שלהי ימי הביניים
הערות שוליים

↑  Wallace K. (Wallace Klippert) Ferguson, Europe in transition, 1300-1520, Boston, Houghton Mifflin, 1962
↑  Koenigsberger, pp. 327–8; MacCulloch, p. 34.
↑  Michel Balard, Jean-Philippe Genet et Michel Rouche, Le Moyen Âge en Occident, Hachette, 2003, p. 294.
↑  Krautheimer R. Early Christian and Byzantine Architecture. — Harmondsworth: Penguin Books, 1965. — 390 p.
↑  Buchwald H.[de]. Lascarid Architecture // Jahrbuch der Österreichischen Byzantinistik. — W.: Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, 1979. — Vol. 28. — P. 261—296. — ISSN 1810-536X.
↑  Christa Schung-Wille (1978). «Bizancio y su mundo». Enciclopedia Universal del Arte. Tomo IV: Bizancio y el Islam (en inglés) (Barcelona: Plaza & Janés, S. A. Editores). ISBN 84-01-60579-2, p. 12.
↑  "Renaissance Historians of different kinds will often make some choice between a long Renaissance (say, 1300–1600), a short one (1453–1527), or somewhere in between (the fifteenth and sixteenth centuries, as is commonly adopted in music histories)." The Cambridge History of Seventeenth-Century Music (2005), p. 4, Cambridge University Press, Google Books. Or between Petrarch and Jonathan Swift (1667–1745), an even longer period. See Rosalie L. Colie quoted in Hageman, Elizabeth H., in Women and Literature in Britain, 1500-1700, p. 190, 1996, ed. Helen Wilcox, Cambridge University Press, ISBN 9780521467773, 0521467772, Google Books
↑  Hollister, p. 338.
↑  Allmand, pp. 150, 155; Cantor, p. 544; Hollister, p. 326.
↑  Allmand (1998), p. 547; Hollister, p. 363; Holmes, p. 258.
↑  Cantor, p. 511; Hollister, p. 264; Koenigsberger, p. 255.
↑  Allmand (1998), p. 577.
↑  ANTONI FURIÓ, La primera gran depresión europea, אל פאיס,2012
↑  GRANADA, HISTORIA DE UN PAÍS ISLÁMICO (1232-1571), mural.uv.es
↑  [3] Mcmanner, John. The oxford history of Christianity. New York: oxford university press. 2002 (1990), p. 721.
↑  Allmand (1998), pp. 159–60; Pounds, pp. 467–8.
↑  Holmes, p. 311–2; Wandycz, p. 40
↑  Hollister, p. 362; Holmes, p. 280.
↑  Cantor, p. 507; Hollister, p. 362.
↑  Allmand (1998), pp. 152–153; Cantor, p. 508; Koenigsberger, p. 345.
1 2  Duby, p. 288-93; Holmes, p. 300.
↑  Philippe Richardot, Y a-t-il une pensée navale dans l’occident médiéval ?, Stratis.org
↑  Georges Bordonove, La Guerre de 600 ans, Laffont 1971, page 135
↑  Michel Balard, Jean-Philippe Genet et Michel Rouche, op. cit., p. 273
↑  Roger Price, A Concise History of France (1993) pp 41-46
↑  Michel Balard, Jean-Philippe Genet y Michel Rouche, op. cit., p. 281 y Eileen Power, The Wool Trade in English Medieval History, p. 56-57
↑  Le commerce Histoire de la principauté de Liège
1 2  Jones, Dan (2012). The Plantagenets: The Kings Who Made England. HarperPress. ISBN 978-0-00-745749-6. 221-222
↑  Bell, Adrian R.; Brooks, Chris; Dryburgh, Paul R. (2007). The English Wool Market, c.1230–1327. Cambridge University Press. doi:10.1017/CBO9780511496202. p.181
↑  Munro, John H. (2003a). "Medieval Woollens: Textiles, Textile Technology and Industrial Organisation, c. 800–1500". In Jenkins, David (ed.). The Cambridge History of Western Textiles. Vol. 1. Cambridge University Press. pp. 181–227.
1 2  Jordan, p. 12; Bailey, p. 46; Aberth, pp. 26–7; Cantor 1982a, p. 18; Jordan, p. 12.
↑  Bailey, p. 47.
↑  Hatcher 1996, p. 36; Lee, p. 127.
↑  Jones, pp. 348–9.
↑  BONNER, ELIZABETH. “Scotland’s ‘Auld Alliance’ with France, 1295–1560.” History, vol. 84, no. 273, Wiley, 1999, pp. 5–30, JSTOR 24424506.
↑  Elizabeth Bonner, FRENCH NATURALIZATION OF THE SCOTS IN THE FIFTEENTH AND SIXTEENTH CENTURIES, The Historical Journal 40, 1997-12, עמ' 1085–1115 doi: 10.1017/S0018246X96007066
↑  BBC - Northern Ireland - A Short History, web.archive.org, ‏2012-11-10
↑  Sverre Bagge, Cross and Scepter: The Rise of the Scandinavian Kingdoms from the Vikings to the Reformation, Princeton University Press, 2014-04-06, עמ' עמ' 251–259, ISBN 978-1-4008-5010-5. (באנגלית)
↑  Allmand (1998), p. 673.
↑  Allmand (1998), p. 193.
↑  "The Little Ice Age: When global cooling gripped the world", ircamera.as.arizona.edu
↑  Church of Hagia Sophia in Mystras, The Byzantine Legacy (באנגלית)
↑  Alexander Kazhdan (dir.) (1991). Oxford Dictionary of Byzantium. 1.ªed., 3 tomos (en inglés). New York et Oxford,: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-504652-6. p. 159
↑  Cyril Mango (1976). Byzantine Architecture (en inglés). New York: Harry N. Abrams Inc. p. 215. ISBN 978-0-8478-0615-7, p. 141-146,
↑  Medieval Europe (עמ' 797–796), highered.mheducation.com
↑  The New Cambridge Medieval History: Volume 6: c.1300–c.1415, כרך 6, Cambridge: Cambridge University Press, 2000, The New Cambridge Medieval History, עמ' 875, ISBN 978-1-107-46070-6
1 2  fall of Constantinople | Facts, Summary, & Significance | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Prise de Constantinople par les Turcs (בצרפתית)
↑  היסטוריה של ביזנץ - מצב האימפריה תחת הקיסרים האחרונים
↑  מסע אחר, המהפכה הקולינרית הגדולה
↑  האימפריאליזם האירופי וחלוקת אפריקה - קורס בהדרכתם של שירי מילר, חיים בכר וחן מורן - תשס"ה
↑  William Miller, The Balkan : Roumania, Bulgaria, Servia, and Montenegro, New York : G.P. Putnam's Sons, 1899, ISBN 978-0-8369-9965-5
↑  Koenigsberger, H.G. Medieval Europe 400 - 1500 (1987), עמ 339
↑  The New Cambridge Medieval History: Volume 6: c.1300–c.1415, כרך 6, Cambridge: Cambridge University Press, 2000, The New Cambridge Medieval History, עמ' 360, ISBN 978-1-107-46070-6
↑  Koenigsberger, p. 322; Jones, p. 793; Martin, pp. 236–7.
↑  N. Riasanovsky, History of Russia, Bompiani, 2001
↑  Martin, p. 239.
↑  Allmand (1998), p. 754; Koenigsberger, p. 323.
↑  Allmand, p. 769; Hollister, p. 368.
↑  UNESCO World Heritage Centre, Castle of the Teutonic Order in Malbork, UNESCO World Heritage Centre (באנגלית)
↑  http://www.castlestudiesgroup.org.uk/Malbork%20-%20Anthony%20Emery.pdf
↑  Watts Making of Polities עמ' 201–219
↑  Jerome Blum (1957). "The Rise of Serfdom in Eastern Europe". The American Historical Review. 62 (4): 807–836.
↑  "The End of Feudalism" in J.H.M. Salmon, Society in Crisis: France in the Sixteenth Century (1979) pp 19–26
↑  Epstein Economic and Social History pp. 184–185
1 2 3  Jerome Blum (1957). "The Rise of Serfdom in Eastern Europe". The American Historical Review. 62 (4): 807–836.
1 2  Hollister, p. 323; Holmes, p. 304.
↑  גלות בבל של האפיפיור, באתר lib.cet.ac.il
↑  The Conciliar Movement, web.archive.org, ‏2013-12-02
↑  "Conciliar theory". Cross, FL, ed. The Oxford Dictionary of the Christian Church. New York: Oxford University Press. 2005.
1 2  Roman Catholicism - The “Babylonian Captivity” | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Geanakoplos, Deno John (1989). Constantinople and the West. Madison, WI: University of Wisconsin Press. ISBN 978-0-299-11880-8.
↑  William J. Collinge, Historical Dictionary of Catholicism, Scarecrow Press, 2012, ISBN 978-0-8108-5755-1. (באנגלית)
↑  CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Papal Arbitration, www.newadvent.org
↑  למשל, מעורבותו בחוזה טורדסיאס, שנועד לקבוע את חלוקת העולם שמחוץ לאירופה, בין האימפריה הספרדית והאימפריה הפורטוגזית.
↑  Faus, José Ignacio Gonzáles. "Autoridade da Verdade – Momentos Obscuros do Magistério Eclesiástico". Capítulo VIII: Os papas repartem terras – Pág.: 64–65 e Capítulo VI: O papa tem poder temporal absoluto – Pág.: 49–55. Edições Loyola. ISBN 85-15-01750-4. Embora Faus critique profundamente o poder temporal dos papas ("Mais uma vez isso salienta um dos maiores inconvenientes do status político dos sucessores de Pedro" – pág.: 64), ele também admite um papel secular positivo por parte dos papas ("Não podemos negar que intervenções papais desse gênero evitaram mais de uma guerra na Europa" – pág.: 65).
↑  CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Pope Martin V, www.newadvent.org
↑  Zuffi, cit., P.. 200.
↑  The Papacy during the Renaissance, www.metmuseum.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7503823-7  KulturNav: ecdd67ee-1eb2-47f0-a8d4-0c9c3a0fde1a 
אירופה ואגן הים התיכון, 1470
דרכי המסחר העיקריות של אירופה של סוף ימי הביניים.
קתדרלת קלן, חלקה (כמו בית המקהלה) נבנה בסגנון גותי קורן. שאר הקתדרלה הושלמה במאה ה-19, על פי התוכניות המקוריות.
כרייה ועיבוד כסף בבוהמיה, המאה ה-15
איכרים מכינים את השדות לחורף. ברקע נראה טירת הלובר בפריז, בערך. 1410.
החזית המערבית של קתדרלת יורק נבנתה בשלהי ימי הביניים, סגנון הגותי מקושט (אדריכלות גותית אנגלית)
כנסייה הרוסה בכפר נטוש במחוז דורהאם, אחד מכמעט 1,500 כפרים שננטשו לאחר המשבר החקלאי של המאה ה-14.
קתדרלת מנצ'סטר, נבנתה במאה ה-15 בסגנון גותי מאונך (אדריכלות גותית אנגלית)
החזית הגותית של קתדרלת גלאזגו
כנסיית הפריגוריטיסה (אנ'). נוסדה בשנת 1290 בארטה שבנסיכות אפירוס. בשלהי ימי הביניים צומצמה השפעת קונסטנטינופול על התפתחות האדריכלות הביזנטית. הופיעו מרכזים חדשים כמו מיסטרס, ניקאה, טרפזונטס וארטה. הייתה השפעה מהתרבויות השכנות (גאורגים וטורקים על האימפריה של טרפזונטס; קתולים וסלאבים על אפירוס; ונציאנים וג'נובים על מרכזי מסחרי גדולים). במקביל, הסגנון הגותי החל לחדור לאזור זה.
הבלקן בשנת 1400
טירת המסדר הטבטוני במלבורק, פולין, נבנתה בסגנון גותיקת לבנים, אשר התפתח בצפון ומזרח גרמניה, בסקנדינביה, בפולין ובמדינות הבלטיות. עם השלמתה בשנת 1406 היא הייתה טירת הלבנים הגדולה בעולם.
תיאור צמיתים מתוך השעות העשירות מאוד של דוכס ברי, כתב יד מאויר מהמאה ה-15 (אמנות גותית)
הוצאה להורג של מנהיגי מרד הז'אקרי, מתוך כתב יד מהמאה ה-14
בזיליקת נוטרדאם דה ל'אפין, נבנתה בסגנון סגנון גותי לוהב