stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם ורנר
הערות שוליים

↑  http://hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_14510_5.pdf ציץ אליעזר כרך י"א, בהספדו על חותנתו
↑  חגיגת מילואים לכ' הרב אברהם ורנר, דואר היום, 4 בנובמבר 1926
↑  מתולה, דואר היום, 28 במאי 1930
↑  נתניה, דואר היום, 19 באוגוסט 1935
↑  יהושע ביצור, הרב המורד של נתניה, מעריב, 1 ביולי 1957
↑  נתניה - מינויים סותרים, מעריב, 15 בספטמבר 1960
↑  שלמה יהושע, נכשל נסיונה של המועצה הדתית בנתניה להדיח את רב העיר, חרות, 18 בספטמבר 1960
↑  ר' בנימין לוטמאן ז"ל, הצופה, 27 במאי 1962
↑  הוכנסו ספרי תורה להיכל "ישיבת ראדין" שבנתניה, הצופה, 20 בדצמבר 1965
↑  חולקו עיטורים ליקירי נתניה, דבר, 28 במאי 1976
אג'נדה

ערך זה עוסק בנושא לקידום בסדר היום הציבורי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אג'נדה (מלטינית דרך האנגלית: Agenda) מילה שפירושה סדר יום, לוח זמנים, תוכנית, סעיף המפרט סדרת פעולות וזמנן, סדרת אירועים מפורטים עם ציון זמנם, סדרת אירועים מתוכננים, לוח פעילויות לפי סדר הזמן, אך משמשת את דוברי העברית הישראלית (בעקבות Political agenda באנגלית) לתיאור סדר היום הציבורי שאדם או קבוצה מעוניינים לקדם.
אף על פי שבמקור הלטיני מדובר במילה בלשון רבים (היחיד הוא Agendum, שהוא סעיף אחד, מתוך הרשימה שהיא סעיפים רבים - Agenda) השתרשה המילה בלשון יחיד, הן בעברית והן בשפות שמקורן לטיני.
במדיניות ציבורית

בחירת אג'נדה היא השלב הראשון מבין ארבעה בתהליכי מדיניות ציבורית. לאחר שנבחרת אג'נדה מעוצבת המדיניות הרצויה, השלב השלישי הוא יישום המדיניות והרביעי הוא הערכתה.
חוקרי מדיניות ציבורית מצביעים על מספר מודלים אפשריים לקביעת אג'נדה. 
לפי מודל הייזום החיצוני, קבוצות אינטרס מחוץ לממשל מקדמות נושא/עניין או אינטרס מסוים, וקיומו בשיח הציבורי הופך אותו גם לאג'נדה של הממשל. מודל זה אופייני במשטרים ליברליים.
לפי מודל המוביליזציה, הממשל עצמו הוא שמקדם את האג'נדה שלו, ומגייס תמיכה מהציבור לצעדיו ולמהלכיו. מודל זה אופייני במשטרים טוטליטריים וחד-מפלגתיים. לפי מודל שלישי, מודל הייזום הפנימי, קידום אג'נדה שאינה נחשפת לציבור נעשה בידי גורמים המקורבים לממשל או בקרב הממשל עצמו. במרבית המקרים, קידום אגנ'דה נעשה כשילוב של שלושת המודלים.
ג'ון קינגדון חקר מדוע נושאים מסוימים הופכים לאג'נדה ואחרים לא, ופיתח תאוריה שכינה "תאוריית שלושת הזרמים". לפי תאוריה זו, קיימים שלושה זרמים - זרם הבעיות, זרם החלופות המדיניות וזרם הפוליטיקה. לפי תאוריה זו, בכל רגע נתון ישנן בעיות הממתינות לפתרון, יש הצעות לפתרון שלא תמיד מתאימות לבעיות הקיימות, ויש חילופי שלטון. כשכל הזרמים משתלבים זה בזה - משטר פוליטי מסוים שיש לו פתרון מסוים לבעיה מסוימת - תקודם האג'נדה. קינגדון מצביע גם על בעיה אפשרית שיוצרת תאוריה זו - לעיתים קבוצות אינטרס מנסות לקדם בעיה מסוימת או פתרון מסוים, ובהינתן המצב הפוליטי הספציפי, ייתכנו מקרים שבהם שילוב הזרמים יוביל לכך שהפתרון שמוצע לבעיה אינו בהכרח הפתרון הטוב ביותר, או שהבעיה שפתרונה הפך לאג'נדה אינה הבעיה העיקרית, שפתרונה הוא החשוב או הדחוף ביותר.
שימושים נוספים

מפלגות ופוליטיקאים מציגות לציבור אג'נדה בתחומים שונים - המדיני, החברתי, הסביבתי, וכדומה, כדי שיוכלו לבדל עצמם מאחרים. כך, למשל, אמר חבר הכנסת אופיר פינס בהתייחסו למצבה של מפלגת העבודה: "צריך לייצר אג'נדה משלנו. צריך להכין תוכנית מדינית וביטחונית".
גופים ציבוריים משתמשים לעיתים במונח "אג'נדה" כדי לתאר קידום סדר יום מסוים. כך למשל "אג'נדה 21" הוא שמה של תוכנית שיזם האו"ם לקידום פיתוח בר-קיימא במאה ה-21. המועצה הלאומית לכלכלה הגישה לממשלת ישראל בשנת 2007 הצעה לתוכנית כלכלית-חברתית רב-שנתית, אותה כינתה "האג'נדה".
לעיתים, עצם קיומה של אג'נדה מסוימת נתפש כדבר שלילי. לדוגמה, אהרן ברק התנגד למינויה של רות גביזון לבית המשפט העליון משום ש"יש לה אג'נדה... ואג'נדה זו אינה מתאימה וראויה לבית המשפט העליון".
הערות שוליים

↑  אטילה שומפלבי, פינס על העבודה: צריכים לייצר אג'נדה, באתר ynet, 15 בספטמבר 2006
↑  אג'נדה כלכלית חברתית לישראל 2010-2008 באתר משרד ראש הממשלה
↑  שני מזרחי, ברק: "מתנגד למינוי גביזון כי יש לה אג'נדה", באתר ynet, 11 בנובמבר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph323774
אאולה מגנה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אולם כנסים 
 מיקום:  עיריית סטוקהולם 
 מדינה:  שוודיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1998
 תאריך פתיחה רשמי:  1998 
 אדריכל:  ראלף ארסקין 
 
 קואורדינטות:  59°21′50″N 18°03′24″E﻿ / ﻿59.36388889°N 18.05666667°E﻿ / 59.36388889; 18.05666667
  (למפת סטוקהולם מוגדלת) אאולה מגנה(למפת סטוקהולם רגילה) אאולה מגנה
 
אָאוּלָה מַגְנָה הוא האולם הגדול ביותר באוניברסיטת סטוקהולם בשוודיה. בנייתו הושלמה בשנת 1997. בנוסף לאולם ההרצאות הגדול ישנם חדרי ישיבות וסמינרים קטנים יותר. מחוץ לאולם ההרצאות יש גלריה לקריאה. האודיטוריום משמש למפגשים אקדמיים, כמו כנסים וסימפוזיונים וכן לאירועים חיצוניים כמו אסיפות כלליות. כאן נערכו גם חלק מהרצאות נובל.
אדריכל

אאולה מגנה עוצבה על ידי האדריכל ראלף ארסקין, שתכנן גם את האולהוסט הסמוך, את ספריית אוניברסיטת סטוקהולם, את אקטיברום (פרסקאטיהאלן), ואת בית המשפטים בעבור האוניברסיטה. אאולה מגנה היה הפרויקט האחרון של ארסקין עבור האוניברסיטה לפני מותו בשנת 2005. הרעיון להציב אודיטוריום באתר נוצר מאז תכנון הקמפוס בשנות ה־1960 המוקדמות.
עיצוב

הבניין בנוי לתוך האדמה. מהצד הצפוני ומהכניסה הראשית הוא נותן רושם נמוך וצנוע, הנשלט על ידי משטחי זכוכית גדולים. בצד הדרומי, הבניין במלוא גובהו. ארסקין מפרק את החזית ל"כרכים" רבים בגודל, מבנה, וגובה שונים ובסידור מעניין. החזית הצפונית מצופה בלבנים בגוונים שונים של אדום, מתבטאות בארשת של מרקמי משטח מגוונים. הגג, הנראה למרחוק, כולל מחזירי שמש, האופייניים לסגנונו של ארסקין, המעבירים אור יום לאולם דרך צוהר. המרחב הפנימי מציע פנורמה עצומה דרך חזית הזכוכית מצפון, אשר מציבה את הצופה במגע הדוק עם הטבע ועם האלונים הישנים שבחוץ. בפנים חוזרים קירות הלבֵנים. לעיצוב הפנים יש תחושה טבעית דרך סלע חשוף במבואה התחתונה. הבטנה הכפרית של עץ בצבע בלונד היא תכונה אופיינית בכל הבניין, ומציגה ניגודיות חמה לאבן הזכוכית.
עיצוב האודיטוריום נוצר בהשראת תוכנית חצי־מעגלית של אמפיתיאטרון עתיק. זה נועד לאפשר לקהל של 1,200 לשמוע את הדובר ללא הגברה חשמלית. למטרה זו עבד ארסקין עם היועץ האקוסטי נילס-אוקה נילסון. לתקרת העץ יש שיפוע תלול לכיוון הבמה המגביר את התפשטות הצליל ומונע הדים. פתרונות אלה נועדו גם לספק אפקט פיסולי אסתטי. כדי להשיג התפשטות מרבית של צליל, השיפוע התלול שולב בעיצוב, והחומרים והצורות של החלל נבחרו בקפידה.
לקריאה נוספת

Hultin, Olof ; Österling, Ola; Perlmutter, Michael (2002) [1998]. Guide till Stockholms Arkitektur (Guide to Stockholm's architecture, 2nd edition). Stockholm: Architecture Publishers. Libris 8465772. ISBN 91-86050-58-3
Erskine, Ralph; (1998) "Aula Magna, Stockholm", Architecture, No. 1 Stockholm
Egelius, Mats, (1998) "Aula Magna closes the circle", Architecture, No. 1, Stockholm
הערות שוליים

↑  Linda Karlsson, Aula Magna - Stockholm University, www.su.se (באנגלית)
ראלף ארסקין
פירוט לבנים, חזית דרומית
אודיטוריום
אודסה הקטנה (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ג'יימס גריי
 הופק בידי:  פול ובסטר
 תסריט:  ג'יימס גריי
 עריכה:  דוריאן האמס
 שחקנים ראשיים:  טים רות'   אדוארד פרלונג 
 מוזיקה:  דנה סאנו
 צילום:  טום ריצ'מונד
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  Fine Line Features
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ספטמבר 1994
 משך הקרנה:  98 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית, רוסית, יידיש
 סוגה:  סרט פשע, סרט דרמה, סיפור התבגרות 
 מקום התרחשות:  ברוקלין 
 הכנסות:  1.1 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   littleodessa
 דף הסרט ב־IMDb
 
אודסה הקטנה (באנגלית: Little Odessa) הוא סרט פשע אמריקאי משנת 1994 בכתיבה ובימוי של ג'יימס גריי (סרטו הראשון), עם טים רות' ואדוארד פרלונג בתפקידים הראשיים.
העלילה מתרחשת בשכונת ברייטון ביץ' ברובע ברוקלין בה ישנה קהילת דוברי הרוסית הגדולה בארצות הברית. בשכונה חיים מהגרים רוסים ואוקראינים רבים לכן זכתה השכונה בכינוי "אודסה הקטנה".
גריי זכה בפרס "אריה הכסף" והיה מועמד לפרס אריה הזהב, ונסה רדגרייב זכתה בפרס וולפי לשחקנית המשנה הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים של ונציה.
הסרט היה מועמד לחמישה פרסי אינדפנדנט ספיריט – סרט, סרט ראשון (ג'יימס גריי), צילום (טום ריצ'מונד), טים רות' (שחקן ראשי) וונסה רדגרייב (שחקנית משנה).
תקציר העלילה

ג'ושוע שפירא (טים רות') הוא רוצח שכיר יהודי בברוקלין. משפחתו גרה בברייטון ביץ' – האב ארקדי (מקסימיליאן של), האם אירינה (ונסה רדגרייב), האח הצעיר ראובן (אדוארד פרלונג) והסבתא צילה (מינה ברן).
ג'ושוע מקבל משימה: לרצוח יהלומן פרסי בברייטון ביץ', אזור שנשלט על ידי העבריין בוריס וולקוב (פול גויפול) ואנשיו.
ראובן מעריץ את אחיו אך האב מחרים אותו ולא מרשה לו להיכנס לדירה לבקר את אמו אירינה הסובלת מסרטן המוח. רק לאחר שג'ושוע מגלה שלאביו יש פילגש ומאיים שיגלה זאת הוא מורשה לבוא ולבקר את אמו הגוססת.
ג'ושוע מחבב את אחיו ומאיים על האב לאחר שהכה את ראובן על השתמטות מבית הספר.
ג'ושוע מקיים יחסים עם אלה (מוירה קלי) ומנסה כל הזמן להסתתר מהרודפים אחריו.
הוא מגייס את העבריינים יורי וויקטור והם חוטפים את היהלומן הפרסי, מביאים אותו לבית חרושת נטוש, רוצחים אותו ושורפים את הגופה בתנור.
ראובן עוקב אחריהם ומוצא אקדח במקום הרצח.
וולקוב שולח רוצחים לדירתה של אלה והם רוצחים אותה. ראובן מגיע לשם והורג אחד מהם אך לבסוף נהרג. ג'ושוע מגיע למקום, לוקח את גופת אחיו ושורף אותה באותו תנור.
צוות השחקנים

| שם השחקן | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| טים רות' | ג'ושוע שפירא |  |
| אדוארד פרלונג | ראובן שפירא |  |
| ונסה רדגרייב | אירינה שפירא | אימא |
| מקסימיליאן של | ארקדי שפירא | אבא |
| מינה ברו | צילה שפירא | סבתא |
| מוירה קלי | אלה |  |
| פול גויפול | בוריס וולקוב | עבריין |
| דייוויד ואדים | סאשה | עבריין |
אדידס ארנה

| --- | --- |

האולם במהלך אולימפיאדת פריז (2024)
 כתובת:  56 Boulevard Ney, 75018 Paris 
 מיקום:  הרובע השמונה-עשר של פריז, צרפתצרפת
 קואורדינטות:  48°53′58″N 2°21′38″E﻿ / ﻿48.8994°N 2.3606°E﻿ / 48.8994; 2.3606
 תקופת הפעילות:  11 בפברואר 2024 – הווה (334 ימים) 
 בעלים:  עיריית פריז 
 קבוצות:  פריז בסקטבול (LNB, יורוליג)
 www.adidasarena.com
 he
 
ארנה פורט דה לה שאפל (בצרפתית: Arena Porte de la Chapelle), הידוע מטעמי חסות מסחרית כאדידס ארנה (בצרפתית: Adidas Arena), הוא אולם ספורט רב-תכליתי ומודולרי, הממוקם ברובע השמונה-עשר של פריז, בירת צרפת. האולם מארח את משחקיה של קבוצת הכדורסל פריז בסקטבול מליגת העל הצרפתית והיורוליג.
הזירה מכילה 8,000 מושבים לאירועי ספורט ו-9,000 מושבים לקונצרטים ומופעים, וכוללת שני אולמות כושר לרווחת התושבים המקומיים.
היסטוריה

הזירה נבנתה במיוחד לאולימפיאדת פריז (2024), אחת משני האולמות היחידים שהוקמו באופן ספציפי לתחרות לצד ה-Aquatics Centre בסן-סן-דני. בניית האולם החלה במרץ 2020, והוא נחנך ב-11 בפברואר 2024, בניצחון 87–65 של פריז על סן-קנטן במסגרת ליגת העל הצרפתית בכדורסל.
הזירה נועדה במקור לארח את אירועי ההיאבקות והכדורסל באולימפיאדת פריז (2024) ואת טורניר הטניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים לאחר מכן, אך בסופו של דבר היא אירחה את תחרויות הבדמינטון וההתעמלות האמנותית האולימפיות ותחרויות הבדמינטון והרמת כוח הפאראלימפיות.
האולם משמש כביתה של קבוצת הכדורסל פריז בסקטבול מליגת העל הצרפתית והיורוליג ושל קבוצת הכדוריד פריז סן-ז'רמן. באוקטובר 2024 צפויים להתקיים באולם שלבי רבע וחצי הגמר של אליפות העולם ב-League of Legends.
זכויות שיום

שמו הזמני של האולם בעת בנייתו היה Paris Arena II, אך ביולי 2022 פורסם כי בעקבות חסות מסחרית תיקרא הזירה אדידס ארנה על שם יצרנית מוצרי הספורט אדידס שחתמה על חוזה זכויות שיום עם החברה המפעילה SAE POPB לחמש שנים עם אופציה לשבע נוספות תמורת 2.8 מיליון אירו בשנה. בתחילת יולי 2022 אישרה מועצת העיר את שינוי שם החסות.
נציגי המפלגה הקומוניסטית של צרפת במועצת העיר פריז הציעו לקרוא את האולם על שמה של אליס מיליאט, ספורטאית ופעילת זכויות האישה צרפתית, שארגנה את המשחקים העולמיים לנשים 1922 בפריז. ההצעה לא התקבלה, אך הטיילת שמול האולם נקראה על שם מיליאט.
במשחקים האולימפיים והפאראלימפיים ב-2024, בהם אסורים שמות מסחריים לאצטדיונים, נקרא האולם פורט דה לה שאפל ארנה על שם השכונה בפריז בה הוא נמצא.
הערות שוליים

↑  Arena 2 : Paris choisit le marché global de performance, CCI Business, [ארנה 2: פריז בוחרת בשוק הביצועים העולמי] (בצרפתית)
↑  אמנון דירקטור, שיא אולימפי בפריז 2024: בונים רק 2 מבנים חדשים מתוך 38 שיארחו את התחרויות, באתר ynet, 2 במאי 2024
↑  Le chantier de la future Arena 2 lancé Porte de la Chapelle, CNEWS, [בניית ארנה 2 העתידית הושקה בפורט דה לה שאפל], ‏10 במרץ 2021 (בצרפתית)
↑  A magical first at the adidas arena, פריז בסקטבול, ‏15 בפברואר 2024
↑  Paris 2024 : Le projet d’Aréna 2 se précise, Sport & Société, [פריז 2024: פרויקט ארנה 2 מתגבש], ‏12 ביולי 2018 (בצרפתית)
1 2  פורט דה לה שאפל ארנה, באתר אולימפיאדת פריז (2024)
↑  פורט דה לה שאפל ארנה, באתר המשחקים הפאראלימפיים פריז (2024)
↑  Riot Games announces MSI and Worlds 2024 locations, Hall of Fame and format changes, Esports Insider, ‏5 בינואר 2024
↑  Adidas enters naming rights market with Paris 2024 venue, The Stadium Business, ‏22 ביולי 2022
↑  Jeux olympiques de Paris : l'Arena de la Chapelle portera bien le nom d'Adidas, Le Parisien, ‏8 ביולי 2022 (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 37b8c414-0eb8-4d12-8847-424afd903011 
משחק הפתיחה של האולם בין פריז בסקטבול לסן-קנטן, 11 בפברואר 2024
אברהם אבושדיד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1875 נחלת שבעה, ישראל 
 פטירה:  9 במרץ 1930 (בגיל 55 בערך) יפו העתיקה, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 
אברהם מאיר (אלברט) אבושדיד (תרל"ה, 1875 – ט' באדר תר"ץ, 9 במרץ 1930) היה מראשוני הרופאים העבריים ילידי הארץ. פעיל ציבור.
קורות חייו

אבושדיד נולד בנחלת שבעה שבירושלים בשנת תרל"ה (1875) לרחמים שלמה, מראשי ועד העדה המערבית בירושלים, ולריינה אבושדיד. סבו מצד אביו היה אברהם אבושדיד, ממייסדי הקהילה המערבית בירושלים וסבו מצד אמו היה חיים נסים ברוך, ראש ועד העדה הספרדית ואב בית הדין שלה.
לאברהם היו ארבע אחיות, מהן: פרלה (פנינה, שנישאה לאברהם בר-אדון), ריקה ולאה (שנישאה לאיתמר בן-אב"י).
אבושדיד למד בבית הספר אליאנס ובבית הספר התיכון הטמפלרי לאחר מכן פנה ללימודי רפואה באוניברסיטת איסטנבול. בשנת 1900, עם סיום לימודיו עוטר באות כבוד מאת הסולטאן, חזר לירושלים ונתמנה לרופא בבית החולים משגב לדך וזכה לשבחים רבים על פועלו שם. בשנת 1902 נישא לרחל לבית בנימין מארם צובא. בשנת 1909 התמנה לרופא מטעם חברת למען ציון ובשנת 1914 נעשה לרופאה של המושבה הגרמנית. בשנת 1914 מילא את מקומו של משה וולך כרופא הבית של בית החולים שערי צדק, כשהלה שהה מחוץ לעיר.
בשנת 1913 השתתף בוועידת הייסוד של אגודת רופאים מדברי עברית (ארמ"ע) ושימש כגזברהּ. בשנת 1914 השתתף בוועידת הגרענת שנערכה בירושלים.
בעת מלחמת העולם הראשונה גורשו מארץ ישראל בעלי נתינויות זרות שסירבו להתעת'מן, ובראשית ינואר 1915 צורף אליהם גם אבושדיד, בעל האזרחות הצרפתית. אבושדיד התמקם במחנה הגולים שבאלכסנדריה, שם נמצא ביקוש רב לכישוריו הרפואיים.
לאחר המלחמה חזר אבושדיד לארץ, התיישב ביפו ופתח מרפאה פרטית ברחוב בוסטרוס. בשנת 1923 מילא את מקום מנהל בית החולים הצרפתי למשך מספר חודשים. את ביתו, שתוכנן בסגנון אקלקטי בידי האדריכל אברהם גולדמן, בנה ברחוב השרון (כיום רחוב לבונטין 16). בשנים אלו פעל בשורה של גופים ציבוריים: הוא נבחר לוועד הקהילה העברית של תל אביב מטעם רשימת הספרדים, כיהן כשופט בבית משפט השלום העברי והיה חבר פעיל בהסתדרות הרפואית העברית בארץ-ישראל, בהסתדרות האזרח, במסדר בני ברית וכן באגודת הבונים החופשיים, שבה שימש כנשיא לשכת בונים חופשיים "מוריה" היפואית מייסודהּ ועד יום מותו. בשנת 1928, בהשראת גיסו איתמר בן-אב"י, מראשי הסתדרות בני בנימין, היה אבושדיד הראשון להרים תרומה בגובה עשרת אלפים לא"י (סכום עתק באותם זמנים) לרכישת 100 דונם מאדמות אום-ח'אלד, שעליהן הוקמה נתניה, לחפירת הבאר הראשונה ולנטיעת הפרדס הראשון שם.
בט' באדר תר"ץ (9 במרץ 1930) נפטר אברהם אבושדיד ביפו, בהותירו אחריו בן ושתי בנות. הוא הובל לקבורה למחרת בירושלים, בלוויית המוני מלווים יהודים, מוסלמים ונוצרים.
עיריית נתניה קראה רחוב על שמו.
לקריאה נוספת

יעקב יהושע, ירושלים הישנה בעין ובלב: מבחר כתבים (הקדמה: אברהם ב. יהושע), ירושלים: כתר, 1988, עמ' 183
נסים לוי ויעל לוי, רופאיה של ארץ ישראל 1799–1948, זכרון יעקב: איתי בחור – הוצאה לאור, 2012, עמ' 79–80
הערות שוליים

↑  כך על פי כל המקורות. על פי אלמאליח, בתרל"ד
↑  גרייבסקי, ובעקבותיו גאון, מציינים שהוא עלה יחד עם אביו מרבאט, מרוקו לירושלים, אך זו טעות שכן בסקרי מונטיפיורי, אביו מופיע כבר בסקר משנת 1865(הקישור אינו פעיל), ללא ילדים. בסקר הבא, משנת 1875(הקישור אינו פעיל), מוזכרים כבר (שלא בשמותם), אברהם וארבע אחיותיו (אחת מאחיותיו היא לאה אבושדיד, רעייתו של איתמר בן-אב"י ואחת נוספת היא פירלה, רעייתו של אברהם בר-אדון)
↑  משה דוד גאון, "רחמים שלמה אבושדיד", יהודי המזרח בארץ ישראל ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 16, באתר היברובוקס
↑  משה דוד גאון, "אברהם אבושדיד", יהודי המזרח בארץ ישראל ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 16, באתר היברובוקס
↑  פנחס גרייבסקי, זיכרון לחובבים הראשונים יז, עמ' 33
↑  משה דוד גאון, "חיים נסים ברוך", יהודי המזרח בארץ ישראל ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 172, באתר היברובוקס
↑  איתמר בן-אב"י, החצוף הארצישראלי, עמ' 80.
↑  משה עובדיה, היהודים המערבים בארבע ערי הקודש ממלחמת העולם הראשונה עד תום השלטון הבריטי (1948-1914), ‏תשרי תש"ע (ארכיון) עמ' 29, הע' 14. והשוו לאלמאליח (בקישורים החיצוניים), שטוען כי אבושדיד לא למד בבית ספר תיכון, אלא מפי מורים פרטיים. ראו גם: א' אבושדיד, חן! חן!, הצבי, 16 ביוני 1893
↑  כך על פי רוב המקורות. על פי אלמאליח, החל ללמוד במכללה הצרפתית בבירות, שאותה נטש בשל האנטישמיות ששררה שם, השלים את לימודיו באוניברסיטה האמריקנית בביירות ועמד למבחן באיסטנבול.
↑  ענייני העיר, הצבי, 19 בינואר 1900; ירושלים, חבצלת, 12 בינואר 1900
↑  לדוגמה: חיים בן-עטר, ברכת תודה, השקפה, 26 בדצמבר 1905; חיים מיכל מיכלין, ברכת הודאה, השקפה, 22 במאי 1908
↑  ארכיון ועד העדה הספרדית, פנקס הכתוּבּוּת, ד' בסיון תרס"ב
↑  רופא יהודי במושבה הגרמנית, מוריה, 1 במרץ 1914
↑  ישראל ווינאגראד, תודתי וברכתי, מוריה, 6 במרץ 1914
↑  מטרתה הייתה "להכשיר את הלשון העברית לשימוש מקצועי ברפואה". יו"ר האגודה היה ד"ר אהרן מאיר מזי"א
↑  אורית נבו ואברהם גרוס, "המלחמה בגרענת", Medicine - עיניים: רבעון בנושא רפואת עיניים 1, 2007, עמ' 8
↑  אברהם אלמאליח, ארץ ישראל וסוריה בימי מלחמת העולם, דואר היום, 13 בפברואר 1927
↑  שרות כתבות ה"סולל", ד"ר אבושדיד מנהל בית חולים, דואר היום, 25 ביולי 1923
↑  תוצאות הבחירות לועד הקהילה ביפו, דואר היום, 6 בינואר 1925
↑  הסתדרות האזרח – אוסף מסמכים, 1919, בית מכירות פומביות "קדם"
↑  על ד"ר אברהם אבושדיד באתר עיריית נתניה
↑  הלוית ד"ר אברהם אבושדיד ז"ל, דואר היום, 11 במרץ 1930
↑  רחוב אברהם אבו שדיד באתר עיריית נתניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013036076905171 
בית אבושדיד (עם תוספות משלהי המאה ה-20)
קברו שבהר הזיתים
Candy Shop

"Candy Shop" הוא הסינגל השני של הראפר 50 סנט מתוך אלבום האולפן השני שלו, The Massacre‏ (2005). בשיר משתתפת אוליביה והוא נכתב על ידי 50 סנט והמפיק של השיר, סקוט סטורץ'. הסינגל יצא באמצעות אינטרסקופ רקורדס, שיידי רקורדס של אמינם, אפטרמת' אנטרטיינמנט של ד"ר דרה, וג'י-יוניט רקורדס של 50 סנט.
"Candy Shop" הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100, והפך לסינגל השלישי שלו שהגיע למקום הראשון והחמישי בעשרת הגדולים. הוא קיבל ביקורות מעורבות מהמבקרים, כאשר חלקם טענו כי הוא מהווה גרסה חוזרת של שיתוף הפעולה של 50 סנט עם ליל קים ב-"Magic Stick"‏ (2003). בטקס פרסי גראמי ה-48, הוא היה מועמד לשיר הראפ הטוב ביותר, ובטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 2005, הווידאו קליפ היה מועמד לווידאו קליפ הגברי הטוב ביותר.
רקע

בראיון לכתב העת XXL, הראפר פאט ג'ו טען שהוא עזר להפיק את הרצועה בזמן שעבד עם המפיק סקוט סטורץ'. הוא אמר:
אני די בטוח שהעולם לא יודע שאנחנו באמת הפקנו ביחד את Candy Shop. אני הפקתי אותו איתו (סטורץ')... סקוט קרא לי איזה 50 פעם, 100 פעם: 'יו, אתה בטוח שאתה לא רוצה להשתמש בזה? 50 סנט קרא לי. 50 סנט רוצה את זה.' מעולם לא היתה לי בעיה עם הבחור הזה. אמרתי לו, 'תמשיך הלאה'.
המקור באנגלית
I'm pretty sure the world don't know we actually produced Candy Shop together. I produced it with him (Storch) ... Scott called me like 50 times, 100 times: 'Yo, you sure you don't want to use it? 50 Cent called me. 50 Cent want it.' I never had a problem with this dude. I was like, 'Go ahead.
כשכתב את השיר, 50 סנט אמר:
ניסיתי להיות כמה שיותר מיני אפשר, מנקודת מבט גברית, מבלי להיות גס או פוגעני.
המקור באנגלית
I attempted to be as sexual as possible, from a male perspective, without being vulgar or obscene.
קבלה ביקורתית

השיר קיבל ביקורות מעורבות מהמבקרים. PopMatters תיאר אותו כ"זולג אנרגיה מינית וקור" והוא "מיני לגמרי, אבל יש בו גם קצת קשיחות, נוקשות גברית וטפיחות חזה רועמות". אנטרטיינמנט ויקלי כתבו שהוא היה "סינגל חד-פעמי וחלק" ותיאר שורות בשיר כ"לא פיתויים, אלא פקודות". MusicOMH כתבו שהכימיה בין 50 סנט לאוליביה "היא כמעט מפורשת כמו המילים... הבייס ליין נועד לרקוד לפיו". המחבר אית'ן בראון, בביקורת על The Massacre, כינה את הרצועה "חסרת השראה" ו"כמעט זהה" לשיתוף הפעולה הקודם שלו עם ליל קים ב-"Magic Stick". לדבריו, 50 סנט נראה מרוצה מדי עם "הדימוי ההיפרמיני" שלו ועוד דברים אחרים, ו"לא מוכשר מספיק כדי לעבוד מעבר לתכסיסים הישנים והרגילים שקוראים לתשומת לב". פיצ'פורק תיאר את "Candy Shop" כחזרה על "Magic Stick" הן "בביטים והן בגוון", וכתב העת סטיילוס אמר שזו הייתה "עוד מאותו הדבר" כמו שיתוף הפעולה הקודם שלו. בבילבורד נכתב ש-50 סנט "מראה מעט התקדמות לירית" עם השיר שהוא "תערובת סינגל טיפוסית לשחקן". השיר היה מועמד בטקס פרסי גראמי 2006 לשיר הראפ הטוב ביותר, אך הפסיד ל"Diamonds from Sierra Leone" של קניה וסט.
הצלחה מסחרית

"Candy Shop" זכה להצלחה רבה בארצות הברית, והפך לסינגל השלישי במקום הראשון של 50 סנט, סינגל הסולו החמישי שלו בעשרת הגדולים, והסינגל השביעי שלו בעשרת הגדולים. השיר טיפס במהירות במצעד הבילבורד הוט 100, ונכנס ישר למקום ה-53. בשבוע השני שלו במצעד הוא קפץ למקום ה-30, ובשבוע השלישי קפץ למקום ה-8. בשבוע הרביעי, הרצועה הגיעה למקום השני. היא הגיעה לפסגה במקום הראשון בשבוע החמישי, שם היא שהתה תשעה שבועות רצופים. היא נשארה במצעד 23 שבועות וסיימה את השנה במקום השמיני. הרצועה הגיעה למקום הראשון גם במצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ, מצעד שירי הראפ, ומצעד השירים הקצביים. השיר הצליח היטב במצעדים הפופולריים, והגיע למקום השני במצעד 100 שירי הפופ והמקום החמישי במצעד 40 שירי המיינסטרים. "Candy Shop" הצליח בעקבות ההורדות הדיגיטליות הרבות שלו במצעד הוט 100 והפופ 100, ובעקבות זאת הגיע לפסגת מצעד השירים הדיגיטליים. ה-RIAA העניק לשיר פלטינה מחומשת ב-2023. ברחבי אירופה, השיר הגיע למקום הראשון באוסטריה, בלגיה, גרמניה ושווייץ, ולחמישייה הראשונה באירלנד, נורווגיה, הולנד, ובריטניה. באוסטרליה, הרצועה הגיעה לשלישייה הראשונה, זכתה בפלטינה מטעם איגוד תעשיית ההקלטות האוסטרלי, ובמצעד סיכום השנה של 2005 היא נרשמה במקום ה-24. בניו זילנד היא הגיעה למקום השני.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ בוים על ידי ג'סי טררו ב-11–12 בינואר 2005, וצולם בהוליווד. משום שהווידאו קליפ של הראפר טריק דאדי ל-"Sugar (Gimme Some)" כבר כלל רפרנסים לסוכריות, 50 סנט אמר: "ניסינו לעשות משהו קצת שונה" ולא ללכת באותה הדרך. הקליפ מציג את אוליביה כרקדנית הראשית ומספר דוגמניות כולל צ'סיקה קרטרייט (כדומינטריקס) וסטפני "ליריק" אוונס (כאחות). יש בו גם הופעות קמע של ליל סקראפי וחברי ג'י-יוניט לויד בנקס ויאנג בק. הוא היה מועמד לווידאו קליפ הגברי הטוב ביותר בטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 2005, אך הפסיד ל-"Jesus Walks" של קניה וסט. ב-2 בפברואר 2005, הקליפ עלה למקום התשיעי בתוכנית Total Request Live של MTV ונשאר שם 46 ימים. הוא גם הגיע למקום הראשון במצעד הקליפים של Much Music.
הווידאו קליפ ביוטיוב צבר מעל 945 מיליון צפיות נכון לאפריל 2024.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2005)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 3 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 14 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 2 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הראפ | 1 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 1 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 4 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 4 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 4 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 4 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 2 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 5 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
|  צרפת | SNEP | 8 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 3 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 18 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2005)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 20 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 24 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 16 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 22 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 46 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 29 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 27 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 14 |  |
|  צרפת | SNEP | 79 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2006)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 178 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2000–2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 52 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | פלטינה ×2 | 120,000 |
| דנמרק (IFPI Danmark) | פלטינה | 90,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב ×5 | 750,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 100,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | זהב | 5,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה ×2 | 1,200,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה ×5 | 5,000,000 |