stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק שילת
ביוגרפיה

נולד בירושלים בשנת תש"ו (1946) כיצחק גרינשפן. מצד אימו, רבקה לבית רבינוביץ', הוא אחיינו של פרופסור יעקב יוחנן רבינוביץ' וצאצא רבי חיים מקרסנה. אביו יהודה היה מורה.
למד בבית הספר "מעלה" ופעל כקומונר בסניף "בני עקיבא" בשכונת בית וגן. משנת 1960 החל ללמוד בישיבת מרכז הרב, בישיבת כרם ביבנה ובישיבת הכותל. בהיותו כבן חמש-עשרה, בשנת תשכ"א, פרסם את מאמרו המחקרי הראשון שעסק בנוסח המסורה של אהרן בן אשר. רוב לימודו היה ב"מרכז הרב", שם למד מפי הרבנים צבי יהודה הכהן קוק, עמו אף למד זמן מה בחברותא, והרב דוד כהן, "הרב הנזיר". מבין רבותיו ניתן גם למנות את הרב גדליה נדל, מתלמידי החזון איש ובעל קו מחשבה לא-שגרתי בציבור החרדי. שירת בצה"ל במסגרת הנח"ל. מוסמך האוניברסיטה העברית במדעי הטבע.
בשנת תשל"ז (1977) ייסד יחד עם הרב חיים סבתו את ישיבת ברכת משה במעלה אדומים, וכיהן שם כר"מ. בשנת תשע"ה החלו הוא והרב סבתו לשמש כראשי הישיבה, לצדו של הרב נחום אליעזר רבינוביץ ולבקשתו. הוא מלמד מחשבת ישראל וסוגיות תלמודיות והלכתיות. בהתאם לפסיקת הרמב"ם שאין ליטול שכר עבור לימוד תורה, אותה אימץ כבר בשנות לימודו בישיבת מרכז הרב, שימש הרב שילת בנוסף כספרן של הישיבה.
בשנת תשמ"ח (1988) הוציא לאור מהדורה מדויקת ומוערת של אגרות הרמב"ם, תרגם מחדש וביאר את הקדמות הרמב"ם וכן חלקים מפירוש המשנה לרמב"ם. מהדורה שנייה ומתוקנת יצאה לאור בשנת תשנ"ה.
מפעלו הגדול הוא הוצאת מהדורה מדויקת של חיבורו הגדול של הרמב"ם, "משנה תורה". בנושא הגרסאות של כתבי הרמב"ם הרב שילת חולק במקומות לא מעטים על הכרעותיו של הרב יוסף קאפח, שהקדיש שנים רבות למפעל ההדרה של כתבי הרמב"ם על־פי כתבי היד.
בשנת תש"ע (2010) תרגם מחדש גם את ספר הכוזרי לר' יהודה הלוי. כיתר תרגומיו, גם תרגום זה הוא לעברית של ימי הביניים. על פי דבריו בהקדמה, התקנת התרגום לספר הכוזרי נעשתה לקראת כתיבת חיבור השוואתי בין משנותיהם של הרמב"ם וריה"ל, חיבור שפורסם כעבור כשנה. בתשע"ג (2012) הוחלט להעניק לו את פרס הרב קוק לספרות תורנית בקטגוריות ספרי מחקר על ההדרת איגרות הרמב"ם וההקדמות לפירוש המשנה.
מעבר לעיסוקו במשנת הרמב"ם, מרבה הרב שילת לכתוב וללמד בנושאים הלכתיים ואמוניים שונים. הוא היה העורך הראשון של כתב העת צהר. במסגרת עיסוקו בענייני אמונה הוא מלווה את פרויקט הלימוד היומי באמונה של עמותת "בשביל הנשמה".
פרסם מספר מאמרים פוליטיים ב"נקודה" ובבמות נוספות.
החל משנת תשע"ד (2014) כיהן במשך כמה שנים[דרושה הבהרה] כראש כולל ערב בישיבת מרכז הרב והעביר שיעורים בסוגיות ברמב"ם.
פרסים

בתשע"ב (2012) קיבל את 'פרס היצירה היהודית' מאת 'הקתדרה לתורה ולחכמה' בגבעת שמואל.
בתשע"ט (2019) זכה הרב שילת בפרס של משרד הבריאות על הספר "רפואה, הלכה וכוונות התורה". בהתאם להנהגתו לא לקבל שכר על לימוד תורה, הוא חילק ספרים בשווי הפרס.
בשנת תשפ"א (2021) זכה בפרס כץ, על מפעליו הספרותיים, ובפרט המהדורה המדויקת של ספר משנה תורה לרמב"ם.
משפחתו

נשוי ליהודית, חברת פורום תקנה (אותו גם ניהלה), לשעבר סגנית יו"ר תנועת אמונה. מתגורר בירושלים ואב לתשעה ילדים.
בנו משה מנהל את ארגון "תורת חב"ד לבני הישיבות".
ספריו

זיכרון תרועה – עיונים במסכת ראש השנה
ראש דברך – עיונים במסכת ברכות
הררים התלויים – עיונים במסכת שבת
על הראשונים – ספר ביבליוגרפי על ספרות הראשונים ואנשיה
על האחרונים – ספר ביבליוגרפי על ספרות האחרונים ואנשיה
בתורתו של ר' גדליה – סיכומים משיעורי הרב גדליה נדל
במסילה העולה – סדרה העוסקת בדרשות הכתובים ומקורי ההלכות. עד עתה יצאו כרכים על מסכתות: שבת, סנהדרין, מכות, סוטה, גיטין, ברכות, ראש השנה, קידושין, סוכה, יבמות, כתובות, פסחים, ערכין וכריתות.
קונטרס באורין דאשא – קובץ הערות על מסכת ברכות, שנכתבו בעת השירות בצה"ל בתקופת מלחמת יום הכיפורים
בין הכוזרי לרמב"ם : לימוד משווה, ירושלים : הוצאת שילת - מעלה אדומים, תשע"א – השוואה בין דעותיהם בנושאים שונים.
רפואה, הלכה וכוונות התורה, ירושלים : הוצאת שילת - מעלה אדומים, תשע"ד – עיונים בסוגיות רפואיות דרך ההלכה והצגת שיטת לימוד חדשה במשנה ובגמרא בעקבותיו של הרב גדליה נדל, המכונה "כוונות התורה".
אישות, הלכה וכוונות התורה, ירושלים: הוצאת שילת, מעלה אדומים תשע"ח.
מדינה, הלכה וכוונות התורה, ירושלים: הוצאת שילת, מעלה אדומים תשפ"ג.
בין החסידות לראי"ה, ירושלים: הוצאת שילת - מעלה אדומים, תש"פ – לימוד משווה בין משנת החסידות למשנת הראי"ה קוק.
ההדיר, תרגם וביאר:
אגרות הרמב"ם
הקדמות הרמב"ם למשנה
פירוש הרמב"ם למסכת אבות
תיקון משנה – פירוש הרמב"ם למסכתות: ברכות, שבת, עבודה זרה והוריות
מסכת שבת עם פירוש הרמב"ם
מסכת פסחים עם פירוש הרמב"ם (בצירוף טיוטות שכתב הרמב"ם לפירושו)
משנה תורה - רמב"ם מדויק – במהדורת הרב שטיינזלץ הנלמדת על ידי אלפי לומדי הרמב"ם היומי בחר הרב שטיינזלץ בנוסח מהדורה זו.
ספר הכוזרי לרבי יהודה הלוי, הוצאת שילת, מעלה אדומים תש"ע
ערפלי טוהר לראי"ה קוק, הוצאת מכון ע"ש הרצי"ה קוק זצ"ל, ירושלים תשמ"ג
שמונה קבצים לראי"ה קוק, ירושלים תשנ"ט
הערות שוליים

↑  לפי דבריו בשיחה עם תלמידים בישיבת "ברכת משה"
↑  יצחק גרינשפן, 'בעיית נוסח בן אשר לאור תורת המתג', סיני [מט, ז-יב], ניסן-אלול תשכ"א; דוד יוסיפון, עילוי ירושלמי בן ט"ו מפרסם מחקר מדעי, הצופה, 14 באפריל 1961, עמ' 4
↑  ראו הרב אברהם רמר, גדול שימושה, ירושלים תשנ"ד, עמ' יז
↑  מיכאל ששר, חכמת המזלות - רק פתי יאמין..., מעריב, 9 בדצמבר 1988, עמ' 2
↑  זוכי הפרס בתשע"ג
↑  המודעה המפתיעה שתלה הרב יצחק שילת בבית המדרש, באתר "סרוגים", 5 במרץ 2019
↑  ערוץ 7, הוכרזו זוכי פרס כץ: שולמית לבנברג, הרב יצחק שילת, הרב גבריאל גולדמן, ומכון צורבא מרבנן, באתר ערוץ 7, 9 ביוני 2021
↑  ירעם נתניהו, שליפות עם יהודית שילת, באתר nrg‏, 27 בנובמבר 2007
↑  על הספר, בבלוג של גלעד סרי-לוי
↑  הקדמת הספר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307891805171  BnF: cb13527688f (data)  GND: 1068487585  ISNI: 0000 0000 6653 5009  LCCN: n87921250  NKC: ola20241225668  VIAF: 8917396   WorldCat (עם VIAF): 8917396
מושל ארקנסו

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  שרה האקבי סנדרס
 תאריך כניסה לתפקיד:  8 בינואר 2023
 תחום שיפוט:  ארקנסו ארקנסו
 מעון:  אחוזת מושל ארקנסו
 מושב המשרה:  ליטל רוק, ארקנסו
 משך כהונה קצוב:  4 שנים
 ייסוד המשרה:  13 בספטמבר 1836
 איוש ראשון:  ג'יימס סווייר קונוויי
 http://governor.arkansas.gov
 
מושל ארקנסו הוא המושל וראש הרשות המבצעת של מדינת ארקנסו בארצות הברית. בסמכות המושל לאכוף את חוקי המדינה, אישור או מתן וטו על הצעות חוק, כינוס האספה המחוקקת ומתן חנינות (למעט מקרי בגידה והדחה).
מושלת ארקנסו הנוכחית היא שרה האקבי סנדרס הרפובליקנית, שהושבעה ב-8 בינואר 2023.
היסטוריה

בארקנסו כיהנו 46 מושלים נבחרים ו-11 מושלים בפועל (כאלו שכיהנו בעקבות התפטרותו או מותו של המושל). בזמן היותה של ארקנסו טריטוריה, מונו על ידי נשיא ארצות הברית ארבעה מושלים. אורוול פובוס (1955–1967) כיהן כמושל שמשך כהונתו הייתה הארוכה ביותר ביותר, ונבחר שש פעמים לכהן במשך 12 שנים. ביל קלינטון (1979–1981; 1983–1992), שנבחר 5 פעמים על פני שתי קדנציות שונות, כיהן מעט פחות מ-12 שנים, ומייק האקבי (1996–2007) כיהן 10 שנים במשך שתי קדנציות מלאות. הכהונה הקצרה ביותר הייתה 25 הימים של ג'ון סבסטיאן ליטל.
בחוקה משנת 1836 נקבעו שכהונת המושל תימשך ארבע שנים. מספר זה ירד לשנתיים בשנת 1874. בשנת 1984 אורך הכהונה חזר שוב לארבע שנים. החוקה משנת 1874 הסירה כל מגבלת מספר הכהונות של המושל. לאחר משאל עם משנת 1992 הוגבלה כהונתם של המושלים לשתי תקופות כהונה.
עד שנת 1864 נקבעו בחוקה כי אם משרת המושל תתפנה, מסיבה כלשהי נשיא הסנאט ישמש כמושל בפועל. הבא אחריו בסדר הירושה היה יושב ראש בית הנבחרים. ב-1864 נוצרה משרת סגן המושל. ב-1874 בוטלה המשרה והיא נוצרה שוב ב-1914, אך אוישה מחדש רק ב-1927. מאז, כאשר מתפנה משרת המושל, מושבע סגנו במקומו. מושל ארקנסו וסגנו לא מתמודדים בבחירות באותו פתק הצבעה.
עד מלחמת האזרחים, נבחרו בארקנסו אך ורק מושלים מטעם המפלגה הדמוקרטית. במדינה נבחרו שלושה מושלים רפובליקנים לאחר תקופת השיקום, אך במהרה חזרה הדומיננטיות הדמוקרטית. נכון ל-2021, בארקנסו כיהנו 7 מושלים רפובליקנים, 39 דמוקרטים ושלושה עצמאיים.
ביאורים

↑  סגן המושל הוא ממפלגתו של המושל, אלא אם כן צוין אחרת.
↑  התפטר כדי להתמודד, בהצלחה, על מושב בבית הנבחרים של ארצות הברית.
↑  התפטר עקב משכורתו הנמוכה כמושל.
↑  רואן נבחר בבחירות מיוחדות כדי להשלים את כהונתו של דרו שהתפטר.
↑  התפטר שבועיים לפני תום כהונתו. רוב המקורות מציינים כסיבה להתפטרותו את מורת רוחו מהפסדו בבחירות. אחרים מציינים את חוסר שביעות רצונו מקיצור תקופת כהונתו.
↑  תקופת כהונת המושל קוצרה לשנתיים
↑  פלנגין נמלט מליטל רוק ב-10 בספטמבר 1863, עם נפילתה בידי כוחות צבא האיחוד והמשיך לכהן כמושל בגולה בעיר וושינגטון שבארקנסו. ב-20 בינואר 1864 מונה אייזק מרפי על ידי כוחות הכיבוש ולאחר מכן, ב-18 באפריל אותה שנה, נבחר כמושל בזכות עצמו. תכתובתו האחרונה של פלנגין כמושל בגולה היא מ-28 במאי 1865.
1 2 3  קלייטון התפטר כדי לאייש מושב בסנאט של ארצות הברית. הוא עיכב את התפטרותו ואת השבעתו כסנאטור כדי למנוע את השבעתו כמושל של סגנו ג'יימס ג'ונסון. בעקבות תחבולות במפלגה הרפובליקנית בארקנסו התפטר ג'ונסון ומונה כמזכיר המדינה של ארקנסו, כך שהאדלי, כנשיא הזמני של הסנאט המדינתי כיהן כמושל עד לתום תקופת כהונתו המתוכננת של קלייטון.
↑  בחירות אלו היו לתקופת כהונה של שנתיים, לאחר שאורך תקופת כהונת המושל קוצר שוב.
1 2 3 4  ליטל התפטר זמן קצר לאחר השבעתו עקב התמוטטות עצבים ממנה סבל. במקומו הושבע מור כמושל בפועל מתוקף תפקידו כנשיא הזמני של הסנאט של ארקנסו. לאחר שהסנאט התפזר, נבחר נשיא זמני חדש, פינדול, שהושבע במקומו של מור כמושל בפועל. לאחר שגם הסנאט בנשיאותו של פינדול התפזר, הושבע במקומו כמושל בפועל הנשיא הזמני החדש, מרטין, שכיהן כמושל בפועל עד תום תקופת כהונתו המקורית של ליטל.
1 2 3  התפטר כדי לאייש מושב בסנאט של ארצות הברית.
1 2 3  אולדהם החליף את רובינסון כמושל בפועל מתוקף תפקידו כנשיא הזמני של הסנאט של ארקנסו. משנבחר סנאט חדש, הוא הוחלף בפוטרל, שכיהן כמושל בפועל עד שנערכו בחירות מיוחדות בהן נבחר המושל ג'ורג' וושינגטון הייז.
↑  התפטר כדי לכהן כשופט בבית המשפט הפדרלי של המחוז המזרחי של ארקנסו.
↑  התפטר כדי לכהן כנשיא ארצות הברית.
↑  הבחירות הראשונות שנערכו לאחר הארכת כהונת המושל לארבע שנים.
↑  התפטר עקב הרשעה בפלילים.
הערות שוליים

↑  AR Const. art. VI
↑  1836 Const. art. V, § 4
↑  AR Const. art. VI, § 1
↑  AR Const. amendment 63
↑  Wickline, Michael R. (4 בנובמבר 2020). "2 issues on state ballot approved by voters". Arkansas Online. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "State Term Limits". נבדק ב-11 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  1836 Const. art. V, § 18
↑  1861 Const. art. V, § 18
| מושלי מדינות ארצות הברית ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| מושלי מדינות ארצות הברית | אוהיו • אוקלהומה • אורגון • איווה • איידהו • אילינוי • אינדיאנה • אלבמה • אלסקה • אריזונה • ארקנסו • ג'ורג'יה • דלאוור • דקוטה הדרומית • דקוטה הצפונית • הוואי • וושינגטון • ויומינג •  ויסקונסין • וירג'יניה • וירג'יניה המערבית • ורמונט • טנסי • טקסס • יוטה • לואיזיאנה • מונטנה • מיזורי • מיין • מינסוטה • מיסיסיפי • מישיגן • מסצ'וסטס • מרילנד • נבדה • נברסקה • ניו ג'רזי • ניו המפשייר • ניו יורק • ניו מקסיקו • פלורידה • פנסילבניה • קולורדו • קונטיקט • קליפורניה • קנזס • קנטקי • קרוליינה הדרומית • קרוליינה הצפונית • רוד איילנד |  |
| ראו גם | נשיא ארצות הברית • זכויות המדינות בארצות הברית |  |
פרידריך פרבל

| --- | --- |

 לידה:  21 באפריל 1782 האימפריה הרומית הקדושה אוברווייסבאך (גר'), שוורצבורג-רודולשטדט 
 פטירה:  21 ביוני 1852 (בגיל 70)  מאריינתאל (גר'), סקסוניה-מיינינגן 
 שם לידה:  Friedrich Wilhelm August Fröbel
 מדינה:  שוורצבורג-רודולשטאט 
 מקום קבורה:  Schweina 
 השכלה:  אוניברסיטת פרידריך שילר 
 השקפה דתית:  לותרניזם 
 בן או בת זוג:  Louise Fröbel 
 
פרידריך וילהלם אוגוסט פְרֶבֶּל (בגרמנית: Friedrich Wilhelm August Fröbel)‏ (1782–1852) היה מחנך גרמני שייסד את גן הילדים הראשון בשנת 1837.
אחד מהכלים חינוכיים שהמציא הוא "קוביות פרבל" - צורות גאומטריות אותן ניתן להרכיב בצורות שונות וליצור מבנים תלת־ממדיים. האדריכל האמריקאי פרנק לויד רייט הודה שהושפע רבות מהמשחק בקוביות פרבל.
ביוגרפיה

נולד בגרמניה התיכונה והתייתם מאימו בגיל שנה, אביו שהיה כומר ונתון לענייני עבודתו התנכר לו רוב ימיו. בגיל 10 עבר לבית דודו ורק אז החל ללמוד באופן סדיר בבית ספר. כשהיה בן 14 יצא פרבל לתורינגיה שבגרמניה המרכזית ולמד שנתיים יערנות ומדידת קרקע. בימי בדידותו ביער, החל להרהר בבעיות חינוך ומתוך כך לביקורת דרכי מוריו שלדעתו לא הצליחו להפעיל את הטמון בתוכו.
כעבור זמן מה עבר פרבל לאיבארדון שבשווייץ, שם שהה שנתיים במחיצת יוהאן היינריך פסטלוצי שהיה הוגה דעות ובהשפעתו החל לעסוק בהוראה, ובפעם הראשונה הרגיש שנתגלה לו ייעודו ולימים נעשה חסידו הנלהב של פסטלוצי.
תורתו והפצתה

הזדהותו עם שיטת פסטאלוצי לא מנעה ממנו לעמוד על ליקוייה ובעקבות התבוננותו הביקורתית, נתעורר בו הרצון לגבש לו את דרכו העיונית בחינוך. בשנת 1826 פרסם פרבל את ספרו העיקרי "חינוך האדם" שבו סיכם את השקפותיו על החיים והחינוך, והציע מתודה חינוכית משלו. פרבל, שגדל ללא דמות אם, בחר דווקא להתמקד בבעיות חינוך בגיל הרך, ובשנת 1837 הקים מוסד לילדים קטנים ולימים טבע את השם גן ילדים. פרבל פעל להפצת תורתו, והחל לעסוק בהכשרת אימהות ונשים בכלל בענייני חינוך. למרות התנגדות רבה לשיטת החינוך של פרובל, עד 1859 כבר קמו הרבה גנים במולדתו. וב-1874 התאגדו כל גני הילדים הללו ל'חברת פרובל הגרמנית' וממשלת פרוסיה אישרה להוסיף חינוך לגננות לבתי ספר לבנות מקומיים שבהם השלטון המקומי ביקש זאת.
שיטת החינוך שלו הגיעה גם לארצות אחרות: ב-1860 הוקם הגן הראשון בליידן, הולנד, וכך שלא במתכוון התחיל רפורמה חינוכית בהולנד. ב-1875 היו בהולנד 705 גני ילדים ציבוריים ופרטיים שבהם עבדו 2,222 מורים [39 גברים ו-2183 נשים] ולמדו בהם 73,018 תלמידים. מלבד גני הילדים של הכנסייה הקתולית כל הגנים בכל רחבי המדינה לימדו בשיטת ה'מתנות' (להלן).
יחד עם בלגיה ואוסטריה הייתה איטליה אחת המדינות ששילבה גני ילדים לתוך מערכת החינוך הציבורית שלה כבר בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-19, וב-1871 כבר למדו 130,000 תלמידים ביותר מ-1,000 בתי מחסה לילדים [asili infantili]. מוסדות אלה היו יותר מעין 'טרום בתי ספר' והם התפתחו מפני שהממשלות באירופה הבינו שיש לדאוג לילדים בעולם שבו המהפכה התעשייתית הופכת את החיים ליותר מורכבים.
שיטת גני הילדים הגיעה לארצות הברית ויפן, אך בגרמניה, השלטון השמרני ראה ברעיון של פרבל "כפירה" וסגר את מוסדותיו. ב-1860 הופסק בגרמניה המימון הממשלתי לגנים.
פרובל השפיע לא רק בשינוי הגישה החינוכית לילדים קטנים, אלא שיטות החינוך והמתנותהחינוכיות שלו השפיעו על התפתחות האמנות והארכיטקטורה החל מהמאה ה-19 . בין תלמידי גני הילדים שלו וסילי קנדינסקי,  פיט מונדריאן ופאול קליי. כן גם רבים מראשוני הבאוהאוס כגון ולטר גרופיוס, יוזף אלברס, מיס ואן דר רוהה, פרנק לויד רייט.
בשנת 1860 פרסמה לינה מורגנשטרן ספר הדרכה על שיטת פרבל.
20 המתנות

אחד מיסודות החינוך של פרובל היו 20 'מתנות' חינוכיות, אותן העניקו לתלמידים, כל מתנה באה עם דף מאויר שמראה מה אפשר לעשות עם המתנה. המתנות נועדו לפתח בילדים תובנות חדשות, מותאמות לגילם, על העולם החיצוני בעוד המטלות - נועדו לתרגול של כושרים מסוימים. בכל 'המתנות' השתמשו לא רק לביצוע הפעולות המוצעות בדף המאויר, אלא גם ציירו אותן בציורים. רקמו אותם על קרטון.
- המתנה ה-1: כדור מחומר רך, שאליו מחובר חוט, באחד מששת צבעי הקשת.
- המתנה ה-2: כדור, גליל וקוביה מעץ, שיש בהם נקב המאפשר השחלת חוט.
- המתנה ה-3, ה-4, ה-5 וה-6 : קוביות.
- המתנה ה-7: לוחיות עץ שטוחות צבעוניות בצורות עיגולים מרובעים משולשים, מלבנים בתוך קופסה.
- המתנה ה-8, ה-9, ה-15, ה-16 וה-17: מקלות, טבעות, לוחיות עץ דקות ושזירה.
- המתנה ה-10: ציור.
- המתנה ה-11: דיקור מצע.
- המתנה ה-12: תפירה.
- המתנה ה-13, ה-14 וה-18: חיתוך, אריגה וקיפול.
- המתנה ה-19: יצירה באפונים.
- המתנה ה-20: פלסטלינה.
הערות שוליים

↑  surf Froebel Web, TRIPOD (באנגלית)
↑  Smith Hill, Patty, The Value and Limitations of Froebel's Gifts as Educative Materials Parts I, II (עמ' 129-137), JSROR, ‏Nov 1908 (באנגלית)
↑  Kurt Kohlstedt, Froebel`s gifts, 99%invisible, ‏4/9/2019 (באנגלית)
↑  Norman Brosterman, Gifts, Inventing KINDERGARTEN, 1997, New York: Harry N. Abrams, 1997, עמ' 40, ISBN 0-8109-3526-0. (באנגלית)
↑  Froebel Play Gifts, Froebel Web (באנגלית)
↑  The Froebel Blocks, froebel blocks, the first educational toy (באנגלית)
↑  Froebel Gift 7: Parquetry Tablets, Froebel gifts (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261440905171  PLWABN: 9810639526405606  BNE: XX933842  BnF: cb12515558d (data)  CANTIC: a10087850  CiNii: DA00464045  GND: 11853629X  HDS: 024733  ICCU: SBLV229045  ISNI: 0000 0001 2101 0281  LCCN: n50027096  LNB: 000213311  MusicBrainz: fb1920f6-4457-4b9b-aea4-59b711f4bd3e  NDL: 00440257  NKC: jn19990002467  NLA: 35485294  NLG: 124305  NLK: KAC200509655  NTA: 069661111  SELIBR: 187646  SNAC: w6t442j5  SUDOC: 030902614  Trove: 970025  ULAN: 500209863  VcBA: 495/199109  VIAF: 45094018   WorldCat (עם VIAF): 45094018
ברכת לישב בסוכה

ברכת "לישב בסוכה" היא ברכה שתקנו חכמים לברך על קיום מצוות הישיבה בסוכה.
קיימת מחלוקת בראשונים מתי מברכים ברכה זו. יש אומרים שמברכים אותה בכל עת שנכנסים לסוכה לשהייה ממושכת, ויש אומרים שרק לפני אכילת קבע בסוכה, ומנהג רוב ישראל כדעה זו על פי הכלל ספק ברכות להקל. קיימת מחלוקת נוספת על איזו אכילה מברכים 'לישב בסוכה'. מנהג יוצאי אשכנז לברך על כל אכילה שחובה לאכלה בסוכה. ומנהג יוצאי ספרד לברך רק על סעודת לחם או אכילת מיני דגן בשיעור קביעת סעודה (נפח ארבע ביצים).
גדרי הברכה > מתי מברכים אותה

מכיוון שמצוות הסוכה היא מצווה מתמשכת המתקיימת בכל עת שאדם שוהה בסוכה, נוצרה אי בהירות מתי מברכים את ברכת 'לישב בסוכה', ונחלקו בכך הראשונים:
לדעת הגאונים וראשונים רבים, בהם: בעל הלכות גדולות, רב האי גאון, רי"ף, רמב"ם ורש"י, בכל עת שאדם נכנס לסוכה, גם אם אינו מתכוון לעשות בה דבר מלבד לשבת בה, מברך 'לישב בסוכה'. וכך פסק הגר"א להלכה, ורוב יהדות תימן.
לדעת גאונים וראשונים אחרים, בהם: רב יהודאי גאון, רבנו תם ובעל העיטור, רק כאשר אדם מתכוון לאכול בסוכה, לפני אכילתו יברך את ברכת 'לישב בסוכה'.
גדרי הברכה > מתי מברכים אותה > פסיקת ההלכה

על אף שדעת הראשונים היא שיש לברך על כל כניסה לסוכה לשהייה ממושכת, מכיוון שספק ברכות להקל, לפיכך נקטו רוב הפוסקים כדעת רבנו תם וסיעתו, שרק בעת אכילה בסוכה מברכים 'לישב בסוכה'. אמנם נחלקו המנהגים על איזו אכילה מברכים ברכה זו:
גדרי הברכה > מתי מברכים אותה > מנהג אשכנז

דעת הגינת ורדים, שהתקבלה בקרב הפוסקים האשכנזים, והפכה למנהג יוצאי אשכנז, כל אכילה שחייבים לאכלה בסוכה משום שהיא נחשבת לאכילת קבע, יש לברך לפניה ברכת 'לישב בסוכה'. אך על אכילת ארעי בסוכה אין לברך 'לישב בסוכה'.
גדרי הברכה > מתי מברכים אותה > מנהג אשכנז > שהייה בסוכה ללא אכילה

בתוך מנהג אשכנז, לדעת רבים מהפוסקים במקרה שאדם יודע שלא יאכל אכילת קבע בסוכה, יברך את ברכת 'לישב בסוכה' על עצם שהייתו בסוכה. ואילו לדעת המאמר מרדכי רק על אכילת קבע בסוכה מברכים.
בפועל, רבים נוהגים לעשות מעין פשרה, שכאשר אדם אינו מתכוון לאכול אכילת קבע בסוכה, מברך על אכילת דבר מה בעל חשיבות מסוימת, כגון מאפה מזונות (שאוכל ממנו לא יותר מנפח ביצה, כי יותר מכך זוהי אכילת קבע) או שתיית יין.
גדרי הברכה > מתי מברכים אותה > מנהג ספרד

דעת השואל ונשאל והבן איש חי, שהתקבלה בקרב הפוסקים הספרדים, והפכה למנהג יוצאי ספרד, שרק על סעודת קבע הכוללת אכילת לחם או מאפה או תבשיל שברכתו 'מזונות' שאכל ממנו שיעור קביעת סעודה (נפח של ארבע ביצים) מברכים ברכת 'לישב בסוכה'.
גדרי הברכה > אופן הברכה

נחלקו הראשונים באיזה אופן מברכים את הברכה. לדעת הרמב"ם מאחר שעיקר המצווה מתקיימת בישיבה בפועל בסוכה, יש לעמוד בעת הברכה, כפי שעושים בכל ברכת המצוות, ומיד לאחר מכן להתיישב. וכמותו נוהגים ביהדות תימן. לעומת זאת, לדעת הראב"ד והרא"ש המצווה מתקיימת בעמידה כבישיבה, ולכן אין סיבה לברך את הברכה בעמידה מכיוון שקיומה של המצווה כבר החל בעת הכניסה לסוכה. ומאחר ונהגו לברך לפני הסעודה, ממילא מברכים את הברכה בישיבה לפני האכילה.
גדרי הברכה > סדר הקדימות

לדעת מהר"ם מרוטנבורג, את ברכת 'לישב בסוכה' יש לברך לפני הברכה שמברכים על המאכל, משום שחיוב ברכת הסוכה חל על האדם מעת שנכנס לסוכה, ולא רק מעת שניגש לאכול. וכך היא דעת הרמב"ם. לעומתם, דעת הרא"ש שיש להקדים את ברכת המאכל, משום שמאחר וקושרים את ברכת הסוכה לאכילה, הרי שהאכילה גורמת לברכת 'לישב בסוכה' שתיאמר, ולכן יש להקדים את ברכת המאכל.
בפועל, מנהג יוצאי אשכנז, וכן יוצאי מרוקו, תוניס ורוב יוצאי עדות המזרח לברך על המאכל תחילה ואחר כך על הסוכה. ופסק השולחן ערוך, וכך הוא מנהג מקצת יוצאי עדות המזרח, להקדים את ברכת הסוכה לברכת המאכל.
גדרי הברכה > השוכח לברך 'לישב בסוכה'

השוכח לברך ברכת 'לישב בסוכה' לפני אכילתו, כל זמן שעוד לא סיים לאכול - יכול לברך. אם סיים את אכילתו ואינו מעוניין לאכול עוד, יש אומרים שגם אז יכול לברך 'לישב בסוכה', ויש אומרים שלא יברך.
גדרי הברכה > היסח הדעת המצריך ברכה חדשה

ככלל, ברכת 'לישב בסוכה' חלה על כל משך שהות האדם בסוכה, וכן אם יצא לצורך פעוט כגון להתפנות או לשוחח עם חברו שיחה קצרה, וכדומה, אינו צריך לברך שוב כשיחזור לסוכה. אך אם יצא למשך זמן ארוך (יותר משעה) או למטרה חשובה כתפילה בבית הכנסת או לעסקיו, כשישוב לסוכה יתחייב בברכה נוספת.
ביחס לאדם ששהה בסוכה ברציפות מסעודה לסעודה התעוררה מחלוקת בין האחרונים האם יברך שוב 'לישב בסוכה' לפני הסעודה השנייה. לדעת הב"ח והט"ז יברך שוב, כי מן הסתם התכוון לפטור בברכתו את שהותו בסוכה רק עד הסעודה הבאה. ולדעת הלבוש, השל"ה, המגן אברהם שולחן ערוך הרב ומשנה ברורה לא יברך, כי לא הסיח דעתו מהסוכה. וכך נוהגים להלכה על פי הכלל ספק ברכות להקל.
גדרי הברכה > מעבר לסוכה אחרת באמצע הסעודה

גם במקרה שאדם עובר מסוכתו לסוכת אדם אחר באמצע סעודתו ישנה מחלוקת אם עליו לברך 'לישב בסוכה' כשממשיך הסעודה אצל חברו. דעת המגן אברהם ושולחן ערוך הרב היא שמעבר מסוכה לסוכה מצריך ברכה חדשה בסוכה אליה עבר, גם אם תכנן את המעבר מראש. ולדעת הט"ז והלבושי שרד אם כשברך 'לישב בסוכה' בסוכה הראשונה חשב לעבור באמצע הסעודה לסוכה אחרת, לא יברך בה 'לישב בסוכה'. דעת המשנה ברורה שמחמת שהדבר שנוי במחלוקת, מספק לא יברך.
ראו גם

אכילה בסוכה
הערות שוליים

↑  טורי זהב, חיי אדם, משנה ברורה, סימן תרל"ט, סעיף קטן מ"ח וחזון איש.
↑  פניני הלכה סוכות פרק ג', הלכה ה', ובהערה 6.
↑  חלק ג' סימן צ"ה וסימן קס"ה.
↑  אמנם דעת הבן איש חי שרק על סעודת לחם מברכים 'לישב בסוכה'.
↑  רמ"א על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרמ"ג, סעיף ב' וסעיף ג'. עלי הדס יא, ג.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרמ"ג, סעיף ג'. בן איש חי האזינו ה'. כף החיים. יחווה דעת חלק ה', סימן מ"ז.
↑  משנה ברורה, סימן תרל"ט, סעיף קטן מ"ח
↑  יחווה דעת חלק ה', סימן מ"ח.
1 2  משנה ברורה, סימן תרל"ט, סעיף קטן מ"ז
↑  שולחן ערוך הרב אורח חיים סי' תרל"ט, סעיף י"ג.
↑  לדעת יעב"ץ ובכורי יעקב, אם יצא לזמן קצר מהסוכה, אף שבדרך כלל אינו מברך לאחר חזרה מיציאה כזו, כאשר הוא עומד להתחיל סעודת קבע חדשה, צריך לברך. ולדעת דרך החיים ושולחן ערוך הרב גם באופן זה לא יברך.
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים 
ברכת "יהי רצון מה שאומרי כשיכנס ויצא מן הסוכה". פיורדא, תצ"ח (1738). כתב יד על קלף. מאוספי הספרייה הלאומית.
אור הלר

| --- | --- |

הלר ב-2023
 לידה:  10 ביולי 1977 (בן 47) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  חדשות 13, מעריב, חדשות 10
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  OrHeller
 
הלר ביולי 2014
אור הלר (נולד ב-10 ביולי 1977) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כיום כמגיש טלוויזיה, כפרשן וככתב צבאי בערוץ 13.