stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לקיחת החוק לידיים
בתרבות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. לא צוינו מקורות, וייתכן שמדובר במחקר מקורי והבנה אישית.
המוטיב הכללי של אכיפת החוק או אמות מידה צודקות שלא באמצעות מערכות החוק המקובלות עומד במרכזן של יצירות ספרותיות נודעות דוגמת "מיכאל קולהאס", "הרוזן ממונטה כריסטו", או סרטי קולנוע דוגמת "משאלת מוות" וסרטי ההמשך שנוצרו בעקבות הצלחתו. גם סדרות טלוויזיה דוגמת דקסטר עוסקות בלקיחת החוק לידיים.
היעדרה או כישלונה של מערכת החוק במערב הישן של אמריקה יצרה את הרקע להופעת המערבונים, וחלקם מבוססים על מוטיב לקיחת החוק לידיים או מאבקם של אנשי חוק במי שרוצים לקחת את החוק לידיים ולבצע מעשה לינץ'. גם הסרט "הארי המזוהם" וסרטי ההמשך שלו עוסקים באספקטים שונים של לקיחת החוק לידיים, במקרים אלה על ידי שוטרים הפועלים מתוך מערכת האכיפה, אך לא בהתאם לציוויים שלה.
בקומיקס, לקיחת החוק לידיים מקובלת בקרב גיבורי-העל והאנטי גיבורים: לדוגמה המעניש, אשר יוצא למסע נקמה באנשי המאפיה; באטמן, נוקם על רצח הוריו; יוצא דופן הוא קייסי ג'ונס, אשר שאב את השראתו מסדרות פשע.
גם הסרט "עין תחת עין" עוסק בבעיית לקיחת החוק לידיים בעת כישלון מערכת החוק להעניש את הפושעים.
ענישה בישראל

בית המשפט לרוב רואה בלקיחת החוק לידיים סיבה להחמיר עם הנאשם. במקרה בו בית משפט מחוזי הקל בעונשו של נאשם שהכה אדם שזרק עליו אבנים מכיוון שהנפגע "לא היה עובר אורח תמים", החמיר בית המשפט העליון בעונש ובין השאר כתב השופט אהרן ברק: "המשיב עשה דין לעצמו, ופגע בחשוד שהיה נתון למשמורת המשטרה. זוהי נטילת החוק לידיים, שאינה אלא התעמרות בחוק, זלזול בחוק והתעלמות ממנו. מי שנוטל את החוק לידיו נוטל לעצמו את הכוח – ללא זכות – להפר את החוק". בהתייחס לנקמת דם קבע בית המשפט העליון: "כידוע, נקמת דם אינה מהווה שיקול לקולה; והגיעה העת להחדיר זאת להכרתם של כל הנוגעים בדבר".
עם זאת, השופטים בישראל התלבטו באיזון הנכון בענישה של נאשמים על עבירות של פגיעה במי שפגע בהם או בקרוביהם. במקרה של כרמלה בוחבוט שהרגה את בעלה לאחר שסבלה מהתעללותו במשך שנים רבות ביקשו השופטים להקל בדינה אך מנגד ציינו:
אין לקפד את פתיל חייו של אדם, גם אם זה איבד צלם אנוש בהתנהגותו הבלתי אנושית. גם עבריין אלים ונתעב זכאי לכך שעונשו ייקבע בבית-משפט ורק בבית-משפט. גזר דיננו חייב לשקף את הנורמה האוסרת על קורבן של עבירה למצות בעצמו את הדין עם מי שפגע בו, אפילו הייתה הפגיעה קשה וממושכת... חייבים אנו לצערנו להיות ערים לכך כי מצויות במדינתנו נשים רבות ומצויים ילדים רבים, המכונים "נשים מוכות" ו"ילדים מוכים". מדי שבוע מובאים לפנינו מקרים מזעזעים של התעללות בעלים בנשותיהם והורים בילדיהם. אסור בהחלט לעורר את הרושם אצל קורבנות של אלימות כזו, כי ניתן למצוא פתרון פשוט ואלים למצוקתם על ידי שייקחו את החוק לידיהם ויפגעו במי שגורם לצרותיהם. אין להתעלם מהסכנה כי עונש קל מידי על מעשה כזה, ולא כל שכן על עבירה של קטילת אדם, עלול לעורר מחשבה כזו אצל קורבן זה או אחר של אלימות מתמדת. את זאת מחובתנו למנוע.
במקרהו של דוד מזרחי שדרס מחבל שדקר את אשתו אך לא גרם לו לפגיעה ממשית נחלקו השופטים לגבי העונש הראוי. השופט בן ציון גרינברגר, שפסק בדעת הרוב המקל, הביע את ההתלבטות במילים:
מחובתו של בית המשפט למנוע את האפשרות שעונש קל מדי עלול לעורר בציבור את המחשבה שקורבן עבירה יכול "לקחת את החוק לידיים". מאידך גיסא, נסיבותיו הספציפיות של המקרה הן כה חריגות באופיין וכה אינהרנטיות לקביעת העונש, עד כי לדעתי הן המכריעות את הכף.
לעומתו כתב בפסק דינו השופט צבי סגל:
ברי לנו כי מטבע הדברים ארכיון החיים של הנאשם זעק בגין המציאות הנוראית אליה נקלע ... עם זאת, כשבאים אנו לדון בעובי קורתה של הענישה ההולמת מקרה זה, אין ספק שעלינו לדאוג, בין השאר, גם לעקירתו של נוהג של עשיית דין עצמית בניגוד לחוק.
ראו גם

הגנה עצמית
לינץ'
נקמה
הערות שוליים

↑  אשר כהן, זהירות: בוואקום שיצרה המשטרה, אזרחים יקחו את החוק לידיים, באתר ישראל היום, 18 במאי 2021
↑  רמי שר-ישראל, ‏צמצום הזכות לעשיית דין עצמי, באתר גלובס, 26 באוקטובר 2003
1 2 3  משה חסדאי, אלימות ויג'ילנטית, באתר News1 מחלקה ראשונה, 19 בדצמבר 2011
1 2  Bateson, Regina (2020). The Politics of Vigilantism. Comparative Political Studies 54(6): pp. 923–955. ISSN 1552-3829
1 2  Vigilante. Merriam-Webster Dictionary, retrieved September 12, 2022
↑  vigilantism. Cambridge Dictionary, retrieved September 12, 2022
↑  פירוש המילה אדם שלוקח את החוק לידיו באנגלית, באתר מילון וליש. אוחזר ב-12 בספטמבר 2022
↑  Image 2 of The North star (Rochester, N.Y.), August 15, 1850. Lehigh Register. Allentown, Pennsylvania. August 29, 1850. p. 2. Library of Congress, Chronicling America. Retrieved September 12, 2022
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף כ"ז, עמוד ב'.
↑  ראו למשל ע"פ 10601/08 שלומי סבירו נ' מדינת ישראל
↑  ע"פ 4884/92
↑  ע"פ 6563/96 ויסאם עזאם נ' מדינת ישראל
↑  דברי בית המשפט המחוזי כפי שצוטטו בערעור: ערעור פלילי מס' 6353/94, כרמלה בוחבוט נגד מדינת ישראל
↑  תפ"ח 40044-01-11 מדינת ישראל נגד מזרחי
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
חטיפת הרכבת בבלוצ'יסטן (2025)

| חלק מהסכסוך בבלוצ'יסטן (אנ') |
| --- | --- |

רכבת של Jaffar Express, תצלום מ-2021
 תאריך:  11 במרץ 2025 בסביבות 13:15 (זמן מקומי)
 מטרה:  אזרחים, אנשי ביטחון
 קואורדינטות:  29°38′47″N 67°34′15″E﻿ / ﻿29.646388888889°N 67.570833333333°E﻿ / 29.646388888889; 67.570833333333
 סוג:  חטיפה, לקיחת בני ערובה, ירי המוני, הפצצות, קרב יריות, מארב
 נשק:  מטעני צד, משגרי רקטות, כלי נשק אוטומטיים, חגורות נפץ, רובי צלפים
 הרוגים:  31 אנשים (לא כולל המחבלים)
 פצועים:  38 אנשים
 מבצע:  צבא שחרור בלוצ'יסטן
 מספר מפגעים:  33
 מפגעים הרוגים:  33
  (למפת פקיסטן מוגדלת) אסלאמאבאד רוואלפינדי קראצ'י לאהור פייסלאבאד מולטאן פשאוור היידראבאד כוויתה הודו סין קשמיר אפגניסטן טורקמניסטן איראן הים הערביחטיפת הרכבת בבלוצ'יסטן(למפת פקיסטן רגילה) אסלאמאבאד רוואלפינדי קראצ'י לאהור פייסלאבאד מולטאן פשאוור היידראבאד כוויתה הודו סין קשמיר אפגניסטן טורקמניסטן איראן הים הערביחטיפת הרכבת בבלוצ'יסטן
 
חטיפת הרכבת בבלוצ'יסטן התרחשה ב-11 במרץ 2025. החוטפים, מארגון ה-BLA (צבא שחרור בלוצ'יסטן), דרשו שחרור אסירים פוליטיים בתמורה לשחרור בני הערובה. בתגובה ממשלת פקיסטן החליטה לשלוח את הכוחות המזוינים של פקיסטן למבצע לשחרור החטופים, שבמהלכו נהרגו לפחות 64 בני אדם, בהם 18 חיילים, 33 מהחוטפים, והשאר אזרחים.
החטיפה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ב-11 במרץ 2025 יצאה רכבת הנוסעים הפקיסטנית ג'אפר אקספרס מכוויתה לפשאוואר, כאשר על סיפונה שהו לפחות 380 נוסעים. במהלך הנסיעה נחטפה הרכבת על ידי צבא השחרור של בלוצ'יסטן (BLA), כאשר התוקפים פוצצו חומרי נפץ במנהרות ועל פסי הרכבת, ולאחר מכן פתחו באש על הרכבת, מה שהקשה על השלטונות להתערב בשטח הררי. הארגון הציב לממשלת פקיסטן אולטימטום בן 48 שעות, בו דרשו לשחרר אסירים פוליטיים בלוצ'יסטנים, ובאם הממשלה תסרב, הם יחלו להוציא להורג את בני הערובה (שאת חלקם הם שחררו).
בלילה שבין ה-11 ל-12 במרץ, הכוחות המזוינים של פקיסטן פתחו במבצע בשם הקוד "Operation Green Bolan", במהלכו פשטו על הרכבת החטופה מספר פעמים, בסופו של דבר שחררו 354 בני ערובה והרגו את 33 החוטפים מטעם BLA. לפי גורמים פקיסטניים, לפחות 64 בני אדם, בהם 18 חיילים ו-33 תוקפים, נהרגו בהתקפה, ו-38 נוספים נפצעו. ה-BLA התעקש כי הסכסוך נמשך וכי הם הוציאו להורג כ-50 בני ערובה, בניגוד להצהרות של פקידים פקיסטניים.
בתגובה לחטיפה, המפלגות הפוליטיות הפקיסטניות קיבלו פה אחד החלטה המגנה אותה במהלך ישיבת האספה הלאומית. שהבז שריף, ראש ממשלת פקיסטן, גינה את החטיפה וכינה אותה כ"מעשה פחדני", ושלח תנחומים למשפחות הקורבנות.
חטיפת הרכבת האזרחית על ידי BLA גונתה על ידי גורמים בינלאומיים, שהביעו את תמיכתם בפקיסטן ונגד הטרור. אפגניסטן והודו, לאחר שהואשמו באופן היסטורי בסיוע ל-BLA על ידי פקיסטן, הכחישו שתיהן טענות למעורבות בתקיפה, ודחקו בה להפסיק להאשים מדינות אחרות בבעיות הפנימיות שלה.
בעקבות התקיפה יישמה פקיסטן תוכנית להגברת כוחות הסיור במערכות הרכבת השונות במדינה ובידוק יסודי יותר של הנוסעים ורכבי ההובלה כדי למנוע התקפות דומות.
הערות שוליים

↑  ynet והסוכנויות, הסתיימה דרמת בני הערובה ברכבת בפקיסטן: "33 מחבלים ו-21 חטופים נהרגו", באתר ynet, 12 במרץ 2025
↑  שמואל קוגן, חטיפת הרכבת בפקיסטן: 50 בני ערובה הוצאו להורג, באתר עכשיו 14
↑  ציקי ברנדוין, חטיפת הרכבת בפקיסטן: 50 בני ערובה הוצאו להורג, באתר ערוץ 7, 12 במרץ 2025
לוגי

ערך זה עוסק בערוץ טלוויזיה. אם התכוונתם לטיעון הגיוני ותקף, ראו .
| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 קטגוריה:  ילדים, מדע וטכנולוגיה
 סוג:  ערוץ טלוויזיה פרטי
 תאריך השקה:  17 באוגוסט 2003
 בעלות:  נגה תקשורת (מקבוצת RGE)
 שפה:  עברית
 משרד ראשי:  הרצליה
 אזור קליטה:  ישראל
 שיטת שידור:  OTT, PAL, DVB
 הצפנה:  וידאוגרד
 זמינות
 חבילה:  "HOT": ‏17 באוגוסט 2003 – 1 בינואר 2018 • 20 בפברואר 2023 - הווה   "BIGI": אוקטובר 2020 - הווה  "סלקום tv": ‏ספטמבר 2017 - הווה   FreeTV: אפריל 2023 - הווה בעבר: "yes": ‏2007 – 1 בינואר 2017
 HOT:  אפיק 334 + SVOD (גם בNEXT TV
 yes:  SVOD (גם ב-STING+)
 סלקום TV:  אפיק 74 + VOD
 
 http://www.logitv.co.il/
ערוץ לוגי הוא ערוץ טלוויזיה המשודר בשירותי הסטרימינג "BIGI" וב-FreeTV, בסלקום tv באפיק 74, ב-HOT וב-NEXT TV באפיק 334.
ב-1 בינואר 2017, עקב מחלוקת תקציבית בין חברת RGE ו-yes, סיים לוגי את שידוריו ב-yes, יחד עם ערוץ הילדים, והוחלף בערוץ של חברה אחרת בשם WIZ (מבית היוצר של ערוץ "הופ!").
ב-3 בדצמבר 2017, הודיעה חברת HOT שלא תחדש את החוזה שלה עם ערוץ הילדים ולוגי. בעקבות ההחלטה, ב-1 בינואר 2018, הערוץ סיים את שידוריו ב-HOT, יחד עם ערוץ הילדים והפך לערוץ בלעדי למנויי "פרטנר tv" ו"סלקום tv".
ב-26 בדצמבר 2019 תוכני הערוץ חזרו ל-VOD של yes ביחד עם תוכני ערוץ הילדים. ב-23 בפברואר 2020 תוכני הערוץ חזרו גם ל-VOD ב-HOT.
ב-31 בדצמבר 2021 סיים הערוץ את שידוריו בפרטנר tv.
ב-20 בפברואר 2023 הערוץ חזר לשדר בחברת HOT באפיק 334.
מסוף אוגוסט 2024 ספריית SVOD של תוכני הערוץ זמינה בספריות הפרימיום ב-STING+
מאפייני הערוץ

בערוץ משודרות בו תוכניות מדע והעשרה, המכוונות לילדים ולנוער.
בערוץ מספר רב של תוכניות רכש ומקור המנסות ללמד את הצופים בהן עובדות ותהליכים מדעיים או להעביר מסרים חינוכיים הקשורים למדע, תוך כדי הדגמת שיטות מדעיות למיניהן או ניסויים ותיאוריות שונות בתחום.
התוכניות הן לרוב סדרות עלילתיות מונפשות בכיכובם של ילדים ונוער או תוכניות אולפן ואירוח שבהן מתארחים ילדים ונוער לצד אנשי מקצוע.
הערוץ התחיל לפעול ב-17 באוגוסט 2003.
בתחילת דרכו (בה שודר בכבלים בלבד) מותג הערוץ כחיבור בין ערוץ הילדים וערוץ 8, ערוץ המשדר תוכני מדע, טכנולוגיה, טבע והיסטוריה.
סמלילו עוצב כשילוב של סמלם של "ערוץ הילדים" וערוץ 8.
בשנתו הראשונה הערוץ שובץ באפיק 7 (בין ערוץ הילדים שהיה באפיק 6 לבין ערוץ 8), ובהמשך עבר לאפיק 81 בה פעל עד 20 בנובמבר 2017, שבה החל לפעול באפיק 73 עד לירידתו ב-1 בינואר 2018.
ב-18 ביולי 2007 הודיעה חברת yes כי חתמה על הסכם שידור הערוץ וכי תשדר אותו החל מה-1 באוגוסט 2007 באפיק 48.
מינואר 2013 עד ה-1 בינואר 2017 שודר הערוץ באפיק 92.
ב-1 בינואר 2017 חברת yes הפסיקה את שידורי ערוץ לוגי וערוץ הילדים עקב סכסוך עם חברת RGE.
ב-21 ביוני 2017 ערוץ "לוגי" עלה לשידור בחברת Partner tv.
ב-24 בספטמבר 2017 ערוץ "לוגי" עלה לשידור בחברת סלקום tv.
ב-1 בינואר 2018 חברת HOT הפסיקה את שידורי ערוץ "לוגי" ו"ערוץ הילדים".
ב-30 במאי 2019 תוכני הערוץ ירדו משירות ה-VOD של HOT.
ב-26 בדצמבר 2019 תוכני הערוץ עלו בחזרה לשירות yesVOD KIDS יחד עם תוכני ערוץ הילדים, וב-23 בפברואר 2020 תוכני הערוץ חזרו גם ל-HOT VOD Young.
ב-1 בספטמבר 2021 תוכני הערוץ ירדו מה-VOD בחברת פרטנר TV, וב-31 בדצמבר 2021 סיים הערוץ את שידוריו בפרטנר tv.
ב-20 בפברואר 2023 הערוץ חזר לשדר בחברת HOT, באפיק 334.
ב-6 בנובמבר 2024 עלתה ספריית הערוץ בחברת NEXT TV.
סמלילי הערוץ לאורך השנים

הסמליל הראשון של ערוץ לוגי בין 2003 ל-2004
הסמליל השני של ערוץ לוגי בין 2004 ל-2005
הסמליל השלישי של ערוץ לוגי בין 2005 ל-2009
הסמליל הרביעי של ערוץ לוגי בין 2009 ל-2014
סדרות מקור

ילדי הים האדום
המערכת
מה שלמה?
האחים דה גמה
המובילים
הידוענים
נשרים
שחק אותה סשו
לוגיקון
הכיתה המעופפת
המועדון של לוגי
בלי גרביים
100 בתנ"ך
בעקבות הסיפורים הקסומים
ירון גאון
זוטי בלוגי
המערכת
לורי וגוטשלק
בית ספר למכשפים
מנדלבאום בלש פרטי (עונה 2)
מבצע קיפוד
שווה לנסות
תעלומות מהאגדות
אוטוגלידה
המהדורה הצעירה
שני מומחים וטמבל
Hero Elementary
חכמולוגי
סחרחורת
תיק יהלום
מקס ומוזה
בלוגי
בואו נצייר קומיקס
יער ההרפתקאות
סדרות רכש

מלכודת הזמן (אנ')
היה היה והחיים
ג'ורג' הסקרן
למה ומדוע
ג'רונימו סטילטון
מרדף ברשת
אחים וחיות אחרות
אי הממותות
אאוץ'
וטרינרים צעירים
שון כבשון
סוסלנד
אגדת פנג הלבן
ד"ש מבסטר
לילי המכשפה
אוטובוס הקסמים
אנטול
ג'ורג מלך הג'ונגל
אנימליה
חללית הזמן
ספירו ופנטזיו
טופו
מובי דיק
לאן נעלמה כרמן סנדייגו?
אבודים במעבדה
מורים רוחניים
כרמן סנדייגו
מרתה מדברת
דן מדען
כוח מילולית (אנ')
עולמו של ביקמן
השלישייה (אנ')
גוגי ומגוגי
ארתור
קריפי קריצ'ר
ארט נינג'ה
מתחת לאף
תעלומות מתחת לאף
אינאמי
עבודת החלומות (משודרת גם בערוץ 13)
בישול מדעי
וואו! זה מדהים
אגדות אלף לילה ולילה
אוזי ודריקס
חבורת נוטרי
אמדאוס
קדימה לונה! (אנ')
ללכת עם דינוזאורים
המרוץ לעוגה
מה אתה יודע? (אנ')
נקודה למחשבה בתור הרעיון של הוגו
דרווין וניוטס
לוק הנוסע בזמן
זואי ומיילו
טרופותי
טרופותי הבת
טרמפ על המטאטא
סנדרה בלשית מהאגדות
בריינפופ - תום ומובי
סופרבוק
ילדי הפעמון
ראו גם

נגה תקשורת
ערוץ הילדים
ערכים על תוכניות וסדרות בערוץ לוגי
ערוץ הירו
הערות שוליים

↑  נועה פרייס‏, מתגרשים מ-RGE: יס משיקה 2 ערוצי ילדים חדשים, באתר וואלה, 11 בדצמבר 2016.
↑  נועה פרייס‏, אחרי הפרידה מיס: ערוצי הילדים של RGE יעלו בסלקום tv, באתר וואלה, 24 בספטמבר 2017
↑  לאחר 28 שנים של שידור - HOT מתכוונת להוריד את ערוץ הילדים; יוחלף בערוץ בהפקת של חיים סלוצקי, באתר כלכליסט, 27 ביולי 2017
↑  מיטב סדרות ערוץ הילדים ולוגי עכשיו ב-VOD KIDS STORE באתר yes
↑  צופי HOT מרוויחים בענק: משיקה ארבעה ערוצי טלוויזיה חדשים, באתר אייס, 19 בפברואר 2023
↑  אביבה קרול, ‏חברות הכבלים מעלות ערוץ מדע והעשרה שמיועד לילדים - "לוגי", באתר גלובס, 14 באוגוסט 2003
↑  ליאור ליברובסקי‏, לוגי - עכשיו גם ב-yes, באתר וואלה, 18 ביולי 2007
↑  הודעות כלליות, ערוץ לוגי משיק אריזה גרפית חדשה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 7 בספטמבר 2009
↑  הסדרה שודרה בשתי עונות: אחת בערוץ הילדים והשנייה ב"לוגי"
מתוך צילומי "תעלומות מהאגדות"
רוברט פלויד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 ביוני 1936 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  25 בספטמבר 2001 (בגיל 65) סטנפורד, ארצות הברית 
 שם לידה:  רוברט וילובי פלויד Robert Willoughby Floyd
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת שיקגו 
 מעסיק:  אוניברסיטת קרנגי מלון, אוניברסיטת סטנפורד 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1976)  פרס חלוץ המחשב (1991)  פרס טיורינג (1978)  עמית ACM (1994) 
 
רוברט ו. פלויד (נולד כרוברט וילובי פלויד; 8 ביוני 1936 – 25 בספטמבר 2001) היה מדען מחשבים אמריקאי. תרומותיו כוללות את התכנון אלגוריתם של פלויד-ורשל (בלתי תלוי בסטיבן וורשל (אנ')), אשר מוצא ביעילות את כל מסלולי הקצר ביותר בתורת הגרפים, ואת עבודתו בתחום ניתוח מחרוזות; אלגוריתם פלויד לאיתור מחזורים לאיתור מחזורים ברצפים מיוחס לו גם כן. במאמר מבודד אחד, הציג את המושג החשוב של פיזור שגיאות להדפסת תמונות, הידוע גם בתור השתקפות פלויד-שטיינברג (אנ'). הוא היה חלוץ בתחום אימות תוכנה באמצעות הצהרה לוגית עם מאמרו מ-1967 הקצאת משמעות לתוכניות. זו הייתה תרומה למה שלימים הפך ללוגיקת הור (אנ'). פלויד זכה בפרס טיורינג בשנת 1978.
ביוגרפיה

פלויד נולד בניו יורק וסיים את לימודיו בתיכון בגיל 14. באוניברסיטת שיקגו, קיבל תואר ראשון במדעי הרוח בשנת 1953 (כשהיה בן 17 בלבד) ותואר ראשון שני בפיזיקה בשנת 1958. פלויד היה שותף לחדר עם קרל סייגן.
פלויד הפך לחבר צוות בקרן מחקר ארמור (כיום מכון המחקר IIT) במכון הטכנולוגי של אילינוי (אנ') בשנות ה-50. בתחילת שנות ה-60, הפך למפעיל מחשבים והחל לפרסם מאמרים רבים, כולל בתחום הקומפיילרים (במיוחד ניתוח מחרוזות). הוא היה חלוץ בדקדוקי העדפת אופרטורים ומיוחס לו ייסוד תחום הסמנטיקה של שפות תכנות (אנ') במאמרו משנת 1967. הוא מונה לפרופסור חבר באוניברסיטת קרנגי מלון בגיל 27, והפך לפרופסור מן המניין באוניברסיטת סטנפורד שש שנים מאוחר יותר. הוא השיג משרה זו ללא תואר דוקטור לפילוסופיה.
הוא היה חבר בפדרציה הבינלאומית לעיבוד מידע (אנ') בקבוצת עבודה IFIP 2.1 בנושא שפות אלגוריתמיות וחשבון, אשר פירטה, מתחזקת ותומכת בשפות התכנות ALGOL 60 ו־ALGOL 68.
הוא נבחר לעמית של האקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים ב-1974.
הוא זכה בפרס טיורינג בשנת 1978 "על כך שהייתה לו השפעה ברורה על מתודולוגיות יצירת תוכנה יעילה ואמינה, ועל כך שסייע בהקמת תתי תחומים חשובים במדעי המחשב: תיאוריה של פירוס, סמנטיקה של שפות תכנות, אימות תוכנה אוטומטי, סינתזת תוכנה אוטומטית, וניתוח אלגוריתמים."
פלויד עבד בשיתוף פעולה הדוק עם דונלד קנות', במיוחד כעורך הראשי של ספרו החלוצי The Art of Computer Programming (אנ'), והוא האדם שמוזכר הכי הרבה בספר זה. הוא היה שותף לכתיבת הספר The Language of Machines: an Introduction to Computability and Formal Languages עם ריצ'רד ביגל. פלויד הנחה שבעה דוקטורנטים.
פלויד התחתן והתגרש פעמיים, תחילה עם יאנה מ. מייסון ואחר כך מדעני המחשב כריסטיאן פלויד, והיו לו ארבעה ילדים. בשנותיו האחרונות סבל ממחלת פיק, מחלה ניוונית עצבית, ולכן פרש לפנסיה בתחילת 1994.
פלויד היה נשוי וגרוש פעמיים, פעם עם יאנה מ. מייסון ופעם נוספת עם מדענית המחשב קריסטיאן פלויד (אנ'), ולהם היו ארבעה ילדים. בשנותיו האחרונות סבל ממחלת פיק (אנ'), מחלה נוירודגנרטיבית (אנ'), ולכן פרש לגמלאות בשנת 1994.
התחביבים שלו כללו טיולים, והוא היה שחקן שש בש נלהב:
פעם היינו תקועים בשדה התעופה של שיקגו או'האר במשך שעות, מחכים למטוס שיצא, בשל סופת שלג. כשישבנו ליד השער שלנו, בוב שאל אותי באופן לא פורמלי, "אתה יודע לשחק בקגמון?" עניתי שאני יודע את הכללים, אבל למה הוא רוצה לדעת? בוב אמר שמהיות לנו מספר שעות לחכות, אולי כדאי שנשחק כמה משחקים, כמובן על סכום קטן. הוא אז הוציא את סט הבקגמון מהמזוודה שלו.
אבי לימד אותי הרבה דברים. אחד מהם היה להיזהר מכל אחד שמציע משחק ביליארד על כסף, ואז פותח תיק שחור ומתחיל להרכיב מקל ביליארד. הבנתי שהעצה הזאת תקפה לכל אחד שנוסע עם סט בקגמון משלו. אמרתי לבוב שאני לא אשחק על כסף, בשום אופן. הוא ניסה קצת, אבל לבסוף אמר "טוב". במקום זאת הוא נתן לי שיעור חינם באומנות ובמדע של משחק בקגמון.
הייתי צודק כשסרבתי לשחק איתו על כסף — בכל סכום. השיעור היה מהנה. גיליתי מאוחר יותר שמשך שנים הוא עבד על ללמוד את המשחק. הוא לקח את משחק הבקגמון מאוד ברצינות, חקר את המשחק ואת המתמטיקה שלו, והיה כמעט מקצוען. אני חושב שזה היה יותר מתחביב. כמו במחקרו, בוב לקח את מה שהוא עשה ברצינות, וזה תואם לחלוטין שהוא היה מצוין בבקגמון.
— ריצ'רד ג'. ליפטון (אנ').
פרסומים נבחרים

Floyd, Robert W. (1967). "Assigning Meanings to Programs" (PDF).  In Schwartz, J.T. (ed.). Mathematical Aspects of Computer Science. Proceedings of Symposium on Applied Mathematics. Vol. 19. American Mathematical Society. pp. 19–32. ISBN 0821867288.
Floyd, Robert W.; Knuth, Donald Ervin (1970). The Bose-Nelson sorting problem. Stanford, California: Computer Science Department, Stanford University.
Floyd, Robert W.; Smith, Alan J. (1972). A linear time two tape merge. Stanford, California: Computer Science Department, Stanford University. OCLC 71469179.
Floyd, R. W. (1979). "The paradigms of programming". Communications of the ACM. 22 (8): 455. doi:10.1145/359138.359140.
Floyd, Robert W.; Ullman, Jeffrey D. (1980). "The Compilation of Regular Expressions into Integrated Circuits". NASA Sti/Recon Technical Report N. Fairfax County, Virginia: Ft. Belvoir: Defense Technical Information Center. 81: 12334. Bibcode:1980STIN...8112334F.
Floyd, Robert W.; Beigel, Richard (1994). The Language of Machines: an introduction to computability and formal languages. New York: W H Freeman & Company. ISBN 978-0-7167-8266-7.
לקריאה נוספת

Knuth, Donald E. (בדצמבר 2003). "Robert W Floyd, In Memoriam". ACM SIGACT News. 34 (4): 3–13. doi:10.1145/954092.954488. {{cite journal}}:  (עזרה)
Knuth, Donald E. "Memorial Resolution: Robert W. Floyd (1936–2001)" (PDF). Stanford University Faculty Memorials. Stanford Historical Society. אורכב מ-המקור (PDF) ב-12 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
אחשוורוש (ציור של מאוריצי גוטליב)

אחשוורוש (היהודי הנודד)
אחשוורוש (היהודי הנודד) הוא ציור שמן מאת הצייר הפולני-יהודי מאוריצי גוטליב, שנוצר בשנת 1876. הציור נחשב לאחת היצירות הבולטות של גוטליב, ומשקף את עיסוקו בזהות יהודית, גלות ומצבו הנפשי. הציור שמור באוסף המוזיאון הלאומי בקרקוב. חתום ומתוארך בפינה השמאלית התחתונה: מ גוטליב, 1876.
תיאור הציור

הציור מתאר דמות מלכותית, המזוהה עם אחשוורוש, אך גם עם דמותו הסמלית של היהודי הנודד. הדמות עונדת כתר זהב ומוצגת במצב של עייפות או מלנכוליה, כאשר ראשה נשען על משענת אדומה. תווי פניו של הדמות מזכירים דיוקן עצמי של מאוריצי גוטליב, מה שמרמז על זיקה אישית של האמן לנושא.
הרקע עשיר בגוונים חמים ודרמטיים, בעוד הדמות עצמה עטויה בבגדים כהים, מה שיוצר ניגודיות המדגישה את האווירה הקודרת של הציור. ההבעה על פניו של אחשוורוש משדרת עצבות והרהור עמוק, מה שמעניק ליצירה נופך רגשי חזק.
משמעות ופרשנות

הציור נושא רבדים של משמעות היסטורית ותרבותית. מחד, אחשוורוש הוא דמות היסטורית מהמסורת היהודית והפרסית, מלך שהופיע במגילת אסתר. מאידך, יש הרואים בציור ביטוי לדמות היהודי הנודד – סמל לגלות היהודית ולחיפוש המתמשך אחר בית ושייכות.
שימושו של גוטליב בדיוקנו העצמי בציור זה עשוי לרמוז על תחושותיו האישיות כיהודי בפולין של המאה ה-19, כאשר זהות יהודית ושייכות תרבותית היו סוגיות מרכזיות בחייו.
רקע היסטורי

מאוריצי גוטליב (1856–1879) היה אחד הציירים היהודים הראשונים שהשתלבו בעולם האמנות האירופי. הוא למד באקדמיות לאמנות בקרקוב ובווינה, ונחשב לאחד החלוצים שהציגו דימויים יהודיים באמנות האירופית. למרות מותו בגיל צעיר, יצירותיו ממשיכות לעורר עניין רב.
מקומו של הציור ביצירת גוטליב

אחשוורוש (היהודי הנודד) הוא חלק מסדרת ציורים בהם גוטליב עסק בזהות היהודית וההיסטוריה היהודית, לצד יצירות כמו "שיילוק וג'סיקה" ו"יהודים בתפילה ביום כיפור". בציור זה, כמו ביצירותיו האחרות, ניכר השילוב בין טכניקה אירופית קלאסית לבין נושאים יהודיים עמוקים.
ראו גם

מאוריצי גוטליב
היהודי הנודד
אחשוורוש במגילת אסתר
רביב צולר

| --- | --- |

 לידה:  7 במרץ 1964 (בן 61) דליה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  רמת אפעל, ישראל
 ידוע בשל:  נשיא ומנכ"ל ICL Group לשעבר
 השכלה:  אוניברסיטת ג'ורג'יה  אוניברסיטת תל אביב תואר ראשון בכלכלה אוניברסיטת תל אביב, לימודי תואר שני בכלכלת עסקים
 תפקיד:  נשיא ומנכ"ל ICL Group (עד מרץ 2025)
 בת זוג:  מירי צולר
 
רביב צולר (נולד ב-7 במרץ 1964) הוא מנהל ישראלי, שכיהן כנשיא ומנכ"ל ICL Group משנת 2018 עד 2025. קודם לכן שימש כמנכ"ל חברת איי.די. איי. חברה לביטוח. בשנת 1999 ניהל את הקמת נס טכנולוגיות, ושימש כנשיא ומנכ"ל החברה עד שנת 2007.
ביוגרפיה

צולר נולד וגדל בקיבוץ דליה. בן לאורי צולר, פרופסור לכימיה אורגנית במכללת אורנים, ולתמר, פסיכולוגית. בגיל 13 עברה משפחתו לחיפה. בתיכון למד בבסמ"ת בחיפה. בנעוריו עבר עם הוריו לארצות הברית ושם למד בתיכון עיוני ולמד שנה אקדמית באוניברסיטת ג'ורג'יה.
כשחזר לישראל שירת כקצין בחיל הים.
השלים בהצטיינות לימודי תואר ראשון בכלכלה ובחשבונאות באוניברסיטת תל אביב. שימש במשך מספר שנים כמרצה זוטר באוניברסיטה זו.
ב-1989–1991 התמחה בראיית חשבון במשרד שחק ושות' (כיום חלק מ-PWC), והוא רואה חשבון מוסמך. בשנת 1991 פתח את משרד רואי חשבון צולר, רדיאנו ושות'. לאחר מספר שנות פעילות בתחומי מימון וכלכלה עבר לשוק הפיננסי הציבורי והיה בין מייסדי בית ההשקעות איפקס-מוטבים, לימים דש-איפקס.
ביוזמת המשקיע זאב וולפסון ניהל בשנת 1999 את הקמת חברת נס טכנולוגיות כמיזוג של בתי תוכנה אחדים, ושימש כנשיא ומנכ"ל החברה עד שנת 2007. החברה הונפקה בנאסד"ק בשנת 2004. בתקופתו כמנכ"ל, החברה צמחה בקצב מהיר, הקימה פרויקטים גדולים (למשל: הקמת מערכת SAP ERP בממשלה ובחברות המובילות בישראל, פרויקט "נט המשפט", מערכת מחו"ג של עיריית ת"א, מערכות בנקאיות ועוד), והפכה לחברה גלובלית. בתקופתו, נס טכנולוגיות קיבלה את פרס ביטחון ישראל, על פיתוח מערכת מודיעין חזותי.
בשנים 2007–2008 כיהן כיו”ר חברת כלל פיננסים חיתום.
בשנת 2008 מונה למנכ"ל איי.די. איי. חברה לביטוח, מפעילת המותג "ביטוח ישיר". החברה הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב בשנת 2012.
בתקופת כהונתו גדל שווי החברה מ־450 מיליון ל־3.5 מיליארד ש"ח.
בשנת 2018 סיים את תפקידו בחברה ומונה לנשיא ומנכ"ל ICL Group. בדצמבר 2024 הודיע על כוונתו לפרוש מתפקידים אלה. במרץ 2025 סיים את תפקידו והוחלף על-ידי אלעד אהרונסון.
משנת 2012 ועד שנת 2019 כיהן בהתנדבות כיו"ר הפרויקט הלאומי לקהילה האתיופית בישראל.
בקיץ 2023 מונה לסגן-יו"ר איגוד הדשנים הבינלאומי (IFA) וליו"ר ועדת הכספים של הארגון.
הוא חבר בדירקטוריון המכללה האקדמית בווינגייט.
צולר מתגורר ברמת אפעל, נשוי למירי, יועצת זוגיות ומגשרת, ולהם שתי בנות.
הוקרה

בשנת 2004 קיבל צולר פרס ממרכז מקס פרלמן של בית הספר למוסמכים בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב על מצוינות בניהול גלובלי.
בשנת 2007 קיבל פרס על מפעל חיים בהיי-טק מהמרכז הישראלי לניהול.[דרוש מקור]
בשנים 2010 ו-2014 הוביל את חברת ביטוח ישיר לזכיות בפרס ההצטיינות בשירות של המרכז הישראלי לניהול ובשנת 2015 לתואר המעסיק החברתי לפי בחירת העיתון "כלכליסט".[דרוש מקור]
בשנת 2016 נבחר על ידי העיתון "כלכליסט" למקום השמיני בין המנהלים הטובים בישראל, בשנת 2017 נבחר למקום ה-2 ברשימה, בשנת 2021 נבחר למקום ה-34 ברשימה ובשנת 2022 נבחר למקום ה-29.