יחסי ישראל–מקסיקו
היסטוריה

במסגרת ההצבעה על תוכנית החלוקה בשנת 1947, על חלוקת המנדט הבריטי למדינה יהודית וערבית, מקסיקו הייתה אחת מעשר המדינות שנמנעו בהצבעתן. היו שהסבירו את ההימנעות בריחוקה של מקסיקו מאזור המזרח התיכון, ומספרם המועט של היהודים אשר התגוררו בה. אחרים כתבו שהדבר נבע מההשפעה של מהגרים לבנונים עשירים שהיו להם קשרים עם ההנהגה של מקסיקו.
מקסיקו הכירה במדינת ישראל בינואר 1950, ובשנת 1952 שתי המדינות כוננו ביניהן יחסים דיפלומטיים רשמיים. באוגוסט 1952 נחתם הסכם מסחרי בין המדינות, שבו הכירה מקסיקו בירושלים כבירת ישראל.
מקסיקו הצביעה בעד החלטה 3379 של העצרת הכללית של האו"ם שקבעה כי "ציונות היא צורה של גזענות ואפליה גזעית". בדצמבר 1991, כ-16 שנה לאחר העברת ההחלטה, הצביעה מקסיקו יחד עם 110 מדינות נוספות בעד החלטה 4686 של העצרת הכללית שחזרה בה מקודמה.
היחסים בין שתי המדינות החלו להתפתח לקראת סופה של המאה ה-20, הן בעקבות שגשוגה הכלכלי של מקסיקו, אשר גרם לה לתור אחר שווקים המתאימים לתוצרתה, והן בעקבות עלייה בהיקפה של התיירות בין שתי המדינות (בעיקר תיירים ישראלים, שהחלו להגיע למקסיקו במספרים גדלים והולכים), אשר הביאה לצורך במיסוד נוהלי עבודה משותפים בתחומי התיירות והמסחר. היחסים הכלכליים ההולכים ומתגברים הובילו לחתימה על הסכם סחר הדדי בין שתי המדינות בשנת 2000 במהלך פגישתו של נשיא מקסיקו ארנסטו סדייו עם הנשיא עזר ויצמן בישראל, אשר הביא לעלייה ניכרת בהיקף הסחר שבין שתי המדינות.
בשנת 2008 רכשה מקסיקו ציוד צבאי ישראלי בשווי 210 מיליון דולר. נכון לשנת 2012, ישראל היוותה את שותפת הסחר ה-42 בגודלה של מקסיקו, והגדולה ביותר באזור המזרח התיכון, כאשר היקף הסחר ההדדי שבין שתי המדינות נאמד בסך של 600 מיליון דולר בשנה. בשנת 2018, הסחר הדו-צדדי בין ישראל למקסיקו הסתכם ב-955 מיליון דולר. השקעות זרות ישירות המצטברות מישראל במקסיקו, במהלך השנים 1999–2016, הגיעו ל-2 מיליארד דולר. חברות רב לאומיות מקסיקניות כגון: "Altos Hornos de México" (תנורי הפיצוץ של מקסיקו) וחברת חומרי הבניין "Cemex" פועלות בישראל. מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה מפעיל נספחות מסחרית במקסיקו סיטי. החל משנת 2020 הנספח הכלכלי במקסיקו הוא ליאור יפה. כמו כן, שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי ("OECD").
בשנת 2013, אזרחי מקסיקו היוו את אחת הקבוצות הגדולות ביותר המבקרות בישראל למטרות תיירות ועלייה לרגל. באוקטובר באותה שנה, הקונגרס המקסיקני התקין במשכן שלו אזור מיוחד שהוקדש עבור יחסי החברות בין מקסיקו וישראל.
בספטמבר 2016, נשיא מקסיקו אנריקה פניה נייטו השתתף בהלווייתו של נשיא ישראל לשעבר שמעון פרס, שנערכה בבית העלמין הלאומי הר הרצל בירושלים. פניה נייטו לווה על ידי מזכירת יחסי החוץ, קלאודיה רואיז מאסיו, וכן חברי הקהילה היהודית במקסיקו.
ב-13 בספטמבר 2017 ערך ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ביקור רשמי בן שלושה ימים במקסיקו ונפגש עם הנשיא פניה נייטו ועם חברי הקהילה היהודית במדינה. בכך, הפך נתניהו לראש ממשלת ישראל הראשון שביקר במקסיקו ובאמריקה הלטינית. ימים ספורים לפני הביקור, שלחה סוכנות הסיוע הלאומית של ישראל (מש"ב) משלוח של סיוע הומניטרי למדינות מקסיקו ואחאקה וצ'יאפס שנפגעו בעקבות רעידת האדמה בפואבלה. בנובמבר 2017, שר החוץ של מקסיקו, לואיס וידגאריי קאסו, העביר לממשלת ישראל את החלטת הקבינט המקסיקני לשנות את קו ההצבעה של ארצו באו"ם ובארגונים בינלאומיים נוספים על החלטות לגבי ישראל.
בינואר 2017 נקלעו היחסים בין שתי המדינות למשבר בעקבות ציוץ תמיכה של ראש הממשלה נתניהו ביוזמת נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ לבנות חומה על גבול ארצות הברית-מקסיקו. שגריר ישראל במקסיקו ננזף, ושר החוץ המקסיקני אמר כי דברי נתניהו הם "מעשה תוקפנות" כלפי ארצו. התבטאות נתניהו כללה ביקורת גם מצד ראשי הקהילה היהודית במקסיקו. לאחר שיחת טלפון בין הנשיאים ראובן ריבלין ואנריקה פניה נייטו דווח על סיום המשבר.
לפני התפרצות מגפת הקורונה, ביקרו בישראל כ-30 אלף מקסיקנים ובמקסיקו ביקרו כ-40 אלף ישראלים מדי שנה.
ביולי 2022 ציינו שתי המדינות 70 שנה לכינון היחסים הדיפלומטיים ביניהן במספר פעילויות דיפלומטיות, תרבותיות ואקדמיות. באותה שנה, עמד היקף הסחר בין ישראל ומקסיקו על יותר ממיליארד דולר.
בספטמבר 2022 זומן שגריר מקסיקו בישראל מאוריסיו אסקנרו, לשיחת נזיפה, בעקבות השחתת קירות מבנה השגרירות הישראלית במקסיקו על ידי מפגינים. הרקע לכך היה הגעתו של התובע תומאס סרון, המבוקש במקסיקו בחשד לטיוח חקירת טבח הסטודנטים, לישראל.