stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוזן קלצ'י ווטסון
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | האק | פולה | פרק: "Extreme Commerce" |
| 2004 | The Jury | אנדראה דייוויס | פרק: "Lamentation on the Reservation" |
| 2004, 2009 | חוק וסדר | טניה וייר / ת'יאה צ'רי | 2 פרקים |
| 2004–2005 | משמרת שלישית | אמה סנט קלייר | 12 פרקים |
| 2005 | חוק וסדר: משפט וצדק | ג'יל טולבארט | פרק: "Blue Wall" |
| 2007 | מדיום | עוזר אישי | פרק: "Joe Day Afternoon" |
| 2007 | חטוף | אלי קינג | 3 פרקים |
| 2007 | מרפאה פרטית | בת' אובריאן | פרק: "In Which Sam Receives an Unexpected Visitor..." |
| 2007–2008 | NCIS | ניקי ג'רדין | 3 פרקים |
| 2008 | מספ7ים | נינה האנטר | פרק: "Pay to Play" |
| 2011 | האישה הטובה | לורין פישר | פרק: "What Went Wrong" |
| 2012–2014 | לואי | ג'נט | 12 פרקים |
| 2013 | Golden Boy | אפריל מקג'י | פרק: "Vicious Cycle" |
| 2013–2016 | הרשימה השחורה | אלי | 4 פרקים |
| 2014 | רופא להשכיר | נעמי | פרק: "I Did Not See That Coming" |
| 2014 | המעקב | סינדי | 3 פרקים |
| 2015 | שוטרים בדם | בלשית | פרק: "Sins of the Father" |
| 2015 | VEEP | חברה של סו | פרק: "Election Night" |
| 2015 | רגעים קטנים של אושר | סנדי | פרק: "Starring Rene Descartes, Adweek and HRH the Princess of Arendelle" |
| 2016 | ללא גבולות | אלו | פרק: "Fundamentals of Naked Portraiture" |
| 2016 | מיליארדים | וילמה "בילי" קין | פרק: "YumTime" |
| 2016 | גירושים | ויקטוריה טאקסון | פרק: "Counseling" |
| 2016–2022 | החיים עצמם | בת' פירסון | תפקיד ראשי (6 עונות); 106 פרקים גם תסריטאית הפרק: "Our Little Island Girl: Part 2"‏ (2022) |
| 2018 | התוכנית של ג'ואל מקהייל עם ג'ואל מקהייל | ראש העיר | פרק: "...Not" |
| 2021–2022 | עדה גרניט: מדענית | איישה טוויסט | דיבוב; 7 פרקים |
| 2022 | Great Performances | מאדאם נקאצ'י פורד | פרק: "The Merry Wives of Windsor" |
| 2023 | וויל טרנט (אנ') | קריקט דוסון | פרק: "Me Llamo Will Trent" |
| 2025 | המעון (אנ') | ג'זמין הייני | סדרת טלוויזיה עתידית של נטפליקס |
הערות שוליים

↑  New and Next: Meet Actress Susan Kelechi Watson, Essence (באנגלית אמריקאית)
↑  Maria Elena Fernandez, Susan Kelechi Watson On Designing Her Own Hairstyles On This Is Us, Vulture, ‏2017-10-03 (באנגלית אמריקאית)
↑  Susan Kelechi Watson and Mandy Moore Just Won 2 Big Awards for This Is Us, NBC Insider Official Site, ‏2022-08-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  LEAH PUTNAM, Reviews: What Do Critics Think of Eureka Day Starring Helen Hunt?, ‏SEPTEMBER 27, 2022
↑  ענבל חננאל, כוכבת "החיים עצמם" ביטלה את האירוסים, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 9 בנובמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1223121402  ISNI: 0000 0004 9863 3120  LCCN: no2017132272  VIAF: 25150807398118862301   WorldCat (עם VIAF): 25150807398118862301
במעגלי צדק

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־21 שנים)
 https://maagaley.toravoda.org.il
 
עמותת 'במעגלי צדק' היא עמותה חברתית שקמה בירושלים בשנת 2004, במטרה להעלות לשיח בחברה הכללית, ובחברה הדתית לאומית בפרט, את הצורך בעיסוק בסוגיות חברתיות-כלכליות.
התפתחות העמותה

בשנת תשס"ד[דרושה הבהרה], חשו שמולי בינג, חילי טרופר, אפרת דגני ואסף בנר, מקימי עמותת שכן טוב, שכל העיסוק של העמותות הקיימות נוגע רק ל"כיבוי שרפות" ופתרון בעיות מקומיות, בשעה שצריך פתרון כולל לבעיות. הם טענו כי "לתורת ישראל ולציבור הציוני דתי, יש נקודת מבט ומטען ייחודי בעלי חשיבות רבה לדיון סביב גיבוש המדיניות החברתית כלכלית...יש לעסוק גם בעקרונות היסוד החברתיים, המדיניות והצדק, ולא רק בטוב הלב, החסד והצדקה".
הארבעה פנו לרבנים שונים בציבור הציוני דתי ורבים נענו להם בשמחה. בעקבות היענות זו הם החלו את פעילות העמותה בהוצאת הגיליון הראשון של כתב העת מעגלי צדק שהופץ תחת הכותרת "להעשיר את השיח הדתי" ובו כתבו, בין השאר, הרבנים יובל שרלו, רא"ם הכהן, אבי גיסר ויעקב אריאל ופרופ' אביעד הכהן. במאמר המערכת כתבו:
בהמשך, הם קיימו עצרת "קריאה וזעקה לתיקון החברה בישראל" בכיכר ספרא בירושלים, שנערכה בי"ז בתמוז תשס"ד. בעקבות הצלחת הכנס מתקיימים מאז כנסים פעמיים בכל שנה - בי"ז בתמוז ובי' טבת. הכנסים נערכו בהתחלה בירושלים, מאוחר יותר גם בתל אביב ובי"ז בתמוז תשס"ח התקיים כנס בשדרות. בהמשך צירפו אנשי העמותה פעילים חברתיים ואנשי רוח חילוניים במטרה לקדם את הדיון על הנושאים החברתיים בציבור הדתי והכללי.
בעקבות הכנס הראשון בי"ז בתמוז, החלה העמותה בפרויקט "התו החברתי" שהופעל תחילה בירושלים ומוסדות הקיבוץ הדתי בלבד, אך עם הזמן התרחב גם למקומות נוספים בארץ. בהמשך החלה העמותה בפעילויות חינוכיות, יזמה את "התו החינוכי" ומאבק למען עובדי קבלן.
בשנת 2015 עברה חלק מפעילות העמותה לעבוד תחת עמותת "2B-Friendly" ופיתחה תו חברתי-סביבתי חדש לעידוד צרכנות ערכית.
לאחר מספר שנים בהם העמותה חדלה מפעילותה, בשנת 2020 היא הוקמה מחדש על ידי קבוצת פעילים חברתיים מירושלים תחת השם "מעגלי צדק". לטענת המקימים, פעילותה של העמותה חודשה מתוך "הבנה שסדר היום הציבורי בישראל הולך ומתרחק מערכים של צדק חברתי ומהעיסוק בהם" וכי לעולם התוכן היהודי יש חלק חשוב בעיצוב תפיסת עולם חלופית.
פעילויות העמותה > הוצאת כתב העת "במעגלי צדק"

החל מניסן ה'תשס"ד, עמותת "מעגלי צדק" מוציאה כתב עת שמטרתו לעסוק בנושאים החברתיים מנקודת המבט התורנית. בכתב העת כתבו וכותבים רבים מהרבנים הידועים בציונות הדתית והוא מעורר דיון ער סביב הנושאים הללו. כתב העת הקדיש גליונות מיוחדים לעיסוק בנושאי הסחר בנשים ועובדי קבלן. בראשית הדרך, יצא כתב העת יצא לאור בתמיכת מרכז "מוזאיקה" לחקר דת, חברה ומדינה בראשות פרופ' אביעד הכהן שהיה שותף פעיל ב"מעגלי צדק" בפעילות "מעגלי צדק" בשנותיה הראשונות.
פעילויות העמותה > התו החברתי

לעיקר פרסומה זכתה העמותה בזכות יוזמתה להקניית 'תו תקן חברתי', הניתן בדומה לתעודת הכשרות, לבעלי עסק אשר התחייבו לשמור על כללים של העסקה נאותה, אי פגיעה בזכויות העובדים, ונגישות לאנשים עם מוגבלויות.
כיום התו מוצע לבתי קפה ומסעדות, ולאולמות אירועים, אך בעתיד יוצע לבעלי עסקים בכל רחבי הארץ. עד היום זכו מאות בתי עסק בתו התקן.
על התמיכה ברעיון התו החברתי חתמו עשרות רבנים כגון הרב אהרון ליכטנשטיין, הרב יעקב אריאל, הרב שלמה אבינר, הרב יובל שרלו, הרב שג"ר, הרב יואל בן נון, הרב אבי גיסר, הרב מרדכי אלון, הרב שי פירון ורבים נוספים. כמו כן חתמו גם אנשי רוח נוספים מכל חלקי החברה הישראלית, ביניהם ד"ר גדי טאוב, תמי מולד חיו, פרופ' נסים קלדרון, מוקי צור ואחרים.
פעילויות העמותה > התו החברתי > מהו התו החברתי

התו החברתי הוא תו איכות ערכי המבטיח כי בעסק המחזיק בו נשמרות זכויות העובדים וישנה גישה לאנשים עם מוגבלות.
התו ניתן ללא תשלום לבית קפה ולמסעדות המתחייבות לעמוד בקריטריונים חברתיים בסיסיים ולאפשר לפעילי התו החברתי לקיים בהן ביקורת תקופתית.
התו החברתי מאפשר לציבור להיות שותף בשינוי חברתי ובחיזוק השמירה על כבוד האדם. חברי העמותה מאמינים ברעיון שלפיו על הציבור מוטלת האחריות לוודא כי בכל מקום בילוי או קניות יישמרו עקרונות היושר וצדק הבסיסיים.
פעילויות העמותה > התו החברתי > נוסח התו החברתי

בעליו של כל עסק חתם על הצהרה בנוסח: "וזאת לתעודה כי בעל בית העסק התחייב לשמור על חובותיו כלפי עובדיו, להימנע מפגיעה בכבודם, לשלם להם שכר הולם להימנע מהלנת שכרם, ולהעניק להם תנאי עבודה הולמים וראויים, הכול כמתחייב מערכיה של מורשת ישראל, חוקי מדינת ישראל, הוראות הדין, ותוך שמירה מרבית על כבוד האדם וחירותו. כמו כן, מתחייב בעל המקום לאפשר נגישות לבעלי מוגבלויות כך שיוכלו לבוא בשעריו בבטחה, ללא שייפגע כבודם".
פעילויות העמותה > התו החברתי > התרחבות התו החברתי

התו החברתי קיים בהצלחה גדולה כבר בירושלים, תל אביב ובאר שבע והתחיל בכפר סבא. בפעם הראשונה הפצת תוכן התו בקרב תושבי העיר נעשית בעידוד, תמיכה ומימון של העירייה המקומית ובראשה יהודה בן חמו. במהלך פגישה בין פעילי התו לבין ראשי העיר אמר ראש העיר כי הוא תומך ומעודד קניה במקומות אשר מחזיקים את התו. בסך הכול יש מעל 300 בתי עסק אשר מחזיקים את התו החברתי
פעילויות העמותה > עובדי קבלן

העמותה פועלת רבות לתיקון עוולות הנגרמות למועסקים בחברות קבלן.
"מעגלי צדק" שמה לה למטרה לקדם עשייה חברתית אקטיביסטית. העמותה לא מסתפקת בהעלאת מודעות לזכויות ולחוק, כי אם היא שואפת ליצור תקדימים משפטיים ומעשיים לשינוי המציאות הקשה של שוק העבודה בישראל בכלל ועובדי קבלן בפרט. פעילות העמותה מתפרסת על פני ספקטרום רחב – עבודת שטח אל מול עובדים (איסוף עדויות ונתונים לפגיעה בזכויות), העלאת מודעות לזכויות ולחוקי העבודה (באסיפות עובדים, באופן פרטני או בפעילות מול מעסיקים גדולים דוגמת עיריית ירושלים, עיריית תל אביב והאוניברסיטה העברית), לובי וחקיקה בכנסת (עבודה מול חברי כנסת וגופים גדולים לשינוי חברתי דוגמת "התאחדות הסטודנטים", דיונים בוועדות הכנסת, פאנלים וכנסים של בכירים במגזר הפרטי והציבורי), ופעילות ענפה בתחום המשפטי (קידום תביעות אישיות, תביעות ייצוגיות של מיליוני ₪ נגד חברות קבלן גדולות, תביעות נגד גופים ציבוריים גדולים בשטחם מתקיימת הפרה של זכויות עובדים דוגמת האוניברסיטה העברית וכו').
פעילויות העמותה > פעילויות נוספות של התנועה

"מעגלי צדק" הקימה בשנת 2012 קבוצות נוער ברחבי ירושלים.
ב-2013 גם הקימה באזור הצפון קבוצה של מתנדבים מטעם המכינות הקדם צבאיות.
העמותה עורכת כנסים וימי עיון בנושאים של יהדות וחברה.
בשנת תשס"ט העמותה הוציאה הגדה לפסח ברוח המסרים של העמותה.
הגברת המודעות והכוונה לפעילות כנגד סחר בנשים והעסקת עובדי קבלן.
הגברת המודעות ופעילות להגברת הנגישות לנכים בישראל.
פעילויות מחאה כנגד מוסדות ואירועים שאינם נגישים לבעלי מוגבלויות.
ביקורת > גישה סוציאליסטית

כלפי קמפיין "התו החברתי" של העמותה נטען שהיא מציבה דרישות סף נמוכות מדי שאינן כוללות את קיומו של כוח-עבודה מאוגד שהוא, לשיטת המבקרים, תנאי לשיפור המצב.
ביקורת > גישה דתית

כנגד העמותה הושמעה בעבר ביקורת שהיא מערבבת בין "חסד" שהוא מצווה על היחיד אך איננו ניתן לחיוב, ובין "צדק" שהוא חיוב שניתן להוציא בדין. המבקרים טענו שהגם שחלק מפעילויות העמותה חיוביות בחלקן הם באים לדרוש מהמדינה פעילויות סוציאליסטיות ללא עיגון בתורה ואף נגד התורה. נדב שנרב טען שהפעילות של תנועת "במעגלי צדק" משתמשת ברטוריקה של "פערים" העוסקת בסיפוק "קנאת הקנאי", בניגוד לתורה העוסקת בדאגה לצורכי החלש. בכך, טוען שנרב, העמותה דוחפת את היהדות אל מחוזות שוליים בחברה.
העמותה כיום

לאחר מספר שנים בהם העמותה חדלה מפעילותה, בשנת 2020 היא הוקמה מחדש על ידי קבוצת פעילים חברתיים מירושלים תחת השם "מעגלי צדק". לטענת המקימים, הם חידשו את פעילות העמותה מתוך "הבנה שסדר היום הציבורי בישראל הולך ומתרחק מערכים של צדק חברתי ומהעיסוק בהם" וכי לעולם התוכן היהודי יש חלק חשוב בעיצוב תפיסת עולם חלופית.
העמותה עוסקת בתחום המנהיגות והקהילה והיא מפעילה את תוכנית המנהיגות לסטודנטים "ערבות", את תוכנית המנהיגות החברתית לנוער "נאמני צדק" ואת תוכנית הכתיבה וההגות "דורשי צדק". בנוסף לכך העמותה מקיימת אירועים הפתוחים לקהל הרחב בנושאים הקשורים ליהדות ולצדק חברתי סביב מעגל השנה היהודי.
העמותה כיום מובילה מאבק בתאונות העבודה בישראל והיא מקיימת הפגנות, אירועי זיכרון ומחאה וקמפיינים קהילתיים לצד פרסום ניירות עמדה ומדיניות בנושא. במסגרת מאבק זה, חברי העמותה יסדו את טקס הזיכרון השנתי להרוגים בתאונות עבודה, אשר מתקיים בסוף השנה האזרחית בשיתוף פעילים חברתים, אנשי ציבור ומשפחות ההרוגים. פעילות ציבורית נוספת שהעמותה מובילה היא המיזם "נגישות למקום" שמטרתו להעלות את המודעות לצורך בהנגשה ובשילוב של בעלי מוגבלויות ומתמודדי נפש בבתי כנסת ובמוסדות תורניים נוספים.
הערות שוליים

↑  כתב העת 'במעגלי צדק' 1, ניסן ה'תשס"ד, עמ' 1.
1 2  מי אנחנו, באתר מעגלי צדק
↑  רותי סיני, תלמידים בי-ם גילו את חוסר הצדק ועוזרים לעובדי קבלן, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2006
↑  מדריך: בתי כנסת נגישים בישראל, באתר ynet, 13 באוקטובר 2006
↑  נועה מגל, "20 אלף חוגגים ביריד ואפילו לא נכה אחד", nrg מעריב.
↑  ניצחון לעובדי רשת קופי בין - באתר של תנועת מאבק סוציאליסטי
↑  חסד שמתחפש לצדק, אראל סגל, 27 באפריל 2006
↑  "במעגלי רשע? עליית הרבנות החברתית בישראל הפוסט-ציונית", מאמר להורדה מתוך האתר האישי של נדב שנרב.
↑  תוכנית "ערבות", באתר מעגלי צדק
↑  נאמני צדק, באתר מעגלי צדק
↑  Facebook, www.facebook.com
↑  אירועי שיח ועיון, באתר מעגלי צדק
↑  מעגלי צדק: הארגון הדתי שנלחם למען פועלי הבניין, באתר www.inn.co.il
↑  ניצן צבי כהן, ‏אירוע מחאה נגד התאונות הקטלניות בבנייה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 17 באוגוסט 2021
↑  "אנחנו כאן כדי שפניהם לא יישכחו": הנצחה מרגשת להרוגים באתרי הבנייה, באתר www.israelhayom.co.il
↑  פעילי מעגלי צדק קיימו משמרת מחאה באתר בנייה בראשל"צ בו נהרג השבוע עובד פלסטיני, באתר זו הדרך, ‏2022-08-27
↑  האסונות בענף הבנייה: ארבעה נהרגו ונפצעו 16 נוספים, באתר בחדרי חרדים
↑  קמפיין דתי נגד הפרות בטיחות באתרי הבנייה, באתר www.inn.co.il
↑  ניצן צבי כהן, ‏"תשובה חברתית": ארגון 'מעגלי צדק' קורא לציבור לדווח על סכנות בטיחות באתרי בנייה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 22 בספטמבר 2023
↑  אירוע לציון ה-1 במאי בירושלים: ערב זיכרון לקורבנות באתרי בנייה, באתר זו הדרך, ‏2022-04-30
↑  עידו שטיינברג ואריאל שוורץ, ‏תאונות העבודה הן תוצאה של תרבות ארגונית לקויה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 24 באוגוסט 2022
↑   בר פלג, באירוע הזיכרון להרוגי תאונות העבודה, נרות נשמה הוצבו בתוך קסדות בנייה, באתר הארץ, 10 בפברואר 2022
↑  ניצן צבי כהן, ‏נחנכה אנדרטה לזכר הרוגי תאונות העבודה: "צריכים לזכור איך נבנו הבתים שלנו ולדרוש שייבנו בצדק", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 30 בדצמבר 2022
↑  כולם יודעים איך אפשר לצמצם את התמותה מתאונות עבודה, באתר www.makorrishon.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309505805171 
מבחר מהעלונים שהוציאה במעגלי צדק במהלך פעילותה.
איי.סי.אל גרופ

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית  (הבורסה לניירות ערך בתל אביב)
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב, הבורסה לניירות ערך בניו יורק
 סימול:  איסל
 מייסדים:  מדינת ישראל, ג'רי סודרסקי
 תקופת הפעילות:  1968–הווה (כ־57 שנים)
 חברת אם:  החברה לישראל
 חברות בנות:  מפעלי ים המלח, תרכובות ברום, רותם אמפרט נגב, פריקלאס ים המלח, דשנים וחומרים כימיים, תמי (המו"פ המרכזי של כיל)
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 משרד ראשי:  תל אביב
 בעלות:  החברה לישראל (45.73%),  ציבור (54.27%)
 ענפי תעשייה:  כימיקלים
 מוצרים עיקריים:  אשלג, מגנזיום, כימיקלים ודשנים
 שווי שוק:  28.9 מיליארד ש"ח (13 במרץ 2025)
 הכנסות:  7.54 מיליארד דולר (2023)
 רווח תפעולי:  1.14 מיליארד דולר (2023)
 רווח:  687 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  6.04 מיליארד דולר (2023)
 סך המאזן:  11.6 מיליארד דולר (2023)
 יו"ר:  יואב דופלט
 מנכ"ל:  אלעד אהרונסון
 עובדים:  13,200
  
 www.icl-group.co.il
 
ICL (לשעבר: כימיקלים לישראל בע"מ, ובקיצור: כיל) היא חברה בת של החברה לישראל (הנשלטת על ידי עידן עופר) וחברת האם של חברות הכורות ומייצרות, מתוקף חוק זיכיון ים המלח התשכ"א-1961, אשלג ודשנים אחרים,פוספט, מגנזיום, ברום ותרכובותיו - במסגרת החברות הבנות מפעלי ים המלח, תרכובות ברום, רותם אמפרט נגב, פריקלאס ים המלח, דח"כ (דשנים וחומרים כימיים), תמי (תעשיות מחצבי ישראל - המופ המרכזי של כיל) וחברות מחוץ לישראל. החברה ציבורית ונסחרת בבורסה לניירות ערך בת"א תחת הסימן איי.סי.אל ובבורסה לניירות ערך בניו יורק (NYSE) תחת הסימן ICL.
היסטוריה

ICL הוקמה כחברה ממשלתית ב-1968, ואיגדה את מפעלי ים המלח וכימיקלים ופוספטים, ומפעלי חיפה כימיקלים וערד כימיקלים שהיו אז בהקמה.
היסטוריה > הליך ההפרטה

בפברואר 1992 החל הליך ההפרטה של ICL, עם הנפקת 20% ממניותיה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. 24.9% נוספים מהמניות נמכרו בפברואר 1995 לחברה לישראל, שנשלטה אז על ידי שאול אייזנברג, וקיבלה מממשלת ישראל את מלוא סמכויות הניהול של ICL.
בפברואר 1997 רכשה החברה לישראל, נתח נוסף - 17% ממניות הממשלה בחברה תמורת כ-200 מיליון דולר נוספים, ובסך הכול שילמה 930 מיליון דולר במצטבר.
ב-1999 רכשו האחים עופר את השליטה בחברה לישראל וקיבלו כך את השליטה על ICL. בעל השליטה בחברה לישראל הוא עידן עופר. במבנה הבעלות הנוכחי, נכון לשנת 2024, החברה לישראל מחזיקה 43.98%, 21.48% מהמניות מוחזקות על ידי גופים מוסדיים, והיתרה, 34.54% מוחזקת על ידי הציבור.
החל מספטמבר 2014, נסחרת חברת ICL גם בבורסה לניירות ערך בניו יורק. תחת הסימן ICL.
בדצמבר 2024, רביב צולר, נשיא ומנכ"ל חברת איי.סי.אל, הודיע על פרישה מתפקידו לאחר 7 שנות כהונה. דווח כי הפרישה היא מסיבות אישיות, והדירקטוריון מנהל מגעים עם צולר לסיכום פרטי העזיבה. במהלך תקופת כהונתו של צולר, מניית החברה עלתה בשיעור של 65%. עלות העסקתו הכוללת לאורך השנים בחברה מוערכת בכ-80 מיליון שקל.
במרץ 2025 נכנס אלעד אהרונסון לתפקיד נשיא ומנכ"ל חברת איי.סי.אל. אהרונסון כיהן משנת 2021 כסמנכ"ל חטיבת פתרונות צמיחה של איי.סי.אל ולפני כן מילא שורת תפקידים באלביט מערכות.
נתונים

נכון לסוף שנת 2023 סך המכירות של חברת ICL עמדו על כ-7.5 מיליארד דולר ולחברה היה רווח תפעולי של כ-1.15 מיליארד דולר.
סך התמלוגים ששילם תאגיד ICL בשנים 2005–2012 עמד על 379.9 מיליון דולר, כאשר היא הרוויחה באותה תקופה 6.6 מיליארד דולר. על פי משרד האנרגיה והמים נתוני התמלוגים ששילמה ICL בגין הפקת הברום - כ–15.5 מיליון שקל ב–2012, מכרייה של 6,000 טון, כשהמחיר העולמי לטון פוספטים היה 185 דולר. על פי ICL, התקבולים ש-ICL מעבירה למדינת ישראל עומדים על 1.5 מיליארד שקל, כמיסים ישירים, תמלוגים ומס דיווידנד, שהם כ-41% מהרווחים של ICL בישראל.
המקור העיקרי לחומרי הגלם בישראל הוא ים המלח (ICL מחזיקה בזיכיונות לכריית מינרלים באיכות גבוהה מים המלח), ומחצבי פוספטים בנגב, אולם לחברה מתקני כריית אשלג גם באנגליה וספרד ומתקני ייצור מהותיים גם בגרמניה, הולנד, ספרד, אנגליה, ארצות הברית, סין וצרפת. מתקני ייצור משניים נמצאים באוסטריה, בלגיה, טורקיה, ברזיל, ארגנטינה ואוסטרליה. בנוסף מתוכננת הקמת מפעל בהודו.
חברות בת > ICL מוצרים תעשייתיים

ICL מוצרים תעשייתיים מייצרת כשליש מאספקת הברום האלמנטרי (Br2) בעולם. החברה מייצרת מלחים על בסיס ברום ועל בסיס מגנזיום ומספקת תרכובות ברום ובהם מעכבי בעירה, מוצרים לטיפול במים, מוצרים לניטרול פליטות כספית מתחנות כוח פחמיות ועוד. מעכבי הבעירה של החברה הם רכיב קבוע במוצרי האלקטרוניקה, הטלפוניה, הרכב, הריהוט והבידוד לשוק הבניה. החברה מייצאת את מוצריה לחברות שונות בעיקר באירופה, אמריקה ואסיה.
נכון לסוף שנת 2023 עמדו הכנסות מגזר המוצרים התעשייתיים על כ-1.25 מיליארד דולר, כאשר עיקר המכירות היו לאירופה, צפון אמריקה ודרום אמריקה.
חברות בת > ICL דשנים

ICL דשנים מפעילה מכרות תת-קרקעיים בספרד ואנגליה, מהם היא מפיקה אשלג וכן מפיקה אשלג מים המלח ופוספטים בנגב. החברה משווקת את האשלג כפי שהוא ובנוסף מעבדת אותו לייצור דשנים לחקלאות.
ב-2015 חתמה ICL על הסכם רכישה של חברת אלאנה פוטאש המחזיקה במכרה אשלג באתיופיה.
ICL דשנים מייצרת, במפעליה בישראל, בטורקיה, גרמניה, הולנד, ספרד, הודו ובלגיה חומצה גופרתית, חומצה זרחתית חקלאית, פוספט, דשני פוספט, דשנים מורכבים ותוספי מזון המבוססים על פוספט לבעלי חיים. החברה מייצאת לאירופה, ברזיל, ארצות הברית, הודו וסין.
לפי נתוני המשרד להגנת הסביבה שנחשפו בשנת 2008, מפעלי קונצרן ICL - מפעלי ים המלח, רותם אמפרט ומפעל המגנזיום השייכים לכיל דשנים, אחראים ליותר ממחצית מהזיהום התעשייתי החלקיקי במדינה (57 אחוזים במצטבר).
לחברה תוכנית לכריית פוספטים בשדה בריר הסמוך לערד. התוכנית נתקלה בהתנגדות מצד תושבי האזור והארגונים הירוקים. ביוני 2013 איים מנכ"ל ICL דשנים כי אם תסוכל היוזמה, תפסיק החברה את פעילותה בישראל.
בדצמבר 2022 השיקה חברת ICL מוצר חדש בשם פרוטמאג (FruitMag), שמטרתו הארכת חיי המדף של פירות הדר ושימור שלהם לאחר הקטיף. לדבריה, מבוסס המוצר על מגנזיה שמופקת כחלק מתהליך ייצור האשלג ואמורה לספק פתרון טבעי, שאינו רעיל ולא מבוסס חומרי הדברה, זאת בניגוד למוצרים הקיימים בתעשיית פירות ההדר בעולם כיום.
במאי 2023 פורסם שחברת איי.סי.אל תספק 300 אלף טון אשלג לחברת IPL, יבואנית האשלג הגדולה ביותר בהודו. היקף העסקה הוערך ב-126 מיליון דולר.
בפברואר 2024 רכשה ICL את חברת NITRO 1000, חברה ברזילאית לחומרי דישון ביולוגיים, בסכום של 30 מיליון דולר.
נכון לסוף שנת 2023 עמדו הכנסות מגזר הדשנים על כ־4.2 מיליארד דולר.
חברות בת > ICL פתרונות פוספט לתעשיית המזון

ICL פתרונות פוספט לתעשיית המזון מספקת פתרונות מרקם ויציבות ליישומי בשר מעובד, תחליפי בשר, עופות, פירות ים, מוצרי חלב, משקאות, ומוצרי מאפה.
בינואר 2023 חתמה חברת איי.סי.אל על הסכם עם ענקית המזון ג'נרל מילס להיות הספקית הבלעדית של החברה לפוספטים המשמשים להארכת חיי המדף של מוצרי מזון. שווי העסקה מוערך בכ-50 מיליון דולר בשנה.
נכון לסוף שנת 2023 עמדו הכנסות מגזר פתרונות הפוספט על כ־2.5 מיליארד דולר.
חדשנות

בשנת 2020 הקימה ICL את אגמטיקס (Agmatix), חברת סטארטאפ בתחום האגרוטק, המספקת תוכנת כשירות לאגרונומים ומגדלים שמבוססת על טכנולוגיה של בינה מלאכותית ומאפשרת לעשות שימוש בדאטה על מנת לטייב את שיטות העבודה החקלאיות, לשפר יבולים ולמנוע זיהום ביבולים וגידולים חקלאיים.
ב-2021 הקימה איי.סי.אל חממה טכנולוגית בשם ICL Planet אשר מתמקדת בהשקעה בחברות הזנק בתחומי האגרוטק והפודטק. סכום של עד מיליון דולר מושקע בחברות שנבחרות לקחת חלק בחממה. חברות ההזנק מקבלות גישה למשאבי חברת ICL ומבצעות את המחקר והפיתוח במעבדות החברה או חברות הבת. בנוסף, לחברות ההזנק יש את האפשרות לבצע פיילוט במסגרת פעילותה של ICL בישראל ובעולם.
אנרגיה

באוקטובר 2021 הכריזה החברה על התחלת תכנון פרויקט "סדום הירוקה" במסגרתו יוקם שדה סולארי שצפוי לייצר 1000 מגה-ואט, כמות שתספק אנרגיה לתחנת הכוח בסדום. ICL הכריזו כי מעודפי החשמל ייווצרו 30–40 אלף טון של מימן ירוק, ולדבריהם ייצור זה יאפס את פליטת גזי החממה מאתר הייצור שאחראי על כ-50% מטביעת הרגל הפחמנית של החברה בעולם. הפרויקט מתוכנן על ידי חברת הייעוץ הגלובלית Advisian השייכת לקבוצת Worley (אנ'). על אף ההכרזות של ICL לתקשורת בדבר היותו של הפרויקט "ירוק", חוקר הסביבה יונתן אייקנבאום פרסם לתקשורת מאמר תגובה להכרזה, חלק על החישוב של ICL לגבי איסוף פליטת גזי החממה וסבר כי ההכרזה היא גרינווש.
ביוני 2022 חברת ICL, יחד עם יבואנית הרכב קבוצת כלמוביל וחברת המחזור EMS, הכריזו על הקמתו של מפעל ייעודי למחזור סוללות יוני ליתיום של כלי רכב מכל הסוגים בישראל, בהשקעה של כ-100 מיליון שקלים.
ביולי 2022 חברת ICL וחברת Aleees, יצרנית טייוואנית של חומרי קתודה, חתמו על הסכם שיתוף פעולה לקידום ייצור חומר קתודי לסוללות ליתיום בארצות הברית. על פי ההסכם, חברת Aleees תעניק ל-ICL רישיון לטכנולוגיה ותספק מידע טכני. החברות יפעלו להקמת תשתית ייצור ל-30 אלף טון במרכז הפיתוח בסנט לואיס.
באפריל 2023 נחתמה עסקה בין חברת ICL לחברת דוראל אנרגיה על אספקת חשמל מאנרגיה סולארית בהיקף של 360 מיליון ש"ח לתקופה של 15 שנה. במרץ 2024 דוראל ו-ICL חתמו על הסכם לפיו דוראל תקים פרויקטים לייצור אנרגיה סולארית בשטחם של אתרי ICL ברחבי הארץ.
פגיעה בסביבה

בפברואר 2012 פרסם לראשונה המשרד להגנת הסביבה דירוג סביבתי של חברות התעשייה הנסחרות בבורסה ו-ICL הייתה במקום ה-8 מבין החברות המזהמות ביותר. על פי הדרוג שפורסם ביוני 2013, נמצאת ICL במקום ה-18. על אף זאת, נמצאת ICL במקום השני בתוצאות המדד החיובי, המציג חברות הנוקטות צעדים לצמצום הפגיעה בסביבה.
על פי המשרד להגנת הסביבה, הסתירה בהופעתה של ICL בשני המדדים המנוגדים מנומקת בכך ש-ICL אמנם מתייחסת ברצינות ומשקיעה רבות בשמירה על הסביבה, יותר ממה שהחוק מחייבה, אולם גודלה וריבוי מפעליה מוביל גם להשפעה גדולה יותר על הסביבה, על כן היא מדורגת ברמת סיכון סביבתי גבוה יחסית. כך או אחרת, החברה היא בין החברות המזהמות ביותר בישראל, ואף קיבלה בשנת 2013 "כרטיס אדום" של חברה מזהמת במיוחד מאת המשרד להגנת הסביבה.
ICL החלה בתהליך להפעלת מתקני ייצור אנרגיה בגז טבעי במקום במזוט. בשנת 2010 עברה תחנת הכוח במפעלי ים המלח לפעול בגז. טרם התחלת השימוש בגז טבעי נעשה שימוש בכ-250,000 טון מזוט בשנה. היעד הסופי הוא שימוש בכ-80,000 טון מזוט בשנה בלבד. המעבר לשימוש בגז טבעי מאפשר חיסכון בפליטת גזי החממה בהשוואה לשימוש במזוט וסולר.
משנת 2008 הופחתה כמות השפכים של ICL ב-18%. כמו כן, כחלק מתהליכי התייעלות שונים בחברה, ישנה הפחתה משנת 2008 של 75% בפליטות תחמוצות חנקן, הפחתה של 26% בפליטות חלקיקים וכן הפחתה של 38% בפליטות תחמוצות גופרית. בתקופה זו השקעותיה של ICL הקשורות למיזמים סביבתיים הגיע ל-2 מיליארד ש"ח במהלך עשור. חלק מהשקעותיה של ICL התמקדו בפעולות יח"צ שנועדו לקדם המודעות לעשייה הסביבתית של החברה. על כך ספגה החברה ביקורת שמדובר ב-Greenwash.
ב-2014 שפכים בהיקף עשרות מיליוני מ"ק, שמקורם במפעלי החברה במישור רותם חלחלו במשך השנים אל מי התהום וגרמו נזק חמור לשמורת נחל בוקק.
ביוני 2021 נבקע צינור תמלחת במפעל פריקלס, ומאות קוב של תמיסת מי מלח זרמו לנחל עמיעז. התמלחת גרמה נזק רב לצומח, חלחלה למי התהום, וסיכנה בעלי חיים מקומיים.
באוקטובר 2021 פורסם שהחברה נותנת תרומות לעיריות בדרום על מנת לקדם הקמת מפעל באזור ערד שעלול לסכן את בריאות התושבים, ושהחברה פעלה בשיטה דומה בעבר. בינואר 2023 פורסם שאוניברסיטת בן-גוריון בנגב מסתירה תרומות מהחברה ונטען שלחברה יש אינטרס ברור לתרום על מנת להשפיע על מחקרים הקשורים להשפעת פעילותה על הסביבה.
במאי 2022 פורסם שכיל מנסה להתחמק מתשלום מיליארדים למדינה על ידי כך שבמקום שתבצע את פרויקט "קציר המלח" עליו התחייבה למדינה, היא תשתמש בשטח להקמת שדה סולארי שעלול לפגוע בסביבה.
ביוני 2022 פורסם על המשך ניסיון החברה להקים מכרה הפוספטים בשטח המכונה שדה בריר ועזרת משרד הכלכלה לחברה בנושא, למרות התנגדות משרד הבריאות שטוען שהפרויקט "יגרום לעודף תמותה, עלייה בתחלואה בסרטן ומחלות נשימה בקרב תושבי ערד, ויצריך פינוי של אלפי בדואים מבתיהם".
ביוני 2023 דווח כי מי תמלחת דלפו מחוץ למפעל לעבר מדבר יהודה.