stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם אדן

| --- | --- |

אברהם אדן במהלך מלחמת יום הכיפורים
 לידה:  5 באוקטובר 1926 כ"ז בתשרי ה'תרפ"ז כפר גלעדי, פלשתינה (א"י) המנדט הבריטי
 פטירה:  28 בספטמבר 2012 (בגיל 85) י"ב בתשרי ה'תשע"ג רמת השרון, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  "בְּרֶן"
 השתייכות:   פלמ"ח   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1943–1974 (כ־31 שנים)
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד חטיבה 7  מפקד עוצבת סיני  מפקד גייסות השריון  מפקד עוצבת הפלדה  מפקד פיקוד הדרום  נספח צה"ל בארצות הברית
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות   מבצע קדש   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים
 תפקידים אזרחיים
 מבקר משרד המשטרה
 
אדן על התורן בתמונה ההיסטורית של מלחמת העצמאות המנציחה את הנפת דגל הדיו במסגרת מבצע עובדה
אברהם אדן, 2003
אברהם אַדָן ("בְּרֶן"; 5 באוקטובר 1926 – 28 בספטמבר 2012) היה מפקד גייסות השריון (גי"ש) ומפקד פיקוד הדרום. שירת בפלמ"ח והיה ממניפי דגל הדיו לקראת סיומה של מלחמת העצמאות.
תולדות חייו

אברהם אדן (אידלסון) נולד בכפר גלעדי בשנת 1926, והוא בוגר תיכון חדש בתל אביב. התגייס לפלמ"ח ב-1943 במסגרת הכשרה של השומר הצעיר ושימש כמדריך ספורט. בפלמ"ח זכה לכינוי "ברן" על שם המקלע ברן שהיה בשימוש הלוחמים. השתתף במבצע שחרור המעפילים ממחנה המעצר בעתלית. היה ממייסדי הקיבוץ דנגור (נירים). שימש מפקד אזורי של אזור הנגב הדרום-מערבי.
במלחמת העצמאות היה בתחילה מפקד פלוגה בגדוד השמיני, בחטיבת הנגב של הפלמ"ח, ועסק בעיקר בהגנה על יישובי הנגב ובאבטחת צינור המים ליישובים אלו. לאחר מכן עבר להיות מפקד פלוגה בגדוד השביעי (גם הוא בחטיבת הנגב) ונטל חלק במבצעי החטיבה ובין היתר במבצע חורב ובמבצע עובדה. במהלך מבצע זה כבשה פלוגתו, שכללה מספר רב של לוחמי גח"ל, את מתחם אום כתף, מוצב שהשתרע לאורך של 3.5 קילומטר, במהלך קרב קשה שנמשך במשך לילה שלם, וכלל שורה של הסתערויות על המתחם המצרי. בהתאם לתוכנית שהגה מפקד הגדוד התשיעי של חטיבת הנגב חיים בר-לב, הצליחה הפלוגה בפיקוד אדן לכבוש את המוצב, לאחר שהפתיעה את מגיניו ותקפה את המוצב מכיוון המצוק שנחשב בלתי עביר. מאוחר יותר (ב-1979), כתב אדן כי היה זה "הקרב הקשה ביותר שהייתי נתון בו" (במלחמת העצמאות). במבצע עובדה הובילה פלוגתו את התקדמות חטיבת הנגב, הגיע ראשון למשטרת אום רשרש והניף את דגל הדיו המפורסם. אחרי המלחמה עבר לחיל השריון.
בשנים 1952–1956 פרש מהצבא וחזר לקיבוץ נירים. עם שובו לצה"ל היה למפקד גדוד 82, שבמבצע קדש כבש את אבו עגילה וסכר הרואיפה. ב-1957 עבר קורס שריון מתקדם בבית הספר לשריון של צבא ארצות הברית. שירת כקצין אג"ם של גייסות השריון, מפקד חטיבה 60 וב-1960 מונה למפקד חטיבה 7. בהמשך שירת כמפקד בית הספר לשריון במחנה ג'וליס. במלחמת ששת הימים היה סגן מפקד אוגדה 31 בפיקודו של אברהם יפה. ב-1968 הקים את מפקדת הכוחות המשוריינים בסיני, היא עוצבת סיני. במרץ 1969 הועלה לדרגת אלוף וקיבל את הפיקוד על גייסות השריון.
תולדות חייו > במלחמת יום הכיפורים

במלחמת יום הכיפורים היה אדן מפקד עוצבת הפלדה בחזית סיני תחת פיקודו של מפקד פיקוד דרום שמואל גונן (גורודיש). האוגדה הובילה את מתקפת הנגד הפיקודית ב-8 באוקטובר והאבדות הכבדות שספגה הביאו להפסקת מתקפה כושלת זו, ובהמשך לחילופי האשמות עם מפקד הפיקוד גונן והאלוף אריאל שרון. בין 9 ו-14 באוקטובר בלמה האוגדה התקפות מצריות בגזרה הצפונית. במסגרת מבצע אבירי לב צלחה האוגדה את תעלת סואץ דרך ראש הגשר שנתפס ואובטח על ידי אוגדה 143 של האלוף אריאל שרון. בדרכה אל ראש הגשר חילצה וריכזה עוצבת הפלדה דוברות יוניפלוט שנעזבו מאחור על ידי אוגדת שרון וכן תיקנה את גשר הגלילים שניזוק ונעזב במהלך גרירתו. תוך כדי לחימה בחווה הסינית העבירה האוגדה חלק מהדוברות שאפשרו לגשר בין שתי גדות התעלה. כמו כן השמידה האוגדה במארב אוגדתי את חטיבה 25, חטיבת טנקי T-62 מצרית. בלילה שבין 17–18 באוקטובר צלחה האוגדה את התעלה על גשר היוניפלוט שהקימו כוחות מאוגדת שרון. העובדה שראש הגשר נתפס על ידי אוגדת שרון בליל 15–16 באוקטובר ואוגדת אדן צלחה רק בליל 17–18 באוקטובר היוותה עילה לחילופי האשמות קשות בין מפקדי צה"ל. בין 18–23 באוקטובר התקדמה האוגדה בסדרת קרבות עד לכיתור הארמייה השלישית של מצרים. אירוע בולט בשלב זה היה כניסת כוחות מהאוגדה לעיר סואץ, כניסה שהתפתחה לקרב קשה, לוותה באבדות קשות וגררה ביקורת קשה גם היא.
בוועדת אגרנט אמר ברן כי "למעלה ממחצית מהטנקים שהיו ברשות כוחותיו - לא היו שמישים." וכי ""שלבי הלחימה מהרגע הראשון היו בלתי מוצלחים. הראייה שלנו אחרי ששת הימים הייתה מוגזמת שגרסנו שטנקים תמיד נשתדל שיובילו את ההתקפה, לא חשוב אם זה שטח הררי, לא חשוב אם זה שטח בנוי, לא חשוב אם זה יום או לילה, או בוץ." על תפקודו אמר כי "בדיעבד אני יכול לומר שלא הייתי שותף לשאננות בקשר להכנות ולהתעצמות אבל בהחלט אני מאשים את עצמי בזלזול."
בראיון שהתקיים עמו ב-2012 אמר אדן כי "השתרבבה פוליטיקה לתוך המלחמה. את האוגדה של אריק כינו אוגדת הליכוד ואת האוגדה שלי אוגדת המערך והיות שחיים בר לב היה אז שר בממשלת המערך אז היה רוב למערך. בר לב חשש מפטפוטים על פוליטיזציה והחליט לתת סמכות רחבה לאריק שרון כדי שלא יאשימו אותו בממשלתיות בזמן מלחמה...הוא (שרון) היה מטלפן כל יום לבגין והיה מביא עיתונאים במטוסים קלים ובמסוקים צבאים. הוא שקל הרבה מאוד שיקולים אישיים."
אחרי המלחמה, כיוון שהאלוף המיועד (יקותיאל אדם) היה מנוע זמנית מלהיכנס לתפקיד מפקד פיקוד הדרום, התמנה אדן למפקד הפיקוד בין החודשים ינואר-יולי 1974. בשנת 1974 מונה לנספח צה"ל בוושינגטון, ולאחר מכן השתחרר מצה"ל.
תולדות חייו > לאחר פרישתו מצה"ל

בשנים 1984–1993 היה אדן מבקר משרד המשטרה. בשנת 1993 יצא לגמלאות.
בשנותיו האחרונות היה אדן חבר בתנועה לאיכות השלטון ובמועצה לשלום ולביטחון והיה עסוק בתיעוד היסטורי של הפלמ"ח במוזיאון הפלמ"ח.
אדן נפטר ב-28 בספטמבר 2012 בביתו ברמת השרון, מספר ימים לפני יום הולדתו ה-86, לאחר מאבק במחלה קשה.
הובא למנוחות בבית העלמין בקיבוץ שפיים.
הותיר אחריו 3 ילדים, נכדים ונינים.
ספריו

על שתי גדות הסואץ, ירושלים: עידנים, תשל"ט 1979. (רשמיו ממלחמת יום כיפור) (תורגם לאנגלית)
עד דגל הדיו, תל אביב: מערכות, תשמ"ד 1984 (רשמיו מזמן התגייסותו לפלמ"ח ב-1943 ועד סוף ממלחמת העצמאות, זוכה פרס יצחק שדה לספרות צבאית לשנת 1984)
Avraham (Bren) Adan, On the Banks of the Suez: An Israeli General’s Personal Account of the Yom Kippur War, London: Arms and Armour Press, 1980.
הערות שוליים

↑  מנשה ענבר,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'‏חברי העמותה שהגיעו לגבורות, שריון 27, דצמבר 2007, עמ' 32, באתר "יד לשריון"
↑  אלוף א. אדן מונה לאלוף פיקוד הדרום, על המשמר, 15 בינואר 1974
↑  גל פרל, "אוגדה קטנה אנחנו, אך נכונה לקרב!", הבלוג על הכוונת, ‏ 18 באוקטובר 2015.
↑  כרמית גיא, "בר-לב ביוגרפיה", תל אביב: הוצאת עם עובד, 1998, עמודים 70-71.
↑  אלישיב שמשי, "בכוח התחבולה", הוצאת משרד הביטחון, 1995, עמודים 145-146.
↑  אברהם אדן (ברן), על שתי גדות הסואץ, הוצאת עידנים, 1979, עמ' 210-207
↑  סופרנו הצבאי,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'תת אלוף א. רדן מפקד גייסות שיריון, הצופה, 10 במרץ 1969
↑  יונתן בייסקי,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'‏האלוף אדן לוועדת אגרנט: "אני מאשים את עצמי בזלזול", באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2013
↑  יונתן בייסקי,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'‏האלוף אדן לוועדת אגרנט: "אני מאשים את עצמי בזלזול", באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2013
↑  דוד זולדן,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'מלחמת יום כיפור: אלוף הפיקוד בסיפורים שלא נשמעו מעולם, באתר אייס, 4 באוקטובר 2022
↑  מורידים את הדגל, באתר www.israelhayom.co.il
↑  ביקורת: מאיר פעיל, 'יושר-הבעה ומהימנות: אברהם אדן, על שתי גדות הסואץ, 1979', זמנים 3 (1980), 105–106.
↑  ביקורת: מאיר פעיל,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'‏עד דגל הדיו, מערכות 294–295 (1984), עמ' 115–119 .
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297695405171  GND: 1089095171  ISNI: 0000 0000 6714 1992  LCCN: n80025502  NLK: KAC2018I4735  SUDOC: 16453301X  VIAF: 43130964   WorldCat (עם VIAF): 43130964
מנפרד שטרן

מנפרד שטרן (1896 – 1954) היה איש צבא סובייטי, קצין בשירות המודיעין של הצבא האדום. במלחמת האזרחים הספרדית (תחת השם אמיליו קלבר) הוא פיקד על הבריגדה הבינלאומית מס' 11, אשר הצליחה לבלום את ניסיון הכוחות הלאומנים לכבוש את מדריד בנובמבר-דצמבר 1936.
מנפרד (משה) שטרן נולד בינואר 1896 בכפר וולוקה בצפון בוקובינה  באימפריה האוסטרו הונגרית  (כיום משתייך הכפר למחוז צ'רנוביץ של אוקראינה) במשפחה יהודית אמידה. לאחר סיום בית ספר תיכון בצ'רנוביץ נסע לווינה, שם התקבל ללימודים בבית הספר לרפואה. בשנת 1915 התנדב לצבא האוסטרו הונגרי ושירת כפרמדיק בחזית הרוסית. בשנת 1916 נפל בשבי הרוסי ונכלא במחנה שבויי מלחמה בסיביר.
בתחילת 1918 שוחרר מן השבי (יחד עם שאר השבויים האוסטרו-הונגריים) לאחר שרוסיה יצאה מהמלחמה, בעקבות חתימת הסכם השלום בברסט ליטובסק. עוד בהיותו בשבי הוא נחשף לתעמולה הסוציאליסטית  והפך לתומך נלהב של הבולשביזם. לכן, לאחר שחרורו מהשבי, הצטרף אל שורות הצבא האדום. במהלך מלחמת האזרחים הרוסית לחם בכוחות הצבא הלבן במערב סיביר. בשנת 1921 הצטרף אל קומינטרן. בתום מלחמת האזרחים נשאר לשירות קבע בצבא. הוא למד באקדמיה צבאית במוסקבה ועם סיום הלימודים הצטרף אל שירות המודיעין הצבאי (גה.רה.או).
בשנת 1923 שהה באופן בלתי לגאלי בגרמניה (תחת השם לזר שטרן) כיועץ צבאי למפלגה הקומוניסטית הגרמנית. הוא היה בין מארגני מרד המבורג באוקטובר 1923, במהלכו ניסוי הקומוניסטים להפיל שלטון ויימאר. לאחר דיכוי המרד שטרן נמלט לברית המועצות.
בשנים 1929 – 1931 שהה בארצות הברית במסווה של מהגר גרמני בשם מארק זילברט. הוא ניהל רשת ריגול סובייטית, אשר התמקדה בריגול תעשייתי במפעלים צבאיים.
בשנת 1932 נשלח לסין, שם היה יועץ צבאי בצבאו של מאו דזה-דונג. בשנת 1935 חזר לבית המועצות.
לאחר פרוץ מלחמת האזרחים בספרד נשלח לשם כיועץ צבאי לכוחות הרפובליקנים. הוא הגיע לספרד במסווה של אזרח קנדי בשם אמיליו קלבר. עם הקמת הבריגדות הבינלאומיות הוא מונה למפקד הבריגדה ה-11, אשר הורכבה ממתנדבים מגרמניה, צרפת ופולין. בנובמבר-דצמבר 1936 הצטיינה הבריגדה בפיקודו בקרבות בלימה נגד הצבא הלאומני בפאתי מדריד. בעיתונות הספרדית, כונה גנרל קלבר (שם, תחתיו היה ידוע מנפרד שטרן בספרד)  "המושיע של מדריד".
בשנת 1938 נקרא על ידי הממונים לשוב למוסקבה להתייעצות דחופה. עם שובו נעצר שטרן במסגרת "הטיהורים הגדולים" שערך סטלין בפיקוד הצבא האדום. הוא הואשם בפעילות אנטי סובייטית ובמאי 1939 נידון ל-15 שנות מאסר. את עונשו ריצה במחנה עבודה  במחוז אירקוטסק
הוא נפטר ב-18 בפברואר 1954 ונקבר בבית הקברות של המחנה.
פתחון לב

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ראשון לציון 
 עובדים:  85 
 תקופת הפעילות:  1998–הווה (כ־27 שנים) 
 www.pitchonlev.org.il
 
מטה פתחון לב בראשון לציון, 2019
מארזי מזון מוכנים לחלוקה במטה בראשון לציון
פתחון-לב היא עמותה הפועלת משנת 1998 במטרה לסייע למשפחות ונוער בישראל לצאת ממעגל העוני. ארגון פתחון-לב הוא ארגון א-פוליטי וללא כוונות רווח הפועל לשבירת מעגל העוני הבין-דורי בישראל.
העמותה פועלת באמצעות תרומות הציבור, תמיכת ידידי הארגון ומערכת מתנדבים ברחבי הארץ.
פעילות העמותה

חזון העמותה הוא שבירת מעגל העוני הבין-דורי בישראל. לשם כך, הארגון פועל בשלושה מישורים עיקריים:
בטווח המיידי הנחוץ לקיום בסיסי בכבוד - מופעלים מרכזי סיוע בכרמיאל ובראשון לציון המספקים, נכון ל-2015, מדי חודש כ-4,000 סלי מזון משפחתיים וכ-1,000 סלים המותאמים לצורכי תינוקות. בנוסף מספקים מרכזי הסיוע פרטי לבוש והנעלה. שירותים נוספים במרכזי הסיוע כוללים בין השאר סיוע משפטי, צעצועים, בגדים, מוצרי חשמל ושירותי מספרה לנזקקים. במרכזי הסיוע המתנדבים מסייעים לאלפי משפחות נזקקות, הנשלחות לעמותה עם מכתבי הפניה מעובדות סוציאליות, בכל רחבי הארץ. מדי שבוע, במהלך כל השנה, מחולקים אלפי סלי מזון למשפחות ולתינוקות, ביגוד, שירותי מספרה, סיוע משפטי ורפואי ועוד.
כמו כן, פעילות מרכזי מיצוי הזכויות מבית פתחון לב, מורכבת משלוש מחלקות: מרכזי מיצוי זכויות המספקים מידע, הכוונה וליווי בנושאים: דיור ושיכון, ביטוח לאומי, בריאות, התמודדות עם חובות וזכויות עובדים. מחלקה המספקת ליווי משפטי, ומחלקת מדיניות הפועלת לשינוי מדיניות ברמה הלאומית.
בטווח הארוך, במסגרת המפעל החינוכי "לגעת באופק" מבית פתחון-לב, מאז 2004, פועלת העמותה לחינוך, פיתוח מנהיגות וקידום בני נוער בישראל. המפעל החינוכי מסייע לבני נוער בעלי פוטנציאל ורצון, אך חסרי אפשרויות לממשם. במסגרת תוכנית בת שבע שנים, העמותה מסייעת לבני הנוער לסיים בית הספר תיכון בהצלחה, עם תעודת בגרות ולהתגייס לצבא. העמותה מלווה אותם במהלך השירות הצבאי ולקראת סיומו ועד שנה לאחר השחרור, מכינה אותם להשתלבות מוצלחת בחיים האזרחיים. התוכנית פועלת בשותפות עם רשת אורט ובאישור משרד החינוך.
טווח אסטרטגי - חוק "פתחון-לב למיגור העוני" המחייב את הממשלה ליישם, באמצעות רשות לטיפול העוני, תוכנית לאומית רב שנתית, רב מערכתית, הכוללת יעדים מדידים, לוחות זמנים ותקציבים משולבים בתקציב המדינה השנתי.
בשיא מגפת הקורונה, יזם משרד הפנים חלוקת כרטיסים נטענים לרכישת מזון, בתקצוב 700 מיליון שקלים.
כ-170 בתי אב בישראל קיבלו כרטיס נטען אשר סיפק להם מזון וכל מוצר נוסף. כרטיס המזון הגיע עד לפתח הדלת של כל משפחה שהייתה זכאית לו על ידי 2 עמותות עיקריות שעשו את החלוקה בפועל: אשל ירושלים ופתחון לב.
בתחילת 2021, עתרה עמותת פתחון לב נגד תוכנית שר הפנים לחלוקת שוברי מזון בכרטיסים נטענים לכשני מיליון הזכאים להנחה בארנונה, שתוכננה על רקע ההרעה במצב הכלכלי בשל תקופת הקורונה. בעקבות עתירת פתחון לב, הורה בית המשפט להקפיא את מיזם חלוקת כרטיסי המזון הנטענים. בעקבות זאת, ח"כ אבוטבול תקף בדיון בכנסת את עמותת פתחון לב, בדיון שהתקיים במליאה לאחר החלטת ביה"מ ואמר שמנהלי העמותה מקבלים שכר עתק ולא דואגים לנזקקים.
הנהלה

מייסד ומנכ"ל העמותה ניסים ציוני הורשע ב-2005 במעשים מגונים והטרדה מינית בארבע נשים שעבדו תחתיו בעמותה. באפריל 2018 הודיע על התפטרותו מהעמותה בעקבות חקירה המתנהלת בעניינו בפרשת עבירות המין בעובדת בעמותה. בית המשפט איפשר לו להישאר בתפקידו אבל אחרי החלטת הוועד המנהל של העמותה, הוחלט להדיח אותו מתפקידו.
אלי כהן הצטרף לעמותה ב-2011 כמנהל השיווק, מונה ב-2012 למנהל אגף גיוס המשאבים, וב-2018 מונה למנכ"ל העמותה. מנכ"ל המועצה הציבורית של הארגון הוא האלוף לשעבר יוסי פלד.
אותות הוקרה

2024 אות גיבורי החברה הישראלית, מאת המועצה הציונית בישראל שניתן בפברואר 2025
הערות שוליים

↑  עידית הברפלד,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'"זה יכול לקרות גם לי וגם לכם", באתר ynet, 8 בספטמבר 2011
↑  גואל בנו,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'על בטן ריקה, באתר ynet, 19 בנובמבר 2001
↑  עמותת "פתחון-לב" עורכת מרתון חלוקת מזון, באתר ynet, 18 בספטמבר 2006
↑  עומרי אפרים,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'רעבים מול המקרר הריק: "ביצים ועוף זה מותרות", באתר ynet, 29 בנובמבר 2011
↑  דיאנה אליהו,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'בעזרת ג'ון לנון: שואפת לגעת באופק, באתר ynet, 15 בדצמבר 2010
↑  ניצן שפיר,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'‏לאחר פסילתה של שופרסל: פיתחון לב ואשל ירושלים זכו במכרז תווי המזון בהיקף של 700 מיליון שקל, באתר גלובס, 16 בפברואר 2021
↑  בש"ס זועמים: "מונעים אוכל מנזקקים", באתר ערוץ 7
↑  ח"כ אבוטבול נגד עמותת פתחון לב שעתרה נגד חלוקת תלושי מזון לעניים: "השבע לא יבין את הרעב", באתר 0404, ‏2021-02-03
↑  בשכר בכירי העמותה מופיע כי שכר המנכ"ל הוא 415,229, ומנהל מרכז סיוע מעל רבע מיליון שכר שנתי
↑  יצחק דנון,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'‏6 חודשי מאסר על תנאי וקנס למנכ"ל עמותת פתחון לב שהורשע בהטרדה מינית, באתר גלובס, 3 בנובמבר 2005
↑  גיא פלג,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'‏ניסים ציוני התפטר מ"פתחון לב", באתר ‏מאקו‏, 23 באפריל 2018
↑  ערוץ 7, אות גיבורי החברה הישראלית יוענק לחנוך דאום ואלמוג בוקר, באתר ערוץ 7 הארץ, ‏5 ינואר 2025
רמת הגולן

.
| --- | --- |

שדות רמת הגולן עם עצי אקליפטוס והחרמון ברקע
 מדינה / טריטוריה:  ישראל ישראל  סוריה סוריה
 העיר הגדולה:  מג'דל שמס
 שטח:  1,800 קמ"ר
 גובה:  1,226 מטרים
  ‑ הנקודה הגבוהה:  הר חרמון 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ באזור גאוגרפי:  53,227 (בגולן הישראלי) (נובמבר 2023)
 קואורדינטות:  33°00′N 35°45′E﻿ / ﻿33°N 35.75°E﻿ / 33; 35.75 
 אזור זמן:  UTC +2
 https://www.golan.org.il/ramathagolan/
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) רמת הגולן(למפת אצבע הגליל רגילה) רמת הגולן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת הגולן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת הגולן
 
רָמַת הַגּוֹלָן (בערבית: هضبة الجولان, בתעתיק מדויק: הצ'בּת אל-ג'ולאן, בהגייה ספרותית: הַ֫דְ֗בַּת אַל-גַ'אוּלַ֫אן, בהגייה מדוברת: הַ֫דְ֗בֶּת אֶל-ג'וּלַ֫אן) היא אזור בצפון-מזרח מדינת ישראל, ממזרח לכנרת ולירדן ההררי. שטח הרמה הוא כ-1,800 קילומטרים רבועים, מהם כ-1,200 קמ"ר בשליטת ישראל. ברמת הגולן נחלים רבים, המספקים כשליש ממי הכנרת. שלושת הבולטים שבהם מחלקים את רמת הגולן לשלושה חלקים – הצפוני (בין החרמון לנחל גילבון), המרכזי (בין נחל גילבון לנחל דליות), והדרומי (בין נחל דליות לירמוך).
דיסציפלינות שונות מגדירות באופן שונה את גבולות השטח המוגדר כרמת הגולן:
כאזור גאולוגי וביוגאוגרפי, רמת הגולן היא רמה שטוחה השוכנת בין אפיק הירמוך ומעיינות חמת גדר בדרומה, רכס החרמון בצפונה, הכנרת ועמק החולה במערבה, ומישורי הבשן והחורן במזרחה. זאת, אף כי הגבול הגאוגרפי בצד מזרח אינו ברור, כיוון שמישורי הבזלת של הבשן והחורן נמשכים עד להר הדרוזים, המרוחק מהגולן הישראלי.
רמת הגולן כאזור גאופוליטי היא השטח שנמצא בידי ישראל מתום הקרבות בחזית הסורית במלחמת ששת הימים ב-1967, התחום ממזרח בקו סגול. ב-1981 החיל חוק רמת הגולן את החוק הישראלי בשטח רמת הגולן שתחם 'קו סגול', התחום ממזרח בקו הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה (1974).
אזור זה שייך מנהלית לנפת רמת הגולן ושטחו 1,154 קמ"ר. הוא כולל כשני שלישים מרמת הגולן הגאולוגית, וכן את חלקו הישראלי של החרמון. רמת הגולן והחרמון הם החלק המזרחי ביותר והצפוני ביותר שבשליטת מדינת ישראל, ולמעשה החלק היחידי משטח המדינה המצוי מזרחית לבקעת הירדן. רוב הגולן הישראלי הוא שטח בשיפוט המועצה אזורית גולן.
מרבית הקהילה הבין-לאומית רואה ברמת הגולן כ"שטח כבוש" ("טריטוריה במחלוקת"). בהחלטה 497 של מועצת הביטחון של האו"ם – הוגדר סיפוח הרמה בידי מדינת ישראל – כמהלך בלתי-חוקי, והחלטה דומה התקבלה גם על-ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות. ב-25 במרץ 2019 חתם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, על צו נשיאותי-אמריקני המכיר בריבונות ישראל על רמת הגולן; חרף התנגדות עיקשת וביקורת רחבת-היקף ברחבי העולם על צעד זה.
שם

השם "גּוֹלָן" מופיע לראשונה בספר דברים כשמהּ של עיר בתחום שבט מנשה באזור הבשן: ”וְאֶת גּוֹלָן בַּבָּשָׁן לַמְנַשִּׁי” (ד', מג). עיר זו שימשה עיר מקלט כמתואר בתוספתא: ”שלש ערים הפריש יהושע בארץ כנען והיו מכוונות כנגד שלש שבעבר הירדן כשתי שורות שבכרם: חברון ביהודה כנגד בצר במדבר; שכם בהר אפרים כנגד רמות בגלעד; קדש בגליל כנגד גולן בבשן” (תוספתא מסכת מכות, פרק ג הלכה ב'). ייתכן ששימוש זה הוא שהקנה לה את השם גולן, מלשון "גולה" או "גלות" (בערבית: جوّال – "ג'וואל" – הוא עובר אורח או נודד). גם בערבית מכונה הרמה בשם דומה: אל-גַ'וְלָאן (الجولان). כיום אזור הבשן כולו נקרא בשם גולן. לפני מלחמת ששת הימים היה מקובל לכנות את הרמה וסביבותיה גם בשם "הרמה הסורית" – כינוי שבימינו משמש לעיתים נדירות מאוד, בעיקר בפי גורמים המתנגדים לשליטת ישראל ברמה. היום מקובל לכנות את החלק שממזרח לירמוך ולרוקאד "הגולן הסורי", להבדיל מהגולן הישראלי שממערב להם.
גאוגרפיה

גובה האזור אינו אחיד לכל אורכו: במזרח הרמה מתרוממים הרים בודדים, ולהם יש צורה של חרוט קטום – אלה הם הרי געש (לא פעילים). בחלקה המערבי של הרמה יש מדרונות גבוהים ותלולים ומצוקים, היורדים אל עמקי הצפון.
גאוגרפיה > החי והצומח

הצמחייה בגולן מגוונת ומשתנה בהתאם לגבהים השונים של הקרקע. חברת הצומח השולטת בגולן העליון, מגובה של 500 מטרים ומעלה, היא חברת האלון המצוי ואלון התולע. חברת צמחים זו, המלווה באלה ארצישראלית, יוצרת חורשים מפותחים ביותר באזור יער מסעדה והר אודם. אל עצים אלה נלווים עוזרר קוצני, שזיף הדוב, אגס סורי ולבנה רפואי. בין העצים מצוי שפע של צמחים שונים, שהבולטים בהם סיסנית הבולבוסין ורקפת יוונית, הנדירה בשאר אזורי הארץ וכאן פורחת בחורף בשפע, סביב גזעי האלונים. בגולן ניתן למצוא גם כלניות רבות.
רובו של הגולן התחתון, עד לגובה של 500 מטרים, היה מכוסה בעבר ביער עשיר של חברת אלון התבור. כיום שרדו מיער זה רק גושים גדולים אחדים – בעיקר בנחל מיצר שבדרום הגולן ובאזור יהודייה שבמרכזו. לעצי אלון התבור נלווים פרטים רבים של אלה אטלנטית, לבנה רפואי, וכן שיזף השיח ושיזף מצוי. החוקרים מעריכים ששני מיני השיזף השתלטו על שטחים שבהם נפגע היער המקורי, בעיקר בחלקיו הנמוכים של הגולן.
באזורים שבהם שולטים שני מיני השיזף – בגולן המערבי ובמורדות הפונים אל עמק החולה והכנרת – הם יוצרים נוף דמוי סוואנה.
בתי גידול מעניינים נוספים בגולן הם מעיינות, ביצות ומאגרי מים, הנפוצים מברכת רם שבצפון, דרך מעיינות ושקעים טבעיים על פני מרכז הגולן, ועד נחלי האיתן הרבים שבמערבו. חברות הצומח השולטות בגדות נחלי האיתן הן חברת שיח-אברהם מצוי, חברת פטל קדוש וחברת הרדוף הנחלים. בגדות המעיינות ובמקומות לחים רבים אחרים גדלים עצי צפצפה איטלקית, שהובאו על ידי תושבי הגולן כמקור לעצה משובחת.
שני צמחים בעלי ייחוד אסתטי גדלים אף הם בגולן: אירוס הגלבוע, הגדל בשוליים הדרומיים, ואירוס הגולן, הגדל במרכז הגולן וברכס בשנית.
הגולן אינו מיושב בצפיפות ולכן עולם החי בו עשיר למדי. אומנם הדובים והאריות שחיו בו בעבר הוכחדו, אבל עדיין אפשר למצוא זאבים וצבועים מפוספסים ואת הצבי ארץ ישראלי. ישנן אף עדויות מעטות על נמרים בצפון הגולן בגבול לבנון–סוריה–ישראל. כמו כן, משמש האזור כמקום חיות לנמיה, לחתול הבר, לשועל המצוי, לסמור המשויש לגירית, לחזיר הבר, לשפן הסלעים הסורי, ולשלושה מיני מכרסמים, הגורמים נזקים לחקלאות – הדורבן, המריון המצוי ונברן השדה. עולם העופות של הגולן עשיר ביותר, בעיקר במינים של ציפורי שיר קטנות, כמו כן מקננים באזור שלושה מיני בז – בז מצוי, בז אדום ובז העצים. ריכוזים גדולים של עופות אפשר למצוא בנחל דליות, שם יש מושבה גדולה של נשרים, ובאל-חמה, שם, מדי חורף, נאספים המוני זרזירים מבקעת הירדן והגולן ללינה על עצי הפיקוס.
כמו כן, אפשר למצוא בגולן מינים רבים של דו-חיים, כמו קרפדות וצפרדעים, וזוחלים רבים, כמו צבי יבשה ומיני לטאות (מניפנית הסלעים, עינחש, לטאה ירוקה ועוד). מאחר שרמת הגולן עשירה בבזלת ודלה בסלעי גיר, החלזונות נדירים בה, שכן הם זקוקים לסביבה גירנית על מנת לבנות את הקונכייה שלהם.
התולעת השטוחה Dugesia golanica, הקרויה על שם רמת הגולן, היא מין אנדמי המצוי במעיינות עין דן ועין בניאס בלבד.
גאוגרפיה > נחלי הגולן

נחלי הגולן מתחלקים לשתי קבוצות: נחלי איתן ונחלי אכזב. מלבד הנחלים המזרחיים שזורמים לירמוך (מיצר ונוב), כל הנחלים זורמים לאגן הכנרת. בנחלי הגולן קיימים מפלים רבים.
האקלים השורר בדרום רמת הגולן הוא אקלים צחיח למחצה, ועל כן הצומח בו הוא בעיקר בתה ים תיכונית, ובמקומות מסוימים אף צומח ספר המדבר. הזרימה בנחלים מועטה, וכמות המשקעים לא גדולה ועל כן האזור יבש מאוד.
נחלי מרכז ודרום רמת הגולן מתאפיינים בקניונים מרשימים. הפעילות הגעשית באזור זה פסקה לפני כמה מיליוני שנים, ובזמן זה הספיקו הנחלים להתחתר וליצור קניונים עמוקים. בנחלי מרכז הגולן התפתחה צמחייה סבוכה מאוד, ובעלי חיים המתאימים לאזורים סבוכים, כמו חזירים, הגיעו לסביבתם.
נחלי צפון הגולן התחתרו בבזלת צעירה יחסית ולכן הם זורמים בערוצים לא עמוקים. האקלים בצפון הרמה הוא אקלים קריר ים-תיכוני ועל כן התפתח באזור חורש ים-תיכוני בעבר, שכיום ניתן לראות שרידים ממנו.
גאולוגיה

רמת הגולן היא החלק המערבי של השדה הגעשי שדה א-שמה. חבל הבשן נחשב לאחד האזורים הגאוגרפיים הגדולים בעולם המכוסים בזלת ברציפות. שכבות הלבה בגולן נוצרו בהתפרצויות געשיות שהתרחשו ב-5 מיליון השנים האחרונות. עובי הבזלת בחבל הבשן נע משיא של 1,100 מטר בהר חורן – "תל גֵ'נָה" – בגובה 1,800 מטר מעל פני הים עד לעובי ממוצע של 300 עד 400 מטר בכל האזור. עובי שכבת הבזלת הולך ופוחת לקראת שולי האזור: בצפון – מול הר החרמון, בדרום – מול נחל הירמוך, בדרום-מזרח – נחל רוקד. שכבת הבזלת חוצה לכיוון מזרח את נהר הירדן ופוחתת בהדרגה בשולי הגליל.
רמת הגולן נראית מישורית, ברם, היא למעשה קער שהתמלא מזרמי בזלת מתקופת המיוקן עד לתקופת הפליוקן תחתון ומסחף מתקופת הנאוגן. במקורה רמת הגולן היא חלק מקער דמשק המשתרע מהמדבר הסורי עד לעמק יזרעאל. הקער נמצא בין שני קמרים – בין קמר החרמון מצפון לקמר הגלעד מדרום. מתחת לקער עלתה המגמה לאורך סדקים, בקילוח ומילאה שטחים ויצרה מישורי בזלת תוך כדי התקררות.
רוב שטחי הגולן מכוסים סלעים ממוצא מגמטי, בעיקר בזלת, אך גם סקוריה וטוף. בדרום הגולן, בשטחים שכוסו רק בחלקם על ידי הלבה או שסלעים אלה נסחפו, ניתן לראות סלעי משקע כגון גיר, חול וקירטון.
ברמת הגולן באות לידי ביטוי תופעות געשיות אחדות, שהבולטת שבהן היא הרי געש רדומים. שורת הרים אלה בנויה בקו ישר, על פני מעין חריץ שממנו התפרצו הקילוחים. קו התלים הישראלי כולל מספר תִּלִּים מרכזיים כמו הר פרס, שבו לוע מושלם של הר געש, או הר אביטל, שעל מורדותיו ניתן להבחין בזרם פירוקלסטי, אך קיימים גם תלי געש נוספים שאינם חלק מקו התילים, כמו גבעת בזק ותל שיבן.
היסטוריה > העת העתיקה

התיישבות אנושית התקיימה ברמת הגולן כבר לפני מאות אלפי שנים. ממצא ידוע מתקופה זו הוא ונוס מברכת רם, הנחשב לממצא העתיק ביותר של דמות אנוש בתיעוד הארכאולוגי השכבה הארכאולוגית שבה נמצאה הצלמית תוארכה לתקופה שבין 800,000 ל-233,000 שנים לפני זמננו. מהתקופה הכלקוליתית ומתקופת הברונזה הקדומה פזורים ברמת הגולן מאות דולמנים, מבנים מגליתיים מבזלת, שהגדול שבהם הוא גלגל רפאים.
על פי התנ"ך בני ישראל ישבו בגולן מאז כיבוש האזור מידי עוג מלך הבשן, במסגרת כיבושי משה בעבר הירדן. עם חלוקת הארץ לשבטים בתקופת יהושע בן נון, חבל הבשן ככלל, ובתוכו גם הגולן, נכלל בנחלת חצי שבט מנשה. שלמה המלך הציב בגולן מושלים מטעמו: ”בֶּן גֶּבֶר בְּרָמֹת גִּלְעָד – לוֹ חַוּ‍ֹת יָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה אֲשֶׁר בַּגִּלְעָד, לוֹ חֶבֶל אַרְגֹּב אֲשֶׁר בַּבָּשָׁן; שִׁשִּׁים עָרִים גְּדֹלוֹת, חוֹמָה וּבְרִיחַ נְחֹשֶׁת”.
האזור היה בשליטת הארמים תקופה ארוכה ובדרומו הייתה ממלכת גשור, עד השתלטותה עליו של ממלכת אשור. אחד הקרבות בין אחאב מלך ישראל לבן הדד מלך ארם דמשק נערך ליד העיר "אפק", שמרבית החוקרים מזהים עם פיק או אפיק. במאה השנייה לפני הספירה התיישבו באזור היטורים.