stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חייס בלום
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Kerst Met Linus | לינוס |  |
| 2012 | Eine Frau verschwindet | קווין | סרט טלוויזיה |
| 2012 | Urfield | טין | סרט טלוויזיה |
| 2014 | Boys | סיגר | סרט טלוויזיה |
| 2015 | 4Jim | ג'ים | תפקיד ראשי |
| 2016 | Moordvrouw (אנ') | גייל ואן ריין | פרק: "Noodlot" |
| 2017 | Silk Road (הו') | ריימונד | סרט טלוויזיה |
| 2016 | La Famiglia (הו') | אנג'לו אספוסיטו | תפקיד ראשי |
| 2017 | Silk Road | ריימונד | סרט טלוויזיה |
| 2017 | De mannentester (הו') | נואה קרמר | תפקיד ראשי |
| 2017 | Surrogate | פיטר מרטין | 2 פרקים |
| 2018 | Suspects | נוד טורנאר | 2 פרקים |
| 2020 | מכתב למלך (אנ') | הנסיך וירידיאן | 6 פרקים |
| 2022 | Bestseller Boy | יוריאן | 3 פרקים |
| TBA | נפילה (אנ') | דניאל גריגורי | סדרת טלוויזיה עתידית של גלובופליי (אנ') |
הערות שוליים

↑  "Acteren gaf het jongetje Gijs Blom een gevoel van volwassenheid". de Volkskrant (בהולנדית). 12 בדצמבר 2014. נבדק ב-21 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Acteur Gijs Blom (17) over zijn eerste korte film en internethit Escapade". NRC Handelsblad (בהולנדית). 14 בדצמבר 2014. נבדק ב-21 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)(נדרשת הרשמה)
↑  "Hoofdrol voor Gijs Blom in nieuwe verfilming Carry Slee-boek". NU.nl (בהולנדית). 14 במרץ 2014. נבדק ב-21 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1100540121  ISNI: 0000 0004 4327 1919  LCCN: no2016035306  NTA: 376187883  VIAF: 309904839   WorldCat (עם VIAF): 309904839
התקופה העות'מאנית בארץ ישראל - מונחים

התקופה העות'מאנית בארץ ישראל ארכה כארבע מאות שנה, משנת 1517 עד 1917, ומונחים רבים בשפה הטורקית החדשה והערבית, שחלקם שנוצרו או השתמעו בעקבות השלטון העות'מאני, השתרשו מאז בשפה ובתרבות העברית, כמו בתרבות הארצישראלית בכללה. חלקם נוצרו לפני התקופה העות'מאנית, ומקורם משפות הכובשים והפולשים הקודמים: פרסית, מונגולית, וערבית ללהגיה, השתמרו מתקופות קדומות: הערבית, הצלבנית והממלוכית.
הובאו בערך המונחים העיקריים, בתעתיק וההיגוי המקובלים ביישוב, הגם שאופן הגייתם של המונחים השתנה במקצת, בין אתרים ובמשך השנים; ואשר נעשה בהם שימוש בספרות, באמנות, ובאדריכלות הארצישראלית והעברית לדורותיה, בהיסטוריוגרפיה הישראלית, בספרות החוק והמשפט האזרחי והצבאי של מדינת ישראל.
האימפריה העות'מאנית, 1481–1683
א

| בסדר הא"ב> מונח | בסדר הא"ב> טורקית | בסדר הא"ב> טורקית עות'מאנית | בסדר הא"ב> ערבית | בסדר הא"ב> פרסית ושפות נוספות | בסדר הא"ב> משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אַבְּלָק | ablak | آبلق | أبلق | . | מספר משמעויותה קשורות לגווני צבע: 1) לבן מאוד, בהיר מאוד, צחור. 2) ססגוני, שחור־לבן. 3) רהיט שצבעו אדמדם ושחרחר. 4) סגנון השיבוץ של אבנים מגוונים שונים, בדרך כלל לבן ואדום בבניין בתים וחיפויָם. נפוץ באדריכלות היוקרה בחצי האי האיברי בתקופה השלטון הערבי, ואצל הממלוכים. אומץ בבתי פאר שנבנו בארץ ישראל במאה ה-19 וה-20 |
| אגא | ağa,  תעתיק טורקי: אָאָה | آغا | . | . | אדון, מושל, בעל אחוזה. (ראו גם אגא) |
| אוֹדה | oda | اوده, اودا, או اوطه | . | . | חדר, ובית חדר של משפחת פלאח; בצבא העות'מאני, נקרא כך קסרקטין של יחידת יניצ'רים; בהשאלה: ארגון, התאחדות, או אגודה של בעלי מקצועות חופשיים |
| אוֹצַ'ק | ocak,  תעתיק טורקי: אוֹגָ'ק | اوجاق | . | . | מובנה המילולי: תנור, כבשן, אח בנוי בקיר הבית; בהשאלה: קרוב משפחה, משפחה, שושלת, עם; ובשימוש השלטוני והצבאי: יחידות היניצ'רים השונות, מרכז צבאי |
| אוֹצַ'קְלִיק | ocaklık,  תעתיק: אוג'קליק | اوجاقلق | . | . | אחוזת הפקד, שהכנסותיה מיועדות לצורכי הביטחון והצבא. על פי התפיסה החוקתית העות'מאנית קרקעות האימפריה שייכות לסולטאן, והוא מעניק זכות שימוש בהן למי שהוא חפץ ביקרו. נקבעו כמה סוגי קרקעות או אחוזות הפקד: הפקד צבאי שניתן להורשה, הפקד שירות או משרה מוגדרת, הפקדי הסולטאן, אחוזות שרווחיהן נועדו להוצאות ביטחון של האימפריה, כמו בניית מבצרים ומספנות, אחוזות הקדש לצדקה ודת |
| איילט | eyalet,   תעתיק טורקי: אֶיַאלֶה | ایالت | ערבית: إيالة | . | רשות שלטונית, פלך; יחידת המנהל האזרחית או הצבאית הגדולה ביותר באימפריה העות'מאנית; בחלק מהתקופות היה המונח זהה לוילאייט |
| אלאי ביי, גם מיר-(א)לאי | alaybeyi | آلای بکی | . | . | מפקדם של אבירי הסולטאן (להלן: סיפהי) באחוזות ההפקד (להלן: תימאר) |
| אִלְתִזַאם | iltizam | التزام | إلتزام | . | זיכיון חכירה של גביית המיסים מהשלטונות לאזור מוגדר באימפריה העות'מאנית; למעשה, הזיכיון העניק סוג של שליטה על תושבי האזור |
| אפנדי | efendi | افندی | . | יוונית תיכונה: αυθέντης, אדון, פטרון, תואר כבוד בביזנטיון | תואר כבוד, ומשמעיו על פי הנמענים: אדון (של משרת או עבד); הוג'ה, מנהיג דתי או מורה מוסלמי; אימפריה העות'מאנית: תואר שנלווה לשמותיהם של נסיכים, אנשי דת, פקידי ממשל מסוימים וקציני צבא, סטודנטים ובאופן כללי אנשים מלומדים. במקורות העבריים הארצישראליים תואר אשר הוסף לשמו הפרטי של אדם מכובד, אמיד או נושא במשרה |
| אֶקְמֵק | ekmek | اکمک | . | . | לחם, מזון, וכן, קיום, פרנסה, מחיה |
| אַסוּקַאר | . | . | . | . | מענק סוכר לפקידים לחגים ומועדים |
ב

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| באבּ | bap, תעתיק טורקי: בָּאפּ | باب | המקור ערבי: باب | . | שער, דלת; באב אל וואד עוברת לשער הגיא |
| בַאיְרַאם | bayram,   היגוי טורקי: בַּאירָ(א)ם | بایرام | . | . | חג ומועד |
| באש-צַ'אוּש | başçavuş,  היגוי טורקי: בָּשְׁצָ'בוּשׁ | باش چاوش | . | . | סמל ביחידת היניצ'רים |
| בורג | burç,  תעתיק טורקי: בּוּרְץ' | برج או بورج | برج, היגוי: בֻּרְג' | נשאלה מארמית: ברגא. מילה בעלת משמעות זהה ביוונית עתיקה: πύργος, היגוי: פורגוס | מצודה, מגדל, צריח |
| בֵיילַר-ביי (אנ')‏ | beylerbeyi | بکلر بکی | . | . | המופקד על פלך, הממונה על מושלי המחוזות, באימפריה העות'מאנית, ובמילים אחרות: פקידים רמי דרג נושאי סמכויות אזרחיות וצבאיות, שהיו מופקדים על האלייט; sancakbeyleri, ראש סנג'ק |
| בִּיר, בִּיאְר | bîr, bi’r | بئر | بئر | . | בור, באר מים; בויארה, פרדס; בויארג'י, פועל חקלאי ושומר פרדס |
| בלד | belde,  תעתיק טורקי: בֶּלְדֶה | بلده | بلدة | . | כפר, עיר; קהילה; אזור, מקום .באלדי, מקומי, בין השאר, התואר צורף לשמות של זני צמחים |
| בלדִייֶה | belediye | بلدیه | بلديّة | . | עירייה, בית העירייה, ובירושלים כונה כך גם מבנה בית החולים ברחוב יפו מול שוק מחנה יהודה |
| בנא | bani, תעתיק טורקי: בָּנִי, או בָּאנִי | بانی | بنّاء | . | בנאי, מקים, מייסד |
| בקשיש | bahşiş,  תעתיק טורקי: בַּהְשִׁישׁ | بخشش | . | מקורה בפרסית: بخشش, היגוי: בַּחְ'שֵׁשׁ, ומשמעה: נדיבות, מתנה, מחילה, מענק | תשר, דמי שירות, דמי שתייה, טיפ; במובן מתנה, גמול. בהקשר הארצישראלי, משמעו בדרך כלל שוחד לשליטים העות'מאניים, וכדבר נפוץ ושכיח |
| בֶּרַאת | berat,  תעתיק טורקי: בראט | برات | براءة | . | תעודה, זיכיון. מסמך מטעם המדינה המעניק למקבלו זכות או הטבה כלשהי. ובמובן השלטוני: צו סולטאני שהופק למטרות שונות: מינויים לתפקיד, הענקת קצבאות חודשיות, הענקת הטבות ועוד |
ג

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גַאפר, כפר, חַ'פַארָה | נגזר מ-gafîr | غفير | غفير | . | חייל, שומר, נוטר. המונח גפיר המשיך ושומש גם בתקופת המנדט; במשמעות שלטונית: מס שמירה שהוטל על צליינים העוברים בדרכי הארץ; למעשה, סוג של מכס, או דמי מעבר בארץ |
| גֶ'בֶּלי | cebeli | جبه‌لی | . | . | שומר ראש חמוש ורכוב על סוס שליווה על פי החוק בעל הפקד בעת מלחמה. במשמעות נוספת שלטונית: כוחות שיטור רכובים על סוסים שפעלו במחוזות האימפריה (הוילאייטים). |
| גום | . | ייתכן שמקורה בטורקית עות'מאנית (תעתיק לטיני): kavm, היגוי: קַוְם |  قَوْم | . | נוהג והליך נקמת דם אצל השבטים הבדואים בארץ ישראל. המתיישבים היהודים באזורי הספר נהגו להתחשב בו הדדית, במיוחד אנשי "השומר" החמושים |
| גוּמְרוּק |  gümrük | کومروک או کمرک | . | מקורה של המילה ביוונית התיכונה: κομμέρκιον היגוי: קוֹמֵרְקִיוֹן, מסחר, סחר, מלטינית: commercium | מכס, על שלוש משמעויותיו: המס, המוסד, ובית המכס; בהקשר הארצישראלי בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל: בית מכס מרכזי שכן בנמל יפו |
| ג'ורה | . | . | جورة, בור, גומה | . | בור איסוף שופכין, בור ספיגה |
| ג'ין | cin | جنّ | جنّ | . | כוחות על טבעיים: 1) על פי האמונה הדתית, ישויות נעלמות מחושי האדם, אשר נחונו ברצון ויכולת הבנה, וכפופות לציוויי האל. 2) יצורים בלתי נראים, בעלי צורות שונות, היכולים להיטיב או להרע, שדים. 3) בהשאלה: אדם חכם, פיקח, מבריק, שנון; קרבה אטימולוגית לשורש הארמי: ג.נ.נ. (להגן, לסגור, להקיף בגדר) |
| ג'יפתליק, צִ'יפְטִלִיק | çiftlik | چفتلک | . | جفت, היגוי פרסי: ג'וֹפְט; ומשמעה: קרקע, שאפשר היה לחורשה בעזרת צמד שוורים, וגם זוג, צמד שוורים רתומים | משמעי המילה נלקחו מהפרסית קרקע, חווה; בשימוש שלטוני: קרקעות של הסולטאן, ולמעשה, קרקעות מדינה; ובהשאלה: זוג או כפילות |
| גְרוּש, קוּרוּשׁ | kuruş | . | . | מלטינית תיכונה grossus, בגרמנית: Groschen | בשם זה, נקראו מספר מטבעות שונים, אשר הונפקו במשך השנים בגדלים וממתכות שונות; תחילה מטבע אירופי, משלהי המאה ה-16 ואילך, היה יחידת כסף עות'מאנית בערך של 80 אקצ'ה; ואחר כך, מאית הלירה הטורקית. במשך התקופה שמאז הנפקתו היה שווה ערך למטבע סולידוס זהב אחד, אחר כך שנים עשר דנאריוס כסף; ואחר כך עוד ירד בערכו.  במקורות העבריים נקרא המטבע גם אַסַדִי, אַרְיֵה ו-רִיאֵל; ובעברית שמקורה בלדינו או ספרדית: גרושוש |
ד

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| דוגרי | doğru,  תעתיק טורקי: דוֹרוּ | دوغرو או دوغری | . | . | מספר מובנים קרובים: 1) ישר (קו). ובהשאלה: 2) ישר, הגון. 3) אמיתי, נכון. 4) מתאים, הולם, ראוי. 5) מדויק. 6) נכון! (מילת הסכמה) |
| דוֹנְמֶה | dönme,  תעתיק טורקי: דוֹנְמֶה, או דֶנְמֶה | دونمه | . | . | שם עצם ושם פעולה הנגזר מהפועל dönmek, שמשמעו בין השאר: 1) לחוג, להסתובב, להסתחרר. 2) לחזור, לשוב. 3) לפנות. 4) להפוך ל, להיעשות, להיות. 5) להמיר דת (או השקפה) בשידול או בכפייה, על פי רוב לאסלאם. הדונמה הוא מי ששודל או חויב להתאסלם; וכך נקראה עדת היהודים המתאסלמים חסידי שבתי צבי, אשר התאסלמו בעקבות המרת דתו לאסלאם אשר נכפתה עליו על ידי השלטונות העות'מאניים; וזאת, עקב אמונתם במניע נסתר לכך |
| דֶוְשִירְמֶה | devşirme | دوشرمه או دیوشرمه | . | . | גיוס חובה שנכפה על צעירים נוצרים מרחבי האימפריה העות'מאנית, וכלל את המרת הדת לאסלאם, אל יחידות היניצ'רים |
| דיה | diyet | دیت | دية | . | כופר נפש, פיצוי לאדם על פציעה, או למשפחה על אובדן בנה |
| דִיוַאן | divan | ديوان | . | המקור פרסי: ديوان | חדר קבלת אורחים וישיבה בצוותא; בשימוש שלטוני: מועצה, או מועצה גדולה מיסודם של מדינאים רמי דרג, המועצה האימפריאלית תיפקדה כממשלת האימפריה העות'מאנית |
| דִירְלִךּ, תעתיק טורקי: דִירְלִיק | dirlik | دیرلک | . | . | משכורת מטעם המדינה, שהוענקה לפקיד או מבצע שירות עבור שירות כלשהו. ובמשמעות שלטונית נוספת: ההכנסות שהניבו אחוזות ההפקד (להלן: תימאר), ובפרט, הקרקעות שההכנסות השנתיות ממיסיהן הניבו למעלה מ־100,000 אַקְצֶ'ה (מטבע כסף). |
| דֶפְתֶר | defter,  תעתיק טורקי: דפטר | دفتر | دفتر | . | פנקס, ספר, מסמך רשמי שכלל רשומות מיסים, הכנסות ואוכלוסין; ובהשאלה, בשימוש שלטוני: סקר או מפקד של מיסים וקרקעות; דפתר חקאני הוא פנקס רישום המקרקעין; דפתרדאר הוא נושא הפנקס |
| דר, דאר | dar | دار | دار | המקור בשפות השמיות אכדית וארמית | מקום, בית, מעון, מבצר, חווילה, מולדת; באסלאם נעשתה הבחנה בין דאר אל אסלאם, دار الإسلام, שטח בריבונות מוסלמית, לבין דאר אלחַרְב, دار الحرب, שטח בריבונות לא מוסלמית |
| דראגומן, דרגומן | dragoman | دراغمان | מערבית ترجمان (תַּרְגֻ'מָאן) התגלגלה ליוונית תיכונה: δραγόμανος (היגוי: דְרָגוֹמָנוֹס), לאיטלקית dragomano, לצרפתית ואנגלית: dragoman | מקור המילה בשפות השמיות: אכדית targumanu, אוגריתית; עברית וארמית: השורש ת.ר.ג.מ | מתרגם |
| דֶרְוִויש | derviş | درويش | . | درويش | נזיר ואיש דת, או מסדר איסלאמי |
ה

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הוָא | hava,  תעתיק טורקי: הָוָה | هوا | .هواء | هوا | למילה מבחר משמעויות קרובות: אוויר, רוח, אטמוספירה, מזג אוויר, אקלים, שמיים; וגם מלודיה, מנגינה, גובה צליל, ובהשאלה: מצב רוח, הלך רוח |
| "הים הלבן" | Akdeniz,  תעתיק טורקי: אָקְדֵנִיז |  آق دڭيز | . | بحر سفيد, הים הלבן, היגוי: בַּהְרִ־י סֵפִיד | הים התיכון עם הים האגאי נקראו בשם זה בטורקית. "הים הלבן" הוא עברות הביטוי הטורקי |
| התעת'מנות | . | . | . | . | קבלת האזרחות העות'מאנית. בתולדות ארץ-ישראל שייך מונח זה לתקופה השלטון העות'מאני. בסך הכל נאמד מספרם של המתעת'מנים ביישוב היהודי בכ-15 עד 18 אלף איש. |
ו

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ואדי, וואד | vadi | وادی | وادی | . | משמעה האחד ובשימוש הארצישראלי: עמק, נחל, קרקעית נהר. משמעה השני: אופן, שיטה, סגנון, דרך, וגם נושא |
| וַאִלי | vali | والی | والي | . | מושל על ולאיה |
| וזיר | vezir,  תעתיק טורקי: וֵזִיר | وزير | وزير | . | שר בממשלה, בעל תפקיד רם בממשל העות'מאני, אזרחי או צבאי, שר או מושל, הנושא בתואר פאשה |
| וָורקוֹ | vergi,  תעתיק טורקי: וֵרְגִי | ویرکو או ویرکی | . | . | מס, מס קרקעות מס בשם זה נהג גם בתקופת המנדט |
| וילאייט | vilayet,   תעתיק טורקי: וִלֵאיָה | ولایت | ولاية | . | מחוז, פלך; בחלק מהתקופות היה המונח זהה לוילאייט |
| וֶכִּיל | vekil  תעתיק טורקי: וקיל | وكيل | وكيل | . | ממונה מטעם השלטונות, "ממלא מקום" של בעל תפקיד; סוכן, מתווך; מנהל כללי; ציר פרלמנטרי; ואף שר בממשלה |
| וסִיקה | vesika | وثيقه | وثيقة | . | "תעודת עובד בעבודות הממשלה" העות'מאנית; בהקשר הארצישראלי, נמסרה לעובדים בגדודי ה"עמליה" ואף נרכשה מקבלני עבודות, כאמצעי מניעה של הגיוס אל השרות בצבא העות'מאני, ובעליה היו נושאים אותה עמהם; השרות הצבאי אשר נכפה על גברים בתקופת מלחמת העולם הראשונה, היה כרוך בתנאי חיים ויחס קשה, וכן, פנקס לתלושי מזון |
| וַאקַףְ | vakıf,  תעתיק טורקי: ואקיף | وقف | وقف | . | הקדש נכסי דלא ניידי ברשות מוסדות הדת מוסלמית, ואינם בכפיפות לרשויות המקומיות;  אחד מחמשת סוגי הקרקע על פי חוק המג'לה מ-1858 |
| וַקְפִיָה | vakfiye | وقفیه | وقفيّة | . | תעודת הקדש |
ז

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זֵאוְיָה | zaviye | زاویه | زاوية | . | בערבית וטורקית: זווית, פינה, מסגד קטן; ועל פי זאת גם אכסניה לדרווישים, אנשי דת ומיסטיקנים מוסלמים, ובמשמעות מושאלת: עמדה, השקפה או נקודת מבט |
| זִעֵאמֶה | zeamet,  תעתיק טורקי: זֶאָמֵט | زعامت | המקור ערבי: زعامة | . | אחוזת הפקד גדולה שההכנסותיה השנתיות נעו בין 20,000 ל־99,999 אקצ'ה |
| זֵעִים | zaim,  תעתיק טורקי: זָאִים | زعيم | زعيم | . | בעל אחוזת הפקד; ובהרחבה: הזעים היה בעל הזכויות על הזעאמה או הזאמט; על פי החוק נועדו כ־5,000 האקצ'ה הראשונים שהניבה אחוזת הזאמט לצורכי הזעים, ובכל 5,000 נוספים היה מחויב לכלכל את צרכיו (מזון, ציוד וכו') של לוחם חמוש - ג'בלי (cebeli) אחד |
ט

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טאבו | tapu,  תעתיק טורקי: טַפּוּ, טַאפּוּ | طاپو | . | נגזר מהמילה היוונית τοπεῖον, פיסת אדמה, שטח קרקע קטן; לטינית: Topia, עבודת אדמה | תעודת קניין בנכסי דלא ניידי; כלולות בה החובות והזכויות של המחזיק בה |
| טוּג | tuğ,  תעתיק טורקי מקורב: טוּ | طوغ | . | . | תג דמוי זנב סוס, שהוענק לפקידות הגבוהה; העיטור היה דמוי נוצות או עשוי גדילים בצדו הקדמי של הטורבן (או קסדה) לראשיהם של סולטאנים ושרים, וזירים). |
| טוּגְרַא | tuğra,  תעתיק טורקי: טוּרָא או טוּרָה | طغرا | . | . | חותמת הסולטאן בצורת חמש אצבעות - כתחליף נוח לחתימה הידנית עם דיו; ייתכן שהתגלגל לכינוי האימפריה העות'מאנית: תוגרמה |
| טוּר | tur | طور | طور, היגוי: טור | המקור בשפות השמיות: בארמית טורא | הר |
| טוּרבן | tülbent,  תעתיק טורקי: טוּלְבֵּנְט | دلبند או دولبند | . | המקור פרסי: دول بند, הלחם של שתי מילים:  دول, דוּל - דלי ו- بند, והמילה: Band, שמשמעה פס, רצועה, חבל, מיתר | שתי משמעויות המילה הן: 1) אריג כותנה קל ורך, שקשריו עדינים ומרווחים, או מוסלין, אריג כותנה עדין ודק. 2) כיסוי ראש מאריג זה. |
| טימאר, תֵּימַאר | tımar | تيمار | . | המקור פרסי: تيمار, משמעה: טיפול, השגחה, או הזדהות רגשית. | למילה מספר משמעויות: האחת, טיפול, בפצעים, בעצים, ובבהמות; והשנייה, בתקופת הסלג'וקים והעות'מאנים, נקראו כך קרקעות שנמסרו לאדם תמורת תפקיד או שירות מוגדרים, והניבו הכנסה שנתית של 3,000-20,000 אקצ'ה; ובמילים אחרות, אחוזת הפקד שקבלו אבירי הסולטאן, הסיפאהי, לשם פרנסתם |
| טמבל | tembel,  תעתיק טורקי: טֶמְבֵּל | تنبل | . | تنبل | עצלן; בעברית החדשה טמבל הוא טיפש; כובע טמבל, והוא כינוי לכובע תפור מבד אפור, המשמש לעובדים וחיילים  |
| טָרִיק | tarik | طريق | המקור בערבית:  طريق | . | דרך |
| טרסַה | teras‏ ,taraça,  תעתיק טורקי: טָרָצָ'ה, או  טֵרָס | . | . | מקור המילה הטורקית לשני היגוייה: מאיטלקית, terrazza, ומצרפתית, terrasse, ומשמעותן: חצר, חלקת אדמה שטוחה סמוכה לבית, שתיהן מקורן בלטינית, במילה: terraceum: ‏, שנגזרה מהמילה: terra, אדמה, קרקע | מספר משמעויותיה: 1) משטח קרקע נתמך על ידי אבנים בנוי על ידי חקלאים כמדרגה במדרון ההר, כדי לנקז את המים אל גידולי המדרגה ולעצור את סחף העפר. טרסות נבנו בארץ ישראל מאז העת העתיקה. 2) רחבה, מרפסת |
י

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יוק | yok | یوق | . | . | אֵין (בניגוד ליֵש). משמעיות נוספות: נעדר, שאינו בנמצא, לא (כתשובה שלילית) |
| יֶנִיצֶ'רִ | yeniçeri,  תעתיק טורקי: יֶנִיצֶ'רִי | یکیچری | . | . | במובן המילולי: חייל חדש, בשימוש השלטוני: חייל ביחידות בחיל רגלים בצבא הטורקי שגויסו בחובה ואף בכפייה באוכלוסייה הנוצרית ברחבי האימפריה העות'מאנית |
כ

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כֵּאהְיַא, כִּחְ'יא, קחייא | kâhya,  תעתיק טורקי: קַהְיָה או  קַאהְיָה | کتخدا או کهیا | . | ייתכן שמקורה פרסי: كدخدا | השם שהוענק לאנשים שנבחרו בידי הממשלה לנהל את ענייני הבית באחוזות הגדולות, ולטפל בענייניהם של סוחרים ואומנים; מנהל הכלכלה, כלכל |
| כּוחלֶה | . | . | מקורה בערבית: كحله | . | הנחת חומר חיבור, כגון טיט בייצור הבנאים, או מלט מוכן, בין לבנים, משטחי חיפוי של קירות, או נדבכים. הרכבו וצבעו משפיעים על מראה הבניין |
ל

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| לִוַא | liva,  תעתיק טורקי: לִיוָה | لوا | لواء | . | במובן המילולי: דגל, בשימוש השלטוני: מחוז; הצבאי: חטיבה - בריגדה, ותת-אלוף - בריגדיר ג'נרל |
| ליוואן | livan | . | ليوان | . | חדר במרכז הבית: סלון, חדר שחזיתו פתוחה, או מרפסת. שימש להסעדה ולאירוח, ולאורך קירותיו הונחו ספות נמוכות. בחלק מבתים, עוצב ליוואן ללא תקרה, פתוח אל חלל הבית הדו קומתי, או שתקרתו הייתה מוזזת; המבנה האדריכלי המסורתי של בתי ליוואן, מונח שהשתרש בעברית בת זמננו (אולם שמו הערבי של בית שכלל ליוואן הוא בית אל ספן). השפיע על האדריכלות המודרנית |
נ

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נַאחִיָה | nahiye,  תעתיק טורקי: נָהִיֶה | ناحیه | ناحيّة | . | ערבית: סביבה, בשימוש השלטוני: נפה או יחידת מנהל קטנה מסנג'ק |
| נַאיִבּ | naip,  תעתיק טורקי: נָאִיפּ | نائب | نائب | . | משמעויותיה: 1) נושא תפקיד, או ממלא מקום; 2) נושא בתפקיד הקאדי; 3) האדם המנהל את המדינה באין שליט על הכס, או בעת שזה עדיין ילד |
| נפוש, נפוס | nüfus | نفوس | המקור ערבי: قيد, רשומות, פרוטוקולים, זיכרון דברים | . | אוכלוסייה; בשימוש שלטוני ועממי, ובקיצור של (טורקית:) nüfus kaydı, שמה של תעודת מעבר, פספורט; תפקדה לעיתים כ"תעודת זהות" כפי מובנה כיום; המונח היה בשימוש ביישוב גם בראשית תקופת המנדט הבריטי; מאמור אל נפוס, "הפקיד הממונה על הפספורטים העות'מאניים" "הממונה על תעודות הלידה והדרכונים" |
ס

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סוּוַארִי | süvari | سواری | . | سواری | פּרָש; בשימוש צבאי: חייל רכוב על סוס; בהשאלה: רב חובל או קפיטן (ראו להלן) באוניית סוחר |
| סוּלטני | Sultani | سلطانی | . | . | מטבע זהב שהוטבע בתקופת שלטונו של הסולטאן מהמט השני במאה ה-15; נקרא אַלְטוּן (כלומר זהב, או זהוב), וגם אשרפי או שריפי, פלוֹרִיאו פלוֹרִין, ו-שַאהִי; ובמקורות העבריים: אדום זהב, ובראשי תיבות: א"ז, ו-פֶּרַח |
| סַיְימֶן, וגם סיימניש | seymen או seğmen,  תעתיק טורקי: סֵיְמֵן | سکمن | . | פרסית: سگبان, השומר, המשגיח, מטפל בכלבים | משמעויותיה רבות, בהן: כוח הגנה דמוי־צבא בעל היררכיה משלו, אשר נטל חלק במלחמות, על פי רוב רכוב על סוסים; ובשימוש דומה, גַיס בחיל היניצ'רים; בהקשר ארמון הסולטאן: גם מטפלם של כלבי הציד של ארמון הסולטאן; במקורות העבריים: חייל שכיר |
| סִיפָּאהִי | sipahi | سپاهى | . | המקור: سپاهى, צבא | חייל פרש, אחד מאבירי הסולטאן, מחילות פרשים או רגלים, העומדים לרשותו. בנוסף על מעורבותם בפשיטות, מעשי ביזה, פעילות שיטור והגנה על כוחות רגליים אחרים מפני האויב, עסקו בעת הצורך גם בפעילות התקפית. בתמורה לשירותם קיבלו זיכיון לגביית מיסי אחוזות הפקד של הסולטאן, ולרשותם גם הועמדו אחוזת הפקד (תימאר) על רווחיהן |
| סְלַאח | . | . | ייתכן שהמקור בערבית: סִלַה, صلة, ומשמעותה: קשר, חיבור, זיקה, חוליה מקשרת | . | משקוף, הבנוי מלבנים |
| סַנְגָ'ק | sancak | سنجاق | . | . | במובן המילולי: דגל; ובמובן צבאי מפורט: דגל עם מוט־דגל, שכיתוביו רקומים ואמרתו מצוייצת, המחולק על פי רוב ליחידות צבאיות של הצבא העות'מאני; בקירוב והשאלה: ימין הספינה (ה־starboard);  בשימוש שלטוני: יחידה בהיררכיה השלטונית העות'מאנית, בין ה־İl לבין ה־İlçe |
| סַנְגַ'ק פַאשַאלִיק, | sancak paşalığı,  תעתיק טורקי מקורב: סנג'ק פשלִיאִי | . | . | . | במובן מילולי: מחוז הדגל, בשימוש השלטוני: אזור רחב |
| סַרַאי | saray,  תעתיק טורקי: סָרַאי | سراى | . | سراى | במובנה המילולי: מבנה רחב ידיים ששימש כמקום מושבם של השליטים או ראשי המדינה - בית מידות, היכל, ארמון; וכן, מבנה גדול שנוהלו בו עניינים ציבוריים; בהשאלה, ובשימוש שלטוני: שליט, נשיא, ראש המדינה ואנשיו |
| סַרַאיָה | נגזרה מהמילה הטורקית: saray | . | . | . | סראיה היא מילת כינוי לבית הממשלה והמשטרה בערים, כגון בירושלים וביפו |
| סֶר עַסְכַּר | serasker,  תעתיק טורקי: סֵרַסְקֶר | سرعسکر | הלחם של שתי מילים: האחת, سر, "ראש" בפרסית, והאחרת عسكر, "צבא" בערבית | سرعسكر | במובן מילולי: חייל, וגם שירות צבאי; בשימוש צבאי שלטוני: מפקד בכיר או עליון בצבא, ואף ראש צבא הסולטאן באימפריה העות'מאנית |
ע

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | משמעות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עֻהוּד עַתִיקָה | uhûd-i atika,  תעתיק טורקי: אוּהוּדִ-י אָטִיקָה | عهود عتیق | عهود, היגוי: עֻהוּד, חוזים, בריתות; عتقاء היגוי: עֻתַקַאאֻ, עתיקים, קדומים, ישנים | . | משמעות מילולית: חוזים ישנים או בריתות ישנות; בשימוש שלטוני: קפיטולציות, כתבי אמנה שנחתמו עם המעצמות האירופאיות ואפשרו להם דריסת רגל שלטונית באימפריה העות'מאנית |
| עוֹשוּר | aşar ‏,öşür,  תעתיק טורקי:  אוֹשוּר, אָשָׁר | عشر | عشر | . | משמעות מילולית: עשירית, עשרה אחוזים; עשרוני או שבר עשרוני; בשימוש שלטוני: מס בשיעור עשירית שהוטל על יבולי השדה (קרי: מעשר) ונמסר לשלטונות |
| עִיַאדַת | îdiyye | عیدیه | מהמילה: العيد, עיד, חג | . | מענק לחגים ומועדים |
| עמלִיָה | ameliyat, תעתיק טורקי: אָמֵלִייָאט | عمليات | המקור ערבי: عمليّة (יחיד), عمليّات (רבים): | . | פעולות, עבודות, מעשים, ומובן הצבאי: מבצע או פעולה צבאית  בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, כונו כך עבודות ציבוריות שגויסו אליהן בכפייה אזרחים אל גדודים שאורגנו במתכונת צבאית |
| עַסְכַּר | asker,  תעתיק טורקי:  אַסְקֵר | عسكر | عسكر | . | חייל; שירות צבאי; ובהשאלה: אמיץ, עז רוח; בסלנג טורקי כיום משמעותה גם כסף |
| עקד | akd (?) | . | عقد | . | קשת, קמרון צולב, גג מקומר מאבנים |