stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
6 ביוני
אירועים היסטוריים ביום זה

848 – קרל הקירח מוכתר בקתדרלת אורליאן כמלך פרנקיה המערבית ואקיטן
1249 – במסגרת מסע הצלב השביעי מצליחים הצלבנים להגיע לדמיאט במצרים. שליט מצרים צאלח נג'ם א-דין איוב מציע להם את ירושלים, אשקלון והגליל, אך הצלבנים מוסיפים להילחם ובמחיר דמים כבד כובשים את מנצורה
1523 – גוסטב ואסה נבחר למלך שוודיה; בכך פורשת שוודיה מאיחוד קאלמאר
1752 – שרפה מכלה שליש משטחה של מוסקבה
1844 – ימק"א נוסדת בלונדון
1859 – המלכה ויקטוריה חותמת על מסמך שהופך את קווינסלנד למושבה נפרדת
1882 – 100,000 הרוגים בסופת ציקלון שפוקדת את בומביי (כיום מומבאי)
1912 – התפרצות הר הגעש נובהרופטה באלסקה. ההתפרצות המתועדת השנייה בגודלה בהיסטוריה
1927 – קיבוץ עין שמר עולה לקרקע
1933 – קולנוע הדרייב אין הראשון נפתח בקמדן, ניו ג'רזי
1944 – מלחמת העולם השנייה: D-Day – פלישת בעלות הברית לנורמנדי (מבצע אוברלורד)
1956 – הוכרזה הקמת אוניברסיטת תל אביב
1966 – במסגרת תוכנית ג'מיני האמריקאית, נחיתת משימת ג'מיני 9A המאוישת, לאחר ביצוע מפגש בחלל
1967 – מלחמת ששת הימים: נערך הקרב על גבעת התחמושת
1967 – מלחמת ששת הימים: תקיפת מטוס טופולב עיראקי בישראל
1971 – במסגרת תוכנית החלל הסובייטית, שיגור משימת סויוז 11 לעגינה ושהות בתחנת החלל סאליוט 1. הצוות עגן בהצלחה ושהה בתחנה, אך מת בנחיתה ב-30 ביוני עקב תקלה באחד משסתומי האוויר
1974 – שוודיה הופכת למונרכיה חוקתית
1975 – מוקם ארגון אמל
1979 – במסגרת תוכנית החלל הסובייטית, שיגור משימת סויוז 34 לעגינה ושהות בתחנת החלל סאליוט 6
1982 – החלה מלחמת לבנון הראשונה, שנקראה בתחילתה "מבצע שלום הגליל"
1984 – אלכסיי פז'יטנוב משלים את תכנות הגרסה הראשונה של משחק הטטריס
1985 – במסגרת תוכנית החלל הסובייטית, שיגור משימת סויוז T-13 לעגינה, ביצוע תיקונים ושהות ממושכת בתחנת החלל סאליוט 7
1993 – בחירות ראשונות לנשיאות מונגוליה
1999 – נחיתת משימת מעבורת החלל דיסקברי STS-96 לתחנת החלל הבין-לאומית, המעבורת הראשונה שעוגנת בתחנת החלל, לאחר שהות בחלל של 9 ימים ו-19 שעות
2000 – השקת אתר ynet מבית ידיעות אחרונות
2012 – התרחש מעבר נוגה על פני השמש
2018 – שיגור משימת סויוז MS-09 המביאה את משלחת 56/57 לתחנת החלל הבין-לאומית
נולדו

1599 – דייגו ולסקס, צייר ספרדי (נפטר ב-1660)
1606 – פייר קורניי, מחזאי צרפתי (נפטר ב-1684)
1755 – נייתן הייל, חייל בצבא הקונטיננטלי שהוצא להורג על ידי הבריטים עקב היותו מרגל (הוצא להורג ב-1776)
1799 – אלכסנדר פושקין, משורר רוסי, ממחדשי השירה הרוסית (נפטר ב-1837)
1850 – קרל פרדיננד בראון, פיזיקאי, זוכה פרס נובל לפיזיקה בשנת 1909 (נפטר ב-1918)
1868 – רוברט סקוט, מגלה ארצות (נפטר ב-1912)
1872 – אלכסנדרה פיודורובנה, מלכת רוסיה (נפטרה ב-1918)
1875 – תומאס מאן, סופר גרמני, זוכה פרס נובל לספרות בשנת 1929 (נפטר ב-1955)
1880 – ויליאם תומאס קוסגרייב, מדינאי אירי (נפטר ב-1965)
1898 – נינט דה ולואה, רקדנית בריטית ומייסדת הבלט המלכותי הבריטי (נפטרה ב-2001)
1901 – סוקרנו, נשיאה הראשון של אינדונזיה (נפטר ב-1970)
1903 – אראם חאצ'טוריאן, מלחין ארמני (נפטר ב-1978)
1906 – מקס צורן, מתמטיקאי גרמני-אמריקאי (נפטר ב-1993)
1909 – ישעיה ברלין, פילוסוף פוליטי (נפטר ב-1997)
1923 – ו. ס. אנדרוז, סופרת אמריקאית שכתבה את רב המכר "פרחים בעליית הגג" (נפטרה ב-1986)
1924 – אורנה פורת, שחקנית תיאטרון ישראלית (נפטרה ב-2015)
1924 – אנדד אלדן, משורר עברי
1926 – קלאוס טנשטדט, מנצח גרמני (נפטר ב-1998)
1927 – בועז עברון, עיתונאי, פובליציסט ומתרגם ישראלי (נפטר ב-2018)
1927 – זכאי אהרן, משורר, מתרגם ועיתונאי ישראלי (נפטר ב-2021)
1932 – דייוויד סקוט, אסטרונאוט ומפקד המשימה באפולו 15
1933 – אלי ברוד, איש עסקים ונדבן יהודי-אמריקאי (נפטר ב-2021)
1933 – דב פולק, תעשיין ואיש עסקים ישראלי (נפטר ב-2022)
1934 – אלברט השני, מלך הבלגים
1935 – ג'ון הנריקס, שחיין אוסטרלי
1936 – ריצ'רד גרין, פסיכיאטר, עורך דין וסקסולוג אמריקני (נפטר ב-2019)
1937 – יצחק רועה, איש רדיו וטלוויזיה (נפטר ב-2017)
1940 – אסא כשר, פרופסור לפילוסופיה, זוכה פרס ישראל
1944 – חיים בר און, מוציא לאור ואיש תקשורת ישראלי (נפטר ב-1998)
1946 – אדיבה גפן, סופרת, מחזאית, עיתונאית ואשת חינוך ישראלית
1946 – טוני לוין, מוזיקאי, מלחין, בסיסט, נגן קונטרה בס, וצ'אפמן סטיק יהודי-אמריקאי
1947 – יצחק לוי, רב, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל והאיחוד הלאומי
1950 – אלדד זיו, אמן, במאי תיאטרון, איש תקשורת רב-תחומי ומוזיקאי ישראלי
1955 – סנדרה ברנרד, שחקנית זמרת וסופרת אמריקאית
1956 – ביורן בורג, טניסאי שוודי שזכה ב-11 תוארי גראנד סלאם
1959 – מרואן ברגותי, מנהיג פלסטיני
1963 – ג'ייסון אייזקס, שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי בריטי
1965 – אלי יצפאן, בדרן, שחקן, קומיקאי, חקיין ומנחה טלוויזיה ישראלי
1967 – אורי גניזי, פרופסור לכלכלה התנהגותית
1967 – פול ג'יאמטי, שחקן אמריקאי
1971 – שגיב פרידמן, תסריטאי, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי
1974 – איתן שוורץ, איש תקשורת, כתב רדיו וטלוויזיה ישראלי
1974 – סוניה וולגר, שחקנית בריטית
1975 – יואב רייטר, שחיין ישראלי
1977 – עלמה זהר, זמרת ומוזיקאית ישראלית
1977 – שרון גורסקי, שחיינית ישראלית
1981 – תמרה קלינגון, שחקנית יוצרת ישראלית
1985 – דרו מקינטייר, מתאבק ב-WWE
1992 – קים היונה, זמרת דרום קוריאנית
1993 – פרידה גוסטבסון, דוגמנית ושחקנית שוודית
נפטרו

1771 – אלכסיי רזומובסקי, אציל וגנרל רוסי (נולד ב-1709)
1820 – הנרי גרטן, מדינאי אירי (נולד ב-1746)
1832 – ג'רמי בנת'ם, פילוסוף בריטי (נולד ב-1748)
1861 – קמילו בנסו די קאבור, ראש הממשלה הראשון של איטליה (נולד ב-1810)
1891 – ג'ון מקדונלד, ראש הממשלה הראשון של קנדה (נולד ב-1815)
1941 – לואי שברולה, מייסד "שברולט" (נולד ב-1878)
1943 – גווידו פוביני, מתמטיקאי איטלקי יהודי, הידוע בשל משפט פוביני והמטריקה מטריקת פוביני-סטאדי (נולד ב-1879)
1946 – גרהרט האופטמן, סופר גרמני, חתן פרס נובל לספרות (נולד ב-1862)
1947 – ולדיסלב רצקייביץ', נשיאה הראשון של הממשלה הפולנית הגולה (נולד ב-1885)
1948 – לואי לומייר, מחלוצי הצילום (נולד ב-1864)
1956 – היירם בינגהאם השלישי, ארכאולוג ופוליטיקאי אמריקאי (נולד ב-1875)
1961 – קרל גוסטב יונג, פסיכולוג (נולד ב-1875)
1962 – אב"א אחימאיר, ממנהיגי ברית הציונים הרוויזיוניסטים (נולד ב-1897)
1967 – בן עויזרמן, צלם, במאי ותסריטאי קולנוע ועיתונות ישראלי (נולד ב-1912)
1967 – יואב צרי, שחיין ישראלי (נולד ב-1942)
1968 – רוברט קנדי, התובע הכללי של ארצות הברית, סנאטור, ומועמד לנשיאות (נולד ב-1925)
1981 – גוּני הרניק, מפקד סיירת גולני, נהרג בקרב על הבופור (נולד ב-1956)
1991 – סטן גץ, מוזיקאי ג'אז (נולד ב-1927)
1994 – יוחאי בן-נון, מייסד שייטת 13 ומפקד חיל הים (נולד ב-1924)
1998 – אריה בן-גוריון, ממייסדי קיבוץ בית השיטה, איש חינוך ותרבות, מקים ארכיון החגים הבין-קיבוצי (נולד ב-1916)
1998 – מנחם דיגלי, מפקד סיירת מטכ"ל (נולד ב-1937)
2005 – אן בנקרופט, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1931)
2008 – שלמה קור, ממנהיגי בית"ר בשארית הפליטה באירופה, איש הליכוד, מבכירי העיתון "מעריב" ומשנה פעיל ליו"ר רשות השידור בשנות ה-80 (נולד ב-1921)
2010 – מיכאל הלצר, היסטוריון של המזרח הקדום, פרופסור באוניברסיטת חיפה (נולד ב-1928)
2013 – אסתר ויליאמס, שחיינית ושחקנית קולנוע אמריקאית (נולדה ב-1921)
2014 – לורנה וינג, פסיכיאטרית בריטית, חלוצה בחקר הפרעות התפתחותיות בילדים, טבעה את המונח תסמונת אספרגר (נולדה ב-1928)
2015 – אמונה ירון, בתו הבכורה של ש"י עגנון, שעסקה בהוצאה לאור של היצירות הרבות שהותיר בעזבונו (נולדה ב-1921)
2020 – רמדאן שלח, ממנהיגי הג'יהאד האסלאמי (נולד ב-1958)
2021 – יוסף גוברין, דיפלומט ישראלי (נולד ב-1930)
2021 – זאב כספי, כדורגלן ואתלט ישראלי (נולד ב-1931)
2021 – אי איצ'י נגישי, כימאי מנצ'ורי-יפני, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1935)
2021 – אבי הר-אבן, חתן פרס ביטחון ישראל, מנהל סוכנות החלל הישראלית ומבכירי התעשייה האווירית (נולד ב-1937)
2022 – ואלרי ריומין, קוסמונאוט סובייטי ורוסי (נולד ב-1939)
2023 – פרנסואז ז'ילו, ציירת וסופרת צרפתייה (נולדה ב-1921)
2024 – אתי אלבוים, עיתונאית, עורכת וסופרת ישראלית (נולדה ב-1963)
חגים ואירועים החלים ביום זה

שוודיה – החג הלאומי
אוסטרליה – יום קווינסלנד
קוריאה הדרומית – יום הזיכרון
ישראל – בליינד דיי
יום השפה הרוסית
יום הגאווה האומניסקסואלי
5 ביוני – 7 ביוני
יוני
לוח אירועים שנתי
חלק ממך

"חלק ממך" (או "Now That You're Gone" בגרסה האנגלית) הוא סינגל של הזמרת שירי מימון, איתו הופיעה על בימת MTV במסגרת טקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה לשנת 2008.
שתי הגרסאות שוחררו יחד ב-4 בנובמבר 2008 אל תחנות הרדיו וזכו להצלחה רבה. השיר היה לאחד מהשירים המושמעים ביותר בחודשים נובמבר ודצמבר 2008 ואף הגיע למקום ה-3 במצעד השבועי של גלגלצ ורשת ג'. בסוף שנת תשע"ט הגיע למקומות 29 ו-30 במצעדים השנתיים של גלגלצ ורשת ג' בהתאמה.
את הגרסה העברית חיברה שירי מימון עם דור דניאל (אשר כתב והלחין למימון בעבר את "אהבה קטנה"), שגם הלחין את השיר. על עיבוד הטקסט אחראית מיכל בכר. את המילים לגרסה האנגלית חיברו איתן בן חורין (שהלחין למימון בעבר את "ורציתי שתדעי") וג'וש סניידר (שכתב בעבר את הגרסה האנגלית לשיר "יותר טוב לסלוח" של מימון).
היסטוריה

בתחילת 2008 הוציאה מימון את אלבומה השני "רגע לפני ש..." והייתה מועמדת לאמן הישראלי הטוב של השנה במסגרת MTV ישראל אשר רק החל את דרכו (Best Israeli Act). מימון זכתה בתואר ובנוסף זכתה להתמודד לתואר "האמן האירופאי של השנה" ("Favorite Act") במסגרת תחרות EMA של MTV.
כחודש לפני הטקס עצמו, התוודעה מימון שעלתה לחמישייה הסופית בקטגוריה זו וכן שתזכה להופיע על בימת הטקס.
לכבוד הטקס הוחלט להפיק שיר חדש בשפה האנגלית, להופיע איתו וכמו כן לשחרר לו גם גרסה בעברית לקהל בישראל. מימון עצמה הופיעה בסוף הטקס רגע לפני פרסום הזוכה בקטגוריה.
לבסוף, מימון דורגה במקום השלישי, לאחר שעקפה את ליאונה לואיס ודימה בילאן, זוכה האירוויזיון של אותה שנה.
בשנת 2011 נכלל השיר בעברית בגרסה אקוסטית לאלבום הופעה חיה של שירי מימון ושמעון בוסקילה.
מימון היא האמנית הישראלית היחידה שהופיעה בטקס זה ויחד עם עפרה חזה היא אחת משתי האמניות הישראליות היחידות שהופיעו ב-MTV.
5 ביוני

5 ביוני הוא היום ה-156 בשנה (157 בשנה מעוברת), בשבוע ה-23 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 209 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1305 – קלמנס החמישי מתמנה לאפיפיור
1741 – ויטוס ברינג יוצא מקמצ'טקה כדי לחקור את אלסקה
1849 – דנמרק הופכת למונרכיה חוקתית לאחר חתימה על חוקה חדשה
1900 – מלחמת הבורים: הבריטים כובשים את פרטוריה
1915 – דנמרק מעניקה זכות בחירה לנשים
1917 – מלחמת העולם הראשונה: בארצות הברית מוחל גיוס חובה
1944 – מלחמת העולם השנייה: בעלות הברית משחררות את רומא
1947 – תוכנית מרשל: שר החוץ האמריקאי ג'ורג' מרשל קורא לסייע כלכלית למדינות אירופה החבולות מהמלחמה
1958 – "תערוכת העשור" נפתחת בירושלים
1963 – שר המלחמה הבריטי ג'ון פרופיומו מתפטר מתפקידו בגלל שערוריית מין (פרשת פרופיומו)
1967 – פרצה מלחמת ששת הימים במבצע מוקד שבו הונחתה מכה מקדימה על שדות התעופה וחילות האוויר הערביים
1968 – המועמד לנשיאות רוברט קנדי נורה במלון אמבסדור בלוס אנג'לס בקליפורניה בידי סירחאן סירחאן ונפצע אנושות
1975 – תעלת סואץ נפתחת לשייט בפעם הראשונה מאז מלחמת ששת הימים
1977 – הפיכה באיי סיישל
1980 – שיגור משימת סויוז T-2, אשר עגנה בתחנת החלל סאליוט 6 וביקרה את צוות סויוז 35 בתחנה
1981 – גילוי מחלת האיידס הקטלנית
1982 – מנחם בגין מורה על פתיחת מבצע שלום הגליל
1984 – ראש ממשלת הודו אינדירה גנדי מורה לכוחות הביטחון להשתלט על מקדש הזהב, מרכז סיקי
1989 – "המורד האלמוני" חוסם בגופו שיירת טנקים במחאות בכיכר טיין-אן-מן והופך לסמל המחאה הלא אלימה
1991 – שיגור משימת מעבורת החלל קולומביה STS-40, משימת Spacelab, הראשונה לכלול 3 נשים בצוות
1995 – עיבוי בוז-איינשטיין מיוצר לראשונה
2002 – מכונית תופת מתפוצצת בסמוך לקו 830 בצומת מגידו. בפיגוע נרצחו 17 בני אדם ו-43 נפצעו
2002 – שיגור משימת מעבורת החלל אנדוור STS-111, להביא צוות וציוד לתחנת החלל הבינלאומית
2006 – סרביה מכריזה על עצמאותה
2011 – אביב העמים הערבי: נשיא תימן עלי עבדאללה סאלח נפצע באורח קל בעקבות פיצוץ בארמונו, והוא הוטס לערב הסעודית על מנת לקבל שם טיפול רפואי
2013 – פתיחת אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 בישראל (עד ה-18 ביוני)
2013 – משגר אריאן 5 משגר את חללית המטען האוטומטית "אלברט איינשטיין" אל תחנת החלל הבינלאומית
2022 – שיגור משימת שנג'ואו 14, משימה מאוישת סינית לשהות ממושכת בתחנת החלל טיינגונג
נולדו

1723 – אדם סמית, כלכלן (נפטר ב-1790)
1876 – יצחק היינמן, פרופסור לספרות ופילולוגיה (נפטר ב-1957)
1878 – פנצ'ו וייה, מהפכן (נפטר ב-1923)
1883 – ג'ון קיינס, כלכלן (נפטר ב-1946)
1885 – ז'ורז' מנדל, מדינאי צרפתי-יהודי (נרצח ב-1944)
1891 – אברהם הרצפלד, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-1973)
1895 – ויליאם בויד, שחקן אמריקאי (נפטר ב-1972)
1898 – פדריקו גארסיה לורקה, משורר ומחזאי ספרדי (נרצח ב-1936)
1900 – דניס גאבור, פיזיקאי יהודי-הונגרי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-1979)
1902 – משה מוקדי, צייר ישראלי (נפטר ב-1975)
1923 – יונה פרידמן, אדריכל והוגה צרפתי-ישראלי בתחום האדריכלות ותכנון ערים (נפטר ב-2020)
1923 – שירלי קאופמן, משוררת ומתרגמת אמריקאית-ישראלית (נפטרה ב-2016)
1923 – הארי מארק פטראקיס, סופר אמריקאי ממוצא יווני (נפטר ב-2021)
1925 – צבי שפילמן, מפיק סרטים ישראלי (נפטר ב-2013)
1925 – משה אפשטיין, מהנדס מכונות, מתכנן הטילים הראשי במפעל רפא"ל (נפטר ב-2014)
1930 – ראובן אדיב,  שחקן תיאטרון וקולנוע ומורה לאמנות הבמה (נפטר ב-2004)
1932 – כריסטי בראון, צייר ומשורר אירי (נפטר ב-1981)
1937 – הלן סיקסו, סופרת, משוררת והוגה פמיניסטית צרפתייה
1945 – נחמה ריבלין, רעיית נשיא המדינה העשירי, ראובן ריבלין (נפטרה ב-2019)
1949 – דונה פרטו, צלמת ועיתונאית אמריקאית
1951 – דיתה גרי, יוצרת קולנוע שמתמחה בתחום התסריטאות
1957 – רוני פיטרסון, זמר, מוזיקאי וגיטריסט ישראלי (נפטר ב-2019)
1960 – ג'ורג' בר, זמר ישראלי מזרחי
1961 – מרי קיי ברגמן, מדבבת אמריקאית יהודייה (נפטרה ב-1999)
1964 – ריק ריירדן, סופר אמריקאי
1969 – רני סער, במאי טלוויזיה ישראלי
1970 – ערן גרומי, שחיין ישראלי
1971 – מרק וולברג, זמר ושחקן קולנוע
1977 – ליזה וייל, שחקנית אמריקאית יהודייה
1985 – אלה פארבן, די ג'יי ומפיק מוזיקלי גרמני
1995 – טרוי סיון, הוא זמר, יוטיובר ושחקן יהודי-אוסטרלי, שנולד בדרום אפריקה
1998 – יוליה ליפניצקאיה, מחליקה על קרח רוסייה, אלופה אולימפית בהחלקה על הקרח בקבוצות באולימפיאדת סוצ'י (2014)
נפטרו

754 – בוניפציוס הקדוש, מבשר הנצרות בגרמניה (נולד ב-672)
1316 – לואי העשירי, מלך צרפת (נולד ב-1289)
1826 – קרל מריה פון ובר, מלחין גרמני (נולד ב-1786)
1893 – מרי אן שד, מתנגדת עבדות, עיתונאית, עורכת דין ומו"ל אפרו-אמריקאית (נולדה ב-1823)
1910 – או. הנרי (ויליאם סידני פורטר), סופר אמריקאי (נולד ב-1862)
1916 – הוריישו קיצ'נר, איש צבא ומדינאי בריטי (נולד ב-1850)
1942 – יוסף זיידנר, פעיל ציוני ומתומכיו הראשונים של בנימין זאב הרצל, תעשיין ומהנדס ארצישראלי. נמנה עם מייסדי בית החרושת סיליקט בתל אביב (נולד ב-1860)
1972 – נפתלי יבין, שחקן, במאי תיאטרון, מחזאי וסופר ישראלי (נולד ב-1936)
2003 – מאיר וילנר, ממנהיגי התנועה הקומוניסטית בישראל ומחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-1918)
2004 – רונלד רייגן, נשיאה ה-40 של ארצות הברית (נולד ב-1911)
2011 – ישראל הימן, רופא ילדים ישראלי (נולד ב-1919)
2011 – יכין הירש, במאי סרטים תיעודיים וצלם קולנוע ישראלי (נולד ב-1934)
2015 – טארק עזיז, מדינאי עיראקי (נולד ב-1936)
2017 – שייק טיוטה, כדורגלן מחוף השנהב (נולד ב-1986)
2021 – דינה רקנאטי, אמנית, פסלת וציירת ישראלית (נולדה ב-1928)
2023 – רוברט הנסן, איש FBI אמריקאי שריגל לטובת רוסיה (נולד ב-1944)
2024 – ברוך טרקטין, מהנדס והיסטוריון ישראלי (נולד ב-1928)
חגים ואירועים החלים ביום זה

דנמרק – יום החוקה
הכנסייה הקתולית – יום בוניפציוס הקדוש
הדת הבהאית – חגיגת האור – היום הראשון של החודש החמישי בלוח השנה הבאהאי
יום איכות הסביבה העולמי
פלסטינים – יום הנכסה
4 ביוני – 6 ביוני
יוני
לוח אירועים שנתי
עמק גלילות

| --- | --- |

נרקיסים בעמק גלילות
 מידע כללי
 סוג:  עמק 
 מיקום
 קואורדינטות:  32°08′05″N 34°48′25″E﻿ / ﻿32.134722222222°N 34.806944444444°E﻿ / 32.134722222222; 34.806944444444
 
  (למפת גוש דן מוגדלת) עמק גלילות(למפת גוש דן רגילה) עמק גלילות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמק גלילות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמק גלילות he
 
עמק גלילות בסוף המאה השמונה עשרה ותואר במפת ז'אקוטן ששורטטה בשנת 1799. יער השרון עוטר את הגבעות מצפון וממזרח לעמק
עמק גלילות בסוף המאה התשע עשרה במפת ה-PEF ששורטטה בסביבות 1880. בחלקה העליון של התמונה ניתן להבחין בביצת הבאסה, שרידי יער השרון, רכסי הכורכר ולכפר א ג'ליל
עמק גלילות בשנות השלושים של המאה העשרים. פרדסים תפסו את מקומו של יער השרון. מושבות רמת השרון, הרצליה וקריית שאול צמחו על דפנות העמק
עמק גלילות במחצית המאה העשרים. הבניינים מתחילים לתפוס את מקום הפרדסים
עמק גלילות הוא שמו של עמק במישור חוף השרון הנמצא בין תל אביב, רמת השרון והרצליה.
העמק נחלק בין מספר תאי שטח במרזבות שבין הרכס הראשון, המצוק מעל קו החוף - רכס הכורכר הצפון-מערבי של תל אביב, לרכס השלישי עליו בנויות רמת השרון ומרכז הרצליה. למרות שחלקו הדרומי מנוקז על ידי נחל אחיה לירקון וחלקו הצפוני מנוקז על ידי נחל גלילות לים, התהוו בעמק אזורים של אדמה כבדה הכלואים בין רכסי הכורכר ללא מוצא לים האוגרים נגר עילי ממזרח וממערב. המים הכלואים יצרו בית גידול לח מסוג ביצות ובריכות חורף, ושרידיהם נשתמרו בבאסה בהרצליה, עמק הנרקיסים חלקו תל אביב חלקו רמת השרון ובריכת נאמן בתל אביב.
מרבית העמק בנוי, אולם חלקו המרכזי, הדרומי והדרומי מערבי לא הופר בעיקר בשל הקרבה לאתר אחסון הדלק והגז של חברת פי גלילות ושדה התעופה דב הוז. חלקים אלו נמצאים במוקד של ויכוח ציבורי על תוכניות בינוי עתידיות.
עד 1948 שכן על רכס הכורכר השני הכפר הערבי א- ג'ליל, שככל הנראה שמר את שמו של הכפר גליל הנזכר בהקשר לאזור בספרות השומרונית הקדומה והם שנתנו את שמם למעברת גלילות, צומת (כיום מחלף גלילות), פי גלילות, מחנות גלילות, נחל גלילות, משטרת גלילות, קיבוץ גליל ים.
גבולות העמק

בדרום אזורי חן, רמת אביב ג' וקריית שאול, בצפון הרצליה וכפר שמריהו, במזרח רכס הכורכר השלישי שעליו יושבות רמת השרון ומרכז הרצליה ובמערב רכס הכורכר החופי ממערב ומצפון לשכונת אזורי חן בואכה הרצליה.
יישובים בעמק

מרבית העיר הרצליה, מערב רמת השרון (השכונות קריית יערים ונווה רום), הכפר הירוק וקיבוץ גליל ים שוכנים בעמק, תל אביב נמצאת מדרומו אך קיימות לה תוכניות פיתוח לשטחו.
במרכז העמק נמצא גוש מחנות צבאיים, מחנות גלילות, אזור פי גלילות ומרכז קניות ובילוי (סינמה סיטי).
דרכים בעמק

נתיבי איילון (כביש 20) עוברים בעמק לכל אורכו מדרום לצפון וכביש 5 עובר לכל אורכו ממזרח למערב.
רחוב 2040 בתל אביב עובר בגבולו הדרום מערבי למרגלות המצוק החופי, דרך תל אביב-רמת השרון- הרצליה (כביש 482) עובר בגבולו המזרחי, דרך רעננה-הרצליה (כביש 541) וכביש 531 עוברים בגבולו הצפוני.
אתרים בעמק

בעבר היה נוף של שדות המוצפים בחורף מאפיין את העמק, מנוף זה שרדו אזור הבאסה בהרצליה (פארק הרצליה), עמק הנרקיסים מצפון לרמת אביב ג', בריכות החורף של הכפר הירוק ובריכת נאמן.
שטח חקלאי פתוח עדיין נמצא במרכז וצפון העמק מסביב לכפר הירוק, למחנות גלילות ועד לדרומה של הרצליה.
בעמק עוברים נחל גלילות בצפונו ונחל אחיה בדרומו, בתקופה הביזנטית נחצבה ברכס הכורכר מנהרה לניקוז העמק ולמעבר נחל גלילות (מערת העטלפים/המנהרה הרומית), בסמוך לנחל אחיה מצויות מערות קבורה שומרוניות הידועות כיום בשם מערות אפקה (בעבר מערות תל ברוך).
במרכז העמק בגוש מחנות גלילות נמצא אתר ההנצחה של חיל המודיעין ובדרומו כפר נוער הכפר הירוק.
על רכס הכורכר השני ניצבת אנדרטת יד למעפיל האלמוני.
חי וצומח בעמק

ייחודו של העמק הוא בנוף הביצות ובריכות החורף שהשתמרו במרכזו בו ובנוף גבעות החמרה והכורכר שמהוות את דפנות העמק, הפיתוח המואץ במישור החוף הפך נופים אילו לנדירים ואת בעלי החיים שבהם לנמצאים בסכנת הכחדה ולכן ראויים להגנה.
חלקו הדרומי של העמק נסקר במסגרת סקר טבע עירוני של תל אביב, בסקר אותרו מצפון לשכונת אפקה שלושה אתרי טבע עירוני ראויים לשימור: אפקה מזרח, אפקה מרכז ואפקה מערב. באתרים חורשת אקליפטוסים ואלון התבור (נטועים) המהווים מקום קינון ולינה לציפורים, בית גידול לח (נחל אחיה) לדו-חיים וממיני הצומח המוגנים סייפן התבואה ותורמוס צר עלים
במרכזו של העמק נמצאים שדה הנרקיסים של עמק גלילות המהווים את ריכוז הנרקיסים הגדול ביותר ששרד במישור החוף.
חלקו הצפוני של העמק נסקר במסגרת סקר תשתיות טבע עירוני הרצליה, בסקר ובעיקר בפרק הרצליה ובריכת החורף "הבאסה" אותרו דו-חיים כמו קרפדה ירוקה, צפרדע הנחלים ואילנית מצויה, חסרי חוליות שונים כסרטנים ירודים ומעט יונקים כמו נמייות, מבחינת הצומח ניתן למצוא חברת הצומח של בתי-גידול לחים כמו אגמון ימי, בצעוני מצוי, קנה מצוי ובין הצמחים נדירים שניתן לראות באתר כוללים בוציץ סוככני המגיע באזור זה לגבול תפוצתו הדרומי.
אדם בעמק

העמק נסקר במסגרת הסקר הארכאולוגי של ישראל -מפת הרצליה (69)
מהסקר עולה כי שפע המים, הצמחייה ובעלי החיים בעמק משכו אליו את בני האדם כבר מתקופות קדומות וכי האתר המרכזי בו היה הכפר גלילות/א ג'ליל.
בתקופה האפיפלאוליתית, שהתאפיינה בעושר של צמחייה ובעלי־חיים, סבבו באזור, בעיקר בגבעות המיוערות, קבוצות קטנות של ציידים ולַקָּטִים מהתרבות הכבארית 23-18 אלף שנה לפני זמננו, נראה שהאזור המשיך למשוך ציידים בעיקר בתקופה הנאוליתית ובתקופה הכלקוליתית נוספו אליהם גם הרועים שמספרם גדל בתקופת הברונזה הקדומה.
היישוב הראשון נוסד על גבעות הכורכר בשוליים הדרומיים של העמק בתקופת הברונזה הקדומה א' (אתר רמת אביב ג, מספר 90 במפת הסקר), יישובים אחרים נוסדו בתקופות הבאות אך האזור המשיך להיות בשולי האזור המיושב.
תמונה זו התחילה להשתנות בתקופה ההלניסטית ובתקופה הביזנטית הגיע היישוב בעמק לשיא.
בעמק אותרו שבעה כפרים, ומספר חוות חקלאיות שהיו חלק מהעורף הכלכלי של ארסוף/אפולוניה, הַבִּצָּה (׳בִּצַּת הרצליה/הבאסה/ברכת קטוריה׳) נוקזה במבצע מרשים של חציבה ובניית מנהרה,(מנהרת גלילות) שאורכה 200 מ' בקירוב, וכריית תעלה, שהִזרימה את מֵי הַבִּצָּה לים, בין תושבי העמק היו שומרונים שמערות קבורה שלהם אותרו במערות אפקה וכתובת שומרונית התגלתה ב גלילות/אל גליל.
תקופה הערבית הקדומה, בעיקר במאות הח'-הט' לסה"נ, פקד את הארץ כולה, ובכללה את האזור הנסקר, משבר חריף ומואץ, רובם של הכפרים והחוות ניטש ומשניטשו השטחים החקלאיים ורוב היישובים שב היער וצמח, והביצות שבו והתפשטו, מערך ההתיישבות הצטמצם, והֶקֵּפו שב ודמה לזה שאִפיין את האזור בתקופת הברזל והברונזה, מצב זה המשיך גם בתקופות הבאות אחריה והישוב בעמק כלל במרבית הזמן רק את הכפר אג'ליל וכן אזורי מרעה וחקלאות מזדמנת של שבטי בדואים.
ריקנותו של העמק שהביצות, אדמות החמרה והכורכר נחשבו שוליים מבחינה חקלאית אפשרו ליישוב היהודי המתחדש להקים יישובים על גבעות הכורכר המהוות את דפנות העמק, ראשונה הוקמה (וניטשה) קריית שאול (1922) אחריה רמת השרון (1923), הרצליה (1924) וכפר שמריהו (1937), קיבוץ גליל ים (עלייה לקרקע 1943) מנהרת גלילות נוקתה, הביצה נוקזה שוב והעמק נמלא בשנית בשדות ומטעים.
למרות היחסים הטובים בעיקרם ששררו בין התושבים הערביים ליהודים, ניטש הכפר אג'ליל במלחמת העצמאות ולאחריה התחילה תל אביב להתקרב לעמק מדרום ואילו רמת השרון והרצליה שנוסדו בגבעות בשולי העמק החלו לגלוש למרכזו.
המאבק לשימור העמק

על פי תוכנית המתאר הארצית אמור העמק להישאר כריאה ירוקה לתושבי הערים שמסביב אך הרחבת השטח הבנוי של תל אביב, רמת השרון והרצליה שהפכו ערים מאיימת על אופיו ועל יכולתו לשמש כריאה ירוקה ולשמר את החי והצומח הייחודי לו
כחלק ממאמצי ההסברה לחשיבות שימור העמק מקיימים תלמידי הכפר הירוק צעדה שנתית "צעדת הנרקיסים" להכרת החי והצומח באזור.
מסלולי טיול בעמק

למרות שלא מסומן שביל טיולים לכל אורכו של העמק הוא נגיש מהערים הסמוכות לו.
למערות אפקה ניתן להגיע מרמת אביב ג', לעמק הנרקיסים ניתן להגיע מאזור סמינר לווינסקי בתל אביב, לברכת החורף של הכפר הירוק ניתן להגיע מכפר הנוער הכפר הירוק, וביצת הרצליה/הבאסה/ברכת קטוריה היא חלק מפארק הרצליה.
הערות שוליים

↑  שלומית צור, ‏המבקר יבחן עיכוב תכנון של 12 אלף יח"ד בפי גלילות, באתר גלובס, 6 בפברואר 2013
↑  ניר מעוז, [סקר תשתיות טבע עירוני
תל אביב - יפו
2102 סקר תשתיות טבע עירוני
תל אביב - יפו
2102], ‏2012
↑  נרקיסים בעמק גלילות - מהר לפני שייגמר, באתר החברה להגנת הטבע
↑  פארק הרצליה ובריכת חורף "הבאסה" - טבע עירוני בהרצליה, באתר החברה להגנת הטבע, ‏2019
↑  רם גופנא ואיתן איילון, מפת הרצליה (69), באתר הסקר הארכיאולוגי של ישראל
↑  מצומת מורשה ועד הים - פארק מטרופולני מישור החוף: מתווה תכנוני ועקרונות פעולה, באתר החברה להגנת הטבע
↑   אורה קורן, התוכנית החדשה: 10,000 דירות בין רמת השרון לצפון תל אביב, באתר TheMarker‏, 2 בספטמבר 2018
↑  אמנון דירקטור, עמק השווה, באתר Timeout
↑  מרבדי נרקיסים ריחניים לסוף השבוע, באתר וואלה, 17 בינואר 2013
↑  עמית מנדלסון, מערות אפקה, באתר iNature
↑  עמית מנדלסון, נרקיסים בעמק גלילות, באתר Inature
↑  עמית מנדלסון, בריכות הכפר הירוק
↑  עמית מנדלסון, Inature
פארק הרצליה לשעבר הביצה "באסה" או "ברכת קטוריה"
אנדרטת יד למעפיל האלמוני הניצבת על רכס הכורכר השני
מערות אפקה- מערות קבורה שומרוניות מהתקופה הביזנטית
מנהרת גלילות/המנהרה הרומית בשנות העשרים
חגיגות עלייה לקרקע של קיבוץ גליל ים, שימו לב לתושבים הערביים בשורת המוזמנים
יהודה יונוביץ

יהודה יונוביץ (ט' באייר ה'תרל"ח, 12 במאי 1878 - ד' בשבט ה'תש"ח, 15 בינואר 1948) היה ממייסדי החברה למשפט עברי, מו"ל של הספרייה המשפטית והספרייה הפילוסופית בשנות ה-20 של המאה ה-20 בארץ ישראל.
ביוגרפיה

יונוביץ נולד בנבהרדק לשמואל ואסתר יונוביץ, וגדל בסבסטופול, שאביו היה לרבה. הוא למד תורה ולימודי חול תיכוניים ובאוניברסיטת שטרסבורג למד לשונות המזרח והוכתר בתואר דוקטור. בשנת 1905 חזר לרוסיה ולמד בישיבה של רב צעיר באודסה.
לאחר מכן היה רב מטעם בוואראנעזש, שם עסק בפעילות ציונית לאומית. הוא השתתף בוועידת ציוני רוסיה בהמבורג בדצמבר 1909, שם דרש להגביר את התעמולה בשפה הרוסית.
באוקטובר 1910 נבחר להיות רב מטעם בויטבסק, אך המינוי לא יצא אל הפועל בהתנגדות הממשלה בגלל שהיה ציוני. בשנת 1913, מיד לאחר שהשתתף בהקונגרס הציוני בווינה, עלה לארץ ישראל והשתתף במלחמת השפות בסידור בתי ספר חלופיים עבריים ובהוראה בסמינר המורים שהקים דוד ילין. בתחילת 1914 מילא את מקומו של דוד ילין בניהול סמינר המורים כשהלה נסע לחוץ לארץ בשליחות בתי הספר העבריים. בעקבות הצטרפות האימפריה העות'מאנית למלחמת העולם הראשונה גורש מארץ ישראל. תחילה שהה באלכסנדריה ובהמשך חזר לרוסיה, שם השתתף ביוני 1917 באספה ציונית. בשנת 1918 יסד במוסקבה יחד עם הרב יעקב מזא"ה, יהודה ליב אשר גולאק, ד"ר שמואל אייזנשטדט ויוסף ושושנה פרסיץ את חברת "המשפט העברי" והיה לסגן יו"ר החברה. בנוסף יסד במוסקבה, באותה שנה, את חברת רענניה.
בתחילת 1919 פרסם מאמר בו קרא לתחיית הפילוסופיה העברית, במסגרת שאיפתו לתחיית המדע העברי, והתווה תוכנית לחברה פילוסופית עברית.