קרקלה
הערות שוליים

1 2  עמית, עמ' 665
↑  עמית, עמ' 675
1 2  עמית, עמ' 676
↑  The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 18
↑  עמית, עמ' 681
↑   The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 15
1 2  עמית, עמ' 670
↑  Barbara Levick Julia Domna: Syrian Empress Routledge, 2007 page 32
↑  The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 7
↑  עמית, עמ' 657
↑  עמית, עמ' 664
↑  עמית, עמ' 671
↑   The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 16
↑   Barbara Levick Julia Domna: Syrian Empress Routledge, 2007 page 90
↑  עמית, עמ' 672
↑  Bowersock, G. W. Greek Sophists in the Roman Empire (Oxford, 1969) page 109 ISBN 978-0198142799
↑  Lusnia, S. S. (1995) ‘Julia Domna’s Coinage and Severan Dynastic Propaganda’, Lat.
54: 119–40.
↑  Davenport, Caillan (2017-08-02). "The Sexual Habits of Caracalla: Rumour, Gossip, and Historiography" (PDF). Histos. 75 (100).
↑  Davenport, C. (2017). The sexual habits of Caracalla: rumour, gossip, and historiography. Histos: The On-line Journal of Ancient Historiography, 11, 75-100.
↑  Robert J. Penella Caracalla and His Mother in the "Historia Augusta"  Historia: Zeitschrift für Alte Geschichte, Bd. 29, H. 3 (3rd Qtr., 1980), pp. 382-384
↑  Kaius Tuori (2016) Judge Julia Domna? A Historical Mystery and the
Emergence of Imperial Legal Administration, The Journal of Legal History, 37:2, 180-197
↑  עמית, עמ' 673
↑  עמית, עמ' 678
↑  Ilkka Syvänne Caracalla: A Military Biography
 Pen & Sword Military, 2017
 220-222
1 2  The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 19
↑  Ilkka Syvänne Caracalla: A Military Biography Pen & Sword Military, 2017
223-225
↑  CHRISTER BRUUN Pericula Alexandrina:  The  Adventures of a Recently  Discovered Centurion  of the  legio II Parthica ARCTOS   ACTA PHILOLOGICA FENNICA  VOL.  XXIX  1995
↑  Ilkka Syvänne Caracalla: A Military Biography Pen & Sword Military, 2017 227
1 2  עמית, עמ' 681
↑  עמית, עמ' 680
↑  Ilkka Syvänne Caracalla: A Military Biography Pen & Sword Military, 2017 262
↑  Ilkka Syvänne Caracalla: A Military Biography Pen & Sword Military, 2017 274
↑  עמית, עמ' 682
↑  עמית, עמ' 683
↑   Barbara Levick Julia Domna: Syrian Empress Routledge, 2007 page 105
↑   Barbara Levick Julia Domna: Syrian Empress Routledge, 2007 page 106
↑  The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 339
↑  The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 340
1 2  עמית, עמ' 673
↑   The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193–337, Edited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005 page 377
↑  עמית, עמ' 674
1 2 3  עמית, עמ' 675
1 2 3 4  ההיסטוריה של ארץ ישראל, כרך 5, חלק א, 2. האימפריה הרומית והמנהל הרומי בארץ ישראל (כתב: משה דוד הר), עמ' 30.
↑  אולפיאנוס, על משרת הפרוקונסול, ג, מובא בדיגסטה של יוסטיניאנוס, ספר 50, 2, 3, 3.
↑  ההיסטוריה אוגוסטה, חיי אנטונינוס קרקלה, פרק א, סעיף 6; תרגום: דוד גולן, הקיסרים הסוורים, עמ' 229, הערה 3.
↑  אתר האגדה - אוצר אגדות חז"ל ברשת, באתר agadastories.org.il
1 2  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י', עמוד ב'
↑  אתר האגדה - אוצר אגדות חז"ל ברשת, באתר agadastories.org.il
↑  אתר האגדה - אוצר אגדות חז"ל ברשת, באתר agadastories.org.il
1 2  בבלי, עבודה זרה, דף י.
↑  עמית, עמ' 526
↑  יחסיו של רבי יהודה הנשיא עם השלטונות הרומיים : רבי ואנטונינוס, באתר lib.cet.ac.il
↑  הירונימוס, פרשנות לספר דניאל, פרק 11, פסוק 34.
↑  מנחם שטרן - M. Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1980, Vol. II: CXLII. Sciptores Historiae Augustae, p. 626
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| קיסרי רומא |
| --- | --- | --- |
| תקופת הפרינקיפט | אוגוסטוס קיסר • טיבריוס קיסר • קליגולה • קלאודיוס קיסר • נירון קיסר • גלבה • אותו • ויטליוס • אספסיאנוס • טיטוס • דומיטיאנוס • נרווה • טראיאנוס • אדריאנוס • אנטונינוס פיוס • לוקיוס ורוס • מרקוס אורליוס • קומודוס • פרטינקס • דידיוס יוליאנוס • ספטימיוס סוורוס • קרקלה (עם גטה) • מקרינוס • אלאגבאלוס • אלכסנדר סוורוס |  |
| תקופת משבר המאה השלישית | מקסימינוס תראקס • גורדיאנוס הראשון עם גורדיאנוס השני • פופיאנוס ובלבינוס • גורדיאנוס השלישי • פיליפוס הערבי • דקיוס עם הרניוס אטרוסקוס • טרבוניאנוס גאלוס עם הוסטיליאנוס • טרבוניאנוס גאלוס עם וולוסיאנוס • איימליאנוס • ולריאנוס עם גליאנוס • גליאנוס • קלאודיוס השני גותיקוס • קווינטילוס • אורליאנוס • טקיטוס • פלוריאנוס • פרובוס • קארוס • קארינוס עם נומריאנוס |  |
| תקופת הדומינט | דיוקלטיאנוס עם מקסימיאנוס • קונסטנטיוס כלורוס • גלריוס • פלביוס ולריוס סוורוס • מקסימינוס דאיה • מקסנטיוס • ליקיניוס • קונסטנטינוס "הגדול" • קונסטנטיוס השני עם קונסטנס ועם קונסטנטינוס השני • יוליאנוס • יוביאנוס • ולנטיניאנוס הראשון עם ואלנס • גרטיאנוס עם ולנטיניאנוס השני • תאודוסיוס הראשון |  |
האימפריה הרומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271162305171  PLWABN: 9810670798305606  BNE: XX1459594  BnF: cb11967505w (data)  CANTIC: a11113649  GND: 118667041  ISNI: 0000 0001 0922 8229  LCCN: n82207265  NKC: jx20140704001  NLA: 35761132  SUDOC: 027685144  TePapa: 68570  Trove: 1075352  ULAN: 500354876  VcBA: 495/7386  VIAF: 88672215   WorldCat (עם VIAF): 88672215 
משפחת הקיסר: ספטימיוס סוורוס, יוליה דומנה ושני בניהם, קרקלה וגטה, שפרצופו נמחק (199–201 לספירה).
קרקלה הורג את אחיו גטה ציור רומנטי מהמאה ה-19
מטבע זהב. מצד אחד דמותה של יוליה דומנה. מהצד השני דמויותיהם של קרקלה וגטה.
תבליט שיש עם דמויותיהם של יוליה דומנה מוצגת כויקטוריה ובנה קרקלה לובש חליפת שריון (212–215 לספירה).
תבליט המתאר את הופעתו של קרקלה כקיסר בפני הסנאט
תבליט שיש מהמאה השלישית המתאר חייל רומאי. ייתכן ומדובר בקיסר הרומאי קרקלה במדי גנרל.
תבליט המתאר את קרקלה כפרעה, שליט מצרים, במקדש כום אומבו
פסל של קרקלה המתאר אותו לבוש בבגדים של פרעה. מוצג במוזיאון באלכסנדריה
מטבע אנטוניאן עם דיוקנו של קרקלה ועל ראשו כתר קרניים
מטבע דנריוס עם דיוקנו של קרקלה
עותק של הקונסטיטוטיו אנטוניניאנה על גבי פפירוס בתרגום ליוונית משנת 215 במצרים. בתצוגה בגרמניה