stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פול דאגלס
ביוגרפיה > סנאטור

כסנאטור, דאגלס זכה במהרה למוניטין של ליברל לא שגרתי, שדאג לא פחות במשמעת פיסקלית כמו בהעברת ההסכם ההוגן. הוא גם היה תומך נלהב למען זכויות האזרח (ד"ר מרטין לותר קינג תיאר אותו כ"הגדול מכל הסנאטורים"  ). בפתיחת הקונגרס ה-85 של ארצות הברית בינואר 1957, מושב שיראה את חקיקתו של חוק זכויות האזרח של 1957 בספטמבר, דאגלס היה הסנאטור היחיד שהתריס נגד המנהגים והצביע נגד אישורו של איש ההפרדה ג'יימס איסטלנד כיושב ראש. של ועדת המשפט.
דאגלס זכה לתהילה גם כמתנגד להוצאת חביות חזיר. בתחילת הקדנציה הראשונה שלו, הוא תפס כותרות כאשר, עם זכוכית מגדלת ואטלס בידו, הוא פסע אל מליאת הסנאט, ובהתייחס לפרויקט חבית חזיר לחפירת נהר ג'וסיאס במיין, התריס בפני כל מי שימצא את הנהר באטלס. כאשר אוון ברוסטר ממיין התנגד והצביע על מיליוני דולרים בבשר חזיר שהולך לאילינוי, דאגלס הציע לקצץ את חלקה של המדינה שלו ב-40%.
מונה ליו"ר הוועדה הכלכלית המשותפת, דאגלס הוביל סדרה של חקירות קשות על ניהול כושל פיסקאלי בממשלה והופיע על השער של טיים ל-22 בינואר 1951. פרופיל שלו בגיליון ההוא היה תחת הכותרת "The Making of a Maverick". בשנת 1952 הוא נבחר כעמית של האגודה האמריקאית לסטטיסטיקה.
כשהתקרבו הבחירות לנשיאות ב-1952, התעוררה תמיכה במועמדות של דאגלס לנשיאות. איגוד העורכים הלאומי דירג אותו כאדם השני הכי כשיר, אחרי טרומן, לקבל את המועמדות הדמוקרטית לנשיאות, וסקר שנערך בקרב 46 מקורבים דמוקרטים גילה שהוא מועדף למועמדות אם טרומן יזוז הצידה.
עם זאת, דאגלס סירב להיחשב כמועמד לנשיאות, במקום זאת תמך במועמדותו של הסנאטור אסטס קפאובר מטנסי, פופוליסט עממי, חובש כובע עור, שהתפרסם בזכות חקירותיו הטלוויזיות על פשע מאורגן. דאגלס פעל ברחבי המדינה למען קפאובר ועמד לידו בוועידה הלאומית הדמוקרטית של 1952 כאשר קפאובר הובס על ידי מושל אילינוי עדלי סטיבנסון השני. ארבע שנים מאוחר יותר, ב-1956, הוא נשאר נייטרלי בפומבי, והרגיש שהתנגדות גלויה למועמדות של סטיבנסון ותמיכה בקפאובר תפגע במעמדו מול מפלגתו במדינה.
בנוסף למאבקיו למען שוויון זכויות לאפרו-אמריקאים ופחות הוצאות על חביות חזיר, דאגלס נודע גם במאבקיו למען הגנת הסביבה, דיור ציבורי והאמת בחוקי ההלוואות. הוא התנגד להטמעה מחדש של נדל"ן אך נאלץ לאפשר הוראה משנת 1949 בהצעת חוק דיור ציבורי המאפשרת לפרברים לדחות דיור עם הכנסה נמוכה. הוא גם חיבר את חוק הגנת אשראי צרכנים, הצעת חוק שאילצה את המלווים לציין את תנאי ההלוואה בשפה פשוטה והגבילה את יכולתם של המלווים להפלות על בסיס מין, גזע או הכנסה. למרות שהצעת החוק לא התקבלה בתקופת כהונתו, היא הפכה לחוק ב-1968.
כמי שמאמין בכלכלה הג'ורג'יסטית, דאגלס הצטער על כך שלא יכול היה לעשות יותר כדי לקדם מס שווי קרקע בזמן שהותו בסנאט. דאגלס אמר למייסון גפני שהוא אפילו התחרט על שעזב את הפוליטיקה המקומית, שם ראה יותר הזדמנות ליישם רעיונות ג'ורג'יסטים.  בזיכרונותיו, דאגלס ביקש אולי בצחוק מפאולוס לסלוח לו על שתיקתו בסנאט על מה שנחשב בעיניו כבעיית ערכי הקרקע החשובה.
שלא כמו כמה ליברלים אחרים, דאגלס התנגד לתוכנית ביטוח בריאות לאומית, בטענה שהצעת החוק של וגנר-מורי-דינגל שנתמכה על ידי הנשיא הארי טרומן הרחיקה לכת.
דאגלס היה תומך נלהב של תרופת הסרטן המופרכת Krebiozen, ובתחילת שנות ה-60 נתן חסות לשימועים בסנאט לתמיכה בטיפול המושמץ.
ביוגרפיה > תבוסה ופרישה

במהלך הבחירות של 1966, דאגלס, אז בן 74, התמודד על כהונה רביעית בתפקיד מול הרפובליקני צ'ארלס ה. פרסי, איש עסקים עשיר ותלמידו לשעבר. מפגש של אירועים, כולל גילו ואהדתו של דאגלס לפרסי על הרצח של בתו, ולרי, שהתרחש אז ועדיין לא נפתר, גרמו לדאגלס להפסיד בבחירות בהפרש גדול.
לאחר שאיבד את מושבו בסנאט, דאגלס לימד בניו סקול, עמד בראש ועדת דיור וכתב ספרים, כולל אוטוביוגרפיה, "במלוא הזמן" .
בתחילת שנות ה-70 הוא לקה בשבץ ונסוג מהחיים הציבוריים. ב-24 בספטמבר 1976, הוא מת בביתו. הוא נשרף והאפר שלו פוזר בפארק ג'קסון ליד אוניברסיטת שיקגו.
הערות שוליים

↑  "Paul douglas Biography (Bowdoin – Economics)". www.bowdoin.edu. אורכב מ-המקור ב-2013-07-20.
↑  Phillips, Ronnie J. (ביוני 1992), The 'Chicago Plan' and New Deal Banking Reform, Working Paper No. 76 (PDF), The Levy Economics Institute {{citation}}:  (עזרה)
↑  "American Economic Association".
↑  Merriner, James L. (9 במרץ 2003). "Illinois' liberal giant, Paul Douglas". Chicago Tribune. נבדק ב-17 במאי 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  מטאפורה להקצאת הוצאות ממשלתיות לפרויקטים מקומיים המובטחים אך ורק או בעיקר להפניית הוצאות למחוז של נציג .
↑  View/Search Fellows of the ASA (אורכב 16.06.2016 בארכיון Wayback Machine), accessed 2016-07-23.
↑  Gaffney, Mason. "Stimulus: The False and the True Mason Gaffney". נבדק ב-13 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007603848005171  PLWABN: 9810563355505606  BnF: cb12368083n (data)  CiNii: DA02037395  GND: 124386881  ISNI: 0000 0001 2023 3897  LCCN: n50027506  MGP: 205569  NARA: 10582573  NDL: 00794935  NKC: vse2011637916  NLK: KAC200705314  NTA: 071028595  SNAC: w6xd1fsd  SUDOC: 032701233  Trove: 809953  US Congress: D000456  VIAF: 32075879   WorldCat (עם VIAF): 32075879 
דאגלס בתקופתו לימד במכללת אמהרסט, 1925
טוראי פול דאגלס מבצע בדיקת רובה עם מדריך התרגיל שלו על סיפון ה-Marine Corps Recruit Depot SC, 1942
דאגלס (שלישי משמאל) בחדר הסגלגל, 1949
אוניברסיטת אוטרכט

| --- | --- |
סמל האוניברסיטה

אוניברסיטת אוטרכט
 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 מוטו:  Sol Iustitiae Illustra Nos   ("שמש הצדק, זרחי עלינו")
 תקופת הפעילות:  1636–הווה (כ־388 שנים)
 מייסדים:  ארסמוס מרוטרדם 
 בעלי תפקידים
 נשיא:  אנטון פייפפרס
 סגן נשיא:  מרגוט ואן דר סטאר
 רקטור:  הנק קומלינג
 סגל:  6,700 
 סטודנטים
 :  35,294 (2020)
 מיקום
 מיקום:  אוטרכט, הולנד הולנד
 מדינה:  הולנד הולנד
 קואורדינטות:  52°05′07″N 5°10′30″E﻿ / ﻿52.085277777778°N 5.175°E﻿ / 52.085277777778; 5.175
 http://www.uu.nl
  (למפת הולנד מוגדלת) האג אמסטרדם מאסטריכט איינדהובן ארנהם חרונינגן אוטרכט זוולה לייוורדן אנסחדה אמן בלגיה גרמניה הים הצפוניאוניברסיטת אוטרכט(למפת הולנד רגילה) האג אמסטרדם מאסטריכט איינדהובן ארנהם חרונינגן אוטרכט זוולה לייוורדן אנסחדה אמן בלגיה גרמניה הים הצפוניאוניברסיטת אוטרכט
 
אוניברסיטת אוטרכט (בהולנדית: Universiteit Utrecht; בראשי תיבות: UU) היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בעיר אוטרכט שבהולנד. היא בין האוניברסיטאות העתיקות בהולנד ובין הגדולות באירופה. 
האוניברסיטה הוקמה בשנת 1636 ובשנת 2023 היו רשומים בה 39,769 סטודנטים, היא מעסיקה 8,929 עובדים וסגל-הוראה, מתוכם מעל 650 פרופסורים מן-המניין. בשנת 2023 העניקה 400 תוארי דוקטור ו-7,765 פרסומים מדעיים פורסמו בידי חוקריה ותלמידיה. תקציב האוניברסיטה לשנת 2023 היה 1.2 מיליארד אירו. לאוניברסיטה מעל 212,000 בוגרים.
היסטוריה

אוניברסיטת אוטרכט נחנכה ב-26 במרץ 1636. את נאום הפתיחה נשא התאולוג רב-ההשפעה פרופסור חייסברט פוט (Gijsbert Voet, בשמו הלטיני Gisbertus Voetius), וכרקטור הראשון שלה שימש הפרופסור למשפטים ולמתמטיקה ברנרדוס סחוטנוס (Bernardus Schotanus). עם ייסודה מנתה האוניברסיטה כמה עשרות סטודנטים ושבעה פרופסורים, שעבדו בארבע פקולטות: הפקולטה לפילוסופיה, שהעניקה דיפלומה לכלל הסטודנטים עם תום השנה הראשונה ללימודיהם, והפקולטות לתאולוגיה, למשפטים ולרפואה.
אוניברסיטת אוטרכט שגשגה במאה ה-17, חרף התחרות ששררה בינה ובין אוניברסיטאות ליידן (נוסדה בשנת 1575), פרנקר (1585) וחרונינגן (1614) הוותיקות ממנה, וכן בתי הספר הגבוהים (הולנדית: Illustre School - מוסד להשכלה גבוהה שלא הוסמך להעניק תואר אקדמי לתלמידיו) בהרדרווייק (נוסד בשנת 1599, שימש כאוניברסיטה משנת 1648) ובאמסטרדם (1632). בפרט הייתה אוניברסיטת ליידן יריבתה האקדמית הבולטת. השקעות נאותות במוסד היו, איפה, מחויבות המציאות. גן בוטני הוקם במצודת סוננבורח (הולנדית: Sonnenborgh), ומקץ שלוש שנים נוסד גם מצפה כוכבים ב"מגדל הנפחים" (הולנדית: Smeetoren) שבעיר.
סטודנטים זרים רבים, ובעיקר גרמנים, אנגלים וסקוטים, בחרו ללמוד באוניברסיטת אוטרכט, והיו עדים לפולמוס האינטלקטואלי והתאולוגי שניטש בין חסידי הפילוסופיה החדשה (רנה דקארט התגורר זמן מה באוטרכט) ובין מצדדיו של התאולוג הקלוויניסטי פוטיוס.
בתחילת המאה ה-19 ירדה קרנה של אוניברסיטת אוטרכט, ובשנות השלטון הצרפתי בהולנד אף אבד לה באופן רשמי מעמדה האוניברסיטאי, אשר פחת לדרגה של בית-ספר תיכון.
עם כינונה של ממלכת ארצות השפלה בשנת 1813 הושבו לאוניברסיטת אוטרכט זכויותיה שמקדם. אוניברסיטאות ליידן, חרונינגן ואוטרכט היו לשלוש ה"אוניברסיטאות הממלכתיות" (הולנדית: Rijksuniversiteiten) של המדינה החדשה, אשר נקראו גם "בתי ספר גבוהים". לאוניברסיטת ליידן
הוענק הכינוי "בית הספר הגבוה הראשון". לאוניברסיטת אוטרכט היה תפקיד חשוב בפריחתם של מדעי הטבע בהולנד; בשנת 1850 בקירוב 
התגבשה "אסכולת אוטרכט" במדעי הטבע, בהנהגתם של המדענים המזהירים פיטר הרטינג, חרארדוס יוהנס מולדר, כריסטופורוס בויס-בלו ופרנסיסקוס קורנליס דונדרס. מדענים אלה הנהיגו לראשונה בהולנד את מעבדת ההוראה כאמצעי תרגול לסטודנטים.
לאוניברסיטת אוטרכט ייצוג ב"מכון למורשת אקדמית" (בהולנדית: Stichting Academisch Erfgoed), מוסד האמון על שימורם של אוספים ואוצרות תרבות אוניברסיטאיים.
בשנת 1974 מדעני האוניברסיט היצרו מיכשור ללוויין הולנדי הראשון "ANS".
ארגון

האוניברסיטה מורכבת משבע פקולטות:
הפקולטה למדעי הרוח
המחלקה לשפות ואומנות
המחלקה לתאולוגיה
המחלקה לפילוסופיה
הפקולטה למדעי החברה ומדעי ההתנהגות
הפקולטה למשפטים, כלכלה ומשילות
הפקולטה למדעי הטבע
המחלקה למדעי כדור הארץ
המחלקה לגאוגרפיה פיזית
המחלקה למדעי הסביבה ולימודי חדשנות
המחלקה לגאוגרפיה אנושית ותכנון עירוני.
הפקולטה לרפואה
הפקולטה לרפואה וטרינרית
הפקולטה למדעים
המחלקה לביולוגיה
המחלקה לכימיה
המחלקה לטכנולוגיית המידע ומדעי המחשב
המחלקה למתמטיקה
המחלקה למדעי הרוקחות
המחלקה לפיזיקה ואסטרונומיה
ישנן שלוש יחידות על-פקולטתיות
הקולג' האוניברסיטאי אוטרכט / אקדמיית רוזוולט
מוסד האתיקה
המוסד לחינוך IVLOS
דירוגים > דירוג בין־לאומי

דירוג שאנגחאי - מקום 52 (2023)
דירוג Times Higher Education - מקום 66 (2023)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 107= (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - הולנד

דירוג שאנגחאי - מקום 1 (2023)
דירוג Times Higher Education - מקום 3 (2023)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 3 (2024)
מיקום

הקמפוס העיקר של האוניברסיטה נמצא במתחם ייעודי בשם אוטהוף, שממקום בפאתיה המזרחיים של אוטרכט. ישנם מספר בניינים של הפקולטה למשפטים וכלכלה שנותרו במיקום שונים במרכז העיר. הלימודים בקולג' האוניברסיטאי מתקיימים בקמפוס נפרד.
תנאי קבלה

הקבלה למרבית התוכניות לתואר ראשון היא פתוחה לכל, בהתאם לחוק ההולנדי האוסר על מניעת גישה לאוניברסיטה. על הסטודנטים לשמור על ממוצע מינימלי על-מנת להמשיך בתוכנית הלימודים. תנאי הקבלה הם תעודת בגרות הולנדית ברמת VWO (או מקבילה), מבחן הולנדית או אנגלית ודרישות אחרות ספציפיות לתוכנית. הקבלה ללימודי רפואה ומשפטים היא סלקטיבית (זאת על פי חקיקה מיוחדת) ובכפוף למערכת הגרלות. גם הקבלה לקולג' האוניברסיטאי היא תחרותית ודורשת המלצות, מכתב מוטיבציה, מבחן אנגלית בינלאומי וראיון אישי.
הקבלה למרבית תוכניות לתואר שני היא על סמך תואר ראשון רלוונטי בממוצע גבוה, אך הדרישות הספיציפיות משתנות על פי התוכנית.
שכ"ל ומימון

שכ"ל לתואר ראשון
לתושבי האיחוד האירופי שכ"ל לשנת 2009 הוא €1,620, בעוד שלאזרחי מדינות אחרות שכ"ל הלימוד הוא בין €6,000 ל-€9,000.
שכ"ל לתואר שני
לתושבי האיחוד האירופי שכ"ל לשנת 2009 הוא €1,620, ולאחרים הוא יעמוד על €9,100 לרוב המסלולים במדעי החברה והרוח, €12,500 למסלולי הביוטכנולוגיה ו-€18,500 לרפואה ווטרינריה. ישנם מספר תוכניות מפורטות שבהם שכ"ל גם לתושבי האיחוד התייקר, בהן התוכניות בחוקי עסקים בינלאומיים, זכויות אדם, חקיקת סכסוכים וביטחון, משילות מס ווטרינריה.
מימון ומלגות
מערכת ההשכלה ההולנדית היא בין המערכות הנדיבות במימון שהן מציעות. סטודנטים הולנדים זכאים למימון שכ"ל וחלק מעלויות המחייה, ובהתאם למצב הכלכלי של הוריהם, זכאים למימון ממשלתי נוסף על המענק הכללי. בנוסף למענקים אלו ניתן ללוות בתנאים נוחים במיוחד סכום נוסף, אשר בהחלט מאפשר לסטודנט חסר תמיכה להתקיים ממנו. ההטבות גם תקפות, בתנאים מסוימים לתושבי הולנד ולאזרחי האיחוד האירופי המתגוררים בהולנד. בשל המערכת הקיימת, אשר מעניקה מענה לרובם המוחלט של הסטודנטים, קיימות בהולנד מעט מאוד מלגות לסטודנטים לתואר ראשון. המלגות הן בעיקר אמצעי למשוך מספר מוגבל של סטודנטים מצטיינים ממדינות מתפתחות, אשר המדינה המסוימת מתחלפת על פי שנה.
סטודנטים לדוקטורט נחשבים במערכת ההולנדית כעובדים של האוניברסיטה ומקבלים שכר המאפשר קיום בהולנד. כמו כן הם אינם משלמים שכ"ל. בתמורה לשכר עליהם לבצע משימות אקדמיות שונות, כמקובל באוניברסיטאות בעולם.
שיתופי-פעולה

אוניברסיטת אוטרכט חברה ברשת אוניברסיטאות עולמית (WUN), בליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר (LERU), איגוד האוניברסיטאות האירופיות (EUA), בקונסורציום המדיניות הטרנס-אטלנטית (TPC), בקבוצת קוימברה (GC) וברשת אוטרכט. היא משתתפת בתוכנית ארסמוס לחילופי סטודנטים ואף יש לה הסכם חילופין עם אוניברסיטת חיפה.
אוטרכטאים מפורסמים

אוניברסיטת אוטרכט מונה מספר חוקרים מכובדים בין בוגריה והסגל שלה, כולל 12 פרס נובל, פרס פוליצר אחד, 2 פרס וולף, 2 המדליה הלאומית למדעים, 21 פרס שפינוזה. בין החוקרים המפורסמים שפעלו בה ניתן למצוא את הרשומים לעיל:
רנה דקארט (פילוסוף ומתמטיקאי)
צ'ארלס ספנסנר, רוזן סאנדרלנד השלישי (מדינאי)
קריסטיאן אייקמן (רופא, פתולוג, זוכה פרס נובל)
חרארד 'ט הופט (פיזיקאי, זוכה פרס נובל)
יו וויליאמסון (פוליטיקאי)
יאקובוס ואן 'ט הוף (כימאי, זוכה פרס נובל)
יוהאן גיאורג גרוויאוס (מדען)
לבוסלב רוז'יצ'קה (כימאי, זוכה פרס נובל)
מרטינוס פלטמן (פיזיקאי, זוכה פרס נובל)
ניקולאס בלומברחן (פיזיקאי, זוכה פרס נובל)
פריזוניאוס (מדען)
צ'לינג צ'ארלס קופמנס (מתמטיקאי, פיזיקאי, כלכלן, זוכה פרס נובל)
וילהלם רנטגן (פיזיקאי, זוכה פרס נובל)
ווילם איינטהובן (רופא, פיזיקאי, זוכה פרס נובל)
פטר דביי (כימאי פיזיקלי, חתן פרס נובל לכימיה)
ראו גם

המרכז הרפואי האוניברסיטאי אוטרכט
הערות שוליים

↑  Facts and figures
| רשת אוניברסיטאות עולמית​ |
| --- | --- | --- |
| אוקיאניה | אוסטרליה: טכנולוגיה בסידני​​; ניו זילנד: אוקלנד |  |
| אירופה | גרמניה: רוהר בוכום; הממלכה המאוחדת: • אקסטר • בריסטול • יורק • לידס • שפילד; הולנד: מאסטריכט; שווייץ: לוזאן |  |
| אמריקה הדרומית | ברזיל: מינאס גראיס |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית: רוצ'סטר; מקסיקו: מכון מונטריי; קנדה: אלברטה |  |
| אסיה | הונג קונג: הונג קונג; הרפובליקה העממית של סין: רנמין; טאיוואן: אוניברסיטת צ'נג קונג הלאומית; יפן: צוקובה; תאילנד: מהידול |  |
| אפריקה | אוגנדה: מאקררה; גאנה: גאנה; דרום אפריקה: פרטוריה • קייפטאון |  |
| הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר |
| --- | --- | --- |
|  | אדינבורו • אוטרכט • אוניברסיטת סורבון • אוקספורד • אימפריאל קולג' • אמסטרדם • ברצלונה • דבלין • היידלברג • הלסינקי • ז'נבה • יוניברסיטי קולג' לונדון • לוון • לונד • ליידן • מילאנו • מינכן • פרייבורג • פריז-סאקלה • ציריך • קופנהגן • קיימברידג' • שטרסבורג |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266993505171  PLWABN: 9810702696605606  BIBSYS: 90253478  BNE: XX90602  BnF: cb11881781b (data)  CiNii: DA01330929  GND: 36950-0  ISNI: 0000 0001 2179 9606  LCCN: n79023007  NKC: ko2003183545  NLA: 35727900  RERO: 02-A000194353  SELIBR: 134099  SUDOC: 026601389  Trove: 1060485  ULAN: 500312135  VcBA: 494/34949  VIAF: 147168872   WorldCat (עם VIAF): 147168872 
אוטהוף
ארכיון האינטרנט

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  מוסד ללא כוונת רווח, ארכיון דיגיטלי
 מוטו:  גישה אוניברסלית לכלל הידע
 מייסדים:  ברוסטר קאהל
 תקופת הפעילות:  1996   השקת האתר: 2001 – הווה
 מיקום המטה:  Fourth Church of Christ, Scientist 
 קואורדינטות:  37°46′56″N 122°28′18″W﻿ / ﻿37.78227145°N 122.47158652715°W﻿ / 37.78227145; -122.47158652715 
 משרד ראשי:  סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית
 מוצרים עיקריים:  Cover Art Archive 
 הכנסות:  30,547,311 דולר אמריקאי (נכון ל־נובמבר 2022) 
 רווח:  4,086,576 דולר אמריקאי (נכון ל־2021) 
 יו"ר:  ברוסטר קייל 
 עובדים:  200
  
 https://archive.org/
 he
 
ארכיון האינטרנט (באנגלית: Internet Archive) הוא ארכיון דיגיטלי ללא כוונות רווח, שמטרתו המוצהרת היא "גישה אוניברסלית לכלל הידע". הארכיון מספק אחסון קבוע וגישה ציבורית חופשית לאוספים של חומרים דיגיטליים, כולל אתרי אינטרנט, מוזיקה ותמונות נעות. נכון לחודש אוקטובר 2020, גודל אוסף הארכיון הגיע לכמות של יותר מ-70 פטה-בייט. בנוסף לארכיון עצמו, הארגון הוא אקטיביסטי, הדוגל באינטרנט חופשי ופתוח.
ארכיון האינטרנט מאפשר לציבור להעלות ולהוריד חומר דיגיטלי מאשכול הנתונים, אך עיקר הנתונים נאספים אוטומטית על ידי סורקי האינטרנט הפועלים על מנת לשמר מהאינטרנט הציבורי ככל האפשר. ארכיון האתר, ה-Wayback Machine (אנגלית: מכונת זמן), מכיל תיעוד של יותר מ-463 מיליארד דפי אינטרנט. הארכיון הוא גם אחד ממיזמי דיגיטציית הספרים הגדולים בעולם.
הארכיון נוסד בשנת 1996 על ידי ברוסטר קאהל (אנ') והוא למעשה ארגון ללא כוונות רווח. תקציב האתר השנתי הוא 10 מיליון דולר, המגיעים ממגוון מקורות: הכנסות משירותי זחלן הרשת של הארכיון, מגוון שיתופי פעולה, מענקים ותרומות. המשרדים הראשיים של הארכיון ממוקמים בסן פרנסיסקו שבקליפורניה, שם מועסקים 30 עובדים מתוך כלל ה-200. לארכיון יש שלושה מרכזי נתונים בשלוש ערים קליפורניות: סן פרנסיסקו, רדווד סיטי וריצ'מונד. כדי למנוע איבוד מידע בעקבות אסון טבע גדול, נשמרים העתקים של חלקים מהארכיון גם במקומות מרוחקים יותר, בהם הביבליותיקה אלכסנדרינה שבמצרים ומתקן נוסף באמסטרדם.
בשנת 2007, הספרייה הדיגיטלית ללא כוונות הרווח הוכרזה רשמית כספרייה על ידי מדינת קליפורניה, הכרה הדרושה לקבלת מימון פדרלי.
היסטוריה

קאהל ייסד את הארכיון בשנת 1996 בזמן שייסד את אלכסה, חברת זחלן רשת למטרות רווח. באותה השנה, ארכיון האינטרנט החל לשמר ולאחסן בארכיון את ה-World Wide Web. התוכן הנשמר בארכיון לא היה זמין עד שנת 2001, אז ה-Wayback Machine פותח. בסוף שנת 1999 הארכיון הרחיב את אוספיו מעבר לארכיון אינטרנט והחל לאחסן גם את ארכיון הסרטים Prelinger Archives. מאמצע העשור השני של המאה ה-21, ארכיון האינטרנט כולל טקסטים, אודיו, תמונות נעות ותוכנות. הארכיון גם מארח מספר פרויקטים אחרים: ארכיון התמונות של NASA, קטלוג ספריית ויקיפדיה הניתנת לעריכה ואתר ספריית הספרים הפתוחה.
על פי דברי אתר הארכיון:
ברוב חברות בני האדם רואים חשיבות בשימור חפצים וממצאים של התרבות והמורשת שלהם. ללא חפצים אלה, לציוויליזציה אין כל זיכרון שממנו ניתן ללמוד מההצלחות והכשלונות שלה. התרבות שלנו כעת מייצרת יותר ויותר חפצים בצורה דיגיטלית. משימת הארכיון היא לעזור לשמר חפצים אלו וליצור ספריית אינטרנט עבור חוקרים, היסטוריונים, ותלמידים.
באוגוסט 2012, הודיע הארכיון שהוסיף את פרוטוקול ביטורנט לאפשרויות הורדת הקבצים עבור מעל ל-1.3 מיליון קבצים הקיימים באתר וקבצים שהועלו לאחרונה. שיטה זו היא האמצעי המהיר ביותר להורדת מדיה מהארכיון.
ב-6 בנובמבר 2013, עלו משרדי הארכיון הראשיים של ארכיון האינטרנט בריצ'מונד קליפורניה באש, שהרסה ציוד והסבה נזק לדירות סמוכות. על פי הארכיון, הארגון איבד מצלמות, גופי תאורה, וציוד סריקה בשווי של מאות אלפי דולרים. הארגון, שהוא ללא כוונת רווח, ביקש תרומות כדי לכסות את הנזקים שהוערכו בכ-$600,000..
בשנת 2024  חווה האתר מספר התקפות משמעותיות: ב-27 במאי הותקף האתר במתקפת DDoS שפגעה בזמינות האתר במשך מספר ימים, שעליה לקחה אחריות קבוצת SN_BLACKMETA. ב-9 באוקטובר נפגע האתר ממתקפה דומה ובנוסף נחשפו פרטיהם של 31 מיליון משתמשים באתר.
ארכוב של ה-World Wide Web > Wayback Machine

ארכיון האינטרנט ניצל את השימוש הפופולרי במונח "WABAC Machine" מקטע מסדרת האנימציה הישנה רוקי ובולווינקל (ספציפית, מתוך הקטעים של מר פיבודי ושרמן) והשתמש בשם "Wayback Machine" עבור שירותי האתר המאפשרים גישה ואחסון של ה-World Wide Web בארכיון. שירות זה מאפשר למשתמשים לצפות בדפי אינטרנט מהעבר שאוחסנו בארכיון. ה-Wayback Machine נוצר מתוך מאמץ משותף של אלכסה וארכיון האינטרנט כאשר בנו אינדקס תלת-ממדי. מיליוני אתרי אינטרנט ונתונים הקשורים אליהם (תמונות, קוד מקור, מסמכים וכו') שמורים במסד נתונים ענק. השירות מאפשר למשתמשים לראות כיצד נראו אתרים מסוימים בעבר, להשיג את קוד המקור המקורי מאתרי אינטרנט שכבר לא זמינים, ואף לבקר באתרי אינטרנט שכבר לא קיימים. תנאי השימוש של ארכיון האינטרנט מציין שאסור למשתמשים ב-Wayback Machine להוריד נתונים מהאוסף. לא כל אתרי האינטרנט זמינים לתצוגה באתר מאחר שבעלי אתרים רבים בוחרים לא לכלול את אתריהם בארכיון. כמו בכל האתרים המבוססים על נתונים מזחלני רשת, ארכיון האינטרנט מחמיץ שטח גדול של האינטרנט ממגוון סיבות אחרות.
באוקטובר 2013 נוספה לאתר אפשרות לשמור דף בו במקום ("Save Page Now") הנגישה בדף הראשי של ה-Wayback Machine. ברגע שכתובת URL מודבקת ונשמרת, דף האינטרנט יהפוך לחלק מה-Wayback Machine של ארכיון האינטרנט. האתר לא מכבד הגדרות של פרוטוקול אי הכללת רובוטים (robots.txt).
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| מספר הדפים המאוחסנים בארכיון (מיליארד) | 40 | 85 | 85 | 85 | 150 | 150 | 150 | 150 | 373 |
ארכוב של ה-World Wide Web > Archive-It

שירות אשר הפך זמין בתחילת 2006. השירות מאפשר למנויים בתשלום לשמר אוספים של תוכן דיגיטלי.
נכון למרץ 2014, מעל ל-275 מוסדות שמרו ב-Archive-It עותקים של מעל ל-7.4 מיליארד כתובות URL במסגרת 2,444 אוספים ציבוריים. מוסדות אלו כוללים בין היתר אוניברסיטאות, מוסדות פדרליים, מוזיאונים, וארגונים תרבותיים.
הערות שוליים

↑   Universal Access to all Knowledge - Brewster Kahle's talk at the Distinguished Speaker Series of SD Forum on December 16, 2004, באתר ארכיון האינטרנט (באנגלית)
↑  Rich McCormick, The Internet Archive seeks donations after fire destroys $600,000 of equipment, The Verge, Nov 7, 2013
↑  Lyons, Jessica (29 במאי 2024). "Multi-day DDoS storm batters Internet Archive". The Register. ארכיון מ-1 ביוני 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ויקי אוסלנדר, פריצה גדולה לארכיון האינטרנט: נחשפו פרטיהם של 31 מיליון משתמשים, באתר כלכליסט, 10 באוקטובר 2024
↑  Mark Graham, Robots.txt meant for search engines don’t work well for web archives, Internet Archive Blogs, ‏2017-04-17 (באנגלית אמריקאית)
| ספריות דיגיטליות בנושאי יהדות |
| --- | --- | --- |
| ספרות מקור - טקסט | ספריא • על התורה • פרויקט השו"ת • דעת • סנונית • ויקיטקסט • אוצר הספרים היהודי השיתופי • המילון ההיסטורי ללשון העברית • מכון ממרא • פרויקט בן-יהודה • הזמנה לפיוט • Grimoar |  |
| ספרות מקור - סרוקה | היברובוקס • אוצר החכמה • הספרייה הלאומית • ספריית אסיף • אוצרות התורה |  |
| כתבי יד | המכון לתצלומי כתבי יד עבריים |  |
| ספרים סרוקים - כללי | גוגל ספרים • פרויקט גוטנברג • ארכיון האינטרנט |  |
| ביבליוגרפיה | מפעל הביבליוגרפיה העברית • רמב"י • רמבי"ש • הלכה ברורה ובירור הלכה |  |
ספריות דיגיטליות בנושאים נוספים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007594621105171  PLWABN: 9812682187005606  BnF: cb170635025 (data)  GND: 1222513323  ISNI: 0000 0004 9260 2112  LCCN: n2001062537  MusicBrainz: 44eb567e-3e38-4936-ba6c-751e2627e649  NLA: 54356800  SNAC: w6b33t8m  SUDOC: 219991014  Trove: 1602304  VIAF: 123343900   WorldCat (עם VIAF): 123343900 
משרדיה הראשיים של החברה משנת 1996 עד 2009 בפרסידיו של סן פרנסיסקו
לוגו מכונת הזמן, משמש כלוגו הרשמי מאז 24 באוקטובר 2001
אנה אוסטרומובה-לבדבה

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1871 (יוליאני) סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  5 במאי 1955 (בגיל 84) סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 מקום קבורה:  בית העלמין טיחווין 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאומנות ותעשייה של סנקט פטרבורג על שם שטיגליץ  האקדמיה הקיסרית לאמנויות  אקדמיית קולארוסי 
 תחום יצירה:  אמנות חזותית 
 פרסים והוקרה:  עיטור הדגל האדום של העמל  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945  מדליה על הגנת לנינגרד  צייר העם של רוסיה הסובייטית 
 בן או בת זוג:  Sergei Vasilyevich Lebedev (1905–?) 
 
אנה אוסטרומובה-לבדבה (ברוסית: Анна Остроумова-Лебедева, ‏ 17 במאי 1871 - 5 במאי 1955) הייתה אמנית רוסית וסובייטית שהתפרסמה בציורים בצבעי מים. היא גם הייתה מחלוצות טכניקת חיתוך העץ ברוסיה.
ביוגרפיה

היא נולדה בשם אנה אוסטרומובה בסנט פטרבורג. ב-1905 נישאה לכימאי סרגיי ואסילביץ' לבדב.
היא למדה ציור בבית הספר לרישום טכני שטיגליץ, ולאחר מכן באקדמיה הקיסרית לאמנויות אצל איליה רפין. האקדמיה התחילה לקבל נשים רק בשנת 1892, ואוסטרומובה הייתה אחת מהבוגרות הראשונות. בשנים 1898 ו-1899 למדה בפריז באקדמיה קולרוסי, וגם אצל ג'יימס אבוט מקניל ויסלר. בשנת 1900 סיימה אוסטרומובה את האקדמיה, התמחתה בגרפיקה, ובאותה שנה הצטרפה לקבוצת האמנות מיר איסקוסטבה בסנט פטרסבורג. ב-1901, היא הפיקה את סדרת חיתוכי העץ הראשונה עם נופים עירוניים של סנט פטרבורג, בהזמנת סרגיי דיאגילב.
בשנות ה-1900–1910 היא טיילה רבות ברחבי אירופה ועבדה גם כמאיירת ספרים.
מאז 1934 עבדה כפרופסור במכון לנינגרד לציור, אדריכלות ופיסול. אוסטרומובה-לבדבה שרדה את המצור על לנינגרד, אך לאחר מכן התעוורה. היא מתה בלנינגרד ב-1955.
הנושא העיקרי של עבודותיה הגרפיות, הן חיתוכי עץ וצבעי מים, היו נופי העיר של סנט פטרסבורג. היא התעניינה גם בנופים עירוניים באירופה, כתוצאה מנסיעותיה באירופה.
הערות שוליים

↑  "Остроумова-Лебедева Анна Петровна (1871-1955)"
↑  Художники // Остроумова-Лебедева А. П., www.printsmuseum.ru
↑  Leningrad Album - Glasgow Libraries Online Library, libcat.csglasgow.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306618205171  PLWABN: 9810558759205606  BnF: cb14920076x (data)  GND: 12111046X  ISNI: 0000 0001 0902 9422  LCCN: n83307105  LNB: 000275469  NKC: js2011669446  NTA: 132880881  RKD: 107114  SUDOC: 097508152  ULAN: 500070835  VIAF: 54416338   WorldCat (עם VIAF): 54416338
קופואסו

| קופואסו |
| --- | --- |
 עץ הקופואסו
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי הפרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: חלמיתאים
משפחה:: חלמיתיים
סוג:: Theobroma
מין:: קופואסו
שם מדעי
 Theobroma grandiflorum ‏Schumann
קופואסו (שם מדעי: Theobroma grandiflorum), הוא עץ ממשפחת החלמיתיים שצומח ביער האמזונאס בצפון ברזיל ובגיאנה הצרפתית. הקופואסו, בתפוצתו הטבעית, משתייך בעץ לשכבת הצימוח השנייה, כלומר לעצים הצומחים בצילם של עצים גבוהים ממנו.
 הקופואסו הוא קרוב משפחה של עץ הקקאו.