stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רכישת קריאה בגיל הרך
מודלים המסבירים רכישת קריאה > המודל של פרית' (1985) - מודל קוגניטיבי התפתחותי

המודל של הפסיכולוגית אות'ה פרית' (Uta Frith), הוא רב שלבי והיררכי המסביר את תהליך רכישת הקריאה בהיבט הקוגניטיבי- התפתחותי. מודל זה מדגיש בשלב הראשון את הזיהוי הוויזואלי- חזותי. המודל מתקיים באופן אוניברסלי בכל השפות האלפביתיות, והוא מציע שלושה שלבים שונים אחד מהשני מבחינה איכותית. הנחת היסוד של פרית' תואמת את ההנחה של פיאז'ה שכל שלב מאופיין באופרציות מנטליות ייחודיות, ושבכל שלב פועל הקורא באסטרטגיות קוגניטיביות שונות. קורא יעיל ומיומן עובר במהירות משלב לשלב עד שמסיים את תהליך רכישת הקריאה בכיתה ו'. לעומת זאת, קורא מתקשה או לקוי, מדלג בין השלבים והידע האסטרטגי אינו מתגבש ומתייעל באופן מלא.
השלב הלוגו-גרפי: -שלב זה מתבסס על רמזים ויזואליים לצורך זיהוי מילים, ומתחיל סביב גיל 3 ועד גיל 6. שלב זה מחייב יכולת הסמלה אצל הילד. במהלך שלב זה, המילה הכתובה נתפסת אצל הילד כתבנית, סמל, לוגו. הילד מבין שלייצוג גרפי יש משמעות בשפה המדוברת, אך הוא עדיין לא מבין שהמילים מתפרקות לאותיות ושהאותיות מייצגות צלילים. בשלב זה הילד אינו מסוגל להפיק משמעות מתוך הגירוי הכתוב על בסיס הבנת קשרי אות-צליל, אלא על ידי רמזים פרגמטיים של הקשר (השימוש במילה) ורמזים חזותיים (למשל: קווי מתאר וצורה ייחודית של המילה, אותיות בפונט מסוים). עצירה בשלב זה מאפיינת ילדים עם דיסלסקציה התפתחותית (מלידה).
השלב האלפביתי - השלב מתחיל סביב כיתה א' ועד סוף כיתה ב'. בשלב זה הילד מבין את העיקרון האלפביתי, כלומר הוא לומד שלכל אות יש צליל. בהתחלה ההבנה הזאת קיימת רק לגבי העיצורים, ובהמשך היא כוללת גם אותיות ניקוד, תנועות וצירופים (אותיות + תנועות), וכך הוא מבין שהוא יכול לקרוא כל מילה. רק לאחר שהושלמה רכישת כל המרכיבים הפונטיים של הקריאה, והקוד האלפביתי הופנם, יכול הקורא לקרוא את הכתוב בצורה מדויקת ומבוקרת. בשלב זה הקורא משקיע אנרגיה מרובה בתהליך פענוח המילה הכתובה. הקריאה היא מדויקת, איטית ודורשת משאבי קשב על חשבון השקעת מאמץ מנטלי בהבנת הנקרא. ישנה חשיבות רבה לשלב זה בשפות האלפביתיות, כמו עברית ואנגלית, משום שהן מתאפיינות בכך ששמות האותיות מייצגות את הצליל שהן מפיקות. לפי לוין (2000), ידע מוקדם של שמות האותיות מנבא הישגים לימודיים בבית הספר.
השלב האורתוגרפי - שלב זה מתרחש אצל הילד מכיתה ג' ועד סוף כיתה ו'. בשלב זה הילד מסוגל לתפוס את המילה כיחידה שלמה באופן מהיר ואוטומטי. ההישענות על התיווך הצלילי בשלב זה פוחתת ומאפשרת קריאה שוטפת יותר. הילד כבר לא צריך לקרוא בקול כדי להבין, אלא מצליח לקרוא קריאה דמומה (שקטה). כמו כן, בשלב זה יש עליה ברגישות לאורתוגרפיה של המילה, והיא מביאה ליכולת טובה יותר לרכוש מילים חדשות. הידע האורתוגרפי נרכש על ידי שילוב של חשיפה והתנסויות מרובות בשפה הכתובה יחד עם ידע לשוני. קוראים שמתקשים במעבר מהשלב האלפביתי לאורתוגרפי, אינם מפנימים בזיכרון תבניות איות נכונות של מילים. כתוצאה מכך, הם ימשיכו להתאמץ בפענוח, ושטף הקריאה יהיה איטי ומקוטע.
מודלים המסבירים רכישת קריאה > המודל הנוירופסיכולוגי הדו-ערוצי - Dual Routs

המודל הנוירופסיכולוגי הוצע לראשונה בשנת 1973 על ידי מספר חוקרים שונים, אך מאז פותח לגרסאות שונות. לגרסאות אלו עקרון משותף המסביר את התהליך הקריאה באמצעות מעורבותם של שני ערוצים קוגניטיביים. עם זאת, קיימים חילוקי דעות בין הגרסאות ביחס לדרך הפעולה והתזמון של אותם ערוצים.
המודל הראשוני טוען כי זיהוי המילה הכתובה מתבצע באחד משני ערוצי עיבוד נפרדים ועצמאיים: הערוץ הלקסיקלי או הערוץ התת-לקסיקלי.
הערוץ לקסיקלי, הנקרא גם הערוץ הישיר - הקורא מפעיל ערוץ זה כאשר המילה מוכרת לו, כלומר ראה אותה בעבר. במקרה כזה רצף האותיות במילה נשמר בזיכרונו של הקורא במאגר מילים המכונה "לקסיקון מנטלי". בתהליך זה, הקורא יכול לזהות את המילה באופן מהיר יותר (מבלי לפענח אותה) וכך גם להפיק את משמעותה. מסלול זה יעיל ומאפשר משאבי קשב פנויים לצורך הבנת הנקרא.
הערוץ התת-לקסיקלי, הנקרא גם הערוץ העקיף או פונולוגי - הקורא משתמש בערוץ זה במפגש עם מילים שאינן מוכרות לו, אשר לא ראה אותן בעבר. בתהליך זה הקורא הופך את האותיות הכתובות לייצוגים פונולוגיים- שמיעתיים. לכן, פעמים רבות קורא כזה מפעיל תנועות שפתיים או ממש קורא בקול. תהליך זה הוא ארוך ומייגע, איטי וגוזל משאבי קשב מרובים מיחידת הקשב המרכזית. בתום התהליך, הילד לומד לקשר בין המילה הכתובה (אורתוגרפית) למילה הדבורה (הפונולוגית) הקיימת אצלו כבר ב"לקסיקון המנטלי", ובצורה זו הקורא יכול להבין את משמעות המילה.
דיסלקסיה, על פי מודל זה, היא תוצאה של עצירה או חסימה באחד או יותר מנתיבי העיבוד.
גרסה אחרת ועדכנית יותר של המודל טוענת שהקריאה אינה מתבצעת בערוץ אחד - הלקסיקלי או התת-לקסיקלי, אלא מתקיימת בו זמנית בשני הערוצים. לפי גרסה זו, יש לפענח את המידע הפונולוגי במילה, ובו זמנית לשלוף את המידע מתוך הלקסיקון המנטלי של אוצר המילים ולחבר ביניהם.
מודלים המסבירים רכישת קריאה > מודל המעבדים של אדמס (1990)

המודל של מרילין אדמס (Marilyn Adams) משקף את הגישה המשלבת (המודל האינטראקטיבי). מודל זה עוסק הן בתהליכי תפיסת מילים (נגישות ללקסיקון המנטלי) והן בתהליך הפקת משמעות. לפי מודל זה, תהליך הפקת משמעות בקריאה מתרחש במקביל במספר מנגנונים מעבדי מידע: פונולוגי, אורתוגרפי, סמנטי (משמעותי), תחבירי והקשר. כלומר, מודל זה הוא קווי (ולא שלבי) ואינו מדגיש חשיבות של מעבד אחד על פני אחר. נקודת המוצא משתנה בהתאם למאפייני התלמיד והטקסט.
המעבד הפונולוגי משקף את יכולתו של הקורא לחלק מילה לצליליה (אות+תנועה), לזהות כל מרכיב בנפרד ולהרכיב יחד את כל הצלילים לכדי מילה שלמה. כדי שתלמיד ירכוש קריאה, הוא חייב להגיע עם רמה מפותחת מספיק של מודעות פונולוגית: חלוקה להברות, זיהוי צליל פותח וסוגר במילה, זיהוי והפקת חריזה, וכדומה. הערנות הפונולוגית המוקדמת, נרכשת באמצעות שירים, חרוזים, ומשחקים בצלילי השפה.
המעבד האורתוגרפי מאפשר לקורא לזהות מילים במהירות ללא צורך לפרק את המילה למרכיביה. ככל שהילד ייחשף למילים הכתובות, כך יוכל לזהות ולקרוא אותן באופן שוטף ומהיר.
מודעות מורפולוגית היא ערנות לתבניות לשוניות ולצורנים המרכיבים אותן. המורפמה מוגדרת כיחידה הלשונית הקטנה ביותר המייצגת משמעות בשפה. לדוגמה: כלבים = כלב + ים (רבים). כאשר המופרמה מצטרפת לשורש או למילה היא יוצרת משמעות ייחודית.
מעבד המשמעות מייצג את יכולתו של הקורא להיעזר בלקסיקון הסמנטי הנמצא במוחו כדי לזהות ולקשר את אוסף האותיות שלפניו (תבנית המילה) עם מילה מוכרת דומה. בנוסף, מנצל הקורא מעבד זה על מנת להפעיל תהליכי פיקוח ובקרה על הפענוח. יעילות המעבד תלויה באוצר המילים הכמותי והאיכותי של הקורא.
מודעות סמנטית היא ערנות למשמעות המילים. מילה מסוימת יכולה להיות בעלת מספר משמעויות, והפירוש שניתן לה נקבע על פי ההקשר בו היא מופיעה. לדוגמה: אחות - אחות במשפחה, אחות סעודית-רפואית. לעומת זאת, אותה משמעות יכולה להיות מיוצגת באמצעות מספר מילים (מילים נרדפות), כגון: ירח, לבנה, סהר.
מעבד ההקשר (פרגמטי) משקף את יכולתו של הקורא להישען בקריאתו על הרעיון כולו המובע בכתוב לצורך קריאה מדויקת ומשמעותית. הבסיס ליעילות זו נמצא בידע התחבירי, הידע הסמנטי, הידע הפרגמטי ובידע העולם של הקורא.
המודעות תחבירית כוללת ערנות למבנה המשפטים המתייחסת לתפקיד של כל מילה במשפט, כגון: נושא ונשוא, סדר המילים במשפט, סוג המשפט.
אדמס מסבירה את תהליך הקריאה בכך שהילד קולט באופן חזותי את רצף האותיות ומזהה את תבנית המילה במעבד האורתוגרפי. הילד נעזר במעבד הסמנטי ושואל את עצמו אם הרצף הוא בעל משמעות. לאחר שזיהה את המשמעות, הוא שואל לגבי ההקשר שבו המילה מופיעה. במקרה שהילד אינו מוצא הקשר מתאים, הוא חוזר למעבד הפונולוגי ומפענח את המילה מחדש.
אם אחד המעבדים אינו עובד באופן אוטומטי, תהליך הקריאה ישתבש. במקרה כזה, הילד נשען על מעבד אחר ומפעיל אותו כפיצוי. במילים ארוכות למשל, הילד נשען על המעבד הפונולוגי ומחלק את המילה לרכיביה. במקרה שהמעבד הפונולוגי משובש והילד לא מצליח, הוא יכול להישען על ההקשר בו מופיעה המילה.
לקויות קריאה

ההגדרה העדכנית למונח דיסלקסיה (לפי ספר האבחנות הפסיכאטריות האמריקאי DSM5) היא הפרעת למידה ספציפית עם ליקוי בקריאה. הסימפטומים הם: חוסר דיוק בקריאת מילים, איטיות ומאמץ רב בקריאת מילים וקושי בהבנת הנקרא. הפרעה זו יכולה להופיע ברמות שונות של עוצמה: עוצמה חלשה מתבטאת בכך שהילד יכול לפצות או לתפקד היטב בעזרת התאמות או תמיכה. עוצמה חמורה באה לידי ביטוי בקשיים חמורים במיומנויות קריאה שמחייבת הוראה פרטנית, מיוחדת ואינטנסיבית.
להפרעת למידה עם לקות קריאה קיימים גורמים שונים: נוירולוגיים, תורשתיים וכן שילוב של תורשה וסביבה.
גורמים נוירולוגיים: מחקרים מצביעים על קשר בין לקות קריאה לפעילות חשמלית נמוכה וחריגה בחלקים של האונה השמאלית של המוח (בעיקר הקדמית). מחקרים אחרים מראים כי לבעלי לקות קריאה קיימות רמות נמוכות יחסית של קצב זרימת דם וחמצן לאזורים באונה השמאלית האחורית.
כמו כן, ממצאים מבניים של המוח מצביעים על היעדר סימטריה של ההמיספרות במוח, המפריע לעיבוד מדויק של הגירויים הגרפיים.
גורם תורשתי: ללקות קריאה ישנו גורם תורשתי המופיע כתוצאה משילוב של מספר גנים ולא גן אחד ספציפי. הלקות מופיעה בהסתברות גבוהה יותר בבנים מאשר בבנות.
שילוב של תורשה וסביבה: לקות קריאה מושפעת משילוב של תורשה וסביבה. תנאים סביבתיים עשויים לקדם או לעכב רכישת קריאה בקרב תלמידים עם דיסלקסיה, כגון: השכלת ההורים ואיכות הוראה.
לקויות קריאה > טיפול בלקויות קריאה

איתור מוקדם של ילדים עם לקויי קריאה, מאפשר יעילות בטיפול ועשוי להפחית היווצרות פערים. מחקרים מראים כי אחוז גבוה מהילדים מטופלים בהצלחה, כאשר ההתערבות מתקיימת בהיותם בכיתות הנמוכות.
ישנם סימנים העשויים לסייע להורים ואנשי חינוך לזהות לקות קריאה כבר בגיל הגן. סימנים אלו קשורים למיומנויות למידה ולמודעות פונולוגית נמוכה, כגון: קשיים בזכירת מילים וחרוזים בשירי ודקלומי ילדים, קשיים בלמידת ה-א"ב, עיכוב בדיבור, קושי בזכירת הוראות, קושי בזכירת ימות השבוע/חודשי השנה וכדומה.
חשוב לאבחן באופן ספציפי את סוג לקות הקריאה כדי להתאים לה את הטיפול הראוי. ישנן מגוון שיטות טיפול, כגון: הוראה מתקנת והקניית אסטרטגיות למידה, טיפול אצל קלינאית תקשורת, שימוש במשחקים לשוניים דידקטיים, טכנולוגיה מסייעת ואימון קוגניטיבי לפיתוח אזורים חלשים במוח.
כמו כן, ילדים עם ליקוי קריאה יכולים לקבל הקלות ופטורים מסוימים בלימודיהם ובדרכי ההיבחנות.
ראו גם

קריאה
אוריינות
דיסלקסיה
מודעות פונולוגית
אלפבית
הגישה הסינתטית פונטית ללימוד קריאה
לקריאה נוספת

ווהל א, ארדון ר. ושלו ח. קריאה, תאוריה ומעשה - לומדים ומלמדים אוריינות. תל אביב: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1998, כרך ב'.
ווהל א, וארדון ר. קריאה, תאוריה ומעשה - לומדים ומלמדים אוריינות. תל אביב: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2003, כרך ג'.
תובל, ח' (2002). אוריינות בגיל הרך - גישה אקולוגית. בתוך פ' ש' קליין וד' גבעון (עורכות). שפה למידה ואוריינות בגיל הרך תל אביב: הוצאת רמות.
רום א', סגל מ' וצור ב' (2005). על התפתחות השפה אצל ילדים. ב- ילד מה הוא אומר? תל אביב: יוני הפקות
החזית העממית לשחרור אריתריאה

החזית העממית לשחרור אריתריאה, מוכרת באריתריאה ובאתיופיה בשם שעביה (החזית העממית בערבית) או הגחא (בתיגרינית: ህዝባዊ ግንባር ሓርነት ኤርትራ
Hizibawī Ginibari Harineti Ēritira), היה ארגון שנלחם לעצמאות אריתריאה מאתיופיה במהלך מלחמת העצמאות האריתראית ומלחמת האזרחים האתיופית.
היסטוריה

השעביה שבה כ-30% מהלוחמים היו נשים נוצרה ב-1970 כארגון שמאל שהתפצל מארגון הג'בהה. הכינוס הראשון של הארגון החדש התקיים בינואר 1977 ושם נקבעו באופן רשמי המטרות של הארגון. במהלך הכינוס הארגון אימץ תוכנית ליברלית, בה נקבעו זכויות האישה ועידוד חינוך על מנת להוריד את הבורות בקרב האוכלוסייה, בכינוס זה נקבע שהארגון מכיר רק בגבולות מתקופת הקולוניאליזם האיטלקי. בעקבות הפיצול, השעביה והג'בהה עלו בדרגת העימותים מעימות אידאולוגי לעימות צבאי במשך מלחמות האזרחים האריתראיות, במקביל למלחמה כנגד אתיופיה. בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 הסכסוכים הסתיימו כאשר השעביה הצליח כמעט להשמיד את הג'בהה וראשיו נמלטו לסודאן השכנה ובכך השעביה היה הארגון העיקרי בלוחמה כנגד אתיופיה עד שהשלים עם הארגון המתחרה בכינוס השני של הארגון ב-1986.
במשך המלחמה כנגד אתיופיה הארגון הצליח לתפוס חיילים אתיופים רבים בשבי. הארגון לא התעלל בשבויים אך גם לא דאג להם. במהלך המאבק הארוך שלו הארגון ייצר בתי חולים תת-קרקעיים ששם ייצרו גם תרופות ללוחמים. בכינוס השני של הארגון שהיה תחת סימן איחוד בין השעביה והג'בהה הוסכם שלשני הארגונים תהיה הנהגה מרכזית אחת. ב-1988 הארגון המשותף החל במתקפה נרחבת כנגד הצבא האתיופי והצליח להשתלט על צפון אריתריאה, שני הארגונים הצליחו לכבוש את כל אריתריאה ב-24 במאי 1991. לאחר כיבוש אריתריאה הארגון שנה את שמו לחזית העממית לדמוקרטיה וצדק והיא המפלגה הפוליטית היחידה באריתריאה (במדינה קיים משטר חד-מפלגתי).
הערות שוליים

↑  Johnson, Michael; Johnson, Trisha (April 1981). "Eritrea: The National Question and the Logic of Protracted Struggle". African Affairs 80.
↑  Doris, Burgess; Cliffe, Lionel (Spring 1987). "EPLF Second Congress". Review of African Political Economy 14 (38): 107. doi:10.1080/03056248708703724
| המחתרות במלחמת האזרחים האתיופית |
| --- | --- | --- |
| כללי | המפלגה העממית-מהפכנית האתיופית • התנועה הסוציאליסטית הכלל-אתיופית • החזית העממית-מהפכנית הדמוקרטית |  |
| אריתריאים | החזית לשחרור אריתריאה • החזית העממית לשחרור אריתריאה |  |
| טיגראינים | הארגון לשחרור תיגראי • האיחוד הדמוקרטי-אתיופי • החזית העממית לשחרור תיגראי |  |
| אמהרים | התנועה העממית-דמוקרטית האתיופית • חזית קאפגן הפטריוטית |  |
| אורומו | החזית לשחרור אורומו • ארגון האורומו העממי-דמוקרטי • החזית האסלאמית לשחרור אורומיה |  |
| עפרים | החזית לשחרור עפר • החזית הלאומית לשחרור עפר • ארגון העפר העממי-דמוקרטי |  |
| סומלים | החזית לשחרור מערב סומליה • החזית לשחרור אבו סומלי • המפלגה הדמוקרטית של סומליה המערבית • החזית הלאומית לשחרור אוגדן • החזית לשחרור יאסה וגורגרה |  |
הטרור האדום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007448182505171  BnF: cb118817653 (data)  GND: 84804-9  LCCN: n78061467  SELIBR: 404726  SUDOC: 028523423  VIAF: 156536053   WorldCat (עם VIAF): 156536053 
סמל הארגון.
דגל הארגון.
מאזינגר Z

| --- | --- |
 
 סוגה:  מכה, הרפתקאות

 מאנגה
 יוצר:  גו נאגאי
 מאייר:  גו נאגאי
 התפרסם לראשונה במגזין:  Weekly Shōnen Jump ‏(1972–1973)  TV Magazine (1973–1974)
 קהל יעד:  שונן
 תקופת הפרסום המקורית:  אוקטובר 1972 – ספטמבר 1974
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  4 (שוישה) 5 (קודנשה)

 אנימה
 תסריטאי:  קייסוקה פוג'יקאווה סוסומו טאקאקו
 אולפני אנימציה:  טואי אנימציה
 רשת שידור:  Fuji Television (יפן)
 תקופת שידור מקורית:  3 בדצמבר 1972 – 1 בספטמבר 1974
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  92
פסל של מאזינגר Z בקטלוניה שבספרד
מאזינגר Z (ביפנית: マジンガーZ) היא סדרת מאנגה יפנית אשר נוצרה על ידי האמן גו נאגאי(אנ'). הסדרה פורסמה במקור במגזין המאנגה Weekly Shōnen Jump בין אוקטובר 1972 עד אוגוסט 1973 ובהמשך במגזין TV Magazine בין אוקטובר 1973 עד ספטמבר 1974. בעקבות ההצלחה של סדרת המאנגה חברת טואי אנימציה פיתחה בהמשך עיבוד טלוויזיוני פורץ דרך לסדרת המאנגה שכלל 92 פרקים ושודר במקור ביפן בערוץ Fuji TV בין דצמבר 1972 עד ספטמבר 1974.
זו הייתה הסדרה הראשונה בז'אנר המכה שהכילה רובוטי על שמתופעלים על ידי בני אדם מתוך תא טייס הנמצא בתוך הרובוט - קונספט שהיווה השראה לאינספור סדרות אנימה ומאנגה לאורך השנים.
בעקבות הצלחת הסדרה הופקו לאורך השנים גם מספר סדרות המשך וסרטי המשך, בהם הסדרה מאזינגר הגדול.
תקציר העלילה

עלילת הסדרה מתמקדת בטייס החלל הצעיר והנועז קוג'י קאבוטו, אשר צריך להגן על האנושות באמצעות רובוט העל מאזינגר Z מכוחותיו של המדען המטורף ד"ר גיהנום אשר מנסה להשתלט על כדור הארץ באמצעות צבא חיות מכניות.
דמויות

קוג'י קאבוטו - הגיבור הראשי בסדרה. קוג'י הוא טייס החלל אשר מתפעל את רובוט העל מאזינגר Z.
ד"ר ג'וזאו קאבוטו - המדען המבריק שיצר את הרובוט מאזינגר Z. ג'וזאו הוא סבו של קוג'י קאבוטו.
ד"ר גיהנום - האנטגוניסט הראשי בסדרה. ד"ר גיהנום הוא מדען שזומם לכבוש את כדור הארץ.
הברון אשורה - עוזרו הנאמן והמסתורי של ד"ר גיהנום.
סאיאקה יומי - טייסת וחברתו של קוג'י אשר מתפעלת את רובוט העל הנשי אפרודיטה A.
הערות שוליים

↑  Loo, Egan (23 ביולי 2009). "Mazinger Z, North Star Scriptwriter Susumu Takaku Dies". Anime News Network. ארכיון מ-25 באוגוסט 2023. נבדק ב-25 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  マジンガーZ [Mazinger Z]. Toei Animation List of Works (ביפנית). ארכיון מ-2 בדצמבר 2023. נבדק ב-25 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mazinger Z: TV Series Vol. 1 - 6 Disc Set". Discotek. ארכיון מ-22 במרץ 2024. נבדק ב-25 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "マジンガーZ". Toei Animation. אורכב מ-המקור ב-2012-10-10. נבדק ב-2012-08-13.
לוח חשמל

לוח חשמל בריטי
לוח חשמל אמריקאי
לוח חשמל או לוח חלוקה הוא מערכת שתפקידה להעביר את האנרגיה החשמלית ממקור ההזנה שלה אל הצרכן או הצרכנים. רוב לוחות החשמל מכילים בתוכם גם מערכות הגנה בפני תקלות. בנוסף להגנות בפני נזקים נהוג להשתמש בלוחות חשמל לצורכי פיקוד ובקרה על מערכות חשמל שונות.
מקור ההזנה ללוח חשמל יכול להיות ישירות מיצרן חשמל - בדרך כלל תחנת כוח או גנרטור, מצברים, או אף מלוח חשמל אחר.
צרכן של לוח חשמל יכול להיות ממכונה בודדת ועד למערכת חשמל של עיר או אף מדינה.
מבנה

ללוחות חשמל אין מבנה אחיד, אך ישנם מספר עקרונות שמיושמים בכל לוח חשמל:
כבל מזין ממקור ההזנה מחובר ישירות או דרך מהדקים למפסק הראשי של הלוח, מהמפסק הראשי יוצאת הזנה לפסי הצבירה, מהם יוצאות ההזנות למפסקי המשנה ולמערכות הפיקוד והבקרה, וממפסקי המשנה יוצאים הקווים לצרכנים הניזונים מהלוח - ישירות או דרך מהדקים.
בתיאור של מיקום הציוד בלוח (מבחינה חשמלית) מקובל להשתמש במונחים "מעלה הזרם" (Upstream) לציוד המחובר קרוב להזנת הלוח, ו"מורד הזרם" (Downstream) לציוד המחובר קרוב לצרכנים. לדוגמה: המפסק הראשי נמצא במעלה הזרם יחסית למפסקי המשנה, ומפסקי המשנה נמצאים במורד הזרם יחסית לראשי.
מבנה > ארון

הארון הוא המסגרת בה מותקנים רכיבי הלוח. גודלם הפיזי של ארונות חשמל יכול להיות מעשרות בודדות של סנטימטרים ועד למספר מטרים.
ישנם מספר חומרים מקובלים לשימוש בבניית ארונות חשמל: פח, פוליקרבונט, פוליאסטר ופיברגלס.
נהוג לחלק ארונות חשמל לתאים, כאשר בכל תא (או מספר תאים) מותקנת מערכת הממלאת תפקיד מסוים.
מבנה > מפסק ראשי ורכיבי חלוקה

בכל ארון חשמל מותקן מפסק ראשי. המפסק הראשי מאפשר ניתוק של הזנת החשמל ללוח. יחד עם זאת, ישנם מקרים בהם מצוי בלוח יותר ממפסק ראשי אחד: כאשר הלוח ניזון מיותר ממקור אחד. מספר המפסקים הראשיים יהיה תמיד כמספר מקורות ההזנה ללוח.
אם הלוח מזין מערכת עם מספר צרכנים, יכלול בדרך כלל מפסקים נוספים, משניים, המאפשרים ניתוק נפרד לכל צרכן וצרכן.
מבנה > מהדקים

בלוחות רבים מותקנים מהדקים - רכיבים אליהם מחוברים חוטי החשמל הנכנסים ויוצאים מהלוח. יתרונם של המהדקים הוא שחיבורם לשאר רכיבי הלוח קבוע ולכן שינויים בסידור או בכמות החוטים הנכנסים או יוצאים אינו מחייב ביצוע שינוי בלוח עצמו.
מבנה > פסי צבירה

פסי הצבירה הם מוטות, בדרך כלל מלבניים, המשמשים מעין "מרכזיה" ממנה ניזונים כל הצרכנים שבלוח. מוטות אלה עשויים בדרך כלל מנחושת, והחיבור אליהם הוא באמצעות ברגים.
המערכות הקיימות בלוח

ללוח חשמל יש כאמור מספר תפקידים, אך לא בכל לוח חשמל ניתן למצוא בהכרח את כל סוגי המערכות.
המערכות הקיימות בלוח > מערכת ההגנות > סוגי ההגנות

כמעט כל לוח חשמל מכיל בתוכו הגנות על הציוד המוזן ממנו. ישנם מספר סוגים של הגנות, ולא כולן בהכרח נמצאות בכל לוח:
הגנה בפני קצר חשמלי: הגנה זו מבוצעת על ידי מבטחים מסוג נתיך או מפסק אוטומטי מגנטי תרמי (מאמ"ת). הגנה זו מכונה "הגנה מגנטית".
הגנה בפני עומס יתר: גם ההגנה הזו מבוצעת על ידי מבטחים, אולם הגנות עומס על צרכנים בודדים כגון מנוע חשמלי מבוצעות רק על ידי מאמ"ת.
הגנה בפני התחשמלות: הגנה זו מבוצעת על ידי ממסר פחת.
כל ההגנות הנ"ל פועלות על ידי ניתוק מקום התקלה מזרם החשמל.
הגנה בפני זרם זליגה: הגנה זו מבוצעת על ידי מערכות פיקוד אלקטרוניות. בדרך כלל אין הגנה זו מנתקת את התקלה אלא רק מתריעה על קיומה.
הגנה בפני נחשול מתח: מבוצעת על ידי מגן ברק. שלא כמו כל התקלות הנ"ל, נחשולי מתח מגיעים לרוב מכיוון ההזנה ללוח (מעלה הזרם) והגנה זו אינה מנתקת דבר אלא "בולמת" את הנחשול מלהיכנס ללוח.
המערכות הקיימות בלוח > מערכת ההגנות > מאפייני ההגנות

סלקטיביות : כאשר מספר מבטחים מחוברים בזה אחר זה, הסלקטיביות היא הקובעת מי מהם ינתק את התקלה. לתכונה זו משמעות רק במצב של זרם קצר:
ללא סלקטיביות: לא ניתן לחזות מראש איזה מבטח יפעל ראשון.
סלקטיביות חלקית: עד לערך מסוים נתון של זרם הקצר יפעל תמיד המבטח הקרוב ביותר (במעלה הזרם) למקום התקלה.
סלקטיביות מלאה: תמיד יפעל ראשון המבטח הקרוב ביותר לתקלה.
המשמעות של סלקטיביות מלאה היא שבמקרה של קצר ינותקו בלוח המינימום ההכרחי של צרכנים.
תאימות: בלוח חשמל ישנם רכיבים שתפקידם הוא ניתוק וחיבור צרכנים אך לא נועדו לבצע זאת בתנאי תקלה: מגענים וממסרי פחת. יחד עם זאת, בעת קצר עלול לעבור הזרם במלוא עוצמתו גם דרך רכיבים אלו, וזרם זה עלול לגרום להתכה וריתוך של החלקים המתנתקים ברכיבים, ובכך מניעת פעולתם התקינה בשעת הצורך. משמעות התאימות היא מידת ההגנה שמעניקים המבטחים בלוח לרכיבים אחרים. ישנן שלש רמות תאימות:
Type 0 (ללא תאימות): תיתכן הידבקות מגעים בעקבות קצר.
Type 1 (תאימות חלקית): תיתכן הידבקות קלה, הניתנת לשחרור על ידי מברג.
Type 2 (תאימות מלאה): לא תיתכן הידבקות.
היות שממסרי פחת מהווים את ההגנה העיקרית בפני התחשמלות, הרי שמשמעות תאימות חלקית או אי תאימות כי הלוח עשוי שלא להגן מפני התחשמלות.
הגנה עורפית: אחד הנתונים החשובים ביותר בלוח חשמל הוא הזרם המקסימלי העשוי לעבור דרכו בעת קצר ("זרם הקצר של הלוח"). נתון זה נקבע על ידי שלושה פרמטרים: יכולתו של מקור ההזנה לספק זרם, אורכו והתנגדותו של הכבל המזין את הלוח. ישנם מקרים שבהם זרם הקצר עולה על יכולת הניתוק של המבטחים המגנים על הקווים היוצאים מהלוח. ההגנה העורפית היא שילוב של יכולות ההגנה של מבטחים המחוברים בטור על מנת ליצור עמידות בזרמי קצר גבוהים יותר.
המערכות הקיימות בלוח > מערכות פיקוד ובקרה

לוחות חשמל משמשים כאמור גם לפיקוד ולבקרה, קרי להפעלה אוטומטית של מערכות חשמליות שונות הקשורות ללוח. לוחות כאלה נבנים עם יכולות לקריאת אותות חשמליים אשר על ידי סגירת מעגלים מתרגם הלוח את האות לפעולה כלשהי.
להלן מספר דוגמאות למערכות פיקוד:
הפעלה של מערכות תאורת רחובות: מתבצעת בדרך כלל על ידי שעונים ותאים פוטואלקטריים.
התנעה של מנועים כגון מעליות. אות הפיקוד במקרה כזה מגיע מלחצני המעלית או מחיישנים הקבועים בה, ומתורגם לסגירת מעגלים על ידי מחשב.
בקרה על זרם ההתנעה של מנועים: מתבצעת על ידי מתנעים.
שיפור מקדם הספק של המערכת החשמלית או של רכיב מסוים מתוכה.
השלת עומסים: ניתוק אוטומטי של צרכנים על מנת למנוע קריסה של מערכת חשמל.
תקינה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תקינה > בישראל

בישראל ישנו תקן רשמי ללוחות חשמל - ת.י. 61439 "לוחות מיתוג ובקרה למתח נמוך". תקן זה מחייב את כל הלוחות המותקנים בישראל מנובמבר 2014. לפני כניסת תקן זה לתוקף התקן המנחה היה ת.י. 1419, אשר הפך לתקן רשמי במרץ 2009 ונכנס לתוקף במרץ 2012. המשמעות היא שלוחות רבים מאוד שנבנו בישראל לפני 2012 ובפרט לפני 2009 לא בוצעו בפיקוח מכון התקנים.
עם זאת, התקן תקף בעיקר ללוחות בעלי מבנה מתכתי, אשר אסורים במתקן חשמל דירתי למעט במקרים יוצאי דופן, כך שלוחות חשמל שנועדו לדירות ובתים פרטיים לא יכולים להיבנות בהתאם לתקן.
ישראל באירוויזיון

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 רשת שידור:  IBA‏ (1973–2017) IPBC‏ (החל מ-2018)
 השתתפות ראשונה:  לוקסמבורג לוקסמבורג, 1973
 זכיות:  צרפת פריז, 1978 ישראל ירושלים, 1979 הממלכה המאוחדת ברמינגהאם, 1998 פורטוגל ליסבון, 2018
 השתתפויות:  48
 היעדרויות:  5
 אירוח האירוויזיון:  ישראל ירושלים, 1979 ישראל ירושלים, 1999 ישראל תל אביב, 2019
 השתתפות אחרונה:  שוודיה מאלמו, 2024
גלי עטרי וחלב ודבש בירושלים (1979)
דנה אינטרנשיונל בברמינגהאם (1998)
נטע ברזילי בליסבון (2018)
ישראל השתתפה בתחרות הזמר של האירוויזיון עד כה 46 פעמים (ובגמר 39 פעמים), החל מהצטרפותה לראשונה ב-1973, כאשר הזמרת אילנית נשלחה כנציגתה בתחרות עם השיר "אי שם".
מאז הצטרפותה, נעדרה ישראל מהתחרות 5 פעמים: ב-1980, 1984, 1994, 1996 וב-1997. ישראל זכתה 4 פעמים בתחרות זו ב-1978, 1979, 1998 ו-2018 ונמצאת במקום השביעי בטבלת הזכיות של התחרות בכל הזמנים.
ישראל היא אחת מארבע המדינות היחידות (האחרות הן ספרד, לוקסמבורג ואירלנד), שזכתה בתחרות יותר מפעם אחת ברציפות.
היסטוריה > תהליך בחירת השיר הישראלי

בשנים 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1990, 1998, 1999, 2000, 2002, 2012 ו-2023 השיר והאמן נבחרו על ידי ועדה פנימית של רשות השידור או של תאגיד השידור הישראלי.
בשנים 1978 ו-1979 השיר והאמן אשר נשלחו לתחרות נבחרו במסגרת פסטיבל הזמר והפזמון הישראלי, והדבר חייב את הקדמת הפסטיבל מיום העצמאות לחודשי החורף. ב-1980 נערך גם כן פסטיבל הזמר והפזמון, אבל אז כבר היה ידוע כי ישראל לא תיטול חלק בתחרות באותה שנה.
בשנים 1981, 1982, 1983, 1985, 1986, 1987, 1989, 1991, 1992, 1993, 1995, 2001, 2005, 2006, 2011 ו-2013 השיר נבחר בתחרות הקדם-אירוויזיון, שבה נבחר שיר אחד מתוך 11 עד 16 שירים מוצגים, בשיטה דומה לתחרות האירוויזיון עצמה. ביישובים שונים בישראל ישבו צוותי שיפוט והעניקו 1–12 נקודות לעשרת השירים הטובים ביותר בעיניהם כאשר ה"קדם-אירוויזיון" הראשון התקיים בשנת 1981. ברוב השנים הקדם החליף את פסטיבל הזמר והפזמון, אם כי היו שנים בהן נערכו ניסיונות, שלא צלחו, לקיים את שתי התחרויות זאת לצד זאת, כאשר המחשבה שעמדה מאחורי היוזמה הייתה כי יש להפריד בין שירים הנועדו ליטול חלק בתחרות בין-לאומית לבין שירים אשר קהל היעד שלהם הוא ישראלי-מקומי. ב-1996, השיר והנציגה נבחרו גם במסגרת תחרות הקדם, אולם באותה שנה עקב ריבוי המדינות שביקשו ליטול חלק בתחרות, קיים איגוד השידור האירופי מעין שלב חצי גמר, שבו התכנסו נציגי המדינות השונות לישיבה מיוחדת, ובה האזינו לשירים בגרסת אודיו ובחרו את 23 השירים שיופיעו בתחרות עצמה בשידור החי באוסלו. השיר הישראלי, "שלום עולם" בביצוע גלית בל, הגיע למקום ה-28 עם 12 נקודות בלבד. ב-2013 חודש הקדם בפורמט חדש ונוספו לו שלושה משדרי "טרום גמר" ומשדר "גלגל הצלה".
בשנים 1988, 2003, 2004, 2007, 2008, 2009, 2010, 2014 ו-2021 האמן נבחר על ידי ועדה פנימית של רשות השידור, ולאחריה התקיים משדר מיוחד (המכונה "קדם-אירוויזיון פרטי"), בו התמודדו ארבעה שירים שבוצעו על ידי אותו אמן.
בשנים 2015, 2017, 2018, 2019, 2024 ו-2025 הנציג לאירוויזיון נבחר בתוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון" והשיר עצמו נבחר על ידי ועדה בה חברים נציגי השידור הציבורי וחברת ההפקה של "הכוכב הבא", טדי יזמות והפקות.
בשנים 2016 ו-2022 השיר והאמן נבחרו בגמר תוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון" ו"אקס פקטור ישראל" בהתאמה.
בשנת 2020 הנציג לאירוויזיון נבחר בתוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון" והשיר נבחר באמצעות "השיר הבא לאירוויזיון". עם זאת, התחרות עצמה בוטלה עקב התפרצות מגפת הקורונה.