stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירקונה
היסטוריה

מקימי היישוב כללו גרעין של מתיישבים שיועדו במקור להתיישב על אדמת ג'ידרו בעמק זבולון. אולם לאחר שהתברר שהאדמה בעמק זבולון אינה מתאימה לפרדסים הוחלט ליישבם בסמיכות לכפר מל"ל שסבל מהעדר פיתוח של קרקעותיו בגלל מיעוט משאבים, והועברה למודל של התיישבות אינטנסיבית. ביולי 1931 הוגרלו הקרקעות ובשנת 1932 עלו על הקרקע. 15 מחברי הארגון יושבו בכפר מל"ל עצמה, ועוד 35 משפחות קיבלו משקים בירקונה על 540 דונם אדמות שהופרשו להם מאדמות כפר מל"ל. בתחילת 1933 התושבים גרו בצריפים ומספר מתיישבים החלו בבניית בתים. הבאר במושב הפיק מים רבים מעבר לצורכי המושב והם בקשו למכור ממי הבאר כדי לממן את חפירתו ותפעולו. בשנת 1933 נבנתה מרפאה של קופת חולים כללית על גבול ירקונה ורמתיים.
במושב היו 24 ילדים בגיל בית הספר שרובם למדו בבתי ספר שונים במושבות השכנות ומקצתם למדו בבתי ספר בתל אביב. בספטמבר 1933 הוקם בית ספר משותף ליישובי הסביבה של תנועת העבודה בכפר מל"ל. כיום לומדים ילדי המושב בחטיבת הנעורים ובתיכון בבית חינוך ירקון.
ב-23 באוגוסט 1950 נרצחה בת המושב תמר אורן בפרדס במושב ירקונה בידי מסתננים ערביים מירדן. במקום הרצח הונחה אבן זיכרון לזכרה.
מושב ירקונה נכלל בין 65 היישובים בתוכנית המתאר הארצי 35 (תמ"א 35) להם רחוב משותף עם יישוב עירוני צמוד, במסגרת התוכנית יסופחו שטחים מירקונה להוד השרון.
שוק איכרים שנתי במושב ירקונה

לתושבי מושב ירקונה מסורת ארוכת שנים בארגון שוק איכרים שנתי שנערך בעונת האביב. "באזאר ירקונה" הוא אירוע שמשלב תרבות, בילוי ותרומה לקהילה, והוא כולל עשרות דוכנים שונים ובהם גבינות, יין, ירקות אורגניים, פרחים, פירות טריים, חפצי אומנות, בתי קפה, פיצה, פעילויות כיף, מוזיקה ואטרקציות. האירוע כולו מאורגן בהתנדבות מלאה על ידי תושבי ירקונה וכל ההכנסות מועברים בתרומה לעמותת חיים שפועלת להצלת חיים של ילדים חולי סרטן.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  שמות חדשים ליישובים עבריים, דואר היום, 9 באפריל 1933
↑  א. מ. קולר, התיישבות פועלי המושבות, דבר, 8 במאי 1929
↑  לחברי ארגון ג'ידרו, דבר, 2 ביולי 1931
↑  הכלכלה העברית בארץ ישראל בתרצ"ב, דבר, 30 בספטמבר 1932
↑  על מסירת הקרקע בכפר מל"ל, דבר, 28 בינואר 1934
↑  אברהם גרין, מושב ירקונה בן שלושים, דבר, 7 ביוני 1962
↑  בכפר ירקונה, דבר, 18 בינואר 1933
תקון, דבר, 19 בינואר 1933
↑  בניינים חדשים למרפאות קופ"ח, דבר, 27 בפברואר 1933
רמתים, דואר היום, 6 באוגוסט 1933
↑  בי"ס משותף לילדי העובדים בשרון, דבר, 25 באפריל 1933
↑  בית ספר משותף של ילדי העובדים בשרון, דבר, 28 בספטמבר 1933
↑  מסתננים רצחו צעירה יהודיה, דבר, 24 באוגוסט 1950; תמר אורן, באתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007469724805171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אבן זיכרון לתמר אורן במקום הירצחה בירקונה
כריסטובל בלנסיאגה

| --- | --- |
בלנסיאגה, 1950
בלנסיאגה, 1950
 לידה:  21 בינואר 1895 גטריה, ספרד 
 פטירה:  2011  (בגיל 115 בערך) שאביה, ספרד, ספרד 
 שם לידה:  Cristóbal Balenciaga Eizaguirre 
 מדינה:  ספרד 
 
כריסטובל בלנסיאגה (בספרדית: Cristóbal Balenciaga;‏ 21 בינואר 1895 – 23 במרץ 1972) היה מעצב אופנה ספרדי-בסקי, מייסדו של בית האופנה "בלנסיאגה".
ביוגרפיה

כריסטובל בלנסיאגה נולד בשנת 1895 בעיר הדייגים גטריה שבמחוז גיפוסקואה, בחבל הבסקים שבצפון ספרד. אמו הייתה תופרת, ובילדותו שהה בלנסיאגה במחיצתה בעת שעבדה. בגיל 12 החל לעבוד כשוליה של חייט. המרקיזה דה קאסה טורס הפכה ללקוחה ולפטרונית שלו. היא שלחה אותו למדריד, שם למד תפירה.
בלנסיאגה זכה להצלחה כמעצב. בשנת 1919 פתח בוטיק בסן סבסטיאן, שהתרחב לסניפים במדריד ובברצלונה. משפחת המלוכה הספרדית ואצולת המדינה לבשו את בגדיו. עקב מלחמת האזרחים הספרדית נאלץ לסגור את עסקיו ועבר לפריז, שם פתח בית אופנה באוגוסט 1937. בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה נחשפה יצירתיותו במלואה, ובשנות ה-50 וה60 נחשבה יצירתו לשיא האופנה העילית.
בשנת 1960 יצר את שמלת הכלולות של פביולה, בנישואיה לבודואן, מלך הבלגים. מאוחר יותר תרמה המלכה את השמלה לקרן כריסטובל בלנסיאגה.
בשנת 1968, בהגיעו לגיל 74, סגר את בית האופנה שלו בפריז, ולאחר מכן את סניפיו בברצלונה ובמדריד.
הוא לימד עיצוב אופנה, והשפיע על מעצבים כאוסקר דה לה רנטה, אנדרה קוראז', עמנואל אונגרו ואובר דה ז'יבנשי.
בלנסיאגה נפטר ב-23 במרץ 1972 בסאבייה (Xàbia) שבספרד.
בית האופנה בלנסיאגה ממשיך לפעול גם כיום, בבעלות בית האופנה גוצ'י.
יסעור ענק צפוני

| יסעור ענק צפוני |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: יסעוריים
סוג:: יסעור ענק
מין:: יסעור ענק צפוני
שם מדעי
 Macronectes halli ‏מטיוס, 1912
תחום תפוצה


יסעור ענק מעופף
יסעור ענק צפוני (שם מדעי: Macronectes halli) הוא מין של יסעור ענק החי באוקיינוס הדרומי ובאיים באזור. הוא דומה לקרובו יסעור ענק דרומי.
תיאור

היסעור הענק הצפוני שוקל 3–5 ק"ג, מוטת כנפיו 150–210 ס"מ, ואורכו 80–95 ס"מ. הזכרים גדולים וכבדים יותר מהנקבות.
יסעורנים אלה דומים לכאורה לאלבטרוסיים והם היחידים שיכולים להיות שווים אליהם בגודלם. הם גם היחידים מבני משפחת היסעוריים שיש להם רגליים מספיק חזקות בשביל ללכת בצורה יעילה על הקרקע. ליסעורים יש לסת אשר יכולה להכיל מזון חלקלק. הם מפיקים שמן קיבה המורכב משעוות אסטר וטריגליצריד העוזר להם כנגד טורפים. יש להם בלוטת מלח מעל הנחיריים המסייע להתפיל את גופם, עקב כמות גבוהה של מים באוקיינוס שהם סופגים. הבלוטה מפרישה תמיסת מלח מאפם, וגם מייצר מזון עשיר באנרגיה המסייע לאפרוחים ועבור העופות הבוגרים בזמן טיסות ארוכות.
מקוריהם גדולים מאוד בצבע כתום חיוור, נוצותיהם אפורות עם נקודות. מזונם מצוי ביבשה ובים, אך בעיקר ליד החוף. הם אוכלים פגרים, בעיקר של כלבי ים ופינגווינים. לעיתים קרובות הם עוקבים אחרי סירות דיג לאכול את הפסולת הנזרקת ממנה. תוחלת חייהם 20 שנים.
רבייה

עונת הרבייה היא מחודש אוקטובר ועד מרץ. היסעורים מטילים ביצה אחת ויחידה, בקן מחוספס הבנוי 50 ס"מ מעל לפני הקרקע. הביצה מודגרת במשך כ-60 ימים. מרגע שבקע, הגוזל נשאר בקן למשך 3 שבועות. הגוזלים מצמיחים נוצות לאחר כ-4 חודשים, ומגיעים לבגרות המינית רק לאחר 6–7 שנים כאשר הופכים לפרחון.
הערות שוליים

↑  יסעור ענק צפוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
יחסי דרום אוסטיה – הרפובליקה העממית של דונצק

| יחסי דרום אוסטיה – הרפובליקה העממית של דונצק |
| --- | --- |
דרום אוסטיה: הרפובליקה העממית של דונצק


דרום אוסטיה: הרפובליקה העממית של דונצק
שטח (בקילומטר רבוע)
3,900: 26,592
אוכלוסייה
72,000: 2,318,721
תמ"ג (במיליוני דולרים)

תמ"ג לנפש (בדולרים)

משטר
רפובליקה: רפובליקה פרלמנטרית

יחסי דרום אוסטיה–הרפובליקה העממית של דונצק הם יחסי חוץ בין דרום אוסטיה והרפובליקה העממית של דונצק. שתיהן מדינות לא מוכרות ושטחים שנויים במחלוקת, כאשר הרפובליקה העממית של דונצק נחשבת לשטח אוקראיני, בעוד דרום אוסטיה נחשבת לשטחה של גאורגיה.
היסטוריה

דונצק הייתה מחוז של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית ודרום אוסטיה הייתה מחוז אוטונומי של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הגיאורגית בתקופת ברית המועצות.
באפריל 2014 כבשו בדלנים פרו-רוסים מזרחיים את העיר דונצק והכריזו על עצמאות מאוקראינה. בינתיים, שגריר דרום אוסטיה ברוסיה דמיטרי מדוייב קיבל משלחת של יו"ר הרפובליקה העממית של דונצק דניס פושילין לבקשתו של האחרון. במהלך הפגישה ביקש פושילין ממדוייב להפנות פנייה לנשיא דרום אוסטיה ליאוניד טיבילוב וליו"ר הפרלמנט סטניסלב קוצ'ייב להכיר בעצמאות מדינתו.
ב-27 ביוני החליטה מועצת הביטחון של דרום אוסטיה להכיר ברפובליקה העממית של דונצק. נשיא דרום אוסטיה אמר לתקשורת: "אני מאמין שההכרה ברפובליקה העממית של דונצק היא הצעד הנכון, אנשי דרום אוסטיה תומכים ומשבחים את ההחלטה להכיר בדונצק ובלוהנסק".
ב-13 במאי 2015, משרד החוץ של הרפובליקה העממית של דונצק אמר בהצהרה כי הנשיא אלכסנדר זכרצ'נקו חתם על הצו המכיר באבחזיה ובדרום אוסטיה.
חגיגות נערכו בצחינוואלי כאשר רוסיה הכירה בדונצק ולוהנסק, חגיגות שאורגנו על ידי ממשלת דרום אוסטיה.
ראו גם

יחסי דרום אוסטיה–רוסיה
יחסי הרפובליקה העממית של דונצק–רוסיה
ישראל באירוויזיון 2000

ישראל השתתפה באירוויזיון 2000 עם השיר "שמייח", בביצוע להקת פינג פונג בתחרות שהתקיימה בסטוקהולם, בירת שוודיה.
לפני האירוויזיון > בחירה פנימית

ועדה פנימית ברשות השידור בחרה בשיר שמייח של להקת פינג פונג לייצג את ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון 2000.
| סדר | שם המבצע | שם השיר | מילים | לחן | ניקוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פינג פונג | שמייח | גיא אסיף ורועי צ'יקי ארד | גיא אסיף ורועי צ'יקי ארד | 36 | 1 |
| 2 | מיכל אמדורסקי | לונה | חנה גולדברג | מיכל אמדורסקי ונתי נתנזון | 34 | 3 |
| 3 | אופירה יוספי | אור תקווה | חמוטל בן זאב | יורם צדוק | 35 | 2 |
באירוויזיון

בעת הופעתם, הלהקה הניפה את דגל ישראל ודגל סוריה בקריאה לשלום בין שתי האומות על רקע שיחות השלום בין שתי המדינות באותה תקופה. רועי ארד וגיא אסיף, שני אמנים מהלהקה, אף התנשקו למספר שניות ברפרן השיר. על פי התכנון הראשוני, בפזמון החוזר כל המלווים הישראלים באולם התחרות היו אמורים להצטרף לקולות הלהקה ולצעוק "שמח", אולם הלהקה החליטה לשנות את נוסח השיר לשפה האנגלית. הלהקה גרמה פרובוקציה כאשר חברי הלהקה פרסמו כי בכוונתם לעלות לבמה עם דגלי סוריה על מנת להעביר מסר של שלום בין שתי האומות. בנוסף, לדעת רבים, השיר שעסק באישה שחשה רגשי אהבה עזים לגבר סורי היה ילדותי למדי. כמו כן, רשות השידור אסרה עליהם לעלות לבמת התחרות עם דגלי סוריה, אך אלה איימו לחזור לארץ מבלי להופיע בתחרות. בשלב מסוים ביקשה רשות השידור הישראלית מהמארגנים של התחרות לפסול את ישראל בטענה שחברי להקת "פינג פונג" מיצגים את עצמם ולא את מדינת ישראל, אך זה היה מאוחר מדי מבחינה מעשית. בסופו של דבר, בניגוד מוחלט לדרישת רשות השידור, בחרו חברי הלהקה לעלות לבמה עם דגלי סוריה, מה שגרם כעס גדול בישראל. השיר עצמו סיים את התחרות במקום ה-22.
ישראל הופיעה ראשונה על הבמה ופתחה את המופע. ישראל קיבלה 7 נקודות והגיעה למקום ה-22.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  צרפת | 6 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  | 0 נקודות |
| נקודה אחת |  מקדוניה הצפונית | נקודה אחת |
| סך הכל | 2 מדינות | 7 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  דנמרק
10 נקודות:  רוסיה
8 נקודות:  הולנד
7 נקודות:  נורווגיה
6 נקודות:  אסטוניה
5 נקודות:  איסלנד
4 נקודות:  לטביה
3 נקודות:  מלטה
2 נקודות:  אירלנד
נקודה אחת:  הממלכה המאוחדת
סך הכל: 10 מדינות
לאחר האירוויזיון

כשחברי המשלחת שבו לישראל, הם התקבלו בכעס ורשות השידור הודיעה כי היא דורשת לקבל החזר על כל הוצאות המשלחת, דבר שלא קרה לבסוף. לאחר קיום התחרות, ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת התכנסה במיוחד על מנת להבהיר כי הלהקה היא ”ביזיון ובושה למדינת ישראל, לרשות השידור ולתרבות הישראלית”. אורי פורת, מנכ"ל רשות השידור, אמר כי ”'פינג פונג' הם להקה של נוכלים והרשות נפלה קורבן לחבורה של אנשים מופקרים” ועוד הוסיף ”החבורה הוליכה אותנו שולל והשאירה אותנו חסרי אונים מול מעשה הונאה”.
לאחר מכן, הלהקה הוציאה אלבום אחד בשם "בין מוסר לאופנה" בהוצאת הד ארצי, אשר לא זכה לאהדה ברדיו הישראלי.
ראו גם

אירוויזיון 2000
ישראל באירוויזיון
שמייח
פינג פונג (להקה)
הערות שוליים

1 2  Detailed voting results
↑  "זעם ברשות השידור על חברי להקת פינג פונג". וואלה! חדשות. נבדק ב-2018-08-21.
↑  תומר שדמי, "`פינג פינג` הם להקה של נוכלים", באתר ynet, 31 במאי 2000
יסעור ענק דרומי

| יסעור ענק דרומי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: יסעוריים
סוג:: יסעור ענק
מין:: יסעור ענק דרומי
שם מדעי
 Macronectes giganteus ‏גמלין, 1789
תחום תפוצה


יסעור ענק דרומי (שם מדעי: Macronectes giganteus) הוא מין של יסעור ענק החי באזור הקוטב הדרומי - אנטארקטיקה והימים סביבו.
תיאור

יסעורי הענק ענקיים כשמם. יסעור הענק הדרומי מעט גדול יותר, משקלו כ-3 עד 8 ק"ג, מוטת כנפיו 180–210 ס"מ, ואורכו 86–100 ס"מ. הזכרים גדולים וכבדים יותר מהנקבות.
יסעורנים אלה דומים לכאורה לאלבטרוסיים והם היחידים שיכולים להיות שווים אליהם בגודלם. הם גם היחידים מבני משפחת היסעוריים שיש להם רגליים מספיק חזקות בשביל ללכת בצורה יעילה על הקרקע. ליסעורים יש לסת אשר יכולה להכיל מזון חלקלק. הם מפיקים שמן קיבה המורכב משעוות אסטר וטריגליצריד העוזר להם כנגד טורפים. יש להם בלוטת מלח מעל הנחיריים המסייע להתפיל את גופם, עקב כמות גבוהה של מים באוקיינוס שהם סופגים. הבלוטה מפרישה תמיסת מלח מאפם, וגם מייצר מזון עשיר באנרגיה המסייע לאפרוחים ועבור העופות הבוגרים בזמן טיסות ארוכות.
מקורותיהם גדולים מאוד בצבע כתום חיוור, נוצתו אפורות עם נקודות (למעט 15% מיסעורי הדרום, שראשם צווארם והחזה העליון שלהם בצבע לבן). מזונם מצוי ביבשה ובים, אך בעיקר ליד החוף.
תזונתם בעיקרית כוללת קריל, דגים ויצורי ים דומים לעיתים קרובות הם עוקבים אחרי סירות דיג לאכול את הפסולת הנזרקת ממנה. הם מגוונים בפגרים, בעיקר של כלבי ים ופינגווינים. עם זאת הם חזקים מספיק כדי לקטול עופות ים כולל אפרוחי פינגווינים או אף פינגווינים בוגרים קטנים, דבר שהם מבצעים בלהקות בעזרת מקוריהם החזקים. תוחלת חייהם 20 שנים.
רבייה

עונת הרבייה היא מחודש אוקטובר ועד מרץ. היסעורים מטילים ביצה אחת ויחידה, בקן מחוספס הבנוי 50 ס"מ מעל לפני הקרקע. הביצה מודגרת במשך כ 60 ימים. מרגע שבקע, הגוזל נשאר בקן למשך 3 שבועות. הגוזלים מצמיחים נוצות לאחר כ-4 חודשים, ומגיעים לבגרות המינית רק לאחר 6–7 שנים כאשר הופכים לפרחון.
גלריה

יסעור ענק מתעמת עם פינגווין לבן-אוזן על אפרוח
הערות שוליים

↑  יסעור ענק דרומי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534824605171
כריסטוס פאפאדימיטריו

| --- | --- |

פרופסור פאפאדימיטריו בהרצאה שניתנה באוניברסיטה העברית בירושלים
 לידה:  1949  (בן 75 בערך) אתונה, ממלכת יוון 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרינסטון  האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה 
 מנחה לדוקטורט:  Kenneth Steiglitz 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו  אוניברסיטת סטנפורד  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  אוניברסיטת קולומביה 
 תלמידי דוקטורט:  קונסטנטינוס דסקלקיס, זיו בר-יוסף, Kunal Talwar, Xiaotie Deng, Edouard Louis Servan-Schreiber, Alex Fabrikant, James R. Lee, Vangelis Paschos, Christos Alexandros Psomas, Yaron Singer, Alan Glenn Murray, אסתר ארקין, ג'וזף ס. ב. מיטשל, פריס קנלאקיס, Deborah Gail Goldman, Chris Umans, Elias Koutsoupias, Kamalika Chaudhuri, Stephen A. Vavasis, Frank Ban 
 פרסים והוקרה:  פרס קנות' (2002)  IEEE Computer Society Charles Babbage Award (2004)  פרס הארווי (2018)  פרס חלוץ המחשב (2022)  עמית ACM (2001)  מדליית ג'ון פון נוימן של IEEE (2016)  פרס האיגוד האירופי לתאוריה של מדעי המחשב (2015)  פרס גדל (2012)  פרס האיגוד האירופי לתאוריה של מדעי המחשב (2015)  פרס ג'ון פון נוימן (2023) 
 תרומות עיקריות
 סיבוכיות חישובית
 
כריסטוס חרילאוס פאפאדימיטריו (ביוונית Χρήστος Χαρίλαος Παπαδημητρίου, נולד ב-16 באוגוסט 1949) הוא מדען מחשב אמריקאי ממוצא יווני, העוסק בעיקר בתחום של סיבוכיות חישובית ואלגוריתמים ויישומיהם למאגרי נתונים, אופטימיזציות בינה מלאכותית ועוד, וזוכה פרס קנות' לשנת 2002 עבור תרומתו המתמשכת והיסודית לביסוס התאוריה של מדעי המחשב, בפרס גדל לשנת 2012 על תרומתו לתורת המשחקים האלגוריתמית ובפרס הארווי לשנת 2019. פאפאדימיטריו מכהן כפרופסור באוניברסיטת קליפורניה בברקלי וספרו "סיבוכיות חישובית" (Computational Complexity) שיצא בשנת 1994 הוא מהנפוצים ביותר בתחום זה.
ביוגרפיה

פאפאדימיטריו למד הנדסת חשמל לתואר ראשון באוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה (סיים ב-1972) והמשיך באוניברסיטת פרינסטון לתואר שני בהנדסת חשמל (1974) ולתואר שלישי בהנדסת חשמל ומדעי המחשב בהדרכת קנת' שטיגליץ (1976). בזמן שהיה מרצה באוניברסיטת הרווארד כתב יחד עם ביל גייטס שהיה תלמידו בקורס, לימים מייסד מיקרוסופט, מאמר שהתייחס לבעיית סידור הפנקייקים של גודמן.
לאחר לימודיו עבד פאפאדימיטריו במספר אוניברסיטאות, ביניהן אוניברסיטת הרווארד, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה, אוניברסיטת סטנפורד ומאז שנת 1996 הוא מלמד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
פרסם עם אפוסטולוס דוקסיאדיס רומן גרפי בשם לוגיקומיקס העוסק בתולדות הלוגיקה ובפרט בדמותו של ברטרנד ראסל.
פאפאדימיטריו נבחר לאקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית ב-2002, ומאז שנת 2009 הוא חבר גם באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  ההודעה על הזכייה בפרס קנות'
↑  ההודעה על זכייה בפרס גדל
↑  W. H. Gates, C. H. Papadimitriou: Bounds for sorting by prefix reversal
↑   אירי ריקין, פילוסופיה בקומיקס? רומן גרפי על מתמטיקה? בהחלט, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007599028905171  PLWABN: 9810597511905606  ACM DL: 81100635501  BIBSYS: 90053336  BnF: cb124208989 (data)  CANTIC: a11072234  CiNii: DA00598879  dblp: p/CHPapadimitriou  GND: 135731909  ISNI: 0000 0001 1055 1111  LCCN: n80102786  LNB: 000072500  MGP: 46289  NKC: vut2010439811  NLA: 35254030  NLK: KAC200811117  NSK: 000554338  NTA: 068287860  RERO: 02-A013457389  SUDOC: 033332495  VIAF: 37007186   WorldCat (עם VIAF): 37007186
יחסי גרמניה–מונקו

| יחסי גרמניה–מונקו |
| --- | --- |
גרמניה: מונקו


גרמניה: מונקו
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 2
אוכלוסייה
84,431,715: 38,558
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 8,784
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 227,815
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית

יחסי גרמניה-מונקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לבין נסיכות מונקו.
היסטוריה

היחסים בין גרמניה לנסיכות מונקו הם, לפי משרד החוץ הגרמני, "חמים וידידותיים עד מאוד באופן מסורתי". לטענתם, הדבר מתבטא בכך ש"שגרירות מונקו בברלין היא אחת השגרירויות היחידות של מונקו ברחבי העולם." שגרירת מונקו הראשונה בגרמניה שהחלה את כהונתה ב-2015 היא איזבל ברו אמאדאי. השגריר הגרמני לפריז, בירת צרפת, אמון גם על מונקו החל ממרץ 2012. ברמה הקונסולרית, גרמניה הקימה קונסוליה במונקו עצמה ב-1988 והיא ממשיכה לפעול.
ישנם כ-900 גרמנים המתגוררים במונקו, כמעט 2.4% מהאוכלוסייה של אחת המדינות הקטנות בעולם. המועדון הגרמני הבינלאומי הוא אחד החשובים במדינה החל מ-1973.
נסיכות מונקו והרפובליקה הפדרלית של גרמניה חתמו על הסכם בנושא שיתוף פעולה בנושא הפשע בשנת 1962. הסכם נוסף, בנושא החלפת מידע בנושא המס נכנס לתוקפו בדצמבר 2011.
ביקורים מדרג גבוה > מגרמניה למונקו

מאי 2017 - שגריר גרמניה בצרפת מייר לנדרוט
ביקורים מדרג גבוה > ממונקו לגרמניה

ספטמבר 2016 - אלבר השני, נסיך מונקו
ספטמבר 2018 - אלבר השני, נסיך מונקו
1 בפברואר 2019 - אלבר השני, נסיך מונקו
21 בפברואר 2019 - אלבר השני, נסיך מונקו
נציגויות דיפלומטיות

מונקו מיוצגת בגרמניה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברלין, בירת המדינה. מונקו מיוצגת בגרמניה גם בדרג הקונסולרי באמצעות שש קונסוליות שונות שהיא מחזיקה בערים: שטוטגרט, דיסלדורף, המבורג, פרנקפורט, מינכן, ופוטסדאם.
גרמניה אינה מיוצגת במונקו בדרג השגרירות והשגרירות האמונה עליה נמצאת בפריז, בירת צרפת. גרמניה מיוצגת במונקו בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר המדינה.
ישראל באירוויזיון 2004

ישראל השתתפה באירוויזיון 2004 עם השיר להאמין בביצוע של דוד ד'אור בעיר איסטנבול, במדינת טורקיה.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע

באותה שנה החליטה רשות השידור כי דוד ד'אור ייצג את ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון.
לפני האירוויזיון > בחירת השיר

קדם-אירוויזיון 2004 הייתה תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2004.
בחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון נעשתה במסגרת תחרות בין ארבעה שירים שאותם שר דוד ד'אור בקדם אירוויזיון, בערוץ הראשון, והנחתה מירב מילר.
השיר שזכה בתחרות הוא השיר להאמין. 50% מהשיר מכיל מילים באנגלית וה-50% הנותרים בעברית. בקדם ליוו את ד'אור קרני פוסטל על צ'לו ואמיר גבירצמן על כלי נשיפה.
רגע לפני שדוד ד'אור טס לתחרות האירוויזיון, הוחלט לשנות את הרכב זמרי הליווי: בוריס סולטנוב מ"כוכב נולד" ואסנת זאנו, שהשתתפה בעבר בקדם-אירוויזיון 1989, נשארו בישראל. במקומם טסו לאיסטנבול זמרות הליווי של צביקה פיק.
| סדר | שם המבצע | שם השיר | מילים | לחן | ניקוד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | דוד ד'אור | פרידום | דוד ד'אור | דוד ד'אור | 25 | 2 |
| 2 | דוד ד'אור | ימים טובים | דוד ד'אור | עופר מאירי | 12 | 3 |
| 3 | דוד ד'אור | בואו מלאכים | דוד ד'אור | שמעון בוסקילה | 29 | 4 |
| 4 | דוד ד'אור | להאמין | דוד ד'אור | דוד ד'אור ועופר מאירי | 91 | 1 |
באירוויזיון > חצי גמר

ישראל הופיעה ה-5 בסדר ההופעה, אחרי לטביה ולפני אנדורה. בתום ההצבעה ישראל לא העפילה לגמר.
באירוויזיון > חצי גמר > נקודות שהוענקו לישראל

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  פורטוגל | 7 נקודות |
| 6 נקודות |  מלטה | 6 נקודות |
| 5 נקודות |  אלבניה,  רומניה | 10 נקודות |
| 4 נקודות |  טורקיה,  ספרד | 8 נקודות |
| 3 נקודות |  אנדורה,  בלארוס,  יוון,  סרביה ומונטנגרו | 12 נקודות |
| 2 נקודות |  בלגיה,  דנמרק,  הולנד,  הממלכה המאוחדת,  פינלנד,  קפריסין | 12 נקודות |
| נקודה אחת |  אוסטריה,  גרמניה | 2 נקודות |
| סך הכל | 18 מדינות | 57 נקודות |
באירוויזיון > חצי גמר > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  יוון
10 נקודות:  אוקראינה
8 נקודות:  סרביה ומונטנגרו
7 נקודות:  הולנד
6 נקודות:  מלטה
5 נקודות:  דנמרק
4 נקודות:  אלבניה
3 נקודות:  קפריסין
2 נקודות:  לטביה
נקודה אחת:  ליטא
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > גמר > נקודות שישראל העניקה

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  אוקראינה
10 נקודות:  יוון
8 נקודות:  ספרד
7 נקודות:  סרביה ומונטנגרו
6 נקודות:  רוסיה
5 נקודות:  שוודיה
4 נקודות:  מלטה
3 נקודות:  קפריסין
2 נקודות:  טורקיה
נקודה אחת:  רומניה
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 2004
הערות שוליים

↑  מרב יודילוביץ', דוד ד'אור ייצג את ישראל באירוויזיון, באתר ynet, 13 בנובמבר 2003
↑  והזוכה היא מירב מילר, באתר ynet, 26 בינואר 2004
↑  מרב יודילוביץ', השיר "להאמין" ייצג את ישראל באירוויזיון, באתר ynet, 5 בפברואר 2004
↑  מרב יודילוביץ', אירוויזיון 2004: בוריס בחוץ, באתר ynet, 19 באפריל 2004
1 2  Detailed voting results SF
↑  Detailed voting results GF
דוד ד'אור באיסטנבול
ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש (המרכזית – 770)

| --- | --- |

בניין 770 בו שוכנת הישיבה
 ישיבה
 תקופת הפעילות:  1940–הווה (כ־84 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  40°40′08″N 73°56′35″W﻿ / ﻿40.668888888889°N 73.943055555556°W﻿ / 40.668888888889; -73.943055555556
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש
 
ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית – 770 היא הישיבה המרכזית של חסידות חב"ד מאז 1940 והסניף הראשי של רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש, השוכנת בשכונת קראון הייטס שבברוקלין, ניו יורק. לימודי הישיבה מתקיימים בהיכל מרכז חב"ד העולמי – 770. הישיבה מיועדת לתלמידים שסיימו 6 שנות לימודים בישיבה קטנה וישיבה גדולה ומעוניינים להמשיך את לימודיהם למשך שנה אחת לפחות.
היסטוריה

הישיבה הוקמה עם הגעתו של האדמו"ר רבי יוסף יצחק שניאורסון לניו יורק מאירופה ועל ידו, בתחילת 1940. בתחילה נקראה בשם "אחי תמימים" והיא כללה את תלמידי הרב ישראל ג'ייקובסון שברחו יחד עמו מישיבות תומכי תמימים בוורשה ובאוטבוצק עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, בנוסף למספר בחורים מקומיים שהצטרפו לישיבה. בסוף השנה, הוחלף שם הישיבה ל"תומכי תמימים" והוקמה מחלקה לתלמידים צעירים שנשארה בשם "אחי תמימים".
הרב שניאורסון מינה הנהלה רוחנית לישיבה, בראשה עמד חתנו הרב שמריהו גוראריה שניהל גם את שאר סניפי הרשת.
לאחר פטירת האדמו"ר ובהמשך מינוי ממלא מקומו רבי מנחם מנדל שניאורסון, הפך הרב שניאורסון לנשיא הישיבה, בעוד גיסו הרב גוראריה מנהל אותה. הרב שניאורסון קבע כי כל סניפי רשת הישיבות יעמדו תחת "מרכז רשת ישיבות תומכי תמימים" שמנוהל על ידי הישיבה המרכזית.
ראשי הישיבה לאורך שנות קיומה היו הרב ישראל זאב גוסטמן, הרב ישראל יצחק פיקרסקי והרב מרדכי מנטליק. המשפיע הראשי של הישיבה היה הרב יואל כהן, ומנהלה הרוחני היה הרב דוד רסקין.