מלחמת חרבות ברזל
העורף הישראלי > השפעות פוליטיות

הבחירות לרשויות המקומיות, שהיו אמורות להתקיים בסוף חודש אוקטובר, נדחו בעקבות המלחמה ל-30 בינואר 2024 ולאחר מכן נדחו בשנית ל-27 בפברואר 2024.
ב-19 באוקטובר 2023 הוקמה מנהלת תקומה במטרה לשקם את יישובי עוטף עזה שנפגעו במתקפת הפתע. בראש המנהלת עמד מאז הקמתה ועד אוגוסט 2024 תא"ל (במיל') משה אדרי ותקציבה הראשוני עמד על כמיליארד שקל, באפריל 2024 הממשלה אישרה תקציב של 19 מיליארד שקלים נוספים למנהלה. ב-21 ביולי 2024 מונה אלוף (במיל') אליעזר (צ'ייני) מרום לתפקיד פרויקטור הצפון, שיהיה אחראי לניהול ותכלול שיקום אזור הצפון.
עם פרוץ המלחמה קרא ראש הממשלה בנימין נתניהו לראשי האופוזיציה להצטרף לממשלת חירום.תבנית:הערה ב-11 באוקטובר הכריז יו"ר סיעת המחנה הממלכתי, בני גנץ, על הצטרפות סיעתו לממשלה. באותו ערב הוקם קבינט המלחמה, ולמחרת הושבעו חמישה מחברי המחנה הממלכתי לשרים בממשלה. בכך הקואליציה מנתה 76 ח"כים. קבינט המלחמה הורכב משלושה חברים בעלי זכות הצבעה ושלושה משקיפים.תבנית:הערה החברים:
ראש הממשלה בנימין נתניהו
שר הביטחון יואב גלנט
יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ
המשקיפים:
חבר הכנסת מהמחנה הממלכתי גדי איזנקוט
יו"ר מפלגת ש"ס אריה דרעי
השר לעניינים אסטרטגיים רון דרמר
ב-12 באוקטובר 2023, לבקשתו של שר הפנים ושר הבריאות משה ארבל, הועבר תיק הבריאות לידיו של חבר הכנסת אוריאל בוסו. במהלך המלחמה נסגרו ארבעה משרדי ממשלה: משרד ההסברה, המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, המשרד לקידום מעמד האישה ומשרד המודיעין.
ב-1 בינואר 2024, בוצע חילוף במשרדים בין השרים ישראל כ"ץ ואלי כהן בהתאם להסכמים הקואליציוניים תרם המלחמה. כאשר כ"ץ נכנס לתפקיד שר החוץ במקום השר אלי כהן, ואילו הוא החליף את כ"ץ בתפקיד שר האנרגיה והתשתיות.
ב-13 במאי 2024 התפצלה מפלגת תקווה חדשה בראשות גדעון סער מסיעת המחנה הממלכתיתבנית:הערה ולאחר שלא קיבלה ייצוג בקבינט המלחמה לפי דרישתה, פרשה מהממשלה.תבנית:הערה בכך נשארה הממשלה עם רוב של 72 חברי כנסת בקואליציה. ב-9 ביוני הודיע בני גנץ כי גם מפלגתו פורשת מהממשלה.תבנית:הערה ב-17 ביוני פורק הקבינט. לפי מספר פרסומים בספטמבר 2024, המשיך להתקיים פורום מצומצם לניהול המלחמה אשר כלל את ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר הביטחון יואב גלנט, שר המשפטים יריב לוין, שר האוצר בצלאל סמוטריץ', השר לעניינים אסטרטגיים רון דרמר, שר החוץ ישראל כ"ץ וח"כ אריה דרעי.תבנית:הערה
מספר מחאות אזרחיות פרצו על רקע המלחמה וכללו הפגנות והפרות סדר. הבולטות שבמחאות היו: קריאה לביצוע עסקת חטופים, קריאה להתפטרותו של נתניהו והקדמת הבחירות,תבנית:הערה הפגנות בעד הגברת הלחץ הצבאי על חמאס והמשכת הלחימה,תבנית:הערה חסימת משאיות הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה,תבנית:הערה הפגנות בקריאה להתיישבות יהודית ברצועת עזה,תבנית:הערה הפגנה למען שוויון בנטל וגיוס בני ישיבות,תבנית:הערה הפגנות חרדים נגד גיוס בני ישיבות ונגד שיתוף פעולה עם צה"ל,תבנית:הערהתבנית:הערה והפגנה להחזרת המפונים לבתיהם.תבנית:הערה ההתארגנויות הידועות ביותר שנוצרו בעקבות המלחמה הן פורום משפחות החטופים ופורום תקווה. שני הפורומים הוקמו כדי להוות קבוצות לחץ באמצעות הפגנות, הפצת חומרי הסברה, ופגישות עם פוליטיקאים.
ב-29 בספטמבר 2024 הודיעו ראש הממשלה נתניהו ויו"ר סיעת הימין הממלכתי גדעון סער על הצטרפות סער ומפלגתו לקואליציה. למחרת, ב-30 בספטמבר, מונה סער לשר בלי תיק וצורף לקבינט.
ב-5 בנובמבר 2024 פיטר ראש הממשלה בנימין נתניהו את שר הביטחון יואב גלנט. שר החוץ ישראל כ"ץ החליף את גלנט ונכנס לתפקיד שר הביטחון, יו"ר סיעת הימין הממלכתי גדעון סער מונה לשר החוץ.תבנית:הערה בנוסף, חבר הכנסת זאב אלקין מונה לשר במשרד האוצר – האחראי על מנהלת תקומה ומנהלת שיקום הצפון וחברת הכנסת שרן השכל מונתה לסגנית שר החוץ.תבנית:הערה
ב-19 בינואר 2025 בעקבות אישור עסקת החטופים השנייה, התפטר השר לביטחון לאומי ויושב ראש מפלגת עוצמה יהודית איתמר בן גביר, יחד עם יתר שרי מפלגתו, שר המורשת עמיחי אליהו והשר לפיתוח הנגב והגליל יצחק וסרלאוף מהממשלה.תבנית:הערה