stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קולות בנגב
התפתחות

קולות בנגב הוקמה בשנת 1995 כמדרשה פלורליסטית ללמידה, מפגש וחינוך בנגב על-מנת לתת מענה לצורך בשיח מעמיק ומחבר בין היחיד והחברה: בין המרחב האישי למרחב הקהילתי, בין המעשה החברתי לעשייה הפוליטית ובין קבוצות בקונפליקט.
קולות בנגב היא עמותה רשומה משנת 2001 ועם השנים, התפתחה והפכה למובילה בתחום של הכשרת מנחי קבוצות עם התמחות בסביבה של קונפליקטים ורב-תרבותיות. שבשנת 2006 הקימה את בית הספר להכשרת מנחי קבוצות בשיתוף עם המכללה האקדמית ספיר.
ב 15 שנות פעילות, קולות בנגב התמקדה בעשייתה בשאלות על פי הצרכים השונים שעלו במהלך השנים כמו קליטה חברתית ותרבותית של עולים, סדנאות ימין-שמאל בתקופת ההתנתקות ואירועים רבים אחרים.
אופי פעולה זו מאפשר ל"קולות בנגב" לחזק, להעצים ולהעניק כלים לתושבי הדרום, כך שייצרו שיח הידברות מאפשר שישפיע לטובה על החברה בישראל.
כמו כן, קולות בנגב פעילה ומפעילה פרויקטים במכללות הדרום השונות, מרכזי צעירים ובישובים שונים ברחבי הנגב.
מטרות

חיזוק יכולות ההנהגה, ההנחיה והעבודה האנושית בקרב תושבי הדרום.
פיתוח וטיפוח הקידום החברתי של קהילות מקומיות, יחידים וקבוצות, המחויבים לשינוי חברתי בישראל.
מתן אפשרות שווה לתושבי הנגב לקחת חלק בסדנאות וקורסים ולהגדיל את אפשרויות הפרנסה שלהם באמצעות ההכשרה כמנחי קבוצות.
פעילות > בית הספר להכשרת מנחי קבוצות

"בית הספר להכשרת מנחי קבוצות לשינוי חברתי", המוביל באזור הדרום, ובין 5 המובילים בתחום הנחיית קבוצות בארץ, הוקם במטרה להקנות למנהיגים - משתתפי הקורסים להנחיה, כלים לצמיחה אישית ולחיזוק יכולותיהם ליזום תהליכים חברתיים שיובילו שינוי אמיתי בקהילה.
במסגרת בית הספר מתקיימים ארבעה קורסים:
התוכנית להכשרת מנחי קבוצות – בדגש על פיתוח תודעה חברתית ועידוד לעשייה לשינוי חברתי.
מנחי קבוצות לשלום – קבוצה דו-לאומית בדגש על הסכסוך היהודי-ערבי.
מנחי קבוצות למנהיגות יהודית חברתית – בדגש על בתי מדרש פלורליסטיים.
מנחי קבוצות לרב-תרבותיות – בדגש על השתלבות של ישראלים יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית.
פעילות > הפעלת מרכזי צעירים

בתחום זה, "קולות בנגב" תורמת את הניסיון ואת הידע בהפעלת קבוצות מגוונות, על ידי ליווי והכשרת צוות מרכזי צעירים האלה, הנחיית סדנאות הכנת חיילים לקראת שחרור משירות צבאי בערי הפריפריה וגם הנחיית קבוצות מנהיגות נוספות. קולות בנגב מפעילה את מרכזי הצעירים באופקים, קריית גת, מצפה רמון, אילת, רהט, ערד, באר שבע וירוחם.
פעילות > הנחיית קבוצות מנהיגות צעירה והעצמה בקהילה

"קולות בנגב" מהווה מקור הכשרה וליווי מקצועי עבור צעירים והסטודנטים הפעילים בפרויקטים רבים המתקיימים באזור הדרום.
מערך הכשרה ופיתוח הדרכה זה מאפשר ליצור אצל הצעירים והסטודנטים תודעה ומחויבות חברתית ארוכת טווח שתלווה אותם בחייהם כבוגרים בחברה הישראלית.
בנוסף להכשרה וליווי סטודנטים הפעילים בפרויקטים השונים, צוות המנחים של "קולות בנגב" גם מטפח ומפתח מנהיגות לקידום חברתי של קהילות מקומיות, יחידים וקבוצות המחויבים לשינוי החברה בישראל על ידי העצמתם ומתן כלים מתחום הנחיית קבוצות.
פעילות > קולות בנגב במחאה החברתית 2011

ההתעוררות של החברה האזרחית בישראל בקיץ 2011 עם המחאה החברתית 2011 בישראל הביאה יחד איתה גם רגעי משבר כגון שסע במנהיגות של נציגי המחאה החברתית בכל רחבי הארץ. צוות מנחי קולות בנגב פעלו במספר מוקדים כמו בשדרות, אופקים, אשקלון, באר שבע ובתל אביב כדי לסייע בהכוונה והנחיה כיצד לעבוד בקבוצות, בהתחשבות בשוני האנושי בכל קבוצה ובין הקבוצות.
בעקבות המחאה החברית, מנחי קבוצות של "קולות בנגב" הוזמנו להוביל שולחנות עגולים במסגרות חברתיות השונות ותרמו מניסיונם באזור הדרום ובאזור המרכז.
ראו גם

הנחיית קבוצות
התחדשות יהודית (ישראל)
לקריאה נוספת

מחזור נוסף של קורס הנחיית קבוצות לצמיחה אישית ומודעות חברתית של עמותת "קולות בנגב" יוצא ל"מסעות זהות", 7 באוגוסט 2011, הזווית השלישית.
אריאל פלר, מחזור נוסף של מנחי קבוצות יוצא לקהילה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 13 באוקטובר 2010
עקיבא אלדר, מתנחלים ופעילי שמאל יושבים יחד ומדברים על זה, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2010
רועי צאיג, מאירים את יומם, 24 באפריל 2009, זמן הדרום מעריב.
יאיר שלג, בתי המדרש רוצים סדר יום ציבורי, באתר הארץ, 29 ביולי 2007
טל היינריך, משדרות לשדרות, 1 ביולי 2007, nana10.
עיינה ארדל, על היכולת להקשיב, 29 בדצמבר 2005, ארץ אחרת.
נירית צוק, אני ואתה נשנה את העולם, ליידי גלובס.
הערות שוליים

↑  מתוך האתר של קולות בנגב
קספר וולף

| --- | --- |

דיוקן עצמי, 1774
 לידה:  3 במאי 1735 מורי, שווייץ 
 פטירה:  6 באוקטובר 1783 (בגיל 48) היידלברג, נסיכות הבוחר מפפאלץ 
 זרם באמנות:  הרומנטיקה 
 
קספר ווֹלף (גרמנית: Caspar Wolf; ‏ 3 במאי 1735 – 6 באוקטובר 1783) היה צייר שווייצרי, אשר נודע בעיקר בשל ציורי האלפים שלו. הושפע רבות מפואמה של אלברכט וון הלרס על האלפים, ומתנועת הסער ופרץ.
ביוגרפיה ויצירה

קספר נולד למשפחה של בוני ארונות ממוּרי. הוא עבר לקונסטנץ ב-1749 ללמוד תחת יוהאן יעקב אנטון וון לנץ, ובין 1753 ו-1759 עבד כצייר באאוגסבורג, מינכן ופסאו. ב-1768 גר בבזל, ושנה לאחר מכן הגיע לפריז, לסטודיו של פיליפ ג'יימס דה לוטנבורג, שם עבד למשך שנתיים, ונחשף לערך המחודש של ציורי הנופים.
ב-1774 עבר לברן, שם קיבל הזמנה ממוציא לאור מקומי בשם אברהם ווגנר ל-200 ציורים של האלפים. הוא ערך טיולי רישום קבועים לאלפים עד 1778, והציורים הוצגו בסופו של דבר בגלריה של ווגנר, במסגרת תערוכה שעברה שנה לאחר מכן לפריז. יצירות אלו, המצוירות בדיוק ובאותנטיות אך גם בעלות נופך רומנטי ואידילי, הן החשובות ביותר בציור הנופים בשווייץ של המאה ה-18.
מפריז עבר וולף לבלגיה, בתקווה למצוא לקוחות. לאחר מכן עבד באאכן, שם סיפק ציורי נוף לבעלי אדמה מקומיים. גם בשנות חייו האחרונות, בהן עבד בערים הגרמניות קלן ודסלדורף, המשיך לצייר את האלפים. הוא נפטר בשנת 1783 בבית חולים בעיר היידלברג.
לקריאה נוספת

Oxford Art Online - Caspar Wolf
Willi Raeber: Caspar Wolf. 1735–1783. Sein Leben und Werk. ISBN 3-7941-1846-4.
קורנת א-סוודא

| --- | --- |
פסגת קורנת א-סוודא, 1985
פסגת קורנת א-סוודא, 1985
 מידע כללי
 גובה:  3,088 מטר
 מדינה:  לבנון לבנון
 מיקום:  צפון לבנון
 רכס הרים:  הר הלבנון
 קואורדינטות:  34°18′00″N 36°07′00″E﻿ / ﻿34.3°N 36.116666666667°E﻿ / 34.3; 36.116666666667
  (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןקורנת א-סוודא(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןקורנת א-סוודא
 
קוּרְנַת אַ-סָוודַא (בערבית: القرنة السوداء; בתעתיק מדויק: אלקרנה אלסודאא; מסורית: ܩܪܢܬ ܣܗܕ̈ܐ – קֹרְנֶת סֹהְדֵא, הר המרטירים) הוא ההר הגבוה ביותר בלבנון, המתנשא כ-3,088 מטר מעל גובה פני הים. על פי הספרות הדתית מימי הביניים, פסגה זו היא האתר שבו נח, לאחר ששרד את המבול, נטע עץ קדוש.
ההר הוא חלק משרשרת ההרים של הר הלבנון, בסמיכות לעיירה בשרי בצפון המדינה. במהלך החורף ההר מושלג והטמפרטורות בו יורדות עד לכ-22 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.
האקלים השורר בהר הוא אלפיני. הקיץ קריר. טמפרטורות המקסימום נעות בין 10 ל-15 מעלות צלזיוס, ואילו המינימום 0 עד 5 מעלות. החורף ממושך, החל מאוקטובר עד סוף אפריל. ממוצע המקסימום הוא מינוס 5 מעלות צלזיוס, ובלילה הטמפרטורה עשויה לצנוח עד למינוס 22 מעלות. בממוצע יורדים 10 עד 12 מטר שלג בשנה. השלג נשאר על הקרקע עד אמצע יוני ושלוגיות נשארות עד אמצע יולי. הקרה שכיחה גם בקיץ, והטמפרטורה בלילה מגיעה לעיתים למינוס 5 מעלות.
העלייה אל ההר והירידה ממנו אורכה 12 ק"מ לכל כיוון, והיא נמשכת כ-7 שעות בסך הכל. השביל מציע למטיילים נופים ונופי עננים ייחודיים, וכן נופים מדהימים של הטבע המדברי של האזור. עם זאת, בגלל עונת השלג, השיא נגיש רק מסוף אפריל ועד תחילת אוקטובר. שיפוע המדרונות, בעיקר המערביים שהם תלולים במיוחד, מגיע ל-75 מעלות ועל כן פסגת ההר ידועה במפולות שלגים רבות וקטלניות ביותר. ההר נחשב למאגר מים, והוא מזין נהרות ממזרח כגון נהר העאסי וממערב כגון נהר קדישא.
הערות שוליים

↑  5 facts you should know about Lebanon's highest peak Qurnat as Sawda' in Jabal al-Makmel is the highest peak in Lebanon and the Levant!, The961
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרים ובנושא גאוגרפיה של לבנון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קלאודיה סאלאס

| --- | --- |

 לידה:  23 ביולי 1994 (בת 30) מדריד, ספרד
 שם לידה:  קלאודיה סאלאס
 מדינה:  ספרד
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  שחקנית
 פרופיל ב-IMDb
 
קלאודיה סאלאס (באנגלית: Claudia Salas; נולדה ב-23 ביולי 1994) היא שחקנית ספרדייה, אשר זכתה להצלחה עולמית בזכות השתתפותו בסדרה "אליטה".
ביוגרפיה וקריירה

קלאודיה סאלאס נולדה ב-23 ביולי 1994, ולמדה אמנות דרמטית בבית הספר ארטה 4 במדריד. היא השתתפה בחידושים למחזות כדוגמת "חלום ליל קיץ" ו"חשיבותה של רצינות". היא החלה את הקריירה שלה כשחקנית בסדרת הטלוויזיה היומית "שש אחיות". בהמשך, השתתפה גם בסדרת הטלוויזיה "מרכז רפואי".
בינואר 2019 חתמה על חוזה עם נטפליקס כחלק מהשחקנים הראשיים בסדרה הפופולרית "אליטה". היא מגלמת את רבקה פארילה לופז, תלמידה שלומדת בתיכון, עשירה בזכות עסקים לא חוקיים של אמה. באותה השנה היא הצטרפה לצוות השחקנית של סדרת הטלוויזיה "המגפה". על תפקידה בסדרה היא קיבלה מועמדות בפרסי איחוד השחקנים והשחקניות (אנ').
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | Piggy | מאקה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | שש אחיות | — | עונה 1 |
| 2015 | מרכז רפואי | — | פרק אחד |
| 2018 | חברים למשחק | חברתה של ארטיסטה | 12 פרקים |
| 2019 | המגפה | אסקלנטה | 6 פרקים (עונה 2) |
| 2019–2022 | אליטה | רבקה פארילה לופז | תפקיד ראשי (עונות 2–5); 32 פרקים |
| 2021 | Élite historias breves: Guzmán Caye Rebe | רבקה פארילה לופז | 3 פרקים |
| 2021 | Élite historias breves: Omar Ander Alexis | רבקה פארילה לופז | פרק אחד |
| 2023 | Las pelotaris 1926 | אידויה | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | איחוד השחקנים והשחקניות | השחקנית החדשה הטובה ביותר בטלוויזיה | "המגפה" (בתפקיד אסקלנטה) | מועמדות |  |
הערות שוליים

1 2 3  Claudia Salas, IMDb
↑  De 'apestada' a 'narco-Barbie': todo sobre Claudia Salas, la Rebe de Élite, yasss, ‏2019-09-11 (ב־European Spanish)
↑  Seis hermanas (TV Series 2015–2017) - IMDb, נבדק ב-2021-06-26
↑  Centro médico, 2015-10-26, נבדק ב-2021-06-26
↑  Claudia Salas (‘Élite’): “Rebeka madura de la noche a la mañana”, MEW Magazine, ‏2020-03-12 (בספרדית)
↑  Y de repente, Claudia Salas (en La peste 2), TELVA, ‏2019-11-14 (בספרדית)
↑  Álvaro Onieva, Este es el repartido palmarés televisivo de los Premios Unión de Actores 2020, Fuera de Series, ‏2020-03-10 (בספרדית)
↑  INICIO, www.uniondeactores.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 13161573457304521148   WorldCat (עם VIAF): 13161573457304521148
קראלייבו

קראלייבו (בסרבית: Kraljevo באותיות קיריליות: Краљево ‏האזנהקובץ:Kraljevo.ogg‏Ⓘ‏) היא בירת מחוז ראשקה שבמרכז סרביה, והעיר העשירית בגודלה במדינה.[דרוש מקור: עשירית]
העיר שוכנת על נהר איבר, כשבעה קילומטרים מערבית למפגש עם נהר המורבה, וממוקמת בלב עמק השוכן בין הרי קוטלניק מצפון והרי סטולובי מדרום. היא מורכבת משש עשרה שכונות, ושטח השיפוט שלה כולל בתוכו עוד 92 כפרים.
ב-3 בנובמבר 2010 פגעה רעידת אדמה בעצמה של 5.4 בסולם ריכטר באזור העיר. שני בני אדם נהרגו, ומבנים רבים נהרסו.
ערים תאומות

לקראלייבו שמונה ערים תאומות:
צרפת סן-פואה-לה-ליון, צרפת
גרמניה סנדנהורסט, נורדריין-וסטפאליה, גרמניה
גרמניה אאלן, נורדריין-וסטפאליה, גרמניה
ישראל לוד, ישראל
פולין ז'לונה גורה, פולין
סלובניה מריבור, סלובניה
בוסניה והרצגובינה קוטור וארוש, בוסניה והרצגובינה
בלארוס הורדנה, בלארוס
קלאפר (צילום)

שימוש בקלאפר מזכוכית אקרילית
שימוש בקלאפר שקוף
קלאפר מודרני הכולל ספרות דיגיטליות המוארות בנורות לד ופסים צבעוניים על מקלות הנקישה
קלאפר מסורתי העשוי מעץ
שימוש בקלאפר בשנת 1953 לערך
קְלַאפֶּר (בעברית: נַקָּשׁ או צפחת הסרט; באנגלית: clapper או clapperboard) הוא מכשיר המשמש בתעשיית הקולנוע והפקת הווידאו כדי לסייע בסנכרון בין התמונה לקול, וכדי לסמן סצנות וטייקים ספציפיים שצולמו במהלך הצילומים. את צליל הנקישה החד שמפיק הקלאפר ניתן לזהות בנקל ברצועת הקול, ואת פעולת הסגירה שלו ניתן לזהות בקלות ברצועת התמונה. כך ניתן לתאם בדיוק רב בין הקול לתמונה. קלאפר משמש בסרטים וסדרות כדי לזכור את מספר הסצנה וכדומה.
היסטוריה

בראשית ימי הקולנוע, שימשו שני מכשירים שונים בתפקידיו של הקלאפר: חבר צוות אחד היה אוחז בלוח שעליו היה כתוב המידע על הסצנה הבאה, וחבר צוות אחר היה עומד מלפני המצלמה ונוקש בשני מקלות נקישה (clapstick) מחוברים-יחדיו ששימשו לסנכרון בין התמונה לקול. השילוב של שני המכשירים יחד, הקלאפר - שכולל לוח שעליו מוצמדים שני מקלות הנקישה, אפשר לאדם אחד לבצע את שתי המשימות.
ייתכן שאת מקלות הנקישה המציא פ.וו. ת'רינג (F. W. Thring), אביו של השחקן פרנק ת'רינג, שהיה מנהל אולפני אפטי (Efftee) במלבורן, אוסטרליה בשנות ה-20 של המאה ה-20. את השילוב של מקלות הנקישה עם לוח המידע המציא לאון מ. לאון (Leon M. Leon), שהיה טכנאי קול חלוצי. הלוח בעל הספרות הדיגיטליות המשמש כיום בתעשיית הקולנוע הומצא על ידי מתיו ל. דייוויס (Matthew L. Davies) בשנת 1994, שרשם עליו פטנט מס' 6831729.
מבנה והרכב

הלוח של הקלאפר המסורתי היה עשוי מעץ, אך כיום הוא מורכב לרוב משני מקלות עץ המוצמדים ללוח מחיק או ללוח שקוף מזכוכית אקרילית, כך שאין צורך בתאורה נוספת מכיוון המצלמה כדי שהכיתוב ייראה בבירור. אולם, חלק מהגרסאות המודרניות של המכשיר נזקקות לתאורה אחורית. ישנם גם "לוחות חכמים" או "לוחות דיגיטליים", שכוללים שעון דיגיטלי המואר בנורות לד. מקלות הנקישה כוללים באופן מסורתי מארג של קווים אלכסוניים, שחורים ולבנים, שנועדו לכך שניתן יהיה להבחין בקלאפר בבירור במרבית תנאי התאורה. כיום נפוצים גם מקלות הכוללים מארג של פסים צבעוניים.
אופן השימוש

על לוח הקלאפר נכתבים הפרטים של הטייק הבא, שכוללים לרוב את התאריך, שם ההפקה, שם הבמאי, שם הצלם ומידע על הסצנה - שנכתב לפי שני פורמטים מקובלים:
הפורמט האמריקאי: שם הסצנה, זווית הצילום ומספר הטייק, למשל "סצנה 24, ‏C, טייק 3"
הפורמט האירופאי: מספר הלוח, מספר הטייק (לרבות מספר המצלמה המצלמת את הלוח אם ישנו שימוש במספר מצלמות), למשל "לוח 256, טייק 3C"
פעמים רבות מספר הסצנה ייכלל גם בפורמט האירופאי. אולם, אם מספר הסצנה איננו מצוין על גבי הלוח, ייעשה שימוש ב"דף המשכיות" (continuity sheet), שממפה בין מספר הלוח למספר הסצנה, זווית הצילום ומספר הטייק. עם זאת, בסרטים קצרים חשיבות העניין פחותה. טוען הקלאפר (clapper loader), הנקרא גם עוזר הצלם השני, הוא האחראי על התחזוקה והתפעול של הקלאפר, בעוד שמנהל התסריט (או "מנהל ההמשכיות") אחראי על קביעת הפורמט שבו יצוינו הפרטים על הלוח, ואילו מספרים יינתנו לכל טייק. אף שמדובר לרוב במשימה יחסית פשוטה מהרגע שנקבע פורמט הכתיבה, מנהל התסריט הוא הפוסק הסופי כאשר ישנו מצב לא ברור המעורר מחלוקת.
לאחר הפעלת מקלט הקול, מתבצעת הקראה של מזהי הטייק, שמכונה "הכרזה". באותו זמן או זמן קצר לאחר מכן, המצלמה תתחיל לצלם, ואז יצולם לזמן קצר הקלאפר בתחילת הטייק, ותהיה נקישה במקלות הנקישה, מיד לאחר שהמצלמה הגיעה לסנכרון. אולם התיאור לעיל מתאר נוהגי עבודה כלליים, ונוהג העבודה הספציפי עשוי להשתנות, בהתאם לאופי ההפקה (סרט תיעודי, צילומים לטלוויזיה, סרט קולנוע, פרסומת וכו') והמוסכמות באזור הצילום. לעיתים, במקום להשתמש בלוח, תיעשה הקראה של פרטי הסצנה ("הכרזה"), לרוב בידי אחד השחקנים בסצנה, ואז ימחא השחקן כף, לאות סנכרון.
לעיתים יצולם הלוח בסוף הטייק, ואז הוא ייאחז במהופך. בשיטה זו משתמשים כאשר לא ניתן היה לצלם את הקלאפר בתחילת הטייק, בשל כיוון או הצבת המצלמה בצורה מסוימת שלא אפשרה לצלם גם את הקלאפר; למשל, כאשר מוקד המצלמה כוון בצורה מסוימת שלא ניתן לשנותה עד שצילום הטייק מסתיים. הקלאפר משמש בדרך כלל לזיהוי כל הטייקים במהלך ההפקה, גם כאלו שאינם דורשים סנכרון קול. כאשר הלוח משמש לסימון סצנה שאינה דורשת סנכרון קולי, הוא ייאחז חצי פתוח, עם יד המפרידה בין המקלות, או שהוא ייאחז סגור, עם יד מעל המקלות.
הערות שוליים

↑  מונחי טלוויזיה וקולנוע, באתר האקדמיה ללשון העברית, רשומה 91‏
↑  "How does a movie clapperboard work?". HowStuffWorks. נבדק ב-2010-03-28.
↑  ביוגרפיה של פרנק ת'רינג (הבן), באתר IMDb
↑  ביוגרפיה של לאון מ. לאון, באתר IMDb
↑  US Patent 6831729: Apparatus and method of using same for synchronizing film with sound, באתר Google Patents.
↑  "Studio TV Production". Cybercollege.org. נבדק ב-2012-06-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph988985
קואינדוקציה

במדעי המחשב, קואינדוקציה היא טכניקה להגדרה והוכחה של תכונות הנוגעות למערכות עצמים שמקיימות תכונות מסוימות של אינטראקציה בין העצמים בהן.
קואינדוקציה היא ההיפוך המתמטי של אינדוקציה מבנית.[דרוש מקור] טיפוסים המוגדרים באופן קואינדוקטיבי נקראים קודאטה (codata) והם בדרך כלל מבני נתונים אינסופיים, כגון זרמים.
כהגדרה או מפרט, קואינדוקציה מתארת כיצד ניתן "לבחון" אובייקט, וכיצד "לפרק" או "לשבור" אותו לאובייקטים פשוטים יותר. כטכניקת הוכחה, ניתן להשתמש בה כדי להראות שמשוואה מתקיימת בכל המימושים האפשריים של מפרט כזה.
כדי ליצור ולתפעל קודאטה, משתמשים בדרך כלל בפונקציות קורקורסיביות, בשילוב עם הערכה עצלנית. במונחים לא רשמיים, במקום להגדיר פונקציה על ידי התאמת דפוסים בכל אחד מהמרכיבים האינדוקטיביים, מגדירים את פלט כל אחד מה"משמידים" או "הבוחנים" על תוצאת הפונקציה.
תיאור

ב - ניתנת הגדרה תמציתית הן של עקרון האינדוקציה והן של עקרון הקואינדוקציה. אמנם ערך זה אינו עוסק בעיקר באינדוקציה, אך יש ערך בהתבוננות בצורות המוכללות של שתיהן בבת אחת. על מנת לתאר את העקרונות, נדרשות מספר הקדמות.
תיאור > הקדמות

תהי  U קבוצה ותהי  F פונקציה מונוטונית  2^{U}\rightarrow 2^{U}, כלומר:
אלא אם צוין אחרת, ההנחה היא כי  F מונוטונית.
ניתן להבין מונחים אלו אינטואיטיבית באופן הבא. נניח ש- X היא קבוצה של קביעות, ו- F(X) היא הפעולה שמחזירה את ההשלכות של  X. אז  X היא F-סגורה כאשר לא ניתן להסיק יותר ממה שכבר נטען, בעוד  X היא F-עקבית כאשר כל הקביעות בה נתמכות על ידי קביעות אחרות (כלומר, אין "הנחות לא-F-לוגיות").
משפט קנאסטר-טרסקי קובע כי נקודת השבת הקטנה ביותר של  F (המסומנת ב- \mu F) מתקבלת על ידי החיתוך של כל הקבוצות ה-F-סגורות, בעוד שנקודת השבת הגדולה ביותר (המסומנת ב- \nu F) מתקבלת על ידי האיחוד של כל הקבוצות ה-F-עקביות. כעת נוכל לציין את עקרונות האינדוקציה והקואינדוקציה.
דיון

העקרונות, כפי שהוצהרו, מעט לא ברורים, אך ניתן לחשוב עליהם בצורה מועילה בדרך הבאה. נניח שאנו רוצים להוכיח תכונה של כל האיברים של  \mu F. לפי עקרון האינדוקציה, די להראות שקיימת קבוצה F-סגורה  X שעבור כל איבר בה מתקיימת התכונה. באופן הופכי, נניח שאנו רוצים להראות  x\in \nu F. אז מספיק להציג קבוצה F-עקבית אשר  x שייך לה.
דוגמאות > הגדרת קבוצה של טיפוסי נתונים

הבה נתבונן בדקדוק הבא של טיפוסי נתונים:
כלומר, קבוצת הטיפוסים כוללת את "הטיפוס התחתון"  \bot , "הטיפוס העליון"  \top , ורשימות (לא הומוגניות). ניתן לזהות את הטיפוסים הללו עם המחרוזות מעל האלפבית  \Sigma =\{\bot ,\top \}. תהי  \Sigma ^{*} קבוצת כל המחרוזות מעל  \Sigma . נתבונן בפונקציה  F:2^{\Sigma ^{*}}\rightarrow 2^{\Sigma ^{*}}:
בהקשר הזה,  x\times y פירושו "ההרכבה של המחרוזת  x והמחרוזת  y." כעת עלינו להגדיר את קבוצת סוגי הנתונים שלנו כנקודת שבת של  F, אבל זה משנה אם נבחר את הנקודה הקטנה ביותר או את הגדולה ביותר.
נניח שהגדרנו את  \mu F כקבוצת טיפוסי הנתונים שלנו. באמצעות עקרון האינדוקציה, נוכל להוכיח את הטענה הבאה:
כדי להגיע למסקנה זו, נסתכל על קבוצת כל המחרוזות הסופיות מעל  \Sigma . ברור כי  F לא יכולה לייצר מחרוזת אינסופית במקרה זה, לכן מתקבל כי הקבוצה הזו F-סגורה והמסקנה נובעת מאליה.
עכשיו ניקח במקום את  \nu F כקבוצת טיפוסי הנתונים שלנו. ברצוננו להשתמש בעקרון הקואינדוקציה כדי להוכיח את הטענה הבאה:
כאן  \bot \times \bot \times \cdots  מציין את הרשימה האינסופית המורכבת לחלוטין מעותקים של  \bot . על מנת להשתמש בעקרון הקואינדוקציה, נתבונן בקבוצה:
הקבוצה הזו מתבררת כ-F-עקבית, ולכן  \bot \times \bot \times \cdots \in \nu F. קביעה זו תלויה בקביעה החשודה ש-
ההצדקה הפורמלית לכך היא טכנית ומסתמכת על פירוש מחרוזות כסדרות, כלומר פונקציות מסוג  \mathbb {N} \rightarrow \Sigma . באופן אינטואיטיבי, הטיעון דומה לטיעון כי  0.{\bar {0}}1=0 (ראו שבר מחזורי).
דוגמאות > טיפוסי נתונים קואינדוקטיביים בשפות תכנות

נתבונן בהגדרה הבאה של זרם:[דרוש מקור]
data Stream a = S a (Stream a)

-- Stream "destructors"
head (S a astream) = a
tail (S a astream) = astream
נראה כי זו הגדרה שאינה מבוססת היטב, אך היא בכל זאת שימושית בתכנות וניתן להשתמש בה באופן הגיוני. בכל אופן, זרם הוא רשימה אינסופית של איברים שניתן לבחון את הראשון מהם, או להחסיר את האיבר הזה כדי לקבל זרם נוסף.
דוגמאות > קשר עם קואלגברות-F

ראו תורת הקטגוריות
נבחן את האנדופונקטור  F בקטגוריית הקבוצות:
לקואלגברת-F הסופית  \nu F מיוחס המורפיזם הבא:
ממנו נובעת קואלגברה נוספת  F(\nu F) עם המורפיזם  F(\mathrm {out} ). מכיוון ש- \nu F סופית, קיים מורפיזם יחיד
כך ש-
ההרכבה  {\overline {F(\mathrm {out} )}}\circ \mathrm {out}  יוצרת הומומורפיזם נוסף של קואלגברות-F,  \nu F\rightarrow \nu F. מאחר ש- \nu F סופית, הומומורפיזם זה הוא יחיד, ולכן זהה ל- \mathrm {id} _{\nu F}. בסך הכל מתקבל:
זוהי עדות לאיזומורפיזם  \nu F\simeq F(\nu F), המצביע במונחים קטגוריים על העובדה ש- \nu F היא נקודת שבת של  F, ומצדיק את הסימון.
דוגמאות > קשר עם קואלגברות-F > זרם כקואלגברה סופית

נראה כי
Stream A
היא הקואלגברה הסופית של הפונקטור  F(x)=A\times x. נתבונן במימושים הבאים:
out astream = (head astream, tail astream)
out' (a, astream) = S a astream
ניתן לראות בקלות שהם הופכיים אחד של השני, ועדים לאיזומורפיזם. עיינו בהפנייה לפרטים נוספים.
דוגמאות > קשר עם אינדוקציה מתמטית

נדגים כיצד עקרון האינדוקציה כולל את מושג האינדוקציה המתמטית. תהי  P תכונה כלשהי של מספרים טבעיים. נבחר בהגדרה הבאה של אינדוקציה מתמטית:
כעת נבחן את הפונקציה  F:2^{\mathbb {N} }\rightarrow 2^{\mathbb {N} }:
ניתן לראות בקלות יחסית כי  \mu F=\mathbb {N} . לכן, לפי עקרון האינדוקציה, אם ברצוננו להוכיח תכונה כלשהי  P של  \mathbb {N} , די להראות ש- P היא F-סגורה. בפירוט, הדרישה היא:
כלומר,
זוהי בדיוק ההגדרה של ההגדרה של אינדוקציה מתמטית כפי שציינו אותה.
הערות שוליים

↑  Benjamin Pierce. "Types and Programming Languages". The MIT Press.
↑  Ralf Hinze (2012). "Generic Programming with Adjunctions". Generic and Indexed Programming. Lecture Notes in Computer Science. Vol. 7470. Springer. pp. 47–129. doi:10.1007/978-3-642-32202-0_2. ISBN 978-3-642-32201-3.
לקריאה נוספת

Davide Sangiorgi (אנ') (2012). Introduction to Bisimulation and Coinduction. Cambridge University Press.
Davide Sangiorgi (אנ') and Jan Rutten (אנ') (2011). Advanced Topics in Bisimulation and Coinduction. Cambridge University Press.
Andrew D. Gordon (אנ') (1994). "A Tutorial on Co-induction and Functional Programming"
Bart Jacobs (אנ') and Jan Rutten (אנ') (1997). A Tutorial on (Co)Algebras and (Co)Induction (קישור חלופי) — מתאר אינדוקציה וקואינדוקציה בבת אחת
Eduardo Giménez and Pierre Castéran (2007). "A Tutorial on [Co-Inductive Types in Coq"]
Coinduction — מבוא קצר
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קואינדוקציה".
קהלת מוסר

| --- | --- |

העמוד הראשון של "קהלת מוסר"
 מידע כללי
 מאת:  משה מנדלסון 
 שפת המקור:  עברית 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ברלין 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990003824400205171
 
"קֹהֶלֶת מוסר" היה כתב עת עברי שהוציא לתקופה קצרה משה מנדלסון בברלין ב-1755; מכתב העת יצאו רק שני גיליונות, שמונה עמודים בכל אחד מהם, ומבחינות מסוימות זהו כתב העת המודרני הראשון בעברית.
ראו גם

המאסף
לקריאה נוספת

קהלת מוסר, 16 עמודים. (כולל את שני הגיליונות, שלושה שערים בכל גיליון, ללא ציון מחבר, תאריך ומוציא לאור)
מאיר גילון, קהלת מוסר למנדלסון על רקע תקופתו, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ירושלים תשל"ט 1979, (196 עמודים).
מנוחה גלבוע, לקסיקון העיתונות העברית במאות השמונה־עשרה והתשע־עשרה, עמ' 250.
מנוחה גלבוע, לקסיקון העיתונות העברית במאה XIX, כרך 1, בהוצאת בית הספר למדעי היהדות ע״ש חיים רוזנברג, אוניברסיטת תל אביב, מכון כץ לחקר הספרות העברית והקתדרה לעיתונאות על ידי עזריאל קרליבך, 1986. עמ' 32-33.
הערות שוליים

↑  כתב העת אינו נושא כל תאריך, ובעבר היה מקובל לסבור כי הוא יצא לאור בשנת 1750.
קו הרכבת אשקלון–הרצליה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל
 עיר:  אשקלון, הרצליה, רעננה, כפר סבא, הוד השרון, ראש העין, בני ברק, פתח תקווה, תל אביב, חולון, בת ים, ראשון לציון, יבנה, אשדוד
 שם המערכת:  רכבת ישראל
 מפעיל:  רכבת ישראל, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים
 מידע על הקו
 תחילת הקו:  תחנת הרכבת אשקלון
 סיום הקו:  תחנת הרכבת הרצליה
 מתח חשמלי:  750 וולט
 צבע על המפה:  אדום
 מספר התחנות:  21

רשימת התחנות
תחנת הרכבת אשקלון, תחנת הרכבת אשדוד עד הלום, תחנת הרכבת יבנה מערב, תחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין תחנת הרכבת בת ים – קוממיות, תחנת הרכבת בת ים-יוספטל, תחנת הרכבת חולון-וולפסון, תחנת הרכבת צומת חולון, תחנת הרכבת תל אביב ההגנה, תחנת הרכבת תל אביב השלום, תחנת הרכבת תל אביב סבידור מרכז, תחנת הרכבת תל אביב – אוניברסיטה, תחנת הרכבת בני ברק, תחנת הרכבת פתח תקווה קריית אריה, תחנת הרכבת פתח תקווה סגולה, תחנת הרכבת ראש העין צפון, תחנת הרכבת כפר סבא - נורדאו, תחנת הרכבת הוד השרון - סוקולוב, תחנת הרכבת רעננה דרום, תחנת הרכבת רעננה מערב, תחנת הרכבת הרצליה
קו הרכבת אשקלון-הרצליה - הוא קו רכבת ראשי של רכבת ישראל בין תחנת הרכבת אשקלון לתחנת הרכבת הרצליה,
ועובר גם במסילת איילון. תדירות הקו עומדת על כחצי שעה, והקו מחושמל לגמרי. הוא עובר בערים מרכזיות בהן חולון, ראשון לציון, תל אביב-יפו, פתח תקווה, הרצליה ואשדוד. הקו מסומן בצבע אדום במפת רכבת ישראל.
ראו גם

רכבת ישראל, תחנת הרכבת אשקלון, תחנת הרכבת הרצליה, מסילת השרון, מסילת לוד-אשקלון, מסילת החוף, מסילת איילון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | קו הרכבת אשקלון — הרצליה (קו השרון - אשקלון)  אשקלון • אשדוד – עד הלום • יבנה – מערב • ראשון לציון – משה דיין • בת ים – קוממיות • בת ים – יוספטל • חולון – וולפסון • צומת חולון • תל אביב – ההגנה • תל אביב – השלום • תל אביב – סבידור מרכז • תל אביב – אוניברסיטה • בני ברק – רמת החייל • פתח תקווה – קריית אריה • פתח תקווה – סגולה • ראש העין – צפון • כפר סבא – נורדאו • הוד השרון – סוקולוב • רעננה – דרום • רעננה – מערב • הרצליה |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.