stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תסמונת גמילה מאלכוהול
אבחנה

על פי ה-DSM-IV-TR, קריטריונים דיאגנוסטיים לגמילה מאלכוהול כוללים את הבאים:
A. הפסקה או הפחתה של שימוש כבד וארוך באלכוהול.
B. שניים או יותר מהתסמינים הבאים, המתפתחים בתוך שעות עד ימים לאחר קריטריון A:
היפראקטיביות של המערכת האוטונומית (הזעה, דופק מעל 100 פעימות)
עלייה ברעד בידיים
אינסומניה
בחילה או הקאה
הלוצינציות ראיה, שמיעה או מישוש, או אילוזיות
אגיטציה פסיכומוטורית
חרדה
התקפי פרכוס מסוג grand mal
C. הסימפטומים תחת קריטריון B מביאים למצוקה קלינית משמעותית או בעיה בתפקוד חברתי, תעסוקתי או תפקודים חשובים אחרים.
D. הסימפטומים אינם מוסברים על ידי מצב רפואי כללי ואינם נגרמים כתוצאה מהפרעה נפשית אחרת.
תחת הגדרה זו יש לציין האם קיימות הפרעות בתפיסה (פרספציה).
מבין סימפטומים אלו, תנועות של רעד לרוב מתפתחות תוך 6–8 שעות מהגמילה, הפרעות פסיכוטיות בתוך 12–24 שעות, ודליריום טרמנס בתוך 72 שעות עד שבוע. לעיתים תסמונת הגמילה מתפתחת ישירות לדליריום טרמנס.
טיפול בתסמונת גמילה

תסמונת גמילה מאלכוהול מטופלת במתן בנזודיאזפינים שהראו יעילות בהפחתת פרכוסים, חרדה, טכיקרדיה, דליריום ועוד. אף על פי שטיפול בבנזודיאזפינים מוגדר כקו ראשון בטיפול בתסמונת הגמילה, מחקרים הראו שגם מתן של טגרטול יעיל.
הטיפול בדליריום טרמנס יהיה ראשית מניעה- מתן של בנזודיאזפינים למטופלים המתחילים להציג תמונה קלינית של גמילה מאלכוהול יכולה להביא למניעה של מצב זה. אם הדיליריום החל, יש לתת כלורדיאזפוקסיד מדי ארבע שעות או לוראזפם תוך ורידי. אין לתת תרופות אנטי פסיכוטיות שעלולות להוריד את סף הפרכוס. מבחינה תזונתית יש לתת דיאטה עשירה בפחמימות עם ערך קלורי גבוה. בנוסף, יש לדאוג למתן נוזלים ולתיקון אלקטרוליטים. קיימת חשיבות רבה לטיפול פסיכותרפי היות שהחולים בחרדה ומפוחדים ממצבם.
תכונת ליוביל

תכונת ליוביל היא תכונה של גרפים שקיומה מצביע על כך שפיזור המסה בגרף מחקה את משפט ליוביל על המישור המרוכב.
כל הגרפים הסופיים מקיימים את תכונת ליוביל, באופן טריוויאלי. גם גרף הסריג  \ \mathbb {Z} ^{d} מקיים את תכונת ליוביל. התכונה אינה נשמרת תחת קוואזי-איזומטריות.
הגדרה

גרף מקיים את תכונת ליוביל אם כל הפונקציות ההרמוניות החסומות עליו הן קבועות. בהקשר זה, פונקציה  \ f{:}X\rightarrow \mathbb {C}  היא הרמונית אם הלפלסיאן מאפס אותה, כלומר  \ {\frac {1}{\deg x}}\sum _{y\sim x}f(y)=f(x) לכל קודקוד x (הסכום הוא על הקודקודים השכנים, ו-  \ \deg x היא הדרגה).
חבורות ליוביל

חבורה G היא חבורת ליוביל ביחס לקבוצת יוצרים S סופית, אם גרף קיילי של החבורה ביחס ל-S מקיים את תכונת ליוביל. לא ידוע האם התכונה תלויה בקבוצת היוצרים, וגם לא אם תת-חבורה של חבורת ליוביל היא חבורת ליוביל. חבורה היא ליוביל ביחס לקבוצת יוצרים S אם ורק אם תוחלת המרחק של הילוך מקרי על החבורה (בהתאם לקבוצת היוצרים הנתונה) היא תת-ליניארית.
כל חבורת ליוביל היא אמנבילית.
תוכנית נימבוס

תיאור כללי של לוויין נימבוס
תוכנית נימבוס (באנגלית: Nimbus program) הייתה תוכנית שכללה סדרת לווייני לחקר מטאורוליגי. הלווין הראשון שוגר בשנת 1964. הלוויינים פעלו במסלול מסונכרן-שמש והיו מצוידים בחיישנים ומכשירי מדידה שונים. הלוויין האחרון בסדרה פעל עד לשנת 1994. טכנולוגיות שפותחו עבור לווייני התוכנית הועברו להמשך ניצול למנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי.
במהלך הנשים בהתאם להתפתחות טכנולוגית הוחרב מספר מכשירים שהותקנו על הלוויינים. הלוויין הראשון כלל 3 מכשירים בלבד. בלוויין האחרון מספר מכשירי מדידה הוכפל. בהתאם לכך גדל משקל הלוויין מ-374 ק"ג ב"נימבוס 1" ל-832 ק"ג ל"נימבוס 7". כל הלוויינים נבנו ב-RCA ושוגרו מבסיס חיל האוויר ונדנברג.
נתונים שהתקבלו מהלוויינים הראשונים איפשרו לשפר באופן משמעותי את איכות חיזוי מזג אוויר. בין הנתונים החשובים היו נתונים בהקשר לפליטת חום לאטמוספירה. הדבר איפשר בין היתר לשפר מודלים לחקר התחממות עולמית.
עוד לפני שיגור לווייני "נימבוס" החל חקר שכבת האוזון. מדידות שבוצעו בעזרת חללית "נימבוס 7" בשנים 1978–1994 איפשרו לנתח השפעת פליטת החומרים השונים על היווצרות הידלדלות שכבת האוזון מאל אנטארקטיקה.
הלוויינים הראשונים מסרו נתונים על שכבת השלג באזור הקוטב. לוויין "נימבוס 5" מסר נתונים מפורטים על היקף הקרח באוקיינוסים.
לווייני "נימבוס" היו בין הראשונים שנוצלו כמערכת ניווט לוויינית. יכולת זו נבדקה לעומק במהלך טיסת סולו של שיילה סקוט מעל הקוטב הצפוני בשנת 1971.
שיגורים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | לוויין | סיום פעילות |
| 28 באוגוסט 1964 | Nimbus 1 | 16 במרץ 1974 |
| 15 במאי 1966 | Nimbus 2 | 17 ביוני 1969 |
| 18 במאי 1968 | Nimbus B | השיגור נכשל |
| 13 באפריל 1969 | Nimbus 3 | 22 בינואר 1972 |
| 8 באפריל 1970 | Nimbus 4 | 30 בספטמבר 1980 |
| 11 בדצמבר 1972 | Nimbus 5 | 29 במרץ 1983 |
| 12 ביוני 1975 | Nimbus 6 | 29 במרץ 1983 |
| 24 באוקטובר 1978 | Nimbus 7 | 1 באוגוסט 1994 |
תאוריית הלאומיות של גלנר

תאוריית הלאומיות של ארנסט גלנר התגוללה על פני מספר פרסומים מתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 ועד למותו בשנת 1995. גלנר כתב על לאומיות במספר עבודות - תחילה ב"מחשבה ושינוי" (Thought and Change, 1964) ובמיוחד ב"לאום ולאומיות" (Nations and Nationalism, 1983).
מאפיינים

גלנר הגדיר את הלאומיות בעיקרה כרעיון פוליטי שגורס כי על יחידה פוליטית לחפוף ליחידה לאומית והוסיף כי:
ממהותה היא [הלאומיות] כופה תרבות גבוהה על כלל החברה, בעוד שקודם לכן מילאו תרבויות קטנות, מקומיות, את חיי רוב האוכלוסין, אם לא את חיי הכול. באמצעות בתי ספר ובפיקוח אוניברסיטאות נוצרת עגה כללית, מותאמת לצורכי תקשורת ביורוקרטית וטכנולוגית מדויקת למדי, המשמשת עתה את כלל התושבים. פירוש הדבר - היווצרותה של חברה לא אישית, אנונימית שהיחידים משמשים בה כאטומים בני המרה, ומוחזקים יחד על ידי תרבות משותפת מסוג זה, במקום המערכת המורכבת הקודמת, שהייתה בנויה מקבוצות מקומיות, שבכל אחת מהן שלטה תרבות עממית, שנוצרה ושועתקה על ידי הקבוצות עצמן, כל אחת בנפרד. אלה הם פני הדברים כפי שהם באמת.
גלנר ניתח את הלאומיות מנקודת מבט היסטורית. הוא ראה את ההיסטוריה האנושית מגיעה לפסגה חדשה עם המודרניזם ונתן ללאומיות תפקיד מפתח בתהליך. מודרניזם, בהיותו כרוך במערכת הכלכלית והפוליטית, קשור בפופולריות של החינוך, אשר בעצמו קשור באיחודה של השפה. אולם, בעוד המודרניזציה מתפשטת מסביב לעולם, נעשה התהליך איטי, ובמקומות רבים, אליטות תרבותיות יכלו להתנגד להתבוללות התרבותית ולהגן על תרבותם ועל שפתם בהצלחה.
לדידו של גלנר, לאומיות היא תנאי סוציולוגי - סביר אך אינו מובטח (הוא ציין כיוצאי דופן מדינות רב-לשוניות כמו שווייץ, בלגיה וקנדה) שהוא תוצאה של מודרניזציה, תקופת המעבר בין חברה אגררית ובין חברה תעשייתית. התאוריה שלו מתמקדת בהיבטים הפוליטיים והתרבותיים של תקופה זו. הוא במיוחד התמקד בתפקידיו המאחדים והאחראיים על הומוגניזציה תרבותית של מערכות חינוך, שוקי עבודה לאומיים, תקשורת מתקדמת וניידות בהקשר של עיור. הוא לפיכך טען שלאומיות חופפת במידה רבה לתיעוש, וכן שהיא מילאה חלל אידיאלוגי שנפער כתוצאה מהיעלמותה של תרבות החברה האגררית שקדמה לה, וכפועל יוצא גם של המערכת הכלכלית והפוליטית של הפיאודליזם.
תומאס הילנד אריקסון מנה את אלה ככמה ממאפייניה העיקריים של תאוריית הלאומיות של גלנר:
מערכת חינוך שיתופית רשמית
הומוגניזציה תרבותית ו"אנטרופיה חברתית"
פיקוח ריכוזי של הממשל עם שליטה ביורוקרטית רחבה
תקינה לשונית
זיהוי לאומי כקהילה אבסטרקטית
דמיון תרבותי כבסיס ללגיטימציה פוליטית
אנונימיות, בהקשר של יחסים חברתיים - לקשר אישי משמעות דלה במערכת כלכלית למשל ביחס לחברות מסורתיות
גלנר גם פיתח "טיפולוגיה של מצבים חברתיים מעוררי לאומיות וחוסמי לאומיות".
גלנר ביקר מספר הסברים אחרים ללאומיות, בהם 'תאוריית הטבעיות' שלפיה הלאומיות היא טבעית, מובנת מאליה ובונה את עצמה, וכן שהיא מאפיין בסיסי של אדם, נייטרלי וחיובי. כמו כן ביקר את הגרסה האפלה של תאוריה זו - "תאוריית האלים האפלה" שרואה בלאומיות ביטוי בלתי נמנע של יצריו האטביסטיים והאי-רציונליים. יתרה מזו, ביקר גלנר את הטיעון האידיאליסטי של אלי כדורי שגורס כי הלאומיות הייתה התפתחות מקרית, שגיאה אינטלקטואלית של הפצת רעיונות בלתי-מועילים, ולא הייתה קשורה לתיעוש ולתאוריה המרקסיסטית לפיה ללאומים תפקיד מרכזי במעמדות חברתיים.
השפעה

גלנר נחשב לאחד מתאורטיקנים המובילים בחקר הלאומיות. אריקסון ציין ב-2007 כי אין מי שמערער על מקומו המרכזי של גלנר בחקר הלאומיות בשני העשורים האחרונים. חוקר מדעי המדינה, ברנדן אולרי, התייחס לתאוריה זו כתאוריה המודרנית המוכרת ביותר המסבירה את הלאומיות.
ביקורת

מגוון ביקורות הועברו של התאוריה של גלנר:
התאוריה פונקציונליסטית יתר על המידה, משום שהיא מסבירה את התופעה בהתייחס לתוצאה ההיסטורית הסופית, בכך חברה תעשייתית אינה יכולה 'לתפקד' ללא לאומיות.
מפרשת שלא כהלכה את הקשר בין לאומיות ובין תיעוש.
התאוריה מסבירה בעולב את התנועות הלאומיות של רומא העתיקה ושל יוון, מאחר שמתעקשת שלאומיות קשורה במודרניזם, ואינה יכולה להתקיים ללא תיעוש מודרני ברור.
התאוריה נכשלת בהסבר בלאומיות בחברה שאינה תעשייתית, וכן בהסבר לאומיות בחברה בתר-תעשייתית.
התאוריה נכשלת בהסבר הלאומיות במאה ה-16 באירופה.
היא אינה מסבירה את הדחפים והיצרים שלהם גרמה הלאומיות, וכן מדוע אדם יילחם ואף ייתן את חייו למען מדינתו.
התאוריה נכשלת בהסברת תפקיד המלחמה והצבא בעידוד הומוגניזציה תרבותית ולאומיות, וכן בהסברת הקשר בין מיליטריזם וחינוך חובה.
התאוריה הושוותה לדטרמיניזם טכנולוגי, מאחר שאינה נוגעת בהשקפותיהם של אינדיבידואלים.
הערות שוליים

↑  ארנסט גלנר, תרגום: דן דאור, 5: מהו לאום?, לאומים ולאומיות, האוניברסיטה הפתוחה, 1983, עמ' 84
תרבוע העיגול

השטח של ריבוע זה ועיגול זה שווים שניהם ל-P. בשנת 1882 הוכיח פרדיננד לינדמן שאי אפשר לבנות תרשים במספר סופי של צעדי בנייה בסרגל ומחוגה
תַּרְבּוּעַ הָעִגּוּל הוא בעיה בגאומטריה שהועלתה לראשונה במתמטיקה היוונית, אחת מהבעיות הגאומטריות של ימי קדם. זה האתגר של יצירת ריבוע ששטחו שווה לשטח של מעגל, על ידי שימוש במספר סופי של צעדים של בנייה בסרגל ובמחוגה. הקושי שבבעיה העלה את השאלה האם אקסיומות מוגדרות של גאומטריה אוקלידית הנוגעות לקיומם של קווים ומעגלים מרמזות על קיומו של ריבוע כזה.
בשנת 1882 הוכח שהמשימה בלתי אפשרית, כתוצאה ממשפט לינדמן-ויירשטראס, המוכיח ש־ \pi  הוא מספר טרנסצנדנטי. כלומר  \pi  אינו יכול להיות מיוצג על ידי השורש של פולינום כלשהו עם מקדמים רציונליים. במשך עשרות שנים היה ידוע שהמשימה בלתי אפשרית אם  \pi  טרנסצנדנטי, אך עובדה זו לא הוכחה עד 1882.
חרף ההוכחה שתרבוע העיגול בלתי אפשרי, ניסיונות לעשות כן היו נפוצים בפסאודו־מתמטיקה. הביטוי "תרבוע העיגול" משמש לעיתים מטאפורה לניסיון לעשות את הבלתי אפשרי.
היסטוריה

שיטות לחישוב השטח המשוער של עיגול נתון, שניתן לחשוב עליה כעל בעיה מקדימה לתרבוע העיגול, היו ידועות כבר בתרבויות עתיקות רבות. ניתן לסכם את השיטות הללו על ידי ציון הקירוב ל־ \pi  שהן מייצרות. בסביבות שנת 2000 לפני הספירה השתמשו המתמטיקאים הבבלים בקירוב  \pi \approx {\tfrac {25}{8}}=3.125, ובערך באותו זמן השתמשו המתמטיקאים המצרים הקדמונים ב־  \pi \approx {\tfrac {256}{81}}\approx 3.16. למעלה מ־1000 שנים מאוחר יותר, בספר מלכים, מופיע הקירוב הפשוט יותר,  \pi \approx 3.
 \mathbb {R} ^{b3p} מתמטיקה הודית עתיקה, כפי שתועדה ב־Shatapatha Brahmana ו־Shulba Sutras, השתמשה בכמה קירובים שונים to  \pi .
 \mathbb {R} ^{plofker} ארכימדס הוכיח נוסחה לשטח העיגול, לפיה  3\,{\tfrac {10}{71}}\approx 3.141<\pi <3\,{\tfrac {1}{7}}\approx 3.143. במתמטיקה הסינית, במאה השלישית לספירה, מצא ליו הואי קירובים מדויקים אף יותר באמצעות שיטה דומה לזו של ארכימדס, ובמאה החמישית מצא צו צ'ונגז'י  \pi \approx 355/113\approx 3.141593, קירוב המכונה Milü.
הבעיה של בניית ריבוע ששטחו שווה בדיוק לזה של עיגול, ולא קירוב אליו, מגיעה מהמתמטיקה היוונית. מתמטיקאים יוונים מצאו בניות בסרגל ומחוגה כדי להמיר כל מצולע לריבוע בעל שטח שווה ערך. הם השתמשו בבנייה זו כדי להשוות שטחים של מצולעים מבחינה גאומטרית, ולא על ידי חישוב מספרי של שטח שיהיה אופייני יותר במתמטיקה המודרנית.
ג'יימס גרגורי ניסה להוכיח את חוסר האפשרות של הפיכת עיגול לריבוע ב־Vera Circuli et Hyperbolae Quadratura ("הריבוע האמיתי של המעגל ושל ההיפרבולה") ב־1667. אף על פי שההוכחה שלו הייתה שגויה, היה זה המאמר הראשון שניסה לפתור את הבעיה באמצעות מאפיינים אלגבריים של  \pi . יוהאן היינריך למברט הוכיח ב־1761 כי  \pi  הוא מספר אי־רציונלי. רק ב־1882 הצליח פרדיננד לינדמן להוכיח ש־ \pi  הוא מספר טרנסצנדנטי, ועל ידי כך גם הוכיח את חוסר האפשרות לתרבוע העיגול בסרגל ובמחוגה.
הוכחה

הפתרון של בעיית תרבוע העיגול על ידי סרגל ומחוגה מחייב בניית המספר  {\sqrt {\pi }}, אורך הצלע של ריבוע ששטחו שווה לזה של מעגל היחידה. אם  {\sqrt {\pi }} היה מספר הניתן לבנייה, ממילא נובע מקונסטרוקציות סטנדרטיות של בנייה בסרגל ובמחוגה ש־ \pi  יהיה גם מספר הניתן לבנייה. בשנת 1837 הראה פייר ונצ'ל שאורכים שניתן לבנות עם סרגל ומחוגה צריכים להיות פתרונות של משוואות פולינומיות מסוימות עם מקדמים רציונליים. לכן אורכים הניתנים לבנייה חייבים להיות מספרים אלגבריים. אילו תרבוע העיגול היה אפשרי באמצעות סרגל ומחוגה בלבד,  \pi  היה צריך להיות מספר אלגברי. רק בשנת 1882 הוכיח פרדיננד לינדמן את הטרנסצנדנטיות של  \pi , וכך הראה את חוסר האפשרות של בנייה זו. הרעיון של לינדמן היה לשלב את הוכחת הטרנסצנדנטיות של  e, שהוצגה על ידי שארל הרמיט ב־1873, עם זהות אוילר: e^{i\pi }=-1.זהות זו מראה מיד כי  \pi  הוא מספר אי־רציונלי, כי חזקה רציונלית של מספר טרנסצנדנטי נשארת טרנסצנדנטית. לינדמן הצליח להרחיב טיעון זה, באמצעות משפט לינדמן-ויירשטראס על אי־תלות ליניארית של חזקות אלגבריות של  e, להראות ש־ \pi  הוא טרנסצנדנטי ולכן תרבוע העיגול הוא בלתי אפשרי.
תזונה

צלחת המזון המעודכנת, שפרסם משרד החקלאות האמריקני בשנת 2011, היא מדריך תזונה כללי למזונות מומלצים
תזונה היא סך המזונות והמשקאות אותם צורך האדם בפרק זמן נתון.
מדעי התזונה הוא תחום מדעי העוסק בקשר בין התזונה לבין בריאות וחולי.
אדם המתמחה בחקר או בייעוץ טיפולי בתחום זה נקרא תזונאי.
אבות המזון

ישנן שש קבוצות עיקריות של חומרי תזונה שהגוף האנושי צורך: פחמימות, חלבונים, שומנים, ויטמינים, מינרלים, ומים.
תזונה לא מאוזנת באבות המזון עלולה לגרור פגיעה בבריאות, הן עקב עודף או מחסור. ההשפעה היא מצטברת וניכרת בדרך כלל רק לאחר זמן מה.
בנוסף, היות שרוב מרכיבי המזון מעורבים גם בתקשורת בין-תאית (כאבני בניין שמאפשרים תקשורת זו או כחלק מהורמון או מזרם איתות), חוסר או עודף של חומרים בתזונה עלול להשפיע באופן עקיף על התפקוד ההורמונלי. מסיבה זו, הורמונים, אשר מווסתים את הביטוי של גנים, מהווים קישור בין התזונה של בעל חיים לבין הדרך בה גנים שלו באים לידי ביטוי (הפנוטיפ שלו). הדרך בה קשרים אלו פועלים ועוצמתם היא דבר המצוי במחקר, אבל מחקרים מהתקופה האחרונה הדגימו את התפקיד המרכזי של תזונה בפעילות הורמונלית ולפיכך גם בבריאות.
תזונה לקויה

תזונה לקויה מוגדרת כחוסר איזון בין התזונה הרצויה לבין מה שהאדם אוכל[דרוש מקור]. תזונה לקויה מתפתחת מאכילת יתר או אי אכילה (תת תזונה), והיא יכולה להיגרם מסיבות רבות.
תזונה לקויה עלולה לגרום להשלכות שליליות על הבריאות. קיים מגוון רחב של מצבים הנגרם מתזונה לקויה, אשר כולל תסמינים ומחלות כמו מחלת לב כלילית, השמנה, דלדול עצם, או צפדינה, כמו גם לבעיות פסיכולוגיות והתנהגותיות. בנוסף, בליעה של חומרים רעילים (כמו עופרת, כספית, PCB או דיוקסינים), יכולה לגרום להרעלה ולתוצאות קטלניות, כתלות במינון.
תזונה לקויה > השפעות

עודף משקל עלול להוביל ללחץ דם ולכולסטרול גבוה וכתוצאה מכך למחלות לב. הפרעות אכילה עלולות להוביל לאנורקסיה ובולימיה נרבוזה וכן לחוסר סידן שגורם למחלות פרקים. תחלואות נוספות יכולות להיות בעיות אורתופדיות, אנמיה, נחירות עם דום נשימתי, אבנים בכיס מרה, סוכרת שאינה תלויה באינסולין, סרטן השד, המעי הגס הכליות והוושט.
תזונה לקויה גורמת להשמנה, וכתוצאה ממנה עלול הלוקה בה לסבול מנידוי חברתי ואי השגת קשרים חברתיים בתעסוקה ובאקדמיה. הנידוי החברתי יכול להשפיע גם על הפן הפסיכולוגי. הדבר יכול להתבטא בדימוי עצמי נמוך, הערכה עצמית דלה, עצבנות יתר, חוסר סבלנות, אי השתתפות בפעילות חברתית וכוח רצון חלש.
תזונה לקויה בייחוד בגיל הנעורים פוגעת בהתפתחותו הגופנית והקוגניטיבית של המתבגר. בנוסף, הדבר גורם להתבגרות מינית מוקדמת.
תזונה לקויה אצל ילדים עלולה לפגוע גם ביכולות הלמידה, פגיעה בפתרון בעיות, פגיעה בזיכרון, תוצאות נמוכות במבחני הישגים, פגיעה באינטליגנציה, עייפות וקשיים בריכוז.בתקופת ההיריון תזונה בריאה חשובה במיוחד: הגוף נערך להתפתחות העובר ולתהליך ההנקה, מתפתחות רקמות הרחם והשליה ומתגברת אספקת הדם. עליה נאותה במשקל מטיבה עם בריאות האישה והעובר, מפחיתה סיכונים לסיבוכים ותורמת לבריאות היילוד.
סוגים כלליים של תזונה

את התזונה האנושית ניתן לחלק חלוקה כללית מאוד למספר סוגי תזונה, כאשר לכל סוג יתרונות וחסרונות פוטנציאליים משל עצמו:
תזונה אומניבורית; תזונה המורכבת מבשר בעלי חיים (כולל דגים), תוצרים מסוימים של בעלי חיים מסוימים, כגון ביצים, דבש, וחלב, ומזונות ממקור צמחי, מינרלים, ויטמינים, ושאר נוטריאנטים.
תזונה צמחונית הכוללת מוצרי חלב וביצים (Ovo-lacto vegetarian)(אנ') - תזונה נטולת בשר בעלי חיים ודגים, המורכבת מתוצרים מסוימים של בעלי חיים מסוימים, כגון ביצים, דבש, וחלב, ומזונות ממקור צמחי, מינרלים, ויטמינים, ושאר נוטריאנטים,.
תזונה פלקסיטריאנית (semi-vegetarian ,Flexitarian)(אנ') כוללת מעט מאוד בשר, עופות ודגים, כוללת מוצרי חלב וביצים.
תזונה פסקטריאנית (Pescetarian) - אינה כוללת בשר ועופות. כוללת דגים ומאכלי ים אחרים, מוצרי חלב וביצים.
תזונה צמחונית-חלבית (Lacto vegetarianism)(אנ') תזונה שאינה כוללת בשר, עופות, דגים וביצים, אך כן כוללת מוצרי חלב.
תזונה אגטריאנית (Ovo vegetarians, eggetarians)(אנ') תזונה הנמנעת מבשר, עופות, דגים ומוצרי חלב, אך כן כוללת ביצים.
תזונה טבעונית (Vegan); סוג ספציפי של תזונה צמחונית בה נמנעים גם מאכילת מזונות מן החי שאינם בשר גוף בעלי החיים, כמו חלב וביצים ולעיתים דבש.
תזונה מקרוביוטית (Macrobiotic diet) תזונה הכוללת דגים אולם נמנעת מבשר, עופות, ביצים, מוצרי חלב, פירות טרופיים, ממתיקים, עגבניות ותפוחי אדמה (ולעיתים גם חצילים ופלפלים).
תזונה פרותנית (Fruitarian diet) תזונה טבעונית המבוססת על צריכת פירות טריים או מיובשים.
תזונת המזון הגולמי (raw food diet)(אנ') תזונה המבוססת על אכילת מזון שאינו מעובד ואינו מבושל.
תזונה טבעונאית (Raw veganism) תזונה המשלבת טבעונות עם תפיסת תזונת המזון הגולמי.
לבחירה באחד מסוגי התזונה עשויים להיות מניעים רבים, כמו למשל מניע מוסרי, בריאותי, דתי, ולעיתים אף סביבתני-אקולוגי.
חינוך תזונתי

על חינוך לתזונה נכונה להתחיל מגיל צעיר על מנת להקנות לילד אורח חיים בריא שישמש אותו גם בבגרותו. פיתוח הרגלים שכאלה יעלה את רמת הוויטמינים בגוף וימנע תחלואות רבות. בנוסף העלאת צריכת הסידן תועיל בהתפתחותו של הילד. הקטנת כמויות המזון וצריכה מופחתת של קלוריות ושומנים וכן הקניית הרגלים לאכילת ירקות באופן יציב יביא לשינוי מהותי בהרגלי אכילה ולא לשינוי זמני.
תזונאות

עבודת התזונאי היא לבנות דיאטה מאוזנת לאדם. תזונאים קובעים הרכבי תפריטים והשלמות לתזונה וכן אחראיים על ייעוץ לפתרונות תזונתיים עבור מטופליהם. עבודת התזונאים עם המטופלים עשויה להתמקד בתהליכי ירידה במשקל או בהתאמת תזונה להתמודדות עם מצבים בריאותיים שונים כגון מחלות מערכת העיכול, סוכרת ועוד. הם עוסקים גם במחקר על התאמת תזונה לצורכים האישיים של כל מטופל. הם מתאימים תזונה לאוכלוסיות שונות בהן קשישים והאוכלוסייה המבוגרת, ילדים, ספורטאים ונשים הרות.
ראו גם

תוסף תזונה
דיאטה
פירמידת המזון
מזון איטי
מזון מהיר
תזונה מגדרית
לקריאה נוספת

ד"ר שפר הגר, מה ילדים צריכים לאכול - המדריך המלא לתזונת ילדים ונוער, הוצאת כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2008(הספר בקטלוג ULI)
ד"ר ג'ואל פורמן, לאכול כדי לחיות, הוצאת פוקוס, 2006(הספר בקטלוג ULI)
יעקב ברמן, התזונה הטבעית - מדריך לטיפול בבעיות מערכת העיכול, הוצאה עצמית(הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

1 2 3 4  בירמן י' ופיקר ש' (2007), השפעת התזונה על בריאותם של מתבגרים. בתוך: אוריינות בריאותית- תזונה מקדמת בריאות חוברת הדרכה למורה, המכון למדע, עמ' 12-13
1 2 3 4  שליטין ש' (2007), השמנה בילדים, בתוך: אוריינות בריאותית- תזונה מקדמת בריאות חוברת הדרכה למורה, המכון למדע, עמ' 13-16
1 2  וילט ו', שטמפפר מ' (2003), לבנות מחדש את פרמידת המזון. בתוך: אוריינות בריאותית- תזונה מקדמת בריאות חוברת הדרכה למורה, המכון למדע, עמ' 17-24
1 2  Vegetarian diets: what do we know of their effects on common chronic diseases?
1 2 3 4  Venderley AM, Campbell WW. Vegetarian diets: Nutritional considerations for athletes. Sports Med 2006;36: 293-305. Craig WJ. Health effects of vegan diets. Am J Clin Nutr. 2009;89:1627S-1633S.
↑  נוהל שפורסם על ידי משרד הבריאות המפרט את אחריות התזונאי
↑  הסבר על עבודת התזונאי, סיגל פרישמן מנהלת מח' תזונה בביה"ח בילינסון, באתר לימודים בישראל
↑  פירוט עבודת הדיאטן באתר עמותת התזונאים והדיאטנים בישראל "עתיד"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX524953  HDS: 016224  NARA: 10644258
תבליט לזכר יוסף טרומפלדור

| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  בוריס שץ
 תאריך יצירה:  1927-1920
 טכניקה וחומרים:  ברונזה
 ממדים בס"מ
 רוחב:  4.2
 גובה:  7.1
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  O.S.2679.66
 מיקום:  מוזיאון ישראל
"תבליט לזכר יוסף טרומפלדור" הוא תבליט של יוסף טרומפלדור, שנוצר על ידי בוריס שץ בשנות ה-20 של המאה ה-20.
תיאור

התבליט המנציח את יוסף טרומפלדור, היה חלק משורה של תבליטים שיצר שץ ובהם הופיעו דמויות ציוניות שונות. בשנת 1927 העניק שץ עותק של התבליט לבית הנכות בצלאל. התבליט מעוצב כמעין מצבה זעירה שבראשה מעין לונטה ובה דיוקן פניו של טרומפלדור. החלק שמעל הדיוקן מעוצב כמעין גמלון ובו חרוט דימוי של המנורה ומשני עבריה אלמנט צמחי וזוג מנורות שמן תלויות ממנו. מתחת לדיוקן מופיעה הכתובת "לזכר יוסף טרומפלדור ז"ל, מת מות-קדושים בתל חי י"ב אדר תר"ף". בתחתית התיאור מופיע תיאור בלט של אריה העומד על קצהו של צוק.
אחד מעותקי התבליט הוצג בתערוכה "בצלאל של שץ", שהוצגה במוזיאון ישראל בשנת 1982.
הערות שוליים

↑  ראו: בבית הנכאת הלאומי "בצלאל", דואר היום, 1 ביולי 1927
↑  ראו: "בצלאל" של שץ: רשימה קטלוגית של החפצים בתערוכה, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1982, פריט 1024
תזונה ובריאות בשבט המסאי

שבט המסאי הוא מהידועים שבשבטי מזרח אפריקה. המסאים הם שבט נוודים המנסים לשמר את תרבותם העתיקה מבלי לאבד את ייחודם ואורח חייהם המסורתי, אף בבואם במגע עם הערים הסמוכות למקום מושבם, בהן חלה התפתחות וקדמה בהשפעת מדינות המערב. בהתמודדות עם התזונה, הבריאות וההיגיינה אצל בני שבט המסאי בא לידי ביטוי בעוצמה גבוהה הקונפליקט שבין קידמה למסורת.
אספקת מים בשבט המסאי

מבחינה גאוגרפית, שבטי המסאים מרוכזים בדרום קניה ובצפון טנזניה, לאורך השבר הסורי-אפריקני. אזורים אלה הם אזורי סאוונה יבשה ויבשה לסירוגין. רוב השטחים בהם חיים בני המסאי יודעים תקופות יובש לפחות פעם בשנה ובתקופות אלו לא זורמים כמעט מים בנהרות, מכאן שמי התהום הם מקור חיוני למי שתייה עבורם. בורות מי-גשמים מפוזרים במרחקים גדולים של כ-25 קילומטרים זה מזה, ואחדים מהם אינם פעילים. כאשר יורד גשם מביאים המסאים מים מבריכות מי הגשמים. בריכות אלה מזדהמות במהרה כתוצאה מכניסת העדרים וחיות פרא לתוכן בעת השתייה. מי הבריכות מכילים ריכוז גבוה של חיידקים פתוגניים, הם אינם מתאימים לשתיית אדם ועלולים לגרום להפצת מחלות. לעומת בורות מי הגשמים, עדיפים מי הבארות לאין ערוך. ארגונים שונים פועלים למען מטרה זו, של הנגשת מים נקיים במשך כל השנה לכפרים מרוחקים ויבשים מפאת המחסור הרב במי שתייה באפריקה.
בפעם הראשונה שראיתי אנשים שותים את המים הבוציים הירוקים האלו חשבתי שלא יכול להיות משהו יותר גרוע מזה, אבל כשאין לך מים בכלל זה הרבה יותר גרוע. יש גבעה קטנה של בוץ טרי מחוץ לבור המים שנחפר כמטר או שניים עמוק יותר בתקווה למצוא מעט מים שיעזרו עד שיגיעו הגשמים שכבר מאחרים בשישה שבועות.
תזונה

התזונה המסורתית של שבט המסאי מורכבת בעיקר מבשר, חלב ודם בקר. למרות שבני המסאי משתמשים בציד לטקסים שונים, הם אינם צדים את מזונם, אלא מגדלים בעצמם את הבקר והעיזים. הבקר אינו רק מקור מזון, אלא בני המסאי משתמשים בו לשימושים שונים כגון: תכשיטים ודברי אומנות מעורם ומכינים את בתיהם מגללי הבקר. גודל העדר מסמל את הביטחון הכלכלי והמעמד החברתי של השבט. כל שבט מורכב לרוב ממשפחה אחת או שתיים. כיום ניזונים חלק מהשבטים של בני המסאי גם מתירס ומגידולים נוספים שהחלו לגדל בעצמם, כך שהבשר נצרך באופן לא סדיר וכבר אינו המאכל העיקרי שלהם. שינוי זה בתזונה נבע מנסיבות הקשורות באקלים, שינויים במחזור העונתי של תוצרת החלב, עונות בצורת ויובש שגרמו לתמותת בקר. אחד המאכלים שנכנסו לתפריט הבסיסי שלהם, בהשפעת שבטים אחרים מטנזניה, הוא האוגאלי (Ugali) עיסה צמיגית עשויה מקמח תירס, שנהוג לאוכלה עם חלב.
אחד המנהגים של בני המסאי הוא שתיית תערובת של חלב ודם פרות. למנהג זה יצא שם בעולם כאחד הסמלים המרכזיים של תרבות המסאי, אך למעשה שתיית החלב והדם היא אירוע נדיר שנעשה באופן טקסי כחלק מחגיגות או כתרופה מסורתית לרפא חולי. הם מקיזים את הדם מווריד הצוואר של הפרה שהוא אחד משלושת הוורידים המחזירים דם ללב מאזור הראש והפנים.
תזונתם של בני המסאי, הכוללת בעיקר חלב, דם בקר ובשר, מכילה מעט מרכיבים אחרים כדוגמת לחם וירקות, הנחשבים כנחותים. את החלב שותים המסאים באופן יום יומי, כשהוא טרי ואינו מפוסטר, ולעיתים אף יונקים ישירות מעטיני הפרה. הם עשויים לשתות אותו גם מחומם או מורתח, כגיוון. החלב מתקשר בתרבות המסאית לנשים, לפוריות ולחיים על האדמה. הבשר לעומתו, נחשב לאוכל שנאכל בטקסים ובמקרים מיוחדים ונקשר לגבריות, כוחות על טבעיים ולמוות. כאשר מתעסקים עם בשר, מתעסקים במוות ולכן צריכה של בשר היא מאוזנת ומאופקת. אחרי ששוחטים את החיה בטקס מיוחד, שורפים את הבשר שלה. האש מסמלת יצירה ושינוי של כוח שניתן לאדם על ידי אלוהים. בעוד לנשים ניתן הכוח של הפיריון וההולדה, לגברים ניתן הכוח להדליק אש. בעוד שהגבר מזוהה עם הדלקת האש, האישה מזוהה עם החזקת האש דולקת. האש כלומר, מסמלת את ההבדל בין האדם לחיות שלא יודעות לשלוט על אש. האש הופכת את הבשר שמזוהה עם המוות למזון מקודש. כלומר, בטקס שריפת הבשר, יש הולדה מחדש. לכן זהו כוח שמאוד חשוב לבני שבט המסאי.
בני המסאי משתמשים באופן שוטף בסוגי צמחים שונים בעיקר למטרות רפואה אך גם כגיוון בתזונה. בני המסאי נוהגים להכין מרקים שונים המבוססים על צמחים. אחד הצמחים הפופולרים למרקים הוא עץ השיטה הנילוסית (Acacia nilotica)- השורש והקליפה של העץ מורתחים במים והתמצית שנוצרת משמשת לשתייה לבד או כתוספת למרק. בני שבט המסאי מאמינים כי התמצית מעכבת פחדים ונותנת אנרגיה ואגרסיביות והם נוהגים לשתות אותה גם בתור סם לפני יציאה למשימות הדורשות אומץ ונחישות.