stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1926 במדע
נולדו

29 בינואר – עבדוס סלאם, פיזיקאי פקיסטני, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומתו לתאוריה שמאחדת את הכוח האלקטרומגנטי והכוח הגרעיני החלש (נפטר ב-1996)
27 בפברואר – דייוויד הובל, ביולוג אמריקני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על חלקו בחקר התפתחות מערכת הראייה והמנגנון הנוירופיזיולוגי לבניית תמונה במוח (נפטר ב-2013)
3 באפריל – וירג'יל גריסום, אסטרונאוט בתוכנית מרקורי, תוכנית ג'מיני ותוכנית אפולו (נפטר ב-1967)
1 במאי – פטר לקס (Peter Lax), מתמטיקאי הונגרי-אמריקאי, עסק במערכות אינטגרביליות, הידרודינמיקה, גלי הלם, פיזיקה של סוליטונים, ושימוש ביכולות מחשוב מתקדמות לפתרון בעיות מדעיות מורכבות (Computational science) חתן פרס אבל
30 ביוני – פול ברג, ביוכימאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על מחקריו המהותיים בתחום הביוכימיה של חומצות גרעין, במיוחד בהקשר של DNA רקומביננטי
9 ביולי – בן מוטלסון, פיזיקאי אמריקאי-דני יהודי שעסק בפיזיקה גרעינית, חתן פרס נובל לפיזיקה על מחקריו בנושא הגאומטריה הלא-כדורית של גרעין האטום
16 ביולי – אירווין רוז, ביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על חלקו בגילוי תהליך פירוק חלבונים (פרוטאוליזה) בתא בעזרת אוביקוויטין (נפטר ב-2015)
31 ביולי – הילרי פטנאם, פילוסוף יהודי-אמריקאי, תרם תרומות חשובות בתחום הבעיה הפסיכופיזית, פילוסופיה של הלשון ופילוסופיה של המדע (נפטר ב-2016)
11 באוגוסט – אהרון קלוג, כימאי וביופיזיקאי יהודי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה על פיתוח מיקרוסקופ האלקטרונים הקריסטלוגרפי
26 באוגוסט – קליפורד גירץ, אנתרופולוג אמריקאי רב השפעה, ממייסדי ומובילי האנתרופולוגיה הסמלית (נפטר ב-2006)
15 בספטמבר – ז'אן-פייר סר, מתמטיקאי צרפתי, עסק בטופולוגיה אלגברית, גאומטריה אלגברית ותורת המספרים האלגברית, זכה במדליית פילדס, ובפרס אבל
19 בספטמבר – מסטושי קושיבה, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומה חלוצית באסטרופיזיקה ובמיוחד על גילוי נייטרינואים קוסמיים (נפטר ב-2020)
21 בספטמבר – דונלד גְלֶיְיזֶר, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על בניית תא הבועות, גלאי חלקיקים טעונים המשמש בניסוים של פיזיקת חלקיקים (נפטר ב־2013)
24 בנובמבר – צונג-דאו לי, פיזיקאי אמריקאי יליד סין, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בעבודה בנושא אי שימור הזוגיות (parity conservation) של הכוח הגרעיני החלש
9 בדצמבר - הנרי קנדול (Henry Way Kendall), פיזיקאי אמריקאי, עסק בפיזיקת חלקיקים, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו במחקר חלוצי שהדגים את המבנה הפנימי של הפרוטון (נפטר ב-1999)
נפטרו

20 בפברואר – רוברט פירי, מגלה ארצות אמריקאי (נולד ב-1856)
21 בפברואר – האיקה קמרלינג אונס, פיזיקאי הולנדי, חתן פרס נובל לפיזיקה על מחקרו תכונות החומר בטמפרטורות קרובות לאפס המוחלט, הדגים וטבע את המונח מוליכות-על (נולד ב-1853)
11 באפריל - לותר ברבנק, בוטניקאי אמריקאי, מחלוצי האגרונומיה (נולד ב-1849)
26 במאי – פרנק נלסון קול, מתמטיקאי אמריקני (נולד ב-1861)
14 ביוני – מקס ובר, סוציולוג (נולד ב-1864)
31 באוגוסט – וילהלם וונדט, פסיכולוג ופיזיולוג גרמני (נולד ב-1832)
7 באוקטובר – אמיל קרפלין, פסיכיאטר גרמני, תרם לפסיכיאטריה המדעית המודרנית, היה שותף לגילוי מחלת אלצהיימר (נולד ב-1856)
26 בנובמבר – ג'ון בראונינג ממציא ומפתח כלי ירייה אמריקאי, מפתח נשק אוטומטי וחצי-אוטומטי, סוגי תחמושת וכדורים, מנגנוני פעולה של כלי ירייה ונשק קל (נולד ב-1855)
ראו גם

1926
1926 בקולנוע
1926 בספרות
1926 במוזיקה
1926 בספורט
ג'יימס בטשלר סאמנר
גשר פרנקלין
ארווין שרדינגר
תאודור סוודברג
פול ברג
אהרון קלוג
דונלד גלייזר
האיקה קמרלינג אונס
לותר ברבנק
1924 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1924  במדע |  |
< · 1922 · 1923 — 1924 — 1925 · 1926 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1924.
כנס סולווה 1924
אסטרונומיה

23 בנובמבר – אדווין האבל מפרסם את תגליתו כי אנדרומדה, שנחשבה לערפילית היא למעשה גלקסיה וכי שביל החלב היא גלקסיה אחת מני רבות ביקום
מגדל איינשטיין שליד פוטסדאם שבגרמניה, אשר תוכנן על ידי אריך מנדלסון, הופך לפעיל כמצפה כוכבים אסטרופיזיקלי
מתגלה 1056 Azalea, אסטרואיד בחגורת האסטרואידים, מסווג ככוכב לכת מינורי
ארכאולוגיה

פסל אל יושב מקטנה, מוזיאון הלוברתחילתן של עשרים שנות חפירות בצ'יצ'ן איצה, מקסיקו (אתר מורשת עולמית)
תחילת חפירות בקטנה, עיר מדינה מתקופת הברונזה צפונית-מזרחית לעיר חומס בסוריה
טכנולוגיה

5 בפברואר – תחילת שידור אותות הזמן על פי שעון גריניץ' שבמצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ'
פברואר – ג'ון לוגי ביירד הצליח להעביר תמונה טלוויזיונית למרחק קצר.
פתיחת הרכבת התחתית של ברצלונה
ווצלב הולק מתכנן את מכונת הירייה הקלה מדגם ZB vz. 26 עבור חברת זברויובקה ברנו.
טכנולוגיה > תעופה

17 ביולי – טיסה ראשונה מפריז לטוקיו. הטיסה נמשכה 120 שעות שנפרסו ל-84 ימים.
9 בינואר – טיסה ראשונה של מסוק בתכנון של פטרס פסקרה (Raúl Pateras Pescara).
17 במאי – חצייה ראשונה של האוקיינוס השקט במסגרת ההקפה הראשונה של כדור הארץ (first aerial circumnavigation) על ידי שירות האוויר של צבא צבא ארצות הברית שהחלה ב-6 באפריל בסיאטל והסתיימה ב-28 בספטמבר, נמשכה 175 ימים על פני 44,342 ק"מ ובוצעה על ידי 4 מטסים של חברת דאגלס איירקראפט קומפני
מתמטיקה

דוד הילברט מציג את פרדוקס המלון של הילברט, דוגמה הממחישה את התכונות של קבוצות אינסופיות וממחישה את המושג עוצמה
פיזיקה

פיזיקאי בריטי, אדמונד קליפטון סטונר (Edmund Clifton Stoner) מפרסם מאמר על האופן בו אלקטרונים מאכלסים רמות אנרגיה באטום, על פי פענוח ספקטרום של אטומים בשדה מגנטי חיצוני. מסקנותיו הובילו לניסוח עקרון האיסור של פאולי שנה מאוחר יותר
סאטינדרה נאת בוז ואלברט איינשטיין מפתחים את התפלגות בוז-איינשטיין עבור קוונטה של אור (פוטון) ועבור מודל האטום ומנבאים את תופעת עיבוי בוז-איינשטיין, תופעה שהודגמה 71 שנה מאוחר יותר
לואי דה ברויי מנסח את הקשר הדואלי בין חומר ואנרגיה
ג'ון לנארד ג'ונס (John Lennard-Jones) מפתח את פוטנציאל לנארד-ג'ונס, מודל מתמטי המתאר את האינטראקציה בין אטומים או מולקולות נייטרליים בסריג
כנס סולווה ה-4 בראשותו של הנדריק לורנץ מתקיים בבריסל בנושא מוליכות חשמלית של מתכות ובעיות קשורות
רפואה

פיתוח חיסון נגד טטנוס (tetanus toxoid)
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה - מאנה סיגבאן, על גילוייו ומחקריו בתחום של ספקטרוסקופיית קרני X
פרס נובל לכימיה - לא חולק
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - וילם איינטהובן, על פיתוח האלקטרוקרדיוגרם, כלי אבחנתי הנותן תמונה על מצבו הפזיולוגי של הלב ועוזר באבחון אוטם שריר הלב והפרעות קצב
נולדו

11 בינואר - רוג'ר גיימן (Roger Guillemin), אנדוקרינולוג צרפתי אמריקאי, חתן פרס נובל לרפואה על גילוי הורמון משחרר תירוטרופין (TRH) ו-GnRH, הורמונים פפטידיים המופקים במוח
20 בפברואר – גרסון גולדהבר, פיזיקאי יהודי אמריקאי, אחד ממגלי המזון מסוג D, הוכיח את קיומו של הקווארק הקסום (נפטר ב-2010)
23 בפברואר – אלן מ. קורמק (Allan MacLeod Cormack), פיזיקאי אמריקאי דרום אפריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקו בפיתוח הטומוגרפיה הממוחשבת (CT), (נפטר ב-1998)
11 במרץ – פרנקו בזאלייה, פסיכיאטר ונוירולוג איטלקי, הביא לביטול בתי החולים הפסיכיאטריים באיטליה, חלוץ התפיסה המודרנית של בריאות הנפש (נפטר ב-1980)
24 באפריל – איזדור סינגר (Isadore Singer), מתמטיקאי אמריקאי, ידוע על משפט האינדקס שהביא לאינטראקציה פורייה בין מתמטיקה עיונית ופיזיקה תאורטית, חתן פרס אבל
11 במאי – אנטוני הייוויש, אסטרופיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל בפיזיקה על מחקר חלוצי באסטרופיזיקת רדיו שהביא לגילוי פולסרים
24 ביוני – ג'יימס וו. בלאק (James W. Black), פרמקולוג סקוטי, חתן פרס נובל לרפואה 1988 על פתוח חוסם בטא לטיפול במחלות הקשורות במערכת הלב וכלי הדם וחוסם היסטמין (טגמט) לוויסות החומציות בקיבה לשם טיפול בכיב פפטי (נפטר ב-2010)
1 באוגוסט – ז'ורז' שרפק, פיזיקאי צרפתי יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה על פיתוח גלאי החלקיקים CERN (נפטר ב-2010)
19 באוגוסט – וילארד בויל, פיזיקאי קנדי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בהמצאת חיישן ה-CCD, מעגל משולב אלקטרואופטי עם מטריצת רכיבים בעלי קיבול שהמטען הנצבר בהם ניתן להזרמה ולקריאה (נפטר ב-2011)
9 בנובמבר – דון ביוון (Don Beaven), חוקר רפואה ניו זילנדי בתחום הטיפול והמניעה של סוכרת (נפטר ב-2009)
20 בנובמבר – בנואה מנדלברוט, מתמטיקאי, הוגה רעיון הפרקטלים (נפטר ב-2010)
3 בדצמבר – ג'ון באקוס (John Backus), מדען מחשב אמריקאי, עמד בראש צוות הפתוח של שפת התכנות העילית הראשונה Fortran, חתן פרס טיורינג (נפטר ב-2007)
30 בדצמבר – איבון בריל, מדענית קנדית הידועה בעיקר בזכות פיתוח טכנולוגיות טילים והנעת סילון (נפטרה ב-2013)
נפטרו

11 בפברואר – ז'אק לב, רופא אמריקאי יהודי יליד גרמניה, עסק בפיזיולוגיה השוואתית, תופעת הטרופיזם בבעלי חיים ורביית בתולים מלאכותית, מאבות הכימיה הפיזיקלית של החלבונים (נולד ב-1859)
11 במרץ – הֶלגֶה פון קוֹך, מתמטיקאי שוודי, עסק בתורת המספרים, הוכיח שקילות בין השערת רימן לבין גרסה של משפט המספרים הראשוניים, תיאר את הפרקטל פתית השלג של קוך (נולד ב-1870)
22 במרץ – סיר ויליאם מקיואן (William Macewen), מנתח סקוטי, חלוץ בנוירוכירורגיה, השתלת עצם, ניתוחי בקע וכריתת ריאה (נולד ב-1848)
4 באפריל – ארנולד פיק, נוירולוג צ'כי יהודי, ערך מחקרים קליניים ופתולוגיים על מחלות נוירו-פסיכיאטריות, שזיכו אותו בהכרה בינלאומית (נולד ב-1851)
24 באפריל – גרנוויל סטנלי הול (G. Stanley Hall), פסיכולוג אמריקני, התמקד בהתפתחות בתקופת הילדות, פסיכולוגיה חינוכית ובתאוריות אבולוציוניות (נולד ב-1844)
17 באוגוסט – פאבל סמואילוביץ' אוּריסון, מתמטיקאי יהודי-רוסי, ידוע בשל הוכחת משפט אוריסון ולמת אוריסון, שתי תוצאות יסודיות בטופולוגיה, ובשל תרומותיו לתורת הממד (נולד ב-1898)
24 בספטמבר – אלכסנדר לקסנייה (Alexandre Lacassagne), רופא, קרימינולוג צרפתי, מייסד בית ספר ואסכולה לקרימינולוגיה, מומחה לזיהוי פלילי (נולד ב-1843)
גלקסיית אנדרומדה
"שיקגו", המטוס המוביל בהקפה הראשונה של כדור הארץ
סאטינדרה נאת בוז
קטע של אק"ג, נוכחות הגלים השונים, צורתם, והמרווחים ביניהם מעידים על תקינות פונקציות שונות של הלב ומלמדים על הפרעות ומקורן
ז'ורז' שרפק
בנואה מנדלברוט
הֶלגֶה פון קוֹך
ארנולד פיק
1947 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1947  במדע |  |
< · 1945 · 1946 — 1947 — 1948 · 1949 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
הקון טיקי במוזיאון על שמה באוסלו
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1947.
אנתרופולוגיה

7 באוגוסט – רפסודה בשם קון-טיקי, עשויה עץ בלזה ועליה תור היירדאל וחמישה אנשי צוות, מגיעה ללשונית באיי פולינזיה אחרי שחצתה את האוקיינוס השקט במסע של 8,000 ק"מ מפרו שארך 101 יום, מטרת המסע הייתה להדגים כי מקורם של תושבי פולינזיה יכול להיות מאמריקה הדרומית
אסטרונומיה

12 בפברואר – המטאוריט סיחוטה-אלין פוגע בכדור הארץ במחוז פרימוריה שברוסיה
תצפית בגלובולות בוק, עדות לקדם-כוכב
ארכאולוגיה

גילוי מגילות מדבר יהודה במערות בסמוך לשרידי היישוב קומראן
גילוי סטאר קאר, אתר ארכאולוגי מהתקופה המזוליתית ביורקשייר, הממלכה המאוחדת, המקום יושב בסביבות 8700 לפנה"ס למשך 300 שנה
ביולוגיה

נגיף זיקה בודד לראשונה מקופי מקוק רזוס ביער זיקה שבאוגנדה
דייוויד לאק (David Lack) מפרסם את ספרו "פרושי דרווין" על הפרושים באיי גלאפגוס אותם תיעד דרווין, הספר היווה ציון דרך בהבנת תהליך הברירה הטבעית
טכנולוגיה

21 בפברואר – הצגת מצלמת פיתוח מיידי שפותחה בחברת פולרואיד על ידי אדווין לנד (Edwin H. Land), לאחר שנה הוצע המודל הראשון למכירה
14 באוקטובר – מטוס בל X-1 עובר את מחסום הקול כשהוא מוטס על ידי טייס חיל האוויר האמריקאי קפטן צ'ארלס "צ'אק" ייגר
נובמבר – אבטיפוס של רובה סער קלשניקוב מודל 1947 (AK-47) מיוצר בברית המועצות על ידי מיכאיל קלשניקוב
23 בדצמבר – הצגת טרנזיסטור ראשון שפותח על ידי ג'ון ברדין, וולטר בראטיין וויליאם שוקלי במעבדות בל
המצאת השיטה של תקשורת סלולרית במעבדות בל - בהמשך התפתחה לבסיס לטלפון סלולרי
יוצר מכשיר המיקרוגל המטבחי הראשון.
חקר החלל

בארצות הברית בוצעו 15 שיגורים של טיל V-2 לטיסה תת-מסלולית. הטיל הגיע לגובה של 161 ק"מ
20 בפברואר – בעל חיים ראשון שנשלח לחלל וחזרה הוא זבוב הפירות, השיגור בעזרת טיל V-2 כלל גם זרעי שיפון וכותנה
מדעי המחשב

פיתוח שיטת הסימפלקס על ידי ג'ורג' דנציג, האלגוריתם הראשון לפתרון בעיות תכנון ליניארי
אוקטובר – שימוש מתועד ראשון במילה "computer" במובנה המודרני המתייחס למכונה אלקטרונית דיגיטלית
מטרולוגיה

23 בפברואר – נוסד ארגון התקינה הבינלאומי (ISO)
פיזיקה

המצאת הולוגרפיה על ידי הפיזיקאי ההונגרי דניס גאבור
גילוי החלקיק התת-אטומי, פאיון על ידי ססיל פאוול.
גילוי החלקיק התת-אטומי, קאון על ידי קבוצת מדענים בריטים
15 באוגוסט – הפעלת כור גרעיני בבריטניה. כור גרעיני ראשון במערב אירופה
רפואה

בידוד וירוס של שיתוק ילדים
המצאת דפיברילטור על ידי קלוד בק (Claude Beck).
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - אדוארד אַפֵלְטון, בריטניה, על חקירת הפיזיקה של האטמוספירה העליונה, ובמיוחד על גילוי שכבת אפלטון
פרס נובל לכימיה - רוברט רובינסון, על מחקריו בתוצרי צמחים, במיוחד אלקלואידים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה -  גרטי תרזה קורי וקארל פרדיננד קורי, ארצות הברית, על הגילוי כיצד גליקוגן הופך לגלוקוז בגוף ועל השפעת הורמוני בלוטת יותרת המוח על מטבוליזם של סוכר;  ברנרדו אלברטו הוסיי, ארגנטינה, על גילוי תפקיד הורמון בלוטת יותרת המוח במטבוליזם של סוכר
נולדו

15 בינואר – מרטין צ'לפי, מדען יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2008 על חלקו בחקר החלבון הזוהר בירוק - GFP  שיכול לשמש תגית גנטית מאירה ומאפשר לחקור תופעות ביולוגיות שונות
24 בינואר – מיצ'יו קאקו, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יפני, פרופסור לפיזיקה תאורטית, עוסק בתאוריית שדה המיתרים, תורם בהנגשת המדע לציבור בסיפרי מדע פופולרי, בתוכניות רדיו וטלוויזיה וכתיבת בלוגים בנושא
29 בינואר – לינדה באק, ביולוגית אמריקאית, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 2004 על חלקה בגילוי קולטני ריח וארגון מערכת חוש הריח
27 בפברואר – אלן גות', אסטרופיזיקאי יהודי-אמריקאי, עוסק בקוסמולוגיה, הגה את רעיון האינפלציה הקוסמית
1 באפריל – אלאן קון (Alain Connes), מתמטיקאי צרפתי חתן מדליית פילדס לשנת 1982
24 באפריל – רוג'ר דויד קורנברג,  מדען יהודי אמריקאי, עוסק בביולוגיה מבנית, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2006 "על מחקריו וגילוייו בתחום הבסיס המולקולרי של תעתוק איקריוטי", או התהליך באמצעותו DNA הופך ל-RNA
6 במאי – רונלד ריבסט, מומחה הצפנה, חתן פרס טיורינג לשנת 2002 על חלקו בפיתוח שיטת המפתח הציבורי RSA
8 במאי – רוברט הורביץ, ביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2002, על חלקו בחקר חלוקה, התמיינות ומוות של תאים בעזרת תולעת הנמטודה
9 במאי – מיכאל לֶוִיט, ביופיזיקאי אמריקאי-ישראלי, עוסק בביולוגיה חישובית ולביולוגיה מבנית, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2013 על חלקו בפיתוח מודלים (Multiscale modeling) להבנת מערכות כימיות מורכבות
8 ביוני – אריק פ. וישהאוס, ביולוג וגנטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1995 על חלקו בגילוי הגנים המעורבים בהתפתחות זבוב הפירות
20 ביולי – גרד ביניג, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1986 על חלקו בפיתוח מיקרוסקופ מנהור סורק.
30 ביולי – פרנסואז בארה-סינוסי, ביוכימאית צרפתייה. כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2008, על זיהוי וירוס ה-HIV שגורם לאיידס
1 באוקטובר – אהרן צ'חנובר, ביוכימאי ישראלי חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2004 על חלקו בגילוי אחד מהתהליכים המחזוריים החשובים ביותר בתא שמאפשר את פירוק החלבונים
8 בדצמבר – תומאס צ'ק, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1989 על חלקו בגילוי התכונות הקטליטיות של ה-RNA
16 בדצמבר – מרטין פוליאקוף, כימאי יהודי בריטי, עוסק בהנגשת המדע לציבור ובכימיה ירוקה
נפטרו

7 באפריל – הנרי פורד, תעשיין רכב אמריקאי ומייסד חברת פורד (נולד ב-1863)
16 במאי – פרדריק גואולנד הופקינס, ביוכמיאי אנגלי חתן בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1929 על גילוי הוויטמינים (נולד ב-1861)
20 במאי – פיליפ לנארד, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1905, על עבודתו בחקר הקרניים הקתודיות (נולד ב-1862)
15 בספטמבר – אנני סקוט דיל מונדר, אסטרונומית ומתמטיקאית בריטית, ידועה בעיקר בזכות חלקה בגילויים החדשניים בתחום האסטרונומיה, ובייחוד בנושא כתמי השמש (נולדה ב-1868)
4 באוקטובר – מקס פלאנק, פיזיקאי גרמני שהסברו לספקטרום הקרינה של "גוף שחור" היה הצעד הראשון בפיתוח מכניקת הקוונטים, (נולד ב-1858).
1 בדצמבר – גודפרי הרולד הארדי, מתמטיקאי בריטי חשוב, ידוע בהישגיו בתורת המספרים ובתחום של אנליזה מתמטית, (נולד ב-1877)
אוסף רסיסים של המטאוריט סיחוטה-אלין במוזיאון הטבע בחברובסק
מינים של פרושי דרווין
מצלמת הפיתוח המיידי המסחרית הראשונה
צ'אק ייגר, ליד מטוס בל X-1
בעל החיים הראשון שהגיע לחלל
דפיברילטור לשימוש הציבור
אדוארד אַפֵלְטון
רוברט רובינסון
פרדריק גואולנד הופקינס
1919 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1919  במדע |  |
< · 1917 · 1918 — 1919 — 1920 · 1921 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1919.
אסטרונומיה

הקמת האיגוד האסטרונומי הבינלאומי
ארכאולוגיה

בדיקות ראשונות באתר צ'אווין דה ואנטאר, פרו (אתר מורשת עולמית)
קתרין רטלג' (Katherine Routledge) פרסמה ספר על המחקרים שלה באי הפסחא
טכנולוגיה

17 בדצמבר – פתיחת הרכבת התחתית של מדריד
לי דה פורסט מקבל פטנט על תהליך הוספת קול לסרט קולנוע
מפתח כלי הירייה ג'ון בראונינג מסיים את פתוח המקלע M1919 בראונינג
טכנולוגיה > תעופה

לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה נמשך פיתוח התעופה לצרכים אזרחים
לראשונה, חציית האוקיינוס האטלנטי
8-31 במאי - טיסה טרנסאטלנטית ראשונה תוך עצירה באיים האזוריים
14-15 ביוני - טיסה טרנסאטלנטית ראשונה ללא עצירה
2-6 ביולי - טיסה טרנסאטלנטית ראשונה שבוצע על ידי ספינת אוויר
19 במאי – הוכרז על "פרס אורטייג" לביצוע טיסה ללא עצירה בין פריז לניו יורק. הפרס ניתן בשנת 1927 לצ'ארלס לינדברג
1 ביולי – פתיחת נמל התעופה הראשון של לונדון
4 באוקטובר – שיא חדש בגובה טיסה - 9,622 מ'.
30 באוקטובר – שיא חדש במהירות טיסה - 268.8 קמ"ש
כימיה

אירווינג לאנגמיור משתמש לראשונה במושג קוולנטי בהקשר למודלים של קשר כימי
פיזיקה

29 במאי – אישוש ניסיוני של תורת היחסות הכללית. ארתור אדינגטון מבצע מדידות של התנהגות קרני אור שמקורן בכוכבים בשעת ליקוי חמה מלא ומראה כי בסביבת השמש הן סוטות ממסלולן, כפי שמנבא תורת היחסות הכללית
ניסוח חוק ההזזה של זומרפלד-קוסל על ידי ארנולד זוֹמֶרְפלד יחד עם ולטר קוסל (Walther Kossel)
פסיכולוגיה

מגנוס הירשפלד וארתור קרונפלד (Arthur Kronfeld), פסיכולוגים גרמנים יהודים מקימים את המכון לסקסולוגיה בברלין
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה -יוהנס שטארק, על גילוי אפקט דופלר בקרני תעלה ופיצול קווים ספקטרליים בשדה חשמלי (הידוע כאפקט שטארק)
פרס נובל לכימיה - לא הוענק
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - ז'ול בורדה, על גילוי מערכת המשלים כחלק ממערכת החיסון
נולדו

19 במרץ – ארתור קרונקויסט, בוטנאי אמריקאי, התמחה בחקר משפחת המורכבים, יוצר מערכת המיון של קרונקויסט (נפטר ב-1992)
1 באפריל – ג'וזף א. מארי (Joseph Murray), מנתח פלסטי אמריקאי, ביצע את השתלת הכליה המוצלחת הראשונה מתאומים זהים, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה על חלקו בתגליות בשטח השתלת איברים ותאים כחלק מטיפול במחלות (נפטר ב-2012)
9 באפריל – ג'ון פרספר אקרט, חלוץ בתחום מדעי המחשב, ממפתחי המחשב האלקטרוני הדיגיטלי הראשון (נפטר ב-1995)
22 באפריל – דונלד ג'יימס קראם (Donald Cram), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על חלקו בפיתוח ושימוש במולקולות קומפלקסיות עם אינטראקציות בררניות תלויות מבנה כגון אתר כתר - פריצת דרך בפתוח כימיה סופרא מולקולרית (נפטר ב-2001)
25 במאי – ריימונד סמוליאן, מתמטיקאי, לוגיקן ופילוסוף אמריקאי, חיבר ספרים רבים העוסקים בשעשועי מתמטיקה (נפטר ב-2017)
5 ביוני – ג'יימס פלטשר פיזיקאי אמריקאי, עמד פעמיים בראש נאס"א והיה מעורב בפרויקטים כמו מעבורת החלל, תוכנית ויקינג, ששלחה חלליות בלתי מאוישות אל קרקע מאדים, משימות בסקיילאב, תוכנית וויאג'ר, טלסקופ החלל האבל, ומשימת אפולו-סויוז (נפטר ב-1991)
7 ביוני – יוחנן אהרוני ארכאולוג ישראלי, עסק בתחום הארכאולוגיה המקראית והגאוגרפיה-ההיסטורית של ארץ ישראל (נפטר ב-1976)
27 ביולי – ג'ק גודי, אנתרופולוג חברתי בריטי, עסק במחקר השוואתי של אירופה, אפריקה ואסיה, חלוץ באנתרופולוגיה השוואתית של האוריינות (נפטר ב-2015)
12 באוגוסט – ויקראם סַארַאבְּהַאי, פיזיקאי ומהנדס הודי, אבי תוכנית החלל של הודו (נפטר ב-1971)
28 באוגוסט – גודפרי נ. האונספילד, מהנדס חשמל בריטי, פיתח את הטומוגרפיה הממחושבת (מכשיר CT), חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על פתוח זה (נפטר ב-2004)
1 בנובמבר – הרמן בונדי, פיזיקאי, קוסמולוג ומתמטיקאי יהודי אשר חי באוסטריה ובאנגליה, מוכר בזכות חלקו בפיתוח תאוריית המצב היציב כאלטרנטיבה למודל המפץ הגדול, תרם לתורת היחסות הכללית (נפטר ב-2005)
10 בנובמבר – מיכאיל קלשניקוב, גנרל ומעצב נשק רוסי שהתפרסם בזכות פיתוח הרובה AK-47, הנקרא "קלשניקוב", על שמו (נפטר ב-2013)
6 בדצמבר – קלייד קוואן (Clyde Cowan), פיזיקאי אמריקאי, גילה את חלקיק הנֵייטְרִינוֹ יחד עם פרדריק ריינס שקיבל פרס נובל לפיזיקה בשם שניהם לאחר מותו של קוואן (נפטר ב-1974)
9 בדצמבר – ויליאם נון ליפסקומב (William Lipscomb), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על הישגיו בתחום הכימיה של היסוד בור, (נפטר ב-2011)
נפטרו

4 באפריל, ויליאם קרוקס, כימאי ופיזיקאי בריטי עסק בספקטרוסקופיה, חקר תרכובות של היסוד סלניום (נולד ב-1832)
21 במאי – יֶבגרַאף פְיוֹדוֹרוֹב, מתמטיקאי, מינרלוג וקריסטלוגרף רוסי, ידוע בשל גילוי הרשימה המלאה של 230 חבורות הסימטריה המרחביות (נולד ב-1853)
30 ביוני – ג'ון ויליאם סטראט ריילי, פיזיקאי בריטי, גילה את התופעה הנקראת כיום פיזור ריילי - הסיבה לתכלת השמיים, חתן פרס נובל לפיזיקה על גילוי גז הארגון (נולד ב-1842)
15 ביולי – הרמן אמיל פישר, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה "על עבודתו בסינתזת סוכר ופורין" (נולד ב-1852)
9 באוגוסט – אֶרְנְסְט הֶקֶל, ביולוג, חוקר טבע, פילוסוף, רופא ואמן גרמני, הגדיר אלפי מינים חדשים, מיפה עץ גנאלוגי המתייחס לכל צורות החיים וטבע מונחים רבים בביולוגיה (נולד ב-1834)
15 בנובמבר – אלפרד ורנר, כימאי שווייצרי, חתן פרס נובל לכימיה "על עבודתו על קשרי האטומים במולקולות", במיוחד על הצעת תצורה אוקטהדרלית לקומפלקסי מתכות מעבר, פיתח את הבסיס לכימית קואורדינציה מודרנית (נולד ב-1866)
18 בנובמבר – אדולף הורוויץ, מתמטיקאי גרמני עסק בעיקר באנליזה מרוכבת, באלגברה ובתורת המספרים (נולד ב-1859)
דיאגרמת לואיס של מולקולת מתאן, מודל דו-ממדי של קשר קוולנטי
שארלוט (קינוח)

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  קינוח 
 מוצא:  צרפת 
 אופן הגשה:  קינוח
 מרכיבים עיקריים:  ביצה, עוגת ספוג, לחם, חביצה 
 
קינוח שארלוט מוכן, העשוי כקערה מכוסה.
שארלוט (charlotte) הוא שם למספר קינוחים ועוגות. אחת הגרסאות הנפוצות הנקראת "שארלוט רוס" (charlotte russe, שרלוט רוסי) הוא קינוח המורכב מדפנות ותחתית עשויות לחם, עוגת ספוג או עוגיות (בישקוט או ביסקוויטים), עם מלית של מחית פרי או פודינג.
גרסאות

בקינוח הקלאסי השתמשו בלחם ישן טבול בחמאה, כדרך לניצול שאריות לחם. כיום מקובל יותר השימוש בעוגת ספוג או בישקוטים.
בשל פשטות ההכנה התפתחו גרסאות רבות של שארלוט. ברובן הקינוח מוגש קר ולכן מקובל כקינוח קיצי. ישנן גרסאות בהן הקינוח מכוסה לאחר המילוי בחומר הדיפון. בגרסאות אחרות אין כיסוי ולעיתים חלקן העליון מעוטר בפיסות פרי, אגוזים או עיטורי קרם. בגרסאות מסוימות ה"קערה" מכילה שכבות עוגה/עוגיות וביניהן מילוי.
בשארלוט פירות משולבים בדרך כלל מחית פרי או פרי משומר או טרי עם פודינג או קצפת. פירות שמקובל להכליל בשארלוט הם תות שדה, פטל, תפוח עץ, אגס, בננה. יש המצפים את הקינוח בשכבה דקה של ג'לי באותו טעם כשל הפירות.
גרסאות ללא פרי מכילות פודינג או קרם בוואריה. שארלוט שוקולד מכיל מוס שוקולד בין שכבותיו. שארלוט עם קריש פירות הדר היא גרסה מודרנית לקינוח.
במטבח הרוסי והמזרח-אירופאי, "שרלוטקה"(רוסית, אוקראנית: Шарлотка, פולנית: Szarlotka) היא עוגת ספוג עם תפוחים טריים.
מקור השם

מקור השם "שארלוט" אינו ידוע בוודאות. הקינוח נפוץ בכל רחבי אירופה אך עם זאת יש המייחסים את שמו למילה האנגלית העתיקה "charlyt" שפירושה "תבשיל פודינג". אחרים מייחסים את המצאת המאכל לשף מארי-אנטואן קארם (1783-1833), אשר ייתכן וקרא לו כך על שם המלכה שארלוט (1744-1818), אמו של ג'ורג' הרביעי, מלך הממלכה המאוחדת, אצלו הועסק. את גרסת ה"שארלוט רוס" של הקינוח הקדיש קארם למעסיק אחר שלו - אלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה.
שארלוט תות שדה, חתוך להצגת סידור השכבות
שארלוט במהלך ההכנה
שארלוט משכבות ביסקוויט ופודינג שוקולד
שרלוטקה רוסית עם תפוחים
שרלוטקה פולנית עם תפוחים
הערות שוליים

↑  History of Charlotte Russe, באתר what's cooking america
↑  אורית שטיבר, בשם המנה, מגזין את
| רשימת עוגות |
| --- | --- | --- |
| עוגות חמאה | עוגת מזון השטן • עוגת חמאה דביקה • עוגת פאונד |  |
| עוגות גבינה | אוסטקהקה |  |
| עוגות שוקולד | עוגת היער השחור • עוגת צ'נטילי • עוגת שוקולד ללא קמח • עוגת פאדג' • עוגת גאראש • עוגת שוקולד גרמנית • עוגת ג'ופרה • קלאדקהקה • עוגת שוקולד מותך • זאכרטורטה • טורטה קפרזה • טורטה סטבלי • פיטיבייה • אקלר |  |
| עוגות פירות | לחמנייה שחורה • בולו ריי • עוגת גזר • עוגת גנואה • עוגת דובדבנים • עוגת דאנדי • טארט טאטן • עוגת ירח • פנפורטה • שטרודל • עוגת תפוחים יהודית • עוגת תות |  |
| עוגות שכבות | עוגת מזון מלאכים • באקויט גאטאו • דאקוויז • דובוש • טורט אסטרהאזי • עוגת חלב חם • עוגת קייב • עוגת מריה לואיז • קרמשניט • עוגת הנסיכה • פרינצרגנטנטורטה • עוגת קשת בענן • קק לאפיס סראוואק • ספקקואק • טורט |  |
| עוגות חלולות | באומקוכן • קורטוש • סקאז • ספטטאקהקה • טרדלניק |  |
| עוגות ספוג | באן בו • עוגת באטנברג • בוסטון קרים פאי • שארלוט • עוגת שיפון • דונאוולה • קארנץ • פרנץ' פנסי • עוגת צפרדע • עוגת למינגטון • מדריה • מנטאקאדס • עוגת שיש • עוגת אופרה • עוגת פנדן • עוגה עטופה בנייר • עוגת קטיפה אדומה • עוגת ראם • שורטקייק • עוגת תבלינים • טרס לצ'ס • עוגה הפוכה • עוגת אגוזים וקפה • עוגת דבש |  |
| עוגות בצק עלים | טארט טאטן • סנט אונורה • פיטיבייה • שטרודל |  |
| עוגות קצף | עוגת מזון מלאכים • קסטלה • ז'נואז • בישקוט • עוגיית מדלן • מקצפת • רולדה |  |
| עוגות שמרים | עוגת אקלס • באבקה • לחם בננה • עוגת בנבורי • דובשנית • עוגת וולש • עוגת עקיצת הדבורה • פאנדורו • צ'ורליי • עוגת קברות זבובים • ראם באבה • שטראוסקלוצ'ן • עוגת תמר מצוי ואגוזים |  |
| עוגות אחרות | עוגת יום הולדת • עוגת חתונה • עוגת ליל כל הקדושים • ברמברק |  |
1930 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1930  במדע |  |
< · 1928 · 1929 — 1930 — 1931 · 1932 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1930.
כנס סולווה השישי