stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרוקה טאצ'ימוטו
ביוגרפה וקריירה

טאצ'ימוטו זכתה פעמיים באליפות העולם לנוער (עד גיל 20) בשנים 2008 ו-2009. בשנת 2010 היא זכתה במדליית זהב בגראנד סלאם טוקיו היוקרתי לאחר שניצחה בגמר את אדית בוש ההולנדית.
באולימפיאדת לונדון 2012, טאצ'ימוטו התחרתה בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג וסיימה במקום השביעי. בקרב הראשון בשלב שמינית הגמר היא ניצחה את אוניס אלדמה הקובנית, ברבע הגמר היא הפסידה לפיי צ'ן הסינית ונשרה לקרבות בית הניחומים שם נכנעה לאדית בוש ההולנדית. באותה השנה היא זכתה בגראנד סלאם פריז היוקרתי לאחר שניצחה בגמר את לוסי דקוס הצרפתייה.
בשנת 2014 היא זכתה במדליית ארד בגראנד סלאם פריז ומדליית כסף בגראנד סלאם טוקיו. בשנת 2015 היא זכתה בגראנד סלאם טיומן וגראנד סלאם פריז לאחר שניצחה בגמר את לאורה וארגס קוך הגרמנייה עם איפון.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016, טאצ'ימוטו זכתה במדליית הזהב. בקרב הראשון היא ניצחה את צ'או זו הסינית, בשמינית הגמר היא ניצחה את קים פולינג ההולנדית וברבע הגמר ניצחה את קליטה זופנצ'יץ' הקנדית. בחצי הגמר היא ניצחה את לאורה וארגס קוך הגרמנייה ובגמר ניצחה באיפון את יורי אלוואר הקולומביאנית לאחר שהצליחה לרתק אותה למזרן במשך 20 שניות.
באוקטובר 2017 פרשה טאצ'ימוטו מג'ודו תחרותי.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | גראנד פרי | תוניס | תוניסיה תוניסיה |
| 2010 | גראנד פרי | רוטרדם | הולנד הולנד |
| 2010 | גראנד סלאם | טוקיו | יפן יפן |
| 2011 | גראנד פרי | אבו דאבי | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות |
| 2012 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
| 2015 | גראנד סלאם | טיומן | רוסיה רוסיה |
| 2015 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
|  אלופות אולימפיות בג'ודו – משקל בינוני (נשים) |
| --- | --- | --- |
| עד 66 ק"ג | 1992: קובה אודאליס רווה   •   1996: קוריאה הדרומית צ'ו מין-סון |  |
| עד 70 ק"ג | 2000: קובה סיבליס וראנס   •   2004: יפן מסאה אואנו   •   2008: יפן מסאה אואנו   •   2012: צרפת לוסי דקוס   •   2016: יפן הרוקה טאצ'ימוטו   •   2020: יפן צ'יזורו אראי   •   2024: קרואטיה ברברה מאטיץ' |  |
הרוצח של הליצן

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רובין הוב
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה אפית
 הוצאה
 הוצאה:  ספרי דל ריי 
 תאריך הוצאה:  2014
 מספר עמודים:  640
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  אופוס
 תאריך:  2015
 תרגום:  צפריר גרוסמן
 מספר עמודים:  686
 סדרה
 סדרת ספרים:  טרילוגיית פיץ והליצן
 הספר הבא:  המסע של הליצן
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 978-0-5533-9243-2
 הספרייה הלאומית:  003819792
 
הרוצח של הליצן הוא הספר הראשון בטרילוגיית הפנטזיה "פיץ והליצן", מאת הסופרת האמריקאית רובין הוב. הספר ממשיך את סיפורו של פיץ-אביר ("פיץ"), עשר שנים אחרי אירועי הספר "גורלו של ליצן".
עלילה

פיץ, ממזר למשפחת הרואים למרחק המולכת על שש הדוכסיות, השתמש בעבר בקסם האומנות שעובר במשפחתו כמתנקש בשירות מלכו. לאחר שסיכן את חייו בגבורה, פיץ הניח לבני משפחתו וחבריו הקרובים להאמין כי נהרג, והמשיך בחייו תחת השם טום תלתל גירית. פיץ נהנה מעשר שנים שלוות עם אשתו מולי וילדיו כבעל הקרקעות של יערות נצרים, האחוזה הכפרית שהייתה שייכת לאביו.
מולי אומרת לפיץ שהיא בהריון, אבל לאחר שעוברות שנתיים ואף תינוק לא נולד, פיץ ובתו סרפד חוששים שמולי מאבדת את שפיותה. כשהתינוקת נולדת פתאום, היא זעירה ומתפתחת באיטיות. מולי קוראת לה דבורה. כשהיא גדלה, דבורה לא מדברת וכולם חוששים שאינה לגמרי בריאה.
כשדבורה עוקבת אחרי הילדים האחרים ביערות נצרים הם מגלים זאת, ואחד מהם סותר לה, מה שמשחרר את לשונה (ההסבר הוא שדבורה נולדה עם לשונה דבוקה לחכה ולכן לא יכלה לדבר בבהירות עד האירוע). כשמולי מתה בפתאומיות, פיץ מתפרק, וסרפד רוצה לקחת את דבורה איתה לטירת הצבי.
הופעתם של זרים בעלי עור חיוור מזכירה לפיץ את היעלמותו המצערת של הליצן, חבר אהוב שעזר לעצב את גורלו של פיץ מילדותו. הגעתם מבשרת גם על משבר מתקרב וטרגדיות חדשות, כולל איום ברור ומידי על חייה של בתו הצעירה, דבורה הרואה למרחק.
פיץ חושש לחייהם של הליצן ובתו, ונמשך חזרה לעולם התככים של חצר טירת הצבי, שם הוא חייב לאסוף את השברים של חייו הקודמים בניסיון להציל את אהוביו מסכנה.
פיץ ודבורה הולכים עם חידה לעיירה מי אלונים לקנות דברים לפסטיבל החורף. זה אמור להיות יום בילוי של אב ובת ודבורה מצפה לו, אבל לצערה של דבורה – לאנט (פיץ-זקיף) וחרפה מצטרפים אליהם. הם מתפצלים לשתי קבוצות, כשפיץ, דבורה וחידה רואים אדם מענה את כלבתו בניסיון לגרום לאנשים לקנות את גוריה. פיץ, שיכול לחוש ברגשות הכלבה, הורג אותה מתוך רחמים וכמעט והורג את בעליה, אבל במקום זאת קונה את הגורים מהאיש כדי להציל אותם. הזעם שלו מפחיד את דבורה וחידה, אבל גם גורם לה להתגאות בו. הם עוצרים לאכול במסבאה כשלאנט וחרפה מצטרפים אליהם. דבורה לא מרוצה מנוכחותם ויוצאת לשירותים. בחוץ, היא נתקלת בקבצן עיוור ומחליטה להיות אמיצה כמו אביה. היא עוזרת לקבצן וכשהיא נוגעת בו, הוא יכול לראות דרכה. פיץ, שדאג שמשהו קרה לה, מגיע בדיוק כשהקבצן מחבק אותה. הוא תוקע סכין בקבצן, במחשבה שהוא מנסה לפגוע בדבורה. הקבצן מתגלה כליצן, מעונה ומעוור ומתנהג באופן משונה. פיץ מנסה לטפל בו, אבל נכשל. הוא מחליט לקחת את הליצן לטירת הצבי כדי לרפא אותו בעזרת האומנות ושולח את דבורה הביתה עם לאנט וחרפה, שכועסים שהיום שלהם נהרס וחושבים שפיץ לא מתייחס אליהם כמו שצריך.
חידה, פיץ והליצן מגיעים לטירת הצבי דרך עמוד אומנות. כשהם חוזרים לבסוף ליערות נצרים, דבורה מרגישה שהם מזניחים אותה. חגיגה ושקד (שקדנות, נער האורווה של יערות נצרים) מעודדים אותה וזהירה דואגת לצרכיה. למחרת, כשדבורה ושקד לומדים עם הילדים האחרים, יערות נצרים מותקפת. התוקפים נחלקים לשתי קבוצות: הקבוצה הראשונה מורכבת מאנשים חיוורים לבושים בלבן המונהגים על ידי אישה המלווה ב"איש ערפל" שנראה כמו ילד, הקבוצה השנייה מורכבת משכירי חרב מצ'לסד שבוזזים את יערות נצרים והורגים ואונסים את התושבים. אביו וסבו של שקד מתים באורוות הבוערות. שקד מספיק להוציא את גנדרנית וסוס נוסף והוא ודבורה מנסים לברוח. שקד נפגע מחץ ומושאר מאחור למות, אבל דבורה נלקחת על ידי האנשים החיוורים שמצהירים שהיא "הבן הבלתי צפוי". כשהם מתכוננים לעזוב, אחד התוקפים מנסה לאנוס את חרפה, אבל דבורה אומרת שהיא צריכה את חרפה איתה ומצילה אותה. הספר נגמר כשהתוקפים עוזבים עם חרפה ודבורה.
ביקורות

הספר התקבל בביקורות חיוביות ברובן. הטלגרף והאתר Tor.com פרסמו ביקורות אוהדות לספר, והטלגרף כינה אותו "אומנות גבוהה".
הערות שוליים

↑  First Exclusive Look at Robin Hobb's Next Novel, Fool's Assassin!, Gizmodo, ‏2014-02-28 (באנגלית אמריקאית)
↑  Book review: Fool's Assassin and The Queen of the Tearling, Radio National, ‏2014-10-20 (ב־Australian English)
↑  FOOL'S ASSASSIN | Kirkus Reviews. (באנגלית)
↑  Fool's Assassin by Robin Hobb – a melancholic hero fights again, the Guardian, ‏2014-09-10 (באנגלית)
↑    Jane Shilling, ‏Fool's Assassin by Robin Hobb, review: 'high art', The Telegraph, 23 August 2014
↑  Justin Landon, Pastoral Family Drama: Fool’s Assassin by Robin Hobb, Tor.com, ‏2014-08-12 (באנגלית אמריקאית)
וארדה סת'ו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 במאי 1992 (בת 32) קרלה, הודו 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2010 
 מקום לימודים:  Dame Allan's School  בית ספר למשחק איידנטיטי 
 פרופיל ב-IMDb
 
וארדה סת'ו (באנגלית: Varada Sethu; נולדה ב-12 במאי 1992) היא שחקנית אנגלייה ממוצא הודי.
ביוגרפיה

סת'ו נולדה בקרלה, הודו להורים רופאים ולה אחות תאומה - אבהאיה. בגיל צעיר עברה לעיר ניוקאסל על הטיין שבצפון-מזרח אנגליה ושם למדה בתיכון דן אלן (Dame Allan's Schools). בהמשך עברה ללונדון ושם למדה תיאטרון בתיכון הנוער הלאומי (National Youth Theatre). במהלך לימודיה למדה גם מחול מסוג Mohiniyattam ו-Bharatanatyam צורות ריקוד מסורתיות בהודו. היא גם זכתה בתחרות מיס ניוקאסל ב-2010. סת'ו גם בוגרת בלימודי וטרינריה ופיזיולוגיה מאוניברסיטת בריסטול ובוגרת לימודי משחק מבית הספר לאומנויות הבמה בלונדון (אנ')
.
הופעתה הראשונה בקולנוע הייתה ב-2010 בסרט הקצר "Impressions" בתפקיד סמנה. שנה לאחר מכן שיחקה בסרט הפשע "Sket" בתפקיד קיראן. שנה לאחר מכן הופיעה בסרט "English: An Autumn in London" בתור מגאנה סקריה.
ב-2016 הופיעה בסרט חלום ליל קיץ בתור פיסבלוסום. אותה שנה שיחקה במותחן האשליה 2 לצד דניאל רדקליף ומייקל קיין בתור אחת מעוזרותיו של קיין.
בנוסף היא שיחקה החל מ-2015 גם בסדרות טלוויזיה שונות ביניהם: דוקטור, דוקטור פוסטר, האנה, "New Blood"‏, "Hard Sun" ובשניים מעונות הסדרה מכת מחץ בתור מנישה צ'טרי, רב-טוראית בצבא הבריטי.
ב-2022 שיחקה בסרט "עולם היורה: עולם חדש", בתור מדריכת שדה בשם שירה ובהמשך שיחקה במותחן הפשע "עברתי במקרה" של נטפליקס.
בשנת 2024 ביצעה הופעת אורח בסדרה "דוקטור הו".
הערות שוליים

↑  Meet the cast of BBC1's Hard Sun
וארוארה ברוזדינה

| --- | --- |

 לידה:  1862 Krasny Kholm, רוסיה 
 פטירה:  1941 (בגיל 79 בערך) סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 מקום לימודים:  האקדמיה הקיסרית לאמנויות (1885) 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  ריאליזם 
 
וארוארה ברוזדינה (ברוסית: Варвара Матвеевна Баруздина‏; 1862–1941) הייתה ציירת ריאליסטית רוסית, בעיקר של סצנות ז'אנר.
קורות חיים

אביה היה אומן כפרי. ב-1875 היא עברה לסנט פטרסבורג כדי לגור עם דודה, הצייר פאבל צ'יסטיאקוב, שנתן לה את שיעורי הציור הראשונים שלה. חמש שנים לאחר מכן, היא נכנסה לאקדמיה הקיסרית לאמנויות שם הפכה לתלמידתו הפורמלית. בהיותה שם, היא זכתה במדליית כסף וסיימה את לימודיה ב-1885.
היא החלה להשתתף בתערוכות לאחר 1888; במיוחד אלה של האקדמיה (עד 1916), בחוג האמנות הנשית (1889) והאגודה לאוהבי האמנות של מוסקבה (1895–1896).
הציור שלה, "הנזירה", נרכש על ידי פאבל טרטיאקוב ב-1896. אחת מיצירותיה, "המתבודדת" הוצגה בתערוכת הרכישה של לואיזיאנה ב-1904. יחד עם ציורים רוסיים רבים אחרים היא נעלמה שם ולא נמצאה שנים רבות.
בשנות ה-20, לאחר שהייתה זמן מה בחצי האי קרים, עברה להתגורר בביתו של צ'יסטיאקוב במחוז פושקין, שם כתבה את הזיכרונות של חייו ומשכה אליה חוג תלמידים שרצו ללמד את שיטותיו .
היא נהרגה על ידי חיילים גרמנים, במהלך בראשית המצור על לנינגרד, בזמן שניסתה למנוע מהם לבזוז את ביתה.
חברים קברו אותה בגן.
ניתן למצוא את ציוריה בגלריה טרטיאקוב ובמוזיאון הרוסי.
הערות שוליים

↑  Баруздина Варвара Матвеевна(Baryzdina Varvara) | Студия И (ב־)
↑  Brief biography
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ULAN: 500202559  VIAF: 96706448   WorldCat (עם VIAF): 96706448
הרוצה בשלום ייכון למלחמה

הרוצה בשלום ייכון למלחמה (בלטינית: Si vis pacem, para bellum - סִי וִיס פָּאקֶם פָּרָה בֶּלוּם) הוא ביטוי המיוחס לסופר הרומאי, בן המאה הרביעית או החמישית וגטיוס.
מקור הביטוי

הרעיון בבסיס הביטוי, שעל מי שמעוניין בשלום להתכונן למלחמה, נמצא כבר אצל כותבים מוקדמים מווגטיוס, כגון אפלטון, וניתן להבין אותו גם מתוך אמנות המלחמה של סון דזה, ששאיפתו היא לנצח מבלי להילחם, אך מייחסים את הביטוי לווגטיוס, בהקדמה לספרו השלישי על מדעי הצבא (De re militari), שם, בסופה של ההקדמה, הוא מביע זאת במילים שונות מעט: ”Igitur qui desiderat pacem, praeparet bellum”.
תרגום משפטי הסיום של ההקדמה לספר השלישי הוא:
...לפיכך, הרוצה בשלום, ייכון למלחמה. השואף לניצחון, לא יחסוך כאב מאימון חייליו. והמקווה להצליח, יילחם לפי עקרונות סדורים, לא לפי יד המקרה. איש אינו מעז לאיים או לפגוע בכוח שעליונותו במלחמה ידועה.
שימושים נוספים

הביטוי מצוטט על ידי קלאוזביץ ולידל הארט וזכה לורסיות שונות, כגון: "הרוצה במלחמה ייכון לשלום" המיוחסת לנפוליאון או גם היפוכי משמעות, כגון "הרוצה בשלום ייכון לשלום".
ביטוי זה מונצח ביצירות אמנות, על קירות מבנים בבסיסים, על סמלי יחידות בצבאות שונים, כשהוא משמש כמוטו של אותן יחידות, ועל מטבעות.
זהו מקור שמו של אקדח הפרבלום.
ראו גם

הרתעה
פרבלום (דף פירושונים)
הערות שוליים

↑  De Re Militari, הקדמה לספר השלישי (בלטינית; באנגלית)
וארונה

ערך זה עוסק באל הינדואי. אם התכוונתם לעיר באיטליה, ראו .
| --- | --- |

וארונה רוכב על מקארה
 תרבות:  הינדואיזם, בודהיזם 
 אלים מקבילים:  סויטן
 אב:  קאשיאפה
 אם:  אדיטי 
 אחים:  האדיטיאס 
 צאצאים:  מאנו
 
וארונה (בסנסקריט: वरुण) היה אל השמיים, המים, האוקיינוסים ומגן האלמוות במיתולוגיה ההודית.
וארונה הוא בנו של קאשיאפה (אחד משבעת החכמים הקדומים) ובעלה של וארוני אלת היין והחוכמה ביחד הם שולטים במעמקי הים. נשקו של וארונה הוא פאשה (סוג של לולאה) ויש אומרים שהוא אביה של ושיסטה.[דרוש מקור]
פולחן

חלק ניכר מהאגדות עליו הן סביב מאבקו עם אל קדום יותר בשם אינדרה. וארונה נוצח ואינדרה תפס את מקומו כמלך האלים. ב"ריג ודה", קובץ של מזמורים הינדואיסטים, קיים מזמור העוסק בבקשתו של המלך הרישצ'נדרה מווארונה שהלה יוליד לו בן, והאל נעתר לבקשתו.
בשכבה המוקדמת של הריג ודה וארונה הוא אל החוק המוסרי והמעניש של כל החוטאים ולאחר מכן הוא מצוין גם כאל המערב. מפני שהיה מיוחס פעם לאל השמיים יש הטוענים שהיה פעם מלך האלים, אך הובס בידי אינדרה ויש אפילו שאומרים שוארונה הוא גלגול של אינדרה בים.
וארונה מוזכר גם באפוס ראמאיאנה שם יש דיאלוג בין ראמה לווארונה. בסיפור ראמה רוצה לחצות את האוקיינוס על מנת להגיע ללנקה ממלכתו של רוואנה בשביל להציל את אשתו סיטה. במשך שלושה ימים ושלושה לילות ראמה מתפלל לוארונה אך האל לא מגיב. לבסוף ראמה אומר לאחיו לקשמנה שאם האל לא מבין בטפילות עדינות הוא יבין באלימות קשה. בבוקר הרביעי ראמה הכועס מתכנן לשרוף את האוקיינוס כולו על מנת שהוא וצבא הקופים שלו יוכלו להגיע אל לנקה. לאחר שראמה יורה כמה חצים וארונה הגדול עולה מהים ואומר לראמה שהים הפכפך ועמוק, ולא ניתן לשינוי לכן אינו יכול לחצות אותו, אבל וארונה כן עוזר לראמה לבנות גשר עד ללנקה.
הערות שוליים

↑  Eric Powell, proto-indo-european-schleichers-fable Telling Tales in Proto-Indo-European, באתר "Archaeology" (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534287305171  GND: 118764373
הרוקו

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים) 
 חברת אם:  Salesforce.com 
 מיקום המטה:  סן פרנסיסקו 
 ענפי תעשייה:  פלטפורמה כשירות 
 מוצרים עיקריים:  Heroku Platform, Heroku Postgres, Heroku Redis, Heroku Enterprise, Heroku Teams, Heroku Connect, Heroku Elements, Heroku Review Apps 
  
 www.heroku.com
 
הרוקו (באנגלית: Heroku) היא פלטפורמת מחשוב ענן הפועלת כשירות (PaaS) התומכת במספר שפות תכנות. כאחת מפלטפורמות הענן הראשונות, הרוקו נמצאת בפיתוח מאז יוני 2007, כאשר היא תמכה רק בשפת התכנות Ruby, אך כעת תומכת ב- Java, Node.js, Scala, Clojure, Python, PHP ו-Go. מסיבה זו, הרוקו היא פלטפורמה פוליגלוטית מכיוון שיש לה תכונות המאפשרות למפתח לבנות, להריץ וליהנות מסילומיות יישומים באופן דומה ברוב השפות. הרוקו נרכשה על ידי Salesforce ב-2010 תמורת 212 מיליון דולר.
היסטוריה

הרוקו פותחה בתחילה על ידי ג'יימס לינדנבאום, אדם וויגינס, ואוריון הנרי לצורך תמיכה בפרויקטים שתואמים לפלטפורמת התכנות ב-Ruby הידועה בשם Rack. פיתוח אב הטיפוס נמשך כחצי שנה. בינואר 2009, הושקה פלטפורמה חדשה שנבנתה כמעט מאפס תוך שלושה חודשים. באוקטובר 2009, ביירון סבסטיאן הצטרף להרוקו כמנכ"ל. ב-8 בדצמבר 2010, Salesforce.com רכשה את הרוקו כחברה בת בבעלות מלאה. ב-12 ביולי 2011, יוקיהירו "מאץ" מטסומוטו, המתכנן הראשי של שפת התכנות רובי, הצטרף לחברה כאדריכל ראשי לרובי. באותו חודש, הרוקו הוסיפה תמיכה עבור Node.js ו-Clojure. ב-15 בספטמבר 2011, הרוקו ופייסבוק הציגו את "הרוקו לפייסבוק". נכון לעכשיו הרוקו תומך במסדי נתונים של Redis   בנוסף ל-PostgreSQL הסטנדרטי שלו.
באוגוסט 2022 הודיעה הרוקו כי התוכניות החינמיות שלה יופסקו, תוך ציון הונאה וניצול לרעה כסיבות למהלך.
אטימולוגיה

השם "הרוקו" הוא הלחם בסיסים של "הרואי" ו"הייקו". האזכור לתרבות היפנית הוא קריצה למץ, היוצר של רובי. השם עצמו מבוטא בדומה למילה היפנית שמשמעותה "בהרחבה" (hiroku), אם כי יוצרי הרוקו לא רצו שלשם הפרויקט שלהם תהיה משמעות מסוימת, ביפנית או בכל שפה אחרת, ולכן בחרו להמציא שם.
ארכיטקטורה

ליישומים הרצים בהרוקו יש בדרך כלל דומיין ייחודי המשמש לניתוב בקשות HTTP לקונטיינר הנכון המכונה גם דיינו (Dyno). כל אחד מהדיינואים פרוס על פני "רשת דיינו" המורכבת ממספר שרתים. שרת גיט של הרוקו מטפל בדחיפות של קוד ממשתמשים מורשים.
כל שירותי הרוקו מתארחים בפלטפורמת מחשוב הענן EC2 של אמזון.
הערות שוליים

↑  "Heroku Review Apps - wikieduonline".
↑  "Heroku Review Apps now Generally Available". blog.heroku.com.
↑  "About Heroku". Stack Overflow. נבדק ב-2 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Salesforce.com Buys Heroku For $212 Million In Cash https://techcrunch.com/2010/12/08/breaking-salesforce-buys-heroku-for-212-million-in-cash/
↑  "Adam Wiggins". נבדק ב-22 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ruby on Rails Startup Heroku Gets $3 Million, Tech Crunch, 2008-05-08
↑  SourceLabs' Byron Sebastian Joins Heroku as CEO, Venture Beat, 2009-10-14
↑  Ruby's Creator, Matz, Joins Heroku (article), Ruby Inside, 2011-07-12
↑  Facebook Partners With Heroku to Offer Developers Free Sample Application Hosting, Social Times
↑  "Six Things to Consider When Using Redis on Heroku". Redis Labs. 9 בנובמבר 2012. נבדק ב-2 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  NoSQL, Heroku, and You (weblog), Heroku, 2010-07-20
↑  "Rails Heroku Tutorial". RailsApps Project. נבדק ב-2 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wiggers, Kyle (25 באוגוסט 2022). "Heroku announces plans to eliminate free plans, blaming 'fraud and abuse'". TechCrunch. נבדק ב-25 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The term is merger of "Hero" and "Haiku". | Hacker News". news.ycombinator.com. נבדק ב-2016-08-05.
↑  "What is application containerization (app containerization)? - Definition from WhatIs.com". נבדק ב-22 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dynos and the Dyno Manager - Heroku Dev Center". נבדק ב-22 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Deploying Node.js Apps on Heroku - Heroku Dev Center". נבדק ב-22 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Heroku Security". נבדק ב-1 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
דיאגרמה של ארכיטקטורת פלטפורמת הרוקו
וארושלד

וארושלד (בהונגרית: Városlőd) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בוארושלד מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו ביישוב 1,454 תושבים, ובשנת 2019 מספר התושבים עמד על 1,258.
יהודי וארושלד

בוארושלד חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 13 |  |
| 1880 | 20 | 2,208 |
| 1910 | 25 |  |
| 1920 | 18 |  |
| 1930 | 8 |  |
| 1941 | 6 | 1,885 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת אייקה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | אייקה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge1094658  VIAF: 244687050   WorldCat (עם VIAF): 244687050 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויקיפדיה הסרבו-קרואטית

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  16 בינואר 2002 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  סרבו-קרואטית 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  459,983
 https://sh.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה הסרבו-קרואטית
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה הסרבו-קרואטית ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה הסרבו-קרואטית היא המהדורה של ויקיפדיה בשפה הסרבו-קרואטית. בנוסף אליה קיימות גם ויקיפדיות בשפה הסרבית, הקרואטית והבוסנית. נכון ל-6 באוקטובר 2024 ישנם בוויקיפדיה הסרבו-קרואטית 459,983 ערכים ו-187 משתמשים פעילים.
בשנת 2005 נסגרה מהדורה זו עקב חוסר פעילות, ונפתחה מחדש לאחר פרק זמן קצר.
מדד העומק של ויקיפדיה הסרבו-קרואטית, המהווה מדד גס לאיכות הערכים, עומד על 747.13 נכון לדצמבר 2023. זהו מדד עומק מכובד, שכן הוא ממקם אותה כוויקיפדיה השנייה באיכותה, כשמעליה נמצאת רק ויקיפדיה האנגלית. בנוסף, לרוב הוויקיפדיות שעברו את רף 400 אלף הערכים הראשונים יש מדד עומק נמוך מאוד עקב שימוש בבוטים, שיוצרים ערכים רבים קצרי מלל ומיעוטי קישורים, דוגמת ויקיפדיה השוודית וויקיפדיה ההולנדית, שהיו בעלות מדד עומק של 17.34 ו-18.8 בהתאמה באותה התקופה.
הערות שוליים

↑  All Wikipedias ordered by number of articles.
הר פילאטוס

| --- | --- |
הר פילאטוס
הר פילאטוס
 מידע כללי
 גובה:  2,132 מטר
 מדינה:  שווייץ 
 מיקום:  שווייץ שווייץ
 רכס הרים:  הרי האלפים
 העפלה ראשונה:  המאה ה-14
 מסלול ההעפלה הקל:  רכבת גלגלי השיניים התלולה בעולם
 קואורדינטות:  46°58′26″N 8°14′28″E﻿ / ﻿46.973889°N 8.241111°E﻿ / 46.973889; 8.241111
  (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.הר פילאטוס(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.הר פילאטוס(למפת נידוולדן רגילה) סטאנס הרגיסוויל בואוכס וולפסשיסןהר פילאטוס(למפת נידוולדן מוגדלת) סטאנס הרגיסוויל בואוכס וולפסשיסןהר פילאטוס
 
הר פילאטוס (בגרמנית: Pilatus) ממוקם במרכז שווייץ, בגבול בין הקנטונים נידוולדן ואובוולדן, כתשעה קילומטרים דרומית-מערבית לעיירה לוצרן.
גובהו של ההר 2,132 מטרים מעל גובה פני הים.
ההר קרוי "פילאטוס" על שם הנציב הרומי פונטיוס פילאטוס ששלט ביהודה כנציב מטעם הרומאים בין השנים 26 ו-36 לספירה. הוא הנציב שתחת שלטונו נצלב ישו. על פי אחד האגדות הנוצריות העתיקות של אוסביוס מקיסריה, לאחר שפילאטוס התאבד בגלותו בצרפת, ניסו האירופאים להשליך את גופתו לנהרות שונים ברחבי אירופה, אך אף נהר לא היה מוכן לקבל את גופתו. לבסוף נפלטה הגופה אל הר גבוה המכונה כיום "פילאטוס".
על ההר ישנו אתר המפעיל מגוון אטרקציות למשפחה, ביניהן פארק חבלים, אומגות ורכבת גלגלי השיניים התלולה ביותר בעולם.
הערות שוליים

↑  פילאטוס באתר  SwitzerlandMobility
↑  Pilatus – the dragon mountain on Lucerne’s doorstep
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539023005171  GND: 4046065-4  HDS: 008782  LCCN: sh87001031  NKC: ge514189 
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרים ובנושא גאוגרפיה של שווייץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויקיפדיה הפינית

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  21 בפברואר 2002 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  פינית 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  581,092
 https://fi.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה הפינית
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה הפינית ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה הפינית היא הגרסה בשפה הפינית של ויקיפדיה, מיזם המופעל על ידי קרן ויקימדיה. נכון ליולי 2019, ויקיפדיה הפינית מדורגת במקום ה-23 במספר הערכים בדירוג כל הוויקיפדיות בעולם. ויקיפדיה זו היא האנציקלופדיה היחידה בפינית אשר תמיד מעודכנת.
נכון ל-2 באוקטובר 2024 ישנם בוויקיפדיה הפינית 581,092 ערכים ו-1,537 משתמשים פעילים.
הפרויקט של ויקיפדיה הפינית החל בסוף 2002, אולם לא התקדם בצורה משמעותית עד שנת 2003. מהירות הפיתוח סייע במקצת בצמיחת ויקיפדיה הפינית, לאחר שדרוג תוכנת מדיה ויקי לרמה III בסוף נובמבר 2003, וויקיפדיה הפינית המשיכה לעלות בהתמדה עד לשנת 2004.
על אף המספר הקטן של דוברי פינית כשפת אם, והמספר הגבוה של הפינים הדוברים גם אנגלית,  נכון להיום ויקיפדיה הפינית היא ה-23 בגודלה בעולם עם מעל ל-463,000 ערכים. היחס בין ויקיפדיה הפינית לבין מספר דוברי השפה הפינית, הוא ה-16 בגודלו, עם 82.2 ערכים לכל 1,000 דוברי פינית. נתונים אלו מתבססים על ההערכה כי מספר דוברי הפינית בעולם הוא 5,009,390.
ב-2013 המהימנות של ויקיפדיה הפינית נבדקה על ידי העיתון הלסינגין סנומט. במחקר נבדקו איכותם של 134 ערכים אקראיים, ועל פי התוצאות 70% מהערכים היו מדויקים.
אבני דרך

ספטמבר 2002 - 1,000 ערכים
אפריל 2004 - 5,000 ערכים
9 בפברואר 2005 - 15,000 ערכים
21 בפברואר 2006 - 50,000 ערכים
11 בפברואר 2007 - 100,000 ערכים
4 בפברואר 2008 - 150,000 ערכים
12 באפריל 2009 - 200,000 ערכים
24 בספטמבר 2010 - 250,000 ערכים
26 ביוני 2012 - 300,000 ערכים
9 ביולי 2014 - 350,000 ערכים
29 באוגוסט 2016 - 400,000 ערכים