כתר ארם צובא
הערות שוליים

↑  יוסף עופר, "כתרי תורה", לשוננו לעם מ-מא, תשנ"א
1 2 3  אנשיל פפר, 60 שנה לאחר שריפת בית הכנסת בחלב, הדף חוזר ל"כתר ארם צובא", באתר הארץ, 6 בנובמבר 2007
↑  דליה מזורי, כתר ארם צובא הוכרז כנכס תרבות עולמי, באתר nrg
1 2  Aleppo Codex - אתר אונסק"ו
↑  יוסף עופר, כתר ארם צובה לאור רשימותיו של מ"ד קאסוטו, ספונות ס"ח ד' [י"ט] (תשמ"ט)
↑  לית = אין = מילה יחידאית, היינו אין מופע נוסף של המילה במקרא).
↑  מתי פרידמן, תעלומת הכתר, עמ' 48-47.
1 2  מתי פרידמן, תעלומת הכתר, עמ' 176, 178.
1 2  דרור שטרשון יעקב, גלגוליו של כתר ארם צובה ועדויות חדשות על מצבו בשנת 1953, באתר מכון בן צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ‏2019
↑  יוסף עופר, "כתר ארם צובה - תולדות כתב-היד וסמכותו", כתר ירושלים: תנ"ך האוניברסיטה העברית (תשס"א), עמ' *19.
↑  נריה קליין, "הכתר בפֻסטאט: כתר ארם צובה בתעודות מן הגניזה הקהירית", גנזי קדם יז (תשפ"א), עמ' 181; 184.
↑  יוסף עופר, הכתר והתנ"ך של רש"ש ילין, עמוד 315 [עמוד 21]
↑  יעקב ספיר, אבן ספיר, דף י"ט ע"ב
↑  ארשת ה' עמ' 381 איגרת רבי יעקב ספיר
↑  רבי יעקב זאב, תיאור קהילת ארם צובה וסביבותיה בתחילת שנות ה'ת"ר, צפונות י"ד, טבת תשנ"ב, עמ' פב
↑  כתר תורה (חלק א'), הלבנון, 16 באפריל 1863
כתר תורה (חלק ב'), הלבנון, 14 במאי 1863
כתר תורה (חלק ג'), הלבנון, 11 ביוני 1863
כתר תורה (חלק ד'), הלבנון, 19 בנובמבר 1863
↑  מהדורה מקוונת באתר "דעת", פורסם בלשוננו נ, חוברת ג-ד ניסן - תמוז תשמ"ו
↑  יוסף עופר, קונטרסי המסורה של כתר ארם צובה על פי העתק בארכיונו של יצחק זליגמן בר, מתוך "עיוני מקרא ופרשנות" כרך ז', עמוד 137
↑  הרב דוד יצחקי, נביאי האמת וצדק, עמ' 15–20.
↑  ראו למשל: רבקה זיסקינד, רבי אריה ליב יעלין וחיבורו "יפה עיניים": תולדות חייו ומפעלו התורני-הספרותי, הוצאת ראובן מס, ירושלים תשל"ג, עמ' 17; הרב דוד יצחקי והרב יעקב יששכר טשינגל, בן אשר והתנ"ך של רבי שלום שכנא ילין (א), צפונות ח', תמוז תש"ן, עמוד ס"ז; הרב ראובן דב דסלר, שנות דור ודור, ירושלים תש"ס, חלק ב' עמ' ר'; ועוד.
↑  יוסף עופר, כתר ארם צובא והתנ"ך של ר' שלום שכנא, מהדורה מקוונת באתר "דעת", מתוך ספר היובל לרב מרדכי ברויאר, עמוד 318. עופר מתבסס בדבריו אלו על דבריו של יצחק יעקב ילין, אבותינו: פרקי היסטוריה והווי, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים 1966, עמ' שס"ב.
↑  יוסף עופר, כתר ארם צובא והתנ"ך של ר' שלום שכנא ילין, עמוד 318.
↑  יוסי פרץ, 'קריאות כפולות' כאמצעי לפתרון בעיות טקסטואליות בנוסח המקרא, טללי אורות, ט', ה'תש"ס.
↑  עמודי שש, ירושלים תרנ"א, סוף שער "כתר תורה".
↑  מאת דפנה לוי, אוצר בעליית הגג, באתר הארץ, 23 באוגוסט 2001
↑  יוסף עופר, כתר ארם צובא והתנ"ך של ר' שלום שכנא, מהדורה מקוונת באתר "דעת", מתוך ספר היובל לרב מרדכי ברויאר, עמוד 295 ואילך.
↑  מתיה קם, העתקי כתר ארם צובה, באתר מקראנט.
↑  מרדכי ברויאר, מקראות שיש להם הכרע, מגדים, י', 97–112.
↑  הרב ד. יצחקי והרב י.י. טשינגל, בן אשר והתנ"ך של רבי שלום שכנא ילין (א), צפונות ח', תמוז תש"ן, עמוד סז
↑  הרב ד. יצחקי והרב י.י. טשינגל, בן אשר והתנ"ך של רבי שלום שכנא ילין (ב), צפונות י', טבת תשנ"א, עמוד סח
↑  התנ"ך של משפחת ילין.
↑  ידועים היום שני תצלומים מחלק התורה החסר בכתר, ושניהם צולמו עשרות שנים לפני ביקורו של קאסוטו: עמוד אחד מפרשת תולדות ושני עמודים מפרשת ואתחנן.
↑  האוניברסיטה ביקשה להציל את התנ"ך מחלב, דבר, 30 בדצמבר 1947
↑  יוסף עופר, מהדורה מקוונת באתר "דעת", פורסם בספונות ספר רביעי (י"ט), ירושלים תשמ"ט, עמוד 26 והלאה
↑  ישראל יעקב גוטפרב, כליל תפארת, ירושלים: קהל תפארת ירושלים, אב ה'תש"פ, עמ' קס"ה ואילך
↑  סימונו הרשמי של כתב היד הוא "מכון בן צבי 1".
↑  יוסף עופר, כתר ארם צובה לאור רשימותיו של מ"ד קאסוטו, ספונות, כרך ד, תשמ"ט
↑  חזקי ברוך, נחשף כתב יד עתיק של כתר ארם צובא, באתר ערוץ 7, 2 בדצמבר 2007
↑  קיץ ברבנר, מוות מסתורי, חקירה חוצת יבשות ומיליוני דולרים: תעלומת "כתר ארם צובא", באתר nrg‏, 6 בפברואר 2019
↑  רפאל זר, הטוענים לכתר, מקור ראשון, מוסף "שבת", 20 ביולי 2012, 20 ביולי 2012
יובל אלבשן, "תעלומת הכתר": לכתר אין מלך, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2012
1 2  יוסף עופר, כתר ארם צובה לאור רשימותיו של מ"ד קאסוטו, ספונות סח ד [יט] (תשמ"ט), עמ' 330-325
↑  על פרשת נסיעתו המסוכנת של קאסוטו לסוריה וביקורו בארם צובא, וכן באופן דרמטי על גילוי טעותו של קאסוטו בידי יוסי עופר, ראו בספרו של אמנון שמוש "הכתר", הוצאת יד בן צבי בפרק הרביעי (הקישור לכרטסת הספרייה הלאומית). על גילוי הטעות באופן מדויק יותר ראו הרצאתו ועדותו האישית של (כיום פרופסור) יוסף עופר (בערוץ שלו ביוטיוב)
↑  גלגוליו של כתר ארם צובא עמודים 24–27 לקט מקורות על הכתר, כולל הפרק השלישי מספרו של אמנון שמוש על בית הכנסת וחורבנו. (הלקט פורסם בידי מכון יד בן צבי)
↑  בכתר ארם צובא כתובה שירת האזינו ב־67 שורות, לעומת 70 שורות שבהן נכתבת השירה בספרי התורה האשכנזים והספרדיים. קאסוטו הכיר את הנוסח השגוי של משנה תורה לרמב"ם, לפיו שירת האזינו נכתבת ב־70 שיטות (שורות), וכך הסיק מיד כי "הספר הידוע שבמצרים" עליו הסתמך הרמב"ם אינו כתר ארם צובא. אולם, בכתבי היד העתיקים של משנה תורה שהגיעו מתימן, נמצא עותק בחתימת ידו של הרמב"ם עצמו, ובו הנוסח המקורי שכתב הרמב"ם, ולפיו שירת האזינו נכתבת ב־67 שורות, כפי שנכתבים ספרי התורה במסורת יהודי תימן. (כתב יד זה גם הכיל סימני מחיקה וניסיון תיקון מאוחר למספר זה) ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה, פרק ח', הלכה ד'.
↑  מכאן היו שרצו לפקפק בזיהויו של הכתר כזה שהרמב"ם דיבר עליו, אך רוב החוקרים אינם מקבלים טענה זו כמוצקה דיה כדי לפסול את שאר מכלול הראיות.
↑  כך ב"קריית ספר" של המאירי, בהגהות מיימוניות, בהלכות ספר תורה של רבנו תם, ועוד.
↑  יוסף עופר, "כתר ארם צובא – תולדות כתב היד וסמכותו", בתוך: (מרדכי גלצר (עורך), כתר ירושלים - תנ"ך האוניברסיטה העברית: הארות לנוסח ולמלאכת הספר, ירושלים תשס"א,עמ' *28-*29. עמדת תומכי השימוש בכתר מובאת אצל: הרב דוד יצחקי, אור ישראל, חוברת ט, עמ' קסב; זכור לאברהם, שנת תשנ"ג, עמ' תלא; שערי הוראה, חוברת ג, עמ' ריד ואילך; וכן בספרו אשרינו. עמדת המתנגדים: הרב צבי הירש גולדברג, מסורתנו, ירושלים תשס"ג.
↑  בעיקר לגבי הצגת חטפים באותיות לא גרוניות כשווא והוספת מתגים. ראו מה שכתב ברויאר על שיטתו בסוף כתר ירושלים, והקדמת פרופ' מנחם כהן למהדורתו שהדפיס בסוף כרך יהושע-שופטים של מקראות גדולות הכתר.
↑  חוץ ממקומות בודדים שהמסורה של הכתר סותרת את הטקסט בגוף הכתר שהסכים שמדובר בטעות.
↑  ניר חסון, בבר אילן מתקרבים להשלמת נוסח התנ"ך המדויק ביותר, באתר הארץ, 13 ביולי 2012
↑   עופר אדרת, 60 שנה אחרי שהוברח לישראל: כתר ארם צובא מוכר כנכס תרבות עולמי, באתר הארץ, 9 בפברואר 2016
↑  מינוי נאמנים להקדש כתר ארם צובא, פד"ר 1054611/1, תיק 1054611/1 בבית הדין הרבני האזורי ירושלים, ה' באלול תשע"ו, באתר'דין תורה'.
↑  ישי כהן, ‏'כתר ארם צובא' עובר לידי נאמנים חדשים, באתר כיכר השבת, 19 בספטמבר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297165805171  BIBSYS: 11037693  GND: 4279277-0  LCCN: n88030633  NKC: unn2013741566  VIAF: 12148995989259751970   WorldCat (עם VIAF): 12148995989259751970 
משה דוד קאסוטו, מגדולי חוקרי הכתר
בית הכנסת העתיק בחלב לאחר שריפתו ב־1947
היכל הספר בירושלים, משכנו הנוכחי של "הכתר"
כתר ארם צובא בהיכל הספר
פרויקט מפעל המקרא, המתבסס על נוסח הכתר
הדף הראשון בבראשית ב"כתר ירושלים", מהדורה המחקה את צורת הכתיבה של כתר ארם צובא