stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מומחה
תהליכי חשיבה > תחומי זיכרון לטווח קצר

תחומים רבים מערבבים שימוש נרחב בזיכרון לטווח קצר, אך ישנם תחומים אשר רוב ההתעסקות בהם מתבצע בעזרת זיכרון זה. בתחומים אלו רוב החשיבה מתבצעת ללא כלי עזר חיצוניים. תחומי התמחות המשתייכים לקטגוריה זאת הם שחמט, חישובים מתמטיים ללא דף, פוקר וכדו. ממחקרים שנעשו בתחום נראה כי הדפוסים הבסיסים המאפשרים זאת בנויים על ידע טכני רב, וגיבוש תבניות פעולה ספציפיות אשר מיושמות באופן אוטומטי על הבעיה הנידונה. לדוגמה ממחקר שנעשה על המתמטיקאי איי. סי. איטקין, אשר הפגין יכולות נרחבות בחישוב שורשים, מכפלות וחלוקות של מספרים ראשוניים התגלה כי היכולות המתמטיות שלו מושתתות על זכירת כל גורמי המכפלה עד 1500. כמו כן לאיטקין היה ידע של סט פעולות אשר באמצעות גורמי המכפלה יכל להחיל על ביצוע החישובים המורכבים. ממחקרים על מומחים לשחמט התגלה כי אין המומחים בתחום בעלי זיכרון קצר טווח פנומנלי, ואף לא זיכרון ויזואלי טוב יותר מהאוכלוסייה. החוקר הרברט סיימון הראה כי יכולתם של השחמטאים לזכור מהלכים קדימה מתאפשרת באמצעות דחיסת מהלכים רבים לכדי תבנית קוגניטיבית אחת, בתהליך המכונה CHUNKING. באמצעות הליך זה הזיכרון האנושי לטווח קצר, אשר יכול להחזיק לרוב בין 5 ל-9 פריטים יחדיו, מסוגל להכיל מהלכים רבים הדחוסים לכדי תבניות. מחקרים נוספים על מומחי ספורט הראו כי דחיסת מידע לתבניות משתנה בין תחומי מומחיות, לדוג' בעוד מומחים להוקי זוכרים את מיקומם של השחקנים על המגרש בתבניות, מומחים לכדורעף אינם מראים יכולת זאת, אלא מראים יכולת זכירה של מיקום הכדור בסצנה נתונה. יתר על כן ברגע שמתבצעת דחיסה מראש למהלכים רלוונטיים בלבד, מרחב האפשרויות לבחירה של מהלכים מצטמצם ונהיה יעיל יותר. כמו כן הוצעו מודלים של שימוש בדחיסות תוך כדי עירוב של זיכרון לטווח ארוך אשר מגביר את מרחב המדגם והאיכות של האפשרויות הנשלפות.
תהליכי חשיבה > תחומים הדורשים יכולות פורמליזציה

בתחומים רבים הבעיה אשר ניצבת מול המומחה היא אינה מוגדרת היטיב, בתחומים אלו חלק ניכר מהליך הפתרון הוא הגדרת הבעיה מחדש בצורה נכונה, ובכך מתאפשר מנגנון לחיפוש תשובה יעיל. בין התחומים המשתייכים לקטגוריה זו נמצאים: פיזיקה, מתמטיקה, פסיכולוגיה וכדו. המחקרים אשר התבצעו בתחום התבססו בעיקר על הבדלים בייצוג הבעיה, והראו הבדלים מהותיים בתהליכי העיבוד בין טירונים למומחים. הטירונים נשענים רבות על הניסוח המילולי של הבעיה הספציפית, קוראים בקפידה ומדגישים נקודות חשובות, ומבססים את מרחב הבעיה שלהם על הנתונים. הארגון של העקרונות היסודיים העומדים מאחורי הבעיה אינם מסודרים אצלם מספיק ועל כן על מנת להתמודד עם החוסר בנתונים, מנסים הטירונים למצוא את אחת המשוואות אשר ישנה להם, אשר מכילה את הנתונים הספציפיים. בנוסף לעבודה אחורנית ניתן לראות דפוסים של ניסוי וטעיה בדרך הפתרון. לעומתם מומחים, אשר אצלם העקרונות מאורגנים ברשת חזקה ומחודדת, ראשית מסווגים את הבעיה לפי עקרונות היסוד שלה. לאחר מכן המומחה לרוב מייצג את משוואת היסוד אשר מתאימה לבעיה, המשוואה מוחלפת למשוואה אחרת באמצעות תוכנית פעולה מוגדרת מראש וכך עד שהבעיה נפתרת..
תהליכי חשיבה > תחומים הדורשים יכולת זיהוי ואבחון

בתחומים רבים מול המומחה ניצבת בעיות אשר זיהוי מתקדם יכול לעזור לפתרונן, אך ישנם תחומים בהם הזיהוי הוא הבעיה עצמה. דוגמה לתחומים שכאלה הם רפואה רדיולוגית, פסיכיאטריה, ארכאולוגיה וכדו. בתחומים אלו המחקר התמקד בדרכי הסריקה של הקלט על מנת לאבחן מקור לבעיה רפואית, לשחזר כלים עתיקים או לתת אבחנה דיאגנוסטית. בדומה למחקרים כללים על מומחיות, ניסויים על רדיולוגים הראו כי מומחים בתחומים אלו משתמשים בידע רב על מנת להגדיר את מרחב הבעיה באופן חד ומדויק, למשל באמצעות מפרט אנטומי בבדיקה רדיולוגית, המאפשר להם להתעלם מחלקים אשר לא רלוונטיים לבעיה. כמו כן למומחים תבניות פעולה ספציפיות המיושמות באופן אוטומטי, למשל המומחים פחות מתמקדים בסריקה גלובלית של האובייקט הנמצא מולם אלא ישנה התרכזות באזורים ספציפיים, אשר לרוב הפתרון לבעיה ימצא בהם. כמו כן הסקת המסקנות מתבצעת מן האובייקט הנסקר, ולא על סמך היפותזה מכווינה. לעומתם טירונים לרוב משערים היפותזה מסוימת ובודקים אותה, מה שגורם להם להתעלם פעמים רבות מפיסות מידע חשובות. כמו כן לעיתים רבות הטירונים מתמקדים בחלקים לא רלוונטיים התופסים את העין.
אינטואיציה ומומחיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פיתוח מומחיות

אחד המאפיינים של מומחיות הוא שהיא אינה מולדת, אלא נרכשת עם הזמן באמצעות תרגול וצבירת ידע. בעקבות כך עם השנים התבסס תת-תחום החוקר כיצד אנשים הופכים להיות מומחים.
פיתוח מומחיות > תרגול > מרכיבי התרגול המאפשרים פיתוח מומחיות

ידוע כי רכישת ידע דורשת שעות רבות של אימון, ואין זה מפתיע שחלק גדול מהמחקר מוקדש לסוגי התרגולים אשר על האדם לבצע על מנת להפוך למומחה. הדרישה לאימון נובעת מכך שיכולת הלימוד מעקרונות אבסטרקטיים היא מוגבלת.
פיתוח מומחיות > תרגול > מרכיבי התרגול המאפשרים פיתוח מומחיות > הכלת הידע הרלוונטי

המאפיין החשוב ביותר שנחוץ לתרגול יעיל הוא להכיל את הידע הטכני הנדרש לתחום המומחיות. לדוגמה על מנת להפוך למומחה בתחום השחמט על המתלמד להכיר קרוב ל־50,000 מצבים כך שהוא יוכל להתמודד עם כל דפוס מורכב במשחק. מחקרים מצאו כי נחוצות לפחות 10,000 שעות של אימון על מנת להגיע לרמות הביצוע הגבוהות ביותר. מטרת התרגול מלבד למידה סט הכלים לפתרון בעיות היא להפוך את השימוש בכלים לאוטומטי. דבר זה יקל על שימוש הכלים במשימה במהירות, יפחית את השימוש במשאבים קוגניטיביים בהפעלת הסט וימקד את המתלמד במצבים הרלוונטיים לתשומת לב.
פיתוח מומחיות > תרגול > מרכיבי התרגול המאפשרים פיתוח מומחיות > פיתוח סכמות פעולה גנריות

כפי שהציגו מחקרים, אחד ההבדלים המשמעותיים בין מומחים לטירונים הוא היכולת לפתור את הבעיה המוצגת לפניהם באמצעות עקרונות כללים. לכן על התרגול לכלול התנסויות מכמה שיותר סוגים, אשר מצד אחד מייצגים את אותו העיקרון, אך מצד שני מאפשרים למתנסה ללמוד איך להתנתק מההקשר הספציפי שאליו הבעיה שייכת על מנת לפתח סכמות פעולה. בהתאם לכך שימוש בשיטות המוכוונות לבעיה ספציפית כמו ניתוח אמצעים מטרות, בה מנותח שדה האפשרויות שניתן לבצע על מנת להקטין את הפער בין המטרה הסופית לבין המצב הנוכחי, תהיה פחות אפקטיבית כיוון שהיא מלמדת את הקורא להישען על הנתונים הפרטיים. ואכן ישנם בספרות כמה וכמה מחקרים המראים ששיטות למידה כגון זאת מפריעות לתהליך ההתמחות. לפיכך החוקרים יוהאן סוולר (John Sweller(אנ'))) ואליזבת' אוון (Elizabeth Owen) מציעים כי על מנת להגביר את האפקטיביות של האימון יש צורך בשאלות אשר מערבות שימוש בסכמות פעולה כלליות ולא מוכוונות נתונים. ואכן במחקר שבוצע על ידם נמצא כי כאשר לימדו נבדקים להתמחות בפתרון בעיות טריגונומטריות, כאשר במקום לנסות לפתור שאלות ספציפיות על זווית כזאת או אחרת, הם התנסו במציאת כל הזוויות וכל הצלעות של מצולע מסוים האפקטיביות של הלמידה עלתה, והנבדקים למדו את העקרונות הכללים של טיב הקשר בין נתונים לבין המידע שניתן להפיק מהם. התוצאות שוחזרו בצורות למידה יותר מורכבות של תחומים דינמיים.
פיתוח מומחיות > תרגול > מודל שלושת השלבים של אנדרסון לרכישת מיומנות

אחד המודלים היסודיים המסביר כיצד אימון פועל בכלל הוא המודל של ג'ון אנדרסון לרכישת מיומנויות. לפי אנדרסון רכישת מיומנות מתבצעת בשלושה שלבים מרכזיים. ראשית האדם מפתח ידע דקלרטיבי מודע על פתרון בעיה מסוימת. למשל כאשר הוא בא לנגן בטכניקה חדשה על כלי, הוא יודע באופן מודע ודקלרטיבי כי צריך להזיז את היד בצורה כזאת או אחרת, לשמור על מרווח מהסנטר, ללחוץ על הכלי באזורים האלו והאלו וכדומה. בשלב השני האדם הופך את הידע הדקלרטיבי לידע פרוצדורלי הפועל באופן אוטומטי. שלב זה מתבסס על מודל לשמירת זיכרון הנקרא ACT-R. לפי מודל זה הזיכרון מסודר כך שבין כל שני קונספטים ישנו יחס אחד לפחות הניתן להחיל עליו פונקציה בינארית של "נכון-לא נכון" לדוגמה המושג "אני" והמושג "תיבה 7 ביצירה" מחוברים ביחס של "הגעתי במהלך הנגינה ל-" אשר יכול להיות נכון ויכול להיות שגוי. בהתאם למודל זה אנדרסון טוען שהידע הדקלרטיבי מקודד בשלב השני של תהליך פיתוח מיומנויות לידע שרירי באמצעות ביטוי שיכול לקבל ערכים אמות או שקר. כך שאם הביטוי (A) נכון יש ליצור את הפעולה הפיזיולוגית (B). כך לדוגמה כאשר מגיע הנגן לתיבה 7 ביצירה, הביטוי "אני הגעתי במהלך הנגינה לתיבה מס' 7" (A) מקבל ערך של "אמת" ומכאן המערכת מזהה באופן אוטומטי את הקיום של (A) כאמת ומפעילה את השרירים האמונים על הנגינה (B), ללא התערבות מודעת. בשלב השלישי לפי הטכניקה הפרוצדורלית מתחדדת ומתרחבת, כך שהיא נהיית יותר כללית, ומכילה יותר תוכן. לפי הדוגמה דלעיל הנגד כבר מקודד מוטיבים שלמים בנגינה לעבר ידע פרוצדורלי. המודל הוא אבן דרך יסודית בחקר פיתוח מומחיות והשפיע רבות על התפתחות התחום, אך חלקים ממנו שנויים במחלוקת עקב מחקרים מאוחרים יותר.
פיתוח מומחיות > לימוד היוריסטיקות מומחים כדרך לימוד מהירה

כפי שראינו המומחים מסתמכים רבות על סכמות פעולה, והגדרה מחדש של הבעיה לפי העקרונות היסודיים המרכיבים אותה. מכאן אך טבעית היא ההשערה כי מתמחים אשר ילמדו את סכמות הפעולה ואת הסיווג לפי עקרונות יפגינו יכולות הדומות למומחים. השערה זו נבחנה על ידי החוקר אלן סכואנפלד (Alan Schoenfeld) והתגלתה כשגויה. ההסבר אותו מספק החוקר הוא שלימוד העקרונות לא יכול להיות מיושם על ידי התלמידים כיוון שהחוקר בעת שהוא משתמש ביוריסטיקה נסמך על ידע קדום אשר אין לתלמיד. היוריסטיקה היא לא מספיק ממוקדת למקרים ספציפיים אלא נסמכת על הבנת תהליכים וקישור בין הנתונים לעקרונות. כמו כן הרבה פעמים על מנת להבין את היוריסטיקה יש צורך בתרגול רב. עם זאת ישנה אפשרות שהלימוד של יוריסטיקות מקדם יותר מהר למידה בעזרת תרגול על אף שכאשר הוא נלמד לבדו הוא כמעט ואינו יעיל. וכן שלימוד יוריסטיקות בצורה נרחבת הנותנת לתלמיד מספיק רקע על מנת ליישם את היוריסטיקה כן תעזור לו בפתרון הבעיות.
פיתוח מומחיות > לימוד מבוסס פרויקטים

על מנת להקנות יכולות של למידה עצמאית וחשיבה מסדר גבוה על מנת לפתור בעיות מורכבות, לא די בשיטות הוראה פרונטליות רגילות. לעומת זאת מקובל על חוקרים רבים כי לימוד מבוסס פרויקטים יכול להקנות מיומנויות אלו בקנה מידה רחב. הפרויקטים הם משימות מורכבות המבוססות על שאלות מאתגרות המערבות את הסטודנטים בעיצוב, פתרון בעיות, קבלת החלטות וחקירה. השימוש בפרויקטים מקנה לסטודנטים את האפשרות לעבוד באוטונומיות יחסית לאורך זמן, תוך הגעה לכדי תוצר ממשי מוגמר - ממשי או מופשט. לפי החוקרים משה ברק ואהרון שחר האפקטיביות של לימוד מונחה פרויקטים נובעת מכך שהוא עונה על התכונות המרכזיות בהקניית טכניקות חשיבה מסדר גבוה. החוקרים עקבו אחר תלמידי תיכון במגמת אלקטרוניקה אשר ביצעו פרויקט גמר כחלק מתעודת הבגרות שלהם במגמה. מן הממצאים עלה כי אכן פונקציות מרכזיות בפתרון בעיות, וחשיבה מסדר גבוה הוקנו לתלמידים. נמצא כי הפרויקטים מספקים קישור של החומר הנלמד לחיים האמיתיים באופן שמעניין את התלמידים ומשפיע על חיי היומיום שלהם. יתר על כן הגמישות שבפרויקטים מאפשרת התאמה אישית ליכולות הקוגניטיביות של התלמיד, ולידע אותו רכש במהלך לימודיו. נוסף לכך התלמידים היו אחראים לתהליך הלמידה בעצמם, ושלטו בצורת הלימוד. ולבסוף צורת הלימוד אפשרה הבנה ופיתוח של תהליכי מטא-קוגניציה על ידי התלמידים. התלמידים נדרשו לאורך העבודה לעשות אבחון עצמי לבעיות שהתגלו בפרויקט, למצוא דרכים למנוע אותם בעתיד, תוך הבנה של המִשְגֶה בצורת העבודה שגרם לתקלה, ובכך רכשו מיומנויות מטא-קוגניטיביות.
מומחיות ומוח

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בניסוי אחד נמצא כי כשמנתחים מומחים ביצעו סימולציה של ניתוח, ראו בבדיקת EEG מצב של זרימה וריכוז ללא מעמסה מנטלית קיצונית. וזאת בשונה מהמצב בזמן התמודדות עם אתגר חדש בתחום אחר.
ראו גם

רופא מומחה
רב אומן
זיכרון עבודה
יצירתיות
מכון היהלומים הישראלי

| --- | --- |
הלוגו של מכון היהלומים הישראלי
 תחום:  תעשיית היהלומים בישראל, business and professional associations, unions 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רמת גן 
 תקופת הפעילות:  1967–הווה (כ־57 שנים) 
 www.israelidiamond.co.il
 
הלוגו הישן של מכון היהלומים הישראלי
מכון היהלומים הישראלי הוא קבוצת חברות ציבורית ללא למטרות רווח, הכוללת את כל הארגונים והמוסדות של תעשיית היהלומים הישראלית. קבוצת מכון היהלומים פועלת בכמה תחומים: שיווק, קידום עסקי ויחסי ציבור לתעשיית היהלומים הישראלית, הכשרות מקצועיות ליהלומנים, מסחר אונליין, רגולציות, וייעוץ בנושא אבטחה.
פעילות

קבוצת מכון היהלומים אחראית לחיזוק הקשרים של ענף היהלומים הישראלי עם התעשייה העולמית, תוך הרחבת מעגל הקשרים עם קנייני יהלומים בינלאומיים, והגדלת הייצוא והמכירות לחו"ל. המכון אף משתף פעולה עם כמה מאתרי המסחר הגדולים בעולם, ובהם ג'יימס אלן ובלו נייל מקבוצת סיגנט.
מכון היהלומים משתתף במהלך השנה בתערוכות היהלומים והתכשיטים הגדולות והחשובות בעולם, עם פביליון ישראלי גדול המארח חברות יהלומים מקומיות, במטרה לקדם את תעשיית היהלומים הישראלית בכללותה.
מכון היהלומים הישראלי מפעיל אתר אינטרנט ענפי באנגלית ועברית, הכולל מאגר נתונים רחב ומקיף, עדכונים וחדשות מהענף, אינדקס יהלומנים וחברות, ופעילויות שונות מעסק-לעסק.
המכון מנהל גם את מרכז טכנולוגיית היהלומים של ישראל, כחברה-בת בבעלות מלאה. המרכז משקיע בטכנולוגיות חדשות להגדלת הייצור והמבחר של יהלומים המלוטשים בישראל, ומפקח על כל שלבי התכנון והיישום של פרויקטי מחקר ופיתוח, בתיאום עם מכונים אקדמיים וגורמים פרטיים. המרכז משמש גם כמפעל ליטוש, הכולל כמה חדרי ליטוש, תשתיות מתקדמות וטכנולוגיה חדישה, ומאפשר ללוטשים לשכור עמדות עבודה, במטרה לקדם את ייצור היהלומים ולצמצם עלויות עבור קהילת היהלומנים בישראל.
פעילות > גלריית התכשיטים מבית IDI

מכון היהלומים הפעיל את מוזיאון היהלומים ע"ש הארי אופנהיימר, שפעל במשך 31 שנה ומשך מעל אלפי מבקרים מדי שנה, עד לסגירתו בינואר 2018.
במתחם שבו פעל המוזיאון, פתח מכון היהלומים בשנת 2023 את גלריית התכשיטים מבית IDI. גלריית התכשיטים מארחת מעל 10 חברות יהלומים ישראליות מהבורסה, המוכרות תכשיטי יהלומים ישירות לצרכן.
המתחם כולל עמדות של צורף מקצועי ומשבץ מומחה, המאפשרים למבקרים לעצב תכשיטים בהתאמה אישית, ומציעים גם שירותי תיקון, תחזוקה וניקיון תכשיטים.
בגלריית התכשיטים פועל גם מיני-מוזיאון וירטואלי ופיזי של עולם היהלומים, כולל עמדות לימוד אינטראקטיביות ואמצעי מולטימדיה, ובהם סרטון המלמד על ראשית ענף היהלומים בישראל.
ראו גם

בורסת היהלומים הישראלית
הערות שוליים

↑  מערכת וואלה בית ועיצוב‏, כל שינוי - יהלום: המוזיאון שהפך לגלריה, באתר וואלה, 23 במאי 2023
↑   אתר האינטרנט הרשמי של גלריית התכשיטים מבית IDI
↑   נועה בגון, בשיתוף מכון היהלומים הישראלי, מכון היהלומים מציג: מכירה ישירות לצרכנים, באתר TheMarker‏, 18 ביוני 2023
↑  שירה ספיר, ‏במכון היהלומים הישראלי רוצים למכור ישירות לצרכנים, באתר גלובס, 23 במאי 2023
↑  שווה בדיקה: היהלומים היקרים בישראל, תוכנית חיסכון, N12‏ 31 במאי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265228705171
מיסוך כימי

מיסוך כימי היא פעולה שמבוצעת במהלך אנליזה כימית שכוללת הוספה של גורם מְמַסך (חומר B) שנועד להגיב עם החומר המְמוּסך (חומר A) ולבודדו כדי למנוע ממנו (חומר A) להגיב עם חומר אחר (חומר C) שמוספים במהלך האנליזה.
צורות בידוד שונות של החומר הממוסך (אופי התרכובת עם הגורם הממסך):
יצירת תרכובת חזקה ויציבה (קומפלקס לדוגמה) בין החומר הממוסך לגורם הממסך - על ידי כך נמנעת תגובה בין החומר הממוסך לחומר האחר שהוסף (חומר C), ולמעשה החומר הממוסך נשאר מבודד.
יצירת תרכובת שמתפרקת לאט - בשיטה זו לאחר הוספת הגורם הממסך נוצרת תרכובת אשר קצב פירוקה נמוך. כלומר, במהלך האנליזה, כאשר מוספים חומר אחר, התרכובת של החומר הממוסך והגורם הממסך לא מספיקה להתפרק (כמות זניחה מספיקה להתפרק ולמעשה המערכת לא מגיעה לשיווי משקל). התרכובת של החומר הממוסך והגורם הממסך לא בהכרח יציבה יותר מהתרכובת שתיווצר במצב של שיווי משקל בין החומר הממוסך והחומר האחר שהוסף.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4169021-7 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מייגן ג'נדריק

מייגן מ. ג'נדריק-קוואן (באנגלית: Megan M. Jendrick-Quann; נולדה ב-15 בינואר 1984) היא שחיינית עבר אמריקאית. אלופה אולימפית (סידני 2000) במשחה ל-100 מטר חזה וסגנית אלופת העולם (מלבורן 2007) במשחה ל-200 מטר חזה. במהלך הקריירה שלה היא זכתה ב-13 תוארי אליפות ארצות הברית, קבעה 4 שיאי עולם ו-27 שיאי ארצות הברית.
ביוגרפיה > 1998

באליפות ארצות הברית שנערכה בכלוביס, קליפורניה בשנת 1998 היא זכתה במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה.
ביוגרפיה > 1999

באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בסידני 1999 זכתה ג'נדריק בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:03.09 דקות, לפני אוסטרליה (4:05.74 דקות) ויפן (4:07.14 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:08.54 דקות, אחרי שיאנית העולם פני היינס מדרום אפריקה (1:07.08 דקות) ולפני בת ארצה כריסטי קאוול (1:08.56 דקות).
ביוגרפיה > 2000 > אלופה אולימפית ושיאנית עולם

באולימפיאדת סידני (2000) זכתה ג'נדריק בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:07.05 דקות, לפני לייזל ג'ונס מאוסטרליה (1:07.49 דקות) והאלופה היוצאת פני היינס (1:07.55 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם ברברה בדפורד, ג'ני תומפסון ודארה טורס בשיא עולם חדש של 3:58.30 דקות, לפני אוסטרליה (4:01.59 דקות) ויפן (4:04.16 דקות).
ביוגרפיה > 2001 > מדליית כסף במשחה שליחות באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ב-2001 היא זכתה במדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם נטלי קוגלין, מרי דסנזה וארין פניקס בתוצאה של 4:01.81 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא אליפות חדש של 4:01.50 דקות ולפני הרפובליקה העממית של סין (4:02.53 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 31.55 שניות ובמקום חמישי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:08.80 דקות.
ביוגרפיה > 2005

באוניברסיאדה שנערכה באיזמיר, טורקיה בשנת 2005 היא זכתה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חזה ב’וצאה של 30.88 שניות, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:08.20 דקות, לפני בת ארצה רבקה סוני (1:08.77 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (4:07.00 דקות).
ביוגרפיה > 2006

באליפות הפאן פסיפיק שנערכה בויקטוריה, קולומביה הבריטית, קנדה 2006 זכתה ג'נדריק במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:07.58 דקות, אחרי בת ארצה טרה קירק (1:07.56 דקות) ולפני שרה קסוליס מאוסטרליה (1:08.12 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:27.98 דקות
ביוגרפיה > 2007 > סגנית אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה במלבורן, אוסטרליה במרץ 2007 היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-200 מטר חזה ביחד עם קירסטי בלפור בריטניה בתוצאה של 2:25.94 דקות, אחרי לייזל ג'ונס (2:21.84 דקות).
ביוגרפיה > 2008

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) היא זכתה במדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב לאחר ששחתה בשלב המוקדמות.
חיים אישיים

ג'נדריק נשואה לסופר האמריקאי נייתן ג'נדריק. לזוג שני ילדים בן, דית'ן (2011), ובת, סידני (2014).
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
מלאך שביל

מקום הטמנה קלאסי על שביל ישראל - נחל רחם
מלאך שביל (באנגלית: Trail Angel) כינוי לאדם המסייע ללא תמורה על ציר דרך המשמש תרמילאים במסעם. המושג שאול מהשפה האנגלית ומקורו בארצות הברית, שם נוצרה והתפתחה דמות מלאך השביל.
"מלאך שביל" מסייע בהתנדבות וללא הכרות מוקדמת. הוא מטמין במקומות מסתור קבועים בקבוקי מים, ירק ופרי לאורך שבילי סיירים. לעיתים מארחים מלאכי השביל בביתם למנוחת קצרה ולינת לילה את התרמילאים העוברים באזורם. המלאכים פועלים (בעיקר אך לא רק) במקומות דלילי יישובים כמו יערות, ערבות ומדבריות, יוצאים ממרחב מחייתם וברדיוס רחב יבצעו הטמנת מים ומזון במקומות מוצלים, לעיתים מדי יום.
עם התרחבות התופעה של היעזרות המטיילים במלאכי השביל, מבקשים חלקם לתאם את הסיוע מראש. במקרים מסוימים נדרש תיאום כתוצאה מריבוי בקשות עזרה ממלאך השביל.
מלאכים בשביל ישראל

לאורך שביל ישראל קמו מלאכי שביל ביישובים הפזורים באזורים מטויילים בערבה, במדבר בשפלת החוף ובהרי הגליל. מידע על כך ניתן למצוא באתרי טיולים וסיירות ובפורומים בתחום התרמילאות. בתיאום מראש יתקבלו צועדים גם לנוח להתרחץ וללון בגינות ולעיתים אף בתוך בית משפחה. עם התרחבות תרבות הצעידה בשביל ישראל, והגידול במספר מלאכי השביל, ניתן למצוא רשימה של מלאכי שביל באתר "ויקישביל" ובאתר החברה להגנת הטבע (רשימה חלקית), וזאת בנוסף למידע הקיים באתרי טיולים שונים.
מלאכים בשביל הגולן

תופעת מלאכי השביל נוצרה גם במספר יישובים לאורך שביל הגולן שנחנך בשנת 2007, אם כי באופן מצומצם יותר. כיום מתרכזים מלאכי השביל במספר יישובים עיקריים (מצפון לדרום: אלוני הבשן, קשת, יונתן, נוב וגבעת יואב).
ראו גם

ידידים - סיוע בדרכים
ישראל בשביל אופניים
שלט "מלאכי שביל" ליד שחרות
מיכאל דמיאן

| --- | --- |

 לידה:  15 ביולי 1954 (בן 70) רומניה 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הלאומית למוזיקה בבוקרשט, אוניברסיטת בר-אילן 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  פסנתר
 פרסים והוקרה:  פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים (2004)  פרס אקו"ם (2011) 
 
מיכאל דמיאן (נולד ב-15 ביולי 1954) הוא מלחין ומנצח ישראלי, יליד רומניה.
קורות חיים

מיכאל דמיאן נולד ברומניה.
למד קומפוזיציה וניצוח באוניברסיטה הלאומית למוזיקה בבוקרשט, אצל אנטול ויירו (Anatol Vieru) ויוסיף קונטה (Iosif Conta).
ב-1982 התקבל כחבר באיגוד המלחינים הרומני.
בשנת 1983 עלה לישראל והתקבל כחבר באיגוד הקומפוזיטורים בישראל וכחבר באקו"ם.
יצירותיו בוצעו בין היתר בישראל, גרמניה, איטליה, יפן, רומניה, בולגריה, וארצות הברית.
כמנצח, ניצח על תזמורות רבות, ביניהן: התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית חיפה, התזמורת הסימפונית Ile de France והרכבים שונים בישראל ומחוצה לה.
הקליט עם התזמורות יצירות רבות ובעיקר מוזיקה ישראלית. רבות מן ההקלטות שודרו בערוץ קול המוזיקה של רשות השידור.
יצירות נבחרות

1975 - ארבעה קטעים לפסנתר
1976 - סונטה לכינור ופסנתר
1978 - "PAN" - פואמה סימפונית ווקאלית לטנור, מקהלה, חליל פאן ותזמורת (מילים מאת Lucian Balga)
1979 - Double Quintet לכלי נשיפה
1984-1985 - רביעיית מיתרים
1985 - פנטזיה ופסקליה לפסנתר
1985 - "טריו-פנטזיה" לחליל, ויולה וצ'לו
1987 - "התרשמויות" לקלרינט ובסון
1989-1990 - "VISIONS FROM AN ONKNOWN WORLD" - פואמה סימפונית לתזמורת
1990 - "Ancient Inscription" לקלרינט וכלי הקשה
1992 - "MARSYAS" סונטה לחליל סולו
1993 ו-2013 - "CARTA" לסופרן ואנסמבל קטן (על פי מילים מאת Lucian Balga)
1999-2001 - CONCERTO-FANTASY לפסנתר-ארבע ידיים ותזמורת
2011-2012 - "Enigma-Variations" אופ. 36 מאת ELGAR - גרסת שלישיית פסנתר
2013 - "פארק שעשועים" - פתיחה קונצרטית לתזמורת
2015 - "ריקוד סרקסטי" לפסנתר
2015 - "PAN'S FAREWELL" לחליל, פסנתר והרכב קאמרי.
פרסים

2004 - פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים
2011 - פרס אקו"ם
2013 - פרס "מארק קופיטמן"
2018 - פרס ראשון בתחרות הבינלאומית במלטה.
מילטון גרין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 באוקטובר 1913 לוול, מסצ'וסטס
 פטירה:  30 במרץ 2005 (בגיל 91) פלורידה
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת הרווארד  אקדמיית פיליפ אקסטר 
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  קפיצה לרוחק, ריצת משוכות
 מועדון:  אוניברסיטת הרווארד
 
מילטון גבריאל גרין (באנגלית: Milton Gabriel Green; ‏31 באוקטובר 1913 - 30 במרץ 2005) היה אתלט יהודי-אמריקאי. שיאן עולם בריצת משוכות, 45 יארד משוכות ו-60 מטר משוכות וזוכה מדליית ארד באליפות ארצות הברית (1936) בקפיצה לרוחק.
ביוגרפיה

גרין נולד וגדל בלוול, מסצ'וסטס. הוא למד באוניברסיטת הרווארד.
ביוגרפיה > 1935 > שיאן עולם

בתחרות אתלטיקה בין שלוש האוניברסיטאות המובילות בארצות הברית, אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת פרינסטון ואוניברסיטת הרווארד בה למד, ב-13 בינואר 1935 ניצח גרין בריצת 45 יארד משוכות והשווה את שיא העולם בתוצאה של 5.8 שניות.
ביוגרפיה > 1936

בתחרות שנערכה במדיסון סקוור גארדן, ניו יורק בתחילת שנת 1936 השווה גרין בריצת 60 מטר משוכות גבוהות את שיא העולם בתוצאה של 7.5 שניות. אף על פי שהיה אצן המשוכות המוביל בארצות הברית לאולימפיאדת ברלין (1936) בחר גרין להחרים את המשחקים האולימפיים בגלל השלטון הנאצי ויחסו ליהודים. באותה העת החרם שלו לא זכה לתהודה רחבה בתקשורת.
ביוגרפיה > 1936 > מדליית ארד באליפות ארצות הברית

בתחרות שנערכה בקיימברידג', מסצ'וסטס ב-23 במאי אותה שנה הוא קבע בקפיצה לרוחק שיא אישי חדש של 7.60 מטר, שדירגה אותו במקום שמיני בעולם באותה העת. באליפות ארצות הברית שנערכה פרינסטון, ניו ג'רזי באותה שנה הוא זכה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.56 מטר, אחרי ג'סי אוונס (8.00 מטר) וקרמיט קינג (7.75 מטר).
במלחמת העולם השנייה הוא שירת בצבא ארצות הברית. לאחר המלחמה הוא עבד כמפתח מרכז קניות עד לפרישתו בשנת 1971.
שיאים אישיים

ריצת 45 יארד משוכות גבוהות: 5.8 שניות (1935), שיא עולם בעבר
ריצת 60 מטר משוכות גבוהות: 7.5 שניות (1936), שיא עולם בעבר
קפיצה לרוחק: 7.60 מטר (1936)
הנצחה

בשנת 1997 הונצח גרין ביד לאיש הספורט היהודי שבמכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שהגיעו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן.
מלונה

כלבה רובצת במלונה שלה
מְלוּנָה היא צריף מסוכך וקטן, הנבנה בדרך כלל בצורת בית, ונועד לשכן כלבים, לרוב בחצרות של בעליהם. תפקיד המלונה הוא לספק תחושת ביטחון והגנה מפני תנאי מזג אוויר שונים.
אטימולוגיה

המילה 'מלונה' מוזכרת כבר בעברית המקראית. במשמעות התנ"כית היא סֻכָּתו של השוֹמר בשדה: ”וְנוֹתְרָ֥ה בַת־צִיּ֖וֹן כְּסֻכָּ֣ה בְכָ֑רֶם כִּמְלוּנָ֥ה בְמִקְשָׁ֖ה כְּעִ֥יר נְצוּרָֽה”. בספר ישעיהו מופיע לה שימוש נוסף, כשם של מבנה לא יציב: ”נֹ֣ועַ תָּנ֤וּעַ אֶרֶץ כַּשִּׁכֹּ֔ור וְהִֽתְנֹודְדָ֖ה כַּמְּלוּנָ֑ה וְכָבַ֤ד עָלֶיהָ פִּשְׁעָהּ וְנָפְלָ֖ה וְלֹא־תֹסִ֥יף קֽוּם”. השימוש בהקשר הראשון קיים גם בימינו ונחשב למשלב לשוני גבוה, כך למשל בשירו של מתתיהו שלם: ”שָׁם בַּכֶּרֶם, בַּמְּלוּנָה, בּוֹצְרִים יָרִיעוּ בִּרְנָנָה”.
בעברית המודרנית הפכה המלונה למעונו של הכלב. במקרה זה השימוש בשורש ל.ו.ן הוא בהקשר של לינה (המקום בו לן הכלב) בדומה למילה מָלוֹן. ייחוד המילה נעשה באמצע המאה ה-19 אך לא היה בלעדי. בספרו של פרץ סמולנסקין, "התועה בדרכי החיים" נכתב ”מחוץ נראה לעינים בנין קטן ושפל קומה כמלונת כלבים”. גם המשורר הלאומי, חיים נחמן ביאליק, עשה שימוש במילה מלונה כביתו של הכלב. עם זאת, ביאליק ייחס מילה זו גם למקום בו לנו גם בני אדם. לפיכך נראה שבעת ההיא סופרים אימצו את המילה לציון מבנה קטן בעל צורת בית העומד בשדה או בחצר, באופן המזכיר את הפסוק מספר ישעיהו. עם השנים הפך שימוש זה להיות העיקרי.