stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסטרונומיה
היסטוריה > הרנסאנס והעת החדשה > ערפיליות או גלקסיות נוספות

בשלהי המאה ה־17 יזם האסטרונום הבריטי ויליאם הרשל סקר שמים מקיף, אותו ביצע בטלסקופים שבנה במו ידיו. במסגרת הסקר בנה הרשל הערכה גסה של המבנה התלת־ממדי בו פזורים הכוכבים. הוא הופתע לגלות שכוכבי השמיים אינם מפוזרים באופן אחיד, אלא ערוכים במעין דיסקה שמרכזה נפוח, ומישור הדיסקה הוא שביל החלב - חגורה רחבה הנראית בעין בלתי מזוינת כענן זרחני בשמי הלילה.
אחרי שהרשל פרסם את תוצאותיו טבע הפילוסוף עמנואל קאנט את המונח גלקסיה. קאנט שיער שקיימות גלקסיות רבות, בניגוד להרשל שסבר ששביל החלב הוא הגלקסיה היחידה ביקום, ולמעשה היא היקום כולו. מחלוקת זו, שהתפרסמה בשם המחלוקת הגדולה, שיסעה את עולם האסטרונומיה למשך יותר ממאה שנה, הרבה אחרי שקאנט והרשל הלכו לעולמם.
עם שיפור הטלסקופים החלו האסטרונומים לקטלג ערפיליות, שהן גרמי שמים חיוורים. חלק מהערפיליות היו ללא מבנה מוגדר, אך אחרות נראו כדיסקה שמרכזה נפוח, בדומה למבנה שביל החלב. תומכי מחנה קאנט טענו שאלו אינן ערפיליות כלל, אלא גלקסיות אחרות, הנמצאות מחוץ לגלקסיית שביל החלב. מצדדיו של הרשל ענו שדמיון במבנה אינו מחייב זהות בממדים, וגרסו שאפשר שאלו מערכות שמש בשלב מוקדם של יצירתן. במקביל הצליחו למדוד מרחקים לכוכבים קרובים, אך ללא שיטה למדידת המרחק ל־"ערפיליות" דמויות הדיסקה לא ניתן היה ליישב את המחלוקת.
ההכרעה הגיעה רק בשנות העשרים של המאה ה־20, מתגלית של אסטרונום צעיר בשם אדווין האבל. האבל זיהה קפאיד באחת ה־"ערפיליות", והסתייע בתוצאות מחקריה של האסטרונומית הנרייטה ליוויט לחישוב המרחק לקפאיד זה. החשבון הניב תוצאה בת מאות אלפי שנות אור – בשני סדרי גודל מעל כל מרחק כוכבי שחושב קודם לכן – ולמעשה הוכח מעל כל ספק כי שביל החלב אינה הגלקסיה היחידה ביקום.
תצפיות אסטרונומיות

מידע תצפיתי באסטרונומיה נאסף בכל תחומי הספקטרום האלקטרומגנטי, מגלי רדיו דרך הספקטרום הנראה ועד לקרינת גמא. צפייה בטווחים שונים של הספקטרום נדרשת כדי לקבל תמונה רחבה של היקום. רוב גרמי השמים פולטים קרינה רק בחלקים מסוימים מטווח הספקטרום האלקטרומגנטי בגלל תהליכים פיזיקליים שונים. ניתוח ספקטרום בליעה וספקטרום פליטה של גרמי שמים נותן מידע רב על תכונותיהם הפיזיקליות כגון טמפרטורה, הרכב, מהירות, עוצמת שדה מגנטי ועוד.
ייחוד נוסף לשימוש בתחומים שונים של הספקטרום הוא התגברות על תהליכים פיזיקליים הגורמים לשינויים בספקטרום הנמדד ביחס לנפלט. לדוגמה, אפקט דופלר של קוואזרים מסוגל לגרום להזזה של קווים מתחום העל סגול לתת אדום. דוגמה נוספת היא חקר אזורים מוסתרים בתחום הנראה, כגון ערפיליות יצירה או ליבת גלקסיית שביל החלב. פיזור האור על ידי ענני אבק בין כוכבי משפיע בעיקר על אורכי גל קצרים ולכן אפשר לצפות אל ליבת הגלקסיה רק באמצעות טלסקופי רדיו ותת אדום ולא באור הנראה.
אורכי הגל השונים של הספקטרום האלקטרומגנטי מצריכים אמצעי תצפית שונים, בעלי ייחודים שונים בעיצובם בבחירת החומרים ובמבנה שלהם. חלקים נרחבים מהתחומים הלא נראים של הספקטרום נחסמים בשכבות שונות של האטמוספירה וכדי למדוד אותם צריך להשתמש באמצעי תעופה שונים, החל מכדורים פורחים וכלה בחלליות.
להלן יפורטו שיטות התצפית באורכי הגל השונים.
תצפיות אסטרונומיות > הספקטרום הנראה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תצפיות אסטרונומיות > קרינת הרקע הקוסמית – תצפיות מיקרוגל

קרינת הרקע הקוסמית באורכי גל שבין 1–2 מ"מ (150–300 גיגה-הרץ) היא קרינה המגיעה מן החלל והיא כמעט אחידה מכל הכוונים. קרינת הרקע מספקת מידע רב מאוד על ראשית היקום, והיא אחת העדויות הראשיות למפץ הגדול. התצפיות מתבצעות מלוויינים, מטלסקופים שמוטסים על גבי כדורים פורחים ומטלסקופים קרקעיים הממוקמים על פסגות הרים ומקומות ייחודיים נוספים. התאוריה המקובלת על מקור קרינת הרקע הוא כי הקרינה מתארת את הרגע שבו היונים החיוביים והשליליים התחברו והפכו לאטומים נייטרליים, אז היקום הפך לשקוף לכל סוגי הקרינה האלקטרומגנטית, ולפני כן היה עשוי פלסמה שאינה מאפשרת מעבר אור. ההבדלים המזעריים בקרינה מכל כוון מספקים את התמונה של היקום כפי שהיה בעת ההיא, כ-380 אלף שנה לאחר המפץ הגדול. התצפיות מנסות למפות את התפלגות הקרינה באופן המדויק ביותר, בכל הכוונים בשמיים. המיפוי המקיף והמדויק ביותר נכון לשנת 2012 הוא של לוויין המחקר WMAP, כאשר לוויין המחקר פלאנק (Planck Surveyor) ביצע מיפוי מדויק יותר. תצפיות קרקעיות מוסיפות מידע נוסף, למשל מפה של קיטוב הקרינה.
תצפיות אסטרונומיות > אורכי גל הקצרים מהתחום הנראה

תצפיות באורכי הגל הקצרים: על-סגול, קרני רנטגן וקרני גמא מתבצעת כולה מאזורים גבוהים באטמוספירה או מהחלל משום שתחום קרינה זה נבלע באופן חזק ביותר באטמוספירה. כוכבים מסוימים מאירים גם בחלקים של האור העל סגול והרנטגן, אך תרומתם למראה היקום באורכי גל קצרים קטנה מאוד. תצפיות בתחומים אלו כוללות בעיקר תהליכים פיזיקליים אלימים הקשורים ללידה ומוות של כוכבים ואזורים פעילים בליבות גלקסיות. תצפיות בתחום הרנטגן הן של גופים בעלי טמפרטורה אופיינית של מיליון עד מאות מיליוני מעלות קלווין, כגון עצמים קומפקטיים ככוכבי נייטרונים או חומר בדיסקת ספיחה של חורים שחורים (אם כי החורים השחורים עצמם אינם מאירים כלל). מאז שנות ה־40 של המאה ה־20 ידוע כי גם השמש מאירה בעל סגול וברנטגן אך בצורה חלשה משמעותית מההארה בתחום האור הנראה. תצפיות בתחום קרינת הגמא בדומה לקרינת הרנטגן כוללות אירועים אלימים כסופרנובות, יצירת חורים שחורים וכן דעיכה של גרעינים כבדים. מתפרצי קרינת גמא הם האירועים האנרגטיים ביותר הידועים לנו, נכון לשנת 2020, משך שיא ההתפרצות עומד על עשרות שניות בודדות אך בזמן זה משתחררת כמות אנרגיה השווה לזו שתאיר השמש במשך כל חייה.
תחומי עיסוק > תחומים עיקריים

האסטרונומיה המודרנית עוסקת בשלושה תחומים עיקריים, השלובים זה בזה:
מערכת השמש: הרכבה של השמש והאופן שבו היא קורנת אנרגיה, הרכבם של כוכבי הלכת, הירחים שלהם וגופים קטנים יותר כגון האסטרואידים, והיווצרותה של מערכת השמש.
גופים בחלל: כוכבים מאירים, הרכבם ומחזור החיים שלהם; גופים אחרים, כגון קוואזרים, ננסים חומים ולבנים, וחורים שחורים.
מבנה הגלקסיות והיקום: ההיסטוריה של היקום המוקדם החל במפץ הגדול, היווצרות המבנים – גלקסיות, צבירי גלקסיות וצבירי-על, צפיפות היקום והרכבו.
האסטרונומים משתמשים במגוון שיטות, בראש וראשונה תצפיות בטלסקופים אופטיים ורדיו-טלסקופים המותקנים במצפים שונים ברחבי העולם או על לוויינים המיוחדים לכך. על גופים במערכת השמש לומדים גם מצילומם מקרוב באמצעות לוויינים.
כמו כן, החלה להתפתח גם אסטרונומיות שאינן מסתמכות על קרינה אלקטרומגנטית הרווחת למעשה מאז ראשית האסטרונומיה. לאור גילויים חדשים במאה השנים האחרונות, נפתחו שלושה סוגי אסטרונומיות חדשות – אסטרונומיית ניוטרינו, אסטרונומיית קרינה קוסמית ואסטרונומיית גלי כבידה, תחומים אלו נמצאים בתחילתם ומרבית הידע האסטרונומי מגיע מקרינה אלקטרומגנטית.
תחומי עיסוק > תתי תחומים ותחומים משיקים

אסטרוביולוגיה – חקר ההופעה והאבולוציה של המערכות הביולוגיות ביקום.
אסטרומטריה – חקר המיקום של העצמים בשמים ושינויי המיקום שלהם.
אסטרופיזיקה –חקר הפיזיקה של היקום
קוסמולוגיה – חקר היקום כשלם והאבולוציה שלו.
אסטרונומיה גלקטית – חקר המבנה והמרכיבים של גלקסיית שביל החלב
אסטרונומיה חוץ גלקטית – חקר העצמים (בעיקר גלקסיות) מחוץ לגלקסיה שלנו.
אבולוציית והיווצרות הגלקסיה – חקר היווצרות הגלקסיות והאבולוציה שלהן.
גיאופיזיקה ומדעים פלנטריים – חקר כוכבי הלכת של מערכת השמש
אסטרונומיה כוכבית – חקר הכוכבים.
אבולוציה כוכבית – חקר אבולוציית הכוכבים מהיווצרותם עד לסופם כשאריות כוכבים.
מחזור חייו של כוכב – שלבים בחייו של כוכב מהיווצרותו ועד דעיכתו.
סלנוגרפיה – חקר פני הירח ומאפייניהם.
אסטרונומיה היסטורית – מדע של ניתוח נתונים אסטרונומיים היסטוריים.
אסטרופיזיקה חישובית – חקר בשיטות וכלי המחשוב שפותחו ושימוש במחקר האסטרופיזיקה.
אסטרוסטטיסטיקה – מחקר רב–תחומי המשלב בין אסטרופיזיקה, ניתוח סטטיסטי וכריית נתונים.
אסטרואינפורמטיקה – חקר המידע האסטרונומי באמצעות מחשב.
ישנם תחומים נוספים שיכולים להחשב כחלק מאסטרונומיה:
ארכואסטרונומיה
אסטרוכימיה
ביהדות

ביהדות נודעה חשיבות רבה לעיסוק בחישובים האסטרונומיים, לצורך קביעת הלוח העברי וקביעת זמני חגי ישראל ומועדיו, שנקבעו עד אמצע תקופת האמוראים על סמך תצפיות בירח וחישובים אסטרונומיים. על פי חז"ל, ישנה גם מצווה לחשב תקופות ומזלות, דהיינו לעסוק בחישובים אסטרונומיים ("מזל" בארמית פירושו כוכב).
חכמי הסנהדרין היו חייבים להיות בקיאים באסטרונומיה, ובידיעותיהם השתמשו לצורך תפקידיהם בקידוש החודש ועיבור השנה. את ראשי החדשים קבעו על סמך עדים שהגיעו לבית הדין והעידו שראו את הלבנה החדשה, אך מהימנותם של העדים נבדקה על סמך ההיתכנות האסטרונומית לראיית הלבנה החדשה. בתלמוד מובאים כמה כללים שעל פיהם יכלו לאמת את נכונות העדות, כגון: ”מעולם לא ראתה חמה פגימתה של לבנה”, כלומר, החלק החשוך של הירח (להבדיל מהצד הרחוק של הירח) לעולם לא יפנה לכיוון השמש (מכיוון שהשמש היא זאת שמאירה את הירח), ולכן עדים שהעידו שפגימת הלבנה פנתה לכיוון השמש איננה קבילה; המולד הממוצע (החודש הסינודי) הוא 29 יום 12 שעות ו־793/1080 של שעה, לאחר המולד הקודם, והלבנה אינה אמורה להיראות בארץ ישראל עד שש שעות אחרי המולד, ולכן עדים שראו את הלבנה מוקדם יותר אינם מהימנים. אך רבן גמליאל עצמו קיבל עדים כאלו, על סמך מסורת מאבותיו שלפעמים המולד האמיתי מתרחש לפני המולד הממוצע ולפעמים אחרי המולד הממוצע.
כמה מחכמי ישראל היו ידועים בבקיאותם בחכמת האסטרונומיה. האמורא שמואל העיד על עצמו שהוא בקי בשבילי הרקיע כמו בשבילי נהרדעא עירו, ואף הרמב"ם הביא באריכות חישובים אסטרונומיים מורכבים כדי ללמד את מסלולי השמש והירח לצורך הלכות קידוש החודש (משנה תורה, ספר זמנים, הלכות קידוש החודש). בתלמוד אף הובאו כמה ידיעות אסטרונומיות, כגון: חישוב ארבע התקופות; אורך שנת החמה הוא 365 יום ורבע (על פי ערובין נ"ה ע"א); שנת החמה ארוכה באחד עשר יום משנת הלבנה; ועוד.
ראו גם

חקר החלל
מבנה היקום
התאוריה ההליוצנטרית
לקריאה נוספת

מייקל הוסקין (עורך), היסטוריה של האסטרונומיה: מהפרה-היסטוריה עד ימינו, תרגום והערות: ד"ר יקי מנשנפרוינד, עריכה מדעית: ד"ר שאול קציר, הוצאת רסלינג, 2012.
יגאל פת-אל, אסטרונומיה – מדריך להכרת השמיים, הוצאת קוסמוס טלסקופים, 1998, (מהדורה רביעית: 2011).
פליקס דותן, אל הכוכבים – מאטומים עד חורים שחורים, הוצאת מאגנס, 2001.
מאיר מידב, נח ברוש, חגי נצר, צפונות היקום – אשנב לאסטרונומיה, האוניברסיטה הפתוחה, מהדורה ראשונה 1988, תשע"ג–2013.
הערות שוליים

↑  רוביק רוזנטל, תְּכוּנָה, באתר הזירה הלשונית, ‏28 באוקטובר 2014
↑  האתר הרשמי של LIGO
↑  כרמית ספיר ויץ, רויטרס, ‏אישוש לתיאוריה של איינשטיין: מדענים זיהו גלי כבידה בתגלית מדעית דרמטית, באתר מעריב אונליין, 11 בפברואר 2016.
↑  https://www.space.gov.il/news-space/131289 עידן חדש באסטרונומיה: זוהה "חלקיק רפאים" באנטארקטיקה שמקורו בחור שחור, עודד כרמל, 15.07.2018
↑  ביהדות הרבנית. היהדות הקראית והשומרונים קובעים את לוח השנה על סמך חישובים אסטרונומיים עד ימינו אנו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ה, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ג, עמוד ב'
↑  בתלמוד ניתן הסימן: כ"ט י"ב תשצ"ג. המספר סוטה בכחצי שנייה (או מעט פחות) ממולד הלבנה כפי שיודע כעת באסטרונומיה המודרנית. אם משקללים את האטת סיבוב הירח וכן את האטת סיבוב כדור הארץ במשך ה-2000 שנה האחרונות, הסטיה קטנה באופן משמעותי, עד ל-0.15 שניות. המספר היה ידוע כבר לכשדים מימי קידינו (המאה הרביעית לפני הספירה) וליוונים מהיפרכוס (המאה השנייה לפני הספירה).
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ז, עמוד ב'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295074605171  BNE: XX4576265  BnF: cb13318302r (data)  GND: 4003311-9  HDS: 008255  LCCN: sh85009003  LNB: 000048014  NARA: 10637421  NDL: 00572840  NKC: ph114088  NLK: KSH1998006351 
זריחת השמש מעל סטונהנג' ביום ההיפוך הקייצי
רישומים ותצפיות של גלילאו על הירח גילו שפני שטחו הרריים
תפיסה שגויה נפוצה נראית באיור זה, של מערכת שמש גאוצנטרית בספר מ-1524. בתיאור פשטני זה הופשט המודל מכל המערכת המורכבת של דפרנטים, ספירות ואפיצייקלים
מערכת שמש הליוצנטרית
גרף המתאר את כמות הקרינה של אורכי הגל השונים הנחסמת באטמוספירה
תמונה של ערפילית הסרטן כפי שצולמה על ידי טלסקופ החלל האבל
ניצן קידר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בספטמבר 1980 (בן 44) ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1994
 עיסוק:  פרשן ועורך
 מעסיק:  בשבע, ערוץ 7
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  nitsan.keidar
 טוויטר:  nitsankeidar
 
ניצן קידר (נולד בכ"א באלול תש"ם, 2 בספטמבר 1980) הוא הכתב המדיני של ערוץ 7 והפרשן המדיני-פוליטי בעיתון "בשבע". בעבר הוביל את מערכות החדשות בתחנות "רדיו קול חי" ורדיו "קול ברמה". שימש גם כדובר וראש מערך ההסברה בליכוד העולמי.
ביוגרפיה

נולד וגדל בתל אביב. בוגר הישיבה התיכונית ברמת גן, ישיבת נחלים ומכינת אלישע. בוגר הקריה האקדמית אונו.
נשוי לברכה, אב לחמישה. מתגורר בקריית נטפים.
ביוגרפיה > קריירה עיתונאית

החל את דרכו העיתונאית ככתב בעיתון 'הצופה', ובמקביל – בעיתון 'מעריב'. אחרי שירות צבאי בגלי צה"ל, חזר לעיתון 'הצופה' ובמקביל החל לעבוד בתקשורת החרדית ברדיו 'קול חי' שם היה שותף לצוות שהקים את מערכת החדשות.
עם סגירתו של 'הצופה', שימש כראש דסק במערכת החדשות של העיתון 'מקור ראשון', שיצא אז במהדורה יומית.
שימש כעורך בכיר וככתב המדיני ברדיו 'קול ברמה'. בין השנים 2011–2019 ניהל את מחלקת החדשות והיה אחראי על מהדורות השעה, מערך הכתבים של התחנה ויומני האקטואליה השונים.
בשנים 2014–2015 שימש כעורך המשנה של קו עיתונות.
משנת 2015, הוא כתב בנושאים מדיניים ופוליטיים בעיתון 'בשבע' ומכהן כראש הדסק המדיני של ערוץ 7.
Heartbreak Anniversary

Heartbreak Anniversary הוא סינגל של הזמר-יוצר האמריקאי גיביון. השיר יצא לאור ב-21 בפברואר 2020, כסינגל השני מתוך מיני-אלבום הבכורה שלו, Take Time, על ידי חברות התקליטים אפיק רקורדס ונוט סו פאסט.
השיר קיבל מועמדות בטקס פרסי גראמי ה-64 בקטגוריה השיר ה-R&B הטוב ביותר.
רקע וכתיבה

את השיר כתב גיביון מנקודת מבטו של מישהו אחר, כפי שהסביר גיביון: "דיברתי עם חבר, והוא אמר לי שהוא חווה פרידה לפני שנה בדיוק, ואמרתי 'אה, בסדר, אני הולך לכתוב שיר על זה". בראיון שנערך עם בילבורד אמר גיביון כי שאב השראה נוספת מאיך שהוא מתמודד עם יום שממשיך להביא זיכרונות רבים "חובבי אהבה" מדי שנה, הוא הצהיר:
אז "Heartbreak Anniversary" הוא רק יום השנה לשברון לב. תגידו שאתם שבורי לב ביום האהבה, 14 בפברואר. בכל פעם שחג האהבה מתקרב אליך הוא בוחן את הכאב ומבקר שוב בצער. אז עם השיר הזה, ניסיתי לגרום לכאב להישמע יפה.
המקור באנגלית
So "Heartbreak Anniversary" is just the anniversary of a heartbreak. Say you guys are heartbroken on Valentine's Day, February 14th. Every time Valentine's Day comes around you kinda revisit the pain and revisit the sorrow. So with this song, I tried to make pain sound beautiful.
השיר יצא ביום הולדתו של גיביון. בתחילת 2021, השיר הפך לוויראלי באפליקציית שיתוף הווידאו טיקטוק. נכון למרץ 2021, זכה השיר למעל ל-140 מיליון השמעות בסטרימינג, כולל 97 מיליון בספוטיפיי.
הרכב ומילים

בשיר שר גיביון על היום בו נשבר ליבו, כשהוא מעלה זיכרונות על כל פרט, והכאב שמלווה בשברון לב. הוא רגיש ופגיע, ומקווה "בטיפשות" שמאהבו לשעבר יחזור. מבחינה מוזיקלית, גיביון שר בליווי פסנתר וכלי הקשה על בסיס אינסטרומנטל אלקטרו ונשמה מיד-טמפו. באפל מיוזיק צוין כיצד הוא יוצר "הרמוניות עם עצמו המציגות שורה פשוטה כמו 'Don't want to let you out of my head' כגוספל". אליאס לייט מרולינג סטון תיאר את השיר כ"בלדה מתנפחת ומנוחמת שנבנתה סביב פסנתר עגום וגיטרות מסוקסות". קולותיו של גיביון בשיר הושוו לאלו של פרנק סינטרה, אך "בניחוח R&B וטעם צעיר ורענן בסגנון ראט פאק".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-12 במרץ 2021, למעלה משנה לאחר צאת הסינגל. הקליפ בוים על ידי סלומון ליגטלם ויצא באותו יום בו יצא אלבום האוסף של גיביון, When It's All Said and Done... Take Time. בקליפ נראה גיביון מתאבל ומשקף את התקופות הטובות והרעות שעבר עם אהובתו לשעבר, אותה גילמה סמנתה לוגן. הוא נראה עובר בין "ההווה הבודד לעברו הסוער". בראיון שהתקיים במאי 2020 עם בילבורד, אמר גיביון שהוא יכול לראות את עצמו יוצר סרט או סיפור מתוך השיר, כי יש בו "כל כך הרבה עומק [...] והרבה דברים שלא נאמר בשיר... 'Heartbreak Anniversary' פשוט מדבר על פרידה. הוא לא מדבר על מה שהוביל לפרידה".
הצלחה מסחרית

השיר זכה להצלחה בתחילה באסיה, והגיע למקום הראשון במצעדי הספוטיפיי של הפיליפינים, מלזיה, סינגפור ואינדונזיה, ולעשירייה הפותחת במדינות אחרות. לשיר הוענק תואר הזהב על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי על למעלה מ-500,000 עותקים בארצות הברית.
בחודש יוני 2021 דירג בילבורד את השיר במקום ה-17 ברשימת "50 השירים הטובים ביותר בשנת 2021 עד כה".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 14 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 15 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 44 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 29 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 16 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 12 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 56 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 42 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 24 |  |
|  מלזיה | RIM | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |  |
|  סינגפור | RIAS | 1 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 31 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 27 |  |
|  צרפת | SNEP | 155 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 32 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 1 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 39 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 6× פלטינה | 6,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 6,000,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 21 בפברואר 2020 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | אפיק • נוט סו פאסט |  |
| ארצות הברית | 16 במרץ 2021 | רדיו אורבני עכשווי | אפיק • נוט סו פאסט |  |
הערות שוליים

↑  Hershal, Pandya (3 במרץ 2020). "Meet Giveon, the Rising Star Featured on Drake's "Chicago Freestyle"". DJ Booth. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Cho, Regina (15 במרץ 2021). "Giveon reminisces in his new "Heartbreak Anniversary" video". Revolt. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  P., Milcah (24 בפברואר 2021). "Giveon Unleashes Enchanting "Heartbreak Anniversary"". HotNewHipHop. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kipling, Ella (22 במרץ 2021). "Who sings TikTok's "The Day That I Met You"? Song title revealed!". HITC. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Rashed, Ayana (15 במרץ 2021). "Grammy Nominated Singer Giveon Releases Deluxe Album 'When It's All Said And Done… Take Time'". Respect. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  GwandaCentral (Genius staff) (15 בינואר 2021). "Giveon Breaks Down The Meaning Of "Heartbreak Anniversary"". Genius. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Samuels, Keithan (24 בפברואר 2020). "Listen to Giveon's New Song Heartbreak Anniversary'". Rated R&B. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Penrose, Nerisha (2 באוקטובר 2020). "Giveon Will Always Be Real With You". Elle. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Liwanag, Punch (13 במרץ 2021). "Audio Junkie: Givēon gives R&B and neo-soul the boost it needs – Manila Bulletin". Manila Bulletin. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Take Time by Givēon on Apple Music". נבדק ב-23 במרץ 2021 – via Apple Music. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Leight, Elias (22 במרץ 2021). "RS Charts: Rising R&B Star Giveon Debuts in Top Ten". Rolling Stone. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cornwall, Erica (27 במרץ 2021). "Giveon on his new EP "Take Time"". Wonderland Magazine. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Mowatt, Robyn (12 במרץ 2021). "Givēon Unleashes Deluxe Album & "Heartbreak Anniversary" Visual". Okayplayer. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Okon, Wongi (12 במרץ 2021). "Giveon's Grieving 'Heartbreak Anniversary' Video Arrives With His Lustful New Single, 'All To Me". Uproxx. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lamarre, Carl (28 במאי 2020). "Giveon Explains His Quick Rise, Songwriting Approach and The Impact of a Drake Collaboration". Billboard. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The 50 Best Songs of 2021 So Far: Staff Picks, בילבורד, ‏8 ביוני 2021
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  "Heartbreal Anniversary - Single by Givēon on Apple Music". נבדק ב-23 במרץ 2021 – via Apple Music. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Urban/R&B Future Releases (Archived)". All Access. נבדק ב-23 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 947a2197-f7e5-4dc0-b9a0-f561960f0938
נחום בן-חור

אין תמונה חופשית
נחום בן-חוּר (24 בנובמבר 1928 – 19 בפברואר 2001) היה רופא, מומחה לכירורגיה פלסטית, פרופסור לכירורגיה פלסטית, מנהל המחלקה לכירורגיה פלסטית בבית חולים שערי צדק, בין השנים 1970-1993.
נעורים ושירות צבאי

בן-חור נולד בתל אביב, לסימה (רוקחת) ולאלקנה (בעל בית דפוס). לאחר סיום בית הספר היסודי תחכמוני, המשיך בגימנסיה גאולה. במקביל גויס לההגנה ושירת שנה ביחידת "משמר נע באר טוביה", שהשתייכה למשטרת היישובים העבריים (נוטרים). בשנת 1946 החל לימודי ביולוגיה ובקטריולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים בהר הצופים.
בן חור עבר קורס מ"כים בקיבוץ נען, ומונה למ"מ על ידי יהושפט הרכבי. במהלך מלחמת העצמאות שימש מפקד פלוגת חי"ר. במאי 1948 השתתף בן-חור בקרב על מנזר נוטרדם. בעת שעסק בהצבת מחסום בשכונת מקור חיים בירושלים, נפצע בן חור מכדור צלף ערבי שחדר לכף ידו השמאלית, כדור נוסף חדר למותן.
לאחר המלחמה סיים קורס קצינים במחנה אליהו (נתניה) תחת פיקודו של האלוף מאיר זורע (זורו). את סיכת המ"מ ענד לו, כחניך מצטיין, דוד בן-גוריון.
כירורג פלסטי בכיר

בין השנים 1963 - 1958, התמחה בכירורגיה כללית בבית החולים הדסה עין כרם. ב-1965 יצא עם משלחת ככירורג למלאווי. עם שובו, התמחה בכירורגיה פלסטית, אצל פרופ' צבי נוימן. לאחר מכן המשיך בהתמחותו, בארצות הברית, אצל ג'ון מרקיז קונברס ובבריטניה - באיסט גרינסטד.
נחום בן-חור היה ממקימי החברה הישראלית לכירורגיה פלסטית ונבחר ליושב ראש שלה ב-1968. בשנת 1970 היה נשיא החברה.
בשנת 1970 הקים בן-חור את המחלקה לכירורגיה פלסטית ומכסילופציאלית, בבית החולים שערי צדק בירושלים. הייתה זו המחלקה השנייה בירושלים והחמישית בישראל (פרופ' ליאו בורנשטיין בתל-השומר, פרופ' אייזיק קפלן, בבילינסון, פרופ' ברני הירשוביץ, ברמב"ם, פרופ' צבי נוימן, בהדסה עין-כרם).
בן חור היה מרצה באוניברסיטה העברית. בשנת 1967 הועלה לדרגת מרצה בכיר ובשנת 1970 קודם לתואר פרופסור מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים.
במלחמת ששת הימים, שימש מנתח ראשי ומפקד בית החולים ברזילי באשקלון. במלחמת יום הכיפורים היה אחראי טיפול בכוויות בבית החולים סורוקה בבאר-שבע.
פרסומיו המדעיים כוללים למעלה מ-200 מאמרים העוסקים במגוון רב של תחומי הכירורגיה הפלסטית.
בן-חור היה מראשוני חוקרי הסיליקון שהתריעו על הסכנות הטמונות בשימוש בסיליקון נוזלי ויצירת "סיליקונומה" מונח שהיה שותף להטבעתו.
בן-חור השתתף בפיתוח נוגדי כוויות זרחן וחבישות סינתטיות לכוויות. בשנת 1980 הוא ביצע במשותקי מוחין ניתוח למניעת הפרשת ריר מוגברת מהפה על ידי הפניית צינוריות הרוק אל בית הבליעה.
בשנת 1993 פרש בן-חור לגמלאות.
בין תלמידיו: פרופ' אריה אלדד ופרופ' אברהם ברוכין.
בן-חור נפטר בשנת 2001.
משפחתו

בן חור היה נשוי למרים, בוגרת בצלאל במגמת אריגה קלאסית, בניו: הפרופ' תמיר בן-חור, והאדריכל אהוד בן-חור. מאוחר יותר נישא לד"ר רפאלה בילסקי.
מספריו

"וידויו של מנתח פלסטי", הוצאת ירון גולן, 1993
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
↑  ישראל היום, נדב שרגאי, 6 במאי 2016, "הילד שהציל את ירושלים", בין המרואיינים: נחום בן-חור
↑  אורי מילשטיין, לרצוח את הפצועים ולברוח, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 בספטמבר 2013
1 2  צילום של בן-גוריון ובן-חור, באתר של אהוד בן-חור
↑  העמותה הישראלית למנתחים פלסטים אסתטיים, רשימת יושבי ראש האיגוד מ-1965
↑  כנס מנתחים פלסטיים ייפתח היום בירושלים, למרחב, 17 במאי 1970
↑  הועלו בדרגה באוניברסיטה, על המשמר, 17 באוגוסט 1967
↑  צבי זינגר, ניתוח ב"שערי־צדק" מסייע למשותקי־מוחין, מעריב, 13 ביולי 1980
↑  נחום בן-חור באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007439938805171  ISNI: 0000 0000 3422 3668  LCCN: n97097048  VIAF: 68219840   WorldCat (עם VIAF): 68219840
מתחת לעור

ערך זה עוסק במחזה ישראלי. אם התכוונתם לתוכנית טלוויזיה ישראלית בהנחיית הילה קורח, ראו .
ההצגה "מתחת לעור" בבימוי רקפת בנימין, צילום: סיון שחור
מתחת לעור הוא מחזה ישראלי מקורי מאת יונתן קלדרון. המחזה מתאר את מערכת היחסים בין הקצינה הנאצית אילזה קולמן לבין האסירה היהודייה לוטה רוזנר שהתרחשה במחנה הריכוז נוינגמה. המחזה מבוסס על אירועים היסטוריים ועדויות של ניצולות שואה, בהן עדותה של העיתונאית, הסופרת והמתרגמת רות בונדי. המחזה תורגם לארבע שפות והופק בלונדון.
הדמויות

מכיוון שהמחזה מורכב מפלשבקים לעבר, חלק מהשחקניות מבצעות תפקיד כפול.
שחקנית א':
שרלוט ברוד – ניצולת שואה יהודייה, חיה בתל אביב
אילזה קולמן (בּוּבּי) – קצינה נאצית, מפקדת במחנה עבודה
שחקנית ב':
קִּירְסְטֶן (Kirsten) איברהארט – עיתונאית גרמניה צעירה
לוטה רוזנר – שרלוט הצעירה, רקדנית בלט, אסירה במחנה עבודה
שחקנית ג':
אידה ברמן – אסירה במחנה עבודה
עלילה

עלילת המחזה מתרחשת במקביל בתל אביב בזמן מלחמת המפרץ וכן בגרמניה בשנת 1944. קירסטן איברהארט, עיתונאית גרמניה צעירה, מתדפקת על דלתה של ניצולת השואה שרלוטה ברוד וחוקרת אותה אודות רומן סודי שהתרחש בינה לבין המפקדת הנאצית שלה, אילזה קולמן, במחנה העבודה לנשים נויינגמה.
המעברים בין ההווה לעבר הבימתי מתרחשים בפלאשבקים, בהם מתבצע חילוף תפקידים: השחקנית המשחקת את ניצולת השואה משחקת בהם את הקצינה הנאצית, ואילו השחקנית המשחקת את העיתונאית הגרמניה הצעירה משחקת בהם את ניצולת השואה שכעת היא אסירה צעירה במחנה עבודה.
מערכת היחסים בין האסירה היהודיה לקצינה הנאצית מוצגת במחזה כספק אהבה ספק אופורטוניזם הדדי. אולם לאחר שהאסירות עליהן פיקדה הועברו בטרנספורט לברגן-בלזן, הקצינה הנאצית התחפשה ליהודיה ונכנסה מרצונה למחנה הריכוז אפוף המוות על מנת להיות קרובה לאהובתה היהודיה.