stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרדריק פורסט
קריירה

פורסט הופיע באוף ברודוויי ובסרטי שוליים. הוא החל להופיע בסרטים ממסדיים. בשנת 1972 הופיע בסרט "When the legends Die" ("כשהאגדות מתות"), סרטו של הבמאי סטיוארט מילר, המבוסס על ספרו של האל בורלנד באותו שם מ-1963 המספר על אינדיאני צעיר בן שבט היוט העובר מסלול חניכה אצל בוקר מזדקן (ריצ'רד ויידמארק) המפעיל קרקס רודיאו נודד. תפקיד זה הקנה לו מועמדות לפרס גלובוס הזהב.
בשנים שלאחר מכן הופיע פורסט במספר סרטים חשובים, בתפקידי משנה. בסרטו של פרנסיס פורד קופולה "השיחה" (1974) שיחק צעיר המעורב במזימת רצח, שאת שיחותיו מקליט אמן האזנות (ג'ין הקמן). תפקידים נוספים בהם שיחק בשנים אלו היו תפקיד משנה בסרטו של ארתור פן "דו-קרב במיזורי" (1976) ותפקידו של לי הארווי אוסוואלד בסרט הטלוויזיה "רובי ואוסוואלד" בשנת 1978.
שנת 1979 הייתה שנת השיא בקריירה של פורסט. בשנה זו יצא לאקרנים סרטו של קופולה, "אפוקליפסה עכשיו", שצולם כשנתיים קודם בפיליפינים. בסרט זה שיחק פורסט את ה"שף", קייג'ון מניו אורלינס המצטרף לקפטיין וילארד (מרטין שין) במסעו במעלה נהר הנאנג. תפקיד נוסף אותו שיחק באותה שנה היה תפקידו של יוסטון דאייר, מאהבה של מרי רוז פוסטר (בט מידלר) בסרט "רוז" שעוצב על פי חייה של ג'ניס ג'ופלין. תפקיד זה הקנה לו מועמדות לפרס אוסקר ולפרס גלובוס הזהב.
בשנת 1982 היה פורסט מעורב בשני פרויקטים כושלים של קופולה, שהביאו, למעשה, לדעיכת כוכבו כשחקן הוליוודי מוביל. "האמט" היה ניסיון של קופולה לשתף פעולה כמפיק עם הבמאי הגרמני וים ונדרס. בסרט שיחק פורסט את התפקיד הראשי, סופר המתח דשיל האמט. חילוקי דעות אומנותיים, ומריבה מתוקשרת בין קופולה לוונדרס, הביאו ליצירת מוצר שהיה לכישלון ביקורתי וקופתי. אך חמור מכך היה כישלון "אחד מהלב", ניסיונו של קופולה ליצור סרט מוזיקלי, בו הופיע פורסט בתפקיד הראשי לצד טרי גאר. הסרט חרג מגבולות התקציב והתסריט, ולאחר שקופולה השקיע בו את כל הונו, כשל בקופות, והביא את קופולה אל סף פשיטת רגל. הסרט היווה נקודת מפנה שלילית בקריירה של המעורבים בו.
לאחר כישלונות אלו המשיך פורסט במשחק בקולנוע, והופיע בתפקידי משנה בסרטים כ"טאקר: האיש והחלום" של קופולה משנת 1988, "תיבת הנגינה" של קוסטה גברס (1989), "שני הג'ייקים" (סרט ההמשך לצ'יינהטאון) (1990) כמו גם בסרטו של אמן המתח האיטלקי דאריו ארג'נטו "טראומה" (1993).
במקביל פיתח פורסט קריירה טלוויזיונית, והופיע בעיקר במיני סדרות כ"יונה בודדה" (1989) ו"האזרח קוהן" (1992). הוא הופיע באחד התפקידים הראשיים בסדרת הטלוויזיה הפופולרית "רחוב ג'אמפ 21", בעונתה הראשונה (1987), בה התגלה השחקן ג'וני דפ.
חיים אישיים

פורסט היה נשוי לשחקנית מרילו הנר בין השנים 1980–1982.
נפטר ב-23 ביוני 2023.
הערות שוליים

↑  השחקן פרדריק פורסט ("אפוקליפסה עכשיו") הלך לעולמו בגיל 86, באתר ynet, 24 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007426367505171  PLWABN: 9810679339505606  BIBSYS: 98063509  BNE: XX1259598  BnF: cb140335609 (data)  CiNii: DA14347844  GND: 172702658  ISNI: 0000 0001 1455 9014  LCCN: no92017697  NKC: xx0079246  NLK: KAC2020L5808  NTA: 069459754  SNAC: w63b8dp5  SUDOC: 098514792  VIAF: 118302051   WorldCat (עם VIAF): 118302051
פרנציסקה קט

פרנצ'סקה קט (בגרמנית: Franziska Kett; נולדה ב-24 באוקטובר 2004) היא כדורגלנית גרמנייה, המשחקת בעמדת החלוצה בבאיירן מינכן מהבונדסליגה לנשים ובנבחרת גרמניה עד גיל 19(אנ').
קריירת מועדונים > נוער

קט החלה את קריירת הכדורגל שלה כשהצטרפה למועדון אדנשטטן מהעיירה ברנרייד שבבוואריה התחתית. ב-2020 עברה למחלקת הנוער של גרן-וייס דגנדורף(גר'), שם שיחקה בקבוצת ה-U15.
לקראת עונת 21–2020 הצטרפה קט לקבוצת ה-U17 של המועדון באיירן מינכן מהבונדסליגה לנשים.
קריירת מועדונים > בוגרים > באיירן מינכן II

לקראת סיום עונת 2020-21 שותפה קט במספר משחקים במדי קבוצת המילואים של באיירן במסגרת הבונדסליגה השנייה. בעונת 22–2021 קט שיחקה באופן קבע במדי הקבוצה השנייה של באיירן, כשהיא עורכת 15 הופעות ליגה וכובשת שישה שערים. את שערה הראשון בבוגרים הבקיעה ב-26 בספטמבר 2021 בניצחון 4:1 על קבוצת המילואים של וולפסבורג.
קריירת מועדונים > בוגרים > באיירן מינכן

במרץ 2022 חתמה קט על חוזה מקצועני ראשון בבאיירן. את הופעת הבכורה שלה בבונדסליגה ערכה ב-25 בספטמבר 2022, כשעלתה כמחליפה של קרולין סימון בניצחון 3:0 על ורדר ברמן(אנ'). ב-29 בספטמבר ערכה את הופעת הבכורה שלה במסגרת מוקדמות ליגת האלופות לנשים, בניצחון 3:1 על ריאל סוסיאדד(אנ'). את שערה הראשון בבונדסליגה הבקיעה ב-30 באוקטובר בניצחון 3:1 על מפן(גר').
קריירת נבחרות > נבחרות צעירות

קט שיחקה תחת התאחדות הכדורגל הבאוורית(אנ') במסגרת גביע המדינה, בקבוצות הגיל U16, U14 ו-U18, בין השנים 2017–2019. במסגרת זו כבשה שישה שערים בארבע עשרה הופעות.
קט שיחקה לראשונה במדי נבחרת גרמניה במסגרת הנבחרת עד גיל 15(גר'), ואת הופעת הבכורה שלה ערכה ב-3 בנובמבר 2017 בהפסד 6:1 לנבחרת ארצות הברית, שם גם הבקיעה את שערה הראשון במדי הנבחרת. עד דצמבר 2018, שותפה קט ב-8 משחקים במדי גרמניה עד גיל 15, בהם כבשה שבעה שערים.
ב-16 בינואר 2020 הופיעה לראשונה במדי נבחרת גרמניה עד גיל 17(אנ'), בהפסד 3:1 לנבחרת ספרד.
ב-21 ביוני 2022 הופיעה לראשונה במדי נבחרת גרמניה עד גיל 19(אנ'), בניצחון 4:1 על נבחרת צרפת. קט שותפה בכל משחקי שלב הבתים ביורו 2022 עד גיל 19, בו הודחה גרמניה בתום שלב הבתים.
ראו גם

באיירן מינכן (כדורגל נשים)
ג'וליה גווין
סידני לוהמן
הערות שוליים

↑  קט: הכישרון שלנו, באתר sport.de
↑  קט: כישרון על, באתר sport.de
↑  הפרופיל של פרנציסקה קט, באתר באיירן
↑  קט חתמה על חוזה מקצועני בבאיירן, באתר באיירן
צ'אנגג'נג 12

צ'אנגג'נג 12 או צעדה ארוכה 12 (בסינית: 长征十二号运载火箭) הוא כלי שיגור סיני בעל הרמה בינונית הנמצאת כעת (2024) בפיתוח. הוא יהיה מסוגל לשגר לפחות 10 טון מטען למסלול לווייני נמוך של כדור הארץ ולפחות 6 טון במסלול מסונכרן שמש של 700 ק"מ. השיגור הראשון שלו מתוכנן להתרחש בשנת 2024 מהכריות המסחריות באתר השיגור ונגצ'אנג.
רקע

ב-26 בפברואר 2024, תאגיד המדע והטכנולוגיה של סין (CASC) פרסם את "הספר הכחול" השנתי שלו, אשר פירט את תוכניות ההשקה של החברה לשנה הקרובה; אחד הפרויקטים שנחשפו בספר הכחול הוא הרקטה החדשה צ'אנגג'נג 12. צ'אנגג'נג 12 (או CZ-12) מתוכנן כטיל דו-שלבי: השלב הראשון שלו יופעל על ידי ארבעה מנועי YF-100k 1250 KN באמצעות RP-1 וחמצן נוזלי בעוד השלב השני שלו יופעל על ידי שני מנועי YF-115 בעצמה של 180kN המשתמשים גם ב-RP-1/ LOX. הרקטה מציעה שתי אפשרויות לפריסת מטען, אחת בקוטר של 5.2 מטר ושנייה בקוטר של 4.2 מטר.
ל-CZ-12 קוטר מקטע של 3.8 מטר, לראשונה עבור סין. הוא ישוגר מאתר השיגור המסחרי החדש הממוקם בנמל החלל החופי של סין בוונצ'אנג.
ראו גם

מינהל החלל הלאומי של סין
הערות שוליים

1 2  Jones, Andrew (26 בפברואר 2024). "China's 2024 space plans include 100 launches and moon sample return mission". spacenews.com. נבדק ב-26 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "长征十二号运载火箭计划今年首飞". 新华网. 2024-02-26.
↑  Jones, Andrew (29 בפברואר 2024). "China to debut new Long March rockets in 2024". space.com. נבדק ב-5 במרץ 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
| משגרי לוויינים וחלליות |
| --- | --- | --- |
| בשימוש | ארצות הברית אטלס 5 • טאורוס • מינוטואר • אלקטרון • אנטארס • פאלקון 9 • פאלקון כבד • פגאסוס • SLS‏  • וולקן קנטאור • פיירפליי אלפה •   רוסיה סויוז 2 • אנגרה • פרוטון (פרוטון M) •   הרפובליקה העממית של סין צ'אנגג'נג (2C‏ • 2D‏ • 2F‏ • 3A‏ • 3B‏ • 3C‏ • 4B‏  • 4C‏ • 5 • 6 • 7 • 8 • 11) • קואיג'ואו • קינטיקה 1 • קרס 1 • Zhuque • Jielong ‏• גרביטי • היפרבולה • הודו GSLV‏ • PSLV‏ •  SSLV • LVM-3‏ •  יפן H-II‏ (H-IIA)‏ • H-3‏ • אפסילון •   איראן סימורג • Qaem •  האיחוד האירופי וגה צרפת אריאן 6 קוריאה הדרומית נורי קוריאה הצפונית אונחה ישראל שביט |  |
| יצאו משימוש | ארצות הברית אטלס (1 • 2 • 3 • אג'ינה • אייבל • קנטאור • A‏ • B‏ • C‏ • D‏ • E/F‏ • G‏ • H‏ • LV-3B‏ • SLV-3) •  אתנה • ג'ונו 2 • דלתא (0100 • 2 • 3 • 4 • 1000 • 2000 • 3000 • 4000 • 5000 • A‏ • B‏ • C‏ • D‏ • E‏ • G‏ • J‏ • L‏ • M‏ • N)‏ • ואנגארד • טיטן (טיטן 2 23G‏ • טיטן 2 GLV‏ • 3A‏ • 3B‏ • 3C‏ • 3D‏ • 3E‏ • טיטן 3 מסחרי • 4‏ • 34D) • ליטל ג'ו • סטורן (1 • 5 • IB‏ • INT-21) • פאלקון 1 • רדסטון • תור (אג'ינה • אייבל • אייבלסטאר • בורנר • דלתא • תוראד-אג'ינה • DSV-2 • DSV-2U)‏ • Launcher One • סקאוט  ברית המועצות ספוטניק • לונה • ווסטוק (ווסטוק K • ווסטוק 2 • ווסטוק 2M) • קוסמוס (קוסמוס 2 • קוסמוס 3M) • מולניה • ווסחוד • סויוז (סויוז • סויוז FG • סויוז U) • פרוטון (פרוטון • פרוטון K) • רוקוט • זניט (זניט 2 • זניט-3SL) • דנייפר • ציקלון (ציקלון 2 • ציקלון 3) הרפובליקה העממית של סין פנג באו 1 • צ'אנגג'נג (1 • 2 • 3) •  יפן N-1‏ • N-II‏ • H-I‏ • H-IIB‏ • Mu‏ •  הודו GSLV‏ (Mk I)‏ • צרפת דיאמנט • אריאן (1 • 2 • 3 • 4 • 5) • איראן סאפיר • קוריאה הדרומית נרו 1 |  |
| בפיתוח | ניו גלן • אירטיש • סויוז SPG • סטארשיפ • צ'אנגג'נג 9 • צ'אנגג'נג 12 • טיאנלונג-3 |  |
| פיתוחם בוטל | ארס 1 • ארס 5 • K-1‏ • Sea Dragon‏ • STAR 460 • Stratolaunch |  |
פרידריך וילהלם קריצינגר

| --- | --- |

 לידה:  14 באפריל 1890 Zielonowo, Greater Poland Voivodeship, רפובליקת פולין 
 פטירה:  25 באפריל 1947 (בגיל 57) נירנברג, אזורי הכיבוש בגרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 מפלגה:  המפלגה הנאצית 
 
פרידריך וילהלם קריצינגר (בגרמנית: Friedrich Wilhelm Kritzinger‏; 14 באפריל 1890 - 25 באפריל 1947) היה פוליטיקאי גרמני אשר שימש כמזכיר המדינה בתקופת המשטר הנאצי.
ביוגרפיה

קריצינגר נולד כבנו של כומר ב-14 באפריל 1890 בגרינפיר (Grünfier) עיר בפרובינציית פוזן שבקיסרות הגרמנית. העיר נמצאת כיום בתחומי פולין המודרנית. ב-1908 הוא סיים את לימודיו בגימנסיה והחל ללמוד משפטים. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914 גויס לצבא הקיסרות הגרמנית, וב-1918 עזב את הצבא כלויטננט במילואים. בשנת 1921 עבר את בחינת הבר ולאחר מכן עבד כעוזר במשרד המשפטים של הרייך. בשנת 1925-26 עבד במשרד המסחר הפרוסי ובשנת 1926 חזר למשרד המשפטים. ב-1921 עבר את בחינות הקבלה לשירות ציבורי והחל לעבוד כעוזר במשרד המשפטים הגרמני. בין 1925-1926 עבד במשרד הסחר הפרוסי, וב-1926 חזר למשרד המשפטים.
ב-1938 הצטרף קריצינגר למפלגה הנאצית, ובאותה שנה הועבר ללשכת הקנצלר כמנהל מחלקה B. ב-20 בינואר 1942 הוא ייצג את ראש הלשכה הנס לאמארס בוועידת ואנזה. לאחר הוועידה הוא הביע את רצונו להתפטר, אולם שודל שלא לעשות זאת. יש הטוענים שהתוכניות ל"פתרון הסופי" של יהודי אירופה הבהילו אותו כל כך, עד שהוא השמיע מחאה קולנית במהלך הוועידה עצמה. עם זאת, הפרוטוקולים הרשמיים של הוועידה לא שרדו כך שלא ניתן להפריך או לאשר את הטענות הללו. יצוין שבתפקידו בלשכת הקנצלר, התעסק קריצינגר רבות ב"בעיה היהודית", והשתתף בניסוח סעיף 11 של חוק אזרחות הרייך, אשר אפשר לנשל את יהודי גרמניה מרכושם לפני גירושם.
בהמשך אותה שנה הוא קודם לתפקיד תת-מזכיר המדינה ובהמשך למזכיר המדינה. בתפקידו זה הוא ניסח חוק אשר הגביל את זכויות הערעור של יהודים. הוא המשיך לשמש בתפקיד זה גם בממשלת פלנסבורג שפעלה בשלהי המלחמה. עם סיום המלחמה הוא נעצר בידי בעלות הברית, והעיד במהלך משפטי נירנברג. הוא התוודה בפומבי שהיה חבר בוועידת ואנזה וידע על אופייה הפושע, והצהיר שהוא מתבייש על פשעיו שלו ופשעי בני עמו. הוא נכלא בברוקזל, אולם שוחרר באפריל 1946. בדצמבר של אותה שנה הוא נכלא מחדש, ושוחרר בתחילת 1947 בשל מצב בריאות רעוע. הוא מת בנירנברג ב-25 באפריל 1947.
בסרט הגרמני "ועידת ואנזה" מ-1984, גולם קריצינגר בידי פרנץ רודניק. בסרט "הפתרון הסופי" גולמה דמותו בידי דייוויד תרלפול.
הערות שוליים

↑  המשתתפים בוועידת ואנזה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 124554849  VIAF: 23077374   WorldCat (עם VIAF): 23077374
צ'ארלי ינקוס

צ'ארלס תאופולוס "צ'ארלי" ינקוס (נולד ב-29 במאי 1961) הוא כדורגלן עבר אוסטרלי בינלאומי ממוצא יווני, קפטן נבחרת אוסטרליה בין השנים 1986 ו-1989.
ביוגרפיה

ינקוס החל את הקריירה שלו בשנת 1979 במדי היידלברג יונייטד ושיחק בהמשך גם באפי"ה לייכרדט טייגרס, בלקטאון סיטי ווולונגונג סיטי, כולן מהליגה האוסטרלית הראשונה. במשך עונה אחת (1988/1989) שיחק בפאוק סלוניקי היוונית.
תפקודו במגרש היה בעמדת המגן. משחקו התאפיין ביכולת תיקול גבוהה ובכושר מנהיגות. כמו כן, הצטיין בביצוע בעיטות חופשיות ובעיטות עונשין.
ינקוס היה המנהיג הבלתי מעורער של נבחרת אוסטרליה שהתמודדה מול נבחרת ישראל במוקדמות הגביע העולמי 1990. הבעיטה החופשית שהשוותה את תוצאת המשחק בין הנבחרות באצטדיון רמת גן ב-1989 - אותה בעיטה שלאחריה טבע יורם ארבל את הביטוי "ככה לא בונים חומה" - יצאה מרגלו של ינקוס, שכאמור, היה מומחה לבעיטות חופשיות.
בין שני הקמפיינים הכושלים להעפלה למונדיאל 1986 ומונדיאל 1990 השתתף ינקוס בטורניר הכדורגל של אולימפיאדת סיאול (1988), בו הגיעה אוסטרליה לרבע הגמר.
בסך הכול רשם ינקוס 7 שערים ב-49 הופעות עבור הנבחרת. אחד מהשערים, בעיטה קשה מ-25 מטרים שנכנס לרשתה של נבחרת ארגנטינה ב-1988, זכור על אוהדי ה"סוקרוז" עד היום כאחד מהיפים שבשערי הנבחרת.
צ'ארלי טיילור

| --- | --- |

 לידה:  28 בספטמבר 1941 גרנד פריירי, ארצות הברית 
 פטירה:  19 בפברואר 2022 (בגיל 80) סטרלינג, ארצות הברית 
 לאום:  ארצות הברית
 עמדה:  תופס
 גובה:  1.91 מטרים
 משקל:  95 קילוגרם
 מספר:  42
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של אריזונה
 דראפט:  דראפט ה-NFL‏ 1964, וושינגטון רדסקינס, סבב 1, מספר 3
 היכל התהילה:  חבר היכל התהילה של ה-NFL משנת 1984
 קבוצות כשחקן
 1964–1977:  וושינגטון רדסקינס (1964–1977)
 הישגים כשחקן
 שמונה בחירות למשחק הפרובול (1964, 1965, 1966, 1967, 1972, 1973, 1974, 1975)   רוקי השנה 1964   בחירה ל-70 השחקנים הגדולים של הרדסקינס
 
צ'ארלס רוברט טיילור (באנגלית: Charley Taylor;‏ 28 בספטמבר 1941 – 19 בפברואר 2022) היה שחקן פוטבול אמריקאי.
חייו

טיילור נולד בגרנד פריירי, טקסס. הוא למד באוניברסיטת המדינה של אריזונה שם שיחק פוטבול כרץ אחורי בהתקפה ומגן אחורי בהגנה. ב-1963, בשנתו האחרונה במכללה נבחר לשחק במשחק האול סטארס של המכללות. בסופו הוענק לו תואר ה-MVP של המשחק. טיילור נבחר בסיבוב הראשון בדראפט של שנת 1964 על ידי וושינגטון רדסקינס שם שיחק כרץ אחורי. בסוף עונתו הראשונה נבחר כרוקי השנה. אף על פי שנודע כרץ אחורי מוצלח, ב-1966 טיילור הועבר לעמדת תופס. בשתי עונותיו הראשונות כתופס הוביל את הליגה בתפיסות. בסוף עונת 1977 פרש וב-1984 נכנס להיכל התהילה של ה-NFL.
נפטר ב-19 בפברואר 2022.
צ'ארטר חוקי

צ'ארטר חוקי (או פשוט "צ'ארטר") הוא הענקת סמכות או זכויות, במסגרתה המעניק מכיר רשמית בזכותו של המקבל לממש את הזכויות האמורות. משתמע מכך כי המעניק משאיר בידיו עליונות או ריבונות, ושהמקבל מודה במעמד מוגבל או נחות במערכת היחסים.
זהו המובן שבו צ'ארטרים הוענקו היסטורית. בשימוש המודרני במונח נשמרו הן המובן ההיסטורי של מסמך המעניק זכויות או סמכויות (למשל "צ'רטר האומות המאוחדות", המהווה את חוקת האו"ם), והן משמעות רחבה יותר של "הרשאה" או "היתר", למשל ב"טיסת צ'רטר".
אטימולוגיה

מקור המונח יווני - χάρτης ‏(כָארְטִיס, שכבת פפירוס). מן היוונית עבר המונח ללטינית (charta) וממנה לשפות רומאניות ("שפות לטיניות") שונות.
לאנגלית נכנס המונח charter מ-"charte" בצרפתית עתיקה.
סוגי צ'רטרים

צ'רטר מלכותי, אשר שימש במונרכיות כהכרה רשמית בקיומן של ערים, מהווה אף הוא סוג של צ׳רטר חוקי.
ראו גם

זיכיון (ממשל)
צ'רטר (פירושונים)
צ'אקוטיי

| --- | --- |
צ'קוטי, מתוך "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
צ'קוטי, מתוך "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
 תוכנית טלוויזיה:  "מסע בין כוכבים: וויאג'ר" "מסע בין כוכבים: פרודיג'י"
 הופעה ראשונה:  פרק הבכורה של "מסע בין כוכבים: וויאג'ר"
 הופעה אחרונה:  "מסע בין כוכבים: פרודיג'י"
 גילום הדמות:  רוברט בלטרן ("מסע בין כוכבים: וויאג'ר")
 דיבוב:  רוברט בלטרן ("מסע בין כוכבים: פרודיג'י")
 דיבוב בשפה העברית:  תמיר גינזבורג ("מסע בין כוכבים: פרודיג'י")
 מידע
 תאריך לידה:  2329 
 גזע:  אנושי
 מין:  זכר
 מקצוע:  קצין ראשון
 שיוך:  מאקי
 אזרחות:  פדרציית הכוכבים המאוחדת
 דמויות קשורות
 אויבים:  ססקה 
 
צ'אקוטיי (באנגלית: Chakotay) הוא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", המופיעה בסדרות הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: וויאג'ר" ו"מסע בין כוכבים: פרודיג'י". הוא הקצין הראשון בספינת החלל "וויאג'ר". את דמותו מגלם השחקן רוברט בלטרן. בגרסתה העברית של "מסע בין כוכבים: פרודיג'י" דיבב את דמותו תמיר גינזבורג.
ביוגרפיה בדיונית של הדמות > רקע

צ'אקוטיי נולד בשנת 2329. כילד, הוא לעיתים קרובות התמרד נגד החינוך האינדיאני בשבט אביו קולופק, עם המסורות הרוחניות והתרבותיות שלהם, שלפעמים הוא מצא אותן נוקשות מדי. הוא חלם על קבלה לאקדמיה של צי הכוכבים, ולבסוף הצליח סוף סוף להתקבל בגיל 15, בחסותו של קפטן סולו. הוא למד באקדמיה של צי הכוכבים בשנים 2344-2348, ובמסגרת לימודיו עסק בספורט האגרוף.
במהלך שירותו בצי הכוכבים, צ'אקוטיי הוצב כמדריך באימונים הטקטיים המתקדמים של צי הכוכבים והגיע לדרגת לוטננט-קומנדר. זה עשוי להיות התייחסות לדבריה של רו לארן, כי המדריך שלה לאימונים טקטיים, קצין בדרגת לוטננט-קומנדר, עזב את צי הכוכבים על מנת להצטרף אל המאקי. על אף שהדבר לא נאמר בצורה מפורשת בסדרה, על פי הביוגרפיה הרשמית של צ'אקוטיי באתר האינטרנט הרשמי של מסע בין כוכבים, הוא היה המדריך של רו לארן באימונים הטקטיים המתקדמים.
בשנת 2370, כוכב הבית של צ'אקוטיי שנמצא באזור המפורז הועבר לריבונות הקרדאסים, בהתאם להסכם בין הפדרציה וקרדאסיה. הוא התפטר מצי הכוכבים והצטרף לקבוצה בדלנית המכונית מאקי. במהלך הזמן בו לחם בקרדאסים, צ'אקוטיי גייס לתא שלו את ב'לאנה טורס, חצי אנושית / חצי קלינגונית, אשר הפכה למהנדסת הראשית שלו. הוא גם צירף את הבאג'ורנית ססקה והשניים היו מעורבים במערכת יחסים רומנטית במשך זמן. עם זאת, ללא ידיעתו של צ'אקוטיי, ססקה הייתה בעצם מרגלת קרדאסית, ששונתה חיצוני בניתוח, על מנת להסתנן אל שורות המאקי.
ביוגרפיה בדיונית של הדמות > מסע בין כוכבים: וויאג'ר

צ'אקוטיי היה הקפטן של ה"ואל ז'אן", כלי טיס אשר הושמד לאחר שהועבר, יחד עם "וויאג'ר", אל רביע דלתא. קפטן קתרין ג'יינוויי, מפקדת "וויאג'ר", הציעה לצוות ה"ואל ז'אן" הזדמנות לשרת בספינה שלה, ומינתה את צ'אקוטיי לקצין הראשון שלה, בדרגת שדה של לוטננט-קומנדר. בסופו של דבר, ג'יינוויי וצ'אקוטיי הפכו לחברים קרובים, אם כי הם חוו ביניהם מתח רומנטי כשמצאו עצמם במצב של בידוד שכפה על עצמו על כוכב לכת זר, לאחר שנדבק בווירוס קטלני. לאחר מספר שבועות על פני כוכב הלכת, אנשי צוות "וויאג'ר" מצליחים למצוא תרופה, והשניים חוזרים לספינה.
לקראת סופו של מסעה של "וויאג'ר" ברביע דלתא, שנמשך כ-70 שנה, שבע מתשע, הבורג לשעבר, בוחרת בצ'אקוטיי להיות מושא אהבתה, כחלק מגילויה של אנושותה. בעתיד חלופי, שבע מתשע וצ'אקוטיי מתחתנים, אך היא מתה עוד בטרם "וויאג'ר" מגיעה הביתה; צ'אקוטיי נפטר בשנת 2394.
דמותו של צ'אקוטיי היא נוכחות מאחדת על סיפון "וויאג'ר". הוא אהוב וזוכה להוקרה, הן על ידי אנשי הצוות המשתייכים לצי הכוכבים והן על ידי אנשי הצוות שהם אנשי מאקי לשעבר. כקצין ראשון, הוא משמש לעיתים קרובות כחונך לאנשי צוות הזוטרים וכמתווך בין אנשי צוות הזוטרים לבין הקפטן. צ'אקוטיי הוא צמחוני.
הערות שוליים

↑  הפרק Tattoo, "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
↑  הפרק Preemptive Strike, "מסע בין כוכבים: הדור הבא".
↑  הפרק Repression, "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
↑  הפרק Caretaker, "מסע בין כוכבים: וויאג'ר.
↑  הפרק Resolutions, "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
↑  הפרק Endgame, "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
↑  הפרק Unity, "מסע בין כוכבים: וויאג'ר".
| מסע בין כוכבים: וויאג'ר |
| --- | --- | --- |
| יוצרי הסדרה | ריק ברמן • ג'רי טיילור • מייקל פילר • על-פי "מסע בין כוכבים" מאת ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | קייט מאלגרו • רוברט בלטרן • רוקסן דוסון • רוברט דאנקן מקניל • אית'ן פיליפס • רוברט פיקארדו • טים רוס • ג'רי ראיין • גארט וונג • ג'ניפר ליאן |  |
| דמויות ראשיות | קתרין ג'יינוויי • צ'קוטי • ב'לאנה טורס • טום פאריס • ניליקס • הדוקטור • טובוק • שבע מתשע • הארי קים • קס |  |
| דמויות משנה | אוון פאריס • איצ'ב • רג'ינלד בארקלי • בות'בי • נעמי וויילדמן • סמנתה וויילדמן • ססקה • מיראל פאריס • לואיס צימרמן |  |
| גזעי חייזרים | אוקמפה • בורג • גזע 8472 • הולוגרמה • וולקנים • הירוג'נים • וידיאנים • טלקסיאנים • פוטונים • קיו • קייזון • קלינגונים |  |
| מושגים | הולוגרמה רפואית לשעת חירום • הולודק • וויאג'ר • טכנובאבל • טרנספורטר • טרקי • מאקי • מנוע עיוות • משכפל • מתרגם אוניברסלי • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| פרקים בולטים | Threshold • Endgame |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים |  |
פריטיגרן

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־4 
 פטירה:  380? 
 
 
פריטיגרן (Fritigern, בלטינית: Fritigernus, פריטיגרנוס) היה מנהיג ולוחם גותי (מת ב-380 בערך).
פריטיגרן הנהיג את חציית נהר הדנובה לכיוון הגדה שבשליטת האימפריה הרומית (דרומה). בעקבות מתקפת ההונים, שהחלו לתקוף את השבטים הגותיים מצפון, ביצע פריטיגרן עסקה עם הקיסר הרומי ואלנס שיעזור לו לחצות את נהר דנובה ויתן לו להתיישב בצד הרומי של נהר דנובה, ובתמורה לזאת פריטיגרן יגייס שכירי חרב גותים לטובת הצבא הרומי, שילחמו לצדם נגד ההונים.
כשהגיעו הגותים לאזור חציית הנהר היו סירות מעטות ביחס למספרם של הגותים שהיה לערך כ-50,000.
בעת חציית הנהר טבעו ומתו מאות גותים בגלל האמצעיים הדלים שהעמידו לרשותם הרומים בעת חציית הנהר.
לאחר שחצו את הנהר הצבא הרומי לקח מהם את כל כלי נשקם וכספם.
ולקח אותם, בניגוד להסכם שפריטיגרן עשה עם הקיסר הרומי, כשבויים והרעיבו אותם במחנות פליטים.
בשלב מסוים החלה התקוממות של הגותים כנגד הצבא הרומי, לאחר שלקחו את פריטיגרן למעצר. ולאחר שחרורו, החל המרד כנגד הצבא הרומי בהנהגתו של פריטיגרן. 
המרד צלח, והגותים מתוך האימפריה הרומית החלו לכבוש חלקים ניכרים ממנה במשך שנתיים. עד שהגיעו מספר קילומטרים ספורים מהעיר אדריאנופול. שם, הצבא הרומי התארגן לקרב ומנה כ-30,000 לוחמים לעומת כ-15,000 של הגותים.
ב-9 באוגוסט 378 נערך קרב אדריאנופול, שהיה קרב ההכרעה.
פריטיגרן שידע שהרומים צועדים כבר כל היום לעברם מכיוון מזרח, הבעיר מדורות באזור שדה הקרב. זו הייתה אסטרטגיה שעזרה לגותים. הרומים שבאו עם הקיסר הרומי הגיעו עייפים ביום קיץ שהיה חם. והלהבות שהגותים הבעירו סייעו להם להביס את הרומים ולשרוף את קיסרם ואלנס בעודו בחיים.
מלבד הקיסר עצמו, הושמד גם כשני-שלישים מצבאו.
ראו גם

Heather, Peter (2005).  The Fall of the Roman Empire. A New History of Rome and the Barbarians. Oxford and New York: Oxford University Press. ISBN 978-0195159547.
Kulikowski, Michael (2006). Rome's Gothic Wars. Cambridge University Press. ISBN 978-0521608688
פריטם

| --- | --- |

 לידה:  14 ביוני 1971 (בן 53) קולקטה, הודו 
 מוקד פעילות:  הודו 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קלקוטה, המכון לסרטים וטלוויזיה של הודו, St. James' School 
 פרסים והוקרה:  פרסי פילמפייר 
 פרופיל ב-IMDb
 
פריטם (באנגלית: Pritam Chakraborty, בקיצור: Pritam; נולד ב-14 ביוני 1971) הוא מלחין, גיטריסט וזמר הודי.
חייו

פריטם נולד בקולקטה. הוא למד מוזיקה אצל אביו עוד בהיותו בבית הספר. בהמשך הוא למד גאולוגיה באוניברסיטה. בשנת 1994 הוא סיים לימודים באוניברסיטה לקולנוע וטלוויזיה וקיבל הסמכה כמהנדס קול.
בשנת 1997 הוא הגיע למומבאי ועבד כמהנדס קול עובר זמרים שונים. במקביל הוא הקים להקה ובסוף 2001 אחד משירי הלהקה זכה להצלחה.
בשנת 2004 הוא כתב מוזיקה לסרט. היצירה זכתה להצלחה ואף זכתה לפרס למוזיקה לקולנוע בהודו.
הוא המשיך לכתוב מוזיקה לסרטים ועבור 3 סרטים קיבל פרס בתחום "מפיק מוזיקה לסרט" ו"השפעה לקולנוע". שיר של פריטם מסרט שצולם בשנת 2015 הגיע למקום ראשון במצעד הפזמונים בהודו והיה לשיר מסרט קולנוע הראשון בהודו שהגיע ל-100 מיליון השמעות ביוטיוב.
במקביל הוא הוציא מספר אלבומים. פריטם זכה מספר פעמים בתואר "מלחין השנה" ואלבומים שהוציא זכו בתואר "אלבום השנה" בהודו.
פריטם מגיע לתוכניות טלוויזיה רבות כמשתתף בחבר שופטים של תחרויות שירה.
מספר פעמים פריטם הואשם בהפרת זכויות יוצרים וגנבה. לפי אתר הודי בשנים 2004–2010 שירים שלו נחשדו כמבוססים על יצירות של יוצרים אחרים 52 פעמים. הדבר כלל יצירות ידועות של בוני אם, דמיאן רייס, ברובכס ורבים אחרים.
פרידריך וכנהוזן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 במאי 1859 שוורין, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  2 במאי 1925 (בגיל 65) שוורין, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מקום לימודים:  האקדמיה הפרוסית לאמנות 
 בן או בת זוג:  Eva von Gillern 
 
אדולף פרידריך וילהלם וכנהוזן (בגרמנית: Adolf Friedrich Wilhelm Wachenhusen;‏ 27 במאי 1859 – 2 במאי 1925) היה אמן נוף, שרטט וחרט גרמני. מוקד עבודתו היה באזור הכפרי של אזור ביתו במקלנבורג.
ביוגרפיה

על פי דרישת אביו, פקיד בכיר בעיר שוורין, לאחר סיום בית הספר התיכון בשוורין בשנת 1880 הלך ללמוד אדריכלות בפוליטכניקום בקרלסרוהה. אבל הוא נירשם לאקדמיה בקרלסרוהה, כדי ללמוד ציור. לאחר שנת 1884 הוא המשיך ללמוד אצל צייר הנוף תיאודור הייגן. בשנת 1889 עבר לברלין, למד באקדמיה לאמנויות יפות וצייר שנה עם אוגן בראכט. מאוחר יותר הוא עבד כראש בית ספר לציור בברלין.
מאז 1889 הוא היה גם חבר בהתאחדות אמני ברלין. בשנים 1892 עד 1895 ואכנהוזן שהה מספר תקופות בארנשופ שליד הים הבלטי. כאן הוא ניהל יחד עם פאול מילר-קמפף את בית הספר לציור של סנט לוקאס בחודשי הקיץ. מילר-קמפף התגורר כאן מאז 1892. טיולי לימוד הובילו את וכנהוזן 1892 לצפון איטליה ובשנת 1894 להולנד, שם שהה בולנדם ובמושבת האמנים קאטוויק.
ב-1 במרץ 1897 התחתן וכנהוזן עם זמרת האופרה בדרזדן אווה פון גילרן. באותה שנה בנה וכנהוזן את ביתו בתכנונו בארנשופ. לפניו, וחוץ ממילר-קמפף, כבר התיישבו כאן אמנים עמיתים כמו אנה גררהיים, אליזבת פון איקן ופריץ גריבה. עד מהרה המקום הפך למושבת האמנים של ארנשופ, ומקימיו כוללים גם את וכנהוזן.
בינתיים לוכנהוזן היה בית מגורים בהמבורג, שם ניהל גם בית ספר לציור. לאחר מות אשתו בשנת 1910 התחתן בשנת 1912 עם אשתו השנייה, לוסי שינדובסקי הצעירה ב-20 שנה, סטודנטית לשעבר לציור. בשנת 1909 מונה לפרופסור על ידי הדוכס הגדול ממקלנבורג.
וכנהוזן עזב את אנטרופ עם תום מלחמת העולם הראשונה בשנת 1918. ביתו נמכר בשנת 1920. הוא התגורר בעיקר בביתו בשוורין-גוריס.
לאחר מותו בשנת 1925, הוא נקבר בארנשופ.
בשנת 1926 התקיימה תערוכת זיכרון במוזיאון המדינה מקלנבורג שוורין.
עבודותיו של וכנהוזן מוגדרות כאימפרסיוניזם. הם כללו לצד הנופים בעיקר גם מוטיבים של יער ובעלי חיים, כביטוי לתשוקתו לצייד. וכנהוזן היה, בנוסף לחברות באיגוד אמני ברלין, חבר בקואופרטיב האמנויות הגרמני הכללי, איגוד המאיירים הגרמנים, באגודה לתחריטים בברלין ובאגודות נוספות ברחבי גרמניה.
הוא היה חבר של כבוד באקדמיה לאמנויות בפריז.
גלריה

נוף כפרי
סופה במפרץ
ספינות במעגן