דברי שלום ואמת
הערות שוליים

↑  שמואל פיינר, גדולי הרוח והיצירה בעם היהודי: משה מנדלסון בעריכת אביעזר רביצקי, בהוצאת מרכז זלמן שזר ירושלים 2005 עמוד 123
↑  יוסף קלוזנר, קיצור ההיסטוריה של הספרות העברית החדשה, ירושלים, כרך א', עמודים 9–11, חיים בר דיין, "לשאלת ראשיתה של ספרותנו החדשה", בתוך הקונגרס העולמי למדעי היהדות 1 (ה'תשי"ב) עמודים 302–306
↑  העדה גיליון 1162 אב ה'תשס"ב עמוד 11, ברוך חזן, מה רע בלימודי חול?, באתר צריך עיון, ‏10 בפברואר 2020
↑  יעקב כ"ץ, מסורת ומשבר: החברה היהודית במוצאי ימי הביניים ירושלים 1957 עמוד 222
↑  ראו מהר"ל מפראג#משנתו החינוכית
↑  שני לוחות הברית מסכת שבועות אות לד: ”הנער כשיתחיל ללמוד מקרא לא יזוז עד גמר תורה ונביאים וכתובים היטב היטב, וגם חלק גדול מחכמת הדקדוק טוב ללמוד בעודו נער... ואחר כך התלמוד”
↑  ווי העמודים בתוך שני לוחות הברית חלק ד, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום): ”בק"ק אמשטרדםראיתי שהקטנים לומדים המקרא מבראשית ועד לעיני כל ישראל ואחר כך כל הכ"ד ספרים ואחר כך כל המשניות וכשנעשה גדול אז מתחיל ללמוד גפ"ת וגדלו והצליחו גם עשו פרי, ואנוכי בכיתי על זה למה ועל מה לא יעשה כן בארצנו הלוואי שיתפשט המנהג הזה בכל תפוצות ישראל”
↑  לונטשיץ, שלמה אפרים בן אהרן, עמודי שש, באתר אוצר החכמה ”עמוד התורה אשר בדורנו הוא רופף מאוד ותולה על בלימה, כי בכל דרכי הלימוד אין בהם מתום” ושם בפרק כד: ”שאלתי ובקשתי... לסדר הבל פיהם של תינוקות של בית רבן... שלא יפצה פיהם הבל ורעות רוח כשהלימוד אינו מסודר כהלכתו... לא כמו שעושין המלמדים בדורות הללו”
↑  בהקדמתו לחיבור "מעדני יום טוב" על פסקי הרא"ש:”שילמוד המקרא כולו וכן אחר כך המשנה כולה...שכך הוא ודאי נכון אמת ויציב וקיים ללמוד וללמד בישראל כחוק הזה ולא יעבור”
↑  מוראפטשיק, משה בן אהרן, כיצד סדר משנה, לובלין ה'שצ"ה, באתר אוצר החכמה
↑  שמחה אסף, מקורות לתולדות החינוך בישראל חלק ד, אות ק' עמוד קיא והלאה, באתר היברובוקס
↑  ליבעס בריף / יצחק וצלר - הסיפור מאחורי החיבור | הספרנים, באתר הספרנים, ‏31 בדצמבר 2019
↑  שמואל פיינר, עת חדשה: יהודים באירופה במאה השמונה עשרה, 1750–1800 עמוד 237
↑  כריסטיאן וילהלם פון דוהם, על תיקונם האזרחי של היהודים ברלין 1781, כרך א' עמוד 121 (בגרמנית)
↑  יוזף השני, צו הסובלנות (Toleranzedikt), 2 בינואר 1782 סעיף 8. (עותק דיגיטלי) (בגרמנית)
↑  נפתלי הירץ וייזל, מסכת אבות עם פירוש יין לבנון, באתר היברובוקס: ”שצריך להיות בקי ויודע ביישובו של עולם... וכן הלכות דרך ארץ... שאם אין תלמיד חכם יודע בהן הרי הוא בוזה תורתו לעיני הבריות וכדתנן אם אין דרך ארץ אין תורה, וכדאמרינן כל תלמיד חכם שאין בו דיעה נבלה טובה הימנו, ואמרינן כ"ו דורות קדמה דרך ארץ לתורה... בעוונותינו הרבים... בעלי התורה לא עסקו ביישוב בנמוסיות ובידיעת החכמות, השפילו כבוד התורה בעיני עם הארץ... וראוי לחבר על זה ספר תוכחת להוכיח במישרים לתופשי תורה שאינם עושים בענין זה כפי דעת התורה”
↑  נפתלי הרץ וייזל, מהלל רע 1778: ”והם שולחים ילדיהם אל בית הספר כבני ד' וכבני ה', תחת יד מורים ללמוד המקרא מבלי שים על לב אם הם דוברי צחות או עלגי לשון וכבדי שפה, ולפעמים אינם יודעים אפילו בטיב הקריאה, וכל שכן שלא יבינו בטיב הלשון ובצחות המליצה, והם ילמדו עם הילדים הרכים האלה כפי דרכם את דבר ה' כמו שנה או ימים במספר, וככלות המועד, יבשרו את אבותיהם לאמר כבר הצליחו בניכם ללמוד משנה ותלמוד ואין עוד לפי כבודם ללמוד עמהם המקרא, אז יתחילו ללמדם באחת במקצועות שבתורה, דיני קדושין כתובות או גיטין, טרם ידע הנער מה בין זכר לנקבה, וטרם יבין מנהגי בני האדם ועסקיהם, על כן היו דבריהם על הנערים לטרח, וכמשא כבד יכבד עליהם, ועל הרוב כשיגדלו מהר יפרקו עול התלמוד מעליהם, ובסורם ממנו לא תשאר בידם מאומה לא תורה ולא יסודות אמונת ישראל, לא דעת ולא מוסר השכל ולא דרך ארץ אפילו לקרות עברי אינו יודע”
↑  שמואל פיינר, יצחק אייכל — ה'יזם' של תנועת ההשכלה בגרמניה בתוך ציון 52 חוברת ד' ה'תשמ"ז עמוד 438
↑  לפי אינגריד לוהמן האגרת פורסמה בסביבות 10 בינואר, וכך מתברר מדרשת הרב יחזקאל לנדא שפורסמה לראשונה ב-2011 – שכבר ב-15 בינואר נחשף לאיגרת בפראג. כמה היסטוריונים כתבו שוייזל פרסם את האיגרת רק בחודש אדר. ראו י. קלוזנר, תולדות הספרות העברית החדשה חלק א' עמוד 123 הערה 1, צבי גרץ, Geschichte der Juden כרך 11 עמוד 87, ול. לוין, Aus dem jüdischen Kulturkämpfe בתוך Jahrbuch der Jüdisch-Literarischen Gesellschaft, כרך 12 עמוד 172
↑  ויקרא רבה א טו: ”מיכן אמרו כל ת"ח שאין בו דעת נבלה טובה הימנו. תדע לך שכן צא ולמד ממשה אבי החכמה אבי הנביאים... ולא נכנס לפני ולפנים עד שקרא לו שנאמר "וַיִּקְרָא אֶל מֹשֶׁה וַיְדַבֵּר"” וראו יפה, שמואל בן יצחק, 1525-1595, פירוש יפה תאר על מדרש רבה (ויקרא רבה), באתר היברובוקס
↑  ראו רשימה להלן
↑  שמואל פיינר, גדולי הרוח והיצירה בעם היהודי: משה מנדלסון בעריכת אביעזר רביצקי, בהוצאת מרכז זלמן שזר ירושלים 2005 עמוד 125
↑  משה פלאי, Naphtali Herz Wessely's Attitude toward the Jewish Religion as a Mirror of a Generation in Transition בתוך: Zeitschrift für Religions - und Geistesgeschichte גיליון 26 (3) 1974 עמוד 237
↑  הדרשה מופיעה בכתב יד דרשות וחדושים: כולל דרשות וחדושים לתלמוד, בהלכה ולארועים שונים NY JTS 9804, עמוד 136 בכתב היד, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית. נדפסה לראשונה על ידי ישראל נתן השל, דרשת הספד על הגאון רבי לוי פנטא זצ"ל דיין דק"ק פראג, קובץ עץ חיים (באבוב) - טו ניו יורק ה'תשע"א 2021, באתר אוצר החכמה
↑  לפי העתק מכתב שנמצא בין כתבי הרב ופורסם בקובץ בית אהרן וישראל No. 43 תשנ"ג תשרי-חשון
↑  לנדא, יחזקאל, דרושי הצל"ח דרוש לט לשבת הגדול, ורשה ה'תרמ"ו, באתר היברובוקס
↑  Jahrbuch der Jüdisch-Literarischen Gesellschaft, כרך 12 (גרמניה 1918) עמודים 182–194
↑  וייזל באיגרת "עין משפט" כתב שדרשת הרב מליסא הגיעה אליו בי"ח באייר. הרב דוד טבל שיף במכתבו מכ' באלול מספר שראה את הדרשה בלונדון. הדרשה הגיעה ככל הנראה גם לפראג וצוטטה על ידי אלעזר פלקלס בספרו "עולת חודש" (ראו דוד קמינצקי, מה לתבן את הבר, תוספות למאמרי, בתוך ירושתנו כרך ו' בני ברק ה'תשע"ב עמוד שנט הערה 15) ידוע גם העתק של הדרשה שנכתב בהאג: נוסח הכתב, ספריית אוניברסיטת קולומביה X893 L56, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית
↑  נפתלי הרץ וייזל, מכתב שני: רב טוב לבית ישראל, באתר היברובוקס
↑  המכתב פורסם בכרם חמד גיליון א וינה ה'תקצ"ג
↑  משה גידמן "Die Gegener Hartwig Wessely's" בתוך Monatsschrift für Geschichte und Wissenschaft des Judentums 1870 עמודים 478–480
↑  הרב ד"ר לואיס לוין בנספח למאמרו שצוין להלן (עמודים 194–197), יוסף קלוזנר, היסטוריה של הספרות העברית החדשה, ירושלים ה'תשי״ב, עמוד 128, ישראל קלוזנר וילנה, ירושלים דליטא , דורות ראשונים, 1495-1881, תל אביב ה'תשמ"ג עמוד 88, דב אליאך, הגאון חלק ב' ירושלים ה'תשס"ו עמוד 618. וראו מכתב הרב שיף מלונודון המצוטט בהערה בהמשך, שלדעתו שרפת האיגרת בווילנה הייתה על פי ציווי של "הגאון"
↑  הערת ד"ר מרכוס בראן (גר'), בתוך דברי ימי ישראל ציונים לכרך 1 עמוד VIII
↑  ראו אלכסנדר אלטמן Moses Mendelssohn: A Biographical Study אלבמה 1973 עמודים 358–359, 482–483, 834–835. וכן יהודה פרידלנדר, לבירור יחסו של הגר"א מווילנה להשכלה בראשיתה – הגר"א ונ"ה וייזל, בתוך בין הלכה להשכלה הוצאת אוניברסיטת בר-אילן 2004 עמודים 35–44
↑  שמואל פיינר, גדולי הרוח והיצירה בעם היהודי: משה מנדלסון בעריכת אביעזר רביצקי, בהוצאת מרכז זלמן שזר ירושלים 2005 עמוד 124
↑  מכתב משה מנדלסון לדוד פרידלנדר ג' באייר ה'תקמ"ב: ”מה יענו ויאמרו הגויים לפעולה זאת מה יחשבו עלינו אם ביד חזקה נריבה ונתקוטטה עם מחברי ספרים להיות לשטן למו מהודיע מחשבות לבם בעט ברזל ועופרת בקהל רב... אחלה פניך אחי וידידך ר' איציק בר"ד יפה (גר') להודיע דעתי את לחותנך הוא אביו נר"ו... לדעתי ראוי ונכון הוא להעיר לבבו” (של הרב לוין) ”לבלתי הזכיר מזה מאומה גם בדרשתו בסוד ישרים ועדה”
↑  אליעזר ליזר לאנדסהוט, עטרת צבי, באתר היברובוקס
↑  מכתב משה מנדלסון למזכיר קהילת טריאסטה יוסף גאליקו, ל"ח בעומר (כ"ג באייר) התקמ"ב: "והנה ידיד נפשי הרב ר' הירץ וויזל שיחיה הנודע ומפורסם לכל יראי ה' וחושבי שמו בחבוריו היקרים... קמו עליו בעלי שטנה וימררוהו וירדפוהו מנוחה כאלו ח"ו הסית והדיח את כל עדת ישראל מעל אביהם שבשמים עד כה הגיעה אולת חסרי לב אשר לא ידעו בין ימינם לשמאלם או זדון המחלקים הרוצים לנקר את עיני הרואים את מומם ומכירים את משחתם בם. ראו בן-ציון דינבורג, מנדלסון והמחלוקת בדבר ספרו של וייזל "דברי שלום ואמת" בתוך קרית ספר ה'תרפ"ה-ה'תרפ"ו, עמודים 155–157
↑  קטע זה הושמט מהמהדורות הבאות של "רב טוב לבית ישראל". הכוונה ככל הנראה להחרמת נתנאל פוזנר (סמואל מרקוס) על ידי הרב רפאל הכהן כ"ץ. על פרשה זו ראו יעקב כ"ץ, ר' רפאל כהן יריבו של מנדלסון בתוך תרביץ כרך נו חלק ב עמודים 243–264.
↑  מכתב יחזקאל לנדא לצבי הירש לוין סיון ה'תקמ"ב: ”ראיתי בסוף קונטרסו קונטרס אחרון המתחיל לענוש וכו' שהעתיק דברי רמ"ד ועכשיו אני רואה שכל מה שדנו אותו האיש לכף חובה הכל אמת וכה הכריז בעצמו שאין לו חלק לא באלקי ישראל ולא בתורתו והפקיר הדרך שכל אחד יעשה מה שלבו חפץ ולא עוד אלא שהדפיס דבריו בלשון לעז ואל מלכי עמים ידבר להלשין לפניהם על חכמי ישראל... הוא מין וגם מלשין”. המכתב פורסם בספרו של עקיבה יוסף שלזינגר, לב העברי ירושלים ה'תרפ"ד, ובקובץ בית אהרן וישראל גיליון מה
↑  הדרשה נרשמה על ידי סנדר וולף מדרמשטט בתוכחת מוסר NY YIVO 403, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית ופורסמה על ידי צבי גרץ במאמרו Wessely's Gegner ב-MGWJ‏ 1871 גיליון 10 עמודים 465–470, ובספר Frankfurter Rabbinen של מרדכי הורוויץ חלק רביעי (גרמניה 1882) עמודים 51–59 ובקובץ בית אהרן וישראל חלק נב. אך ראו דברי הרב משה צוריאל במאמרו הנחשד בחינם שלטענתו דרשה זו היא זיוף.
↑  המכתב באגרות אל צבי הירש לוין וממנו בענין הפולמוס סביב נפתלי הירץ ויזל, ספריית רוזנטליאנה מספר 549 עמוד 6, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית
1 2 3  לפי מכתבו של דוד טעבל שיף רבה של לונדון מתאריך כ' באלול ה'תקמ"ב. פורסם על ידי יעקב קופל (צ'ארלס) דושינסקי, The Rabbinate of the Great Synagogue, London, from 1756-1842 בריטניה 1921 עמוד 177: ”מעסקי ברלין, כבר נודע הכל מנסיעת הרב משמה. ואנכי ראיתי העתק מכתב שהניח הרב שמה טרם נסיעתו לפתוח אוחו ששה ימים אחר צאתו מן העיר וכפי הנשמע הלך לווינא ומשמעות הכתב שפניו מועדות לילך לעה״ק, גם ראיתי העתק מה שכתב הרב מליסא להרב דק"ק אמשטרדם, וגם העתק מדרשה אחת שדרש הרב דק׳ ליסא בנדון זה לארר ולקלל את ר"ה וויזל ולבזות אגרתו שהדפיס. והדרשה הוא לשון צח מאוד וממולא בדברי יראה וחכמה שלא לפגוע ח"ו בכבוד הקיסר יר"ה ולפי משמעות הכתב והדרשה מהרב דק"ק ליסא כן עשו בפוזנא ובווילנא ע"פ ציוות החסיד המפורסם מה"ו אלי' שרפו ברחוב העיר אגרת של ר"ה וויזל. וגם נאמר שם שהרב דק"ק פראג בתחילה דרש ע"ז בפראג אמנם כעת הוא מוכרח לשתוק בפומבי ועושה מעשיו בחשאי להרעיש שארי רבני הקהלות המפורסמות”
↑  מכתב הרב לנדא לפרנסי ברלין ולרב צבי הירש לוין בתוך שמחה אסף, מקורות לתולדות החינוך בישראל, הוצאת דביר תל-אביב ה'תרפ"ה, חלק א' עמודים רלט–רמ, באתר היברובוקס
↑  ראו מכתב התגובה של הרב פנחס הורוביץ מפרנקפורט לרב מליסא ו' בתמוז ה'תקמ"ב בתוך עקיבה יוסף שלזינגר, לב העיברי חלק ב
↑  Ueber den Mißbrauch der geistlichen Macht oder der weltlichen Herrschaft in Glaubenssachen (על ניצול לרעה של כוח רוחני או סמכות חילונית בענייני אמונה). ברלין 1781. על פרשה זו ראו יעקב כ"ץ, ר' רפאל כהן יריבו של מנדלסון בתוך תרביץ כרך נו חלק ב עמודים 243–264.
↑  אוגוסט קראנץ, Ueber den Mißbrauch der geistlichen Macht oder der weltlichen Herrschaft in Glaubenssachen חלק שני, ברלין 24 ביוני 1782
↑  מכתב הרב מליסא לברלין באגרות אל צבי הירש לוין וממנו בענין הפולמוס סביב נפתלי הירץ ויזל, ספריית רוזנטליאנה מספר 549 עמוד 4, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית נדפס בצפונות, גיליון יח (שנה ה ב), באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  נפתלי הרץ וייזל, עין משפט, באתר היברובוקס: ”לא כתבתי רק שני המכתבים וכל הנכתב זולת זה הן ע"י זולתי מבני ישראל או ע"י סופרים אשר לא מבני עמנו לא צויתיו ולא שאלתיו וכן כל אשר יצא לאור עוד מענין זה הכל שלא מדעתי”
↑  ראו את המכתב המלא באליעזר ליזר לאנדסהוט, עטרת צבי, ברלין ה'תרמ"ד, באתר היברובוקס
↑  מכתב פרנסי ברלין לרב לוין, י"א באלול ה'תקמ"ב בתוך צפונות, גיליון יח (שנה ה ב), באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  תשובת הרב לוין למנהיגי הקהילה צפונות, גיליון יח (שנה ה ב), באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  דרשת הרב בחודש תשרי ה'תקמ"ד נדפסה בעולת חודש שני: ”דעו בוחרי יושר ואוהבי אמת אין אני קורא ריב ומצה על המרגילין במועד צאתם מבית הספר תורת ה', גם בכתב ולשון נכריה ובקשו חשבונות רבים כי יאות הם עבדי ותיקון גדול הוא זה תיקון מדינה ואלה בני שם מחשבי קיצם קץ ותכלית שמא יש מהם אחרי שיגדלו לא יתמידו בלמודיי תוריי ויהיו לסוחרי ארץ סחור סחור ולא ידעו את לשונה ואת כתבה ואיך יסחרו זה בזה הלא נפלגה הארץ ויושביה לא ישמעו איש שפת לשון נכריה. אלא פי תהפוכות שנאתי המהפכים דברי אלקים חיים ללעגי שפה ולשון תהפוכות”
↑  דרשת הרב אלעזר פלקלס ביום שני של עשרת ימי תשובה ה'תקמ"ה, עולת חודש השני דרוש ה
↑  הספד על הרב מליסא כ"ה בתמוז ה'תקנ"ב נדפס בפלקלס, אלעזר בן דוד, עולת חדש חלק ג, דרוש טו
↑  פלקלס, אלעזר בן דוד, עולת חודש - ד, ברלין ה'תק"ס, באתר אוצר החכמה עמוד זה צונזר בחלק מהמהדורות הדיגיטליות של הספר (בזו לדוגמה). על השמטה זו ראו כאן וכאן. גם בתשובתו מחודש אייר ה'תקנ"ג שנדפסה בשו"ת תשובה מאהבה סימן א' סעיף י' מציין הרב פלקלס לעיין ב"ביאור החכם ר"ה וייזל" על ספר ויקרא.
↑  יצחק ריבקינד "אליה מורפורגו מסייעו של ויזל במלחמת ההשכלה לאור תעודות חדשות", בתוך יד ושם לזכר אברהם זלמן פריידוס, ניו יורק, ה'תר"ץ 1929, עמודים קמה–קנט
↑  נפתלי הרץ וייזל, עין משפט, באתר היברובוקס
↑  ישמעאל בן אברהם יצחק, הכהן, זרע אמת חלק ב, ליבורנו ה'תקפ"ג סימן קז, באתר היברובוקס
↑  Allgemeine deutsche Bibliothek כרך 51 עמוד 608 וכרך 54 עמוד 194
↑  מאיר קייזרלינג, Moses Mendelssohn Sein Leben und Seine Werke. Nebst Einem Anhange Ungedruckter Briefe Von und an Moses Mendelssohn עמוד 307
↑  תרגום המכתב מגרמנית בקובץ בית אהרן וישראל גיליון מה עמוד קכה הערה 20
1 2  שמואל פיינר, מהפכת הנאורות: תנועת ההשכלה היהודית במאה ה-18 הוצאת מרכז זלמן שזר ירושלים 2002, עמוד 186
↑  נפתלי הרץ וייזל, מכתב רביעי – רחובות, באתר היברובוקס
↑  תולדות המחבר בתוך דברי שלום ואמת ורשה ה'תרמ"ו עמוד 25
↑  נפתלי הרץ הומברג, אגרת אל רועי שה פזורה ישראל המה הרבנים ומורי צדק במלכות גאליציא ולודומיריא למברג 1788
↑  שמואל פיינר, השכלה והיסטוריה: תולדותיה של הכרת־עבר יהודית מודרנית בהוצאת מרכז זלמן שזר ירושלים 1995 עמוד 49 הערה 69
↑  שאול ברלין, כתב יושר, ברלין ה'תקנ"ד, באתר היברובוקס
↑  רבי משה סופר, חתם סופר – דרשות, חלק א, דרוש לפרשת בשלח ה'תקע"א, באתר היברובוקס: ”כי קמו מסיתים ומדיחים בחרבות שבפיהם ובקשתותם שבקסתיהם לכתוב כתבי עמל להמשיך לב עם בני ישראל ולדחותם מה' אלקים לומר כי סדר למודנו שהורגלנו בו עד עכשיו מעוות ומקולקל הוא”
↑  קנאת ה צבאות, באתר היברובוקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522736805171  VIAF: 2208147270639535700007   WorldCat (עם VIAF): 2208147270639535700007 
עמוד השער של כתב הסובלנות ליהודים שפורסם ב-2 בינואר 1782
נפתלי הרץ וייזל
שער חיבורו של קראנץ נגד הרב מליסא עם ההקדשה לדוכס סולקובסקי
שער הסאטירה "כתב יושר". ברלין ה'תקנ"ד