stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נפתלי יוסף פריינד
לקריאה נוספת

קונטרס ציוני דרך מצורף לספר פני לוי במהדורת תשמ"ג. עמ' 80–115.
עם שרידי חרב מאת נכדו הרב ישראל יצחק פומרנץ (איציק הדר}, ירושלים תש"ן.
כיסופים זיכרונות הרב משה בורשטין. בית שמש תשע"ג. חלק א' עמ' 64–78.
הערות שוליים

↑  בכמה ספרים ופרסומים הוא מופיע בשם פרוינד, דבר שנובע משינויי הגייה מקומיים.
↑  על פי הנכתב באוצר השאלות והתשובות (שפירא) נכתב שתאריך לידתו היה בשנת תרכ"א
↑  בהקדמת ספרו פני לוי מצטט הבן דברי תורה בשם אביו, משום כיבוד אב.
↑  חילופי המכתבים העוסקים בעניינים הלכתיים, פותחים את ספרו פני לוי (סימנים ב'-ד').
↑  אחת מאותן תשובות נדפסת בספרו פני לוי (סימן מט) תחת הכותרת ”מה שכתבתי בילדותי להגאון המפורסם רבי חיים אלעזר וואקס.”
↑  ערכו בספר אהלי שם עמ' 194.
↑  ראו לדוגמה בזכרונותיו של משה בורשטיין כיסופים פרק א' "מיין שטעטאלע רוז'אן".
↑  אוצר מכתבים לרבי פנחס מנחם אלתר מגור מכתב מ"ט”הרב מרוז'ן ז"ל הנ"ל שמעתי שהיה מומחה גדול, והוא בעצמו היה מוהל, וכנ"ל הוא כתב בספרו נוצר הברית מיוחד לענייני מילה.”.
↑  פני לוי סימן ל"ד.
↑  פני לוי סימן ל"ה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007510077005171  ISNI: 0000 0000 5073 1224  LCCN: nr91019058  VIAF: 17078766   WorldCat (עם VIAF): 17078766
מנחם מקובר

| --- | --- |

הרב מנחם מקובר בישיבת תורת החיים באזכרה לרב צבי ויינגרטן ה'תש"פ
 לידה:  רמת גן
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  רב מכללת אמונה
 תחומי עיסוק:  בית המקדש, הר הבית, פנימיות התורה
 חיבוריו:  סדרת אלבומי אוצר תורת המקדש, קל"ח פתחי חכמה לרמח"ל, אדיר במרום לרמח"ל, בסוד פרדס הרימונים - מבואות לתורת הסוד של הרמ"ק, לשם שבו ואחלמה- הקדמות ושערים ועוד.
 
 תפקידים נוספים:  מנהל מכון המקדש, ראש ארגון והראנו בבנינו
 
הרב מנחם מקובר הוא רב מכללת אמונה, ראש המדרשה לידע המקדש, ראש ארגון והראנו בבניינו, חוקר המקדש, מרצה במכללת מורשת יעקב, ומחבר ספרים בנושא המשכן, בתי המקדש והר הבית.
ביוגרפיה

הרב מנחם מקובר גדל ברמת גן, ולמד בתיכון עירוני ט' בתל אביב בגיל 17 חזר בתשובה ולאחר מכן החל ללמוד בישיבת מרכז הרב. מאוחר יותר למד בכולל בעיר העתיקה, דרכו התחבר למכון המקדש.
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים החל הרב מקובר לעסוק בלימוד, הוראה וכתיבה בנושאי המקדש. במשך עשר שנים ניהל את מכון המקדש. מעודד עלייה להר הבית, בנה את הדגם הגדול בעולם של בית המקדש השלישי והציב דגם שלו במיני ישראל.
עוסק גם בתורת הנסתר, אותה למד בין היתר מהרב יצחק גינזבורג, הרב מאיר יהודה גץ והרב רפאל משה לוריא, מעביר שיעורים וכותב ספרים בנושא.
חיים אישיים

הרב מקובר מתגורר בשילה.
ספרים

סדרת 'אוצר תורת המקדש' - סדרת ספרים המתארת את המקדש וכליו. בין הספרים בסדרה: אוצר הבית הראשון - המקדש וכליו - מבנה תולדות ומדרש, אוצר הבית השני, אוצר הבית השלישי, אוצר תורת הקורבנות, אוצר המשכן.
קל"ח פתחי חכמה לרמח"ל - ערוך והמבואר.
אדיר במרום לרמח"ל - ערוך והמבואר.
בסוד פרדס הרימונים - מבואות לתורת הסוד של הרמ"ק- שני חלקים.
בסוד עץ החיים - תורת האריז"ל בהתבוננות פנימית, לאור משנת הרמח"ל, הפתחי שערים, הלשם והחסידות.
לשם שבו ואחלמה - הקדמות ושערים הערוך והמבואר.
בית הבחירה לרמב"ם מבואר - עם הרחבות ואיורים.
בסוד תורת הלשם- מבואות לתורת הסוד של בעל הלשם, שבו ואחלמה.
הערות שוליים

↑  חב"ד | שיחת השבוע 1020 | החיפוש הוביל לתודעת המקדש, באתר www.chabad.org.il
↑  הרב מנחם מקובר, הסוד שירד אלי קבר, באתר ערוץ 7, ‏2021-04-05
↑  מני, ראיון מרתק: "מי שחי את הבית השלישי זוכה לחיות בעולם מרומם", באתר חב"ד אינפו, ‏2021-07-15
↑  עיתון כפר חב"ד גיליון מס' 1917, עמ' 28
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264946505171  BnF: cb16196595c (data)  GND: 1046282670  ISNI: 0000 0000 7779 4823  VIAF: 48861693   WorldCat (עם VIAF): 48861693
דייוויד פדרמן

| --- | --- |

פדרמן, בעת משחק של מכבי תל אביב
 לידה:  24 בספטמבר 1944 (בן 80) המנדט הבריטי תל אביב, המנדט הבריטי 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  כפר שמריהו
 ידוע בשל:  בעלים של מועדון הכדורסל מכבי תל אביב
 השקפה דתית:  יהדות
 
דייוויד פדרמן (נולד ב-24 בספטמבר 1944) הוא איש עסקים ישראלי ואחד מבעלי מועדון הכדורסל מכבי תל אביב, פדרמן מחזיק ב-29% מבעלות המועדון.
ביוגרפיה

פדרמן נולד בתל אביב, לפני קום המדינה. הוא בנו של יצחק פדרמן, סוחר גומי וכימיקלים ושחקן כדורסל במכבי תל אביב.
ביסודי למד בבית הספר גרץ בתל אביב, ובנוסף בתיכון עירוני ה'. השתתף בפעילויות הצופים. בצה"ל שירת במערך הנ"מ והשתחרר בדרגת סרן. למד כלכלה באוניברסיטת תל אביב.
קריירה עסקית

ב-1966 ירד מהארץ והשתקע בלונדון. בתחילה היה פדרמן ברוקר בבורסת הגומי בלונדון ולאחר מכן, במשך כ-10 שנים, עסק במסחר בחומרי גלם (קומודיטיס), בעיקר עם חברת מאן האנגלית. ב-1980 עלה בחזרה לישראל עם הון רב, וניהל במשך חמש שנים את עסקי משפחתו.
קריירה עסקית > עלית תעשיות בע"מ

יחד עם חברת מאן רכש פדרמן את השליטה בחברת "עלית תעשיות בע"מ", אחת מחברות המזון הגדולות בישראל. ב-1987 השלים את רכישת השליטה בחברת עלית. באותה שנה חזר פדרמן ללונדון לתקופה של 6 שנים, שבמהלכה מונה למנכ"ל חטיבת הקפה של קבוצת מאן ולחבר דירקטוריון בקבוצה זו. הוא כיהן בתפקיד בין השנים 1989–1993.
עלית מכרה קפה, שוקולד וסוכריות בהיקף של כ-100 מיליון דולר בשנה. שווי השוק שלה עמד בעת ההשתלטות על כ-30 מיליון דולר. ב-1995 הסתכמו מכירותיה בכ-780 מיליון דולר. שווי השוק שלה הגיע ב-1997 לרבע מיליארד דולר.
ב-1993 מונה פדרמן ליו"ר עלית תעשיות בע"מ. באמצעות חברה זו הצטרפה עלית כשותפה - יחד עם חברת שטראוס, איש העסקים צדיק בינו, "ידיעות אחרונות" ו"פועלים השקעות" - בחברת רשת תקשורת והפקות (1992) בע"מ, אחת הזכייניות של ערוץ 2. פדרמן כיהן בתפקיד יו"ר רשת. כמו כן, נמנה עם מייסדי חברת ההשקעות זינגר-ברנע.
בעקבות חילוקי דעות בינו לבין קבוצת שטראוס, קנתה ממנו שטראוס את חלקו בעלית.
קריירה עסקית > מפעלים פטרוכימיים בישראל

בתחילת המאה ה-21 השתלט פדרמן על חברת מפעלים פטרוכימיים בישראל ונכנס באמצעותה לעסקת רכישת גרעין השליטה בבתי זיקוק חיפה (בז"ן) ולעסקאות נוספות. בשנת 2013 נקלעה חברת הפטרוכימיים לקשיים עקב תוצאותיה הכלכליות הרעות של בתי זיקוק חיפה. בשנת 2014 הוכרז על כוונה להגיע להסדר חוב בחברה במסגרתו דוללו בעלי המניות ובהם פדרמן באופן משמעותי.
קריירה עסקית > מכבי תל אביב

פדרמן מחזיק ב-29% ממועדון כדורסל מכבי תל אביב והוא חבר דירקטוריון, בעבר שימש כסגן יו"ר המועדון.
חיים אישיים

לדייוויד ולאשתו נולדו ארבעה ילדים. בתם, שלי, נפטרה בדצמבר 2014 לאחר מאבק במחלת הסרטן. ילדיו הם עדי, דני ותמי. דני היה מנכ"ל מכבי תל אביב במשך 4 שנים. נכדתו היא השחקנית נאיה פדרמן.
הערות שוליים

↑  גולן חזני, ההסדר בפטרוכימיים סגור: מחזיקי האג"ח יקבלו רק מניות בזן, באתר כלכליסט, 18 בפברואר 2014
↑  שירות כלכליסט, נפטרה שלי פדרמן, בתו של דיוויד פדרמן, באתר כלכליסט, 8 בדצמבר 2014
פורום החוסכים לפנסיה בישראל

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 
פורום החוסכים לפנסיה בישראל היא עמותה הפועלת למען החוסכים והחיסכון לפנסיה צוברת במדינת ישראל. הפורום רואה צורך להגן על ציבור החוסכים, הן מפני החלטות של ממשלת ישראל והכנסת, או העדר החלטות, שעלולות לפגוע בחיסכון, והן מפני הגורמים הפועלים בשוק: חברות הביטוח, בתי ההשקעות, הבנקים וסוכני הביטוח, והחברות הציבוריות בשוק ההון, שכספי הפנסיה מושקעים בהן. הפורום פועל בשורה של נושאים למען החיסכון הפנסיוני, אולם רוב הפרסום לו זכה הגיע מהמאבק להגבלת דמי הניהול בקופות הגמל ובביטוחי המנהלים. מאבק זה החל עם הקמת הפורום, וזכה להישג משמעותי בפברואר 2012, כאשר החליטה ועדת הכספים של הכנסת על הגבלת דמי הניהול.
לוגו פורום החוסכים לפנסיה בישראל
הקמת הפורום

בין הגורמים להקמת הפורום, היו בעיות החיסכון הפנסיוני בישראל כפי שנחשפו בעקבות המשבר הכלכלי של 2008, הסדרי החוב של אפריקה ישראל וצים, ועליית גובה דמי הניהול בקופות הגמל בשנים 10–2005. הפורום התחיל כקבוצת פייסבוק שנפתחה באפריל 2010 על ידי רועי מימרן, איש היי-טק וכלכלן, פעיל חברתי וסביבתי. מימרן היה מראשוני הארגון הסביבתי מגמה ירוקה בשנת 1997 ומילא מאז תפקידים התנדבותיים במספר ארגונים סביבתיים, וכמו כן יו"ר ועד שכונת למד בתל אביב-יפו. לאחר שהצטרפו מעל 100 חברים לקבוצה נקבע מפגש ראשון שהתקיים באוקטובר 2010 במרכז רוזין ברמת-אביב ג', בו הוחלט לרשום את הפורום כעמותה. הרישום בפועל התבצע בתחילת 2011. הפעילות הבולטות הנוספות בפורום עם הקמתו היו מירב בן-עובד, עורכת הבלוג "לקבל את המירב" בנושא צרכנות וכלכלת המשפחה, וליאת מולכו, רכזת פרויקט "פנסיה משלה" בעמותת "סביבה תומכת". בין חברי ועדת הביקורת של הפורום נמצאת עו"ד יפעת סולל, פעילה חברתית בעמותות וכיום בקואופרטיבים.
מטרות הפורום

מטרות הפורום כפי שנקבעו לקראת רישומו כעמותה:
קידום מעמד החיסכון הפנסיוני במדינת ישראל, וקידום מעמד החוסכים לפנסיה צוברת וזכויותיהם.
קידום החשיבה ארוכת הטווח במדיניות הכלכלית בישראל, והכללת שיקולים של אקטואריה וכלכלה בין-דורית.
הפחתת עלויות נלוות לחיסכון הפנסיוני, ובכללן דמי הניהול.
טיוב ושיפור אופן ניהול ההשקעות בחיסכון הפנסיוני בישראל, לטובת החוסכים, באופן שיהיה מותאם לאינטרסים של אוכלוסיות החוסכים השונות וצורכיהן.
מתן אפשרות לחוסכים והסרת חסמים להעביר את כספיהם בין גופים מנהלים ובין סוגי חיסכון פנסיוני שונים ללא אובדן זכויות.
קידום הנושא של "השקעות אחראיות" בחיסכון הפנסיוני, והכללת שיקולים של ממשל תאגידי, אחריות חברתית וסביבתית (ESG) במדיניות ההשקעות.
קידום ושיפור השקיפות וגילוי מדיניות ההשקעות והניהול לציבור החוסכים.
הגדלת המודעות הציבור הרחב בישראל לתחום החיסכון הפנסיוני, והבאת מידע זמין ואובייקטיבי לציבור בתחום זה.
מתן אפשרות לחוסכים המסוגלים ומעוניינים בכך לנהל את תיק ההשקעות הפנסיוני שלהם בעצמם.
המאבק על דמי הניהול

מראשית פעילות הפורום, פנו חבריו למשרד האוצר, לחברי הכנסת ולתקשורת הכלכלית, והתריעו כי דמי הניהול בקופות הגמל ובביטוחי המנהלים, שעמדו על עד 2% מהצבירה לשנה, חותכים באופן מצטבר עד 35-40% מכספי החיסכון הפנסיוני לאורך כל השנים, ועלות זאת גבוהה מדי בתקופה שבה גובה החיסכון הפנסיוני במועד הפרישה אינו ידוע ואינו מובטח, ונמצא למעשה באחריות החוסך. ההתייחסות הראשונה לפורום בתקשורת הייתה ביולי 2010 בנושא זה. חברי הפורום קראו לאמץ הצעת חוק שהגישו חברי הכנסת חיים כץ, שלי יחימוביץ', אמנון כהן ואילן גילאון בנושא זה. בתחילה הטיל משרד האוצר ספק בצורך להתערב בנושא, אך בנובמבר 2010 הציגו שר האוצר, יובל שטייניץ, והממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון באוצר, עודד שריג, את "התוכנית להגברת התחרות בשוק החיסכון הפנסיוני", שכללה הפחתה בתקרת דמי הניהול בקופות הגמל ובביטוחי המנהלים, לרמה של עד 5% מההפקדות ו-1.2% לשנה מהצבירה, וכמו כן נכללו בה רפורמות נוספות בשוק. אולם במהלך שנת 2011 הרפורמה המובטחת לא מומשה בתקנות ובחוזרים הנדרשים, והזעם הציבורי על גובה דמי הניהול הלך וגבר. חברי הפורום המשיכו להציג את הנושא בתקשורת ובכנסת. בתחילת דצמבר 2011 פרסם הפורום מחקר כלכלי-סטטיסטי שהוכיח כי אין קשר בין דמי הניהול שגובות קופות הגמל וקרנות הפנסיה, לבין התשואה שהן הביאו על השקעת הכספים בין השנים 11–2007, מחקר שזכה לכתבת השער בעיתון כלכליסט. בינואר 2012 הודיע חבר הכנסת חיים כץ על כוונתו להביא להצבעה את הצעת החוק שהוגשה בנושא, ובמקביל משרד האוצר הודיע על כוונתו להגיש לאישור את התקנות שלהן התחייב קודם. בפברואר 2012 התערב ראש הממשלה בנימין נתניהו בנושא, ובפגישה עם יובל שטייניץ וח"כ חיים כץ סוכם על פשרה שלפיה, דמי הניהול בקופות הגמל (לא כולל קרנות השתלמות) ובביטוחי המנהלים יופחתו ל-4% מההפקדות ו-1.05% מהצבירה לשנה, למרות התנגדות חברות הביטוח ובתי ההשקעות. תקנות אלה אושרו על ידי ועדת הכספים ב-27 בפברואר 2012, ופורסמו ביוני 2012. מאז פועל הפורום כדי להגן על ההחלטה ולקדם מהלכים משלימים, כגון קרן ברירת מחדל.
פעילות במחאת האוהלים

לאחר שהחלה המחאה החברתית ביולי 2011, השתלב הפורום בפעילות המחאה. פעילת הפורום ליאת מולכו כתבה פוסט בשם "פנסיה ברת השגה" שהופץ במאהלים. חברי הפורום העבירו הרצאות במאהלים בנושא הפנסיה. כשהוקם צוות ספיבק-יונה, פורום המומחים המייעץ למחאה, הצטרף יו"ר הפורום רועי מימרן לצוות הכלכלי, שעסק בין היתר בנושא הפנסיה. כמו כן התקיימו אירועים לפעילי המחאה תחת הכותרת "פ' זה פנסיה", ביניהם כנס פעילים שהתקיים בדצמבר 2011 בסמינר הקיבוצים ברמת-אביב, בהשתתפות דפני ליף, מראשי המחאה. חברי הפורום השתתפו עם דוכן ושלטים בנושא בהפגנות המחאה שנערכו בקיץ 2012.
מאבקים אחרים > תספורות והסדרי חוב

הפורום מחה נגד הסדרי חוב של חברות ובעלי שליטה שלקחו הלוואות מהציבור ומחסכונות הפנסיה באמצעות אג"ח קונצרניות ולא החזירו את כל הכסף ("תספורות"). נציגי הפורום השתתפו בישיבות ועדת הכלכלה של הכנסת בנושא זה, וכן בוועדת החוקה בנושא תיקון מס' 19 לחוק החברות. כמו כן מתחו נציגי הפורום ביקורת על חברות הביטוח ובתי ההשקעות (משקיעים מוסדיים), על אופן קבלת החלטות השקעה בעבר, על אופן ניהול החוב והתמודדות עם הסדרי חוב. נציגי הפורום מילאו תפקיד בהתנגדות מחזיקי האג"ח של סקיילקס לעסקת מכירת החברה לחברת האצ'יסון, שפורסמה ביוני 2012 והייתה אמורה לכלול תספורת למחזיקי האג"ח, ולאחר מכן בוטלה. במספר מקרים, קראו נציגי הפורום לבעלי האג"ח להשתלט על חברות בקשיים, ולא להשאיר את בעל השליטה במקרים של הסדר חוב הכולל תספורת.
בעקבות משבר הקורונה באפריל 2020, התיר הממונה על שוק ההון לגופי הפנסיה לרכוש איגרות חוב קונצרניות גם שלא על-פי הכללים שגובשו על ידי ועדת חודק. בעקבות כך התריע הפורום מפני השקעות שיגיעו בעתיד להסדרי חוב.
מאבקים אחרים > המסלקה הפנסיונית

נציגי הפורום השתתפו בסוף 2010 בדיוני ועדת העבודה והרווחה בכנסת על החקיקה בנושא המסלקה הפנסיונית, שאמורה להיות מערכת מידע על כלל החיסכון הפנסיוני בישראל, שתשרת את חברות הביטוח, בתי ההשקעות, הבנקים, הסוכנים והיועצים הפנסיוניים. נציגי הפורום דרשו שגם לחוסכים תינתן אפשרות לקבל את המידע הנוגע להם באופן ישיר מהמסלקה, דרישה זו אומצה על ידי הוועדה ולאחר מכן קיבלה את הסכמת משרד האוצר והוכנסה לחוק. המהלך הושלם כאשר ביוני 2014 נפתחה המסלקה לגישה לציבור החוסכים.
מאבקים אחרים > המודל הצ'יליאני

הפורום פועל כדי לקדם את המודל הצ'יליאני, באופן ספציפי את נושא התאמת מסלול החיסכון למאפייני וגיל החוסך. פניית הפורום לוועדת טרכטנברג באוגוסט 2011
 התייחסה לנושא, תוך קריאה לממשלה הן להעביר את החוסכים המבוגרים (מגיל 60 ומעלה) למסלולים סולידיים יותר, והן להנפיק איגרות חוב ממשלתיות מיועדות לטובת מסלולים אלו. בהמשך פנה הפורום למשרד האוצר בנושא זה. בתחילת 2012 הודיעו ד"ר יובל שטייניץ ופרופ' עודד שריג על הכוונה לאמץ את המודל הצ'יליאני החל משנת 2013, אולם ללא הנפקת אג"ח ממשלתיות מיועדות, דבר שעליו מתח הפורום ביקורת. באפריל פנה הפורום לראש המועצה הלאומית לכלכלה, פרופ' יוג'ין קנדל בהצעה להשקיע את הכספים שיתקבלו מהנפקת אג"ח מיועדות בקרן דוגמת הלאומית לתמלוגי הגז. באותו חודש הודיע משרד האוצר על דחיית הפעלת המודל לשנת 2014, החלטה שגם עליה מתח הפורום ביקורת. עם פרסם טיוטה חדשה של תקנות המודל על ידי משרד האוצר בנובמבר 2014 הגיש הפורום נייר עמדה עדכני ומפורט, בעקבותיו התקיימה פגישה בין נציג הפורום לנציגי האוצר. רוב הערות הפורום הוטמעו בחוזר הסופי שפורסם בפברואר 2015, פרט לנושא של התאמת אג"ח מיועדות, אשר טופל לאחר מכן בוועדה בראשות מנכ"ל האוצר שי באב"ד. המודל מופעל בכלל השוק הפנסיוני בישראל מתחילת 2017.
מאבקים אחרים > בג"ץ האג"ח המיועדות

באוקטובר 2014 הגיש הפורום עתירה לבג"ץ (6925/14) במשותף עם איגוד בתי ההשקעות, הקוראת לממשלה להנפיק איגרות חוב מיועדות לקופות הגמל בדומה לאלה המונפקות לקרנות הפנסיה. זאת מתוך כוונה לסייע לציבור העצמאים, שרובו חוסך בקופות הגמל ולא בקרנות הפנסיה, וכן לגרום למשרד האוצר לבחון רעיונות להרחבת הנפקת אג"ח מיועדות. בדצמבר 2015 הנחה בג"ץ את הממשלה לתת הבהרות בעניין. העתירה נדחתה על ידי בג"ץ בדצמבר 2017 לאחר שלושה דיונים.
מאבקים אחרים > אג"ח מגובות משכנתאות

בעקבות העבודה שנעשתה בבנק ישראל להסדרת הנפקה של איגרות חוב שמגובות במשכנתאות והלוואות בנקאיות, פנה הפורום למשרד האוצר בקריאה להקים ועדה, דוגמת ועדת חודק, שתבחן מתי וכיצד על גופי הפנסיה להשקיע באג"ח כאלה.
מאבקים אחרים > הסוכנים הפנסיוניים

הפורום התריע במשך שנים על כך שמבנה התמריצים של הסוכנים הפנסיוניים היה כזה ששילם להם עמלות לפי גובה דמי הניהול והפרמיות הביטוחיות שהלקוחות משלמים, וכך יצר ניגוד אינטרסים ביניהם לבין הלקוח, בניגוד לחובת הנאמנות ללקוח. כמו כן הוא פעל כדי לקדם חקיקה שתאפשר לשכירים חופש בחירה של הסוכן או היועץ הפנסיוני שאיתו יעבדו, בניגוד למצב הקודם שבו המעביד הכתיב את הסוכן הפנסיוני לכל העובדים. לאחר מספר פעמים שחקיקה כזו עברה בוועדת השרים לחקיקה אך לא בכנסת, נכלל סעיף זה בחוק ההסדרים לשנים 6–2015 שאושר בכנסת בנובמבר 2015. בהמשך, פעל הפורום בשיתוף פעולה עם לשכת סוכני הביטוח כדי להפריד את העמלות לסוכנים הפנסיוניים מדמי הניהול על המוצרים, כדי למנוע מצב של ניגוד אינטרסים בין הסוכנים למבוטחים. בשנת 2018 התחיל הפורום לפעול מול רשות שוק ההון על מנת להשוות את העמלות בין המוצרים הפנסיוניים השונים וכך להפוך את הסוכנים לאובייקטיביים.
מאבקים אחרים > קרנות הפנסיה הוותיקות

בקיץ 2018 פורסם שקרנות הפנסיה הוותיקות ייאלצו לקצץ את הקצבה לעמיתים כתוצאה מאי העלאת גיל הפרישה לנשים. בתגובה הציג הפורום עמדה בוועדת הכספים, שלפיה יש להפריד בין גיל הפרישה הקובע לצורך קצבאות הזקנה בביטוח הלאומי לבין הגיל הקובע בקרנות הפנסיה הוותיקות, ולעדכן באופן מיידי את גיל הפרישה לנשים ל-64 בקרנות הוותיקות. עמדה זו הוצגה גם במכתב הפורום לשר האוצר ובמאמר. הסוגיה נפתרה כאשר בחוק ההסדרים לשנים 22–2021 אישרה הכנסת את מתווה העלאת גיל הפרישה לנשים.
מאבקים אחרים > פגיעה בהטבות המס לחסכון הפנסיוני

בספטמבר 2024 פרסם משרד האוצר את טיוטת התכנית הכלכלית לשנת 2025 ושינויי המיסים, בהן נכללו מספר הצעות לפגיעה בזכויות החוסכים בנושאי מיסוי: הפחתת חלק קצבת הפנסיה הפטור ממס לפנסיונרים (על ידי דחיית הטבת מס שנקבעה מראש בשלוש שנים), הפחתת החלק בשכר שניתן לקבל עבורו זיכוי במס עבור ההפקדה לפנסיה לפעמיים השכר הממוצע במשק, והטלת מס רווח הון על תשואות של קרנות השתלמות נזילות לאחר שצברו 6 שנות ותק


. הפורום פנה למשרד האוצר וניהל מאבק ציבורי נגד ההצעות האלה



במקביל למשא ומתן שנוהל על ידי ההסתדרות, ובסופו של דבר בוטלו ההצעות הקשורות לקרנות ההשתלמות ולהטבות המס בהפקדה לפנסיה, ואילו הטבת המס לפנסיונרים נדחתה בשנה בלבד.
השקעות אחראיות (ESG) ומשבר האקלים

הפורום הצהיר מהקמתו על תמיכתו בהשקעת כספי הפנסיה באופן המתחשב בשיקולי ממשל תאגידי, אחריות חברתית ואחריות סביבתית. בקיץ 2020 הצטרף הפורום לקבוצת פורום כסף נקי יחד עם ארגונים לאיכות הסביבה, במטרה להפסיק או להפחית את השקעות כספי הפנסיה בישראל בדלקים מאובנים ובהפקת אנרגיה באמצעותם, אשר פוגעת באקלים.
השקעות אחראיות (ESG) ומשבר האקלים > מדד תא-125 אקלים נקי

כדי להקל על משקיעים בשוק הישראלי להוציא כספים מהשקעות הפוגעות באקלים, פנה יו"ר הפורום באוגוסט 2020 לבורסה בתל אביב, והציע להקים מדד מניות המבוסס על מדד תא-125 אך ללא חברות דלקים מאובנים. הבורסה נענתה לפניית הפורום, ולצורך העניין נחתם הסכם בין הנהלת הבורסה לבין ארגון "חיים וסביבה", ארגון הגג של ארגוני איכות הסביבה בישראל אשר נתן את חסותו המקצועית למהלך, על הקמת המדד החדש - מדד תל אביב 125 – אקלים נקי מדלקים פוסיליים, כאשר יו"ר פורום החוסכים לפנסיה חבר בוועדה המקצועית הקובעת את החברות שלא ייכנסו למדד. ההסכם אושר על ידי דירקטוריון הבורסה לניירות ערך, וההודעה על המדד פורסמה ב-9 בנובמבר 2020 והמדד הושק ב-6 בדצמבר. החל מ-12 במאי 2021 החלה להיסחר קרן סל ראשונה הצמודה למדד זה.
השקעות אחראיות (ESG) ומשבר האקלים > פעילות מול רשות שוק ההון

על-מנת לאפשר לגופי הפנסיה לפתוח מסלולי חסכון מתאימים, פנה הפורום לראש רשות שוק ההון, ביטוח וחסכון ד"ר משה ברקת, בקריאה לאפשר הקמת מסלולי חסכון פנסיוני בגישת השקעות אחראיות או ללא דלקים מאובנים.
כמו כן פעל הפורום לקידום רגולציה הדורשת מגופי הפנסיה להגדיר מדיניות השקעה סביבתית. לאחר שיזם שר האוצר ישראל כ"ץ (הליכוד) עם רשות שוק ההון אפשרות הגדלה של השקעות הגופים המוסדיים בתשתיות במשק, פנה יו"ר הפורום לשר האוצר ולוועדת הכספים של הכנסת למנוע במסגרת זו השקעה בתחום הדלקים הפוסיליים. עמדה זו זכתה לתמיכה ממספר חברי כנסת ומהמשרד להגנת הסביבה, ובעקבותיה הורידה הוועדה מהתקנות אפשרות להשקעה בתחומי הפחם והדלק (אך לא גז).
השקעות אחראיות (ESG) ומשבר האקלים > פעילות מול הגופים המוסדיים

לאחר שפורסם באוגוסט 2020 כי חברת הביטוח מגדל רוכשת בכספי החוסכים לפנסיה, תחנות כוח מבוססות גז באשקלון ובשורק, פנה הפורום ב-27 בספטמבר 2020 להנהלת מגדל בקריאה לבטל את העסקה בגלל הפגיעה באקלים, וכמו כן נפגש עם נציגי מגדל, פגישות דומות התקיימו על ידי ארגונים אחריים בפורום כסף נקי. ב-3 בנובמבר 2020 הודיעה חברת מגדל כי תאמץ גישת השקעות אחראיות בהשקעת כספי הפנסיה שלה ותפסיק להשקיע בדלקים פוסיליים. הודעה ברוח דומה הוציא ביולי 2021 בית ההשקעות אלטשולר-שחם, אשר גם איתו נפגש הפורום.
מלחמת אוזנו של ג'נקינס

מלחמת "אוזנו של ג'נקינס"  (1739–1748) הייתה מלחמה בין בריטניה לבין מושבותיה של ספרד בחופי אמריקה הדרומית והצפונית, כחלק מהמאבק הקולוניאלי בין שתי האימפריות. שמה המשונה של המלחמה ניתן לה בשל נסיבות פריצתה, שנסובו סביב גורל אוזנו של ימאי בריטי בשם רוברט ג'נקינס.
בשל סמיכות האירועים, יש הקושרים את המלחמה למלחמת המלך ג'ורג' (הזירה הצפון אמריקאית של מלחמת הירושה האוסטרית), אך רוב החוקרים רואים אותה כמערכה בפני עצמה, בעלת סיבות ותוצאות עצמאיות.
רקע

במשך כחמישים שנה (מ-1700 לערך) הלכה וגדלה התחרות בתחום המסחר ב"עולם החדש" (אמריקה הצפונית והדרומית). בריטניה חשה בתקופה זו שספרד פגיעה מאוד, ולכן הרשתה לעצמה להתערב בענייניה הכלכליים והמסחריים. לאחר תקופה קצרה של יריבות גלויה, נחתמה ב-1713, במסגרת הסכם אוטרכט אמנה בין בריטניה לספרד, שהתירה לבריטניה לסחור בעבדים בשטחי הקולוניות הספרדיות; למרות האמנה, המשיך הצי הספרדי להתערב בתדירות גבוהה בסחר זה.
לאחר מלחמה קצרה בין בריטניה לספרד (1727-1729) נחתם הסכם נוסף ("הסכם סביליה"), שקבע כי בריטניה אינה רשאית לסחור עם המושבות הספרדיות; כדי לאכוף את ההסכם הותר לצי הספרדי לערוך חיפוש בכל אניה בריטית הנמצאת במים הטריטוריאליים של ספרד. אך אוניות המשמר של ספרד ניצלו באורח גחמני את ההסכם על מנת ללכוד ולעכב בכוונה תחילה אוניות בריטיות.
בריטניה, שלא הגיבה תחילה על השימוש לרעה בסמכויותיה של ספרד מההסכם, הופתעה מטענת הספרדים שמעשיהם הם תגובה להסגת הגבול בין ג'ורג'יה לפלורידה בידי אוניות בריטיות, ולפעילויות כריתת עצים של הבריטים בחופי הונדורס.
המושבה ג'ורג'יה הוקמה ב-1733 כאזור חיץ בין פלורידה הספרדית למושבות קרולינה שגבולותיהן לא הוגדרו בבירור; סימון הגבול המדויק בינה והמושבה הספרדית בפלורידה היה אחד הגורמים העיקריים למלחמה. בשנת 1735 ערכה ספרד התקפת פתע על סוואנה שבג'ורג'יה. כתוצאה החליט המושל הבריטי של ג'ורג'יה, גנרל ג'יימס אוגלת'ורפ לנקוט אמצעי הגנה - הקמת סדרת מבצרים וגיוס צבא מקומי. בעקבות סדרת אמנות עם שבטים מקומיים (כדי להגן על אגפיה של ג'ורג'יה מהצרפתים), היוותה ג'ורג'יה איום משמעותי על פלורידה הספרדית.
בשנת 1739, בעוד בריטניה ממשיכה בפעילות הקולוניאליסטית, היא חתמה על הסכם עם ספרד לקביעת הגבול הימי בין שתי המדינות אך לא אישרה אותו, בשל ההטרדות החוזרת ונשנות של גורמים ספרדיים כלפי אוניות אנגליות. לבסוף החליטה בריטניה כי אינה יכולה להמשיך ולעמוד מנגד ועליה להגיב באקט צבאי מלא.
ב-23 באוקטובר 1739 הכריזה בריטניה מלחמה כנגד מושבות ספרד ביבשת אמריקה, תוך בקשת סיוע ממושבותיה בצפון אמריקה. מטרתם של הבריטים הייתה לא פחות מאשר סילוק השלטון הספרדי בפלורידה והשתלטות על המסחר באזור.
שם המלחמה

הגורם הישיר למלחמה (והסיבה שקיבלה את שמה יוצא הדופן) הוא אירוע שקרה בשנת 1731 לימאי בריטי בשם רוברט ג'נקינס. ג'נקינס היה בעליה של ספינת סחר בשם "רבקה". בשנת 1731, נכנס ג'נקינס עם ספינתו לתחומי המים הטריטוריאליים של ספרד ליד פלורידה. שם נתקל ג'נקינס באוניית משמר ספרדית, שעצרה אותו (לפי הסכם סביליה). לדברי ג'נקינס, התעללו אנשי המשמר בו ובחובל שלו, ולפני שחרורם אף כרתו אנשי המשמר את אוזנו של ג'נקינס ואמרו כי עליו להראות את האוזן למלך ג'ורג', כהבעת עמדתה של ספרד על הנוכחות הבריטית.
שבע שנים לאחר האירוע נתבקש ג'נקינס על ידי גורמים שתמכו ביציאה למלחמה להופיע בפני הפרלמנט הבריטי ולצטט את דברי אנשי המשמר הספרדי אליו. לפי גרסה אחת של האירועים, ג'נקינס הציג בפני הפרלמנט את אוזנו הכרותה, אך אין עדויות היסטוריות לגבי תוכן עדותו, אם התקיימה, ולא סביר שהאוזן נשמרה במשך שבע שנים. שמה של המלחמה ניתן לה לה יותר ממאה שנים מאוחר יותר, על ידי תומאס קרלייל בספרו "ההיסטוריה של פרידריך השני" משנת 1858.
הגורמים למלחמה

הפרלמנט שמע על מספר מקרים אחרים שבהם התנכלו הספרדים לכלי שיט בריטיים, ואלה היוו עילה ליציאה למלחמה, שרבים השתוקקו לה בשל היריבות רבת השנים. לפי מספר מקורות אישרה ביוני 1739 הממשלה הבריטית למושל בג'ורג'יה, ולא מן הנמנע גם למושלים בריטיים אחרים, להוציא מכתבים המאשרים פעולות תגמול כנגד ספינות משמר ספרדיות, כתגובה רשמית ליחס בוטה ומזלזל כלפי אזרח בריטי; אותו אזרח הוא ככל הנראה רוברט ג'נקינס.[דרוש מקור]
מעבר לתקריות שבהן נפגעו אזרחים בריטיים, העוינות בין המדינות נבעה מניגודי אינטרסים כלכליים. האימפריה הספרדית הייתה במצב של שגשוג כלכלי בעוד שבריטניה רק החלה בהרחבת האימפריה הקולוניאלית שלה, ולשתיהן היא צורך לפתוח קווי מסחר חדשים. בריטניה ראתה את החדירה לשוק הספרדי כאופציה כלכלית מזהירה, ואילו ספרד לא רצתה לוותר על המונופול הכלכלי בשטחיה.
בנוסף ביקשה הבורגנות הבריטית לפגוע בעצמאותם של השווקים האמריקאיים, שביקשו להיות חופשיים. ההשקפה הבריטית הייתה, כי ללא מלחמה בריטניה עלולה להפסיד את כל השקעותיה שבאזור אמריקה הצפונית והים הקריבי. פגיעה קשה כל כך באזור קולוניאלי אחד יכולה להשפיע במישרין על אזורים אחרים, המתרשמים מתוצאות עימותים כלכליים בין האימפריות.
לאחר האמנה מ-1713, שהגבילה את הסחר הבריטי באזורים שבשליטת ספרד, תמכה בריטניה באורח לא רשמי בהברחות מהאזור הספרדי, אליהם התנגד בתוקף משמר החופים של ספרד.
בפרוץ המלחמה מילא תפקיד גם המלך ג'ורג' השני, שהיה במסע נרחב של כיבושים והקמת מושבות ברחבי הגלובוס. ג'ורג' השני היה נתון ללחץ כבד מצד העם, אשר הביע שנאה רבה לספרד, ואף הושפע מאשתו קרוליין אשר תמכה בפתיחת מלחמה. המלך קיבל את עצתה, שעלתה בקנה אחד עם דעתו של ההמון המשולהב.