stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התעללות בקשישים
בישראל > חוקים אזרחיים נוספים

פקודת הבנקאות 1941 בכל הנוגע להגנה על לקוחות מבוגרים, במקרים של חשד לניצול כלכלי ולמעשה הגנה על זכויותיהם של הזקנים ראה דנ"א 1740/91 בנק דיסקונט נגד הופטמן.
חוק השליחות 1961 בכל הנוגע לשימוש בייפוי כוח שניתן על ידי זקנים שאיבדו את צלילותם או כשירותם, העמימות במושג גריעת כשרות כעילה לפקיעת התוקף של ייפוי כוח הניתן על ידי זקנים.
חוק הירושה 1965 בכל הנוגע לניצול מצבם של זקנים בהכנת צוואות עקב השפעה בלתי הוגנת.
חוק החוזים בכל הנוגע ליכולת לנצל לרעה חולשתם של זקנים בהכנת ושינוי חוזים.דנ"א 1740/91 בנק דיסקונט נ הופטמן חובת זהירות של בנק כלפי לקוחו הערעור נדחה.
חוק החוזים האחידים 1982 בכל הנוגע להגנת זקנים מפני חוזים מקפחים. רע"א 1185/97 מילגרום נ מרכז משען תניה בחוזה המתייחסת למעבר לבית אבות סיעודי במקרה הצורך – תוך הותרת קביעת המחיר בבית האבות הסיעודי לשיקול - דעת בית האבות – כתנאי מקפח בה הערעור התקבל.
בישראל > תוכניות סיוע וטיפול לקשישים

בישראל קיימים מספר גופים ממלכתיים וגופים בתוך הקהילה המסייעים לקשישים, כדוגמת משרד הרווחה, משרד הבריאות והמוסד לביטוח לאומי. גורמים אלה וגורמים נוספים כדוגמת אש"ל – האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל, מסייעים במידה רבה ופועלים בתוך הקהילה באמצעות הסברה וקו טלפון לזקן שמספרו 1700-50-1201 ובאמצעות תוכניות לטיפול פרטני וצוותים ייחודיים לטיפול ולצמצום ולמניעת התעללות בקשישים. כמו כן קיימות בכנסת ועדות לשינוי חקיקה על מנת לקדם חוקים שיסייעו לקשישים. הערכת התוכניות הראתה כי במצבי הזנחה, יעילות ההתערבות היא גבוהה מאוד.
ראו גם

ניצול כלכלי של קשישים
בית אבות
לקריאה נוספת

איזיקוביץ, צבי, טובה וינטרשטיין ואריאלה לבנשטיין, סקר התעללות והזנחה של זקנים בישראל, אוניברסיטת חיפה-המרכז לחקר ולימוד הזיקנה ואשל- האגודה לתכנון ולפתוח שירותים למען הזקן בישראל, פברואר 2005.
מתי רונן, שמשון נייקרוג, תפישת נושא ההתעמרות בקשישים בישראל, חברה ורווחה, כרך יד/1, 1994.
הערות שוליים

↑  https://www.btl.gov.il/benefits/Long_Term_Care/sherutim/Pages/mashdermetzuka.aspx#:~:text=מי%20שזכאי%20לקצבת%20סיעוד%20יכול,טיפול%20בשבוע%2C%20ללא%20עלות%20נוספת.
↑  Booth, Robert; correspondent, Robert Booth Social affairs (2020-09-07). "Robots to be used in UK care homes to help reduce loneliness". The Guardian (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-03-15.
↑  https://techthelead.com/how-to-live-for-100-years-the-tech-way/
↑  חווה להמן, ניצול קשישים בידי מטפלים מתנדבים, חברה ורווחה, כרך ט4, 1988.
↑  שרה אלון, ניצול כלכלי של קשישים, בתוך "מוטקה - אתר לצעירים ברוחם", 2.1.2006
↑  ישראל דורון, משפט, צדק וזיקנה, הוצאת אשל, 2007
↑  צבי איזיקוביץ, טובה וינטרשטיין, אריאלה לבנשטיין, סקר התעללות והזנחה של זקנים בישראל, פברואר 2005, באתר אש"ל
↑  ליאם אקשטיין, עם ישראל חי, באתר nrg‏, 22 בספטמבר 2006
↑  קרן צפריר, זקנים נפגעי עבירה בהליך הפלילי, מעשי משפט יא, 2020, עמ' 241-179
↑  תיקון מספר 26 לחוק העונשין - "חוק הגנה על קטינים וחסרי ישע", באתר כל זכות
↑  עבירה פלילית של תקיפת זקנים – מה העונש?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏24 במאי 2016
↑  ד"ר איילת ברג-ורמן. 2009. הערכה של המיזם למניעה ולטיפול בהתעללות ובהזנחת זקנים במגזר העירוני. ירושלים: מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00617147  NKC: ph166515
שולי וינטנר

| --- | --- |

 לידה:  4 בנובמבר 1963 (בן 61) יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  מדעי האינפורמציה, עברית, תרגום מכונה, עיבוד שפה טבעית, בלשנות חישובית, מדעי המחשב 
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מנחה לדוקטורט:  נסים פרנסיז 
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה 
 
שולי וינטנר (נולד ב-4 בנובמבר 1963) הוא מדען מחשב ישראלי, פרופסור בחוג למדעי המחשב באוניברסיטת חיפה.
תחומי המחקר שלו הם בלשנות חישובית ועיבוד שפות טבעיות, בדגש על דקדוקים פורמליים, מורפולוגיה, תחביר, משאבי שפה (בעיקר בעברית) ותרגום אוטומטי. לאחרונה מתמקד המחקר שלו ברב-לשוניות ובייחוד ב-code-switching (אנ'), מעבר בין שפות בתוך שיח קוהרנטי.
וינטנר פרסם מעל 100 מאמרים בכתבי עת וכנסים, וכן מספר ספרים. הוא שימש בתפקידים ארגוניים רבים, בין היתר כחבר מערכת בכתבי עת וחבר ועדות הארגון של כנסים רבים. הוא ייסד ועמד בראש הקבוצה העוסקת בשפות שמיות של האגודה לבלשנות חישובית (אנ') (ACL SIG Semitic). בשנים 2021–2022 הוא היה יושב הראש של האגודה האירופאית לבלשנות חישובית (EACL).
ביוגרפיה

וינטנר השלים תואר ראשון, תואר שני ודוקטורט בפקולטה למדעי המחשב בטכניון. את התואר הראשון סיים בשנת 1988, את התואר השני בשנת 1991 ואת תואר הדוקטור ב-1997. עבודת המאסטר שלו, תחת הנחייתו של פרופסור עוזי אורנן, עסקה בניתוח תחבירי של משפטים בעברית. את עבודת הדוקטורט כתב בהנחייתו של פרופסור נסים פרנסיז, וכותרתה היא "מכונה אבסטרקטית לדקדוקי האחדה, עם יישומים לדקדוק HPSG בעברית". לאחר סיום הדוקטורט השתלם במחלקה לבלשנות באוניברסיטת טיבינגן בגרמניה, ובמכון למחקר במדעי הקוגניציה באוניברסיטת פנסילבניה בפילדלפיה. מאז אוקטובר 2000 הוא חבר סגל באוניברסיטת חיפה.
באוניברסיטת חיפה מילא וינטנר תפקידים רבים, כולל ראש החוג למדעי המחשב בשנים 2012–2017 ויושב ראש ארגון הסגל האקדמי הבכיר בין השנים 2016–2020. הוא היה חבר סנאט האוניברסיטה במשך שנים רבות וכיהן בכמה מוועדות הסנאט.
מחקר

עבודות המחקר של וינטנר בבלשנות חישובית עוסקות בתיאוריה של מכונות מצבים סופיות ובדקדוקי האחדה. הוא פיתח וריאנטים של מכונות מצבים סופיות (כמו אוטומטי רגיסטרים) שהציעו פתרונות לתיאור תהליכים מורפולוגיים המבוססים על שורש ומשקל, שנפוצים בשפות שמיות. עבודותיו עסקו גם בפיתוח מגוון רחב של משאבי שפה עבור שפות שמיות בכלל ועברית בפרט, כולל איסוף קורפוסים של טקסטים בעברית, ובניית לקסיקונים ומילונים. וינטנר פיתוח מנתח מורפולוגי מדויק עבור עברית וכן כלים לניתוח מורפולוגי של הקוראן, ויישומים לאחזור מידע (אנ').
וינטנר עסק גם בתרגום, הן בתרגום אנושי והן בתרגום מכונה. בעבודותיו הצביע על התכונות המאפיינות טקסטים מתורגמים, אלו שמבדילות ביניהם לבין טקסטים לא מתורגמים. עבודות נוספות עסקו בשיטות לשיפור האיכות של תרגומי מכונה. לאחרונה, מחקרו מתמקד ברב-לשוניות (multilingualism), ובפרט בתופעה הרווחת של code-switching: מעבר של דוברים דו-לשוניים בין שתי השפות שבהן הם שולטים בדיאלוגים ובטקסטים כתובים.
ספרים

Editors: Orna Grumberg, Michael Kaminski, Shmuel Katz, Shuly Wintner, Languages: From Formal to Natural, Essays Dedicated to Nissim Francez on the Occasion of His 65th Birthday, Springer’s Link, 2009
Nissim Francez, Shuly Wintner, Unification Grammars, Cambridge University Press, 2011
Shuly Wintner, Introduction to Computer Science: C, Pardes Publishing, 2012
הערות שוליים

1 2 3  "Shuly Wintner's homepage".
1 2  Francez, Nissim; Wintner, Shuly (2011). Book: Unification Grammars. doi:10.1017/CBO9781139013574. ISBN 978-1-107-01417-6.
↑  "Prof. Shuly Wintner's Bio at CLIB 2024".
↑  "Shuly Wintner's faculty page at the University of Haifa".
↑  "EACL Archives".
↑  "Shuly Wintner's CV" (PDF).
↑  Wintner, Shuly (2002). "Formal Language Theory for Natural Language Processing". Proceedings of the ACL-02 Workshop on Effective Tools and Methodologies for Teaching: 71–76.
↑  Cohen-Sygal, Yael; Wintner, Shuly (2005). "Finite-State Registered Automata for Non-Concatenative Morphology". Computational Linguistics.
↑  Volansky, V.; Ordan, N.; Wintner, S. (2015). "On the Features of Translationese". Digital Scholarship in the Humanities. 30 (1): 98–118. doi:10.1093/llc/fqt031.
↑  Lembersky, G.; Ordan, N.; Wintner, S. (2012). "Language Models for Machine Translation: Original vs. Translated Texts". Computational Linguistics. 38 (4): 799–825. doi:10.1162/COLI_a_00111.
↑  Languages: from Formal to Natural. Lecture Notes in Computer Science. Vol. 5533. 2009. doi:10.1007/978-3-642-01748-3. ISBN 978-3-642-01747-6.
↑  Francez, Nissim; Wintner, Shuly (2011-09-30). Unification Grammars (באנגלית). Cambridge University Press. ISBN 978-1-107-01417-6.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007508161405171  dblp: 25/3224  GND: 1016200021  ISNI: 0000 0003 8335 4826  LCCN: n2011052533  MGP: 102918  NKC: ntk20221163971  ORCID: 0000-0002-7154-4764  SUDOC: 174795815  VIAF: 268042971   WorldCat (עם VIAF): 268042971
מועצת ארגוני הילדים והנוער

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  לוד 
 תקופת הפעילות:  2013–הווה (כ־12 שנים) 
 coyo.org.il
 
מועצת ארגוני הילדים והנוער היא ארגון גג של ארגוני הנוער, המועצה מאגדת, מייצגת ומרכזת את הפעילות, העשייה ועבודת המטה המשותפת של ארגוני הנוער ופועלת לאפשר להם להתרחב ולממש את חזונם ביחד ולחוד.
היסטוריה

המועצה נוסדה ב-2013 ביוזמת מנכ"לי ארגוני הילדים והנוער כעמותה ללא מטרות רווח. המועצה מאגדת, מייצגת ומרכזת את העשייה המשותפת של הארגונים הפועלים בשדה החינוכי הבלתי פורמלי. ייעודה המרכזי של המועצה הוא לאפשר לארגוני הילדים והנוער להתרחב, להשפיע, ולממש את חזונם יחד ולחוד, והיא פועלת לקידום פעילויות חינוך בלתי פורמלי בכלל המגזרים בישראל וביניהם: החברה החרדי, החברה הערבי, קהילת הלהט"ב, נוער בסיכון, נוער במרכז ובפריפריה, עולים, יוצאי אתיופיה, דתיים לאומיים, החברה הבדואית, החברה הדרוזית, נוצרים קתולים, קונסרבטיביים ועוד.
ארגוני הילדים הנוער החברים במועצה מחנכים ברוח עקרונות החינוך הבלתי-פורמלי, לסובלנות ולקבלת האחר ומקדמים את ערכיה של מדינת ישראל היהודית והדמוקרטית.
מנכ"ל המועצה מיום הקמתה הוא שלומי קסטרו, לשעבר ראש מכינת "גל" המדרשה להכשרת מנהיגות.
מבנה ארגוני

מנהלי ומנהלות ארגוני הילדים והנוער החברים במועצה מהווים את הוועד המנהל שלה. במועצה מספר ועדות וצוותי פעולה שתפקידם התוויה של מדיניות ארוכת טווח וקיום פעילויות הרלוונטיות לכלל הארגונים החברים. בין הוועדות והצוותים:
ועדת רשויות מקומיות, ועדת שיתופי פעולה בין ארגונים, ועדת שותפויות אסטרטגיות, ועדת שנת השירות, צוות ביטחון ובטיחות, צוות תוכן והדרכה.
פעילות ארגוני הנוער והמועצה

ארגוני הנוער
ארגוני הילדים והנוער מחנכים ללקיחת אחריות, לנתינה לחברה ומעורבות בקהילה, תוך מתן מענה לתחומי עניין מגוונים של ילדים ובני נוער בישראל באלפי קבוצות ברחבי הארץ ובפריפריה בפרט. בוגרי ארגוני הנוער שותפים לקידום ערכי המנהיגות, ההגשמה, הציונות והקיימות ומגשימים זאת במפעלי החינוך הענפים אותם הם יוזמים ומפעילים.
מועצת ארגוני הנוער
מועצת ארגוני הילדים והנוער היא ארגון גג של ארגוני הנוער, המועצה מאגדת, מייצגת ומרכזת את הפעילות, העשייה ועבודת המטה המשותפת של ארגוני הנוער ופועלת לאפשר להם להתרחב ולממש את חזונם ביחד ולחוד.
במועצה חברים 23 ארגוני ילדים ונוער הבכירים בישראל ותחומי הפעילות שלה הם ייעוץ והכוונה למטות הארגונים, ניהול פרויקטים חינוכיים ארציים, קיום קשרי ממשל מיטיבים, יצירת שיתופי פעולה בין ארגוניים ועם גורמים במרחב, ביצוע הכשרות מקצועיות וקידום תהליכי מחקר ופיתוח במרחב החינוך הערכי הבלתי פורמלי.
ארגוני הנוער החברים במועצה

נכון לאוקטובר 2021, המועצה מונה 18 ארגוני ילדים ונוער:
אחריי
איגי - ארגון נוער גאה
האות הבינלאומי לנוער
הצופים הערבים המוסלמים - צופי השלום
השומר החדש
התנועה החדשה
חוגי סיירות קק"ל
מרכז הצופים הקתולים
מרכז מעשה
נוע"ם
נוער לתת
נוער מד"א
נטע@
פרחי הדגל
צבאות השם
רשת בתי הנוער קדימה
תנועת יחדיו
תנועת עוז
חב"ד סיטין ישראל
עתידנא
חינוך לפסגות
קו הזינוק
התנועה החדשה - השומר החדש
ראו גם

מועצת תנועות הנוער
מועצת מכינות הקדם צבאיות
אליעזר דוד יפה

אין תמונה חופשית
אליעזר דוד יפה (1933, תרצ"ג – 25 במאי 2017, כ"ט באייר ה'תשע"ז) היה פרופסור לעבודה סוציאלית ופעיל חברתי.
ביוגרפיה

נולד וגדל בקליבלנד ארצות הברית, שם רכש את השכלתו והכשרתו המקצועית בתחום הסוציולוגיה, הפסיכולוגיה והעבודה הסוציאלית. ב-1956 הגיע לישראל להתנדב כעובד סוציאלי במעברת תלפיות-קטמון. ב-1960 לאחר שסיים את הדוקטורט שלו עלה לישראל והיה אחד ממייסדי ומראשוני המורים בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית.
בשנים 1970–1972 עמד בראש המחלקה לשירותי קהילה ומשפחה של עיריית ירושלים, והוביל שורה של רפורמות. בין היתר הנהיג את ההפרדה בעבודתם של העובדים הסוציאליים בין מתן כסף למתן טיפול אישי. הפרדה זו אומצה בהמשך על ידי שר הרווחה ישראל כץ. בהמשך היה חבר בכמה ועדות ממשלתיות בתחומי הרווחה. היה ממייסדי אגודת זהב"י שפעלה לקידום מעמדן של משפחות מרובות ילדים.
עיסוקו של יפה בנושאי הרווחה הובילו אותו להיכרות עם העמותות הרבות שפועלות בתחום הרווחה, והוא החל לחקור את פעילותן ואת נושא הפילנתרופיה והסקטור השלישי בישראל. בראשית שנות 1980 הוא הוציא ספר ומדריך ראשון מסוגו בשם "נתינה בתבונה", בשפות האנגלית ועברית, שכלל פרופילים רבים של עמותות ללא מטרת רווח שפעלו בארץ. בשנת 2001 הוא הוציא מהדורה מעודכנת ויחד עם זה הקים אתר האינטרנט "נתינה בתבונה" שאיפשר חיפוש קל וגישה לפרופילים של כ-30,000 עמותות בישראל. מטרתו הייתה לקדם את השקיפות של הארגונים ולסייע לתורמים בישראל ומחוצה לה לראות את מכלול העמותות ולמצוא את דרכם בעולם העמותות בישראל. מאז תחילת פרויקט זה מטרתו הייתה להביא את "גיידסטאר אינטרנשיונאל" לישראל. מפעל בינלאומי זה מסייע לממשלות לנהל אתר כדי לספק מידע שנתי אשר בידי הממשל לגבי כל עמותה רשומה. אתר ממשלתי כזה מביא שקיפות לסקטור העמותות על ידי הממשל ובמימון שנתי של הממשל,. ואכן בסופו של דבר "גיידסטר בינלאומי" הוזמנה לארץ בבקשת הממשל ועזרה לממשל להקים אתר ממשלתי "גיידסטר ישראל" בשנת 2011, פרופ' יפה מימש את משימתו המקורית וסגר את האתר "נתינה בתבונה".
ב-1990, בעקבות גל העלייה הגדול מברית המועצות ומאתיופיה, פרופ' יפה ייסד את "האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית" ומאז עמד בראשה כנשיא בהתנדבות. עמד ההון של האגודה על 43 מיליון דולר והיא נתנה 755 מיליון שקל כהלוואות ונחשבת כארגון הגדול בעולם למתן הלוואות ללא ריבית. בשנת 2000 פרש לגמלאות מהאוניברסיטה העברית והיה פעיל באגודה להלוואות ללא ריבית ושימש כראש משותף של "המרכז לחקר הפילנתרופיה" באוניברסיטה העברית.
יפה תמך בהרחבת גדולה של פעילות העמותות, הקרנות והמלכ"רים בישראל ובשיפור היחס הממשלתי אליהן. לדבריו תפקיד המדינה הוא במתן השירותים הבסיסיים לאזרחים כגון בריאות, ביטחון, עבודה וחינוך. הממשל גם אחראי על מתן רישוי ופיקוח על הסקטור השלישי במגמה לסייע לארגוני הסקטור להתפתח, לממש יכולות ולהיות אחד השותפים החיוניים של הממשל במתן שירותים רבים לאזרחים.
מחקריו וספריו של יפה עוסקים בחקר המלכ"רים והפילנתרופיה, גיוס כספים, ניהול עמותות ופיתוח שירותי רווחה לילדים, כולל אימוץ וילדים מחוץ לביתם. במהלך השנים זכה באותות הוקרה ובפרסים שונים, בהם יקיר ירושלים לשנת 2012, פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים, אות הנשיא, ופרס כנס שדרות. הוא התגורר בירושלים מאז עלייתו ארצה. חודש לאחר מותו, קיבל יפה את פרס בוני ציון על מפעל חיים
היה נשוי לרבקה, עד לפטירתה בשנת 2008. לזוג נולדו ארבעה ילדים.
לקריאה נוספת

אלישיב רייכנר, ריבית של מעשים טובים - סיפורו של פרופסור אליעזר יפה, הוצאת דברי שיר, 2020
הערות שוליים

1 2 3 4  מקור ראשון, "דיוקן", ה' באדר ב' תשע"א, 11 במרץ 2011
↑  אתר נתינה בתבונה
↑  מי אנחנו, אתר האגודה
↑  פרופ’ אליעזר דוד יפה, באתר האתר הרשמי של עיריית ירושלים
↑  המגזר-פורטל חדשות לציבור הדתי. - פרופ' אליעזר דוד יפה יקבל את פרס יו"ר הכנסת, באתר www.datili.co.il
↑  יורי ילון, ואלו הזוכים בפרס "בוני ציון" לשנת 2017, באתר ישראל היום, 16 במאי 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263247905171  BIBSYS: 90823978  BnF: cb165192970 (data)  GND: 131761587  ISNI: 0000 0001 2032 7842  LCCN: n81117493  NLA: 35240861  NTA: 127511814  SUDOC: 22099272X  VIAF: 110833140   WorldCat (עם VIAF): 110833140
חסיה דרורי

חסיה (צ'רניאקוב) דרורי קוּפְּפֶרְמִינְץ (1899 – 3 ביוני 1976), הייתה חברת הכנסת בכנסת הראשונה מטעם סיעת מפא"י, חברת מועצת הפועלות, מרכזת ארצית של ארגון אמהות עובדות במשק ביתן, פעילה בתנועת המושבים וצירה בקונגרסים הציוניים. לקחה חלק פעיל בהתיישבות האלף. ממייסדי המושב כפר יחזקאל.
ילדות ונעורים

נולדה בעיר הומל,בדרום מזרח בלארוס, בת זקונים לזוסיה, סוחר עצים, וסימה, עקרת בית, וגדלה במשפחה מסורתית מבוססת.אחות לחיה, לימים רופאה במקצועה, יואל שהיה שומר יערות וירמיהו שהיה מבוגר ממנה בשנתיים, ונפטר ממחלה בשנת 1914. לימים קראה לאחת מבנותיה על שמו. בנעוריה הושפעה מבת דודתה חיה שרה, שכונתה בפי כול "חי שרה" והייתה נשואה ליחזקאל חנקין, מראשי ההגנה העצמית היהודים ברוסיה ובארץ ממייסדי השומר. בנה, יחזקאל (חזי) דרורי, מספר כי קשר משפחתי זה עורר בה גאווה רבה.למדה בבית הספר לבנות יהודיות בהומל. סיימה בהצטיינות ועברה ללמוד בגימנסיה הרוסית בה נחשפה לגילויי האנטישמיות. מבין 40 תלמידים ותלמידות בכיתה נתקבלו רק 5 בנות יהודיות. ראש בית הספר עמד בראש "המאה השחורה", מפלגה אנטישמית קיצונית. עם זאת, האווירה בבית הספר לא מנעה ממנה ומחברותיה להקפיד על אורח חיים מסורתי, והן לא ביקרו בבית הספר בימי חג ומועד יהודיים. בלחץ אביה נרשמה ללימודים בפקולטה לרפואה בעיירה ביורב, הסמוכה לריגה, אך עזבה בתום שלושה סמסטרים, שכן העבודה המעשית על גופות מתים עוררה בה תגובות בחילה.
לקראת עלייה לארץ

בשנת 1918 נסעה לאודסה ולמדה בסמינר הגננות העברי של יחיאל הלפרין, מחנך עברי ומחלוצי גן הילדים העברי מחוץ לארץ ישראל. באותם ימים הכירה אנשים שהיו לדמויות מפתח בתנועה הציונית ובתרבות העברית, ביניהם חיים נחמן ביאליק, מנחם אוסישקין, פרופ' יוסף קלויזנר, יוסף מוהליבר, המשורר אברהם אפשטיין והמשורר שאול טשרניחובסקי.
עם פרוץ מלחמת האזרחים באודסה החליטה לחזור להומל. כשהגיעה נודע לה שאביה נפטר. 

בספריה העברית בעיר, ששימשה מקום מפגש לצעירים, פגשה את אביעזר קופפרמינץ, ששלט היטב בעברית שעזר לה ברכישת השפה והחל לחזר אחריה. כשחזרה ללימודיה בסמינר לגננות באודסה לא השיבה למכתביו, אך השאיפה לחיות בארץ ישראל חיזקה את המשותף ביניהם ובשנת 1920 נישאו. הוא עבד כמנהל חשבונות, והיא, אחרי שהחלימה ממחלת הטיפוס, נסעה למוסקבה להשתלם בשיטת מונטסורי. בזמן שהותה בעיר פעלה להשיג אישורי עלייה לארץ, היא כמפקחת חינוך והוא כמנהל חשבונות.
בשנת 1921 הגיעו לגבול סטלובצו ובאישון לילה ניסו לחצות את הגבול לפולין. היא הייתה אז בהריון מתקדם. לבסוף הצליחו, בעזרתו של קומוניסט יהודי.
ברוסיה נחשדו כציונים, ובפולין - כקומוניסטים ועל כן נעצרו. ישעיהו קופפרמינץ, אחיו של אביעזר, ניסה לחלצם מהמעצר ולבסוף השתחררו בעזרתו של פולני. הם הגיעו לוורשה ומשם המשיכו לביתו של ישעיהו, אז נולדה בתם תמר. הם עברו לגור באחד מחדרי בית הספר המקומי וחיו בדלות. היא מצאה עבודה במוסד ילדי פליטים שהג'וינט תמך בו. במוסד פשטה מגפת דיפטריה. התינוקת חלתה ונפטרה כשהייתה כבת 9 חודשים. במטרה להשיג אישור עלייה חדש לארץ ישראל חיפשו בני הזוג דרך לרכוש מקצוע שיוכיח את היותם יצרנים. אביעזר החל ללמוד נגרות והיא ניצלה את לימודי הרפואה הקצרים שלה ובזכות הכשרתה הרפואית להרכבת זריקות חיסון קיבלה תעודה של אחות.
בתנועת הפועלות

ב-6 במרץ 1922 הגיעו לארץ ישראל וגרו בתל אביב באוהל. אביעזר עבד בכבישי תל אביב והיא עבדה כמטפלת. כשהוצעה לה משרה בוועדת התרבות של ההסתדרות עברו לקיבוץ עין חרוד ומשם החלה את פעילותה הציבורית. אחרי שנה עזבו את הקיבוץ וחזרו לתל אביב, בה נולד הבן אמנון. בשנת 1922 הצטרפה לתנועת הפועלות ונבחרה לצירת הפועלות בחיפה. בשנת 1923 ביקשה מהוועדה לתרבות של ההסתדרות להתקבל לעבודה כגננת ונשלחה ל"עין טבעון", לימים הגרעין המייסד של כפר יחזקאל. שלוש שנים גרו ועבדו במושב. אביעזר עבד בגן הירק שבמשק ביתם וטיפל בבנם. הבן השלישי, יחזקאל, נולד בצריף הירוק בעין חרוד ששימש בית יולדות לכל נשי העמק. הבת ירה, שנקראה על שם ירמיה, אחיה של דרורי, נולדה בבית החולים בעפולה.
הייתה פעילה במזכירות בתנועת המושבים בוועדת התרבות ובוועדת החברות ובמערכת הירחון "תלמים". פעמיים נסעה לקונגרסים ציוניים בשווייץ. נושא מעמד האישה ביישוב המתגבש העסיק אותה, והיא כינסה חברות במושבים לדיונים משותפים בנושא ובאופן ספציפי במעמד החברה במושב. פעילות זו הובילה אותה לפעילות במישור הארצי, בביסוס מקומו של ארגון אמהות עובדות במשק ביתן בעיר חיפה, שהיה אז בראשית דרכו. במסגרת פעילותה בארגון זה לקחה חלק בתוכנית התיישבות האלף. היא ארגנה את הכנס הארצי הראשון של הארגון בתל אביב.
בשנת 1937 נסעה בשליחות מועצת הפועלות לעבודה במשרדי "פיוניר וומן", התנועה האחות של מועצת הפועלות בארצות הברית. בדרכה השתתפה בקונגרס הציוני בשווייץ וביקרה בקבוצות ההכשרה בפולין, והגיעה גם לגרמניה ולאיטליה. שהותה מעבר לים נמשכה כחצי שנה. בשנת 1943 עברתו בני הזוג את שם משפחתם לדרורי. השם החדש סימל בעיניהם חופש ועצמאות.
פעילות בכנסת

נמנתה עם מועמדי מפא"י לאספה המכוננת, שהייתה לכנסת הראשונה, כאחד הנציגים שנבחרו באספת המושבים לקראת הבחירות לאספה המכוננת, יחד עם צבי יהודה, שמואל דיין ועמי אסף. במהלך כהונתה כחברת כנסת הייתה חברה בוועדת השירותים הציבוריים, שהייתה קשורה למשרדי הבריאות והסעד מכל הסיעות. בזיכרונותיה סיפרה על צעדיו הראשונים של בית המחוקקים הישראלי ותיארה את חוסר הניסיון בכנסת הראשונה בניהול עבודות פרלמנטרית. כל זמן ששכנה הכנסת בתל אביב גרה בחדר בדירת מזכירות תנועת המושבים. כשקבעה הכנסת את משכנה בירושלים לנה במלון שאורגן על ידי "מרכז הקואופרציה" לעולים מיוגוסלביה.
בתקופת העלייה הגדולה, ביקרה במושבי העולים בפרוזדור ירושלים, שזה עתה הוקמו ושימשה כמדריכה לעולים ולעולות שהגיעו מאירופה ומארצות ערב. בחורף הקשה של שנת 1950 דאגה כי חברי וחברות ועדת השירותים של הכנסת יגיעו לעזרת המשפחות. עם פיזור הכנסת הראשונה ולקראת הבחירות לכנסת השנייה הסירה את מועמדותה לכנסת ובמקומה שובצה שרה כפרי כנציגת תנועת המושבים ברשימת מפא"י.
לקראת פיזור הכנסת הראשונה, במהלך דיון במליאה בנושא חוק שיווי זכויות האשה, דרשה להחליף את הכינוי "בעל" ב"איש". בזיכרונותיה כתבה:
המילה "בעל" תמיד צרמה את אזני, ולא הלמה את תוכן יחסינו עם האדם הקרוב ביותר בחיים. רבות מחברותינו חשו עלבון בזה שאנו מכנות את חברינו בשל "בעל", ומסתלף המושג האמיתית של יחסי "אישה" ו"איש". ובאמת, מדוע "אשתי" - כן יפה להגיד ו"אישי" - לא? זה רק הרגל של דורות עברו...
פעילות בתנועת המושבים > קידום מעמד האישה במושב

בשנת 1932 פעלה לקידום שוויון זכויות הנשים במושב. כפר יחזקאל היה המושב הראשון שחתם על חוזה עם המוסדות המיישבים - הקרן הקיימת וקרן היסוד. טקס החתימה הפך לחג גדול בנוכחות ד"ר חיים ויצמן, אליעזר יפה ד"ר ארתור רופין ואחרים. חברי כפר יחזקאל דרשו חתימה של שני ראשי משפחה, החבר והחברה על החוזה. לאחר מאבק ממושך שהובילה, שונה נוסח החוזים שהנפיקה קרן היסוד ומאז הפכה חתימת שני ראשי משפחה לעניין מחייב לגבי כל המושבים. בעיניה, למאבק זה הייתה משמעות רבה בקידום מעמד האישה בהתיישבות העובדת:
הבעיה אקטואלית עד היום כי חברי מושבי רבים לא היו מעוניינים שגם האישה תחתום. ועד היום ישנן חברות שאינן מבינות את ערך החוק...
בסוף שנות השלושים השתתפו גם הנשים במושב בשמירה. הצלחתן במאבק זה מילאה אותה גאווה. באותם ימים חזרה לתקופה קצרה לעבודתה החינוכית, כשנקראה להחליף את מקומה של הגננת במושב, שכרעה ללדת.
כשנה לאחר שסיימה את תפקידה בכנסת, הזמין אותה יצחק קורן, מזכיר תנועת המושבים, להקים ועדה מיוחדת לקישור בין מושבים שזה עתה עלו על הקרקע לבין מושבים ותיקים. היא כינתה זאת "אימוץ יישוב עולים", וזאת במטרה לקדם את אנשי מושבי העולים לקראת הנהלה עצמאית, ציבורית-חברתית בעיקר. בזכות פעילות זו אורגנו 40 ועדות "אימוץ". יחד עם בן זוגה התנדבה במרכז קליטה בעפולה.
כעבור חצי שנה הקימה ועדת חברות לחיזוק הקשר בין הנשים הוותיקות במושבים לבין העולות. היא הקימה בכל מושב ועדת חברות שקשרה קשר עם המדריכות והקימה ועדות "אימוץ". כעבור שנה ייסדה מחלקת מיוחדת לחברות בתנועת המושבים ומחלקה למושבים במועצת הפועלות בראשותה של אלקה שוחט מכפר ויתקין. שתי המחלקות גייסו פעילות חדשות מקרב העולות עצמן.
פעילות בתנועת המושבים > כמרכזת ועדת הבריאות

במשך 15 שנה פעלה כמרכזת ומנהלת ועדת הבריאות במושבים. היא הייתה חברה בוועד המפקח הארצי של קופת חולים. לתפישתה, מקור עיקרי לבעיות הבריאות בקרב מושבי העולים היה תכנון המשפחה והטיפול בילדים. כמו כן פעלה להקמת מרכזי נופש לחברים ולחברות.


פרשה מפעילות ציבורית ב-1970 והתרכזה בכתיבה, עריכה ופרסום קבצים וכתבים על המושב והחברות בו. כתבה את זכרונותיה שפורסמו בספר משותף לה ולאישה, הקימה את המדור "דף לחברה" בביטאון "תלמים" ובשנותיה האחרונות השתתפה בוועדת עריכת ספר היובל לכפר יחזקאל.
חסיה דרורי נפטרה ב-6 ביוני 1976, ונקברה בבית העלמין בכפר יחזקאל.
פרסומיה

חסיה דרורי, "עולמנו: חסיה ואביעזר דרורי", כפר יחזקאל, 1973, תשל"ג.* ריכזה את הקובץ בית במושב: חברות מספרות, תל אביב: תרבות וחינוך, המרכז לתרבות וחינוך, 1962.
ריכזה את הספר כפר יחזקאל: ספר היובל: במלאת 50 שנה לעלייה על הקרקע 1921–1971, ט"ו בכסלו תרפ"ב–ט"ו בכסלו תשל"ב, כפר יחזקאל: הוצאת הכפר, תל אביב: דפוס גוטנברג, 1971.
בית במושב: חברות מספרות; ריכזה: חסיה דרורי; ערך: יוסף מרגלית; ציירה: שושנה סנדל, תל אביב: תרבות וחינוך, המרכז לתרבות וחינוך, 1962. ("עם מלאת ארבעים שנה לשני המושבים הראשונים - נהלל וכפר יחזקאל בעמק יזרעאל".)
לקריאה נוספת

שביט בן-אריה, חברות הכנסת: נשים מובילות בישראל, תל אביב: מדיה 10, 2011, עמ' 170–172.
יחזקאל חרלף

| --- | --- |

 לידה:  אוגוסט 1897 ב' באלול תרנ"ז 
 פטירה:  6 במרץ 1949 (בגיל 51) ה' באדר תש"ט חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי חוף הכרמל 
 
יחזקאל אליהו חרלף (או חרל"פ; 30 באוגוסט 1897 - 6 במרץ 1949) היה פעיל ציבור.