stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתקפת טילי הסקאד במלחמת יום הכיפורים
תוצאת המתקפה והיבטים אסטרטגיים

צוותים סובייטיים שיגרו שלושה טילי סקאד כנגד מטרה צבאית קרובה ולא אל עבר מטרה אסטרטגית בעומק ישראל. כתוצאה מפגיעת אחד הטילים נהרגו שבעה חיילי צה"ל.
כתוצאה מהידיעה שברשות מצרים טילי סקאד המסוגלים לפגוע בעומק שטחה של ישראל, נמנעה ישראל מתקיפת יעדים אסטרטגיים בעומק מצרים במהלך כל המלחמה, וזאת בשונה מתקיפות עומק משמעותיות שביצעה ישראל בסוריה, תקיפות שפגעו במאמץ המלחמתי הסורי ואף שיבשו את חיי העורף בסוריה למשך חודשים ארוכים. הסיבה להימנעות זו נעוצה, ככל הנראה, מהחשש למתקפת טילי סקאד בעומק ישראל. חשש זה הועלה על ידי ראש אמ"ן אלי זעירא בהערכת מצב אצל הרמטכ"ל ב-9 באוקטובר. הימנעות זו בולטת עוד יותר לנוכח המתקפות האפקטיביות על יעדים בעומק מצרים במלחמת ההתשה, שהביאו לשחיקה רבה בצבא המצרי ולהסגת כוחות צבאיים מהחזית להגנה על העורף המצרי ובכך להחלשה ניכרת ביכולות ההתקפיות המצריות.
הערות שוליים

↑  רונן ברגמן וגיל מלצר, מלחמת יום כיפור - זמן אמת, 2004, עמ' 182
↑  דו"ח ועדת אגרנט: ועדת החקירה מלחמת יום הכיפורים, חלק שלישי ואחרון, עמ' 8-9.
↑  אביעזר יערי, בדרך ממרחביה – חייו של איש מודיעין ישראלי, זמורה ביתן, 2003, עמ' 165.
↑  אריה שלו, "מודיעין במבחן: עדות אישית" בתוך: שלושים שנה למלחמת יום הכיפורים: האתגרים והחתירה למענה: סיכום יום עיון, ענת קורץ (עורכת), מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים, אוניברסיטת תל אביב, 2004, עמ' 19
1 2  נועם אופיר, ‏צילו הארוך של הסקאד, באתר חיל האוויר הישראלי, אוקטובר 2006
↑  אל-ע'אני אל-גמסי, מושיך, מוזכראת אל-גמסי, חרב אוקטובר, 1973, פאריס, 1990, עמ' 215-216; ראיון עם עלי פהמי, מפקד הכוחות להגנה אווירית: סוהיר אלחוסיני, 'שיתוף-פעולה מדהים', בתוך מקורות ערביים על מלחמת יום כיפור, אברהם רובינזון (תרגום), מערכות 332, (1993), עמ' 75.
↑  יובל נאמן, ‏קישור אופרטיבי בין ישראל לבין ארצות הברית במלחמת יום הכיפורים, נתיב 104, יוני 2005, עמוד 53
↑  אברהם אדן, על שתי גדות הסואץ, ירושלים, 1979, עמ' 284.
↑  אנואר סאדאת, סיפור חיי, עידנים, 1978, עמ' 199.
↑  Victor Israelyan, Inside the Kremlin During the Yom Kippur War, Pennsylvania State Press, University park Pennsylvania, 1995, pp. 111.
↑  שאזלי, חציית התעלה, עמ' 58
נאוטילוסיים

| נאוטילוסיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
תת־מחלקה:: נאוטילוסאים
סדרה:: נאוטילאים
משפחה:: נאוטילוסיים
שם מדעי
 Nautilidae ‏בלנוויל, 1825

נאוטילוסיים (שם מדעי: Nautilidae; בעברית: שייטנים) היא משפחת בעלי חיים ימיים, יחידה בסדרת הנאוטילאים (Nautilida) שבתת-מחלקת הנאוטילוסאים הקדומים. במשפחה שרדו רק שני סוגים - Nautilus ו-Allonautilus, ובהם 6 מינים, בעלי קונכייה סלילית ומספר זרועות ציד קצרות. הצבעים של הקונכייה הם אדום ולבן לסירוגין.
הנאוטילוס הוא אחת מהרכיכות היחידות ששרדו מהמזוזואיקון, ומוגדר כמאובן חי.
בעיניים של הנאוטילוסים אין עדשה, ולכן הם אינם יכולים לראות היטב ומאתרים את מזונם בעיקר על ידי חוש ריח.
ישנם הטוענים כי הקונכייה של מינים אלו היא אחת מהדוגמאות הקלאסיות המדגימות את יחס הזהב, כי אם חותכים קונכייה זו ומחלקים את המרווחים בין שנת לשנת, התוצאה המתקבלת קרובה למספר זה.
שמה של רכיכה זו ניתן לצוללות אחדות, ובהן הצוללת הראשונה, "נאוטילוס" של רוברט פולטון, שעל שמה נקראה הצוללת בספרו של ז'ול ורן "20,000 מיל מתחת למים".
עין של נאוטילוס
מיון

סדרה נאוטילאים (Nautilida)
משפחה נאוטילוסיים (Nautilidae)
סוג Nautilus
מין Nautilus belauensis
מין Nautilus macromphalus
מין Nautilus pompilius
מין Nautilus stenomphalus
סוג Allonautilus
מין Allonautilus perforatus
מין Allonautilus scrobiculatus
סוג Carinonautilus - נכחד
סוג Cenoceras - נכחד
סוג Eutrephoceras - נכחד
סוג Pseudocenoceras - נכחד
סוג Strionautilus - נכחד
הערות שוליים

↑  גידי רענן, נאוטילוס – מרכיכה לצוללת גרעינית, באתר Submarines On Stamps
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534216405171  NDL: 00568817 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נאויה אוגאווה

זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
נאויה אוגאווה (ביפנית: 小川直也; נולד ב-31 במרץ 1968) הוא אמן לחימה יפני לשעבר אשר התחרה בג'ודו ולאחר מכן בהיאבקות ובאמנויות לחימה משולבות. בקריירת הג'ודו זכה במדליית כסף מהמשחקים האולימפיים בברצלונה 1992 ובשבע מדליות מאליפויות העולם, ארבע מהם זהב.
לאחר מכן התחרה כמתאבק בתחרות ההיאבקות המקצועית 'New Japan Pro-Wrestling' (אנ') והיה פעמיים אלוף ה-'National Wrestling Alliance' (אנ'). כאמן לחימה משולבת (MMA), התחרה ב-'Pride Fighting Championships' (אנ').
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
↑  מידע על אוגאווה באתר Online World of Wrestling.
↑  הקרב נגד פרנק מולר על מדליית הארד באטלנטה 1996, אתר JudoInside.
↑  ‏ "Olympian Mentor Lifts Fukushima Judoka", ‏ 23 באוגוסט 2012, 'Japan Bullet'
| אלופי העולם במשקל כבד של NWA |
| --- | --- | --- |
| 1940 | אורוויל בראון • לו ת'ז |  |
| 1950 | בילי ווטסון • דיק האטון • פאט או'קונור |  |
| 1960 | באדי רוג'רס • ג'ין קיניסקי • דורי פאנק ג'וניור |  |
| 1970 | הארלי רייס • ג'ק בריסקו • גיאנט באבה • טרי פאנק • דאסטי רודס |  |
| 1980 | טומי ריץ' • ריק פלייר • קרי ואן אריק • רוי גארווין • ריקי סטימבוט |  |
| 1990 | סטינג • טאטסומי פוג'ינאמי • מסהירו צ'ונו • הגרייט מוטה • ברי ווינדהאם • שיין דאגלס • כריס קנדידו • דן סברן • נאויה אוגאווה • גארי סטיל |  |
| 2000 | מייק ראפאדה • סאבו • סטיב קורינו • שינאיה האשימוטו • קן שמרון • רון קילינגס • ג'ף ג'ארט • AJ סטיילס • ריי גונזאלס • רייבן • ריינו • כריסטיאן קייג' • אביס • אדם פירס • ברנט אלברייט • בלו דימון ג'וניור |  |
| 2010 | קולט קבנה • השייח' • קהגאס • רוב קונווי • סאטושי קוג'ימה • הירויושי טנזאן • ג'קס דיין • טים סטורם • ניק אלדיס • קודי |  |
| 2020 | טרבור מרדוק • מאט קרדונה • טיירוס (נוכחי) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00825283  VIAF: 255916668   WorldCat (עם VIAF): 255916668
נייסה

ערך זה עוסק בנהר. אם התכוונתם לעיר בפולין, ראו .
| --- | --- |

גשר מעל הנייסה בגרליץ
 מידע כללי
 אורך:  252 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  30 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  4,297 קמ"ר
 מוצא:  נובה ווס נד ניסואו, צ'כיה
 גובה מוצא הנהר:  774 מטרים
 יובלים:  Mandau, Rábenka, Karlovský potok, Křížový potok, Luční potok, Doubský potok, Údolský potok, Slunný potok, Farský potok, Janovodolský potok, נייסה, Mšenský potok, Lučanská Nisa, Ruprechtický potok, Novoveský potok, Rýnovická Nisa, Pavlovický potok, Plátenický potok, Ostašovský potok, Šindelův potok, Jizerský potok, Scheidebach, Bílá Nisa, Harcovský potok, Černá Nisa, Pließnitz, Kemmlitzbach, Malxe, Wittgendorfer Wasser, Jeřice, Ullersdorfer Bach, Václavický potok, Lubsza, Smědá River, Oleška, Růžodolský potok, בפסקה זו 4 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 שפך:  אודר
 מדינות באגן הניקוז:  צ'כיה, פולין, גרמניה
 נהר נייסה, מסומן בכחול עבה, באגן הניקוז של נהר האודר
 
הנייסה (בצ'כית: Lužická Nisa; בפולנית: Nysa Łużycka; בגרמנית: Lausitzer Neiße; בסורבית: Łužiska Nysa) הוא נהר שמוצאו בנובה ווס נד ניסואו (Nová Ves nad Nisou) בצ'כיה בגובה של 774 מטר. הוא זורם לאורך 54 ק"מ בתחומי צ'כיה ולאחר מכן לאורך גבול פולין-גרמניה, ונשפך לנהר האודר בגובה של 32 מטר ליד רצדורף (Ratzdorf). אורכו הכולל של הנהר הוא 252 ק"מ וגליל מימיו משתרע על פני 4,297 קמ"ר.
לאחר מלחמת העולם השנייה היה הנהר, יחד עם האודר, לגבול בין פולין לגרמניה.
ערים ועיירות על הנהר:
יבלונץ נד ניסואו, צ'כיה
ורטיסלביצה, צ'כיה
ליברץ, צ'כיה
זיטאו, גרמניה
בוגטיניה (Bogatynia), פולין
גרליץ, גרמניה; וזגוז'לץ, פולין
פיינסק (Pieńsk), פולין
באד מוסקאו, גרמניה; לגניצה, פולין
פורסט, גרמניה
גובין, פולין
מת'יו דני

מת'יו דני (באנגלית: Matthew Denny; נולד ב-2 ביוני 1996) הוא אתלט אוסטרלי, אלוף חבר העמים הבריטי (ברמינגהאם 2022) בזריקת דיסקוס וסגן אלוף חבר העמים הבריטי (גולד קוסט 2018) ביידוי פטיש.
ביוגרפיה > 2015 > סגן אלוף האוניברסיאדה בזריקת דיסקוס

באוניברסיאדת קוואנגג'ו שנערכה ביולי זכה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 62.58 מטר.
ביוגרפיה > 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיים במקום 19 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 61.16 מטר.
ביוגרפיה > 2018 > סגן אלוף חבר העמים הבריטי ביידוי פטיש

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באפריל בגולד קוסט שבאוסטרליה זכה במדליית כסף ביידוי פטיש בשיא אישי חדש של 74.88 מטר. בנוסף, סיים במקום רביעי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 62.53 מטר.
ביוגרפיה > 2019 > אלוף האוניברסיאדה בזריקת דיסקוס

באוניברסיאדת נאפולי שנערכה ביולי זכה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 65.27 מטר.
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי סיים במקום רביעי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 67.02 מטר.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיים במקום שישי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 66.47 מטר.
ביוגרפיה > 2022 > אלוף חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוגוסט בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת זכה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 67.26 מטר.
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיים במקום רביעי בשיא אישי חדש של 68.24 מטר.
שיאים אישיים > אצטדיון

זריקת דיסקוס: 68.43 מטר (2023), שיא אוסטרליה
יידוי פטיש: 74.88 מטר (2018)
נייג'ל שורט

| --- | --- |

 לידה:  1 ביוני 1965 (בן 59) לי, הממלכה המאוחדת 
 הישג בולט:  השתתפות בגמר אליפות העולם 1993
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב אמן משנת 1984
 מד כושר מרבי:  2712 (אפריל 2004)
 מד כושר נוכחי:  2594 ‏(אוקטובר 2024)
 השכלה:  בית הספר בולטון 
 מקצוע נוסף:  מתמטיקה
 מדינה:  בריטניה
 פרסים והוקרה:  חבר במסדר האימפריה הבריטית 
 
נייג'ל שורט (באנגלית: Nigel Short;‏ נולד ב-1 ביוני 1965 בלי (שבאזור מנצ'סטר שבאנגליה) הוא שחמטאי אנגלי בדרגת רב אמן. היה אלוף אנגליה בשחמט, התחרה מספר פעמים באליפות העולם בשחמט. בשנת 1993 העפיל להתמודדות נגד גארי קספרוב על תואר אלוף העולם בשחמט.
נכון לפברואר 2020, מדורג במקום השישי באנגליה לפי מד כושר.
ביוגרפיה

נייג'ל שורט גדל באזור מנצ'סטר. הוא התחיל לשחק שחמט בצעירותו. בגיל 10 הוא ניצח את ויקטור קורצ'נוי במהלך משחק סימולטני. בגיל 12 הוא השתתף לראשונה באליפות בריטניה בשחמט, ובגיל 14 זכה בתואר. בשנים 1980–1983 הוא השתתף באליפות העולם לנוער, ובשנת 1983 זכה במקום השני לאחר גארי קספרוב.
בשנת 1984 הוענק לו תואר רב אמן, הוא היה רב אמן הצעיר ביותר באותה עת.
בשנת 1990 הוא הודח ברבע הגמר של אליפות העולם בשחמט על ידי ג'ונתן ספילמן. ב-1993 הוא העפיל לגמר תוך ניצחון על אנטולי קרפוב ויאן טימן. בעקבות סכסוך עם נשיא פיד"ה שורט וקספרוב פרשו מהארגון, ונערך דו-קרב בין השניים מחוץ למסגרת פיד"ה. נייג'ל שורט הפסיד בדו-קרב וגארי קספרוב המשיך להיות אלוף העולם. באליפות העולם 1995 הוא הודח בחצי הגמר על ידי גטה קמסקי.
הוא ניצח בתחרויות רבות, ולמרות הפסדו בדו-קרב על תואר אלוף העולם מחוץ לפיד"ה, המשיך להתחרות בהצלחה בתחרויות רבות שאורגנו על ידי פיד"ה.
בשנת 1989 הוא היה בעל מד כושר גבוה ודורג במקום הרביעי בעולם.
נייג'ל שורט היה כתב בתחום השחמט וגם מאמן.
נייג'ל שורט באולימפיאדת השחמט

בין השנים 1984 ל-2016 השתתף נייג'ל שורט ב-17 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  1984 | 2 עת | אנגליה | 2510 | 3 מ-6 | 1+ 4= 1- | 50.0 | 2 קבוצתי |
|  1986 | 3 | אנגליה | 2615 | 10 מ-13 | 8+ 4= 1- | 76.9 | 2 קבוצתי, 1 אישי |
|  1988 | 1 | אנגליה | 2665 | 7 מ-12 | 3+ 8= 1- | 58.3 | 2 קבוצתי, 28 אישי |
|  1990 | 1 | אנגליה | 2610 | 6 מ-12 | 2+ 8= 2- | 50.0 | 3 קבוצתי, 55 אישי |
|  1992 | 1 | אנגליה | 2685 | 6 מ-11 | 3+ 6= 2- | 54.5 | 10 קבוצתי, 36 אישי |
|  1994 | 1 | אנגליה | 2655 | 8.5 מ-13 | 6+ 5= 2- | 65.4 | 4 קבוצתי, 14 אישי |
|  1996 | 1 | אנגליה | 2695 | 7 מ-12 | 3+ 8= 1- | 58.3 | 4 קבוצתי, 29 אישי |
|  1998 | 2 | אנגליה | 2670 | 6.5 מ-11 | 2+ 9= 0- | 59.1 | 11 קבוצתי, 29 אישי |
|  2000 | 2 | אנגליה | 2687 | 7 מ-12 | 3+ 8= 1- | 58.3 | 7 קבוצתי, 29 אישי |
|  2002 | 2 | אנגליה | 2684 | 8.5 מ-13 | 5+ 7= 1- | 65.4 | 7 קבוצתי, 14 אישי |
|  2004 | 2 | אנגליה | 2687 | 1.5 מ-4 | 1+ 1= 2- | 37.5 | 30 קבוצתי |
|  2006 | 2 | אנגליה | 2677 | 8 מ-11 | 5+ 6= 0- | 72.7 | 19 קבוצתי |
|  2008 | 2 | אנגליה | 2642 | 7 מ-10 | 6+ 2= 2- | 70.0 | 15 קבוצתי, 5 אישי |
|  2010 | 2 | אנגליה | 2690 | 4 מ-8 | 2+ 4= 2- | 50.0 | 24 קבוצתי, 31 אישי |
|  2012 | 3 | אנגליה | 2690 | 4 מ-8 | 2+ 4= 2- | 50.0 | 24 קבוצתי, 31 אישי |
|  2014 | 3 | אנגליה | 2665 | 1.5 מ-5 | 1+ 1= 3- | 30.0 | 28 קבוצתי |
|  2016 | עת | אנגליה | 2666 | 6.5 מ-9 | 5+ 3= 1- | 72.2 | 9 קבוצתי, 6 אישי |
הערות שוליים

↑  Short, Nigel David - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007378989205171  BIBSYS: 90117896  BNE: XX958171  GND: 119072505  ISNI: 0000 0000 7860 2854  LCCN: n82140186  NKC: jo2018999903  NTA: 073769983  VIAF: 47563608   WorldCat (עם VIAF): 47563608
משו בייקר

משו בייקר או מת'יו בייקר (ביפנית: ベイカー茉秋; באנגלית: Mashu Baker;‏ נולד ב-25 בספטמבר 1994 בטוקיו) הוא ג'ודוקא יפני, אלוף אולימפי מריו 2016. בעברו היה מדורג ראשון בעולם.
ביוגרפיה וקריירה

אביו של משו הוא אמריקאי, הוריו התגרשו כשהיה קטן והוא גדל עם אמו. בייקר החל להתאמן בג'ודו בגיל 7. בשנת 2013, בגיל 19 זכה בייקר במדליית הזהב בגראנד סלאם טוקיו היוקרתי לאחר שניצח בגמר את לי קיו-וון הדרום קוריאני, אלוף עולם בעברו. בשנת 2014, זכה במדליית ארד בגראנד סלאם פריז ומדליית ארד נוספת בגראנד סלאם טוקיו. בשנת 2015 הוא זכה במדליית ארד באליפות העולם בקטגוריית המשקל עד 90 ק"ג.
ב-10 באוגוסט 2016, זכה בייקר במדליית הזהב באולימפיאדת ריו 2016 לאחר שניצח בחצי הגמר את צ'נג שונג'או הסיני ובגמר את וארלם ליפרטליאני הגיאורגי. באותה השנה זכה בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בגוודלחרה שבמקסיקו לאחר שניצח את איליאס איליאדיס היווני בחצי הגמר ואת חסן חלמורזייב הרוסי בגמר.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | גראנד סלאם | טוקיו | יפן יפן |
| 2015 | גראנד סלאם | באקו | אזרבייג'ן אזרבייג'ן |
| 2015 | גראנד סלאם | טיומן | רוסיה רוסיה |
| 2015 | גראנד סלאם | טוקיו | יפן יפן |
| 2016 | מאסטרס | גוודלחרה | מקסיקו מקסיקו |
| 2019 | גראנד פרי | מונטריאול | קנדה קנדה |
הערות שוליים

↑  "Judo Grand-Slam Tokyo 2015: Day 3". YouTube. 2015-12-06. נבדק ב-2016-08-19.
↑  "IJF World Ranking List" (PDF). Intjudo.eu. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2016-02-16. נבדק ב-2016-08-19.
1 2  【柔道世界選手権】ベイカー茉秋「誇らしい銅メダル」　Tokyo Sports　2015-8-30
↑  柔道男子９０キロ級　ベイカー茉秋、母に金を 毎日新聞, 2016年8月10日
↑  Baker and Tachimoto give Japan golden double in Olympic judo AFP, 10 August 2016
↑  "近代柔道 2015年4月号 柔道全日本強化選手名鑑　2015 -". Baseball Magazine Sha Co., Ltd. 2015-04-20.
↑  "BAKER Mashu - Olympic Judo | Japan". Rio2016.com. 1994-09-25. נבדק ב-2016-08-19.
|  אלופים אולימפיים בג'ודו – משקל בינוני (גברים) |
| --- | --- | --- |
| עד 80 ק"ג | 1964: יפן איסאו אוקאנו   •   1972: יפן שינובו סקינה   •   1976: יפן איסאמו סונודה |  |
| עד 86 ק"ג | 1980:  יורג רוטליסברגר   •   1984: אוסטריה פטר זייזנבאכר   •   1988: אוסטריה פטר זייזנבאכר   •   1992: פולין ולדמר לגיין   •   1996: קוריאה הדרומית ג'ון קי-יונג |  |
| עד 90 ק"ג | 2000: הולנד מארק הויזינחה   •   2004: גאורגיה זוראב זוויאדאורי   •   2008: גאורגיה איראקלי צירקידזה   •   2012: קוריאה הדרומית סונג דה-נאם   •   2016: יפן משו בייקר   •   2020: גאורגיה לאשה בכאורי   •   2024: גאורגיה לאשה בכאורי |  |
נוסחת נויברג

נוסחת נויברג היא נוסחה לחישוב מתוקן של תוצאות בתחרויות ברידג' כאשר שיטת חישוב התוצאות היא Match Points ולוח אחד או יותר שוחקו מספר פעמים קטן יותר מהלוחות האחרים. הנוסחה קרויה על שמו של המתמטיקאי הצרפתי ז'ראר נויברג  (בצרפתית: Gérard Neuberg‏; נפטר בשנת 2016). שימוש בנוסחה הזו נפוץ במצבים שבהם יש "חצי שולחן", כלומר: מספר הזוגות המשתתפים בתחרות הוא אי זוגי ולכן בכל סיבוב זוג אחד אינו משחק. מקרה שכיח נוסף לשימוש בנוסחה זו הוא המקרה בו משחקים תחרות שבה מספר סקציות מספר השולחנות בסקציות שונות אינו זהה. כך למשל, נשתמש בנוסחת נויברג בתחרות שבה יש שתי סקציות כשבאחת יש 13 שולחנות ובשנייה 12 שולחנות. יהיו ידיים שישוחקו רק בסקציה שבה 13 שולחנות. 


מטרת השימוש בנוסחה היא הערכת ה-Match Points שהיו מושגות תוך שמירה על מתן משקל שווה ללוח שלא שוחק וללוחות ששוחקו.
הנוסחה

נוסחת נויברג היא: MP=(N/n)*(mp+1)-1.
מקראה:


MP = מספר ה-Match Points המשוקלל


N = מספר ההשוואות המקסימלי בתחרות


n = מספר ההשוואות בפועל על הלוח


mp = מספר התוצאות שהושגו בפועל על הלוח
הנוסחה > מתי לא משתמשים בנוסחה

לא משתמשים בנוסחת נויברג כאשר יש פחות מ-4 תוצאות. 
כשיש תוצאה אחת שני הזוגות מקבלים 60% על יהד.
כשיש שתי תוצאות 55% עבור התוצאה הגרועה יחסית ו-65% עבור התוצאה הטובה יותר.
כשיש 3 תוצאות עבור התוצאה הגרועה ביותר מקבלים 50%. עבור התוצאה האמצעית מקבלים 60% ועבור התוצאה הטובה ביותר מקבלים 70%.
דוגמה

הלוח שוחק 6 פעמים. יתר הלוחות שוחקו 7 פעמים.
זוג X צבר 4 Match Points. 
חישוב מחדש על פי נוסחת נויברג.
N = 7
n = 6
mp = 4
MP=(N/n)*(mp+1)-1
4.833=MP=(7/6)*(4+1)-1
זוג Y צבר 9 Match Points. 
חישוב מחדש על פי נוסחת נויברג.
N = 7
n = 6
mp = 9
MP=(N/n)*(mp+1)-1
10.667=MP=(7/6)*(9+1)-1
הערות שוליים

↑  Match-pointing boards with an unequal number of scores The Neuberg formula, English Bridge Union
↑  [ אסף עמית, חישוב תוצאות /התאגדות ישראלית לברידג'
נוסחת קיילי

רשימה מלאה של העצים המסומנים על 3,2 ו-4 צמתים
נוסחת קיילי היא נוסחה בתורת הגרפים הקובעת שמספר העצים הפורשים של גרף שלם בעל n צמתים הוא  \ n^{n-2}. בניסוח אחר ניתן לומר שמספר העצים המחברים n צמתים מסומנים הוא  \ n^{n-2}. הנוסחה נקראת על שמו של המתמטיקאי הבריטי ארתור קיילי, וניתן לראות אותה כמקרה פרטי של משפט קירכהוף, המאפיין את מספר העצים הפורשים בגרף כלשהו.
הנוסחה הוכחה לראשונה על ידי המתמטיקאי הגרמני קרל בורכרט ב-1860, על ידי שימוש בדטרמיננטות. היא הוכללה על ידי קיילי ב-1889, ואף שהלה התייחס במפורש לבורכרט שמו נדבק לנוסחה.
מושגי יסוד

בתורת הגרפים גרף הוא אוסף של צמתים ושל קשתות המחברות בין הצמתים.
גרף שלם הוא גרף שבו צומת מחובר בקשת לכל אחת מהצמתים האחרים. באיור ניתן לראות גרף שלם בעל 5 צמתים.
עץ הוא גרף שבו קיים מסלול אחד בלבד המחבר כל שני צמתים.
עץ פורש הוא תת גרף שהוא עץ המכיל את כל הצמתים של הגרף המקורי.
דרגה של צומת - מספר הקשתות המחוברות לאותו צומת.
עלה הוא צומת בעץ המחובר לצומת אחד בלבד, כלומר צומת בעל דרגה 1.
הוכחת משפט קיילי

למשפט קיילי מספר הוכחות, נביא כאן שתיים מהן.
הוכחת משפט קיילי > בניית פרופר

הוכחה זו התגלתה על ידי היינץ פרופר בשנת 1918. ההוכחה מבוססת על קוד פרופר. קוד פרופר הוא מילה המציינת מבנה של עץ ובכך מראה התאמה חד חד ערכית בין העצים הפורשים של גרף שלם לבין המילים באורך n-2 מעל אלפבית של n אותיות אפשריות.
בהינתן עץ עם  n קדקודים הממוספרים מ-1 עד  n נבנה ממנו מילה שאורכה  n-2. בשלב הראשון נמצא את העלה שמספרו הוא הקטן ביותר, במקרה של האיור זהו העלה מספר 1. מספר הצומת שאליו מחובר העלה יהיה האות הראשונה במילה המתקבלת מקידוד פרופר, כך שבדוגמה האות הראשונה היא 4. עתה מוחקים את העלה, וחוזרים על התהליך: מחפשים את העלה הקטן ביותר, מוסיפים למילה את המספר של הצומת אליו מחובר העלה ומוחקים את העלה. חוזרים על הפעולה הזאת עד שנשארים לבסוף עם גרף המכיל שני צמתים בלבד המחוברים בקשת. מכיוון שבגרף המקורי היו n צמתים, במהלך התהליך מחקנו  n-2 צמתים ולכן בסיום אנחנו מקבלים מילה שאורכה  n-2 אותיות.
כעת נראה שיש גם התאמה מכל מילה באורך  n-2 אותיות מעל אלפבית בגודל n לעץ פורש בעל n קדקודים.
נשים לב שהדרגה של כל צומת בעץ שווה למספר הפעמים שהצומת מופיע בקוד פרופר ועוד אחד. מכאן על מנת לייצר עץ מתוך מילה נתונה, נתחיל בכך שנחשב באופן זה את הדרגה של כל צומת. עתה נבדוק מבין כל הצמתים בעלי דרגה 1, דהיינו אלה שכלל לא הופיעו במילה, מהו הצומת שמספרו הסידורי הוא הקטן ביותר. האות הראשונה בקוד פרופר מציינת קשת בין צומת זה לבין המספר הראשון בקוד. באופן זה ממשיכים את התהליך עד אשר מייצרים את העץ המתאים לקוד.
מכאן שיש התאמה חד חד ערכית בין עצים בעלי n קודקודים למילים המכילות n-2 אותיות מתוך n אותיות אפשריות. מספר המילים הללו הוא  \ n^{n-2}, ומכאן נובעת נוסחת קיילי.
הוכחת משפט קיילי > ספירה כפולה

הוכחה זו משתמשת בטכניקה הנקראת "ספירה כפולה" בה סופרים גודל מסוים בשתי דרכים, ועל ידי השוואה ביניהן מקבלים את הגודל הדרוש. נסמן את מספר העצים הפורשים ב-Cn. כעת נגדיר מספר מושגים:
עץ מושרש - עץ מכוון כך שאחד הקדקודים ("שורש") נבחר ולכל שאר הקשתות ניתן כיוון "החוצה" מהשורש (כך שניתן להגיע מהשורש לכל קדקוד).
יער מושרש - איחוד זר של עצים מושרשים.
כעת נספור בשתי דרכים את התשובה לשאלה הבאה: בכמה דרכים ניתן להגיע מיער מושרש שבו עץ אחד ליער מושרש שבו n עצים (כל אחד מהם בין קדקוד אחד) על ידי הסרת קשתות, כאשר עוברים בדרך רק דרך יערות מושרשים?
דרך ראשונה - מהסרת קשת מיער מושרש תמיד מקבלים יער מושרש, כי קיבלנו שני עצים חדשים: זה שהיה בו את השורש נשאר עץ, ובשני הקדקוד שחובר בקשת שהוסרה נעשה שורש. לכן מספר הדרכים להתחיל ביער מושרש שיש עץ אחד ולהגיע ל-n עצים בני קדקוד אחד הוא פשוט מספר הדרכים להתחיל בעץ כלשהו ולהוריד לו את כל הקשתות בסדר כלשהו, ומובטח לנו שנעבור בדרך רק ביערות מושרשים. נחשב: יש לנו בהתחלה Cn עצים שונים, וכיוון שלכל אחד מהם אפשר לבחור כל אחד מ-n הקודקודים להיות שורש, יש Cnn עצים מושרשים שונים. כעת נחשב את מספר הדרכים להסיר את הקשתות: יש n-1 קשתות, וצריך לבחור את הסדר שבו מסירים אותן; יש סך הכול !(n-1) דרכים כאלה. סך הכול מקבלים !(Cnn(n − 1 או !Cnn דרכים.
דרך שנייה - הפעם נלך בכיוון ההפוך: נתחיל מיער עם n עצים ובכל שלב נוסיף קשת עד שנגיע ליער עם עץ אחד. לצורך כך נשים לב שהוספת קשת ליער מושרש הופכת ליער מושרש רק אם אנחנו מחברים קדקוד אל שורש של עץ אחר. נמספר את השלבים כך שהשלב בו יש n עצים הוא מספר 1 והאחרון מספר n. עכשיו נסתכל על שלב מספר k כלשהו: יש בו k עצים. כדי להוסיף קשת כך שיישאר עץ מושרש עלינו לבחור קדקוד כלשהו - יש n דרכים לעשות זאת, ואז לבחור עץ אחר - יש k-1 דרכים לעשות זאת. סך הכול יש (n(k-1 דרכים לעבור משלב k לשלב k+1. עלינו לעבור ככה על כל השלבים, ולכן יש להכפיל את כל הביטויים הללו לכל k עד שתיים (שזה השלב האחרון שעלינו לעבור ממנו לשלב הבא). מקבלים:
ציינו שתי דרכים לספור את אותו דבר, לכן אפשר להשוות ביניהן ולקבל:
מכאן שמספר העצים הפורשים הוא nn-2.
הערות שוליים

↑  A. Cayley (1889). "A theorem on trees". Quart. J. Math. 23: 376–378.
גרף שלם בעל 5 קודקודים
עץ ממוספר המתאים לקוד פרופר 4445
נחום פריטל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה פאראלימפית, ריקוד בכיסאות גלגלים 
 
נחום (חומי) פריטל הוא ספורטאי ורקדן פאראלימפי.
פריטל הוא נכה צה"ל. במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) התחרה באתלטיקה בתחרות הטלת כידון בדרגת נכות 3 ודורג במקום ה-11 עם תוצאה של 16.70 מטר.
היה שותף בשנת 1994 להקמת מועדון סקי לנכים ובעקבותיו לפיתוח תחום ספורט אתגרי לבעלי מוגבלויות וממייסדיה של עמותת אתגרים.
פריטל פעיל תחרותית בריקוד בכיסא גלגלים ומתאמן בבית הלוחם בתל אביב. בשנים 2015 ו-2017 השתתף באליפות העולם. בתחרויות אחרות זכה להישגים ובשנת 2021 זכה במדליית כסף בריקודים לטיניים בקטגוריית רקדן בודד.
בשנת 2011 השתתף ורקד במחזמר שהוצג בגרמניה.
פריטל גר בירושלים ומוסמך בעריכת דין.
הערות שוליים

↑  ספורט אתגרי, העצמה ושילוב חברתי לאנשים מיוחדים
↑  פירוט השתתפות באתר IPC
↑  תחרות ריקודים לטיניים בברטיסלבה
↑  מריקוד לנכים בהרצליה למחזמר בגרמניה, באתר ynet, 23 ביולי 2011
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | צבי בן-צבי •  משה ברבלט • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  יצחק גליצקי •  דניאל גלעדי • יקותיאל גרשוני •  אהרון דנציגר • דניאל הדס •  צבי הופמן • בלה ויינשטוק • שמואל חיימוביץ' • חיים כהן •  עמרן כהן • רפי כהן • יעקב כנעני •  אברהם לוי • צבי מור • משה מטלון •  יששכר נבון •  ניצן עצמון • נסים פילוסוף •  חיים פליטר • רפאל פלח •  רוני פרדקין •  ראובן פרח • נחום פריטל • שלמה קובה • אליעזר קלינה •  צפורה רובין • אהרון שאטל • אריה שולמן |  |
|    הרמת משקולות |  שמואל חיימוביץ' •  אברהם שטרויך |  |
|    טניס שולחן |  מיכל אסקפה • יצחק בדלי •  ברוך חגאי • יוסף מוגלניצקי • אהרון שאטל • יוסף שרב |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (ששון אהרוני, אריה ביזם, משה דנינו, ברוך חגאי, חיים כהן, רפי כהן, משה לוי, משה מוסאי, צבי פוטשניק, דוד פרח, דוד קראוס, אריה רובין, דני שחר, יואל שפרן) •   נבחרת ישראל בכדורסל (נשים) (רחל טסה, אסתר כהן, אריאלה כהן, איילה מלחן, מרגלית פרץ, צפורה רובין, חמדה שבח, בתיה שוויקי) |  |
|    כדורעף |  נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (משה ברבלט, דניאל גלעדי, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, יששכר נבון, ניצן עצמון, יגאל פזי, רוני פרדקין, אליעזר קלינה) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדורשער (גברים) |  |
|    סיף |  נבחרת ישראל בסיף (נשים) (איילה מלחן, מרגלית פרץ, חמדה שבח) • ששון אהרוני •  רחל טסה •  איילה מלחן • מרגלית פרץ • חמדה שבח |  |
|    קליעה | חיים אנלין •  נסים פילוסוף • עופר צור •  יוסף שרב •  יגאל תם |  |
|    שחייה | אסף אגמון • עודד בלבן •  אורי ברגמן • יצחק גויטיין •  אורה גולדשטיין •  דניאל גלעדי • אהרון דנציגר • צבי הופמן •  בלה ויינשטוק •  יוסף ונגר •  רחל טסה •  אריאלה כהן •  משה כהן •  עמרן כהן • יעקב כנעני • אברהם לוי •  משה לוי • גד לנצר • משה מוסאי • יגאל פזי •  שלמה פינטו •  שלמה קובה • אריה שולמן •  משחה שליחים (עודד בלבן, אורי ברגמן, יוסף ונגר, משה לוי) •  משחה שליחים (אורי ברגמן, משה כהן, משה לוי, אריה רובין) •  משחה שליחים (יוסף ונגר, משה לוי, שלמה פינטו) |  |
נוף בסביבות ירושלים

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  עופר ללוש
 תאריך יצירה:  1994
 טכניקה וחומרים:  גיר, אקווטינטה וחומצה חיה
 ממדים בס"מ
 אורך:  175
 רוחב:  262.5
 נתונים על היצירה
 מפעל מייצר:  מרכז גוטסמן לתחריט
 מספר יצירה:  43013 (מספר סדנה)
 מיקום:  אוסף מוזיאון ישראל
"נוף בסביבות ירושלים" או "נס הרים" (1994) הוא הדפס מאת הצייר הישראלי עופר ללוש.