קדר (שבט וממלכה)
הערות שוליים

↑  Stelkevyoh, עמ' 69, 73.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק י"ג
↑  Oded Lipschitz, Gary N. Knoppers, Rainer Albertz, Judah and the Judeans in the Fourth Century B.C.E, “The onomasticon of Mareshah in the Persian and Helellistic period”, p. 149.
↑  מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק ה'
↑  Stelkevyoh, עמ' 72-74.
↑  ספר בראשית, פרק י"ז, פסוקים כ"ג–כ"ה
↑  Rashid, עמ' 211.
↑  Muaikel, עמ' 68-71.
↑  מאתר Islam for Jews
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוקים י"ב–י"ח
↑  ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק כ'
↑  Retso, עמ' 221.
↑  ספר בראשית, פרק ט"ז, פסוקים י'–י"ב
↑  לדיון בנושא משמעות הגנאלוגית של בני הגר וקטורה ראו ב:Israel Eph’al, The Ancient Arabs, The Magnes Press, Jerusalem, 1982, pp. 231-240.
↑  ספר יהודית, פרק ב’, פסוק כ"ב.
↑  ספר היובלים, פרק כ’, פסוקים ט”ו-י”ז
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר ראשון, פרק י, פסקה ה, סעיפים 193-192.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר ראשון, פרק יב, פסקה ד, סעיפים 220–221: "נולדו לישמעאל בסך הכל שנים-עשר בנים... אלה התיישבו בכל הארץ המשתרעת מן הפרת עד הים האדום וכינוה ארץ נביות. הם שנתנו את שמותיהם לעם הערבי ולשבטים הערביים".
ראו גם בסיפור מכירת יוסף בספר שני, פרק ג, פסקה ג, סעיף, 32: "סוחרים ערבים מגזע הישמעאלים".
↑  Birgit Van Der Lans, “Hagar, Ishmael and the Abraham’s Household in Josephus’ Antiquitates Judaicae”, in Abraham, The Nations and the Hagarites, Leiden, Brill, 2010, p. 189, 194.
↑  Webb, עמ' 100.
↑  Shahid, עמ' 333.
↑  Shahid, עמ' 335.
↑  Webb, עמ' 101.
↑  Shahid, עמ' 334.
↑  Webb, עמ' 51, 53.
↑  Stelkevyoh, עמ' 68-69.
↑  Shahid, עמ' 334-336.
↑  Dumbrell, עמ' 43.
↑  Shuaib, עמ' 71-72.
↑  Shuaib, עמ' 206-220.
↑  Edens, עמ' 79.
↑  Eph’al, עמ' 82-83.
↑  Eph’al, עמ' 153-155.
↑  Eph’al, עמ' 194-195.
1 2  Muaikel, עמ' 14.
↑  Shuaib, עמ' 48, 200.
↑  אתר המציג ציר זמנים להתפתחות העם הקדרי
1 2  Dumbrell, עמ' 40.
↑  Eph’al, עמ' 8.
↑  Eph’al, עמ' 82-82, 223-227.
↑  Eph’al, עמ' 75-76.
↑  Shuaib, עמ' 155–156, בהערות.
↑  כוגן, עמ’ 47.
↑  כוגן, עמ’ 38-40.
↑  כוגן עמ’ 36-38.
↑  Shuaib, עמ' 144.
↑  Hoyland, עמ' 60
↑  Eph’al, עמ' 83-82.
↑  Hoyland, עמ' 6.
↑  Eph’al, עמ' 83-86.
↑  Eph’al, עמ' 86-87.
↑  Hoyland, עמ' 60.
↑  Eph’al, עמ' 93-100.
↑  Shuaib, עמ' 157-158.
↑  Eph’al, עמ' 115.
↑  Eph’al, עמ' 116-117.
↑  Shuaib, עמ' 158.
↑  Eph’al, עמ' 112-113.
↑  Shuaib, עמ' 116. הציטוט תורגם מאנגלית.
↑  Shuaib, עמ' 115.
↑  תוארו של חזאל כמלך הערבים לא אותר בכתובות מהתקופה בה פעל, כנראה בשל שיבוש בכתובות. אולם הוא כונה כך בכתובות מאוחרות יותר מתקופת אסרחדון ואשורבניפל.
1 2  Shuaib, עמ' 159.
↑  קיימת מחלוקת בין החוקרים אם תבוּאה היא אכן בתם של תלחונו וחזאל, או שמא נולדה באשור לתלחונו וסנחריב. הטענה נגד האפשרות השנייה היא חישוב שנות חייה עד חזרתה לקדר לשם קבלת עול המלכות מחדש – היוולדה באשור אחרי גלות תלחונו אינה מתיישבת עם לוח הזמנים המוכר. ראו בהקשר זה: Eph’al, עמ' 123.
↑  Eph’al, עמ' 117–119, 122-123.
↑  מאנגלית כפי שהופיע ב:Shuaib, עמ' 160.
↑  כוגן, עמ’ 96-97.
↑  Shuaib, עמ' 159–169. לפי שואיב, בפועל לא מוכר מידע על שלטונה של תבואה ולא ברור אם אכן שלטה או שהשלטון עבר לחלוטין ליותע, בנו.
↑  Eph’al, עמ' 124-125.
↑  Eph’al, עמ' 224.
↑  Shuaib, עמ' 163
↑  Eph’al, עמ' 128-129.
↑  לתיאור הגרסאות השונות לפרשנות התעודות האשוריות ומהלך העניינים ראו Eph’al, עמ' 143–165, וכן אצל Shuaib, עמ' 163-168.
↑  לחלק מהפרטים על הקרבות, ראו תרגום תעודה אשורית מלכותית אצל כוגן, עמ’ 106-107.
1 2  ספר ירמיהו, פרק מ"ט, פסוקים כ"ח–ל"ב
↑  ציר זמנים להתפתחות העם הקדרי – ראו בין השנים 644-610 לפנה"ס
↑  Shuaib, עמ' 173.
↑  Dumbrell, עמ' 39.
↑  Eph’al, עמ' 173–174, 200.
↑  ספר יהודית, פרק ב’, פסוקים כ’-כז’
↑  Eph’al, עמ' 181-182.
↑  ספר ירמיהו, פרק מ"ט, פסוק כ"ח
↑  Eph’al, עמ' 173-178.
↑  ספר יחזקאל, פרק כ"ה, פסוקים א'–י"ד
↑  Eph’al, עמ' 195.
↑  Eph’al, עמ' 200.
1 2  Shuaib, עמ' 152.
↑  M.Mcdoland, עמ' 63.
↑  ספר ישעיהו, פרק כ"א, פסוקים ט'–י"ז
↑  Dumbrell, עמ' 41-42.
↑  ספר נחמיה, פרק ב', פסוק י"ט, ספר נחמיה, פרק ו'
↑  Eph’al, עמ' 197.
↑  Eph’al, עמ' 204, 210-214.
↑  Christian Julien Robin, Les langues de la péninsule Arabique, Revue des mondes musulmans et de la Méditerranée 61, 1991, עמ' 102 doi: 10.3406/remmm.1991.1509
↑  Dumbrell, עמ' 33-38.
↑  Eph’al, עמ' 194-195.
↑  Eph’al, עמ' 210-214.
↑  Shuaib, עמ' 174-176.
↑  Shuaib, עמ' 152-153.
↑  פליניוס, תולדות הטבע, ספר 5, פרק 12
↑  Loreto, עמ' 165-182.
↑  Hoyland, עמ' 63.
↑  Edens, עמ' 80.
↑  Ryan Byrne, Early Assyrian contacts with Arabs and the Impact on Levantine Vassal Tributes”, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, N0. 331, August 2003, p. 11-25.
1 2  Shuaib, עמ' 143-144.
↑  כוגן, עמ’ 36.
↑  Shuaib, עמ' 145.
1 2  ספר יחזקאל, פרק כ"ז, פסוק כ"א
↑  Eph’al, עמ' 116-226.
↑  Edens, עמ' 60.
↑  Eph’al, עמ' 131.
↑  Tony Maalouf, Arabs in the Shadow of Israel, Kregel, 2003, p. 153
↑  כוגן, עמ’ 107.
↑  Eph’al, עמ' 168.
↑  Edens, עמ' 68.
↑  Mcdonald, עמ' 501.
↑  Hoyland, עמ' 207.
↑  Hoyland, עמ' 68.
↑  Eph’al, עמ' 121.
↑  Mcdonald, עמ' 489–490, 501.
↑  Mcdonald, עמ' 488.
1 2  Mcdonald, עמ' 490.
↑  Mcdonald, עמ' 494.
↑  Mcdonald, עמ' 495.
↑  Mcdonald, עמ' 497.
↑  M.Mcdoland, עמ' 16-17.
↑  Pioter Bienkovskie & Evelin Van Der Steen, “Tribes, Trade and Towns:A New Framework for the Late Iron Age in Southern Jordan and the Negev”, in Bulletin of the American Schools of Oriental research, No. 323, August 2001, p. 40.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
עמודי רג’אג’יל 30 ק"מ מזרחית לדומאת אל-ג’נדל – עדות למרכז פולחני בנווה המדבר באלף הרביעי לפנה"ס
וַיִּקַּח אַבְרָהָם אֶת-יִשְׁמָעֵאל בְּנוֹ וְאֵת כָּל-יְלִידֵי בֵיתוֹ וְאֵת כָּל-מִקְנַת כַּסְפּוֹ--כָּל-זָכָר בְּאַנְשֵׁי בֵּית אַבְרָהָם; וַיָּמָל אֶת-בְּשַׂר עָרְלָתָם בְּעֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה, כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר אִתּוֹ אֱלֹהִים... וְיִשְׁמָעֵאל בְּנוֹ בֶּן-שְׁלֹשׁ עֶשְׂרֵה שָׁנָה בְּהִמֹּלוֹ אֵת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ.
העיר העתיקה של דומאת אל-ג’נדל
אגם נווה המדבר בדומאת אל-ג’נדל
תבליט בארמון אשורבניפל בנינוה (כיום מוצג במוזיאון הבריטי) המתאר את מלחמת האשורים בקדר. בני קדר מוצגים בתבליט אשורי זה כרגלים או רכובים בזוגות על גמלים, בניגוד לפרשי ומרכבות הסוסים האשורים. הם חמושים בקשתות פשוטות בניגוד לקשתות המורכבות האשוריות, ואינם מוגנים במגינים או בקסדות כמו הרגלים האשורים
תבליט של האלה אללת ממקדש בעל שמין בתדמור מהמאה הראשונה לפנה"ס.
תפוצת השפות השמיות וביניהן השפות הצפון ערביות.