קיטליץ טרייבן
הערות שוליים

↑  הערך מבוסס על כ-50 עדויות של ניצולי המחנה ועל אנציקלופדיית המחנות והגטאות, רוב הפרטים מבוססים על מספר עדויות. עם זאת מכיוון שהעדויות הן סובייקטיביות, ייתכנו אי דיוקים.
1 2 3 4 5 6 7  ע"פ עדותו של צבי צור, באתר VHA
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  ע"פ עדותו של חיים יעקובוביץ, באתר VHA
1 2 3 4 5  Geoffrey P. Megargee, The United States Holocaust Memorial Museum encyclopedia of camps and ghettos, 1933-1945, Bloomington (Ind.): Indiana University Press, 2009, ISBN 978-0-253-00350-8
↑  באנציקלופדיית המחנות, מופיע המספר 1700-1800 אסירים. מרבית העדויות מדברות על 1500-2000 אסירים. בהנחה ורוב המשלוחים שהגיעו למחנה ידועים (כלומר, יש לפחות ניצול אחד שמסר עדות מכל אחד מהמשלוחים שהגיעו), הרי שמספר האסירים הכולל, בהתאם לפירוט שמופיע בהמשך הערך, הוא 1900-2200 אסירים. בעת היציאה למצעד המוות, היו במחנה ככל הנראה כ-1200 אסירים. מכיוון שרוב האסירים הגיעו למחנה בפרק זמן של כשלושה חודשים, סביר להניח שקיבולת המחנה המרבית, לפחות בתקופה קצרה, הייתה קרובה ל-2000.
1 2  ע"פ עדותו של אברהם פיינגלבלט, באתר יד ושם
↑  ביניהם אברהם פיינגלבלט ואברהם בורגר
1 2 3  ע"פ עדותו של סולומון אורמן, באתר VHA
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  ע"פ עדותו של שלום שכוי, באתר VHA
↑  ע"פ עדותו של ליבר מושקוביץ. באנציקלופדיה לא מוזכר משלוח ממחנה זה. אלברט יורה שגם הגיע ממחנה זה מציין (בעדותו התמציתית) את סוף 1943 כתאריך המעבר לקיטליץ טרייבן.
↑  ע"פ עדותו של קלמן רובנר, באתר VHA
↑  באנציקלופדיה יש נתון לגבי כמות האסירים שהגיעה מגרינברג וגרליץ אך אין מידע על הכמות שהגיעה ממחנה פריוודלאו (ואין אזכור לגרוס פוגל). בעדות של שמואל נשר, שהגיע במשלוח של יהודי הונגריה (שהיה, ככל הנראה, המשלוח הבא אחרי המשלוח של פריוודלאו), הוא מציין שמחנה כבר שהו כ-800 אסירים, כלומר, ממחנה פריוודלאו הגיעו כ-100 אסירים. ממחנה פריוודלאו הגיע יקותיאל נרקיס.
↑  רוב העדויות מצביעות על משלוח בגודל של כ-1000 אסירים. באנציקלופדיה הערכה היא בין 500 ל-900
1 2 3 4 5 6 7 8  ע"פ עדותו של שמואל מרדכי פריד, באתר VHA
↑  ע"פ עדותו של ליאור מיטלר, באתר VHA
↑  הכמות והתאריכים ע"פ האנציקלופדיה. ממחנה זה הגיעו: יוסף אנזל, שאול רוזנברג, הרמן דב.
↑  ע"פ האנציקלופדיה. אברהם בורגר, שהיה במשלוח זה אומר שהם נשלחו לעבודות עץ (בהתאם למגבלות התרגום של עדותו). באנציקלופדיה כתוב שהמשלוח יצא ב-7/1944, אך אברהם בורגר נוקב בתאריך 22/6/1944.
1 2 3 4 5 6  ע"פ עדותו של אהרון פיסטנברג, באתר VHA
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  ע"פ עדותו של אשר גירטלר, באתר VHA
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  ע"פ עדותו של שרגא פייבל פנסקי, באתר VHA
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  ע"פ עדותו של מוריס רוזן, באתר VHA
↑  באתר https://www.holocaustmatters.org/holocaust-selection-process/ כתוב כי בשנת 1944 גיל העבודה הורד מ-16 ל-14. ישנם אסירים במחנה שעברו את הסלקציה בסוף חודש מאי 1944, בהיותם בני פחות מ-15 (לפחות אחד מהם שיקר בסלקציה לגבי גילו)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  ע"פ עדותו של אליעזר שלומוביץ, באתר VHA
1 2 3  ע"פ עדותו של רפאל אנגלמן, באתר VHA
1 2 3 4  ע"פ עדותו של משה פולק, באתר יד ושם
↑  ע"פ עדותו של יונה יצחקי, באתר יד יערי
1 2 3 4 5  ע"פ עדותו של בנציון פרייד, באתר VHA
1 2 3 4 5 6  ע"פ עדותו של ליבר מושקוביץ, באתר יד ושם
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  ע"פ עדותו של יעקב וייס, באתר יד ושם
↑  באנציקלופדיה מוזכרים 8 צריפי מגורים. בעדותו של יונה יצחקי הוא אומר שהיו 7 צריפים. בעדות של שמואל בוגלר הוא מזכיר שהתגורר חלק מהזמן בצריף מס' 9. כלומר על פניו היו כ-10 צריפי מגורים לכל היותר. מרבית העדויות מדברות על כמות של 100–120 אסירים בצריף. ומצד שני כמות האסירים במחנה מוערכת (ע"פ רוב העדויות) ב-1800 אסירים (סביר שמספר זה מדויק, יחסית, היות שבמסדר הדו יומי שבוצע, נמסרה מצבת האסירים). בהנחה שיש 120 אסירים בצריף, וכמות הצריפים היא 10, אזי מספר האסירים האפשרי הוא 1,200 בלבד. ייתכן, אם כך, שכמות האסירים בצריפים נוטה ל-200, ואז 9 צריפים מאכלסים 1,800 אסירים. עם זאת, בעדותו של מוריס רוזן, הוא מזכיר 6 צריפי מגורים בלבד, שחלקם בקיבולת של 200 אסירים, וחלקם בקיבולת של 500 אסירים.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  ע"פ עדותו של שמואל נשר, באתר יד ושם
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  ע"פ עדותו של אליהו פלד, באתר יד ושם
1 2 3 4 5 6  ע"פ עדותו של יוסף אנזל, באתר יד ושם
↑  השם אמיל מופיע בכמה מהעדויות. שמו המלא, אמיל זופא, מופיע בעדות של אלי פלד בעמ' 35
↑  מכיוון שאלי פלד מציין בעדותו את המשולש הירוק, המציין פושע (כגון רוצח או גנב), סביר שהוא אכן היה אחד משני אלה. ליבר מושקוביץ אומר שאמיל אמר להם שהוא גנב שפרץ לבנק. יונה יצחקי אומר שהוא כונה על ידי האסירים "קומוניסט" (זה היה כינוי גנאי), ולכן אולי בוגלר מציין שהוא היה אסיר פוליטי. יש חילוקי דעות גם לגבי צבע המשולש, אך מסתבר שכנראה היה זה משולש ירוק
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  ע"פ עדותו של שמואל בוגלר, באתר יד ושם
1 2 3 4 5 6 7 8  ע"פ עדותו של בן ציון ברקוביץ, באתר יד ושם
↑  ע"פ עדותו של אוסקר שפילינדר, באתר VHA
1 2 3  ע"פ עדותו של שמואל ניצן, באתר VHA
1 2 3  ע"פ עדותו של יקותיאל נרקיס, באתר יד ושם
↑  ⁨⁨דבר⁩, 17 ספטמבר 1952⁩
↑  ⁨⁨קול העם⁩, 27 מרץ 1951⁩
↑  כך בכתבה בעיתון. סביר להניח שהכוונה לעוזר של זקן האסירים.
↑  ⁨⁨דבר⁩, 23 מאי 1960⁩
↑  https://vha.usc.edu/testimony/14059?from=search&seg=79 ע"פ עדותו של הנרי זינדורף, באתר VHA
↑  תפקיד זה מוזכר רק בעדותו של בן ציון ברקוביץ, שסוקר בצורה מסודרת את בעלי התפקידים.
↑  ע"פ עדותו של אליהו פלד. ייתכן שהעד מדבר על ישראל חיים זילברברג, שהיה אחראי בלוק (ייתכן שבעדויות, לא תמיד נעשתה הבחנה מדויקת בין התפקידים השונים).
1 2  ע"פ עדות של יוסף אנזל ביוטיוב
↑  על שמו של סגל יש לפחות 3 עדויות. קליין מוזכר בעדות אחת. באנציקלופדיית המחנות מוזכר שמו של רופא בשם בראון, וכתוב שהיו רק שני רופאים. מצד שני, העדים מזכירים שמות נוספים, כך שסך השמות הידועים הוא לפחות 4.
1 2  ע"פ עדותו של חייל גרמני מחיל האוויר בשם הנס סטארק (כפי שהיא מופיעה בסוף עדותו של בן ציון ברקוביץ)
1 2 3 4  ע"פ עדותו של יהודה אל עמי, באתר VHA
↑  לפי האנציקלופדיה, ולפי אלי פלד התנורים לא היו פעילים. עם זאת, שמעון וולף אומר שהם בישלו את קליפות תפוחי האדמה הגנובות מהמטבח על תנורים אלה.
↑  המקלחות מוזכרת ב-4 עדויות לפחות. הרמן דב אומר שהמקלחות היו קרות בלבד, אך יעקב וייס אומר שהיו מקלחות חמות. שאר העדויות המדברות על מקלחת לא מפרטות מעבר. בעדות של שאול רוזנברג מוזכר שהבגדים הוחלפו פעם בשבוע, אך בעדות של הרמן דב נאמר שהחלפת הבגדים הייתה כנגד מנת מזון.
↑  ע"פ עדותו של הרמן דב, באתר יד ושם
↑  ע"פ שמואל בוגלר, ובן ציון ברקוביץ. במחנה הייתה נהוגה "נורמה" כלומר מכסה של עבודה אותה נדרש האסיר לבצע בכל יום. אסירים שהספיקו את המכסה שלהם זכו להטבות כגון זמן מנוחה. אסירים אחרים העדיפו לעבוד לאט יותר (במחיר של הלקאות), כדי לא לבזבז את מעט האנרגיה שלהם
1 2  ע"פ עדותו של שמעון וולף, באתר יוטיוב
↑  ע"פ עדותו של אוסקר קירשנר, באתר VHA
1 2 3 4  ע"פ עדותו של יהודה פרידמן, באתר VHA
1 2  ע"פ עדותו של צבי מרקוביץ, באתר יד ושם
1 2  ע"פ עדותו של יוסף שריר, באתר VHA
↑  הכיתוב "קאפו" הוא ע"פ עדותו של חייל גרמני מחיל האוויר בשם הנס סטארק (כפי שהיא מופיעה בסוף עדותו של בן ציון ברקוביץ). ברוב העדויות נאמר שהמספרים היו על החולצה והמכנסיים. בעדות של בן ציון ברקוביץ בלבד מוזכרת גם תגית על הצוואר
↑  ע"פ עדותו של ארנסט וויס, באתר VHA
↑  ע"פ עדותו של דוויד קיין, באתר VHA
1 2 3  ע"פ עדותו של יוג'ין ברגר, באתר VHA
↑  ע"פ עדותו של טיבי סמוק, באתר VHA
↑  ע"פ עדותו של סאם גנץ, באתר VHA
1 2 3  ע"פ עדותו של שאול רוזנברג, באתר יד ושם
↑  לעומת זאת, בעדותו של יהודה פרידמן נאמר שהם אולצו לאכול במהלך יום כיפור
1 2  ע"פ עדותו של אלכסנדר פרסון, באתר VHA
↑  ע"פ עדותו של קרל שנופסקי, באתר VHA
↑  לפי עדותו של מוריס רוזן מדובר על נהר דרדזן, והתאריך העברי היה פורים (27/2/1945), אם הקבוצה הייתה ליד דרדזן בזמן ההפצצה הגדולה, אז התאריך לא כל כך מסתדר
↑  Encyclopedia of camps and ghettos, 1933-1945. Vol. 1, Pt. B: Early camps, youth camps, and concentration camps and subcamps under the SS-Business Administration Main Office (WVHA): Pt. B / vol. ed.: Geoffrey P. Megargee, כרך 1, Bloomington: Indiana University Press, 2009, ISBN 978-0-253-35328-3
↑  ע"פ עדותו של שמואל מרדכי פריד, הגיעו כ-400 אסירים לבוכנוולד.
↑  יש מספר עדויות על אופי הצריף בו שוכנו האסירים: נגריה, מפעל תחמושת ועוד.
↑  ע"פ עדותו של אלברט יורה, באתר holocaustcenter
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שבנייה • שטוטהוף • מחנה הריכוז בלכהמר |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו • בורגו סן דלמאצו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • מונופול • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה