stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היכל אלכסנדר ניקוליץ'

| --- | --- |

 שמות קודמים:  היכל פיוניר
 מיקום:  בלגרד, סרביה
 קואורדינטות:  44°48′56″N 20°29′06″E﻿ / ﻿44.815517°N 20.485111°E﻿ / 44.815517; 20.485111
 תקופת הפעילות:  1 ביוני 1973 – הווה (51 שנים)
 שופץ:  2019
 הורחב:  2019
 בעלים:  JP SRC Tašmajdan
 משטח:  פרקט
 אדריכל:  Ljiljana Bakić 
 קבוצות:  פרטיזן בלגרד  הכוכב האדום בלגרד אוקק בלגרד
 מושבים:  כדורסל: 8,000
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בלגרד מוגדלת) היכל אלכסנדר ניקוליץ'(למפת בלגרד רגילה) היכל אלכסנדר ניקוליץ'  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היכל אלכסנדר ניקוליץ' (בסרבית: Хала Александар Николић), המוכר גם בשמו המקורי היכל פיוניר (בסרבית: Хала Пионир) הוא אולם כדורסל השוכן בבלגרד בירת סרביה. ההיכל נפתח ב-1 ביוני 1973[דרושה הבהרה] ותכולתו עומדת על 8,000 מקומות ישיבה.
האולם מארח את משחקי קבוצות הכדורסל פרטיזן בלגרד והכוכב האדום בלגרד ונודע באווירה החמה שמייצרים אוהדי הקבוצות במהלכם. כמו כן, האולם מארח את משחקיו של מועדון הנוער אוקק בלגרד.
האולם אירח את שלבי הגמר של יורובאסקט 1975. ב-1977 אירח האולם את גמר גביע אירופה לקבוצות אלופות (שבו ניצחה מכבי תל אביב את וארזה) וב-1998 אירח את גמר היורוקאפ. ביורובאסקט 2005 התקיימו באולם כמה ממשחקי השלב המוקדם של האליפות.
בנוסף למשחקי כדורסל אירח האולם אירועי ספורט גדולים נוספים, כגון אליפות העולם בג'ודו ב-1989, משחקים באליפות העולם בכדוריד נשים ב-2013, ורבע גמר גביע דייוויס ב-2017 (שבו ניצחה סרביה את ספרד).
ב-2016 שונה שמו של האולם והוא נקרא על שם אלכסנדר ניקוליץ', שהיה שחקן ומאמן כדורסל, ונחשב בעיני רבים לאבי הכדורסל היוגוסלבי ואחד מגדולי המאמנים בתולדות הכדורסל האירופי.
ב-2019 עבר האולם שיפוץ מסיבי, החל ממשטח הפרקט ועד ליציעים, התאורה והמערכות הנלוות. במסגרת השיפוץ הורחבה גם תכולתו של האולם, מתכולתו המקורית של מעט פחות מ-6,000 ל-8,000.
פרט למשחקי הכדורסל ואירועי ספורט אחרים, מתקיימים מעת לעת מופעי מוזיקה ובין היתר הופיעו בו דיפ פרפל, אריק קלפטון, 50 סנט ועוד.
בזמן מלחמת חרבות ברזל, משחקי ה"בית" של מכבי תל אביב ביורוליג, הפועל ירושלים בליגת האלופות בכדורסל ושל הפועל תל אביב ביורוקאפ נערכו באולם זה. הסיבות לכך הן שהאולם עומד בתקנים של משחקים במפעלים האירופאים, אך הוא ללא שימוש על ידי קבוצות המשחקות במפעלים אלו, סיבות נוספות הן הסכמת הסרבים לדרישות אבטחה של הקבוצות הישראליות שקפריסין ויוון הקרובות לישראל סירבו, מיקומה של בלגרד בליבה של יבשת אירופה במרחק של לא יותר מ-3 שעות טיסה מתל אביב ומערים אחרות המשחקות במפעלים האירופאים, וכן יוקר המחיה הנמוך יחסית לעומת ערים גדולות אחרות באירופה אשר מקלות על ההוצאות של הקבוצות הישראליות.
הערות שוליים

↑  אסי ממן, ‏בית חדש: כך השתלט הספורט בישראל על סרביה, באתר ONE‏, 18 בנובמבר 2023
↑  אפרת עמורבן, ישראל, סניף פיוניר: מה מצפה למכבי ת"א והפועל ירושלים בבית הזמני בבלגרד?, באתר ynet, 26 באוקטובר 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל ובנושא סרביה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האפסלו

| --- | --- |
מבט על מרכז העיר ממבצר הבישוף
מבט על מרכז העיר ממבצר הבישוף
 מדינה:  אסטוניה אסטוניה
 מחוז:  לאנה
 ראש העיר:  אורמאס סוקלס (Urmas Sukles)
 תאריך ייסוד:  1279
 שטח:  10.59 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  9,812 (1 בינואר 2023)
  ‑ צפיפות:  1067 נפש לקמ"ר (2018)
 קואורדינטות:  58°57′00″N 23°32′00″E﻿ / ﻿58.95°N 23.533333°E﻿ / 58.95; 23.533333
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.haapsalu.ee/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אסטוניה מוגדלת) טאלין נארווה טרטו ולגה קורסארה פרנו ויליאנדי רקוורה קרדלה פאידה וורו פינלנד לטביה רוסיה הים הבלטיהאפסלו(למפת אסטוניה רגילה) טאלין נארווה טרטו ולגה קורסארה פרנו ויליאנדי רקוורה קרדלה פאידה וורו פינלנד לטביה רוסיה הים הבלטיהאפסלו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הכנסייה הלותרנית מתחילת המאה ה-16
מבצר הבישוף בשנת 1889
מבצר הבישוף כיום
תחנת הרכבת בעיר. משמשת כיום כמוזיאון
בית העירייה
מלון הספא
סרטון מזל"ט של האפסלו
האפסלו (אסטונית: Haapsalu, גרמנית ושוודית: Hapsal) היא עיר, נפה עירונית ובירת מחוז לאנה במערב אסטוניה. האפסלו שוכנת כ-100 קילומטרים דרומית לטאלין, בירת אסטוניה, לחוף הים הבלטי. בזכות אקלימה המתון נקראת האפסלו ונציה של הצפון ומשמשת כעיר קיט בקיץ.
פירוש השם האפסלו הוא "חורשת הצפצפות"
היסטוריה

תחילת היישוב במקום ב-1 באוקטובר 1228, כאשר אלברט מריגה, הארכיבישוף של ריגה, הקים את בישופות אזל-ויק (Bistum Ösel-Wiek) בעקבות כיבוש האזור בידי המסדר הליבוני מידי השוודים. 
מבצר הבישוף, שכלל גם קתדרלה, הוקמו במשך כ-30 שנים. גבולות הבישופות נקבעו סופית בידי וילהלם ממודנה, שליח האפיפיור, בשנת 1234.
היישוב הוקם על ידי הבישוף הרמן הראשון בתוך חומות המבצר בין השנים 1260-1270. התיעוד הראשון של האפסלו בכתובים הוא משנת 1279, שבה הוענקו לה זכויות עירוניות. בישופות אזל-ויק הייתה רוזנות עצמאית בתוך הקונפדרציה הליבונית.
במשך 300 שנים שימשה העיר כמרכז הבישופות, עד אשר הועברה הבירה לעיר קורסארה שבאי סארמאה במאה ה-16. הבישופות פורקה עם תחילת עידן הרפורמציה הפרוטסטנטית ומשנת 1560 נפלה לידי הדנים. במהלך מלחמת ליבוניה (1558–1583) נכבשה אסטוניה והפכה לחלק מממלכת שוודיה.
במאה ה-16 הוקמה במקום כנסיית לותרנית על שם יוחנן הקדוש, המוזכרת לראשונה בכתובים ב-1524.
בשנת 1625 החליט המלך גוסטב אדולף השני למכור את האפסלו וסביבותיה לרוזן יקוב דה לה גרדי (Jacob De la Gardie).
העיר שימשה מרכז לשוודים האתניים באסטוניה מן המאה ה-13 ועד לבריחתם ב-1944, במהלך מלחמת העולם השנייה. 
בתחילת המאה ה-19 הפכה האפסלו תוך זמן קצר לעיר מרפא מבוקשת בזכותו של הרופא הגרמני-בלטי קארל הוניוס (Carl Abraham Hunnius). הוא גילה את התכונות הרפואיות של הבוץ במקום והקים בשנת 1825 את הסנטוריום הראשון בעיר. אישים בעלי שם כצ'יקובסקי והאמן ניקולאי רוריך הגיעו לנפוש בעיר ואף בני משפחת רומנוב, משפחתם של הצארים הרוסים, הגיעו לעיר לטיפולי מרפא.
במהלך המאה ה-19 התפרסמה העיר באסטוניה גם בזכות הצעיפים שארגו נשות המקום.
בשנת 1902 החלה בנייתה של מסילת הרכבת מהעיירה קיילה (Keila) להאפסלו.
ב-1905 הופעל לראשונה קו הרכבת מהאפסלו לבירה טאלין. בניין תחנת הרכבת הושלם ב-1907. וילות רבות בסגנון היוגנדשטיל נבנו בעיר בתחילת המאה ה-20.
בשנת 1922 הוקמה בעיר כנסייה מתודיסטית.
אוכלוסייה

| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1881: 2,884
1897: 3,212
1922: 4,251
1934: 4,649
1959: 8,567
1979: 13,035
1989: 15,176
2000: 12,394
2010: 11,298

החלוקה האתנית בעיר היא כ-82 אחוז אסטונים, כ-14 אחוז רוסים והשאר אחרים.
אתרים בעלי עניין

מבצר הבישוף - המבצר הפסיק לשמש לצורכי הגנה כבר במהלך המאה ה-17, בתקופת השלטון השוודי. בעקבות כיבוש אסטוניה בידי הרוסים במהלך המלחמה הצפונית הגדולה, ב-1710 נהרסו חלק מחומות המבצר בהוראת הצאר פיוטר הגדול והמבצר ננטש. החומה המקיפה את המבצר אורכה למעלה מ-800 מטרים, גובהה כ-10 מטרים ורוחבה כמטר אחד. בצד המערבי שוכן מגדל שמירה בגובה 29 מטרים מן המאה ה-13, המשמש כמגדל הפעמון של הקתדרלה. במקום מוזיאון הכולל אוסף כלי נשק מימי הביניים.
קתדרלת המבצר (ע"ש ניקולאוס הקדוש) - בנייתה החלה ב-1260, יחד עם המבצר. ב-1688 נהרס גג הנחושת בשריפה ושוקם. בעקבות כיבוש אסטוניה בידי שוודיה הפכה הכנסייה הקתולית ללותרנית. ב-1726 נהרס הגג שוב בסופה וכיוון שלקהילה לא היה תקציב לשיקומו נזנחה הכנסייה. בשנים 1886–1889 שוקמה ושופצה הכנסייה. באביב 1944 פרצו אלמונים לכנסייה והשחיתו את המזבח, החלונות והספסלים. בעקבות הכיבוש הסובייטי לא שימשה הכנסייה לתפילה, לעיתים שימשה כמחסן תבואה. הכנסייה שופצה ומשמשת את הקהילה משנת 1990. ביום האם של 1992 נחנך בכנסייה פסל לזכר האמהות שנהרגו באסטוניה במהלך הכיבוש הסובייטי. לקתדרלה גם מגדל פעמון ושעון בראשו.
תחנת הרכבת - התחנה נבנתה בשנים 1904-1907 בתכנונו של אדריכל מסנקט פטרבורג ושימשה משנת 1905 בקו לטאלין דרך העיירה קיילה (Keila). לתחנה רציף באורך של 214 מטרים. זהו הרציף המקורה הארוך באירופה. בשנת 1997 הופרטה המסילה מהאפסלו לעיירה ריסיפרה (Riisipera; ‏53,6 קילומטרים). התנועה בקו זה הופסקה מחוסר כדאיות באביב 2004. התחנה משמשת כיום כתחנת אוטובוסים ומוזיאון רכבות.
ארץ הפלאות של אילון (Iloni Imedemaa) - בית ילדותה של המאיירת אילון ויקלנד (Ilon Wikland). כאן גרה עם סבה וסבתה עד שנמלטה בגיל 14 מן הסובייטים לשוודיה, ב-1944. בבגרותה הכירה את אסטריד לינדגרן ואיירה את רוב ספריה. במקום מוזיאון וסדנאות פעילות לילדים.
מוזיאון אוולד אוקאס (Evald Okas) - אוקאס היה צייר וגרפיקאי. המוזיאון נפתח בשנת 2003 במסעדה מן המאה ה-19.
מלון הספא (kuursaal) - הוקם ב-1898 ושופץ בשנות ה-90. המבנה היחיד מסוגו שנותר באסטוניה מאותה תקופה.
אחוזת אונגרו (Ungru) - שרידי מבנה מרשים מן המאה ה-19, שבנייתו נפסקה ב-1908 עקב מות בעליו בטרם עת. המבנה שוכן כ-5 קילומטרים מחוץ לעיר.
אירועי תרבות

פסטיבל העלמה הלבנה (Valge daami aeg)- נערך בין ה-28 ל-30 באוגוסט. אגדת העלמה הלבנה מספרת על כומר שהתאהב בנערה. אולם, כיוון שהכניסה לטירה הייתה אסורה לנשים הוא הכניס אותה מחופשת כנער מקהלה. כאשר התגלה הרומן ושמדובר בנערה, נזרק הכומר לצינוק, שם גווע מרעב ואילו הנערה נקברה בחיים בקיר הכנסייה, שנבנתה באותה העת. מאז, בכל ירח מלא בחודש אוגוסט מופיעה בחלון המרכזי של הקתדרלה צללית בדמות נשית.
ימי המוזיקה של קירילוס קרק (Cyrillus Kreek) משנת 2006. קירילוס קרק היה מלחין ומנצח שפעל בעיר ונפטר בה. ביתו בסמוך לעיר משמש משנת 2001 כמוזיאון.
פסטיבל בלוז (AUGUSTIBLUUS BluES festival) באוגוסט
פסטיבל סרטי טבע (Matsalu NATURE FILM Festival)
ערים תאומות

אוקראינה אומן, אוקראינה (מ־2003)
הולנד אלמיירה, הולנד
שוודיה אסקילסטונה, שוודיה (מ־2005)
הרשות הפלסטינית בית לחם, הרשות הפלסטינית (מ־2010)
איטליה גרבה (אנ'), איטליה (מ־2002)
פינלנד האנקו, פינלנד (מ־1992)
שוודיה הנינגה (אנ'), שוודיה (מ־1998)
פינלנד לוביסה (אנ'), פינלנד (מ־2000)
פורטוגל פונדאו (אנ'), פורטוגל (מ־2004)
גרמניה רנדסבורג (אנ'), גרמניה (מ־1989)
הגלקסיה הננסית פסל

| --- | --- |

 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  פסל
 מגלה:  הארלו שייפלי
 תאריך גילוי:  1937
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  8.6
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  01ʰ 00ᵐ 09.4ˢ
 נטייה:  ‏32″ ‏42′ ‏33°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  11-
 מרחק:  273,000  שנות אור 83,701.25  פארסק
 קוטר:  3,160 שנות אור
 מסה:  ‎2.2-3.4×108‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  110 ק"מ/שנייה 0.000367±0.000005  z
הגלקסיה הננסית פַּסָּל היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים פסל במרחק של כ-173,000 שנות אור ממערכת השמש, והיא אחת מגלקסיות הלוויין הקרובות ביותר לשביל החלב. הגלקסיה התגלתה בשנת 1937 על ידי הארלו שייפלי והיא הגלקסיה האליפסואידית הננסית הראשונה שהתגלתה. מיקומה בקבוצת פסל קרוב לקוטב הדרומי של שביל החלב, היא רחוקה ממישור הגלקסיה ולכן בסביבתה יש מעט כוכבים וכמעט אין ענני גז ואבק שמסתירים אותה, כך שקל לצפות בה. בשל קרבתה היא לא נראית כערפילית אלא כאזור עשיר מאוד בכוכבים עמומים בסביבה דלת כוכבים.
מאפיינים

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא בין 30 ל-40 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-3,160 שנות אור. מסתה מוערכת בכ-‎2.2-3.4×108‎ מסות שמש, כאלפית ממסת שביל החלב. כוכבי הגלקסיה הם ברובם הגדול כוכבים זקנים ונראה שלא מתרחשת בגלקסיה יצירה של כוכבים חדשים. המתכתיות של כוכבי הגלקסיה נמוכה יחסית למתכתיות של כוכבי שביל החלב וניתן להבחין בגלקסיה בשתי אוכלוסיות נפרדות של כוכבים: כוכבים זקנים מאוד בעלי מתכתיות נמוכה מאוד שמפוזרים ברחבי הגלקסיה ועם פיזור מהירויות גדול וכוכבים פחות זקנים ועם מתכתיות יותר גדולה שמרוכזים במרכז הגלקסיה עם מהירויות מאותו סדר גודל, כך שנראה שכוכבי הגלקסיה נוצרו בשתי תקופות שונות.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: Sculptor Dwarf Galaxy
1 2 3  NASA/IPAC EXTRAGALACTIC DATABASE: The Sculptor Dwarf Spheroidal Galaxy
↑  G. Battaglia, A. Helmi, E. Tolstoy, M. Irwin, V. Hill & P. Jablonka: The Kinematic Status and Mass Content of the Sculptor Dwarf Spheroidal Galaxy, The Astrophysical Journal Letters, Vol. 681, Iss. 1, article id. L13 (2008)
↑  SEDS: Sculptor Dwarf
↑  H. Shapley: A Stellar System of a New Type, Harvard College Observatory Bulletin No. 908, p. 1 (1938)
↑  E. Tolstoy: Detailed Studies of the Sculptor Dwarf Spheroidal Galaxy in the Milky Way halo, Proceedings of the International Astronomical Union, IAU Symposium, Vol. 298, p. 56 (2014)
הגלקסיה הננסית רועה דובים II

|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 קבוצת כוכבים:  רועה דובים
 מגלה:  שיין וולש, הלמוט ירן ובת' וילמן
 תאריך גילוי:  2007
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  15.4
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  13ʰ 58ᵐ 00ˢ
 נטייה:  ‏00″ ‏51′ ‏12°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  2.7-
 מרחק:  137,000  שנות אור 42,003.92  פארסק
 קוטר:  350 שנות אור
 מסה:  <‎3.3×106‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  117- ק"מ/שנייה −0.00039±0.000001  z
 
הגלקסיה הננסית רועה דובים II, היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים רועה דובים במרחק של כ-137,000 שנות אור ממערכת השמש. הגלקסיה התגלתה בשנת 2007 במרחק זוויתי של כ-1.7 מעלות מדרום-דרום-מערב לגלקסיה הננסית רועה דובים I, וכמוה, אף היא גלקסיית לוויין של שביל החלב, אך בניגוד להערכה הראשונית שהן קרובות זו לזו, הגלקסיה הננסית רועה דובים I רחוקה בהרבה והמרחק אליה הוא כמעט כפול.
מאפיינים

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-8.4 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-350 שנות אור וזו אחת הגלקסיות הקטנות ביותר שמוכרות. בהירותה המוחלטת היא מדרגה 2.7- ששקולה לעוצמת הארה של כ-1,000 פעמים עוצמת ההארה של השמש, בהירות דומה לשל ענק בהיר אחד, וזו אחת הגלקסיות העמומות ביותר שמוכרות. מסתה של הגלקסיה אינה ידועה במדויק, אך המסה של הכוכבים שבה היא נמוכה מאוד ומוערכת בכ-1,000 מסות שמש בלבד. ממדידת מהירות התנועה של הכוכבים בגלקסיה נראה שבדומה לגלקסיות האחרות מסוגה, כמעט כל המסה של הגלקסיה היא של חומר אפל שטיבו אינו ידוע, ומסתה הכוללת היא לפחות פי 3,000 מהמסה הנראית, כלומר הכוכבים שבה מהווים לכל היותר שליש אחוז ממסתה.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: Bootes II Dwarf Galaxy
1 2 3  A. W. McConnachie : The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 9 (2012)
↑  A. W. McConnachie : The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 16 (2012)
1 2  A. W. McConnachie : The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 22 (2012)
↑  S. M. Walsh, H. Jerjen & B. Willman: A Pair of Boötes: A New Milky Way Satellite, The Astrophysical Journal, Vol. 662, Iss. 2, p. L83 (2007)
החדר (משחק דפדפן)

| --- | --- |

תמונה מתוך המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  3 בספטמבר 2013
 סוגה:  משחק הרפתקאות גרפי
 פיתוח:  Newgrounds
 הוצאה לאור:  Newgrounds 
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 הפצה:  Newgrounds
 עיצוב:  ג'ף בנדלין
 הערות:  מבוסס על הסרט "החדר" מאת טומי ויזו
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  אדובי פלאש 
 מצבי משחק:  משחק דפדפן לשחקן יחיד
 פלטפורמות:  דפדפן אינטרנט
 דרישות מערכת
 בקרים:  עכבר
 אתר רשמי
 
החדר (באנגלית: The Room Tribute - מחווה לסרט "החדר") הוא משחק דפדפן מסוג משחק הרפתקאות גרפי שהופץ ב-3 בספטמבר 2010. עלילת המשחק מבוססת על עלילת הסרט "החדר" משנת 2003. המשחק תוכנת על ידי מייסד האתר Newgrounds, טום פולפ (אנ'). גרפיקת המשחק נועדה להזכיר משחקי 16 ביט והיא נוצרה על ידי האנימטור ג'ף בנדלין. פסקול המשחק הולחן על ידי כריס או'ניל (אנ').
משחקיות

המשחק הוא משחק בגרפיקת 16 ביט בו השחקן שולט על דמותו של ג'וני בעזרת סמן העכבר. במהלך העלילה, השחקן יכול לבקר במספר מקומות בסן פרנסיסקו: החל מהבנק בו ג'וני עובד ועד לחנויות שונות ברחבי העיר. המשחק מחולק לשלבים, כאשר כל שלב הוא יום בחייו של ג'וני. השחקן שולט בדמותו של ג'וני והוא יכול לתקשר עם אנשים סביבו, להתקלח, להתלבש, ללכת לישון וכו'. בחלק מהשלבים, השחקן לוקח חלק בפעילויות שונות כגון בילוי עם דמויות אחרות בבית קפה, קניית בגדים חדשים ומשחק "מסירות" עם דמויות אחרות. המשחק מציג משימות צדדיות שנועדו להרחיב את העלילה, ג'וני יכול לבקר בביתו של דני ולקרוא ביומן האישי שלו ומציאות כפות נסתרות, מה שפותח סוף אלטרנטיבי למשחק.
המשחק זמין באופן חופשי כאן.
עלילה

רוב העלילה עוקבת אחר עלילת הסרט "החדר": ג'וני הוא בנקאי מסן פרנסיסקו המאורס לאהובת לבו ליסה. במהלך המשחק, ג'וני מסייע לחבריו עם בעיות שצצות ובמקביל מתכונן לחתונה הקרבה. למרות זאת, כשג'וני מגלה שליסה בוגדת בו עם חברו הטוב מארק, הוא מתאבד. המשחק סוטה מעלילת הסרט ומציג את האירועים מנקודת מבטו של ג'וני. השחקן שולט בג'וני וחווה אירועים שונים שאוזכרו בסרט, אך לא הורחבו מעבר לכך: ג'וני יכול לגשת לעבודתו בבנק ולעבוד מול הלקוח המסתורי שהוזכר בסרט וכן מתואר מה קרה כשג'וני ומארק לקחו את כריס-אר למשטרה (לאחר שהאחרון תקף את דני). המשחק כולל בתוכו בדיחות פנימיות והרחבה של עלילות משנה שלא זכו להתייחסות בסרט, לדוגמה: באחד השלבים, ביום הולדתו של ג'וני, מוסבר שפיטר לא לקח חלק באירוע מכיוון שכריס-אר ברח מהכלא, גנב את רכבו של ג'וני ודרס את פיטר.
המשחק נפתח בפרולוג שמראה את מארק וליסה מתאבלים מול קברו של ג'וני (שנראה כמו פסל של טומי ויזו). לאחר מכן, המשחק חוזר אחורה בזמן לימים שלפני תחילת הסרט: ג'וני מגלה שרעידת אדמה הכתה את סן פרנסיסקו ומנעה מהדמויות יציאה וכניסה מתחומיי העיר. השלב האחרון במשחק מדרבן את השחקן "לסגור קצוות" בנוגע לדמויות אחרות שהסרט לא התעסק בגורלן, לדוגמה: מעלליו של כריס-אר לאחר שנעצר או הלקוח המסתורי בבנק שבו ג'וני עובד. המשחק כולל בתוכו אפילוג שבו מתברר שג'וני הוא בעצם חייזר שמסייר בכדור הארץ כשהוא לובש גוף אנושי. לאחר שג'וני "התאבד", הוא חוזר אל ספינת האם (אנ') (שנראית כמו כפית ענקית שחגה מסביב לכדור הארץ) ומסביר לחייזרים האחרים על מעלליו בכדור הארץ ועל הקשרים שהוא פיתח עם בני האדם. מיד לאחר מכן, ג'וני ושני חייזרים נוספים (שנראים כמו ג'וני העירום) מתחילים לרקוד והמשחק מסתיים.
ביקורות

המגזין "אנטרטיינמנט ויקלי" ביקר את המשחק לטובה וקרא לו "ממכר בדיוק כמו סקוצ'קה" (משקה שג'וני וליסה שותים במהלך הסרט ומורכב מוודקה וויסקי). המשחק קיבל ביקורות חיוביות מהמגזינים "טיים", "Wired" , "Destructoid (אנ') , "The Escapist (אנ')" ,"Bitmob" ,"Infinite Lives" ,"Westword (אנ')" ,"Game Culture" ו-"Geeks of Doom".
גרג ססטרו, שגילם את דמותו של מארק בסרט המקורי, סיפר בספרו "אמן האסון" שהוא הציע לטומי לכתוב למארק סיפור רקע לפיו הוא סוכן חשאי, אך טומי סירב לרעיון. ססטרו ציין שהוא שיחק במשחק ואהב את מאמצי המפתחים לתת למארק את סיפור הרקע מאשר להשאירו כדמות נרקיסיסטית נהנתנית.
הערות שוליים

↑  'The Room: The Game': Good thinking!, EW.com (באנגלית)
↑  Jones, Nate (2010-09-08). "The Room Game Will Tear You Apart, Lisa!". Time (באנגלית אמריקאית). ISSN 0040-781X. נבדק ב-2023-11-26.
↑  Oh hai The Room tribute! You are my favorite Flash game!, Destructoid, ‏2010-09-08 (באנגלית אמריקאית)
↑  The Room Goes From Bad Movie to Great Game, web.archive.org, ‏2010-09-12
↑  Oh Hai, Bitmob! Play The Room Game! | Bitmob.com, web.archive.org, ‏2012-03-30
↑  Infinite Lives » The Room, the video game, web.archive.org, ‏2019-01-14
↑  Thorin Klosowski, Browser Pick of the Week: The Room Tribute (NSFW), Westword (באנגלית)
↑  The Room as a Point and Click, 8-Bit Adventure Game | Game Culture, web.archive.org, ‏2010-09-12
↑  Mastrapa, Gus. "Cult Flick The Room Inspires Point-and-Click Adventure". Wired (באנגלית אמריקאית). ISSN 1059-1028. נבדק ב-2023-11-26.
↑  Must Play: Tribute Flash Game Based On Tommy Wiseau’s ‘The Room’, Geeks of Doom, ‏2010-09-10
↑  גרג ססטרו וטום ביסל, The Disaster Artist: My Life Inside the Room, ארצות הברית: סיימון אנד שוסטר, 2013, עמ' 196
הגלקסיה הננסית שדרית

| --- | --- |
הגלקסיה הננסית שדרית בתמונה של המצפה האירופי הדרומי
הגלקסיה הננסית שדרית בתמונה של המצפה האירופי הדרומי
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  שדרית
 תאריך גילוי:  1977
 סוג:  גלקסיה ננסית אליפטית
 בהירות נראית:  11.3
 סיווג מורפולוגי:  dE3
 עלייה ישרה:  06ʰ 41ᵐ 36.7ˢ
 נטייה:  ‏58.3″ ‏57′ ‏50°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  8.8-
 מרחק:  339,000  שנות אור 103,936.72  פארסק
 קוטר:  2,300 שנות אור
 מסה:  ‎3.5×107‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  60 ± 229 ק"מ/שנייה 0.000764  z
הגלקסיה הננסית שדרית היא גלקסיה ננסית אליפטית אשר נמצאת בקבוצת הכוכבים שדרית, סמוך לגבול עם קבוצת הכוכבים ירכתי הספינה, כ-3.25 מעלות מצפון-מזרח לכוכב קאנופוס על הקו המחבר בינו ובין הכוכב טאו בירכתי הספינה. הגלקסיה התגלתה בשנת 1977 בעזרת טלסקופ שמידט באוסטרליה, והיא נמצאת במרחק של כ-340,000 שנות אור ממערכת השמש. בהירותה של הגלקסיה היא מדרגה 11 ולא קל להבחין בה, שכן היא סמוכה למישור הדיסקה של שביל החלב והיא נראית כמו אזור צפוף יחסית של כוכבים חלשים מאוד, כך שקשה להבדיל בינה ובין שביל החלב עצמו. הגלקסיה היא גלקסיית לוויין של שביל החלב והיא מתרחקת ממנו במהירות של כ-230 ק"מ בשנייה.
מאפיינים

קוטרה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-23.4 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-2,300 שנות אור, כ-2.3 אחוז מקוטרה של גלקסיית שביל החלב ומסתה כ-‎3.5×107‎ מסות שמש, כ-100 מיליוניות ממסת שביל החלב. מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק מעט יותר ממיליון מסות שמש, כלומר רק כשליש האחוז ממסתה הכוללת וכל השאר הוא חומר אפל שטיבו אינו ידוע. רוב הכוכבים בגלקסיה נוצרו לפני 7 מיליארד שנים, אף שהיא גם חוותה התפרצויות של יצירת כוכבים אשר התרחשו לפני 13-3 מיליארד שנים. הגלקסיה נשארה שקטה במשך 4 מיליארד שנים לאחר ההתפוצצות הראשונה של יצירת כוכבים שהתרחשה בה.
שביל החלב מפעיל כוחות גאות אשר משפיעים על הגלקסיה.
הערות שוליים

↑  SEDS: Carina Dwarf Galaxy
1 2 3 4 5 6  NED: Carina Dwarf Galaxy
↑  M. G. Walker, M. Mateo, E. W. Olszewski, O. Y. Gnedin, X. Wang, B. Sen & M. Woodroofe: Velocity Dispersion Profiles of Seven Dwarf Spheroidal Galaxies, The Astrophysical Journal, Vol. 667, Iss. 1, p. L55 (2007)
1 2  T. J. L. de Boer, E. Tolstoy, B. Lemasle, A. Saha, E.W. Olszewski, M. Mateo, M.J. Irwin, & G. Battaglia: The episodic Star Formation History of the Carina Dwarf Spheroidal Galaxy, Astronomy & Astrophysics, Vol. 572, id. A10, (2014)
דרכי האמורי

| --- | --- |
 מקרא:  ספר ויקרא, פרק י"ח, פסוק ג'
 משנה:  מסכת שבת, פרק ו', משנה י'
 תלמוד בבלי:  מסכת שבת, דף ס"ז
 משנה תורה:  ספר המדע, הלכות עבודה זרה וחוקות הגויים, פרק י"א
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן קע"ח
 
דרכי האמורי הוא הכינוי שניתן על ידי חז"ל למכלול ההנהגות אשר נהגו בהם העמים הנכריים שחיו בשכנות לעם ישראל, אף כי השם מתייחס לדרכי בני העם האמורי. לפי ההלכה, אסור לעשות מעשים חסרי פשר אשר מקורם במנהגי הגויים אף שאין בהם משום עבודה זרה מובהקת. איסור זה הוא חלק מאיסור כולל של "חוקות הגויים".
מקור האיסור ופרטיו

נאמר בתורה "ובחקותיהם לא תלכו" ולפירושו של רבי מאיר הפסוק אוסר את "דרכי האמורי שמנו חכמים":
ובחקותיהם לא תלכו, וכי מה הניח הכתוב שלא אמרו, והלא כבר נאמר לא ימצא בך מעביר בנו ובתו באש וגומר וחובר חבר וגו' ומה תלמוד לומר ובחוקותיהם לא תלכו? שלא תלכו בנימוסות שלהן בדברים החקוקין להם כגון תיטריות וקרקסאות והאסטריות, רבי מאיר אומר אלו דרכי האמורי שמנו חכמים.
חז"ל פירטו במשנה בתוספתא ובתלמוד דוגמאות רבות לדרכי האמורי. בדוגמאות:
סוגי קמיעים: כמו ביצת החרגול (לכאבים באוזן) שן שועל (לנדודי שינה), מסמר צלוב (ריפוי מכה).
ניחושים: שחיטת תרנגול שקרא כעורב, או שחיטת תרנגולת שקראה כתרנגול.
לחשים להגברת המזל (אומר: התגבר מזלי ואל תהיה עייף ביום ובלילה). לחש ליין שיתברך (אומר: אשתה ואותיר אשתה ואותיר).
כישופים: גבר ואשה המחליפים שמותיהם בלילה כדי שהשדים לא ישלטו בהם.
אמונות טפלות: הטחת ביצים בקיר, לשיר למען הצלחת עשיית כותח וכו'.
מקרים נוספים

הרמב"ן ערער על מנהג הכפרות בתרנגולת ולדעתו אין לעשות כן משום דרכי האמורי.
מקרים שאין בהם משום דרכי האמורי > רפואה

במשנה במסכת שבת כתוב : "יוצאין בביצת החרגול ובשן שועל ובמסמר הצלוב (סוגים של קמיעים) משום רפואה דברי ר' מאיר וחכמים אומרים אף בחול אסור משום דרכי האמורי." אולם בתלמוד נפסק "כל שיש בו משום רפואה אין בו משום דרכי האמורי". התלמוד אף מביא סוגי לחשים המותרים לאומרם במקרים שנתקעה לאדם עצם בגרון.
מקרים שאין בהם משום דרכי האמורי > דרך תפילה

אמירה סתמית דרך תפילה מותרת. כגון המוזג יין ובעת מזיגתו יכול לומר "יין וחיים לפיהם של החכמים" התלמוד מספר שכך עשה רבי עקיבא.
מקרים שאין בהם משום דרכי האמורי > דרך כבוד

אחר מותו של מלך שורפים את כל כלי תשמישו ואין בזה משום דרכי האמורי.
ניתוח אנתרופולוגי של מעשים אלו

הרב קוק בספרו "עין אי"ה" על מסכת שבת, מקדים לביאור סוגיית דרכי האמורי הסבר על ההבדל בין מנהגים או דרכי התנהגות, הייחודיים ללאומים או העמים השונים (וככאלה, ייתכן ויטיבו ללאום העושה אותם מנהגים. לעומת זאת, אם יאומצו על ידי לאום אחר יביאו להרס), לבין המעשים שהם נחלת כלל האנושות או שראוי כי יהפכו לנחלת כלל האנושות (בעיקר הנחיות רפואיות, אך גם מעשים המושתתים על יסודות מדעיים, וכדומה).
לאחר הקדמה זו, מבהיר הרב כי מעשים אלו, המובאים תחת הכותרת הכללית "דרכי האמורי", הם למעשה ביטויים פנימיים לתודעות תת-הכרתיות של הלאום, המכונה בדברי חז"ל "האמורי". לאום זה (שאינו מזוהה עם העם האמורי הקדום), מאופיין במעין קונפליקט בין הרצון לחיות, לבין הרצון להחריב. קונפליקט זה טבוע בתודעה הקולקטיבית ה"אמורית", שתוצאתו: פחד מן החיים (פחד זה מתבטא במעשים, כדוגמת המובאים לעיל).
חכמים שאסרו עשייה של מעשים אלו, רצו למנוע מהעם היהודי להיגרר לאותן תחושות ותודעות תת-הכרתיות בעייתיות. העם היהודי האמון על "קדושת החיים", דבר המתבטא בין היתר ב"כבוד הבריות", "צער בעלי חיים", "בל תשחית", ועוד כהנה רבות (כולן דוגמאות לחשיבות שמייחסים לחי ולקיים), עלול להדרדר למצב של שחיתות מוסרית עקב אימוץ מעשים המביאים איתם תודעות הרסניות.
ראו גם

חוקות הגויים
סגולה (מאגיה)
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק י"ח, פסוק ג'.
↑  משנה, מסכת שבת, פרק ו', משנה י'.
↑  תוספתא למסכת שבת, פרקים ז-ח.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ס"ז (סוף פרק ו).
↑  מסכת סוטה, מסכת בבא קמא, מסכת סנהדרין, מסכת עבודה זרה ומסכת חולין.
↑  בית יוסף על טור או"ח סימן תרה.
↑  מאירי שבת סז ב
↑  הראי"ה קוק, עין אי"ה, כרך ב', פרק שישי, סעיפים צ"ו (קישור לוויקיטקסט)-ק"י.
↑  הסברו זה של הרב קוק (כמו הסברים וניתוחים רבים של הרב קוק בספריו), הוא מההסברים הראשונים הכתובים ומודפסים, המתייחס לסיבת הדברים, תוך ניתוח אנתרופולוגי ופסיכולוגי של דברי חז"ל.
↑  ניתן לומר כי כינוי זה הוא מעין "שם קוד" לגויים בעלי תכונה מסוימת, משותפת.