רשימות היחש של יהודה
הערות שוליים

↑  המקרא משתמש באופן בלעדי בפועל יַּחַשׂ, הִתְיַחֵשׂ, לציון קשר גנאלוגי. בעברית מודרנית נהוג לכתוב יחס (עם ס' במקום שׂ'): רשימות יחס, רשימות יוחסין. אולם למילה יחס יש מספר משמעויות שונות ובהן גם השוואה וכן התייחסות (לא גנאלוגית) למשהו או למישהו, בעוד שלמילה יַּחַשׂ יש רק את המשמעות הגנאלוגית, בה עוסק ערך זה.
1 2  ספר דברי הימים א', פרק ב', פסוקים ג'–נ"ה; פרק ד', פסוקים א'–כ"ג.
↑  שמואל ייבין באנציקלופדיה מקראית, כרך ג' (1965), טורים 487–498, כחלק מהערך 'יהודה', סעיפים 1 ו-2
↑  זכריה קלאי באנציקלופדיה מקראית, כרך ו' (1971), טור 168, בערך 'עטרות בית יואב'
↑  למשל, תרשימים לדברי הימים א פרק ב ופרק ד, באתר מכללת הרצוג, בערך על 'שבט יהודה - אילנות יוחסין'
1 2 3 4  יוליוס ולהאוזן 1870 = Wellhausen, Julius. 1870. De Gentibus et Familiis Judaeis quae I Chr. 2,4 enumerantur. Göttingen.

ציטוט לפי: יוליוס ולהאוזן. 1870. משפחות יהודה שנמנו בספר דברי הימים א', ב', ד' (עברית: ליזה אולמן. הערות: גרשון גליל. תשמ"ה. קונטרסים – מקורות ומחקרים, 63). המרכז לחקר תולדות ישראל ע"ש בן-ציון דינור, ירושלים.

זהו חיבורו הראשון של ולהאוזן, מגדולי חוקרי המקרא בעת החדשה. החיבור הוגש כדיסרטציה לאוניברסיטת גטינגן ועל כן נכתב לטינית, כמנהג התקופה.

למהדורה העברית נוספו מבוא והערות בידי המהדיר גרשון גליל, אשר עבודת הדוקטור שלו מהווה את אחת מהעבודות המקיפות המודרניות בנושא.
↑  יוליוס ולהאוזן 1870 = Wellhausen, Julius. 1870. De Gentibus et Familiis Judaeis quae I Chr. 2,4 enumerantur. Göttingen. ציטוט לפי: יוליוס ולהאוזן. 1870. משפחות יהודה שנמנו בספר דברי הימים א', ב', ד' (עברית: ליזה אולמן. הערות: גרשון גליל. תשמ"ה. קונטרסים – מקורות ומחקרים, 63). ירושלים, עמ' 20–33.
↑  ובהם בעיקר קיטל (1902), רוטשטיין והנל (1927) ורודולף (1954; 1955).

קיטל 1902 = Kittel, R. 1902. Die Bücher der Chronik. Göttingen.

יוהאן וילהלם רוטשטיין והנל 1927 = Rothstein, J.W. und Hänel, J. 1927. Kommentar zum ersten Buch der Chronik. Leipzig.

רודולף 1954 = Rudolph, W. 1954. Problems of the Book of Chronicles. VT 4: 401-409.

רודולף 1955 = Rudolph, W. 1955. Chronikbücher (HAT). Tübingen.
1 2  מרטין נות 1932 = Noth, Martin. 1932. Eine Siedlungsgeographische Liste in 1.Chr. 2 und 4. Zeitschrift der Deutchen Morgenländischen Gesselschaft (ZDPV) 55: 97-124.
1 2  יוחנן אהרוני. תשכ"ג. ארץ ישראל בתקופת המקרא – גאוגרפיה היסטורית. ירושלים, עמ' 211–213.
↑  מאיירס 1965 Myers, J.M. 1965. I Chronicles (The Anchor Bible). Doubleday, Garden City NY.
↑  רולאן דה-וו 1971, עמ' 540 והערה 52 שם = de-Vaux, R. 1971. The Early History of Israel (English: D. Smith. 1978). Philadelphia.
↑  ויליאמסון 1979 = Williamson, H.G.M. 1979. Sources and Redaction in the Chronicler's Genealogy of Judah. JBL 98: 351-359.
1 2 3 4  גרשון גליל, מגילות היוחסין של שבט יהודה (עבודת ד"ר), ירושלים, תשמ"ג
1 2 3  אהרון דמסקי 87–1986 = Demsky, A. 1986/7. The Clans of Ephrat: Their Territory and History. Tel Aviv 13-14: 46-59.
↑  שמואל קליין. תרפ"ז (1927). מחקרים בפרקי-היחס שבספר דברי-הימים. מאסף ציון ב: 1–16, ובפרט עמ' 1.

המשכים: תרפ"ט (1929); מאסף ציון ג: 1–16.

תר"ץ (1930). מאסף ציון ד: 14–30.

מחקרים ארצישראליים כרך שני, חוברת חמישית.
↑  רודולף 1955, עמ' 23 = Rudolph, W. 1955. Chronikbücher (HAT). Tübingen.
↑  יוליוס ולהאוזן 1870 = Wellhausen, Julius. 1870. De Gentibus et Familiis Judaeis quae I Chr. 2,4 enumerantur. Göttingen. ציטוט לפי: יוליוס ולהאוזן. 1870. משפחות יהודה שנמנו בספר דברי הימים א', ב', ד' (עברית: ליזה אולמן. הערות: גרשון גליל. תשמ"ה. קונטרסים – מקורות ומחקרים, 63). ירושלים, עמ' 22–26, ובפרט עמ' 25 לגבי עטרה.
↑  נדב נאמן, תשמ"ד (1984). אפרים, אפרת (ה) וההתנחלות בהר יהודה. ציון מט: 325–331.
↑  ישראל אפעל באנציקלופדיה מקראית, כרך ז' (1976), עמ' 110–111, בערך 'קטורה'
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוקים א'–ד'; ספר דברי הימים א', פרק א', פסוקים ל"ב–ל"ג.
↑  ישראל אפעל 1982 Eph'al, I. 1982. The Ancient Arabs (2nd rev. print, 1984). Jerusalem.
1 2  נדב נאמן וישראל פינקלשטיין (עורכים), מנוודות למלוכה: היבטים ארכאולוגיים והיסטוריים על ראשית ישראל, מוגש לפרופ' משה כוכבי במלאת לו שישים שנה מחבריו ותלמידיו, ירושלים (1990), עמ' 12–15. וכן אצל: אבי עופר, 1990, הר-יהודה המקראי - מנוודות לממלכה לאומית, באותו כרך, בפרט עמ' 165–168, 176–181, 208–214; נדב נאמן, 1990, פרשת כיבוש הארץ בספר יהושע, באותו כרך, עמ' 293–310, 312 ואילך ובפרט 332–334; איתמר זינגר, 1990, מצרים, כנענים ופלשתים, באותו כרך, עמ' 381.
1 2  גרשון גליל תשמ"ג (1983). מגילות היוחסין של שבט יהודה. האוניברסיטה העברית בירושלים (עבודת דוקטור), בפרט עמודים 55: סכימה 3 (התנחלות בני חברון), 109: סכימה 9 (ארגון בני חור). אבי עופר תשנ"ג (1993). הר-יהודה בתקופת המקרא. אוניברסיטת ת"א (עבודת דוקטור), בפרט חלק 4 עמ' 13.