stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלנכוליה (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  לארס פון טרייר 
 הופק בידי:  מטה לואיז פולדג'ר, Louise Vesth 
 תסריט:  לארס פון טרייר 
 עריכה:  מולי מלן סטנסגארד 
 שחקנים ראשיים:  קירסטן דנסט סטלאן סקארסגארד ג'ון הרט אודו קיר בריידי קורבט Charlotta Miller ג'ספר כריסטנסן אלכסנדר סקושגורד שארלוט רמפלינג שארלוט גינסבורג קיפר סאת'רלנד Gary Whitaker 
 מוזיקה:  ריכרד וגנר 
 צילום:  מנואל אלברטו קרלו 
 מדינה:  צרפת, איטליה, שוודיה, גרמניה, דנמרק 
 חברת הפקה:  זנטרופה 
 חברה מפיצה:  BiM Distribuzione 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, הפצה לאולמות הקולנוע 
 הקרנת בכורה:  6 באוקטובר 2011 
 משך הקרנה:  130 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט אפוקליפטי, סרט אמנותי, סרט דרמה, מדע בדיוני 
 הכנסות באתר מוג'ו:   melancholia
 פרסים:  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לסרט הטוב ביותר (לארס פון טרייר, מטה לואיז פולדג'ר, Louise Vesth)  פרס רוברט לשחקנית המשנה הטובה ביותר (שארלוט גינסבורג)  פרס רוברט לשחקנית הטובה ביותר (קירסטן דנסט)  פרס רוברט לצילום הטוב ביותר (מנואל אלברטו קרלו)  Robert Award for Best Production Design (Jette Lehmann)  Robert Award for Best Editing (מולי מלן סטנסגארד)  Robert Award for Best Sound Design (כריסטיאן איידנס אנדרסן)  פרס רוברט לתסריט הטוב ביותר (לארס פון טרייר)  פרס רוברט לסרט הדני הטוב ביותר (לארס פון טרייר)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לצילום (מנואל אלברטו קרלו)  פרס רוברט לבמאי הטוב ביותר (לארס פון טרייר)  פרס הקולנוע האירופי לעיצוב ההפקה הטוב ביותר (Jette Lehmann)  פרס בודיל לצילום (מנואל אלברטו קרלו)  פרס בודיל לסרט הדני הטוב ביותר (לארס פון טרייר)  Robert Award for Best Visual Effects (Hummer Høimark, Peter Hjorth) 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלנכוליה (באנגלית: Melancholia) הוא סרט דרמה פסיכולוגי משנת 2011, בבימויו של לארס פון טרייר. הסרט, בכיכובן של קירסטן דנסט ושרלוט גינסבורג, עוסק בהתמודדות האנושית עם חרדה קיומית ועם הידיעה על סוף העולם המתקרב, המיוצג על ידי התנגשות כוכב לכת בשם "מלנכוליה" עם כדור הארץ. הסרט זכה לשבחים על הצילום, הבימוי והמשחק, וזכה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל קאן עבור קירסטן דנסט. מלנכוליה הוא הסרט השני בטרילוגיית דיכאון שכותרתה לא רשמית של פון טרייר. קדם לו ב-2009 הסרט אנטיכרייסט ואחריו נימפומנית ב-2013.
ב-18 במאי 2011 הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל קאן ה-64, שם זכה לשבחי המבקרים ודנסט זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר של הפסטיבל על הופעתה, שהייתה אזור נפוץ לשבחים בקרב המבקרים.  מבקרים וחוקרי קולנוע רבים ראו בסרט יצירת מופת. יחד עם סרטו הקודם של פון טרייר דוגוויל (2003), הוא נכלל בסקר של הסרטים הגדולים ביותר משנת 2000 משנת 2000 שנערך על ידי BBC ומאז הוצג ברשימות שונות של הסרטים הטובים ביותר של המאה ה-21.
עלילה

הסרט מחולק לשני חלקים, שכל אחד מהם מתמקד בדמות מרכזית שונה ובדרכה להתמודד עם האירועים הקרבים.
בחלק הראשון, הסיפור עוקב אחר ג'סטין (קירסטן דנסט) ביום חתונתה, שמתרחש בבית אחותה קלייר (שרלוט גינסבורג) ובעלה העשיר ג'ון (קיפר סאת'רלנד). למרות השמחה והאהבה המקיפות אותה, ג'סטין נופלת לתוך דיכאון עמוק וחוסר יציבות רגשית, מה שמוביל להריסת מערכת היחסים שלה ולפגיעה במשפחתה.
החלק השני מתמקד בקלייר, אחותה של ג'סטין, כשהיא מנסה להתמודד עם החדשות על כוכב הלכת "מלנכוליה", שמתקרב לכדור הארץ ועלול להתנגש בו. ככל שהכוכב מתקרב, קלייר מוצאת את עצמה נלחצת ופוחדת יותר ויותר, בעוד שג'סטין, שמצבה הנפשי הרעוע הפך אותה לאפאתית, מקבלת את סוף העולם בהשלמה שקטה.
צוות השחקנים

קירסטן דנסט בתפקיד ג'סטין - אישה צעירה הסובלת מדיכאון, שמתקשה למצוא משמעות בחייה למרות הנישואים החדשים שלה.
שארלוט גינסבורג בתפקיד קלייר - אחותה של ג'סטין, שמנסה לשמור על שפיות ולדאוג למשפחתה בזמן שהיא מתמודדת עם הידיעה על סוף העולם.
סטלאן סקארסגארד בתפקיד ג'ק - הבוס של ג'סטין, שמפעיל עליה לחץ בלתי פוסק ומוסיף למתח בחייה.
קיפר סאת'רלנד בתפקיד ג'ון - בעלה של קלייר, איש עסקים עשיר שמאמין שניתן להציל את העולם מהאסון המתקרב.
שארלוט רמפלינג בתפקיד גבי - אמן המרירה של ג'סטין וקלייר, שמציגה השקפת עולם צינית ולא מתפשרת על החיים.
ג'ון הרט בתפקיד דקסטר - אביה של ג'סטין, שמבקר בחתונה אך לא מצליח לתמוך בבתו ברגעי השפל שלה.
אלכסנדר סקושגורד בתפקיד מייקל - בעלה של ג'סטין, שמנסה לתמוך בה ולשמור על האופטימיות למרות הקשיים.
קיפר סאת'רלנד בתפקיד ג'ון - בעלה של קלייר, איש עסקים עשיר שמאמין שניתן להציל את העולם מהאסון המתקרב.
צילום

הצילום בסרט "מלנכוליה" נעשה על ידי הצלם מנואל אלברטי, והסרט מתאפיין בצילומים מרהיבים ונוגים המשקפים את מצב הרוח של הדמויות ואת התחושה האפוקליפטית של הסרט. הסצנות המשלבות יופי חזותי עם רגעים של ייאוש ואובדן הן חלק מרכזי מהאפקט הרגשי של הסרט.
מוזיקה

הפסקול של הסרט, המבוסס על יצירותיו של המלחין הגרמני ריכרד וגנר, מוסיף לעומק הדרמטי של הסרט. המוזיקה, ובעיקר היצירה "פרלוד" מתוך האופרה "טריסטן ואיזולדה", מלווה את הדמויות לאורך הסרט ומדגישה את הניגוד בין היופי הטהור של המוזיקה לבין החרדה הקיומית שמלווה את העלילה.
ביקורות

הסרט "מלנכוליה" זכה לשבחים רבים מצד המבקרים, בעיקר בזכות הבימוי הייחודי של לארס פון טרייר, המשחק של קירסטן דנסט, והאווירה הוויזואלית והמוזיקלית המרשימה. הסרט הוקרן בפסטיבל קאן 2011, שם זכתה דנסט בפרס השחקנית הטובה ביותר על תפקידה בסרט. הסרט קיבל ציון של 79% באתר Rotten Tomatoes וציון של 80 מתוך 100 באתר Metacritic.
הערות שוליים

↑  "National Post". nationalpost (בCanadian English). נבדק ב-2022-10-11.
↑  Lattanzio, Ryan (2021-05-02). "Lars von Trier's 15 Best Feature Films Ranked". IndieWire (באנגלית). נבדק ב-2022-08-08.
↑  "Best Movies of the Decade". Metacritic.
↑  "Melancholia (2011)". British Film Institute. 7 ביולי 2015. אורכב מ-המקור ב-20 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1051966744  VIAF: 249854844   WorldCat (עם VIAF): 249854844
מסעוד עלי-מוחמדי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באוגוסט 1959 טהראן, איראן 
 נרצח:  12 בינואר 2010 (בגיל 50) טהראן, איראן 
 מדינה:  איראן
 מקום קבורה:  טהראן
 מקום מגורים:  טהראן
 פעילות בולטת:  פיזיקאי
 ידוע בשל:  מדען גרעין איראני   מותו בהתנקשות שיוחסה לישראל
 השכלה:  SUT 
 עיסוק:  מרצה לפיזיקה
 מעסיק:  אוניברסיטת טהראן
 
מסעוד עלי-מוחמדי (בפרסית: مسعود علی‌محمدی; 24 באוגוסט 1959 – 12 בינואר 2010) היה מדען גרעין איראני, פרופסור לפיזיקה באוניברסיטת טהראן, שנהרג בפיצוץ בטהראן.
ביוגרפיה

נולד ב-24 באוגוסט 1959. בשנת 1978 החל את לימודיו באוניברסיטת שיראז(אנ'). הוא השלים את התואר הראשון שלו בשנת 1985.
את התואר השני הוא למד באוניברסיטת שריף לטכנולוגיה בטהראן. בשנת 1988 החל בה את לימודי הדוקטורט שלו, והיה מראשוני הדוקטורנטים לפיזיקה באוניברסיטה זו. הוא השלים את הדוקטורט בשנת 1992.
הוא היה חבר מועצה בסינכרוטרון האור למדע ניסויי ויישומי במזרח התיכון, ופרופסור בפקולטה לפיזיקה של אוניברסיטת טהראן.
הוא עסק בין השאר בתורת השדות הקוונטית.
מותו

בבוקר 12 בינואר 2010, בעת שיצא מביתו, נהרג בהתפוצצות אופנוע ממולכד שחנה סמוך לרכבו.
לפי דיווחים איראניים, בפיצוץ נפצעו עוד שני אנשים.
הלווייתו נערכה ב-14 בינואר 2010 בטהראן.
בעקבות מותו

ממשלת איראן טענה כי מאחורי ההתנקשות עומדות ארצות הברית וישראל. לעומתה, האופוזיציה באיראן העלתה אפשרויות נוספות, לפיהן הוא חוסל על ידי המשטר עצמו בשל תמיכתו במיר חוסיין מוסאווי והשתתפותו בהפגנות בשנת 2009, או בשל החשד שהוא מנסה לערוק מאיראן למערב.
ארגון האופוזיציה האיראני "אספת הממלכה של איראן" טען כי זמן מה לאחר הפיצוץ פנתה איראן לארצות הברית (באמצעות שגרירות שווייץ באיראן) וביקשה את הסגרתו של ג'משיד שארמהד, תושב קליפורניה, בטענה שהוא עומד מאחורי ההתנקשות. לדברי הארגון, ארצות הברית דחתה את הבקשה האיראנית.
ב-11 בדצמבר 2010 הודיעו שלטונות איראן שעצרו את מג'יד ג'מאלי פאשי (אנ'), מתאגרף וספורטאי אולימפי (זוכה מדליית ארד בהיאבקות) איראני, בחשד שביצע את ההתנקשות בשליחות "המוסד". מאוחר יותר הם פרסמו סרטון בו הוא מודה בביצוע ההתנקשות, וטוען שעבר אימונים בישראל. איראן גם פרסמה תצלום של דרכון ישראלי שהונפק, לטענתם, למתנקש, אך בדיקה העלתה כי מדובר בעיבוד תמונה של תמונת דוגמת דרכון ישראלי.
ב-15 במאי 2012 הוצא מג'יד ג'מאלי פאשי להורג בתלייה בכלא אווין. פסק הדין אושר על ידי השופט אבולקאסם סלוואטי (אנ') (שהוטלו עליו עיצומים בחשד להפרת זכויות אדם).
ראו גם

זכויות האדם באיראן
ההתנגדות לתוכנית הגרעין האיראנית
הערות שוליים

↑  דודי כהן, חיסול בלב טהרן: מדען גרעין בכיר נהרג בפיצוץ, באתר ynet, 12 בינואר 2010
1 2  Funeral of Iran scientist Masoud Ali-Mohammadi hijacked by regime loyalists - Times Online, web.archive.org, ‏2011-06-04 (באנגלית) (ארכיון)
↑  בני משה, עונש מוות הוטל על "המחסל מהמוסד", באתר www.inn.co.il, ‏28.08.11
↑  שירות, ‏איראן: סוכנים אמריקנים וישראלים הרגו מדען הגרעין, באתר גלובס, 12 בינואר 2010
↑  מי חיסל את מדען הגרעין האיראני?, באתר www.israelhayom.co.il, ‏8/5/2012
↑  زندگی‌نامه مهندس جمشید شارمهد - انجمن پادشاهی ایران تندر, tondar.info (בפרסית)
↑  משה-חי הגיגת‏, אירן: "מחסל המוסד" יוצא להורג מחרתיים בטהרן, באתר וואלה, 13 במאי 2012
↑  דודי כהן, הווידוי המלא של "המחסל מהמוסד": עבדו עליי, באתר ynet, 13 בינואר 2011
↑  תאריכי הדרכון זהים לתמונת הדרכון הישראלי שהופיע בערך דרכון ישראלי בוויקיפדיה. משמעות תאריך ההנפקה היא שהדרכון הישראלי הונפק כשהוא היה בן 15 בלבד.
↑  حقوق بشر و حق حیات گزینشی است!, سایت ملیون ایران, ‏2012-05-24 (בפרסית)
↑  "آزادی متهمان به قتل دانشمندان هسته‌ای، معجزه یا بیگناهی؟". BBC News فارسی (בפרסית). נבדק ב-2024-11-27.
↑  جنبش راه سبز - پرونده جمالی فشی؛ گاف‌های یک سناریوی امنیتی, web.archive.org, ‏2017-08-07 (בפרסית)
↑  כיכר השבת, "המרגל של המוסד" הוצא להורג בתלייה, באתר כיכר השבת, ‏2012-05-15
↑  Iran hangs 'Mossad agent' for scientist killing, רויטרס, ‏15 במאי 2012 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1137063319  VIAF: 3697150085878815060005   WorldCat (עם VIAF): 3697150085878815060005 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מסעוד עלי-מוחמדי".
תמונת הדרכון הישראלי של ג'מאלי פאשי שפרסמו שלטונות איראן תחת תמונת דוגמת הדרכון הישראלי (ניתן להבחין כי התאריכים זהים, ורק פרטיו ותמונתו שונו)
נאום היונה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע הנשמות הטהורות
 יצא לאור:  1974 
 סוגה:  מוזיקה פופולרית 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  אהוד מנור 
 לחן:  נתן כהן 
 
"נאום היונה" הוא שיר שנכתב על ידי המשורר אהוד מנור והולחן על ידי המוזיקאי נתן כהן. השיר בביצוע שלישיית הנשמות הטהורות מופיע באלבומם הנושא את שם הלהקה.
רקע לכתיבת השיר

את השיר כתב מנור בשנת 1973 לאחר מלחמת יום הכיפורים. בשיר היונה קוראת בנאומה לשלום. היונה מואנשת בגוף ראשון. הלחן של השיר בסגנון המחזמר שיער. המחזמר בתרגומו לעברית של מנור זכה להצלחה ברחבי הארץ. המחזמר ירד מהבמה כשפרצה המלחמה. השיר הזה הוא שיר השלום הראשון אותו כתב מנור. בהמשך יכתוב מנור שירי שלום רבים בהם "הלוואי", "עלינו ועל אהלינו", "עד מתי", "בשביל דבר אחד אין כח" ואחרים.
ביצועים נוספים של השיר

בשנת 2005 הוציאה הזמרת יפעת בן דרור חידוש לשיר.
הערות שוליים

↑  גלי מנור, רק מלה בעברית : שירי אהוד מנור בין האני לאנחנו, מכון מופ"ת, רעננה, 2021, עמ' 272
↑  איתי שטרן, סינגולר, באתר nrg‏, 6 בנובמבר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: c3b4c025-b983-47fb-ba74-019b22c04a4b
נדב אהרוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בספטמבר 1991 (בן 33) קריית ים
 שם במה:  נאבי
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  מפיק מוזיקלי, כתיבה והלחנה
 סוגה:  מוזיקה מזרחית • היפ הופ • מוזיקת פופ • אלקטרונית
 שיתופי פעולה בולטים:  אושר כהן, עדן חסון, נרקיס, עומר אדם, נסרין, ליאור נרקיס, שרית חדד, רותם כהן
 
נדב "נאבי" אהרוני (נולד ב-11 בספטמבר 1991) הוא מפיק מוזיקלי, מעבד ומלחין ישראלי.
ביוגרפיה

אהרוני נולד בקריית ים וכבר בגיל העשרה החל ליצור מוזיקה.
בשנת 2007 הקים אולפן ביתי במרתף של בית הוריו. את הכינוי שלו (נאבי) קיבל בצעירותו כמילת גנאי בעקבות מראהו החיצוני.[דרוש מקור]
בשנת 2009 התחיל לעבוד באולפני ג'אנגל שבחיפה כטכנאי הקלטות מקצועי וטכנאי מיקס ומאסטרינג, ובשנת 2010 קודם לנהל את האולפנים עד שנת 2015. בשנת 2015 קיבל תפקיד ניהולי במכללת Just Music שבחיפה כמרצה להפקה מוזיקלית, קיובייס, סינתזה, מיקס ומאסטרינג והכשיר תלמידים עד שנת 2017, בה עזב כדי להקים אולפן הקלטות מקצועי. מיד לאחר מכן חבר לזמר אושר כהן ויחד החלו לעבוד על אלבומו הראשון "נזכר בעיניה". בשנת 2018 האלבום זכה להצלחה רבה ואף הגיע לאלבום פלטינה.
בשנת 2019 הפיק מוזיקלית את השיר "בואי נדבר" שביצע אושר כהן שהיה שותף עימו לכתיבת השיר והלחנתו.
בשנת 2020 הפיק מוזיקלית את השיר "גבר אמיתי" לזמרת והשחקנית דנה לב מיד לאחר השתתפותה בתוכנית "תאג"ד".
בשנת 2021 הפיק מוזיקלית את השיר "כשאת הולכת" לזמר עומר אדם כחלק ממיני-אלבום The 8. באותה שנה כתב והלחין יחד עם אלמוג קריאף והפיק מוזיקלית את השיר "חצי משוגעת" לזמרת נסרין. השיר זכה להצלחה רבה והפך לאחד השירים המזוהים ביותר עם הזמרת. נסרין הופיעה בתוכנית רוקדים עם כוכבים בריקוד שלה בתחרות חצי הגמר. באותה שנה הפיק מוזיקלית את השירים "אני אוהב אותך" ו"עושה לי בלאגן" לזמר אושר כהן.
בשנת 2022 כתב והלחין עם אלמוג קריאף והפיק מוזיקלית את שיר "הכל כבר כתוב" לזמרת נסרין לכבוד חתונתה כשיר החופה. באותה שנה הפיק מוזיקלית את השיר "חמישי שישי" לזמר אושר כהן שכיכב בראש המצעד של גלגלצ ובכל תחנות הרדיו השונות ופלטפורמות המדיה. כמו כן כתב והלחין עם אלמוג קריאף, אליה רוסיליו ורועי סנדלר והפיק מוזיקלית את השיר "אין מושלם" לזמר רועי סנדלר שזכה להצלחה רבה ואף כיכב במקום הראשון בטיקטוק כסאונד עם מספר הדגימות הגדול ביותר באותה התקופה והפך לקמפיין של רשת תמנון.
בשנת 2023 כתב והלחין יחד עם אושר כהן ואלמוג קריאף והפיק מוזיקלית את השיר "אקורדים בלילות" לאושר כהן. באותה שנה חבר לזמר עדן חסון ויחד עם צליל קליפי ואלמוג קריאף כתבו והלחינו את השירים "חישגוזים" "לא שותה לא מעשן" ו"לא תראה אותי בוכה". השיר "לא תראה אותי בוכה" הגיע למקום הראשון במצעד של כאן גימל ורדיו ירושלים וזכה בשיר השבוע ואף כיכב במקום הראשון בטיקטוק כסאונד עם מספר הדגימות הגדול ביותר באותה התקופה.
בהמשך לאותה שנה הפיק מוזיקלית כתב והלחין שירים רבים בניהם לזמרים שרית חדד, ליאור נרקיס, מתן לוי, דניאל ג'מל ונורוז.
בשנת 2023 הפיק מוזיקלית את השיר "תרקדי (7.10.23)" שאותו כתב והלחין עם אושר כהן. השיר נכתב לזכר קורבנות ונפגעי טבח פסטיבל הנובה אשר היה חלק ממתקפת הפתע על ישראל. השיר זכה להצלחה רבה בכל הפלטפורמות.
בהמשך לשנה זו הפיק מוזיקלית את השיר "הבלדה למחכות" של הזמרת נרקיס. השיר זכה להצלחה רבה וכיכב בראש רשימת השירים המושמעים ביותר כחלק מהשירים שיצאו בתקופת מלחמת "חרבות ברזל".
הערות שוליים

↑  נדב (Navi) אהרוני באתר המכללה
↑  הסינגל החדש של כוכבת תאג"ד, באתר ישראלה, ‏2 בספטמבר 2020
↑  מאיה כהן, נסרין קדרי: "תמיד אמרו לי שאני משוגעת", באתר ישראל היום, 23 באוגוסט 2021
↑  דור מאיר מועלם, ‏נסרין הוכיחה בהיכל מנורה שהיא באמת חצי משוגעת וחצי לא נורמלית, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2023
↑  חצי משוגעת חצי אגדה: 8 חודשים אחרי הלידה נסרין חזרה לבמה, באתר וואלה, 18 ביוני 2023
↑  גיל משעלי, ‏יומיים אחרי החתונה: שיר החופה של נסרין קדרי נחשף, באתר ‏מאקו‏, 5 באפריל 2022
↑  דור מאיר מועלם, ‏"אהבה" של אושר כהן במקום הראשון בישראל, באתר ‏מאקו‏, 3 באוגוסט 2023
↑  דליה בן ארי, רועי סנדלר: "קרה לי נס מטורף. עוד יום ואולי לא הייתי בחיים", באתר "את", 1 בינואר 2023
↑  מנהלי שיווק מצייצים, קמפיין חדש של רשת תמנון, עם פסקול השיר "אין מושלם" של רועי סנדלר, באתר מנהלי שיווק מצייצים, ‏2022-10-31
↑  אחרי חודש של מנוחה – עדן חסון חוזר עם שלושה סינגלים חדשים, באתר חדשות 13, 25 ביוני 2023
↑  דירוג תחנות הרדיו: עדן חסון ואיתי לוי ראש בראש, באתר אייס, 24 בספטמבר 2023
↑  וואלה! תרבות‏, "מחפש אותי פתאום בלילות": האזינו לשיר החדש של שרית חדד, באתר וואלה, 24 באוגוסט 2023
↑  "פרחים ודמעות": ליאור נרקיס בסינגל חדש ופותח מופע נוסף בהיכל מנורה ת"א, באתר ישראלה, ‏2023-09-07
↑  קיץ ברבנר, ‏"רגאטון מזרחי עם לטיני ישראלי": להיט הקיץ החדש של הזמר נורוז, באתר מעריב אונליין, 19 ביוני 2023
↑  וואלה! תרבות‏, "אם עייפת, את בטח רוקדת לך שם": השיר החדש והמצמרר של אושר כהן, באתר וואלה, 1 בנובמבר 2023
↑  דור מאיר מועלם, ‏אושר כהן יודע בדיוק מה אנחנו צריכים, באתר ‏מאקו‏, 30 בנובמבר 2023
↑  עם ישראל שר: זה השיר שהושמע הכי הרבה מתחילת המלחמה, באתר מעריב אונליין, 23 בדצמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 7107ad65-bb82-4429-a4bb-03450769cfcb
משרד החוץ של האיטי

משרד החוץ של האיטי הוא משרד ממשלתי, האחראי על היחסים הבינלאומיים של האיטי. המשרד הוא חלק מהקבינט של האיטי. בראש המשרד עומד שר החוץ של האיטי.
מבנה

במשרד יש מספר מחלקות ואגפים, ביניהם:
לשכת הפרוטוקול, האחראית על טקסי המשרד ועל ייצוג הממשלה.
המנהל לעניינים פוליטיים מרכז נתונים הנוגעים לפעילותן של ממשלות זרות, ובמיוחד אלה המקיימות יחסים דיפלומטיים עם האיטי. הוא מנתח את השאלות הפוליטיות שהוגשו למשרד החוץ ומפנה את תשומת לבו של השר לשאלות הדורשות זאת. המנהל לעניינים פוליטיים אחראי גם על מידע ויחסים עם העיתונות ועל הכנת והפצת העלון של משרד החוץ.
מנהל הקונגרסים והכנסים של המוסדות הבינלאומיים מרכז את הנתונים הנוגעים לפעילותם של ארגונים בינלאומיים. הוא אחראי האמנות וההסכמים עליהם חתומה האיטי, ואחראי לחתום על ההסכמים.
המחלקה ליחסים כלכליים ושיתוף פעולה אחראית לכל הנושאים הנוגעים למימון, כלכלה וסחר ביחסים עם מדינות העולם.
מנהלת קשרי התרבות אחראית לשאלות בעלות אופי תרבותי, אמנותי, מדעי, חינוכי וספורטיבי.
המנהל לעניינים קונסולריים אחראי על כל העניינים הקונסולריים. הוא עוסק בהנפקה וחידוש דרכונים דיפלומטיים.
המחלקה לענייני משפט אחראית לכל הנושאים המשפטיים ביחסים הבינלאומיים.
המחלקה המנהלית אחראית על ניהול הכספים של משרד החוץ, על הכנת התקציב ופיקוח על ביצועו. היא אחראית על בקרתם ומלאים של חומרים ואספקה, מטלטלין ונכסי מקרקעין. מחלקה זו אחראית גם על כוח אדם, שירותים חברתיים, הכשרה ופיתוח של עובדים ומנהלי שירותים מרכזיים וחיצוניים.
ראו גם

יחסי החוץ של האיטי
נציגויות דיפלומטיות של האיטי בעולם
הערות שוליים

↑  Organigramme, Ministère des Affaires Étrangères et des Cultes (בצרפתית)
1 2 3 4 5 6 7 8  Mission, Ministère des Affaires Étrangères et des Cultes (בצרפתית)
מתיאס להמן

מתיאס להמן (בגרמנית: Matthias Lehmann, נולד ב-28 במאי 1983 בעיר אוּלְם שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני אשר שיחק בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים

להמן גדל באולם 1846, והחל שם את קריירת הבוגרים שלו בשנת 2001, כאשר המועדון שיחק בליגת הבונדסליגה השנייה. בעונת 2001/02 עבר לשחק בקבוצת המילואים של שטוטגרט ששיחקה אז בליגה המחוזית הדרומית. להמן שיחק בקבוצה זו שתי עונות, וירד עמה ליגה. בקיץ 2003 עבר להמן למינכן 1860, ששיחקה אז בליגת הבונדסליגה. בעונת 2003/04 להמן צבר 17 הופעות והבקיע שער אחד, אך קבוצתו ירדה אל הבונדסליגה השנייה. בשתי העונות הבאות להמן תפס מקום יציב בקבוצה וכמעט לא החמיץ משחקים, אך לא הצליח לעלות עם מינכן 1860 בחזרה אל הבונדסליגה.
בקיץ 2006 חתם להמן אצל העולה הטרייה לבונדסליגה, אלמניה אאכן, שנחשבה אז כקבוצה בבנייה, שאף התהדרה באצטדיון חדש ומודרני. עם זאת, בעונתו הראשונה בקבוצה להמן ירד ליגה בפעם השלישית בקריירה שלו. בעונה השנייה שלו בקבוצה סיים להמן עם אאכן במקום השביעי בבונדסליגה השנייה, וכעבור עונה סיים במקום הרביעי, מרחק ארבע נקודות מהמקום המוביל למשחקי המבחן.
בקיץ 2009 חתם להמן בפ.צ. סנט פאולי, ששיחקה אז בבונדסליגה השנייה, והעפיל עמה לבונדסליגה באותה עונה. סנט פאולי שרדה עונה אחת בלבד בבונדסליגה ונשרה כעבור עונה בחזרה לבונדסליגה השנייה, וזו הייתה ירידת הליגה הרביעית בקריירה של להמן, שעבר בתום עונה זו לאיינטרכט פרנקפורט, היורדת הטרייה מהבונדסליגה. להמן שיחק עונה אחת בפרנקפורט, וסייע לה לעלות בחזרה אל הבונדסליגה תוך עונה אחת. עם זאת, להמן לא נשאר בקבוצה, ועבר לשחק אצל יורדת טרייה אחרת, פ.צ. קלן.
בעונה הראשונה של להמן בפ.צ. קלן, 2012/13, סיים להמן עם הקבוצה במקום החמישי ולא הצליח להעפיל אל הבונדסליגה. בעונת 2013/14 להמן זכה עם קלן באליפות הבונדסליגה השנייה, והעפיל אל הבונדסליגה. זו הייתה העפלת הליגה השלישית של להמן תוך חמש שנים, עם שלוש קבוצות שונות. להמן הפך לבורג חשוב בקישור של קלן, וסייע לה לסיים במקום ה-12 בבונדסליגה בעונת החזרה שלה. בתחילת עונת 2015/16 מונה להמן לקפטן הקבוצה.
קריירה בינלאומית

ללהמן 15 הופעות במדי נבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21, בהן הבקיע שני שערים. להמן מעולם לא זומן לנבחרת גרמניה הבוגרת.
תארים

עם פ.צ. קלן:
אליפות הבונדסליגה השנייה: 2013/14
מקדש פושימי אינארי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  Inari shrine, taisha 
 כתובת:  Fukakusa 
 מיקום:  פושימי-קו 
 מדינה:  יפן 
 מייסדים:  Hata no Irogu 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–711
 תאריך פתיחה רשמי:  711 
 סגנון אדריכלי:  nagare-zukuri 
 
 קואורדינטות:  34°58′02″N 135°46′22″E﻿ / ﻿34.967222°N 135.772778°E﻿ / 34.967222; 135.772778
 inari.jp
 he
 
שדרת שערי הטוריאי, או "סנבון טוריאי"
מקדש פוּשִׁימי אִינָארִי (ביפנית: 伏見稲荷大社) הוא המקדש המרכזי של הקאמי אינארי, שנמצא בפוּשִׁימִי-קוּ, קיוטו שבמחוז קיוטו, יפן. המקדש נמצא בבסיס ההר, שגם קרוי אינארי, המתנשא לגובה של כ-233 מעל פני הים ובו נמצאים שבילים באורך 4 קילומטרים שמובילים אל מקדשים קטנים יותר. משך הטיול למעלה ההר הוא שעתיים בערך.
אינארי היה בעבר ונחשב גם היום לקאמי האורז והחקלאות, אבל הוא גם משמש כפטרון על עסקים עבור סוחרים. את כל אחד מתוך 10,000 שערי הטוריאי תרם עסק יפני, ובערך 800 מהם עומדים בשורה וכך מהווים את ה''סֶנְבּוֹן טוֹרִיאִי'', מבנה דמוי מנהרה.
למקדש יש לפחות 32,000 תת-מקדשים (בּוּנְשָׁה 分社) ביפן.
היסטוריה

המקדש זכה לחסות קיסרית בתקופת הייאן המוקדמת. בשנת 965, קבע הקיסר מורקמי שעל שליחים להביא עדויות כתובות על אירועים חשובים לאלים המגינים על יפן. העדויות הכתובות, או "הֵיְיקָאקוּ", הובאו ל-16 מקדשים, ביניהם מקדש פושימי אינארי.
מ-1871 עד 1946 היה מקדש פושימי אינארי באופן רשמי חלק מה"קָאנְפֵּיי-טָאִיְשָׁה" (官幣大社) - משמע היה בקבוצה הנחשבת ביותר של מקדשים שנהנו מתמיכה ממשלתית.
בשונה מרוב מקדשי השינטו, הפריט הקדוש ביותר, המראה, מוצג לעיני כל - כפי שנהוג במקדשים המיוחסים לקאמי אינארי.
כמה מיליוני מתפללים מגיעים למקדש במהלך חג השנה החדשה היפני. לפי דיווח משטרתי, ב-2006 הגיעו 2.69 מיליון איש במהלך שלושה ימים, כמות שיא במערב יפן.
מבנה

המבנים המוקדמים ביותר נבנו בשנת 711 על גבעת אִינָארִייָמָה בדרום מערב קיוטו, אבל המקדש עבר מיקום בשנת 816 לבקשתו של הנזיר קוּקָאי. מבנה המקדש המרכזי נבנה ב-1499. בתחתית הגבעה נמצא השער המרכזי (楼門, רוֹמוֹן, שער מגדל) והמקדש המרכזי (御本殿, גוֹ-הוֹנְדֶן). מאחוריהם, באמצע ההר, אפשר לגשת למקדש הפנימי (奥宮 אוֹקוּמִיָה) דרך שביל מעוטר באלפי טוריאי. בראש ההר יש עשרות אלפי גבעות (塚, צוּקָה) עליהן ניתן להתפלל בפרטיות.
מבנה > סנבון טוריאי

נקודת השיא במקדש היא השורה הארוכה של שערי הטוריאי, או "סנבון טוריאי". המנהג של תרומת טוריאי החל בתקופת האדו. מתפללים תורמים שער כדי לבקש משאלה או כדי להודות על משאלה שהתגשמה, ותורמים מכירי תודה ממשיכים להוסיף שערי טוריאי עד היום. לאורך השביל המרכזי ישנם בערך 800 שערי טוריאי.
הגישה למקדש וסביבתו

המקדש נמצא ממש מחוץ לתחנת אינארי שעל קו נארה של חברת הרכבות המערבית של יפן (West Japan Railway Company) - נסיעה של חמש דקות מתחנת קיוטו. המקדש במרחק הליכה קצרה מתחנת פושימי אינארי שעל הקו המרכזי של חברת הרכבות החשמליות קֵייהָאן (Keihan Electric Railway).
המקדש פתוח 24 שעות ביממה, והדרך אליו, כמו כן ההונדן, מוארים לאורך כל הלילה. אין דמי כניסה.
בקרב המקדש עומדות כמה חנויות ממתקים שמוכרות טְסוּגִ'יאוּרָה סֶנְבֵּיי (辻占煎餅), סוג של עוגיית מזל שמקורה במאה ה-19. ישנם כאלו שאומרים שממנה הגיעה עוגיית המזל האמריקאית.
הערות שוליים

↑  全国のお稲荷さんの総本宮、伏見稲荷大社を参拝しました。, 寺社巡りドットコム, ‏2023-09-25 (ביפנית)
↑  National Diet Library of Japan Collaborative Reference Database (ביפנית)
↑  國學院大學デジタルミュージアム, 國學院大學デジタルミュージアム (ביפנית)
↑  John Breen, Mark Teeuwen, Shinto in History: Ways of the Kami, University of Hawaii Press, 2000-01-01, עמ' 74-75, ISBN 978-0-8248-2363-4. (באנגלית)
↑  R. A. B. Ponsonby-Fane, Studies In Shinto & Shrines, Routledge, 2014-06-03, עמ' 116-117, ISBN 978-1-136-89294-3
↑  Richard Arthur Brabazon Ponsonby-Fane, The Imperial House of Japan, Ponsonby Memorial Society, 1959, עמ' 124. (באנגלית)
↑  Louis-Frédéric, Japan Encyclopedia, Harvard University Press, 2002, עמ' 224, ISBN 978-0-674-01753-5. (באנגלית)
↑  Fushimi Inari Shrine, www.japan-guide.com (באנגלית)
↑  Lee, Jennifer 8 (2008-01-16). "Solving a Riddle Wrapped in a Mystery Inside a Cookie". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-06-20.
↑  ג'ניפר לי, Fortune Cookies are really from Japan. | The Fortune Cookie Chronicles, web.archive.org, ‏2008
↑  גרי אונו, Japanese American Fortune Cookie: A Taste of Fame or Fortune -- Part II | DiscoverNikkei.org, web.archive.org, ‏2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  CiNii: DA02746875  LCCN: n84068525  NDL: 00284502  VIAF: 135855092   WorldCat (עם VIAF): 135855092
נחמן ריבקין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בינואר 1947 (בן 78) ט' בטבת תש"ז אוסטריה
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 79  מפקד חטיבה 943
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון
 
נחמן ריבקין (נולד ב-1 בינואר 1947) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה, שכיהן כמפקד חטיבה 943, חטיבת שריון במילואים.
קורות חייו

ריבקין נולד במחנה פליטים באוסטריה להורים ששרדו את מלחמת העולם השנייה וגדל בכפר חב"ד למשפחה חב"דית מוכרת. עם גיוסו לצה"ל התנדב לסיירת מטכ"ל. והיה ללוחם הדתי הראשון ביחידה. לאחר טירונות צנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם בסיירת. בהמשך עבר קורס קצינים ושימש בשורת תפקידי פיקוד בחיל השריון. ריבקין פיקד על חטיבה 943, חטיבת שריון במילואים במלחמת לבנון הראשונה, ושמו נקשר להסתבכות בקרב סולטאן יעקוב. שימש קצין הגנה מרחבית באזור יהודה ושומרון.
נשוי למלכה ואב לשישה. אחד מבניו שירת גם הוא כקצין בסיירת מטכ"ל.
ריבקין מראשוני היישוב קדומים ומתגורר בו גם היום.