stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יותם זמרי
בתקשורת וברשת

לזמרי יש למעלה מ-100 אלף עוקבים בטוויטר ומעל ל־85 אלף עוקבים בפייסבוק, הוא מרבה לפרסם סטטוסים הומוריסטיים (רבים מהם על חיי הנישואין ואשתו חובבת השופינג), ואחרי שנולדו ילדיו, גם על הורות וגידול ילדים. בנו הראשון מכונה בכתיבתו "העולל" וזוג התאומים מכונים "זאטוט" ו"זאטוטית".
כותב בעיקר אחרי משחקים על קבוצת הכדורגל מכבי חיפה, אותה הוא אוהד.
לצד ההומור כותב זמרי סטטוסים ביקורתיים על התקשורת (בעיקר על "הארץ", חדשות 12, "ידיעות אחרונות" ו-"ynet") ועל השמאל בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני. הוא מרבה לבקר את ההטיה הקיימת לתפיסתו באולפן שישי של חדשות 12 ובמיוחד את הפרשנים אמנון אברמוביץ' וערד ניר. הוא מרבה לבקר גם את ערוץ 13 ואת ליאור שליין.
מדי מוצאי שבת כותב זמרי פוסט ארוך במיוחד תחת הכותרת "ידידיי שומרי השבת, להלן סיכום של כל מה שהפסדתם" ובו הוא מסכם את אירועי השבת, בעיקר הפוליטיים שבהם, ואת תוכניות האקטואליה, עם מבט ביקורתי מזווית אישית והומוריסטית.
היה ממארגני קמפיין הרשת נגד הענקת פרס טוליפ ההולנדי ל"בצלם" ויחד עם "ישראל שלי" ופעילים ישראלים נוספים עודד הצבעה בתחרות לארגוני זכויות אדם אחרים. בסופו של דבר, "בצלם" נדחק מהמקום הראשון למקום הרביעי, מחוץ לשלישיית הגמר, ולא זכה בפרס.
בתקשורת וברשת > בתקשורת

החל מחודש יוני 2016, זמרי מגיש יחד עם נועם פתחי את התוכנית "פתחי וזמרי בעם", תוכנית רדיו יומית ברדיו גלי ישראל ורדיו דרום. זמרי מגדיר את התוכנית כ"פאנטואליה" - שילוב של Fun (כיף, בידור) ואקטואליה.
באוקטובר 2018 זכתה התוכנית בפרס אגודת העיתונאים לתוכנית מלל ברדיו.
לפי הודעת השופטים: "יותם זמרי ונועם פתחי מגישים תוכנית בגובה העיניים, המשקפת מזווית ראייתם את המתרחש בזירה הדיגיטלית, כיכר העיר של ימינו. פתחי וזמרי מובילים סגנון תקשורתי השונה מהמקובל בתקשורת המסורתית – בלי כפפות ובלי פוליטיקלי קורקט. לתוכנית מאות אלפי עוקבים שהפכו למאזינים פעילים, מגיבים, משתפים ומדברים".
זמרי חבר ב"זובור", פאנל סטנדאפיסטים הכולל גם את יאיר אורבך, אורי מלמד, אמיר מויאל ואור רייכרט, המשמש כמנחה.
בעקבות תביעת דיבה שהגיש נגדו ונגד אחרים רביב דרוקר - נפסק בשנת 2025 שזמרי הוציא את דיבתו של דרוקר בשידור ברדיו גלי ישראל, כשהתייחס למאמר שכתב דרוקר באופן מטעה, בזמן שראיין עם נועם פתחי את יואב קיש. לדרוקר נפסקו פיצויים והוצאות משפט של 180 אלף שקלים, מתוכם 60 אלפים שישולמו על ידי זמרי, פתחי ותחנת גלי ישראל.
בתקשורת וברשת > פעילות בטלוויזיה

זמרי משתתף ככותב וחבר פאנל מאז שנת 2017 בתוכנית הסאטירה, "עד כאן!", בתאגיד השידור הישראלי "כאן 11".
בשנת 2018 הצטרף לפאנל "הפטריוטים" והחל משנת 2020 משמש לעיתים כמנחה התוכנית.
חיים אישיים

נשוי לד"ר שירן זמרי, חוקרת מדעי המוח ומחלת ALS. הורים לבן בכור וזוג תאומים, בת ובן שנולדו ב-2017. מתגוררים ברמת-גן.
סבו הוא שמואל זמרי - איש פלמ"ח ומפא"י, ממקימי מושב היוגב בעמק יזרעאל. מייסד ומנהל המקומון הראשון בישראל "ידיעון עפולה והעמקים".
אחיו הוא עומרי זמרי - שחקן, כוריאוגרף, מורה ובמאי לתיאטרון ותנועה.
הערות שוליים

↑  All•in - הבית של הפודקסטים (2024-04-21), הפודקסט של נדב פרי #187 | יותם זמרי, נבדק ב-2024-08-07
↑  Yotam Zimri, הדף של יותם זמרי, באתר X
↑  Facebook, www.facebook.com
↑  https://x.com/YotYotam/status/1777635504327962729
↑  יותם זמרי, אנשי השנה טוויטר ישראל, באתר https://twitter.com/, ‏6/01/22
↑  יאיר מור, ‏הימין "השתלט" על קמפיין הפייסבוק של "בצלם", באתר ‏מאקו‏, 10 בספטמבר 2015
↑  שלמה פיוטרקובסקי, הצלחה למאבק הרשת נגד "בצלם", באתר ערוץ 7, 17 בספטמבר 2015.
↑  פרס תכנית הרדיו הטובה ל'פתחי וזמרי בעם", באתר "סרוגים", 28 באוקטובר 2018.
↑  ניצחון לדרוקר בתביעת דיבה נגד ברדוגו, זמרי, פתחי, גל"צ, גלי-ישראל ורדיו דרום, באתר העין השביעית, 2 בפברואר 2025
↑   יואל צפריר, הכוח הנשי במאבק במחלות הנוירו-דגנרטיביות, באתר TheMarker‏, 5 באוקטובר 2020
↑  יותם זמרי, פספסתי את סיפורו של סבי, מאז אני אוסף אחרים, באתר nrg‏, 16 באפריל 2015
|  |
| --- | --- | --- |
| תוכניות | "ישראל הבוקר" • "עדן ועודד" • "האולפן הפתוח" • "ארבע" • "ריקלין ושות" • "הדו"ח של אראל" • "שבע" • "מהדורת החדשות המרכזית של עכשיו 14 "•"הפטריוטים" • ריקלין ושות • "פָתְחִי את שַׁי" • "כלכלי בלילה" |  |
| סגל | דור אזרד  • אמיר איבגי • שגיא אלמוג כהן • נועם אמיר • מולי ארי • עקיבא ביגמן • הלל ביטון רוזן • דרור בלאזדה • יעקב ברדוגו • שרה ב"ק • שי גולדשטיין • בועז גולן • טל היינריך • עדן הראל • יהונתן וייס • דנה ורון • יותם זמרי • יערה זרד • עידו טאובר • מגי טביבי • ברוך ידיד • שלו כחלון • אדיר לחקים • רונה לוי •  שיראל ללום נהיר • נתי לנגרמן • טל מאיר • ינון מגל • תמיר מורג • עודד מנשה • אראל סג"ל • גיל ססובר • מורן סקיטל • ליאור סודרי • אריאל עידן • איתמר פליישמן • אליה פרג'ון • גלעד צוויק • מוטי קסטל • דני רופ • שמעון ריקלין • עתי שלו • ליטל שמש |  |
אובר-שטורמפיהרר

אובר-שטורמפיהרר ששירת במאוטהאוזן
אובר-שטורמפיהרר (בגרמנית: Obersturmführer, מילולית: "מנהיג סער בכיר") הייתה דרגה של המפלגה הנאצית שהייתה בשימוש בארגוני האס אה, האס אס, ה-NSKK וה-NSFK, והייתה שוות ערך לדרגת אובר-לויטננט בוורמאכט.
היסטוריה

דרגת אובר-שטורמפיהרר נוצרה לראשונה ב-1932 כתוצאה מהרחבת שורות האס אה והצורך בדרגה נוספת לדרג הקצונה. אוברשטורמפיהרר גם הפכה לדרגת אס אס באותו הזמן.
אובר-שטורמפיהרר באס אה היה בדרך כלל מפקד פלוגה זוטר האחראי על חמישים עד מאה אנשים. באס אס הדרגה של אובר-שטורמפיהרר ניתנה למגוון רחב יותר של מקצועות כולל צוות עזר, שוטרי הגסטפו, מפקח במחנה הריכוז, מפקד מחלקה בוואפן אס אס. דרגת אוברשטורמפיהרר נחשבה שוות ערך לאובר-לויטננט בוורמאכט.
טלאי הצווארון של אובר-שטורמפיהרר כלל שלושה כוכבים ופס כסף, מרוכזים בצווארון השמאלי של מדי האס אס. בנוסף, כללו המדים דרגות כתף של אובר-לויטננט. אובר-שטורמפיהרר הייתה זוטרה מהאופטשטורמפיהרר ובכירה מאונטר-שטורמפיהרר (או משטורמפיהרר באס אה).
סימני הדרגה

סמל הדרגה - תג כתף
סמל הדרגה - תג צווארון
סמל הדרגה - תג שרוול
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| דרגה זוטרה אונטר-שטורמפיהרר | דרגות האס אס אוברשטורמפיהרר | דרגה בכירה האופטשטורמפיהרר |
| דרגה זוטרה שטורמפיהרר | דרגות האס אה אוברשטורמפיהרר | דרגה בכירה שטורמהאופטפיהרר |
שירותי בריאות כללית

| --- | --- |
לוגו שירותי בריאות כללית

 מדינה:  ישראל 
 משרד ראשי:  ארלוזורוב 101, תל אביב, ישראל
 מספר מבוטחים:  5,409,171 (ינואר 2025)
 יושב ראש:  יוחנן לוקר
 מנכ"ל:  אלי כהן
 עובדים:  כ-48 אלף
 תקופת הפעילות:  1911–הווה (כ־114 שנים)
 clalit.co.il
 
שירותי בריאות כללית (או בשמה הראשוני, "קופת חולים הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל" ובקיצור הידוע, "קופת חולים כללית") הוא ארגון הבריאות הגדול והוותיק בישראל. הארגון מעניק שירותים למעל 50% מתושבי מדינת ישראל ומעסיק כ-48,000 רופאים ועובדים.
מנכ"ל שירותי בריאות כללית, החל מיוני 2022, הוא אלי כהן. המשרדים הראשיים של הנהלת שירותי בריאות כללית ממוקמים ברחוב ארלוזורוב בתל אביב, לא הרחק מבית הוועד הפועל של ההסתדרות.
בתי החולים של שירותי בריאות כללית

לשירותי בריאות כללית 14 בתי חולים. מהם תשעה בתי חולים כלליים וחמישה בתי חולים מיוחדים – שיקומיים, גריאטריים ומרכזים לבריאות הנפש. מדי שנה נכנסים בשערי בתי החולים מעל לשבעה מיליון לקוחות ולשירותי בריאות כללית הסכמים עם קופות החולים האחרות, לצורך מתן טיפול רפואי גם למבוטחיהם.
בית החולים העמק – הוקם בשנת 1924, שוכן בעפולה.
מרכז רפואי רבין, בית החולים בילינסון – הוקם בשנת 1936, שוכן בפתח תקווה.
מרכז רפואי רבין, קמפוס גולדה – הוקם בשנת 1942, שוכן בפתח תקווה.
מרכז לבריאות הנפש גהה – הוקם בשנת 1942, שוכן בפתח תקווה ליד בית החולים בילינסון.
מרכז רפואי קפלן – הוקם בשנת 1953, שוכן ברחובות.
מרכז לבריאות הנפש שלוותה – הוקם בשנת 1956, שוכן בהוד השרון.
בית רבקה – בית חולים גריאטרי-שיקומי, הוקם בשנת 1956, שוכן בפתח תקווה.
מרכז רפואי מאיר – הוקם בשנת 1956, שוכן בכפר סבא.
בית לוינשטיין – בית חולים שיקומי, הוקם בשנת 1958, שוכן ברעננה.
המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה – הוקם בשנת 1960, שוכן בבאר שבע.
המרכז הרפואי יוספטל – הוקם בשנת 1968, שוכן באילת. בית החולים הדרומי ביותר במדינת ישראל.
המרכז הרפואי גריאטרי שיקומי הרצפלד – הוקם בשנת 1969, שוכן בגדרה.
המרכז הרפואי כרמל – הוקם בשנת 1976, שוכן בחיפה.
מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל – הוקם בשנת 1991, שוכן בפתח תקווה בצמוד לבית החולים בילינסון.
מכון כללית למחקר

מכון המחקר של שירותי בריאות כללית הוקם בשנת 2010 על מנת למנף את מאגר הרשומות הרפואיות האלקטרוני הנרחב של כללית לצורכי מחקר ועל מנת לקדם את מדיניות בריאות הציבור וליישם פרקטיקות קליניות הנתמכות בממצאי מחקר לשיפור איכות השירות. תחומי המחקר המרכזיים בהם עוסק המכון נסובים סביב אפידמיולוגיה, ייעול וניהול שירותי בריאות, ופיתוח מודלי ניבוי מבוססי למידת מכונה ובינה מלאכותית שנועדו לסייע לצוותים רפואיים לספק טיפול מניעתי מוקדם.
אחת התרומות המשמעותיות ביותר של המכון בשנים האחרונות הייתה המחקרים המקיפים שביצע אודות יעילותם ובטיחותם של חיסוני נגיף הקורונה, ובניית מודל הנקודות שאיפשר ריסון התפשטות הנגיף. המחקרים שנעשו על ידי המכון בנושא זה פורסמו בכתבי עת רפואיים בעלי מוניטין וביניהם The Lancet וכתב העת הרפואי של ניו אינגלנד. ממצאים אלו סיפקו בנקודת זמן קריטית נתונים נרחבים על תוצאות החיסון והשפעותיו הפוטנציאליות.
כמו כן, נעשה שימוש במאגר הנתונים המקיף של כללית, על מנת לערוך מטא אנליזות ומחקרים רחבי היקף לזיהוי גורמי סיכון מרכזיים למחלות לב. ממצאים אלו אפשרו לחוקרים לפתח מודלים יעילים לחיזוי סיכונים המסייעים ביישום אסטרטגיות מניעה והתערבות מוקדמת. מחקר זה הניח את היסודות לשיטות עבודה מושכלות יותר בניהול בריאות הלב וכלי הדם והכתיב את המדיניות של שירותי הרפואה בקהילה בתחום זה.
בנוסף עסק מכון המחקר גם בפיתוח שיטות ניהול יעילות למחלות כרוניות ובעיקר סוכרת, יתר לחץ דם וסרטן. המחקר התווה פרוטוקולי טיפול חדשים.
לאורך שנות פעילותו, פורסמו במסגרת המכון למעלה מ-500 מחקרים בכתבי עת מובילים בעולם. פרסומים אלו נסובים סביב טווח רחב של נושאים ומצוטטים דרך קבע בקרב גורמים בקהילה הרפואית העולמית.
כללית חדשנות

כללית חדשנות היא חטיבת החדשנות של כללית. חטיבה זו הוקמה על מנת להניע חדשנות בעולם הרפואה, לתכנן, לתכלל ולאמץ ביעילות טכנולוגיות ושיטות עבודה חדשניות. כללית חדשנות משמשת שכער הכניסה עבור ארגונים וחברות המעוניינים בשיתופי פעולה עם כללית, עם מרכזי החדשנות שלה ועם מכון כללית למחקר, ופועלת כמרכז למחקר, פיתוח, בדיקה והטמעה של טכנולוגיות בריאות המשפרות את איכות הטיפול בלקוחות כללית ואת היעילות התפעולית של כללית.
בין השאר, פותחו תחת ניהול כללית חדשנות פלטפורמות מבוססות בינה מלאכותית למתן שירותי רפואה פרואקטיביים*, כלי אבחון, ניבוי והמלצות טיפול מבוססי בינה מלאכותית/ פתרונות אלו מיושמים כיום באופן נרחב במרכזי הבריאות של כללית בקהילה ובבתי החולים.
כמו כן, מניעה חטיבת כללית חדשנות פיתוחים בתחום הרפואה המדויקת והמותאמת אישית כדי להתאים טיפולים לפרופילי מטופלים בודדים. הפיתוחים הללו אפשרו לספק פתרונות רפואיים מותאמים אישית על בסיס ניתוח גורמים גנטיים, סביבתיים והקשורים לאורח החיים.
כללית חדשנות > תוכניות לעידוד יזמות פנים ארגונית מטעם החטיבה

החטיבה מניעה מיזמים המיועדים לקידום חדשנות בתוך הארגון ולהביא לפתרונות לאתגרים העולים מהשטח, תוך פיתוח עצמאי ורקימת שיתופי פעולה עם ארגונים בארץ ובעולם.
מאתגר לפתרון – תוכנית הדגל של כללית ליזמות וחדשנות פנים ארגונית - יוזמה לפיתוח חידושים וטכנולוגיות המספקים מענה לאתגרים הבוערים ביותר שעולים מן השטח בקרב עובדי שירותי הבריאות ולקוחות כללית.
האקדמיה לחדשנות בבריאות – מגוון תוכניות הכשרה ויזמות שמפעילה החטיבה על מנת לתת כלי לעובדים ולעובדות כללית בתחומי הבינה המלאכותית, הגנטיקה, היזמות ועוד.
חברות בנות של כללית

כארגון הבריאות הגדול בישראל, לכללית מערך חברות בנות המעניקות שרותי בריאות משלימים:
כללית מושלם – מעניקה את הכיסויים "כללית מושלם" ו"כללית פלטינום" כמו גם ביטוחים סיעודיים. בנוסף, מציעה את כללית חו"ל – פוליסת ביטוח נסיעות לחו"ל ללקוחות שירותי בריאות כללית בלבד, באמצעות כלל חברה לביטוח.
מור (בעבר "מכון מור") - רשת המרכזים הרפואיים המבצעים בדיקות, ייעוץ ומגוון הליכים רפואיים.
דרך חיים – סדנאות, חוגים, טיפולים ומוצרי בריאות.
כללית סמייל, כללית אסתטיקה וכללית רפואה משלימה – בשנת 1988 ייסדה הקופה חברת בת בשם "ש.ל.ה. שירותי רפואה בע"מ", המספקת שירותים בתחום רפואת השיניים (תחת שם המותג "כללית סמייל"), רפואה משלימה, ואסתטיקה. המתכונת בה פעל השירות בעשור השני של המאה ה-21 היא ששירותי בריאות כללית "משאילה" רופאים לפעילות ש.ל.ה. ונוסף עליהם, מעסיקה ש.ל.ה רופאים באופן ישיר.
מחשוב השירות לציבור

מאז ראשית שנות ה-2000 השיקה שירותי בריאות כללית שירותים ממוחשבים, המרחיבים את הנגישות של הלקוחות אל המידע הרפואי האישי שלהם ומציעים מגוון רחב של שירותים רפואיים אונליין. בין היתר, יכולים המבוטחים לצפות באמצעות האינטרנט במכתבי שחרור מבתי חולים, אישורי מחלה, רגישויות והפניות. בין השירותים המוצעים:
מערכת מרשמים דיגיטליים – מטופל יכול להזמין את מרשמי התרופות הקבועים שלו דרך האינטרנט, ולאסוף את התרופות, ללא צורך במרשם מודפס, מכל בתי המרקחת של "הכללית" ומבתי המרקחת שבהסכם עם הקופה.
חתימה ביומטרית – כל המסמכים הרפואיים נחתמים על ידי הרופא בחתימה דיגיטלית-ביומטרית ומתויקים בתיקו הרפואי האישי של המבוטח.
רופאי ילדים און־ליין – מאז שנת 2010 כללית מפעילה שירות המאפשר להתייעץ עם מומחים ברפואת ילדים בשיחת וידאו אינטרנטית או בטלפון. במסגרת השירות מקבלים ההורים מרשמים והפניות בעת הצורך, והרופא המטפל בקופת החולים מקבל עדכון על הטיפול שבוצע באמצעות השירות. בשנת 2013 הורחב השירות גם לטלפונים חכמים, באמצעות אפליקציה המשתמשת במצלמת המכשיר לביצוע שיחת הווידאו של הלקוח עם הרופא.
שירותים סלולריים – אפליקציית מובייל מאפשרת זימון ביקורים לרופאים, צפייה בתוצאות בדיקות מעבדה בליווי הסברים וביצוע רוב הפעולות הזמינות באתר האינטרנט ישירות מהטלפון החכם.
ערוץ YouTube – בערוץ של "שירותי בריאות כללית" ביוטיוב, מוצגים מאות סרטוני הדרכה העוסקים בקידום הבריאות וביניהם: שאלות ותשובות, הכנות לפני בדיקות רפואיות, סדרות תוכן בנושאי היריון, לידה והנקה, הדרכה לתרגילי פיזיותרפיה וכושר בבית והרצאות בנושא זוגיות.
מנכ"לי שירותי בריאות כללית

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
יוסף מאיר: 1928–1944

אשר ידלין: 1974–1976
חיים דורון: 1976–1988
נחום פסה: 1988–1992
אביגדור קפלן: 1992–1997
יצחק פטרבורג: 2002-1997
זאב וורמברנד: 2002–2007
אלי דפס: 2007–2017
אהוד דודסון: 2018–2021
רות רלבג: 2021–2022
אלי כהן: 2022–הווה
התפתחות סמליל הארגון

עם היווסדה של "קפת־חולים" עוצב הסמליל הראשון, מתוך מטרה לייצג באמצעות האותיות ק' ו-ח' את השם שנבחר לשירות. בשנים 1975 ו-1990 חלו שינויים בעיצוב הסמליל בהתאם לשינויים במיתוג וריענון תדמית קופת החולים ובשנת 1995, בהמשך לחוק ביטוח בריאות ממלכתי וההפרדה מההסתדרות, החליטה הנהלת קופת החולים על עיצוב חדש לסמליל.
באוקטובר 1999, הוכרז על החלפת השם ל"שירותי בריאות כללית" ובהתאם שונה גם הלוגו בעיצוב מחודש של אריה גלוך בשנת 2000. בשנת 2001, לצורך חידוד האסטרטגיה השיווקית החדשה של כללית, נוסף לסמליל המשפט "כי אנחנו כאן בשבילך", אשר שונה בהמשך ושילב את הסלוגן החדש "אנחנו כאן בשביל המשפחה" ובניסוחו הסופי, אשר מלווה את הסמליל עד היום: "הטובה ביותר למשפחה".
כחלק ממהלך צמצום מותגים מחד וכינוס מאידך, חברות הבנות כונסו תחת מותג "כללית" ואילו בבתי חולים החל תהליך של שימוש בשיוך "מקבוצת כללית". בשנת 2010, לרגל חגיגות המאה של הכללית, שונה הלוגו וכלל את התוספת "100 שנה", ששונה שוב בשנת 2013 לצורתו הנוכחית עם הוספת המילה "מעל" על-גבי המספר 100, כדי לשמור על מבנה הסמליל, אך לדייק בשנים.
לקריאה נוספת

שפרה שורץ, "קופת חולים הכללית 1911–1937", המרכז למורשת בן-גוריון, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 1997
שפרה שורץ, "קופת חולים הסתדרות ממשלה", המרכז למורשת בן-גוריון, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2000
חיים דורון, שפרה שורץ, "הרפואה בקהילה", הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2004
תומאס הנינגס הבן

תומאס קארי הנינגס הבן (באנגלית: Thomas Carey Hennings Jr.‏; 25 ביוני 1903 – 13 בספטמבר 1960) היה פוליטיקאי אמריקאי ממיזורי. הוא היה חבר דמוקרטי בבית הנבחרים של ארצות הברית (מ-1935 עד 1940) ובסנאט של ארצות הברית (מ-1951 עד 1960).
ביוגרפיה > ראשית חייו

הנינגס נולד ב-25 ביוני 1903 למשפחה עשירה בסנט לואיס, מיזורי. אביו, השופט תומאס קארי הנינגס, היה חבר רב השפעה במועדון ג'פרסון, ארגון המוקדש להפלת הבוסיזם של המערכת הפוליטית הדמוקרטית של העיר. הנינגס הבן למד בבית הספר התיכון סולדן, והפגין כישרונות באתלטיקה, והמשיך לרוץ במסלול באוניברסיטת קורנל. לאחר שסיים את לימודיו בקורנל ב-1924, הוא סיים את לימודיו בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס ב-1926. הוא התקבל ללשכת עורכי הדין ב-1926 והחל לעסוק בכך בסנט לואיס, ושימש כעוזר פרקליט מחוזי של אותה עיר מ-1929 עד 1934. הוא כיהן כקולונל בצוות המושל בין השנים 1932 ל-1936 והיה מרצה למשפט פלילי במכללת בנטון למשפטים בסנט לואיס בין השנים 1934 ל-1938.
ביוגרפיה > קריירה בקונגרס > בית הנבחרים

הנינגס נבחר לקונגרסים ה-74, ה-75 וה-76 וכיהן מ-3 בינואר 1935 עד 31 בדצמבר 1940. הוא היה הדמוקרט הראשון מזה 22 שנים שייצג את מחוז הקונגרס ה-11 של מיזורי. הנינגס נהנה מתמיכה מהאוכלוסייה האפרו-אמריקאית ההולכת וגדלה של סנט לואיס. הנינגס שכר באופן קבוע אפרו-אמריקאים למשרדיו בוושינגטון הבירה ובסנט לואיס. במהלך הניו דיל השני, הוא פעל להקמת סניף אפרו-אמריקאי של חיל השימור האזרחי בפופלר בלוף, מיזורי. במסגרת חוק החירום הפדרלי של הניו דיל (FERA), הנינגס תמך ב"משרד תעסוקה פדרלי כושי" עם כל הצוות השחור. הנינגס גם נתן חסות להצעות חוק נגד לינץ' בזמן שהותו בבית הנבחרים. עבודתו הבטיחה לו את התמיכה של שניים מהעיתונים השחורים של סנט לואיס, ה-Argus וה-American וה-NAACP של העיר. הנינגס התפטר ב-1940 כדי להיות מועמד לתפקיד פרקליט של סנט לואיס.
ביוגרפיה > קריירה בקונגרס > מחוץ לפוליטיקה

הנינגס היה תובע מחוזי מ-1941 עד 1944, ולקח חופשה בספטמבר 1941 כדי להתנדב בשירות פעיל במילואי הצי של ארצות הברית. הוא שירת באוקיינוס השקט ובקריביים כלוטננט קומנדר במשך שלוש שנים, הוא השתחרר מתפקיד פעיל עקב מוגבלות פיזית שנגרמה בעת מילוי תפקידו. לאחר מכן, הוא חידש את עריכת הדין במשרד סנט לואיס של גרין, הנינגס, הנרי ואוונס.
ביוגרפיה > קריירה בקונגרס > הסנאט

הוא נבחר כדמוקרט לסנאט האמריקני בשנת 1950 על פני הסנאטור הרפובליקני המכהן והמושל לשעבר פורסט דונל בבחירות היחידות לסנאט באותה שנה שבהן תפסו הדמוקרטים מושב מהרפובליקנים, נבחר מחדש ב-1956 וכיהן מ-3 בינואר 1951, עד למותו מסרטן הקיבה בוושינגטון הבירה ב-13 בספטמבר 1960. הנינגס לא חתם על המניפסט הדרומי של 1956, והצביע בעד חוקי זכויות האזרח של 1957 ו-1960. בהיותו בסנאט, הוא היה יושב ראש הוועדה לכללים ומינהל (הקונגרסים ה-85 וה-86).
ביוגרפיה > חיים אישיים

הנינגס נקבר בבית הקברות הלאומי ארלינגטון.
בתו של הנינגס, קארלה אן, הייתה נשואה לזמן קצר ליועץ הבית הלבן ג'ון דין, שלימים היה מעורב עמוקות באירועים שהובילו לפרשת ווטרגייט והטיוח שלאחר מכן.
שיטה אחרונה

כתובה משנת 1869. בעיגול כחול מוקפות המילים המתחילות במילים "וקניינא מיניה" ומסיימות במילים "במנא דכשר למקניא ביה", לפני המילים "והכול שריר וקיים". ישנן דעות שגם כיום קיימת תקנת ה"שיטה אחרונה", ומילים אלו הן בעצם חזרה על מה שכתוב קודם מפני ש"אין למדין משיטה אחרונה"
שטר כתובה שבו העדים חתמו באמצע שורה. במקרה כזה אין למדין מהשורה וחצי האחרונות
בהלכות שטרות, אין למדין משיטה אחרונה הוא כלל שנאמר על ידי רב עמרם הקובע שאין תוקף משפטי לכתוב בשורה האחרונה שבטקסט הכתוב בשטר, לפני חתימת העדים, ולכן אף נקבע ש"צריך שיחזור מעניינו של שטר בשיטה אחרונה", כלומר יש לחזור ולכתוב בשורה האחרונה את סיכום הכתוב בשטר, בקיצור.
התקנה

תקנה זו תוקנה רק בשטרות שבהם העדים חותמים לאחר הטקסט שכתוב בשטר, שמכיוון שאין מקום מדויק שבו העדים צריכים לחתום, הם אינם מדייקים והם חותמים לפעמים במרחק של שורה לאחר הטקסט. לעומת זאת, בגט מקושר שבהם העדים חותמים בצד השני של השטר, (לפי רב הונא כנגד כל קשר וקשר ולפי רב ירמיה בר אבא מלמטה למעלה כנגד השטר), ומקום חתימתם מוגדר בדיוק, שם לא תיקנו חז"ל שאין למדין משיטה אחרונה. בנוסף, גם בשטר רגיל, תיקנו חז"ל שאם העדים הרחיקו יותר מדי מסוף השטר, השטר פסול, שהרי אז חוזרת ועולה שאלת הזיוף, ואין מועילה לכך תקנת ה"אין למדין משיטה אחרונה".
התקנה > איסור הרחקת חתימת העדים מהשטר

ישנן דעות כי התקנה היא שדווקא יחזרו על השטר בקיצור בשורה האחרונה "צריך שיחזור" כו', ולכן אם לא חזר על השטר בשיטה אחרונה, לא די בכל שאין למדין משיטה זו, אלא שהשטר פסול כי לא נעשה כתיקון חכמים. אך הרשב"א דוחה דעה זו וסובר שהתקנה היא רק שלא ילמדו משיטה אחרונה, ולכן הצריכו שיחזור על השטר בשיטה אחרונה ולא יסמוך את הטקסט לשטר.
אם כי, קיימת הסכמה בין הראשונים, שבמקרה שהעדים  הרחיקו את חתימתם מהשטר במרחק גדול יותר משורה השטר פסול. בגדר התקנה קיימות מספר דעות, הנחלקות בהגדרת "שורה" לעניין זה. אין חולק על כך שצריך מקום לכתוב שתי שורות ואוויר ביניהן, והמחלוקת היא כמה שיעור האוויר שבין השורות. לפי רב יצחק בן אלעזר השיעור הוא ”כגון לך לך זה על גב זה”, ובתלמוד הוסבר כי הכוונה ל-4 אווירים: אוויר מעל לשורה העליונה - שמא יצטרך לכתוב את האות ל', אוויר מתחת לשורה העליונה שמא יצטרך לכתוב כ"ף סופית (ך'), וכן מעל ומתחת לשורה התחתונה, מכיוון שהמזייף צריך גם לקחת בחשבון שמא הלמ"ד שיכתוב בשורה התחתונה תהיה ממש מתחת לכ"ף סופית שבשורה העליונה, ודם אם הלמ"ד והכ"ף הסופית לא יצאו באותו מקום בדיוק, צריך רווח נוסף לאחר הלמ"ד או הכ"ף סופית בגלל שצריך שצריך שיישאר אוויר מסוים בין שתי השורות - שהרי לא נהוג לכתוב שתי שורות ללא רווח ביניהן. לעומת זאת רב חייא בר אמי קובע בשם עולא שהשיעור הוא שתי שורות ושלושה אווירין, מפני שגם במקרה קיים חשש זיוף כי המזייף יכול לאמן את ידו שלא יצאו לו הלמ"ד והכ"ף הסופית זו מול זו, ולפי רבי אבהו די בשורה אחת ושני אווירין כדי לפסול את השטר (אחד בשביל הלמ"ד ואחד בשביל הכ"ף סופית). ההלכה נפסקת ברמב"ם ובשולחן ערוך כעולא.
כמו כן, אם הרחיקו העדים שורה וחצי מהטקסט, דהיינו שהחלו לחתום באמצע שורה שגם היא במרחק של שורה מהטקסט, השטר כשר, מפני שהכלל הוא שבמקרה כזה שהעדים התחילו לחתום באמצע שורה, אין למדין מהשורה וחצי האחרונות ובשולחן ערוך.
חכמי התוספות קובעים שגם כיום שבטלה תקנת ה"אין למדין משיטה אחרונה" מכיוון שתיקנו את הבעיה על ידי כתיבת המילים והכול שריר וקיים, עדיין שטר שהשאירו בו שתי שורות פנויות פסול מחשש שמא יחתוך המלווה את הנייר בחלק שלאחר הטקסט, ובחלק הריק עם העדים יכתוב שטר חדש.
זכות המלווה או הקונה

מכיוון שהחשש לזיוף בשורה האחרונה הוא למלווה או הקונה - האדם שהשטר ניתן לזכותו וממילא יכול לזייף בשטר פרטים שאינן מוצאין חן בעיניו, לכן הכלל שאין למדין משיטה אחרונה תקף רק על פרטים שהם לזכותו של המלווה או הקונה ולא על פרטים שהם לחובתו ואין חשש שיזייף אותם. מכיוון שכך, כאשר יש "מחק" בשורה האחרונה קיים חשש שהלוה או המוכר יטען ששם היה פרט שנכתב לטובתו (שהרי מותר לכותבו בשורה האחרונה) ונמחק, וכדי למנוע בעיות כאלו, שהרי אין לדבר סוף - תמיד ייתכן שאם יוסיפו ויכתבו שורה נוספת, יתגלו גם בה טעויות, נהגו לכתוב שריר וקיים בסוף השטר, ושם כותבים שפרט פלוני ופלוני נכון, ומכיוון שבתקנת ה"שריר וקיים" אין אפשרות לזייף (ראו ערך) פשטה תקנה זו בקרב העם.
כיום

קיימת מחלוקת בראשונים האם קיימת כיום תקנת ה"אין למדין משיטה אחרונה": לפי רוב הראשונים, תקנה זו אינה קיימת כיום, וזאת בעקבות תקנת הקדמונים לפיה יש לכתוב בכל שטר והכול שריר וקיים, וממילא בטלה טעמה של תקנת ה"אין למדין משיטה אחרונה", שהרי בכל מקרה בשורה האחרונה כותבים "והכול שריר וקיים", ועל ידי תקנת השריר וקיים לא ניתן להוסיף מאומה בסיום הטקסט, ואם יכתוב פעמיים "והכול שריר וקיים", יהיה השטר פסול. וכך גם נפסק בשולחן ערוך. לפי זה המילים שנכתבות בסוף השטר "וקניינא מיניה... במנא דכשר למקניא ביה" הם חלק מהשטר, שכן עד אותו חלק נכתבה רק התחייבותו של המתחייב שהודיע על התחייבותו וביקש מהעדים לקנות ממנו ולהחיל תוקף משפטי להתחייבותו, ובאותו קטע נכתבת התחייבותו המעשית.
עם זאת, קיימות דעות בראשונים הסוברות שגם כיום תקפה תקנת ה"אין למדין משיטה אחרונה", ולכן אין לכתוב בשורה האחרונה דבר שלא נכתב לפני כן, ולפי שיטה זו מה שכתוב בשטרות "וקנינא מיניה" מדובר בחזרת השטר ובקטע שאינו נחוץ. כך מצא ר"י בכתב יד של רבינו תם לאחר פטירתו (למרות שרבינו תם הורה לר"י אחרת).
כיום > דעת הרמב"ן

כך גם כותב הרמב"ן, שכותב שלמרות שכך מנהג העם, שכותבין בשורה האחרונה דברים שהם מעיקר השטר וסוברים שכיום בטלה תקנת השיטה אחרונה, והוא קובע ”ואין בדבריהם ממש שלא מצינו בזה דין ותקנה אחרת לאחרונים כדי לעקור דיני התלמוד המסורין לנו”. אם כי הוא מתאמץ ליישב את מנהג העם ”מתוך הדחק”.
להלכה הוא פוסק שאם כותבים בסוף השטר "שריר וקיים" על פרט בשטר שנכתב על מחק או בסוף שורה וצריך חיזוק, יש לכותבו בשורה שלפני האחרונה ולחזור עליו בשורה האחרונה, שכן אם יכתב בשורה האחרונה ממש לא יהיה לו תוקף. הוא מסביר שגם לפי הפרשנות שיש חובה לכתוב "שריר וקיים" בסוף השטר, עדיין קיימת התקנה שהעדים לא ירחיקו מהשטר יותר משורה, משתי סיבות: האחת כדי שלא יהא נראה שהעדים חותמים על האוויר המרובה שבין הטקסט לחתימתם - אם יהיה כזה, וגם כדי לחזק את תקנת ה"הכול שריר וקיים", שהרי לפי ההלכה אם יש מחיקה בסוף השטר במקום שייתכן שהיה כתוב שם "הכול שריר וקיים" השטר פסול, ואם יוּתר לעדים לחתום במרחק רב אחרי השטר, שוב עולה הבעיה שגם אם המחיקה תהיה באמצע השטר יהיה חשש שמא שם היה סוף השטר המקורי ומשם ואילך נכתבו שורות רבות ברווח המרובה שבין השטר לחתימה, ולכן עדיין עומדת תקנת ה"אין למדין משיטה אחרונה".
כיום > דעת הרשב"א

הרשב"א כותב בשם הרמב"ן כי צריך הן את תקנת השריר וקיים והן את תקנת השיטה אחרונה, שכן תקנת השריר וקיים נועדה למנוע זיופים והוספות אחרי ה"שריר וקיים", ולציין תיקונים שנכתבו בתוך השטר, ובמקרה שיש יותר מ"שריר וקיים" אחד, כך שקיים חשש שמא נכתבה על ידי המזייף שורה נוספת ברווח שבין העדים לשטר, נצרכת תקנת השיטה אחרונה הקובעת שיש לחזור על הכתוב בשטר בשיטה אחרונה, ורק אז יחתמו העדים, וכך ידעו שכל ה"שריר וקיים" נכתבו על ידי כותב השטר ולא על ידי זייפן.
הערות שוליים

↑  האקדמיה העברית, על המילה שיטה, באתר האקדמיה ללשון עברית, ‏לא רלוונטי
↑  בבלי בבא בתרא קסב א
↑  תוספות ד"ה וניחוש ב"ב קסא א
↑  רשב"א ב"ב קסא ב ד"ה צריך שיחזור
↑  שני פירושים בתוספות ד"ה כגון בבא בתרא קסג א, ורשב"ם שם ד"ה אלמא קסבר וד"ה ושלושה אוירין
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק כ"ז, הלכה ד'.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן מ"ה, סעיף ט'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קס"ב, עמוד ב', משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק כ"ז, הלכה ד'.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן מ"ה, סעיף י'.
↑  תוספות בבא בתרא קסב א ד"ה לפי