stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ממלכת החשמונאים
תרבות > זרמים ביהדות בתקופת החשמונאים > יחסים בין ההנהגה לפרושים

בתחילת ימי הממלכה החשמונאית גילו הפרושים אהבה וכבוד לחשמונאים, וגם בהמשך היו שליטים שהייתה להם העדפה ברורה לפרושים. כך למשל הפרושים היו אהודים במיוחד על השליטים שנהו אחר הרוחניות, כמו יוחנן הורקנוס הראשון (עד שנוצר הקרע בסוף ימיו) ושלומציון המלכה. ואולם, באופן כללי, היחסים בין הפרושים לשלטון הידרדרו לאורך הזמן. בין הגורמים השונים להידרדרות זו, נמצאים מדיניות הכיבושים של ממלכת חשמונאי, הנאת השכבה העשירה משלל הכיבושים, חוסר הסכמה בנוגע למדיניות של גיור בכפייה, ולקיחת סמכויות שיפוט נרחבות, העסקת צבא שכירים, והשפעת התרבות ההלניסטית שהלכה והחריפה.
בסוף ימיו של יוחנן הורקנוס נוצר קרע בינו לבין חכמי הפרושים ככל הנראה בעקבות רצונו לחזק את מעמדו כשליט יחיד, ובדומה למלכים ההלניסטים - להרחיב את סמכויותיו וליטול לעצמו גם סמכויות חקיקה ושיפוט. הקרע בין מנהיגי הפרושים לבית חשמונאי החמיר בימי אלכסנדר ינאי, בגלל תהליכים של אימוץ התרבות ההלניסטית שהיו מובהקים מאוד בתקופת שלטונו התנהלות ממלכתו של ינאי לא התאימה לציפיות שהיו לפרושים ממדינה יהודית. לדעתם, הממלכה הייתה צריכה להתנהל על פי חוקי התורה ואילו חצרו של ינאי דמתה לחצר הלניסטית יותר מאשר לחצר של מלך יהודי. בנוסף הפרושים התנגדו לכך שהכתיר עצמו למלך, אף על פי שלא שייך לשושלת דוד.
הקרע בין בית חשמונאי לפרושים התמתן בימי המלכה שלומציון אלכסנדרה. ימי שלטונה היו ימים של שיתוף פעולה בין בית חשמונאי לבין הפרושים. זאת כיוון שחלקה את סמכויות המלוכה והכהונה בין שני בניה, דבר שהיה אחר מגורמי המחלוקת בין הפרושים לשליטי חשמונאי שנהגו לערב את סמכויות אלו.
תרבות > זרמים ביהדות בתקופת החשמונאים > יחסים בין ההנהגה לצדוקים

בימי כוהני בית חשמונאי הקבוצה הצדוקית בחברה תמכה והשתלבה בשלטונו של בית חשמונאי. הם העניקו חשיבות רבה למדינה החשמונאית. נטלו חלק בחיים המדיניים והצבאיים, וניהלו קשרים הדוקים עם ההנהגה החשמונאית. הדבר נבע מרצונם לשמור על מעמדם הגבוהה בחברה, ובאינטרס של בית חשמונאי לקשור איתם קשר מהיותם קבוצת "האצולה" המבוססת בחברה.
הצדוקים תמכו במדינויות שונות שבצעה הממלכה החשמונאית מתוך אינטרסיים אישיים לשלל וכוח: כמו מדינות הכיבוש. בין הגורמים שהביאו להתקרבות בין הצדוקים לשלטון הייתה החמרת השסע בין השלטון לפרושים.
תרבות > זרמים ביהדות בתקופת החשמונאים > יחסים בין ההנהגה לאיסיים

יחסם של האיסיים אל שלטון החשמונאים היה עוין. האיסיים התנגדו לאיחוד הכהונה הגדולה והשלטון המדיני בידי השליטים החשמונאים. הם טענו שהשלטון החשמונאי פוגע בקדושת בית המקדש, שהשלטון מושחת ומעוות את הדת היהודית, וראו בהם כופרים.
מורשת המדינה החשמונאית

על אף שחלק מכיבושיה של המדינה החשמונאית ירדו לטמיון עם כיבושי פומפיוס. לממלכה זו הייתה תרומה גדולה לכך שהיהודים היו החלק החשוב באוכלוסיית ארץ ישראל, ושהאזורים שישבו בהם: יהודה, אדום, עבר הירדן היהודי והגולן, היו יהודים לגמרי מבחינה תרבותית. ללא קינים של מתייוונים או אוכלוסייה הלניסטית. על פי פרופ' הר הכוח והרוח היהודי האיתן שגובש בתקופה זו, איפשרו לעם היהודי להתקיים תחת השלטון הרומי מאות שנים בתנאים קשים, ונוצרו היסודות לקיום היהודי גם בתקופת הגלות.
המדינה החשמונאית הריבונית הייתה ליהודים מקור השראה למרידות בתקופה הרומית. בתלמוד ובמדרשים נשתמרו עדויות כי היהודים קיוו באותה תקופה שיצליחו להסיר את עולה של רומא, כשם שהחשמונאים הצליחו להסיר את עולה של האימפריה הסלאוקית. כך למשל, קרב בית חורון שבו הובס הנציב הסורי קסטיוס גאלוס בראש הלגיון השנים עשר פולמינטה, הוא למעשה שיחזור של קרב בית חורון שבו ניצח יהודה המכבי את צבאו של סירון, 232 שנים לפני כן.
בדברי חז"ל החשמונאים הועמדו בשורה אחת עם מנהיגי ישראל שהחזיקו מעמד במצבים קשים ותרמו להישרדותו של העם היהודי. בתקופת הגלות הארוכה, קיומה של המדינה החשמונאית הריבונית עורר תקווה שגלגלי ההיסטוריה יחזרו על עצמן, ועם ישראל יצא שוב משעבוד מלכויות ויהיה עצמאי כמקדם. יחס חיובי לחשמונאים מופיע אצל הרמב"ם והרמב"ן.
התנועה הציונית שהחלה בסוף המאה ה-19, מצאה במדינת החשמונאים דגם שניתן לאמץ אותו לחירות לאומית, צבאיות ואומץ לב. התייחסויות לכך ניתן למצוא אצל הביל"וים, הגדודים העבריים, חובבי ציון בבריטניה (המכבים הקדמונים), המכבי הצעיר, א"ד גורדון, זאב ז'בוטינסקי ועוד רבים אחרים.
ההתייחסות למקורות עתיקים

ההיסטוריון מנחם שטרן מצביע על כך שבעוד שהמקורות העיקריים לנושא מרד החשמונאים ולכינונה של המדינה החשמונאית הם יהודיים וניכרת בהם נקודת השקפה יהודית, המקורות העיקריים המשתקפים בחיבוריו של יוסף בן מתתיהו בנוגע לתקופת המלכות החשמונאית עצמה, הם הלניסטיים ובראשם ניקולאוס איש דמשק. על פי שטרן, בהיותו סורי-יווני ויד ימינו של הורדוס, שאף ניקולאוס לגמד ולטשטש במיוחד את הישגיו של אלכסנדר ינאי, שהיה אויב היישובים ההלניסטים ומאדיר בית חשמונאי, דבר שגורם לתיאורים דיסוננסים ורווי קונפליקטים, שכן מצד אחד נראה שינאי כבש והרחיב את שטחי הממלכה באופן חסר תקדים, ומצד שני אין שום תיאור של קרב שהוא מנצח בו. ביקורתו של בצלאל בר כוכבא חריפה הרבה יותר. על פיו התיאור של תקופת החשמונאים אצל יוספוס הוא הנחות מכל תת-התקופות של בית שני. בדבריו של יוספוס על תקופה זו, משולבים דבריהם של ניקולאוס ושל סטראבון, כאשר הם מגובבים זה ליד זה ושזורים בחוטים גסים, שלעיתים סותרים איש את רעהו. גם סטראבון עצמו היה מקור ביניים והוא מבסס את דבריו על מדינת החשמונאים משני מקורות: פוסידוניוס (שנטייתו לכתיבה סאטירית ומגמתית הרחיקה אותו מהאמת) וטימגנס. לדעתו של בר כוכבא נראה שסטראבון הוא דווקא המקור לתיאורים השליליים של בית חשמונאי ולא ניקולאוס. על כל פנים חוקרים רבים מודים שיש להתייחס בזהירות רבה לתיאוריו של יוספוס אודות ממלכת החשמונאים.
ראו גם

חשמונאים
המכבים הקדמונים
לקריאה נוספת > מקורות עתיקים

ספר מקבים א', "הספרים החיצוניים" (בהוצאות שונות)
ספר מקבים ב', "הספרים החיצוניים" (בהוצאות שונות)
יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, א' פרקים ב'-ח'
יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים
לקריאה נוספת > מקורות מודרניים

בן ציון לוריא, מלכי בית חשמונאי, הוצאת דביר
אוריאל רפפורט, מגלות לקוממיות: מגלות בבל עד ירידת בית חשמונאי, מהד' ב'. 12 יחידות לימוד. תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, תש"ן-תשנ"ב
יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני (כרכים א - ה), ירושלים, 1952
צבי גרץ, דברי ימי ישראל, (תרגום - ש.ל. ציטרון), הוצאת יזרעאל, 1955
מ. וורמברנד, ב.ס. רות, עם ישראל - תולדות 4,000 שנה, הוצאת מסדה, 1966
מיכאל אבי יונה, שמואל ספראי (עורכים), אטלס כרטא לתקופת בית שני, המשנה והתלמוד, ירושלים, 1966
אוריאל רפפורט, תולדות ישראל בתקופת הבית השני, הוצאת עמיחי, 1984
אוריאל רפפורט וישראל רונן, מדינת החשמונאים, לתולדותיה על רקע התקופה ההלניסטית, קובץ מאמרים, יד בן צבי והאוניברסיטה הפתוחה, תשנ"ד - 1993
מנחם שטרן, יהודה החשמונאית בעולם ההלניסטי: פרקים בהיסטוריה מדינית, בעריכת דניאל שוורץ, מרכז זלמן שזר, ירושלים, תשנ"ה, 298 עמ'
יהושע אפרון, חקרי התקופה החשמונאית: שבע סוגיות, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תש"ם - 1980.
בית חולים נצרת

| --- | --- |


 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים כללי
 אוניברסיטה:  הפקולטה לרפואה בצפת, אוניברסיטת בר-אילן
 בעלים:  מלכ"ר The Nazareth Trust, בחסות אגודת EMMS אינטרנשיונל (אנ')
 מנכ"ל:  פרופ' פהד חכים
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1861
 שירותים
 מספר מחלקות:  14
 מיטות:  150
 https://www.nazhosp.com/?lang=he
 גאוגרפיה
 כתובת:  וואדי אל ג'ואני, רח' 5050 ת.ד. 11, נצרת 16100
 מיקום:  ישראל נצרת, ישראל
 קואורדינטות:  32°42′06″N 35°17′30″E﻿ / ﻿32.7017°N 35.2917°E﻿ / 32.7017; 35.2917
  (למפת הכרמל מוגדלת) בית חולים נצרת(למפת הכרמל רגילה) בית חולים נצרת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית חולים נצרת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית חולים נצרת he
 
בית חולים נצרת  או בשמו הרשמי אי.מ.מ.ס הסקוטי נצרת (ידוע בעיקר כ"בית החולים האנגלי"), הוא בית חולים כללי בעיר נצרת.
היסטוריה

בית החולים נוסד בשנת 1861 על ידי ד"ר פקרדוני קלוסט ורטן (Kaloost Vartan), רופא סקוטי ממוצא ארמני שהגיע בשליחות EMMS - Edinburgh Medical Missionary Society, מאדינבורו.
החברה חרתה על דגלה הגשת טיפול רפואי לאוכלוסייה המקומית, מתוך תפיסת עולם שלפיה באמצעות שירותי הרפואה תתקרב האוכלוסייה המקומית לאמונה הנוצרית. באותה עת הייתה ארץ ישראל אזור נידח ומוזנח של האימפריה העות'מאנית. האוכלוסייה המקומית הייתה מוכת מחלות כגון מלריה, גרענת ומחלות זיהומיות של מערכת העיכול. וכן הייתה נתונה להתפרצויות מגפתיות של אבעבועות שחורות, טיפוס הבהרות וכולרה. ורטן טיפל בכל סוגי התחלואים והחולים.
בשנת 1904 הגיע לנצרת הד"ר פרדריק ג'ון סקרימג'ר שנתמנה לעוזרו של ורטן.
בשנת 1905 זכו שני הרופאים בבית החולים לתגבורת של האחות אדית ג'ונקוק, ילידת 1871. עם הגיעה לנצרת, בפברואר 1905, קיבלה עליה האחות ג'ונקוק את הטיפול בכל נושאי המינהל והאמרכלות.
בשנת 1908, עם פטירתו של ורטן, החל הד"ר פרדריק ג'ון סקרימג'ר לנהל את בית החולים בנצרת. באותה עת הצטרפה אל האחות ג'ונקוק אחות מוסמכת נוספת שהגיעה מאנגליה: ג'סי קרופט. בשנים הבאות, התעצמה פעילותו של בית החולים, והוא עמד לפני הרחבה ניכרת.
בנובמבר 1914 הוכרז מצב מלחמה בין האימפריה העות'מאנית לבין בריטניה. עקב המלחמה, נאלץ ד"ר סקרימג'ר, שהיה אזרח בריטי, לעזוב את נצרת. הוא נסע למצרים, שם הצטרף לכוחות הבריטיים ושימש כרופא השבויים הטורקים החולים והפצועים.
בית החולים הסקוטי עצמו הוחרם בצו של מושל נצרת, ושתי האחיות הבריטיות שפעלו בו הוכרזו כשבויות מלחמה ולא הורשו לעזוב את העיר. אף שלא היו נשות צבא אלא אזרחיות, הן נצטוו להמשיך ולתפעל את בית החולים במתכונת של בית חולים צבאי, שתפקידו לטפל בחיילים טורקים חולים ופצועים. שתי האחיות, ג'ונקוק וקרופט, נותקו למעשה מכל קשר עם העולם החיצוני והשתדלו לתפקד חרף שלילת חירותן ולמרות תנאי המחסור במזון ובאספקה רפואית. כך המשיך בית החולים לפעול ביעילות מרבית, כעבור זמן, משהוטבו התנאים, האחות ג'ונקוק אף קיבלה מידי המושל סוס כדי להקל עליה בפעילותה ברחבי העיר, מחוץ לבית החולים. מקצועיותה ויכולותיה הארגוניות שכנעו את המושל למנותה לאחראית מנהלתית על כל בתי החולים בנצרת. מתוקף תפקידה זה עמדה ג'ונקוק בראש צוות שמנה יותר מ– 250 עובדים, והופקדה על הטיפול והרווחה בקרב מאות מאושפזים, מהם במצב קשה. לפיכך, משנתקבלה פקודה מהשלטון העות'מאני המרכזי להעביר את שתי האחיות השבויות לאנקרה, סירב מושל נצרת פאוזי בק לציית לפקודה זו, בטענה שהאחיות מסייעות לצבא הטורקי במלחמה.
כיום

בית החולים מתפרש על שטח של 25 דונם על גבעה מעל נצרת. זהו בית החולים הוותיק ביותר בישראל ובסביבתה. בית החולים כולל 150 מיטות אשפוז ופועל תחת פיקוח משרד הבריאות. בית החולים משרת את אוכלוסיית העיר נצרת והאזור. בבית החולים עובדים כ-500 איש, והוא מנוהל ללא מטרות רווח על ידי חברת The Nazareth Trust, שמושבה בסקוטלנד והיא בעליו.
בבית החולים ממוקם בית ספר לסיעוד שנוסד בשנת 1924.
בין מחלקות בית החולים: מחלקה לרפואה דחופה, מחלקה פנימית, מחלקת נשים ויולדות, מחלקת כירורגיה כללית, מחלקת כירורגיה אורתופדית, מחלקת ילדים וכירורגית ילדים, מחלקה פסיכיאטרית (היחידה בישראל לדוברי ערבית), מחלקת דיאליזה ומחלקה קרדיולוגית. בית החולים מתמחה גם באשפוז חולי שחפת.
במסגרת המאבק בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל, בספטמבר 2020 נפתחו שלוש מחלקות קורונה שכונו "מחלקות ניצחון" בעיר שבה אחוז החולים המאומתים מגיע ל-30% מכלל הבדיקות שנערכות.
מנהל בית החולים הוא הפרופ' פהד חכים. ב-8 ביולי 2020 מונה על ידי מנכ"ל משרד הבריאות הפרופ' חזי לוי לחבר ועדה מקצועית מייעצת למיגור ומניעת התפשטות מגפת הקורונה במגזר הערבי. בכתב המינוי ציין פרופ' לוי שעל הוועדה לייעץ ולהציע לו פתרונות בהתאם לנתונים ולמפת התפשטות מגפת הקורונה בחברה הערבית בישראל ולהכין ניירות עמדה ותוכנית פעולה לעבודה אל מול האוכלוסייה הערבית בתחומים הבאים: הסברה, קטיעת שרשרת ההדבקה, צרכים ייחודיים של החברה הערבית בכל הנוגע למגפת הקורונה ונושאים נוספים, ככל שיעלו.
המשבר בבית החולים

בספטמבר 2022 נקלע בית החולים למשבר כלכלי. צוות בית החולים פרץ בשביתה לאחר שהעובדים לא קיבלו את המשכורת של חודש אוגוסט, ובהמשך הודיעה ההנהלה שחדר המיון ייסגר, ולא תתאפשר קבלת חולים עד להודעה חדשה. לדברי ההנהלה, "בית החולים מתוקצב באופן נמוך משמעותית מבתי החולים הממשלתיים המקבילים לו", ולכן נקלע לגירעון מצטבר של כ-30 מיליון שקלים. בהמשך נסגרו גם מרפאות החוץ וחדרי הניתוח. בתום מאבק העובדים הוזרמו כספים לבית החולים לאחר רפורמה ניהולית, ובית החולים חזר לפעול באופן מלא.
ריצוף בשיטת Ion

ריצוף בשיטת Ion היא שיטה לריצוף DNA המבוססת על זיהוי יוני מימן (פרוטונים) שמשתחררים בזמן פולימריזציית DNA. זוהי שיטה בה הריצוף מתבצע על ידי סינתזה, שבמהלכה נבנה גדיל משלים על גבי רצף גדיל המקור.
מכונת ריצוף בשיטת Ion Proton:  Ion semiconductor sequencer
אל מיקרו-בְּאֵרִיּוֹת, המכילות את גדיל המקור של ה-DNA שאותו מעוניינים לרצף, מוזרמים לסירוגין בסיסי DNA – דאוקסיריבונוקלאוטיד פוספט, סוג אחד של בסיס בכל מחזור פעולה. אם הבסיס שהוזרם משלים לבסיס הפנוי הבא בגדיל המקור, הוא מצורף אל הגדיל המשלים ההולך ונבנה, תוך כדי פליטת יון מימן, המאותת לחיישן יונים וזה מזהה כי התגובה התרחשה. אם ישנן חזרות ברצף המקור, מספר בסיסים מצורפים במחזור אחד. התרחשות זו גוררת אחריה פליטת יוני מימן בהתאם וכן עלייה פרופורציונית בעוצמת האיתות החשמלי.
שיטה זו נבדלת משאר שיטות הריצוף בכך שאינה מצריכה נוקלאוטידים מיוחדים או שימוש באופטיקה. שיטת ריצוף Ion מכונה גם בשמות: ריצוף Ion Torrent, ריצוף באמצעות pH, ריצוף סיליקוני או ריצוף באמצעות מוליכים למחצה (מל"מ).
היסטוריית התפתחות הטכנולוגיה

הטכנולוגיה נרשמה על ידי DNA Electronicd Ltd, פותחה על ידי Ion Torrent Systems Inc ושוחררה בפברואר 2010. Ion Torrent מיתגה את המוצר שלה כמכונת ריצוף מהירה, קומפקטית וחסכונית, שיכולה לשמש מעבדות רבות. Roshe's 454 Life Sciences משתפת פעולה עם DNA Electronics במאמצים לפתח על בסיס שיטה זו פלטפורמת ריצוף בעלת צפיפות גבוהה (המאפשרת מספר רב יותר של קריאות במקביל) ויכולת לקרוא מקטעים ארוכים.
טכנולוגיה > כימיית הריצוף

בטבע, הוספת בסיס של חומצת גרעין לקצהו של גדיל DNA שהולך ונבנה (על גבי גדיל קיים ובהשלמה לו) גורמת ליצירת קשר קוולנטי ולשחרור יון מימן טעון חיובית ויון פירופוספט טעון שלילית. הבסיס מתווסף אך ורק אם הוא משלים לבסיס הפנוי הבא בגדיל הקיים. שיטת הריצוף Ion מזהה האם נפלט יון מימן בעקבות הזרמת סוג אחד של בסיס לתוך התגובה.
אל תוך מיקרו-בְּאֵרִיּוֹת, המכילות עותקים רבים של מולקולת DNA חד-גדילית אחת שאותה מעוניינים לרצף, וכן DNA פולימראז, מוזרמים לסירוגין בסיסי חומצת גרעין A,‏ C,‏ G או T. אם הבסיס שהוזרם הוא הבסיס המשלים לבסיס הפנוי הבא בגדיל המקור, הוא מתווסף לקצהו של הגדיל שהולך ונבנה, על ידי DNA פולימראז. אם הבסיס אינו משלים – אין הוספה ואין תגובה ביוכימית. יון המימן המשוחרר משנה את ה-pH של התמיסה, והדבר מזוהה על ידי חיישן יונים. בסיסים שלא חוברו לגדיל נשטפים לפני מחזור הפעולה הבא, שבו יוזרמו בסיסים מסוג שונה.
טכנולוגיה > זיהוי אותות

מתחת לשכבה של מיקרו-בְּאֵרִיּוֹת ממוקמת שכבה שרגישה ליונים, ותחתיה חיישן יונים. כל השכבות מאוגדות בתוך שבב CMOS, כזה שמשתמשים בו בתעשיית האלקטרוניקה.
כל שבב מכיל מערך של מיקרו-באריות עם חיישני יונים תואמים. כל יון מימן המשוחרר בעת תגובה מגרה את חיישן היונים. סדרת האותות החשמליים שמועברת מהצ'יפ למחשב מתורגמת לרצף DNA, ללא צורך בעיבוד ביניים של האותות לפני העברתם למחשב. מכיוון שאירועים של הרכבת נוקלאוטיד על גבי גדיל המקור נמדדים ישירות באמצעות האלקטרוניקה, השיטה נמנעת מלהשתמש בנוקלאוטידים מסומנים ובמדידות אופטיות. עיבוד האות וחישוב הרצף המתקבל מתבצעים לאחר מכן על ידי תוכנה.
טכנולוגיה > מאפייני הריצוף

מידת הדיוק שעובדי חברת Ion Torrent הצליחו להשיג באמצעות מכונת ריצוף מסוג Ion Torrent Ion semiconductor בפברואר 2011, הייתה 99.6% לבסיס – חישוב המבוסס על קריאות באורך 50 בסיסים, עם 100 מגה בסיסים להרצה. מידת הדיוק בריצוף הומופולימר (פולימר המורכב מחזרות של אותה יחידה בסיסית) באורך של 5 חזרות עמדה על 98%. גרסאות מאוחרות יותר מציגות קריאות מקטעים באורך 400 בסיסים. המספרים הללו טרם אומתו על ידי גורמים בלתי תלויים מחוץ לחברה.
יתרונות

היתרונות העיקריים של ריצוף בשיטת Ion הם מהירות הריצוף הגבוהה, והעלויות הנמוכות של המכשור והתפעול. העלויות הנמוכות מתאפשרות בזכות ההימנעות משימוש בנוקלאוטידים מסומנים ובמדידות אופטיות.
מכיוון שהמערכת מקבלת אותות מאירועי צירוף של נוקלאוטידים באמצעות DNA פולימראז המתרחשים בזמן אמת, גם הריצוף יכול להתבצע בזמן אמת. בפועל תדירות הריצוף מוגבלת על ידי מהירות מיחזור הנוקלאוטידים במערכת. מפתחת השיטה Ion Torrent Systems Inc טוענת כי מדידת כל אירוע ריצוף מצריכה 4 שניות וכל הרצה לוקחת כשעה, שבמהלכה מרוצפים 100–200 נוקלאוטידים. אם שבבי המל"מ ישתפרו (כפי שחוזה חוק מור), מספר הקריאות לרכיב (ולפיכך להרצה) אמור לעלות.
המחיר לצרכן של מכונת ריצוף בשיטה זו בזמן יציאתה לשוק הוערך בכ-50,000 דולר, לא כולל ציוד להכנת הדגימה ושרת לעיבוד מידע. העלות להרצה גם היא נמוכה משמעותית מזו של שיטות ריצוף אוטומטיות אחרות, וההפרש מוערך בכ-1,000 דולר.
מגבלות

אם בגדיל המקור (הגדיל המרוצף) מופיעות חזרות של אותו הנוקלאוטיד (כגון GGGGG), אז יותר נוקלאוטידים מהתמיסה מצורפים לגדיל המסונטז ויותר יוני מימן נפלטים במהלך אותו מחזור פעולה. הדבר גורם לשינוי גדול יותר ב-pH ולעלייה פרופורציונית בעוצמת האות. עלייה זו איננה ליניארית ולכן קשה לבצע קריאה מדויקת של חזרות ארוכות. מגבלה זו קיימת גם בשיטות אחרות שמזהות הוספה של נוקלאוטיד בודד, כגון שיטת ה-pyrosequencing. קשה להבחין בין אות שנובע ממספר רב של חזרות של אותו נוקלאוטיד ובין אות שנובע ממספר דומה אבל אחר של חזרות; לדוגמה, קשה להבחין בין 7 ל-8 מופעים של אותו הבסיס.
מגבלה אחרת של השיטה היא אורך קריאה קצר יותר לעומת שיטות אחרות, כמו ריצוף בשיטת Sanger או pyrosequencing. היכולת לקרוא מקטעים ארוכים מהווה יתרון בהרכבת גנום מחדש (שלא מול גנום היחוס). שיטת ריצוף Ion מפיקה בממוצע כ-400 נוקלאוטידים לקריאה.
נכון לעכשיו תפוקתה של השיטה נמוכה מזו של שיטות ריצוף אחרות בעלות תפוקה גבוהה, אך המפתחים מקווים לשנות זאת על ידי העלאת צפיפות השבב.
שימוש

מפתחי שיטת הריצוף Ion מיתגו אותה כשיטת ריצוף מהירה, חסכונית וקומפקטית, שיכולה להיות בשימוש רחב במעבדות. החברה מקווה כי המערכת אותה פיתחה תוציא את מלאכת הריצוף מידיהם של המרכזים הייעודיים ותעביר אותה להישג ידם של בתי חולים ומעבדות קטנות יותר. בינואר 2011 פורסמה בעיתון New York Times כתבה "ריצוף DNA – לנחלת הכלל", שמדגישה שאיפות אלו.
מכיוון שהשיטות המתחרות לריצוף DNA מגיעות לאורך קריאה גבוה יותר (ולפיכך מתאימות יותר לריצוף הגנום השלם), הטכנולוגיה הזו יכולה להתאים במיוחד לשימוש בקנה מידה קטן, כמו ריצוף גנומים של מיקרואורגניזמים, ריצוף תוצרי תעתוק של מיקרואורגניזמים, ריצוף אמפליקונים, או לצורך בקרת איכות של ספריות גנומיות שנבנו בשיטות אחרות.
הערות שוליים

1 2 3  DNA Electronics Licenses IP to Ion Torrent, GenomeWeb
↑  Powering Preventative Medicine - Bio-IT World, www.bio-itworld.com (ארכיון)
1 2 3 4 5 6 7 8  Nicole Rusk, Torrents of sequence, Nature Methods 8, 2011-01-01, עמ' 44–44 doi: 10.1038/nmeth.f.330
1 2 3 4  Ion Torrent, www.thermofisher.com
↑  Roche Partners with DNA Electronics to Help Migrate 454 Platform to Electrochemical Detection, GenomeWeb
↑  Sunil Purushothaman, Chris Toumazou, Chung-Pei Ou, Protons and single nucleotide polymorphism detection: A simple use for the Ion Sensitive Field Effect Transistor, Sensors and Actuators B: Chemical 114, 2006-04-26, עמ' 964–968 doi: 10.1016/j.snb.2005.06.069
1 2 3  Biotechniques - The International Journal for Life Science Method, www.biotechniques.com
1 2 3 4 5 6  Elizabeth Pennisi, Semiconductors Inspire New Sequencing Technologies, Science 327, 2010-03-05, עמ' 1190–1190 doi: 10.1126/science.327.5970.1190
↑  Bruce Alberts, Alexander Johnson, Julian Lewis, Martin Raff, Molecular Biology of the Cell, 4th, Garland Science, 2002-01-01
1 2  Ion Torrent Patent App Suggests Sequencing Tech Using Chemical-Sensitive Field-Effect Transistors, GenomeWeb
1 2 3 4 5  It’s “Watson Meets Moore” as Ion Torrent Introduces Semiconductor Sequencing - Bio-IT World, www.bio-itworld.com (ארכיון)
1 2  At AGBT, Ion Torrent Customers Provide First Feedback; Life Tech Outlines Platform's Growth, GenomeWeb
↑  https://tools.thermofisher.com/content/sfs/brochures/Small-Genome-Ecoli-De-Novo-App-Note.pdf
↑  John Eid, Adrian Fehr, Jeremy Gray, Khai Luong, Real-Time DNA Sequencing from Single Polymerase Molecules, Science 323, 2009-01-02, עמ' 133–138 doi: 10.1126/science.1162986
↑  Ion Torrent Systems Presents $50,000 Electronic Sequencer at AGBT, GenomeWeb
↑  Michael L. Metzker, Emerging technologies in DNA sequencing, Genome Research 15, 2005-12-01, עמ' 1767–1776 doi: 10.1101/gr.3770505
↑  Pollack, Andrew (2011-01-04). "Rothberg Seeks to Make DNA Sequencing Common". The New York Times. ISSN 0362-4331. נבדק ב-2016-04-27.
↑  Simion I. Chiosea, Lindsay Williams, Christopher C. Griffith, Lester D. R. Thompson, Molecular characterization of apocrine salivary duct carcinoma, The American Journal of Surgical Pathology 39, 2015-06-01, עמ' 744–752 doi: 10.1097/PAS.0000000000000410
צירוף דאוקסיריבונוקלאוטיד טריפוספט לתוך הגדיל המשלים המסונטז של DNA גורם לפליטת יוני מימן ופירופוספט
שחרור יון מימן מסמן כמה נוקלאוטידים חוברו: אפס, אחד או כמה ברצף.
יוני המימן המשוחררים מזוהים על ידי חיישן יונים. חזרות של אותו הבסיס מובילות לעליה ברמת שחרור יוני המימן ולחזיוק האיתות החשמלי.
שו ג'יאיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 1958 (בן 66) Taikang County, הרפובליקה העממית של סין 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 מקום מגורים:  גואנגג'ואו 
 השכלה:  Wuhan University of Science and Technology 
 מעסיק:  קבוצת אוורגראנד 
 תפקיד:  member of the National Committee of the Chinese People's Political Consultative Conference 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של סין 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  100 Outstanding Private Entrepreneurs in the 40 Years of Reform and Opening-up 
 
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
שׁוּ גִ'יַאיִין (בסינית: 许家印; באנגלית: Xu Jiayin; נולד ב-9 באוקטובר 1958), או הואי קא יאן בקנטונזית, הוא מיליארדר סיני, יזם נדל"ן, מקים ויושב ראש קבוצת אוורגרנדה.
נולד ב-1958 במחוז חנאן. התקבל ללימודים גבוהים, ובהמשך הגיע למשרת ניהול בחברה ממשלתית שעסקה ביצור פלדה. ב-1996 הפך ליזם בשוק הפרטי והקים את מה שיהיה לימימ קבוצת אוורגראנד באזור הכלכלי המיוחד שנג'ן.
הוא מחזיק המניות הגדול ביותר של הקבוצה, המנהלת יותר מ-700 פרויקטים ביותר מ-240 ערים ברחבי סין כולל בייג'ינג, שאנגחאי, גואנגג'ואו ושנג'ן.
באוקטובר 2017, לפי מדד רשימת העשירים הורון, הוא קפץ למקום הראשון בעשירי סין עם הון מוערך של 43 מיליארד דולר.
חבר בוועידה הפוליטית העממית המייעצת של העם הסיני.
החיים האישיים

הוא נשוי עם שני ילדים וגר במרכז גואנגג'ואו.
הערות שוליים

↑  הפרופיל של שו באתר פורבס
↑  אופיר דור, ‏הכול התחיל בכפר קטן במזרח סין: עלייתו ונפילתו של האיש שמאחורי קריסת אוורגרנד, באתר גלובס, 22 בספטמבר 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא סינים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוק האזרחות (ישראל)

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  ישראל 
 תאריך חקיקה:  8 באפריל 1952
 תאריך חקיקה עברי:  י"ג בניסן תשי"ב
 גוף מחוקק:  הכנסת השנייה
 תומכים:  43
 מתנגדים:  17
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 95, עמ' 146
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הפנים
 מספר תיקונים:  13
 נוסח מלא:  חוק האזרחות, תשי"ב–1952
 
חוק האזרחות, תשי"ב–1952 קובע מהם התנאים לקבלת מעמד האזרחות במדינת ישראל.
ישראל מעניקה את הזכות לאזרחות לפי שיטת דין הדם, כלומר האזרחות עוברת בירושה מהורים לילדיהם, בלי קשר למקום הלידה, ובדרכים אחדות של התאזרחות. עילות מסוימות מאפשרות שלילה של אזרחות. הצעת החוק הוגשה לראשונה לאישור הכנסת ב-27 ביוני 1950 אך שונתה לאחר סדרה של דיונים שהתקיימו בכנסת בשנים 1951–1952 עד לאישור חוק האזרחות תשי״ב, ב-1 באפריל 1952.
זכויות וחובות אזרחיות > זכויות אזרחיות

זכויות פוליטיות: הזכות לבחור (החל מגיל 18) ולהיבחר לכנסת (החל מגיל 21). זכות זו מוענקת רק למי שהוא אזרח וגם תושב קבע בישראל.
הזכות לקבל דרכון ישראלי ולעשות בו שימוש חוקי.
הזכות לצאת מהמדינה ולחזור אליה בכל עת (זכות זו מוגבלת לפעמים בצווים מיוחדים).
זכויות וחובות נוספות, כגון זכות עבודה בישראל, הקלות והחמרות בתשלום מיסים, חובת תשלום דמי ביטוח לאומי והזכות לקבל קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי, זכות הצבעה בבחירות לרשויות המקומיות ועוד, ניתנות לכל מי שהוא תושב קבע בישראל, גם אם אינו אזרח. תושב קבע עלול לאבד את מעמדו אם הוא מעתיק את מקום מגוריו אל מחוץ לישראל, בניגוד לאזרח שיכול לחזור ולשבת בגבולות המדינה בכל עת.
זכויות וחובות אזרחיות > חובות אזרחיות

כמעט כל החובות האזרחיות מוטלות באופן שווה על כל תושבי הקבע במדינת ישראל, בין אם הם אזרחים ובין אם לא.
חובה המוטלת על אזרחים בלבד היא הצגת דרכון ישראלי, או תעודת מעבר ישראלית, בכל כניסה לישראל ויציאה ממנה (תושב קבע שאינו אזרח ממילא אינו מחזיק בדרכון ישראלי).
אזרח ישראלי חייב להימנע מסיוע לארגון או מדינה המוגדרים כאויבי מדינת ישראל, שיתוף פעולה כזה הוא אחת העילות לשלילת האזרחות, לפי החלטת בית המשפט המנהלי לבקשת שר הפנים, בנוסף להיותו עבירה פלילית.
זכאות לאזרחות ישראלית

חוק האזרחות קובע שישה מסלולים לקבלת אזרחות ישראלית: