stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחיד ורבים הלכה כרבים
פרטי הדין

הולכים אחר הרוב בכל מקום בין לקולא ובין לחומרא בין בממון בין באיסור ואפילו באיסור מדרבנן הולכים אחר המרובים ואפילו מחמירים.
הלכה כרבים אפילו כנגד כללי פסיקה אחרים ויש אומרים שאם יש כלל אחר אין אומרים הלכה כרבים אלא כשיחיד ממש חולק עליהם אך לא ברבים ומועטים.
בפשטות הלכה כרבים מהתורה בכל מקום. אך יש מהאחרונים שלמדו שדין אחרי רבים להטות שנאמר בתורה, היינו כשנחלקו בשעת מעשה בדין שבא לפניהם וכל הדיינים מקובצים יחד במקום אחד, ונשאו נתנו ביניהם. אבל במחלוקת בדברי הפוסקים שכל אחד כתב סברתו בספרו, אפילו אם היו בזמן אחד אין ברור לומר שבאופן זה מן התורה הולכים אחרי הרוב, כיוון שלא עמדו למניין, ולא נשאו ונתנו ביחד.
מהו רוב

נחלקו האחרונים כשהרוב מסכים לדעה אחת מחמת טעמים שונים אם נחשבים רבים ופוסקים הלכה כמותם, או שאינם נחשבים כרבים כי אינם דעה אחת. ויש המחלקים בין הכרעת רוב בבית דין שמועילה תמיד למחלוקת הפוסקים שאם הרוב אינו בדעת אחת אינו חשוב רוב.
במחלוקת הלכתית אשר בה צד אחד מרובה על חברו, אלא שמנגד המיעוט הוא של תלמידי חכמים גדולים יותר בהלכה, קיימת מחלוקת המובאת במסכת יבמות אשר דנה במחלוקת בית הלל ובית שמאי לגבי צרת הבת, אם נהגו בית שמאי בחיי היום יום כשיטתם או שבפועל הלכו אחרי בית הלל, ומובא כי בתשובה לשאלה זו קיימת מחלוקת בין אמוראים: ריש לקיש ורב סוברים "לא עשו בית שמאי כדבריהם" ואילו רבי יוחנן ושמואל סוברים "עשו ועשו". אחד מההסברים הניתנים למחלוקת אמוראים זו היא שלשיטת הסוברים שלא עשו בית שמאי כדבריהם - מכיוון שמעטים היו מבית הלל. ברם, לשיטת הסוברים "עשו ועשו" - מכיוון שהם "מחדדי טפי" כלומר מחודדים בחכמתם יותר מבית הלל.
למעשה, דעת החינוך שאין הולכים אחר במקרה כזה אחר הרוב ויש מן הראשונים שסוברים שאין ההלכה מכרעת כמי לעשות, והרוצה לעשות כרוב בחכמה עושה, והרוצה לעשות כרוב במנין עושה. וגם בזה יש שמחלקים בין יחיד נגד רבים, שאפילו אם הוא גדול יותר דבריו בטלים, למועטים נגד רבים, שאין הולכים אחר רוב מנין, אלא אם רצו הולכים אחר רוב חכמה.
ראו גם

הכרעת רוב בדיינים
רובו ככולו
רוב (הלכה)
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק ג', הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט', עמוד א' מסכת שבת, דף ס', עמוד ב' מסכת יבמות, דף מ', עמוד א' ועוד
1 2  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן כ"ה, סעיף ב' ועי' ביאור הגר"א שם ס"ק י"ח
↑  כן מובא במסכת בבא מציעא בשם רבי ירמיה; אין לטעות בנימוקו של רבי יהושע "לא בשמים היא" שהוא נימוק נגדי לראייתו של רבי אליעזר אך אין הוא נימוק חיובי מדוע לפסוק כחכמים
↑  מסכת ברכות פרק ד הלכה י"ב
↑  כלומר רבי עקיבא משיב לרבן גמליאל
↑  קובץ שיעורים ח"ב מה-יא, יב. שרידי אש ח"א קיג-ד
↑  שערי יושר ג-ג סוף ד"ה ובתוס' פ"ק, וכך נוטה הצפנת פענח כללי התורה והמצוות ח"ב רוב אות ט
↑  מסכת עירובין, דף מ"ו, עמוד א'
↑  כנסת הגדולה יו"ד רמב הגהות בית יוסף סק"ד
↑  ש"ך יו"ד רמב, הנהגת הוראת איסור והיתר
↑  גט פשוט שם כלל א
↑  מהרי"ט חלק ב יו"ד ט
↑  מגיד משנה אישות ז יב
↑  ש"ך חו"מ כה ס"ק יט; נתיבות המשפט שם חידושים ס"ק יח
↑  דף י"ד עמוד א
↑  התלמוד מסביר שדרך זו היא אם נאמר שהמחלוקת בין האמוראים היא לפני שיצאה בת קול ואמרה הלכה כבית הלל. אם מחלוקת האמוראים היא לאחר בת קול, יש להסבירה בצורה שונה, משום שהם חולקים האם משגיחים בבת קול או שאין משגיחים בה, כשיטת רבי יהושע במחלוקת תנורו של עכנאי.
↑  והולכים אחר המיעוט שהם המרובים בחכמה
↑  בית הבחירה למאירי יבמות י"ד ב
↑  חידושי הרמב"ן סנהדרין לב א
עלי מוחמד (כדורגלן)

מוחמד במדי מכבי נתניה, 2019
עלי מוחמד מוחמד אל פאזז (בצרפתית: Ali Mohamed Muhammed Al Faz; נולד ב-7 באוקטובר 1995) הוא כדורגלן ניז'רי, בעל מעמד של תושב ארעי בישראל, המשחק בעמדת הקשר במכבי חיפה מליגת העל ובנבחרת ניז'ר.
קריירת מועדונים

מוחמד נולד בגאנה, לאב מוסלמי מניז'ר ולאם נוצרייה מגאנה. אביו הלך לעולמו כשהיה בן 14. מוחמד טוען שהוא נוצרי אדוק.
מוחמד התחיל את הקריירה שלו בנוער של פאן הניז'רית.
בגיל 17 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של פאן הניז'רית. בשנת 2013 הצטרף למחלקת הנוער של בורדו הצרפתית והתאמן לסירוגין עם קבוצת המילואים – אך לא-קיבל בה דקות משחק, ובסיום העונה חזר לפאן הניז'רית.
בקיץ 2015 חתם בבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית. ב-7 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה בהפסד 1–4 להפועל בני לוד. ב-19 בפברואר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 3–2 נגד אותה הפועל בני לוד.
ב-6 ביולי 2016 חתם על חוזה למשחק במדי מכבי נתניה מהליגה הלאומית. ב-17 במרץ 2017 מוחמד הבקיע את שער הבכורה שלו בנתניה בניצחון 4–0 נגד הפועל קטמון ירושלים. מוחמד סיים את העונה עם שער אחד וחמישה בישולים והיה ממצטייני העונה שהסתיימה בהעפלה לליגת העל עם קבוצתו מכבי נתניה מהמקום הראשון בטבלה, למרות עונש של הפחתת תשע נקודות ממאזן הקבוצה בתחילת העונה.
ב-22 בינואר 2018 חתם מוחמד על חוזה חדש ומשודרג במכבי נתניה עד לסוף עונת 2019/20, במסגרתו בוטל סעיף השחרור של השחקן שעמד בחוזה הקודם על סך של מיליון דולר. בחוזה המשודרג הועמד סעיף השחרור שלו על סך של 2.5 מיליון דולר.
ב-10 ביוני 2019 חתם מוחמד בבית"ר ירושלים לשלוש עונות, תמורת כ-1.5 מיליון יורו על 60 אחוז מכרטיסו.
ב-28 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה במדי בית"ר ירושלים במסגרת שלב הבתים של גביע הטוטו. ב-27 באוקטובר 2019 הבקיע מוחמד את שער הבכורה במדי הקבוצה, בניצחון הקבוצה בליגת העל 2–0 על בני יהודה תל אביב.
ב-22 ביוני 2021 חתם לשלוש שנים במכבי חיפה את הופעת הבכורה ערך ב-7 ביולי 2021 במשחק הבכורה וכן משחקה הראשון של מכבי חיפה בשלב המוקדמות הראשון של ליגת האלופות 2021/2022, שהסתיים בתיקו ביתי 1–1 מול קאיראט אלמטי הקזחית. ב-29 באוגוסט ערך הופעת בכורה בליגת העל במדי הקבוצה, בתיקו 0–0 עם הפועל חדרה. בסיום העונה, זכה לראשונה באליפות ליגת העל הישראלית עם קבוצתו.
ב-3 באוגוסט 2022 כבש שערי בכורה בקבוצה כשכבש צמד שערים במשחק הראשון של קבוצתו בשלב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות 2022/2023, בניצחון קבוצתו בתוצאה 0–4 על אפולון לימסול הקפריסאית.
נבחרת ניז'ר

ב-6 בספטמבר 2013 ערך מוחמד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניז'ר הבוגרת, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 מול בורקינה פאסו, במסגרת מוקדמות נבחרות אפריקה למונדיאל 2014. לזכותו 39 הופעות במדי נבחרת ניז'ר.
חיים אישיים > מעמדו כתושב ארעי בישראל

ב-25 באוגוסט 2022, שרת הפנים איילת שקד אישרה שמוחמד יקבל מעמד של תושב ארעי בישראל למשך שנה בלבד. על כן, רישומו השתנה בהתאחדות לכדורגל כ"ישראלי", הוא איננו נמנה עוד על תקן שחקן זר, ועקב כך גם לא נספר כחלק ממכסת השחקנים הזרים של קבוצתו באותה עת מכבי חיפה. מתוך כך, עלתה ביקורת נגד השרה איילת שקד שמשרדה פגם שוב בעיקרון הציונות השורשי של מדינת ישראל, כשהם מוחים על אזרוח זרים ובפרט ספורטאים זרים שבאים על חשבון ישראלים.
תארים

גביע הטוטו: 2019/2020
אליפות: 2021/2022, 2022/2023
אלוף האלופים: 2021, 2023
גביע הטוטו: 2021/2022
הערות שוליים

↑  תומר חבז, ‏‏מיליון דולר בייבי: הסיפור המדהים של עלי מוחמד, באתר ספורט1, 23 בספטמבר 2017
↑  מתחזקת: רון שושן ועלי מוחמד חתמו במכבי נתניה, באתר ONE‏, 6 ביולי 2016
↑  מאור רחמני, ‏עלי מוחמד האריך חוזה בנתניה: שמח להישאר, באתר ONE‏, 22 בינואר 2018
↑  יניב טוכמן‏, מכבי נתניה: פאטוס בצ'יראי יישאר לעונה נוספת, עלי מוחמד מועמד להימכר בקיץ, באתר וואלה, 3 בפברואר 2019
↑  אופיר סער‏, בית"ר ירושלים רכשה את עלי מוחמד ב-1.5 מיליון דולר, סיכם לשלוש שנים, באתר וואלה, 10 ביוני 2019
↑  גיל לוין, ‏מוחמד חתם בחיפה: "חלמתי לשחק פה", באתר ערוץ הספורט, 22 ביוני 2021
↑  Niger vs. Burkina Faso - 9 June 2013 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  שלמה וייס‏, איילת שקד: "הנחיתי לתת לעלי מוחמד מעמד של תושבות", באתר וואלה, 25 באוגוסט 2022
↑  רז אמיר, ‏ההתאחדות הצטרפה לבקשה לאזרח את סבוריט, באתר ONE‏, 21 בספטמבר 2022
1 2  בן גולדפריינד, ‏החזית לשחרור דרום תל אביב נגד איילת שקד: "העיקרון של מדינה יהודית חזק יותר מאשר הישג ספורטיבי", באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2022
שאול כמיסה

שאול כמיסה רז (נולד ב-17 בנובמבר 1954) הוא איש צבא, דיפלומט ופוליטיקאי ישראלי, קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף ולשעבר שגריר ישראל בבולגריה וראש המועצה המקומית חצור הגלילית.
ביוגרפיה > שירות צבאי

התגייס לצה"ל בשנת 1973. עבר קורס קציני מודיעין. שירת בשורת תפקידים בחיל המודיעין, בהם קצין המודיעין של אוגדת עזה ושל יחידת הקישור ללבנון (יק"ל). בשנים 1995–1997 היה ראש הסיוע האזרחי לדרום לבנון. מ-1997 עד 1999 היה סגן מפקד היק"ל. מ-1999 ועד 2002 היה נספח צה"ל ברומניה, בולגריה ואוקראינה. השתחרר משירות קבע בדרגת אלוף-משנה בשנת 2003 בשירות המילואים התקדם לדרגת תת-אלוף, והוא עדיין משרת שירות פעיל במילואים.
במהלך שירותו הצבאי למד במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ובמכללה לביטחון לאומי.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית ואזרחית

בבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 התמודד על ראשות המועצה המקומית חצור הגלילית בראש רשימת "חצור אחת" המזוהה עם מפלגת ישראל ביתנו. הוא זכה בכ-44% מהקולות, ונבחר לכהן כראש המועצה. בתקופת כהונתו התמודד היישוב עם מלחמת לבנון השנייה. לצד זאת נשא בשורת תפקידים במרכז השלטון המקומי בישראל: חברות בוועדת חינוך ונוער, בוועדת כוח אדם ובוועדת הכספים, וחבר דירקטוריון בחברת ביטוח של החברה למשק וכלכלה ובגופים נוספים. שימש יושב ראש הדירקטוריון של פארק תעשיות צח"ר (המשותף לצפת, חצור הגלילית וראש פינה).
בבחירות המוניציפליות ב-2008 התמודד שוב והפסיד לשמעון סויסה, אך הוא נשאר חבר מועצה. סמוך לבחירות עלו טענות על כך שכמיסה ואחיו יורם (שהתמודד מטעם רשימה אחרת) חילקו שוברי קנייה לתושבי חצור הגלילית לקראת הבחירות, בכדי לקדם בחירתם.
בשנת 2009 רצה שר החוץ אביגדור ליברמן למנות את כמיסה לתפקיד שגריר ישראל במצרים, אך המינוי נתקל בהתנגדות ולא יצא אל הפועל. בפברואר 2012 מינה ליברמן את כמיסה לשגריר ישראל בבולגריה. בתקופת כהונתו אירע הפיגוע בבורגס. כמיסה כיהן בתפקיד עד 2015.
בבחירות ב-2018 נבחר שוב למליאת המועצה, לאחר שלא הצליח לגבור על סויסה ולהיבחר שוב לראשות המועצה.
לקראת הבחירות ב-2024 הכריז על התמודדותו לראשות המועצה מול סויסה, אך בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל (שבמהלכה גויס לשירות מילואים) פרש מן המירוץ והודיע על תמיכתו במיכאל קבסה, שזכה לראשות המועצה.. בבחירות עצמן נבחר שוב לחבר מועצה, ומכהן בתפקיד מ"מ ראש המועצה המקומית - חצור הגלילית.
חיים אישיים

בשנת 1973 נשא את ארצה נהון, ולהם ארבעה ילדים. בעל תואר ראשון בהיסטוריה ותואר שני במדעי המדינה.
הערות שוליים

↑  מיה בנגל, עדי חשמונאי וג'קי חוגי, זעם במשרד החוץ על מינוי מקורב השר לשגריר, באתר nrg‏, 12 ביולי 2009
↑  ילקוט הפרסומים 5245, עמ' 811 - 814
↑  ילקוט הפרסומים 5889 עמ' 1488 - 1490.
↑  עדי חשמונאי, קונים קולות נוסח האחים כמיסה, באתר nrg‏, 26 בספטמבר 2008
↑  ברק רביד, מסמך: מינוי שאול כמיסה לשגריר במצרים יגרום לנזק מדיני, באתר הארץ, 13 ביולי 2009
↑  יעל לוי ורוני סופר, שגריר לשעבר: מינוי פוליטי לקהיר - דבר רע מיסודו, באתר ynet, 12 ביולי 2009
↑  טל שלו‏, לא נכנע: ליברמן ינסה למנות מקורב לשגריר בסופיה, באתר וואלה, 20 בנובמבר 2011
↑  אבנר לוטן, השגריר בבולגריה: "התרגלתי לחליפות ועניבות", באתר mynet‏ העמק, 28 במאי 2012
↑  אבנר לוטן, השגריר בבולגריה: "הפיגוע לא יפגום ביחסים", באתר mynet‏ העמק, 26 ביולי 2012
↑  ילקוט הפרסומים ה'תשע"ט, חוברת 8006 עמ' 3294
↑  יוסי וקנין, בחירות 2023 בחצור הגלילית: שאול כמיסה מסתער שוב על ראשות המועצה, באתר mynet‏ העמק, 25 באוגוסט 2023
↑  דרמה בחצור: מיכאל קבסה ושאול כמיסה התאחדו לקראת הבחירות, באתר "בדלתיים סגורות", 7 בפברואר 2024
↑  ארצה כמיסה רז, באתר הקשר הרב דורי
קינגס קולג' לונדון

| --- | --- |
סמליל קינגס קולג' לונדון

סמל קינגס קולג' לונדון
 אוניברסיטת מחקר ציבורית
 מוטו:  בלטינית: Sancte et Sapienter  בעברית: "בקדושה ובחכמה"
 תקופת הפעילות:  1829–הווה (כ־196 שנים)
 מייסדים:  ג'ורג' הרביעי, ארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון 
 קמפוס:  עירוני
 בעלי תפקידים
 נשיא:  אן, הנסיכה המלכותית
 רקטור:  Edward Byrne 
 דקאן:  קשיטיג' קאפור
 צוות:  4,240  (2022/2021)
 סגל:  5,715  (2022/2021)
 תלמידים
 כלל הסטודנטים:  41,490 (2022/2021)
 סטודנטים לתואר ראשון:  23,225 (2022/2021)
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  18,270 (2022/2021)
 מיקום
 מיקום:  לונדון, אנגליה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 קואורדינטות:  51°30′43″N 0°06′58″W﻿ / ﻿51.511944444444°N 0.11611111111111°W﻿ / 51.511944444444; -0.11611111111111
 kcl.ac.uk
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסקינגס קולג' לונדון(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסקינגס קולג' לונדון(למפת וסטמינסטר רגילה) קינגס קולג' לונדון(למפת וסטמינסטר מוגדלת) קינגס קולג' לונדון
 
קינגס קולג' לונדון (באנגלית: King's College London, בקיצור: קינגס, King's; בראשי תיבות: KCL) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית השוכנת בלונדון, הממלכה המאוחדת, ונחשבת לאחת האוניברסיטאות הטובות בעולם. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1829 על ידי ג'ורג' הרביעי, מלך הממלכה המאוחדת וארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון. היא האוניברסיטה הרביעית שנוסדה באנגליה. בשנת 1836 קינגס ייסדה את אוניברסיטת לונדון. האוניברסיטה גדלה לקראת סוף המאה ה-20 כתוצאה מאיחודים עם מוסדות אקדמיים נוספים. כיום היא האוניברסיטה ה-12 בגודלה בבריטניה. פעילותה פרוסה בחמישה קמפוסים, תשע פקולטות המחולקות למחלקות ולמכוני מחקר רבים.
בית הספר לרפואה בקינגס הוא הגדול ביותר באירופה, וכולל את בית הספר לאחיות הראשון בעולם. אוניברסיטת קינגס קולג' לונדון חברה במספר ארגונים בין-לאומיים: חברה בגילדת האוניברסיטאות האירופאיות עתירות המחקר, בברית פלוס, באיגוד האוניברסיטאות האירופאיות (EUA), בקונסורציום הבין-לאומי של אוניברסיטאות לחקר המגוון הביולוגי והסביבה (iCUBE), בליגה העולמית של בתי הספר למשפטים (LSGL), באיגוד של אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי (ACU) וברשת האוניברסיטאות מבירות אירופה (UNICA). האוניברסיטה חברה במספר ארגונים בבריטניה: באוניברסיטת לונדון, בקבוצת ראסל, בקונסורציום SES, באוניברסיטאות הממלכה המאוחדת (UUK) ובקבוצת האוניברסיטאות הלא רשמית, "משולש הזהב". קינגס היא ביתם של שישה מרכזים במועצת המחקר הרפואי (MRC), חברה מייסדת של המרכז האקדמי למדעי הבריאות (AMC), "שותפי הבריאות של קינגס", חברה במכון פרנסיס קריק, ב־MedCity ובמרכז תומאס יאנג (TYC). בנוסף, האוניברסיטה חברה באקדמיה המלכותית למוזיקה (RAM) ובאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA).
היסטוריה

קינגס קולג' לונדון נוסדה בשנת 1826 לאחר מחלוקות הנוגעות להקמתה של יוניברסיטי קולג' לונדון. הקמתה נתמכה בידי יהודים ונוצרים לא אנגליקניים, וזאת על מנת ליצור מוסד חילוני יחסית. אחד התומכים המרכזיים בקינגס היה ארתור ולסלי, שהיה גם ראש ממשלת בריטניה באותה עת. בתחילה חולקה האוניברסיטה למחלקה ראשית ולמחלקה משנית אשר התפצלה מהאוניברסיטה בסופו של דבר. המחלקה הראשית חולקה לשלושה קורסים: קורס כללי שכלל תאולוגיה, לימודים קלאסיים, מתמטיקה, ספרות אנגלית והיסטוריה. בנוסף על הקורס הכללי פעלו גם קורס לרפואה וקורס לנושאים שונים שכללו משפטים וכלכלה פוליטית - נושאים שהיו תלויים בתלמידים מזדמנים.
בשנת 1840 פתחה קינגס בית חולים משלה, בשנת 1845 הקימה מחלקה צבאית להכשרת קצינים לצבא הבריטי, וב-1846 הקימה מחלקה תאולוגית להכשרת כמרים אנגליקנים. בשנת 1882 ניתק הקשר הישיר בין המלוכה לבין האוניברסיטה, ובשנת 1885 החלו נשים ללמוד בקינגס. בשנת 1903 נותקו הקשרים הדתיים לאוניברסיטה, מלבד המחלקה התאולוגית. במהלך מלחמת העולם הראשונה נפתח בית הספר לרפואה לנשים בפעם הראשונה. חלקים מהאוניברסיטה נפגעו במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה.
אחת התגליות המפורסמות ביותר שהתרחשו בקינגס הייתה גילוי מבנה ה-DNA בשנת 1953 על ידי מוריס וילקינס ורוזלינד פרנקלין.
ארגון אקדמי

נכון לשנת 2024, קינגס קולג' מורכב מתשע פקולטות אקדמיות, המחולקות לבתי ספר, מחלקות, מרכזים ומכוני מחקר:
הפקולטה לאחיות ומיילדות (אנ') ע"ש פלורנס נייטינגייל
הפקולטה לאמנויות ומדעי הרוח (אנ')
הפקולטה לרפואת שיניים, מדעי הפה והפנים
הפקולטה למדעי החיים והרפואה
הפקולטה למדעי הטבע, המתמטיקה וההנדסה
הפקולטה למדעי החברה ומדיניות ציבורית
בית הספר למנהל עסקים (אנ')
בית הספר למשפטים (אנ') ע"ש דיקסון פון (אנ')
המכון לפסיכיאטריה, פסיכולוגיה ומדעי המוח (אנ')
ארגון אקדמי > דירוג אקדמי

קינגס קולג' לונדון נחשבת לאחת האוניברסיטאות הטובות בעולם, ומדורגת בעקביות בין המוסדות המובילים בבריטניה ובעולם. דירוגים לשנת 2024:
דירוגים בריטיים: מקום 27 לפי הטיימס/סאנדיי טיימס, מקום 23 לפי הגרדיאן, מקום 7 לפי QS, מקום 4 לפי Times Higher Education, מקום 7 לפי "דירוג שאנגחאי".
דירוגים עולמיים: מקום 40 לפי QS, מקום 58 לפי CWTS Leiden, מקום 27 לפי Times Higher Education, מקום 53 לפי "דירוג שאנגחאי".
בוגרים ידועים

בוגרי קינגס קולג' לונדון
צ'ארלסטון (וירג'יניה המערבית)

| --- | --- |
דגל צ'ארלסטוןדגל צ'ארלסטון
פוטומונטז' של צ'ארלסטון
פוטומונטז' של צ'ארלסטון
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  וירג'יניה המערבית וירג'יניה המערבית
 ראש העיר:  אמי שולר גודווין
 תאריך ייסוד:  1788
 על שם:  Charles Clendenin 
 שטח:  84.7 קמ"ר
 גובה:  182 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  48,864 (1 באפריל 2020)
  ‑ במטרופולין:  309,635
  ‑ צפיפות:  652.7 נפש לקמ"ר (2009)
 קואורדינטות:  38°20′50″N 81°38′00″W﻿ / ﻿38.34722°N 81.63333°W﻿ / 38.34722; -81.63333
 אזור זמן:  UTC -5
 www.cityofcharleston.org
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה צ'ארלסטון(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה צ'ארלסטון(למפת וירג'יניה המערבית רגילה) הנטינגטון פרקרסבורג מורגנטאון וילינג בקלי מרטינסבורג פנסילבניה מרילנד וירג'יניה קנטקי אוהיוצ'ארלסטון(למפת וירג'יניה המערבית מוגדלת) הנטינגטון פרקרסבורג מורגנטאון וילינג בקלי מרטינסבורג פנסילבניה מרילנד וירג'יניה קנטקי אוהיוצ'ארלסטון    מיקום מחוז קאנאווה במערב וירג'יניה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
צ'ארלסטון (באנגלית: Charleston) היא עיר הבירה של מדינת וירג'יניה המערבית בארצות הברית. היא גם העיר הגדולה במדינה, ובירת מחוז קאנאווה. העיר ממוקמת על מפגש הנהרות אלק וקאנאווה. במפקד האוכלוסין של שנת 2009 מנתה צ'ארלסטון כ-50 אלף תושבים, והאזור המטרופוליטני מנה 309,635 נפש.
הייצור התעשייתי של העיר כלל בתחילה מלח וגז טבעי. לאחר מכן הייתה זו תעשיית הפחם שהביאה לשגשוג כלכלי בעיר וסביבותיה. כיום מתבססת כלכלת העיר על מסחר, שירותים, ממשל, רפואה וחינוך. בעיר נמצאת גם אוניברסיטת צ'ארלסטון ושדה התעופה יגר. בנוסף שוכן בעיר בסיס של להק מטוסי התובלה הרקולס, המשמשים את הכח האווירי של המשמר הלאומי האמריקני, הממוקם בווירג'יניה המערבית.
בתחומי העיר נמצאים פארקים אחדים: פארק קאטו (Cato Park), פארק קונסקין (Coonskin Park) והיער המדינתי של קאנאווה, שהוא פארק ציבורי ענק, הכולל בריכה, אזורי קמפינג, מסלולי רכיבה והליכה, אזורי פיקניק ואזורי שעשועים.
צ'ארלסטון היא ביתן של כמה קבוצות ספורט לאומיות של וירג'יניה בתחומי הבייסבול, הכדורסל והריצה.
היסטוריה

לאחר מלחמת העצמאות של ארצות הברית החלו מתיישבים אירופאים רבים להגר באטיות מיישוביהם אל פנים הארץ. אדמות העיר נרכשו בשנים שלפני המלחמה, ויישוב הקבע הראשון הוקם בשנת 1787.
בתחילת המאה ה-19 התגלה מלח רב בנהרות שבסביבת העיר, דבר שהוביל לצמיחה כלכלית נרחבת. העיר המשיכה לצמוח עד שנת 1861, שבמהלכה החליטה המדינה לפרוש מן האיחוד ולהצטרף לקונפדרציית המדינות של אמריקה, העיר הייתה מחולקת בין הנאמנות לשני המחנות היריבים. לאחר קרבות רבים שבתחילתם צבא הקונפדרציה כבש את העיר ושלט בה, העיר נכבשה לבסוף על ידי צבא האיחוד. הפיצול בין המחנות הוביל גם לפיצול בין וירג'יניה המערבית לווירג'יניה, פיצול שנעשה על ידי הנשיא אברהם לינקולן תוך כדי המלחמה.
בשנת 1877 התקיימו בחירות עממיות בנודע לעיר הבירה של המדינה, בחירות שבהן צ'ארלסטון ניצחה. במהלך המאה ה-20 העיר התבססה לא רק כמרכז פוליטי, אלא גם כמרכז כלכלי- התגלו בה משאבים טבעיים רבים (כגון פחם וגז טבעי), והתפתחו תעשיות מרובות של זכוכית, כימיקלים, עץ ופלדה. קווי הרכבת גם הם הגבירו את הצמיחה. בעיר חלה תנופת בנייה רחבה, שהתגברה בזמן מלחמת העולם השנייה.
דמוגרפיה

נכון לשנת 2010, גרים בעיר כ-51,000 תושבים. 78.4% מהאוכלוסייה הם לבנים, 15.5% אפרו-אמריקאים, 2.3% אסייתים, 0.2% אינדיאנים, 0.3% מגזעים אחרים ו-3.2% משני גזעים ויותר.
ערים תאומות

סלובקיה באנסקה ביסטריצה, סלובקיה
הפרלמנט של וירג'יניה המערבית בצ'ארלסטון
גשר על הנהר אלק בצ'ארלסטון
מחלת הירשפרונג

| --- | --- |

היסטופתולוגיה של מחלת הירשפרונג
 תחום:  רפואת ילדים 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  178493 
 MeSH:  D006627
 סיווגים
 ICD-11:  LB16.1 
 
מחלת הירשפרונג (אנגלית: Congenital Aganglionic Megacolon) היא בעיה התפתחותית של החלק הפנימי במערכת העצבים של המעי המאופיינת בהיעדר תאי גנגליונים (גנגליון) בפלקסוס העצבי בחלק הסופי של מערכת העיכול. מאחר שתאים אלו אחראים לתנועת מעיים (פריסטלטיקה) תקינה, מטופלים עם מחלת הירשפרונג מתייצגים עם חסימת מעי באזור בו אין גנגליונים. במרבית המקרים, המחלה מערבת את הרקטום או את הרקטו-סיגמא, אולם לעיתים, בכ-5% עד 10% מן המקרים, המחלה יכולה לערב את כל המעי הגס ואף חלקים נרחבים מהמעי הדק. היארעות מחלת הירשפרונג היא בערך 1:5000 אצל ילודים חיים.
היסטוריה

במשך שנים רבות היה ידוע על מטופלים הסובלים ממעי גס מורחב מאוד, בשפה הרפואית- "מגה קולון" (megacolon). התיאור הראשון של מגה-קולון היה במאה ה-17, על ידי פרדריק רוסיק, אשר תיאר ילד בן 5 שנפטר כתוצאה מחסימת מעי. בשנת 1887, תיאר לראשונה הארלד הירשפרונג, פתולוג בבית החולים לילדים בקופנהגן, שני מקרים של מגה קולון נוספים. עד תחילת המאה ה-20, מרבית הילדים עם מגה-קולון נפטרו, ככל הנראה מתת תזונה ומאנטרו-קוליטיס (דלקת חריפה של המעי הגס). מאחר שאז לא הייתה ידועה הבעיה הפתולוגית בבסיס המחלה, מרבית המנתחים כרתו את המעי המורחב דווקא (עם או בלי השקה (חיבור) למעי הסופי), כשהתוצאות הניתוחיות היו מעורבות. בשנת 1901, טיטל היה הראשון לתאר היעדר תאי גנגליון בחלק הסופי של המעי הגס אשר מביא להתבטאות המחלה. בהמשך נוספו תיאורי מקרים נוספים שהעידו על היעדר תאי גנגליון במעי הגס הסופי, אולם רק ב-1946, במאמר שפורסם על ידי וויטהאוס וקרנוהאן, בוצע ההקשר בין היעדר תאי גנגליון במעי הגס הסופי (א-גנגליוזיס) לבין התרחבות החלק הקריבני (פרוקסימלי) של המעי הגס והחסימה המכנית כתוצאה מכך.
בשנת 1949 תיאר הכירורג סוונסון את הטיפול האופטימלי, לשיטתו, במחלת הירשפרונג, והמליץ על כריתת המקטע החולה (רקטו-סיגמה במרבית המקרים) יחד עם שימור הספינקטרים באזור פי הטבעת. הניתוח בוצע ללא הוצאת סטומה של המעי הגס, אולם לאור מצבים של תת-תזונה אצל פעוטות ותינוקות פנו מנתחים אחרים לנקוט בגישה של ניתוח בשלבים, דהיינו הוצאת קולוסטומיה בשלב הראשון לצורך דקומפרסיה (ריקון) של המעי המורחב העליון, ובהמשך לאחר הגעת הילד למצב תזונתי טוב יותר- ביצוע הכריתה של המקטע המוצר וחיבור המעי העליון והבריא לפי הטבעת. ניתוח בשני שלבים אלו הפך לניתוח הסטנדרטי לילדים אשר אובחנו עם הירשפרונג במשך עשרות השנים שלאחר מכן. בשנים האחרונות, כתוצאה מעליה ביכולות הכירורגיות ודרגת חשד מוקדם גבוהה יותר, הביא לכך שהניתוח היום במקרים רבים מבוצע בצעד אחד (one step procedure) ובגישה זעיר פולשנית.
אטיולוגיה וגנטיקה

תאי גנגליון הם תאים שמקורם ברכס העצבי העוברי (הרכס העצבי) בשבוע 13 להריון, התאים האלו נודדים ממערכת העיכול העליונה ועד לתחתונה, ובהמשך מתמיינים לתאי גנגליון בשלים ואחראים לתנועתיות תקינה של מערכת העיכול. אצל תינוקות עם מחלת הירשפרונג, תהליך זה נקטע באופן בו חסרים תאי גנגליון במעי הגס הסופי. קיימות שתי תאוריות מדוע בעיה זו נוצרת. התאוריה הרווחת יותר טוענת שתאים מהרכס העצבי מעולם לא מגיעים למעי הגס אלא מתמיינים קודם באזורים אחרים במעי. התאוריה השנייה גורסת, כי תאי גנגליון כן מגיעים למעי הגס הסופי אולם לא שורדים או לא עוברים פרוליפרציה. סביר להניח, כי שתי התאוריות יכולות להיות נכונות במקרים מסוימים, מאחר שככל הנראה מדובר במחלה עם גורמים הטרוגניים ועם סיבות גנטיות מרובות ומכניזמים שונים. 
הגן העיקרי האחראי למחלה הוא ה-RET, אשר מקודד רצפטור לטירוזין קינאז. לא ברור כיצד מוטציות בגן זה אחראיות להיעדר תאי גנגליון, אולם יש עדות לכך שמוות מוקדם של תאי עצב קשור לכך. 
מחלת הירשפרונג מקושרת בנוסף למספר סינדרומים (תסמונות)- כך למשל, טריזומיה 21 תסמונת דאון, תסמונת גולדברג שפרינצן, נוירופיברומטוזיס, נוירובלסטומה, וכן אנומליות נוספות.