stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסח שנער
מחקריו > תקורת הלאומנות הערבית באפריקה הצפונית המערבית

זהו שם עבודת הדוקטורט של פסח שנער שעסקה בתנועה הלאומית הערבית בצפון אפריקה המוסלמית. הלאומנות במגרב התפתחה מתוך מגמה דתית רפורמית, ותנועה זו נקראה בראשית המאה ה-18 "סלפיה". תפישתם הייתה כי כל דת מתקלקלת בראשיתה, ויש צורך לתקן, והם התכוונו לתת דוגמה לאסלאם תקין, טהור וצודק. בלועזית הם כונו "רפורמיסטים". התנועה הרפורמית נוסדה בידי ג'מאל א-דין אל-אפגאני ועורר תנועות דומות בארצות שונות כמו איראן, טורקיה ועוד. אפגני שהה במצרים שם גייס את מוחמד עבדו, שהיה שר החינוך וראש אוניברסיטת אל-אזהר, וביקש לתקן את האסלאם מהצד החינוכי ולא הפוליטי. מוחמד עבדו היה האדם החשוב ביותר בתנועה הסלפית הזו ואת מקומו ירש מוחמד רשיד רידא שהוציא לאור כתב עת חדש בשם אל-מנאר, המגדלור בעברית. שניהם הוציאו יחדיו פירוש חדש לקוראן ברוח הסלפית, שביחד עם אל-מנאר היו אבני היסוד לתנועה שהשפעתה הגיעה לאינדונזיה במזרח ולאפריקה במערב. בקונסטנטין שבאלג'יריה קם מנהיג בשם עבד אל חמיד אבן באדיז, וקיבל את השכלתו באוניברסיטת אלזיתונה שבתוניס. הוא היה בורגני והקים תנועה שחבריה הם אנשי ממשלה ואנשי רוח והקנה לה גוון פוליטי, שם התנועה היה שיהאב, שפירושו כוכב שביט. אבן באדיז ייסד ב-1925 עיתון בשם אל מנקתד, בעברית המבקר. הצרפתים אסרו על קיום התנועה כשנה מיום היווסדה משום אופייה הפוליטי. התנועה היוותה במה לכל מנהיגי התנועה בצפון אפריקה. ב-1935 זימן אבן באדיז קונגרס פן-מוסלמי באלג'יריה, מדינה שנהייתה מוקד התנועה הלאומית הצפון אפריקאית. אבן באדיז מת בשנת 1940 ואת מקומו ירש אברהימי. הדוקטורט מגיע עד למרד הגדול כנגד הצרפתים בשנת 1954, שארך שמונה שנים ובסיומו הסכים שארל דה גול להעניק לאלג'יריה עצמאות במרץ 1962.
מחקריו > האסלאם המודרני במאגרב

ספר זה Modern Islam in the Maghrib ("האסלאם המודרני במגרב") הוא קובץ מאמרים פרי עטו של פסח שנער. שלושה מאמרים בצרפתית עוסקים ביהודי המאגרב ואילו 13 באנגלית עוסקים בנושאים מוסלמיים של מוסלמי צפון אפריקה. מאמר אחד

חוקר את חגיגות הולדת הנביא, שהיה חידוש באסלאם, כי יום הולדתו, להבדיל מזה של ישו, לא נחוג באסלאם, עד שהחלו בדבר במאה ה-12 בעיר אירביל.
מאמר אחר

עוסק בשניים מהחשובים שבמנהיגי האסלאם. האחד עבד אל קאדר מוחיה אלדין במאגרב באלג'יריה שהקים תנועה בתגובה לכיבוש הצרפתי. השני הוא המרוקאי הריפי עבד אל קרים, שהנהיג את התנועה הלאומית המוסלמית בצפון מרוקו. מנהיגים אלו נבדלים מאוד באופיים ובמגמתם הפוליטית. עבד אל קאדר רצה להקים באלג'יריה מדינה לפי דוגמת המדינה שהקים מוחמד במדינה ואילו עבד אל קרים היה בעל מגמה פרקטית יותר ופוליטית מובהקת. הוא ביקש להקים רפובליקה (ג'ומהוריה בערבית) מוסלמית, אבל מודרנית.
מחקריו > ביבליוגרפיה נבחרת ומוערת של האסלאם המאגרבי בן ימינו

ספרו של פסח שנער Essai de bibliographie selective et annottee sur L'Islam Magherbin Contemporain: Maroc, Algerie, Tunisie, Libye (1830-1978) הוא סקירה ביבליוגרפית של 2005 ספרים או מאמרים העוסקים באסלאם המאגרבי. הוא הסקירה המקיפה ביותר בנושא. זהו הספר הראשון הסוקר לא רק ספרים העוסקים בחקר המאגרב, כי אם גם מאמרים. לכל מאמר או ספר מצוין נושאו ומובאת ביקורת על תוכנו.
מחקריו > מבוא לתולדות הספרות הערבית הקלאסית

זהו כרך מבוא כללי לספרות הערבית הקלאסית המיועד לסטודנט. הספר עוסק בשפה הערבית, התהוותה, ראשיתה, הפצתה, חלקה בתרבות הערבית וחלקה בתרבות האסלאם. הספר פורש בפני הקורא את המושגים שהיו מקובלים בחברה הבדווית, מה היו ערכיה, מה הייתה ההיסטוריה שלה מבחינת היחסים הבין שבטיים, כיצד נלחמו ועשו שלום, הדינים התרבותיים שלהם, נקמת הדם שלהם, סדרי קבורה, אמונותיהם באלים ועוד מה שנדרש להקים חברה כזו.
ספריו

אוצר מלות היסוד בעיתונות היומית הערבית/ ערוך בידי משה בריל; בהשתתפות דוד נוישטדט, פסח שוסר. ירושלים: חברה להוצאת ספרים על יד האוניברסיטה העברית, ת"ש.
קציר העיתונות הערבית/ מאת יעקב יהושע, פסח שוסר. ירושלים: י' יהושע, תש"ה.
לוח הפעל הערבי: על בניניו וגזרותיו/ מאת יעקב יהושע (בן חנניה) ופסח שוסר (שנער). ירושלים, קריית ספר, תש"ד.
מלון ערבי-עברי ללשון הערבית החדשה/ מאת דוד נוישטדט, פסח שוסר, בהשתתפות משה בריל. ירושלים: חברה להוצאת ספרים על-יד האוניברסיטה העברית, תש"ז 1947 (זכה ל-22 מהדורות ומצוי החל משנת 2006 באתר שהוקם לו על הרשת)
קיצור תולדות הספרות הערבית/ מאת יצחק יהודה (איגנאץ) גולדהיצר; תרגם מקרואטית פסח שנער. ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשי"ב, מהדורה שלישית בתשל"ט.
היבטים אסלאמיים בסכסוך ישראל-ערב/ מאת זאב ברינר, פסח שנער, נחמיה לבציון. ירושלים, 1974.
Essai de bibliographie selective et annottee sur L'Islam Magherbin Contemporain: Maroc, Algerie, Tunisie, Libye (1830-1978)/ Pessah Shinar. Paris: Editions du Centre National de la Recherche Scientifique, 1983
מבוא לתולדות הספרות הערבית הקלאסית/ פסח שנער. ירושלים: אקדמון, תשל"ד-תשל"ו, מהדורה רביעית: תשס"ה 2005
Modern Islam in the Maghrib/ Pessah Shinar. Jerusalem: Max Schloessinger Memorial Foundation, Hebrew University of Jerusalem, 2004
ספר יובל לכבודו

Jerusalem Studies in Arabic and Islam, vol. 19 (North African, Arabic, and Islamic studies
in honour of Pessah Shinar), Jerusalem: Hebrew University of Jerusalem, 1995
הכרך כולל מאמרים מאת בכירי החוקרים בתחום האסלאם, הערבית והמאגרב: עמיקם אלעד, גרט בוס, יהושע בלאו, סולימאן בשיר, מרים הקסטר, נחמיה לבציון, אריה לוין, אהרון ליש, חווה לצרוס-יפה, מיכאל לקר, משה פיאמנטה, יהושע פרנקל, מרים רוזן-איילון ופרנץ רוזנטל. את הכרך פותח מאמר הקדמה מאת דוד איילון הסוקר את פועלו של שנער ואת תרומתו למחקר האקדמי.
הערות שוליים

↑  אורי בר-יוסף, התאוששות: צה"ל במבחן מלחמת יום הכיפורים, הוצאת דביר, 2023, עמ' 73
↑  “Traditional and Reformist Mawlid Celebrations in the Maghrib”, Studies in Memory of Gaston Wiet, ed. M. Rosen-Ayalon. Jerusalem: Institute of Asian and African Studies, Hebrew University, 1977, pp. 371-413 (מספרי העמודים ומראי המקום בספרו של שנער המאמרים מכתבי העת המקוריים)
↑  “Abd al-Qadir and Abd al-Krim”, Religious Influences on their Thought and Action Asian and African Studies 1 (1965) 139-174 (ראו הערה קודמת)
↑  תוכן העניינים של הכרך, באתר אקדמיה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463052905171  BnF: cb12339402j (data)  GND: 1011503182  ISNI: 0000 0001 1935 8254  LCCN: n82223028  SUDOC: 032346964  VIAF: 69001749   WorldCat (עם VIAF): 69001749
חיים מחוץ לכדור הארץ

בול של ברית המועצות המציג "לוויין של ציוויליזציה" מחוץ לכדור הארץ
חיים מחוץ לכדור הארץ הם חיים שעשויים להתקיים מחוץ לכדור הארץ או שמקורם מחוץ לו. שאלת קיומם של חיים כאלה, ובפרט חיים תבוניים, לא הוכרעה, אך ישנם חוקרים המנסים להתחקות אחריהם.
לנושא זה השלכות פילוסופיות ותאולוגיות על שאלת מהות החיים, ובפרט החיים התבוניים, כתופעה חד-פעמית ויוצאת דופן, או כתופעה רגילה ושכיחה. אמונה בחיים מחוץ לכדור הארץ יכולה לבטא אמונה בדבר התפתחות החיים כתופעה טבעית ושכיחה, או להפך, תופעה כל כך יוצאת דופן, עד שלא ייתכן שהחיים בכדור הארץ ומקור החיים מחוץ לו.
בשאלה זו יש להבחין בין קיומם של חיים "רגילים", במחקרם עוסק תחום האסטרוביולוגיה, לעומת חיים תבוניים. שאלת ייחודו של האדם מושפעת בעיקר מזו האחרונה. גם דרכי החיפוש אחר חיים משני הסוגים שונות: החיפוש אחר הסוג הראשון מתבטא בעיקר בניסיון איתור תנאים אשר מתאימים, לפי אמונת מדענים כיום, להתפתחותם של חיים באופן טבעי (דהיינו, מקומות הדומים לכדור הארץ). מדידות אמפיריות של חיים ממש כמעט אינן ישימות, והן מתבטאות בעיקר בבדיקתם של מטאוריטים שונים או כוכבי לכת קרובים, במטרה לחפש אם הם נושאים את אבני היסוד של החיים כפי שאנו מכירים – חומצות אמינו. החיפוש אחר הסוג השני מאפשר יתר מקוריות, ומבטא ניסיון "לאותת" לתרבויות אחרות על קיומנו, או למצוא איתותים כאלה (מודעים ושאינם כאלה), המעידים על תרבות תבונית מחוץ לכדור הארץ.
רקע

הרהורים על עולמות אחרים ועל יצורים חיים בהם הועלו כפי שידוע על ידי הפילוסופים ביוון העתיקה.
"גוף מרעהו יצמיח הטבע, דבר ממשנהו...", כך כתב המשורר הרומאי לוקרטיוס ביצירתו הגדולה "על טבע היקום".
מכאן אנו למדים שהתפיסה בדבר אוניברסליות החיים, וכי חיים התפתחו מחיים, ומחיים שלא בהכרח מוצאם מהאדמה, הייתה קיימת כבר אצל הוגי הדעות בעת העתיקה.
טיעונים בדבר קיומם של חיים מחוץ לכדור הארץ הושמעו מיד לאחר המהפכה הקופרניקאית. הבולט בהם היה ג'ורדנו ברונו, שכפירתו במרכזיותו של כדור הארץ ביקום הביאה אותו לשלם על כך בחייו כשהכנסייה הקתולית העלתה אותו על המוקד.
האסטרונום קרל פרידריך גאוס חשב על קיום ישויות נבונות מחוץ לכדור הארץ ועל האפשרות להעביר אליהן מסר. הוא היה הראשון שהעלה רעיון קונסטרוקטיבי להעביר מסר אופטי אליהם (בטרם התגלו גלי הרדיו). הרעיון שהציע היה לטעת במדבר סהרה שטח מוריק בן מאות קמ"ר בצורה של תרשים משפט פיתגורס. אם יבחינו אותם יצורים נבונים בטלסקופים שלהם בצורה הזו, הם יבינו כי הסבירות שהיא מקרית שואפת לאפס, ויבינו שיצרו אותה יצורים נבונים.
הסופר אריך פון דניקן פרסם ספרים שמנסים להוכיח (בעיקר בעזרת תאוריות והוכחות פסאודו-מדעיות) את נוכחותם של חייזרים על פני כדור הארץ בעבר. בספרו הראשון, מרכבות האלים, מנסה דניקן להוכיח שהאלים המופיעים בדתות השונות היו למעשה חייזרים. פון דניקן הודה שזייף חלק מן הראיות שלו. חרסים עם ציורי עב"מים, אשר טען כי באו מחפירות ארכאולוגיות, נוצרו למעשה על ידי קדר בן-זמננו. כאשר הציגו לפון דניקן את הראיות למעשה-הרמייה שלו, הוא טען שהזיוף היה מוצדק משום ש"יש אנשים אשר יאמינו רק אם יראו הוכחות במו-עיניהם".
לדעת החוקר פרופ' מיצ'יו קאקו קיומם של חייזרים היא אמת מדעית מוחלטת.
בדצמבר 2018 טען ד"ר סילבנו פ. קולומבנו מנאס"א כי החוצנים הם יצורים תבוניים אשר כבר ביקרו בכדור הארץ. עם זאת, בשל הנחות שגויות של בני האדם בנוגע למראה שלהם, לא הצליחו להבחין בהם.
קיימות מספר כתות הטוענות לקיום של חייזרים, כמו הראלים, סיינטולוגיה ופאלון גונג.
חיפוש חיים מחוץ לכדור הארץ

משנוכח האדם מה גדול היקום, כשהתפיסה שמערכת השמש היא למעשה חלק של קבוצת שמשות עצומה, "שביל החלב", וששביל החלב הוא חלק ממערכת גלקסיות רבות אחרות, הוחל במאה העשרים לחשוב ברצינות על אפשרות של חיים מחוץ לכדור הארץ. גם ההתפתחות הטכנולוגית שבאה לידי ביטוי בשליחת גשושיות לכוכבי לכת במערכת השמש, גרמה להתפתחות הנושא. עיקר חיפוש חיים נעשה במאדים באמצעות שתי חלליות ויקינג, אשר ממצאיהן שנשלחו לכדור הארץ לא פסלו את האפשרות שאי פעם היו חיים על המאדים, ברמה המיקרוביולוגית. משימת קאסיני-הויגנס לירחי שבתאי וממצאיה עוררו עניין במחקר גם שם, ובעקבות כך הועלתה הצעה לשיגור צוללת לחקר הירח טיטאן.
התפתחות הרדיו טלסקופ נתנה דחף לחיפוש חיים אי שם ביקום, ואפילו הביאה לפרויקט של חיפוש ציוויליזציות זרות "פרויקט סט"י".
שילוח חללית פיוניר 10 היווה דוגמה בולטת לביטוי האמונה בדבר חיים אינטליגנטים ביקום. החללית שנשלחה במטרה לצאת ממערכת השמש נשאה עליה דיסקית (ראו תמונה משמאל) ובה מסר לחייזרים כתוב בשפת סימנים אוניברסלית. את הדיסקית תכננו המדענים קרל סייגן שאשתו ציירה את הדסקית ופרנק דרייק מפתח נוסחת ההסתברות למציאת חיים מחוץ לכדור הארץ. בין המדענים בישראל שהתענינו בנושא היה פרופ' דרור שדה.
בגלל המרחקים העצומים ביקום בכלל ואף בגלקסיית שביל החלב לבדה, הרי שכל ניסיון לתקשורת פיזית עם יצורים אינטליגנטים הופך להיות בלתי מעשי. חיפוש חיים מחוץ לכדור הארץ באמצעות חללית מאוישת הוא נושא מתחום המדע הבדיוני. גם שיגור חללית לא מאוישת למטרה זו, הוא מבצע יקר ומוגבל. שיטה לחיפוש ציוויליזציות זרות במרחבי החלל שמימושה ניתן לביצוע בתקציב סביר ובמסגרת הטכנולוגיה הקיימת היא האזנה לאותות רדיו המגיעים מהחלל, כדרך ליצירת קשר רדיו עם חיים מחוץ לכדור הארץ. השימוש בטכנולוגיית הרדיו כדאִי בעקבות מהירות גלי הרדיו, שמהירותם כמהירות האור, אך מציאת מחזוריות זו עלולה גם להביא לתוצאות מטעות. בהאזנה לאותות רדיו המגיעים מהחלל, עוסקים פרויקט SETI ו-SETI@home.
מדעני נאס"א חיפשו במאות אלפי גלקסיות סימנים לפעילות תבונית המתבטאת בקרינה בתת-אדום. פרופסור אבי לייב, פיזיקאי ישראלי - אמריקאי, מוביל מספר יוזמות לחיפוש חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ בניהן חיפוש שרידי טכנולוגיה חוצנית בסביבה הקרובה של כדור הארץ או בשרידי מטאוריטים שהתרסקו עליו.
ניסיון נוסף לחיפוש חיים מחוץ לכדור הארץ הוא חיפושם של כוכבי לכת דמויי ארץ, כלומר כוכבי לכת הדומים לכדור הארץ במאפיינים כמו גודל, אטמוספירה, טמפרטורה, הרכב כימי ועוד. אם יימצא תאום לכדור הארץ, הסיכוי למצוא עליו חיים גדל. הנחה זו מתבססת על הרעיון שלאנושות ידועה ציוויליזציה תבונית אחת בלבד שקיימת, והיא קיימת על כדור הארץ, לכן סביר יותר למצוא חיים תבוניים על כוכב לכת שדומה לו.
כמו כן, חקר הרכב אטמוספירות של כוכבי לכת כאלו עשוי לספק ראיה לקיומם של חיים בהם, אם יימצא הרכב הדומה לזה של כדור הארץ, הכולל גזים הנוצרים כתוצאה מפעילות ביולוגית (אחוזים גבוהים של חמצן).
הרעיון בעולם המודרני

הרעיון קרם עור וגידים בכינוסי מדענים, ובאחד מהם יצר האסטרונום פרנק דרייק נוסחה הנקראת "נוסחת דרייק". הרבה מהגורמים בנוסחת דרייק אינם ידועים (למשל, מה הסיכוי שלכוכב דומה מספיק לשמש שלנו יהיו פלנטות). מהצבת הניחוש הטוב ביותר שקיים בגורמים השונים במשוואה, עולה מהנוסחה כי בגלקסיה שלנו, שביל החלב, יש בין כמה עשרות לכדי אלפי ציוויליזציות, שהגיעו לרמה טכנולוגית כזו שהן מסוגלות ליצור עמנו תקשורת.
פרדוקס פרמי מבטא את גישת השוללים חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ. משנשאל אנריקו פרמי מה דעתו בנוגע לאפשרות של חיים תבוניים אחרים ביקום ענה בשאלה "אם כן, היכן הם?". כלומר: אילו אכן היו מיליוני ציוויליזציות מעין אלו, רבות מהן קדומות לנו ועל כן מפותחות מאתנו, לא סביר שאף אחת מהן לא ניסתה אף פעם לנסות ליצור קשר עם תרבויות אחרות – ובתוכן גם כדור הארץ. ומכיוון שלא ראינו אות חיים או תקשורת מהם, ועל אף שנים של חיפוש מצדנו (מבלי להתייחס לתופעת העב"מים), הרי שנוסחת דרייק שגויה, או שיש טעות יסודית בנוגע לאחד או כמה מהערכים שאנו מציבים בה.
כמענה לשאלה זו של פרמי נוסחו כמה תשובות, כגון השערת גן החיות, המעלה את ההיפותזה שהוחלט על ידי אותן תרבויות לבודד אותנו במודע, במעין גן חיות או שמורת טבע, או השערה כי כל תרבות המגיעה לשלב מתקדם בהתפתחותה משמידה את עצמה, באמצעות פצצות אטום או בכלי נשק אחרים. על השערות אלו נמתחה ביקורת קשה, עקב היותן מניחות הנחות יסוד יוצאות דופן באי-סבירותן, רק כדי לשמר את האמונה בדבר נפוצותם של החיים ביקום.
הרעיון בעולם המודרני > בתרבות

רעיון חוצנים במדע הבדיוני זכה לפריחה בספרות, בסרטי קולנוע וטלוויזיה.
הרעיון בעולם המודרני > תאוריות קשר

הוגה תאוריות הקשר הבריטי דייוויד אייק, טוען כי שבט של חייזרים רפטיליאנים בשם "ארכונים" (Archons) או "אנונאקי" (Annunaki) פלשו לפני אלפי שנים לכדור הארץ ממימד הבית שלהם, ושחוצנים כאלה, שנודעים ביכולות שינוי הצורה שלהם לדמות אדם, מפעילים אגודות סודיות כגון האילומינטי ושולטים במוקדי הכוח בעולם כדי לשעבד את האנושות.
קיימת תאוריית קשר לפיה יצורים מחוץ לכדור הארץ מבקרים בו אך הדבר מוסתר על ידי השלטונות (ראו: "גברים בשחור").
ראו גם

בעיות פתוחות באסטרונומיה#חיים מחוץ לכדור הארץ
אזור ישיב – אזור בחלל שמתקיימים בו תנאים מתאימים לקיום חיים
פנספרמיה – תאוריה הגורסת כי מוצא החיים אינו מכדור הארץ, אלא מן החלל.
לקריאה נוספת

עמרי ונדל, אסטרופיזיקה והחיים ביקום – מערכת השמש, כוכבים, פלנטות והחיפוש אחר חיים בחלל, הוצאת אקדמון, 2021.
אבי לייב, חוצן, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2021
רענן שקד, "העב"מים ביקשו לא לפרסם שהם כאן, האנושות עדיין לא מוכנה", באתר "ידיעות אחרונות", 2 בדצמבר 2020
הערות שוליים

↑  הרב שרגא נתן דהן, יש חייזרים בצדק? בדקנו מה דעת היהדות על חיים תבוניים בפלנטות רחוקות, באתר ישראל היום, 7 בספטמבר 2022
↑  ancient astronauts – von Daniken – The Skeptic's Dictionary – Skepdic.com, www.skepdic.com
↑  אסור לפספס‏, חוקר נאס"א טוען: חייזרים תבוניים כבר ביקרו בכדור הארץ – ולא שמנו לב, באתר וואלה, 9 בדצמבר 2018
↑  דוד פולישוק, המדענים שגילו "תשדורות של יצורים תבוניים", הדגימו בעיקר מהו מדע רע, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2016
↑  ד"ר חגית ניסן משה, החיפוש המתמשך אחר צורות חיים אחרות, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 21 ביוני 2015
↑  Avi Loeb, astronomy.fas.harvard.edu (באנגלית)
↑  איתי נבו, מכון דוידסון לחינוך מדעי, "לא ראינו שום דבר כזה במערכת השמש": השבוע בחלל, באתר ynet, 31 באוגוסט 2023
↑  אריסטו, על השמיים, ספר ראשון, חלק שמיני. ראו למשל: רבי סעדיה גאון, האמונות והדעות, מאמר א, פרק א
↑  הרב יוסף קאפח (עורך), ספר יצירה (כתאב אלמבאדי): עם פירוש הגאון רבנו סעדיה בן רבי יוסף פיומי – מקור ותרגום, עמודים כג–כד, באתר אוצר החכמה. רבי חסדאי קרשקש, ‏אור ה', מאמר רביעי, דרוש שני, טקסט דיגיטלי באתר ספריא. רבי יהודה בר ברזילי הברצלוני, פירוש ספר יצירה, עמודים 171–174, באתר היברובוקס. רבי יהודה הברצלוני אף מצטט בסוף דבריו את דברי רס"ג הנזכרים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ג', עמוד ב'. בתי מדרשות כרך א, סדר רבה דבראשית, עמוד לא. בתי מדרשות כרך ב, מדרש אלפ"א ביתו"ת, עמוד תכה
↑  רבי יוסף שלמה דלמדיגו, גבורות ה' (חלק רביעי מספר אילם), הקדמה (עמודים 292–293)
↑  משנה, מסכת עוקצין, פרק ג', משנה י"ב
1 2 3  A Study on the Rabbinic Perspective of Life and Living Beyond Earth

https://hakirah.org/vol27Roth.pdf
↑  טוביה כץ, מעשה טוביה, כרך א, חלק שלישי, פרק ראשון, באתר היברובוקס
↑  רבי דוד ניטו, מטה דן – כוזרי השני, אותיות קי-קלט (עמודים 76–78)
↑  הרב פינחס אליהו הורביץ, ספר הברית, חלק א, מאמר ג, פרקים ב–ד, באתר היברובוקס
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף ט"ז, עמוד א'
↑  ספר שופטים, פרק ה', פסוק כ"ג
↑  הרב ראובן לנדא, מהלך הכוכבים, חלק שני, פרק ז, סימן ד, דף כה, עמוד א, באתר היברובוקס
↑  אוצרות הראי"ה (ב), עמודים 279–284, באתר היברובוקס
↑  מאמרי הראיה/לאחדותו של הרמב"ם
↑  הרב מרדכי אליהו, עלון קול צופייך פרשת מקץ תשס"ו; הרב מרדכי אליהו, עלון קול צופייך פרשת שמיני תשס"ח; הרב שמואל אליהו,  אביהם של ישראל על התורה, כרך ספר דברים, עמ' 197
↑  האם אנו לבד ביקום?, באתר מקור ראשון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529358905171  BNE: XX525194  BnF: cb119337511 (data)  GND: 4003864-6  LCCN: sh85076830  NARA: 10646855  NKC: ph170600  SUDOC: 027255174 
חריטת הדיסקית שעל פיוניר 10
דוד בר-גל

| --- | --- |

 לידה:  19 ביוני 1937 קריית חיים, חיפה
 פטירה:  18 בדצמבר 2021 (בגיל 84) ירושלים
 מקום מגורים:  ירושלים
 עיסוק:  עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית בירושלים
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 בת זוג:  רות בר-גל
 מספר צאצאים:  4
 אתר רשמי
דוד בר-גל (19 ביוני 1937 – 18 בדצמבר 2021) היה פרופסור בבית הספר לעבודה סוציאלית של האוניברסיטה העברית בירושלים. תחומי העניין והחקר שלו היו בעיקר פסיכולוגיה חברתית, התנהגות ארגונית, יחסים בין קבוצות, יישוב סכסוכים והיסטוריה של הידע בתחום
לצד מחקריו העיוניים, טיפח בר-גל את המגע בין הפרקטיקה של עובדי הרווחה ובין התאוריה האקדמית, בעיקר על פי בית מדרשו של הפסיכולוג קורט לוין, אותו חקר במשך עשרות שנים. זאת לאחר שהתנסה בעצמו, בראשית הקריירה שלו, בעבודה מחוץ לאקדמיה כקצין מבחן לנוער.
דוד בר-גל נגע במחקריו בתחומי דעת רבים והפגיש בעבודתו בין הפסיכולוגיה, הסוציולוגיה ונושאים ממינהל ציבורי עבודתו כללה ביקורות ספרים שפורמו מפעם לפעם בעיתונות המדעית והיומית, וכן בעבודתו כעורך של כתב העת המקצועי "חברה ורווחה" בשנים 1993–1995 ו-2008–2014.
ביוגרפיה > חיים אישיים

דוד בר-גל נולד בקריית חיים ב-1937, בן לזאב זילברגליט ויונה (לבית ברזניק), אח בכור של יורם בר-גל. הוריהם עלו לארץ ישראל מפולין בשנת 1933, והקימו את ביתם על חולות קריית חיים. הקריה של אותן שנים הייתה שכונת פועלים ודוד התחנך על ערכיה של התפיסה הסוציאליסטית שדגלו בה מייסדי היישוב.
עם חבריו נכנס ל"תנועה המאוחדת", תחילה כחניך ומגיל הבגרות שימש כמדריך. בסיום בית הספר התיכון בקרית חיים, בשנת 1955, ולקראת היציאה לשירות הצבאי שינה את שם משפחתו לבר-גל. את השירות הצבאי עשה בנח"ל, בגרעין שהלך לקיבוץ חמדיה, ומשם יצא להדרכה בתנועת הנוער בתל אביב. במסגרת גרעין הנח"ל הכיר את אשתו לעתיד רות גלוגוב וונולדו להם ארבעה ילדים.
דוד בר-גל נפטר בביתו ב-18 בדצמבר 2021 והובא לקבורה בבית הקברות מנוחה נכונה כפר סבא.
ביוגרפיה > השכלה גבוהה ואקדמיה

את לימודי התואר הראשון (1958–1961) עשה בבית הספר לעבודה סוציאלית של האוניברסיטה העברית בירושלים. עם סיום לימודי התואר הראשון עבד כקצין מבחן לנוער. הוא פנה לקריירה אקדמית תוך מעבר לתחום הפסיכולוגיה, ועשה תואר ראשון נוסף בפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב (1964–1967). אחר כך המשיך בלימודים גבוהים במחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, שהסתיימו כאשר קיבל את הדוקטורט בפסיכולוגיה בשנת 1976.
עם סיום לימודיו בישראל, יצא לפוסט דוקטורט למשך שנתיים לאוניברסיטת מישיגן, ארצות הברית, שאליה חזר לשבתון נוסף שנים לאחר מכן. כמו כן תוך כדי התפתחותו האקדמית, היה חוקר ומרצה אורח באוניברסיטת פנסילבניה בפילדלפיה באמצע שנות השמונים ובאוניברסיטת קולומביה בניו יורק באמצע שנות התשעים ובראשית המאה ה-21.
עם חזרתו מהפוסט דוקטורט קיבל משרה כמרצה בבית הספר לעבודה סוציאלית, ולימד שם במשך כשלושה עשורים עד שפרש לגמלאות. במסגרת בית הספר לעבודה סוציאלית מילא תפקידים שונים, בהם ראש תוכנית שוורץ למנהלי מתנ"סים, וכן ייסד תוכנית לניהול קונפליקטים לתואר שני. כמו כן שירת בוועדות שונות כולל ועדה של צה"ל לרפורמות בבתי הכלא הצבאיים, וכן סייע וייעץ להקמת לימודי עבודה סוציאלית במכללות השונות.
המחקר המדעי

ראשיתו של המחקר המדעי של דוד בר-גל הוא בעבודת הדוקטורט, בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית, בו חקר את ההתפתחות מערכת הערכים המקצועית של שתי קבוצות סטודנטיות – אחת בעבודה סוציאלית והשנייה במחלקה לפסיכולוגיה. בעבודה זו נחשף לא רק לחשיבות גיבוש האישיות המקצועית של עובדים בתחומי הרווחה, אלא גם לרעיונות מתחומי הפסיכולוגיה החברתית וחקר קבוצות, שהם מתחומי המחקר המרכזיים שבהם פעל במהלך עשרות השנים הבאות.
המחקר המדעי > רווחה תעסוקתית

נראה כי הרקע האישי של בר-גל, שגדל בשכונת פועלים (קריית חיים) וספג את תפיסת העולם הסוציאליסטית, השפיע על נושאי מחקריו הראשונים - רווחת עובדים, והעבודה הסוציאלית במקומות העבודה.
מעבודת הדוקטורט שלו הציע מודל של חמישה שלבים לתיאור התפתחות מערכת הערכים של עובדים סוציאליים ועובדי רווחה אחרים בשלבי ההכשרה שלהם. התפתחות זאת מתרחשת לדעתו, מחשיפתם לתאוריות המתאימות, דרך ההתנסות המעשית ועד גיבוש הידע האישי והמקצועי תוך שילובם בארגון בו מתפתחת הקריירה שלהם .
התפשטות התפיסה של שיפור איכות החיים בסביבת העבודה קשורה במדעי החברה לרעיון המרכזי שהתפתח בארצות הברית של ״העשרת העבודה״, או ״עיצוב מחדש״ של התוכן והתפקיד והגברת המוטיבציה של העובד. עם זאת, מציין בר-גל, בבחינת היישום של רעיונות תאורטיים אלה בפועל, נראה כי במקומות עבודה רבים השיקולים הטכנולוגים והכלכליים לא מאפשרים להגדיל משמעותית את האוטונומיה והמגוון המקצועי של העובד, ולמעשה הוא מתקבע במצב הקיים. למרות ההצהרות הארגוניות והרעיונות התאורטיים לשינוי, אין יכולת לעצב מחדש את תפקידו של העובד.
בהמשך מחקריו עסק בפיתוח תחום הרווחה התעסוקתית בארגונים שונים. הוא ראיין בשנות השמונים את רוב עובדי הרווחה התעסוקתית בארץ, התעניין בתחומי התעסוקה שלהם ובשיטות שבהן הם משתמשים למילוי תפקידם. במחקר נמצאה שונות בין עובדי הרווחה, בדגש שהם שמים על תחומים או שיטות מסוימים. המחקר ניסה להבין את היחסים בין השונות הזו לבין הכוח הארגוני של העובדים הסוציאליים ושביעות הרצון שלהם מעבודתם. לממצאי המחקר היו השלכות על הכשרת עובדי רווחה תעסוקתית ועל הפעלת שירותם במסגרות תעסוקתיות.
היבט נוסף של רווחה תעסוקתית שנחקרה על ידי בר-גל הייתה שביעות רצון, ושחיקת עובדים בתחומי תעסוקה שונים, בעיקר של עובדים סוציאליים. מהי מידת הנכונות שלהם להמשיך בתפקידם למרות הלחצים והשחיקה בשעת ביצוע תפקידם. השונות שנמצאה בין העובדים מוסברת על ידי מספר גורמים שמתכנסים לשני מוקדים: תחום העבודה ותחום התמיכה החברתית. המשתנה הבולט ביותר היה האתגר שבתפקיד. ככל שהאתגר היה גדול יותר ותמיכת המדריכים והעמיתים הייתה גדולה יותר כך עולה שביעות הרצון ויורדת השחיקה בעבודה.
המחקר המדעי > התנהגות קבוצתית

אינטראקציות בין קבוצות אתניות הביאו להתערבות ברמת המיקרו כדי לשפר את היחסים בין יהודים וערבים. תוכניות אלה עשויות לשנות לטובה את עמדותיהם והתנהגותם של ערבים ויהודים בודדים, זה כלפי זה. בניית אמון הדדי, כבוד והבנה הם היעדים העיקריים של תוכניות ההתערבות.
המפגש בין קבוצות לאומיות שונות והניסיון להביא להכרה ולשינוי, היה נושא של אחד המחקרים הגדולים של בר-גל, שנעשה בשיתוף עם חביבה בר וג׳אבר עסאקלה, חוקרים במכון גוטמן למחקר שימושי. הפרסום מתעד במתודת ״מחקר פעולה״ מפגשים בין בני נוער יהודים וערבים אזרחי ישראל בשנים 1985-9. תחילה נועד המחקר להעריך את השלכותיהם של מפגשים מתמשכים שנערכו ״בבית הספר לשלום״ בנווה שלום, אך הוא הורחב לתיעוד וביצוע התערבות חינוכית יזומה בקרב יהודים וערבים אזרחי ישראל.
הידע המוצג בספר מעוגן בתאוריות מתחום מדעי החברה וההתנהגות ובידע החוויתי-נרטיבי שנאסף במהלך העשייה החינוכית מחקרית. הגישה התאורטית מעוגנת בתפיסה הבין תחומית של מדעי החברה הגורסת כי ההתנהגות האנושית ניתנת להסבר מתוך ראיית היחיד על רקע הכוחות השונים שהוא פועל בתוכם. המחקר נשען על תפיסתו התאורטית והמתודולוגית של הפסיכולוג החברתי קורט לוין.
המחקר המדעי > מחקרי התנהגות ארגונית

בין התפקידים השונים שמילא בר-גל באוניברסיטה העברית, היה ניהול תוכנית שוורץ למנהלי מתנ"סים, תפקיד שגם לקח על עצמו עמיתו פרופ׳ הלל שמיד. הם ראו בתוכנית הזאת לא רק את הצד ההכשרתי והאקדמי, אלא ניסו להבין את תפקידם של המנהלים, וביצעו שורת מחקרים במהלך שנות השמונים וראשית שנות התשעים.
בתחילה הם סקרו את נושא המנהיגות במגזרים שונים – עסקי, ציבורי, חינוכי, ורווחתי - בפרספקטיבה בין לאומית תוך התמקדות בתפקוד מנהלים והתנהגותם. היה זה מחקר משווה שכיסה נושאים כמו תכנון עבודת הניהול, אופן עבודתו של המנהל, התקשורת בינו ובין העובדים וקשריו עם גורמים תוך או חוץ ארגוניים.
בהמשך הם סקרו נושאים הקשורים לתאוריית מנהיגות. היינו מערך הגורמים והתהליכים הקובעים את השפעת המנהיגות על הארגונים שלהם. המחקרים עסקו במנהיג כיוצר חזון, כארכיטקט אסטרטגי או יוצר את התרבות הארגונית. הם בחנו צורות שונות של מנהיגות והשלכותיה על תפקוד הארגון. המחקר אושש את ההשערה של חשיבות המנהיגות בהתפתחות ארגונים, שימורם והסתגלותם לתנאים משתנים.
מבין המנהלים והארגונים השונים, כאמור, הם נמשכו לחקר מנהלי מתנ"סים, כחלק מתוכנית שוורץ בבית הספר לעבודה סוציאלית של האוניברסיטה העברית. במחקרים אלה הם ניסו לייחד את עבודת מנהל המתנ"ס לעומת מנהלים בתחומים מקבילים בתחומי רווחה או עסקים. הם מצאו כי עיקר עבודתו של מנהל המתנ"ס הוא בפתרון בעיות אד-הוק, וברוטינה של שמירת הקיים בארגון.
את ניסיונם ומחקרם הם סיכמו בספר, שהופיע בניו-יורק ב-1992, שהוא קובץ מחקרים בנושא חדשנות ושינויים בארגוני רווחה. הם מעלים את הגורמים ואת האסטרטגיות לשינוי מבנה ארגונים, לשיפור הניהול ומתן שירותים טובים יותר. הם מדגישים את הקשרים הדדיים בין הקהילה ובין הארגון, ששניהם משתנים תוך ניסיון להתאמת הצרכים ומילוי הצרכים ההדדים. ההדגמות בספר הן מארגוני רווחה בישראל.