סליחות
הערות שוליים

↑  שולמית אליצור, למקורם של פיוטי הסליחות, תרביץ פד [ד], תמוז תשע"ו, עמ' 503.
↑  עיין לעניין זה בסידור רב סעדיה גאון את תיאור הסליחות, עמ' רפט–שמג, (תחילה סליחות לתפלות השונות של יום הכפורים ואחר כך לתעניות השונות), ואחריו את הבאת הרחמין לעשרת ימי תשובה, עמ' שמג–שמז.
1 2  אליצור, "למקורם של פיוטי הסליחות", עמ' 504–508.
↑  ראו לעניין זה שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקס"ו, סעיף ד', ומשנה ברורה, סימן תקס"ו, סעיף קטן ט"ז.
↑  רב האי גאון,דבריו הובאו בספר ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקפ"א
↑  כך העיד רב האי גאון על מנהג פרס
↑  תשובות גאוני מזרח ומערב סימן קכ"ב, וכן הוא בנוסח ארם צובא הנדפס, אלא ששם כתוב לומר סליחות רק בימי שני, חמישי, שבת וראש השנה (כלומר בימים שקוראים בתורה).
↑  ספר אבודרהם עמוד ר"ס
↑  ר"ן דף ג עמוד א
↑  הרב זכריה אלצ'אהרי בספר המוסר (מהדורת יהודה רצהבי) עמוד 247
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקפ"א, סעיף א'.
↑  רמ"ע מפאנו עט, כה"ח א.
↑  הגהת הרמ"א על השולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקפ"א, סעיף א' בשם ספר מנהגים למהר"ם מרוטנבורג עמוד 38
↑  עיין בית יוסף סוף סימן תרב. אולם, סליחות לימים אלו מופיעות ב"שפתי רננות", סליחות כמנהג לוב וג'רבה. עיין גם למטה סדר הסליחות ונסחן על שפתי רננות.
↑  מחזור כל השנה כפי מנהג ק"ק איטאלייאני (מחזור שד"ל), ליוורנו תרט"ז, חלק ימים נוראים, דף א עמוד א, וכך הוא גם במחזור רמ"ו.  בכת"י המבורג 120, דף 49א, מופיע אותה רשימה, אלא כשחל ר"ה בג' בשבת, מתחילין ביום ה' שלפניו ולא ביום ב' שבוע וחצי לפניו.
↑  אבל בהרבה קהילות מקפידים גם ביום זה לקום באשמורת לומר הסליחות, ויום זה אינו בולט יותר משאר הימים חוץ מהיותו הראשון.
↑  בכמה קהילות קיימים מנהגים ייחודים אחרים ליום ראשון של סליחות, כגון צום או חצי צום, וכן ביקור לבית הקברות.
↑  עיר וחזניה, תולדות החזנות בווינה, עקיבא צימרמן. בספרות ההלכה ישנם דיונים על תנאי השכר של החזנים, דיור לצד בית הכנסת, ועל הופעתם בליל הסליחות.
↑  וכן בערב יום הכיפורים בקהילות אשכנז המערבי שנוהגים להאריך כמו בערב ראש השנה.
↑  על שיחה עם שניים ממנהיגי ספינת המעפילים (באנגלית) (תוכנית הרדיו במקורה הייתה בעברית, אתר ערוץ שבע)
↑  אביבה חלמיש, The Exodus affair: Holocaust survivors and the struggle for Palestine, Choice Reviews Online 36, 1999-03-01, עמ' 36–4061-36-4061 doi: 10.5860/choice.36-4061
↑  מפורט דה ברוק עד המבורג - אקסודוס מאיר שוורץ, מתוך "בשדה חמד" עיתון לחינוך הממלכתי דתי, גיליון 4, תשנ"ד (סביבות 1994, אתר דעת)
↑  ראו: הרב שם טוב גאגין, כתר שם טוב, חלק שישי עמוד 13 המציין כי "המנהג בלונדון ואמשטרדם שנוהגים לומר סליחות קצר ומלוקט בערבית, מזה שאומרים באשמורת. ואומרים אותו קודם קדיש תתקבל...". ראו גם: הרב דוד די סולה פול, סידור כפי מנהג הספרדים באמריקא עם תרגום אנגלי, ניו יורק, 2001 עמוד 392
↑  ספר שער הכוונות דף נ"ב עמוד ד'. דבריו הובאו בספרו של הרב אברהם אבלי הלוי גומבינר "מגן אברהם" סימן תקסה. ס"ק ה'. לדעת הרב עובדיה יוסף בשו"ת יחוה דעת חלק א' סימן מו, קיים איסור להשתתף בסליחות אלו.
↑  רבי שלום פרלוב מבראהין, משמרת שלום, ורשה, תרס"א, סי' מא, באתר היברובוקס
↑  שו"ת אגרות משה חלק ב' סימן קה. "כי בדברים אלו אין מקור מגמרא, אלא הם מדברי רבותינו האחרונים על פי ספרי הקבלה שמסתבר שאין בזה עניין איסור".
↑  אולם, לא ברור המקור למנהג זה, ובקהילות אשכנז המרעבי וכן בהרבה קהלות אשכנז המזרחי, נוהגים לאומרם דווקא בבקר כמו שאר ימי הסליחות. יש לציין שבתוך הפזמון במוצאי מנוחה שאומרים בליל זה לכל המנהגים מוזכר שאומרים אותם בזעקתם בעוד ליל, וברור שהכונה לסוף הלילה
↑  לדוגמה, הפיסקה "מי שענה לאברהם אבינו בהר המוריה" מוזכרת בגמרא תענית טו.
↑  בחלק ממנהגי סליחות של קהילות אשכנז המערבי, לא אומרים אשרי, פותחים באדון עולם, ואומרים חצי קדיש רק אחרי י"ג מידות הראשון. עיין סליחות כמנהג אשכנז, רעדלהיים תרט"ו הזמין כאן
↑  לקדיש זה התנגד הרב יהושע הנגיד בתשובותיו סימן ח
↑  אמנם, הרמב"ם התנגד לאמירת הקדיש אחרי הסליחות. שו"ת הרמב"ם פאר הדור סימן ק"ל
↑  סדר רב עמרם גאון עמוד קנג. סידור רב סעדיה גאון עמוד שמג.
↑  בעיקר בערים מילאנו וטורינו. ברומא אומרים סליחות כמנהג הספרדים במערב אירופה מאז סוף המאה ה-19, וכן נוהגים גם בבית כנסת האיטלקי בירושלים.
↑  מנחם עמנואל הרטום, מחזור מנהג איטלייאני, כרך ב: ראש השנה, שלוש רגלים, סליחות, ירושלים תשס"ה עמוד 953.
↑  לנוסח ארבע עשרה אפשרי, ראו דוד חיים רוט נוסח סליחות אשכנזי מודפס ארבע עשרה בלתי ידוע, ספרים בלוג, 2015.
↑  ראו דניאל גולדשמידט, סליחות מנהג פולין, מוסד הרב קוק תש"ל, בהקדמה עמ' 7.
↑  לדוגמה, סדר סליחות מכל השנה כמנהג אשכנז, רעדלהיים תרט"ו.
↑  לדוגמה סליחות כמכל השנה כמנהג מדינת עלזאס, זולצבאך תקצ"ב.
↑  לדוגמה, סליחות... על פי סדר קהל נירנברג, תקט"ז.
↑  זהו הנוסח הקבוע שנקבע לאחר תנ"ט בידי הרב יאיר חיים בכרך, עד אז נהגו בעיר לומר סליחות ע"פ בחירת השמש. השינויים בין מנהג פפד"מ ונוסח זה נדפסו במערבות יוצרות וזולתות וסליחות עם הפסוקים ומנהגים דק״ק ווירמיישא, פפד"מ תע"ד.
↑  יצא בהוצאה אחת, סליחות כמנהג פֿלאָס, זולצבאך תר"ג.
↑  לדוגמה סליחות כמנהג מדינות שוואבן ושווייץ, ווילהרמרש דארף תצ"ז.
↑  ידוע רק עותק אחד בעולם, הנמצא בספריה הבודליינית; בספרייה הלאומית יש עותק צילום מהספרייה הבודליינית. על מנהג זה כתב דניאל גולדשמידט, "על סדר הסליחות כמנהג מדינת קוילן", ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי א (תשי"ט), עמ' 91–96; נדפס שנית בתוך מחקרי תפילה ופיוט (הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 1978), עמ' 31–37.  אפשר לראות סריקה של הצילום שנמצא בספרייה הלאומית בויקישיתוף.
↑  לדוגמה סליחות מכל השנה כמנהג האשכנזים, ויניציאה ש"ח. סדר זה נהג גם במדינת במברג.
↑  לדוגמה סליחות מתוקנתות ומסודרות כמנהג קהילות קדושות המדינות ליטא, אמשטרדם תקס"ד.
↑  לדוגמה סדר סליחות כמנהג פולין קטן ופולין גדול, זיטאמיר תר"ז.
↑  לדוגמה סליחות מכל השנה כמנהג ק"ק פיהם פולין מערהרין איסטרייך, אמשטרדם תקמ"ד.
↑  לדוגמה סליחות לימים הנוראים כמנהג פוזנן והוראדני והגליל, יוהניסבורג [פרוסיה] תרכ"ד.
↑  שעל חורבותיו קם מאוחר יותר בית הכנסת הספרדי (פראג). לדוגמה, סליחות כסדר בית הכנסת הישנה, פראג שס"ה (בסריקה יש כמה עמודי כתב יד לפני תחילת הספר המודפס).
↑  אולם, יש שינויים במבנה גם בתוך הענפים.  לדוגמה, בנוסח ליטא (בדומה למהגים של מערב אירופה), אומרים פיוט ה"עקידה" לפני ה"פזמון", ואילו בשאר נוסחאות אשכנז המזרחי אומרים את ה"עקידה" אחרי ה"פזמון".  בנוסח ליטא אומרים ארבעה פיוטי "פזמון" בערב ראש השנה, לעומת שנים בשאר הנוסחאות.
↑  יש לשים לב כי בספרי הסליחות, לעיתים הבחנת המנהגים שונה מהרשום לעיל, ועלולה להטעות את הקורא. לדוגמה, בסליחות פראג 1836, כתוב בשער מנהג פולין, אבל הוא באמת מנהג בהמן. דניאל גולדשמידט, סדר הסליחות כמנהג פולין, ירולשים תש"ל, עמ' 7 בהקדמה.
↑  לגבי אמירת תפילה לרפואת החולה בארמית תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ב, עמוד ב'.
↑  כך דעת הרב יהודה בר יקר, ועוד. ראה אספת השיטות בשו"ת יחווה דעת חלק ג' סימן מ"ג.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ק"א, סעיף ד'
↑  אליה רבה, סימן תקפ"א
↑  משנה ברורה, סימן תקפ"א, סעיף קטן ד'; הרב יצחק יוסף, "ילקוט יוסף", סימן תקפא – מדיני הסליחות, סעיף יד.
↑  "תפילה נאמרת בכל לשון"משנה, מסכת סוטה, פרק ז', משנה א'. ראה פירוש שם טוב על משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק א', הלכה ד'.
↑  כך דעת הרב מאיר מאזוז, בית נאמן, גיליון 78, אות לא
↑  אדון הסליחות באתר הפיוט והתפילה.
↑  שו"ת מהר"י ברונא, רע"ה.
↑  ליישוב אפשרי בין השיטות, עיין סדור אוצר התפלות, ווילנא תרע"ה, מבוא חלק ג 'למי מתפללין'. לרשומה בקטלוג הספרייה הלאומית.
↑  ראו לקורות הגזרות על ישראל.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקס"ו, סעיף ד'.
↑  דניאל גולדשמידט, סדר הקינות לתשעה באב: כמנהג פולין וקהילות האשכנזים בארץ ישראל, מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ח, מבוא, עמ' ז-ח., באתר אוצר החכמה
↑  מחזור שד"ל, חלק ב, נז ע"ב.
↑  ראו במחזור כל בו באתר היברובוקס, וראו גם את קונטרס הסליחות שהדפיסו בקראקא, כנראה באמצע המאה ה-19.
↑  הסדר של אחת מהחברות האלה נמצא בסדר תחנונים ופיוטים ופזמונים וקינות אשר הסכמו לאמר בכל יום כל ימות השנה החברה הקדושה שומרים לבקר אשכנזים, הנמצא באתר היברובוקס. כמו כן, שלמה גייגר, ספר דברי קהלת, פפד"מ תרכ"ב, עמוד ט, כותב שבעבר הייתה חברה כזו בפפד"מ וכבר בזמנו (תקע"ח) נתבטלה.
| יום הכיפורים |
| --- | --- | --- |
| ערב יום הכיפורים | כפרות • סעודה מפסקת |  |
| מצוות היום | חמשת העינויים • שעיר לעזאזל • יום הכיפורים בבית המקדש |  |
| תפילות ופיוטים | סדר תפילות יום הכיפורים • לך אלי תשוקתי • תפילה זכה • כל נדרי • וידוי • סליחות • י"ג מידות • אבינו מלכנו • הנני העני ממעש • ונתנה תוקף • סדר העבודה • מראה כהן • על ישראל אמונתו • תפילת נעילה • פיוטים נוספים |  |
| מנהגים | ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד בקול רם • קיטל • תקיעת שופר • ספר יונה |  |
| שונות | מסכת יומא • עשוראא • יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים • יום כיפור קטן |  |
חגי ישראל ומועדיו
| סדר תפילות יום הכיפורים על פי ההלכה הנוהגת כיום |
| --- | --- | --- |
| טרם החג | כפרות • תפילת מנחה • סעודה מפסקת |  |
| ערבית | לך אלי תשוקתי/תפילה זכה • כל נדרי • תפילת שבע עם וידוי • סליחות • וידוי |  |
| שחרית | תפילת שבע עם וידוי • וידוי • אבינו מלכנו • קריאת התורה והפטרה • תפילה לשלום המדינה או תפילה לשלום המלכות • ונתנה תוקף |  |
| מוסף | תפילת שבע עם וידוי • עלינו לשבח • סדר העבודה • ברכת כהנים • סליחות • וידוי |  |
| מנחה | אשרי יושבי ביתך • קריאת התורה • ספר יונה • תפילת שבע עם וידוי • סליחות |  |
| תפילת נעילה | אשרי יושבי ביתך • תפילת שבע עם וידוי • חזרת הש"ץ • וידוי וברכת כהנים • סליחות • תקיעת שופר • לשנה הבאה בירושלים • תפילת ערבית • ברכת הלבנה |  |
| שונות | יום הכיפורים בבית המקדש • שעיר לעזאזל • עבודת כהן גדול • חמשת העינויים • יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים • פיוטי יום הכיפורים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286496805171 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
סדרי תפילות ליום הכיפורים ה'תרס"ט בבית הכנסת אוהל יעקב הישן במינכן, עם רשימת הסליחות שנבחרה לאותה השנה
סליחות כמנהג פולין, לבוב, ה'תקצ"ח
סליחות כמנהג פולין, בוהמיה, מוראביה, דנמרק, הונגריה ואנגליה נדפס בהנובר, ה'ת"ר
שער שערי תשובה, סידור סליחות. נדפס בליבורנו ה'תרמ"ח 1888
אדון הסליחות נוסח ספרדים - מקאם נהוונד. שרים מתפללי בית הכנסת עדס (חלבים) בירושלים הוקלט בעת תפילת הסליחות, 1982. מקליטה: חנה אנגלרד.