stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משמורת (סדרת טלוויזיה)
עלילה ודמויות

סדרת הטלוויזיה עוסקת במשפחת ברג: האב (נתן דטנר) ושלושת ילדיו (הילה פלדמן, יונתן ברק ודניאלה קרטס).
בת שבע (הילה פלדמן): בתו הבכורה בת ה-30 של אהרל'ה, עובדת בתור יועצת חינוכית בבית ספר תיכון. עזבה את בעלה לשעבר, אילן, לאחר שזה קיבל הצעה לעבודה בחו"ל ולא רצתה להצטרף אליו. מרגישה שהגיעה לנקודה מסוימת בחייה, בה שום דבר לא יכול להשתנות. מנסה להתחנף לסבתה הניה, בניסיון לקבל סכום כסף גדול מהירושה שלה.
אודי (יונתן ברק): בחור צעיר בעל כריזמה וקסם רב אך אופי ציני ומתחכם, בנו השני של אהרל'ה. חזר לישראל לאחר לימודים בחו"ל. במהלך הטיסה לישראל הוא מתאהב בדיילת המטוס, דוראל.
תמר (דניאלה קרטס): בת הזקונים של אהרל'ה בת ה-16. בעלת אופי מושחז ואפתי כלפי חוץ. תמר היא תלמידה בתיכון בו עובדת אחותה למחצה בת שבע.
אהרל'ה (נתן דטנר): אב משפחת ברג, סביבה סובבת העלילה. יש לו 3 ילדים מ-3 נשים שונות: בת שבע, אודי ותמר.
פאני (אורלי זילברשץ-בנאי): אשתו השנייה של ארהל'ה. היא הכירה את אהרל'ה דרך חברתה, איתה היה לו רומן. ארהל'ה התאהב בפאני ונטש את חברתה כדי להיות איתה. פאני גם מנהלת את המפעל לייצור מוצרי קוסמטיקה שהורישה לה חמותה הניה.
הניה (מרים זוהר): אימו של אהרל'ה. מנסה לתפוס את השליטה במשפחה, היא אינה מוותרת על שליטתה במפעל שהקימה והעבירה לגרושתו של בנה פאני, ומנסה לנהל את חייו של בנה אהרל'ה במציאת כלה חדשה, וכל זאת למטרת קידום אינטרסים והתגאות.
אילן (גורי אלפי): בעלה של בת שבע, שחוזר לישראל לאחר שסיים שליחות מטעם מקום עבודתו. בטיסה פוגש אילן את מיקה ונוצר קשר בין השניים. אילן עדיין מנסה לחזור לחייה של בת שבע, למרות ששת החודשים בהם שהה בחו"ל.
נירה (שרית וינו-אלעד): אשתו השלישית של אהרל'ה, אמה של תמר. נירה נודתה משאר המשפחה בגלל שניסתה להסית את לבו של אהרל'ה שהיה באותו זמן עם פאני. מעשה זה נתפס כנבזי בעיני המשפחה והיא אינה מקבלת אותה.
מיקה (מיכל ינאי): אשת היי טק אלמנה, שהתאהבה באילן במהלך הטיסה לישראל.
שירן (ענת ברזילי): חברתו הטרייה של אהרל'ה. היא מבינה לאיזה קשר היא נכנסה כשבת שבע בתו של אהרל'ה מגדפת אותה עוד בדייט השלישי שלהם. שירן רוצה בהצלחת הקשר עם אהרל'ה, עקב מערכות יחסים כושלות עם גברים בעברה.
דוראל (מיכל לוי): דיילת מפוטרת, שהתאהבה בטיסתה האחרונה באודי, בנו של אהרל'ה. היא עוברת לגור איתו אך נמנעת מלהתעסק בבעיות משפחתו.
עלילה ודמויות > דמויות משניות

דליה (אלינור סלע): עוזרת משק הבית של הניה. עובדת בעבודה זו לא מתוך רצון. במשך הסדרה אהרל'ה מפלרטט איתה והיא מתאהבת בו.
צ'ארלס (עודד מנשה)
ים (יהונתן מגון): תלמיד בבית ספרה של תמר. במשך הסדרה הוא מתאהב בה והופך להיות חבר שלה. בת שבע, אחותה החורגת של תמר היא היועצת שלו בבית הספר.
רזיאל (יואב הייט)
אנדה (ירדן בר-כוכבא): מורה למשחק בבית הספר בו לומדת תמר. אנדה מנסה להפגין כוח כלפי הילדים הלא ממושמעים, אך נכשלת. במהלך הסדרה חוברת לבת שבע בחדר המורים.
יבגני (גרא סנדלר): מאבטח בית הספר בו לומדת תמר. אדם אופטימי אך מודע לכך שהחיים הם לא משחק ילדים.
שגיא (גולן אזולאי): מנהל בית הספר בו לומדת תמר. מפתח רומן מחודש עם בת שבע, לאחר שזו עזבה אותו בעבר לטובת אילן. מנסה לנהל את בית הספר בנייטרליות אך נמנע מכך בעקבות אהבתו לבת שבע.
הערות שוליים

↑  עכבר העיר, הסדרה החדשה של עירית לינור, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2007
↑  רותי זוארץ, ‏בלדה לנאיבית, באתר גלובס, 5 בנובמבר 2007
קייל אוריילי

| --- | --- |

קייל אוריילי, 2022
 לידה:  1 במרץ 1987 (בן 37) דלתה, קולומביה הבריטית, ארצות הברית
 שם במה:  קייל אוריילי
 משקל:  91 ק"ג
 גובה:  1.83 מטר
 מקום מגורים:  סנט לואיס, מיזורי, ארצות הברית
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  2005–הווה (כ־20 שנה)
 מאמנים:  אהרון איידול סקוטי מק דייבי ריצ'רדס טוני קוזינה
 ליגות:  AEW
קייל גרינווד (באנגלית: Kyle Greenwood; נולד ב-1 במרץ 1987) הידוע יותר בשם הבמה שלו, קייל אוריילי הוא מתאבק אמריקאי, המופיע בארגון ההיאבקות All Elite Wrestling‏ (AEW). הוא מוכר בעיקר בשל תקופתו בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית NXT, שבו היה חבר בקבוצת The Undisputed Era (לצד אדם קול, בובי פיש ורודריק סטרונג).
אוריילי מוכר בעיקר בשל התקופה שלו בארגון Ring of Honor, שבו היה פעם אחת אלוף העולם של ROH ושלוש פעמים אלוף הזוגות של ROH. כמו כן, אוריילי עבד עבור הארגון היפני New Japan Pro-Wrestling בנוסף לארגונים עצמאיים שונים, כשהבולט ביניהם הוא Pro Wrestling Guerrilla, שבו כיהן פעם אחת כאלוף העולם של PWG וזוכה טורניר "הקרב של לוס אנג'לס" לשנת 2013.
חיים אישיים

לאוריילי יש סוכרת מסוג 1. הוא ציין את ברט הארט, טושיאקי קוואדה, רויס גרייסי ומוחמד עלי כדמויות שהשפיעו עליו. במהלך ילדותו, הוא התחרה במספר ענפי ספורט כולל היאבקות, הוקי קרח, פוטבול, לקרוס, קיקבוקס, ג'ו ג'וטסו, גלישת שלג ורוגבי. בזמן שהתאמן להיות מתאבק מקצועי, הוא עבד כטבח במסעדה מקומית.
השתתפותו במדיה

אוריילי ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ההיאבקות WWE 2K19.
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות All Elite Wrestling - AEW
קרב קזינו באטל רויאל (2022)
הישגים בארגון ההיאבקות High Risk Wrestling - HRW
אליפות הזוגות של HRW (פעם אחת)  - עם בובי פיש
הישגים בארגון ההיאבקות New Japan Pro Wrestling - NJPW
אליפות הזוגות של IWGP (פעמיים)  - עם בובי פיש
הישגים בארגון ההיאבקות NWA: Extreme Canadian Championship Wrestling / Elite Canadian Championship Wrestling
אליפות ECCW (פעם אחת)
אליפות הג'וניור הקנדית במשקל כבד של NWA‏ (3 פעמים)
הגביע הפסיפי (2007)
הישגים בארגון ההיאבקות Pro Wrestling Guerrilla - PWG
אליפות העולם של PWG (פעם אחת)
הקרב של לוס אנג'לס (2013)
הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated - PWI
PWI דירג אותו במקום ה-32 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 2016
הישגים בארגון ההיאבקות Pro Wrestling Prestige - PWP
אליפות הזוגות של PWP (פעם אחת)  - עם דייבי ריצ'רדס
הישגים בארגון ההיאבקות Ring of Honor - ROH
אליפות העולם של ROH (פעם אחת)
אליפות הזוגות של ROH‏ (3 פעמים)  - עם בובי פיש
הישגים בארגון ההיאבקות SoCal Uncensored
קרב השנה (2012) עם אדם קול נגד הסופר סמאש בראדרס (פלייר אונו וסטופיפייד) נגד היאנג באקס (מאט ג'קסון וניק ג'קסון) ב-21 ביולי
הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment - WWE
אליפות הזוגות של NXT‏ (3 פעמים)  - עם בובי פיש, אדם קול ורודריק סטרונג (1), רודריק סטרונג (1), בובי פיש (1)
טורניר הזוגות לזכר דאסטי רודס (2018)  - עם אדם קול
פרסי סוף השנה של NXT‏ (4 פעמים)
צמד השנה (2018)  - עם רודריק סטרונג
צמד השנה (2019)  - עם בובי פיש
צמד השנה (2020)  -‏ The Undisputed Era‏
קרב השנה (2020) - נגד פין באלור על אליפות ה-NXT באירוע NXT TakeOver 31
אוריילי כאלוף הזוגות של ROH וכאלוף העולם של PWG במהלך אירוע של ארגון עצמאי, יוני 2014
שלשלת הקבלה

ערך זה עוסק בכרונולוגיית אישים של העברת התורה שבעל-פה מדור לדור. אם התכוונתם לספרו של רבי גדליה אבן יחיא, ראו .
שלשלת הקבלה הוא מונח תורני שמתייחס לחכמי הדורות שקיבלו והעבירו את התורה שבעל-פה, בעיקר החלק שבה שמפרש ומבאר את הדברים שבמקרא וההלכות הרבות שנוגעים לעיקרי המצוות שמבוארים בתורה בקיצור ולפעמים ברמז בלבד, מדור לדור.
המונח מתייחס בדרך כלל לדורות שבין דור המדבר (משה רבנו) ועד לדורו של האמורא רב אשי, חותם התלמוד בבלי. אחרי דור זה, כאשר הועלתה התורה שבעל-פה כולה על הכתב, השתנה במקצת סדר ההעברה של המסורות מדור לדור.
רקע היסטורי > תורה שבעל-פה

התורה מחולקת בחלוקה מסורתית ל"תורה שבכתב" ו"תורה שבעל-פה", כאשר המונח "תורה שבכתב" מתייחס לטקסט המקראי של חמשת חומשי התורה, והמונח "תורה שבעל-פה" מתייחס לפירושים וביאורים של הטקסטים שאינם מובנים כל צרכם, או להלכות ופרטים נוספים שלא מופיעים בפירוש בטקסט אבל מהווים תנאים בסיסיים להבנת אותם טקסטים, ברובם מצוות או עבירות מסוימות, ולפעמים גם מדרשי חז"ל וכדומה.
פירושים אלו נמסרו למשה רבנו בסיני והוא העביר אותם הלאה לדורות הבאים אחריו.
רקע היסטורי > ההעברה מדור לדור

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא ניסוח.
במשנה (אבות א, א) מופיע התיאור הכללי דלהלן: "משה קיבל תורה מסיני, ומסרה ליהושע, ויהושע ל"זקנים" (חכמי התורה המיוחדים שבדור), וזקנים לנביאים, ונביאים מסרוה לאנשי כנסת הגדולה". בפרשנות המשנה מקובל שהמונח 'מסירה' לא מתייחס לתורה שבכתב, אלא ל'מסורות', שהן פירושים וביאורים לתורה, ומכונים בשם הכללי 'תורה שבעל-פה'.
נשאלת השאלה: מי הם אותם "זקנים", "נביאים" ו"אנשי כנסת הגדולה"? האם מדובר באישים ספציפיים וידועים בשמותיהם, או לחלופין בחכמי ישראל רבים שכל אחד מהם קיבל מה שקיבל ומסר מה שמסר לשומעי לקחו? מי הם המעבירים את המסורות הללו הלאה, לדורות הבאים אחרי "אנשי כנסת הגדולה"? איפה נמצאים מסורות אלו בתקופתנו?
ראשונים אחדים, ובראשם הרמב"ם, נותנים מענה לשאלות הללו, ומבארים שהמסורות של תורה שבעל-פה שנמסרו היו בידי חכמי כל דור ודור. אלא שכל דור מצויין על ידי חכם אחד בכל דור שהוא גדול הדור, ולפעמים שנים או שלשה מ"ראשי חכמי ישראל" שבדור, כאשר לצידו נמצאים הרבה חכמי תורה נוספים ותלמידי ישיבה "לאלפים ולרבבות", שביחד איתו, וממנו, קבלו את המסורות התורניות שבעל-פה בשלמותן.
חכמים אלו היו בדרך כלל רושמים לעצמם ברשימות אישיות שמועות ועניינים אלו ששמעו מרבותיהם כדי שלא ישכחו אותם, ומלמדים אותם ברבים לאחרים, אבל נבצר מהם לפרסם חיבורים של שמועות אלו על ידי כתיבת ספרים לרבים, בשל האיסור התורני: "דברים שבכתב אי אתה רשאי לאומרן על פה, דברים שעל פה אי אתה רשאי לאומרן בכתב" (תלמוד בבלי, גיטין ס, ב). כלומר, פרסום ברבים של חיבורים אלו נחשב לאיסור חמור ובמשך שלושים וחמישה דורות, ממשה רבנו ועד התנא רבי יהודה הנשיא, לא נעשה דבר בתחום זה.
היוצא מהאמור, שעד לסוף תקופת התנאים נמשכה מסורת זו של העברת התורה שבעל-פה מפה לאוזן, איש מפי איש, בצורתה המקורית. בדורו של "רבי", הוא רבי יהודה הנשיא, עברה מסורת זו רפורמה, כאשר לראשונה הועלו על הכתב כל המסורות שנשמרו במשך 35 דורות על ידי העברה מילולית מפה לאוזן.
חמישה דורות נוספים המשיכו להעביר את התורה שבעל-פה בשתי הדרכים במקביל. החלק שפורסם בחיבור ה"משנה" הועבר הלאה בכתב, וחלקים אחרים, בעיקר הרחבות על ה"משנה" שנכתבה בקיצור ולא נתבארה כל צרכה, הועברו בעל-פה. מהלך זה נמשך כך עד לדורו של האמורא רב אשי, שהעלה את התלמוד על הכתב.
מאותו דור והלאה נחשבת תורה שבעל-פה כל הטקסטים החז"ליים, לרבות הטקסטים המאוחרים יותר שנתחברו על ידי גדולי החכמים שבכל דור ודור, כדי לבאר ולפרשן את הכתבים החז"ליים, וכן ספרי הלכה ודיונים הלכתיים שמבוססים על אותם חיבורים, החל מרבנן סבוראי, הגאונים, הראשונים, האחרונים, ועד לאחרוני האחרונים בתקופתנו אנו.
רקע היסטורי > עיצוב רשימת ההעברה

כאמור, בתקופות הקדומות יותר, האחראי העיקרי להמשך המסורת היה החכם הראשי שבדור, אותו מכנים הראשונים "ראש הקבלה". שתפקידו היה לדאוג להעביר את כל השמועות, הפירושים והביאורים, ההלכות והפרטים הרבים שמתלווים לכל מצווה ומצווה שבתורה, לדור הבא אחריו. ובעיקר, לראש החכמים הבא, שעתיד לעמוד בראשות הדור הבא כ"ראש הקבלה".
פעמים היה אותו "ראש הדור" נביא, פעמים מלך או שופט, ומאוחר יותר "אנשי כנסת הגדולה" "נשיאים" ו"אבות בתי דין", תנאים מפורסמים, וכן ראשי האמוראים שכיהנו כ"ראשי ישיבה" בישיבות המפורסמות בימיהם, כישיבות סורא ופומבדיתא.
בהתאם לכך, חיבר הרמב"ם רשימה שמית של חכמי דורות אלו, ממשה רבנו עד רב אשי. הרמב"ם מתאר את נימוקיו של רבי יהודה הנשיא להעלות על הכתב את התורה שבעל-פה, כאשר "תקפו הצרות, ומלכות הרשעה התפשטה בעולם, וחשש רבי 'שלא תשתכח תורה מישראל', החליט משום 'עת לעשות לה''" להעלות הדברים כולם על הכתב בחיבורו "שישה סדרי משנה". ובהרחבה נוספת, בשל אותם נימוקים, כמה מאות שנים מאוחר יותר, הועלו הדברים על הכתב בשנית - בשני התלמודים, על ידי האמוראים רבי יוחנן (ב"תלמוד ירושלמי") ורב אשי (ב"תלמוד בבלי").
יצוין שמלבד חיבורים אלו, המפורסמים ביותר, חיברו תנאים ואמוראים חיבורים נוספים, שמבארים את עיקרי התורה שבעל-פה, בהם רבי עקיבא (מכילתא), רבי חייא (תוספתא), רבי אושעיא (תוספתא), בר קפרא (ברייתא), רבי ישמעאל (מכילתא) והאמורא רב (ספרא וספרי).
דוגמאות מובהקות לתורה שבעל-פה

"כל המצוות שניתנו לו למשה בסיני – בפירושן ניתנו". במילים אלו מתחיל הרמב"ם את ספרו "משנה תורה". הרבה דברים שבתורה אי אפשר להבין אותם בכלל, או לפחות חלקית, בלי שמישהו יתן לנו הסבר מפורט עליהם.
דוגמאות לכך הן מצוות תפילין וציצית.
דוגמאות מובהקות לתורה שבעל-פה > מצוות תפילין

לגבי מצוות תפילין כתוב בתורה (דברים ו, ח) "וקשרתם לאות על ידיך והיו לטוטפות בין עיניך". מה בדיוק קושרים על היד ואיך? באיזו יד ובאיזה מקום ביד? מה הן "טוטפות" ואיך שמים אותן "בין העיניים"? איפה מיקומו המדויק של "בין העיניים"? בתורה שבעל-פה מתבארים ומתפרשים כל אלו הדברים והדומים להם, פירושים אלו לימד משה ליהושע ויהושע לזקנים וכן הלאה.
דוגמאות מובהקות לתורה שבעל-פה > מצוות ציצית

וכן לגבי ציצית. בתורה כתוב "ועשו להם ציצית על כנפי בגדיהם לדורותם, ונתנו על ציצית הכנף פתיל תכלת" (במדבר טו, לח). מה פירושה של המילה "ציצית"? איך בדיוק שמים אותו על הבגד ובאיזה אופנים הוא כשר או פסול? כל הדברים הללו והדומים להם, נתפרשו למשה על ידי נותן התורה, והוא העביר פירושים אלו ושאר הלכות ועניינים רבים, שלא מופיעים בפירוש בתורה שבכתב, ליהושע בן נון, ויהושע לזקנים וזקנים לנביאים וכן הלאה עד לדור אחרון.
התקופות השונות ב"שלשלת"

לפי המסורת, התורה שבעל-פה נמסרה למשה רבנו מפי האלקים בהר סיני, והיא עברה מפה לאוזן איש מפי איש, עד שהועלתה על הכתב על ידי חכמי המשנה והתלמוד. הרמב"ם בהקדמה לספרו "משנה תורה", מונה לפי סדר כרונולוגי את שמות "ראשי הקבלה" שבכל דור ממשה רבנו עד לרב אשי מחבר התלמוד בבלי.
לפי הרמב"ם ישנם ארבעים דורות רצופים שבהם כיהן לפחות חכם אחד כראש החכמים שבדור, מהם שכיהנו כנשיא, אב בית דין, ראש הגולה או תפקידים דומים. אותו חכם נחשב ל"ראש הקבלה" שבדור, כאשר לצידו חכמים גדולים אחרים, מהם מגדולי חכמי הדורות, ולצידם "אלפים ורבבות" בני ישיבה שבכל דור ודור.
22 הדורות הראשונים ל'שלשלת', ממשה רבנו עד עזרא הסופר, הם מלכים, כהנים גדולים, שופטים או נביאים. מהדור ה־23 עד הדור ה־35 (בתקופת אנשי כנסת הגדולה והתנאים), וחמשת הדורות האחרונים הם בתקופת האמוראים.
התקופות השונות ב"שלשלת" > אחרי חתימת התלמוד

על פי הרמב"ם, כל מה שנכתב ונתבאר בכל הספרים שנתחברו עד לחתימת התלמוד, מחייבים את כל העם היהודי בכל מקומות מושבותיהם. כיוון שעד אז הייתה התורה עם פירושיה עוברת מבית דין מרכזי שכל עם ישראל היו כפופים לו לבית דין מרכזי דומה בדור הבא. לעומת זאת, מאחרי חתימת התלמוד "נתפזרו ישראל פיזור יתר, ובטלה בית דין של שבעים, ובכל עיר ועיר מתקבצים יחידים מהשרידים אשר ה' קורא ולומדים תורה", ולא כמו שהיה מלפני זה כאשר אלפים ורבבות מישראל התקבצו לישיבה אחת או שתיים, ושם קיבלו כולם את לימודם מראש או מראשי הדור.
בהתאם לכך, כל המנהגים והתקנות שנתחדשו אחרי חתימת התלמוד יש להם מעמד שונה מאלו שקדמו לה. אין בית דין של מדינה זו יכול לכוף בית דין של מדינה אחרת לנהוג כפי פסקיו והוראותיו, ואפילו שני בתי דינים במדינה אחת אינם יכולים לכוף זה את זה לקבל את דבריהם. אלא כל מדינה ומדינה וכל מקום ומקום נוהגים לפי מה שמורים להם רבותיהם המקומיים.
רשימת ראשי הקבלה

להלן רשימת "ראשי הקבלה" שבארבעים הדורות שלאחר מתן תורה, על פי רשימת הרמב"ם בהקדמה ל"משנה תורה". יצוין, כי בחלק מהם הראב"ד מערער על קביעותיו של הרמב"ם. לדוגמה, בכך שהרמב"ם קובע שאחיה השילוני קיבל מדוד, לדעת הראב"ד דבר זה לא ייתכן כיוון שאחיה השילוני היה מבוגר מדוד במאות שנים, כיוון שעל פי המסורת היה מיוצאי מצרים והכיר את משה רבנו, ואיך ייתכן לומר שהוא "קיבל" מדוד, שהיה כמה דורות מאוחר להם. ה"כסף משנה" מתרץ את קושיית הראב"ד בכך, שלא משנה הוותק, אלא כיוון שהיה דוד ובית דינו "ראשי החכמים" שבדור, ואחיה השילוני ישב בבית דינו של דוד, אפשר בהחלט לתאר אותו כ"ראש המקבלים" מדוד, וכ"ראש הקבלה" ומוסר התורה שבעל-פה לדור הבא.
רשימת ראשי הקבלה > התקופה הקדומה

1. משה רבנו
2. יהושע בן נון
3. פנחס ו"זקנים רבים"
4. עלי הכהן
רשימת ראשי הקבלה > תקופת הנביאים

5. שמואל
6. דוד המלך ובית דינו
7. אחיה השילוני (יצוין, שלדעת הרמב"ם היה מיוצאי מצרים וקטן היה בימי משה, ובכל זאת נחשב ל"תלמיד" של דוד המלך).
8. אליהו הנביא
9. אלישע
10. יהוידע הכהן
11. זכריהו
12. הושע
13. עמוס
14. ישעיהו
15. מיכה
16. יואל
17. נחום
18. חבקוק
19. צפניה
20. ירמיהו
21. ברוך בן נריה
רשימת ראשי הקבלה > תקופת אנשי כנסת הגדולה והסופרים

22. עזרא הסופר ובית דינו, שמכונים "אנשי כנסת הגדולה". ביניהם מרדכי הבלשן וזרובבל, חגי, זכריה, מלאכי, דניאל, חנניה, מישאל ועזריה ואיתם חכמים רבים שמנו בסך הכל מאה ועשרים חכמים.
23. שמעון הצדיק ("משיירי כנסת הגדולה", כלומר אחרון שבהם וקיבל מכולם).
רשימת ראשי הקבלה > תקופת הזוגות

24. אנטיגנוס איש סוכו
25. יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן
26. יהושע בן פרחיה ונתאי הארבלי
27. יהודה בן טבאי ושמעון בן שטח
28. שמעיה ואבטליון
29. הלל ושמאי
30. רבן יוחנן בן זכאי ורבן שמעון בן הלל
31. רבן גמליאל הזקן (מאביו רבן שמעון בן הלל)
32.  רבן שמעון בן גמליאל הזקן (מאביו)
רשימת ראשי הקבלה > תקופת התנאים

33. רבן גמליאל (מאביו רשב"ג הזקן), רבי אליעזר הגדול (מרבן יוחנן בן זכאי), רבי עקיבא (מרבי אליעזר הגדול)
34. רבן שמעון בן גמליאל (מאביו), רבי אלעזר בן שמוע ורבי שמעון בר יוחאי (מרבי עקיבא)
35. רבי יהודה הנשיא (מאביו רשב"ג, מרבי אלעזר בן שמוע ומרבי שמעון בן יוחאי)
רשימת ראשי הקבלה > תקופת האמוראים

36. רב, שמואל ורבי יוחנן
37. רב הונא ורב יהודה (מרב ושמואל), רבי אמי, ורבי אסי (מרבי יוחנן)
38. רבה ורב יוסף
39. אביי ורבא
40. רב אשי ורבינא
לקריאה נוספת

משה שבת, השתלשלות התורה, ירושלים תשע"ד
שבתי סלבטיצקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1951 (בן 74 בערך) 
 רבותיו:  שלמה חיים קסלמן, מנחם מנדל פוטרפס 
 
הרב שבתי סלבטיצקי (נולד בא' בתמוז תשי"א, 1951) הוא שליח חב"ד הראשי למדינת בלגיה, רב, משפיע, מרצה וסופר שמוזמן להרצאות בקהילות יהודיות שונות ברחבי העולם ומתארח בכנסים וימי עיון בישראל.
תולדות חיים

סלבטיצקי נולד בתל אביב למשפחה ליטאית. בבחרותו למד בישיבת קול תורה אצל הרב שלמה זלמן אוירבך, והוכר כעילוי. בשיעור ג' בישיבה החל התקרב לחסידות חב"ד, לאחר שהשתתף בשיעורים בספר התניא שמסר הרב יוסף צבי סגל. הוא עבר לישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד, שם למד אצל הרב שלמה חיים קסלמן והרב מנחם מנדל פוטרפס. בשנת תש"ל נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש במרכז חב"ד העולמי – 770.
בחודש כסלו תשל"ה נשא את רישא זילברשטיין, בתו של ר' שמואל מאיר זילברשטיין מאנטוורפן.
תולדות חיים > באנטוורפן

מיד לאחר נישואיו נשלח על ידי הרבי מליובאויטש להקים את פעילות חב"ד באנטוורפן שבבלגיה. במהלך השנים הקים הרב סלבטיצקי רשת של בתי חב"ד, תנועת נוער, ספריה יהודית גדולה, ארגון 'חסדי אהרן' לרווחת יהודי אנטוורפן, ארגון 'עזרה לאחים' המספק מזון לנזקקים, סמינר נשים, מקוואות טהרה, מחנות קיץ גן ישראל לאלפי ילדים, מכון סמיכה לרבנות ומרכז יודאיקה. בשנת תשע"ב[דרושה הבהרה] הקים את רשת 'לב ללב', המעניקה סיוע פסיכולוגי לאנשים הזקוקים לכך. רשת זו הצילה עשרות אנשים ונשים מהתאבדות[דרוש מקור]. בשנת תשע"ד[דרושה הבהרה] יסד את ישיבת תומכי תמימים לבני שלוחי חב"ד באירופה. כל אלו בנוסף לפעילות שוטפת ועונתית בקרב יהודי המקום.
הרב סלבטיצקי מוערך כרב ומשפיעי בקרב כלל הזרמים היהודיים בעיר ומצוי בקשרי ידידות עם רבני הקהילות השונות. הרב סלבטיצקי נמצא גם בקשרי ידידות עם חוגי הממשל בבלגיה ובאנטוורפן. בשנת תשס"ח הפגיש קבוצה של ילדי העיר שדרות עם ראש ממשלת בלגיה, איב לטרם. בחנוכת מבנה בית חב"ד שהקים באנטוורפן השתתף ראש ממשלת בלגיה, קריס פיטרס. בשנת תשע"ב[דרושה הבהרה] קיבל אות הוקרה מראש עיריית אנטוורפן על פעילותו הענפה למען יהדות אנטוורפן המקרינה על כלל אזרחי המדינה.
הגות והשפעה

הרב סלבטיצקי מרבה לעסוק באתגרים המלווים את עבודת ה' בחייו של שומר מצוות. הוא משמש כאיש חינוך ויועץ זוגי ובמהלך השנים עברו תחתיו מאות תלמידים ומתקרבים ליהדות. הוא מוזמן להרצאות וימי עיון בנושאי חינוך וזוגיות, כמו גם להרצאות כלליות בנושאי יהדות, כנסים והתוועדויות בארץ וברחבי העולם. מוזמן מדי שנה כנואם מרכזי באירועי "צמאה" בישראל. מאמריו מתפרסמים בקביעות בעיתונים שנועדו להפיץ רעיונות חסידיים לקהל הרחב, כמו כפר חב"ד, קרוב אליך, כי קרוב ועיתון שחרית.
באפריל 2021 נפתח ערוץ היוטיוב של הרב סלבטיצקי בו החל להתפרסם שיעור שבועי שלו על פרשת השבוע, לצד תכנים נוספים. נכון לחודש יולי 2022 צבר הערוץ קרוב ל-2 מיליון צפיות. השיעורים מתפרסמים אף בדף פייסבוק ייעודי ובאתרים כיכר השבת, JDN, ובאתר chabad.org. בשנת 2022 הקימו תלמידיו של הרב סלבטיצקי ערוצים בהם מתפרסמים תכניו ברשתות טיקטוק ואינסטגרם.
ספריו

רעיונות שנערכו מתוך שיעוריו והתוועדויותיו יצאו לאור בספרים
הפרשה בחיי - (חלק ראשון: 2021, חלק שני: 2022)
המועדים בחיי (2022)
התוועדות - הרב שבתי סלבטיצקי - שני חלקים (הוצאת מעיינותיך)
לחיים ולברכה - הרב שבתי סלבטיצקי (הוצאת לדורות, 2013)
פרקי אבות דרך לבנים שיעורים לפרקי אבות, בהוצאת מעיינותיך
משפחתו

אשתו, רישא, שותפתו לניהול חב"ד באנטוורפן.
משפחתו > ילדיו

בנו, הרב משה זלמן, ראש ישיבת חב"ד בבולטימור
בנו, הרב מנחם מענדל, שליח חב"ד בשיקגו
חתנו, הרב מנחם מענדל טברדוביץ, ראש ישיבת תומכי תמימים באנטוורפן לבני שלוחי חב"ד באירופה
בתו, רחל, משליחות חב"ד באנטוורפן
בנו, הרב יוסף יצחק, שליח ומנהל פעילות חב"ד באנטוורפן
בנו, הרב חיים, שליח חב"ד בפורט לודרדייל
בנו, הרב ישראל, רב ומשפיע בישיבת חב"ד בדטרויט
בנו, הרב אברהם שלמה, שליח חב"ד באטלנטה
בנו, שלום דובער, שליח חב"ד בניו המפשייר
בתו, דבורה לאה, ברוקלין ניו יורק
הערות שוליים

↑  מנחם כהן, מ'קול תורה' לקול החסידות, באתר שיחת השבוע, ‏16/12/16
↑  ה'בית-ישראל' פועל לחידוש שיעור התניא ב'קול תורה'
↑  הרב סלבטיצקי מספר על ההוראה לצאת לשליחות
↑  אנטוורפן לבשה חג: תלמידי הישיבה הוסמכו לרבנות
↑  חג הסמיכה: אנטוורפן לבשה חג
↑  הישיבה החדשה לילדי השלוחים יצאה לדרך, באתר COL, ‏09.09.2014
↑  קידוש השם: הדלקה מרכזית בלב אירופה
↑  אנטוורפן: הרב סלבטיצקי מסר שיעור בפני חסידי בעלז, באתר COL, ‏10.04.2012
↑  תחת אבטחה גדולה: הראשל"צ ביקר בקהילה היהודית באנטוורפן, ‏16.05.2019
↑  מ"מ ראש עיריית אנטוורפן בביקור בחב"ד תל אביב
↑  סיקור ביקור ילדי שדרות אצל ראש ממשלת בלגיה בערוץ 2, באתר COL, ‏י"ח תמוז ה׳תשס״ח
↑  צמרת בלגיה חנכה את בית-חב"ד החדש באנטוורפן
↑  הרב שבתי סלבטיצקי אורח ועידת המחנכים, ‏14.07.2005
↑  אורח כינוס מורות וגננות חב"ד הארצי: הרב סלבטיצקי, ‏12.06.2007
↑  הצלחה גדולה לאירוע השנתי לזוגות ● סיקור ותיעוד, ‏02.08.2015
↑  השבת: הרב סלבטיצקי יתוועד עם סמינר התקשרות, ‏10.02.2015
↑  אורח הועידה הרב שבתי סלבטיצקי יתוועד עם המחנכים, ‏25.06.2018
↑  "אהבה כרשפי אש": הרצאתו הרב שבתי סלבטיצקי ● לצפייה, ‏09.08.2016
↑  חב"ד נתניה חוגגת 40: הרב לאו והרב סלבטיצקי אורחי הכבוד, ‏09.05.2013
↑  אורח הכבוד בכנס הקהל הארצי של חב"ד: הרב שבתי סלבטיצקי, ‏31.03.2016
↑  אורח הכנס הארצי של נשי חב"ד: הרב שבתי סלבטיצקי, ‏15.06.2012
↑  הרב סלבטיצקי גוייס בצו 8 למילואים בתורת חב"ד לבני הישיבות, ‏13.12.2011
↑  י"ט כסליו עם הרב שבתי סלבטיצקי במודיעין עילית, ‏11.12.2014
↑  אורח בפולין - הרב שבתי סלבטיצקי, ‏07.05.2004
↑  הרב שבתי סלבטיצקי לארגנטינה, ‏08.06.2006
↑  סטמפורד-היל לונדון: מאות בהתוועדות עם הרב סלבטיצקי, ‏08.07.2019
↑  פריז: אלפים בהתוועדות אל תוך הלילה עם הרב סלבטיצקי, ‏15.12.2018
↑  אלפים בהתוועדות עוצמתית עם הרב סלבטיצקי, ‏13.12.2014
↑  3 לפנות בוקר: הרב סלבטיצקי והרב שפירא עדיין מתוועדים, ‏20.12.2016
↑  מתוך דף המידע של הערוץ
↑  צבי סופר, 'הפרשה בחיי': שיעורי הרב סלבטיצקי - כעת בספר חדש, באתר COL, ‏18.11.2021
↑  הרב שבתי סלבטיצקי מעניק את החלק השני של ספרו "הפרשה בחיי", שיצא לאור לאחרונה, לרב של אנטוורפן הגאון הרב אהרון שיף, באתר COL, ‏א' תמוז תשפ"ב
↑  קטעים מהספר המדובר של הרב סלבטיצקי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007519137205171  ISNI: 0000 0004 3414 4168  LCCN: n2015008179  VIAF: 308278000   WorldCat (עם VIAF): 308278000
אלן הנזל

| --- | --- |

 לידה:  28 בספטמבר 1869 פילדלפיה, ארצות הברית
 פטירה:  1937  (בגיל 67 בערך) פיטסבורג, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 פעילות כמקצוענית:  ? – 11 במאי 1937 
 שיאי גראנד סלאם
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  זכייה (1887)
אלן הנזל (באנגלית: Ellen Ford Hansell;‏ 28 בספטמבר 1869–1937) הייתה טניסאית אמריקאית. בשנת 1887 הייתה האישה הראשונה שזכתה באליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס.
ביוגרפיה

הנזל נולדה בפילדלפיה, ארצות הברית לעקרת הבית, ג'ין מרטין הנזל ולרפד (אנ'), סמואל רוב הנזל. בילדותה, סבלה מאנמיה, ורופאיה המליצו על פעילות גופנית. בגיל 13, הנזל שיחקה טניס ובגיל 16 הצטרפה למועדון הטניס בלמונט (Belmont Club) בו שיחקו גם לואיז אלדריס (Louise Allderdice), ברטה טאונסנד (אנ') ומרגרט בלרד (אנ'). ארבעתן התיידדו ונודעו כ'ארבע הגדולות'. חברות במועדון הטניס לא הייתה יקרה במיוחד, אולם עבור משפחתה של הנזל מדובר היה בעול כלכלי (10 דולרים לשנה), והנזל נהגה לחסוך בהוצאות באמצעות הליכה למועדון ברגל (2.4 ק"מ לכל כיוון) במקום לשלם ניקל להסעה.
קריירה

בשנת 1886, כשהייתה בת 17, התקיים טורניר הטניס הראשון לנשים בארצות הברית, אולם הנזל לא השתתפה בו. בשנת 1887, השתתפה באליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס הראשונה לנשים. חברתה למועדון, ברטה טאונסנד, הייתה אמורה להשתתף גם היא, אולם עקב מוות במשפחה נאלצה להיעדר מהתחרות. הנזל הביסה בגמר את לורה נייט (Laura Knight), וזכתה בחגורת אליפות כסופה. שנה לאחר מכן, השתתפה שוב באליפות ארצות הברית הפתוחה, העפילה לגמר אולם הובסה על ידי ברטה טאונסנד. בשנת 1889 פרשה מעולם הספורט.
חיים אישיים

בשנת 1890, התחתנה עם טיילור אלדרדיס (אחיה של לואיז אלדריס). לזוג נולדו שישה ילדים ואת כולם הנזל לימדה לשחק טניס.
 בשנת 1937, נפטרה בפיטסבורג.
הערות שוליים

1 2 3 4  HANSELL, ELLEN FORD, Edelson, Paula. A to Z of American Women in Sports. Infobase Publishing, 2014.
↑  ELLEN HANSELL, tennisfame.com