stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיתול

תינוק לבוש בחיתול חד-פעמי ("טיטול")
סוגי חיתולי בד רב-פעמיים
חיתולים למבוגרים
חיתול הוא פריט לבוש הנכרך סביב אזור החלציים של בני אדם שאינם שולטים בהפרשות השתן או הצואה ושבדרך כלל אינם מסוגלים להשתמש בבית שימוש. החיתול מונע דליפת נוזלים על ידי ספיגת נוזל בכמות גדולה ומאפשר למשתמש נוחות יחסית ללא החלפתו המיידית. החיתול עשוי מבד או מספוג מלאכותי וחומרים פלסטיים נוספים. החיתול נמצא בשימוש הנפוץ ביותר בקרב תינוקות, אך קיים גם חיתול למבוגרים המשמש בעיקר קשישים שאינם שולטים בצרכיהם.
סוג החיתול הנפוץ כיום הוא חיתול לשימוש חד-פעמי העשוי מחומרים מלאכותיים כדוגמת ספוג, פלסטיק ניילון וחומרים סופגים כימיים. סוג חיתול אחר שהיה נפוץ בעבר והיום חוזר לשימוש על ידי הורים רבים הוא חיתול הבד, המותאם לכביסה ונעשה בו שימוש רב-פעמי, אשר אינו מכיל חומרים כימיים ולא גורם לגרד או תפרחת חיתולים, בשל היותו אוורירי. החלפת החיתול מתבצעת בדרך כלל על ידי הורה או על ידי עובד סיעוד. כדי לסייע במניעת התפרחת מחיתולים חד-פעמיים נעשה לעיתים שימוש במשחות למריחה על גבי העור הנמצא מתחת לחיתול.
היסטוריה

סוגי חיתול שונים נמצאו בשימוש האדם במשך שנים רבות. נושא מניעת הלכלוך מהפרשות התינוקות העסיק את בני האדם עוד משחר ההיסטוריה, אך בעבר הפתרון הנפוץ היה להשאיר את הפעוטות ללא ביגוד סביב אזור החלציים בניסיון לחזות את מועדי ההפרשות. עם זאת, ישנן עדויות על שימוש בביגוד תחתון לתינוקות העשוי מעלים או עור כבר לפני אלפי שנים. החל מהמאה ה-19 היה מקובל במדינות המפותחות להשתמש בחיתולי בד מכותנה שנכרכו סביב אזור החלציים וקובעו באמצעות סיכת ביטחון.
היסטוריה > שירות חיתולים

בארצות הברית התקיים שירות של ניקוי ואספקת חיתולים ובשנת 1949 ביקש יזם ישראלי להקים שירות כזה בישראל, אולם הדבר לא יצא אל הפועל, בין השאר מכיוון שהחיתולים בישראל לא היו מספיק עמידים. בשנת 1950 נרשמה בישראל חברה לקיום שירות חיתולים וביולי 1952 התקיים טקס הקמת מפעל לקיום שירות חיתולים בפתח תקווה, אולם המפעל ככל הנראה לא קם. שירות חיתולים ראשון בישראל קם בחיפה בשנת 1960, ובמהרה הוקם גם שירות כזה בתל אביב.
היסטוריה > חיתולים חד פעמיים

בשנות ה-40 של המאה ה-20 נרשמו פטנטים אחדים על חיתולים בעלי מאפיינים חד-פעמיים, גם אם חלקיים. החיתול החד-פעמי הראשון שיוצר בארצות הברית הוצג באופן מסחרי בשם "צ'אקס" בשנת 1949 בארצות הברית על ידי חברת ג'ונסון אנד ג'ונסון, אשר ייבאה את הרעיון משוודיה. באותה שנה, השיקה מריון דונובן את החיתול חסין המים הראשון, שהפך ללהיט, ועליו קיבלה פטנט ב-1951, אז מכרה במיליון דולר את הזכויות והחברה שהקימה. בשנות ה-50 נכנסו חברות אמריקניות נוספות לייצור חיתולים חד-פעמיים. בשנת 1959 הציגה חברת פרוקטר אנד גמבל האמריקנית את גרסתה לחיתול החד-פעמי ובשנת 1961 החלה למכור אותו במקומות בודדים תחת שם המותג "פמפרס". שיווק המוצר בארצות הברית היה הדרגתי ורק ב-1969 החל המוצר להימכר בכלל המדינה. חברת קימברלי קלארק פיתחה באותה שנה חיתול מתחרה בשם "קימבי" ובמקביל החלה בדיקת שוק עם מוצר נוסף בשם "האגיס".
ב-1977 הפך "האגיס" למוצר הראשי של קימברלי קלארק והחל להימכר בכלל ארצות הברית. "פמפרס" ו"האגיס" הפכו לשני המתחרים העיקריים בארצות הברית ואחר כך גם בעולם כולו. ב-1985 נמכרו בארצות הברית לראשונה יותר חיתולי האגיס מפמפרס, והחלה תחרות עזה בשיווק ופיתוח שיפורים לחיתולים. שתי התכונות המרכזיות ששופרו היו שיטת ההדבקה ורמת הספיגה.
היסטוריה > חיתולים חד פעמיים > בישראל

השימוש בחיתולי כותנה רב-פעמיים היה נפוץ בישראל עד לשנות ה-80 עת החלו מוצרי חיתולים חד-פעמיים להימכר בהיקפים נרחבים. מותגים מרכזיים בשוק באותה עת היו "טיטולים", "ליטופים" ו"טפנוקים" שיוצרו במפעלים מקומיים. בשנת 1983 מצאה בדיקה של המועצה הישראלית לצרכנות שהחיתולים החד פעמיים מתוצרת ישראל סופגים יותר מהחיתולים המיובאים. עד מהרה הפך השם "טיטול" לכינוי גנרי לחיתול חד פעמי. בשנת 1996 החלה יצרנית המותג טיטולים, חברת "חוגלה", בשיתוף פעולה עם חברת קימברלי קלארק במסגרתו שווקה וייצרה את חיתולי האגיס. תוך מספר שנים החל מותג האגיס למכור את רוב החיתולים בשוק ובצוותא עם חיתולי פמפרס מכר בשנת 2006 כ-80 אחוז מהחיתולים החד-פעמיים.
בדומה לימי עבר, יש משפחות המגדלות את תינוקיהן ללא חיתולים מיומם הראשון.
ראו גם

גמילה מחיתולים
חיתול למבוגרים
הערות שוליים

↑  יוקם מפעל להשאלת חיתולים, דבר, 16 בדצמבר 1947
↑  בעל הון מארה"ב רוצה לארגן שירות חיתולים, חרות, 17 באוגוסט 1949
↑  אין עוד מניעה להגברת הילודה..., מעריב, 16 באפריל 1950
↑  גורפזי בע"מ - מפעל לייצור ושרות חיתולים, חרות, 7 ביולי 1952
אבן פינה למפעל חיתולים, דבר, 6 ביולי 1952
 מפעל החיתולים גורפזי, יומני כרמל 1952 (התחלה 3:21)
↑  הפרטים הקטנים, דבר, 29 בינואר 1960
↑  נילי פרידלנדר, האמהות הצעירות מקנאות, מעריב, 20 בפברואר 1963
↑  עדה לבנון, חיתולים:כחול לבן וסופג יותר, מעריב, 6 במאי 1983
↑  מדור בלי חיתולים, אתר באופן טבעי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552924205171  BnF: cb12006862n (data)  LCCN: sh85037582  NKC: ph385206 
עמדת החתלה בקופת חולים מאוחדת בפתח תקווה
חיליק שריר

אין תמונה חופשית
חיליק שריר (נולד ב-1977) הוא מנהל בכיר בטלוויזיה בישראל ומנכ"ל ערוץ קשת 12.
ביוגרפיה

חיליק שריר הוא יליד קריית מלאכי. לאחר שירותו בגלי צה"ל, למד באוניברסיטת תל אביב תואר ראשון במשפטים.
שריר החל את דרכו בעולם העיתונות הישראלי בשירות צבאי כעורך ומפיק בגלי צה"ל. לאחר מכן, שימש כעורך חדשות ורכז כתבים בידיעות אחרונות וכעורך בחברת החדשות של ערוץ 10. בהמשך, מונה לראש מערכת החדשות ולסגן עורך עיתון מעריב וכן לעורך הראשי של אתר nrg.
בשנת 2007 מונה לסמנכ"ל התוכן של חברת החדשות של ערוץ 2. במסגרת תפקידו, במשך שבע שנים היה אחראי על עיתונאי החברה ועל תחקיריהם וסיפוריהם העיתונאים.
בשנת 2014, הצטרף שריר להנהלת קשת ומונה בעקבות מומחיותו בתחום האקטואליה לתפקיד סמנכ"ל התוכניות של החברה, במסגרתו החל לנהל את אסטרטגיית התוכן של שידורי קשת בערוץ 2 ולאחרי מכן בערוץ 12, את תקציב לוח השידורים ותכנונו, רצועות השידור, פיתוח התכנים וההפקות. בשנת 2017, הוביל את תכנון לוח השידורים ותקציבי ההפקה לקראת פיצול ערוץ 2 והמעבר של קשת לאפיק 12. תפקידו בתוך הארגון התרחב לאחריות גם על פיתוח הפורמטים החדשים. בשנים 2017–2020, היה אחראי בקשת על עלייתן של תוכניות פריים טיים חדשות כמו "חתונה ממבט ראשון" ו"נינג'ה ישראל" ורצועות יומיות ושבועיות כמו "חדשות הבוקר", "גלית ואילנית" ו"אופירה וברקוביץ", לצד עונות חדשות למותגים טלוויזיוניים של קשת כמו "עובדה", "ארץ נהדרת", "הכוכב הבא" ו"מועדון לילה", וכן על גיוס טאלנטים לתוכניות של קשת, בהם ניב רסקין ושלמור שטרוזמן.
בשנת 2018, מחלקת פיתוח התוכן של קשת מוזגה עם מחלקת התוכניות, תחת ניהולו של שריר. בשנת 2019, קיבל יחד עם מנכ"ל מאקו אורי רוזן בשם קשת את אות אלוני לידידי הקהילה הגאה.
במרץ 2020, שונה המבנה הארגוני של קשת, הפועלת כקבוצת תקשורת. זאת, שנה לאחר שהושלם מהלך המעבר לערוץ עצמאי, עם חברת חדשות משלו. במסגרת זו הוקמה לראשונה הנהלה עצמאית לערוץ 12, הפועלת במקביל להנהלת mako וקשת אינטרנשיונל. בראש ההנהלה הייעודית מונה לעמוד שריר. לחברת החדשות, המהווה אף היא חלק מהקבוצה, יש הנהלה ודירקטוריון נפרדים ועצמאיים על פי חוק. בפברואר 2021, מונה שריר למשנה למנכ"ל קבוצת קשת. ביוני 2022, מונה למנכ"ל ערוץ קשת 12.
שריר נשוי ואב לשלושה.
הערות שוליים

↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏חיליק שריר מונה למנכ"ל קשת 12; אבי ניר ינהל את הקבוצה כולה, באתר גלובס, 19 ביוני 2022
↑  בקצרה, באתר הארץ, 12 באוגוסט 2007
↑  לי-אור אברבך, ‏חיליק שריר, סמנכ"ל התוכן של חדשות 2, באתר גלובס, 25 בנובמבר 2010
↑  Israel's Keshet Elevates Programming Executive, Adds Another, The Hollywood Reporter (באנגלית)
↑  לי-אור אברבך, ‏חיליק שריר מצטרף לקשת: ימונה לסמנכ"ל התוכניות, באתר גלובס, 29 בספטמבר 2014
↑  אופיר דור, חיליק שריר, סמנכ"ל התוכן של חדשות 2 עובר לקשת, באתר כלכליסט, 29 בספטמבר 2014
↑  דוד אברהם‏, חיליק שריר מצטרף לקשת; מונה לתפקיד סמנכ"ל התכניות, באתר וואלה, 29 בספטמבר 2014
↑   נתי טוקר, לקראת הרישיון - קשת מחזקת האקטואליה: חיליק שריר מונה לסמנכ"ל תוכניות, באתר TheMarker‏, 29 בספטמבר 2014
↑  חיליק שריר עובר מחדשות 2 לקשת, באתר ynet, 29 בספטמבר 2014
↑  השיח התקשורתי בישראל 2015, באתר עיתונות, ‏2015-12-08
↑  יונתן כיתאין, ‏"גוגל ופייסבוק מטרידות אותי יותר ממה שרשת מטרידה אותי", באתר גלובס, 21 באפריל 2018
↑  ניב חדש, באתר www.israelhayom.co.il
↑    אלון הדר, "לנצח אהיה נסיכת הכבוד בז'אנר המזרחי", באתר "ידיעות אחרונות", 25 בספטמבר 2018
↑  נועה פרייס‏, שלושה חודשים לפיצול: שינוי מבני דרמטי בקשת, באתר וואלה, 21 בינואר 2018
↑  מערכת Wdg, ראובן רבלין, אהרון ברק ושידורי קשת – בין הזוכים באות אלוני לידידי הקהילה הגאה, באתר www.wdg.co.il, ‏2019-05-29
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏שינוי ארגוני בקשת: הנהלה עצמאית לערוץ 12 בראשות חיליק שריר, באתר גלובס, 4 במרץ 2020
↑  שינוי ארגוני בקשת: חיליק שריר ימונה למנהל ערוץ 12, באתר אייס, 18 במרץ 2020
↑  אורן שטרנברג, עוד שינויים בקשת: חיליק שריר מונה למשנה למנכ"ל הקבוצה, באתר אייס, 25 בפברואר 2021
↑  אלכסנדר כץ, השדרוג של חיליק שריר: מונה למנכ"ל ערוץ 12, באתר ביזפורטל, 19 ביוני 2022
ח'ולאנית

| --- | --- |
 מדינות:  דרום-מערב ערב הסעודית, צפון-מערב תימן
 אזורים:  אזור ח'ולאן
 דוברים:  פייפית 50,000 (2019); ראזחית 63,000 (2014)
 משפחה:  שפות אפרו-אסיאתיות שפות שמיות שפות שמיות דרומיות שפות דרום-ערב העתיקות ? ח'ולאנית ניב פייפית  ניב ראזִחית
 לאום:  שבט ח'ולאן
 קוד שפה:  ISO 639-3: פייפית fif; ראזחית rzh   גלוטולוג: פייפית faif1234; ראזחית jaba1234   ELP: ראזחית Razihi
 קוד ISO 639-3:  fif 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
ח'ולאנית (בערבית: الخولانية אל-ח'ולאניה) היא שפה שמית אשר נראית שייכת לענף השמי הדרומי במשפחה. השפה בסכנת הכחדה וכוללת מספר גדול של ניבים המדוברים בפי בני שבט חַ'װְלָאן בערב הסעודית ובתימן, מהם השניים שנחקרו הם פייפית וראזִחית. ח'ולאנית משמרת מאפיינים רבים של השפה העתיקה חמיירית (ולכן בערבית לעיתים קרויה "חמיירית" الحميرية אל-חמיריה), ומשלבת מאפיינים של ערבית המדוברת בסביבה.
מחקר השפה נמצא בחיתוליו, ועדיין אין הסכמה על מיקומה בעץ המשפחה השמית. יש הרואים בה שפה (או קבוצת ניבים) עצמאית שהושפעה מערבית, השפה החיה האחרונה ששרדה בתוך תת-ענף שפות דרום-ערב העתיקות.[דרוש מקור] לעומתם, אחרים רואים בה אוסף ניבים של ערבית שבהם חמיירית מהווה לשון תשתית.[דרוש מקור]
בעבר, האזור היה מבודד ממטיילים ומקהילות אחרות, ולכן השפה הייתה מוגנת. בעשורים האחרונים, חוקרים מתעדים אותה בדחיפות, כיוון שהאוכלוסייה באזור בו היא מדוברת נמצאת בתהליך שינוי, ודוברים צעירים של השפה עוברים לחיות במקומות אחרים ומושפעים משפות אחרות.
ניבים

מחקרים לשוניים התמקדו בניב פייפית בערב הסעודית, ובניב ראזִחית במחוז ראזח בצפון תימן.
ניבים > פייפית

פֿייפֿית (בפייפית: פַֿייפִֿי; בערבית: الفيفية אל-פיפיה), היא ניב המדובר בפי כ-50,000 דוברים, בהרי פַײְפָא' בדרום-מערב ערב הסעודית. הדוברים הצעירים הם בני 45 בערך וייתכן שהם עברו לחיות מחוץ לאזור, בעוד שהדוברים הקשישים ביותר הם סביב גיל 90, ואלה מהם שמעל גיל 60 מעולם לא עזבו את האזור.[דרוש מקור]
ניבים > ראזחית

רָאזִחִית (בראזחית: רָאזִחִי Rāziḥī, בערבית: الرازحية אל-ראזחיה) מדוברת בפי 62,900 איש (נכון ל-2004), בסביבת שרשרת ההרים ראזח (ג'בל ראזח) בצפון-מערב תימן, ממערב לעיר סעדה, שפסגתה הגבוהה ביותר, ג'בל חורום, בגובה 2,790 מטר. מספר דוברי ראזחית דווח במאגר אתנולוג כעומד על 62,900 ב-2004.
פונולוגיה

שני מאפיינים מבחינים (איזוגלוסות) פונולוגיים משמעותיים שקיימים בניב ראזִחית ולא קיימים בערבית, ועל כן מצביעים על הצורך למיין אותם בנפרד, הם:
הידמות מאוד נפוצה של עיצורים מכתשיים. שלא כמו בערבית, התופעה לא מוגבלת לעיצורים סותמים, אלא מתרחשת גם בסונורנטיים, ובייחוד העיצור המכתשי-אפי /n/; לדוגמה, המילים "איש" ssān ו"אישה" ssānah, המקבילות ל"אדם" insān בערבית. הידמות כזו, של עיצור אפי, הייתה תכונה של שפות צפון-ערב העתיקות ושל דרום-ערבית עתיקה, אך אינה מצויה בשום ניב ערבי.
בניגוד לניבים של ערבית תימנית, ראזִחית לא מתירה אף פעם צרור עיצורים בסוף מילה (-CC).
בנוסף, בראזחית יש מספר גדול של מילים בסיסיות, מילות יחס וצורות דקדוקיות אחרות שאינן ערביות.
פונולוגיה > תופעות פונולוגיות נוספות

סינקופה (השמטה) של התנועות הסגורות הקצרות /i/ ו-/u/ היא תופעה שכיחה בראזִחית:
wāḥdah – "אחת" (/wāḥid + ah/)
wiṣlū – "(הם) הגיעו" (/wiṣil + ū/)
gibẓūhim – "תפסוּהֵם" (/gibiẓ + ū + him/)
העיצורים /ɬ/ והנחצי /ɬ'/ בראזחית מקבילים שניהם יחד לעיצור /š/ בערבית קלאסית.
/ḍ/ בערבית הקלאסית מקבילה לעיצור /ð/ במילים מודרניות, אך לעיצור /tɬ/ במילים ישנות יותר.
מאפיינים דקדוקיים נוספים > "אמ-" היידוע

מילת היידוע היא התחילית "אמ-" היידוע (לעומת "אל-" בערבית, למשל). דוגמאות:
| תרגום לעברית | בח'ולאנית> בכתב ח'ולאני-ערבי | בח'ולאנית> תעתיק עברי | תרגום לערבית> בכתב ערבי | תרגום לערבית> תעתיק ערבי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הנאקה | امناقة | אמנאקה | الناقة | אלנאקה |
| העם | امقوم | אמקום | القوم | אלקום |
| הבר, הטבע | امبر | אמבר | البر | אלבר |
| המכה | امضرب | אמצ'רב | الضرب | אלצ'רב |
| הצום | امصيام | אמציאם | الصيام | אלציאם |
| השמש | امشمس | אמשמס | الشمس | אלשמס |
| הבית | امبيت | אמבית | البيت | אלבית |
| הירח | امقمر | אמקמר | القمر | אלקמר |
| השופט | امقاضي | אמקאצ'י | القاضي | אלקאצ'י |
ביטויים לדוגמה

להלן דוגמאות לביטויים יומיומיים מח'ולאנית, עם תרגום לעברית ותרגום ותעתיק לערבית:[דרוש מקור]
| תרגום לעברית | ביטויים בניבים של הכפרים תהאמה ועסיר> בכתב ח'ולאני-ערבי | ביטויים בניבים של הכפרים תהאמה ועסיר> תעתיק עברי | תרגום לערבית> בכתב ערבי | תרגום לערבית> תעתיק ערבי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מה אתה אומר? | مذا نته تقول يا ذيه ؟ | מד'א נתה תקול יא ד'יה? | ماذا تقول انت ؟ | מאד'א תקול אנת? |
| אני מדבר אליכם בניב שלנו | احاجشي امديم بهروينا | אחאג'שי אמדים בהרוינא | اكلم اليكم بلهجتنا | אכּלם אליהם בלהג'תנא |
| האם הם יודעים מה אתה אומר? | هم درو مذا تقول ؟ | הם דרו מד'א תקול? | هل يعرفون الذي تقوله ؟ | הל יערפון אלד'י תקולה? |
| תסתכל על הגברים שבאים | تشبح امعرابيه ذاهم بادين | תשבח אמער אביה ד'אהם באדין | انظر للرجال القادمين | אנט'ר ללרג'אל אלקאדמין |
| הניבים לא דומים (זה לזה) עם הכפרים השכנים. הניב המקומי של הכפר שונה מהניב המקומי של הכפר השני | املهيه ماهيب لون امهريه في امقرى ذا ينبها. املهيه امحليه لمقريه ماهيب لون لهية امقريه امثانيه | אמלהיה מאהיבּ לון אמהריה פי אמקרא ד'א ינבּהא. אמלהיה אמחליה למקריה לאהיבּ לון להיה אמקריה אמת'אניה | اللهجات ما تشبه بعضها مع القرى المتجاورة. اللهجة المحلية للقرية تختلف عن اللهجة المحلية للقرية الثانية | אללהג'את מא תשבה בעצ'הא מע אלקרא אלמתג'אורהׄׄ. אללהג'הׄׄ אלמחליהׄׄ ללקריהׄׄ תח'תלף ען אללהג'הׄׄ אלמחליהׄׄ ללקריהׄׄ אלת'אניהׄׄ |
| יוסף בן [בר] ד'מאר | يوسف بر ذمار | יוסף בר ד'מאר | يوسف بن ذمار | יוסף בן ד'מאר |
| היסטוריה | اورخم | אורח'ם | تاريخ | תאריח' |
| עיר | هجر | הג'ר | مدينة | מדינהׄׄ |
| אביך | أبوشا / أبوچا | אבּושא / אבּוז'א* | أبوك | אבּוךּ |
| אמך | أمشا / أمچا | אמשא / אמז'א* (ז'= עיצור צדי נחצי קולי ɬˤ~ɬʼ) | أمك | אמךּ |
| תראה | حندر | חנדר | انظر | אנט'ר |
| ערפל מסנוור | عمايه | עמאיה | ضباب | צ'בּאבּ |
| (הגיע) הזמן עכשיו | قهاحلنٍ | קהאחלן | حان الان | חאן אלאן |
| מה אתה רוצה? | مذا انته ميد | מד'א אנתה מיד | ماذا تريد | מאד'א תריד |
| בוא הנה! | تعه هلم | תעה הלם | تعال هنا | תעאל הנא |
| אדון, מר | مراهم | מראהם | سيد | סיד |
| הרג | هرج | הרג' | قتل | קתל |
| (ה)גמל | امبل | אמ-בּל | الابل | אל-אבּל |
| (ה)צפון | شامت | שאמת | الشمال | אל-שמאל |
| (ה)דרום | يمنت | ימנת | الجنوب | אל-ג'נובּ |
| שור | ثورن | ת'ורן | ثور | ת'ור |
| דבש | عسلن | עסלן | عسل | עסל |
| ענב | عنبن | ענבן | عنب | ענב |
| (ה)שמיים | سماين / سمين | סמאין / סמין | السماء | אל-סמאא' |
הערות שוליים

↑  
Saleem Mohammed Alfaife, A grammar of Faifi (Master of Arts thesis), Long Beach, California: California State University – via PQDT Open, 2018, ISBN 978-0-438-05160-7. (באנגלית)
↑  ISO 639-3 Change Request Documentation: 2019-041
, SIL
↑  Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41
↑  "Jabal Razih". גלוטולוג 4.3. 2020.
↑  "Rāziḥī". Ethnologue. נבדק ב-2017-11-12.
↑  Edzard, Lutz; Retsö, Jan (2006). Current Issues in the Analysis of Semitic Grammar and Lexicon II: Oslo-Göteborg Cooperation 4th-5th November 2005 (באנגלית). Otto Harrassowitz Verlag. p. 44. ISBN 9783447054416.
↑  Edzard, Lutz; Retsö, Jan (2006). Current Issues in the Analysis of Semitic Grammar and Lexicon II: Oslo-Göteborg Cooperation 4th-5th November 2005 (באנגלית). Otto Harrassowitz Verlag. p. 44. ISBN 9783447054416.
↑  Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41
↑  Edzard, Lutz; Retsö, Jan (2006). Current Issues in the Analysis of Semitic Grammar and Lexicon II: Oslo-Göteborg Cooperation 4th-5th November 2005 (באנגלית). Otto Harrassowitz Verlag. p. 44. ISBN 9783447054416.
↑  Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41
חיתום

חיתום הוא מונח המשמש בתחומים פיננסיים שונים והוא מתייחס תהליך בו חברת ביטוח או גוף פיננסי אחר מעריך את הסיכון במתן הלוואה או ביטוח ללקוח וקובע את המחיר או הריבית בהתאם לסיכון זה.
בביטוח, תהליך החיתום הוא הליך ההחלטה של חברות הביטוח האם לקבל את המועמד כמבוטח ואם כן – באילו תנאי פוליסה, גובה הפרמיה, היקף הכיסוי וכיוצא בזה.
בשוק ההון, חיתום הוא חלק חשוב בתהליך גיוס ההון או החוב לחברות מקרב משקיעים מוסדיים ומקרב הציבור בדרך של הנפקה פרטית או ציבורית. מבצעי תהליך החיתום הם גופים בעלי מומחיות בעניין זה, ונקראים בשם "חתמים".
הליך החיתום בתחום הביטוח

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חיתום הוא הערכת הסיכון לכל אירוע ביטוחי וקביעת מחיר הפוליסה המתאים לו, כך שכלל מחירי הפוליסות יהיה רווחי לחברת הביטוח. על מנת לבצע חיתום, חברות הביטוח מעריכות את ההסתברות להתרחשות אירוע ביטוחי באמצעות מודלים סטטיסטיים לחישוב הסיכון – תחום עיסוק הקרוי אקטואריה.
תפקיד החתם הוא לבדוק ולוודא כי כל תנאי הסף שקבעה חברת הביטוח עבור הפוליסה מתקיימים ולתמחר את הפוליסה בהתאם לסיכון, כלומר הסתברות קרות האירוע הביטוחי. זאת בעזרת נתונים אשר מוסר המבוטח ומשמשים לחישוב מחיר הפוליסה אותו תציע לו חברת הביטוח באמצעות נוסחה קבועה מראש.
הליך החיתום בשוק ההון

כאשר חברה פרטית מעוניינת להפוך לחברה ציבורית או כאשר חברה ציבורית מעוניינת לגייס הון נוסף/חוב, היא זקוקה לליווי של חתם שיסייע לה בתהליך שיווק ההנפקה בקרב המשקיעים המוסדיים ובקרב הציבור.
תפקידי החתם כוללים ליווי החברה בהכנת התשקיף, הכנת מצגת חברה במשותף עם החברה המנפיקה, גיבוש האסטרטגיה השיווקית והכנת החברה לקראת פגישותיה עם המשקיעים המוסדיים, יישום ובחינת האסטרטגיה במצגות הכנה מקדימות, תיאום הפגישות עם משקיעים מוסדיים ומשקיעים פוטנציאלים אחרים, ליווי החברה בפגישותיה עם המשקיעים (RoadShow), ניהול המשא ומתן בין החברה למשקיעים המוסדיים בנוגע לתנאי העסקה, פרסום תנאי העסקה, ביצוע המכרז ביום ההנפקה וסליקת הכסף.
החתם מקבל עמלה מהחברה המנפיקה בעבור התמורה לביצוע ההליך.
הליך החיתום בשוק ההון > התחייבות חיתומית

אם נחתם הסכם חיתום בין החברה לחתם, החתם מתחייב לרכוש מאת החברה את היחידות המוצעות (כולן או חלק מהן לפי ההסכם) בהתאם למחיר עליו סוכם בתשקיף לפי תנאי ההנפקה לתשקיף. החתם חתום על התשקיף, כפי שנדרש על פי חוק, דבר המחייב אותו להיות אחראי לכל הפרטים המצויים בתשקיף.
התחייבות זו משמשת את החברה כ"תעודת ביטוח" להצלחת גיוס ההון הדרוש לה. החתם נוטל על עצמו סיכון ברכישת ני"ע אלו מאחר שהוא עשוי להיתקל בקושי למכור את נייר הערך (מסחר נמוך בנייר) או למכור בהפסד (חברה שאיננה נתפסת כאטרקטיבית על ידי המשקיעים).
בגין ההתחייבות החיתומית, החברה תשלם לחתם עמלה אשר סוכמה מראש במסגרת הסכם החיתום.
במסגרת הסכם החיתום על החתם להצהיר כי הוא עומד בכל הסייגים המנויים בתקנה 10 לתקנות ניירות ערך (חיתום), (תיקון), התשס"ז – 2007 בהקשר להתחייבותו החיתומית על פי הסכם החיתום.
הליך החיתום בשוק ההון > תקנות ניירות ערך (חיתום) התשס"ז 2007

תקנות החיתום ביקשו לבצע רפורמה מקיפה בשוק החיתום הישראלי המאופיין בריכוזיות, במיעוט שחקנים ובניגודי עניינים משמעותיים. ראשית, התקנות ביקשו להקל על כניסת שחקנים חדשים מחוץ לארץ, ולכן נתנו פריבילגיות שונות לגופי חיתום זרים. שנית, כדי לצמצם את ניגוד העניינים הטילו התקנות הגבלות על פעולותיהם של החתמים בכל הנוגע לתפקידם כחתם מתמחר. חתם אינו יכול לקבוע מחיר מניה של תאגיד כאשר האחרון מצוי ביחסי תלות עם הגוף המוסדי העומד מאחורי החתם (כך למשל אם מעל 15% מהונו משועבד לגוף המוסדי הנ"ל). שלישית, הותר לחתמים להציע את ניירות ערך בהצעה לא אחידה, כלומר לקבוע מחיר שונה לכל ניצע ולא לנקוט הליך של מכרז, כאשר מדובר בניצעים שהם גופים מוסדיים. הסיבה לכך היא ניסיונה של המדינה להפריט תאגידים על ידי מכירתם לגופים זרים. הזרים התלוננו שבהיעדר אפשרות לבצע הצעה לא אחידה הם אינם מצליחים לרכוש את הנתח שביקשו לעצמם והם נדרשים לחלוק אותו עם שאר הפונים למכרז, מה שצמצם מבחינת הזרים את האטרקטיביות של רכישות אלו. התקנות קבעו שכל מי שאינו בנקים וחברות ביטוח רשאי להיות חתם. בפועל, חברות עוקפות את התקנה, וכך ניתן למצוא חברות בת של הבנקים וחברות הביטוח כדוגמת פועלים IBI.
הליך החיתום במשכנתאות

תחום המשכנתאות, חיתום הוא התהליך שבו הבנק:
בוחן את מאפייני הלקוח המבקש משכנתא - הכנסה, עבודה, מצב משפחתי ועוד.
מעריך מהו סיכון האשראי של הלקוח - הסיכוי שלא יוכל להחזיר את המשכנתא.
קובע את גובה המשכנתא והריבית שהלקוח יכול לקבל בהתאם לפרופיל הסיכון שלו.
מאשר או דוחה את בקשת המשכנתא על סמך תהליך החיתום.
מטרת החיתום היא להבטיח שהבנק ייתן משכנתאות רק ללקוחות בעלי יכולת החזר גבוהה, ובכך למזער את הסיכון שלו.
ראו גם

בנקאות השקעות
הערות שוליים

↑   אסא ששון, מהו חיתום ביטוחי?, באתר TheMarker‏, 19 בינואר 2014
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
חסרי-לשוניים

| חסרי לשון |
| --- | --- |
   Hymenochirus
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי זנב
תת־סדרה:: מזובטרכיה
על־משפחה:: חסרי לשון
משפחה:: חסרי-לשוניים
שם מדעי
 Pipidae ‏גריי, 1825
תחום תפוצה


חסרי-לשוניים (שם מדעי: Pipidae) היא משפחה בסדרת חסרי הזנב. במשפחה נמצאים שלושים מינים, הממויינים לחמישה סוגים. סוג אחד (Pipa) נפוץ בדרום אמריקה, ויתר הסוגים (ראו מטה) נפוצים באפריקה דרומית למדבר סהרה.
שמה של המשפחה נובע מהמאפיין הבולט בפרטיה, והוא היעדר לשון. חסרי-הלשוניים חיים בסביבה מימית בלבד, ומשום כך הם פיתחו מספר התאמות מורפולוגיות לסביבת חיים זו. לדוגמה, קרומי השחייה בין אצבעות הרגליים שלהם גדולים מאוד, והם בעלי מערכת מיוחדת שתפקידה לזהות תנועות ולחצים מיוחדים במים הסמוכים לגוף. בנוסף, חסרי-הלשון ניחנו ביכולות מיוחדות בנוגע להפקת קול ולשמיעתו בסביבה מימית.
מספר מאובנים של חסרי-לשוניים נמצאו, וגילויים הוביל למסקנה כי 12 מינים ממשפחת חסרי-הלשוניים נכחדו. שישה מהם היו תחת הסוג צפרדע רפואית (Xenopus). מאובנים אלו נמצאו באפריקה, בדרום אמריקה ובמזרח התיכון, ותוארכו לתקופת הקרטיקון.
סוגים

Hymenochirus(אנ')
Pseudhymenochirus merlini (אנ'), מין יחיד.
פִּיפָּה (Pipa) בו המין פיפה מצויה.
סילורנה (Silurana)(אנ')
צפרדע רפואית (Xenopus)