stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לירון בטיטו
ביוגרפיה

בטיטו נולד וגדל בבאר שבע. התגייס לצה"ל בשנת 1998, ושובץ בגדוד צבר בחטיבת גבעתי. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לגדוד צבר ומונה למפקד מחלקה. בהמשך שימש כמפקד פלוגת מסלול בגדוד. לאחר מכן מונה למפקד הפלוגה המסייעת בגדוד צבר, והוביל אותה בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. בדצמבר 2003, בעודו בתפקיד זה, חיסל את המחבל שהרג את מפקד פלוגת החוד בגדוד, חגי ביבי, וסגנו. בהמשך שימש כסגן מפקד גדוד צבר בין השנים 2008–2009, בין היתר במהלך מבצע עופרת יצוקה. לאחר מכן שימש כמפקד מחזור האימון המתקדם בבא"ח גבעתי בין השנים 2009–2011. לאחר מכן יצא ללימודים בפו"ם.
ביוני 2012 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד עוטף אילת, וסיים את תפקידו בשנת 2014. באוגוסט 2014 מונה למפקד גדוד רותם, ושימש בתפקיד עד 14 בספטמבר 2016. ב-27 באוקטובר 2016 מונה למפקד בא"ח גבעתי, וסיים את תפקידו ב-23 ביולי 2018. ב-15 באוגוסט 2018 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד החטיבה הדרומית ברצועת עזה, תפקיד אותו מילא עד 7 ביוני 2020. לאחר מכן יצא ללימודים במכללת המלחמה של צבא ארצות הברית בפנסילבניה שבארצות הברית. ב-11 ביולי 2021 מונה לקצין אג"ם של פיקוד הדרום, תפקיד בו שירת עד שנת 2023. ב-16 באוגוסט 2023 מונה למפקד חטיבת גבעתי. פיקד על החטיבה במלחמת חרבות ברזל.
חיים אישיים

בטיטו מתגורר במיתר, נשוי לעמית ואב לארבעה. בעל תואר ראשון ביחסים בין-לאומיים מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני בביטחון לאומי ממכללת המלחמה של צבא ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  עמיר רפפורט, רצועת חמאסטן, באתר nrg‏, 26 בדצמבר 2003
↑  רב-סרן חגי ביבי, רשימה שכתב לזכרו של חברו לנשק, חגי ביבי
↑  אור הלר, המשימה החדשה של גדוד "צבר": הגנה על מוסקי הזיתים, באתר nana10‏, 28 באוקטובר 2008
↑  אלה המינויים החדשים בפיקוד צה"ל, באתר ערוץ 7, 2 בנובמבר 2020
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  החלפת קצין אג"ם פיקוד הדרום, באתר צה"ל, 12 ביולי 2021 תבנית:קישור לא פעיל
↑   יניב קובוביץ, השיח בישראל על מתן עדיפות לשחרור החטופים לא חצה את הגבול לחאן יונס, באתר הארץ, 19 בינואר 2024.
↑  רון בן ישי, חוליות הגרילה הקטנות, והמח"ט שהבטיח: "עוד שבוע, עוד חודש, אבל ג'באליה תיפול", באתר ynet, 3 בדצמבר 2024.
סאלח סעד

סאלח סעד (בערבית: صالح سعد; נולד ב-20 ביולי 1963) הוא פוליטיקאי דרוזי-ישראלי, חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת העבודה בסיעת המחנה הציוני.
קורות חיים

סעד נולד בכפר הדרוזי בית ג'ן. אביו היה תופיק סעד והוא בן למשפחה שכולה. סעד שירת כ-12 שנה כלוחם בכוחות הביטחון.
סעד פעיל במפלגת העבודה מאז שנות השמונים של המאה העשרים. שימש כמגשר ובורר מוסמך בבית הדין לעבודה, שימש כיועץ ארגוני למועצה המקומית אבו סנאן ולחברת יובל, תיפקד כיו"ר השדולה הציונית הדרוזית בבית ג'ן ופועל למען דו-קיום בישראל.
שימש כמנכ"ל חברת אלרואד בע"מ לסיעוד ורווחה.
היה מנהל חטיבת עובדי הרשויות המקומיות בגליל ויו"ר ההסתדרות החדשה במרחב גליל. בשנת 2007 נאלץ לפרוש מתפקידו בהסתדרות לאחר שבדיקה העלתה שהציג תואר פיקטיבי במשפטים מאוניברסיטת לומונוסוב במוסקבה, דבר שהעניק לו תוספת שכר. מבדיקת מבקר ההסתדרות עלה כי סעד פברק לכאורה חשבוניות של דלק שרכש בתחנת דלק בבעלותו כדי לקבל החזרי נסיעות.
נחשב מקורב לעמיר פרץ. בבחירות לכנסת ה-19 היה מועמד מפלגת העבודה אך לא נבחר לכנסת. בבחירות לכנסת העשרים הוצב במקום ה-26 ברשימת המחנה הציוני לכנסת כנציג הדרוזים. עם פרישתו של מנואל טרכטנברג מהכנסת באוקטובר 2017 החל סעד לכהן כחבר כנסת בסיעת המחנה הציוני בכנסת העשרים ובהתפלגות הסיעה ב־2019 השתייך לסיעת העבודה.
בבחירות לכנסת ה-21 שובץ במקום ה-17 ברשימת העבודה ולא נכנס לכנסת.
בבחירות לכנסת ה-22 שובץ במקום התשיעי ברשימה ולא נבחר לכנסת.
חיים אישיים

סעד נשוי ואב ל-5, מתגורר ביישוב בית ג'ן.
הערות שוליים

↑  שי ניב, ‏גיבור פרשת "התואר הפיקטיבי" מתמודד במפלגת העבודה, באתר גלובס, 13 בנובמבר 2012
↑  יקי אדמקר‏, לאחר יותר משנתיים בכנסת: ח"כ מנואל טרכטנברג הודיע על פרישתו, באתר וואלה, 28 בספטמבר 2017
↑  טל שלו‏, המקורבים קודמו, המתנגדים נדחקו: כך השתלט פרץ על רשימת העבודה, באתר וואלה, 4 באוגוסט 2019
מכוניות עידן פליז

ABC (מכונית), שנת 1905 - מכונית פליז
פורד מודל F, שנת 1906 - מכונית פליז
אלפא 12 HP, שנת 1910 - מכונית פליז
לנצ'יה גאמא 20HP, שנת 1910 - מכונית פליז
מכוניות עידן פְּלִיז (באנגלית: Brass Era car) היה מונח אמריקאי להגדרה של תקופה מוקדמת של ייצור הרכב, על שם שימוש נרחב באבזרי הפליז הבולטים ששימשו בתקופה זו לחלקים כמו אורות ורדיאטורים, בדרך כלל בין השנים 1905–1914 ותחילת מלחמת העולם הראשונה
פליז היא סגסוגת המורכבת מהיסודות נחושת ואבץ.
היסטוריה

במקומות אחרים בעולם, תקופה זו תיחשב על ידי חובבי מכוניות עתיקות כמורכבות מהתקופות הוותיקות ("Veteran Era" לפני 1904), ותקופות אדוארדיאניות, אם כי מונחים אלה ממש אינם משמעותיים מחוץ לאימפריה הבריטית לשעבר.
כלי רכב אלה נקראו לעיתים קרובות כירכרות ללא סוסים.
מועדון הכרכרות חסר הסוסים באמריקה (HCCA) מגדיר עידן זה של כלי רכב חלוצי מנוע גז, מנוע קיטור ומנוע חשמלי שנבנה או יוצר לפני ינואר 1916.
מערכת זו הגדירה מכוניות עם מנועים קדמיים, עם הנעה אחורית, עם מנועים בעירה פנימית עם תיבת הילוכים. בתחילה הייתה הכרכרה המונעת על גלגלים (הדומה למרכב הסוסים של לפני 1900) בשיא פריחתה, עם למעלה מ־75 יצרנים, אך הם ננטשו בהדרגה, לטובת המסלולים המתקדמים יותר, כלי רכב סגורים יותר כולל דגם הרכב הראשון ששווק באופן המוני, פורד מודל T מתוצרת פורד.
בחלקה המוקדם של תקופה זו, התקדם פיתוח מכוניות הקיטור, מה שהפך את מכוניות הקיטור לכלי רכב המהירים ביותר בימיהם. גם מכוניות חשמליות החזיקו בנתח שוק לאורך כל התקופה.
טכנולוגיה

הפיתוח של טכנולוגיית הרכב היה מהיר, בין היתר בגלל מאות יצרניות קטנות שהתחרו להשיג את תשומת הלב בעולם. התפתחויות עיקריות כללו את מערכת ההצתה החשמלית (באמצעות מנוע דינמי על דגם ארנולד בשנת 1898, אף שרוברט בוש (אנ'), בשנת 1903, נוטה לקבל את הקרדיט), מתלים עצמאיים (שהוגשו למעשה על ידי בולי בשנת 1873), וארבעה בלמים שהותקנו לבלום הגלגלים (על ידי חברת ארול-ג'ונסטון (אנ') מסקוטלנד בשנת 1909). קפיצי עלים היו בשימוש נרחב במתלים, אם כי מערכות רבות אחרות עדיין היו בשימוש.
הילוכים ובקרות מצערת אומצו באופן נרחב, מה שמאפשר מגוון מהירויות שיוט, אם כי בדרך כלל לרכבים עדיין היו הגדרות מהירות נפרדות, ולא המערכת המשתנה לאין ערוך המוכרת במכוניות של תקופות מאוחרות יותר.
זכוכית בטיחות הופיעה לראשונה, וגם נרשם עליה פטנט על ידי ג'ון ווד באנגליה בשנת 1905, אך תהפוך לציוד סטנדרטי רק בשנת 1926 בפיתוחו של דגם ריקנבקר (אנ').
פלדת זווית השתלטה על עץ משוריין כחומר המסגרת הנבחר, ובשנת 1912, "Hupp Motor Car Company" היה חלוץ השימוש בגופי פלדה, ויצרנית הרכב דודג' שהצטרפה בשנת 1914.
ראו גם

פליז
הערות שוליים

↑  Georgano, G.N. (1985), Cars, 1886–1930, New York: Beekman House, distributed by Crown, ISBN 0-517-48073-5.
↑  סטנלי סטימר בקרב כלי הרכב המהירים ביותר בסביבות 1906–1911 web.archive.org/web/20110311134008
↑  Csere, Csaba (January 1988), "10 Best Engineering Breakthroughs", Car and Driver, 33 (7)
מדד תשומות הבנייה

מדד תשומות הבנייה הוא מדד המהווה אחד מסוגי מדדי המחירים, המחושב בטכניקות סטטיסטיות ומשתנה מזמן לזמן, אשר מיועד למדוד את השתנות המחירים של עלויות הבנייה למגורים וכן למסחר ומשרדים.
מדד תשומות הבנייה בישראל מפורסם על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מידי 15 לחודש.
חישוב המדד

| שנה | שינוי שנתי |
| --- | --- |
2000: ( 2.06%)
2001: ( 1.0%)
2002: ( 6.6%)
2003: ( 2.4%)
2004: ( 4.9%)
2005: ( 5.9%)
2006: ( 5.9%)
2007: ( 3.1%)
2008: ( 3.3%)
2009: ( 0.0%)
2010: ( 3.9%)
2011: ( 3.8%)
2012: ( 3.3%)
2013: ( 1.4%)
2014: ( 0.8%)
2015: ( 0.9%)
2016: ( 1.5%)
2017: ( 1.7%)
2018: ( 2.0%)
2019: ( 1.1%)
2020: ( 0.5%)
2021: ( 5.6%)
2022: ( 4.8%)
2023: ( 2.0%)
2024: ( 2.9%)
המדד מודד את השינויים החלים במשך הזמן בהוצאה הדרושה לקניית "סל" קבוע של חומרים, מוצרים ושירותים המשמשים לבניית בתי מגורים או מסחר ומשרדים, והוא מייצג את הרכב הוצאות הבנייה של קבלנים וקבלני משנה.
במדד נכללים:
חומרים ומוצרים – חומרי מחצבה שיש וקרמיקה, מלט ובלוקים, ברזל ומוצרי מתכת, מוצרים ואביזרים לעבודות חשמל, מוצרים ואביזרים לעבודות אינסטלציה סניטרית, עץ לבניה, מוצרים מוגמרים, איטום, צבעים, זכוכית ומוצרים אחרים.
הובלה ושינוע.
ציוד וכלי עבודה.
שכירות ציוד ורכב.
הוצאות כלליות – ביטוח ובדיקות, אחזקת משרדים והוצאות אחרות.
שכר עבודה – פועלים, מפעילי ציוד הנדסי ופיקוח.
השפעת המדד על מחירי הדירות

חוזי מכר של דירות חדשות בישראל מוצמדים למדד תשומות הבניה. בהסכם המכר נקבע מדד הבסיס (שהוא המדד הסמוך לתחילת הפרויקט או למועד ביצוע הרכישה) שעל פיו מחושבים התשלומים העתידיים בעסקה.
השינויים במדד עשויים להיות משמעותיים בשל פערי הזמנים בין חתימת העסקה ובין מועדי התשלום בפועל וזאת משום שעל פי חוק המכר התשלומים פרוסים לאורך תקופת הבניה ובהתאם לאבני הדרך של התקדמות הפרויקט, ומכיוון שלעיתים עוברת שנה ואף יותר ממועד חתימת ההסכם ועד תשלום התמורה העיקרי שינוי במדד ישפיע בהתאמה על היקפה הכספי הכולל של העסקה.
למשל: עסקה לרכישת דירה במחיר של 1,500,000 ש"ח שנחתמה בחודש ינואר 2020 בו עמד מדד הבסיס על 114.7 נקודות ושולמה בפועל בחודש דצמבר 2021 בו עמד המדד על 121.5 נקודות תסתכם בסכום של 1,588,927 ש"ח.
בעת ביצוע עסקה לרכישת דירה יד שנייה לא מקובל להצמיד את העסקה למדד תשומות הבניה ולכן אין לו השפעה על עסקאות מסוג זה.
הצעות לשינוי שיטת חישוב המדד

על אף שמדד תשומות הבניה בודק את עלותם של חומרי הגלם ועלות העבודה הנדרשת לבניית דירה בישראל, חושב המדד עד לאמצע שנת 2022 לפי מחיר הדירה המלא, וזאת למרות ששווי רכיב הקרקע במלוא מחיר הדירה משמעותי ביותר ואליו מתווספות עלויות נוספות שאינן קשורות בהכרח למדד.
בשלהי שנת 2021 בעקבות שאילתא של ח"כ בצלאל סמוטריץ' גיבש משרד השיכון הצעת חוק המאפשרת הצמדה של מחירי הדיור למדד תשומות הבניה רק עבור עלויות הבניה הישירות.
ביוני 2022 אושרה הצעת החוק בקריאה שנייה ושלישית ועל פיה יוטלו הגבלות על הצמדת מחיר הדירה למדד ובהן: הצמדה מקסימלית של עד 40% משווי הדירה, לא תהיה הצמדה לאחר תאריך המסירה (במקרה של פיגור).
הערות שוליים

↑  אינפלציה בישראל מ-1982 עד היום, באתר גלובס www.globes.co.il
↑  מדד מחירי תשומות - דצמבר 2021 וסיכום שנת 2021, באתר הלשכה המרכזית לסטטיקה, ‏14/1/2022
↑  דרור מרמור, קניתם דירה על הנייר? מדד תשומות הבנייה זינק ב-2.8% מתחילת השנה, באתר כלכליסט, 15 ביוני 2021
↑  אריק מירובסקי, ‏מדד תשומות הבנייה עלה ב-6.6% בשנה האחרונה. כך זה משפיע עליכם, באתר גלובס, 16 בינואר 2022
↑  בר לביא, ‏נחשף בגלובס: מדד תשומות הבנייה לקראת שינוי, והחקיקה עולה שלב, באתר גלובס, 13 בפברואר 2022
↑  אושרה בכנסת, בקריאה שנייה ושלישית, ההצעה לתיקון מספר 9 לחוק המכר (דירות), באתר משרד הבינוי והשיכון, ‏30.6.2022
שרה נתניהו

שרה נתניהו (נולדה בכ"ב בחשוון ה'תשי"ט, 5 בנובמבר 1958) היא רעייתו של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ופסיכולוגית חינוכית במקצועה.
ביוגרפיה

שרה בן ארצי נולדה בקריית עמל (חלק מקריית טבעון), לחווה ושמואל בן ארצי. היא למדה בבית הספר התיכון על-שם חיים גרינברג בקריית טבעון, שימשה כתבת נוער ב"מעריב לנוער" ושירתה בצה"ל כמאבחנת מחקר באמ"ן.
ב-1984 סיימה תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, וב-1995 סיימה תואר שני בפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, במסגרתו כתבה תזה בנושא בדיקת המהימנות הפסיכודיאגנוסטית של מבחן אינטליגנציה וכסלר לילדים, בהדרכת ד"ר סורל קאהן.
בשנת 1980 התחתנה עם דורון נויברגר, חבר קיבוץ געש. ב-1987 השניים התגרשו לאחר 7 שנות נישואין. נתניהו עבדה כמאבחנת פסיכוטכנית לילדים מחוננים ב"מכון לקידום נוער ליצירתיות ולמצוינות" בראשות ד"ר אריקה לנדאו, כמאבחנת במרכז שיקום מקצועי של משרד העבודה, וכדיילת אוויר ב"אל על".
במרץ 1991 נישאה לבנימין נתניהו, שהיה אז חבר כנסת וסגן שר מטעם הליכוד. במהלך הקדנציה הראשונה של נתניהו כראש הממשלה, החל מ-1996 שימשה יו"ר חוג הידידים של אגודת "יד ביד" לילדים במצוקה. לזמן קצר שימשה גם נשיאת עמותת "צעד קדימה" לילדים הפגועים משיתוק מוחין.
בשנת 2000 החלה לעבוד כפסיכולוגית חינוכית בשירות הפסיכולוגי החינוכי של עיריית ירושלים במשרה חלקית. בין בתי הספר בהם היא עובדת: בית חנה לבנות חרדיות וממ"ד נועם רמות בנים.
באפריל 2018 פנתה לרעייתו של ראש ממשלת אוסטרליה, מלקולם טרנבול, בעניין המשלוחים החיים מאוסטרליה לישראל, ובעקבות זאת הורה שר החקלאות האוסטרלי, דייוויד ליטלפראוד (אנ'), על בחינה מהירה של המשלוחים בחודשים החמים, שבהם גדול סבלן של הבהמות המובלות.
ב-10 בדצמבר 2018 יצאה לשליחות דיפלומטית בגואטמלה במסגרת משלחת של משרד החוץ, בעקבות הזמנתה של אשת נשיא גואטמלה, פטריסיה מוראלס.
הליכים משפטיים שבהם הייתה מעורבת > תביעות דיבה שהגישה נתניהו

שרה ובנימין נתניהו הגישו לפחות שבע תביעות דיבה נגד עיתונאים ואמצעי תקשורת בישראל [דרוש מקור].
תביעה אחת, כנגד רשת שוקן והכתבת סיון כהן, הסתיימה ביולי 2002 בפסיקת פיצוי על סך 110,000 ש"ח לשרה נתניהו, בעקבות שתי ידיעות שפורסמו אודותיה בטור הרכילות של המקומון "כל העיר" שבהן נטען כי קיבלה מסאז'ים במהלך הרצאת בעלה במונטריאול וכי "שיגעה" את מתקיני Yes במהלך התקנה. בית המשפט קבע כי "דברי-זלזול שפורסמו על התובעת הרווים בלשון הרע" כמי ש"עיקר מעייניה נתונים לנהנתנות, נצלנות ובזבזנות...הינם דברים בדויים, שלא היו ולא נבראו".
במקרה נוסף תבעו בני הזוג את יגאל סרנה, תביעת דיבה על סך 279 אלף ש"ח, לאחר שפרסם במרץ 2016 סטטוס בפייסבוק שבו טען כי שיירת ראש הממשלה נעצרה בלילה בכביש 1, וראש הממשלה בנימין נתניהו סולק ממכוניתו בהוראת שרה אשתו. ב-11 ביוני 2017 קבע בית המשפט שאמיתות הסיפור שהפיץ סרנה לא הוכחה ולכן מדובר בלשון הרע שפורסם במטרה לפגוע, וחייב את סרנה לשלם לבני הזוג נתניהו 100 אלף ש"ח כפיצויים, ועוד 15 אלף ש"ח הוצאות משפט. ערעור שהגיש סרנה על הפסיקה, נדחה ונפסק כי עליו לשלם לבני הזוג נתניהו 20 אלף ש"ח נוספים כהוצאות משפט.
תביעה שלישית כנגד רוני מלול ומעריב שפרסמו כי תפסה חנייה ציבורית על חשבון הציבור במקום מגוריה הסתיימה בפברואר 2009 בפשרה שלפיה "מעריב" יפרסם הודעת התנצלות ויפצה אותה ב-12,500 ש"ח בגין אגרת בית משפט, לאחר שהתברר שנתניהו איננה נוהגת ברכב ודרישות השב"כ היו לתפוס מקום ללא ידיעתה.
תביעת דיבה נוספת שנתניהו הגישה נגד העיתונאי בן כספית על סך מיליון ש"ח, לאחר שזה כתב שהיא הביאה לפיטורי חצרן בן 70, אב שכול, הסתיימה ב-2016 בפשרה שלפיה שרה נתניהו תקבל 50,000 ש"ח "לכיסוי הוצאותיה המשפטיות", וכספית יפרסם התנצלות על פרסומו הכוזב.
שתי תביעות דיבה נגד רביב דרוקר, מיקי רוזנטל, ערוץ 10 ונענע10, בסך 3.5 מיליון שקל בפרשת ביביטורס הסתיימו באוקטובר 2012 בהסכם גישור, שנוסח בעזרת המשנה לנשיא בית-המשפט העליון בדימוס תיאודור אור ששימש כמגשר, שבו כמחווה למצבו הכלכלי הקשה של הערוץ, בני הזוג נתניהו משהים את התביעות והערוץ מתחייב לסקר "באופן הוגן וענייני" את בני הזוג.
בינואר 2022 החלה להתברר בבית משפט השלום בתל אביב תביעת דיבה על סך 837 אלף שקלים, שהגישו בני הזוג נתניהו ובנם יאיר נגד ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, על שטען בשני ראיונות בתוכניות טלוויזיה שהם "חולי נפש הזקוקים לטיפול פסיכיאטרי". בנובמבר 2022 התקבלה התביעה בעיקרה, ואולמרט חויב לפצות את התובעים: 20 אלף ש"ח לבנימין נתניהו, 35 אלף ש"ח לשרה נתניהו ו-7,500 ש"ח ליאיר נתניהו, ובנוסף הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין בסך 35 אלף ש"ח.
בפברואר 2023 הרשיע בית המשפט השלום בתל אביב את בעז דרורי, קבלן שיפוצים, בהטרדה מינית של שרה נתניהו, לאחר שצייץ בטוויטר ציוץ מבזה כלפיה. בהסדר טיעון נגזרו עליו מאסר על תנאי ו-800 שקלים פיצויים, לאחר שהשופט התחשב במצבו האישי והכלכלי.
הליכים משפטיים שבהם הייתה מעורבת > יחסה לעובדי משק הבית ומעון ראש הממשלה

בשנת 2010 הגישה ליליאן פרץ, מנהלת משק הבית של משפחת נתניהו בקיסריה, תביעה בסך 370 אלף שקל נגד שרה נתניהו בבית הדין האזורי לעבודה, ובה טענות על הלנת שכר, תנאי העסקה בלתי הוגנים ושימוש באלימות מילולית. בתגובה הגישה נתניהו תביעה נגדית על הפרת סודיות. לאחר כישלון מספר מגשרים ובעקבות המלצת השופטת העניין הסתיים בפשרה שפרטיה לא פורסמו, ובמסגרתה מחקו השתיים את התביעות ההדדיות.
שמה של נתניהו עלה בתביעות שהגישו בבית הדין לעבודה עובדי מעון ראש הממשלה, גיא אליהו ומני נפתלי נגד משרד ראש הממשלה.
בפברואר 2016 קיבל בית הדין האזורי לעבודה בירושלים בראשות השופטת דיתה פרוז'ינין את תביעתו של מני נפתלי נגד משרד ראש הממשלה ופסק פיצויים לנפתלי בסך 170 אלף שקל, כולל הוצאות משפט, בין השאר בגין העסקה פוגענית. בפסק הדין נכתב, בין השאר: "העדויות הרבות שהוצגו בפני בית הדין מצביעות על כך שבמעון שררו תנאי העסקה פוגעניים בגין התנהגותה של נתניהו ויחסה אל העובדים שכלל דרישות מוגזמות, העלבות, השפלות והתפרצויות זעם". נתניהו הגישה ערעור על פסק הדין, אך ערעורה נדחה על הסף, משום שלא הייתה צד לתביעה. עתירתה לבג"ץ בעניין זה נדחתה על הסף. גם המדינה ערערה על פסק הדין, אך בהמלצת בית הדין משכה את ערעורה.
במרץ 2016 במסגרת התביעה של גיא אליהו, עובד אחר במעון ראש הממשלה, הגישה שרה נתניהו בקשה לפסול את נשיאת בית הדין לעבודה, השופטת דיתה פרוז'ינין, בנימוק שהיא הכריעה לטובת מני נפתלי. הבקשה נדחתה. לאליהו נפסק פיצוי מהמדינה בסך 120 אלף ש"ח, 65 אלף ש"ח עקב העסקה פוגענית ועוד 55 אלף ש"ח עקב הפרות שונות של דיני העבודה.
תביעת חסינות לפיטורין של מנהל עובדי הניקיון יעקב קדוש, שטען כי נתניהו התעמרה בעובדות המעון, נמשכה בדצמבר 2020, לאחר שנחשף במהלך הדיון כי העיד עדות שקר וכי לא היה עובד משרד ראש הממשלה בזמן פיטוריו.
ב-23 בפברואר 2022 נדחתה תביעתה של שירה רבן בבית המשפט לענייני עבודה שטענה להתעמרות מצידה של נתניהו, לאחר שבית המשפט קבע כי גרסתה אינה מהימנה. בית המשפט לא פסק הוצאות לאור מצבה הכלכלי של רבן.
הליכים משפטיים שבהם הייתה מעורבת > החקירות בעניינה והרשעתה בפלילים

בין השנים 2014–2015 נחשפו, בין היתר על ידי מבקר המדינה יוסף שפירא, מספר פרשות הקשורות לניהול מעון ראש הממשלה אשר בעניינן עלה חשד לביצוע עבירות פליליות. במהלך שנת 2015 אוגדו הפרשות הללו יחד וכונו "פרשת מעונות ראש הממשלה", ובאוגוסט 2015 נפתחה חקירה פלילית נגד נתניהו. היא נחקרה באזהרה בפרשה מספר פעמים.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על כוונתו להגיש נגדה כתב אישום, בכפוף לשימוע, בעבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים תוך יצירת מצג שווא, בגין הזמנת ארוחות בסך 359,000 ש"ח בניגוד לנהלים, מספטמבר 2010 ועד מרץ 2013. מנדלבליט החליט לסגור את התיקים נגדה בפרשת החשמלאי ובפרשת המטפלת הסיעודית. עוד קודם הוחלט שאין מקום להמשיך בחקירת טענות נוספות שעלו בנושאי בקבוקים, נרות נשמה וריהוט גן. ב-21 ביוני הוגש נגדה כתב אישום בעבירות של קבלת דבר במרמה ומרמה והפרת אמונים, ובתום הליך של גישור פלילי הוסכם על הסדר טיעון שבעקבותיו הוגש ב-12 ביוני 2019 כתב אישום מתוקן, שייחס לנתניהו קבלת ארוחות מוכנות עבורה ועבור בני משפחתה ואורחיהם בסכום של 175,000 ש"ח. ב-16 ביוני 2019 הורשעה נתניהו בניצול בתחבולה של טעות הזולת ללא מרמה (סעיף 416 לחוק העונשין), והוטל עליה לשלם פיצוי לקופת המדינה בסך 45 אלף ש"ח בתוספת קנס בסך 10,000 ש"ח. למימון ייצוגה המשפטי בתיק זה קיבלה שרה נתניהו מתנה בסך 270 אלף דולר מנתן מיליקובסקי, בן דודו של בנימין נתניהו.
בעקבות פסק הדין הגישה התנועה לאיכות השלטון עתירה לבג"ץ שדרשה להגיש תביעה אזרחית בעניין נגד שרה נתניהו. ב-7 באפריל 2022 בג"ץ דחה את העתירה ופסק לנתניהו החזר הוצאות בסך 5,000 שקלים.
במרץ 2018 נחקרה נתניהו באזהרה בתיק 4000. בדצמבר אותה שנה פרסמה המשטרה את עמדתה כי התגבשה תשתית ראייתית נגדה.
ב-28 בפברואר 2019 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט כי לא יוגש כתב אישום נגד שרה נתניהו בתיק זה. כמו כן הודיע היועץ כי החקירה בעניין תיק 4001 תיסגר אף היא בלא הגשת כתב אישום.
חיים אישיים

שרה נתניהו נשואה לבנימין נתניהו ואם לשני בנים, יאיר ואבנר. אבנר היה חתן התנ"ך הארצי לבתי ספר ממלכתיים ומקום שלישי בחידון התנ"ך העולמי בשנת תש"ע. בין השנים 2015–2018 גידלו הזוג נתניהו בביתם את הכלבה קאיה.
אחיה הם: מתניה בן ארצי, פרופסור למתמטיקה, ד"ר חגי בן ארצי, מרצה לתנ"ך ולמחשבת ישראל (בעקבות ביקורתו החריפה על הסכם חברון, נותקו היחסים בינו ובין משפחת נתניהו), ואמציה בן ארצי, טייס קרב לשעבר, איש תקשורת מחשבים המתגורר בארצות הברית.
עלות האבטחה של שרה נתניהו מוערכת בכ-2.3 מיליון שקלים לשנה
לקריאה נוספת

אילן בן-עמי, עידית נבו (ע), האישה שאיתו: חייהן הפרטיים והציבוריים של נשות ראשי הממשלה בישראל, תל אביב-יפו: מטר - הוצאה לאור, 2010. שרה נתניהו, עמ' 197–224.
זימון

ערך זה עוסק בברכה יהודית. אם התכוונתם להיסטוריונית, ראו .
זימון בהלכה היהודית היא ברכה מיוחדת שמברכים (לפחות) שלושה סועדים יהודים שאכלו יחדיו לפני ברכת המזון.
סעודת מצווה חגיגית עם חלה גדולה. בסעודה זו מתבצע זימון
במשנה, בתלמוד ובספרי ההלכה ישנם נידונים, שונים בנושאים הקשורים לברכת הזימון, כגון בהגדרתה, או מקורה וחובתה של הברכה.
מצבי החיוב בזימון

חובת הזימון חלה רק כאשר שלושה אנשים לפחות קבעו לאכול בצוותא, כגון שאמרו זה לזה בואו נאכל יחד, או בואו ונאכל במקום מסוים. וגם אם לא אמרו זה לזה דבר, אלא שברור להם שהם אוכלים יחד, כמו למשל, בני משפחה שאוכלים ארוחת ערב יחד, או חברים שאוכלים יחד, הרי הם כמי שקבעו עצמם לאכול יחד, וחובה עליהם לזמן. והסימן לכך שקבעו עצמם לאכול יחד, שאם אחד מהם יחליט ללכת באמצע הסעודה ללא סיבה מיוחדת, ייחשב כהתנהגות בלי מנומסת.
גם כאשר שניים בלבד התחילו בסעודה, אם אחר כך הצטרף אליהם עוד אחד לאכול עמהם, מתוך כוונה להישאר עמהם עד סוף הסעודה, הרי הם מתחייבים בזימון. ואפילו אם הגיע בסוף סעודתם, אך בתנאי שעדיין יכולים לאכול דבר נוסף, כגון קינוח, ולא הסיחו דעתם מהאכילה, וגם לא נטלו ידיהם למים אחרונים.
במקרה ואין שום קשר בין הסועדים, כמו למשל האוכלים במסעדה בשולחנות נפרדים, אינם מצטרפים לזימון.
במקרה ששלושה אנשים אוכלים יחד וקצת מדברים ביניהם, אבל לא קבעו עצמם לאכול יחד, ואם אחד מהם יפרוש באמצע לא יֵראה הדבר כלא מנומס. לדעת הרמ"א, רשאים ואף מצווה שיזמנו. אך לדעת המגן אברהם (קצג, ח), ועוד מאחר שלא התחייבו בזימון, הם אינם רשאים לזמן. למעשה כתב במשנה ברורה, שבמקום שיש ספק האם חייבים בזימון, נכון שיזמנו. אבל אם הם עשרה, מחמת הספק לא יזכירו את השם.
המצטרפים לזימון > גברים ונשים בזימון

מצטרפים לזימון שלושה גברים שהם בני מצווה שאכלו ביחד, או שלוש נשים שהן בנות מצווה שאכלו ביחד. באשר לנשים, השולחן ערוך פסק שהזימון שלהן הוא רשות, וכך נהוג, אולם הרא"ש והגר"א פסקו שהן חייבות בזימון. לפי המשנה ברורה טעם הפטור לנשים הוא שברכת הזימון היא מדרבנן, וחלק מהנשים אינן בקיאות בה ולכן חכמים לא רצו לחייבן.
במקרה שאוכלים שלוש נשים ואיש אחד, כתב רבי משה שטרנבוך שלא יזמנו מחמת ש"איכא פריצותא". מאידך הרב אליעזר מלמד כתב שלא יפסידו את המצווה והגבר או שני הגברים יענו אחרי המזמנת.
כאשר ישנם שלושה גברים הם מחייבים גם את הנשים בזימון. וביאור הלכה (אורח חיים סימן קצט' סעיף ז' ד"ה "ויוצאות בזימון שלנו") הביא מי שכתב שאין הנשים יכולות להוציא את הגברים ידי חובת ברכת הזימון.
המצטרפים לזימון > גברים ונשים בזימון > צירוף קטן לזימון

על פי מנהג הספרדים, ו'קטן היודע למי מברכים' יכול להצטרף לשני גדולים. אמנם למנהג האשכנזים, אינו מצטרף לזימון.
המצטרפים לזימון > גברים ונשים בזימון > צירוף חרש, שוטה

חרש שאינו שומע ואינו מדבר (חרש גמור), וכן שוטה שאינו בר דעת כלל, אינם מצטרפים לזימון. אך שוטה שיש בו מעט דעת, וכן חרש שאינו שומע אך מדבר, מצטרפים לזימון. שיכור וכן הישן, אפילו שסעד יחד עם שאר המזמנים, אינם מצטרפים. אילם מצטרף לזימון בעשרה אך לא לזימון בשלושה.
המצטרפים לזימון > גברים ונשים בזימון > מקרים שונים בצירוף לזימון

שנים שאכלו בשר והשלישי חלב, מצטרפים לזימון כיוון שמעיקר הדין יכול האוכל חלבי לקנח את פיו ולאכול עמם בשר, אולם אם אכל גבינה קשה, שיש להמתין אחריה שש שעות, יש אומרים שמכיוון שאין באפשרותם לאכול יחד, אין מצטרפים. וכן האוכל חלבי בתשעת הימים, ונוהג שלא לאכול בשר אפילו בסעודת מצווה, אינו מצטרף לאלו האוכלים בשר.
צירוף עם הארץ ורשע

בתקופת התלמוד גזרו שאין לחברים (יהודים המקפידים על שמירת תורה ומצוות) לצרף עמי הארץ לזימון, והייתה בזה מחאה כנגד עמי הארץ שלא למדו ולא שימשו תלמידי חכמים, שלא להצטרף עמהם לסעודה. אמנם עמי הארץ עצמם, אם אכלו שלושה יחד, חייבים בזימון.
אולם בימי הראשונים, יצאה הוראה שאין להרחיק את עמי הארץ, שאם ירחיקום יבנו במה לעצמם ויתרחקו יותר מדרך התורה והמצוות. לפיכך, מצטרפין לזימון כשם שמצטרפים למניין.
אמנם כתב במגן אברהם, שאין לצרף לזימון עוברי עבירות בפרהסיא (רשע). לדעת רבי שלמה זלמן אוירבך ועוד חילוני הוא בגדר 'תינוק שנשבה' ויש לצרף כיום לזימון, ויש שהחמירו בזה.
מקור הברכה

חיוב הברכה מפורש במשנה בפרק שביעי של מסכת ברכות: ”שלשה שאכלו כאחת פת חייבים לזמן”. בתוספתא נאמר ש”ברכת הזימון מן התורה שנאמר ואכלת ושבעת וברכת - זו ברכת הזימון, את ה' אלהיך - זו ברכת הזן”. ויש אומרים שהיא מתקנת חכמים, הנסמכת על הפסוק הנ"ל או על הפסוק "כִּי שֵׁם ה' אֶקְרָא הָבוּ גֹדֶל לֵאלֹהֵינוּ" (דברים, ל"ב, ג').
עניין הזימון

הזימון הוא להזדמן יחד לצירוף ברכה בלשון רבים כגון "נברך". הלשון זימון הוא הזמנה כאזהרה והתראה להתעורר לברך ברכת המזון מתוך כוונת שבח והודיה לאלהים על שפע טובתו. בזוהר נאמר שההזמנה היא כדי להמשיך הקדושה ולסלק את כחות הרע[דרוש מקור].
בניגוד לתרבויות שונות בהן האכילה מוצגת כדבר נחות שיש להתבייש בו (כמו כל ענייני הגוף) היהדות רואה בענייני הגוף פלטפורמה לתיקון עולם, כל עוד הם מחוברים לקודש. לכן, כאשר אוכלים שלושה אנשים יחד, והאכילה הופכת להיות עניין של ציבור, יש לקדשו ולהרבות בכבוד שמיים[דרוש מקור: מנין שהדבר שייך לענין ה'זימון'].
מאותה סיבה בזימון של עשרה אנשים מוסיפים עוד מדרגה של קדושה (ברוך אלהינו שאכלנו משלו).
נוסח הברכה

עיקר הנוסח הוא, המזמן אומר נברך (במניין גברים ויותר מוסיף - לאלהינו) שאכלנו משלו, והציבור עונים ברוך (במניין גברים ויותר מוסיף - אלהינו) שאכלנו משלו ובטובו חיינו. יש הרבה מנהגים שונים להוספות על נוסח זה - הנוסחים כולם הם למעשה קריאה של "המזמן" לסועדים האחרים להצטרף אליו לברכה ומענה של הסועדים. לקריאה עשרות נוסחים שונים, ומבחינה הלכתית אין מניעה לומר אותה בכל צורה או שפה שהיא.
כאשר סועדים לשולחן עשרה אנשים משתנים במקצת הדינים ונוסח הברכה. מכיוון שעשרה הם מניין מזכיר המזמן בקריאתו והסועדים בתשובתם את המילה "אלהים". המזמן משנה בשלב בקשת הרשות ואומר "ברשות מרנן ורבנן ורבותי נברך אלהינו שאכלנו משלו", גם בתשובת הסועדים חל שינוי דומה - "ברוך אלהינו שאכלנו משלו ובטובו חיינו" ומכאן ממשיך הזימון כרגיל. שוני נוסף בזימון של עשרה הוא בכך שמי שחפץ להמשיך ולאכול לאחר הזימון יכול לעשות זאת כשנגמר הזימון עצמו והוא לא צריך לחכות לכך שהמזמן יאמר את מילותיה האחרונות של ברכת הזן.
במשנה מובאת דעתו של רבי יוסי הגלילי שנוסח הזימון מתארך לפי ריבוי הנמצאים, לדעתו בזימון של מאה איש יש לומר "נברך לה' אלהינו", ובאלף יש לומר "נברך לה' אלהינו אלהי ישראל", ובעשרת אלפים "נברך לה' אלהינו אלהי ישראל אלהי הצבאות יושב הכרובים על המזון שאכלנו. אך להלכה לא נתקבלה דעה זו והחל מעשרה ומעלה, אין חילוק כמה סעדו.