stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארברטו אלדר
ביוגרפיה

אלדר נולד בעיר פונשל שבארכיפלג מדיירה ב־1930. מאז פרסום ספר שיריו הראשון, "האהבה בביקור" (1958), כבש לעצמו מקום חשוב כאחד ממחדשיה העכשוויים של שירת פורטוגל. אלדר נטש את לימודי המשפטים והבלשנות הרומאנית, נדד ברבות מארצות אירופה וחי תקופה ארוכה באנגולה. למרות הצלחת יצירתו התרחק מאור הזרקורים, לא העניק ראיונות, סירב לכיבודים ולפרסים והעדיף להתמסר כליל לכתיבה. אלדר העדיף תמיד את אמנותו השירית על פני פרסום. יש מעט מאוד תמונות שלו, והיו לו מעט חברים קרובים. בשנת 1994 הוחלט להעניק לו את פרס פסואה, אך גם אותו סירב לקבל.
הערות שוליים

↑  Kevin Zdiara, Remembering Portugal’s Jewish Prized Poet, Tablet, ‏26-3-2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262526305171  PLWABN: 9810589465805606  BIBSYS: 90562744  BNE: XX1097009  BnF: cb12053988x (data)  GND: 120002086  ICCU: CFIV048877  ISNI: 0000 0001 1031 9718  LCCN: n82252105  LNB: 000016622  NKC: js20091215004  NLA: 35880227  NSK: 000125304  NTA: 069340552  RERO: 02-A003360688  SELIBR: 289609  SUDOC: 027364968  Trove: 1128732  VIAF: 103611451   WorldCat (עם VIAF): 103611451 
ערך זה הוא קצרמרבנושא משוררים ובנושא פורטוגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנדרסון פקרס

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך ייסוד:  1946
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 אולם ביתי:  תיכון ויגוום באנדרסון (9,000 מושבים)
 מיקום:  אנדרסון, אינדיאנה, ארצות הברית
 תאריך פירוק:  1951
 ליגה:  ליגת ה-NBL‏ (1949-1946)  ליגת ה-NBA ‏(1950-1949)  ליגת ה-NPBL‏ (1951-1950)
 צבעי תלבושת:  אדום, כחול, לבן
 
אנדרסון פקרס (באנגלית: Anderson Packers) הייתה קבוצת כדורסל מהעיר אנדרסון (אנ'), אינדיאנה, אשר שיחקה בליגת ה-NBL, ליגת ה-NBA וליגת ה-NPBL בין השנים 1951-1946. המועדון היה ידוע גם בכינוי אנדרסון דאפי פקרס (Anderson Duffey Packers) על שמם של המייסדים ובעלי הקבוצה אייק וג'ון דאפי.
היסטוריה

אנדרסון פקרס הוקמה בשנת 1946 כקבוצה בליגת ה-NBL, אשר פעלה במקביל לליגת ה-BAA. בעונתה השלישית, 1948/1949, זכתה הקבוצה באליפות ה-NBL לאחר שניצחה את קבוצת "אושקוש אול-סטארס" בתוצאה 3-0. עונה זו התבררה כאחרונה בתולדות ה-NBL, שהחליטה על מיזוג עם ליגת ה-BAA והקמת ליגת ה-NBA. בעקבות המיזוג עברה אנדרסון לשחק ב-NBA יחד עם חמש קבוצות NBL נוספות. בעונת 1949/1950 העמידה הקבוצה מאזן של 37 ניצחונות ו-27 הפסדים והעפילה עד סדרת חצי גמר ה-NBA, בו הפסידה למיניאפוליס לייקרס של ג'ורג' מייקן בתוצאה 2-0. השחקן הבולט בקבוצה היה הרכז פרנק בראיין שקלע 17.8 נקודות בממוצע למשחק ונבחר לחמישייה השנייה של העונה.
ב-11 באפריל 1950, לאחר עונה אחת בלבד ב-NBA, עזבה הקבוצה את הליגה ונערך "דראפט פיזור" על שחקניה. בעונה הבאה שיחקה הקבוצה בליגת ה-NPBL הניסיונית, שהתפרקה במהלך עונתה היחידה, ומועדון הפקרס נסגר.
מאזנים לפני עונה

| עונה | ליגה | מאמן | ניצחונות | הפסדים | אחוז ניצחונות | פלייאוף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1946/1947 | NBL | מארי מנדנהול | 24 | 20 | 54.5% | לא העפילה |
| 1947/1948 | NBL | מארי מנדנהול | 42 | 18 | 70.0% | חצי גמר ה-NBL |
| 1948/1949 | NBL | מארי מנדנהול | 49 | 15 | 76.6% | אליפות ה-NBL |
| 1949/1950 | NBA | האווי שולץ, אייק דאפי, דוקסי מור | 37 | 27 | 57.8% | חצי גמר ה-NBA |
| 1950/1951 | NPBL | אין נתונים | 22 | 22 | 50.0% | לא התקיים פלייאוף |
הערות שוליים

↑  סיכום עונת 1948/1949 ב-NBL, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות סדרת חצי גמר ה-NBA‏ 1950, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הקריירה של פרנק בראיין, באתר basketball-reference.com
↑  נבחרי דראפט הפיזור של אנדרסון פקרס, באתר realgm.com
בדר אל-קדורי

בדר אל-קדורי (בערבית: بدر القدوري; נולד ב-31 בינואר 1981; קזבלנקה, מרוקו) הוא כדורגלן עבר מרוקאי ששיחק בעמדת המגן שמאלי.
קדורי התחיל את הקריירה שלו בוידאד קזבלנקה ובשנת 2000 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון. בשנת 2002 עזב לדינמו קייב במדיה רשם 142 הופעות והפך לבורג מרכזי וזכה עמו ב-4 אליפויות וב-5 גביעים. ב-31 באוגוסט 2011 הושאל אל-קדורי לסלטיק לחצי שנה כמחליפו של אמיליו איזאגירה שנפצע לתקופה ארוכה. ההסכם כלל גם אופציית רכישה בתום תקופת ההשאלה. ב-10 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בסלטיק במשחק ליגה נגד מאת'רוול והוא הבקיע את שער הליגה הראשון שלו ב"אולד פרים" נגד גלאזגו ריינג'רס.
אל-קדורי היה שחקן בנבחרת מרוקו ורשם במדיה 45 הופעות. הוא השתתף עימה ב-4 גביע אפריקה לאומות. ואף באולימפיאדת אתונה.
אלכסיס קלרו

| --- | --- |

 לידה:  13 במאי 1713 פריז, ממלכת צרפת 
 פטירה:  17 במאי 1765 (בגיל 52) פריז, ממלכת צרפת 
 שם לידה:  Alexis Claude Clairault 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, אסטרונומיה וגאופיזיקה
 מקום מגורים:  צרפת צרפת
 מוסדות:  האקדמיה הצרפתית למדעים (אוגוסט 1729) 
 תלמידי דוקטורט:  Patrick d'Arcy 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית (27 באוקטובר 1737) 
 תרומות עיקריות
 ביסוס העקרונות והתוצאות שאייזק ניוטון התווה בספרו פרינקיפיה  ניסוח מודל לפרצסיה האפסידית של מסלול הירח  משוואת קלרו על גאודזות של גופי סיבוב
 
אלכסיס קלוד קלרו (בצרפתית: Alexis Claude Clairaut או Clairault;‏ 13 במאי 1713 - 17 במאי 1765) היה מתמטיקאי, אסטרונום וגאופיזיקאי צרפתי. הוא היה מדען מוביל באסכולה הניוטונית אשר עבודתו עזרה לבסס את העקרונות והתוצאות שסר אייזק ניוטון התווה בספרו פרינקיפיה מ-1687. קלרו היה אחת מדמויות המפתח במשלחת המדעית ללפלנד שעזרה לאושש את התאוריה של ניוטון על צורת כדור הארץ. בהקשר זה, קלרו גילה תוצאה מתמטית על הווריאציה של הכבידה על פני אליפסואיד שידועה כיום כ-"משפט קלרו". הוא גם חקר את בעיית שלושת הגופים, והיה הראשון שהצליח לנסח מודל מספק לפרצסיה האפסידית של מסלול הירח. במתמטיקה הוא ידוע בזכות תרומותיו לחקר משוואות דיפרנציאליות ובזכות עבודתו על מסילות גאודזיות על משטח, אשר הניבה את משוואת קלרו על גאודזות של גופי סיבוב.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
עבודות מתמטיות ומדעיות > צורת כדור הארץ

ב-1736, יחד עם פייר לואי מופרטווי, הוא לקח חלק במשלחת המדעית ללפלנד, שנשלחה במטרה לאמוד את האורך של מעלה אחת של קשת מרידיאנית. היעד של המשלחת היה לחשב באופן גאומטרי את צורת כדור הארץ, אשר סר אייזק ניוטון ניבא בספרו פרינקיפיה שהיא תהיה בצורת אליפסואיד. הם רצו לבדוק אם התאוריה והחישובים של ניוטון היו נכונים או לא. לפני שצוות המשלחת חזר לפריז, קלרו שלח את החישובים שלו לחברה המלכותית בלונדון. כתב היד של קלרו פורסם מאוחר יותר על ידי החברה בכרך של השנים 37 - 1736 של ה-Philosophical Transactions. בתחילה, קלרו לא הסכים עם התאוריה של ניוטון על צורת כדור הארץ. במאמרו, קלרו סקר מספר בעיות מפתח שמפריכות את החישוב של ניוטון, וסיפק מספר פתרונות לסיבוכים שלהם. הסיבוכים הללו כללו את חישוב המשיכה הכבידתית על פני אליפסואיד, את הסיבוב של האליפסואיד סביב צירו, ואת ההבדל בצפיפות האליפסואיד לאורך ציריו.
מאמרו ב-Philosophical Transactions גרם למחלוקת רבה, שכן הוא הציג את הבעיות של התאוריה של ניוטון, אבל סיפק פתרונות מעטים בנוגע לכיצד לתקן את החישובים. אחרי שובו לפריז, הוא פרסם את חיבורו Théorie de la figure de la terre (בשנת 1743). בעבודתו זו הוא ניסח את המשפט, שידוע כעת כמשפט קלרו, אשר קושר את המשיכה הכבידתית בנקודות על פני השטח של אליפסואיד מסתובב עם הפחיסות שלו והכוח הצנטריפוגלי בקו המשווה. המודל ההידרוסטטי הזה לצורת כדור הארץ נוסד על סמך מאמר של קולין מקלורן, אשר הראה שהמסה של מקבץ נוזלי הומוגני המצוי בסיבוב סביב קו העובר דרך מרכז המסה שלו תאמץ, תחת המשיכה הכבידתית ההדדית של חלקיקיה, צורה של אליפסואיד. תחת ההנחה שכדור הארץ מורכב מקליפות אליפסואידיות קונצנטריות בעלות צפיפות אחידה (כלומר שצפיפות כדור הארץ משתנה כאשר מתקרבים למרכזו), משפט קלרו היה יכול להיות מיושם לו, ואפשר לחשב את האליפטיות של כדור הארץ ממדידות שטח של הכבידה בנקודות שונות על פניו. זה הוכיח את התאוריה של ניוטון שכדור הארץ היה אליפסואיד פחוס. ב-1849 סטוקס הראה שהתוצאה של קלרו הייתה נכונה ללא קשר להרכב הפנימי של כדור הארץ, בהינתן התנאי שפני כדור הארץ היו ספרואיד המצוי בשיווי משקל ובעל אליפטיות קטנה.
עבודות מתמטיות ומדעיות > גאומטריה

מאמרו הראשון, אותו פרסם בגיל 13, עסק בארבעה סוגים של עקומים גאומטריים, אך עבודתו החשובה הראשונה עסקה בעקומים בורגיים במרחב (בעלי פיתול שונה מאפס) והציגה את מושג הפיתול - עבודתו זו הבטיחה לו מקום באקדמיה הצרפתית למדעים. קלרו סיפק גם הוכחות ראשונות לכמה מהתוצאות של ניוטון על מיון העקומים ממעלה שלישית. ב-1731 הוא הדגים את נכונות הטענה של ניוטון שכל העקומים המעוקבים הם הטלות של זן ספציפי של עקום מעוקב.
עבודות מתמטיות ומדעיות > עבודתו על תנועות אסטרונומיות

אחד הנושאים השנויים במחלוקת במאה ה-18 היה בעיית שלושת הגופים, או כיצד כדור הארץ, הירח, והשמש נעים אחד סביב השני. באמצעות שימוש בשיטות הקלקולוס של לייבניץ, קלרו היה מסוגל לנסח מחדש את הבעיה בעזרת ארבע משוואות דיפרנציאליות. אף על פי כן, משוואות אלו הניבו רק פתרונות מקורבים, ולא אפשרו ביצוע חישובים מדויקים. נושא אחר שעדיין נותר לא פתור בהקשר של בעיית שלושת הגופים הוא איך קו האפסידים של הירח סובב כאשר הירח נע. אפילו ניוטון יכול היה לנבא קצב פרצסיה שהוא רק מחצית מהערך האמיתי עבור מסלול הירח. נושא זה תעתע באסטרונומים רבים. למעשה, קלרו בתחילה החשיב את מקור הבעיה ככה לא מובן, שהוא שקל להציע חוק משיכה חדש כחוק הכבידה העולמי.
בעיית האפסידים הייתה נושא "חם" באירופה דאז. יחד עם קלרו, היו שני מתמטיקאים נוספים שהיו במירוץ לספק את ההסבר הראשון לבעיית שלשות הגופים: לאונרד אוילר ו-ז'אן לה רון ד'אלמבר. אוילר וד'אלמבר האמינו שיש לעשות שימוש בכלים שונים מהחוקים הניוטוניים כדי לפתור את בעיית שלושת הגופים. אוילר האמין שחוק היפוך הריבוע היה זקוק לשינוי רציני על מנת להסביר את תנועת האפסידים של הירח.
על אף התחרות הקדחתנית למצוא פתרון נכון, קלרו השיג פתרון מקורב גאוני לבעיית שלושת הגופים. ב-1750 הוא זכה בפרס מטעם האקדמיה הרוסית למדעים על חיבורו Théorie de la lune. בחיבור קלרו הצליח לחשב בהצלחה את התאריך בו ישוב שביט האלי בשנת 1759. כמקבל בתקופתו, הוא הסתייע בעוזרים שעבדו כ"מחשבים", והתחלקו עימו בחישובים המרובים והארוכים שנדרשו על מנת להגיע לתוצאה. ה-Théorie de la lune הוא מאוד ניוטוני בסגנון כתיבתו. חיבור זה מכיל את ההסבר של תנועת האפסידים של הירח. קלרו הצליח לערוך אנליזה מתמטית מסדרים גבוהים יותר לבעיה, ולכן הצליח להשיג תוצאה שתואמת את התצפיות. לאחר חיבור זה פרסם קלרו ב-1754 מספר טבלאות ירחיות, אשר אותן הוא חישב באמצעות צורה של טרנספורם פורייה דיסקרטי.
התוצאה של הפתרון החדש של קלרו הייתה יותר מלהוכיח שחוק הכבידה של ניוטון היה נכון. להתרה החלקית של בעיית שלושת הגופים הייתה גם חשיבות מעשית. היא אפשרה למלחים לקבוע את הכיוון האורכי של הספינות שלהם, מה שהיה קריטי לא רק בהפלגה ליעדים, אלא גם במציאת הדרך חזרה הביתה. לכך היו גם השלכות כלכליות מרחיקות לכת, משום שכך מלחים יכלו למצוא בקלות רבה יותר יעדי מסחר בהתבסס על קווי האורך שלהם.
בהמשך חייו קלרו פרסם כתב מגוון מאמרים על מסלול הירח, ועל הפרטורבציה של התנועה של שביטים על ידי כוכבי הלכת, בייחוד על הנתיב של השביט של האלי. הוא גם יישם את המתמטיקה כדי לחקור את כוכב הלכת נוגה, וערך מדידות מדויקות של גודלו של כוכב הלכת ומרחקו מכדור הארץ. זה היה החישוב המדויק הראשון של גודלו של נוגה.
אסטרטגיה של גישה עקיפה

| --- | --- |

עטיפת הספר "אסטרטגיה של גישה עקיפה" במהדורה העברית
 מידע כללי
 מאת:  באזיל לידל הארט
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  אסטרטגיה צבאית
 הוצאה
 הוצאה:  מערכות
 תאריך הוצאה:  תשט"ז 1956
 מספר עמודים:  470
 הוצאה בעברית
 תרגום:  סא"ל אלחנן אורן
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורות נוספות:  תשל"ט 1978
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001844882
סר באזיל הנרי לידל הארט
אסטרטגיה של גישה עקיפה הוא מונח בתחום האסטרטגיה הצבאית שהגה באזיל לידל הארט בעקבות קרבות מלחמת העולם הראשונה. מונח זה משמעו להעדיף תמרון או לוחמה פסיכולוגית על פני התנגשות חזיתית. התאוריה פותחה כריאקציה לתפיסות האסטרטגיות שרווחו במלחמת העולם הראשונה, תפיסות שנעוצות בתורתו של קרל פון קלאוזביץ, ושמו את הדגש באסטרטגיה על הקרב החזיתי וראו בתמרון רק אמצעי ליצירת תנאים טובים יותר בהתנגשות החזיתית.
האסטרטגיה של גישה עקיפה הוצגה לראשונה בספר שנשא את השם: "אסטרטגיה של גישה עקיפה - מאה דורות של מלחמה" שיצא לראשונה בבריטניה בשנת 1929. הספר זכה להצלחה רבה ותורגם לשפות רבות, ביניהן עברית (בשנת 1956).
תורה אסטרטגית זו השפיעה רבות על האסטרטגיה הצבאית, אסטרטגיות כמו בליצקריג, הלם ומורא, אסטרטגיות של לוחמה זעירה ואסטרטגיות של שימוש בטילים הבליסטיים ובטילי שיוט שואבות את עקרונותיהן מהאסטרטגיה של הגישה העקיפה.
רקע

הגנרל קרל פון קלאוזביץ, שהיה ממניחי היסוד לתורת הלחימה המודרנית שם את הדגש באסטרטגיה הצבאית על החתירה לקרב. הוא טען כי הקרב הוא מרכזה של המלחמה, הוא נקודת ההכרעה בה, ולפיכך כל המאמץ האסטרטגי: התמרון, הלוגיסטיקה וההטעיה נועדו רק לתת נקודת פתיחה טובה יותר בקרב שבו יתנגשו הכוחות ותוכרע המערכה בכוח הזרוע. לפיכך, קלאוזביץ שלל נקיטת מאמץ רב כדי לייצר הפתעה או הונאה.
תורתו של קלאוזביץ הייתה בעלת השפעה רבה וצבאות אירופה במאה ה-19 תכננו את תוכניות המלחמה שלהם בהשראת תורת קלאוזביץ. מצביאים בולטים, בעיקר גרמנים, כגון מולטקה הקשיש, מולטקה הצעיר ואלפרד פון שליפן ראו בעצמם תלמידיו של קלאוזביץ. במלחמת העולם הראשונה נתגלה כי אסטרטגיה זו איננה מניבה תוצאות. פיתוח כלי לחימה חדשים כגון המקלע ושכלול אמצעי הביצורים הפכו הסתערות חזיתית על עמדות מבוצרות למסוכנת בהרבה ובהכרח גובה אבדות רבות. בקרבות רבים כגון בקרב ורדן ובקרב על הסום נהרגו עשרות אלפים בטרם הגיעו עד לעמדות האויב. מצב זה יצר קיפאון בשדה הקרב, שזכה לכינוי מלחמת החפירות.
אסטרטגיה של גישה עקיפה

בזיל הנרי לידל הארט השתתף במלחמת העולם הראשונה כקצין זוטר ונפצע בקרב על הסום. לאחר מלחמת העולם הראשונה החל לידל הארט לפרסם מאמרים צבאיים בהם קרא להשתחרר מקיפאון החתירה לקרב. בשנת 1929 הוציא ספר מקיף בו פרש לראשונה את משנתו בהתבסס על ניתוח מלחמות רבות מתקופות מגוונות, מיוון העתיקה עד למלחמת העולם הראשונה (במהדורות מאוחרות הוסיף חלק על מלחמת העולם השנייה).
לידל הארט טען כי המלחמה מוכרעת לאו דווקא על ידי שלילת יכולת האויב ללחום, כפי שטען קלאוזביץ אלא גם על ידי שלילת רצון האויב ללחום, הגורם הנפשי במלחמה חשוב הרבה יותר מן הגורם הפיזי. לידל הארט טען כי הסתערות על כוחות האויב איננה הפתרון האידיאלי וכי "שיא השלמות יושג באסטרטגיה על ידי השגת הכרעה ללא כל לחימה של ממש"
האסטרטגיה של הגישה העקיפה מבוססת על ההנחה כי הרושם שנוצר אצל מפקד היריב חשוב יותר ממצב כוחותיו בפועל. אם הוא מגיע למסקנה כי כוחותיו בנחיתות הוא עשוי להחליט החלטות שגויות כגון נסיגה בטרם זמנה או כניעה ללא צורך. את הרושם מקבלים המפקדים מן המוראל בו נמצאים הלוחמים יותר מאשר מקריאת המצב האסטרטגי בו הם נמצאים. אם מצביא מצליח ליצור בלבול, חוסר תיאום ומוראל ירוד בקרב כוחות האויב, הוא ינצח אף אם מצב כוחות האויב בפועל טוב בהרבה ממצב כוחותיו.
כדי ליצור רושם זה, לידל הארט שם דגש על תמרון, על הונאה ועל הפתעה. בניגוד לקלאוזביץ שטען כי ההפתעה היא בזבוז של משאבים שכן תועלתה היא לזמן קצר בלבד, לידל הארט טען כי אף שתועלתה של ההפתעה הוא לזמן קצר, הרושם שהיא יוצרת יכול להיות כה גדול שהוא יכריע את המלחמה. לידל הארט דגל גם בתמרון, הוא שלל תקיפה חזיתית של כוחות האויב והתכתשות עימם אבל טען כי תמרון אל מעבר קווי האויב, הפצצה של יעדים בעורף, פעולות לוחמה זעירה או תקיפת קווי האספקה של האויב היא בעלת משמעות מכרעת, שכן הרושם שהיא יוצרת על הכוחות גדולה בהרבה אף ממשמעותה בפועל. לידל הארט טען כי הנקודה אותה יש להתקיף איננה דווקא הנקודה החשובה יותר מכל, היכן שמן הסתם ירוכזו מרבית כוחות היריב, אלא דווקא הנקודה הצפויה פחות, שם תהייה דווקא התנגדות מועטת ופריצה דרכה יכולה לגרום לערפל קרב גדול. בנוסף, לידל הארט ייחס חשיבות לגמישות ולאלתור, לניצול מצב במהירות לצורך יצירת בלבול אצל האויב.
לידל הארט ניסח בספרו שורה של עקרונות הנובעים מן התורה שלו:
אסטרטגיה של גישה עקיפה > עקרונות עשה

התאם את מטרתך לאמצעיך.
שווה מטרתך לנגדך תמיד.
בחר את הקו (או הדרך) הצפוי פחות מכל.
נצל את קו ההתנגדות הפחותה ביותר.
נקוט קו פעולה הפותח לפניך יעדים לברירה (יעדים אלטרנטיביים).
הבטח שהן תוכניתך והן הערכותיך תהיינה גמישות - עשויות לסגל עצמן לנסיבות.
אסטרטגיה של גישה עקיפה > עקרונות אל תעשה

אל תטיל משקלך למהלומה שעה שיריבך דרוך על משמרתו.
אל תחדש התקפה לאורך אותו קו עצמו (או באותה צורה עצמה) לאחר שכבר נכשלה פעם.
השפעות

האסטרטגיה של הגישה העקיפה זכתה לפופולריות רבה והיא מיקמה את לידל הארט כהוגה הדעות הצבאי הגדול ביותר בדור האחרון. הגישה אומצה על ידי גנרלים רבים לאחר מלחמת העולם הראשונה, בייחוד בגרמניה, שבשל המגבלות הצבאיות שהוטלו עליה ונחיתותה הצבאית הייתה פתוחה לקבל אסטרטגיות חדשות. שיטת הבליצקריג בה השתמשו הגרמנים בתחילת מלחמת העולם השנייה מבוססת בעיקרה על לוחמת שריון בדרך של גישה עקיפה. במהלך מלחמת העולם השנייה ננקטה אסטרטגיה עקיפה פעמים רבות, לדוגמה, מבצע אורנוס, ששבר את ההתכתשות ההדדית בקרב סטלינגרד על ידי גישה עקיפה.
האסטרטגיה של הגישה העקיפה עומדת גם במרכז אסטרטגיות של לוחמה זעירה, טרור וגרילה, שבאופן מובהק מנסות לעורר ערפל קרב, לפגוע בעורף האויב ולהוציא אותו משיווי משקלו או להחליש את המוראל שלו יותר מאשר לפגוע בו פגיעה אנושה. גם אסטרטגיית השימוש בטילים ארוכי טווח שואבת מן הגישה העקיפה, שכן גם שימוש בטילים כאלו במקרים רבים נועד בעיקר לעורר בהלה בעורף האויב ולהשפיע על רוחו.
השפעות > אסטרטגיה של גישה עקיפה במלחמות ישראל

כבר מאז מלחמת העצמאות שימשה האסטרטגיה העקיפה גורם רב משמעות באסטרטגיה של צה"ל. במאמר מאת יגאל ידין, שצירף לידל הארט לספר "אסטרטגיה של גישה עקיפה" החל ממהדורת 1954 נטען כי אסטרטגיה של גישה עקיפה שימשה תפקיד מרכזי במלחמת העצמאות ותרמה לניצחון מדינת ישראל על מדינות ערב. לאחר המאמר מציג נתנאל לורך את מבצע עשר המכות, מבצע עין ומבצע חירם כדוגמאות מובהקות של גישה עקיפה. כיבוש סיני במבצע קדש נחשב גם הוא לדוגמה מובהקת של גישה עקיפה.
מלחמת ששת הימים נחשבת לדעת רבים אחת מדוגמאות המופת לשימוש מושלם בגישה העקיפה, במכתב שכתב לידל הארט ליהודה ואלך לאחר מלחמת ששת הימים הוא כתב כי לאחר מלחמת העולם השנייה הוא קיבל בצער את השבחים שהרעיפו עליו הגנרלים הגרמנים שטענו כי הם למדו ממנו את האסטרטגיה של הגישה העקיפה, שכן לדעתו הם הבינו אותה רק בצורה טכנית, אך הוא היה גאה לציין כי צה"ל תפס את תוכנה של תורתו והגשים אותה בצורה מזהירה.
גם במלחמת יום הכיפורים ובעיקר במבצע אבירי לב יושמה האסטרטגיה העקיפה. עד היום נלמדת האסטרטגיה העקיפה בהכשרות לקצינים בצה"ל ובמכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.
ביקורת

היו שביקרו את האסטרטגיה של הגישה העקיפה, בעיקר את הדגש המוחלט שהיא מעניקה לתמרון ולהימנעות מקרב. לידל הארט טען שהוא מבסס את דעותיו על מחקר שיטתי של כלל ההיסטוריה הצבאית העולמית, אך היו שטענו שהוא בחר את הקרבות המתאימים לו ואנס את ההיסטוריה על פי שיטתו. מבקריו טוענים כי בהיסטוריה יש מקרים רבים בהם האסטרטגיה העקיפה נחלה כישלון ודווקא קרב התכתשות מוצלח הכריע את המערכה.
לידל הארט נלחם וחוה את מלחמת העולם הראשונה, שהתאפיינה באסטרטגיה קיצונית לכיוון הגישה הישירה, ולכן תורתו קיצונית בכיוון ההפוך בצורה שהיא לאו דווקא נכונה. אחדים ממבקריו מצביעים על כך שבמלחמת העולם הראשונה דווקא נעשו ניסיונות למבצעים בגישה עקיפה כמו ניסיון הנחיתה בגליפולי בשנת 1916 שנועד להוציא את טורקיה מהמלחמה וכך גם הפלישה הבריטית לעיראק. כמו כן, במקרים רבים דווקא התמרון הוא הצפוי והאויב מוכן אליו אך הוא לא מוכן להתנגשות נועזת חזיתית, כאן נכנסת הגישה העקיפה לכשל פנימי בו הגישה העקיפה יותר היא הגישה הישירה.
כיום, מרבית המצביאים הדוגלים בגישה העקיפה, לא מחזיקים בה באופן מוחלט ומוכנים לקבל התנגשות ישירה לפי הצורך. הגישה העקיפה חשובה מאוד כהשראה וכיוון חשיבה, אך לאו דווקא כתוכנית צבאית נוקשה.
דפים מתוך הספר

פרק כ': "תמצית מהותן של האסטרטגיה והטקטיקה", מתוך הספר "אסטרטגיה של גישה עקיפה - מאה דורות של מלחמה", (תרגום: אלחנן אורן), צבא הגנה לישראל - הוצאת מערכות, תל אביב, 1956.
לקריאה נוספת

בזיל הנרי לידל הארט, אסטרטגיה של גישה עקיפה - מאה דורות של מלחמה (תרגום: אלחנן אורן), מערכות, תל אביב, 1956.
בזיל הנרי לידל הארט, מדוע איננו לומדים מן ההיסטוריה (תרגום: יורם שדה), מערכות, תל אביב, 1985.
יהושפט הרכבי, מלחמה ואסטרטגיה, מערכות, תל אביב, 1990, עמ' 447–457.
יהודה ואלך, תורות צבאיות - התפתחותן במאות ה-19 וה-20, מערכות, תל אביב, 1977, עמ' 206–234.
הערות שוליים

↑  לידל הארט, אסטרטגיה של גישה עקיפה עמ' 332.
↑  לידל הארט, אסטרטגיה של גישה עקיפה עמ' 344-345.
↑  יהושפט הרכבי, מלחמה ואסטרטגיה עמ' 453.
↑  לידל הארט, אסטרטגיה של גישה עקיפה, עמ' 395-401.
↑  נפוליאון, אמרות המלחמה (עריכה וביאורים: יהודה ואלך), מערכות, 1991, עמ' 53 בהערה מס' 2.
↑  https://web.archive.org/web/20231211035013/https://clausewitzstudies.org/readings/Wilkinson/KillingNoMurder.htm
↑  האישור לפרסום הדפים המצורפים באדיבות הוצאת מערכות.
| אמנות המלחמה |
| --- | --- | --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |  |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |  |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |  |
| טקטיקה ומערכים צבאיים | טקטיקה ומערכים צבאיים |  |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |  |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |  |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |  |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה | אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |  |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |  |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |  |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |  |
אלכסיס סאלמאקרס

אלכסיס יסה סאלמאקרס (בהולנדית: Alexis Jesse Saelemaekers; נולד ב-27 ביוני 1999 בסינט אגאתה ברכם שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת רומא מהסרייה א' ובנבחרת בלגיה.
קריירת מועדונים > אנדרלכט

סאלמאקרס הוא תוצר מחלקת הנוער של אנדרלכט. בחודש אוקטובר 2017 הוא חתם על חוזה מקצועני ראשון במועדון, עד לשנת 2019. ב-16 בפברואר 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–1 לסינט טרוידן במסגרת המחזור ה-27 בליגת העל הבלגית לעונת 2017/2018. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות וחצי, בהן ערך 57 הופעות ליגה והבקיע שני שערים.
קריירת מועדונים > ההשאלה למילאן והמעבר הקבוע

ב-31 בינואר 2020 הושאל סאלמאקרס למשך חצי עונה למילאן מהסרייה א', יחד עם אפשרות רכישה בתום תקופת ההשאלה. ב-2 בפברואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד הלאס ורונה במסגרת המחזור ה-22 בליגה לעונת 2019/2020. ב-18 ביולי הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–5 על בולוניה 1909 במסגרת המחזור ה-34 בליגה. במשך תקופת ההשאלה הוא ערך 13 הופעות ליגה, בהן הבקיע שער אחד.
ב-1 ביולי 2020 עבר סאלמאקרס למילאן באופן קבוע, וחתם על חוזה במועדון עד ל-30 ביוני 2024. בעונת 2020/2021, בה סיימה מילאן במקום השני בליגה, ערך סאלמאקרס 32 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
ב-15 בספטמבר 2021 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, כששיחק 62 דקות בהפסד 2–3 לליברפול במסגרת המחזור הראשון בשלב הבתים לעונת 2021/2022.
ב-30 באוגוסט 2023 הושאל לבולוניה לעונה אחת. בבולוניה שיחק ב30 הופעות ליגה ועזר לקבוצה להשיג מקום בליגת האלופות, בסיום העונה חזר למילאן ואף פתח במחזור הראשון של עונת 2024/2025 בסרייה א' בתיקו נגד טורינו, אבל ב-30 באוגוסט 2024 הושאל אל רומא תמורת תמי אברהם שעשה את הדרך ההפוכה.
קריירה בינלאומית

ב-8 באוקטובר 2020 ערך סאלמאקרס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת חוף השנהב במשחק ידידות. ב-5 בספטמבר 2021 הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–3 על נבחרת צ'כיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
תארים

מילאן
אליפות איטליה: 2021/2022
הערות שוליים

↑  SAELEMAEKERS IS A NEW AC MILAN PLAYER באתר הרשמי של מילאן, 31 בינואר 2020 (באנגלית)
↑  Milan-Verona 1-1: senza Ibrahimovic i rossoneri frenano. L’esordio di Daniel Maldini באתר Corriere Della Sera, ‏ 3 בפברואר 2020 (באיטלקית)
↑  COMUNICATO UFFICIALE: ALEXIS SAELEMAEKERS באתר הרשמי של מילאן, 1 ביולי 2020 (באיטלקית)
↑  BELGIUM VS. CÔTE D'IVOIRE  1 - 1 באתר Soccerway, ‏ 8 באוקטובר 2020 (באנגלית)
↑  BELGIUM VS. CZECH REPUBLIC  3 - 0 באתר Soccerway, ‏ 5 בספטמבר 2021 (באנגלית)
בד"ץ יורה דעה

בד"ץ יורה דעה הוא בד"צ ומערך כשרות שהקים הרב שלמה מחפוד, רב השכונות נוה אחיעזר ושיכון ו' בבני ברק.
היסטוריה

לאחר נישואיו, החל הרב מחפוד בלימוד שחיטה וניקור והוסמך לשוחט על ידי הרב אברהם חייבי  שהיה אז מפקח כשרות ומרבני "אגודת השוחטים" בתל אביב. באותה תקופה החל לעבוד תחת הרב יעקב לנדא כמשגיח כשרות לענייני תרומות ומעשרות במערכת הכשרות העירונית של בני ברק. בהמשך שולב במערכת השחיטה של הרב לנדא שבה עבד במשך עשרים ושש שנה. במשך תקופה ארוכה היה ראש המנקרים.
בשנת 1987, זמן קצר לאחר פטירת הרב לנדא, הקים את בד"ץ "נווה ציון" בבני ברק, יחד עם ראש ישיבת פורת יוסף הרב שלום כהן, והרב שלמה בן שמעון. בשנת 2001 פרש מבד"ץ נווה ציון והקים את בד"ץ "יורה דעה", המקובל על חלקים נרחבים בציבור החרדי, אף האשכנזי. הבד"צ מספק הכשר גם לאתרוגים תימניים.
ועדת הכשרות מוציאה לאור חוברת הדרכה למוצרי הכשרות בשם "דעת כשרות", בחוברת זו מובאים גם נידונים ופולמוסים הלכתיים, בנושאי כשרות
הערות שוליים

↑  רשימה חלקית באתר רמבי"ש ו באתר היברובוקס
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בגרמניה לפני המלחמה

| --- | --- |

 סינגל בביצוע שלמה ארצי
 מתוך האלבום חום יולי אוגוסט
 יצא לאור:  1988
 שפה:  עברית
 אורך:  04:04
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  שלמה ארצי
 לחן:  שלמה ארצי
 הפקה:  לואי להב
"בגרמניה לפני המלחמה" הוא שיר של שלמה ארצי מתוך האלבום "חום יולי אוגוסט", שיצא לאור בשנת 1988, על ידי חברת התקליטים הד ארצי.