stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרקוסוכוס
בתרבות הפופולרית

סרקוסוכוס מופיע בסדרה "נרדף בידי דינוזאורים" של נייג'ל מארוון בפרק השני, בו הוא מופיע בנהר רדוד ואורב למקרוגריפוזאורוסים או לארגנטינוזאורוסים צעירים לא זהירים. הוא כמעט טורף את נייג'ל אך נכשל ולבסוף מוברח בידי עדר ארגנטינוזאורוסים בוגרים אך בסוף מפתיע את הצלם ושובר את המצלמה. למעשה רק המין S. hartti התקיים באמריקה הדרומית, בה הפרק תואר.
בסרט "Dinocroc" מ-2004 נראה סרקוסוכוס דומה לסוקומימוס בתור האויב הראשי.
בסרט "העולם על פי דינו" מ-2012 זוג סרקוסוכוסים מהלכים בשם "האחים סארקו" הם הנבלים של הסרט.
בסרט "פרא" מ-2018 נראה תנין אמריקאי ההופך במהלך ניסוי לגדול ובעל מראה של סרקוסוכוס, אך ניחן גם במאפייני קפרוסוכוס.
תוכנית של ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק בשם "Super Croc" עוסקת בסרקוסוכוס ומציגה אותו לצד דמויי תנינאים נוספים שחיו לצידו. הוא מופיע גם בתוכנית "When Crocs Ate Dinosaurs".
כמו כן הוא מופיע בתוכנית "Deadly Dinosaurs" של סטיב בקשאל, המודד את עוצמת הנשיכה שלו.
הוא מוצג בתוכנית "The Most Extreme" של אנימל פלאנט בעונה 4 בפרק 66, בו הוא מוצג כגדול בהרבה מתנין יאור מודרני.
הוא מופיע כצללית בסרט התיעודי מ-2019 "When Whales Walked: Journeys in deep time". כמו כן מופיע בסרט "Sky Monsters".
סרקוסוכוס מופיע בסדרה "הכוכב דינוזאור" בפרק הראשון והחמישי, כטורף היכול לפגוע בספינוזאורוס ובקרכרודונטוזאורוס ויכול להפיל פרטי פרליטיטאן צעירים. הופעה זו נראתה גם בסרט התיעודי מ-2014 "Nova: Bigger than T. Rex".
הסרקוסוכוס מופיע גם בסדרה "מפלצות חוזרות לתחייה" כיריבו של הספינוזאורוס, אך הספינוזאורוס הורג אותו בחבטות מטפריו הענקיות.
הוא מופיע בסדרה "Giant Monsters" מ-2003, של ג׳ף קורווין.
הסרקוסוכוס לא מופיע בסרטי "פארק היורה" אך מופיע במשחקי המחשב: "עולם היורה: המשחק", במשחק "Jurassic World: Alive" וגם מוזכר במשחק "Jurassic World Evolution". כמו כן הוא מופיע ב-"ARK: Survival Evolved".
כמו כן הוא נראה כאחד הבוסים הגדולים במשחק "Altered Beast" מ-2005.
גלריה

גולגולת משוחזרת של סרקוסוכוס
סרקוסוכוס מזנק על אורנוזאורוס מתוך המים
ראו גם

דיינוסוכוס ("תנין נורא")
פורוסזאורוס (סוג של קיימן ענק)
תנין הים - התנין הגדול ביותר שחי בימינו
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Sereno, Paul C.; Larson, Hans C. E.; Sidor, Christian A.; Gado, Boubé (2001). "The Giant Crocodyliform Sarcosuchus from the Cretaceous of Africa". Science. 294 (5546): 1516–9. Bibcode:2001Sci...294.1516S. doi:10.1126/science.1066521. PMID 11679634.
1 2  Haley D O’Brien, Leigha M Lynch; Kent A Vliet; John Brueggen; Gregory M Erickson; Paul M Gignac (2019). "Crocodylian Head Width Allometry and Phylogenetic Prediction of Body Size in Extinct Crocodyliforms". Integrative Organismal Biology. 1 (1]). doi:10.1093/iob/obz006.
1 2  Fortier, Daniel; Perea, Daniel; Schultz, Cesar (2011). "Redescription and phylogenetic relationships of Meridiosaurus vallisparadisi, a pholidosaurid from the Late Jurassic of Uruguay". Zoological Journal of the Linnean Society. 163 (Supplement S1): S257. doi:10.1111/j.1096-3642.2011.00722.x.
איור של סרקוסוכוס
שלד של סרקוסוכוס במוזיאון הטבע בפריז.
גולגולת משוחזרת של סרקוסוכוס
שלד משוחזר של סרקוסוכוס אימפרטור, מוזיאון הילדים של אינדיאנפוליס.
שלד של S. imperator לפני שחזור
שיניים של S. imperator
עין קובי

| --- | --- |

עין קובי
 שם נוסף:  עין אל-קבו
 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל 
 אזור:  הרי יהודה
 קואורדינטות:  31°43′34″N 35°07′02″E﻿ / ﻿31.7259861°N 35.1171327°E﻿ / 31.7259861; 35.1171327
 גובה:  700 מטר מעל גובה פני הים
 נתוני המעיין
 סוג נביעה:  מעין שכבה ומערכת איגום
 גישה למעיין
 נגישות לציבור:  כן
 דרך גישה:  כביש 375
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) עין קובי(למפת הרי ירושלים רגילה) עין קובי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין קובי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין קובי he
 
הגבעה עליה נמצאים שרידי הכפר אל-קבו, וערוץ הואדי שבו עין קאבו, מעיין הכפר
הירידה לניקבה
פתח היציאה מהניקבה
בריכת האגירה החיצונית
נחל קובי
עין קובי או עין קבו הוא מעיין שכבה, מעיין נעול, הנמצא בפארק בגין בהרי ירושלים ליד היישוב מבוא ביתר.
מיקום

עין קובי נמצא בגיא היורד לנחל רפאים הנקרא נחל קובי. המעיין היה מקור מים ובוסתן של הכפר הערבי אל-קבו (Al-Qabu القبو) שהיה במקום עד למלחמת העצמאות.
עין קובי נמצא ברום של כ-700 מטר מעל פני הים. המעיין מצוי בניקבה תת-קרקעית והוא מזרים את המים לבריכה. הקרן הקיימת לישראל שיקמה את המדרגות החקלאיות ונטעה במקום עצי בוסתן ועצי חורש נוספים לאלה שגדלו בו. במקום גם חניון לרכב, שולחנות וספסלים לבילוי בטבע. מגיעים למקום מכביש 375 פונים צפונה כ-700 מטר מזרחית למבוא ביתר (שלט חום המורה על כניסה לפארק בגין) בדרך סלולה מסומנת בצבע ירוק שאורכה כקילומטר וחצי.
מעיין ובריכה

עין קובי הוא מעיין שכבה הנובע מתחת לפני הקרקע, בעומק של כ-4 מטרים בסלע, בקו המגע שבין סלע דולומיט מתצורת עמינדב לשכבת החוואר של תצורת מוצא, האטומה למים ויוצרת אקוויפר.
עומק המעיין מגיע עד למטר. כדי להגביר את זרימת המים חצבו נקבה לאורך השכבה נושאת המים. המים זורמים בנקבה באורך 12 מטרים אל חדר איגום תת-קרקעי בעל קמרון בסגנון רומי ובו בריכה המלאה מים כל ימי השנה. בתקרה פתח דרכו חודר אור שמש בשעות היום. הירידה לבריכה אפשרית בגרםמדרגות אבן.
מהבריכה התת-קרקעית יוצאת ניקבה באורך של כ-17 מטרים המובילה את המים לבריכה חיצונית פתוחה. צרי מתניים יכולים לזחול בנקבה החוצה אל רהט המוביל אל בריכת האגירה. מהבריכה החיצונית המים זרמו בתעלות אל חלקות השדה המעובדות. סמוך לבריכה עומד מבנה מהתקופה העות'מאנית בו גומחת תפילה הפונה לכוון מכה ששימש לתפילה. המבנה קרוי ג'אמע שייח מחמוד אל-עג'מי, ראשיתו במבנה קדום מהתקופה הרומית והתקופה הביזנטית בארץ ישראל.
היסטוריה

סביב המעין נערכה חפירה ארכאולוגית בשנים 2000 עד 2002, מטעם רשות העתיקות ובמימון קרן קיימת לישראל, לקראת פיתוח תיירותי של האתר, כחלק מפארק בגין. במקום נמצאו שרידי מבנים, מערות קבורה, מתקנים חקלאיים חצובים בסלע ושרידים של כנסייה.
על פי הממצאים הארכאולוגיים, ותעודות היסטוריוגרפיות היישוב במקום החל בתקופה הרומית בארץ ישראל, בתקופתו של הקיסר אדריאנוס, סמוך לדרך הרומית שנסללה בין בית ג'יברין לירושלים. בסמוך גם נמצא אבן מיל מתקופה זו.
הניקבה, בריכת האגירה והמערכת להובלת מים במקום שימשו תקופה ממושכת ועברו תיקונים רבים. השלב האחרון של התיקונים במערכת הוא מימי המנדט הבריטי (תקרת בטון מתקופת המנדט שהחליפה תקרה קמורה קדומה של בריכת האגירה התת-קרקעית), תיקונים אלה משולבים היטב במערכת וכוללים לעיתים שימוש משני בפריטי בנייה עתיקים. לפיכך היה קשה לארכאולוגים לתארך את המערכת מבלי לבצע חפירת חתך, שלא בוצע. נראה שעיקר הבנייה בוצע בתקופה הביזנטית בארץ ישראל ומאז נשמרה מערכת המים וחודשה. על פני השטח ובשני ריבועי חפירה נמצאו כמויות גדולות של שברי כלי חרס המתוארכים בעיקר לתקופות הביזנטית והתקופה התקופה הממלוכית בארץ ישראל. הממצא כולל גם לבנים רבות, שברי צינורות חרס של בית מרחץ.
הכנסייה הממוקמת במדרון, כ-50 מטר ממזרח למעיין, תועדה לראשונה בשנת 1873 בידי אנשי הקרן לחקר ארץ ישראל הבריטית ותוארכה על ידם לתקופה הצלבנית. סקר ארכאולוגי מקיף של המבנה, שביצע בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים בשנת 1981 מצאה שבכנסייה היו שני שלבי בנייה, הראשון בתקופה הביזנטית והשני בתקופה הצלבנית. בשלב השני שוקם המבנה, בקירותיו שולבו אבני גזית בשימוש משני, כנראה מן התקופה הביזנטית, ותקרתו נבנתה מקמרונות הנשענים על עמודי "מרפק". בספטמבר 2001, נחשפו בכנסייה קטעי טיח קטנים ועליהם ציורי קיר צבעוניים, שלא נשתמרו היטב. ייתכן שהם ציור של סצנה ידועה מן הברית החדשה, המתארת את הליכתה של מרים, אם ישו לבית לחם.
היסטוריה > הכפר אל-קבו

חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן ביקר במעיין ב-1863, וכתב: ”בשעה שתיים ושלושים דקות ירדנו לבקעה ומצאנו בה מעיין שופע בשם עין אל-קבו. הוא קולח מצינור עתיק על יד מסגד נושן בשם ג'אמע שיח' מחמוד אלעג'מי; מימיו נופלים אל בקעה קטנה ומשקים את גניה שגדלים בהם עצי תאנה, לימון ותפוז וירקות. הבוסתנים האלה שייכים לכפר הקטן קבו, הנאחז כמו קן עיט כראש הר תלול מצפון מערב למעיין”.
בסמוך למעיין נמצאים שרידי הכפר אל-קבו שנכבש במלחמת העצמאות על ידי חטיבת הראל במבצע ההר. אל-קבו שימר את השם הרומאי הקדום של המקום – Qobia. במפקד האוכלוסין של ארץ ישראל בשנת 1931 נמנו בכפר 31 בתים ובהם 192 תושבים. פרוש השם בערבית הוא מרתף מקומר תת-קרקעי[דרוש מקור].
"בת הרים" – יישוב עתידי

באוקטובר 2014 החלו רשות מקרקעי ישראל ומשרד הפנים לקדם תוכנית להקמת יישוב עירוני חדש בשם "בת הרים", באזור שסביב המעיין. העיר צפויה להתפרש על שטח של כ-14 אלף דונם, שיכילו את היישובים הכפריים הקיימים צור הדסה ומבוא ביתר, ולכלול עד 20 אלף יחידות דיור ו-100 אלף תושבים. עין קובי וסביבתו ישמרו כפארק העירוני של העיר החדשה. גלעד ארדן התנגד למהלך.
לקריאה נוספת

יעקב שקולניק, לטייל בשבילי העבר, קרן קיימת לישראל, 2007. עמודים 28–29.
ספי בן-יוסף, מדריך ישראל החדש, כרך 11 הרי יהודה, הוצאת משרד הביטחון, כתר וידיעות אחרונות, 2001, עמודים 158–159.
ויקטור גרן, תיאור ארץ ישראל, כרך 2 יהודה, הוצאת יד יצחק בן-צבי 1982, עמוד 266.
זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד, 1986, עמודים 6436, 6509–6510
הערות שוליים

↑  יעקב שקולניק, לטייל בשבילי העבר, קרן קיימת לישראל, 2007, עמודים 28–29
↑  עונת חפירות ראשונה בעין קובי, באתר "חדשות ארכיאולוגיות", 118 (2006)
↑  Tsafrir, Di Segni and Green, 1994, p. 209. Cited in Petersen, 2001, p. 248
1 2  עונת חפירות שלישית בעין קובי, באתר "חדשות ארכיאולוגיות", 120 (2008)
↑  Conder C.R. and Kitchener. H.H. 1883. The Survey of Western Palestine: Memoirs. Vol. III:25, 100
↑  Pringle, Denys (1998). The Churches of the Crusader Kingdom of Jerusalem: L-Z (excluding Tyre). II. Cambridge University Press. ISBN 0-521-39037-0, 1998, p. 156
↑  ויקטור גרן, תיאור גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי של ארץ-ישראל – כרך שני: יהודה (ב): ירושלים, יד יצחק בן-צבי, 1982, עמוד 266
↑  Mills, 1932, p. 42
↑   נמרוד בוסו, ירושלים ערים סביב לה: תוכנית חדשה להקמת עיר של 100 אלף תושבים, באתר TheMarker‏, 16 באפריל 2015
↑   אסתר זנדברג, בשביל מה לבנות עוד יישוב ליד ירושלים?, באתר הארץ, 29 באפריל 2015
↑   נמרוד בוסו, משרד הפנים: "מתנגדים בתוקף לקידום תוכנית בת הרים", באתר TheMarker‏, 19 באפריל 2015
מפת הכפר אל-קבו וסביבתו משנת 1940
פי ט'לאל אלקוראן

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  סייד קוטב 
 שפת המקור:  ערבית 
 סוגה:  תפסיר 
 
כריכת אחד הספרים
פי ט'לאל אלקוראן (בערבית: في ظِلالِ القرآن, הגייה מקורבת: פי זילאל אל-קוראן; פירוש: בצל הקוראן) הוא חיבור פרשנות רב השפעה של הקוראן, אשר נכתב בין השנים 1951‏-1965, על ידי סייד קוטב, הוגה דעות ומנהיג בתנועת האחים המוסלמים.
מרבית 30 כרכי החיבור נכתבו או נכתבו מחדש בעת שהותו בכלא, בעקבות ניסיונו להתנקש בנשיא מצרים גמאל עבד אל נאצר ב-1954. החיבור משרטט את קווי המתאר של חזונו של קוטב, למדינה וחברה איסלאמית. הוא נחשב לאחד החיבורים המקיפים והמעמיקים, המציבים פרשנות ברורה לקוראן. השפעתו רבה ברחבי העולם המוסלמי ובפרט בתחום המשפט המוסלמי ועריכת הדין על פיו.
החיבור, המכיל 30 כרכים המקיפים את כל הקוראן, תורגם למספר שפות, בהן אנגלית, צרפתית, גרמנית, אורדו, טורקית, אינדונזית, פרסית, ובנגלית[דרוש מקור: המידע תורגם מוויקי האנגלית].
תכנים

קיימות מסקנות רבות בספר הנוגעות לפוליטיקה וחברה תקינות.
יחסי אנוש
לתפיסת הכותב, אללה מצפה מהאדם לחיות חיים מרוממים ושמחים, המבוססים על רחמים הדדיים, אחווה, והתנהגות זכת לב.
תאוקרטיה
על אף תמיכתו העקרונית באסלאם כתב קוטב בספרו כי השלטת שלטון אללה בארץ, אין פירושה מתן זכויות שלטוניות מיוחדות לקבוצה כזו או אחרת, או שדבר האל נתון בידי השלטון באופן בלעדי.
שוויון
על פי הכתוב בחיבור, השוויון הוא רק תחת חוקי אללה, המקנה דרך אחידה לכל בני האדם, עשיר כעני, ושחור כלבן.
התנגדות ליהדות
בחיבור היהדות, מופיעה כמתחרה ומסוכנת לאסלאם. לטענתו, היהודים מאז ומעולם ניסו לפגוע באסלאם, ובכל תקופה, הצורה בה עשו זאת השתנתה. בנוסף נוטה קוטב לדגול בתאוריות בעלות גוון אנטישמי וכותב כי האסלאם נתקל בבעיות רבות הנובעות מקשר יהודי המתחיל עוד מראשית האסלאם בימי אל-מדינה, וכי היהודים משתמשים בכסף העולמי כדי לחתור תחת האסלאם.
הערות שוליים

↑  1906-1966
↑  על 31 סורות
↑  http://www.kalamullah.com/shade-of-the-quran.html בצל הקוראן באתר קלאמאללה
↑  In the Shade of the Qur'an, translated by Adil Salahi, Vol. 30, p. 275 (2002)
↑  כדוגמה לשלטון מסוג זה מביא קוטב את הדוגמה של הכנסייה הנוצרית ושלטונה באירופה במהלך חלקים מההיסטוריה
↑  Commentary on Surah 8, In the Shade of the Qur'an, translated by M.A. Salahi and A.; A. Shamis, Vol. I Markfield, Leicester, and Nairobi, Kenya: The Islamic Foundation 1999.
↑  Commentary on Surah 8, In the Shade of the Qur'an, translated by M.A. Salahi and A.; A. Shamis, Vol. I Markfield, Leicester, and Nairobi, Kenya: The Islamic Foundation 1999.
↑  In the Shade of the Qur'an, translated by M.A. Salahi and A.; A. Shamis, Vol. I Markfield, Leicester, and Nairobi, Kenya: The Islamic Foundation
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: fi-zilalil-kuran
פיגוע הירי בשטרסבורג (2018)

| חלק מהמלחמה העולמית בטרור |
| --- | --- |

 תאריך:  11 בדצמבר 2018
 מקום:  שטרסבורג, צרפת
 מטרה:  ציבור 
 קואורדינטות:  48°34′57″N 7°44′56″E﻿ / ﻿48.582611111111°N 7.7488888888889°E﻿ / 48.582611111111; 7.7488888888889
 סוג:  פיגוע טרור
 הרוגים:  5
 פצועים:  13
 מבצע:  Chérif Chekatt 
 מספר מפגעים:  1 (שריף שקאט)
  (למפת שטרסבורג מוגדלת) הפיגוע(למפת שטרסבורג רגילה) הפיגוע
 
הכניסה לשוק חג המולד בשטרסבורג. תצלום מדצמבר 2014
פיגוע הירי בשטרסבורג הוא פיגוע טרור שהתרחש ב-11 בדצמבר 2018 בשוק חג המולד בעיר שטרסבורג שבצרפת. שלושה אנשים נורו למוות, 5 נפצעו קשה ועוד 8 נפצעו בינוני. החשוד, מוסלמי יליד שטרסבורג בן 29 בשם שריף שקאט, היה מוכר לשירותי הביטחון ונחשב לבעל דעות קיצוניות. היה נתון למעקב שירותי הביטחון בצרפת. הוא נפצע במהלך חילופי אש עם חיילים, נמלט מהזירה, ומתנהל מצוד אחריו.
האירוע התרחש בסביבות השעה 20:00 זמן מקומי (19:00 GMT) ליד כיכר קלבר, בשוק חג המולד (Christkindelsmärik). הפיגוע אירע באתרים שונים בעיר, והדבר אילץ לסגור אתרים ועסקים ברחבי העיר, כאשר רשת הטוויטר שימשה ככלי להעברת מידע לציבור.
מוקדם יותר באותו היום, בעקבות פשע קודם, פשטה המשטרה על ביתו של החשוד. בביתו נמצאו רימוני יד.
ראו גם

פיגוע הדריסה בברלין
הערות שוליים

↑  "Événement en cours à #Strasbourg Point de situation n°3 à 23h15". Twitter feed of the Préfecture de Région (בצרפתית). נבדק ב-2018-12-11.
↑  "Fusillade à Strasbourg, en direct : au moins quatre morts, enquête ouverte pour terrorisme". Le Monde.fr (בצרפתית). נבדק ב-2018-12-11.
↑  "Fusillade à Strasbourg : ce que l'on sait du tireur du marché de Noël". L'Obs (בצרפתית). נבדק ב-2018-12-11.
↑    Henry Samuel; David Chazan; Victoria Ward, ‏Strasbourg shooting: Suspect who was on terror watchlist 'may have crossed into Germany', The Telegraph, 12 December 2018
↑  "Strasbourg Christmas market shooting: Gunman injures multiple people". www.news.com.au.
↑  Willsher, Kim (11 בדצמבר 2018). "Strasbourg shooting: at least two killed in terrorist attack near Christmas market". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Strasbourg gunman hunted after two killed". 11 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Zwirz, Elizabeth (2018-12-11). "France 'terror' shooting leaves 4 dead, multiple injured with gunman on the run: officials". Fox News (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-12-11.
↑  "Gunman kills at least four people in French Christmas market". Reuters (באנגלית). 11 בדצמבר 2018. נבדק ב-11 בדצמבר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא צרפת ובנושא טרור. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פאל שטיינר (פוליטיקאי)

פאל שטיינר (בהונגרית: Steiner Pál);‏ בודפשט, 13 במרץ 1953 –) הוא פוליטיקאי יהודי-הונגרי (המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית, בקיצור MSZP), חבר במועצת העיר של בודפשט רבתי, מנהיג סיעת MSZP שם. ראש העיר הסוציאליסטי לשעבר של רובע 5, לשעבר חבר האספה הלאומית ההונגרית (חבר פרלמנט) במשך שלוש קדנציות (2014-2002).
קורות חיים

נולד במשפחה יהודית בבודפשט. בשנת 1971 סיים את לימודיו בבית הספר התיכון להכשרה מקצועית ולאחר מכן ב-1977 את בית הספר העל תיכוני למקצועות המסחר (מכללה) ואחר כך באוניברסיטה. בשנים 1970–1971, הוא היה מקליט נתונים ב-Ferroglobus Vállalat, ולאחר מכן עבד ב-Szerszám,- ו־Small Machine Sales Vállalat. הוא הצטרף למפלגת הפועלים הסוציאליסטית ההונגרית ב-1986, שם היה חבר פוליטי של הוועדה ברובע 5 של בודפשט עד 1989, אז הפך לחבר מייסד של המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית.
קריירה פוליטית

מ-1998 עד 2004 היה נשיא ועדת האתיקה והפשרה הלאומית של MSZP, ב-2004 הפך לחבר נשיאות המפלגה הלאומית. בשנת 2002, נבחר לראשות העיר של רובע 5 של בודפשט, כיהן בתפקיד עד לבחירות 2006. אז הובס אז על ידי אנטאל רוגאן מפידס. מאז הוא נציג עיריית הרובע, שם נבחר לראשונה ב-1994. בבחירות לפרלמנט בהונגריה של 2002, 2006 ו-2010, הוא זכה במנדט פרלמנטרי ברשימת מפלגתו.
לקריאה נוספת

גיליון הנתונים שלו נמצא באתר האינטרנט של הפרלמנט
פאל שטיינר על הסכנות של תוקפנות מילולית (ראיון), HVG, 2007. 26 בנובמבר
פיידה

הנפות במחוז סארה. פיידה מצוינת על ידי מספר 10
פיידה (באסטונית: Pöide; בגרמנית: Peude) הייתה נפה אסטונית במחוז סארה שבאסטוניה. פיידה ממוקמת במזרח האי סארמאה, היא גובלת בצפון ובמערב בנפת אוריסארה, בדרום בנפת ליימיאלה ובמערב במפרץ ריגה.
שטחה של פיידה מקיף 123 קמ"ר ואוכלוסייתה מנתה, נכון לשנת 2006, 953 נפשות. היישוב הגדול והמרכזי בפיידה ("בירת הנפה") הוא העיירה טורנימאה (Tornimäe) בה מתגוררים כ-119 תושבים. מלבד טורנימאה ישנם בנפה 28 כפרים נוספים.
כנסיית פיידה, על צריח השמירה שלה, נחשבת למרשימה ביותר, כמו גם טחנת הרוח של הכפר קורקברה (Kõrkvere).
במהלך הרפורמה המינהלית-טריטוריאלית בשנת 2017 אוחדו כל 12 העיריות באי סארמאה לעירייה אחת – כנסיית סאראמא.
פאל דרדאי

פאל דרדאי (בהונגרית: Pál Dárdai, נולד ב-16 במרץ 1976 בפץ' שבהונגריה) הוא כדורגלן עבר הונגרי ששיחק בעיקר בהרטה ברלין ובנבחרת הונגריה בעמדת הקשר.
דרדאי הוא שיאן ההופעות של הרטה ברלין בבונדסליגה בכל הזמנים, עם 286 הופעות, וכיום גם מאמן את הקבוצה.
קריירת מועדונים

דרדאי גדל במועדון פץ' MFC מעיר הולדתו פץ', ובעונת 1991/92 החל לשחק בקבוצה הבוגרת. תחילה היה דרדאי בעיקר שחקן מחליף, ובעונת 1994/95 הפך לשחקן הרכב, וערך 30 הופעות ליגה, בהן הבקיע ארבעה שערים. בעונה זו סיים דרדאי עם פץ' במקום השביעי בליגת העל ההונגרית. את עונת 1995/96 החל דרדאי בפץ', ועד לפגרת החורף הבקיע חמישה שערים ב-14 הופעות. במחצית העונה עבר למועדון בודפשט VSC, וערך בו שבע הופעות עד לסיום העונה, בה סיימה קבוצתו במקום השני בליגה. באותה עונה הגיע דרדאי עם בודפשט VSC לגמר הגביע ההונגרי, שם ניצחה קבוצתו 0–1 את בודפשט הונבד במשחק הראשון, אך הפסידה 0–2 בגומלין. את עונת 1996/97 החל דרדאי בבודפשט VSC, אך עבר בפגרת החורף להרטה ברלין, ששיחקה אז בליגת הבונדסליגה השנייה, שם ישחק עד לפרישתו.
דרדאי ערך עשר הופעות עד לתום עונת 1996/97 בהרטה ברלין, וסייע לקבוצה להעפיל לבונדסליגה. בתחילת דרכו בהרטה ברלין היה דרדאי בעיקר שחקן ספסל, כמו בעונת 1998/99, בה ערך 21 הופעות ליגה, אך פתח בהרכב רק שש פעמים. בעונה זו, סיימה הרטה במקום השלישי בבונדסליגה, מרחק נקודה אחת מהסגנית באייר לברקוזן. דרדאי והרטה ברלין היו קבועים בצמרת הבונדסליגה בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, כאשר עם הזמן דרדאי הפך לשחקן משמעותי יותר בקבוצה, ושיתף פעולה בהתקפת הקבוצה עם שחקנים כשטפן ביינליך, מרסליניו, אלכס אלבס ובארט חור. באותה תקופה, השתתף דרדאי עם הרטה ברלין במספר עונות במפעלים האירופיים, בעיקר בגביע אופ"א. בנוסף, דרדאי זכה עם הקבוצה פעמיים במפעל גביע הליגה הגרמנית, בשנים 2001 ו-2002, בשני המקרים לאחר ניצחון בתוצאה הזהה 1–4 על שאלקה 04 בגמר. בנובמבר 2008 ערך דרדאי את הופעתו ה-250 במדי הרטה ברלין, בניצחון 0–1 על הופנהיים. במאי 2009 האריכה הרטה את חוזהו של דרדאי בשנה לאות הוקרה על תרומתו לקבוצה, והוא הפך לשחקן בעל הותק הרב ביותר בתולדות הרטה ברלין. בעונת 2009/10 נשרו דרדאי והרטה ברלין לבונדסליגה השנייה לראשונה מאז עונת הבכורה של דרדאי בקבוצה, לאחר שהקבוצה השיגה ניצחון ביתי אחד בעונה שלמה, וצברה 24 נקודות בלבד. בעונת 2010/11 דרדאי ערך הופעת ליגה אחת בלבד בקבוצה הבכירה בבונדסליגה השנייה, וערך מספר הופעות בקבוצת המילואים. בתום עונה זו, פרש דרדאי ממשחק פעיל, לאחר שהרבה לסבול מפציעות.
קריירה בינלאומית

דרדאי שיחק החל משנת 1996 בנבחרת הונגריה עד גיל 21, במדיה ערך חמש הופעות והבקיע שער אחד. באוגוסט 1998 ערך דרדאי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הונגריה הבוגרת, במשחק ידידות מול נבחרת סלובניה. דרדאי הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת באוקטובר 1998, בניצחון 0–4 על נבחרת אזרבייג'ן, במסגרת מוקדמות יורו 2000. דרדאי שיתף פעולה בנבחרת בעיקר עם קז'ישטיאן ליסטש, אך לא הצליח להעפיל עמה לטורנירים גדולים. דרדאי שימש כקפטן הנבחרת בשבעה משחקים החל משנת 2006, ואת הופעתו ה-61 והאחרונה במדים הלאומיים ערך בשנת 2010.
קריירת אימון

דרדאי אימן החל משנת 2012 בקבוצות נוער של הרטה ברלין. במקביל לתפקיד זה, מונה דרדאי בספטמבר 2014 כמאמן זמני של נבחרת הונגריה, אך דחה הצעה להיות מאמנה הקבוע במוקדמות יורו 2016. דרדאי הפך בסופו של דבר למאמן קבוע לאורך קמפיין המוקדמות, ואף זכה לגיבוי משחקני עבר הונגריים כמו אישטוון שאלוי, שאמר כי דרדאי הוא התקווה היחידה של הכדורגל ההונגרי. ביולי 2015, על אף הצלחתו בטורניר המוקדמות עם נבחרת הונגריה, התפטר דרדאי מאימון הנבחרת והוחלף במאמן הגרמני ברנד שטורק. הסיבה להתפטרותו הייתה רצונו של דרדאי להתמקד בהרטה ברלין, בה נשאר בתפקידים שונים במקביל לכך שאימן את נבחרת הונגריה. עם התפטרותו מנבחרת הונגריה, מונה דרדאי כמאמן ראשי בהרטה ברלין. נבחרת הונגריה המשיכה עם שטורק בקמפיין המוצלח, והעפילה ליורו 2016, שהיה הטורניר הגדול הראשון בו משתתפת נבחרת הונגריה מאז מונדיאל 1986.
את עונת 2015/16 דרדאי והרטה פתחו היטב והיו בצמרת לאורך מרבית העונה, אך איבדו גובה במחזורים האחרונים וסיימו רק במקום השביעי בליגה. את עונת 2016/17 פתחו הרטה ודרדאי בהדחה מוקדמת ממפעל הליגה האירופית על ידי ברונדבי, וסיימו במקום השישי בבונדסליגה, שהבטיח להם מקום בליגה האירופית. בעונת 2018/19 הודיע דרדאי שזו תהיה עונתו האחרונה בקבוצה, ושהוא מעוניין לחזור לאמן נוער. בתום עונה זו אכן דרדאי עזב את תפקידו כמאמן הקבוצה הבכירה של הרטה ברלין ועבר לאמן את קבוצת הנוער. בינואר 2021 נקלעה קבוצת הבוגרים של הרטה לתקופה חלשה, ודרדאי מונה שוב כמאמן הקבוצה עד לתום עונת 2020/21.
תארים

עם הרטה ברלין:
גביע הליגה הגרמנית: 2001, 2002
אינטרטוטו: 2006
אליפות הבונדסליגה השנייה: 2010/11
תארים אישיים:
כדורגלן השנה בהונגריה: 1999
כדור הזהב בהונגריה: 2006
חיים אישיים

דרדאי נשוי ואב לשלושה בנים-פאלקו ומרטון שאף הם כדורגלנים, ובנסה.
ביולי 2002, אחיו של פאל דרדאי, בלאש דרדאי, מת במהלך משחק כדורגל בגיל 23 כתוצאה ממפרצת, בזמן שקפץ לכדור. אביהם של פאל ובלאש, שגם שמו פאל, חזה במותו של בנו במו עיניו.
הערות שוליים

↑  טבלת שיאני ההופעות של הרטה ברלין בבונדסליגה באתר worldfootball.net
פאל הלאס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 במאי 1914 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 התאבד:  18 בספטמבר 1963 (בגיל 49) פץ', הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1937) 
 
פאל הלאס (במקור פישר, בהונגרית: Halász Pál;‏ בודפשט, 29 במאי 1914 – פץ', 18 בספטמבר 1963) היה עורך דין יהודי-הונגרי, חוקר משפטי, סופר משפטי, פרופסור באוניברסיטה, קנדידט למדעי המשפט ("דוקטורט קטן"-.CSc) (1957), עוסק בתורת המדינה.
קורות חיים

פאל פישר נולד במשפחה יהודית כבנם של אלדאר הלאס (פישר) (1881–1941), מורה בבית ספר יסודי, ושל תרזיה שולטי (במקור שטיינינגר) (1891–1949), מורה בבית ספר תעשייתי. את לימודיו התיכוניים השלים בגימנסיה על שם אימרה מדאץ' בבודפשט, שם עבר את בחינת הבגרות ב-1932. לאחר מכן הפך לסטודנט בפקולטה למשפטים ולמדע המדינה באוניברסיטת פאזמאן פטר (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). לאחר שסיים את לימודי המשפטים, היה מתמחה כעורך דין בבודפשט משנת 1937.
הוא היה חבר בוועדת הנוער הלאומית משנת 1938
במפלגה הקומוניסטית ההונגרית (MKP) הבלתי חוקית משנת 1943.
לאחר הכיבוש הגרמני השתתף בהתנגדות הלאומית המזוינת, אך נעצר על ידי הגסטפו והוחזק במעצר עד לשחרור בודפשט.
בין ינואר לבין מאי 1945 היה יושב ראש הוועד הלאומי של בודפשט-מרכז העיר
עד מרץ של השנה שלאחר מכן היה עמית פוליטי במחלקת המנהל הציבורי של הוועד המרכזי של ה-MKP.
בין 1946 לבין 1948 עבד כסגן המזכיר הראשי של משרד המסחר והתעשייה
בין 1948 לבין 1960 היה כסגן התובע הראשי של בודפשט. בינתיים ניגש למבחן לשכת עורכי הדין (1948).
ב-1950–1951 היה סגן המזכיר הכללי של לשכת עורכי הדין ההונגרית והמזכיר הכללי של לשכת עורכי הדין בבודפשט.
מ-1951 היה מנהל ספריית אוניברסיטת פץ',
מ-1952 עד 1957 היה פרופסור חבר במחלקה לתורת המדינה והמשפט של אוניברסיטת פץ
מ-4 בספטמבר 1957 ועד מותו היה פרופסור מן המניין וראש החוג באוניברסיטה.
הוא כתב כמה חוברות ומזכרים באוניברסיטה וכן מחקרים אחדים. הוא שם קץ לחייו.
משפחתו

אשתו הראשונה הייתה ז'וז'ה פישר (1913–1952), רופאה ילידת אונגוואר, בתם של שאנדור פישר וארנקה רוט, לה נישא ב-9 באוגוסט 1938 בבודפשט. לאחר מותה בטרם עת אשתו השנייה הייתה מריה וארלאקי.
ילדיהם: יאנוש הלאס (1940–), פטר הלאס (1943–2006), שחקן ובמאי, ואנדראש הלאס (1946–).
כתביו (חלקי מאוד)

מדינה וסדר משפטי במהפכה הסוציאליסטית (בודפשט, 1962)
חברה, מדינה, משפט (עם ג'רג' אנטלפי, בודפשט, 1963)
הקשר של המדינה והתיאוריה המשפטית למרקסיזם-לניניזם ולמדעים המתמחים. כתב עת למשפטים, 1956. מס' 1
כמה שאלות של הגדרת המושג מדינה. בודפשט, 1958
השאלות הבסיסיות של תורת המדינה: מדינה, סוג מדינה, צורת מדינה. בודפשט, 1957
פרסים והוקרה

עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה העממית ההונגרית
מדליית הצטיינות לעבודה סוציאליסטית (1960)
מדליית זיכרון של פרטיזנים הונגרים