stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אתמולים
הזמן הקדום

שער זה מתחיל בתיאור מסעו של פרעה סתי הראשון לארץ ישראל בשנים 1301-1309 לפנה"ס, באמצעותו מובא תיאור של דרך פלשתים המקראית. אילן מציג תבליט הנמצא במצרים ובו תיאור שובו של פרעה סתי מארץ כנען כאשר הוא מוביל שלל ושבויים. הוא מביע את ההשערה לגבי הזמן שהיה דרוש לעבור את דרך ארץ פלשתים, לאור תיאורן בתבליט של עשר תחנות בדרך ממצרים לארץ ישראל, כאשר בין כל שתי תחנות סמוכות מרחק 25 ק"מ, שהוא מהלך יום של שיירה. מכך מסיק אילן שאת מדבר סיני אפשר היה לעבור בעשרה ימים.
הוא מוצא בתבליט קשר עם ישיבת בני ישראל בפיתום ורעמסס. שתי הערים זוהו בבטחה ב"תל-מסחותה" וב"קנאטיר" שבמזרח לדלתה של הנילוס, סמוך ל"ואדי תומילאת" שרואים בו את ארץ גושן.
סיפור נוסף שמביא אילן הוא על אחד הזיופים הארכאולוגיים של קרמיקה מואבית ושל חלק מספר דברים אשר נעשו על ידי מוזס וילהלם שפירא והוצגו בשנת 1883. שפירא היה אספן וסוחר עתיקות שחי ופעל בירושלים העות'מאנית. הוא התפרסם כזייפן עתיקות בינלאומי שעמד במרכזן של שתי פרשות זיוף עתיקות אשר הסעירו את עולם הארכאולוגיה וחקר המקרא בבריטניה, צרפת וגרמניה.
בשערורייה הראשונה שהסתבך בה, התברר כי אוסף חרסים מואבי בן אלפי פריטים שמכר למוזיאון בברלין אינו אלא עבודת זיוף זולה של קדרים בני תקופתנו. עשור לאחר מכן, מששיקם את המוניטין שלו כסוחר עתיקות מומחה, הסתבך בשנית כשניסה להציע למכירה למוזיאונים אחדים באירופה אוסף מגילות ובהן קטעים מספר דברים שנתגלו, לכאורה, במערות באזור ים המלח. כאשר שפירא עמד על סף סגירת עסקה עם המוזיאון הבריטי בלונדון, נקבע בידי מומחים שהמגילות מזויפות. חוות הדעת שהביאה לכישלון העסקה הביאה לאובדן המגילות ולמותו של שפירא.
אילן מספר כי אפילו ראש ממשלת בריטניה ויליאם גלאדסטון התפנה מעיסוקיו וברר עם שפירא פרטים על המגילות שכללו קטעים מספר דברים. החוקר שארל קלרמון-גנו הצרפתי נסע למקום שבו נמצאו המגילות ומצא כי הבדואים הוליכו שולל את שפירא ואת המשלחת הגרמנית שבדקה את אמיתות הממצאים.
הזמן הקדום > בעמק בית שאן

התיאור של מהלך החפירות בשרידי בית הכנסת העתיק במעוז חיים בעמק בית שאן, הוא אחד הסיפורים המעניינים בספר:
אילן היה רועה צאן בקיבוץ. בזמן המרעה מצא חרסים, מטבעות ושברי זכוכית. הוא הציג את הממצאים בפני מורתו "אראלה יבנאלי-טל, שממנה למדתי כיצד להסתכל, היכן ומה לקרוא". ואכן ב"גבעת הגמדים" ליד הקיבוץ, היכן שרעה את צאנו, התגלו שרידי בית כנסת. הוא מתאר כי באחד הימים עבד מחפרון במקום, הכף פגעה ברצפת פסיפס ולאחר ניקוי המקום התגלה על הרצפה ציור של מנורה. ואכן בחפירות שנערכו במקום נחשפו שרידי בית כנסת עתיק עם רצפת פסיפס (שעיטוריה כוללים מנורת שבעת קנים), שהיה קיים מסוף המאה ה-5 ועד לאמצע המאה ה-7.
דוגמה לקשר בין הדברים הכתובים במקורות לבין ממצאים ארכאולוגיים הוא מביא מחפירות בשרידי בית כנסת בבית שאן. בתלמוד ירושלמי כתוב: "תני: אין מעבירין לפני התיבה לא חיפנין ולא בישנין ולא טיבעונין, מפני שהן עושין היהין חיתין ועיינין אאין". פירושו של דבר: אין מתירין לבני חיפה, בית שאן וטבעון לשמש כשליח ציבור, שכן בני מקומות אלה רגילים להחליף בדיבור ובכתיבה: אות "ה" באות "ח" ואות "ע" באות "א".
ואכן, בחפירות נתגלתה כתובת ארמית ובה מופיעות שגיאות כאלה: המילה "חדה" במקום "הדה" (פירושה "זה") ו"אבידתה" במקום "עבידתה" (פירושה "עבודה").
הזמן הקדום > לחקלאות הקדומה בנגב

בפרק זה מדגים אילן את הקשר בין תצפיות שטח לבין לימוד העבר. יש בנגב שרידים חקלאות על פני רבבות דונם - להערכתו כ-20 אלף דונם. השאלה היא מניין הגיעו המים להשקיה. בחורבת חלוקים ליד היישוב מרחב עם הוא מגלה תעלות המאספות מים ממרחקים גדולים. עם המים הגיעה גם אדמת סחף פורייה. כאשר הוקמו סכרים באזור נאספו מים לאגירה. בנגב נמצאו תלוליות, המסודרות שורות שורות וביניהן תעלות. הערבים מכנים אותן "תולילאת אל-ענאב" - כלומר תלוליות הענבים. התאוריה הייתה שכל תלולית ריכזה טל ובמרכזה הייתה גפן שניזונה מהמים. פרופסור מיכאל אבן ארי העוסק בנושא הקים בעבדת חווה שפעלה לפי העקרונות מימי קדם. הוא מסכם, שכשם שראשוני רביבים יכלו ללמוד משיטות החקלאות בימי קדם, גם המתיישבים בימינו יכולים ללמוד מהם.
הזמן הקדום > בית הכנסת במרות

בית הכנסת של קהילת מרות היה מוקד החפירה הבולטת של אילן. האתר נחשף על ידי צוות החוקרים צבי אילן ועמנואל דמתי בחפירות שנערכו מטעם רשות העתיקות. שרידי בית כנסת ולידו בית מדרש נמצאו בחורבות הכפר הערבי "מארוס", 4 ק"מ מזרחית מתל חצור, לפי הדמיון בשמות מניחים כי מדובר במֵרות עליה סיפר יוסף בן מתתיהו כי הייתה הנקודה הצפונית בגליל שבוצרה על ידו.
הזמן הקדום > ממצאים נוספים

פרקים נוספים עוסקים באתרים הבאים:
גילוי מחדש של תיאטרון ונקבת מים ב"לגיו" - ליד מגידו.
השבת שבע מצבות בעברית ובארמית מבית קברות יהודי בגבעות אבו כביר שביפו שנמצאו באוניברסיטה בנורווגיה.
גילוי רצפת בית הכנסת בנערן היהודית ליד יריחו. הרצפה התגלתה בשנת 1918 בעקבות בור שנפער בשל פגז תותח שנחת במקום. הרצפה כוסתה וקבוצת חיילים מגולני חשפה אותה לאחר מלחמת ששת הימים.
שלושת המאמרים האחרונים בשער זה עוסקים ב"קופות ציבור בימי קדם", "קמיעות עתיקים: בשם האל נעשה ונצליח" וב"גאוגרפיה של צדיקים".
בעת החדשה

שער זה מתחיל בתיאור אוסף של איגרות שנה טובה שמצא אילן בארכיונים ובספריות בלונדון. מסתבר כי אגרות ברכה מארץ ישראל נשלחו לנדבנים בבריטניה. באגרות הברכה, לצד איחולי שנה טובה, נוספה מישאלה או בקשה. הברכות נשלחו בראש וראשונה מירושלים אך גם מערי הקודש האחרות: טבריה, צפת וחברון. אילן מצא חמישה טיפוסים של איגרות:
ברכות צמודות ללוחות שנה וספרים מאת איש ירושלים דוד הכהן משנת 1878.
ברכה בתוך מסגרת בה יש מקום לשם האדם אליו נשלחת הברכה. אף היא של דוד הכהן ונכללת בספרו "זיכרון כבוד לעיר דוד" משנת תרל"ט.
ברכות על טופס דפוס זהה אבל עם שינוי קל בתוכן. אלו ברכות שנשלחו למשה מונטפיורי על ידי חיים אליעזר הויזדורץ.
חוקרי ארץ ישראל, אברהם משה לונץ וזאב ספיר הציגו את סגולות ארץ הקודש.
ברכות ממשכנות שאננים אשר נשלחו על ידי חיים פנחס שמואל, "שליח ציבור וקורא בתורה קבוע במשכנות הרב". בברכות ציורים של שמונה מקומות בארץ ישראל.
בעת החדשה > על האוצר שלא נמצא

בשנת 1815 נערכה באשקלון חפירה ארכאולוגית מיוחדת במינה. ליידי הסטר סטנהופ האנגליה מצאה מגילה ולפיה קיימים בארץ ישראל אוצרות שטמנו הצלבנים בעת כיבוש הארץ על ידי הערבים. האוצרות טמונים במקומות הבאים: במסגד באשקלון, ליד מעיינות ראש העין וגם ב"עוג'ה"  - או בבקעת הירדן או בעוג'ה אל-חפיר שבנגב. המטמון באשקלון נאמד בשלושה מיליון מטבעות זהב. הסולטאן הטורקי הסכים לשותפות תמורת מחצית המטמון, מוחמד אגא א-שאמי הצטרף לתוכנית וכך החלו חפירות ליד שריד מסגד עתיק. בסוף הגיעו לארבעה מכלי אבן גדולים, אשר נמצאו ריקים. המבנה שנחפר זוהה כבית המועצה – בולהטריון – של אשקלון הרומית-ביזנטית.
בעת החדשה > השודד השחור מחברון

מכתב שנשלח מחברון ופורסם בעיתון היהודי "ג'ואיש כרוניקל" ומכתבים נוספים, מתארים את המערכת השלטונית בהרי חברון במחצית הראשונה של המאה ה-19. על פימכתבים, עבד אל-רחמאן בן הכפר דורא היה לשליט האזור. יהודי חברון העלו לו מיסים וכינו אותו בספריהם "הרב השחור". הפחה הטורקי בירושלים ניסה להכניעו אך הדבר לא עלה בידו והוא מינה אותו למושל האזור. אחיו מרדו בו, פרצו מלחמות ביניהם בחלחול ובחברון.
למרות התשלום מראש, נבזז רכוש היהודים, וחלקם עברו לעיר העתיקה בירושלים. השלטון בהר חברון עבר מיד ליד, משייח לשייח ושוב למושל הטורקי. כתוצאה מכך רכוש התושבים היה לביזה, ואזור סבל מחוסר ביטחון מוחלט.
בשנת 1848, מונה עבד אל-רחמאן למושל העיר מטעם הטורקים לאחר שהמושל הטורקי הקודם גורש ממנה על ידי הפחה הטורקי בירושלים. בשנת 1855 החליטו הטורקים לשים סוף לתוהו ובוהו בהר חברון. הצבא הטורקי השתלט על העיר ובכך הסתיימו שנות שלטונו של עבד אל-רחמאן. עד היום נחשבת בדורא משפחתו לחשובה.
בעת החדשה > שאר ערכי השער

שער זה כולל סיפורים אחדים מתולדות היישוב בארץ:
"החבצלת" שוב פורחת - העיתון פורסם ברציפות 42 שנה משנת 1870 עד לשנת 1912. אך מסתבר כי היו גיליונות של העיתון כבר משנת 1863. הגיליונות האלה אבדו וצבי אילן מצא אותם ב"בריטיש ליבררי" המצויה בבנין המוזיאון הבריטי.
מכתבים למונטפיורי: "אנו רוצים להקים כפרים - בשנת 1874 פנה משה מונטפיורי בהצעה לתושבי היישוב הישן והציע להם לעבור לעבודת האדמה היצרנית במקום להמשיך לחיות על כספי החלוקה. בתגובה התקבלו בלונדון 28 בקשות לסיוע להתיישבות חקלאית, מהן 17 בקשות מירושלים. הבקשות היו חתומות ביד מאות אנשים. הם בקשו כי הוא יקנה עבורם קרקע להתיישבות. המכתבים היו: מירושלים, יפו, צפת, טבריה, פקיעין וחיפה. התוצאה הייתה היישוב יהודי בראש פינה ובפתח תקווה.
העץ האחרון של פרדס מונטיפיורי - בשדרות יהודית 12, בשכונת מונטפיורי, בתל אביב היה מצוי עץ הדר, בעל גזע עבה, אכול ברובו וענפיו נסמכים מוטות, שריד למטעים שניטעו במקום. הפרדס נקנה על ידי מונטיפיורי בשנת 1855, אך היה קיים כבר 13 שנה. הייתה תקופה שבה המושל הטורקי ביפו שלח בכל לילה שלושה חיילים לשמור על הפרדס.
הפנקס הנסתר של חלוצי "ראשון". בבית הספר החקלאי במקוה ישראל נמצא בשנת 1992 בקירוב פנקס חשבונות של מייסדי ראשון לציון - מסתבר שהיה זה הפנקס בו רשמו תושבי המושבה את העסקאות שנעשו בה בשנת 1882. בפנקס 44 עמודים ובעמוד הראשון רשומים כל חברי האגודה. האחראי היה זלמן דוד ליבונטין.
שבי ציון במרומי הגולן - אגודה בשם "שבי ציון" הוקמה בשנת 1891 בניו יורק במטרה להתיישב בארץ ישראל. קבוצות שונות רכשו בגולן ובחורן 8,000 דונם. בספר מוצגת מפה מלאה של רכישות האדמה והיישובים בגוש הדרומי של החורן. הקבוצה התיישבה ב"סחם אל-ג'ולן". המושבה נקראה תפארת בנימין על שם הברון רוטשילד. ביולי 1896 החליטו הטורקים לגרש את המתיישבים. האדמות מצויות 8 ק"מ מהגבול עם סוריה.
ראשיתה של "רכבת העמק - התוכניות של לורנס אוליפנט אושרו בשנת 1882. קדמו לו אחרים בשנת 1861. המסילה נסללה לאחר מותו. הוחל בסלילה רק בשנת 1905. התוואי עבר בנהר הירמוך שלא לפי הצעת אוליפנט. הוא הציע כי המסילה תעלה דרך ואדי סומך, בדרך העולה היום לרמת הגולן.
סג'רה היא אילניה, היישוב הראשון בגליל התחתון - פיק"א קנתה את המקום בשנת 1900 והאגרונום חיים מרגליות קלווריסקי הקים בה חווה. משנת 1901 הפך המקום למושבה של אריסים, אשר בשנת 1911 היו לאיכרים.
תוכנית אל עריש היא התוכנית להקמת מדינה יהודית בחצי האי סיני - בנימין זאב הרצל החליט לבדוק את ההצעה בשנת 1902. משלחת יצאה למדבר בשנת 1903. חובר דו"ח זהיר, הוצג חוזה אך ההצעה בוטלה.
ברית יהודית-בדווית כבר בראשית המאה - משלחת של ראשי הבדואים הגיע לבנק אנגלו-פלשתינה ביפו בשנת 1903 והציעה ברית בין היהודים לבין הבדואים. הם הציעו שאם ארץ ישראל תהיה שלהם, בעזרת היהודים, הם יאפשרו הקמת מדינה יהודית. ההצעה נבחנה, הרצל התייחס להצעה באהדה. שולמה מקדמה. אבל ההסתדרות הציונית החליטה בשנת 1905 למשוך את ידה מההצעה.
הכאפיה והעקאל של ויצמן. באביב 1918 נפגש ויצמן עם המלך פייסל הסעודי. קיים צילום מפורסם בו ויצמן עטוף בשי שהעניק לו המלך.
ה"מזגגה" בטנטורה. בניין גבוה ורחב ממדים נמצא על שפת ימה של דאר. בבנין עמד מאיר דיזנגוף להקים בית חרושת לזכוכית. חומר הגלם היה אמור להיות החול שעל שפת הים. כיום שוכן בבניין מוזיאון המזגגה.
הערות שוליים

↑  Uzi Dahari, “Archaeological Forgeries!”, Center for the Study of Antiquity, Cornerstone University
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ב', הלכה ד'
↑  העץ האחרון של פרדס מונטיפיורי נעקר וניטע שוב בגן הטרופי בגני יהושע בתל אביב עם שלט הסברה לידו.
מוזס וילהלם שפירא
איגרת שנה טובה
טורצ'ווד

| --- | --- |

פתיח הסדרה בשתי עונותיה הראשונות
 מבוסס על:  דוקטור הו 
 סוגה:  מדע בדיוני, מתח, דרמה
 יוצרים:  ראסל טי דייוויס
 שחקנים:  ג'ון בארומן   איב מיילס   קאי אוון   ברן גורמן (עונות 1–2)   נאוקו מורי (עונות 1–2)  גארת' דייוויד לויד (עונות 1–3)   מקאי פייפר (עונה 4)   אלכסה האווינס (עונה 4)   ביל פולמן (עונה 4)
 ארץ מקור:  בריטניה בריטניה
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  קארדיף, ויילס 
 מספר עונות:  4 
 מספר פרקים:  41 
 הפקה
 מפיק:  ראסל טי דייוויס, ג'ולי גרדנר 
 חברת הפקה:  BBC Cymru Wales 
 מוזיקה:  בן פוסטר, מוראי גולד 
 אורך פרק:  50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC3 (עונות 1–2)   BBC2 (עונה 2)   BBC1 (עונה 3)
 רשת שידור בישראל:  yes stars Action (עונות 1–3)   yes Sci Fi (עונות 2–3)   HOT VOD (עונה 1–3)
 תקופת שידור מקורית:  22 באוקטובר 2006 – 2011
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
טורצ'ווד (באנגלית: Torchwood) היא סדרת טלוויזיה בריטית המשודרת בערוץ שידורי ההבחנה הגבוהה (HDTV) של הבי.בי.סי. העונה הראשונה וחצי מהעונה השנייה שודרו ברשת BBC3, חצייה השני של העונה השנייה שודר ב-BBC2 והעונה השלישית שודרה ברשת BBC1 ו-BBC AMERICA ביולי 2009. הסדרה עוסקת במדע בדיוני והיא סדרת בת מצליחה של "דוקטור הו".
שלוש העונות הראשונות שודרו בישראל במסגרת שידורי yes stars Action ולאחר מכן בשידורים חוזרים ב-yes Sci Fi. כיום משודרת העונה השלישית ב-HOT VOD.
הפקה

עד כה הופקו לסדרה ארבע עונות:
בשתי העונות הראשונות היו 13 פרקים, עם סיפורים סגורים בפני עצמם (Stand Alone) בכל פרק או זוג פרקים.
העונה השלישית, שנקראה "ילדי כדור הארץ", תוכננה כמיני סדרה בשידור יומי וכללה חמישה פרקים בלבד שהציגו סיפור עלילה מתמשך. היא זכתה להצלחה רבה עם ממוצע של 5 מיליון צופים.
העונה רביעית נקראת "יום הנס" וכוללת עשרה פרקים. בעקבות המימון האמריקאי הסדרה יצא מגבולות קארדיף והתרחשה גם במיקומים בינלאומיים שונים, כולל ארצות הברית. ג'ון בארומן ואיב מיילס בתפקידם כג'ק וגוון, משחקים בכול העונות.‏
עלילה

עלילת הסדרה עוסקת בקבוצת אנשים המשתייכים לארגון הבדיוני "טורצ'ווד" (Torchwood - אנגרמה של Doctor who), שהקימה המלכה ויקטוריה, בעלילת משנה בסדרת המקור דוקטור הו (עונה שנייה, פרק שני), כדי לתפוס טכנולוגיות של חוצנים. תפקיד הקבוצה, הידועה כטורצ'ווד 3 (טורצ'ווד הראשונה נהרסה בקרב בפרק "יום הדין", המסיים את העונה השנייה של הסדרה דוקטור הו, טורצ'ווד השנייה נמצאת בגלאזגו והרביעית נעלמה) לשמור ולנטר קרע במרחב החלל-זמן הנמצא מתחת לעיר קארדיף בוויילס, ולהשתמש בטכנולוגיות חוצניות ה"נסחפות" ממנו.
הסדרה היא בעלת אופי אפל יותר מ"דוקטור הו", מיועדת לקהל צופים מבוגר יותר ומכילה מינון גבוה יחסית של מין ואלימות.
עלילה > עונה 1

העונה הראשונה החלה בשנת 2007, לאחר שבשנת 2006 הוצג פרק כפול ב"דוקטור הו" שמציג את טורצ'ווד ואת מטרת המכון. העונה התמקדה בגוון קופר, חברת הצוות החדשה, ובהשתלבותה בין חברי הצוות. כמו כן הוצגו לנו אוון הארפר, טושיקו סאטו, יאנטו ג'ונס ומנהיג הקבוצה, ג'ק הארקנס, אשר הופיע גם בסדרה המקורית של דוקטור הו. במהלך הסדרה אנחנו מגלים שג'ק לא יכול למות ושהוא שומר חפץ מסתורי בצנצנת שנראה כמו יד אדם, אשר מאוחר יותר תתגלה בתור היד של הדוקטור. במהלך העונה החלה להתפתח מערכת יחסים בין ג'ק ליאנטו, הכולבויניק של הצוות. חברהּ של גוון, ריס ויליאמס, לא היה מודע למעורבותה של גוון עם טורצ'ווד, בדומה לכך שב"דוקטור הו" בני המשפחה של רוז, מרתה ודונה לא היו מודעים לכך שהיא מטיילת עם הדוקטור. בסוף העונה, ג'ק עזב את הצוות שלו כדי לפגוש את הדוקטור שוב ולגלות סוף סוף מה קרה לו ולמה הוא לא יכול למות.
עלילה > עונה 2

לאחר עזיבתו של ג'ק, גוון תפסה את מקומו כמנהיגת הצוות עד חזרתו. כשחזר, גילה ג'ק שגוון התארסה לריס. במהלך העונה הצטרפה מרתה ג'ונס, דמות נוספת מ"דוקטור הו", לצוות טורצ'ווד והחליפה לזמן קצר את אוון בתור הקצינה הרפואית של הצוות. ריס, ארוסה של גוון, גילה על טורצ'ווד במהלך העונה השנייה, אך זה לא הפריע לו להינשא לגוון, למרות שלא אהב את העניין. לקראת סוף העונה אוון נורה ומת אז ג'ק החליט להחזיר אותו לחיים בעזרת הכפפה השנייה אבל הוא לא מחזיר רק את אוון לחיים אלה גם את "המוות" שהשתלט עליו באפלה שאחרי המוות, בסוף הפרק אוון מצליח לנצח אותו והאנרגיה של ה"מוות" התחילה להיעלם מגופו. בסוף העונה נפרדנו משתי דמויות - אוון הארפר וטושיקו סאטו, אשר הלכו לעולמם ונהרגו. במהלך העונה הופק פרק מיוחד בו נחשפנו לעברם של הדמויות וזכינו לראות איך בדיוק הם פגשו את טורצ'ווד והצטרפו לצוות.
עלילה > עונה 3: ילדי כדור הארץ

בעונה השלישית מככבים יאנטו ג'ונס, גוון קופר וג'ק הרקנס כצוות טורצ'ווד, כאשר ברקע עוזר גם בעלה של גוון, ריס ויליאמס. בתחילת העונה, אנו מתוודים ליצירת קשר משא ומתן ב-1965 בין גורם חוצני לבין מספר אזרחים בכדור הארץ - כאשר הם מעבירים לאותם חייזרים 12 ילדים, שלעולם לא נראים בשנית על פני הכוכב. כיום, נדמה שאותו גורם מאיים חזר - כאשר כל ילדי כדור הארץ מתחילים לדקלם באנגלית "אנחנו באים" ("We... We Are... We Are Coming..."). ארגון טורצ'ווד מנסה לברר מה הגורם לכך - תוך כדי קבלת נתון מפתיע: בעוד כל ילדי העולם נצפו כשהם אומרים את המילה, צולם בבית משוגעים באנגליה מבוגר כבן 55 שמדקלם ביחד עם הילדים. במקביל, מתקבלת הוראה לחיסול מיידי של ארגון טורצ'ווד - על מנת למנוע את התערבותם בניהול הפרשה. משרד הפנים, ובראשותו ג'ון פרובישר - שולח את ג'ונסון, מתנקשת מטעם הממשלה, לדאוג להשבתת הארגון.
בראשותו של ג'ון פרובישר ובפיקוחו של ראש הממשלה, בריאן גרין, מנוהל משא ומתן עם הזן הפולש והם מציבים דרישה נוראית ואכזרית, הנוגעת בילדים של כדור הארץ כולו. בינתיים, ארגון טורצ'ווד מנסה בקושי רב ותוך כדי הימלטות מהמחסלים מטעם השלטון, להביס את ה-456 (זן החייזרים נקרא כך כיוון שהוא מדבר עם בני האדם באמצעות תדר ברדיו שמספרו 456), כאשר במקביל הם מגלים שגוון בהריון, שאותו קלמנט מקדונלד, המבוגר מבית המשוגעים, מכיר את ג'ק בנסיבות טראומטיות, שעל מנת להמשיך בחקירתם הם חייבים לקחת לשירותם את המזכירה של שר הפנים - לויס הביבה, ושהקרב בין בני האדם לגזע הפולש דורש וידרוש קורבנות רבים. במהלך העונה מערכת היחסים של ג'ק ויאנטו מתפתחת ועוברת עליות ומורדות ובפרק הרביעי של העונה אנחנו נפרדים מיאנטו ג'ונס שנחנק על ידי גז שמשחררים ה-456 בקטע קורע לב.
עלילה > עונה 4: יום הנס

בעונה הרביעית של טורצ'ווד - המוסד מתפרק לגמרי לאחד שחבריו היחידים שנותרו בחיים הם ג'ק הרקנס, גוון קופר ובאופן חלקי גם בעלה - ריס ויליאמס. מייל מסתורי שמגיע אל סוכנות הביטחון האמריקאית CIA, ובו המילה "טורצ'ווד", מושך שניים מסוכני הארגון - רקס מת'סון ואסתר דארמונד, שמתחילים לחקור אודות הארגון הנשכח. טורצ'ווד מתאחד כאשר בדיוק באותה שעה שבה נשלח המייל, מתחיל תהליך מסתורי בשם "יום הנס" - כאשר המוות נעלם כליל מן העולם והאוכלוסייה מתחילה להתעצם בקצב מסחרר במשך זמן רב. כל זאת מתרחש בדיוק כאשר אוסוולד דיינס, אנס ומורה לשעבר - מוצא להורג, אך כמובן שההוצאה להורג נכשלת בעקבות יום הנס, ולכן הוא נשאר בחיים, ובהמשך באמצעות התקשורת זוכה להמון כוח. במשך תקופה ארוכה, מנסים חברי ארגון טורצ'ווד לגלות מה עומד מאחורי יום הנס, מה המטרה שלשמה אורגן וכיצד ניתן למנוע אותו.
העונה בוחנת את בני האדם מכמה היבטים שונים - ההתנהלות הפוליטית, החברתית והביטחונית שלנו במצבים כמו אלו של פיצוץ אוכלוסין מועמדת למבחן, ועליה יכולים לרכב בדרך אל האושר או אל חיים נצחיים של סבל. מה קורה כאשר התעללות בבני אדם יכולה להיות ממושכת ואכזרית - אך עדיין לא תיחשב לרצח? כיצד מתמודדים עם מצבים שבו את מיטות החולים ממלאים אנשים שהיו אמורים למות מזמן? וכיצד יראה העולם כאשר בני האדם כולם יכנסו למלחמת קיום שלא תיגמר עד שתתגלה האמת מאחורי "יום הנס".
דמויות > דמויות ראשיות

קפטן ג'ק הרקנס (ג'ון בארומן) - נולד במאה ה-51 במושבה שהוחרבה על ידי חייזרים והפך לבן-האנוש הראשון שהתקבל לסוכנות הזמן. מלווה לשעבר של הדוקטור (דוקטור הו). לאחר שהדוקטור נטש אותו בשנת 200,100, הוא חזר בזמן למאה ה-19 וחי שם את חייו. במהלך הזמן הוא גילה שהוא לא יכול למות, ואחר-כך הוא הצטרף לצוות טורצ'ווד. ב-1 בינואר 2000, הפך למנהיג הרשמי של טורצ'ווד לאחר שהקודם נהרג. הוא נאלץ להיאבק באחיו הנעדר, השב לנקום בו על כך שנטשו בזמן הפלישה החייזרית לביתם, ולאחר מכן הורג את נכדו שלו כדי להציל את כל ילדי כדור הארץ מגזע עוין הרוצה לכלות אותם, דבר הגורם לו רגשי אשמה קשים. הוא מסתורי וקר רוח, אך עם זאת גם טוב לב וחבר טוב, בהמשך הוא חושף שהוא פאנסקסואל. בעונה הרביעית, 'יום הנס' הופך את כולם לבני אלמוות, אך ג'ק הופך לבן תמותה. בסופו של דבר הוא מגלה את העומדים מאחורי הנס, מצליח לבטלו וחוזר למצבו הרגיל. דמותו של הרקנס זכתה לשבחים בתקשורת הבריטית על היותו ייצוג מיינסטרימי וחיובי של ביסקסואליות, אותה הפגין במספר הזדמנויות כלפי נשים וגברים כאחד ושהפכה למקור בל-אכזב לשנינויות ובדיחות בסדרה.
גוון קופר (איב מיילס) - שוטרת לשעבר בקארדיף. כאשר עוד עבדה כשוטרת, היא נתקלה בטורצ'ווד והסתקרנה ממה שהם יכולים לעשות ומהמנהיג שלהם, קפטן ג'ק. היא חקרה עליהם וגילתה איפה הם יושבים ובסופו של דבר הצטרפה אל הצוות. במהלך הסדרה היא נישאה לריס ויליאמס וניהלה רומן עם חבר הצוות אוון הארפ. בעונה השלישית נכנסה להיריון ובעונה הרביעית היא כבר ילדה את בתה, אנוון.
אוון הארפר (ברן גורמן) (עונות 1-2) - הרופא ואיש המדע בקבוצה. רודף שמלות וציני. ניהל רומן עם גוון קופר וחברת הצוות לשעבר סוזי קוסטלו. נהרג בסוף העונה השנייה מפיצוץ גרעיני-פנימי בקארדיף.
טושיקו (טוֹש) סאטו (נאוקו מורי) (עונות 1-2) - אשת הטכנולוגיה והמחשבים בקבוצה. ביישנית ומופנמת. הייתה מאוהבת באוון לאורך כל הסדרה, אך האהבה הייתה חד צדדית ולא מומשה. נהרגה בסוף העונה השנייה לאחר שגריי, אחיו של ג'ק, ירה בה.
יאנטו ג'ונס (גארת' דייוויד-לויד) (עונות 1-3) - הכולבויניק של הקבוצה. עבד בעבר בסניף טורצ'ווד בלונדון. ניהל רומן עם קפטן ג'ק, מנהיג הצוות, עד שנהרג בעונה השלישית מגז קטלני.
רקס מת'סון (מקאי פייפר) (עונה 4) - סוכן CIA שבעקבות אירועי 'יום הנס' מצטרף לטורצ'ווד ועוזר להם לחקור את המקרה. מתואר כסוכן מצטיין, מבריק וחסר רחמים.
אסתר דראמונד (אלכסה האווינס) (עונה 4) - העוזרת של רקס, שמצטרפת אליו ואל טורצ'ווד במשימתם לחקור את אירועי 'יום הנס'. מאישה תמימה היא הופכת ללוחמת חזקה ועצמאית, ובסופו של דבר הקריבה את חייה במלחמה נגד הנס.
אוסוולד דיינס (ביל פולמן) (עונה 4) - מורה לשעבר, פדופיל, אנס ורוצח מורשע שנידון לעונש מוות, אך בעקבות 'יום הנס' הוא ניצל. מתואר כאדם שנוי במחלוקת שמקבל לידיו הזדמנות לחיים חדשים. הוא לא הראה שום חרטה על מעשיו, אך כן רצה למות והתאכזב כשהוצאתו להורג כשלה. בסופו של דבר, הוא הצטרף לצוות טורצ'ווד כדי לגלות מי העומדים מאחורי הנס, ולאחר שזה התבטל הוא הקריב את חייו והתפוצץ יחד עם היוצרים.
דמויות > דמויות משניות

ריס ויליאמס (קאי אוון) - חברהּ, ארוסהּ ומאוחר יותר בעלה של גוון קופר. לא היה מודע לטורצ'ווד עד אמצע העונה השנייה. לא מסתדר עם ג'ק ולא אוהב את העובדה שגוון חברה בטורצ'ווד. בעונה הרביעית, הוא גידל יחד עם גוון את בתם, אנוון, לפני שגוון טסה לארצות הברית כדי לחקור את אירועי 'יום הנס' והוא נותר לטפל בה לבדו עד חזרתה.
מרתה ג'ונס (פרימה אג'ימן) (עונה 2) - רופאה. מלווה לשעבר של הדוקטור ומכרה ותיקה של ג'ק. הגיעה באמצע העונה השנייה לעזור לג'ק עם תיק שהוא לא הצליח לפתור, אך בעקבות התפתחויות שונות נשארה והפכה לקצינה הרפואית של טורצ'ווד. זמן קצר לאחר מכן היא עזבה וחזרה לעבודתה המקורית בלונדון.
ורה חוארז (ארלין טור) (עונה 4) - רופאה מוושינגטון שקיבלה את רקס מת'סון כמטופל לאחר שכמעט מת, ומתחילה להתעניין באירועי 'יום הנס'. היא מפתחת קשר רומנטי עם רקס, שמשכנע אותה להצטרף לטורצ'ווד ולעזור להם לגלות את האמת שמאחורי הנס. היא נשרפת חיה ובסופו של דבר מתה לאחר שהיא גילתה שהממשלה, שלא יודעת מה לעשות עם כל האנשים החולים שלא מתים, החליטה לשרוף אותם. רקס חשף את נסיבות מותה הטראגיות לציבור ונאמר שאתרי אינטרנט המוקדשים לזכרה הוקמו ברחבי העולם.
ג'ילי קיצינג'ר (לורן אמברוז) (עונה 4) - אשת יחסי ציבור שמתעניינת באירועי 'יום הנס' ומייצגת את אוסוולד דיינס לאחר התחוללות 'יום הנס'. היא מועסקת על ידי יוצרי הנס כדי לעזור להם לטייח את האמת מאחורי הנס, אך כשתוכניתם נכשלת והנס מתבטל, חייה נהרסים והיא נהיית למבוקשת. יוצרי הנס יידעו אותה שיש להם תוכנית חלופית, ומאחר ואין לה מה להפסיד היא הייתה מוכנה להצטרף אליהם בשנית.
אנדי דייווידסון (טום פרייס) (עונות 1–4) – שוטר שעבד עם גוון קופר.
הערות שוליים

↑  כתבה באתר BCC, ‏7.06.2010
↑  כתבה באתר variety‏, 7.06.2010
| דוקטור הו |
| --- | --- | --- |
| שחקנים שגילמו את הדוקטור | ויליאם הארטנל • פטריק טרוטון • ג'ון פרטווי • טום בייקר • פיטר דייוויסון • קולין בייקר • סילבסטר מקוי • פול מקגאן • ג'ון הרט • כריסטופר אקלסטון • דייוויד טננט • מאט סמית • פיטר קפלדי • ג'ודי ויטאקר • שוטי גטווה |  |
| שחקנים בולטים שגילמו את המלווים | קרול אן פורד • ג'ין מארש •  דבורה ווטלינג •  אליזבת סליידן • ללה וורד • ג'נט פילדינג • סופי אלדרד • בילי פייפר • ג'ון בארומן • נואל קלארק • קתרין טייט • פרימה אג'ימן • קיילי מינוג • ברנרד קריבינס • קארן גילאן • ארתור דארוויל • אלכס קינגסטון • ג'נה קולמן • מאט לוקאס • פרל מקי • ברדלי וולש |  |
| דמויות | הדוקטור • המלווים • האויבים (דאלקים • המאסטר • סונטארים) |  |
| מושגים | טארדיס • מברג קולי • אדוני הזמן • גאליפריי |  |
| פרקים | הסדרה הקלאסית • הסדרה המחודשת |  |
| ספין-אוף | טורצ'ווד • הרפתקאות שרה ג'יין • Class |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007381871705171  GND: 7847258-1  LCCN: n2009081748  MusicBrainz: caff0456-3f05-42fd-aa0a-1dc5760739db  VIAF: 176477007   WorldCat (עם VIAF): 176477007 
הצוות בעונה השנייה. מימין לשמאל: אוון הארפר, גוון קופר, מרתה ג'ונס, קפטן ג'ק הרקנס, יאנטו ג'ונס וטושיקו סאטו
תא לחץ

תא לחץ במוזיאון ההעפלה וחיל הים – חיפה
הנשיא ריבלין בביקור בתא לחץ במרכז הרפואי שמיר, 2021
תא לחץ הוא מכל לחץ לתוכו מוזרם חמצן בלחץ גבוה יותר מהלחץ האטמוספירי, המאפשר שהיית אנשים בתוכו. תאי לחץ קיימים בגדלים שונים, מתאי לחץ לאדם בודד ועד לתאי לחץ גדולים בהם מקום למספר אנשים, המאפשרים שהייה ארוכה או שימוש להליכים רפואיים שונים.
שימושים > דקומפרסיה

במקורם, נועדו תאי לחץ לטיפול בנפגעי תאונות צלילה, ובפרט במקרים של דקומפרסיה. שימוש ותיק נוסף בתאי לחץ נעשה במתקנים הדורשים שהיה ממושכת מתחת לפני הים וביצוע עבודות הכרוכות בצלילה בעומק רב, למשל תחזוקה של אסדת קידוח. במקרים אלה, צוות התחזוקה מתגורר במשך תקופת העבודה בתוך תא לחץ, אשר עם כניסתו לתא התא נאטם ולחץ האוויר בו מושווה בהדרגה ללחץ הקיים במעמקי הים, כך שצוות התחזוקה יכול לצאת מהתא בצלילה ולחזור אליו ללא צורך בהשוואת לחצים האורכת שעות רבות.