stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל בגביע העולם בכדורגל
מאזן בגביע העולם > לפי יריבה

| משחקי גביע העולם (לפי נבחרת)> יריבה | משחקי גביע העולם (לפי נבחרת)> נ' | משחקי גביע העולם (לפי נבחרת)> ת' | משחקי גביע העולם (לפי נבחרת)> ה' | משחקי גביע העולם (לפי נבחרת)> סה"כ | משחקי גביע העולם (לפי נבחרת)> זכות | משחקי גביע העולם (לפי נבחרת)> חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 |
|  שוודיה | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 |
|  אורוגוואי | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 2 |
מונדיאל 1970

במונדיאל 1970 השתתפה ישראל לראשונה בגביע העולם בכדורגל. ישראל העפילה בפעם הראשונה למונדיאל ב-1970, יחד עם אל סלוודור ומרוקו.
אף על פי שדווח לקראת הגרלת הבתים שייעשה שימוש בדירוג לפי מיקום, כפי שהיה בשני גביעי העולם הקודמים, הוועדה המארגנת של פיפ"א הודיעה שלא כך יהיה. במקום זאת חולקו שש עשרה הנבחרות לארבע "קבוצות גאוגרפיות", שלקחו בחשבון גם את החוזקות של הנבחרות ואף שיקולים פוליטיים. המערכת, למשל, דאגה שישראל ומרוקו לא יוגרלו זו מול זו לאחר שמרוקו איימה קודם לכן לפרוש מהטורניר, כפי שעשו מטורניר הכדורגל האולימפי שנתיים קודם לכן.
מונדיאל 1970 > מוקדמות מונדיאל 1970 > סיבוב מוקדמות ראשון

במהלך מוקדמות מונדיאל 1970 עברה ישראל את הסיבוב הראשון והעפילה ישירות לסיבוב השני.
מונדיאל 1970 > מוקדמות מונדיאל 1970 > סיבוב מוקדמות שני

בסיבוב השני הוגרלה ישראל לבית עם ניו זילנד וקוריאה הצפונית, שהעפילה לרבע הגמר בטורניר הקודם, אך פרשה הפעם מהמוקדמות כדי להימנע ממפגש עם ישראל, בשל סיבות פוליטיות והיעדר יחסים דיפלומטיים בין המדינות.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 6 |
|  ניו זילנד | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 6 | -6 |
 קוריאה הצפונית: 0
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ישראל | 4 – 0 | ניו זילנד   |
|  ישראל | 2 – 0 | ניו זילנד   |
מונדיאל 1970 > מוקדמות מונדיאל 1970 > סיבוב גמר מוקדמות 1970

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | 2–1 |  אוסטרליה | 1–0 | 1–1 |
מונדיאל 1970 > אורוגוואי נגד ישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 ביוני 1970 |  אורוגוואי | 2–0 |  ישראל | אצטדיון קואוטמוק, פואבלה צופים: 20,654 שיפוט: סקוטלנד בובי דייווידסון |
| 2 ביוני 1970 | אילדו מניירו  23'   חואן מוחיקה  50' | (סיקור) |   | אצטדיון קואוטמוק, פואבלה צופים: 20,654 שיפוט: סקוטלנד בובי דייווידסון |
| --- | --- |
              אורוגוואי :               ישראל
מונדיאל 1970 > שוודיה נגד ישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 ביוני 1970 |  ישראל | 1–1 |  שוודיה | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: אתיופיה סיום טארקגן |
| 7 ביוני 1970 | מרדכי שפיגלר  56' | (סיקור) | טום טורסון  53' | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: אתיופיה סיום טארקגן |
| --- | --- |
              ישראל :               שוודיה
מונדיאל 1970 > איטליה נגד ישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 ביוני 1970 |  ישראל | 0–0 |  איטליה | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: ברזיל איירטון ויירה דה מוראאס |
| 11 ביוני 1970 |   | (סיקור) |   | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: ברזיל איירטון ויירה דה מוראאס |
| --- | --- |
              ישראל :               איטליה 
מאמן: עמנואל שפר
| מס' | עמדה | שחקן | תאריך לידה (גיל) | הופעות | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוער | יצחק ויסוקר | 18 בספטמבר 1944 (גיל 25) | 17 | ישראל הפועל פתח תקווה |
| 2 | מגן | שרגא בר | 24 במרץ 1948 (גיל 22) | 13 | ישראל מכבי נתניה |
| 3 | מגן | מיקו בלו | 26 בדצמבר 1947 (גיל 22) | 25 | ישראל מכבי תל אביב |
| 4 | קשר | דוד פרימו | 5 במאי 1946 (גיל 24) | 18 | ישראל הפועל תל אביב |
| 5 | מגן | צבי רוזן | 23 ביוני 1947 (גיל 22) | 16 | ישראל מכבי תל אביב |
| 6 | מגן | שמואל רוזנטל | 22 באפריל 1947 (גיל 23) | 23 | ישראל הפועל פתח תקווה |
| 7 | קשר | יצחק שום | 1 בספטמבר 1948 (גיל 21) | 8 | ישראל הפועל כפר סבא |
| 8 | חלוץ | גיורא שפיגל | 27 ביולי 1947 (גיל 22) | 19 | ישראל מכבי תל אביב |
| 9 | חלוץ | שייע פייגנבוים | 5 בדצמבר 1947 (גיל 22) | 15 | ישראל הפועל תל אביב |
| 10 | חלוץ | מרדכי שפיגלר | 19 באוגוסט 1944 (גיל 25) | 36 | ישראל מכבי נתניה |
| 11 | קשר | ג'ורג' בורבה | 12 ביולי 1944 (גיל 25) | 10 | ישראל הפועל תל אביב |
| 12 | קשר | ישעיהו שווגר | 10 בפברואר 1946 (גיל 24) | 6 | ישראל הפועל חיפה |
| 13 | חלוץ | יחזקאל חזום | 1 בינואר 1947 (גיל 23) | 4 | ישראל הפועל תל אביב |
| 14 | קשר | דני רום | 29 בנובמבר 1940 (גיל 29) | 24 | ישראל מכבי חיפה |
| 15 | חלוץ | רחמים טלבי | 17 במאי 1943 (גיל 27) | 25 | ישראל מכבי תל אביב |
| 16 | מגן | יוחנן וולך | 14 במאי 1945 (גיל 25) | 4 | ישראל הפועל חיפה |
| 17 | חלוץ | אלי בן רימוז' | 1 בינואר 1947 (גיל 23) | 2 | ישראל הפועל ירושלים |
| 18 | קשר | משה רומנו | 6 במאי 1946 (גיל 24) | 6 | ישראל שמשון תל אביב |
| 19 | קשר | רוני שורוק | 24 בפברואר 1946 (גיל 24) | 8 | ישראל הכח עמידר רמת גן |
| 20 | מגן | דוד קרקו | 11 בפברואר 1945 (גיל 25) | 6 | ישראל מכבי תל אביב |
| 21 | שוער | יחיאל המאירי | 20 באוגוסט 1946 (1946-08-(גיל 23) | 1 | ישראל הפועל חיפה |
| 22 | שוער | יאיר נוסובסקי | 29 ביוני 1937 (גיל 32) | 3 | ישראל הפועל כפר סבא |
היסטוריית מוקדמות

נכון לסיום מוקדמות מונדיאל 2022, ישראל נכנסה למוקדמות המונדיאל 21 פעמים, כל טורניר מוקדמות למעט הטורניר הראשון ב-1930, אליו לא התקיימו מוקדמות. בשנים 1934 ו-1938 התמודדה הנבחרת כארץ ישראל תחת המנדט הבריטי. לאחר שהוקמה מדינת ישראל ב-1948, החלה הנבחרת להתמודד כישראל ב-1950. בכל הפעמים, למעט 1970, ישראל לא הצליחה להעפיל למונדיאל.
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1934

במוקדמות מונדיאל 1934, המונדיאל הראשון אליו נערכו מוקדמות, התחרתה נבחרת ארץ ישראל בכדורגל בבית 12. ארץ ישראל סיימה במקום השני והודחה.
נבחרת הכדורגל של ארץ ישראל הורכבה מתשעה כדורגלנים בריטים, שישה יהודים וערבי אחד. פיפ"א מתייחסת לנבחרת ארץ ישראל כקודמתה של נבחרת ישראל, ולא של נבחרת פלסטין. נבחרת ארץ ישראל נחשבת ל"אחת הנבחרות האסיאתיות הראשונות להתחרות במוקדמות המונדיאל".
בבית 12 שובצו 3 נבחרות. טורקיה פרשה לפני תחילת המשחקים, ופיפ"א קבעה ששתי הנבחרות הנותרות, ארץ ישראל ומצרים, ישחקו שני משחקים בשיטת בית וחוץ, והמנצחת בסיכומם תעפיל למונדיאל.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מצרים (1922–1952) מצרים | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 11 | 2 | 9  |
| ארץ ישראל/פלשתינה ארץ ישראל/פלשתינה | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 11 | -9 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16 במרץ 1934 |  מצרים | 7–1 |  ארץ ישראל/פלשתינה | מתחם הצבא הבריטי, קהיר צופים: 13,000 |
| 16 במרץ 1934 |   | (סיקור) |   | מתחם הצבא הבריטי, קהיר צופים: 13,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 באפריל 1934 |  ארץ ישראל/פלשתינה | 1–4 |  מצרים | מגרש הדקלים, תל אביב צופים: 5,000 |
| 6 באפריל 1934 |   | (סיקור) |   | מגרש הדקלים, תל אביב צופים: 5,000 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1934 > סגל

מאמנים: אגון פולק, שמעון לאומי
שחקנים: וילי ברגר, אברהם רזניק, פנחס פידלר, זלמן פרידמן, גדליהו פוקס, יוחנן סוקניק, אמנון חרל"פ, פרנץ קראוס, פול קאסטנבאום, חיים רייך, אברהם נודלמן, דוד ויינברג, יעקב לוי-מאיר, יעקב זלבינסקי.
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1938

במוקדמות מונדיאל 1938 התחרתה נבחרת ארץ ישראל בכדורגל בבית 6 האירופי. הונגריה, הנבחרת החזקה ביותר בבית, דורגה לקראת המוקדמות. ארץ ישראל ויוון שיחקו זו מול זו בשיטת בית-חוץ, והונגריה שיחקה נגד המנצחת בביתה. ישראל הפסידה ליוון, סיימה במקום השלישי והאחרון בבית והודחה.
מונדיאל 1938 היה האחרון אליו ניסתה נבחרת ארץ ישראל להעפיל, שכן בעקבות מלחמת העולם השנייה המונדיאל הבא התקיים רק 12 שנים מאוחר יותר, ב-1950, ועד אז כבר הוקמה מדינת ישראל.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יוון יוון | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 | 1 | 3  |
| ארץ ישראל/פלשתינה ארץ ישראל/פלשתינה | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | -3 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 בינואר 1938 |  ארץ ישראל/פלשתינה | 1 - 3 |  יוון | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 5,000 |
| 22 בינואר 1938 |  | (סיקור) |  | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 5,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 בפברואר 1938 |  יוון | 1 - 0 |  ארץ ישראל/פלשתינה | אצטדיון לאופורוס אלכסנדרס, אתונה צופים: 12,000 |
| 20 בפברואר 1938 |  | (סיקור) |  | אצטדיון לאופורוס אלכסנדרס, אתונה צופים: 12,000 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1938 > סגל

מאמן: אגון פולק
שחקנים: יוליוס קליין, אברהם בית הלוי, אברהם רזניק, יוסף ליברמן, יוחנן סוקניק, מנחם מרימוביץ', שמואל גינזבורג, שוקה ברשדסקי, פרי נויפלד, גאול מכליס, אברהם נודלמן, ישראל אלסנר, גדליהו פוקס, יונה שטרן, ג'רי בית הלוי, נתן פנץ.
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1950

במוקדמות מונדיאל 1950 התחרתה נבחרת ישראל בכדורגל בבית 3 האירופי. מוקדמות 1950 שוחקו בשיטה דומה למוקדמות הקודמות. צרפת, הנבחרת החזקה ביותר בבית, דורגה לקראת המוקדמות. ישראל ויוגוסלביה שיחקו זו מול זו בשיטת בית-חוץ, והונגריה שיחקה נגד המנצחת בביתה. ישראל הפסידה ליוגוסלביה, סיימה במקום השלישי והאחרון בבית והודחה.
מונדיאל 1938 היה הראשון אליו ניסתה נבחרת ישראל להעפיל, שכן הוא היה הראשון מאז הוקמה מדינת ישראל ב-1948.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  יוגוסלביה | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 11 | 2 | 9 |
|  ישראל | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 11 | -9 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 באוגוסט 1949 |  יוגוסלביה | 6–0 |  ישראל | אצטדיון פרטיזן, בלגרד צופים: 35,000 |
| 21 באוגוסט 1949 |  | (סיקור) |  | אצטדיון פרטיזן, בלגרד צופים: 35,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 בספטמבר 1949 |  ישראל | 2–5 |  יוגוסלביה | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 20,000 |
| 18 בספטמבר 1949 |  | (סיקור) |  | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 20,000 |
מקור:
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1954

במוקדמות מונדיאל 1954 התחרתה נבחרת ישראל בכדורגל בבית 10. בבית שובצו שלוש נבחרות - יוגוסלביה, יוון וישראל. כל הנבחרות שיחקו זו מול זו בשיטת בית וחוץ, ומי שסיימה ראשונה בבית העפילה. ישראל סיימה במקום השלישי והאחרון והודחה.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יוגוסלביה יוגוסלביה | 8 | 4 | 4 | 0 | 0 | 4 | 0 | 4  |
| יוון יוון | 4 | 4 | 2 | 0 | 2 | 3 | 2 | 1  |
| ישראל ישראל | 0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 0 | 5 | -5 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 בנובמבר 1953 |  יוון | 1 - 0 |  ישראל | אצטדיון פנאתינייקוס, אתונה צופים: 30,000 |
| 1 בנובמבר 1953 |  | (סיקור) |  | אצטדיון פנאתינייקוס, אתונה צופים: 30,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 בנובמבר 1953 |  יוגוסלביה | 1 - 0 |  ישראל | אצטדיון גרדסקי, סקופיה צופים: 25,000 |
| 8 בנובמבר 1953 |  | (סיקור) |  | אצטדיון גרדסקי, סקופיה צופים: 25,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 במרץ 1954 |  ישראל | 0 - 2 |  יוון | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 55,000 |
| 8 במרץ 1954 |  | (סיקור) |  | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 55,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 במרץ 1954 |  ישראל | 0 - 1 |  יוגוסלביה | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 60,000 |
| 21 במרץ 1954 |  | (סיקור) |  | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 60,000 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1958

במוקדמות מונדיאל 1958 התחרתה נבחרת ישראל במוקדמות אפריקה ואסיה. המוקדמות נערכו בתחילה בשלושה שלבים, אך לבסוף הוסף להם עוד אחד.
בסיבוב ראשון הוגרלה ישראל לבית 2 יחד עם טורקיה. הטורקים סירבו לשחק מול ישראל וישראל עלתה לסיבוב השני. בסיבוב זה הוגרלה ישראל נגד אינדונזיה, אך גם זו פרשה לאחר שסירבה לקבל את הצעת פיפ"א לערוך את המשחק במיקום נייטרלי. ישראל העפילה לסיבוב האחרון, שם הוגרלה נגד סודאן, שגם היא סירבה לשחק. מבחינה טכנית ישראל הייתה אמורה להעפיל אוטומטית למונדיאל לראשונה בתולדותיה, אולם לפני תחילת טורניר המוקדמות קבעה פיפ"א שנבחרת לא תוכל להעפיל אם לא שיחקה לכל הפחות משחק אחד (למעט האלופה המכהנת והמארחת), ולפיכך ישראל הייתה צריכה להשתתף במשחק אחד לפחות.
פיפ"א החליטה לקיים פלייאוף מיוחד בין ישראל לאחת מסגניות הבתים של אירופה (אופ"א), בהם שיחקו הנבחרות בשיטת בית-חוץ כשהנבחרת הראשונה מעפילה. בהגרלה שנערכה במשרדי פיפ"א בציריך, שווייץ, עלה שמה של ויילס, סגנית בית 4. ישראל הפסידה בשני המשחקים ולא העפילה לגביע העולם.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בינואר 1958 |  ישראל | 0 - 2 |  ויילס | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 55,000 |
| 15 בינואר 1958 |  | (סיקור) | אייוור אולצ'רץ'  38' דייב בואן  63' | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 55,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 בפברואר 1958 |  ויילס | 2 - 0 |  ישראל | ניניאן פארק, קארדיף צופים: 38,000 |
| 5 בפברואר 1958 | אייוור אולצ'רץ'  76' קליף ג'ונס  80' | (סיקור) |  | ניניאן פארק, קארדיף צופים: 38,000 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1962

במוקדמות מונדיאל 1962 התחרתה ישראל בבית 7 של אירופה. הבית שוחק בשיטת גביע של שני משחקים בסדרת נקודות מצטברות. ישראל סיימה במקום השני והודחה, לאחר שהפסידה לאיטליה בגמר.
בסיבוב הראשון שיחקה ישראל נגד קפריסין, וניצחה אותה 7–2 במצטבר. בסיבוב השני התמודדה ישראל מול אתיופיה, ניצחה אותה 4–2 בסיכום שני המשחקים ועלתה לגמר המוקדמות. בגמר שיחקה ישראל מול איטליה, שלא שיחקה עד אז ולו משחק אחד במוקדמות, הפסידה לה 2–10 בסיכום ונכשלה בניסיון להעפיל לטורניר גמר גביע העולם.
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1962 > סיבוב ראשון

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל ישראל | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 7 | 2 | 5  |
| קפריסין קפריסין | 1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 2 | 7 | -5 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 בנובמבר 1960 |  קפריסין | 1–1 |  ישראל | אצטדיון GSP, ניקוסיה צופים: 11,000 |
| 13 בנובמבר 1960 |   | (סיקור) |   | אצטדיון GSP, ניקוסיה צופים: 11,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27 בנובמבר 1960 |  ישראל | 6–1 |  קפריסין | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 45,000 |
| 27 בנובמבר 1960 |   | (סיקור) |   | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 45,000 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1962 > סיבוב שני

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ישראל ישראל | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 | 2 | 2  |
| אתיופיה (1897–1975) אתיופיה | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | -2 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 במרץ 1961 |  ישראל | 1–0 |  אתיופיה | אצטדיון רמת גן, רמת גן |
| 14 במרץ 1961 |   | (סיקור) |   | אצטדיון רמת גן, רמת גן |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 במרץ 1961 |  ישראל | 3–2 |  אתיופיה | אצטדיון רמת גן, רמת גן |
| 19 במרץ 1961 |   | (סיקור) |   | אצטדיון רמת גן, רמת גן |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1962 > סיבוב הגמר

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה איטליה | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 10 | 2 | 8  |
| ישראל ישראל | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 10 | -8 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  ישראל | 2–4 |  איטליה | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 50,000 |
|  |   | (סיקור) |   | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 50,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  איטליה | 6–0 |  ישראל | סטאדיו קומונלה, טורינו צופים: 70,000 |
|  |  | (סיקור) |  | סטאדיו קומונלה, טורינו צופים: 70,000 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1962 > סגל

מאמן: גיולה מאנדי
שחקנים: אהרן אמר, מרדכי בנבנישתי, שייע גלזר, יוסף גולדשטיין, יעקב גרונדמן, יעקב חודורוב, בועז קופמן, שלמה לוי, אמציה לבקוביץ', אברהם מנצ'ל, צבי מויססקו, שלמה נהרי, שלום פטרבורג, זכריה רצאבי, דני רום, נחום סטלמך, צבי טנדלר, גדעון טיש, יעקב ויסוקר, אורי וינברג, רובי יאנג.
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1966

במוקדמות מונדיאל 1966 התחרתה ישראל בבית 1 של אירופה. כל הנבחרות שיחקו זו מול זו בשיטת בית וחוץ, ומי שסיימה ראשונה בבית העפילה. ישראל סיימה במקום השלישי והאחרון והודחה. השופט הישראלי מנחם אשכנזי השתתף בעצמו בגביע העולם, כששפט את משחק בית א' בין צרפת ומקסיקו ואת משחק רבע הגמר בין פורטוגל לקוריאה הצפונית.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  בלגיה | 6 | 4 | 3 | 0 | 1 | 11 | 3 | 8 |
|  בולגריה | 6 | 4 | 3 | 0 | 1 | 9 | 6 | 3 |
|  ישראל | 0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 1 | 12 | -11 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1966 > סגל

מאמן: מילובן צ'יריץ'
שחקנים: חיים בכר, מיקו בלו, יצחק אנגלנדר, יחזקאל חזום, בועז קופמן, מוצי ליאון, חיים לוין, אמציה לבקוביץ', יוסף מהלל, יאיר נוסובסקי, חיים נוריאלי, דוד פרימו, משה רומנו, שמואל רוזנטל, דני רום, גיורא שפיגל, נחום סטלמך, רחמים טלבי, רובי יאנג, גדי צלניקר.
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1974

במוקדמות מונדיאל 1974 התחרתה ישראל בבית 2 של אזור א' של מוקדמות אסיה, הפסידה בגמר האזורי לקוריאה הדרומית והודחה. מונדיאל 1974 היה האחרון אליו ניסתה נבחרת ישראל להעפיל דרך אסיה, שכן היא פרשה מאסיה ב-1974.
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1974 > משחקי דירוג

בעקבות משחקי הדירוג הוקצתה ישראל לבית 2 עם מלזיה, קוריאה הדרומית ותאילנד.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16 במאי 1973 |  ישראל | 2–1 |  יפן | אצטדיון דונגדאמון, סיאול, קוריאה הדרומית צופים: 25,000 |
| 16 במאי 1973 |   |  |   | אצטדיון דונגדאמון, סיאול, קוריאה הדרומית צופים: 25,000 |
היסטוריית מוקדמות > מוקדמות מונדיאל 1974 > בית 2

בבית זה שיחקו כל הקבוצות זו מול זו משחק אחד, ושתי הראשונות העפילו לחצי הגמר האזורי. ישראל סיימה במקום הראשון והעפילה לחצי הגמר יחד עם קוריאה הדרומית.
ממלכת טרביתיה (ספר)

| --- | --- |

עטיפת הגרסה העברית של הספר
 מידע כללי
 מאת:  קתרין פטרסון
 איורים:  Donna Diamond 
 שפת המקור:  אנגלית
 תורגם לשפות:  רבות
 סוגה:  ספרות ילדים, פנטזיה 
 נושא:  אהבה, ידידות, מוות 
 הוצאה
 הוצאה:  Thomas Y. Crowell Co. 
 תאריך הוצאה:  1977
 הוצאה בעברית
 תרגום:  ראו תרגומים לעברית
 פרסים
 מדליית ניוברי (1978) 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003486958
 
ממלכת טרביתיה (באנגלית: Bridge to Terabithia) הוא רומן לנוער מאת הסופרת האמריקנית קתרין פטרסון משנת 1977. הספר זכה במדליית ניוברי ולו שני עיבודים קולנועיים בעלי אותו שם.
עלילה

ג'ס ארונס בן האחת עשרה, גיבור הספר, מתאמן כל הקיץ כדי להיות אלוף כיתות ה'-ו' בריצה. ביום הגדול בו התקיימה התחרות, הגיעה בתם של ג'ודי וביל ברק, לזלי. לזלי היא טיפוס של טום בוי, וזריזה מאוד. היא משתתפת בהשפעת ג'ס בתחרות, ולמורת רוחו אף מנצחת. ג'ס ולזלי מתיידדים, ונהיים שליטיה של ממלכה פרי דמיונם, טרביתיה, שם הם מנצחים כל אויב, אמיתי או מומצא, ואף עוזרים לילדה הכי מפחידה מכיתה ז' להתחמק מעלבון. לאחר שלזלי נהרגת מעל לנחל המוביל ל"טראביתיה"  ג'ס מבין כמה כוח ואומץ העניקה לו לזלי.
תרגומים לעברית

תרגמה אלאונורה לב, סדרת הרפתקה: סופרים מתרגמים קלאסיקה, הוצאות מודן ואוקיינוס, 2012.
הסרטים

לספר שני עיבודים קולנועיים בעלי אותו שם:
1985 - ממלכת טרביתיה, בכיכובם של אנט אוטול וג'וליאן קאוטס.
2007 - ממלכת טרביתיה, בכיכובם של ג'וש האצ'רסון ואנה-סופיה רוב.
הערות שוליים

↑  רונית רוקאס, ספרי ילדים: "ממלכת טרביתיה" הוא יותר מסרט טוב, באתר הארץ, 2 ביולי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4668513-3  VIAF: 183040424   WorldCat (עם VIAF): 183040424
מפוח

מפוח נטול מאווררים
מפוח הוא מכשיר שנושף אוויר, על פי רוב לצורך שינוע חפצים. בתוך מפוח עשויים להיות מאווררים.
קיימים סוגים שונים של מפוחים:
מפוחים צנטריפוגליים - בעלי מאיץ. כפות נטויות לפנים או כפות נטויות לאחור. במפוחים צנטריפוגליים האוויר נכנס צירית ממרכז המאיץ ומואץ רדיאלית להיקף בעזרת הכוח הצנטריפוגלי. המפוחים הצנטריפוגליים מחולקים לבעלי כניסה בודדת או כניסה כפולה בהנעת רצועות בהנעה ישירה. מפוחים צנטריפוגליים הם מפוחי יניקה אשר בדרך כלל משמשים לתהליכי יניקת אוויר; מפוחים בלחצים נמוכים וגבוהים, מפוחים שיודעים להעביר רק אוויר, אוויר רווי בשמן, אוויר עם חלקיקי נסורת או חלקיקים ארוכים המסתבכים במאיצים רגילים ועבורם ניתן למצוא מפוחים מיוחדים שידעו להעביר את החומרים האלה, הכל לפי הדרישות והמפרט שצריך לאותו מפוח.
מפוחים ציריים / שואבים ציריים - בעלי כנפיים המורכבות על ציר מרכזי הפועלות בשיטת דחיפה או שאיבה של אוויר על ידי פעולת סיבוב על ציר מרכזי. במפוחים ציריים זרימת האוויר היא במקביל לציר המאיץ כך שהכניסה והיציאה באותו כיוון, האצת האוויר במפוחים ציריים מתבצעת על ידי מבנה כנף המאיץ הגורם להבדל לחצים בין שני צדדיו. סיבובי המאיץ יוצרים לחץ דינמי גבוה ולחץ סטטי נמוך. המאיץ המסתובב סביב צירו ומזיז "שרוול" אוויר מקביל לצירו. את המפוחים יש להפעיל כאשר כיוון הסיבוב תואם את צורת הכף, ישנם מפוחים ציריים עם מבנה כנף המתוכנן כך, שיעילותם זהה לשני כיווני הזרימה, הוצאה והכנסת אוויר.
מחלף ראשון לציון

| --- | --- |
 תאריך הקמה:  1969
 מיקום:  ראשון לציון
 כבישים במחלף:    כביש 4   כביש 441 (רחוב ז'בוטינסקי ממזרח ושדרות משה דיין ממערב)
 קואורדינטות:  31°58′39″N 34°47′33″E﻿ / ﻿31.97744444°N 34.79247222°E﻿ / 31.97744444; 34.79247222
 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף ראשון לציון(למפת גוש דן רגילה) מחלף ראשון לציון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ראשון לציון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ראשון לציון  he מחלף ראשון לציוןhe מחלף ראשון לציוןמפת  __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion)  __ בית דגן (in English: Beit Dagan) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov), __ נס ציונה (in English: Ness Ziona), __ מועצה אזורית גן רווה (in English: Gan Raveh Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) תחום בתוך שטח העיר: __ שפד"ן (in English: Shafdan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחלף ראשון לציון הוא מחלף המחבר את כביש 4 עם כביש 441 במרכזה של ראשון לציון ומכאן שמו. הוא נפתח לתנועה בשנת 1969 והיה לאחד המחלפים הראשונים שהוקמו במדינת ישראל.
בניית הגשר החלה בשנת 1967. לאחר השלמת הגשר על ידי מע"צ בתחילת 1969, ביצעה עיריית ראשון לציון את חיבורו של הגשר עם החלק המרכזי של ראשון לציון, דרך רחוב ז'בוטינסקי. החיבור נעשה בניגוד לעמדת מע"צ שדרשה מהעירייה שתשלם את חלקה בבניית הגשר, ואף חסמה את החיבור לראשון לציון לשם כך. בעקבות פתיחת הגשר בוטלו תחנות האוטובוס בצומת, בגלל הסכנה שבעצירה במקום. הגשר נקרא "גשר דקר" על שם הצוללת אח"י דקר.
המחלף מורכב משני גשרים העוברים מעל כביש 4 בתוואי כביש 441 והתנועה מתנהלת באופן רציף ללא רמזורים בכביש 4 בלבד. המחלף בנוי במבנה משולב של מחלף יהלום ומחלף עלה תלתן. במקור היה במחלף גשר בודד, אך עם הגידול בנפח התנועה, הוא נהרס ובמקומו הוקמו החל מ-1996 שני הגשרים. במסגרת הרחבה זו נוספה גם רמפת פניה מכיוון צפון למערב במקום השימוש בלולאה הדרום מערבית המקורית.
המחלף מהווה את סיומו של רחוב ז'בוטינסקי מהמזרח ומהווה את תחילתן של שדרות משה דיין למערב.
הערות שוליים

↑  גשר דו מישורי גדול נבנה בכביש ת"א אשדוד, מעריב, 23 בנובמבר 1967
↑  ראשל"צ תחובר לגשר העילי על כביש החוף, דבר, 27 באפריל 1969
↑  הורי בארי בראשון לציון ישביתו לימודי ילדיהם, מעריב, 7 בספטמבר 1969
↑  מהאופי הפרטיזני של החיבור ניתן להתרשם מ: כביש חשמלי, מעריב, 1 ביולי 1969
↑  הגשר בכביש החוף יובא לדיון בעירית ראשון לציון, מעריב, 28 ביולי 1969
↑  הגשר העילי בראשון לציון גרם לניתוק יישובי גן רווה, דבר, 29 באוגוסט 1969
↑  שכונת וילות תוקם בחולות ראשון לציון, דבר, 9 בנובמבר 1969
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף גן רווה | מחלפים בכביש 4 | הבא: מחלף חולון מזרח |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.