stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת תל אביב
קשר לתעשייה

אוניברסיטת תל אביב מקיימת קשרים עם התעשייה לצורכי מחקר ופיתוח, השמה של בוגרים ובוגרות ושיתופי פעולה שונים. הבולטים שבהם:
מרכז היזמות – הוקם בשנת 2019 במטרה לאפשר לסטודנטים מכל התחומים לשלב לימודי יזמות בתואר האקדמי ולקדם יוזמות שונות באמצעות סדנאות, תחרויות, ליווי של מנטורים, ייעוץ אקדמי, פגישות והשתלבות במשרות בחברות עסקיות וארגונים ציבוריים וחברתיים.
רמות ליד אוניברסיטת תל אביב בע"מ – חברת מסחור הטכנולוגיות של אוניברסיטת תל אביב. החברה, שהוקמה ב-1973 ונמצאת בבעלותה המלאה של האוניברסיטה, יוזמת, מובילה ומנהלת את העברת הטכנולוגיות הנוצרות במסגרת המחקר האקדמי ממעבדות האוניברסיטה אל התעשייה. רמות מנהלת את כל פעילויות המסחור משלב ההגנה הפטנטית על המצאותיהם של חברי הסגל ותלמידי המחקר, ועד למתן רישיונות לגופים התעשייתיים הרלוונטיים. רמות מתפקדת כממשק המקצועי בין התגליות המדעיות החדשניות והקהילה העסקית בתחומי פעילות מגוונים (מדעי החיים, רפואה, מדעים מדויקים, והנדסה).
פארק עתידים – פארק תעשייה השוכן בצפון מזרח תל אביב, בבעלותן של אוניברסיטת תל אביב ועיריית תל אביב-יפו. הפארק משתרע על כ-80 דונמים ובו 11 בניינים ומגדלים שבהם כ-80 חברות המעסיקות כ-8,000 עובדים בתחומי ההייטק, הפיננסים, הבריאות, השירותים, הלייף סטייל ועוד.
כנס הסייבר השנתי – מדי שנה מתקיים באוניברסיטת תל אביב שבוע הסייבר השנתי. את האירועים פוקדים אלפי אנשים מכל רחבי העולם, לצד מומחים, מקבלי החלטות, משקיעים, סטרטאפים, אנשי טכנולוגיה, אקדמאיים, סטודנטים, האקרים, טכנולוגיים ובכירי התעשייה.
בניין ברודקום – בשנת 2018 הושק מיזם ראשון מסוגו על ידי האוניברסיטה וחברת ברודקום, מובילה עולמית בתחום תכנון שבבי מעגלים משולבים לתעשיית התקשורת, בשיתוף עם עיריית תל אביב: הקמת בניין מו"פ של ברודקום בתוך הקמפוס, סמוך לפקולטה להנדסה. כחלק מההסכם בין שני הארגונים, שליש משטח המבנה מוקדש לשימושה של הפקולטה להנדסה של אוניברסיטת תל אביב.
בתי חולים מסונפים לפקולטה לרפואה – לאוניברסיטת תל אביב מסונפים שבעה עשר בתי חולים ברחבי ישראל. נוסף על כך שהם משמשים להוראה לתלמידי בית הספר לרפואה ובית הספר למקצועות הבריאות, מצויים בהם כמה מרכזי מחקר משותפים עם האוניברסיטה, בהם מרכז משותף בתחום הריפוי הגני במרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי.
תאגידים קשורים

לאוניברסיטת תל אביב מספר חברות בת ותאגידים קשורים הממוקמים בתחומה. הבולטים שבהם:
החברה הכלכלית של אוניברסיטת תל אביב בע"מ – האוניברסיטה משתמשת בחברה זו, הנמצאת בבעלותה המלאה, כדי לבצע פעילויות שהיא, כמלכ"ר, אינה יכולה לבצע, דוגמת התקשרויות עסקיות עם גורמים חיצוניים והכנסת גורמים שיווקיים ומסחריים לשטח הקמפוס, תמורת תשלום. מבקר המדינה מתח לא אחת ביקורת על כך שהאוניברסיטה (כמו גם אוניברסיטאות אחרות) אינה מאפשרת לו לבצע ביקורת בחברה הכלכלית, בטיעון שמדובר באישיות משפטית נפרדת שאינה כפופה לביקורתו, בה בשעה שיותר ויותר פעילויות בעלות משמעות כלכלית עבור האוניברסיטה מבוצעות באמצעות החברה הכלכלית.
הוצאת רמות ליד אוניברסיטת תל אביב בע"מ – נמצאת בבעלותה המלאה של האוניברסיטה, ומתמחה בהוצאה לאור של ספרי לימוד במדע, טכנולוגיה, מדעי החברה והרוח לילדים מגיל הגן ועד החטיבה העליונה, וכן בפרסום ספרי עיון ומחקר בתחומים אקדמיים.
ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב.
מרכז עלית לספורט באוניברסיטת תל אביב בע"מ – חברה בבעלותה המלאה של האוניברסיטה, הממוקמת ופועלת בצמוד לקמפוס. החברה מציעה מתחם של מרכז כושר ובריכות שחייה, לרבות בריכת שחייה אולימפית, חוגי ספורט, מרכז להסמכות בספורט ובתנועה, וקייטנות ופעילויות קיץ.
להב פיתוח מנהלים בע"מ (חל"צ) – חברת בת בבעלות מלאה של האוניברסיטה, המציעה מגוון קורסים ותוכניות לימוד להכשרת והעצמת מנהלים, ואמורה להוות גשר בין העולם האקדמי לעולם העסקי והארגוני. החברה הוקמה בשנת 1992 על בסיס "עמותת להב", הפועלת עוד משנת 1964. להב ממוקמת ופועלת בתחומי הפקולטה לניהול של האוניברסיטה.
עתידים חברה לתעשיות עתירות מדע בע"מ – חברה שהוקמה בשנת 1972 כמיזם משותף של האוניברסיטה ושל עיריית תל אביב. החברה הקימה את קריית עתידים, שנועדה להיות קריה לתעשיות עתירות מדע. בשנות האלפיים, מהווה "קריית עתידים", הנמצאת בצפונה של תל אביב, מתחם בו ממוקמות חברות מובילות מתחומי ההיי טק, התקשורת, הפיננסים והרפואה.
אגודת הידידים של אוניברסיטת תל אביב – עמותה הפועלת לצד האוניברסיטה ומלווה אותה מאז הקמתה. האגודה עוסקת בשני הבטים של גיוס משאבים: "גיוס רוחני" – גיוס ושילוב מעגלי תמיכה ציבוריים ועסקיים, ו"גיוס חומרי" – גיוס כספים להשקעה במחקר, הוראה, מלגות ופיתוח הקמפוס. אגודת הידידים מוכרת כמוסד ציבורי על ידי רשות המיסים בישראל ומאושרת לצורכי תרומות לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.
מועדון האוניברסיטה ע"ש מרסל גורדון – עמותה שמטרתה לקיים ולהפעיל מועדון חברים לסגל האקדמי של האוניברסיטה. המועדון מהווה מקום מפגש חברתי ותרבותי לסגל, והוא מציע לחבריו פעילויות תרבות, כנסים וימי עיון. המועדון ממוקם בתחומי הבית הירוק, הנמצא בסמוך לקמפוס האוניברסיטה.
אנו – מוזיאון העם היהודי (היה קרוי עד שנת 2021 מוזיאון בית התפוצות, המוזיאון לפזורה יהודית על שם נחום גולדמן) – המוזיאון, שהוקם בשנת 1978 והמאוגד כחברה לתועלת הציבור, אינו מצוי בבעלותה של האוניברסיטה, אך ממוקם בתחומה.
קשרים בין-לאומיים

אוניברסיטת תל אביב מקדמת את קשריה הבין-לאומיים והשפעתה הגלובלית בדרכים שונות. היא מקיימת שותפויות אסטרטגיות עם מוסדות בחו"ל כולל שיתופי פעולה עם אוניברסיטת נורת'ווסטרן, אוניברסיטת קולומביה, אוניברסיטת ניו יורק, אוניברסיטת לודוויג מקסימיליאן, אוניברסיטת מנצ'סטר, IIT מדרס, אוניברסיטת שנדונג ועוד. באוניברסיטה לומדים כ-2,000 תלמידים בין-לאומיים מדי שנה במסגרת תארים בין-לאומיים, תוכניות קצרות טווח וחילופי סטודנטים, וכן תלמידי מחקר בין-לאומיים; בנוסף, היא מעודדת את הבין-לאומיות כחלק חשוב מפעילותם של תלמידי וסגל האוניברסיטה על ידי הרחבת היצע הקורסים באנגלית, שילוב מרצים מחו"ל בתוכניות הלימודים, העלאת מספר הסטודנטים ואנשי סגל המשתתפים בתוכניות חילופים והכשרה בחו"ל ועוד.
תוכניות ופעילויות מיוחדות

התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן: תוכנית ארבע-שנתית לסטודנטים מצטיינים הלומדים לתואר שני ישיר, שאליה מתקבלים 15 סטודנטים מדי שנה. מיועדת לתלמידים בעלי עניין בנושאים בין-תחומיים, ומטרתה לאפשר לתלמידים להתעמק בתחומי ידע שונים, להשוות בין המתודולוגיות שלהם ולהתמודד עם בעיות בין-תחומיות.
הקליניקות המשפטיות באוניברסיטת תל אביב פועלות לשינוי חברתי באמצעים משפטיים בתחומים שהמדינה, לדעת חברי הקליניקות, מגלה בהם אוזלת יד.
אוניברסיטה בעם: תוכנית להשכלת מבוגרים ונוער. המשתתפים בתוכנית מגיעים לקמפוס האוניברסיטה פעם בשבוע למשך שני סמסטרים ולוקחים חלק באחד מחמישה קורסי מבוא: משפטים, רפואה, מנהל עסקים, תקשורת ופסיכולוגיה. התוכנית הוקמה בשנת 2005 על ידי ד"ר עדי קול, שנבחרה בשנת 2013 לכנסת ה-19. בשנת 2014 הורחבה פעילות התוכנית לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, לאוניברסיטה העברית ולאוניברסיטת חיפה.
התוכנית לגילוי וקידום תלמידי בית ספר מצטיינים במתמטיקה: מאפשרת לבני נוער לסיים את לימודי התואר הראשון שלהם במתמטיקה (ולעיתים גם את הלימודים לתואר שני) יחד עם לימודיהם בבית הספר התיכון. רבים מהתלמידים מסיימים במקביל ללימודיהם בתיכון שנת לימודים אקדמית אחת לפחות.
סדנת תל אביב למדע, טכנולוגיה וביטחון: סדרה מתמשכת של כנסים וימי עיון המוקדשים לתחומים שונים של מדע, טכנולוגיה וביטחון – בהקשר הישראלי והמזרח תיכוני.
תוכנית ללימודי האיחוד האירופי: תוכנית בת שנה אשר מתמקדת בהיבטים הפוליטיים, הכלכליים והחברתיים של אירופה בת זמננו. התוכנית מאפשרת לעשות תואר שני בשיתוף עם אוניברסיטת היינריך היינה בדיסלדורף.
תוכניות חוץ-תקציביות

החל משנת 2002 החלה האוניברסיטה במגמה של פתיחת תוכניות חוץ-תקציביות, המכונות לעיתים תוכניות לימוד מיוחדות למנהלים ולבכירים. התוכניות הן כולן לתואר שני ללא תזה, רובן מרוכזות לשנת לימודים אחת ולשני ימי לימוד מרוכזים בשבוע, וזאת על מנת להתאימן לסטודנטים העובדים במשרה מלאה. תוכניות אלה אינן מהוות חלק ממסלול הלימודים הרגיל, דרישות הקבלה אליהן שונות במקצת, והן אינן מתוקצבות על ידי המועצה להשכלה גבוהה, דבר המאפשר לאוניברסיטה לגבות עליהן שכר לימוד הגבוה משמעותית משכר הלימוד הרגיל. שכר הלימוד הממוצע בתוכניות אלה עומד על כ-40,000 ש"ח לשנה ולעיתים הוא אף גבוה הרבה יותר. במקרים רבים משולם שכר הלימוד על ידי מקום עבודתם של הסטודנטים (תוך חיוב הסטודנטים במס הכנסה על הטבה זו).
לאוניברסיטה הייתה מגמה מוצהרת, שבאה לידי ביטוי בתוכנית האסטרטגית הרב-שנתית שלה משנת 2008, להגדיל את מספר תוכניות הלימוד החוץ-תקציביות ואת מספר הסטודנטים הלא מתוקצבים הלומדים בהן, וזאת על מנת להשתחרר מהמגבלות המוטלות על ידי ות"ת ולהגדיל את הכנסות האוניברסיטה. מאז שנת 2011 האוניברסיטה אינה מוסיפה תוכניות חוץ-תקציביות, אולם נכון לשנת הלימודים תשע"ד הייתה אוניברסיטת תל אביב לאוניברסיטה שבה לומד המספר הרב ביותר של סטודנטים בתוכניות חוץ תקציביות עם כ-1,926 לומדים ב-17 תוכניות חוץ-תקציביות שונות. תוכניות אלו מתקיימות בשבע מהפקולטות ובביה"ס לחינוך בהן ניתן למנות את התוכנית למנהל ומנהיגות בחינוך ואת התוכנית לניהול מצבי חירום ואסון. המתנגדים למגמה זו טוענים, כי מדובר בצעד המוביל לכיוון של הפרטת האוניברסיטה ובהעדפת תוכניות אלו על פני מסלולי הלימוד המסורתיים.
פעילויות ושירותים לקהל הרחב

באוניברסיטת תל אביב תוכניות מיוחדות ואירועים המיועדים לקהל הרחב, כמו גם מתן שירותים לציבור, בהם:
מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט שבו מוצגים יותר מחמישה וחצי מיליון פריטים של בעלי חיים וצמחים.
סדרת "לומדים בגילמן" – תוכנית העשרה בפקולטה למדעי הרוח הכוללת סדרות מיוחדות של הרצאות לצד השתלבות בקורסים מן התואר הראשון.
סדרת העשרה והשראה באמנויות – תוכנית העשרה בפקולטה לאמנויות הכוללת סדרות מיוחדות לצד השתלבות בקורסים מן התואר הראשון
סדרת הקונצרטים של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן מהטה – מנוי לסדרות קונצרטים של תזמורת בית הספר למוזיקה, ובהם קונצרטים בניצוחו של מאסטרו זובין מהטה נשיא הכבוד של בית הספר
סדרת הרצאות בחסות הרקטור בצהרי יום ד' – בסדרה משתתפים מרצים מאוניברסיטת תל אביב, שכל אחד מהם מעביר במשך סמסטר שלם סדרת הרצאות בנושא מסוים
המועדון האסטרונומי – הרצאות בנושאי אסטרונומיה המיועדות לקהל הרחב. המועדון האסטרונומי מאורגן בהתנדבות למען הקהילה על ידי סטודנטים לתארים מתקדמים של החוג לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה והחוג לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים
ידעת את זה? – אירועים המיועדים לקהל הרחב וכוללים הרצאות וסדנאות. האירועים מתקיימים אחת לחודש, בכל חודש סביב נושא אחר, החל משנת תשע"ה.
הדקאנט לחדשנות בהוראה ובלמידה – אחראי בין היתר על פיתוח קורסים דיגיטליים בפלטפורמות הלמידה Coursera, edX וקמפוס IL. עד כה נרשמו לקורסים של אוניברסיטת תל אביב מאות אלפי נרשמים מיותר מ-120 מדינות מרחבי העולם.
אירועים בקמפוס – כנסים, ימי עיון, סמינרים ואירועים אקדמיים ותרבותיים הפתוחים לקהל הרחב. בזמן הלימודים מתקיימים מדי שבוע עשרות אירועים.
הקליניקות המשפטיות – הוקמו במטרה להגביר את מעורבותם של אנשי משפט בקידום תרבות משפטית המחויבת לצדק חברתי. הקליניקות נותנות שירות לאוכלוסיות מוחלשות, ופועלות לקדם נושאים עקרוניים כגון זכויות אדם, צדק סביבתי, זכויות ניצולי השואה, זכויות פליטים, זכויות עובדים, זכויות דיור ועוד.
מרפאות לבריאות הפה והשיניים – בית הספר לרפואת שיניים מציע לציבור את כל סוגי הטיפולים במחירים נמוכים משמעותית יחסית לשוק הפרטי ולמרפאות של קופות החולים.
אוניברסיטת תל אביב לנוער – נוער שוחר מדע – מרכז לפעילויות מדע והעשרה המתקיימות במהלך השנה וכמו כן בחודשי חופשת הקיץ.
קייטנות לילדים ונוער במהלך חופשת הקיץ – תוכנית קייטנות המתקיימת עשרות שנים בחסות ובתחומי האוניברסיטה.
חבר הנאמנים

חבר הנאמנים של האוניברסיטה מורכב מחברים ישראליים ומחברים מחו"ל. מספר החברים הישראליים הוא קבוע, 120, כאשר 32 מהם הם חברי הסגל האקדמי של האוניברסיטה, הנבחרים על ידי סנאט האוניברסיטה. החברים הישראליים שאינם חברי הסגל האקדמי נבחרים על ידי חבר הנאמנים בהצבעה חשאית. מספר החברים שאינם ישראליים אינו קבוע, וחברים חדשים מחו"ל נבחרים על ידי חבר הנאמנים, על פי המלצה של ועדת מינויים. תקופת כהונתם של כל החברים היא שנתיים, אולם ניתן להאריכה לתקופות כהונה נוספות. יו"ר חבר הנאמנים ממונה על ידי חבר הנאמנים, בהתאם להמלצת ועדת חיפוש, לתקופת כהונה של 4 שנים, אותה ניתן להאריך לתקופת כהונה אחת נוספת. נשיא האוניברסיטה, יו"ר הוועד המנהל, הרקטור, הפרו-רקטור ודקאני הפקולטות חברים בחבר הנאמנים מתוקף תפקידם.
חבר הנאמנים משמש כמעין אספה כללית של האוניברסיטה. בין השאר, הוא המוסמך לאשר שינויים בחוקת האוניברסיטה, על פי המלצות הוועד המנהל, לדאוג ולסייע למימון תקציבי האוניברסיטה, לתאם פעולות של אגודות ידידי האוניברסיטה בישראל ובחו"ל, לאשרר את מינויו של נשיא האוניברסיטה ולאשר את הענקת תוארי הכבוד מטעם האוניברסיטה. כמו כן, חבר הנאמנים מקבל דיווחים שנתיים מהנהלת האוניברסיטה לגבי התנהלות ענייניה של האוניברסיטה, נכסיה ועסקיה, התוכניות והתקציבים השנתיים והרב שנתיים של האוניברסיטה, הקמת גופים אקדמיים חדשים או שינויים מבניים בגופים אקדמיים קיימים, וכן לגבי הסדרים מהותיים בין האוניברסיטה לגופים אחרים.
חבר הנאמנים מתכנס אחת לשנה למושב בן שבוע בישראל, במהלך חודש מאי. במסגרת אירועי המושב מחולקים מדי שנה פרסי דן דוד ותוארי דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה.
בשנים 2013–2021 כיהן בתפקיד יו"ר חבר הנאמנים פרופ' יעקב פרנקל, לשעבר נגיד בנק ישראל, ויו"ר ג'יי פי מורגן צ'ייס אינטרנשיונל. בשנת 2022 מונתה לראשונה אישה ליו"ר חבר הנאמנים, עו"ד דפנה מיתר-נחמד, נדבנית וממקימי המכון למשפט ופילנתרופיה באוניברסיטה.
נשיאי האוניברסיטה

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
ג'ורג' וייז: 1963–1971
יובל נאמן: 1971–1975
חיים בן שחר: 1975–1983
משה מני: 1983–1991
יורם דינשטיין: 1991–1998
איתמר רבינוביץ: 1998–2007
צבי גליל: 2007–2009
יוסף קלפטר: 2009–2019
אריאל פורת: 2019–מכהן
בכירים נוספים בהנהלת האוניברסיטה > רקטורי האוניברסיטה לדורותיהם

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
ישראל אפרת: 1956–1959
אלפרד קלופשטוק: 1959–1964
בנציון כץ: 1964–1969
אנדרה דה-פריס: 1969–1972
שלמה סימונסון: 1972–1977
שלום אברבנאל: 1977–1980
יורם דינשטיין: 1980–1985
יהודה בן-שאול: 1985–1990
איתמר רבינוביץ: 1990–1993
דן עמיר: 1993–1997
נילי כהן: 1997–2001
שמעון ינקלביץ: 2001–2005
דני לויתן: 2005–2010
אהרן שי: 2010–2015
ירון עוז: 2015–2020
מרק שטייף: 2020–מכהן
בכירים נוספים בהנהלת האוניברסיטה > סגני הנשיא והמנכ"לים לדורותיהם

| סגן הנשיא | סגן הנשיא | סגן הנשיא | סגן הנשיא | מנכ"ל / סגן הנשיא למינהל | מנכ"ל / סגן הנשיא למינהל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| היינריך מנדלסון | היינריך מנדלסון | 1965 | 1965 | זלמן לביא | 1962–1964 |
| יובל נאמן | יובל נאמן | 1965–1966 | 1965–1966 | יצחק הופמן | 1964–1965 |
| חיים שיבא | חיים שיבא | 1966–1970 | 1966–1970 | אהרון דורון | 1965–1975 |
| יהושע יורטנר | יהושע יורטנר | 1970–1973 | 1970–1973 | יצחק בר-און | 1975–1977 |
| סגן הנשיא למחקר ופיתוח | סגן הנשיא למחקר ופיתוח | סגן הנשיא לקשרי חוץ | סגן הנשיא לקשרי חוץ | אמנון גולן | 1977–1982 |
| מרדכי סוקולובסקי | 1976–1983 | אביעזר שלוש | 1977–1980 | דוד לויתן | 1982–1987 |
| יצחק ויץ | 1984–1987 | יחיאל בן צבי | 1980–2007 | נעמן גור | 1987–1994 |
| זאב לוין | 1987–1992 | גארי ססמן | 2007–2013 | דוד לניר | 1994–1999 |
| עמנואל מרום | 1992–1997 | עמוס אלעד | 2013–מכהן | ניב אחיטוב | 1999–2003 |
| יאיר אהרונוביץ | 1997–2001 | סגני הנשיא במינוי אישי | סגני הנשיא במינוי אישי | גדעון לנגהולץ | 2003–2007 |
| רות שלגי | 2001–2005 | אבי פרימור | 2000–2003 | מרדכי כהן | 2007–2017 |
| חגית מסר-ירון | 2005–2008 | אילנה בן-עמי | 2002–2005 | גד פרנק | 2017–מכהן |
| אהוד גזית | 2008–2012 | יחיאל בן צבי | 2008–2010 |  |  |
| ערן רבני | 2012 | סגן הנשיא לקשרים אקדמיים בינ"ל | סגן הנשיא לקשרים אקדמיים בינ"ל | סגנית הנשיא להוגנות, גיוון וקהילה | סגנית הנשיא להוגנות, גיוון וקהילה |
| יואב הניס | 2012–2020 | רענן ריין | 2012–2020 | נטע זיו | 2022–מכהנת |
| דן פאר | 2020–מכהן | מלאת שמיר | 2020–מכהנת |  |  |
פרסים, תארים ואותות המוענקים על ידי האוניברסיטה

דוקטור כבוד – החל משנת 1965 מעניקה האוניברסיטה מדי שנה, בהתאם להחלטת סנאט האוניברסיטה, תוארי דוקטור כבוד לפילוסופיה לאנשים בעלי הישגים מיוחדים או תרומה מיוחדת לאוניברסיטה או לחברה. התארים מוענקים במסגרת שבוע חבר הנאמנים של האוניברסיטה.
עמית כבוד – תואר המוענק על ידי האוניברסיטה, בהתאם להחלטת הוועד המנהל שלה, לאנשים שתרמו תרומה ייחודית לקידומה ופיתוחה של האוניברסיטה. התארים מוענקים מדי שנה, החל משנת 1978.
פרס דן דוד – הוא פרס שמעניקה קרן דן דוד בשיתוף האוניברסיטה מאז שנת 2002, לאנשים שהגיעו למצוינות ותרומה לאנושות במדעי הרוח, באמנות, במדעי הטבע ובעסקים. בקופת הקרן מאה מיליוני דולרים והיא תרומתו של איש העסקים דן דוד. המנהל הראשון המייסד של הפרס היה פרופסור גד ברזילי. פרסי דן דוד מוענקים מדי שנה בחודש מאי, במסגרת שבוע חבר הנאמנים של האוניברסיטה.
מדליית ג'ורג' וייז לשיתוף פעולה אקדמי בין-לאומי, על שם ג'ורג' וייז נשיאהּ הראשון של האוניברסיטה. המדליה מוענקת החל משנת 1986 אחת למספר שנים, באופן בלתי סדיר.
אות הנשיא – האות מוענק אחת לשנה, החל משנת 1981, על ידי נשיא האוניברסיטה, לאנשים בעלי הישגים ותרומה ייחודית בתחומם.
פרסי סאקלר – פרסי סאקלר הבין-לאומיים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר במדעים הפיזיקליים מוענקים לחוקרים צעירים אשר תרמו תרומה משמעותית ופורצת דרך למדע. מדי שנה מוענקים שני פרסי סאקלר, האחד בתחום הביופיזיקה והשני בתחומי הכימיה והפיזיקה לסירוגין. הפרס מנוהל על ידי אוניברסיטת תל אביב ונוסד ביוזמתם ובתרומתם של ד"ר ריימונד ובברלי סאקלר.
אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב

אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב היא עמותה המאגדת את הסטודנטים הלומדים באוניברסיטת תל אביב, מייצגת אותם ופועלת למען רווחתם. האגודה נוסדה בשנת 1965 (הוקמה מחדש בשנת 1983), והיא אחת מאגודות הסטודנטים הוותיקות והגדולות בישראל. האגודה היא חברה מלאה בהתאחדות הסטודנטים בישראל, ולמעשה הייתה (בגלגולה הקודם כאגודת הסטודנטים של בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב) אחת ממייסדות ההתאחדות בשנות ה-30 של המאה ה-20 (אז נקראה "התאחדות הסטודנטים העברים בארץ ישראל").
בשנת תשע"ד היו חברים באגודה כ-90% מכלל הסטודנטים הלומדים באוניברסיטת תל אביב.
קמפוס האוניברסיטה ברמת אביב

קמפוס האוניברסיטה ברמת אביב שוכן על הגבעה שממזרח לשכונה, ומשתרע בחלקו על השטח בו ניצב בעבר הכפר שייח' מוניס. אורכו מצפון לדרום הוא כ-1,200 מטר, ורוחבו מגיע ל-750 מטר לכל היותר. הוא תחום במערב על ידי רחוב חיים לבנון, אם כי מעונות הסטודנטים ברחוב איינשטיין, נמצאים מערבית לו, ועל ידי מדרון הכורכר היורד לעבר נתיבי איילון ממזרח. מדרום תוחם אותו רחוב ג'ורג' וייז ומצפון רחוב קלצ'קין, אם כי "בית יד אבנר" והמרכז למרשם נמצאים מצפון לרחוב זה.
תוכנית האב לקמפוס שיכלול 5,000 סטודנטים נערכה בתחילת שנות החמישים על ידי האדריכל ורנר יוסף ויטקובר, שהמשיך ללוות אותה עד לשנות השמונים. בתחילת שנות ה-80 תוכננה תוכנית אב חדשה ל-21,000 סטודנטים עי אדריכל משה עצמון, אדריכל האוניברסיטה. תחילת הקמתו של הקמפוס בשנת 1955 עת הונחה אבן הפינה לבניין טרובוביץ ("הבית האדום") שבנייתו הסתיימה ב-1959. תחילה התפתחו בניני האוניברסיטה סביב בניין טרובוביץ', וב-4 בנובמבר 1964 נחנך הקמפוס באופן רשמי. בשנות ה-70 ו-80, עם פיתוח תוכנית האב החדשה ע'י אדריכל עצמון, התפתח הקמפוס בעיקר לכיוון צפון, לעבר שכונת אפקה, אך לאחר מכן גרמה מצוקת המקום לתחילת הבנייה לכיוון דרום, במורד הגבעה ולאורך רחוב חיים לבנון. שני חלקי הקמפוס – הדרומי והצפוני – נותרו מנותקים על ידי חלקו הצפוני של רחוב ג'ורג' וייז, וגשר קטן להולכי רגל נבנה מעליו. לבסוף אוחדו שני החלקים. רובו של קטע הרחוב כלול כיום בתחומי הקמפוס והשטח זכה בעיבוד מחודש שנועד לטשטש את קו הגבול. עם זאת, הגשר עדיין ניצב על כנו.
בהתאם לעקרונות התכנון של אותה התקופה, שטח הקמפוס ירוק ומטופח, וככלל קיימת הפרדה מוצלחת בין דרכים המיועדות לכלי רכב לבין מעברים ושבילים המיועדים להולכי רגל. השטח משופע במדשאות, בצמחים ובעצים, ובין בנייני האוניברסיטה מקשרים שבילים, רחבות ומשטחים ציבוריים. ברחבי הקמפוס פזורים עשרות פסלים של אמנים ידועי שם. לחלק מהמבנים בקמפוס ערך אדריכלי ואסתטי.
לאדריכל משה עצמון הוענק פרס רכטר לארכיטקטורה על "..תכנון הקמפוס ועל תכנון כיכר אנטין המבטא את הרעיון של שילוב הקמפוס והעיר..."
קמפוס האוניברסיטה ברמת אביב > מעונות הסטודנטים

מעונות הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב שתוכננו על ידי אדריכל אברהם יסקי, בפינת הרחובות איינשטיין וחיים לבנון, וידועים כ"מעונות איינשטיין". מתחם המעונות כולל כ-1,100 מיטות, הפזורות על פני שבעה בניינים. בנוסף, קיים במתחם מגוון של שירותים העומדים לרשות הסטודנטים: מועדון דיירים, חדר מחשבים, כיתת לימוד, מכונות צילום, פינת קפה, חדר כושר, סופרמרקט וקפיטריה.
מתחם המעונות ממוקם מול הכניסה הראשית לקמפוס (כיכר אנטין), אשר תוכננה על ידי אדריכל עצמון וביטאה את שילוב העיר וקמפוס האוניברסיטה.
החל משנת הלימודים תשס"ט העבירה האוניברסיטה את ניהול ותפעול המעונות לחברת "שיכון ובינוי", במסגרת הסכם שנחתם ב-2008, לפיו התחייבה החברה לשפץ את מעונות איינשטיין וכן להקים מתחם מעונות חדש בקמפוס ברושים, ההולך ומתהווה ליד הבית הירוק. בתחילת שנת הלימודים תשע"ד נפתח מתחם המעונות החדש, הכולל כמאתיים דירות בעלות שני חדרים, כמאה דירות בעלות שלושה חדרים עבור משפחות או שותפים, ולראשונה בישראל גם כאלף דירות סטודיו ליחיד, וכן מועדונים ושטחי רווחה. הפרויקט מתבצע בשיטת BOT, וחברת "שיכון ובינוי" קיבלה זיכיון לתפעול המעונות למשך 25 שנים.
החל משנת 2000, ולמשך 5 שנים, שכרה האוניברסיטה מחברת "השתתפויות בנכסים" שני בנייני מעונות נוספים, הנמצאים ברמת אביב בקרבת האוניברסיטה: בית מילמן ("מעונות מילמן"), הנמצא ברחוב טאגור ובו בניין אחד בן 8 קומות המכיל כ-250 מיטות, ובית ברודצקי ("מעונות ברודצקי"), הנמצא ברחוב ברודצקי ובו בניין עם שלושה אגפים וכ-125 מיטות. לאחר 5 שנים החליטה האוניברסיטה להפסיק את שכירת הבניינים, בשל מצבה הכספי הקשה ולנוכח העובדה שנאלצה לסבסד את הפרויקט. החל מאוקטובר 2005 מעונות מילמן וברודצקי מנוהלים ומתופעלים על ידי חברת נכס, החברה הכלכלית של אגודת הסטודנטים.
בשנת 2016, הושקו מעונות עיר הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב. מדובר בפרויקט הבנייה הגדול בתולדות המוסד. הוא משתרע על שטח כולל של 35 אלף מ"ר, וכולל שמונה בנייני מעונות חדשים בני שבע עד תשע קומות, וזאת לצד מרחבים ירוקים, מרכז מסחרי עם חנויות, בתי קפה ומסעדות, מועדון סטודנטים ועוד.
קמפוס האוניברסיטה ברמת אביב > אדריכלות בקמפוס

בנייני הקמפוס של אוניברסיטת תל אביב מייצגים את האדריכלות הישראלית של תקופתה: מהפונקציונליזם המינימליסטי של סגנון הבאוהאוס, דרך בנייני הבטון המסיביים של שנות השבעים השייכים לזרם הברוטליסטי, הנאו-מודרניזם והפוסט-מודרניזם של שנות השמונים והתשעים, ועד לבנייה אקולוגית במאה ה-21.
בין הבניינים הבולטים בסגנונם הייחודי:
בניין יצחק ורוזה גילמן למדעי הרוח בתכנון ורנר יוסף ויטקובר בשיתוף אריק באומן וישראל שטיין
מעונות איינשטיין בתכנון אברהם יסקי ויעקב גיל
בניין מקסיקו בתכנון יצחק ישר ודן איתן
הספרייה המרכזית ע"ש אליאס סוראסקי בתכנון שולמית נדלר, מיכאל נדלר ושמואל ביקסון
בית הכנסת והמרכז למורשת היהדות ע"ש צימבליסטה – אדריכל: מריו בוטה, שנת בנייה 1997
בניין רקנאטי בתכנון בנימין אידלסון, יעקב הרץ וגרשון צפור
בניין צ'ק פוינט, שנחנך במאי 2019, שבו שוכנים בית הספר למדעי המחשב על שם בלווטניק ואוניברסיטת תל אביב לנוער. הבניין תוכנן על ידי משרד קימל אשכולות אדריכלים.
בניין בית הספר ללימודי הסביבה ע"ש פורטר, שנחנך במאי 2014, מיועד להיות המבנה הראשון בישראל שיזכה לדירוג הגבוה ביותר של התקן האמריקאי לבנייה ירוקה – LEED Platinum ולדירוג הגבוה ביותר של התקן הישראלי החדש לבנייה ירוקה 5281 – דרגת יהלום. הבניין תוכנן על ידי צוות משותף של שלושה משרדי אדריכלים: אקסלרוד גרובמן אדריכלים, גאוטקטורה וחן אדריכלים. אתר בניין פורטר באוניברסיטה.
הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר – מתכננים: ברכה ומיכאל חיוטין ארכיטקטים, דן איתן, ערי גושן ארכיטקטים. שנת בנייה 1988.
הבית הירוק: מועדון האוניברסיטה על שם מרסל גורדון – אדריכל השימור והשיקום: קאמילו מנפרידיני. שנת השלמת השיקום – 1991.
בניין הסנאט על שם ג'ורג ס. וויז – אדריכל: יואב קדמון. שנת בנייה 1999
בניין וולפסון ללימודי הנדסה
בית הספר לשפות ע"ש מקס ווב – מתכננים: פרייס פילצר יעבץ אדריכלים.
בניין בית הספר לרפואה ע"ש סאקלר בתכנון אריה שרון ואלדר שרון
אודיטוריום ע"ש מרים ואדולפו סמולרש – אדריכל: אברהם יסקי.
בניין גק גרין לביוטכנולוגיה
בית הספר לכלכלה ע"ש איתן ברגלס
יד אבנר – בניין החוג לגאוגרפיה, הקרוי ע"ש אלוף אלימלך אבנר, נמצא מחוץ לקמפוס האוניברסיטה, מצפון לקמפוס, ומשמש גם כנקודת שיטור למשמר האזרחי. המבנה, שתוכנן על ידי האדריכל סם ברקאי, תוכנן במקור כבית הקהילה של שכונת אפקה והוקם באמצעות כספי "עמותת אפקה", ולאחר שהעמותה פשטה את הרגל, ושלד המבנה עמד שומם במשך כ-10 שנים הוחכר בשנת 1971 לאוניברסיטת תל אביב.
בית הכנסת והמרכז למורשת היהדות ע"ש צימבליסטה, בתכנון האדריכל מריו בוטה
בית הספר לשפות ע"ש ווב
בניין גילמן של הפקולטה למדעי הרוח
בניין הסנאט
הבית הירוק
בניין בית הספר לרפואה על שם סאקלר
הגלריה האוניברסיטאית
בניין בית הספר לכלכלה ע"ש איתן ברגלס
קמפוס האוניברסיטה ברמת אביב > פסלים בקמפוס

בקמפוס האוניברסיטה פזורים פסלים רבים של אמנים ידועי שם, כגון:
"קשר" של רון ארד (2011)
"רוח החופש" של דוד גרשטיין (2009)
"שואה ותקומה" של עמנואל הצופה (1990–1991)
"דמעות" של מאיר פיצ'חדזה (1990)
"כנפי שלום" של קרלו זאולי (1990)
"חנוכיה" של עופר ללוש (1988)
"מעברים" של רוני בן צבי (1983)
"התרחשויות" של יגאל תומרקין (1972)
"רחיפה" של מנשה קדישמן (1968)
הפסל "האצטקי" בכניסה לבניין מקסיקו
פסלו של יגאל תומרקין, "התרחשויות" משנת 1972, ברחבת הדשא המרכזית של האוניברסיטה. ברקע: בניין הפקולטה לניהול בתכנון האדריכלים בנימין אידלסון, יעקב הרץ וגרשון ציפור
פסל שואה ותקומה מעשה ידי הפסל עמנואל הצופה
הפסל "עקדת יצחק" של מנשה קדישמן
פסל בסמוך לבניין הסנאט
פסל באוניברסיטה – מחווה ליוהאן קפלר מאת יגאל תומרקין
אתר זיכרון לחללי האוניברסיטה בעיצוב מיכאל גרוס (אמן)
קמפוס האוניברסיטה ברמת אביב > אנדרטה בקמפוס

בקמפוס ניצבת אנדרטה לחללי האוניברסיטה במערכות ישראל.
ראו גם

אוניברסיטאות בישראל
אוניברסיטה ציבורית#ישראל
לקריאה נוספת

צבי יעבץ, "על ימיה הראשונים של אוניברסיטת תל אביב – זכרונות", בתוך: אלפיים 11, תשנ"ה 1995, עמ' 101–128.
אורי כהן, אקדמיה בתל אביב – צמיחתה של אוניברסיטה, הוצאת מאגנס, 2014 (הספר בקטלוג ULI)