סטפני לשמש בחבר המנהלים של קרן AFE ונבחרה ל"אחת מ-100 הנשים בעלות ההשראה של שיקגו" ומעבירה נאומים בכנסי רופאים, סטודנטים לרפואה, אוניברסיטאות, משרד ההגנה האמריקאי ועוד בפעילות שמטרתה לעודד מודעוּת ועזרה לזולת.
ספרה הראשון "37 שניות" (על שם 37 שניות שהייתה במוות קליני) תיאר את מהלך ההריון, הלידה והתקופה שלאחר הלידה שבה חוותה את המוות הקליני. הספר זכה במספר פרסים, ביניהם The Reader's Favorite Gold Medal והיה לרב-מכר לאומי.
חוויית המוות הקליני

ארנולד חוותה גילויים במהלך ההריון לגבי כך שהיא עתידה למות במהלך הלידה ואף כתבה על כך טרם הלידה לרופאים, למשפחה, חברים, ברשתות חברתיות ועוד, התעקשה על בדיקות רפואיות מקיפות שוב ושוב אולם אלו לא העלו כל ממצאים ובסביבתה הקרובה, כולל בעלה ייחסו את התחושות שלה להיסטריה. עם זאת, הרופאה האנסתזיולוגית שלה במהלך הלידה שילבה אמצעים עודפים בשל חשש שלסטפני הייתה אינטואיציה נכונה לגבי מהלך האירועים בלידה, כמו מנות דת עודפות, אשר בסופו של דבר למעשה הצילו את חייה.
מאז החוויה שלה היא מעודדת אנשים לחשוף אינטואיציות שלהם ולא לחשוש לביקורת וליחס המזלזל של החברה ולראייה מביאה את המקרה שלה, שאילו לא הייתה מתעדת הכל לפני הלידה לא היו מאמינים לה לאחר מכן.
לטענתה מאז המוות הקליני היא מרגישה אירועים טרם התרחשותם באופן קבוע.
הערות שוליים

↑  "Emmy Awards" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2018-06-12.
1 2  McCafferty, Janice. "Mother who survived death says trust your premonitions". San Diego Jewish World. נבדק ב-2018-03-19.
↑  "Stephanie Arnold, Director". Amniotic Fluid Embolism Foundation (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-03-19.
↑  Stephanie., Arnold,. 37 seconds : dying revealed heaven's help--a mother's journey (First ed.). San Francisco. ISBN 9780062402332. OCLC 921440522.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link)
↑  "Emmy Award Nominations" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2018-06-12.
↑  "Grammy Musicares" (PDF).
↑  "100 Women of Inspiration" (PDF). Today's Chicago Women.
↑  "37 seconds". LifeSource. אורכב מ-המקור ב-2018-03-01.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007430213805171  NKC: hka2018984700  VIAF: 311288157   WorldCat (עם VIAF): 311288157 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סטפני ארנולד".
סיפור סינדרלה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  מארק רוזמן 
 תסריט:  לי דנפה
 עריכה:  קארה סילברמן 
 שחקנים ראשיים:  הילרי דאף צ'ד מייקל מארי
 מוזיקה:  כריסטוף בק 
 צילום:  אנטוני ב' ריצ'מונד 
 מדינה:  ארצות הברית, קנדה 
 חברת הפקה:  האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  16 ביולי 2004
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט נעורים, סרט ילדים 
 תקציב:  20 מיליון דולר
 הכנסות:  70,067,909 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   cinderellastory
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיפור סינדרלה (באנגלית: A Cinderella Story) הוא סרט קומדיה שיצא לאקרנים ב-16 ביוני 2004 בארצות הברית. הסרט מבוסס על סיפור סינדרלה אך בגרסה המודרנית. כוכבי הסרט הם הילרי דאף וצ'ד מייקל מארי.
עלילה

סאם מונטגומרי, היא נערה המתגוררת עם אימה החורגת, פיונה, ואחיותיה החורגות, בריאנה וגבריאלה. לאחר שאביה נהרג ברעידת אדמה, פיונה מקבלת את כל רכושו והופכת לאפוטרופסית של סאם. האם ובנותיה אשר מקנאות ביכולותיה של סאם, מאמללות אותה ומכריחות אותה למלא את בקשותיהן בארגון הבית, בסידורו ובעשיית כל המטלות. סאם נאלצת לעשות את כל המוטל עליה, מפני שהעבודות הללו מממנות את שכר לימודיה במכללת פרינסטון.
סאם עובדת בתור מלצרית ומנקה בדיינר של אביה שנפטר, שהפך להיות הדיינר של אשתו פיונה. רונדה, העובדת הראשית, היא קרן אור בשבילה. היא מעניקה לה המון אהבה כמו כל שאר העובדים בחנות. לסאם יש חבר שאיתו היא מדברת דרך האינטרנט והפלאפון. הם קובעים להיפגש בנשף הבית הספרי בשעה 23:00 במרכז רחבת הריקודים. סאם מחליטה ללכת ללא ידיעת אימה, שאסרה זאת עליה. כשמגיעה לשם מגלה שהנווד, החבר שאיתו הכתבה הוא אוסטין- בחור מחבורת המקובלים, אך רגע לפני שאוסטין מסיר ממנה את המסכה סאם עוזבת את הנשף (תוך שהיא מפילה את מכשיר הנייד שלה) וחוזרת למזנון- כשאוסטין נותר מאחור מבלי לגלות את זהותה. אוסטין מחפש את סאם אך לא מוצא אותה, בריאנה וגבריאלה מגלות שסינדרלה שאוסטין מחפש היא סאם, ומנסות לטעון שהן סינדרלה-אך ללא הצלחה. הן פונות לשלבי, האקסית של אוסטין, ומספרות לה על כך. שלבי חושפת לכל בני השכבה את העובדה שסינדרלה היא נערת המזנון-סאם, ומקריאה את חילופי המיילים שהיו בין אוסטין לסאם, דבר שמעורר לעג כלפי סאם... סאם מחליטה לעזוב את ביתה, את אמה החורגת ואחיותיה החורגות ואף את עבודתה במזנון. במשחק בייסבול היא משוחחת עם אוסטין על העובדה שהוא צריך להיות הוא, ולחשוף את האני האמיתי שבו, והם הופכים להיות זוג... לבסוף מתברר שסאם היא זו שירשה את הבית והמזנון אשר פיונה גזלה ממנה. פיונה סידרה הסכם עם התובע לפיו היא תכפר על גנבתה על ידי כך שהיא ובנותיה תעשנה עבודות שירות במזנון של סאם.
צוות שחקנים

הילרי דאף - סאם מונטגומרי
צ'ד מייקל מארי - אוסטין איימס
ג'ניפר קולידג' - פיונה
דן בירד - קרטר
רג'ינה קינג - רונדה
ג'ולי גונסלו - שלבי קאמינגס
אדי בוריאס - רותי ווקר
מדליין זימה - בריאנה
אנדריאה אוורי - גבריאלה
ג'יי. די. פארדו - ראיין
אלבום

שלושה ימים לפני יציאת הסרט יצא אלבום הנקרא "A Cinderella Story: Original Soundtrack" בו משתתפים בין היתר היילי דאף, גו גו דולס ולוסי הייל ועוד.
תוכנית טלוויזיה

בנובמבר 2006 הייתה כוונה של רשת הטלוויזיה ABC להעלות סדרת טלוויזיה המבוססת על הסרט, אך הרשת נסוגה מכוונתה וחברת וולט דיסני החליטה לבצע את הפרויקט בשנת 2007.
סרט המשך

לאחר הצלחתו של הסרט, החליטו מפיקי הסרט שברצונם לעשות סרט המשך.
הסרט, שיצא בשנת 2008, נקרא "עוד סיפור סינדרלה", אך למרות שמדובר בסרט המשך, הדמויות והשחקנים שונים. הדמות הראשית נקראת מרי סנטיאגו והיא מגולמת בידי השחקנית והזמרת סלינה גומז.
עוד סרט בדומה לאותה עלילה יצא בשנת 2011 "סיפור סינדרלה: היה היה שיר" שבתפקיד ראשי משחקת השחקנית והזמרת לוסי הייל.
בשנת 2016 יצא הסרט "סיפור סינדרלה: אם הנעל מתאימה", סופיה קרסון זמרת ושחקנית מגלמת את הדמות הראשית.
בשנת 2019 יצא הסרט "סיפור סינדרלה משאלת חג המולד", (סרט זה חמישי בטרילוגיה של סיפור סינדרלה) בתפקידים הראשיים משחקים לורה מרנו וגרג סולקין.
ספר המעשים לבני ארץ ישראל

ספר המעשים לבני ארץ ישראל או "ספר המעשים שלבני ארץ ישראל" הוא קובץ מנהגים של בני ארץ ישראל שנכתב לאחר חתימת התלמוד הירושלמי. הוא נערך בארץ ישראל במאות ה-7 וה-8 לספירה הנוצרית, לערך. החיבור היה נחשב לאבוד והוא נודע בזכות אזכור יחיד שלו בתשובה של רב האיי גאון, אשר טען שבעל הלכות גדולות הכניס פסקאות מהחיבור הזה לתוך חיבורו. בנימין מנשה לוין היה הראשון שמצא קטעים מספר המעשים בגניזה הקהירית, והוא פרסם אותם בשנת תר"ץ בגיליון הראשון של כתב העת תרביץ. בעקבות תגליתו פורסמו קטעים נוספים ונכתבו מחקרים על החיבור בידי החוקרים הבולטים בתחום, ביניהם, יעקב נחום אפשטיין, יעקב מאן, שאול ליברמן, אביגדור אפטוביצר, עקיבא פרידמן ושמחה עמנואל. בנוסף לשרידי החיבור בגניזה הקהירית, זיהו החוקרים, באמצעות טרמינולוגיה מקבילות וסימנים נוספים, פסקאות מתוך החיבור ששולבו בספרות הגאונים והראשונים, שנכתבו בימי הביניים.
ספר המעשים נכתב בסגנון הדומה לשאלות ותשובות קצרות. בכל פיסקה ('מעשה') מופיע פסק הלכה קצר, לרוב בלי אזכור של דעות שונות, שמות של מקורות או חכמים. פסקי ההלכה בחיבור משקפים בעיקרם את המסורת ההלכתית שנהגה בארץ ישראל בימי שלטון הביזנטיים, קודם לכיבוש הערבי. אולם, חלק מהקטעים שהשתמרו בגניזה הקהירית מכילים עירוב של פסקים מספר המעשים הארץ-ישראלי עם פסקי הלכה המיוסדים על המסורת ההלכתית הבבלית, כפי שהיא משתקפת בתלמוד הבבלי.
על אף החומר שהתגלה והמחקרים שנכתבו על ספר המעשים, ישנן שאלות יסוד בנוגע לחיבור שעדיין לא התבררו. למשל, לא ברור אם היה חיבור אחד שנקרא 'ספר המעשים לבני ארץ ישראל' או שזו סוגה של חיבורים שונים (בדומה לחיבורי ה'תוספות'). כמו כן, לא ברור הרקע המדויק לכתיבת החיבור. אחת מההצעות שהועלתה במחקר היא שספר המעשים היה מעין פנקס של בית הדין בארץ ישראל שבו תועדו הנושאים שעלו לדיון בבית הדין ופסקי ההלכה של הדיינים.
הלכות אלה פותחות צוהר אל חיי היהודים בארץ-ישראל בתקופה האמורה, לא רק מנקודת מבט של תולדות ההלכה, אלא חושפות גם היבטים היסטוריים של חיי החברה, התרבות והכלכלה.
לקריאה נוספת

תורתן של גאונים, ג: ספר המעשים לבני ארץ ישראל, י' יודלוב וש"ז הבלין (עורכים), ירושלים תשנ"ב
הלל ניומן, המעשים לבני ארץ ישראל, הוצאת יד בן-צבי, תשע"א–2011 ISBN 9789652173249.
א' שרלו וע' ברויאר, 'שרידים מ'המעשים לבני ארץ ישראל' כתובים על מגילה', תרביץ, פט (תשפ"ג), עמ' 369–392
עדלי סטוק

| --- | --- |

 לידה:  1960 (בן 64 בערך) ארצות הברית 
 תחום יצירה:  תקשורת חזותית
 www.adlai-partners.com
 
עדלי סטוק (נולד ב-1960) הוא מעצב גרפי ישראלי ומנכ"ל משותף ומנהל קריאטיבי בחברת מיתוג מובילה.
ביוגרפיה

נולד בארצות הברית ב-1960, בוגר המחלקה לתקשורת חזותית, בצלאל לשנת 1985. המשיך ללימודי תואר שני באוניברסיטת אאיצ'י לאמנות ומוזיקה, יפן. משנת 2007 הוא מרצה בכיר במחלקה לתקשורת חזותית באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.
בין השנים 1996-1990 היה המעצב ומנהל הקריאטיב במשרדיה הראשיים של חברת שיסיידו בטוקיו, יפן. לאחר מכן, בין השנים 2003-1996, פעל בחברה שהקים, "עדלי דיזיין", ושימש חבר הנהלה בקבוצת מקאן אריקסון. במקביל, בין השנים 2003-2001, היה המנכ"ל של חברת FutureBrand Israel - נציגות חברת המיתוג הבינלאומית בארץ.
בין השנים 2019-2003 היה מנכ"ל משותף ומנהל קריאטיבי בחברת המיתוג "Adlai & Partners".
בין מהלכי המיתוג והעיצוב להם היה שותף בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21: מהלך מיתוג כולל לבנק הממוזג "מזרחי טפחות", עיצוב אריזות לחברת "טבע", מיתוג ועיצוב הזהות התאגידית של חברת "בזק", מיתוג מחדש של חברת הביטוח "הפניקס", מיתוג חברת פז ומותג Yellow, בניית מותג "יקב טפרברג" ועיצוב זהות תת-המותג "יקבי אפרת", עיצוב אריזות לסדרות המוצרים השונים של גלידת "שטראוס", מהלך מיתוג כולל ועיצוב אריזות המוצרים למחלבת "טרה", כולל אריזות המותג "Muller" בישראל.
השכלה

1985 - בוגר תואר B.A. - המחלקה לתקשורת חזותית, בצלאל
1990 - בוגר תואר M.A. - אוניברסיטת אייצ'י לאמנות ומוזיקה, יפן
הוראה

1997 - אקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, המחלקה לתקשורת חזותית
2000-1998 - מכללת עמק יזרעאל, בי"ס גורן לתקשורת חזותית