stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קטרינה פריץ'
יצירות בולטות באוספים ציבוריים

Gespenst und Blutlache (רוח רפאים ובריכת דם) (1988), המכון לאמנות של שיקגו ומוזיאון פילדלפיה לאמנות
Warengestell mit Madonnen (דוכן תצוגה עם מדונות) (1987-1989), מוזיאון הירשהורן וגן הפסלים, מכון סמיתסוניאן, וושינגטון די.סי. וגלריית שטוטגרט
שמונה ציורים עם שמונה צבעים (1990–1991), המוזיאון לאמנות מודרנית, ניו יורק
Kind mit Pudeln (ילד עם פודלים) (1995-1996), מוזיאון סן פרנסיסקו לאמנות מודרנית
Rattenkönig (Rat King) (1998), המכון לאמנות של שיקגו ושאולאגר, מינשטיין, שווייץ
Mönch (Monk) (1997-1999), המכון לאמנות של שיקגו וגלנסטון, Potomac, מרילנד
הנדלר (דילר) (2001), גלנסטון, פוטומק, מרילנד
סנט קתרינה (סנט קתרין) (2004), מרכז ווקר לאמנות, מיניאפוליס
קבוצת דמויות (2006–2008), המוזיאון לאמנות מודרנית, ניו יורק
תרנגול (2010/2013), הגלריה הלאומית לאמנות, וושינגטון הבירה ומרכז האמנות ווקר, מיניאפוליס
סארג (ארון מתים) (2016), מרכז פומפידו, פריז
פרסים

1984: Rheinische Post Art Prize, דיסלדורף
1989: פרס האמנות Glockengasse, קלן
1994: Coutts & Co. International Award, לונדון
1996: פרס אאכן לאמנות
1999: פרס אמנות עיר צעירההמוענרת לרמן צעיר מהעיר וולפסבורג
2002: פרס קונרד פון סוסט של האגודה האזורית של וסטפאליה-ליפה
2008: פרס פיפנברוק לפיסול
2014: פרס האמנות של העיר דיסלדורף
2022: אריה הזהב בביאנלה ה-59 בוונציה על מפעל חייה
הערות שוליים

↑  Central Pavilion See on Google Maps, Biennale Arte 2022 | Katharina Fritsch, La Biennale di Venezia, ‏2022-03-28 (באנגלית)
↑  דנה גילרמן, זוועה ויופי בוונציה: הביקור בביאנלה מותיר תחושת גודש ובלבול, באתר כלכליסט, 8 במאי 2022
↑  Megan O'grady, A Sculptor of the Female Gaze, NY Times, ‏2020
↑  האם פיקסו היה פיקסו לו היה בת? - הנשים במרכז הבמה של הביאנלה לאמנות ה-59 בוונציה, באתר migdala, ‏2022-09-17
↑  Katharina Fritsch | Matthew Marks Gallery, Katharina Fritsch | Matthew Marks Gallery
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007425065005171  BIBSYS: 2045963  BnF: cb14559804c (data)  CiNii: DA10819089  GND: 118909142  ISNI: 0000 0000 8137 0660  LCCN: n90693894  NDL: 00714697  NKC: js20030216034  NTA: 141343168  RERO: 02-A027682190  RKD: 121035  SNAC: w68p6tnx  SUDOC: 070680108  ULAN: 500047249  VIAF: 57413225   WorldCat (עם VIAF): 57413225
החגיגה נגמרת

| --- | --- |

 סינגל בביצוע הכל עובר חביבי
 מתוך האלבום פסטיבל הזמר 1976 (חגיגת הזמר תשל"ו)
 יצא לאור:  1976
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  נעמי שמר
 לחן:  נעמי שמר
 עיבוד:  אלדד שרים
 גרסאות כיסוי:  אריק לביא, יהורם גאון, איתן מסורי, הגבעטרון, הגרובטרון, אבי דור ואהרן פררה, סמיר שוקרי וישראל דיין, אוף שימחעס
"החגיגה נגמרת" (נקרא גם "לקום מחר בבוקר" על פי שורת הפתיחה בפזמון) הוא שיר מאת להקת הפופ הכל עובר חביבי. את השיר כתבה והלחינה נעמי שמר ועיבד אלדד שרים לכבוד חגיגות יום העצמאות ה-28 למדינת ישראל.
אודות השיר

להקת "הכל עובר חביבי" הופיעה עם השיר בחגיגת הזמר העברי, שנערכה ביום העצמאות תשל"ו (1976) במקום פסטיבל הזמר והפזמון. השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל ב־11.5.1976. השיר זכה להצלחה ענקית וצעד 14 שבועות, עד 23.8.1976. שבועיים מתוכם עמד בראש המצעד, החל מ־28.6.1976.

במצעד השנתי תשל"ו (1976) של רשת ג' דורג השיר במקום ה־12, ובכך היה לשיר הראשון של הכל עובר חביבי שהצליח להגיע למצעדים השנתיים של קול ישראל.
ביצועים מיוחדים

להקת אוף שימחעס הפיקה בשנת 2005 גרסת דאנס בשם "לקום מחר בבוקר" מתוך אלבומם "דאנס אוף שימחעס - האוסף הגדול".
להקת הגרובטרון שמתמחה בגרסאות כיסוי לשירים עבריים, הקליטו גרסה מיוחדת וארוכה במיוחד של השיר באלבומם הראשון "הגרובטרון" משנת 2007.
במרץ 2020, בתחילת הסגר הראשון עקב מגפת הקורונה בישראל, הפיקו כוכבי הילדים בארץ (יובל המבולבל, מיקי, הדוד חיים, מולי וצומי, קוגומלו, רוי בוי, סבא טוביה, קופיקו, ופיקו) וידאו קליפ, להעלאת המורל של ילדי ישראל, בו הם שרים את השיר "החגיגה נגמרת".
המיזם החברתי-מוזיקלי קולולם, הפיק סרטון בספטמבר 2024, במלאת שנה לאירועי 7 באוקטובר, בו שרו 2000 גברים ונשים מכל קצוות החברה הישראלית את השיר "החגיגה נגמרת" של נעמי שמר.
הערות שוליים

↑  פסטיבל הזמר 1976 (חגיגת הזמר תשל"ו), באתר סטריאו ומונו
↑  החגיגה נגמרת, באתר פזמונט
↑  אוף שימחעס - לקום מחר בבוקר, באתר יוטיוב, ‏14.9.2010
↑  הגרובטרון - אלבומים, באתר הגרובטרון
↑  דוד חיים - הערוץ הרשמי, לקום מחר בבוקר, באתר יוטיוב, ‏23 במרץ 2020
↑  קולולם, קולולם | להתחיל מבראשית | החגיגה נגמרת - נעמי שמר, באתר יוטיוב, ‏30.9.2024
דיבת הארץ

איסור הוצאת דיבת הארץ הוא מצוות לא תעשה לפיה אין לומר דברים רעים הפוגעים בחיבה לארץ ישראל. על פי המסורת היהודית, העבירה על איסור זה היא חטא חמור, שבגינו המרגלים מתו בידי שמיים.
המקור במקרא

המושג מופיע בתורה בקשר למרגלים, שכאשר חזרו ממסעם אל ארץ ישראל, הם דיברו בגנותה ואמרו עליה שהיא: ”וַיֹּצִיאוּ דִּבַּת הָאָרֶץ אֲשֶׁר תָּרוּ אֹתָהּ אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל לֵאמֹר הָאָרֶץ אֲשֶׁר עָבַרְנוּ בָהּ לָתוּר אֹתָהּ אֶרֶץ אֹכֶלֶת יוֹשְׁבֶיהָ הִוא וְכָל הָעָם אֲשֶׁר רָאִינוּ בְתוֹכָהּ אַנְשֵׁי מִדּוֹת”. בעקבות כך, עם ישראל לא רצה להיכנס לארץ.
מחמת זה, נענשו המרגלים במיתה בידי שמיים.
המקור בחז"ל

על פי הנלמד מתוך הגמרא, בתורה כתוב כי המרגלים נענשו דווקא על שעברו על איסור דיבת הארץ, למרות שבדברים שאמרו הם עברו על איסורים נוספים, וזאת על מנת ללמד כי אסור להגיד לשון הרע על הארץ, למרות שהיא דבר דומם.
תניא, א"ר אלעזר בן פרטא: בוא וראה כמה גדול כח של לשון הרע, מנלן? ממרגלים, ומה המוציא שם רע על עצים ואבנים כך, המוציא שם רע על חבירו על אחת כמה וכמה. ממאי? דלמא משום דר' חנינא בר פפא, דאמר רבי חנינא בר פפא: דבר גדול דברו מרגלים באותה שעה, דכתיב: כי חזק הוא ממנו, אל תיקרי כי חזק הוא ממנו אלא ממנו, כביכול בעל הבית אין יכול להוציא כליו משם! אלא אמר רבה אמר ר"ל, אמר קרא: וימותו האנשים מוציאי דבת הארץ רעה, על דבת הארץ שהוציאו.

תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף ט"ו, עמוד א'
איסור זה הובא להלכה בדברי פוסקים רבים.
גדרה מהותה וחומרתה > הגדרת האיסור

כל דיבור רע על ארץ ישראל הגורם לחוסר אהבה וחיבה לארץ ישראל, אפילו אם יש בו אמת, נחשב עבירה על איסור זה – לרבות דיבור בגנות הארץ מצד עצמה (כגון קור וחום, פירותיה וכדומה) ודיבור בגנות הארץ מצד מה שקורה בה (כגון פיגועים, תושביה, לכלוך שבה וכדומה).
גם השוואה בין ארץ ישראל לארצות אחרות, תוך כדי שמספרים בשבחן של ארצות אחרות על פני ארץ ישראל, נחשב עבירה על איסור זה.
גדרה מהותה וחומרתה > מהות האיסור וטעמו

אף שאיסור לשון הרע נאמר רק שמוציא גנאי על בני אדם ולא על חפצים דוממים, על ארץ ישראל יש איסור לשון הרע.
טעם הדבר: לשון הרע הוא כנגד המצווה של ואהבת לרעך כמוך, מאחר שהתורה מטילה עלינו חובת חיבת הארץ, ממילא במקביל כנגד חיבת הארץ יש איסור הוצאת דיבה על הארץ, כשם שיש איסור לשון הרע כנגד מצות אהבת ישראל.
גדרה מהותה וחומרתה > חומרת האיסור

איסור לשון הרע על ארץ ישראל חמור הוא בעיני ה' עד מאוד, כמו שכתב הרב מאיר שמחה הכהן, מחבר "אור שמח" במכתבו: ”הקפיד השי"ת על כבוד הארץ יותר מעל כבודו כביכול, עד שבעשיית העגל, אחרי שובם מחל להם השי"ת 'וינחם ה' על הרעה אשר דבר לעשות לעמו' (שמות לב, יד), ועל הוציאם דבת הארץ, וימאסו בארץ חמדה, נשבע ה' ולא ינחם, כמו שנאמר (במדבר יד, מב) 'אל תעלו' וגו'”.
דעת רש"י כי הטעם שחז"ל החליטו שהדור של עשרת השבטים אין להם חלק לעולם הבא, הוא מפני שספרו בגנות א"י לכן דינם כדור המרגלים שאין להם חלק לעולם הבא.
הלכות ומנהגים

האיסור הוא רק שמזכיר את ארץ ישראל כגון שאומר חם בארץ ישראל, וקל וחומר שמשווה את הארץ למקומות אחרים יותר טובים, אבל אם רק אומר חם כאן או קר כאן מאוד אין בזה איסור.
גם לדבר על התושבים של ארץ ישראל, בצורה שגורם ריחוק מהארץ, אסור, שכבוד יושביה הוא כבודה, ובקלונם יש בזיון וצער לארץ הקודש.
הלכות ומנהגים > מניעת הרהור דיבה

לא זו בלבד שאסור להתלונן על תנאי הישיבה בארץ ישראל מפאת חיבת הארץ, אלא מצווה על האדם לכלכל את צעדיו כדי למנוע מצב שיעלה בו או בחבריו, אפילו הרהור של תרעומת על תנאי הישיבה בארץ ישראל.
כמו שמספרת הגמ' (כתובות קי"ב, ב) על רבי אמי ורבי אסי, שהיו עוברים בלימודם בקיץ ממקום שמש למקום צל ובחורף ממקום צל למקום שמש כדי שלא יוכלו להתרעם על ישיבת ארץ ישראל כל זאת מתוך אהבת ארץ ישראל.
וכן הגמרא (שם) מספרת על רבי חנינא שהיה מתקן את מכשולי העיר מחמת חיבת הארץ שהייתה חביבה עליו ומחזר שלא יצא שם רע על הדרכים. לכן צריך להיזהר לשמור על ניקיון הדרכים והרחובות בארץ ישראל.
יש הלומדים מכאן, שיש מצווה לקנות ולהפעיל מזגן קירור בעונת הקיץ, כדי שלא יתרעמו אנשים על החום בארץ.
בנין שרוב השכנים התקינו סורגים מסוג אחיד, כדי שלא לכער את הבניין, ובא שכן וטוען שהסורגים האלו הם יקרים ומיותרים, ולכן רוצה להתקין סורגים פשוטים, אם הבניין בארץ ישראל, בוודאי אסור שיש מקום לחשוש שלא יוציאו לעז על הבניינים בארץ ישראל שאינם יפים.
הלכות ומנהגים > לדבר בשבחה

כמו שחטא המרגלים עלה על כל החטאים, אפילו בחטא העגל לא נענשו כמו על חטא המרגלים שדברו בגנות ארץ ישראל. מידה טובה מרובה מצווה גדולה לספר בשבחה וטובה של ארץ ישראל, שעל ידי זה יעורר אהבתה.
בכל פעם שמזכירים את ארץ ישראל מצווה להזכיר שבחה, כמו שכתב האבודרהם אנו צריכים לספר בשבח הארץ כדי שישתוקקו לה הנפשות.
המאירי כתב כי כל מי שלא אמר "ארץ חמדה טובה ורחבה" בברכת הארץ לא יצא ידי חובתו, הואיל והזכיר את הארץ - ראוי לו להזכיר בשבחה ושבח ראשון שיצא מפי הקב"ה על הארץ היה בנסח זה שנאמר וארד להצילו וגו' אל ארץ טובה ורחבה.
ראו גם

אהבת ארץ ישראל
לשון הרע
הערות שוליים

↑  במדבר פרק יג, לב
↑  במדבר פרק יד, לז
↑  ספר ישיב משה (עמ' רמ"א) בשם הגרי"ש אלישיב. הרב יצחק זליברשטיין עלינו לשבח עמ' ת"ל. ספר משפטי השלום של הרב סילבר (יט,כג). הבן איש חי בספרו בן יהוידע (כתובות קיב, ב). חפץ חיים דרשו (כלל ה' הע' 47). הרב זכאי בספרו הבית היהודי חלק ז'. הרב חים רבי בספרו הנהגות יום יום. שפת אמת למהר"ם חגיז.
↑  ראו בספר וואלזין (עמוד 57) דברי הנצי"ב. וכן בספר בניהו בן יהוידע (כתובות קיב, ב).
↑  גמ' סנהדרין צד, א. "אבל ישראל, כשהגלה אותם סנחריב, ספרו בגנותה של ארץ ישראל. כי מטו "שוש" [כשהגיעו למקום ששמו שוש], אמרי: שויא כי ארעין [מקום זה שוה כארצנו]
↑  ר' דוד מן, באר מרים חלק ב עמוד צ"ב
↑  התפרסם בכתב עת 'התור' ירושלים תרפ"ב גיליון ג'
↑  על סנהדרין קי ע"ב, אחרי המשנה, ד"ה תנו רבנן
↑  שו"ת ארץ ישראל עמ' רצ"ז
↑  שער החצר סימן רמט
↑  עלי תמר, ירושלמי שביעית ד, ז
↑  שו"ת ארץ ישראל עמ' כ"א, עדות הרב שמואל ברוך גנוט בשם הרב חיים קניבסקי, שלהי דקייטא עמוד שכד.
↑  חשוקי חמד בבא בתרא דף כד עמוד ב'
↑  הרב מנחם מנדל פנט, יתד נאמן מוסף שבת קודש, שלח תשע"ד, עמוד 31
↑  פירושו לברהמ"ז
↑  למסכת ברכות דף מח, ב
| חיבת הארץ |
| --- | --- | --- |
| בניין הארץ | ירושה • יישוב • נטיעה |  |
| יישוב הארץ | הליכה • קבורה • יציאה |  |
| שבח הארץ | ארץ ישראל ביהדות • אהבתה • קדושתה  • שירי ארץ ישראל • דיבתה |  |
| מתנות הארץ | שבעת המינים • עפרה • פירותיה |  |
מזגן שעליו כיתוב המתייחס לסיפור רבי אמי ורבי אסי במסכת כתובות.
אדינה פינטילי

| --- | --- |

 לידה:  12 בינואר 1980 (בת 45) בוקרשט, רומניה
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 פרסים והוקרה:  פרס דב הזהב (2018) 
 
אדינה פינטילי (Adina Pintilie, נולדה ב-12 בינואר 1980) היא שחקנית, במאית, תסריטאית ומפיקת קולנוע רומניה. ב-2022 ייצגה את רומניה בביאנלה של ונציה.
ביוגרפיה

אדינה אלנה פינטילי נולדה ב-1980 בבוקרשט, רומניה. היא סיימה את לימודיה באוניברסיטה הלאומית של בוקרשט לאמנויות תיאטרון וצילום, במחלקה לבימוי קולנוע.
יצירתה

פינטילי ביימה מספר סרטים קצרים החל מ־2003.
בשנת 2008 סרטה "Don't Get Me Wrong" זכה בפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים וונקובר.
ב-2018 סרט הביכורים העלילתי שלה "אל תיגע בי" (Touch Me Not) בכיכובה של לורה בנסון זכה בפרס דוב הזהב בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי ה-68 בברלין וכן בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר. הסרט משייט בין מציאות לבדיון ובו הבמאית יחד עם הדמויות בסרט בוחנים את מהותם של אינטימיות וסקס. הסרט והיה מועמד בפרס הקולנוע האירופי באותה שנה. הסרט הוצג בפסטיבל הקולנוע בירושלים 2018.
פינטילי הקימה חברת הפקות עצמאית שבסיסה בבוקרשט בשם "סרטי מנקינו".
ב-2022 ייצגה את רומניה בביאנלה ה-59 של ונציה. במסגרת זו הציגה את היצירה " You Are Another Me–A Cathedral of the Body". עבודתה מבוססת על סרטונים, הכוללים ראיונות עם אנשים בעלי מוגבלויות. היא נועדה לאתגר את נקודת המבט של הצופה ללא המוגבלות: המסכים מוטים, מראות ומקרנים מופעלים כדי לעוות בכוונה פרספקטיבות, ומאלצים את הצופה להתאים פיזית את מבטו. הסרטונים מפורשים מאד. בכולם נראים אנשים עירומים המתמודדים עם סוגיות של גוף, מיניות ואינטימיות באמצעות שיחה, ריקוד או מגע. הפסקול עובר בין דיאלוג הראיון לבין צלילי הנשימה והגניחה החזקים. הסרטונים עוברים מחדר אחד למשנהו, ויוצרים תנועה גלית של הקהל (כולם נמנעים זה מעיניו של זה). אי הנוחות שמרגישים הצופים, שגרמה ללא מעט אנשים לעזוב את הסרט באמצע, נובעת מהתוכן המיני המפורש כמו גם מהגופים עצמם, המאתגרים את ה"נורמה הממוסדת". משתפי הפעולה של פינטילי על המסך כוללים זוג הומוסקסואלים, פעיל נכה המשתף איתה פעולה מזה עשור ועובדת מין טרנסג'נדרית.
פילמוגרפיה > כבמאית

| Year | Film | Notes |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Ea | סרט קצר |
| 2004 | Unwatched Trains | סרט קצר |
| 2004 | Some Kind of Loneliness | דוקומנטרי קצר |
| 2005 | Nea Pintea... Model | דוקומנטרי קצר |
| 2006 | The Fear of Mr. G | סרט קצר |
| 2006 | Casino | סרט קצר |
| 2007 | Don't Get Me Wrong | זכייה– Golden Barge for Best Documentary מועמדות– Gopo Award for Best Documentary מועמדות– Golden Leopard מועמדות– Free Spirit Award |
| 2009 | Sandpit #186 | סרט קצר מועמדות– Grand Jury Prize |
| 2010 | Oxygen | דוקומנטרי קצר מועמדות– Gopo Award for Best Short Film מועמדות– Young Hope Award מועמדות– Silver Eye Award מועמדות– Tiger Award for Short Film Nominated – Short Grand Prix |
| 2018 | Touch Me Not | זכייה– Golden Bear |
| 2022 | You Are Another Me–A Cathedral of the Body |  |
פילמוגרפיה > כשחקנית

| Year | Film | Role | Notes |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Touch Me Not | Adina |  |
פילמוגרפיה > כתסריטאית

| Year | Film | Notes |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Ea | סרט קצר |
| 2004 | Unwatched Trains | סרט קצר |
| 2004 | Some Kind of Loneliness | דוקומנטרי קצר |
| 2007 | Don't Get Me Wrong | דוקומנטרי |
| 2009 | Sandpit #186 | סרט קצר |
| 2010 | Oxygen | דוקומנטרי קצר |
| 2018 | Touch Me Not |  |
פילמוגרפיה > כמפיקה

| Year | Film | Notes |
| --- | --- | --- |
| 2009 | Sandpit #186 | Short |
| 2018 | Touch Me Not |  |
הערות שוליים

↑  Giardini See on Google Maps, Biennale Arte 2022 | Romania, La Biennale di Venezia, ‏2022-04-12 (באנגלית)
↑  Field Notes: Monica Seiceanu on Adina Pintilie, “You Are Another Me—A Cathedral of the Body,” Romanian Pavilion, 59th Venice Biennale - Announcements - Art & Education, www.artandeducation.net
↑   נירית אנדרמן, שתי במאיות זכו בפרסים הגדולים בפסטיבל ברלין, באתר הארץ, 24 בפברואר 2018
↑  ארז דבורה, קומדיית סקס נועזת? "אף פעם לא מאוחר" חושש ללכת עד הסוף, באתר ynet, 15 ביולי 2022
↑  רפאל (דניאל) תמנה, ‏התיידדתי עם חיית הפרא בתוכי: ראיון עם כוכבת אל תיגע בי, באתר "סרט", 26 באוגוסט 2018
↑  אנשים עם מוגבלויות הם המיעוט הגדול בעולם, אך אמנים נכים נמצאים עדיין בתת-ייצוג במוזיאונים באירופה. האם זה עומד להשתנות?, באתר THE ART NEWSPAPER - ISRAEL EDITION - עיתון האמנות המהדורה הישראלית, ‏2022-06-28
↑  הביאנלה של ונציה 2022: ביתני החובה בג'יארדיני, באתר THE ART NEWSPAPER - ISRAEL EDITION - עיתון האמנות המהדורה הישראלית, ‏2022-04-20
↑  Adina Pintilie: You Are Another Me—A Cathedral of the Body - Announcements - e-flux, www.e-flux.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413427405171  PLWABN: 9810538140105606  GND: 1150672331  ISNI: 0000 0004 8006 2630  LCCN: no2019069762  SUDOC: 237751968  VIAF: 6151654672908281966   WorldCat (עם VIAF): 6151654672908281966
וירג'יניה טק

| --- | --- |
סמליל האוניברסיטה

חותם האוניברסיטה
 אוניברסיטה
 מוטו:  Ut Prosim "משרת אני"
 תקופת הפעילות:  1872–הווה (כ־153 שנים)
 בעלי תפקידים
 נשיא:  טימותי סנדס (אנ')
 סגל:  1,395 (2014)
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  36,383 (2020)
 סטודנטים לתואר ראשון:  29,300 (2020)
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  7,083 (2020)
 שונות
 הון עצמי:  1.5 מיליארד דולר
 כינוי קבוצת הספורט:  "הוקיס"
 מיקום
 מיקום:  בלקסבורג, וירג'יניה
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  37°13′30″N 80°25′30″W﻿ / ﻿37.225°N 80.425°W﻿ / 37.225; -80.425
 www.vt.edu
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה וירג'יניה טק(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה וירג'יניה טק(למפת וירג'יניה רגילה) ריצ'מונד וירג'יניה ביץ' נורפוק אלכסנדריה רואנוק לינצ'בורג וושינגטון מרילנד וירג'יניה המערבית  קנטקי טנסי קרוליינה הצפונית האוק. האט. וירג'יניה טק(למפת וירג'יניה מוגדלת) ריצ'מונד וירג'יניה ביץ' נורפוק אלכסנדריה רואנוק לינצ'בורג וושינגטון מרילנד וירג'יניה המערבית  קנטקי טנסי קרוליינה הצפונית האוק. האט. וירג'יניה טק
 
המכון הפוליטכני של וירג'ינה ואוניברסיטת המדינה (באנגלית: Virginia Polytechnic Institute and State University; בראשי תיבות: VT; בכינוי: VA Tech או VPI; בעברית: וירג'יניה טק) הוא מוסד אקדמי ציבורי ללימודים פוליטכניים בעיר בלקסבורג (אנ') שבווירג'יניה, ארצות הברית. אף שווירג'יניה טק היא אוניברסיטה רב-תחומית, תוכניות הלימוד בחקלאות, בהנדסה, באדריכלות, ביערנות וברפואה וטרינרית, הן התוכניות הבולטות ונחשבות לטובות במוסד. וירג'יניה טק היא אחת ממספר קטן של אוניברסיטאות ציבוריות בארצות הברית שבהן מסלול הכשרה לקצונה צבאית.
פרסומה של וירג'יניה טק בא לה, לא רק בזכות תוכניות הלימוד הקיימות בה, אלא גם בזכות מיקומה בעמק ניו ריבר, בפינה הדרום מערבית של וירג'יניה, בהרי הבלו רידג' שהם חלק מהרי האפלצ'ים. בשנים האחרונות זכתה האוניברסיטה להכרה בארצות הברית בזכות נבחרת הפוטבול המוצלחת שלה.
היסטוריה

בשנת 1872 רכשה האספה הכללית של מדינת וירג'יניה את המבנים של בית ספר מתודיסטי קטן במחוז מונטגומרי, ובמימון של המדינה הוקמה במקום "מכללת וירג'יניה לחקלאות ולימודים מכניים". בשנים 1891–1907 עברה המכללה ארגון מחדש והפכה למכללה מסורתית עם מסלול לימודים בן 4 שנים (אף שנותרו בה המחלקות למכניקה ולהנדסה). בעקבות השינוי שונה שמה של המכללה ונקרא "המכללה לחקלאות וללימודים מכניים והמוסד הפוליטכני של וירג'יניה" ובשנת 1944 שונה שמו של המוסד פעם נוספת והוא נקרא: "המוסד הפוליטכני של וירג'יניה", שם שהיה שגור בפי רבים זמן רב קודם לכן. בשנת 1923 קיבלה המכללה הכרה מלאה כמוסד אקדמי ובאותה עת הופחתה הדרישה על התלמידים להשתתפות בקורסי הכנה טרום-צבאיים לשנתיים בלבד (במקום ארבע לפני כן). בשנת 1966 הופסקה הדרישה להשתתפות במסלול ההכשרה הצבאי והפך למסלול בחירה. בשנת 1970 שונה שמה של המכללה פעם נוספת ונוספו לו המילים "ואוניברסיטת המדינה" כדי לציין את היותו מוסד ציבורי מרכזי ללימודים אקדמיים רב תחומיים (ולא רק פוליטכניים) במדינת וירג'יניה. בשנת 1973 הותרה לראשונה השתתפות נשים במסלול ההכשרה הצבאי.  בתחילת שנות ה-90, מבלי שנעשתה הכרזה רשמית על כך, החלה האוניברסיטה להתיר את הצגתה בשם המקוצר "וירג'יניה טק". נכון לתחילת המאה ה-21 מופיע השם המקוצר על רבים מן המסמכים הרשמיים של המוסד, אף שעל התעודות המוענקות לבוגרים מופיע עדיין השם המלא. המוסד אף ידוע בראשי התיבות VT, המופיע אף בשם אתר האינטרנט של המוסד: vt.edu. כיום המוסד נחשב לאחת משלוש אוניברסיטאות הדגל במערכת המוסדות הציבוריים להשכלה גבוהה של מדינת וירג'יניה (ביחד עם אוניברסיטת וירג'יניה והקולג' של ויליאם ומרי (אנ')).
ב-16 באפריל 2007 התרחש בתחומי קמפוס האוניברסיטה אירוע ירי שבמהלכו נרצחו 27 סטודנטים וחמישה אנשי צוות. כמו כן נפצעו בני אדם נוספים. היה זה אירוע ירי לשם רצח המוני החמור ביותר, בידי מתנקש בודד, בתולדות ארצות הברית.
קבלה ותוכניות לימוד

בסתיו 2006 קיבל המוסד 19,046 בקשות להתקבל ללימודי תואר ראשון ומתוכן התקבלו ללימודים 67% (כ-12,700).39% מכלל המתקבלים (כ-5,000 סטודנטים) בחרו ללמוד במוסד.
בווירג'יניה טק כ-60 תוכניות לימוד שונות לקבלת תואר ראשון וכ-140 תוכניות לימוד לקבלת תואר שני ושלישי. תוכניות הלימוד נלמדות בבית הספר לחקלאות ולמדעי החיים, בית הספר לאדריכלות וללימודים אורבניים, בית הספר לאמנות ולמדעי הרוח, בית הספר לעסקים, בית הספר להנדסה, בית הספר למשאבי טבע, בית הספר למדע, ובית הספר לרפואה וטרינרית. בבית הספר לחקלאות ומדעי החיים מתקיימת התוכנית היחידה במוסד שאורכה שנתיים בלבד, להכשרת טכנאי חקלאות.
וירג'יניה טק מדורגת במקום ה-34 מבין האוניברסיטאות הציבוריות בארצות הברית, ובמקום ה-77 מבין כל האוניברסיטאות בארצות הברית. התוכנית ללימודי תואר ראשון בבית הספר להנדסה דורגה במקום ה-9 בארצות הברית מבין המוסדות הציבורים ובמקום ה-17 מבין כל מוסדות הלימוד המוכרים להנדסה המציעים מסלול לתואר דוקטור.
קמפוס האוניברסיטה

הקמפוס של וירג'יניה טק ממוקם בעיר בלקסבורג בווירג'יניה. שטח הקמפוס למעלה מעשרת אלפים דונם. רוב הבניינים בקמפוס המרכזי בנויים מאבן גיר מקומית. לקמפוס של וירג'יניה טק יש כוח משטרה מקומי בן כארבעים שוטרים.
קולג'ים ובתי ספר

בית הספר למוסמכים (1891)
הקולג' להנדסה (אנ') (1903)
הקולג' לחקלאות ולמדעי החיים (אנ') (1903)
הקולג' לאדריכלות, אמנויות ועיצוב (אנ') (1964)
הקולג' לאמנויות חופשיות ולמדעי האדם (אנ') (1964)
הקולג' למדעים (אנ') (1964)
הקולג' למנהל עסקים (אנ') ע"ש רוברט פמפלין (אנ') (1965)
וירג'יניה-מרילנד קולג' לרפואה וטרינרית (אנ') (1978)
הקולג' למשאבי טבע וסביבה (אנ') (1992)
בית הספר לרפואה ומכון המחקר (אנ') ע"ש קריליון (2007)
הקולג' למצטיינים (2016)
מראה פנורמי של קמפוס האוניברסיטה מתוך מגרש המסדרים
ראו גם

הטבח בווירג'יניה טק
הערות שוליים

↑  Princeton joins Harvard in ending early admissions
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269565105171  PLWABN: 9811265901705606  BIBSYS: 90858886  BnF: cb11882799n (data)  CiNii: DA04333810  GND: 1029971-3  ISNI: 0000 0001 0663 7289  LCCN: n80125909  MusicBrainz: f1873479-7ff9-44b0-aaaa-0b443798ccde  NKC: ko2004233207  NLA: 35582877  SNAC: w69990zp  SUDOC: 026614391  VIAF: 129529484   WorldCat (עם VIAF): 129529484 
מראה הספרייה המרכזית בקמפוס
הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |
 תאריך:  29 בנובמבר 2001
 מקום:  צומת חנה, סמוך למחנה 80
 קואורדינטות:  32°27′31″N 34°59′10″E﻿ / ﻿32.45873333°N 34.98618056°E﻿ / 32.45873333; 34.98618056
 סוג:  פיגוע התאבדות
 נשק:  מטען חבלה
 הרוגים:  3
 פצועים:  9
 מבצע:   גדודי חללי אל-אקצא, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני
 מספר מפגעים:  1
  (למפת הכרמל מוגדלת) הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80(למפת הכרמל רגילה) הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80
 
הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80 היה פיגוע התאבדות שהתרחש ביום חמישי, 29 בנובמבר 2001, באוטובוס "אגד" בקו מס' 823 בצומת מחנה 80. האוטובוס, שהיה בדרכו מנצרת לתל אביב ועבר דרך כביש 65. בפיגוע נרצחו 3 אזרחים ישראלים ו-9 נפצעו.
הפיגוע

בערב יום חמישי, 29 בנובמבר 2001 פוצץ מחבל מתאבד חגורת נפץ שנשא על גופו, בחלק האחורי של אוטובוס "אגד" אשר היה בדרך מנצרת לתל אביב. הפיצוץ אירע בסמוך לפרדס חנה, לאחר שעבר בקרבת בסיס האימונים של צה"ל מחנה 80. שלושה בני אדם נרצחו בפיגוע ו-9 נפצעו, אחד מהם באורח אנוש.
הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וגדודי חללי אל-אקצא נטלו אחריות לפיגוע.
תחקיר ראשוני

מחקירת השב"כ והמשטרה הובאו פרטים נוספים.
המחבל עלה על האוטובוס בצומת אום אל פאחם, אחרי שנפרד משני חבריו שטפחו על שכמו. על פי מידע שהצטבר בין היתר לפי תשלום דמי הנסיעה, המחבל היה בדרכו לחדרה, לפיגוע בלב התחנה המרכזית.
המפגע

המחבל היה סאמר אבו סולימאן, בן 32 מהכפר הפלסטיני סילת אל-חארית'יה שביהודה ושומרון. אבו סולימאן הסתנן לישראל בסמוך לאום אל-פחם מאזור ג'נין.
תחקיר מאוחר יותר העלה ששכל הנראה, בין היתר לפי כרטיס הנסיעה שקנה המחבל, הוא היה בדרך לביצוע פיגוע בלב התחנה המרכזית של חדרה, אולם במהלך הנסיעה נשמעו קולות דמויי ירי, מאגזוז של רכב שנסע בסמוך. נהג האוטובוס פתח את הדלת ושאל נהג סמוך אם הוא שומע קולות ירי, ואז אירע הפיצוץ, כנראה בגלל לחץ של המחבל מהאירועים.
מחבל הג'יהאד האסלאמי מוחמד קאסם עארדה נעצר ב-15 ביולי 2002 ונידון לשלושה מאסרי עולם בגין מעורבות בפיגוע.
ב-6 בספטמבר 2021 נמלט מכלא גלבוע יחד עם חמישה מחבלים נוספים, אך נתפס בידי כוחות צה"ל חמישה ימים לאחר מכן בכפר אום אל-גנם בהר תבור.[דרוש מקור]
ב-25 בינואר 2025 שוחרר עארדה מהכלא במסגרת עסקת החטופים השנייה במלחמת חרבות ברזל.[דרוש מקור]