stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכ"ם
עקרונות פעולה > פרמטרים אלקטרוניים אופייניים למכ"ם

מלבד התדר, למכ"ם מספר פרמטרים אלקטרוניים נוספים:
PRI (Pulse Repetition Interval) – מצביע על המרווח בין כל פולס שידור של המכ"ם (בדרך כלל נמדד במיקרו־שניות).
PW (Pulse Width) – מצביע על רוחבו של כל דפק שידור של המכ"ם (בדרך כלל נמדד במיקרו־שניות).
קיטוב – מצביע על קיטוב השידור של המכ"ם (אופקי, אנכי, מעגלי).
איפנון בתוך הפולס.
מספר פולסים בתדר קבוע, עבור מכ"ם שקופץ מתדר לתדר.
סריקת של קרן המכ"ם (לדוגמה, סריקה סיבובית, סריקה גזרתית, סריקה אנכית,) הסריקה יכולה להיות מכנית, כלומר האנטנה נעה במרחב, או אלקטרונית, האנטנה אינה זזה פיזית אך כיוון הקן נע באמצעות הסחה אלקטרונית של קרן המכ"ם (לדוגמה, באמצעות יצירת אלומת קרן המכ"ם מסיכום אלומות, וניהול הסחות הפאזה החשמלית של כל אחת מאלומות אלו).
עקרונות פעולה > קיטוב

בכל קרינה אלקטרומגנטית (כאשר מתרחקים ממקור הקרינה), כיווני השדות המגנטי והחשמלי ניצבים לכיוון ההתפשטות. מתוך כיווני השדות והיחס ביניהם ניתן להגדיר את הקיטוב של הגל. באות המשודר ממכ"ם הקיטוב ניתן לשליטה כדי לקבל אפקטים שונים. מכ"מים משתמשים בקיטוב אופקי, אנכי, ליניארי ומעגלי כדי לגלות סוגי החזרה שונים. לדוגמה, קיטוב מעגלי משמש להפחית את השפעות ההפרעה הנוצרת כתוצאה מגשם. החזרות של קיטוב ליניארי, בדרך כלל מצביע על משטחים מתכתיים.
קיטוב אקראי מצביע על משטח לא אחוד כגון סלעים, אדמה ומשמשים מכ"מי ניווט.
עקרונות פעולה > גורמים מגבילים > נתיב וטווח האלומה

אלומת מכ"ם תנוע בקו ישר בריק, אולם במציאות היא מבצעת מסלול עקום באטמוספירה עקב מקדם השבירה של האוויר, מה שגורם להתרחקות "אופק המכ"ם" ולשיפור ביצועי המערכת. גם כאשר האלומה משודרת במקביל לקרקע, היא תנסוק עקב צלילת פני כדור הארץ בכיוון האופק. בנוסף, האות נחלש בתווך בו הוא עובר והאלומה מתפזרת.
הטווח היעיל המרבי של מכ"ם יכול להיות מוגבל על ידי מספר גורמים:
קו ראייה (Line of Sight) אשר תלוי בגובה מעל פני הקרקע. ללא קו ראייה נתיב האלומה חסום.
טווח מרבי יעיל שנקבע על ידי תדר הישנות הפולסים. הטווח בו העמימות מתחת לערך הסף הוא המרחק אותו יכול לעבור האות לפני שמשודר האות הבא.
רגישות המכ"ם ועצמת האות המחושבת במשוואת המכ"ם. היא כוללת משתנים כמו פרמטרים סביבתיים וגודל המטרה.
עקרונות פעולה > גורמים מגבילים > רעש

בתחום האותות האלקטרומגנטיים רעש הוא מקור פנימי של שינויים אקראיים באות אשר נוצרים על ידי רכיבים אלקטרומגנטיים.
אותות מוחזרים דועכים במהירות עם גדילת הטווח, לכן רעש מציג הגבלה משמעותית למערכת מכ"ם. רצפת הרעש והיחס אות לרעש (SNR) הם שתי מדידות של ביצועים המשפיעות על יעילות לטווח. מחזירים רחוקים מדי מייצרים אות קטן מכדי לעבור את סף הרעש ולכן אינם מתגלים על ידי המכ"ם. גילוי דורש אות בעצמה הגבוהה מסף הרעש בלפחות היחס SNR.
רעש מופיע בתצורות אקראיות על האות המוחזר המתקבל במכ"ם. ככל שעצמת האות נמוכה יותר כך קשה יותר להבדיל אותו מהרעש. ספרת הרחש (Noise Figure) היא מדידה של הרעש המיוצר על ידי מקלט בהשוואה למקלט אידיאלי, ובאופן טבעי השאיפה היא למזער אותה ככל שניתן.
רעש שוט נוצר על ידי אלקטרונים לאורך אי רציפות, אשר מאפיינת את כל המקלטים. רעש שוט הוא הרעש הדומיננטי ברוב המקלטים. במעבר אלקטרונים דרך מכשיר הגברה נוצר גם רעש פליקר (אנ'), אשר מטופל על ידי הגברה הטרודינית (אנ'). סיבה נוספת לעיבוד הטרודיני היא שעבור רוחב הפס נתון, רוחב הפס הרגעי עולה ליניארית עם התדירות. על ידי כך מקבלים שיפור ברזולוציית הטווח. יוצא דופן בולט למערכת מכ"ם הטרודינית הוא מכ"ם תחום רחב סרט (UWB). כאן מחזור אחד או גל טרנזיאנטיבי משמש בדומה לתקשורת UWB.
רעש נוצר גם ממקורות חיצוניים, החשוב ביניהם הוא הקרינה התרמית של הרקע מסביב למטרה. במערכות מכ"ם מודרניות, הרעש הפנימי שווה או נמוך מהרעש החיצוני, להוציא מקרים שבהם המכ"ם מכוון ישירות למעלה והסביבה "קרה" עד כדי כך שהיא מייצרת רעש רקע נמוך.
עקרונות פעולה > גורמים מגבילים > הפרעות רקע

מערכות מכ"ם צריכות להתגבר על אותות לא־רצויים כדי להתמקד במטרה בה היא מתעניינת. מקורות האותות יכולים להיות פנימיים או חיצוניים, פעילים או סבילים. היכולת של מערכת מכ"ם להתגבר עליהם מגדירה את היחס אות־רעש (SNR) של המכ"ם.
SNR מוגדר כיחס בין עצמת האות הרצוי לעצמת הרעש בתוך אות נתון. הוא משווה עצמת האות הרצוי לרמת רעש הרקע הקיימת, כגון רעש אטמוספירי ורעש פנימי של המקלט. ככל שה־SNR גבוה יותר, כך גבוהה יכולתו לבודד את האות הרצוי מהאותות האחרים.
סוגי מכ"ם

ניתן לחלק מכ"מים למספר סוגים לפי אופי הפעולה:
מכ"ם פעימות (דפקים) – המכ"ם משדר אנרגיית רדיו בדפקים קצרים בזמן ואחר כך מחכה לקבלת ההד החוזר מן המטרה. בזמן שידור המקלט חסום לקליטה, לכן למכ"ם כזה יש "טווח מת" שבו הוא לא יכול לגלות מטרה. מיקום המטרה נמדד לפי כיוון האנטנה ומרחקה לפי מדידת זמנים. זהו סוג המכ"ם הנפוץ.
מכ"ם גל רציף (Continuous Wave, נקרא בקיצור CW) – מכ"ם מסוג CW משדר תמיד, השידור מתבצע בתדר משתנה (מבצעים מעין דפקים של תדר), וכך ניתן למדוד טווח. מכ"מים מסוג CW דורשים שימוש בשתי אנטנות (אחת לשידור והשנייה לקליטה) אין לו טווח מת. יותר קל לבצע עיבוד דופלר במכ"ם CW.
רוב המכ"מים המודרניים מבצעים עיבוד דופלר. בעזרת עיבוד זה ניתן לגלות גם את המהירות (בכיוון המכ"ם) של המטרה. לצורך עיבוד דופלר נדרש לאסוף כמה דפקים, ונדרש שבין הדפקים המופע יישמר.
שימושים במכ"ם > מכ"ם התרעה/גילוי/בקרה אווירית

תפקיד מכ"ם זה לגלות מטוסים במרחב אווירי נתון. מכ"ם כזה יהיה תמיד מכ"ם שסורק את כל המרחב (בדרך כלל בעל אנטנה מסתובבת). מכ"מי גילוי ובקרה אווירית קיימים בכל שדות התעופה על מנת לספק יכולת בקרה אווירית למטוסים הנוחתים והממריאים מהשדה.

מכ"מי התרעה בדרך כלל בעלי אנרגיה גבוהה וטווח גדול, משמשים להתרעה מפני חדירה אווירית למרחב.
מכ"מים אלה מתחלקים לשלוש קבוצות עיקריות:
מכ"מי גילוי אזוריים – מכ"מי ענק, בעלי טווח גילוי של מאות קילומטרים מול "מטרה אופיינית". מכ"מים אלו משרתים את יחידות הבקרה האזוריות (יב"אות) ותכליתם לאפשר הגנה אווירית ממטוסים חודרים (מכ"מים צבאיים) או בקרה של התנועה האווירית (מכ"מים אזרחיים). בעשרים השנים האחרונות התחילו להופיע לצרכים אלו גם מכ"מים הנישאים על בלון וגם מכ"מים נישאים על מטוסי התרעה מוקדמת, אם כי תצורות אלו בדרך כלל משרתות רק צבאות.
מכ"מים מקומיים לפיקוח – מכ"מים קטנים יותר המשמשים לפיקוח "הדוק" במרחב אווירי המפוקח על ידי "מגדל פיקוח" – מרחב אווירי בעל מאפיינים ייחודיים המשמש מטוסים בשלבי ההצטרפות לנחיתה, נחיתה, המראה ועזיבת מרחב שדה התעופה.
מכ"מים להנחיה צמודה של מטוסים לנחיתה, תוך בקרה מלאה מהקרקע – אלו מכ"מים בעלי אונה צרה מאוד, מכ"מים סטטיים שתכליתם לאפשר לפקח טיסה שהוכשר לכך לתת הנחיות רדיו בדיבור לטייסים הניגשים לנחיתה בתוך ענן. בעשורים האחרונים, מערכות אלו יוצאות משימוש ומוחלפות על ידי מערכות ILS ובשנים האחרונות גם מערכות GPS.
שימושים במכ"ם > מכ"ם מוטס

מכ"ם מוטס הוא מכ"ם שמורכב על כלי־טיס. קיים ברוב מטוסי הקרב, ובנוסף במטוסי נוסעים חדישים. שונה מאוד ממכ"ם קרקעי באופי העבודה ובאילוצים טכניים (משקל קטן, הספק נמוך).
במטוסי הנוסעים המכ"ם מספק נתוני מזג אוויר (עננות, גשמים) ואף בחלקם מיפוי בסיסי של הקרקע. במטוסי הקרב המכ"ם משמש כאמצעי גילוי, אמצעי להרכשת מטרות, ולבסוף כאמצעי בקרת אש לטילי אוויר-אוויר וטילי אוויר-קרקע.
ברוב מטוסי הקרב המתקדמים ניתן להשתמש במכ"ם גם לצורך מיפוי הקרקע וגילוי מטרות נייחות באמצעות מצבי SAR (מכ"ם מפתח סינתטי), וגילוי ועקיבה אחרי מטרות נעות באמצעות מצבי GMTI.
שימושים במכ"ם > מכ"ם מוטס > מכ"ם מערך סריקה אלקטרוני (Active Electronically Scanned Array)

חלק מהמכ"מים המוטסים משתמשים באנטנות קבועות ובטכנולוגיה של הסחת פאזה באנטנה על מנת ליצור אלומה. יכולת זו, נכון ל־2014, נחשבת מתקדמת ביותר, וידועות מספר קטן מאוד של חברות שמסוגלות לייצר אנטנות כאלה. באופן מבצעי, אנטנות "מערך מנוהל פאזה" מובצעו כמעט רק במטוסי דור חמישי (F-35, F-22 ובחומש הקרוב, מספר מדינות שוקלות לשלב יכולת זו גם ב-F-15, F-16). אחת החברות הבודדות בעולם שמסוגלת לייצר מכ"מים כאלה היא חברת "אלתא מערכות" מאשדוד, ישראל.
למכ"ם AESA יש מספר תכונות, מאפיינים ותפקידים ייחודיים ובכלל זה:
מכיוון שניהול מיקום האלומה במרחב מתבצע אלקטרונית, ללא הזזת האנטנה, ניתן בכל נקודת זמן, להחליט על מצב עבודה שונה; לדוגמה, מרגע שנתגלתה מטרה, ניתן "לחקור" אותה על ידי השתהות קצרה עליה, ככל הנדרש לטיוב הנתונים. מרגע שיש עקיבה, אין צורך שהמכ"ם ישתהה ברציפות על המטרה (כלומר, יהיה "נעול" עליה), אלא שאפשר לשלב בין המשך חיפוש מטרות לבין "עקיבה" שרובה יכול להתבצע רק חישובית.
ניתן להקצות חלק ממשאבי המכ"ם לביצוע משימות גילוי קורנים ולאו דווקא לקליטת דפקים שהמכ"ם עצמו שידר. מצב זה מאפשר למכ"ם לעשות תפקידים שבאופן מסורתי היו משויכים ל"מערכות התראה ממכ"ם" (RWR).
מכיוון שהיכולת לשדר ולקלוט באמצעות אנטנה שטוחה מרובת רכיבי שידור או קליטה היא הכרחית, הרי שמכ"מי AESA "מטבעם" מתאימים גם לביצוע חסימות לוחמה אלקטרונית בתחום התדר הישים עבורם. מצבים אלו מאפשרים למכ"ם לעשות תפקידים שבאופן מסורתי היו שייכים למערכות לוחמה אלקטרונית אקטיביות ייעודיות (ECM).
מכיוון שהאנטנה סורקת את המרחב בצורה אלקטרונית, במהירות רבה, ניתן לשלב מצבים ייעודיים להתמודדות עם לוחמה אלקטרונית (ECCM). למשל, כאשר המכ"ם מזהה חסימה מכיוון מסוים, הוא יכול לא לשדר יותר רק בכיוון הזה, או להפך, לשדר לכוון הזה "צירוף של צורת גל ותדר" שתהווה פיתיון לחוסם להישאר "נעול" על הפיתיון ותאפשר למכ"ם לעבוד בתדרים אחרים.
המכ"ם יכול לשלב בין מצבי אוויר־אוויר למצבי אוויר־קרקע, "בו־זמנית" בראיית המשתמש.
אוסף התכונות שלעיל מחייב מעבד אות ויכולת מחשובית גבוהה מאוד. מרגע שיכולות אלו ישנן, אפשר גם להכניס שיטות פעולה חדשניות כמו ניהול מסד נתונים רחב על מספר גדול של מטרות בו־זמנית, טכניקות שתכליתן לזהות מטרות ולא רק לגלות אותן, ועוד.
במטוס ה-F-35 האמריקאי, הצירוף של יעילות מכ"ם ה-AESA ביחד עם שטח החתך המכ"מי הנמוך שלכאורה יש למטוס הביאו את המתכננים האמריקאים להחלטה שלא לשלב בכלל מערכות ללוחמה אלקטרונית, אקטיביות, מחוץ למכ"ם.
שימושים במכ"ם > מכ"ם ימי

מכ"ם ימי מותקן באוניות ומשמש לגילוי אוניות ולהתרעת התנגשות. אופן פעולתו דומה לפעולת מכ"ם אווירי, אבל בגלל האופי השונה של הים (רעשים שונים) נדרש תכן מיוחד למכ"ם ימי.
קיים הבדל משמעותי בין מכ"ם ימי צבאי למכ"ם ימי אזרחי.
שימושים במכ"ם > מכ"ם ימי > שימושי מכ"ם ימי אזרחי (Maritime Radar)

מכ"ם ניווט לספינות. ספינות קטנות נדרשות למכ"ם ניווט אחד (בתחום תדר X), ספינות גדולות יותר נדרשות ל-2 מכ"מי ניווט (אחד בתחום תדר X והשני בתחום תדר S)
מכ"ם בקרת שייט לנתיבים ימיים, נמלים וחופים
שימושים במכ"ם > מכ"ם ימי > שימושי מכ"ם ימי צבאי (Naval Radar)

מכ"ם חפוש שטח, (Surface Surveillance Radar) מכ"ם בסיסי לספינות לגילוי מטרות שטח, קווי חוף, מכשולים וכדומה
מכ"ם חיפוש אויר/שטח (נקרא Primary Surveillance Radar בניגוד למערכת הזע"ט (זיהוי עמית טורף) או IFF הקרויה Secondary Surveillance Radar) משמש לגילוי מטרות אוויר ומטרות שטח
מכ"ם בקרת אש תותחים (Fire Control Radar) לרוב מכ"ם בתחום תדר X המקבל ציון מטרה מהמכ"ם הראשי ומבצע עקיבה על המטרה לצורך הכוונת תותח. ציון המטרה יכול להיות בצירי טווח /זווית או גם מהירות אם המכ"ם הראשי הוא בעל יכולת עיבוד דופלר.
מכ"ם בקרת טילים (Missile Control Radar) לרוב מכ"ם בתחום תדר X וגבוה מזה כתלות בדיוק הציון הנדרש על ידי הטיל. ישנם מספר סוגי טילים בשימוש על ספינות, עם סוגי ניהוג שונים ולכן גם המכ"מים הנדרשים הם שונים:
טיל עצמאי – לא נדרשת הנחיית מכ"ם, רק קואורדינטות ראשוניות של המטרה לראש הביות
טיל חצי אקטיבי – המכ"ם מספק עקיבה והארה קבועה של המטרה והטיל סוגר אליה
טיל אקטיבי – פיקוד רצוף של הטיל אל המטרה
מכ"ם AESA, כמו המקביל היבשתי יש גם מכ"ם ימי
שימושים במכ"ם > מכ"ם ימי > מכ"מים ימיים של אלתא

מכ"ם דגון – היה בשימוש בשנת 70–90, הייתה לו גם גרסה קרקעית
מכ"ם שעון מעורר – החליף את הדגון בשנות ה-90 וסיפק יכולת גילוי טילים בגובה נמוך לכל ספינות סער 4. בספינות סער 5 הייתה גרסת 3D של המכ"ם
מכ"ם STGR – מכ"ם בקרת אש לטיל ברק 1 וגם לתותחים
מכ"ם STAR – מכ"ם 3D עם אנטנה פלנרית (שטוחה) שנמכרה לייצוא בלבד
מכ"ם אדיר – מכ"ם AESA דיגיטלי, לרוב 4 קירות כאשר גודל הקיר מותאם לדרישה המבצעית ולגודל התורן
מכ"ם אלפא – גרסה קלת משקל של מכ"ם אדיר עם קיר אחד מסתובב או 4 קירות קטנים
שימושים במכ"ם > מכ"ם בקרת אש

משמש אמצעי בקרה לטילי אוויר־אוויר או טילי קרקע־אוויר (טק"א), על מנת להנחות את הטיל לפגיעה או לתמוך את שלבי ניווט הביניים שלו, עד שהוא ננעל בעצמו על המטרה. הדרישות ממכ"ם זה שונות, ביניהן דיוק גבוה וקצב דגימה גבוה של המטרה. רוב המכ"מים המשמשים לבקרת אש משתמשים באנטנות הסחת פאזה, ובאלגוריתמים מתוחכמים של עקיבה אחר מטרות על מנת לייעל את עבודתם.
גם במערכות הגנה אקטיבית, מערכות להפלת טילים בליסטיים באמצעות יירוט שלהם על ידי טילים־מיירטים, הגילוי הראשוני, סווג המטרות והמידע הנדרש למיירט עד לשלב בו הוא ננעל עצמאית על המטרה, מתבצעים על ידי מכ"ם בקרת אש ייעודי. נכון ל-2014, כל מערכות ההגנה האקטיבית המוכרות בעולם עושות שימוש במכ"ם "מערך מנוהל פאזה" מהסוגים המתקדמים ביותר שהטכנולוגיה מאפשרת. תחום זה, במובנים מסוימים "מוביל", את התקדמות המכ"מים המודרניים.
שימושים במכ"ם > מכ"ם בקרת שטח

מכ"ם בקרת שטח משמש לזיהוי עצמים בתנועה. המכ"ם מזהה תנועה לפי הסטת דופלר של העצמים. מכ"ם זה אינו מדויק בתנאי מזג אוויר קשים עקב עיוותים של הגשם וכן תנועת צמחים ברוח חזקה. בישראל מכ"ם מסוג זה משמש את הצבא לגילוי תנועת אנשים ורכב בגבולות המדינה. חברת אלתא היא מובילה עולמית בתחום ופיתחה מכ"ם בוהה המספק מידע מדויק ויכולת עקיבה אחר מטרות.
שימושים במכ"ם > מכ"ם מִפְתָּח סינתטי (SAR)

מכ"ם מִפְתָּח סינתטי, SAR, הוא מכ"ם אווירי המשתמש באנטנה סינתטית לצורך יצירת תמונה של פני הקרקע בכל מזג אוויר. המכ"ם משתמש בתנועת המטוס על מנת לייצר אנטנה סינתטית מההדים שחוזרים לאורך מסלול הטיסה. המכ"ם משתמש באינטרפרומטרית רדיו על מנת לשרטט תמונה ברזולוציה גבוהה של פני השטח, ללא תלות במזג האוויר.
שימושים במכ"ם > מכ"ם לגילוי מטרות נעות (Ground Moving Targets Indication – GMTI)

אחת המשימות העיקריות של צבאות, היא היכולת לתת התרעה מוקדמת על כוחות עתודה המוזרמים אל חזית הלחימה. לצורך זה בעיקר, בחלק מהמכ"מים המוטסים ישנו מצב פעולה ייעודי שתכליתו לתת חיווי על מטרות נעות על הקרקע. משימה זו היא משימה לא פשוטה למכ"ם מכיוון שבהגדרה, המשימה מתבצעת כאשר האונה הראשית של המכ"ם מסתכלת אל הקרקע ובטווח שבו מצפים למצוא מטרות. מימוש מוצלח של מצב זה מחייב לכן יכולת הפרדה טובה מאוד בתדר כדי מצד אחד "לנקות" את רעשי הקרקע ומצד שני, להצליח לבודד מטרות נעות כמו טנקים בנסיעה. פרמטר מרכזי לאיכות של מצב זה היא המהירות המינימלית שבה עדיין ניתן לגלות מטרה נעה. נכון ל-2014, קיימות מספר תוכניות פיתוח שתכליתן לשלב מצבי "מכ"ם מפתח סינתטי" ביחד עם מצבים ייעודיים לזיהוי מטרות נעות כך שניתן יהיה לקבל את "תמונת הקרב הקרקעי", הן בהיבטי מיפוי והן בהיבטי מטרות נעות, על גבי אותה תצוגה. מכיוון שהמכ"ם עובד גם "דרך" עננים נכון לייחס לאפשרויות אלה חשיבות רבה. לארצות הברית ישנו מטוס ייעודי לצורך זה – E-8 JSTARS.
שימושים במכ"ם > מכ"ם חודר קרקע

מכ"ם לטווחים קצרים (מטרים עד עשרות מטרים בודדים) המאפשר מיפוי תת־קרקע כולל חשיפת עצמים, חללים וסדקים. משמש לביצוע חקר במסגרת מדעי כדור הארץ.
שימושים במכ"ם > מכ"ם Through The Wall

מכ"ם לטווחים קצרים (מטרים בודדים) המשמש לחדירה של מכשולים דוגמת קירות והריסות מבנים. מכ"ם כזה מאפשר לתת מידע דו־ממדי ואף תלת־ממדי של האובייקטים הנמצאים מאחורי המכשול. המכ"ם משתמש בתדרים גבוהים לרוב בין מאות מגה־הרצים למספר אלפים. בישראל פותח מכ"ם כזה למטרות צבאיות ולחילוץ והצלה על ידי חברת "קמרו־טק".
שימושים במכ"ם > מכ"ם Over-the-horizon

מכ"ם Over-the-horizon (אנ') הוא מכ"ם לטווחים ארוכים מאוד, בדרך כלל מאות ואלפי קילומטרים, המשמש לאיתור של איומים מעבר לקו האופק (קו ראייה). מכ"ם מסוג זה משדר גלי קול אל האטמוספירה אלו מוחזרים לארץ ומאתרים איומים ממרחק. השידור לאטמוספירה והחזרה לארץ מאפשר לעקוף את הצורה הכדורית של כדור הארץ ולראות "דרכו". בשנת 2023 הכריזה אלתא מערכות, חברת בת של התעשייה האווירית, על מכ"ם מסוג זה פרי פיתוחה בשם OTH-B (ELM-2040).
שימושים במכ"ם > תדרים אפשריים

מקור השמות של התדרים בשמות קוד שנתנו להם במלחמת העולם השנייה. השמות אומצו בארצות הברית על ידי IEEE ועל ידי ITU. לרוב המדינות יש תקנות נוספות לשליטה בתדרים שיוקצו לשימוש אזרחי ולשימוש צבאי.
| תחום תדר | תדרים | טווח אורך הגל | הערות  |
| --- | --- | --- | --- |
| HF | 3-30 MHz | 10-100 m | ת"ג – 'תדר גבוה', מערכות מכ"ם חופים, "מעבר־לאופק". |
| P | < 300 MHz | 1 m+ | האות "P" מציינת את המילה האנגלית "previous (קודם)". השם לרוחב פס זה ניתן במחשבה לאחור על מערכות מכ"ם מוקדמות. |
| VHF | 50-330 MHz | 0.9-6 m | תג"מ – תדר גבוה מאוד. טווח ארוך מאוד, עוקף מכשולים. |
| UHF | 300-1000 MHz | 0.3-1 m | תא"ג – תדר אולטרה גבוה. עוקף מכשולים, כולל עצים. טווח ארוך מאוד – משמש לגילוי מוקדם של טילים בליסטיים. |
| L | 1-2 GHz | 15-30 cm | טווח ארוך. משמש לבקרה אווירית ומעקב. האות "L" מציינת את המילה "long (ארוך)". |
| S | 2-4 GHz | 7.5-15 cm | בקרה אווירית, חיזוי מזג אוויר ארוך טווח, מכ"ם ימי ; האות "S" מציינת את המילה "short (קצר)". |
| C | 4-8 GHz | 3.75-7.5 cm | משיבים של לוויינים; מזג אוויר. |
| X | 8-12 GHz | 2.5-3.75 cm | ביות טילים, מכ"ם ימי, מיפוי ברזולוציה בינונית ומעקב קרקעי, בתחום הצר 10.525GHz ±25 MHz משמש מכ"מים של שדות תעופה. מסומן X כיוון שתחום התדרים הוגדר כחשאי במהלך מלחמת העולם השנייה. |
| Ku | 12-18 GHz | 1.67-2.5 cm | מערכות נשק, מיפוי ברזולוציה גבוהה, מדידת גובה לוויינים. השם Ku נבחר מכיוון שתדר זה הוא מתחת (under) לרוחב פס K |
| K | 18-27 GHz | 1.11-1.67 cm | מוגבל בשל עיוותים הנגרמים מאדי מים וטיפות מים באוויר. משמש לאיתור עננים על ידי מטאורולוגים וכגלאי מהירות על ידי המשטרה. גלאים אלה פועלים בתחום 24.150GHz 0.100 MHz |
| Ka | 27-40 GHz | 0.75-1.11 cm | טווח קצר. משמש למיפוי וכפיקוד למצלמות תנועה המיועדות לגלות נהגים החוצים צומת ברמזור אדום. |
| mm | 30-300 GHz | 10 mm - 1 mm | גלים מילימטריים – אורך גל של מילימטרים בודדים או פחות מכך. מחולק לתחומי משנה בשורות הבאות. לאותיות אין משמעות ככל הנראה, ולעיתים משתמשים באותיות אחרות לסמן תחומים אלה. |
| Q | 40-60 GHz | 7.5 mm - 5 mm | תקשורת צבאית |
| V | 50-75 GHz | 6.0 - 4 mm | ספיגה משמעותית באטמוספירה |
| E | 60-90 GHz | 6.0 - 3.33 mm |  |
| W | 75-110 GHz | 2.7 - 4.0 mm | משמש לתצפית מטאורולוגית ברזולוציה גבוהה, לדימות ולחיישנים חזותיים במערכות אוטונומיות. |
התמודדות מול פעולת המכ"ם

המכ"ם מהווה איום משמעותי על מטוסי קרב, סיור, או ריגול, בשטח המנוטר על ידו. זאת משום שהוא מאפשר לצד המותקף לקבל התרעה מוקדמת על פלישה לתחומו האווירי, להתגונן מפניה ולנסות לסכל אותה. חשיבות מיוחדת יש למכ"ם המשמש להנחיית טילי קרקע־אוויר ליירוט המטוסים התוקפים. במשך השנים פותחו שיטות שונות להתרעה מפני פעילות מכ"ם ולשיבוש פעולתם של מכשירי מכ"ם:
לוחמה אלקטרונית: זו כוללת התגוננות סבילה והתגוננות פעילה. התגוננות סבילה כוללת קליטה וניתוח של שידורי מכ"ם באמצעות מיכשור מיוחד הנמצא על סיפון המטוס הפולש, לצורך הצגתם של איומי המכ"ם הפעילים בשטח בפני צוות המטוס. התגוננות פעילה כוללת שיבוש יכולת החישוב של המכ"ם באמצעות שידור יזום של אותות הטעיה אלקטרוניים מסוג אלה שמכשיר המכ"ם משדר וקולט, והמונעים ממנו להבחין בין האותות שהוא עצמו שידר לבין אותות ההטעיה.
הטעיה פיזית: פיזור מוץ מתכתי באוויר גורם למכשיר המכ"ם לטעות ולזהות את המוץ כמטרה.
תקיפה: הכוח התוקף משגר פצצות או טילים המתבייתים על אותות המכ"ם, ובכך מביא להשמדתה של תחנת המכ"ם או להפסקת פעולתה מחשש שתתגלה.
הקטנת חתימת המכ"ם של המטוס: תכנון מטוסים בעלי ארכיטקטורת מבנה וחומר המקשים על גילויים באמצעות מכשירי מכ"ם. מטוסים מסוג זה, כגון F-117, שפותחו על ידי ארצות הברית, קרויים "חמקנים".
ראו גם

לוחמה אלקטרונית
IRST (מערכת חיפוש ועקיבה תת־אדום) – מערכת לגילוי ועקיבה אחר עצמים הפולטים קרינת תת־אדום כגון מטוסי סילון ומסוקים.
מכ"ם ביסטטי
סריקה קונית
לקריאה נוספת

Merrill Ivan Skolnik, Radar Handbook, McGraw-Hill, 1990.
August W. Rihaczek, Principles of High-Resolution Radar, Artech, 1996.
Norman Friedman, Naval Radar, Conway Maritime Press, 1981, ISBN 0 85177 238 2.
הערות שוליים

↑  "Scientists & Inventors: Radar Pioneers", The Orchid Grower
↑  ראדאר מכשיר סודי חדש, משמר, 16 באוגוסט 1945
↑  מנורת הפלאים של עלאדין, משמר, 17 במאי 1945
↑  הערך על "הקרב על האטלנטי" בוויקיפדיה. ניתוח מקיף של תרומת המכ"ם מופיע בספר Enginneers of victory מאת Paul Kennedy
↑  חידושי טכניקה ומדע, הצופה, 19 במרץ 1945
↑  גם ספינות צבאיות משתמשות לעיתים במכ"מי ניווט אזרחיים
↑  יכולת 3D של מכ"ם פירושה הוספת יכולת מדידת גובה בתוספת לטווח וזווית הבסיסיים
↑  מכ"ם שמניע דיגיטלית את אונת המכ"ם ולא מכנית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555988905171  BnF: cb119772298 (data)  GND: 4176765-2  LCCN: sh85110293  LNB: 000067195  NKC: ph124969 
אנטנה של מכ"ם הגילוי האווירי P-14 שאורכה 33 מטרים
בוהק מציין את מידת ההחזרה מעצמים כפי שניתן להתרשם מתמונת מכ"ם מזג האוויר שצולמה ב־1960. התדר של המכ"ם, אופי הפולס, והאנטנה קובעים באילו עצמים הוא יכול להבחין.
הפרעת רקע נפוצה: הדי מכ"ם שמוחזרים ממטרה ולאחר מכן מוחזרים מהקרקע או מהיונוספירה גורמים ל"רוחות רפאים" להופיע על תצוגת המכ"ם. במקרה זה המטרה האמיתית היא המטוס ונלוות אליה שתי ההשתקפויות של המטוס בקרקע וביונוספירה. סוג זה של הפרעות רקע מטריד במיוחד שכן הדמויות של המטרה נראות נעות באותה מהירות יחד עם המטוס כך שלא ניתן להשתמש באפקט דופלר כדי לסנן. מערכת מכ"ם משוכללת צריכה לדעת להבחין בין מטרות אמיתיות למטרות מדומות.
מסך השליטה והבקרה של מכ"ם ימי טיפוסי המותקן על גבי אוניות.
הצורה בה מכ"ם מסוג OTH פועל: באמצעות שידור גלים אלקטרו-מגנטיים אל האטמוספירה והחזרה שלהם ממנה ניתן לגלות איומים מעבר לקו-האופק.
הפיצוץ בשוק בפתח תקווה

| --- | --- |
 תאריך:  6 ביולי 1977
 תאריך עברי:  כ' בתמוז תשל"ו
 מקום:  ישראל פתח תקווה, ישראל
 סוג:  אירוע, פיגוע 
 הרוגים:  1
 פצועים:  22
 
הפיגוע בשוק בפתח תקווה היה פיגוע תופת שהתרחש ביום רביעי, 6 ביולי 1977. בפיגוע התפוצץ מטען חבלה בשוק בפתח תקווה, וצילה גלילי, בת 55 תושבת העיר נהרגה בפיצוץ ו-22 נוספים נפצעו, בתחילה נטל ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין אחריות על הפיגוע, אך זמן לא רב אחר כך הודיע גם כן פת"ח שהוא האחראי לפיצוץ.
הפיצוץ

ב-6 ביולי 1977 הונח מטען חבלה בשוק בעיר פתח תקווה. בשעה 10:00 בבוקר התפוצץ המטען, והרג את צילה גלילי, תושבת העיר, ופצע 22 ישראלים נוספים. גלילי הובאה למנוחות יום למחרת.
בתחילה ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין נטל אחריות על הפיגוע לטענתם כתגובה על "מדיניות ההתנחלויות של ראש הממשלה מנחם בגין", אך זמן לא רב אחר כך הודיע גם כן פת"ח שהוא האחראי לפיצוץ.
הערות שוליים

↑  ראובן שפירא, מתה אשה מפצועי הפיצוץ בשוק פ"ת, דבר, 7 ביולי 1977; המשך
| פיגועי טרור נגד ישראלים במחצית השנייה של המאה ה-20 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | 1948 עד 1959 • שנות ה-60 • שנות ה-70 • שנות ה-80 • שנות ה-90 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | שנות ה-70: מתקפת הטרור בשדה התעופה של מינכן (10 בפברואר 70) • הפיגוע בטיסה 330 של סוויסאייר מציריך לנתב"ג (21 בפברואר 70) • חטיפת טיסת 571 של סבנה איירליינס מבריסל לנתב"ג (8 במאי 72) • טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (5–6 בספטמבר 72) • משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (28 בדצמבר 72) • הפיגוע בטיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס מנתב"ג לניו-יורק (8 בספטמבר 74) • חטיפת מטוס אייר פראנס 139 מנתב"ג לפריז (27 ביוני 76)  שנות ה-80: ניסיון ההתנקשות בשגריר הישראלי בלונדון (3 ביוני 82) • הפיגוע בראס בורקה (5 באוקטובר 85) • רצח הימאים הישראלים בברצלונה (5 באוקטובר 85) • הפיגועים בדלפקי אל על בנמלי התעופה של וינה ורומא (27 בדצמבר 85) • ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון (17 באפריל 86)  שנות ה-90: פיגוע האוטובוס במצרים (4 בפברואר 90) • הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה (17 במרץ 92) • הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון (26 ביולי 94) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
מונדיאל 2034

| --- | --- |

 מארחת:  ערב הסעודית ערב הסעודית
 תקופת התחרות:  10 ביוני 2034 – 10 ביולי 2034 (31 ימים)
 מספר משתתפות:  48
 מספר משחקים:  80
 → מונדיאל 2030מונדיאל 2038 ←
 
מונדיאל 2034 יהיה טורניר גביע העולם בכדורגל ה-25 של פיפ"א, אשר עתיד להתרחש בערב הסעודית.
בחירת המארחת

הוצעו כמה הצעות מוקדמות למונדיאל 2034. לבסוף נבחרה ערב הסעודית, מכיוון שזו הייתה המדינה היחידה שהגישה הצעה עד המועד האחרון שקבעה פיפ"א, ה-31 באוקטובר 2023. המדינות הבאות הביעו עניין באירוח המונדיאל:
בחירת המארחת > אסיאן

ההצעה הראשונה למונדיאל 2034 הוצעה כהצעה קולקטיבית על ידי חברי אסיאן. הרעיון של הצעה משולבת של אסיאן עלה כבר בינואר 2011, כאשר נשיא התאחדות הכדורגל של סינגפור, אמר כי ההצעה הועלתה בישיבת שרי החוץ של אסיאן. בשנת 2013, גורם בכיר חזר על רעיון אירוח המונדיאל. על פי כללי פיפ"א החל משנת 2017, לא ניתן לקיים את מונדיאל 2030 באסיה מכיוון שמדינות השייכות להתאחדות הכדורגל האסיאתית אינם יכולים להיכלל במכרז לאירוח מונדיאל 2030 בעקבות בחירת קטר בשנת 2022. לכן, ההצעה המוקדמת ביותר של מדינה אסיאתית יכולה להשתתף במכרז לאירוח מונדיאל 2034.
מאוחר יותר, מלזיה פרשה מהמעורבות במכרז לאירוח המונדיאל, אך סינגפור ומדינות אחרות באסיאן המשיכו במסע הפרסום להגיש הצעה משותפת למונדיאל בשנת 2034. בפברואר 2017 קיימה אסיאן שיחות על השקת הצעה משותפת במהלך ביקורו של נשיא פיפ"א ג'אני אינפנטינו ביאנגון, מיאנמר. ב-1 ביולי 2017 אמר סגן יו"ר ההתאחדות הכדורגל באינדונזיה כי בשל שיקולים גאוגרפיים ותשתיות והפורמט המורחב של המונדיאל (48 נבחרות), לפחות שתיים או שלוש מדינות של אסיאן יחדיו יהיו בעמדה הדרושה לאירוח משחקים.
בספטמבר 2017, בכיר בהתאחדות הכדורגל התאילנדית אישר כי ההתאחדות "ניצלה את האינטרס שלה להציע ולארח במשותף את מונדיאל 2034 עם אינדונזיה. באותה הזדמנות, המזכיר הכללי של התאחדות הכדורגל של אסיאן, אישר כי אינדונזיה ותאילנד יגישו הצעה משותפת. אינדונזיה הייתה הנבחרת האסייתית הראשונה והמדינה היחידה בדרום מזרח אסיה שהשתתפה בגביע העולם, כאשר המדינה היה ידוע בשם איי הודו המזרחיים ההולנדיים.
עם זאת, ביוני 2018, אחד מחברי הוועד הפועל של פיפ"א שהוא גם נשיא לשעבר של התאחדות הכדורגל המלזית הביע עניין להצטרף לאינדונזיה, וייטנאם ולתאילנד באירוח המונדיאל. ארבע המדינות אירחו במשותף בעבר את גביע אסיה בכדורגל ב-2007.
ביוני 2019 הודיע ראש ממשלת תאילנד, פריות צ'אן-אוצ'ה, כי כל 10 מדינות אסיאן ישיקו הצעה משותפת לארח את מונדיאל 2034. זאת תהיה ההצעה הראשונה של עשר מדינות בהיסטוריה של המונדיאל.
ב-9 באוקטובר 2019 הציעו חמש מדינות אסיאן רשמית לארח את מונדיאל 2034. תאילנד תוביל את היוזמה.
בחירת המארחת > מצרים

שר הספורט והנוער של מצרים אמר כי מצרים שוקלת להציע הצעה לארח את מונדיאל 2034. הצעה כזו צריכה להיות מוגשת על ידי ההתאחדות הלאומית לכדורגל ולא על ידי המדינה.
הצעה זו ירדה מהפרק כאשר מרוקו הנמצאת ביבשת אפריקה גם כן נבחרה לארח את מונדיאל 2030, מה שפוסל את הצעת מצרים.