stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nous Les Amoureux
הערות שוליים

↑  "" Nous les amoureux " de Jean-Claude Pascal, une chanson qui annonce la révolution du mouvement gay..." La Première (בצרפתית). 2019-05-16. נבדק ב-2020-05-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 3f76e9d4-e27b-4346-9f31-431026770779
The Chronicles of Life and Death

The Chronicles of Life and Death הוא האלבום השלישי של להקת הפאנק רוק גוד שארלוט שיצא לאור ב-5 באוקטובר 2004.
על האלבום

האלבום יצא בשלוש גרסאות שונות - הגרסה היפנית, גרסת הלייף וגרסת הדת'. בין גרסת הלייף לבין גרסת הדת' אין הבדלים ברשימת השירים מלבד השיר האחרון שבגרסת הלייף הוא Falling Away לעומת גרסת הדת' שבה השיר האחרון הוא Meet My Maker, שני השירים ביחד כלולים בגרסה היפנית. הבדל נוסף בין שלוש הגרסאות הוא בעיצוב האלבום.
רשימת השירים > גרסת ה"חיים"

Once Upon a Time: The Battle of Life and Death – 2:24
The Chronicles of Life and Death – 3:03
Walk Away (Maybe) – 3:20
S.O.S. – 3:42
I Just Wanna Live – 2:46
Ghost of You – 4:50
Predictable – 3:11
Secrets – 3:53
The Truth – 3:56
The World Is Black – 3:06
Mountain – 4:33
We Believe – 3:51
It Wasn't Enough – 3:24
In This World (Murder) – 5:27
Falling Away – 3:05
רשימת השירים > גרסת ה"מוות"

Once Upon a Time: The Battle of Life and Death – 2:24
The Chronicles of Life and Death – 3:03
Walk Away (Maybe) – 3:20
S.O.S. – 3:42
I Just Wanna Live – 2:46
Ghost of You – 4:50
Predictable – 3:11
Secrets – 3:53
The Truth – 3:56
The World Is Black – 3:06
Mountain – 4:33
We Believe – 3:51
It Wasn't Enough – 3:24
In This World (Murder) – 5:27
Meet My Maker – 3:41
רשימת השירים > הגרסה היפנית

Once Upon a Time: The Battle of Life and Death – 2:24
The Chronicles of Life and Death – 3:03
Walk Away (Maybe) – 3:20
S.O.S. – 3:42
I Just Wanna Live – 2:46
Ghost of You – 4:50
Predictable – 3:11
Secrets – 3:53
The Truth – 3:56
The World Is Black – 3:06
Mountain – 4:33
We Believe – 3:51
It Wasn't Enough – 3:24
In This World (Murder) – 5:27
Falling Away – 3:05
Meet My Maker – 3:41
רשימת השירים > דירוג במצעדים

| שנה | מצעד | מיקום גבוה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 2004 | Austrian Album Chart | 11 |
| 2004 | Billboard 200 | 3 |
| 2004 | Billboard 200 Year-end Chart | 171 |
| 2005 | Billboard 200 Year-end Chart | 117 |
| 2004 | Billboard Comprehensive Albums | 3 |
| 2005 | Billboard European Top 100 Albums | 55 |
| 2004 | Top Canadian Albums | 2 |
| 2004 | Alternative Canadian Albums Chart | 13 |
| 2004 | Finnish Album Chart | 34 |
| 2004 | French Album Chart | 32 |
| 2004 | Italian Album Chart | 20 |
| 2004 | New Zealand Album Chart | 11 |
| 2004 | Swedish Album Chart | 13 |
| 2004 | Swiss Album Chart | 20 |
| 2004 | Top Internet Albums | 1 |
| 2004 | UK Album Chart | 8 |
הערות שוליים

↑  Austrian Album Chart
↑  Billboard 200 Tear-end Chart
↑  Billboard 200 Tear-end Chart
↑  Alternative Canadian Albums Chart
↑  Finish Album Chart
↑  French Album Chart
↑  Italian Album Chart
↑  New Zealand Album Chart
↑  Swedish Album Chart
↑  Swiss Album Chart
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 1c4862c3-3ef5-3386-bc46-285556e10482
Nova Deca

Nova Deca (בעברית: ילדים חדשים) הוא השיר שייצג את סרביה באירוויזיון 2018 שהתקיים בליסבון, פורטוגל. השיר בוצע על ידי הזמר סאניה איליץ' בליווי הלהקה בלקניקה. השיר נכתב על ידי סאניה איליץ', אחותו טאניה איליץ' ודניקה קרסטיץ'. השיר נבחר ב-20 בפברואר 2018 בתחרות "בואווניצייה" ששודרה בערוץ RTS2 ומהווה את הקדם הסרבי מאז שנת 2003.
הערות שוליים

↑  Nova deca Нова деца, מילות השיר באתר לייריקס פור
Lobe den Herrn, meine Seele, רי"ב 143

Lobe den Herrn, meine Seele (בעברית: הללי נפשי את ה'), רי"ב 143, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך לכבוד טקס תחילת שנה חדשה. לא ידוע בוודאות אם הוא הלחין אותה ב-1708 בהיותו במילהאוזן או ב-1714, בהיותו בוויימאר.
היסטוריה ומילים

1 בינואר הוא ראש השנה בלוח הגרגוריאני וכן יום חגיגת ברית המילה של ישו. סדר הקריאה לאותו יום מורכב מפסוקים מתוך האיגרת אל הגלטים, מהפסוקים המתארים את מילתו וקריאת שמו של ישו מתוך הבשורה על-פי לוקאס. טקסט הקנטטה מבוסס על מזמור קמ"ו בתהלים ועל מזמור נוצרי שחיבר יעקב אברט (Jakob Ebert), מזמור שבאך השתמש בו גם בקנטטה רי"ב 116. זהותו של מחבר הטקסטים לקנטטה עצמה לא ידועה והועלו השערות שהיה זה באך עצמו או משורר גרמני בשם כריסטיאן וייס (Christian Weiss) שהתגורר בלייפציג בשנים בהן חי בה באך.
יש המטילים ספק בכך שבאך הוא שהלחין את הקנטטה, בגלל סגנונה המוזיקלי היומרני בחלקים מסוימים ובגלל שילוב הכלים הייחודי בה. הנחה אפשרית היא שבאך הלחין אותה והיא עברה תזמור ועיבוד לאחר מכן על ידי אדם לא ידוע.
מבנה והרכב מבצע

הקנטטה קצרה יחסית לקנטטות אחרות והיא נועדה לביצוע על ידי שלושה סולנים, סופרן, טנור ובס ומקהלה בת ארבעה קולות. הכלים המשתתפים הם שלוש קרנות טבעיות, טימפני, בסון, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה שבעה חלקים:
מקהלה: Lobe den Herrn, meine Seele (הללי נפשי את ה')
כורל לסופרן: Du Friedefürst, Herr Jesu Christ (אתה נסיך-השלום, אדון ישו כריסטוס)
רצ'יטטיב לטנור: Wohl dem, des Hülfe der Gott Jakob ist (אשרי שאל יעקב בעזרו)
אריה לטנור: Tausendfaches Unglück, Schrecken (אסונות לאין-ספור, אימים)
אריה לבס: Der Herr ist König ewiglich (לעולם, אלהיך)
אריה לטנור: Jesu, Retter deiner Herde (ישו, אתה המציל את עדרך)
מקהלה: Halleluja – Gedenk, Herr Jesu, an dein Amt (הללויה - חשוב עתה, אדון ישו, על לשכתך)
הקלטות

היצירה לא מבוצעת רבות, אך היא בוצעה והוקלטה על ידי מנצחים ידועים, בהם גוסטב ליאונהארדט (ב-1984), טון קופמן (ב-2001) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).
הערות שוליים

1 2  Ryan Turner, אתר "Emmanuel Music"
↑  לוקס ב, 21
↑  כריסטיאן וייס, באתר קנטטות באך
↑  Mincham, Julian
↑  באתר קנטטות באך
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007321913205171  BnF: cb13909495x (data)  GND: 300008384  LCCN: n83073631  MusicBrainz work: ed11e8e2-f4b0-4c2c-820a-39d57f266eee  NLA: 36010164  VIAF: 176656118   WorldCat (עם VIAF): 176656118
אבו עמרה

| --- | --- |
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
סוג יישוב: שבט בדואי
 (למפת באר שבע מוגדלת) אבו עמרה(למפת באר שבע רגילה) אבו עמרה(למפת צפון הנגב רגילה) אבו עמרה(למפת צפון הנגב מוגדלת) אבו עמרה31°13′48″N 34°50′34″E﻿ / ﻿31.2300985930903°N 34.8428604378213°E﻿ / 31.2300985930903; 34.8428604378213

אַבּוּ עַמְרַה הוא שבט בדואי בנגב, סמוך ליישוב עומר, שהוכר על ידי מדינת ישראל כיישוב בשם אַבּוּ עַמְרַה (שֵׁבֶט), ללא מעמד מוניציפלי. שבט זה מורכב ברובו מבני שבט תראבין מלפני קום המדינה.
ראו גם

בדואים בישראל
Soy Luna: Modo Amar

Soy Luna: Modo Amar (בתרגום חופשי: סוי לונה: מצב אהבה) הוא הפסקול הרביעי והאחרון של הטלנובלה הארגנטינאית של ערוץ דיסני, "סוי לונה", והוא מכיל את השירים שהושמעו בפרקי העונה השלישית והאחרונה של הסדרה.
האלבום הופץ ב-6 באפריל 2018 בכמה מדינות שבאמריקה הלטינית, ובשאר העולם בגרסה דיגיטלית.
סינגלים

Modo Amar - השיר הראשון של האלבום והשיר העיקרי של העונה השלישית. השיר מספר על החברות בין הדמויות, והוא מבוצע על ידי קרול סבייה, רוג'רו פסקווארלי, מייקל רונדה, קרולינה קופליקוף, אנה ג'ארה מרטינס, קיארה פרוויצ'יני, מלנה ראטנר, חורחה לופז, ליאונל פררו וגסטון וייטו. השיר הופיע בטריילר של העונה השלישית של הסדרה, והקליפ שלו יצא ב-22 במרץ 2018.
Soy Yo - השיר השני של האלבום אותו מבצעת הדמות הראשית של הסדרה, לונה (קרול סבייה). השיר מדבר על הדברים שהיא גילתה במהלך הסדרה ועל זהותה האמיתית. השיר הופץ עם הקליפ הרשמי שלו ב-30 במרץ 2018.
הפצה

ב-16 במרץ 2018, הוכרז בתוכנית "Disney Planet News" בערוץ דיסני אמריקה הלטינית שהאלבום יופץ. התצוגה הראשונה של האלבום הייתה באותו יום, בה הופצה הצצה לקליפ של השיר "Mode Amar" ושם האלבום. ב-23 במרץ הופץ השיר "Soy Yo".
האלבום כולל 16 שירים חדשים מתוך העונה השלישית, ועוד שלושה שירים בביצוע חדש מהפסקול "Soy Luna: La vida es un sueño". בסך הכל יש באלבום 19 שירים, דבר שהופך את האלבום לאלבום בעל הכי הרבה שירים של הסדרה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 67 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 20 |  |
Novos baianos

| --- | --- |

 מקום הקמה:  סלבדור 
 תקופת הפעילות:  מ-1969 
 סוגה:  רוק פסיכדלי, מוזיקה פופולרית ברזילאית, סמבה 
 פרופיל ב-IMDb
 
גיטריסט ההרכב פפאו גומז (Pepeu Gomes)
נובוס באיאנוס (Novos baianos, באהיאנים חדשים) היה הרכב MPB ורוק ברזילאי שהוקם במדינת באהיה שבצפון מזרח ברזיל בשנות השישים ונהנה מהצלחה במשך רוב שנות השבעים.
חברי ההרכב היו פאוליניו בוקה דה קנטור, פפאו גומז, מוראיס מוריירה, דאדי, גלבאו, ז'ורז'יניו (אחיו של פפאו), ביישיניו, בולשה ובייבי קונסואלו (גרושתו של פפאו), שכיום ידועה בשם בייבי דו ברזיל (בייבי של ברזיל, Baby do Brasil).
בתחילה, הייתה המוזיקה שיצרו מיזוג של רוק פסיכדלי וצלילי פולקלור, ברזילאי וכן לטיני, סגנון שניכר במיוחד בתקליט É Ferro na Boneca משנת 1970. אט אט, הסגנון המוזיקלי שלהם החל להידמות למוזיקת MPB, בעיקר בהשפעתו של ז'ואאו ז'ילברטו, שלעיתים תדירות ביקר אצל חברי ההרכב. תקליטם Acabou Chorare משנת 1972, שנבחר על ידי המגזין רולינג סטון לתקליט הברזילאי הטוב בכל הזמנים, הכיל את הקלסיקה Preta Pretinha (בעברית - שחורה שחרחרה). להרכב הייתה תדמית היפית מובהקת ובאותה השנה הם עברו לקומונה ברובע ז'קארהפאגוואה שבריו דה ז'ניירו. ב-1973 הם עזבו את חברת התקליטים Som Livre והחלו לעבוד עם חברה התקליטים Continental. ההרכב התפרק בשנת 1978.
דיסקוגרפיה

1970 – É Ferro na Boneca (RGE)
1972 – Acabou Chorare (Som Livre)
1973 – Novos Baianos F. C. (Continental)
1974 – Novos Baianos (Continental)
1974 – Vamos pro Mundo (Som Livre)
1976 – Caia na Estrada e Perigas Ver (Tapecar)
1977 – Praga de Baiano (Tapecar)
1978 – Farol da Barra (CBS)
1997 – Infinito Circular (Globo/Polydor)
ראו גם

סגנונות מוזיקליים שהשפיעו על יצירות ההרכב:
מוזיקה פופולרית ברזילאית (MPB)
סמבה
רוק ברזילאי
שורו
בוסה נובה
טרופיקליה
חבר ההרכב מוראיס מוריירה (Moraes Moreira)
Parapuzosia seppenradensis

| Parapuzosia seppenradensis |
| --- | --- |
  למעלה, איור של Parapuzosia seppenradensis למטה, השוואה לאדם של מאובן
תקופה
קרטיקון עליון, 72 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
סדרה:: Ammonitida
תת־סדרה:: Ammonitina
משפחה:: Desmoceratidae
סוג:: Parapuzosia
מין:: Parapuzosia seppenradensis
שם מדעי
 Parapuzosia seppenradensis ‏Landois, 1895

Parapuzosia seppenradensis הוא מין של רכיכה מקבוצת האמוניטים שחיה בתור הקרטיקון העליון לפני 72 מיליון שנה. מאובניו נמצאו סביב חבל הארץ וסטפאליה שבגרמניה ב-1895.
ככל הידוע זהו מין האמוניט הגדול ביותר שהיה מעולם. הדגימה שנמצאה בגרמניה נמדדה בקוטר של 1.8 מטר, אך המדידה לא הייתה מושלמת מאחר שלא כללה את חלל הקונכייה שלו. מדידה שכללה את תאי הקונכייה הגיעה לאורך 2.55 מטר ואף 3.5 מטר. המשקל של היצור היה 1,455 קילוגרם, כבד בהרבה מהדיונון העצום החי כיום. רק הקונכייה לבדה הגיע למשקל 705 קילוגרם.
ככל הנראה יצור זה חי במעמקי הים ועלה בלילה לצוד דגים וסרטנים או רכיכות אחרות. למרות גודלו הוא נטרף בידי זוחלים ימיים גדולים כמו מוסזאוריים או פלזיוזאורים גדולים.
אביב פתרונות מתקדמים

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־35 שנים) 
 מיקום המטה:  נתניה 
  
 www.aviv.co.il
 
אביב פתרונות מתקדמים בתוכנה בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית שהוקמה בשנת 1989 על ידי אבי בן דוד, העומד מאז בראש החברה. 
בשנות התשעים עסקה החברה בפיתוח מערכת מידע פיננסית, שהוטמעה בארגונים שונים במשק. בהמשך הורחבה המערכת והפכה לפתרון ERP ישראלי שנמכר למגוון של חברות.
בשנת 2001 הונפקה החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בשנת 2010 נקנתה פעילות החברה על ידי בעל המניות העיקרי (אבי בן-דוד) ופעילות זו חזרה להיות במסגרת חברה פרטית, תחת השם "אביב פתרונות מתקדמים בתוכנה". השלד הבורסאי נרכש על ידי חברת "אפסווינג".
בשנת 2011 העסיקה החברה כ-60 עובדים, בהם מומחי פיתוח תוכנה, הטמעה, תמיכה טכנית ושירות לקוחות.
החל משנת 2005 הורחבה הפעילות לתחום הניהול הקמעונאי, במטרה להעמיד פתרון ERP לרשתות קמעונאות תוך התמחות במגזרים ייחודיים (כגון: אופנה, הנעלה, תכשיטים, מוצרי תינוקות).
בהמשך הוקמו חברות בנות, בהן אורגנו (העוסקת ביישום מוצרי מיקרוסופט), וחברת IT-LOG המתמחה בתחום התוכנה לעמילות מכס ושילוח בינלאומי.
לצורך יישום תוכנת ERP של החברה נמכרת חבילת הבסיס ללקוחות, תוך שנדרשים שירותים משלימים, בהם: שירותי יישום והטמעה, שירותי ניתוח מערכות ופיתוח תוכנה (לצורך התאמות תוכנה ייחודיות הנדרשות לארגונים השונים), שירותי תמיכה טכנית, התקנות, וכו'.
במשך השנים התמחתה החברה במגזרים ייחודיים שלהם הותאמו מוצריה, בהם: מגזר הארגונים הציבוריים, מגזר רשתות החינוך, רשתות קמעונאיות בתחומי האופנה, הנעלה, תכשיטים ומוצרי תינוקות, חברות לוגיסטיקה, מטענים אוויריים, שירותי קרקע.
הערות שוליים

↑  ליאור זנו, דרמת סוחרי השלדים הגיעה לסיומה: אביב פתרונות תימכר לאפסווינג של ירון ייני, באתר TheMarker‏, 7 בנובמבר 2010
אבו שהיד שאה, סולטאן מלאקה

אָבוּ שָהִיד שָאָה אִיבְּן אֵל-מָרְהוּם סוּלְטָאן מוּחָמָד שָאָה או רָגָ'א אִיבְּרֳהִים (נפטר ב-1446) היה סולטאן מלאקה הרביעי ששלט בה אחרי מוחמד שאה בין השנים 1444–1446. הוא לא היה שליט פופולרי במדינה בשל היותו צעיר וחסר ניסיון, ולבסוף הוא נרצח.
חיים אישיים ואמונה דתית

על אף שמלאקה הייתה ממלכה מוסלמית מאז שקודמו מוחמד שאה התאסלם, רג'א איברהים היה הינדי וכינה עצמו בשם רג'א סרי פרמסווארה דאו שאה. שלטונו ייצג את תגובת הנגד המקומית לאסלאם והדת החדשה שתפסה אחיזה בסולטנות.
רג'א איברהים שלט במדינה למשך 17 חודשים בלבד לפני שנדקר ונרצח במזימה של כמה בכירים בשלטון שניסו למנוע את המשך השפעתו על הממלכה והדת שלה. לאחר מותו זכה לתואר "אבו שהיד" שפירושו "המלך הקדוש".
לקריאה נוספת

George Cœdès, The Indianized States of South-East Asia, הוואי: הוצאת אוניברסיטת הוואי, 1968, ISBN 9780824803681
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה ובנושא מלזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אבחזית

| --- | --- |

 מדינות:  אבחזיה, גאורגיה וטורקיה
 אזורים:  אבחזיה 
 דוברים:  כ־600,000
 שפת אם:  כ־600,000
 כתב:  אלפבית קירילי
 משפחה:  קווקזית צפונית צפון-מערבית אבחזית-אבזית אבחזית
 לאום:  אבחזיה אבחזיה
 מוסד:  אין
 קוד שפה:  ab 
 קוד ISO 639-1:  ab 
 קוד ISO 639-2:  abk 
 קוד ISO 639-3:  abk 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
אַבְּחָזִית (аҧсуа бызшǝа, аҧсшǝа) היא השפה המדוברת במחוז הבדלני אבחזיה שבגאורגיה. משתייכת למשפחת השפות הקווקזיות, ותחת הגדרה זו למשפחת השפות הקווקזיות הצפון-מערביות שכוללות את השפות הצ'רקסית, האבחזית והאבזית. השפה נמצאת על אותו "ענף" משפחתי לצד האבזית, והן יוצרות את הענף אבחזית-אבזית.
השפה מדוברת על ידי כ-80,000 דוברים באבחזיה עצמה ועוד כ-20,000 דוברים בגאורגיה שמחוץ למחוז אבחזיה, כמו גם על ידי כ-500,000 דוברים בצפון-מזרח טורקיה.
שפה זו היא השפה הרשמית במחוז אבחזיה, ולא הגאורגית כבשאר מחוזות גאורגיה.
הגיית השפה וכתיבתה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | לועי | לועי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | ענבלי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | מכתשי־חכי | מכתשי־חכי | כפוף | כפוף | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי | מכתשי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם |  |  |  |  |  | qʼ |  | qʲʼ | ɡ | kʼ | ɡʲ | kʲʼ |  |  |  |  |  |  | d | tʼ | b | pʼ |
| סותם |  |  |  |  |  |  |  |  | ɡʷ | kʷʼ |  |  |  |  |  |  |  |  | dʷ | tʷʼ |  |  |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ʥ | (ʨ(ʼ | ɖʐ | ʈʂʼ | ʤ | ʧʼ | ʣ | ʦʼ |  |  |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ʥʷ | ʨʷʼ |  |  |  |  |  |  |  |  |
| חוכך |  | ħʷ |  | (χˤ(ʷ | ʁ | χ | ʁʲ | χʲ |  |  |  |  | ʑʷ | ɕʷ | ʐ | ʂ | ʒʷ | ʃʷ | z | s | v | f |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  | w |  | jʷ |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | r |  |  |  |
 שחור - סטנדרט * תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט  * * פונמות בהקשרי ניבים שונים 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а  [aː] | Б б  [b] | В в  [v] | Г г  [ɡ] | Гь гь  [ɡʲ] | Гә гә  [ɡʷ] | Ӷ ӷ  [ʁ/ɣ] | Ӷь ӷь  [ʁʲ/ɣʲ] | Ӷә ӷә  [ʁʷ/ɣʷ] | Д д  [d] | Дә дә  [dʷ] | Е е  [ɛ] |
| Ж ж  [ʐ] | Жь жь  [ʒ] | Жә жә  [ʒʷ] | З з  [z] | Ӡ ӡ [ʣ] | Ӡә ӡә  [ʥʷ] | И и  [j/jɨ/ɨj/i] | К к  [kʼ] | Кь кь  [kʼʲ] | Кә кә  [kʼʷ] | Қ қ  [kʰ] | Қь қь  [kʲʰ] |
| Қә қә  [kʷʰ] | Ҟ ҟ  [qʼ] | Ҟь ҟь  [qʼʲ] | Ҟә ҟә  [qʼʷ] | Л л  [l] | М м  [m] | Н н  [n] | О о  [ɔ] | П п  [pʼ] | Ҧ ҧ  [pʰ] | Р р  [r] | С с  [s] |
| Т т  [tʼ] | Тә тә  [tʼʷ] | Ҭ ҭ  [tʰ] | Ҭә ҭә  [tʷʰ] | У у  [w/wɨ/ɨw/u] | Ф ф  [f] | Х х  [x/χ] | Хь хь  [xʲ/χʲ] | Хә хә  [xʷ/χʷ] | Ҳ ҳ  [ħ] | Ҳә ҳә  [ħʷ] | Ц ц  [t͡s] |
| Цә цә  [ʨʷʰ] | Ҵ ҵ  [ʦʼ] | Ҵә ҵә  [ʨʼʷ] | Ч ч  [ʧʰ] | Ҷ ҷ  [ʧʼ] | Ҽ ҽ  [tʂʰ] | Ҿ ҿ  [tʂʼ] | Ш ш  [ʂʃ] | Шь шь  [ʃ] | Шә шә  [ʃʷ] | Ы ы  [ɨ] | Ҩ ҩ  [ɥ/ɥˤ] |
| Џ џ  [dʐ] | Џь џь  [ʤ] | Ь ь  [ʲ] | Ә ә  [ʷ] |  |  |  |  |  |  |  |  |
האלפבית האבחזי
Paratrooper

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  1982
 סוגה:  משחק יריות
 פיתוח:  גרג קופרברג
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 הפצה:  Orion Software
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  יחיד
 דירוג:  לכל הגילאים
 פלטפורמות:  מחשב אישי
 
Paratrooper הוא משחק מחשב שנוצר בשנת 1982 על ידי גרג קופרברג.
מטרת המשחק היא למנוע מהצנחנים של צבא האויב לנחות באזור.
תיאור המשחק

השחקן שולט בתותח ארטילרי בתחתית המסך. התותח מסוגל להסתובב ולכסות תחום גדול של המסך, אבל הוא אינו מסוגל לזוז מהבסיס שלו. מסוקים טסים בחלקו העליון של המסך ומפילים צנחנים. התותח צריך ליירט את המסוקים ו/או הצנחנים ולמנוע מהם להצליח לנחות על הקרקע ולהשמיד אותו. הצנחנים מושמדים על ידי פגיעות ישירות של התותח, או שניתן לירות במצנח שלהם ובמקרה הזה הם יפלו למותם. לעיתים עוברים גם מטוסי סילון אשר מיירטים פצצות על התותח - ניתן לירות במטוסי הסילון ובפצצות שהם מטילים גם כן.
השחקן צובר נקודות על ידי ירי על המסוקים, הצנחנים, מטוסי הסילון, ועל הפצצות שהם מטילים. כל ירייה עולה לשחקן נקודה אחת, לכן אם השחקן מנסה להגיע לתוצאה טובה, הוא חייב לנסות ולחסוך בתחמושת.
המשחק מסתיים כאשר התותח נפגע ישירות מפצצה שהוטלה עליו, או כאשר צנחן הצליח לנחות ישירות על התותח, או כאשר ארבעה צנחנים מצליחים לנחות בשלום בצידי התותח (ארבעה בצד אחד ולא ארבעה באופן כולל). כאשר זה קורה, הם מסוגלים לבנות פירמידה אנושית ולטפס לתותח ולפוצץ אותו.
אבו רודס

| --- | --- |
 מדינה:  מצרים מצרים
 מחוז:   דרום סיני
 שפה רשמית:  ערבית 
 שטח:  2,400 קמ"ר
 גובה:  12 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  5,650 (2018)
 קואורדינטות:  28°53′30″N 33°11′03″E﻿ / ﻿28.891577°N 33.184204°E﻿ / 28.891577; 33.184204
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סיני מוגדלת) אל-עריש אסמאעיליה שארם א-שייח' סואץ ג'בל קתרינה טאבה נואיבה נח'ל א-טור פורט סעיד ישראל ירדן ערב הסעודית  הים התיכון ים סוףאבו רודס(למפת סיני רגילה) אל-עריש אסמאעיליה שארם א-שייח' סואץ ג'בל קתרינה טאבה נואיבה נח'ל א-טור פורט סעיד ישראל ירדן ערב הסעודית  הים התיכון ים סוףאבו רודס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שאיבת נפט במקום על ידי הרשויות הישראליות, 1970
באר נפט ימית בשדה אבו רודס, 1972
אַבּוּ רוּדֵס, או אַבּוּ רֻדִיס (בערבית: أبو رديس), היא עיירה במחוז דרום סיני במצרים על חופו המזרחי של מפרץ סואץ. ב-2006 מנתה אוכלוסיית העיירה, כולל היישובים הסמוכים אליה, 5,902 נפש. אבו רודס הוא גם שמם של שדות נפט הנמצאים באותו מקום, ביבשה ובים. שדות הנפט התגלו על ידי חברה איטלקית, והנפט הופק על ידה בשיתוף חברת הנפט הלאומית המצרית. שדות נפט אלה נחשבו לאחד ממאה השדות העשירים בעולם.
היסטוריה

לראשונה כבשה ישראל את אבו רודס במהלך מלחמת סיני ב-1956. מיד נבדקה האפשרות לנצל את שדות הנפט לצרכיה של ישראל, אך הרעיון לא מומש עקב נסיגת ישראל מסיני.
במהלך כיבוש סיני על ידי צה"ל במלחמת ששת הימים, נכבשה אבו רודס שנית, על ידי כוחות של חיל הים בסיוע כוח מבית הספר לצניחה. במהלך המלחמה פרצה דליקה באתר שבה נשרפו כמיליון חביות נפט. כחודש לאחר המלחמה כינסה ישראל מומחים מהארץ ומהעולם במטרה לכבות את הדליקה ולשקם את מתקני הנפט שנפגעו במלחמה. זמן קצר לאחר מכן החלו עבודות השיקום ושדרוג המתקנים, והשדה הופעל על ידי חברת "נתיבי נפט" הישראלית. ישראל המשיכה לפתח את השדה ובנתה שלוש בארות ימיות נוספות על ה-17 שהיו כבר בנויות. במקום הוקם יישוב בשם שלהבת, שבו התגוררו העובדים בשדות הנפט ובני משפחותיהם. בשנת 1970 הצליחה ישראל להפיק כ-100 אלף חביות נפט ליום מ-20 הבארות הימיות ומכ-100 בארות יבשתיות שבשדה, כמות שקרובה לתצרוכת הנפט של מדינת ישראל.
במהלך מלחמת ההתשה, בדצמבר 1969, שימשה אבו רודס נקודה קדמית לכוחות הלוחמים במבצע תרנגול 53: שם ניתנו ללוחמים התדריכים המסכמים, משם יצאו למשימתם ולשם הביאו את שללם – מכ"ם גילוי אווירי חדיש מצרי מתוצרת סובייטית. בסוף 1972 הוקם במקום בסיס של חיל הים הישראלי שכלל מכ"ם ונתן שירותי אספקה וציוד לבסיס חיל הים באבו זנימה.
בליל 6 באוקטובר 1973, ביום הראשון של מלחמת יום הכיפורים, הונחת על אבו רודס מטח ארטילרי כבד שהצית חלק ממאגרי הנפט והמתקנים. לאחר מתקפה זו הופסקה פעילות השאיבה. במהלך המלחמה נפגעו מתקני הנפט שנית בפעילות אנשי קומנדו מצרים. במהלך כל המלחמה נותר אזור אבו רודס בשליטת ישראל.
בתחילת המלחמה נשלחה פלוגה ד' (מאי 73) של גדוד 890, שעדיין לא עברה קורס צניחה ורק החלה את מסלול הלוחם, לשמור על היישוב שלהבת (אבו רודס). משימה זו הפכה למרדפים מוּטָסִים (במסוקים) נגד לוחמי הקומנדו המצרי במרחב אבו רודס. במהלך כעשרה מרדפים הצליחו חיילי הפלוגה, בפיקודו של המ"פ עמנואל בן ישי, להרוג ולשבות כ-350 לוחמי קומנדו מצרים, כולל המג"ד וסגנו. במרדף האחרון נהרג בן ישי, כשביקש לבצע בעצמו ירי RPG-7, כדי לא לסכן חייל צעיר. חייליו המשיכו ללחום, הרגו תשעה לוחמי קומנדו ושבו עוד עשרים. בערב סוכות (10 באוקטובר 1973) הטיל מטוס טופולוב מצרי פצצה על מבנה בו היו לוחמים מהפלוגה. בהפצצה נהרגו 8 לוחמים.
זמן קצר לאחר המלחמה הובער מגדל הקידוח F-10 בשדה הימי של אבו רודס כתוצאה מפגיעה של טיל הוק ישראלי שנורה בשוגג לאחר שהמערכת התבייתה על מאוורר מניפה, והמפעיל חשבו למסוק מצרי.
בתחילת ינואר 1974, כחודש לאחר סיום מלחמת יום הכיפורים, פרצה דליקה בחלק ממתקני השאיבה כתוצאה מתקלה שגרמה להפסקת השאיבה.
שדות הנפט, בסיס חיל הים והיישוב שלהבת פונו בעקבות חתימת הסכם הביניים בין ישראל למצרים בסוף נובמבר 1975.
הערות שוליים

↑  נתוני אוכלוסייה בערי מצרים (הקישור אינו פעיל, 24 בספטמבר 2019)
↑  דרור איסמן ועופר רז, נווי מדבר על גדות מפרץ סואץ, 'בין גלים' 157, אפריל 1982 עמ' 28.
↑  עמנואל בן ישי, באתר הגבורה;
 תא"ל במיל. אמל אסעד מספר על מפקדו עמנואל בן ישי ז"ל, סרטון בערוץ "reshettv", באתר יוטיוב (אורך: 02:26)
↑  רזי גוטרמן, חשש שהדליקה באבו רודס עלולה לפגוע במתקנים נוספים בשדה הימי, מעריב, 3 בינואר 1974
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588630405171
We'll Live It All Again

"We'll Live It All Again" (בעברית: "נחיה הכל מחדש") הוא השיר שייצג את איטליה בתחרות האירוויזיון של שנת 1976 בביצוע אל באנו ורומינה פאוור ששרו באנגלית ובאיטלקית. זהו אחד השירים הבודדים שייצגו את איטליה באירוויזיון שלא הושר כולו באיטלקית.
הפקה

באנו ופאוור הקליטו את השיר גם בספרדית ובצרפתית בשמות "Viviremos todo de nuevo" ו-"T'aimer encore une fois" בהתאמה. השיר בצרפתית הצליח במצעדים בצרפת. ב-1982 הקליטו השניים מחדש את השיר "We'll Live It All Again" עבור האלבום "Felicidad" בשפה הספרדית עם מילים חדשות ובשם "Vivirlo otra vez".
השיר הוא דואט אהבה שמושר מנקודת מבט של זוג נשוי הפונים זה אל זו. הם נזכרים בנשיקה הראשונה ובתחילת מערכת היחסים שלהם. אחר כך הם שרים על גאוותם כשנולדה בתם המשותפת. הם אומרים זה לזה שהם "יחיו הכל מחדש" ואם יהיה בכך צורך "אני אבחר בך שוב".
בליל התחרות שובץ השיר במקום ה-13 בסדר ההופעה, אחרי "Sobran las palabras" בביצוע בראוליו מספרד ולפני "My Little World" של ווטרלו ורובינסון מאוסטריה. השיר קיבל 69 נקודות והגיע למקום השביעי מתוך 18.
בשנה לאחר מכן באירוויזיון 1977 ייצגה את איטליה הזמרת מיה מרטיני עם השיר "Libera". אל באנו ורומינה פאוור חזרו להופיע בתחרות באירוויזיון 1985 עם השיר "Magic Oh Magic", שסיים במקום השביעי.
רשימת רצועות

סינגל 7"
סינגל 7" בספרדית
סינגל 7" בצרפתית
מצעדים

| מצעד (1976) | מיקום שיא |
| --- | --- |
צרפת: 2