stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כנף ציון
עבודת המטה והליך הרכישה > ועדת גולדברג

ועדת גולדברג הוקמה ב-15 בדצמבר 2013 במטרה לבחון את ההיתכנות הכלכלית לרכישת מטוס, את הבעיות במצב הקיים ואת הדרכים לתיקונן.
הוועדה בראשותו של השופט בדימוס אליעזר גולדברג. וחבריה היו מפקד חיל האוויר לשעבר, אלוף (מיל') עידו נחושתן, וסגנית נשיא לשכת רואי חשבון בישראל, רו"ח איריס שטרק. בפני הוועדה הופיעו 23 אישים, ובהם ראש הממשלה, מנכ"לית בית הנשיא, ראשי המוסד, השב"כ, המטה לביטחון לאומי (מל"ל) והחשבת הכללית במשרד האוצר. הוועדה הצביעה על שני ליקויים חמורים הקיימים כיום בהטסת ראשי המדינה לחו"ל – היעדר מערך אלחוטי מוצפן במטוס, המונע יצירת קשר טלפוני שוטף, והיעדר אמצעי אבטחה, שמונע טיסה למדינות מסוימות, ובהתאם קבעה כי "די בחסרונות כמו תקשורת ואבטחת המטוס הקיימים כיום במטוסים הנחכרים לטיסות מסוימות ואשר יהיו קיימים באותה מידה אם תהיה התקשרות ארוכת טווח עם חברת תעופה, כדי להצדיק מסקנה בדבר קיומו של צורך לרכוש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה". הוועדה ציינה כי "עמדת השב"כ, הרואה חשיבות יתרה בכך שהמטוס ישמש לנסיעות הנשיא וראש הממשלה בלבד, ולא ייעשה בו שימוש לביצוע משימות שוטפות אחרות, מקובלת על הוועדה".
ב-4 במאי 2014 אימצה ממשלת ישראל ה-33, בראשות בנימין נתניהו, את דו"ח ועדת גולדברג. מנגד, ההחלטה ספגה ביקורת ציבורית על העלות. דווח גם כי נשיא המדינה באותה העת, ראובן ריבלין, אמר כי הוא מעדיף לטוס בטיסות מסחריות שבהן ישנו מגע עם הציבור.
באוגוסט 2020 הורה משרד ראש הממשלה לתעשייה האווירית לקרקע את המטוס. עם תחילת כהונתה של ממשלת ישראל ה-36 הציע שר החוץ וראש הממשלה החלופי יאיר לפיד למכור את המטוס, אולם מערכת הביטחון התנגדה לכך. בדצמבר 2021, באיחור של שלוש שנים בהשוואה לתכנון הראשוני, קיבל המטוס תעודת כושר טיסה, אך לא נעשה בו שימוש.
בתחילת ינואר 2023, עם שובו לכהונת ראש ממשלת ישראל, הורה בנימין נתניהו להכין את המטוס לפעילות.
עבודת המטה והליך הרכישה > דו"ח מבקר המדינה

בחודש מרץ 2022 פרסם מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, דו"ח ביקורת על פרויקט "כנף ציון". הדו"ח הציג חריגה ניכרת בתקציב הפרויקט ועיכוב של כשלוש שנים בלוח הזמנים שלו.
עבודת המטה והליך הרכישה > דו"ח מבקר המדינה > ציר זמן

הדוח קובע שהיוזמה לרכישת מטוס ייעודי עבור ראשי המדינה החלה להתגלגל ב-2010 ומפרט ציר זמן של התנהלות הפרויקט בין השנים 2010 ל-2021.
2010 – מינוי צוות במשרד האוצר לבחינת חלופות להטסת ראשי מדינה.
מאי 2011 – הגשת עבודה של חברת ייעוץ שנשכרה על ידי החשבת הכללית. הצוות קובע כדאיות כלכלית של רכש והסבה ב-40 מיליון דולר, ועלות תפעול שנתית כ-5 מיליון דולר ל-20 טיסות שנתיות (25 מיליון דולר ל-5 שנים; הסכום כלל מע"מ). אחרת, מוטב לדעת החברה לחכור מטוס מחברת תעופה ישראלית לתקופת התקשרות ממושכת, או לרכוש מטוס דואלי – כזה שיוכל לשמש טיסות מטען בזמן מנוחה.
מאי 2012 – הגשת המלצת צוות השרים בראשות שר התחבורה עם שר האוצר ושר המשפטים על בחירה בחלופה של רכש מטוס מיוחד להטסת ראשי מדינה. המזכיר הצבאי של ראש הממשלה המליץ שלנוכח האתגר הביטחוני כי משרד הביטחון יוביל את הרכש.
נובמבר 2012 – ניתוח שעשה צוות משרד הביטחון, שמונה על ידי מנכ"ל המשרד, שהתבסס על תוצאות ה-RFI, הצביע על פער בהערכת העלויות בתפעול מטוס ייעודי לעומת המחיר שייצג כדאיות כלכלית על פי צוות משרד האוצר. על פי הערכות צוות משרד הביטחון עלות הרכש וההסבה היא 77.5 מיליון דולר ועלות תפעול שנתית 12.9 מיליון דולר (64.5 מיליון דולר ל-5 שנים) ל-20 טיסות שנתיות. הסכומים לא כללו מע"מ.
דצמבר 2013 – ממשלת ישראל החליטה על הקמתה של ועדה ציבורית שתעסוק בבחינת מכלול ההיבטים הנוגעים לרכישת מטוס להטסת ראשי המדינה במסגרת תפקידיהם.
אפריל 2014 – ועדת גולדברג המליצה על רכש מטוס, לנוכח הצרכים שמטוס זה ממלא. ההערכה שהוצגה לוועדה עלות רכש + תפעול 5 שנים כ-592 מיליון ש"ח.
יולי 2015 – לקראת הדיון בקבינט המדיני-ביטחוני, עדכן צוות משרד הביטחון את אומדן התקציב למחירי 2015. האומדן שצוין במצגת האמורה לראש מנהל ההרכשה והייצור הסתכם ב-598 מיליון ש"ח (לא כולל מע"מ).
אוגוסט 2015 – הקבינט המדיני-ביטחוני החליט כי משרד רה"מ ירכוש, באמצעות משרד הביטחון ובדרך של מכרז שיאופיין על ידי משרד ראש הממשלה, מטוס ייעודי לצורך הטסת ראשי המדינה. הוקצו 729 מיליון ש"ח לפרויקט.
נובמבר 2015 – משרד הביטחון פרסם מכרז לרכש מטוס מסוג בואינג 767-300ER, הסבתו ותחזוקתו ולהפעלת שירותי הטסת ראשי המדינה שנוהל על ידי מנהל ההרכשה והייצור – גוף הרכש של משרד הביטחון.
אוגוסט 2016 – התעשייה האווירית לישראל נבחרה לניהול הפרויקט בעלות של 450 מיליוני ש"ח. בעקבות תוצאות המכרז והחלטת ממשלה, נקבע בפועל תקציב הפרויקט ל-590 מיליון ש"ח.
ספטמבר 2016 – משרד הביטחון חתם עם התעשייה האווירית על הסכם לרכש המטוס, ביצוע התקנות בו, תפעולו ותחזוקתו.
ספטמבר 2016 – התעשייה האווירית החלה לבצע את שלב ההקמה בפרויקט שכלל על פי ההסכם: רכש של מטוס, הסבתו בהתאם לדרישות משרד רה"מ בכל הנוגע לתצורת הפנים שלו וליכולותיו בהיבטי ביטחון, אוויוניקה ותקשורת, וכן הקמת תשתיות באתר חניית המטוס בבסיס חיל האוויר.
ספטמבר 2018 – המועד שבו התעשייה האווירית הייתה צריכה למסור את המטוס לפי ההסכם.
יוני-יולי 2021 – הערכת המבקר למועד מסירת המטוס למשרד ראש הממשלה.
עבודת המטה והליך הרכישה > דו"ח מבקר המדינה > פירוט והרחבה

הדוח מציין כי רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה הוא פרויקט ייחודי, מורכב וראשון מסוגו בארץ, ולו היבטים ביטחוניים, היבטי פיתוח וטכנולוגיה, היבטים ממלכתיים והיבטי אסדרה. עבור חלק מהשותפים בפרויקט זהו העיסוק הראשון בעולמות התעופה.
הדוח מציין שהפער הגדול בעלות הפרויקט בין הערכת האוצר לבין הערכת משרד הביטחון נבע בשל השינוי במתודולוגיות שנעשו. בעוד שמשרד האוצר נקט בגישה של Design To Cost (אפיון לפי סכום מוגבל שנקבע מראש), משרד הביטחון נקט בגישה של Bottom-Up (אפיון לפי דרישות הנצרכות כמו אבטחה, תקשורת, רישיון צבאי וכו').
הביקורת העלתה ליקויים בעבודות המטה שנעשו לצורך תמיכה בקבלת ההחלטות משנת 2010 ועד אישור הקבינט. זאת בעיקר בכל הנוגע להערכת עלויות (שקפצה מהערכה שהוצגה בוועדת גולדברג בשנת 2014 בחישוב לחמש שנות הפעלה מכ-592 מיליון ש"ח; להחלטת הקבינט באוגוסט 2015 לעלות של כ-729 מיליון ש"ח), וכן בנוגע לקביעת מאפייני המטוס ודרישות מרכזיות בפרויקט, באפיון הדרישות הביטחוניות ובתיאום הביטחוני בין הגופים המעורבים בשלבים הראשונים של מימוש הפרויקט. בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2016 אושרה עלות של 590 מיליון ש"ח (שכללה 140 מיליון ש"ח עבור שינויים, שיפורים ותכולות בלתי צפויות) בהתבסס בין היתר על תוצאות המכרז. לאחר סיום המכרז נעשו בפרויקט שינויים (בהיקף של כ-60 מיליון ש"ח) שהביאו לחוסר יעילות ולעיכוב בלוח הזמנים, בין היתר בשל הצורך בתכנון מחדש ובתהליכי משא ומתן נוספים. ולא נותר תקציב עבור הוצאות בלתי צפויות להפעלת המטוס.
המבקר מצא כי צוות משרד הביטחון נקב בעלות ללא מע"מ, אך לא ציין זאת. כמו כן, המל"ל, אשר השווה בין שתי העבודות של הצוותים והציג לוועדה את ממצאי ההשוואה בין שתי העבודות, לא התייחס לעניין המע"מ.
הדוח מציין כי לא נמצא תיעוד לעבודת המטה ונימוקים לדרישות המרכזיות בבחירת המטוס (טווח הטיסה הישירה, מספר הנוסעים במטוס ותצורת הפנים שלו) שקבע משרד ראש הממשלה בשנת 2010, והם גם לא נבחנו במסגרת תהליך קבלת ההחלטות שבוצע בשנים שלאחר מכן.
הדו"ח מציין שהמל"ל לא הדגיש בפני שרי הקבינט כי החלטתם להגדיל את תקציב "כנף ציון" ל-729 מיליון שקל תחרוג ב-20% מהעלויות שהוצגו בעבר.
הדו"ח מציין שהיו שני בלוקי שינויים. הראשון עלותו 46.9 מיליון ש"ח. והשני עלותו 12.9 מיליוני ש"ח. ושהחריגה בתקציב של 40 מיליון וחצי שנה בלוחות הזמנים, נגרמה בשל דרישות לשינויים בתצורת המטוס ובעיצוב הפנים, דבר ש"לא נעשה בתהליך מובנה וסדור" וכי "משרד רה"מ לא הגדיר באופן מפורט את השינויים בתצורת המטוס ובעיצוב הפנים ולא בחן את עלותם לעומת תועלתם ונחיצותם".
הדוח קובע כי אי שילוב בלוקי השינויים אחד בשני, הביאה לחוסר יעילות ועיכוב בלוחות הזמנים וממליץ "לשב"כ ומשרד ראש הממשלה לפעול לתכנון מיטבי של מכרזי פרויקטים לרבות בהיבטי תצורה ועיצוב".
הדוח מציין כי העיכוב של כמעט שלוש שנים במסירת הפרויקט נבע משינויים רבים בעיצוב הפנים של המטוס ועיכובים בקבלת החלטות במשרד ראש הממשלה, התחייבות התעשייה האווירית ללוחות זמנים קצרים מדי למסירת המטוס, הערכות חסר של התעשייה האווירית להתקנת הציוד במטוס, מימוש דרישות ביטחון מחמירות עקב העברת האחריות לאבטחת המטוס וסביבתו לאגף הביטחון במשרד ראש הממשלה, והשפעותיה של מגפת הקורונה.
הדו"ח אינו נוקב בשמם של מובילי הפרויקט.
עבודת המטה והליך הרכישה > דו"ח מבקר המדינה > עיקרי המלצות המבקר

לנוכח התארכות הפרויקט המבקר המליץ למשרד ראש הממשלה, המטה לביטחון לאומי ומשרד הביטחון לגופים הללו יוודאו כי לפרויקטים עתידיים בעלי חשיבות ציבורית וביטחונית ייקבע לוח זמנים ריאלי לביצועם, שמביא בחשבון את מורכבות הפרויקט, ואת השפעות השינויים על כלל הגורמים וכי לוח זמנים זה יאפשר בקרה מיטבית אחר התקדמותו של הפרויקט, בכדי שימומשו בזמן הקצר האפשרי.
עוד המליץ המבקר בפרויקטים לאומיים שעלותם מאות מיליוני ש"ח, ובייחוד בפרויקטים ראשוניים ומורכבים, על משרד ראש הממשלה להקפיד לקיים עבודת מטה בשיתוף הגורמים המקצועיים הרלוונטיים לצורך קיומם של תהליכי קבלת החלטות סדורים ואפיון של דרישות הנותנות מענה לצרכים קיימים. על משרד ראש הממשלה והמטה לביטחון לאומי להקפיד על תיעוד החלטות בפרויקט ותהליך קבלתן (עמ' 453 בדוח המלא).
עוד המליץ על משרד הביטחון והמל"ל להקפיד על הצגת נתונים מלאה, מעודכנת ועל בסיס השוואתי בכל שלביו של פרויקט, תוך התייחסות להמלצות קודמות של ועדות ציבוריות, אם מונו, שהתקבלו לגבי הפרויקט. זאת כדי שוועדות ציבוריות יוכלו להמליץ על דרכי פעולה, ומקבלי ההחלטות לרבות הממשלה והקבינט יוכל לקבל החלטות על בסיס תשתית עובדתית מלאה. כמו כן מומלץ כי המל"ל יבצע ניתוח חלופות בסוגיות מהותיות הכולל בחינה של משמעויותיהן לרבות בהיבטים כלכליים ותפעוליים, ויביא את ניתוח החלופות לידיעת הקבינט לצורך תמיכה בקבלת ההחלטה.
על גופי הביטחון להקפיד על אפיון מלא של הדרישות הביטחוניות ועל תיאום מלא ביניהם בחלוקת האחריות ותהליכי העבודה.
מומלץ כי החטיבה הטכנולוגית בשב"כ תשולב בעתיד בפרויקטים דומים מהשלבים הראשונים.
מומלץ כי משרד ראש הממשלה יקפיד בפרויקטים עתידיים כי התוספות התקציביות עבור שינויים מהותיים יתואמו מול משרד האוצר בכדי שתתאפשר קבלת עובדות מבוססות.
המטוס

לפי הדרישות העיקריות של משרד ראש הממשלה ומסגרת התקציב שאושרה הוחלט כי יש להתבסס על מטוס בואינג מדגם 767 או 777. מטוס בואינג 737 נפסל בשל קוצר הטווח שלו ומספר הנוסעים המצומצם שהוא יכול לשאת. גם מטוסי איירבוס נפסלו, אף על פי ששניים מהם, איירבוס 321 ניאו, מצויים בצי ארקיע, ואירבוס אחרים בצי ישראיר. נטען לכאורה כי בשימוש בישראל צפויות "משמעויות כבדות להקמת היכולת". מטוס חדש של חברת בואינג מהדגמים שצוינו נפסל בשל עלויותיו הגבוהות, שנאמדו בידי חיל האוויר ב-180 עד 200 מיליון דולר לפני הסבה. בסופו של דבר נבחר מטוס מדגם 767 משומש. המטוס נבחר למרות יציאת מטוסי נוסעים מדגם זה משירות, כיוון שמטוסים מדגם זה עוברים הסבה למטוסי מטען, ולכן תחזוקתם וזמינותם עדיין אפשרית גם בראייה עתידית.
ב-22 ביולי 2016 נחת המטוס לראשונה בישראל, לתהליך של שדרוג, שיפוץ והתאמה, שנקבעו בסך של 400 מיליון שקל חדש לפי החלטת הקבינט מ-2014. עד לחשיפתו של המטוס בחודש אוקטובר 2019 לא פורסם מידע באשר לסוג המטוס, היקף המימון, התקדמות הפרויקט, מה צפוי להיות מותקן במטוס ומתי הוא יהפוך מבצעי ויוכנס לשימוש – מאחר שעל פי הנחיית הצנזורה הצבאית, נתונים אלה לא הותרו לפרסום.
המטוס, מסוג בואינג 767-300ER, שיוכל לטוס ללא הפסקה עד ארצות הברית, ברזיל או יפן, היה בעבר בשירות החברות קוואנטס ואוסטרליאן איירליינס (אנ') כשרישומו היה VH-OGV וטיסת הבכורה הייתה ב-6 ביוני 2000. רישומו החדש הוא 4X-ISR,‏ 4X הוא תחילת כל רישום מטוס ישראלי, ISR הוא קיצור של מדינת ישראל, כלומר הוא מטוס רשמי של המדינה.
במטוס הורכבו מערכות שליטה ובקרה מתקדמות שיאפשרו תקשורת מוצפנת עם הקרקע, לצד מערכות הגנה מפני טילים כדוגמת מערכת "מגן רקיע" של חברת "אלביט מערכות" ומערכות הגנה מפני תקיפת סייבר.
מטוסים מדגם בואינג 767 אינם משמשים יותר חברות תעופה ישראליות, למעט "צ'אלנג' איירלינס" שמפעילה אותם בתצורת מטען, כך שנדרשים אימון ותחזוקת כשירות מבצעית של טייסי מטוס ראשי המדינה לשם הטסת מטוס זה בלבד. המטוס מופעל על ידי טייסת 120 של חיל האוויר, שצפויה להפעיל בעתיד מטוסי תדלוק מסוג KC-46, המבוססים על בואינג 767.
בתחילת דצמבר 2021 קיבל המטוס תעודת כושר טיסה מרשות התעופה האזרחית, אך הוא נותר בחניון בתעשייה האווירית.
טיסות ראשונות

בסוף מאי 2022 הועבר המטוס בטיסה לבסיס חיל האוויר נבטים לאחסונו בהאנגר ייעודי.
ב-24 בנובמבר 2022 המריא המטוס לטיסת כשירות ותחזוקה.
ב-21 בפברואר 2024 טס לראשונה לאתונה לצורך תרגול מבצעי.
ב-13 באפריל 2024 המריא המטוס מבסיס חיל האוויר נבטים למקום שנשמר בסוד בכדי למנוע את פגיעתו במהלך המתקפה האיראנית על ישראל.
ב-16 ביולי 2024 המריא המטוס לוושינגטון, כהכנה לביקורו של ראש הממשלה נתניהו שם.
ב-22 ביולי 2024 המריא המטוס לטיסתו הרשמית הראשונה, עם ראש הממשלה בנימין נתניהו לוושינגטון, ארצות הברית לקראת נאומו בקונגרס. ב-26 ביולי 2024 המריא המטוס מוושינגטון לפאלם ביץ' פלורידה, לקראת פגישתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו עם המועמד הרפובליקני לנשיאות והנשיא לשעבר דונלד טראמפ.
ב-11 בספטמבר 2024 טס לראשונה המטוס עם נשיא המדינה יצחק הרצוג לביקורו בסרביה ואלבניה.
ראו גם

מטוס נשיאותי
בית ראש הממשלה
משכן הנשיא
אייר פורס 1 – המקביל האמריקאי
המטוס הנשיאותי של רוסיה – המקביל הרוסי
דריוס גרלנד

| --- | --- |

גרלנד בשנת 2022
 לידה:  26 בינואר 2000 (בן 25) גארי, אינדיאנה, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.85 מטרים
 מספר:  10
 מכללה:  אוניברסיטת ואנדרבילט
 דראפט:  בחירה חמישית, 2019 קליבלנד קאבלירס
 קבוצות כשחקן
 2019–:  קליבלנד קאבלירס
 הישגים כשחקן
 בחירה למשחק האולסטאר (2022, 2025)
דריוס גרלנד (באנגלית: Darius Garland; נולד ב-26 בינואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת קליבלנד קאבלירס מליגת ה-NBA, בעמדת הרכז. אביו, וינסטון גרלנד, שיחק ב-NBA בין השנים 1987–1995.
קריירת תיכונים ומכללות

גרלנד נולד בעיר גארי שבאינדיאנה, ובגיל 12 עבר עם משפחתו לנאשוויל שבטנסי. בכל 4 עונותיו בקבוצת הכדורסל של "אקדמיית ברנטווד" זכה עמה באליפות ליגת התיכונים השנייה של טנסי, וב-3 מתוכן זכה בתואר שחקן התיכונים המצטיין של הליגה. בעונת 2017/2018 קלע 27.6 נקודות בממוצע למשחק, נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן ובנייקי הופ סאמיט, וזכה בתואר השחקן המצטיין של כל ליגות התיכונים בטנסי.
בשנת 2018 החל גרלנד ללמוד באוניברסיטת ואנדרבילט אשר בנאשוויל, ובארבעת משחקיו הראשונים בקבוצת הכדורסל שלה הצטיין עם ממוצע של 19.8 נקודות למשחק. במהלך המשחק החמישי של העונה, ב-23 בנובמבר 2018, נפצע בברכו השמאלית ונאלץ להתפנות לקבלת טיפול. מאוחר יותר התברר כי מדובר בקרע במניסקוס, אשר השבית את גרלנד ממשחק עד לסיום העונה. בינואר 2019 הודיע על כוונתו לעזוב את ואנדרבילט כבר לאחר עונה אחת, ולהעמיד את עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA.
קריירת משחק ב-NBA

בדראפט ה-NBA‏ 2019 נבחר גרלנד בבחירה החמישית, על ידי קליבלנד קאבלירס. לאורך עונת הרוקי שלו שימש כשחקן חמישייה קבוע בקליבלנד, ותרם 12.3 נקודות ו-3.9 אסיסטים בממוצע למשחק.
בשנת 2022 נבחר למשחק האולסטאר של ה- NBA.
סטטיסטיקות הקריירה > בליגת המכללות

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | ואנדרבילט | 5 | 5 | 27.8 | 0.537 | 0.478 | 0.750 | 3.8 | 2.6 | 0.8 | 0.4 | 16.2 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | קליבלנד | 59 | 59 | 30.9 | 0.401 | 0.355 | 0.875 | 1.9 | 3.9 | 0.7 | 0.1 | 12.3 |
| 2020/2021 | קליבלנד | 54 | 50 | 33.1 | 0.451 | 0.395 | 0.848 | 2.4 | 6.1 | 1.2 | 0.1 | 17.4 |
| 2021/2022 | קליבלנד | 68 | 68 | 35.7 | 0.462 | 0.383 | 0.892 | 3.3 | 8.6 | 1.3 | 0.1 | 21.7 |
| 2022/2023 | קליבלנד | 69 | 69 | 35.5 | 0.462 | 0.410 | 0.863 | 2.7 | 7.8 | 1.2 | 0.1 | 21.6 |
| קריירה |  | 250 | 246 | 34.0 | 0.449 | 0.387 | 0.871 | 2.6 | 6.7 | 1.1 | 0.1 | 18.5 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022/2023 | קליבלנד | 5 | 5 | 37.8 | 0.438 | 0.387 | 0.840 | 1.8 | 5.0 | 1.6 | 0.2 | 20.6 |
| קריירה |  | 5 | 5 | 37.8 | 0.438 | 0.387 | 0.840 | 1.8 | 5.0 | 1.6 | 0.2 | 20.6 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות ה-NBA של וינסטון גרלנד, באתר basketball-reference.com
↑  גרלנד הצטיין במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, באתר אוניברסיטת ואנדרבילט, 29 במרץ 2018
↑  גרלנד זוכה בתואר שחקן העונה בטנסי, באתר tennessean.com,‏ 8 במרץ 2018
↑  סטטיסטיקות המכללות של גרלנד, באתר sports-reference.com
↑  דריוס גרלנד יחמיץ את כל המשך העונה, באתר ESPN,‏ 27 בנובמבר 2018
↑  גרלנד מעמיד את עצמו לבחירה בדראפט 2019, באתר bleacherreport.com,‏ 23 בינואר 2019
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2019, באתר basketball-reference.com
דיברה תורה כלשון בני אדם

הביטוי דיברה תורה כלשון בני אדם מופיע אצל חז"ל פעמים מספר, כמבטא את העובדה שעל אף שהתורה היא אלוהית, הרי לשונה היא כלשון בני אדם.
אצל חכמי ימי הביניים (הראשונים), הורחב ביטוי זה, ואומץ במיוחד כדי להסביר לשונות של הגשמת האל בכך שהן באו "לשׂבר את האוזן" כדי שבני האדם יבינו את הדברים הנאמרים כלפי האל המופשט, ובקבלה הורחב ביאור זה ללמוד את תורת האלוהות מלשון ומגוף בני האדם.
משמעות המושג אצל חז"ל

בחז"ל מופיע הביטוי בכעשרים מקומות, ובהם הוא מובא כדי להסביר מדוע תנא מסוים אינו דורש את הלשון הכפולה בה הפסוק משתמש (למשל, ”הִכָּרֵת תִּכָּרֵת” ו”אִם רָאֹה תִרְאֶה”). ההסבר לכך הוא שעל אף אלוהיותה של התורה היא "דיברה כלשון בני אדם", ובני אדם מדברים בכפל לשון לפעמים לתפארת המליצה או כדי לחזק את ציוויים.
העניין שנוי במחלוקת – האם מקבלים את הטענה שהתורה דיברה בלשון בני אדם וממילא אין צורך למצוא דרשה נסתרת בדברי התורה, או שחייבים לדרוש כל מילה ומילה. מכיוון שהעניין שנוי במחלוקת, כאשר התלמוד משתמש בטענה מעין זו, הוא לרוב יביא את הדעה השנייה ("אידך מאן דאמר") שחולק על הטענה, ויסביר לשיטתה את הדרשה הנדרשת מהפסוק ומהיכן הדעה הראשונה דורשת את הדרשה האחרונה.
דוגמה:
מאי שנא גבי נזירוּת? דכתיב: "נָזִיר לְהַזִּיר". נדרים נמי, הא כתיב: "לִנְדֹּר נֶדֶר". והיקישא למה לי?

אי כתב "נדר לנדור" כדכתב "נזיר להזיר", כדקאמרת, לא צריך היקישא. השתא דכתיב "לנדֹר נדר", דיברה תורה כלשון בני אדם.

הניחא למאן דאית ליה "דיברה תורה כלשון בני אדם"; אלא למאן דלית ליה דיברה תורה כלשון בני אדם, האי "לנדֹר נדר" מאי עביד ליה?

דריש ליה לעשות ידות נדרים כנדרים, ומקיש נזירוּת לנדרים.
תרגום: במה שונה נזירוּת? [הרי גם] בה נאמר "נזיר להזיר". נדרים גם כן הרי נאמר בהם "לנדֹר נדר". ולמה לי [למה צריך] היקש?

אם היה כותב "נדר לנדור" כפי שכתב "נזיר להזיר", [אז] כפי שאתה אומר – לא צריך היקש. עכשיו שנאמר "לנדֹר נדר", [אפשר לומר כי] דיברה תורה כלשון בני אדם.

זה נוח למי שיש לו [שמקבל את הכלל של] "דיברה תורה כלשון בני אדם"; אבל למי שאין לו [שלא מקבל את הכלל של] "דיברה תורה כלשון בני אדם", מה הוא עושה עם "לנדֹר נדר"?

הוא דורש אותו [כדי] לעשות ידות נדרים כנדרים, ומקיש [משווה] נזירוּת לנדרים.
וכן להפך, שהגמרא כן דנה רק בלשון בני אדם נמצא במסכת מכות, דף י"ב. עיינו שם[דרושה הבהרה].
משמעות המושג אצל הראשונים

בקרב ראשונים המצדדים בתורת שלילת התארים יוחסה לביטוי משמעות שונה בתכלית, כאשר הוא שימש להסבר השימוש בתורה בביטויים המגשימים את האל. התייחסות נודעת למושג זה מצויה במורה נבוכים של הרמב"ם:
ידועה לך האמירה שלהם (חז"ל) הכוללת את כל סוגי הפירושים הקשורים בתחום זה, דהיינו, מה שאמרו: דברה תורה כלשון בני אדם. משמעות הדבר שכּל מה שבני-האדם כולם מסוגלים להבינו ולציירו במחשבה ראשונה הוא אשר יוחס כהכרחי לאל יתעלה. לכן הוא תואר בתארים המצביעים על גשמות, כדי להורות על כך שהוא יתעלה נמצא. שכן אין ההמון משיג ברגע הראשון מציאות זולת מציאות של גוף דווקא. לדעתם מה שאינו גוף, או מצוי בתוך גוף, אינו נמצא.
והמהדיר העיר שם:
בתלמוד דברים אלה באים להגיד שיש בתורה פסוקים שצריך להבינם כפשוטם ולא לדרוש אותם. הביטוי מובא לרוב כהסבר מדוע חכם פלוני אינו מקבל את הדרש שחכם אחר דורש פסוק נתון. אלטמן, עמ' 80, ואחריו אברהם נוריאל... כבר הצביעו על כך שהרמב"ם נותן לאימרה זאת משמעות אחרת לגמרי. הרמב"ם משתמש בביטוי זה... לומר שהתורה מדברת בלשון המותאמת להבנת ההמון – ולכן אין להבין את דברי התורה כפשוטם. נראה אפוא שהרמב"ם מעניק לביטוי זה משמעות הפוכה ממש מן המשמעות שבה משמש הביטוי בתלמוד.
שוורץ מציין שם כי קדמו לרמב"ם בהוראת ביטוי זה רבנו בחיי אבן פקודה בחובות הלבבות, רבי יהודה הלוי, ר' אברהם אבן דאוד ויהודה בן קוריש.
בקבלה ובחסידות

על פי הקבלה, הלימוד מלשון התורה אינו דרכו[דרושה הבהרה] אלא גם הלשון כשלעצמה היא מערכת מדויקת של דימויים שעל ידה מבינים נושאים שונים בקבלה ותורות שונות באלוהות. לדוגמה, על פי תורת הראשונים, הפסוק ”וַיִּפַּח בְּאַפָּיו נִשְׁמַת חַיִּים” נלמד כמשל – שדברה תורה בלשון בני אדם. התורה השתמשה בלשון נפיחה אף שאינה שייכת אצל הקב"ה, שאין לו גוף.
בתורת הקבלה והחסידות נלמד מכך, שכמו שיש נפיחה במובן האנושי, כך יש מעין זה ברוחניות – אלוהים נפח את נשמת האדם. כשם שבנפיחה באדם, הנפיחה מגיעה מעומק נשמתו[דרוש מקור] ונשימתו, אך אינה מוגבלת באותיות של דיבור או צעקה[דרושה הבהרה], כך נפיחת הקב"ה באדם הראשון היא מעצמותו ומדרגתו העליונה, ואינה מוגבלת בדיבור. בקבלה מובא פסוק זה על מנת להוכיח שדרגת נשמת האדם היא מהאלוהות והיא למעלה מעשרת המאמרות.
הרב מנחם עזריה מפאנו קיבל את הקביעה שיש קשר בין לשון התורה ללשון בני אדם, אלא שלדעתו לשון התורה מכתיב את לשון בני אדם ולא להפך:
ראו גם

אין מקרא יוצא מידי פשוטו
לקריאה נוספת

הרב עדין שטיינזלץ, ביאור על ספר התניא, איגרת התשובה, פרק ד'.
א' נוריאל, 'דברה תורה כלשון בני אדם' ב'מורה נבוכים', דת ושפה... בעריכת משה חלמיש ואסא כשר, תשמ"ב (1981) (נדפס שנית: א' נוריאל, גלוי וסמוי בפילוסופיה היהודית בימי הביניים, תש"ס, עמ' 93–99).
שרה קליין-ברסלבי, פירוש הרמב"ם לסיפור בריאת העולם, תשמ"ח, עמ' 24–27.
הערות שוליים

↑  ספר במדבר, פרק ט"ו, פסוק ל"א
↑  ספר שמואל א', פרק א', פסוק י"א
1 2  ספר במדבר, פרק ו', פסוק ב': ”דַּבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם: אִישׁ אוֹ אִשָּׁה כִּי יַפְלִא לִנְדֹּר נֶדֶר נָזִיר לְהַזִּיר לַה'.”
↑  שער הייחוד, פרק י'
↑  ספר הכוזרי ה', כ"ז
↑  בפתיחה לספר 'האמונה הרמה'
↑  בספרו 'רסאלה', עמ' 180-181
↑  יוסף טובי, ה'רסאלה' והמחקר המשווה של העברית והערבית, על החיבור הבלשני 'רסאלה' מאת יהודה בן-קוריש, מהדורת דן בקר, פורסם בפעמים, 29, תשמ"ז 1986, עמ' 148–152, באתר מה-יא"ה
↑  ספר בראשית, פרק ב', פסוק ז'
↑  עשרה מאמרות, מאמר חקור דין, ג כב
ג'ריקה הינטון

| --- | --- |

הינטון בשנת 2018
 לידה:  21 בספטמבר 1981 (בת 43) דאלאס, טקסס, ארצות הברית ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית 
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 עיסוק:  שחקנית
 jerrikahinton.com
 
ג'ריקה הינטון (באנגלית: Jerrika Hinton; נולדה ב-21 בספטמבר 1981), היא שחקנית אמריקאית, הידועה בעיקר מתפקידה כסטפני אדוארדס בסדרת הדרמה הרפואית של ABC, "האנטומיה של גריי".
ראשית חייה

הינטון נולדה וגדלה באוק קליף, דאלאס, טקסס, שבארצות הברית. היא בתם של סינתיה, עובדת ממשלתית בפנסיה, ואוואלון הינטון.
קריירה > תחילת הקריירה

הינטון החלה את הקריירה שלה בהפקות בימתיות. היא עשתה את הופעת הבכורה שלה בקולנוע בסרט העצמאי "גשם" בשנת 2006. בשנים הבאות, הינטון כיכבה בתפקידי אורח במספר סדרות טלוויזיה כמו "בנות גילמור", "כולם שונאים את כריס", "זואי 101", "הלוחשת לרוחות", "אחת שיודעת", "שקר לי", "בונז", ו"סקנדל".
קריירה > "האנטומיה של גריי"

בספטמבר 2012, הוכרז כי הינטון לוהקה לעונה התשיעית של סדרת הדרמה הרפואית של שונדה ריימס, "האנטומיה של גריי" בתפקיד המתמחה סטפני אדוארדס.
במרץ 2016, לאחר שלוש עונות כשחקנית קבועה בתוכנית "האנטומיה של גריי", שונדה ריימס ליהקה את הינטון כדמות הראשית של הפיילוט, "טוסט", אך הפיילוט לא הוזמן לסדרה. בשנת 2017 הינטון עזבה את ה"האנטומיה של גריי" לאחר 4 עונות.
קריירה > אחרי "האנטומיה של גריי"

בינואר 2017, הוכרז כי הינטון תככב לצד הולי האנטר ב"כאן ועכשיו", סדרת דרמה של HBO שנוצרה על ידי אלן בול.
בשנת 2019 היא החלה לשחק את נטלי גורמן בסדרה "סרבנט", בשנה לאחר מכן היא החלה לגלם את מילי מוריס בסדרת הטלוויזיה של אמזון פריים "ציידים".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | אדמה זרה | נטלי |  |
| 2006 | גשם ('אנ) | בני ארנולד |  |
| 2008 | מלאך שבור ('אנ) | השוטר ריינס |  |
| 2011 | השותף לחדר ('אנ) | שיאנה |  |
| 2014 | מורה השנה ('אנ) | גברת קרטיס |  |
| 2016 | נתעב | שרלט |  |
| 2024 | שיעור הפסנתר ('אנ) | חסד |  |
| 2024 | מר קרוקט | סאמר |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | בנות גילמור | אליסון | פרק: "Super Cool Party People" |
| 2006 | כולם שונאים את כריס | ילדת היום הולדת | פרק: "Everybody Hates Rejection" |
| 2007 | זואי 101 | קלייר ג'פריס | פרק: "Son of a Dean" |
| 2008 | הלוחשת לרוחות | פקידה | פרק: "Ball & Chain" |
| 2009 | אחת שיודעת | מלצרית | פרק: "Valley Girls" |
| 2010 | שקר לי | רובין | פרק: "Bullet Bump" |
| 2010 | טוב יותר איתך ('אנ) | עובדת מכירות | פרק: "Pilot" |
| 2010 | טרייר ('אנ) | דידי | פרק: "Missing Persons" |
| 2011 | אהבה כועסת ('אנ) | אווה | פרק: "Fireworks" |
| 2011 | בונז | נדין טוויד | פרק: "The Truth in the Myth" |
| 2011 | השלכות | טאמיקה | פרק: "Monisa" |
| 2011 | נשיקה של חג המולד ('אנ) | טרזה | סרט טלוויזיה |
| 2012 | סקנדל | האנה | פרק: "Hell Hath No Fury" |
| 2012 | מועדון הקריאה | ג'ריקה/ קוברה צ'אי | פרקים: "All Valley" & "The Warrior Reads On" |
| 2012–2017 | האנטומיה של גריי | ד"ר סטפני אדוארדס | תפקיד חוזר: עונה 9, תפקיד ראשי: עונות 10–13 |
| 2016 | שלח לי: סדרת אינטרנט מקורית | הת'ר | תפקיד חוזר |
| 2017 | הפוך את התסריט | הסוכנת המגניבה | פרק: "Market Value" |
| 2018 | כאן ועכשיו | אשלי קולינס | תפקיד ראשי |
| 2018 | Doxxed | לידי | סרט טלוויזיה |
| 2018 | חג מולד מלכותי | נל | סרט טלוויזיה |
| 2019 | Doxxed | לידי | תפקיד חוזר |
| 2019–2021 | סרבנט | נטלי גורמן | תפקיד חוזר: עונות 1–2 |
| 2020–2023 | ציידים | מילי מוריס | תפקיד ראשי |
| 2024 | גבר במלואו | הנרייטה וויט | 5 פרקים |
| 2024 | נאשמים (אנ') | לוסיה | פרק: "Marcus' Story" |