stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משחק לחץ (ברידג')
דוגמאות

באיור בדוגמה 1. דרום הוא הכרוז בחוזה של 4♠. עד כה זכה בשבע לקיחות ועליו לזכות בכל שלוש הלקיחות הנותרות על מנת לבצע את החוזה. הוא משחק את השליט האחרון ה-2♠.


מערב נכנס למצב של לחץ. אם יזרוק את ה-Q♣, דרום יזרוק את ה-K♦ מהדומם וישחק דרום את ה-2♣ ויזכה בשתי הלקיחות האחרונות באמצעות ה-A♣ וה-J♣.


אם מערב יזרוק את ה-A♦, הכרוז יזרוק מהדומם את ה-J♣ ויזכה בשתי הלקיחות האחרונות עם ה-A♣ וה-K♦.
גם באיור בדוגמה 2. דרום הוא הכרוז בחוזה של 4♠. עד כה זכה בשבע לקיחות ועליו לזכות בכל שלוש הלקיחות הנותרות על מנת לבצע את החוזה. כמו באיור בדוגמה 1, גם כאן הוא משחק את השליט האחרון ה-2♠. שימו לב שבמקרה זה לא משנה האם מזרח או מערב מחזיק את הקלפים העשויים לזכות בלקיחות. התנאי ההכרחי הנדרש הוא שכל הקלפים האלה יהיו בידיו של אחד המגנים והוא ייכנס למצב של לחץ. הכרוז ישליך תמיד את ה-2♥ מהדומם.


אם השחקן המחזיק בקלפים העשויים לזכות, ישליך את ה-A♦, ישחק דרום את ה-K♦ מידו וישליך מהדומם את ה-J♣. אחרי זה ישחק את ה-3♣ ויזכה בלקיחה האחרונה באמצעות ה-A♣ בדומם.

 אם ישליך את ה-Q♣, ישחק דרום את ה-3♣ ויזכה בשתי הלקיחות האחרונות באמצעות ה-A♣ וה-J♣ בדומם.
באיור בדוגמה 3 משחק הכרוז בדרום את קלף הלחץ שהוא 2♣. מערב חייב לשמור על ה-A♦ ולכן נאלץ להשליך את ה-7♠. הכרוז משליך מהדומם את ה-K♦. גם מזרח בלחץ, אם ישליך את ה-J♥, הכרוז יזכה בשתי לקיחות עם ה-10♥ שבידו ועם ה-A♠ בדומם. אם ישליך את ה-10♠, הכרוז יעבור לדומם באמצעות ה-6♠ ויזכה ב-A. ה-8♠ יזכה בלקיחה האחרונה.
תנאים הכרחיים למשחק לחץ

קלף לחץ (באנגלית: Squeeze card) - זהו קלף זוכה שכשהוא משוחק, הוא מפעיל לחץ, כלומר: מחייב את היריב להיפטר מאחד הקלפים הזוכים שבידו. במקרים רבים זהו הקלף האחרון בסדרת השליט. בדוגמה 1 קלף הלחץ הוא ה-2♠.
מאיימים (באנגלית: threat cards) - קלפים שיש להם פוטנציאל להפוך לקלפים זוכים. דוגמה: K בדומם כש-A באותה סדרה נמצא ביד של אחד מהמגנים. בדוגמה 1 המאיימים הם: ה-J♣ וה-K♦ בצפון. מאיים כפול הם שני קלפים באותה סדרה, שאחד מהם גבוה משני הקלפים באותה סדרה העשויים להיות אצל אחד מהיריבים. בדוגמה 1 המאיים הכפול הם ה-A♣ וה-J♣. מאיים יחיד הוא קלף יחידי מסדרה, בדומם או ביד הכרוז. בדוגמה 1 המאיים היחיד הוא ה-K♦
כניסות (באנגלית: entries) - אלה הם קלפים או לפחות קלף אחד ביד שבה לא נמצא קלף הלחץ הזוכים בלקיחה. בדוגמה 1 זהו ה-A♣.
עיתוי (באנגלית: timing)- ביצוע הפעולה צריך להיעשות רק לאחר שכל הקלפים המאפשרים ליריבים להתחמק מהלחץ שוחקו. בדוגמה 1 אין למערב אף קלף בסדרת ה-♥ בנוסף לקלפים שבידו. לו היה דרום משחק את ה-2♠ לפני המצב בתרשים ולמערב היה עדיין קלף כלשהו בסדרת ה-♥ הוא היה מתחמק מהלחץ באמצעות זריקת הקלף בסדרת ה-♥.
סווג

קיימים סוגים שונים של מצבים בהם ניתן להשתמש בטכניקה של משחק לחץ. להלן פירוט של סוגי מצבים כאלה:
משחק לחץ של מיקום - משחק לחץ בו שבו המאיימים נמצאים ביד בה לא נמצא קלף הלחץ. דוגמה 1 מציגה משחק לחץ של מיקום. קלף הלחץ בדרום והקלפים המאיימים בצפון. אם היינו משנים את המיקום של הקלפים, כלומר: מזרח היה מחזיק את הקלפים של מערב ומערב היה מחזיק את הקלפים של מזרח, לא הייתה אפשרות לייצר משחק לחץ. הסיבה לך היא שהדומם משחק לפני שמזרח משחק.
משחק לחץ אוטומטי - משחק לחץ בו המאיים הכפול נמצא ביד שבה לא נמצא קלף הלחץ והמאיים הבודד נמצא באותה יד בה נמצא קלף הלחץ. דוגמה 2 מציגה משחק לחץ אוטומטי. במקרה זה אין משמעות למיקום היד של המגנים בה נמצאים קלפים זוכים אותם הוא נאלץ להשליך. דוגמה 2 מציגה משחק לחץ אוטומטי.
משחק לחץ בסדרה אחת - המצב השכיח במשחקי לחץ הוא מצב בו היריב נלחץ בשתי סדרות או יותר. כך למשל, בדוגמה 1 ובדוגמה 2, הלחץ הוא בסדרת ה-♣ ובסדרת ה-♦. מצב נדיר הוא מצב בו היריב נלחץ בסדרה אחת בלבד. דוגמה לכך הוא משחק במסגרת אליפות איטליה. פייטרו פורקה השתמש במשחק לחץ כנגד יריב הנלחץ בסדרת ה-♠ בלבד.
משחק לחץ כפול - מורכב משני משחקי לחץ. אחד נגד כל אחד מהיריבים. משחק לחץ כפול הוא שילוב של שני משחקי לחץ של מיקום. בדוגמה 3 נלחצים מערב ומזרח בסדרת ה-♠. מערב נלחץ גם בסדרת ה-♦ ומזרח נלחץ גם בסדרת ה-♥.
Show Up Squeeze
משחק לחץ העשוי לייתר ביצוע עקיפה. משחק הלחץ מחייב את היריבים לזרוק קלפים בסדרה בה רוצים לבצע עקיפה. הם נאלצים לעשות זאת בגלל מאיימים ביד הכרוז ובדומם. לאחר זריקת הקלפים ברור לכרוז, שספר את חלוקת הקלפים בסדרות השונות בידי היריבים, שלכל אחד מהיריבים נותר קלף בודד בסדרה בה היה צריך לבצע עקיפה ועליו לשחק מיד את הקלף הגבוה במקום לבצע עקיפה.
ראו גם

משחק לחץ מדומה
Vienna Coup
Show Up Squeeze
לקריאה נוספת

יו קלסי, הביצוע הנכון בברידג', פרק 15:משחק-לחץ, עמ. 229-252, הוצאת חץ, תרגום לעברית: ת. לידור, 1979
Terence Reese. Bridge ,1961. Penguin Books, P. 192- 195
הערות שוליים

↑  Blue Team(1), 8th European Pairs Championship, 21-26 March 1995
↑  ראו דוגמאות ב-Show-up Squeeze on Bridgebum וב-Show-up Squeeze on bridgesqueezescomplete
דוגמה 1: משחק לחץ פשוט
דוגמה 2: משחק לחץ אוטומטי
דוגמה 3: משחק לחץ כפול
סוורסקי דונץ

| --- | --- |
הנהר סוורסקי דונץ ומנזר סוויאטוהירסק
הנהר סוורסקי דונץ ומנזר סוויאטוהירסק
 מידע כללי
 אורך:  1053 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  159 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  98,900 קמ"ר
 מוצא:  סמוך לעיר בלגורוד, רוסיה
 גובה מוצא הנהר:  200 מטרים
 יובלים:  Bakhmutka, Nezhegol River, Belaya Plita, Vezelka, Kalitvenets, Vovcha, Borova, Yevsuh, Netryus, Zherebets, Lipovy Donets, Malaya Kamenka, Balaklijka River, Glubokaya River, Likhaya, Toplinka, Razumnaya, Sazhnovsky Donets, Mityakinka, Serednya Balakliika, Velykyi Burluk River, Bystraya, Krasna River, Udy River, Kundruchya River, Kalitva, Aidar, Derkul, אוסקיל, Belen'kaya, Luhan River, Bolshaya Kamenka, Voloska Balakliika, Kazennyi Torets, Belen'kaya, Bereka River, Mzha, בפסקה זו 7 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 שפך:  הנהר דון, מחוז רוסטוב, רוסיה
 מדינות באגן הניקוז:  רוסיה, אוקראינה
 
 סוורסקי דונץ ונהר הדון
 
סוורסקי דונץ (רוסית: Северский Донец; אוקראינית: Сіверський Донець; לעיתים  קרובות נקרא פשוט דונץ) הוא נהר הזורם בדרום המישור המזרח אירופאי, בשטחן של רוסיה ואוקראינה. מוצאו של הנהר סמוך לעיר בלגורוד ברוסיה, הוא זורם בכיוון דרום-מזרח דרך הערים חרקוב, דונצק ומחוז לוהנסק אשר באוקראינה, ומשם חזרה לרוסיה דרך מחוז רוסטוב, עד שנשפך לנהר דון במרחק של כ- 100 קילומטרים מים אזוב. סוורסקי דונץ הוא הנהר הרביעי בגודלו באוקראינה ומהווה מקור מים חשוב במזרח המדינה.
מקור שמו של הנהר היא העובדה שמוצאו באזור שהיה ידוע בשם "סוורסקי" (צפוני), והוא מזין את הנהר הגדול יותר - הדון. היה ידוע גם בשם "טנאיס הקטן" (טנאיס היה שמו של הדון בפי הרומאים ועמי מערב אירופה בימי הביניים). ההתיישבות המוקדמת ביותר סמוך לנהר מתוארכת לתקופת האבן.
סוון רגנר

| --- | --- |

 לידה:  1 בינואר 1961 (בן 63) ברמן, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מוקד פעילות:  ברלין 
 סוגה:  רוק 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  חצוצרה 
 פרסים והוקרה:  פרס הקולנוע הגרמני (2004)  Deutscher Hörbuchpreis (2012)  פרס ג'ונתן סוויפט (2022)  Paul-Lincke-Ring  מדליית קרל צוקמאייר (2016)  Brüder-Grimm-Poetikprofessur (2016)  German Music Authors' Prize (2016) 
 פרופיל ב-IMDb
 
סוון רגנר (גרמנית: Sven Regener; נולד ב-1 בינואר 1961) הוא הסולן וכותב הטקסטים של להקת Element of Crime. בנוסף הוא סופר מצליח אשר כתב שלושה רומנים. ספרו, מר להמן, היה לרב-מכר בגרמניה ותורגם לשפות רבות, בהן גם לעברית.
ביוגרפיה

רגנר נולד בעיר ברמן, מערב גרמניה. ב-1985 היה רגנר אחד מהמייסדים של להקת הרוק אלמנט אוף קריים, חברי ההרכב היו ממערב ברלין, רגנר היה הזמר, כותב הטקסטים של הלהקה, נגן גיטרה, חצוצרה ופסנתר. הלהקה זכתה להצלחה בעולם וגם בישראל, בה הופיעו ב-1991 במועדון הליקוויד בתל אביב. את הופעה זו חיממה הזמרת גלית פלורנץ עם להקתה "מונטאז'". אלמנט אוף קריים שרה את שיריה באנגלית ובגרמנית והיא נחשבה ללהקת גל חדש חשובה. הלהקה פעילה עד היום והקליטה ארבעה עשר אלבומים ויותר משלושים סינגלים.
שם הלהקה Element of crime לקוח מסרט שיצר הבמאי הדני לארס פון טרייר ב-1984.
סיפרו הראשון של רגנר "מר להמן" יצא לאור ב-2001. הספר עוסק בחייו של פרנק, צעיר בן 30 אשר חבריו מכנים אותו באופן סאטירי "מר להמן" כדי לציין את אישיותו המגובשת והרשמית לטעמם. העלילה מתרחשת במערב ברלין ב-1989 כלומר הימים האחרונים לפני נפילת החומה המפרידה בין מערב ומזרח גרמניה. רגנר מתאר את נפילת החומה מנקודת המבט של "מר להמן" שהוא צעיר העובד, מבלה ומתגורר במערב ברלין ודרך שלל דמויות צבעוניות אחרות. הספר היה לרב-מכר ותורגם לשפות רבות. ספריו הנוספים של סוון רגנר, התבססו גם הם על דמותו של "מר להמן". כיום מתגורר הסופר בברלין.
ספריו שתורגמו לעברית

מר להמן, הוצאת מטר, מגרמנית: טלי קונס, 2008
הערות שוליים

↑  מנשה סעד, בגן־עדן, לצד לוטה למטה  - אלמנט אוף קריים - הפשע משתלם״ - יבוא: פונוקול, חדשות, 22 בנובמבר 1990
↑  עמית שהם, למה ואיך ונדרס פספס, חדשות, 6 ביוני 1991
↑   מועדון ליקוויד שנות התשעים גלית פלורנץ במופע חימום לאלמנט אוף קריים.Element Of Crime, סרטון בערוץ "גלית פלורנץ", באתר יוטיוב (אורך: 42:04), 9 בנובמבר 2014
↑  בועז כהן, ‏הספר "מר להמן" שחיבר סוון רגנר ייצא לאור בקרוב בעברית, באתר גלובס, 13 במאי 2008
עופר אדרת, ברלין, מוריצפלאץ, באתר הארץ, 11 באוגוסט 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305260805171  PLWABN: 9810560464705606  BNE: XX4941204  BnF: cb14446494z (data)  GND: 124928048  ICCU: UBOV788453  ISNI: 0000 0001 1576 6605  LCCN: nr2001043283  MusicBrainz: 45f06f56-864d-4d26-80e1-43380698ace2  NKC: xx0003931  NTA: 231028709  SUDOC: 067260357  Trove: 1451707  VIAF: 85329175   WorldCat (עם VIAF): 85329175
מערכות תומכות החלטה

מערכת תומכת החלטה (באנגלית: DSS, ראשי תיבות של: Decision Support System‏) היא מערכת מידע ממוחשבת התומכת בתהליכי קבלת החלטות בעסק או ארגון. המערכת מיועדת לסייע למנהלים בדרג הניהולי, התפעולי והאסטרטגי כדי לקבל החלטות בלתי מובנות או מובנות למחצה לדוגמה: החלטות ללא מרשם קבוע המתקבלות בתנאים של אי-ודאות, החלטות חדשות שלא קיים ניסיון קודם בהתמודדות איתן, החלטות שיש לקבלן במהירות או החלטות בתנאים המשתנים במהירות.
מערכות אלו כוללות נתונים ומודלים אנליטיים המאפשרים מציאת חוקי התנהגות של סביבות שונות, הסבר תופעות שונות וחיזוי ניתוח נתונים בסביבות שבהן יש קשרים לא ליניאריים בין משתנים. המערכות שואבות את נתוני הגלם לפעילותן ממערכות מידע אחרות המותקנות בארגון ומגורמים חיצוניים לארגון. למשל, לעיתים קרובות הן נשענות על נתונים כלכליים או נתונים המגיעים מהחדשות ישירות מאתרי פורטל, כמו שער החליפין ונתונים אודות שינויים בחקיקה וכדומה. המערכת צריכה לפעול היטב בסביבה דינאמית ומשתנה וישנו צורך בעדכון שוטף של המערכת או שינויים בדרכי ההחלטה, ועל כן מערכות תומכת החלטה צריכות להצטיין בגמישות ובאינטראקטיביות שהן מציעות.
המערכת תומכת במקבל ההחלטה במספר דרכים:
אחזור פריטי מידע בודדים;
אספקת מנגנונים לניתוח נתונים אקראיים;
אספקת סיכומי נתונים מוגדים מראש;
ניתוחי רגישות והערכת תוצאות של הנחות מוצעות;
הצעת פתרונות.
היסטוריה

על פי קין וסקוט מורטון (1978), הרעיון של תמיכה בקבלת החלטות התפתח בשני תחומים עיקריים של מחקר. הראשון, מחקר תאורטי בקבלת החלטות ארגונית שנערך במהלך שנות החמישים ותחילת שנות השישים במכון הטכנולוגי קרנגי מלון. השני, מחקר טכני בנושא מערכות מחשב אטרקטיביות שנערך במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס גם הוא בשנות השישים.
הרעיון של מערכות תומכות החלטה הפך לתחום מחקר בפני עצמו רק באמצע שנות השבעים וצבר תאוצה במהלך שנות השמונים (Haettenschwiler 1999). בסוף שנות השמונים, התפתחו תתי מערכות תומכות החלטה: מערכות מידע למנהלים (EIS - Executive information system), מערכות תומכת החלטה קבוצתית (GDSS - Group Decision Support Systems) ומערכות תומכות החלטה ארגונית (ODSS - organisational decision support system). 
החל משנות התשעים, ספקטרום מערכות תומכות החלטה התרחב לתחומים כמו מחסן נתונים (Data Warehouse) ו-(OLAP - On-Line Analytical Processing).
בתחילת שנות ה-2000, נכנסו למערכות תומכות ההחלטה יישומים אנליטיים המבוססים על תשתית האינטרנט.
התועלת במערכות תומכות החלטה

מערכות תומכות החלטה מסייעות כאמור למנהלים לטפל במצבים לא מובנים, או מובנים חלקית. מערכות תומכות החלטה מאופיינות ביכולות גבוהות לביצוע ניתוחים רב-ממדיים, ומסייעות בכך למנהלים בקבלת החלטות שונות. עבודת הניהול, ברובה, דורשת יכולת לקבל החלטות דחופות בתדירות גבוהה, בנושאים שונים, תוך מגבלות של לחץ וזמן. דוגמאות לפעולות שונות שמערכות תומכות החלטה מסייעות למנהלים:
חיפוש דפוסים חבויים בכמויות אדירות של נתונים;
מיקוד במידע החשוב ביותר לצורך הפקת מידע חדש מנתונים קיימים;
חשיפת מגמות והתנהגויות עתידיות של לקוחות;
מענה לשאלות מה יקרה אילו;
צפי התנהגויות עתידיות של לקוחות;
זיהוי שווקים פוטנציאליים;
חיזוי אירועים וצפי של אוכלוסיות שונות שיגיבו באופן דומה לאירועים שונים.
בנוסף, למערכות תומכות ההחלטה תועלת עקיפה שהן מביאות אתן לארגון ולמנהל:
האצת תהליך קבלת ההחלטות
הגברת השליטה הארגונית
עידוד התעמקות ומחקר של מקבל ההחלטות
האצת תהליך פתרון בעיות בארגון
יצירת ראיות חדשות כדי לתמוך בהחלטה
יצירת יתרון תחרותי על פני המתחרים
מגלה גישות חדשות לפתרון הבעיה
מסייע להפוך את תהליכי הניהול לאוטומטיים
סיווג מערכות תומכות החלטה

לא קיימת חלוקה טקסונומית של מערכות תומכות החלטה. חוקרים שונים מגדירים באופנים שונים את הסיווג, אולם לא ניתן לסווג את כל היישומים לפי קטגוריות.
סיווג מערכות תומכות החלטה > מערכת היחסים של המשתמש עם המערכת

פאסיבית - מערכת תומכת החלטה פאסיבית תומכת בתהליך קבלת ההחלטה, אבל לא מגדירה הצעות להחלטה או פתרונות מפורשים.
אקטיבית - מערכת אקטיבית פועלת בדומה לפאסיבית אך כן מציעה המלצות ופתרונות.
שיתופית - מערכת שיתופית מאפשרת למקבל ההחלטה לשנות, לשפר או להוסיף לפתרונות שמציעה המערכת לפני שמקבלים אותן. לאחר שהפתרונות עוברים את השינוי, הן מוצעות מחדש למקבל ההחלטה לאישור נוסף. הדבר נעשה באופן איטרטיבי עד להשגת פתרון.
סיווג מערכות תומכות החלטה > תרומת המערכת

Communication-Driven DSS - מערכת מונחת תקשורת המספקת שירות למספר רב של אנשים העובדים על משימה משותפת. לדוגמה, כלי תוכנה כמו Outlook ו-Groove של מיקרוסופט.
Data-Driven DSS - מערכת מונחית נתונים התומכת בעזרת אמצעי צפייה בנתונים, ניתוחם וחקירתם. לעיתים מדובר בנתונים פנים ארגוניים, ולעיתים נתונים מחוץ לארגון.
Document-Driven DSS - מערכת מונחית תיעוד המאחזרת, ממירה ומנהלת מידע לא מובנה במגוון פורמטים אלקטרוניים.
Knowledge-Driven DSS - מערכת מונחית ידע המנסה לחקות מומחיות. כלומר מתן תמיכה בעזרת חוקיות, עובדות, פרוצדורות או במבניות אחרת תוך ניסיון הבנה של תהליכי קבלת החלטות. לדוגמה, תוכנת ה-Easy Diagnosis.
Model-Driven DSS - מערכת מונחית מודל המכוונת מודלים סטטיסטיים, פיננסיים ואף מודלים לאופטימיזציה. המערכת נעזרת בפרמטרים שמגדיר המשתמש על מנת לתמוך בקבלת ההחלטה בעת ניתוח מצבים שונים. תחומים מהם מגיעים המודלים הם רבים ומגוונים כגון ניהול פרויקטים, תכנון הייצור ועוד. מערכות OLAP המספקות יישומיים של מודלים ואף ניתוח נתונים ואחזורם, מוגדרות כמערכות היברידיות.
סיווג מערכות תומכות החלטה > תכולה

מערכות תומכות החלטה לרוחב הארגון הן מערכות המקושרות למידע רב במחסני נתונים רבים ומשרתות מנהלים רבים בארגון.
מטרת מערכות תומכות החלטה מקומיות היא לספק תמיכה למשתמשים בודדים על מחשביהם האישיים.
מרכיבים עיקריים לארכיטקטורת מערכות תומכות החלטה

קיימים שלושה מרכיבים עיקריים לארכיטקטורת מערכות תומכות החלטה: מאגר נתונים; מודל (על פיו נבנתה המערכת כדי לספק פתרונות) וממשק משתמש.
רכיבי המערכת הם:
רכיבי קלט: משתנים, מספרים ומאפיינים נוספים לניתוח.
מומחיות וידע המשתמש: ניתוח אנליטי של נתוני המערכת בידי המשתמש.
פלטי מערכת: נתונים מעובדים כתוצאה של החלטות שנקבעו בעזרת המערכת.
החלטות המערכת: תוצאות עיבוד המערכת המבוססות על קריטריונים שהציב המשתמש.
מסגרות הפיתוח

מערכות תומכות החלטה אינן שונות ממערכות אחרות ודורשות גישה מובנית לפיתוח. גישות אלו מכילות את גורמי האנוש, טכנולוגיה ואת סביבת הפיתוח. רמות שונות של הטכנולוגיה (תוכנה או חומרה) צפויות לכלול:
אפליקציה שבה המשתמש יעשה שימוש. האפליקציה מציעה למקבל ההחלטה פתרונות לבעיות השונות אותן הוא יכול לקבל או לדחות.
אפשרות לפתח עצמאית אפליקציות של תמיכה בקבלת ההחלטה.
כלי פיתוח פשוטים המכילים שפות שונות, פונקציות ומודולים שונים.
גישת פיתוח איטרטיבי מאפשר לשנות ולעצב מחדש את מערכות התומכות במרווחי זמן שונים. לאחר הקמת המערכת, יש לבצע בדיקות תוכנה לפני השימוש בה.
הקשר לבינה עסקית

חוקרים מסוימים רואים את הבינה העסקית כיורשת של מערכות תומכות החלטה. מערכות בינה עסקית מעניקות למשתמשים את האפשרות לדלות מידע ממקור אחד או מספר מקורות. כמו כן מערכות אלה מאפשרות אחזור של הנתונים לקבלת דו"ח או תצוגה גרפית בצורה קלה יחסית ומעניקים למשתמשים יכולת לניתוח רב ממדי. בנוסף, יש הרואים את יישומי הבינה העסקית כקבוצת מערכות תומכות החלטה מונחות נתונים. קיימות מערכות בינה עסקית הכוללות תהליכים נוספים כגון כריית נתונים, כריית רשת אינטרנט ומודלים סטטיסטים.
בעוד שבינה עסקית היא קטגוריה רחבה של יישומים וטכנולוגיות לאיסוף, אחסון וניתוח אשר מעניקה גישה למידע על מנת לסייע לפירמות לקבל החלטות עסקיות טובות יותר. הרי שמערכת תומכת החלטה היא תוכנת מחשב יישומית אשר מנתחת מידע עסקי ומציגה אותו כך שהמשתמשים בו יכולים לבצע החלטות עסקיות בצורה קלה יותר.
גישות לפיתוח וליישום

קיימת אפשרות תאורטית של בניית מערכות תומכות החלטה בכל תחום ידע. דוגמה אחת היא מערכת לתמיכת החלטה קלינית לאבחון רפואי CDSS - clinical decision support system. מערכת זו היא אינטראקטיבית ומיועדת לעזור לרופא להגיע לאבחון. מערכות אלו הם נושא מרכזי בתחום השימוש בבינה מלאכותית ברפואה. גם בישראל, השילוב של מערכות תומכות החלטה במערכת הבריאות מאוד נפוץ. "100% מהרופאים - הן במרפאות קופות החולים והן בקליניקות פרטיות, עובדים עם מערכת רפואית ממוחשבת".
נעשה שימוש נרחב במערכות תומכות החלטה בעסקים ובניהול. מערכות EIS - Executive Information Systems שהיו פופולריות בשנות ה-80 וה-90 של המאה הקודמת הוחלפו על ידי מערכות EPM - Enterprise Performance Management ושימוש בלוח מחוונים וסרגל כלים מאוזן, מערכות אלה מאפשרות קבלת החלטות מהירה יותר, זיהוי של מגמות שליליות וחלוקה טובה יותר של משאבים.
תחומים נוספים בהם מתפתחים יישומים הם בשטח הייצור החקלאי ובמיוחד בשיווק הפיתוח בר קיימא. לדוגמה, חבילת ה-DSSAT4 - Decision Support system for Agrotechnology Transfer 4 שפותחה בתמיכה כספית של USAID (הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי) במהלך שנות ה-80 וה-90, אפשרה הערכה מהירה של מספר מערכות ייצור חקלאי ברחבי העולם כדי להקל על קבלת ההחלטות ברמת החווה החקלאית וברמת עיצוב המדיניות. עם זאת, יש מגבלות רבות לאימוץ מוצלח על DSS בחקלאות.
מערכות תומכות החלטה נפוצות גם בניהול יערות בו נחוץ תכנון לטווח ארוך. כל האספקטים בניהול היערות, כגון שינוע עצים תכנון הקציר, שמירה על המערכת האקולוגית ועל הבר קיימות עשו שימוש במערכות תומכות החלטה מודרניות. Kaloudis מציע מודל לתכנון מערכות מונעות מטרה לניהול היער ומיישם את המודל ל-DSS להפחתת הסיכון של אש ביערות.
דוגמה נוספת של יישום מערכות תומכות החלטה היא שילובן במערכת המשפט. מערכת כזו פותרת חלק לא מבוטל של השפעות אנושיות. אומנם עדיין יש צורך באדם על מנת להעריך את המידע, להעבירו לנוסחאות בינאריות ולבדוק התאמת הטקסטים בטרם הפעלת המחשב המכריע. אך עם זאת, השיטה כולה ממזערת את נקודות החיכוך המאפשרות לתכונות ביהביוריסטיות אלו לפגוע בדיוק ההכרעה. כפי שהמערכת הממוחשבת פועלת על סמך מאות ואלפי אלמנטים בינאריים [כן/לא], כך גם באותם נקודות בהן אין פתרון למעט שיפוט אנושי, ככל שהשופט יצטרך להתאים את אופי החקירה/הכרעה לאלמנטים רבים הקבועים מראש ושאותם תוכל המערכת להשוות על מנת למצוא סתירות או אימות, כך תנוטרל השפעת ההטיות הביהביוריסטיות-פסיכולוגיות מההכרעה השיפוטית.
ראו גם

מערכת מומחה
הערות שוליים

↑  מערכות תומכות החלטה |. bpi.org.il | חדשנות | יצירתיות | innovation | יצירתי | יצירתית | חשיבה יצירתית | כנס חדשנות | חדשניים | open innovation |
↑  Eternity
↑  Shim, J.P., Warkentin, M., Courtney, J.F., Power, D.J., Sharda, R. and Carlson, C. (2002) Past,present, and future of decision support technology.Decision Support Systems, 33, 111-126
↑  Richard D. Hackathorn and Peter G. W. Keen,# Organizational Strategies for Personal Computing in Decision Support Systems MIS Quarterly Vol. 5, No. 3 (Sep., 1981), pp. 21-27
↑  Decision Support Systems – DSS (definition) | Information Builders
↑  Udo, G.J., Davis, J.S., 1992. Factors affecting decision support systems benefits. Information and Management 23, 359-371.
1 2 3  Power, D. J. (2002). Decision support systems: concepts and resources for managers. Westport, Conn., Quorum Books.
↑  Stanhope, P. (2002). Get in the Groove: building tools and peer-to-peer solutions with the Groove platform. New York, Hungry Minds
↑  EasyDiagnosis online diagnosis of medical symptoms with expert system
↑  Power, D. J. (1997). What is a DSS? The On-Line Executive Journal for Data-Intensive Decision Support 1).
↑  Haettenschwiler, P. (1999). Neues anwenderfreundliches Konzept der Entscheidungsunterstützung. Gutes Entscheiden in Wirtschaft, Politik und Gesellschaft. Zurich, vdf Hochschulverlag AG: 189-208.
1 2  מערכות מידע רפואיות מצילות חיים (2/3)
↑  http://dssat.net.
↑  Stephens, W. and Middleton, T. (2002). Why has the uptake of Decision Support Systems been so poor? In: Crop-soil simulation models in developing countries. 129-148 (Eds R.B. Matthews and William Stephens). Wallingford:CABI.
↑  DSSAT.net | Official Home of the DSSAT Crop Systems Model
↑  Stephens, W. and Middleton, T. (2002). Why has the uptake of Decision Support Systems been so poor? In: Crop-soil simulation models in developing countries. 129-148 (Eds R.B. Matthews and William Stephens). Wallingford:CABI
↑  Kaloudis, S. et al.( 2008) Design of forest management planning DSS for wildfire risk reduction. Ecological Informatics, Volume 3, Issue 1, 1 January 2008, Pages 122-133.
| ניהול ידע |
| --- | --- | --- |
| כללי | ניהול ידע • ניהול תוכן • מבחן אמילי • למידה ארגונית • פער הידיעה-עשייה • עובד ידע • תרבות ארגונית |  |
| נושאים משלימים | נתונים • מידע • ידע • מדעי המידע • מערכת מידע • מידענות • מידען • מערכת תומכת החלטה • עיבוד נתונים |  |
| אישים | לארי פרוסאק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529739305171  BNE: XX553434  BnF: cb12093711m (data)  GND: 4191815-0  LCCN: sh86006549 
היסטוריה של DSS
נטעים

ערך זה עוסק במושב במישור החוף התיכון. אם התכוונתם לחברה ציונית שפעלה בתחילת המאה ה-20, ראו .
| --- | --- |
צילום אווירי של נטעים
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: גן רווה
גובה ממוצע: ‎50 מטר
תאריך ייסוד: 1932
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 626 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-1.7% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) נטעים(למפת גוש דן רגילה) נטעים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נטעים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נטעים31°56′41″N 34°46′32″E﻿ / ﻿31.9447950362568°N 34.7756801228008°E﻿ / 31.9447950362568; 34.7756801228008  heמפת היישובים של מועצה אזורית גן רווה (in English: Gan Raveh Regional Council) באדום - נטעים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

נְטָעִים הוא מושב במישור החוף התיכון, כ־4 ק"מ דרומית־מערבית לראשון לציון, בתחומי מועצה אזורית גן רווה. המושב משתייך לתנועת המושבים. מקור השם מקראי: ”הֵמָּה הַיּוֹצְרִים וְיֹשְׁבֵי נְטָעִים וּגְדֵרָה עִם הַמֶּלֶךְ בִּמְלַאכְתּוֹ יָשְׁבוּ שָׁם” (ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוק כ"ג). עם זאת, חוקר המקרא גרשון גליל מזהה את נטעים המקראית עם חורבת קייאפה, הנמצאת באזור דרום מזרחי יותר, ליד בית שמש ולא עם מיקומו הנוכחי של המושב.
המושב נוסד ב־י"א בתמוז ה'תרצ"ב, ה־15 ביולי 1932 בידי פועלים ממושבות הדרום במסגרת התיישבות האלף, ונקרא בתחילה כפר ותיקים. שטחו כ־1,100 דונם.
מושב נטעים נמצא כ־50 מטר מעל פני הים.
ביישוב גדלו הסופר ואיש הרדיו יצחק נוי (אשר הנציח את המקום באחדים מספריו ובהם "גבעת האיריסים השחורים") והדוגמנית והשחקנית עומר נולדמן.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  זאב וילנאי, "אנציקלופדיה לידיעת הארץ", הוצאת ידיעות אחרונות, תשט"ז, 1956, כרך ג', עמוד 917
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467849105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנדרטה בנטעים לנופלים במערכות ישראל
נמל התעופה הבין-לאומי באקו-היידר אלייב

נמל התעופה הבין-לאומי באקו-היידר אלייב (באזרית: Heydər Əliyev adına beynəlxalq hava limanı) הוא נמל תעופה בין-לאומי השוכן במרחק של 20 ק"מ צפונית-מזרחית למרכזה של העיר באקו, בירת אזרבייג'ן. נמל התעופה הוא העמוס שבחמשת נמלי התעופה במדינה, והוא משמש כבסיס הפעולה המרכזי של חברת הדגל אזרבייג'ן איירליינס. ב-10 במרץ 2004 שונה שמו של נמל התעופה מבינה (Bina), על-שם יישוב סמוך, והוא קרוי מאז על-שמו של נשיא אזרבייג'ן היידר אלייב.
טרמינלים

עד 2011 כלל הנמל שני מבני טרמינל מחוברים זה לזה, ובכל אחד מהם שני גשרי עלייה למטוס. אחד מהם שימש לטיסות פנים ולטיסות אל מדינות חבר העמים, והאחר שרת את קווי הטיסה הבינלאומיים. בתחילת 2011 החלה הקמתו של מבנה טרמינל חדש צפונית-מזרחית לטרמינלים הקודמים, ובנייתו הסתיימה באפריל 2014. המבנה החדש מעוצב כמשולש, והוא משתרע על פני שטח בנוי של 53,000 מ"ר. מותקנים בו 12 גשרי עלייה למטוס, ועם השלמתו עלתה קיבולתו השנתית של הנמל ממיליון לארבעה מיליון נוסעים בשנה. במקביל עוצבה חזיתו של הטרמינל הישן בסגנון דומה לזה של המבנה החדש, והוא משמש לטיסות פנים בלבד. מהנמל פועלות טיסות ליעדים באסיה ובאירופה.
טיסות לישראל וממנה

אזרבייג'ן איירליינס מפעילה 3 טיסות שבועיות בין הנמל לנמל התעופה בן-גוריון.
ישראייר מפעילה 2 טיסות שבועיות בין הנמל לנמל התעופה בן-גוריון.