stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע משווה
מקורות וקריאה נוספת

פרי רוזנפלד, מסעה של משגב לדרום אפריקה, 'מערכות ים' יולי 1955 עמ' 3–12.
ד"ר הרי חיימוביץ, רופאה של משגב מספר - מנקודת מבטו של רופא 'מערכות ים' אוקטובר 1955, עמ' 46–49.
ביאורים

↑  לצוות לא הוסברה מטרת הביקור שייתכן והייתה כוונה לא מוצהרת להציג דגל ישראל לפורטוגל.
הערות שוליים

↑  ד"ר הרי חיימוביץ' 'מערכות ים' עמ' 48.
דוד דרעי (ספורטאי)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1970 (בן 54 בערך) צרפת 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורסל נכים 
 
דוד דרעי (נולד ב-1970) הוא שחקן ומאמן כדורסל כיסאות גלגלים, חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים ומאמן נבחרת בית הלוחם בירושלים.
דרעי נולד בצרפת ועלה לישראל בילדותו. נפצע בשירותו בחטיבת הצנחנים.
כחבר נבחרת ישראל השתתף במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) בהם דורגה הנבחרת במקום השישי.
בשנת 2009 הקים את קבוצת הכדורסל של בית הלוחם בירושלים, בה איפשרו השתתפות של שחקנים בריאים על כיסאות גלגלים והוא שיחק לצד אחיו שמואל. דרעי שימש קפטן הנבחרת.
הערות שוליים

↑  סער הס, כוכבים על כסאות גלגלים: נבחרת כדורסל הנכים, באתר ynet, 2 בספטמבר 2008
↑  בת-אל חכם, נבחרת כדורסל הנכים היא הדבר הכי חם בירושלים, באתר nrg‏, 24 באוקטובר 2012
↑  גילעד פולדש, ‏בית הלוחם ת"א היא מחזיקת הגביע בכדורסל נכים, באתר ONE‏, 4 במאי 2009
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | נתי גרוברג |  |
|  אתלטיקה | בזה נבבה |  |
|  חץ וקשת | עמית דרור |  |
|  חתירה | פסקל ברקוביץ •  אלי נאווי • חתירה זוגית (איגור קוגן, מרי קוגן) רביעייה מעורבת (אנסטסיה דוברובולסקי, אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ וההגאי גנדי סנדלר) |  |
|  טניס |  שרגא ויינברג • אילנית פרידמן •  בועז קרמר |  |
|  טניס שולחן | דוד אלטרץ • לירן גבע • זאב גליקמן • שמואל שור |  |
|  כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים (גברים) (אריאל אוטולנגי, אלון דור-און, ליאור דרור, דוד דרעי, לירן הנדל, שי חיים, אבי לרמן, דותן מישר, רון פורמן, רותם פיליפס (קפטן), רועי רוזנברג, אייל שרטוב) |  |
|  קליעה |  דורון שזירי |  |
|  רכיבה | עומר בן-דור |  |
|  שחייה | זיו בטר • יזהר כהן • קרן לייבוביץ' • ליעוז עמר •  ענבל פיזרו • ענבל שוורץ • איאד שלבי |  |
|  שיט | צוות סונאר (ארנון אפרתי, בני וקסלר, דרור כהן) |  |
שמואל בן-זכאי

שמואל בן-זכאי (13 במאי 1936 – 10 ביוני 1998) היה שחקן כדורסל כיסאות גלגלים בנבחרת הפאראלימפית.
במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964) זכה עם נבחרת הכדורסל במדליית ארד, במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) זכה עם הנבחרת במדליית זהב ובמשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) זכה עם הנבחרת במדליית כסף.
השתתף במשחקי סטוק מנדוויל וזכה להישגים. בתחרויות 1967 התחרה גם בטניס שולחן.
נפטר ב-1998 והוכר כחלל צה"ל שנפטר כתוצאה מפציעתו בשירות.
עבד א-רחמאן אל-חאג'

עבד א-רחמאן אל-חאג' (בערבית: عبد الرحمن الحاج; בתעתיק מדויק: עבד אלרחמן אלחאג'; 1870 – 1946) היה פוליטיקאי ערבי (פלסטיני) בארץ ישראל, ראש עיריית חיפה משנת 1920 ועד יוני 1927.
חייו

עבד א-רחמאן אל-חאג' נולד בחיפה למשפחה לארץ ישראל ממצרים העליונה במאה ה-19. אבות המשפחה התיישבו בכפר ג'ינדאס (גנתון) בחוצות לוד, ולאחר מכן היגרו לכפר לאם (כיום מושב הבונים) וממנה עברו לחיפה.
אביו עבדאללה אל-חאג' היה בעליהן של אדמות בכפר לאם, טירה ועין ע'זאל. ב-1881 נבחר אביו למועצת עיריית חיפה. המשפחה החזיקה נכסים גם בעיר העתיקה בחיפה. א-רחמאן אל-חאג' נולד בחיפה בשנת 1870. לאחר סיום לימודיו בבית הספר של הוועד המוסלמי של חיפה, עבד כפקיד בית הדין השרעי בחיפה. ב־1920 מוונה אל-חאג' לראש עיריית חיפה לאחר שחסן שוכרי נאלץ להתפטר מהתפקיד בעקבות לחץ ערבי. בעת כהונתו כראש העירייה, תחת השלטון המנדטורי הבריטי, מועצת העיר כללה שישה ערבים ושני יהודים. בעת כהונתו הותקנה בעיר מערכת ביוב, וכן הוקמה תחנת החשמל הראשונה בעיר. אל-חאג' היה פעיל ב"איגוד המוסלמי" בהנהגתו של שייח' מוחמד מורד שהתנגד למדיניות הבריטית של יישום כתב המנדט - הקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל. אל־חאג' שימש כראש העירייה עד לקיום הבחירות הראשונות תחת המנדט הבריטי ב־1927.
בשל עמדותיו הנחרצות בעניין הלאומי הפלסטיני ותמיכתו במופתי של ירושלים חאג' אמין אל-חוסייני, היה יחסו אל התנועה הציונית קיצוני. בין השנים 1934–1936 כיהן במועצת העיר חיפה והיה ראש הווקף (ההקדש המוסלמי) בחיפה. לאחר הרצחו של אברהים אל-ח'ליל בשנת 1937, מונה אל-חאג' כממלא מקומו בתפקיד מנהל הווקף. בשנת 1944 הקים תנועה לבחירת ראש עיר ערבי במקום שבתי לוי. נפטר ב-1 בפברואר 1946.
ביתו עדיין עומד על תילו בעיר התחתית של חיפה ברחוב מעלה השחרור 13.
הנצחה

1995 - בית הספר הקהילתי "גשר" בחיפה נקרא על שמו.
לקריאה נוספת

שרה ומאיר אהרוני, אישים ומעשים בחיפה והסביבה, 1993
عبد اللطيف الكنفاني. 15 شارع البرج – حيفا. بيروت: بيسان, 1996
תמיר גורן. שיתוף בצל עימות: ערבים ויהודים בשלטון המקומי בחיפה בתקופת המנדט הבריטי. רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, 2008
הערות שוליים

↑  תמיר גורן, שאלת ראשות עיריית חיפה וההיערכות לקראת הבחירות המוניציפליות בשלהי תקופת המנדט, מדינה וחברה 6 (1), 2007, עמ' 123–55‏, JSTOR 23638633
↑  מאג'ד ח'מרה, עבד אלרחמאן אלחאג:' ראש עיריית חיפה, חיפה: עיריית חיפה, 1988
↑  ממלא מקומו של אברהים ביי חליל, דבר, 21 בספטמבר 1937
| ראשי עיריית חיפה  (החל מ-1873) |
| --- | --- | --- |
| האימפריה העות'מאנית האימפריה העות'מאנית | נג'יב אפנדי אל-יאסין (1873–1877) • אחמד אפנדי ג'לבי (1877–1881) • מוסטפא בר אל-סאלח (1881–1884) • מוסטפא פאשה אל-ח'ליל (1885–1903) • ג'אמל צאדק (1904–1910) • רפעאת אל-צאלח (1010–1911) • אברהים אל-ח'ליל (1911–1913) • חסן שוכרי (1914–1917) |  |
| המנדט הבריטי המנדט הבריטי | חסן שוכרי (1917–1920) • עבד אל-רחמן אל-חאג' (1920–1927) • חסן שוכרי (1927–1940) • שבתי לוי (1934–1937) |  |
| ישראל מדינת ישראל | שבתי לוי (1948–1951) • אבא חושי (1951–1969) • משה פלימן (1969–1973) • יוסף אלמוגי (1974–1975) • ירוחם צייזל (1975–1978) • אריה גוראל (1978–1993) • עמרם מצנע (1993–2003) • גיורא פישר (בפועל) (2003) • יונה יהב (2003–2018) • עינת קליש רותם (2018–2024) • יונה יהב (2024–הווה) |  |
ראובן חברון

ראובן חברון (1932 – 6 במרץ 1998) היה ספורטאי ספורט נכים ישראלי. מנציגי ישראל במשחקים הפאראלימפיים הראשונים.
במשחקים הפאראלימפיים רומא (1960) ובמשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964) היה חבר בנבחרת כדורסל כיסאות גלגלים ושותף לזכיות במדליות ארד.
במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) השתתף בתחרויות האתלטיקה בתחרות הטלת כידון למטרה. הוא סיים במקום ה-19 בשלב המוקדמות ולא העפיל לגמר.
חברון נפטר ב-1998 והוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות. נקבר ברמת השרון.
שלום דלוגץ'

שלום דלוגץ' (16 בספטמבר 1943 - 21 ביולי 2018) היה מרים משקולות ואלוף פאראלימפי ישראלי ויושב ראש ועד הפעולה של הנכים הכלליים בישראל. במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964) היה בין חמשת הישראלים הראשונים שזכו במדליית זהב פאראלימפית.
ביוגרפיה

שלום דלוגץ' נולד בהרי אוראל להוריו אריה והניה דלוגץ'. לאחר מלחמת העולם השנייה, בהיותם בגרמניה חלה ב-1947 בשיתוק ילדים ונפגע בגפיו התחתונות. ב-1948 עלתה המשפחה למדינת ישראל.
בנעוריו החל לעסוק בספורט נכים במרכז הספורט לנכים. במשחקי סטוק מנדוויל 1963 התחרה בהדיפת כדור ברזל וזכה במדליית ארד.
ב-1964 החל להתאמן בהרמת משקולות וזמן קצר בלבד לאחר מכן נבחר לייצג את ישראל במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964). הוא זכה במדליית זהב בהרמת משקולות 157.5 ק"ג וקבע שיא עולם חדש הגבוה ב-26.5 ק"ג מקודמו. כחבר נבחרת כדורסל כיסאות גלגלים היה שותף לזכייה במדליית ארד.
באליפות ישראל לנכים 1974 לחץ 180 ק"ג וזכה במקום הראשון בקטגוריית המשקל מעל 85 ק"ג.
במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) זכה במדליית ארד בהרמת משקולות 207.5 ק"ג בקטגוריית המשקל מעל 85 ק"ג.
פעל ציבורית והיה יושב ראש הדור הצעיר של מפלגת העבודה. ב-1977 נבחר ליושב ראש ארגון הנכים בישראל. בשנות האלפיים, היה יושב ראש ועד הפעולה של הנכים הכלליים ומטעמו עמד בראש מטה מאבק הנכים שהוקם לקידום זכויות נכים ובעלי מוגבלויות מול משרדי הממשלה. עוד היה פעיל בעמותת מזור לזכויות נכים וקידום נגישות.
לאחר פטירת אביו ב-1961 החל לעבוד בבנק הפועלים לסייע בפרנסת המשפחה. היה עובד הבנק שנים רבות, סגן מנהל סניף הבנק בראש העין ומנהל סניפים במגדיאל, בלוד וברמלה.
היה נשוי לניצה ואב לבן.
אבי בן-שמחון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1972 (בן 52 בערך) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 גובה:  2.05 מטרים
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורעף, כדורסל נכים 
 
אבי בן-שמחון (נולד ב-1972) הוא ספורטאי פאראלימפי.
ביוגרפיה

בן-שמחון גדל בכרמיאל. הוא קטוע רגל.
בשנות התשעים התחיל לשחק כדורסל כיסאות גלגלים במסגרת בית הלוחם בחיפה והוא נחשב קלע מצטיין. בהמשך שיחק תקופה בספרד והיה חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים. השתתף במשחקי גביע המדינה ובאליפות אירופה.
בשנת 2000 הוא הוזמן על ידי המאמן אליעזר קלינה להצטרף לנבחרת ישראל בכדורעף נכים. יחד עם הנבחרת הלאומית השתתף במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000). הנבחרת התחרתה בכדורעף בעמידה ולא העפילה מעבר לרבע הגמר.
הערות שוליים

↑  יובל פייס, למרות המלחמה ההיא, באתר ynet, 8 באוקטובר 2000
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | נחמן וולף •  יוגב קנזי |  |
|  הרמת משקולות | חגית בריל |  |
|  טניס | גיל נאור • אייל שרטוב |  |
|  טניס שולחן |  זאב גליקמן |  |
|  כדורעף | נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (יאיר בן-דור, אבי בן-שמחון, דניאל גלעדי, גיל גרוס, עדי דויטש, חגי זמיר, גיל חבה, נסים פרנקו, חן צור, אליעזר קלינה, צבי קרש (קפטן)) |  |
|  סיף | אלישע עזרא |  |
|  קליעה | אברהם הדסי •  דורון שזירי • אליהו חברה |  |
|  רכיבה | איתי צוק |  |
|  שחייה | חנוך בודין • רון בולוטין • יזהר כהן •  קרן לייבוביץ' • אוריאל מוזס • יצחק ממיסטבאלוב • ערן שמש |  |
|  שיט | צוות סונאר (ארנון אפרתי, דרור כהן, גדי ספקטור) |  |
מחלת עור

| --- | --- |
 תחום:  רפואת עור 
 מיקום אנטומי:  חלק מהעור 
 גורמי סיכון:  עישון 
 טיפול:  diflucortolone  bacitracin a  Polyhexanide  פרדניזון  ingenol mebutate  botulinum toxin type A  כולקלציפרול  מנתול  חומצה כל-טראנס-רטינואית  alitretinoin  פרדניסולון 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D012871
 סיווגים
 ICD-10:  L98.9 
 ICD-11:  EM0Z 
 
מחלת עור היא שם כולל לקבוצה של מחלות הפוגעות במערכת הכסות. קיימות מחלות עוריות ראשוניות, מחלות דלקתיות סיסטמיות, מחלות זיהומיות, תפרחות משניות, תגובות לתרופות ומחלות קולגן או מחלות סיסטמיות אחרות.
מחלות העור נחקרות במסגרת ענף הדרמטולוגיה שמתייחס לפתולוגיות בכל שכבות העור (האפידרמיס, הדרמיס וההיפודרמיס); פתולוגיות בשכבה העליונה הן השכיחות יותר.
רקע

העור הוא אחד האיברים הגדולים של הגוף. במבוגר, שטח העור מגיע ל-1.5 עד 2 מ"ר ומשקלו יכול להגיע ל-18 עד 20 ק"ג. העור מונע את כניסתם של מיקרואוגניזמים ואנטיגנים לגוף. הוא מווסת את כמות הנוזלים ואת טמפרטורת הגוף, מגן נגד הקרינה האולטרה סגולה ואחראי על סינתזת ויטמין D.
העור הוא איבר שכבתי, הבנוי משלוש שכבות:
אפידרמיס
דרמיס
היפודרמיס (השכבה התת-עורית)
לכל שכבה מבנה, תאים ומחלות משלה.
בנוסף, כולל העור את השְׂעָרוֹת, הציפורניים ובלוטות החֵלב (טפולות העור (adnexa)).
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות

מחלות עור תורשתיות נקראות "גנו-דרמטוזות". הבסיס התורשתי יכול להיות בעל תורשה ברורה (רצסיבית או דומיננטית), או מחלות המופיעות בשכיחות גבוהה יותר אצל משפחות מסוימות לעומת השכיחות באוכלוסייה הכללית (clustering).
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > תמס בועתי של העור

תמס בועתי של העור (Epidermolysis Bullosa) הוא מחלה תורשתית מולדת, שבה יש פגם בחיבור בין שכבות העור. מקובל לחלק את המחלה לשלוש קבוצות לפי הפגם – כאשר הפגם יכול להיות באפידרמיס עצמו, בתאים הבזאליים, בחיבור שבין האפידרמיס לדרמיס, או בשכבה הדרמלית. התורשה אוטוזומלית – דומיננטית או רצסיבית. הפגיעה במחלה זו, מלבד היווצרותן של שלפוחיות, יכולה לערב גם את מערכת העיכול, או לגרום לצלקות, אובדן של ציפורניים ודיסטרופיה שלהן (פגם או ליקוי, בתפקוד או באנטומיה).
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > יובש העור (Ichthyosis)

במרבית המקרים, סימני המחלה מופיעים בלידה או סמוך לזמן הלידה. קיימות תצורות שונות התלויות בתורשה (גנטיקה), וקיימת גם תצורה נרכשת אצל מבוגרים, שבה המחלה מלווה בגידולים ממאירים. מחלות אלו מאופיינות בקשׂקשׂת הנוצרת כתוצאה מהפרעות בקרטינזציה של העור. בחלק מן המקרים יש הקלה בתופעות העוריות בתקופת הקיץ. המחלה מטופלת בחומרים המביאים להגברת הלחות של העור. התורשה יכולה להיות רצסיבית, דומיננטית או בת-אחיזה ל־x.
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > טרשת גבשושית

טרשת גבשושית (Tuberous sclerosis) היא מחלה תורשתית שנובעת מפגיעה בגנים TCS1 או TCS2. גן זה מקודד לחלבון tuberin שהוא סוג של מַדְבַּר גידול (tumor suppressor). המחלה מועברת בצורה אוטוזומלית דומיננטית, בחדירות משתנה. המאפיינים העיקריים של המחלה הם אפילפסיה, פיגור שכלי ואנגיופיברומות בפנים – חטטיות (פפולות) כיפתיות ורודות אדומות בפיזור סימטרי על הלחיים. מעבר לכך המחלה עלולה לפגוע כמעט בכל איבר בגוף - במערכת העצבים המרכזית (בליטות בין החומר הלבן והאפור בקורטקס), כתמים היפופיגמנטריים בעור (דמויי עלה - ash leaf), רבדומיומה (גידול של השריר) בעליה, ציסטות בכליות, נקבים באמייל ופיברומות בחניכיים, המרטומה של הרשתית.
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > קסרודרמה פיגמנטוזום

קבוצת מחלות תורשתיות נדירות אוטוזומליות רצסיביות. במחלות אלו קיים פגם ביכולת הגוף לתקן נזקים ב־DNA – בעור של חולים אלו קיימת רגישות יתר לאור על סגול באזורי העור החשופים לשמש. מתפתחת אריתמה (אודם) וקשׂקשׂים בדומה לשינויים שגורמת בכוויית שמש. במשך מספר שנים העור נעשה דק ואטרופי, עם נמשים וטלנגיאקטזיה. שינויים דומים מופיעים בעיניים, עם דלקת ופיגמנטציה של הלחמית ולעיתים עם דלקת קרנית והפרעות בראייה. בגיל ההתבגרות עלולים להופיע גידולים ממאירים בעור הפגוע, בעיקר קרצינומה קשׂקשׂית אך גם קרצינומה של תאי הבסיס, או מלנומה ממאירה.
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > אטופיק דרמטיטיס

מחלה זו, המכונה גם "דלקת עור אטופית" ו"אסתמה של העור", מתבטאת דלקת כרונית של העור והיא שכיחה ביותר אצל תינוקות. ההורשה אינה בתבנית דומיננטית או רצסיבית אלא מסוג clustering – ל־60% מהחולים במחלה זו יש רקע משפחתי של מחלה אטופית (כגון, נזלת אלרגית ואסתמה). היא מאופיינת באדמומיות של העור, פריחה אקזמטוטית וגרד. לילדים החולים במחלה זו יש נטייה לפתח נזלת אלרגית ואסתמה. במרבית החולים רמת הנוגדן IgE גבוהה, פי 5 עד 10 מהנורמה. אצל חלק מהחולים ניתן למצוא הפרעות בחיסון התאי – יצירה מופחתת של אינטרפרון גמא למשל. בנוסף החולים נושאים את החיידק סטפילוקוק אוראוס בשכיחות גבוהה מאוד ביחס לאוכלוסייה הכללית, כי העור הסדוק מעלה את יכולתם של החיידקים להיכנס לתוכו. סוברים כי אחד הגורמים המביאים למחלה הוא רמות גבוהות מדי של האנזים הכימוטרופי, אשר גורם לפגיעה מוקדמת בתאים ובפרט ב־corneodesmosomes, ועל ידי כך מביא לפגיעה בחיץ של העור וביכולתו לחסום איבוד נוזלים או מניעת כניסה של פתוגנים.
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > פסוריאזיס

מחלה נפוצה יחסית המאופיינת בתורשה מסוג clustering. זו מחלה כרונית של העור הפוגעת בכ־1%–3% מהאוכלוסייה והיא מתחילה לפני גיל 20. הנגעים במחלה זו מאופיינים באזור אריתמטוטי (אדום) כתוצאה מהרחבה של כלי דם, ומעליו שכבה קשׂקשׂית. המחלה נוצרת כתוצאה מתחלופה מוגברת של התאים. במצב נורמלי התאים משכבת הבסיס של האפידרמיס מתחלקים ונודדים אל שכבת הקרן במשך 35 ימים ולאחר מכן מתנתקים, לעומת זאת בפסוריאזיס הנדידה של התאים משכבת הבסיס לשכבת הקרן אורכת 7 ימים בלבד, התאים לא מספיקים למות ולכן לא מתנתקים ומתקבלת קשׂקשׂת. קיימות כמה צורות של ביטוי קליני – הצורה השכיחה בגיל הילדות היא פסוריאזיס רובדית (psoriasis vulgaris) יש נטייה להופעת פריחה באזורים האקסטנסוריים, ולעיתים בצורת רבדים. לעיתים קיימים גם שקעים נקודתיים על הציפורן עצמה וזהו סימן למחלה. פסוריאזיס טיפתית (guttate) - מתבטאת בנגעים עגולים, קטנים ומפושטים על פני הגוף. לרוב צורה זו מופיעה בעקבות זיהום סטרפטוקוקלי או וירלי, מכת שמש או לאחר גמילה מטיפול בסטרואידים.
פסוריאזיס אינוורסה - מערבת אזורים פלקסוריים - הנוטים להיות לחים יותר ולכן תהיה פחות קשׂקשׂת. בפסוריאזיס ניתן לטפל בחשיפה לאור על סגול- UVB (למשל בים המלח, שם קרינת ה־UVA נמוכה יחסית ומורידה את סכנת הכוויות), משחות סטרואידיות, שימוש ברטינואידים ועוד.
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > נוירופיברומטוזיס

מחלה הקשורה בפגיעה במערכת העצבים, כרוכה בפגיעה בגן המייצר נוירופיברין, במחצית מהמקרים אלו מוטציות חדשות בגן. נוירופיברומטוזיס יכולה לערב בין היתר כתמי "קפה בחלב" על פני הגוף, נמשים באזורים שאינם חשופים לשמש, נודולים מסוג Lisch nodules בעיניים, גליומה של העצב האופטי, דיספלזיה של עצם היתד ועוד. לצורך אבחון המחלה יש לאבחן 2 קריטריונים קליניים מתוך 7 כאמור לעיל, וכאשר קרוב מדרגה ראשונה שחולה יש צורך רק בקריטריון אחד נוסף למתן האבחנה. התסמונת מלווה בסיבוכים שונים, לרבות סיבוכים במערכת העצבים (אפילפסיה, הידרוצפלוס), קומה נמוכה, סקוליוזיס, התבגרות מוקדמת, יתר לחץ דם וכו'.
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > קריאטוזיס פילאריס

מחלת עור נפוצה מאוד המתאפיינת בעור מחוספס ובהופעת גבשושיות קטנות על פני העור, בעיקר בזרועות. לא מדובר במחלה מסוכנת, והמטופלים מתלוננים בעיקר על המראה הלא אסתטי של העור. אצל אנשים רבים מתלווה קרטוזיס פילאריס לדלקת עור אטופית אך היא יכולה להופיע לבדה, ללא מחלות נלוות.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מחלות עור גנטיות ומשפחתיות > אחר

הפרעות נוספות הכוללות מרכיב גנטי תחת קבוצה זו, הן בין היתר:
לבקנות - פגם בייצור מלנין, אשר יכול לגרום בנוסף לפוטופוביה, ניסטגמוס, והפרעות בראייה.
אינקוטיננטיה פיגמנטי - מחלה תורשתית נדירה הפוגעת בדרך כלל בנקבות (קטלנית אצל זכרים) - פריחה קווית ונגעים פיגמנטריים הכוללים בין היתר גם הפרעות בצורת השיניים, מערכת העצבים המרכזית, עיניים, ציפורניים ועצמות.
סינדרום צ'דיאק היגשי - הגוון של לבקנות - תורשה אוטוזומלית רצסיבית, מאופיין באזורים נרחבים של עור בהיר יותר, פוטופוביה וניסטגמוס, ולעיתים הגדלת טחול, הגדלת כבד ונטייה מוגברת לזיהומים.
נגעים מולדים של כלי הדם וביטויים של דלקת כלי דם בעור > נגעים מולדים של כלי הדם

ל־50% מהיילודים יש נגע מולד של כלי דם, וזהו הנגע המולד השכיח ביותר. נהוג לחלק את הנגעים של כלי הדם לשתי קבוצות עיקריות:
המנגיומה - נגעים שבהם יש שגשוג של תאי האנדותל בכלי הדם המעורבים.
מלפורמציה ווסקולרית - פגם התפתחותי של כלי הדם, שהם בעלי מבנה דיסמורפי ללא שגשוג של תאי האנדותל.
נגעים מולדים של כלי הדם וביטויים של דלקת כלי דם בעור > נגעים מולדים של כלי הדם > המנגיומה

המנגיומה שכיחה בכ־1% עד 2% מהילודים, ואצל פגים השכיחות עולה ל־25% (אצל פגים במשקל של פחות מקילו). הנגע שכיח פי 3 אצל בנות. יש מספר סוגים של המנגיומות: ההמנגיומה יכולה להיות שטחית, בולטת מעל פני העור ודמוית תות, שיכולה להתפתח לאחר הלידה. בנוסף יכולה להיות המנגיומה עמוקה של כלי דם גדולים יותר, כגון ורידים, שהעור מעליה הוא בצבע רגיל או כחלחל, גדלה בהדרגה עד גיל שנה ולאחר גיל שנתיים נסוגה באופן אטי. כ־70% מכלל ההמנגיומות הן בעלות צורה מעורבת. בשל המהלך הטבעי השפיר של המנגיומות בדרך כלל אין צורך בטיפול, עם זאת מקובל לטפל במקרי המנגיומה הגורמים לעיוות, פגיעה תפקודית או סיבוכים במקרים מסכני חיים על ידי שימוש בסטרואידים (פרדניזון). ישנו טיפול בישראל ומחוצה לה באמצעות התרופה דרלין (propranolol) הניתנת במקרים שונים.
נגעים מולדים של כלי הדם וביטויים של דלקת כלי דם בעור > נגעים מולדים של כלי הדם > מלפורמציה וסקולרית

זהו פגם התפתחותי מולד, שיכול להתחלק למספר קבוצות: עיוותים הכוללים זרימה אטית של כלי הדם (פגם בנימים, בזרימה לימפטית או בזרימה הוורידית), זרימה מהירה של כלי דם (נצור עורק־וריד), או עיוותים מורכבים (נימים וורידים, עורקיקים וורידים וכו'). הפגם השכיח ביותר בקבוצה זו הוא שומה (Nevus flammeus) פגם התפתחותי מולד של כלי דם קפילריים, הבא לידי ביטוי ככתם ורוד עד סגול בעל גבולות חדים.
נגעים מולדים של כלי הדם וביטויים של דלקת כלי דם בעור > ביטויי ווסקוליטיס בעור

מלבד נגעים ווסקולרים מולדים, קיימים ביטויים הקשורים בכלי דם בעור כתוצאה מקיומן של מחלות דופן כלי הדם - דלקת כלי דם (vasculitis). הביטוי העורי של דלקת כלי הדם יכלול הסננה של כלי הדם עצמם בתאי דם לבנים (פולימורפונוקליאריים) והופעה של נמק פיברינואידי בכלי הדם. באופן כללי דלקת בכלי הדם יכולה להיות בכל מיני איברים בגוף ולעיתים פוגעת במספר מערכות בגוף; עם זאת לעיתים קרובות אחד הביטויים הקליניים הראשוניים יהיה בעור עצמו.
דלקת של כלי הדם הקטנים בעור (cutaneous small vessel vasculitis): קיימת פגיעה בכלי דם קטנים בעור בלבד, הפגיעה בכלי הדם הללו גורמת לפורפורה שניתן למישוש. המחלה מופיעה בגלים, כמחצית מהמקרים הם ללא סיבה ברורה, בחלק מהמקרים כתוצאה מזיהום, מחלות קולגן שונות, תגובה לתרופות כגון פניצילין או ממאירות. הטיפול הוא מתן משככי כאבים, NSAIDS או קולכיצין וסטרואידים, בהתאם לחומרת הנגעים בעור.
דלקת כלי דם אוטואימונית (Cryoglobulinemic vasculitis): בעיקר כתוצאה מזיהום בהפטיטיס C - נוגדנים שוקעים בדפנות כלי הדם יחד עם מרכיבי משלים וגורמים לדלקת בדופן כלי הדם. מופיעות פופורות קטנות מאוד שיכולות להיות נמושות ותוך מספר ימים הופכות לפריחה חומה. יכולים להיות קשרים תת-עוריים או הופעה של עור בצבע שנהב שם שרטוט כלי הדם מעליו: livedo reticularis. יכולים להיות בנוסף כאבי פרקים, דלקת פרקים וחולשה.
ארגמנת על שם שונליין-הנוך: דלקת כלי דם אצל ילדים קטנים, כאשר במרבית המקרים קודם לה זיהום בדרכי הנשימה. קיימת פריחה עם חטטיות נמושות שמופיעות בעיקר בגפיים התחתונות. בנוסף במרבית המקרים יש כאבי בטן, ולעיתים גם פגיעה בכליה. במחלה זו יש שקיעה של הנוגדן IgA בכלי הדם עצמם, והמחלה חולפת מאליה לאחר 6 עד 16 שבועות.
גרנולומטוזיס על שם ווגנר – סוג של דלקת דופן כלי הדם, נדירה, המאופיינת במעורבות ריאתית - גרנולומות עם נמק בדרכי הנשימה העליונות והתחתונות. ניתן לראות מעורבות עורית בכמחצית מהמקרים- פורפורה, עירוב של הגפיים (בעיקר רגליים), כיבים בפה ומרפקים.
פוליארתריטיס נודוסה: מחלה של כלי דם בינוניים בגודלם. המחלה יכולה להיות מחלה סיסטמית וקשה, המאופיינת בפגיעה כמעט בכל המערכות בגוף (נדירה יחסית, יכולה להופיע בגילאי 40–60)- בין היתר כתוצאה מזיהום של הפטיטיס B. יש שקיעה של קומפלקסים אימוניים. בכ־10% מכלל המקרים של פוליארתריטיס נודוסה, יש צורה עורית, אשר שכיחה בעיקר בילדים ומאופיינת בקשרים תת-עוריים אשר עלולים לעבור נמק. המחלה העורית יכול לכלול בנוסף גם חום, כאבי שרירים ופרקים ונוירופתיה, ולהופיע במקביל לזיהומים שונים או למחלות מעי דלקתיות.
מחלות אוטואימוניות בעלות מעורבות עורית

במחלה אוטואימונית הגוף תוקף את עצמו, בין היתר על ידי יצירת נוגדנים הנקשרים לרקמות ולתאים אחרים בגוף וגורמים למחלה.
מעורבות עורית (כלומר, פגיעה עורית כתוצאה מפגיעה אוטואימונית) יכולה לנבוע כתוצאה מקיומה של מחלה אוטואימונית עורית (כגון, פמפיגוס) או כתוצאה מקיומה של מחלה אוטואימונית אחרת (לדוגמה, מחלות קולגן) בהן בין היתר יש פגיעה בעור.
מחלות אוטואימוניות בעלות מעורבות עורית > מחלות שלפוחיתיות אוטואימוניות

קבוצת מחלות אלה מאופיינת בקיום נוגדנים עצמיים לרכיבים שונים בעור ולהתפתחות של נגעים שלפוחיתיים כתוצאה מכך.
פמפיגוס — מחלה נדירה (1 ל-100,000) שמאופיינת בהיווצרות נגעים שלפוחייתיים, בעור ובריריות. במחלה זו קיימים נוגדנים הנקשרים לתא ומביאים לפגיעה בחלבון הנקרא desmoglein (מסוג 1 ו-3). חלבון זה אחראי לקישור שבין הקרטינוציטים. אם הוא נפגע, הקשר בין הקרטינוציטים נפגם ויש היפרדות הגורמת ליצירה של שלפוחיות.
מרבית סוגי הפמפיגוס הם "פמפיגוס וולגריס", מחלה המערבת הן את העור והן את הריריות — 90% מכלל מקרי הפמפיגוס. הסימן הראשון למחלה (והיחיד למשך תקופה ארוכה) יהיה בדרך כלל גלעים כואבים בפה. בהמשך מופיעות בולות (נגעים עם נוזלים מתחת לעור) בדרך כלל בראש ובגוו. הסיבה לפרוץ המחלה אינה ידועה מספיק — קיימות מספר השערות — כגון תגובה לא ספציפית לזיהום ויראלי או רקע גנטי מסוים. זוהי מחלה נדירה של גיל הילדות ולרוב קיימת יותר אצל אנשים מבוגרים בגילאי 40–60. סימן ניקולסקי חיובי – אם מגרדים את העור ליד השלפוחית הוא יתנתק ממקומו. ניתן לאבחן את המחלה בעזרת אימונופלואורסצנציה — נוגדני IgG לחומר הבין־תאי באפידרמיס יוצרים זריחה אופיינית. הטיפול בסוג זה של פמפיגוס כולל בין היתר טיפול בו זמני באזתיופרין, cellcept, ציקלופופסמיד, ציקלוספורין וסטרואידים, בהתאם לחומרת הפגיעה. לרוב נהוג להתחיל לטפל עם סטרואידים ולהוסיף טיפולים נוספים כדי למנוע מתן סטרואידים בכמות גדולה.
סוג נוסף של פמפיגוס הוא Pemphigus foliaceus — פגיעה בעור בלבד — זוהי מחלה קלה יותר, החולים מתלוננים לעיתים קרובות על גרד, כאבים והרגשת שרפה.
קיימת צורה קשה של פמפיגוס, הנקראת פמפיגוס פראניאופלסטי — צורה חמורה המאופיינת בנגעים בעור ובריריות עם מעורבות של הלשון, לרבות פגיעה ריאתית שיכולה להביא למוות מהיר. בצורה זו קיימים נוגדנים נוספים מלבד desmoglein, כגון נוגדנים נגד plakin proteins ו-170kd antigen.
bullous pemphigoid — זוהי מחלה שמאפיינת בעיקר קשישים אך תוארה גם בילדים מגיל חודשיים. במחלה זו נוצרים נוגדנים לרכיבים חלבוניים בשכבת הבסיס (נקראים bullous pemphigoid 1,2) ומיוצרים נגד אנטיגנים בהמידזמוזומים, אשר גורמים להיפרדות התאים מהממברנה הבזאלית. ההפרדה בין התאים כתוצאה מהתרופפות הקשר, נוצרת במרווח האפידרמו־דרמלי, והשלפוחית הנוצרת מוצקה ויכולה להגיע לגודל ניכר בטרם "תבקע". מבחינה קלינית, יש גרד אופייני למחלה, וניתן לאבחן אותה על ידי אימונופלואורסצנציה (IgG, C3). באופן כללי המחלה היא בעלת פרוגנוזה טובה, והטיפול הוא על ידי מתן סטרואידיים סיסטמיים אולם במינון נמוך לעומת המינון המקובל בפמפיגוס.
מחלות זיהומיות

קיים מגוון רב של מחלות זיהומיות אשר פוגעות בעור. בין מחלות אלו ניתן למנות מחלות ויראליות המאופיינות בפריחה (אדמת, אדמדמת, חצבת ועוד), זיהומי עור חיידקיים כגון שושנה, צלוליטיס (זיהום עורי כללי), Gas gangrene, necrotizing fasciitis, זיהומי עור פטרייתיים, טפיליים (סקביאס), ועוד.
להלן יתוארו חלק מהמחלות הזיהומיות אשר פוגעות בעור.