stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
למידה שיתופית
תפקיד המורה בלמידה השיתופית

תפקיד המורה מקבל משמעות נוספת בלמידה שיתופית. תפקידו של המורה בהוראה המסורתית משתנה עם הפיכת התלמידים ללומדים עצמאיים בסביבה מתוקשבת. מתפקיד "מוביל הוראה" לתפקיד שבו "התלמיד במרכז". מאחר שהמורה אינו ממלא תפקיד של "יוצק הידע", הוא אינו עומד לפני התלמידים ומרצה, התלמידים ניזונים ממידע אותו הם מקבלים דרך הסביבה המתוקשבת שבה הם פעילים. מכאן, שהמורה יכול לקבל תפקידים שונים במהלך שיעור בכיתה. הוא יכול למלא תפקיד של "מדריך מהצד", או תפקיד של "מנהיג מבפנים" במצב זה הוא גם מפקח על התקדמות התלמידים ועוזר להם באופן פעיל לסנתז את דעתם, שומר על התהליכים הדינאמים המתרחשים בכיתה בין הלומדים בקבוצות השונות. תוך כדי שיעור המורה אמור לשים לב לאינטראקציות המתרחשות בשלושה מישורים: א. מישור הפרט ב. המישור הקבוצתי ג. המישור הכיתתי. בכל אחד מהם האינטראקציה עם הלומדים היא שונה.
ערנות מצד המורה למתרחש בכיתה בזמן למידה שיתופית ברשת תוביל לכך שידע לזהות מצבים שבהם התערבותו נחוצה, וידע לתת את התמיכה הנדרשת במידה המתאימה. לדוגמה: כאשר קבוצה אינה מתקדמת או חשה תסכול, בייחוד כאשר קיימת קבוצה הטרוגנית המורכבת מתלמידים עם ידע קודם הלומדים יחד. או כאשר יש תלמידים שבאופן מכוון מעכבים את התקדמות הקבוצה. המורה ידע לספק תמיכה שתפחית את רמת הלחץ והתסכול, יעודד את תלמידיו ויטפח בהם מוטיבציה אוטונומית. כך יוכל לטפח את תלמידיו לפיתוח הישגים להשכלה גבוהה ויעודד שיתוף פעולה ביניהם, דבר שלעיתים קרובות מקדם למידה גדולה יותר.
על המורה לגלות משנה זהירות מהתערבות מוגזמת בתהליך הלמידה, דבר שעלול לשבש וליצור תלות הדדית (כהן, 1994) ולעיתים אף להגדיל את זמן ביצוע המשימה של התלמידים עובדה הנובעת לעיתים מבעיות משמעת או כשהמורה מתעכב בהסבר לקבוצה מסוימת, משמע הדבר שהתקדמותו של פרט אחר נפגעת. על מנת לפתח את מיומנויות המורה בצורה המקצועית והטובה ביותר, על המורה לעבור פיתוח מקצועי מתאים, לרכוש כלים לניהול כיתה שבה יש התייחסות לניהול זמן נכון, עם התייחסות למצב הפרט, הקבוצה והמליאה.
ראו גם

שיעור הפוך
למידה פעילה
למידת חקר
למידת עמיתים
למידה פעילה
למידה התנסותית
לקריאה נוספת

אלפרט, ב', בכר, ש', היוש, ט', מירו-יפה, א' ופאול-בנימין, א' (2010). שיתופיות בהערכה של תהליכים חינוכיים: דגמים ומקרים בין היררכיה לשוויוניות. עיונים בחינוך, 162-194.
Davidson, N., Major, C. H., & Michaelsen, L. K. (2014). Small-group learning in higher education—cooperative, collaborative, problem-based, and team-based learning: an introduction by the guest editors. Journal on Excellence in College Teaching, 25(3&4), 1-6.
Law, Q. P., Chung, J. W., Leung, L. C., & Wong, T. K. (2017). Perceptions of Collaborative Learning in Enhancing Undergraduate Education Students’ Engagement in Teaching and Learning English. US-China Education Review, 7(2), 89-100.
Shonfeld, M., & Gibson, D. (Eds.). (2018). Collaborative learning in a global world. IAP.
Zheng, B., Niiya, M., & Warschauer, M. (2015). Wikis and collaborative learning in higher education. Technology, Pedagogy and Education, 24(3), 357-374.
הערות שוליים

↑  האינטרנט למידה שיתופית
↑  Frank, L. S. (2004) The effects of cooperative learning on junior high school students
during small group learning. Learning and instruction, 14(2), 197-213.
1 2 3  הרץ-לזרוביץ, ר' ופוקס, א' (1987). למידה שיתופית בכיתה. חיפה: אח.
1 2 3  Shonfeld, M., Ganayem, A. N., Hoter, E., & Walther, J. B., Online groups, trust and stereotypes, Social Issues in Israel (19), 2015, עמ' 95-128
↑  Bedwell, W. L., Wildman, J. L., DiazGranados, D., Salazar, M., Kramer, W. S., & Salas, E. (2012). Collaboration at work: An integrative multilevel conceptualization. Human Resource
Management Review, 22(2), 128-145.
↑  תלמוד בבלי, בבא מציעא, דף פה עמוד ב
↑  Barak, M., & Maymon T. (1998) Aspects of teamwork observed in a technological task in junior high schools. Journal of Technology Education, 9(2), 3 - 17.
↑  מיודוסר, ד' (1995). מציאות מדומה במערות לסקו: על יחסי הגומלין בין טכנולוגיות ידע ותהליכים קוגניטיביים. בתוך: ד', חן (עורך), החינוך לקראת המאה - 80 (עמ' 342 - 374). תל אביב: רמות.
1 2  Asmaa Ganayem, Elaine Hoter, Miri Shonfeld, Lessons Learned From 15 Years of Multicultural Online Collaborative Learning in Israel, New York, NY : Routledge, 2021.: Routledge, 2020-10-25, עמ' 59–91
↑  Linda M. Harasim, Starr Roxanne Hiltz, Lucio Teles, Murray Turoff, Learning Networks: A Field Guide to Teaching and Learning Online, Cambridge, MA, USA: MIT Press, 1995-09-05, ISBN 978-0-262-08236-5. (באנגלית)
↑  Richard Noss, 21st Century Learning for 21st Century Skills: What Does It Mean, and How Do We Do It?, Berlin, Heidelberg: Springer Berlin Heidelberg, 2012, עמ' 3–5, ISBN 978-3-642-33262-3
↑  Miri Barak, Closing the Gap Between Attitudes and Perceptions About ICT-Enhanced Learning Among Pre-service STEM Teachers, Journal of Science Education and Technology 23, 2013-03-22, עמ' 1–14 doi: 10.1007/s10956-013-9446-8
↑  J. L. Lemke, <296::aid-tea1007>3.0.co;2-r Articulating communities: Sociocultural perspectives on science education, Journal of Research in Science Teaching 38, 2001, עמ' 296–316 doi: 10.1002/1098-2736(200103)38:3<296::aid-tea1007>3.0.co;2-r
↑  ד"ר עדי בן דוד (2012). תהליך החקר המדעי בכיתה — מהתאוריה למעשה. אאוריקה, גיליון 33.
↑  אמנון כרמון, שרית סגל, דוד קורן ויורם הרפז, "הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה", מכון מופ"ת, 2006
↑  יתרונות של כתיבה באמצעות סביבה מתוקשבת שיתופית מסוג ויקי
↑  שילוב אינטרנט בחינוך
1 2 3  Raes, A.,& Schellens, T, The effects of teacher-led class interventions during technology-enhanced science inquiry on students’ knowledge integration and basic need satisfaction, Computers & Education 92-93, 2016, עמ' 125-141
↑  E.G. Cohen, Designing groupwork, (.2nd ed), New York, NY: Teacher College Press, 1994
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543478005171  NKC: ph121840
מחוזות טנזניה

מבחינה מנהלית טנזניה מחולקת ל-31 מחוזות (mkoa) שמחולקים לנפות.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מחוז סונגבה (אנ') הוקם בשנת 2016 תוך הפרדה חלק ממחוז מבייה.
רשימת מחוזות

| # | מחוז | בירה | שם בשפת המקור | נפות | שטח (קמ"ר) | אוכלוסייה (2022) | מיקוד | אזור | מפה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מחוז קגרה | בוקובה | Kagera | 8 | 25,265 | 2,989,299 | 35xxx | האגם |  |
| 2 | מחוז מוואנזה | מוואנזה | Mwanza | 7 | 9,467 | 3,699,872 | 33xxx | האגם |  |
| 3 | מחוז מרה | מוסומה | Mara | 7 | 21,760 | 2,372,015 | 31xxx | האגם |  |
| 4 | מחוז גייטה | גייטה | Geita | 5 | 20,054 | 2,977,608 | 30xxx | האגם |  |
| 5 | מחוז שיניינגה | שיניינגה | Shinyanga | 5 | 18,901 | 2,241,299 | 37xxx | האגם |  |
| 6 | מחוז סימיו | בריאדי | Simiyu | 5 | 25,212 | 2,140,497 | 39xxx | האגם |  |
| 7 | מחוז ארושה | ארושה | Arusha | 7 | 37,576 | 2,356,255 | 23xxx | הצפון |  |
| 8 | מחוז קילימנג'רו | מושי | Kilimanjaro | 7 | 13,250 | 1,861,934 | 25xxx | הצפון |  |
| 9 | מחוז קיגומה | קיגומה | Kigoma | 8 | 37,040 | 2,470,967 | 47xxx | המערב |  |
| 10 | מחוז טאבורה | טאבורה | Tabora | 7 | 76,150 | 3,391,679 | 45xxx | המרכז |  |
| 11 | מחוז סינגידה | סינגידה | Singida | 6 | 49,340 | 2,008,058 | 43xxx | המרכז |  |
| 12 | מחוז דודומה | דודומה | Dodoma | 7 | 41,311 | 3,085,625 | 41xxx | המרכז |  |
| 13 | מחוז מניארה | בבאטי | Manyara | 6 | 44,522 | 1,892,502 | 27xxx | הצפון |  |
| 14 | מחוז טאנגה | טאנגה | Tanga | 10 | 26,667 | 2,615,597 | 21xxx | הצפון |  |
| 15 | מחוז צפון פמבה | ווטה | Pemba North | 2 | 574 | 272,091 | 75xxx | זנזיבר |  |
| 16 | מחוז דרום פמבה | צ'קה צ'קה | Pemba South | 2 | 332 | 271,350 | 74xxx | זנזיבר |  |
| 17 | מחוז צפון אונגוג'ה | מקוטוני | Zanzibar North | 2 | 470 | 257,290 | 73xxx | זנזיבר |  |
| 18 | מחוז דרום אונגוג'ה | קואני | Zanzibar South | 2 | 854 | 195,873 | 72xxx | זנזיבר |  |
| 19 | המערב האורבני של אונגוג'ה | זנזיבר סיטי | Zanzibar Urban West | 2 | 230 | 893,169 | 71xxx | זנזיבר |  |
| 20 | מחוז קטבי | מפנדה | Katavi | 3 | 45,843 | 1,152,958 | 50xxx | המערב |  |
| 21 | מחוז רוקבה | סומבאוונגה | Rukwa | 4 | 22,792 | 1,540,519 | 55xxx | Southern Highlands |  |
| 22 | מחוז מביה | מביה | Mbeya | 10 | 60,350 | 2,343,754 | 53xxx | Southern Highlands |  |
| 23 | מחוז אירינגה | אירינגה | Iringa | 5 | 35,503 | 1,192,728 | 51xxx | Southern Highlands |  |
| 24 | מחוז מורוגורו | מורוגורו | Morogoro | 7 | 70,624 | 3,197,104 | 67xxx | החוף |  |
| 25 | מחוז פבני | קבחה | Pwani | 7 | 32,547 | 2,024,947 | 61xxx | החוף |  |
| 26 | מחוז דאר א-סלאם | דאר א-סלאם | Dar es Salaam | 3 | 1,393 | 5,383,728 | 11xxx | החוף |  |
| 27 | מחוז נג'ומבה | נג'ומבה | Njombe | 6 | 21,347 | 889,946 | 59xxx | הרמה הדרומית |  |
| 28 | מחוז רובומה | סונגיה | Ruvuma | 6 | 63,669 | 1,848,794 | 57xxx | הרמה הדרומית |  |
| 29 | מחוז לינדי | לינדי | Lindi | 6 | 66,040 | 1,194,028 | 65xxx | החוף |  |
| 30 | מחוז מטווארה | מטווארה | Mtwara | 7 | 16,710 | 1,634,947 | 63xxx | החוף |  |
| 31 | מחוז סונבה | ואווה | Songwe | 5 | 27,656 | 1,344,687 |  | הרמה הדרומית |  |
הערות שוליים

↑  "Regions of Tanzania". Statoids. נבדק ב-6 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mwakyusa, Alvar (4 בפברואר 2016). "Songwe is new region - with four districts". Daily News. אורכב מ-המקור ב-5 בפברואר 2016. נבדק ב-21 בפברואר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "History". Songwe Regional Commissioner's Office. נבדק ב-1 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| חלוקה מנהלית של מדינות אפריקה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוגנדה • אלג'יריה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בורונדי • בורקינה פאסו • בוטסואנה • בנין • גבון • גאנה • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • לוב • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • מצרים[1] • מרוקו • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניז'ר • ניגריה • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה • סיישל • סיירה לאון • סנגל • צ'אד • קומורו • קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה • תוניסיה |  |
| חבלי ארץ "לא מוכרים" | סומלילנד • סהרה המערבית |  |
[1] חלק משטח המדינה נמצא באסיה
יהושע נסיהו

| --- | --- |

נסיהו (עומד מימין) לצד אהרון חיים קרופניק, מזכיר הטכניון הראשון, בבניין הטכניון ההיסטורי, 1925
 לידה:  1900 לופטין (אנ'), גליציה, האימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  28 ביוני 1978 (בגיל 78 בערך) חיפה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי חוף הכרמל 
 מקום מגורים:  חיפה, ישראל
 ידוע בשל:  הארכיון ההיסטורי של הטכניון, הקרוי על שמו
 תקופת הפעילות:  1920–1974 (כ־54 שנים)
 מקצוע:  מזכיר כספים, מנהל חשבונות, מנהל אדמיניסטרטיבי, גזבר, ומייסד הארכיון ההיסטורי בטכניון.
 מעסיק:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 בת זוג:  אסתר נסיהו
 
יהושע זאב נסיהו (1900 – 28 ביוני 1978) היה מזכיר הכספים, מנהל החשבונות, המנהל האדמיניסטרטיבי והגזבר של הטכניון, מתחילת פעילות הטכניון בשנת 1924 ובמשך חמישים שנות פועלו בארגון. הוא אסף חומרים היסטוריים על הטכניון, ולאחר פרישתו לגמלאות הקים את הארכיון ההיסטורי של הטכניון בספרייה המרכזית ע"ש אלישר. לאחר מותו נקרא הארכיון על שמו. השם הרשמי של הטכניון כיום ("הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל") מתבסס על הצעתו.
קורות חייו

נסיהו נולד בשנת 1900 בעיירה לופטין (אנ') שבמזרח גליציה, אז באימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום באוקראינה, למשפחת זוכמן. במאי 1920, לאחר לימודים של סמסטר אחד באוניברסיטה וינאית, החליט לעלות לארץ ישראל, ונמנה עם עולי העלייה השלישית. בהגיעו לארץ הוא נשלח על ידי פעיל השומר הצעיר צבי ליבנה למושבה יבנאל והיה ממייסדי קבוצת הפועלים החקלאיים של המושבה. לקבוצה היו שלוש מטרות: עבודת חקלאות, הרחקת האריסים הערבים והשתלבות במערכת ההגנה של המושבה, שהוקמה בעקבות מאורעות תל חי. הוא נבחר על ידי פועלי המושבה לשמש כשליח לוועידות היסוד של ההסתדרות.
בהמשך שנות ה-20 של המאה ה-20 הוא הצטרף ל"חבורת העמק", חבורת חלוצים בעמק יזרעאל, שייסדה את קיבוץ משמר העמק. הוא עבד יחד עם החבורה בייבוש ביצות ובסלילת כבישים בין נצרת לעפולה.
תחביביו ופעילויות נוספות

נסיהו עבד במשרה חלקית, במשך 19 שנה, בהוראת כתבנות ותכתובת בבית הספר לפקידות, שהיה שותף להקמתו. כתחביב הוא פיתח מכונת כתיבה עם מקלדת עברית בה הוא שינה את סדר האותיות הנהוג לפי השכיחות והסידריות שלהן, דבר שהביא למהירות גבוהה יותר בהדפסה. בשנת 1972 הוא נמנה עם חבר השופטים בתחרות לכתבנות מטעם המחלקה להשכלה ולחינוך מקצועי של הסתדרות הפקידים, בשיתוף משרד העבודה ונציבות שירות המדינה.
תחביב נוסף שהיה לנסיהו היה איסוף קריקטורות, בעיקר בנושאי פקידות ועבודת משרד, שאותו הוא התכוון להוציא לאור.
משפחתו

לאחר שהחל לעבוד בטכניון נסיהו נישא לאסתר לבית בלום הכהן מיבנאל. בנם היחיד, יצחק נסיהו, היה מצביא בצה"ל והמזכיר הצבאי של ראש הממשלה לוי אשכול. לנסיהו היה אח אחד, נפתלי. בנו יחידו, מרדכי נסיהו, היה פעיל מפלגת העבודה, איש חינוך וסופר. אשתו של מרדכי הייתה סוכנת המוסד יהודית נסיהו.
באמצע שנות ה-40 של המאה ה-20 נסיהו ובני משפחתו שינו את שם משפחתם מ"זוכמן" ל"נסיהו".
נסיהו נפטר ב-28 ביוני 1978 בעיר מגוריו, חיפה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  "מגזבר ליועץ", בית הטכניון: בטאון פנימי של הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל, תשרי תשכ"ח, אוקטובר 1967, שנה ב', מס' 1 (10)
1 2 3 4  יהושע נסיהו (זוכמן), מאת מרדכי לון, עיתון דבר, 20 באוגוסט 1979, עמוד 2, באתר הספרייה הלאומית
1 2 3 4 5  איש החזון והמספרים, מאת ש. שחורי, עיתון דבר, 3 באפריל 1968, עמוד 6, באתר הספרייה הלאומית
1 2 3 4  "מסיבת הפרידה שנערכה על ידי נשיא הטכניון, מר עמוס חורב, אלוף (מיל.), למר יהושע נסיהו (זוכמן) לרגל פרישתו הסופית מעבודתו בטכניון", בארכיון ההיסטורי של הטכניון
1 2  מתוך כרטיס העובד של יהושע נסיהו, בארכיון ההיסטורי של הטכניון
↑  "תולדות הטכניון בראשיתו: תרס"ח – תרפ"ה, 1908 – 1925", בהוצאת המחלקה לקשרי צבור של הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל, 1953
↑  Alpert, Carl, Technion: The Story of Israel's Institute of Technology, New York: American Technion Society, Haifa: Technion - Israel Institute of Technology, 1982
↑  ‎70 Years of Vision: 1924-1994, Technion - Israel Institute of Technology, 1994
↑  "ספרית הטכניון כמערכת", בארכיון ההיסטורי של הטכניון, 1990
↑  יהושע נסיהו, נגד אוניברסיטה לועזית, דבר, 12 באוגוסט 1970
↑  עדית זרטל, מדוע אוניברסיטה לועזית, דבר, 24 ביולי 1970
↑  דוד הכהן, בעד אוניברסיטה לועזית, דבר, 20 באוגוסט 1970
↑  מורה ותיק לכתבנות, בתוך: "חיה בלאו מלכת הכתבניות", מאת נאוה איזין, עיתון דבר, 27 בנובמבר 1972, עמוד 9, באתר הספרייה הלאומית
↑  דוד תדהר (עורך), "יצחק בלום הכהן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1627
↑  Public Notice: Persons Changing Their Names, The Palestinian Gazette, No. 1354, Thursday, 24th August, 1944, page 794
↑  הודעה פומבית. בני אדם המשנים את שמותיהם, העיתון הרשמי של ממשלת פלשתינה (א"י), מס' 1354, 24 באוגוסט 1944, עמוד 588, באתר המאגר המשפטי "נבו", www.nevo.co.il
↑  הודעה פומבית. בני אדם המשנים את שמותיהם, העיתון הרשמי של ממשלת פלשתינה (א"י), מס' 1444, 4 באוקטובר 1945, עמוד 924, באתר המאגר המשפטי "נבו", www.nevo.co.il
↑  ילקוט הפרסומים, מספר 4142, כ"ג באלול התשנ"ג, 9 בספטמבר 1993, באתר המאגר המשפטי "נבו", www.nevo.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009449089505171  VIAF: 4146161152500535190004   WorldCat (עם VIAF): 4146161152500535190004
בית כלא צבאי

שבויים במחנה של כלא צבאי אמריקאי אשר נמצא בקובה.
בית כלא צבאי הוא בית כלא המופעל על ידי צבא. בתי כלא צבאיים מהווים חלק מכל מערכת צבאית, ומשמשים לעיתים כדי להחזיק חיילים שכשלו בתפקידם ולעיתים כדי להחזיק שבויי מלחמה, לוחמי אויב, אזרחי אויב בזמן מלחמה ואנשים שרשויות הצבא קובעות ששהותם בחופשי מהווה סיכון ביטחוני. אמנת ז'נבה קובעת פרוטוקול בינלאומי המגדיר את תנאי המחיה המינימליים שיש לספק לשבויים.
מתקני כליאה צבאיים בישראל

במתקן כליאה צבאי כלואים חיילים על עבירות שרובן צבאיות (על פי חוק השיפוט הצבאי).
הכלואים מתחלקים לשלוש קבוצות:
על"מ – עציר לפני משפט. קיימת נגדו פקודת מעצר עד תום ההליכים, והוא יימצא בכלא עד למשפט, שבו ייקבע אם הוא זכאי או אשם, ואם אשם, את חומרת עונשו.
חבוש – חייל שנשפט על עבירה צבאית, ולא יהיה נגדו תיק עם רישום פלילי במשטרת ישראל.
אסיר – חייל שנשפט על ידי בית דין צבאי לתקופה של עד שנת מאסר, ויהיה נגדו תיק עם רישום פלילי במשטרת ישראל (חייל שנשפט לתקופה של למעלה משנה, מועבר לאחריות השב"ס).
המשטרה הצבאית מפעילה את בתי הסוהר הצה"ליים. המוכרים שבהם הם כלא ארבע, כלא שש וכלא 400 לנשים, אולם ככל הנראה ישנם מתקני כליאה נוספים המשמשים את צה"ל יחד עם שב"כ, כמו למשל מתקן 1391 ליד היישוב חריש שבו, כך נטען, נכלא מוסטפא דיראני.
כמו כן, ישנם בסיסי מעצר צבאי כגון: מעצר בית ליד, מעצר אורים ומעצר מחנה נתן, בהם העצורים משמשים כעובדים לתועלת הציבור (ממחנה נתן נשלחים עצורים לעבודות ניקיון בעיר באר שבע לדוגמה) או כעובדי רס"ר ואחראים לניקיונות הבסיסים בהם הם עצורים. ב-2017 הסנגוריה הצבאית המליצה לצמצם את עונשי המאסר לעבירות קלות ולהעדיף את השימוש בעבודות שירות ערכיות (כגון בתי חולים) על פני עבודות רס"ר.
חיל המשטרה הצבאית אחראי על החזקת הכלואים במשמורת חוקית, הקניית ערכי משמעת, טיפול ברווחת הפרט וזכויותיהם הבסיסיות של הכלואים, ובמידת האפשר החזרתם לשירות תקין. המפקדים בפלוגות הכליאה בבתי הסוהר הצבאיים הם שוטרים צבאיים שהוסמכו לטיפול בכלואים.
בישראל, החיילים שנאסרים במתקני הכליאה הצה"ליים לובשים מדים מנומרים שישראל מקבלת יד שנייה מצבא ארצות הברית. למעט תרגילים, זה השימוש היחיד שצה"ל עושה במדים הללו, והוא נועד להבדיל בין האסירים לשאר החיילים.
הערות שוליים

↑  עורך דין צבאי-ניר ליסטר, מתקני הכליאה בצה"ל - להלן כמה מונחי יסוד חשובים מאוד, באתר עו"ד צבאי ניר ליסטר, ‏2024-01-30
↑  יואב זיתון, הסוף למחבוש על עבירות קלות: בצה"ל בוחנים המרת המאסר בעבודות שירות, באתר ynet, 1 באוגוסט 2017
↑  המדים משמשים בתרגילים כוחות בִּיּוּם אויב לדימוי לוחמי אויב, בעיקר חזבאללה, אשר אף הם לובשים מדים מנומרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538707905171  GND: 4502303-7  LCCN: sh85107017
מדע המוסר

מדע המוסר הוא צורות שונות של נטורליזם אתי (ethical naturalism) המבסס את המוסר על בחינה רציונלית, אמפירית, של עולם הטבע. לעיתים הוא ממוסגר כשימוש בגישה המדעית כדי לקבוע מה נכון ומה לא, בניגוד לאמונה הרווחת כי "אין למדע מה לומר בנושא ערכי אנוש".
סקירה כללית

מדע המוסר עשוי להתייחס לשיקול השאלה "מה הטוב ביותר עבור האדם או כל יצור מודע?" וכיצד ניתן למקסם את פריחתם של אלו. הוצע כי ניתן להגדיר "מוסר" על בסיס הנחות יסוד הדרושות לכל דיון אמפירי, חילוני או פילוסופי, וכי חברות יכולות להשתמש בשיטות מדעיות כדי לספק תשובות לשאלות מוסריות.
"מנקודת המבט של מדעי המוח ואבולוציית המוח, הדחייה השגרתית של גישות מדעיות להתנהגות מוסרית, דחייה המבוססת על האזהרה של יום מפני גזירת הרצוי מהמצוי, נראית מצערת, במיוחד מכיוון שהאזהרה מוגבלת להסקת מסקנות דדוקטיביות. ניתן להניח בצד את הקביעה הזו למען פרספקטיבה נוירולוגית עמוקה יותר, אם כי פרוגרמטית, לגבי השאלות 'מה הן הנמקה ופתרון בעיות? כיצד פועל ניווט חברתי? כיצד מתבצעת הערכה על ידי מערכות עצבים? כיצד מוח היונק מקבל החלטות?'" (פטרישיה צ'רצ'לנד, Braintrust)
הנורמות בהן דוגלים מדעני מוסר (למשל זכויות להפלות, המתת חסד ולגליזציה של סמים קלים בנסיבות מסוימות) מבוססות על הידע המשתנה והגדל של ההבנה האנושית. בהתחשב במידת חוסר הידע הנוכחית של המדע, ובסוגיות הסמנטיות השונות, מדעני מוסר יכולים לדון בצורה משמעותית בדברים שהם כמעט בוודאות "טובים יותר" או "גרועים יותר" לשם קידום שגשוג קוגניטיבי ותודעתי, אנושי וסנטינלי (חושי).
תולדות התחום > בפילוסופיה

פילוסוף התועלתנות ג'רמי בנת'ם דן בכמה מהדרכים שבהן חקירות מוסריות הן מדע. הוא ביקר את האתיקה הדאונטולוגית על כך שזו לא הכירה בכך שצריך להניח הנחות כמו שמניח מדע המוסר, כדי שתהיה ישימה – תוך חיפוש כללים שיש לציית להם בכל מצב.
וילארד ואן אורמאן קוויין דגל באפיסטמולוגיה של הסתכלות על מדעי הטבע בתור דרך לקבלת הסבר מלא לגבי הידע. עבודתו תרמה לתחיית הנטורליזם המוסרי במחצית השנייה של המאה ה-20. פול קורץ, שמאמין שהחתירה החילונית והזהירה אחר כללים נורמטיביים היא חיונית לחברה, טבע את המונח יופרקסופיה (eupraxophy) כדי להתייחס לגישתו לאתיקה נורמטיבית. סטיבן פינקר, סם האריס ופיטר סינגר מאמינים שאנו לומדים מה נכון ומה לא באמצעות התבונה ומתודולוגיה אמפירית.
מריה אוסובסקה טענה שסוציולוגיה קשורה קשר בל יינתק להרהורים פילוסופיים על מוסר, כולל אתיקה נורמטיבית. היא הציעה שהמדע ינתח (א) נורמות חברתיות קיימות ותולדותיהן, (ב) את הפסיכולוגיה של המוסר ואת האופן שבו אנשים מתקשרים עם עניינים מוסריים ומרשמים, ו-(ג) את הסוציולוגיה של המוסר.
תולדות התחום > בספרות הפופולרית

התיאוריה והשיטות של מדע המוסר הנורמטיבי נדונות ב"מדע המוסר: הפרט, הקהילה והדורות העתידיים" (The Science of Morality: The Individual, Community, and Future Generations) מאת דליידן (Daleiden, 1998). ספרו של דליידן, בניגוד לספרו של האריס, [דרושה הבהרה] דן בהרחבה בספרות הפילוסופית הרלוונטית. בספר "הנוף המוסרי: כיצד יכול המדע לקבוע ערכי אנוש" (או "האופק המוסרי", The Moral Landscape: How Science Can Determine Human Values), ביקש האריס להראות כיצד האמת המוסרית יכולה להיות מגובה על ידי מדע, או ליתר דיוק ידע אמפירי, חשיבה ביקורתית, פילוסופיה, ובאופן שנוי במחלוקת, על ידי השיטה המדעית.
פטרישיה צ'רצ'לנד מציעה כי, בהתאם לבעיית הראוי-מצוי של דייוויד יום, השימוש באינדוקציה מהנחות יסוד והגדרות נשאר דרך תקפה לחשיבה בחיים ובמדע:
"ההתנהגות המוסרית שלנו, אף על פי שהיא מורכבת יותר מההתנהגות החברתית של בעלי חיים אחרים, דומה להתנהגותם בכך שהיא מייצגת את הניסיון שלנו להסתדר באקולוגיה החברתית הקיימת. ... מנקודת המבט של מדעי המוח והאבולוציה של המוח, הדחייה השגרתית של גישות מדעיות להתנהגות מוסרית המבוססת על האזהרה של יום מפני גזירת הרצוי מהמצוי נראית מצערת, במיוחד מכיוון שהאזהרה מוגבלת להסקת מסקנות דדוקטיביות. ... ערכים המושרשים במעגלים של אכפתיות – לרווחתם של העצמי, הצאצאים, בני הזוג, קרובי משפחה ואחרים – מעצבים חשיבה חברתית לגבי נושאים רבים: פתרונות סכסוכים, שמירת שלום, הגנה, מסחר, חלוקת משאבים והיבטים רבים אחרים של החיים החברתיים על כל עושרם העצום."
דליידן ולאונרד קרמייקל מזהירים: המדע הוא הסתברותי, וודאות אינה אפשרית. לכן יש לצפות שהמרשמים המוסריים ישתנו ככל שבני האדם ירכשו הבנה.
השקפות מדעיות על מוסר > אימון לקידום התנהגות טובה

מדע המוסר שואף לגלות את הדרכים הטובות ביותר להניע ולעצב אנשים, בין היתר על ידי תיקון המידות, בניית נקודות חזקות באופי ויצירת אסוציאציות נפשיות. אלה דורשות רמה מסוימת של יכולת לוגית פרקטית. ג'יימס רסט טען שגם ההיגיון המופשט הוא גורם בביצוע שיפוטים מוסריים והדגיש כי שיפוטים מוסריים לבדם אינם מנבאים התנהגות מוסרית: "שיפוט מוסרי עשוי להיות קשור באופן הדוק להתנהגות ולהכוונה, אשר בתורן משפיעות על מוסדות חברתיים, ואלה יוצרים מערכת נורמות וסנקציות שמשפיעות על התנהגות". דליידן טען שהדתות מטמיעות תחושה מעשית של סגולה וצדק, של "נכון" ו"שגוי", ומשתמשות ביעילות באמנות ובמיתוסים כדי לחנך אנשים לגבי גישה והתנהגות בנושא מצבים מוסריים.
השקפות מדעיות על מוסר > אימון לקידום התנהגות טובה > תפקיד הממשלה

האריס טוען שמדע המוסר אינו מרמז על "עתיד אורווליאני" עם "מדענים ליד כל דלת". במקום זאת, האריס מדמיין שנתונים בנוגע לנושאים מוסריים נורמטיביים, משותפים באותו אופן כמו נתונים בנוגעים למדעים אחרים (למשל כתבי עת ברפואה שעברו ביקורת עמיתים).
דליידן מציין שלממשלה, כמו לכל ארגון, צריך להיות כוח מוגבל. לדבריו, "ריכוזיות הכוח באופן בלתי הפיך בידי אדם אחד או אליטה תמיד הובילה בסופו של דבר לרוע גדול עבור המין האנושי. הניסוי החדש של הדמוקרטיה – חריגה ברורה מהמסורת – הוא שסיים את המסורת הארוכה של עריצות". הוא גם מציין במפורש שהממשלה צריכה להשתמש רק בחוק כדי לאכוף את הנורמות המוסריות הבסיסיות, הסבירות, המוכחות והנתמכות באופן נרחב. במילים אחרות, יש הרבה מאוד נורמות מוסריות שלעולם אין זו אמורה להיות משימתה של הממשלה לאכפן.
השקפות מדעיות על מוסר > אימון לקידום התנהגות טובה > תפקיד הענישה

מחבר אחד טען שכדי להגיע לחברה שבה אנשים מונעים על ידי אינטרס אישי מותנה, ענישה חייבת ללכת יד ביד עם שכר. לדוגמה, הכלא נותר הכרחי עבור מבצעי פשעים רבים, גם אם הרצון החופשי הליברטריאני שקרי. הסיבה לכך היא שענישה עדיין יכולה לשרת את מטרותיה: היא מרתיעה אחרים מלבצע את הפשעים שהיו עושים אלמלא היא, מחנכת ומזכירה לכולם על מה החברה מייצגת, מונעת מהפושע לעשות נזק רב יותר, מובילה בדרך כלשהי להקלה או לגמול לקורבן, ומתקנת את הפושע (ראו רצידיביזם). מחבר זה טוען שמערכת בתי סוהר צריכה לרדוף אחרי מטרות אלו, וכי זו שאלה אמפירית אילו סוגי ענישה מממשים מטרות אלו בצורה היעילה ביותר, ועד כמה מערכות כלא שונות משרתות את המטרות הללו.
השקפות מדעיות על מוסר > מחקר

אזורי המוח שמעורבים באופן עקבי כאשר בני אדם חושבים על נושאים מוסריים, נחקרו. הרשת העצבית העומדת בבסיס ההחלטות המוסריות חופפת לרשת הנוגעת לייצוג כוונותיהם של אחרים (כלומר, תאוריית התודעה) ולרשת הנוגעת לייצוג המצבים הרגשיים של אחרים, מצבים הנחווים לסירוגין (כלומר, אמפתיה). ממצא זה תומך ברעיון שההיגיון המוסרי קשור הן לראיית דברים מנקודות מבט של אנשים אחרים והן לתפיסת רגשות של אחרים. תוצאות אלו מספקות הוכחה לכך שהרשת העצבית העומדת בבסיס ההחלטות המוסריות היא ככל הנראה תחום גלובלי (כלומר, ייתכן שאין דברים כמו "מודול מוסרי" במוח האנושי) ועשויה להיות ניתנת לניתוק ולפירוק לתת-מערכות קוגניטיביות ואפקטיביות מבחינה רגשית. מרכיב חיוני ומשותף של שיפוט מוסרי כרוך ביכולת לזהות תכנים בולטים מבחינה מוסרית בהקשר חברתי נתון. מחקר עדכני זיהה דמיון בין רשת הבולטות לבין זיהוי ראשוני זה של תוכן מוסרי. רשת הבולטות מגיבה לאירועים בולטים מבחינה התנהגותית, ועשויה להיות קריטית לשם ויסות אינטראקציות ברירת מחדל ובקרה חזיתית בשירות חשיבה מוסרית ותהליכי קבלת החלטות מורכבים. ממצא זה מצביע על כך שההכרה המוסרית כוללת תהליכי קשב מלמטה למעלה ומלמעלה למטה, המתווכים על ידי רשתות מוחיות בקנה מידה גדול ואינטראקציות ביניהן.