stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המהפכה הנאוליתית
סיבות למהפכה

הגורם העיקרי למהפכה, לדעת צ'יילד, היה האקלים הגלובלי בסוף עידן הקרח האחרון, שהסתיים לפני כ-11,700 שנה. צ'יילד גרס כי האקלים החם והיבש כפה את ההתיישבות לצד מקורות מים ובכך הביא ליעילות מוגברת בעיבוד תבואה והוביל לביות בעלי חיים.
איאן הודר, מנהל החפירות באתר צ'טלהויוק, טען כי החברות המיושבות הראשונות, והמהפכה שהן ייצגו, קדמו להתפתחות החקלאות. טענתו היא פיתוח דבריו של ז'אק קווין, חופר אתר התרבות הנאטופית במורייבת בצפון סוריה, שטען כי המהפכה הנאוליתית נבעה משינוי מהפכני בפסיכולוגיה האנושית – מהפכת סמלים אשר הולידה אמונות חדשות בנוגע לעולם וטקסים חברתיים הקשורים לצלמיות נשים ואיסוף שיטתי של קרני שור הבר.
ביות בעלי חיים וצמחים

המהפכה החקלאית כללה ביות מספר קטן של בעלי חיים וצמחים. ביות בעלי החיים אירע בדרך כלל לפני ביות הצמחים והמהפכה התרחשה במקביל במספר אזורים על פני כדור הארץ, כאשר בכל אזור בייתו מינים שונים. המינים העיקריים של בעלי החיים שבויתו בתקופה הנאוליתית של הסהר הפורה והתפשטו באירו-אסיה הם עז, כבש, פרה וחזיר. הכלב הוא היוצא דופן מכל בעלי החיים שבויתו כיוון שהכלב שימש בן לווייתו של האדם עוד בשלהי התקופה הפלאוליתית. הכלב שונה גם בכך שלא בוית לצורך מאכל. מיני הצמחים שבויתו הם החיטה, האורז התירס ותפוח האדמה.
תהליך ביות הצמחים אירע ככל הנראה מבלי משים – לדוגמה, לקטים שעסקו במשך דורות בליקוט גרגרי דגנים נהגו לאסוף את השיבולים הגבוהות ובעלות הגרגרים הגדולים, חלק מן הגרגרים הללו לא נצרכו אלא נזרעו מחדש ובכך חל תהליך סלקציה איטי שבו נתפתחו מינים בעלי תכונות מועילות לאדם.
ביות בעלי החיים גם הוא אירע באופן הדרגתי וממושך – עדרים של חיות פרא רוכזו באזור בעמק סגור. על מנת שניתן יהיה לנצל את העדר לאורך זמן, לא ניצודו כל החיות מייד אלא ניצודו באופן מבוקר תוך הימנעות מציד של נקבות פוריות. במשך הדורות בני אדם החלו לראות את העדר כרכוש בלעדי, הגנו על העדר מפני טורפים וקבוצות בני אדם אחרות, וכן הגבילו את תחום נדודיהם על מנת שלא לעזוב את נכסיהם החקלאיים.
ביות בעלי החיים הביא לכך שכל התוצרים כולל תוצרי הלוואי של בעלי החיים נוצלו, כך למשל הגללים של בעלי החיים שימשו כחומר דישון, כדלק ואפילו כחומר בנייה. נוסף על היות בעלי החיים מקור לחלבון זמין לשימוש ומקור למוצרי חלב, יכול היה מִקנה לשמש גם לסחר חליפין. ההתמחות בגידול צאן, חייבה לנדוד מפאת הצורך בשדות מרעה (מחזור נדודים של עדרים).
השלכות

תהליך הפיכתה של החברה מנוודית-לקטית לחקלאית אירע בתהליך ארוך ואיטי במשך אלפי שנים. החקלאות חייבה לראשונה בהיסטוריה של האדם לחשוב על העתיד הרחוק ולחסוך, הואיל וחקלאי שאינו שומר חלק מגרגרי החיטה לא יוכל לזרוע בשנה הבאה ולכן יסבול מרעב. הצורך לחסוך יצר לראשונה עודפי יצור. העודפים הללו אפשרו את קיומו של המסחר, את צמיחתם של היישובים הראשונים שחלק מתושביהם לא עסקו ביצור מזון אלא היו סוחרים, חיילים ושליטים.
בזכות הכלכלה החקלאית עלה מספר בני האדם על פני כדור הארץ באופן דרמטי, וחלו התפתחויות טכנולוגיות שכללו את המצאת הגלגל, העגלה והסירה. מצד שני, ההסתמכות על הכלכלה החקלאית הובילה למספר חסרונות לאדם כיחיד: ראשית, ההתבססות על מקור מזון עיקרי אחד גרם לכך שאסון טבע כמו שנת בצורת גרם ליבול נמוך ובעקבותיו מוות ברעב של רבים מבני השבט, זאת לעומת התבססותו של הלקט על עשרות מיני צמחים ובעלי חיים. שנית, ההתבססות על עבודת האדמה חייבה את בני התקופה להילחם על אזור מגוריהם. אם בחברה לקטית התגלע סכסוך טריטוריאלי, יש לשבט המובס היכולת לסגת וללקט באזור אחר. לעומת זאת, חברה המבוססת על חקלאות אינה יכולה להרשות לעצמה לוותר על נחלותיה כיוון שאובדן השדות, הממגורות והעדרים – משמעותו כליה ברעב לכל בני השבט. לפיכך, לא היה מנוס לבני התקופה אלא להגן בכוח הזרוע (ומאוחר יותר הנשק) על נחלתם. עדות לאלימות התקופתית נמצאת באחוז הגבוה של השלדים הנאוליתיים, שאובחנו בהם סימני אלימות קשים. אחוז זה גבוה מהאחוז שמאפיין שלדים מתקופות קדומות יותר.
אחד השינויים המשמעותיים הנוספים לחברת "החקלאים החדשים" היה אופי התזונה (הדיאטה). חברת הלקטים-ציידים ניזונה מכמויות גדולות של חלבון מן החי, בעוד החקלאים שההזדמנויות והמוטיבציה שלהם לצייד הייתה נמוכה יחסית – מרבית מזונם הגיעה מהצמחים המתורבתים שגידלו. אין עדיין הסכמה לגבי היתרונות והחסרונות של השינוי בהרגלי התזונה, וההשפעה הכללית שלהם על תחילת ההתפתחות החברתית.
החיים באתר מסוים אפשרו הצטברות של רכוש אישי וקשר לנחלות. ממצב זה, בני האדם הפרהיסטוריים יכלו לאגור מזון עבור תקופות קשות ולסחור בעודפים לא נחוצים. החקלאות העניקה לבני האדם שליטה מוגברת על אספקת המזון שלהם, אך דרשה ישיבת קבע ועודדה התפתחות של קבוצות אנושיות רחבות יותר. לאור הבטחת המזון ופיתוח הסחר יכלו האוכלוסיות לצמוח, להתגוון ולהתחלק ליצרני מזון ובעלי מלאכה. מורכבות חברתית זאת דרשה צורה כלשהי של ארגון, דוגמת משטר ודת, כדי לתפקד ביעילות. מגמת הגידול בביקוש לכוח אדם וגידול האוכלוסייה, המשיכה לתקופת הברונזה, ובסופו של דבר נבנו עיירות, ומאוחר יותר ערים ומדינות.
עדויות ארכאולוגיות שנאספו, ובהם סוגי הפגיעות שנמצאו בשלדים מתקופות שונות, תומכות באפשרות שהמהפכה הנאוליתית גרמה להתגברות של האלימות האנושית באזורים שהפכו למיושבים. במחקר שהתפרסם ב־PNAS שיערו החוקרים כי הסיבה להתגברות האלימות היא התחרות הגוברת על האדמות המתאימות לעיבוד.
ראו גם

קטניות מאכל בתקופת הברזל בדרום הלבנט
אבות היבולים הנאוליתיים
לקריאה נוספת

יובל נח הררי, קיצור תולדות האנושות, הוצאת דביר, 2011.
ג'ארד דיימונד, רובים, חיידקים ופלדה: גורלותיהן של חברות אדם (תרגמה מאנגלית: עתליה זילבר), תל אביב: עם עובד, תשס"ג-2002.
המהפכה החקלאית, מתוך אתר אקו-ויקי
אסף רונאל, דיאלוג בין תרבויות או טיהור אתני: כך התפשטה החקלאות בעולם, באתר הארץ, 20 במרץ 2019
עודד גלאור ואורי כץ, המסע של האנושות, כנרת זמורה-דביר, 2020.
יוסף גרפינקל, אברהם פאוסט וחיה כץ (ע), שני: ארץ־ישראל בתקופה הניאוליתית ובתקופה הכלקוליתית, מבוא לארכיאולוגיה של ארץ־ישראל, כרך א, רעננה: למדא
הערות שוליים

↑  Linda Fibiger, Torbjörn Ahlström, Christian Meyer, Martin Smith, Conflict, violence, and warfare among early farmers in Northwestern Europe, pnas, ‏January 17, 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4364636-0 
אבן רחיים מהתקופה הנאוליתית לטחינה של גרעינים תוך סיבוב
ג'פוניזם

מאדאם מונה, קלוד מונה, 1876
ג'פוניזם (צרפתית: Japonisme) הוא סגנון אמנותי אשר שיקף את המבט האירופאי על יפן. בסוף המאה ה-19 התעוררה בקרב אמנים מתחומים שונים התעניינות בתרבויות רחוקות ואקזוטיות, ביניהן מזרח אסיה. אמנים אלו ראו בתרבות היפנית מקור השראה בלתי-מחייב, ממנו שאבו מוטיבים ונושאים נפוצים או חיקו מבחינה צורנית, תוך שימוש בשפה המסורתית של האמנות המערבית. את המינוח "ג'פוניזם" טבע ג'ולס קלרטי בספרו "L'Art français" משנת 1872, וכן המינוח נודע בשל שימושו על ידי העיתונאי ומבקר האמנות הצרפתי פיליפ ברטי במאמרו "Japonisme III: La Renaissance littéraire et artistique", שפורסם בשנת 1876, כדי לתאר את השפעתן של האמנות, האופנה, האסתטיקה והעיצוב היפניים על המערב, ובפרט כהשראה אופנתית על אמנים אירופאים. חדירתן של השפעות אלה נבעה מחידוש המסחר עם יפן, עם פתיחתה למערב בשנת 1854, לאחר סגר שהחל בתקופת אדו ונמשך למעלה מ-200 שנים.
רקע היסטורי

בשנת 1854 נחתם הסכם קנגאווה בין יפן לארצות הברית, שאפשר עגינה של ספינות אמריקאיות ביפן ומסחר בין השתיים. לאחר מכן, חתמו על הסכמים דומים גם בריטניה, צרפת, הולנד ורוסיה, מה שהביא לפתיחת השווקים היפנים לסחר עם מדינות העולם. יפן השתמשה בפלטפורמה של תערוכות בינלאומיות ככלי לקידום האמנות והאֻמָּנוּת המקומיות. שתיים מהתערוכות אשר עיצבו את טעם הקהל היו "תערוכת המסחר העולמי באירופה" אשר התקיימה ב-1862 והתערוכה הבינלאומית "The Paris Exposition Universelle" שנערכה בשנת 1867 וכללה דוכן שהציג חפצי אמנות יפניים לקהל. בשנים שלאחר אותן תערוכות, מספר עצום של חפצי אמנות ומלאכת-יד הציפו את אירופה - אנגליה, צרפת והולנד בפרט. סחורות יפניות מבוקשות במיוחד היו מניפות, טקסטיל, פרטי פורצלן ושנהב, הדפסי עץ ופרגודים. חפצים אלה היו ידועים באירופה, אך נוצרו למטרות יצוא ונעשו בקומפוזיציות שונות לחלוטין. הייתה זו תחילתה של תקופה במהלכה נחשב כל דבר שזוהה עם יפן כאופנתי ונחשק. חנויות רבות החלו למכור הדפסי עץ מיובאים, פרטי לבוש מסורתיים דוגמת הקימונו, פסלונים ועתיקות. עד לשנות ה-80 של המאה ה-19, הפכו הפריטים היפניים לנחשקים לא רק בקרב האליטה האמנותית, אלא גם על ידי הציבור הרחב.
השפעות על אמנות המערב

האמנות היפנית חשפה בפני האמנים האירופאים פורמטים אמנותיים אשר היו זרים להם, כגון ציורי מניפות, פרגודים מתקפלים ומגילות נתלות, כמו גם מוסכמות אמנותיות בלתי-מוכרות, ביניהן אלכסונים דומיננטיים, שימוש בקווים אלגנטיים ופשוטים, תיאורים תמציתיים ומינימליסטיים, חירות קומפוזיציונאלית (אשר התבטאה, לדוגמה בקיטועים לא צפויים של גבולות הקומפוזיציה, נקודת מבט שאינה מהמרכז ומיקום נושא היצירה שלא במרכזה), השטחה, קווי מתאר בולטים (קונטור) וגישה גמישה יותר מזו המערבית המסתייגת מחלל ריק. בין האמנים היפניים המשפיעים במערב ניתן למנות את הוקוסאי, הירושיגה, אוטגווה קוניסדה וקיטגאווה אוטאמרו השפעה יפנית מחוץ לעולם האמנות הפלסטית ניכרה בעיקר בשירים, מחזות ואופרות שנוצרו במערב באותה תקופה, כגון: מאדאם בטרפליי ומאוחר יותר, על אדריכלים כגון פרנק לויד רייט ומעצבים כמו צ'ארלס רני מקינטוש. המשיכה והכמיהה ליפן התעצמה על רקע חיפושם של אמני המערב אחר מקורות השראה חדשים ומקוריים – כשבראשם עומדים הדפסי העץ (אוקיו-אה או "תמונות מהעולם הצף"). הסגנון הראשון אשר חב רבות להשפעה זו הוא האימפרסיוניזם - שהושפע מהשטיחות, הצבעים הרוויים, הקו המסוגנן והתמקדות בנושאים רווחים מהדפסי העץ כמו חיי לילה, נשים יפות, נופים וסצנות יומיומיות. לדוגמה, ניתן לזהות השפעות אלו אצל קלוד מונה (אשר ב-1876 תיאר את אשתו מחזיקה מניפה בעודה עטויה בקימונו), מארי קאסאט ואדגר דגה.
השפעתם של הדפסי העץ ניכרת גם בקומפוזיציות א-סימטריות, צבעים לוקאליים עזים, שימוש בקונטור בולט ומשיכות מכחול בסגנון המחקה קליגרפיה יפנית בזרם הפוסט-אימפרסיוניזם, ובפרט על האמנים הפריזאים פול גוגן, אנרי דה טולוז-לוטרק (שהושפע מהדפסים המתארים את תיאטרון הקבוקי ביצירת כרזות למופעים ומקומות בילוי שהפכו איקוניים) ופול סזאן. כמו כן, ההשפעה ניכרת גם ביצירותיהם של אמני תנועת הנאבי (או "הנביאים"– קבוצה פוסט-אימפרסיוניסטית) פייר בונאר ואדוארד ווילאר. ניתן למצוא באמנותו של האמן הפוסט-אימפרסיוניסטי וינסנט ואן-גוך מאפיינים ג'פוניסטיים רבים. האמן אסף רפרודוקציות זולות של הדפסי עץ יפניים, שיוצרו לשם יצוא למערב, ולחלקם אף יצר עיבודים מקוריים. ואן-גוך נמנה עם קבוצת הציירים שפקדו תדירות את גלריה בינג, בניהולו של סוחר האמנות זיגפריד בינג, אשר הציעה למכירה אלפי הדפסים מקוריים מיפן. רפרודוקציות של חלק מההדפסים הופיעו בכתב העת שפרסם כדי להפיץ את בשורת האמנות היפנית - מגזין “Le Japon Artistique”, שפורסם בצרפתית, אנגלית וגרמנית. בשנת 1887 יצר ואן-גוך הומאז' לשניים מהדפסי הנופים של הירושיגה, "גשר בגשם" ו"עץ שזיף פורח", וגם ליצירתו של קייסאי אייסן "הקורטיזאנה". ואן-גוך הוסיף לגרסאות שלו מסגרות ואיורים קליגרפיים ששאל מאיורים אחרים. באנגליה ההשפעה היפנית ניכרה באמנות דקורטיבית החל משנת 1862, בסגנון האנגלו-יפני.
מאוחר יותר, הושפע זרם האר נובו מהאלמנטים הבאים, השאובים מן האמנות היפנית: העיטוריות, המשטחים החלקים, שילוב מילות שיר כתובות עם ציור, מיעוט בהצללה, השטחה, טיפוגרפיה ומהשימוש בצורות אורגניות מסוגננות, כמו גם מנטייתה של האמנות היפנית לתאר אי-סדירות וא-סימטריה המצויים בטבע. להדפסי השונגה האירוטיים יוחסה השפעה על עיצוב דמויותיו של הפסל רודן. במאה ה-20, ניכרת ההשפעה במגמה אל עבר המופשט - הן מהרעיונות האסתטיים היפניים והן ממאפיינים חזותיים, כמו שימוש בצבעים חזקים ומקומיים ללא הצללה ובקומפוזיציות שטוחות.
ג'פונזרי

יצירות המסווגות כג'פונזרי מכילות אלמנטים יפניים, לרוב מועתקים ממקור שהאמן נחשף אליו – כמו פרטי לבוש, חפצי נוי, נושאים, מוטיבים עיטוריים וקליגרפיה, או קונבנציות אמנותיות אופייניות לאמנות היפנית, כמו שימוש בקרטושים, או במוסכמות אמנותיות נפוצות – כמו קומפוזיציה קטועה או כזו המחקה צורת "זיגזג". לעומת זאת, נוצרה מאוחר יותר קטגוריה נפרדת המכונה ג'פוניזם – סגנון אומנותי מערבי, בו קיימים הטמעה ויישום של עקרונות האמנות והעיצוב היפניים ביצירה בדרך מקורית ולא על ידי העתקה. מהות ההבדל היא שג'פונזרי כולל ציטוט גס של דמויות יפניות, בעוד שג'פוניזם הוא הפנמה של עקרונות אסתטיים כפי שפורשו על ידי אמנים באירופה. ההבחנה בין השניים לא תמיד נעשית, שכן יש בכך מעין "חלוקת ציונים" לאופן שימושם של האמנים באלמנטים היפניים, תוך התעלמות מהחופש האמנותי של האמן. כיום נהוג לכנות את ההשפעה היפנית על אמנות אירופה וארה״ב במאה ה-19 בכללה "ג'פוניזם", ואת יצירותיהם של האמנים אשר השכילו להפנים וליישם את עיקרי האמנות והאסתטיקה היפניים ולהשתמש בהם בצורה טבעית יותר לאמנות האירופאית, דוגמת אדגר דגה, כג'פוניזם. מקרים של העתקה בולטת של אלמנטים יפניים ללא הפנמה שלהם, הם ביטוי של ג'פונזרי.[דרוש מקור]
ביקורת על הסגנון

ניתן לבקר את הג'פוניזם בראי תאוריית האוריינטליזם של אדוארד סעיד, שהוצגה בספר בשם זה משנת 1978. הג'פוניזם נושא דמיון לזרם האוריינטליזם באומנות: גם הוא מציג דימויים לכאורה-מאפיינים של תרבויות זרות בעולם, דרך נקודת המבט המערבית, הלוקה בפטרונות כלפיה, וכתוצאה מכך נוטה לתארה בדרך לא-מדויקת, המעידה בסופו של דבר יותר על הצד המתאר מאשר על הצד המתואר לכאורה. לפי סעיד, המערב מכליל ומציג תרבויות רחוקות ממנו כפרימיטיביות וסטטיות, כניגוד לתפיסת החברה המערבית כנאורה, מפותחת ועליונה עליהן. כמו נושאי התיאור האוריינטליסטיים באמנות המאה ה-19, אקזוטיקה באמנות הדקורטיבית ועיצוב הפנים קושרו עם פנטזיות השפע וההדר הברברי ועם התפיסה לפיה תרבות המזרח נעלה מבחינה מוסרית וטהורה מן המערב, היות שהיא לא "הושחתה" על ידי הקפיטליזם התעשייתי.
ראו גם

אוריינטליזם
אמנות יפנית
אסתטיקה יפנית
אוקיו-אה
וינסנט ואן גוך
הערות שוליים

↑  Claretie, Jules (1872). L'Art français.
↑  Burty, Philippe (1876). Japonisme III: La Renaissance littéraire et artistique.
↑  Adams, Henry, John La Farge's Discovery of Japanese Art: A New Perspective on the Origins of Japonisme, The Art Bulletin 67.3, 1985, עמ' 449-485
↑  אתר מוזיאון ואן-גוך
↑  אתר הבריטיש מיוזיאום
↑  Sund, judy, True to Temperament: Van Gogh and French Naturalist Literature, Cambridge University Press, 1992, עמ' 117
↑  ארטלינו
↑  Weisberg, abriel P., Japonisme: Japanese Influence on French Art 1854-1910, College Art Association, 1975
↑  Wichmann, Siegfried, and Mary Whittall, Japonisme: The Japanese influence on Western art since 1858, Thames & Hudson, 1999
↑  .Weisberg, Gabriel P, Lost and Found: S. Bing's Merchandising of Japonisme and Art Nouveau, Nineteenth-Century Art Worldwide 4.2, 2005
↑  Hokenson, Jan, Proust's "Japonisme": Contrastive Aesthetics, Modern Language Studies 29, 1999, עמ' 17-37
↑  Forbes, Andrew; Henley, David, 'Utagawa, Japonaiserie and Vincent Van Gogh' in: 100 Famous Views of Edo., Chiang Mai: Cognoscenti Books, 2014
↑  Ono, Ayako, Japonisme in Britain: Whistler, Menpes, Henry, Hornel and Nineteenth-Century Japan, Routledge, 2013
↑  Berger, Klaus, Japonisme in western painting, cambridge university press, 1993
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00576407 
The blooming plum tree (after Hiroshige), Van Gogh, 1887
קטאן: ערים ואבירים

| --- | --- |

 כללי
 סוגה:  הרחבה של משחק קופסה 
 מספר שחקנים:  3–4 (קיימות הרחבות ל-5–6 משתתפים)
 פיתוח:  קלאוס טויבר
 הוצאה לאור:  גרמניה Kosmos   בריטניה ארצות הבריתMayfair Games   יפןCapcom  הולנד בלגיה Games 999 ספרד פורטוגל ברזיל Devir קנדה Strategy Games רוסיה Smart איטליה Tilsit,Giochi Uniti צרפת Firosofia הונגריה Piatnik ישראל הקוביה יפן Jipi 
 סדרה:  Catan series 
 גילאים:  12 ומעלה
 זמן למידת המשחק:  30–35 דקות
 זמן המשחק:  90–120 דקות
 מיומנות:  אסטרטגיה, מסחר וניהול משאבים ותגליות
 אתר רשמי
 
המתיישבים של קטאן: ערים ואבירים הוא הרחבה למשחק המתיישבים של קטאן שתוכנן על ידי קלאוס טויבר. ההרחבה יצאה לראשונה בגרמניה ב-1998 והייתה ההרחבה השנייה שהופצה ברחבי אירופה, ארצות הברית ומדינות אחרות, אחרי קטאן: יורדי הים. בשנת 2013 תורגמה ההרחבה לעברית על ידי חברת "הקוביה". כדי לשחק בהרחבה יש צורך במשחק עצמו, המתיישבים של קטאן. ההרחבה ערים ואבירים היא פופולרית וזכתה לשבחים רבים בקרב שחקנים. קטאן אבירים הוא משחק חשיבה ואסטרטגיה, כאשר למרות כללי המשחק, כל משחק שונה מקודמו ומציג אתגרים חדשים.
מהלך המשחק וחוקיו

בדומה למשחק הבסיס, מטרת השחקנים היא לצבור נקודות ניצחון, מי שמגיע ראשון לשלוש עשרה נקודות, במקום עשר במשחק הבסיס, מנצח במשחק. נקודות משיגים באמצעות הקמת יישובים וערים, בניית דרכים או פיתוח ערים גדולות (מטרופוליס) ואבירים.
מהלך המשחק וחוקיו > מפת המשחק ורכיביו

בנוסף למשאבים (Resources) הקיימים במשחק הבסיס, ההרחבה מוסיפה גם 'סחורות (Commodities) שונים המיוצגים על ידי קלפים אותם מחזיק השחקן ביד:
ים (לא מניב כלום), לעיתים כולל נמל מסחר המאפשר סחר במשאבים בשערים נמוכים יותר
יער - מניב עץ (משאב) ונייר (מוצר/סחורה)
גבעות/אבן - מניב לבנים (משאב)
שדות חיטה - מניב שיבולת (משאב)
שדות מרעה - מניב צמר (משאב) ובד (מוצר/סחורה)
הרים - מניב ברזל (משאב) ומטבעות (מוצר/סחורה)
מדבר - לא מניב כלום
במשחק ישנן 2 ישויות מיוחדות חדשות:
סוחר - מאפשר סחר בשער 2:1 על המשאב במשושה בו הוא נמצא לשחקן השולט עליו. הסוחר נשלט בעזרת קלפי הקידום (שווה נקודת ניצחון).
ברברים - הופכים ערים ליישובים אם לא מנצחים אותם על ידי צבא אבירים (מי שתרם הכי הרבה אבירים לניצחונם זוכה בנקודת ניצחון).
בנוסף, כל שחקן יכול לקנות אבירים. יש שלוש דרגות של אבירים, וכדי להגיע לדרגה הגבוהה ביותר על השחקן לקנות אביר בסיסי ולשדרג אותו פעמיים.
מהלך המשחק וחוקיו > הבדלים במהלך התור בהרחבה

בנוסף לקוביות הרגילות בכל תור יש להטיל קוביית אירוע שמכילה 3 ספינות ברברים ו-3 צבעים (כחול, צהוב וירוק). אם יוצא ספינת ברברים, ספינת הברברים מתקדמת בעוד צעד אל עבר האי. אם יוצא צבע, כל השחקנים יכולים לקחת קלף פיתוח בצבע זה בתנאי שהערך בקוביה האדומה קטן או שווה מערך מסוים הנקבע לפי רמת הפיתוח של העיר בצבע זה.
השחקן יכול לבנות דברים נוספים כדי להשיג נקודות ניצחון ולשדרג את עריו. השחקן רשאי לבנות כרגיל:
שדרוג עיר: אפשר לבנות בעיר מבנים שונים (כגון: שוק, בנק, בית ספר, קתדרלה ומבצר) המשפרים את הסיכויים לקבל קלפי התקדמות ובשלב מסוים אף נותנות הטבות לשחקן. כדי לפתח את העיר זקוקים לקלפי מוצרים/סחורות (הפיתוח הראשון עולה סחורה אחת, השני שתיים וכו'). ישנם שלושה כיונים שאפשר לפתח בהם את העיר:
מדעי/השכלתי: מיוצג על ידי הצבע הירוק ודורש נייר
מדיני/צבאי: מיוצג על ידי הצבע הכחול ודורש מטבעות
מסחרי/כלכלי: מיוצג על ידי הצבע הצהוב ודורש בד
שחקן שמגיע לרמת הפיתוח הרביעית זוכה למעמד עיר גדולה (מטרופוליס) שמעניקה לו עוד 2 נקודות ניצחון. מלבד כך, העיר שנהפכה למטרופוליס מוגנת מהתקפת הברברים, ואף במקרה של הפסד במלחמה השחקן לא יאבד את עירו. קיימות חמש רמות לפיתוח עיר כך שגם אם שחקן הגיע לרמת פיתוח רביעית, שחקן אחר יכול לקחת ממנו את רמת הפיתוח על ידי השגת רמת פיתוח חמישית.
ניתן לקנות אביר תמורת כבשה וברזל, לשדרגו תמורת תשלום זהה ולהפעילו תמורת 1 חיטה. את האביר מציבים באחד הצמתים שבהם יש דרך של השחקן.
לבנות חומה לאחת מעריו ב-2 לבנים - על כל חומה בנויה מותר להחזיק עוד 2 קלפים כשבקובייה יוצא המספר 7.
מהלך המשחק וחוקיו > המלחמה בברברים

כשהברברים/שודדי הים מגיעים (על ידי הקוביה המיוחדת) אל המשבצת האחרונה בלוח המיוחד שלהם הם תוקפים את האי:
הכוח של הברברים, כמספר הערים בקטאן.
הכוח של השחקנים כסך עוצמת האבירים המופעלים בקטאן, כאשר כל אביר נחשב כ-1 או כ-2 או 3 אבירים בהתאם לרמת השדרוג.
משווים את הכוחות: אם כוח השחקנים גדול או שווה מכוח הברברים זהה השחקנים מנצחים. לאחר מכן כל האבירים נהפכים ללא פעילים והברברים חוזרים לנקודת ההתחלה בלוח שלהם.
במקרה של ניצחון השחקנים: השחקן שתרם הכי הרבה אבירים מופעלים במשוקלל זוכה בנקודת ניצחון. במקרה של תיקו השחקנים המובילים זוכים בקלף פיתוח (מצבע לבחירתו) כל אחד.
במקרה של ניצחון הברברים: השחקן שתרם הכי פחות אבירים מופעלים במשוקלל הופך את אחת מעריו ליישוב אם יש מספר שחקנים שתרמו הכי פחות כולם הופכים את אחת מעריהם ליישוב.
ניתן לשחק קטאן אבירים במשחק קופסה פנים אל פנים  או דרך האינטרנט ואז משחקים מול אנשים מרחבי העולם.
הרחבות במשחק ONLINE

לקטאן ערים ואבירים באינטרנט יש הרחבות רבות המשלבות את קטאן ערים ואבירים עם הרחבות נוספות: ארבעת האיים, מציאת חופים חדשים, איי הערפל, איי האוצר, קטאן הגדולה ואוקיאניה.
הערות שוליים

↑  Catan: Cities & Knights, קטאן ערים ואבירים, באתר הפונדק
↑  Catan: Cities & Knights, BoardGameGeek (באנגלית)
| קטאן (סדרת משחקים) |
| --- | --- | --- |
| משחק הבסיס | המתיישבים של קטאן |  |
| הרחבות המשחק | קטאן: ערים ואבירים • קטאן: סוחרים וברברים • קטאן: יורדי הים • קטאן: מגלי ארצות ופיראטים • (הרחבות קטאן נוספות) |  |
| גרסאות עצמאיות | קטאן: עליית שבט האינקה • קטאן ג'וניור • קטאן: גיבורי החלל • קטאן: משמר הלילה |  |
| יוצרים ומפתחים | קלאוס טויבר • בנג'מין טויבר |  |
Delirium

Delirium (בעברית: "הזיות") הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת והפזמונאית האנגלייה אלי גולדינג. האלבום יצא לאור ב-6 בנובמבר 2015, על ידי חברת התקליטים פולידור רקורדס.
סינגלים

"On My Mind" – יצא לאור ב-17 בספטמבר 2018, כסינגל הראשון מתוך האלבום. עם יציאתו נכנס השיר למקום ה-5 במצעד הסינגלים הבריטי.
"Army" – יצא לאור ב-9 בינואר 2016, כסינגל השני מתוך האלבום. עם יציאתו נכנס השיר למקום ה-20 במצעד הסינגלים הבריטי.
"Something in the Way You Move" – יצא לאור ב-19 בינואר 2016, כסינגל השלישי מתוך האלבום. עם יציאתו נכנס השיר למקום ה-51 במצעד הסינגלים הבריטי.
סיבוב הופעות

כדי לקדם את האלבום, יצאה גולדינג ב-21 בינואר 2016, לסיבוב ההופעות השלישי שלה, "Delirium World Tour", אשר הסתיים ב-26 באוגוסט 2017.
רשימת רצועות

| Delirium> מס' | Delirium> שם | Delirium> משך | Delirium>  | Delirium>  | Delirium>  | Delirium>  | Delirium>  | Delirium>  | Delirium>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Intro (Delirium)  | 1:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Aftertaste  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Something in the Way You Move  | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Keep On Dancin  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | On My Mind  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Around U  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Codes  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Holding On for Life  | 4:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Love Me like You Do  | 4:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Don't Need Nobody  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Don't Panic  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | We Can't Move to This  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Army  | 3:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Lost and Found  | 3:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Devotion  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Scream It Out  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 56:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| Delirium — מהדורת דלוקס> מס' | Delirium — מהדורת דלוקס> שם | Delirium — מהדורת דלוקס> משך | Delirium — מהדורת דלוקס>  | Delirium — מהדורת דלוקס>  | Delirium — מהדורת דלוקס>  | Delirium — מהדורת דלוקס>  | Delirium — מהדורת דלוקס>  | Delirium — מהדורת דלוקס>  | Delirium — מהדורת דלוקס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. | The Greatest  | 3:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | I Do What I Love  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Paradise  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Winner  | 3:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Heal  | 4:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 22. | Outside (בשיתוף קלווין האריס)   | 3:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 78:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית> מס' | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית> שם | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית> משך | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית>  | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית>  | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית>  | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית>  | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית>  | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית>  | Delirium — מהדורת דלוקס אמריקאית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. | Powerful (בשיתוף מייג'ור לייזר, טאררוס ריילי)   | 3:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 82:01 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015–2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015–2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015–2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 5 |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 3 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 22 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 2 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 3 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 5 |
|  דנמרק | היטליסטן | 12 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 11 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 3 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 16 |
|  יוון | IFPI Greece | 24 |
|  יפן | אוריקון | 90 |
|  נורווגיה | VG-lista | 9 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 4 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 25 |
|  סקוטלנד | מצעד האלבומים הסקוטי | 5 |
|  פולין | ZPAV | 30 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 19 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 24 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 9 |
|  צרפת | SNEP | 34 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 2 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 7 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 5 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 34 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 79 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 89 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 38 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 42 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 85 |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 15,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | זהב | 10,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 300,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | פלטינה | 60,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | זהב | 30,000 |
| נורווגיה (IFPI Norge) | 2× פלטינה | 60,000 |
| סינגפור (RIAS) | פלטינה | 10,000 |
| פולין (ZPAV) | 2× פלטינה | 40,000 |
| קנדה (Music Canada) | 2× פלטינה | 160,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 1,685,000 |