stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאיר אגסי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1947 רָמַת הַכּוֹבֵשׁ, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  31 בינואר 1998 (בגיל 51 בערך) דידקוט, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  ישראל 
 שם עט:  מו קרמר, דוד שטראוס, סוזן ליפסקי 
 מקום לימודים:  מכון אבני 
 שפות היצירה:  עברית 
 
מאיר אגסי (1947 – 31 בינואר 1998) היה סופר, משורר, צייר, מתרגם, עיתונאי ומבקר אמנות.
ביוגרפיה

אגסי נולד בקיבוץ רמת הכובש. בשנים 1963–1965 למד אמנות ב"מכון אבני". במהלך שירותו הצבאי היה חבר בלהקת פיקוד מרכז והשתתף בתוכנית ה-16 שלה, "איפה המרכז", שעלתה ב־1968. בין חברי אותו מחזור היו קובי רכט ודודו זכאי. התוכנית פורקה בהוראתו של רחבעם זאבי, לאחר שחברי הלהקה סירבו להופיע בתנאי שדה. בשנת 1970 הציג את "רישומים", בגלריה "בר-כוכבא" בתל אביב. בשנת 1980 זכה במלגת לימודים באנגליה. בשנת 1982 השתקע בבריסטול, אנגליה.
ספרו הראשון "הגבעות השחורות של דקוטה", זכרונות נוגים ומרים של יליד קיבוץ, נדפס בשנת 1987. הספר עורר בשעתו הדים רבים, הן לחיוב והן לשלילה. ספר שיריו "עננים מפסלים צורות" נדפס בשנת 1969. מאיר אגסי היה סגן עורך הירחון מוניטין, שם עבד לצד אדם ברוך ורינו צרור. כתב גם פזמונים אחדים, מאמרי ביקורת רבים על אמנות במגזין "סטודיו" ובעיתון "חדשות". רבים ממאמרים אלו כונסו בשנת 2008 בספר "הכד מטנסי". בשנת 1988 אף כתב גיליון שלם של כתב העת בשם "מלון אוטופיה-דיסטופיה" בנושא אמנים "אאוטסיידרים". בנוסף כתב ספר על האמן יחיאל שמי "ניירות יחיאל שמי" (1998).
בפברואר 1998 נהרג אגסי בתאונת דרכים בכביש בין בריסטול לאוקספורד. עמו נהרגו אשתו, טסה, ובנם דניאל.
לאחר מותו התגלו בעיזבונו ציורים ורישומים רבים מאוד וכן יומנים רבים. כל אלה הוצגו בתערוכה מקיפה בשנת 2002, שהוצגה בכמה מקומות בארץ ונתרמה למשכן לאמנות על שם חיים אתר שבעין חרוד. תערוכה גדולה לזכרו אצר יניב שפירא במשכן לאמנות שם, וחלקים ממנה, כולל פינת העבודה של אגסי, מוצגים דרך קבע בספריית המשכן.
רשימת פרסומים

עננים מפלסים צורות, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1969.
הגבעות השחורות של דקוטה, זמורה-ביתן, 1987.
"מלון אוטופיה-דיסטופיה", סטודיו, גיליון מס' 89, ינואר, 1998.
ניירות יחיאל שמי, א"ר הסדנה לספרים, 1998.
הכד מטנסי, מבחר מאמרים על אמנים, אמנות והתבוננות 1997-1983, עם עובד, 2008.
ספר שהשתתף ביצירתו

אקוורלים / זריצקי, עורך: ישעיהו יריב, בהשתתפות: מאיר אגסי, מרדכי עומר, גדעון עפרת, יונה פישר, אביגדור אריכא, מוציא לאור: גלריה גורדון, תל אביב, 1992.
האמניות רותי ונלי אגסי

גרושתו רותי אגסי היא אמנית צילום שהציגה מעבודותיה בתערוכות רבות. בתם המשותפת נלי אגסי, היא אמנית וידאו ומיצבים ומציגה מעבודותיה במוזיאונים וגלריות בארץ ובעולם. מאמרים רבים וביקורות אמנותיות בעיתונות הנדפסת ובעיתונות הדיגיטלית עוסקים הן בעבודותיה החדשניות של נלי אגסי והן בעבודות הצילום של רותי אגסי.[דרוש מקור]
לקריאה נוספת

"מה עובר עליך ילד?", אלמנטים סוריאליסטיים ביצירות של בני קיבוץ, מאת שולה קשת, נדפס בעלי-שיח, 46, 2001.
ניירות יחיאל שמי, מאיר אגסי, א"ר הסדנה לספרים, 1998.
הערות שוליים

↑  שמואליק טסלר, שירים במדים: סיפורן של הלהקות הצבאיות, ירושלים תשס"ז, עמ' 140.
↑  שמואליק טסלר, שירים במדים: סיפורן של הלהקות הצבאיות, ירושלים תשס"ז, עמ' 140–141.
↑  מאיר אגסי - ביקור מולדת - שוב חוזר החלום ההוא, היפה והסיוטי, שבעצם אף פעם לא עזבתי, חדשות, 10 באוגוסט 1993
↑ ביקורות:
עמיה ליבליך, סיוט, מציאות, פנטסיה, כותרת ראשית, 10 ביוני 1987
אלכס זהבי, מצוקות־ילדות בקיבוץ, מעריב, 24 ביולי 1987
עדנה שבתאי, עדנה שבתאי בדקה איך קיבל קיבוץ רמת־הכובש את "הגבעות השחורות של דקוטה", חדשות, 19 ביוני 1987
↑  "מוניטין", באתר גלובס, 16 במרץ 1998
↑  גליה יהב, האמנים האאוטסיידרים כבר לא בחוץ, באתר הארץ, 12 בפברואר 2013
↑  מוזאון מאיר אגסי, באתר של משכן לאמנות עין חרוד
↑  דליה קרפל, זה אצלה בדם, באתר הארץ, 20 באפריל 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 269945  NLI: 987007257564605171  BnF: cb15860114f (data)  GND: 105666584X  ISNI: 0000 0000 6667 4009  LCCN: n87906511  MusicBrainz: 4da53c2b-4334-4539-b676-29652ffd2f5e  VIAF: 49559649   WorldCat (עם VIAF): 49559649
הרמין רונאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 בנובמבר 1877 דיולה, הונגריה 
 פטירה:  יוני 1926 (בגיל 48) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 
הרמין רונאי (במקור הרמינה רוזנברג, (בהונגרית: Rónai Hermin; דיולה, 25 בנובמבר 1877  – בודפשט, יוני 1926) הייתה שחקנית יהודייה-הונגרייה. אחותם של הצלם דינש רונאי והווטרינר מיהאי רונאי (1879–1945). דודה של המשורר והסופר מיהאי אנדראש רונאי.
ביוגרפיה

הרמין רונאי נולדה במשפחה יהודית כבתם של פיליפ רוזנברג ושל ליאונורה בלייר. היא סיימה את בית הספר לדרמה של תיאטרון הקומדיה של בודפשט. בעשורים הראשונים של המאה ה-20, כשחקנית אופי וקומיקאית מצוינת, היא הייתה אחד האמנים הפופולריים והמצטיינים ביותר של משחק ההונגרי באזורי ערי השדה של הונגריה. היא עבדה את הזמן הרב ביותר בתיאטרון הלאומי של מישקולץ בלהקתו של גזה שבשטין והייתה אחת מאושיות הלהקה. היא סיימה את הקריירה הקצרה שלה עקב מותה כחברה לנצח של תיאטרון ורשמארטי בסקשפהרוואר.
תפקידיה העיקריים

ז'יגמונד מוריץ : השופט שארי - אשת השופט
אימרה פרקש: צריך לנסוע לדברצן
ויקטור ליאון: חדר בעליית הגג (אופרטה) - אלמנה. גברת שוואבינגר
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 10196/1883. Névváltoztatási kimutatások 1883. év 20. oldal 23. sor
↑  "Születési bejegyzése a gyulai izraelita hitközség születési akv. 24/1877. folyószáma alatt".
↑  Születési ideje bizonytalan.
גרטרוד בל

| --- | --- |

 לידה:  14 ביולי 1868 וושינגטון, טיין אנד ויר, הממלכה המאוחדת 
 התאבדה:  12 ביולי 1926 (בגיל 57) בגדאד, עיראק המנדטורית 
 שם לידה:  Gertrude Margaret Lowthian Bell 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה 
 מקום מגורים:  אנגליה, המזרח התיכון
 מקום קבורה:  עיראק 
 מקום לימודים:  ליידי מרגרט הול, אוקספורד  קווינס קולג' 
 פרסים והוקרה:  מפקדת במסדר האימפריה הבריטית  מדליית המייסדים (1918)  עמית אגודת חוקרי העתיקות של לונדון 
 תרומות עיקריות
 חפירות באזור עיראק
 
גרטרוד מרגרט לוות'יאן בל (באנגלית: Gertrude Margaret Lowthian Bell; ‏14 ביולי 1868 - 12 ביולי 1926), ארכאולוגית בריטית שהיה לה חלק מרכזי ביצירת מדינת עיראק.
במהלך חייה היא הייתה בין המובילים של המרד הערבי במלחמת העולם הראשונה לצד לורנס איש ערב. בסיום המלחמה שרטטה בל את גבולות המנדט הבריטי על מסופוטמיה, כדי שיכללו את שלוש ה"וולאיות" שהפכו להיות עיראק.
בל שכנעה את וינסטון צ'רצ'יל למנות את פייסל הראשון, מלך סוריה המודח, למלך הראשון של עיראק בועידת קהיר (1921).
עד מותה בשנת 1926 היא הייתה האישה החשובה ביותר בשירות הציבורי באימפריה הבריטית.
קורות חייה

גרטרוד בל נולדה בוושינגטון הול במחוז דורהם שבאנגליה, למשפחה אמידה למדי. כבר כילדה נחשבה מבריקה, ובגיל 16 החלה ללמוד באוניברסיטת אוקספורד, שם סיימה תואר ראשון בהצטיינות יתרה תוך שנתיים.
בתום לימודיה החלה לתור את העולם - לטפס על הרים בשווייץ, לעסוק בארכאולוגיה וללמוד שפות. כאחת מהנוסעות הגדולות של אנגליה, בל פתחה את מדבריות ערב לעולם המערבי בתאוריה מלאי החיים והפרוזה הכתובה בבהירות יוצאת דופן. היא בילתה שנים רבות בהכרת ראשי השבטים, האמירים והשייח'ים הערביים ועם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הייתה בעמדה טובה כדי לייעץ למשרד המלחמה הבריטי על המיקום והנטיות של הכוחות הערביים, אותם היה אפשר לעודד להצטרף לבריטים במלחמה נגד העות'מאנים. בנקודה זו בחייה הפכה ליועצת של הקולונל ת. א. לורנס, שנודע לאחר מכן כלורנס איש ערב. היא גם תרמה למאמץ המלחמה הבריטי במצרים ומסופוטמיה, ושמשה כקצינת מודיעין מוכשרת במיוחד, עד כדי כך שעבודתה צוינה לשבח בפרלמנט האנגלי. על שירותה המעולה היא זכתה באות האימפריה הבריטית.
היא הייתה הראשונה שצילמה בשנת 1909 ממצאים ארכולוגיים במערת חלמטה.
כיוון שהכירה את השטח, הייתה חלק מהמשלחת לוועידת פריז בשנת 1919, והתבקשה לשרטט את גבולות המדינה החדשה - עיראק. אולם לאחר ועידת פריז, הממשל הבריטי התעלם מבל למעשה, כמו גם שאר העולם, מה שגרם לה לשקוע בדיכאון עמוק, בעיקר בשל העובדה שלורנס איש ערב זכה לכל תשומת הלב.
במהלך שנותיה האחרונות היא הקימה את המוזיאון הארכאולוגי של בגדאד והייתה המנהלת הראשונה שלו.
בל נפטרה ב-12 ביולי 1926 בבגדאד, לאחר שככל הנראה שמה קץ לחייה.
בשנת 2015 יצא הסרט "מלכת המדבר" (Queen of the Desert)‏ על חייה של גרטרוד בל, בכיכובה של ניקול קידמן. ב-2016 הופק סרט תעודי על גרטרוד בל בשם מכתבים מבגדאד (אנ'), שבו הושמעו דבריה מפי השחקנית טילדה סווינטון.
לקריאה נוספת

Hogarth, David G., "Obituary: Gertrude Lowthian Bell". The Geographical Journal 68.4, 1926, pp. 363-368
Bodley, Ronald and Hearst, Lorna, Gertrude Bell. New York, NY: The Macmillan Company, 1940
Bell, Gertrude. Gertrude Bell: From Her Personal Papers 1914-1926. London: Ernest Benn Ltd, 1961
Wallach, Janet, Desert Queen. 1999  ISBN 0-385-49575-7
O'Brien, Rosemary (ed.), Gertrude Bell: The Arabian Diaries, 1913-1914. USA: Syracuse University Press, 2000
Julia M. Asher-Greve, "Gertrude C. Bell (1868–1926)". In:  Getzel et al. (eds.), Breaking Ground: Pioneering Women Archaeologists, Ann Arbor: University of Michigan Press, 2004, pp.142–197
H.V.F. Winstone, Gertrude Bell, Barzan Publishing, 2004 ISBN 0-9547728-0-6
Howell, Georgina, Gertrude Bell: Queen of the Desert, Shaper of Nations, Farrar, Straus and Giroux, 2007 ISBN 0-374-16162-3; also issued as Daughter of the Desert: the remarkable life of Gertrude Bell, Macmillan, Basingstoke and Oxford, 2006 ISBN 1-4050-4587-6
Lukitz, Liora, A Quest in the Middle East: Gertrude Bell and the Making of Modern Iraq. I.B. Tauris, 2006 ISBN 978-1-85043-415-3
Meyer, Karl E. and Shareen Blair Brysac, Kingmakers: the Invention of the Modern Middle East.  W.W. Norton, 2008 ISBN 978-0-393-06199-4
ינה פרקשהאזי

| --- | --- |

 לידה:  29 במרץ 1861 סקשפהרוואר, הונגריה 
 פטירה:  4 במאי 1926 (בגיל 65) הרנד, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות יהודים בטאטא 
 
ינה פרקשהאזי (במקור Jenő Fischer Farkasházi, בהונגרית: Farkasházy Jenő; סקשפהרוואר, 29 במרץ 1861 – הרנד, 4 במאי 1926) היה בעל תואר אצולה יהודי-הונגרי, תעשיין יצרן פורצלן, קרמיקאי, סופר תולדות האמנות. אחיו, ד"ר פרקשהאזי ז'יגמונד פרקשהאזי (1874 – 1928) היה פוליטיקאי, עיתונאי, חבר האספה הלאומית ההונגרית (חבר פרלמנט), עורך דין.
ביוגרפיה

ינה פישר פרקשהאזי הוא בן למשפחת פישר היהודית בעלת תואר אצולה מפרקשאזה. הוא נכדם של מור פישר ושל מריה זלצר מפרקשהאזה. אביו היה דז'ה פישר (1827–1914) ואמו מריה פרסבורגר. הוא השלים את לימודיו בבית הספר לאמנויות יפות בפריז, שם למד כמעט את כל הפרטים הקטנים של ייצור כלי פורצלן במשך שמונה שנים. לאחר שהרחיב את ידיעותיו באנגליה ובגרמניה, עבד במפעל הפורצלן באונגוואר, אך משנת 1897 השתמש בידע ובכוח היצירה שלו במפעל בהרנד. בתעשיית החרסינה של הרנד הוא המשיך המקום שסבו הפסיק, בעקבות ז'אנר ההרנד שהתבסס על דגמים ומוטיבים סיניים עתיקים, יפניים ושל מסורת הערים מייסן ווינה וכן של סֶבְר (Sèvres) ובתחום זה השיג תוצאות שבהן התחדשו המסורות הישנות של המפעל. בשנת 1900 הוא קיבל השראה מצורות וטכניקות מודרניות במהלך ביקורו בתערוכה העולמית של פריז (1900). הוא נחל הצלחה גדולה עם הפורצלנים המעוטרים בקולה (coulé) ובפאטה-סור-פאטה (אנ') שהוא מונח צרפתי שפירושו "הדבק על הדבק". זוהי שיטה לקישוט פורצלן, אותם עיצב וצייר. הוא פעל גם בתחום הספרותי וכתב שתי מונוגרפיות מרכזיות: חייו ויצירותיו של פאליסי (1887), (Palissy היה השם המסחרי שתחתיו חברת A.E. ג'ונס ובניו, מסטוק און טרנט, שיווקו את החרסינה והקדרות שלהם. השם נבחר כמחווה לברנר פליסי, הקדר הצרפתי המפורסם במאה ה-16, יוצר כלי פליסי. וכן משפחת דלה רוביה (1896) לוקה דלה רוביה היה המייסד של משפחת דלה רוביה.
ינה פרקשהאזי נפטר כמנכ"ל מפעל תעשיית הפורצלן של הרנד.
שינוי השם

ב-7 בספטמבר 1904 נכדיהם של מור פישר מפרקשהאזה:
הוגו פישר מפרקשהאזה
ינה פישר מפרקשהאזה
ד"ר ז'יגמונד פישר מפרקשהאזה (1874–1928) עורך דין, חבר פרלמנט
סגן שאנדור פישר מפרקשהאזה
קיבל אישור מהמלך ההונגרי פרנץ יוזף הראשון שהוא פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה לשנות את שם משפחתם פישר לפרקשהאזי, תוך שמירה על קידאמת שמם האצילי, פרקשהאזי.  ינה פרקשהאזי נפטר ב-בהרנד ללא צאצאים. ינה פרקשהאזי הוא למנוחות בבית הקברות היהודי בעיר טטה.
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
ראו גם

Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Dunántúli Közművelődési Egyesület, Budapest, 1941
Művészeti lexikon. Szerk. Éber László. Társszerk. Gombosi György. 2. jav., bőv. kiad. Bp., 1935 Győző ny.
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, Budapest, 1939–2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János
Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1965–1968
Kempelen Béla: Magyar nemes családok. Grill Károly Könyvkiadóvállalata, Budapest, 1911–1932
Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Akadémiai Kiadó, Budapest, 1993–.
Magyarországi zsidó és zsidó eredetű családok. Szerk. Kempelen Béla. Szerzői k., Budapest, 1937–1939.
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Zsidó Lexikon, Budapest, 1929.
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Bp., 1891-1914. Hornyánszky Viktor
Veszprém megyei életrajzi lexikon. Főszerk. Varga Béla. Veszprém Megyei Önkormányzatok Közgyűlése, Veszprém, 1998
Zsidó kultúrtörténeti emlékek Fejér megyében. Székesfehérvár, Szent István Király Múzeum, 2004. május 20-december 23. A kiállítást rendezte és a tanulmányt írta Gergely Anna. Székesfehérvár, 2004
Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Szerzői k., Budapest, 2005
הערות שוליים

↑  "familysearch.org Farkasházi Fischer Dezső halotti összeírása".
↑  "familysearch.org Farkasházy Dezső gyászjelentése".
↑  Farkasházy Jenő
↑  Online
↑  "familysearch.org Farkasházy Zsigmond gyászjelentése".
↑  K 19 – Király Személye Körüli Minisztérium Levéltára - Királyi könyvek - 71. kötet - 284. oldal
↑  "Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Farkasházy Jenő".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119329035X  VIAF: 3046156677156733770004   WorldCat (עם VIAF): 3046156677156733770004
תשדיר שירות

תשדיר שירות הוא פרסומת המשודרת ברדיו או בטלוויזיה, ושנועד לקדם שירות הניתן לציבור על ידי גוף ציבורי או לקדם ענף מסוים במשק, מבלי לציין את שמו של מותג מסוים. זאת, בניגוד לפרסומות רגילות, שנועדו לקדם גופים פרטיים ואת מוצריהם.
עם תשדירי השירות הניתנים על ידי גופים ציבוריים ניתן למנות את תשדירי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, הקוראים לציית לחוקי התנועה,  תשדירי שירות המזהירים את הציבור מפני חפצים חשודים (חלקם פורסמו על פי סעיף 46 לחוק רשות השידור הקובע שהממשלה זכאית שהודעותיה ישודרו על ידי רשות השידור), או תשדירים של האגודה למלחמה בסרטן המזהירים מפני נזקי העישון או החשיפה לשמש.
עם תשדירי השירות שנועדו לקדם ענף מסוים ניתן למנות תשדירים המעודדים את התיירות בעיר מסוימת או תשדירים שנועדו לקדם את מכירתם של פירות או ירקות.
עד 1993, אז החלו שידורי ערוץ הטלוויזיה המסחרי הראשון בישראל, ערוץ 2, לא נראו על מרקעי הטלוויזיה בישראל פרסומות, אלא תשדירי שירות בלבד. כיום, תשדירי שירות משודרים גם בערוץ הראשון וגם בערוצים המסחריים.
בניגוד לטלוויזיה, בתחנות הרדיו הממלכתיות של קול ישראל מותר שידורן של פרסומות מסחריות. בתחנת גלי צה"ל, שבה אין פרסומות מסחריות הותר לשדר תשדירי שירות. בעקבות עתירה שהוגשה לבג"ץ על ידי מספר תחנות רדיו אזורי, עוגנה בחוק סמכותה של גלי צה"ל לשדר תשדירי שירות. הדבר נעשה בהוראת שעה שנחקקה ב-2005, והוארכה מאז מספר פעמים.
הערות שוליים

↑  בג"ץ 1551/02 רדיו קול רגע שידורי העמקים בע"מ ואח' נ' מר אבי בניהו-מפקד גלי  צה"ל שידורי רדיו של צה"ל ואח'
↑  חוק גלי צה"ל - שידורי רדיו של צבא הגנה לישראל (שידורי חסות ותשדירי שירות)(הוראת שעה), התשס"ה-2005 באתר הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292937205171  LCCN: sh85001190  NDL: 00577258
מסע בין כוכבים: הדור הבא – דמויות

זוהי רשימת דמויות מסדרת הטלוויזיה המדע בדיוני "מסע בין כוכבים: הדור הבא".
ז'אן-לוק פיקארד
ויליאם רייקר
דאטה
ג'ורדי לה פורג'
וורף
בוורלי קראשר
דיאנה טרוי
וסלי קראשר
טאשה יאר
אנושיות > קייקו או'בריאן

קייקו או'בריאן (נולדה: קייקו אישיקאווה), המגולמת על ידי השחקנית רוזלינד צ'או, היא בוטנאית מקצועית. ב"מסע בין כוכבים: הדור הבא" היא מתחתנת עם מיילס או'בריאן, על סיפון האנטרפרייז, בפרק "Data's Day". שנה לאחר מכן היא ילדה בת, מולי, כאשר וורף שימש כמיילד (הפרק "Disaster" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא"). היא עברה לגור על תחנת החלל חלל עמוק 9, כאשר מיילס, בעלה, החל את שירותו שם, שם נולד לה בן, קיראיושי או'בריאן.
אנושיות > מולי או'בריאן

מולי או'בריאן, המגולמת על ידי השחקנית האנה הטאי, היא בתם הבכורה של קייקו ומיילס או'בריאן, ואחותו הגדולה של קיראיושי. היא הופיעה לראשונה בסדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הדור הבא".
מולי נולדה בשנת 2368, לאחר שיולדה על ידי וורף על סיפון האנטרפרייז, בפרק "Disaster" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא". היא עברה לגור על חלל עמוק 9 כאשר מיילס, אביה, הוצב שם.
אנושיות > אליסה אוגאווה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > בות'בי

בות'בי (השחקן ריי ולסטון) הוא אב הבית של מטה צי הכוכבים ושל האקדמיה של צי הכוכבים, אשר בסן פרנסיסקו. בנוסף לעבודות הגינון שלו, מעניק עצות ומשמש כמנטור עבור מספר דמויות, לרבות ז'אן לוק פיקארד, קתרין ג'יינוויי ו-צ'קוטי, כאשר אלו למדו באקדמיה של צי הכוכבים. במספר הזדמנויות שונות, בות'בי העניק לג'יינווי ורד - הרגל שגזע 8472 מחקה. פיקארד, אשר לדעתו בות'בי "הוא אחד האנשים החכמים ביותר שהוא מכיר מאז ומעולם", נעזר בידע שלו אודות טייסת הצוערים "נובה" במסגרת חקירת מותו של הצוער ג'ושוע אלברט, בפרק "The First Duty".
Boothby באתר Memory Alpha (ויקי מסע בין כוכבים)
אנושיות > ליאה ברהמס

אחת מן המהנדסות המקוריות של האנטרפרייז בזמן בנייתה במספנת אוטופיה פליניטשיה.
אנושיות > רייצ'ל גארט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > אדוארד ג'ליקו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > מתיו דוהארטי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > ג'ון הארימן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > ואש

ארכאולוגית נועזת אשר מוכנה לקחת סיכונים גדולים בשביל להשיג את מבוקשה. בת זוגו של ז'אן לוק פיקארד לזמן קצר. היא קיבלה את סיועו של קיו במסעותיה הארכאולוגים לאחר שהוא התרשם ממנה עמוקות.
אנושיות > טאשה יאר

טאשה יאר (באנגלית: Tasha Yar), המגולמת על ידי השחקנית האמריקאית דניס קרוסבי. שימשה כקצינת הביטחון על סיפון ספינת החלל "אנטרפרייז" במהלך העונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הדור הבא".
טאשה יאר נולדה בכוכב בשם "טורקנה IV", מושבה שנפלה לתוך אנרכיה, שבסופו של דבר ניתקה קשרים עם פדרציית הכוכבים המאוחדת. יאר למדה להגן על עצמה ברחובות ולהימנע מכנופיות אונס. היא עזבה את טורקנה IV בגיל 15, והשאירה מאחוריה את אישארה, אחותה הצעירה. לאחר מכן, הצטרפה לאקדמיה של צי הכוכבים. ז'אן-לוק פיקארד התרשם מאוד מביצועיה כקצינה, וכאשר מונה לקפטן על סיפון ספינת החלל "אנטרפרייז" מינה אותה לתפקיד קצינת הביטחון הראשית.
כשנה לאחר מכן יאר לקחה חלק בצוות שיצא לכוכב "וארגה II" על מנת להציל את היועצת דיאנה טרוי. במהלך משימה זו נהרגה יאר, כאשר חייזר בשם ארמוס הרג אותה על מנת להפגין את עוצמת כוחו. וורף החליף אותה בתפקיד קצין הביטחון הראשי של האנטרפרייז.
אנושיות > נוניאן סונג

מדען מבריק שהתמחה ברובוטיקה ופיתח אנדרואידים בעלי תודעה של ממש, דוגמת B4, דאטה ולור. בנו הוא ד"ר אלטן איניגו סונג שהמשיך את עבודתו ויצר, יחד עם ברוס מדוקס, אנדרואידים רבים נוספים בעלי תודעה, חלקם כלל אינם מודעים להיותם אנדרואידים.
אנושיות > לילי סלואן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > ריצ'רד קסטילו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > ג'ק קראשר

בעלה של בוורלי קראשר ואביו של ווסלי קראשר. הוא היה קצין בצי הכוכבים ומת לאחר שנפצע במשימה תחת פיקודו של ז'אן לוק פיקארד, שהיה חברו הטוב ביותר.
אנושיות > הלנה רוז'נקו

אמו המאמצת של וורף, בת אדם ממוצא רוסי.
אנושיות > ניקולאי רוז'נקו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > סרגיי רוז'נקו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנושיות > ג'ק קראשר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אל-אוריאנים > גאינן

גאינן היא אל-אוריאנית שהצטרפה לפדרציית הכוכבים המאוחדת לאחר שעולם הבית שלה הושמד על ידי הבורג. היא שימשה כברמנית על סיפונה של האנטרפרייז-D, ונחשבת לחברת נפש של פיקארד. לשניים קשר עמוק ורב שנים, אם כי לא ידוע כיצד הכירו לראשונה וכיצד התחברו זה לזה.
אל-אוריאנים > טוליאן סוראן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנדרואידים > לאל

אנדרואיד אשר נבנה על ידי דאטה כחלק משאיפתו להתרבות, אשר בחר לעצמו את המראה של החיצוני של אישה אנושית. היא נחשבה על ידי דאטה לבתו. בסופו של דבר, היא מתה כתוצאה מתקלה, ואוחסנה בתור המערכת של דאטה.
אנדרואידים > לור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
"האח של דאטה", אנדרואיד בעל מוח פוזיטרוני כשל דאטה. בשונה מדאטה, ללור יש רגשות בזכות  ובעיקר רגשות שליליים (כעס וזעם). כאשר לור משתלט על מאות אנשי בורג וגורם להם להפוך למשרתיו ולהתמרד בצי הכוכבים, דאטה הורג אותו בעזרת פייזר בעוצמת גבוהה ובכך גם משמיד את השבב אשר בעזרתו לור יכל להרגיש.
לור ניסה להרוג את דאטה מספר פעמים בסדרה ואף התחזה אליו וגרם לצוות האנטרפרייז להאמין שהוא דאטה. בנוסף, לור אף הרג את יוצרו, דוקטור נוניין סונג, לאחר שגילה כי סונג מעדיף את דאטה על פניו ושהוא לא מוכן לשדרג לו את השבב אשר העניק לו את היכולת לחוש ברגשות מאחר שסונג הבין כי הוא אינו יציב ואלים מאוד.
אנדרואידים > ג'וליאנה סונג

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אנדרואידים > B-4

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
באג'ורנים > סיטו ג'קסה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בורג > לוקוטוס

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בורג > מלכת הבורג

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בורג > יו

יו הוא פועל (Drone) של קולקטיב הבורג, אשר שוחרר ונותק ממנו. שמו הקודם, כפי שנקבע על ידי הבורג, היה "שלישי מחמש" ("Third of Five"); הוא נקרא "יו" על ידי ג'ורדי לה פורג', לאחר שהאחרון התבקש על ידו למצוא לו שם חדש. בפרק העונה החמישית של מסע בין כוכבים: הדור הבא "I, Borg" "שלישי מחמש" נמצא פצוע על כוכב לכת, אליו הגיע צוות של ספינת החלל אנטרפרייז. ד"ר בוורלי קראשר משכנעת את הצוות להעביר אותו אל מרפאתה, על מנת להעניק לו טיפול רפואי. בתחילה, צוות האנטרפרייז מתכנן להשתמש בו על מנת להדביק אותו, ובכך את הבורג כולו, בוירוס מחשב, אולם לאחר שהוא מפתח תחושת אינדיבידואליזם הם מחליטים שזה לא מוסרי. "שלישי מחמש" מתיידד עם לה פורג', שמסביר לו את חשיבותה של האינדיבידואליות, ובסופו של דבר גורם לו להפסיק להזדהות כבורג ובהמשך לה פורג' מעניק לו את השם "יו". יו בוחר לחזור לקולקטיב, על מנת שהאנטרפרייז לא תתגלה על ידי הבורג, אך לאחר שובו הוא מפיץ את תחושת האינדיבידואליזם שלו, ובפרק הכפול "Descent" (עונות 6-7) מתגלה כי הדבר גרם לכאוס. אל ספינת החלל של הבורג מגיע לור, אשר מחזיר את הסדר בכך שהוא הופך לדיקטטור. הוא מנצל לרעה את כוחו, ויו הופך למנהיג תנועת התנגדות נגדו. כאשר צוות האנטרפרייז פוגש בו שוב, הוא מביע את כעסו על כך שהם איפשרו לו לחזור אל הקולקטיב תוך ידיעה שהדבר יוביל לכאוס.
בטאזואידים > לוקסנה טרוי

לוקסנה טרוי (באנגלית: Lwaxana Troi; בגילומה של השחקנית מייג'ל בארט-רודנברי, אשתו של יוצר מסע בין כוכבים ג'ין רודנברי) היא אמה הבטאזואידית של יועצת האנטרפרייז דיאנה טרוי, ואלמנתו של לוטננט צי הכוכבים האנושי איאן אנדרו טרוי. שמה המלא הוא: לוקסנה טרוי, בת הבית החמישי, מחזיקה בגביע הקדוש של ריקס, יורשת הטבעות הקדושות של בטאזד. לוקסנה מכהנת כשגרירת בטאזד לפדרציה. כבטאזואידית, היא בעלת יכולות טלפתיות.
לוקסנה ביקרה על סיפון ספינת החלל אנטרפרייז-D במספר הזדמנויות. דיאנה לעיתים קרובות מרגישה נבוכה מאישיותה השתלטנית של אמא שלה ומחוש האופנה הצעקני שלה. הופעותיה כרוכות לעיתים קרובות בחיפושה אחר בעל; ללוקסנה תמיד הייתה נטייה רומנטית כלפי קפטן ז'אן-לוק פיקארד; בפעם אחרת, היא מתאהבת במדען זר אשר נאלץ למות בטרם עת (על פי דרישה תרבותית של עולמו). האינטראקציות שלה עם אלכסנדר רוז'נקו מראות כי יש לה השפעה נעימה על ילדים צעירים.
קו עלילה אחר סובב סביב קסטרה, אחותה הבכורה של דיאנה, אשר מתה בתאונה כשדיאנה הייתה תינוקת. זה גם מסביר מדוע לוקסנה מתייחסת אל דיאנה בשם החיבה "קטנה". כאשר לוקסנה נופלת לתרדמת, דיאנה יוצאת לחקור את עולם מחשבותיה של האם ומגלה את הזיכרונות המודחקים אודות קסטרה.
בנוסף לקסטרה ולדיאנה, ללוקסנה יש בן נוסף, לאב בשם ג'יאל המשתייך לגזע הטבניאנים. היא מתחתנת בקצרה עם אודו על מנת לדחות את דרישת האהבות של ג'יאל לילד.
Lwaxana Troi באתר Memory Alpha (ויקי מסע בין כוכבים)
קלינגונים > ב'אתור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קלינגונים > דוראס

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קלינגונים > לורסה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קלינגונים > ק'אהלייר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קלינגונים > קורן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קלינגונים > אלכסנדר רוז'נקו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.