stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קנטקי
הערות שוליים

↑  על קנטקי, באתר Ezilon Search (באנגלית)
↑  מיטון מריאן, שפות בצפון אמריקה, אוניברסיטת קיימברידג', 1999, עמ' 312
↑  Noe, Kenneth W. Perryville: This Grand Havoc of Battle. Lexington: University Press of Kentucky, 2001. ISBN 978-0-8131-2209-0.
 עמודים 8-10
↑  הנרי רומנוב, פרקים בתולדות עם ישראל העת החדשה
↑  Up to 100 people likely killed by tornadoes in western Kentucky, Gov. Beshear says. WLKY, December 11, 2021
↑  אסון בסופות הטורנדו בארה"ב: "לפחות 50 נהרגו אחרי שגג קרס במפעל בקנטקי", באתר ynet, 11 בדצמבר 2021
↑  "Kentucky", Religious Landscape Study, Pew Research Center
↑  "U.S. Census Bureau Data". U.S. Census Bureau. 2010. Retrieved 2011-07-13.
1 2  American FactFinder - Results
↑  "Annual Estimates of the Resident Population for Incorporated Places: April 1, 2010 to July 1, 2013". census.gov. May 2014. Retrieved June 3, 2014.
↑  "Table 1. Annual Estimates of the Population of Metropolitan and Micropolitan Statistical Areas: April 1, 2010 to July 1, 2014" (CSV). 2014 Population Estimates. United States Census Bureau, Population Division. March 2015. Retrieved March 26, 2015.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554810505171  PLWABN: 9810696346605606  BNE: XX455319  BnF: cb119617050 (data)  CiNii: DA04830225  GND: 4097823-0  ISNI: 0000 0004 0617 4335  LCCN: n79018583  MusicBrainz: 85255cb8-edb9-4a66-b23a-a5261d42c116  NARA: 10045322  NDL: 00794259  NKC: ge251176  SUDOC: 258593504  VIAF: 144869566   WorldCat (עם VIAF): 144869566 
מפת צפיפות האוכלוסין של מדינת קנטקי
רצח אולג שייחט

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |
 תאריך:  21 ביולי 2003
 מקום:  מחוז הצפון, ליד כפר כנא, ישראל
 קואורדינטות:  32°45′44″N 35°20′40″E﻿ / ﻿32.762218°N 35.344482°E﻿ / 32.762218; 35.344482
 סוג:  חטיפה, רצח
 הרוגים:  1
 מספר מפגעים:  2
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) זירת הפיגוע(למפת הגליל המערבי רגילה) זירת הפיגוע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זירת הפיגוע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום זירת הפיגוע
 
רצח אולג שייחט הוא פיגוע טרור שארע ב-21 ביולי 2003 אשר במהלכו שני צעירים ערבים-ישראלים שהיו חברים בתא הטרור "חופשיי הגליל" חטפו ורצחו את החייל הישראלי רב"ט אולג שייחט.
הרצח

ביום שני, 21 ביולי 2003, שני צעירים ערבים-ישראלים תושבי כפר כנא, מוחמד ענבתאוי ומוחמד חטיב, שהיו חברים בתא הטרור "חופשיי הגליל" (בערבית: أحرار الجليل), החליטו לחטוף חייל צה"ל, לרצוח אותו ולגנוב את נשקו האישי. השניים נסעו לצומת בית רימון (צומת כביש 77 וכביש 754) והבחינו בחייל רב"ט אולג שייחט שניסה לתפוס טרמפ בדרכו מביתו שבנצרת עילית אל הבסיס הצבאי שבצפת. שייחט נכנס לרכבם והתיישב ליד הנהג בעת שהתוקף ישב מאחוריו. בשלב מסוים בנסיעה הרכב פנה לכביש צדדי כאשר שני התוקפים החלו להיאבק בשייחט, חנקו אותו למוות וגנבו את נשקו האישי. לאחר מכן הם הכניסו את גופתו לתא המטען של הרכב ונסעו עימה למקום אחר בו הם ביצעו וידוא הריגה על גופתו של שייחט. לאחר מכן השניים נסעו לכפר כנא, שם רכשו כלי חפירה ודלק, וזמן קצר לאחר מכן קברו את גופתו של שייחט במטע זיתים ושרפו את חפציו.
הרצח > הקורבן

אולג שייחט היה חייל צה"ל בן 20 מהעיר נצרת עילית אשר עלה לישראל מאוקראינה במהלך שנת 1995 יחד עם משפחתו. בצעירותו למד במגמת מחשבים בתיכון של בית הספר יגאל אלון. בעת מותו שייחט שירת במפקדת פיקוד הצפון באגף משאבי האנוש במדור תומכ"א בתפקיד אחראי מחשוב.
חקירת הרצח והעמדה לדין

לאחר חיפושים אינטנסיביים שנמשכו שבוע ימים, ואשר בהם השתתפו מאות מתנדבים, ב-28 ביולי 2003, גשש בדואי גמלאי מבית זרזיר שהתנדב להשתתף בסריקות הנרחבות איתר את גופתו של שייחט שהייתה קבורה במטע זיתים.
לאחר חקירת שב"כ, הודו שלושה חשודים ואף שחזרו את החטיפה והרצח. ב-20 בספטמבר 2003, הוגש בבית המשפט בנצרת כתב אישום נגד שלושה אזרחים ישראליים מכפר כנא: טארק נוג'ידאת, יוסף סביח ושריף עיד באשמה שהם חוטפיו ורוצחיו של שייחט. השלושה טענו במהלך כל חקירתם שהם חפים מפשע וכי הודאות שנרשמו מפיהם נגבו מהם בלחץ שהפעילו חוקרי שירות הביטחון הכללי. לאחר הגשת כתב האישום, הוברר בשב"כ שההודאה שקיבלו הייתה הודאת שווא והארגון מיהר לשלוח הודעה בכתב לפרקליטת המדינה עדנה ארבל וביקשו לשחרר אותם. עדנה ארבל זימנה דיון עם ראש השב"כ דאז אבי דיכטר, והוא חזר על כך שהודאתם הייתה הודאת שווא ואסור להעמידם לדין. עמדת פרקליטות המדינה הייתה ש"יש מקום להבאת ההכרעה לפתחו של בית המשפט".
ב-18 באפריל 2004, בעוד הנאשמים בכלא, בוצע פיגוע ירי בצומת בית רימון על ידי שני הצעירים הערבים-ישראלים מוחמד חטיב ועלא מוסא, אשר היו חברים בתא הטרור "חופשיי הגליל". השניים פתחו באש לעבר רכב סיור של מג"ב. בתגובה כוחות משמר הגבול השיבו באש לעבר המפגעים והצליחו לסכל את הפיגוע. מחמד חטיב נהרג במהלך קרב היריות ועלא מוסא נעצר. בדיקת מז"פ העלתה שהנשק אשר שימש את השניים בפיגוע הירי היה הנשק שנגנב משייחט. החקירה הורחבה, נעצרו חברים נוספים בתא טרור זה ומחמד ענבתאווי הודה ברצח אולג שייחט.
פענוח הפרשה הביאו לשחרור ה"נאשמים" הקודמים: נוג'ידאת, סביח ועיד ב-9 במאי 2004 בהסכמת המשטרה.
ב-15 באוקטובר 2007 מוחמד ענבתאווי הורשע ברצח אולג שייחט. ב-17 בדצמבר 2007 ענבתאווי נידון למאסר עולם באשמת הרצח של אולג שייחט, ול-25 שנות מאסר על השתתפות בפעולות טרור נוספות ובמעורבות בארבעה ניסיונות חטיפה. בעקבות ערעור של ענבתאווי לבית המשפט העליון, שבו טען שהכרעת הדין ניתנה בלא שטען את טענותיו ניתן פסק דין משלים, שהותיר את הרשעתו ועונשו ללא שינוי.
הערות שוליים

1 2  תפ"ח (נצרת) 1035/04 מדינת ישראל נ' מוחמד חאלד ענבתאוי, ניתן ב-15 באוקטובר 2007
↑  קורות החיים של אולג שייחט, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
↑  רוצחי אולג שייחט הי"ד - ערבים ישראלים, באתר ערוץ 7, 29 בספטמבר 2003
↑  שרון רופא-אופיר, הנאשמים ברצח שייחט: ההודאה - תחת לחץ השב"כ, באתר ynet, 30 בספטמבר 2003
↑  בן כספית, ‏הפיגועים הגדולים, החיסולים, המרגלים המפורסמים והחקירות: סגן ראש השב"כ לשעבר בראיון מצמרר, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2020
↑  הכרעת דין משלימה בעניין רוצחו של החייל אולג שייחט ז"ל - פסקדין, באתר www.psakdin.co.il
↑  שרון רופא-אופיר, המשטרה מגלה: חשוד חדש ברצח אולג שייחט, באתר ynet, 10 במאי 2004
↑  שרון רופא-אופיר, בעקבות הירי בבית-רימון: הנאשמים ברצח שייחט שוחררו, באתר ynet, 9 במאי 2004
↑  שרון רופא-אופיר, מאסר עולם לרוצחו של החייל אולג שייחט, באתר ynet, 17 בדצמבר 2007
↑  תפח (נצרת) 1035-04 מדינת ישראל נ' מוחמד ענבתאוי, ניתן ב-4 במרץ 2015
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור הראשון של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | הפיגוע בדלפק אל על בנמל התעופה של לוס אנג'לס (4 ביולי 2002) • הפיגועים במומבסה (28 בנובמבר 2002) • הפיגוע בשגרירות ישראל בטשקנט (30 ביולי 2004) • מתקפת הטרור בסיני (7 באוקטובר 2004) • הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה (1 בפברואר 2008) • מתקפת הטרור במומבאי (26 בנובמבר 2008) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
ממשלת ישראל השלושים ושבע

| --- | --- |

 
 ממשלת ישראל ה-37 במשכן הנשיא עם הנשיא יצחק הרצוג, 29 בדצמבר 2022 במרכז התמונה (מימין לשמאל): יצחק הרצוג ובנימין נתניהו. בשורה השנייה (מימין לשמאל): השרים יצחק וסרלאוף, גילה גמליאל, מיכאל מלכיאלי, אופיר אקוניס, יריב לוין, יואב גלנט, אריה דרעי, מירי רגב, בצלאל סמוטריץ' וחיים כץ. בשורה השלישית (מימין לשמאל): ראש הסגל בלשכת רה"מ צחי ברוורמן, השרים ניר ברקת, אופיר סופר, עידית סילמן, אלי כהן, איתמר בן גביר, אורית סטרוק, יואב קיש, עמיחי אליהו וגלית דיסטל-אטבריאן. בשורה הרביעית (מימין לשמאל): השרים אבי דיכטר, חיים ביטון, ישראל כ"ץ, רון דרמר, יעקב מרגי, יצחק גולדקנופף, מיקי זוהר, שלמה קרעי, יואב בן צור ועמיחי שיקלי.
 מידע כללי
 29 בדצמבר 2022 – מכהנת (שנתיים)
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 ראש הממשלה:  בנימין נתניהו
 סגן ראש הממשלה:  יריב לוין
 מפלגה שולטת:  הליכוד
 סיעות הקבינט:  הליכוד, ש"ס, יהדות התורה, הציונות הדתית, עוצמה יהודית, הימין הממלכתי, נעם
 מספר שרים:  33
 הקבינט הקודם:  ממשלת ישראל השלושים ושש
 הקבינט הבא:  ממשלת ישראל השלושים ושמונה
 אתר רשמי
ממשלת ישראל השלושים ושבע (מכונה גם ממשלת נתניהו השישית) היא ממשלת ישראל הנוכחית בראשות בנימין נתניהו. הממשלה קיבלה את אמונה של הכנסת העשרים וחמש והושבעה ב־29 בדצמבר 2022, ה' בטבת ה'תשפ"ג. מכהנים בה 33 שרים וחמישה סגני שרים, ובשיא גודלה היה מספר שריה הגדול ביותר בתולדות מדינת ישראל.
רקע

מערכת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הייתה החמישית בישראל בתוך ארבע שנים, לאחר ארבע מערכות בחירות שלא הביאו לכינונה של ממשלה יציבה ומתפקדת לאורך זמן. מערכות הבחירות האלו באו לאחר כעשור שבו בנימין נתניהו כיהן כראש הממשלה. מול נתניהו התייצבו מפלגות שהתנגדו להמשך כהונתו, בהובלת יאיר לפיד ובני גנץ ומנעו ממנו להקים ממשלה פעם נוספת, כאשר מאידך היעדר רוב מוצק של מפלגות ציוניות המתנגדות לנתניהו הביא לכך שלא קמה ממשלה חלופית. בתווך היו מפלגות שלא זיהו עצמן עם אף אחד מן הצדדים בשלב כלשהו.
לאחר מערכת הבחירות השלישית, ובתוך מגפת הקורונה, החליטו נתניהו וגנץ להקים יחדיו ממשלת אחדות, ויזמו את מודל ממשלת חילופים. ואולם, ממשלה זו התפרקה לאחר כשנה ומדינת ישראל הלכה למערכת בחירות רביעית בתוך שלוש שנים.
ב־13 ביוני 2021 הוקמה ממשלת ישראל השלושים ושש, ובראשותה עמדו נפתלי בנט כראש הממשלה ויאיר לפיד כראש הממשלה החלופי. הממשלה נתמכה על רוב קואליציוני צר בן שמונה סיעות.
במהלך כהונת הכנסת העשרים וארבע פחת בהדרגה הרוב הקואלציוני שעליו התבססה הממשלה, עד שב־20 ביוני 2022 הודיעו בנט ולפיד על מיצוי הניסיונות לייצב את הקואליציה ועל החלטתם להוביל לפיזור הכנסת ולעריכת בחירות. החוק לפיזור הכנסת התקבל ב־30 ביוני והבחירות נקבעו ל־1 בנובמבר. תוצאות הבחירות הביאו להכרעה בדבר חזרת נתניהו לתפקיד ראש הממשלה, כאשר הגוש שבראשותו זכה ב־64 מושבים בכנסת.
רקע > חלוקת המושבים בכנסת ערב כינון הממשלה

| סיעה | סיעה | ראש הסיעה | מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| הליכוד |  | בנימין נתניהו | 32 |
| יש עתיד |  | יאיר לפיד | 24 |
| המחנה הממלכתי |  | בני גנץ | 12 |
| ש"ס |  | אריה דרעי | 11 |
| יהדות התורה |  | יצחק גולדקנופף | 7 |
| הציונות הדתית |  | בצלאל סמוטריץ' | 7 |
| עוצמה יהודית |  | איתמר בן גביר | 6 |
| ישראל ביתנו |  | אביגדור ליברמן | 6 |
| רע"מ |  | מנסור עבאס | 5 |
| חד"ש-תע"ל |  | איימן עודה | 5 |
| העבודה |  | מרב מיכאלי | 4 |
| נעם |  | אבי מעוז | 1 |
היסטוריה > הקמת הממשלה

ב־9 בנובמבר 2022 החל נשיא המדינה יצחק הרצוג בסבבי ההתייעצויות עם נציגי הסיעות שנבחרו לכנסת, בדבר זהות המועמד להרכבת הממשלה.
ב־15 בנובמבר 2022 הושבעה הכנסת העשרים וחמש, כאשר המגעים לכינון הממשלה החלו עוד קודם לכן.
בהתאם לתוצאות הבחירות וכפי שהיה צפוי מהן, המליצו 64 חברי הכנסת על בנימין נתניהו (32 חברי הליכוד, 11 חברי ש"ס, 7 חברי יהדות התורה, 7 חברי הציונות הדתית, 6 חברי עוצמה יהודית וחבר אחד מטעם נעם).
בעד ראש הממשלה המכהן, יאיר לפיד, המליצו 28 חברי הכנסת (24 חברי יש עתיד ו-4 חברי מפלגת העבודה), ו־28 חברי הכנסת לא המליצו על אף מועמד (12 חברי המחנה הממלכתי, 6 חברי ישראל ביתנו, 5 חברי רע"ם ו־5 חברי חד"ש-תע"ל).
בהתאם להמלצות נציגי הסיעות, הטיל הרצוג על נתניהו ב־13 בנובמבר את מלאכת הרכבת הממשלה, וניתנה לו תקופה של 28 ימים בהתאם לחוק-יסוד: הממשלה. בתום תקופה זו, ולאחר שביקש נתניהו לקבל הארכה של 14 ימים נוספים, הקציב לו הרצוג 10 ימי הארכה.
ב־21 בדצמבר, מעט לפני תום תקופת המנדט שניתנה לנתניהו, הוא הודיע לנשיא כי עלה בידו להרכיב ממשלה. ההודעה על כך נמסרה לכנסת ב־26 בדצמבר, ומועד ההשבעה נקבע ל־29 בדצמבר. ההסכמים הקואליציוניים נחתמו באופן סופי ב־28 בדצמבר והונחו על שולחן הכנסת בו ביום.
בבוקר 29 בדצמבר כונסה הכנסת לישיבה לצורך כינון הממשלה, ובשעות אחר הצהריים התקיימה הצבעה לבחירת אמיר אוחנה לתפקיד יושב ראש הכנסת. לאחר מכן התקיימה ההצבעה על הבעת האמון בממשלה שהוצעה. בהבעת האמון בממשלה תמכו 63 חברי כנסת (ח"כ יעקב טסלר שהה מחוץ לישראל בזמן ההצבעה), ונגדה הצביעו 54. הממשלה קיבלה את אמון הכנסת, ושריה נשבעו אמונים מיד לאחר מכן.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

בבוקר שבת, 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה ה'תשפ"ד, הוביל חמאס מתקפת פתע רחבת היקף  מרצועת עזה על ישראל, נגד יעדים במרחב עוטף עזה, תוך ביצוע טבח וחטיפת חיילים ואזרחים. במתקפה נרצחו ונהרגו כ־1,163 ישראלים וזרים, ונפצעו כ־1,940. 251 אנשים נחטפו לרצועת עזה. בעקבות המתקפה הכריזה הממשלה על מלחמת חרבות ברזל שמטרותיה:
מיטוט שלטון חמאס והשמדת יכולותיו הצבאיות והשלטוניות
הסרת איום הטרור מהרצועה על ישראל
מאמץ מרבי לפתרון סוגיית החטופים
הגנה על גבולות המדינה ואזרחיה
בעקבות המלחמה והמצב הביטחוני, יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ אמר כי הודיע לראש הממשלה שהוא מוכן להתייצב למערכה ולדון על הצטרפות של המחנה הממלכתי בכוונה להקים קבינט מלחמה. לאחר כמה ימים החליטו סיעות הקואליציה לצרף את סיעת המחנה הממלכתי לממשלה לתקופת המלחמה כדי ליצור ממשלת אחדות שתכונה "ממשלת חירום לאומית". ב-12 באוקטובר 2023 הושבעו חמישה שרים מטעם המחנה הממלכתי. על פי ההסכם שנחתם בין סיעת הליכוד לסיעת המחנה הממלכתי, הממשלה בהרכב זה הייתה אמורה לכהן עד סוף המלחמה ובתקופה זו לא יקודמו חוקים ללא הסכמות הליכוד והמחנה הממלכתי. בנוסף לכך, תוארך עד לסיום המלחמה כהונת בעלי תפקידים שכהונתם אמורה להסתיים בזמן המלחמה.
ב-14 במרץ 2024 התפרקה השותפות בין בני גנץ לגדעון סער וסיעותיהם התפלגו, ב-27 במרץ 2024 גדעון סער וסיעתו פרשו מהממשלה לאחר שלא קיבל מקום בקבינט המלחמה, וב-9 ביוני 2024 הודיע גנץ על פרישתו מהממשלה בעקבות חוסר גיבוש תוכנית פעולה אסטרטגית להמשך המלחמה. ב-30 בספטמבר 2024 גדעון סער חזר לכהן כשר ללא תיק בממשלה והובטח לו מקום בקבינט.
ב-19 בינואר 2025 הודיע השר בן גביר על פרישה מהקואליציה וזאת בעקבות עסקת החטופים אשר נחתמה יום קודם.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > קווי היסוד של הממשלה

להלן קווי היסוד של הממשלה:
לעם היהודי זכות בלעדית ובלתי ניתנת לערעור על כל מרחבי ארץ ישראל. הממשלה תקדם ותפתח את ההתיישבות בכל חלקי ארץ ישראל – בגליל, בנגב, בגולן, ביהודה ובשומרון.
הממשלה תפעל באופן אקטיבי כדי לבצר את הביטחון הלאומי ולהקנות ביטחון אישי לאזרחיה תוך מאבק נחרץ ונחוש באלימות ובטרור.
הממשלה תפעל להמשך המאבק נגד תוכנית הגרעין של איראן.
הממשלה תפעל לחיזוק מעמדה של ירושלים.
הממשלה תפעל לקידום השלום עם כל שכנינו תוך שמירת האינטרסים הביטחוניים, ההיסטוריים והלאומיים של ישראל.
הממשלה תחתור לצדק חברתי על ידי פיתוח הפריפריה וצמצום הפערים החברתיים תוך מאבק בלתי מתפשר בעוני באמצעות חינוך, תעסוקה, והגברת הסיוע לשכבות החלשות באוכלוסייה.
הממשלה תפעל לעידוד השימוש בתחבורה הציבורית ולפתרון העומס בתחבורה.
הממשלה תקדם תוכנית להתמודדות עם יוקר המחיה הגואה ותפעל ליצירת התנאים הכלכליים שיאפשרו צמיחה בת קיימא.
הממשלה תראה בהוזלת מחירי הדיור והגדלת היצע הדירות, יעד לאומי, ותפעל להוזלת מחירי הדיור.
הממשלה תנקוט בצעדים להבטחת המשילות ולהשבת האיזון הראוי בין הרשות המחוקקת, הרשות המבצעת והרשות השופטת.
הממשלה תפעל להגברת העלייה והקליטה מכל מדינות תבל.
הממשלה תעמיד את החינוך במרכז סדר העדיפויות הלאומי ותפעל לקידום רפורמות במערכת החינוך תוך פעולה לשוויון בין כל האוכלוסיות במערכות החינוך השונות וחיזוק הזהות היהודית.
הממשלה תשמור על צביונה היהודי של המדינה ומורשת ישראל, וכן תכבד את הדתות והמסורות של בני הדתות במדינה בהתאם לערכי מגילת העצמאות.
יישמר הסטטוס קוו בנושאי דת ומדינה כפי שהיה מקובל זה עשרות שנים בישראל ובכלל זה ביחס למקומות הקדושים.
הממשלה תפעל לטיפול בבעיית הביטחון האישי בחברה הערבית ומאבק בפשיעה בחברה הערבית, תוך עידוד השכלה, מתן פתרונות מתאימים וראויים לצעירים והשקעה מתאימה בתשתיות ביישובים הערביים.
הממשלה תפעל לקידום ההכשרה המקצועית וההשכלה במקצועות הטכנולוגיים לשם מתן מענה הולם לצרכים העדכניים של התעשייה בישראל כגורם צמיחה מרכזי במשק.
הממשלה תפעל לשילובם של בעלי מוגבלויות מכל סוג שהוא בחיי החברה, תוך סיוע בחינוכם ותעסוקתם, ותדאג לצרכיהם הבסיסיים של אלה שאינם מסוגלים לקיים את עצמם, לשיפור מעמד הקשישים, הנכים, ומשפחות מרובות ילדים.
הממשלה תפעל להגנה על איכות הסביבה בישראל, לשיפור איכות החיים של תושבי המדינה ולהשתתפות ישראל בתרומה למאמץ הגלובלי בנושאי אקלים וסביבה.
הממשלה תפעל לחיזוק כוחות הביטחון, ומתן גב ללוחמים והשוטרים כדי להילחם בטרור ולהכריע אותו.
הממשלה תפעל להכיר ברמת הגולן כחבל ארץ אסטרטגי, בעל פוטנציאל פיתוח רחב, ותיצור תנופת התיישבות, עשיה, פיתוח וקידום יזמויות תוך שמירה על ערכי הטבע, האדם והסביבה הייחודיים לגולן.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > אירועים עיקריים

המערכה שבין המלחמות למניעת התבססות וסיכול פעילות התקפית של איראן במזרח התיכון.
גל הטרור בישראל (2023).
מבצע שובר גלים נגד הטרור הפלסטיני ביהודה ושומרון.
31 בדצמבר 2022 – החלטת העצרת הכללית של האו"ם לבקש מבית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג לגבש חוות דעת משפטית בנוגע ל"כיבוש הישראלי בגדה המערבית", השלטון הישראלי ביהודה ושומרון. דרום אפריקה פתחה בהליך משפטי כנגד ישראל בבית הדין.
4 בינואר 2023 ואילך – קידום הרפורמה המשפטית בישראל
4 בינואר 2023 ואילך – המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.
18 בינואר 2023 – חבר הכנסת אריה דרעי פוטר מתפקידיו בממשלה בעקבות פסיקת בג"ץ שקבעה כי דרעי לא יכול לכהן כשר בממשלה.
1 באפריל 2023 – נכנס לתוקפו הסכם סחר חופשי מלא בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות. ההסכם הוא הסכם הסחר החופשי המלא הראשון והיחיד בין ישראל למדינת ערב.
31 במאי 2023 – הוכרז על אישור של משרד האנרגיה בשדה גז בשם קטלן בבעלות חברת אנרג'יאן במים הכלכליים של ישראל בנפח של 68 BCM.
7 באוקטובר 2023 – טבח שבעה באוקטובר, בה השתלטו מחבלי חמאס על מספר יישובים בעוטף עזה, רצחו 1,163 אנשים, פצעו 3,300 וחטפו 251 אנשים לרצועת עזה.
7 באוקטובר 2023 ואילך– מלחמת חרבות ברזל.
1 בפברואר 2024 – ארצות הברית ומדינות מערביות נוספות הטילו לראשונה סנקציות על מתנחלים שיוחסה להם אלימות נגד פלסטינים.
פברואר 2024 - דירוגה של ישראל על ידי מכון V-Dem הורד מדירוג דמוקרטיה ליברלית לדיורג דמוקרטיה אלקטורלית, דירוג שנשאר גם בשנת 2025.
13 באפריל 2024 – התקיפה האיראנית על ישראל. מתקפה איראנית ישירה על ישראל בעקבות חיסול מפקד כוח קודס בסוריה ולבנון
19 ביולי 2024 – מתקפת הכטב"ם על תל אביב. מתקפה של החות'ים מתימן על העיר תל אביב באמצעות שיגור כטב"ם מסוג סמאד-3 שגרם למותו של אדם אחד ולפציעתם של כעשרה אנשים נוספים.
31 ביולי 2024 – ראש הלשכה המדינית של החמאס אסמאעיל הנייה נהרג בהתנקשות. על פי מקורות זרים בוצעה ההתנקשות על ידי ישראל.
במהלך 2024 שלוש חברות דירוג האשראי הגדולות (מודי'ס, פיץ' וסטנדרד אנד פורס) הורידו את דירוגי האשראי של ישראל, לראשונה מאז תחילת הדירוג בשנת 1988. בספטמבר 2024 הורידה מודי'ס את הדירוג של ישראל בפעם השנייה השנה בשתי דרגות. גם סטנדרד אנד פורס הורידה שנית את דירוג האשראי באותה שנה.
יחסי חוץ בעקבות מלחמת חרבות ברזל – בעקבות המלחמה, החזירו טורקיה, הונדורס, צ'ילה, קולומביה, ירדן, בחריין וצ'אד את שגריריהן מישראל. ממשלות בוליביה, קולומביה וניקרגואה הודיעו על ניתוק הקשרים הדיפלומטיים עם ישראל. טורקיה הכריזה על הפסקת הסחר עם ישראל.
נובמבר 24 - פורסמו נתוני מבחני TIMMS במתמטיקה ובמדעים ובציון במבחני ה-PIAAC לבדיקת מיומנויות מבוגרים משנת 2022 - 2023 ובהם ירידה בדירוג ישראל.
21 בנובמבר 2024 — צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות מלחמת חרבות ברזל, צווי מעצר שהוצאו על ידי בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות חקירת בית הדין בעניין פלסטין לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לשר הביטחון יואב גלנט, בטענה לאחריות לפשע מלחמה ולעבירות נוספות.
16 בדצמבר 2024 — נחנך המחשב הקוונטי הראשון מתוצרת ישראל בטכנולוגיית על מוליך על ידי התעשייה האווירית ורשות החדשנות.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > פעולות עיקריות > צבא וביטחון

9–13 במאי 2023 – מבצע מגן וחץ של צה"ל לסיכול בכירי ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ופגיעה בתשתיות הארגון ברצועת עזה.
3–5 ביולי 2023 – מבצע בית וגן של צה"ל לסיכול תשתיות טרור, פגיעה במחבלים, מעצר מבוקשים, סיכול מפקדות וחמ"לים, מעבדות מטענים ואמל"ח במרחב העיר ומחנה הפליטים ג'נין.
7 באוקטובר 2023 – פתיחה במלחמת חרבות ברזל בעקבות טבח שבעה באוקטובר.
20 ביולי 2024 – מבצע יד ארוכה, תקיפה הצבאית של חיל האוויר בתימן נגד מטרות צבאיות של החות'ים.
30 ביולי 2024 – ההתנקשות בפואד שוכר, סיכול ממוקד של חיל האוויר ברמטכ"ל חזבאללה וברובע הדאחייה בביירות.
19 בספטמבר 2024 – מבצע חיצי הצפון, מבצע צבאי במסגרת החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל שבמסגרתו חיל האוויר תקף עשרות אלפי מטרות טרור של חזבאללה ברחבי לבנון וביצע סיכול ממוקד במספר רב של מפקדים בארגון. ביום ה-13 למבצע צה"ל החל את התמרון הקרקעי בדרום לבנון.
20 בספטמבר 2024 – ההתנקשות באבראהים עקיל, סיכול ממוקד של חיל האוויר של מפקד הזרוע הצבאית בפועל של חזבאללה ברובע הדאחייה בביירות.
27 בספטמבר 2024 – תקיפת מפקדת חזבאללה בביירות במבצע סדר חדש, סיכול הנהגת ארגון החזבאללה בהם המזכיר הכללי של חזבאללה, חסן נסראללה, עלי כרכי, מפקד חזית הדרום של חזבאללה, תת-אלוף עבאס נילפורושאן, מפקד כוח קודס בלבנון, וכן מפקדים נוספים בארגון.
26 באוקטובר 2024 – "מבצע ימי תשובה" כתגובה לתקיפה האיראנית על ישראל, תקיפת מפעלים לייצור טילים, מתקני פיתוח וייצור כטב"מים, ובסיסי שיגור של טילים בליסטיים בטהרן, כראמנשה, שיראז וכראג.
27 בנובמבר 2024 – נחתם הסכם ישראל–לבנון 2024, הסכם הפסקת אש בין ישראל ללבנון שנועד לעצור את הלחימה בחזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל.
7 בדצמבר 2024 – מבצע חץ הבשן כתגובה בעקבות נפילת משטרו של בשאר אל-אסד בסוריה, לאחר שמתקפת המורדים הגיעה לסיומה עם כיבוש דמשק ובריחת בשאר אל-אסד מן המדינה. במבצע צה"ל כבש שטחים באזור החיץ בין ישראל לסוריה ואת החרמון הסורי. בנוסף, הושמדו חלק ניכר ממערכות הנשק והתחמושת שהותיר צבא אסד.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > פעולות עיקריות > מדיניות חוץ

נחתם הסכם שיתוף פעולה ביטחוני בין משרד הביטחון הישראלי ומשרד ההגנה האמריקני שיעניק לשתי המדינות עדיפות הדדית בעתות חירום באספקת נשק ואמצעי לחימה מהתעשיות הביטחוניות של ישראל וארצות הברית.
נחנכו שגרירויות צ'אד, אזרבייג'ן, ופפואה גינאה החדשה.
19 ביולי 2023 – ישראל הכירה בריבונותה של מרוקו על חבל הארץ סהרה המערבית.
25 ביולי 2023 – נחתם הסכם אזור סחר חופשי בין ישראל ווייטנאם.
27 בספטמבר 2023 – ישראל הצטרפה לתוכנית הפטור מוויזה של ארצות הברית.
28 בספטמבר 2023 – נחתם הסכם לשיתוף פעולה ביטחוני בין ישראל לגרמניה, שבמסגרתו תסופק מערכת ההגנה חץ 3 לגרמנים.
4 באוקטובר 2023 – נחתם הסכם שיתוף פעולה בתחום החלל בין ישראל ואזרבייג'ן. במסגרתו תייצר ישראל לוויינים עבור אזרבייג'ן.
3 באוקטובר 2024 — מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש הוכרז כאישיות בלתי רצויה בישראל, וכניסתו לישראל נאסרה.
נובמבר 2024 - בוטל ההסכם בין ישראל לאונר"א.
12 בדצמבר 2024 — נפתחה שגרירות פרגוואי בירושלים בנוכחות נשיא פרגוואי וראש ממשלת ישראל.
16 בדצמבר 2024 — ישראל החליטה לסגור את שגרירותה באירלנד, בשל היחס העוין של המדינה.
17 במרץ 2025 — נחתם הסכם בין ישראל לבין חברות האנרגיה הבינלאומיות SOCAR מאזרבייג'אן ו-bp הבריטית לחיפושי גז טבעי בישראל.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > פעולות עיקריות > תחום המשטר

תחילת קידום הרפורמה המשפטית, ובתוך כך צמצום עילת הסבירות בתיקון מספר 3 לחוק יסוד: השפיטה. פעולות אלה גררו ביקורת ציבורית רחבה ועוררו את המחאה נגד הרפורמה המשפטית.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > פעולות עיקריות > מאבק בטרור

העברת תיקונים לחוק המאבק בטרור:
הוספת עבירה של שנת מאסר בגין צריכה שיטתית וממושכת, של תכנים הכוללים קריאה ישירה לביצוע מעשי טרור, דברי שבח, אהדה או עידוד למעשי הטרור וכו'. התיקון עבר כהוראת שעה למשך שנתיים.
הסמכת שר הביטחון להכריז באופן עצמאי וישיר על אדם זר כפעיל טרור, גם מבלי שגורם חיצוני הכריז על כך. בנוסף, החוק הרחיב את ההגדרה ל"פעיל טרור" גם למי שלוקח חלק במימון של ארגוני טרור או מעמיד להם אמצעים שונים. כמו כן, החוק מאפשר תפיסה וחילוט רכוש הקשור לטרור.
הסמכת צה"ל והשב"כ לחדור לחומר מחשב הנמצא במחשב המפעיל מצלמת אבטחה, אם נמצא לנכון שהמידע החזותי שבו מסכן באופן ממשי את ביטחון המדינה.
"חוק אל-ג'זירה": ראש הממשלה ושר התקשורת רשאים להורות על הפסקת שידורים של ערוץ זר, במידה ושוכנעו ששידוריו פוגעים בביטחון המדינה.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > פעולות עיקריות > מדיניות כלכלית

העברת 927 מיליון ש"ח לחינוך החרדי, למוסדות התורניים, למנהל החינוך הדתי, למשרד לשירותי דת ולקרן לסיוע לאברכים.
הגדלה משמעותית בכמות הכספים הקואליציוניים, מ-2.9 מיליארד בשנים 2021–2022 ל-13.7 מיליארד בשנים 2023–2024.
העברת חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2023 – החוק מכיל תוספת של 25.9 מיליארד ש"ח לתקציב המדינה לשם מימון הוצאות ביטחוניות ואזרחיות שנובעות ממלחמת חרבות ברזל. בנוסף, הוגדלה מסגרת התקציב ותקרת הגירעון הועלתה מ-2.75% ל-3.75% מהתוצר המקומי הגולמי.
9 בנובמבר 2023 – העברת מתווה פיצויים למשק אשר בעקבות הנזקים הכלכליים שנוצרו בעקבות מלחמת חרבות ברזל בהיקף של כ-17 מיליארד ש"ח.
העברת חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2024 המכיל תוספת של 70 מיליארד ש"ח לתקציב המדינה לשם מימון הוצאות ביטחוניות ואזרחיות שנובעות ממלחמת חרבות ברזל. בנוסף, הוגדלה תקרת הגירעון מ-2.5% ל-6.6% מהתוצר המקומי הגולמי. בהמשך השנה הוגדלו התקציב וההוצאה הממשלתית המותרת פעם נוספת.
הגדלה נרחבת בגירעון התקציבי, תוך פריצה ניכרת מהגרעון השנתי המתוכנן.
1 בינואר 2025 – החלה רפורמת היבוא "מה שטוב לאירופה טוב לישראל", במסגרתה יבואנים יוכלו להסתמך על תקינה אירופית.
1 ביולי 2024 – רפורמת החשמל במסגרתה צרכנים ישראלים יוכלו לרכוש חשמל מאחת משמונה ספקיות פרטיות.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > פעולות עיקריות > הסכמי עבודה במגזר הציבורי

2 במרץ 2023 – חתימת הסכם שכר חדש במגזר הציבורי.
23 בספטמבר 2024 – חתימת הסכם שכר חדש עם ארגון המורים ל-5 השנים הבאות. ההסכם כולל תוספות שכר, תשלום מענק חד-פעמי למורים ואת קיצור שבוע הלימודים.
מדיניות הממשלה וציוני דרך > פעולות עיקריות > בנקאות

הסדרת הרגולציה החלה ביחס לקרנות הכספיות (מק"ם, פק"ם ועוד).
הקלה על מכירת אחזקותיה של חברת כרטיסי האשראי "כאל" על ידי בנק דיסקונט והרחבת האיסור לגבי שליטה בחברת כרטיסי אשראי גם לבנק בעל היקף פעילות בינוני.