stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אתלטיקה באולימפיאדת טוקיו (1964)
הזוכים במדליות > גברים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לרוחק | לין דייוויס   בריטניה בריטניה | 8.07 מטר | רלף בוסטון   ארצות הברית ארצות הברית | 8.03 מטר | איגור טר-אובניסיאן   ברית המועצות ברית המועצות | 7.99 מטר |
| קפיצה משולשת | יוזף שמידט   פולין פולין | 16.85 מטר   שיא אולימפי | אולג פדוסייב   ברית המועצות ברית המועצות | 16.58 מטר | ויקטור קרווצנקו   ברית המועצות ברית המועצות | 16.57 מטר |
| קפיצה לגובה | ולרי ברומל   ברית המועצות ברית המועצות | 2.18 מטר   שיא אולימפי | ג'ון תומאס   ארצות הברית ארצות הברית | 2.18 מטר | ג'ון ראמבו   ארצות הברית ארצות הברית | 2.16 מטר |
| קפיצה במוט | פרד הנסן   ארצות הברית ארצות הברית | 5.10 מטר   שיא אולימפי | וולפגנג ריינהרדט    גרמניה | 5.05 מטר | קלאוס לנהרץ    גרמניה | 5.00 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | דאלאס לונג   ארצות הברית ארצות הברית | 20.33 מטר   שיא אולימפי | רנדי מטסון   ארצות הברית ארצות הברית | 20.20 מטר | וילמוש וריו   הונגריה הונגריה | 19.39 מטר |
| זריקת דיסקוס | אל ארטר   ארצות הברית ארצות הברית | 61.00 מטר   שיא אולימפי | לודוויק דאנייק   צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 60.52 מטר | דייב וייל   ארצות הברית ארצות הברית | 59.49 מטר |
| יידוי פטיש | רומולד קלים   ברית המועצות ברית המועצות | 69.74 מטר   שיא אולימפי | ג'ולה ז'יבוצקי   הונגריה הונגריה | 69.09 מטר | אווה באייר    גרמניה | 68.09 מטר |
| הטלת כידון | פאולי נבלה   פינלנד פינלנד | 82.66 מטר | גרגריי קולצ'אר   הונגריה הונגריה | 82.32 מטר | יאניס לוסיס   ברית המועצות ברית המועצות | 80.57 מטר |
| קרב עשר • | וילי הולדורף    גרמניה | 7887 נק'   (7726 נק') | ריין און   ברית המועצות ברית המועצות | 7842 נק'   (7677 נק') | האנס-יואכים ואלדה    גרמניה | 7809 נק'   (7.666 נק') |
בקרב 10, חלוקת המדליות נעשתה לפי שיטת ניקוד משנת 1962. התוצאות בסוגריים זהו עדכון הניקוד משנת 1985.
בחירות ביניים

בחירות ביניים (נקראות גם בחירות משנה. באנגלית: by-election, ובארצות הברית "בחירות מיוחדות", special elections; בישראל מקובל הביטוי בחירות ביניים) נערכות במדינות שנהוגות בהן בחירות אזוריות ואישיות, כאשר נציג בבית הנבחרים אינו יכול להמשיך בתפקידו כיוון שנפטר, התפטר או הודח מסיבה כלשהי, למשל הרשעה בפלילים. בפרלמנטים מסוימים היה נהוג בעבר שחברי פרלמנט המתמנים לשרים נדרשים להתמודד מחדש על מקומם בפרלמנט בבחירות ביניים. סיבה אפשרית נוספת לבחירות ביניים היא פסילת התוצאות מן הבחירות הכלליות, בגלל אי-סדרים בהצבעה.
אין לבלבל את המושג עם בחירות אמצע, שהן שנקבעו מראש להיערך, בחלק מהמושבים, באמצע הכהונה של הרשות המבצעת.
בחירות ביניים נהוגות במדינות חבר העמים הבריטי, בארצות הברית ובמדינות נוספות שקיימת בהן שיטת ייצוג אזורית או מעורבת. מטרתן היא למנוע מצב שמחוז בחירה יהיה בלתי מיוצג בבית הנבחרים. בחלק מן המדינות שבהן נהוגות בחירות אזוריות לא מתקיימות בהכרח בחירות ביניים. פתרונות אחרים למצב שבו נציג מסיים את תפקידו באמצע הקדנציה הם החלפתו במועמד אחר של המפלגה (לרוב המועמד הבא אחריו ברשימה שהתמודדה בבחירות), חלוקת הקולות בין המתמודדים שהפסידו, או פשוט הותרת מקומו של הנציג בלתי מאויש. במדינות שבהן נהוגה שיטת בחירות יחסית, שבה כל המדינה נחשבת למחוז אחד, כמו ישראל, לא נערכות בחירות ביניים, ובמקרה שחבר פרלמנט אינו יכול למלא את תפקידו, מחליף אותו נציג אחר מטעם מפלגתו.
בדרך-כלל העניין הציבורי בבחירות ביניים הוא נמוך וכך גם שיעור ההצבעה. רק לעיתים רחוקות יש להן השפעה פוליטית משמעותית במישור הארצי. חריג לכך הוא מצב שבו לממשלה יש רוב קטן בלבד, וכשלונה בבחירות ביניים עלול להפוך אותה לממשלת מיעוט. מיעוט ההשפעה של התוצאות על הממשל המרכזי, וכן שיעור ההצבעה הנמוך, גורמים לכך שמפלגות שוליים מצליחות לרוב טוב יותר בבחירות ביניים מאשר בבחירות כלליות.
התוצאות בבחירות-ביניים נתפסות על ידי פרשנים פוליטיים כסמן לשיעור התמיכה הכללית במפלגות השונות, המנבא במידה מסוימת את סיכוייהן בבחירות הכלליות הקרובות. למעשה, נטיית הבוחרים בבחירות ביניים היא להצביע מתוך שיקולים מקומיים או על-פי אישיות המועמדים, ולא משיקולים לאומיים, כך שאין בהן כדי ללמד הרבה על התמיכה הכללית במפלגה כלשהי. עם זאת, לרוב מפלגת אופוזיציה שנכשלת בבחירות הביניים תתקשה לחולל מהפך בבחירות כלליות.
כדי לחסוך במשאבים מקובצים בדרך כלל כמה מחוזות, שבהם יש צורך בבחירות ביניים, לתאריך אחד.
הערות שוליים

↑  במדינת ישראל לא מתקיימות בחירות מיוחדות במסגרת הבחירות לכנסת אך הן קיימות מאז 1978 במסגרת הבחירות לרשויות המקומיות במקרה שראש הרשות שנבחר בנפרד מסיים את תפקידו במהלך הקדנציה. בחירות מיוחדות היו קיימות גם במסגרת חוק יסוד: הממשלה (בחירה ישירה) שהיה תקף בין 1992 ל-2003 וכלל הצבעה נפרדת לתפקיד ראש ממשלת ישראל. סעיף זה מומש פעם אחת ב-2001 והוביל לבחירות המיוחדות לראשות הממשלה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568354805171  GND: 4171070-8  LCCN: sh2013001238
בוסה בול

מגרש בוסה בול
בוסה בול (באנגלית: Bossaball) הוא משחק כדור קבוצתי, המשלב אלמנטים של כדורגל, כדורעף והתעמלות בליווי מוזיקה. המשחק משוחק על גבי משטחים מתנפחים ובאמצע רשת, ובכל צד של הרשת יש טרמפולינה.
ממציא המשחק

המשחק הומצא בספרד על ידי הבלגי פיליפ אייקמנס בין השנים 2003–2005. בהיותו צעיר היה שחקן טניס בנבחרת הלאומית של בלגיה, ובילה את זמנו הפנוי בסיוע כשופט במשחקי כדורגל. בתחילת שנות התשעים, הפך למנהל של מספר להקות מוזיקה, ובסוף שנות התשעים, כאשר כדורעף החופים וטרמפולינות הבאנג'י הופיעו בכל רחבי הקניונים, אייקמנס ניסה להתרחב, לשלב טכניקות גוף שונות וליצור חיבור בין מוזיקה לספורט. כתוצאה מכך, שילב את האלמנטים של הכדורגל, הכדורעף עם מוזיקת רקע במשחק אחד.
כללים

המשחק משוחק בין שתי קבוצות בנות 3 עד 5 שחקנים. משחקים את המשחק על מגרשים מתנפחים, שבהם טרמפולינה מכל צד של הרשת, הרשת מחלקת את המגרש לשני חלקים, בחלק אחד משחקת קבוצה נגד הקבוצה שמשחקת בחלק השני.
אין לגעת ברשת.
אסור להיכנס לצד היריב.
כל קבוצה מונה 4–5 שחקנים.
רק אדם אחד יכול להיות על הטרמפולינה.
מותר עד 5 נגיעות בכל צד של המגרש.
רק למי שעל הטרמפולינה מותר להעביר את הכדור לצד השני.
המשחק נגמר כאשר אחת הקבוצות מגיעה ל־25 נקודות.
אחרי כל נקודה השחקנים מבצעים חילוף, כדי שלכולם תינתן ההזדמנות להיות על הטרמפולינה.
אם הכדור נופל על הטרמפולינה בצד של היריב הקבוצה זוכה ב-3 נקודות.
אם הכדור נופל בכל מקום אחר במגרש אזי נפילה זו מזכה את הקבוצה היריבה בנקודה אחת.
ניקוד

כדי להעביר את הכדור לצד השני צריך לבעוט או להכות את הכדור לצד השני של הרשת אם הכדור נופל אחרי שהשחקן נוגע בו הוא מקבל נקודה אחת, אם השחקן מכה את הכדור לאזור הטרמפולינה הוא מקבל שלוש נקודות, אם השחקו בועט את הכדור לצד השני של הרשת הוא גם מקבל שלוש נקודות, אבל אם בועטים לאזור הטרמפולינה מקבלים חמש נקודות.
הערות שוליים

↑  The story behind the sport
↑  What is Bossaball: The best sport you’ve never heard of
↑  Bossaball Rules
↑  SCORING
ארשקוואדקרט

| --- | --- |
סמל ארשקוואדקרטסמל ארשקוואדקרט

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  נוגראד נוגראד
 נפה:  נפת בלשג'רמט
 שטח:  55.38 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  3,467 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°59′48″N 19°11′56″E﻿ / ﻿47.9966°N 19.199°E﻿ / 47.9966; 19.199 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://www.ersekvadkert.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ארשקוואדקרט(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ארשקוואדקרט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ארשקוואדקרט (בהונגרית: Érsekvadkert) הוא כפר במחוז נוגראד שבצפון הונגריה.
יהודי ארשקוואדקרט

יהודים ראשונים הגיעו ליישוב בתחילת המאה ה-19 וברובם היו סוחרים אמידים, הקהילה הייתה כפופה לבלשגיארמט. להלן השינויים במספר היהודים בכפר לאורך השנים:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 13 |  |
| 1880 | 97 | 2242 |
| 1910 | 63 |  |
| 1920 | 59 |  |
| 1930 | 57 |  |
| 1941 | 56 | 3722 |
לקריאה נוספת

פנקס הקהילות הונגריה, יוסף שוויצר, עמוד 174
ארשאק-ואדקארט (ואדקערט), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 49. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אתלטיקה באולימפיאדת לונדון (1948)

אולימפיאדת לונדון (1948) נערכה בלונדון, בריטניה בפעם השנייה. תחרויות האתלטיקה נערכו בין 30 ביולי לבין 7 באוגוסט 1948. נערכו 33 תחרויות באתלטיקה במשחקים אלו (9 לנשים ו-24 לגברים), בהשתתפות 745 משתתפים (144 נשים ו-601 גברים) מ-53 מדינות.
אירועים בולטים > האתלטיות הבולטות

פאני בלנקרס-קואן (הולנד הולנד) שזכתה ב-4 מדליות זהב ומישלין אוסטרמייה (צרפת צרפת) שזכתה ב-3 מדליות מהן 2 מדליות זהב.
אירועים בולטים > האתלטים הבולטים

מל ויטפילד (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה ב-3 מדליות, מהן 2 מדליות זהב. הריסון דילארד (ארצות הברית ארצות הברית), מל פטון (ארצות הברית ארצות הברית) ורוי קוקרן (ארצות הברית ארצות הברית) שזכו כל אחד בשתי מדליות זהב, בארני איוול (ארצות הברית ארצות הברית) זכה ב-3 מדליות, אחת מהן זהב ובוב מתיאס (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה בתחרות הקרב עשר בגיל 17, והוא צעיר הזוכים במדליית זהב. אמיל זטופק (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה) וארתור וינט (ג'מייקה ג'מייקה) שזכו כל אחד בשתי מדליות, אחת מזהב ואחת מכסף.
דרמה התחוללה בריצת השליחים 4x100 מטר. האמריקאים (ארצות הברית), שסיימו ראשונים, נפסלו עקב חילוף לא חוקי. מספר ימים לאחר מכן, התקבל ערעורם, והוענקה להם מדליית הזהב.
דרמה התחוללה בריצת המרתון לאחר שאטיין גלי (בלגיה בלגיה), נכנס ראשון לאצטדיון, אך כבר היה מותש ונפל. שני רצים אחרים, דלפו קבררה (ארגנטינה ארגנטינה) וטום ריצ'רדס (בריטניה בריטניה) עקפו אותו. בשארית כוחותיו ובעידוד הקהל השלים גלי את המרוץ וזכה במדליית ארד, אך הובהל לבית חולים ולא נשאר לטקס חלוקת המדליות.
תחילת התחרות ב-50 ק"מ הליכה
דלפו קבררה מארגנטינה חוצה את קו הסיום ומנצח את ריצת המרתון
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 12 | 5 | 10 | 27 |
| 2 | שוודיה שוודיה | 5 | 3 | 5 | 13 |
| 3 | הולנד הולנד | 4 | 0 | 2 | 6 |
| 4 | צרפת צרפת | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 5 |  הונגריה | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 6 | אוסטרליה אוסטרליה | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 7 | איטליה איטליה | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 8 | פינלנד פינלנד | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 8 |  ג'מייקה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 10 | ארגנטינה ארגנטינה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 10 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 12 | אוסטריה אוסטריה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 12 | בלגיה בלגיה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 14 | בריטניה בריטניה | 0 | 6 | 2 | 8 |
| 15 | שווייץ שווייץ | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 16 |  ציילון | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 | נורווגיה נורווגיה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19 | פנמה פנמה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 20 | קנדה (1921-1957) קנדה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 | דנמרק דנמרק | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 | טורקיה טורקיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
הזוכים במדליות > נשים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | פאני בלנקרס-קואן   הולנד הולנד | 11.9 שניות | דורותי מנלי   בריטניה בריטניה | 12.2 שניות | שירלי סטריקלנד   אוסטרליה אוסטרליה | 12.2 שניות |
| ריצת 200 מטר | פאני בלנקרס-קואן   הולנד הולנד | 24.4 שניות | אודרי ויליאמסון   בריטניה בריטניה | 25.1 שניות | אודרי פטרסון   ארצות הברית ארצות הברית | 25.2 שניות |
| ריצת 80 מטר משוכות | פאני בלנקרס-קואן   הולנד הולנד | 11.2 שניות | מורין גרדנר   בריטניה בריטניה | 11.2 שניות | שירלי סטריקלנד   אוסטרליה אוסטרליה | 11.4 שניות |
| ריצת שליחות 4x100 מטר | הולנד הולנד   קסניה סטאד-דה יונג   נטי ויצירס-טימר   כרדה ואן דר קדה-קאודיס   פאני בלנקרס-קואן | 47.5 שניות | אוסטרליה אוסטרליה   שירלי סטריקלנד   ג'ון מאסטון   בטי מק'קינון   ג'ויס קינג | 47.6 שניות | קנדה (1921-1957) קנדה   ויולה מאיירס   ננסי מקאי   דיאן פוסטר   פטרישיה ג'ונס | 47.8 שניות |
הזוכים במדליות > נשים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לרוחק | אולגה גיארמטי    הונגריה | 5.695 מטר | נומי סימונטו דה פורטלה   ארגנטינה ארגנטינה | 5.60 מטר | אן-בריט לימן   שוודיה שוודיה | 5.575 מטר |
| קפיצה לגובה | אליס קוצ'מן   ארצות הברית ארצות הברית | 1.68 מטר | דורותי טיילר-אודם   בריטניה בריטניה | 1.68 מטר | מישלין אוסטרמייה   צרפת צרפת | 1.61 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | מישלין אוסטרמייה   צרפת צרפת | 13.75 מטר | אמיליה פיצ'יניני   איטליה איטליה | 13.095 מטר | אינה שפר   אוסטריה אוסטריה | 13.08 מטר |
| זריקת דיסקוס | מישלין אוסטרמייה   צרפת צרפת | 41.92 מטר | אדרה קורדיילי   איטליה איטליה | 41.17 מטר | ז'קלין מזאה   צרפת צרפת | 40.47 מטר |
| הטלת כידון | הרמה באומה   אוסטריה אוסטריה | 45.57 מטר | קאיסה פרויאנן   פינלנד פינלנד | 43.79 מטר | לילי קרלסטאדט   דנמרק דנמרק | 42.08 מטר |
הזוכים במדליות > גברים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | הריסון דילארד   ארצות הברית ארצות הברית | 10.3 שניות   שיא אולימפי | בארני איוול   ארצות הברית ארצות הברית | 10.4 שניות | לויד לה ביץ'   פנמה פנמה | 10.6 שניות |
| ריצת 200 מטר | מל פטון   ארצות הברית ארצות הברית | 21.1 שניות | בארני איוול   ארצות הברית ארצות הברית | 21.1 שניות | לויד לה ביץ'   פנמה פנמה | 21.2 שניות |
| ריצת 400 מטר | ארתור וינט    ג'מייקה | 46.2 שניות   שיא אולימפי | הרב מקנלי    ג'מייקה | 46.4 שניות | מל ויטפילד   ארצות הברית ארצות הברית | 46.9 שניות |
| ריצת 800 מטר | מל ויטפילד   ארצות הברית ארצות הברית | 1:49.2 דקות   שיא אולימפי | ארתור וינט    ג'מייקה | 1:49.5 דקות | מרסל הנסן   צרפת צרפת | 1:49.8 דקות |
| ריצת 1500 מטר | הנרי אריקסון   שוודיה שוודיה | 3:49.8 דקות | לנארט סטרנד   שוודיה שוודיה | 3:50.4 דקות | ויליאם סלייקהאוז   הולנד הולנד | 3:50.4 דקות |
| ריצת 5000 מטר | גסטון ריף   בלגיה בלגיה | 14:17.6 דקות   שיא אולימפי | אמיל זטופק   צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 14:17.8 דקות | ויליאם סלייקהאוז   הולנד הולנד | 14:26.8 דקות |
| ריצת 10000 מטר | אמיל זטופק   צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 29:59.6 דקות   שיא אולימפי | אלן מימון   צרפת צרפת | 30:47.4 דקות | ברטיל אלברטסון   שוודיה שוודיה | 30:53.6 דקות |
| ריצת מרתון | דלפו קבררה   ארגנטינה ארגנטינה | 2:34:51.6 שעות | טום ריצ'רדס   בריטניה בריטניה | 2:35:07.6 שעות | אטיין גלי   בלגיה בלגיה | 2:35:33.6 שעות |
| 10 ק"מ הליכה | יון מיקאלסון   שוודיה שוודיה | 45:13.2 דקות | אינימאר יוהנסון   שוודיה שוודיה | 45:43.8 דקות | פריץ שוואב   שווייץ שווייץ | 46:00.2 דקות |
| 50 ק"מ הליכה | יון יונגרן   שוודיה שוודיה | 4:41:52 שעות | גסטון גודל   שווייץ שווייץ | 4:48:17 שעות | טבס לויד ג'ונסון   בריטניה בריטניה | 4:48:31 שעות |
| ריצת 110 מטר משוכות | ויליאם פורטר   ארצות הברית ארצות הברית | 13.9 שניות   שיא אולימפי | קלייד סקוט   ארצות הברית ארצות הברית | 14.1 שניות | קרייג דיקסון   ארצות הברית ארצות הברית | 14.1 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | רוי קוקרן   ארצות הברית ארצות הברית | 51.1 שניות   שיא אולימפי | דאנקן וויט    ציילון | 51.8 שניות | רונה לארסון   שוודיה שוודיה | 52.2 שניות |
| ריצת 3000 מטר מכשולים | טורה שסטרנד   שוודיה שוודיה | 9:04.6 דקות | אריק אלמסטר   שוודיה שוודיה | 9:08.2 דקות | יטה הגסטרם   שוודיה שוודיה | 9:11.8 דקות |
| ריצת שליחים 4x100 מטר | ארצות הברית ארצות הברית   בארני איוול   לורנזו רייט   הריסון דילארד   מל פטון | 40.6 שניות | בריטניה בריטניה   אלסטר מק'קורקודל   ג'ק גרגורי   קן ג'ונס   ג'ון ארצ'ר | 41.3 שניות | איטליה איטליה   מיקלה טיטו   אנריקו פרוקוני   קרלו מונטי   אנטוניו סידי | 41.5 שניות |
| ריצת שליחים 4x400 מטר | ארצות הברית ארצות הברית   רוי קוקרן   קליף בורלנד   ארתור הרנדן   מל ויטפילד | 3:10.4 דקות | צרפת צרפת   ז'אן קרבל   פרנסיס שווטה   רוברט שף דוטל   ז'אק לוני | 3:14.8 דקות | שוודיה שוודיה   קורט לונדקוויסט   לארס וולפברנדט   פולקה אלנביק   רונה לארסון | 3:16.0 דקות |
הזוכים במדליות > גברים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לרוחק | וילי סטיל   ארצות הברית ארצות הברית | 7.825 מטר | תיאו ברוס   אוסטרליה אוסטרליה | 7.555 מטר | הרב דאגלס   ארצות הברית ארצות הברית | 7.545 מטר |
| קפיצה משולשת | ארנה אהמן   שוודיה שוודיה | 15.40 מטר | ג'ורג' אייברי   אוסטרליה אוסטרליה | 15.365 מטר | רוחי סראלפ   טורקיה טורקיה | 15.025 מטר |
| קפיצה לגובה | ג'ון ווינטר   אוסטרליה אוסטרליה | 1.98 מטר | ביורן פולסון   נורווגיה נורווגיה | 1.95 מטר | ג'ורג' סטניץ'   ארצות הברית ארצות הברית | 1.95 מטר |
| קפיצה במוט | גן סמית'   ארצות הברית ארצות הברית | 4.30 מטר | ארקי קטיה   פינלנד פינלנד | 4.20 מטר | בוב ריצ'רדס   ארצות הברית ארצות הברית | 4.20 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | וילבר תומפסון   ארצות הברית ארצות הברית | 17.12 מטר   שיא אולימפי | ג'ים דילייני   ארצות הברית ארצות הברית | 16.68 מטר | ג'ים פוקס   ארצות הברית ארצות הברית | 16.42 מטר |
| זריקת דיסקוס | אדולפו קונסוליני   איטליה איטליה | 52.78 מטר   שיא אולימפי | ג'וזפה טוסי   איטליה איטליה | 51.78 מטר | פורצ'ן גורדיין   ארצות הברית ארצות הברית | 50.77 מטר |
| יידוי פטיש | אימרה נמט    הונגריה | 56.07 מטר | איוון גוביאן   יוגוסלביה יוגוסלביה | 54.27 מטר | רוברט בנט   ארצות הברית ארצות הברית | 53.73 מטר |
| הטלת כידון | טפיו ראוטברה   פינלנד פינלנד | 69.77 מטר | סטיב סימור   ארצות הברית ארצות הברית | 67.56 מטר | יוז'ף וארסגי    הונגריה | 67.03 מטר |
| קרב עשרה • | בוב מתיאס   ארצות הברית ארצות הברית | 7139 נק'   (6628 נק') | אינייס היינריש   צרפת צרפת | 6974 נק'   (6559 נק') | פלויד סימונס   ארצות הברית ארצות הברית | 6950 נק'   (6531 נק') |
בקרב 10, חלוקת המדליות נעשתה לפי שיטת ניקוד משנת 1934. התוצאות בסוגריים זהו עדכון הניקוד משנת 1985.
אריגה

הדגמת אריגה בנול עתיק, מוזיאון האריגה, ליידן, הולנד - וידאו
אריגה מסורתית בגווטמאלה
נול אריגה
אריגה מסורתית בהודו
אריגה בנול על ידי חברת מושב פורת
אֲרִיגָה היא אמנות טקסטיל ומלאכת יד עתיקה, שבה הופכים חוטים או סיבים ליריעת בד על ידי שילוב חוטי ערב לתוך חוטי השתי. אפשר לארוג תוך החזקה ביד של מסגרת קטנה, או על משטח קשיח שעליו אפשר למתוח את חוטי השתי. אפשר לארוג גם באמצעות נול אריגה. אם בעבר מלאכת האריגה נעשתה באופן ידני או באמצעות כלים שונים, היום על פי רוב האריגה מתבצעת על ידי מכונות ממוחשבות ואוטומטיות.
סוגי נולים

ישנם נולים מכל מיני סוגים:
נול 'קרקע' שבו מותחים את השתי בין יתדות התקועות באדמה.
נול 'מותניים', שבו חוטי השתי קשורים מצד אחד למשהו מקובע וצידם השני קשור למותני האורג שמותח אותם בעזרת תנועות גופו.
נול 'חור חריץ' (Heddle) שהאריגה בו נעשית על ידי הרמת והורדת לוח שבו יש לסירוגין חורים וחריצים רבים.
נול ממסגרת עץ עם או בלי מסמרים. אפשר גם לארוג על מקלות שמוחזקים בידיים או נשענים על קרש, או בעזרת קשיות שתייה.
נולים שיש להם 'בתי ניר' והם עומדים על שולחן ואורגים בהם בידיים.
נולים שעומדים על הרצפה ואורגים עליהם בשילוב הידיים שאורגות והרגליים שדורכות על דוושות של בתי הנירים.
נולים תעשייתיים המופעלים על ידי גלגלי מים, מנוע חשמלי או מכני חיצוני.
אריגה שלא על גבי נול

הלכה למעשה אפשר לארוג באמצעות כל מיני חפצים, משטחים, ענפים, גלגלי מתכת ורשת חזקה. גם קרעי נייר אפשר לארוג זה בזה ללא נול. תיקון גרביים נעשה גם הוא באריגה.
חוטים טווים בכישור הנקרא לעיתים גם גלגל טווייה או בפלך, מסיבים מהחי, מהצומח, או סיבים מעשי ידי אדם.
אריגה

בד יכול להיות ארוג במגוון דוגמאות, הנוצרות על ידי השחלת השתי בהרכב מסוים על נירי הנול ועל ידי הרמת והורדת חוטי השתי בצורה מסוימת והשחלת הערב ביניהם. את הדוגמאות השונות נוהגים לסמן במספרים בדומה לתווים מוזיקליים על גבי שורות אופקיות המסמלות את בתי הניר ואת הדריכות על הדוושה מסמנים על שורות אנכיות.
בחיבור אלכסוני (Twill) בצבע אחד או בשילובי חוטים בצבעים שונים. ניתן ליצור אריגות מגוונות, המכילות שכבת בד אחת או יותר ויוצרות מבנים ודוגמאות אריגה מורכבות. צורות האריגה השונות משפיעות תכונות הבד, על חוזקו, על הצורה שבה הוא סופג נוזלים ועוד.
במלאכת האריגה מועבר כל חוט ערב, לסירוגין מעל ומתחת לחוטי השתי (אורכי). המכשיר שבאמצעותו מתבצעת האריגה קרוי נול. מכונה זו מרימה ומורידה לחלופין את חוטי השתי, כדי לאפשר לחוטי הערב להישזר בהם. חלק חשוב בנול הוא הבוכייר (הסירה) המוביל את חוטי הערב בין שורות השתי. קיימות עדויות לנולים פרימיטיביים שהיו בשימוש עוד בתקופה הנאוליתית.
כיום מרבית הבדים נארגים על נולים מכניים שמופעלים על ידי מחשב. עם זאת, בארצות מתפתחות, כגון הודו ונפאל, עדיין נעשה שימוש נרחב בנולי יד ובנולים המופעלים בעזרת הרגליים.
ישנו מגוון רחב של נולים המשמשים לאריגה וליצירת "טפטין" (Tapestry), אריגה שבה מניחים חוט רק באזורים מסוימים ולא לכל רוחב הבד.
לאריגה משמשים חומרים שונים: כותנה, פשתן, משי, צמר, ניילון ועוד. האריגים נבדלים על-פי סוגי המרקם (טקסקטורות) שלהם. לדוגמה: האריג הגלי שבו חוטי הערב מועברים מעל לחוטי השתי; האריג המלוכסן שדוגמתו אלכסונית והיא עשויה 2–4 חוטי שתי השזורים יחד; אריג האטלס (סטן) העשוי על-פי רוב חוטי משי, והוא נראה מבריק בשל קבוצות החוטים המתוחים על פניו.
היסטוריה

המצרים היו מיומנים במיוחד באריגה, ויש המתייחסים אליהם כאל ממציאי האריגה. בד כותנה מצרית הצטיין בצפיפות החוטים ועדינות העבודה, והיה למפורסם בכל העולם העתיק. הבד הווה אחוז נכבד מכלל הייצוא של הממלכה. באריגה עסקו הן גברים והן נשים. בציורי קיר, תבניות קבורה מעץ וטקסטים מתקופת הממלכה העתיקה והתיכונה מופיעות נשים העומדות ליד נולי אריגה וכן מספר גברים ועל כל העובדים מפקחת אישה. במקורות מתקופת הממלכה החדשה מופיעים בעיקר גברים כעוסקים במלאכת האריגה.
בחפירות במצדה של משלחת ידין, נמצא נול אריגה בחלק הדרומי השקוע של הסוגר.
בבריטניה במאה ה-18 אריגים בצורה של וילונות, ריפוד ואף מחיצות מתקפלות היו חלק חשוב מריהוט החדר.
במאה ה-18, בין השנים 1785–1792, פיתח אדמונד קרטרייט (Edmund Cartwright), כומר אנגלי וממציא רב פעלים, נול המונע בכוח מכני ולא בכוח האדם המפעיל אותו. נול זה חולל מהפכה בתחום הטקסטיל, וממנו התפתחו מאוחר יותר הנולים האוטומטיים והממוחשבים המשמשים כיום בתעשייה, ואשר באמצעותם ניתן לארוג דוגמות בד סבוכות מאוד.
בתחילת המאה ה-19 הומצא הנול של ז'אקאר ונודע כמכונה הראשונה שפעלה בעזרת כרטיסי ניקוב.
אריגה תלת־ממדית

על נול רגיל אפשר לארוג לא רק משטח בד אחד, אלא כמה משטחי בד אחד מעל השני, ואפשר גם לחבר ביניהם כדי לארוג משטח יותר רחב מהנול, או אפילו אריג תלת־ממדי. כדי ליצור יותר ממשטח אחד או צינור, צריך שלנול יהיו יותר משני בתי נירים. אריג תלת־ממדי בצורת צינור ארוג כך שאינו זקוק לתפר כדי שיקיף משהו. אפשרות האריגה בתלת־ממד מאפשרת יצירת ביגוד ללא תפרים, או עם פחות תפרים.
אפשרויות האריגה הזו רלוונטית כפתרון למוצרים שונים וגם כשיטה לחסכון בחומר ובזמן הנחוץ לעשיית המוצר המוגמר. מחקרים בנושא נעשים בכמה וכמה אוניברסיטאות.
אריגים בשרות הרפואה

צוות חוקרים מצרפת, קולומביה וארצות הברית, פיתחו חוט שנוצר מתאי עור אדם המאפשר לארוג טקסטילים אנושיים, לריפוי עור וחלקי גוף. במאמר שהתפרסם בכתב העת Acta Biomaterialia, הצוותים מסבירים את תהליך הייצור וכיצד יש להתאים את החוטים לצרכים שונים וכן לאנשים שונים. החומר החדש מוכן לניסויים על בני אדם, בתקווה להביא פתרונות ריפוי מהירים יותר לחלקי גוף פגומים.
אזכורי אריגה בתנ"ך

בתנ"ך מוזכר כי במדבר העברים ארגו בדים. המלאכה מוזכרת בעיקר כמלאכת נשים.
"וַיַּעַשׂ אֶת-מְעִיל הָאֵפֹד, מַעֲשֵׂה אֹרֵג, כְּלִיל, תְּכֵלֶת" (שמות ל"ט, כ"ב)
"וַיַּעֲשׂוּ אֶת-הַכָּתְנֹת שֵׁשׁ, מַעֲשֵׂה אֹרֵג, לְאַהֲרֹן, וּלְבָנָיו" (שמות ל"ט, כ"ז)
"אֲשֶׁר הַנָּשִׁים, אֹרְגוֹת שָׁם בָּתִּים--לָאֲשֵׁרָה." (מלכים ב' כ"ג, ז')
לפירוש המונח 'מעשה אורג' כותבת יעל ישראלי, כי נראה שמדובר באריגה של בגד שלם כצורתו, המוכרת מן הממצאים הארכאולוגיים. 'מעשה חושב' לפי ישראלי, הוא אריג הארוג בדוגמאות מיוחדות הצריכות מומחיות וחישוב של אופן הכנת החוטים.
אמנות באריגה

עוד בדים שנארגו בנולים מכניים בתעשייה נראים לרוב אחידים, תוצרת האריגה הידנית תמיד הייתה יצירתית וייחודית, האורגים דורכים בכח שונה אחד מהשני על הדוושות. ומהדקים בכוח קצת שונה את הערב, זה גורם לכך שאריג אחד לא יהיה זהה לחלוטין עם אריג אחר. בימי הביניים היו בדים מיועדים לקירות כדי לבודד את הקירות הקפואים, האצילים והעשירים שרצו להראות את מעמדם, שילמו לאורגים שישלבו דימויים שונים בשטיחי הטפטין שהפכו ממסך מבודד לתמונה ארוגה. תמונה ארוגה בניגוד לציור שמן ממוסגר, איפשרה לבעליה גם לגלול אותה ולקחתה עמם כשעברו מבתי החורף לבתי הקיץ שלהם ולהפך. בתי אריגה רבים ברחבי אירופה התמחו באריגת שטיחי קיר עם סיפור.
במאה ה-20 נראתה חזרה לאריגה ידנית בקבוצות מסוימות בעיקר נשים שחיפשו לעצמן כלי הבעה לאמנות נשית.
בשנת 1991 הוצגה 'במשכן לאמנות עין חרוד'התערוכה 'הסיב באמנות הפולנית בת ימינו' באצירת גייל וימר, גליה בר אור ודבורה לויט, בייעוץ של שולה ליטן.