stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כחול הזקן
לקריאה נוספת

Hermansson, Casie E. (2009). Bluebeard: A Reader's Guide to the English Tradition. Jackson, Mississippi: University Press of Mississippi.
כחול הזקן, אשתו והמפתחות, איור מהמאה ה-19 מאת גוסטב דורה
איור מאת הארי קלרק לספר "אגדות צ'ארלס פרו" 1922
The Onyx Hotel Tour

The Onyx Hotel Tour הוא סיבוב ההופעות החמישי של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס. סיבוב ההופעות נועד כדי לקדם את אלבום האולפן הרביעי של ספירס, In the Zone. במהלך סיבוב ההופעות הופיע ספירס בצפון אמריקה ואירופה.
בריטני ספירס מופיעה עם השיר Me Against the Music
רשימת השירים

"Check-In" (קטע פתיחה)
"Toxic"
"Overprotected" (הרמיקס של דארקצ'ילד)
"Boys" (הרמיקס של קו-אד)
"Showdown"
"Mystic Lounge" (וידאו מעבר)
"...Baby One More Time"
"Oops!... I Did It Again"
"(You Drive Me) Crazy"
"Mystic Garden" (וידאו מעבר)
"Everytime"
"The Hook Up"
"I'm a Slave 4 U"
"The Onyx Zone" (וידאו מעבר)
"Shadow"
"Security Cameras" (וידאו מעבר)
"Touch of My Hand"
"Breathe on Me"
"Outrageous"
"Club" (מופע מעבר)
"(I Got That) Boom Boom"
"Check-Out" (וידאו מעבר)
"Me Against the Music" (הרמיקס של רישי ריצ'ס דסי קלוצ'ה)
נבחרת אוסטריה בכדורסל

| --- | --- |
אוסטריה
 מידע כללי
 הצטרפות:  1934
 השתייכות:  פיב"א אירופה
 דירוג פיב"א (10 באוגוסט 2024):  65       ‎+1‏
  - ניקוד פיב"א:  160.2
 מאמן:  כריס אושיי
 
 משחק בינלאומי ראשון
 בולגריה בולגריה  56 - 13 אוסטריה אוסטריה פראג, צ'כוסלובקיה; 27 באפריל 1947
 הניצחון הכי גדול
 אלג'יריה אלג'יריה 63 - 119 אוסטריה אוסטריה בובליגן, מערב גרמניה; 13 במאי 1975
 ההפסד הכי גדול
 צרפת צרפת 100 - 6 אוסטריה אוסטריה פראג, צ'כוסלובקיה; 28 באפריל 1947
 אליפות אירופה בכדורסל
 הופעות:  6 (הראשונה ב-1947)
 ההישג הטוב:  מקום 11 (1951)
 
נבחרת אוסטריה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אוסטריה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל האוסטרית, ונחשבת לאחת הנבחרות החלשות ביותר באירופה. הדירוג הנוכחי של נבחרת אוסטריה ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-65 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, עלייה של מקום אחד לעומת דירוג קודם.
הנבחרת העפילה 6 פעמים לאליפות אירופה בכדורסל והישג השיא שלה הוא המקום ה-11 בשנת 1951.
כל האולימפיאדות

1936 עד 2024 - לא העפילה
כל אליפויות העולם

1950 עד 2023 - לא העפילה
כל אליפויות אירופה

| אליפות אירופה בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
שווייץ 1935: לא העפילה
לטביה 1937: לא העפילה
ליטא 1939: לא העפילה
שווייץ 1946: לא העפילה
| צ'כוסלובקיה 1947 | מקום 12 | 5 | 1 | 4 |
מצרים 1949: לא נרשמה
| צרפת 1951 | מקום 11 | 9 | 5 | 4 |
ברית המועצות 1953: לא נרשמה
| הונגריה 1955 | מקום 13 | 10 | 4 | 6 |
| בולגריה 1957 | מקום 14 | 10 | 2 | 8 |
| טורקיה 1959 | מקום 16 | 7 | 1 | 6 |
יוגוסלביה 1961: לא נרשמה
פולין 1963: לא העפילה
ברית המועצות 1965: לא העפילה
פינלנד 1967: לא העפילה
איטליה 1969: לא העפילה
גרמניה המערבית 1971: לא העפילה
ספרד 1973: לא העפילה
יוגוסלביה 1975: לא העפילה
| בלגיה 1977 | מקום 12 | 7 | 0 | 7 |
איטליה 1979: לא העפילה
צ'כוסלובקיה 1981: לא העפילה
צרפת 1983: לא העפילה
גרמניה המערבית 1985: לא העפילה
יוון 1987: לא העפילה
יוגוסלביה 1989: לא העפילה
איטליה 1991: לא העפילה
גרמניה 1993: לא העפילה
יוון 1995: לא העפילה
ספרד 1997: לא העפילה
צרפת 1999: לא העפילה
טורקיה 2001: לא העפילה
שוודיה 2003: לא העפילה
סרביה ומונטנגרו 2005: דרג ב
ספרד 2007: דרג ב
פולין 2009: דרג ב
ליטא 2011: דרג ב
סלובניה 2013: לא העפילה
צרפתקרואטיהגרמניהלטביה 2015: לא העפילה
פינלנדישראלרומניהטורקיה 2017: לא העפילה
צ'כיהגאורגיהאיטליהגרמניה 2022: לא העפילה
קפריסיןפינלנדפוליןלטביה 2025: לא העפילה
| סך הכל | 6 הופעות | 48 | 13 | 35 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
אוהב אותך צ'ארלי

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  שי כנות
 הופק בידי:  משה אדרי לאון אדרי עופר נעים יקי רייסנר דני מוזס
 תסריט:  שי כנות  חיים ברבי רועי עידן
 עריכה:  אלכס ניימן אייל סיבי
 שחקנים ראשיים:  מיכאל אלוני אלון אבוטבול נועה קירל אליעד נחום עדי הימלבלוי אוראל צברי משה פרסטר ליאור דובדבני לין אשרוב רוני נתנאל רז מזרחי אור פלח
 מוזיקה:  גל פדה
 צילום:  עופר ינוב
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  28 ביולי 2022
 משך הקרנה:  100 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  קומדיה, אקשן
 דף הסרט ב־IMDb
אוהב אותך צ'ארלי (Love You Charlie) הוא סרט קומדיה ישראלי שיצא לאקרנים ב-28 ביולי 2022. את הסרט יצר הבמאי והתסריטאי שי כנות בהשראת אירועים מעברו.
תקציר העלילה

גיא קנובסקי (מיכאל אלוני), במאי צעיר ושאפתן אשר חולם להיות במאי מפורסם, והצוות המוטרף שלו, מצלמים תוכנית ריאליטי שם זמרת פופ מצליחה בשם "סנשיין" (נועה קירל) מתארחת לשבוע בביתו של צ'ארלי בוארון (אלון אבוטבול), ראש ארגון פשע אכזרי, ומשפחת הפשע המוחצנת שלו.
שחקנים

מיכאל אלוני - גיא קנובסקי, במאי קולנוע ובעלה של קרן
אלון אבוטבול - צ'ארלי בוארון, ראש משפחת פשע
נועה קירל - סאנשיין קימחי, כוכבת פופ עולה
אליעד נחום - מושיקו בוארון, בנו של צ'ארלי
עדי הימלבלוי - רוז בוארון, אשתו של צ'ארלי ופסיכולוגית במקצועה
אוראל צברי - עופר רון, צלם התוכנית הלום קרב
משה פרסטר - ליאור ויצמן, מקליט התוכנית
ליאור דובדבני - יהושע "שוקי" אליצור, תאורן התוכנית
קווין רובין - מני קביליו
לין אשרוב - מיטל בוארון, בתו של צ'ארלי
רוני נתנאל - טלי, מפיקת התוכנית
רז מזרחי - איציק השוודי
יקי רייסנר - ג'ו אהרל'ה, היועץ של משפחת בוארון
אור פלח - אסי "ז'וז'ו" בוארון, בנו של צ'ארלי
מיה ולד - קורל בוארון, בתו הצעירה של צ'ארלי
מאי קשת - קרן קנובסקי, אשתו ההריונית של גיא קנובסקי
רפי אמזלג - דון קביליו, ראש משפחת פשע
אורי יניב - שוטר
אייל רוזלס - חיימון
יניב פולישוק
אורי הוכמן
אורטל עמר - מטופלת של רוז
טרור אקולוגי

טרור אקולוגי (לעיתים גם טרור סביבתי או אקו-טרור) הוא מונח בעל כמה משמעויות כשהנפוצה היא התייחסות למעשי טרור או ונדליזם המבוצעים בשם הגנת הטבע והסביבה או בשם זכויות בעלי החיים. זהו כינוי מטעה מבחינה לשונית, כיוון שאין מדובר בפגיעה אקולוגית (כמו הבערת בארות נפט) אלא בטרור שהאידאולוגיה מאחוריו היא הגנה על הסביבה. כינוי גנאי זה משמש את המתנגדים לפעולות האלימות למען הסביבה, כחלק ממלחמתם בפעילים אלה.
הגדרות

הביטוי "טרור אקולוגי" נטבע בתקופת מלחמת המפרץ כאשר בהוראת סדאם חוסיין הובערו בארות נפט בכווית, וכן נשפך נפט למי המפרץ הפרסי, והזיהום גרם לאסון אקולוגי רחב ממדים. במשמעות זו, הביטוי מציין פעולת טרור שהאמצעים למימושה כרוכים בהשפעה על הסביבה, ולאו דווקא פגיעה ישירה בבני האדם.
המילה טרור מתארת, בדרך כלל, פעולות אלימות או איומים באלימות או בהרס של רכוש עקב מניע פוליטי, במטרה להפחיד את הממשלה או את האזרחים. פעולות שעונות על מאפיינים אלו ומבוצעות בשם הגנת הסביבה יכולות להיות מתוארות באופן מדויק בתור "טרור ממניעים אקולוגיים". לפעולות אחרות, שמטבען הן לא אלימות, אי אפשר להתייחס כאל "טרור ממניעים אקולוגיים", במיוחד כאשר אין הן פוגעות בבני אדם. בוודאי שאין לכנותן "טרור אקולוגי" (שם המתאים לפעולתו, השונה לחלוטין, של סדאם חוסיין, על משקל "טרור ביולוגי") אולם הפוגעים בסביבה, ולכן מתנגדים לפעילים למען הסביבה, מכנים את כל פעולותיהם של פעילי הגנת הסביבה בכינוי הגנאי "טרור אקולוגי". פעולות נוספות שהגדרתן כאקו־טרוריסטיות מעוררת מחלוקת הן פעולות שבהן סכנת חיים מאיימת רק על הפעילים המבצעים אותן.
אחדים מהארגוני הסביבה וזכויות בעלי החיים נחשבים לחוצי קווים אדומים בנושא הגנת הסביבה משום שהם חורגים מהמחאה המקובלת בצורת חתימה על עצומות, מיחזור, הפגנות, פרסום מודעות, כתבות, הפצת מידע בנושא והרצאות. ארגונים אלו לעיתים מסכנים את חייהם חבריהם ואף את חייהם של אחרים במסגרתם מלחמתם לשימור הסביבה.
היסטוריה

מי שהסב את המונח "אקו טרור" להתייחסות לארגוני שמירת הסביבה היה רון ארנולד, חבר בארגון קפיטליסטי שמרני בשם "המרכז להגנת יזמות חופשית" (CDFE), בספרו אקו־טרור: האג'נדה האלימה להצלת הטבע.
הספר מתאר את הארגונים הסביבתיים הרדיקלים כארגונים אלימים ומסוכנים אשר מוכנים לפגוע בחברה האנושית בשם הטבע. בין התכנים הבולטים בספרו של רון ארנולד נמצאות רשימות מפורטות של פשעים שהוא מייחס לארגוני האקו־טרור ופירוט ההוצאות הכספיות של הממשל האמריקאי בניסיון למגר את התופעה. ארנולד טוען בספרו כי הנפגעים העיקריים של האקו־טרור הן למעשה המשפחות של הפועלים הפשוטים ולא התאגידים וכן מעביר ביקורת על כך שהפעילים האקו־טרוריסטים למעשה מתנגדים ליצרנים ולתעשייה שמאפשרים להם, לפי השקפתו, איכות חיים.
הספר עורר את זעמם של הפעילים הסביבתיים והם החלו לראות בארנולד אויב. תגובתם של הפעילים הסביבתיים שטענות אלו הן ניסיון להכפישם ולהוציא דיבתם, שפעילותם של הארגונים מכוונת בעיקר נגד תעשיות ותאגידים אשר לטענתם הם בעלי השפעה על גורמים ממשלתיים שונים ("הון־שלטון") ושמנצלים באופן פוגע אוצרות טבע, בעלי חיים וצמחיה, גורמים לנזק כספי (השפעה חיצונית) ופוגעים בבריאות ובחיי בני האדם.
חלק מאנשי התנועות הסביבתיות טוענים שמי שלמעשה ראוי יותר להיקרא אקו־טרוריסטים אלה הם התאגידים המזהמים עצמם. לדוגמה: רק ניקוי האדמה של מפעל התע"ש ברמת השרון מחומרים רעילים בה מוערך בכמיליארד ש"ח; באירועים של אסונות אקולוגיים כמו אסון בופאל בהודו מתו אלפי אנשים; ואילו מספר האנשים שמתו בטרם זמנם כתוצאה מזיהום סביבתי כרוני עומד על מיליונים.
לאחר פיגועי 11 בספטמבר הוציא ממשל בוש חוק נגד ארגונים המפעילים "טרור אקולוגי". הדבר עורר ביקורת בקרב ארגוני סביבה וזכויות אדם, שטענו שהדבר מאפשר לממשל לאיים עליהם בכך שהם יוכללו כמסייעים לטרור, ועל ידי כך להקל על הממשל להעביר חוקים הפוגעים בסביבה.
יש הרואים בפעילותם של ארגוני סביבה כמו גרינפיס, כמבשרים של תופעת הטרור האקולוגי. דבר זה נובע אולי מהפעולות הישירות שארגון זה נוקט, שחלקן כרוך במעשים לא חוקיים. דוגמה לפעולה שכזו זו שבה השיט הארגון ספינת דיג אל לבו של אזור שבו אמור היה להיערך ניסוי גרעיני. למעשה, גרינפיס וארגונים רבים אחרים הדגישו בפעילותם את הצורך באי-אלימות. על אף שפעילויות מסוימות של גרינפיס הן לעיתים אינן חוקיות, ארגון גרינפיס אינו משויך לארגוני האקו־טרור.
קבוצת ה־ELF (במקור: Environmental Life Force) המקורית נוסד ב־1977 אך פעילותה דוכאה עד שנת 1978. בשנת 1979 נידון מייסד הקבוצה לחמש שנות מאסר והקבוצה התפוררה. בשנת 1992 חודשה פעילותה תחת השם ELF (כיום: Earth Liberation Front - החזית לשחרור כדור הארץ) על ידי חלק מהפעילים של קבוצת "כדור הארץ תחילה!" שהייתה פעילה עוד משנת 1980.
ההקמה מחדש של הקבוצה לוותה בהצתת משאית של שירות היערנות האמריקאי במדינת אורגון בשנת 1996 והדבר היווה אות למאות מקרי הצתה נוספים. אחד המקרים הגדולים היה הצתת אתר הבניה של בניין מגורים בן 5 קומות בסן דייגו בטענה כי הוא פוגע בשטחים פתוחים. בשנת 1998 הושמדו מבנים של חברת סקי באתר נופש בקולורדו בטענה שחברה זו הורסת את בית הגידול של הלינקס (חתול בר). בחלק מהמקרים נגרם נזק של עשרות מיליוני דולרים.
אידאולוגיה

חלק גדול מהפעילים בקבוצות הטרור האקולוגי, מחזיקים באידאולוגיה של אקולוגיה עמוקה הרואה קשר בין כל היצורים החיים, ובין בריאותם לתקינות החברה האנושית, או בתאוריות של זכויות בעלי חיים.
על פי אידאולוגיה זו, בעלי החיים הם יצורים השווים במעמדם לבני האדם, או לפחות הם יצורים שיש להגן על זכויותיהם, בצורה דומה לדרך שבה פעילי זכויות אדם מגינים על זכויותיהם של בני אדם. כפועל יוצא מכך הם דוגלים בתזונה צמחונית או טבעונית, מתנגדים לניצול בעלי חיים לצרכים תעשייתיים ולניסויים בבעלי חיים. בשנים האחרונות הושם דגש גם על המאבק בהנדסה הגנטית משום שזו, לטענת ארגוני סביבה רבים, מציבה איום קיומי על המין האנושי ועל הטבע כולו.
אידאולוגיות אלו אינן חדשות, ומחזיקים בהם מיליוני אנשים שאינם קשורים לאקו־טרור באיזושהי צורה (לדוגמה: כתות רבות בהודו מאמינות באיסור חמור לאכול אוכל מן החי). מה שמייחד את האידאולוגיה האקו־טרוריסטית הוא הנכונות לבצע פעולות טרור בשם הטבע, אף על פי שהמטרה אינה לפגוע בבני אדם באופן מכוון אלא לעורר את תשומת לבם ולמעשה לכפות שינוי באופן אקטיבי. לטענת ארגונים אלה, אין דרך אחרת לשכנע את בעלי ההון ואת השלטון לנקוט פעולה לשימור הטבע והסביבה. טענה אחרת היא שיש לנקוט בפעולות במהרה, היות שאולי כבר אזל הזמן שעומד לרשות האנושות בניסיון למנוע אסון אקולוגי עולמי.
כיום, הקבוצה המוגדרת כארגון אקו־טרור הפעיל ביותר הוא קבוצת ALF שקבעה קווים מנחים לפעילותה והם מובאים להלן מתוך "רשימת אסירי החזית לשחרור בעלי החיים (יוני 2005)";
שחרור בעלי חיים ממקום ניצולם (מעבדות ניסויים, משקים מתועשים, חוות פרוות וכו') והעברתם לבתים טובים, בהם יזכו לחיות את שארית חייהם באופן טבעי, חופשיים מסבל.
גרימת נזקים כלכליים לאלה המרוויחים מניצולם וסבלם של בעלי חיים.
חשיפת מעשי הזוועה המבוצעים בבעלי חיים מאחורי דלתיים סגורות, על ידי פעולה ישירה בלתי אלימה ועל ידי פעולות שחרור.
נקיטה בכל אמצעי הזהירות הדרושים על מנת שלא לפגוע באף יצור חי, בן אדם או בעל חיים אחר.
את האידאולוגיה של ארגונים אלו הגדיר קית' מאן, אסיר ALF לשעבר, במילים: "אם אין בידיהם אסירים, סימן שהפסקנו להיאבק. אם האסירים שלנו נשכחים, סימן שנוצחנו".
ארגון ALF מתנגד בתוקף להגדרתו בתור ארגון אקו־טרוריסטי בטענה שננקטים כל אמצעי הזהירות על מנת שלא לפגוע באף יצור חי, וכי עד היום, לא נהרג או נפצע אף אדם או בעל חיים במאות פעולות שנעשו בשם הקבוצה.
קבוצות

ישנן שלוש קבוצות בארצות הברית המתויגות כ"ארגוני טרור אקולוגי":
החזית לשחרור כדור הארץ (ELF).
ALF - במקור התנועה לשחרור בעלי החיים (ALM) שנוסדה בתחילת שנות ה־60 באנגליה ולאחר מספר שינויים, עברה התנועה לארצות הברית בשנות ה־90.
כדור הארץ תחילה! (!Earth First) נוסד ב־1980 באריזונה.
קבוצות אלו מוחזקות אחראיות לשורה ארוכה של פשעים ופועלות במידה מסוימת בדומה לארגוני טרור שונים.
הקבוצות חסרות הנהגה וייצוג רשמיים. למעשה, כל אדם יכול להכריז על עצמו כחבר בכל אחד מקבוצות, להצטרף לקבוצה המשייכת עצמה לארגון ולהשתתף בפעילויות השונות. רוב חברי הארגונים נוטים לאידאולוגיה אקו-אנרכיסטית ומתנגדים לקפיטליזם ולגלובליזציה. הם רואים בשימור הסביבה ובחזרה אל הטבע ערכים עליונים.
בין התכנים הבולטים של הארגון "כדור הארץ תחילה!" (שסמלו אגרוף ירוק) ישנם מדריכי "EcoDefence" ("אקו־הגנה" בתרגום חופשי) אשר בהם שרטוטים והסברים מפורטים כיצד לחבל בציוד מכני כבד (כגון דחפורים ומנופים), ציוד מכני אישי (כגון מסורים) וכיצד למוטט חומות, קירות, גדרות ולוחות מודעות. בנוסף, מדריכים אלו מפרטים שיטות להפצת תעמולה "כבדה" כגון ריסוס כתובות שונות וחריטה על שלטי עץ ומתכת וכן הסוואה לפעילים בשטח כדי שיוכלו לבצע פעולות אלה כך שלא יזוהו או ייתפסו.
פעילות הארגונים > פעולות בלתי חוקיות

בסך הכול בין השנים 1990 ל־2004 ביצעו הארגונים המתוייגים כארגוני "טרור אקולוגי" כ־1,200 פעולות בלתי־חוקיות, ביניהן:
פעילות הארגונים > פעולות בלתי חוקיות > מעשי עבריינות ומעשים פליליים שונים

הצתות:
הצתות, פיצוצים והטמנת פצצות בחוות ומשלוח מעטפות נפץ למדענים.
הצתות רכבי שטח (SUV) וסוכנויות רכב.
הצתות מעבדות מחקר ומשלוח מעטפות נפץ לביתם של המדענים ולמעבדות עצמן.
הצתות מפעלים.
הצתות סניפי רשתות מזון המוכרות מוצרים מן החי.
חטיפות בעלי חיים:
חטיפת בעלי חיים לשם שחרורם בטבע.
שחרור אלפי בעלי חיים ממעבדות מחקר במהלך השנים.
גנבות:
גנבת מסמכים פנימיים של מעבדות מחקר.
גנבת ציוד מעבדה וציוד ממפעלים לשם השמדתו.
ונדליזם:
ריסוס כתובות נאצה בגנות מעבדות המחקר, המפעלים והעומדים בראשותם.
השחתת לוחות מודעות ושלטי פרסום המכילים פרסומות של מפעלים הנוגדים את העקרונות האידאולוגיים על ידי עקירתם מהשטח, שבירתם או ריסוס כתובות עליהם.
התקהלויות בלתי חוקיות והפגנות אלימות מול בתי מדענים וראשי תאגידים ומול מפעלים ומעבדות מחקר.
השחתת מוצרי מזון המכילים תוצרי בעלי חיים (למשל חלב) או חלקי בעלי חיים.
החדרת מקלות למכשור שיועד לחטיבת עצים.
פעילות הארגונים > פעולות בלתי חוקיות > איומים טלפוניים נגד

מעבדות מחקר:
Huntington Life Sciences (HLS).
חוות מחקר ניוצארץ', בריטניה.
Covance.
מעבדות וויקהאם, בריטניה.
מוסדות אקדמיים:
אוניברסיטת בריגהאם יאנג, ארצות הברית.
משקי בעלי חיים:
ציידים.
בעלי משקים.
מדגרות ביצי עופות.
חוות פרווה.
חברות המשתמש בעץ כחומר גלם:
חברת היערנות האמריקאית.
מפעלי נייר.
מפעלי רהיטים ונגריות.
תעשיות פחם.
יצרניות רכבי שטח.
חברות בנייה.
עם זאת, נמנעים האקו־טרוריסטים מפגיעה מכוונת בבני אדם.
פעילות הארגונים > מאסרים

אף על פי שפעילי האקו־טרור מרצים עונשי מאסר ארוכים, על־פי נתונים סטטיסטיים פעילותם גוברת משנה לשנה.
את עונש המאסר הארוך ביותר מרצה ג'פרי ("FREE") לוארס, אזרח ארצות הברית, פעיל בתנועת האקולוגיה הרדיקלית וב־ALF, אשר נידון למאסר של 22 שנים ו־8 חודשים, ללא אפשרות של שחרור מוקדם. לוארס נידון למאסר בגין הצתת שלושה רכבי שטח בסוכנות מכוניות וניסיון להצית משאית. נזקי ההצתה נאמדו בכ־40,000 דולרים. המאסר הארוך נועד להרתיע את הפעילים הרדיקלים בתנועה האקולוגית אך בעיקר את פעילי ה־ELF שעודדו פעולות טרור אלימות במיוחד.
אסירים בולטים נוספים הם הבריטי קית' מאן (ראה ציטוט; "אידאולוגיה"), הפעיל הוותיק והמרכזי ב־ALF, אשר בשנת 1994 נידון ל־14 שנות מאסר בגין פעולות חבלה נגד תעשיית הבשר, וג'ון ווייד (גם הוא אזרח ארצות הברית) אשר נידון בשנת 2004 ל־37 חודשי מאסר לאחר שגרם נזקים הנאמדים בלמעלה ממאתיים אלף דולר לרשתות מזון מהיר, תעשיות בניין ורכבי שטח.
פעילות הארגונים > אבדות בנפש בקרב פעילי ארגוני "אקו טרור"

כאמור, ה"טרוריסטים האקולוגיים" לא פגעו עד היום בנפש במסגרת פעילותם. אף־על־פי־כן, אחדים מהם נרצחו על ידי מתנגדיהם או נהרגו בעת שעסקו בפעילותם:
ויליאם סוויט - נורה למוות בינואר 1976 במהלך עימות עם צייד ציפורים.
מייק היל - נדרס על ידי צייד בפברואר 1991.
גיטאבן רצ'יאה - בותר למוות על ידי זוג קצבים לאחר קמפיין מוצלח כנגד מכירת בשר במהלך קיץ 1993.
טום וורבי - נדרס למוות על ידי צייד באפריל 1993.
קארל וון נוטן - וטרינר בלגי שנרצח ב־1993 בעקבות חשיפת קשרים בין תעשיית הבשר למאפייה.
ג'יל פיפס - נדרסה בפברואר 1995 במהלך ניסיון לחסום משאית להובלת בעלי חיים.
ויקי מור - מתה מפצעיה לאחר שפגע בה פר בספרד בשנת 2000 בזמן שתיעדה בחשאי את ההתעללות בו.
בספרות ובטלוויזיה

"כנופיית המקלות בגלגלים" הוא רומן רב-מכר מאת אדוארד אבי, שיצא לאור ב-1975. עוסק בפעולות חבלה מכוונות כנגד ציוד מכני הנדסי ותשתיות, שנועדו לעצור פעולות המזיקות לסביבה הטבעית בדרום-מערב ארצות הברית ולמחות כנגדן. השפעתו הייתה כה רבה עד שהמונח "monkeywrenching" (הטיה של שם הספר באנגלית) מסמל כיום בארצות הברית לא רק חבלה ונזק למכונות, אלא גם כל חבלה, אקטיביזם, יצירת חוקים או הפרתם שנועדו לשמר את הטבע הבראשיתי, את המרחבים הפתוחים ואת המערכות האקולוגיות.
הרומן הבלשי "מדבר רטוב" (Wet Desert) מאת גארי הנסן (Gary Hansen) מתמקד בניסיון לעצור התקפה של טרוריסטים אקולוגים על הסכרים שעל נהר הקולורדו בדרום-מערב ארצות הברית.
העונה השנייה של סדרת הדרמה המשטרתית הטלוויזיונית "הגשר", שהיא הפקה משותפת של SVT השוודית, DR הדנית ורשת ZDF הגרמנית, עוסקת בחקירת סדרה של פעולות של טרור אקולוגי, שלאחר כל אחת מהן נמסרת הצהרה, מפי אנשים בתחפושת של בעלי חיים, על הנזקים שגורם הממסד לסביבה.
ראו גם

אג גאג
איכות הסביבה
שימור הטבע
לקריאה נוספת

Eco Terror - The violent agenda to save nature / by Ron Arnold
Earth Force - An earth's warrior's guide to strategy / by Captain Paul Watson (forword by Dave Forman)
Ecological Resistance Movement - The global emergence of radical and popular environmentalism / edited by Baron Raymond Taylor
Do Or Die - מגזין שנתי המכיל דיווחים, ראיונות ומכתבים בנוגעים באקטיביזם אקולוגי ומובאים היישר מחזית הטרור האקולוגי
באר נפט שהובערה במלחמת המפרץ
Dream Within a Dream Tour

Dream Within a Dream Tour הוא סיבוב ההופעות הרביעי של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס. סיבוב ההופעות נועד לקדם את אלבום האולפן השלישי של ספירס, Britney. במהלך סיבוב ההופעות הופיעה ספירס בצפון אמריקה וביפן.
אלבום וידאו

ב-22 בינואר 2002 יצא לאור אלבום ה-DVD הרביעי של ספירס, "Britney Spears Live from Las Vegas".
רשימת השירים > 2001

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  "Dream Within a Dream" (וידאו פתיחה)  "Oops!... I Did It Again"  "(You Drive Me) Crazy"  "It Was All In Your Mind" (וידאו מעבר)  "Overprotected"  "Storytime" (וידאו מעבר עם סמפולים של השירים: "From the Bottom of My Broken Heart" ו- "Born to Make You Happy")   "Born to Make You Happy"  "Lucky"  "Sometimes"  "Storytime" (וידאו מעבר)  "Boys"  "Stronger"  "I'm Not a Girl, Not Yet a Woman"  "Making The Band" (וידאו מעבר עם סמפולים של השירים: "Who Let The Dogs Out?", Music" ו-"I Love Rock and Roll")  "I Love Rock and Roll"  "What It's Like To Be Me"  "Lonely"  "Breakdown" (מופע מעבר)  "Don't Let Me Be the Last to Know"  "Crayola World" (וידאו מעבר)  "Anticipating"  "I'm a Slave 4 U"  "...Baby One More Time"  "It Was Just a Dream" (וידאו סיום) |  2002 "Dream Within a Dream"  "Oops!... I Did It Again"  "(You Drive Me) Crazy"  "It Was All In Your Mind"  "Overprotected" (רמיקס)  "Storytime" (וידאו מעבר עם סמפולים של השירים: "From the Bottom of My Broken Heart" ו- "Born to Make You Happy")   "Born to Make You Happy"  "Lucky"  "Sometimes"  "Storytime" (וידאו מעבר)  "Boys" (רמיקס)  "Stronger"  "Mystic Man" (וידאו מעבר)  "Weakness"  "You Were My Home"  "My Love Was Always There"  "I'm Not a Girl, Not Yet a Woman"  "Making The Band" (וידאו מעבר עם סמופלים של השירים: "Who Let The Dogs Out?", Music" ו-"I Love Rock and Roll")  "I Love Rock and Roll"  "What It's Like To Be Me"  "Lonely"  "Breakdown" (מופע מעבר)  "Don't Let Me Be the Last to Know"  "Crayola World" (וידאו מעבר)  "Anticipating"  "I'm a Slave 4 U"  "...Baby One More Time"  "It Was Just a Dream" (וידאו סיום) |
בריטני ספירס מופיעה עם השיר ...Baby One More Time
אגממנון (מחזה)

| --- | --- |

 כתיבה:  אייסכילוס 
 סוגה:  טרגדיה יוונית 
 הצגת בכורה:  458 לפנה״ס 
 שפה:  יוונית עתיקה 
 
"רצח אגממנון", ציור מאת פייר-נרקיס גרה (משנת 1817); קליטמנסטרה מהססת לפני רצח אגממנון הישן, בעוד אייגיסתוס דוחק בה
אגממנון (ביוונית: Ἀγαμέμνων) היא טרגדיה יוונית שנכתבה על ידי אייסכילוס. המחזה הוא הראשון בטרילוגיית ה"אורסטיאה" שנכתבה על ידי אייסכילוס ועוסקת בטרגדיה של בית אטראוס.
המחזה מתרחש לאחר מלחמת טרויה ומספר על חזרתו של המלך אגממנון לממלכתו שבארגוס. המחזה מתבסס על המיתוס היווני באשר לגורלו של אגממנון, כפי שסופר על ידי הומרוס.
עלילה

המחזה נפתח בהסבר של הצופה והמקהלה על ההתרחשויות בעשר השנים הקודמות - היעדרותו של המלך אגממנון ומלחמת יוון בטרויה. אשתו של אגממנון, קליטמנסטרה, מודיעה שהמלחמה הסתיימה בניצחון לצבאות היוונים ואגממנון עושה את דרכו חזרה לארגוס; אנשי המקהלה מפקפקים בכך, אך לבסוף הם מתרצים כאשר מגיע שליח המאשר את טענותיה של קליטמנסטרה.
אגממנון נכנס לעירו ומתקבל על ידי אשתו קליטמנסטרה בכבוד מלכים, כגיבור שחזר מנצח ממלחמה ממושכת. קסנדרה, בתו של מלך טרויה פריאמוס, מגיעה גם היא יחד עם אגממנון לארגוס, כשפחתו. על קסנדרה הוטלה קללה בעבר על ידי האל אפולו - יכולת נבואית שאיש לא מאמין לה. על מפתן הבית היא מתחילה לספר את כל קורות בית אטראוס והרציחות שעומדות להתרחש בתוך המשפחה: היא מתנבאת על רציחת אגממנון על ידי אשתו קליטמנסטרה, על כך שהיא עצמה תהיה הקורבן הבא, ועל נקמת דמו של אגממנון על ידי אורסטס (כפי שאכן מתרחש בחלק הבא של הטרילוגיה, "נושאות הנסכים").
למרות התנבאותה על מותה, היא נכנסת בהשלמה אל בית אגממנון. לאחר מכן נשמעות זעקותיו של אגממנון הנדקר למוות. המקהלה דנה מה ראוי לעשות, ובמקביל מתוודע הקהל לכך שקליטמנסטרה היא הרוצחת ושהתנהגותה המוקדמת הייתה רק העמדת פנים כדי לטמון לו פח. קליטמנסטרה רוצחת אותו כנקמה על כך שהעלה את בתם איפיגניה לקורבן לאלה ארטמיס, כדי שתאפשר לצי היווני להפליג לחופי טרויה. לאחר מות אגממנון, היא מתכוונת למשול בארגוס במשותף עם מאהבה אייגיסתוס, מלך מיקנה, שסייע לה במעשה הרצח. אייגיסתוס הוא דודנו של אגממנון, שהוגלה לאחר שדודו ואביו של אגממנון הרג את אביו תיאסטס, ולכן הוא סייע לקליטמנסטרה בתכנון הרצח, כנקמה.
הזמן במחזה

משך הזמן שבו עלילת הטרגדיה מתרחשת מאוד מצומצם החל מחזרתו של אגממנון לביתו. באמצעות המקהלה המחזה מציג את העבר הרחוק של המחזה.
המקהלה מתארת את רצח איפיגניה באאוליס ומקשרת לרצח העתידי של אגממנון.
קסנדרה מצד אחד מנבאת את העתיד אך כנגד חוזרת לדור האבות של אגממנון, אל אטראוס, אביו של אגממנון אשר הגיש לתיאסתס, אביו של איגיסתוס ואחיו של אטראוס, את בשר ילדיו למאכל (סעודת תיאסתס). מאהבה של קליטמנסטרה היה הבן של איגיסתוס.
מסגרת הזמן הרחבה מאפשרת להסביר את ההווה, וההווה מסביר מה שיקרה בעתיד. לכן לפי תפיסה זו ההווה כשלעצמו לא יכול להסביר שום דבר והוא למעשה בלתי מובן.
חוסר האונים האנושי ואומללות האדם

חוסר האונים האנושי כנגד האלים עומד כמעט בכל טרגדיה יוונית:
"אבות אכלו בוסר ושיני בנים תקהינה" - אגממנון נרצח כנקמה על מעשה אביו. מעשה רצח איפיגניה הוא רק מניע אינטרסנטי אנושי של אשתו.
שום בחירה של אגממנון לא הייתה מושיעה אותו. שני הפתרונות שעמדו לנגד אגממנון בעת ההפלגה היו בעייתיים. רוחות השמים הפסיקו להשיט את ספינת היוונים וקלחס מנבא כי ארתמיס רוצה שיקריבו לה את בת אגממנון. לאחר הנבואה, אגממנון מצוי בבעיה: הוא צריך להחליט אם לרצוח את בתו, או להעליב את זאוס, אל האירוח. יתרה מזאת, כל המשלחת נשלחה כדי לנקום בשם זאוס, על חטיפת הלנה בעת האירוח בבית מנלאוס. זה ה"עול" למי שיש לו כוח והמקהלה מציינת את חוסר האונים של אגממנון. ברגע שאגממנון ביצע בחירה, הוא הפך לפושע. זהו ביטוי לתפיסה הדתית הטרגית לפיה גם כשאתה עושה את מה שאתה צריך לעשות, לעיתים מעשיך יובילו לקטסטרופה. הקללה הזו שנפלה על אגממנון לא מפסיקה בו אלא ממשיכה לאשתו, שרוצחת אותו כנקמה. היא ממשיכה גם לשיגעון בנו, שרוצח את אמו כנקמה על רצח אביו. כלומר, מבחינה דתית, אגממנון היה צריך לסרב לרצוח את בנו ולסבול מנקמה מצד זאוס.
קסנדרה קיבלה עונש מפני שלא הייתה מוכנה להיעתר לאפולו פיזית. היא קוללה - איש לא יאמין לנבואות שלה.
המקריות/המזל מאיר פנים (ευτυχία\eutuchia) למזל הרע (δυστυχία"\dustuchia") - אריסטו מתאר "מודל כפול של המהלך הטראגי" בפרק השביעי של הפואטיקה. אריסטו מסביר כי המהלך הטרגדי נע בין שני קצוות, המקריות/המזל מאיר פנים (ευτυχία\eutuchia) למזל הרע (δυστυχία"\dustuchia"). המחזה מדגים כי המקריות בחיים קשורה לאושר. בנוסף, האדם אינו יודע האם הוא נע מקוטב אחד לאחר אלא רק ברגע שבו הדבר כבר התרחש. כלומר, האדם אינו יודע מה יעלה בגורלו עד אשר הוא מגיע אליו. אומנם אגממנון מגיע כמנצח חזרה לביתו, אך מיד לאחר מכן נרצח בצורה משפילה בידי אשתו הנואפת והמאהב שלה. בסוף המחזה קליטמנסטרה נמצאת בשיאה, אך במחזה הבא ("נושאות הנסכים") יתחולל תהליך ההידרדרות שלה אל עבר המזל הרע, ובנה ירצח אותה. במחזה השלישי בטרילוגיה ("נוטות החסד") בנה כבר מתחיל "למטה", כמשוגע, אך הסוף הוא טוב, השתחררות ממעגל הקללה.