stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קת'י מלקיודי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 ביולי 1953 (בת 71) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת נורת'סנטרל 
 www.cathymalchiodi.com
 
קת'י מלקיודי (באנגלית: Cathy Malchiodi) (נולדה ב-20 ביולי 1953) היא מטפלת באמנות וסופרת אמריקאית, מרצה בתחום הטיפול באמצעות אמנות והאמנות בבריאות. מלקיודי היא חוקרת בתחום הפסיכולוגיה, יועצת קלינית ובעלת ניסיון של מעל 25 שנה בהתערבות טיפולית בטראומה.
מלקיודי היא מייסדת ומרצה בכירה במכון לטיפול בטראומה "Trauma-Informed Practices Institute" בארצות הברית, בתחום התערבויות טיפוליות בנפגעי טראומה ובשילוב גישות של התפתחות עצבית, גישות סומאטיות, פסיכולוגיה חיובית ושילוב שיטות מגנות של טיפול באמנויות.
מלקיודי היא נשיאת ארגון "מטפלים באמנות ללא גבולות" וממייסדיו.
פרסומים

מלקיודי פרסמה ספרים רבים בתחום הטיפול באמצעות אמנות והטיפול בטראומה. כמו כן פרסמה מעל חמישים פרקים בספרים שונים, מאמרים וסקירות.
מלקיודי כותבת בלוג בשם "האמנויות המרפאות" (The Healing Arts) באתר "פסיכולוגיה היום", אודות נושאים הקשורים לטיפול באמנות, הבעה ויצירה, טראומה, גוף ונפש, נוירולוגיה, אמנות, יצירתיות ובריאות. הבלוג נצפה על ידי יותר משני מיליון איש מאז 2008.
הוראה, מחקר ופיתוח

מלקיודי העבירה מעל 350 הרצאות, סדנאות וקורסים לארגונים, סוכנויות, בתי חולים, אוניברסיטאות ומכללות וכנסים ברחבי ארצות הברית, קנדה, אסיה ואירופה. היא שימשה כפרופסור מן המניין במחלקה לטיפול באמנויות באוניברסיטת לסלי במשך 20 שנים, והייתה מרצה אורחת באוניברסיטאות רבות ברחבי ארצות הברית.
מלקיודי עוסקת בפיתוח תוכניות תמיכה לנפגעי טראומה, בהם ילדים ונשים שנחשפו לאלימות במשפחה, ניצול והזנחה פיזית, פגיעות מיניות, עדות לרצח ואלימות; תוכניות סיוע לנפגעי אסונות, בריונות ומחלות רפואיות.
העבודה האחרונה של מלקיודי עם אנשי משרד ההגנה האמריקאי וצבא ארצות הברית ובני משפחותיהם, מתמקדת בבניית חוסן אצל הסובלים מהפרעות דחק פוסט טראומטי ופגיעות מוח טראומטיות.
תפקידים התנדבותיים

מלקיודי כיהנה כחברה במגוון מועצות מנהלים בארגונים ללא כוונת רווח. בין תפקידיה:
נציגה הראשונה של האגודה לייעוץ יצירתי (ACC) באיגוד האמריקאי לייעוץ (ACA)
נשיאת האגודה לייעוץ הומניסטי
חברת דירקטוריון, מזכירה וגזברית באגודה האמריקאית לטיפול באמנות (AATA) ותפקידי יו"ר בוועדות רבות (אתיקה, חברות, פרסומים, מימון, תכנון אסטרטגי)
פרסים

מלקיודי היא האדם הראשון שקיבל את כל שלושת אותות ההצטיינות הגבוהים ביותר של האגודה האמריקאית לטיפול באמנות: פרס שירות ייחודי, פרס מטפל, ופרס חבר כבוד. על התרומות הקליניות והאקדמיות שלה קיבלה מלקיודי אות כבוד ממרכז קנדי. היא קיבלה את פרס הנשיא מהאגודה לייעוץ הומניסטי; ובשנת 2011 קיבלה מהמכון הלאומי לטראומה ואובדן אצל ילדים את פרס ויליאם סטיל על תרומה בתחום הטראומה.
מספריה

The Art Therapy Sourcebook
The Soul’s Palette: Drawing on Art’s Transformative Powers
Breaking the Silence: Art Therapy with Children from Violent Homes
Handbook or Art Therapy (מהדורה ראשונה ושנייה)
Expressive Therapies
Creative Interventions with Traumatized Children
Medical Art Therapy with Adults
Medical Art Therapy with Children
Understanding Children’s Drawings
Trauma and Loss: Research and Interventions
Art Therapy: Journal of the American Art Therapy Association
קרחון צ'ומרנה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  Chumerna 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  2.2 ק"מ 
 רוחב:  1.9 ק"מ 
 קואורדינטות:  64°08′10″S 62°06′20″W﻿ / ﻿64.1361°S 62.1056°W﻿ / -64.1361; -62.1056
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון צ'ומרנה(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון צ'ומרנה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון צ'ומרנה(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון צ'ומרנה
 
קרחון צ'ומרנה (באנגלית: Chumerna Glacier; בבולגרית: едник Чумерна) הוא קרחון בחצי האי אלבנה, באי בראבנט בארכיפלג פאלמר, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 2.2 קילומטרים, ורוחבו 1.9 קילומטרים.
הקרחון מנקז את המדרונות הצפוניים של רכס סטאוורצי שבחצי האי אלבנה, וזורם לכיוון צפון-מזרח עד שנשפך אל התעלה שבין האי בראבנט והאי לייז', מזרחית לפסגת היילס.
היסטוריה > מיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1980.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שם פסגת צ'ומרנה במזרח הרי הבלקן, שבבולגריה. השם אומץ רשמית ב-3 ביוני 2019.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
קרחון פריסטלי

| --- | --- |

במרכז התמונה - קרחון פריסטלי וההרים המהווים את הגדה של הקרחון
 מידע כללי
 על שם:  ריימונד פריסטלי 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  74°20′00″S 163°22′00″E﻿ / ﻿74.33333333°S 163.36666667°E﻿ / -74.33333333; 163.36666667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פריסטלי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פריסטלי
 
מפת אזור גבעות סיקוונס. קרחון פריסטלי, בצידו הימני התחתון של המפה. נווה פריסטלי במרכז המפה.
קרחון פריסטלי (באנגלית: Priestley Glacier) הוא קרחון עמק גדול, בהרי הנסיך אלברט, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 96 קילומטרים.
רוחבו של הקרחון 4.63 קילומטרים.
מוצאו של הקרחון בנווה פריסטלי שברמת הקוטב.
הקרחון זורם לכיוון מזרח, ומנקז את האזור שבין רכס דיפ פריז, ורכס אייזנהאואר.
הקרחון נשפך אל קצהו הצפוני של גיליון הקרח ננסן.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון נחקר לראשונה על ידי קבוצת המחקר הצפונית ( the Northern Party), של המשלחת הבריטית לאנטארקטיקה (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910 – 1913.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שמו של ריימונד פריסטלי (Raymond E. Priestley), שהיה גאולוג בקבוצת המחקר הצפונית.
לקריאה נוספת

• D. N. B. Skinner & John Ricker (1968), , New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 11:4, 1041-1075, DOI: 10.1080/00288306.1968.10420768
• Davolio, S. and Buzzi, A. (2002), , Tellus A, 54: 187-204. https://doi.org/10.1034/j.1600-0870.2002.01290.x
• Drews, Reinhard; Wild, Christian T; Marsh, Oliver J; Rack, Wolfgang; Ehlers, Todd; et al., , Earth and Space Science Open Archive ESSOAr; Washington, Oct 13, 2020. DOI:10.1002/essoar.10504521.1
• CHRISTINE F. DOW, WON SANG LEE, JAMIN S. GREENBAUM, CHAD A. GREENE, DONALD D. BLANKENSHIP, KRISTIN POINAR, ALEXANDER L. FORREST, DUNCAN A. YOUNG, CHRISTOPHER J. ZAPPA, , Science Advances 13 Jun 2018: Vol. 4, no. 6, eaao7212 DOI: 10.1126/sciadv.aao7212
• Roberto Lanza, Sonia Tonarini, , Geophysical Journal International, Volume 135, Issue 3, December 1998, Pages 1019–1027, https://doi.org/10.1046/j.1365-246X.1998.00692.x
• SHELLEY L. KNUTH AND JOHN J. CASSANO, , JOURNAL OF APPLIED METEOROLOGY AND CLIMATOLOGY VOLUME 50, Pages 662 - 680, DOI: https://doi.org/10.1175/2010JAMC2507.1
ראפולט

| --- | --- |
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת מאטסלקה
 שטח:  3.23 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  137 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  47°55′14″N 22°33′15″E﻿ / ﻿47.920555555556°N 22.554166666667°E﻿ / 47.920555555556; 22.554166666667 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ראפולט(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ראפולט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ראפולט (בהונגרית: Rápolt) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בקוצ'ורד מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 182 ובשנת 2020 רק 137 תושבים.
יהודי ראפולט

בראפולט חיו יהודים בתקופות זמן שונות ובקצה בית העלמין הציבורי ניתן למצוא שתי מצבות של יהודי המקום. יהודים מהכפר נרצחו בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 20 |  |
| 1880 | 11 | 312 |
| 1910 | 2 |  |
| 1920 | 6 |  |
| 1930 | 9 |  |
| 1941 | 5 | 349 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  קברים יהודיים בראפולט
↑  תיעוד יהודים מראפולט שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת מאטסלקה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מאטסלקה • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • הודאס • יארמי • קנטוריאנושי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נאג'אצ'ד • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אופאי • אקריטופילפש • אר • פפוש • ראפולט • סמושקר • סמושסג • טיבורסאלאש • ואיה • ואלאי |  |
קרחון צ'ופרנה

| --- | --- |

מפת האי סמית'. קרחון צ'ופרנה מצוי   במרכז הצד הימני של הרביע השני מימין   בשורה העליונה של רביעי המפה.
 מידע כללי
 על שם:  צ'ופרנה 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  4 ק"מ 
 קואורדינטות:  62°57′55″S 62°31′53″W﻿ / ﻿62.9653°S 62.5314°W﻿ / -62.9653; -62.5314
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון צ'ופרנה(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון צ'ופרנה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון צ'ופרנה(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון צ'ופרנה
 
קרחון צ'ופרנה (באנגלית: Chuprene Glacier; בבולגרית: ледник Чупрене) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 3.9 קילומטרים.
קרחון צ'ופרנה ממוקם צפונית-מזרחית לקרחון ביסטרה; דרומית-מערבית לקרחון יאבלאניצה; וצפונית-מערבית לקרחון קריוודול, קרחון פאשוק, וקרחון רופיטה.
הקרחון מנקז את המדרונות הצפון-מערביים של רכס אימאון, מצפון-מערב לפסגת דרינוב, ולאוכף פופובו, וממערב לפסגת סלאטינה, ולאוכף ורשץ.
הקרחון זורם לכיוון דרום-מערב, לאורך המדרונות הצפון-מערביים של פסגת אנטים ופסגת אבלוגי, ונשפך אל מעבר דרייק דרומית לנקודת וילאגרה, וצפונית לנקודת גארמן,
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שם הכפר צ'ופרנה שבצפון-מערב בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
ריי מאר

| --- | --- |

 לידה:  4 ביולי 1944 (בן 80) רומא, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1972 
 מקום לימודים:  Marist College Ashgrove 
 פרסים והוקרה:  מדליית המסדר של אוסטרליה (26 בינואר 2017)  Gold Logie Award for Most Popular Personality on Australian Television (2010) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ריי מאר (באנגלית: Ray Meagher; נולד ב-4 ביולי 1944) הוא שחקן אוסטרלי. מאר מוכר בעיקר בשל תפקידו כאלף סטיוארט באופרת הסבון "קרוב רחוק", אותו הוא מגלם מאז החל שידור הסדרה ב-1988. הוא נרשם בספר השיאים של גינס כשחקן שהשתתף בסדרת דרמה אוסטרלית במשך התקופה הארוכה ביותר. עמיתתו קייט ריצ'י הייתה שותפה עמו בשיא זה, עד עזיבתה את הסדרה בראשית 2008.
ביוגרפיה

מאר גדל בחווה לגידול צאן ובקר בעיירה רומא שבמערב קווינסלנד. בגיל 9 נשלח לפנימייה בגולד קוסט. בהמשך למד בתיכון בבריזביין, והיה חבר בנבחרות הטניס, השחייה, האתלטיקה והרוגבי של בית ספרו. לאחר סיום לימודיו המשיך לשחק רוגבי במסגרת מקצוענית, ובמקביל החל לנסות את מזלו כשניגש למבחני בד שונים.
בראשית שנות ה-70 הנחה תוכנית פולק בשם "Around Folk". תפקידו הטלוויזיוני הראשון היה תפקיד אורח בסדרת המשטרה "Matlock Police" ב-1973, וב-1977 קיבל את תפקידו הקבוע הראשון, באופרת הסבון "Number 96". בהמשך גילם תפקידים נוספים בטלוויזיה ובקולנוע, הבולט שבהם בסדרת הטלוויזיה "Prisoner".
ב-1988 החל לגלם את תפקידו של אלף סטיוארט באופרת הסבון "קרוב רחוק", אותו הוא מגלם גם כיום. מאז החל להשתתף בסדרה לא הופיע בסדרות ובסרטים נוספים, ואף דחה הצעה להשתתף בסרט הקולנוע "חתונתה של מיוריאל" בשל מחויבויותיו להפקת "קרוב רחוק".
ב-2007 גילם את דמותו של בוב במחזמר שהועלה בסידני ומבוסס על סרט הקולנוע הרפתקאותיה של פרסילה, מלכת המדבר. בשנת 2010 החל לגלם את אותו תפקיד בהפקה המקבילה של תיאטרון פאלאס הלונדוני.
רות לוביץ'

| --- | --- |

 לידה:  1 בדצמבר 1906 
 פטירה:  27 ביולי 2010  (בגיל 103) 
 מדינה:  ישראל 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה, המפלגה הקומוניסטית הישראלית 
 
רות לוביץ' (1 בדצמבר 1906 – 27 ביולי 2010) הייתה פעילה חברתית בארץ ישראל ומראשי המפלגה הקומוניסטית הישראלית, רק"ח וחד"ש.
ביוגרפיה

לוביץ' נולדה בוורשה שבפולין למשפחת ורשביאק. אביה היה סוחר דתי. בשנת 1922 הצטרפה לתנועת השומר הצעיר בוורשה. בשנת 1929 עלתה לארץ ישראל במסגרת השומר הצעיר והתיישבה עם הקיבוץ שהקים את גן שמואל ועין שמר בהכשרה בבנימינה. בעקבות אי תמיכת הקיבוץ וההסתדרות בשובתים ערבים בבנימינה, החליטה לעזוב את הקיבוץ, ובשנת 1931 הצטרפה לשורות המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה, ובה נותרה חברה על גלגוליה השונים עד פטירתה בשנת 2010. תחת המנדט הבריטי פעלה המפלגה במחתרת ולוביץ' נאסרה מספר פעמים בגין פעילותה. בתקופה זו עמדה בראש ארגון "עזרה אדומה" שסייע למשפחות קומוניסטים שנאסרו. בשנת 1946 בקשה להתמודד בראש רשימה קומוניסטית בבחירות למועצת ראשון לציון אולם מועמדותה נפסלה בידי קצין מחוז תל אביב והפסילה אושרה על ידי בית הדין העליון.
הייתה ממקימי הארגון להגשת סיוע לברית המועצות במלחמתה בנאצים ("ליגה וי") ובהמשך הייתה שותפה להקמת ליגת הידידות ישראל-ברית המועצות.
בעת הקמת המפלגה הקומוניסטית הישראלית בשנת 1948, הייתה לחברת הוועד המרכזי של המפלגה. בשנת 1949 השתתפה בכנס הפדרציה העולמית של הנשים הדמוקרטיות במוסקבה. בפילוג בשנת 1965, הייתה לוביץ' ממקימי רק"ח, יחד עם תופיק טובי, מאיר וילנר, אמיל חביבי וסשה חנין. בין השנים 1969–1990 כיהנה כחברת לשכת המפלגה, ובין היתר מילאה תפקידים כיו"ר ועדת הביקורת המרכזית ונציגת המפלגה במועצת הסתדרות העובדים הכללית, נעמת והפדרציה העולמית של נשים דמוקרטיות. לוביץ' הייתה ממייסדות ארגון הנשים הדמוקרטיות היהודיות והערביות, נבחרה בשנת 1952 למזכירתו הכללית ומאוחר יותר הייתה נשיאתו. כן הייתה לוביץ חברה בנשיאות הוועד למען השלום.
בשנת 1971 הוענק ללוביץ' אות לנין מטעם הסובייט העליון.
חיים אישיים

הייתה נשואה לזרח לוביץ' עד למותו ב-1984 ואם לשניים, גיסה היה מרדכי אורן.
כתביה

קורותיה של ידידות, תל אביב: תנועת הידידות ישראל – ברית המועצות, 1984.
בחרתי לחיות במאבק: פרקי חיים, עריכה (משה בן-חורין), תל אביב: שחר, 1985.
הערות שוליים

↑  הבחירות בראשון לציון ביום ג', דבר, 10 בפברואר 1946
קומוניסטית נפסלה כמועמדה לבחירות ראשל"צ, הצופה, 12 בפברואר 1946
↑  רות לוביץ', מועצת הפדרציה העולמית של הנשים הדמוקרטיות במוסקבה, קול העם, 1 בפברואר 1950
↑  הרכב ועדת הביקורת, על המשמר, 6 באוקטובר 1950
↑  שכר הפועל ורמת חייו במרכז הדיונים בוועידת ההסתדרות, על המשמר, 26 במאי 1949
↑  שרית ילוב, פגישה עם נשים משם, דבר, 13 במרץ 1950
↑  הרכב הוועד הארצי למען השלום, על המשמר, 13 במרץ 1950
הוועד למען השלום מגנה את ברה"מ על חידוש הניסויים, דבר, 11 בדצמבר 1961
↑  אתר "Billiongraves"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313542305171  GND: 118842765  ISNI: 0000 0001 0399 7115  LCCN: n91068919  NTA: 073934879  VIAF: 120781710   WorldCat (עם VIAF): 120781710
רולטה

ערך זה עוסק במשחק הימורים פופולרי. אם התכוונתם למכשיר למדידת אורך, ראו .
גלגל רולטה
רולטה (מצרפתית: Roulette, מילולית: "גלגל קטן") היא משחק מזל פופולרי של הימורים, הנפוץ בבתי קזינו. הרולטה היא גלגל שעליו תאים ממוספרים. מפעיל הרולטה מסובב את הגלגל, ומטיל פנימה כדור קטן. לאחר זמן מה, הגלגל נעצר והכדור נופל לתוך אחד התאים. על המהמרים לנחש היכן ייעצר הכדור.
היסטוריה של המשחק

הימורי רולטה החלו בצרפת בסוף המאה ה-18 או אף לפני כן. בספר שיצא לאור בפריז ב-1801 מוזכר משחק שהתקיים ב-1796. בצרפת החדשה פורסם ב-1758 איסור על משחקי מזל, ובהם גם רולטה.
ב-1843 פיתחו שני צרפתים את הלוח עם האפס היחיד (0), ומשחק זה הפך למשחק המקובל בצרפת. משחק הרולטה התפשט מאוד במהלך המאה ה-19 והפך לאחד ממשחקי ההימורים הפופולריים, לרוב בגרסת האפס הכפול (00).
אופן המשחק

שולחן רולטה כולל גלגל המחולק ל־37 (רולטה בעלת אפס יחיד) או 38 (ברולטה בעלת שני תאי אפסים) תאים ממוספרים, ולוח בעל חלוקה דומה. המספרים ברולטה נחלקים למספרים אדומים ולמספרים שחורים, בהתאם לרקע עליו רשום המספר. תאי האפס מופיעים על רקע ירוק.
המפעיל (המכונה גם "קרופייה") קורא למהמרים לבצע את הימוריהם, בטרם יסובב את הגלגל ויטיל לתוכו את הכדור (ולעיתים, אפילו גם קצת לאחר מכן). ההימור מתבצע באמצעות הנחת ז'יטונים (אסימוני משחק בעלי ערך כספי) על לוח המשחק (לרוב, מרבד לבד ירוק), תוך ניסיון לנחש באיזה תא ייעצר הכדור (או, לחלופין, האם התא שבו ייעצר הכדור יהיה אדום או שחור, זוגי או בלתי זוגי, או בעל תכונה אחרת כלשהי). ההימור יכול להתבצע עד לרגע בו מודיע המפעיל כי אין להמר יותר ("No more bets").
מבנה הלוח, אופן ההימור וסיכויי הזכייה > מבנה הלוח

לוח הרולטה ממוקם על שולחן הרולטה לצד הגלגל. הלוח בנוי מהמספרים 1 עד 36, משני מספרי האפס (היחיד או הכפול), ומאזורים נוספים. ההימור מתבצע על ידי הנחת ז'יטונים על לוח המשחק – על המספרים או על האזורים האחרים:
שטח אדום - הימור על מספר אדום כלשהו.
שטח שחור - הימור על מספר שחור כלשהו.
מספר זוגי כלשהו
מספר אי-זוגי כלשהו
שליש ראשון - כל אחד מהמספרים 1 עד 12
שליש שני - כל אחד מהמספרים 13 עד 24
שליש שלישי - כל אחד מהמספרים 25 עד 36
מחצית ראשונה - כל אחד מהמספרים 1 עד 18
מחצית שנייה - כל אחד מהמספרים 19 עד 36
המשתתפים בהימור ברולטה יכולים להמר על מספרים כלשהם, או על האזורים הנוספים, או על צירופים כלשהם. אין מגבלה כלשהי על צירוף כלשהו של מספרים ואזורים נוספים, למעט סכומי הימור מקסימליים המורשים בכל אזור. אין הגבלה על כמות ההימורים השונים במשחק בודד, שמהמר יחיד יכול לבחור להניח עליהם ז'יטונים.
מבנה הלוח, אופן ההימור וסיכויי הזכייה > סדר המספרים על הגלגל

ברוב בתי הקזינו, סדר המספרים על גלגל הרולטה הוא זהה:
סדר המספרים בגלגל הרולטה הקלאסי בעל שני אפסים הוא:
0-28-9-26-30-11-7-20-32-17-5-22-34-15-3-24-36-13-1-00-27-10-25-29-12-8-19-31-18-6-21-33-16-4-23-35-14-2
סדר המספרים בגלגל הרולטה הקלאסי בעל אפס יחיד הוא:
0-32-15-19-4-21-2-25-17-34-6-27-13-36-11-30-8-23-10-5-24-16-33-1-20-14-31-9-22-18-29-7-28-12-35-3-26
סך כל המספרים בגלגל רולטה הוא 666.
מבנה הלוח, אופן ההימור וסיכויי הזכייה > סיכויי זכייה וההסתברות להפסד

המשחק מתוכנן כך שבכל סיבוב של הרולטה, בית הקזינו ירוויח מספר אחוזים מההימורים. הסיבה לכך היא קיומם של האפסים.
הימור על אחד מהאפסים או על מספר יחיד מזכה את המהמר, אם זכה, בסכום ההימור כפול 35, בעוד שהסיכוי לזכייה הוא 1 ל-38. משמעו של דבר הוא, כי מהמר שיהמר על כל המספרים באותו סיבוב, כולל האפסים, בסכום של דולר אחד לכל מספר, בהוצאה של 38 דולר, יישאר עם 36 דולר בלבד (סכום ההימור על המספר הזוכה ועוד 35) – הפסד של 2 דולרים. מכאן, שההימור הבסיסי על מספר ברולטה כרוך בהסתברות להפסד של 5.26% ( {\frac {2}{38}}), וזהו גם הרווח של הקזינו.
גם הימורים אחרים מגיעים לרוב לאותה הסתברות. הימור על צבע אדום ב-100 דולר, יזכה את המהמר ב-100 דולר, אם עלה בגורל מספר אדום. הסיכוי להרוויח בהימור זה הוא 18 (מספרים אדומים) מתוך 38, והסיכוי להפסיד הוא 20 (18 שחורים ועוד שני האפסים הירוקים) מתוך 38, כך שתוחלת ההפסד היא שוב 5.26% ( {\frac {2}{38}}).
רולטה צרפתית

הרולטה הצרפתית, הקרויה גם "רולטה אירופאית" (סוג הרולטה השני קרוי "רולטה אמריקאית"), מאופיינת במופע יחיד של אפס, ולכן סיכויי הזכייה בה גבוהים יותר. הרולטה הצרפתית נפוצה בעיקר באירופה, אך כמעט לא קיימת ביתר העולם. ברולטה צרפתית ההסתברות להפסד היא רק כ-2.7%.
ראו גם

מרטינגל (שיטת הימורים)
הערות שוליים

↑  Roulette Wheel Study, Ron Shelley, (1988)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546259405171  BnF: cb12065663f (data)  GND: 4050755-5  LCCN: sh85115527  NDL: 00569815  NKC: ph135276 
איור של משחק רולטה מסוף המאה ה-18
שולחן רולטה
גרסה נפוצה של לוח הימורי רולטה עם שני אפסים
השוואה בין רולטה אמריקאית (מימין) ורולטה אירופאית (משמאל)
רולטה צרפתית (תא אפס יחיד)
רות לבנית

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  22 בדצמבר 1917 
 פטירה:  20 בפברואר 2003 (בגיל 85) 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
רות לבנית (22 בדצמבר 1917 – 20 בפברואר 2003) הייתה מתרגמת ישראלית.
ביוגרפיה

לבנית היא בתו של העיתונאי והסופר בן ציון כץ; חלק מפרסומיה מופיעים תחת שם נעוריה, רות כ"ץ.
לבנית הרבתה לתרגם ספרות אמריקאית. תרגומיה מתאפיינים בעברית עשירה בעלת ניחוח תנ"כי. רות לבנית חידשה חידושי שפה במסגרת תרגומיה, במיוחד בתרגום האפוס "שר הטבעות" של ג'ון רונלד רעואל טולקין, שעבורו הקימה מאגר מינוחים מקורי כגון "בני לילית" לתיאור גזע האלפים שביצירתו של טולקין.
בין תרגומיה המפורסמים: "אחי גיבורי התהילה" של הווארד פאסט ו"שר הטבעות" של ג'ון רונלד רעואל טולקין (לבנית הייתה המתרגמת הראשונה של הספר לעברית, ועל כן תרגומה מכונה "התרגום הישן", להבדיל מ"התרגום החדש" שנערך בידי עמנואל לוטם ומזוהה עמו).
לבנית הייתה אלמנתו של הפעיל הקומוניסטי חנוך בז'וזה, ובעקבות שמו (Brzoza בפולנית, עץ לִבְנֶה) אימצה את השם "לבנית".
מתרגומיה

נירון הכוזב, מאת ליון פויכטוונגר, הוצאת שטיבל, תל אביב 1942
מחניים, מאת פרנץ מולנר (עם שאול קנצלר)
אגדת ניו-אינגלנד, דרך הייסורים של סאקו וואנצטי, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1955
אחי, גיבורי התהילה, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1950
סילס טימברמן, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1969
עצים בשדרה, דיוקנאות של חסידי אומות עולם, מאת פיטר הלמן, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב, 1986, (תרגמה שני סיפורים מתוך ארבעה בספר)
חורף בבוקר מאת יאנינה באומן, זמורה ביתן, 1990
יפתח הגלעדי ובתו, רומן, מאת ליון פויכטוונגר, ספרית פועלים, 1960
הנביא האילם, מאת יוזף רות, מגרמנית, זמורה ביתן, 1991
ספארטאקוס, רומאן, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1953
העם, מאת ברנרד מלמוד, זמורה ביתן, 1994
רסמוס ובולע החרבות, מאת אסטריד לינדגרן, ציורים מאת שושנה היימן, עם עובד, 1971
שליחי ישו, רומאן, מאת לאונהרד פרנק, ספרית פועלים, 1951
שר הטבעות, מאת ג'ון רונלד רעואל טולקין, תרגמה מאנגלית רות לבנית, תרגום השירים - אוריאל אופק
שר הטבעות - חבורת הטבעת. זמורה ביתן, 1979
שר הטבעות - שני המגדלים. זמורה ביתן, 1979
שר הטבעות - שובו של המלך. זמורה ביתן, 1991/1980
פרסומים נוספים

לבנית כתבה ותרגמה תוכניות לימודים, מקראות ומדריכים דידקטיים למורים, שיצאו בהוצאות שונות.
בנוסף, פרסמה ביקורות ספרים חדשים ב"עיתון 77". בין מאמרי הביקורת הבולטים שלה:
"ספרות הבלש: תרגום ומקור", עתון 77, גל' 120–121 (שבט תש"ן, ינואר-פברואר 1990), עמ' 13 (על בתיה גור)
"אדם מול אדם, צער מול צער", עתון 77, גל' 262 (2001), עמ' 6. (על אהרן מגד)
"מסך גדול, מסך קטן (החיים על-פי אגפא - חימו מלך ירושלים - הסדרות שלי)", עתון 77, גל' 157 (1993), עמ' 18 (על יורם קניוק)
הערות שוליים

↑  אורי דרומי, בני לילית, לא עלפים, באתר הארץ, 5 במרץ 2003.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308039805171  PLWABN: 9810558236705606  ISNI: 0000 0000 7047 3111  VIAF: 97235839   WorldCat (עם VIAF): 97235839
רבקה הורביץ

| --- | --- |

רבקה הורביץ
 לידה:  4 ביולי 1926 באד הומבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  4 בינואר 2007 (בגיל 80) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מעסיק:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 
רבקה הורביץ (4 ביולי 1926 – 4 בינואר 2007) הייתה חוקרת יהדות ישראלית, פרופסור למחשבת ישראל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.