stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנחנו לא צריכים
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1970)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | הגל הקל | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1998)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1998)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1998)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1998)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 13 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשנ"ט)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשנ"ט)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשנ"ט)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשנ"ט)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 8 |  |
מיקומי שיא > הגרסה עם ארץ נהדרת

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 75 |  |
הערות שוליים

↑  אנחנו לא צריכים – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  "את הגשם תן רק בעתו", הרמז מקראי לפסוק בספר דברים, פרק י"א, פסוק י"ד: "וְנָתַתִּי מְטַר אַרְצְכֶם בְּעִתּוֹ"
↑  שלמה ארצי וארץ נהדרת - יותר מזה אנחנו לא צריכים 2023, נבדק ב-2023-10-26
1 2  עופרה עופר אורן, אבי קורן איבד חבר - וכתב שיר שנעשה להיט ענק של שלמה ארצי, באתר Xnet‏, 3 באוגוסט 2019
↑  שלמה ארצי, אנחנו לא צריכים. מתוך האתר של יוסי חרסונסקי
↑  אנחנו לא צריכים, באתר אקו"ם
1 2 3  אנחנו לא צריכים, מתוך אתר פזמונט
↑  היטליסט – מצעד המוזיקה של ישראל, באתר מאקו, ‏6 בנובמבר 2023
| שלמה ארצי (דיסקוגרפיה) |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | שלמה ארצי (1970) • על אנשים (1971) • פתאום אחר ימים רבים (1972) • אומרים ישנה ארץ (1973) • לכל החברים מהמסע מים אל ים (1974) • את ואני (1975) • משחקי 26 (1975) • עת שערי רצון להפתח (1975) • יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב (1976) • רומנסה ופיוט (1977) • גבר הולך לאיבוד (1978) • דרכים (1979) • חצות (1981) • מקום (1982) • תרקוד (1984) • לילה לא שקט (1986) • חום יולי אוגוסט (1988) • כרטיס ללונה פארק (1990) • ירח (1992) • שניים (1996) • אהבתיהם (2000) • צימאון (2002) שפויים (2007) • אושר אקספרס (2012) • קצפת (2016) |  |
| אלבומי ילדים | הטיול לארץ התווים (1972) • שלמה ארצי שר ומספר לילדים על יאן הגמד (1976) • סיפורי התנ"ך לילדים (1982) |  |
| מיני-אלבומים | פתאום עכשיו פתאום היום (1970) • את ואני (1975) • ציונות בלי מירכאות • מממ-נננ\פנדל • חיוכו של ילד • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • אחרי שנואיבה נגמרה (1977) • אהבתיה (1994) • גבר הולך לאיבוד (1995) • אנחנו לא צריכים (1999) |  |
| אלבומי הופעה | שלמה ארצי ואצ'י בהופעה חיה בצוותא (1983)  • ההופעה 97 (1997) • שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה (2005) • עונת ההופעות (2010) |  |
| אוספים ומארזים | אוסף שירים מתורגמים לגרמנית (1975)  • שלמה ארצי השירים היפים (1976) • השירים 1 (1990) • השירים 2 (1990) • שירים 3 (1991) • האוסף המשולש (1993) • שירי אהבה שלי (2003) • השנים הראשונות (2008) • תתארו לכם (2013) • אלבומי המופת (2013) • אוסף השירים שהסתתרו (2016) • פעם תורי, פעם תורך (2017) • אתמול היה טוב (2019) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: b6833fb4-89e1-481a-bddf-601fdc63bc1a 
"אנחנו לא צריכים" (2012) בגרסתם של סאבלימינל ואיציק שמלי
גל פתוח

גל פתוח (או אולפן פתוח) הוא מצב שבו ערוץ רדיו או ערוץ טלוויזיה עובר לשידור חדשות לאורך זמן ממושך בעקבות אירוע חדשותי חשוב.
לרוב, במתכונת הגל הפתוח עורכי החדשות אינם יכולים לדעת מתי יסתיים אותו השידור ולכן נוצרים מצבים שבהם אולפנים פתוחים נמשכים שעות שלמות ואף ימים.
גל פתוח בעולם

גל פתוח מורגש יותר בישראל כיוון שבישראל אין ערוץ שמשדר חדשות ברציפות (כדוגמת ערוץ CNN), ובאירועים חדשותיים מיוחדים עוברים ערוצי הברודקאסט המרכזיים לשידור חדשות במתכונת גל פתוח. גם במדינות שבהם יש ערוץ חדשות ייעודי, עברו לעיתים ערוצי טלוויזיה אחרים למתכונת גל פתוח:
בין הראשונים שבשידורי הגל הפתוח בעולם היו השידורים בעקבות רצח קנדי. באותם הימים שידרו רשתות הטלוויזיה בארצות הברית במשך 50 שעות של שידורי חדשות בתוך ארבעה ימים.
בעקבות פיגועי 11 בספטמבר רשתות הטלוויזיה בעולם כולו ובארצות הברית בפרט שידרו את המתרחש במשך שעות שלמות. רשתות הטלוויזיה בארצות הברית שידרו במשך 90 שעות במתכונת גל פתוח בתוך ארבעה ימים ללא פרסומות. במקרה זה שידרו הרשתות גם בשעות הלילה - דבר שבדרך כלל אינו קורה בטלוויזיה משום חוסר הצופים בשעות הללו.
מקרה נוסף באותה המתכונת היה במותה של דיאנה, הנסיכה מוויילס בתאונת דרכים כאשר המכונית שבה נסעה התנגשה בקיר בטון בעודה בורחת מצלמי פפראצי. לאחר המקרה, שאירע בשנת 1997 השוו בבריטניה את האווירה ברחובות המדינה לאווירת האבל ששרתה בישראל לאחר רצח יצחק רבין. היה זה בין המקרים הראשונים בהם ערוצי החדשות במדינה פרצו לשידור תוך כדי הפסקת השידורים הסדירים.
גל פתוח בישראל

בישראל מקרים רבים בהם ערוצי הברודקאסט משדרים חדשות במתכונת גל פתוח, בין היתר בגלל המצב הביטחוני השורר באזור. רוב שידורי הגל הפתוח בישראל היו בגלל אירועים ביטחוניים כגון פיגועי התאבדות, פיגועי ירי, מלחמות, ופעמיים בגלל הסכם השלום עם מצרים והסכם השלום עם ירדן.
ביקורת על הגל הפתוח

על מתכונת שידורי "הגל הפתוח" נמתחו לא מעט ביקורות. ואלה הן הסיבות בין היתר:
בשנות התשעים כאשר החלו לראשונה הגלים הפתוחים היו בעיות אתיות בסיקור השידורים. בסיקור הפיגוע בקו 5 צולמו חלקי גופות והועברו לצופים בשידור חי ולעורכים באולפן היה קשה לצנזר מקרים כאלה. ובאסון המסוקים הסיקור הוביל להיוודע מותו של אחד מההרוגים למשפחתו ישירות דרך הטלוויזיה טרם ההודעה הרשמית למשפחות.
כשערוצי הטלוויזיה משדרים במתכונת גל פתוח לאורך כל היום - גם אם לא קרה דבר חשוב. הדבר יוצר "פטפטת" שלא לצורך.
לא פעם נשמעו ביקורות על כך שערוצי הטלוויזיה ממנפים את האירועים החדשותיים בשביל רייטינג, כיוון ששידורי חדשות בישראל גורמים לעליית מספר צופים חדה יחסית לימים רגילים בשעות שאינן מוגדרות "פריים טיים".
זמן השידור ממולא לכאורה על ידי תכנים, אך בפועל שעות השידור לא מביאות מידע חדש
בשנת 2022 סיקרו ערוצי החדשות את פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף (2022) לאחר מכן נמתחה ביקורת על שלא בוצעה צנזורה וצולמו חיילים מיחידות מובחרות אמצעי לחימה ושיטות לחימה.
הערות שוליים

↑  לילה לבן במערכות, באתר וואלה, 5 בינואר 2006
↑  לילך וולך‏, גלעד שליט וסיקור חזרתו בטלוויזיה: יונית לוי וכל השאר, באתר וואלה, 19 באוקטובר 2011
↑  הפריצות לשידור על מלחמת חרבות ברזל
↑  "אתם שם בבית", פרק 1, ערוץ 8
↑   מורן שריר, גייסות של מומחים, פרשנים וח"כים נהרו לאולפני הטלוויזיה כדי להגיד כלום, באתר הארץ, 15 ביוני 2014
אווטאר (דמות וירטואלית)

דוגמה לאווטאר המשמש במשחק אינטרנט בדמות האדם המשחק בו.
אווטאר (בסנסקריט: अवतार) או יַצְגָן הוא דמות המתארת את דמותו של השחקן בעולם הווירטואלי של משחק וידאו. בנוסף לכך, אווטאר הוא שם משתמש, שם משחק, שם בדוי, תג גיימר, שם מסך. הוא שם שאומץ על ידי גיימר וידאו ומשמש כדרך הזיהוי המועדפת לקהילת המשחקים. השימוש של שמות משתמש נפוץ בעיקר כאשר משחקים במשחקים מרובי משתתפים באינטרנט, או בכנסי ספורט אלקטרוניים.
אווטאר יכול גם לשמש לביצוע הונאות באינטרנט, למשל, על ידי השתתפות ב"פורומים" ו"חדרי צ'אט" תוך שימוש ב"אווטאר" במקום בזהות האמיתית.
מקור המונח

בדת ההינדית, המונח "אווטאר" מתאר את ההתגשמות הגולמית של וישנו או של אל על פני האדמה. מקור המילה בסנסקריט, ופירושה על פי רוב ירידה ממצב של ישות עליונה (אל) אל ישות רגילה (אדם).
מקור המונח > ההיסטוריה של השימוש במונח

השימוש הראשון במונח בתחום משחקי המחשב מקורו בשנת 1985 במשחק הווידאו "אולטימה". סדרת משחקי האולטימה החלה בשנת 1981. בשנת 1985 שווק המשחק "אולטימה IV" שבו הוצג לראשונה המונח "אווטאר", כאשר מטרת המשחק במשחק הייתה להגיע לסטטוס אווטאר. במשחקים יותר מאוחרים בסדרה הייתה דמותו הווירטואלית של המשחק בסטטוס זה ובהתאם נקראה אווטאר.
ברומן "Count Zero" מאת ויליאם גיבסון משנת 1986 נעשה שימוש במונח על מנת לתאר את דמותו של השחקן בעולם של מציאות מדומה.
שימוש נוסף במונח היה במשחק התפקידים "מרוצללים" משנת 1989 ובמשחק הווידאו "האביטט" משנת 1987.
השימוש במונח הפך נפוץ בעקבות הצלחת ספרו של ניל סטיבנסון "Snow Crash" משנת 1992. ברומן זה שימש המונח לתאר את דמותו של האדם בהיותה בעולם הווירטואלי של האינטרנט.
במתקפה המקוונת על ישראל ועל יהודים ברשתות החברתיות שיצאה לפועל בתיאום עם הטבח ב-7 באוקטובר השתתפו בוטים, אוואטרים ובובות גרב שהוכנו מבעוד מועד לצורך הפצת המסר ברחבי העולם על ידי מתכנני המתקפה המקוונת בסין, רוסיה ואירן.
שימוש באווטאר

לא ידוע כיום באיזה פורום אינטרנט החל הייצוג הגרפי של הכותבים לראשונה, אולם כיום נפוצים אווטארים בפורומים רבים. האווטארים מעוצבים באופן שונה מאדם לאדם, כאשר העיצוב נבחר על ידי האדם הכותב בפורום מתוך מטרה לייצג את אישיותו של הכותב, את דעותיו, אמונתו, תחומי העניין שלו או מצבו החברתי. במשחקי מחשב ובמשחקי אינטרנט מייצגים האווטארים את דמותו של השחקן ואת מיקומו בעולם הווירטואלי של המשחק. השליטה בדמות ותנועתו ברחבי העולם הווירטואלי מאפשרת לשחקן לפעול בעולם המשחק ולהשיג את מטרות המשחק.
עיצוב דמות השחקן - אווטאר, לרוב, נעשית על פי בחירה אישית של השחקן. כלומר, השחקן יכול לבחור ולעצב את מראה האווטאר, כמו: צבע שיער, צבע עור, ביגוד, בחירת גזע ומין. דמות השחקן עשויה לעיתים להיות מבוססת על אדם אמיתי, במיוחד במשחקי ספורט שבהם נעשה שימוש בשמות של אנשים ובעל דמיון לשחקני ספורט אמיתיים. אנשים היסטוריים ומנהיגים לעיתים מופיעים כדמויות, במיוחד במשחקי אסטרטגיה או במשחקי בניית אמפיריות כמו בסדרת Civilization של סיד מאייר. בסדרה זו, הדמות שנבחרת לשחקן אופי היסטורי זהה לאורך כל המשחק למרות הקמפיין שיכול להימשך כמה מאות שנים לפני ואחרי החיים של אישיות היסטורית אמיתית. ניתן לראות את דמות האווטאר, בדרך כלל, בסימולציות משחק קזינו.
במשחקים מרובי שחקנים, קיים תג השבט שהוא קידומת או סיומת אשר מוסיפים לכינוי כדי לזהות שהשחקן הוא חלק מהשבט. השבטים הם בדרך כלל קבוצה של שחקנים שמשחקים יחד כצוות נגד קבוצות או שבטים אחרים. ניתן להבחין בתגי שבט בעיקר אצל משחקים מקוונים מרובי שחקנים, שבהם קבוצה אחת יכולה להתחרות נגד אחר. שבטים יכולים גם להיווצר, אולי באופן רופף יותר, על ידי כל האוהדים של אותו המשחק או על ידי שחקנים שיש להם קשרים אישיים קרובים זה לזה. קיים תג לקבוצה שהוא קידומת או סיומת אשר מוסיפים לשם כדי לזהות כי השחקן נמצא בתוך צוות. צוותים, בדרך כלל, מהווים תת-מחלקות בתוך השבט. השחקנים האלה הם בדרך כלל בליגה באינטרנט כגון Cyberathlete (CAL) - הליגה החובבנית וחברת האם שלהם Cyberathlete (CPL) - הליגה המקצועית, שבה כל השחקנים המקובצים תויגו כצוותים ולא כשבטים.
שימוש באווטאר > המושג "אווטאר" בתחום אבטחת המידע

ב"לוחמת סייבר", אווטאר יכול לשמש לדליית מידע מרשתות חברתיות, להפעלת סוכנים אנושיים, לשיחה עם כנופיות ו/או ארגונים עוינים וכיוצא באלו. השימוש ב"אווטאר" מאפשר למפעיל אנושי אחד לפעול כאילו היה כמה וכמה ישויות במקביל. שימוש כזה מחייב שליטה בשפה של יתר המשתמשים, ב"עגה" שלהם, בעולם המונחים הרלוונטי וב"סיפור כיסוי" איכותי מספיק.
הערות שוליים

↑  מונחים חדשים ברפואה ובטכנולוגיית המידע והחלטות בדקדוק (תשע"ד, 2014), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏9 במרץ 2014
↑  עומר כביר, יצגן במקום אווטאר: הכירו את המונחים החדשים של האקדמיה ללשון, באתר כלכליסט, 9 במרץ 2014
↑  דו"ח רולניק | פרק 2 - אלגוריתם הכאוס, נבדק ב-2024-02-13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564181705171  GND: 4711803-9  LCCN: sh2006004464  LNB: 000348212  NKC: ph1016882
בה"ד 4

|  מידע על המבנה |
| --- | --- |
 סוג:  בית ספר צבאי 
 קואורדינטות:  31°36′12″N 34°30′28″E﻿ / ﻿31.603352869691°N 34.507688311603°E﻿ / 31.603352869691; 34.507688311603
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) בה"ד 4(למפת מערב הנגב רגילה) בה"ד 4
 
תג היחידה ההיסטורי של בה"ד 4
שער הבסיס בצריפין
חיילים עולים לומדים עברית בבית הספר שבבסיס
אימון בנשק
בה"ד 4 היה בסיס ההדרכה המרכזי של צה"ל לטירונים והועברו בו בעיקר הכשרות טירונות חי"ר כללית (בשנות ה-50) וכן טירונות כלל צה"לית ("טירונות 02"), טירונות כושר לקוי וקורס מ"כים למדריכי טירונים.
כיום משמש מחנה זיקים בו שכן הבסיס כבסיס טירונות ואימונים של פיקוד העורף.
צריפין

מקומו המקורי של הבה"ד משנת 1949 ועד מלחמת ששת הימים היה במחנה צריפין. הייתה זו תקופת העלייה ההמונית ואל הבה"ד (ששמו הרשמי היה "בסיס ההדרכה הארצי") הגיעו עולים רבים שלרבים מהם הייתה זו פגישתם הראשונה עם הישראלי ה"צבר" ולהפך - פגישתו הראשונה של הצבר עם העולים. מורשת זו של "כור ההיתוך" הונצחה בספרו של יהושע קנז, "התגנבות יחידים", והטראומה של המפגש עולה גם ממכתבי חיילים מאותה תקופה. כך למשל:
החומר האנושי הנמצא איתי אינו מן המעולים ביותר (למעלה מחצי הם כורדים)... אנו הגימנזיסטים סובלים לא מעט בגלל הכורדים, שחלק מהם אינו יודע אפילו לחתום את שמו.
סגל המפקדים בשנות ה-50 הורכב מחיילים קרביים שראו את הדרכת הטירונים כעול ולא הוכשרו למגע עם האוכלוסיות המורכבות שהגיעו למקום. התפיסה דאז הייתה שעל המפקדים "לשבור" את רוחם של הטירונים ועל ידי כך להפכם מאזרחים לחיילים, אף שחלקם לא יועדו לתפקידי לוחמה. כתוצאה מגישה קשוחה זו אירעו בבה"ד מקרי התאבדות רבים.
המפקדים אינם מפלצות, לכל היותר הם מנסים ומשתדלים להעמיד פני מפלצות דבר שלא תמיד עולה בידם. אחרי הכל הם בני אדם ולא חיות טרף. אמנם לפעמים זה מרגיז אותי מעט שאיזה בחורון בגילי או בכמה חודשים מבוגר ממני, שאני משוכנע בבירור שלא שמע מימיו לא על פיתגורס ולא על תומאס מאן, שאין לו מושג מה ההבדל בין קונצ'רטו לסימפוניה ועל מוצארט לא שמע מימיו – עומד ומרעים עלי בקולו, מכריח אותי לעשות כל העולה על רוחו וכל זאת בזכות שני הפסים על זרועו.
בשנות ה-60 החלו לעבור טירונות בבסיס גם חיילים המיועדים למסלולי עילית כגון טירוני העתודה האקדמית וטירוני שייטת הצוללות של חיל הים, וכן טירוני וחניכי קורס ההכנה למ"כים שעברו טירונות חי"ר קרבית, כהכנה לצאתם לקורס מ"כים של הנח"ל במחנה שבטה שהכשיר את מדריכי העתיד לבה"ד 4 ולבית הספר לחי"ר (בה"ד 3). במחזור אוגוסט 1966 אף נשלחו חלק מהבוגרים ליחידות קרביות כמו החרמ"ש וחטיבת גולני.
בית אל

לאחר מלחמת ששת הימים הוחלט להעביר את בסיסי ההדרכה לאזורי יהודה ושומרון, ובה"ד 4 עבר למתקן ששימש לפני כן את צבא ירדן. ב־1977 הוקמה בית אל בסמוך לבסיס. בתחילה יוחד הבה"ד בעיקר לטירונות לחיילים שלא יועדו לתפקידים קרביים ("טירונות כלל צה"לית" וטירונות כושר לקוי). בסוף שנות השבעים היה בה"ד 4 בסיס הטירונים הגדול בארץ. הוא אכלס והכשיר כ-2,000 טירונים במחזור, בנוסף לאנשי סגל ומפקדה ששירתו בבה"ד. יתרה על כך, בבה"ד התקיימו קורסים שונים דוגמת קורסי מ"כים לכלל צה"ל ליחידותיו השונות, הכנה לקורס קצינים ועוד. בנוסף לכך, שימש הבה"ד גם את חילות האוויר והים כחלק מהכשרת פרחי טיס וצוערי חובלים, שעברו בבה"ד טירונות. בתקופה זו כונה הבה"ד על ידי חייליו ועל ידי יחידות אחרות בצה"ל בשם "בה"ד 4 הלוחמת", שם שדבק בו לאורך שנים. עם חלוף השנים הקורסים השונים פוזרו ביחידות צה"ל השונות.
בשנת 1978, החליט הרמטכ"ל רפאל איתן להעניק לבה"ד 4 תג יחידה ייחודי לבה"ד. עד אז, תג היחידה של המטה הכללי שימש את חיילי הבה"ד. בה"ד 4 היה אחד מהבסיסים הראשונים שקיבל תג יחידה שייחד אותו מיתר הבסיסים בצה"ל. באותה עת החל רפאל איתן בפרויקט "נערי רפול" והמחזורים התקיימו בבסיס עד העברתם לבסיס חוות השומר.
הדרך לבה"ד עברה דרך רמאללה ועם פרוץ האינתיפאדה הראשונה היו אוטובוסי הטירונים הצעירים מטרה ליידוי אבנים ואף בקבוקי תבערה, כמו מכוניותיהם הפרטיות של הורי הטירונים שבאו לבקרם. עקב כך הוכשרו סניפים של בסיס ההדרכה בניצנים ובזיקים.
בד בבד עם המעבר לאתר חדש השתנתה גם תפיסת הדרכת הטירונים. מדריכי הטירונים הוכשרו במיוחד לתפקידם ותשומת לבם הופנתה לאיתור קשיים. הוגדרו סרגלי מאמץ כדי להפוך את תהליך ההפיכה של אזרח לחייל להדרגתי ופחות טראומטי. בנוסף הוכשרו גם נשים לתפקידי מדריכות טירונים (בנים).
זיקים

בשנת 1995, עקב הסכם אוסלו ב', פונה בסיס בית אל מטירונים, ופעילות הבה"ד הועתקה לבט"ר (בסיס טירונים) זיקים אשר שימש במקור כבית ספר לצליחה של חיל ההנדסה ובסמוך לו אף הוקם אגם בו התאמנו כוחות צה"ל בצליחת מעברי מים. בסוף שנות ה-80 לאחר סגירת המערך הוסב הבסיס לבסיס טירונים. במהלך שנות ה-90 נערך שינוי מבני בנושא הדרכת הטירונים בצה"ל והוקמה מפקדת מג"ל (כיום מגל). באותה תקופה גם החלו להיערך טירונויות משותפות של בנים ובנות באותן מסגרות. תג היחידה ההיסטורי של בה"ד 4 הפך להיות תג היחידה של מג"ל.
בליל ה-11 בספטמבר 2007 פגע מטח רקטות קסאם בבסיס ובסביבתו. 2 רקטות נפלו בשטח הבסיס ומפגיעתן נפצעו כ-70 חיילים. לאחר מכן הבסיס נסגר, עבר שיפוץ ומיגון וכיום הוא משמש כבסיס טירונות ושטח אימונים לגדודי חילוץ והצלה של פיקוד העורף.
בבוקר 7 באוקטובר 2023, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל, תקפו את הבסיס כ-50 מחבלי חמאס. רוב החיילים בבסיס באותה עת שירתו בצה"ל רק חודשיים. חיילים ותיקים בבסיס נלחמו במחבלים בעוד שהטירונים תפסו מחסה. בקרב זיקים נהרגו שבעה מחיילי הבסיס, שמנעו את כיבושו. השליטה על הבסיס עברה ליד אוגדת עזה.
לקריאה נוספת

צה"ל, ענף הסברה והשכלה במטכ"ל/ אכ"א, בסיס הדרכה לטירונים, 1955
יהושע קנז, התגנבות יחידים, עם עובד, 1986 (רומן)
הערות שוליים

↑  רועי כספי, 33 עובדות על מגל, ביטאון ביבשה גיליון 4, ‏ דצמבר 2007.
↑   הילו גלזר, קומץ מפקדים הצילו בגופם 90 טירונים. סיפורו של הקרב ההירואי בזיקים, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2023
↑  חן זנדר, 7 מפקדים שהצילו בגופם 100 טירונים: סיפור הגבורה המדהים של בסיס זיקים, באתר יוטיוב, ‏9 בנוב׳ 2023
| בסיסי צה"ל במחוז יהודה ושומרון |
| --- | --- | --- |
| בסיסים פעילים | אוגדת אזור יהודה ושומרון • מחנה אפיק • מחנה אריה • מחנה ברווז • מחנה בקעות • מחנה דביר • הר מנוח • הר עיבל • מחנה חורון • י"ג 503 (בעל חצור) • מחנה ישי • מבוא שילה • מג"ב יריחו • מול נבו • בסיס נבי מוסא • מחנה עופר • מחנה ענתות • מחנה עציון • מחנה פלס • מצודת יהודה • פלס נח"ל • מחנה קדום • שדמה • מחנה תבץ |  |
| בסיסים שנסגרו או שננטשו | בסיס אדוריים • בה"ד 4 • מחנה בזק • בט"ר חת"ם (שבי שומרון) • מחנה גדי • מחנה דותן • בסיס חמאם אל-מליח • מחנה חנן • מחנה יוסף • נח"ל צרי • בסיס סנור • מחנה קציף • מחנה שלח |  |
סיום תרגילי טירונות בבה"ד 4, 1969
גיל ורנר

| --- | --- |

ורנר, 2024
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדס"ר נח"ל  מפקד בא"ח נח"ל  מפקד חטיבת אלכסנדרוני  מפקד בא"פ אליקים  מפקד חטיבת קטיף
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה השנייה    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 
גיל ורנר הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשרת כמפקד חטיבת קטיף, החטיבה הדרומית באוגדת עזה. שירת כמפקד חטיבת אלכסנדרוני, מפקד בא"פ אליקים ומפקד גדס"ר נח"ל.
שירות צבאי

עם גיוסו לצה"ל התנדב ורנר ליחידת שלדג, ועבר בה מסלול הכשרה כלוחם. עם תום המסלול יצא לקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב ליחידת שלדג כמפקד צוות לוחמים והוביל אותו בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. בהמשך לחם במלחמת לבנון השנייה ושירת כמפקד פלגה. בשנים 2010–2012 פיקד על פלנ"ט נח"ל ולאחר מכן שימש מפקד מגמה בבא"ח נח"ל. בשנים 2018–2020 שימש מפקד גדס"ר נח"ל ובשנים 2020–2022, פיקד על בא"ח נח"ל. באוגוסט 2022 מונה למפקד חטיבת אלכסנדרוני ומפקד בא"פ אליקים. במלחמת חרבות ברזל פיקד על החטיבה בחזית הצפונית ובהמשך פיקד על צק"ח 3 (אלכסנדרוני) תחת עוצבת הבזק במסדרון נצרים. באוגוסט 2024 סיים את כהונתו.
ב-18 בספטמבר 2024 החל לפקד על חטיבת קטיף, האחראית על הגזרה הדרומית באוגדת עזה. ורנר למעשה הגיע במקומו של אסף חממי שנהרג במתקפת הפתע על ישראל, שלאחר מכן הוחלף באופן זמני על ידי קודמו בתפקיד טל אשור.
הערות שוליים

↑  תלמדו מהניסיון: הקצינים מסבירים – כך תהפכו ללוחמי על, באתר ישראל היום, 4 בדצמבר 2019
↑   גיל ורנר נכנס לנעליים של יאיר צוקרמן היוצא, באתר צה"ל, 28 ביולי 2020
↑   אל"ם משה פסל נכנס לתפקיד מח"ט "אלכסנדרוני", באתר צה"ל, 22 באוגוסט 2024
↑   אל"ם גיל ורנר נכנס לתפקידו כמח"ט הדרומית, באתר צה"ל, 18 בספטמבר 2024
אמיר דרורי

| --- | --- |

כאלוף פיקוד הצפון, 1982
 לידה:  5 באוגוסט 1937 כ"ח באב ה'תרצ"ז המנדט הבריטי תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  12 במרץ 2005 (בגיל 67) א' באדר ב' ה'תשס"ה ישראל נחל חווה, הר הנגב
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי קריית שאול 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים, בית הספר לעסקים של לונדון
 צאצאים:  גילי דרורי, דניה דרורי, אסא דרורי
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1955–1988 (כ־33 שנים)
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 13  קצין אג"ם בפיקוד הדרום  מפקד חטיבת גולני  מפקד חטיבה 11  מפקד עוצבת געש  ראש מחלקת המבצעים באגף המטה הכללי  ראש מחלקת ההדרכה  אלוף פיקוד הצפון  מפקד חילות השדה (מפח"ש)  ראש אג"ם  סגן הרמטכ"ל
 פעולות ומבצעים
   מבצע קדש  פעולות התגמול   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מבצע שלום הגליל    המערכה ברצועת הביטחון
 עיטורים
   עיטור העוז
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל רשות העתיקות
 
אמיר דרורי (5 באוגוסט 1937 – 12 במרץ 2005) היה אלוף בצה"ל, ראש אג"ם, מפקד פיקוד הצפון וסגן הרמטכ"ל. מייסד רשות העתיקות ומנהלהּ הראשון. בעל עיטור העוז.
אמיר דרורי משקיף מקרוב על פינוי פת"ח מביירות, 31 באוגוסט 1982
קורות חיים > בית גידולו ומשפחתו

אמיר דרורי, בן אלה ואמנון דרורי, גדל בפרדס חנה, לאחר שהוריו - מראשוני פרדס חנה, התיישבו במקום בשנת 1933. אמיר היה נכדו של העיתונאי והעסקן יששכר-דב בר-דרורא ונכדהּ של ד"ר אסתר גוברקובסקי-שולריכטר.
אמיר היה בן שני להוריו ואח לאלכּס, אילנה ואורנה. אמיר סיים את לימודיו במחזור הראשון של הפנימייה הצבאית לפיקוד שליד בית הספר הריאלי בחיפה כחניך המצטיין. היה נשוי לצילה, ולהם שלושה ילדים – גילי, דניה ואסא. נכדו, עמית פלד, בנם של דניה ועמר, לוחם ביחידת אגוז, נפל בקרב על מוצב כיסופים בשבעה באוקטובר 2023.
קורות חיים > שירות בצה"ל

בשנת 1955 התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת גולני. בשנת 1956 במהלך מבצע קדש, לחם כמפקד מחלקת החבלה בגדוד 12 (ברק) בקרבות רפיח ובסיני. בהמשך שירת כמפקד פלוגה בגדוד 51. על חלקו במבצע חרגול, במהלכו פיקד על כוח חסימה, הוענק לו צל"ש שהומר באפריל 1973 לעיטור העוז.
במלחמת ששת הימים לחם כסגן מפקד גדוד 51 (הבוקעים הראשון) של חטיבת גולני בקרבות רמת הגולן, בין היתר בכיבוש תל עזזיאת, מוצב פלוגתי סורי מבוצר ברמת הגולן. במלחמת ההתשה היה דרורי מפקד גדוד 13, שלחם בקווי העימות ברמת הגולן, בעמק בית שאן, בבקעת הירדן ובתעלת סואץ. בהמשך שימש קצין אג"ם בפיקוד הדרום בשנים 1970–1972, בשלהי מלחמת ההתשה, בסיני ובערבה, ובמהלך הלחימה בטרור ברצועת עזה, אותה הוביל באותה עת אלוף הפיקוד, אריאל שרון.
בשנים 1972–1974 פיקד על חטיבת גולני והוביל אותה בפעולות בלבנון, ובהן מבצע קלחת 4, ושנה לאחר מכן, במלחמת יום הכיפורים. דרורי פיקד על החטיבה בקרבות ההגנה והבלימה נגד הצבא הסורי בצפון רמת הגולן ובמרכזהּ, על קרב החרמון הראשון ועל כוחות החטיבה שהשתתפו בהבקעה ובפריצה מעבר לקו הגבול. פיקד על החטיבה בקרב על החרמון השני ונפצע באורח קשה בחזהו. הוא שאמר ללוחמים, בתדרוך לפני הקרב: "יש חשיבות עליונה לכבוש מחדש את מוצב החרמון הישראלי משום שהוא העיניים של המדינה". למרות פציעתו חזר לפקד על החטיבה במלחמת ההתשה במובלעת הסורית וברמת הגולן עד סמוך להסכם הפרדת הכוחות במאי 1974. לאחר מכן מונה למפקד חטיבה 11 וסגן מפקד אוגדה 36, ובשנת 1976 מונה למפקד אוגדה 36 (עוצבת געש) ברמת הגולן, בדרגת תא"ל.
אמיר דרורי היה ראש מחלקת המבצעים באגף המטה הכללי (1977) וראש מחלקת ההדרכה (1978–1981) בדרגת אלוף. בספטמבר 1981 מונה לאלוף פיקוד הצפון ונשא בתפקיד זה בעת מלחמת שלום הגליל, שבה פיקד על כוחות צה"ל בלחימה בכוחות אש"ף ובצבא הסורי. בתפקידו זה פיקד על 2 גייסות, 9 אוגדות ועוצבות נוספות, ובין היתר פיקד על כיבושם של ביירות, הרי השוף, ג'בל ברוך והבקאע. דרורי המשיך בתפקידו כאלוף הפיקוד למעלה משנה אחרי טבח סברה ושתילה, לאחר שוועדת כהן, שחקרה אירוע זה, לא מצאה לנכון להגיש נגדו מסקנות אישיות. ב-1985, בשובו משנת השתלמות בארצות-הברית, מונה דרורי למפקד המפח"ש. 5 שנים קודם לכך, ב-1979, כשהוצע להקים את מפח"ש, היה דרורי מהמתנגדים הבולטים לכך, ועל רקע זה אף הגיש אז את התפטרותו, שלא התקבלה. לטענתו ב-1979, מחלקת ההדרכה בנויה לבצע את התפקיד המיועד למפח"ש וכי הזעזועים שיתלוו להקמתו מיותרים. ב-1986 מונה לכהונת סגן הרמטכ"ל.
דרורי היה המועמד המועדף על ידי הרמטכ"ל משה לוי כמחליפו. לוי שכנע את דרורי להישאר בצבא כמפקד חילות השדה (מפח"ש) החל מינואר 1985, ובאוגוסט 1986 דאג לוי למנותו לראש אג"ם וסגן הרמטכ"ל במסגרת ההתמודדות על תפקיד הרמטכ"ל. דרכו של אמיר דרורי בצה"ל הגיעה לקיצה אחרי שדן שומרון הועדף על פניו. בתגובה הביע דרורי בפני כתבים צבאיים ביקורת חריפה על הליך המינויים בצבא, ובעקבות זאת ספג ביקורת מצד חברי כנסת. לכך לוו ידיעות על נזיפה חמורה משר הביטחון רבין שלא נמצא לה זכר בדברי ההערכה שהביע רבין באותה התקופה במכתב אישי לאמיר דרורי. דרורי סיים את שירותו הפעיל בצה"ל ב-6 באפריל 1987 עם החלפתו באהוד ברק. במכתב הפרידה ציין שר הביטחון יצחק רבין:
- - - דרך ארוכה עשית בשורות צה"ל - - - כמעט תמיד בשדה, כמעט תמיד בקו האש. שירתת במקומות היותר קשים, בזירות הקרב של מדינת ישראל. לקחת חלק במלחמות, ובמלחמות שבין המלחמות. הובלת פלוגות, גדודים, חטיבות וגייסות אל תוך היורה הרותחת של המלחמה. הצלקות בגופך הן עדות למקומך.
קורות חיים > בתחום הארכאולוגיה

בראשית שנות ה-60 למד דרורי ארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, לימודים שסיים בהצטיינות. בשנת 1961 השתתף במשלחת האוניברסיטה העברית לסקר מערות מדבר יהודה. בשנת 1963 השתתף בחפירות מצדה בראשות יגאל ידין, בהן היה אחראי לחשיפת המדרגה האמצעית (המבנה העגול) בארמון הורדוס.
בקיץ 1988, לאחר סיום שירותו הצבאי ותקופת לימודים בבריטניה, מונה דרורי למנהל אגף העתיקות במשרד החינוך. דרורי הקים את רשות העתיקות, שהחלה בפעולתה בשנת 1990, וכיהן כמנהלהּ הראשון עד שנת 2000. דרורי נודע בעימותיו עם חרדים בשאלת חפירות באתרי קבורה עתיקים, ומשום כך היה נתון לאיומים על חייו. עימותים אלו אף הובילו למשבר קואליציוני. דרורי התפטר במפתיע מתפקידו בשנת 2000, ודווקא לאחר שאושרה הארכת כהונתו.
אמיר דרורי נפטר ב-12 במרץ 2005 מדום לב במהלך טיול בנגב עם חבריו לסדנה הגאולוגית של מכון אבשלום.
על שמו רחובות בחולון ובירושלים וכיכר בפרדס חנה. רשות העתיקות קראה על שמו את חפירות התיאטרון הרומי בטבריה. קיר הפסיפסים במסוף נתב"ג הוקדש לזכרו. "מלגת אמיר דרורי" מוענקת לתלמידי-מחקר עובדי רשות העתיקות. במרץ 2015, במלאת עשור לפטירתו, הוציאה רשות העתיקות חוברת לזכרו. ב-2019 הוקדש לו גן ארכאולוגי במפקדת פיקוד הצפון.