stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל בית צידה

| --- | --- |

בימת פולחן ליד שער הכניסה לעיר
 מידות
 שטח:  200 דונם
 גובה מעל פני הים:  204- מטר
 היסטוריה
 תרבויות:  התרבות הכנענית התרבות ההלניסטית
 תקופות:  תקופת הברונזה הקדומה תקופת הברונזה המאוחרת תקופת הברזל I תקופת הברזל II התקופה ההלניסטית בארץ ישראל
 ננטש:  התקופה הרומית בארץ ישראל
 סוג:  תל
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  1987-2005  המכון לחקר הגולן, אוניברסיטת חיפה
 ארכאולוגים:  רמי ערב
 מצב:  הרוס
 גישה לציבור:  כן
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 מיקום:  בקעת הבטיחה
 קואורדינטות:  32°54′36″N 35°37′50″E﻿ / ﻿32.90995°N 35.63053611°E﻿ / 32.90995; 35.63053611
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) תל בית צידה(למפת הגליל העליון רגילה) תל בית צידה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל בית צידה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל בית צידה he
 
תל בית ציְדה שוכן בבקעת בית צידה בתוך שטח פארק הירדן בצפון-מזרחה של הכנרת. בשטח התל, שהיה ידוע פשוט כ"א-תל", התגלו בין היתר שרידים של עיר עתיקה המזוהה כ"בית צידה" ההלניסטית.
היסטוריה

בחפירות בתל נתגלו שרידים של יישוב קדום מתקופת הברונזה הקדומה (יישוב שהתקיים מסוף המאה ה-30 לפני הספירה ועד סוף המאה ה-23 לפני הספירה), ויישוב מתקופת הברזל (אשר ככל הנראה השתייך לממלכת גשור). מתקופה זו נחשף מבנה גדול ונמצאו חרסים רבים.
לדעתו של הארכאולוג בנימין מזר כינון ברית הערים הקטנות מהן צמחה ממלכת גשור מוזכר באחד ממכתבי אל-עמארנה:
האם לא היה זה מטעם שולם מרדך שהעיר עשתרות באה לעזור לפחל כאשר לחמו בו כל ערי ארץ גארי [גשורי]. העיר אדמו, העיר אררו, העיר משקי, העיר מגדל, העיר עין-ענב, העיר זרקי, וכאשר נכבשה העיר עיון והעיר יבילים...
לדעתו של מזר ייתכן שנפלה טעות בעת כתיבת מכתב זה והמחבר השמיט את ההברה שׁוּ מהשם גארי המוזכר. לדעתו מופיעה בתוכן המכתב תלונה של מלך עשתרות, בדבר העובדה כי ברית הערים שנקראת גשורי הפקיעה ממנו מספר ערים תוך כדי מלחמה איתו ועם מלך פחל.
על פי הממצאים מתקופת הברזל II, הייתה בית צידא עיר מבוצרת שכללה חלקלקה, חומה ושער גדול ולצידו שני מגדלים. בשער נמצאו ארבעה תאים. ליד השער, מצידו החיצוני, נמצאה במת פולחן הכוללת מצבה עשויה בזלת עם עיטור אל בעל ראש פר. השער נשרף בעת הכיבוש של אשור בשנת 734 לפנה"ס. העיר מזוהה על ידי החוקרים כעיר "צֵר" המופיעה במקרא בתחום נחלת שבט נפתלי (יהושע, י"ט, ל"ה). גודלה, עושרה וכן ביצוריה המרשימים מעידים כי הייתה עיר מרכזית ורבים מן החוקרים אף סוברים שהייתה בירת הממלכה.
היסטוריה > בתקופה ההלניסטית והרומית

בתל נמצאו שרידים רבים מהתקופה ההלניסטית בארץ ישראל הכוללים מבנה ציבורי ומבנה פרטי, ששטחו כ-400 מ"ר והוא כולל חצר וסביבה חדרים רבים.
לאחר מותו של הורדוס בשנת 4 לפנה"ס, הפך בנו פיליפוס לשליט האזור. בתקופת שלטונו, החליט להקים בגולן התחתון עיר גדולה, בנוסף על העיר קיסיריה פניאס שהקים צפונית יותר, והעניק לכפר בית צידה מעמד של עיר וזכויות של פוליס. יוסף בן מתתיהו מספר כי פיליפוס קרא לעיר "יוליאס". מתוך ספרו "מלחמת היהודים", משתמע כי העיר נקראה על שם ליוויה (יוליה) אשת אוגוסטוס, אשר נפטרה בשנת 29 לספירה, אך בספרו המאוחר "קדמוניות היהודים", הוא מציין במפורש שהעיר נקראה על שם יוליה בתו של אוגוסטוס. על פי זיהוי זה, העיר נוסדה לפני שנת 2 לפנה"ס, אז הוגלתה יוליה (הבת) מרומא.
פיליפוס התגורר בעיר וגם נפטר בה ונקבר בה.
במאה הראשונה לפני הספירה התפתחה העיר בית צידה והפכה לעיר העיקרית באזור. קודם לכן הייתה העיר כפר דייגים קטן. כמה משליחיו של ישו נולדו בעיר, ובהם פטרוס, אנדראס, ופיליפוס. כן מוזכר בית ציידה כמקום בו ישו חי ופעל. בברית החדשה כתוב שישו קילל את העיר מכיוון תושביו סירבו לשמוע בקולו, ומשתמע מן הטקסט שגם נס הלחם והדגים היה באזור זה.
בשנת 66 לספירה נערך במקום קרב בין המורדים היהודים לחיילים הרומיים. החיילים הרומיים שירתו את המלך אגריפס השני בעוד שהמורדים היו בפיקודו של יוסף בן מתתיהו. במהלך הקרב שקע סוסו של בן מתתיהו בבוץ וכוחותיו הפסידו. בית צידה נהרסה במהלך הקרבות.
היסטוריה > היישוב בנצרות

בשל הניסים המיוחסים למקום והיותו מקום לידתם של כמה משליחי ישו (פטרוס ואחיו אנדריאס שהיו תלמידיו של ישוע ופיליפוס השליח), היו שרידי העיר לאתר עלייה לרגל של צליינים נוצריים, ודיווחים על תוצאות החפירות זכו לתהודה רבה בתקשורת העולמית. במהלך ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בישראל טס האפיפיור במסוק מעל האתר ונפגש עם צוות החופרים.
במהלך ימי הביניים השתמשו הכפריים שבסביבת העיר בשרידי העיר כמקור לאבני בזלת לבניית בתיהם (שימוש משני).
המחקר באתר

משרידי העיר נותר כיום תל (הנקרא בערבית: א-תל, תל משפע, תל עמריה ותל תלויה), שאורכו כ-400 מטרים, רוחבו כ-200 מטרים וגובהו כ-25 מטרים מעל פני הכנרת (166 מטרים מתחת לפני הים).[דרושה הבהרה]
עוד נתגלו בעיר כלי דיג, שכללו משקולות עופרת ששימשו להשקיע את רשתות הדיג וכן מחט לתיקון רשתות דיג - המלמדים שעיקר כלכלת העיר התבססה על דייג בכנרת. באתר התגלו שני מטבעות כסף משנת 143 לפנה"ס וכן מטבעות ברונזה סלאוקיים, מטבעות ברונזה מתקופת אלכסנדר ינאי ומטבע אחד מימי פיליפוס בן הורדוס, שליט הבשן.
באזור בית הבק - תל המצוי בשפך הירדן אל הכנרת נתגלו שרידי בניין ציבורי גדול ומספר רצפות פסיפס מהתקופה הביזנטית - אתר שככל הנראה שימש את הצליינים הנוצריים שהגיעו לאזור.
המחקר באתר > החפירות

החפירה הראשונה באזור בוצעה על ידי המכון לחקר הגולן בשנת 1987. החפירות נמשכו בשנים 1988 ו-1989.
גם בשנת 2009 נערכו חפירות באתר, בראשותו של פרופסור רמי ערב, ועונת חפירות בת שישה שבועות נסתיימה ב-20 באפריל של אותה שנה. ערב חופר במקום מדי שנה, עם קבוצת סטודנטים מכעשר אוניברסיטאות וקולג'ים בנברסקה ארצות הברית. בעונה זו התמקדו החופרים בשני שרידים חשובים, בחשיפת רובע המגורים מהתקופה ההלניסטית-רומית. ובשער העיר מתקופת המקרא שהוא השער הגדול והשלם ביותר במזרח התיכון. המתוארך למאה עשירית עד שמינית לפני הספירה, תקופתם של דוד ושלמה ועד תקופת היישוב בגולן, עד מסע תגלת פלאסר השלישי, בתקופת 732 לפסה"נ.
ראו גם

ממלכת גשור
לקריאה נוספת

רמי ערב, בית צידה, ספר הכנרת, חלק ב': חופים ואתרים בעריכת יצחקי גל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור
רמי ערב, "אל תסתכל בקנקן אלא בכל המכלול: עדויות לנסך המים בבית צידה", ארץ ישראל - ספר אמנון בן תור, כרך ל, הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, עמ' 357–369
הערות שוליים

↑  רות פלג, בנתיבות הגולן והחרמון, הוצאת יד בן-צבי, ירושלים, 2011, עמ' 32
1 2 3  ורד לוי ברזילי,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'מצאתי!, באתר הארץ, 19 במאי 2004
1 2  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ב, פסקה א, סעיף 28
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים, ספר ב, פרק ט, פסקה א, סעיף 168
↑  תולדות מלחמת היהודים ברומאים, ספר שני, הערה לסעיף 168
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ד, פסקה ו.
↑  יוסף בן מתתיהו, חיי יוסף, פרק 72
↑
אריה קינדלר,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'‏מטבעותיו של הטטרארך פיליפוס ובית-ציידא, קתדרה 53, ספטמבר 1989, עמ' 26-24
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558856005171 
בית צידא ליד הר דשן ועין כפר נחום, במפה מהמאה ה-17
שרידי שער העיר
אפאזיה

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 תסמינים:  אילמות 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1135944 
 MeSH:  D001037
 סיווגים
 ICD-10:  F80.0, R47.0, F80.2, F80.1 
 ICD-11:  MA80.0 
 
אָפַאזְיָה (או: אפזיה, באנגלית: Aphasia; בעברית תקנית: שַׁתֶּקֶת או אִימְלוּת) היא לקות של פגיעה בכישורי השפה, לדוגמה אובדן כושר דיבור, הבנה, קריאה או כתיבה. זהו תסמין שנובע מפגיעה נוירולוגית במוח.
מקור המונח מן היוונית: ἀ- א-, שפירושה "חַסַר-" והמילה φάσις פאזיס - "שפה", כלומר 'היעדר דיבור' (בדומה למקור המונחים העבריים שתקת או אימלות - מחסור במילים). המונח אפזיה משמש כיום במקצועות הטיפול לתיאור הפרעות שפה ברמות חומרה שונות, בעוד שדיספאזיה ('ליקוי דיבור') נעלמה מהשימוש.
אפזיה היא ביטוי של נזק מוחי באזורי הדיבור שבמוח, הנמצאים בקליפת המוח שבפלג המוח השולט. אצל רוב בני האדם זהו פלג המוח השמאלי.
אפזיה מתבטאת בפגיעה ביכולת הדיבור והתקשורת, ומתאפיינת במספר סימנים אופייניים, שלא כולם בהכרח נוכחים באדם המאובחן עם אפזיה. קיימים שני סוגי פגיעה מוחית בכישורי השפה במסגרת האפזיה:
פגיעה במוטוריקה של השפה - פגיעה ביכולת הפקת הדיבור והגיית המילים. עם השנים התברר שהבעיה אינה בהכרח בעיה שרירית אלא שיבוש תהליכי הפקת התחביר ורכיבי המשפט, בקצב ובדרך הנדרשים ליצירת דיבור הנשמע שוטף.
פגיעה סנסורית (תחושתית) בשפה – פגיעה ביכולת ההבנה וביכולת תכנון והפקת משפטים רציפים בעלי משמעות. - וכך הנפגע יכול להפיק שטף של מלל חסר פשר או לשמוע את הנאמר אליו ככזה.
ניתן לאבחן אפאזיה באמצעים שונים, החל מסקירה לשונית קלינית מהירה, ועד בדיקות מעבדת לשון האורכות מספר שעות, וכוללות משימות לבחינת יכולות השפה והתקשורת.
גורמים ותסמינים

אפזיה נגרמת מנזק מוחי למרכזי השפה שבקליפת המוח בפֶלֶג המוח השולט, שאצל רוב בני האדם הוא פלג המוח השמאלי. פגיעות באזורי שפה שונים יוצרים תסמינים שונים במהותם, כמו ההבדלים בין פגיעה באזור ברוקה שבאונה המצחית, לפגיעה באזור ורניקה באונה הרקתית. הנזק לאזורים אלו יכול להתרחש כתוצאה משבץ מוחי, פגיעה גופנית פיזית במוח, פגיעה נפשית-גופנית (פסיכופיזית) של הלם וטראומה, מחלות ניווניות (דגנרטיביות) של המוח כמו טרשת נפוצה, וכן בסוגים מסוימים של התקפי מחלת הנפילה (אפילפסיה). אפאזיה עלולה גם להתפתח בהדרגה ובאיטיות, במקרים של גידול סרטני במוח.
כאמור, המחלה תתבטא באופן שונה בהתאם לאזור הנפגע, ועל פי חומרת הפגיעה. ייתכן שחולה אפאזיה יוכל לדבר אך לא לכתוב, או להפך, להבין משפטים מורכבים יותר מאלו שיהיה מסוגל ליצור בעצמו וכן הלאה, כך שאין בהכרח קשר בין הפגיעה בקלט לפגיעה בפלט הלשוני, או בין הפגיעה בסוג אחד של תקשורת לפגיעה בסוג תקשורת אחר.
גורמים ותסמינים > אופני ביטוי

ישנו מנעד רחב של תסמינים שחלקם עלול להופיע או להיעדר אצל המאובחן באפאזיה, וכל מקרה לגופו, אך ככלל, המאפיין המשותף בין התופעות הוא של בעיות לשוניות שכליות, שאינן נובעות מפגיעה באיברי הדיבור, השמיעה או הכתיבה עצמם. ביטויי תסמינים האופייניים לאפאזיה הם:
משפטים קצרים או חסרים: הסובלים מאפאזיה נוטים לדבר במשפטים קצרים יותר משנהגו לומר בטרם הפגיעה. לעיתים המשפטים הנאמרים מקוטעים, אינם תקינים מבחינה דקדוקית, או נשמעים לא תקינים לפי שיפוט השומעים.
מבעים משובשים ומשפטים חסרי הגיון – חולה האפאזיה עלול לבחור מילים, ביטויים וחלקי משפט, שאינם קשורים למבע ולשיחה; ביטויים אשר יוצרים רצף דיבור שנשמע על פניו כדיבור תקין, אך הוא חסר משמעות. השיבוש יכול להיות גם בהמצאת מילים, בהמצאת ביטויים ובהלחם מילים שאינן שייכות זו לזו, בבניית משפטים בעלי תחביר משובש, ובבחירת מילות יחס שאינן קשורות למבע הנדרש. בסוג פגיעה מסוים קיים גם שיבוש "קו המחשבה" הנודד עם הופעת מילה או ביטוי ועובר לרצף שמקורו אחר. המבעים מלווים לעיתים גם בתנועות ידיים, הבעות פנים, ופעולות גופניות השייכים למשהו אחר מן הנאמר, לעיתים בכיוון שלישי, המנותק הן מנושא השיחה המקורי, והן מהמבע המופק באותה עת.
קשיי הבנה – המאובחנים באפאזיה עלולים גם לא להבין את הנאמר להם בשפה תקינה וברורה, או להגיב באופן המורה שהם הבינו את הדברים בצורה משובשת.
אפזיה יכולה להתרחש במשולב עם הפרעות דיבור נוספות, כגון דיסארתיה (קואורדינציה לקויה של שרירי הדיבור), או אפרקסיה של הדיבור (ליקוי בתכנון המוטורי של הדיבור), שנגרמות גם הן כתוצאה מנזק מוחי.
שכיחות בישראל ובעולם

נכון לשנת 2022 בישראל ככל הידוע האפזיה היא בשכיחות של 300-500 חולים לכל 100,000 תושבים, 4 לכל 1,000 תושבים.[דרוש מקור]
בארצות הברית היחס זהה – 1 לכל 250, כלומר יש כמליון מאובחנים באפזיה.[דרוש מקור]
בעולם, כ-21% מהחולים מצליחים לתפקד באופן לשוני תקין, והשאר מתמודדים עם קשיי אבדן כושר דיבור והבנה, כתיבה וקריאה חמורים.[דרוש מקור]
סוגי אפזיה > אפזיית ברוקה (אפזיה מוטורית)

אפזיה מוטורית בלתי-שוטפת (באנגלית: nonaffluent) או אפזיית ברוקה: היא אפזיה שבה יכולת הדיבור וההבנה נותרים על כנם, אך שטף הדיבור נפגע.
פגוע אפזיה זו מדבר בדיבור "כבד" איטי ומקוצר, עם עצירות בניסיונות לברור מלים ולהיזכר, תוך מחוות ואמירה של מילים וביטויים מקורבים, והשמטת צורות לשוניות ומילות קישור, באופן שאינו נשמע שוטף, ועם זאת אפשר להבין את הנאמר, שהוא בעל משמעות ובתוך ההקשר של השיחה. דיבור זה נקרא "טלגרפי" על שם המברקים שכל מילה עלתה בהם כסף רב, ועל כן נכתבו תוך קימוץ במילים.
אפזיה זו נקראת על שם הפגיעה באזור ברוקה, אזור הדיבור באונה המצחית בפלג המוח השולט, שהוא בדרך כלל השמאלי, אזור שגילה חוקר המוח הצרפתי השנוי במחלוקת פול ברוקה.
הדובר משמיט מילים קצרות פחות עיקריות, אינו מטה את המילים, אינו מוצא את המילה המדויקת ומחליף אותה בתיאור או במילה אחרת קרובה, או במחווה וקולות הקשורים למילה. אך המשפטים הנוצרים הם בעלי משמעות. הלוקה באפזיה מסוגל להבין את הנאמר לו, ולכן הוא גם מודע לבעיות הדיבור שלו עצמו, ואף מתוסכל מהם.
פעמים רבות הפגיעה באזור ברוקה הנמצא באונה המצחית, מלווה גם בשיתוק או חולשה של צד הגוף מול פלג המוח השולט (כלומר בדרך כלל מלווה בשיתוק או חולשה של צד ימין בגוף), עקב שליטת האונה המצחית בתנועת הגוף בצד שכנגדו.
לדוגמה במלחמת יום הכיפורים נפגע גיבור ישראל שמוליק אסקרוב במוחו. בעת שחזור פציעתו סיפר כך:
סוגי אפזיה > אפזיית ורניקה - רצפטיבית (אימלות שוטפת)

אפזיה רצפטיבית, ובעברית אימלות שוטפת, היא תופעה של דיבור חסר פשר הנשמע כדיבור שוטף. הדובר חושב שהוא מדבר לעניין, אך עונה על שאלות אחרות לחלוטין ולתוך דבריו חודרים מילים וביטויים מומצאים, מילים המגיעות מתחום אחר שאינו שייך לשיחה, ולעיתים גם חלקי משפט שאינם תקינים מבחינה דקדוקית, הטיות דקדוקיות שגויות או מיותרות.
הפגיעה נקראת "רצפטיבית" על שם בעיות התפישה הלשונית (הרצפציה) של הדובר שאינו מצליח להבין את הנאמר אליו, ואין מבינים את מה שהוא אומר.
אבדן כושר דיבור זה נובע מפגיעה באזור ורניקה בקליפת המוח, באונה הרקתית (הטמפורלית), שבפלג המוח השליט (בדרך כלל פלג המוח השמאלי). חוקר המוח קרל ורניקה זיהה את המיוחד בדיבור של פגועי אזור מוחי הזה.
כאמור, הלוקה בתסמונת זו בונה משפטים הנשמעים כשטף דיבור, אך אלו לעיתים אינם מורכבים ממילים הקשורות ישירות לנושא שבו מדובר ואל דבריו נלווים מחוות גופניות היכולות להיות קשורות לנושא שלישי, שאינו הנושא שבו השיחה עוסקת, ואף אינם שייכים למילים בשטף המלל שהדובר מפיק.
סרט המדגים פגוע מוח מסוג זה ונקרא "סלט מילים" מציג איש מחייך ועונה לשאלות מראיינת צעירה. הסרט פותח בהגדרת תופעת האפזיה השוטפת. ראשית מוגדרת אפזיה כלקות לשונית המגיעה לאחר שבץ מוחי. האימלות השוטפת מוגדרת כבעיית תפישה לשונית לקויה (poor comprehension). הדיבור נוצר ללא מאמץ אך פשר הדברים לקוי.
לרוב,  הלוקים בתסמונת זו סובלים גם מקשיים בהבנת הדיבור, ולעיתים אף אינם מודעים לטעויות שלהם, ובטוחים שהם ענו לעניין, או הבינו את הנאמר להם כראוי.
האזור הפגוע אינו קשור לתנועות הגוף והשרירים, ולכן נפגעי לקות זו לעיתים אינם סובלים משיתוק.
סוגי אפזיה > אנומיה - אימלות מילולית

אפזיית איבוד מלים זו נקראת אנומיה על שם השמות שבאופן טיפוסי הלוקה בה אינו יכול להיזכר בהם.
לקות זו מתאפיינת בקושי לזהות מלים מסוג מסוים, למשל קושי לומר ולהבין כשהוא שומע פעלים, אך בה בעת אין לו קושי לזהות ולהפיק שמות-עצם. או בדוגמה אחרת, הדובר מתקשה להפיק מילים בתחום מסוים, או בזיהוי המילים האלו, בעוד בתחומים אחרים אין להם כל בעיה.
ברוב המקרים הלוקים בזה מודעים לבעיה שלהם, והתחושתם מתוארת כמו חיפוש מילה "העומדת על קצה הלשון". במקרים חמורים הבעיה היא ברמת המושג ולא ברמת המילה, כפי שתיאר רופא העצבים וחוקר המוח הנודע אוליבר סקס בספרו האיש שחשב שאשתו היא כובע.
סוגי אפזיה > אפזיה כוללת (גלובלית)

אפזיה כוללת היא אימלות חמורה הנובעת מפגיעה נרחבת ובו זמנית בחלקים שונים של אזורי הדיבור שבפלג המוח השליט. כ-10-30% מנפגעי האפזיה מוגדרים כבעלי אפזיה כוללת חמורה עם קשיי דיבור שהם לרוב בלתי ניתנים לריפוי.
סוגי אפזיה > הסיווג המדעי-טיפולי החדש

ארבעת סוגי האפזיה שתוארו לעיל נתגלו בעבר הרחוק ואף סווגו אז על פי התופעה הכללית הנצפית בדיבור.
החל משנות השמונים של המאה ה-20 התקבל מידע על פיו בחלק ניכר מהמקרים אין מיפוי אחד לאחד של תופעות אובדן כושר הבנה ודיבור לאזורי מוח פגועים מסוימים, שכן המוח ומערכותיו העצביות משלימים ומרפאים את עצמם בתופעה הנקראת גמישות עצבית (נוירופלסטיציות), וחלק מהבעיות קשורים לפגיעה קטנה רק בחלק מסוים מהאזורים שנתגלו. למשל התברר שפגועי אפזיית ורניקה כוללים פגיעה פנימית באזורי דיבור שברוקה וגם ורניקה לא הכירו המוסתרים באונת האי (האינסולרית) שבעומק החריץ הצידי (המענית).
כך גם התברר שתופעות אימלות מילולית (אנומיה - איבוד מילים) יכולה להיות בכל אחד מהחולים לתחום מלים שונה לחלוטין, המיוצגות באזורים שונים של המוח לעיתים גם לא באופן קבוע מאדם לאדם. כך האחד עלול לאבד יכולת לומר שמות של מאכלים, בעוד השני לא יצליח לומר פעלים הקשורים בהתרגשות.
משום כך התקבעו שתי שיטות מיון וסיווג לתופעות אפזיה:
שיטת בוסטון הנאו-קלאסית - המשמרת את החלוקה לאפזיית ברוקה או ורניקה.
הסיווג הפסיכו-קוגניטיבי.
סוגי אפזיה > דגם המיקום - שיטת בוסטון הניאוקלאסית

בעקבות הביקורת הנפרדת של הרולד גודגלס ואדית קפלן, התקבעה שיטת הסיווג הנקראת כיום "שיטת בוסטון הניאוקלאסית" על פיה נשמרת החלוקה לאפזיה שוטפת או לא שוטפת, אך יחד עימה מנסים לזהות בצורה מדויקת את אזור הפגיעה.
סוגי אפזיה > דגם הסיווג על פי חקר ההבנה (פסיכולגיה קוגניטיבית)

כיום מקובל לצורך המחקר והטיפול לסווג בצורה שונה על פי שלבי העיבוד הלשוני שנפגעו.
הנבדק עובר סדרת מבחני הבנה מענף הפסיכולוגיה קוגניטיבית, ומבדקים עצביים על סמך החקר הנפשי-עצבי (קוגניטיבי נוירופסיכולוגי), המבוסס על החלקים בשלבי עיבוד השפה שנפגעו.
בתחילת המאה העשרים החוקר היהודי-גרמני לודוויג ליכטהיים הציע עוד שישה סוגים אפשריים של פגועי אזור וורניקה, אך בימיו לא הייתה דרך לאשש שאכן אלו קיימים:
פגועי חרשות למילים (אנ') - בה הנפגע אינו מסוגל להבין שפה דבורה - המתוארת כאילו מדברים אליהם בשפה זרה, אך משתמרת היכולת לדבר מאליהם ללא קשר לתקשורת עימם, ולעיתים גם יכולת לקרוא ולכתוב.
אפזיית השראה (אנ') - שבה מאבדים את הרצף המילולי מדי פעם תוך כדי ובעקבות שמיעת דבריהם עצמם. נובע מפגיעה בצרור המקושת, תעלה עצבית של סיבי קישור בתוך פלג המוח השליט, המובילה מאחורי האונה הרקתית שליד האוזן, ובו אזור ורניקה, אל הפיתול התחתון באונה הקדמית, שם אזור ברוקה.
אפרקסיית דיבור - חוסר יכולת הנעת אברי הדיבור. כיום זו מקובלת כמחלה נפרדת ולא כסוג של אפזיה.
אפזיה מוטורית בין-אונתית (נקראת גם אפזיית רעש לבן (אנ')) - בעקבות פגיעה בפיתול המצחי העליון של האונה הקודקודית. אזורי הדיבור שנותרו שלמים אינם מופעלים, וכאילו "נותקו" מהמערכת, וכך האדם מתעלם מדיבור בסביבתו ומתקשה ליזום את תהליכי הדיבור הנדרשים, החל מניתוח הצלילים, שליפת המלים הנדרשות והטייתן, וכלה ביצירת משפטים בעלי משמעות.
אפזיה חיישנית בין-אונתית (אנ') דומה לאפזייה רצפטיבית (ורניקה) אך בניגוד אליהם הם יכולים לחזור על מילים, ואף יש להם "אקולליה" - הצורך הטורדני הכפייתי לחזור על מילים שוב ושוב.
| שם | מקום | שטף דיבור | משמעות | חוזר על הנאמר | מודע | רוצה לומר | מפיק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אימלות התפישה הלשונית | ורניקה | שוטף | חסר פשר | לא מסוגל לחזור | חושב הכל טוב | יצאתי לטיול | החלפתי מבקבוק מקצובי |
| אימלות בינאונתית חיישנית | אונת האי | שוטף | חסר פשר | יכול לחזור על הנאמר | שומע: עיפרון | עיפרון |  |
| אימלות השראה | הצרור המקושת | שוטף | בעל משמעות | עובר למה שנאמר | בואו תראו איזה יופי | בואו תירו ברובים |  |
| אימלות מילולית | ברוקה | שוטף | נתקע | חוזר | מודע | אני יורד למרתף | אני יורד לזהו |
| אימלות הנעה (ברוקה) | ברוקה | מקוטע | הגיוני | לא יכול לחזור | יודע שיש בעיה | אנחנו נרד למרתף | אנו ירד זהו. |
| אימלות הנעה בינאונתית | ברוקה | מקוטע | הגיוני | מוכרח לחזור | יודע שיש בעיה | אנחנו נרד למרתף | אנו ירד זהו. |
| אימלות כוללת (גלובלית) | ברוקה וגם ורניקה | מקוטע | חסר פשר | לא חוזר | לא מודע לבעיה | אנחנו נרד למרתף | בואו נחש גימל |
| אימלות מעורבת בינאונתית | ברוקה וגם ורניקה | מקוטע | חסר פשר | חוזר | לא מודע לבעיה | אנחנו נרד למרתף | בואו נחש גימל |
| אימלות תת-אונתית | במקומות רבים במוח | תלוי | תלוי | תלוי | תלוי | תלוי | תלוי |
דרכי טיפול

ישנם מספר דרכי טיפול מקובלות כיום:
סיוע חיצוני: התאמת הסביבה ליכולת ולצורכי החולה.
טיפול מרפאתי: תרגול עם קלינאי תקשורת.
שיטת האילוץ המותנה לטיפול באפזיה - בו עובדים בעיקר על הנעת שרירי הפנים ואיברי הדיבור.
טיפול חברתי שילובי (או: הגישה הסוציאלית לטיפול באפזיה - הלכה למעשה. ראה הרחבה בפרק: השתלבות פגועי אפזיה בחברה): יצירת קהילה, חברה, ומשפחה תומכת.
טיפול באמצעות נגינה - (אנ')
החלמה מאפאזיה

מחקרים שונים בספרות מציינים כי החלמה ספונטנית של נזק מוחי מתחילה בשבועות הראשונים לאחר הפגיעה אך נעצרת עם סוף השנה הראשונה.
יחד עם זאת, מחקר שהתפרסם בשנת 2008 מצא שטיפול ארוך טווח יעיל לשיפור יכולות לשוניות ותקשורתיות, אף שהמוח הפסיק להחלים מעצמו.
ההחלמה קורית בשני אופנים:
גיוס כח עזר: אם רק אזור קטן במוח נפגע: גיוס אזורים עצביים נוספים באותו פלג מוח פגוע (כאמור, בדרך כלל השמאלי) יחד עם גיוס אזורים עצביים מפלג המוח שכנגד, זה שלא נפגע.
גיוס מקבילה - הומולוגית: כאשר הפגיעה הייתה נרחבת, המוח יכול באמצעות גמישות עצבית (נוירו-פלסטיציות) לגייס חלקים מפלג המוח שלא נפגע (בדרך כלל פלג המוח הימני) שיבצעו את הפעילות העצבית-מוחית במקום האזור הפגוע.
השתלבות פגועי אפזיה בחברה

חיי הנפגע באפזיה משתנים ללא הכר, ונלווים אליה לעיתים גם תחושות של בדידות, ניתוק מהסביבה, וצמצום משמעותי של הפעילות החברתית. תפקידיו, משרתו ומעמדו בעבודה לעיתים נפגעים ואחוז האבטלה מבין לוקי אפזיה לסוגיו גבוה. כך גם נפגמת יכולתו ללמוד באופן רשמי ולא רשמי, ולהתקדם לתחומים חדשים.
כדי לתת מענה לקשיים ולצרכים התקשורתיים של האדם הנפגע באפזיה התפתחה בשנים האחרונות הגישה הסוציאלית, ששמה במרכז את ההשתתפות ואת האינטגרציה של האדם בתוך החברה והיא מרחיבה את ההסתכלות של הגישה המסורתית-רפואית יותר של שיקום, המתמקדת ב"תיקון" הפגיעה השפתית של המטופל
יישום גישה הסוציאלית נעשה ע"י:
הרחבת המטרות הטיפוליות והרחבת ההתערבות הטיפולית.
הדרכת המשפחה והסביבה המתקשרת עם האדם האפזי.
עבודה במסגרות קבוצתיות.
פתיחת מרכזי יום הנותנים מענה ספציפי לאוכלוסייה של אנשים עם אפזיה ובני משפחותיהם.
בשנים האחרונות קמו מספר מרכזים לאנשים עם אפזיה בעולם, שמישמים הלכה למעשה את עקרונות הגישה הסוציאלית.
בשנת 2007 נפתח בארץ מרכז אדלר לאפזיה, שהוא הסניף הבינלאומי הראשון של מרכז אדלר לאפזיה בניו ג'רזי.
פעילות המרכז אינה מתמקדת בלקות השפתית אלא במתן דגש להרחבה וניצול השימוש ביכולות השפתיות הקיימות.
הלוקה באפזיה יכול להיעזר באמצעים טכנולוגיים כמו משיבון, בודקי איות ואמצעים ממוחשבים אחרים.
הערות שוליים

↑  על אפזיה במילון המונחים המקצועיים של האקדמיה ללשון העברית (צילום מסך, אין אפשרות לקישור ישיר): "בקרב רופאים משמש גם המונח אִימְלוּת (אִי + מֶלֶל, בהשראת 'אילמות') שהוצע במילון הרפואי מאת יוסף אבן־אודם ויעקב רותם."
↑  (באנגלית) על ההבדלים בין אפזיית ברוקה לאפזיית ורניקה, כולל סרטים המציגים לקויות אלו. חומרי המעבדה לחקר הדדיות הקלט החושי ISLE, של מכללת הנובר במדינת אינדיאנה שבארצות הברית. (באתר הלימודים האקדמיים המקוון SAGE)
↑  נורית מלניק ואירנה בוטוויניק, חקר השפה, חלק א' עמודים 141-142, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה ה'תשע"ז 2017
↑  "דיבור טלגרפי" באמצעות מילות תוכן בלבד, הוא גם שלב דיבור, בתהליך רכישת השפה בימי הילדוּת. ראו חקר השפה, שם
1 2 3 4  מהם אזור ברוקה ואזור ורניקה (הסבר פשוט וממצה באתר מכון דוידסון)
↑  דברי שמוליק אסקרוב, בשעה 1:01:06 של הסרט והמשך דבריו בשעה 1:07:20 בסרט עֹז 77 מאת אביגדור קהלני ואליצור ראובני (בערוץ היוטיוב של אתר התרבות המקוון בילוי נעים)
↑  (באנגלית) סלט מלים (ערוץ היוטיוב של ד"ר שפר) הסרט מקורו באתר אגף הפיזיולוגיה של אוניברסיטת ויסקונסין. סרטון נוסף על ראיון עם רופא שיניים שעבר שבץ מוחי, מוצג באתר החקר העצבי של השמע
↑  Jonathan C Baker, Linda A LeBlanc, Paige B Raetz,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'A Behavioral Conceptualization of Aphasia, The Analysis of Verbal Behavior'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'24, 2016-10-25, עמ' 147–158
↑  R. C. Katz, R. T. Wertz,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'The efficacy of computer-provided reading treatment for chronic aphasic adults, Journal of speech, language, and hearing research: JSLHR'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'40, 1997-06-01, עמ' 493–507
↑  Randall R. Robey,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'A Meta-Analysis of Clinical Outcomes in the Treatment of Aphasia, Journal of Speech Language and Hearing Research'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'41, 1998-02-01'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'
↑  Friedemann Pulvermüller, Marcelo L. Berthier,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'Aphasia therapy on a neuroscience basis, Aphasiology'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'22, 2016-10-25, עמ' 563–599'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'
↑  Gottfried Schlaug, Sarah Marchina, Andrea Norton,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'From Singing to Speaking: Why Singing May Lead to Recovery of Expressive Language Function in Patients with Broca's Aphasia, Music perception'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'25, 2008-04-01, עמ' 315–323'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'
1 2  דפנה אולניק, הגישה הסוציאלית לטיפול באפזיה, שיקומדע 25, 2002, עמ' 99-113
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294182405171  BNE: XX528535  BnF: cb12648875b (data)  GND: 4002416-7  LCCN: sh85005950  NDL: 00571290  NKC: ph118293 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
כלי טיס של צה"ל

ערך זה מציג את רשימת כלי הטיס בשירות צה"ל, בעבר וההווה.
רובם המוחלט של כלי הטיס המפורטים להלן הופעלו ומופעלים על ידי חיל האוויר הישראלי. כלי טיס בודדים היו קשורים לחילות אחרים. לגביהם ראו בהערות.
תאים המודגשים בתכלת הם של כלי טיס הנמצאים בשירות פעיל.

תאים המודגשים באפור הם של כלי טיס שהוזמנו וטרם נכנסו לשירות פעיל.