stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מילים ל-6 ו-7 בשפות שונות
הסברים אפשריים לתופעה > שאילה

| --- | --- |
 :  ראו גם – ונדרוורט
שפות נוטות לשאול מילים משפות אחרות כאשר מילת ההשאלה ממלאת חלל באוצר המילים שלהן. לדוגמה, כאשר היוונים הפרה-היסטוריים למדו לשתות ולהכין יין מהעמים הכנעניים, הם לקחו את המילה הכנענית ליין (-wayn*) (ראו גם בשפות שמיות אחרות: 𐎊𐎐 באוגריתית, 𐤉𐤍 בפיניקית, ו'יין' בעברית) והפכו אותה ל-οἶνος ‏(woînos), שהתפשטה לאחר מכן לשפות אירופיות אחרות (לדוגמה, vīnum בלטינית, вино ברוסית ו-gwin בוולשית). אבל במקרה הנוכחי, לדוברי ה-PIE ופרוטו-שמית הראשונים כבר היו מילים למספרים. מדוע שאחת מהקבוצות תשאל מילים ספציפיות אלו מהשנייה? כדי לענות על שאלה זו הוצעה תאוריה, אך היא לא התקבלה היטב. להלן:
ישנו מספר קטן יחסית של שפות קיימות שבהן המילים למספרים מ-6 עד 10 הן למעשה חיבור מילים של המילים מ-1 עד חמש + סיומות. בדיוק כפי שמילות המספרים באנגלית (ובעברית) מ-13 עד 19 הן אותן המילים ל-3 עד 9 על ידי הוספת הסיומת "teen", צורה ישנה של המילה 10 (ten). כך ש-13 הוא 3+10 (thirteen), 14 הוא 4+10 (fourteen) וכן הלאה. דוגמה בולטת נוספת היא שפת הצ'וקצ'י שממשפחת השפות הצ'וקוטקו-קמצ'טקיות שבסיביר. בה:
אחד - Ыннэн ‏(Ynnèn)
שתיים - Ӈирэӄ ‏(Ňirek)
שלוש - Ӈыроӄ ‏(Ňyrok)
ארבע - Ӈыраӄ ‏(Ňyrak)
חמש - Мэтԓыӈэн ‏(Metļyňen)
שש - Ыннанмытԓыӈэн ‏(Ynnanmytļyňèn;‏ 1+5)
שבע - Ӈэръамытԓыӈэн ‏(Ňer'amytļyňèn;‏ 2+5)
שמונה - ӈыръомытԓыӈэн ‏(ňyr'omytļyňèn;‏ 3+5)
תשע - ӈыръамытԓыӈэн ‏(ňyr'amytļyňèn;‏ 4+5)
נראה שהסיבה לכך היא שפעם, דוברי צ'וקצ'י ספרו עד חמש בלבד, תוך שימוש באצבע המורה של יד אחת כדי למנות את האצבעות של השנייה. (תופעה זו אינה יוצאת דופן. עד למאה ה-20 עדיין היו מה שנקרא "שפות פרימיטיביות" שדובריהן לא ספרו עד יותר משלוש, ואחריהן לא הגיעה המילה ל'ארבע' אלא "רבים". ראו למשל את שפת הטוקי פונה, שהיא אמנם שפה מתוכננת אך מערכת המנייה שלה בנויה על אותו העיקרון, ראו כאן) ככל הנראה כאשר דוברי צ'וקצ'י, התחילו כדי לספור על שתי הידיים, הם קראו למספרים מ-6 עד 9 על שם המספרים 1 עד 5.
כשם שזה קרה עם שפת הצ'וקצ'י, ייתכן שזה אף קרה גם עם דוברי השפה הנוסטרטית ההיפותטית. ייתכן שלפני 15,000–20,000 שנה, לדוברי השפה היו מילים רק למספרים עד חמש, ואחרי נדידת האדם הקדמון מאפריקה והתפתחות משפחות שפות עצמאיות, הדוברים של אחת ממשפחות השפות הללו החלו לספור עד 10, והמציאו מילים חדשות למספרים החדשים. כך ייתכן שדרך קשרי מסחר עימם, גם דוברי משפחות שפות אחרות החלו לספור עד 10.
ביאורים

↑  יש לשים לב כי הסימן 𒐌 הוא שומרוגרמה (סימן שומרי במקור שהושאל אל תוך השפה האכדית).
↑  אפופוניה (באנגלית: Apophony, נקרא גם ablaut) היא שינוי של צליל משורשו המקורי המציין שינוי דקדוקי. לדוגמה: sing, sang, sung הם כולם אפופוניה של השורש song. ראו en:Apophony.
↑  על פי קלימוב, המילה ה-PK‏ - ṭep* נגזרה הישר מ-PIE‏ - tep*. אולם, על פי קארל שמידט, מדובר בצירוף מקרים.
↑  ś היא ככל הנראה /ʃ/.
1 2 3  š היא ככל הנראה /s/.
בילי ג'ו ארמסטרונג

| --- | --- |

 לידה:  17 בפברואר 1972 (בן 53) אוקלנד, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ברקלי 
 תקופת הפעילות:  מ-1977 
 מקום לימודים:  Pinole Valley High School, John Swett High School, אוניברסיטת מינסוטה, מאנקאטו 
 סוגה:  רוק, פופ פאנק, פאנק רוק, רוק אלטרנטיבי, מוזיקת הגל החדש 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, כלי הקשה, סקסופון, מנדולינה, פסנתר, מפוחית פה 
 חברת תקליטים:  רפרייז רקורדס 
 בן או בת זוג:  Adrienne Armstrong 
 צאצאים:  Joey Armstrong, Jakob Danger 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
בילי ג'ו ארמסטרונג (באנגלית: Billie Joe Armstrong; נולד ב-17 בפברואר 1972 באוקלנד, קליפורניה) הוא זמר-יוצר, מוזיקאי, מפיק מוזיקלי ושחקן אמריקאי, הסולן והגיטריסט של להקת הרוק גרין דיי.
בילי ג'ו ארמסטרונג ב-2013
Sweet Children, גרין דיי ופרויקטים נוספים

בשנת 1987, ארמסטרונג הקים את הלהקה "Sweet Children" עם חברו לילדות מייק דירנט (מייקל פריצ'רד) וב-1989 צירפו את המתופף אל סוברנטה (ג'ון קיפמאייר). הם החליפו את שמם ל-Green Day במרץ 1989 ממש לפני צאת האי.פי הראשון שלהם. בשנת 1990 סוברנטה עזב את הלהקה לטובת לימודים אקדמאים, והוחלף על ידי טרה קול (פרנק אדווין רייט |||) שמופיע באלבומה השני של Green Day. הלהקה הפכה לאחת מהלהקות הפופולריות בשנות ה-90 וה-2000 עם יותר מ-85 מיליון תקליטים שנמכרו בכל רחבי העולם, והם קיבלו את התואר "להקת הרוק הטובה ביותר בעולם". ארמסטרונג שמח לקבל תואר זה ואפילו בכך העלו את הכבוד ללהקה.
בהופעות הלהקה, ארמסטרונג נוהג להעלות מעריצים נבחרים על הבמה, לתת להם לנגן, לשיר, לבוא איתו במגע, לקפוץ לקהל, להביא גיטרה וכו'. היו כמה פעמים אשר עצר את ההופעה מכיוון שראה מהקהל סיטואציות של הצקות והוא דאג לעצור את הריבים והבעיות ורק אז המשיך; פעם אחת אפילו קפץ ובעט במישהו מהקהל שהתגרה בקהל וכשהעיר לו - בו.
קעקועים לגופו כמו - תמונות פספורט של אשתו אדריאן, השמות של הבנים שלו, ציורים מקאברים של אלבומים (גם של גרין דיי וגם של להקות אחרות), גולגולות, כוכבים, ועוד.
בנוסף לעבודה עם גרין דיי, ולהקה מהצד שנקראת "Pinhead Gunpowder", ארמסטרונג הוא גורם משפיע בעולם המוזיקה, והוא שיתף פעולה עם הרבה אמנים במשך השנים. הוא כתב לThe Go"-Gos", הפיק אלבום ל-"The Riverdales", וגם ישנה שמועה שהוא חלק מהפרויקט של להקת "The Network".
בשנת 2014 השתתף כשחקן בסרט הדרמה העצמאי "כמו יום ראשון בגשם", לצד לייטון מיסטר, בתפקיד דניס, מוזיקאי, ובן זוגה הכושל של אלינור.
בשנת 2016 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "עולם רגיל", דרמה-קומית לצידם של סלמה בלייר, ג'ודי גריר וכריס מסינה.
ב-20 באפריל 2018 הוציא ארמסטרונג אלבום סולו, "Love Is For Losers", בשם העט "The Longshot".
חיים אישיים

בשנת 1990 פגש ארמסטרונג לראשונה את אשתו כיום אדריאן (נסר) ארמסטרונג. הם יצאו לזמן מה ואז נפרדו לתקופה קצרה. בתקופה זו נסר הייתה מאורסת וארמסטרונג היה בקשר עם אישה אחרת. למרות זאת לבסוף הם התחתנו ב-2 ביולי 1994 כשהיה בן 22, ואדריאן הייתה בת 25. יום אחר החתונה גילתה אדריאן שהיא בהריון. בנם הראשון ג'וזף (ג'ואי) מרציאנו נולד בפברואר 1995, ובנם השני ג'ייקוב דיינג'ר נולד ב-ספטמבר 1998. הזוג הקים עם מספר שותפים את הלייבל העצמאי שלהם Adeline Records, והוא חבר בלהקת הצד הנקראת Pinhead Gunpowder. ארמסטרונג מוצהר כביסקסואל, וב-1995 הוא הזכיר בראיון את משיכתו המינית לגברים ולנשים. ארמסטרונג עבד גם בתור מפיק.
בנו - ג'ואי, מתופף הלהקה SWMRS. ג'ייקוב לפעמים מופיע ביחד עם SWMRS ומנגן על גיטרה.
ארמסטרונג הוא ליברטריאני.
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גראמי | 2025 | שיר הרוק הטוב ביותר | "Dilemma" | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Billie Joe Armstrong - Friend of Liberty, באתר Advocates for Self-Government
↑  2025 GRAMMYs: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
| גרין דיי |
| --- | --- | --- |
בילי ג'ו ארמסטרונג • מייק דירנט • טרה קול
אל סוברנטה • ג'ייסון וייט • ג'ייסון פריז • רוני בלייק • מייק פלינו
| אלבומי אולפן | 39/Smooth‏ • Kerplunk • ‏Dookie • ‏Insomniac •‏ Nimrod.‎ ‏• Warning:‏ • American Idiot • ‏21st Century Breakdown • ‏¡Uno!‏ • ¡Dos! ‏ • ¡Tré! |  |
| אלבומי הופעה | ...Tune In, Tokyo‏ • Bullet in a Bible‏ • Awesome as Fuck |  |
| אלבומי אוסף | 1,039/Smoothed Out Slappy Hours • ‏International Superhits!‏ • Shenanigans‏ • Demolicious |  |
| סיבובי הופעות | Pop Disaster Tour‏ • American Idiot World Tour‏ • 21st Century Breakdown World Tour‏ • 99 Revolutions Tour |  |
| פרויקטים אחרים | Foxboro Hot Tubs‏ • The Network‏ • Pinhead Gunpowder‏ • The Frustrators‏ • The Lookouts‏ • The Big Cats‏ • The Influents |  |
| ערכים קשורים | אדליין רקורדס‏ • Cigarettes and Valentines‏ • American Idiot (קומדיה מוזיקלית)‏ • גרין דיי: רוק באנד‏ • ¡Cuatro!‏ • פאנק רוק בקליפורניה |  |
| אלבומים קשורים | American Idiot: The Original Broadway Cast Recording‏ • Stop Drop and Roll!!!‏ • American Edit‏ • Cigarettes and Valentines‏ • Foreverly |  |
| גרין דיי – שירים |
| --- | --- | --- |
| Dookie | Longview‏ • Welcome to Paradise‏ • Basket Case‏ • When I Come Around‏ • She |  |
| Insomniac | Geek Stink Breath‏ • Stuck with Me‏ • Brain Stew / Jaded‏ • Walking Contradiction |  |
| Nimrod | Hitchin' a Ride‏ • Good Riddance (Time of Your Life)‎‏ • Redundant‏ • Nice Guys Finish Last |  |
| Warning | Minority‏ • Warning‏ • Waiting |  |
| American Idiot | American Idiot‏ • Boulevard of Broken Dreams‏ • Holiday‏ • Wake Me Up When September Ends‏ • Jesus of Suburbia |  |
| 21st Century Breakdown | Know Your Enemy‏ • 21 Guns‏ • East Jesus Nowhere‏ • 21st Century Breakdown‏ • Last of the American Girls |  |
| ¡Uno! | Oh Love‏ • Kill the DJ‏ • Let Yourself Go |  |
| ¡Dos! | Stray Heart |  |
| ¡Tré! | X-Kid |  |
| סינגלים שלא מתוך אלבום | J.A.R.‏ • I Fought the Law‏ • The Saints Are Coming‏ • Working Class Hero‏ • The Simpsons Theme‏ • When It's Time‏ • Don't Want to Know If You Are Lonely |  |
| שירים אחרים | The Forgotten‏ • Xmas Time Of The Year |  |
דיסקוגרפיה של גרין דיי • פרסים ומועמדויות • קטגוריה:גרין דיי • פורטל:רוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1488322  BnF: cb16777455q (data)  GND: 1046225367  ISNI: 0000 0001 1494 3892  LCCN: no99085546  MusicBrainz: 5d06fe54-485a-4a07-b506-5f6f719448cb  NKC: js20060303002  NTA: 353199508  SUDOC: 182323765  Trove: 1470501  VIAF: 84246660   WorldCat (עם VIAF): 84246660
דוד לייבל

| --- | --- |

הרב דוד לייבל בשיעור
 לידה:  1954 (בן 71 בערך) ה'תשי"ד צרפת שטרסבורג, צרפת
 מדינה:  ישראל בני ברק, ישראל
 השכלה:  ישיבת פוניבז' 
 
הרב דוד לייבל (נולד בשנת ה'תשי"ד, 1954) הוא רב ישראלי חרדי המכהן כראש ישיבות 'המתיבתא - תורה ודעת' ו'משמר התורה', נשיא רשת הכוללים והקהילות אחוות תורה ומייסד מכללת JBH.
ביוגרפיה

נולד בשטרסבורג שבצרפת לרב משה יואל, ראש ישיבת 'חכמי צרפת' בעיר אקס-לה-בן וראש קהילה בשטרסבורג. למד בישיבת גייטסהד באנגליה. בגיל צעיר עלה לישראל, למד בישיבת פוניבז' והיה לתלמידו של הרב שך ולמד איתו בחברותא מדי יום. לאחר נישואיו (בשנת 1975) שימש כעורך בספר המפתח לרמב"ם בהוצאת שבתי פרנקל ובאנציקלופדיה תלמודית. בשנת 1977 מונה למגיד שיעור בישיבת תורה ושלום בבני ברק, לאחר כשלוש שנים עבר לשמש כראש כולל במוסדות "אהל משה" בבני ברק ובמשך השנים מונה לנשיא המוסדות. בשנת 1987 מונה לראש כולל בחסידות קרלין.
בשנת 1994 הקים את חברת 'לייבל אליאלי יהלומים בע"מ' למסחר ביהלומים, בבורסת היהלומים ברמת גן.
ללייבל אחות הנשואה לפילוסוף דניאל אפשטיין, תלמידו של עמנואל לוינס וממתרגמי ספריו.
פעילותו הציבורית > רשת הכוללים 'רבי עקיבא איגר'

בשנת 1995 הקים הרב לייבל כולל אברכים על שם רבי עקיבא אייגר. בהמשך הקים מסגרות של 'כולל אברכים' נוספים בראשות תלמידיו כשהוא דואג למימונם ולתשלום המלגות. ברשת הכוללים 'רבי עקיבא איגר' לומדים מאות אברכים ולה סניפים בירושלים, בני ברק, אלעד, חדרה ומודיעין עילית, וכן בשטרסבורג שבצרפת.
פעילותו הציבורית > ישיבת רבנו חיים הלוי

בשנת 2008 הקים הרב לייבל את 'ישיבת רבנו חיים הלוי' שבה לומדים בעיקר בחורים מבוגרים ובחורי ישיבות מחוץ לישראל, בעיקר מצרפת.
פעילותו הציבורית > רשת אחוות תורה

בשנת 2011 לאחר התייעצות עם הרב אהרן לייב שטיינמן עודד את תלמידיו לפתוח מסגרות לימוד ערב לחרדים עובדים שבהן לומדים גמרא בעיון. למיזם קרא בתחילה רשת כוללים "ר' שלמה אייגר" (על שם הרב שלמה איגר, בנו של הרב עקיבא איגר, שעסק בתורה וגם שלח ידו במסחר). לרשת כ-90 סניפים בישראל, שבהם לומדים מדי יום כ-3,200 איש, אשר אינם מקבלים מלגה. הארגון מארגן אירועים חברתיים לתלמידי הרשת ויוזם כנסים למשתתפים ולנשותיהם.
בכנס אחוות תורה שהתקיים ב-2018 בבנייני האומה בירושלים השתתפו נשיא מועצת חכמי התורה הרב שלום כהן, הראשון לציון הרב יצחק יוסף, הרב יצחק אזרחי, הרב משה יהודה שלזינגר ועוד עשרות רבני קהילות, ראשי ישיבות ואדמו"רים. מנהיג הציבור החרדי הרב חיים קניבסקי שלח מכתב ברכה לבאי הכנס.
פעילותו הציבורית > מכללת JBH

בשנת 2013 הקים הרב לייבל מיזם עסקי שבו עובדים רק 6 שעות ביום, ובנוסף מקדישים כמה שעות ללימוד תורה. מכללת JBH פועלת כעמותה ומטרתה להכשיר עובדים בהייטק, על מנת שיעבדו לאחר מכן בבית תוכנה שישלב לימוד תורה במסגרת העבודה.
המכללה נוסדה תחת השם "אברטק", אך נתקלה בתחילת דרכה בהתנגדות מתוך הממסד החרדי הליטאי בטענה שאין לשלב לימוד תורה עם לימודי חול ובשל השם 'אברטק' המורה על השילוב של "אברך" עם הייטק. ביוני 2013 פורסם בעיתונים החרדים יתד נאמן והמבשר מכתבו של הרב ניסים קרליץ, עליו חתומים הרב שטינמן, הרב חיים קניבסקי והרב גרשון אדלשטיין, ובו נמתחה ביקורת על כוללים המשלבים לימודים אחרים: ”עצם הדבר לשלב לימודי חול במסגרת של לימוד תורה, הוא דבר חמור גם אם יקראו לזה בשם אחר”. מנגד המיזם קיבל תמיכה מהרב מנחם מנדל שפרן. בעקבות זאת הופרדו לימודי הקודש ושם המכללה הוחלף ל-JBH, ראשי תבות של Jewish Brain in HighTech (מוח יהודי בהייטק). לאחר השינויים הרב לייבל קיבל הכרה בעיתון יתד נאמן ורבנים חרדים בולטים כתבו בשבחו.
פעילותו הציבורית > בית התוכנה RAVTECH

כחלק מן החזון של מכללת JBH לשילוב חרדים בתעשיית הייטק נוסד בשנת 2014 בית התוכנה RAVTECH על מנת לספק השמה לבוגרי מכללת JBH. סדר היום בבית התוכנה כולל לימודי תורה. בית התוכנה עוסק בפיתוח אתרי אינטרנט, אפליקציות לטלפונים חכמים, וכן בדיקות תוכנה.
בשנת 2018 הכנסותיה של החברה עמדו על כ־8 מיליון שקל, והיא גייסה כ-4 מיליון דולר.
פעילותו הציבורית > ישיבת 'המתיבתא - תורה ודעת'

באוגוסט 2023 נפתחה ישיבת "המתיבתא - תורה ודעת" מיסודו של הרב לייבל ובראשותו.
כפועל יוצא מהשקפת עולמו של הרב, דוגלת הישיבה בשילוב מיטבי של לימוד הגמרא המקובל בישיבות, לצד לימודים אקדמיים. ערך נוסף בישיבה הוא לימוד תנ"ך, הלכה, חסידות ועולם החשיבה היהודי.
הישיבה ממוקמת במבשרת ציון, בתנאי פנימייה מלאים.
פעילותו הציבורית > ישיבת ההסדר 'משמר התורה'

בספטמבר 2024 נפתחה ישיבת ההסדר "משמר התורה" מיסודו של הרב לייבל ובראשותו.
כפועל יוצא מהשקפת עולמו של הרב על חובתו של כל יהודי להשתתף בהגנה על עם ישראל, ובעקבות ההבנה כי לאור טבח שבעה באוקטובר נדרשים לוחמים רבים יותר, הקים הרב לייבל את הישיבה בה מתגייסים התלמידים לשירות צבאי במסלול של ישיבת הסדר לאחר הכנה רוחנית עמוקה. ערך מרכזי בישיבה הוא רכישת ידע ועומק בשלל מקצועות התורה בשנות הלימוד בישיבה לפני ואחרי השירות הצבאי, בישיבה נלמדים בעיקר גמרא, תנ"ך, הלכה, חסידות ומחשבת ישראל.
הישיבה ממוקמת בירושלים, בתנאי פנימייה מלאים.
פעילותו הציבורית > שיעורי תורה ומחשבה

הרב לייבל מוסר שיעורים שבועיים בבית המדרש המרכזי בבני ברק, בבתי מדרשות נוספים בישראל ובאופן מקוון. שיעוריו עוסקים במקרא, אמונה, מועדי ישראל וסוגיות בתלמוד. שיעוריו וכתביו מועלים לאתר 'תבונות נט', לאתר קול הלשון, ולערוץ היוטיוב 'שיעורי הרב לייבל'.
פעילותו הציבורית > החטיבה החרדית

על רקע פרוץ מלחמת חרבות ברזל והדיונים סביב גיוס בני הישיבות וחקיקת חוק הגיוס, פעל הרב לייבל להקמת החטיבה החרדית שהיא החטיבה הראשונה בצה"ל שמיועדת להתאמה מלאה לאורח החיים של הציבור החרדי.
משנתו

לרב לייבל משנה העוסקת בלימוד פשטות המקרא ודקדוק בכל מילה ואות בטקסט, עיון בהקשר הדברים ובמקבילות בתנ"ך, לאור דברי חז"ל.
ספרו 'שיעורי הרב' כולל מאמרים לפי סדר פרשות השבוע על פי משנתו, כמו כן יוצא לאור מדי שבוע כתב עת בשם 'תבונות' (לשעבר 'פשטא') ובו מאמרים של הרב לייבל בתחום זה.
בלימוד התלמוד בבלי הוא מתמקד בשתי נקודות עיקריות: דקדוק לשון התלמוד ככלי להבנת הדברים, וההקפדה שלא לומר סברות בסוגיה אם אינן מתקבלות על דעתו של אומרן.
הוא הוציא לאור ספר בשם 'עומקא דשמעתתא' ובו מערכות מסודרות על סוגיות הש"ס המציגים אבני דרך למשנתו בלימוד.
השקפה וביקורת

הרב לייבל סבור שיש להכיר בחשיבות הלימוד בכולל, ובמקביל שמי שאינו מסוגל לכך ועליו לפרנס את ביתו צריך להקפיד על שמירת צביון החיים החרדי ועל לימוד תורה בעיון. הוא מתנגד למצב בחלק מבתי האברכים החרדים, שבהם האישה היא המפרנסת העיקרית ואינה יכולה לגדל את ילדיה כראוי. הרב לייבל הולך לאור דבריו של רבו מימי לימודיו בישיבת פוניבז', הרב שך, שקרא לכל מי שאינו לומד ללכת להתגייס לצה"ל ואף מוטלת על בחור שכזה החובה להתגייס כיוון שאחרת יש לו דין 'רודף' כלפי כלל עולם הישיבות.
בנאום שנשא בחודש סיוון ה'תשפ"ג, טען שגם חרדים היוצאים לשוק העבודה נוהגים "לכתחילה", ותמך בהקמת מוסדות חרדיים הכוללים לימודי ליבה לצד מוסדות שבהם לומדים תורה בלבד. היומונים הליטאיים גינו את הנאום. כשזמן קצר לאחר מכן פורסם על הקמת הישיבה בראשותו שתכלול לימודים אקדמיים, יצאו נגדה חברי מועצת גדולי התורה של דגל התורה.
במכתב שהוציא בדצמבר 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל טען, כי על אף שתורה מגנא ומצלא, לימוד התורה אינו מגן על אחרים אלא רק על הלומד, וכן אינו מגן מפני מוות, כמו כן כתב כי לימוד התורה אינו פוטר מנשיאה בעול המלחמה. בעקבות דברים אלו התבטא עליו הרב דוב לנדו "כולם צריכים להיות כפופים לדעת תורה, ודעת תורה צריכה להישמע רק מאלו שיכולים לומר דעת תורה".
בשנת 2024 פורסם בעמוד השער של היומון החרדי "יתד נאמן" מכתבו של הרב דוב לנדו שבו הוא התבטא בחריפות נגד מוסדותיו ופועלו של הרב לייבל להקמת חטיבות חרדיות בצה"ל. במכתב מודגש כי "הננו במחאה נמרצת ואזהרה כי כל השקפותיו הם רוח רעה וזרה בכרם בית ישראל, וכלל יוזמותיו ומעשיו כוונתם להזיק והם סכנה לעתיד עולם התורה". בתגובה פרסם הרב לייבל מכתב, שבו מפורטות תרומותיו למניעת דרדור ברוחניות ופתיחת מוסדות לאברכים העמלים לפרנסתם. לטענתו, בעקבות שליחת צווי הגיוס שהחלה לאחר פסיקת בג"ץ בנושא, יהיו בחורים שלא השתלבו בישיבות ולא יקבלו על עצמם את הסנקציות ולא ילכו לכלא, ומשכך, יש לדאוג עבורם למוסד לימודי שבו יוכלו ללמוד מקצוע בנוסף ללימודי הקודש, במקום שילכו למסגרות לא מפוקחות, וכמו כן יש צורך בהקמה של חטיבה חרדית שתדאג לכלל הצרכים המותאמים לחברה.
הערות שוליים

↑  הרב דוד ליבל, באתר AvraTech - Wise Tech Academy
1 2  כתבה בעיתון 'משפחה' באנגלית 15 באוגוסט 2018
↑  Leybel Elieli Diamond Ltd, gemgeneve.com
↑  סיכום זמן חורף: 3,200 לומדים ב-90 כוללים | אחוות תורה
↑  events | אחוות תורה
↑  כיכר השבת, ‏העובד צריך את האברך והאברך צריך את העובד • נאום השבטים החרדי, באתר כיכר השבת, 2 ביוני 2018
↑   אהרן רבינוביץ, בבוקר יוצאים למשרד, בערב לומדים: עבודת החרדים זוכה להכרה מלמעלה, באתר הארץ, 18 ביוני 2018
↑  צפו: המהפכה הרוחנית של "אחוות תורה" באתר כיכר השבת, 4 ביוני 2018
↑   ענבל אורפז, גמרא בבוקר, תוכנה בערב: כך נראה כרטיס הכניסה של החרדים לעשירונים הגבוהים, באתר TheMarker‏, 17 בדצמבר 2013
↑  ravtech, תנו לנו לעבוד בדרך שלנו – חדשות 2:, באתר AvraTech - Wise Tech Academy
↑  חזון ויעדים, באתר AvraTech - Wise Tech Academy
↑  "טוב" התנועה החרדית חברתית הדף הרשמי
↑  דברי הר' שרגא שטיינמן עיתון יתד נאמן, ד בכסלו תשפ
↑  מכתב הרבנים
↑   רותי לוי, רבי עקיבא פינת רוטשילד: כך מצטרפים החרדים לאחד המקצועות הנחשקים במשק, באתר TheMarker‏, 2 באוקטובר 2016
↑  רבטק - דף הבית
↑  מאיר אורבך, גיוס ראשון לחברת ההייטק החרדית רבטק מבכירי התעשייה, באתר כלכליסט, 17 ביולי 2019
↑  מרב סבר, חוק הגיוס: קרב הרבנים על הקמת החטיבה החרדית החדשה עולה מדרגה, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2024
↑  איציק ברנדויין, "יוזמות מסוכנות": מנהיגי הציבור הליטאי נגד הרב לייבל שמקדם הקמת חטיבה חרדית, באתר ערוץ 7, 30 ביולי 2024
↑  ספר שלם, באתר שיעורי הרב דוד לייבל, ‏2018-02-11(הקישור אינו פעיל)
↑  כל גליוני תבונות באתר, באתר 'תבונות נט'
↑  ספר עומקא דשמעתתא, הקדמה, דרך הלימוד, באתר מכון עומקא דשמעתתא
↑  הרב דוד לייבל - כנס פתיחת הזמן ברשת הכוללים 'רבי עקיבא אייגר דרוש וחידוש' אלול תשע"ז באתר יוטיוב
↑  עומקא דשמעתתא, הרב דוד לייבל, תערובות, שכנים, פרק חזקת הבתים, ריבית, באתר מכון עומקא דשמעתתא
↑   למצוא את המסלול האישי - ראש השנה תשע"ט, סרטון בערוץ "הרב דוד לייבל", באתר יוטיוב (אורך: 38:20)
↑   הרב מבני ברק שיגייס אלפי חרדים: המנגנון של הרב דוד לייבל, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 24:45), 4 ביולי 2024
↑  חנני ברייטקופף, ‏נאום מעורר הדים של הגר"ד לייבל: "לצאת לעבוד זה לכתחילה", באתר כיכר השבת, 11 ביוני 2023
↑  י. שכטר, "מייסד אחוות תורה במסר הרסני וחסר תקדים", עיתון הפלס, תשפ"ג 2023, עמ' 2[דרושה הבהרה]; יתד נאמן, כ"ז בסיוון תשפ"ג (בתמיכת הרב דוב לנדו).
↑  מרן הגר"ד לנדו וחברי המועצת במכתב חריף נגד פרצת הממ"ח - המחדש | כל החדשות והעדכונים, באתר המחדש, ‏11 ביולי 2023
↑  אברמי פרלשטיין, ראש הישיבה תקף את הרב לייבל: "קם אחד במטרה לקעקע את מסורת הישיבות", באתר בחדרי חרדים, 14 ביולי 2023
↑  יאיר קראוס, רב חרדי בכיר מעורר סערה במגזר: "לימוד תורה לא פוטר מנשיאה בעול", באתר ynet, 22 בדצמבר 2023
↑  עמוד השער של יתד נאמן, 30 ביולי 2024
↑  חנני ברייטקופף, ‏הגר"ד לנדו מזהיר מפני יוזמותיו של הרב לייבל: "השקפותיו רוח רעה; מעשיו - כוונתם להזיק", באתר כיכר השבת, 30 ביולי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009538368505171  ISNI: 0000 0004 5870 3622  LCCN: n2015060996  VIAF: 96144782718090795963   WorldCat (עם VIAF): 96144782718090795963
שירת הלויים

שירת הלויים היא אחת מהמצוות שהיו מוטלות על הלויים בזמן שבית המקדש היה קיים. זמן השירה היה בעיקר בעת הקרבת קרבן התמיד, אך היו זמנים נוספים שהיו משוררים בהם כגון בעת ניסוך היין, וניסוך המים בשעת הבאת ביכורים, ועוד.
השירה לוותה בדרך כלל בשלושה כלי נגינה, נבל כינור וצלצל, מלבד שנים עשר יום בשנה שבו היו לויים שרים את ההלל בליווי חלילים.
לכל אחד מימי השבוע נתקן שיר מיוחד, אשר היה בעל קשר מסוים לדברים שנבראו באותו היום בששת ימי בראשית. בימי שבת ומועדים היה שיר מיוחד המתאים לאותו היום. כיום תקנו לומר בסיום תפילת שחרית את אותו השיר שהיו נוהגים לומר בבית המקדש - שיר של יום, זכר לשירת הלויים.
מקור המצווה

בתלמוד נחלקו האמוראים מהו המקור למצוות שירת הלויים. לדעת הרמב"ם ההלכה היא כדעתו של רב יהודה אמר שמואל שאמר:”מנין לעיקר שירה מן התורה, שנאמר "בשם ה' אלהיו", איזהו שירות שבשם הוי אומר: זה שירה”.
מקור המצווה > הממונה על השירה

המשנה במסכת שקלים מתארת את חמישה עשר בעלי התפקידים החשובים בבית המקדש והוגרס בן לוי נכלל ברשימה בתפקיד האחראי על שירת הלויים:
אלו הן הממונין שהיו במקדש: יוחנן בן פינחס, על החותמות; אחיה, על הנסכים; מתתיה בן שמואל, על הפייסות; פתחיה ממונה על הקינין, פתחיה זה מרדכי, למה נקרא שמו פתחיה? שהיה פותח בדברים ודורשן ויודע שבעים לשון; בן אחיה, על חולי מעיים; נחוניא, חופר שיחין; גביני, כרוז; בן גבר, על נעילת שערים; בן בבי, על הפקיע; בן ארזה, על הצלצל; הוגרס בן לוי, על השיר; בית גרמו, על מעשה לחם הפנים; בית אבטינס, על מעשה הקטורת; אלעזר, על הפרוכת; ופנחס, על המלבוש.
על פי התלמוד, להוגרס בן לוי הייתה טכניקה מיוחדת של הכנסת האגודל לפיו להוציא קולות מיוחדים מגרונו ומסופר עליו: ”כשהוא נותן קולו בנעימה מכניס גודלו לתוך פיו, ומניח אצבעו בין הנימין, עד שהיו אחיו הכהנים נזקרים בבת ראש לאחוריהם” (תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ח, עמוד ב').
המשנה במסכת יומא מזכירה אותו לגנאי מאחר שלא הסכים ללמד את הטכניקה של שירתו לאחרים ונזכר לגנאי בעבור זה: ”ואלו לגנאי: של בית גרמו לא רצו ללמד על מעשה לחם הפנים, של בית אבטינס לא רצו ללמד על מעשה הקטורת, הוגרס בן לוי היה יודע פרק בשיר ולא רצה ללמד, בן קמצר לא רצה ללמד על מעשה הכתב. על הראשונים נאמר זכר צדיק לברכה, ועל אלו נאמר ושם רשעים ירקב” (משנה, מסכת יומא, פרק ג', משנה י"א).
שירה על היין

שירת הלויים שנאמרה על הקרבנות, נאמרה רק בשעת ניסוך היין של קרבן תמיד של שחר ושל קרבן תמיד של בין הערבים ושל קרבן מוסף, וכך אמרו בתלמוד: ” אמר רב שמואל בר נחמני אמר רבי יונתן: מנין שאין אומרים שירה אלא על היין” (תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"א, עמוד א').
כלי השיר

בחמישה כלים היו משתמשים כדי ללוות את השירה בבית המקדש. ביום רגיל היו שנים עשר לויים לכל הפחות, שהיו מנגנים בכינור נבל וצלצל, מלבד שנים עשר לוים אחרים ששרו:
כינור - לכל הפחות תשעה כינורות, אך ניתן להוסיף ללא שיעור.
נבל - אין פוחתין משני נבלים, ולא מוסיפין יותר משישה.
צלצל - יחידי, בן ארזא היה זה שניגן בו. מאחר שקולו גדול אין להוסיף יותר.
במהלך השיר, 3 פעמים היו עוצרים הלויים את שירתם, והכהנים היו תוקעים בחצוצרות תקיעה, תרועה ותקיעה.
מלבד השירה הרגילה, היו שנים עשר ימים שבהם היו הלווים אומרים את הלל בבית המקדש, ובאותן ימים היו מנגנים בחליל.
עבודות הטעונות שירה

מלבד השירה על הקרבנות, היו הלויים משוררים במקרים נוספים:
בזמן הקרבת קרבן פסח - היו הלויים שרים את ההלל. ואף שאין אומרים שירה אלא על היין, כתבו בראשונים שדווקא בהקרבת קרבן נאמר דין זה.
בזמן הבאת ביכורים - היו הלויים שרים את מזמור ל' בתהילים: מזמור שיר חנוכת הבית.
מקום אמירת השירה

שירת הלויים הייתה נעשית על גבי דוכן שנקרא 'דוכן הלוויים' אשר היה בנוי משלוש מדרגות עליהם עמדו הלויים בעת ששרו השיר של אותו היום.
הדוכן היה ממוקם בין עזרת ישראל (העזרה) לעזרת הכוהנים.
זהות המשוררים

המשוררים צריכים להיות לויים בעלי קול ערב (לוי בעל מום שהיה פוסל כהן מלעבוד כשר אף הוא). אמנם אף ישראלים כשרים לשירה, ובלבד שיהיו מיוחסים. ויש סוברים שזהו רק לגבי הבאים לזמר בפיהם, אבל אלו שבאים לנגן על כלי, יכולים להיות אף סתם ישראלים ואפילו עבדים.
לויים שלא הגיעו לגיל המצוות אינם רשאים לעלות על הדוכן אלא הם עומדים מאחורי הדוכן ומסייעים את הלויים בקולם, אבל אינם משתמשים בכלי שיר.
המחללים בחלילים אינם עומדים על הדוכן אלא עומדים לפני המזבח ואינם מזמרים בפיהם אלא מנגנים בחלילים, התנאים נחלקו מי היה רשאי לחלל, י"א שהם היו לויים וי"א שהם היו משפחת בית הפגרים ומשפחת בית ציפרייא מאמאום והם היו ישראלים מיוחסים וי"א שהם היו עבדי הכהנים.
התוקעים בחצוצרות לפני השירה ובין הפיסקאות שבשירה צריכים להיות כהנים.
משפחות הלויים המשוררים היו מחולקים לכ"ד משמרות וכל משמר עובד שבוע אחד והם היו משלש משפחות: משפחת אסף מבני גרשון, משפחת הימן מבני קהת ומשפחת ידותון (איתן) מבני מררי, שמות המשמרות וסדרם היה כך: יוסף (אסף), גדליהו (ידותון), זכור (אסף), יצרי [צרי] (ידותון), נתניהו (אסף), בקיהו (הימן), ישראלה [אשראלה] (אסף), ישעיהו (ידותון), מתניהו (הימן), שמעי (ידותון), עזראל [עזיאל] (הימן), חשביהו (ידותון), שובאל [שבואל] (הימן), מתתיהו (ידותון), ירמות [ירימות] (הימן), חנניהו (הימן), ישבקשה (הימן), חנני (הימן), מלותי (הימן), אליתה [אליאתה] (הימן), הותיר (הימן), גדלתי (הימן), מחזיאות (הימן), רוממתי עזר (הימן).