stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חרטומית חדת-זנב
תפוצה ובית גידול

החרטומית חדת-הזנב מקייצת בצפון רוסיה, ממורדות הרי אורל במערב ומזרחה עד לקמצ'טקה, צפונה - סמוך לים מזרח סיביר, ודרומה אל תוך מונגוליה. היא מקננת החל מסוף מאי עד אוגוסט, ולאחר מכן היא נודדת בלהקות קטנות של 5–10 פרטים בחזית רחבה לאתרי החריפה בדרום אסיה מפקיסטן ועד אינדונזיה. זוהי החרטומית הנודדת הנפוצה ביותר בדרום הודו, סרי לנקה וחלק גדול מדרום-מזרח אסיה. המין גם חורף בקבוצות קטנות. היא מזדמנת לצפון-מערב וצפון אוסטרליה, ולקניה שבמזרח אפריקה.
בית הגידול הקייצי שלה הוא ביצות לחות וטונדרה ברוסיה הארקטית והבוריאלית עד לגובה של 2,300 מטר מעל פני הים, על כרי אחו לחים לאורך עמקים ונהרות, בביצות עשב וטחב, יערות טייגה ביצתיים, ביצות כבולית וטונדרות משובצות שיחים וליבנה ננסי. פרטים באזורי החריפה שלהם משתמשים במגוון אזורי ביצות, כולל שדות אורז מוצפים, שטחי עשב רטובים, ביצות חלחול, לעיתים קרובות מחפשים מזון על קוי החוף הבוציים של ביצות ולאורך נחלים, לרוב עם חרטומיות ביצות, אך עשויים להימצא גם בבתי גידול יבשים יותר ממנה. היא מקננת במיקום מוסתר היטב על הקרקע בסבך צפוף.
חרטומיות אלו תרות אחר מזון בבוץ או באדמה רכה, מגששות או מלקטות מזון מראיה. הן אוכלות בעיקר חרקים בוגרים וזחלים, רכיכות ותולעי אדמה, ולעיתים סרטנים, זרעים וחומרים צמחיים אחרים.
סטטוס

למין זה טווח תפוצה נרחב ואוכלוסייה גדולה. מגמות האוכלוסייה העולמיות לא ידועות, אך בכל זאת המין אינו מוגדר כמתקרב לסף פגיעות, ומסווג ברמת סיכון "ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN).
האוכלוסייה העולמית מוערכת בכ-50,000–2,000,000 פרטים, כשמתוכה האוכלוסייה האירופית מוערכת בכ-4,000–10,000 פרטים בוגרים.
גלריה

עומדת זקופה. בוריט, גילגיט-בלטיסטן, פקיסטן
תקריב ראש. פקיסטן
מסתווה היטב עם סביבתה. קוטנאד, פלקאד, קרלה, הודו
חושפת את תת-הכנף המפוספסת כולה (לבנה אצל חרטומית ביצות). לאם פאק ביה, פצ'בורי, תאילנד
בתעופה. ניתן להבחין בכנף ללא שפת זרימה לבנה ופסי הגב החלשים
עפה לצד חרטומית ביצות (למטה). ניתן לראות אצל החדת-זנב שהכנף ללא שפת זרימה לבנה, פסי הגב חלשים יותר וזנבה ומקורה קצרים יותר. קוטנאד, פלקאד, קרלה, הודו
איור זנב של חרטומית חדת-זנב (מימין) לצד חרטומית סיבירית (G. megala). ניתן לראות את הנוצות החיצוניות דמויות הסיכה אצל הראשונה
לקריאה נוספת

אייל שוחט, חדת-זנב: אין ספק שהיא נדירה ביותר. אבל יש סיכוי סביר שהיא "די" קבועה בישראל. מחברת הנדירים, אתר הצפרות הישראלי, 10 באוקטובר 2013
מאיראן ומסיביר: ביקור נדיר של שתי ציפורים בישראל, באתר ynet, 19 באוקטובר 2021
הערות שוליים

↑  חרטומית חדת-זנב באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Birds of Israel - The Database, www.israbirding.com
↑  Brisson, Mathurin Jacques (1760). Ornithologie, ou, Méthode contenant la division des oiseaux en ordres, sections, genres, especes & leurs variétés (בצרפתית and לטינית). Vol. 5. Paris: Jean-Baptiste Bauche. pp. 298, 304.
↑  Gill, Frank; Donsker, David; Rasmussen, Pamela, eds. (ביולי 2021). "Sandpipers, snipes, coursers". IOC World Bird List Version 11.2. International Ornithologists' Union. נבדק ב-22 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 170, pp. 365. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  Pin-tailed Snipe, Gallinago stenura (Bonaparte, 1831), Birds of the world
1 2  ד"ר יואב פרלמן, חרטומית חדת-זנב, Gallinago stenura, באתר מרכז הצפרות הישראלי
1 2 3 4 5  Pintail Snipe (Gallinago stenura) - BirdLife species factsheet, datazone.birdlife.org
GNU AGPL

GNU AGPL (בשם המלא באנגלית: GNU Affero General Public License) או רישיון גנו הציבורי הכללי של אפרו הוא רישיון חופשי מסוג copyleft שפורסם על ידי המוסד לתוכנה חופשית בנובמבר 2007, ומבוסס על הרישיון הציבורי הכללי של גנו, בגרסה 3 וכן על רישיון AGPL.
קרן התוכנה החופשית המליצה לשקול את GNU AGPLv3 לכל תוכנה שתופעל בדרך כלל ברשת. היא הסבירה את הצורך ברישיון במקרה בו מופעלת תוכנה חינמית על שרת:
The GNU Affero General Public License is a modified version of the ordinary GNU GPL version 3. It has one added requirement: if you run a modified program on a server and let other users communicate with it there, your server must also allow them to download the source code corresponding to the modified version running there.
The purpose of the GNU Affero GPL is to prevent a problem that affects developers of free programs that are often used on servers.
(תרגום: רישיון GNU AGPL הוא גרסה שונה של הגרסה הרגילה של GNU GPL 3. יש לה דרישה נוספת: אם אתה מריץ תוכנית ששונתה בשרת ונותן למשתמשים אחרים לתקשר איתה שם, על השרת שלך לאפשר להם גם להוריד את קוד המקור המתאים לגרסה שהשתנה.
מטרת GNU AGPL היא למנוע בעיה שמשפיעה על מפתחי תוכנות חינמיות המשמשות לעיתים קרובות בשרתים.)
יוזמת הקוד הפתוח אישרה את GNU AGPLv3 כרישיון קוד פתוח במרץ 2008 לאחר שחברת Funambol הגישה אותו לביקורת באמצעות המנכ"ל שלה אז, פבריציו קפוביאנקו.
תאימות עם GPL

רישיונות GNU AGPLv3 ו-GPLv3 כוללים כל אחד מהם סעיפים (בסעיף 13 של כל רישיון) המשיגים יחד סוג של תאימות הדדית לשני הרישיונות. סעיפים אלה מאפשרים במפורש "העברה" של יצירה שנוצרה על ידי קישור קוד המורשה במסגרת הרישיון האחד לבין קוד המורשה על פי הרישיון השני, אף על פי שהרישיונות שאינם מאפשרים רישוי מחדש בתנאים זה של זה. באופן זה, מאפייני ה-Copyleft של כל רישיון מוגמשים על מנת לאפשר הפצת שילובים כאלה.
דוגמאות ליישומים תחת GNU AGPL

Stet הייתה התוכנה הראשונה שידוע כי יצאה תחת GNU AGPL, ב-21 בנובמבר 2007, והיא התוכנה הידועה היחידה ששימשה בעיקר לייצור רישיון משלה.
ארמין רונאצ'ר, מפתח Flask, ציין ב-2013 כי GNU AGPL הוא "הצלחה גדולה, במיוחד בקרב חברות הזנק" מאחר שהוא מאפשר רישוי מסחרי כפול למפתח המקורי בלבד, ונתן כדוגמאות את: Humhub, MongoDB, Odoo, RethinkDB, Shinken, Slic3r, SugarCRM, ו-WURFL.
MongoDB נטשה את ה-AGPL בסוף שנת 2018 לטובת "רישיון ציבורי בצד השרת" (SSPL), וריאציה של GPLv3 שמחייבת את מי שמספק תוכנה כשירות, גם לספק גם את קוד המקור של כל התוכנות עליהן מתבסס אותו השירות, כך שניתן יהיה לשחזר את השירות כולו ולא רק את התוכנה הנקודתית. ה-SSPL נדחה על ידי יוזמת הקוד הפתוח ונאסר על ידי דביאן וגם על ידי פרויקט פדורה, בטענה שכוונת הרישיון היא להפלות לרעה ספקי מחשוב ענן שמשתמשים בתוכנה לספק שירות, אך לא רכשו מסחרית את אותה התוכנה.
ביקורת

Héctor Martín Cantero מתח ביקורת על ה- GPL של אפרו על היותו EULA וגורם לתופעות לוואי.
הערות שוליים

1 2 3  List of free-software licences on the FSF website: "We recommend that developers consider using the GNU AGPL for any software which will commonly be run over a network."
↑  "Why the Affero GPL". The GNU Project.
↑  "OSI approved licenses". Open Source initiative.
↑  "Funambol Helps New AGPLv3 Open Source License Gain Formal OSI Approval" (הודעה לעיתונות). Funambol. 13 מרץ 2008. אורכב מ-המקור ב-2013-06-07. {{cite press release}}:  (עזרה)
↑  The GNU General Public License v3 – GNU Project – Free Software Foundation (FSF)
↑  Kuhn, Bradley M. (21 בנובמבר 2007). "stet and AGPLv3". Software Freedom Law Center. אורכב מ-המקור ב-15 במרץ 2008. נבדק ב-14 ביוני 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ronacher, Armin (2013-07-23). "Licensing in a Post Copyright World". lucumr.pocoo.org. נבדק ב-2015-11-18. The AGPLv3 was a terrible success, especially among the startup community that found the perfect base license to make dual licensing with a commercial license feasible. MongoDB, RethinkDB, OpenERP, SugarCRM as well as WURFL all now utilize the AGPLv3 as a vehicle for dual commercial licensing. The AGPLv3 makes that generally easy to accomplish as the original copyright author has the rights to make a commercial license possible but nobody who receives the sourcecode itself through the APLv3 inherits that right. I am not sure if that was the intended use of the license, but that's at least what it's definitely being used for now.
↑  "Server Side Public License (SSPL)". MongoDB (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-01-25.
↑  Vaughan-Nichols, Steven J. "MongoDB "open-source" Server Side Public License rejected". ZDNet (באנגלית). נבדק ב-2019-01-17.
↑  "MongoDB's licensing changes led Red Hat to drop the database from the latest version of its server OS". GeekWire (באנגלית אמריקאית). 2019-01-16. נבדק ב-2019-01-17.
↑  "Twitter profile of Hector Martin". Twitter (באנגלית). נבדק ב-2021-05-19.
Grum botnet

גרם בוטנט (באנגלית: Grum botnet, ידוע גם בכינויו: Tedroo, Reddyb) היה בוטנט זדוני שהפיץ דואר זבל אלקטרוני והופעל ידי פאנל ניהול שנכתב בשפת PHP.
שיא פעילותו היה בחודש מרץ 2010 בעת ששלח כ-39.9 מיליארד הודעות ספאם והיה מורכב מיותר מחצי מיליון מחשבים נגועים.
מערך השליטה של הבוטנט כלל שני שרתים, הראשון העביר עדכונים אל המחשבים הנגועים והשני שלח את הודעות הדואר האלקטרוני.
בחודש יולי 2012 פרסמה חברת המודיעין FireEye דו"ח אודות פעילותו הזדונית של הבוטנט ומצאה ששרתי השליטה והבקרה שלו נמצאים בהולנד, פנמה, רוסיה ואוקראינה.
בעקבות אותו פרסום, ספקית האינטרנט ההולנדית קולו (Colo) ושותפתה הפנמית איתרו את שרתי הבוטנט והשביתו אותם.
שיתוף פעולה בין חברת FireEye ופרויקט ספאם האוס (Spamhaus) גרמו לסגירתם של ששת השרתים האחרונים באוקראינה ומיד לאחר מכן הבוטנט הפסיק את פעילותו.
בעת סגירתו הוא היה מפיץ הספאם השלישי בגודלו בעולם והיה אחראי ל-18 אחוזים מתנועת הספאם העולמית.
ראו גם

בוטנט
דואר זבל אלקטרוני
ספאם
פשע מקוון
הערות שוליים

↑  Inside the Grum Botnet — Krebs on Security, krebsonsecurity.com (באנגלית)
↑  "Which Botnet Is Worst? Report Offers New Perspective On Spam Growth". Dark Reading (באנגלית). נבדק ב-2018-11-30.
↑  One of the world's largest spam botnets still alive after suffering significant blow (- Security), news.idg.no (ארכיון)
↑  עודד ירון, חוקרים השביתו את רשת הספאם הגדולה בעולם, באתר הארץ, 19 ביולי 2012
↑  Dutch Police Takedown C&Cs Used by Grum Botnet | SecurityWeek.Com, www.securityweek.com (באנגלית)
| רשימת בוטנטים |
| --- | --- | --- |
| בוטנטים פופולארים |  Akbot • Asprox botnet • Bagle • BASHLITE • Bredolab botnet • Cutwail botnet • Conficker • Donbot botnet • Festi botnet • Grum botnet • Gumblar • Kelihos botnet • Koobface • Kraken botnet • Lethic botnet • Mariposa botnet • Mega-D botnet • Mirai • Metulji botnet • Nitol botnet • Rustock botnet • Sality • Slenfbot • Srizbi botnet • Storm botnet • Torpig • Virut • Vulcanbot • Waledac botnet • ZeroAccess botnet • Zeus • Zemra  |  |
ועדת המדע והטכנולוגיה

| --- | --- |

 גוף פרלמנטרי:  הכנסת
 ייסוד הוועדה:  13 בינואר 1997
 יו"ר:  יאסר חוג'יראת (רע"מ)
 חברים
 הליכוד: ניסים ואטורי, שלום דנינו  המחנה הממלכתי: אורית פרקש-הכהן  ש"ס: סימיון מושיאשוילי  הציונות הדתית: משה סולומון  ישראל ביתנו: חמד עמאר  רע"ם: יאסר חוג'יראת
 אתר רשמי
 
ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת עוסקת בענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.
כבר בשנת 1973 ביקש חבר הכנסת מרדכי ביבי להקים ועדה למדע וטכנולוגיה, אולם מבוקשו לא ניתן לו.
הוועדה הוקמה בשנת 1997, במהלך כהונת הכנסת הארבע עשרה, תחת השם "הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי".
תחומי עיסוקה של הוועדה הם: מדיניות מחקר ופיתוח אזרחי בישראל, טכנולוגיות מתקדמות, מחקר ופיתוח סביבתי, מחקר מדעי באקדמיה הישראלית למדעים, מחקר מדעי שלא במוסדות להשכלה גבוהה, מכוני מחקר, מדענים ראשיים של כלל משרדי הממשלה, מועצה לאומית למחקר ולפיתוח, קרנות מחקר, מידע. כמו כן משולבת פעילות הוועדה בדיונים הנערכים בוועדות הכנסת השונות בכל הנוגע למחקר ופיתוח בתחומי תשתיות, בריאות, השכלה גבוהה, קליטת מדענים עולים ונושאים אחרים.
בשנת 2003 הוחלף שם הוועדה לשמה הנוכחי - ועדת המדע והטכנולוגיה.
לוועדה שתי ועדות משנה:
ועדת משנה לנושא החלל
ועדת משנה לקידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת - פיקוח ומעקב אחר יישום החלטות ועידת פריז
ברוב הכנסות מאז הכנסת ה-17, ראשות הוועדה ניתנה לחבר כנסת מהאופוזיציה.
יושבי ראש הוועדה

|  | כנסת | שנות פעילות | יושב ראש | תמונה | מפלגה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הכנסת הארבע עשרה | 13 בינואר 1997 – 19 באוקטובר 1998 | דליה איציק |  | העבודה |
| 2 | הכנסת הארבע עשרה | 19 באוקטובר 1998 – 7 ביוני 1999 | מיכאל נודלמן |  | ישראל בעליה, עלי"ה |
| 3 | הכנסת החמש עשרה | 14 ביולי 1999 – 17 בפברואר 2003 | ענת מאור |  | מרצ |
| 4 | הכנסת השש עשרה | 10 במרץ 2003 – 28 ביולי 2004 | מלי פולישוק-בלוך |  | הליכוד |
| 5 | הכנסת השש עשרה | 28 ביולי 2004 – 17 באפריל 2006 | לאה נס |  | הליכוד |
| 6 | הכנסת השבע עשרה | 17 במאי 2006 – 25 ביולי 2007 | זבולון אורלב |  | האיחוד הלאומי-מפד"ל, הבית היהודי |
| 7 | הכנסת השבע עשרה | 20 באוגוסט 2007 – 18 באוגוסט 2008 | בנימין אלון |  | האיחוד הלאומי-מפד"ל, מולדת - האיחוד הלאומי |
| 8 | הכנסת השמונה עשרה | 6 במאי 2009 – 3 באוגוסט 2011 | מאיר שטרית |  | קדימה |
| 9 | הכנסת השמונה עשרה | 3 באוגוסט 2011 – 5 בפברואר 2013 | רונית תירוש |  | קדימה |
| 10 | הכנסת התשע עשרה | 7 במאי 2013 – 31 במרץ 2015 | משה גפני |  | יהדות התורה |
| 11 | הכנסת העשרים | 1 ביוני 2015 – 30 באפריל 2019 | אורי מקלב |  | יהדות התורה |
| 12 | הכנסת העשרים ושלוש | 1 ביולי 2020 – 5 בינואר 2021 | עינב קאבלה |  | כחול לבן |
| 13 | הכנסת העשרים ושלוש | 6 בינואר 2021 – 6 באפריל 2021 | יעל רון בן משה |  | כחול לבן |
| 14 | הכנסת העשרים וחמש | 4 בינואר 2023 – 21 בינואר 2025 | איימן עודה |  | חד"ש-תע"ל |
| 15 | הכנסת העשרים וחמש | 21 בינואר 2025 - מכהן | יאסר חוג'יראת |  | רע"מ |
הערות שוליים

↑  ועדה למדע וטכנולוגיה, דבר, 11 במרץ 1973
↑  [www.knesset.gov.il/protocols/data/rtf/mada/2011-12-06.rtf פרוטוקול אישור הקמת ועדת המשנה], 6 בדצמבר 2011
↑  סיקור באתר FUNDER אודות הקמת הוועדה, 16 בפברואר 2016
| ועדות הכנסת |
| --- | --- | --- |
| קבועות | ועדת החוקה, חוק ומשפט • ועדת החוץ והביטחון • ועדת החינוך, התרבות והספורט • ועדת הכלכלה • ועדת הכנסת • ועדת הכספים • ועדת המדע והטכנולוגיה • ועדת העבודה והרווחה • ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות • הוועדה לביטחון לאומי • ועדת הבריאות • הוועדה לענייני ביקורת המדינה • ועדת הפנים והגנת הסביבה • הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי • הוועדה למיזמים ציבוריים |  |
| היסטוריות | ועדת השירותים הציבוריים • ועדת השקיפות • ועדת הרפורמות • ועדת הגיוס • הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי • הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן, מזרח והבלקן • הוועדה המיוחדת לדיון בהצעה לסדר היום בנושא קשיים ברפורמה בשירות המדינה • ועדת הקורונה • ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים |  |
| מיוחדות  (הפועלות כיום) | הוועדה המיוחדת לפניות הציבור • הוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל • הוועדה לזכויות הילד • הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל • הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים |  |
| שונות | ועדת האתיקה • ועדת הפירושים • ועדת חקירה פרלמנטרית • הוועדה המסדרת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307660405171
Giphy

| --- | --- |

 סוג:  אתר אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  פברואר 2013 – הווה (כ־12 שנים)
 מייסדים:  ג'ייס קוק אלכס צ'ונג
 בעלות:  שאטרסטוק 
 שירותים עיקריים:  חיפוש, שיתוף והנפשה של קובצי GIF
 https://giphy.com/
 
גיפי (באנגלית Giphy) הוא מסד נתונים מקוון ומנוע חיפוש המאפשר למשתמשים לחפש ולשתף קטעי וידאו קצר החוזרים על עצמם ללא שום צליל, שדומים לקבצים המונפשים GIF.
היסטוריה

גיפי נוסדה על ידי אלכס צ'ונג וג'ייס קוק בפברואר 2013. הרעיון לעסק הגיע כאשר הצמד היה בארוחת בוקר והרהרו על המגמה העולה של תקשורת חזותית בלבד.
כאשר צ'ונג וקוק השיקה לראשונה גיפי, האתר פעל רק כמנוע חיפוש עבור קובצי GIF.
צמיחה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא Giphy נקנתה ע"י Shutterstock בשווי 53 מיליון דולר.
באוגוסט 2013, גיפי התרחבה מעבר להיותה מנוע חיפוש בלבד, והתחילה לאפשר למשתמשים לפרסם, להטמיע ולשתף קובצי GIF ב־Facebook.
גיפי נודע אז כאחד ממאת האתרים הטובים ביותר של 2013, על פי מגזין PC.
שלושה חודשים לאחר מכן, גיפי שולבה עם Twitter כדי לאפשר למשתמשים לשתף קובצי GIF, על ידי שיתוף כתובת האתר של GIF.
במאי 2014, גיפי גייסה 2.4 מיליון דולרים בסדרת סבב מימון ממשקיעים, כולל Quire, CAA Ventures, RRE Ventures, Lerer Hippeau Ventures (אנ'), וכן Betaworks (אנ')
בינואר 2015 קיבלה גיפי עוד 17 מיליון דולרים בסבב גיוס ההמונים השני בהובלת Lightspeed Venture Partners (אנ'), בהשתתפות ג'נרל קטליסט (אנ') ומשקיעים לשעבר. בנוסף, גיפי גייסה חלק גדול מסבב זה באמצעות פלטפורמת מימון ההמונים של אלפוורקס (אנ').
במרס 2015, רכשה גיפי את Nutmeg, שירות העברת הודעות GIF, כאחד הצעדים העיקריים הראשונים של החברה כלפי התעשייה הניידת. זאת במקביל להשקת פלטפורמת הפיתוח של Facebook Messenger, שבה גיפי הצטרפה לכמה אפליקציות אקסקלוסיביות בהופעתה הראשונה.
באוגוסט 2015, גיפי השיקה את האפליקציה השנייה לנייד, גיפי Cam, המאפשרת למשתמשים ליצור ולשתף קובצי GIF ברשת חברתית.
באוקטובר 2016 גיפי גייסה 72 מיליון דולר לפי הערכת שווי של 600 מיליון דולרים.
באוקטובר 2016, הודיעה גיפי מספר נתונים סטטיסטיים: יש לה 100 מיליון משתמשים פעילים מדי יום, היא יוצרת יותר ממיליארד קובצי GIF ליום, ומבקרים צופים יותר מ־2 מיליון שעות של תוכן GIF מדי יום.
ביולי 2017 הודיעה גיפי כי יש לה 200 מיליון משתמשים פעילים מדי יום בין ה־API והאתר, עם כ־250 מיליון משתמשים פעילים בחודש.
במאי 2020 החברה נרכשה על ידי פייסבוק בסכום של 400 מיליון דולרים. הרגולטורים בבריטניה ביטלו את רכישת גיפי על ידי פייסבוק באוקטובר 2022.
שותפויות

גיפי שותפה עם מותגים שמארחים קובצי GIF שיכולים להיות משותפים כמו קידום מכירות באמצעות ערוצי מדיה חברתית. החברה גם יצרה פרופילי אמנים באתר, אשר מאפשרים לקובצי GIF להיות מיוחסים לאומנים שיצרו אותם.
בספטמבר 2014 גיפי שיתפה פעולה עם תאגיד Line (אנ') במטרה לארח את תחילת תחרות עיצוב המדבקה של החברה. Line ו־גיפי גייסו צוות של שותפים דיגיטליים, כולל Tumblr‏, Fox ADHD (אנ')‏, Frederator (אנ')‏, Cut & Paste‏, המוזיאון החדש לאמנות עכשווית, Eyebeam (אנ')‏, Rhizome (אנ')‏, The Webby Awards (אנ')‏, Huffington Post‏ ו־Dribbble (אנ')‏ כדי לתמוך באירוע.
באוגוסט 2015, אולפני יוניברסל שיתפו פעולה עם גיפי לשחרור שישה קובצי GIF, על מנת לקדם את הסרט החדש, המבוסס NWA, היישר מקומפטון.
לגיפי יש שותפות עם מעל 200 חברות ומותגים המארחת את כל התוכן הקיים שלהם על הערוצים הממותגים שבבעלותן. חלק מהשותפים של גיפי הם דיסני, קלווין קליין, ג'נרל אלקטריק ופפסי.
הערות שוליים

↑  Giphy, the platform for all things GIF, raises $72 million in new funding, TechCrunch (באנגלית)
↑  Facebook to acquire Giphy in a deal reportedly worth $400 million, TechCrunch (באנגלית)
↑   תקדים עולמי: הרגולטורים בבריטניה ביטלו את רכישת גיפי על ידי מטא, באתר TheMarker‏, 18 באוקטובר 2022
אלכס צ'ונג, ממייסדי גיפי, בפסטיבל South by Southwest 2016
Galaxy Zoo

| --- | --- |

 סוג:  פרויקט מדעי התנדבותי
 תקופת הפעילות:  12 ביולי 2007 – הווה (17 שנים)
 מייסדים:  Chris Lintott, צוות Galaxy Zoo
 שירותים עיקריים:  סיווג מורפולוגי של גלקסיות עבור מחקר מדעי
 הרשמה:  כדי להשתתף
 http://www.galaxyzoo.org
 
גלקסי זוּ (באנגלית: Galaxy Zoo, תרגום חופשי לעברית: גן חיות לגלקסיות) הוא אתר אינטרנט ויישומון מבית היוצר של Zooniverse project. האתר משתף מאות אלפי גולשים בכל העולם במחקר גלקסיות ובעיקר סיווג מורפולוגי של גלקסיות. בין השאר משתתפים בפרויקט: אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת נוטינגהאם, אוניברסיטת פורטסמות', אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת ג'ונס הופקינס ועוד. האתר פועל גם בשפה העברית.
תחילת הפרויקט

הצורך בשיתוף מתנדבים בפרויקט נוצר כשהתקבלו צילומים של עשרות מיליוני גלקסיות מ"סקר השמים של סלואן". והחוקרים החלו למיין גלקסיות לקריטריונים פשוטים, והתברר, שיכולת ניתוח התמונות האנושית, גבוהה לאין ערוך מיכולת המחשב. כך שמחשבים משוכללים לא היו מסוגלים לנתח את התמונות, ולעומת זאת בן אדם ללא הכשרה, עם הדרכה פשוטה, יכול בקלות למיין את התמונות למספר קריטריונים בסיסיים. כך שבמקום שמדענים יבזבזו עשרות אלפי שעות למיין גלקסיות יוכלו גולשים לעשות זאת במהירות ובאותה יעילות.
בהשראת פרויקט דומה של נאס"א לחקר התווך בין-כוכבי, קבוצת המדענים הקימו אתר אינטרנט שנותן לכל אחד את האפשרות לסווג גלקסיות.
הסיווג היה לגלקסיות אליפטיות, גלקסיות ספיראליות בכיוון השעון ונגד כיוון השעון, וגלקסיות מתמזגות. תוך שנה התקבלו 50 מיליון סיווגים, על ידי 150,000 אנשים. מחקר של הנתונים הראה שהגולשים סיווגו סיווגים טובים כמו אלה שנעשו על ידי אסטרונום מקצועי.
ממצאים ותגליות

הנתונים שנאספו שימשו בסיס למספר רב של מאמרים מדעיים, וחוקרים אששו והפריכו בעזרתם תאוריות על התפתחות של גלקסיות. בנוסף במהלך הפרויקט התגלו עצמים מעניינים והופנו אליהם טלסקופים מקצועיים כדי לחקור אותם. מהנתונים שנאספו הסיקו החוקרים, בין השאר, שאין כיוון סיבוב מועדף של גלקסיות בכלל היקום, אך גלקסיות שכנות נוטות להסתובב לאותו כיוון.
קבוצת משתמשים באתר גילתה סוג חדש של גלקסיות שכונו "גלקסיות אפונה" - הגלקסיות שנמצאו הן ירוקות, עגולות וקטנות יחסית (כ־10,000 שנות אור). החוקרים חושבים שמדובר בגלקסיות צעירות שנוצרים בהם כוכבים בקצב מהיר מאוד, ולמעשה הן מהוות את אזורי יצירת הכוכבים היעילים ביותר ביקום. גלקסיות אלו קלות לאיתור על ידי מחשב, אך ללא האנשים ששמו לב אליהם החוקרים היו 'מפספסים' אותן בשל נדירותן היחסית.
אובייקט נוסף שנמצא על ידי משתמשים באתר הוא האובייקט של הני. מורה הולנדית בשם הני ון ארקל זיהתה כתם ענק (כ־50,000 שנות אור) ומסתורי של גז שזוהר באור ירקרק, וקראה לו Voorwerp (אובייקט בהולנדית). האובייקט נמצא ליד הגלקסיה IC 2497 בקבוצת הכוכבים אריה קטן. החוקרים לא ידעו לומר מהו האובייקט והפנו אליו טלסקופים כדי לחקור אותו, ההשערה הראשונית הייתה שמדובר בענן של גז מיונן מאוד. ליינון ברמה גבוהה של גוף ענק צריך להיות מקור אנרגטי במיוחד, החוקרים העלו השערה שמדובר בקוואזר שנכבה ובענן אנחנו רואים "הד" מהאור של הקוואזר.
פרויקטים נוספים

לאחר ההצלחה הגדולה של הפרויקט הבינו החוקרים שאפשר לבקש יותר מהמשתתפים, ואף לקחת את הרעיון לפרויקטים נוספים. בפרויקט Galaxy Zoo 2 נדרשו הגולשים לסווג ברמה הרבה יותר גבוהה. בין השאר התבקשו המשתתפים לסווג את צורת הגלקסיה, מספר זרועות הגלקסיה והצורה שלהן. בנוסף התבקשו המשתתפים לדווח על גלקסיות מיוחדות כמו גלקסיית טבעת, גלקסיה לא-סדורה ועידוש כבידתי. ב־14 חודשי הפעילות של Galaxy Zoo 2 התקבלו 60 מיליון סיווגים, על ידי 250,000 משתמשים.

בגרסה החדשה של Galaxy Zoo נוספו תמונות מטלסקופ החלל האבל, שמביא תמונות מאזורים הרבה יותר מרוחקים בחלל. תמונות אלו יכולות לתת לנו מידע על התפתחות היקום.
בנוסף יצרו החוקרים פרויקטים נוספים לחקר החלל:
The milky Way Project - פרויקט שחוקר את גלקסיית שביל החלב, בדגש על תהליך יצירת כוכבים. מתבסס על תמונות אינפרא אדום של טלסקופ החלל שפיצר.
Planet Hunters - פרויקט למציאת כוכבי לכת חוץ-שמשיים, מבוסס על צילומים מטלסקופ החלל קפלר.
Ice Hunters - פרויקט למציאת גופים טרנס־נפטוניים ואסטרואידים בחגורת קויפר, מבוסס בעיקר על צילומים מטלסקופ סובארו ומטלסקופ מגלן. מטרת הפרויקט היא למצוא מטרה מתאימה לטיסת התקרבות של הגשושית ניו הורייזונס, לאחר שתחלוף על פני פלוטו ב־2015. בנוסף על ידי הנתונים שיתקבלו בפרויקט ניתן יהיה ליצור קטלוגים של גופים טרנס־נפטוניים, אסטרואידים וכוכבים משתנים.
Moon Zoo - פרויקט לחקר מכתשים על הירח. מבוסס על צילומים מהגשושית LRO.
Solar Stormwatch - פרויקט לחקר השמש.
Galaxy Zoo Supernova - פרויקט למציאת סופרנובות, על בסיס צילומים ממצפה הכוכבים פאלומר.
Galaxy Zoo Mergers - פרויקט להבנת מיזוגי גלקסיות.
פרויקטים נוספים:
ancientlives - פרויקט לפיענוח מאות אלפי פפירוסים שנמצאו בחפירות בעיר המצרית אוקסירינכוס.
Old weather - פרויקט החוקר את מזג האוויר בעבר כדי לחזות יותר טוב את מזג האוויר בעתיד. מבוסס על נתונים שנכתבו בכתב יד ביומני מסע של ספינות.
whales(הקישור אינו פעיל) - פרויקט משותף עם גופים מחקר נוספים לפיענוח שירת הלווייתן. מבוסס על הקלטות של קטלן וגלובי שחור
הערות שוליים

↑  גלקסי זו:הסקה מורפולוגית מבדיקה ויזואלית של גלקסיות מסקר השמים הדיגיטלי של סלואן, Chris J. Lintott ועמיתים, 29 באפריל 2008
↑  רשימת פרסומים באתר Galaxy Zoo
↑  גלקסי זו: סטטיסטיקה בקנה מידה גדול של כיוון סיבוב גלקסיות ספירליות בסקר השמים הדיגיטלי של סלואן, Kate Land ועמיתים, 22 במרץ 2008
↑  גן חיות לגלקסיות אפונה ירוקה: גילוי סוג של גלקסיות קומפקטיות ויוצרות כוכבים באופן מיוחד, Carolin N. Cardamone ועמיתים, 23 ביולי 2009
↑  כתבה באתר נאס"א
↑  גלקסי זו: 'Hanny's Voorwerp', הד אור של קוואזר?, Chris Lintott ועמיתים, 29 ביוני 2009
גלקסיית טבעת שסווגה על ידי משתמש באתר
"האובייקט של הני" ו־IC 2497
גלקסיות אפונה מ־Galaxy Zoo
סערון צווארון

| סערון צווארון |
| --- | --- |
 סערון צווארון במופע בהיר ממזרח לטסמניה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
משפחה:: יסעוריים
סוג:: סערון
מין:: סערון צווארון
שם מדעי
 Pterodroma mollis ‏גולד, 1844
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של סערון צווארון

סַעֲרוֹן צַוְארוֹן או סערון קט (שם מדעי: Pterodroma mollis)  הוא עוף ימי קטן מהסוג סערון, המצוי בחצי הכדור הדרומי. בישראל ישנה תצפית בודדת של האורניתולוג הדורם שיריחי מ-25 במרץ 1997 במפרץ אילת, המהווה בנוסף את התצפית הראשונה למערב הפלארקטי.
טקסונומיה ואטיומולוגיה

סערון לבן-חזה, סערון דזרטש, וסערון מדיירה מצפון האוקיינוס האטלנטי נחשבו בעבר לתת-מינים של מין זה.
שמם העממי באנגלית של הסערונים הוא "יסעורי זבוב-סוס" (בתרגום חופשי מ-"gadfly petrels"). הם נקראים כך בשל סגנון התעופה המהיר והתזזיתי שלהם, כאילו הם מתחמקים מזבובים. צורת התעופה הזו מונצחת גם בשם השם המדעי של הסוג, Pterodroma, המגיע מיוונית עתיקה מהלחם המילים pteron, "כנף" ו-dromos, "רץ". שם המין הספציפי mollis מגיע מלטינית ומשמעותו "רך" או "עדין".
תיאור

סערון צווארון הוא סערון בגודל בינוני, עם אורך גוף של 32–37 ס"מ, מוטת כנפיים של 83–95 ס"מ, ומשקל של 250–380 גרם. הניצוי שלו אפור כהה ולבן, וכנפיו צרות עם זנב מחודד הבולט בתעופה. הוא בעל ראש אפור כהה עם ניצוי לבן בולט על הלחיים והגרון. יש לו כתם לבן על המצח יחד עם כתם עין כהה בולט. חלקיו התחתונים לבנים ברובם, והופכים לאפור כהה בכנפיים. המקור שחור ואורכו כ-25–32 מ"מ ובעל כיפוף חד בקצהו. רגליו ורודות עם צבע שחור בקרומים ובקצות האצבעות. מסביב לצווארו יש ניצוי כהה המקנה לו את שמו העברי.
שני הזוויגים קולניים ומשמיעים קריאות גונחות וחריקות צווחניות.