stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אנטיגואה וברבודה – גרמניה
סקירה כללית

היחסים המדיניים בין המדינות הם ידידותיים ובלתי מעורערים. שיתוף הפעולה מתקיים בעיקר בצורה של שיתוף פעולה בפיתוח ופרויקטים תרבותיים ושיתוף פעולה באו"ם.
היחסים הכלכליים הדו-צדדיים עם אנטיגואה וברבודה הם חסרי משמעות יחסית. נופשים גרמנים מניבים הכנסות ניכרות. הייצוא העיקרי של אנטיגואה וברבודה לגרמניה הוא תוצרת חקלאית.
הסכם הגנה וקידום השקעות דו-צדדי קיים מאז 2001. הסכם דו-צדדי בנושא סיוע הדדי והחלפת מידע בענייני מיסים ועבירות מס נחתם באוקטובר 2010. הסכמי שיתוף פעולה וסחר אחרים קיימים במסגרת ההסכמים בין האיחוד האירופי ומדינות ACP (אפריקה, הקריביים, האוקיינוס השקט) וכן בין מדינות אירופה ו-CARIFORUM (מדינות חברות ב-CARICOM בתוספת הרפובליקה הדומיניקנית). התפתחות נוספת של יחסי הסחר עם אירופה עוקב מקרוב אחר אנטיגואה וברבודה ובאזור כולו על רקע המשא ומתן המתנהל בנושא האיחוד האירופי הסכם שותפות חדש עם מדינות אפריקה, האוקיינוס השקט והאיים הקריביים (הסכם פוסט-קוטונו).
שיתוף פעולה בפיתוח

בשיתוף הפעולה לפיתוח, יש לאנטיגואה ולברבודה קשרים עקיפים עם גרמניה באמצעות הסכמים גרמנים עם הקהילה הקריבית (CARICOM), שיתוף פעולה המתמקד בפיתוח כלכלי בר-קיימא, קידום אנרגיה מתחדשת והתאמה לשינויי אקלים. בנוסף, גרמניה מעניקה סיוע באזור באמצעות מיקרו-פרויקטים ואמצעי קידום הספורט.
לאחר ההרס הכמעט מוחלט של ברבודה על ידי הוריקן אירמה בספטמבר 2017, גרמניה סיפקה סיוע הומניטרי חירום. השחזור בברבודה עשוי להימשך מספר שנים.
נציגויות דיפלומטיות

אנטיגואה וברבודה מחזיקה בגרמניה קונסוליות כבוד במינכן ופרנקפורט.
גרמניה מיוצגת באנטיגואה וברבודה באמצעות שגרירותה בפורט אוף ספיין, טרינידד וטובגו וקונסוליית כבוד בסנט ג'ונס.
יחסי אנטיגואה וברבודה – יפן

| יחסי אנטיגואה וברבודה – יפן |
| --- | --- |
אנטיגואה וברבודה: יפן


אנטיגואה וברבודה: יפן
שטח (בקילומטר רבוע)
442.60: 377,915
אוכלוסייה
93,882: 123,588,993
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,033: 4,212,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,656: 34,088
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי אנטיגואה וברבודה–יפן הם היחסים הבילטרליים שבין אנטיגואה וברבודה לבין יפן. שתי המדינות מנהלות יחסים דיפלומטיים מאז אוקטובר 1982.
יחסים כלכליים

בשנת 2015 הסתכם היקף הייצוא מאנטיגואה וברבודה ליפן ב-30 אלף ין יפני, בעיקר כותנה, לעומת ייבוא בשווי 1.9 מיליארד ין, שכלל בעיקר רכבים, מנועים וטורבינות.
נציגויות דיפלומטיות

אנטיגואה וברבודה איננה מיוצגת ביפן בדרג השגרירות. אנטיגואה וברבודה מיוצגת ביפן בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בטוקיו, בירת המדינה.
יפן איננה מיוצגת באנטיגואה וברבודה הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. יפן האמינה את שגרירותה שבפורט אוף ספיין, בירת טרינידד וטובגו הסמוכה, על אנטיגואה וברבודה.
יחסי מיקרונזיה–קנדה

| יחסי מיקרונזיה–קנדה |
| --- | --- |
מיקרונזיה: קנדה


מיקרונזיה: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
702: 9,984,670
אוכלוסייה
113,292: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
460: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,060: 53,718
משטר
רפובליקה פדרלית נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי מיקרונזיה–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות הפדרטיביות של מיקרונזיה לבין קנדה.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים שבין מיקרונזיה לקנדה כוננו ב-3 במרץ 1998. שתי המדינות נהנות מיחסים דיפלומטיים "קרובים ולבביים" על פי משרד החוץ הקנדי, שמבוססים בעיקר על חברות משותפת בארגונים בינלאומיים. המסחר שבין שתי המדינות קיים, ומנוהל בידי לשכת המסחר וההשקעות הרשמית של קנדה בנציבות הגבוהה באוסטרליה, אך הוא זניח.
ביחסים שבין המדינות שימת דגש על שיתופי פעולה בנושא הדיג, ענף כלכלי חשוב בשתי המדינות. מיקרונזיה חברה גם בפורום האוקיינוס השקט, בו קנדה משמשת כבת דיאלוג פוליטי.
קנדה תומכת בפרויקטים ממיקרונזיה למען הקהילה ופיתוח המדינה בין אם בכספים או במשאבים גולמיים.
נציגויות דיפלומטיות

מיקרונזיה אינה מיוצגת בקנדה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. מיקרונזיה האמינה את שגרירותה שבוושינגטון די. סי., בירת ארצות הברית הסמוכה, על קנדה.
קנדה אינה מיוצגת במיקרונזיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קנדה האמינה את נציבותה הגבוהה שבקנברה, בירת אוסטרליה, על מיקרונזיה.
כדורסל באולימפיאדת טוקיו (1964)

| --- | --- |

 היכל:  אולם הספורט הלאומי יויוגי
 תאריך התחלה:  11 באוקטובר 1964
 תאריך סיום:  23 באוקטובר 1964
 מתחרים:  16 (גברים)
 → 1960 1968 ← 
אולימפיאדת 1964 נערכה בטוקיו, יפן. תחרויות הכדורסל נערכו בין ה-11 באוקטובר ל-23 באוקטובר. זו הייתה תחרות כדורסל השישית במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 189 ספורטאים מ-16 נבחרות גברים. המשחקים נערכו באולם הספורט הלאומי יויוגי.
נבחרת ארצות הברית (ארצות הברית) זכתה במדליית זהב בפעם השישית ברציפות. נבחרת ברית המועצות (ברית המועצות) זכתה במדליית כסף בפעם הרביעית ברציפות.
משתתפי התחרות

| טורניר | מקומות | נבחרות |
| --- | --- | --- |
| המדינה המארחת | 1 | יפן יפן |
| אולימפיאדת 1960 | 8 | ארצות הברית ארצות הברית  ברית המועצותברית המועצות  ברזיל ברזיל  איטליה איטליה   צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה   יוגוסלביה יוגוסלביה   פוליןפולין  אורוגוואי אורוגוואי |
| אליפות אמריקה בכדורסל 1963 | 2 | פוארטו ריקו פוארטו ריקו  פרו פרו |
| אליפות אפריקה בכדורסל 1963 | 1 | מצרים מצרים  |
| תחרות קדם אירופאית | 2 | הונגריה הונגריה  פינלנד פינלנד |
| תחרות קדם כללית | 2 | מקסיקו מקסיקו  אוסטרליה אוסטרליה |
| מדינות מחליפות | 2 | קנדה (1921-1957) קנדה  קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית  |
1 2  וויתרה על השתתפות
1 2  נבחרת מחליפה
שלב הבתים > בית א'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ברית המועצות ברית המועצות | 7 | 7 | 0 | 424-562 | 138+ | 14 |
| 2. | פוארטו ריקו פוארטו ריקו | 7 | 5 | 2 | 454-493 | 39+ | 12 |
| 3. | פולין פולין | 7 | 4 | 3 | 448-467 | 19+ | 11 |
| 4. | איטליה איטליה | 7 | 4 | 3 | 480-495 | 15+ | 11 |
| 5. | מקסיקו מקסיקו | 7 | 3 | 4 | 514-485 | 29- | 10 |
| 6. | יפן יפן | 7 | 3 | 4 | 428-421 | 7- | 10 |
| 7. | הונגריה  הונגריה | 7 | 2 | 5 | 469-407 | 62- | 9 |
| 8. | קנדה (1921-1957) קנדה | 7 | 0 | 7 | 521-408 | 113- | 7 |
שלב הבתים > בית ב'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ארצות הברית ארצות הברית | 7 | 7 | 0 | 333-569 | 236+ | 14 |
| 2. | ברזיל ברזיל | 7 | 5 | 2 | 452-473 | 21+ | 12 |
| 3. | יוגוסלביה יוגוסלביה | 7 | 5 | 2 | 453-529 | 76+ | 12 |
| 4. | אורוגוואי אורוגוואי | 7 | 4 | 3 | 482-472 | 10- | 11 |
| 5. | פינלנד פינלנד | 7 | 3 | 4 | 409- 475 | 66- | 10 |
| 6. | אוסטרליה אוסטרליה | 7 | 2 | 5 | 460-434 | 26- | 9 |
| 7. | פרו פרו | 7 | 2 | 5 | 453-431 | 22- | 9 |
| 8. | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 7 | 0 | 7 | 641-432 | 909- | 7 |
פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 21 באוקטובר - | 21 באוקטובר - |  |  |  |  |  |
|  |   ברית המועצותברית המועצות |  53 |   |  |  |  |  |
|  |   ברזילברזיל |  47 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 23 באוקטובר - | 23 באוקטובר - |  |
|  |   |   |   |   |   ארצות הבריתארצות הברית |  73 |  |
|  |   |   |   |   |   ברית המועצותברית המועצות |  59 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 21 באוקטובר - | 21 באוקטובר - |   |  | 23 באוקטובר - | 23 באוקטובר - |  |
|  |   ארצות הבריתארצות הברית |   62 |   |  |  פוארטו ריקופוארטו ריקו |  60 |  |
|  |   פוארטו ריקופוארטו ריקו |  42 |   |  |   ברזילברזיל  |  76 |  |
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1: ארצות הבריתארצות הברית
2: ברית המועצותברית המועצות

3: ברזילברזיל
4: פוארטו ריקופוארטו ריקו
5: איטליהאיטליה
6: פוליןפולין
7: יוגוסלביהיוגוסלביה
8: אורוגוואיאורוגוואי
9: אוסטרליהאוסטרליה
10: יפןיפן
11: פינלנדפינלנד
12: מקסיקומקסיקו
13: הונגריההונגריה
14: קנדה (1921-1957)קנדה
15: פרופרו
16: קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית
יחסי מיקרונזיה–צ'ילה

| יחסי מיקרונזיה–צ'ילה |
| --- | --- |
מיקרונזיה: צ'ילה


מיקרונזיה: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
702: 756,102
אוכלוסייה
113,292: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
460: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,060: 16,956
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה דמוקרטית

יחסי מיקרונזיה–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות הפדרטיביות של מיקרונזיה לבין הרפובליקה של צ'ילה.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות הפדרטיביות של מיקרונזיה לבין הרפובליקה של צ'ילה הם יחסים דיפלומטיים שקטים, עם שיתופי פעולה אחדים בלבד במסגרת ארגונים מולטילטרליים בהן חברות המדינות כגון האומות המאוחדות. היחסים הדיפלומטיים שבין מיקרונזיה לצ'ילה כוננו באופן רשמי ב-31 במרץ 1990.
אזרחי צ'ילה שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות במיקרונזיה אינם זקוקים לאשרה על מנת לעשות כן והם יכולים לעשות זאת באופן חופשי למשך שלושים ימים. לעומת זאת, אזרחי מיקרונזיה שרוצים להיכנס, לבקר ולשהות בצ'ילה זקוקים לאשרה על מנת לעשות כן.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה אינה מיוצגת במיקרונזיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. צ'ילה האמינה את שגרירותה שבמנילה, בירת הפיליפינים הסמוכה, על מיקרונזיה.
מיקרונזיה אינה מיוצגת בצ'ילה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
לולאה מוזרה

ציורו של מאוריץ קורנליס אשר "ידיים מציירות", 1948
לולאה מוזרה נוצרת כאשר תנועה למעלה או למטה במערכת היררכית מחזירה לנקודת המוצא. לולאות מוזרות בדרך כלל קשורות להפניה עצמית ולפרדוקסים. המושג נטבע ונדון באריכות על ידי דאגלס הופשטטר בספריו 'גדל, אשר, באך' ו'אני לולאה מוזרה'.
דוגמאות

הדוגמה הראשונה שהופשטטר נותן ללולאה מוזרה היא קאנון מספר חמש ביצירתו של באך "המנחה המוזיקלית". הקאנון עולה בכל פעם בטון נוסף לאורך כל הסולם הכרומטי עד שלבסוף חוזר לטון שממנו התחיל. הופשטטר מוצא דוגמאות נוספות בציוריו של מ. ק. אשר, בהם המפל הנשפך אל ראשיתו, שני נחשים אשר כל אחד מהם מתחיל לאכול את זנב רעהו באותו הזמן וממשיך לכל אורך הגוף, ידיים המציירות אחת את חברתה, ומדרגות העולות ויורדות בלולאה אין-סופית. הופשטטר משתמש במושג כדי להבהיר את המכנה המשותף של פרדוקסים רבים כגון פרדוקס השקרן, הפרדוקס של ראסל, הפרדוקס של גרלינג-נלסון ואף כדי להבהיר את מהות ההוכחה למשפטי האי-שלמות של גדל.
לולאות מוזרות בדרך כלל קשורות להפרת היררכיות; לדוגמה, תוכנית מחשב, המשכתבת את עצמה ללא קלט חיצוני (קוד מטאמורפי).
אמנם הופשטטר טבע את המושג בהקשר של מדעי המחשב ומערכות היררכיות, אך הוא קיים כרעיון גם בתרבות הכללית.
ראו גם

מעגל קסמים
טבעת מביוס
רקורסיה - במדעי המחשב - פונקציה הקוראת לעצמה
התייחסות עצמית
יחסי מיקרונזיה–פלאו

| יחסי מיקרונזיה–פלאו |
| --- | --- |
מיקרונזיה: פלאו


מיקרונזיה: פלאו
שטח (בקילומטר רבוע)
702: 459
אוכלוסייה
113,292: 17,688
תמ"ג (במיליוני דולרים)
460: 263
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,060: 14,870
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי מיקרונזיה–פלאו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הפדרלית של מיקרונזיה לבין הרפובליקה של פלאו.
היסטוריה

היחסים השוררים בין מיקרונזיה לפלאו הם חמים מאוד וידידותיים, הם מושפעים מאוד מהתלות של שתיהן בארצות הברית. בתוכנית העצמאות המקורית הייתה אמורה להיות פלאו חלק ממיקרונזיה, מנהיגי התוכנית בפלאו החליטו ללכת נגדה ולא להצטרף למיקרונזיה בעקבות שפה שונה שמדוברת באיים ותרבות שונה מציוויליזציה מבודדת שהתפתחה ספציפית בפלאו. כך קיבלה מיקרונזיה עצמאות בשנת 1986 ופלאו ב-1994 (לאחר ההתעקשות שלא להצטרף למיקרונזיה).
אזרחים מיקרונזיים יכולים להישאר בפלאו במשך שנה שלמה (365 ימים) ללא אשרת כניסה ואילו לאזרחים פלאואניים יש חופש תנועה בלתי מוגבל למיקרונזיה. שתי המדינות תומכות אחת בשנייה, בנוסף לתמיכתן בארצות הברית ובאיי מרשל, מדינה נוספת החברה בהסכם התלות בארצות הברית. בנוסף לכך, תומכות המדינות באופן אוטומטי כמעט בישראל בהצבעות באו"ם ובפורומים שונים, באופן דומה לארצות הברית ולאיי מרשל.
נציגויות

פלאו אינה מיוצגת במיקרונזיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
מיקרונזיה אינה מיוצגת בפלאו בדרג השגרירות. מיקרונזיה מיוצגת בפלאו בדרג הקונסולרי באמצעות קונסול כבוד פלאואני היושב בקורור, העיר הגדולה ביותר במדינה.
לולאה (מבנה אלגברי)

סוגי המבנים האלגבריים, ממאגמה ועד חבורה כולל לולאה.
באלגברה, לולאה היא מבנה אלגברי עם פעולה בינארית אחת ואיבר יחידה, שבו פעולות הכפל משמאל ומימין בכל איבר הן הפיכות. בפרט, כל איבר הפיך מימין ומשמאל. בלולאה אין מניחים אסוציאטיביות, ולכן ההפכיים מימין ומשמאל אינם מוכרחים להיות שווים.
לולאות מזכירות במבניהן את החבורות בכך שפעולת ה"חילוק" תמיד אפשרית אצלן, אך ההבדל העיקרי בין השניים הוא שהפעולה הבינארית בלולאת אינה צריכה להיות אסוציאטיבית.
ניתן להגדיר לולאה גם כקוואזי-חבורה בעלת איבר יחידה.
ראו גם

לולאת מופן
לקריאה נוספת

Hala Orlik Pflugfelder, Historical notes on loop theory - ראשיתה של תורת הלולאות, 1920–1960
לו באת – נשים שרות שם טוב לוי

"לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" הוא אלבום הופעה משותף שהוקלט על ידי שם טוב לוי, קורין אלאל, דיקלה, לאה שבת ויהודית רביץ. את האלבום הוציאה בשנת 2006 לאור חברת התקליטים התו השמיני לאחר שהוקלט באביב 2003 בהופעה חיה שנערכה בפסטיבל ימי זמר בחולון. לכל זמרת שמשתתפת באלבום יש דואט עם לוי ושיר נוסף כסוליסטית. שלושה סינגלים יצאו מתוכו, "אור הירח" בביצוע אלאל ושבת, "לב ים" בביצוע דיקלה ו"יכול להיות שזה נגמר" בביצוע אלאל ולוי.
רשימת רצועות

| לו באת – נשים שרות שם טוב לוי> מס' | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי> שם | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי> מבצע(ים) | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי> משך | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי>  | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי>  | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי>  | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי>  | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי>  | לו באת – נשים שרות שם טוב לוי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פסק זמן – בהופעה  | קורין אלאל | 4:23 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | שירי סוף הדרך – בהופעה  | יהודית רביץ | 4:11 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | שובי לביתך – בהופעה  | לאה שבת | 3:22 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | עוד נפגש – בהופעה  | לאה שבת ושם טוב לוי | 3:58 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | לב-ים – בהופעה  | דיקלה ושם טוב לוי | 4:46 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | לו באת – בהופעה  | יהודית רביץ ושם טוב לוי | 2:47 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | הנסיך הקטן – בהופעה  | קורין אלאל | 3:04 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | דון קישוט – בהופעה  | לאה שבת ושם טוב לוי | 3:37 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | זה בראש שלך – בהופעה  | לאה שבת וקורין אלאל | 4:02 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | גורל אחד – בהופעה  | דיקלה | 4:25 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | שיר ערש לנור – בהופעה  | קורין אלאל ושם טוב לוי | 3:29 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | בלילות הסתיו – בהופעה  | יהודית רביץ ושם טוב לוי | 5:11 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | יכול להיות שזה נגמר – בהופעה  | קורין אלאל ושם טוב לוי | 4:08 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 51:29 |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  שם טוב לוי, קורין אלאל, יהודית רביץ, לאה שבת, דיקלה – לו באת נשים שרות שם טוב לוי, דיסקוגס
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" |  |
כולבויניק

שולחנות בחדר האוכל של קריית ענבים, 1938, ערוכים עם כיכר לחם, סכו"ם, קנקן תמצית תה, כלי סוכר וכולבויניק.  מימין לשולחנות מונח מיחם.
קערות כולבויניק כתומות עשויות מפלסטיק מתוך התערוכה: "זמן קיבוץ - חדר אוכל כמשל" בקיבוץ יפעת
בקיבוצים, כולבויניק, ציבורית או משיירת, הוא כלי עשוי פח, אלומיניום, נירוסטה או פלסטיק, שהוצב על השולחנות בחדרי האוכל, ונועד לאיסוף שאריות המזון.
מקורו של המנהג להשתמש בכלי זה אינו ידוע. לפי אחת הסברות, השימוש בכולבויניק חסך לסועדים את הצורך לקום ממקומם במהלך הארוחה כדי לפנות אשפה.
עד שנות ה-70 נעלם בהדרגה הכולבויניק משולחנות חדרי האוכל הקיבוציים, והיו שמצאו בכך סמליות. בכתבתה של עפרה ריזנפלד "אפילו הכלבויניק מת", שעסקה בירידת מעמדם של חדרי האוכל הקיבוציים, נכתב: ”פעם היתה "הגשת חברים". תורנים היו דוחפים עגלות בין השולחנות ומחלקים את האוכל. עכשיו אפשר לראות עגלות כאלה במסעדות סיניות גדולות בחו"ל, המתמחות בדים סאם. פעם היה מושג של לתפוס מקום. היום אין צורך, חדר-האוכל חצי ריק. פעם, לפני שכל לוקְש נקרא פסטה, היתה עגלת נירוסטה מחולקת לתאים, כל תא מכוסה במכסה, ובתוך כל אחד סוג אחר של אטריות או פתיתים. גם היום יש. אז היתה רק מנה עיקרית אחת ולאלטרנטיבה קראו "במקום", במלעיל. אבל יותר מכל דבר היה הכלבויניק, אותו פח זבל קטן שניצב במרכז השולחן. הוא מת מזמן”.
הביטוי "כולבויניק" עצמו גלש גם מעבר לייעודו המקורי, והוא מתאר גם אדם שיכול לבצע סוגי עבודות שונים. הכינוי יכול גם לשמש לשלילה, כרמיזה לכך שאותו אדם אינו בעל כישורים לעבודה מסוימת.
הערות שוליים

↑  דיוויד סלע, כלבויניק, באתר ישראל היום, 28 בפברואר 2020
↑  חדר האוכל בקיבוץ, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל".
↑  עפרה ריזנפלד, "אפילו הכלבויניק מת", ידיעות אחרונות, מוסף "שלך", 25 בינואר 1998, 11. מובא בתוך: חדר האוכל בקיבוץ, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל".
יחסי אנטיגואה וברבודה – הממלכה המאוחדת

| יחסי אנטיגואה וברבודה – הממלכה המאוחדת |
| --- | --- |
אנטיגואה וברבודה: הממלכה המאוחדת


אנטיגואה וברבודה: הממלכה המאוחדת
שטח (בקילומטר רבוע)
442.60: 243,610
אוכלוסייה
93,882: 69,242,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,033: 3,340,032
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,656: 48,237
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

מבנה בלונדון בו שוכנות הנציבויות העליונות של בליז ואנטיגואה וברבודה
יחסי אנטיגואה וברבודה–הממלכה המאוחדת הם היחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין אנטיגואה וברבודה לבין הממלכה המאוחדת. שתי המדינות הן מונרכיות בחבר העמים הבריטי.
סקירה כללית

קולומבוס הגיע לאנטיגואה ב-1493 וקרא לאי "סנטה מריה לה אנטיגואה" (מריה הקדושה העתיקה) כשם פסל שעמד בקתדרלת סביליה. ב-1632 התיישבו באי בריטים, והביאו אליו עבדים אירים קתוליים, למטעי הסוכר. ב-1667 הפך אנטיגואה למושבה בריטית וב-1678 התיישבו הבריטים בברבודה. ב-1834 שוחררו העבדים באנטיגואה וב־1860 סופחה ברבודה למושבת אנטיגואה. ב-1871 הפכו אנטיגואה וברבודה לחלק מהפדרציה של איי ליווארד. ב-1956 התפרקה הפדרציה ושנתיים לאחר מכן, הצטרפה אנטיגואה לפדרציה של איי הודו המערבית, שהתפרקה ב-1962. ב-1967 זכתה אנטיגואה לממשל עצמי, וב-1 בנובמבר 1981 זכתה בעצמאות.
היחסים כיום

בשנת 1981 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים. לאחר שקיבלו עצמאות נותרה אנטיגואה וברבודה חלק מחבר העמים הבריטי, ומלך אנגליה צ'ארלס השלישי הוא ראש המדינה. נציג המלכה באיים הוא המושל הכללי של המדינה.
באפריל 2018 ביקשה אנטיגואה וברבודה מבריטניה להסדיר את מעמדם של המהגרים מאיי הקריביים, קודם לעצמאותה כאשר היא הייתה עדיין קולוניה בריטית.
נציגויות דיפלומטיות

אנטיגואה וברבודה מחזיקה בבריטניה נציבות עליונה בלונדון.
בריטניה מחזיקה באנטיגואה וברבודה נציבות עליונה בסנט ג'ונס.
ילדה שלא מן העולם הזה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אהרן אפלפלד 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 תקופת התרחשות:  מלחמת העולם השנייה 
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת זמורה-ביתן דביר 
 תאריך הוצאה:  2013 
 
ילדה שלא מן העולם הזה הוא ספר מאת אהרון אפלפלד שפורסם בשנת 2013. הדמויות בספר הן פרי דמיונו של הסופר, אך עלילתו הכללית מבוססת על סיפור חייו של אפלפלד בזמן השואה. הספר זכה להערצה רבה בקרב הקהל הישראלי.
עלילה

בספר מתאר אפלפלד זוג ילדים יהודים, אדם ותומס, שלמדו יחד באותה כיתה, אך לא הכירו כלל.
הם ברחו מהגטו, הושארו על ידי אמותיהם ביער מבלי כל הכנה מוקדמת כשסביבם התחוללה מלחמת העולם השנייה, בעזרת תכונותיהם הייחודיות ושיתוף הפעולה ביניהם הם הצליחו לשרוד. מכשולי היער ובמיוחד החורף הקרב דרשו מהילדים אומץ לב והרפתקנות, ובזכות עבודת הצוות שלהם הצליחו לשמור זה על זה. הקן המרופד, שבנו לעצמם גבוה על צמרת של עץ, שימש להם מסתור מפני פרטיזנים, חיילים נאצים, חיות רעות, או אנשים שיכלו להסגירם. ביער הם פגשו את מינה, ילדה שנקראה בפיהם "ילדה שלא מן העולם הזה". הם לא איבדו תקווה אף לא לרגע גם בלילות הקרים. תוך כדי עלילת הסיפור ניכר שאדם ותומס ניסו לעזור כמה שיותר לכל מי שהזדמן בדרכם.
דמויות

אדם: ילד בן 9 ממשפחה יהודית מאמינה. הוא אמיץ ויש לו אופי סוחף של מנהיג.
תומאס: בן 9, ילד מופנם וחכם. למד עם אדם באותה כיתה לפני המלחמה.
מינה: מינה, ילדה יהודייה בת 9 שהייתה בת כיתתם של אדם ותומס. מינה הייתה ילדה שקטה, כמעט "שקופה" בעיני ילדי הכיתה מכיוון שלא התייחסו אליה. כינויה של מינה בפי אדם ותומס היה: "הילדה שלא מן העולם הזה".
על הסופר אהרון אפלפלד

אהרן אפלפלד נולד בבוקובינה (אז רומניה) ב-1932. אמו נרצחה בגטו והוא נלקח עם אביו למחנה עבודה. לאחר שהופרד מאביו ברח מהמחנה והסתתר במשך שנתיים ביערות. הוא עלה ארצה אחרי המלחמה, וב-1957, בדרך מקרה, פגש בארץ את אביו. אפלפלד פרסם עשרות ספרים וזכה בפרסים רבים. הוא נפטר בשנת 2018 בפתח תקווה.
רקע היסטורי: הסתתרות ילדים יהודים ביערות בזמן השואה

בסיפור "ילדה שלא מן העולם הזה" מתוארת תופעה של ילדים יהודים שהוברחו על ידי משפחותיהם, או שברחו בעצמם ליערות בזמן השואה. המחקר ההיסטורי בנושא ילדים יהודים ביערות בזמן השואה עדיין לא מפותח מספיק, ואין פרטים מדויקים על נושא זה. עם זאת, נמצאו עדויות שונות של ילדים שחיו ביערות, כולל הסופר אהרון אפלפלד.
רקע היסטורי: הסתתרות ילדים יהודים ביערות בזמן השואה > עדות מפי אהרון אפלפלד

"כמה ימים הייתי ביער. אולי עד שבאו הגשמים. מיום ליום נהייתה השהייה בין העצים קרה יותר. לא היה מסתור והרטיבות חלחלה בבגדיי הדקים. למזלי היו לי נעליים גבוהות שאמי קנתה לי ימים אחדים לפני פלישת הגרמנים, אך הן ספגו מים ונהיו כבדות. לאחר ימים של רעב חדלתי להיות רעב. נדמה היה לי שאסור לי לעזוב את עץ התפוח ואת השוחה שלידו שמצאתי, אבל הצימאון עקר אותי מהשוחה ויצאתי לחפש מים. יום תמים חיפשתי ורק לפנות ערב מצאתי פלג מים. כרעתי על ברכיי ושתיתי." (סיפור חיים, אהרון אפלפלד).
רקע היסטורי: הסתתרות ילדים יהודים ביערות בזמן השואה > עדות מפי פנחס זיונץ (ברנוב, פולין. בן 9 בפרוץ המלחמה)

"הברירה היחידה שעמדה לפנינו הייתה להסתתר ביער, ולבקש אוכל מהכפריים בסביבה. יום אחד, בעודנו מחפשים אוכל באחד מבתי האיכרים הציע אחד מהם הצעה לאבי. הוא הציע שאבי ישאיר את משפחתו ביער ויעבוד אצלו כחייט (אבא היה חייט מעולה). תמורת עבודתו תביא אשתו של הפולני מרק חם ולחם לשולי היער ואנחנו ניקח אותם משם. סידור זה אמור היה להחזיק מעמד שבוע או שבועיים, אבל בפועל נמשך יותר. ביום אחד יפה, יום שבו זרחה השמש, באו הגרמנים. שני גרמנים ירו בנו. ברחנו. אחי הסתתר מתחת לשיח, הגרמנים רדפו אחרי אבא ותפסו אותו. אמא עזבה את הבונקר וברחה. אני הייתי האחרון לברוח, טיפסתי. בעודי מתרחק מן המקום שמעתי את היריות. לא ראיתי לאן ברחו האחרים, מי נהרג, מי ניצל, לא ידעתי דבר. רצתי ביער, בדרך היה עלי לעבור קרחת יער. כמעט עברתי את כולה וכשנשארו לי חמישה מטרים כדי להגיע אל היער נפלתי לתוך השלג. לא ידעתי למה נפלתי. לא הרגשתי כאב, הרגשתי רק שרגל ימין שלי כבדה. לאט לאט התהפכתי על הגב. זחלתי על הגב אל מעבה היער ושכבתי שם עד רדת החשיכה." (מאבקו של הגטו, שרה נשמית).
רקע היסטורי: הסתתרות ילדים יהודים ביערות בזמן השואה > עדות מפי ישראל נימרק (וורשה, פולין. בן 3 בפרוץ המלחמה)

"ב-1939 נסענו לנופש בעיירה סמוכה ושם נתקענו. אבא שלי נסע הביתה בשביל לנסות להציל את הרכוש ולא חזר משם. אני, אימי, אחי ואחותי הבוגרת נשלחנו לגטו. ברחנו לפאתי יער ושיירה של גרמנים תפסה אותנו. בדיוק התפצלנו. אני הלכתי להביא מים, ואחותי הלכה לחפש שיירי מזון בפחי אשפה. ראיתי ממרחק של 40 מטר את אמא שלי מתחננת, “יש לי עוד שני ילדים” ואז איך יורים בה ובאחי. אני ואחותי הסתפחנו לקבוצת ילדים וכל יום מצאנו מסתור אחר ביער. הייתי הקטן בחבורה, כיוון שלא היו לי נעליים נורמליות, הלכתי הרבה יחף בשלג וכתוצאה מזה נאלצתי לזחול. הייתי מוצא מסתורים ארעיים במלונה של כלב, בחדרי מדרגות, בבתי שימוש. גם לזחול נעשה לי קשה ושיכנו אותי באיזה בית עזוב לבד."
ביקורות

הביקורות על הספר היו חיוביות. זהו ספר הילדים הראשון של אפלפלד ורבים הזכירו את התאמתה של שפת הספר אל הקוראים (קהל היעד הוא ילדים), החשיפה של הילדים אל שפתו היצירתית של אפלפלד מעשירה את שפתם. ההיחשפות של הילדים אל סיפור שואה נוגע ללב. הוא מלמד אותם על ההיסטוריה של העם היהודי וגורם להם להבין שהעם היהודי חווה מציאות קשה בעברו. רבים מכותבי הביקורות משבחים את אפלפלד על כתיבתו הפשוטה, המיוחדת והמרגשת בעת ובעונה אחת.
בנוסף לכך, כותבי הביקורות הרחיבו בעניין בחירת הדמויות, אופיים השונה והחברות הכפויה שלהן עקב המלחמה. ניכר כי המבקרים בהחלט התחברו אל הדמויות של אפלפלד. השוני הרב באופיים של אדם ותומס הקצין את האופי של כל אחד מהשניים וגרם לקוראים להבין אותם לעומק. הקצנה זאת גרמה לקוראים לראות אותם באור שונה במגוון רב של סיטואציות ולהתאהב בשתי הדמויות למרות ההבדלים המשמעותיים ביניהן. גם על דמותה של מינה מרחיבים בביקורות. מינה זכתה לתיאורים רבים ולשבחים מעולים בביקורות הספר אף שלא דיברה הרבה. היא גרמה לקוראים להתאהב בה.
לקריאה נוספת

אפלפלד אהרון, (2013) ילדה שלא מן העולם הזה, הוצאת כנרת זמורה-ביתן
אפלפלד אהרון, (1999) סיפור חיים, הוצאת כתר
נשמית שרה (1972) מאבקו של הגטו, בית לוחמי הגטאות הקיבוץ המאוחד
ילדים בשואה- מיזם תיעוד
סימניה- ילדה שלא מן העולם הזה, ביקורות