stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גמר ליגת האלופות 1999
סיכום המשחק > זמן הפציעות

יונייטד ניגשה לבעיטת קרן בזמן שהשופט הרביעי הציג במסכו על 3 דקות תוספת זמן. בניסיון נואש לשער שוויון, פטר שמייכל נכנס לרחבה של באיירן. בקהאם הגביה את הכדור מעל ראשו של שמייכל, דווייט יורק נגח את הכדור חזרה לאזור הצפוף, ולאחר שטורסטן פינק לא הצליח להרחיק, הגיע הכדור לרגליו של ראיין גיגס בקצה הרחבה. הבעיטה שלו הייתה חלשה ולא מכוונת, אך הכדור הגיע לרגליו של שרינגהאם. שרינגהאם בעט את הכדור ברגלו הימנית לתוך הרשת של באיירן. נראה כי שחקני יונייטד הצליחו להעביר את המשחק להארכה, לאחר שפיגרו במשך רוב שלבי המשחק.
לאחר לא יותר מ-2 דקות, ניגשה יונייטד לבעיטת קרן נוספת, אך הפעם שמייכל נשאר ברחבתו. בקהאם בעט בשנית את כדור הקרן, ששפשף את ראשו של שרינגהאם. סולשיאר דחק את רגלו, פגע בכדור שהועף לתוך הגג של הרשת של באיירן, ובכך יונייטד השיגה יתרון מדהים. סולשיאר חגג בגלישה על ברכיו, חיקוי של החגיגה של באסלר בתחילת המשחק. אחד הרגעים המפורסמים במשחק היה החגיגה של שמייכל שחגג בגלגלון בשמחה רבה.
המשחק חודש, אך שחקני באיירן רבים לא יכלו להמשיך והזדקקו לעזרתו של השופט פיירלואיג'י קולינה בשביל לצאת מהמגרש. השחקנים היו המומים שהפסידו משחק שהיה בידיהם מספר דקות קודם לכן. מספר חזיזים הודלקו על ידי אוהדי באיירן לפני השוויון של יונייטד, ואף הוצמדו סרטים של באיירן מינכן לגביע עצמו כהכנה לטקס הגשתו למנצחת. יונייטד זכתה בגביע האירופי השני שלה. סמואל קופור פרץ בדמעות בתום המשחק וכרע על ברכיו. קרסטן יאנקר התמוטט מייסורים. מצלמות הטלוויזיה הראו את הבעת פניו של לותר מתאוס לאחר השער השני שיונייטד הבקיעה. מתאוס הוחלף עשר דקות לפני סיום המשחק, והגביע האירופי היה התואר היחיד בו לא זכה בקריירה שלו.
כאשר הגביע הוענק למנצ'סטר יונייטד, הניפו קפטן הקבוצה, פטר שמייכל, ששיחק את משחקו האחרון במועדון, והמאמן אלכס פרגוסון, את הגביע יחדיו.
פרטי המשחק

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 במאי 1999 | אנגליה מנצ'סטר יונייטד | 2–1 | גרמניה באיירן מינכן | קאמפ נואו, ברצלונה, ספרד צופים: 90,245 שיפוט: איטליה פיירלואיג'י קולינה |
| 26 במאי 1999 | שרינגהאם 90+1'  סולשיאר 90+3' | (סיקור) | באסלר 6' | קאמפ נואו, ברצלונה, ספרד צופים: 90,245 שיפוט: איטליה פיירלואיג'י קולינה |
| --- | --- |
              מנצ'סטר יונייטד :               באיירן מינכן
הערות שוליים

↑  Solskjaer takes Treble chance
↑  Referee Profile
↑  "Bayern Munich hope to forget the pain in Spain". Bombay: Indian Express Newspapers.
1 2  Italian referee Collina for European Cup Final
| משחקי גמר גביע אירופה וליגת האלופות |
| --- | --- | --- |
| גביע אירופה לאלופות | 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 |  |
| ליגת האלופות | 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
גרוייר

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה
 אזור מוצא:  גרוייר, קנטון פריבור
 מוצא:  שווייץ שווייץ
 מרכיבים עיקריים:  חלב פרה 
 גבינות
 סוג חלב:  פרות
 תו תקן:  כינוי מקור מוגן (שווייץ) 
 
גרוייר (Gruyère) היא גבינה שווייצרית הנקראת על שם העיירה גרוייר (Gruyères), שבקנטון פריבור, שבשווייץ, ואשר מיוצרת מאז המאה ה-12. בשנת 2001 הוכרה הגבינה כגבינה שווייצרית, עד אז, היו גם גבינות צרפתיות שטענו שהן גרוייר (הגבינות הצרפתיות בסגנון גרוייר הן קונטה ובופו).
גבינת הגרוייר היא מתוקה עם נגיעות של מליחות וטעמה משתנה ככל שהיא מתיישנת. לגבינה הצעירה טעם אגוזי והוא הולך והופך מורכב יותר עם ההבשלה. לאחר ההבשלה (כחמישה חודשים) נוצרים סדקים זעירים המקנים לה מרקם גרגירי ייחודי. גרוייר היא גבינה צהובה מוצקה, רכה יותר וחלקה יותר מאשר הגבינה השווייצרית אמנטל (Emmental).
שימושים

הגבינה טובה במיוחד לאפיה כיוון שטעמה מובחן אך לא משתלט. הגרוייר היא גבינה שנמסה היטב ולכן היא מתאימה לפונדו ביחד עם הגבינות ושרין ואמנטל. היא גם מהווה חלק מהמתכון הקלאסי של מרק בצל צרפתי ויש לה חלק גם בקרוק-מסייה, טוסט צרפתי קלאסי עם בשר חזיר וגבינה. בגרוייר משתמשים גם בקורדון-בלו בשילוב עם עוף ועגל. היא גם טובה כגבינת שולחן, וכאשר מגררים אותה היא מתאימה לפסטות וסלטים. נהוג להוסיף גרוייר מגוררת גם למרק לה-טורין, שהוא מרק שום צרפתי המוגש על לחם מיובש. יינות לבנים, כגון ריזלינג, מתאימים מאוד לגבינה וגם סיידר תפוחים חם ובירה בוק.
תהליך הייצור

על מנת להכין גרוייר, יש לחמם חלב גולמי לטמפרטורה של 34 מעלות במיכלי נחושת, ואז להחמיצו על ידי הוספה של אנזים הגבנה נוזלי. החלב המוחמץ נחתך לחתיכות בגודל של אפונים ונבחש, ומפריש מי גבינה. החלב המוחמץ מבושל ב 43 מעלות ואחר כך מעלים את הטמפרטורה במהירות ל 54 מעלות.
מי הגבינה נסחטים ועל מנת ללחוץ את החלב המוחמץ הוא מוכנס לתבניות. אחרי ההמלחה בתמלחת והוספת בקטריות, הגבינה מבשילה למשך חודשיים בטמפרטורת החדר, בדרך כלל על לוחות עץ, והופכים אותן בערך כל יומיים על מנת לדאוג לחלוקה שווה של הלחות. גרוייר יכולה להבשיל בין שלושה לעשרה חודשים, וככל שההבשלה ארוכה יותר כך טעם הגבינה יותר חזק.
היסטוריה

אזור גרוייר ידוע בייצור הגבינה שלו עם מהמאה ה-12. עדויות מימי הביניים מציינות את המומחיות של תושבי המקום להפוך את תנובת החלב הפרות שלהם לגבינה מלאת שומן. הגבינה נמכרה גם בצרפת ובאיטליה.
המאה ה-17 הייתה שלב חשוב במותג גבינת גרוייר, מכיוון שלא רק המותג קיבל הכרה רשמית אלא בנוסף הייתה עליה ניכרת בייצוא. בתקופה הזו החלו להינקט צעדים ראשונים על המקוריות באמצעות סימון. המילה המסמלת את מקור הגבינה נכנסה למילון האקדמיה הצרפתית בשנת 1762.
ההגירה הגדולה שהכתה את קנטון פריבור במהלך המאות ה 18 וה 19 הרחיבה את האזור הגאוגרפי של ייצור גבינת הגרוייר גם לקנטונים וו, נשאטל וז'ורה ואף לצרפת השכנה. אולם ללא הגנה על המותג צצו הרבה העתקים לגבינת הגרוייר. באמצע המאה ה-19 החל קמפיין למיסוד המותג והכרה במקום בו יוצרה הגבינה. שיחות שהתנהלו במדריד (1891), בפריז (1926) וברומא (1930) הסתיימו בחתימה על הסכם להגנת מותגים לפי מקום ייצורם. אולם, רק בשנת 2001 גבינת גרויר קיבלה את אישור המותג הגאוגרפי בשווייץ ובשנת 2011 את המיתוג האירופאי.
גרוייר מסביב לעולם

אין לבלבל בינה לבין הגבינה גרביארה, הפופולרית בעיקר ביוון.
דומיטרו חנקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 במאי 1922  (בן 102) בוטושאן, רומניה 
 מדינה:  רומניה
 עיסוק:  פובליציסט, עיתונאי, מסאי, היסטוריון ומתרגם
 
דומיטרו חֶנקו (ברומנית: Dumitru Hâncu; נולד ב-5 במאי 1922) הוא פובליציסט, מסאי, היסטוריון ומתרגם יהודי-רומני.
ביוגרפיה

דומיטרו חנקו נולד ב-1922 בבוטושאן, לאברהם (Avram), סוחר מהעיר ולפרלה.
חנקו למד בתיכון בעיר הולדתו, אחר כך למד באוניברסיטת בוקרשט - היסטוריה וספרות. מאוחר יותר השתלם בבון, בהיידלברג ובוינה.
בימי המשטר הקומוניסטי ברומניה עבד בסוכנות הרומנית לחדשות "אג'רפרס", בכתבי העת "קונטמפוראנול" ו"ויאק נואו" (Veac nou - עידן חדש), היה חבר במערכת של כתבי עת רומנים שנועדו לחו"ל, כמו כן היה ראש המערכת לספרות עולם של ההוצאה לאור הממלכתית לספרות ולאמנות ESPLA בבוקרשט. לעל אף הדיכוי הפוליטי והצנזורה, דומיטרו חנקו נמנה עם אנשי הרוח ש"לא איבדו תקוותם בגורל התרבות" וראו בהוצאה לאור של כתבי הסופרים הגדולים "צורת הצלה של התודעה התרבותית"
את מאמרו הראשון בתחום הספרות, "האקטואליות של דיקנס", פרסם בשנת 1946 בכתב העת "אפראריה" (Apărarea - ההגנה).
חנקו פרסם מסות, מחקרים ומאמרים בעיתונות הספרותית הרומנית - בכתבי העת "קונטמפוראנול", "גאזטה ליטרארה", "ויאצה רומניאסקה" (החיים הרומניים), "ארק (קשת) וכו'. חלק גדול מספריו ותרגומיו מוקדש לספרות הגרמנית.
חנקו כתב ביוגרפיה של הינריך היינה (היינריך היינה, מבשר הזמנים החדשים, 1956), וגם ביוגרפיה של הפוליטיקאי ואיש הרוח הרומני מיכאיל קוגלניצ'אנו (1960), כמו כן ערך מחקר על קבלתן של יצירות תומאס מאן במרחב הרומני (Conexiuni cu "Vrăjitorul" - קישורים עם "המכשף"). בשנת 1998 פרסם חנקו גם מחקר על אימאגולוגי בכותרת "„Noi" şi germanii „noştri" ("אנחנו" והגרמנים "שלנו"). חנקו תרגם מכתבי היינריך היינה, תומאס מאן, קלאוס הייטמן ואחרים. ערך בשנת 1984 מבחר של פמפלטים ומאמרים מאת המשורר הרומני יון ויניה.
בשנים 2007-2000 דומיטרו חנקו כיהן כמנהל מתאם של "המרכז לחקר ההיסטוריה של יהדות רומניה" בבוקרשט. כמו כן היה יושב ראש מחלקת המתרגמים באיגוד הסופרים הרומנים.
בשנת 2012 קיבל דומיטרו חנקו, בגיל 90, תעודת הוקרה מיוחדת מאיגוד הסופרים הרומנים, יחד עם סופרים ותיקים אחרים.
פרסים ואותות הוקרה

פרס איגוד הסופרים של רומניה
פרס כתב העת להיסטוריה "מגזינול היסטוריק" בבוקרשט
7 בדצמבר 2012 - תעודת הוקרה על מפעל החיים מטעם איגוד הסופרים של רומניה
ספרים

Heinrich Heine, vestitor al timpurilor noi 1956
Kogălniceanu 1960
Conexiuni cu „ Vrăjitorul" (Thomas Mann în România) 1995 קישורים עם "המכשף" - תומאס מאן ברומניה -
בספר מזכיר חנקו, בין השאר, פרשת הוצאת דיבה מוזרה נגד תומאס מאן בחוגים פרו-נאציים ברומניה (העיתונים "פורונקה ורמי" ו "קורנטול") שטענו כי הרומן "יוסף ואחיו" נגנב על ידי "הסופר היהודי" תומאס מאן מהספר "חלום הפרעונים" מאת מחבר רומני לא ידוע בשם אורל פקורארו. כמו כן מצוינת ההשראה ששאב מאן מן הנוכל הרומני ג'ורג'ה מנולסקו ביצירת דמותו של פליקס קרול.
1996 Evreii din România în războiul de reîntregire a ţării 1916-1919 (יהודי רומניה במלחמה למען איחוד רומניה 1916-1919)
Un licăr în beznă.Acţiuni necunoscute ale diplomaţiei româneşti 1997 (ניצוץ באפלה, מעשים לא ידועים של הדיפלומטיה הרומנית )
Noi" şi germanii „noştri". 1800-1904 - 1998 ("אנחנו" והגרמנים "שלנו")
2003 Excurs în timp.
Frânturi dintr-o lume care a fost. Eseuri privind cultura germană şi lumea evreiască
(טיולים בזמן - קטעים מעולם שהיה. מסות על התרבות הגרמנית והעולם היהודי)
2006 Incursiuni interbelice Meandrele istoriei (פיתולי ההיסטוריה - גיחות אל השנים בין שתי מלחמות העולם)
2009 Martha Bibescu pe care n-o cunoaştem (מרתה ביבסקו שלא הכרנו)
2010  (Schiţe pentru un tablou de epocă (1930-1940) (רישומים לתמונה מן התקופה - 1940-1930)
שני הספרים האחרונים מבוססים על מחקרים שעשה המחבר בארכיונים ברומניה ובגרמניה.
2012 Timpuri şi oameni (זמנים ואנשים)
2021 - Demult si neuitat" (רחוק ובלתי נשכח)
אנטולוגיות

Ion Vinea, Săgeata şi arabescul 1984 (יון ויניה, החץ והערבסקה) עם מבוא מאת העורך
Mărturii: „Chestiunea evreiască" 1996 (עדויות:"השאלה היהודית",, עם מבוא של העורך
תרגומים

דומיטרו חנקו תרגם מגרמנית לרומנית - כתבים מובחרים (Opere alese) מאת היינריך היינה, הכרכים ב' וד', (1971,1976), Im Schlaraffenland (Ţara huzurului) היינריך מאן
(1971), קובץ נובלות "שובו של קזנובה" מאת ארתור שניצלר (1982), Winterspelt מאת אלפרד אנדרש, (1980), "דימוי הרומנים במרחב הלשוני הגרמני" מאת קלאוס הייטמן 1775-1918, מחקר אימאגולוגי, עם מבוא המתרגם, (1995), Pe urmele marelui fluviu, מאת ורנר לוץ (תרגום בשיתוף פעולה עם פרנץ הודיאק, 2002), ו"יומן ברלינאי 1938" מאת מרתה ביבסקו (2001).Mafia din Balcani ספר העיתונאי נורברט מאטס-נידיק - "המאפיה של הבלקנים" (2005).
2002 Bucureşti - Berna Rapoartele diplomatice 1940-1944 (ברן-בוקרשט - הדו"חות הדיפלומטיים של רנה דה וק 1944-1940)
2000 - רבי משה בן מימון - מורה נבוכים
לקריאה נוספת

N.Bârna. Hâncu, Dumitru în Dicţionarul general al literaturii române, vol. 3: E-K. – Bucureşti: Univers Enciclopedic, 2005
הערות שוליים

1 2 3 4  2003 S.Lazarovici
↑  דן גריגורסקו, 2003
↑  על ג'ורג'ה מנולסקו, מלך הגנבים מאת רומולוס קפלסקו - ב"היסטוריה"
גמר גביע המדינה בכדורגל 2012

גמר גביע המדינה בכדורגל 2012 התקיים באצטדיון רמת גן ב-15 במאי 2012, ובו נקבע כי מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 2011/2012 היא הפועל תל אביב, שניצחה במשחק את מכבי חיפה בתוצאה 2–1. הייתה זו המהדורה ה-73 של גביע המדינה, וה-59 מאז קום המדינה.
שתי הקבוצות נפגשו בפעם השנייה ברציפות במעמד גמר הגביע, כאשר קודם לכן מעולם לא פגשו זו את זו במעמד הגמר. גם משחק הגמר הקודם הסתיים בניצחונה של הפועל, בתוצאה 1–0. הייתה זו עונה שביעית ברציפות בה אחת מן השתיים (או שתיהן) מעפילה לגמר הגביע.
הפועל תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-16 בתולדותיה, והעשירי מאז קום המדינה, והיא שנייה בטבלת הזכיות רק ליריבתה העירונית, מכבי תל אביב. הייתה זו הופעתה ה-24 בגמר המפעל (16 מאז קום המדינה). הפועל השלימה שלוש זכיות רצופות בגביע המדינה, והייתה הראשונה לעשות זאת מאז קום המדינה. היא גם הייתה היחידה לעשות זאת לפני קום המדינה, כאשר זכתה בגביע בין 1937 ל-1939. מנגד, מכבי חיפה הפסידה בפעם השנייה ברציפות בגמר הגביע, ובסך הכול העפילה לגמר ה-15 בתולדותיה (14 מאז קום המדינה).
במשחק הגמר עלתה הפועל ליתרון בדקה ה-58 משער של מירקו אורמוש, אך ארבע דקות לאחר מכן איזן דלה ימפולסקי בנגיחה. שתי דקות בתוך תוספת הזמן, כבש נוסא איגיבור את שער הניצחון, 2–1 להפועל בסיום.
הדרך אל הגמר

| הפועל תל אביב | הפועל תל אביב | סיבוב | מכבי חיפה | מכבי חיפה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יריבה | תוצאה |  | יריבה | תוצאה |
| מכבי יבנה | 3 – 0 (ב) | סיבוב ח' | מכבי באר שבע | 2 – 1 (ח) |
| הפועל בני לוד | 3 – 1ה (ח) | שמינית הגמר | הפועל כפר סבא | 0 – 0 (4 – 3פ) (ח) |
| מכבי נתניה | 1 – 0 (ח) | רבע הגמר | הפועל נצרת עילית | 2 – 0 (ב) |
| הפועל ניר רמת השרון | 3 – 0ה | חצי הגמר | מועדון ספורט אשדוד | 2 – 1 |
הדרך אל הגמר > הפועל תל אביב

הפועל תל אביב החלה את מסע ההגנה על התואר בסיבוב ח' עם יתר קבוצות ליגת העל, ושם הוגרלה למפגש ביתי באצטדיון בלומפילד מול מכבי יבנה מליגה א'. בדקה ה-25 עלתה הפועל ליתרון מרגליו של מחמוד עבאס. עומר דמארי, שעלה כמחליף, הכפיל את התוצאה בדקה ה-71, ובתוך תוספת הזמן קבע מהראן לאלא את תוצאת הסיום, 3–0 להפועל.
בשמינית הגמר התארחה הפועל באצטדיון שכונת התקווה אצל הפועל בני לוד מהליגה הלאומית. בדקה האחרונה של המחצית הראשונה, הורחק שוער הפועל, אפולה אדל, לאחר עבירה ברחבה על מוראד אבו ענזה. סאלם אבו סיאם דייק מהנקודה הלבנה וקבע 1–0 לבני לוד. הפועל איזנה עשר שניות בלבד מפתיחתה של המחצית השנייה משער של מירקו אורמוש, ולאחר שוויון 1–1 בתום הזמן החוקי, המשחק נכנס להארכה. שתי דקות בלבד מפתיחת ההארכה כבש נוסא איגיבור וקבע מהפך, ובדקה ה-115 אף השלים צמד וקבע את תוצאת הסיום. על אף החיסרון המספרי, 3–1 להפועל תל אביב בדרך לרבע הגמר.
בשלב רבע הגמר יצאה הפועל למשחק חוץ מול מכבי נתניה, יריבת הגביע הראשונה שלה מליגת העל בעונה זו, באצטדיון הקופסה בנתניה. בדקה ה-59 כבש אלרואי כהן את שער הניצחון של הפועל בבעיטה ממרחק. בדקה ה-78 הורחק אורמוש בכרטיס אדום, אך נתניה לא השכילה לנצל את יתרונה המספרי, 1–0 להפועל בסיום.
בחצי הגמר פגשה הפועל את הפועל ניר רמת השרון באצטדיון רמת גן. המשחק לא התעלה לרמה גבוהה, כאשר הפועל התקשתה לייצר מצבי הבקעה, והזמן החוקי הסתיים בשוויון 0–0. במהלך ההארכה הצליחה הפועל להכריע את המשחק כאשר עומר דמארי העלה אותה ליתרון בנגיחה בדקה ה-96. טוטו תמוז הכפיל בדקה ה-105 לאחר טעות של שוער רמת השרון, גל ניר, ושתי דקות לסיום ההארכה קבע סלים טועמה את תוצאת המשחק, 3–0 להפועל תל אביב בדרך לגמר הגביע.
הדרך אל הגמר > מכבי חיפה

מכבי חיפה החלה את דרכה בסיבוב ח' עם מפגש חוץ באצטדיון וסרמיל מול מכבי באר שבע מתחתית הליגה הלאומית. בדקה ה-37 הצליחה חיפה לעלות ליתרון משער נגיחה של הבלם אדין צוצאליץ' לאחר כדור נייח. בדקה ה-81 הבטיחה חיפה את הניצחון עם שער של אייל משומר בפנדל, לאחר עבירה ברחבה על סיידו יאיא. שתי דקות לתוך תוספת הזמן צימקה באר שבע מרגליו של אדיר דנין, ובסיום 2–1 לאורחת.
חיפה שוב זכתה להגרלה מול נציגת הליגה הלאומית, ויצאה למשחק חוץ באצטדיון לויטה מול הפועל כפר סבא. חיפה לא הצליחה להתעלות על יריבתה על אף פערי הרמות, ולאחר הזמן החוקי וההארכה עמדה התוצאה על שוויון 0–0, והמשחק הלך להכרעה בדו-קרב בעיטות עונשין. לאחר שתי בעיטות עמדה התוצאה על שוויון 1–1, כאשר ניר דוידוביץ' הודף את הבעיטה הראשונה של איתי עוזרי, וחן עזריאל נעצר אצל בן רהב בבעיטה השנייה של חיפה. לאחר שוויון 3–3 בתום ארבע בעיטות לכל קבוצה, החמיץ רן יצחק עם בעיטה למשקוף, וסארי פלאח דייק מנגד בדרך ל-4–3 של חיפה בסיום.
ברבע הגמר שיחקה חיפה בפעם השלישית ברציפות מול נציגה מליגת המשנה, כאשר אירחה באצטדיון קריית אליעזר את הפועל נצרת עילית. אלון תורג'מן העלה את חיפה ליתרון מהיר כבר בדקה השישית מבישול של יניב קטן. בדקת הסיום של המחצית השנייה החזיר תורג'מן בבישול לקטן, שקבע את תוצאת הסיום, 2–0 לחיפה.
חצי הגמר באצטדיון רמת גן הפגיש בין מכבי חיפה למועדון ספורט אשדוד. חיפה עלתה ליתרון בדקה השלושים משער של דלה ימפולסקי, שבעיטתו פגעה בניר ביטון ועלתה בקשת מעל השוער אופיר מרציאנו בדרך לרשת. ארבע דקות בלבד עברו, ואשדוד איזנה כאשר כדור חופשי מחצי מגרש של דוד רביבו מצא את הראש של ביטון, שקבע 1–1. בדקה החמישים קבע יניב קטן את תוצאת המשחק עם בעיטה ממרחק אל חיבורי הקורות, 2–1 לחיפה בסיום.
סיכום המשחק > לפני המשחק

הפועל תל אביב הגיעה למשחק כסגנית האלופה, עירוני קריית שמונה, שהקדימה את הפועל בפער רב בראש הטבלה. מאמן הקבוצה, ניצן שירזי, התמנה לתפקיד רק כחודש לפני תחילת משחקי הגביע, כמחליפו של דרור קשטן המפוטר. במהלך העונה התפשטה מחאה רחבת היקף של קהל הקבוצה נגד הבעלים אלי טביב, שהשפיעה גם על סגל השחקנים, כאשר בין היתר חסרה הפועל את שי אבוטבול שהושעה בעקבות ראיון בו תקף את טביב (ובכל מקרה צפוי היה להיעדר עקב פציעה). שירזי עלה עם חלוץ בודד, עומר דמארי, ובהגנה בין היתר שיחקו הוותיקים ואליד באדיר ויגאל אנטבי.
מנגד, היה זה משחקו האחרון של אלישע לוי בקדנציה בת ארבע עונות כמאמן מכבי חיפה. הירוקים של לוי לא הצליחו להתברג בקרבות הצמרת וסיימו את העונה במקום החמישי בלבד, וקיבלו הזדמנות לסיים את העונה עם תואר בו לא זכו מאז 1998. לוי עלה במערך התקפי שכלל את יניב קטן, ויאם עמאשה ומוחמד גדיר בחוד, כאשר בהגנה פותחים צמד הבלמים הזר יוריצה בולייאט ואדין צוצאליץ'.
סיכום המשחק > מחצית ראשונה

ההזדמנות הראשונה הגיעה בדקה ה-17. קפטן חיפה, יניב קטן, בעט מכ-16 מטרים אך אפולה אדל קלט. כרבע שעה מאוחר יותר דרשה חיפה כדור נייח סמוך לרחבה בעקבות נגיעת יד של מירקו אורמוש, אך השופט אלון יפת סימן להמשיך.
בדקה ה-43 התקרבה חיפה פעם נוספת לכיבוש, כאשר הרחקה לאחר כדור קרן הגיעה לטאלב טוואטחה, שעבר את השומר ובעט כדור עוצמתי שפספס במעט את המסגרת.
המחצית הראשונה, שהתאפיינה ביכולת חלשה מצד שתי הקבוצות, הסתיימה ללא שערים, שוויון 0–0 בהפסקה.
סיכום המשחק > מחצית שנייה

המחצית השנייה נפתחה עם בעיטה של גוסטבו בוקולי שהחמיצה את המסגרת כבר בתוך שלושים שניות.
בדקה ה-54 הגיעה הפועל להזדמנות ממשית לכיבוש שער, כאשר סיידו יאיא התקשה בהרחקת כדור קרן, וקפטן הפועל ואליד באדיר בעט במספרת מתוך הרחבה אך החמיץ במעט את המסגרת. דקה לאחר מכן הגיע דמארי להזדמנות אחרי שעבר את צוצאליץ', אך סיים את ההתקפה בבעיטה מחוץ לרחבה שלא איימה על ניר דוידוביץ'.
בדקה ה-58 עלתה הפועל ליתרון ראשון במשחק. יניב קטן איבד כדור במרכז השדה לרועי גורדנה, שפרץ קדימה והעביר כדור עומק למירקו אורמוש, שהגיע מאגף ימין לא מכוסה וכבש בבעיטה לפינה הרחוקה מול דוידוביץ' שיצא לעברו, 1–0 להפועל תל אביב.
מיד לאחר השער עלה דלה ימפולסקי מהספסל במקומו של גדיר, ובדקה ה-62, כשהוא שלוש דקות בלבד על המגרש, הבקיע בעצמו את שער השוויון. טוואטחה הגביה כדור מאגף שמאל אל עומק אגף ימין של הרחבה, ימפולסקי התרומם מעל אנטבי ונגח כדור קשתי לפינה הרחוקה, אדל נכנע וחיפה איזנה לשוויון 1–1.
חיפה ניסתה להשלים מהפך ובדקה ה-75 טוואטחה פרץ לרחבה משמאל ובעט למסגרת, אך הכדור הלך למרכז השער ונעצר בקלות על ידי אדל.
בדקה ה-84 כמעט השיגה הפועל את שער הניצחון, כאשר טוטו תמוז המחליף הסתובב ובעט מכ-25 מטרים אך דוידוביץ' קלט.
שתי דקות בתוך תוספת הזמן השיגה הפועל את שער הניצחון. סלים טועמה הכניס כדור עומק לנוסא איגיבור והשאיר אותו לבד מול השוער. אייל משומר, ששכב פצוע ברחבה, שבר למעשה את קו הנבדל ואיגיבור כבש בנגיעה מול דוידוביץ'. 2–1 בסיום להפועל תל אביב, שזוכה בגביע בפעם השלישית ברציפות.
סיכום המשחק > לאחר המשחק

במעמד ההנפה, הזמין הקפטן ואליד באדיר את יגאל אנטבי ואת שי אבוטבול, שהיה מושעה על ידי ההנהלה וישב ביציע במהלך המשחק, להניף עמו את הגביע. סלים טועמה פנה להנהלת הקבוצה כדי לאשר את נוכחותו של אבוטבול במעמד ההנפה, ועל אף סירובו של טביב נכח אבוטבול בכל מקרה בהנפה ובחגיגות על כר הדשא. לא היה זה האירוע היחיד שהעיד על המתיחות בין שחקני ואוהדי הקבוצה לבין הבעלים אלי טביב. בראיון בפאנל ערוץ הספורט אצל מודי בר-און, עמרי אפק, יהונתן כהן ומשה פרימו, סיפק טביב מספר הצהרות חסרות תקדים. בין היתר הודיע על עזיבת המועדון בעקבות התנהגות הקהל, והעיד כי ספג איומים מגורמים עברייניים עקב סירובו לשדרג את חוזהו של אבוטבול. לקראת סיום הראיון הגיח טוטו תמוז והטיח קללות בבעלי קבוצתו שלו לעיני המצלמות. כמו כן, הצהיר סלים טועמה בראיון לאחר המשחק כי מדובר ב"שמחה מאופקת", כאשר הוא מכוון את הדברים ליחסים בין טביב לשחקניו.
בצד המפסיד התעורר זעם רב על המהלך שהוביל לשער הניצחון של הפועל, ובמיוחד על כך ששחקני הפועל לא עצרו את המשחק כאשר משומר שכב פצוע על הדשא, ובעקבות כך גם השיגו יתרון בכך שלא נשרקה עבירת נבדל במסירה לכיוונו של איגיבור. ההפסד בגמר אף קבע שחיפה, ששיחקה באותה העונה בשלב הבתים של הליגה האירופית, כלל לא תשחק באירופה בעונה הבאה. בעקבות העפלתה של הפועל לאירופה דרך הליגה, מי שקיבלה את הכרטיס היא מכבי נתניה, שסיימה את העונה במקום הרביעי בליגה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 במאי 2012 20:10 | הפועל תל אביב | 2 - 1 | מכבי חיפה | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 37,000 שיפוט: אלון יפת |
| 15 במאי 2012 20:10 | מירקו אורמוש  58'   נוסא איגיבור  90+2' | (סיקור) | דלה ימפולסקי  62' | אצטדיון רמת גן, רמת גן צופים: 37,000 שיפוט: אלון יפת |
סיכום המשחק > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              הפועל תל אביב :               מכבי חיפה
הערות שוליים

↑  גביע המדינה: הפועל תל אביב גברה 0:3 על מכבי יבנה, באתר וואלה, 8 בפברואר 2012
↑  גביע המדינה: הפועל תל אביב ניצחה 1:3 את בני לוד, באתר וואלה, 21 במרץ 2012
↑  גביע המדינה: הפועל תל אביב עלתה לחצי הגמר, באתר וואלה, 10 באפריל 2012
↑  גביע המדינה: הפועל תל אביב עלתה לגמר, באתר וואלה, 2 במאי 2012
↑  גביע המדינה: מכבי חיפה ניצחה 1:2 את מכבי באר שבע, באתר וואלה, 8 בפברואר 2012
↑  גביע המדינה: מכבי חיפה ניצחה 3:4 את כפ"ס בפנדלים, באתר וואלה, 21 במרץ 2012
↑  גביע המדינה: מכבי חיפה עלתה לחצי הגמר, באתר וואלה, 10 באפריל 2012
↑  גביע המדינה: מכבי חיפה עלתה לגמר, באתר וואלה, 2 במאי 2012
↑  מוטי פשכצקי, ‏טביב: 30 עבריינים איימו שאשלם לאבוטבול, באתר ערוץ הספורט, 15 במאי 2012
↑  עמית גולדשטיין‏, הפועל ת"א: טוטו תמוז קילל את אלי טביב בשידור חי, באתר וואלה, 15 במאי 2012
↑  איציק יצחקי‏, מכבי חיפה: "בושה וחרפה, לא מנצחים ככה", באתר וואלה, 15 במאי 2012
גרוייץ

| --- | --- |
סמל גרוייץסמל גרוייץ

אנדרטה לקרבנות מלחמת העולם השנייה בכיכר העיר
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  מזוביה מזוביה
 מחוז:  גרוייץ
 שטח:  8.52 קמ"ר
 גובה:  153 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  17,037 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  51°51′N 20°52′E﻿ / ﻿51.850°N 20.867°E﻿ / 51.850; 20.867
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.grojecmiasto.pl
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיגרוייץ(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיגרוייץ(למפת פרובינציית מזוביה רגילה) ורשה ראדום פלוצק שדליץ אוסטרולנקה לודז' שוויינטו. ורמיה-מזוריה קוי. פומ.  לובלין פודלסיהגרוייץ(למפת פרובינציית מזוביה מוגדלת) ורשה ראדום פלוצק שדליץ אוסטרולנקה לודז' שוויינטוקז'יסקיה ורמיה-מזוריה קויאוויה פומרניה  לובלין פודלסיהגרוייץ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
גרוייץ (בפולנית: Grójec; ביידיש: גריצע או גריצא) היא עיר קטנה במחוז גרוייץ שבפרובינציית מזוביה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
מהמאה ה-11 הייתה גרוייץ יישוב מבוצר, ובשנת 1419 קיבלה זכויות עיר, והתקיימו בה ימי שוק שבועיים וירידים שנתיים. באמצע המאה ה-17 הוחרבה העיר בידי הגייסות השוודיים.
משנת 1867 משמשת העיר כעיר מחוז, ובשלהי המאה ה-19 הוקמו בה בתי חרושת שונים. גרוייץ נודעת בתפוחים המגודלים בסביבתה, אשר משווקים ברחבי פולין.
יהודי גרוייץ

יהודים החלו להתיישב בעיר בסוף המאה ה-18, עם ביטול האיסור על ישיבת יהודים במקום. באמצע המאה ה-19 הוקם בעיר בית כנסת מפואר מעץ, וזמן מה ישב בה המגיד מקוז'ניץ. כמו כן, ישבו בעיר חסידי אלכסנדר, ובין רבני העיר היו רבי שרגא פייבל מגריצא ובנו רבי יחיאל דנציגר.
לאחר מלחמת העולם הראשונה פרעו ביהודי העיר חיילי הצבא הכחול, ומצבם הכלכלי של יהודי המקום הורע. כתוצאה מכך היגרו רבים מיהודי העיר לארצות הברית.
בין מלחמות העולם התגברה בעיר הפעילות הציונית, והתקיימו בה תנועות נוער ציוניות שונות, לצד פעילות של אגודת ישראל, שאנשיה היו ברובם מחסידות גור. בשנים אלה הוקמו בעיר בית ספר וגן ילדים עבריים, וכן בתי ספר מרשת בית יעקב ומרשת ציש"א. בסוף שנות השלושים סבלו יהודי העיר מגל האנטישמיות הפולני, שבא לידי ביטוי בהצבת משמרות חרם ליד חנויות היהודים, בארגון הפגנות נגד היהודים, תוך תקיפת יהודים, וביידוי אבנים על בתי היהודים ועל בית הכנסת בעיר.
בתקופה זו נמנו בעיר כ-5,000 יהודים, רוב תושביה.