stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי סוריה–עיראק
היסטוריה > ניתוק וחידוש היחסים

במהלך מלחמת איראן–עיראק סוריה, בניגוד לכל המדינות הערביות, צידדה דווקא באיראן הלא-ערבית נגד עיראק, ובינואר 1982 נסגרו הגבולות בין שתי המדינות וכל המסחר והתנועה של האזרחים בין המדינות בוטלו. במהלך מלחמת איראן–עיראק (1980–1988). היחסים בין המדינות התערערו על רקע יריבות בעניינים ערביים, טענות למעורבות בפוליטיקה הפנימית של אחת לרעותה, וסכסוכים על מי נהר הפרת, על דמי הובלת הנפט ועל העמדות כלפי ישראל.
בשנת 1991 הצטרפה סוריה לקואליציה ששחררה את כווית מהכיבוש העיראקי במלחמת המפרץ. בשנת 1999 התחממו היחסים בין המדינות ששר החוץ הסורי, פארוק א-שרע, קרא להסיר את החרם המוטל על בגדאד וגינה את ההתקפות האמריקניות-בריטיות נגד עיראק. א-שרע אמר את הדברים בנאום הפתיחה בפני באי כינוס הליגה הערבית. שנה אחר שופץ צינור הנפט כירכוכ–בניאס. הוא חזר לפעול ושימש דרך לעקיפת הסנקציות שהטיל האו"ם על עיראק.
ב-12 באוגוסט 2001 ראש ממשלת סוריה, מוחמד מוסטפא מירו, נפגש בבגדאד עם נשיא עיראק, סדאם חוסיין. מירו היה ראש הממשלה הסורי הראשון שמבקר בעיראק לאחר יותר מ-20 שנה. כלי התקשורת בסוריה דיווחו כי סדאם הגדיר בפגישה את יחסי שתי המדינות כ"הישג גדול שהפתיע את כל האויבים". מירו, הגיע לעיראק בראש משלחת גדולה שכללה את סגנו וכן שישה שרים.
בשנת 2003 התנגדה סוריה בתוקף לכיבוש עיראק, והדגישה את הצורך לשמור על עצמאותה של עיראק ולתמוך בתהליך המדיני שלה, ואף תבעה לוח זמנים לנסיגת הכוחות הזרים מעיראק. בחודשים שקדמו למלחמה פעלה בניסיון למנוע אותה. סוריה גם סיפקה מקלט ליותר מ-2 מיליון עיראקים. לטענת ארצות הברית בין הפליטים היו בכירים עיראקים במשטר סאדם
ביולי 2004 ראש ממשלת עיראק, איאד עלאווי, ביקר בסוריה ופגש את הנשיא בשאר אל-אסד. בתום הפגישה הצהיר עלאווי שהביקור בסוריה הוא "פתיחת דף חדש ביחסים בין שתי המדינות". והודיע ששתי המדינות יחדשו בקרוב את היחסים הדיפלומטיים ביניהן.
בתחילת 2007 עיראק הודיעה כי תסגור זמנית את גבולותיה עם סוריה, במטרה למנוע חדירת מורדים, כחלק מתוכנית למאבק בטרור ובאלימות במדינה.
ב-23 באוגוסט 2009 התרחשו פיגועים בבגדאד, אשר גבו את חייהם של יותר מ-100 אנשים, ועיראק האשימה את סוריה בתמיכה במתקפה, ובעקבות כך החזירו שתי המדינות את שגריריהם. מאוחר יותר נטלה מדינת עיראק האיסלאמית אחריות על הפיגועים, ובעקבות כך חזרו היחסים לקדמותם.
ביולי 2011, חתמה איראן עם סוריה ועיראק על הסכם להקמת צינור ליצוא גז טבעי, צינור באורך של כ-5,000 ק"מ מאזור שדה דרום פארס באיראן. הצינור תוכנן גם להמשיך ליעדים באירופה אך מעולם לא הוקם.
היסטוריה > בזמן מלחמת האזרחים בסוריה

עיראק נמנעה מהצבעה לגרש את סוריה ממדינות ערב. עיראק גם שמרה על שגרירותה בסוריה, ובמרץ 2012 הצביעו המחוקקים המקומיים מחוז דהוכ בעיראק על פתיחת מחנה פליטים לפליטים מסוריה. אנשי הדת השיעים של עיראק סירבו לתת תמיכה לאסד, ואילו מוקתדא א-סאדר קרא לנשיא סוריה להתפטר מהשלטון.
מאז 2016, מתנדבים עיראקים נלחמים לצד הצבא הסורי, וכוחות שלהם נפגשו על מעבר הגבול הסורי-עיראקי.
ביולי 2017 חתמה עיראק, יחד עם איראן, על הסכם להגברת שיתוף הפעולה הצבאי עם סוריה.
ב-29 בספטמבר 2019 נפתח מעבר הגבול בין סוריה לעיראק הסמוך לעיר אל-בוכמאל, לאחר שהיה סגור מאז 2012.
יחסים דיפלומטיים

עיראק מחזיקה בסוריה שגרירות בדמשק וקונסוליה כללית בחלב, מאידך, סוריה מחזיקה בעיראק רק שגרירות בבגדאד.
קבוצת עוגן

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  קבוצה הכוללת עמותה ו-4 חברות לתועלת הציבור
 מוטו:  הלוואות וליווי פיננסי משני חיים
 מייסדים:  פרופסור אליעזר דוד יפה
 תקופת הפעילות:  הקמת עמותת האם, עוגן – הקרן להלוואות ללא ריבית – 1990  תאריך הקמת הקבוצה - 2017 – הווה
 מיקום המטה:  ירושלים 
 משרד ראשי:  רבקה, 29, ירושלים
 הכנסות:  3.7 מיליון ₪ (2020)
 יו"ר:  אופיר עוזרי
 מנכ"ל:  שגיא בלשה
  
 https://www.ogen.org
 
קבוצת עוגן היא קבוצה פיננסית-חברתית ללא כוונת רווח (הקבוצה כוללת עמותה ו-4 חל"צים), העוסקת בהנגשת אשראי בר-השגה וליווי פיננסי לאוכלוסיות מוחלשות בישראל, ליחידים ומשקי בית, לעסקים זעירים וקטנים ולמוסדות ללא כוונת רווח (מלכ”רים).
הקבוצה כוללת בתוכה חמישה תאגידים העוסקים במתן הלוואות, ליווי פיננסי ומנטורינג. היא הוקמה ב-1990 בשם "האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית" (IFLA), על ידי פרופסור אליעזר דוד יפה ובניהולה של יונה כהן.
משנת 2017, תחת המנכ"ל שגיא בלשה והיו"ר אופיר עוזרי, החלה להתגבש קבוצת עוגן בתהליך הדרגתי, במסגרתו יסדה "עוגן-הקרן להלוואות ללא ריבית" שתי חברות בנות, את עוגן-הקרן להלוואות חברתיות (2018) ואת ספארק איי.אל (2019) ומיזגה לתוכה שני ארגונים, את "עוגן לבית" (2017) ואת "קרן שמש" (2019). ב-2021 הקימה עוגן-הקרן להלוואות חברתיות חברת בת בשם "עוגן- אג"ח חברתיות 1".
הלוואות

קבוצת עוגן מספקת ארבעה סוגי הלוואות:
הלוואות ללא ריבית ליחידים ומשקי בית - לצרכים משפחתיים שונים, בהם שיקום כלכלי של משק הבית, אימוץ ילדים, טיפולי פוריות, רכישה של ציוד רפואי, תרופות שאינן בסל הבריאות, מימון של ניתוחים, סטודנטים שרוצים ללמוד במכללה או באוניברסיטה אך נתקלו בקשיים כלכליים, שיפוץ דירות, למשפחות מרובות ילדים, למשפחות חד-הוריות, לעולים חדשים, למשפחות ישראליות שמצבן הכלכלי קשה, כיסוי חובות ועוד.
הלוואות ללא ריבית להשלמת הון עצמי לדיור - הלוואות הניתנות עבור רכישת דירת מגורים ראשונה בפריפריה החברתית והגאוגרפית של ישראל עבור זוגות ויחידים שהשלימו תהליך ליווי פיננסי של עוגן לבית.
הלוואות בריבית חברתית לבעלי עסקים קטנים - הלוואות הניתנות לעסקים קטנים לשם הרחבת העסק, השלמת הון חוזר או הקמת עסק חדש.
הלוואות בריבית חברתית למלכ"רים - הלוואות למוסדות ללא כוונת רווח (עמותה או חל"צ) לשם הון חוזר או הרחבת פעילות.
היסטוריה

קבוצת עוגן נוסדה והתפתחה על בסיס האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית (IFLA), אשר הוקמה על ידי פרופסור אליעזר יפה בשנת 1990. העמותה נוסדה כדי לסייע לעולים החדשים שהגיעו לארץ עם גל העלייה הגדול בשנות התשעים, בעיקר מברית המועצות ומאתיופיה. במימון תורמים, בעיקר מארצות הברית.
לאחר ביקור במרכז קליטה החליט יפה להקים גוף שיתמוך בביסוס העולים החדשים בארץ. לדברי יפה: ”לא רצינו לאסוף תרומות של ריהוט ובגדים משומשים, או מזון, להקים מחסנים עבור המוצרים האלה ולרכוש משאיות כדי לחלקם. בנוסף מפעלים כאלה היו מגבילים מאוד את יכולתם של העולים לפתח כלכלה עצמאית. ידענו שרצוי לאדם להיות עצמאי ולרכוש בעצמו את המוצרים הנחוצים לו. לכן בחנו את שמונה מעלות הצדקה של הרמב"ם, והמעלה הגבוהה ביותר היא לתת לנזקק הלוואה ללא ריבית או מקום עבודה שמאפשר לו לעזור לעצמו, לשמור על כבודו ולהפכו לעצמאי” (אלישיב רייכנר, ריבית של מעשים טובים - סיפורו של פרופסור אליעזר יפה, הוצאת דברי שיר, 2020).
באמצעות מאמר שפרופסור יפה פרסם בעיתון ג'רוזלם פוסט גויסו תורמים ראשונים מארצות הברית ובריטניה. בשנת 1990 נרשמה העמותה בישראל והחלה לפעול מירושלים, שם נמצא מרכזה מיום הקמתה. זמן קצר לאחר הקמתה, החלה האגודה להעניק אשראי לציבורים שחווים אתגרים כלכליים בכל הארץ ולא רק לעולים חדשים.
מאז הקמת העמותה פרופסור יפה עמד בראשה כיו"ר ובהמשך כנשיא בהתנדבות.
לצידו עמדה עד שנת 2013 המנכ"לית יונה כהן. בשנת 2000 פרופסור אליעזר דוד יפה פרש לגמלאות מהאוניברסיטה העברית והעמיק את פעילותו באגודה להלוואות ללא ריבית. פרופ' יפה שימש כיו"ר האגודה עד שנת 2011, אז הפך לנשיאה עד יום מותו בשנת 2017. החליף אותו בתפקיד היו"ר אדוארד כהן, אשר שימש בתפקיד עד 2015. בשנת 2015 נבחר עו"ד אופיר עוזרי לתפקיד יו"ר. בשנים 2013–2016 שימש ג'ו רוזן כמנכ"ל האגודה.
במשך עשרות שנים העמותה גייסה כספים מתורמים ברחבי העולם ונתנה הלוואות לקבוצות אוכלוסייה שמתמודדות עם אתגרים כלכליים. נכון ל-2019, כ-65,000 משקי בית ועסקים זעירים וקטנים קיבלו הלוואות.
ב-1 בספטמבר 2016 מנכ"ל הקבוצה ג'ו רוזן יצא לגמלאות ולתפקיד נכנס שגיא בלשה. שגיא. עם היכנסו לתפקיד, נבחנו מודלים למינוף ההון העצמי, הוחלט להקים בנק חברתי ולהיכנס גם לפעילויות ליווי פיננסי שעד אז לא נכללה בפעילות הארגון.
חברו לעוגן שני ארגונים בעלי אידאולוגיה דומה, "אחים לבית" ו"קרן שמש" ויחד עם הקמת שתי חברות בנות, עוגן – הקרן להלוואות חברתיות וספארק איי.אל (ש 50% ממניותיה מוחזקות על ידי הסוכנות היהודית), הפכה עוגן בשנים אלו לקבוצה פיננסית חברתית.
בשנת 2018 האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית (IFLA) שינתה את שמה ל "עוגן- הקרן להלוואות ללא ריבית".
בשנת 2020 נוסד תחת קרן שמש מיזם "מנט-אור" יחד עם מספר שותפים למתן מנטורינג למנכ"לי מלכ"רים. עוד נוסדה ב-2020 "עוגן למשפחה" לליווי משקי בית להתנהלות כלכלית טובה יותר וטיפול ביחידים ומשפחות בחובות. בשנת 2021 נוספה לקבוצה "עוגן- איגרות חוב חברתיות 1" שהיא חברת בת של עוגן- הקרן להלוואות חברתיות.
במהלך משבר הקורונה סיפקה הקרן אשראי וליווי פיננסי ומנטורינג לאלפי משקי בית, עסקים ועמותות שנקלעו למשבר, זאת באמצעות "עוגן לבית" ו-"קרן שמש" וכן "עוגן למשפחה" ו"מנט-אור", אשר נוסדו במהלך המשבר.
היסטוריה > מקורות מימון

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
עד שנת 2019 הגיעו כל מקורותיה של עוגן מתרומות בלבד. הסכום הראשוני שגויס ב-1990 עמד על עשרים אלף דולר. את הסכום הזה גייס אליעזר יפה מזוג תורמים מניו יורק שהחליטו, לרגל יום הנישואים הארבעים, להעניק לארבעה ישראלים העוסקים בצרכי ציבור, אשר אליעזר יפה היה אחד מהם.
החל מ-2020, החלה עוגן לגוון את מקורות ההון שלה. ב-2020 החלה לגייס פיקדונות אימפקט והחל מ-2021 גייסה עוגן קווי אשראי מבנקים והשיקה את איגרות החוב החברתיות הראשונות שלה.
החל משנת 2020, עת פתיחתה של עוגן – הקרן להלוואות חברתיות, החלה עוגן להעניק גם הלוואות לעסקים ולמלכ"רים בריבית נמוכה.
מבנה הארגון

בקבוצה ישנם שמונה ארגונים הפועלים בשני תחומים, תחום האשראי החברתי ותחום הליווי והמנטורינג:
מבנה הארגון > פעילות אשראי חברתי

"עוגן – קרן להלוואות ללא ריבית" - עמותה אשר נוסדה ב-1990, על ידי פרופ' אליעזר יפה ועד 2018 נקראה “האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית (IFLA)". הקרן היא הארגון היהודי הגדול בעולם להלוואות ללא ריבית. בקרן יש כיום כ־200 מיליון ₪, אשר גויסו מאלפי תורמים ברחבי העולם. עד 2021 העניקה הקרן כ־70,000 הלוואות בסכום של 1.3 מיליארד ₪, שכן החזרי ההלוואות ניתנים כהלוואות חדשות ללווים נוספים במחזוריות שמאפשרת נתינה לאורך שנים. להלוואות שניתנו עד כה יש חובות אבודים (דיפולט) בשיעור של 0.7% בלבד.
"עוגן – קרן להלוואות חברתיות" (חל"צ) שהמקורות לפעילותה הם תורמים ומשקיעי אימפקט בישראל וברחבי העולם. לאחר קבלת רישיון נותן אשראי מורחב מרשות שוק ההון לקראת סוף 2019, החלה פעילות הקרן ב .1.1.2020. לחל"צ היו ב 2021 מקורות הון בגובה של כ 300 מיליון ₪, מהם כ 150 מיליון כהון עצמי והייתר ממשקיעי אימפקט וקווי אשראי מבנקים מסחריים. הקרן מנגישה אשראי בריבית נמוכה וחברתית לעסקים זעירים וקטנים, וכן הלוואות למלכ"רים אשר זקוקים לגישור תזרימי או לסיוע במשבר שפקד אותם. "עוגן – קרן להלוואות חברתיות" נמצאת בתהליך מול בנק ישראל לקבלת רישיון בנקאי, ולהקמת בנק חברתי, הבנק הראשון בישראל ובין היחידים בעולם כולו, שיהיה ללא כוונת רווח. באוגוסט 2020 קיבלה עוגן – הקרן להלוואת חברתיות ערבות מדינה ממשרד האוצר. בשנת 2020, שנת פעילותה הראשונה העניקה הקרן 92 מיליון ₪ לעסקים קטנים ומלכ"רים.
"עוגן - אג"ח חברתיות" (חל"צ) –קמה ב-2021, במטרה לגייס מקורות נוספים למתן הלוואות עבור עוגן- הקרן להלוואות חברתיות באמצעות הנפקת של איגרות חוב חברתיות מגובות נכסים לא סחירות ולא מדורגות, אשר ימכרו למשקיעים כשירים בישראל ויאפשרו לעוגן להגדיל, לגוון ולהעשיר את מקורותיה. זוהי הפעם הראשונה בישראל בה מוצע מוצר השקעה חברתי מגובה נכסים על ידי מלכ"ר.
Spark IL (חל"צ) - פלטפורמת עמית לעמית (P2P) ללא כוונת רווח, אשר מספקת מקום מפגש מקוון שיאפשר למשקיעים חברתיים צעירים מכל רחבי העולם להעניק הלוואות-זעירות (מיקרו-הלוואות) ללא ריבית ליזמים שנמצאים בפריפריה הגאוגרפית והסוציו-אקונומית של מדינת ישראל. Spark IL הוקמה בשיתוף הסוכנות היהודית ועוגן והחלה לפעול ב-2021.
מבנה הארגון > פעילות ליווי ומנטורינג

עוגן לבית - תוכנית ייעוץ וליווי מקצועי ללא עלות, במימון תורמים, שמסייעת למשפחות בפריפריה החברתית והכלכלית למצוא דרך להתנהלות כלכלית שתאפשר להם את רכישת דירתם הראשונה, באמצעות הכוונה והענקת כלים פיננסיים לחיים. בשנים 2017–2020 ליוותה עוגן לבית כ-1700 זוגות צעירים ויחידים, בהם מאות משפחות יוצאי אתיופיה במיזם משותף עם משרד הבינוי והשיכון.
עוגן למשפחה- הוקמה במהלך משבר הקורונה כחלק מעוגן לבית, במטרה לסייע ללווים פרטיים הפונים לעוגן לקבלת הלוואות ללא ריבית לשפר את התנהלותם הפיננסית ובכך למנוע התדרדרות כלכלית. עוגן למשפחה מלווה משקי בית שנמצאים בתהליכים מול הוצאה לפועל הכוללים הסדרי חוב, תהליכי ליווי פיננסי שיקומי ושחלוף חובות "רעילים" בהלוואות ללא ריבית.
"קרן שמש" - חברה לתועלת הציבור (חל"צ) אשר מסייעת מדי שנה למאות יזמים, בעלי עסקים קטנים מהפריפריה החברתית והגאוגרפית להקים, לפתח ולנהל עסקים המפרנסים אותם ופועלת למתן הזדמנות שווה ולשיפור הישגיהם של בעלי העסקים הקטנים לאורך מעגל החיים של העסק. קרן שמש נוסדה על ידי קרן אדמונד י. ספרא בשנת 2005 ובשנת 2019 הצטרפה לקבוצת עוגן. תהליך הליווי מתבסס על קהילה של 900 מנטורים מתנדבים, בעלי ניסיון עשיר בניהול הפועלים באופן המציב את בעל העסק במרכז ונותן לו מענה הוליסטי ומתכלל. נכון לחודש מרס 2020 כ־3,000 עסקים נעזרו בקרן שמש וכ־90% מהם פעילים ומצליחים ואילו כ-73% מאלה שלוו מעוגן כסף דיווחו על שיפור במצבם הכלכלי מאז לקיחת ההלוואה.
"מנט-אור" - ב-2020, עקב משבר הקורונה, הקימה קרן-שמש מקבוצת עוגן בשיתוף הסוכנות היהודית, IVN וקרנות הביטוח הלאומי את תוכנית מנט-אור, תוכנית המנטורינג למלכ”רים ולעסקים חברתיים להתנהלות פיננסית נכונה.
מבנה הארגון > מייסד

פרופסור אליעזר דוד יפה, שהיה עולה חדש מקליבלנד ארצות הברית, פרופסור לעבודה סוציאלית ומראשוני המורים בבית הספר לעבודה סוציאלית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ייסד את האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית. העמותה נוסדה כדי לסייע לעולים החדשים שהגיעו לארץ בשנות השמונים והתשעים, בעיקר מאתיופיה ומברית המועצות, אך מספר שנים לאחר היווסדה החלה לשרת את כלל הציבור בישראל.
בספטמבר 2011, סיים אליעזר את תפקידו כיו"ר האגודה לאחר עשרים ואחת שנה והתמנה לנשיאה. יפה היה פעיל מוביל של האגודה עד פטירתו ב-2017.
לקריאה נוספת

אלישיב רייכנר, ריבית של מעשים טובים - סיפורו של פרופסור אליעזר יפה, הוצאת דברי שיר, 2020
הערות שוליים

1 2  עוגן - קרן להלוואות חברתיות בע"מ (חל"צ), באתר גיידסטאר, אתר העמותות של ישראל
↑  עוגן - נתונים כספיים, באתר גיידסטאר אתר העמותות של ישראל
↑  עוגן - בעלי תפקידים, באתר גיידסטאר אתר העמותות של ישראל
1 2 3   יואל צפריר, אשראי חברתי לעסקים קטנים ולעמותות - יש דבר כזה, באתר TheMarker‏, 18 במרץ 2020
↑  ארז רביב, ‏האגודה להלוואות ללא ריבית, התרומה שמחזירה את עצמה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 ביוני 2016
↑  פרופסור אליעזר יפה| IFLA (ארכיון)
↑  מי אנחנו, אתר האגודה
↑   אורלי וילנאי, "את תמשיכי להוריד פריטים עד שתפסיקי לצפצף", באתר הארץ, 13 בספטמבר 2016
↑  אלישיב רייכנר, ריבית של מעשים טובים, סיפורו של אליעזר יפה. חלוץ חברתי, עמ' 161–165
↑  בילי פרנקל, פילנתרופיה בימי קורונה: הקבוצה הישראלית שגייסה 100 מיליון שקל בתוך 6 שבועות, באתר כלכליסט, 2 ביוני 2020
↑  אלה לוי-וינריב, ‏המדינה תעביר כ-50 מיליון שקל ל-17 מיזמים שיסייעו לעסקים קטנים, באתר גלובס, 1 בדצמבר 2020
↑  מבנה ארגון קבוצת עוגן מעודכן לשנת 2021
↑  תעודת ההתאגדות ברשם התאגידים והחברות
↑  ערן סוקול, קבוצת עוגן תעניק הלוואות לעסקים קטנים בריבית קבועה של 5%, באתר ביזפורטל, 31 בדצמבר 2019
↑  אלישיב רייכנר, ריבית של מעשים טובים, סיפורו של אליעזר יפה. חלוץ חברתי, עמ' 153–154
דרגות כוחות הביטחון וההצלה בישראל

במרבית ארגוני מערכת הביטחון בישראל, וכן בשירותי החירום במדינת ישראל, קיימת היררכיה המצוינת על פי דרגות. הדרגות הן חלק מהמדים של המשרתים בארגונים הנ"ל: הן נתפרות לזרוע או נענדות על הכתף או על צווארון החולצה.
| צבא הגנה לישראל | משטרת ישראל | שירות בתי הסוהר | הרשות הארצית לכבאות והצלה | מגן דוד אדום> מסלול חובש/חובש בכיר | מגן דוד אדום> מסלול פרמדיק | משמר הכנסת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קד"ץ | מתנדב |  | צופה אש/מתנדב | מע"ר - מגיש עזרה ראשונה |  |  |
| טוראי | שוטר | דרגת סוהרסוהר | לוחם אש |    מתן |    מזר | שומר |
|   רב-טוראי   (רב"ט) | רב-שוטר   (רש"ט) | רב-סוהר (ר"ס) | לוחם אש-ראשון |   מתן שני   (מת"ש) |   מזר שני   (מז"ש) | רב-שומר |
|   סמל | סמל שני   (סמ"ש) | סמל | רב-כבאי   (רב"כ) |    מתן מתקדם   (מת"מ) |   מזר מתקדם   (מז"מ) | סמל |
|   סמל ראשון   (סמ"ר) | סמל ראשון | סמל ראשון | סמל-כבאי |  |  |  |
|   רב-סמל   (רס"ל) | רב-סמל | רב-סמל | רב-סמל-כבאי (רס"ל) |    מתן בכיר   (מת"ב) |   מזר בכיר   (מז"ב) | רב-סמל |
|   רב-סמל ראשון   (רס"ר) | רב-סמל ראשון   (רס"ר) | רב-סמל ראשוןרב-סמל ראשון   (רס"ר) | רב-סמל ראשון-כבאי (רס"ר) |    מתן בכיר מתקדם   (מת"ק) |    מזר בכיר מתקדם   (מב"מ) | רב-סמל ראשון |
|   רב-סמל מתקדם   (רס"ם) | רב-סמל מתקדם   (רס"ם) | רב-סמל מתקדם   (רס"ם) |  |    רב מתן   (רמ"ת) |   רב מזר   (רמ"ז) | רב-סמל מתקדם |
|   רב-סמל בכיר   (רס"ב) | רב-סמל בכיר   (רס"ב) | רב-סמל בכיר   (רס"ב) | רב-סמל בכיר-כבאי (רס"ב) |   רב מתן בכיר   (רמ"ב) |  | רב-סמל בכיר |
|   רב-נגד   (רנ"ג) | רב-נגד | רב-נגד | רב-נגד |  |  | רב-נגד |

|    סגן משנה   (סג"ם) |   מפקח משנה   (ממ"ש) |  מישר משנה   (ממ"ן) |    להב משנה |  |  |   קצין משמר משנה |
|   סגן |   מפקח |  מישר |    להב |  |  |   קצין משמר |
|   סרן |   פקד |  כלאי |    רשף |  |  |   שמר |
|   רב-סרן   (רס"ן) |   רב-פקד   (רפ"ק) |  רב כלאי   (ר"כ) |    רב רשף |    מגן ראשון   (מג"ר) |    מגן ראשון   (מג"ר) |   רב-שמר |
|   סגן-אלוף   (סא"ל) |   סגן-ניצב   (סנ"ץ) |  סגן גונדר   (סג"ד) |  סגן טפסר |    סגן מגן   (סמ"ג) |    סגן מגן   (סמ"ג) |   סגן גונן |
|   אלוף-משנה   (אל"ם) |   ניצב משנה   (נצ"ם) |   גונדר משנה   (גנ"ם) |    טפסר משנה (טפסר/מ) |   מגן משנה   (מג"מ) |   מגן משנה   (מג"מ) |   גונן משנה |
|   תת-אלוף   (תא"ל) |   תת-ניצב   (תנ"ץ) |  תת-גונדר   (תג"ד) |   תת-טפסר |    תת-מגן (תמ"ג) |    תת-מגן (תמ"ג) |   תת-גונן |
|   אלוף |   ניצב |  גונדר |    טפסר |    מגן |    מגן |   ניצב - קצין הכנסת |
|   רב-אלוף (רא"ל)   רמטכ"ל |   רב-ניצב (רנ"ץ)   מפכ"ל |  רב-גונדר   נציב בתי הסוהר |    רב-טפסר   נציב כבאות והצלה |    רב-מגן (רמ"ג)   מנכ"ל מד"א |    רב-מגן (רמ"ג)   מנכ"ל מד"א |  |
ראו גם

דרגות צה"ל
דרגות משטרת ישראל
דרגות שירות בתי הסוהר
דרגות כבאות והצלה לישראל
הערות שוליים

↑  במד"א שני מסלולי קידום בדרג הלא מנהלי: מתן לחובשים, לעובדי מחקר ולמתרימי דם; ומזר לפרמדיקים ולמתאמי התרמת דם.
אלימלך בר-שאול

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1911 כ"ה בסיון תרע"א ירושלים
 פטירה:  16 באוקטובר 1964 (בגיל 53) י' בחשוון תשכ"ה
 מקום קבורה:  רחובות 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  רחובות
 תקופת הפעילות:  ? – 16 באוקטובר 1964 
 השתייכות:  הפועל המזרחי, אגודת ישראל
 תחומי עיסוק:  רבה של רחובות
 רבותיו:  הרב אריה לוין, הרב אייזיק שר, הרב מאיר חדש, הראי"ה קוק
 חיבוריו:  מצווה ולב, מערכי לב, מן הבאר, ריח מים
 
 תפקידים נוספים:  רבה של שדה יעקב
 
הרב אהרן אלימלך בר-שאול (כ"ה בסיון תרע"ג, 21 ביוני 1911 – י' בחשון תשכ"ה, 16 באוקטובר 1964) היה רב העיר רחובות ומחבר ספרי הגות יהודית, אמונה ומחשבה.
חייו

נולד בירושלים למשפחת שאולזון החב"דית. גדל בשכונת קריית משה. למד בישיבת עץ חיים ובישיבת חברון. התקרב לראי"ה קוק ונהג להשתתף בסעודה שלישית שערך בישיבת מרכז הרב. מסר שיחות מוסר לקבוצה מתלמידי ישיבת חברון שהייתה מעוניינת לשמוע שיעורים ושיחות מוסר בעברית דווקא ולא ביידיש כפי שהיה נהוג שם אז. רוחה של ישיבת חברון ניכרת בספריו ויש ממאמריו המהווים, במידה רבה, עיבודים של שיחות הסבא מסלבודקה, רבי נתן צבי פינקל, ששמע, כנראה, מהרב מאיר חדש.
בשנת ה'תש"א נישא והתגורר בירושלים. בשנת תש"ג נבחר לרב של שדה יעקב, ובשנת תש"ט עבר ללמד בישיבת קלצק ברחובות, שהתאחדה מאוחר יותר לישיבת הדרום. לרחובות הגיעו עמו גם כמה מתלמידיו בישיבת חברון.
בקיץ ה'תשי"א (1951) מונה לרבה הראשי של רחובות. פעל לחיזוק היהדות בעיר, ובפרט שמירת השבת במרחב הציבורי. קיבץ סביבו חוג זוגות צעירים ויזם את הקמתו של בניין הרבנות, שאותו שאף להפוך למרכז רוחני הכולל ספריה תורנית עשירה. לימד בישיבת כרם ביבנה ובישיבת הדרום. כיהן כחבר בוועדה לענייני חינוך של הרבנות הראשית ועסק רבות בענייני חינוך. היה חבר בחבר הרבנים של הפועל המזרחי ובמקביל בחבר הנאמנים של החינוך העצמאי של אגודת ישראל. אנשי הקיבוץ הדתי התייעצו בו רבות. נמנה עם הכותבים באנציקלופדיה התלמודית.
באמצע שנות ה-50 נתגלעו מתחים בינו ובין הרב יואל קלופט שכיהן כדיין בעיר, בין השאר בנוגע למינוי שוחטים והקמת בתי ספר דתיים. בעקבות זאת, בקיץ תשי"ז (1957) הודיע הרב בר שאול על התפטרותו, אולם הרבנים הראשיים הרב הרצוג והרב נסים סירבו לקבלה, וכעבור זמן קצר הורו על העברת הרב קלופט מתפקידו. בתגובה דרשו מועצת גדולי התורה והרב יחזקאל סרנא שלא להעבירו את הרב קלופט מתפקידו, אולם בסופו של דבר הוא עבר לכהן כאב בית דין בחיפה.
נפטר בפתאומיות בי' בחשוון ה'תשכ"ה בגיל 51 מהתקף לב. על שמו רחוב בעיר רחובות. קרויים על שמו גם בניין הרבנות בעיר וכולל אברכים מרכזי, הוותיק והגדול בעיר.
עמדותיו

כחניך סלבודקה, הדגיש את גדלות האדם, את יכולותיו ואת חובתו להמשיך ולהתעלות במשך חייו. הסתייג מרעיון הצמחונות, מחשש שיוביל להשוואה בלתי רצויה בין האדם לבעלי החיים ולהקטנת ערך האדם. בנוגע ללימוד התורה אמר: "תפרש את התורה כמיטב הבנתך ובכל שיטה הנראית לך נכונה – ובלבד שנקודת המוצא שלך היא האמונה השלמה בתורה מן השמים".
כאשר נשאל על היחס בין התורה למדע השיב כי קביעותיו של המדע הן בגדר ספק, בעוד האמת התורנית היא ודאית. ראה ערך חיובי בעבודה ובמלאכה ועודד את העוסקים בה.
את הכפירה שייך לתחום המידות והתכונות, כמקובל בקרב בעלי המוסר. את חוקי הקורבנות הסביר כביטוי חיצוני לרגש הפנימי כלפי הבורא, הדומה ביסודו למחוות הנהוגות בין בני אדם, כנתינת פרחים או הענקת שי. בדרך דומה פירש את הרצון להחמיר מעבר לדרישות ההלכה כהבעה של רגש האהבה כלפי ה', הדומה ביסודו לאהבה שאותה רוחש אדם לבני משפחתו ולחבריו. את ערכי הצניעות, בייחוד את חובת כיסוי ראשה של האישה, נימק בצורך הפנימי להימנע מחשיפה פומבית של דברים שכלפיהם חש האדם רגש אישי עמוק ואינטימי. כמי שחי בתקופה שבה תפסו הרעיונות השיתופיים מקום מרכזי, הוא מתייחס גם לשאלת הרכוש הפרטי. הוא מצביע על כך שבמקורות ניתן למצוא הן את הגישה המחייבת את השמירה עליו והן הרואה בו חריגה מטבע הבריאה.
כתב כי השואה באה מהקב"ה שכבר הזהיר בתורה מפני אסונות העלולים להתחולל. מדינת ישראל הייתה בעיניו הזדמנות גדולה שעליה יש לשמוח ולברך. את העשורים הראשונים של המדינה, ראה כפתחה של תקופה רבת סיכויים מחד גיסא וסיכונים מאידך גיסא. עם זאת, התנגד לנוהג שהחל מתגבש בבתי הכנסת של הקיבוץ הדתי, לקרוא בתורה ובהפטרה בברכה ביום העצמאות, מסיבות הלכתיות.
ספריו

חיבר ספרי מחשבה והגות המושפעים, כאמור, משיטת המוסר נוסח סלבודקה, מהגות הראי"ה קוק ועוד. לשונו פיוטית ועם זאת בהירה. חיבוריו יצאו בכמה וכמה מהדורות, בעיקר בהוצאת המכון התורני אור עציון. מכתביו בהלכה נדפס מעט בקבצים שונים. חלק מכתביו ההגותיים עדיין לא נדפס.
מצווה ולב - ב' כרכים, מאמרים בענייני מחשבה, הגות ומוסר
מערכי לב - דברי תשובה לצעירים בענייני השקפה, מעין שו"ת בענייני מחשבה.
מן הבאר - שיחות לפרשיות השבוע ולמועדים
ריח מים - לקט רעיונות הגותיים ומוסריים קצרים, רובם בשיטת בעלי המוסר.
חיים אישיים

היה נשוי לרבנית יעל הינדא פייגא (לבית ברמן), ילידת דווינסק. ילדיהם:
בלומה - שדכנית ואשת הרב בנימין בארי.
מרים - אשת הרב אביגדור שילה, ר"מ בישיבת ההסדר אור עציון.
מלכיאל - אביו של איש הדרכת וידיעת הארץ אלידע בר-שאול.
רבקה - אשת אליהו אליעזר סומפולינסקי.
גיסו הוא הרב יהודה יצחק ברמן.
הערות שוליים

↑  כתבי הסמכה לדיינים - הרב בר-שאול אלימלך, באתר ארכיון המדינה
↑  הפרדס, כסלו תשכ"ה, עמוד 41
↑  מצות חרוסת, הרב אלימלך בר שאול, אתר ישיבת כרם ביבנה
↑  קשרים עם רבנים, מועצות דתיות וועדים דתיים - רחובות., באתר ארכיון המדינה
↑  י ביצור, פרשת רחובות מחריפה המאבק בין הרבנים, מעריב, 11 ביולי 1957
↑  ביקורת המקרא והאמונה בתורה מן השמיים, הרב מרדכי ברויאר, דף קשר 864, ישיבת הר עציון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305667005171  ISNI: 0000 0000 6692 6106  LCCN: no2002069613  SUDOC: 251024377  VIAF: 31667240   WorldCat (עם VIAF): 31667240 
נואם בכנס תורה שבעל פה, תשכ"א
דוד צבי שנייבאלג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1893 כ"ג באדר ה'תרנ"ג קולומיאה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  1968 (בגיל 75 בערך) ז' בטבת ה'תשכ"ח 
 מקום פעילות:  מנצ'סטר, וויז'ניץ
 תקופת הפעילות:  ?–1968 
 השתייכות:  חסידים
 חיבוריו:  דברי תורתו יצאו בספר "צמח לדוד"
 צאצאים:  שרגא פייביש שנייבאלג  מנחם מנדל שנייבאלג  ישעיה שנייבאלג 
 
 תפקידים נוספים:  רב קהילת מחזיקי הדת במנצ'סטר, ראש הישיבה בוויז'ניץ
 
הרב דוד צבי שנֵייבַּאלג (כ"ג באדר ה'תרנ"ג, 1893 - ו' בטבת ה'תשכ"ח, 1968) היה ראש ישיבת ויז'ניץ ודיין בעיר ויז'ניץ בין שתי מלחמות העולם ורב קהילת מחזיקי הדת במנצ'סטר לאחר מלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה

נולד בקולומיאה לרב חיים שנייבאלג ונשלח ללמוד בעיר קוסוב. עם תום מלחמת העולם הראשונה הוסמך לרבנות ולמורה הוראה בגרוסוורדיין, לאחר מכן עבר לעיר ויז'ניץ שברומניה והתמנה בה לדיין ולמו"ץ. בשנת תרפ"ג (1923) הקים האדמו"ר רבי אליעזר מויז'ניץ מחדש את הישיבה שנסגרה בעקבות המלחמה, ומינה את הרב שנייבלג לעמוד בראשה. לפני השואה הייתה זו הישיבה הגדולה ביותר בבוקובינה ולמדו בה בשיאה כ-150 תלמידים שהגיעו ממקומות שונים ברומניה. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נסגרה הישיבה והתושבים הועברו לגיטאות. בזמן שהותו בגטו הקים עם הרב ברוך הגר בית דין לעגונות. עם יהודים אחרים נשלח לטרנסניסטריה (ליד מולדובה). בסיום המלחמה עבר הרב שיינבאלג לעיר צ'רנוביץ ואחר כך לבוקרשט.
נישא לשרה באבציא נכדת הרב פנחס חיים הורביץ, מחבר הספר "פתחא זוטא".
לאחר המלחמה היגר לבריטניה. התמנה על ידי הרב דוד פלדמן לרב קהילת 'מחזיקי הדת' במנצ'סטר.
בסוף ימיו עלה לישראל והתגורר בעיר בני ברק, בשנת ה'תשכ"ח נפטר ונטמן בבית הקברות זיכרון מאיר. דברי תורתו כונסו לאחר פטירתו בספר "צמח לדוד". פסקים ותורות משמו הובאו גם בספרי שו"ת של בנו, הרב שרגא פייבוש, "שרגא המאיר בהלכה".
משפחה

בנו הרב מנחם מנדל שנייבאלג, רב קהילת מחזיקי הדת במנצ'סטר
בנו הרב חיים.
בנו הרב שרגא פייבוש (יי'), רב ביהמ"ד "אהבת ישראל" של חסידי ויז'ניץ בלונדון, מחבר ספרי שרגא המאיר ח' חלקים שו"ת בהלכה ועוד.
בנו הרב ישעיה שנייבאלג, רב היישוב בני ראם ודיין בבד"ץ מחזיקי הדת. חתניו הם רבי שמואל יעקב קאהן מתולדות אברהם יצחק, רבי יהושע העשיל מאסקאוויטש משאץ מונטריאל, ורבי יחיאל מאיר רוזנבוים מראחוב.
חתנו רבי מנחם מענדל כהנא מספינקא בלונדון
חתנו הרב קלונימוס קלמן פינטער רב קהילת זאלצבורג בניו יורק