חם מקצתו חם כולו
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ח'.
↑  רש"י, מסכת פסחים, דף ע"ד, עמוד א', ד"ה לא על השפוד.
↑  רבנו פרץ, הגהות רבנו פרץ, על ספר מצוות קטן, מצווה רי"ג, דין ב', הגה' י"ב*. הובא בארבעה טורים, יורה דעה, סימן צ"ד (א), ובבית יוסף, שם, ד"ה התוחב; דעה ב' ("יש מי שאומר") בשולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ד, סעיף א', וביורה דעה, סימן צ"ח, סעיף ד'; שפתי כהן, יורה דעה, סימן קכ"א ס"ק יז, בדעת הרשב"א, הרא"ה והרא"ש.
↑  שפתי כהן, יורה דעה, סימן קכ"א ס"ק יז, בדעת הרבה ראשונים; שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"ד, סעיף א', ויורה דעה, סימן צ"ח, סעיף ד', ובהגהות הרמ"א, שם ושם.
↑  שפתי כהן, יורה דעה, סימן קכ"א, סעיף קטן י"ז; רבי חזקיה די סילוה, פרי חדש, יורה דעה, סימן קכ"א, סוף ס"ק ט"ו, ד"ה ולעניין; גר"א, יורה דעה, סימן קכ"א ס"ק יז; חוות דעת, יורה דעה, סימן צ"ב ס"ק טז.
↑  רבי שניאור זלמן מליאדי, שולחן ערוך הרב, אורח חיים, סימן תנ"א, סעיף כ"ב; רבי יעקב חיים סופר, כף החיים, יורה דעה, סימן צ"ד, ס"ק י"ז, בשם רבי עבדאללה סומך.
↑  מגן אברהם, אורח חיים, סימן תנ"א ס"ק כד, ושם שכן דעת הרשב"א ושאר ראשונים, שלא כדעת רבנו פרץ שאינו מחלק בין פליטה לבליעה; רבי אברהם דנציג, חכמת אדם, כלל מ"ו, סעיף ו', ובבינת אדם סי' מ"ו; הנצי"ב מוולוז'ין, שו"ת משיב דבר, חלק ב', סימן כ"ג. וראו גר"א, אורח חיים, סימן תנ"א, סעיף קטן י"ב, ד"ה מיהו אם, ומשנה ברורה, סימן תנ"א, סעיף קטן ס"ט.
↑  רבי אברהם דנציג, בינת אדם, שער איסור והיתר, סימן מ"ו (סב-סג), ד"ה וזה צריך עיון.
↑  רבי חיים בן עטר, פרי תואר, סימן צ"ד, ס"ק א'.
↑  שפתי כהן, יורה דעה, סימן קכ"א ס"ק יז, בשם רבי מנחם ממירזבורק; משבצות זהב, יורה דעה, סימן צ"ד ס"ק א.
↑  רבי יהודה לנדא, יד יהודה, הפירוש הארוך, סימן צ"ב, סוף ס"ק ל"ו, ד"ה הש"ך.
↑  שפתי כהן, יורה דעה, סימן ס"ט, סעיף קטן ס"ד; פליתי, יורה דעה, סימן צ"ד, סעיף קטן ג'; משבצות זהב, יורה דעה, סימן פ"ז, סעיף קטן א', סוף ד"ה תשובה, ויורה דעה, סימן צ"ג ס"ק ב, ושפתי דעת, יורה דעה, סימן צ"ד, סעיף קטן ג', ויורה דעה, סימן צ"ז ס"ק ב, ואורח חיים, סימן תנ"א ס"ק כד; חוות דעת, יורה דעה, סימן צ"ב ס"ק טז, ויורה דעה, סימן ס"ט ס"ק כב, ומקור חיים, אורח חיים, סימן תנ"א ס"ק ו; רבי עקיבא איגר, הגהות רבי עקיבא איגר, על מגן אברהם, אורח חיים, סימן תנ"א ס"ק כד, ועל שפתי כהן, יורה דעה, סימן קכ"א, סעיף קטן י"ז; רבי מאיר איזנשטט, שו"ת פנים מאירות, חלק א', סימן פ"ג.
↑  משבצות זהב, יורה דעה, סימן צ"ג ס"ק ב.
↑  רבי יחזקאל לנדא, דגול מרבבה, על שפתי כהן, יורה דעה, סימן ס"ט ס"ק סד; רבי ישראל יהושע טרונק, יבין דעת, סימן צ"ד, פירוש הארוך, ס"ק א', פיוטרקוב תרצ"ב, דף פ"ח, עמוד ב' - דף פ"ט, עמוד א', באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  איסור והיתר הארוך, כלל ל"ז, דין ב', והובא בשפתי כהן, יורה דעה, סימן קכ"א ס"ק יז; יורה דעה, סימן צ"ד ס"ק א; רבי יהודה לנדא, יד יהודה, הפירוש הארוך, סימן צ"ב, ס"ק ל"ו, ד"ה וכן ס"ל, ובפירוש הקצר, שם, ס"ק מ"ז.
↑  רבי חיים אלעזר וקס, נפש חיה, על יורה דעה, סימן י"ד, ד"ה והנה אף, וד"ה אך כל הנ"ל, פיוטרקוב  תרל"ו-תרל"ז, דף ט"ז, עמוד ב', ודף י"ז, עמוד א', באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים), וראו שם, ד"ה אך נראה, שדימה זאת לכלי שני.
↑  רבי עקיבא איגר, הגהות רבי עקיבא איגר, על מגן אברהם, אורח חיים, סימן תנ"א ס"ק כד; רבי יעקב עמדין, מור וקציעה, סוף סימן תנ"א; רבי יהודה לנדא, יד יהודה, הפירוש הארוך, סימן צ"ב, ס"ק ל"ו, ד"ה ומעתה.
↑  רדב"ז, שו"ת הרדב"ז, חלק ו', סי' ב'ש"ח, והובא אצל רבי שלום מרדכי שבדרון, שו"ת מהרש"ם, חלק ג', סימן קי"ב.
צליית טלה בשיפוד של עץ. בקרבן פסח מותרת צליית הקרבן דווקא בשפוד של עץ, שכן עץ גם כאשר מתחמם חלקו - אין החום מתפשט בכולו
כף חלבית שנתחבה מקצתה במרק בשרי רותח, נחלקו הפוסקים בדבר, ולהלכה נפסק כי על מנת להתיר את המרק די שיהיה בו יחס של 1:60 מול החלק שנתחב בו, ולא יחס זה מול הכלי כולו
כף שנגע מקצתה בדבר איסור רותח, נחלקו האחרונים אם נאסרת כולה או שנאסר רק החלק שנגע בדבר האיסור. בתמונה: כף נוגעת בבושינטנג (מרק כלב)