stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אופרזיה דונלי
ביוגרפיה > אלופה אולימפית

באולימפיאדת פריז (1924) זכתה דונלי במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם גרטרוד אדרלה, אתל לאקי ומריאצ'ן וזלאו בשיא עולם חדש של 4:58.8 דקות, לפני בריטניה (5:17.0 דקות) ושוודיה (5:35.6 דקות). שיא זה החזיק מעמד 4 שנים ונשבר על ידי ארצות הברית באולימפיאדת אמסטרדם (1928).
לאחר שפרשה משחייה תחרותית, עבדה כמדריכה בקולג'. ב-1 בנובמבר 1934 היא התחתנה עם ברוס ריימונד בונגארד, שעבד ככבאי.
אימא שלום

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־1 
 תקופת הפעילות:  דור שני לתנאים
 בן זוג:  רבי אליעזר
 אב:  רבן שמעון בן גמליאל הזקן
 
אימא שלום חייתה בדור השני לתנאים, בין חורבן בית שני למרד בר כוכבא, והיא מהנשים המעטות המוזכרות בשמן בתלמוד[דרוש מקור]. אימא שלום הייתה בת למשפחה מיוחסת: בתו של נשיא הסנהדרין, רבן שמעון בן גמליאל הזקן, אחותו של רבן גמליאל דיבנה, אף הוא נשיא הסנהדרין, ואשתו של רבי אליעזר, מגדולי תלמידיו של רבן יוחנן בן זכאי. התלמוד מביא סיפורים אחדים על מעשיה של אימא שלום, מהם הקשורים באחיה, מהם הקשורים בבעלה ואחד הקשור בשניהם.
אזכורים בתלמוד > סיפור במסכת שבת

במסכת שבת, דף קט"ז מסופר על מזימה של אימא שלום ואחיה, רבן גמליאל, להוכיח שדיין נוצרי לוקח שוחד. השניים הציגו בפני הדיין סכסוך ירושה המתקיים לכאורה ביניהם. כאשר שיחדה אימא שלום את הדיין בנר (מנורה) של זהב, פסק לטובתה על סמך מובאה מהספרות הנוצרית, וכאשר בא רבן גמליאל ושיחד את הדיין בחמור לובי, שינה את פסק הדין לטובתו בהתאם למובאה אחרת הקובעת שהנצרות לא באה לגרוע או להוסיף על תורת משה. אמרה אימא שלום לדיין "נהור נהוריך כשרגא" (כלומר רמזה לו "האר דבריך כנר"), והגיב רבן גמליאל: "אתא חמרא ובטש לשרגא" (רמז אף הוא לשוחד שלו "בא החמור ובעט בנר").
אזכורים בתלמוד > סיפור במסכת בבא מציעא

בסוף סיפור תנורו של עכנאי, שבו כפה רבן גמליאל דיבנה את דעתו על רבי אליעזר, מסופר כי אימא שלום, אחותו של רבן גמליאל ואשתו של רבי אליעזר, השגיחה על רבי אליעזר שלא ייפול אפיים ארצה, משום שחששה שבתפילה במצב זה יתחנן על צערו וייענש אחיה על כך. יום אחד הופנתה תשומת לבה לעני, ורבי אליעזר נפל אפיים ארצה. ראתה זאת אימא שלום ואמרה לו "קום, קטלת את אחי", ואכן נשמע קול שופר מביתו של רבן גמליאל, שבישר על מותו. לשאלתו של רבי אליעזר, מנין לה שאחיה מת, ענתה "כך מקובלני מבית אבי אבא: כל השערים ננעלים חוץ משערי אונאה".
שלמה פוקס מסביר: "סיום הסיפור במותו של הנשיא רבן גמליאל מעביר את נקודת הכובד מן המחלוקת שבבית-המדרש, שאותה הדגיש הסיפור התנאי, לסוגיית 'אונאת דברים ומחירה'. דמותה של אימא שלום מבליטה את מקומה של האשה לאורך כל הסוגיה. הדברים המקובלים עליה 'מבית אבי אבא' הם סגירת מעגל, שהלא המימרה שאותה היא מצטטת כבר הופיעה בסוגיה, מפיו של האמורא רב חסדא. מאחר שאימא שלום היא אחותו של רבן גמליאל, הרי ש'אבי אבא' שלה הוא גם 'אבי אבא' שלו. בביתו שלו לימדו על איסור אונאה. היה עליו להזהר באונאתו של רבי אליעזר. משלא עשה כן, שילם בחייו".
אזכורים בתלמוד > סיפור במסכת עירובין

סיפור נוסף מובא במסכת עירובין:
ותלמיד אחד היה לו לרבי אליעזר שהורה הלכה בפניו. אמר רבי אליעזר לאימא שלום אשתו: תמיה אני אם יוציא זה שנתו. ולא הוציא שנתו. אמרה לו: נביא אתה? אמר לה: לא נביא אנכי ולא בן נביא אנכי, אלא כך מקובלני: כל המורה הלכה בפני רבו חייב מיתה.
אזכורים בתלמוד > סיפור במסכת נדרים

במסגרת דיון קצר במסכת נדרים מובא סיפור העוסק בחיי האישות של רבי אליעזר ואימא שלום:
שאלו את אימא שלום: מפני מה בניך יפיפין ביותר? אמרה להן: אינו מספר עמי לא בתחלת הלילה ולא בסוף הלילה אלא בחצות הלילה, וכשהוא מספר מגלה טפח ומכסה טפח, ודומה עליו כמי שכפאו שד; ואמרתי לו: מה טעם? ואמר לי: כדי שלא אתן את עיני באשה אחרת, ונמצאו בניו באין לידי ממזרות.
שמה מונצח ברחוב "אימא שלום" בשכונת עין כרם בירושלים.
הערות שוליים

↑  שלמה פוקס, "האונאה והתנור – עיון בסוגיית אונאת דברים"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012124847305171  VIAF: 8167259751772121951   WorldCat (עם VIAF): 8167259751772121951
אבולוציה של פוטוסינתזה

האבולוציה של הפוטוסינתזה מתייחסת למקור ולהתפתחות של תהליך הפוטוסינתזה, התהליך הביוכימי שבו אנרגיית האור משמשת להרכבת סוכרים מפחמן דו-חמצני ומים, תוך שחרור חמצן כתוצר פסולת. תהליך הפוטוסינתזה התגלה על ידי יאן אינינגהוש (אנ'), רופא ומדען בריטי יליד הולנד, שפרסם את מחקרו אודות תהליך הפוטוסינתזה לראשונה בשנת 1779.
האורגניזמים הפוטוסינתטיים הראשונים התפתחו לפי ההשערה בתחילת ההיסטוריה האבולוציונית של החיים, וככל הנראה השתמשו בחומרים מחזרים (אנ') כמו מימן, ולא במים. ישנם שלושה מסלולים מטבוליים (אנ') עיקריים שבהם מתבצעת הפוטוסינתזה: קיבוע פחמן במסלול C3 (אנ'), קיבוע פחמן במסלול C4 ומטבוליזם של חומצת הטבוריתיים. קיבוע פחמן במסלול C3 היא הצורה העתיקה והנפוצה ביותר. C3 הוא כינוי למשפחת צמחים המשתמשים במעגל קלווין עבור השלבים הראשונים של התהליך הפוטוסינתטי.
מוצא

היכולת הביוכימית להשתמש במים כמקור לאלקטרונים בתהליך הפוטוסינתזה התפתחה באב קדמון משותף של כחוליות קיימות. התיעוד הגאולוגי מצביע על כך ששינוי זה התרחש בשלב מוקדם בהיסטוריה של כדור הארץ, לפחות לפני 2.45-2.32 מיליארד שנים, ולפי ההשערות זמן רב קודם לכן. ממצאים ממחקרים גיאו-ביולוגיים של סלעי משקע ארכאיים מצביעים על כך שהחיים התפתחו לפחות ב-3.5 מיליארדי השנים האחרונות, אך לשאלה מתי התפתחה פוטוסינתזה המערבת חמצן עדיין לא ניתנה תשובה חד-משמעית.
ממצאים פלאונטולוגים לאבולוציה של כחוליות מצביעים על תחילת התהליך לפני 2 מיליארד שנה. כחוליות נותרו יצרניות ראשוניות עיקריות כיצורים אוטוטרופים, לאורך תקופת הפרוטרוזואיקון (2500-542 למ"ש), בין השאר משום שמבנה חמצון-חיזור של האוקיינוסים 'העדיף' פוטואוטוטרופים המסוגלים לבצע קיבוע חנקן (אנ').
מחקרים שפורסמו בשנת 2018, מצביעים על האפשרות שתהליך הפוטוסינתזה החל לפני כ-3.4 מיליארד שנים.
מוצא > ציר הזמן של תהליך הפוטוסינתזה על פני כדור הארץ

| --- | --- |
4.6 למיל"ש (לפני מיליארד שנה): כדור הארץ נוצר.
3.4 למיל"ש: עדויות ראשונות לבקטריות פוטוסינתטיות
2.7 למיל"ש: כחוליות מייצרות לראשונה חמצן כתוצר פסולת של תהליך פוטוסינתטי.
2.4-2.3 למיל"ש: עדויות פלאונטולוגיות ראשונות להימצאות חמצן באטמוספירה.
1.2 למיל"ש: אצות אדומות נהיות מורכבות יותר מבקטריות פוטוסינתטיות.
0.75 למיל"ש: אצות ירוקות הופכות לדומיננטיות יותר מהאצות האדומות והחומות בשימוש בתהליך הפוטוסינתטי.
0.423 למיל"ש: צמחים וסקולריים נוצרו לראשונה.
סימביוזה ומקור הכלורופלסטים

מספר קבוצות של בעלי חיים יצרו קשרים סימביוטיים עם אצות פוטוסינתטיות. קשרים אלה נפוצים ביותר באלמוגים, ספוגים ושושנות ים. ההנחה היא שהדבר נובע ממבנם הפשוט ושטחי הפנים הגדולים של בעלי חיים אלה בהשוואה לנפחיהם. בנוסף, כמה רכיכות ימיות מקיימות קשר סימביוטי עם כלורופלסטים שהן לוכדות מהאצות שבתזונתן ואז מאחסנות בגופן. הליך זה מאפשר לרכיכות לשרוד אך ורק על ידי פוטוסינתזה במשך מספר חודשים בכל פעם.
צורה קרובה עוד יותר של סימביוזה עשויה להסביר את מקור הכלורופלסטים. לכלורופלסטים יש קווי דמיון רבים עם כחוליות (חיידקים אמיתיים פוטוסינתטיים), כולל כרומוזום עגול, ריבוזומים פרוקריוטיים וחלבונים דומים המשתתפים באופן בולט בתהליך הפוטוסינתטי. התיאוריה האנדוסימיוטית (אנ') מציעה שחיידקים פוטוסינתטיים נקלטו (על ידי תהליך אנדוציטוזי) על ידי תאים איקריוטיים קדמונים ובכך יצרו את הצמחים הראשונים. לכן, כלורופלסטים עשויים למעשה להיות חיידקים פוטוסינתטיים שהסתגלו לחיים בתוך תאי הצמח.
כמו המיטוכונדריון, לכלורופלסט עדיין יש DNA משלו, נפרד מה- DNA הגרעיני (של גרעין התא) של תאי הצמח הסימביוטי שלו. DNA בכלורופלסטים מקודד לחלבון המשתתף בתהליך חמצון-חיזור כפי שקיים בלב התהליך הפוטוסינתטי.
סימביוזה ומקור הכלורופלסטים > ריכוז פחמן

קיבוע פחמן במסלול C4 הוא חידוש אבולוציוני רב ערך שנוצר בצמחים, הכולל קבוצה מורכבת של שינויים שהובילו להסתגלות לפיזיולוגיה ודפוסי התבטאות גנים. כ-7,600 מיני צמחים משתמשים במסלול פוטוסינתטי זה, המייצג כ-3% מכלל מיני הצמחים היבשתיים. כל 7,600 המינים הללו הם בעלי פרחים.
מנגנון שלישי, מטבוליזם של חומצת הטבוריתיים, הוא מסלול קיבוע פחמן (אנ') שהתפתח בצמחים מסוימים בתהליך הסתגלות לתנאים צחיחים (יובש קיצוני). היתרון החשוב ביותר של תהליך זה לצמח הוא היכולת להשאיר את רוב פיוניות העלים (המווסתות את חילוף הגזים) סגורות במהלך היום. סגירה זו של הפיוניות מפחיתה את איבוד המים כתוצאה מאידוי. הפיונית נפתחת בלילה לאיסוף פחמן דו-חמצני, אשר מאוחסן כחומצה מאלית, ולאחר מכן משמש בתהליך הפוטוסינתזה במהלך היום.
מטבוליזם של חומצת הטבוריתיים התפתח בתהליך של אבולוציה מתכנסת פעמים רבות. המנגנון הפוטוסינתטי הזה מופיע ב-16,000 מינים (כ-7% מהצמחים), השייכים ליותר מ-300 סוגי צמחים וכ-40 משפחות צמחים.
סימביוזה ומקור הכלורופלסטים > שיא אבולוציוני

שני מסלולים אלה, קיבוע פחמן במסלול C4 ומטבוליזם של חומצת הטבוריתיים התפתחו מספר פעמים באופן עצמאי במהלך האבולוציה של תהליך הפוטוסינתזה.
נראה שמספר 'התאמות מוקדמות' סללו את הדרך לקיבוע פחמן במסלול C4, והובילו להתפתחותו בצמחים מסוימים. לפי המחקר, התאמות או מאפיינים לא פוטוסינתטים מסוימים מספקים לעיתים קרובות אבני קפיצה אבולוציונית לתהליכים פוטוסינתטיים שונים.
קיבוע פחמן במסלול C4 משמש בעיקר על ידי תת-קבוצה של דשאים, בעוד שמטבוליזם של חומצת הטבוריתיים מתרחש בצמחים בשרניים וקקטוסים צבריים רבים. נראה שהבדל זה הופיע במהלך האוליגוקן, בסביבות 25–32 למ"ש עם זאת, הבדלים אלו לא הפכו למשמעותיים מבחינה אקולוגית עד המיוקן, 6–7 למ"ש.
ראו גם

אבולוציה
צמחים
אלה סידי

| --- | --- |

 לידה:  27 באוגוסט 1965 (בת 59) לובין, רפובליקת פולין 
 שם לידה:  Elżbieta Anna Karbasz 
 מדינה:  ישראל, פולין 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גדנסק 
 שפות היצירה:  פולנית, עברית, אנגלית 
 מספר צאצאים:  2 
 
אלז'בייטה (אלה) סידי (לבית קארבש; בפולנית: Elżbieta (Ela) Sidi; נולדה ב-27 באוגוסט 1965 בלובין שבפולין) סופרת ופובליציסטית פולנייה החיה בישראל משנת 1991. כותבת ומפרסמת בפולין.
ביוגרפיה

בוגרת הפקולטה לבלשנות פולנית באוניברסיטת גדנסק.
בשנת 1991 היגרה לישראל. עבדה בספרייה הפולנית המפורסמת של אדמונד ועדה נוישטיין בתל אביב ובעיתונים "נוביני וקורייר" ו"מעריב". היום עובדת בעיתון "הארץ" כמעצבת גרפית. כתבה שני ספרים שיצאו לאור בפולין. מתרגמת לפולנית מחזות של חנוך לוין שמוצגים על במות בפולין ומתפרסמים בספרים. משמשת גם ככתבת סוכנות הידיעות הפולנית PAP בישראל.
נשואה לאייל סידי, אם לבן ולבת.
כתביה

הספר Biała cisza בהוצאת Semper(הקישור אינו פעיל), ורשה 2009
הספר Izrael oswojony, בהוצאת Muza, ורשה 2013
תרגום המחזה "יאקיש ופוצ'ה" של חנוך לוין שהוצג בתיאטרון על שם ז'רומסקי בעיר קיילצה בפולין.
מאמר פובליציסטי בעיתון "גזטה ויבורצ'ה" בנושא מסע בני נוער ישראלים לפולין שזכה להדים רבים ופרסים יוקרתיים.
פרסים

1994 - פרס הסיפור הקצר של עיתונים פולניים Pani ו-Kobieta i życie וכתב עת Nowy dziennik בניו יורק.
2014 - מועמדת לפרס Beata Pawlak על ספרה "Izrael Oswojony".
2014 - מועמדת לפרס PAP על מאמרה בנושא טיולי נוער ישראלי לפולין.
2014 - זוכה בפרס Grand Press עבור מאמרה בנושא טיולי נוער ישראלי לפולין.
הערות שוליים

↑  Wywiad z Elą Sidi w Dzienniku Polskim
↑  Królestwo Wszechwanny
↑  Serdecznie witamy w Auschwitz w Gazecie Wyborczej
↑  Nagroda PAP
↑  Nagroda Grand Press
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007509789605171  PLWABN: 9810665169205606  ISNI: 0000 0001 1387 6392  LCCN: no2014005481  VIAF: 166498987   WorldCat (עם VIAF): 166498987
אי הנסיך פטריק

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  אוקיינוס הקרח הצפוני 
 קואורדינטות:  76°45′N 119°30′W﻿ / ﻿76.75°N 119.5°W﻿ / 76.75; -119.5
 שטח:  15,848 קילומטר רבוע
 אורך:  240 קילומטר
 רוחב:  80 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  קנדה 
 אוכלוסייה:  0
 אזור זמן:  UTC-7
 על שם:  הנסיך ארתור, דוכס קונוט וסטראת'רן 
 תאריך גילוי:  1853 
  (למפת הטריטוריות הצפון-מערביות מוגדלת) ילונייף היי ריבר אינוביק יוקון נונאווט ססקצ'ואן אלברטה קולומביה הבריטית ים בופוראי הנסיך פטריק(למפת הטריטוריות הצפון-מערביות רגילה) ילונייף היי ריבר אינוביק יוקון נונאווט ססקצ'ואן אלברטה קולומביה הבריטית ים בופוראי הנסיך פטריק
 
אי הנסיך פטריק הוא האי המערבי ביותר בין איי המלכה אליזבת שבטריטוריות הצפון-מערביות בקנדה והוא משתייך לארכיפלג הארקטי הקנדי.
שטחו של האי הוא 15,848 קמ"ר והוא האי ה-55 בגודלו בעולם וה-14 מבין אייה של קנדה. האי ממוקם בכניסה למצר מקקלור (McClure Strait). גובהו המרבי של האי הוא 279 מטרים. שטחו מאופיין בפעילות סייסמולוגית.
האי התגלה ב-1853. האי קפוא כל השנה ולכן הוא קשה לגישה ובלתי מיושב. ב-1948 נפתחה באי "תחנת מזג אוויר ארקטית גבוהה" שנקראה Mould Bay כחלק משיתוף פעולה של צבאות ארצות הברית וקנדה בתחום חיזוי מזג האוויר. תצפיות קבועות החלו להיעשות בתחנה החל מ-14 במאי 1948. בתחנה היה סגל של בין עשרה לארבעים עובדים זמניים. היא נסגרה ב-1997 עקב קיצוצים תקציביים. הבניין עדיין עומד אולם ב-2007 הוא ניזוק באופן בלתי הפיך. התחנה הייתה ההתיישבות היחידה לטווח ארוך הידועה על האי.
האי נקרא על שמו של הנסיך ארתור ויליאם פטריק, דוכס קונוט וסטראת'רן, בנה של המלכה ויקטוריה, שהיה המושל הכללי של קנדה בין השנים 1911-1916. האי שימש כסביבה של הרומן הבדיוני The Lost Ones של איאן קמרון, ובו מתוארת התיישבות ויקינגית ששרדה ב"עמק האבוד" שבאי הודות לחום שיצרו הרי הגעש שבעמק זה. הרומן היווה בסיס לעלילת הסרט "האי בקצה העולם" (1974), אולם מקום ההתרחשות של עלילת הסרט שונה.
אלייז'ה ויליאמס

| --- | --- |
 לידה:  7 באוקטובר 1809 בריסטול, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  8 בספטמבר 1854 (בגיל 44) לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מדינה:  בריטניה
 
אלייז'ה ויליאמס (באנגלית: Elijah Williams;‏ 7 באוקטובר 1809 - 8 בספטמבר 1854, לונדון) היה שחמטאי אנגלי.
חייו

ויליאמס היה שחמטאי בריטי מוביל במחצית הראשונה של המאה ה-19. הנשיא הראשון של מועדון השחמט של קליפטון
,
והיה מפורסם בזכות האיטיות בה שיחק. ממוצע הזמן שחשב על כל מסע היה שעתיים וחצי, אסטרטגיה שנועדה לגרום ליריבו לאבד את הריכוז ואת המיקוד במשחק. מכאן כינויו העַצְלָן מבריסטול[דרוש מקור].
לאחר קצב משחק איטי ביותר של ויליאמס במהלך תחרות לונדון 1851 נקבעה מגבלת זמן של 20 דקות למסע לכל היותר; מגבלה זו נכנסה לתוקפה בשנת 1852.
הלחן "העַצְלָן מבריסטול" חובר על ידי הגיטריסט לאו קוטקה (שגם הטביע את המונח "מלחמת ישיבה") בתארו את סגנון המשחק של ויליאמס.
השחקן הבריטי הווארד סטאונטון מצוטט כמי שהעיר במהלך משחקו נגד ויליאמס "אליהו, אינך אמור רק לשבת כאן, עליך לשבת ולחשוב...".
התמודדויות

| שנה | מיקום | המתמודד השני | תוצאה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1846 | לונדון | דניאל הארוויץ | 1 מ-5 | הפסד |
| 1846 | לונדון | יוז קנדי | 4 מ-6 | ניצחון |
| 1850 | לונדון | הנרי תומאס באקל | 3 מ-4 | ניצחון |
| 1851 |  | אוגוסטוס מונגרדיין | 4 מ-4 | ניצחון |
| 1851 | לונדון | הווארד סטאונטון | 5.5 מ-13 | הפסד |
| 1851 | לונדון | יוהאן לבנטל | 7 מ-16 | הפסד |
| 1852 | לונדון | ברנרד הורביץ | 9.5 מ-17 | ניצחון |
| 1852 | לונדון | דניאל הארוויץ | 1.5 מ-10 | הפסד |
| 1852 | לונדון | דניאל הארוויץ | 3.5 מ-12 | הפסד |
| 1853 | לונדון | ג'יימס קיפינג | 3 מ-5 | ניצחון |
אי הנסיך צ'ארלס

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  אגן פוקס 
 קואורדינטות:  67°45′N 76°00′W﻿ / ﻿67.75°N 76°W﻿ / 67.75; -76
 ארכיפלג:  הארכיפלג הארקטי הקנדי
 שטח:  9,521 קילומטר רבוע
 אורך:  130 קילומטר
 רוחב:  94 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  קנדה 
 אוכלוסייה:  0
 על שם:  צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת 
 תאריך גילוי:  1948 
  (למפת נונאווט מוגדלת) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןאי הנסיך צ'ארלס(למפת נונאווט רגילה) איקאלואיט רנקין אינלט קיימברידג' ביי פורט אינלט גרינלנד קוויבק אונטריו מניטובה ססקצ'ואן הטריטוריות הצפון מערביות  ים בופור מפרץ הדסון מפרץ באפיןאי הנסיך צ'ארלס
 
אי הנסיך צ'ארלס (באנגלית: Prince Charles Island) הוא אחד מהאיים שבארכיפלג הארקטי הקנדי. שטחו הוא 9,521 קמ"ר וככזה הוא האי ה-78 בגודלו בעולם וה-19 בגודלו מבין אייה של קנדה.
האי ממוקם באגן פוקס (Foxe Basin) שלחופיו המערביים של האי באפין, במחוז קיקיקטאלוק (Qikiqtaaluk) שבטריטוריית נונאווט שבקנדה. למרות גודלו של האי, הדיווח הראשון על קיומו היה רק ב-1948 במהלך טיסת ניווט של חיל האוויר המלכותי הקנדי. עם זאת, ככל הנראה הוא היה ידוע למקומיים בני שבט האינואיט קודם לכן. האי קרוי על שמו של צ'ארלס, נסיך ויילס שנולד באותה שנה בה הוא התגלה. הוא איננו מיושב ומזג האוויר בו קר במיוחד.
אופרטה

כרזה לאופרטה "המיקאדו"
האופרטה (באיטלקית: Operetta) היא סוג של אמנות במה הדומה לאופרה, אך מסווג בדרך כלל כסוגת מוזיקה קלאסית קלה. היא עוסקת ברוב המקרים בעלילות קומיות והדיאלוגים בה מועברים באמצעות דיבור ללא ליווי מוזיקלי ולרוב לא באמצעות זמרה (רצ'יטטיבים כפי נהוג באופרות).
האופרטה היא למעשה הז'אנר שממנו יצא המחזמר. בעוד שהאופרטה היא סוג של אופרה קלה המלווה במשחק, המחזמר הוא מחזה המלווה במוזיקה ובשירה.
ז'אק אופנבך נחשב לאחד מאבות האופרטה. ידועה למשל האופרטה "הלנה היפה" שהוא יצר ב-1864.
האופרטה הווינאית

המלחין הבולט בתחום האופרטה בגרמנית היה האוסטרי יוהאן שטראוס הבן. האופרטה המפורסמת ביותר שלו היא "העטלף" (1874), שהייתה בזמנה האופרטה הפופולרית ביותר בעולם. שטראוס כתב בחייו 16 אופרטות ואופרה אחת. מילות השירים שלו היו מבוססות על קומדיה של ז'אק אופנבך. בן זמנו של שטראוס, פראנץ פון סוּפה, כתב אופרטות דומות מאוד לאלו של שטראוס, ואת מסורת האופרטות הווינאית המשיכו פרנץ להאר, אוסקר שטראוס, רוברט שטולץ, אמריך קלמן וזיגמונד רומברג. עד למאה ה-20. האופרטה הווינאית התאפיינה ברומנטיקה קלילה, בהומור ובחן.
האופרטה הצרפתית

מלחינה הבולט ביותר של האופרטה הצרפתית היה ז'אק אופנבך. האופרטה הצרפתית מיוצגת נפלא ביצירותיו "סיפורי הופמן" ו"אורפיאוס בשאול". האופרטה הצרפתית מתאפיינת במין חוצפה וסאטירה לעגנית כלפי מושגים, מציאויות שונות וכדומה. דוגמה לכך היא שכאשר מבקר ידוע ומוערך בצרפת האשים את כרמיה והלוי, לבריתני האופרה "אורפיאוס בשאול", בחילול סיפור המיתולוגיה הנערץ (בעיוות העלילה בצורה מעוררת גיחוך), הם הזכירו לו שאחד הציטוטים באופרה הוא ציטוט שלו. דבר זה הביא מיד לכך שהכרטיסים לאופרה קומיק אזלו.
האופרטה האנגלית

מייצגה הבולט של האופרטה האנגלית הוא ארתור סאליבן. יחד עם תמליליו של ויליאם שוונק גילברט (השניים ידועים כגילברט וסאליבן) הם רוממו את האופרטה האנגלית. הדבר מתאפיין בין היתר ביצירותיהם "אוניית הצי פינאפור", "יולנתה", "שודדי הים מפנזנס" ו"המיקדו".
הסגנון האנגלי משלב בין הרומנטיקה הווינאית הקלילה לבין הסגנון הצרפתי החצוף והלעגני.
אלים, קברים ומלומדים

| --- | --- |

שער הספר במהדורה הגרמנית
 מידע כללי
 מאת:  ק. וו. צראם 
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  specialized literature, עיון 
 נושא:  מדע פופולרי 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1949 
 
אלים, קברים ומלומדים (בגרמנית: Goetter Graeber und Gelehrte) הוא ספר המספר את סיפורם של ראשוני הארכאולוגים, שנכתב על ידי הסופר הגרמני ק. וו. צראם. הספר (שהגדיר עצמו "הרומן של הארכאולוגיה") יצא לאור בגרמנית ב-1949, והציג לקהל הרחב היסטוריה פופולרית של מדע הארכאולוגיה בשפה סוחפת ובהירה, ובצירוף תמונות רבות, לוחות זמנים וטבלאות ארכאולוגיות.
הספר היה לרב מכר עולמי, תורגם ל-28 שפות, ומכר למעלה מ-5 מיליון עותקים ברחבי העולם. הספר עודו בדפוס גם כיום. בעברית יצא הספר בשנת 1957, בהוצאת מ. ניומן, בתרגום ירוחם טולקס.
צראם היה, למעשה, עובד בית ההוצאה "ריבולט" בהמבורג בשם רמאק, שכתב בשם בדוי (שהוא היפוך אותיות שמו בגרמנית, ושינוי האות K ל-C), כפי הנראה על מנת לנסות ולנתק עצמו מספרי תעמולה נאצית שכתב בתקופת המלחמה.
הספר עוסק בתרבויות עתיקות שונות - תרבות יוון העתיקה, מצרים העתיקה ומסופוטמיה כמו גם בתרבויות מרכז אמריקה ודרום אמריקה. הוא מביא סיפורים ביוגרפיים קצרים של חלוצי הארכאולוגיה כהיינריך שלימאן, ז'אן-פרנסואה שמפוליון, פול-אמיל בוטה והווארד קרטר.
הצלחתו של הספר הביאה לכך שהוא שימש כמודל לספרי מדע פופולרי רבים שבאו לאחריו, כמו גם בסיס לסרט הוליוודי משנת 1954 בשם "עמק המלכים" בו כיכבו כוכבי התקופה רוברט טיילור ואלינור פארקר.
לקריאה נוספת

מותח מ"בלש", דבר, 15 בנובמבר 1957
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7529691-3  VIAF: 204622234   WorldCat (עם VIAF): 204622234 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איסוף מטבעות

איסוף מטבעות הוא תחביב של איסוף מטבעות מארצות ומתקופות שונות.
ישנם אספנים המחפשים אחר מטבעות נדירים מתקופות קדומות, ממדינות שאינן קיימות עוד, מסדרות מיוחדות שהונפקו ועוד. ישנם אספנים המרחיבים את האוספים שלהם ומצרפים גם שטרות.
מטבעות נדירים נרכשים במכירות פומביות או מוחלפים באירועי אספנות, וכיום גם ברשת האינטרנט.
ישנם אספנים שאוספים גם מטבעות מהתקופה שלנו, מארצות שונות, ומשקיעים בכך כסף רב.
כלים לאספן מטבעות

אלבום מטבעות - ספר או אלבום בעל דפים מיוחדים בעלי כיסים עשויים בדרך כלל מפלסטיק או PVC, שבו אפשר לסדר את המטבעות ולשמור עליהם
זכוכית מגדלת - כך אפשר להבחין בפרטים קטנים המוטבעים על המטבע או לבחון את מצבו.
כפפה - על מנת לא להשאיר טביעות אצבע על מטבעות ובכך ללכלך את המטבע.
ערכו של המטבע

גיל - מתי המטבע הוטבע
מצב - על פי סולם דירוג המטבעות
נדירות - ככל שכמות ההטבעה שלו קטנה יותר כך המטבע נדיר יותר
סולם דירוג מטבעות

בסיסי (Basal) – 1 בסולם שלדון – חתיכת מתכת שניתן לזהות כי הייתה פעם מטבע.
סביר (Fair) – 2 בסולם שלדון – ניתן לזהות את סוג המטבע, ייתכן שניתן לזהות גם את תאריך ההנפקה
כמעט טוב (Almost Good או בקיצור AG) - 3 בסולם שלדון, תאריך ההנפקה קריא, אך חלקים אחרים נשחקו לחלוטין.
טוב (Good או בקיצור G) – 6-4 בסולם שלדון, הפרטים, העיצוב והתאריך קריאים, אך המטבע שחוק מאוד.
טוב מאוד (Very Good או בקיצור VG) – 10-8 בסולם שלדון, העיצוב והתאריך ברורים, אך חסרים פרטים. שפת המטבע (הפס סביב שולי המטבע המורם מעט משטח הפנים של המטבע) חייב להיראות.
מעולה (Fine או בקיצור F) – 12 ו-15 בסולם שלדון, ניתן לראות את כל הפרטים העיקריים כשהם שלמים. במקרה זה, "מעולה" מתאר את מצב המטבע – לא את דרגת הטוהר שתוארה לעיל.
מעולה מאוד (Very Fine או בקיצור VF) – 20, 25, 30, ו-35 בסולם שלדון, ניתן לראות את כל הפרטים העיקריים כשהם שלמים, וניתן לראות פרטים נוספים.
מעולה ביותר (Extremely Fine או בקיצור XF או EF) – 40 ו-45 בסולם שלדון, שחיקה קלה של הפרטים המוגבהים ומופיע מעט ברק מהמטבעה.
כמעט שלא נכנס למחזור (Almost Uncirculated או בקיצור AU) – 50, 53, 55, ו-58 בסולם שלדון, שרידים קלים של שחיקה על הפרטים המוגבהים, מחצית מהברק המקורי נוכח.
לא נכנס למחזור (Uncirculated או בקיצור UNC) – 70-60 בסולם שלדון, שום סימן לשחיקה כשיכולים להיות חתכים או סימנים.
מוכח (Proof או קיצור PF) – מטבעות שנטבעו במיוחד לאספנים. פני המטבע בדרך כלל חלקים כמראה. בחלק מהסדרות יכולים להיות מטבעות שעברו ליטוש בחול וצבעם מט (matte proof).
מטבעות זיכרון

מטבעות זיכרון הם מטבעות אשר הוטבעו בכמות קטנה, על מנת לציין אירוע כל שהוא שאירע במדינה.
לדוגמה במטבעות השקל החדש ניתן לראות את זה על מטבעות ה-10 שקל חדש עם הטבעה של ראש ממשלת ישראל גולדה מאיר ועל מטבעות נוספים.
על מטבעות ה-2 אירו מדינות מטביעות פעם או פעמיים בשנה לציון אירוע שהיה במדינה או ליום השנה לציון אירוע מסוים.
ראו גם

נומיסמטיקה – חקר המטבעות
איסוף בולים
דירוג מטבעות
איסוף מידע רשתי

איסוף מידע רשתי הוא מונח המשמש את הסוכנות לביטחון לאומי (NSA) בארצות הברית ליירוט תעבורת טלפון ואינטרנט באמצעות כבלי אינטרנט ומתגים מרכזיים, מקומיים וזרים. מלבד זאת, NSA אוספת גם מידע מתקשורת אינטרנט באמצעות הסדרים עם חברות וספקיות אינטרנט במסגרת תוכנית בשם PRISM. הן תוכניות לאיסוף מידע רשתי והן PRISM הן חלק מחטיבת פעולות המקור המיוחדת (SSO), האחראית עלאיסוף בשיתוף פעולה עם ארגונים אחרים.
תוכניות

אחת השקופיות של מצגת אודות תוכנית PRISM מתארת איסוף מידע רשתי כ"איסוף תקשורת על כבלי סיבים ותשתיות כאשר הנתונים זורמים" ונטען כי זה מתבצע בארבע תוכניות המעקב העיקריות הבאות:
FAIRVIEW
BLARNEY
STORMBREW
OAKSTAR
תוכניות FAIRVIEW, BLARNEY ו-STORMBREW מיועדות לאיסוף נתונים במתקנים בארצות הברית, ואילו OAKSTAR היא מטרייה לשמונה תוכניות שונות המשמשות לאיסוף מחוץ לארצות הברית. במסגרת כל ארבע התוכניות, האיסוף מתבצע בשיתוף פעולה עם חברות תקשורת מסחריות, הן בארצות הברית והן מחוצה לה.
תוכניות איסוף מידע רשתי מאפשרות גישה לכמויות נתונים גבוהות מאוד. לדברי פקיד אנונימי ששוחח עם כתב וול סטריט ג'ורנל, ראשית, ברירה מוקדמת נעשית על ידי ספקי התקשורת עצמם, שבוחרים תעבורה (כולל טקסט של הודעות דוא"ל ושמע שיחות טלפון) שמכילה ככל הנראה תקשורת זרה. לאחר מכן הנתונים מועברים לסוכנות לביטחון לאומי, NSA, שם מתבצעת ברירה שנייה על ידי העתקה קצרה של התעבורה וסינון באמצעות מה שנקרא "בוררים חזקים" כמו מספרי טלפון, דואר אלקטרוני או כתובות IP של אנשים וארגונים בהם NSA מעוניין. עם זאת, ויליאם ביני, לשעבר פקיד בכיר ב-NSA, טען בפומבי כי ה-NSA מבקש "לאסוף את הכל" תוך סינון מינימלי. ניתן לעבד ולחפש נתוני אינטרנט שנאספים על ידי תוכניות לאיסוף מידע רשתי באמצעות מערכת XKeyscore.
פרטים תפעוליים

על פי גורמים רשמיים בממשל הפדרלי האמריקאי לשעבר ובהווה, יש יותר מעשר תחנות מיתוג אינטרנט גדולות בארצות הברית שבהן מתבצע סינון מסוג זה, אשר ממוקמים לא רק ליד האתרים שבהם כבלי האינטרנט התת--ימיים העיקריים נכנסים לארצות הברית. דוגמה ממשית למתקן שבו NSA שולטת היא חדר 641A בתחנת המיתוג של סן פרנסיסקו של ספקית AT&T, שנחשף בשנת 2006. אחד המכשירים המשמשים לסינון תעבורת האינטרנט הוא מנתח התנועה סמנטית או STA 6400 מתוצרת חברת הבת של בואינג, נארוס.
לאיסוף נתונים מכבלי אינטרנט ומתגים מחוץ לארצות הברית, ל-NSA יש גם הסכמים סודיים עם ספקי אינטרנט זרים, במיוחד באירופה ובמזרח התיכון. עלויות שיתוף הפעולה שעושות חברות אלה משולמות על ידי NSA במסגרת תוכנית ה-Corporate Access Partner שלה, בדיוק כמו הוצאות חברות התקשורת האמריקאיות. העלויות הכוללות של תוכנית זו נאמדו ב-278 מיליון דולר ארצות הברית, נכון לשנת הכספים 2013.
בצו של בית המשפט למעקב מודיעין זר (FISC) מ-3 באוקטובר 2011, נאמר כי איסוף מידע רשתי מהווה כ-9% מסך כל 250 מיליון תקשורת האינטרנט אותם NSA אוספת בסמכות סעיף 702 FAA מדי שנה. במהלך המחצית הראשונה של 2011, NSA רכשה כ-13.25 מיליון תקשורת אינטרנט באמצעות איסוף מידע רשתי. אף ע פי שמדובר בסכום קטן יחסית, הצו הממשלתי קובע כי איסוף מידע רשתי הוא משמעותי מכיוון שהוא מכיל סוגים מסוימים של מידע מודיעיני זר בעל ערך, אך הוא עדיין כרוך באיסוף מיליוני סוגי תקשורת אינטרנט מדי שנה, ובלתי אפשרי ל-NSA להוציא מכלל תקשורת מקומית, שנאסף עקב קשיים טכניים.