stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דונלד קנות'
הערות שוליים

↑  דונלד קנות', שאלות נפוצות (FAQ) (באנגלית)
↑  Is Knuth's 3:16 project unique?, Christianity Stack Exchange
↑  Things a Computer Scientist Rarely Talks About, פרק ראשון (באנגלית)
| זוכי פרס טיורינג |
| --- | --- | --- |
| 1966–1980 | אלן פרליס (1966) • מוריס וינסנט וילקס (1967) • ריצ'רד המינג (1968) • מרווין מינסקי (1969) • ג'יימס וילקנסון (1970) • ג'ון מקארתי (1971) • אדסחר דייקסטרה (1972) • צ'ארלס באקמן (1973) • דונלד קנות' (1974) • אלן ניוול והרברט סיימון (1975) • מיכאל רבין ודנה סקוט (1976) • ג'ון באקוס (1977) • רוברט פלויד (1978) • קנת אייברסון (1979) • טוני הור (1980) |  |
| 1981–2000 | אדגר קוד (1981) • סטיבן קוק (1982) • קן תומפסון ודניס ריצ'י (1983) • ניקלאוס וירת (1984) • ריצ'רד קארפ (1985) • ג'ון הופקרופט ורוברט טרג'אן (1986) • ג'ון קוק (1987) • איוואן סדארלנד (1989) • וילאם קאהן (1990) • פרננדו קורבטו (1991) • רובין מילנר (1992) • באטלר לאמפסון (1993) • יוריס הארטמאניס וריצ'רד סטרנס (1994) • אדוארד פייגנבאום וראג' רדי (1995) • מנואל בלום (1996) • אמיר פנואלי • דאגלס אנגלברט (1997) • ג'ים גריי (1998) • פרד ברוקס (1999) • אנדרו יאו (2000) |  |
| 2001–2020 | אולה יוהאן דאל וקריסטין נייגארד (2001) • רונלד ריבסט, לאונרד אדלמן ועדי שמיר (2002) • אלן קיי (2003) • וינט סרף ובוב קאהן (2004) • פיטר נאור (2005) • פרנסס אלן (2006) • אדמונד קלארק, אלן אמרסון וג'וסף סיפאקיס (2007) • ברברה ליסקוב (2008) • צ'ארלס פ. ת'אקר (2009) • לסלי וליאנט (2010) • יהודה פרל (2011) • שפי גולדווסר וסילביו מיקאלי (2012) • לזלי למפורט (2013) • מייקל סטונברייקר (2014) • ויטפילד דיפי ומרטין הלמן (2015) • טים ברנרס-לי (2016) • ג'ון הנסי ודייוויד פטרסון (2017) יהושע בנג'יו, ג'פרי הינטון ויאן לקון (2018) • אדווין קטמול ופט הנרהן (2019) • אל אהו וג'פרי אולמן (2020) |  |
| 2021 ואילך | ג'ק דונגארה (2021) • רוברט מטקאלף (2022) • אבי ויגדרזון (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263937005171  PLWABN: 9810596790905606  ACM DL: 81100246710  BIBSYS: 90620194  BNE: XX995432  BnF: cb12358391w (data)  CANTIC: a10109328  CiNii: DA00238476  dblp: k/DonaldEKnuth  GND: 121578437  ICCU: MILV105740  ISNI: 0000 0001 2119 421X  LCCN: n79135509  LNB: 000028777  MGP: 10416  NDL: 00445973  NKC: skuk0003460  NLA: 35635021  NLG: 328887  NLK: KAC199615180  NSK: 000649671  NTA: 073185043  RERO: 02-A003462727  SELIBR: 193948  SNAC: w6988n8v  SUDOC: 032581270  S2AuthorId: 1717349  Trove: 1022751  VIAF: 7466303   WorldCat (עם VIAF): 7466303
סנוקרסט

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  ישראל שטיינהרט ומשה פרנקנטל
 תקופת הפעילות:  1968–הווה (כ־56 שנים)
 חברת אם:  תנובה
 ענפי תעשייה:  תעשיית המזון
 מוצרים עיקריים:  גלידה
 
סנוקרסט (מאנגלית: Snowcrest) הייתה חברת לייצור גלידה שהוקמה בידי ישראל שטיינהרט ומשה פרנקנטל, יחד עם בנו צבי וחתנו יאיר ווייל ופעלה בישראל בשנים 1968–1980. ישראל שטיינהרט בעצם המשיך את העסק שהקים עם משפחתו בלונדון ב-1949. החברה נרכשה על ידי "תנובה".
היסטוריה

המפעל הוקם בבני ברק בשנת 1968 ולאחר מכן עבר לאזור התעשייה קריית אריה שבפתח תקווה, לאחר שעיריית בני ברק סירבה לחדש לחברה את רישיון העסק.
בהחלטה אסטרטגית החליט פרנקנטל שלא להתמודד מול יצרניות הגלידות הגדולות ובחר בשיטת שיווק חדישה ובלעדית: מכוניות מנגנות ("אוטו גלידה"). מוצרי החברה לא נמכרו בחנויות אלא רק דרך 120 המכוניות שהפעילה החברה. כעבור זמן התחילו גם החברות המתחרות להשתמש בשיטת שיווק זו. עד לכניסתה של סנוקרסט לענף הגלידה יוצרה הגלידה בישראל על בסיס שומן צמחי בלבד. סנוקרסט רכשה את הידע שלה מחברה אנגלית והחלה בייצור גלידה על בסיס שמנת. סנוקרסט ייצרה שלגונים מפרי טבעי, שלגונים על בסיס שמנת (סדרת "בוס"), חטיפי גלידה וגלידה משפחתית קפואה אך רכה לאכילה (סדרת "נמס בפה") באריזות 1.5 ליטר ו-2 ליטר. לפני מכירתה ייצרה סנוקרסט כ-2,000 טונות גלידה בעונת הקיץ.
בשנת 1980 החליטה תנובה להיכנס לענף הגלידה מתוך מחשבה לנצל טוב יותר את עודפי החלב שברשותה. לאחר שהתברר שרכישת מפעל קיים כדאית יותר מהקמת מפעל חדש בתוך מחלבת רחובות, נרכשה חברת סנוקרסט במרץ אותה שנה עבור 3.7 מיליון דולרים. לאחר הרכישה מוזגה סנוקרסט לתוך פעילות חברת "טנא נגה", שגם היא נרכשה בידי תנובה בשנת 1981. גלידות המותג סנוקרסט המשיכו להמכר עד סוף שנות ה-90. לחברת "נגה גלידות" שהוקמה ב-1997 (שותפות בין חברת אסם-נסטלה ותנובה) אומץ שם המותג העולמי "גלידות נסטלה", אשר החליף את המותגים המקומיים, והמותגים סנוקרסט וטנא נגה נמחקו.
הערות שוליים

↑  בג"ץ 517/72 - סנוקרסט (ישראל) בע"מ נ' ראש העיר בני-ברק,
↑  מנכ"ל "תנובה" מצדיק רכישת "סנוקרסט", דבר, 12 במאי 1980
↑  אמיר אייזנברג, ‏אסם: עסקי הגלידה הפסידו כ-25 מ' ש' בתשעת החודשים הראשונים של 97', באתר גלובס, 27 בנובמבר 1997
↑  זהבה דברת, ‏קיץ 97': יתרון ברור לשטראוס בתחרות על שוק הגלידה, באתר גלובס, 22 ביולי 1997
↑  ורד שרון-ריבלין, ‏מחלוקת חמה במקרר, באתר גלובס, 21 במרץ 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009156738405171  VIAF: 9160975441817280880   WorldCat (עם VIAF): 9160975441817280880
מזונות

ערך זה עוסק בתשלום המושת על ידי בית המשפט המחייב אדם לשלם לבן משפחתו את הוצאות מחייתו. אם התכוונתם לאחת מברכות הנהנין, ראו .
מזונות הוא תשלום המושת על ידי בית המשפט המחייב אדם לשלם לבן משפחתו את הוצאות מחייתו. המזונות הרווחים ביותר הם מזונות ילדים, המשולמים במשפחה שבה ההורים נפרדו, על ידי אחד מההורים (במסורות הדתיות הגבר) לבן הזוג האחר שהילדים נמצאים במשמורתו. מזונות נוספים משולמים במקרים מסוימים לבן זוג או לבגיר שאינו יכול לפרנס את עצמו.
מזונות בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מזונות בישראל > מזונות לילדים יהודים > ניסיונות שינויי החוק

ביולי 2023 פורסם שהמשרד לשירותי דת הגיש הצעת חוק שתאפשר גם לבתי הדין הרבניים לדון בפסיקת דמי מזונות לילדים. בית המשפט העליון קבע בעבר שדמי המזונות ידונו אך ורק בבית משפט לענייני משפחה.
מזונות בישראל > בן סרבן

אף שהחובה למזונות היא כמעט מוחלטת, ילד עשוי לאבד את זכותו למזונות, או שמזונותיו יצומצמו, אם הוא מוכרז כילד "מורד", קרי יחסו אל האב מזלזל, מעליב, תוקפני ולחלופין[דרושה הבהרה] הוא מסרב להתראות עמו. בית המשפט יכריז על ילד כמורד רק אם השתכנע שלא נפל פגם בהתנהגות האב, כגון שהאב לא התנכר לילד תקופה ממושכת בעצמו, או לא נהג בו בכל דרך אחרת שהביאה את הילד להתייחס אליו באופן הזה, וכי האב עשה כל שביכולתו על מנת לפייס את הילד ולחדש את הקשר עמו. הכרזה על ילד כמורד היא נדירה ביותר, ולרוב יעדיף בית המשפט להפנות את הילד לטיפול לשיקום יחסיו עם האב.[דרוש מקור]
בית המשפט סירב להפעיל את עקרון הבן הסרבן על ילדה שאימה ניתקה אותה לגמרי מאביה, בנימוק שהילדה אינה אשמה בנתק עם האב.
מזונות בישראל > בן סרבן > מזונות מעל גיל 18

החוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות), 1959 קבע חובת מזונות כל עוד הילד הוא קטין, כלומר עד הגיעו לגיל 18. במדינת ישראל, אשר בה צעירים בגיל 18 מתגייסים לצבא ולפיכך אינם יכולים עדיין לפרנס את עצמם, נוצר צורך בהארכת תקופת החיוב. בתחילת העשור הראשון של המאה התקבלה פסיקה בבית המשפט העליון, שחייבה אבות בתשלום דמי מזונות לילדיהם עד תום שירותם הצבאי או הלאומי בסך של שליש מדמי המזונות המקוריים המיועדים לאותו ילד.
פסיקה זו חלחלה לבתי המשפט לענייני משפחה, בתי הדין הרבניים ולהסכמי גירושים. בהמשך הורחבה ההלכה גם לילדים הלומדים בכיתות י"ג, י"ד, או למסלולי עתודה שונים.[דרוש מקור]
מזונות בישראל > בן סרבן > משמורת משותפת ללא מזונות

במספר פסקי דין שניתנו בשנים האחרונות, קבע בית המשפט לענייני משפחה, כי עת שהאב והאם מרוויחים שכר זהה והילדים נמצאים במשמורת משותפת, יבוטל חיוב המזונות. כלומר כל אחד מן ההורים מספק את צורכי הילדים כאשר הם בחזקתו. במקרה שבו עולה הוצאה יוצאת דופן (טיפולים רפואיים או צורכי חינוך), הוצאה זו תתחלק בצורה שווה בין ההורים. עד לפסיקת בג"ץ בתיק 919/15, לא היה מדובר בהלכה משפטית מחייבת, אולם ככל שהתקיים מצב זה של משמורת משותפת ניתן היה לטעון להוגנות בטענה לביטול חובת המזונות המוטלת על האב. בג"ץ 919/15, פסק בשנת 2017 כי במקרה של משמורת משותפת, וכאשר בני הזוג מרוויחים סכום דומה, אין חובת מזונות דווקא על האב.
מזונות בישראל > בן סרבן > מזונות מהאם

כאמור, בניגוד לחובת המזונות המוחלטת החלה על האב בהלכה היהודית, חובת המזונות על האם היא מדין צדקה בלבד, כלומר חובה מופחתת, החלה רק אם יש לה די והותר לצרכיה שלה, והילדים אינם יכולים להתקיים ממקורות אחרים. לפי "שולחן ערוך" חובת מזונות מהאם קמה רק כשהאב נפטר או כשהוא חסר יכולת ואף קרובי האב עניים.[דרוש מקור] אמנם על פי סעיף 3א לחוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות): "(א) אביו ואמו של קטין חייבים במזונותיו. (ב) בלי להתחשב בעובדה בידי מי מוחזק קטין יחולו המזונות על הוריו בשיעור יחסי להכנסותיהם מכל מקור שהוא", אולם על פי הפרשנות המקובלת, סעיף 3א לחוק המזונות חל על זוגות מעורבים בלבד ולא על בני זוג יהודים, שעליהם כאמור חל הדין הדתי.
בפועל, בתי המשפט ממעטים לפסוק חובת מזונות לאם, וזאת אף כשהילד נמצא במשמורת בלעדית של האב, ואף אם קיימים פערי שכר משמעותיים לטובת האם, בשל הדין הדתי החל על יהודים.
מזונות בישראל > מזונות לבן או בת הזוג

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
על פי ההלכה, הבעל חייב לפרנס את אשתו לכל אורך נישואיהם. חובה זו מתורגמת לתשלום מזונות לאישה בשלב שבו בני הזוג אינם חיים בשלום אך טרם התגרשו. במונח "מזונות" הכוונה לסיפוק כל צרכיה החומריים של האישה, ברמה שלה זכתה בעודה נשואה. חובה זו קיימת עד לגירושים, אך ניתנת לביטול בתנאים מסוימים. בהסכמי גירושים נקבעת לעיתים רחוקות חובת תשלום מזונות לאישה (ובמקרים נדירים – לגבר), לכל ימי חייה או לתקופה מוגבלת (למשל עד שילדיה שבחזקתה יתבגרו ותוכל לפרנס את עצמה).
על בעל המסרב לפרנס את אשתו אמר רב: "אין אדם דר עם נחש בכפיפה".
נטישת האישה ומניעת המזונות עלולה לעלות כדי עבירה פלילית תחת חוק העונשין. במשפט העברי מוקיעים אדם הנוטש את אשתו, אך מתוך אותם מקורות עולה ביקורת על הפיכת עוולה זו לעבירה פלילית.
מזונות בישראל > גביית מזונות בין מדינות שונות

בהתאם ל"אמנה של ועידת האו"ם בדבר חיובי מזונות" (מכונה גם אמנת ניו יורק משנת 1956), שעליה חתומה גם מדינת ישראל, ניתן להגיש תביעת מזונות עבור ילדים החיים במדינה כנגד חייב במדינה אחרת, וכן ילדים החיים במדינה אחרת יכולים להגיש תביעת מזונות כנגד חייב המתגורר בישראל. בכל מקרה כזה זכאים הילדים לסיוע משפטי מהרשות המרכזית על פי האמנה, כשבישראל הגורם הרלוונטי הוא הסיוע המשפטי במשרד המשפטים, אשר יגיש בשם הפונים הזרים בקשה לאכיפת פסק הדין הזר לבית המשפט לענייני משפחה בישראל, בהתאם לאמור בחוק לאכיפת פסק חוץ, תשי"ח-1958, או בהתאם לאמור בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967.
מזונות בישראל > זיכוי ממס

פקודת מס הכנסה מעניקה זיכוי ממס בגין תשלומי מזונות. בהתאם לסעיף 40(ב) לפקודה, הורה המשלם מזונות ילדים זכאי לנקודת זיכוי אחת או חלק ממנה, לפי חלקו בהוצאות הכלכלה. בהתאם לסעיף 40(א) לפקודה, מי שנישא שנית ומשלם מזונות לבן זוגו לשעבר זכאי לנקודת זיכוי אחת.
מזונות בישראל > מזונות בגירים

חוק המזונות קובע אפשרות לתשלום מזונות לבן-משפחה בגיר במקרים חריגים בהם מתקיימים שלושה תנאים מצטברים:
יש בידו לעשות כן לאחר סיפוק הצרכים של עצמו, של בן-זוגו ושל הילדים הקטינים שלו והילדים הקטינים של בן-זוגו;
אותו בן-משפחה, על אף מאמציו, אינו יכול לספק צרכיו מעבודה, מנכסיו או ממקור אחר;
אותו בן-משפחה אינו יכול לקבל מזונות לפי סעיף 2 או לפי סעיף 3 או מעזבון, ואינו יכול לקבלם מבן-משפחה הקודם לאותו אדם לפי הסדר שנקבע בסעיף 4.
לדוגמה, מקרה בו תבע אב מילדיו שישלמו לו מזונות, הילדים טענו שאין הם חייבים בכך משום שלאביהם יש בית בו הוא מתגורר ושתי חלקות אדמה נוספות בשווי נמוך. ביהמ"ש קבע, בעקבות המשפט העברי שבית שאדם גר בו הוא איננו נדרש למכרו ובנוסף שנכסים שלא ניתנים למכירה מיידית, לא מונעים מלהגדיר אדם כזקוק לצדקה. לכן חייב ביהמ"ש את הילדים במזונות ואיפשר להם לגבות מן האב את חלקות האדמה.
מזונות בעולם

ברבות ממדינות העולם נהוג תשלום מזונות, המדינות נבדלות בפרמטרים ובשיטת חישוב של עלות גידול הילדים, בחלק מהמדינות בעולם קיים גוף ממשלתי לא משפטי, שאחראי על חישוב המזונות ונותן צו מחייב.
| --- | --- |
ארצות הברית ארצות הברית: דיני המשפחה נקבעים ברמה הפדרלית: ב-39 מדינות הסכום נקבע על ידי הכנסת שני ההורים; ב-9 מדינות הוא נקבע לפי הכנסותיו של ההורה המשלם; ב-3 מדינות הוא נקבע על ידי שיטה (Melson) שבה קובעים מהם הסכום העונה על הצרכים הבסיסים של הילד וההורה, במידה והכנסתו של אחד ההורים גבוהה מסכום זה, הוא נוטל חלק נוסף מהכנסתו עבור הילד.
אוסטרליה אוסטרליה: אין הבדלה לפי מגדר. קיימת סוכנות מזונות, שמחשבת את המזונות על בסיס הכנסתו של כל הורה וזמן שהייה.
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת: תלוי בהכנסת ההורה המשלם (עד לתקרת הכנסה), מספר הילדים וזמן השהייה.
דנמרק דנמרק: קיימת סוכנות ממשלתית, שמעודדת פשרה עצמאית בין שני הצדדים. אם לא מושגת פשרה, הסוכנות מתערבת ומוציאה צו מזונות לפי הכנסת ההורה הלא-משמורן, מספר הילדים ודמי בסיס. במקרה של משמורות משותפות אין העברת כספים בין הצדדים.
קנדה קנדה: מתחת לסף הכנסה מסוים לא מתבצע תשלום מזונות, במידה ומתבצע תשלום מזונות, הוא נקבע לפי הכנסתו של ההורה המשלם, מספר ילדיו והפרובינציה שבה הוא גר.
ראו גם

פסק דין פלונית נגד פלוני
לקריאה נוספת

איריס מרקוס, הקודקס המקיף לדיני המזונות במדינת ישראל, הוצאת "אוצר המשפט"
הערות שוליים

↑  המחוקק, התיקון לחוק המזונות, באתר כנסת, ‏תשמ”א 1981
↑  גיא רווה, פרשנות שונה לסעיף 3א', באתר הורות שוויונית טובת הילד
↑  תצהיר חה״כ עקיבא נוף
↑  השופט בדימוס יעקב כהן, פסק דין
↑  חיוב האב במזונות מופחתים במקרים של משמורת משותפת, באתר פסקדין, 2 בפברואר 2006
↑  תמ"ש 16785-09-12 ל.ר ואח' נ' ד.ר., בית משפט לענייני משפחה בראשון לציון
↑  אלינור לייבוביץ', תקדים: אב פטור ממזונות במשמורת משותפת, באתר ynet, 19 בדצמבר 2013
↑  גלי גינת, דנה ירקצי ויקי אדמקר‏, העליון קבע: גם גרושות ישלמו דמי מזונות במשמורת משותפת, באתר וואלה, 19 ביולי 2017
בע"ם 919/15 פלוני נ' פלונית, ניתן ב־19 ביולי 2017
↑  מיכל פעילן, ‏הצעת חוק חדשה: גם לבתי הדין הרבניים תינתן הסמכות לדון בנושא מזונות, באתר ‏מאקו‏, 16 ביולי 2023
↑  הצעת חוק חדשה בדרך: העברת סמכות המזונות לבתי הדין הרבניים, באתר כיפה, 16 ביולי 2023
↑  יעל גיל, תקדים מסוכן: ביטול מזונות לאם כי "הילד מורד", באתר כלכליסט, 7 באוקטובר 2016
↑  בקשה לביטול דמי מזונות: האם אב שסבל מניכור הורי הצליח לבטל את חיוב המזונות?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏5 במאי 2021
↑  ומגשרת מתת פלסנר, ‏דיני משפחה: מהו "בן מורד" - ומתי יישללו ממנו המזונות?, באתר גלובס, 24 במאי 2012
↑  בע"מ 8215/15 פלוני נ' פלוני
↑  עו"ד רוזנר דרזנר ושות', מזונות לאחר גיל 18, אימתי?, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏31/03/2011
↑  ע.פ. 353/62 מוחמד אלפקיר נגד היועץ המשפטי לממשלה, פ"ד כרך י"ח (4) 200, עמ' 221
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ז, עמוד א'
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 651–659: הצעת חוק לתיקון דיני העונשין (נטישת נשים וילדים), באתר דעת.
↑  http://www.justice.gov.il/MOJHeb/SiuaMishpati/NosiimBetipulenu/GviyatMezonot.htm
↑  בע"מ 2375/17 פלוני נ' פלוני
↑  נחום רקובר, "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 245–246: צדקה – זכאות של בעל נכסים. אתר דעת
↑  אריאל קרלינסקי, מיכאל שראל, יואב מאז"ה, קביעת דמי מזונות וחלוקתם בין ההורים, פורום קהלת למדיניות
↑  Jane C. Venohr, Differences in State Child Support Guidelines Amounts: Guidelines Models, Economic Basis, and Other Issues, Journal of the American Academy of Matrimonial Lawyers
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294082305171  GND: 4117293-0  LCCN: sh85003572  NKC: ph127301 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
תום גאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 באוגוסט 1929 גרייבסנד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  25 באפריל 2004 (בגיל 74) סן פרנסיסקו, ארצות הברית 
 שם לידה:  William Guinneach Gunn 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  טריניטי קולג', אוניברסיטת סטנפורד, בית ספר יוניברסיטי קולג' 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  שירה 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1971)  הפרס להנצחת שלי (1990)  פרס סומרסט מוהם (1959)  עמיתי מקארתור (1993)  פרס למדא לספרות 
 
תומסון ויליאם גאן, שהיה ידוע בשם העט תום גאן (29 באוגוסט 1929 – 25 באפריל 2004) היה משורר אנגלי שזכה לשבחים על שירתו המוקדמת באנגליה, שם היה קשור לזרם "התנועה", ועל שירתו המאוחרת יותר בארצות הברית, גם לאחר שעבר לכתוב בסגנון חופשי יותר. לאחר המעבר מאנגליה לסן פרנסיסקו, כתב גאן רבות על נושאים הקשורים ללהט"בים – במיוחד בספרו המפורסם ביותר, The Man With Night Sweats, שיצא בשנת 1992 – כמו גם על שימוש בסמים, על מין, ועל אורח חייו הבוהמייני. הוא זכה בפרסים ספרותיים מרכזיים; על שיריו הטובים ביותר נאמר כי היו בעלי אלגנטיות פילוסופית קומפקטית.
חיים וקריירה

גאן נולד בגרייבסנד, קנט, אנגליה, בנו של העיתונאי ועורך העיתונות ברט גאן. גם אמו הייתה עיתונאית. הם התגרשו כשהיה בן 10. בעודו נער אמו התאבדה. לדבריו, אמו הייתה זו שעוררה בו אהבת קריאה, כולל התעניינות ביצירתם של כריסטופר מארלו, ג'ון קיטס, ג'ון מילטון, ואלפרד טניסון, לצד כמה מחברי סיפורת. בצעירותו למד בבית הספר האוניברסיטאי בהמפסטד, לונדון, ולאחר מכן בילה שנתיים בשירות לאומי ושהה שישה חודשים בפריז. בהמשך למד ספרות אנגלית בטריניטי קולג', קיימברידג', וסיים את לימודיו ב־1953, בהצטיינות. אוסף השירה הראשון שלו, Fighting Terms, ראה אור ב־1954. בין כמה מבקרים ששיבחו את היצירה, כתב ג'ון פְּרֶס: "זהו אחד הכרכים הבודדים של שירה לאחר המלחמה שכל קורא שירה רציני צריך להחזיק וללמוד."
כאדם צעיר, הוא כתב שירה ברוח הזרם "התנועה", ומאוחר יותר, קושרה שירתו עם יצירתו של טד יוז. את שירתו של גאן, יחד עם שירת פיליפ לארקין, דונלד דייווי וחברים אחרים ב"התנועה", תיארו באנתולוגיית נורטון לספרות כ־"[...] מדגישה טוהר דיקציה וטון נייטרלי [...] מעודדת שפה רזה יותר ורצון לייצג ראייה של העולם בעיניים רעננות".
ב־1954 היגר גאן לארצות הברית כדי ללמד כתיבה באוניברסיטת סטנפורד ולהישאר קרוב לבן זוגו, מייק קיטאי, שאותו הכיר בזמן לימודיו באוקספורד. גאן וקיטאי המשיכו להתגורר יחד עד מותו של גאן.  בסטנפורד לימד גאן שיעור בשם "מועדי השירה". גאן לימד גם באוניברסיטת קליפורניה בברקלי מ־1958 עד 1966 ושוב מ־1973 עד 2000. הוא היה "אוהד ותיק" של העלון ההומוסקסואלי התיעודי הרדיקלי Straight to Hell.
באפריל 2004, הוא מת מנזקי שימוש רב בסמים, כולל מתאמפטמין, בביתו בשכונת הייט אשברי בסן פרנסיסקו, שבה התגורר מאז 1960.
יצירתו

במהלך שנות ה־60 וה-70 של המאה ה־20, שירת גאן הפכה נועזת יותר ויותר בעיסוקה בשימוש בסמים, בהומוסקסואליות, ובסוגיות צורניות בשירה. הוא כה אהב את אורח החיים הבוהמייני בסן פרנסיסקו עד שאדמונד וייט תיאר אותו כ"אחרון תושבי הקומונה [...] רציני ואינטלקטואלי ביום ומסומם ומיני בלילה". על אף שגאן המשיך לשכלל את השימוש בצורות המשקליות שאפיינו את הקריירה המוקדמת שלו, הוא החל להתעניין יותר ויותר בשירה הברתית (שירה שבה מספר ההברות קבוע, בלי קשר למקום הטעם) ובשירת החרוז החופשי. המבקר דייוויד אור כתב על גאן "הוא אולי המשורר היחיד שכתב קווינטאנה הגונה למדי תוך כדי טריפ LSD, והוא בהחלט אחד הבודדים שהצהירו על הערצה אמיתית הן ל[איבור] וינטרס (הארכי-פורמליסט) ולאלן גינסברג (הארכי־... נו, אלן גינסברג). וזה, אפילו ביחס לעולם השירה, רקע חריג למדי."
גאן בחן חרדות מודרניות תוך שימוש בצורות שירה קלאסיות, כגון הטרצה רימה של דנטה:
It is despair that nothing cannot be
Flares in the mind and leaves a smoky mark
Of dread.
Look upward. Neither firm nor free
Purposeless matter hovers in the dark.
גאן, ששיבח את איבור וינטרס, המורה המובהק שלו בסטנפורד, על ששמר על "גם הכלל וגם אנרגיה, / כוח רב בכל אחד, שיא הכוח – איזונם", מצא מתח נושא־פרי – ולא הגבלת הדמיון – בדרישות הטכניות של צורות פואטיות מסורתיות. הוא אחד המשוררים הבודדים של המאה ה־20 (לצד ג'יימס מריל) שכתבו שירה רצינית בדו־טורים הרואיים – צורה שהשימוש בה במאה ה־20 הצטמצם בדרך כלל לאמרות כנף ולמכתמים. עם זאת, בשנות ה־60 החל גאן להתנסות יותר ויותר בשירה חופשית ממשקל וחרוז, והמשמעת של כתיבה צמודה למערך מסוים של דימויים חזותיים, יחד עם שחרור סד המשקל והחרוז, היוו מקור חדש של כלל ואנרגיה ליצירתו.
לדוגמה, בשיר "Pierce Street" בספרו Touch ‏(1967), יש איכות צילומית, בעוד שבשיר Touch עצמו יש שימוש בחרוז חופשי מהוסס ומתפתל כדי לתאר סצנה של אינטימיות עם אהובו הישן ועם החתול, אינטימיות שאך זה עתה זכתה להכרה.
השינוי הסגנוני הגדול של המשורר במעבר שלו לשירה חופשית תוך בערך עשור, אשר כלל חלק גדול משנות ה-60, בשילוב עם השינויים האחרים בחייו — ההגירה שלו מאנגליה לאמריקה, מקיימברידג' האקדמית לסן פרנסיסקו הבוהמית, יציאתו מהארון לגבי נטייתו המינית, נטילת הסמים שלו, הכתיבה שלו על "חלכאי העיר" — גרמו לרבים לשער כי אורח חייו משפיע על יצירתו. המבקר דניאל אור מעיר "מבקרים בריטים שהתנגדו לשינויים הטכניים של גאן האשימו את קליפורניה, בדיוק כשם שמבקרים אמריקאים קישרו, מאוחר יותר, את אורח חייו ההרפתקני עם השירה ה'רגועה' יותר שלו." אור מוסיף גם כי אפילו בשנת 2009, עדיין ערכו מבקרים מסוימים הנגדות בין "הליבידו של גאן לבין המשקל הקפדני שלו – כאילו עד אז מעולם לא חוברו מרובעים על יחסי מין".
ספרו The Passages of Joy ביטא את קוטבי חייו, כדבריו: "אנגליה וארצות הברית, משקל ושירה חופשית, חזון ותודעה יומיומית". בספר רצפי שירים על לונדון בשנים 1964–1965 ועל תקופה שבילה בניו יורק ב־1970. במקביל פרסם מבחר מסות ומבואות בשם The Occasions of Poetry.
בספרו הידוע ביותר, The Man With Night Sweats, שראה אור בשנת 1992, בולטות אלגיות הקשורות לאיידס. ניל פאוול שיבח את הספר במילים: "גאן משיב את השירה למרכזיות שלעיתים קרובות נראה שכמעט שאיבדה, והוא עושה זאת בהתמודדות עם הנושאים הגדולים של חיים ומוות בהקשר של קטסטרופה אנושית ספציפית, באופן קוהרנטי, מושכל, בלתי נשכח. מה עוד אפשר לבקש?". על הספר קיבל גאן את פרס לינור מרשל לשירה בשנת 1993. אף שהרבה לעסוק באיידס ביצירתו המאוחרת, נמסר שהוא עצמו נותר שלילי לנגיף HIV.
פרסים וכיבודים

בשנת 2003 הוענק לו פרס דייוויד כהן לספרות יחד עם בריל ביינברידג'. הוא גם קיבל את פרס לוינסון, פרס מועצת האמנויות של בריטניה הגדולה, פרס רוקפלר, פרס WH Smith, פרס PEN (לוס אנג'לס) לשירה, פרס שרה טיזדייל, פרס ליילה וואלאס–Reader's Digest, פרס פורוורד, ומלגות מקרן גוגנהיים ומקארתור. הוא זכה בפרס המשולש לשירה הומואית בשנתו הראשונה, 2001, עבור Boss Cupid; לאחר מותו, שונה שם הפרס לפרס תום גאן לזכרו.
לאחר מותו

חמש שנים לאחר מותו, ראתה אור מהדורה חדשה של הספר "שירים נבחרים" של גאן, בעריכת אוגוסט קליינצהלר.
גאן הונצח בשנת 2017 יחד עם אישים נוספים, בטביעות מגף בארד, בסמטת הלת'ר בשכונת סומא בסן פרנסיסקו.
בשנת 2020 קיבל ג'ק פֿריצ'ר את פרס המסה העיונית על שם סינתיה סלייטר של איגוד הלת'ר הלאומי־הבינלאומי על חיבורו "תום גאן (1929–2004)".
לקריאה נוספת

Campbell, J. Thom Gunn in conversation with James Campbell, Between The Lines, London, 2000. ISBN 1-903291-00-3ISBN 1-903291-00-3
Weiner, Joshua, ed. (2009). At the Barriers: On the Poetry of Thom Gunn. University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-89044-9.
הערות שוליים

↑  British Poetry: Since 1945. Great Britain: Penguin Classics. 1971. pp. 143. ISBN 014042122X.
↑  Chainey, Graham (1995). A Literary History of Cambridge (Revised ed.). Cambridge: Cambridge University Press. pp. 271–2. ISBN 0521482445.
1 2 3  Web page titled "Thom Gunn" at the website of the Academy of American Poets retrieved 12 July 2009
↑  Norton Anthology of English Literature
↑  Norton Anthology of English Literature
↑  Thom., Gunn (2007). The man with night sweats (Pbk. ed.). New York: Farrar Straus Giroux. ISBN 9780374530686. OCLC 138338588.
↑  "Stanford Magazine - Article". alumni.stanford.edu. נבדק ב-2017-10-05.
↑  Web page titled "In Memoriam, Thomson Gunn" retrieved 9 January 2018.
↑  Reed Woodhouse, Unlimited Embrace: A Canon of Gay Fiction, 1945–1995, Amherst, University of Massachusetts Press, 1998, ISBN 1558491325, p. 64.
1 2  Biespiel, David, "A Poet's Life Part Two", San Francisco Chronicle, 26 April 2005, retrieved 17 July 2009
1 2 3  Orr, David, "On Poetry" column, "Too Close to Touch", New York Times Book Review, 12 July 2009 (published 9 July online), retrieved 12 July 2009
↑  Winners, David Cohen Prize for Literature (באנגלית)
↑  "Ringold Alley's Leather Memoir". Public Art and Architecture. 2017-07-17. נבדק ב-2019-11-23.
↑  Paull, Laura (2018-06-21). "Honoring gay leather culture with art installation in SoMa alleyway". JWeekly.com. נבדק ב-2019-11-23.
↑  "List of winners - Living In Leather". www.livinginleather.net.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271076105171  PLWABN: 9810674073205606  BIBSYS: 90110414  BnF: cb12025229b (data)  CiNii: DA04278825  GND: 118543644  ISNI: 0000 0001 1478 510X  LCCN: n79066390  NKC: jn20000700646  NLA: 35157582  NLG: 245606  NSK: 000124095  NTA: 069626561  RERO: 02-A000076726  SELIBR: 188907  SNAC: w6zw1kwj  SUDOC: 028412311  Trove: 845622  ULAN: 500490641  VIAF: 100054570   WorldCat (עם VIAF): 100054570
אודרה טוטו

| --- | --- |

טוטו בפסטיבל קאן, 1999
 לידה:  9 באוגוסט 1976 (בת 48) צרפת בומון, צרפת 
 שם לידה:  Audrey Justine Tautou 
 מדינה:  צרפת צרפת
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 מקום לימודים:  המכון הקתולי של פריס  קור פלורן 
 בן או בת זוג:  מתיו צ'דיד (?–2008) 
 פרסים והוקרה:  פרס לומייר לשחקנית המבטיחה ביותר (2000)  אבירה בלגיון הצרפתי (2017)  מפקד מסדר האמנויות והספרות (31 באוגוסט 2018)  פרס לומייר לשחקנית הטובה ביותר (2002)  פרס סזאר לשחקנית המבטיחה ביותר (2000)  פרס סוזאן-ביאנשטי (2000)  גביע שופאר 
 פרופיל ב-IMDb
 
אוֹדרֶה ז'וסטין טוֹטוּ (בצרפתית: Audrey Justine Tautou, בתקשורת בישראל מוכרת בשם אודרי טוטו; נולדה ב-9 באוגוסט 1976) היא שחקנית קולנוע צרפתייה.
ביוגרפיה

טוטו נולדה בבומון(אנ') שבמחוז פווי-דה-דום(אנ') בצרפת, למשפחה מרקע נוצרי וגדלה במונלוסו.
אביה של טוטו הוא רופא שיניים ואמה היא מורה. טוטו גילתה עניין בתחום הקומדיה עוד מגיל קטן ולמדה בבית הספר לדרמה "קוּר פלוראן". לאחר שסיימה את לימודיה בחוג לספרות באוניברסיטה מקומית, החלה להשתתף בסרטים מקומיים.