הקרן החדשה לישראל
היסטוריה

"הקרן החדשה לישראל" הוקמה בקליפורניה, ארצות הברית, ב-1979 על ידי בני-הזוג ג'ונתן כהן ואלנור פרידמן מגייסי תרומות. כהן, פעיל ציבור שנולד וגדל בדרום-אפריקה, התגורר בישראל בשלהי שנות השישים, ובמסגרת עבודתו ביקר בישראל בשנות השבעים. הוא סיפר כי "היה מספר נכבד של תורמים בגילנו שהרגישו מנוכרים מתמיכה בישראל, ולא התייחסו בחיוב למגבית היהודית המאוחדת כהוריהם וסביהם". הקמת הקרן הייתה "הרעיון שלנו לדרך לעירוב אנשים בפילנתרופיה יהודית... על בסיס הניסיון (הפילנתרופי) שלנו, הבנו שכמויות קטנות של כסף יכולות להביא לשינויים גדולים".
יחד עם אלווין באום, ראש ברית הלהט"ב בפדרציה היהודית של סן פרנסיסקו, ונעמי לאוטר, מנהלת אזורית של איפא"ק, הם הגיעו לישראל כדי לבחון הקמת קרן חדשה. שניהם הצטרפו לחברים המייסדים של הקרן שנרשמה בארצות הברית. מטרת הקרן הייתה לתמוך בארגוני חברה אזרחית הדומים בתפיסת פעולתם לארגוני חברה אזרחית אמריקאיים וזאת בניגוד לחלק ניכר מהארגונים, בעשורים הראשונים למדינה, שהיו משויכות למפלגות השונות וקיבלו מימון דרכן.
הסניף הישראלי נרשם ב-1980 לפי פקודת החברות כחברה מסוג "חברת חו"ל" בשם "ניו ישראל פונד" (NIF), והוקמה עמותה ישראלית שנשאה את אותו שם. בשלוש השנים הראשונות הסכומים שעמדו לרשות הקרן היו מצומצמים יחסית.
ב-1982 הגיעה הנהלת הקרן החדשה לישראל למסקנה שדרוש שינוי יסודי בדרכי פעולתה. לאחר קיום דו-שיח עם הארגונים הממומנים על ידיה, החליטה הנהלת שהשינוי הדרוש הוא מעבר מסיוע מימוני בלבד למודל משולב של מימון, ייעוץ והכוונה, ולשם כך הוקמה עמותה שמשמשת כזרוע הביצועית של הקרן החדשה בשם "שתיל - שירותי תמיכה ויייעוץ לקידום שינוי חברתי" בהובלת שרה קרניאל, שעמדה בראשה בשנים 1982–1983. אחריה שימשה בתפקיד זה שרי ריבקין עד 1998. בשנת 1985 גדל תקציב סניף הקרן בישראל ל-25,000 דולר. פעילות "שתיל" התרחבה באותה תקופה וכללה גם הכשרת אנשי דוברות ויחצ"נות בקרב הארגונים להם סייעה[דרוש מקור]. ב-1987 נפתח סניף הקרן בחיפה. באותה השנה, לראשונה השתתף ראש הממשלה, יצחק שמיר בפעילות הקרן: כנס של האגודה הישראלית למען ישראלים יוצאי אתיופיה בדרישה להעלות בני משפחה נוספים לישראל.
בשנת 1995 פנו נציגי הקרן לרשם העמותות בבקשה למחוק את שתי העמותות "ניו ישראל פונד" ושתיל, ומאז מנוהלת הפעילות על ידי הקרן בארצות הברית שרשומה בישראל כ"חברה זרה", ומפעילה מטעמה את שתיל.
בין השנים 2002–2008 כיהן כנשיא הקרן פטר אדלמן. לפניו כיהנו בתפקיד זה ד"ר מרדכי בר-און ופרופ' יורם פרי. בשנת 2008 מונתה לנשיאת הקרן נעמי חזן שכיהנה כחברה בהנהלת הקרן בין השנים 1993–1992 עד לבחירתה לכנסת, ומשנת 2007. בשנים 2012–2015 הנשיא היה הרב בראיין לורי, ובשנים 2015–2018 עו"ד טליה ששון.
בין השנים 1991–1997, אבינעם ערמוני שימוש כמנכ"ל הסניף הישראלי. בנובמבר 2009 החליפו דניאל סוקאץ' ורחל ליאל את לארי גרבר ואליעזר יערי בתפקידי מנכ"ל הקרן ומנכ"ל הסניף בישראל, בהתאמה. מיקי גיצין החליף את רחל ליאל ביולי 2017.
למחרת ניצחונו של אהוד ברק בבחירות לראשות הממשלה ולכנסת ה-15 שלח מנכ"ל הקרן החדשה בישראל, אליעזר יערי, מכתב באנגלית לתורמים אמריקאים ולצוות הקרן החדשה, שבו גינה בחריפות את קואליציית נתניהו: "קואליציה ביזארית שגילמה סטגנציה פוליטית, התדרדרות מוסרית, וקלריקליות דתית וחברתית", הציג את הקרן החדשה כגורם מכריע בהבסת ממשל ישראל בראשותו, והתייחס לשמה באמירה באנגלית: "אנו, הקרן החדשה לישראל, ויש ביכולתנו להיות כוח חשוב ביצירתה של ישראל חדשה".
בספטמבר 2011 פרסם אתר ההדלפות הבינלאומי "ויקיליקס" (WikiLeaks) מסמך מסווג שנשלח משגרירות ארצות הברית בישראל לוושינגטון די.סי., המסכם פגישה שנערכה בפברואר 2010 בין חדווה רדובניץ', סמנכ"לית הקרן החדשה, עם היועץ-הפוליטי של השגרירות האמריקאית בישראל – ובמסמך זה, צוטטה רדובניץ' מצהירה את השקפת עולמה לעתיד: "”בתוך מאה שנה ישראל תהיה בעלת רוב ערבי, אך היעלמותה של המדינה היהודית לא תהיה הטרגדיה שהישראלים חוששים ממנה, משום שהיא תהפוך לדמוקרטית יותר”. הקרן החדשה לישראל הגיבה שרדובניץ' נאלצה לעזוב את הארגון מתפקידה כסמנכ"לית, עקב כך שדעותיה האישיות סטו מהנרטיב של הארגון.
למחרת ניצחונו של דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית, פרסם מנכ"ל הקרן החדשה, דניאל סוקאץ', מכתב פומבי מטעם הקרן תחת הכותרת: "העולם לקח צעד ענק לאחור", בו הביע את אבלו וחששו מניצחון טראמפ.
בעבר הופיע בדף השאלות והתשובות של הקרן החדשה, כי היא מתנגדת לכיבוש הישראלי של הגדה המערבית (אזור יהודה ושומרון). בהמשך הניסוח שונה ונאמר שם שהארגונים שהקרן החדשה תומכת בהם עושים זאת "מתוך אהבה למדינה ורצון להסיר מעל ישראל את הגיבנת המוסרית של השליטה בעם אחר".
בתחילת 2023 קבעה עיריית ירושלים שהקרן החדשה לישראל היא "גוף פוליטי", ובהתאם לכך נמנעה מלתת הנחה בארנונה לאחת מהעמותות שנתמכות על ידי הקרן.