עדיה מנדלסון-מעוז
מחקר

מנדלסון-מעוז היא חוקרת ספרות עברית ותרבות ישראלית. מחקריה עוסקים ביחסים המורכבים שבין הספרות לבין האידאולוגיה, האתיקה והמרחב. היא מתבוננת בשאלות של מרכז ושוליים ובתהליכי קנוניזציה, וחוקרת תופעות מרכזיות בפרוזה העברית העכשווית. כמו כן היא מעורבת בפרויקט מחקר המשתמש בכלים מתחום מדעי הרוח הדיגיטליים למחקר הספרות העברית.
עבודתה בתחום הספרות והאתיקה, שהתפתחה במהלך לימודי הדוקטורט, הופיעה בשנת 2009 בספר הספרות כמעבדה מוסרית – קריאה במבחר יצירות בפרוזה העברית של המאה העשרים. ספר זה הציע לראשונה מודל, שדרכו אפשר להבין את המחשבה המוסרית בטקסטים ספרותיים. עבודתה בתחום הספרות והאתיקה הוצגה גם בכתב העת פילוסופיה (רבעון ישראלי לפילוסופיה) (Philosophia: Philosphical Quarterly of Israel), שבו שימשה כעורכת-אורחת של גיליון מיוחד בנושא, וכתבה בו מאמר מבוא לתחום. בשנת 2010 ערכה גיליון מיוחד בנושא זה בכתב העת מאזניים.
ספרה השני ראה אור באנגלית בשנת 2014. בספר זה, Multiculturalism in Israel - Literary Perspectives, מציגה מנדלסון-מעוז ארבע קבוצות שוליים ספרותיות בישראל: פלסטינים אזרחי ישראל, מזרחיים, דוברי רוסית וישראלים יוצאי אתיופיה. בספר נדונות סוגיות של יחסי הכוח בשדה הספרות, יחסיות המושגים ספרות מינורית וספרות מז'ורית, שאלות של התקבלות, מעמדה של השפה ואפשרויות התרגום. מנדלסון-מעוז מציגה בו סקירות היסטוריות רחבות לצד קריאות מפורטות במבחר טקסטים מרכזיים.
במקביל לכתיבת הספר ולאחריו כתבה מנדלסון-מעוז מאמרים על עבודותיהם של סייד קשוע, שמעון אדף ורונית מטלון, וכן שלושה מאמרים חלוציים על הספרות של יוצאי אתיופיה בישראל. עבודתה בתחום זה גובשה לקורס של האוניברסיטה הפתוחה, ובשנת 2021 ראה אור ספר הקורס מרכז או שוליים – שיח זהויות בספרות הישראלית.
העיסוק בספרות ובאתיקה, והחשיפה לתהליכי קנוניזציה, לכוחו של הממסד, לכוחות האידאולוגיים ולתפיסה המרחבית של הטקסטים הספרותיים, הובילו את מנדלסון-מעוז לכתיבת הספר Borders, Territories, and Ethics – Hebrew Literature in the Shadow of the Intifada, שראה אור בשנת 2018. בספר זה מנדלסון-מעוז חוקרת את הספרות העברית שנכתבה בין השנים 1987–2007, ומחברת בין סוגיות אתיות למרחביות כדי לבחון את השיח הספרותי והתרבותי על אודות הכיבוש והאינתיפאדה. בחלקו הראשון, הספר דן בחייל הישראלי ובסוגיות הקשורות לעימות הישראלי-פלסטיני. חלקו השני של הספר כולל דיון ביצירות העוסקות בחברה הישראלית, ובסוגיות של טרוריזם ושל טראומה. מחקר זה הוא פרי עבודה שניצניה ראו אור במבחר כתבי עת, הן בהקשרים תאורטיים – כגון דיון ביקורתי במושג האמפתיה בשיתוף עם תמי עמיאל-האוזר ודיון במושג המזל המוסרי, והן בהקשרים של ניתוח טקסטים מאת א"ב יהושע, רונית מטלון, אורלי קסטל-בלום, יצחק בן-נר ואחרים.
בשנת 2021 ראה אור בעברית הספר מרחבים וגבולות בצל האינתיפאדה – קריאה אתית בספרות העברית, 2007-1987. הספר הוא תרגום ועיבוד לעברית של הספר Borders, Territories, and Ethics, אך נוסף לו פרק חדש העוסק במקומה של האנלוגיה ובאימפריאליזם מוסרי.
בשנים האחרונות מנדלסון-מעוז מובילה פרויקט מחקר העוסק ביצירתו של יורם קניוק. מחקר זה זכה במימון הקרן הלאומית למדע, ובמסגרתו היא חוקרת את העיזבון הספרותי שהותיר אחריו קניוק, ושרובו עדיין אינו נגיש לציבור. בשנת 2018 פרסמה מנדלסון-מעוז את הספר סבון, רומן גנוז שקניוק כתב בשנים 1959–1964 ולא הושלם. מנדלסון-מעוז הרכיבה את הספר מתוך טיוטות שנמצאו בעיזבון, ובאחרית הדבר לספר היא מסבירה את נסיבות כתיבתו ואת תהליך העבודה שלה על כתב היד. כעת היא שוקדת על כתיבת ספר מחקר על כלל יצירתו של קניוק.
בשנת 2020 זכתה מנדלסון-מעוז, יחד עם ד"ר אבי שמידמן מאוניברסיטת בר-אילן, במענק מחקר של משרד המדע בתחום מדעי הרוח הדיגיטליים בנושא פרופילים סגנוניים חישוביים ככלי לחקר הסיפורת העברית המודרנית. המחקר מפתח כלים לניתוח אוטומטי של טקסט עברי מודרני, שיאפשרו להתבונן אחרת בהיסטוריוגרפיה של הפרוזה העברית במאה העשרים.