stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפה הנס וגרץ
הערות שוליים

↑  הבית ברחוב עמק רפאים 44 היה קרוי "בית והבה יוסף". בספרו של דוד קרויאנקר מופיע תיאור של הבניין: "בית דו-קומתי, ולו גג רעפים. בשנת 1935 התחילה לבנות את הבית קלורינדה קלרק, אלמנה אמידה מארצות הברית, ומאוחר יותר השלים אותו והבה יוסף, ערבי שהשתייך לקהילה האנגליקנית בעיר". מתחת לתיאור מופיע גם רישום של הבית. קפה הנס וגרץ פעל בבניין בצורתו המופיעה בספר. רק בשנות ה-90 הבניין שופץ, והפך למסעדת מזון מהיר ב"רשת מקדונלד'ס" (דוד קרויאנקר, המושבה הגרמנית ועמק רפאים, ירושלים, כתר, 2008, עמ' 355).
↑  בין החותמים על העצומה מופיעים שמותיהם של העיתונאי יואל אסתרון, ההיסטוריון פרופ' ישראל ברטל, עו"ד יוסי ז'רז'בסקי, פרופ' אילן יניב, ההיסטוריון פרופ' ריצ'רד (ירחמיאל) כהן, המשורר והמתרגם משה הנעמי זינגר, הסופר דן עומר, המתרגם פרץ קדרון, הסטטיסטיקאי פרופ' שמואל שי ועוד רבים אחרים.
↑  באזור עמק רפאים פעלו אמנם כמה מסעדות ובתי קפה, לפני הקמת קפה "הנס וגרץ", כמו: בוקובסקי (הגריל הרומני), מגדניית נדה, וקפה פטר, אך הם היו מיועדים לקהל מבוגר, ולא לקהל הבליינים היותר צעירים (בוקובסקי נסגר זמן קצר לפני פתיחתו של "הנס וגרץ" וקפה פטר נסגר כחמש שנים לפני פתיחת "הנס וגרץ").
עצומה לראש העיר, טדי קולק, נגד סגירת הקפה (1980)
רשימת בתי קפה "נחשבים" בירושלים שפורסמה באחד המקומונים (1980)
ערב אופייני בקפה "הנס וגרץ" (1980)
קרחון קונגור

| --- | --- |

מפת האי סמית'. קרחון קונגור   מצוי בפינה הימנית העליונה של הרביע  הראשון מימין, בשורה העליונה של רביעי המפה.
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  2.7 ק"מ 
 קואורדינטות:  62°54′23″S 62°25′48″W﻿ / ﻿62.9064°S 62.43°W﻿ / -62.9064; -62.43
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון קונגור(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון קונגור
 
קרחון קונגור (באנגלית: Kongur Glacier; בבולגרית: ледник Конгур) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 2.7 קילומטרים.
הקרחון מנקז את המדרונות הצפון-מערביים של רכס אימאון.
הקרחון ממוקם מצפון-מזרח לקרחון דאלגופול, ומדרום-מערב לקרחון סאפארבו.
הקרחון זורם ממערב להר כריסטי, זורם לכיוון דרום-מערב ונשפך אל מעבר דרייק.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי חוקרים בולגריים בשנת 2009.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שם פסגת קונגור, ושמורת הטבע קונגור שברכס בלסיקה (Беласица) שבדרום-מערב בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
קריסטינה דנקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 ביולי 1917 אוטבוצק, רפובליקת פולין 
 פטירה:  6 באוגוסט 2019  (בגיל 102) ורשה, רפובליקת פולין 
 מקום קבורה:  בית הקברות פובונזקי 
 מדינה:  פולין 
 מקצוע:  מנהל חשבונות 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (13 בדצמבר 1998)  מסדר פולוניה רסטיטוטה (2013)  מפקד במסדר פולוניה רסטיטוטה 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  קריסטינה דנקו
 
קריסטינה דנקו (בפולנית: Krystyna Dańko; ‏9 ביולי 1917 – 6 באוגוסט 2019) הייתה יתומה פולנית, שזכתה בתואר חסידת אומות עולם ביד ושם בשנת 1998, על הצלת חייהם של יהודים בפולין בתקופת השואה תוך סיכון חייה בזמן כיבוש גרמניה הנאצית בפולין.
קורות חיים ופעילות בתקופת השואה

קריסטינה דנקו, בתו של קרול קלונד-פקיד בכיר בעירייה, חיה בעיירה אוֹטְבוֹצְק (בפולנית: Otwock).
בשנים שקדמו למלחמת העולם השנייה, קריסטינה קשרה קשרי ידידות קרובים עם בת כתתה בבית הספר התיכון הלנה, שכונתה לוסיה, בתם הבכורה של בני הזוג היהודיים יוגניה וד"ר מיכאל קוקושקו (בפולנית Kokoszko). כתוצאה מהקשר בין שתי הנערות, שהתה קריסטינה היתומה שעות רבות בבית משפחת קוקושקו, שם מצאה חום ותמיכה רגשית ובו הכירה את אחותה של לוסיה, מרינה- מריה .
לאחר כיבוש פולין על ידי גרמניה הנאצית ועם התגברות רדיפת היהודים במדינה, קריסטינה נחלצה לעזור לחברתה הקרובה ולבני משפחת תוך סיכון חייה. בני המשפחה, שנכלאו עם יתר היהודים בגטו בעיר ב־1940, הצליחו לברוח ממנו וקריסטינה מצאה עבור לוסיה והוריה מקום מסתור בכפר סמוך ודאגה לכל מחסורם – מזון, ביגוד וכסף. את הבת הצעירה מריה בת האחת עשרה, קריסטינה לקחה ברכבת לעיר הבירה וורשה ומצאה עבורה מקום בבית יתומים פולני שם נקלטה בזהות שאולה של ילדה ארית-נוצרייה. קריסטינה סייעה לשמור על קשר הדוק בין המשפחה שבכפר לבין מריה, כשהיא מעבירה מסרים והודעות בין ורשה לאוטבוצק. קריסטינה הצנועה, לא בקשה כל תמורה על מאמציה יוצאי הדופן וטענה כי זו חובה מוסרית אנושית. בני משפחת קוקושקו ניצלו מגורל יושבי העיר היהודיים שנספו ברובם לאחר חיסול גטו אוטבצק ב־19 באוגוסט 1942.
לאחר המלחמה

בשנת 1951, קריסטינה נישאה עם מייצ'יסלב דנקו, פעיל חברתי מאוטבוצק, שנרדף על ידי המשטר הסטליניסטי. הוא נפטר בשנת 1982. זמן קצר לפני פטירתה בשנת 2019 בגיל 102, פורסמה על קריסטינה כתבה בעיתון הג'רוזלם פוסט שכותרתה "חסידת אומות העולם המבוגרת ביותר".
הכרה והנצחה

קריסטינה הוכרה כחסידת אומות עולם ב־13.12.1998 וזכתה לקבל את התעודה והמדליה בירושלים ב־27.1.1999, על שסייעה בהצלת חייהם של יוגניה, הלנה, מריה וד"ר מיכאל קוקושקו שהתיישבו בוורשה לאחר המלחמה. העדות נמסרה על ידי מריה קוקושקו-ברטון.
שני בני משפחה נוספים של קריסטינה, ידוויגה דנקו לבית וויצ'צ'ובסקה, (1904–1968) ובעלה מיצ'יסלב דנקו (1905–1982) שהצילו בנפרד את משפחת וצר באוטבוצק, זכו גם הם לאחר מותם בתואר חסידי אומות עולם ב־16 בדצמבר 2008.
הערות שוליים

1 2  תיק קריסטינה דנקו, הוועדה לחסידי אומות העולם, יד ושם M.31.2/8287
↑  דף חסיד אומות העולם קריסטינה דנקו, באתר יד ושם.
↑  כתבה על קריסטינה דנקו בת ה-102 בג'רוזלם פוסט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810684181705606  VIAF: 3895148209331700460006   WorldCat (עם VIAF): 3895148209331700460006
רוזלינדה עוברת דירה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  איריס ארגמן
 איורים:  נטעלי רון-רז
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 הוצאה
 הוצאה:  מטר
 תאריך הוצאה:  2022
 סדרה
 סדרת ספרים:  רוזלינדה
 
רוזלינדה עוברת דירה הוא הספר השלישי בסדרת הספרים "רוזלינדה" שנכתבה על ידי הסופרת הישראלית איריס ארגמן, המתארת את חייה של המכשפה רוזלינדה. הספר הוא מסוגה ספרותית הנקראת "פיקצ'רבוק". בסוגה זו איורי הספר מהווים חלק משמעותי מתוכנו. הספר יצא לאור בשנת 2022 בהוצאת מטר ואויר על ידי נטעלי רון-רז. המסרים המועברים בו רבים וחשובים, כמו ערך החברות וקבלת האחר. הספר נבחר למצעד הספרים של משרד החינוך לשנת תשפ"ד.
תקציר העלילה

רוזלינדה המכשפה עוזבת את ביתה הקטן ואת העץ האהוב עליה, ועוברת לגור בלב העיר, בבניין דירות, היא מקנאת בכל המשפחות שסביבה משום שאין לה משפחה, לכן היא מנסה להשתייך. אך לאחר שהתרחקה מחבריה כשעברה דירה, רוזלינדה החלה לחוש געגוע. עם רוזלינדה עוברים הדרקון, שמשון החתול ועציץ. הכול חדש לה וקצת מוזר. אבל אצל רוזלינדה יש קסם באוויר. מבעד לחלונה היא צופה על העיר, מתבוננת בשכנים ממול ומגלה עולם חדש ומסקרן.
מאפייני הדמויות

רוזלינדה היא אישה רגילה עם תסרוקת מוזרה וחיוך נוגה. היא נמצאת בתפר שבין מבוגרת לילדה מצד אחד היא אחראית לחייה ולסדר יומה כמו אישה מבוגרת, אך כמו ילדה היא מתקשה להבין עניינים יסודיים. היא לא מעלה בדעתה להפוך לאמא, להפך – היא מקנאת במשפחות המגוונות שחיות סביבה, ובמיוחד במשפחה של אמא וילד שהיא רואה מבעד לחלונה. הקנאה הזאת היא לא קנאה אימהית אלא קנאה ילדותית, כמו של אדם שרק רוצה שיקשיבו לסיפוריו. אופייה הסגור מביא לכך שהיא מתקשה ליצור קשר עם המשפחות בסביבה ובמיוחד עם המשפחה שגרה ממולה.
על הסופרת

איריס ארגמן, נולדה בשנת 1967. היא סופרת ילדים, מורה, מנחת סדנאות ואוצרת אמנות. בשנים האחרונות זכתה בפרס "סאסא סטון לספרות ילדים" ובעיטור "הפנקס". הוציאה לאור ספרי ילדים, בהם "אמיליה והכובע", "הדובי של פרד" וכן שני הספרים הקודמים בסדרת הספרים שלה על המכשפה רוזלינדה.
פרשנות

יופיו של הספר טמון ביכולת של רוזלינדה המכשפה חסרת הביטחון להעז ולנסות דברים חדשים על אף כל הקשיים. רוזלינדה היא קרובת משפחה של שתי מכשפות ישראליות אחרות: תנינה של נורית זרחי והמכשפה מנייכרה של רונית הד. כישורי הקסם שלוש המכשפות אמנם קיימים, אך רק מעטרים את חייה מפעם לפעם ולא מרכזם. הטקסט והאיורים ריאליסטיים מאוד, אך יש בהם טוויסט של קסם וכישוף, ורוזלינדה נראית כמו אישה רגילה ולא מכשפה. איריס ארגמן מרבה ומיטיבה לכתוב ספרי ילדים שמתרחשים במציאות עירונית. העיר ומבניה מתחילים כמקום קשה ועוין עבור רוזלינדה. כל אחד משלושת ספרי הסדרה יכול לספר סיפור שלם.
הערות שוליים

1 2 3 4  טלי עמית-כוכבי, "רוזלינדה עוברת דירה": קסם עירוני, באתר ישראל היום, ‏12/12/2022
1 2 3 4  טלי עמית-כוכבי, "רוזלינדה עוברת דירה": קסם עירוני, באתר תפוז פורומים, ‏2022-12-15
1 2  איריס ארגמן, באתר לקסיקון הספרות העברית, ‏18/05/2023
↑  רשימת ספרי המצעד תשפ"ד, באתר ספריות בתי ספר
↑  רוזלינדה עוברת דירה | מטר, באתר מטר
↑  המגדלור, רוזלינדה עוברת דירה / איריס ארגמן - המגדלור ספרים, באתר המגדלור
↑  רוזלינדה עוברת דירה | צומת ספרים, באתר www.booknet.co.il
↑  דפנה לוי, "אין לי עניין לכתוב 'ויקיפדיות ספרותיות'", באתר ישראל היום, ‏11/10/2021
↑  תמר פרלשטיין קשדן, הייתי רוצה להיות ציירת – לברוא עולם באמצעות צבעים ומכחול, באתר מקור ראשון, ‏28/12/2022
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רוזלינדה עוברת דירה".
רבי זכאי דכבול

רַבִּי זַכַּאי דְּכָּבוּל היה אמורא ארצישראלי בדור הראשון, שפעל בעיר כָּבוּל שבגליל המערבי במאה ה-3.
בתלמוד הירושלמי נמסרה בשמו הלכה הנוגעת לתיקון טעויות בקריאת התורה בבית הכנסת, אשר רבי ירמיה ורבי זירא דנו בה אגב מקרה שאירע בבית הכנסת של סכנין.
במספר ברייתות נזכר ביקורם של יהודה והלל, בניו של רבן גמליאל ברבי, אצל רבי זכאי דכבול, וכי בני העיר כבול חלקו להם כבוד רב במזון ובשתייה, וכן העמידו לרשותם את בית המרחץ המקומי.
במדרש ויקרא רבה נזכר רבי זכאי דכבול כדרשן, אשר דרש את הפסוק מספר קהלת ”לִשְׂחוֹק אָמַרְתִּי מְהוֹלָל” על מאורע שהתרחש בעירו, בו במהלך סעודת נישואי בנו של אחד מגדולי כבול, מת הבן מנחש שהכישו בשעה שהלך להביא חבית יין לסועדים.
על שמו של האמורא קרויה כיום "מערת זכאי" הסמוכה לכאבול.
לקריאה נוספת

ד"ר מ' מרגליות, אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יהושע צ'צ'יק, תל אביב, כרך א', 269-268.
הערות שוליים

↑  תלמוד ירושלמי, מגילה, דף לא, ב.
↑  מסכת שמחות, פ"ח.
↑  תלמוד ירושלמי, פסחים, דף כה, ב.
↑  קהלת, ב, ב.
↑  ויקרא רבה, כ, ג.
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
רבי פנחס בר חמא

| --- | --- |
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 
רבי פנחס בר חמא הכהן (או רבי פינחס בר חמא או רבי פנחס הכהן) היה אמורא מהדור השלישי של האמוראים, מוזכר בתלמוד ירושלמי ותלמוד בבלי ובמדרש תהילים, מעט מאוד ידוע על תולדות חייו.
בתלמוד ירושלמי מובא סיפור על איסי אחד שהציע ללמדו כיצד הוגים את השם המפורש, אך רבי פינחס התחמק מטעם שאין הוא ראוי ללימוד זו כי הוא מאוכלי מעשר (תלמוד ירושלמי מסכת יומא דף יח עמוד ב).
במדרש תהילים הובא מאמרו שמשה רבנו תיקן את סדר התפילות ואילו אנשי כנסת הגדולה חזרו לייסד ולקבוע התפילה בישראל (מדרש תהילים מזמור יט).
בעל הסדר הדורות מציע כי ייתכן שאביו הוא רבי חמא בר אבא, וגם שאחיו היה רבי חנינא בר חמא (סדר הדורות, ערך רבי פינחס הכהן בר חמא).
הערות שוליים

| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ריטה גוארה

| --- | --- |

 לידה:  22 באוקטובר 1967 (בת 56) ליסבון, פורטוגל 
 שם לידה:  ריטה מריה דה אזבדו מפרה גרה
 מוקד פעילות:  פורטוגל 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 סוגה:  מוזיקת פופ, רית'ם אנד בלוז, פופ רוק
 סוג קול:  טנור 
 שפה מועדפת:  פורטוגזית 
 www.ritaguerra.net
 פרופיל ב-IMDb
 
ריטה מריה דה אזבדו, הידועה בכינויה ריטה גוארה (נולדה ב-22 באוקטובר 1967) היא זמרת פורטוגזית. ריטה ייצגה את פורטוגל באירוויזיון 2003 שם שרה את השיר " Deixa-me sonhar " וסיימה במקום ה-22.
ביוגרפיה

גוארה נולדה וגדלה בליסבון, פורטוגל. היא התמודדה מספר פעמים בבחירה המקדימה הלאומית של פורטוגל בתחרות האירוויזיון. היא השתתפה לראשונה בשנת 1992, והגיעה לגמר הלאומי כששירה "Meu amor inventado em mim" הגיע למקום השני. היא שרה בתחרות האירוויזיון 2003,  בריגה, לטביה, שם סיימה במקום ה -22 עם 13 נקודות. אחיה של גוארה נפטר ממחלת הסרטן יום קודם לתחרות, את הודעה על פטירתו גילתה מייד לאחר הופעתה. גוארה התחתנה עם המלחין של השיר פאולו מרטינס שהיה גם אחראי על הפקת אלבומה האחרון בשם Rita שיצא ב־20 ביוני 2005.
ריטה דיבבה את סרטי האנימציה "הרקולס", " מלך האריות", " נסיך מצרים", " בת הים הקטנה" ועוד בפורטוגזית.
הערות שוליים

↑  Simon Barclay (2010). Eurovision Song Contest – The Complete & Independent Guide 2010. Simon Barclay. p. 116. ISBN 978-1-4457-8415-1. נבדק ב-20 בינואר 2011. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 7256 6946  LCCN: no2016132312  MusicBrainz: a0f2f55a-902b-43cd-8732-6e949de0ed6a  VIAF: 317198918   WorldCat (עם VIAF): 317198918
רכס רות (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק ברכס בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  64°39′S 60°48′W﻿ / ﻿64.65°S 60.8°W﻿ / -64.65; -60.8
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהרכס רות(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהרכס רות(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכס רות(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירכס רות
 
רכס רות (באנגלית: Ruth Ridge) הוא רכס סלעי בצד המזרחי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
רכס רות הוא רכס שחור, וסלעי שאורכו 4.5 קילומטרים, והוא משתרע בכיוון צפון - דרום.
הרכס מהווה את הקצה הדרומי של רמת דטרויט, והוא הנקודה בו הרמה משנה את כיוונה לאורך חוף נורדנשלד.
לאחר שינויי הכוון מהווה הרמה את הקיר הצפוני של קרחון דריגאלסקי.
היסטוריה > גילוי הרכס ומקור שמו

דוקטור אוטו נורדנשלד, שעמד בראש המשלחת השוודית לאנטארקטיקה, שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1904–1901 גילה את הרכס, וחשב כי מדובר בלשון יבשה.
נורדנשלד קרא לרכס "כף רות" על שמה של אחותו.
בשנת 1947 סקר שטחי חסות איי פולקנד גילה כי מדובר ברכס ולא בלשון יבשה, ובהתאם שונה שמו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
רוזלינד ראסל

| --- | --- |

רוזלינד ראסל, 1950
 לידה:  4 ביוני 1907 ווטרברי, קונטיקט, ארצות הברית
 פטירה:  28 בנובמבר 1976 (בגיל 69) בוורלי הילס, קליפורניה, ארצות הברית
 מקום קבורה:  בית הקברות הולי קרוס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1929 
 מקום לימודים:  האקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה (1929) 
 בן או בת זוג:  Frederick Brisson (1941–1976) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  5 פרסי גלובוס הזהב, פרס טוני
 פרופיל ב-IMDb
 
רוזלינד ראסל, (1956)
רוזלינד ראסל (באנגלית:  Rosalind Russell;‏ 4 ביוני 1907 –  28 בנובמבר 1976) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון אמריקאית, מהמוערכות והבולטות ביותר בשנות ה-40 וה-50. ראסל היא זוכת 5 פרסי גלובוס הזהב על תפקידיה בסרטים "האחות קני, "דודה מיים", "ג'יפסי", "האבל יאה לאלקטרה" ו"רוב של אחד". ראסל הייתה מועמדת לארבעה פרסי אוסקר וזכתה בפרס טוני, הייתה שיאנית זכיות פרס גלובוס זהב עד לשנת 2007 אז עקפה אותה מריל סטריפ.
ביוגרפיה

ראסל נולדה בעיר ווטרברי שבקונטיקט לקלרה ולג'יימס אדוארד ראסל. גדלה כנוצרייה קתולית אדוקה והתחנכה במוסדות דתיים כמו "מכללת מרימאונט" שבטריטאון, ניו יורק. ראסל למדה משחק באקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה והחלה את דרכה בתעשיית הבידור כדוגמנית ועל בימות תיאטרון בבוסטון ובניו יורק.
בתחילת שנות ה-30 עברה להתגורר בלוס אנג'לס לאחר שחתמה על חוזה משחק עבור חברת יוניברסל.
קריירת משחק

ראסל החלה את דרכה הארוכה בתעשיית הסרטים בשנות ה-30 בהן התגלתה בסרטים "המצודה" של קינג וידור בתפקיד כריסטין בארלו, "האישה" של ג'ורג' קיוקור בתפקיד סילביה פאוולר לצידה של הכוכבת הקנדית נורמה שירר, "הלילה חייב ליפול" לצידו של רוברט מונטגומרי, "ימי סין" לצידם של קלארק גייבל וג'ין הארלו ו"אוולין פרנטיס".
ראסל הפכה לכוכבת קולנוע הוליוודית אהודה בשנות ה-40 עם שתי זכיות רצופות בפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר על הופעותיה בדרמות של דאדלי ניקולס "האחות קני" בתפקיד האחות האוסטרלית אליזבת קני ו"האבל יפה לאלקטרה" בתפקיד לבינייה, על הופעות אלה הועמדה גם פעמיים ברציפות לפרס האוסקר. בעשור זה שיחקה ראסל גם בקומדיה של הווארד הוקס "נערתו ששת" בתפקיד העיתונאית היילדי ג'ונסון שהיה מעצב ופורץ דרך עבור הקריירה שלה.
באותו עשור שיחקה בקומדיה של אלכסנדר הול "אחותי איליין" בתפקיד רות' שרווד עליו הייתה מועמדת לפרס אוסקר שלישי נוסף, הקומדיה עובדה לאחר כעשור למחזמר מצליח בשם "עיר נפלאה" וראסל שחזרה על התפקיד גם בברודוויי זכתה בפרס טוני.
בשנות ה-50 ביססה רוזלינד עצמה משחקנית דרמטית מוכשרת לשחקנית קומית מהגדולות ביותר באותו עשור. היא זכתה בשלושה פרסי גלובוס הזהב בקטגוריית השחקנית הראשית הטובה ביותר בתפקיד קומי/מוזיקלי על תפקידיה בקומדיה "דודה מיים" של מורטון דקוסטה בתור מיים דניס (בתפקיד עליו הייתה מועמדת בפעם הרביעית לפרס האוסקר לשחקנית הטובה ביותר), ובסרטיו של מרווין לרוי "רוב של אחד" בתפקיד האלמנה היהודייה ברתה ג'ייקובי ו"ג'יפסי" בתור רוז אמה הקשוחה והדוחפת של הרקדנית לואיז הובאק (נטלי ווד). הופעה נוספת בה התפרסמה ראסל הייתה בדרמה של ג'ושוע לוגאן "פיקניק" בתפקיד המחנכת רוזמרי.
לאחר כ-40 שנות קריירה פורייה בהוליווד הוענק לראסל בשנת 1973 על פועלה במהלך השנים פרס אוסקר של כבוד.
חיים אישיים

ראסל נישאה בשנת 1941 למפיק האמריקאי ממוצא דני פרדריק בריסון, מנישואיה נולד לראסל ילד אחד בשם לאנס.
ראסל נפטרה ממחלת סרטן השד ב-28 בנובמבר 1976 בביתה שבבוורלי הילס כשהיא בת 69. נקברה ב"בית הקברות הצלב הקדוש" שבקולבר סיטי, קליפורניה.
אוטוביוגרפיה חושפנית במיוחד על חייה האישיים והמקצועיים "Life Is a Banquet" יצאה לאור כשנה לאחר מותה. על שמה של ראסל כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.
פילמוגרפיה

אוולין פרנטיס (1934)
ימי סין (1935)
מפגש (1935)
פרשת הרצח בקזינו (1935)
הנקודה המערבית של האוויר (1935)
תחת שני דגלים (1936)
בעיה לשניים (1936)
האישה של קרד (1936)
הלילה חייב ליפול (1937)
איש- הוכחה (1938)
המצודה (1938)
האישה (1939)
חופשי ומשוחרר (1939)
אישה מועסקת (1940)
אין זמן לקומדיה (1940)
נערתו ששת (1940)
הם הכירו במומביי (1941)
המגע הפמיני (1941)
עיצוב לסקנדל (1941)
תקחי מכתב, מותק (1942)
אחותי איליין (1942)
טיסה לחירות (1943)
איזו אישה! (1943)
דיבור פרוע (1945)
האחות קני (1946)
האשמה של ג'נט אדמס (1947)
האבל יאה לאלקטרה (1947)
מגע הקטיפה (1948)
ספר את זה לשופט (1948)
בחורה של הבנה (1950)
מר אימפריום (1951)
האלמנה השמחה (1952)
נבל היה האיש (1952)
מאהבים לטיניים (1953)
נבגדת (1954)
הפורדיגל (1955)
מרדף הים (1955)
הגשם של רנצ'יפור (1955)
פיקניק (1955)
דודה מיים (1958)
הליידי לוקחת טייס (1958)
בזמן אחר, במקום אחר (1958)
פורטריט בשחור (1960)
בשם האהבה הרדופה (1961)
רוב של אחד (1961)
ג'יפסי (1962)
תרגיל בחמש אצבעות (1962)
לאהבה פנים רבות (1965)
הצרה עם מלאכים (1966)
אבא, אבא יקר אמא תלתה אותך בארון ואני כל כך עצובה (1967)
רוזי! (1967)
לאיך שהמלאכים באים, ישנן צרות (1968)
הקובייה הגדולה (1969)
גברת פוליפקס- מרגלת (1971)
ראסל בתפקיד מיים דניס בסרט "דודה מיים", (1958)
קרחון קוסקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  84°27′S 178°00′W﻿ / ﻿84.45°S 178°W﻿ / -84.45; -178
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון קוסקו(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון קוסקו
 
קרחון קוסקו (באנגלית: Kosco Glacier) הוא קרחון ברכס הרי בוש שבהרי המלכה מוד, באזור חוף דופק של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 37 קילומטרים.
מוצאו של הקרחון באזור רמת אנדרסון שבהרי בוש; והוא זורם לכיוון צפון, ונשפך אל מדף הקרח רוס, בין פורטל וילסון והר ספיד.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון התגלה בטיסה C, שנערכה בין ה-29 בפברואר לבין ה-1 במרץ 1940 מטעם השירות האנטארקטי של ארצות הברית, אשר חקר את אנטארקטיקה בין השנים 1939–1941.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של קפטן ג'ורג' פ. קוסקו (George F. Kosco), מצי ארצות הברית, שהיה המדען הראשי מטעם צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה, אשר במסגרתו נחקרה אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1946–1947.
לקריאה נוספת

• Edmund Stump, , PP 193