stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מישה קולינס
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | ליברטי הייטס (אנ') | בחור | ללא קרדיט |
| 1999 | נערה בהפרעה | טוני |  |
| 2002 | Par 6 | אל הייגלמן |  |
| 2003 | Moving Alan | טוני דריק |  |
| 2003 | Finding Home | דייב |  |
| 2006 | קרלה (אנ') | פול ברנרדו (אנ') |  |
| 2008 | על גופתה המתה | בריאן |  |
| 2008 | The Grift | באסטר |  |
| 2021 | פלישה | דילן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Legacy | אנדרו | פרק: "The Big Fix" |
| 1999 | מכושפות | אריק בראג | פרק: "They're Everywhere" |
| 2000 | NYPD Blue | בלייק דה ויט | פרק: "Welcome to New York" |
| 2001 | שבעה ימים | סרגיי צ'ובאיס | פרק: "Born in the USSR" |
| 2002 | 24 | אלכסיס דראזן | 7 פרקים |
| 2005 | CSI | ולאד | פרק: "Nesting Dolls" |
| 2005–2006 | ER | בראט | 3 פרקים |
| 2006 | NCIS | ג'סטין פאריס | פרק: "Singled Out" |
| 2006 | מונק | מייקל קראפוב | פרק: "Mr. Monk and the Captain's Marriage" |
| 2006 | קרוב לבית (אנ') | טד מונרו | פרק: "There's Something About Martha" |
| 2007 | ללא עקבות | צ'סטר לייק | פרק: "Run" |
| 2007 | CSI: ניו יורק | מורטון בריט | פרק: "Can You Hear Me Now?" |
| 2008–2020 | על טבעי | קסטיאל (אנ') | תפקיד חוזר (עונות 4, 7–8) תפקיד ראשי (עונות 5–6, 9–15); 146 פרקים גם במאי הפרק: "Mother's Little Helper"‏ (2014) |
| 2009 | ניפ/טאק | מני סקריט | פרק: "Manny Skerritt" |
| 2010 | Stonehenge Apocalypse | ג'ייקוב | סרט טלוויזיה של Syfy (אנ') |
| 2011 | Ghostfacers | קסטיאל (אנ') | סדרת רשת; פרק: "The Ghostfacers Meet Castiel" |
| 2011 | Divine: The Series | האב כריסטופר | סדרת רשת; 3 פרקים גם יוצר, תסריטאי ומפיק בפועל |
| 2012 | מתחזה (אנ') | דילן מוריסון | פרק: "Whores Don't Make That Much" |
| 2015 | Kittens in a Cage | במאי פורנו | פרק: "Punch and Lemon Squares" |
| 2016 | The Venture Bros. | אסיר #2 | דיבוב; פרק: "Red Means Stop" |
| 2017 | Kings of Con | דאג וולדרמן | סדרת רשת; פרק: "Arlington, VA" |
| 2017 | טיימלס | אליוט נס | פרק: "Public Enemy No. 1" |
| 2018–2019 | The Angel of Vine | אדלר הריסון | פודקאסט; 4 פרקים |
| 2021–2022 | Roadfood with Misha Collins | מנחה | תוכנית מסע ברשת PBS 13 פרקים; גם מפיק בפועל |
| 2021–2023 | Bridgewater | ג'רמי בראדשואו | פודקאסט; 11 פרקים גם מפיק בפועל |
| 2023 | אבירי גות'אם | הארווי דנט / דו-פרצוף | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2025 | הבנים | יפורסם בהמשך |  |
הערות שוליים

↑  Ethan Shanfeld, ‘The Boys’ Final Season Casts Jared Padalecki and Misha Collins in ‘Supernatural’ Reunion With Jensen Ackles, Variety, ‏2025-02-26 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5403717  BnF: cb165072917 (data)  GND: 1218808160  ISNI: 0000 0003 6222 722X  LCCN: no2010070799  NKC: pna2007397657  VIAF: 224445414   WorldCat (עם VIAF): 224445414
חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  ישראל 
 תאריך חקיקה:  3 ביולי 1951
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ט בסיוון תשי"א
 גוף מחוקק:  הכנסת הראשונה
 שטחים שעליהם חל החוק:  ישראל 
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 80, עמ' 228
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  יושב ראש הכנסת
 מספר תיקונים:  44
 נוסח מלא:  חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, תשי"א-1951
 
חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, תשי"א-1951 מקנה לחברי הכנסת חסינות מפני תביעות ופעולות משפטיות אחרות. בחוק מוענקות לחברי הכנסת שני סוגי חסינויות: חסינות מהותית המגנה על חבר הכנסת מפני תביעה אזרחית או פלילית בגין מעשה שנעשה כחלק ממילוי תפקידו; וחסינות דיונית אותה עשוי לקבל חבר הכנסת בעת שהמדינה מעוניינת להגיש נגדו כתב אישום בגין עבירה שביצע שלא כחלק ממילוי תפקידו. לעניין חוק זה, דינו של שר שאינו חבר הכנסת, כדין שר שהוא חבר הכנסת. החוק אושר בכנסת הראשונה ב-25 ביוני 1951.
תוכן החוק > חסינות > חסינות במילוי התפקיד

סעיף 1 לחוק מקנה לחבר הכנסת חסינות מהותית/עניינית - חסינות בפני סנקציות פליליות בגין פעולות שביצע במסגרת מילוי תפקידו כחבר הכנסת. חסינות זו היא מוחלטת ואינה ניתנת להסרה.
הגנה זו אינה חלה על מעשה או התבטאות שאינם אקראיים שיש בהם אחד מאלה:
היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון, קבע כי: "תכנון מראש של התבטאות המהווה עבירה, לא חוסה תחת החסינות, וניתן כעיקרון להעמיד חבר כנסת לדין בגינה, כמו כל אדם אחר. בכלל זה, פרסום מתוכנן של עניינים סודיים שפרסומם מהווה עבירה, בין במליאת הכנסת ובוועדות ובין בתקשורת או בכל מסגרת אחרת, אינו חוסה תחת החסינות וחבר הכנסת עלול להיחקר ולעמוד לדין בגינו".
תוכן החוק > חסינות > חסינות בפני דיון פלילי

סעיף 4 לחוק מקנה לחבר הכנסת חסינות דיונית. חבר הכנסת שהוגש נגדו כתב אישום למעט ההתניה בסעיף 4א (1) רשאי לפנות תוך 30 ימים לוועדת הכנסת ולבקש שתעניק לו חסינות מתוך אחד או יותר מן הנימוקים הבאים:
העבירה נעשתה במילוי תפקידו או למען מילוי תפקידו כחבר הכנסת וחלות הוראות סעיף 1.
כתב האישום הוגש שלא בתום לב או תוך הפליה.
הדין עם חבר הכנסת מוצה על ידי ועדת האתיקה.
ההעמדה לדין תפגע בתפקוד הכנסת ובייצוג ציבור הבוחרים ואי העמדה לדין לא תפגע באינטרס הציבורי.
עד יולי 2005 הוענקה חסינות זו אוטומטית, מבלי שחבר הכנסת יבקש אותה, והסרת החסינות דרשה החלטה של ועדת הכנסת והחלטת המליאה בהצבעה חשאית. ביולי 2005 תוקן החוק כך שעבירות שברירת המחדל לא חלה עליהן שנעשו שלא במסגרת התפקיד (כגון עבירות בניה או תעבורה) ורק על עבירות כאלה, החסינות לא תימצא יותר בגדר ברירת מחדל. וגם אז ועדת הכנסת תאשר ליוע"ש הגשת כתב אישום, על חבר הכנסת המעוניין בחסינות לבקש אותה, ואם ועדת הכנסת החליטה להיענות לבקשתו, הדבר טעון אישור המליאה בהצבעה גלויה. מאז תיקון החוק שלושה חברי כנסת הגישו בקשה לחסינות:
חבר הכנסת סעיד נפאע, אשר הואשם במגע עם סוכן זר ונסיעה לארץ אויב: בקשתו לא אושרה, והוא הועמד לדין, הורשע ונדון למאסר.
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, אשר הואשם בשוחד מרמה והפרת אמונים הגיש בקשת חסינות, אולם בהמשך משך אותה.
חבר הכנסת חיים כץ, אשר הואשם במרמה והפרת אמונים הגיש בקשת חסינות. בקשתו אושרה, אך בהמשך הכריז היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט שהחסינות שהוענקה לחיים כץ חסרת תוקף מכיוון שהתקבלה "בחוסר סמכות", וכן בשל "חוסר סבירות קיצוני".
התנועה לאיכות השלטון עתרה לבג"ץ בעקבות החלטת הכנסת שלא להסיר את חסינותו של ח"כ מיכאל גורלובסקי שהואשם בזיוף, מרמה, והפרת אמונים, בגין הצבעה כפולה במליאת הכנסת. החלטת בג"ץ לבטל את החלטת הכנסת להשאיר את חסינותו עוררה ביקורת בקרב חברי הכנסת על ההתערבות בהחלטותיה.
בג"ץ קבע שרק הערכה של חברי הכנסת שהיועץ המשפטי לממשלה נהג שלא בתום לב בהגשת כתב האישום כנגדם יכולה להצדיק אי-הסרת חסינות. החוק החדש הרחיב את העילות לחסינות מצד אחד, ומצד שני מנע את הענקתה האוטומטית[דרוש מקור].
בשנת 1985 הגיש יו"ר ועדת הכנסת, ח"כ מיכה רייסר, הצעת חוק לביטול החסינות הפלילית של חברי הכנסת אך זו לא התקבלה.
החסינות הדיונית אינה חלה על העבירות הבאות ודינו של חבר הכנסת לעניין עבירות אלה כדין כל אדם:
חסינות זו היא לתקופת כהונתה של הכנסת שבה אושרה החסינות. כאשר חבר הכנסת נבחר גם לכנסת שלאחר זו שבה הוענקה לו חסינות, רשאי היועץ המשפטי לממשלה להגיש מחדש לכנסת את כתב האישום, ורשאי חבר הכנסת לבקש חסינות פעם נוספת. לאחר סיום כהונתו של חבר הכנסת ניתן להעמידו לדין בגין מעשים שאינם מוגנים על ידי החסינות המהותית, בלי שיתאפשר לו לבקש הענקת חסינות. התקופה שבה נמנעה, מכוח חוק זה, הבאתו של חבר הכנסת לדין על עבירה מסוימת, לא תבוא במניין תקופת ההתיישנות לגבי אותה עבירה.
תוכן החוק > חסינות > חסינות בפני תביעה אזרחית

חבר הכנסת חסין גם מפני תביעה אזרחית המוגשת בשל הצבעה, או בשל הבעת דעה בעל פה או בכתב, או בשל מעשה שעשה – בכנסת או מחוצה לה – אם היו ההצבעה, הבעת הדעה או המעשה במילוי תפקידו, או למען מילוי תפקידו, כחבר הכנסת.
דוגמה: בנובמבר 2019 הגיש ניר חפץ תביעות לשון הרע בסך חצי מיליון ש"ח נגד שר המשפטים, אמיר אוחנה, בטענה שזה פרסם מידע מחקירתו של חפץ שעליו הוצא צו איסור פרסום, ובכך פגע בפרטיותו. התביעה נדחתה על הסף בנימוק שדברי השר חוסים תחת חסינות חברי הכנסת, אף שהשופטת מתחה ביקורת על אוחנה על שהפר צו איסור פרסום.
תוכן החוק > חסינות > חסינות בפני מעצר

סעיף 3 לחוק קובע "חבר הכנסת לא ייעצר אלא אם נתפס בשעה שעשה מעשה פשע שיש עמו שימוש בכוח או הפרעת השלום או בגידה".
תוכן החוק > חסינות > חסינות בפני חיפוש

סעיף 2 לחוק קובע שחבר הכנסת יהיה חסין בפני חיפוש בדירתו ובפני חיפוש בגופו או בחפציו, חוץ מן החיפוש במקום שנועד לבדיקה מטעם שלטונות המכס.
שופט של בית המשפט העליון רשאי להתיר בצו חיפוש אצל חבר הכנסת, אם שוכנע שיש יסוד לחשד שחבר הכנסת חשוד בעבירה של בגידה או ריגול (סימנים ב׳ או ד׳ בפרק ז׳ לחוק העונשין), שעונשה עשר שנות מאסר או יותר, והחיפוש הכרחי למניעתה או לחקירתה של עבירה כאמור.
תוכן החוק > חסינות > חסינות בפני האזנת סתר

סעיף 2א לחוק קובע "חבר הכנסת יהיה חסין בפני האזנת סתר".
שופט של בית המשפט העליון רשאי להתיר בצו האזנת סתר, אם שוכנע שיש יסוד לחשד שחבר הכנסת חשוד בעבירה ונתקיימו התנאים שבאחד מאלה:
נתבקש לכך בכתב מאת ראש רשות ביטחון, כשהעבירה היא מסוג פשע שיש בה סכנה לפגיעה בביטחון המדינה, והאזנת הסתר הכרחית מטעמי ביטחון המדינה;
נתבקש לכך בכתב מאת קצין משטרה מוסמך, כשהעבירה היא עבירה של גרימת מוות (סעיפים 300 עד 301ג לחוק העונשין), עבירה שיש בה סכנה לפגיעה בביטחון המדינה או עבירה של עסקת סמים כהגדרתה בפקודת הסמים המסוכנים, או קשר לעבור אחת העבירות האמורות, והאזנת הסתר הכרחית למניעתה או לחקירתה של העבירה.
תוכן החוק > חסינות > חסינות בפני קובלנה פלילית

סעיף 4א לחוק קובע "לא תוגש קובלנה פלילית נגד חבר הכנסת בשל עבירה שנעברה בזמן היותו חבר הכנסת או לפני שהיה לחבר הכנסת".
תוכן החוק > חובת תיאום עדות עם יו"ר הכנסת

סעיף 8 לחוק קובע: "נדרש חבר הכנסת למסור עדות לפני בית משפט, ייקבע המועד לגביית עדותו בהסכמת יושב ראש הכנסת."
מטרת הוראה זו היא למנוע מצב בו הרשות השופטת מחייבת ח"כ להעיד במועד הפוגע בפעילות הרשות המחוקקת.
תוכן החוק > זכויות נוספות

חבר הכנסת פטור מחובת שירות סדיר לפי חוק שירות ביטחון ומכל חובת שירות לפי חוק אחר, אם לא החליטה הכנסת החלטה אחרת בימי מלחמה. חבר הכנסת אינו פטור מחובת שירות מילואים לפי חוק שירות המילואים, אולם הסידורים בדבר המועד למילוי חובה זו ייקבעו על ידי ועדת הכנסת בהתייעצות עם שר הביטחון או עם בא כוחו.
נדרש חבר הכנסת למסור עדות לפני בית משפט, ייקבע המועד לגביית עדותו בהסכמת יושב ראש הכנסת.
חופש התנועה בתחום המדינה: שום הוראה האוסרת או המגבילה את הגישה לכל מקום במדינה, שאינו רשות היחיד, לא תחול על חבר הכנסת, אלא אם היה האיסור או ההגבלה מטעמים של ביטחון המדינה או של סוד צבאי.
חופש יציאה לחו"ל: שום הוראה המתנה את היציאה מן המדינה בקבלת היתר או רישיון לא תחול על חבר הכנסת אלא בימי מלחמה. חבר הכנסת היוצא את המדינה זכאי לקבל דרכון שירות.
השתתפות בהוצאות משפטיות: חבר הכנסת או מי שהיה חבר הכנסת זכאי להשתתפות בהוצאות משפטיות בשל הליך משפטי בקשר למעשה שעשה במסגרת מילוי תפקידו כחבר הכנסת.
תוכן החוק > הגבלות על חבר הכנסת

איסור עיסוק נוסף (סעיף 13א): חבר הכנסת לא יעסוק בכל עסק או בכל עיסוק נוסף, למעט עיסוק בהתנדבות וללא תמורה. פעילות במסגרת הסיעה או המפלגה אינה נחשבת לעיסוק נוסף, ובלבד שחבר הכנסת אינו מקבל שכר עבור פעילות זו (אך הוא רשאי לקבל בעדה משרד, שירותי משרד, רכב ונהג). הגבלה זו אינה חלה בששת החודשים הראשונים לכהונתו של חבר הכנסת.
איסור לכהן כנבחר ציבור (סעיף 13א1): חבר הכנסת לא יכהן כנבחר בגוף ציבורי (רשות מקומית, מועצה דתית, ההסתדרות החדשה, הסתדרות העובדים הלאומית, ההסתדרות הציונית העולמית), אף שלא בתמורה. המכהן כנבחר בגוף ציבורי, חברותו באותו גוף תפקע ביום היותו לחבר הכנסת.
איסור לשמש בתפקיד ניהולי, בין בשכר ובין שלא בשכר, במוסד, בחברה, בעמותה או בכל גוף אחר שאינו מוסד ממוסדות המדינה, המקבל, בין במישרין ובין בעקיפין, לפחות רבע מתקציבו מאוצר המדינה (סעיף 14א).
היסטוריה חקיקתית

החוק אושר בכנסת הראשונה ב-25 ביוני 1951, אישור החוק לווה בוויכוחים סוערים בין הקואליציה לאופוזיציה, לנוכח התנגדות של ראש הממשלה, דוד בן-גוריון לחוק זה. בנוסף למחלוקת העקרונית על עצם הצורך בחסינות, עורר מחלוקת גם הסעיף (שבוטל מאז) לפיו "חבר הכנסת זכאי לטלפון בדירתו, והרשות המוסמכת תתקינו חינם ובזכות קדימה על פני אדם אחר". שר התחבורה, דב יוסף, שהתנגד לסעיף זה, טען: "הרשות המבצעת אינה נוהגת משוא פנים, ואם תרצה במשוא פנים ודאי לא תתחיל בעניינים קטנוניים כגון התקנת טלפונים מחוץ לתור".
מאז אישורו ועד סוף 2019 עבר החוק 44 תיקונים. להלן הבולטים שבהם:
בתיקון מס' 5 משנת 1988 (שתוקפו מ-1 בספטמבר 1989) נוסף לחוק סעיף 13א, האוסר על עיסוק נוסף של חבר הכנסת. תיקון זה נעשה על פי המלצת ועדה ציבורית בראשות עו"ד יצחק טוניק, שמונתה ב-9 במרץ 1987. עד לחקיקת איסור זה היו חברי כנסת שהחזיקו במקביל במשרה ציבורית נוספת. מרדכי נמיר, למשל, היה מזכ"ל ההסתדרות ואחר כך ראש עיריית תל אביב, במקביל לחברותו בכנסת. בתיקון זה נקבעה גם הקמתה של ועדת האתיקה. סעיף 13א נוסח מחדש בתיקון מס' 7, ונוסח מחדש פעם נוספת, תוך הרחבת ההגבלות שבו, בתיקון מס' 15 משנת 1995.
בתיקון מס' 32 משנת 2005 נוסף לחוק סעיף 2א, המקנה לחבר הכנסת חסינות מפני האזנת סתר.
בתיקון מס' 33 משנת 2005 שונתה ברירת המחדל בעניין חסינותו של חבר הכנסת מהעמדה לדין פלילי (כאמור לעיל). תיקון זה נעשה בעקבות דעת המיעוט של פרופ' קלוד קליין בדו"ח הוועדה הציבורית לבחינה מחדש של נושא חסינות חברי הכנסת, בראשות השר לשעבר משה נסים, שהוגש ב-16 ביוני 1997.
דיוני חסינות

המקרה הראשון בו נתבקשה הסרת חסינות חבר כנסת הייתה מקרהו של דוד הכהן שרכב בו נהג מירושלים לתל אביב התנגש במשאית. המשטרה בקשה להעמידו לדין, אך יושב ראש הכנסת דחה את הבקשה מבלי להעבירה בכלל לוועדה, בטענה שדוד הכהן שכב אז בבית החולים בין החיים ובין המוות. במקרה שני בקש היועץ המשפטי לממשלה להעמיד לדין את מנחם בגין על מאמר בעיתון חרות נגד בית הדין הצבאי בצריפין. יושב ראש הכנסת סירב להעביר את הבקשה לדיון בטענה שמדובר בעניין פוליטי. המקרה השלישי היה בעניינו של שלמה לורנץ שקיבל צ'ק דולרי מתייר בארצות הברית והעביר את חלק מתמורתו בלירות לפני שפדה את הצ'ק בבנק. ועדת הכנסת סירבה להסיר את החסינות בטענה שמדובר בזוטות.
דיוני חסינות > מקרי הסרת חסינות או אי קביעת חסינות

| תאריך | חבר הכנסת | האשמה | גזר דין |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 באוגוסט 1954 | שלמה לביא | דריסת אדם למוות | קנס בסך 100 ל"י |
| 20 בדצמבר 1954 | ישראל שלמה בן-מאיר (רוזנברג) | השגת רישיון להעברת מט"ח בטענת שווא | זוכה |
| 8 בפברואר 1955 | שמעון בז'רנו | נהיגה במהירות מופרזת (80 קמ"ש) | קנס בסך 50 ל"י |
| 16 במאי 1960 | משה דיין | גרימת תאונה עקב אי עצירה באור אדום | - |
| 14 ביולי 1965 | יצחק רפאל | קשירת קשר לקבלת שוחד | - |
| 29 בנובמבר 1966 | מרדכי סורקיס | גרימת תאונה עקב מעבר באור אדום במהירות גבוהה | הורשע |
| 17 ביולי 1978 | שמואל רכטמן | קבלת שוחד | הורשע ונידון למאסר בפועל |
| 1 באוגוסט 1979 | שמואל פלאטו-שרון | הבטחת שוחד לבוחריו | 3 חודשי עבודות שירות ו-15 חודשי מאסר על תנאי |
| 13 בינואר 1981 | אהרן אבוחצירא | קבלת שוחד | זיכוי |
| 18 במאי 1981 | אהרן אבוחצירא | מעילה בכספים | זיכוי |
| 25 בדצמבר 1984 | מאיר כהנא | התססה והסתה | - |
| 15 באוקטובר 1985 | מוחמד מיעארי | נאום הזדהות עם דרכו של פאהד קוואסמה, מבכירי אש"ף | - |
| 1991 | יאיר לוי | גנבה בידי מנהל, זיוף מסמך בנסיבות מחמירות, רישום כוזב במסמכי תאגיד ומרמה והפרת אמונים בתאגיד | 4 שנות מאסר בפועל, 3 שנות מאסר על תנאי וקנס בסך 275,000 ש"ח |
| 6 בינואר 1993 | האשם מחאמיד | התבטאות מעודדת טרור | - |
| - | רפאל פנחסי | העברת כספים שלא כדין | 12 חודשי מאסר על תנאי וקנס כספי |
| ספטמבר 1993 | אריה דרעי | קבלת שוחד, מרמה, הפרת אמונים, קבלת דבר במרמה ורישום כוזב במסמכי תאגיד ("התיק האישי") | מאסר בפועל של שלוש שנים וקנס כספי של 250,000 ש"ח. |
| ינואר 1999 | אריה דרעי | מרמה והפרת אמונים ("התיק הציבורי") | 3 חודשי מאסר על תנאי וקנס כספי של 10,000 ש"ח. |
| 5 ביולי 2000 | יצחק מרדכי | מעשה מגונה בכוח | 18 חודשים מאסר על תנאי |
| 6 במרץ 2001 | אביגדור ליברמן | תקיפת קטין ואיומים | - פיצויים של 10,000 ש"ח לילד וקנס של 7,500 ש"ח |
| 5 בנובמבר 2001 | עזמי בשארה | תמיכה בארגון טרור וארגון טיולים למדינת אויב | כתב האישום בוטל שכן נקבע שעומדת לו החסינות המהותית |
| 2002 | סאלח טריף | מתן שוחד | 6 חודשי עבודות שירות, קנס על-סך 25,000 ש"ח ו-18 חודשי מאסר על תנאי |
| 10 בנובמבר 2003 | נעמי בלומנטל | מתן שוחד בחירות | הרשעה - קנס ומאסר שהומר לעבודות שירות |
| 26 בינואר 2004 | יחיאל חזן | הצבעה כפולה במליאת הכנסת | הרשעה |
| 20 בדצמבר 2004 | יאיר פרץ | ניסיון קבלת תואר אקדמי במרמה | הרשעה |
| 26 בינואר 2010 | סעיד נפאע | מגע עם סוכן זר ונסיעה לארץ אויב | 12 חודשי מאסר בפועל ו־6 חודשי מאסר על תנאי |
| 21 בדצמבר 2016 | באסל גטאס | הברחת טלפונים סלולריים לאסירים ביטחוניים | 2 שנות מאסר |
בפסיקה

בשל השתתפותו של ח"כ מוחמד מיעארי ב-1985 בעצרת זיכרון לפאהד קוואסמה, ממנהיגי אש"ף, שבאותה עת היה מוגדר כארגון עוין, הגיש ח"כ מיכאל איתן בקשה לוועדת הכנסת, וזו (ובעקבותיה מליאת הכנסת) הסירה את חסינותו של מיעארי מפני חיפוש ומפני מעצר, ושללה את זכותו לחופש התנועה בתחום המדינה. מיעארי עתר לבג"ץ, אשר בפסק דין תקדימי, ברוב של 3 מול 2, ביטל החלטה זו, בהתאם לנימוק של הנשיא מאיר שמגר: "מטרתה של הסרת החסינות לפי סעיף 13 היא במקרה כזה מניעתית, ואין היא יכולה בשום פנים להיות סנקציה; מכאן, שמעשה בעבר במסגרת מילוי התפקיד, אפילו אם הוא בעל אופי פלילי, לא יוכל, כשלעצמו, לשמש עילה להסרת החסינות, אם אין תשתית ראייתית רחבה יותר מחוץ לאירוע החד-פעמי שבעבר, שתצביע על כך שיש חשד סביר לעתיד".
לקריאה נוספת

אמנון רובינשטיין וברק מדינה, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, הוצאת שוקן, מהדורה שישית, 2005, כרך ב: רשויות השלטון ואזרחות, פרק 9 - מעמדם של חברי הכנסת: חובות, זכויות וחסינות
דפנה אבניאלי, דיני חסינות, הוצאת פרלשטיין-גינוסר, 2014. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

1 2  חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, תשי"א-1951, ס"ח 80 מ-3 ביולי 1951
↑  איל ינון, גבולות חסינות חברי הכנסת ביחס להתבטאויות המהוות עבירה, באתר הכנסת, 18 בפברואר 2013
↑  יפתח בריל ודרור שרון, ‏סחבת, בג"צים וקניית זמן: נתניהו רוצה חסינות כמו פעם. המשרוקית של גלובס בדקה מי עשה זאת לפניו, באתר גלובס, 17 במאי 2019
↑  מורן אזולאי וגלעד מורג, נתניהו הגיש את בקשת החסינות: "כתב האישום הוגש בחוסר תום לב", באתר ynet, 2 בינואר 2020
↑  מנדלבליט לבג"ץ: יש לבטל את החסינות לח"כ חיים כץ, באתר ערוץ 20
↑  יהושע ביצור, רייסר מציע לבטל החסינות הפלילית של הח"כים, מעריב, 4 בנובמבר 1985
↑  בג"ץ 1273/20 משמר הדמוקרטיה הישראלית נ' הכנסת ה-22 ואחרים, ניתן ב־9 בספטמבר 2020
↑  גלעד מורג, תביעת ניר חפץ נדחתה, ביקורת על השר לשעבר אוחנה: "הפר צו על דעת עצמו", באתר ynet, 15 ביוני 2021

ת"א (ת"א) 70065-11-19 ניר חפץ נ' אמיר אוחנה, ניתן ב-15 ביוני 2021
1 2  חוק חסינות חברי הכנסת אושר אתמול בקריאה סופית, הארץ, 26 ביוני 1951, המשך
↑  חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 5), התשמ"ח-1988, ס"ח 1258 מ-6 ביולי 1988
↑  הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 5), התשמ"ח-1988, ה"ח 1869 מ-2 בפברואר 1988
↑  חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 7), התש"ן-1989, ס"ח 1294 מ-20 בדצמבר 1989
↑  חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 15), התשנ"ה-1995, ס"ח 1533 מ-19 ביולי 1995
↑  חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 32), התשס"ה-2005, ס"ח 1991 מ-24 במרץ 2005
↑  חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 33), התשס"ה-2005, ס"ח 2015 מ-26 ביולי 2005
↑  בוטלה האשמה עיקרית נגד לורנץ, מעריב, 25 במאי 1954
↑  בוטלה חסינותו של ח"כ לביא, שערים, 12 באוגוסט 1954
↑  מליאת הכנסת ביטלה חסינות הרב רוזנברג, זמנים, 21 בדצמבר 1954
יחיעם ויץ, הקשר בין הון, שלטון ובן-גוריון, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2007
↑  הוסרה חסינות בז'רנו - יתבע לדין על עברת תנועה, חרות, 2 בפברואר 1955
עוז אלמוג, ‏משלטון מפא"י לשלטון בג"ץ, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל"
↑  עוז אלמוג ודוד פז, ‏זרמים אידיאולוגיים וסגנונות חיים באוכלוסיה הדתית-לאומית, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל"
↑  ח"כ סורקיס הורשע בעבירת תנועה, על המשמר, 8 בפברואר 1967
↑  גיל סלומון, בלומנטל לא לבד: מצעד המורשעים המלא, באתר nrg‏, 13 במרץ 2006
↑  הוגש כתב האישום נגד מרדכי, באתר ynet, 9 ביולי 2000
↑  ליטל לוין, 25.9.2001/אביגדור ליברמן הורשע בתקיפת ילד בן 13, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2011
↑  לינוי בר-גפן, הכנסת הסירה את חסינותו של עזמי בשארה, באתר ynet, 7 בנובמבר 2001
↑  סמדר שמואלי, חסינות טריף הוסרה; כתב האישום יוגש בימים הקרובים, באתר ynet, 29 בינואר 2002
↑  הוסרה חסינות בלומנטל- יוגש נגדה כתב אישום, באתר ערוץ 7, 10 בנובמבר 2003
↑  ועדת הכנסת הסירה את חסינות ח"כ חזן, באתר nana10‏, 26 בינואר 2004
↑  לילך ויסמן, יובל יועז, אסף כרמל, ח"כ יאיר פרץ מש"ס הורשע בקבלת תואר אקדמי במרמה והתפטר מהכנסת, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2005
↑  שרון רופא-אופיר, ח"כ נפאע לא קיבל חסינות: "אלחם על חפותי", באתר ynet, 26 בינואר 2010
↑  רועי ינובסקי, ועדת הכנסת אישרה להסיר את חסינותו של ח"כ באסל גטאס, באתר ynet, 21 בדצמבר 2016
↑  אילנה קוריאל, הסדר הטיעון אושר: שנתיים מאסר לח"כ לשעבר באסל גטאס, באתר ynet, 9 באפריל 2017
↑  בגץ 620/85 מוחמד מיעארי נגד יו"ר הכנסת, ח"כ שלמה הלל, ניתן ב-11 באוקטובר 1987
סיפור יציאת מצרים

ערך זה עוסק במצווה לספר ביציאת מצרים. אם התכוונתם לתיאור המקראי של האירוע, ראו .
| --- | --- |
 מקרא:  שמות, י"ג, ח'
 משנה:  מסכת פסחים, פרק י', משנה ד'
 משנה תורה:  ספר זמנים, הלכות חמץ ומצה, פרק ז'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה קנ"ז ספר החינוך, מצווה כ"א
 
הסיפור הידוע מתוך ההגדה על רבני בני ברק שקיימו את מצוות סיפור יציאת מצרים עד אור הבוקר.
סיפור יציאת מצרים הוא מצווה מהתורה לספר על יציאת מצרים בליל ט"ו בניסן בכל שנה. מצווה זו היא הבסיס והמניע המרכזי לאמירת ההגדה של פסח בליל הסדר. המצווה חלה על כל אדם מישראל וכוללת את כל הסיפורים המופיעים במקרא על הנסים שנעשו לבני ישראל בצאתם ממצרים.
מקור ומהות המצווה

המצווה מתבססת על הפסוק ”והגדת לבנך ביום ההוא לאמר בעבור זה עשה ה' לי בצאתי ממצרים” (שמות, י"ג, ח'). המשנה קובעת על סמך פסוק זה
בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים.. לפיכך אנחנו חייבין להודות להלל לשבח לפאר לרומם להדר לברך לעלה ולקלס למי שעשה לאבותינו ולנו את כל הניסים האלו הוציאנו מעבדות לחירות מיגון לשמחה ומאבל ליום טוב ומאפילה לאור גדול ומשעבוד לגאולה ונאמר לפניו הללויה
מצווה זו, שהופיעה במקרא, במשנה ובתלמוד, נפסקה אף על ידי מוני המצוות: הרמב"ם במצוות עשה קנז, וספר החינוך במצווה כא.
המצווה מתייחסת הן לתוכן והן לסגנון הסיפור. במישור התוכני, הסיפור צריך לכלול את השתעבדות בני ישראל במצרים, את נקמת האל במצרים ואת הישועה שנעשתה לישראל. לגבי הסגנון הספרותי, ככל שרמתו גבוהה יותר כך המצווה משובחת יותר. כך קיימת עדיפות לרמה אמנותית, לריבוי בפרטי המקרה, באריכות זמן הסיפור ובריבוי השומעים את הסיפור; כשהניסוח בחז"ל הוא "כל המאריך לספר ביציאת מצרים הרי זה משובח". יש שהותירו את אפשרויות הסיפור בידי האדם (רמב"ם, חמץ ומצה ז, ב ובספר המצוות עשה קנז), ויש שכללו במצוות הסיפור מגוון אמירות, כך ספר החינוך (כא) קובע שיש שהנהגות ליל הסדר והגדה של פסח כלולות בדיני המצווה.
זמן קיום המצווה

בניגוד למצוות זכירת יציאת מצרים, למצוות הסיפור יש תאריך ספציפי. כך המכילתא דרבי ישמעאל (פרשה יז) למדה מהפסוק ”והגדת לבנך ביום ההוא לאמר בעבור זה עשה ה' לי בצאתי ממצרים” (שמות, י"ג, ח') שמצוות הסיפור וההגדה לבן צריכה להיות כאשר ניתן לומר "בעבור זה" ולהצביע על הסמלים של הגלות והגאולה, דהיינו כאשר מצה ומרור מונחים על השולחן, כלומר בליל הסדר. על פי קביעה זו הלכו אף שאר הפוסקים, והדגישו שמתחלת הלילה ישנה מצווה לספר.
אופן קיום המצווה

המשנה מפרטת מספר כללים מנחים לקיום המצוה לספר ביציאת מצרים, אותם מיושמים בליל הסדר ובהגדה של פסח, ובפרט בחלק "מגיד" המוקדש לסיפור יציאת מצרים:
הסיפור צריך להיספר דרך של שאלה ותשובה, מתוך הנחה שזו דרך מועדפת להעביר את הסיפור מדור לדור.
"מתחיל בגנות ומסיים בשבח", דהיינו יש לספר את השתלשלות העניינים, מהצרה ועד הגאולה. יש אומרים שזה נועד לגרום להכיר בגודל הנס והישועה, ויש מדגישים שהעניין נועד לעורר את הרגישות וההתחשבות בגר ובכל מי שזקוק לעזרה ולרחמים[דרוש מקור].
אמירת "פסח, מצה ומרור" יחד עם הסבר לקיום מצוות אלו. דהיינו יש לחבר את הסיפור לקיום מצוות החג.
"כאילו הוא יצא ממצרים" - "בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים שנאמר (שמות יג, ח): וְהִגַּדְתָּ לְבִנְךָ בַּיּוֹם הַהוּא לֵאמֹר בַּעֲבוּר זֶה עָשָׂה ה' לִי בְּצֵאתִי מִמִּצְרָיִם" רמב"ם גורס "בכל דור ודור חייב אדם להראות את עצמו כאילו הוא בעצמו יצא עתה משעבוד מצרים ". על בסיס עיקרון זה, התפתחו מנהגים שונים, שמטרתם להמחיש את יציאת מצרים במהלך ליל הסדר.[דרוש מקור]
הלל והודאה - בכלל מצות סיפור יציאת מצרים היא לסיימה בהלל, הודאה ושירה לאלוהים על שהוציא את בני ישראל "מעבדות לחירות, מיגון לשמחה, מאבל ליום טוב".
מצוות זכירה

מצוות סיפור יציאת מצרים, שונה באופן מהותי ממצוות זכירת יציאת מצרים. אמנם היו ששילבו בין שתי המצוות[דרושה הבהרה]. אך רוב הפוסקים הגדירו שמצוות זכירת יציאת מצרים נוהגת בכל יום, ולחלק מההגדרות תוקפה מדברי סופרים; לעומת מצוות סיפור יציאת מצרים הנוהגת פעם אחת בשנה, בליל הסדר, ותוקפה לכל הדעות הוא מהתורה[דרוש מקור].