stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NGC 1300

| --- | --- |

צילום הגלקסיה NGC 1300 מטלסקופ החלל האבל
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  ארידנוס
 מגלה:  ג'ון הרשל 
 תאריך גילוי:  1835
 סוג:  גלקסיית מוט ספירלית
 בהירות נראית:  11.4+
 סיווג מורפולוגי:  R')SB(s)bc)
 עלייה ישרה:  03ʰ 19ᵐ 41.1ˢ
 נטייה:  ‏41″ ‏24′ ‏19°‏-
 מאפיינים פיזיים
 מרחק:  61,300,000  שנות אור 18,794,456.71  פארסק
 קוטר:  110,000 שנות אור
 הסחה לאדום:  4 ± 1,577 ק"מ/שנייה 0.005267±0.000013, 0.00523±0.00002  z
 
NGC 1300 היא גלקסיית מוט ספירלית הנמצאת במרחק של כ-61 מיליון שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים ארידנוס.
קוטרה של הגלקסיה כ-110,000 שנות אור והיא גדולה רק בקצת משביל החלב. NGC 1300, המהווה חלק מצביר ארידנוס, התגלתה על ידי ג'ון פרידריק ויליאם הרשל ב-1835.
במרכז צורת הספירלה הגדולה של הגלקסיה NGC 1300, נראה בליבה המבנה המרשים ויוצא הדופן של צורת ספירלה שקוטרה כ-3,300 שנות אור. נראה כי רק גלקסיות בעלות מוטות גדולי ממדים כוללות בתוכן מבנה דומה של ספירלה בתוך ספירלה. מודלים תאורטיים מציעים כי ייתכן שהגז במבנה המוט זורם אל תוך הספירלה הפנימית ומסתחרר אל מרכז הגלקסיה, שם הוא יכול, באופן עקרוני, לתדלק חור שחור על-מסיבי. אולם ל-NGC 1300 לא נצפה גרעין גלקטי פעיל, דבר שיכול להצביע על היעדר חור שחור במרכזה, היעדר דיסקת ספיחה סביב חור שחור קיים, או קיום חור שחור שאינו סופח חומר מסיבה אחרת.
Time (פקודה)

time היא פקודה במערכת ההפעלה יוניקס ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס המשמשת להצגת זמן ריצה של תוכניות.
שימוש

השימוש בפקודה time נעשה על ידי כתיבת הפקודה לפני פקודה אחרת. לדוגמה:
$ time ls

real	0m0.001s
user	0m0.001s
sys	0m0.000s
כאשר התוכנית ls תסיים את ריצתה, time ידפיס את זמן הריצה של התוכנית בשלושה פרמטרים: זמן מעבד (User CPU time), זמן מערכת (System CPU time), וזמן אמיתי (Real time).
System CPU time מתאר את משך זמן המעבד בו המערכת ביצעה קריאות מערכת (לדוגמה, קריאה וכתיבה של קבצים). User CPU time מתאר את משך זמן המעבד שהיה דרוש לביצוע הפעולות ב-user-mode (למשל, פעולות אריתמטיות, לולאות וכדומה), ו-Real time מתאר את משך הזמן האמיתי אשר בו הפקודה התבצעה. לעיתים משך זמן זה גדול מסכום זמני המעבד במערכת ובמשתמש, למשל כאשר התוכנית מחכה לתוכנית אחרת או מבצעת פקודת Sleep.
time קיים ככלי עצמאי כחלק מפרויקט גנו, אך חלק ממעטפות פקודה מממשות פקודת time מובנית.
ראו גם

זמן יוניקס
הערות שוליים

↑  tcsh builtin commands
| פקודות בסביבת Unix ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס |
| --- | --- | --- |
| מערכת קבצים |  bzip • cat • cd • chmod • chown • chgrp • cksum • cmp • cp • dd • du • df • file • fsck • gzip • ln • ls • mkdir • mount • mv • pwd • rm • rmdir • tar • tee •  tree • touch • type • umask • zip  |  |
| תהליכים |  at • chroot • cron • htop • kill • killall • nice • pgrep • pkill • ps • pstree • time • top  |  |
| סביבת משתמש |  dig • env • exit • finger • passwd • su • sudo • uptime • talk • uname • w • wall • who • whoami  |  |
| עיבוד טקסט |  awk • basename • cut • diff • ed • ex • head • less • more • paste • sed • sort • strings • tail • tr • Uniq • vi • vim • wc • xargs  |  |
| מעטפת |  alias • echo • expr • printf • sleep • test • wait  |  |
| רשת |  ifconfig • inetd • ip • netcat • netstat • nload • nmap • nslookup • ping • rlogin • route • ssh • traceroute  |  |
| חיפוש |  find • grep • locate  |  |
| שונות |  man • bc • cal • date • parted • seq  |  |
אברם זמיחובסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בינואר 1908 
 פטירה:  1978 (בגיל 69 בערך) 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  בוגר ספורט של ברית המועצות בשחמט 
 השכלה:  אוניברסיטת קייב 
 מדינה:  ברית המועצות 
 פרסים והוקרה:  עיטור הכוכב האדום  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945 
 
אברם זמיחובסקי (ברוסית: Абрам Давидович Замиховский‏; 5 בינואר 1908 – 1978) היה שחמטאי יהודי-אוקראיני-סובייטי, אלוף אוקראינה לשנת 1931.
Wireshark

| --- | --- |


 מפתח:  קבוצת Wireshark
 מחזור חיים:  1998–הווה (כ־26 שנים) 
 גרסה אחרונה:  4.4.1 (9 באוקטובר 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה-פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  C++, C 
 סוג רישיון:  GPL
 קוד מקור:  https://gitlab.com/wireshark/wireshark.git 
 קטגוריה:  רחרחן
 www.wireshark.org
 
Wireshark היא תוכנת רחרחן חופשית ומבוססת קוד פתוח המשמשת לפתרון בעיות, ניתוח תעבורת רשת, פיתוח פרוטוקולי תוכנה ותקשורת, ולמידה.
התוכנה נקראה במקור Ethereal, ובמאי 2006 שם המיזם הוחלף ל-"Wireshark" משיקולי סימן רשום.
Wireshark משתמשת בערכת הכלים GTK+‎ בגרסה הנוכחית (2014), וב-Qt בגרסאות אשר בפיתוח, כדי ליישם את ממשק המשתמש הגרפי. ללכידת תעבורת החבילות עושה התוכנה שימוש ב-pcap.
זוהי תוכנה חוצה-פלטפורמות, הרצה על גבי GNU/Linux‏, MacOS, BSD, ‏סולאריס, מערכות הפעלה דמויות יוניקס נוספות, ו-Microsoft Windows.
תוכנת ה-Wireshark מגיעה עם מגוון פילטרים ותוספות ליישומים שונים מעל הודעות תקשורת. 
קיימת גרסה נוספת מבוססת שורת פקודה בלבד הקרויה TShark.
Wireshark ותוכנות נוספות המפותחות איתה כ-TShark, מופצות תחת תנאי הרישיון הציבורי הכללי של גנו.
ראו גם

רחרחן
Kismet
בדיקת חדירות
Parrot Security
הערות שוליים

↑  Wireshark שאלות נפוצות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4783974-0  NKC: ph482815 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Suave (Kiss Me)

Suave (Kiss Me) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקובנית-אמריקאית נאייר, בשיתוף עם הזמר מוהומבי והראפר פיטבול. השיר יצא לאור ב-2 באוגוסט 2011, על ידי חברות התקליטים מר. 305 ו-2101 רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום החמישי במצעד שבסלובקיה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אלביס קרספו, רד וואן, אחראף ג'נוסי, פיטבול, טדי סקיי וג'ימי ג'וקר והופק על ידי רד וואן וג'ימי ג'וקר. לאחר שהוציאה נאייר ביחד עם פיטבול את הלהיט "Give Me Everything", אשר כבש את פסגת מצעד הבילבורד הוט 100, הוחלט כי הם ישתפו פעולה שוב, תוך שהשיר יהיה בשפה הספרדית.
כמה שבועות לאחר צאתו, הועלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בדומה לשאר שירי של נאייר.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הראשון שהועלה ליוטיוב פורסם ב-25 באוקטובר 2011, תוך שצבר למעלה מ-190 מיליון צפיות. הקליפ השני הועלה באותו היום לערוץ היוטיוב של פיטבול, תוך שצבר למעלה מ-45 מיליון צפיות. קליפ שלישי הועלה ליוטיוב בינואר 2012, וצבר למעלה מ-30 מיליון צפיות.
ב-31 באוקטובר 2011, העלתה נאייר קליפ נוסף לערוץ היוטיוב שלה, אשר צבר למעלה מ-20 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 27 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 5 |  |
|  צרפת | SNEP | 49 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 34 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 22 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד | 2 באוגוסט 2011 | הורדה דיגיטלית | מר. 305 • 2101 |  |
| ארצות הברית | 2 באוגוסט 2011 | הורדה דיגיטלית | מר. 305 • 2101 |  |
| בריטניה | 2 באוגוסט 2011 | הורדה דיגיטלית | מר. 305 • 2101 |  |
הערות שוליים

↑  אלביס קרספו, רדוואן, אחראף ג'נוסי, פיטבול, טדי סקיי, ג'ימי ג'וקר
1 2 3  Nayer ft. Pitbull & Mohombi - Suave (Kiss Me) (Official Video)
↑  "Nayer on Slovenská". IFPI. (IFPI). Retrieved 2011-02-10.
↑  Nayer (Ft. Mohombi & Pitbull) – Suave (Kiss Me) (באנגלית), נבדק ב-2020-03-07
↑  Suave (Kiss Me) (feat. Mohombi & Pitbull) - Single, נבדק ב-2020-03-07
↑  Nayer, Spotify
↑  Nayer Ft. Pitbull & Mohombi - Suavemente (Official Video HD) [Kiss Me / Suave]
↑  Nayer ft. Pitbull & Mohombi - Suave (Kiss Me) (Official Video)
↑  Nayer Ft. Pitbull & Mohombi - Suavemente (Official Video HD) [Kiss Me _ Suave.mp4]
↑  Nayer - Suave (Kiss Me) ft. Pitbull, Mohombi
↑  Suave (Kiss Me) [feat. Mohombi & Pitbull] - Single de Nayer (בEuropean Spanish), נבדק ב-2020-03-07
↑  Suave (Kiss Me) [feat. Mohombi & Pitbull] - Single by Nayer (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2020-03-07
↑  Suave (Kiss Me) [feat. Mohombi & Pitbull] - Single by Nayer (באנגלית בריטית), נבדק ב-2020-03-07
RIPEMD

RIPEMD ראשי תיבות: פונקציית תמצות של פרויקט RIPE (באנגלית: RACE Integrity Primitives Evaluation Message Digest) היא משפחה של פונקציות גיבוב קריפטוגרפיות שפותחה על ידי הוועדה האירופאית RACE שהוקמה בראשית שנות התשעים של המאה ה-20 לצורך מחקר ופיתוח של טכנולוגיות תקשורת. RIPEMD הראשונה מבוססת על MD4 והיא דומה בביצועיה ל-SHA-1. לגרסה זו נוספו שיפורים אחדים וכיום קיימות כמה גרסאות מתקדמות כמו RIPEMD-160 וכן RIPEMD-128 שתיהן כלולות בתקן ISO/IEC 10118-3:2004 של ISO.
פרויקט RIPE שם לו למטרה להכין רשימה מומלצת של פונקציות קריפטוגרפיות בהתבסס על הערכה עצמאית משלו במקביל לפרויקט SHA של NIST. ב-1990 הוצעה גרסה מחוזקת של MD4 שנקראה בקיצור RIPEMD. באופן כללי RIPEMD המקורית מורכבת למעשה משתי גרסאות משופרות של MD4 הפועלות על הקלט בשני מסלולים מקבילים ונבדלות ביניהן רק בקבועי הסבבים, כאשר בסיום העבודה הפלט שלהן מאוחד לפלט הסופי של האלגוריתם. בניגוד למקבילה SHA-1 פונקציית הגיבוב RIPEMD פותחה על ידי הקהילה האקדמית באופן פומבי, היא אינה מוגנת בפטנט כלשהו אך השימוש בה פחות נפוץ מ-SHA-1. האלגוריתם היה בשימוש במערכת הבנקאות יחד עם SHA-1. בעקבות פיתוח התקפות קריפטוגרפיות חדשות ועקב גילוי חולשות באלגוריתם המקורי פותח RIPEMD-160. דור ההמשך RIPEMD-160 הוא שיפור של RIPEMD והוא פותח ב-1996 על ידי Hans Dobbertin ,Antoon Bosselaers ו-Bart Preneel מקבוצת המחקר COSIC (אבטחת מחשבים וקריפטוגרפיה מתועשת) של אוניברסיטת לוון והוא בטוח יותר מקודמו. פרוטוקול ביטקוין משתמש בין היתר ב-RIPEMD-160 כחלק מכתובת ביטקוין הכלולה בעסקה.
רקע ומוטיבציה

פונקציית גיבוב נחשבת לסוס עבודה של ההצפנה המודרנית. היא קיימת כמעט בכל מערכת הצפנה כחלק מחתימה דיגיטלית, קוד אימות מסרים, מחולל פסאודו אקראי וכדומה. תפקידה למפות מחרוזת סיביות באורך כלשהו למחרוזת סיביות קצרה באורך קבוע הנקראת ערך גיבוב או תג המשרת כמו טביעת אצבע. בהינתן הפונקציה  h והקלט  X חישוב  h(X) קל מאוד והוא אינו אורך יותר מכמה מילישניות על מעבד נפוץ. אולם הפעולה ההופכית קשה מאוד, בהינתן פלט גיבוב מסוים אמור להיות קשה מבחינה חישובית למצוא את הקלט המקורי שאם מחשבים את הגיבוב שלו מתקבל ערך הגיבוב הזה. הגדרה נוספת אומרת שיהיה קשה למצוא קלט נוסף שממנו מופק ערך גיבוב זהה לקלט הראשון. שתי ההגדרות נקראות בקיצור "מציאת מקור ראשון" ו"מציאת מקור שני" בהתאמה. בשני המקרים קיים ערך גיבוב קבוע ותפקיד המתקיף או הקריפטואנליסט הוא למצוא מקור שיענה על התנאים האמורים. באופן אידיאלי אמור להיות שסיבוכיות מציאת מקור ראשון או שני תהיה  2^{m} פעולות גיבוב עבור פונקציית גיבוב שאורך הפלט הגיבוב שלה הוא  m סיביות בממוצע. פונקציית גיבוב חסינת התנגשויות היא פונקציית גיבוב שבנוסף לשתי ההגדרות האמורות מקיימת תנאי נוסף: יהיה קשה מאוד מבחינה חישובית למצוא כל זוג קלטים אפשריים לא בהכרח קבועים מהם מופק פלט זהה - דהיינו מציאת התנגשות. במקרה כזה, בהנחה שלא התגלו חולשות בפונקציית הגיבוב, הדרך המהירה ביותר למצוא התנגשות היא התקפת יום הולדת שדורשת בממוצע  2^{m/2} פעולות גיבוב.
כמו מרבית פונקציות הגיבוב RIPEMD היא איטרטיבית באופייה. פונקציה פנימית  f שנקראת פונקציית כיווץ או פונקציית תמצות מופעלת על הקלט המחולק למקטעים בגודל קבוע הקרויים בלוקים בשיטת מרקל-דמגרד.  בניסוח רשמי, עבור הקלט  X המחולק ל- t בלוקים באורך קבוע (את הבלוק האחרון מרפדים בדרך מוסכמת כדי שכל הבלוקים יהיו באורך אחיד וכן מוסיפים ליתר ביטחון בלוק ריק שבו מקודדים את אורך הקלט בסיביות) הפונקציה  h פועלת כדלהלן:
כאשר  1\leq i\leq t ו- f היא פונקציה חד-כיוונית או פונקציה פסאודו אקראית. הערך IV הוא ערך התחלתי קבוע הנקרא וקטור אתחול.  H_{i} הוא ערך הביניים שמתקבל בין כל איטרציה ופלט הפונקציה הוא ערך הביניים האחרון  H_{t}.
RIPEMD-160 > פסאודו קוד

סדר העיבוד של מילות הקלט:
| --- | --- |
צד שמאל
 r(j):  =0,1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14,15
 r(16..31):  =7,4,13,1,10,6,15,3,12,0,9,5,2,14,11,8
 r(32..47):  =3,10,14,4,9,15,8,1,2,7,0,6,13,11,5,12
 r(48..63):  =1,9,11,10,0,8,12,4,13,3,7,15,14,5,6,2
 r(64..79):  =4,0,5,9,7,12,2,10,14,1,3,8,11,6,15,13
צד ימין
 r'(0..15):  =5,14,7,0,9,2,11,4,13,6,15,8,1,10,3,12
 r'(16..31):  =6,11,3,7,0,13,5,10,14,15,8,12,4,9,1,2
 r'(32..47):  =15,5,1,3,7,14,6,9,11,8,12,2,10,0,4,13
 r'(48..63):  =8,6,4,1,3,11,15,0,5,12,2,13,9,7,10,14
 r'(64..79):  =12,15,10,4,1,5,8,7,6,2,13,14,0,3,9,11
ההיסטים של ההזזה המעגלית:
| --- | --- |
צד שמאל
 s(0..15):  =11,14,15,12,5,8,7,9,11,13,14,15,6,7,9,8
 s(16..31):  =7,6,8,13,11,9,7,15,7,12,15,9,11,7,13,12
 s(32..47):  =11,13,6,7,14,9,13,15,14,8,13,6,5,12,7,5
 s(48..63):  =11,12,14,15,14,15,9,8,9,14,5,6,8,6,5,12
 s(64..79):  =9,15,5,11,6,8,13,12,5,12,13,14,11,8,5,6
צד ימין
 s'(0..15):  =8,9,9,11,13,15,15,5,7,7,8,11,14,14,12,6
 s'(16..31):  =9,13,15,7,12,8,9,11,7,7,12,7,6,15,13,11
 s'(32..47):  =9,7,15,11,8,6,6,14,12,13,5,14,13,13,7,5
 s'(48..63):  =15,5,8,11,14,14,6,14,6,9,12,9,12,5,15,8
 s'(64..79):  =8,5,12,9,12,5,14,6,8,13,6,5,15,13,11,11
הלולאה הראשית של האלגוריתם:
הסימן  \boxplus  מייצג חיבור מודולו  2^{32} (ברוב שפות התכנות אין צורך לדאוג לצמצום המודולרי ואפשר להתעלם ממנו כי תוצאת החיבור של שני אוגרים באורך 32 סיביות ממילא נחתכת בגבולות אוגר אחד שזה בעצם שקול לפעולת המודולו), הסימן  \oplus  מייצג XOR. הפונקציות  f_{j} ו- f_{(79-j)} מתייחסות לסדר הקריאות לחמש הפונקציות הבוליאניות של צד ימין וצד שמאל בהתאמה. כל פונקציה מופעלת 16 פעמים על 16 מילות הבלוק הנוכחי עבור כל צד, בסך הכול מבוצעות 160 קריאות. למשל 16 המילים הראשונות של הבלוק הראשון בצד שמאל מעובדות עם הפונקציה  f_{1} ובצד ימין עם הפונקציה  f_{5}, וכן 16 המילים הבאות מעובדות בצד שמאל עם הפונקציה  f_{2} ובצד ימין עם הפונקציה  f_{4} וכן הלאה.
RIPEMD-128

פונקציית הגיבוב RIPEMD-128 דומה מאוד ל-RIPEMD-160 ההבדל העיקרי ביניהן הוא שהזיכרון הפנימי צומצם לארבע מילים באורך 32 סיביות עבור כל צד וכן מבוצעים רק ארבעה סבבים בהתאם (בהם משתמשים רק בארבע פונקציות בוליאניות לסירוגין).
פונקציית הסבב הפנימית מקבלת את ארבעת האוגרים A,B,C,D את בלוק הקלט הנוכחי  X, את הקבוע הנוכחי  K לפי הטבלה וכן את ההיסט  s לפי הטבלה ומבצעת:
הפונקציה  f_{i} מתייחסת לאחת מהפונקציות הבוליאניות המובאות לעיל כאשר  i\in \{1,2,3,4\}. סדר הפעלתן זהה לפונקציה RIPEMD-160 פונקציית הסבב הפנימית השמאלית (צד שמאל) מתחילה לפי הסדר מהפונקציה הבוליאנית הראשונה ואחריה השנייה וכן הלאה. ואילו פונקציית הסבב הימנית מתחילה בסדר הפוך מהרביעית לשלישית, לשנייה וכן הלאה.
טבלת הקבועים היא:
| צד | סבב 1 | סבב 2 | סבב 3 | סבב 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שמאל | 0 |  2^{30}\cdot {\sqrt {2}} |  2^{30}\cdot {\sqrt {3}} |  2^{30}\cdot {\sqrt {5}} |
| ימין |  2^{30}\cdot {\sqrt[{3}]{2}} |  2^{30}\cdot {\sqrt[{3}]{3}} |  2^{30}\cdot {\sqrt[{3}]{5}} | 0 |
הרחבות

כאשר נדרש ערך גיבוב ארוך יותר ממה שהפונקציה מסוגלת לייצר בריצה אחת אפשר פשוט להפעיל את פונקציית הגיבוב באופן מקבילי פעמיים או יותר ואז לאחד את התוצאות לערך גיבוב באורך הרצוי. אולם טכניקה זו לא בטוחה והיא עלולה לייצר נקודת תורפה בגלל שהעובדה ששתי הפונקציות זהות לחלוטין עלולה להחדיר תלות בלתי רצויה ביניהן (עובדה שנוצלה בעבר כדי להתקיף את פונקציית הגיבוב RIPEMD המקורית). דרך בטוחה יותר היא לגרום להבדלים קלים ביניהן כמו שינוי בערכי קבועים, בסדר עיבוד מילות הקלט או בהיסטים של ההזזה המעגלית. וכן לייצר אינטראקציה כלשהי ביניהן, למשל על ידי החלפת ערכי האגורים של הזיכרון הפנימי בין שתי הפונקציות במהלך האיטרציות. טכניקות אילו יושמו בפונקציית הגיבוב RIPEMD-160 והיות שהיא כבר כוללת שני מסלולים מקבילים אפשר להרוויח פלט ארוך יותר ללא מאמץ נוסף. פשוט על ידי דילוג על השלב שבו משלבים יחד את התוצאות של שתי הפונקציות. אולם עקב כך יש צורך להוסיף אינטראקציה כשלהי בין צד ימין לצד שמאל. אפשר למשל להחליף את ערך האוגר  A ב- A' אחרי הסבב הראשון ואת האוגר  B ב- B' אחרי הסבב השני.
הערות שוליים

↑  The hash function RIPEMD-160
↑  Xiaoyun Wang, Dengguo Feng, Xuejia Lai, Hongbo Yu (2004-08-17). Collisions Hash Functions MD4 MD5 RIPEMD HAVAL. Retrieved 2017-03-03
↑  Florian Mendel, Norbert Pramstaller, Christian Rechberger, Vincent Rijmen (2006). On the Collision Resistance of RIPEMD-160. Retrieved 2017-03-03
NGC 1512

| --- | --- |
NGC 1512 באור על-סגול.
NGC 1512 באור על-סגול.
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  שעון מטוטלת
 מגלה:  ג'יימס דנלופ 
 תאריך גילוי:  29 באוקטובר 1826 
 סוג:  גלקסיית מוט ספירלית
 בהירות נראית:  11.1
 סיווג מורפולוגי:  SB(r)ab
 עלייה ישרה:  04ʰ 03ᵐ 54.3ˢ
 נטייה:  ‏56″ ‏20′ ‏43°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  19,2±0,2-
 מרחק:  38,000,000  שנות אור 11,650,723.57  פארסק
 קוטר:  70,000 שנות אור
 מסה:  ‎2×1011‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  833 ק"מ/שנייה 0.002782  z
 
NGC 1512 היא גלקסיית מוט ספירלית הנמצאת במרחק של 38 מיליון שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים שעון מטוטלת וחברה בקבוצת הגלקסיות דג זהב. הגלקסיה מקיימת אינטראקציה כבידתית עם הגלקסיה האליפטית השכנה NGC 1510 (בתמונה מימין ולמטה ממרכז NGC 1512) ונראה ש-NGC 1510 גורמת לעיוות של הזרועות הספירליות של NGC 1512. המרחק הזוויתי בין הגלקסיות הוא כ-5 דקות קשת ששקול למרחק של כ-60,000 שנות אור ומצביע על כך שייתכן ויתנגשו בעתיד.
הערות שוליים

↑  T. G.Hawarden, H. van Woerden, W. M. Goss, U. Mebold, & B. A. Peterson :An optical and H I study of the interacting galaxies NGC 1512 and 1510, Astronomy & Astrophysics, vol. 76, no. 2, July 1979, p. 230
↑  NASA: Gravitational Dance: NGC 1512 and NGC 1510
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
NGC 1510

| --- | --- |

NGC 1510 באור על-סגול.
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  שעון מטוטלת
 מגלה:  ג'ון הרשל 
 תאריך גילוי:  4 בדצמבר 1836 
 סוג:  גלקסיית עדשה ננסית
 בהירות נראית:  13.24 
 סיווג מורפולוגי:  S0, S0... 
 מאפיינים פיזיים
 מרחק:  38,000,000  שנות אור 11,650,723.57  פארסק
 הסחה לאדום:  0.003045±0.000033  z
 
NGC 1510 היא גלקסיה ננסית עדשה הנמצאת במרחק של 38 מיליון שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים שעון מטוטלת. היא התגלתה על ידי ג'ון הרשל ב-4 בדצמבר 1836.
הגלקסיה מקיימת אינטראקציה כבידתית עם הגלקסיה האליפטית השכנה NGC 1512 (בתמונה משמאל ממרכז NGC 1510) ונראה ש-NGC 1510 גורמת לעיוות של הזרועות הספירליות של NGC 1512. המרחק הזוויתי בין הגלקסיות הוא כ-5 דקות קשת ששקול למרחק של כ-60,000 שנות אור ומצביע על כך שייתכן ויתנגשו בעתיד. ככל הנראה בסוף של התהליך היא תשולב ב NGC 1512 שהיא גדולה יותר
הערות שוליים

↑  NASA: Gravitational Dance: NGC 1512 and NGC 1510
↑  ESA Science & Technology: NGC 1512 and NGC 1510, web.archive.org, ‏2017-12-01
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אבנר לס

| --- | --- |

אבנר לס עם אדולף אייכמן בדיון להארכת מעצר, מרץ 1961
 לידה:  18 בדצמבר 1916 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  7 בינואר 1987 (בגיל 70) ציריך, שווייץ 
 מקום קבורה:  בית הקברות הישן של ואנזה 
 תאריך עלייה:  ספטמבר 1938
 מדינה:  ישראל, גרמניה, הרייך הגרמני, חסר אזרחות 
 השכלה:  Wald-Oberschule 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  1951–1962 (כ־11 שנים)
 דרגה:    פקד
 תפקידים בשירות
 מפקד לשכה 06
 תפקידים אזרחיים
 קונסול ישראל בפריז  נספח בקונסוליה הכללית בניו יורק
 
אבנר לס (18 בדצמבר 1916 – 7 בינואר 1987) היה קצין בדרגת פקד במשטרת ישראל עליו הוטל לחקור את אדולף אייכמן לקראת העמדתו לדין במשפטו.
קורות חייו > ראשית דרכו

נולד בשם ורנר לס בשנת 1916 ליוליוס יעקב והלנה לבית לוי בברלין בירת גרמניה. אביו התנדב לשירות בצבא גרמניה ולחם במלחמת העולם הראשונה. אבנר לס למד לימודי יערנות בגימנסיה בשרלוטנבורג. בשנת 1933 נפטרה אמו, ובעקבות עליית היטלר לשלטון הוא היגר לצרפת, שבה המשיך בהכשרה חקלאית. בצרפת פגש את ורה גונסיורסקי, ילידת המבורג, אף היא פליטה מגרמניה, ובשנת 1936 נשא אותה לאשה. בחודש ספטמבר 1938 עלו בני הזוג לארץ ישראל. אביו של לס, יוליוס, ורעייתו בטי, נספו בשואה.
קורות חייו > נוטר ושוטר

בשנותיו הראשונות בארץ עבד לס בפרדסים. בשנת 1941 התגייס למשטרת היישובים העבריים, שבה שירת כנוטר. בהמשך שירת כקצין במשטרת המנדט בחיפה בתפקיד של פיקוח על המחירים, שהונהג על ידי שלטונות המנדט הבריטי בתקופת מלחמת העולם השנייה, כאשר הייבוא לארץ הצטמצם והייצור התעשייתי המקומי התעצם. הפיקוח היה על מחירי התוצרת התעשייתית המקומית ועל רמות השכר המשולמות בה. מאחר שחיפה הייתה המרכז התעשייתי העיקרי בארץ הייתה חשיבות רבה לתפקיד על שמירת מדיניות הפיקוח בה.
קורות חייו > הפולמוס הציבורי על השבת האזרחות הגרמנית

הניגוד שבין תפקידו ההיסטורי של אבנר לס כחוקרו של אדולף אייכמן לבין עזיבתו את ישראל, השתקעותו בשווייץ וקבלת האזרחות הגרמנית, גרם לפולמוס ציבורי בישראל. הפולמוס היה הן בהתייחסות אישית ללס ולצעדיו והן במישור האידאולוגי בדבר לקחי השואה והיחס של מדינת ישראל ואזרחיה לעם הגרמני ולגרמניה.
הראשון שפתח בכך היה הסופר יורם קניוק, שיצא במחצית השנייה של שנת 1983 לציריך וראיין את לס בביתו. הראיון הארוך והמפורט התפרסם בשני המשכים בעיתון "מעריב" ב-26 באוגוסט וב-2 בספטמבר 1983. קניוק כתב כי בא לחפש תשובה למועקה שהתעוררה בו כשקרא בעיתון כי חוקרו הראשי של איכמן הסביר כי קיבל את האזרחות הגרמנית מפני שביקש להוכיח כי לא כל הגרמנים אשמים.
לס ניסה להסביר לקניוק בפגישתם את המניעים שהניעו אותו לקבל את האזרחות הגרמנית, אך קניוק, שהיה ממתנגדי הפיוס בין מדינת ישראל לגרמניה, לא השתכנע. לדברי קניוק האמין לס כי אייכמן היה שטן ובכך, לדעת קניוק, הוא הפחית מאשמתו של עם הגרמני ו"הפך את הנאציזם למשחק מבוקר של כמה בני שטן, ולא של אומה מלומדת ונבונה המתקדמת ביותר בעולם של דאז, שיצאה להרוג מיליוני מקקים שקודם לכן חשבו שהם בני אדם". לס האשים באוזני קניוק את הישראלים הרצים לקבל פנסיה גרמנית, בעוד שהוא עשה זאת מסיבות אידיאליסטיות ולקח את האזרחות הגרמנית מפני שרצה לסלוח בשם העם היהודי לגרמניה שאינה עוד מה שהייתה, לדבריו. לס טען בפני קניוק כי הנאציזם היה כפייה, אבל לדידו של קניוק "מעולם לא נאנס עם בעונג ורצון גדולים יותר". את האשם העיקרי לתופעה שלס מסמל מצא קניוק בדוד בן-גוריון, שרצה להבריא את העם מסיוטי השואה וסלח לגרמנים כדי לקבל את השילומים מגרמניה.
בסיכום שתי כתבותיו כתב קניוק:
יורם קניוק שב ותיאר את פגישתו עם אבנר לס ואת תוכן שיחתם בספרו "הברלינאי האחרון", שיצא לאור בשנת 2004, והפעם בנימה הרבה יותר ביקורתית. הוא ציטט את לס כאומר שאייכמן היה גאון, והביא את הדו-שיח הבא:
וקניוק סיכם: "ניסיתי לפצח את חידתו של לס ונכשלתי".
להגנתו של לס, שנים רבות לאחר מותו, קם שרגא עילם עיתונאי חוקר המתגורר בשווייץ, המתמחה בחקר פרשות כלכליות ושירותים חשאיים מאז תקופת השואה. בסיפור שפרסם אלישע פורת בשנת 2011 ב"אתר הקיבוצים" הוא תיאר סערה שהתחוללה באחד הקיבוצים בשנת 1965 כאשר אחד החברים, יליד גרמניה, ביקש לחדש את אזרחותו הגרמנית.
שרגא עילם הגיב באתר על הסיפור וכתב כי הסיפור מזכיר לו את כתבותיו של יורם קניוק על אבנר לס. לדברי עילם: "קניוק תקף בגסות ובבורות רבות את לס בין השאר מכיוון שהלה "העז" לקבל אזרחות גרמנית. לס היה לו ידע אישי שישנם גרמנים אחרים ולא רק נאצים ועוזריהם. הוא האמין שקבלת האזרחות הגרמנית על ידו תתמוך בתהליך הנורמליזציה וגם פעל בכיוון זה."
הפולמוס נמשך; ב-25 באוגוסט 2012, בתוכניתו של משה טימור "שישי אישי", המשודרת בכל יום שישי מחצות ועד שלוש לפנות בוקר ברשת ב' של קול ישראל, התראיין רב-פקד רמי ברוקשטיין, האחראי על בית מורשת משטרת ישראל. בראיון גינה הקצין את צעדיו של לס בירידתו מן הארץ ובקבלו את האזרחות הגרמנית. הוא אמר כי אבנר לס "התאהב" באייכמן וציין כי לס עבר להתגורר בגרמניה. באחת התוכניות הבאות התראיין שרגא עילם שבא לחלוק על הקצין. עילם הדגיש כי לס לא היגר לגרמניה אלא עבר להתגורר בשווייץ עקב מחלת אשתו. לדברי עילם חקר לס את אייכמן בשיטת "השוטר הטוב", התייחס אליו בהגינות וביחס קורקטי ולכן הצליח לדובב אותו. לדבריו מכאן עד התאהבות באייכמן הדרך ארוכה. לדעת עילם היה אבנר לס קשור לנוף מולדתו והאמין שיש גרמניה אחרת ושלא כל הגרמנים היו נאצים.
קורות חייו > גרסת המשפחה

גרסתם והסברם של בני משפחתו של אבנר לס הובאו בכתבה נרחבת של העיתונאית ראומה זיסקינד, שהתפרסמה ב"מעריב" חודשיים לאחר פטירתו, ב-2 במרץ 1987. הכתבה התבססה על ראיון שערכה העיתונאית, עם פטירתו של לס, עם בתו המתגוררת בישראל. הבת פתחה בהצהרה כי אביה מת בתחושה שעשו לו עוול. לדבריה קיבל את המחווה הגרמנית להעניק לו את האזרחות מאחר שרצה להוכיח כי סלח לגרמנים שאשמתם רק בכך שהיו בניהם של רוצחים. תמלילי חקירתו של אייכמן יצאו לאור באנגלית צרפתית וגרמנית בשם "אייכמן נחקר" 
(Eichmann Interrogated). לדברי הבת סירבו הוצאות הספרים בישראל לפרסמם. לדבריה רצה אביה לחלוק את חויותיו מהחקירה בפני הדור הצעיר הישראלי והאירופי והירצה עליהן בבתי ספר באירופה ובגרמניה, אבל בישראל משום מה לא רצו לשמוע אותו. לדבריה גם ב"יד ושם" דחו אותו. הסיבה לדבריה לכך שבתום שליחותו בפריז נשאר לס בציריך הייתה כי השתקע בשווייץ כדי להעניק טיפול רפואי מעולה לאשתו שהייתה נפגעת שיתוק ילדים.
בראיון העלתה הבת קטעי זכרונות ורשמים ששמעה מפי אביה על חקירת אייכמן ומשפטו. בין היתר היא מצטטת את דברי האב על פגישתו הראשונה עם אייכמן:
לס סיפר לבתו כי התלבט האם לקבל את תפקיד חוקרו של אייכמן וכי הדחף הראשון שלו היה לסרב וכי נתקף אימה מהמחשבה שעליו לשמוע את עדויות הזוועה. אך לבסוף התגבר על הסלידה. לדברי הבת היו לאביה רגעים בהם הרגיש שאינו יכול לשמוע עוד את מעשי הזוועה. לס סיפר לבתו כי לא יכול היה לסבול את אטימותו הרגשית של אייכמן ותיאר מעמד אחד:
במיוחד רגז לס, לדברי הבת, על ניסיונות החנופה של אייכמן. פעם אחת הצביע אייכמן על דרגות הקצין של לס ואמר: "אדוני הסרן, כאשר אני מסתכל על סמל הדרגה, אני מבין שאתה ואני קולגות. גם אני הייתי פעם שוטר." לס השיב לו: "אתה מעולם לא היית שוטר, אתה היית באס אס וב-אס דה."
בקולנוע

חקירתו של אדולף אייכמן על ידי אבנר לס הועלתה פעמיים על מסך הקולנוע. הסרט הראשון "אייכמן" משנת 2007 הוא סרט העלילתי באורך מלא. הסרט שנוצר בהפקה משותפת בריטית-הונגרית, צולם בבודפשט והוא דובר אנגלית. עלילת הסרט מבוססת על פרוטוקול החקירה שבוצעה על ידי לס והוא מתאר את מאבק המוחות שבין הנחקר לחוקרו. את דמותו של לס מגלם השחקן האמריקאי טרוי גריטי (אנ').
הסרט השני, "לשכה 06", הוא סרט תעודה ישראלי שהופק בשנת 2013. הסרט באורך של 58 דקות בוים על ידי יואב הלוי. הסרט מתאר את סיפורם האישי והקבוצתי של צוות החוקרים, על סערת הנפש שעברו מול ממדי וזוועות השואה שנגלו להם בחקירתם. בסרט משולבות סצנות תיעודיות, חומרי ארכיון וסצנות משוחזרות. בסרט שהופק לאחר שאבנר לס כבר לא היה בין החיים מסופר סיפורו באמצעות קטעי ארכיון וכן מפיו של בנו, אלון לס. הסרט זכה בציון לשבח על מצוינות קולנועית בפסטיבל ירושלים לקולנוע 2013.