stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דחייה (טקטיקה)
דחיינות

נטייה לדחות באופן עקבי את ביצוען של פעולות מסוימות, אף שהאדם רוצה שיתרחשו, עלולה לשקף הפרעה נפשית הקרויה דחיינות. דחיינות עלולה לנבוע מחרדה, מהערכה עצמית נמוכה, מהלך רוח תבוסתני או מבעיה נפשית כגון דיכאון או ADD. היא עלולה להיות הפרעה מתמשכת ומתישה ולגרום למוגבלות.
הערות שוליים

↑  יואב שטרן, נסראללה מאיים: מי שהרג את מורנייה ייענש, באתר הארץ, 24 במרץ 2008
גרשום הרפנס

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1927 י"ח באדר א' תרפ"ז טרנסילבניה
 פטירה:  25 במרץ 2013 (בגיל 86) י"ד בניסן תשע"ג
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ?–2013 
 חיבוריו:  עידן התלמוד  עידן הראשונים  גרש ירחים  סדר רב עמרם גאון  זמנים ומועדים
 פרסים והוקרה:  יקיר בני ברק 
 
גרשום הרפנס (י"ח באדר א' תרפ"ז, 19 בפברואר 1927 – י"ד בניסן תשע"ג, 25 במרץ 2013) היה רב ומחנך, היסטוריון וחוקר מנהגי ישראל. יקיר בני ברק.
ביוגרפיה

נולד בכפר קטן בטרנסילבניה. בהיותו בן תשע נשלח ללמוד בישיבה מרוחקת מביתו. במלחמת העולם השנייה עסק בפעילות הצלה של יהודים מהאזור, שם נתפס על ידי רשויות החוק המקומיות ונכלא במתקן לעבריינים צעירים. כתוצאה מכליאתו ניצל מהטרנספורט שביצעו הנאצים ביהודי המקום. מלבד אחותו - אסתר גולדה, ששרדה שנה באושוויץ ואביו - יחזקאל, כל משפחתו נספתה בשואה.
הרפנס ערך והוציא לאור את הספר "בכף הקלע", יומן שנכתב על ידי אביו מיד לאחר ששב מהמחנות, בו הוא מתעד את מסכת התלאות שעבר במחנות ההשמדה. הספר יצא לאור בתשע מהדורות, הראשונה בשנת תש"מ - 1980 עוד בחיי האב.
בשנת 1947 נישא לאסתר. מיד לאחר נישואיהם ארגנו השניים קבוצת ילדים ניצולי שואה ופעלו להעלותם לארץ ישראל. במשך כשנה שהה עמם בהולנד, שם זכו לחסות מלכת הולנד, עד שהוסדרו אשרות העלייה שלהם. מיד לאחר קום מדינת ישראל עלה אליה עם אותה קבוצה שמנתה כ-300 ילדים.
בשנות ה-50 הוא התגורר בבאר שבע, עבד בהוראה, היה חבר במועצה הדתית והיה יו"ר סניף פא"י בעיר. מתחילת שנות ה-60 הוא התגורר בבני ברק. במשך שנים עסק בחינוך, בין השאר ניהל את המרכז החינוכי יד בנימין ואת בית הספר הממלכתי-דתי-תורני "סגולה" בבני ברק. במשך תקופה ארוכה היה עורך כתב העת "הד החינוך". היה כתב בכיר בעיתון שערים ותקופה מסוימת היה עורך העיתון. הוא פרסם גם בהצופה. בשנת 1975 פרסם מאמרים בעיתון מעריב. במשך שש שנים שימש שליח הסוכנות היהודית מטעם פא"י בלונדון והקים שם את בית פא"י. בבחירות לכנסת התשיעית בשנת 1977 הוצב במקום השישי ברשימת פא"י. תפקידו האחרון לפני שפרש לגמלאות היה מזכיר ארצי בוועדה המרכזת של ההסתדרות מטעם פא"י, אחראי על פועלי הנקיון ואיגוד מטפלות הבית. בישיבה שדנה באבטלה בשנת 1981 אמר: "אנו עדים לתופעה מדאיגה. קם לנו פה, במקום עם עובד, עם אוכל קיצבה והסכנה האמיתית במצבנו כיום היא, שמתרגלים לכך. אני נגד השיטה הליבראלית בכלכלה שלנו. הכלכלה הליבראלית שהנהיגו פה הרסה את הצביון הפרודוקטיבי היצרני של חברתנו. הסיבה האמיתית למשבר שבו אנו שרויים הוא המשק הליבראלי. השיטה הזו אינה מתאימה לבניין הארץ.
הרפנס שימש כרב ומרצה במסגרות שונות ומסר שיעורי תורה קבועים בבתי הכנסת המרכזיים של פא"י בבני ברק - "נר יהודה" ו"חסדא".
פעילות ספרותית

הרפנס היה היסטוריון תורני, שהתמחה בחקר תקופת התלמוד. ערך והוציא את סדרת "תשובות הגאונים", ערוכות ומסודרות לפי נושאים. ספרו "עידן התלמוד" הפך לרב-מכר ונחשב אחד הספרים הפופולריים על התקופה. בשונה מן הגישה המקובלת של ההיסטוריונים הישראלים, הקפיד הרפנס לשמור על עליונותם של המקורות היהודיים והתלמודיים. תופעה מיוחדת היא ההסכמות שקיבל על ספרו "עידן התלמוד" מגדולי הרבנים, בהם הרב שמואל הלוי ואזנר והרב עובדיה יוסף. בעוד שרוב ספרי המחקר האקדמיים אינם מקובלים בציבור החרדי, התקבל ספרו של הרפנס על הציבור הדתי והחרדי והוא נחשב מקור מהימן להכרת התקופה מנקודת מבט היסטורית -תורנית.
בשנת תשע"א (2011) פרסם ספר המשך ל"עידן התלמוד" - "עידן הראשונים", ובו סקירה מקיפה של גדולי הראשונים ופועלם.
הרפנס ערך והוציא לאור את כתביו של מנהיג פא"י בנימין מינץ.
בערוב ימיו כתב הרב הרפנס ספר ביוגרפיה "עפעפי שחר"- גורלו של דור במבט אישי. ב-2015 יצא הספר לאור, באמצעות בנו, עו"ד יצחק הרפז. בספר שוזר הרפנס את סיפור חייו, בתקופת ילדותו ואת סיפורו האישי כיצד שרד את שואת יהדות הונגריה ומיד לאחריה נרתם לפעילות ציבורית למען ניצולי השואה ועד לעלייתו לארץ עם קבוצת יתומי שואה. בהמשך הספר מתעד הרפנס מסע שערך בשנות ה-60 בקהילות היהודיות באירופה.
נפטר בערב פסח, נקבר בהר הזיתים בירושלים, בסמוך לקבר אביו, שאף הוא נפטר בערב פסח תשמ"ו.
מספריו ובעריכתו

עידן התלמוד - סקירה היסטורית מתקופת אנשי כנסת הגדולה, התנאים והאמוראים, עד הסבוראים והגאונים. הוצאת פלדהיים (שש מהדורות: תשל"ג, תשל"ו (הוצאת נצח), תשמ"א, תשמ"ה, תש"ס, תשס"ג)
עידן הראשונים - סקירה היסטורית על חכמי ישראל בתקופת הראשונים, לאחר עידן התלמוד. הוצאת פלדהיים (תשע"א)
גרש ירחים - הגדה של פסח עם באורים, רעיונות וברורי מצוות ומנהגים, הוצאת קורן (חמש מהדורות: תשמ"ב, תשמ"ה תשנ"א תשס"א תשע"ג)
תשובות הגאונים - גרש ירחים - תשובות שהשיבו גאוני סורא ופומבדיתא לשואליהם בדיני ממונות, נערך וסודר בסדר ענייני בתוספת מראי מקומות על ידי גרשום הרפנס (תשס"ב)
תשובות הגאונים - גרש ירחים - תשובות שהשיבו גאוני סורא ופומבדיתא לשואליהם בדיני איסור והיתר וסדר נשים, נערך וסודר בסדר ענייני בתוספת מראי מקומות על ידי גרשום הרפנס (תשנ"ה)
תשובות הגאונים - גרש ירחים - תשובות שהשיבו גאוני סורא ופומבדיתא לשואליהם בדיני ימי חול ומועד, נערך וסודר בסדר ענייני בתוספת מראי מקומות על ידי גרשום הרפנס (תשנ"ו)
סדר רב עמרם גאון - על נוסח התפילה ומנהגי בית הכנסת, נערך על ידי גרשום הרפנס (תשנ"ד)
זמנים ומועדים - ילקוט הלכות, מנהגים ורעיונות (מהדורה ראשונה תשנ"ו, מהדורה שנייה תשנ"ח)
מבחר כתבים - כתבי בנימין מינץ, בעריכת גרשום הרפנס (תשל"ז)
מאיר באהבה - פרשת חייו של הרב מאיר שפירא מאת בנימין מינץ, בעריכת גרשום הרפנס (תשס"ה)
עשרים שנה למועצה האזורית נחל שורק - בעריכתו (תש"ל)
חג האילנות ואמונת הגאולה (תשס"ג)
הערות שוליים

↑  מצע של רשימת ארגון המורים והגננות הדתיים בישראל, הצופה, 17 במרץ 1958; המשך
↑  נבחרה הנהלת המועצה הדתית בבאר שבע, שערים, 28 בדצמבר 1952
↑  נוסד סניף לארגון החברות של פא"י בבאר שבע, שערים, 8 במאי 1952
ישיבת פעילי סניף פא"י בבאר שבע, שערים, 26 במרץ 1954
↑  חודש החגים בסניף פא"י בבני ברק, שערים, 26 באוקטובר 1960
↑  העלייה ובעיותיה, שערים, 26 באפריל 1957
↑  גרשום הרפנס, הפייטן של שבת הגדול, הצופה, 5 באפריל 1968
↑  טל תן לרצות ארצך, מעריב, 26 במרץ 1975
שבועות: ביכורי תודה, מעריב, 15 במאי 1975
מקורו של כל נדרי, מעריב, 14 בספטמבר 1975
חנוכה: מעטים נגד רבים, מעריב, 28 בנובמבר 1975
↑  מופיעים ברשימה אחת; ממליצים על רשימה אחרת, מעריב, 19 באפריל 1977
↑  ישעיהו אביעם, הוועדה המרכזת: ההסתדרות חייבת להאבק בחוק בוררות חובה, מעריב, 31 בדצמבר 1976
↑  האיגודים המקצועיים, דבר, 24 ביוני 1983
↑  הסכם עבודה חדש יחול על רבבות פועלי נקיון, דבר, 23 בפברואר 1979
תסיסה בקרב פועלי הנקיון זועמים על שכרם הירוד, דבר, 15 באוגוסט 1980
↑  נחתם הסכם למפלות בית, דבר, 22 בפברואר 1980
↑  יוסף גולן, האם קיימת אבטלה?, דבר, 14 ביוני 1981; המשך
↑  דמותו של בנימין מינץ, מעריב, 16 בספטמבר 1977
↑  חכמים, גאונים ומשיחי שקר, מעריב, 10 בדצמבר 1976
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498753205171  GND: 1236271408  LCCN: n88194769  VIAF: 13869445   WorldCat (עם VIAF): 13869445
גיורשאג

גיורשאג (בהונגרית: Győrság) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון שבצפון-מערב הונגריה.
בגיורשאג חיו מעט יהודים.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 10 | 957 |
| 1910 | 17 |  |
| 1920 | 9 |  |
| 1930 | 7 |  |
| 1930 | 5 | 1,323 |
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת גיור |
| --- | --- | --- |
| יישובים | גיור • אבדה • בזי • בן • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • גיוראויבראט • גיוראויפלו • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מזארש • מושונסנטמיקלוש • נג'בייץ' • נאג'סנטיאנוש • ניול • אטוונן • פר • ראבפטונה • רטלפ • שוקורופאטקה • טניה • טלטשטווה • ואמושסבדי • ונק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 234336492   WorldCat (עם VIAF): 234336492
גיורלדמר

גיורלדמר (בהונגרית: Győrladamér) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון שבצפון-מערב הונגריה.
בגיורלדמר חיו חמישה יהודים בשנים 1880 ו-1920.
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת גיור |
| --- | --- | --- |
| יישובים | גיור • אבדה • בזי • בן • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • גיוראויבראט • גיוראויפלו • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מזארש • מושונסנטמיקלוש • נג'בייץ' • נאג'סנטיאנוש • ניול • אטוונן • פר • ראבפטונה • רטלפ • שוקורופאטקה • טניה • טלטשטווה • ואמושסבדי • ונק |  |
דחייה על הסף

דחייה על הסף היא החלטה של בית משפט שלא לדון לגופו של עניין בטענות המועלות בתובענה או בעתירה המוגשות לו, אלא לדחות מחמת פגם שנפל בתובענה המוגשת.
בדיון אזרחי

תקנה 101 לתקנות סדר הדין האזרחי מונה את הנימוקים לדחייה על הסף:
(א) בית המשפט או רשם שהוא שופט רשאי, בכל עת, לדחות תובענה נגד הנתבעים, כולם או מקצתם, מאחד הנימוקים האלה:
(ב) לא ייעתר בית המשפט או הרשם לבקשת דחיה מחוסר סמכות, אם נראה לו שיש להעביר את העניין לבית משפט או לבית-דין מוסמך לפי סעיף 79 לחוק בתי המשפט.
הנימוק הראשון, מעשה בית דין, ניתן כאשר עניינו של התובע כבר נדון בבית המשפט וניתן בו פסק דין, ועל כן אין לאפשר לתובע להביא עניין זה לדיון פעם נוספת.
הנימוק השני, חוסר סמכות, מופעל בדרך כלל כאשר התביעה לא הוגשה לבית הדין המוסמך לדון בה. דוגמה: תביעה שעניינה יחסי עובד-מעביד הוגשה לבית משפט השלום, בזמן שבית הדין המוסמך לדון בה הוא בית הדין לעבודה. במקרה מסוג זה יורה בית המשפט, בהתאם לסמכות המוקנית לו בסעיף 79 לחוק בתי המשפט, על העברת הדיון לבית המשפט המתאים. בית המשפט שאליו הועבר עניין כאמור, לא יעבירנו עוד.
הנימוק השלישי מייצג שלל סיבות לדחייה על הסף ובהן:
התיישנות - חלפו שנים רבות ממועד האירוע שבגינו מוגשת התובענה, וחלה על כך התיישנות.
שיהוי קיצוני - התובע התמהמה זמן רב מאז קרות האירוע שבגינו מוגשת התובענה ועד להגשת התובענה.
חוסר ניקיון כפיים
בבית המשפט הגבוה לצדק

על עתירה המוגשת לבית המשפט הגבוה לצדק לעמוד בתנאי סף אחדים, שבהיעדרם היא נדחית על הסף. תנאים אלה:
זכות עמידה - על מנת לקנות זכות עמידה נדרש העותר לבג"ץ להראות נזק ספציפי כתוצאה מפעילות הרשות הציבורית שכנגדה הוא עותר. בעבר נקבע בפסיקה כי עניין אישי באינטרס ציבורי אינו מספיק כדי להעניק זכות עמידה. אולם, בתהליך הדרגתי הקלו שופטי בית המשפט העליון בדרישות זכות העמידה. בשלהי שנות השמונים וראשית שנות התשעים כבר בוטלה הדרישה להוכחת נזק אישי וניתנה הכרה לעותר הציבורי שטוען לפגיעה באינטרסים כלליים, כמו שלטון החוק. עם זאת, נקבע שכאשר יש נפגע פרטי אשר אינו פונה לבית המשפט נגד פעולת המדינה, לא יוכל עותר ציבורי להביא את העניין בפני בית המשפט, אלא אם נסיבות העניין יוצאות דופן בחשיבותן הציבורית.
פנייה מוקדמת - בטרם פנייה לבג"ץ על העותר לפנות לרשות כנגדה בכוונתו לעתור ולאפשר לה להשיב לפנייתו. בהיעדר פנייה מוקדמת עשויה העתירה להידחות ללא כל בדיקה נוספת על ידי בג"ץ. בג"ץ גם דורש שיינתן לרשות די זמן להגיב ולהתייחס לפנייה המוקדמת ואינו נוהג להתערב בלוח הזמנים שקובעת הרשות לטיפול בפנייה.
פנייה ללא שיהוי - תנאי סף זה הוא מעין תמונת ראי של תנאי הסף בדבר "פנייה מוקדמת". על העותר לפנות לבג"ץ מיד לאחר שהעניין הופך אקטואלי (אך לאחר שביצע פנייה מוקדמת לרשות ולא קיבל מענה מספק). עיכוב בלתי מוצדק בפנייה לבג"ץ, בפרט כאשר הרשות או אחרים כבר הסתמכו על ההחלטה כנגדה מבוקש הסעד, יביא לדחיית העתירה. במיוחד, "כשמדובר בקיומן של בחירות, חייבים מועדי הפעולה או התגובה להיות קצרים ביותר, שאם לא כן תלקה הפנייה בשיהוי".
היעדר סעד חלופי - בג"ץ ידחה עתירה אם העותר יכול היה לקבל סעד בערכאה משפטית אחרת או במקום אחר.
ניקיון כפיים - העותר חייב לבוא לבג"ץ בידיים נקיות, לאחר שהציג בעתירתו את כל העובדות הרלוונטיות באופן אמיתי ומלא. ניקיון כפיים בא לידי ביטוי גם בהתנהגותו של העותר: נטילת החוק לידיים ועשיית דין עצמית יביאו לדחיית העתירה.
הימנעות מעניינים תאורטיים - בג"ץ לא ידון בעתירה כאשר מדובר במעשה עשוי, והסעד המבוקש הוא תאורטי בלבד. לפיכך, גם אם טענות העותר נכונות העתירה עשויה להידחות מסיבה זו.
שימוש בלשון נאותה - עתירה המנוסחת בלשון בוטה עשויה להידחות ולו מטעם זה בלבד.
מחלוקת משפטית התקיימה בין נשיא בית הדין הארצי לעבודה, מנחם גולדברג, לנשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, בשאלת היחסים בין בית הדין לעבודה לבג"ץ. גולדברג, כקודמו צבי בר-ניב, ראה את בית הדין הארצי לעבודה כערכאה עליונה בנושאים הנדונים בו. ברק, לעומתו, התיר עתירות לבג"ץ כנגד פסיקתו של בית הדין הארצי לעבודה. עמדתו של ברק התקבלה, וניתן לעתור לבג"ץ נגד בית הדין הארצי לעבודה, אולם רק בתנאי שישנה טעות בולטת מעל פני הפסק או סוגיה ציבורית המחייבת דיון מעמיק. את מילוי התנאים הללו קובע בית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ. בדרך כלל עתירות מסוג זה נדחות על הסף, בנימוק שבג"ץ אינו ערכאת ערעור על פסיקתו של בית הדין הארצי לעבודה.
בבית המשפט העליון

בית המשפט העליון הוא ערכאת ערעור על פסקי דין והחלטות המתקבלות בבית המשפט המחוזי. ערעורים על פסקי דין שניתנו בבית המשפט המחוזי כערכאה ראשונה, הם ערעור בזכות. ערעורים על פסקי דין שנתן בית המשפט המחוזי כאשר הוא עצמו היה ערכאת הערעור (כלומר תיקים שהחלו בבית משפט השלום), וכן החלטות ביניים שניתנו בבית המשפט המחוזי - הם ערעורים ברשות בלבד, ויש לבקש את הרשות, בדרך של "בקשת רשות ערעור". בסמכות בית המשפט העליון לקבוע שאין הצדקה לדון בערעור ב"גלגול שלישי", וכך לדחותו על הסף, ללא דיון בנוכחות הצדדים.
בית המשפט העליון מוסמך לקיים דיון נוסף על פסקי דין שהוא עצמו נתן, שראוי לדון בהם שוב ובהרכב מורחב. דיון נוסף מאושר על ידי נשיא בית המשפט העליון או על ידי מי שהוא מינה לכך, אם ההלכה שנפסקה עומדת בסתירה להלכות קודמות של בית המשפט העליון, או אם בשל "חשיבותה, קשיותה או חידושה" של ההלכה ראוי לדון בה בהרכב מורחב. כאשר לא מתקיימים תנאים אלה, הבקשה לדיון נוסף נדחית על הסף.
עיתוי הגשת בקשת סילוק על הסף ומועד ההכרעה בה

הגשת בקשה לסילוק על הסף לפני הגשת כתב הגנה עשויה לחסוך בהוצאות ניהול ההליך, הן לנתבע (אם הבקשה תתקבל ולא יצטרך להשקיע בהכנת כתב הגנה), הן לבית המשפט ולאינטרס הציבורי (אם הבקשה תתקבל, ולו בחלקה, יתפנה זמן שיפוטי לטובת הליכים אחרים) והן לתובע (שעשוי לעמוד על הפגמים שנפלו בתביעתו כבר בשלב המקדמי). על אף האמור, בפסיקה נקבע כי ככלל על נתבע להגיש בקשת סילוק על הסף לאחר הגשת כתב הגנה או בד בבד עם הגשתו, אלא אם יניח את דעת בית המשפט כי נדרש להשקיע עלויות כבדות בהכנת כתב ההגנה וסיכויי הצלחת בקשת הסילוק על הסף טובים, כאשר בין שני התנאים המצטברים הללו מתקיימת "מקבילית כוחות". הלכה למעשה, מרבית בקשות נתבעים להארכת המועד להגשת כתב הגנה עד לבירור בקשתם לסילוק על הסף - נדחות מהטעם שבית המשפט יצא נשכר מעיון בכתב ההגנה לצורך הכרעה בבקשת הסילוק על הסף. במאמר ביקורת נשמעה דעה, כי גישה זו נכונה, ככלל, רק לבקשות סילוק על הסף הכוללות טענות מקדמיות שמטבען לא יובילו לסיום ההתדיינות, אך גישה זו אינה נכונה, ככלל, לגבי טענות מקדמיות שקבלתן עשויה להוביל לסיום ההתדיינות, כגון: טענות התיישנות ומעשה-בית-דין, אלא אם בית המשפט מעריך כי מדובר בטענות  שסיכויי קבלתן קלושים. לפי הביקורת, בית המשפט מוגבל לעיון בכתב התביעה לצורך בירור טענות מקדמיות שתכליתן סילוק ההליך על הסף, ומקום בו נדרש בירור עובדתי, ממילא תדחה ההכרעה בטענות המקדמיות לאחר שמיעת הוכחות. מכל מקום, כתב ההגנה לא יעלה ולא יוריד מאפשרות בית המשפט להיווכח בצדקת בקשת הסילוק על הסף אם לאו בכל הנוגע לטענות מקדמיות שתכליתן כליון ההליך, ולא המשכתו במסלול דיוני אחר.
הערות שוליים

↑  אהרן גרבר, זכות העמידה במשפט הציבורי בישראל, ספטמבר 2019, באתר פורום קהלת, עמ' 7
↑  ד"ר אורן שבת, נקיון כפיים
↑  ד"ר אורן שבת, העתירה המנהלית והסעדים במכרזים ציבוריים (פרלשטיין-גינוסר, 2017), עמ' 392-287
↑  בג"ץ 17/06 מונה צבח ואחרים נ' שר הפנים, ניתן ב־23 במרץ 2006
↑  בג"ץ 2880/10 משה בציר נ' משרד המשפטים, פרופ' יעקב נאמן, ניתן ב־18 באפריל 2010
↑  מנחם גולדברג, "על היקף הביקורת של בית המשפט העליון על פסיקתו של בית הדין הארצי לעבודה", הפרקליט ל"ח
↑  אהרן ברק, "ביקורת שיפוטית ואחריות ממלכתית - היקף הביקורת של בית המשפט העליון על פסיקתו של בית הדין הארצי לעבודה", הפרקליט ל"ח
↑  סעיף 15(ב) לחוק-יסוד: השפיטה וסעיף 41 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], תשמ"ד-1984
↑  רע"א 10227/06 משה בובליל נ' עו"ד חיים אינדיג ואחרים, ניתן ב־5 בפברואר 2007.
↑  אבישי אדד, "עיון נוסף בפסק דין בובליל נ' אינדיג ובהיקף תחולתו - בירור בקשת סילוק על הסף לפני הגשת כתב הגנה", נבו, מדור ספרות, 2024
גיורקאס סיטארידיס

גיורקאס דמטריוס סיטארידיס (ביוונית: Γιούρκας Δημήτριος Σειταρίδης; נולד ב-4 ביוני 1981 בפיראוס שביוון) הוא כדורגלן עבר יווני.
קריירת מועדונים

סיטארידיס החל את הקריירה שלו בפאס יואנינה, אך בשנת 2001 עבר לפנאתינאיקוס לאחר שלא זכה לדקות משחק רבות. בפנאתינייקוס היה שחקן מרכזי, ובשלוש השנים בקבוצה ערך 77 הופעות. בשנת 2004 עבר לפורטו, ומפאת מעמדו הירוד בקבוצה עבר בשנת 2005 לדינמו מוסקבה הרוסית. כעבור שנה לא מוצלחת גם היא, עבר לאתלטיקו מדריד הספרדית ומשם שוחרר בסוף עונת 2008/2009. בקיץ 2009 עבר לפנאתינאיקוס איתה זכה באליפות יוון.
נבחרת יוון

את משחקו הראשון בנבחרת שיחק מול נבחרת שוודיה ב-13 בפברואר 2002. את שערו היחיד בנבחרת ב-72 הופעותיו הבקיע מול נבחרת הונגריה. הוא היה בסגל הנבחרת ביורו 2004, בו זכתה נבחרתו, בגביע הקונפדרציות 2005 וביורו 2008.
ג'סמין קרלין

ג'סמין רוקסי "ג'ז" קרלין (באנגלית: Jazmin Roxy "Jazz" Carlin; נולדה ב-17 בספטמבר 1990) היא שחיינית בריטית, היא סגנית אלופה אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016), אלופת אירופה (ברלין 2014) ובעלת שתי מדליות ארד מאליפות העולם בשחייה (רומא 2009 וקאזאן 2015).
ביוגרפיה

קרלין נולדה בסווינדון. היא עברה בשנת 2006 עם הוריה (שניהם ממוצא וולשי) לסוונסי שם היא מתאמנת בקבוצה המקומית.
ביוגרפיה > 2009

באליפות העולם שנערכה ברומא, איטליה ביולי 2009 זכתה קרלין במדליית ארד במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם ג'ואן ג'קסון, קאטלין מקלאצ'י ורבקה אדלינגטון בשיא אירופה חדש של 7:45.51 דקות, אחרי סין שקבעה שיא עולם חדש של 7:42.08 דקות וארצות הברית שקבעה שיא אמריקה חדש של 7:42.56 דקות, כשחיינית שנייה היא שחתה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:56.78 דקות.
ביוגרפיה > 2010

באליפות אירופה שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2010 זכתה קרלין במדליית ארד במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם רבקה אדלינגטון, האנה מיילי וג'ואן ג'קסון בתוצאה של 7:55.29 דקות, אחרי הונגריה 7:52.49 דקות וצרפת (7:52.69 דקות).
במשחקי חבר העמים שנערכו בדלהי, הודו באוקטובר אותה שנה זכתה קרלין בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.29 דקות ומדליית ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4.08.22 דקות.
ביוגרפיה > 2011

באליפות העולם שנערכה בשאנגחאי, סין ביולי 2011 סיימה קרלין במקום 15 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:09.64 דקות ובמקום 16 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:34.33 דקות.
ביוגרפיה > 2013

באליפות העולם שנערכה בברצלונה, ספרד בתחילת אוגוסט 2013 סיימה במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:04.03 דקות, פעמיים במקום תשיעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:27.48 דקות ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:06.46 דקות.
ביוגרפיה > 2014 > אלופת חבר העמים

במשחקי חבר העמים שנערכו בגלאזגו, סקוטלנד ביולי 2014 זכתה קרלין בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא משחקים חדש של 8:18.11 דקות ומדליית כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:05.16 דקות.
ביוגרפיה > 2014 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה באוגוסט אותה שנה זכתה קרלין בשתי מדליות זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אליפות חדש של 8:15.54 דקות, לפני מיריה בלמונטה מספרד (8:21.22 דקות) ובוגלרקה קפש מהונגריה (8:22.06 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.24 דקות, לפני שרון ון רוונדאל מהולנד (4:03.76 דקות) ומיריה בלמונטה (4:04.01 דקות).
ביוגרפיה > 2014 > סגנית אלופת עולם (בריכת 25 מטר)

באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בדוחא, קטר בדצמבר אותה שנה זכתה קרלין במדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:08.16 דקות, אחרי מיריה בלמונטה שקבעה שיא אליפות חדש של 8:03.41 דקות ולפני שרון ון רוונדאל (8:08.17 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:02.32 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 4:01.37 דקות ובמקום 22 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.35 דקות.
ביוגרפיה > 2015

באליפות העולם שנערכה בקאזאן, רוסיה באוגוסט 2015 זכתה קרלין במדליית ארד במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:18.15 דקות, אחרי קייטי לדקי מארצות הבריתה שיא עולם חדש של (8:07.39 דקות) ולוריין בויל מניו זילנד (8:17.65 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.74 דקות ובמקום חמישי במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:50.60 דקות, כשחיינית שנייה היא שחתה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:56.35 דקות.
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט, נתניה בדצמבר אותה שנה זכתה קרלין בשתי מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:58.81 דקות, לפני כוכבת האליפות קטינקה הוסו (3:58.84 דקות) ובוגלרקה קפש (3:59.02 דקות) שתיהן מהונגריה ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של (8:11.01 דקות) ולפני בוגלרקה קפש (8:11.43 דקות) ושרון ון רוונדאל (8:15.84 דקות).
ביוגרפיה > 2016 > פעמיים סגנית אלופה אולימפית

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה קרלין בשתי מדליות כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:01.23 דקות, אחרי קייטי לדקי שקבעה שיא עולם חדש של 3:56.46 דקות, ולפני ליה סמית' מארצות הברית 4:01.23 דקות (4:01.92 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:16.17 דקות, אחרי לדקי שקבעה שיא עולם חדש של 8:04.79 דקות ולפני בוגלרקה קפש (8:16.37 דקות).
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

200 מטר חופשי: 1:56.88 דקות (2015)
400 מטר חופשי: 4:01.23 דקות (2016)
800 מטר חופשי: 8:15.54 דקות (2014)
1500 מטר חופשי: 15:47.26 דקות (2013), שיא אירופה בעבר
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

200 מטר חופשי: 1:57.35 דקות (2014)
400 מטר חופשי: 3:58.07 דקות (2015)
800 מטר חופשי: 8:08.16 דקות (2014)
ד. אליר

דהן, 2009
אליעזר דהן (1 בנובמבר 1929 - 3 בנובמבר 2017), שנודע בשם העט ד. אליר, היה משורר ישראלי.