stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גמונד (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  אוסטריה תחתית אוסטריה תחתית
 בירת המחוז:  גמינד 
 שטח:  786.24 קמ"ר
 גובה:  529 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  36,773 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  48°46′00″N 14°59′00″E﻿ / ﻿48.7667°N 14.9833°E﻿ / 48.7667; 14.9833 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://noel.gv.at/noe/Gmuend/Bezirkshauptmannschaft_Gmuend.html
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גמונד (בגרמנית: Gmünd) הוא מחוז בצפון-מערב מדינת אוסטריה תחתית שבאוסטריה.
במחוז 21 ערים ועיירות:
| --- | --- |
 אגרן  אונזרפראו-אלטווייטרה  אייסגרן  אמלינדורף-אאלפנג  באד גרוספרטולץ  ברנד-נגלברג  גמונד  גרוסדיטמנס  גרוסשנאו  האוגשלג  הוהנייך:  היידנרייכשטיין  הירשבאך  ווייטרה  וולדנשטיין  ליטשאו  מורבד הרבאך  סנקט מרטין  קירכברג אם וולדה  ריינגרס  שרמס
גנזרנדורף (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  אוסטריה תחתית אוסטריה תחתית
 מושל:  Martin Steinhauser
 בירת המחוז:  Gänserndorf 
 שטח:  1,271.31 קמ"ר
 גובה:  173 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  103,686 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  48°20′28″N 16°43′05″E﻿ / ﻿48.341°N 16.718°E﻿ / 48.341; 16.718 
 http://www.noel.gv.at/noe/Gaenserndorf/Bezirkshauptmannschaft_Gaenserndorf.html, https://www.noel.gv.at/noe/Gaenserndorf/Bezirkshauptmannschaft_Gaenserndorf.html
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גנזרנדורף (גרמנית: Gänserndorf) הוא מחוז במזרח מדינת אוסטריה תחתית שבאוסטריה.
במחוז 44 ערים ועיירות:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  אאירשטל  אבנטל  אדרקלאה  אוברזיבנברון  אונטרזיבנברון  אורט על הדנובה  אנגלהרטשטטן  אנגרן אן דר מרש  אנדלרסדורף  אקרצאו  באד פיראווארט |  גלינצנדורף  גנזרנדורף  גרוס-אנצרסדורף  גרוס-שוויינבארט  גרוסהופן  דויטש-וואגרם  דרזינג  דירנקורט  האוסקירשן  הוהנאו אן דר מרש  הוהנרופרסדורף |  הרינגזי  ויין אן דר מרש  וייקנדורף  זולץ אים ויינפירטל  יידןשפיגן  לאופולדסדורף אים מרשפלד  לאזי  מנסדורף על הדנובה  מצן-רגנדורף  מרכג  מרקגרפנויסידל |  נויסידל אן דר צאיה  פלטרנדורף-דוברמנסדורף  פלם-גצנדורף  פרבסדורף  פרוטס  ציסטרסדורף  ראאסדורף  רינגלסדורף-נידרבסדורף  שטרסהוף אן דר נורדבן  שנקירשן-ריירסדורף  שפנברג |
איליה אלכסנדרוביץ' ורלמוב

| --- | --- |

 לידה:  7 בינואר 1984 (בן 41) מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  רוסיה 
 השכלה:  המכון לארכיטקטורה במוסקבה 
 varlamov.ru
 פרסים והוקרה
 לחצן הפעלה מזהב (2019)  לחצן הפעלה מכסף 
 
איליה אלכסנדרוביץ' ורלמוב (נולד ב-7 בינואר 1984) הוא בלוגר, עיתונאי, צלם, אורבניסט ויוטיובר רוסי, הידוע בביקורתו על הפוליטיקה הרוסית ותכנון עירוני. הוא זכה לפרסום דרך הבלוג שלו ומאוחר יותר דרך תוכנית החדשות שלו ביוטיוב, "מה קורה?" (?Чё происходит). ורלמוב תיעד בהרחבה מחאות פוליטיות וצעדות אופוזיציה, מה שהוביל לרדיפה פוליטית והאשמות פליליות נגדו ברוסיה. הוא גם צבר קהל עוקבים בזכות בלוגי הנסיעות שלו, המכסים מגוון רחב של מקומות ברחבי העולם. בשנת 2018, הוא הקים את קרן "תשומת לב!" (!Внимание), המוקדשת לשימור המורשת ההיסטורית ברוסיה.
חיים מוקדמים וקריירה

ורלמוב נולד וגדל במוסקבה. הוא סיים את לימודיו במכון האדריכלות של מוסקבה עם תואר באדריכלות. במהלך לימודיו הקים חברה שהתפתחה לקבוצת iCube, סוכנות עיצוב ופיתוח. יחד עם מקסים כץ, הוא הקים את קרן פרויקטי העיר, המתמקדת בקידום שיפורים עירוניים ברוסיה.
בלוגינג ועיתונות

ורלמוב החל את הבלוג שלו ב-LiveJournal תחת שם המשתמש "zyalt" בשנת 2006, תוך התמקדות ראשונית בצילום. הבלוג שלו הפך לפלטפורמה בולטת לעיתונות עצמאית ופרשנות פוליטית. בשנת 2015, הוא הקים את Varlamov.ru ככלי תקשורת עצמאי. הוא העביר את הבלוג שלו לפלטפורמת Teletype בשנת 2021. עבודתו מכסה מגוון נושאים, כולל תכנון עירוני, פוליטיקה רוסית ואירועים עולמיים. הוא גם שמר על נוכחות פעילה בפלטפורמות מדיה חברתית אחרות כמו טוויטר ויוטיוב.
בלוגינג ועיתונות > "מה קורה?"

ערוץ היוטיוב של ורלמוב מציג תוכנית חדשות שבועית בשם "מה קורה?", הסוקרת אירועים אקטואליים מרכזיים. התוכנית הופיעה לראשונה בערוץ היוטיוב שלו בשנת 2017 והשיגה פופולריות רבה, וצברה מיליוני מנויים. התוכנית הציעה פרשנות ותובנות על אירועים הן ברוסיה והן בעולם. גרסה של "מה קורה?" שודרה לזמן קצר בתחנת הרדיו קומסומולסקאיה פראבדה מינואר עד פברואר 2022.
התנגדות פוליטית ורדיפה > סיקור מחאות

ורלמוב תיעד באופן פעיל והשתתף בהפגנות אופוזיציה ברוסיה. הוא סיקר מספר רב של "צעדות מתנגדים", הפגנות "אסטרטגיה-31" והפגנות נגד הונאת בחירות. הסיקור שלו על מהומות כיכר מנז' בשנת 2010 וההפגנות בשנים 2011–2013 זכה לציטוט נרחב. הוא היה בין הראשונים שהשתמשו בצילומי רחפן בדיווח שלו, ולכד תמונות בולטות של הפגנות רחבות היקף.
התנגדות פוליטית ורדיפה > רדיפה פוליטית

הביקורת הגלויה של ורלמוב על ממשלת רוסיה הובילה להשלכות רשמיות. בשנת 2023 הוא הוגדר כ"סוכן זר" על ידי משרד המשפטים הרוסי בגין "הפצת מידע כוזב" וקבלת מימון זר. בשנת 2024, נפתח נגדו תיק פלילי בגין הפרות לכאורה של תקנות "סוכנים זרים", במיוחד על כך שלא סימן כראוי את הפוסטים שלו ברשתות החברתיות.
התנגדות פוליטית ורדיפה > יורומאידאן וקרים

ורלמוב סיקר בהרחבה את מחאות יורומאידאן בשנים 2013–2014 בקייב, וסיפק דיווחים ממקור ראשון, תצלומים ושידורים חיים מהמקום. התיעוד שלו של האירועים זכה לתשומת לב משמעותית מכלי תקשורת רוסיים ואוקראינים כאחד. בעקבות סיפוח קרים על ידי רוסיה, הוא פרסם פוסט שכותרתו "מי כובש את קרים?", שכלל תצלומים של אנשי צבא לא מזוהים בשדה התעופה סימפרופול. זה הוביל להאשמות מצד קבוצות פרו-ממשלתיות ברוסיה שהוא תומך בתנועת יורומאידאן.
התנגדות פוליטית ורדיפה > הפלישה הרוסית לאוקראינה בשנת 2022

ורלמוב היה מבקר קולני של הפלישה הרוסית לאוקראינה בשנת 2022. הוא השיק את פרויקט "יחד" (Вместе) כדי לתמוך ברוסים שעזבו את המדינה בעקבות הפלישה. עמדתו הביקורתית תרמה עוד יותר לסכסוך שלו עם השלטונות הרוסיים.
אורבניזם ונסיעות

כאדריכל ואורבניסט, ורלמוב נסע רבות, תיעד וביקר סביבות עירוניות ברחבי העולם. הבלוג שלו כולל סדרות כמו "טוב-רע" (Плохой-хороший), המשווה היבטים חיוביים ושליליים של ערים, ו"גבול" (Граница), המציבה זו לצד זו עיירות גבול ברוסיה עם עמיתיהן במדינות שכנות. הוא גם הפיק סדרת יוטיוב, "BDSM" ("דרך גדולה עם ראש העיר"), הכוללת דיונים עם ראשי ערים על סוגיות עירוניות. עבודתו מעוררת לעיתים קרובות ויכוח ולעיתים ספגה ביקורת מצד גורמים רשמיים מקומיים.
ראו גם

מקסים כץ
המחאות_ברוסיה_(2011)
הערות שוליים

↑  "Илья Варламов перешел из ЖЖ в Teletype вслед за Артемием Лебедевым". www.sostav.ru (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2021-07-26. נבדק ב-2021-07-26.
1 2  Варламов, Илья (2021-07-01). "Подписывайтесь на канал!". Teletype (ברוסית). נבדק ב-2025-01-04.
↑  "Елки, ланчи и YouTube: как блогер Варламов превратился в серийного предпринимателя-мультимиллионера". Forbes.ru (ברוסית). 2019-10-11. נבדק ב-2025-01-04.
↑  Правда, Радио Комсомольская. "Чё происходит?!". radiokp.ru (ברוסית). נבדק ב-2025-01-21.
↑  "Чё Происходит". ЭХО (ברוסית). נבדק ב-2025-01-04.
↑  "Блогер Варламов раскритиковал уборку улиц от снега в Новосибирске". AiF (ברוסית). 2021-03-14. נבדק ב-2025-01-04.
↑  Правда, Радио Комсомольская. "Чё происходит?!". radiokp.ru (ברוסית). נבדק ב-2025-01-04.
↑  "Варламов основал фонд сохранения исторического наследия". Afisha (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2018-07-23. נבדק ב-2018-07-23.
↑  "Московский архитектурный институт". Afisha (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2018-04-15. נבדק ב-2018-04-15.
↑  "Илья Варламов перешел из ЖЖ в Teletype вслед за Артемием Лебедевым". www.sostav.ru (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2021-07-26. נבדק ב-2021-07-26.
↑  Илья Варламов. "Все записи по тегу «Митинг»". Varlamov.ru (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2021-05-24. נבדק ב-2022-06-13.
↑  Илья Варламов. "Беспорядки в Москве" (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2018-02-22. נבדק ב-2018-04-15.
↑  Илья Варламов. "Митинг против фальсификации итогов выборов в Москве. Болотная 5 лет назад!" (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2018-02-23. נבדק ב-2018-04-15.
↑  "Правозащитника Павла Чикова и блогера Илью Варламова объявили "иностранными агентами"". BBC News Русская служба (ברוסית). ארכיון מ-2023-06-21. נבדק ב-2024-07-08.
↑  "В отношении журналиста и блогера Ильи Варламова начали уголовное преследование". Forbes.ru (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2024-09-28. נבדק ב-2025-02-03.
↑  Илья Варламов. "Все репортажи событий в Киеве 2013—2014". Varlamov.ru (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2017-06-16. נבדק ב-2022-06-13.
↑  Илья Варламов. "Кто захватывает Крым?" (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2018-02-22. נבדק ב-2018-04-15.
↑  "Илья Варламов — Forbes: «Российская экономика не умерла, это не Rutube»". Forbes (ברוסית). 2023-10-08. ארכיון מ-2024-07-09. נבדק ב-2024-07-08.
↑  Илья Варламов. "Все записи по тегу «Плохой-хороший»". Varlamov.ru (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2020-01-04. נבדק ב-2022-06-13.
↑  Илья Варламов. "Все записи по тегу «Проект Граница»". Varlamov.ru (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2020-10-23. נבדק ב-2022-06-13.
↑  Ирина БУРЦЕВА | Сайт «Комсомольской правды» (2019-10-24). "БДСМ с Олегом Бекмеметьевым: появилось видео прогулки блогера Ильи Варламова с главой Ижевска". kp.ru - Сайт «Комсомольской правды» (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2021-06-20. נבדק ב-2020-09-29.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PIC: 388404 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איליה ורלמוב, 2012
תצלום של איליה ורלמוב שצולם במהלך ההפגנות בכיכר מנז' במוסקבה
תצלום של ורלמוב ב-23 בינואר 2014, במהלך עימותים ביורומאידאן
קלמן, מלך הונגריה

קלמן, מלך הונגריה (בהונגרית: Kálmán, בקרואטית: Koloman Učený, שכינויו היה "קלמן בעל הספר"
Könyves Kálmán, סקשפהרוואר, סביב 1070 – סקשפהרוואר, 3 בפברואר 1116) היה מלך הונגריה מבית ארפאד משנת 1095, מלך קרואטיה משנת 1102, מלך דלמטיה משנת 1106 עד מותו. אביו היה גזה הראשון, מלך הונגריה, בנו של בלה הראשון. אמו הייתה המלכה סופיה, בתו של הנסיך ארנולף מלימבורג, בלגיה, אשתו הראשונה הייתה הרוזנת הסיציליאנית פליציה מהוטוויל, ואשתו השנייה הייתה הנסיכה אופמיה מקייב, בת לבית רוריק, בתו של ולדימיר השני, נסיך קייב.
כבר בחייו הוא נחשב לאחד השליטים המשכילים ביותר באירופה. הוא יועד במקור לקריירה כנסייתית, והגיע לדרגה של כומר בכיר: תחילה הפך לבישוף של נאג'ואראד (כיום אוראדיה), אחר כך לבישוף של אגר. בשל כך נקבע שיורשו של לאסלו הראשון (הקדוש) יהיה אחיו של קלמן, הנסיך אלמוש. לבסוף בכל זאת הכתירו את הבישוף קלמן למלך. אלמוש שקלמן הרעיף עליו כבוד רב והיה לו מעמד בכיר ומשפיע, ניסה במשך שנים רבות לקשור קנוניות נגדו ולתפוס את כתר המלכות, עד שסבלנותו של קלמן פגה והוא ציווה לעוור את אחיו וגם את הבן של אלמוש, אחיינו בלה. אחרי מותו של קלמן, הנסיך אלמוש ובהמשך גם בנו המלך  בלה השני העיוור, ניסו להשחיר את זכרו של קלמן, אך ללא הצלחה. המדיניות שקלמן נקט בה בימי הביניים נחשבה נאורה מאוד, ולכן התקשו אויביו להכתים את תהילתו. בנוסף, הוא הצטיין כפוליטיקאי וכמפקד, ניצח בקרבות רבים וזכה עבור מלכי הונגריה בכס המלוכה הקרואטי שנשאר בחזקתם למשך 800 שנה, אף השיג את כס המלכות של דלמטיה. קלמן היה אחד המדינאים החזקים והמוערכים ביותר בתולדות הונגריה.
לאחר מותו של קלמן, עלה בנו אישטוואן השני לכס המלכות. על שלטונו של אישטוואן הקשו טענת לכס המלכות מצד בוריס קלמנוס (שנולד אמנם לאשתו של קלמן, אך קלמן לא הכיר בו כבנו בשל ניאוף, לכאורה, של אשתו) וכן המלחמה עם האימפריה הביזנטית. אישטוואן מת לבסוף ללא יורש בשנת 1131, והכתר עבר לידי בלה השני, הצאצא של הנסיך אלמוש.
עלייתו לכס המלכות

דודו של קלמן, לאסלו הראשון, ייעד אותו כאמור לכמורה, אך קלמן נמלט תחילה לפולין בעזרת כמה לורדים כדי שלא יקדשו אותו. כאשר המלך רצה להסדיר את מערכת היחסים שלו עם האפיפיור, שהתקררו בגלל פיוסו עם היינריך הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, הוא קרא לילד הביתה וסימן אותו כממשיך דרכו וכיורש העצר במקום הנסיך אלמוש, שהיה אחיו הצעיר של קלמן ויורש העצר עד אז. מכיוון שמלכי בית ארפאד המאוחרים הגיעו מענף אלמוש, הכרוניקות מציירות תמונה לא נוחה של קלמן, כצולע, מגמגם וגיבן. עם זאת, אין זה סביר כי בישוף או מלך היו יכולים להיות ממש מגמגמים, צולעים, פוזלים וגיבנים; זה היה מונע למנותם לתפקיד הן על ידי כללי הכנסייה והן על ידי הציפיות של הלורדים בני דורם. הוא ככל הנראה לא היה אתלטי כמו אחיו הקשוח, אך שנינותו ואוריינותו הגבוהה באופן יוצא דופן, שבגללו כונה בשם קלמן בעל הספר, הוכיחו עד מהרה את כשירותו.
לאחר מותו של לאסלו הראשון (29 ביולי 1095), קלמן הפך למלך הונגריה; בתחילה נראה היה שהוא יחלוק את השלטון עם אחיו אלמוש, שעוד לאסלו מינה אותו למושל קרואטיה הרי קלמן היה צריך לאבטח את הונגריה במסע הצלב הראשון כנגד הכוחות שצעדו דרך הונגריה.
הצלבנים

לראשונה במרץ 1096 הורשו האבירים הצרפתיים של "וולטר ללא רכוש" (Walter Sans Avoir) לעבור דרך הונגריה, אך באזור זמון (משנת 1934 חלק מבלגרד) כבר נאלץ קלמן למנוע את השוד של חלק מהאבירים. עם זאת, הוא גם סייע במשלוח מזון לקבוצה השנייה של הצלבנים בהנהגת פטרוס הנזיר מאמיין בצרפת; כוחות אלה הושמדו על ידו כאשר הם תקפו את הכוחות ההונגרים שליוו אותם ליד זמון והרגו 4,000 לוחמים הונגרים. עם זאת, הוא הרשה לכוחות וולקמר וגוטשאלק להיכנס לשטח הונגריה; כוח אחד הובס על ידי כוחות המלך בניטרה בגין שוד, והכוח השני הובס על ידי המלך עצמו ליד מושון.
הרוזן אמיכו מליינינגן (אנ') כבר לא קיבל אישור להיכנס להונגריה, ולכן הוא הטיל מצור על טירת מושון. גם כאן ניצח המלך. גוטפריד מבויון, (נולד ככל הנראה בשנת 1060, מת ב-18 ביולי 1100, בירושלים היה ממנהיגי מסע הצלב הראשון ושליטה הראשון של ממלכת ירושלים הצלבנית) היה מנהיג הצבא העיקרי שהגיע אז לגבול, ביקש לדעת למה המלך לא נותן לו לעבור, אך הם נפגשו והגיעו להסכמה בישיבה בשופרון. גוטפריד סיפק ערבים כדי להבטיח התנהגות ממושמעת של כוחותיו במהלך המעבר, והוא עצמו ביקר את המלך, שליווה בעצמו את העוברים על ידי צבא הונגרי גדול למדי, וסיפק את הכל לצלבנים העוברים. באמצע נובמבר 1096 הוא נפרד מהם לשלום.
מדיניות חוץ וכיבושים

אף על פי שהוא השאיר את הערים הדלמטיות תחת השפעת הרפובליקה של ונציה, הוא לא נתן את התואר נסיך דלמטיה-קרואטיה לדוג'ה, וכדי לבסס את כוחו כרת ברית עם הכוח הימי החדש והעולה, הנורמנים של סיציליה, על ידי נישואים עם פליציה, בתו של הרוזן הסיציליאני רוג'ר הראשון (Roger I of Sicily). בהזמנתו של הדוכס הגדול מקייב, נלחם קלמן נגד דוד איגורביץ' נסיך ולהיניה וכבש את פשמישל. עם זאת, בשנת 1099 הוא הובס קשות בקרב על הוויאר ונאלץ לסגת.
קלמן כרת ברית גם עם ביזנטיון בשנת 1104, כשהשיא את בתו של לאסלו (שכבר מת) פירושקה ליוחנן השני קומננוס, קיסר האימפריה הביזנטית בנו הבכור של הקיסר אלכסיוס הראשון. בהסתמך על ברית זו, הוא תקף את דלמטיה בשנת 1105, וזאדר (זדר), טראו (טרוגיר), ספלטו (ספליט) ורוב האיים נכנעו מרצון לקלמן. לפיכך הוא הבטיח את הממשל העירוני של הערים. הדוג'ה אורדלפו פליארו הדוכס ה-34 של ונציה נאלץ להסתפק ולוותר על התואר של נסיך דלמטיה וקרואטיה. בשנת 1108 הוא כבר נלחם יחד עם צבאו של קלמן והביזנטים בפוליה נגד בוהמון הראשון, נסיך אנטיוכיה.
חשיבותו

קלמן ביצע רפורמה והקל על חוקי קודמו המלך לאסלו, עונש מוות הופעל בתדירות נמוכה יותר והוא ביטל את ההודאה באשמה באמצעות עינויים. הוא קיבל את ההחלטה על הצליבט וויתר על זכות לאינווסטיטורה (שלאסלו סירב לעשות), אך גם קלמן לא איפשר לבישופים להישבע שבועת וסאל לאפיפיור. הוא חייב את ביצוע טקסי הנישואים רק דרך הכנסייה. כדי לא למנות אנשים חסרי השכלה לתפקידים כנסייתיים הורתה הסינוד באסטרגום לכמרים בעלי התפקידים בכנסייה לדבר זה עם זה לטינית.
כדי למנוע את שקיעת הרכוש והעושר המלכותי, הוא הורה שאחוזות של האצילים יעברו לרשות המלך כשלא יהיה יורש חוקי גבר. במשך תקופה ארוכה הוא הגדיר את השימוש בתארים "נסיך טרנסילבניה" ו"דוכסות קרואטיה". הוא הוציא תקנות לגבי סחר העבדים, לגבי היהודים ולגבי ההגנה על המדינה. בעקבות מסע הצלב הראשון הגיעו יהודים רבים לתוך ממלכת הונגריה והגירה זו אילצה את המלך לחוקק את חוק היהודים של המלך קלמן שהיה הראשון בממלכה.
מידע נוסף

Albert of Aachen: Historia Ierosolimitana—History of the Journey to Jerusalem (Edited and translated by Susan B. Edgington) (2007). Oxford University Press. ISBN 978-0-19-920486-1.
Anna Comnena: The Alexiad (Translated by E. R. A. Sewter) (1969). Penguin Books. ISBN 978-0-14-044958-7.
Archdeacon Thomas of Split: History of the Bishops of Salona and Split (Latin text by Olga Perić; edited, translated and annotated by Damir Karbić, Mirjana Matijević Sokol, and James Ross Sweeney) (2006). CEU Press. ISBN 963-7326-59-6.
Cosmas of Prague: The Chronicle of the Czechs (Translated with an introduction and notes by Lisa Wolverton) (2009). The Catholic University of America Press. ISBN 978-0-8132-1570-9.
Master Roger's Epistle to the Sorrowful Lament upon the Destruction of the Kingdom of Hungary by the Tatars (Translated and Annotated by János M. Bak and Martyn Rady) (2010). In: Rady, Martyn; Veszprémy, László; Bak, János M. (2010); Anonymus and Master Roger; CEU Press; ISBN 978-963-9776-95-1.
Simon of Kéza: The Deeds of the Hungarians (Edited and translated by László Veszprémy and Frank Schaer with a study by Jenő Szűcs) (1999). CEU Press. ISBN 963-9116-31-9.
The Deeds of God through the Franks—Gesta Dei per Francos, Guibert de Nogent (Translated by Robert Levine) (1997). The Boydell Press. ISBN 978-0-85115-693-4.
The Deeds of the Princes of the Poles (Translated and annotated by Paul W. Knoll and Frank Schaer with a preface by Thomas N. Bisson) (2003). CEU Press. ISBN 963-9241-40-7.
The Hungarian Illuminated Chronicle: Chronica de Gestis Hungarorum (Edited by Dezső Dercsényi) (1970). Corvina, Taplinger Publishing. ISBN 0-8008-4015-1.
"The Laws of King Coloman (1095–1116)". In The Laws of the Medieval Kingdom of Hungary, 1000–1301 (Translated and Edited by János M. Bak, György Bónis, James Ross Sweeney with an essay on previous editions by Andor Czizmadia, Second revised edition, In collaboration with Leslie S. Domonkos) (1999). Charles Schlacks, Jr. Publishers. pp. 23–31. ISBN 1-884445-29-2. OCLC 495379882. OCLC 248424393. LCCN 89-10492. OL 12153527M. (ISBN may be misprinted in the book as 88445-29-2).
"The letters of Henry IV: Henry thanks Duke Almus for his support and promises him a reward" (2000). In Imperial Lives & Letters of the Eleventh Century (Translated by Theodor E. Mommsen and Karl F. Morrison, with a historical introduction and new suggested readings by Karl F. Morrison, edited by Robert L. Benson). Columbia University Press. pp. 52–100. ISBN 978-0-231-12121-7.
The Russian Primary Chronicle: Laurentian Text (Translated and edited by Samuel Hazzard Cross and Olgerd P. Sherbowitz-Wetzor) (1953). Medieval Academy of America. ISBN 978-0-915651-32-0.
הערות שוליים

↑  Dalmácia, fehér folt (אורכב 03.04.2016 בארכיון Wayback Machine)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263887905171  PLWABN: 9810658413905606  BIBSYS: 90354589  GND: 119300648  ISNI: 0000 0000 1023 256X  LCCN: n88009362  NTA: 075158221  VIAF: 158149066555665601445   WorldCat (עם VIAF): 158149066555665601445 
הכתרתו של קלמן בסקשפהרוואר
מטבעות של קלמן
ממלכת הונגריה בסביבות 1090
גילה חסיד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בפברואר 1959 (בת 66) ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה 
 עיסוק:  זמרת, פסנתרנית, מלחינה ומנצחת
 שפה מועדפת:  עברית 
 אתר רשמי
 
גילה חסיד (נולדה ב-23 בפברואר 1959) היא זמרת, פסנתרנית, מלחינה ומנצחת חבורות זמר.
ביוגרפיה

חסיד נולדה בישראל, למדה בתיכון עירוני ה' בתל אביב, שירתה בתיאטרון צה"ל. למדה באקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב. ניהלה מוזיקלית את תוכנית הטלוויזיה "מסיבת גן", עם ירון לונדון ורבקה מיכאלי.
חסיד הופיעה בין היתר בפסטיבל קלאסי-קאמרי 2005, במופע משותף עם התזמורת הקאמרית הישראלית, במופע יווני בפסטיבל ישראל 2004, ושרה כסולנית במופעי הפסטי-לאדינו בליווי התזמורת הסימפונית ירושלים והתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון.
כיום היא מופיעה במופעי יחיד, וכן במסגרת הרכבי ג'אז שונים ובמופעים משותפים עם אלי גורנשטיין, משה בקר, רבקה גור, דודו זר, גדעון שמר, חני ליבנה, מרגלית טובי, נתן סלור ועוד.
באד גיאל

| --- | --- |

 לידה:  7 במרץ 1997 (בת 27) וילסר דה מר, ספרד 
 שם לידה:  Alba Farelo i Solé 
 שם במה:  Bad Gyal 
 מוקד פעילות:  ספרד 
 תקופת הפעילות:  מ-2016 
 סוגה:  רגאטון, טראפ לטיני, נאופרראו 
 שפה מועדפת:  ספרדית, קטלאנית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  אינטרסקופ רקורדס, יוניברסל מיוזיק לטינו 
 פרסים והוקרה:  MTV Europe Music Award for Best Spanish Act (2022)  La Vanguardia Prize (2023) 
 akabadgyal.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אאלבה פארלו סולה (בספרדית: Alba Farelo Solé; נולדה ב-7 במרץ 1997), הידועה בשם הבמה באד גיאל (Bad Gyal), היא זמרת ופזמונאית, די ג'יי ודוגמנית ספרדית.
ביוגרפיה

אלבה פארלו סולה נולדה ב-7 במרץ 1997 בוילאסר דה מאר, ברצלונה. הבכורה מבין חמישה ילדים, פארלו היא בתו של השחק הספרדי אדוארד פארלו. אחותה הצעירה של פארלו, אירמה, המשיכה גם היא לקריירה מוזיקלית תחת השם Mushkaa. לאחר שעשתה את בחינת ה"סלקטיבידאד"(אנ'), סיימה פארלו תואר בעיצוב אופנה באוניברסיטת ברצלונה. בזמן שלמדה באוניברסיטה, ועבדה במוקד טלפוני, היא הוציאה את "Pai" ‏(2016), עיבוד לשיר "Work" של הזמרת ריהאנה בקטלאנית. היא הצהירה שהיא מעולם לא התכוונה שהשיר הזה יהפוך לוויראלי, ושהיא פשוט עשתה את זה כדי ליצור זיכרון מצחיק עם קבוצת החברים שלה.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2024: La joia
דיסקוגרפיה > מיקסטייפ

2016: Slow Wine Mixtape
2018: Worldwide Angel
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2021: Warm Up
2021: Sound System: The Final Releases
הופעות > סיבובי הופעות

2017: Slow Wine Mixtape Tour
2019–2021: International Bad Gyal Sound System
2022–2023: La Joia Tour
2024: La Joia 24 Karats Tour
הופעות > כמופע חימום

2023: Mañana Será Bonito Tour
הערות שוליים

↑  Martin, Felicity (2 באוגוסט 2018). "A Little Bit International: Bad Gyal Interviewed". Clash. נבדק ב-26 בספטמבר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Joshi, Tara (23 בפברואר 2018). "The Catalan reggaeton queen growing angel wings". Dazed. נבדק ב-19 ביוני 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Sherburne, Philip (5 באוקטובר 2017). "Bad Gyal Is a Rihanna-Loving Dancehall Badass From Barcelona". Pitchfork. נבדק ב-13 באוקטובר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Fortuny, Ignasi (20 בינואר 2023). "Mushkaa, algo más que la hermana de Bad Gyal: reguetón para ellas y portentosa sensibilidad juvenil". El Periódico de Catalunya. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Aroesti, Rachel (5 ביולי 2018). "Bad Gyal: 'Young people feel really represented by reggaeton'". The Guardian. נבדק ב-28 ביולי 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Sherburne, Philip (5 באוקטובר 2017). "Bad Gyal Is a Rihanna-Loving Dancehall Badass from Barcelona". Pitchfork. נבדק ב-25 במאי 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6625 3334  MusicBrainz: 9cb2e99f-d0ba-4aa5-a371-0006b0d34090  VIAF: 1170458452218430869   WorldCat (עם VIAF): 1170458452218430869
ג'מאעה

| --- | --- |

כתב העת, כרך י', תשס"ג (2003)
 סוגה:  כתב עת
 מו"ל:  המחלקה ללימודי המזרח התיכון באוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 תאריכי הופעה:  1998–הווה (כ־27 שנים) 
 שפה:  עברית 
 מדינה:  ישראל 
 האתר הרשמי
 
ג'מאעה  (מערבית: جماعة, "קבוצה", "קהילה") הוא כתב עת אקדמי שפיט בעברית לחקר המזרח התיכון. יוצא לאור משנת 1998 באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
"ג'מאעה" יוצא לאור פעם בשנה אקדמית, במחלקה ללימודי המזרח התיכון. במערכת כתב העת חברים סטודנטים לתארים מתקדמים וחוקרים ומרצים בתחום לימודי המזרח התיכון. בנוסף על כך מפורסם בכל אחד מגליונות "ג'מאעה" מאמר מתורגם פרי עטם של חוקרים ידועים מרחבי העולם.
מטרת כתב-העת היא לתת במה לסטודנטים וחוקרים צעירים בתחום לימודי המזרח התיכון וכן להביא בפני הקורא גישות ופרספקטיבות מחקריות עדכניות, ובכך להעמיק את היכרותו עם הסביבה הערבית והאסלאמית. ג'מאעה מתייחד בהיותו כתב עת אקדמי, שנכתב ונערך במשותף על ידי סטודנטים וחוקרים ותיקים. מטרתו של ג'מאעה לחשוף בפני הקורא הישראלי תחומי מחקר חדשים בלימודי המזרח התיכון, גישות ופרספקטיבות מחקריות עדכניות, ובכך להעמיק את היכרותו עם הסביבה בה הוא חי.
כתב העת שומר על מתכונת תוכן קבועה:
מאמרים - בג'מאעה מתפרסמים מאמרים פרי עטם של סטודנטים וחוקרים ותיקים כאחד, העוסקים בשאלות מגוונות בחקר המזרח התיכון מהיבטים שונים - היסטוריים, תרבותיים, חברתיים, פוליטיים, דתיים, ספרותיים ולשוניים. כל מאמר המתפרסם בכתב העת עובר שיפוט פנימי וחיצוני על ידי חוקרים מומחים מן התחום.
מאמר מתורגם - בכל גיליון מתפרסם תרגום לעברית של מאמר הנכתב בשפה זרה. מטרת המדור להציע לסטודנטים ולקוראים בעברית מאמרים מבואיים בעלי חשיבות מרכזית בתחומם, המציגים בבהירות גישות וסוגיות חשובות בחקר המזרח התיכון.
נקודה למחשבה - לחוקרים רבים ישנם רעיונות ראשוניים, אולי רעיונות בוסר, שעדיין לא ברור אם יהפכו, בסופו של דבר, לספר ולמאמר, ואולי ייזנחו במגירה. המדור 'נקודה למחשבה' נועד לתת בימה לרעיונות כאלה ולהביאם לפני הקוראים. המערכת מקווה לעורר באמצעותם רב-שיח שיתקיים מעל דפי כתב העת, או באמצעים אחרים.
ביקורת ספרים
חברי המערכת בשנת תשפ״ד הם: פרופ׳ חגי רם - עורך, רינת פלג, תמרה יואלי, אמיר אבניאלי, יובל אפלבוים.
ראו גם

המזרח החדש