ישראכרט
היסטוריה

ישראכרט הוקמה בשנת 1975 על ידי בנק הפועלים בראשות יעקב לוינסון ושיווקה ותפעלה כרטיסים לשימוש מקומי בלבד תחת המותג הפרטי "ישראכרט".
יורוקרד (ישראל) בע"מ הוקמה בשנת 1972 ונרכשה על ידי בנק הפועלים בשנת 1977. ב-1978 החלה יורוקרד (ישראל) לשווק כרטיסי יורוקרד לשימוש מחוץ לישראל ללקוחות בנק הפועלים, כשירות משלים לזה של "ישראכרט" המקומית.
מתחרתה של ישראכרט, כ.א.ל החלה לשווק ולתפעל ב-1978 הן כרטיסים מקומיים (לשימוש בישראל בלבד) והן כרטיסים בינלאומיים (לשימוש בישראל ובחו"ל) תחת המותג הבינלאומי ויזה, באופן שלימים יביא אותה לכינוס מותגים - והחל משלהי 1989 עברה ישראכרט לכרטיסים משולבים לשימוש מקומי ובינלאומי, כמו ישראכרט עולמי (כיום מאסטרקארד), ישראכרט ביזנס (כיום מאסטרקארד ביזנס) וגולד מאסטרקארד, שפעלו בישראל ככרטיסי ישראכרט ומחוצה לה ככרטיסי יורוקארד/מאסטרקרד.
החל מתחילת 1990 ואילך תפעלה לבנק הפועלים גם כרטיסי ויזה מוגבלים ובמתכונת מצומצמת - ככרטיס זר בלבד, במתכונת חיוב שבועית, ללא יכולת ליהנות מאשראי ספקים (כמו עסקאות תשלומים) בנקודות המכירה וכו'. ב-1991 נוספה האופציה להנפקת כרטיס ויזה זהב, וכרטיסי הויזה של ישראכרט נפתחו לשימוש גם בארץ. פעילות המותג ויזה נוהלה תחת החברה הבת "אמינית" (שנוסדה ב-1979, השנה בה הוקמה כ.א.ל, חברת האשראי המקומית המזוהה ביותר עם המותג) וכללה גם המחאות נוסעים (רישיון אותו קיבלה מויזה העולמית ב-1981). בשנת 2013 רכשה ישראכרט את מלוא הבעלות על אמינית.
לקראת השקתה הצפויה של זכיינית ויזה נוספת בישראל, אלפא קארד לאחר מכן "לאומי קארד", וכיום "מקס איט פיננסים"), ישראכרט מיתגה מחדש את כרטיסיה ב-1996 תוך בידול בין כרטיסיה המקומיים ("ישראכרט") וכרטיסיה המאפשרים גם שימוש בינלאומי ("מאסטרקארד") תחת הקמפיין "yes MasterCard". סמוך לכך, ב-1995, קיבלה חברת פרימיום אקספרס (בעבר חברה אחות של ישראכרט שנקראה פועלים אקספרס, וכיום חברה בת של ישראכרט) רישיון לתפעול המותג אמריקן אקספרס בישראל.
ב-2001 החלו מתחרותיה כ.א.ל ולאומי קארד להנפיק כרטיסי מאסטרקארד ובתגובה חודש שיווק כרטיסי ויזה, אם כי עדיין בהיקף מצומצם ובעיקר ללקוחות בנק הפועלים (החברה החלה לסלוק שוברי ויזה רק ב-2007 ולהנפיק כרטיסי ויזה חוץ-בנקאיים רק ב-2011). עד פתיחת שוק סליקת שוברי מאסטרקארד (ויזה) לתחרות מלאה ב-2007, המשיכה החברה במודל הכרטיסים המשולבים: כרטיסי ישראכרט מקומיים הונפקו גם עם סמליל מאסטרקארד, ושוברי עסקאות מאסטרקארד בבתי עסק בארץ נסלקו כשוברי ישראכרט.
הגב הפיננסי החזק של בנק הפועלים, בעל השליטה דאז, ובסיס הלקוחות האיתן שלו ושל בנקים אחרים שבהסדר הנפקה עימה (בנק הפועלים, בנק מזרחי טפחות, הבנק הבינלאומי, בנק אוצר החייל, בנק מסד, בנק יהב, בנק פועלי אגודת ישראל, בנק אגוד, בנק ירושלים ובנק הדואר) שמרו על מעמדה כחברת כרטיסי האשראי הגדולה בישראל. ב-2012 נכנס לתוקף תיקון לחוק הבנקאות (רישוי), במסגרתו הוטלה חובה לאפשר תחרות בסליקת שובריו של כל מותג שנתח השוק שלו בישראל עולה על 10% - כך שכיום גם מתחרותיה סולקות כרטיסי ישראכרט. החברה החלה לשווק יותר כרטיסים שזוהו כישראכרט וכרטיסי מאסטרקארד; זאת, בנוסף להנפקת וסליקת כרטיסי המותג אמריקן אקספרס. קבוצת ישראכרט סולקת, מנפיקה ומתפעלת כרטיסים של מספר מותגים: ישראכרט, מאסטרקארד, ויזה ואמריקן אקספרס (בבלעדיות). החברה סולקת את שוברי מותגים אלה ואת כרטיסי המותג היפני JCB.
לפי מדיניות החברה, היא אינה סולקת אתרי הימורים ופורנו.
החל מפברואר 2019, בעקבות הוראת בנק ישראל לעבור להנפקת כרטיסים התומכים בטכנולוגיית EMV, החלה ישראכרט למחוק את המותג המקומי "ישראכרט", באופן שעם תום תוקפם של הכרטיסים הקיימים יונפקו תחתם כרטיסי מאסטרקארד.
באפריל 2019, לאור החלטת ועדת שטרום, הנפיק בנק הפועלים 58.3% ממניות ישראכרט תמורת 1.6 מיליארד ש"ח ונפרד משליטתו בחברה. ב-9 במרץ 2020 חילק בנק הפועלים את מלוא יתרת מניות ישראכרט שהוחזקו על-ידו כדיבידנד בעין לבעלי מניות הבנק, וחדל מלהיות בעל שליטה בחברה.
ב-2020 קלטה לתוכה ישראכרט את חברת הבת "יורופיי (יורוקרד) ישראל בע"מ" ומיזגה את פעולותיה לתוכה.
ביולי 2022 הודיעה החברה על מהלך התייעלות במסגרתו יפוטרו או יפרשו מרצון עשרה אחוז מעובדי החברה עד לסוף השנה.
ביולי 2024 צפוי להיפתח מוקד השירות החדש של החברה שיפעל בתוך המרכז האקדמי רופין ויאפשר שילוב סטודנטים מהמרכז.