stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'ופו
אתרי המורשת העולמית בצ'ופו > ארמון משפחת קוֹנְג

ארמון משפחת קוֹנְג השוכן מזרחית למקדש קונפוציוס היה האחוזה הרשמית של נכדיו הבכורים של קונפוציוס שירשו את התואר יֵן שֶׁנְגגונְג שהוענק על ידי הקיסר. צאצאיהם המשיכו להתגורר באחוזה ברציפות עד המאה ה-20. הם היו אחראים לטיפול במקדש ובבית הקברות. במיוחד הם היו אחראיים על ביצוע טקסים דתיים מורכבים באירועים כדוגמת: נטיעות, קציר, מתן כבוד למתים, וימי הולדת. למשפחת קוֹנְג הייתה שייכת האחוזה הכפרית הפרטית הגדולה ביותר בסין. הארמון הראשון נבנה ב-1308 במהלך שושלת סונג ובמקור הוא היה צמוד למקדש קונפוציוס. במהלך הבנייה מחדש ב-1377 בהוראתו של קיסר מינג הראשון הוזז הארמון מרחק קצר מהמקדש. ב-1503 הורחב הארמון וכלל שלוש שורות של בניינים ובהם 560 חדרים ותשע חצרות (בדומה למקדש קונפוציוס). הארמון עבר שיפוץ יסודי ב-1838, וכעבור 47 שנים בלבד, ב-1887, הוא נשרף עד היסוד. הארמון נבנה מחדש שנתיים אחר כך. קיסר סין כיסה הן את עלות הבנייה של השיפוץ המקורי והן את עלות הבנייה מחדש לאחר השרפה. כיום יש בארמון 152 בניינים המכילים 480 חדרים על פני שטח של 12,470 מ"ר.
צאצאיו של קונפוציוס התגוררו בארמון עד 1937, כאשר בני המשפחה השייכים לדורות ה-76 וה-77 נמלטו לצ'ונגצ'ינג במהלך מלחמת סין–יפן השנייה ומאוחר יותר במהלך מלחמת האזרחים הסינית לטאיוואן, שם מתגורר עדיין ראש המשפחה.
הסידור הפנימי בארמון הוא סיני מסורתי, החדרים הרשמיים המצויים בחזית מופרדים מחדרי המגורים המצויים בעורף הבניין. יתר על כן, החלוקה המרחבית של הבניינים בהתאם לבכורה, מגדר, ומעמדם של המשתכנים משקפת את עקרון הסדר והיררכיה הקונפוציאני. הצאצא הבכיר ביותר של קונפוציוס התגורר בבניין המרכזי מתוך שלושת הבניינים הראשיים, אחיו הצעיר יותר שכן באולם יִי גוּן ממזרח.
הארמון מכיל גם את ארכיון פרטי העתיק והגדול ביותר בסין ובו כ-60,000 מסמכים שבו תועדו הפעילויות השונות בארמון במשך תקופה של 400 שנים. למסמכים אלו יש חשיבות רבה למחקר ההיסטורי של סין בייחוד להיסטוריה הכלכלית של שושלות מינג וצ'ינג.
הערות שוליים

↑  Wang Liang, "The Confucius Temple Tragedy of the Cultural Revolution," in Thomas A. Wilson, ed., On Sacred Grounds, (Cambridge: Harvard University Press, 2002).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538146205171  BNE: XX461912  BnF: cb161692542 (data)  GND: 5020847-0  LCCN: nr91000308  NKC: ge960815  NLA: 36688262  VIAF: 131789628   WorldCat (עם VIAF): 131789628 
התוכנית ההיסטורית של מקדש קונפוציוס (1912)
עמוד הדרקון לפני היכל דָאצֶ'נְג
קבר קונפוציוס
חצר בארמון משפחת קוֹנְג
פרקה דוס טרס פודרס

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כיכר עירונית 
 מיקום:  ברזיליה 
 מדינה:  ברזיל 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  אוסקר נימאייר 
 קואורדינטות:  15°48′03″S 47°51′41″W﻿ / ﻿15.80075°S 47.861316°W﻿ / -15.80075; -47.861316
  (למפת ברזיליה מוגדלת) פרקה דוס טרס פודרס(למפת ברזיליה רגילה) פרקה דוס טרס פודרס he
 
דגל ברזיל מתנוסס מעל הרחבה
פרקה דוס טרס פודרס (בפורטוגזית: Praça dos Três Poderes) או כיכר שלוש הרשויות היא כיכר בברזיליה, בירת ברזיל. השם נגזר מהנוכחות של שלושת זרועות הממשל סביב הכיכר: הרשות המבצעת, המיוצגת על ידי הארמון פלנלטו (המשרד הנשיאותי); הרשות המחוקקת המיוצגת על ידי הקונגרס הלאומי של ברזיל; והרשות השופטת, המיוצגת על ידי בית המשפט העליון של ברזיל.
הכיכר תוכננה על ידי לוסיו קוסטה ואוסקר נימאייר כמקום בו שלושת הכוחות ייפגשו בהרמוניה. כיום המקום הוא גם אטרקציה תיירותית.
ברחבה מונף דגל ברזיל, הגדול בעולם שמונף בקביעות (משקלו כ-600 קילוגרם) ומעולם לא הורד (ללא ספירה של ההחלפות החודשיות שלו) מאז שנחנכה הבירה ב-21 באפריל 1960. הדגל מתחלף מדי חודש בנוכחות גדוד המשמר הנשיאותי של ברזיל, דרגוני העצמאות, חיילים אחרים ולפעמים נשיא ברזיל.
ב-8 בינואר 2023 פלשו לרחבה תומכיו של הנשיא לשעבר ז'איר בולסונארו.
נוף חלקי של הכיכר עם דגל ברזיל ופסל הקנדנגוס
| --- | --- |
: המספרים בתמונה תואמים למספרים בתמונה מטה
1: מרכז מבקרים
2: שובך מאת אוסקר נימאייר
3: מבנה בית המשפט העליון של ברזיל
4: פסל "הצדק" מאת אלפרדו צ'שיאטי
5: מוזיאון "אספקו לוסיו קוסטה"
6: מבנה הקונגרס הלאומינספח IV (ברקע)
7: מוזיאון העיר
8: אנדרטת ישראל פינהיירו
9: ארמון איטאמאראטי (משרד החוץ של ברזיל, ברקע)
10: הציר המונומנטלי (ברקע)
11: אנדרטת אונסק"ו
12: מבנה הקונגרס הלאומי
12א: מגדל הקונגרס הלאומי
12ב: מגדל הסנאט
13: מגדל הטלוויזיה של ברזיליה (ברקע)
14: פסל "הלוחמים" (או "הקנדנגוס") מאת ברונו גיורגי
15: מבנה הסנאט נספח II (ברקע)
16: מבנה ארמון פלנלטו
תמונה פנורמית של הכיכר
ראו גם

התקפת הקונגרס הברזילאי ב-2023
הערות שוליים

↑  "Supporters of ex-President Bolsonaro storm Brazil's Congress". NBC News. נבדק ב-2023-01-08.
פרקופה

| --- | --- |
סמל פרקופהסמל פרקופה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת אדלן
 שטח:  19.39 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  788 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°28′16″N 20°41′08″E﻿ / ﻿48.47125°N 20.685419444444°E﻿ / 48.47125; 20.685419444444 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.perkupa.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.פרקופה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.פרקופה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פרקופה (בהונגרית: Perkupa) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בפרקופה חיו מעט יהודים ובמקום קיים עדיין בית קברות יהודי.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 10 |  |
| 1880 | 40 | 958 |
| 1910 | 18 |  |
| 1920 | 30 |  |
| 1930 | 14 |  |
| 1941 | 16 | 989 |
קורה (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  2003
 מגלה:  סקוט שפרד
 על שם:  פרספונה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  23,345,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.1951
 זמן הקפה:  776.02 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.23 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  137.37°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  2 ק"מ
 מסה:  ‎1.5×1013‎ ק"ג
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.00081 מטר לשנייה בריבוע
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  23.6
 
קורה (נקרא גם Jupiter XLIX) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת צדק שהתגלה בשנת 2003 על ידי קבוצה של אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי בראשותו של סקוט שפרד. לאחר גילוי קוטלג בשם S/2003 J 14.
קוטרו של קורה הוא 2 קילומטרים ומהירותו בעת הקפתו את צדק היא 2.23 ק"מ לשנייה. רדיוס מסלולו של קורה סביב צדק הוא 23,239,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 723.720 ימים. קורה בעל בהירות נראית של 23.6. קורה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.2462.
הוא נקרא על שם קורה, אחד משמותיה של האלה פרספונה, אשתו של האדס ובתה של דמטר.
קורה משתייך לקבוצת הירחים פסיפאה, קבוצת ירחים זו קרויה על שמו של הירח פסיפאה, ירחיה של קבוצה זו מקיפים את צדק ממרחק של 22.8 עד 24.1 מיליון ק"מ, לקבוצה זו משתייכים הירחים: פסיפאה, סינופה, קלירואי, מגאקליטה, אוטונואה, יורידמה וספונדה.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
קורה ברמר

| --- | --- |

 לידה:  17 בינואר 1948 (בן 76) לידינגו, שוודיה 
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מעסיק:  אוניברסיטת סטוקהולם, אוניברסיטת אופסלה 
 בן או בת זוג:  בירגיטה ברמר 
 www.su.se/rektor/
 
קורה ברמר (בשוודית: Kåre Bremer; נולד ב-17 בינואר 1948) הוא בוטנאי שוודי, סגן נשיא של אוניברסיטת סטוקהולם.
ביוגרפיה

קורה ברמר החל לעבוד באוניברסיטת סטוקהולם בשנת 1972. הוא קיבל את הדוקטורט שלו בשנת 1976. בשנת 1980 הוא התחיל לעבוד במוזיאון הטבע בסטוקהולם. בשנת 1989 הוא התמנה לפרופסור לבוטניקה באוניברסיטת אופסלה. בהמשך קורה ברמר קודם לתפקידי ניהול באוניברסיטה זו.
ב-2004 הוא חזר לאוניברסיטת סטוקהולם ומונה לסגן נשיא.
קורה ברמר נשוי לבירגיטה ברמר, גם היא בוטנאית.
תחום התמחותו של קורה ברמר הוא מיון עולם הצומח. הוא היה חבר של כוח משימה בינלאומי בתחום זה.
בשנת 1988 הוא נבחר לאגודה הלינאית של לונדון. קורה ברמר חבר באקדמיה המלכותית השוודית למדעים.
צוקים

| --- | --- |
מראה כללי של צוקים, 2007
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: הערבה התיכונה
גובה ממוצע: ‎41 מטר
תאריך ייסוד: 1983
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 372 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎7.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) צוקים(למפת צפון הנגב רגילה) צוקים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צוקים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צוקים30°29′29″N 35°09′59″E﻿ / ﻿30.491255727328°N 35.1663226912367°E﻿ / 30.491255727328; 35.1663226912367  heמפת היישובים של מועצה אזורית הערבה התיכונה (in English: Central Arava Regional Council) באדום - צוקים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

צוקים, 2020
צוּקִים הוא יישוב קהילתי ישראלי במועצה האזורית הערבה התיכונה ממערב לכביש 90, בין המושבים צופר ופארן. היישוב נמצא 104 ק"מ צפונית לאילת.
היסטוריה

היישוב הוא כפר אמנים, והוא הוקם בשנת 2004 על ידי תושבים ממרכז הארץ, במקום בו שכנה היאחזות הנח"ל צופר החל משנת 1968 ועד לאמצע שנות השבעים.
בעבר נקרא המקום מחנה בִּלְדַּד (כשם בלדד השוחי, אחד משלושת רעי איוב בסיפור המקראי) ועדיין ניתן למצוא שם זה במפות.
רעיון הקמת יישוב קהילתי ראשון בערבה ניזום על ידי גרעין של אנשים ממרכז הארץ שחפצו לעשות שינוי מהותי באורח חייהם תוך שילוב בשינויים בתחום עיסוקיהם. בסיס הרעיון היה הקמת יישוב קהילתי בסמוך למיזמי תיירות מדבריים, אותם הקימו חלק מתושבי צוקים הראשונים באופן עצמאי ותוך שמירה על האופי המדברי הייחודי של האזור. הקמתה של צוקים תוכננה ב-3 שלבים ובסך הכל לכ-155 יחידות דיור. בינואר 2019 התגוררו בצוקים כ-90 משפחות בשלב א' ושלב ב' של צוקים.
תושבי צוקים מתפרנסים מתיירות, חינוך, אומנות ומקצועות חופשיים כמו גם תחומי עיסוק הקשורים לחקלאות ולמועצה המקומית.
ביישוב יש שני גני ילדים, שאחד מהם הוא גן ילדים רב גילאי בו החינוך הוא אנתרופוסופי. כמו כן כ-70 בני נוער של צוקים משתתפים בפעילות של תנועת נוער אשר שייכת לתנועת התנועה החדשה.
תיירות

סביב צוקים הוקמו 7 מתחמי לינה מדברית, החל מבקתות הבנויות מבוץ ועד לסוויטות מפוארות.
"סרטים בערבה - פסטיבל קולנוע בינלאומי" הוא אירוע קולנוע מדברי בינלאומי תחת כיפת השמיים שמתקיים בצוקים מדי שנה.
מחנה בלדד הנטוש הפך לכפר אמנים ובו סדנאות לקרמיקה, ציור, פיסול, עבודות עץ ותכשיטים. במקום חנות טבע ובית קליה לקפה. כפר האומנים פתוח בימי שישי ובחול המועד, כמו גם בזמן פסטיבל הסרטים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך ומטח, 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590409105171  VIAF: 317132745   WorldCat (עם VIAF): 317132745 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרקולטור

ערך זה עוסק במכשיר להכנת קפה. אם התכוונתם למכשיר להכנת קפה הדומה לפרקולטור, ראו .
פרקולטור
פרקולטור (מאנגלית: percolator - "חלחולן") הוא כלי להכנת קפה. הקפה נחלט בצורת חלחול דרך מסנן הממצה את השמנים הארומטיים שבפולי הקפה ולבסוף מתקבל קפה ללא שאריות אבקת קפה.
היסטוריה

קנקן הפרקולטור הומצא על ידי מדען אמריקני ומלח בשם בנג'מין ת'ומפסון (1753–1814). בנג'מין המציא את קנקן הפרקולטור בעקבות עבודתו בצבא בוואריה שם שיפר את תזונת החיילים ואת המדים שלהם. בעקבות סלידתו מאלכוהול וחוסר חיבתו לתה הוא קידם את הקפה בשל יתרונותיו. בעקבות מאמציו זכה בשנת 1791 לתואר אצולה - רוזן האימפריה הרומית הקדושה ושמו נקרא פון רומפורד.
הפטנט הראשון לפרקולטור הונפק לג'יימס מייסון מפרנקלין, מסצ'וסטס בשנת 1865.
הקרדיט להמצאת קנקן הפרקולטור שפועל על תנור מוענק בדרך כלל לחוואי מאילינוי בשם הנסון גודריך. הפטנט של גודריך יכול היה להפוך כל קנקן לקנקן פרקולטור.
תהליך החליטה

ישנם שני סוגים של קנקן פרקולטור:
סוג ראשון בו המים מחלחלים דרך אבקת הקפה אל תא נפרד.
סוג שני בו מתרחשת סירקולציה של החליטה דרך אבקת הקפה עד שהעוצמה הדרושה של הקפה מושגת.
בסוג החליטה הזה טחינת הקפה גסה יותר מאספרסו או ממקינטה.
כיום בעיקר משתמשים בקנקן פרקולטור חשמלי בו יש תא ייעודי למים שם הם מורתחים ועולים כשהם רותחים בצינורית שמערה אותם על מסננת הקפה לתוך קנקן ייעודי.
מסננת הקפה בקנקן החשמלי בדרך כלל היא רב פעמית ועשויה מפלסטיק או מתכת.
הערות שוליים

↑  Inventor Goodrich Was In Our Town, Times-Leader, McLeansboro, Illinois
Thursday, March 21, 1968, p. 9
פתיונאי מוכתם

| פתיונאי מוכתם |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: חכאים
תת־סדרה:: Antennarioidei
משפחה:: פיתיונאיים
סוג:: Antennarius
מין:: פיתיונאי מוכתם
שם מדעי
 Antennarius maculatus ‏Desjardins, 1840

פיתיונאי מוכתם (שם מדעי: Antennarius maculatus) הוא מין של דג מממשפחת הפיתיונאיים שבסדרת החכאים החי במימי האזור האינדו-פסיפי.
תיאור

דג זה מגיע לאורך של עד 15 ס"מ בקירוב והוא בעל גוף מגושם וכדורי עם סנפירים קטנים יחסית וראש גדול, ממנו הוא קיבל את השם העממי "דג צפרדע". הפיתיונאי בעל גוונים משתנים רבים והוא מומחה בהסוואה המסתווה עם צבעיו כמעט בשלמות בין האלמוגים, הספוגיים והקרקע עליה הוא מצוי. גוני באים בין צהוב בהיר, כתום, אפור ועד לכהה עם כתמים לאורכם והוא בעל בליטות קוצניות על עורו. הוא מוצלח כ"כ שאפילו לאירועי הלבנת אלמוגים הוא יכול לשנות את גווניו ללבן. ככל החכאים הוא בעל פיתיון בולט מעמוד השדרה שלו, אותו הוא מנפנף בתזזיתיות מעל פיו הגדול ומלא השיניים כדי להוליך שולל טרף אל פיו. כאשר טרף מתקרב מספיק הוא יכול לפעור את לועו ולבלוע טרף הקרוב אליו בגודלו, תוך שהלסת מתארכת כלפי חוץ. מהירות הבליעה שלו היא בין המהירות בעולם החי. בנוסף יש לדג יכולת ייחודית של פלואורסצנציה לאחר שמאירים עליו באור חזק, מה שגורם לו לבלוט באור אדום.
דג זה מצוי לרוב בשוניות אלמוגים, כרי ספוגיים ובין סלעים עד לעומק 20 מטרים, לאורך האזור האינדו-פסיפי ממאוריציוס וראויניון שבאוקיינוס ההודי ועד למערב האוקיינוס השקט והוא נפוץ גם בים סוף. הוא נע מעט מאוד מאחר שגפיו לא מותאמים לשחייה. הדג חי לרוב בבדידות אך בעת הרבייה קבוצת דגים מתאספת יחדיו להזדווג ולאחר מכן להשריץ צאצאים רבים. לאחר מכן בני הזוג יכולים להיות עוינים זה לזה ואפילו לאכול את בני זוגם.
מצב שימורו בטבע הוא "ללא חשש".
הערות שוליים

↑  פתיונאי מוכתם באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  לפי אתר הדגים במפרץ אילת של אתרי דפני
פתיון (סרט, 2000)

| --- | --- |

 בימוי:  אנטואן פוקואה 
 הופק בידי:  טוני גילרוי 
 תסריט:  טוני גילרוי 
 שחקנים ראשיים:  ג'יימי פוקס מייגן דודס קימברלי אליס מייק אפס נסטור סרנו רוברט פסטורלי ג'פרי דונובן דאג האצ'יסון ג'יימי קנדי דייוויד מורס דייוויד פיימר טיה טקסדה 
 מוזיקה:  מארק מנקינה 
 צילום:  טוביאס שליסלר 
 מדינה:  ארצות הברית, קנדה 
 חברת הפקה:  Castle Rock Entertainment
 חברה מפיצה:  האחים וורנר, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 במאי 2001 
 משך הקרנה:  115 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיית פעולה 
 תקציב:  51 מיליון דולר
 הכנסות:  15 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   bait
 דף הסרט ב־IMDb
 
פתיון (באנגלית: Bait) הוא סרט פשע קומי אמריקאי-קנדי משנת 2000 בכיכובם של ג'יימי פוקס ודייוויד מורס. זהו הסרט השני שביים אנטואן פוקואה. הסרט היה כישלון כלכלי עצום, שעלה לאחים וורנר 51 מיליון דולר אך הכניס כ-15 מיליון דולר בלבד.
תקציר עלילת הסרט

אלווין דין סנדרס הוא פושע זוטר שמוצא שהרשעתו בגין גנבת חסילונים נמחקת מהתיק שלו ומגלה שיש לו 11,500 דולר. עד מהרה הוא מגלה שהוא מתוכנן לשמש כפתיון במזימה ממשלתית פדרלית ומתוחכמת ללכידת רוצח שגנב 42 מיליון דולרים בזהב מהפדרל ריזרב.
שחקנים ודמויות

ג'יימי פוקס כאלווין סנדרס
דייוויד מורס כאדגר קלנטין
דאג האצ'יסון כבריסטול
קימברלי אליז כליסה היל
דייוויד פיימר כסוכן וולי
מייק אפס כסטיבי סנדרס
רוברט פסטורלי כג'ון דלנו ג'סטר
ג'יימי קנדי כסוכן בלום
נסטור סרנו כסוכן בויל
קירק אסבדו כרמונדו
ג'פרי דונובן כחוליו
מייגן דודס כסוכנת וולש
טיה טקסדה כטיקה
ניל קראון כמפקח
צ'ארלס לאקמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 במאי 1909 קנזס סיטי, ארצות הברית 
 פטירה:  26 בינואר 1999 (בגיל 89) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין 
 תחום יצירה:  אדריכלות 
 יצירות ידועות:  מדיסון סקוור גארדן, הפורום, Robertson Gymnasium 
 פרסים והוקרה:  מדליית הנרי לאורנס גאנט (1982)  מפקד במסדר הכוכב של הסולידריות האיטלקית  לגיון הכבוד 
 
מדיסון סקוור גארדן, ניו יורק
הפורום
בניין הנושא של נמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס
צ'ארלס לאקמן (באנגלית: Charles Luckman‏; 16 במאי 1909 - 26 בינואר 1999) היה איש עסקים ואדריכל אמריקאי.
כאיש עסקים

לאקמן, שנולד בקנזס סיטי, בן יחיד למשפחה מן המעמד הבינוני, ביקש לממש חלום ילדות ולהיות אדריכל. לשם כך השתלם באוניברסיטת אילינוי, ובשנת 1931 סיים את לימודיו. אולם עקב השפל הגדול לא מצא עבודה כאדריכל ופנה לעסקים. בתחילה עבד כאיש מכירות ובהמשך קודם למשרות ניהול רמות יותר ויותר עד שהיה בגיל 30 לאחד המנכ"לים הצעירים ביותר בארצות הברית, כמנהלה של חברת משחת השיניים "Pepsodent". שבע שנים לאחר מכן, עקב רכישה, הפך למנכ"ל "ליוור ברודרס" (חלק מתאגיד הענק יוניליוור ונציגו בארצות הברית) וזכה לתואר "ילד הפלא של עולם העסקים האמריקאי" (Wonder Boy of American Bussiness).
בעת מלחמת העולם השנייה כיהן בוועידת הנשיא לזכויות אדם. מיד עם תום המלחמה ביקש הנשיא הארי טרומן כי לאקמן ייקח על עצמו את תפקיד היושב ראש של "הוועדה האזרחית לסיוע" (למדינות אירופה), מסגרת שקדמה במספר חודשים לתוכנית מרשל. עבור פועלו זה זכה לעיטור לגיון הכבוד הצרפתי, לחבר מסדר יוחנן הקדוש הבריטי ולעיטור "כוכב הסולידריות" האיטלקי.
ב-10 ביוני 1946 הופיע המנכ"ל הצעיר של "ליוור ברודרס" על שער גיליון טיים מגזין.
כאדריכל

לאקמן לא ויתר על חלום ילדותו וב-1949, עשרים שנה לאחר שעזב את האוניברסיטה, סייע לתכנן את "ליוור האוס", מטה החברה שלו בניו יורק. גורד השחקים האלגנטי תוכן לפי עקרונותיו של האדריכל מיס ון דר רוהה והיה אחד הראשונים שנבנו תוך שימוש ב"מסכי זכוכית" אטומים לכל ארכו.
לאקמן התפטר מראשות ליוור ברודרס כדי להפוך לאדריכל במשרה מלאה. הוא עבר ללוס אנג'לס וחבר לוויליאם פריירה, שעמו למד באילינוי. בין הפרויקטים שתכננו בשנות החמישים נמצאים כמה מן המבנים המודרניסטיים שאפיינו את אדריכלות התקופה בלוס אנג'לס, אשר שמו דגש על קווים נקיים ומעוגלים ומבנה אווירודינמי, עיצוב שקרא "סילוני" או "חללי". גולת הכותרת של עבודתם הוא המבנה הנושאי של נמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס, כמו כן תכננו את "עיר הטלוויזיה" של CBS בפיירפקס, את מלון הילטון בברלין, את מלון דיסנילנד ועוד.
לאחר שעזב את השותפות עם פריירה תכנן לאקמן בלוס אנג'לס את מרכז הכנסים של לוס אנג'לס, מרכז Aon, גן החיות של לוס אנג'לס והפורום. בניו יורק תכנן את המדיסון סקוור גארדן, עבור נאס"א תכן את מרכז הבקרה לטיסות המאוישות ביוסטון ומבנים במרכז החלל קנדי, ואת אצטדיון אלוהה בהונולולו. משרד האדריכלים שהקים (Charles Luckman Associates (CLA, היה לאחד הגדולים והמצליחים בארצות הברית בין 1968 ו-1973.
לקריאה נוספת

Charles Luckman ,Twice in a Lifetime: From Soap to Skyscrapers (New York, NY: W. W. Norton, 1988) ISBN 0-393-02584-5
Sam Hall Kaplan, L A Lost & Found: An Architectural History of Los Angeles, Hennessey & Ingalls, 2000 ISBN 978-0940512238
הערות שוליים

↑  מחקרי לאקמן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119008696  ISNI: 0000 0000 7861 1611  LCCN: n87928915  NARA: 10572050  SNAC: w6gb53n8  ULAN: 500043000  VIAF: 79407175   WorldCat (עם VIAF): 79407175
צ'ין-לינג

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  3,767 מ' 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 מיקום:  הרפובליקה העממית של סין, הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין
 אורך הרכס:  1,500 ק"מ 
 קואורדינטות:  33°57′48″N 107°37′05″E﻿ / ﻿33.96333334°N 107.61805557°E﻿ / 33.96333334; 107.61805557
 he
 
צ'ין-לינג (בסינית: 秦岭, תרגום מילולי: רכס צ'ין, בפין-יין: Qínlǐng) או הרי צ'ין, כונו בעבר נאנְשַׁאן (南山, "ההרים הדרומיים") ולפעמים נקראים "האלפים הסצ'ואנים", הוא  רכס הרים מרכזי מזרח-מערב, הממוקם בדרום שאאנשי, סין. ההרים מהווים גבול טבעי בין צפון ודרום סין, ובית גידול למגוון עצום של צמחים ובעלי חיים, חלקם אנדמיים, ולא נמצאים בשום מקום אחר על פני כדור הארץ.
ההר הגבוה ביותר ברכס הוא הר טַאייבֵּיי, המתנשא לגובה של 3,767 מטרים, ונמצא כ-100 ק"מ מערבית לבירה הסינית העתיקה של שיאן. שלוש פסגות משמעותיות מבחינה תרבותית ברכס הן, הר הואה (2,155) הר לי (1,302) והר מאייג'י (1,742).
ראו גם

פנדה צ'ינלינג
הערות שוליים

↑  "Qinling Mountains". Bookrags.com. נבדק ב-17 בדצמבר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4404528-1  VIAF: 315526939   WorldCat (עם VIAF): 315526939
צמד ראות

| --- | --- |

עטיפת האלבום
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 חברים
 מאור כהן רע מוכיח 
 
צמד ראוֹת הוא הרכב מוזיקלי ישראלי של שניים מיוצאי להקת הרוק זקני צפת, מאור כהן ורע מוכיח.
היסטוריה

כהן ומוכיח החלו לעבוד יחד על הוצאת אלבום מוזיקה בניו יורק ב-1995, אך הוא יצא רק ב-2000 בהוצאת "קדמא" ונשא את השם "צעצועים מהבית-ספר הישן". האלבום כולל טקסטים ושירה בהגשה הומוריסטית של כהן, והוא מנוגן בז'אנרים שונים בערבוביה, ביניהם רוק פסיכדלי, בלוז ומוזיקה אלקטרונית. את עטיפת האלבום ואת החוברת שצורפה אליו איירו חברי "חבורת החור" (דודו גבע, זאב אנגלמאיר ותמיר שפר) בסגנון קומיקס.
האלבום כולל שני סיפורים בלשיים פרודיים שאותם קורא כהן בסגנון תסכיתי רדיו במסגרת הרצועות 7 ו-11 של האלבום. הסינגל "שקט שקט בייבי", בסגנון הדיסקו, זכה להצלחה. כהן המשיך לשיר שירים הומוריסטיים גם בשיתוף הפעולה שלו עם אורן לוטנברג במסגרת הצמד "הבליינים", שהחל ב-2001.
חברי ההרכב

מאור כהן
רע מוכיח
אלבומים

צעצועים מהבית-ספר הישן (2000)
צ'יפטיון

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  מוזיקת מחשבים, מוזיקה אלקטרונית, הבי מטאל, מטאל נאו-קלאסי, מוזיקת משחקי וידאו, סינת'-פופ
 מקורות תרבותיים:  סוף שנות ה-70 של המאה ה-20 – תחילת שנות ה-80 של המאה ה-20, יפן
 מוצא:  יפן 
 נגזרות:  וונקי, הייפרפופ, קאוואיי פיוצ'ר בס, סינת'ווייב
 תת-סוגות
 ביטפופ
 סוגות היתוך
 קומפלקסטרו, אלקטרוקלאש, פיוצ'ר בס, גליץ', נינטנדוקור, סקווי
 סצינות אזוריות
 ניו יורק, לוס אנג'לס
 
| --- | --- |
: קטע ממנגינה בסגנון צ'יפטיון 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
צ'יפטיון (באנגלית: Chiptune), המוכרת גם בשמות מוזיקת צ'יפ (Chip music), ומוזיקת 8-ביט (8-bit music), היא מוזיקה המסונתזת בזמן אמת על ידי בקר סאונד, בניגוד למוזיקה המשתמשת בהשמעה של דגימות קול מוכנות מראש. תור הזהב של הסגנון היה מאמצע שנות ה-80 עד שנות ה-90 המוקדמות, כשבקרים כאלו היו הדרך הנפוצה להשמעת מוזיקה במחשבים, בקונסולות משחקים ובמכונות ארקייד.
לבקרי הסאונד הראשונים היה מספר טונים מצומצם ולא יכלו להשמיע יותר מתו אחד בו זמנית. אילוץ זה גרם למלחינים לפתח סגנון מיוחד המשתמש רבות בארפג'ו ובאלמנטים דומים של ניגון צלילים מתחלפים במהירות כדי לדמות ניגון של כמה צלילים בו זמנית.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ב-1951 המחשבים CSIRAC ופרנטי סימן 1 שימשו לסינתוז מוזיקה בזמן אמת בציבור.
בשנות ה-70 המאוחרות, קונסולות משחקים ומיקרו-מחשבים הכילו מעגל משולב עם בקר סאונד ייעודי.
צוקי סטנס

צוקי סטנס (דנית Stevns Klint) הם צוקים עשויים בעיקר מאבן גיר וקירטון לבנים, המשתרעים לאורך חוף הים הבלטי בדרום-מזרחו של האי שלן, בדנמרק. חשיבותם הגאולוגית של הצוקים היא בכך, שהם מהווים דוגמה טובה לשרידים מרצועת הכחדת קרטיקון-שלישון (Cretaceous–Paleogene boundary), ובשנת 2014 הכריז עליהם ארגון אונסק"ו כאתר מורשת עולמית.