stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האקדמיה האמריקאית לקולנוע

| --- | --- |

בניין מטה האקדמיה
 תחום:  ארגון קולנוע
 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מטה הארגון:  בוורלי הילס, קליפורניה
 מייסדים:  הארי וורנר, ג'ק וורנר, הארי רפף, אירווינג תלברג, לואיס מאייר, ג'וזף שנק, M. C. Levee, Joseph A. Ball, בס מרדית', סדריק גיבונס, ג'וזף פרנהאם, בנג'מין גלזר, קרי וילסון, ג'סי לסקי, Charles Christie, דאגלס פיירבנקס, הרולד לויד, Milton Sills, ג'ק הולט, קונרד נייג'ל, Sid Grauman, מרי פיקפורד, פרנק לויד, ראול וולש, ססיל ב. דה-מיל, ג'והן שטאהל, הנרי קינג, פרד ניבלו, פרנק וודס, בפסקה זו 3 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 חברים:  9,921 (2020)
 נשיא:  ג'נט יאנג (החל מאוגוסט 2022)
 יושב ראש:  דאגלס פיירבנקס, רוברט וייז, Richard Kahn, קארל מולדן, Gene Allen, הווארד ו' קוץ', פיי קנין, וולטר מיריש, דניאל טאראדש, רוברט רהם, רוברט רהם, הוק קוץ', Cheryl Boone Isaacs, ארתור הילר, Tom Sherak, פרנק פירסון, סיד גניס, ג'ון בילי, גרגורי פק, ונדל קורי, פרנק לויד, פרנק קפרה, ולטר ונגר, Theodore Reed, M. C. Levee, קונרד נייג'ל, ויליאם צ. דה-מיל, ארתור פריד, בטי דייוויס, ז'אן הרשולט, B. B. Kahane, ולנטין דייוויס, ולטר ונגר, ג'ורג' סטיבנס, צ'ארלס בראקט, ג'ורג' סיטון, David Rubin 
 תקופת הפעילות:  11 במאי 1927 – הווה (97 שנים) 
 www.oscars.org
 
האקדמיה האמריקאית לקולנוע (באנגלית: Academy of Motion Picture Arts and Sciences, בראשי תיבות: AMPAS, בתרגום לעברית: האקדמיה לאמנויות ומדעי הקולנוע) היא ארגון מקצועי לשם כבוד, המוקדש לקידום האמנות והמדע של סרטי הקולנוע.
נכון לאפריל 2020, האקדמיה מורכבת ממעל ל-9,900 מומחים בתחום הקולנוע. מקום מושבם של רוב חברי האקדמיה בארצות הברית, אבל ההצטרפות אליה פתוחה לכל אנשי תעשיית הסרטים בעלי הכישורים הדרושים מכל העולם. ב-2004 רשימת החברים באקדמיה כוללת אנשי מקצוע בתחום הקולנוע מ-36 מדינות.
האקדמיה ידועה בעיקר בעריכת טקס חלוקת פרסי אוסקר השנתי.
החל מאוגוסט 2022 נשיאת האקדמיה היא מפיקת הקולנוע ג'נט יאנג (אנ'). היא האישה הרביעית שמכהנת בתפקיד מאז ייסוד האקדמיה, והראשונה ממוצא אסיאתי (יאנג סינית במוצאה). ב-7 ביוני 2022 בחר חבר הנאמנים של האקדמיה בביל קריימר (אנ') לתפקיד המנהל הכללי של האקדמיה, במקום המנכ"לית הפורשת, דון הדסון (אנ'). קריימר, המכהן גם כנשיא ומנהל מוזיאון האקדמיה לקולנוע (אנ'), היה אמור להתחיל את כהונתו, על פי ההחלטה המקורית, ב-18 ביולי 2022, אך המועד הוקדם, והוא נכנס לתפקיד ב-1 ביולי, עם תחילת שנת הכספים. באותו מועד עזבה כריסטין סימונס (אנ') את תפקיד מנהלת התפעול (אנ') של האקדמיה, מבלי שנמסרה זהות המחליפ/ה.
רקע

הרעיון להקמת האקדמיה האמריקאית לקולנוע התחיל אצל לואי ב. מאייר ממקימי האולפן מטרו גולדווין מאייר. הוא רצה ליצור ארגון שיישב סכסוכי עבודה וישפר את פניה של התעשייה. מאייר כינס לשם כך שלושה אנשי אולפן רבי השפעה נוספים, השחקן קונרד נייג'ל, הבמאי פרד ניבלו, וראש העמותה למפיקי קולנוע פרד ביטסון. הם דנו ברעיונותיהם, ורעיון לארוחה חגיגית שתתקיים מדי שנה עלה לדיון, אך עדיין לא היה אזכור לפרסים. בנוסף, הם החליטו שההצטרפות לארגון תהיה פתוחה לאנשים מחמשת הענפים של תעשיית הקולנוע בלבד, והם: שחקנים, במאים, תסריטאים, טכנאים ומפיקים.
אחרי פגישת הסיכום שלהם, כינס מאייר קבוצה של 36 אנשים המעורבים בתעשיית הקולנוע, והזמין אותם לארוחה רשמית במלון אמבסדור שבלוס אנג'לס ב-11 בינואר 1927. באותו הערב הציג מאייר לאורחיו את רעיון האקדמיה, שלה קרא: האקדמיה האמריקאית לקולנוע, אמנות ומדעים (the American Academy of Motion Picture Arts and Sciences), הפתוחה לאנשים אשר תורמים לתעשיית הקולנוע. כל משתתפי הארוחה באותו הערב נהיו למייסדי האקדמיה. רק מאוחר יותר שונה שמה של האקדמיה על ידי עורכי דינו של מאייר ל- אקדמיה לקולנוע, אמנות ומדעים (Academy of Motion Picture Arts and Sciences‏). בעברית נקראת האקדמיה: האקדמיה האמריקאית לקולנוע.
דאגלס פיירבנקס נבחר להיות הנשיא הראשון של האקדמיה. אחת מפעולותיו הראשונות כנשיא הייתה יוזמה של הענקת פרסים "פרסי הוקרה על הישג ייחודי" (awards of merit for distinctive achievement‏). באותה התקופה לא ייחסו לפרס חשיבות מיוחדת. שנה לאחר מכן, מערכת ההצבעה של הפרסים נהייתה ממוסדת, ומועמדויות ותהליכי סלקציה החלו. פרס זה הוא מה שמוכר כיום כפרס אוסקר.
ב-1929 האקדמיה, בפרויקט משותף עם אוניברסיטת דרום קליפורניה יצרו את בית הספר האמריקאי הראשון, לקידום האמנות והמדע. סגל המורים שהקים את בית הספר כוללים את: דאגלס פיירבנקס, ד.וו גריפית', ויליאם דמיל, ארנסט לוביטש, אירווינג תלברג ודאריל זאנוק.
חברות באקדמיה

על מנת להיות חבר באקדמיה, יש לקבל הזמנה להצטרפות מחבר הנאמנים של האקדמיה (Board of Governors).
תנאי מקדים לקבלת הזמנה הוא מועמדות לפרס אוסקר או המלצה מטעם חבר אקדמיה אחר המבוססת על תרומה ניכרת אחרת לתחום הקולנוע. קבלת חברים חדשים מתקיימת מדי שנה. האקדמיה לא חושפת בציבור את חבריה, אף על פי ששמות המוזמנים להצטרף פורסמו בתקשורת.
החברים באקדמיה נחלקים ל-18 ענפים, המייצגים תחומים מקצועיים ותחומי ידע שונים בתחום הקולנוע. חברים לא יכולים להשתייך ליותר מענף אחד. חברים שלא נכללים באחד מ-18 הענפים, נחשבים "חברים באופן כללי" (Members at-large). הענף הרחב ביותר הוא ענף המשחק, עם 1,311 חברים, המהווים 22% מכלל חברי האקדמיה.
ענפי האקדמיה
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   משחק  מעצבים  מעצבי תלבושות  במאים  צלמים  סרטים תיעודיים |   מלהקים  מנהלים  עורכי סרטים  איפור ומעצבי שיער  מוזיקה  מפיקים |   יחסי ציבור  סרט קצר ואנימציה  קול  אפקטים חזותיים  תסריטאים  הפקה וטכנולוגיה (החל מ-2023) |
על פי מחקר שנערך בפברואר 2012 על ידי עיתון הלוס אנג'לס טיימס אשר בדק 5,000 חברי אקדמיה, הראה כי מתוכם 94% לבנים, 77% גברים, 86% בגיל 50 ומעלה, וגיל החציוני של 62. בנוסף, 33% מחבריה האקדמיה הם זוכי האוסקר או היו מועמדים לזכייה בו.
גלריות ותיאטראות

בבניין הראשי של האקדמיה בבוורלי הילס ישנן שתי גלריות הפתוחות לקהל הרחב: גלריית הלובי הגדול (The Grand Lobby Gallery‏) וגלריית האקדמיה (Academy Gallery‏). בגלריות מוצגות תערוכות זמניות הקשורות לסרטים, יוצרי סרטים ועל אישים מפורסמים בתחום.
תיאטרון סמואל גולדויין (The Samuel Goldwyn Theater‏) הממוקם בבניין הראשי ובו 1,012 מקומות ישיבה, עוצב כדי להציג את הסרטים בצורה המדויקת ביותר מבחינה טכנית, עם ציוד במה ומערכות הגברה מהשורה הראשונה. בנוסף, תיאטרון לינווד דאן (The Linwood Dunn Theater‏) ממוקם במרכז פיקפורד ללימודי קולנוע, ובו 286 מקומות ישיבה.
36 מייסדיה המקוריים של האקדמיה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  שחקנים ריצ'רד ברת'מלס  ג'ק הולט  קונרד נייג'ל  מילטון סילס  דאגלס פיירבנקס  הרולד לויד  מרי פיקפורד |  במאים ססיל ב. דה-מיל  פרנק לויד  הנרי קינג  פרד ניבלו  ג'ון מ. סטאל  ראול וולש |  עורכי דין אדווין לואב  ג'ורג' כהן |  מפיקים פרד ביטסון  צ'ארלס כריסטי  סיד גראומן  מילטון הופמן  ג'סי לסקי  מ. ק. ליב  לואי ב. מאייר  ג'וזף שנק  אירווינג תלברג  הארי וורנר  ג'ק וורנר  הארי ראפף  דריל זאנוק |  טכנאים ארתור בול  סדריק גיבונס  רוי פומרוי |  תסריטאים ג'וזף פרנאהם  בנג'מין גלזר  בס מרידית'  קרי וילסון  פרנק וודס |
נשיאי האקדמיה

נשיאים נבחרים לתקופה בת שנה ולא יכולים להיבחר יותר מארבע פעמים ברציפות.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   דאגלס פיירבנקס 1927–1929  ויליאם דמיל 1929–1931  מ. ק. ליב 1931–1932  קונרד נייג'ל 1932–1933  תאודורה ריד 1933–1934  פרנק לויד 1934–1935  פרנק קפרה 1935–1939  וולטר וויינג'ר 1939–1941, 1941–1945  בטי דייוויס 1941 (התפטרה אחרי חודשיים)  ז'אן הרשולט 1945–1949  צ'ארלס בראקט 1949–1955 |   ג'ורג' סיטון 1955–1958  ג'ורג' סטיבנס 1958–1959  ב. ב. קאהן 1959–1960 (מת)  ולנטיין דייוויס 1960–1961 (מת)  וונדל קורי 1961–1963  ארתור פריד 1963–1967  גרגורי פק 1967–1970  דניאל טראדש 1970–1973  וולטר מירש 1973–1977  הווארד קוץ' 1977–1979  פיי קנין 1979–1983 |   ג'ן אלן 1983–1985  רוברט וייז 1985–1988  ריצ'רד קאהן 1988–1989  קארל מולדן 1989–1992  רוברט רהם 1992–1993, 1997–2001  ארתור הילר 1993–1997  פרנק פירסון 2001–2005  סיד גניס 2005–2009  טום שארק 2009–2012  הוק קוך 2012–2013  שריל בון אייזקס 2013–2017 |   ג'ון ביילי 2017–2019  דייוויד רובין 2019–2022  ג'נט יאנג 2022–הווה |
ראו גם

האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
פרס האוסקר
הערות שוליים

↑  Hammomd Pete (August 2, 2022). Janet Yang Elected Motion Picture Academy President. Deadline Hollywood, retrieved August 3, 2022
↑  Davis, Clayton (August 2, 2022). Janet Yang Becomes First Asian Elected as Film Academy President. Veriety, retrieved August 3, 2022
↑  Hipes, Patrick, Hmmond, Pete (June 7, 2022). Motion Picture Academy Votes In Museum Head Bill Kramer As New CEO. Deadline Hollywood. Retrieved June 8, 2022
↑  Sneider, Jeff (June 7, 2022). Film Academy Names Bill Kramer as New CEO After Entrusting Him With Movie Museum. Below the Line, retrieved June 8, 2022
↑  Pedersen, Eric, and Patten, Dominic (July 1, 2022). Bill Kramer Takes Movie Academy CEO Reins Weeks Ahead Of Schedule; COO Christine Simmons Out. Deadline Hollywood, retrieved July 2, 2022
1 2  Wiley, Mason, and Damien Bona. Inside Oscar. New York: Ballantine Books, 1986 pg. 2
↑  Levy, Emanuel. And The Winner Is.... New York: Ungar Publishing, 1987 pg. 1
↑  Wiley, Mason, and Damien Bona. Inside Oscar. New York: Ballantine Books, 1986 pg. 3
↑  Pedersen, Eric (March 31, 2023). Movie Academy Raises Curtain On Production and Technology Branch. Deadline Hollywood. Rerieved April 1, 2023
| פרס אוסקר |
| --- | --- | --- |
| פרסים כלליים | הסרט הטוב ביותר • הסרט הבינלאומי הטוב ביותר • הסרט המונפש הטוב ביותר • הסרט הקצר הטוב ביותר • הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר • הסרט התיעודי הטוב ביותר • הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר |  |
| פרסי משחק | השחקן הטוב ביותר • השחקנית הטובה ביותר • שחקן המשנה הטוב ביותר • שחקנית המשנה הטובה ביותר |  |
| פרסי בימוי וכתיבה | הבמאי הטוב ביותר • התסריט המקורי הטוב ביותר • התסריט המעובד הטוב ביותר |  |
| פרסים אחרים | הצילום הטוב ביותר • העריכה הטובה ביותר • עיצוב ההפקה הטוב ביותר • הפסקול המקורי הטוב ביותר • השיר המקורי הטוב ביותר • עיצוב התלבושות הטוב ביותר • האיפור ועיצוב השיער הטובים ביותר • עריכת הסאונד הטובה ביותר • מיקס הסאונד הטוב ביותר • האפקטים הטובים ביותר |  |
| פרסים מיוחדים | פרס לשם כבוד • פרס לזכר • פרס לפעילות הומניטרית • פרס להישגים מיוחדים |  |
| טקסים | 1927/28 • 1928/29 • 1929/30 • 1930/31 • 1931/32 • 1932/33 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020/21 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| אחר | האקדמיה האמריקאית לקולנוע • תיאטרון דולבי • שיאים • זוכי אמי, גראמי, אוסקר וטוני • מועמדים ישראלים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257475305171  PLWABN: 9810674647305606  BIBSYS: 90859418  BnF: cb124508549 (data)  CiNii: DA11116379  GND: 5185780-7  ISNI: 0000 0004 1936 7478  LCCN: n80020340  NLA: 35000661  RERO: 02-A013804508  SNAC: w63k3211  SUDOC: 033664129  Trove: 784619  VIAF: 134803956   WorldCat (עם VIAF): 134803956
המנדלוריאן וגרוגו

| --- | --- |
 בימוי:  ג'ון פאברו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  לוקאס פילם 
 הקרנת בכורה:  22 במאי 2026 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  מערבון חלל 
 דף הסרט ב־IMDb
 
המנדלוריאן וגרוגו (באנגלית: The Mandalorian & Grogu) הוא סרט מערבון חלל(אנ') אמריקאי, שמתוכנן לצאת לאקרנים ב-22 במאי 2026. הסרט מבוים על ידי ג'ון פאברו, והתסריט נכתב בשיתוף פעולה בין פאברו ודייב פילוני. הסרט מופק על ידי לוקאס פילם, והוא יופץ על ידי חברת סרטי אולפני וולט דיסני. הסרט הוא חלק מהזיכיון של מלחמת הכוכבים, והוא מהווה המשך לעלילת סדרת הטלוויזיה המנדלוריאן. בסרט מככבים בתפקידים הראשיים פדרו פסקל בתפקיד דין דג'ארין / המנדלוריאן, וסיגורני ויבר.
שחקנים ודמויות

פדרו פסקל בתפקיד דין דג'ארין / המנדלוריאן, צייד ראשים מנדלורי.
הדמות הילד / גרוגו תינוק זכר מאותו זן חייזרי כמו יודה, איתה הוא חולק יכולת חזקה דומה עם הכוח.
סיגורני ויבר לוהקה לתפקיד ראשי.
הדמות גראזאב "זב" אורליוס, שנכללה בסדרת האנימציה "מלחמת הכוכבים: המורדים", תכלל גם בסרט.
הפקה > רקע

בשנת 2017 ג'ון פאברו העלה לראשונה את הרעיון להפקת סדרת טלוויזיה שתתרחש ביקום של מלחמת הכוכבים ותתמקד במנדלוריאנים בפני נשיאת חברת לוקאס פילם קתלין קנדי. דייב פילוני, אשר היה מפיק בפועל של סדרת האנימציה "מלחמת הכוכבים: מלחמת המשובטים" ו"מלחמת הכוכבים: המורדים", הגה גם הוא באותה התקופה רעיון לסדרה דומה. בעקבות כך קנדי הציעה שהוא ופאברו יפתחו בשיתוף פעולה את הסדרה. שיתוף פעולה זה הוביל לפיתוח של סדרת הטלוויזיה המנדלוריאן שהייתה לסדרת הלייב-אקשן הראשונה של הזיכיון מלחמת הכוכבים. הסדרה עלתה לראשונה לשידור בשירות הסטרימינג דיסני+ בנובמבר 2019. בעקבות הקרנת הבכורה של הסדרה מנהל התפעול הראשי של אולפני וולט דיסני, אלן הורן, ציין שאם הסדרה תזכה לצלחה ניתן יהיה לפתח סרט שיתמקד בדמות דין דג'ארין / המנדלוריאן.
הפקה > צילומים

שלב הצילומים היה אמור להתחיל ביוני 2024 בקליפורניה ולהימשך כ-92 ימים. בהפקת הסרט מעורבים 54 שחקנים, 3,500 ניצבים ו-500 חברי צוות. בתחילת אוגוסט פאברו ופילוני חשפו בכנס D23 של דיסני שהצילומים החלו מספר שבועות קודם לכן. באירוע הם חשפו לראשונה גם שהדמות גראזאב "זב" אורליוס מסדרת האנימציה "מלחמת הכוכבים: המורדים" תיכלל גם בסרט, וכמו גם גזע החוצנים אנזלאן מהסרט "מלחמת הכובים - פרק 9: עלייתו של סקייווקר" ומהעונה השלישית של הסדרה המנדלוריאן. בכנס נחשפה גם גרסה חדשה לספינתו של המנדלוריאן שנהרסה בעונה השנייה של הסדרה. בסוף אוגוסט 2024 סיגורני ויבר אישרה לראשונה שהיא תשחק בתפקיד ראשי בסרט.
הפקה > פיתוח

בפברואר 2023 פאברו ופילוני השלימו את כתיבת העונה הרביעית של הסדרה המנדלוריאן, אבל ההפקה של העונה הרביעית התעכבה בשל שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי שהתקיימה ב-2023 ושביתת אמני הטלוויזיה והרדיו שהתקיימה גם היא ב-2023. במהלך אותה התקופה חברת לוקאספילם החליטו לתעדף את ההפקה של סרט קולנוע של המנדלוריאן על פני הפקה של עונה נוספת לסדרה. באוגוסט 2024 החלו הצילום של הסרט בקליפורניה.
ראו גם

המנדלוריאן (סדרת טלוויזיה)
הערות שוליים

1 2  McPherson, Chris (11 בפברואר 2024). "'The Mandalorian & Grogu' Movie Eyes Summer Production Start". Collider. ארכיון מ-11 בפברואר 2024. נבדק ב-11 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Wiseman, Andreas (27 באוגוסט 2024). "Sigourney Weaver, On Eve Of Her Venice Lifetime Achievement Award, Lifts Lid On Remarkable Career From 'Alien' To 'Avatar', 'Working Girl' To 'Ghostbusters' And 'Star Wars' Role To Come". Deadline Hollywood. ארכיון מ-27 באוגוסט 2024. נבדק ב-27 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  D'Alessandro, Anthony (10 באוגוסט 2024). "'The Mandalorian & Grogu' First Footage Wows At Disney D23: AT-ATs, Snow & Babu Frick". Deadline Hollywood. ארכיון מ-10 באוגוסט 2024. נבדק ב-10 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Keegan, Rebecca (19 בדצמבר 2019). "In Baby Yoda, Hollywood Sees Its Past, Present and Meme-able Future". The Hollywood Reporter. ארכיון מ-30 בדצמבר 2019. נבדק ב-29 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Breznican, Anthony (19 בפברואר 2022). "Star Wars: The Rebellion Will Be Televised". Vanity Fair. ארכיון מ-17 במאי 2022. נבדק ב-17 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Whitbrook, James (11 באפריל 2019). "The Mandalorian Will Premiere on Disney+ November 12". Gizmodo. ארכיון מ-12 באפריל 2019. נבדק ב-29 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Thorne, Will (13 בנובמבר 2019). "Disney Studios Chief Alan Horn on Scorsese v. Marvel, Challenges in a Changing Business". Variety. ארכיון מ-14 בנובמבר 2019. נבדק ב-14 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Patten, Dominic (26 בפברואר 2024). "'The Mandalorian & Grogu' Lands One Of California's Largest Tax Credit Awards Ever; First 'Star Wars' Flick To Be Shot In Golden State". Deadline Hollywood. ארכיון מ-26 בפברואר 2024. נבדק ב-26 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Salvati, Tara (10 באוגוסט 2024). "Star Wars' Next Movie Officially Began Filming "Weeks Ago" To Hit 2026 Release". Screen Rant. ארכיון מ-10 באוגוסט 2024. נבדק ב-10 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lussier, Germain (10 באוגוסט 2024). "The First Footage From The Mandalorian & Grogu Is As Cold As Ice". Gizmodo. ארכיון מ-10 באוגוסט 2024. נבדק ב-10 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kit, Borys (12 בינואר 2024). "The Hollywood Reporter Heat Vision Newsletter". The Hollywood Reporter. ארכיון מ-12 בינואר 2024. נבדק ב-12 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
הרמס 450

הרמס 450 "זיק" הוא כלי טיס מאויש מרחוק (כטמ"ם) טקטי לשהייה ממושכת המיועד לדרגי האוגדה והגיס לשימוש במשימות תקיפה, סיור ואיסוף מודיעין מתוצרת "חץ הכסף", חברה-בת של אלביט מערכות הישראלית. הוא הכטמ"ם השלישי בגודלו במשפחת כטמ"מי ההרמס של חץ הכסף, הכוללת גם את הרמס 90, הרמס 180, הרמס 900 והרמס 1500.
הרמס 450 מוטס על ידי מטיס חוץ
הרמס 450 בטיסה משותפת עם הרמס 900
פיתוח

בעקבות ביטול פרויקט הלביא נשקל פיתוח חלופה בתעשייה האווירית – מטוס ללא טייס, חמוש, בעל מנוע סילון, שכונה "פגיון". חברת "חץ הכסף" הציעה בתחילת שנות ה-90 חלופה זולה יותר, של מל"טים קטנים שניתן לייצר בכמויות גדולות. חלופה זו, שכונתה "זיק", זכתה לתמיכתו של הרמטכ"ל, אהוד ברק, שקידם אותה מול ראש הממשלה ושר הביטחון, יצחק רבין. חברת "חץ הכסף" נרכשה על ידי חברת אלביט (לימים אלביט מערכות), ובתחילת 1993 בחר רבין בחלופת ה"זיק". אמצעי התקשורת דיווחו על קיום תחרות בין התעשייה האווירית לאלביט, אך נושא התחרות נשמר בסוד וכונה באמצעי התקשורת "הפרויקט המרכזי".
בין השאר נועד ה"זיק" לשמש כאמצעי לתקיפה של שריון סורי במקרה שזה יתקוף שוב ברמת הגולן. באינתיפאדה השנייה שימש ה"זיק" לסיכולים ממוקדים ברצועת עזה לצד מסוקי הקרב מדגמי AH-1 קוברה ו-AH-64 אפאצ'י.
תיאור

ההרמס 450 יכול לשאת מטען ייעודי (מטע"ד) במשקל 150 ק"ג, ולשהות באוויר 20 שעות בגובה של עד 18,000 רגל. הוא מונע על ידי מנוע רוטרי יחיד מתוצרת UEL בעל 52 כוח סוס עם מדחף דוחף. ההרמס 450 כולל כנף עילית וזנב V והוא בעל מבנה קל שמיוצר מחומרים מרוכבים. הוא מצויד במערכות אוויוניקה ומכניקה יתירות, המגדילות את אמינותו.
אופן הטיסה העיקרי של המערכת הוא אוטונומי, ללא צורך בהטסה פעילה מצד מפעיל הכטמ"ם. קיימות גרסאות הממריאות ונוחתות אוטומטית. במהלך התעבורה אל אזור המשימה וביצוע המשימה המערכת לרוב תופעל באופן אוטונומי באמצעות נתיב או נקודות שהוזנו מראש או במהלך הטיסה. ניתן להטיס את המערכת גם באופן ידני. ההרמס 450 הוא כטמ"ם בעל שלושה כני נסע קבועים, ומסוגל להמריא ולנחות ממָעוֹט או ממסלול המראה.
ניתן לצייד את ההרמס 450 באמצעים שונים ובהם טילי אוויר-קרקע, מטען ייעודי אלקטרו-אופטי / תת-אדום ומערכת מכ"ם מִפְתָּח סינתטי (SAR) המאפשרים הפקת הדמאות גם בשעות הלילה ובמזג אוויר גרוע, ושידורן לתחנה קרקעית בזמן אמת. מלבד מערכות לאיסוף מודיעין חזותי, ניתן לצייד את ההרמס 450 גם במערכות לאיסוף מודיעין אותות (סיגינט).
תחנת השליטה הקרקעית של ההרמס 450 היא מדגם אחיד ומסוגלת לשלוט על כל הכטמ"מים ממשפחת הרמס. ניתן להתקין אותה בתצורה נייחת או ניידת. המערכות בתחנת השליטה כוללות מערכות לניהול משימה ולעיבוד והפצה של מידע המגיע בזמן-אמת מחיישני הכטמ"ם. מערכות אלו מאפשרות את הפעלת הכטמ"ם על ידי מפעיל יחיד. השליטה בהרמס 450 יכולה להיעשות באמצעות תקשורת בקו-ראייה או באמצעות תקשורת לווינית לטווחים שמעבר לטווח הראייה.
שירות בצה"ל

ההרמס 450 נמצא בשירות צה"ל ומכונה שם "זיק". הוא מופעל על ידי טייסת 161 של חיל האוויר, המכונה "טייסת הנחש השחור", ועל ידי יחידת זיק של חיל התותחנים.
צה"ל עושה שימוש נרחב בהרמס 450 במשימות שונות. בין היתר, שימש ההרמס 450 בלחימה נגד הטרור הפלסטיני ובלחימה נגד חזבאללה במסגרת מלחמת לבנון השנייה, שבה השתתף בגילוי משגרי הרקטות של הארגון ששימשו לירי לעבר יישובים בישראל. לטענת כתב העת Aviation Week & Space Technology צוידו כטמ"מי הרמס 450 של חיל האוויר הישראלי במשגרי טילי אוויר-קרקע. לטענת כתב העת, אלו שימשו לחיסול פעילי טרור פלסטינים במסגרת מדיניות "הסיכולים הממוקדים".
ההרמס 450 הופעל במסגרת מבצע עופרת יצוקה, וכן, לפי דיווח בעיתון סאנדיי טיימס, בתקיפות שיירות נשק איראניות המיועדות לארגון חמאס בצפון סודאן.
לפי דיווח בכתב העת האקונומיסט, חיסולו של אחמד ג'עברי בתחילת מבצע עמוד ענן, בוצע בעזרת הרמס 450.
ביולי 2015 התרסק כטמ"מ מדגם זה (מספר זנב 706) בים מול טריפולי, לבנון.
ב-2022 אישרה הצנזורה הצבאית לפרסם שצה"ל משתמש בכלי טיס בלתי מאוישים לביצוע תקיפות בשטח האויב ומשתמש ב"זיק" לביצוע סיכולים ממוקדים, תקיפות ברצועת עזה ובביצוע נוהל "הקש בגג".
ביוני 2023, אחרי כמעט 20 שנה של הימנעות מתקיפות מהאוויר ביהודה ושומרון, הותקפה וחוסלה חוליה בת שלושה מחבלים מהאוויר על ידי הזיק באזור ג'נין, לאחר שביצעה ירי לכיוון מחסום ג'למה.
במלחמת חרבות ברזל נעשה שימוש נרחב בזיק, שבמסגרתו נהרגו למעלה מ-500 מחבלים. ב-26 בפברואר 2024 הופל הרמס 450 מטיל קרקע-אוויר שנורה על ידי אנשי חזבאללה.
מפעילות

ישראל ישראל: צבא הגנה לישראל
הפיליפינים הפיליפינים
תאילנד תאילנד
ארצות הברית ארצות הברית:
מקסיקו מקסיקו
קולומביה קולומביה
קפריסין קפריסין
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
בופוטאצוואנה בופוטאצוואנה
גאורגיה גאורגיה
סינגפור סינגפור
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
ברזיל ברזיל
מאפיינים > מאפיינים כלליים

מוטת כנפיים: 10.5 מטר.
אורך: 6.1 מטר.
משקל המראה מרבי: 450 ק"ג.
משקל מטען מרבי: 150 ק"ג.
מאפיינים > ביצועים

טווח: 250 ק"מ בשליטה מהקרקע.
שהיה: 20 שעות.
סייג רום: 18,000 רגל (5.5 קילומטרים).
מהירות מרבית: 95 קשר (176 קמ"ש).
מהירות שיוט: 70 קשר (130 קמ"ש).
מהירות הזדקרות: 42 קשר.
קצב טיפוס: 900 רגל/דקה.
הנעה: מנוע רוטרי מדגם AR-80-1010 בעל 52 כוח סוס מתוצרת UEL עם מדחף דוחף.
חימוש: 2-6 טילי אוויר-קרקע ב-2 נקודות
ראו גם

הרמס 900 ("כוכב")
שאהד 129 (מל"ט איראני)
הערות שוליים

↑   אלוף בן, 30 שנה אחרי "מלחמות המל"טים" בצמרת מערכת הביטחון, ישראל שברה שתיקה, באתר הארץ, 21 ביולי 2022
↑  שרון שדה, נוק אאוט, חדשות, 27 באפריל 1993;
שרון שדה, וזע״א מערערת על זכיית חברת אלביט במכרז על הפרויקט המרכזי לצה״ל, חדשות, 11 ביוני 1993;
שרון שדה, תע״א הגישה תביעה בעניין מכר! הפרויקט המרכזי ללא ידיעת רבין, חדשות, 24 ביוני 1993
↑  David A. Fulghum and Robert Wall, Israel Starts Reexamining Military Missions and Technology, aviationnow.com, 20 October 2006
↑
↑  ‏Missiles v rockets, Dome warfare, האקונומיסט. (באנגלית)
↑  רועי קייס, צבא לבנון: מז"ט ישראלי התרסק בטריפולי, באתר ynet, 11 ביולי 2015
↑  עדו בן פורת, הצנזורה הצבאית התירה לפרסום: צה"ל משתמש בכלי טיס בלתי מאוישים לביצוע תקיפות, באתר ערוץ 7, 20 ביולי 2022;
אודי עציון, התעשיות הביטחוניות החלו לאבד חוזי ענק, ובישראל הסירו הסודיות מהמל"טים החמושים, באתר כלכליסט, 20 ביולי 2022
↑  טל לב רם, שחר ברדיצ'בסקי, אלון חכמון, ‏חיסול בג'נין: סוכלה חוליית מחבלים בדרכה לפיגוע, שלושה חוסלו, באתר מעריב אונליין, 21 ביוני 2023
↑  אמיר בוחבוט‏, תקיפת חוליית הטרור התבצעה על ידי מל"ט מסוג זיק, באתר וואלה, 21 ביוני 2023
↑  שי לוי, ‏היחידה שמחזיקה במספר שיא של חיסולים מאומתים: "הכל מתועד", באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2023
↑  יואב זיתון, ישראל מושקוביץ וליאור בן ארי, כטב"ם ישראלי גדול הופל בלבנון, קלע דוד יירט טיל קרקע-אוויר של חיזבאללה, באתר ynet, 26 בפברואר 2024
↑  חברת ארנסט אנד יאנג אימצה את יחידת זיק ירוק, באתר האגודה למען החייל
↑  איל בוגוסלבסקי, הושלמה אספקת כטב"מי הרמס 900 והרמס 450 לחיל האוויר הפיליפיני, באתר israeldefense.co.il,‏ 10 בספטמבר 2020
↑  TheMarker digital, אלביט מערכות מספקת מל"טים מסוג הרמס 450 לאבטחת הגבול הדרומי של ארה"ב באזור אריזונה, באתר TheMarker‏, 30 ביוני 2004
↑  חדשות 2, ‏דיווח: מל"טים אזריים מתוצרת ישראל חגו מעל שמי אירן, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2012
↑  ‏נשיא גאורגיה האשים את רוסיה בתוקפנות, 21.4.2008, "RIA נובוסטי", (באנגלית)
↑  סוכנויות הידיעות, האו"ם: רוסיה יירטה מזל"ט גיאורגי מתוצרת ישראל, באתר הארץ, 27 במאי 2008
↑  עמיר רפפורט, ‏חשיפה בסינגפור: מערכות נשק ישראליות בשירות חיל האוויר המקומי, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2012
↑  UK's £1.2bn bill for drone that's seen 146 hours of active duty, באתר הגרדיאן, 2 באוקטובר 2015
↑  נעמה סיקולר, אלביט תספק מל"טים לצבא ברזיל, באתר כלכליסט, 19 בינואר 2011
| כלי טיס מתוצרת אלביט מערכות |
| --- | --- | --- |
| מיני-כטב"מים | סקיילרק 1 • סקיילרק 2 • סקיילרק 3 • הרמס 45 |  |
| כטב"מים טקטיים | הרמס 90 • הרמס 180 • הרמס 450 |  |
| כטב"מים לשהייה ממושכת | הרמס 900 • הרמס 1500 |  |
| חימוש משוטט | שרקרק • LANIUS |  |
| כטב"מים תוצרת ישראל |
| --- | --- | --- |
| מזל"טים | בירד-איי • I-View • סקיילרק 1 • סקיילרק 2 • סקיילרק 3 • הרמס 45 |  |
| כטב"מים טקטיים | מסטיף • מוסקיטו • סקאוט • RQ-2 פיוניר • האנטר • סרצ'ר • פנתר • הרמס 90 • הרמס 180 • הרמס 450 • הרמס 650 • הרון-T |  |
| כטב"מים ארוכי טווח | הרון 1 • איתן • סופר הרון • הרון 2 • הרמס 900 • הרמס 1500 • יסעורון ירוק |  |
| חימוש משוטט | הארפי • הארופ • ברקן ירוק • שרקרק • LANIUS |  |
"זיק" – הרמס 450 של חיל האוויר הישראלי בתצוגה
הרמס 450 בשימוש סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית
הרמס 450 עם מערכות לאיסוף מודיעין אותות (סיגינט) מוצג בסלון האווירי בפארנבורו, אנגליה
הרצל מקוב

הרצל מקוב מנהל המרכז למורשת בגין
נשיא המדינה והרצל מקוב, מנכ"ל מרכז מורשת מנחם בגין, בנס ירושלים ה-14 של קבוצת "בשבע", פברואר 2017
הרצל מקוב בתקופת שירותו כבקר מוטס על מטוסי ה-E-2 הוקאיי במערך הבקרה בחיל האוויר הישראלי
הרצל מקוב (נולד ב-20 במרץ 1956) הוא איש ציבור ואיש מנהל ישראלי, לשעבר מנהל לשכת ראש הממשלה ויושב-ראש בית"ר העולמי, כיום מנהל מרכז מורשת מנחם בגין.