stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבת החילוץ וההדרכה
גלריה > פעילות ותעסוקה מבצעית

חייל מגדוד שחר שתפס כוננות חילוץ תחת אש במבצע צוק איתן, 2014
לוחמי החטיבה מאבטחים ומפנים את הפצועים מאסון מירון
לוחם מסייע לאזרחים בעת פינוים מאתר אסון מירון
גלריה > פעולות חילוץ

חיתוך של ברזל בעזרת מסור דיסק
תרגיל אתר הריסה
מקדח
תרגיל חילוץ
לוחמי חטיבת החילוץ בפתח תקווה בבניין שספג פגיעה ישירה של רקטה. מבצע שומר החומות, 2021.
לוחמי החטיבה באתר הרס במהלך מבצע שומר החומות, 2021
חיילי פיקוד העורף באתר הרס, מבצע שומר החומות, 2021.
חיילי פיקוד העורף מסייעים בחילוץ מההריסות, 2021
ראו גם

יחידת החילוץ וההצלה הארצית
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"'"עדות הלוחמת: "הצבא משלם מחיר מבצעי על שילוב בנות בלחימה"". מידה. 2018-06-05. נבדק ב-2018-06-05.
↑  פורטל חירום לאומי, באתר www.oref.org.il
↑   נתנו לרוקו הטירון מצלמה בתחילת המסע – זה מה שיצא, באתר צה"ל, 3 ביוני 2024
↑  לוחם/ת חילוץ והצלה, באתר מתגייסים
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  גדוד החילוץ מסכם סיבוב כפול ב"אפרים", ונפרד מהגזרה שהפכה לבית, באתר צה"ל, 8 בפברואר 2022
↑  התעסוקה המבצעית של חטיבת החילוץ וההצלה בחודשים..., באתר חמ"ל
1 2  יואב זיתון,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'לראשונה בתמרון של צה"ל - לוחמות במעוז חמאס בעזה: "עד לניצחון" | תיעוד, באתר ynet, 19 בנובמבר 2023
↑  אות הצטיינות ממפקד אוגדת איו"ש
↑  צל"ש מח"ט - בני מאיר, באתר הגבורה
↑   סא"ל פיני דדון נכנס לתפקיד מפקד גדוד שחר, באתר צה"ל, 16 ביולי 2024
↑  איך גדוד נולד? באיו"ש, באתר ערוץ 7, 17 במאי 2013
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  אלמה קינן,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'הפלוגה החדשה של חטיבת החילוץ וההדרכה הולכת לעשות היסטוריה, באתר צה"ל, 6 בספטמבר 2020
↑  טקס החלפת פיקוד, יולי 17
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  חללי חטיבת החילוץ וההדרכה במלחמה ששמותיהם הותרו לפרסום, באתר צה"ל
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'הילו גלזר,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'קומץ מפקדים הצילו בגופם 90 טירונים. סיפורו של הקרב ההירואי בזיקים, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2023
↑  מפקד חדש לנפה הסדירה בפיקוד העורף, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 29 ביולי 2015
↑   אל"ם שלומי בן מוחה נכנס לתפקיד מפקד חטיבת החילוץ וההדרכה, באתר צה"ל, 10 ביוני 2020
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  אל"ם אלעד אדרי נכנס לתפקידו כמפקד חטיבת החילוץ וההדרכה, באתר צה"ל, 9 במאי 2022
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  על שום מה? סמל חטיבת החילוץ, באתר צה"ל, 27 בנובמבר 2016
↑  5 עובדות שלא ידעתם על חטיבת החילוץ, באתר מתגייסים
↑  מאות מחבלים חוסלו: צה"ל מסכם ארבעה ימי לחימה, באתר "סרוגים", 10 באוקטובר 2023
|}
טקס קבלת כומתה
סמל גדוד שחר 498
טקס חילופי מפקדים של גדוד שחר, 4 בספטמבר 2022.
סמל גדוד קדם 489
מג"ד קדם סא"ל ביאני ח'יר בפעילות מבצעית ברצועת עזה, 20.12.23
סמל גדוד תבור 894
סמל גדוד רם 668
סמל בית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף
סמל בא"ח העורף
תג החטיבה
סיכת לוחם חילוץ והצלה
מחלצים באתר הרס בקניה, 1998
מחלצים מפיקוד העורף בהריסות המלון בטאבה, מצרים 2004
צוות חילוץ של פיקוד העורף מחלץ לכוד מההריסות, האיטי 2010
בכירים ממשלחת פיקוד העורף ליפן מצדיעים אחרי הנחיתה בישראל, 2011
חיילי פיקוד העורף באתר הרס בנפאל, 2015
חיילי פיקוד העורף בהריסות חניון הברזל ברמת החייל, 2016
חיילי פיקוד העורף סוחבים אלונקה, מקסיקו 2017
משלחת פיקוד העורף לברזיל 2019
ירדן שוקרון, מפקדת גדוד שחר, בתמרון הקרקעי ברצועת עזה, 19 בנובמבר 2023.
גארי אשוורת

גארי א. אשוורת (באנגלית: Gary A. Ashworth) הוא קצין אמריקאי לשעבר בחיל האוויר של ארצות הברית בדרגת לוטננט קולונל, שמכהן מאז 20 בינואר 2025 כמזכיר חיל האוויר של ארצות הברית בפועל בממשלו של הנשיא דונלד טראמפ.
ביוגרפיה

גארי אשוורת סיים ב-1987 לימודים לתואר בוגר במדעים בהנדסת חשמל באוניברסיטת ליהיי. ב-1994 הוא סיים לימודי מוסמך במדעים בהנדסת חשמל בבית הספר לכרייה ולטכנולוגיה של דקוטה הדרומית.
אשוורת שירת בחיל האוויר של ארצות הברית במשך יותר מ-20 שנה, ולאחר מכן פרש בדרגת לוטננט קולונל.
ממאי 2024 ועד ינואר 2025 הוא שימש כעוזר בפועל של מזכיר ההגנה לרכש. ב-20 בינואר 2025 הודיע הנשיא דונלד טראמפ על מינויו של אשוורת לתפקיד מזכיר חיל האוויר של ארצות הברית בפועל.
הערות שוליים

1 2  "GARY A. ASHWORTH". af.mil.
↑  Webmaster, OUSD A&S. "OUSD A&S - Assistant Secretary of Defense (Acquisition)". www.acq.osd.mil. Archived from the original on 2025-01-21.
↑  Gordon, Chris (January 21, 2025). "Acquisition Official Tapped as Acting Air Force Secretary". Air & Space Forces Magazine.
שלומי קוריאט

| --- | --- |

 לידה:  24 בספטמבר 1976 (בן 48) כ"ט באלול תשל"ו יבנה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 מספר צאצאים:  3
 פרופיל ב-IMDb
 
שלומי קוריאט, 2003
שלומי קוריאט (נולד ב-24 בספטמבר 1976) הוא שחקן, קומיקאי ומנחה טלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

קוריאט נולד למשפחה ממוצא מרוקאי בעיר יבנה. בנעוריו למד במגמת התיאטרון והמשחק בתיכון לאמנויות "תלמה ילין".
הוא שירת כלוחם בצנחנים ובפיקוד העורף והחל ללמוד משחק ותיאטרון בבית הספר למשחק "בית צבי".
בשנת 2011 השתתף בעונה השישית של "רוקדים עם כוכבים", בה זכה במקום הראשון עם הרקדנית הדס פישר.
בשנת 2014 שודרה העונה השנייה של תוכנית הטלוויזיה "גולסטאר", בה קוריאט השתתף.
בשנת 2021 השתתף בתוכנית "סטנד אפ NATION".
ביוגרפיה > תחילת דרכו המקצועית

כשסיים את לימודיו ב"בית-צבי", חבר לקומיקאים יובל סמו ואופיר לובל ויחדיו הקימו הרכב קומי שנקרא, "שלישיית פרוזאק". יחד עם השלישייה הוא הופיע בתוכניות טלוויזיה רבות ובמופעי בידור שונים ברחבי הארץ, בין היתר הופיעו יחד בתוכניות הטלוויזיה "דומינו" ו"המופע המרכזי" ששודרו בערוץ 2.
בשנת 2003 זכה קוריאט יחד עם "שלישיית פרוזאק" בתואר "אנשי השנה בבידור", ב"טקס אנשי השנה", שהופק על ידי ערוץ 2.
יחד עם השלישייה הופיע קוריאט בכ-800 הופעות בידור ברחבי הארץ, בארצות הברית ובפני חיילים בבסיסי צה"ל. ב-2005 לקחו חברי השלישייה פסק זמן מרצף ההופעות, אולם הם עדיין מופיעים בהרכב המקורי במקומות שונים בישראל ובפני חיילים.
חיים אישיים

קוריאט נשוי לאורית, והם הורים לשלושה: שירה, ליהי ויונתן. מתגורר בפתח תקווה.
הערות שוליים

↑  החלו החזרות ל"פרח השכונות" באתר "הבמה"
↑   שלומי קוריאט בראיון אישי על החיים האישים שלו, סרטון בערוץ "Sagiv Cohen", באתר יוטיוב (אורך: 12:04)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007963283505171  VIAF: 8531158309865006690007   WorldCat (עם VIAF): 8531158309865006690007 
קוריאט בהופעה באוניברסיטת אריאל בשומרון (2018)
טבח מערת המכפלה

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |

אולם יצחק, שבו התרחש הטבח. האולם פתוח מאז למוסלמים בלבד, למעט מספר ימים בשנה.
 תאריך:  25 בפברואר 1994
 מקום:  מערת המכפלה, חברון
 מטרה:  מתפללים מוסלמים
 קואורדינטות:  31°31′27″N 35°06′42″E﻿ / ﻿31.5243°N 35.1118°E﻿ / 31.5243; 35.1118
 סוג:  פיגוע ירי, רצח המוני
 נשק:  רובה סער גליל
 הרוגים:  29
 פצועים:  125
 מבצע:  ברוך גולדשטיין
  (למפת הר חברון מוגדלת) טבח מערת המכפלה(למפת הר חברון רגילה) טבח מערת המכפלה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום טבח מערת המכפלה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום טבח מערת המכפלה
טבח מערת המכפלה הוא פיגוע ירי שהתרחש ב-25 בפברואר 1994 (פורים ה'תשנ"ד ואמצע חודש הרמדאן), ובו נרצחו 29 מתפללים מוסלמים במערת המכפלה בחברון. את הפיגוע ביצע ברוך גולדשטיין, רופא יהודי תושב קריית ארבע. זהו פיגוע ההמונים הראשון לאחר חתימת הסכם אוסלו א', והפיגוע הגדול ביותר של טרור יהודי מאז קום המדינה. הפיגוע הוביל לתגובות קשות בציבור הפלסטיני, ולשורת פיגועי נקמה מצד חמאס. הפיגוע ספג ביקורת רבה ותגובות קשות בציבור הישראלי והוביל להקמת ועדת שמגר.
גולדשטיין היה פעיל בתנועת כך, ובין השאר הופיע במקום השלישי ברשימתה לקראת הבחירות לכנסת האחת עשרה ונבחר מטעמה למועצת קריית ארבע. הוא הופיע ברשימתה גם לקראת הבחירות לכנסת השתים עשרה, שבהן נפסלה המפלגה מלהתמודד על ידי ועדת הבחירות המרכזית בשל מצעה הגזעני. בעקבות הטבח, מדינת ישראל הכריזה על תנועת כך כארגון טרור. בעקבותיה, גם קנדה, ארצות הברית והאיחוד האירופי כללו את התנועה ברשימות ארגוני הטרור.
הטבח

חתימת הסכם אוסלו א' בסוף שנת 1993 עוררה סערה ציבורית עזה בקרב הציבור היהודי והערבי. החודשים שקדמו לטבח במערת המכפלה התאפיינו בפיגועים רבים נגד מטרות צבאיות ואזרחיות, בהם נהרגו ונפצעו עשרות יהודים. כמה מהפיגועים התרחשו באזור קריית ארבע וחברון.
בבוקר פורים תשנ"ד (25 בפברואר 1994), בשעה 5:30, הגיע גולדשטיין למערת המכפלה כשהוא לבוש מדי צה"ל ונושא דרגות סרן (מדים ודרגות שהיו ברשותו מתוקף תפקידו כרופא צבאי במילואים). ב־"אולם אברהם" שבמערה התפללו באותה העת 13 יהודים, ובהם גולדשטיין, כאשר ב"אולם יצחק" התפללו בו בזמן כ־800 מתפללים מוסלמים, בתפילת יום שישי שלפני תחילת צום הרמדאן. גולדשטיין עבר ל"אולם יצחק", ובאמצעות רובה "גליל" שהיה ברשותו, רצח 29 מתפללים מוסלמים ופצע 125 נוספים. בזמן ניסיונו להחליף מחסנית רביעית, התנפל עליו אחד המתפללים ופרקו מנשקו.
לאחר מכן התנפלו עליו מתפללים נוספים, חבטו בו והרגוהו באמצעות מטף כיבוי ועמודי ברזל הנמצאים במקום לתמיכה.
ועדת חקירה ממלכתית

לאחר הטבח הוקמה ועדת חקירה ממלכתית. בראש הוועדה עמד נשיא בית המשפט העליון השופט מאיר שמגר. ועדת החקירה הגיעה למסקנה שגולדשטיין פעל לבדו, אולם כוחות הביטחון לא היו ערוכים כיאות במערה ולא הקפידו שלא לאפשר כניסה עם נשק למקום. כן נמתחה ביקורת קשה על המשטרה בשטחים, על כך שלא פעלה די בקרב המתנחלים.
הוועדה המליצה על הפרדה מוחלטת בין יהודים למוסלמים במערת המכפלה. אולם יצחק ומסגד ג'אוליה למוסלמים; אולם הבריתות, אולם יוסופיה, חצר פנימית, אוהל יעקב ואוהל אברהם – ליהודים. אולם יצחק הוא הגדול והמפואר מבין כל האולמות, ובאולם זה נמצא הפתח הסגור שממנו אפשר להיכנס למערה עצמה. עוד הוחלט כי יישמר במערה הסטטוס קוו, שבמסגרתו לא תאושר הכנסה למבנה של ספרים, תמונות לתלייה, כתבי תעמולה, רמקולים וכלי נגינה (כולל שופר[דרוש מקור]), ולא ייערכו שינויים במבנה (שיפוץ ייערך רק באישור מיוחד). משטרת ישראל מופקדת על שמירת המבנה וקיום המלצות הוועדה.
המלצה נוספת הייתה להרחיב את היחידה העוסקת בסיכול טרור וחתרנות מדינית במגזר הלא-ערבי בשב"כ ("המחלקה היהודית").
לקריאה נוספת

דני יתום, שותף סוד: מסיירת מטכ"ל ועד המוסד, משכל - ידיעות אחרונות וספרי חמד, 2009 (פרק 9)
אליאור לוי, כשהחיים עמדו מלכת. 20 שנה לטבח בחברון, באתר ynet, 26 בפברואר 2014
הערות שוליים

↑  רשימות המועמדים בבחירות לכנסת האחת עשרה
↑  כך, באתר www.idi.org.il
↑  Fatal Terrorist Attacks in Israel (Sept 1993 - 1999), המשימות הדיפלומטיות של ישראל בעולם, ‏24 בספטמבר 2000 (באנגלית)
↑  Martin Indyk, Innocent Abroad: An Intimate Account of American Peace Diplomacy in the Middle East, Simon and Schuster, 2009-01-06, עמ' 111, ISBN 978-1-4165-9725-4. (באנגלית)
↑  דין וחשבון ועדת החקירה לעניין הטבח במערת המכפלה בחברון התשנ"ד, ירושלים תשנ"ד, עמ' 47
↑  דין וחשבון ועדת החקירה לעניין הטבח במערת המכפלה בחברון התשנ"ד, ירושלים תשנ"ד, עמ' 48
1 2 3 4  עקיבא אלדר, לפנות את הרובע היהודי בחברון, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2008
↑  הכרזה לפי פקודת מניעת טרור התש"ח–1948, ילקוט הפרסומים 4202, מיום 13 במרץ 1994
↑  אורית שוחט, סרטן בגופה של הדמוקרטיה, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2005
↑  גיליון רבני יש"ע מס' 17 ו' ניסן תשנ"ד
↑  פניני הלכה - העם והארץ, תשובות הרב גורן, סימן ט', הערה 16
↑  "ואלה שנות...", בעריכת נסים משעל, הוצאת ידיעות אחרונות, 1997
↑  Martin Indyk, Innocent abroad: an intimate account of American peace diplomacy in the Middle East, 1st Simon & Schuster hardcover ed, New York: Simon & Schuster, 2009, עמ' 111-119, ISBN 978-1-4165-9429-1
↑  יורם שוייצר, צמיחתם ודעיכתם של פיגועי ההתאבדות, עדכן אסטרטגי, אוקטובר 2010, עמוד 34
↑  שי פרנס ויגאל גודלר, כשפרשנים משכתבים את ההיסטוריה, באתר שי פרנס, ‏28/02/2023 (ארכיון)
↑  בן כספית, הפיגועים הגדולים, החיסולים, המרגלים המפורסמים והחקירות: סגן ראש השב"כ לשעבר בראיון מצמרר, באתר מעריב, ‏28/05/2020 (ארכיון)
↑  רונן מדזיני, שייח ג'ראח כמו חברון: גולדשטיין, אין כמוך בעולם, באתר ynet, 4 במרץ 2010, שמוליק גרוסמן, מורשת גולדשטיין לא עצרה במערה, באתר ynet, 27 בפברואר 2010
↑  דוגמאות: ראיון של דניאלה וייס עם רון קופמן ברדיו תל אביב, 2010;
הרב מאיר מאזוז בשיעורו השבועי: "בזכות ברוך גולדשטיין נמנעה סכנה", באתר עכשיו 14, 12 במרץ 2023
↑  כתבי, חשיפה: לריסה כותבת על יגאל עמיר, באתר ynet, 8 בדצמבר 2004
↑  כאלו, חזי. דמו הותר - רצח רבין: עדות מבפנים, ידיעות ספרים, 2021, עמ’ 15, 84, 129-130
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561414805171  GND: 4383539-9  LCCN: sh2003006954 
עימותים בירושלים לאחר הטבח
עיתונאית פצועה בעקבות העימותים בירושלים שלאחר הטבח
בוסטון

ערך זה עוסק בעיר בוסטון שבארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מפת בוסטון בשנת 1772
מבט מנהר צ'ארלס על שכונת בק ביי
קו הרקיע של בוסטון בסתיו
בוסטון (באנגלית: Boston, ‏האזנהקובץ:En-us-Boston.ogg‏Ⓘ‏) היא בירתה של מדינת מסצ'וסטס שבארצות הברית והעיר הגדולה ביותר בה. העיר, ששוכנת לחופה המזרחי של ארצות הברית, היא הגדולה שבערי ניו אינגלנד ומהווה את המרכז הכלכלי והתרבותי של האזור כולו. בשנת 2020 התגוררו בעיר כ-675,647 תושבים, והיא העיר ה-25 בגודלה בארצות הברית. במטרופולין בוסטון-קיימברידג'-קווינסי הסובבת את העיר (המטרופולין ה-10 ברשימת המטרופולינים הגדולות בארצות הברית) מתגוררים כ-4.9 מיליון תושבים. תושבי בוסטון מכונים "בוסטוניאנים" (Bostonians).
גאוגרפיה

שטחה של העיר בוסטון הוא 232.1 קמ"ר, מתוכם 125.4 קמ"ר שטחי יבשה, ו-106.7 שטחי מים (45.98% מהשטח).
רוב אזור המפרץ של העיר בוסטון בנוי על שטחים אשר יובשו מהים, כאשר לחומר המילוי השתמשו באדמות מהגבעות של בוסטון. רק גבעת ביקון נותרה בשלמותה ולא השתמשו בה לצורך ייבוש שטחי ים.
לכל אחת משכונותיה של בוסטון אופי שונה. אזור אלסטון הוא אזור סטודנטיאלי ברובו, ובו מתגוררים תלמידי אוניברסיטת בוסטון הסמוכה. אזור בק ביי הוא אחת השכונות העשירות בארצות הברית. הצד הדרומי של העיר (אזור סאות' אנד) הוא מרכז של הקהילה ההומוסקסואלית בעיר. בשכנות רוקסבורי ודורצ'סטר מתגוררים בעיקר שחורים והיספנים.
אקלים

האקלים בבוסטון, כמו בכל ניו אינגלנד משתנה מקיצוניות לקיצוניות. הקיץ חם ולח, והחורף קר ומושלג.
החודש החם בשנה הוא יולי - עם טמפרטורה ממוצעת של C°‏ 23.4 והחודש הקר בשנה הוא ינואר - עם טמפרטורה ממוצעת של C°‏ 1.2−. הטמפרטורה הגבוהה ביותר, C°‏ 40, נמדדה ב-4 ביולי 1911 והטמפרטורה הנמוכה ביותר, C°‏ 28−, נמדדה ב-9 בפברואר 1934.
| אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> ינואר.20.6.2.4.-5.4.-24.4.92 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> פברואר.21.1.3.3.-4.8.-20.85 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> מרץ.31.7.7.6.-0.6.-15.101 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> אפריל.34.4.13.3.4.5.-8.9.93 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> מאי.35.19.3.9.9.1.1.85 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> יוני.37.8.24.7.15.1.7.2.86 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> יולי.39.4.27.6.18.3.10.78 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> אוגוסט.38.9.26.6.17.7.8.3.86 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> ספטמבר.37.8.22.6.13.8.3.3.83 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> אוקטובר.32.2.16.9.8.2.-2.2.85 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> נובמבר.26.1.10.9.3.2.-9.4.100 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> דצמבר.24.4.4.8.-2.8.-21.7.98 | אקלים בבוסטון, מסצ'וסטס (נמל התעופה לוגן, טמפ' נורמליות: 1991–2020, טמפ' קיצוניות: 1872–הווה)> שנה.39.4.15.6.4.-24.4.1,071 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Weatherbase.com
שלטון מקומי > רשות מקומית

בראשות העיר עומד ראש העיר של בוסטון, הנבחר בבחירות ישירות לתקופת כהונה של ארבע שנים ולו סמכויות נרחבות ביותר. מועצת העיר נבחרת כל שנתיים, כאשר נציגיה נבחרים בתשעה רבעים, וארבעה נבחרים בכל רחבי העיר. יושב ראש המועצה נבחר מבין חברי המועצה.
במסגרת סמכויותיו, ממנה ראש העיר את המועצה האחראית על בתי הספר הציבוריים של בוסטון, וכן את ועדות הערר על גופי התכנון והפיתוח של בוסטון.
בין ראשי העירייה של בוסטון נמנים: ג'יימס קרלי, שכיהן ארבע פעמים כראש העיר (1914–1918; 1922–1926; 1930–1934; 1946–1950), היה מספר פעמים אחד הנציגים של מסצ'וסטס בבית הנבחרים של ארצות הברית (1911–1913; 1913–1914; 1943–1947) וכן שימש כמושל מסצ'וסטס (1935–1937); ג'ון היינס, שכיהן בתפקיד בין 1950 ל-1960; ג'ון קולינס, שכיהן בין 1960 ל-1968; קווין וויט, שכיהן בין 1968 ל-1984; ריימונד פלין, שכיהן משנת 1984 ועד שנת 1993, ופרש מן התפקיד, בשנת 1993, על מנת למלא תפקיד של שגריר ארצות הברית לוותיקן; ונכון לשנת 2012, תומאס מנינו, אשר מוּנה במקום פלין לאחר פרישתו, כממלא מקום זמני. בבחירות שנערכו באותה השנה (1993) נבחר מנינו, שהוא ממוצא איטלקי, לכהונה נבחרת ראשונה, והיה לראש העיר הראשון שאינו ממוצא אירי. מאז נבחר מנינו ברציפות, ארבע פעמים נוספות (1997, 2001, 2005 ו־2009), והוא ראש העיר בעל הכהונה הארוכה ביותר בהיסטוריה של העיר. בשנת 2013 נבחר מרטי וולש לראשות העיר, לאחר פרישתו של מנינו. כל אלה היו ראשי עיר חברי המפלגה הדמוקרטית.
שלטון מקומי > מוסדות פדרליים

בעיר ממוקם בית המשפט הפדרלי הראשון לערעורים של ארצות הברית, וכן בית המשפט המחוזי הפדרלי של מחוז מסצ'וסטס. כמו כן ממוקם בעיר בנק הרזרווה הפדרלי של בוסטון.
אוכלוסייה

על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020, בעיר בוסטון 675,647 תושבים ו-266,724 משקי בית. צפיפות האוכלוסין הממוצעת היא 5,396.51 נפשות לקמ"ר.
מבין ערי ארצות הברית, רק הערים ניו יורק, שיקגו וסן פרנסיסקו צפופות יותר.
אוכלוסייה > אוכלוסיית העיר לאורך ההיסטוריה

| שנת מפקד | אוכלוסייה | שינוי |
| --- | --- | --- |
| 1790 | 18,320 | -- |
| 1800 | 24,937 | 36.1% |
| 1810 | 33,787 | 35.5% |
| 1820 | 43,298 | 28.1% |
| 1830 | 61,392 | 41.8% |
| 1840 | 93,383 | 52.1% |
| 1850 | 136,881 | 46.6% |
| 1860 | 177,840 | 29.9% |
| 1870 | 250,526 | 40.9% |
| 1880 | 362,839 | 44.8% |
| 1890 | 448,477 | 23.6% |
| 1900 | 560,892 | 25.1% |
| 1910 | 670,585 | 19.6% |
| 1920 | 748,060 | 11.6% |
| 1930 | 781,188 | 4.4% |
| 1940 | 770,816 | 1.3%− |
| 1950 | 801,444 | 4% |
| 1960 | 697,197 | 13%− |
| 1970 | 641,071 | 8.1%− |
| 1980 | 562,994 | 12.2%− |
| 1990 | 574,283 | 2% |
| 2000 | 589,141 | 2.6% |
| 2010 | 617,594 | 4.8% |
| 2020 | 675,647 | 9.4% |
אוכלוסייה > אישים חשובים בתולדות העיר

בתולדות העיר בוסטון, היו כמה אישים שהשפיעו על העיר ועל אופי החיים בה.
ג'ון אדמס - הגן על חיילים בריטים שהואשמו בגרימת מותם של חמישה תושבים בטבח בוסטון. חבר הקונגרס של מסצ'וסטס. לימים סגן נשיא ארצות הברית הראשון, נשיא ארצות הברית השני.
ג'ון קווינסי אדמס - חבר הסנאט של מדינת מסצ'וסטס. לימים נשיא ארצות הברית השישי.
סמואל אדמס - מארגן מסיבת התה של בוסטון. ממנהיגי המהפכה האמריקנית, ומחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית. נציג מסצ'וסטס בישיבתו הראשונה של הקונגרס הקונטיננטלי.
פול רוויר - פטריוט ופעיל במהפכה האמריקנית שלחם באזור בוסטון והזהיר את הכוחות בקרב לקסינגטון וקונקורד.
לארי בירד - כדורסלן עבר מקבוצת הבוסטון סלטיקס הנחשב אחד מגדולי הכדורסלנים בכל הזמנים. השאיר חותם עז על העיר והפיכתה ל"עיר כדורסל".
רד אאורבך - נשיאה ומאמנה לשעבר של קבוצת הכדורסל בוסטון סלטיקס, נחשב לגדול מאמני הכדורסל בכל הזמנים.
ג'ון פיצג'רלד קנדי - הנשיא ה-35 של ארצות הברית, היה הנשיא הקתולי הראשון וכן הנשיא הצעיר ביותר בתולדות המדינה. נרצח במהלך כהונתו.
טד קנדי - סנאטור מטעם מדינת מסצ'וסטס מ-1962 ועד מותו, בשנת 2009.
טום בריידי - קוורטרבק בקבוצת הניו אינגלנד פטריוטס הנחשב אחד מגדולי שחקני הפוטבול בכל הזמנים. בתקופתו ובעזרתו הפכה בוסטון למעצמת פוטבול ויצרה "שושלת" ניצחונות וזכיות באליפות.
הרב יוסף דוב הלוי סולוביצ'יק - רב וראש ישיבה, ממנהיגיה הרוחניים של היהדות האורתודוקסית בארצות הברית. חי בבוסטון משנת 1932 ועד לפטירתו בשנת 1993 והקים בה את בית הספר הרמב"ם ("Maimonides" (אנ')).
השכלה

בוסטון כונתה "אתונה של אמריקה" (Athens of America) עוד בימי ראשיתה במאה ה-17 בגלל החשיבות הרבה שתושבי העיר הקנו לתחום החינוך. עד היום מצטיינת העיר במספר הרב של מוסדות ההשכלה הגבוהה המצויים בה. באזור בוסטון רבתי למעלה מ-100 ממכללות ואוניברסיטאות, בהם לומדים כ-250,000 סטודנטים.
אוניברסיטת בוסטון הממוקמת בתוך העיר היא המעסיק הרביעי בגודלו בעיר. לאוניברסיטה קמפוס על גדת הנהר צ'ארלס, וכן קמפוס בית הספר לרפואה ממוקם באזור סאות' אנד של העיר. גם לאוניברסיטת נורת'איסטרן קמפוס גדול בעיר, בשכונת פנווי קנמור.
בבוסטון מספר בתי ספר למוזיקה ולאמנות ובהם המכון לאמנות של בוסטון, המכללה לאמנות של מסצ'וסטס, הקונסרבטוריון למוזיקה של ניו אינגלנד (הוותיק בקונסרבטריונים של ארצות הברית), הקונסרבטוריון של בוסטון, בית הספר של המוזיאון לאמנות יפה ומכללת ברקלי למוזיקה. בבוסטון אוניברסיטה ציבורית גדולה - אוניברסיטת מסצ'וסטס בוסטון הממוקמת בקולומביה פוינט, באזור דורצ'סטר של העיר.
באזור בוסטון רבתי מספר אוניברסיטאות גדולות וידועות להם השפעה רבה על כלכלת העיר, מעמדה ותרבותה: אוניברסיטת הרווארד נמצאת מעברו השני של נהר צ'ארלס בקיימברידג'. בית הספר לעסקים של הרווארד ובית הספר לרפואה של הרווארד נמצאים בתחום העיר בוסטון עצמה.
המכון לטכנולוגיה של מסצ'וסטס (ה-MIT) היה ממוקם בעת הקמתו בתוך העיר בוסטון, ועבר בשנת 1916 לקיימברידג'.
מערכת בתי הספר הציבוריים של בוסטון היא הוותיקה ביותר בארצות הברית. בבוסטון 57,000 תלמידי בתי ספר הלומדים ב-145 בתי ספר, בהם בית הספר הלטיני של בוסטון (בית הספר הציבורי הוותיק ביותר בארצות הברית - הוקם בשנת 1635 - למעשה מדובר בחטיבת ביניים).
בית הספר התיכון אנגליש היי (English High) הממוקם בעיר הוא בית הספר התיכוני הוותיק ביותר בארצות הברית (נוסד בשנת 1821), ואילו בית הספר מת'ר סקול (Mather School) הוא בית הספר היסודי הוותיק ביותר בארצות הברית - הוקם בשנת 1639.
בין האוניברסיאות העיקריות של אזור בוסטון רבתי ניתן למנות את:
אוניברסיטת בוסטון
אוניברסיטת הרווארד
אמרסון קולג'
אוניברסיטת נורת'איסטרן
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס - MIT.
בוסטון קולג'
פישר קולג'
אוניברסיטת בנטלי
אוניברסיטת ברנדייס
בבסון קולג'
מכללת ולסלי
אוניברסיטת טאפטס
מכללת בוסטון לאדריכלות
מכללת ברקלי למוזיקה
עמנואל קולג'
כלכלה

לאוניברסיטאות ולמכללות הרבות שבעיר השפעה רבה על כלכלת העיר - הן בשל היות המכללות והאוניברסיטאות מעסיק עיקרי בעיר, הן בתרומתם של הסטודנטים הרבים לפיתוח כלכלת העיר (בשל מספרם הרב תורמים הסטודנטים לכלכלת העיר סכום של 4.8 מיליארד דולר אמריקאי), והן בשל השפעת האוניברסיטאות והמכללות הרבות באזור בוסטון על מספר מפעלי ביוטכנולוגיה ותרופות שבאזור העיר. בין היתר פועלות באזור העיר בוסטון חברות התרופות והביוטכנולוגיה: Millennium Pharmaceuticals, מרק, Millipore, Genzyme וביוג'ן.
בבוסטון נמצאת הנהלת חברת ההנעלה ריבוק, הנהלת ג'ילט וחברות היי-טק ומחשבים רבות נוספות, וכן חברות בנקאות וביטוח - בין היתר, בעיר נמצאת ההנהלה האזורית של בנק אמריקה, וכן ההנהלה הארצית של חברת הביטוח ליברטי מיוצ'ואל (Liberty Mutual).
מרכיב מרכזי נוסף בכלכלת העיר הוא התיירות. בשנת 2004 הוציאו תיירים המבקרים בעיר סכום של 7.9 מיליארד דולר אמריקאי. העיר נחשבת לאחת מעשר הערים המתויירות ביותר בארצות הברית.
תעשיית הדפוס בעיר מפותחת ביותר, והנהלת ההוצאה הוטון מיפלין הארקורט (HMH) ממוקמת בעיר, וכן ההוצאות לאור הוצאת בדפורד - סנט מרטין (Bedford-St. Martin's), הוצאת ביקון (Beacon Press) וחברת ההוצאה לאור פירסון (Pearson plc) מעסיקה כמה מאות עובדים בבוסטון.
נמל בוסטון הוא אחד הנמלים העיקריים בחוף המזרחי של ארצות הברית הן מבחינת המסחר העובר דרכו והן בשל חשיבתו שאחד מנמלי הדייג הוותיקים באוקיינוס האטלנטי.
תקשורת

שני העיתונים העיקריים של הבוסטון הם הבוסטון גלוב (The Boston Globe) בבעלות ג'ון הנרי ובוסטון הראלד (The Boston Herald). היומון השלישי בגודלו הוא ה"כריסצ'ן סיינס מוניטור" הנערך בבוסטון ומודפס בערים רבות בארצות הברית. עיתונים נוספים היוצאים לאור הם "הבוסטון פניקס" (The Boston Phoenix) והבוסטון מגזין (Boston magazine).
מספר המאזינים לתחנות הרדיו בעיר הוא ה-11 בגודלו בארצות הברית. בעיר פועלות 4 תחנות עיקריות המשדרות בשיטת AM, ומספר רב של תחנות בשיטת FM.
מספר צופי הטלוויזיה בעיר הוא השביעי בגודלו בארצות הברית. בעיר פועלות כל רשתות השידור העיקריות של ארצות הברית וכן מספר תחנות מקומיות.
תחבורה > כבישים

בוסטון מהווה נקודת הקצה של כביש בין-מדינתי 90 החוצה את ארצות הברית מערבה. כמו כן כביש בין-מדינתי 95 וכביש US 1 העוברים לאורך חופה המזרחי של ארצות הברית חוצים דרך העיר. על מנת להקל על עומסי התנועה בדאונטאון בוסטון (מרכז העיר) נבנתה מערכת של כבישים תת-קרקעיים שנקראת ה"ביג דיג" (החפירה הגדולה).