stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המקצוען
עלילה

הסוכן החשאי הצרפתי ג'וסלין בומון (Josselin Beaumont) (ז'אן-פול בלמונדו) מסוכנות SDECE נשלח למאלגאווי (מדינת אפריקאית בדיונית) על מנת להרוג את נשיאה הדיקטטור, קולונל ניג'אלה. אולם, ברגע האחרון המצב הפוליטי משתנה והשירות החשאי הצרפתי מסגיר את בומון  לידי הרשויות האפריקאיות והוא נידון לתקופת מאסר ארוכה. לאחר בריחה נועזת הוא שב לצרפת ובכוונה מודיע לממונים עליו לשעבר על נוכחותו ומבטיח להם להרוג את ניג'אלה שבדיוק הגיע לארץ לביקור רשמי.
אננארבה

סמל החברה
מפה של מדיסון גרנט משנת 1916,
"התפלגות הגזעים של אירופה"
מקרא: באדום - "גזע נורדי"; ירוק - "גזע אלפיני"; צהוב - "גזע ים-תיכוני"
אננארבה, בשמה המלא בגרמנית Forschungsgemeinschaft Deutsches Ahnenerbe (בעברית: קהילת המחקר למורשת האבות הגרמנית), הייתה חברה פסאודו-מדעית שהוקמה על ידי הממסד הנאצי במטרה "לחקור את המדע האינטלקטואלי הבראשיתי של מורשת האבות הגרמנית המודרנית", למצוא אישוש לתורת הגזע ולעליונות הגזע הארי עליהן מתבססות תאוריות הגזע הנאציות והאיגניקה הנאצית.
היסטוריה

החברה הוקמה ב-1 ביולי 1935 ומייסדיה היו היינריך הימלר, וולפרם סיברס, הרמן וירט, וריכרד ולטר דרה.
אנשי החברה עסקו במחקר אנתרופולוגי והיסטורי של "הגזע הארי". על מנת לבסס את המחקרים הם ערכו ניסיונות מדעיים ומסעות תיור ברחבי תבל במטרה לאסוף ממצאים שיוכיחו את התאוריה הנורדית, לפיה האוכלוסייה ממוצא נורדי (צפוני) שלטה פעם בעולם. בפועל, הם ביצעו ניתוחי גופות וחפירות ארכאולוגיות בארצות שונות על מנת לבסס את הרעיון הנאצי מבחינה מדעית.
המדענים ב"אננארבה" ביקשו לבסס את ההשערה בדבר המוצא הקדום של השבטים הגרמאנים. בספרה של התר פרינגל: "גזע הפורענות: המדענים של הימלר", היא כותבת אודות חברת "אננארבה" ומתארת את מסעותיהם של "המדענים של הימלר" למקומות כטיבט (מסע שנודע כ"המשלחת הגרמנית לטיבט"), הארצות הסקנדינביות, עיראק וחצי האי קרים. פרינגל עקבה אחרי הדיווחים והתיאורים מן המסעות, שנועדו לאשש את התיזה הארית, אישושים שחוקרי ה"אננארבה" מצאו כמעט בכל מקום. אחדים מהם הגיעו עד להרי ההימלאיה, באזור אשר לדעתם שלט בו גזע אדונים ארי. מדובר במקומות גאוגרפיים מוכרים בהם התגוררו, בימי קדם, שבטים הודיים ממוצא ארי. החוקרים הגיעו עד לאיים הקנריים, שבהם דימו אנשי האננארבה למצוא מומיות בלונדיניות.
לחוקרי החברה היה תפקיד בהוצאה לפועל של הפתרון הסופי לעם היהודי. "המכון למחקר מדעי צבאי" קיבל על עצמו, למשל, לערוך מחקר על הכחדת הרוח היהודית באמצעים ביולוגיים: "דעתי היא שהשמדתם המוחלטת של היהודים באירופה, ואף בעולם כולו במידת האפשר, לא תביא להכחדה מלאה של היסוד הרוחני של היהדות", כתב אחד החוקרים.
הפתרון המוצע, כותבת פרינגל, היה מחקר מדעי שיאתר את מקום הרוח היהודית, אם אפשר במסגרת הגוף, ויפעל להשמדתה המוחלטת. לכן נערך המכון במחנה ריכוז קטן, שאליו הביא אסירים מאושוויץ. לאחר רציחתם הוא פעל להסרה שיטתית של רקמות הגוף, לשם מחקר מדעי כביכול על הגולגולת והמוח. בהיותם עורכים ניסויים בבני אדם, בהם: ניסויים בעיקור כפוי, ניסויים בלחץ אוויר, ניסויים בקור מקפיא, ניסויים בצבע. אנשי האננארבה חיפשו דרכים להוכחת התועלת שלהם-עצמם בכל דרך אפשרית ובכל מחיר.
ראו גם

גזע (אדם)
גזענות
תורת הגזע
אאוגניקה
מיסטיקה נאצית
לקריאה נוספת

התר פרינגל, גזע הפורענות: המדענים של הימלר, הוצאת עברית וכתר, תרגום: דפנה ברעם
Zaffiri Gabriel, Ahnenerbe, the Academy of sciences of the SS, Nicholas Calabria Publisher, Pacts (ME), 2004
הערות שוליים

↑  פרינגל, עמ' 228.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007603726205171  BnF: cb12742595v (data)  GND: 1016863-1  LCCN: n2005042005  NKC: mzk2006318372  SUDOC: 085511986  VIAF: 159404750   WorldCat (עם VIAF): 159404750
ג'ו רגלנד

| --- | --- |

רגלנד בשנת 2013
 לידה:  28 בנובמבר 1989  (בן 35) ספרינגפילד, מסצ'וסטס, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.82
 מספר:  1
 מכללה:  מכללת נורת' פלייט (2008–2010) אוניברסיטת המדינה של ויצ'יטה (2010–2012)
 דראפט:  לא נבחר, 2012
 קבוצות כשחקן
 2012–2013 2013–2014 2014–2015 2015 2015–2017 2017–2018 2018–2019 2019–2020 2020–2021 2021–2023 2023–2024 2024–:  מורסיה פלקנסטרו קאנטו אולימפיה מילאנו פינאר קרשיאקה אבלינו לוקומוטיב קובאן הכוכב האדום בלגרד פלקנסטרו קאנטו הפועל אילת הפועל חולון פריסטרי אתונה הפועל תל אביב
 הישגים כשחקן
 גביע הליגה האדריאטית (2018) אליפות הליגה האדריאטית (2019) אליפות ליגת העל בכדורסל (2022)
ג'וזף אלכסנדר רגלנד (באנגלית: Joseph Alexander Ragland; נולד ב-28 בנובמבר 1989) הוא כדורסלן אמריקאי-ליברי, המשחק בעמדת הרכז בהפועל תל אביב.
קריירת מכללות

לאחר שלמד ושיחק בתיכון בווסט ספרינגפילד, עבר רגלנד למכללת נורת' פלייט. בעונתו האחרונה במכללה נבחר לחמישיית העונה של הליגה והעמיד ממוצעים של 18.4 נקודות למשחק ב-56 אחוזים מהשדה. רגלנד סיים את הקריירה שלו במכללה כקלע המוביל בכל הזמנים של המכללה עם 1,286 נקודות, עם ממוצעים של 19.5 נקודות ו-3.1 אסיסטים למשחק.
בעקבות יכולותיו המרשימות במכללת נורת' פלייט, הוצע לרגלנד מלגה באוניברסיטת המדינה של ויצ'יטה. בעונתו הראשונה במכללה והשלישית בקריירת המכללות, הוא פתח ב-19 משחקים והוביל את הקבוצה באסיסטים. כבר בעונתו הראשונה הצליח לזכות עם המכללה באליפות. רגלנד רשם את שיא הקריירה שלו מול אוניברסיטת נבדה בלאס וגאס עם 31 נקודות כשהוא קולע 8 שלשות. בעונתו האחרונה, הוא העמיד ממוצעים של 13.4 נקודות למשחק. בעקבות יכולתו נבחר רגלנד לחמישייה הראשונה של המחוז. בסך הכל בשתי העונות שלו במכללה, רגלנד שיחק ב-69 משחקים והעמיד ממוצעים של 10 נקודות, 3 אסיסטים ו-2.3 ריבאונדים למשחק.
קריירה מקצועית

בשנת 2012, לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA, הצטרף רגלנד לגולדן סטייט ווריורס במסגרת ליגת הקיץ של ה-NBA. אף על פי שבכל חמשת המשחקים בהם שותף הוא לא הפסיד, הוא לא הצליח להשיג חוזה.
בשנת 2012, חתם רגלנד לשנתיים במורסיה מהליגה הספרדית. בתום העונה, לאחר שהצליח להשאיר את הקבוצה בליגה, עבר רגלנד לפלקנסטרו קאנטו אשר בדיוק שיחקה בפלייאוף הליגה האיטלקית. רגלנד היה אחד הגורמים המשמעותיים בעלייתה של קאנטו לחצי הגמר.
ביולי 2013, האריך רגלנד את חוזהו לעונה נוספת בקאנטו. רגלנד פתח בכל משחקיו בקבוצה, ותרם רבות הן בליגה והן ביורוקאפ, שם נבחר למשחק האולסטאר ולשחקן המצטיין של המחזור הרביעי.
יכולתו הטובה בקבוצה משכה את העיניים של אולימפיה מילאנו, במיוחד לאחר שקלע מולם באפריל 2014 שיא עונתי של 27 נקודות. ביולי 2014 הוא חתם בקבוצה לשנתיים, אך בתום עונה אחת בלבד הוא עזב.
ב-29 ביולי 2015, חתם רגלנד לעונה בפינאר קרשיאקה מהליגה הטורקית. ב-9 בדצמבר אותה שנה הוא עזב את קרשיאקה וחזר לאיטליה כדי לחתום עד תום העונה באבלינו. ב-15 ביוני 2016, האריך רגלנד את חוזהו בקבוצה לעונה נוספת.
ב-21 ביולי 2017, חתם רגלנד לשנתיים לוקומוטיב קובאן מהליגה הרוסית.
ב-10 באוגוסט 2018, חתם רגלנד בהכוכב האדום בלגרד מהליגה הסרבית, לעונה עם אפשרות לעונה נוספת.
ב-19 ביולי 2019, חתם רגלנד לעונה בדרושפאקה, אך בעקבות פציעה אינו שותף באף משחק בקבוצה. ב-12 בדצמבר אותה שנה, הוא חזר לאיטליה ולקדנציה שנייה בפלקנסטרו קאנטו.
ב-31 ביולי 2020, חתם רגלנד בהפועל אילת מהליגה הישראלית.
ב-21 ביולי 2021, חתם רגלנד בהפועל חולון.
ב-19 ביוני 2024 חתם רגלנד בהפועל תל אביב.
תארים

אליפויות (1): 2021/2022
הערות שוליים

↑  החתמה מרשימה: ג'ו רגלנד מגיע לאילת, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏31 ביולי 2020
↑  החתמה נוצצת: חולון צירפה את ג'ו רגלנד, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏21 ביולי 2021
בועז זיסו

| --- | --- |
בועז זיסו בקברי משפחת הורדוס
בועז זיסו בקברי משפחת הורדוס
 לידה:  29 באפריל 1966 (בן 58) 
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  פרופ' דן בר"ג
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 תלמידי דוקטורט:  נעם ארנון
 lisa.biu.ac.il/node/1235
 
בועז זיסו (נולד ב־29 באפריל 1966) הוא ארכאולוג, המשמש פרופסור לארכאולוגיה של התקופה הקלאסית[דרושה הבהרה] במחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה ע"ש מרטין (זוס) וחבר במכון לארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן מאז שנת 2004. זיסו הוא גם עורך כתב העת לענייני נומיסמטיקה (חקר מטבעות עתיקים) "ישראל נומיסמטיק ג'ורנל" (Israel Numismatic Journal).
ביוגרפיה

זיסו למד לימודי תואר ראשון ותואר שני בארכאולוגיה במכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. עבודת המוסמך שלו, משנת 1995, עסקה בקברים וקבורה בירושלים בשלהי תקופת הבית השני, והיוותה מחקר המשך לדוקטורט של פרופ' עמוס קלונר שנכתבה בשנת 1980.
זיסו סיים בהצטיינות עבודת דוקטור באוניברסיטה העברית בשנת 2002, בהנחיית פרופ' דן בר"ג. נושא העבודה: "היישוב הכפרי ביהודה משלהי תקופת הבית השני עד ימי מרד בר-כוכבא". העבודה מציגה מידע מסכם אודות יותר מ-300 אתרים יהודיים שהתקיימו בשלהי תקופת הבית השני ובימי מרד בר כוכבא במרחב הגאוגרפי המשתרע מנחל שילה בצפון עד בקעת באר שבע בדרום, וממדבר יהודה במזרח עד מישור החוף במערב.
זיסו המשיך בלימודי פוסט דוקטורט, באמצעות מלגה של יד הנדיב (קרן רוטשילד) בתוכנית להיסטוריה עתיקה וארכאולוגיה ים-תיכונית באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ארצות הברית. לאחר מכן קיבל מלגת מחקר במכון למדעי הרוח באוניברסיטת קלגרי שבקנדה, שם סיים כתיבת המהדורה האנגלית המעודכנת של הספר על עיר הקברים של ירושלים בימי הבית השני, יחד עם פרופ' עמוס קלונר. הספר התפרסם בשפה האנגלית בהוצאה המדעית Peeters בשנת 2007.
במהלך השנים, ביצע זיסו חפירות וסקרים ארכאולוגיים רבים ברחבי הארץ, חלקם במסגרת רשות העתיקות, שם מילא, בשנים 1987 - 2002 תפקידי פיקוח, ניהול ומחקר. בין היתר שימש ראש היחידה למניעת שוד עתיקות. החפירות והסקרים התמקדו בירושלים, בכתף יריחו ובנחל מכמש (יחד עם פרופ' חנן אשל) ובאתרים שונים בהרי ירושלים ובשפלת יהודה. בהרי ירושלים זיסו ביצע סקר ארכאולוגי מקיף בשטח של כ-200 קמ"ר במסגרת "סקר ישראל". "מפת שער הגיא" (מפה 104) נסקרה יחד עם דני וייס וגדעון סולימני, וראתה אור כספר בשנת 2004 במסגרת פרסומי הסקרים של רשות העתיקות. עבודת השדה של סקר "מפת שער הגיא" (מפה 100) נמשך. בנוסף, נסקרה על ידו שפלת יהודה הדרומית במפת דבירה.
בחפירה שנערכה יחד עם אמיר גנור בחורבת עתרי הסמוכה לעמק האלה, נחשף כפר יהודי מתקופת הבית השני וימי מרד בר-כוכבא, ובמרכזו מבנה ציבור ששימש כפי הנראה כבית כנסת - אחת מהדוגמאות הקדומות ביותר למבנה מסוג זה. בסקר ארכאולוגי שערך בשנת 2009 במערת התאומים שבהרי ירושלים בשיתוף עם מלח"ם (היחידה למידע ולחקר מערות באוניברסיטה העברית) נמצא מטמון מטבעות הכסף הגדול ביותר מזמן מרד בר-כוכבא שנתגלה אי פעם בפעולה ארכאולוגית מבוקרת בישראל. מטבע נוסף מתקופת המרד מסוג כסף, הנחשב לנדיר, נמצא במערה בנחל תקוע על ידי צוות חוקרים מבר-אילן והאוניברסיטה העברית, ביניהם זיסו. זהו המטבע הראשון מתקופה זו הנמצא במערות נחל תקוע. צדו האחד של המטבע נושא חזית של בית המקדש, וצדו הנשי נושא את השם ״שמעון״, על שם מפקד המרד נגד הרומאים. ממצא זה מעיד, לפי זיסו ושותפיו, על פעילותם של המורדים היהודים באזור המערה. טענה זו מתכתבת עם הקשר בין המורדים למבצר הרודיון, השוכן בסמוך נחל תקוע, ששימש כמקום שלטוני עבור אנשי בר כוכבא.
במהלך השנים פרסם זיסו שלושה ספרים ויותר מ-130 מאמרים מדעיים העוסקים במחקר ירושלים, הרי, מדבר ושפלת יהודה לאורך התקופות הפרסית, ההלניסטית, הרומית והביזנטית. חלק מן המחקרים פורסמו יחד עם שותפים מהארץ ומחו"ל.
בחודש אוקטובר 2011 התמנה לפרופסור באוניברסיטת בר-אילן. בשנים 2014–2017 עמד בראש המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן.
מספריו של בועז זיסו

עמוס קלונר ובועז זיסו, עיר הקברים של ירושלים בימי הבית השני, הוצאת יד בן צבי והחברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, ירושלים, תשס"ג
חנן אשל ובועז זיסו, חידושים בחקר מרד בר-כוכבא, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, תשס"א
דני וייס, בועז זיסו וגדעון סולימני, סקר ארכאולוגי של ישראל, מפת נס הרים (104), רשות העתיקות, ירושלים, תשס"ה.
Dan Barag and Boaz Zissu (eds.) Studies in Honour of Arnold Spaer, [INJ 17], Jerusalem, 2010.
מספריו של בועז זיסו > מאמרים

ביחד עם יובל גורן, "גלוסקמת מרים ברת ישוע בר קיפא כהן ממעזיה מבית אמרי", קדמוניות, 142, 2012, עמ' 87-84
'מערות "יודן שאול" בחורבת כישור, דרום שפלת יהודה', עתיקות 46, רשות העתיקות, ה'תשס"ד, עמ' 27 - 35
בועז זיסו ואחרים, "אתר פולחן(?) פגאני מן התקופה הרומית המאוחרת במערת התאומים", בתוך: אייל ברוך ואחרים (עורכים), חידושים בחקר ירושלים יז, אוניברסיטת בר-אילן, 2012, עמ' 311-341
הערות שוליים

↑  מטבע ממרד בר-כוכבא נמצא במערת תקוע
בועז זיסו, באתר גוגל סקולר
בועז זיסו, באתר Academia.edu
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298135505171  PLWABN: 9811519077105606  GND: 1069227323  ISNI: 0000 0001 1762 4053  LCCN: no2001082872  NTA: 31895236X  SUDOC: 127426671  VIAF: 49448692   WorldCat (עם VIAF): 49448692
2023 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2023  במדע |  |
< · 2021 · 2022 — 2023 — 2024 · 2025 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2023 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

6 בפברואר – גיולי ירחים נוספים של צדק. המספר הכולל הגיע ל-192.
7 במרץ – גילוי התפרצות גמא GRB 230307A כתוצאה מקילונובה. האירוע התרחש במרחק 120 אלף שנות אור.
14 באפריל – שיגור גשושית JUICE לחקר ירחי צדק. הגשושית מתוכננת להגיע ליעד בשנת 2031.
ארכאולוגיה

5 ביוני – הוכח שהומו נאלדי קיים טקסי קבורה.
6 ביולי – החלו עבודות בהעלאת מקרקעית הים ספינה פיניקית מלפני כ-2,500 שנים.
5 בנובמבר ליר סרדיניה התגלה מצבור של 30-50 אלף מטבעות מתחילת המאה ה-4.
ביולוגיה

3 בינואר – גילוי חיידק Halteria שמוזן מוירוסים.
מתמטיקה

24 במרץ – גיולי פתרון לבעיית איינשטיין.
פיזיקה

29 באוגוסט – במאיץ LHC הובחנו 153 נייטרינו.
טכנולוגיה

14 במרץ – הכרזה על GPT-4.
רפואה

7 ביולי – אושרה תרופה ראשונה נגל מחלת אלצהיימר.
23 באוגוסט – סיום פיענוח של כרומוזום Y.
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – פייר אגוסטיני (ארצות הברית), אן ל'ווילייה (צרפת) ופרנץ קראוס (גרמניה) על פיתוח שיטות לייצור הבזקי אור קצרים במיוחד - מיליארדית של מיליארדית השנייה.
פרס נובל לכימיה – אלכסיי יקימוב (רוסיה/ארצות הברית), לואיס ברוס (ארצות הברית) ומונג'י בוונדי (ארצות הברית) על מחקרם בחקר נקודות קוונטיות.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – קטלין קריקו (ארצות הברית), דרו וייסמן (ארצות הברית), על תגליותיהם בנוגע לשינויים בבסיס נוקלאוזידים שאיפשרו פיתוח חיסוני mRNA יעילים נגד COVID-19.
פרס נובל לכלכלה - קלודיה גולדין (ארצות הברית) על קידום המחקר בנוגע לנשים בשוק העבודה.
פרס אבל – לואיס קפארלי (ארצות הברית/ארגנטינה) - על תרומותיו לחקר משוואות דיפרנציאליות חלקיות.
פרס טיורינג - אבי ויגדרזון (ישראל) על תרומתו להבנת האקראיות בחישוביות ובמתמטיקה.
נפטרו

4 בספטמבר – פריד מורד, רופא אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה בשנת 1988.
דניאל וקסמן

| --- | --- |

 לידה:  1946 (בן 79 בערך) שאנגחאי, הרפובליקה הסינית 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרופיל ב-IMDb
 
דניאל וקסמן (נולד ב-1946 בשאנגחאי, סין) הוא תסריטאי, שחקן, מפיק ובמאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
וקסמן נולד בסין בשנת 1946 להורים שנמלטו מאימת הנאצים. בשנת 1948 הגיעה המשפחה לישראל. וקסמן למד תיאטרון בבית הספר הגבוה לאמנויות הבמה "בית צבי" וסיים לימודי קולנוע בלונדון.
סרט הביכורים שלו, "טרנזיט", השתתף בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין ה-30. הסרט עוסק בעולה ותיק מגרמניה שלא נקלט בישראל.
וקסמן מתגורר בתל אביב-יפו.
מסרטיו כבמאי

2018: עכו חלומות
2004: מכתבים מרישיקש (דרמה ב-HOT)
2000: בר מצווה
2000: מול היערות
1999: מנליק נסיך יהודי שחור
1998: תקומה (סדרה תיעודית) - פרק 21
1996: שירת הגליל
1989: המיועד
1986: פרה אדומה (קצר)
1982: חמסין
1980: טרנזיט
1976: אלוירה (קצר)
1974: אבי (קצר)
הערות שוליים

↑  הסרט המלא זמין לצפייה ישירה באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297826005171  ISNI: 0000 0000 4953 5138  LCCN: nr96029555  SNAC: w6vb0k8n  VIAF: 56510190   WorldCat (עם VIAF): 56510190 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנה (סרט, 2019)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  תסריט מקורי
 בימוי:  לוק בסון 
 הופק בידי:  לוק בסון
 תסריט:  לוק בסון 
 עריכה:  ז'וליין ריי 
 שחקנים ראשיים:  סשה לוס לוק אוונס  קיליאן מרפי  הלן מירן
 מוזיקה:  אריק סרה
 צילום:  תיירי ארבוגסט 
 מדינה:  צרפת צרפת  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  EuropaCorp  Canal+ TF1 Séries Films  OCS
 חברה מפיצה:  Summit Entertainment
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 21 ביוני 2019
 משך הקרנה:  118 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה
 מקום התרחשות:  פריז, מילאנו, מוסקבה, רוסיה, ניו יורק 
 תקציב:  30 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   anna2019
 anna.movie
 דף הסרט ב־IMDb
 
אנה (באנגלית: Anna) הוא סרט קולנוע צרפתי מסוגת מותחן וריגול משנת 2019. הסרט בבימויו של לוק בסון ובכיכובם של סשה לוס, הלן מירן, לוק אוונס וקיליאן מרפי.
תקציר העלילה

בשנת 1990 במוסקבה, אנה היא דוגמנית יפהפייה רוסייה וצעירה שנפלה קורבן להתעללות במשפחה ותעשה הכל כדי להימלט מהחיים שבהם היא לכודה. היא נעתרת בחוסר רצון להצעה של קצין הק.ג.ב. אלכס. לאחר שנה של הכשרה, היא אמורה לעבוד כמתנקשת מטעם סוכנות הביון הסובייטית במשך ארבע שנים תחת מטפלת בשם אולגה, ולאחר מכן היא תהיה חופשית להמשיך את חייה כרצונה. ראש הקג"ב וסילייב אינו מוכן לכבד את ההסכם הזה ורומז שהדרך היחידה לצאת מהק.ג.ב. היא מוות.
היא נשלחת לעבוד בכיסוי כדוגמנית אופנה בפריז. במקביל היא משלימה משימות והתנקשויות שונות בעזרת כישורים שהופכים אותה לאחת המתנקשות המסוכנות בעולם. כדי להימנע מחשדות לגביה, יש לה מערכת יחסים רומנטית עם דוגמנית עמיתה, באישור אולגה. כאשר היא מתגלה על ידי ה-CIA, היא מסכימה לעבוד עבורם כסוכנת כפולה עם הסוכן מילר כמפעילה, בתמורה להבטחה לפרישה מיידית וחיים מוגנים בהוואי. אחר כך מילר מטיל עליה את משימת ההתנקשות בחיי ואסילייב, כשה-CIA מקווה שהיעדרו יוביל ליחסים חלקים יותר עם הק.ג.ב. אנה הורגת את וסילייב ונלחמת בדרכה החוצה מהמטה הק.ג.ב. מאוחר יותר היא קובעת פגישה עם אלכס ומילר, תוך שהיא מחליפה מידע שגנבה משתי הסוכנויות בתמורה לדחייה זמנית. כשהיא עוזבת, היא נקלעת למארב של אולגה ונורית על בגידתה. עם זאת, היא משתמשת בכפילת גופה כדי לזייף את מותה ולברוח.
מתברר שאולגה גילתה קודם לכן את הקשר של אנה עם ה-CIA ואת ההתנקשות המתוכננת של וסילייב. שתי הנשים קשרו קשר להצטרף לתוכנית של ה-CIA כדי שאולגה תוכל לרשת את וסילייב ומאוחר יותר לזייף את הוצאתה להורג של אנה כדי לשטות בשתי הסוכנויות ולשחרר את אנה לחופשי. כשאולגה עוברת למשרדו לשעבר של וסילייב, היא רואה הודעה מוקלטת שהשאירה לה אנה, שמביעה את הכרת התודה שלה לאולגה אך מגלה שהיא שמרה עדויות למעורבותה של אולגה ברצח של וסילייב למקרה שאולגה תבגוד בהסכמתם. אולגה מחייכת בהתפעלות, וממשיכה למחוק את התיק של אנה ממאגר הנתונים של הק.ג.ב.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | תיאור |
| --- | --- | --- |
| סשה לוס | אנה פוליאטובה | מרגלת רוסייה |
| הלן מירן | אולגה | מפעילתה של אנה |
| לוק אוונס | אלכס צ'נקוב | בכיר שירותי הביון הרוסיים |
| קיליאן מרפי | לני מילר | בכיר שירותי הביון בארצות הברית |
| לרה אבובה | מוד |  |
| אלכסנדר פטרוב | פיוטר |  |
| ניקיטה פאבלנקו | ולאד |  |
| אנה קריפה | ניקה |  |
| אלכסיי מסלודודוב | ג'ימי |  |
| אריק גודון | ואסילייב |  |
| איוואן פרנק | מוסאן |  |
| ז'אן-בפטיסט פויש | סמי |  |
הפקה

עוד ב-9 באוקטובר 2017 נודע שסרטו הבא של לוק בסון ייקרא אנה ויככבו בו סשה לוס, הלן מירן, לוק אוונס וקיליאן מרפי. חברת EuropaCorp שבבעלותו של בסון משתפת פעולה עם Lionsgate באמצעות זרוע הפצת הסרטים שלה, Summit Entertainment‏.
צילומי הסרט החלו בתחילת נובמבר 2017.
שיווק

הסרט יצא לאקרנים ב-21 ביוני 2019.
ראו גם

ניקיטה (סרט)
הערות שוליים

↑  Keslassy, Justin Kroll,Elsa (9 באוקטובר 2017). "Luc Besson Sets Next Film Anna With Helen Mirren, Luke Evans (EXCLUSIVE)". Variety. נבדק ב-7 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Luc Besson Debuts the First Anna Photo from the Set". ComingSoon.net. 5 בנובמבר 2017. נבדק ב-7 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "'When Nikita meets Leon': Luke Besson starts filming 'Anna'". The Malay Mail Online. 7 בנובמבר 2017. נבדק ב-7 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  McClintock, Pamela (10 באפריל 2019). "Lionsgate Dates Luc Besson's 'Anna' for High-Profile Summer Release". The Hollywood Reporter. נבדק ב-10 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
סער 5

| --- | --- |
 סמל שייטת ספינות הטילים

שלוש ספינות הסער 5 של ישראל
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  קורבטת טילים
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 דגל הצי:  
 סדרה:  סער 5
 סדרה קודמת:  סער 4.5
 סדרה עוקבת:  סער 6
 אוניות בסדרה:  אח"י אילת, אח"י להב ואח"י חנית
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  נורת'רופ גרומן שיפ סיסטמס, פסקגולה, מיסיסיפי, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1993 – בשירות פעיל (כ־32 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  סטנדרטי: 1,075 טון, מקסימלי: 1,227 טון
 אורך:  85.64 מטרים
 רוחב:  11.88 מטרים
 שוקע:  3.17 מטרים
 נתונים טכניים
 מהירות:  32 קשר (כ-60 קילומטר לשעה)
 גודל הצוות:  48 חוגרים ו-16 קצינים. צוות מסוק: 10, מתוכם 4 אנשי צוות-אוויר
 טווח שיוט:  2,500 מייל ימי (4,800 ק"מ) במהירות ממוצעת של 17 קשר (32 קמ"ש)
 הנעה:  2 מנועי דיזל MTU 1163, טורבינת גז ו-4 גנרטורים MTU 396 6V
 צורת הנעה:  מדחפים
 אמצעי לחימה
 חימוש:  שמונה טילי הרפון מונחי מכ"ם, בעלי ראש נפץ במשקל 230 ק"ג וטווח של 130 ק"מ  טילי גבריאל 5 בעלי טווח של 200 ק"מ  טילי ברק וברק 8 להשמדת טילים תוקפים או מטרות אוויריות  תותח ימי וולקן מונחה מערכת "נוקמני"  אמצעים נגד צוללות, סונאר קוער וטילי טורפדו MK46 
 אמצעי גילוי ול"א:  אמצעי גילוי סונאר תת-ימי בחרטום  מכ"ם ELM-2258 מתוצרת אלתא ל"א 3 משגרי מוץ מתכתי ונורי תת-אדום מתוצרת רפאל  פיתיון טורפדו נגרר מסוג ATC-1 מתוצרת רפאל  לוחמה אלקטרונית, 2 מערכות של רפאל דגם 1010, מערכת של אלישרא מדגם NS9005, חוסמים
 מסוקים:  יורוקופטר AS-565 פנתר, נעשית התאמה למסוקי סיקורסקי SH-60 סיהוק
סער 5 הוא דגם מתקדם של קורבטת טילים בחיל הים הישראלי. הספינות מתאפיינות בכושר שרידות גבוה, ומצוידות במסוק סיור מתקדם מדגם יורוקופטר AS-565 פנתר. מבחינת גודל ספינות סער 5 מוגדרות כקורבטה, והן השניות בגודלן בצי הישראלי לאחר ספינות סער 6. שייטת הסטי"לים של החיל, שייטת 3, מפעילה שלוש ספינות מדגם זה. הספינות נבנו על ידי חברת נורת'רופ גרומן שיפ סיסטמס (לשעבר ליטון-אינגלס שיפבילדינג) בפסקגולה, מיסיסיפי, ארצות הברית. מפקד הספינה הוא קצין ים בדרגת סגן-אלוף.
היסטוריה תפעולית

במהלך שנת 1979 נפלה החלטה בחיל הים שיש צורך בספניות גדולות יותר באופן משמעותי מספינות הסער 4 שהיו אז בשימוש. תחילה נקראו ספינות אלו 'פרויקט להב', ולבסוף הוחלט שהספינות יקראו 'סער 5'. תהליך האפיון של הספינות הסתיים באוגוסט 1984.
בדצמבר 1984 התקיימה בארצות הברית פגישה בין מפקד חיל הים, אלוף זאב אלמוג, לבין מזכיר הצי האמריקני ג'ון ליהמן, בהשתתפות הנספח הצבאי ורמש"ן. בפגישה גובשה נוסחת ה"חבילה" הקובעת בנייה של סטי"לים בארצות הברית וצוללות באירופה ובישראל. מזכיר הצי ומפקד הצי האמריקאי התחייבו לתמוך בהקצאת כספים לפרויקט על פי נוסחה זו, וכן לשחרר טכנולוגיות מתקדמות עבור חיל הים (כגון סונר פסיבי נגרר, תדמיות מוקטנות וכדומה).
בשנת 1993 הושקה הספינה הראשונה מדגם זה, בשם "אח"י אילת" (על שם המשחתת הישראלית שהוטבעה בשנת 1967). כשנה לאחריה הגיעה הספינה השנייה, "אח"י להב". הספינה השלישית והאחרונה מדגם זה, בשם "אח"י חנית", הגיעה לנמל חיפה בשנת 1995.
במהלך השנים הספינות עברו מספר שדרוגים. אחד המשמעותיים בהם היה המעבר מטילי הרפון לטילי הגבריאל 5 בתחילת שנות ה-2000.
במהלך המחצית השנייה של העשור הראשון של המאה-21 הוסרה מאח"י אילת ואח"י חנית מערכת הפלנקס.
אח"י להב לפני השדרוג הגדול של מערכות הגילוי והתורן
אח"י להב אחרי השדרוג הגדול של מערכות הגילוי והתורן
בשנת 2014 החל שדרוג מקיף לספינות אשר כלל התקנת מערכות מכ"ם חדישות על ספינות אלה כחלק ממערכת "ברק אדיר". על אח"י חנית הותקן מכ"ם משופר ELM-2258 ועל אח"י אילת ואח"י להב הותקן המכ"ם המתקדם ELM-2248 MF-STAR מסוג מכ"ם מערך מופע אקטיבי (אנ'), שישמש גם כפלטפורמה לניסויים במערכות שיותקנו בעתיד בספינות סער 6. כמו כן הותקנו על הספינות טילי ברק 8 - גרסה מתקדמת יותר של טילי הברק.
תכונות כלי השיט

ספינות סער 5 כוללות תכונות חמקנות מסוימות המקשות על כלי שיט אחרים ועל מטוסים לגלות אותן. בין התכונות ניתן למנות את מערכת השיבוש פריירי-מסקר (אנ'), מערכת הנעה הבנויה על משככים להפחתת רעשים ותנודות, מערכת לקירור גזי המפלט של הספינה וכן חומרים סופגי קרינת מכ"ם. משך השהייה של הספינה בים הוא 20 יום [דרוש מקור].
הנעת הספינה מבוססת על שני מנועי דיזל וטורבינת גז. לשיט חסכוני בדלק ניתן להשתמש במנועי הדיזל בלבד, ולהגיע למהירות של 17–20 קשר. לשיט מהיר ניתן להפעיל גם את טורבינת הגז, ולהגיע למהירות של 33 קשר.
חימוש

בעבר היו ספינות סער 5 חמושות ב-8 טילי הרפון מונחי מכ"ם, בעלי ראש נפץ במשקל 230 ק"ג וטווח של 140 ק"מ (75 מייל ימי), זה היה הנשק העיקרי של ספינות סער 5 נגד כלי שיט של האויב. להגנה מפני כלי טיס וטילים חמושה סער 5 בטילי ברק, במערכת פלנקס עם תותח ימי M61A1 וולקן בקליבר 20 מ"מ וקצב אש של 3,000 פגזים בדקה. בנוסף חמושה הספינה בתותחי אורליקון 20 מ"מ.
כיום ספינות סער 5 חמושות ב-8 טילי גבריאל 5 מונחי מכ"ם, בעלי טווח של יותר מ-200 ק"מ (108 מייל ימי), זה הנשק העיקרי של ספינות סער 5 נגד כלי שיט של האויב. להגנה מפני כלי טיס וטילים חמושה סער 5 בטילי ברק 8. בנוסף חמושה הספינה בשני תותחי טייפון 20 מ"מ.
כמו כן מאז ומתמיד היו ספינות סער 5 מצוידות באמצעים נגד צוללות, סונאר קעור וטורפדו MK46.