stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרשת מטות
תוכן הפרשה

פרשת נדרים: פרשה הלכתית קצרה העוסקת בדיני נדרים והפרתם ( בין אדם לעצמו, בין בעל לאשתו, בין אב לביתו).
מלחמת מדין: בני ישראל יוצאים למלחמה מול מדין בנקמה על אירועי חטא בעל פעור. במלחמה הורגים בני ישראל את מלכי מדין ואת כל הגברים, ולוקחים בשבי את הנשים, הילדים והרכוש. משה זועם על כך שהשאירו את הנשים והילדים בחיים, ומצווה להרוג את כולם פרט לילדות, שאותן ניתן לקחת כשפחות. לאחר תיאור המלחמה מפורטת באריכות חלוקת השלל והקדשת חלק ממנו לה', לאלעזר הכהן ולשבט לוי. כאן בא גם הציווי על טבילת כלים והגעלתם, על מנת להכשיר אותם.
פרשת בני גד ובני ראובן: בני שבט גד ובני שבט ראובן  מבקשים ממשה לקבל נַחֲלָה בעבר הירדן המזרחי ולא בארץ ישראל שממערב לירדן. למרות הסתייגות ראשונית מקבל משה את בקשתם לאחר שהם מתחייבים להשתתף במלחמת כיבוש ארץ ישראל מידי עמי כנען ומצרף אליהם את חצי שבט מנשה.
מבנה הפרשה

בפרשת מטות יש 112 פסוקים, אשר מאגדים 4 פרשיות פתוחות ועוד 5 סתומות. הפרשה מכילה 4 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה בתחילת סדר, זאת בניגוד לכך שהיא מתחילה באמצע הפרק. הפרשה מסתיימת הן בסוף סדר והן בסוף פרק.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת מטות יכולה לחול בשבעה תאריכים שונים.
יחד עם פרשת מסעי:
שנת זשה, בחה, בשה וגכה - כ"ו בתמוז
שנת זחג, זשג ובחג - כ"ח בתמוז
שנת השא וזחא - א' באב
שנת הכז - ב' באב
בנפרד:
שנת השג - כ"א בתמוז
שנת החא - כ"ג בתמוז
בארץ ישראל נפרדת ובחוץ לארץ מחוברת:
שנת בשז וגכז - בארץ ישראל בכ"ד בתמוז, בחוץ לארץ בב' באב
הפטרה

ההפטרה הבבלית המקורית של פרשת מטות, הקשורה לנושא הפרשה, היא בספר יהושע, פרק י"ג, פסוק ט"ו ("ויתן משה") עד פרק י"ד, פסוק ה'. בהפטרה נזכר שנית מתן הנחלות לשניים וחצי השבטים שהוזכר לראשונה בפרשה.
עם זאת, כיוון שפרשת מטות חלה תמיד בשבתות "בין המצרים", הפטרה זו אינה נוהגת, ומפטירים באחת ההפטרות של תלת דפורענותא. אם קוראים את פרשת מטות בפני עצמה, אז היא נקראת בשבת הראשונה של תלת דפורענותא, ולכן מפטירים בספר ירמיהו, מפרק א', פסוק א' עד פרק ב', פסוק ג' (התימנים מסיימים פרק א', פסוק י"ט). זו נבואת ההקדשה של ירמיהו, ובה נאמר לו שהוא עתיד לנבא על חורבן בית המקדש ועל חטאי ירושלים. התימנים קוראים מפרק א' פסוק א' עד פסוק י"ט. ואם קוראים את פרשת מטות ביחד עם פרשת מסעי, אז הן נקראות בשבת השנייה של תלת דפורענותא, ולכן מפטירים את הפטרת מטות בשבת שלפניה (בפרשת פינחס), ובשבת מטות מסעי מפטירים בהפטרת פרשת מסעי.
חריג יחיד לכך הוא מנהג איטליה שלא קיבל את מנהג "תלת דפורענותא" ונוהג להפטיר הפטרת פורענות רק בשבת חזון. לפי מנהג איטליה מפטירים בהפטרת מטות המקורית, אך מסיימים בפרק י"ג, פסוק ל"ג.
הערות שוליים

↑  מתי קוראים שתי פרשיות בשבת אחת?, הרב ד"ר חיים סיימונס, אלול תשנ"ה.  יש לציין את מנהג קצת קהילות שנהגו לחבר תמיד את מטות ואת מסעי, ובמקום להפריד פרשיות אלו, הפרידו את פרשת משפטים ופרשת ואת כסף, ראו בערך פרשת משפטים. כמו כן, יש קהילות תימניות שנוהגות עד היום שבמקום לחבר את מטות-מסעי, קוראים פרשת קרח עם חציו הראשון של פרשת חקת (עד ויסעו מקדש), ואת ויסעו מקדש מחברים עם פרשת בלק, ומחברים את פרשיות מטות-מסעי רק כאשר שאר העולם מחברים את חקת-בלק (וזה לא מתרחש בארץ ישראל כלל), ראו תכלאל עץ חיים של המהרי"ץ, דף קצא ע"א.
↑  הפירוט לפי המנהג הרווח, במנהגי התימנים יש הבדלים. וראו הסבר בנושא
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, סדר התפילה.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
| ספר במדבר |
| --- | --- | --- |
| פרשת במדבר | נשיאי השבטים • מפקד בני ישראל במדבר סיני • מחנה ישראל • פדיון בכורות • משא המשכן |  |
| פרשת נשא | שילוח טמאים • אשם גזלות וגזל הגר • פרשת סוטה • פרשת הנזיר • ברכת כהנים • נשיאת ארון הברית בכתף • קורבנות הנשיאים |  |
| פרשת בהעלותך | הדלקת הנרות במקדש • טהרת הלויים • פסח שני • חצוצרות הכסף ותקיעת הכהנים בחצוצרות • עמוד הענן • מסע המחנות • חובב בן רעואל • פרשת ויהי בנסוע • חטא המתאוננים • קברות התאווה • שבעים הזקנים ואלדד ומידד • צרעת מרים |  |
| פרשת שלח לך | חטא המרגלים • חטא המעפילים • נסכים • הפרשת חלה • חטאת עבודה זרה • המקושש • פרשת ציצית • ציצית • לא תתורו |  |
| פרשת קרח | מחלוקת קורח ועדתו • פריחת מטה אהרן • שמירת המקדש • מתנות כהונה |  |
| פרשת חקת | פרה אדומה • מי מריבה • מות אהרון הכהן • מלחמת מלך ערד • נחש הנחושת • שירת הבאר • מלחמת סיחון • מלחמת עוג |  |
| פרשת בלק | משלחת בלק אל בלעם • אתונו של בלעם • משלי בלעם • חטא בעל פעור |  |
| פרשת פינחס | מפקד בני ישראל בערבות מואב • בנות צלפחד • מינוי יהושע • קורבן התמיד • קורבן מוסף • מוסף ראש חודש |  |
| פרשת מטות | פרשת נדרים • הפרת נדרים • מלחמת מדין • הכשרת כלים • טבילת כלים • פרשת בני גד ובני ראובן |  |
| פרשת מסעי | נדודי בני ישראל במדבר • גבולות הארץ • נשיאי השבטים • ערי הלויים • ערי מקלט • רוצח בשגגה |  |
| דמויות מרכזיות | משה • אהרן • גרשון • קהת ומררי • אליצפן בן עוזיאל • אלעזר ואיתמר • האישה הכושית • מרים הנביאה • קרח בן יצהר • דתן ואבירם • און בן פלת • סיחון מלך האמורי • עוג מלך הבשן • בלק • בלעם בן בעור • כזבי בת צור • זמרי בן סלוא • פינחס • חמשת מלכי מדין • יהושע בן נון • כלב בן יפונה |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
נבונאיד

| --- | --- |
תבליט של נבונאיד המתפלל לשמש לירח ולכוכב נגה
תבליט של נבונאיד המתפלל לשמש לירח ולכוכב נגה
 לידה:  615 לפנה"ס חרן, טורקיה 
 פטירה:  538 לפנה״ס (בגיל 77 בערך) Carmania Satrapy, האימפריה הבבלית החדשה 
 מדינה:  אשור, בבל 
 
 
 
חותם גליל מטרקוטה של נבונאיד העוסק בתיקונים במקדש לאל סין. המוזיאון הבריטי
נבונאיד היה מלך בבל, משנת 556 לפנה"ס ועד שנת 539 לפנה"ס. הוא היה המלך הבבלי השישי, ואחד לפני האחרון, של התקופה הנאו בבלית.
קורות חייו

מוצא משפחתו היה מחרן, אמו נקראה אדד-גופי והייתה כנראה ממוצא אכדי, עבדה ככוהנת במקדש האל סין בחרן. אביו נקרא נבו-בלצו-יקבי, כנראה בבלי ממוצא לא מלכותי. נבונאיד עלה לשלטון בהיותו למעלה מגיל 60. הוא התמנה למלך על ידי חצרני הארמון, לאחר רציחתו של מלך בבל לבאשי-מרדוך, שהיה רק נער שמלך תשעה חודשים. נבונאיד הודה שלא רצה במלוכה. הוא פנה לבקש את אישורם של האלים נבו ומרדוך למלכותו. נבונאיד מוזכר בכתובת משנת שמונה למלכות נבוכדנצר השני כנושא משרה ממלכתית.
בתחילת מלכותו הוא החליט לבנות מחדש את האֵחֻלְחֻל, המקדש של האל סין בחרן. הבעיה הייתה שמדי שלטה בחרן, וגם שלמלך בבל מותר לבנות מקדשים רק בבבל. נבונאיד טען שגם נבוכדנצר השני בנה מקדשים בארך. הוא כבש את חרן. הוא עלה למקדשו של האל שמש בעיר סיפר, והעניק לו שלושה מנים זהב כמנחה, ובנוסף שיפץ את חומות העיר. בשנה הראשונה למלכותו יצא למסע מלחמה בקווה, וחזר עם שלל רב של כסף ושבויים, שאותם הקדיש לאלים נבו ונרגל. הוא פיטר את כל הכוהנים במקדש א-אנה שבעיר ארך, ומינה את אנשיו, ושם ידו על כספי המקדש. הוא מינה את בתו לכוהנת של האל סין בעיר אור.
בגלל התנהגותו ופעולותיו נתפס נבונאיד על ידי הבבלים כמשוגע, וכמלך לא אהוד. נבונאיד השאיר את הממלכה בידי בנו בלשצר כעוצר, ויצא בראש צבא לחצי האי ערב. הוא נלחם וכבש את אדום, המשיך לערב והשתלט בשנת 552 לפנה"ס על העיר תימא, שם הוא בנה לו ארמון. בתימא נשאר 10 שנים עד שנת 543/2 לפנה"ס. מתימא יצא למסע לית'רב שבחג'אז. למרות המרחק, נבונאיד המשיך לשמור על קשר עם בבל בעזרת שליחים ערבים, רוכבי גמלים.
נבונאיד נהג להשאיר חילות מצב בכל מקום שכבש, כנראה חיילים שמוצאם מסוריה. על פי השערת גד בן-צבי, בין החיילים נכללו גם יחידות של בני יהודה, וזאת הייתה תחילת ההתיישבות היהודית בערב.
האיום מצד כורש והפרסים גבר, ונבונאיד החליט לחזור לבבל. כורש הציג את נבונאיד כחוטא שמנסה לחולל רפורמה ולהדיח את האל מרדוך מראש הפנתיאון של האלים הבבלים, ולשים במקומו את האל סין. נבונאיד חשש מכורש וריכז את כל האלים בבבל. כורש הגיע לבבל וכבש אותה, חלק מצבא בבל עבר לצדו של כורש, גם חלק מראשי המקדשים והערים שהתנגדו לשינויי הפולחן של נבונאיד, כרתו ברית עם כורש, תוך הסכמה שיביא לביטולי הפולחן שלו, ויחזיר את ההשפעה למקדשים.
כורש מינה את גובריאס למושל בבל. לפי התעודות לא ברור מה היה סופו של נבונאיד. לפי ההיסטוריון קסנופון, גובריאס הרג את נבונאיד, ולפי ברוסוס כורש חס על חיי נבונאיד ומינה אותו למושל קרמניה.
על פי יוסף בן מתתיהו, לאחר הקרב על בבל שבו הפסיד, ברח נבונאיד מכורש לעיר בורסיף, העיר השכנה לבבל. כורש שם מצור על בורסיף, נבונאיד לא חיכה לסיום המצור והסגיר את עצמו לכורש. כורש האיר פניו אליו ושלח אותו מארץ בבל ונתן לו את ארץ קרמן למושב. בארץ הזאת כלה נובנאיד את שארית ימיו ושם מת.
תפילת נבונאיד מקומראן

בחפירות הארכאולוגיות שנעשו בשנת 1956 בקומראן, נמצאה במערה מס' 4 קטע מגילה בשפה הארמית המכיל תפילה של המלך נבני מבבל המזוהה על ידי החוקרים כנבנאיד. על פי התפילה נבנואיד היה נגוע בשחין ולכן גלה לתימן. הוא התפלל לאלוהים, ובעקבות כך אלוהים כיפר לו על חטאיו באמצעות איש יהודי מהגלות. השערת החוקרים היא שאותו איש יהודי הוא דניאל.
כתובת סלע של נבונאיד

בירדן, כחמישה ק"מ צפונית מזרחית לבצרה ששימשה בעברה כבירת ממלכת אדום נמצא אתר ארכאולוגי בשם "קלעת סלע", זוהי במת סלע בגובה 880 מטר מעל פני הים, ושטחו כ-82 דונם. במקום התגלתה כתובת של המלך נבונאיד על גבי סלע, שבו הוא מנציח את ניצחונו. השערת החוקרים היא שהאתר שימש כמקום אליו ברחו מלך אדום ובכירי ממלכתו, לאחר  שבצרה נכבשה על ידי נבונאיד.
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה מקראית כרך ה, עמ' 105–106
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה מקראית כרך ה, עמ' 105
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק כ.
↑  עולם התנ"ך: דניאל, עזרא ונחמיה, עורכים:מיכאל הלצר, יצחק אבישור, אוריאל רפופורט, מיכאל קוכמן, הוצאת "דברי הימים הוצאה לאור בע"מ", 1993–1996, עמ' 107-106
↑  חיים בן-דוד, "אתרי סלע מסוף תקופת הברזל בהרי אדום", קדמוניות, חוברת 151, 2016, עמ' 33–34
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: לבאשי-מרדוך 556 לפנה"ס | מלך ממלכי בבל בתקופה הנאו-בבלית  556–539 לפנה"ס | הבא: כיבוש על ידי כורש |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265874705171  PLWABN: 9810610242305606  BIBSYS: 2013632  GND: 118737791  ISNI: 0000 0004 2433 9244  LCCN: n80166770  NTA: 074908707  SUDOC: 092078680  VcBA: 495/203449  VIAF: 148503682   WorldCat (עם VIAF): 148503682 
הכרוניקה של נבונאיד. מוצגת במוזיאון הבריטי בלונדון
XSS

XSS (באנגלית: Crisscross Site Scripting) היא התקפת סייבר נגד גולש אינטרנט, באמצעות פגיעות ביישומי אינטרנט. היא מאפשרת לתוקף להזריק סקריפט זדוני שמטרתו לרוץ בדפדפנים של משתמש מערכת ולבצע פעולות בשמו של המשתמש בשירות. מתאפשר על ידי ניצול מגבלות בפרוטוקול HTTP וגניבת  מזהה המשתמש.
רקע

עם תחילת השימוש בשפת JavaScript (ובתסריטי צד לקוח בכלל), הובן לראשונה כי יש סכנה כאשר המשתמש מריץ קוד שנשלח אליו על ידי שרת אינטרנט. אחת מהבעיות המרכזיות הייתה שלקוד זה הייתה גישה לכל החלונות הפתוחים של הדפדפן, ולכן אתר אינטרנט זדוני יכול היה לנסות לגנוב מידע שהמשתמש הכניס לאתרים אחרים שבמקרה היו פתוחים באותו זמן בחלונות אחרים של הדפדפן. על מנת לתקן בעיה זו, פותחה בדפדפני אינטרנט מדיניות "אותו המקור" (same origin policy). במסגרת מדיניות זו, קוד שנשלח על ידי שרת אינטרנט יכול היה לגשת רק למידע שמקורו באתרים מאותו שם תחום ועל גבי אותו פרוטוקול. כך, אתרי אינטרנט זדוניים יכלו לגשת רק למידע שהם עצמם יצרו.
באופן כללי, פרצות XSS לרוב מנוצלות על מנת לעקוף מדיניות זו. ניצול הפרצות מורכב ממציאת דרכים להזריק קוד זדוני לעמודים השייכים לתחומים אחרים, ועל ידי כך לתת למנצל הפרצה גישה למידע רגיש של אתרים אלו.
סוגי XSS

ניתן לחלק את פרצות ה- XSS לשלושה סוגים.
סוגי XSS > XSS Reflected

פרצת XSS זמנית (נקראת גם Reflected) היא הסוג הנפוץ ביותר של פרצות XSS. כאשר דף אינטרנט משתמש בקלט מהמשתמש בייצור עמוד HTML דינמי, ולא מוודא שאין קוד זדוני בקלט זה, האתר עלול להיות פגיע לפרצת CSS זמנית.
הדוגמה הנפוצה ביותר למצב כזה היא מנועי חיפוש. לרוב, מנוע חיפוש יציג את המחרוזת שהמשתמש ביקש לחפש בתוצאות החיפוש. אם מחרוזת זו מכילה קוד זדוני ומנוע החיפוש לא מסיר אותו לפני ההצגה של התשובה, הקוד יהיה חלק מעמוד התשובה של המנוע.
במבט ראשון פרצה זו לא נראית מסוכנת למדי, מכיוון שלכאורה המשתמש יכול להשפיע אך ורק על עמודים שאותם הוא עצמו רואה. אולם, עם מעט הנדסה חברתית האקר יוכל לשכנע משתמש תמים לגשת לכתובת של אתר מוכר לו, כאשר הכתובת תזריק קוד זדוני לעמוד התוצאות, ובכך תתן להאקר שליטה מלאה על התוכן של עמוד זה.
סוגי XSS > XSS Stored

פרצת XSS קבועה (נקראת גם Stored או Second-order) מהווה את הסוג המסוכן ביותר של פרצות XSS. הפרצה לרוב תימצא באתר המאחסן באופן תמידי קלט ממשתמש מסוים, בלי לוודא שהקלט לא מכיל קוד זדוני, ולאחר מכן מציג תוכן זה למשתמשים אחרים. דוגמה קלאסית לאתר כזה היא פורום המאפשר למשתמשים בו להציב הודעות הניתנות לצפייה על ידי שאר המשתמשים. האקר המציב הודעה המכילה קוד זדוני, יוכל למשל לגנוב את נתוני האימות של כל המשתמשים הצופים בהודעה, ולהתחזות אליהם לאחר מכן.
סוגי XSS > XSS DOM

פרצת XSS מקומית (נקראת גם DOM Based XSS) קיימת לרוב בסקריפט צד לקוח אשר משתמש בקלט כדי לייצר עמוד HTML, בלי לוודא כי קלט זה אינו מכיל קוד זדוני. לדוגמה, קוד JavaScript אשר מקבל כתובת אינטרנט כקלט, ומשתמש בה לייצור עמוד HTML, בלי לוודא שהכתובת עצמה אינה מכילה קוד, יכיל פרצת C
SS מקומית.
תרחישי ניצול אפשריים

השמות בתרחישים לקוחים מתוך השמות הסטנדרטיים לתרחישי אבטחה
תרחישי ניצול אפשריים > XSS מקומי

מלורי שולח כתובת של אתר אינטרנט (שהוא שולט בתוכן שלו) לאליס.
אליס נכנסת לאתר
האתר מכיל קוד JavaScript הפונה לדף HTML פגיע על המחשב של אליס
ניצול החולשה באתר הפגיע גורם לקוד הזדוני של מלורי לרוץ בתוכו בהרשאות של עמוד מקומי.
הקוד של מלורי יכול כעת לבצע כל פעולה בהרשאות המשתמש של אליס על המחשב שלה.
תרחישי ניצול אפשריים > XSS זמני

אליס נכנסת לחשבון הבנק שלה באופן קבוע דרך אתר הבנק המנוהל על ידי בוב. אליס נכנסת לחשבון באמצעות שם משתמש וסיסמה.
מלורי מגלה כי האתר של בוב מכיל פרצת XSS זמנית.
מלורי יוצר כתובת אינטרנט המנצלת את הפרצה, שולח לאליס את הכתובת בדואר אלקטרוני ומזייף את כתובת השולח שתיראה ככתובתו של בוב.
בזמן שאליס נמצאת באתר הבנק שלה, היא נכנסת לכתובת שנשלחה על ידי מלורי.
הקוד הזדוני שנמצא בתוך כתובת האינטרנט שנשלחה על ידי מלורי רץ בדפדפן של אליס, בהרשאות של אתר הבנק. הקוד גונב את סיסמת הכניסה של אליס לחשבון הבנק, ושולח אותה למלורי באופן נסתר.
תרחישי ניצול אפשריים > XSS קבוע

בוב מנהל פורום המאפשר למשתמשים לכתוב הודעות זה לזה.
מלורי מגלה כי הפורום של בוב פגיע לפרצת XSS קבועה
מלורי כותב הודעה פרובוקטיבית, על מנת שמשתמשים רבים ככל האפשר ייכנסו לקרוא את ההודעה.
ברגע שאליס קוראת את ההודעה, הקוד הזדוני של מלורי שולח אליו את נתוני האימות שלה.
לאחר מכן, מלורי יכול להתחזות לאליס בפורום ולהציב הודעות בשמה.
דוגמאות לניצול של פרצות XSS

ניתן למצוא באינטרנט מאות דוגמאות של ניצול פרצות XSS. להלן מספר דוגמאות בולטות.
באוקטובר 2001 נמצאה פרצת XSS קבועה בשירות הדואר האלקטרוני Hotmail. פרצה זו אפשרה להאקר לשלוח הודעת דואר אלקטרוני המכילה קוד זדוני לכתובת בשירות Hotmail ולגנוב את נתוני האימות של המשתמש. הפרצה עצמה הייתה במנגנון סינון הסקריפטים של Hotmail שמטרתו למנוע הגעה של הודעות דואר אלקטרוני המכילות קוד. פרצה זו נסגרה במהירות, אולם לאחר מכן נמצאו עוד פרצות רבות במנגנוני סינון הקוד של שירותי הדואר האלקטרוני השונים.
בדצמבר 2005 פרסמו על ידי יאיר עמית שתי פרצות XSS זמניות בשירות Google. הפרצות אפשרו לתוקף להתחזות לשירות לגיטימי של Google ובכך לסייע לו בהתקפת פישינג. פרסום זה הציג התמודדות חדשנית עם שיטות המניעה ל- XSS שהיו מקובלות עד אז, בעזרת שימוש בקידוד UTF-7.
ב-16 ביוני 2006, חברת Netcraft פרסמה כי קיימת פרצה בשירות PayPal המאפשרת התחזות לאתר השירות וגנבה של פרטי כרטיסי אשראי של לקוחות. החברה טענה כי הפרצה נוצלה על ידי האקרים לגנבת פרטי האשראי של לקוחות תמימים. זמן מועט לאחר הפרסום דיווחה חברת Paypal כי "שינויים בחלקים מהקוד באתר Paypal" חסמו את הפרצה. לא קיימים פרטים מדויקים על אופי הפרצה במקרה זה, אולם באופן כללי ניתן לבצע התקפות מסוג זה כאשר קיימת פרצת XSS זמנית או קבועה.
בחודש אוגוסט 2006, נוצלו באופן הומוריסטי שתי פרצות XSS זמניות. דיווח חדשות מזויף טען כי נשיא ארצות הברית, ג'ורג' בוש, מינה ילד בן 9 ליושב ראש של המחלקה לביטחון מידע. הטענה גובתה בקישורים לאתרים cbsnews.com ו-www.bbc.co.uk. שני האתרים היו פגיעים לשתי פרצות XSS שונות, לכן ניתן היה לשתול בהם את המאמרים המזויפים.
הגנה מפרצות XSS

הגנה אמינה מפרצות XSS דורשת קידוד של כל תגיות ה-HTML המיוחדים הקיימים במידע שעלול להכיל קוד זדוני (למשל כזה המגיע מהמשתמש). לרוב פעולה זו מתבצעת לפני ההצגה עצמה של התוכן, ולשפות תכנות רבות יש ספריות המספקות שירות זה. (נקרא בהקשר הזה לרוב quoting או escaping).
לדוגמה, נניח שהמשתמש הכניס את המחרוזת הבאה:
<script>alert('xss');</script>
קידוד נכון של המחרוזת יהפוך אותה לצורה הזו:
&lt;script&gt;alert('xss');&lt;/script&gt;
הצורה המקודדת תיראה בתוך עמוד HTML בדיוק כמו המחרוזת שהמשתמש הכניס, אולם הקוד (שבמקרה זה מקפיץ חלון עם המחרוזת "XSS") לא ירוץ.
הבעיה הגדולה ביותר עם הגנה מפני פרצות XSS היא שהגנה בצורה המתוארת למעלה, למעשה מונעת מהמשתמש להכניס כל דבר שאינו טקסט פשוט אל תוך עמודי HTML. אם נדרש לאפשר למשתמש הכנסת תוכן מעבר לטקסט פשוט, יש להפריד בין תגיות HTML חוקיים לכאלו שאינם חוקיים, ומשימה זו היא קשה הרבה יותר, מכיוון שכל מקרה דורש טיפול לגופו.
קטגוריות דומות של פרצות אבטחה

Cross Zone Scripting - פרצות המאפשרות מעבר בין אזורי אבטחה בדפדפן. פרצות XSS מקומיות הן לפעמים גם פרצות מסוג Cross Zone Scripting.
HTTP header injection - פרצות המתרחשות כאשר כותרות ה-HTTP נוצרות מתוכן המסופק על ידי המשתמש. פרצות מסוג זה לעיתים מנוצלות על מנת ליצור תנאים מתאימים ל- XSS
CSRF - התקפה נגד גולש אינטרנט המאלצת את דפדפן האינטרנט של הגולש לבצע פעולות לא רצוניות ביישומי אינטרנט בשמו של המשתמש בשירות באמצעות ניצול מגבלות בפרוטוקול HTTP.
Cross Application Scripting - פרצה הנובעת מהעובדה שדפדפנים מסוימים מפעילים תוכנות אחרות על המחשב של המשתמש כאשר נותנים כתובות או קישורים מסוימות. כך למשל הכתובת "//:mailto" בדפדפנים מסוימים תפתח את תוכנת המייל המותקנת במחשב, דבר המאפשר להריץ קוד על המחשב עצמו.
ראו גם

CSRF
הזרקת SQL
File Inclusion
Directory Traversal
הערות שוליים

↑  Cross-site scripting - Real-world examples
בולי יום העצמאות

בולי יום העצמאות הם סדרת בולים שמנפיק השירות הבולאי לקראת יום העצמאות.
החל משנת תש"י (1950) ועד לשנת תשל"ג (1973) הונפקה סדרה מדי שנה, ובשנים שלאחר מכן הונפקה הסדרה רק אחת לכמה שנים.
משנת תשי"ב (1952) ועד לשנת תשכ"ה (1965) היה הבול משותף ליום העצמאות וליום הזיכרון לחללי מערכות ישראל (הדבר צוין בשובל של הבול). החל משנת תשכ"ו מונפק מדי שנה בול נפרד ליום הזיכרון.
פעמים רבות מלווים בולי יום העצמאות בגיליון מזכרת. דוגמה: ליום העצמאות ה-25 הונפק בול שבו חלקה התחתון של מגילת העצמאות. יחד איתו הונפקה גיליונית זיכרון המציגה את מגילת העצמאות בשלמותה.
מוטיבים עיקריים בבולי יום העצמאות:
סמל גרפי המייצג את מספר השנים לעצמאות ישראל. דוגמה: ביום העצמאות התשיעי מתאר הבול מטוס המצייר בשמים את המספר 9.
צמחי ארץ ישראל.
נופי ישראל. דוגמה: ליום העצמאות ה-23 הונפקה סדרה של ארבעה בולים ובהם שערי ירושלים. סדרה ובו ארבעה שערים נוספים הונפקה ליום העצמאות ה-24.
צה"ל – חילות וקרבות. דוגמה: ביום העצמאות ה-21 הוקדשו הבולים לחיל השריון ולחיל הים.
פירוט הסדרות

| יום העצמאות | מספר בולים בסדרה | תמונות | נושא | צייר | תאריך הופעה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | 2 |  | עלייה | מיכאל קארה וינד סטרוסקי | ו' באייר תש"י |
| 3 | 2 |  | אתרי קרבות: מצודת ישע והקסטל | אוטה וליש | ג' באייר תשי"א |
| 4 | 3 |  | אתרי קרבות: יד מרדכי, דגניה וצפת | אוטה וליש | ד' באייר תשי"ב |
| 5 | 1 |  | חמש כלניות וסמל המדינה | וינד סטרוסקי (וילי וינד ויהודה סטרוסקי) | ד' באייר תשי"ג |
| 6 | 2 |  | אתרי קרבות: יחיעם וגשר | אוטה וליש | ב' באייר תשי"ד |
| 7 | 1 |  | סמל המדינה ובו 7 להבות | ג'ורג' המורי | ד' באייר תשט"ו |
| 8 | 1 |  | דגל דמוי המספר 8 | מקסים וגבריאל שמיר | כ"ח בניסן תשט"ז |
| 9 | 1 |  | מטוס קרב מצייר בשמים את המספר 9 | אוטה וליש | כ"ח בניסן תשי"ז |
| 10 | 1 |  | המנורה, ממנה צומחים 10 עלים | אוטה וליש | א' באייר תשי"ח |
| 11 | 3 |  | כלנית מצויה, רקפת מצויה ונרקיס מצוי | צבי נרקיס | ג' באייר תשי"ט |
| 12 | 2 |  | חבצלת החוף ונר הלילה החופי | צבי נרקיס | ל' בניסן תש"ך |
| 13 | 3 |  | הדס מצוי, חצב מצוי והרדוף הנחלים | צבי נרקיס | ב' באייר תשכ"א |
| 14 | 2 |  | חיל האוויר | מקסים וגבריאל שמיר | כ"ו בניסן תשכ"ב |
| 15 | 3 |  | שושן צחור, חוטמית זיפנית וצבעוני השרון | צבי נרקיס | א' באייר תשכ"ג |
| 16 | 3 |  | מדע | אשר קלדרון | א' באייר תשכ"ד |
| 17 | 1 |  | מוביל המים הארצי | צבי נרקיס | כ"ה בניסן תשכ"ה |
| 18 | 3 |  | חגיגות יום העצמאות | אליעזר ויסהוף | ל' בניסן תשכ"ו |
| 19 | 3 |  | חיל האוויר | מקסים וגבריאל שמיר | ל' בניסן תשכ"ז |
| 20 | 2 |  | עלייה והתיישבות | מקסים וגבריאל שמיר | כ"ו בניסן תשכ"ח |
| 21 | 2 |  | חיל השריון וחיל הים | יצחק יורש | כ"ח בניסן תשכ"ט |
| 22 | 3 |  | סחלב הביצות, אירוס הנגב, תורמוס ההרים | ה ווד | ל' בניסן תש"ל |
| 23 | 4 |  | שערי ירושלים | אליעזר ויסהוף | י"ח בניסן תשל"א |
| 24 | 4 |  | שערי ירושלים | אליעזר ויסהוף | ג' באייר תשל"ב |
| 25 | 1 |  | מגילת העצמאות | משה עמר | א' באייר תשל"ג |
| 35 | 1 |  | מגן דוד צבעוני | יעקב אגם | כ"ט בניסן תשמ"ג |
| 40 | 1 |  | תשמ"ח | משה פרג | ב' באייר תשמ"ח |
| 45 | 1 |  | חורבת רבי יהודה חסיד | יצחק גרנות | כ"ז בניסן תשנ"ג |
| 55 | 1 |  | המספר 55 | איתן הנדל | כ"ה בניסן תשס"ג |
| 60 | 1 |  | המספר 60 | מירי ניסטור סופר | כ"ג בניסן תשס"ח |
| 70 | 1 |  | המספר 70 והישגי המדינה | טל הובר | כ"ד בניסן תשע"ח |
| 75 | 3 |  | המספר 75 והישגי המדינה: ביטחון, כלכלה, תשתיות | דוד בן הדור | ו' בניסן תשפ"ג |
הערות שוליים

↑  מידע על בול יום העצמאות העשרים וחמישה, באתר התאחדות בולאי ישראל.
↑  מידע על גיליונית זיכרון יום העצמאות העשרים וחמישה, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות השני, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות השלישי, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות הרביעי, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות החמישי, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות השישי, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות השביעי, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות השמיני, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות התשיעי, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות העשירי, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות האחד עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות השנים עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות השלושה עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות הארבעה עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות החמישה עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות השישה עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות השבעה עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות השמונה עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות התשעה עשר, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות העשרים, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות העשרים ואחד, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות העשרים ושניים, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות העשרים ושלושה, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בולי יום העצמאות העשרים וארבעה, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות העשרים וחמישה, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות השלושים וחמישה, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על גליונית זכרון יום העצמאות הארבעים, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול יום העצמאות הארבעים וחמישה, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול 60 שנה לעצמאות ישראל, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול 60 שנה לעצמאות ישראל, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול 70 שנה לעצמאות ישראל, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול 75 שנה לעצמאות ישראל – ביטחון, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול 75 שנה לעצמאות ישראל – כלכלה, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול 75 שנה לעצמאות ישראל – תשתיות, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  מידע על בול לכבוד צבא הגנה לישראל, באתר התאחדות בולאי ישראל
בול לכבוד צבא הגנה לישראל, יום העצמאות ה-20, 1968.
ביני פלדסטין

| --- | --- |

 לידה:  28 ביוני 1993 (בת 31) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וסליין  בית ספר הרווארד-וסטלאק 
 פרופיל ב-IMDb
 
אליזבת גריר "ביני" פלדסטין (באנגלית: Elizabeth Greer "Beanie" Feldstein; נולדה ב-24 ביוני 1993) היא שחקנית וזמרת אמריקאית-יהודייה. היא גילמה תפקידים שונים, בין היתר בקומדיה "שכנים 2" משנת 2016 ובסרט הדרמה "ליידי בירד" משנת 2017. על תפקידה בקומדיה "חורשות את הלילה" משנת 2019, היא קיבלה מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר. בתיאטרון ברודוויי היא הופיעה בהפקה של "Hello, Dolly!" משנת 2017 עד 2018. בטלוויזיה, היא גילמה את ג'נה בסדרה "מה שקורה בצללים", וכמו כן גילמה את מוניקה לווינסקי בעונה השלישית של "סיפור פשע אמריקאי".
ראשית חיים וחינוך

פלדסטין נולדה בלוס אנג'לס, בתה היחידה של שרון לין, מעצבת תלבושות וריצ'רד פלדסטין, רואה חשבון של להקת Guns N 'Roses. פלדסטין היא יהודייה. היא הצעירה מבין שלושה ילדים; אחיה הגדול הוא השחקן ג'ונה היל ואילו אחיה הבכור, מנהל להקת מארון 5, ג'ורדן פלדסטין (1977–2017), מת במפתיע מקריש דם בגיל 40. אחיה כינו אותה "ביני" כשהייתה בת שנתיים. היא למדה בבית הספר הרווארד-ווסטלייק בלוס אנג'לס ובסטאגדור מנור, מחנה תיאטרון בניו יורק. היא ועמיתה בברודוויי ושחקן הקולנוע בן פלאט היו החברים הטובים ביותר מאז התיכון. היא בוגרת אוניברסיטת וסליין משנת 2015 עם תואר ראשון בסוציולוגיה.