stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רישום לטיסה
תהליך

בתהליך הרישום לטיסה הנוסע מגיע לנציג חברת התעופה בה הוא טס ליעדו,  ומציג לו את הדרכון וכרטיס הטיסה שלו, הנוסע מניח את הכבודה שלו על מסוע הכולל מתחתיו מאזניים. הנציג שוקל את הכבודה ובודק אם היא אינה חורגת מכללי חברת התעופה, נמל התעופה והכללים הבינלאומיים. לאחר מכן הנציג קובע מקום בו ישב הנוסע בטיסה, ומוסר לו כרטיס עלייה למטוס. הנציג מדביק ברקוד לכבודה. לאחר כל השלבים הכבודה נוסעת במסוע ועוברת לאולם מיון הכבודה.
תהליך > חסרונות

נוסעים רבים ברחבי העולם מלינים על זמני ההמתנה הארוכים בתור ליד עמדות הרישום לטיסה.
תהליך > חסרונות > התמודדות

נמלי תעופה רבים בכל רחבי העולם התחילו להתקין את העמדה לבידוק עצמי אשר אמורה לזרז את התהליך. עמדה זאת מקיימת את כל תהליך הבידוק שכל נוסע צריך לעבור, כולל הראיון הביטחוני וקבלת כרטיס עלייה למטוס. עמדות אלו הפכו לפופולריות בנמלי תעופה גדולים.
תהליך > רישום מקוון לטיסה

עם עליית השימוש באינטרנט נפתחה אפשרות של רישום עצמי, כאשר בתחילה נדרש הנוסע להדפיס את כרטיס העלייה במטוס ובהמשך ניתן היה להציגו גם באמצעות טלפון חכם.
ראו גם

עמדה לבידוק עצמי
בידוק
תנועת סוואדשי

"להתרכז בצ'אקרה וסוואדשי", פוסטר בזאר פופולרי, 1930
תנועת סוואדשי הייתה חלק מתנועת העצמאות ההודית והלאומיות ההודית המתפתחת, היא כללה אסטרטגיה כלכלית שמטרתה להסיר את שלטון האימפריה הבריטית ושיפור התנאים הכלכליים בתוך הודו על ידי ביצוע העקרונות של סוואדשי, אשר זכתה להצלחה מסוימת. אסטרטגיות של תנועת סוואדשי כללה החרמת מוצרים בריטים ועידוד השווקים והתעשייה המקומיים. עם הפעילים הראשיים בתנועה נמנו באל גנגדהאר טילאק וגנדי.
רשטרפטי בהוון

| --- | --- |

המבנה המרכזי במשכן
 מידע כללי
 סוג:  מעון רשמי 
 שימוש:  משכנו של נשיא הודו
 כתובת:  ראג'פאט, ניו דלהי
 מיקום:  New Delhi district 
 מדינה:  הודו הודו
 בעלים:  ממשלת הודו
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1912–1929 (כ־17 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1929 
 אדריכל:  אדווין לאצ'נס 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-קלאסית 
 קואורדינטות:  28°36′52″N 77°11′59″E﻿ / ﻿28.614342°N 77.199804°E﻿ / 28.614342; 77.199804
 אתר רשמי
  (למפת דלהי מוגדלת) רשטרפטי בהוון(למפת דלהי רגילה) רשטרפטי בהוון he
 
רשטרפטי בהוון (בהינדית: राष्ट्रपति भवन; מילולית: "בית הנשיא") הוא המעון הרשמי של נשיא הודו, אשר שוכן בקצה המערבי של הראג'פאט, השדרה הלאומית של הודו, בניו דלהי. הקומפלקס כולל מבנה מרכזי בן 340 חדרים הכולל את משכן הנשיא, אולמות קבלת פנים, חדרי אורחים, משרדים ועוד. במתחם מבנים נוספים לתמיכה באדמיניסטרציה של הנשיא, אבטחה ועוד, כמו גם גנים נשיאותיים. מבחינת שטח, רשטרפטי בהון הוא המשכן הגדול ביותר של ראש מדינה.
היסטוריה

ההחלטה לבנות מעון בניו דלהי בעבור המושל הכללי של הודו נתקבלה במהלך הדורבר דלהי בדצמבר 1911, בו הוחלט שבירת הודו הבריטית תועבר מכלכותה לדלהי. כאשר פותחה התוכנית לעיר החדשה, ניו דלהי, שהוקמה קרוב לקצה הדרומי של דלהי הישנה, הוקצה שטח ענק למעון עבור המושל הכללי של הודו. כ-16,000 קמ"ר של אדמה נרכשו על מנת להתחיל לבנות את "ארמון המשנה למלך", כפי שכונה אז, ואת בית הסקרטריאט בין 1911 ל-1916 על ידי פינוי הכפרים ראיסינה (Raisina) ומלחה (Malcha) שעמדו שם על 300 משפחותיהם.
האדריכל אדווין לאנדסיר לוטיינס קיבל את האחריות העיקרית לתכנון האדריכלי. התכנון שלו היה בעיקרו קלאסי עם צבעים ומאפיינים של האדריכלות הודית. לוטיינס נסע מהודו לאנגליה כמעט כל שנה במשך 20 שנה. כאשר צ'קרברתי רג'אגופלאצ'ארי נתמנה למושל הכללי של הודו ועבר למשכן, הוא העדיף להתגורר במספר חדרים, במה שהיום משמש כאגף המשפחה של הנשיא. ב-26 בינואר 1950 כאשר ראג'נדרה פראסאד נתמנה לנשיא הודו הראשון ועבר להתגורר במשכן, שונה שמו לרשטרפטי בהוון שפירושו המעון הנשיאותי.
אדריכלות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
שפה תקנית

מילון דודן, המקובל כמקור הרשמי לדקדוק, לאיות ולאוצר המילים של הגרמנית התקנית בגרמניה.
שפה תִּקְנִית או סְטָנְדַרְטִית היא הגרסה של שפה מסוימת המקובלת כנכונה וכראויה ביותר לשימוש, הן על ידי הממסד האחראי והן על ידי הציבור, כולל אלו שאינם דוברים או כותבים אותה. השפה התקנית נחשבת יוקרתית יותר, משתמשים בה לצרכים רשמיים כמו חיבור ספרות או טופסי מנהלה והשכבות המשכילות באוכלוסייה אמורות לשלוט בה. היא מאופיינת בקיומם של כללי דקדוק, איות והגייה אחידים ובהיותה קודם כל שפת כתיבה, בניגוד לגרסאות מדוברות של כל לשון המתפתחות מאליהן בקרב העם ושקיימים בתוכן מגוון נרחב ואי-סדר בהיבטים אלו. שפות תקניות הן תמיד תוצר של תהליך תכנון שפה, והן מפוקחות לרוב על ידי גופים רשמיים האמונים על כך, דוגמת האקדמיה הצרפתית; אוצר המילים והדקדוק שלהן מתפרסם במילונים יוקרתיים כמו מילון דודן הגרמני והן מוקנות לתלמידים במערכת החינוך ועל ידי גופי התקשורת הממסדיים. כמו כן, כפי שהבחינו חוקרים רבים, עצם המושג "שפה סטנדרטית" תמיד ביטא אידאולוגיה יותר מאשר היה ממשות נתונה, משום שתמיד קיים מתח בין הצורות המדוברות והיום-יומיות הנקוטות בפועל לבין הגרסה הפורמלית. רק שפה מתה יכולה להיות תקנית לגמרי.
יצירה של שפות תקניות מבין מגוון הדיאלקטים הלא-אחידים והמתמזגים זה בזה הייתה תהליך ממושך וסבוך, שעירב שיקולים פוליטיים ואידאולוגיים. עוד ב-1302 הבחין דנטה בחיבורו De vulgari eloquentia בין הלשון הטבעית והמדוברת שאדם רוכש מסביבתו לבין "הלשון הדקדוקית" (בימיו, לטינית) המשמשת לצרכים פורמליים. בניגוד לכל בני זמנו, ראה דווקא בראשונה שפת יצירה עדיפה אך הסכים שהניבים האיטלקיים המרובים אינם יאים לכתיבה ספרותית. הוא וממשיכיו התווכחו איזו גרסה של האיטלקית צריכה להיבחר להיות התקנית. הרפורמציה, שתרגום הביבליה ללשונות המקומיות היה אחד ממפעליה הגדולים, העניקה תנופה רבתי להאחדת השפות הספרותיות. במאה ה-19 התקשר הדוקות תקנוּן השפה מתוך הדיאלקטים העממיים לצמיחת הלאומיות; קביעת תקן אחיד לשפה סטנדרטית וזיקוק הניבים העממיים כדי לייצר אותה היה מרכיב חשוב בהעלאת תביעה להכרה בקבוצות אתניות רופפות כלאום פוליטי.
נהוג גם לחלק שפות לפְּלוּריצנטריות, כלומר כאלו שיש להן יותר מגרסה תקנית אחת, ומונוצנטריות, עם לשון סטנדרטית אחת בלבד. גרמנית, לדוגמה, שיש לה גרסאות מוכרות רשמית שונות בגרמניה, באוסטריה ובשווייץ, היא פלוריצנטרית; הונגרית היא מונוצנטרית.
לקריאה נוספת

Andrew Linn, Vernaculars and the Idea of Standard Language, בתוך: Keith Allan, The Oxford Handbook of the History of Linguistics, Oxford University Press, 2013. עמ' 359-374.
שפריריות

| שפריריות |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: שפיראים
תת־סדרה:: שפריריות
שם מדעי
 Zygoptera ‏לונשאן, 1854

שַׁפְרִירִיּוֹת (שם מדעי: Zygoptera) היא תת-סדרה בסדרת השפיראים. השפריריות קרובות לשפיריות אך שונות מהם במספר פרטים: מבנה הכנפיים האחוריות שלהן הדומות לקדמיות, בעוד שהכנפיים האחוריות של השפיריות מתרחבות בבסיסן. השפריריות גם בדרך כלל קטנות יותר ואינן זריזות וחזקות כמו השפיריות וכן עיניהן מופרדות זו מזו. השפריריות יכולות גם לקפל את הכנפיים מעל לגב, דבר שהשפיריות אינן יכולות לעשות.
בדומה לשפיריות השפריריות הן ציידות מעופפות החיות סמוך למקווי מים מתוקים עומדים, רובם סביב האזורים הטרופיים והם מתבגרים רוב חייהם במים ומתגלמים כבוגרים החיים לזמן מועט יותר.
אטימולוגיה

השם Zygoptera מגיע מן היוונית - zygo משמעו "מחובר" או "זוגי", ו-ptera הן כנפים. לשפריריות שני זוגות של כנפיים דומות, בניגוד לשפיריות (Anisoptera) שכנפיהן האחוריות רחבות יותר.
מאפיינים

השפריריות עוברות גלגול חסר, עם שלב נימפה שוכן מים. הנקבה מטילה את הביצים במים, לפעמים מתחת לצמחייה או במרומי העצים בין עלים ובמקומות אחרים שבהם נקווים מים. הנימפות ניזונות מדפניות, זחלי יתושים ואורגניזמים שוכני מים קטנים אחרים. לשם כך הן מצוידות בלסתות מוארכות, דומות לאלו של נימפות השפיריות. זימי הנימפה חיצוניים לגוף וגדולים, ודומים לשלושה סניפים בקצה הבטן. לאחר כמה מחזורי השלה מגיח הבוגר המכונף, הניזון מזבובים, יתושים וחרקים קטנים אחרים. כמה מהמינים הטרופיים הגדולים ניזונים גם מעכבישים.
מיון

על-משפחה Calopterygoidea
משפחה תַּכְשִׁיטִיתִיִּים (Calopterygidae)
משפחה Chlorocyphidae
משפחה Dicteriadidae
משפחה צְעִיפִיתִיִּים (Euphaeidae)
משפחה Lestoideidae
משפחה Polythoridae
משפחה Zacallitidae - נכחדה
על-משפחה Coenagrionoidea
משפחה רָמְחִיתִיִּים (Coenagrionidae)
משפחה Isostictidae
משפחה נוֹצָנִיתִיִּים (Platycnemididae)
משפחה Pseudostigmatidae
על-משפחה Lestoidea
משפחה Hemiphlebiidae
משפחה שְׁבִיבִיתִיִּים (Lestidae)
משפחה Perilestidae
משפחה Synlestidae
על-משפחה Platystictoidea
משפחה Platystictidae
שפריריים

| שפריריים |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-שפריר
משפחה:: שפריריים
שם מדעי
 Callionymidae ‏בונפרטה, 1832

שַׁפְרִירִיִּים (שם מדעי: Callionymidae) היא משפחת דגים ימיים מסדרת הדקראים.
מאפיינים

שפריריים הם דגים קטנים מאוד ובעלי סנפירים מזדקרים בצורת מניפה. הם חיים בעיקר בימים הטרופיים של האזור האינדו-פסיפי, בדרך כלל בשוניות אלמוגים או בין סלעים. במשפחה ישנם 139 מינים.
הם מזכירים מעט את הקברנוניים, אך בעלי סנפירים זקורים גדולים יותר וכן לנקבות לסתות רחבות יותר. הם דווקא קרובים לדרקונטיים, ולעיתים משייכים אותם למשפחה אחת.
סוגים

סוג ומין יחיד Anaora tentaculata
Bathycallionymus
Callionymus
Calliurichthys
Dactylopus
Diplogrammus
Draculo
Eleutherochir
סוג ומין יחיד Eocallionymus papilio
Foetorepus
סוג ומין יחיד Minysynchiropus kiyoae
סוג ומין יחיד Orbonymus rameus
סוג ומין יחיד Paracallionymus costatus
Protogrammus
סוג ומין יחיד Pseudocalliurichthys brevianalis
Repomucenus
Synchiropus – בו המין מנדרין
Tonlesapia
הערות שוליים

↑  מילון בעלי חיים: דגי הגרם (תשע"ב), 2012. האקדמיה ללשון העברית
שלמה קטן

שלמה קטן (נולד ב-25 באוגוסט 1948) הוא איש ציבור ישראלי. היה ראש המועצה הראשון של אלפי מנשה בשנים 1985–1998 וכיהן שוב כראש המועצה בשנים 2012–2018.
חייו

שלמה קטן נולד ב-1948 בבצרה, צעיר מבין עשרה אחים. עלה לארץ בשנת 1951 ושירת בצה"ל בשנים 1986-1966 והגיע לדרגת סגן-אלוף. במהלך שירותו השתתף בחמש מלחמות: במלחמת ששת הימים שירת בגזרת בית חאנון-ניר עם, במלחמת ההתשה שירת במסגרת קורס מ"כים בגדוד נח"ל 906 שבשבטה ולאחר מכן במעוז האגם המר על גדות תעלת סואץ, במלחמת יום הכיפורים בגזרת צפון ובמלחמת לבנון הראשונה ובמערכה ברצועת הביטחון כמפקד יחידה מוטסת. במסגרת השירות באותה יחידה נטל חלק בהעלאת יהודי אתיופיה.
במהלך שירותו סיים לימודי תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה וכלכלת ארצות מתפתחות ולימודי תואר שני במזרח תיכון ואפריקה.
פעילות ציבורית ופוליטית

קטן הוא ראש המועצה הראשון של אלפי מנשה.כיהן במשך שלוש קדנציות בין השנים 1998-1985. בתקופה זו הוקם מתנ"ס ויוסדה חברה כלכלית שהקימה פרויקטים כלכליים ואזור תעשייה.
לאחר סיום התפקיד ב-1998, ניהל בשנים 2002-1999 את היישוב צופים בשומרון. בשנת 2004 היה סגן מנהל מוזיאון ז'בוטינסקי בתל אביב ולאחר מכן מונה למנהל המוזיאון. במאי 2011 פרש מתפקיד זה.
קטן חבר מרכז הליכוד משנת 1987, פרט לתקופה קצרה ב-1999 שהיה מועמד מפלגת המרכז לכנסת. ב-2000 שב לליכוד ומאז הוא פעיל בה.
ביוני 2012 נבחר קטן לקדנציה רביעית ובאוקטובר 2013 נבחר לקדנציה חמישית. ב-30 באוקטובר 2018 התמודד קטן בשישית לראשות מועצת אלפי מנשה ולא נבחר.
באפריל 2016 הצטרף קטן לוועד המנהל של מחוז השרון בארגון "צוות".
בין השנים 2022-2019 עבד כמנהל כספים ופרויקטים במכון ז'בוטינסקי, במקביל החל להוביל קבוצת קצינים במילואים, מותיקי יחידה 8200, לפעילות מורשת והדרכה לחיילי היחידה. על פעילות זו זכה בדצמבר 2021, יחד עם חבריו, בפרס ראש אמ"ן לחשיבה יוצרת.
בספטמבר 2023, השיק קטן את הספר "מהצללים לפסגה" המגולל את סיפור חייו. ספר זה זיכה אותו בפרס אח"י בתחום ספרות זכרונות לאותה השנה.
כתביו

מהצללים לפסגה, הוצאת אות ועוד, 2023.
הערות שוליים

↑   אלה היחידות הזוכות בפרויקט "חשיבה יוצרת" של אגף המודיעין, באתר צה"ל, 21 בדצמבר 2021
↑  תאיר דנינו, סודות וגילויים מ 8200 בהשקת ספרו של סא"ל במיל שלמה קטן במרכז מורשת יהדות בבל, באתר מקומונט תל אביב, ‏5 בספטמבר 2023
↑   סא״ל מיל׳ שלמה קטן - ״מהצללים לפסגה״ במרכז מורשת יהדות בבל, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:33:35), 4 בספטמבר 2023
↑  הודעה על הזוכים בפרסים ותעודות הערכה לשנת 2023, בעמוד הפייסבוק של מוזאון מורשת יהדות בבל, 1 בינואר 2024
↑   טקס פרסי אחי לשנת 2023, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:19:27), 19 בפברואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012782876005171
תווית חומה

תווית חומה, באנגלית: Brown sticker, היא קטגוריה של קונבנציות הכרזה בברידג' המוגדרת על ידי התאגדות הברידג' העולמית (World Bridge Federation) (WBF) כקשות להגנה ולכן השימוש בהן מותר רק בתחרויות ברמה גבוהה.


קונבנציה המוגדרת כתווית חומה היא קונבנציה העונה לפחות על אחד מהתנאים הבאים:
הכרזת פתיחה בטווח של ♣2 עד ♠3 העשויה לתאר יד חלשה בסדרה לא ידועה.
הכרזת אוברקול על הכרזה טבעית בגובה 1, שאינה מבטיחה לפחות ארבעה קלפים בסדרה ידועה.
הכרזה המראה יד חלשה דו-סדרתית שבאחת הסדרות מוגדרת כסדרה של שלושה קלפים או פחות.
הכרזה המשמשת להגנה על הכרזה פסיכית (באנגלית: Psychic bid) או על הכרזות פסיכולוגיות שיטתיות.
רק קטגוריה אחת מוגדרת כמותרת פחות לשימוש מתווית חומה. קטגוריה זו נקראת תווית צהובה או HUM (ראשי תיבות של: Highly unusual method).
חריגים שאינם מוגדרים כתווית חומה

Cue bid
הכרזת אוברקול טבעית של 1NT
Multi two diamonds
קונבנציה זו אינה מוגדרת על ידי התאגדות הברידג' העולמית כתווית חומה בגלל הפופולריות שלה. התאגדות הברידג' האמריקאית מתייחסת אליה כתווית חומה.
הערות שוליים

↑  WBF SYSTEMS POLICY, WBF
ערך זה הוא קצרמרבנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלמה קורן

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  3 בספטמבר 1932 קלן, גרמניה
 פטירה:  16 בנובמבר 2013 (בגיל 81) אמסטרדם, הולנד
 לאום:  ישראלי
 תחום יצירה:  פיסול
יצירה של שלמה קורן, מעין גשר פתוח, בפארק בדרום-מזרח אמסטרדם
שלמה קורן (Shlomo Koren;‏ 3 בספטמבר 1932 – 16 בנובמבר 2013) היה פסל וצייר ישראלי-הולנדי יליד גרמניה, שפעל בעיקר באמסטרדם.
ביוגרפיה

שלמה קורן נולד בקלן, גרמניה בשנת 1932. בשנת 1936 עלה לארץ ישראל עם משפחתו. ב-1954 החל ללמוד אמנות ב"בצלאל" בירושלים.
בשנת 1960, לאחר שסיים את לימודיו, היגר עם משפחתו לאמסטרדם שבהולנד.
יצירתו המוקדמת של קורן כללה בעיקר עבודות גרפיות, ובהן שרטוטי דיאגרמות ואיורים טכניים בדויים. בשנות ה-70 של המאה ה-20 החל לעסוק בפיסול גאומטרי, שאופיין במינימליזם ובשימוש במתכות כפלדת אל-חלד ואלומיניום. בשנות ה-90 החלו להיכנס לעבודותיו דימויים פיגורטיביים.
בנו נמרוד קורן, שעלה לישראל, הוא צייר החי ופועל בכפר האמנות האקולוגי "ורטיגו" בקיבוץ נתיב הל"ה.
השכלה

1958 בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
תערוכות יחיד

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
1959 - גלריה צ'מרינסקי, תל אביב.
1964 - גלריה רינה, ירושלים.
1973 - "שלמה קורן: פסלים", מוזיאון ישראל, ירושלים.
פרסים

1959-1958 -, פרס לעידוד אמנים צעירים, אגודת הציירים, תל אביב
1970 - פרס, תערוכת רישום בינלאומית, וינה, אוסטריה.
רשות ניקוז כרמל

רשות ניקוז כרמל היא רשות ניקוז ותאגיד סטטוטורי, אשר אחראית על ניקוז וטיפוח הנחלים באופן חיפה לחדרה. רשות הניקוז כפופה למשרד להגנת הסביבה. הרשות הוקמה בשנת 1997 כתוצאה מהרפורמה שבוצעה ברשויות הניקוז. יושב ראש הרשות הוא אריה שרון. המנהל הכללי הוא משה אייל שני. שטח רשות הניקוז כרמל הוא כחצי מיליון דונם, והיא הקטנה בארץ. הנחלים המרכזיים העוברים בשטח הרשות הם: דליה, עדה, תנינים, מהר"ל, ונעמן. משרדי הרשות ממוקמים בקיבוץ עין כרמל.
הרשות פועלת מתוקף "חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות" (1957), צו הניקוז (1960), אכרזת הניקוז (1996), וצו רשויות נחלים ומעיינות (2003).
מבין הפרויקטים שקידמה הרשות, ניתן למנות את:
בלימת דליפת שמנים לנחל נעמן
פיתוח נחל תנינים והסדרתו
בנייה ותחזוקה של שבילי אופניים בנחלים השונים
רשויות מקומיות בשטח הרשות

הערים חיפה, טירת כרמל, זכרון יעקב, פרדס חנה כרכור וחדרה
המועצות המקומיות עוספיא, דאליית אל כרמל, ג'סר א-זרקא, פוריידיס, אור עקיבא, כפר קרע ובנימינה-גבעת עדה
המועצות האזוריות חוף כרמל, מגידו, אלונה ומנשה
קיסריה
הערות שוליים

↑  רשויות הניקוז, באתר רשות ניקוז שקמה בשור
↑  נירית קופל-וונדרמן, דליפת שמנים לנחל הנעמן | מאמצי בלימה משותפים, באתר חי פה – חדשות חיפה, ‏29 בספטמבר 2020
תווך בין-כוכבי

פיזור של גז מיונן בתווך הבין-כוכבי הנראה מההמיספירה הצפונית של כדור הארץ.
תווך בין-כוכבי (באנגלית: Interstellar medium או ISM) הוא גז ואבק שנמצא בחלל הבין-כוכבי בתוך הגלקסיות. הכוונה לחומר מפוזר שאינו מרכיב את הכוכבים, כוכבי הלכת, הירחים ושאר הגופים שגודלם אינו מיקרוסקופי.
החומר הבין-כוכבי מצוי במעין עננים שגודלם פרסקים ספורים, ומכילים תערובת דלילה של אטומים, יונים, מולקולות, גרגירי אבק וקרינה קוסמית. החומר מורכב מ-99% גז ומ-1% אבק, לפי התפלגות מסה. ריכוזו הוא בתחום שבין אלפים מעטים למאות בודדות של מיליוני חלקיקים למטר מעוקב. מכיוון שמקורו של רוב הגז בנוקליאוסינתזה שהתרחשה מעט לאחר המפץ הגדול, הגז מורכב מכ-90% מימן ומכ-10% הליום, ומכמויות שיוריות של יסודות כבדים יותר (במינוח המקובל באסטרונומיה - מתכות).
לעיתים שוררים באזור בו נמצא החומר הבין-כוכבי שדות מגנטיים חזקים כתוצאה מתהליכים המתרחשים שם או מחלקיקים העוברים דרכו. קרינה אלקטרומגנטית שמצויה שם קרויה שדה הקרינה הבין-כוכבי (interstellar radiation field).
לחומר הבין-כוכבי חשיבות רבה באסטרופיזיקה, בעיקר בגלל פיזורו הרחב בגלקסיה. כוכבים נוצרים בתוך האזורים הצפופים ביותר של החומר הבין-כוכבי, בעננים מולקולריים, ומשנוצרים הם מזינים מחדש את החומר הבין-כוכבי בחומר ואנרגיה שמקורם בערפיליות פלנטריות, ברוחות סולריות מכוכבים ובסופרנובות. מדידת נתונים על משחק-גומלין זה בין כוכבים ובין החומר הבין-כוכבי עוזרת לקבוע את הקצב בו גלקסיה מכלה את תכולתה הגזית, ובכך לקבוע גם את משך הזמן בו נוצרים עדיין כוכבים בתחומה.
אבק בין-כוכבי

האבק הבין כוכבי מורכב בעיקר מהיסודות צורן ופחמן. יסודות אלה נוצרים בענקים אדומים, נובות וסופר-נובות, ונפלטים לתווך הבין-כוכבי. בתווך הבין-כוכבי האבק לא נמצא בשיווי משקל תרמי עם הגז. בדרך כלל הטמפרטורה של האבק נמוכה מזו של הגז סביבו, בשל יכולתו של האבק לפלוט קרינה באורכי גל ארוכים וכך להתקרר. בתנאים מסוימים, פני השטח של האבק סופחים אליהם גז ומתרחשות עליהם תגובות כימיות של פני שטח. התהליך הבולט ביותר שמתרחש על פני גרגרי האבק הוא היווצרותו של מימן מולקולרי מאטומי מימן ספוחים. למולקולה זו תפקיד חשוב בתהליכים אסטרופיזיקליים רבים, ביניהם היווצרות כוכבים חדשים.
ראו גם

אובייקט בין כוכבי
תווך בין-פלנטרי

התווך הבין-פלנטרי הוא החומר הממלא את מערכת השמש ומערכות פלנטריות אחרות, בתוכו נעים כוכבי לכת, אסטרואידים וכוכבי שביט. התווך מורכב מאבק, קרינה קוסמית ופלזמה חמה מרוח השמש. הטמפרטורה של אלמנטים שונים בתווך שונה, ועבור האבק הטמפרטורה נעה בין 200 מעלות קלווין במרחק של 2.2 יחידות אסטרונומיות (AU) מהשמש ובין 165 מעלות קלווין במרחק של 3.2 AU. צפיפות התווך נמוכה מאוד, כ-5 חלקיקים לס"מ מעוקב בקרבת כדור הארץ, וקטנה ככל שמתרחקים מהשמש באופן ליניארי בריבוע המרחק. הצפיפות תלויה גם בשדות מגנטיים ובפליטות מסה מעטרת השמש, ויכולה להגיע גם ל-100 חלקיקים לס"מ מעוקב.
התווך נמצא במצב פלזמה, ולכן בעל מאפיינים של פלזמה ולא של גז. למשל, התווך נושא עמו את השדה המגנטי של השמש, בעל מוליכות חשמלית גבוהה, יוצר שכבות כפולות במקומות בהם הוא מקיים אינטראקציה עם מגנטוספירה של כוכב לכת כלשהו או ההליופאוזה, ומקיים תופעות של פילמנטציה (למשל זוהר הקוטב).
הפלזמה בתווך אחראית לכך שהשדה המגנטי של השמש המגיע לכדור הארץ חזק פי 100 מהערך הצפוי אם החלל היה ריק (10−9 טסלה ולא 10−11 טסלה). מהמודל המגנטו-הידרודינמי נובע כי התנועה של נוזל מוליך (כדוגמת התווך הבין-פלנטרי) בתוך שדה מגנטי, משרה זרמים חשמליים שבתורם מייצרים שדות מגנטים.
ראו גם

מערכת השמש
תווך בין-כוכבי
רוח השמש
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556343005171  NKC: ph122837 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרון דותן

| --- | --- |

 לידה:  25 באוקטובר 1971 (בת 52) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 sharondotan.co.il?langhe
 
שרון דותן (נולדה ב-25 באוקטובר 1971) היא סופרת ילדים ונוער ישראלית, יוצרת הסדרה "אינסטה בייב".
ביוגרפיה

שרון דותן נולדה בשכונת רחביה, ירושלים. בת לשולה וישראל חביב; שרון היא בת הזקונים, לה שתי אחיות ואח. בוגרת תיכון בית חינוך בירושלים. בצה"ל שירתה במשטרה צבאית. בתום שירותה הצבאי עברה להתגורר בתל אביב וכיום מתגוררת ברמת השרון. בוגרת תואר ראשון בספרות עברית, ספרות אנגלית והיסטוריה כללית מאוניברסיטת תל אביב. בעלת תואר שני במנהל עסקים עם התמחות בשיווק מהקריה האקדמית אונו.
סיימה לימודי תעודה ביחסי ציבור ו'מיתוג אישי' אצל תמי לנצוט ליבוביץ – תדמית והתנהגות בעסקים. העבירה הרצאות לחברות פרטיות בנושאים: יצירתיות, מיתוג אישי, יצירת רושם ראשוני ואומנות ה"סמול טוק". עבדה כמנהלת מותג בחברת AHAVA, מעבדות ים המלח.
אמא לשלושה ילדים. שרון דותן כתבה עד כה (2018) ארבעה ספרי ילדים ונוער: שניים לגיל הרך: ושניים לנוער. "אינסטה בייב" – הרומן האחרון פרי עטה, עוסק בחיי בני הנוער בעידן הרשתות החברתיות, העוסק בבריונות ברשת ואלימות במשפחה.
פרופ' ניצה בן דב, הארץ
"אינסטa בייב הוא סיפור אוניברסלי, העוסק באומללותן של משפחות העושר וביתר דיוק: באופנים השונים של נטישת ילדים על ידי הוריהם, ובכאב המלווה כל ילד נטוש באשר הוא... אבל האלמנט הייחודי ביותר בסיפור הנרקם ב"אינסטa בייב" הוא העובדה שילדי השכונה, שכל אחד מהם הוזנח או נבגד באופן אחר על ידי הוריו, מתאחדים ויוצרים לעצמם משפחה חלופית... הם חבורה מגובשת שמנסה בעזרת כוחה של אחווה וחברות, להגליד את פצע הנטישה וליצור לעצמה תא משפחתי אלטרנטיבי. עם זאת, כל אחד מהם קשור בקשר של אחריות הורית לאחות או אח מהמשפחה הביולוגית..."
ירון אביטוב, יקום תרבות:
"אילו היו ממציאים מכונת רנטגן מיוחדת, שתפקידה היה לשקף את מציאות החיים בישראל, את החברה הישראלית ואת מוסדותיה השונים, המכונה הזו הייתה אמורה כמובן לשקף גם את המצב העכשווי במערכת החינוך הישראלית. עד שתומצא המכונה הזו, אם בכלל, אפשר לראות ברומן של שרון דותן, "אינסטה בייב", כשיקוף אולי הכי מדויק והכי מוצלח, נכון לעכשיו, של מערכת החינוך הישראלית על כל אורותיה וצלליה."
שרון דותן זכתה באות יקירת 'תנועת הרצליה למען תושביה', שהוענק לה על ספרה "אינסטה בייב". נימוקי הפרס: "מחקרך המקדם את המלחמה באלימות בכלל ובתוך כותלי בתי הספר בפרט."
ביוני 2018 עלתה לרשת האינסטגרם סדרת הרשת "אינסטה בייב" המבוססת על הספר פרי עטה בשם זה. הסדרה מורכבת מ-15 פרקים, כל פרק באורך דקה אחת. שרון דותן היא יוצרת הסדרה. הסדרה זכתה למעלה מ־3 מיליון צפיות.
ספריה לגיל הרך

רז הולך לגן, איירה בריל הליס; עריכה - אורית צמח, רמת גן: הוצאת תאומים, 2009.
רז עושה אמבטיה, איירה: נורית צרפתי; רמת גן: הוצאת תאומים, 2012.
ספריה לגיל הנעורים

חבורת קרוזו ותעלומת הקופסה; עריכה - איריס ארגמן; איורים ועיצוב עטיפה - צבי פלדמן; רמת גן: הוצאת תאומים, 2011.
אינסטa בייב, עורכת: לילי פרי; כפר סבא: הוצאת טוטם, 2014.
לקריאה נוספת

על הספר "רז הולך לגן"
אלה ברייר, "ללכת לגן בלי בלגן", זמן השרון, 4 בספטמבר 2009, עמ' 54.
אסנת בלייר, "רז הולך לגן" (שלושה מתוך שלושה כוכבים), להיות הורים - ירחון, 8 בספטמבר 2009, עמ' 86.
על הספר "חבורת קרוזו ותעלומת הקופסה"
תומר קרן, "בין שני העולמות", זמן השרון – הרצליה רמת השרון, 2 בספטמבר 2011, עמ' 48.
החיים הטובים, 2 באוקטובר 2011, עמ' 52.
על הספר "אינסטa בייב"
רועי רובינשטיין, "החצר האחורית של הכיתה", ידיעות השרון, 7 בפברואר 2014, עמ' 50.
הערות שוליים

↑   ניצה בן-דב, סיפור אוניברסלי על אומללותן של משפחות העושר, באתר הארץ, 24 במרץ 2014
↑  ירון אביטוב, באתר יקום תרבות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297016805171  VIAF: 298176084   WorldCat (עם VIAF): 298176084
שפה תלוית הקשר

שפה תלוית הקשר היא שפה פורמלית אשר קיים דקדוק תלוי הקשר המגדיר אותה; כלומר, שפה L היא שפה תלוית הקשר אם קיים דקדוק תלוי הקשר G כך ש-L היא אוסף כל המילים שניתן לגזור מהסימן התחילי של G. ניתן להוכיח, ששפה היא תלוית הקשר אם קיימת מכונת טיורינג חסומה ליניארית המקבלת אותה.
משפחת השפות תלויות ההקשר סגורה תחת פעולות של איחוד, שרשור, כוכב קלין, חיתוך ומשלים.
הגדרה פורמלית

מבחינה פורמלית נהוג להגדיר שפה תלוית הקשר כשפה שנוצרת על ידי דקדוק תלוי הקשר (דקדוק מטיפוס 3 בהיררכיה של חומסקי). דקדוק G ייקרא תלוי הקשר אם ורק אם כל כלל יצירה בו הוא מהצורה  A\rightarrow B כאשר A ו-B הן מחרוזות כלשהן של משתנים דקדוקיים וסימנים טרמינליים כך שמתקיים  |A|\leq |B|.
המונח "תלוית הקשר" בא מכך שההחלפה של A צריכה להתבצע עם חשיבות לשאלה מה נמצא מימינו ומשמאלו של משתנה דקדוקי ב-A, כלומר עם חשיבות להקשר בו הוא מופיע.
ראו גם

שפה חופשית הקשר
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.