stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסכת נגעים
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק י"ד
↑  מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
| מסכתות ששה סדרי משנה |
| --- | --- | --- |
| זרעים | ברכות (ב י) • פאה (י) • דמאי (י) • כלאיים (י) • שביעית (י) • תרומות (י) • מעשרות (י) • מעשר שני (י) • חלה (י) • ערלה (י) • ביכורים (י) |  |
| מועד | שבת (ב י) • עירובין (ב י) • פסחים (ב י) • שקלים (י) • יומא (ב י) • סוכה (ב י) • ביצה (ב י) • ראש השנה (ב י) • תענית (ב י) • מגילה (ב י) • מועד קטן (ב י) • חגיגה (ב י) |  |
| נשים | יבמות (ב י) • כתובות (ב י) • נדרים (ב י) • נזיר (ב י) • סוטה (ב י) • גיטין (ב י) • קידושין (ב י) |  |
| נזיקין | מסכת נזיקין: בבא קמא (ב י) • בבא מציעא (ב י) • בבא בתרא (ב י) • סנהדרין (ב י) • מכות (ב י) • שבועות (ב י) • עדיות • עבודה זרה (ב י) • אבות • הוריות (ב י) |  |
| קדשים | זבחים (ב) • מנחות (ב) • חולין (ב) • בכורות (ב) • ערכין (ב) • תמורה (ב) • כריתות (ב) • מעילה (ב) • תמיד (ב) • מידות • קינים |  |
| טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקואות • נידה (ב י) • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ב – מסכת שיש עליה תלמוד בבלי     י – מסכת שיש עליה תלמוד ירושלמי
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
מקסים קרלוט קורמן

מקסים קרלוט קורמן (באנגלית: Maxime Carlot Korman; נולד ב-26 באפריל 1941) היה ראש ממשלה ונשיא ונואטו (בפועל).
חייו

לאחר סיום לימודי בית הספר הוא סיים קורס למורים ועבר כמורה. מקסים קרלוט קורמן החל את דרכו בפוליטיקה בשנות ה-80 של המאה ה-20. בבחירות שנערכו בשנת 1991 מפלגה שלו זכתה בבחירות והוא מונה לראש הממשלה. הוא היה ראש ממשלה עם שפת אם צרפתית הראשון של המדינה. הוא שינה באופן מהותי את מדיניות החוץ של המדינה תוך שיתוף פעולה עם צרפת והפסקת מדיניות אנטי-אמריקאית של קודמו בתפקיד.
בשנת 1995 הוא הפסיד בבחירות לנציג מפלגתו. המאבק עם סרג' ווחור נמשך מספר שנים. בשנת 1996 קורמן הצליח לתקופה קצרה להדיח את יריבו בבין פברואר לספטמבר 1996 הוא כיהן כראש הממשלה בפעם השנייה, אך הורח על ידי ווחור. בסופו של דבר הוא עזב את המפלגה והקים מפלגה חדשה. תקופה קצרה הוא היה שר בממשלה של סרג' ווחור.
בשנת 2009 הוא נבחר לכהונה של יושב ראש הפרלמנט של המדינה. בהיותו בתפקיד זה, הוא כיהן תקופה קצרה גם כנשיא ואנואטו, אד לבחירת קלקוט מטסקלקלה לכהונה קבועה.
בשנת 2011 בעקבות הצבעה מיוחדת, קורמן הוצאה משורות חברי הפרלמנט. קורמן הודיע שלא יערער על ההחלטה.
מלך שערי גביע העולם בכדורגל

ערך זה מפרט את כובשי השערים המובילים של גביע העולם בכדורגל - המונדיאל. ישנם למעלה מ-1,400 כובשי שערים, ונכבשו יותר מאשר 2,700 שערים ב-22 אליפויות העולם שהתקיימו עד למונדיאל 2022, שחקנים מודגשים הם שחקנים פעילים. שערים שהובקעו בדו-קרב פנדלים אינם נספרים.
מלך השערים

| דירוג | שחקן | נבחרת | שערים | הופעות | יחס | טורנירים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מירוסלב קלוזה |  גרמניה | 16 | 24 | 0.67 | 2002, 2006, 2010, 2014 |
| 2 | רונאלדו |  ברזיל | 15 | 19 | 0.79 | (1994), 1998, 2002, 2006 |
| 3 | גרד מילר |  גרמניה המערבית | 14 | 13 | 1.08 | 1970, 1974 |
| 4 | ז'יסט פונטיין |  צרפת | 13 | 6 | 2.17 | 1958 |
| 4 | ליונל מסי |  ארגנטינה | 13 | 26 | 0.5 | 2006, (2010), 2014 ,2018, 2022 |
| 6 | קיליאן אמבפה |  צרפת | 12 | 13 | 0.92 | 2018, 2022 |
| 6 | פלה |  ברזיל | 12 | 14 | 0.86 | 1958, 1962, 1966, 1970 |
| 8 | שנדור קוצ'יש |  הונגריה | 11 | 5 | 2.2 | 1954 |
| 8 | יורגן קלינסמן |  גרמניה | 11 | 17 | 0.65 | 1994, 1998, 1990 |
| 10 | הלמוט ראן |  גרמניה המערבית | 10 | 10 | 1.00 | 1954, 1958 |
| 10 | גבריאל בטיסטוטה |  ארגנטינה | 10 | 12 | 0.83 | 1994, 1998, 2002 |
| 10 | גארי ליניקר |  אנגליה | 10 | 12 | 0.83 | 1986, 1990 |
| 10 | תיאופילו קוביאס |  פרו | 10 | 13 | 0.77 | 1970, 1978, (1982) |
| 10 | תומאס מילר |  גרמניה | 10 | 16 | 0.63 | 2010, 2014, (2018), (2022) |
| 10 | גז'גוז' לאטו |  פולין | 10 | 20 | 0.5 | 1974, 1978, 1982 |
מלך השערים לפי טורניר

| שנה | שחקנים | שערים | משחקים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1930 | ארגנטינה גיז'רמו סטאבילה | 8 | 4 |
| 1934 | צ'כוסלובקיה אולדז'יך ניידלי | 5 | 4 |
| 1938 | ברזיל לאונידאס דה סילבה | 7 | 4 |
| 1950 | ברזיל אדמיר | 8 | 6 |
| 1954 | הונגריה שנדור קוצ'יש | 11 | 5 |
| 1958 | צרפת ז'יסט פונטיין | 13 | 6 |
| 1962 | הונגריה פלוריאן אלברט | 4 | 3 |
| 1962 | ברית המועצות ולנטין קוזמיץ' איוואנוב | 4 | 4 |
| 1962 | ברזיל גארינצ'ה | 4 | 6 |
| 1962 | יוגוסלביה דראז'ן ירקוביץ' | 4 | 6 |
| 1962 | צ'ילה לאונל סאנצ'ס | 4 | 6 |
| 1962 | ברזיל ואוה | 4 | 6 |
| 1966 | פורטוגל אאוזביו | 9 | 6 |
| 1970 | גרמניה גרד מילר | 10 | 6 |
| 1974 | פולין גז'גוז' לאטו | 7 | 7 |
| 1978 | ארגנטינה מריו קמפס | 6 | 7 |
| 1982 | איטליה פאולו רוסי | 6 | 7 |
| 1986 | אנגליה גארי ליניקר | 6 | 5 |
| 1990 | איטליה סלבטורה סקילאצ'י | 6 | 7 |
| 1994 | רוסיה אולג סלנקו | 6 | 3 |
| 1994 | בולגריה חריסטו סטויצ'קוב | 6 | 7 |
| 1998 | קרואטיה דאבור שוקר | 6 | 7 |
| 2002 | ברזיל רונאלדו | 8 | 7 |
| 2006 | גרמניה מירוסלב קלוזה | 5 | 7 |
| 2010 | גרמניה תומאס מילר | 5 | 6 |
| 2010 | אורוגוואי דייגו פורלאן | 5 | 7 |
| 2010 | הולנד וסלי סניידר | 5 | 7 |
| 2010 | ספרד דויד וייה | 5 | 7 |
| 2014 | קולומביה חאמס רודריגס | 6 | 5 |
| 2018 | אנגליה הארי קיין | 6 | 6 |
| 2022 | צרפת קיליאן אמבפה | 8 | 6 |
ראו גם

מלך שערי אליפות אירופה בכדורגל
הערות שוליים

↑  Previous FIFA World Cups™ - FIFA.com, web.archive.org, ‏18 בדצמבר 2013
| גביע העולם בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| טורנירי גמר | אורוגוואי 1930 • איטליה 1934 • צרפת 1938 • ברזיל 1950 • שווייץ 1954 • שוודיה 1958 • צ'ילה 1962 • אנגליה 1966 • מקסיקו 1970 • גרמניה המערבית 1974 • ארגנטינה 1978 • ספרד 1982 • מקסיקו 1986 • איטליה 1990 • ארצות הברית 1994 • צרפת 1998 • יפן וקוריאה הדרומית 2002 • גרמניה 2006 • דרום אפריקה 2010 • ברזיל 2014 • רוסיה 2018 • קטר 2022 • קנדה, מקסיקו וארצות הברית 2026 • ספרד, פורטוגל, מרוקו, ארגנטינה, אורוגוואי ופרגוואי 2030 • ערב הסעודית 2034 |  |
| משחקי גמר | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
| טורנירי מוקדמות | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010  • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
מסכתות קטנות

מסכתות קטנות הן קבוצת חיבורים הערוכים בסגנון המשנה. הן נחשבות בדרך כלל כברייתות (כלומר, ספרות ששייכת לתקופת התנאים), אולם חלקן נכתבו בתקופות מאוחרות יותר. המסכתות הקטנות נבדלות מן המשנה והתוספתא בכך שחלק מהן מאוחרות - מאות שישית עד שמינית, ובכך שבניגוד לתוספתא - רובן אינן ערוכות לפי סדר המסכתות במשנה.
המסכתות הקטנות נדפסות בדרך כלל בסוף סדר נזיקין במהדורות של התלמוד הבבלי. בשמונה הראשונות יש חומר מקורי רב שאיננו מופיע במקומות אחרים בספרות חז"ל, ובשבע האחרונות ישנו בעיקר ליקוט ממקומות אחרים.
על המסכתות הקטנות לא נכתבו הרבה פירושים. הרב חיים קניבסקי כתב ביאור על כמחצית מהן.
רשימת המסכתות הקטנות

אבות דרבי נתן - מסכת זו ערוכה ברובה לפי הסדר של מסכת אבות (ומעין התוספתא, הערוכה כאמור לפי סדר המשנה).  במהדורת שכטר יש שתי גרסאות על פי כתבי יד: בנוסח א (המקובל בדפוסים) יש 41 פרקים, ובנוסח ב יש 48 פרקים.
מסכת סופרים - יש שתי נוסחאות מקבילות אבל שונות בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי.
אבל רבתי - הלכות קבורה, הספד ואבלות (נקראת גם מסכת שמחות בלשון סגי נהור).
מסכת כלה - אירוסין, נישואין, יחסי אישות. מסכת זו נחשבה בין המסכתות הפחות נלמדות עד כדי כך שמהווה מדד לתלמיד חכם בעל ידע מקיף ש"שולט אפילו במסכת כלה".
כלה רבתי - הרחבה למסכת הקודמת, ערוכה בצורת משנה וגמרא.
דרך ארץ רבה - נימוסין, בין אדם לחברו.
דרך ארץ זוטא - הדרכות מוסר לתלמידי חכמים: עצות לביקורת עצמית וצניעות.
פרק השלום - נקרא על שם תחילתו "גדול השלום" על דרכי השלום בין אדם לחברו. פרק השלום הוא הפרק האחרון של "דרך ארץ זוטא", אבל יש שמתייחסים אליו כמאמר בפני עצמו.
מסכת עבדים - פירוט דיני עבדים.
מסכת גרים - דרכי קבלת גרים.
מסכת כותים - היחס בהלכה לכותים (שומרונים).
המסכתות הבאות הן מעין ליקוט של הלכות לפי נושאים, הנידונים גם במסכת מנחות פרק רביעי ובהלכות קטנות ברי"ף וברא"ש:
מסכת ספר תורה.
מסכת מזוזה.
מסכת תפילין. - מן המסכתות הקטנות המורכבת מפרק אחד העוסק בדיני התפילין.
מסכת ציצית.
מסכתות שאבדו:
מסכת ארץ ישראל - יש שהזכירו גם מסכת "ארץ ישראל", אך זו אינה מצויה לפנינו.
מסכת חנוכה - מסכת זו הוזכרה בשם הגאון מווילנה, אך אינה קיימת לפנינו.
הערות שוליים

↑  ראו למשל https://www.otzar.org/wotzar/Book.aspx?106392&$201310102052546
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ד, עמוד א': "איזהו תלמיד חכם שממנין אותו פרנס על הציבור? זה ששואלין אותו דבר הלכה בכל מקום ואומר, ואפילו במסכת כלה". וכן תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י', עמוד ב' ותלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ"ט, עמוד ב'
↑  הקדמת רבי אברהם בן הגר"א לשבע מסכתות בספרו רב פעלים.
| ארון הספרים היהודי |
| --- | --- | --- |
| כתבי יסוד | תורה • נביאים • כתובים • ספר יצירה • משנה • תוספתא • תלמוד (בבלי וירושלמי) • מסכתות קטנות • סידור ומחזור • הגדה של פסח |  |
| מדרשי הלכה (חז"ל) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
| מדרשי אגדה (חז"ל) | מדרש רבה • מדרש תנחומא • פרקי דרבי אליעזר • סדר עולם • ילקוט שמעוני • אבות דרבי נתן • תנא דבי אליהו • פסיקתא דרב כהנא • פסיקתא זוטרתא • מדרש שוחר טוב |  |
| ראשונים ואחרונים | פירוש רש"י לתורה • פירוש רש"י לתלמוד • חובות הלבבות • משנה תורה (והשגות הראב"ד) • תוספות • ספר הזוהר • שולחן ערוך (והגהות הרמ"א) • שולחן ערוך הרב • קיצור שולחן ערוך • משנה ברורה |  |
| סוגות | מדרש • ספרות האגדה • ספרות ההיכלות והמרכבה • פרשנות למקרא • פרשנות למשנה • פרשנות לתלמוד • פרשנות השולחן ערוך • שו"ת • ספרי חסידות • סיפורי חסידים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286783005171  BnF: cb12084569d (data)  LCCN: n80017843  SELIBR: 333928  SUDOC: 029162211  VIAF: 177403494   WorldCat (עם VIAF): 177403494
מלחובקה

מלחובקה (ברוסית: Малаховка) היא עיירה במחוז מוסקבה ברוסיה, השוכנת במחוז המשנה ליוברצקי (אנ') והיא פרוור של העיר מוסקבה. נחשבת יישוב עירוני בטריטוריית מלחובקה הכוללת יישובים קטנים יותר. מלחובקה נמצאת כ-10 ק"מ דרומית מזרחית למוסקבה. ביישוב הייתה קהילה יהודית ענפה, והוקמה בה מושבת הילדים במלחובקה, כמו כן התגוררו והופיעו בה אמני תרבות רבים. ביישוב קיים בית קברות יהודי גדול.
גודל אוכלוסייה

בשנת 1926 התגוררו במלחובקה 4,639 תושבים בלבד. השיא הגבוה ביותר היה בשנת 1979, כאשר התגוררו בה 28,052 תושבים. בשנת 1989 הגיע מספר תושביה ל-26,450 תושבים, לאחר מכן חלה ירידה, וב-2009 הגיע לשפל של 18,460 תושבים. מאז המספר עולה, וב-2016 התגוררו בה 25,645 תושבים.
היסטוריה ותרבות

היישוב הוזכר לראשונה כ"מלחובסקויה" בשנת 1328 בצוואת איוואן הראשון נסיך מוסקבה לבנו הבכור סימאון. ב-1884 הוקמה במקום תחנת רכבת וסביבה התפתח כפר נופש. בשנת 1961 כפר הנופש הוכר כיישוב עירוני.
עד סוף המאה ה-19 התגוררו אמנים רבים בתרבות הרוסית במלחובקה, הבולטים שבהם היו אנטון צ'כוב, מקסים גורקי, איוואן בונין, פאינה רנייבסקיה ופיודור שאליאפין. ביישוב נולדה השחקנית אירינה פריבלובה. גם במאה ה-20 היה היישוב מקום מגוריהם של אישים אמידים, כעורכי דין, רופאים, קבלני בניין ועיתונאים.
במושבת הילדים במלחובקה ביקרו והופיעו אמנים יהודיים שונים, ביניהם איציק פפר, משה ליפשיץ, שלמה מיכואלס, בנימין זוסקין, מוריס וינצ'בסקי ואחרים.
אנדריי ווזנסנסקי כתב שיר על נסיעותיו הרבות ליישוב.
בשטח היישוב שוכנת האקדמיה הממלכתית של מוסקבה לתרבות גופנית. שלושה סניפים של סברבנק, כחמישה מפעלים גדולים, שני בתי הבראה, מוזיאון היסטורי, תחנת רכבת, כנסייה אורתודוקסית, שוק ובית כנסת. ביישוב יוצא עיתון מקומי מדי יום. כמו כן קיים אגם בשטחו, ובית קברות גדול, אשר לצידו בית קברות יהודי.
מושבה חסידית

בשנות ה-20 החלה עלייה יהודית גדולה למושבה והיהודים מנו כ-20 אחוז מהאוכלוסייה, מלחובקה נקראה "הבירה היהודית" של חבל מוסקבה. עמנואל מיכלין, כותב כי קללה מצויה בה היו מקללים את יהודי מוסקבה, הייתה "סע למלחובקה". ב-1959 נשרף בית הכנסת הגדול של היישוב בידי בריונים, ואישה נהרגה בשריפה.
בשנות ה'תרפ"ז וה'תרפ"ח התגורר למשך תקופה ביישוב רבי יוסף יצחק שניאורסון מלובביץ' לאחר ששוחרר ממאסרו.
כן התגוררו ביישוב כמה מחשובי חסידי חב"ד, ביניהם הרב יהודה בוטרשוילי רבם של יהודי גאורגיה.
בה'תרצ"ה נפטר הרב משה גינזבורג חתנו של רבי שמואל שניאורסון מלובביץ' שהתגורר בעיירה, וקברוהו לצד בית הקברות הנוצרי, הקבורה היהודית התפתחה סביב קברו והיא נעשתה לבית קברות יהודי גדול, בין הקבורים בו נמנו הרבנים נתן נטע אולבסקי ומרדכי דובין.
בשנים התרצ"ד והתרצ"ה שכן בעיירה סניף של רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש. בה'תשע"ז הוקמה במושבה ישיבת  חב"ד ובראש עמד הרב משה לרמאן חתנו של הרב הראשי לרוסיה הרב ברל לזר כעבור שנה מונה הרב רפאל דובאוו לראש הישיבה והיא נוהלה על ידי הרב ישראל גוטליב
בתשפ"ב הישיבה נפתחה בשם תפארת בחורים והיא מנוהלת על ידי ר' מיכאל רוסין  
כיום הרב משה תמרין מכהן כרב העיירה וכשליח חב"ד באזור והוא מתפעל בה בית חב"ד.
מושבת הילדים

בעיירה הוקמה מושבה לילדים יהודיים יחידה מסוגה, שבה חונכו מאות ילדים יהודים. המושבה נודעה אז בציבור וקיבלה תמיכה מלאה מהתושבים הגויים.
בתקופת קיומה חינכו והתגוררו בה יהודים מפורסמים רבים, אך חלקם מתבוללים דוברי רוסית. ביניהם נמנו מארק שאגאל, דוד הופשטיין, יואל (יולי) אנגל, "דער נסתר", לייב קוויטקו, יחזקאל דוברושין, משה ברגובסקי ואחרים.
הערות שוליים

↑  מלאכווקא, הזמן עצר מלכת
מלנופרדיים

| מלנופרדיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי-טירן
משפחה:: מלנופרדיים
סוג:: מלנופרד
שם מדעי
 Melanopareiidae ‏רייכנבאך, 1853

מלנופרדיים (שם מדעי: Melanopareiidae) הם משפחה של ציפורי שיר החיים ביערות באזורים טרופיים של אמריקה הדרומית ובה סוג יחיד - מלנופרד (Melanopareia) ו-4 מינים. הם קרובי משפחתם של הטופקוליים ובעבר שויכו למשפחה, אך בעקבות מחקרים חדשים שויכו למשפחה עצמאית.
אורכם של ציפורים אלה 14-16 ס"מ והם בעלי ראש בהיר עם פסים שחורים לאורכו. הם בעלי זנבות ארוכים יחסית בעלי חזה גדול. הם חיים רוב הזמן על הקרקע וניזונים בעיקר מחרקים.
הם חיים בקבוצות קטנות ומקננים בן שיחים נמוכים, על עלים גדולים או על ענפי דקלים ומקימים קן גבוה.
מינים

Melanopareia torquata
Melanopareia maximiliani
Melanopareia elegans
Melanopareia maranonica
מלנורוזאוריים

| מלנורוזאוריים |
| --- | --- |
 איור של קמלוטיה
תקופה
טריאס עליון-יורה תחתון 228–189.6 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
משפחה:: מלנורוזאוריים
שם מדעי
 Melanorosauridae

מלנורוזאוריים (שם מדעי: Melanorosauridae) היא משפחה של דינוזאורים פרימיטיביים מקבוצת הפרוזאורופודה שהיו קרובים מאוד לזאורופודים. המאובנים של בני המשפחה התגלו בדרום אפריקה ובארגנטינה לאורך הטריאס העליון עד לתחילת היורה, לפני 228 עד 189.6 מיליון שנה מזמננו.
המשפחה סווגה ב-1929 בידי החוקר הגרמני פרידריך פון הויאן (אנ') והייתה קרובתה של משפחת האנצ'יזאוריים, בעבר גם נחשבה לקרובת הפלטאוזאוריים. כל אלה היו גדולים ומגושמים ביחס לשאר הפרוזאורופודים, והם הגיעו לאורך של 8 מטרים ומשקל של מעל 1 טון. עקב מבנה גופם הם היו אוכלי צמחים מובהקים או כמעט מובהקים.
המשפחה כוללת 3 סוגים, כאשר בעבר נכללו בה סוגים נוספים. הסוג לסמזאורוס (Lessemsaurus) שנחשב לפרוזאורופוד מהמשפחה משויך כיום למשפחה לסמזאוריים, מראשוני הזאורופודים האמיתיים.
סוגים

קמלוטיה (Camelotia)
מלנורוזאורוס (Melanorosaurus)
מרוקטנוס (Meroktenos)
מלכה רוקח

| --- | --- |
 לידה:  1780 
 פטירה:  ספטמבר 1853 (בגיל 73 בערך) 
 שם לידה:  מלכה רמר"ז 
 בן או בת זוג:  שלום רוקח 
 
ציון הקבורה של הרבנית מלכה רוקח
מלכה רוקח (נפטרה בח' באלול ה'תרי"ג - 1853) הייתה רבנית מפורסמת, אשתו של רבי שלום רוקח, מייסד חסידות בעלז, ואמו של רבי יהושע רוקח, האדמו"ר השני בשושלת.
חייה

הרבנית מלכה נולדה לרבי ישכר דוב בער רמר"ז, אב בית הדין של סוקאל. כאשר רבי שלום רוקח, בעלה לעתיד, ובן דודה מצד אמו, נשלח על ידי אמו ללמוד בישיבתו של אחיה - רבי ישכר דוב, בחר בו רבי ישכר דוב כחתן לבתו מלכה.
לפי דברי בעלה, היא הייתה שותפה להתמדתו בתורה, והדרגות הרוחניות הגבוהות להן זכה. כך לדוגמה מסופר, כי בתקופה שהיה רבי שלום מתגורר בסוקאל, הייתה הרבנית משלשלת אותו באפילת הלילה בחבל מבעד לחלון, כדי שיוכל להתגנב וללכת ללמוד חסידות, בניגוד לרצונו של חמיו רבי ישכר דוב רמר"ז שלא ראה זאת בעין יפה. בעניין זה התפרסמה אמרה של האדמו"ר רבי מאיר מפרמישלאן, שקרא עליה את הפסוק ”וּמַלְכִּי צֶדֶק מֶלֶךְ שָׁלֵם” (בראשית, י"ד, י"ח) ופירשו בדרך מליצית: בגלל ש"מלכי" - הרבנית מלכה, "צדק" - צדקת, "מלך שלם" - מלך רבי שלום וזכה לרבנות.
לרבנית הייתה השפעה מיוחדת על הנעשה בחצר בעלז, והיא אף התערבה ישירות בניהולה. כמו כן הייתה הרבנית מבשלת אוכל לחסידים אשר הסתופפו בצל רבי שלום, ואף הייתה עומדת ומחלקת את התבשיל לחסידים במו ידיה.
נפטרה בח' באלול בשנת ה'תרי"ג. גם כיום, לרבנית שמור מקום של כבוד בחצר חסידות בעלז. את יום ההילולא שלה מציינים בחסידות בעלז כיום מיוחד, ואף מדליקים נרות לעילוי נשמתה (בשונה משאר הרבניות לבית בעלז).
בשנים האחרונות נתגלתה מצבת קברה, לאחר ששקעה מתחת לפני הקרקע במהלך השנים, בסמוך לקברי בעלה, ונכדיה האדמו"רים בעיירה בלז.
על שמה רשת בתי הספר לבנות של חסידות בעלז "בית מלכה", בארץ ישראל וברחבי העולם.
אחיה היה רבי צבי הירש חותנם של (בזיווג ראשון) נכד אחותו, רב סנדר רוקח (בן רבי אלעזר) ו(בזיווג שני) של רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם.
הערות שוליים

↑  ישראל יעקב קלפהולץ, אדמו"רי בעלז, חלק א', עמ' פ', באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009444289705171  VIAF: 1318161152491735190006   WorldCat (עם VIAF): 1318161152491735190006
מסכת תרומות

מַסֶּכֶת תְּרוּמוֹת היא המסכת השישית בסדר זרעים. כמרבית המסכתות בסדר זה, המסכת מופיעה במשנה בלבד ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. במסכת זו אחד עשר פרקים אשר ברובם עוסקים בדיני תרומה גדולה, תרומת מעשר, מקרים שבהם התערבה התרומה בחולין ועוד.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים

לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת תרומה (או בלשונו של הרמב"ם: "תרומה גדולה") מיד אחר מסכת שביעית, משום שהיא "מתנה הראשונה שמוציאין מן הזרע".
פרקי המסכת

חֲמִשָׁה (עשר משניות).
אֵין תּוֹרְמִין (שש משניות).
הַתּוֹרֵם (תשע משניות).
הַמָּפְרִיש (שלוש עשרה משניות).
סְאָה (תשע משניות).
הָאוֹכֵל (תרומה שוגג) (שש משניות).
הָאוֹכֵל (תרומה מזיד) (שבע משניות).
הָאִשָּׁה נקרא גם פרק האשה שהייתה אוכלת בתרומה (שתים עשרה משניות).
הַזּוֹרֵעַ (שבע משניות).
בָּצָל (שתים עשרה משניות).
אין נותנין (עשר משניות).
בסה"כ במסכת 101 משניות.
הערות שוליים

↑  מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
| מסכתות ששה סדרי משנה |
| --- | --- | --- |
| זרעים | ברכות (ב י) • פאה (י) • דמאי (י) • כלאיים (י) • שביעית (י) • תרומות (י) • מעשרות (י) • מעשר שני (י) • חלה (י) • ערלה (י) • ביכורים (י) |  |
| מועד | שבת (ב י) • עירובין (ב י) • פסחים (ב י) • שקלים (י) • יומא (ב י) • סוכה (ב י) • ביצה (ב י) • ראש השנה (ב י) • תענית (ב י) • מגילה (ב י) • מועד קטן (ב י) • חגיגה (ב י) |  |
| נשים | יבמות (ב י) • כתובות (ב י) • נדרים (ב י) • נזיר (ב י) • סוטה (ב י) • גיטין (ב י) • קידושין (ב י) |  |
| נזיקין | מסכת נזיקין: בבא קמא (ב י) • בבא מציעא (ב י) • בבא בתרא (ב י) • סנהדרין (ב י) • מכות (ב י) • שבועות (ב י) • עדיות • עבודה זרה (ב י) • אבות • הוריות (ב י) |  |
| קדשים | זבחים (ב) • מנחות (ב) • חולין (ב) • בכורות (ב) • ערכין (ב) • תמורה (ב) • כריתות (ב) • מעילה (ב) • תמיד (ב) • מידות • קינים |  |
| טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקואות • נידה (ב י) • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ב – מסכת שיש עליה תלמוד בבלי     י – מסכת שיש עליה תלמוד ירושלמי
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מקסים פסקוטשי

מקסים פסקוטשי (באסטונית: Maksim Paskotši; נולד ב-19 בינואר 2003 בטאלין שבאסטוניה) הוא כדורגלן אסטוני, המשחק בעמדת הבלם בקבוצת גראסהופרס ציריך השווייצרית ובנבחרת אסטוניה.
קריירת מועדונים

פסקוטשי שיחק בקבוצות נוער של מספר מועדונים באסטוניה. ב-20 ביוני 2020 ערך פסקוטשי את הופעתו היחידה בקבוצה הבוגרת של פלורה טאלין, בניצחון 4-2 על אלבה במסגרת הגביע האסטוני לעונת 2019/2020
ב-21 בספטמבר 2020 חתם פסקוטשי בטוטנהאם הוטספר מהפרמייר ליג. הוא משחק הקבוצות נוער של המועדון.
קריירה בינלאומית

ב-24 במרץ 2021 ערך פסקוטשי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אסטוניה, בהפסד 6-2 לנבחרת צ'כיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
מסכת נדרים

הדף הראשון במסכת נדרים, משני צידי הגמרא (הטקסט שבמרכז הדף), פירושי הרש"י וה"ר"ן.
מַסֶּכֶת נְדָרִים היא המסכת השלישית בסדר נשים, המסכת עוסקת בדיני נדרים בעיקר בתחום של נדרי איסור בהם אדם יכול לאסור על עצמו אף דברים שאינם נמצאים בבעלותו הפרטית. המסכת עוסקת גם בחלויות הנדר ומתי נדר תופס ודברים התלויים בדעתו ובלשונו של אדם. כמו כן עוסקת המסכת דרך אגב בנושאי ביקור חולים וברית מילה[דרוש מקור].
בתלמוד בבלי יש למסכת זו 90 דפים.
סגנון המסכת

לגמרא במסכת נדרים סגנון מיוחד, השונה במקצת מסגנונן של רוב מסכתות הש"ס, וכדברי הראשונים: "לשון נדרים משונה". טעם הדבר אינו ידוע, ונאמרו בו השערות שונות. בעל התפארת ישראל מסביר (בפירושו למסכת אבות), שייתכן שמסכת נדרים היא מהמהדורה הראשונה של התלמוד שנערך על ידי רב אשי (מהדורה קמא), שלא הספיק לערוך את מהדורתה האחרונה של מסכת זו (מהדורה בתרא).
הרמב"ן העיד, כי בישיבות לא היו לומדים מסכת זו.
מיקומה של המסכת בסדר נשים

אף על פי שהמסכת אינה עוסקת בדיני אישות, היא כלולה בסדר נשים. לפי הגמרא מסכת נדרים הובאה בדרך אגב בסדר נשים כיוון שהתחיל לפרט דיני נדרים במסכת כתובות בפרק המדיר.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה הטעם למיקום המסכת בסדר נשים הוא מפני שפרשת נדרים שבתורה עוסקת בעיקר בנדריהן של נשים ”בֵּין אִישׁ לְאִשְׁתּוֹ בֵּין אָב לְבִתּוֹ בִּנְעֻרֶיהָ בֵּית אָבִיהָ”. מה גם שברגע שיהיו הנישואין גמורין, ותהיה האישה נכנסת לחופה, יש לבעלה רשות להפר נדריה.
פרקי המסכת

כל כנויי נדרים (ארבע משניות ) - הבהרת דרכי לשון הנדר, המבטא בלשונו את כינויי הנדר והתפסת הנדר.
ואלו מותרין (חמש משניות) - המשך דיני התפסת וחלות הנדר, הבדלים בין נדרים לשבועות ודוגמאות לחומרה שיש בנדרים על פני שבועות.
ארבעה נדרים התירו חכמים (אחת עשרה משניות) - ארבע המשניות הראשונות עוסקות בנדרים שמבחינת לשונם נדרים גמורים הם אלא שהתירו אותם חכמים כי הוכח שליבו של הנודר לא רצה בהיתכנות הנדר. בהמשך עוסק הפרק בנדרי הקדש והנודר שלא ליהנות מבני אדם מסוג כלשהו. בסוף משנה י"א ישנם קטעי אגדה על חשיבותה של מצוות המילה.
אין בין המודר (שמונה משניות) - דיני המודר הנאה מחברו.
השותפין שנדרו (שש משניות) - המשך דיני הנודר הנאה מחברו.
הנודר מן המבושל (עשר משניות) - חזרה לבירור משמעות הנדרים על פי הכלל ההלכתי "בנדרים הולכים אחרי לשון בני אדם".
הנודר מן הירק (תשע משניות) - המשך עיסוק בלשון נדרים: הנודר הנאה מירק, בגדים, בית, מיטה, פירות ולבסוף הנאה מאשתו ומעשי ידיה.
קונם יין שאני טועם (שבע משניות) - נדרים שיש בהם הגבלה של זמן - מה פירושם בלשון בני אדם? הלכות אחרות בהן הולכים אחרי כוונת הנודר.
רבי אליעזר אומר (עשר משניות) - דיני התרת נדרים - במה פותחים פתח להתרת הנדר. דיני נדר "שהותר מקצתו הותר כולו". נדר שגגה (הנודר בדבר שחשב שהוא אמת והתברר למפרע שאינו אמת).
נערה המאורסה (שמונה משניות) - דיני הפרת נדרים של אב לבתו (כל עוד היא במעמד של "בנעוריה בית אביה"), של גבר לאשתו, זכותו של היבם להפר את נדרי יבמתו בעודה ״שומרת יבם״, הפרת בעל את נדרי אשתו שתדור לעתיד וזמני הפרת הנדר.
ואלו נדרים שהוא מפר (שתים עשרה משניות) - המשך דיון בהפרת נדרים, חזרה לדיני המודר הנאה מחברו, דיני תשע נערות שנדריהן קיימין, והמתנה את נדרה.
בסך הכל יש במסכת 90 משניות.
המפרשים על מסכת נדרים של התלמוד הבבלי

לרוב מסכתות הש"ס ככולן ישנם שני פירושים מרכזיים: רש"י ותוספות.
במסכת נדרים ישנו מפרש אחר במקום רש"י, והוא פחות חביב על הלומדים (בספר הכללים יד מלאכי כתב שהוא לא דייק בלשונו), אך בטעות נדפס מעל הפירוש השם "רש"י" (באופן אירוני, רק במסכת זו - שבו המפרש אינו רש"י - נדפסה כותרת זו). יש שפתחו את ראשי התיבות במעין מליצה – "ראשון שאינו ידוע", בהנחה שהפירוש נכתב על ידי אחד מהראשונים. מסיבה זו ממעטים להשתמש בפירוש רש"י למסכת, ומעדיפים את פירוש הרא"ש, ואת פירוש הר"ן (שלא כבמסכתות אחרות שבהן הר"ן רק נספח לפירוש, ומופיע בדפוסים סביב חיבורו של הרי"ף). גם בתוספות במסכת יש שיבושים וקשה ללומדן.
בשל השיבושים הרבים בלשונה של מסכת זו, נכתב פירוש "שלמי נדרים" מאת הרב אלכסנדר סנדר קפלן, אשר נפוץ מאוד בין הלומדים.
לקריאה נוספת

יהודה כהן, (=אהרן גבאי), "פירושי רש"י ובית מדרשו למסכת נדרים", בתוך: ירושתנו, בני ברק תש"ע, חלק ד' עמ' ר"א-ר"נ.