stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרי אן בריטלנד
ביוגרפיה > מעשי הרצח

בפברואר 1886 קנתה בריטלנד רעל עכברים בבית מרקחת סמוך לביתה. מכיוון שהרעל הכיל סטריכנין וארסן, היא נדרשה לחתום בפנקס הרעלים.
במרץ 1886 מתה בתה הבכורה, אליזבת' האנה. מותה יוחס לנסיבות טבעיות, ומרי אן תבעה את ביטוח החיים של בתה.
ב-3 במאי 1886 מת בעלה, תומאס. מותו יוחס לאפילפסיה, ומרי אן תבעה גם את ביטוח החיים שלו.
לאחר מותו, שכניה תומאס ומרי דיקסון הזמינו אותה לגור זמנית בביתם. ב-14 במאי באותה שנה, מתה מרי דיקסון. בבדיקה הפתולוגית התגלתה בדמה כמות קטלנית של רעל עכברים. מרי אן נחקרה על אודות מותה של שכנתה והודתה כי היא ושכנה תומאס דיקסון ניהלו רומן. היא רצחה את בתה מפני שזו חשדה בכוונותיה הפליליות, ולאחר מכן המשיכה לרצוח גם את בעלה וגם את אשתו של מאהבה.
ביוגרפיה > המשפט וההוצאה להורג

משפטה של מרי אן בריטלנד החל ב-22 ביולי 1886. חבר המושבעים התמהמה זמן מה בהחלטה על פסק הדין, אך בסופו של דבר הם מצאו אותה אשמה בשלושת מעשי הרצח. לאחר פסק הדין היא הצהירה בפני בית המשפט: "אני חפה מפשע לחלוטין, אינני אשמה כלל". בנוגע לתומאס דיקסון קבע חבר המושבעים כי הוא לא נטל חלק במעשי הרצח.
ב-9 באוגוסט 1886 בבוקר הובלה בריטלנד אל הגרדום, כשהיא נתמכת בשתי סוהרות. היא זעקה וביקשה רחמים, אך הוצאה להורג על ידי התליין ג'יימס ברי.
הערות שוליים

↑  "England and Wales Birth Registration Index". FamilySearch. The Church of Jesus Christ of Latter-day Saints. p. Vol 21; P 86; Line 16. נבדק ב-3 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "England Marriages, 1538–1973". FamilySearch. The Church of Jesus Christ of Latter-day Saints. נבדק ב-3 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   Census Returns of England and Wales, 1881. Kew, Surrey, England: The National Archives of the UK (TNA): Public Record Office (PRO), 1881.Class: RG11; Piece: 4038; Folio: 68; Page: 8; GSU roll: 1341965; 133, Turner Lane, Ashton under Lyne, Lancashire, England; BRITLAND Thomas, Mary Ann, Elizabeth, Susannah.
↑  "Mary Ann Britland". Capital Punishment UK. נבדק ב-13 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "New Zealand Herald, 2 Oct 1886". National Library of New Zealand, Papers Past, Newspapers. נבדק ב-13 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Berry, James. My Experiences as an Executioner. archive.org. London : P. Lund, (1892). p. 76. נבדק ב-3 באוגוסט 2015. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Execution of Mary Ann Britland, paperspast.natlib.govt.nz
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרי אן בריטלנד".
נתן צונץ

| --- | --- |

נתן צונץ בשנת (1910) בעת מסע מחקר בטנריפה
 לידה:  7 באוקטובר 1847 בון, ממלכת פרוסיה 
 פטירה:  22 במרץ 1920 (בגיל 72) ברלין, רפובליקת ויימאר 
 ענף מדעי:  פיזיולוגיה, רפואה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בון 
 מוסדות:  אוניברסיטת בון 
 פרסים והוקרה:  מסדר העיט האדום דרגה 4  מסדר סטניסלב הקדוש, דרגה 2 
 
נתן צונץ (בגרמנית: Nathan Zuntz;‏ 7 באוקטובר 1847 - 22 במרץ 1920) היה רופא ופיזיולוג גרמני יהודי מומר, נודע במחקריו על היבטים רבים בתחום הפיזיולוגיה של בעלי החיים ושל האדם: חילוף החומרים, תזונה, נשימה, הגזים בדם, המאמץ, היה חלוץ של חקר החיים בתנאי גובה, של רפואת הספורט והרפואה התעופתית.
חייו

נתן צונץ נולד בבון במשפחה של סוחרים יהודים. הוא היה צאצא של יהודים מפרנקפורט שעברו לשם במאה ה-15 מן העיירה צונז אם ריין, בימינו חלק מן העיר דורמאגן, כ-20 קילומטר צפונית-מערבית לעיר קלן. בשנת 1837 אביו, לאופולד צונץ (1874-1814), וסבתו, רחל צונץ (לבית הס) פתחו יחדיו בבון מפעל לצליית קפה ("של האלמנה של אמשל צונץ ז"ל"). העסק התפתח לחברה גדולה והפך למותג ידוע בגרמניה בסוף המאה ה-19, עם חנויות ובתי קפה בברלין ובערים אחרות.
נתן היה הבן הבכור מבין אחד עשר הילדים של לאופולד צונץ ושל יוליה לבית כצנשטיין (1872-1822), ילידת קאסל. 
החל משנת 1864 למד נתן צונץ רפואה באוניברסיטת בון, בה הפך בשנת 1866 לעוזרו של מקס שולצה. בשני הסמסטרים האחרונים ללימודיו עבד כרופא סטז'ר לצידו של הוגו ריהלה בקליניקה רפואית בעיר הולדתו. בשנת 1868 סיים את הדוקטורט ברפואה עם עבודה "מחקרים על פיזיולוגיית הדם". באותה שנה עבר את מבחני הגמר וקיבל הסמכה כרופא. עבר סטאז' בן חודשים אחדים ביישוב אוברפלייס, על יד בון ויצא לאחר מכן להשתלמות בת 7 חודשים בברלין. שם פקד את הקורסים של פרריקס, פירכו, וסטפאל וטראובה. בשנת 1870 חזר לבון כעוזר של הפיזיולוג אדוארד פליגר (Pflüger). במקביל בשנים 1870–1881 עבד בעיר כרופא עצמאי. ב-1871 התמנה מרצה בכיר באוניברסיטת בון, והחל משנת 1872 היה למרצה בכיר לשם כבוד לפיזיולוגיה באקדמיה הממלכתית לחקלאות בפופלסדורף. בשנת 1874, שנת נישואיו לפרדריקה בינג, התמנה צונץ לפרופסור מחוץ למניין לפיזיולוגיה באוניברסיטת בון והקים בה מעבדה לפיזיולוגיה של בעלי החיים. בשנים 1881–1919 כיהן כפרופסור מחוץ למניין באוניברסיטה החקלאית המלכותית (Landwirschaftliche Hochschule) בברלין. בשנות ה-1880 עזב את הדת היהודית ובשנת 1889 התנצר עם כל משפחתו לפי הדת הלותרנית.
הקיסר וילהלם השני מינה אותו בשנת 1904 "יועץ סתרים של הממשלה" וכעבור שנתיים, ב-1906 לרקטור של האוניברסיטה החקלאית המלכותית בברלין. צונץ הקים בה את המכון החדשני ביותר לפיזיולוגיה של בעלי החיים. הצטיין במיוחד בחדשניותו המכשור שבנה הנוגע למערכת הנשימה של בעלי החיים.
בשנת 1914 התגייס צונץ בכל כוחותיו למאמץ המלחמתי של גרמניה. בשנת 1919 פרש לגמלאות לפי בקשתו.
נתן צונץ נפטר בביתו בברלין בשנת 1920.הובא לקבורה בבית הקברות הדרום-מערבי של שטאהנסדורף, על יד פוטסדם, ללא השתתפות של כמרים.
הוא היה נשוי החל משנת 1874 לפרדריקה בינג. לזוג נולדו שלושה ילדים. ילדיו ונכדו נאלצו להימלט מגרמניה בימי שלטון הנאצים.
נכדו, גינתר צונץ (1902-1992), נמלט לבריטניה והיה בלשן שעסק בלטינית וביוונית.
פעילותו המדעית

צונץ חקר היבטים פיזיולוגיים רבים, כגון חילוף החומרים, הנשימה והתזונה. נודע במיוחד הודות למחקריו בתחום הפיזיולוגיה בתנאי גובה. ערך מחקרים נרחבים של השינויים הפיזיולוגיים אצל בעלי חיים ובני אדם בתנאים קיצוניים. רבים ממחקריו נערכו אחרי 1893 בקאפאנה רג'ינה מרגריטה, תחנת מחקר שנבנתה לא מכבר על פסגת ההר מונטה רוזה באיטליה בגובה 4,500 מטר. בעבודתו שם שיתף פעולה עם אדולף לוי (1936-1862) ,עם האיטלקי אנג'לו מוסו (1910-1846) ועם האוסטרי ארנולד דוריג (1961-1872). 
חרף קשיים מתודולוגיים רבים היה צונץ הראשון שחקר את השפעות ירידת לחץ החמצן על גוף האדם בעזר חדר היפובארי או Pneumatische Kammer. היה הראשון שתיאר את ההבדל בין ממצאי המעבדה המופקים בתוך חדר היפובארי לבין תוצאות המדידות בגובה. הוא מצא שהנוסחה הברומטרית אינה ישימה במקרה זה.
בשנת 1902 יחד עם עוזר המחקר שלו, הרמן פון שרטר (Schrötter) והמטאורולוגים ארתור ברזון (Berson) וריינהרד זירינג (Süring) פעמיים עלה לצורך מחקריו בשמי ברלין בתוך כדורים פורחים עד לגבהים של 5,000 מטר.
בשיתוף פעולה עם מוסדות תעופתיים, צבאיים ומדעיים בנה צונץ ושרטר מערכת לאספקת חמצן ותכנן תא לחץ שנועד לגבהים גדולים מאוד של מעל 10,000 מטר, שבישרו את המערכות המודרניות בהן משתמשת התעופה והאסטרונאוטיקה של ימינו. בשנת 1910 השתתף צונץ במסע מדעי לפיקו דה טיידה באיים הקנריים חלד עם שרטר והפיזיולוגים ארנולד דוריג (Durig)‏(1961-1872) וג'וזף בנקרופט (1947-1872).
נתן צונץ פרסם מספר מאמרים בתחום חקר רפואת הגבהים, מתוכם הידוע היה "Hohenklima und Bergwanderungen in ihrer Wirkung auf den Menschen" (האקלים בגבהים גדולים והמסעות בהרים והשפעתם על האדם). בשנת 1885 יחד עם אוגוסט יוליוס גפרט (1937-1856) יצר צונץ את המכשיר הנשימתי ע"ש צונץ-גפרט ולצורך מחקרי שדה המצאי מודד (Gasuhr) נייד של גז יבש.
בשנת 1889 בנה מסילת כושר (Laudband) ראשונה ובשנת 1914 הוסיף לו התקן הקרנות רנטגן על מנת להתבונן בשינויים בנפח הלב תוך כדי מאמץ.
בשנת 1911 הקים צונץ מעבדה ראשונה לרפואת הספורט בגרמניה. עד שנת 1914 המשיך במחקריו על סיפונם של ספינות אוויר ומטוסים. 
בשנת 1916 פרש צונץ לגמלאות.
פרסים ואותות כבוד

היה דוקטור לשם כבוד מטעם בית הספר לחקלאות של אוניברסיטת וינה (1913), מטעם בית הספר לרפואה וטרינרית בהנובר (1918) והפקולטה לפילוסופיה של אוניברסיטת בון (1919).
1897 - עיטור העיט האדום, דרגה 4
1912-1913 - עיטור המסדר סטניסלב הקדוש של רוסיה, דרגה 2
1916 - עיטור צלב הברזל של גרמניה, דרגה 2
1918 - עיטור מסדר הכתר של פרוסיה, דרגה 2
פרסומים מובחרים

(עם ק. להמן וא. האגמן) Der Stoffwechsel des Pferdes bei Ruhe und Arbeit (חילוף החומרים של הסוס במנוחה ובמאמץ), 1889
(עם ו. שומבורג) Studien zu einer Physiologie des Marsches (מחקרים בפיזיולוגיית הצעידה) ברלין, 1901
(עם ה. פון שרטר) Ergebnisse zweier Ballonfahrten zu physiologischen Zwecken הממצאים של שני מסעות בכדור פורח לצורכי מחקר פיזיולוגי) Pflügers Archiv 92 (1902), 479-520
(עם פ. מילר, ו. קספרי וא. לוי) Höhenklima und Bergwanderungen in ihrer Wirkung auf den Menschen. Ergebnisse experimenteller Forschungen im Hochgebirge und Laboratorium 1906 (האקלים בגבהים גדולים והמסעות בהרים והשפעתם על האדם. ממצאי מחקר ניסיוני בהרים גבוהים ובמעבדה) 1906
(עם א. לוי) Lehrbuch der Physiologie des Menschen (ספר לימוד לפיזיולוגיית האדם) 1909
Zur Physiologie und Hygiene der Luftfahrt (הפיזולוגיה וההיגיינה של התעופה), 1912
לקריאה נוספת

Hans Christian Gunga Nathan Zuntz- His Life and Work in the Fields of High Altitude Physiology and Aviation Medicine
Academic Press 2009
.- H.C.Gunga,K.A.Kirsch Nathan Zuntz (1847-1920)--a German pioneer in high altitude physiology and aviation medicine, Part I: Biography
Aviat Space Environ Med. 1995 Feb;66(2):168-71.
.H.C.Gunga,K.A.Kirsch Nathan Zuntz (1847-1920)--a German pioneer in high altitude physiology and aviation medicine, Part II: Scientific work
Aviat Space Environ Med. 1995 Feb;66(2):172-6.
הערות שוליים

↑  H.C.Gunga 2009 עמוד 1
↑  H.C.Gunga 2009 עמוד 2
↑  H.C.Gunga עמוד 92
↑  H.C.Gunga,K.A.Kirsch N.Zuntz Scientific Work 1995
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274780105171  BIBSYS: 90585081  BnF: cb173619040 (data)  CiNii: DA05298362  GND: 118896202  ISNI: 0000 0000 8121 8132  LCCN: n87150889  LNB: 000006018  NKC: xx0239353  NTA: 067983898  RERO: 02-A004003287  SNAC: w6gt9fkv  SUDOC: 144849984  VIAF: 42636271   WorldCat (עם VIAF): 42636271
בית הכנסת אבות ובנים (חיפה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 כתובת:  רחוב קלר 6
 מיקום:   חיפה
 מדינה:  ישראל ישראל
 נוסח תפילה:  נוסח אשכנז
 הקמה ובנייה
 מבנה:  בית כנסת
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות טמפלרית
 קואורדינטות:  32°48′10″N 34°59′00″E﻿ / ﻿32.802797281664°N 34.983306364763°E﻿ / 32.802797281664; 34.983306364763
  (למפת חיפה מוגדלת) בית הכנסת אבות ובנים(למפת חיפה רגילה) בית הכנסת אבות ובנים(למפת הגליל המערבי רגילה) בית הכנסת אבות ובנים(למפת הגליל המערבי מוגדלת) בית הכנסת אבות ובנים
 
בית הכנסת אבות ובנים הוא בית כנסת הממוקם ברחוב קלר שברובע כרמל מרכזי בחיפה.
היסטוריה

בית הכנסת בנוי משני בניינים. בימי חול משתמשים בבניין שנבנה כבית מגורים של משפחה טמפלרית, משפחת איימן, שהקימו את הפרבר כרמלהיים על הר הכרמל בחיפה.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 התגוררה בבית משפחת לנגוט, בעלי מפעל 'דג-זה' בחיפה.
לאחר מכן הפך המבנה הנטוש לבית כנסת "אבות ובנים" ופועלת בו קהילה שתפעלה את בית הכנסת כבית הכנסת של האזור.
בניינו השני המשמש בימי חג ושבת הוא בניין שנבנה מאוחר יותר. בחזיתו זוג עמודים כזכר לעמודי בית המקדש יכין ובועז.
הפגיעה בבית הכנסת

ב-16 בנובמבר 2024 בזמן מבצע חיצי הצפון נפגע הבניין הישן של בית הכנסת מפגיעת רקטה של ארגון הטרור חזבאללה. מההדף שנוצר בנפילת הרקטה, התנפצו חלונות בית הכנסת ונפגעו גם מספר בניינים בשכונה ונפצע אדם באורח קל.
הערות שוליים

↑  דורון סולומון, חיפה: פגיעה ישירה בבית כנסת במרכז הכרמל (וידאו), באתר mynet‏ חיפה, 16 בנובמבר 2024
הנזק הכבד בבית המדרש
בית הכנסת לאחר הפגיעה
תו ירוק

תו ירוק לדוגמה, שהיה תקף מפברואר - אוקטובר 2021
תו ירוק לדוגמה בעיצוב הנוכחי, תקף החל מאוקטובר 2021
תו ירוק (נקרא בעבר "דרכון ירוק") היה מסמך רשמי ישראלי, שהעיד על כך שהנושא אותו מחוסן מפני קורונה. תחילה הוא הוענק למתחסנים לאחר זריקת החיסון השנייה, ומאז אוקטובר 2021 הוענק למתחסנים לאחר זריקת החיסון השלישית.
רקע

כחלק מהיערכות מדינת ישראל לסיום מגפת הקורונה במדינה, חוסנו רוב אזרחי המדינה נגד נגיף הקורונה במבצע החיסונים במסגרת מבצע "לתת כתף". ממשלת ישראל יזמה ראשונה בעולם את המדיניות שלפיה למתחסנים הוענק "תו ירוק", וחוקק במיוחד חוק שאיפשר למשרד הבריאות למסור מידע אישי של אנשים שבחרו שלא להתחסן לרשויות מקומיות ולאומיות. תו ירוק ניתן גם למחלימים שאובחנו באמצעות בדיקת PCR, או באמצעות בדיקת נוגדנים חיובית (רק למשך חצי שנה מההחלמה). תו בעל תוקף מקוצר (72 שעות) הוענק לנבדקים שהציגו בדיקת PCR שלילית.
התו הירוק ברחבי העולם

בסוף מרץ 2021, הושק תו ירוק בניו יורק. מחוסנים ובעלי בדיקה שלילית יכלו להיכנס למקומות הומי אדם כגון המדיסון סקוור גארדן - אך גם לערוך אירועים עם התקהלות גדולה יותר. הממשלה הפרדלית לא תומכת בתו ירוק פדרלי אך פיתחה המלצות בנושא. בניגוד לישראל, לא היה מדובר על חובה על בעלי העסקים לבדוק את הנכנסים, אלא רק בהליך שנועד להקל ורק למי שמעוניין בכך.
בתחילת אפריל, דנמרק הפכה למדינה האירופית הראשונה שהשיקה תו ירוק למחלימים, למחוסנים ולבעלי בדיקה שלילית. התו הירוק שימש בתחילה לכניסה למספרות, מכוני יופי ובתי ספר לנהיגה. במהלך הצטרפו מדינות אירופאיות אחרות. איטליה הייתה הראשונה לקבוע תו ירוק במקומות העבודה באירופה. תוקף התו הירוק התעדכן בהתאם לצורך ולמדינה.
התו הירוק כדרכון > בישראל

תו ירוק מונפק בנוסף לתעודת מתחסן.המסמך מוצג באמצעות אפליקציה, וניתן להדפיסו במדפסת ביתית מאתר הרמזור של משרד הבריאות.
הדרכון מקנה מספר הקלות הנובעות מחשש פחות מהדבקה והידבקות:
פטור מבידוד לבעל התו לאחר קרבה לחולה מאומת.
פטור מבידוד בכניסה לישראל. בהמשך הוחרגו כמה מדינות מהפטור.
פטור מבידוד בכניסה למדינות שהכירו בתו, בהם: גאורגיה, ואחריה יוון. איי סיישל, קפריסין, רומניה, איסלנד והונגריה
פטור מבדיקה כל 72 שעות כדי להיכנס אל מקום העבודה
מאפשר כניסה אל מקומות כמו מסעדות, חדרי הכושר, אולמות, גני אירועים, בתי כנסת.
בעת הצורך עודכנו ההקלות.
התו הירוק כדרכון > ברחבי העולם

תו דומה היה בדיונים במספר מדינות. מדינות אמרו כי הן שוקלות או מפתחות מערכות תו חיסונים. ביניהן קפריסין, צ'כיה, אסטוניה, יוון, הונגריה, איסלנד, איטליה, פולין, פורטוגל, סלובקיה וספרד. בחריין הייתה הראשונה להשיק תו ב-16 בפברואר 2021. עד פברואר 2021, אופי השימוש שלהם לא נקבע. במרץ הנציבות האירופית הציגה מתווה לתנועה חופשית בתוך האיחוד עד קיץ 2021. הוחלט כי תו ירוק יינתן למי שהתחסן, החלים או הציג בדיקת קורונה שלילית. איסלנד לא המתינה לאישור התו ואישרה כניסת מחוסנים לשטחה בלי מגבלות. במאי 2021, החליט האיחוד האירופי לאפשר כניסה לתיירים מחוסנים מכל העולם, אם כי כל מדינה באיחוד היו רשאים להחליט האם לאמץ את ההחלטה. הושק דרכון ירוק עם אפליקציה שמועד הפעלתה נקבע ל-1 ביולי 2021.
אייר ניו זילנד החלה בניסוי במסגרתו ביקשה מהנוסעים להשתמש בכרטיס בריאות דיגיטלי כדי להוכיח שהם מחוסנים נגד COVID-19.
מחאה נגד מדיניות התו הירוק

נגד מדיניות התו הירוק קמו מוחים ברחבי העולם. בישראל, טענה מועצת החירום הציבורית למשבר הקורונה (גוף התנדבותי של רופאים בכירים ומומחים) בשנת 2021 כי מתקיים מסע לחצים דורסני של משרד הבריאות, שלא נסמך על ראיות מדעיות והונע מניהול סיכונים לקוי, תוך מחיקת ערכי יסוד באתיקה רפואית, דמוקרטיה ומוסר. ב-14 בפברואר 2022 נערכה "שיירת החירות" שכללה מאות מפגינים ומספר משאיות שחסמו את הכביש ונסעו בשיירה איטית לעבר הכנסת בהשראת מחאה דומה שהחלה בקנדה. מאהל מחאה שהוקם בהמשך, פוזר על ידי כוחות המשטרה.
ראו גם

מגפת הקורונה בישראל
מבצע לתת כתף
התו הסגול
פנקס חיסונים
בית הקרנות

| --- | --- |

בית הקרנות ב-2010
 מידע כללי
 כתובת:  רחוב הרצל 16-20  רחוב בלפור 2
 מיקום:  חיפה
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1935–1937 (כשנתיים)
 אדריכל:  יוסף קלארווין
 סגנון אדריכלי:  הסגנון הבינלאומי
 מידות
 קומות:  3 (במקור 2)
 קואורדינטות:  32°48′41″N 34°59′51″E﻿ / ﻿32.81134°N 34.99752°E﻿ / 32.81134; 34.99752
  (למפת חיפה מוגדלת) בית הקרנות(למפת חיפה רגילה) בית הקרנות
 
בית הקרנות הוא מבנה בצומת בין רחוב הרצל ורחוב בלפור בשכונת הדר הכרמל בחיפה, המשלב מסחר ותעסוקה וכולל רחבה ציבורית גדולה. הבניין אוכלס בקומה עליונה על ידי הקרנות, קרן קיימת לישראל וקרן היסוד, ומכאן נגזר שמו.
תיאור המבנה

את המבנה, הבנוי מאבן בסגנון הבינלאומי, תכנן האדריכל יוסף קלארווין (שתכנן גם את משכן הכנסת ואת ממגורות דגון) על אדמת קרן קיימת לישראל. זאת, במחשבה על הציבור, תוך תכנון רחבה מרכזית להתכנסות, מעברים מקשרים בין המבנה לרחובות, קומת מסחר ועוד. בית הקרנות ניצב ממול לבית השעון.
גובהו הוגבל לשתי קומות כדי שלא יסתיר לציבור ברחוב הרצל את מבנה הטכניון, הנמצא מאחוריו. בשנות ה-50 נוספה לו קומה לאור הביקוש עבור בתי עסק רבים.
היסטוריה

בשנים 1934–1935, הואצה התפתחותו המסחרית של רחוב הרצל עם גידול מספר העולים מאירופה בעקבות עליית הנאצים לשלטון. מתוך חשש שהרחוב יפלוש לתחומי הגן שהקיף את הטכניון, החליט חבר הנאמנים של המוסד להקים בניין חדש, שישמש בין השאר גם מעין חומה לגן. כמחווה לטכניון, תכנן האדריכל יוסף קלארווין את "בית הקרנות" וציפה את חזיתו באבן דומה.
תהליך בניית בית הקרנות אירע בשנים 1935–1937.
משנות ה-30 ועד שנת 1969 שימש בית הקרנות מוקד לפעילות אזרחית והתקיימו בו הפגנות, עצרות, חגיגות ואירועים, כשעל מרפסת המבנה עמדו מנהיגים ונבחרי הציבור. כמו כן, המבנה היווה מוקד העסקים והאופנה מרכזי ופעלה בו חנות הכלבו "חפצי-בה", מהראשונות בארץ.
בשנת 1961 הפיקה עיריית חיפה מהדורה מיוחדת של הספר "אלטנוילנד" לאור ציון יום ההולדת ה-100 של הרצל, בה הציגה את בית הקרנות כבניין מרכזי בעיר, כדוגמה להתגשמות חזונו של הרצל על חיפה בתור "עיר העתיד".
בשנת 1969 קיימה עיריית חיפה את "שבוע הציור והפיסול", אירוע אמנות שהתפרש בשכונת הדר, כאשר אחד מהמוקדים המרכזיים באירוע התקיים בבית הקרנות.
לאורך השנים בית הקרנות חדל מהיותו מוקד לפעילות ציבורית, וכן פעילות המסחר הפכה דלילה, לאור תהליכי שינוי באוכלוסיית השכונה.
ראו גם

בית השעון
הערות שוליים

↑  מיכאל יעקובסון, סיבוב בבית הקרנות בחיפה, באתר חלון אחורי, ‏7 ביוני 2017
1 2 3 4  בתים מספרים - חיפה, באתר נוסטלגיה
1 2 3 4 5  בית הקרנות, הספירה לאחור, באתר באוהאוס חברתי (ארכיון)
1 2 3 4   נילי גולד, צומת הרחובות שהשפיע כל כך על הסופרים החיפאים, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2013
↑  דוד הכהן, עכשיו גם בחיפה: שילוט על בתים היסטוריים, באתר ynet, 11 בנובמבר 2004
בית הקרנות בשנת 1946 (בחזית התמונה), מאחוריו במרכז התמונה בית הספר הריאלי (סניף הדר), ובחלק העליון של התמונה בניין הטכניון הישן.
יהושע רזניק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1950 (בן 74 בערך)
 מדינה:  ישראל ישראל
 תפקידים בולטים:  משנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים
 
יהושע רזניק (נולד ב-8 באוקטובר 1950) הוא עורך דין ישראלי. שימש עד שנת 2000 המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים.
ביוגרפיה

נולד בחיפה למשפחה דתית. הוא בנו של האדריכל דוד רזניק. שירת בצה"ל בסיירת אגוז ולאחר מכן במחלקת היסטוריה של המטה הכללי.
ביוגרפיה > פרקליטות המדינה

רזניק התמחה בפרקליטות המדינה בשנת 1975 ומאז נותר בה. תחילה עבד במחלקת הבג"צים תחת עורך הדין רנאטו יאראק, ובהמשך עבר למחוז ירושלים והחל לשמש כתובע פלילי. בין התפקידים בהם שימש: עוזר לפרקליט המדינה, עוזר לפרקליט מחוז ירושלים מיכאל קירש, סגן בכיר לפרקליט מחוז ירושלים, סגן בכיר לפרקליט המדינה, ועוד. באוקטובר 1990 מונה למנהל המחלקה הפלילית בפרקליטות. שימש ראש ועד הפרקליטים בפרקליטות המדינה.
במשך שנותיו בפרקליטות עסק רזניק בתיקים פליליים רבים, המפורסמים מביניהם הם תיקי אריה דרעי. כן שימש כתובע של חברי הכנסת יאיר לוי ופלאטו שרון. בין התיקים הנוספים היה מעורב כתובע פלילי: רצח אמיל גריצווייג, רצח חמיס טוטנג'י, רצח דוד כספי, רצח אבי ביאזי, רצח בני הזוג נסים ולאה כהן ושתי בנותיהם, ועוד.
בתפקידו האחרון בפרקליטות המדינה שימש רזניק כמשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים. קודם לפרישתו מפרקליטות המדינה היה מועמד לתפקיד פרקליט המדינה.
ביוגרפיה > לאחר סיום תפקידו בפרקליטות המדינה

בשנת 2000, לאחר כ-25 שנים בפרקליטות המדינה, פרש ממנה רזניק, פנה למגזר הפרטי והקים בתל אביב משרד עורכי דין משותף עם עורך הדין ז'ק חן, לצדו עבד קודם לכן בפרקליטות. בשנת 2010 פורקה השותפות ורזניק הקים משרד עורכי דין פרטי הנושא את שמו. רזניק עוסק בייצוג פלילי ונחשב כמומחה לעבירות צווארון לבן.
בין האישים אותם ייצג במשך שנים: משה קצב (לצד ציון אמיר), אתי אלון בפרשת המעילה בבנק למסחר, ליאורה גלט-ברקוביץ' בפרשת סיריל קרן, דורון כהן, עזרא סיידוף בפרשת המעונות, עופר גלזר, מיכאל צ'רנוי, משה טלנסקי, אביגדור יצחקי, יצחק יעקב, איתמר שמעוני, מנשה ארביב, ועוד. החל מנובמבר 2020, לצד עורך הדין אביגדור פלדמן, ייצג את עמירם בן אוליאל, אשר הורשע בגרימת הפיגוע בדומא, בערעורו לבית המשפט העליון, אשר נדחה לבסוף.
בשנת 2013 הציג את מועמדותו לתפקיד פרקליט המדינה, במקומו של משה לדור, אולם שי ניצן זכה בתפקיד.
עמדותיו

בשנים שלאחר פרישתו משירות המדינה ביקר רזניק את פרקליטות המדינה והייעוץ המשפטי לממשלה בהזדמנויות שונות, טען כי עמדתה ביחס למשה קצב לא הייתה שקולה, וכי אם לא יהיה לה גוף מבקר עצמאי היא עלולה לעבור על החוק, ביקר את הגשת מועמדותו של אביחי מנדלבליט לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה, החלטת היועהמ"ש לפתוח בהליכי בדיקה כנגד אנשי ציבור, נסיעתה של ליאת בן ארי לחופשה בזמן השימוע בתיקי נתניהו, פעולות בחקירת ניר חפץ כפי שפורסמו, הגשת כתב האישום כנגד יעקב וינרוט, ועוד. כן ביקר את החלטת בית המשפט לזכות את אלון חסן, ותקף את מינויו של דן אלדד לתפקיד ממלא מקום פרקליט המדינה.
בשנת 2007, על רקע תיקיו של ראש הממשלה אהוד אולמרט, הביע הסתייגות מקריאה לראש הממשלה להתפטר. בהמשך פרסם מאמר בו תמך בחקיקת חוק המונע הגשת חקירת ראש ממשלה מכהן. בשנת 2019, על רקע תיקי נתניהו, הביע ביקורת על עמימותה של עבירת מרמה והפרת אמונים. הביע ביקורת על מעורבותו של היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט בתיקי נתניהו, בשל היותו מזכיר ממשלתו של נתניהו. לאחר הגשת כתב האישום טען כי הוא לא צופה הרשעת נתניהו בתיקים 4000 ו-2000, והוסיף כי כישלון התביעה במשפט משמעו "מפלה קשה" ליועץ המשפטי ופרקליטות המדינה. כמו כן, ביקר את בקשתה של הפרקליטות לתקן את כתב האישום בתיק 4000 בעניין פגישת ההנחיה. לצד זאת, ביקר את נאומו של ראש הממשלה בנימין נתניהו בפתח משפטו.
חיים אישיים

רזניק נשוי לעדה ציפורה ואב לשלושה. מתגורר בתל אביב
בית השעון

| --- | --- |

בית השעון בשנת 2010
 מידע כללי
 סוג:  מגדל שעון בניין משרדים
 כתובת:  רחוב הרצל 27
 מיקום:  חיפה חיפה
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  רוני אינסאז
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1934–1936 (כשנתיים)
 אדריכל:  גדעון קמינקא
 סגנון אדריכלי:  הסגנון הבינלאומי
 קואורדינטות:  32°48′41″N 34°59′53″E﻿ / ﻿32.81126°N 34.99815°E﻿ / 32.81126; 34.99815
  (למפת חיפה מוגדלת) בית השעון(למפת חיפה רגילה) בית השעון
 
בית השעון הוא מגדל שעון ובניין משרדים בצומת מרכזית בין רחוב הרצל ורחוב ביאליק בשכונת הדר הכרמל בחיפה.
כיום בית השעון נמצא בבעלות איש העסקים רוני אינסאז.
היסטוריה

בית השעון תוכנן בסגנון הבינלאומי על ידי האדריכל ומתכנן הערים גדעון קמינקא, שלימים היה גם לחבר במועצת העיר חיפה.
עבודות הבנייה אירעו בשנים 1934–1936 ובית השעון נחשב למבנה המשרדים הראשון מסוגו בשכונת הדר. באותן שנים, ניכר היה גידול באוכלוסיית שכונת הדר הכרמל ובנייני מסחר ומשרד רבים נבנו לאורך רחוב הרצל.
בימיו הראשונים, נחשב בית השעון לבית משרדים יוקרתי ובפינתו הפונה לרחוב ביאליק פעל בית הקפה "שניר".
בשנת 2019 סירב הבעלים של בית השעון לאפשר שימוש במבנה שלו במסגרת פרויקט "באוהאוס חברתי" באירוע לציון 100 שנה להיווסדה של אסכולת הסגנון הבינלאומי. האמן בלו סימיון פיינרו ביקש להפעיל את השעון שנדם למשך שלושת ימי האירוע. בשל סירובו של בעליו של המבנה, הוקם מול בית השעון כצעד מחאה פסל חי, כעין תמרור בצורת שעון שמחוגיו נעים לאחור, שפעל במשך שלושה ימים.
היסטוריה > קפה "שניר"

קפה "שניר" נוסד בשנת 1937 והיה מחלוצי תעשיית הגלידה בישראל, כאשר תוצרת הגלידה בארץ עודנה הייתה בתחילת דרכה. נמכרה בו גלידה וקסטה במגוון טעמים לעוברים ושבים. בשנת 1957 נבחר קפה "שניר" ל"בית הקפה המובחר" במשאל שנערך בחיפה.
ראו גם

בית הקרנות
הערות שוליים

1 2 3  שושן מנולה, מיצג מחאה נגד בעל מבנה שסירב להשתתף ב"באוהאוס חברתי", באתר כלבו חיפה והקריות, ‏27 בנובמבר 2019
1 2 3  חוויה אורבנית, מהדר הכרמל עד שוק תלפיות, בשיתוף בתים מבפנים (ארכיון)
↑  בית הקרנות, הספירה לאחור, באתר באוהאוס חברתי (ארכיון)
↑  בתים מספרים - חיפה, באתר נוסטלגיה
1 2 3  עוז אלמוג, פרק 1: קפה בישראל - ציוני דרך היסטוריים, באתר אנשים ישראל, ‏8 בינואר 2010 (ארכיון)
בית השעון בינואר 1948
הוריקן אנדרו

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  16 באוגוסט 1992 
 תאריך סיום:  28 באוגוסט 1992 
 משך האסון:  16 באוגוסט 1992 – 28 באוגוסט 1992 (13 ימים) 
 
הוריקן אנדרו היה הוריקן בדרגה 5 לפי סולם ספיר-סימפסון, אשר פגע בדרום פלורידה ובלואיזיאנה בסוף אוגוסט 1992. ההוריקן היה אחד ההרסניים ביותר שנרשמו בארצות הברית, וגרם לנזקים כלכליים עצומים שהוערכו בכ-26 מיליארד דולר באותה תקופה, מה שהפך אותו לאסון הטבע היקר ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית עד אז.
הוריקן אנדרו התפתח מגל טרופי שחלף מערבה ממערב אפריקה ונכנס לאוקיינוס האטלנטי הצפוני ב-14 באוגוסט 1992. במהלך ההתקדמות שלו, הוא התגבש לאט למערכת סופה טרופית, וב-16 באוגוסט הוכרז כטורנדו טרופי. עד 22 באוגוסט, אנדרו הפך להוריקן והחל לעקוב אחר נתיב מערבי לעבר הבאהאמס, שם הוא פגע לראשונה.
במהלך המעבר שלו מעל איי בהאמה, אנדרו התחזק במהירות והגיע לשיאו כהוריקן בדרגה 5. הוא חצה את חופי פלורידה ב-24 באוגוסט, גרם לנזקים עצומים במחוזות דרום פלורידה, ואז נחלש מעט כאשר נכנס למפרץ מקסיקו. ההוריקן פגע שוב בלואיזיאנה, לפני שהתפזר כשאריות סופה בצפון מזרח ארצות הברית. נתיבו של אנדרו היה מהיר יחסית, מה שתרם לאי היכולת להתכונן בצורה מספקת לפגיעתו.
עוצמה ומאפיינים מטאורולוגיים

מהירות הרוח המרבית שנמדדה בהוריקן אנדרו הייתה 145 קשר (כ-268 קמ"ש) עם משבי רוח שהגיעו עד ל-175 קשר (כ-324 קמ"ש). בעת הפגיעה בדרום פלורידה, לחץ האוויר נמדד ב-922 מיליבר, מה שהפך את אנדרו לאחד ההוריקנים העוצמתיים ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית. הפגיעות המטאורולוגיות היו כה חזקות עד שהן גרמו לנזק חמור ביותר בתשתיות ובמבנים, במיוחד באזורים הפגיעים ביותר.
הערות שוליים

↑  Hurricane Andrew:The 20 miles that saved Miami
1 2 3 4  NOAA US Department of Commerce, Hurricane Andrew 1992, www.weather.gov (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534785505171  GND: 4493914-0  LCCN: sh92005295