stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפרופסור המטורף 2
עלילה

לאחר שהנוסחה שלו הצליחה בסרט הקודם, שרמן קלאמפ יצר נוסחה נוספת של מעיין הנעורים. בנוסף הוא פגש במכללה את אהובתו, דניס גיינס, אשר הפכה מאוחר יותר לארוסתו. יחד הם עובדים על הנוסחה לקבלת הפרס של 150 מיליון דולר לתדהמת הדיקן ריצ'מונד. לרוע המזל, באדי לאב, אשר נמצא בתוך אחד הגנים של שרמן, ממשיך לעשות צרות תוך שהוא מדבר בתור שרמן וגורם בעיות לאחרים, כאשר ניסה שרמן להציע נישואין לדניס, באדי התערב והפריע. בעקבות זאת, שרמן הוציא את באדי הגן מגופו, אולם ג'ייסון סיפר לו שזה עלול להשפיע לרעה על מוחו, בנוסף, כאשר הכלב בוסטר התגרד, שערו הועבר לעבר הגן ובאדי חזר לחיים. שרמן הציע נישואין בשנית לדניס בעזרת הגחליליות ודניס הסכימה.
שרמן החביא את הנוסחה במקרר של בית הוריו וקליטוס, אביו של שרמן, החליט לנסות אותה עליו והפך לצעיר יותר. כשהלך למועדון, קליטוס הלך מכות עם איש זקן, וכאשר גופו השתנה בחזרה, הזקן ברח. כאשר באדי ראה זאת הוא הבין ששרמן מחביא את הנוסחה בביתו. הוא הלך לביתו של שרמן כדי לחבל בנוסחה, אולם הוא נתפס על ידי סבתא אשר חשבה שהוא חשפן. יום למחרת כאשר שרמן הציג את הנוסחה על אוגר, הוא הופתע לגלות שהנוסחה החבולה גרמה לאוגר להיות ענקי, בעקבות זאת הדיקן פיטר אותו והמצב של מוחו התחיל להדרדר. לאחר שיחת תמיכה מאביו, שרמן, יחד עם הדיקן ריצ'מונד, רצו אל באדי אשר מציג את נוסחת הנעורים ששרמן יצר וסדרו אותו באמצעות כדור טניס וכאשר באדי תפס את הכדור עם נוסחת הנעורים הוא הפך לתינוק, הם רדפו אחריו עד לקניון אולם אחרו את המועד ובאדי נעלם ליד המזרקה. כאשר הבינה דניס שמוחו של שרמן מתכווץ והוא עלול לאבד את זכרונו, היא נסעה עם קליטוס אל הקניון שם שרמן נמצא ליד המזרקה, שם שרמן אמר לה שהיא "יפה" והיא הזילה דמעה, הדמעה החייתה את הגן במזרקה, ושרמן שתה מהמים ובעזרתם של דניס וקליטוס הוא חזר למצבו הרגיל.
הסרט מסתיים כאשר שרמן ודניס התחתנו, ובאדי נעלם כליל. הדיקן ריצ'מונד שכר מחדש את שרמן עם מתנת חתונה והאוגר חזר למצבו הרגיל.
צוות השחקנים הראשי

| שם השחקן | תפקידו בסרט |
| --- | --- |
אדי מרפי: פרופסור שרמן קלאמפ, באדי לאב, אבא קליטוס קלאמפ, אבא קליטוס קלאמפ הצעיר, אמא אן קלאמפ, סבתא אידה מיי קלאמפ, ארני קלאמפ האב (אח של שרמן), לאנס פרקינס
ג'נט ג'קסון: דניס גיינס
לארי מילר: הדיקן ריצ'מונד
ג'ון אלס: ג'ייסון
ג'אמאל ניקסון: ארני קלאמפ הבן (אחיינו של שרמן)
ראו גם

המקרה המוזר של ד"ר ג'קיל ומר הייד
הפרומס

| --- | --- |


אולם אלברט הול במהלך עונת הפרומס 2008
 סוג:  פסטיבל מוזיקה, סדרת קונצרטים 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  לונדון 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  1895–הווה (כ־129 שנים) 
 www.bbc.co.uk/proms
 
הפרומס (באנגלית: The Proms, ובשמם הרשמי The BBC Proms או The Henry Wood Promenade Concerts presented by the BBC) (בתרגום חופשי: "קונצרטי הטיילת על-שם הנרי ווד שבהפקת ה-BBC”) הם פסטיבל קיץ בן שמונה שבועות (מחודש יולי ועד ספטמבר) של קונצרטים תזמורתיים יומיים למוזיקה קלאסית, הנערך בבריטניה מדי שנה על ידי ה-BBC. מאז נוסד ב-1895 נערכו אירועיו בעיקר באולם האלברט הול בלונדון. כיום כולל הפסטיבל למעלה מ-70 קונצרטים באולם אלברט הול, סדרת קונצרטים קאמריים באולם קאדוגן (Cadogan Hall) שבלונדון, קונצרטים בפארקים בכל רחבי המדינה בערב הנעילה של הפסטיבל וכן אירועים חינוכיים ואירועים שונים לילדים. סדרת הקונצרטים היא פופולרית ביותר בבריטניה, מארחת את מיטב התזמורות, המנצחים והסולנים הבינלאומיים ומהווה כיום את אחד מפסטיבלי המוזיקה הקלאסית החשובים בעולם.
הלילה האחרון של הפרומס

הלילה האחרון של הפרומס (Last Night of the Proms), הנערך ברויאל אלברט הול, הוא אירוע משמעותי ביותר בסדרה ומוכר לרבים בציבור הבריטי יותר מאשר יתר הקונצרטים בה. בפועל שונה קונצרט זה מאוד מן האחרים. הוא נערך בדרך כלל בשבת השנייה של חודש ספטמבר ומשודר במלואו על ידי ה-BBC וכן על ידי מדינות רבות בעולם. האווירה בו היא קלילה ומשוחררת יותר. במחצית הראשונה של הקונצרט מנוגנות יצירות קלאסיות פופולריות. במחציתו השנייה מושמעת סדרה של יצירות בריטיות פטריוטיות. היא כוללת בין השאר את היצירות Land of Hope and Glory‏ ו-Rule, Britannia!‎ ומסתיימת (בקביעות מאז 1954) בנגינת היצירה Jerusalem‏ ולאחריה ההמנון הלאומי הבריטי. על פי מסורת הנמשכת מאז 1941, לקראת סיום הקונצרט נושא מנצח הלילה האחרון - שהוא בדרך כלל המנצח הראשי של תזמורת ה-BBC - נאום הומוריסטי במקצת, בו הוא סוקר את הסדרה כולה ומודה לתזמורת ולקהל.
הקהל במופע הלילה האחרון מתקשט בבגדים הדורים, בכובעים הומוריסטיים ובבלונים או בסמלים פטריוטיים שונים ובהם דגלי אנגליה ובריטניה. דוכן המנצח מקושט בסרטים צבעוניים ונציגי הקהל מעטרים בזר את פסלו של הנרי ווד.
הכרטיסים ללילה זה הם מבוקשים במיוחד. רבים המבקשים לרכוש כרטיסי עמידה למופע מתייצבים בתור להם ביום שלפני המכירה ואף מוקדם יותר. כדי להתמודד עם הביקוש הרב לקונצרט הוחל ב-1996 בעריכת קונצרטים בפארקים פתוחים במספר ערים בבריטניה בלילה האחרון של הסדרה מדי שנה (4–5 קונצרטים בכל ערב שכזה בשנים האחרונות). התזמורת בכל קונצרט פארק מנגנת גם את ההמנון הלאומי של אותו אזור, ובכל האתרים צופה הקהל על גבי מסך וידאו ענק בסיום המסורתי של המופע ברויאל אלברט הול.
הערות שוליים

↑    Andrew Hough,Andybloxham, ‏Proms: Palestinian protest at Royal Albert Hall forces BBC to abandon live broadcast, The Telegraph, 2 September 2011
↑  ביצוע היצירה בפרומס של 2006
↑  ביצוע היצירה בפרומס של 2010
↑  ביצוע היצירה בפרומס של 2009
↑  ב-1997 נשא המנצח אנדרו דייוויס נאום רציני יותר של הלילה האחרון, בו דיבר על מותם של הנסיכה דיאנה, האם תרזה והמנצח גיאורג שולטי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810580447905606  GND: 1079687726  LCCN: no97051020  MusicBrainz: 02c9a5b9-6b2c-461e-953d-6d4f6a9cc2d2  SELIBR: 305888  VIAF: 127253816   WorldCat (עם VIAF): 127253816 
קונצרט באולם אלברט הול ב-2004
קהל בקונצרט פארק בלונדון בלילה האחרון של הפרומס, 2008
ואלרי לנדסברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 באוגוסט 1958 (בת 66) ניו יורק
 סוגה מועדפת:  סדרות דרמה
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1978
 עיסוק:  תסריטאית, במאית וזמרת
 http://www.valerielandsburg.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ואלרי לנדסברג (באנגלית: Valerie Landsburg; נולדה ב-12 באוגוסט 1958) היא שחקנית, תסריטאית, במאית וזמרת-יוצרת יהודייה-אמריקאית. מוכרת בעיקר בשל גילום דמותה של דוריס שוורץ בסדרת הטלוויזיה תהילה ששודרה בשנות ה-80 של המאה ה-20.
קריירה

לנדסברג נולדה בניו יורק למשפחה יהודית אמריקאית וגדלה בקליפורניה. ב-1978 השתתפה לראשונה בסרט קולנוע, Thank God It's Friday ("תודה לאל שזהו יום שישי"). בשנת 1982 לוהקה לתפקיד דוריס שוורץ בסדרת הטלוויזיה "תהילה", לאחר שבמבחן הבמה הועדפה על פני מדונה. לנדסברג גם כתבה וביימה את אחד מפרקי הסדרה. לאחר שעזבה את הסדרה, ב-1987, השתתפה בשתי סדרות קומיות, "?You Again" ו-"All Is Forgiven", שירדה מהמרקעים לאחר מספר פרקים. בהמשך, השתתפה רק בסרטי טלוויזיה, וכן גילמה תפקידי אורח שונים בסדרות טלוויזיה שונות, בהן בוורלי הילס 90210, תמשיך לחלום, ניפ/טאק והיחידה. בשנות ה-90 של המאה ה-20 ובעשור הראשון של המאה ה-21 ביימה פרקים בכמה סדרות טלוויזיה, ובהן "Women: Stories of Passion" ו-"The Best Sex Ever ".
בשנת 2001 הקליטה לנדסברג אלבום, Grownup, ובו שירים שכתבה.
חייה האישיים

לנדסברג היא בתו של המפיק אלן לנדסברג. ב-1984 נישאה למוזיקאי ג'יימס מקוויי. לזוג שני ילדים.
הר כנען

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  955 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הגליל העליון
 רכס הרים:  הגליל העליון 
 קואורדינטות:  32°58′47″N 35°30′24″E﻿ / ﻿32.9798233°N 35.5067326°E﻿ / 32.9798233; 35.5067326
  (למפת צפת מוגדלת) הר כנען(למפת צפת רגילה) הר כנען(למפת הגליל העליון רגילה) הר כנען(למפת הגליל העליון מוגדלת) הר כנען
 
הר כנען הוא הר בצפון ישראל, צפונית־מערבית לכנרת.
על ההר ומורדותיו שוכנת העיר צפת. להר שתי פסגות: הראשונה נקראת הר ביריה וגובהה 955 מטר מעל פני הים, והשנייה - גובהה 939 מטר. ההר הוא אחד משני גושי ההרים הגדולים בגליל, ובינו לבין הר מירון מפריד נחל עמוד.
בעבר שכן על הר כנען יישוב קדום בשם יבנית, שהיה אחד הביצורים החשובים בגליל בתקופת המרד הגדול ברומאים. גם לאחר החורבן ישבו ביבנית יהודים, וידוע כי התיישבה בו משמרת הכהנים אימר.
הפרופסור: בית המילים

|  כללי |
| --- | --- |
 תאריך הוצאה:  iOS (בטא):  26 ביוני 2019  אנדרואיד (בטא):  25 ביוני 2019  iOS, אנדרואיד:  6 ביולי 2019 
 סוגה:  משחק חשיבה ממוחשב
 פיתוח:  CleverGames
 הוצאה לאור:  CleverGames
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  iOS  אנדרואיד
 מדיה:  הפצה דיגיטלית
 
הפרופסור: בית המילים הוא משחק וידאו חינוכי, חשיבתי וחינמי המפותח ומתוחזק על ידי חברת CleverGames הישראלית. המשחק משווק בחנויות ה-App Store וה- Google Play ונמצא ברשימת רבי המכר של חנויות אלו בישראל (נכון לאוגוסט 2019).
המשחק

המשחק הוא ממשפחת שעשועי לשון וחשיבה. בכל שלב במשחק, מקבל השחקן לוח ובו תמונה ואותיות המסודרות בטבלה, כך ששילוב של מספר אותיות מן הטבלה, יוצר את התשובה הנכונה לשאלה.
השלבים במשחק מפוזרים לאורך מפה אנכית, הכוללת ים ומספר מדינות עם קווי טריטוריה הזהים למפת העולם.
המשחק > סוגי שלבים

מצא פתגם - בשלב פתגמים, מופיעה תמונה המתארת פתגם עברי כלשהו, על המשתמש לפענח את הפתגם, ולהשתמש בטבלת האותיות על מנת לרשמו במלואו.
מילים קשורות - בשלב מילים קשורות, יש למצוא מספר אסוציאציות המוגדרות מראש בהתאם לתמונה המוצגת.
ידע כללי - בשלב ידע כללי, תוצג תמונה המתארת מקום, מבנה, אישיות או אירוע היסטורי שאותו יש לזהות.
תפזורת - בסוג שלב זה, יופיעו מספר תמונות המתארות חפצים, כלים, מבנים או אביזרים הקשורים לאותו הנושא. בעזרת אותיות התפזורת, נדרש לחפש את המילים המתארות כל אחת מהתמונות.
חידה - בסוג שלב זה, בשונה משאר השלבים, התמונה המוצגת לא מתארת באופן ישיר את התשובה ונדרשת חשיבה מחוץ לקופסה.
המשחק > מדינות

השלבים פרוסים על גבי מפה עם מספר מדינות:
ישראל -  שלב 1 עד 16
מצרים  שלב 24 עד 46
גרינלנד -  שלב 53 עד 67
ארצות הברית -  שלב 84 עד 94
אוסטרליה -  שלב 103 עד 114
אנגליה -  שלב 124 עד 133
צרפת -  שלב 137 עד 155
הודו -  שלב 173 עד 191
מרוקו -  שלב 212 עד 234
מקסיקו -  שלב 263 עד 285
רוסיה -  שלב 302 עד 330
סין -  שלב 346 עד 357
יוון -  שלב 366 עד 383
ברזיל-שלב 418 עד 431
על מנת לעבור מדינה, נדרש לשפץ את כל המבנים הממוקמים בה לרמה 3.
הר סיקל (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בהר באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  מגל 
 גובה:  1,250 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  68°53′00″S 66°47′00″W﻿ / ﻿68.883333333333°S 66.783333333333°W﻿ / -68.883333333333; -66.783333333333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר סיקל(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר סיקל(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר סיקל(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר סיקל
 
הר סיקל (באנגלית: Sickle Mountain; מילולית: הר המגל) הוא הר גבוה בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
ההר ממוקם לגדתו הדרומית של קרחון קלארק; 22 קילומטרים ממזרח לכף ברטו.
גובהו של ההר 1,250 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי החוקר האמריקאי פין רון, בעת ששהה בתחנת איסט של השירות האנטארקטי של ארצות הברית. משלחתו של פין הגיעה אל ההר בינואר 1941.
רון קרא להר בשם זה בשל צורתו, המזכירה צורת מגל.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע היסטורי
המרכז הלאומי לפיצוי נפגעי גזזת

המרכז הלאומי לפיצוי נפגעי הגזזת הוא מוסד של משרד הבריאות, הפועל מכוח חוק לפיצוי נפגעי גזזת" התשנ"ד-1994. המרכז מטפל בתביעות ופניות המוגשות להסדרת הפיצוי הכספי המגיע לחולי גזזת בשל טיפולים רפואיים בעזרת הקרנות. הפיצוי עצמו משולם באמצעות המוסד לביטוח לאומי. המרכז פועל בשיתוף פעולה עם צוותים מחקריים אשר מסייעים בעדכון נתונים רפואיים ומידע היסטורי. המרכז משתתף גם במחקר ההיסטורי עצמו ובהגברת מודעות הציבור לזכויותיו בנושא פיצויי טיפולי גזזת.
המרכז ממוקם במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר, ברמת גן. מנהלו הראשון של המרכז היה אלי שחר (1995–2015). עם פרישתו, מונה לניהול המרכז יניב תייר.
רקע

בסוף שנות השמונים, בעקבות פעילות חברתית ופרסומים בתקשורת, פרצה לתודעת הציבור הישראלי המודעות על השלכות הטיפול בהקרנות על חולי גזזת אשר טופלו באמצעות קרינה רנטגנית וטיפולים נוספים. הטיפול בגזזת באמצעות קרינת רנטגן נחשב עד לשנות השישים של המאה העשרים, בעולם ובישראל, לטיפול המיטבי במחלה. בישראל, העלתה פרשת הטיפול בגזזת גם סוגיות חברתיות הנוגעות לאוכלוסיית היעד והתנהלות המדינה.
בשנת 1992 החל ח"כ עמיר פרץ (יו"ר ועדת העבודה והרווחה דאז) בשיתוף עם פרופ' ברוך מודן בקידום הצעת חוק פרטית אשר תפצה כספית את מטופלי הגזזת. לאחר שנתיים של דיונים בכנסת, התקבל ביולי 1994 "החוק לפיצוי נפגעי הגזזת תשנ"ד-1994" אשר נכנס לתוקפו בינואר 1995.
מטרת החוק היא לפצות את מי שניתנו לו טיפולים בהקרנה לצורך ריפוי מחלת הגזזת או לשם מניעתה בתקופה שבין 1 בינואר 1946 ועד 31 בדצמבר 1960 על ידי המדינה, הסוכנות היהודית, קופת החולים, ההסתדרות מדיצינית הדסה או מטעמם, בין אם ניתנו בישראל ובין אם ניתנו מחוץ לישראל כחלק מההכנות לעליה לישראל ועקב כך לקו באחת המחלות המנויות בתוספת לחוק.
פעילות המרכז

כפועל יוצא של החוק, המרכז לפיצוי בנפגעי הגזזת החל לפעול במקביל לכניסת החוק לתוקף. בתהליך הגשת בקשה לפיצויים, הבקשה נידונה בפני ועדת מומחים המונה יו"ר שופט או שופט בדימוס ושני רופאים מומחים, הקובעת על סמך ראיות האם הפונים הוקרנו בעבר לגזזת. את התביעות רשאים להגיש הנפגעים עצמם וכן שאירים שהם ילדים מתחת לגיל 18 (לרבות ילד חורג או מאומץ) ובני זוג של נפגעים בזמן פטירתם שלא נישאו בהמשך מחדש.
היה והפונים הוכרו על ידי הוועדה, הם מופנים לוועדה רפואית המונה שלושה רופאים מומחים ו/או ארבעה רופאים, הבוחנת האם חלה התובע/ת באחת המחלות המנויות בתוספת לחוק לצורך מתן פיצויים.
רשימת המחלות המקנות פיצויים לפי חוק הגזזת כוללת: גידול ממאיר ראשוני כלשהו באזור הראש והצוואר- לרבות גידולי מוח, גידולי גולגולת, גידולים בבלוטות הרוק, גידולים בבלוטת התריס, גידולי עור כגון מלנומה (Melanoma) באזור הראש והצוואר, גידולי מוח שפירים, סרטן הדם מסוג לוקמיה (Leukemia) וחוסר שיעור באזורי הצטלקות בעור הקרקפת. רשימה זו היא רשימה סגורה ואין להוסיף עליה בלא שעברה חקיקה בכנסת. הוועדה הרפואית והוועדה הרפואית לעררים אינן מוסמכות לדון במחלה שאיננה מנויה ולתת דרגת נכות עבורה.
עד לחודש דצמבר 2015 הוגשו למרכז הלאומי לפיצוי נפגעי גזזת 47,041 תביעות, ומתוכן הוכרו 26,415 אנשים שנפגעו מהטיפול. נכון לדצמבר 2015, הוכרו כ-500 איש שהגישו תביעות עם 100% נכות לצמיתות.
החוק לפיצוי נפגעי גזזת אינו מעניק פיצוי לעגמת נפש, אולם לנפגעים מוענק פיצוי באמצעות תקנה 34 לתקנות המוסד לביטוח לאומי (קביעת נכות לנפגעי עבודה) התשט"ז-1956 הקובעת נכות נפשית, וכתוצאה מהחלטה זו, נכון לחודש דצמבר 2015 קיבלו 13,385 אנשים שהוכרו נפגעי הקרנות גם פיצוי עבור כאב וסבל באמצעות קביעת נכות נפשית.
גובה הפיצויים המשולמים על ידי המדינה לנפגעים תלוי בהיקף הנכות שנקבעה לנפגע על ידי ועדה רפואית, הבודקת את מצבו בהתאם לידוע אודות תופעות הלוואי של טיפולי ההקרנה.
מי שנקבעו לו אחוזי נכות רפואית בשיעור של 39%-5% יקבל מענק חד פעמי בהתאם לאחוזי הנכות שנקבעו לו. מי שנקבעו לו מעל 40% נכות לצמיתות, יקבל מענק חד פעמי וקצבה חודשית בסכומים משתנים.
המוסד לביטוח לאומי אחראי על ביצוע התשלומים (מענקים וקצבאות) לנפגעי הגזזת, הזכאים על-פי החוק, בהתאם לאחוזי הנכות שנקבעו.
המכון פועל במספר מישורים:
מענה לפניות הציבור - המעוניינים להגיש תביעה להכרה כמוקרני הטיפול בגזזת, ו/או במידע כללי בנוגע לחוק, תהליך הגשת התביעה והפיצויים.
בדיקה במאגרים – במרכז מספר מאגרי שמות על בסיס מידע של אנשים שטופלו בהקרנות לגזזת.
איתור, רישום ותיעוד של מי שחלו בגזזת וקיבלו טיפול בהקרנה ובניית מאגרי מידע נעשים על ידי המרכז הלאומי לפיצויי נפגעי גזזת, בהתאם לסעיף 7 א' (1) בחוק.
הפעלת ועדות ופיקוח על איכות עבודתן -
פעילות המרכז > ועדת מומחים

ועדה משפטית רפואית ארצית שתכליתה לקבוע: "אם התובע קיבל טיפול בהקרנה כנגד מחלת הגזזת כמשמעו בחוק". בראשות הוועדה מכהן שופט בדימוס וחברים בה שני רופאים מומחים. מקום מושבה במתחם תל השומר בלבד.
אם התביעה נידחת יש אפשרות להגיש בקשה לדיון חוזר עם עדויות או ראיות חדשות בלבד.
ערר על החלטת ועדת המומחים ניתן להגיש גם לבית הדין האזורי לעבודה לאחר בקשה לדיון חוזר.
פעילות המרכז > ועדה רפואית (דרג ראשון)

ועדה שתכליתה לקבוע האם לקה התובע באחת המחלות המנויות בחוק ואת אחוזי הנכות בהתאם. בוועדה משתתפים שלושה - ארבעה רופאים מומחים בהתאם לצורך. מקום מושבה הוא בלשכות הבריאות המחוזיות: דרום (באר שבע), צפון (נצרת), חיפה. מרכז, תל אביב וירושלים היא ועדה משותפת ומקום מושבה במתחם תל השומר.
ערר על החלטת הוועדה הרפואית ניתן להגיש למרכז הלאומי לפיצויי נפגעי גזזת תוך 60 יום מהיום שבו התובע קיבל את החלטתה.
פעילות המרכז > ועדה רפואית לערר (דרג עליון)

זוהי ועדה ארצית שתכליתה לדון בעררים המוגשים על ידי התובעים ו/או ב"כ שעברו ועדה רפואית בדרג הראשון. כמו כן, הוועדה דנה בערר המוגש על ידי רופא המרכז ו/או בתיקים המוחזרים מבתי הדין השונים. בוועדה משתתפים שלושה - ארבעה רופאים מומחים. מקום מושבה במתחם תל השומר בלבד.
ערר על החלטת הוועדה הרפואית לערר ניתן להגיש לבית הדין האזורי לעבודה.
פעילות המרכז > ועדה רפואית להחמרה (דרג ראשון)

בקשה להחמרה במצב רפואי ניתן להגיש רק לאחר 180 יום, מיום ההחלטה האחרונה בתיק.
זו ועדה שתכליתה לקבוע, בהתאם למסמכים רפואיים עדכניים המוגשים על ידי התובע או בא כוחו, האם קיימת החמרה במצבו הרפואי במחלות הכלולות בחוק.
אם נקבע שיש הצדקה, התובע יוזמן לוועדה רפואית בלשכת הבריאות באזור מגוריו. בוועדה יושבים שלושה - ארבעה רופאים.
אם נקבע שאין הצדקה, יש לתובע אפשרות להגיש בקשה להופיע בפני הוועדה.
מחקר > מחקר רפואי

בהתאם לסעיף 7א׳ (2), (3), (4) לחוק, הוקם בשנת 2001 המכון הלאומי לחקר השלכות הטיפול בגזזת על שם פרופ׳ ברוך מודן. במסגרת מכון זה מתבצע המשך מחקר בתחום. בראש מכון המחקר עומדת פרופ' סיגל סדצקי בתוקף תפקידה כחוקרת הלאומית לנושא הגזזת. לתוצאות המחקרים השלכות חוקיות בעדכון רשימת המחלות המזכות בפיצוי במסגרת החוק לפיצוי נפגעי גזזת התשנ"ד, 1994. בנוסף, תוצאות המחקרים מהווים בסיס להתוויות הנחיות למעקב וטיפול באוכלוסיית המוקרנים, כמתחייב בחוק.
מחקר > מחקר היסטורי-חברתי

בשנת 2005 הוקמה במרכז הלאומי לפיצוי נפגעי הגזזת יחידה למחקר היסטורי חברתי בנושא הגזזת בשיתוף מכון גרטנר לאפידמיולוגיה וחקר מדיניות בריאות, המרכז הרפואי שיבא, תל השומר. בראש היחידה עומדת פרופ' שפרה שורץ. יחידת המחקר בוחנת את הטיפול בגזזת החל משנת 1925 ואילך מנקודת מבט היסטורית, חברתית ומשפטית. עבודתה נעשית בשיתוף חוקרים מתחום היסטוריה של הרפואה מישראל והעולם.
המחקר ההיסטורי בוחן את ההיסטוריה של הטיפול במחלה וכן מקומות הקרנה שונים ורופאים שטיפלו בגזזת מטעם מוסדות המדינה בארץ ובעולם. המחקר החברתי מתמקד בתפיסות חברתיות של המחלה בזמן הטיפול ועד ימינו אנו, הפעילות הפוליטית דרך הממשלה, הכנסת, תנועות ועמותות חברתיות. כמו כן עוסק בפרסום התקשורתי ובהשלכות סוציו-פסיכולוגיות של הטיפול בהקרנות לגזזת.
תפקידים נוספים > ערכאות משפטיות

המרכז הלאומי לפיצויי נפגעי גזזת בשיתוף עם פרקליטות המדינה והפרקליטות במחוזות, מתמודד עם העתירות המוגשות לבתי המשפט ובתי הדין השונים ברחבי הארץ.
הערות שוליים

↑  חוק לפיצוי נפגעי גזזת, ספר החוקים 1478: 277; התשנ"ד-1994
↑  אתר המוסד לביטוח לאומי,פיצוי לנפגעי גזזת - קצבה חודשית או מענק
↑  מאמרים שפורסמו מטעם המכון הלאומי לחקר השלכות הטיפול בגזזת
↑  מאמרים שפורסמו מטעם היחידה למחקר היסטורי חברתי בנושא הגזזת
הר כיתרון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  751 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  שלוחה טופוגרפית הנמשכת מאזור היישוב צור הדסה לכיוון דרום-מערב
 רכס הרים:  הרי ירושלים
 מסלול ההעפלה הקל:  כביש
 קואורדינטות:  31°42′55″N 35°05′02″E﻿ / ﻿31.7153608°N 35.0839719°E﻿ / 31.7153608; 35.0839719
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) הר כיתרון(למפת הרי ירושלים רגילה) הר כיתרון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר כיתרון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר כיתרון
הר כיתרון הוא שלוחה טופוגרפית הנמשכת מאזור היישוב צור הדסה לכיוון דרום-מערב. גובהה של שלוחת הר כיתרון  751 מטר מעל פני הים.
סביב נקודת גובה זו יש חורבות יישוב קדום בשם חרבת גֶרֶס - חרבת ג'וּרִיש שם נמצאים דרך רומאית קדומה, שרידי מבנים, בורות סיד, גתות, בורות מים ומערות קבורה. ב"נחל גרס" המתחבר למרגלות ההר לנחל סנסן יש שני מעיינות, "עין גרס עלית" ו"עין גרס תחתית".
על החלק הצפון-מזרחי של השלוחה נבנתה שכונת הר כיתרון שהיא חלק מן היישוב צור הדסה.
הפאנים

פאן יורק
הפָּאנים הוא כינוין של שתי אוניות מעפילים גדולות: "פָּאן יוֹרק" (Pan York; ובשמה העברי: "קיבוץ גלויות") ו"פָּאן קרֶסֶנט" (Pan Crescent; בשמה העברי: "עצמאות"), שיצאו יחדיו מבולגריה בדצמבר 1947 כשעליהן מעל 15,000 נפש מקהילת יהודי רומניה ו-420 מיהודי בולגריה, ונאלצו לבסוף לשוט לקפריסין. שתי הספינות שטו יחדיו לאורך כל הדרך ולכן הן כונו בשם אחד- "הפאנים". גודלן של האוניות, הארגון המדוקדק והמאבק הדיפלומטי סביב הפלגתן על רקע החלטת האו"ם בכ"ט בנובמבר, הקנו לפרשת ה"פאנים" חשיבות רבה בתולדות ההעפלה.
האוניות

שתי הספינות, "פאן יורק" ו"פאן קרסנט", היו שתי אוניות משא בנפח 4,750 טון האחת,אשר יוצרו בשנת 1901 ונרכשו בארצות הברית על ידי שליח "המוסד לעלייה ב'", זאב שינד.
מסע ההעפלה של הפאנים > הכנות למסע

לאחר רכישתן בארצות הברית הוטענו הספינות בסחורות והפליגו לאירופה במאי 1947 בהפלגה מסחרית רגילה שמימנה חלק מהוצאות רכישתן. פאן יורק הגיעה לנמל מרסיי שם הוחלף צוותה בצוות ארצישראלי וספרדי ופאן קרסנט לנמל ונציה שם הוחלף צוותה בצוות ארצישראלי ואיטלקי. הכוונה הייתה להכשיר אותן בנמלים אלו להפלגת ההעפלה, בהמשך התפוצץ מוקש באונייה "פאן קרסנט", שהונח כנראה על ידי אנשי המודיעין הבריטי והכשרת הספינות המתוכננת בצרפת ואיטליה לא הושלמה עקב לחץ בריטי. רומניה הסכימה בינתיים לעליית 15000 עולים ולהכנת הספינות בנמל קונסטנצה לשם הגיעה פאן יורק בסוף אוגוסט 1947 ופאן קרסנט חודש מאוחר יותר עקב החבלה. בנמל קונסטנצה הושלמה הכנת הספינות לאכלוס נוסעים. הותקנו בהן דרגשים, מערכות אוורור ומרפאות גדולות. התכנון היה להביאן לנמל בורגס שבבולגריה לשם, במבצע מורכב ומסובך, הובאו מכל רחבי רומניה 15,000 מעפילים באמצעות רכבות נוסעים מיוחדות. מרבית המלווים והקברניטים של שתי הספינות היו ארצישראליים - קברניט "פאן יורק" היה גד הילב ואסטבן הרננדורנה (המכונה קפטן סטיב) היה הקצין הראשון, קברניט "פאן קרסנט" היה יצחק (אייק) אהרונוביץ', ומפקדם היה יוסי הראל.
מסע ההעפלה של הפאנים > התנגדות למסע

הבריטים, שעקבו אחר תנועת הספינות מתחילת מסען, החלו בפקודת שר החוץ ארנסט בווין, להפעיל לחץ דיפלומטי כבד על ממשלות פנמה, טורקיה ורומניהעל מנת לעצור את הספינות כשאלה הגיעו אל חופיהן, ואף שתלו דיסאינפורמציה בתקשורת העולמית בנוגע לספינות. כשזה לא עזר, החלו הבריטים להפעיל את השפעתם על הממשל האמריקאי, בטענה שקרית שהספינות מאורגנות בסיוע ברית המועצות על מנת להגביר השפעתה של זו במזרח התיכון. ממשלת ארצות הברית השתכנעה ודרשה מהסוכנות היהודית לעצור את הספינות. בדיוק באותו זמן החל האו"ם לדון בתוכנית החלוקה להקמת מדינה יהודית בשטחי ארץ ישראל, וההנהגה הציונית הייתה זקוקה בעניין זה לממשל האמריקאי ואף לא רצתה להרגיז את הבריטים. משה שרת, ראש המחלקה המדינית של הסוכנות, הורה לעצור את הפלגת הספינות. אולם, ראש "המוסד לעלייה ב''" שאול אביגור ואחרים ביישוב התעקשו לבצע את ההפלגה, בגלל הצורך לא לעכב את העולים שכבר היו מאורגנים ולחצו לעלות, והסכנה המוחשית שארבה לדברם ליהדות רומניה.
מסע ההעפלה של הפאנים > החבלה

כאשר ראו הבריטים שאין ביכולתם למנוע את יציאתה של פאן קרסנט לרומניה שם הייתה להם השפעה פחותה מאשר באיטליה, פנו לדרך פעולה חריגה בדרך של הטבעת הספינה. לילה לפני ההפלגה מנמל ונציה, הגיעה לקרבת הספינה, סירת משוטים קטנה ממנה הורד איש צפרדע אשר שחה אל חרטום הספינה והצמיד אליה מוקש ימי. המוקש יועד להתפוצץ לאחר יציאת הספינה לים אך בשל עיכובים שונים, התפוצץ בעוד הספינה בקרבת הנמל במים רדודים. ההתפוצצות הבקיעה שני לוחות גדולים בחרטום וגרמה לפריצה בקוטר מטר וחצי. מים רבים חדרו לבטן הספינה שהחלה לשקוע אך בשל העומק המועט של המים לא טבעה ונעצרה כשעיקר גופה מעל לפני המים. בזכות הנחישות של כל העוסקים בפרשה ובראשם שאול אביגור, תוקנה החבלה על המבדוק בנמל ונציה ובהמשך יצאה הספינה לנמל קונסטנצה בים השחור.
מסע ההעפלה של הפאנים > השיט לארץ והגירוש לקפריסין

למרות הלחצים שהפעילה הנהגת הסוכנות, הפליגו לבסוף שתי הספינות לבולגריה, לשם הגיעו המעפילים מכל רחבי רומניה באמצעות רכבות נוסעים מיוחדות שאורגנו מראש, כשהן מלוות באנשי "ההגנה". הספינות הפליגו יחד לכיוון ארץ ישראל ב 27 בדצמבר 1947 כשעליהן מעל 15,000 מעפילים, במשך כעשר שעות שטו הספינות בשדה מוקשים שלאורך החוף הבולגרי דרך מעבר שרוחבו מייל ימי אחד בלבד. בהיותן בלב ים קבע להן דוד בן-גוריון שמות עבריים: "קיבוץ גלויות" ו"עצמאות".  כשעברו הספינות מהים השחור לים התיכון  הן נתקלו במשחתות בריטיות. בהוראת בן-גוריון, שחשש לגורל הנוסעים הרבים, החל משא ומתן בין הבריטים לבין מפקדי הספינות ולאחר שהושג הסכם, עלו חיילים לא חמושים על הספינות וכיוונו אותן לקפריסין לשם הגיעו ב 1 בינואר 1948. התברר שהבריטים שברו את צופן הקשר עם האוניות וידעו על ההוראה להסכים לגרוש לקפריסין. שלושה ימים ארכה הורדת המעפילים למחנות בקפריסין. לאחר הקמת מדינת ישראל, שימשו ה"פאנים" להבאת עולים רבים מהמחנות בקפריסין ומאירופה, כ-30,000 במספר. בשלב זה שונה שמה של ה'פאן יורק' ל'קוממיות'.