stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אילן פפה
הערות שוליים

1 2  בני מוריס, מדיר יאסין עד קמפ דייוויד, עמ' 228.
1 2  Controversial historian to quit Israel for UK, באתר הג'רוזלם פוסט, ‏1 April 2007 (באנגלית).
↑  Arnot, Chris (2009-01-20). "'I felt it was my duty to protest'". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2025-01-12.
↑  בני מוריס, תיקון טעות, מבוא, עמ' 14.
↑  יואב גלבר, קוממיות ונכבה, מבוא, עמ' 13.
↑  איתמר ענברי, 'מה שישראל ביצעה ב-48' הוא טיהור אתני', באתר nrg‏, 9 באוקטובר 2006
↑  תום שגב, הציונים החדשים, עמ' 110–111.
↑  בני מוריס, מדיר יאסין עד קמפ דייוויד, 15. פוליטיקה באמצעים אחרים (22 במרץ 2004), עמ' 205–219; 16. השקרן כגיבור (17 במרץ 2011), עמ' 220.
↑  תום פסח, למה חשוב לקרוא עכשיו על הטיהור האתני של פלסטין, באתר שיחה מקומית, ‏26.5.2021 (ארכיון)
↑  רן אדליסט, ‏הספר החשוב בתולדות הסכסוך היהודי־פלסטיני מציב בפנינו מראה שחורה, באתר מעריב אונליין, 27 בפברואר 2021
↑   אדם רז, טעויות למכביר ומניפולציות: "הטיהור האתני של פלסטין" הוא מחקר לא רציני, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2021
↑  אילן פפה, התגובה שאלוף בן מסרב לפרסם, באתר "העוקץ", 19 באוגוסט 2021
↑  אטילה שומפלבי, "ליקויים חמורים בעבודת ה-MA על הטבח בטנטורה", באתר ynet, 26 ביוני 2001
↑  מירון רפופורט, מוקצה, באתר הארץ, 3 במאי 2005
↑  אילן פפה, To boldly go, אתר הגארדיאן, 20 באפריל 2005
↑  אילן פפה, אוניברסיטת חיפה וההגנה על הנרטיב הציוני, באתר "שיחה מקומית", 14 בפברואר 2022
↑  Die Linke Protecting Israel’s Occupation and Apartheid?‏ 21 ביוני 2011.
↑  מתקפת תעמולה נרחבת כנגד ישראל ששמה "שבוע האפרטהייד הישראלי"(הקישור אינו פעיל, 1.6.2020), מרכז המידע למודיעין ולטרור, 2 בפברואר 2011.
↑  Guardian staff reporter, To boldly go, The Guardian, ‏3 במרץ 2005
↑  תום שגב, אילן פפה על הכוונת, באתר הארץ, 23 במאי 2002
↑  אילן פפה. "פלסטין 2007: רצח עם בעזה, טיהור אתני בגדה המערבית." אתר "אלקטרוניק אינתיפאדה", 11 בינואר 2007.
↑  אילן פפה. מדוע ישראל מבקשת למחוק את ההקשר ההיסטורי של המלחמה על עזה. אתר "אלג'זירה", 5 בנובמבר 2023.
↑  אבירמה גולן, חרם בהזמנה, באתר הארץ, 29 באפריל 2005
↑  בני מוריס, מדיר יאסין עד קמפ דייוויד, עמ' 238.
↑  Bibliografia(הקישור אינו פעיל, 1.6.2020)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266364005171  PLWABN: 9810579281005606  BIBSYS: 97039027  BNE: XX1224101  BnF: cb12108253p (data)  CANTIC: a11820986  CiNii: DA02709766  GND: 133578917  ICCU: TO0V083511  ISNI: 0000 0001 2419 8814  LCCN: n87865020  LNB: 000045325  NDL: 01146772  NKC: pag2006371409  NLA: 35187196  NLG: 265030  NLK: KAC200903115  NTA: 074378449  RERO: 02-A003669628  SUDOC: 029459761  Trove: 857004  VIAF: 44328598   WorldCat (עם VIAF): 44328598 
אילן פפה נואם בפרנקפורט, גרמניה, 2017
דוד הלחמי

| --- | --- |

הלחמי, לפני עלייתו לארץ ישראל, 1936
 לידה:  8 בנובמבר 1912 ורשה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  6 במרץ 2007 (בגיל 94) 
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – 6 במרץ 2007 
 רבותיו:  יהודה מאיר שפירא 
 
הרב יעקב דוד ויסברוד - הלחמי (כ"ח בחשון ה'תרע"ב, 8 בנובמבר 1912  – ט"ז באדר תשס"ז, 6 במרץ 2007) היה רב וסופר, מראשי פועלי אגודת ישראל, ובמשך שנים רבות שימש מזכ"ל התנועה.
ביוגרפיה

נולד בוורשה לר' שמעלקא ויסברוד, מנאמני ביתם של אדמו"רי אמשינוב. בנעוריו התגורר בעיירה אוטבוצק, שם הכיר מלבד את אדמו"רי בית אמשינוב אדמו"רים נוספים ובהם רבי שאול ידידיה ממודז'יץ.
היה מהתלמידים הקרובים ביותר של הרב מאיר שפירא בישיבת חכמי לובלין, ושימשו בנאמנות. הרב הלחמי היה נוכח בשעת פטירתו של רבו, ודקות ספורות לפני פטירתו, כשדיבורו היה כבד עליו, הוא ביקש פיסת נייר ועט ורשם עליו "רק בשמחה", ומסרו לרב הלחמי. הפתק היה שמור אצלו כל ימי חייו.
בשנת 1936 עלה לארץ ישראל והתיישב בבני ברק, שהייתה אז מושבה דתית צעירה. היה מראשוני הכותבים ביומון פא"י שערים. במשך שנים פרסם טור יומי בשם "זכרונות", ובו העלה מזכרונותיו האישיים על עולם התורה והחסידות בפולין שלפני השואה. את מאמריו חתם בשם העט ד. הלחמי, ועם השנים אימץ אותו לשמו הרשמי. היה מראשוני הסופרים החרדים שהעלו על הכתב ביוגרפיות היסטוריות על גדולי ישראל מדורות קודמים.
בשנים הראשונות לאחר קום המדינה שימש כעוזרו של שר הסעד הראשון הרב יצחק מאיר לוין. לאחר מכן היה מראשי פא"י, ובמשך שנים שימש מזכירה הכללי. בתפקידו זה היה המושך בחוטים ליצירת האיחוד הפוליטי בין פא"י לאגודת ישראל כחזית דתית תורתית.
במשך כחמישים שנה כיהן כרבו של בית הכנסת המרכזי של פא"י בבני ברק - "חסדא", שבשל מיקומו המרכזי משמש מקום תפילה לאלפים מתושבי העיר. נודע בשיעוריו, ובמיוחד בשיעורו השבועי בפרקי אבות בשבת, שמשך אליו קהל רב.
נפטר ב-ט"ז באדר ה'תשס"ז 6 במרץ 2007 ונטמן בבית הקברות סנהדריה.
בנו מאיר הלחמי התמנה לעורך "שערים" לאחר סגירתו כיומון והפיכתו לשבועון.
מספריו

ארזי הלבנון - תולדות חייהם של גדולי התורה והחסידות
חכמי ישראל - תולדות חייהם של גדולי ישראל באלף השישי (3 כרכים)
הבעל שם טוב ותלמידיו - תולדות חייהם של גדולי החסידות מן הדורות הראשונים - תל אביב, תש"ך (1960)
שיח צדיקים - סיפורים ואמרות מגדולי החסידות. (הספר בקטלוג ULI)
אוהל יוסף - תולדות רבי יוסף קאליש מאמשינוב, וגל-עד לקהילות אמשינוב שנחרבו. בני ברק, תש"מ.
ישיבת חכמי לובלין ומחוללה הגאון מהר"ם שפירא זצ"ל - בני ברק תשנ"ה (1995) (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312866205171  GND: 1053951574  ISNI: 0000 0004 0281 2694  LCCN: n83071413  VIAF: 299188428   WorldCat (עם VIAF): 299188428
קונסיירז'

קוֹנְסְיֶירְז'  (בצרפתית: Concierge; לעיתים מכונה שוער) הוא דייר בקומה הראשונה בבית מגורים משותף שמתפרנס מניהול התחזוקה הבירוקרטיות והפיזית) של הבניין בו הוא גר. הקונסיירז'ים נפוצים בבנייני דירות פשוטים בארצות אירופאיות דוברות צרפתית ובארצות בעלות השפעה צרפתית. לקראת סוף המאה העשרים חלה ירידה בתפוצת המקצוע בצרפת, אך הוא עדיין נפוץ מאוד בכל חלקי שווייץ. על פי הערכות, תפקיד הקונסיירז' הונהג על ידי נפוליון בונפרטה במטרה לשמש במקרה הצורך מקור מידע לרשויות לגבי הדיירים.
סוג שונה של קונסיירז' הוא שוער בית המלון, המהווה דמות מפתח בתפקוד בית המלון. הקונסיירז' מסייע לאורחי המלון בתיאום מסעדות, הכוונה, הזמנת מוניות ואמצעי תחבורה נוספים ובמתן מכתבים/חבילות שהזמנו האורחים.
המילה הצרפתית "Concierge", היא שיבוש של המילים "Compte cierges" (מילולית: 'רושם הנרות') או "Comte Des Cierges" (מילולית: 'שומר הנרות'). כך נקראו אנשי שירות בטירות האצילים, שהמתינו ליד השער ויצאו עם נר להאיר את דרכם של הבאים לטירה.
הקונסיירז' בתרבות

ב"הדבר" לאלבר קאמי, השוערים היו ראשוני האנשים שנדבקו במחלה כי הם ניקו ופינו את גוויות העכברים מחדרי המדרגות.
ב"יומו של התן" המתנקש מצליח להגיע אל החלון ממנו הוא תכנן לירות בנשיא לאחר שהשיג את מפתחות הדירה הריקה מהשוער אותו הוא רצח.
"השכנה ממול" (בצרפתית: Le Bison) - סרט קומדיה על אישה העובדת כקונסיירז' בבניין בה היא גרה.
"דליקטסין" - סרט קומדיה שחורה וגרוטסקית על דיירי בניין הזוי ועל יחסיהם עם קונסיירז' הבניין, שהוא גם הקצב המקומי.
"Concierge Found Dead" הוא הפסבדונים של המוזיקאי הישראלי תומר לביא.
בסרט "אהבה או כסף" ("For Love or Money" סרט מ-1993 בכיכובו של מייקל ג'יי פוקס)(אנ') דאגלס, גיבור הסרט, הוא הקונסיירז' של מלון ברדבורי.
בסרט הדרמה הקומית "מלון גרנד בודפשט" רייף פיינס הוא גוסטב ה., קונסיירז' המלון ששמו יצא למרחוק, הן בשל שליטתו ביד רמה בכל הפרטים בניהולו ותפעולו של המלון, והן בשל שירותי המין שהוא מעניק ביד רחבה לאורחותיו הזקנות והעשירות של המלון, שחלקן מגיעות להתארח בו במיוחד כדי לקבל את שירותיו.
הספר אלגנטיות של קיפוד מתאר אירועים בחייה של קונסיירז' במלון דירות פריזאי.
ראו גם

פקיד קבלה
שומר סף
הערות שוליים

↑  France: But Who Will Be Concierge to the Concierges?, Time Magazine, 17 January 1964
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11950083d (data)  GND: 4530590-0
חדר הענבר

| --- | --- |

 מידע כללי
 אמן:  אנדריאס שולטר 
 תאריך יצירה:  1701 
 טכניקה וחומרים:  ענבר, אבן חן, עלי זהב, מראה 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  בארוק 
 מיקום:  ארמון יקטרינה, ברלינר שטאדטשלוס, טירת קניגסברג, ארמון החורף
 קואורדינטות:  59°42′57″N 30°23′44″E﻿ / ﻿59.715833333333°N 30.395555555556°E﻿ / 59.715833333333; 30.395555555556
  (למפת סנקט פטרבורג מוגדלת) חדר הענבר(למפת סנקט פטרבורג רגילה) חדר הענבר
 
חדר הענבר כפי שנראה כיום, לאחר שיקומו.
פרט של אחד מלוחות הענבר המשוחזרים.
חדר הענבר (בגרמנית: Bernsteinzimmer; ברוסית: Янтарная комната - "יאנטארנאיה קומנאטה") הוא חדר הממוקם בארמון יקטרינה שבצארסקויה סלו (כפר הצאר) בסמוך לעיירה פושקין, כ-25 ק"מ דרומית מזרחית לסנקט פטרבורג ברוסיה.
החדר מעוטר כולו בלוחות ענבר, מראות, וזהב, וידוע ביופיו הייחודי.
חדר הענבר נבנה בעבודה של אמנים גרמניים ורוסים, בין השנים 1701–1709. עבודות גילוף הענבר החלו בפרוסיה, והלוחות עוצבו על ידי הפסל הגרמני, אנדראס שליטר בסגנון הבארוק, וגולפו תחת הפסל הדני גוטפריד וולפרם. הלוחות הוחזקו בארמון שרלוטנבורג עד שנת 1716 עת הוענקו במתנה על ידי מלך פרוסיה, פרידריך וילהלם הראשון לצאר פיוטר הגדול שהיה אז בן בריתו. המתנה הייתה חלק מחילופי מתנות בין שני האישים, המתנות הרוסיות היו מועמדים לגיוס ליחידה הפרוסית ענקי פוטסדאם.
ללוחות שהועברו לרוסיה נוספו לוחות נוספים שגולפו ברוסיה. עם סיום הפיסול הצטברו לוחות ענבר בשטח של 55 מטרים רבועים, ובמשקל של שש טונות.
הלוחות נבזזו על ידי חיילי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה ונעלמו. החיפוש אחריהם טרם הסתיים.
בשנת 1979 הוחלט על בנייה מחדש של חדר הענבר תוך הסתמכות על תיעוד שקדם למלחמת העולם. עבודות השיקום הסתיימו בשנת 2003, לרגל יובל ה-300 לייסוד סנקט פטרבורג.
היסטוריה > הקמת החדר

העבודות על יצירת לוחות הענבר החלו בשנת 1701, מתוך כוונה להתקינם בארמון שרלוטנבורג בברלין, ביתו של פרדריך הראשון, מלך פרוסיה הראשון. העבודות החלו ביוזמת רעייתו של פרדריך, סופיה שרלוטה מהנובר. הרעיון להקמת חדר מחופה ענבר, היה רעיונו של אנדראס שלוטר, אשר תכנן את החדר. פיסול לוחות הענבר בוצע על ידי האמן גוטפריד וולפרם, אשר שימש כאמן הראשי בחצרו של פרדריק הרביעי, מלך דנמרק, בסיועם של האמנים ארנסט שאכט וגוטפריד טוראו מדנציג.
בעת ביקורו בארמון, בשנת 1716, התלהב הצאר פיוטר הגדול מהחדר המרשים, ופרידריך וילהלם הראשון, בנו של פרידריך הראשון, העניק לו את החדר במתנה לאות ציון הברית שנכרתה בין פרוסיה ורוסיה כנגד שוודיה.
בשנת 1755 העבירה הצארינה יליזבטה את החדר לסנקט פטרבורג והורתה להתקינו בארמון החורף. לאחר מכן הורתה להעביר את החדר לארמון הקיץ - ארמון יקטרינה (מיקומו הנוכחי).
על מנת להתאים את לוחות הענבר לחדרים בהם הם הותקנו, שלח פרידריך הגדול ענבר גולמי נוסף, ולוחות נוספים עוצבו על פי תכנונו של אדריכל החצר של הצארינה, ברתולומאו רסטרלי.
בסיום העבודות כלל החדר 55 מטרים רבועים של לוחות ענבר, ולמעלה משש טונות ענבר.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

זמן קצר לאחר פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות במסגרת מבצע ברברוסה, במלחמת העולם השנייה, שלחו שלטונות ברית המועצות אוצרים לנסות ולהציל את אוצרות הארמונות שסביב סנקט פטרבורג ובעיר עצמה, ולהרחיקם מהחזית. האוצרים ניסו לפרק את לוחות הענבר, אולם בשל הזמן שחלף מאז נבנה החדר, הפך הענבר שביר, והלוח אשר ניסו להסיר התפורר. על מנת להגן על הענבר כוסו הלוחות בטפט פשוט. ניסיון זה להסתיר את החדר לא צלח, בשל פרסומו הרב.
ב-14 באוקטובר 1941 הגיעו חיילים גרמנים אל החדר, ובתוך 36 שעות פירקו את לוחות הענבר והעבירו אותם ב-27 ארגזים לקניגסברג שבפרוסיה המזרחית, והם הוצגו בטירת קניגסברג ב-13 בנובמבר 1941.
היסטוריה > כיבוש קניגסברג על ידי הצבא האדום

ב-21 בינואר 1945 הורה אדולף היטלר לאלברט שפר להציל יצירות אמנות המצויות בקרבת החזית. אריך קוך, מפקד אזור קניגסברג, הורה על העברת לוחות הענבר, ועדי ראייה דיווחו על כך שראו ארגזים רבים בתחנת הרכבת של העיר.
ישנה סברה לפי חלק מהלוחות הועמסו על האוניה וילהלם גוסטלוף אשר עזבה את גדיניה ב-30 בינואר והוטבעה זמן קצר לאחר מכן על ידי צוללת של הצבא האדום. לפי סברה אחרת הועברו הלוחות לוויימאר.
ב-9 באפריל 1945 הופצצה קניגסברג על ידי חיל האוויר המלכותי, על מנת להקל על כיבושה על ידי הצבא האדום ובין היתר נפגעו תחנות הרכבת והטירה. שרידי הטירה פוצצו על ידי שלטונות ברית המועצות בשנות ה-60. על פי אחת הסברות נפגעו לוחות הענבר בהפצצות.
היסטוריה > העלמות חדר הענבר

בתום המלחמה נעלמו עקבות לוחותיו של חדר הענבר, ולא נודעו עקבותיהם. הסברות השונות בדבר מיקום הלוחות נבדקו, אולם לא נמצאו ראיות לתמיכה באף סברה. קבוצות רבות ואישים רבים, ובהם קבוצות בדיקה רשמיות מטעם ממשלת ברית המועצות חיפשו את חדר הענבר, בין היתר במכרות באזור קניגסברג (מתוך מחשבה שהלוחות הוסתרו במכרות), בלא הצלחה.
בראש המשלחת הראשונה הסובייטית שניסתה למצוא את הלוחות עמד אלכסנדר ברוסוב, אשר כתב בדוח הרשמי שהכין עבור הממשלה ביוני 1945:
סיכום בדיקת העובדות מעלה כי חדר הענבר הושמד בין ה-9 וה-11 באפריל 1945
מספר שנים לאחר מכן שינה ברוסוב את הדוח, ככל הנראה בלחץ של השלטונות (אשר לא רצו להיראות כאחראיים להרס חדר הענבר).
ארכיבי החיפוש העלו כי שרידי פסיפס איטלקי התגלו בהריסות הטירה. פסיפס מסוג זה הופיע על הלוחות המעטרים את החדר. על אף זאת המשיכו השלטונות לשלוח משלחות לחיפוש חדר הענבר. קתרין סקוט קלארק ואדריאן לוי בספרם משנת 2004 טוענים כי חיפושים אלו נועדו לצורכי תעמולה במהלך המלחמה הקרה.
סברה אחרת טוענת כי החדר התגלה בשלמותו בטירת קניגסברג, והוצא ממנה על ידי יחידות התגמול של הצבא האדום. סברה זו מתבססת על עדות חייל רוסי אשר טען שראה את החדר בשנת 1945 בעת כיבוש קניגסברג. על פי סברה זו הוסתרו הלוחות במרתף בעיר, אולם מאחר שלא טופלו במשך השנים התפורר הענבר.
בשנת 1997 התגלה אחד מלוחות הפסיפס של חדר הענבר במערב גרמניה. הלוח התגלה בעת שבנו של אחד מהחיילים הגרמניים ששהו בארמון בתקופת מלחמת העולם ניסה למכור את הלוח.
בשנת 1998 הכריזו שתי קבוצות מחפשים (האחת בגרמניה והשנייה בליטא) כי הן מצאו את חדר הענבר, אולם לא הוצגו ראיות לכך.
באוגוסט 2015 פורסמו עדויות על "רכבת הזהב" שהגרמנים הסתירו בהרי זוצלבך. לדברי החוקרים, לוחות הענבר, בשווי 250 מיליון דולר, נמצאים ברכבת. ביוני 2019 ציידי אוצרות מפולין טענו שמצאו מנהרה סודית בצפון מזרח המדינה שבה מוסתרים הלוחות.
באוקטובר 2020 דווח כי צוללנים פולניים מצאו את ספינת המטען קרלסרוהה ובה ציוד צבאי ותיבות חתומות רבות שייתכן ויש בהן חלקים מחדר הענבר.
היסטוריה > שחזור חדר הענבר

בשנות ה-70, במסגרת שיקום ארמון יקטרינה, וההבנה כי ככל הנראה עקבותיו של חדר הענבר לא יתגלו, החלו עבודות שיחזור החדר. בשנת 1979 החלו עבודות השחזור בהתבסס על תצלומים בשחור-לבן שצולמו לפני מלחמת העולם. עלות השחזור מומנה בין היתר בתרומה של 3.5 מיליון דולרים של התאגיד הגרמני רוהרגאס AG.
עבודות השחזור נמשכו למעלה מ-20 שנה, במסגרתן נכרה ענבר במזרח פרוסיה (בה נכרה הענבר המקורי עבור החדר), ונערכה טבלת צבעי ענבר על מנת להתאים את גוני הצבעים לגוונים המופיעים בתמונות בשחור לבן. העבודות הושלמו בשנת 2003 לרגל יובל ה-300 לייסוד העיר סנט פטרבורג.
חדר הענבר נחנך מחדש בנוכחות נשיא רוסיה ולדימיר פוטין וקנצלר גרמניה דאז גרהרד שרדר.
הערות שוליים

↑  קתרין סקוט קלארק, אדריאן לוי, "חדר הענבר: הסיפור הבלתי מסופר של המתיחה הגדולה של המאה ה-20", ספרי אטלנטיק, לונדון, 2004
↑  ניסן צור,פולין: האם "חדר הענבר" נמצא על הרכבת, באתר nrg, 30 באוגוסט 2015
↑  Польские дайверы не исключают, что ими найдена Янтарная комната
↑  По следам Янтарной комнаты: найден затонувший немецкий пароход
↑  אוצר מתחת למים: ספינה שנעלמה לפני עשרות שנים נמצאה ובתוכה גילוי מדהים, באתר מעריב אונליין, 4 באוקטובר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4134169-7  NKC: kn20020624002  VIAF: 136515781   WorldCat (עם VIAF): 136515781 
שחזור של אחד מקירות חדר הענבר. פרט.
סדנת שיחזור לוחות הענבר
ספיידרוומן

| --- | --- |
נשות העכביש גוון סטייסי, ג'סיקה דרו וסינדי מון (מימין לשמאל), כפי שהופיעו על עטיפה אלטרנטיבית לחוברת Spider-Women Alpha #1 מאפריל 2016. אמנות מאת סטייסי לי.
נשות העכביש גוון סטייסי, ג'סיקה דרו וסינדי מון (מימין לשמאל), כפי שהופיעו על עטיפה אלטרנטיבית לחוברת Spider-Women Alpha #1 מאפריל 2016. אמנות מאת סטייסי לי.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 מידע
 שם אמיתי:  ג'סיקה דרו ג'וליה קרפנטר מאטי פרנקלין
 כוחות:  חוזק, מהירות, זריזות, סיבולת וגמישות על-אנושיים, רפלקסים מוגברים, יכולת היצמדות לכל משטח (ובכללם קירות ותקרות), יכולת החלמה וריפוי עצמי מואצת, תפיסה על-חושית ("חוש העכביש"). מצוידות בנשק נישא על מפרקי כפות ידיהן אשר יורה קורי עכביש עמידים וחזקים בעצמה.
ספיידרוומן (באנגלית: Spider-Woman, בתרגום לעברית: אשת העכביש) הוא שם הקוד של דמויות בדיוניות המופיעות בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול קומיקס.
בהמשכיות העיקרית, של יקום "ארץ-616", שלוש נשים נטלו את אלטר אגו זה - ג'סיקה דרו, ג'וליה קרפנטר ומאטי פרנקלין. ביקומים מקבילים מרחבי הרב-יקום נשאו בשם זה נשים נוספות, וביניהן גוון סטייסי מיקום "ארץ-65". נהוג להתייחס אל נשות העכביש ככל אלו שבעלות כוחות־על הקשורים בעכבישים בעולמו של ספיידרמן, כך שגם מאדאם ווב וסילק נכללות בהגדרה זו.
הרעיון לגרסה נשית של גיבור-העל ספיידרמן הועלה לראשונה באמצע שנות ה-70, מתוך רצון של העורך סטן לי לקבל בעלות על הסימן המסחרי "Spider-Woman" ולזכות בקניין הרוחני. הוא חשש כי חברות הוצאה לאור אחרות יקדימו לעשות כן, והעדיף למנוע מראש הליכים משפטיים עימן (ובעיקר עם המתחרה DC קומיקס). בתחילת 1977, בחוברת Marvel Spotlight #32, נעשתה ההופעה הראשונה של דמות בשם זה, בזהותה של דרו.
בסרט הלייב אקשן "מאדאם ווב", המהווה חלק מהיקום הקולנועי של ספיידרמן, מופיעות דמויותיהן של קרפטנר ופרנקלין בגילומן של סידני סוויני וסלסט אוקונור, בהתאמה.
סוכר טלוויזיה

סוכר טלוויזיה הוא אלבום משותף של המוזיקאים הישראלים אלון עדר ותומר ישעיהו, שיצא לאור ביולי 2022.
רקע

האלבום החל מתרגיל בסדנת כתיבה בת שלושה ימים ("ריטריט") בקיבוץ בית אורן, סדנה בה השתתפו עדר וישעיהו עם מוזיקאים נוספים. אחת מהמשימות שניתנו למשתתפים הייתה לכתוב שיר בזוג ולהשמיע אותו אחרי שעתיים. עדר הציע לישעיהו לעבוד יחד, והעבודה זרמה. התרגיל הפך לשיר הראשון באלבום המשותף. במשך ארבעה חודשים השניים נפגשו באולפן אחת לשבוע ובסוף כל מפגש הקליטו שיר. הם הקליטו את רוב השירים בטייק ראשון, תוך שניגנו בעצמם על כל הכלים – על אף שהכירו בחוסר השלמות שבדבר, משום שרצו לשמר את "הרגע הראשוני".
רשימת השירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אלון עדר ותומר ישעיהו.
| סוכר טלוויזיה> מס' | סוכר טלוויזיה> שם | סוכר טלוויזיה> משך | סוכר טלוויזיה>  | סוכר טלוויזיה>  | סוכר טלוויזיה>  | סוכר טלוויזיה>  | סוכר טלוויזיה>  | סוכר טלוויזיה>  | סוכר טלוויזיה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | סקסופונים  | 2:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | העולם מתנגן  | 3:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | כל החיים  | 2:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | סוכר טלוויזיה  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | שיר געגוע  | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | נוגע ברוח  | 0:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | הנשימות שלך  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | לעוף  | 2:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | יושב בשקט  | 1:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | הַאֲמֵן  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 28:35 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים

תומר ישעיהו – זמרה, תופים, בס, גיטרה, בוזוקי
אלון עדר – זמרה, גיטרה, קלידים, אקורדיון
משתתפים > הפקה

ארן לביא – מאסטרינג
ענבל איל – צילום עטיפה
עמרי כהן – עיצוב עטיפה
ביאורים

↑  אשתו של תומר ישעיהו.
הערות שוליים

↑  אלון עדר | תומר ישעיהו / סוכר טלוויזיה, באתר הליקון, 7 ביולי 2022, בדיקה אחרונה ב־8 ביולי 2022
↑  אריאל פייגלין, אלון עדר ותומר ישעיהו בשיתוף פעולה מיוחד, באתר ערוץ 7, 7 ביולי 2022, בדיקה אחרונה ב־8 ביולי 2022
↑  ענבר פלד, אלון עדר & תומר ישעיהו - סוכר טלוויזיה, באתר פרוגי, 8 ביולי 2022, בדיקה אחרונה ב־13 ביולי 2022
| אלון עדר |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | אלון עדר (2011) ‏•‏‏ אלון עדר ולהקה (2011) ‏•‏‏ סיכום החיים עד עכשיו (2014) ‏•‏‏ קסיו זעם (2015) ‏•‏‏ השמרנים שוב באופנה (2017) ‏•‏‏ משתלבים בנוף (2018) ‏•‏‏ מחשבות על הדרך (2018) ‏•‏‏ כן כן כן כן! (2022) ‏•‏‏ סוכר טלוויזיה (2022) ‏•‏‏ החיים שלי פיגוע יפיפה (2023) ‏•‏‏ הדלת הפתוחה (2025) |  |
| מיני-אלבומים | קסיו מטונף (2012) ‏•‏‏ הופעות חיות במפעל הפיס (2022) |  |
| אלבומי אוסף | סקיצות 1 (2019) |  |
| סינגלים | "את עוד תהיי איתי" ‏•‏‏ "קצת אהבה לא תזיק" ‏•‏‏ "סרטים" ‏•‏‏ "אזרח השמש ממזרח" ‏•‏‏ "שיר לאמא" ‏•‏‏ "אישה שלי" ‏•‏‏ "חוזר ועולה שם" ‏•‏‏ "חיה קטנה" ‏•‏‏ "ג'ון בלושי" ‏•‏‏ "בקול גדול" ‏•‏‏ "דרך הזהב" ‏•‏‏ "אין לך זכות לחנינה בעולם" ‏•‏‏ "אהבה עצמית" ‏•‏‏ "אומץ לאהוב" ‏•‏‏ "הזקן מברלין" ‏•‏‏ "הנשמה הכי נצחית שלי" ‏•‏‏ "אבל אהבה" ‏•‏‏ "שוב לא יכולתי לישון"‏•‏‏ "משהו בי חי" ‏•‏‏ "נשמה יקרה" ‏•‏‏ "פאסון" ‏•‏‏ "מילים אהבה ויין" |  |
סטטיסטיקה

גרף התפלגות נורמלית
סטטיסטיקה היא תחום ידע הנוגע לאיסוף, עיבוד, ניתוח, והצגת מסקנות מנתונים כמותיים. בתחום שני ענפים מרכזיים: סטטיסטיקה תֵּאוּרִית, וסטטיסטיקה הֵיסֵקִית.
תחום הסטטיסטיקה בכללותו, ובפרט הסטטיסטיקה ההיסקית, נשענים על תורת ההסתברות ובמקרים רבים גם על הנחות פרקטיות. בשל הישענותה על הנחות פרקטיות, יש מחלוקת בין הסטטיסטיקאים לגבי סיווגה של הסטטיסטיקה כענף של המתמטיקה או כענף של מדעי הטבע והחברה.
המדעים הבולטים בהישענותם על הסטטיסטיקה הם פיזיקה סטטיסטית, כימיה סטטיסטית, חלק מתחומי הביולוגיה וחלק נכבד מתחומי הרפואה, מדעי החברה והמחקר הטכנולוגי.
היכולת להבין נתונים סטטיסטיים, נקראת אוריינות סטטיסטית.
רקע

במקרים רבים קשה לנתח את האיברים בקבוצה באופן פרטני בשל מספרם הרב, ואז אפשר להתייחס אל הנתונים כמכלול, ולנתחם ככאלה. כאשר מסתכלים על משתנה מסוים (למשל מידת גובה) והופעתו באוכלוסייה מסוימת (למשל ילדי כתה ג' בישראל), מתקבלת התפלגות של משתנה מקרי (הגובה). במקרים רבים ניתן לדגום מדגם שייצג את האוכלוסייה לצורך הסקה סטטיסטית.
הסטטיסטיקה מתחלקת לסטטיסטיקה תיאורית, שמטרתה תיאור של הנתונים על ידי אפיון ממדים שונים בהם, וסטטיסטיקה היסקית, שמטרתה הסקת מסקנות מהמדגם עליו נאספו הנתונים הסטטיסטיים לכל האוכלוסייה.
רקע > מדע או מתמטיקה?

הסטטיסטיקה לא מכילה כמעט כל ניסויים שהם כשלעצמה (למעט סימולציות מחשב כגון "שיטת מונטה קרלו"). אולם, היא מסיקה על יעילות שיטות המחקר שלה מהצלחת הניסויים להם היא מסייעת בתחומי מדע מגוונים. על כן הסטטיסטיקה יכולה להיחשב למדע.
הכללתה של הסטטיסטיקה בין ענפי המתמטיקה שנויה במחלוקת בין הסטטיסטיקאים. אי הכללת הסטטיסטיקה בין ענפי המתמטיקה נשענת על טיעונים פילוסופיים. הפילוסופים מציינים שיש שלוש דרכים לנתח נתונים ולהגיע למסקנות: לוגיקה, מטאפיזיקה והשכל הישר (Common sense). הטוענים שסטטיסטיקה אינה מתמטיקה גורסים כי מתמטיקה מכילה ניתוחים לוגיים בלבד ואילו הסטטיסטיקה, כמו המדעים, מכילה ניתוחים על פי השכל הישר לצד ניתוחים לוגיים.
לעומתם, אלה הטוענים שהסטטיסטיקה היא כן ענף במתמטיקה מביאים טיעונים מתחום הסוציולוגיה של המדע. הם טוענים שסטטיסטיקאים לומדים בעיקר מתמטיקה ושהפיתוחים המרכזיים בה נעשים בעיקר על ידי מתמטיקאים. מעבר לזאת, אנשים אלה טוענים שהצורך של הסטטיסטיקאים להישען על הנחות השכל הישר במקום על היסקים לוגיים הולך ונחלש עם התפתחות הסטטיסטיקה ובעיקר עם התפתחות הענף הסטטיסטי הקרוי סטטיסטיקה לא פרמטרית.
סטטיסטיקה תיאורית

סטטיסטיקה תיאורית היא הענף הסטטיסטי העוסק בתיאור תמציתי ומייצג של מדגמי נתונים גדולים. בבעיה אופיינית מתחום זה יש לתאר את המאפיינים הבסיסיים של מדגם בן אלף ציונים במבחן בתנ"ך. במקום להציג את כולם, אפשר להציג היסטוגרמה. תיאור קצר אף יותר מתקבל אם מוסרים את מדדי האמצע והפיזור הנפוצים: הממוצע וסטיית התקן.
סטטיסטיקה היסקית

סטטיסטיקה היסקית עוסקת בניסיון להגיע למסקנות לגבי האוכלוסייה מתוך נתוני המדגם.
מודלים סטטיסטיים הם שיטות מתמטיות המאפשרות לגזור מתוך נתוני המדגם נוסחה המאפשרת לנבא את ערכו של המשתנה התלוי בהינתן המשתנים הבלתי-תלויים. מספר המודלים הוא רב מאוד, ותלוי בסולם המדידה של כל אחד מהמשתנים, בקשרים אותם מעוניינים לחקור ובאופי הקשר המשוער בין המשתנים.
המודל הפשוט ביותר, וזה הנמצא בשימוש הנרחב ביותר, הוא רגרסיה ליניארית (חד-ממדית) - מודל המאפשר ניבוי של משתנה רציף אחד מתוך משתנה רציף נוסף אחד.
מבחן הוא כלי מתמטי המאפשר לבחון הנחות מסוימות לגבי משתנה אחד או לגבי הקשר בין מספר משתנים. קיים מגוון רב של מבחנים, המותאמים לבדיקת הנחות שונות.
חישוב סטטיסטי

לגידול המהיר והמתמשך בכוח החישוב, שהתחיל במחצית השנייה של המאה ה-20, הייתה השפעה משמעותית על שימושי מדע הסטטיסטיקה. מודלים סטטיסטיים מוקדמים היו כמעט תמיד מהסוג של מודלים ליניאריים (כגון אלו המשמשים ברגרסיה קלאסית), אך מחשבים חזקים בשילוב עם אלגוריתמים נומריים מתאימים גרמו לעניין מוגבר במודלים לא ליניאריים (כגון רשתות עצביות), כמו גם יצירת סוגים חדשים, כגון מודלים ליניאריים מוכללים ומודלים רב-שכבתיים.
כוח החישוב הגדל הוביל גם לפופולריות ההולכת והגדלה של שיטות אינטנסיביות חישובית המבוססות על דגימה חוזרת כגון מבחני פרמוטציות ו-Bootstrapping, ואילו טכניקות כמו דגימת גיבס הפכו את השימוש במודלים בייסיאנים ליותר מעשיים.
למהפכת המחשב היו השלכות על עתיד הסטטיסטיקה, עם דגש חדש על סטטיסטיקה "ניסויית" ו"אמפירית". מספר רב של תוכנות סטטיסטיות (הן כלליות והן ייעודיות) זמינות כיום לשימוש.
דוגמאות ליישומים

מדינות משתמשות בסטטיסטיקה על מנת לאמוד את מספר תושביהן ומצבם, גידולן הדמוגרפי וכדומה, (כחלק ממגמותיהן של מדינות לבקר את המתרחש בתחומיהן על מנת להיטיב, לשלוט ולהתערב בו). בישראל עוסקת בכך הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
הכלכלה נעזרת בסטטיסטיקה כדי לאפיין מגמות כלכליות[דרושה הבהרה].
המדע נעזר רבות בסטטיסטיקה במחקרים תצפיתיים שונים.
במדעי החברה נעשה שימוש רב בסטטיסטיקה לצורך מחקר (שיטות מחקר כמותניות).
ארגונים נעזרים בסטטיסטיקה לצורך שיפור ביצועים וקבלת החלטות על-סמך נתונים ועובדות. ניתוח שכזה כולל הן מודיעין עסקי והן בינה עסקית (BI).
הרפואה משתמשת בסטטיסטיקה לחקר אפידמיולוגי של היבטים שונים של מחלות כמו סיכון יחסי.
תוכנות

פייתון
R (שפת תכנות)
SPSS
SAS (שפת תכנות)
מיקרוסופט אקסל
STATA
Matlab
ראו גם

אוריינות סטטיסטית
סטטיסטיקה חסינה
האיגוד הישראלי לסטטיסטיקה