ערבית
הגיית השפה וכתיבתה > אותיות

| --- | --- |
 :  ראו גם – אותיות שמש וירח
הערבית הקלאסית (שנהוגה היום בעיקר בכתב) שימרה 28 מתוך 29 העיצורים בשפה הפרוטו-שמית. אופן ההגייה של חלק מהעיצורים השתנה במשך הזמן, אבל ההבחנה בין העיצורים נשמרה, למעט ההבחנה בין שׁ לבין ס (העיצור הערבי ش הוא גלגול של העיצור המיוצג בעברית ב-שׂ שמאלית). בערבית אפשר למצוא הבחנות פונטיות שכבר נעלמו בעברית (גם בעברית המקראית) או בשפות שמיות אחרות. לדוגמה: שמה של העיר עזה מבוטא "ע'זّה" (העיצור ע' נשמע דומה להגיית רי"ש בעברית ישראלית). בעברית העיצור הזה התלכד עם העיצור ע כבר בתקופות קדומות.
| העיצורים> שם האות.שם האות | העיצורים> הסימון הגרפי.בודד | העיצורים> הסימון הגרפי.תחילי | העיצורים> הסימון הגרפי.אמצעי | העיצורים> הסימון הגרפי.סופי | העיצורים> תעתיק לעברית.מדויק | העיצורים> תעתיק לעברית.חופשי | העיצורים> מקבילה עברית במילים דומות.מקבילה עברית במילים דומות | העיצורים> IPA.IPA | העיצורים> הערך הפונטי.הערך הפונטי | העיצורים> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליף | ا | ا | ـا | ـا | א | א | א | ʔ | משמשת כאם קריאה, או כ"כיסא" להמזה ואז נהגית כ-א |  |
| בּא | ب | بـ | ـبـ | ـب | ב | ב | ב | b | כהגיית ב דגושה/קשה |  |
| תא | ت | تـ | ـتـ | ـت | ת | ת | ת | t | כהגיית ת |  |
| ת'א | ث | ثـ | ـثـ | ـث | ת' | ת' | שׁ | θ | כהגיית th במילה האנגלית think (וכהגייה הקדומה של ת רפה) |  |
| ג'ים | ج | ﺟـ | ـﺠـ | ـﺞ | ג | ג' | ג | d͡ʒ (או ɡ או ʒ) | כהגיית ג גרושה, אך בניב המצרי כהגיית ג רגילה |  |
| חא | ح | حـ | ـحـ | ـح | ח | ח | ח | ħ | כהגיית ח לועית במבטא מזרחי (ההגייה הנכונה הקדומה) |  |
| ח'א | خ | خـ | ـخـ | ـخ | ח' | ח, כ | ח | χ ~ x | כהגיית כ רפה בעברית |  |
| דאל | د | د | ـد | ـد | ד | ד | ד | d | כהגיית ד |  |
| ד'אל | ذ | ذ | ـذ | ـذ | ד' | ד' | ז | ð | כהגיית th במילה האנגלית the (וכהגייה הקדומה של ד רפה) |  |
| רא | ر | ر | ـر | ـر | ר | ר | ר | r | כהגיית ר לשונית שבפי עדות המזרח ויוצאי אירופה מסוימים |  |
| זאי | ز | ز | ـز | ـز | ז | ז | ז | z | כהגיית ז |  |
| סין | س | سـ | ـسـ | ـس | ס | ס | ס או שׁ | s | כהגיית ס |  |
| שין | ش | شـ | ـشـ | ـش | ש | ש | שׂ | ʃ | כהגיית ש ימנית |  |
| צאד | ص | صـ | ـصـ | ـص | צ | ס | צ | sˤ | כהגיית צ במבטא מזרחי (ההגייה הנכונה הקדומה). הגרסה הנחצית של س |  |
| צ'אד | ض | ضـ | ـضـ | ـض | צ' (צ֗) | ד (ד֗) | צ | dˤ | הגרסה הנחצית של د |  |
| טא | ط | طـ | ـطـ | ـط | ט | ט | ט | tˤ | כהגיית ט במבטא מזרחי (ההגייה הנכונה הקדומה). הגרסה הנחצית של ت |  |
| ט'א | ظ | ظـ | ـظـ | ـظ | ט' (ט֗) | ז (ז֗) | צ | ðˤ (או zˤ) | הגרסה הנחצית של ذ או ز |  |
| עין | ع | عـ | ـعـ | ـع | ע | ע | ע | ʕ | כהגיית ע במבטא מזרחי (ההגייה הנכונה הקדומה) |  |
| ע'ין | غ | غـ | ـغـ | ـغ | ע' | ר, ג, גֿ | ע | ʁ ~ ɣ | כהגייה הנפוצה של ר בעברית הישראלית (וכהגייה הקדומה של ג רפה) |  |
| פא | ف | فـ | ـفـ | ـف | פ | פ | פ | f | כהגיית פ רפה |  |
| קאף | ق | قـ | ـقـ | ـق | ק | ק | ק | q | כהגיית ק במבטא מזרחי (ההגייה הנכונה הקדומה) |  |
| כאף | ك | كـ | ـكـ | ـك | כ | כ | כ | k | כהגיית כ דגושה/קשה |  |
| לאם | ل | لـ | ـلـ | ـل | ל | ל | ל | l | ראו אותיות שמש וירח |  |
| מים | م | مـ | ـمـ | ـم | מ | מ | מ | m | כהגיית מ |  |
| נון | ن | نـ | ـنـ | ـن | נ | נ | נ | n | כהגיית נ |  |
| הא | ه | هـ | ـهـ | ـه | ה | ה | ה | h | כהגיית ה עיצורית |  |
| ואו | و | و | ـو | ـو | ו | וו, ו | ו | w או u | כהגיית w במילה האנגלית well (וכהגייה הקדומה של ו עיצורית), או כאם קריאה (שורוק), או משמשת "כיסא" להמזה |  |
| יא | ي | يـ | ـيـ | ـي | י | י | י | j או i | כהגיית י עיצורית, או כאם קריאה (חיריק מלא), או משמשת "כיסא" להמזה (בלי הנקודות) |  |
| תא מרבוטה | ﺓ |  |  | ـة | ה/ת | ה/ת | ה/ת | (a, at) | כהגיית ה כאם קריאה, או ת. באה בסוף מילה ומסמנת בדרך כלל מין נקבה |  |
| המזה | ء | ء | ء | ء | א | א | א | ʔ | נהגית כהגיית א, ויכולה להופיע על כל אחת מאמות הקריאה או לבדה, כתלות בניקוד שלפניה ועליה |  |
בכתב יד קיימות צורות כתיב שונות מעט, בייחוד לאותיות האמצעיות הא, שין, סין, חא ו-ג'ים. בשתי צורות הכתב קיימים גם ניואנסים שנוצרים מחיבורים בין אותיות מסוימות, בייחוד האות לאם עם ג'ים, חא, אליף, או האות נון עם יא או תא, כאף עם אליף או לאם וכן הלאה. קיימים גם הבדלי כתב בין קאף לבין פא, או בין תא, לבין נון לבין יא, שבעזרתם היו מבדילים בין האותיות לפני שנוסף הניקוד הדיאקריטי. ניקוד זה מיוצג אף הוא בצורה שונה בכתב יד: שתי נקודות (כמו בקאף) מיוצגות על ידי קו, ואילו שלוש נקודות (ת'א, שין) על ידי "חוד" – בצורה כזו: "^" מעל האות.
לצורך כתיבת עיצורים שאינם קיימים בערבית בעת כתיבת שמות לועזיים, משתמשים דוברי הערבית באותיות ערביות קרובות או באותיות שאולות מן הפרסית. כך למשל, העיצורים בי"ת רפה, פ"א דגושה וגימ"ל, שאינם קיימים בשפה הערבית, ייכתבו כ-ﻑ, ﺏ ו-ﻍ / ق / ج / ك (בהתאמה) או כ-ڤ, پ ו-چ / گ (בהתאמה).