stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האיש שרצה לדעת הכל (סדרת טלוויזיה)
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון | מדרוג | ממוצע צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 19 במאי 2024 | 4 ביוני 2024 | 3.7% | — |
סקירת הסדרה > פרקים

| מספר פרק | תסריט | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | קרן וייסמן | 19 במאי 2024 | 5.2% | 127,000 |  |
| 2 | קרן וייסמן, שירה פלורנטין | 19 במאי 2024 | 4.8% | 114,000 |  |
| 3 | מיכל ויניק | 21 במאי 2024 | 4.3% | 114,000 |  |
| 4 | מיכל ויניק | 26 במאי 2024 | 2.5% | 62,000 |  |
| 5 | מיכל ויניק | 28 במאי 2024 | 4.2% | 98,000 |  |
| 6 | מיכל ויניק | 2 ביוני 2024 | 2.6% | 71,000 |  |
| 7 | מיכל ויניק | 4 ביוני 2024 | 3.4% | 85,000 |  |
| 8 | מיכל ויניק | 4 ביוני 2024 | 3.3% | 86,000 |  |
↑  המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה
↑  במגזר היהודי
↑  באוכלוסייה הכללית
דמויות > דמויות ראשיות > שוטרים

אברהם (אבי) אברהם (מוריס כהן) – חוקר במשטרת חולון בדרגת רב פקד. ראש הצח"מ בתיק התקיפה והאונס של לנה ניסים. במהלך הסדרה חווה קשים בזוגיות שלו עם מריאנקה.
אורנה דניס (נטע ריסקין) – חוקרת ממחוז מרכז עם ניסיון בתחום עבירות מין. החוקרת בתיק של התקיפה והאונס של מלי. נלקחה במיוחד ממחוז מרכז על מנת להיות חלק מהצח"מ בתיק של לנה ניסים. אם חד הורית לשני בנים.
דודי שרפשטיין (אורי לייזרוביץ') – חוקר חדש במשטרת חולון. מספק מקורות מידע לעיתונאית גילי שטרן.
נצח (טום באום) – חוקר במשטרת חולון.
אילנה ליס (עירית קפלן) – ראש משרד החקירות במשטרת חולון בדרגת ניצב משנה.
דמויות > דמויות ראשיות > קורבנות

מלי ברכה (עינת הולנד) – בת 35, עובדת עירייה, נשואה לקובי ואם לשתי בנות. יוצאת יחד עם חברותיה לערב חברה של העירייה המתקיים במלון "אורקה" בנתניה, שבסופו היא מותקפת ונאנסת בחדרה.
לנה ניסים – נשואה ואם ל-4 ילדים מראש העין. מגיעה לכנס נדל"ן שנערך במלון "אורקה" בבת ים, שם היא מותקפת ונאנסת. מנהלת רומן וקשרים עסקיים עם עמי ליבק, אך כשהוא מנסה לסיים את הקשר היא סוחטת אותו.
דמויות > דמויות ראשיות > דמויות נוספות

קובי ברכה (אימרי ביטון) – בן 37, בעלה של מלי. אינו מוכן להשלים עם היעדר ההתקדמות בחקירת מקרה האונס של אשתו, ומחליט לקחת את העניינים לידיים ולבצע חקירה פרטית משלו. נקלע לעימות עם ישראל במהלך החקירה ורוצח אותו. בסוף העונה התאבד.
מריאנקה (קרול וואירס) (אנ') – חוקרת במשטרת בלגיה המצויה בקשר רומנטי עם אברהם. תכננה לעבור לישראל ולגור עם אברהם, אך נפרדה ממנו בתחילת הסדרה.
דמויות > דמויות משניות > חשודים

עמי ליבק (אוהד קנולר) – איש עסקים, מרצה ומארגן כנסים. אלוף-משנה במילואים. במסגרת כתבה שנערכה עליו, נאספו מספר עדויות נגדו על הטרדות מיניות. בתחילה מכחיש שהכיר את לנה ניסים, אך בהמשך מודה שניהל איתה רומן והיה מצוי בקשרים עסקיים איתה.
ישראל גל (משה פרסטר) – בעל מכונות משקה בשני מלונות בהם התרחשו התקיפות. בשנת 2000 נחשד בתקיפת תיירת אך התלונה נסגרה לאחר ששילם לה דמי שתיקה. במהלך עימות עם קובי, אשר מתחזה לשוטר, הוא מתעמת איתו ונרצח. בסוף העונה מתגלה שהוא אכן היה תוקף סדרתי ותקף את לנה ניסים וקורבנות נוספים.
דמויות > דמויות משניות > דמויות נוספות

גילי שטרן (מיה דגן) – עיתונאית שמסקרת את תיק לנה ניסים. יוצרת קשרים עיתונאים עם השוטר החדש דודי.
ירון ניסים (אלי אלטוניו) – טכנאי דודים. בעלה של לנה ניסים שהותקפה ונאנסה בכנס הנדל"ן במלון.
דיאנה גולדין (סוזנה פפיאן) – קורבן אונס הנמצאת בקבוצת התמיכה עם מלי. נאנסה באכסניה על ידי בחור שיצאה איתו, ומאז לא מצליחה לישון לבדה וחזרה לגור בבית של אמא שלה.
דמויות > דמויות אורחות

בת אל עוזרי (בת אל מוסרי) – התגוררה במלון דיזנגוף 73 בתל אביב במשך חצי שנה. קורבן תקיפה שהצליחה להבריח את התוקף שלה. טוענת שישראל גל, מפעיל מכונת המשקה במלון, הוא מי שניסה לתקוף אותה.
ניסן (אלון נקש) – הבוס של קובי בעבודתו כמאבטח בבית חולים וולפסון. מתעמת עם קובי על תפקודו בעבודה ומפטר אותו לאחר שהוא מכה אותו בפנים.
נועה גל (לי גילת) – גרושתו של ישראל גל.
אהרון רינגל (יוסי סגל) – זקן שמתגורר בבניין של ישראל גל. מעיד שראה אדם לבוש במדים של שוטר יורד במדרגות ויוצא מהבניין.
מדריכה בקבוצת תמיכה לנפגעות מין (נעמי פרומוביץ').
הפקה

באוקטובר 2022 פורסם על תחילת הפקתה של סדרת המשך לסדרה "תיק נעדר" (בפרסומים ראשונים הוגדרה כעונה שנייה לסדרה) שתבוים על ידי מיכל ויניק.
בדצמבר אותה שנה, פורסם על כך שמוריס כהן, עירית קפלן, קרול וואירס ומאיר אשרף ימשיכו לגלם את תפקידיהם המקוריים מהסדרה "תיק נעדר". בנוסף פורסם על ליהוקם לסדרה של נטע ריסקין, אימרי ביטון, מיה דגן, טום באום, משה פרסטר, אורי לייזרוביץ', עינת הולנד, לי גילת ובת אל מוסרי. בהמשך פורסם גם על ליהוקה של דקלה הדר.
צילומי הסדרה החלו בינואר 2023.
ביקורת

ניר וולף מעיתון "ישראל היום" כתב על הסדרה שהיא ”לא מנסה לתפוס הכל, ולא מנסה לקפוץ מעל הממוצע”, והוסיף שהסדרה ”באה לתת חווית צפייה מספקת, ומצליחה בזה”.
מאיה גדש מאתר "מעריב אונליין" ביקרה את הקצב האיטי של הסדרה: ”עם כל הרגישות והסבלנות שהסדרה מתאפיינת בה, נדמה לעיתים כי הקצב איטי מדי”, אך ציינה לטובה את המוזיקה המקורית בסדרה: ”הפסקול המופלא שהלחינה דפנה קינן כמו מחפה על אותה איטיות”.
נדב מנוחין מאתר "וואלה!" שיבח את הסדרה: ”'האיש שרצה לדעת הכול' היא סדרה שעשויה לעילא, לפי כל כללי הז'אנר: משחק נפלא, תסריט ריאליסטי, נטול התחכמויות ורצוף פיתולים ומסיחים בחקירה”.
מילה סביטלמן מאתר "רשת 13" נתנה לתוכנית ביקורת צוננת וכתבה: ”'האיש שרצה לדעת הכל' מרגיש כמו המשך ישיר של 'מנאייכ'. לחובבי הז'אנר זה כמובן פלוס אדיר, אבל לשאר? אני לא בטוחה”.
אבישי סלע מאתר "TimeOut" כתב על הסדרה שהיא ”טובה, מותחת ומעניינת”.
הערות שוליים

↑  רייטינג: מאסטר שף מככבת, כמה השיג שרון גל בבכורה?, באתר אייס, 20 במאי 2024
↑  מתוך דו"חות של הוועדה הישראלית למדרוג
↑  רייטינג: פקין אקספרס מעל הפטריוטים, קשת 12 זוכה בפריים-טיים, באתר אייס, 22 במאי 2024
↑  רייטינג: רביב דרוקר מתפוצץ בנתון שיא, הדהים את מאסטר שף?, באתר אייס, 27 במאי 2024
↑  רייטינג: קשת 12 מזיעה מול רשת 13 ששוברת שיאים, באתר אייס, 29 במאי 2024
↑  רייטינג: האח הגדול נפתחה בסערה, רוקדים עם כוכבים הופתעה?, באתר אייס, 3 ביוני 2024
1 2  רייטינג: האח הגדול שוב מול רוקדים עם כוכבים - במה צפיתם?, באתר אייס, 5 ביוני 2024
↑  גיל משעלי, ‏שנים אחרי עלייתה למסך: "תיק נעדר" חודשה לעונה שנייה, באתר ‏מאקו‏, 26 באוקטובר 2022
1 2  גיל משעלי, ‏נטע ריסקין מצטרפת לעונה השנייה של "תיק נעדר", באתר ‏מאקו‏, 7 בדצמבר 2022
↑  קיץ ברבנר, ‏אחרי שחשפה את קשיי הפרנסה, "אשתו של אדיר מילר" מקבלת תפקיד נוצץ, באתר מעריב אונליין, 12 בינואר 2023
↑  ניר וולף, הסדרה החדשה של כאן 11 באה לעשות עבודה ומצליחה בה, באתר ישראל היום, 19 במאי 2024
↑  מאיה גדש, ‏״האיש שרצה לדעת הכל״: סדרה עדינה שמדביקה אותנו למסך, באתר מעריב אונליין, 20 במאי 2024
↑  נדב מנוחין‏, מותחת, יעילה, מרתקת: הסדרה הבלשית החדשה של התאגיד שייכת לליגת העל, באתר וואלה, 20 במאי 2024
↑  מילה סביטלמן, "האיש שרצה לדעת הכל" לא מחדשת כלום, אבל יש בה הברקה אחת ושמה עינת, באתר חדשות 13, 20 במאי 2024
↑  אבישי סלע, ‏הסדרה שרצתה יותר מדי: לפעמים אפילו בכאן 11 מפספסים, באתר "Time Out ישראל", 20 במאי 2024
| תוכניות תאגיד השידור הישראלי  |
| --- | --- | --- |
| חדשות ואקטואליה | חדשות הערב • חדשות הלילה • חדשות שישי • חדשות השבת • ערב ערב • העולם היום • שרון ואורי • מהצד השני עם גיא זהר • משחקי הכיס • עצם העניין • הכול פוליטי • שבע עם איילה חסון • הזמן הירוק |  |
| תוכניות תחקירים | זמן אמת • שטח הפקר • האזרח גואטה • דו"ח רולניק |  |
| דוקו ותעודה | וואי וואי וואי • יוצאים מהכלל • המהפכה הגאה • לבנון • אויבים • שרון • שופטים בשר ודם • לוחמים • הבלתי חשובים • המנדט • בשם האב • מדורות השבטים • חילוניות • 3 שירים |  |
| מציאות תיעודית | טיול אחרי צבא • בואו לאכול איתי • רילוקיישן • סליחה על השאלה • 80 וארבע • מתחילים מאפס • עוד ניפגש • סיפורים מהכורסה • יומני היקר • פרויקט משפחות • היהודי החדש • עולם קטן |  |
| שעשועונים | המרדף • האחוזון העליון |  |
| תרבות וראיונות | סוכן תרבות • פגישה עם רוני קובן • חדר 101 • קארפול קריוקי • פשוט בבית • ארון השירים היהודי • שאלה תשובה • מה שתגידו |  |
| סאטירה, בידור ואירוח | עד כאן! • הלילה עם לוסי וגורי • זהו זה! • ערב עם שי שטרן • ערוץ אפס |  |
| עלילתיות | קופה ראשית • היהודים באים • שב"ס • שטוקהולם • אבא משתדל • מתיר עגונות • טהרן • מנאייכ • שעת נעילה • חזרות • אחד על אחד • מותק בול באמצע • המפקדת • החנות שיש בה הכל • עלומים • שישו ושמחו • קרתגו • שישה אפסים • סובייצקה • הצבי • תיק נעדר • האיש שרצה לדעת הכל • האמת |  |
| סדרות רשת (כאן דיגיטל) | סוף הדרך • הטרמפיסטים • עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי • פגום • משפחת פנסטה |  |
| רדיו והסכתים | חיות כיס • שיר אחד • אגן הים התיכון • המעבדה • לך תזכור |  |
אגף ייעוץ וחקיקה

| --- | --- |


בניין משרד המשפטים המשמש את אגף "ייעוץ וחקיקה"
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 משרד אחראי:  משרד המשפטים
 סוכנות אם:  היועץ המשפטי לממשלה
 תאריך הקמה:  2017 (מתכונת נוכחית)
 ממשלה:  ממשלת ישראל
 ראש:  גלי בהרב-מיארה
 מטה מרכזי:  קריית מנחם בגין, ירושלים
אגף ייעוץ וחקיקה הוא שמו (משנת 2017) של האגף במשרד המשפטים בראשו עומד היועץ המשפטי לממשלה העוסק בליווי משפטי של הכנת החקיקה בממשלה ובכנסת ובייעוץ משפטי לרשות המבצעת ולרשויות ציבוריות נוספות. לצד אחריות שזו תשמור על קיום החוק. למעשה אגף "ייעוץ וחקיקה" כולל את כל התחומים שבסמכות היועץ המשפטי לממשלה למעט הפרקליטות.
חוות דעתה של היועצת המשפטית לממשלה קובעת את הפירוש המחייב של הדין עבור הגופים הממשלתיים השונים והנחייתו בסוגיות משפטיות מחייבת אותם בפעולתם. במסגרת זו עובדת ייעוץ וחקיקה באופן שוטף עם היועצים המשפטיים במשרדי הממשלה וברשויות שלטון אחרות, בהכוונה משפטית-מקצועית ובקביעת מדיניות משפטית וחוקתית מקום שהדבר נדרש.
עבודת ייעוץ וחקיקה נעשית במסגרת שבע מחלקות אשר בראש כל אחת מהן עומד משנה ליועצת המשפטית לממשלה. משפטני ייעוץ וחקיקה מייצגים את היועצת המשפטית לממשלה ואת משרד המשפטים בפני ועדות השרים השונות וועדות הכנסת, וכן הם נוטלים חלק בוועדות ציבוריות וצוותים בין-משרדיים של הממשלה. המשפטנים בכל אחת ממחלקות המשנה עוסקים בשאלות של ייעוץ וחקיקה גם יחד בנושאים הנתונים לאחריותם.
תפקידים

תפקידי אגף ייעוץ וחקיקה:
משמשת כגוף המנחה מקצועי המוסמך עבור הממשלה לעניין הכנתן של הצעות חקיקה ויוזמות של חוקי יסוד.
מלווה את הליכי החקיקה של הצעות החוק הממשלתיות והצעות החוק הפרטיות של חברי הכנסת ושל ועדות הכנסת.
מנחה את משרדי הממשלה לגבי הכנת החקיקה בנושאים אשר בתחום אחריותם ומסייעת בהתקנת חקיקת המשנה של כל משרדי הממשלה.
יוזמת ומובילה הליכי חקיקה בנושאים אשר באחריות משרד המשפטים.
נותנת סיוע ליועץ המשפטי לממשלה במתן חוות דעת והנחיות משפטיות לממשלה על זרועותיה וגופיה.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כבר בשנתה הראשונה של מדינת ישראל, פעלו תחת היועץ המשפטי לממשלה מחלקות שעסקו בחקיקה ובייעוץ. בשנת 1958 נערך שינוי ארגוני בו הוקמה "מחלקת משפט אזרחי". ידין מונה לעמוד בראשה ותפקידו הוגדר "משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט אזרחי". בשנת 1978 נערך שינוי ארגוני נוסף במסגרתו הוקמה מחלקה חדשה שייעודה להתמקד במשפט הפלילי ובמקביל הועמד בראשות מחלקת ייעוץ "המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניין ייעוץ". לאחר מכן הוגדר גם תפקידו של העומד בראש מחלקת חקיקה "משנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניין חקיקה". בשנת 1980 מונה משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט עברי. בשנת 1988 שמשו בפועל ארבעה משנים ליועץ המשפטי לממשלה - ראשי מחלקות: חקיקה, ייעוץ, משפט עברי ותפקידים מיוחדים.
בשנת 1995 הוקמה מחלקת "תפקידים מיוחדים". בשנות ה-2000 הוקמו שתי מחלקות נוספות: המחלקה הכלכלית והמחלקה הבינלאומית אשר גם בראש כל אחת מהן עומד משנה ליועץ המשפטי לממשלה. בשנת 2017 בוצע ארגון מחדש של כלל המחלקות, במסגרתו שונה שמם של חלק מהמחלקות, הוקמה מחלקת "ניהול ותפקידים מיוחדים" והאגף הכולל את כל המחלקות נקרא ייעוץ וחקיקה.
היסטוריה > המחלקות ההיסטוריות > ייעוץ

במהלך יוני 1948 אישר פנחס רוזן חלוקה ראשונית של מחלקות משרד המשפטים שיזם חיים כהן, לאחריה פעלה מחלקת ייעוץ, בראשה עמד בייקר. מאז הקמתה, מחלקת ייעוץ העניקה מענה לשאלות משפטיות של משרדי הממשלה ובמקביל בדקה אם משרדי הממשלה פועלים כדין. בנוסף המחלקה סייעה ליועצים המשפטיים של משרדי הממשלה השונים, והייתה אחראית לתיאום פעולותיהם. עד שנת תש"י הוכנו במחלקה מעל 300 חוו"ד שביססו את המשפט הישראלי המתהווה.
בשנת 1978, הועמד בראשות מחלקת ייעוץ משנה ליועץ המשפטי לממשלה. בשנת 1988 הייתה המחלקה אחראית גם למתן חוות דעת משפטית לתאגידים ציבוריים ולחברות ממשלתיות, ושמשה גורם מסייע ומדריך ליועצים המשפטיים בכל שירות המדינה. חילוקי דעות משפטיים בין משרדי ממשלה שונים, הובאו לפני משפטני המחלקה שלעיתים אף שמשו בהם בוררים. בנוסף המחלקה טיפלה בתלונות ציבור על פעולה של רשות שנעשתה בניגוד לחוק והשיבה לפניות ציבור בדבר ההיבטים המשפטיים של פעולות הרשויות.
היסטוריה > המחלקות ההיסטוריות > משפט עברי

המחלקה למשפט עברי הוקמה בתמוז תש"ח כמחלקה עצמאית במשרד המשפטים, אך ב-1950 כבר נכללה המחלקה בין מחלקות היועץ המשפטי לממשלה.
המחלקה נקראה "המכון לחקר החוק העברי" ותפקידה היה "להכין קודיפיקציה של משפט התורה" ובכלל זה "לבדוק את התחיקה השוטפת לאור המשפט העברי המקורי, ולעזור למשרד המשפטים לבנות את התחיקה של מדינת ישראל על יסודות המסורת" וכן "להכין הצעות שיטתיות של ספרי חוקים בשטח המשפטי והדיון האזרחי. בנוסף הוטל על המחלקה "לשמש מרכז לכל חוקרי החוק העברי ולהוציא כתב עת ייעודי. בשנותיה הראשונות השתתפה המחלקה בהוצאת כתב העת יבנה. עובדי המחלקה היו בעלי השכלה תורנית ואקדמאית.
בשנת 1980 מונה נחום רקובר למשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט עברי. לאחר פרישתו של רקובר לא מונה משנה חדש לעניין משפט עברי.
היסטוריה > המחלקות ההיסטוריות > נוסח החוק

עם קום המדינה מחלקת חקיקה הייתה אחראית גם על נוסח החוקים. הדפסת העיתון הרשמי על ידי המחלקה נדחתה בשבועות הראשונים בשל האזעקות התכופות. עם הדפסת תרגום בערבית לעיתון הרשמי, התנהל ויכוח בין אורי ידין ראש מחלקת חקיקה שתבע לכתוב בראש הגיליון שזהו "תרגום מהמקור בערבית" לבין שר המשפטים שהתנגד לכך. העניין הועבר להכרעת ראש הממשלה שקיבל את הצעת ידין.
עקב העומס הרב שהוטל על מחלקת חקיקה, באוקטובר 1948 הוקמה מחלקה עצמאית "נוסח החוק", שכללה את "הוועדה למונחי המשפט" בה היו חברים 23 שופטים עורכי דין וחברי ועד הלשון. באפריל 1949 הועברה אליה האחריות על רשומות. ב-1949, לבקשת שגרירים ישראלים בחו"ל ושגרירים זרים בישראל, החלה המחלקה לתרגם את החוקים לאנגלית ולצרפתית.
היסטוריה > המחלקות ההיסטוריות > תכנון משפטי

ב-1 ביולי 1949 הוקמה כמחלקה עצמאית "מחלקת התכנון המשפטי" במטרה לטפל בחוקים מרכזיים כדוגמת: סד"א, סד"פ, חוק העונשין וחוק הקרקעות. תפקיד המחלקה הוגדר "הכנת חקיקה מקיפה לטווח הארוך, שתחליף את החוקים העות'מאנים והמנדטורים בשיטה משפטית ישראלית, מקורית ועצמאית". בתשי"ב הועמד בראש המחלקה אורי ידין שניהל קודם לכן את מחלקת חקיקה.
היסטוריה > המשנים ליועץ המשפטי לממשלה לדורותיהם

| שם | משנה ליועמ"ש לעניין | תקופת כהונה | תפקידים נוספים |
| --- | --- | --- | --- |
| צבי עלי בקר | ייעוץ | 1948–1950 | נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים |
| גד קטרון | חקיקה חקיקה פיסקאלית | 1954–? ? | רשם הפטנטים  היועץ המשפטי של ועדת הכספים |
| אורי ידין | תכנון המשפט | 1954–1966 | פרופסור בפקולטה למשפטים של אוניברסיטה העברית בירושלים מייסד ועורך ראשי של כתב העת The Israel Law Review |
| זאב שר | ייעוץ | 1970–1973 | רשם הפטנטים  היועץ המשפטי של הכנסת היועץ המשפטי של בנק ישראל |
| מישאל חשין | ייעוץ (ציבורי) | 1973–1978 | מרצה למשפטים באוניברסיטה העברית  שופט בית המשפט העליון |
| מאיר גבאי | ייעוץ (מסחרי) | 1973–? |  |
| יורם בר סלע | ייעוץ | 1978–1987 |  |
| יהודית קרפ | ייעוץ לתפקידים מיוחדים תפקידים מיוחדים משפט פלילי | 1978–1996 1996– –2003 | חברת המועצה של הקרן החדשה לישראל  יו"ר ועדת ההיגוי של "תוכנית המשפטנים" של הקרן חברת המועצה של יש דין. |
| שלמה גוברמן | חקיקה | 1982–1993 |  |
| נחום רקובר | משפט עברי | 1982–1989 | ראש מורשת המשפט בישראל נשיא מכללת תלפיות |
| יצחק אליאסוף | ייעוץ | 1987–1989 | שופט בית הדין הארצי לעבודה |
| ברוך אברהמי | תפקידים מיוחדים | 1989–1996 | בעליו של "משרד עורכי הדין ברוך אברהמי", פרשן משפט בעיתון מעריב |
| טנה שפניץ | ייעוץ במשפט אזרחי | 1990–2005 | יו"ר הוועדה למניעת ניגוד עניינים |
| אליקים רובינשטיין | ייעוץ | 1992 | היועץ המשפטי לממשלה שופט בית המשפט העליון |
| מני מזוז | ייעוץ | 1994–2004 | היועץ המשפטי לממשלה שופט בית המשפט העליון |
| מנחם פינקלשטיין | חקיקה | 1995 | שופט והמשנה לנשיא בית הדין הצבאי לערעורים |
| יהושע שופמן | חקיקה | 1994–2009 |  |
| דוידה לחמן–מסר | משפט כלכלי-פיסקלי | 1995–2007 |  |
| לבנת משיח | תפקידים מיוחדים | 2003–2007 |  |
| מלכיאל (מייק) בלס | ייעוץ | 2004–2012 |  |
| שביט מטיאס | משפט בינלאומי | 2004–2013 |  |
| שרית דנה | משפט אזרחי | 2005–2013 | יו"ר מועצת שמאי המקרקעין |
| אורית קורן | חקיקה | 2007–2015 |  |
| רחל גוטליב | משפט פלילי | 2007–2011 |  |
| אבי ליכט | כלכלי-פיסקלי תפקידים מיוחדים | 2009–2018 |  |
| שי ניצן | תפקידים מיוחדים | 2012–2013 | פרקליט המדינה |
| דינה זילבר | משפט ציבורי-מנהלי (ייעוץ) | 2012–2020 |  |
| ארז קמיניץ | משפט אזרחי | 2021-2013 |  |
| רז נזרי | משפט פלילי משפט ציבורי-חוקתי ניהול ותפקידים מיוחדים | 2022-2011 |  |
| רועי שיינדורף | משפט בינלאומי | 2022-2013 |  |
מחלקות האגף > המחלקה לניהול ותפקידים מיוחדים

בשנת 1995, הוקמה מחלקת "תפקידים מיוחדים". במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה לניהול ותפקידים מיוחדים", ובראשה עומד המשנה ליועצת המשפטית לממשלה (מנהל מערך ייעוץ וחקיקה), המכונה גם "המשנה ליועצת המשפטית לממשלה לניהול ותפקידים מיוחדים". החל מ-22 במאי 2016 ועד 30 ביוני 2018, עמד בראשות המחלקה אבי ליכט. החל מה-1 ביולי 2018 ועד ל-30 ביוני 2022 עמד בראשות המחלקה רז נזרי, ומ-1 ביולי 2022 ועד היום עומד בראשות המחלקה שרון אפק.
מחלקת ניהול ותפקידים מיוחדים עוסקת בשני תחומים נפרדים; תחום "עניינים מיוחדים" כולל את כלל הנושאים המורכבים והרגישים ביותר בהם נדרשת הכרעת היועץ המשפטי לממשלה. תחום "הניהול" כולל אחריות כללית על תפקוד המחלקות, הבניית תהליכי עבודה, תוכניות עבודה, תוכניות רוחב ממשלתיות ועוד. המחלקה כוללת את היחידה למשפט עברי והיחידה להבניית החקיקה.
מחלקות האגף > המחלקה למשפט אזרחי

כבר בשנת 1950 מונה רפרנט ייעודי שתפקידו לעסוק בייעוץ במשפט אזרחי. בשנת 1984 מונתה איילה פרוקצ'יה לממונה על ייעוץ ל"עניינים אזרחיים" ובמקביל הוקמה מחלקה לחקיקה בענייני חוזים". החל מ-27 באוקטובר 2013 ועד ל-27 באוקטובר 2021 עמד בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט אזרחי, ארז קמיניץ, ומיום 28 באוקטובר 2021 עומדת בראשות המחלקה כרמית יוליס.
המחלקה כוללת שלושה אשכולות: "אשכול אזרחי" העוסק בתחומי המשפט האזרחי ובהם דיני חוזים, תחום האשראי, שוק ההלוואות, תובענות ייצוגיות, נזיקין, ירושה ועוד. "אשכול נדל"ן", העוסק בתחומי הנדל"ן והמקרקעין; ואשכול "קניין רוחני" העוסק בכלל היבטי הקניין הרוחני.
מחלקות האגף > המחלקה למשפט ציבורי-חוקתי

מחלקת "חקיקה" ההיסטורית עברה גלגולים רבים. במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה למשפט ציבורי-חוקתי". החל מ-1 בינואר 2017 עד ל-30 ביוני 2022 עמד בראשות המחלקה רז נזרי, ומ-1 ביולי 2022 ועד היום עומדת בראשות המחלקה אביטל סומפולינסקי.
המחלקה עוסקת במשפט חוקתי ובכלל זה בדיני שעת חירום וחוקים המסדירים את רשויות השלטון בישראל. בנושא המחלקה אחראית על תחום חופש המידע, סדרי דין ודיני משפחה.
מחלקות האגף > המחלקה למשפט כלכלי

המחלקה הכלכלית-פיסקלית הוקמה בשנות ה-2000. במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה למשפט כלכלי". החל מ-1 בינואר 2017, עומד בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט כלכלי, מאיר לוין.
מדי שנה המחלקה מלווה את תקציב המדינה וחוק ההסדרים. בעבר המחלקה הכלכלית הייתה שותפה לחקיקה "רפורמת התחרות בסלולר", חוק הריכוזיות, חוק המזון, פירוק רשות השידור, שכר הבכירים בחברות ציבוריות והסדרת המיסוי על חברות הגז. כיום המחלקה מקדמת את "חוק התאגידים הציבוריים" ואת "חוק העמותות". לפי המשנה הקודם שעמד בראשות המחלקה, המחלקה הכלכלית משתדלת מאוד "להצניע את המעורבות כדי לא לקחת את הקרדיט מהיוזמים."
מחלקות האגף > המחלקה למשפט פלילי

בשנת 1978, הוקמה מחלקת "משפט פלילי". החל מ-1 ביוני 2017, עומדת בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט פלילי, עמית מררי.
המחלקה על כלל ההיבטים של המשפט הפלילי בישראל. במסגרת זו המחלקה מגישה חוות דעת על כל הצעת חוק הכוללת רכיש פלילי. המחלקה גם אחראית על היבטים פליליים בינלאומיים כגון הסגרה ואמנות בתחום הפלילי. המחלקה קידמה חקיקה בנושאי סחר בבני אדם, עבריינות מין, סמים מסוכנים, איסור על הלבנת הון, פשיעה מאורגנת, עבירות טרור ואלימות במשפחה.
מחלקות האגף > המחלקה למשפט בין-לאומי

מחלקת משפט בין-לאומי הוקמה בשנת 2000, ובשנת 2003 צורפה למחלקה "החטיבה לקשרי חוץ". החל מ-27 באוקטובר 2013 ועד ל-30 ביוני 2022 עמד בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט בינלאומי, רועי שיינדורף, ומ-1 ביולי 2022 עומד בראשות המחלקה גיל-עד נועם.
המחלקה אחראית על הטיפול בכלל ההיבטים המשפטיים של המשפט הבין-לאומי. במגדרת זו המחלקה מלווה כל הסכם בינלאומי עליו חותמת מדינת ישראל. המחלקה הבינלאומית היא המחלקה היחידה בייעוץ וחקיקה המשפטית גם כליטיגטורית של המדינה, וזאת בפני בתי דין זרים, גופי בוררויות בינלאומיים וגופי גישור בינלאומיים.
מחלקות האגף > המחלקה למשפט ציבורי-מנהלי

כבר בשנת 1950 מונה רפרנט ייעודי שתפקידו לעסוק בייעוץ במשפט מנהלי. מחלקת "ייעוץ" עברה מאז גלגולים רבים. במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה למשפט ציבורי-מנהלי". החל מ-8 באוגוסט 2021, עומד בראש המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה, גיל לימון.
המחלקה אחראית על תחום המשפט המנהלי, ובמסגרת זו מטפלת בתחום טוהר המידות בשירות הציבורי ותמיכה במוסדות ציבור. בנוסף המחלקה אחראית על תחום האתיקה. בעבר המחלקה יזמה את "פרויקט שלטון החוק ברשויות המקומיות".
בינואר 2017 החליטו שרת המשפטים איילת שקד והיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט לבטל את התחום הנפרד של יהודה ושומרון במשרד המשפטים, שבו הייתה זילבר אחראית על האכיפה, ובכך צמצמו את סמכויותיה.
בסוף אוגוסט 2017 צימצמה הממשלה שנית את סמכויותיה בנושא מגדר והעבירה אותם למשרדי הממשלה העוסקים בנושא. עם זאת, היועץ המשפטי לממשלה הודיע שזילבר תמשיך לשאת באחריות מטעמו, "לטיפול בהיבטים המשפטיים העקרוניים הקשורים בנושא".
לקריאה נוספת

אמנון רובינשטיין וברק מדינה, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, הוצאת שוקן, מהדורה שישית, 2005, כרך ב: רשויות השלטון ואזרחות, פרק 18 - היועץ המשפטי לממשלה והתביעה הכללית
מרים בן-פורת, "יחסי הגומלין בין מבקר המדינה לבין היועץ המשפטי לממשלה", המשפט, י"ד 149 (2010).
אהרן ברק וטנה שפניץ (ע), ספר אורי ידין, כרך א, ירושלים: בורסי, תש"ן
קת'לין טרנר

| --- | --- |

טרנר, 2013
 לידה:  19 ביוני 1954 (בת 70) ספרינגפילד, מיזורי, ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  Mary Kathleen Turner 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1977
 מקום לימודים:  בית הספר המרכזי לנאום ודרמה בלונדון  אוניברסיטת המדינה של מיזורי  University of Maryland, Baltimore County  The American School in London 
 צאצאים:  Rachel Weiss 
 פרסים והוקרה:  פרס גלובוס הזהב כשחקנית הקומדיה הטובה ביותר בסרט קולנוע (1985, 1986)
 https://kathleenturner.net/
 פרופיל ב-IMDb
 
מרי קת'לין טרנר (באנגלית: Mary Kathleen Turner; נולדה ב-19 ביוני 1954) היא שחקנית קולנוע ובמאית אמריקאית. טרנר הייתה בין השחקניות הבולטות בשנות ה-80 לאחר ששיחקה בתפקיד הראשי בסרט "כחום הגוף" (1981). בין היתר הייתה מועמדת לפרס האוסקר על משחקה בתפקיד הראשי בסרטו של פרנסיס פורד קופולה "להתחתן שנית" (1986), וזכתה פעמיים בפרס גלובוס הזהב על תפקידיה בסרטים "בעקבות האוצר הרומנטי" (1984) ו"הכבוד של פריצי" (1985), והייתה גם מועמדת לשני פרסי טוני עבור תפקידיה במחזות "חתולה על גג פח לוהט" (1990) ו-"מי מפחד מווירג'יניה וולף?" (2005). טרנר אובחנה כלוקה בדלקת מפרקים שיגרונית בתחילת שנות ה-90 והדבר הביא להפחתה בכמות הופעותיה הקולנועיות, על אף שגם לאחר אבחון המחלה המשיכה להופיע, בין היתר בתפקיד הראשי בסרטו של ג'ון ווטרס "אמא סדרתית" (1994). טרנר ממשיכה להופיע בתיאטרון, ובטלוויזיה (בין היתר שיחקה את אביו הטרנסג'נדר של צ'נדלר בסדרה "חברים") וכן כמדבבת.
ביוגרפיה

טרנר נולדה בספרינגפילד, מיזורי שבארצות הברית למשפחה נוצרית-מתודיסטית אדוקה. אביה, אלאן ריצ'רד טרנר, היה דיפלומט בשירות החוץ של ארצות הברית, וכילדה חיה טרנר בארצות רבות שבהן שירת אביה, ובין היתר בקנדה, בוונצואלה, בקובה ובבריטניה. בשנת 1972 סיימה טרנר את לימודי בית הספר התיכון בלונדון, ובאותה השנה מת אביה, והיא שבה לארצות הברית עם משפחתה. היא למדה באוניברסיטת המדינה של מיזורי במשך שנתיים, והשלימה את התואר הראשון באמנויות באוניברסיטת מרילנד ב-1977.
קריירה > שנות ה-70

בצעירותה גילתה כישרון ונטייה למשחק, וכיכבה בהפקות במה בבימויו של הבמאי סטיב ייגר.
בשנת 1978 הופיעה טרנר לראשונה בטלוויזיה באופרת הסבון של רשת NBC "הרופאים" (The Doctors).