stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רדיוס שוורצשילד
הגדרה מתמטית > החישוב היחסותי

את רדיוס שוורצשילד ניתן לקבל ממטריקת שוורצשילד - פתרון שוורצשילד החיצוני למשוואות איינשטיין, החוקר מקרה של גוף מבודד (הנמצא בריק (צפיפות 0), רחוק מכל המסות האחרות ביקום), ואשר עומד על ההנחה כי המרחב הנידון הוא איזוטרופי (הכיוונים בו שווה ערך) והנחה שנייה, של קיום פתרון סטטי - מצב יציב שאינו תלוי זמן. הנחות מוצא אלו מאפשרות לצמצם את משוואות איינשטיין לשלוש משוואות עיקריות ולחלץ מהן את ריבוע האינטרוול והטנזור המטרי (הכלים המתמטיים המגדרים את עקמומיות המרחב-זמן) המאפיינים את המקרה שהוגדר, של גוף מבודד (קירוב טוב לתיאור מערכת השמש שלנו, למשל). הטנזור המטרי אשר מתקבל תחת הנחות אלו הוא המטריצה:
כאשר:
m הוא קבוע אינטגרציה, הפרופורציוני למסה הקבועה במרכז (M), שערכו לפי פתרון שוורצשילד החיצוני הוא  m={\frac {GM}{c^{2}}}
r הוא המרחק מן המסה
מהתבוננות בטנזור המטרי ניתן לראות כי רכיבי האלכסון הראשי של המרחב הנבחן אינם קבועים ותלויי מקום, דבר המצביע על עקמומיות המרחב-זמן ותואם מערכת הנתונה להשפעת כבידה. בחינה נוספת מראה כי עבור מרחק שגודלו  r={\frac {2GM}{c^{2}}}, הרכיבים הקיצונים באלכסון, A11 ו-A44 ( {\frac {-1}{1-{\frac {2m}{r}}}} ו- {1-{\frac {2m}{r}}}, בהתאמה), הופכים לקיצוניים - האחד שואף לאינסוף ואילו האחר לאפס. ערך 'בעייתי' זה הוא רדיוס שוורצשילד. זהו למעשה ערך הרדיוס שעבורו רכיבי הטנזור גורמים לקשיים ו'שוברים' את מערכת הקואורדינטות בה נעשה שימוש - כלומר, מצביעים על כך שזו אינה מתאימה עוד לתיאור המרחב הפיזיקלי בנקודה זו. ההתבדרות זו מציינת קיומה של סינגולריות של הקואורדינטות - תנאי הכרחי, אך בלתי מספיק, לקיומה של סינגולריות כבידתית (המתאפיינת בעקמומיות אינסופית).
לקריאה נוספת

עמוס הרפז, מושגים בתורת היחסות, תל אביב: אורנים, תשמ"ח 1988
הערות שוליים

↑  ראו הרפז, עמוד 136.
↑  כמו חישוב סמי-קלאסי, אבל בהזנחת תורת היחסות בנוסף לתורת הקוונטים
↑  פתרון שוורצשילד העוסק במרחב הריק הסובב מסה – להבדיל מהפתרון הפנימי, העוסק בתחום החומר עצמו. ראו הרפז, עמוד 118.
↑  ראו הרפז, עמוד 117.
↑  ראו הרפז, עמוד 133–134
שג'אאטין טניירלי

| --- | --- |

 לידה:  1921 איסטנבול, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1 בדצמבר 1994 (בגיל 73 בערך) 
 מקום קבורה:  Edirnekapı Martyr's Cemetery 
 מוקד פעילות:  טורקיה 
 מקום לימודים:  הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת איסטנבול 
 שפה מועדפת:  טורקית 
 
שג'אאטין טניירלי (בטורקית: Şecaattin Tanyerli; ‏1921 -1 בדצמבר 1994) היה זמר טנור טנגו טורקי, ונחשב לאחד המבצעים החשובים של מוזיקה זו בארצו.
ביוגרפיה

את העניין בריקודי הטנגו גילה בימי לימודיו בתיכון היוקרתי "איסטנבול ארקק ליסיסי" ואחר כך המשיך להשתלם בזמרה גם בעת לימודיו בפקולטה למשפטים. הוא הצטרף למקהלת בית ביאואולו ולקח שיעורים פרטיים אצל כנר ומורה למוזיקה בשם גולדנברג.
את הקריירה כזמר טנגו התחיל בשנת 1942, אך את הקלטותיו הראשונות הקליט החל משנת 1948 עם התזמורות של נג'דט קויוטורק ושל פהמי אג'ה. את המלחין, המנצח ונגן האקורדיון נג'דט קויוטורק הכיר בעת השרות הצבאי וטניירלי זוהה במידה רבה עם להיטיו. הראשון בהם היו "פאפטיה" (חיננית - "Papatya"),. להיט אחר שלו, "Sevdim Bir Genç Kadını " (אהבתי אשה צעירה) היה פרי יצירתו של נג'יפ ג'לאל אנדם (לחן) ובדרי נויאן (מילים). החל משנת 1949 טניירלי וקויוטורק השתתפו בתוכניות ברדיו ובטלוויזיה עד שנת 1979 כשקויוטורק פרש לגמלאות. פרט לטנגואים מקוריים ביצע טניירלי שירים מהרפרטואר הטנגו הארגנטינאי והבינלאומי.
בקריירה שנמשכה כ-40 שנה הקליט טניירלי 30 תקליטים, שני LP ותקליטור אחד, רובם בחברת "קולומביה רקורדס" ו"פיליפס". (טנגואים אלמותיים - Ölmeyen Tangolar). סג'אאטין טניירלי נפטר ב-1 בדצמבר 1994 מסיבוכים של מחלת אלצהיימר.
דיסקוגרפיה

תקליטים עם 78 סיבובים:
Ruzgar Gibi Geçti/Papatya (עבר כמו רוח)
Bir Eylül Akşami /Yillar Var ki
תקליטים עם 45 סיבובים:
1964
-/Rok-tango) Gamzelerin ) 
(En Son Hatiram (Bolero
Hülya/Çapkin
1968 (Aşk Masali (Bolero)/ Bir Kuf Gibi (Tango
(Sevgi (tango)/ Hatırla (tango
Rüzgar Gibi Geçti/Ayrılık
Sevgili Gitarım/Ramona
1969
Söyle Bana/ Oksuz Çocuk
Hamsi/ Her Güzde Gönül Vermem
Dinle Ben Bir Tangoyum/ Bir Sebeple Sen
Gücenmişsin bana
Ayrilık Belki Ölümden Beter/Oyali Çevre
Gün Battı Sular karardi/ Seni unutamam
Sen vardin (Al di la)/ Bir Çift Çapkin Göz
1970
Geçiyor Günler / Sem Olmasan
1971
Bir Gün Beni Hatirlarsan (La Comparsita) /Gül Tango
אלבומים:
טנגואים נצחיים - בני כרכים LP 1975
1 CD טנגואים נצחיים.
קרחון לטניצה

| --- | --- |

מפת האי סמית'. קרחון לטניצה מצוי במרכז הרביע האמצעי בשורה התחתונה של רביעי המפה.
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  63°03′05″S 62°36′25″W﻿ / ﻿63.05138889°S 62.60694444°W﻿ / -63.05138889; -62.60694444
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון לטניצה(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהקרחון לטניצה
 
קרחון לטניצה (באנגלית: Letnitsa Glacier; בבולגרית: ледник Летница) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 1.8 קילומטרים.
הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של רכס אימאון, ממזרח לפסגת אורגנה, ומדרום לפסגת ריגס.
הקרחון ממוקם מדרום-מערב לקרחון גראמאדה, ומצפון-מזרח להדום הקרח קרמנה.
הקרחון זורם לכיון דרום-מזרח.
הקרחון נשפך אל מפרצון חיסריה, הנפתח אל מצר אוסמר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי חוקרים בולגריים בשנת 2009.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שם העיירה לטניצה שבצפון בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
רן יעקובי

רן יעקובי הוא דיפלומט ישראלי המשמש כשגריר ישראל בניו זילנד ושגריר לא תושב לאיי קוק, סמואה, טונגה וניואה. לפני מינויו לשגריר בניו זילנד, כיהן כמנהל המאבק באנטישמיות וזיכרון השואה במשרד החוץ הישראלי וכראש משלחת ישראל לברית הבין-לאומית לשימור זכר השואה (2016–2020).
השכלה

יעקובי הוא בוגר תואר ראשון במדע המדינה ולימודים אורבניים באוניברסיטת תל אביב. הוא סיים תואר שני בחקר ויישוב סכסוכים באוניברסיטה העברית בירושלים (2003). ולימודים נוספים בישראל, מלטה ופריז בנושאי מדעי המחשב, מדיה, דיפלומטיה וניהול. יעקובי הוכשר כמגשר ומוכר על ידי משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט בישראל.
קריירה

ב-1994 הצטרף למשרד החוץ ומילא מגוון תפקידים במטה המשרד בירושלים ובאגפיו השונים, כולל אגף הכלכלה, תרבות, מדע, איחוד אירופי, דיפלומטיה ציבורית ובלשכת סגן שר החוץ.
ב-1996 מונה לסגן הקונסול הכללי בסאו פאולו, ברזיל.
בין 2003 ל-2007 שירת כסגן השגריר בסטוקהולם בירת שוודיה.
בשנים 2010–2011 כיהן כראש תחום בכיר מדיני-ביטחוני במטה ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה.
בתפקידו הבא בין 2016 ל-2020 שימש כציר-יועץ לגרמניה בשגרירות ישראל בברלין. במסגרת התפקיד, יזם הקמת אנדרטה על קיר משרד החוץ ותערוכה לזכרם של 36 דיפלומטים חסידי אומות העולם שפעלו למען הצלת יהודים בשואה. כמו כן, ב-2018 פתח את הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות.
בדצמבר 2020 התמנה לשגריר ישראל בניו זילנד.
ב-1 באוגוסט 2023 כוננו יחסים דיפלומטיים בין ישראל לניואה. רן יעקובי היה השליח הרשמי הראשון מטעם ישראל לניואה ונכח בטקס החתימה בעיר הבירה אלופי. בדצמבר 2023 מונה יעקובי לשגריר שאינו-תושב לניואה.
עיטורים

אות משרד החוץ הבולגרי (Golden laurel) הוענק לרן יעקובי על ידי נשיא בולגריה, רומן ראדב בעת ביקורו בישראל ב-2018, על תרומתו לקידום השלום וסיוע לבולגריה בהנחלת זכר השואה.
ראו גם

יחסי ישראל–ניו זילנד
יחסי ישראל–ניואה
הערות שוליים

↑  Raphael Ahren, "On Holocaust Remembrance Day, Israel to honor foreign diplomats who rescued Jews", The Times of Israel, January 17 2018
↑  Albanian Embassy in Israel, Albanian Presidency of the OSCE - High Level Conference "On the Fight against Anti-Semitism in the OSCE Region"
↑  פתיחת הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות 2018, באתר יוטיוב
↑  איתמר אייכנר, המדינה הננסית שעימה כוננו לראשונה יחסים: "ידידותית ואוהבת ישראל", באתר ynet, 4 באוגוסט 2023
↑  מינוי בשירות החוץ - החלטה 1144 - הממשלה ה- 37, באתר משרד ראש הממשלה, ‏2023-12-17
רצ'יצה

רצ'יצה (בבלארוסית: Рэчыца; בפולנית: Rzeczyca) היא עיר מחוז במחוז הומל שבמזרח בלארוס, על גדת נהר דנייפר, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראשית היישוב באתרה של רצ'יצה היא במאה ה-9 לפני הספירה. רצ'יצה נזכרת בשמה לראשונה בשנת 1213, ובמחצית הראשונה של המאה ה-14 סופחה בידי הדוכסות הגדולה של ליטא. בשנת 1561 הוענקו לרצ'יצה זכויות עיר.
באמצע המאה ה-17 נפגעה העיר קשות מפשיטות הקוזקים. בחלוקת פולין השלישית, בשנת 1793, נכללה העיר בתחום האימפריה הרוסית.
כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. אין התייחסות לתעשיית הנפט.
יהודי רצ'יצה

בשנת 1897 נמנו בעיר 5,334 יהודים, כ-60% מתושביה. בין מלחמות העולם פעל בעיר בית ספר יידי, וערב מלחמת העולם השנייה נמנו בה 7,237 יהודים. עם פרוץ מבצע ברברוסה הספיקו חלק מיהודי העיר להימלט ממנה.
ב-23 באוגוסט 1941 נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו החלו מיד בביצוע מעשי התעללות ורצח ביהודיה, תוך הטלת גזירות שונות עליהם, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב וחובת תשלום סכומי כופר. בתחילת ספטמבר 1941 נרצחו בין 200 ל-300 יהודים מהעיר, לאחר שנאמר להם שהם נלקחים לעבודות כפייה. בד בבד, ביצעו בלארוסים מקומיים מעשי שוד ורצח של שכניהם היהודים.
בסוף נובמבר 1941 רוכזו יהודי העיר הנותרים בגטו מגודר שהוקם בה, אליו צורפו יהודים נוספים מהסביבה. בגטו שררו תנאי צפיפות קשים ביותר, תוך מגורי 40 איש בכל חדר, ויושביו נלקחו מדי יום לעבודות כפייה. כחמישה ימים לאחר כינון הגטו, נרצחו כ-300 מיושביו מחוץ לעיר. עד דצמבר 1941 נרצחו כל יושבי הגטו שבעיר.
אולגה אנישנקו התגוררה בעיירה ועל פעילותה במהלך מלחמת העולם השנייה קיבלה הכרה כחסיד אומות העולם.
גלריה

בית הקברות היהודי
אנדרטה לזכר קרבנות העיר בשואה
אנדרטה נוספת
רובוט אוטונומי

רובוט אוטונומי הוא רובוט המסוגל לבצע משימות מבוקשות, בסביבה מוגדרת מראש, ללא התערבות אדם. לסוגים רבים של רובוטים יש דרגות שונות של אוטונומיה, כלומר רובוטים שונים יכולים להיות אוטונומיים בדרכים שונות. רמה גבוהה של אוטונומיה דרושה בתחומים כמו: חקר החלל (רובוט סייר), ניקוי רצפות (הרובוט אמור להיות מודע לגבולות המשטח שאותו הוא מנקה ולהימנע ממכשולים), כיסוח דשא, ניקוי בריכות, וטיפול בפסולת. רובוטים אוטונומיים נפוצים מאוד בתעשייה.
בתמונה רובוט אוטונומי – רובוט זה משמש לצורכי בידור
רובוט אוטונומי מוגדר כרובוט המסוגל לעבוד בחופשיות בסביבת העבודה שהוגדרה לו, אך לא מותרות לו כל דרגות החופש האפשריות, יחד עם זאת, סביבת העבודה של הרובוט עשויה להיות לא מסודרת ובעלת פרמטרים המשתנים באופן תמידי. השינוי לא תמיד צפוי מראש, והרובוט האוטונומי אמור לדעת תוך כדי פעולתו להתחשב בפרמטרים אלו (דוגמה: שני רובוטי ריתוך הפועלים זה לצד זה במפעל המייצר מכוניות; היה ורובוט אחד פלש לשטח העבודה של הרובוט השני, הרובוט השני כרובוט אוטונומי אמור לזהות את השינוי בסביבה – נוסף לסביבה עצם זר אשר באופן רגיל לא אמור להיות שם, אמור לדעת להימנע מהתנגשות על ידי שינוי מסלול או הפסקת עבודה או פעולה אחרת שהוגדרה על ידי המהנדס שתכנן את הרובוט) ולהתמודד עם השינוי, בהתאם לאופי המשימה שהרובוט מיועד לה.
אחד התחומים החשובים בחקר הרובוטיקה הוא כיצד לאפשר לרובוט להתמודד עם הסביבה שלו, בין אם על הקרקע, מתחת למים, באוויר, מתחת לאדמה או בחלל.
יכולות

לרובוט אוטונומי לחלוטין יש יכולת לבצע את הדברים הבאים:
איסוף מידע על הסביבה.
עבודה לזמן ממושך ללא התערבות אדם.
תנועה, של הרובוט כולו או חלקים ממנו, במרחב ההפעלה המוגדר לו ללא התערבות אדם (המונח מוגדר בחקיקה הישראלית והוא מתייחס לאוסף מגבלות התפעול שהרובוט מוגבל לעבודה במסגרתן – כולל פוליגון גאוגרפי, הגבלת מהירות, הגבלת תנאי מזג אוויר ותנאי תאורה וכיוצא באלו) .
הימנעות ממצבים המזיקים לבני אדם, אלא אם כן אלה חלק ממטרות התכנון של הרובוט.
שמירה על הישרדותו, תוך תחזוקה עצמית שוטפת, בלי לעבור על הכללים הקודמים.
רובוט אוטונומי יכול להיות אף בעל אפשרות לרכישת מיומנויות נוספות על ידי למידה עצמית מסביבת העבודה והסתגלות לשינוי בסביבת עבודה. כיום רובוטים אוטונומיים עדיין דורשים אחזקה שוטפת כמו כל מכונה אחרת.
יכולות > אחזקה עצמית

הדרישה הראשונה עבור אוטונומיה גופנית מלאה היא היכולת של הרובוט לדאוג לעצמו, כלומר, לדעת לתחזק את עצמו בהתאם לתנאי סביבה משתנים. רבים מהרובוטים המוגדרים כאוטונומיים הקיימים היום בשוק ועובדים על מצבר (סוללה) נטען, מתחזקים את עצמם בכך שיש ביכולתם אפשרות "לחוש" מתי המצבר חלש ולנווט עצמם לעבר עמדת טעינה (דוגמה: שואב אבק אוטונומי ביתי).
תחזוקה עצמית מבוססת על "הפרופריוספציה", או חישה של המצב הפנימי ובנוסף העברת המידע לאדם. בדוגמה לטעינת הסוללה, בטרם שינוי מסלול לטובת חזרה לטעינה, הרובוט יעביר את המסר "Low Battery". חיישן נוסף ברובוטים אוטונומיים אשר נפוץ מאוד הוא חיישן לניטור חום.
רובוט מסוג GUI מציג למשתמש נתונים על הרובוט, התצוגה היא עבור המשתמש בלבד, כאשר בפועל הרובוט יכול לתפקד בלי להציג מידע זה.
רובוטים אוטונומיים מתוכננים להציג מידע אודות תפקודם על מנת שבכל רגע נתון, שבו עלולה להתרחש תקלה, יוכל אדם להתערב בפעולת הרובוט. זהו יתרון מאחר שהיה וקרתה תקלה שאפשר היה למנוע מראש, תיקון הוא מאוד יקר ולעיתים עלול אף לגרור השבתת הרובוט. סוגי חיישנים נפוצים המשמשים לאחזקה שוטפת: תרמי (חום), מגע, אופטי, קול (אולטראסוני).
יכולות > חישת הסביבה

חישת הסביבה היא קבלת נתונים אודות הסביבה. לרובוט אוטונומי חייבים להיות מגוון חיישנים סביבתיים על מנת לבצע את המשימה לה הוגדר, ולהתרחק מגורמים לא רצויים. חיישנים נפוצים: ספקטרום אלקטרומגנטי, קול, מגע, חיישן כימי (מדמה את חוש הריח אצל האדם), טמפרטורה.
לדוגמה: רובוט אוטונומי לאחזקת גינות המכסח דשא, ילמד מהסביבה את הקצב שבו הדשא צומח, ובכך ידע כל כמה זמן עליו לנסוע ולכסח את הדשא, על מנת שיישאר באורך מסוים.
שימושים צבאיים

כלי טיס בלתי מאוישים הם בעלי מידה מסוימת של אוטונומיה, אם כי ברובם מתאפשרת גם התערבות מפעיל מהקרקע.
כלי הרכב הצבאי גארדיום כולל מידה מסוימת של אוטונומיה המאפשרת לו לסייר בצירים קבועים מראש ולהתחמק ממכשולים במידת הצורך. גם כלי זה מופעל בחלקו על ידי מפעיל אנושי.
ראו גם

בינה מלאכותית
כלי הרכב הצבאי גארדיום
רני טריינין

רני טריינין (נולד ב-20 בינואר 1944) הוא איש ציבור ישראלי שהיה סגן יושב-ראש הסוכנות היהודית וראש המועצה האזורית יואב.
ביוגרפיה

נולד בישראל לחנה ולד"ר דוד טריינין, מוותיקי הווטרינרים בישראל. שירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים והשתחרר בדרגת סגן-אלוף. במשך שנים רבות הוא חבר קיבוץ בית ניר, וכיהן כמנהל הפיננסי והכלכלי של הקיבוץ. היה מנכ"ל של חברת "גניר" לייצור מיץ פירות "פרימור".
בין השנים 1994–2010 כיהן כראש המועצה האזורית יואב. במשך מספר שנים שימש יושב-ראש ועדת הכלכלה של המועצות האזורית.
באוקטובר 2002 נבחר כחבר בחבר הנאמנים של הסוכנות היהודית. בינואר 2007 נבחר כיושב-ראש "הוועדה לישראל" בסוכנות, וייצג את העבודה, את התנועה הרפורמית ואת מרצ בהסתדרות הציונית העולמית. בשנת 2009 החליטה הנהלת הסוכנות היהודית על ביטול תפקיד הגזבר ויצירת תפקיד חדש של משנה ליושב-ראש הסוכנות שיקבל את סמכויות הגזבר ובנוסף יהיה אחראי על הפעילות בישראל ועל חיזוק השותפויות עם יהדות העולם. כעבור שנה, בנובמבר 2010, נבחר טריינין לתפקיד ושימש בו עד אוקטובר 2016. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים שובץ במקום ה-103 ברשימת המחנה הדמוקרטי.
משפחתו

טריינין נשוי לאילנה לבית זק ומתגורר בבית ניר. הוא אב לשלושה, הבמאי אופיר טריינין, המאייר עמית טריינין והאמנית יפעת טריינין ליסאי. אחיו הוא פרופ' זאב טריינין, לשעבר מנהל המכון הווטרינרי בבית דגן.
רדיו אוניברסיטאי

רדיו אוניברסיטאי (מוכר גם בשם רדיו קמפוס או רדיו חינוכי) הוא סוג של תחנת רדיו לא מסחרית המופעלת על ידי סטודנטים של מכללה, אוניברסיטה או מוסד חינוכי אחר. ישנן תחנות קמפוס המופעלות למטרות מתן הכשרה מקצועית לאנשי רדיו, לפעמים מתוך מגמה לשדר תוכניות חינוכיות, ואילו תחנות אחרות קיימות כדי לספק חלופה לשידורים מסחריים או ממשלתיים.
אודות

תחנות רדיו אוניברסיטאיות מקבלות רישיון ומאושרות בדרך כלל על ידי גופי ממשלה, ועל כן אופיין משתנה מאוד ממדינה אחת לאחרת. המכנה המשותף בין תחנות רבות, ללא קשר למיקומן הפיזי, הוא הנכונות שלהן - או במדינות מסוימות, המחויבות שלהן כחלק מתנאי רישוי - לשדר בחירות מוזיקליות שלא מסווגים כלהיטים מסחריים. כתוצאה מכך, הרדיו האוניברסטאי הפך למשויך למגמות חדשות במוזיקה, לרבות ז'אנרים חדשים כגון פאנק (Punk), ניו וייב, רוק אלטרנטיבי, אינדי רוק והיפ הופ, הרבה לפני שז'אנרים הללו נהיו חלק מהזרם המרכזי במוזיקה. תחנות רדיו אוניברסיטאיות מספקים גם לעיתים קרובות חשיפה לאמנים מקומיים חדשים.
תחנות רדיו קמפוס מובילות מגוון של תוכניות, כולל תוכניות חדשות (לרוב מקומיות), ספורט (לעיתים אירועי ספורט מהקמפוס), תוכניות דיבורים ומוזיקה. הפורמט מתואר לעיתים קרובות כרדיו חופשי, בעל אופי יצירתי ואינדיבידואלי. כמה מתחנות אלה זכו לשבחי הביקורת על התוכניות המשודרות בהם, והן נחשבות לכלי תקשורת חיוני בקהילות בהן הן משדרות.
מהמונח "רדיו" אמנם משתמע תחנה המשדרת באוויר ב-AM או FM, אולם תחנות רבות עושות שימוש בציוד שידור עם צריכת חשמל נמוכה או במעגל סגור, המשדרות למאזינים בקמפוס בלבד. ישנן תחנות המופצות באמצעות תשתית הטלוויזיה בכבלים בערוץ FM. כמה מאוניברסיטאות והמכללות מפעילות תחנת שידור אחת או יותר באינטרנט - במקום, או בנוסף לתחנת הרדיו - שעשויות להיות שונות באופן מהותי מפורמט של רדיו קמפוס מורשה מסורתי (לדוגמה באמצעות תוכני פודקאסט).
בישראל > הרדיו החינוכי

הרדיו החינוכי הוא מיזם של משרד החינוך ומשרד התקשורת (ולפני סגירתה, השתתפה בו גם רשות השידור), שבמסגרתו מוקצה התדר 106FM ותדרים נוספים, לטובת פעילותן של תחנות רדיו קהילתיות, המופעלות על ידי מוסדות חינוכיים, כגון: אוניברסיטאות, מכללות, בתי ספר, מתנ"סים ועוד.
את הרדיו החינוכי מתפעלים תלמידים במגמת תקשורת לבגרות, או סטודנטים שלומדים לתואר בתקשורת. עצם קיומו של הרדיו החינוכי הוא לספק חוויית לימוד מעשית וחברתית וקירוב הנוער לעולם התקשורת. לדוגמה, תחנות הרדיו החינוכיות משלבות גם קהילות ערביות ודתיות. ותוכן השידורים של תחנות מסוג זה יהיה בדרך-כלל בנושאי חינוך וקהילה.
כדי להקים רדיו חינוכי יש להקים מגמת תקשורת לבגרות במוסד החינוכי, באישור משרד החינוך (במוסדות חינוך להשכלה גבוהה, כגון אוניברסיטה, יש להקים חוג לתואר ראשון בתקשורת לפחות).
כיום פועלות בישראל כ-30 תחנות רדיו חינוכיות, המתופעלות על ידי 80 מוסדות חינוך שונים.
החל מינואר 2015 ועד סגירת רשות השידור ב-2017 תוכניות מובחרות של הרדיו החינוכי היו משודרות מדי לילה ברשת ג' וב-88FM, מ-1:00 עד 6:00 לפי אפיון של כל אחת משתי התחנות. לאחר סגירת רשות השידור והחלפתה בתאגיד השידור הישראלי נתקלו תחנות הרדיו החינוכי בבעיות, שכן בניגוד לרשות השידור התאגיד לא סייע לתחנות בתשלומי תמלוגים. באוגוסט 2017 פנתה התנועה לאיכות השלטון לתאגיד "כאן" בדרישה שהאחרונה תיקח אחריות על פרויקט הרדיו החינוכי ואף דווח כי מתקיימים דיונים עם ראשי התאגיד על מנת למצוא פתרון.
בישראל > תחנות רדיו חינוכי בעבר

קול הקמפוס שודרה בתדר 106FM החל מנובמבר 1995, והופעלה בשיתוף בית הספר לתקשורת של המסלול האקדמי המכללה למינהל וקול ישראל. התחנה שודרה מהאולפנים הממוקמים בקמפוס בראשון לציון. בתחנה שידרו סטודנטים לתקשורת ובוגרי בית הספר, והיא התמקדה במוזיקה אלטרנטיבית מז'אנרים שונים.
קוהל הופעלה על ידי מקיף ו' ע"ש קוהל באר שבע: קוהל שידרה תוכן אקטואלי ותוכניות בידור שונות, ותחנות מוזיקה שונות ללא הפסקה באתר.
רדיו הר הצופים הופעל על ידי תלמידי המחלקה לתקשורת ועיתונאות של האוניברסיטה העברית בירושלים החל מ-18 באוקטובר 1999 ועד שנת 2011.
במערב אירופה > צרפת

IASTAR (ההתאחדות הבינלאומית של סטודנטים לטלוויזיה ולרדיו) הוא הארגון הצרפתי לרדיו אוניברסיטאי.
אז'אקסיו : Radio Voce Studentina 103.2
אמיין : Radio Campus Amiens 88.7
אנז'ה : Radio Campus Angers 103.0
בסטיה : Radio Voce Studentina 98.9
בזאנסון : Radio Campus Besançon 102.4
בורדו : Radio Campus Bordeaux 88.1
ברסט : Radio-U 101.1
קאן : Radio Phénix 92.7
קלרמון-פראן: Radio Campus Clermont-Ferrand 93.3
דיז'ון : Radio Dijon Campus 92.2
גרנובל : Radio Campus Grenoble 90.8
ליל : Radio Campus Lille 106.6
ליון : Radio Brume 90.7
מרסיי : Radio Grenouille 88.8
אורליאן : Radio Campus Orléans 88.3
פריז : Radio Campus Paris 93.9
רן : Radio Campus Rennes 88.4
שטרסבורג Radio En Construction 90.7
טולוז : Radio Campus Toulouse 94.0
טור : Radio Campus Tours 99.5
במערב אירופה > נורווגיה

אוסלו: Radio Nova
ברגן: Studentradioen i Bergen
טרונדהיים: Studentradion i Trondheim
במערב אירופה > שוודיה

Radio AF
Radio AFB
Studentradion 98,9
K103
PiteFM
Radio Campus
במערב אירופה > איטליה

Radio Bocconi Radio Bocconi (ב־) Università Commerciale Luigi Bocconi di Milano
FuoriAulaNetwork Rasa123 - Situs Resmi Judi Slot Online Gacor 2023 Terpercaya Hari Ini, Rasa123 Università degli Studi di Verona
הערות שוליים

↑  מי יציל את הרדיו החינוכי? מאמר באתר אגודת העיתונאים (מאורכב)
↑  מאמר באתר "כאן נעים"
↑  Jewish radio project - JRP באתר פייסבוק
↑  רדיו קול השפלה
| ישראל שידור רדיו בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגיד השידור הישראלי (קול ישראל) | כאן תרבות • כאן ב • כאן גימל • רדיו מַכַּאן • VoisFarsi • כאן רק"ע • כאן 88 • כאן קול המוזיקה • כאן מורשת • הרדיו החינוכי |  |
| צה"ל | גלי צה"ל • גלגלצ |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (רדיו אזורי) | אקו 99FM • רדיו א-שמס • רדיו 90FM • רדיו דרום • רדיו חיפה • רדיו ירושלים • רדיו לב המדינה • 103fm • רדיו קול ברמה • רדיו קול הים האדום • רדיו קול חי • רדיו קול רגע • רדיו תל אביב • 104.5FM רדיו צפון • רדיו א-נאס • רדיוס 100FM • תדרי הפיצול: 99.5 חמ-אש • הדיבור החם בדרום • פרוויה רדיו • קול פליי • קול חי מיוזיק |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו – איו"ש | גלי ישראל |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | הקצה |  |
| תחנות רדיו שנסגרו | תחנות רדיו שנסגרו |  |
| רשות השידור (קול ישראל) | רשת א' • רשת ב' • רשת ג' • רשת ד' (קול ישראל בערבית) • רשת ה' (קול ישראל בפרסית) • רק"ע • 88FM • קול המוסיקה • רשת מורשת • הרדיו החינוכי • קול ציון לגולה • הגל הבטוח |  |
| רדיו פיראטי | ערוץ 7 • קול השלום • רדיו כל האמת |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | רדיו ynet |  |
אולפן רדיו הר הצופים, ירושלים 2007
ספריית דיסקים ברדיו קול הנגב במכללה האקדמית ספיר
האולפן השקוף של רדיו קול השפלה ברחובות
רגימנט המשמר של המלכה

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  דנמרק דנמרק
 שיוך:  כוחות ההגנה של דנמרק
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1657–2001 (כ־344 שנים)
רגימנט המשמר של המלכה (בדנית: Dronningens Livregiment) היה רגימנט חיל רגלים של הצבא המלכותי הדני אשר התקיים מאז שנת 1657. ב-2001 אוחד הרגימנט יחד עם רגימנט הרגלים שלזוויג ליצירת רגימנט המשמר של הנסיך.
היסטוריה

הרגימנט הוקם ב-1657. לאחר הדיפת מתקפתו של קרל העשירי גוסטב, מלך שוודיה על קופנהגן ב-1659 העניק פרדריק השלישי, מלך דנמרק לרגימנט את התואר "רגימנט המשמר של המלכה". הרגימנט השתתף במלחמה הצפונית הגדולה ובמלחמת שלזוויג השנייה. ב-1961 התאחד הרגימנט ה-10 יחד עם רגימנט המשמר של המלכה. ב-1994 הוא השתתף במלחמת בוסניה.
רגימנט הפרשים השביעי

| --- | --- |

הסמל המזוהה עם היחידה
 The Seventh First   (ה-7 ראשונים)
 פרטים
 כינוי:  Garryowen  ('גארי-אוון')
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:   צבא ארצות הברית
 סוג:  רגימנט
 בסיס האם:  ג'ורג'יה, טקסס וקוריאה הדרומית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1868–הווה (כ־156 שנים)
 מלחמות:  מלחמות האינדיאנים   מערכת בלק הילס   קרב ליטל ביגהורן   מלחמת העולם הראשונה   מלחמת העולם השנייה   מלחמת קוריאה   מלחמת וייטנאם  מלחמת המפרץ   מלחמת עיראק
רגימנט הפרשים השביעי הוא רגימנט פרשים של צבא ארצות הברית. ההיסטוריה של הרגימנט מתחילה באמצע המאה ה-19. כינויו הרשמי של הרגימנט  הוא גארי-אוון (באנגלית: Garryowen) על שם המנגינה האירית שאומצה כהמנון הרשמי של הרגימנט.
הרגימנט נלחם באינדיאנים במהלך ההתפשטות של ארצות הברית מערבה. בין השנים 1881-1886 צעדו חיילי הרגימנט מרחק כולל של 292,342 ק"מ לאורך מדינות ארצות הברית קנזס, מונטנה וטריטוריית דקוטה.
הרגימנט מפורסם בשל השתתפותו בקרב ליטל ביגהורן שנחשב לאחת התבוסות המחפירות ביותר בתולדות צבא ארצות הברית. חמש פלוגות מהרגימנט הושמדו לחלוטין בקרב עם האינדיאנים. מפקד הרגימנט ג'ורג' ארמסטרונג קסטר שהיה גיבור צבאי בארצות הברית של אחרי מלחמת האזרחים נהרג בקרב אף הוא.
הסמל הרשמי של הרגימנט
ראו גם

טבח ואשיטה
רוצ'סטר (מינסוטה)

| --- | --- |
דגל רוצ'סטרדגל רוצ'סטר
מרכז העיר
מרכז העיר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  מינסוטה מינסוטה
 מחוז:  מחוז אולמסטד
 ראש העיר:  קים נורטון
 תאריך ייסוד:  1854
 על שם:  רוצ'סטר 
 שטח:  141.80 קמ"ר
 גובה:  401.4 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  121,395 (1 באפריל 2020)
  ‑ במטרופולין:  211,853
  ‑ צפיפות:  755.1 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  44°01′24″N 92°27′47″W﻿ / ﻿44.0234°N 92.46295°W﻿ / 44.0234; -92.46295 
 אזור זמן:  UTC -6
 https://rochestermn.gov
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה רוצ'סטר(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה רוצ'סטר(למפת מינסוטה רגילה) סיינט פול מיניאפוליס דולות' סנט קלאוד מורהד קנדה צפ. דק.  דרום דקוטה  איווה ויסקונסין ימת סופיריוררוצ'סטר(למפת מינסוטה מוגדלת) סיינט פול מיניאפוליס דולות' סנט קלאוד מורהד קנדה צפ. דק.  דרום דקוטה  איווה ויסקונסין ימת סופיריוררוצ'סטר    מיקום העיר  רוצ'סטר במחוז אולמסטד, במדינת מינסוטה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רוצ'סטר (באנגלית: Rochester) היא עיר במדינת מינסוטה, ארצות הברית, המשמשת כמושב מחוז אולמסטד. היא ממוקמת בחלק הדרומי של הסתעפות נהר הזמברו. בעיר מתגוררים 106,769 תושבים על פי מפקד האוכלוסין של שנת 2010. רוצ'סטר היא העיר השלישית בגודלה במינסוטה, אחרי הערים מינאפוליס וסיינט פול. נכון ל-2013, מטרופולין העיר מונה 211,853 תושבים.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
העיר נוסדה בשנת 1855. בשנים שלאחר מכן נסללה רכבת ליד היישוב, דבר שהביא איתו תושבים רבים והזדמנויות עסקיות.
דמוגרפיה

במונחים שושלתיים, אמריקאים גרמנים הם הקבוצה האתנית הגדולה ביותר ברוצ'סטר, ממציא 35.5% מאוכלוסיית העיר. אמריקאים נורווגיים מורכבים 15.9%, בעוד אמריקאים איריים מהווים 11.6% של האוכלוסייה של העיר. אמריקאי אנגלית מורכבים 8.2% מכלל האוכלוסייה ואמריקניות השוודיים היו 5.0% מאוכלוסיית העיר.