stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ורציתי שתדעי
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר בוים על ידי אופיר לובל, ועורר עניין בקרב הציבור הישראלי, זאת בשל סצנת הנשיקה בין מימון לשחקנית מעיין לאוב. הקליפ עוסק באהבה ובשברון לב, תוך התמקדות בקשר הרגשי הקרוב בין שתי הנשים. הוא עורר דיון סביב נושאים להט"ביים והקשר בין אהבה לנשים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רדיו חיפה | 1 |  |
|  ישראל | רדיו דרום | 2 |  |
|  ישראל | רדיו לב המדינה | 6 |  |
|  ישראל | רדיו קול רגע | 9 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  ynet, שירי מימון מציגה: אהבת נשים, באתר ynet, 1 ביולי 2008
חיים אנלין

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  ירי ספורטיבי 
 
חיים אנלין (5 בינואר 1948 - 2 בפברואר 2016) היה ספורטאי פאראלימפי.
אנלין נולד בתל אביב ולמד בבית הספר היסודי "בלפור" ובתיכון עירוני ה' בעיר. שירת בצה"ל כלוחם ומ"כ בחטיבת גולני. ב-1968, בקרב עם חולית מחבלים ברמת הגולן נפגע מכדור בעמוד השדרה ושותק בפלג גופו התחתון.
במסגרת בית הלוחם תל אביב התאמן בקליעה ברובה ובחץ וקשת. ב-1976 השתתף במשחקים הפאראלימפיים בטורונטו, קנדה, בקליעה ברובה. כמו כן השתתף בתחרויות בינלאומיות נוספות באנגליה (משחקי סטוק מנדוויל) אוסטריה ובלגיה.
אנלין למד מזרחנות וערבית באוניברסיטת תל אביב ועם תום לימודיו חזר לצבא ב-1975 כאזרח עובד צה"ל באגף המודיעין. זמן קצר לאחר מכן התנדב לשירות קבע, עבר קורס קציני מודיעין והתקדם בשירות עד דרגת סגן-אלוף. פרש לגמלאות בשנת 1992.
ב-1991 זכה באליפות צה"ל בחידון ידיעת הארץ ומורשת קרב.
במסגרת פעילות בית הלוחם למד צורפות, ציור ורישום. עבודותיו הוצגו במספר תערוכות קבוצתיות של ארגון נכי צה"ל ואמני "צוות - ארגון גמלאי צה"ל" ובשלוש תערוכות יחיד. אנלין גם עורך פעיל באתר האינטרנט "נוסטלגיה אונליין" לשימור התרבות הישראלית.
ב-1977 נישא לספורטאית הפאראלימפית אורה אנלין (גולדשטיין), לזוג בת ושלוש נכדות. אנלין התגורר ברמת ישי.
לקריאה נוספת

שיקום למופת - סיפורי שיקום של נכי צה"ל, בהוצאת משרד הביטחון.
זוכרים

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 יושב ראש:  דב קלמנוביץ 
 תקופת הפעילות:  2007–2024 (כ־17 שנים) 
 אתר רשמי
 
ארגון זוכרים עוסק בהנצחה, בתיעוד ובהעלאת המודעות לחללי מערכות ישראל וחללי הטרור גם יחד, באמצעות פעילויות חינוכיות, אירועי תרבות, הרצאות וסיוע. הארגון הוקם ב-2007 ובראשו עומד דב קלמנוביץ.
פעילות

אירוע הפתיחה המרכזי של ליל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מופק על ידי הארגון ונערך בירושלים ומועבר בטלוויזיה וברדיו בשידורים ישירים.
הארגון פונה באירועים אותם הוא מקיים למגוון האוכלוסיות בחברה הישראלית, ומשלב בהם תכנים חינוכיים ותרבותיים שלטענתו לא הובלטו דיים בטקסי ההנצחה המרכזיים ואירועי יום הזיכרון. בראיונות לתקשורת אמרו נציגי הארגון שחוסר השתתפות חרדים, דרוזים וערבים בטקסים המרכזים נובע מחוסר השייכות שהם מרגישים כתוצאה מהתכנים הקיימים באירועים אלה.
פעילות > זוכרימפדיה

זוכרימפדיה היה מיזם שיתופי פתוח ליצירת אנציקלופדיה השואף לכנס תחתיו ערכים אודות כלל חללי צה"ל והטרור. האתר התבסס על המנוע הטכנולוגי של מדיה-ויקי ונוסדה על ידי ארגון זוכרים לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל תשס"ט במטרה לשמש קיר הנצחה מקוון לאלו שנפלו.
ראו גם

יד לבנים
הערות שוליים

↑  נדב שרגאי, זוכרימפדיה: גולשים מספרים על נופלים, באתר הארץ, 22 באפריל 2009
↑  בני טוקר, זוכרימפדיה: אתר אינטרנט לסיפורי חללים, באתר ערוץ 7, 23 באפריל 2009
↑  שחר בן-פורת, ‏אנציקלופדיה של זיכרון, באתר ‏מאקו‏, 24 באפריל 2012
זיויה קיי

זיויה קיי היא חוקרת, אמנית, ומעצבת ישראלית. מרצה בכירה באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.
ביוגרפיה

קיי למדה בפקולטה למדעי המחשב בטכניון. עסקה בסימולטורים באלביט ובהייטק בארצות הברית. למדה עיצוב תעשייתי בבצלאל. המשיכה בלימודי תואר שני ודוקטורט בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון. קיי היא מרצה בכירה בבצלאל, ומרצה אורחת בטכניון. קיי היא בעלת סטודיו בתל אביב, ועמיתה במכון ון ליר כחוקרת אתיקה חזותית ויודאיקה עכשווית.
יצירתה

קיי מתייחסת לעיצוב המוצר כחלק מתהליך יצירתי מתפתח, שכולל אמירה קונספטואלית שיש בה התייחסות לתולדות העיצוב והאמנות. בהתאם למסורת דלות החומר ששלטה בעיצוב הישראלי, קיי משתמשת בחומרים פשוטים כמו דיקט ובד. היא קוראת תיגר על המגמות האופנתיות "אלו שהן המילה האחרונה, שמדברים עליהן, עם חתימת האמן" היא כותבת בעלון התערוכה 'רוטונדה' שהציגו את עבודותיה בגלריה פריסקופ. הכיסאות, המדפים והשולחנות שהיא יוצרת אינם בעלי משמעות סגנונית ואסתטית, אך יש בהם פשטות תנועה וחוויה רעיונית, שהופכת מוצר מוכר ונדוש ליצירה.
העבודה "נטילת ידיים" (2008) עוצבה יחד עם המעצב הישראלי דב גנשרוא. העבודה הוצגה בתערוכה 'Reinventing Ritual' במוזיאון היהודי בסן פרנסיסקו ב־2010 ובמוזיאון היהודי בניו יורק ב־2009. העיצוב בוחן מחדש את מטרות ואילוצי הפולחן והתממש תוך דיאלוג המתמקד על אובייקטים, מבנה הפנים ומנהגים נוצריים, יהודיים ומוסלמים במסעדות ערביות.
העבודה "כליפות" (2002) מבקר את הרצון הישראלי להמיר ריטואלים פולקלוריים מזרחיים לתרבות גבוהה לכאורה. הוצגה בתערוכות בישראל ומחוצה לה, באסכולה בית הספר לאמנות, בגלריה של חולון ובמוזיאון ארץ ישראל. שם הכלי הוא מצירוף המילה "כלי". קערת הגשה (קוטר 12 ס"מ) עשויה ביציקה קרמית, שנועדה להחזיק גרעיני חמניה וקליפות. הקליפות מוחזרות לחלק אחר באותו הכלי.
השכלה

2018 – פוסט-דוקטורט, המוסד לארכיטקטורה, תכנון, בנייה וסביבה, האוניברסיטה הטכנית של ברלין
2012–2017 דוקטורט, הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים, הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל
2003–2005 .M.Sc הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים, הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל
1993–1997 .B.Ds המחלקה לעיצוב תעשייתי, בצלאל, אקדמיה לאמנות ולעיצוב
1980–1984 .B.Sc הפקולטה למדעי המחשב, הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל
פרסים

2019, 2018 קרן עזריאלי
2019 קרן רענן וניקול אגוס, מחקר חדשני ביודאיקה עכשווית
2016 שלב אחרון, עשרת משתתפי Falling Wall Lab Israel
2012-2015 מפעלות פיס לתרבות, מחקר חזותי פורץ דרך
2006 פרס ראשון תחרות מרכז הספר והספריות, לאובייקט נושא בכותר אלון, ראשון לציון
2001 מלגה תחרותית לתוכנית עמיתים, מרכז השל לחשיבה, מנהיגות וסביבה
2000 פרס ארתור גולדרייך, 'ת'ארוחה -מסעדה מזרחית, שם זמני', גלריה עמי שטייניץ
2000 פרס ראשון מאיגוד יצרני העץ, קונספט חדשני לריהוט, ריהוטים 2000
1997, 1995 קרן אמריקה ישראל, פרס הצטיינות בעיצוב תעשייתי
1996 פרס הצטיינות, המחלקה לעיצוב תעשייתי, בצלאל
1996 פרס מייזלר, עיצוב מצטיין, בצלאל
1995 פרס הצטיינות, המחלקה לעיצוב תעשייתי, בצלאל
1995 פרס גלאס, המחלקה לעיצוב תעשייתי, בצלאל
תערוכות יחיד

2019 טקס | טקסט | טקסטיל ברלין וניו-יורק
2018 טקס | טקסט | טקסטיל, לושי אמנות ופרויקטים, תל אביב
2016 'חתימת ההופעה', לושי אמנות ופרויקטים, תל אביב
Tailor Woman 2014 לושי אמנות ופרויקטים, תל אביב
2007 ירוק ירוק זית, בית האמנים, תל אביב
2003 מנדלה, במסגרת פרויקט הלווין לתערוכת ריהוטים, תל אביב
2002 מהכיוון ההפוך, הגלריה הציבורית של אסכולה, תל אביב, קטלוג
2002 רוטונדה, פריסקופ, תל אביב מהכיוון ההפוך, אסכולה, תל אביב
2000 ת'ארוחה, עם דב גנשרוא, גלריה עמי שטייניץ, תל אביב
מבחר תערוכות קבוצתיות

2023 "לבוש לנצח", גלגולם של תכריכים בתרבות היהודית, מוזיאון ישראל, ירושלים.
2020 יודאיקה עכשווית, תערוכת רעשנים, מרכז צימבליסטה, אוניברסיטת תל אביב, קטלוג
2018 גאלה-פופ אפ, תערוכה של המחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית, טולמנ'ס, הרצליה
2012 תערוכת מרצים, המחלקה לצורפות ואופנה, בצלאל
Contemporary Jewish Museum San Francisco ,"Reinventing Ritual" 2010, קליפורניה, ארצות הברית
Design Exchange – Canada’s Premier Design center 2010, טורונטו, קנדה
NY ,The Jewish Museum ,"Reinventing Ritual" 2009
2007 "למה קובע", מוזיאון אשדוד
2006 "רה-אורינט", ביאנלה לעיצוב בינלאומי בסנט אטיין, אוצר אלי רוזנברג
2006 "Cooper Hewitt Museum "Solos, ניו יורק
2006 "עיין ערך עיצוב", קהילת המעצבים מגדירה עיצוב, קטלוג זהב שחוט, הביאנלה לתכשיט ישראלי, מוזיאון ארץ ישראל, תל אביב
2004 הביאנלה השלישית לקרמיקה ישראלית, מוזיאון ארץ ישראל, תל אביב
2004 "Cienporcientodise" תערוכת עיצוב בין לאומי, בואנוס איירס, ארגנטינה
2003 "קומבינה קומפלט", תערוכת עיצוב לרגל אירועי "ארט פוקוס",פריסקופ, תל אביב
2003 "שומר ראש", הגלריה של בצלאל, תל אביב,
2002 "ים של כיסאות", תערוכת בינלאומית לכיסאות, דיזיין סנטר, תל אביב, ריהוטים, תל אביבStander
1999 "ארטיק", תערוכה לזוכי קרן שרת, מוזיאון רמת-גן
הערות שוליים

↑  ברקוביץ, אריה (17 דצמבר 2002) "לשינוי ממד משוך ברצועה" גלריה - הארץ. עמ' ד3.
↑  Belasco, Danial (2009) Reinventing Ritual: Contemporary Art and Design for Jewish Life, p 51.
1 2  רזגור, אילן (2010) ממסורת מזרח תיכונית על עיצוב ישראלי חדשני. עמ' לא ממוספר.
↑  רוזנברג, אלי ופסקה, וואני. (2002) Designmatters תערוכת עיצוב ישראלי עכשווי, Felissimo Design House, עמ' 60.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "זיויה קיי".
זה התחיל בלחישה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  מחזה של פיליפ קינג
 בימוי:  כריס מנגס
 הופק בידי:  ג'ון פנינגטון
 תסריט:  גיא אלמס, מיקי דלמר
 עריכה:  אלן האריס
 שחקנים ראשיים:  אנתוני קווייל שרה צ'רצ'יל אנדרו ריי
 מוזיקה:  לייטון לוקאס
 צילום:  ז'ורז' פרינאל
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 חברה מפיצה:  Eros Films
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  14 במאי 1959
 משך הקרנה:  87 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מוזיקלי, סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
זה התחיל בלחישה (באנגלית: Serious Charge) הוא סרט דרמה בריטי בשחור-לבן משנת 1959.
התסריט מבוסס על המחזה "Serious Charge" מאת פיליפ קינג (1956).
זה סרטו הראשון של קליף ריצ'רד והוא מופיע בו כעבריין צעיר ששר לפעמים. בסרט הוא שר את שירו המפורסם "בובה חייה" ("Living Doll").
העלילה היא על כומר שמואשם ללא עוול בכפו על ידי אנשי קהילתו בהטרדה מינית של קטין. שם הסרט בעברית נובע מהעלילה - בתחילה מופיעה לחישה של האשמה חמורה נגדו שמתפשטת כאש בשדה קוצים וגורמת להחרמתו על ידי כל תושבי העיירה.
אף על פי שאין בסרט כל סצנה של חשיפה או יחסי מין, הוא אושר לצפייה בישראל רק מגיל 16.
תקציר העלילה

הווארד פיליפס (אנתוני קווייל) הוא כומר בעיירה בדינגטון (שם פיקטיבי) בבריטניה. הוא הגיע לעיירה לאחר שרות ארוך בצבא ופרט לעבודתו בכנסייה, הקים מועדון נוער ובו מתאמנים נערים באגרוף. הווארד מופיע גם לפני בית המשפט לנוער בהגנה על קטינים עבריינים כמו קרלי תומפסון (קליף ריצ'רד). הוא גר ליד הכנסייה עם אמו (אירן בראון) ומנהלת משק הבית מישל (ליליאן ברוז).
אחיו של קרלי, לארי (אנדרו ריי), גם הוא עבריין קטן המנהיג חבורת נערים שגורמים נזק בעיירה. הוא מתעמת בסכין עם הווארד, אך זה גובר עליו. לארי מחפש דרך לנקום בכומר.
הסטר פיליפס (שרה צ'רצ'יל) היא בתו של הכומר הקודם (נואל יולט). היא רווקה בשנות ה-30 לחייה ומפחדת להישאר רווקה זקנה. היא רוצה להינשא להווארד ואף מנשקת אותו באחת ההזדמנויות, אבל הוא דוחה אותה וגם היא מבקשת לנקום בו.
מרי ויליאמס היא חברתו של לארי ונמצאת בהריון ממנו. היא מגיעה להווארד לבקש עזרה והוא מבטיח שיעזור לה. בצאתה מדירתו מבחינה בה הסטר. מרי רואה ברחוב את לארי מתנשק עם בחורה, נמלאת כעס, פורצת לכביש ונדרסת למוות.
הווארד מזמין את לארי לבירור ומטיח בו האשמות. בתגובה גורם לארי הרס בדירה, פורע את בגדיו וברגע שנכנסת הסטר הוא אומר לה שהווארד ניסה "להתחיל איתו".
הסטר מקבלת זאת מיד והשמועות נגד הכומר הולכות ומתפשטות. מאמינים מפסיקים להגיע לתפילות, שמשות ביתו של הכומר מתנפצות, צמיגי מכונית נחתכים והוא מקבל מכתבי נאצה. הוא מתעמת עם אביו של לארי (פרסי הרברט) שתוקף אותו אך הוא מכריע אותו.
גב' פיליפס שחזרה מחופשה מוצאת את בנה אורז את חפציו וכותב מכתב התפטרות לבישוף. היא מגיעה להסטר ומטיחה בה כי הציתה את השמועות על בנה כי דחה אותה. הסטר מחליטה לחקור את לארי ומסתבר לה כי שיקר.
אנשי העיירה מבקשים מהווארד להישאר אך הוא בשלו. הוא אינו רוצה להמשיך עם אנשים שדחו אותו. הוא מתכונן לצאת עד שהוא רואה בכניסה לבית מכונית ובה קצינת מבחן (ג'ודית פירס) וקרלי תומפסון. הוא מבין כי עליו לנסוע לבית המשפט, חוכך בדעתו ועולה למכונית.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אנתוני קווייל | הווארד פיליפס | כומר |
| שרה צ'רצ'יל | הסטר פיטרס |  |
| אנדרו ריי | לארי תומפסון |  |
| קליף ריצ'רד | קרלי תומפסון |  |
| אירן בראון | גב' פיליפס |  |
| ליי מדיסון | מרי ויליאמס |  |
| ליליאן ברוז | מישל |  |
| נואל יולט | מר פיטרס | כומר לשעבר |
| פרסי הרברט | מר תומפסון |  |
| ג'ודית פירס |  | קצינת מבחן |
וסט ביקון

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  2,345 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי קווטרמיין 
 קואורדינטות:  77°49′00″S 160°48′00″E﻿ / ﻿77.8167°S 160.8°E﻿ / -77.8167; 160.8
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיוסט ביקון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיוסט ביקון
 
וסט ביקון או מערב ביקון או ביקון מערב (באנגלית: West Beacon) היא פסגה נישאת, ברמת ביקון, בהרי קווטרמיין, באזור חוף סקוט, בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
גובהה של הפסגה 2,345 מטרים מעל פני הים, והיא הפסגה הגבוהה ביותר ברמת ביקון.
היסטוריה > מקור השם

שמה של רמת ביקון ניתן לה על ידי הארטלי פראר, גאולוג שהיה חלק מהמשלחת האנטארקטיקה הבריטית (משלחת דיסקברי) (אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901– 1904).
הרמה נקראת על שם מאובני הביקונייט (Beaconites) המצויים באבני החול שברמה.
שמה של הפסגה ניתן לה על ידי משלחת דיסקברי, אשר קראה לה, בשל מיקומה "רמת ביקון מערב" (באנגלית: "Beacon Height West").
לימים קוצר השם, לשם הנוכחי, על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד (אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1958–1959).
לקריאה נוספת

• P. J. Barrett (1981), , Journal of the Royal Society of New Zealand, 11:4, 447-458, DOI: 10.1080/03036758.1981.10423334
• P. N. Webb (1963), , New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 6:3, 361-387, DOI: 10.1080/00288306.1963.10422069
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ניו זילנד
↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2 3  מידע גאוגרפי והיסטורי על רמת ביקון
חוט להט

קטע של חוט להט של נורת ליבון בהספק 200 ואט, מצולם בהגדלה. לחוט סילסול כפול.
חוט להט הוא מקרה פרטי של גוף חימום, אשר בו המוליך דק מאוד ולכן די בזרמים נמוכים יחסית להביאו לטמפרטורות גבוהות מאוד. בשל כך, התוצאה ולפיכך גם המטרה של שימוש בחוטי להט אינה דווקא לחימום אלא למטרות אחרות: להפקת אור נראה (כמו במקרה של נורות ליבון), לחימום של אלמנטים קטנים מאוד (כמו סלילים בנורה פלואורסצנטית), או אף להצתת אש (בבדיקות מעבדה מסוימות).
בשל הדרישות לעמידות בטמפרטורות גבוהות מאוד, נדרשים חוטי להט להיות עשויים מחומרים המאפשרים זאת, כגון ניכרום (אנ') או טונגסטן. בנורות להט, למשל, מחמם זרם של 0.05-0.5 אמפר את הסליל לטמפרטורות של מעל 3000 מעלות קלווין.
חוט הלהט החם, פולט קרינת גוף שחור בטווח תדרים האופייני לחומר ממנו עשוי חוט הלהט ולטמפרטורה שלו, והוא נקרא ספקטרום הפליטה.
וסט היילנד וייט טרייר

| --- | --- |

 ארץ מוצא:  סקוטלנד
 שימושים:  ציד ולוויה
 קבוצה:  טריירים
 תכונות
 משקל:  7-10 ק"ג
 גובה כתפיים:  כ-28 ס"מ
 גובה:  28 ס״מ 
 תוחלת חיים:  16 שנים
 אופי:  כלב קטן, עדין ונוח, חכם, בעל עוצמה, אמיץ באופן יוצא מהכלל, לעיתים עקשן ולמרות זאת קל מאוד לאילוף. הוא כמעט ואינו נובח, אך כשהוא מזהה זר בסביבה, ולמרות גודלו יגן בחירוף נפש על בני הבית. הוא זקוק לתשומת לב ולתנאי מחיה טובים (עדיף לגדלו בתוך הבית ולא בחצר). בנוסף לכל אלו, מכיוון שהוא שייך לקבוצת כלבי הציד הוא נוהג לחפור וללעוס חפצים (רצוי להרחיקם מחוטי חשמל).
 אילוף:  הסתגלות גבוהה
 תיאור:  בעל פרווה לבנה ומדובללת ואוזניים זקופות ופתוחות לרווחה.
 
הווסט היילנד וייט טרייר (באנגלית: West Highland White Terrier; בתרגום חופשי: טרייר רמות מערביות לבן, מכונה "ווסטי") הוא גזע של תת-המין כלב הבית, מקבוצת הטריירים.
היסטוריה של הגזע

מוצאו של הווסט היילנד וייט טרייר הוא מסקוטלנד, בדומה לקאירן טרייר והסקוטיש טרייר.
בתחילה היו הציידים-מגדלים מוציאים מקבוצת הגורים את הגורים הלבנים ומשתמשים בגורים הכהים בלבד, אך לאחר תאונת עבודה בה צייד ירה בטעות בווסט היילנד וייט טרייר שלו שהיה בצבע כהה, הם החליטו להשתמש בכלבים הלבנים שמאוד בולטים במהלך הציד.[דרוש מקור]
מבנה כללי

זהו כלב שרירי עם לסת חזקה (על מנת שיוכל להביא את הטרף), וציפורניים חזקות לחפירה.
בריאות

הווסט היילנד וייט טרייר הוא כלב שרירי וכדי לשמור על בריאותו ועל מבנה גוף בריא הוא זקוק לפעילות גופנית מתמשכת של לפחות 45 דקות ביום.
לווסטי יש הרגלי אכילה שונים משאר הגזעים וכדי לשמור על פרוותו לבנה ובריאה רצוי להאכילו במזון טבעי כמו בשר ואורז. מזון יבש ותעשייתי גורם לפרווה להשחים[דרוש מקור].
הווסט היילנד וייט טרייר, בדומה לשאר הטריירים, זקוק למריטת שיער מגיל צעיר ולא לתספורת, על מנת שפרוותו תישאר בריאה.
חומר מרוכב

K2 פנתר שחור. לטנק שריון מרוכב שהוא שריון העשוי מחומרים מרוכבים, המגדיל את הגנת הטנק
חומר מרוכב הוא חומר גלם העשוי מכמה חומרים שונים בעלי תפקידים ייעודיים המסודרים במבנה מסוים, המעניק לחומר המרוכב תכונות רצויות. לחומרים המרכיבים את החומר המרוכב תכונות פיזיקליות או כימיות שונות באופן משמעותי, שהשילוב ביניהן יוצר חומר עם התכונות המבוקשות. החומרים השונים נשארים מופרדים גם לאחר יצירת החומר המרוכב וניתן להבדיל ביניהם במוצר המוגמר גם ללא מיקרוסקופ.
סוגים

קיימים ארבעה סוגים של חומרים מרוכבים:
חומר סיבי המחוזק במטריצת מילוי.
חומר מבנה כריך - מעטפת קשיחה ומילוי רך.
חומר תאי.
חומר רב פאזי - החדרת זיהומים לתוך חומר אחר.
תכונות

היתרון המרכזי של החומרים המרוכבים הוא יחס קשיחות למשקל גבוה ועמידות טובה בטמפרטורה גבוהה. החומר המרוכב הוא היחיד שבו ניתנת אפשרות לתכנן, לקבוע את תכונות החומר.
בעיה נפוצה בחומרים מרוכבים היא שבגלל הפיזור של הסיבים בתור החומר לכל הכיוונים, ביצירת פגם מקומי יכולה להיות השפעה על תכונות החומר כולו. בהכנסת קדח לחומר, נוצרת משיכה של הסיבים וקטיעתם באזור הקדח, דבר שיכול ליצור נזק סביבתי רחב היקף. לדוגמה, מקדח בקוטר 1 מ"מ עלול להתקבל נזק לטווח של חצי מטר.
בחומר מרוכב רואים התקדמות סדקים לא ישרה (כמו במתכות) אלא אם כן זו קורוזיית מאמצים. נוצר נזק נפחי, בו הסדק מתפתח ונע לכל השכבות לכל הכיוונים. כיווני ההתקדמות תלויים בחוזק השכבות.
חומר מרוכב יכול להיכשל גם במימד המיקרוסקופי וגם המאקרוסקופי. כשל דחיסה וכשל מתיחה יכולים להיווצר ברמה המקרוסקופית כמו בחומרים הומוגניים, וברמה המיקרוסקופית עקב כשל של הסיבים המרכיבים את החומר.
שימושים

השימוש הנפוץ ביותר בחומרים מרוכבים הוא כפולימר אשר בתוכו ספוגים סיבים.
דוגמה לחומר מרוכב היא בטון.
FRP

חומרי פלסטיק/פולימר מחוזקים (FRP ראשי תיבות של Fibre-reinforced plastic) הם חומרים מרוכבים, העשויים ממטריצת פולימר מחוזק עם סיבים. הסיבים עשויים בדרך כלל מפיברגלס, או פחמן ואילו הפולימר הוא בדרך כלל אפוקסי, פוליאסטר תרמוסטי, וינילסטר, פוליסולפון או פלסטיק אחר. חומרי פלסטיק מחוזקים נפוצים בתעשיית הבנייה, חלל, רכב וימאות.
ב- FRP משתמשים ל:
חיזוק מבנים - ניתן ליישם FRP על מנת לחזק את הקורות והעמודים במבנים. ניתן להגדיל את הכוח של חלקי מבנה אלו גם אחרי שנפגעו קשות בשל תנאי העמסה.
חיזוק קורות, קיימות שתי טכניקות מקובלות: הראשונה היא להדביק לוחות FRP לתחתית הקורה (בדרך כלל באזור המתיחה). ההדבקה מגדילה את כוחה של הקורה, הקשיחות וההתנגדות למתיחה, שכן ההתנגדות של הלוחות תתחזק בתוספת כוח מתיחה של FRP. השיטה השנייה עוטפת את הקורה בצורת U ברצועות FRP וכתוצאה מכך נוצרת התנגדות גזירה גבוה יותר.
חיזוק עמודים - עמודים בבניין יכול להיות עטופים עם FRP להשגת חוזק גבוה. השיטה פועלת על ידי ריסון ההתפשטות לרוחב העמודה.
ראו גם

הנדסת חומרים
מכניקת השבר
חומר מעכב בעירה

חומר מעכב בעירה הוא כל חומר, שאינו מים, המשמש להפחתת דליקוּת של דלקים או המעכב את בעירתם. המונח מתאר בדרך כלל חומרים הפועלים באופן כימי, אך הוא כולל גם חומרים הפועלים באופן פיזי, למשל דרך קירור הדלקים.
פירמידת האש

שרפה מתקיימת בתנאי שמתקיימים ארבעה רכיבים: חום, נוכחות חמצן, דלק ותגובת השרשרת הכימית. בעבר נהוג היה להשתמש כעזר זיכרון ב"משולש האש" (או "שלושת ה-חתים": חום, חומר בעירה וחמצן) שלא כולל את תגובת השרשרת הכימית, אלא שהמשולש לא מתאר נכונה את התנאים ההכרחיים לשרפה ולכן התנאים מתוארים כפירמידה (ארבעון).
בזמן שרפה של חומר מוצק, מתפרק החומר תחת השפעת החום למולקולות ולשרשרות קצרות של מולקולות ומשחרר גז דליק. הגז מתרכב עם חמצן ובוער. רדיקלים חופשיים מסוג יוני הידרוקסיל ויוני מימן מפרקים את המולקולות ומשחררים פחמן שמגיב עם חמצן ("נשרף") ויוצר פחמן דו-חמצני.
אם אחד מחלקי הפירמידה חסר, לא תתקיים שרפה או תדוכא שרפה קיימת.
דרך פעולה

חומר מעכב בעירה מפחית דליקות חומרים על ידי יצירת הפרדה מהאש או על ידי יצירת תגובה כימית המפסיקה את הבעירה.
השפעות פיזיות של מעכבי בעירה הן:
קירור - יצירת תגובות כימיות המקררות את הדלקים
יצירת שכבה מבודדת המונעת מהחומר המכוסה להידלק
דילול - שרפה של מעכבי בעירה מסוימים משחררת מים או פחמן דו-חמצני. הללו מדללים את הרדיקלים החופשיים בלהבה וכך מכבים אותה.
בין מעכבי הבעירה המבודדים, נפוץ אלומיניום הידרוקסידי. כאשר מחממים חומר זה, הוא מתייבש תוך שחרור מים ונותר ממנו אלומינה. המים המתאדים מקררים את המקום ושכבה מבודדת של אלומינה נותרת על פני השטח.
השפעות כימיות של מעכבי בעירה הן:
מעכבי בעירה המפריעים לתגובת השרשרת הכימית המתרחשת בלהבה. בדרך כלל הלואלקאנים. החומרים משחררים בבעירה יונים של כלור או של ברום המתרכבים עם הגז הדליק ולאחר מכן עם יוני ההידרוקסיל והמימן בתהליך שיוצר מים ומשחרר את יוני הכלור או הברום למחזור נוסף של פעילות כימית. מעכבי בעירה כאלו משולבים בתרכובות כגון פלסטיק, טקסטיל. יש פעמים, והגזים הנוצרים עקב שימוש במעכבי בעירה אלו, הם מסוכנים יותר מהגזים שהיו נוצרים ללא שימוש במעכבי הבעירה.
פחמון - עבור דלקים מוצקים עשויים פחמן, קיימים מעכבי בעירה המכילים לרוב זרחן וגורמים ליצירת שכבת מגן. חימום הזרחן מוביל ליצירת שרשראות של חומצה זרחתית. החומצה גורמת להיווצרות שכבת צ'ר (Char) על פני הדלק. צ'ר הוא החומר שנותר לאחר יציאת גז פחם וזפת פחם מהחומר הפחמני. הזיגוג של הצ'ר אינו דליק והוא מגן על הדלק מהאש, מונע הגעת חמצן ואת פירוק המוצק לשרשראות מולקולות קטנות וגז דליק.
מעכבי בעירה מתנפחים כוללים חומרים כימיים המתנפחים ליצירת שכבה מבודדת. כאשר מחממים מעכבי בעירה כאלו, הם משחררים גז לא דליק. המעכבים מכילים גם מייצב המשתחרר כנוזל צמיגי הכולא את הגז וחומר פחמני עם חומצה שמפחמנת את החומר הפחמני ומקשה את התערובת. שכבת הצ'ר נוספת לאוויר הכלוא בשכבה כדי לבודד את החומר המוגן מהשרפה.
שימושים

חומרים מעכבי בעירה מוכנסים לטקסטילים ולחלקי פלסטיק כדי לצמצם את סכנת הבעירה הנשקפת מהם. ניתן למצוא חומרים אלו גם במבנים, מיושמים כצבע מיוחד על קירות ועל אלמנטים קריטיים ליציבות המבנים.
מעכבי בעירה משמשים גם לכיבוי שריפות, ומפוזרים מתוך מטפים או מתוך כלי רכב קרקעיים או אוויריים.
שימושים > כיבוי שריפות יער

בפעילות לכיבוי שרפת יער, משתמשים בחומרים מעכבי בעירה בשולי השרפה בניסיון להכיל את השרפה בשטח מצומצם יותר. צוותי קרקע, ובעיקר כלי טיס המשמשים לכבאות אווירית, מפזרים את החומרים המגבילים את התפשטות האש ומקלים על צוותים קרקעיים את כיבוי האש המוחלט. במידת הצורך, מפזרים את החומרים ישירות על הלהבות כדי לקררן ולהקטינן.
חומרים מעכבי בעירה המשמשים לשריפות יער מכילים בדרך כלל תערובת של מים וחומרים כימיים שונים. החומרים בתערובת כוללי מעכבי בעירה כימיים וחומרים מסמיכים שמטרתם לשמור על התערובת מלהתפרק לרסס המתפזר ללא שליטה. התערובת כוללת גם צבע (לרוב אדום) המאפשר לזהות מהאוויר אזורים שטופלו בחומר מעכב בעירה.
השפעות סביבתיות

חלק מהחומרים מעכבי הבעירה עלולים להוות איום על הסביבה. חומרים מעכבי בעירה כגון PBDE‏ (Polybrominated diphenyl ethers) נפלטים מחומרים אליהם הם הוחדרו והם עלולים להצטבר בגוף האדם ולפגוע בו.
מעכבי בעירה המשמשים לכיבוי שריפות יער נחשבים ללא רעילים אך עדיין עלולים להוות בעיה בריכוזים גבוהים. הם עלולים לפגוע בדגה ובבעלי חיים ביערות וכן בכבאים הבאים במגע קרוב עימם. בארצות הברית, אסורה הטלת מעכבי בעירה בקרבת גופי מים אלא אם יש בה כדי להציל חיים ורכוש.
פירמידת האש
אזור צבוע אדום לאחר שפוזר עליו מעכב בעירה
זה הכל בשבילך

| --- | --- |
 סינגל בביצוע דני סנדרסון ומזי כהן
 יצא לאור:  1991 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  דני סנדרסון 
 לחן:  דני סנדרסון 
 
"זה הכל בשבילך" הוא שיר שנכתב והולחן על ידי המוזיקאי דני סנדרסון.
רקע לכתיבת השיר ותוכנו

שירו של סנדרסון ממתכתב עם היצירה דון קישוט גיבור הרומן הידוע של מיגל דה סרוואנטס. גיבור השיר הוא דומה לדון קִישוֹט בהתנהלותו. הוא תמים ורומנטי. בשיר הגיבור דומה בתכונותיו לגיבור הרומן אך השיר נכתב במקור על דמות אחרת. אדם בשם "יענקל'ה". יענקל'ה, או יעקב שמככב בכמה שירים של סנדרסון כמו בשיר "ביום ובלילה" של להקת כוורת, שסנדרסון היה אחד מחבריה ומקימיה. במקור נכתב השיר כשהשורה הפותחת היא: "הו יענקל'ה, אל תהיה כל כך תמים". סנדרסון ביקש מיהודית רביץ לשיר עימו את השיר אך היא סירבה אך המליצה לשנות את שמו של הגיבור מיעקב "למשהו יותר טוב". השורה "לְאָן הַבַּרְוָזִים עָפִים כְּשֶׁהָאֲגַם קָפוּא?" לקוחה מספרו של ג'יי די סאלינג'ר, התפסן בשדה השיפון. לדברי סנדרסון, "שמונה שנים חייתי בניו-יורק ולא פעם הרגשתי קצת כמו קולפילד".
את הדואט שרה עם סנדרסון מזי כהן. במשך השנים שרו עם סנדרסון בהופעותיו זמרות רבות בהן יובל דיין, מירי מסיקה את השיר כשאירח אותן בהופעותיו. השיר צורף לאלבומו קופץ לשניה שיצא בשנת 1991 ברגע האחרון.
באוקטובר 2001 שודר ברשת ג' "מצעד שירי דני סנדרסון". השיר נבחר לשיר האהוב ביותר.
בתרבות

בשנת 2023 ביצע ראמזי עבד ראמזי גרסת כיסוי לשיר במסגרת הסדרה קופה ראשית.