stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סולוטו
היסטוריה

סולוטו הוקמה בשנת 2008, על ידי תומר דביר וישי גרין. המוצר המקורי של החברה היה תוכנת מחשב שנועדה לטיפול בתקלות ושיפור ביצועי המחשב במערכת ההפעלה Windows XP. עם הזמן שינתה סולוטו את הכיוון העסקי שלה והשיקה שירותים המאפשרים לנהל, לפתור תקלות ולתמוך מרחוק במחשבים ובמכשירים ניידים. בספטמבר 2009 מונה נפתלי בנט למנכ"ל החברה, תפקיד שבו כיהן במשך מספר חודשים. שנה לאחר מכן, זכתה החברה בתחרות הסטארטאפים היוקרתית TechCrunch, מה שהקנה לה פרסום עולמי. החברה גייסה כ-18 מיליון דולר, ומנתה 40 עובדים במשרדיה בתל אביב.
ב-2013 נרכשה סולוטו על ידי אשוריון (Asurion), חברה אמריקאית פרטית שעוסקת בשירותי תמיכה ותיקונים למכשירי סלולר, בסכום המוערך ב-130 מיליון דולר. בעקבות העסקה הפכה סולוטו למרכז הפיתוח של אשוריון בישראל, לה זו הייתה הרכישה הראשונה בישראל.
ב-2022 הודיעה אשוריון על סגירת מרכז הפיתוח של סולוטו בישראל.
הערות שוליים

↑  איתי שמושקוביץ, Soluto - מי מעכב את עליית המחשב?, באתר ynet, 31 במאי 2010
↑  Naftali Bennett CrunchBase Profile
↑  אסף גלעד, Soluto הישראלית זכתה בתחרות Techcrunch Disrupt, באתר כלכליסט, 27 במאי 2010
↑  שגיא כהן, אקזיט: סולוטו נמכרה ב-130 מיליון דולר, באתר ynet, 30 באוקטובר 2013
↑  סולוטו - הסוף: החברה שסידרה אקזיט לבנט נסגרת, 120 עובדים בישראל יפוטרו, באתר ynet, 24 ביולי 2022
| נפתלי בנט |
| --- | --- | --- |
| אירועים בתקופת כהונתו כראש ממשלת ישראל | הממשלה ה-36 • מגפת הקורונה בישראל (2020-הווה) • מבצע לתת כתף (2021-הווה) • השרפה בהרי ירושלים (2021) • הבריחה מבית הסוהר גלבוע (2021) • גל הטרור (אביב 2022) • מבצע שובר גלים (2022) • מבצע עולים הביתה (2022) |  |
| מפלגות וסיעות | הבית היהודי • הימין החדש • ימינה • ביחד |  |
| ארגונים וחברות שעמד בראשם | ישראל שלי • מועצת יש"ע • סאיוטה • סולוטו |  |
| משפחה | גילת בנט (רעיה) |  |
סנטאימרפלווה

סנטאימרפלווה (בהונגרית: Szentimrefalva) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בסנטאימרפלווה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 256 ובשנת 2020 רק 176 תושבים.
יהודי סנטאימרפלווה

בסנטאימרפלווה חיו יהודים בתקופות זמן שונות. חלק מהיהודים ילידי הכפר נרצחו בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 22 | 493 |
| 1910 | 5 |  |
| 1941 | 2 | 533 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודים מסנטאימרפלווה שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת שימג |
| --- | --- | --- |
| יישובים | שימג • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר |  |
סנטבקאלה

| --- | --- |
סמל סנטבקאלהסמל סנטבקאלה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת טפולצה
 שטח:  10.7 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  200 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  46°53′15″N 17°33′49″E﻿ / ﻿46.887380555556°N 17.563630555556°E﻿ / 46.887380555556; 17.563630555556 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.szentbekkalla.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סנטבקאלה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.סנטבקאלה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סנטבקאלה (בהונגרית: Szentbékkálla) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם בסנטבקאלה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 251 תושבים, ובשנת 2020 רק 200 תושבים.
יהודי סנטבקאלה

בסנטבקאלה חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 10 | 669 |
| 1910 | 9 |  |
| 1930 | 1 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת טפולצה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | טפולצה • אברהאמהג' • בדצ'ונטומאי • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש  • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מינדסנטקאלה • מונושטורפאטי • נמשגולאץ' • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סינתיה ווטרוס

| --- | --- |

 לידה:  2 בספטמבר 1968 (בת 56) לייק אוריון, ארצות הברית 
 שם לידה:  Cynthia Michele Watros 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 מקום לימודים:  המכללה לאומנות יפה של אוניברסיטת בוסטון  Lake Orion High School  המכללה הקהילתית מקומב 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס גילדת שחקני המסך למשחק מצוין לאנסמבל שחקנים בסדרת דרמה (2006)  פרס אמי לבידור בשעות היום 
 פרופיל ב-IMDb
 
סינתיה ווטרוס (באנגלית: Cynthia Watros; נולדה ב-2 בספטמבר 1968) היא שחקנית אמריקאית, זוכת פרס אמי. ידועה בעיקר בזכות תפקידיה בסדרות הטלוויזיה "אבודים", "טיטוס" ו"אור מנחה".
ביוגרפיה

ווטרוס נולדה במישיגן. למדה באוניברסיטת בוסטון, בטרם עברה לניו יורק לצורך קידום קריירת המשחק שלה.
קריירה

היא שיחקה באופרת הסבון "אור מנחה" משנת 1994 עד 1998 תפקיד עליו זכתה בפרס אמי לבידור בשעות היום. ב-1997 השתתפה בסרט העצמאי "שלו ושלה" לצד לייב שרייבר.
שיחקה בסדרה "טיטוס" משנת 2002 עד 2004. ב-2006 הופיעה בסדרת הטלוויזיה "אבודים" למשך עונה אחת וב-2008 השתתפה שוב בסדרה בתפקיד אורח. באותה שנה שיחקה בסרט "לילות L.A" בבימויו של קרייג שפר לצד מיסי פייל ושיחקה בתפקיד אורח בסיטקום "המופע של ביל אנגוול" (אנ') ברשת TBS.
בשנת 2014 החלה לשחק בסדרת הדרמה לנוער "למצוא את קרטר" ברשת MTV, בדמותה של אליזבת' וילסון, אימה של הדמות הראשית. שנה לאחר מכן שבה הסדרה לעונה השנייה וכך גם ווטרוס.
חיים אישיים

ווטרוס אובחנה בצעירותה כחולה ב-CITP, מחלה אוטואימונית שגרמה לעלייה של מעל 40 ק"ג במשקלה ולנשירת שיערה.
היא התחתנה עם קרטיס גילילנד ונולדו להם תאומות ב-2001.
במהלך שהותה בהוואי לצורך צילומי הסדרה אבודים, היא והשחקנית מישל רודריגז נעצרו על ביצוע עברות תנועה. חמישה חודשים לאחר מכן הוצאו דמויותיהן מהסדרה. רבים מהמעריצים טוענים שהוציאו את השחקניות בגלל עבירות התנועה, למרות שרודריגז הכחישה זאת.
סרטני עכביש

| סרטני עכביש |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
תת־מערכה:: סרטנאים
על־מחלקה:: Multicrustacea
מחלקה:: סרטנים עילאיים
סדרה:: מעשירי רגל
תת־סדרה:: Reptantia
על־משפחה:: סרטני עכביש
שם מדעי
 Majoidea ‏Samouelle, 1819

עכובית ים תיכונית שוחה
סרטני עכביש (שם מדעי: Majoidea) היא על-משפחה של סרטנים קצרי-בטן בעלי מבנה רגליים המזכיר רגליים של עכבישים ומכאן שמם. אין להם קשר משפחתי לעכבישים.
מאפיינים

בתוך בני קבוצה זו חיים המינים הגדולים ביותר מבין פרוקי הרגליים, אך הם לא הכבדים ביותר (המין הכבד ביותר הוא לובסטר אמריקאי ששוקל עד 20 ק"ג). הגדול בבני הקבוצה הוא סרטן עכביש יפני שאורך גופו יכול להגיע ל-4 מטר ורגליים מגיעות ל-1.8 מטר בממוצע. משקלו יכול להגיע ל-19 ק"ג והוא המין השני בגודלו מבין פרוקי הרגליים.
סרטנים אלה חיים על קרקעית הימים או האוקיינוסים בעולם, חלקם בתהומות חשוכים וקרים. הם יצורים איטיים בעלי רגליים גדולות ומוגבהות וגוף שטוח שלעיתים מכיל עליו אלמוגים או ספוגיים רעילים המגינים על בעליהם. הראש קטן והעיניים קטנות מאוד. חלק מהסרטנים בעלי הסוואה ועל חלקם גדלים אצות.
לעיתים סרטנים כאלה מתקהלים ועולים למים רדודים כדי להשיר את שריונם ואז להזדווג. במצב זה הם בסכנה מטורפים כמו תמנונים וטריגוניים רעבים המגיעים אחריהם.
משפחות

משפחה Epialtidae
משפחה Hymenosomatidae
משפחהInachidae - בה סרטן עכביש יפני
משפחה Inachoididae
משפחה עכוביתיים (Majidae) - בה עכובית ים-תיכונית
משפחה Mithracidae
משפחה Oregoniidae
משפחה Pisidae
ספירו (כתב עת)

| --- | --- |

 מו"ל:  דופואי 
 תאריכי הופעה:  1938–הווה (כ־86 שנים) 
 שפה:  צרפתית 
 מדינה:  בלגיה 
 ISSN:  0771-8071
 www.spirou.com
 
הגיליון הראשון של ספירוּ, אפריל 1938.
ספירוּ (בצרפתית: Spirou) הוא כתב עת בלגי בשפה הצרפתית העוסק בקומיקס. מרבית החומר המתפרסם בו הוא דפים נבחרים בסדרות קומיקס חדשות בז'אנרים שונים - כמו הומור והרפתקאות, כאשר הסדרות הארוכות מתפרסמות בהמשכים. מרבית סדרות הקומיקס המופיעות הן של ההוצאה לאור הבלגית דופואי (Dupuis), שמוציאה לאור את העיתון. מרבית הסדרות מאת אומנים דוברי צרפתית מבלגיה, צרפת ושווייץ וגם ממדינות אחרות.
כתב עת זה התפרסם לראשונה ב-21 באפריל 1938 ובראשית דרכו הכיל גם מעט חומר מתורגם מאנגלית בנוסף לחומר מקורי בשפה הצרפתית. כתב העת ספירו נמכר היטב עד היום ועם השנים הוא היווה גורם חשוב בהצלחתן המסחרית של סדרות קומיקס רבות כגון הסדרה "ספירו" שעל שמה הוא נקרא, כגון "לאקי לוק", "טיטוף", "הדרדסים", "יוקו טסונו", "כחולי המעיל", "גסטון לה גאף", "סדריק", "בול וביל", "קיד פאדל", "קקטוס קלב", "לה קרניבור", "מלוסין" ו-"לה בוס". מושא הבדיחות של הסדרה "לה בוס" (Le Boss) הוא צוות העריכה של כתב העת ספירו עצמו.
מערכת ספירו מוציאה ביטאון בהולנדית בעל תכנים דומים לספירו, הקרוי Robbedoes. ביטאון זה החל לצאת לאור שבועיים אחרי ביטאון ספירו. בתקופות מסוימות הוציאה המערכת גם ביטאונים בספרדית ובפורטוגזית.
סרטן על גבו

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  וינסנט ואן גוך
 תאריך יצירה:  1887 או 1889
 טכניקה וחומרים:  שמן על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  46.8 ס״מ 
 גובה:  38 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  F 605
 מיקום:  מוזיאון ואן גוך
 
סרטן על גבו (בהולנדית: Een op zijn rug liggende krab) הוא ציור שמן של וינסנט ואן גוך.
אודות הציור

בציור מצויר טבע דומם של סרטן אשר שוכב על גבו על רקע ירוק. מוזיאון ואן גוך מעריך שהעבודה על יצירה זו התרחשה בחודשים אוגוסט עד ספטמבר 1887, ואילו מקורות אחרים מעריכים שהעבודה התרחשה בתחילת 1889. הציור נמצא באוסף הקבוע של מוזיאון ואן גוך באמסטרדם בהולנד .
ייתכן והציור נעשה בהשראת הדפס יפני של סרטן על ידי הוקוסאי שואן גוך ראה במגזין "לה ג'פון ארטיסטיק", שאחיו, תיאו ואן גוך, שלח לו בספטמבר 1888.
בשנת 1889, צייר ואן גוך ציור דומה בשם שני סרטנים, המציג שני סרטנים שאחד מהם שוכב על גבו. יצירה זו מוצגת בגלריה הלאומית בלונדון.
הערות שוליים

1 2 3  "A Crab on its Back - Van Gogh Museum". www.vangoghmuseum.nl (באנגלית). נבדק ב-2018-10-14.
↑  For example, Vincent van Gogh, Victoria Charles, p.155
1 2  Two Crabs, National Gallery. Retrieved on 17 July 2014.
| וינסנט ואן גוך |
| --- | --- | --- |
| יצירותיו | אגוסטינה סגטורי יושבת בקפה דו טמבורין • אוכלי תפוחי האדמה • אירוסים • בית החולים בארל • בית העירייה באובר • ברושים • גולגולת עם סיגריה בוערת • גן בית הכומר בנונן • גשר לנגלואה בארל • דיוקנו של ד"ר גאשה • דיוקנו של פר טנגי • דיוקן אמו של האמן • דיוקן עצמי ללא זקן • דיוקן עצמי עם אוזן חבושה • דיוקן עצמי של ואן גוך • דיוקנאות של וינסנט ואן גוך • דיוקנה של מאדאם ז'ינו • דרך ברושים וכוכב • דרך ליד ארל • הבית הלבן לעת לילה • הבית הצהוב • הזואווי • הרועה (על פי מילה) • זיכרון הגן באטן • חדר שינה בארל • החמניות • הכיסא של ואן גוך • הכנסייה באובר • הכרם האדום • לה מוסמה • ליל כוכבים • ליל כוכבים מעל הרון • מרפסת בית הקפה בלילה • משפחת רולין • נוף מושלג • נוף עם כרכרה ורכבת • נופי פריז מחדרו של וינסנט ברו לפיק • סמטת אליסקאמפס • סרטן על גבו • עגלה ופר שחור • על סף הנצח • עצי זית •  פרחי פרג • פריחות שקד • קפה הלילה • שדה חיטה עם ברושים • שדה חיטה עם עורבים • שדה חיטה עם עפרוני • שורשי עץ • שני סרטנים |  |
| סרטים | תאווה לחיים (1956) • חלומות (1990) • וינסנט ותיאו (1990) • לאהוב את וינסנט  (2017) • ואן גוך: בשערי הנצח (2018) |  |
| ראו גם | תאו ואן גוך • מוזיאון ואן גוך • מוזיאון ד'אורסה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  RKDimages ID: 53576 
הציור "שני סרטנים" (1889)
ספירה (סדרת לוויינים)

תיאור הלוויין על גלויה משנת 2016
ספירה (ברוסית:Сфера, ספירה) הייתה סדרת לוויינים שפותחה בברית המועצות. השיגורים בוצעו בשנים 1968–1978. מטרת הלוויינים הייתה לבצע עדכון קואורדינטות של נקודות שונות על פני כדור הארץ בדיוק גבוה יותר. הדרישה לכך גברה לקראת הפעלה מבצעים של מערכת ניווט לוויינית ציקלון במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20. בסך הכול בוצעו 18 שיגורים. כול השיגורים למעט שיגור מס' 2 הסתיימו בהצלחה. הלוויין האחרון סיים את השירות בשנת 1980.
פיתוח הלוויינים החל לפי הזמנה של היחידה הקרטוגרפית של המטא הכללי. הזמנה הועברה ל"מערכות המידע הלווייניות רשטניוב" שהחלה את הפיתוח בשנת 1963. הלוויין הראשון שוגר בשנת 1968 ופעל במשך 15 חודשים (6 חודשים מעל התכנון). המערכת הוכרזה כמבצעית לאחר סיום הבדיקות בשנת 1972 (אחרי השיגור התשיעי). על בסיס תוצאות המדידות הוכנה מערכת קואורדינטות חדשה במקום מערכת שהייתה בניצול בברית המועצות החל משנת 1942.
כל הלוויינים שוגרו תחת שם "קוסמוס" מקוסמודרום פלסצק. משקל הלוויינים היה 600 ק"ג בלוויינים הראשונים וגדל ל-850 ק"ג בלוויין אחרון בסדרה. על הלוויין הותקן פאנל סולארי בהספק 100 ו"ט. גוף הלוויין היה גליל בקוטר של כ-2 מ' ובאורך של כ-3 מ'. בתוכו הותקן מכשור שונה. הלוויין הראשון שוגר למסלול בגובה של 1200 ק"מ. יתר הלוויינים שוגרו לגובה 1300–1500 ק"מ.
בשנת 1977 החל פיתוח של סדרה משודרגת "מוסון" ששיגוריה החלו בשנת 1981.
נמצא אחד קרוב או פסול

| --- | --- |
 משנה:  מסכת מכות, פרק א', משנה ח'
 תלמוד בבלי:  מסכת מכות, דף ה', עמוד ב' - דף ו', עמוד א'; מסכת סנהדרין, דף ט', עמוד א'
 משנה תורה:  הלכות עדות, פרק ה', הלכות ג'–ז'
 שולחן ערוך:  חושן משפט, סימן ל"ו
 מקורות נוספים:  פסקי הרא"ש, מסכת מכות,  פרק א', סימן י"א
 
נמצא אחד מהם קרוב או פסול הוא כלל בדיני עדות במשפט העברי, לפיו כאשר ישנם מספר עדים שמעידים את אותה העדות, וחלקם נמצאו פסולי עדות מטעמי שארות או מטעמים אחרים, נפסלת העדות כולה (גם כאשר מספר העדים הכשרים הנותרים כשיר לנושא העדות).
למשל: כאשר שלושה עדים העידו עדות מסוימת בדיני נפשות, שנים מהעדים אינם קרובים ואילו השלישי הוא קרוב משפחה של החשוד, נפסלת העדות כולה.
מקור ההלכה

נאמר בתורה: ”עַל פִּי שְׁנַיִם עֵדִים אוֹ שְׁלֹשָׁה עֵדִים יוּמַת הַמֵּת לֹא יוּמַת עַל פִּי עֵד אֶחָד.”
והקשו חכמים: "אם מתקיימת העדות בשנים, למה פרט הכתוב בשלשה", וענה על כך רבי עקיבא:
מה שנים נמצא אחד מהן קרוב או פסול עדותן בטלה, אף שלשה נמצא אחד מהן קרוב או פסול, עדותן בטלה. מנין אפילו מאה, תלמוד לומר: עדים.
פרטי הדין > בדיני ממונות

נחלקו רבי יוסי ורבי האם הכלל תקף רק בדיני נפשות (דעת רבי יוסי) או גם בדיני ממונות (דעת רבי). לפי רש"י רבי יוסי סובר שהכלל נוהג בדיני נפשות בלבד, ומשום שבהם נאמר "והצילו העדה", אבל בדיני ממונות תתקיים העדות בשאר העדים. ר"י הסביר את החילוק בין דיני ממונות לדיני נפשות באופן שונה: בעוד בדיני נפשות עד אחד אינו נחשב כלל, בדיני ממונות עד אחד מחייב שבועה. לכן בדיני ממונות כשנמצא אחד קרוב ופסול אין עדות השני בטילה לגמרי, והיא מועילה לשבועה, ומשום כך גם בשלושה עדים אין עדותם בטלה, והיא מועילה לממון. הרמב"ם והשולחן ערוך פסקו כדעת רבי שכלל זה תקף גם בדיני ממונות.
פרטי הדין > כוונה להעיד

רבי, הסובר שהדין חל גם בדיני ממונות, אומר שהדין תקף רק כשהעדים התרו בעובר העברה, שאם לא תאמר כך "מה יעשו שני אחין שראו באחד שהרג את הנפש". ההתראה מגדירה אצל העד כוונה להעיד, וכך גם בדיני ממונות. רבא מסביר ששואלים את העדים האם באו להעיד או רק לראות. אם באו רק לראות לא חל עליהם הדין שעדות כולם נפסלת על ידי שנמצא אחד פסול. מכאן פסקו הרמב"ם והשולחן ערוך שהכוונה להעיד מצרפת את העדים לכלל עדות אחת.
עדים רבים שנמצא אחד מהם קרוב או פסול, עדותן בטלה. במה דברים אמורים? בזמן שנתכוונו כולן להעיד. אבל אם לא נתכוונו כולם להעיד, תתקיים העדות בשאר. וכיצד בודקים הדבר? אומרים להם בית דין: כשראיתם דבר זה באתם כדי להעיד או כדי לראות בלבד...
הרמב"ם והשולחן ערוך כתבו שכוונה להעיד אינה תנאי לכשרות עדים, ולכן אדם כשר שלא כיון להעיד וראה עדות ונחקר, עדותו קבילה, וזהו רק אופן שבו עד פסול אינו נחשב כחלק מהעדות לעניין נמצא אחד קרוב או פסול.
פרטי הדין > עד שהעיד או עד שראה

ר"י חידש שעד פסול שראה עדות יחד עם עדים כשרים אינו פוסל את כל העדות אלא אם העיד בפועל יחד עם העדים הכשרים. כך הוא מיישב איך נותנים גט בפני עדים כשרים בנוכחות קרובי משפחה שפסולים לעדות. דעתו של ר"י מוצגת בשולחן ערוך כדעת יש אומרים.
פרטי הדין > אמר לעשרה לחתום על גט

בתלמוד נחלקו לגבי דינו של גט כאשר בעל אמר לעשרה אנשים שכולם יחתמו על הגט, וחלק מהעשרה פסולים. לדעת רבי יוחנן רק שנים מתוך העשרה הם עדים, ואילו שאר העשרה חותמים לבקשת הבעל, וחתימתם מהווה תנאי לכשרות הגט, אך אינם נחשבים עדים, ולכן לא חל במקרה זה דין "נמצא אחד קרוב או פסול", והגט כשר. לעומת זאת לדעת ריש לקיש כל החותמים נחשבים עדים, ואם אחד מהם פסול, הגט פסול. השנים הראשונים החותמים צריכים להיות כשרים גם לדעת רבי יוחנן.
הערות שוליים

↑  ספר דברים, פרק י"ז, פסוק ו'
↑  משנה, מסכת מכות, פרק א', משנה ז'
↑  במשנה, מסכת מכות, פרק א', משנה ח'. הדברים הם המשך דבריו של רבי עקיבא במשנה הקודמת לפי הבנת התלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ט', עמוד א' ועוד.
↑  ראו רש"י, מסכת סנהדרין, דף ט', עמוד א', ד"ה בדיני נפשות ומסכת מכות, דף ו', עמוד א', ד"ה בדיני נפשות
↑  ראו מסכת מכות, דף ו', עמוד א', ד"ה אמר. בשולחן ערוך, חושן משפט, סימן ל"ו, סעיף ב' מבואר שכאשר מתקיים דין "נמצא אחד קרוב או פסול" אין העדים הכשרים מחייבים שבועה. ראו בערוך לנר מכות ו עמוד א, שהעיר על כך
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות עדות, פרק ה', הלכה ג'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן ל"ו, סעיף א'
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף ו', עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות עדות, פרק ה', הלכות ד'–ה'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן ל"ו, סעיף א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות עדות, פרק ה', הלכה ה'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן ל"ו, סעיף א'
↑  ראו בפתחי תשובה חושן משפט סימן לו סעיף קטן ג' שהביא דברי כמה אחרונים שהקשו על דברי הרמב"ם והשולחן ערוך מדברי הגמרא במסכת כריתות, דף י"ב, עמוד ב' ובפרט מדברי התוספות ישנים בכריתות יב עמוד ב דיבור המתחיל לא.
↑  ראיה לדברי הרמב"ם יש מדברי רבא, שאם אמרו שבאו לראות, עדותם כשרה, ואין כאן דין נמצא אחד קרוב או פסול, ומכאן שעדות עד כשרה גם כשבא לראות ולא להעיד.
↑  תוספות, מסכת סנהדרין, דף ט', עמוד א', ד"ה בזמן, ומסכת מכות, דף ו', עמוד א', ד"ה שמואל
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן ל"ו, סעיף א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף י"ח, עמוד ב'
↑  ראו גם פסיקת הלכה זו כדעת רבי יוחנן במשנה תורה לרמב"ם, הלכות גירושין, פרק ט', הלכה כ"ז
סטיבן לינץ'

| --- | --- |

 לידה:  28 ביולי 1971 (בן 53) אבינגטון, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מערב מישיגן, תיכון ארתור היל, Saginaw Arts and Sciences Academy 
 סוגה:  קומדיה 
 סוג קול:  טנור 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 stephenlynch.com
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיבן אנדרו לינץ' (באנגלית: Stephen Lynch; נולד ב-28 ביולי 1971 באבינגטון, פנסילבניה), הוא קומיקאי, מוזיקאי ושחקן תיאטרון אמריקאי.
קריירה

לינץ' היה מועמד ב-2006 לפרס טוני על משחקו במחזמר "זמר החתונות" בברודוויי. הוא ידוע בעיקר בשל שיריו הלועגים לחיי היום יום ולתרבות הפופולרית בארצות הברית. לינץ' הוציא שלושה אלבומי אולפן ושלושה אלבומי הופעות עם DVD של ההופעות, האחרון שבהם אלבום אולפן והופעה כפול בשם "Lion"‏ (2012). השתתף פעמיים בספשיילים של תוכנית הסטנד-אפ "סנטרל קומדי מציגים".
ב-2003 נישא לארין דווייט, והם מתגוררים בניו יורק. דווייט צילמה סרטון על געגועיה אליו במהלך סיבוב הופעות שלו; הסרטון צורף לאלבום ההופעה החיה שלו "Live at the El Rey" ‏(2004).
סולומון ארונוביץ' גורליק

| --- | --- |

 לידה:  7 ביולי 1913 בוברויסק, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  23 באוקטובר 1941 (בגיל 28) בלגורוד, ברית המועצות ברית המועצות
 מקום קבורה:  בלגורוד 
 מדינה:  בלארוס, ברית המועצות 
 השתייכות:  הצבא האדום הצבא האדום
 תקופת הפעילות:  1931–1941 (כ־10 שנים)
 דרגה:  טכנאי צבא בדרגה הראשונה
 תפקידים בשירות
 עוזר בנושא הטכני של מפקד פלוגת הטנקים בגדוד הטנקים הראשון של חטיבת הטנקים הראשונה של הארמייה ה-21
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה החזית הדרום-מערבית
 עיטורים
 גיבור ברית המועצות (27 בדצמבר 1941)   עיטור כוכב הזהב  עיטור לנין
 תפקידים אזרחיים
 חרט
 הנצחה
 אנדרטה הוקמה בקבר אחים בו נקבר   רחוב בעיר בלגורוד נקרא על שמו   רחוב בעיר הולדתו בוברויסק נקרא על שמו
 
סולומון א(ה)רונוביץ' גורליק (ברוסית: Соломон Аронович Горелик;‏ 7 ביולי 1913 – 23 באוקטובר 1941) היה יהודי סובייטי, שעוטר בעיטור גיבור ברית המועצות במלחמת העולם השנייה, כעוזר בנושא הטכני של מפקד פלוגת הטנקים בגדוד הטנקים הראשון של חטיבת הטנקים הראשונה של הארמייה ה-21 בחזית הדרומית-מערבית, טכנאי צבא בדרגה הראשונה.