stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מונראשה

| --- | --- |

 סוג:  יקב 
 מועד הכנה ראשוני:  1937 
 
מבט מלמעלה על הגפנים של "שבליה-מונראשה" כשמתחת נמצא "לה מונראשה" ו"באטאר-מונראשה" מייד מעבר לו. הכפר פוליני-מונראשה נראה ממרחק
מונראשה (בצרפתית: Montrachet) הוא כינוי מקור מבוקר ושטח כרמי "גראן קרו" (Grand Cru) ליין לבן שנעשה מענבי שרדונה בתת-האזור קוט דה בון של אזור היין של בורגון. הוא נמצא בגבול שבין שתי הקומונות שסן-מונראשה ופוליני-מונראשה ומייצר את מה שרבים מחשיבים כיין הלבן היבש המשובח ביותר בעולם. הוא מוקף בארבעה שטחי כרמי "גראן קרו" שכולם משתמשים במילה "מונראשה" כחלק משמם. אזור מונראשה עצמו נחשב בדרך-כלל טוב יותר משל ארבעת שכניו בעל סיווג ה"גראן קרו".
כרמי מונראשה מחולקים כמעט שווה בשווה בין פוליני-מונראשה ושסן-מונראשה. היין מצד שסן נודע בדרך-כלל כלה מונראשה בעוד היין מצד פוליני נודע כמונראשה.
התנובה

ב-2008, 7.99 הקטאר של שטח כרמים נכלל בתוך כינוי המקור המבוקר, והופקו ממנו 349 הקטוליטר של יין, שהניב 47,000 בקבוקים בלבד.
תקנות כינוי המקור המבוקר

יינות ממונראשה מורכבים כמעט לגמרי מהעינב שרדונה, שלא כמו יינות בורגון אחרים, להם ניתן להוסיף עד 15% של פינו בלאן. כמו רבים מהיינות הצרפתיים, מתייחסים אליהם כמקום מקור ולא לפי הזן. התנובה המותרת במונראשה היא 40 הקטוליטר להקטאר, ואחוז האלכוהול המינימלי הוא 12%.
יצרנים

נכון לאוקטובר 2007 היו 18 בעלים ו-26 יצרנים (בעלים יכול לשלוט על תתי-אזורים שונים והוא יכול גם להחכירם ליצרנים שונים). הבעלים הגדול ביותר הוא משפחת לאגיש שמחכירה את תת-החלקה שלה לז'וז'ף דרואן. יצרני מונראשה שמייצרים את הבקבוקים היקרים ביותר הם "דומן דה לה רומאנה קונטי", שבבעלותו 0.67 הקטאר ומייצר בסביבות 3,000 בקבוקים בשנה.
המכירה האחרונה של תת-חלקה בוצעה ב-1993 כשבנק קרדי פונסייה דה פראנס (בעליו של שאטו דה פוליני) רכש 428 מטר רבוע בסכום של מעל לחצי מיליון אירו.
יינות מונראשה הם בין היינות הלבנים היקרים ביותר בעולם: המחירים נעים מ-55 אירו ל-1800 אירו לבקבוק של 75 סנטיליטר. המחיר תלוי בכרם (מונראשה בהוא יקר יותר מארבעת האזורים האחרים), שנת הבציר, והיצרן (בבורגון, הכרמים מחולקים בין מגדלים שונים, וקיימת ביניהם שונות גדולה באיכות).
מונראשה ושכניו הגראן קרו

ארבעה כרמי גראן קרו נוספים שוכנים לצד מונראשה וחולקים את שמו. אלו הם: שבליה-מונראשה, שממוקם בדיוק מעל מונראשה במדרון ההר, באטאר-מונראשה, שממוקם בדיוק מתחת למונראשה ומופרד ממנו בדרך הגראן קרו, ביינבנו-באטאר-מונראשה, שממוקם ממש מעבר לבאטאר-מונראשה, בכיוון פוליני-מונראשה, וקריו-באטאר-מונראשה, שממוקם לצד באטאר-מונראשה בכיוון שאסאן-מונראשה. שבליה-מונראשה וביינבנו-באטאר-מונראשה שוכנים בשלמותם בתוך הקומונה של פוליני-מונראשה. קריו-באטאר-מונראשה שוכן כולו בתוך שאסאן-מונראשה. באטאר-מונראשה, כמו מונראשה, מחולק בין שני הכפרים.
מונקו במשחקים האולימפיים לנוער

מונקו משתתפת בכל המשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). מונקו משתתפת גם במשחקי החורף האולימפיים לנוער. מונקו לא השתתפה באולימפיאדת הנוער לוזאן (2020). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער ממונקו מדליית ארד יחידה בענף הבובסלי. ההשתפות של ספורטאי הנוער ממונקו היא סמלית.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ

המשלחת הראשונה של מונקו למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה ארבעה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט.
ספורטאי המשלחת העפילו בענף הקפיצה למים לגמר בקפיצה ממקפצה גמישה מ-3 מטר נערות וסיימו במקום ה-12. בענפים טאקוונדו, שחייה ושיט המשלחת לא הצליחה להגיע להישגים משמעותיים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה ספורטאי יחיד שהתחרה בענף הג'ודו ולא הגיעו להישג משמעותי.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף

מונקו השתתפה לראשונה במשחקי החורף האולימפיים לנוער באולימפיאדת הנוער אינסברוק ושלחה משלחת המונה שלושה ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית ארד בענף הבובסלי בתחרות הזוגות נערים. בענף הסקי אלפיני ספורטאי המשלחת לא דורגו במקומות גבוהים אך גם לא במקומות האחרונים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער לילהאמר כללה ספורטאי יחיד שהתחרה בענף הסקי אלפיני ודורג לא במקומות גבוהים אך גם לא במקומות האחרונים.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

מונקו במשחקים האולימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
מוטציית פסק

בגנטיקה, מוּטַצְיַת פֶּסֶק (Nonsense mutation) היא מוטציה נקודתית ברצף ה-DNA, שיוצרת קודון סיום במיקום מוקדם מדי בתוך רצף ה-mRNA, וגורמת ליצירת חלבון קטוע, לא שלם, שלרוב אינו פעיל. מוטציית פסק היא לא תמיד מזיקה, והשפעתה על החלבון תלויה במיקום שלה בתוך ה-DNA המקודד. לדוגמה, ההשפעה תלויה במידת הקרבה של מוטציית הפסק לקודון הסיום התקין, והאם המוטציה מונעת (או קוטעת) את התרגום של תתי האזורים (דומיינים) הפונקציונליים בתוך החלבון.
מוטציית פסק שונה ממוטציית סלף, שהיא מוטציה נקודתית שמשנה את זהות החומצה האמינית המתורגמת. מוטציית פסק גם שונה ממוטציית אל-פסק, שהיא מוטציה נקודתית בקודון סיום שהופכת אותו לקודון רגיל, וגורמת לכך שהתרגום ממשיך מעבר לסוף התקין של החלבון, עד למיקום שבו נמצא קודון הסיום הבא, או עד סוף מולקולת ה-mRNA.
מספר פגמים גנטיים נגרמים עקב מוטציית פסק, למשל תלסמיה וסיסטיק פיברוזיס.
דוגמה

DNA: 5' - ATG ACT CAC CGA GCG CGA AGC TGA - 3'
         3' - TAC TGA GTG GCT CGC GCT TCG ACT - 5'
   mRNA: 5' - AUG ACU CAC CGA GCG CGA AGC UGA - 3'
Protein:      Met Thr His Arg Ala Arg Ser Stop
בדוגמה לעיל מופיע בשורה הראשונה רצף DNA שמתחיל בקצה 5', ובו 24 נוקלאוטידים (8 קודונים, כל קודון הוא שְלָשׇה של נוקלאוטידים). מתחת לרצף מופיע הרצף המשלים שלו. בשורה השלישית מופיע רצף ה-mRNA, שמיוצר על ידי תעתוק. לבסוף, השורה הרביעית מציגה את חומצות האמינו שמתורגמות מהקודונים שמעליהן. הקודון השמיני והאחרון הוא קודון הסיום. הקודונים של חומצת האמינו הרביעית, ארגינין, מסומנים בצבע מפני שהם יעברו מוטציית פסק בתרשים הבא של הדוגמה.
DNA: 5' - ATG ACT CAC TGA GCG CGA AGC TGA - 3'
         3' - TAC TGA GTG ACT CGC GCT TCG ACT - 5'
   mRNA: 5' - AUG ACU CAC UGA GCG CGU AGC UGA - 3'
Protein:      Met Thr His Stop
עכשיו, נניח שנוצרה מוטציית פסק בשְלָשׇה הרביעית של רצף ה-DNA שמתחיל בקצה 5' (CGA), שגורמת להחלפת הציטוזין בתימין, ויוצרת TGA ברצף שמתחיל בקצה 5' ו-ACT ברצף המשלים. היות ש-ACT מתועתק ל-UGA, הוא מתורגם כקודון סיום. כתוצאה מכך הקודונים הבאים של ה-mRNA אינם מתורגמים לחומצות אמינו, בגלל שקודון הסיום הופיע לפני הזמן במהלך התרגום. לכן החלבון שנוצר הוא קטוע, כלומר מקוצר, בהשוואה לחלבון הרגיל, התקין. במקרים רבים, חלבון כזה חסר את הפונקציונליות של החלבון התקין.
מינוח

המינוח לשינוי שהוצג בפיסקה הקודמת הוא R4X, כאשר האות הראשונה מייצגת את החומצה האמינית התקינה (כאן – R שמייצגת ארגינין), הספרה מייצגת את העמדה שבה חל השינוי (כאן – 4), והאות X מייצגת קודון סיום. בצורת מינוח זו, תמיד יופיע X במצב של מוטציית פסק. בסוג זה של מינוח לא ניתן לדעת מהו הבסיס שהשתנה.
צורת מינוח נוספת, שממנה לא ניתן לדעת ישירות שמדובר במוטציית פסק, נראית כך: c.10C>T, ובה המספר מייצג את העמדה שבה חל השינוי, C את הנוקלאוטיד המקורי ציסטאין שהשתנה לתימין, T. האות c מהווה קיצור ל-cDNA, כדי להבהיר לקורא שמדובר במספור המתייחס לרצף ה-DNA. לחלופין ניתן לסמן g לסימון הגנום, האות r לרצף ה-RNA, האות p לרצף החלבון או m לרצף מיטוכונדרי.
מנגנון לפירוק mRNA המכילים מוטציית פסק

ביצורים רבים, מוטציית פסק מופיעות הרבה פחות מהצפוי. יצורים אלו פיתחו מנגנון באמצעותו מולקולות mRNA המכילות מוטציית פסק מפורקות. מנגנון זה נקרא nonsense-mediated decay וידוע בראשי התיבות NMD.
מצבים פתולוגיים הקשורים במוטציות פסק

מוטציות פסק יכולות לגרום למחלות גנטיות שונות מכיוון שהן פוגעות ברצף DNA המוביל ליצירה של חלבון. עם זאת, ייתכן שמוטציות נוספות מסוגים אחרים יובילו לאותה המחלה. להלן מחלות שידוע שהן עלולות להיגרם ממוטציית פסק:
סיסטיק פיברוזיס, אשר נגרמת מהמוטציה G542X (כלומר, גליצין בעמדה 542 בחלבון מוחלף בקודון סיום).
β תלסמיה
תסמונת Hurler
תסמונת דרווה
ראו גם

מוטציה
מוטציית סלף
מוטציה שקטה
החלפה נרדפת
פגם גנטי
עמותה עבור חולים עם מוטציה מסוג פסק
הערות שוליים

↑  הנחיות מינוח
מונקו באירוויזיון 1960

מונקו השתתפה באירוויזיון 1960 עם השיר "Ce soir-là", שבוצע על ידי הזמר פרנסואה דגלט. זוהי השתתפותה השנייה של מונקו בתחרות הזמר של האירוויזיון.
לפני האירוויזיון

ערוץ הטלוויזיה המרכזי במונקו TMC בחר את האמן והשיר באופן פנימי לייצג את לוקסמבורג באירוויזיון 1960.
הערוץ בחר בפרנסואה דגל לייצג את מונקו באירוויזיון עם השיר Ce soir-là.
באירוויזיון

ב-29 במרץ 1960 הופיע דגל על בימת האירוויזיון. הוא שר שמיני בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי אוסטריה. עם סיום ספירת הקולות הגיע דגל למקום השלישי עם 15 נקודות.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו למונקו

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 9 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  גרמניה | 7 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  צרפת | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  דנמרק | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  הממלכה המאוחדת,  לוקסמבורג,  שווייץ | 3 נקודות |
| סך הכל | 6 מדינות | 15 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שהוענקו ממונקו

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 9 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  צרפת | 5 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  איטליה,  גרמניה | 4 נקודות |
| נקודה אחת |  הממלכה המאוחדת | נקודה אחת |
| סך הכל | 4 מדינות | 10 נקודות |
הערות שוליים

↑  Eurovision 1960 Results: Voting & Points
מדעי המידע

אוניברסיטת בר-אילן משלבת בה את המחלקה למדעי המידע וטכנולוגיות אינטרנט המדורגת בין 76 ל-100 המחלקות הטובות בתחומה בעולם, על פי דירוג שנגחאי העולמי
מדע המידע (באנגלית: Information science), נקרא בישראל גם מדעי המידע וטכנולוגיות אינטרנט, או מדעי נתונים ומידע, הם תחום אקדמי וקבוצת תחומי ידע, שבעשור השני של המאה ה-21 מקבוצים תחת שם זה באוניברסיטאות שונות. בתחום זה, לצד התמחות בניהול מידע, לומדים גם שפות תכנות, מחשב ו-Web שונות כדי להביא רעיונות לידי ביטוי. במדעי המידע ישנם שני תחומים עיקריים: מדעי המידע האקדמיים-תאורטיים ומדעי המידע העסקיים-ארגוניים, תחומים ההולכים וגדלים, במיוחד בענף ההיי-טק בימינו.
העוסק במקצוע זה מכונה "מהנדס מידע", "אנליסט מידע" או, לחלופין, "מדען נתונים ומידע". עיקר עבודתו הוא כמומחה שתפקידו לאסוף, לנתח, לעבד ולפרש מידע באופן מקצועי, וכיום בפרט, בנושאים ותחומים המתקשרים לטכנולוגיות מתקדמות. פעמים רבות, הוא מתאפיין בהבנה מעמיקה וייחודית של תחום מדע ממוקד כזה או אחר.
מדעי המידע הארגוניים כוללים קבוצה של מתודולוגיות וכלים כמו: ניהול ידע, ניהול תובנות מתוך מידע, בינה עסקית (Business Intelligence), ניהול תוכן דיגיטלי, ניהול ואופטימיזציה אלגוריתמית של פורטלים באינטרנט, מחקר מידעני, דיגיטציה מתקדמת ועוד. ניהול ידע מתבסס גם על פילוח ביומטרי המבוסס בתורו על מאפיינים קוגניטיביים של האדם. ניהול תובנות מתוך מידע מתמקד במידע מובנה בבסיסי נתונים ארגוניים. ניהול תוכן מתמקד בידע מפורש הנמצא בטקסטים, הקלטות אודיו והקלטות וידאו. ניהול פורטלים מתמקד בהצגת ידע, מידע ותוכן ביישומי רשת ובאתרי אינטרנט, כך שכל הנתונים ובפרט הדאטה בייס יהיו נגישים ועדכניים בכל פלטפורמת מחשוב דיגיטלית.
בוגרי תואר ראשון במדעי המידע וטכנולוגיות אינטרנט, ובפרט אלה במסלול המורחב, צוברים ידע מתמטי-אלגוריתמי ייעודי לצד ידע בשפות תכנות, מחשב ו-Web שונות, כגון: C#, HTML5 (Meta-data, Visual Studio), CSS, Python (Pandas, NumPy, SKLearn), JAVA (Android Studio), JavaScript (Framework JS1, Visual Studio Code, DOM), TypeScript, Angular (MVC, JSON), Node.js (JS2, npm), phpMyAdmin (MySQL, MariaDB), SQLite, NoSQL, SQL, Access, PHP, Apache (XAMPP, NetBeans, Perl), ASP.NET (MVC), WordPress, Web analytics, Facebook Analytics, SPSS, Excel (Pivot tables), VBA, Axure, Data Science, Anaconda (Jupyter Notebook), Weka, Spark, MLBase, ויישומים בביג דאטה: MongoDB (MongoDB Compass), Cloudera Hadoop, Hive, HBase, Redis. אלה הממשיכים לתואר שני במגמת טכנולוגיות מידע ילמדו בנוסף: jQuery, Machine Learning, Supervised Learning, Tableau, DFD, CASE, ArcGIS, Python (Matplotlib, Seaborn). קיים גם תואר שלישי (דוקטורט) לתחום אקדמי זה.
מדעי המידע התאורטיים כוללים קבוצה של תאוריות וטכנולוגיות יסוד כמו תורת המידענות, תורת המיון (תזאורוסים וטקסונומיות), התנהגות מידע אנושית, פסיכולוגיית האינטרנט, בינה מלאכותית (AI), רשתות סמנטיות, סטטיסטיקה וסייבר.
הערות שוליים

↑  אודות המחלקה | המחלקה למדעי המידע וטכנולוגיות אינטרנט | אוניברסיטת בר-אילן, באתר is.biu.ac.il
↑  המחלקה למדעי המידע - אוניברסיטת בר אילן, באתר www.facebook.com
↑  טכנולוגיות מידע: מדעי המידע - טכנולוגיות אינטרנט | אוניברסיטת בר-אילן, באתר is.biu.ac.il
↑  [{https://N12.co.il/study-career-xtra_study_career/Article-f198fa0b46f2571026.htm ^ ציטוט מכתבה במגזין mako על אודות שמו של תחום אקדמי זה: ”מדעי נתונים ומידע בטכניון”]
↑  בוגרינו - מהנדסת מידע: נטלי פיץ | המחלקה למדעי המידע וטכנולוגיות אינטרנט, באתר is.biu.ac.il
↑  מה עושים בוגרינו? | המחלקה למדעי המידע, באתר is.biu.ac.il
1 2 3  https://is.biu.ac.il/files/is/shared/hmkhlqh_lmdy_hmyd.docx
↑  תואר שלישי / דוקטורט בר אילן | מדע המידע, באתר is.biu.ac.il
| ניהול ידע |
| --- | --- | --- |
| כללי | ניהול ידע • ניהול תוכן • מבחן אמילי • למידה ארגונית • פער הידיעה-עשייה • עובד ידע • תרבות ארגונית |  |
| נושאים משלימים | נתונים • מידע • ידע • מדעי המידע • מערכת מידע • מידענות • מידען • מערכת תומכת החלטה • עיבוד נתונים |  |
| אישים | לארי פרוסאק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550614705171  BnF: cb11965196f (data)  LCCN: sh85066150  NARA: 10638969  NKC: ph121108  SUDOC: 027656586
מדעי המשטרה

מדעי המשטרה הוא שם כולל לשיטות מחקר מדעיות הקשורות לעבודת המשטרה. תחת שם זה ניתן למנות מחקרים מתחומי הקרימינולוגיה, שיטות של זיהוי פלילי, אבחונים פסיכולוגיים ופסיכיאטריים, משפטים, פנולוגיה ועוד. במדעי המשטרה כלולים הן מדעים מדויקים והן מדעי החברה.
מדעי המשטרה במדינות שונות > הממלכה המאוחדת

מדעי המשטרה מפותחים במיוחד בבריטניה. רשויות החוק פיתחו מערכת ממוחשבת לאומית למלחמה בפשע, ובה נתונים רבים אודות עבריינים, כלי רכב ורכוש.
כמו כן פותח מאגר נתונים ובו כ-3.4 מיליון טביעות אצבע ונתוני DNA, הנמצא בשימוש משטרת בריטניה. בכל חודש נשלפות כ-3,000 התאמות מהמאגר.
בתחום התנועה, המשטרה פיתחה מגוון רחב של טכנולוגיות כדי להתמודד עם נהיגה במהירות מופרזת, נהיגה בשכרות ועבירות תנועה נוספות.
מדעי המשטרה במדינות שונות > בנגלדש

בשנת 2003 נחנכה המחלקה לקרימינולוגיה ומדעי המשטרה באוניברסיטת דאקה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph265668
לונד

ערך זה עוסק בעיר בשוודיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
בנין Palaestra et Odeum באוניברסיטת לונד
בנין Palaestra et Odeum באוניברסיטת לונד
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מחוז:  סקונה סקונה
 חבל ארץ:  סקונה סקונה
 תאריך ייסוד:  המאה ה-10
 שטח:  25.75 קמ"ר
 גובה:  30 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  94,393 (31 בדצמבר 2020)
  ‑ צפיפות:  3,376 נפש לקמ"ר (2017)
 קואורדינטות:  55°42′30″N 13°11′57″E﻿ / ﻿55.708313018551°N 13.199164196669°E﻿ / 55.708313018551; 13.199164196669 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.lund.se
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שוודיה מוגדלת) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי לונד(למפת שוודיה רגילה) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי לונד(למפת מחוז סקונה רגילה) מאלמה יסטאד הלסינגבורג קריסטיאנסטאד קטגט הים הבלטי ארסונד ד נ מ ר ק  ב. בלקיניה קרונוברי הלנדלונד(למפת מחוז סקונה מוגדלת) מאלמה יסטאד הלסינגבורג קריסטיאנסטאד קטגט הים הבלטי ארסונד ד נ מ ר ק  בורנ. בלקיניה קרונוברי הלנדלונד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לונד (בשוודית: ‏Lundקובץ:Sv-Lund.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר בקצה הדרומי של שוודיה בדרום-מערב מחוז סקונה. היא גם חלק מהמחוז חוצה הארצות ארסונד, אחד מהמפותחים ביותר באירופה, הכולל את מאלמה וקופנהגן.
העיר נוסדה בסביבות שנת 990, כאשר סקונה (אז נקראה סקאניה) השתייכה לדנמרק. חפירות שבוצעו בקרבת מקום באופוקרה העלו שהאזור היה מיושב אלף שנים קודם לכן לפחות, והועבר למיקומו הנוכחי ב-990. מהקמתה הייתה העיר מרכז מסחרי ראשי ומשנת 1103 מרכז הנצרות של סקנדינביה. היא התחרתה בחשיבותה כמרכז כלכלי עם מאלמה, שגברה עליה בתום ימי הביניים. הרפורמה בתחילת המאה ה-16 המשיכה את המגמה, וכאשר סקניה עברה לשליטה שוודית ב-1658, כבר הייתה לונד עיר פרובינציאלית קטנה. החל מהמאה ה-18 חזרה לונד להיות חשובה בזכות אוניברסיטת לונד שהוקמה כבר ב-1666.
גם היום האוניברסיטה מהווה מרכז חשוב של העיר. היא המוסד הגדול ביותר בסקנדינביה ללימודים גבוהים ולמחקר, ובשל כך לונד היא עיר סטודנטיאלית. האוניברסיטה משכה תעשיות רבות לטכנולוגיה גבוהה והן הבסיס הכלכלי של העיר כיום. לונד מוכרת גם כעיר תיירותית הודות למורשת ההיסטורית שנשמרה ובמיוחד קתדרלת לונד שבלב העיר.
מקור השם

השם בא כנראה מנורדית עתיקה בה "לונדר" (lundr) פירושו יער. הוא עשוי לציין יער פגני קדוש שהיה בקרבת האתר אופוקרה של היום.
לפי סברה אחרת, השם ניתן על ידי מלך דנמרק כהתייחסות ללונדון (לטינית Londinium). ואמנם הפקידים התייחסו לעיר בכתב כ"לונד של הגותים" (בלטינית: Londinum Gothorum). להנחה זו נמצא חיזוק בדבריו של אדם מברמן שאמר שקנוט הגדול רצה להפוך את לונד ללונדון הדנית.
גאולוגיה

כמו רוב שטח סקונה, מישור לונד, בו שוכנת העיר, עשוי חומרי משקע - בעיקר חרסית - שהושארו בעידני הקרח. בכך שונה הגאולוגיה של המקום מיתר המדינה. האדמה פורה מאוד ומכאן חשיבותה לחקלאות. העיר נמצאת גם בקצהו של הורסט רומלאוסן (Romeleåsen) שנוצר מהעתקים של אזור טורנקוויסט (Tornquist). העתקים אלה, בכיוון צפון-מערב - דרום-מזרח, גרמו להתרוממות מספר אזורים לגובה של עד 100 מטר במישור שהוא שטוח יחסית.
גאוגרפיה

העיר תחומה מדרום על ידי נהר הֶיה (Höje) הנשפך לארסונד. מספר היסטוריונים מעריכים שלמרות שאינו רחב, הנהר שימש להפלגות בזמן הוויקינגים. ליד הנהר גובה העיר 8 מטרים ומשם היא עולה: מרכז העיר בגובה 40 מטר וליד ההורסט בצפון-מזרח השיא - 86 מטר.
גאוגרפיה > אקלים

כרוב החלק הדרומי של שוודיה האקלים הוא ימי. הוא נוח למרות קו-הרוחב הגבוה בעיקר הודות לזרם הגולף. הקיצים חמים עם טמפרטורה ממוצעת של 13 עד 20 °C והחורפים קרים: בין -1 ל-3 °C. מדצמבר עד מרץ ייתכן שלג אך הוא אינו נשאר זמן רב ויש חורפים ללא שלג כלל. בגלל קו-הרוחב הימים בקיץ אורכים 17 שעות ובחורף 7.
| אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> ינואר.0.8.-2.7.61 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> פברואר.0.6.-3.5.37 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> מרץ.4.2.-0.5.57 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> אפריל.9.5.2.1.32 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> מאי.15.4.6.9.39 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> יוני.18.2.10.4.69 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> יולי.20.2.12.5.70 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> אוגוסט.20.12.3.71 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> ספטמבר.15.9.9.2.69 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> אוקטובר.11.4.6.6.72 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> נובמבר.6.2.2.7.74 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> דצמבר.2.7.-0.8.73 | אקלים במאלמה (20 קמ מלונד)> שנה.10.4.4.6.721 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
היסטוריה > אופוקרה ( Uppåkra)

ב-1934 וב-1990 בוצעו חפירות ארכאולוגיות כ-5 ק"מ מדרום ללונד באתר אופוקרה. התברר שהמקום היה מיושב בקביעות בין המאה ה-1 לפני הספירה והמאה ה-10 לספירה. מן המאה ה-5 מניחים שזה היה המקום המרכזי בסקונה ואולי אף של כל דנמרק. העובדה שלונד נבנתה מיד לאחר עזיבת המקום ותפשה את מקומו המרכזי מובילה למסקנה שמדובר בהמשך התיישבות ולא בהתיישבות חדשה ובכל מקרה לונד נהנתה מרשת דרכים קיימת.
היסטוריה > ימי הביניים

העיר נוסדה בשנת 990 לערך, כנראה ביוזמת סוון הראשון, מלך דנמרק. המסחר הפך במהירות לפעילות העיקרית בעיר והיא ארחה באביב את שוק שלושת הרוגמים (Tre högar marknad). מעמדה התחזק ב-1019–1020 כאשר קנוט הגדול ייסד בה מטבעה ובית מלכותי. באותה תקופה לא הייתה לדנמרק עיר בירה והמלך נהג לסוב בין מעונותיו בערים המרכזיות ואלה יכלו לארח גם את חצרו.
מהיווסדה הייתה לונד עיר נוצרית. כנסייה מעץ תוארכה לשנת 990. היא הייתה כפופה למרותו של הארכיבישוף אדלברט מברמן עליו הוטל לנצר את סקנדינביה. מרות זו הייתה לצנינים בעיני סוון השני, מלך דנמרק, והוא פעל ליצירת יחידה אדמיניסטרטיבית דתית עצמאית - דיוקסיה בדנמרק. לבסוף ב-1060 קיבלה לונד מעמד של בישופות. ב-1145 הצליח אריק הראשון, מלך דנמרק, בזמן מסע צליינות לרומא, לשכנע את האפיפיור להכריז על סקנדינביה כולה כארכיבישופות ולונד נעשתה מרכזהּ. שינוי זה גרם להתחזקות החיים הדתיים בעיר ולהשפעה גוברת של הארכיבישופים על הארצות הנורדיות עד כדי חשיבות דומה לזו של המלך. ב-1145 הוכרזה הקתדרלה של לונד ועד אמצע המאה ה-13 הוקמו 27 מבנים דתיים בעיר. במקביל להיחלשות הכוח המלכותי בעיר, עברה אליה אספת העם (ting) של סקוניה, אחד ממרכזי ההחלטות החשובים בממלכה. באותה מאה בנה אריק השני חומה מסביב לעיר שחלקים מהם נראים עד היום. בחומה היו ארבעה פתחים לכיוון רוחות השמים ונוספה לה שוחה במאה ה-14.
הפריווילגיות שקיבלה העיר אפשרו את התפתחותה עד המאה ה-15. בין היתר התפתח דיג ההרינג שיוצא לעריה הצפוניות של גרמניה ולברית ערי הנזה. שווקים רבים התקיימו בה והייתה בה אוכלוסייה זרה משמעותית ברובה מסקנדינביה. במאה ה-14 עברה מאלמה בחשיבותה את לונד ובמאה ה-15 אף הועברה אליה המטבעה.
המתחים ששררו באיחוד קאלמאר בין שוודיה לדנמרק הפכו למאבק גלוי ב-1451–1452 כאשר שוודיה תקפה את סקוניה ונתקלה בצבא הדני בלונד ליד הקתדרלה. צבאו של הארכיבישוף של לונד הצליח להביס אותם, אך הצבא השוודי הצית את העיר בנסיגתו והיא הוחרבה כמעט לגמרי. רק הקתדרלה ומעט מבנים מאבן נותרו על תילם.
היסטוריה > הרפורמציה הפרוטסטנטית

החל מן המאה ה-14 מעמדה הכלכלי של לונד נחלש לטובת מאלמה והכוח המרכזי שנותר בה היה הכנסייה הקתולית. אך גם מעמדה הדתי נחלש עם התפשטות הרפורמציה הפרוטסטנטית שהחלה בעיר השכנה מאלמה. להתפשטות הפרוטסטנטית קדם מאבק בין האצולה ובכירי הכנסייה מחד למעמד האיכרים והבורגנות מאידך. בדנמרק שהייתה אז מונרכיה נבחרת העדיפו האצילים את פרדריק הראשון על פני אחיינו, המלך בפועל, כריסטיאן השני וזאת למגינת ליבם של האיכרים והבורגנות. מאלה האחרונים התארגנו בלונד כ-8,000 איכרים ובקרב שנערך בעיר ב-28 באפריל 1525 הם הובסו וצבא המלך החדש הרג 1,500 מתוכם.
פרדריק הראשון המיר דתו ללותרניזם ותחת בנו כריסטיאן השלישי הפכה זו לדת המדינה ב-1536. רכוש הכנסייה הקתולית בלונד הוחרם ושנה אחר-כך כל הכנסיות הקתוליות שהיו בה למעט אחת נהרסו ואבניהן שימשו לביצור טירת מאלמה. אזור הקתדרלה הפך לשטח מלכותי. העיר המשיכה בשקיעתה. במלחמת שבע השנים הצפונית העיר נאלצה לשכן גדודי צבא ולשלם מיסים כבדים שלא פסקו גם בתום המלחמה בשנת 1570. ב-1600 פרצה מגפת דבר בדנמרק. מלחמות נוספות במאה ה-17 הותירו את לונד חרבה. בתום המלחמה ב-1657 נחתם חוזה רוסקילדה ולונד עברה לידיים שוודיות.