stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גבעת המבתר
היסטוריה > התקופה הירדנית ומלחמת ששת הימים

השטח הידוע כיום כגבעת המבתר היה חלק מירושלים המזרחית, השטח שנותר בידי ממלכת ירדן בעקבות החלוקה דה-פקטו של ירושלים בתום מלחמת העצמאות. במקום זה, שבפי הירדנים נקרא תל אל-מודורה (הגבעה העגולה), בנו הירדנים מוצב שנועד לחפות באש על המוצב המרכזי במערך ההגנה הירדני באזור, מוצב שנודע בכינוי "גבעת התחמושת". האחרון נועד למנוע מכוחות צה"ל להתחבר אל המובלעת הישראלית המבודדת שעל הר הצופים. עמדות ירדניות נוספות על גבעת המבתר נועדו להגן על כביש ירושלים-שכם שעבר בין גבעת המבתר לגבעה הצרפתית. בנוסף להן הייתה במקום עמדת ארטילריה שאיימה על השכונות היהודיות בירושלים המערבית.
במהלך הקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים ירה הכוח הירדני שהחזיק בגבעת המבתר במשך שעות לעבר הכוח הישראלי שתקף את גבעת התחמושת והסב לו אבדות כבדות. התיאום בין הכוחות הישראליים שניסו לכבוש את שני המוצבים הירדניים היה גרוע, והכוח הישראלי שלחם בגבעת התחמושת טעה בזיהוי כוח השריון מחטיבת הראל שהסתער על גבעת המבתר, ופתח עליו בשוגג באש. הכוחות הישראליים נכשלו בניסיון הראשון לכיבוש הגבעה והצליחו לכבוש אותה רק בניסיון השני. לימים שוחזרו העמדות ששמרו על דרך שכם והוסבו לאנדרטה.
היסטוריה > לאחר מלחמת ששת הימים

בקיץ 1967 מינה ראש הממשלה לוי אשכול את יהודה תמיר, שהיה מנהל החברה לפיתוח אשדוד, לממונה על פיתוח מזרח ירושלים במשרד ראש הממשלה. במסגרת זו היה אחראי על אכלוס מזרח העיר. תמיר היה כפוף לראש הממשלה בלבד ולא למשרד השיכון, וקיבל סמכויות שאפשרו לו לפעול במהירות על מנת ליישב את השטח בצורה נרחבת. הוא התרכז ביצירת רצף התיישבותי יהודי משכונת שמואל הנביא, באיגוף גבעת התחמושת מצפון ועד הר הצופים, על מנת להבטיח שהר הצופים לא ינותק שנית ממרכז ירושלים, כפי שאירע במלחמת העצמאות. גבעת המבתר נוסדה בשנת 1970‏ לצד השכונות מעלות דפנה, רמת אשכול, והגבעה הצרפתית ('גבעת שפירא'), במטרה ליצור דרך אלטרנטיבית להר הצופים שאינה עוברת בשכונת שייח' ג'ראח ואינה קלה לכיבוש. דרך לוי אשכול נסללה בין השכונות בהתאם למטרה זו. בזמן הקמתן כונו שכונות אלה בשם "שכונות הבריח" בשל תפקידן - "נעילת" הר הצופים לשטח ישראל. רמת אשכול וגבעת המבתר היו הראשונות שנבנו מבין שכונות אלה.
הקפת גבעת התחמושת בשכונות, ללא בנייה עליה, אפשרה את הפיכתה לאתר הנצחה לקרב על הגבעה. יישוב יהודים בגבעת המבתר החולשת עליה בתצפית ובאש, כמו גם הקמת מגדלי מגורים גבוהים בשכונת רמת אשכול הסמוכה, ביטלו את חשיבותה האסטרטגית של גבעת התחמושת. גבעת המבתר והגבעה הצרפתית, שנבנו במקום המוצבים הירדניים ששלטו על דרך שכם, שולטות כעת על תוואי הדרך.
המכשול העיקרי להקמה מהירה של שכונות יהודיות במזרח ירושלים היה הקושי ברכישת אדמות פרטיות מבעליהן הערבים. חלק מבעלי האדמות דרשו מחירים גבוהים, חלקם סירבו למכור וחלקם לא אותרו. הצורך בבנייה מהירה אילץ את הממשלה להוציא, ב-11 בינואר 1968, צו הפקעה גדול (לשטח של 3,345 דונם), שזכה לגינוי ממועצת הביטחון. חלק מהקרקעות שהופקעו בצו נלקחו מבעלים יהודיים כגון האוניברסיטה העברית, ורבים מהאנשים שאדמתם הופקעה סירבו לקבל פיצויים עבורה. חלק גדול מאדמות גבעת המבתר כלול בשטח ההפקעה הגדולה. עם זאת, במרץ 1968, הודיעה ממשלת ישראל שבמקום יבנו גם 100 יחידות דיור לתושבים הערבים ובתכנון השכונה יועסקו גם מהנדסים ערבים. עם זאת, הדבר לא יצא אל הפועל.
בניגוד לגבעת שפירא השכנה, לא השתמשה ממשלת ישראל ביתר שכונות הבריח כדי להוכיח את יכולתה בשטח כנגד מועצת הביטחון. על גבעת שפירא הוקמו אזבסטונים למגורים מיד לאחר הגינוי של מועצת הביטחון (אחדים מהם נשארו שם עד שנות ה-80 ואחר כך שימשו את בית הספר של התנועה הקונסרבטיבית). בשנת 1969 החליטה הממשלה להרשות בגבעת שפירא, על פי חוק הגבהת הבתים, הקמת בניינים בני ארבע קומות עד שש קומות; וזאת כתגובה להצעת "תוכנית רוג'רס", שיזם מזכיר המדינה האמריקני ויליאם רוג'רס, להחזרת נוכחות ירדנית סמלית לעיר. אולם בגבעת המבתר, כמו בכלל השכונות שהוקמו במזרח העיר, המשיכה הבנייה להתנהל על פי אמות מידה אדריכליות ענייניות.
ארכאולוגיה

בין השנים 1968 לבין 2009 בוצעו בגבעת המבתר כעשר חפירות ארכאולוגיות נקודתיות. בנחל צופים הסמוך לגבעה נמצאו בפיזור רב כלי צור רבים ותיארוכם טרם נקבע, וכן שרידים רבים של מבנים מתקופת בית שני ומהתקופה הרומית-ביזנטית. המבנים היו בורות מים, מבני מגורים, מתקני חקלאות, מבנים לא מזוהים ומחצבות. בשכונת שועפאט הסמוכה נמצאה כנסייה עתיקה חצובה. בנחל צופים היו ככל הנראה יישובים חקלאיים, שסחרו עם ירושלים שבין החומות במשך התקופות. בנחל זה, כמו בכלל סביבתה של סנהדריה, כולל גבעת המבתר, נמצאו מערות קבורה מתקופת בית שני; לדוגמה מערת אם אל-עמִד שבנחל צופים הסמוך.
בגבעת המבתר, בנחלים ובגבעות הסמוכים לה נמצאו קרוב לעשרים מערות קבורה מתקופת בית שני. שתיים מהמפורסמות שבהן הן מערת אבה הכהן (אבה בר כהנא) ומערת שמעון בונה ההיכל (סמון בנא הכלה), המרשימה בגלוסקמאות המעוטרים שבה. במערת אבה הכהן ישנם רחבת כניסה, חדר קבורה מרכזי, מקום להלנת מתים חדשים וכוכים לליקוט עצמותיהם של מתים ותיקים. מערת אבה הכהן מפורסמת בכתובת הארמית המפורטת שנמצאה בה:
”אני אבה בן הכהן אלעזר בן אהרון הגדול, אני אבה המעונה הנרדף שנולד בירושלים וגלה לבבל והעלה את מתתיהו בן יהודה וקברתיו במערה שקניתי בשטר”.
הכתובת מעידה כי שם קבר אבה הכהן, ירושלמי שגלה לבבל וחזר ממנה, את מתתיה בן יהודה, יליד ירושלים שעצמותיו הועלו מבבל. ישנה השערה כי מתתיה בן יהודה זה הוא מתתיהו אנטיגונוס השני, אחרון מלכי החשמונאים, שמלך בירושלים כשלוש שנים עד שנישבה והובל לאנטיוכיה שבסוריה, והומת שם בשנת 37 לפני הספירה.
במערת קבורה אחרת אשר נחפרה על ידי הארכאולוג וסיליוס צפיריס, על גבעת המבתר עצמה, נמצאו ב-1 בספטמבר 1968 כמה שלדים; אחד מהם הוא של אדם שהומת בשנות העשרים לחייו בצליבה בתקופת המרד הגדול. תגלית מקורות רבים מהעת העתיקה בכלל, ובתקופה הרומית בפרט, מספרים על אלפי צליבות של השליטים כצורת ענישה והוצאה להורג של הנתינים. מיעוט הממצאים הארכאולוגיים לכך, הוסבר בנוהג להפקיר את הגופה על הצלב לפגעי מזג האוויר ולאוכלי נבלות. זו אחת התגליות הארכאולוגית היחידות בעולם של שלד אדם צלוב, אם לא היחידה בהן. השלד במערת הקבורה נטמן בארון שעליו נכתב השם יהוחנן בן חגקול. מסמר בודד היה נעוץ בשתי עצמות העקב של השלד. ורגליו שוברו. שרידי עץ זית בלתי מעובד שנמצאו על המסמר מרמזים כי כפי הנראה נצלבה הגופה על עץ זית.
אדריכלות

מייסדי השכונה חששו מבניית בניינים גבוהים על גבעת המבתר, שבשל גובההּ של הגבעה עצמה יהפכו לדומיננטיים בקו הרקיע של ירושלים ו"יגנבו את ההצגה" למבנים חשובים מהם מבחינה היסטורית ותרבותית. הדרישה לבניית מבנים נמוכים על הגבעה הובילה להקצאתה כאזור בנייה בשיטת "בנה ביתך", שבה אדם קונה מגרש ושוכר אנשי מקצוע לתכנן ולבנות עליו את ביתו. לצד רחוב רמת הגולן שבשכונת רמת אשכול הייתה גבעת המבתר אזור "בנה ביתך" הראשון שהוקצה בירושלים אחרי 1967, אחרי תקופה ארוכה בה לא נבנו בירושלים שכונות בשיטה זו. רוב בתי השכונה נבנו תחילה כקוטג'ים דו-משפחתיים, צמודי קרקע ובמהלך השנים נוספה להם קומת מגורים שנייה.
רחובות השכונה נבנו בהתאם לקווי הגובה המקוריים של הגבעה, ללא עבודות עפר רבות לשינויים. בשכונה ארבעה רחובות, ושמותיהם בעלי זיקה למלחמת ששת הימים: רחוב ששת הימים פרוש בשוליים המזרחיים והצפוניים של גבעת המבתר; רחוב מדבר סיני מטפס אל פסגת הגבעה, בעיקולים, ויורד ממנה; הרחובות מצרי טירן ומפרץ שלמה נמצאים על הפסגה עצמה. תחנת הרכבת הקלה של גבעת המבתר, מצויה מעט מחוץ לשכונה, בצומת של רחוב ששת הימים עם שדרות בר-לב, בסמוך מאוד לנחל צופים.
בתי כנסת בגבעת המבתר

במשך שנים רבות היה בגבעת המבתר בית כנסת אחד בלבד, בית הכנסת על שם רייך. בית הכנסת היה מיוחד בכך שסגנון התפילה בו לא היה ייחודי לאף עדה, ותושבי השכונה הדתיים-לאומיים מכל העדות נהגו להתפלל בו יחדיו. בראשית דרכו של בית הכנסת, כל מי שקרא בקול רם, קרא בסגנונה של עדתו שלו. כעבור שנים אחדות הכירו תושבי השכונה סגנונות של עדות שונות וכל מתפלל קרא בסגנון שונה מזה שקרא בו קודמו, בלי קשר למוצאם של המתפללים. לתושבי השכונה הדתיים-לאומיים, שהבולט בהם היה אדיר זיק, היה חזון להפסקת ההפרדה העדתית בבתי הכנסת בכלל.
נוסח התפילה הייחודי התגבש כשבית הכנסת שכן באופן ארעי במרתף של אחד מדיירי השכונה, פרופסור זאב לב (רב השכונה היה הרב פינקל). המבנה הקבוע של בית הכנסת (אדריכל: דוד קאסוטו), שנחנך ביום ירושלים ה'תשל"ט (1979) במעמד נשיא המדינה, יצחק נבון, צופה על נוף ירושלים מרחוב מפרץ שלמה שבשכונה. הוא הוקם בסיוע העירייה ותרומות התושבים. אחד התורמים הבולטים היה מר שחר, בעל חברת עבודות העפר "שחר ושות'", שחפר את יסודות בית הכנסת בהתנדבות. בשנות ה-90 התגלע סכסוך בקהילה, ושחר פרש מבית הכנסת יחד עם כמה תושבים נוספים, שהקימו בית כנסת ספרדי ברחוב מצרי טירן. בניית בית הכנסת הספרדי החדש (אדריכל: דניאל שרון) הסתיימה ב-2010. עם מתפללי בית הכנסת הספרדי נמנה הראשון לציון, הרב שלמה משה עמאר, תושב השכונה.
שחר והפורשים האחרים נעזרו בפסק של הרב עובדיה יוסף, לפיו לעדות שונות צריכים להיות בתי כנסת שונים. אולם עד להתחלפות חלק נכבד מאוכלוסיית השכונה באוכלוסייה חרדית, שומרי המצוות שבשכונה, מכל העדות, המשיכו להתפלל בבית הכנסת השכונתי בנוסח המשולב לעדות שונות. משהתרבו התושבים החרדים המתגוררים בשכונה, גבר הצורך בהקמת עוד בית כנסת בחלקי השכונה המרוחקים מבתי הכנסת הקיימים, מחמת המרחק ומחמת ריבוי המתפללים. נכון לתחילת 2014 לא נמצא השטח המתאים להקמת בית הכנסת. בשנים האחרונות הוקם בית כנסת חדש בגבעת המבתר בשם "קהילת ראש הגבעה", והוא מתאפיין בכך שהתפילה בו היא בנוסח "קרליבך" על שם הרב שלמה קרליבך ולזכרו. לבית כנסת זה אין מקום קבע והוא נודד במקומות ארעיים בשכונה. במאי 2020 הוקם בית כנסת קבוע לקהילת ראש הגבעה בשם "אש קלמן" על שם רבי קלמן גולדשמיט. בית הכנסת הוקם ברחוב מדבר סיני בשכונה.
סרטים שצולמו בשכונה וספרים שנכתבו עליה

"קוראים לי דנה ואני אלכוהוליסטית" (1983) - סרט דרמה טלוויזיוני באורך מלא, בכיכובה של לאורה ריבלין, צולם בגבעת המבתר ובשכונות הסמוכות לה. חלקים נרחבים של הסרט צולמו בבית ברחוב מדבר סיני 25, שהיה כביכול ביתה של הדמות הראשית. אחת הסצנות צולמה בבית קפה בגבעה הצרפתית, וכמה סצנות נוספות צולמו ב"גן החמישה-עשר" שבשכונת רמת אשכול.
בספר ״אותי לא תשאירו בבית״, מאת ימימה אבידר-טשרנוביץ ודנה אבידר-פלר, מתוארת מערת אבה, שברחוב ״מדבר סיני״, שבשכונה. אולם הרחוב נקרא, בספר, ״הר סיני״, וכתוב שהוא באזור ״הגבעה הצרפתית״. דמות חשובה בספר היא דמות ארכאולוג, שמחפש את קבר הורדוס, בהרודיון, ומתגורר ברחוב זה, בדומה לאהוד נצר, שהתגורר, במציאות, בזה הרחוב.
אנוטציית DNA

אנוטציית DNA (או אנוטציית גנום) הוא תהליך של זיהוי אזורים מקודדים בגנום וקביעת התפקידים של כל גן.
אנוטציה היא צורת הערה שנועדה לתת הסבר. כאשר גנום מרוצף, הוא צריך לעבור אנוטציה כדי לתת משמעות לרצף הנוקלאוטידים.
אנוטציה של מקטע DNA נעשית באמצעות השוואת למידע ידוע, ובתהליך מזוהים העשרות ומרכיבים שונים כגון, גבולות אינטרונים ואקסונים, רצפי בקרה, חזרות, שמות גנים ותוצרי חלבונים. האנוטציות מאוחסנות במאגרי מידע גנומיים כמו Mouse Genome Informatics, FlyBase, ו-WormBase.
ככל שגנומים נחקרים יותר, נאסף מידע רב על גנומים שונים, דבר המאפשר לעוסקים באנוטציה לתת אנוטציות מדויקות יותר לגנים שונים שקיבלו בעבר אנוטציה זהה.
המרכז הלאומי לאנוטציה ביורפואית (The National Center for Biomedical Ontology), מפתח כלים לאנוטציה אוטומטית של רשומות ממאגרי מידע המבוססים על תיאור מילולי שלהן. חומר לימודי על היבטים של אנוטצית DNA נמצא באתר של Gene Ontology.
כשיטה כללית, ל-dcGO יש תהליך אוטומטי שנועד להסיק באופן סטטיסטי קשרים בין מושגים אונטולוגיים לבין דומיינים של חלבונים או לבין קומבינציות של דומיינים מהאנוטציה הקיימת ברמת הגן או ברמת החלבון.
תהליך האנוטציה

אנוטציה גנומית מכילה שלושה שלבים עיקריים:
זיהוי חלקים לא מקודדים לחלבון בגנום
זיהוי רכיבים על הגנום, תהליך שנקרא חיזוי גנים
צירוף מידע ביולוגי לרכיבים הנ"ל
אנוטציה ידנית משלבת בין שלושת השלבים ודורשת מיומנויות, אך ישנם כלים אוטומטיים לאנוטציה אשר משתמשים באמצעים חישוביים ומזרזים מאוד את התהליך. באופן אידיאלי, שתי השיטות הולכות יד ביד ומשלימות זו את זו כחלק מאותו צינור עיבוד נתונים.
הדרך הפשוטה ביותר לבצע אנוטציה של גנים היא לחפש דמיון רצפי (הומולוגיה) באמצעות כלים שמבוססים על הומולוגיה רצפית כמו BLAST. הרצף מושווה לרצפים שכבר עברו אנוטציה, ומידע זה משמש לביצוע אנוטציה על הרצף הנבדק. ישנם כלים שמשתמשים במידע על ההקשר הגנומי, ציוני דמיון, מידע ניסויי ושילובים בין משאבים אחרים. מאגרי מידע אחרים (כמו Ensembl) מסתמכים על מקורות מידע שנאספו בין בצורה ידנית והן באמצעות מגוון כלים חישוביים בצינור האנוטציה הגנומית שלהם.
ניתן לחלק את האנוטציות לשני סוגים:
אנוטציה מבנית - כוללת את הזיהוי של מרכיבים גנומיים:
מסגרות קריאה ומיקומן
מבני גנים
אזורים מקודדים
מיקום של מרכיבי בקרה
אנוטציה תפקודית - כוללת את הצירוף של מידע ביולוגי למרכיבים הגנומיים:
תפקודים ביוכימיים
תפקודים ביולוגיים
בקרות ואינטראקציות בהן מעורב הרכיב
ביטוי
תהליך האנוטציה יכול לכלול ניסויים ביולוגיים ואנליזות אין סיליקו. לדוגמה, גישות המתבססות על פרוטאוגנומיקה מנצלות מידע על חלבונים מבוטאים, לרוב באמצעות תוצאות של ספקטרומטר מסה על מנת לשפר את האנוטציות הקיימות.
מגוון כלי תכנות פותחו כדי לאפשר למדענים לצפות ולשתף אנוטציות גנומיות.
בוויקיפדיה, הגהה גנומית החלה להיות אוטומטית בחסות Gene Wiki portal המפעיל בוט שאוסף מידע גנטי ממאגרי מידע מחקריים ויוצר אנוטציות לגנים על הבסיס הזה.
חשיבות

ניתן לתאר את זיהוי מיקומם של גנים או רכיבי בקרה כהגדרת רשימת ה"חלקים" הביולוגיים להרכבה ותפקוד ראוי של האורגניזם השלם. מדענים עדיין נמצאים בשלב מוקדם בתהליך של תיחום הרשימה והבנת אופן הפעולה המשותף של חלקיה. אנוטציה גנומית עודנה מהווה אתגר גדול העומד בפני מדענים רבים החוקרים את הגנום האנושי, מכיוון שקיים מידע ריצוף של אלפי גנומים של בני אדם, וכן בפני חוקרי אורגניזמים אחרים – בין אם מדובר באורגניזם מודל ובין אם לא, מכיוון שהכלים שפותחו לא בהכרח מתאימים לכל אורגניזם, וכן בעיות נוספות כגון ריצוף חסר או חלקי של הגנום.
קהילה מדעית

אנוטציה גנומית היא תחום פעיל שכוללת מספר ארגונים שונים בקהילת מדעי החיים. פירות המאמץ המחקרי מפורסמות במאגרי מידע ביולוגיים ציבוריים שניתן לגשת אליהם דרך האינטרנט או אמצעיים טכנולוגיים אחרים. להלן רשימת מיזמים מתמשכים הרלוונטיים לאנוטציה גנומית (לפי סדר הא'-ב'):
Encyclopedia of DNA elements (ENCODE)
Entrez Gene
Ensembl
GENCODE
Gene Ontology Consortium
GeneRIF
RefSeq
Uniprot
Vertebrate and Genome Annotation Project (Vega)
אימרה הולו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 ביולי 1906 בלשגיארמט, הונגריה 
 פטירה:  20 ביולי 1970 (בגיל 63) יוז'פווארוש (רובע 8), הונגריה 
 שם לידה:  Hirschberg Imre 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  פרס הרפובליקה העממית ההונגרית (1970) 
 
אימרה הולו (במקור עד 1917 הירשברג, בהונגרית: Holló Imre;‏ בלשגיארמט, 22 ביולי 1906 – בודפשט, 20 ביולי 1971) היה מהנדס הונגרי, המהנדס הראשי של נורות ליבון וחשמל מאוחדת, זוכה פרס המדינה (1970) (פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית היה פרס ממלכתי גבוה שהוקם על ידי המועצה הנשיאותית של הרפובליקה העממית ההונגרית בשנת 1963, אשר הוענק ליחידים או לקבוצות כהוקרה על הישגים מדעיים, כלכליים וטכניים יוצאי דופן בתחום).
קורות חייו

אימרה הירשברג נולד במשפחה יהודית אורתודוקסית כילדם השלישי של פילפ הירשברג (1870–1940) מסגר, ושל אידה פריש (1871–1940). הוא למד בבית הספר התיכון המלכותי ההונגרי הממלכתי בעיר הולדתו. לאחר מכן סיים את לימודיו בבית הספר לתעשייה עליונה ובאקדמיה הטכנית וקיבל תואר מהנדס. מ-1930 עבד כמהנדס מכונות ולאחר מכן כמהנדס של אחד המפעלים בנורות ליבון וחשמל מאוחדת. בתקופת מלחמת העולם השנייה נלקח למחנות שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). משנת 1945 השתתף בבנייה מחדש של חברת מנורת ליבון וחשמל מאוחדת, התחלת ייצורה והקמת ייצור מכונות. משנת 1953 הוא היה המהנדס הראשי של מפעל המכונות טכנולוגיות ואקום (Vakuumtechnikai Gépgyár). בשנת 1970 הוענק לו פרס המדינה על עבודתו ביצירת מכונות טכנולוגיות ואקום, קווי מכונות ומפעלים.
אשתו הייתה מגדולנה לזאר (1915–2011), עמה ערך החתונה האזרחית בבלשגיארמט ב-1938 (היה חובה להתחתן אזרחית) והחופה נערכה בבית הכנסת ברחוב קזינצי בבודפשט. נולד להם ילד אחד, מיהאי הולו (1945). הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (3C-2-6)
עבודותיו העיקריות

מכשירי מדידה ומדידה (בודפשט, 1949)
טכנולוגיית ייצור ומדידה מכנית עדינה (בודפשט, 1952)
שרטוט מקדים בתעשייה המכונות (בודפשט, 1952)
מכשירי מדידה ומדידה בתעשיית המכונות (בודפשט, 1952)
מכונות טכניקת ואקום (בודפשט, 1954)
פרסים

פרס המדינה (1970)
לקריאה נוספת

Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002)
"Holló (Hirschberg) és Lázár család". www.balassagyarmatizsidosag.hu. נבדק ב-2021-06-23. (משפחת הולו (הירשברג) ולזאר נתונים ותצלומים מההיסטוריה של הולו (הירשברג) ומשפחת לזאר).
Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 60107/1917. Forrás: MNL-OL 30795. mikrofilm 1059. kép 1. karton
↑  "Születési bejegyzése a balassagyarmati polgári születési akv. 131/1906. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-06-23.
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi állami halotti akv. 2059/1971. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-06-23.
↑  "Elhunyt Holló Imre". Magyar Nemzet. 1971-07-24. נבדק ב-2021-06-23.
↑  Akadémiai Közlöny, 1970. április 17. (19. évfolyam) 6. szám
אנג'ליקה רוס

| --- | --- |

 לידה:  שנות ה־80 של המאה ה־20 קנושה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית
 מקום מגורים:  וושינגטון די. סי. 
 ידועה בשל:  אקטיביזם למען קהילת הטרנסג'נדר
 תקופת הפעילות:  מ-2013
 תפקיד:  מייסדת ומנכ"לית TransTech Social Enterprises
 missross.com
 
אנג'ליקה רוס (באנגלית: Angelica Ross; נולדה ב-28 בנובמבר 1980) היא שחקנית, אשת עסקים, פעילה למען זכויות טרנסג'נדרים ומגישת פודקאסט אמריקאית. היא המייסדת והמנכ"לית של TransTech Social Enterprises, חברה המסייעת לאנשים טרנסג'נדרים בתחום התעסוקה.
ביוגרפיה

רוס מעידה על עצמה שהרגישה ונתפשה כנשית מגיל צעיר. ב-1998, בגיל 17, סיפרה לאמה שהיא הומו. אמה, נוצרייה אוונגליסטית, אמרה לה שעליה להתאבד, או שהיא עצמה תתאבד, כי "זה בלתי אפשרי" שתהייה אם למישהי כמוה. רוס אכן שלחה ידה בנפשה, אך שרדה את הניסיון.
רוס ברחה מהבית והצטרפה לחיל הים האמריקאי. לאחר כמה חודשים של התעמרות מצד חיילים אחרים, היא ביקשה שחרור משירות תחת מדיניות "Don't Ask Don't Tell" שהייתה אז בתוקף. היא חזרה לבית הוריה במדינת וושינגטון, ושם פגשה במלכת דראג אשר עזרה לה להתחיל את תהליך ההתאמה המגדרית. הוריה לא קיבלו זאת, וזרקו אותה מהבית.
רוס עברה להוליווד, פלורידה, שם עבדה כדוגמנית וכנערת ליווי. לימים, היא פתחה עסק לבניית אתרי אינטרנט ועיצוב גרפי, והתחילה ללמוד משחק. אחר כך העתיקה מגוריה לשיקגו, כדי לשמש כרכזת תעסוקה למרכז Trans Life.
את הארגון TransTech Social Enterprises הקימה רוס בשיקגו ב-2014. במסגרת פעילות העמותה, מכשיר צוות עיצוב קריאייטיב משתתפים טרנסג'נדרים ועובדים אחרים. אשת התקשורת מליסה האריס-פרי הגבירה את הנראות של העמותה ב-2015, כאשר בחרה ברוס כ"חיילת רגלית" הראשונה של תוכנית הטלוויזיה שלה לעונה זו, בקטע בתוכניתה המוקדש לפעילים המקדמים שינוי חיובי בחברה. בנוסף, הייתה רוס גם לנואמת המרכזית בכינוס להט"ב וטכנולוגיה של הבית הלבן באותה השנה.
ב-2016, החלה רוס לשחק בסדרת רשת בשם "Her Story" המתאר את חייהן של נשים טרנסיות בלוס אנג'לס. הסדרה הייתה מועמדת לפרס אמי לסדרת קומדיה או דרמה קצרה.
בין השנים 2018–2019 גילמה את דמותה של קנדי פרוסיטי בסדרת הדרמה "פוזה", למשך שתי עונות ברשת FX Networks. בראיון סיפרה רוס כי תפקידה בסדרה הותאם לה במיוחד על ידי הבמאי ראיין מרפי.
בשנת 2019 החלה לשחק בסדרה "אימה אמריקאית: 1984", המהווה העונה התשיעית בסדרת "אימה אמריקאית". בשנת 2021 המשיכה רוס לעונה העשירית של הסדרה.
בשנת 2022 דיבבה את דמותה של מרג'י בסדרת ההנפשה "דד אנד: שומרי הבית הרדוף" מבית נטפליקס.
בינואר 2024 פורסם כי רוס השיקה פודקאסט משלה בשיתוף עם Crossover Media Group. הפודקאסט נקרא "N.O.W – No Opportunity Wasted with Angelica Ross". הפודקאסט כולל ראיונות גם עם ידוענים - ביניהם בילי פורטר, שרה רמירז ומריאן ויליאמסון.
פרסים והכרה

2015 – Be Amazing Award, Transgender National Alliance
2016 – Trailblazer Award, Black Trans Advocacy Awards
2016 – Visibility Award, Human Rights Campaign
הערות שוליים

↑  Kate MacArthur (4 ביוני 2015). "Angelica Ross, TransTech and voice and value for transgender people". Chicago Tribune. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Dawn Ennis (17 בנובמבר 2015). "Meet the Vanguard: Trans Businesswoman Angelica Ross Tells All". The Advocate. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Erin Bried (15 ביולי 2015). "Being Transgender Nearly Cost Me My Life". Self. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Heather Wood Rudulph (25 ביולי 2016). "How I'm Helping the Trans Community Get Great Jobs". Cosmopolitan. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andy Ambrosius (17 בפברואר 2015). "How One Chicago Start-Up is Working to Close the Transgender Employment Gap". Chicago Magazine. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Melissa Harris-Perry (3 בינואר 2015). "How one trans businesswoman is helping others". MSNBC. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Megan Rose Dickey (1 בספטמבר 2015). "TransTech Helps Transgender People Get Jobs In Tech And, Soon, The White House". TechCrunch. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Evan Ross Katz (28 בינואר 2016). "Angelica Ross And Jen Richards Discuss Their Groundbreaking New Series, "Her Story"". Logo TV. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mari Brighe (31 ביולי 2016). "The Emmy-Nominated Trans Web Series Her Story Could Change Everything". The Advocate. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Robin Roemer (17 ביולי 2016). "Women Behind 'Her Story' Talk Emmy Nomination". NBC News. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Joe Otterson, ‘Pose’ Star Angelica Ross to Launch ‘N.O.W.’ Podcast With Crossover Media Group (EXCLUSIVE), Variety, ‏2024-01-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  "METRO GLAM Fundraising Event". Transgender National Alliance. 28 באוקטובר 2015. אורכב מ-המקור ב-2017-01-07. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2016 National Black Trans Advocacy Awards: Full List of Award Recipients". Black Trans Advocacy. אורכב מ-המקור ב-2017-01-07. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2016 HRC Chicago Award Recipients & Special Guests". Human Rights Campaign. נבדק ב-5 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
ריינדורף אלטאך

SC ריינדורף אלטאך (בגרמנית: SC Rheindorf Altach) הוא מועדון כדורגל אוסטרי מהעיר אלטאך שבחבל פורארלברג שבמערב אוסטריה.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה ב-26 בדצמבר 1929 כמחלקת הכדורגל ב"מועדון הספורט וההתעמלות טורנרבונד אלטאך". בשנת 1930 החלה הקבוצה לשחק ב"ליגת ה-B קלאס של פורארלברג" כ"FA טורנרבונד אלטאך", אך הקבוצה הפסיקה להתקיים בשנת 1937. כשהוקם ה"ספורטוורינגונג אלטאך" (ארגון הספורט אלטאך) ב-1 במרץ 1946, חזרה הקבוצה להתקיים, וכשארגון הספורט הפסיק להתקיים ב-5 במרץ 1949 המשיכה קבוצת הכדורגל להתקיים עצמאית תחת השם: "מועדון הספורט ריינדורף אלטאך".
בשנותיה הראשונות עלתה הקבוצה פעמיים מה"רג'יונליגה המערבית" (הליגה השלישית בחשיבותה באוסטריה) לליגה האוסטרית הראשונה (הליגה השנייה בחשיבותה באוסטריה), אך נשרה לאחר זמן קצר חזרה לליגה השלישית. רק בפעם השלישית שעלתה הקבוצה לליגה האוסטרית הראשונה, בעונת 2003/2004, הצליחה הקבוצה להישאר בליגה, ולאחר שנתיים, בעונת 2005/2006 הצליחה הקבוצה לעלות לבונדסליגה האוסטרית לאחר שניצחה במחזור האחרון של העונה את אוסטריה לוסטנאו בתוצאה 0–1. לאחר עונה אחת נשרה חזרה לליגה השנייה. בעונת 2013/2014 חזרה הקבוצה לבונדסליגה האוסטרית.
בעונת 2016/2017 סיימה הקבוצה במקום השלישי בבונדסליגה. במוקדמות הליגה האירופית לעונת 2017/2018 התמודדה ריינדורף אלטאך מול מכבי תל אביב בשלב הפלייאוף והודחה לאחר שהפסידה במשחק הבית למכבי תל אביב 0–1 וסיימה בתיקו 2-2 את משחקה באצטדיון נתניה.
שחקנים מפורסמים

אוסטריה אולריך וינקלר
קרואטיה יוריצה פוליז
איטליה וינצ'נזו זינה
קוסטה ריקה פבלו צ'ינצ'ילה
קוסטה ריקה פרוילאן לדזמה
הולנד אריק רגטופ
בלגיה ארמנד בנקר
אפאצ'י קורדובה

| --- | --- |

 מפתח:  קרן התוכנה אפאצ'י 
 גרסה אחרונה:  12.0.0 (22 במאי 2023) 
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד, iOS 
 נכתבה בשפות:  JavaScript, C++, סי שארפ, Objective-C, Java, Node.js 
 סוג רישיון:  אפאצ'י 2.0 
 cordova.apache.org
 
אפאצ'י קורדובה (לשעבר PhoneGap) היא שלד תוכנה לפיתוח יישומים ניידים. אפאצ'י קורדובה מאפשרת למתכנתים לבנות אפליקציות עבור חנויות גוגל פליי ואפסטור, אך למעשה רוב התוכן של האפליקציה מגיע מהרשת ומוצג בדפדפן פנימי באפליקציה, עם מעטפת תוכנה המאפשרת גישה לתכונות הזמינות לאפליקציות - התראות, גישה למיקום, הגדרות אייקון ומסך טעינה ועוד. קורדובה מאפשרת לפתח יחסית בקלות את המעטפת שמתקשרת עם מערכת ההפעלה, וכן להגדיר מהם הקישורים שהאפליקציה תפתח בדפדפן הפנימי. היישומים המתקבלים עשויים להיות מוגבלים מבחינת יכולות וביצועים ביחס ליישומים העושים שימוש בממשק תכנות יישומים של הפלטפורמה באופן מלא, אך כן מאפשרים יכולות שאין ביישומי רשת רגילים, כגון שליחת התראות, התקנה על מסך המכשיר, גישה לנתוני מיקום ועוד.