stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כתריאל שלמון
חייו

שלמון, בנו של אברהם סלומון, נולד בירושלים. הוא נכדו של יוחנן דוד סלומון ונינו של יואל משה סלומון. למד בגימנסיה העברית "הרצליה", ובשנים 1933 עד 1937 למד בבית הספר לכלכלה של לונדון. בשובו לישראל מונה לעוזרו של פנחס רוטנברג בחברת החשמל לארץ ישראל. במהלך תפקידו הצטרף לארגון ההגנה והיה איש הקשר להקמת פלוגה של הפו"ש שתפקידה להגן על מתקני ועובדי החברה. במלחמת העולם השנייה התנדב לשרת בצבא הבריטי, שובץ בחיל התובלה המלכותי, שירת בפלוגת ההובלה 178 ובפלוגת ההובלה 468, לאחר מכן שירת ביחידת תותחנים של הצבא הבריטי והשתחרר בדרגת קפטן. היה מחברי "החבורה" שעסקה באיתור וסיוע לפליטים יהודים ובההעפלה.
לאחר המלחמה חזר לעבודתו בחברת חשמל, ב-1947 מונה למנהל חברת "קרת", החברה לשיכון ולמשכנתאות. במלחמת העצמאות שירת כמפקד גדוד נ"מ בחיל התותחנים, במאי 1948 נפצע כשרכבו עלה על מוקש והוא נפצע ברגלו. הוא מונה ליועץ הכספי לרמטכ"ל. השתחרר ב-1949 ומונה למנהל חברת המלח. בפברואר 1950 חזר לשירות הקבע בצה"ל ומונה לנספח צה"ל הראשון בבריטניה ומאוקטובר 1951 גם בסקנדינביה. היה איש אמונם של נחמיה ארגוב ודוד בן-גוריון, שראה בו "עילוי". ב-1951 הציע שלמון לבן-גוריון לבצע "פוטש" בשלטון ולפזר את הכנסת. ב-1954 מונה לנספח צה"ל בארצות הברית ובקנדה ושירת בתפקיד זה במהלך מלחמת סיני. השתחרר מצה"ל ב-1957.
לאחר שחרורו עבד במשרד האוצר, באוגוסט 1959 הצטרף למשרד החוץ, שירת כציר בדרום אפריקה, במרץ 1961 מונה לציר ברומניה, הגיש את כתב האמנתו באפריל, תפקיד שמילא עד 1963. שימש ראש מחלקת קליטה במפא"י. לאחר מכן עסק בהשקעות.
נהרג בתאונת דרכים ב-1967 באיטליה, שם שהה במסגרת פיתוח תעשיית תרכיזים מפרי הדר. נקבר בהר המנוחות בירושלים. הותיר אחריו בן ובת: אילון וגוני.
הערות שוליים

↑  שבתי טבת, קלב"ן - על מה נפל דוד בן-גוריון ?, הוצאת איש-דור, 1992, עמ' 248-252
↑  אייל כפכפי, לבון אנטי-משיח, הוצאת עם עובד, 1998, עמ' 202
↑  עמוס כרמל, הכל פוליטי, הוצאת דביר עמ' 889
↑  ROMANIA – ISRAEL Diplomatic documents vol. 1 1948-1969
ליאור פרידמן

| --- | --- |

ליאור פרידמן, 2018
 לידה:  2 בנובמבר 1984 (בן 39)
 מדינה:  ישראל ישראל
ליאור פרידמן (נולד ב-2 בנובמבר 1984) הוא כתב ומגיש חדשות ישראלי, מגיש החדשות הלילה בין נובמבר 2013 ליולי 2016 וכתב בערוץ 2 לשעבר.
ביוגרפיה

פרידמן החל את דרכו בגלי צה"ל, שם שימש ככתב תחבורה ומשפט ועורך חדשות.
בשנת 2006 הצטרף לחברת החדשות של ערוץ 2 בתפקיד מגיש ועורך. בשנים 2010–2013 היה שליח חדשות 2 באירופה והוחלף על ידי אלעד שמחיוף.
החל מ-2013 הגיש, לצידה של דוריה למפל, את התוכנית "החדשות הלילה".
ב-23 במאי 2016 הודיע פרידמן על החלטתו לפרוש מחברת החדשות, ב-27 ביולי 2016 הגיש בפעם האחרונה את "החדשות הלילה" וסיים את עבודתו בחברת החדשות. בספטמבר אותה שנה הצטרף לחברת "פרטנר" כמנהל מחלקת הטלוויזיה ועורך ראשי. בפברואר 2019 עזב את עבודתו בפרטנר.
באוקטובר 2021 עבר לעבוד בחברת Amagi.
הערות שוליים

↑  לי-אור אברבך, ‏חדשות 2: אלעד שמחיוף ימונה לכתב בלונדון במקום ליאור פרידמן, באתר גלובס, 15 בספטמבר 2013
↑  אלכסנדר כץ, אחרי עשור: ליאור פרידמן החליט לעזוב את חברת החדשות של ערוץ 2, באתר אייס, 23 במאי 2016
↑   נתי טוקר, ליאור פרידמן מונה למנהל ועורך ראשי במיזם הטלוויזיה של פרטנר, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2016
כפר רפאל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  הוסטל, עמותה 
 מיקום:  באר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1981
 תאריך פתיחה רשמי:  1981 
 קואורדינטות:  31°15′34″N 34°44′53″E﻿ / ﻿31.259319733735°N 34.748106770506°E﻿ / 31.259319733735; 34.748106770506
 www.krafael.org.il
  (למפת באר שבע מוגדלת) כפר רפאל(למפת באר שבע רגילה) כפר רפאל(למפת צפון הנגב רגילה) כפר רפאל(למפת צפון הנגב מוגדלת) כפר רפאל
 
כפר רפאל הממוקם במבואות באר שבע הוא קהילת מרפא, שבה חיים ועובדים יחדיו מבוגרים מעל גיל שמונה-עשרה בעלי מוגבלות שכלית התפתחותית, משפחות אומנות וילדיהן ומתנדבים צעירים מישראל ומחוצה לה. הכפר הוקם ומוחזק על ידי עמותה ציבורית.
מקור ההשראה

מקורות ההשראה לגישה החינוכית התרפויטית בכפר רפאל הם הגותו של הפילוסוף ד"ר רודולף שטיינר (1861–1925) ועבודתו.
החינוך המרפא ובעקבותיו התרפיה הסוציאלית (בניית קהילות - מרפא עבור מבוגרים בעלי צרכים מיוחדים והחיים המשותפים איתם) התפתחו במאה הקודמת במרכז אירופה ולאחר מכן גם בבריטניה, ארצות הברית ועוד. כיום יש בעולם כ־200 קהילות - מרפא ובהן חיים ומטופלים אנשים בעלי מוגבלות שכלית התפתחותית.
היסטוריה

בתחילת שנות השבעים, התכנסה קבוצת הורים לילדים בעלי צרכים מיוחדים. ילדים אלה שהו מאז 1969 במעון האנתרופוסופי לחינוך מרפא "בית-אליהו" בבאר שבע. בהשראת מנהלת המעון רות מוזימן ומייסדיו, חוה ומיכאל לוי, החלו ההורים לחשוב על עתיד ילדיהם כשיתבגרו.
היוזמה יצאה לפועל כשנמצאו שלוש משפחות צעירות, שמתוך מפגשן עם האנתרופוסופיה והיכרותן עם "בית אליהו", גילו עניין ביוזמת ההורים והחליטו להכשיר עצמן להקמת כפר - מרפא. היוזמה הייתה חלוצית בישראל ולכן הכשרתן נעשתה בעיקר בזוננהוף שבשווייץ ובאירלנד.
רק בשנת 1978, לאחר שבע שנות חיפוש, ובעזרת משרד הרווחה, אותר המקום שהוקם בו הכפר: שטח בבאר שבע, שהיה שומם ומדברי. בשנת 1979, באמצעות קרן היסוד, התקבלה תרומה משמעותית, ירושת אישה יהודייה מהולנד, הנרייטה פולק, שאיבדה את כל משפחתה בשואה. תרומה זו אפשרה להתחיל בהקמת הכפר. ביום ה-4.4.1979 הונחה אבן הפינה לבניינים הראשונים, בהשתתפות ידידים רבים ונציגי רשויות שלטוניות. במקביל החלה הכנת השטח למטעים וגן ירק בעיבוד ביולוגי - דינמי.
מעט שנים לאחר מכן, בפסח 1981, נכנסו לכפר שלוש המשפחות הראשונות עם ילדיהן. ב־18.5.1981 נכנסו לכפר שמונת הדיירים הראשונים, ובמרוצת השנים התפתח כפר רפאל וצמח.
התנהלות הכפר > משפחה

חברי הכפר מחולקים ליחידות "משפחתיות": חיות ועובדות בו שבע משפחות אומנה עם ילדיהן. כל זוג הורי בית (אם בית ואב בית) אחראי על שבעה או שמונה חברים (דיירים בעלי מוגבלות שכלית התפתחותית). מטרת מבנה זה היא שהחברים ירגישו שהם חיים במסגרת משפחתית שבה הם שותפים חיוניים ביצירת מרקם החיים בבית ובאחזקה השוטפת. ליווי החברים לאורך כל היום נעשה על ידי הורי הבית והצוות המטפל. בכפר חיות עוד כמה משפחות אשר שותפות מלאות לעבודה, לעשייה ולאחזקת הכפר במיני רבדים.
התנהלות הכפר > עבודה

במשך היום, עובדים החברים במגוון בתי מלאכה: נוי, מכבסה, מאפיה, אריגה, עיבוד מזון, מחזור נייר, נרות שעווה, בישול, מטעים וגן ירק אורגני ביו - דינמי. בתי המלאכה מותאמים למגבלות החברים וליכולותיהם, ומאפשרים להם למידה, התפתחות, סיפוק ועניין.
התנהלות הכפר > חיי תרבות

בכפר מוצע לחברים מגוון של תרפיות: רכיבה טיפולית, תרפיה באומנות, תרפיה במוזיקה, אוריתמיה מרפאת, עיצוב דיבור ודרמה, טיפול בבעלי חיים, פיזיותרפיה, רפואה סינית ועיסוי ריתמי. בנוסף, בשעות הערב, מתקיימות פעילויות העשרה: לימודי שפות וחשבון, פעילות גופנית, פיסול, ציור ועוד. החגים בכפר נחגגים יחד עם כל הקהילה בשותפות מלאה.
חזון המעון

החזון של כפר רפאל הוא לבנות קהילה הבנויה ומעוצבת סביב הדאגה להתפתחותם המיטבית של החברים (הדיירים): "הקהילה הכפרית מכוונת לתת מענה לצורכיהם המורכבים והמשתנים של החברים, ומאפשרת השתלבות בסביבה חברתית מגוונת ומעניינת, תוך שמירה על אורח חיים בריא". כמו כן, החברים שותפים מלאים לעבודה ולעשייה בכפר.
התנדבות בכפר

לכפר רפאל מגיעים כל שנה כשלושים מתנדבים צעירים וצעירות לשנת שירות, שירות לאומי, עבודה מועדפת וכן מתנדבים מחוץ לישראל. המתנדבים משתלבים בחיי הקהילה ובעבודה בבתים, מלווים את החברים ומעשירים את חייהם יחד עם הורי הבית ושאר אנשי הצוות. הם משתלבים גם בעבודה בבתי המלאכה. בכפר, המתנדבים מוזמנים לתרום מכישוריהם הייחודיים להעשרת חיי התרבות בכפר וההווי החברתי.
תפעול ומימון

הכפר פועל בפיקוח של מנהלת מוגבלויות במשרד הרווחה, שגם מתקצב את מרבית פעילותו השוטפת. השקעות ההקמה והפיתוח מגיעות מתורמים פרטיים ומתמיכות של מוסדות ציבור.
אות בן-גוריון

אות בן-גוריון על ידי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב לשנת 2020 יוענק ביום בן-גוריון לנציגי כפר רפאל, שהקימו קהילת מרפא ייחודית בלבו של הנגב, יעוטרו אף הם לאות תודה על מסירותם העמוקה לקידום חברה מגוונת, פתוחה וסובלנית המעניקה הזדמנות אמיתית לכל אדם באשר הוא
הערות שוליים

1 2 3  אודותינו, באתר כפר רפאל
↑  כפר רפאל קהילת מרפא לזכר לואי והרמן פולק (ע"ר), באתר גיידסטאר
↑  Anthroposophical Curative Education
1 2 3  כפר רפאל, באתר משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים
↑  ירדנה מדר, חלוצת החינוך המרפא בישראל, אדם עולם
↑  היסטוריה, באתר כפר רפאל
↑  Sonnenhof - Zentrum für Menschen mit Behinderung
↑  Camphill Glencraig
↑  For The People of Israel, Keren Hayesod - United Israel Appeal
↑  חקלאות ביו - דינאמית, באתר אנתרופוסופיה בישראל
1 2 3 4 5  סימונה מצליח חנוך, "הם נכנסו לנו ללב", אדם עולם
1 2  קליטת דיירים, באתר כפר רפאל
↑  עבודה ומלאכה, באתר כפר רפאל
↑  תרפיה, באתר כפר רפאל
↑  כפר רפאל, באתר התנועה הקיבוצית
↑  כפר רפאל, באתר עמותת שלומית
↑  התנדבות, באתר כפר רפאל
↑  כפר רפאל, באתר משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (ארכיון)
↑  כפר רפאל קהילת מרפא לזכר לואי והרמן פולק (ע"ר) - נתונים כספיים, באתר גיידסטאר
↑  כפר רפאל קהילת מרפא לזכר לואי והרמן פולק (ע"ר) - תמיכות ממשלתיות, באתר גיידסטאר
↑  'אות בן-גוריון' למפתח החיסון לקורונה ולרופא הבדואי הראשון, עוד יקבלו את האות: ראש עיריית דימונה, מדענית שפרצה דרך לפיתוח טיפולים במחלות רבות, מנכ"לית עמותת 'אנוש', פילנתרופית ומדען ערוץ 7, 16 בנובמבר 2020
לינגקוד

| לינגקוד |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: עקרבנונאים
תת־סדרה:: Hexagrammoidei
משפחה:: הקסגרמיים
סוג:: Ophiodon 
מין:: לינגקוד
שם מדעי
 Ophiodon elongatus ‏ז'ראר, 1854
תחום תפוצה


לינגקוד (שם מדעי: Ophiodon elongatus) הוא מין של דג מסדרת העקרבנונאים החי בימים של צפון האוקיינוס השקט. מין זה יחיד בסוגו. מקור שמו הוא עקב דמיונו לבני המשפחה Lotidae המכונים כ"לינגים". למרות שמו הוא איננו קשור לבני סדרת הבקלאים.
מאפיינים

דג זה מגיע לאורך 152 ס"מ ולמשקל 59 ק"ג. הוא מוסווה בין הסלעים וצבעו אפור עם כתמים כהים. במראהו הוא מזכיר דקר והוא בעל לסתות גדולות ועיניים גדולות וצהובות.
הדג מסתתר על קרקעית הים הפסיפי שמחופי מפרץ אלסקה עד לבאחה קליפורניה שבמקסיקו. הוא שחיין איטי הצד במארב לטרף לא זהיר אותו הוא חוטף במהירות. הוא ניזון ממגוון דגים כמו סרדיניים, סלמון ותמנונים. הוא עצמו נטרף על ידי מספר טורפים ימיים כמו ארי ים קליפורני ופוקת המפרץ.
דג זה מהווה דג מאכל חשוב באזורי תפוצתו.
ליאור קצב

ליאור קצב (נולד בט"ו בכסלו ה'תש"ל, 25 בנובמבר 1969) הוא עורך דין ישראלי שכיהן כראש עיריית קריית מלאכי.
ביוגרפיה

ליאור קצב הוא בנם הצעיר והשמיני של גוהר ושמואל קצב, מראשוני קריית מלאכי ואחיו הצעיר של משה קצב, הנשיא השמיני של מדינת ישראל.
קצב נולד בקריית מלאכי. בתום לימודיו בבית הספר היסודי "נצח ישראל" בקריית מלאכי, למד בישיבת בני עקיבא "אור עציון" שבמרכז שפירא.
בזמן לימודיו בישיבה התיכונית שימש כמדריך בתנועת הנוער "בני עקיבא" ובכיתה י"ב למד במסגרת של"פ בעכו והמשיך לישיבת ההסדר אור עציון. את שירותו הצבאי עשה במסגרת ישיבת ההסדר, ובין השנים 1988–1992 שרת כצנחן בגדוד 890 של חטיבת הצנחנים. במהלך שירותו הצבאי נישא לנגה לבית קדמון, בת כפר מימון, ובהמשך נולדו להם ארבעה ילדים.
בתום שירותו הצבאי, יצא קצב למוסקבה בשליחות לשכת הקשר "נתיב" במשרד ראש הממשלה, שם עסק בגיוס והכנת סטודנטים יהודיים לעלייה לארץ ובלימוד השפה העברית.
לאחר מכן נשלח לשנתיים למנצ'סטר מטעם הסוכנות היהודית ותנועת בני עקיבא העולמית. באנגליה שימש כשליח חינוכי לסניפי בני עקיבא בצפון בריטניה וכשליח קהילתי במנצ'סטר.
עם שובו מהשליחות נבחר לעמוד בראש האגף לגיוס ולשיבוץ בנות במסגרת השירות הלאומי.
ליאור קצב ייסד את המדרשה הלאומית להעמקת ערכי היהדות בקריית מלאכי ועסק רבות בהדרכת בני נוער ומבוגרים במסגרת סמינריונים וימי עיון בנושאי יהדות וציונות.
בשנת 1998, בגיל 28 ובהיותו סטודנט לפסיכולוגיה ולמשפטים, נבחר לכהן כראש עיריית קריית מלאכי, ובכך היה לראש העירייה הצעיר ביותר בישראל. בקשר עם הבחירות לעירייה נפתחה נגד קצב חקירה בחשד לעבירת שוחד בחירות ואי פרסום הסכמים פוליטיים. המשטרה המליצה להעמידו לדין, אך התיק נסגר עקב קשיים ראייתיים. קצב מינה את שותפו הפוליטי ליועץ של העירייה ללא מכרז ובניגוד לכללי מינהל תקין, ובשל כך חויב קצב לשלם לקופת העירייה באופן אישי סכום של 93,000 ש"ח, שהוא הסכום ששילמה העירייה ליועץ.
כשהתמודד לתקופת כהונה שנייה בראשות עיריית קריית מלאכי בשנת 2003 מטעם רשימה עצמאית שרצה יחד עם המפד"ל, הפסיד למוטי מלכה.
בזמן כהונתו כראש העיר, התמודד על מקום ברשימת הליכוד לכנסת במסגרת הבחירות המקדימות במרכז תנועת הליכוד. עם הקמת תנועת קדימה בראשות ראש הממשלה אריאל שרון, הוצע לו להצטרף לתנועה, אך קצב דחה את ההצעה ועם סיום כהונתו כראש עיר, פנה להתמחות במשרד עורכי דין בירושלים.
בין השנים 2005- 2009 ניהל קרן השקעות ויזמות בנדל"ן בישראל ובמזרח אירופה.
בשנת 2007 התלוננה עובדת זרה כי קצב עשה בה מעשה מגונה. לדברי המשטרה המתלוננת נמצאה דוברת אמת בבדיקת פוליגרף, אך בסופו של דבר נסגר התיק עקב קשיים ראייתיים ולא הוגש כתב אישום בפרשה. חקירה נוספת, בחשד כי כראש העיר דרש קצב שוחד מיני מעובדת בעירייה כתנאי להחזרתה לעבודה, נסגרה אף היא בשל בקשת המתלוננת ובשל קשיים ראייתיים.
עם פרוץ פרשת האונס של הנשיא משה קצב, בשנת 2007, נמנה עם צוות ההגנה המשפטי של אחיו והרבה להתראיין בכלי התקשורת על הפרשה. בשנת 2008 הוסמך כעורך דין, והצטרף כשותף למשרד עורכי דין. בשנת 2012 פתח משרד עצמאי.
ב-2018 הודיע על התמודדותו בבחירות המקדימות לרשימת הליכוד בזמן הבחירות לכנסת ה-21 כנציג מחוז הנגב והדרום, אך הפסיד לשלמה קרעי. קצב התמודד גם בבחירות המקדימות שלפני הבחירות לכנסת העשרים וחמש במחוז הנגב והפסיד לשלום דנינו.
הערות שוליים

↑  פתרון חידת טריוויה פוליטית, באתר ה"שימושון"
↑  אסף זוהר, ‏המשטרה ממליצה להעמיד לדין את ליאור קצב, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2000
↑  אמיר הלמר, פרקליטת המדינה החליטה לסגור מחוסר ראיות את תיק החקירה נגד ליאור קצב, באתר TheMarker‏, 30 ביולי 2001
↑  יובל יועז, ‏ליאור קצב חויב לשלם לעיריית קריית-מלאכי 140 אלף שקל, באתר גלובס, 9 ביוני 2010
1 2  טובה דדון, ליאור קצב התרסק בקריית מלאכי, באתר ynet, 29 באוקטובר 2003
↑  אבירם זינו, מסתמן: כתב אישום בעבירות מין נגד ליאור קצב, באתר ynet, 17 בדצמבר 2007
אורי יבלונקה, "פחדתי שאם אתלונן נגד ליאור קצב - אגורש", באתר nrg‏, 17 ביוני 2007
↑  אילנה קוריאל וטובה דדון, נסגר תיק השוחד המיני נגד ליאור קצב, באתר ynet, 25 בפברואר 2010
↑  תודה לדיל, תודה לרב, תודה לגלעד שרון: הפתעת הנגב בליכוד, באתר וואלה, 7 בפברואר 2019
↑  אלכסנדרה לוקש ומורן אזולאי, קרב דרומי בליכוד: שרון נגד קצב, באתר ynet, 2 בינואר 2019
↑  יוני קמפינסקי, ליאור קצב: הגיע הזמן שהציונות הדתית תשתלב בליכוד, באתר ערוץ 7, 7 ביולי 2022
| ראשי עיריית קריית מלאכי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  חיים גושן  |  עבודי דוד-אלבג  |  משה קצב  |  יוסף ונונו  |  משה שמעון  |  ליאור קצב  |  מוטי מלכה  |  יוסי חדד  |  אליהו זוהר  |  |
|  1959–1960  |  1960–1969, 1970–1974  |  1969–1970, 1974–1981  |  1981–1993  |  1993–1998  |  1998–2003  |  2003–2013  |  2013  |  2013 ואילך  |  |
לוח העתקה

לוח העתקה או לוח עריכה (לעיתים מכונה לוח גזירים, באנגלית: Clipboard) הוא חלק בזיכרון המחשב בו מאוחסנים נתונים באופן זמני. לוח העריכה מאפשר למשתמשים להעביר ("לגזור") או להעתיק מידע (טקסט, תמונה, קובץ ועוד) מתוכנית אחת הפועלת במחשב באותה עת לתוכנית אחרת הפועלת בו (וכן מתוכנית אל עצמה), או מתיקייה אחת לתיקייה אחרת (להעביר למיקום שונה במערכת הקבצים). לוח העריכה עשוי להיות מיושם על ידי מערכת ההפעלה עצמה, או על ידי יישום עצמאי. כמו שאר המידע המאוחסן בזיכרון המחשב, המידע המאוחסן בלוח העריכה מתנדף עם כיבוי המחשב או אתחולו.
לרוב, לוח העריכה מסוגל להכיל רק פיסת מידע אחת בכל עת והעתקה של פיסת מידע חדשה אל הלוח תסיר באופן אוטומטי את פיסת המידע אשר הייתה שם קודם. "הדבקה" (העתקה מהלוח) של מידע לתוך תוכנה או תיקייה לא תסיר את המידע מהלוח. תוכנות מודרניות כגון מיקרוסופט אופיס מרחיבות על יכולותיו של לוח העריכה הקיים במערכת ומאפשרות לטפל במספר פיסות מידע במקביל.
הלוח במערכת ההפעלה Microsoft Windows

ברוב התוכנות הגישה ללוח העריכה נעשית דרך תפריט "עריכה" או "Edit", שבדרך כלל מופיעת בו לפחות שלוש אפשרויות – גזור, העתק והדבק:
גזור או Cut – מעתיק את פיסת המידע שנבחרה אל לוח העריכה ומסיר אותה מהמיקום המקורי. בדרך כלל זמין גם בקיצור המקלדת Ctrl + X.
העתק או Copy – מעתיק את פיסת המידע שנבחרה אל לוח העריכה. בדרך כלל זמין גם בקיצור המקלדת Ctrl + C.
הדבק או Paste – מעתיק את המידע הקיים בלוח העריכה לתוך המיקום הנבחר הנוכחי. בדרך כלל זמין גם בקיצור המקלדת Ctrl + V.
Win+V - הצגת הפריטים השמורים בClipboard.
הערות שוליים

↑  לוּחַ גְּזִירִים, במילון מונחי האקדמיה ללשון העברית, אתר האקדמיה ללשון העברית
ליכטנבורג

| --- | --- |

טירת ליכטנברג (צולם ב-2911)
 מידע כללי
 מדינה:  גרמניה
 מחוז:  סקסוניה-אנהלט
 תאריכים
 תאריך הקמה:  1933
 תאריך סגירה:  1939
 אוכלוסייה
 השתייכות האסירים:  יהודים, גרמנים מתנגדי המשטר הנאצי, עדי יהוה, צוענים, והומוסקסואלים
 נתונים
 קואורדינטות:  51°39′45″N 12°55′56″E﻿ / ﻿51.662467°N 12.932142°E﻿ / 51.662467; 12.932142
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניליכטנבורג(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניליכטנבורג(למפת סקסוניה-אנהלט רגילה) מגדבורג האלה דסאו ויטנברג ביטרפלד-וולפן הלברשטאדט שטנדאל וייסנפלס ברנבורג מרסבורג ברנדנבורג ב. סקסוניה תורינגיה סקסוניה התחתונה ליכטנבורג(למפת סקסוניה-אנהלט מוגדלת) מגדבורג האלה דסאו ויטנברג ביטרפלד-וולפן הלברשטאדט שטנדאל וייסנפלס ברנבורג מרסבורג ברנדנבורג ב. סקסוניה תורינגיה סקסוניה התחתונה ליכטנבורג
 
מפת מחנות ריכוז והשמדה באירופה (לחצו להגדלה)
ליכטנבורג (בגרמנית: Konzentrationslager Lichtenburg) היה מחנה ריכוז שפעל בגרמניה הנאצית בשנים הראשונות של השלטון הנאצי, בין השנים 1933–1939.
המחנה היה ממוקם בטירה מתקופת הרנסאנס, בפרטין (Prettin), במחוז ויטנברג (Wittenberg), שבמדינת סקסוניה-אנהלט, חלקה המזרחי של גרמניה. הטירה בליכטנברג שימשה עוד מ-1812 כבית סוהר. בשנת 1928 נסגר המקום בשל תנאים סניטריים גרועים.
היסטוריה

עם עלייתה לשלטון של המפלגה הנאצית, הוקמו מחנות ריכוז רבים, שנועדו לכליאת מתנגדי השלטון מן השמאל ומן הזרמים הליברליים. ביולי 1933 כבר היו קרוב ל-27,000 אסירים במחנות מעצר כאלה; המחנות הוקמו כיוזמות מקומיות על ידי גופי המשטרה ומשרדי המשפטים של המדינות השונות בגרמניה, וכן על ידי האס אה. לא ידוע מספרם של מחנות אלו. מחנה ליכטנבורג הוקם גם הוא בשלב זה: ב-13 ביוני 1933 נפתח בטירה "מחנה ריכוז לגברים במעצר הגנתי". בסוף 1933 היו 70% מהכלואים במחנה קומוניסטים, 20% סוציאליסטים, ועוד 10% שהיו אסירים פוליטיים אחרים.
בתחילת 1934 הועברה השליטה במחנות הריכוז לידיו של ארגון האס אס, שהוקם באותה תקופה, בפיקודו של היינריך הימלר. הימלר השתלט גם על כל גופי המשטרה בגרמניה (ראו ערך: משטרה בגרמניה הנאצית). האס אס השיג שליטה מלאה במערכת מחנות הריכוז; רוב המחנות הקטנים נסגרו, ועד ספטמבר 1935 נותרו במקומם שישה מחנות "רשמיים": דכאו, ליכטנבורג, זקסנבורג, אורנינבורג, אסטרווגן, וקולומביה האוס, בברלין.
כאמור, בתחילה היו במחנה אסירים פוליטיים בלבד, ואולם החל מ-1935 החלה המשטרה לעצור במחנות הריכוז לא רק אסירים פוליטיים אלא גם מי שכונו "אלמנטים לא סוציאליים" - נוודים, קבצנים, מובטלים, ועוד, וכן פושעים בעלי כמה הרשעות, וגם לליכטנבורג הובאו עצירים כאלה. כמו כן, נכלאו בליכטנבורג עדי ה', צוענים, והומוסקסואלים. לאחר פרסום חוקי נירנברג, נכלאו בליכטנבורג גם יהודים שעברו על חוקי הגזע.
מחנה ליכטנבורג תוכנן עבור 1,000 אסירים, ואולם בספטמבר 1933 היו בו כבר כ-2,000 אסירים, גברים בלבד. הצפיפות שיצרה תנאי מחיה והגיינה קשים במיוחד. רישומי המחנה מתעדים לפחות 20 אסירים שמתו במהלך קיומו של המחנה, בשל התעללות, תנאי הכליאה הגרועים, ומעשי רצח בידי אסירים פליליים.
ב-1937 החליט האס אס על צמצום המחנות הקיימים, והקמת מחנות גדולים במקומם. מחנה אורנינבורג נסגר, ובמקומו הוקם ב-1936, מחנה זקסנהאוזן. ב-1937 הוחלט על הקמת מחנה בוכנוואלד, וכל האסירים מליכטנבורג הועברו אליו. במקום האסירים הגברים נכלאו בליכטנבורג נשים; בשיאו היו במחנה 1,415 אסירות. ב-1939 הוקם מחנה הריכוז לנשים רוונסברוק; במאי 1939 הועברו 867 האסירות הנותרות בליכטנבורג לרוונסברוק. ובכך נסגר המחנה.
לאחר פינוי האסירים מן הטירה, שימש המקום כבסיסו של הגדוד השני בדיוויזיית האס אס השלישית, טוטנקופף (Totenkopf, "גולגולת המת"). מעת לעת היו בטירה גם מספר אסירים.
בין אנשי האס אס ששירתו בטירה יש למנות את תיאודור אייקה, שהיה מפקד המחנה בין מאי ליולי 1934, מראשי האס אס, שהיה אחראי מרכזי על הקמת מחנות הריכוז ודרך התנהלותם; קארל אוטו קוך, שהיה קצין במחנה כמה חודשים ב-1935, ומאוחר יותר היה מפקד מחנה הריכוז בוכנוואלד ומחנה ההשמדה מיידנק; וארתור ליבהנשל, שהיה שליש המחנה במשך רוב שנותיו, ומאוחר יותר היה מפקד מחנות ההשמדה אושוויץ ומיידנק.
מעט מאוד ידוע על המחנה. רק עם פתיחת הארכיב של שירות האיתור הבינלאומי בסוף אפריל 2008 החלו להיחשף מסמכים הנוגעים למחנה.
לאחר מלחמת העולם השנייה

לאחר המלחמה שימשו הקרקעות סביב הטירה כקרקעות חקלאיות. אנדרטה לזכר אסירי המחנה הוקמה בטירה בשנת 1965. בשנים 2000–2004 התנהל מאבק ציבורי על שימור הטירה, בשל כוונת הממשלה הפדרלית למכור את המקום.
בטירה נמצא היום מוזיאון של האזור ותערוכה על השימוש בטירה בעת השלטון הנאצי.
הערות שוליים

↑  על פי הערך "מחנות ריכוז", מרכז המידע אודות השואה, יד ושם; הערך CONCENTRATION CAMPS, 1933-1939, מוזיאון השואה בוושינגטון.
↑  שם.
↑  לרשימה מפורטת יותר ראו בערך בוויקיפדיה בגרמנית.
↑  לאתר המוזיאון ראו כאן.
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שטוטהוף |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007458246505171  BnF: cb14400587p (data)  GND: 4235241-1  LCCN: n2001021138  NKC: xx0116338  SUDOC: 078602750  VIAF: 151771885   WorldCat (עם VIAF): 151771885
כתיבה (תהליך קוגניטיבי)

מודל כתיבת המילה
התהליך הקוגניטיבי האחראי לכתיבה הוא תהליך רב-שלבי המאפשר לכתוב מילים מוכרות וחדשות, לאיית מילים בעל-פה או להקלידן. הפסיכולוגיה הקוגניטיבית משתמשת במודל כתיבת המילה כדי לתאר תהליך זה באמצעות מערכת רכיבים קוגניטיביים כגון המערכת הסמנטית, הלקסיקון הפונולוגי, לקסיקון הפלט האורתוגרפי, הבאפר הפונולוגי והגרפמי או ההמרה הפונמית-גרפמית.
מודל זה מסייע גם להבנת הסיבות להפרעות כתיבה שונות, לאבחונן ולטיפול בהן, בעזרת שיוכם של סוגים שונים של טעויות כתיבה לפגיעה ברכיב זה או אחר במערכת (ראו: דיסגרפיה).
מרכיבי המודל > לקסיקון פונולוגי

הלקסיקון הפונולוגי הוא מאגר זיכרון ארוך טווח למילים מושמעות. מכיל מידע לגבי הצורה הנשמעת של מילים, לגבי העיצורים והתנועות, מספר ההברות במילה ומיקום הטעם.
מרכיבי המודל > המערכת הסמנטית

המערכת הסמנטית מכילה מידע לגבי משמעות המילים. מידע זה משותף למערכות שונות (כתיבה, קריאה, דיבור).
מרכיבי המודל > לקסיקון פלט אורתוגרפי

לקסיקון הפלט האורתוגרפי הוא מאגר זיכרון לטווח ארוך המכיל ייצוגים של תבניות אורתוגרפיות (צורתן הכתובה) של מילים. בעת כתיבת מילים מוכרות הייצוגים האורתוגרפים הרלוונטיים עוברים אקטיבציה.
מרכיבי המודל > הבאפר הפונולוגי

הבאפר הפונולוגי משמש כמאגר זיכרון קצר טווח שתפקידו להחזיק את המידע שהגיע מהלקסיקון הפונולוגי.
מרכיבי המודל > באפר פלט גרפמי

באפר הפלט הגרפמי הוא מאגר זיכרון קצר טווח אשר משותף לשני מסלולי הכתיבה (הלקסיקלי והסב-לקסיקלי). הבאפר משמש כמעין צומת המקשר בין תהליכים מרכזיים שאחראים לשליפת הייצוג האורתוגרפי לבין תהליכים פריפריאליים מאוחרים יותר, במהלכם הייצוגים המופשטים של האותיות מומרים לפלט אורתוגרפי. באפר הפלט הגרפמי אחראי על שמירת שני סוגי מידע עד לכתיבת המילה: מידע אודות זהות האותיות ומידע אודות סדר האותיות.
מרכיבי המודל > השלב האלוגרפי

בשלב זה מתבצעת המרה אלוגרפית, זהו תהליך בו נקבעת זהוּת האות המתאימה וצורתה הספציפית, למשל בחירה בסגנון כתיבה מסוים של האות מ (כמו: כתיבת  או מ).
מרכיבי המודל > תבניות גרפמיות-מוטוריות

בשלב זה מתבצע רצף הפעולות המוטוריות של הכתיבה, ונקבע מהי מידת הכוח שיופעל לשם ביצוע הכתיבה, כיוון הכתיבה, צורת האות וגודלה. המידע שמתקבל משלב זה יבוא לידי ביטוי על ידי הפעלת מערכות השרירים המתאימות, עד להשלמת משימת הכתיבה.
מסלולי הכתיבה

מודל כתיבת המילה מתאר את תהליך הכתיבה באמצעות שני מסלולים לכתיבה, האחד לקסיקלי שדרכו ניתן לכתוב מילים מוכרות והשני סב-לקסיקלי, שבאמצעותו ניתן לכתוב מילים חדשות אך גם מילים מוכרות בתנאי שאופן כתיבתן מציית לחוקי המרת פונמות לאותיות כתובות.