stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברוך דב פוברסקי
הערות שוליים

↑  כשה'חוזר' החב"די פגש את ראש-ישיבת פונוביז', כיכר השבת, 09. 12. 10.
↑  כשה'חוזר' החב"די פגש את ראש-ישיבת פונוביז', כיכר השבת, 09. 12. 10. פגישתם תועדה גם בשבועון שעה טובה
↑  בניגוד לטענות: הרב פוברסקי אישר את הכתבה ב"כפר חב"ד", כיכר השבת, 2014. 3. 26
↑  חבר המועצת הליטאית בשיחה על הרבי מליובאויטש באתר רדיו קול חי
↑  בדרך לרבי: עורך 'פרדס המלך' נפגש עם ראש ישיבת פונביז', באתר COL
↑  לרגל הכרך השלישי: הרב ברוד ביקר אצל גדולי התורה בבני ברק, באתר COL
↑  ביקור נדיר בבני ברק: הרב שוחט אצל ראשי הישיבות הליטאים, באתר COL
↑  באתר היברו בוקס: ברכות, זרעים, שבת, עירובין, פסחים ראש השנה, יומא, סוכה, בבא קמא, בבא מציעא, בבא בתרא, יבמות כתובות, נדרים.
↑  באתר היברו בוקס: בראשית שמות, ויקרא במדבר דברים.
| רבני ישיבת פוניבז' |
| --- | --- | --- |
| ראשי הישיבה בהווה | רבי ברוך דב פוברסקי • רבי דוד לוי ■ רבי שמואל מרקוביץ |  |
| משגיחים בהווה | רבי עזרא רוטשילד • רבי אליהו אליעזר קלרמן ■ רבי אהרן זאב גרוסברד • רבי אליהו אליעזר דסלר |  |
| ראשי ישיבה שנפטרו | רבי יוסף שלמה כהנמן • רבי דוד פוברסקי • רבי אלעזר מנחם שך • רבי שמואל רוזובסקי • רבי חיים שלמה ליבוביץ •  רבי גרשון אדלשטיין |  |
| משגיחים שנפטרו | רבי אבא גרוסברד • רבי אליהו אליעזר דסלר • רבי יחזקאל לוינשטיין • רבי בן ציון במברגר • רבי חיים פרידלנדר • רבי דוד זינגרביץ • רבי ראובן יהושע גינזבורג • רבי אליעזר גיזנבורג |  |
| מועצת גדולי התורה של דגל התורה |
| --- | --- | --- |
מנהיג: 
| מנהיגים בעבר | הרב אלעזר מנחם מן שך • הרב יוסף שלום אלישיב (דה פקטו) • הרב אהרן יהודה ליב שטינמן • הרב חיים קניבסקי (דה פקטו) • הרב גרשון אדלשטיין |  |
| חברים בעבר | הרב ישכר דב רוקח • הרב נסים קרליץ • הרב אברהם יעקב זלזניק • הרב מיכל יהודה ליפקוביץ • הרב מרדכי מן • הרב צבי מרקוביץ • הרב חיים פינחס שיינברג • הרב זלמן רוטברג • הרב בנימין ביינוש פינקל • הרב אברהם פרבשטין • הרב נתן צבי פינקל • הרב נסים טולדנו • הרב ברוך רוזנברג • הרב יצחק שיינר • הרב דב יפה • הרב אריה פינקל • הרב ברוך מרדכי אזרחי • הרב ברוך ויסבקר |  |
| חברים בהווה | הרב מאיר צבי ברגמן • הרב ברוך דב פוברסקי • הרב יצחק זילברשטיין • הרב משה יהודה שלזינגר •  הרב משה הלל הירש • הרב דוד כהן • הרב אברהם יצחק קוק • הרב אביעזר פילץ • הרב צבי דרבקין • הרב יצחק הקר • הרב אריה לוי • הרב שרגא שטינמן • הרב אליעזר יהודה פינקל |  |
| חברים שפרשו מהמועצה | הרב שמואל אוירבך • הרב יהודה עדס • הרב משה שמואל שפירא |  |
| מזכירים | אפרים צמל • אברהם רובינשטיין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301975605171  ISNI: 0000 0000 8008 0215  LCCN: n83158386  VIAF: 97586635   WorldCat (עם VIAF): 97586635
מרדכי מנחם מנדל קאליש

הרב מרדכי מנחם מנדל קאליש (מכונה האדמו"ר האמצעי מוורקא או האדמו"ר הצעיר מוורקא. 1819 – 6 ביוני 1868; תקע"ט – ט"ז בסיון תרכ"ח) היה האדמו"ר השני של וורקא, ובנו של האדמו"ר הזקן מוורקא רבי ישראל יצחק קאליש.
ביוגרפיה

נולד בעיירה ז'וריק שבפולין לרחל ולרבי ישראל יצחק קאליש מוורקא. בגיל צעיר אביו היה מכנהו "הרמב"ם" - ראשי תיבות מנחם מנדל בן רחל. היה נשוי לחיה רבקה, בתו של החסיד ר' צבי אריה פרידמן. תקופה לאחר חתונתם פתחה אשתו חנות קטנה לפרנסתם.
כבר בחיי אביו הנהיג בתוך עדת חסידי אביו קבוצה קטנה שהדריך בדרכו המיוחדת בעבודת ה'. חבורתו הייתה נקראת "לייב-גווארדיה" שפירושו "חבורת אריות", ובין בני החבורה נמנו מגדולי תלמידי אביו, בהם רבי דב בעריש מביאלה.
לאחר פטירת אביו, בכ"ב בניסן תר"ח, מיאן רבי מנדל לקבל את עול ההנהגה, במקומו הוכתר לאדמו"ר רבי שרגא פייבל מגריצא, אשר הנהיג את החסידות עד שנפטר לאחר כחצי שנה בחג הסוכות תר"ט. רק אז, בהוראת רבי מנחם מנדל מקוצק, ניאות לשבת על כיסא אביו והחל לכהן כאדמו"ר בוורקא.
נודע בקדושתו העליונה ובדביקותו המתמדת, בשל כך היה ממעט בדיבור באופן קיצוני. הודות לכך כונה בשם הרבי "השותק". מעט מדברי תורתו יצאו בספר "אהל יצחק" (תרע"ד) ובספר "בית יצחק" (לייב'ל לוין, מכון הרי"ם לוין, תשל"ה). בשמחות צאצאיו נהגו חסידיו לרקוד סביבו כשהוא חורז מילים ביידיש, אמרה מפורסמת שלו היא "לאמיר נישט זארגן, וואס וועט זיין מארגן. לאמער פארכטן, וואס איז געווען נעכטן" - "אל תדאג, אל המחר. תתקן, את העבר".
שבת שלפני חג השבועות נקראה אצלו "שבת דרך ארץ" באמרו ש"דרך ארץ קדמה לתורה".
בחג הפסח תרכ"ח חלה. לאחר שבועות לקחוהו לוורשה, שם סירב לקחת חלק מהתרופות מטעמי כשרות עד שנפטר בט"ז בסיון ונטמן בבית העלמין בוורשה.
לאחר פטירתו מילא את מקומו בנו רבי שמחה בונים קאליש, בהמשך עבר לאוטבוצק ובסוף ימיו עלה לארץ ישראל. רבים מחסידיו פנו לתלמידו רבי דוב בעריש מביאלה, ולאחר פטירתו לרבי יחיאל דנציגר, אבי חסידות אלכסנדר.
משפחתו

בתו שרה אשת רבי יעקב יהודה טננבוים, האדמו"ר מנדרזין, מחבר ספר "ישרש יעקב" שנודע בקדושתו ובפרישותו.
בתו יוטא אשת רבי נחמיה בידרמן מוורקא, נכד רבי נטע מכעלם, סירב לשמש כאדמו"ר ונסע לממשיכי בית וורקא, היה מלחין יצירות שהיו מושרות בבית וורקא ואלכסנדר.
בנו רבי שמחה בונים קאליש האדמו"ר מוורקא ואטוואצק, אשר בסוף ימיו עלה לארץ ישראל.
בנו רבי שמעון קאליש האדמו"ר מסקרנביץ', אשר נכדו האדמו"ר רבי יוסף צבי קאליש כיהן כרבה של בני ברק.
לקריאה נוספת

נטע בנארי [אברהם ברסלר], הצדיק השותק: פרקי חייו ופניני אמרותיו של רבי מרדכי מנחם מנדל קאליש האדמו"ר האמצעי מווארקי, הוצאת נצח, בני ברק תשכ"ה (במאגר אוצר החכמה), תשל"ב ותשמ"ט
אברהם יצחק ברומברג, מגדולי החסידות חלק ג', על רבי יצחק מוורקא, רבי יעקב דוד מאמשינוב, רבי מנדל מוורקא, רבי בונים מאוטבוצק ורבי מנחם מאמשינוב.
יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות, כרך ג, הוצאת מוסד הרב קוק תשס"ה, עמ' קלא-קלה
יצחק אלפסי, תורת החסידות, כרך ג, הוצאת מוסד הרב קוק תש"ע, עמ' 240-241
ישראל אברהם גרינבוים, חכמי פולין - תק"ס-תרע"ט, ירושלים תשס"ט, עמ' קפו-קפז
חיים יהושע ויכלדר, מגדל עוז, ירושלים תשס"ד, עמ' רנח-ער (בתוך: דוב בעריש מביאלה, מגיד דבריו ליעקב השלם, ירושלים תשס"ד)
הרב דוד הלחמי, הרבי מקוצק וששים גבורים, חלק שני, הוצאת נצח תשי"ט, עמודים תקעח - תקפד
באב א-זהרה

| --- | --- |

רחוב סולטאן סולימאן פינת רחוב צלאח א-דין
 מידע
 עיר:  ירושלים
 קואורדינטות:  31°47′14″N 35°13′54″E﻿ / ﻿31.78722222°N 35.23166667°E﻿ / 31.78722222; 35.23166667
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) באב א-זהרה(למפת ירושלים רגילה) באב א-זהרה(למפת הרי ירושלים רגילה) באב א-זהרה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) באב א-זהרה
 
ערך זה עוסק בשכונה ערבית במזרח ירושלים, מצפון לעיר העתיקה. אם התכוונתם לשער הסמוך לשכונה, ראו .
רחוב צלאח א-דין בבאב א-זהרה
באב א-זהרה (בערבית: باب الساهرة, תעתיק מדויק באב אלסאהרה) היא שכונה במזרח ירושלים, מצפון לעיר העתיקה, השוכנת בין שער שכם ושער הפרחים מדרום, למושבה האמריקאית ושייח ג'ראח בצפון. ובין שדרות בר-לב ושכונת מאה שערים במערב, לשכונת ואדי אל-ג'וז במזרח. שער הפרחים, הקרוי בערבית באב א-זהרה, העניק לשכונה את שמה.
השכונה נוסדה בסוף המאה ה-19 לאורך הדרך לשכם ובקרבת גן הקבר. השכונה הייתה אחת השכונות הערביות הראשונות שהתגבשו מחוץ לחומות ירושלים. בתקופת המנדט הבריטי, וביתר שאת לאחר חלוקת ירושלים בשנת 1948, הפכה השכונה למרכז העסקי והמסחרי במזרח ירושלים.
רחובותיה הראשיים של השכונה, דרך שכם ורחוב צלאח א-דין, הם עורקי המסחר של הקהילה הערבית בירושלים, בהם שוכנים סניפי הבנקים המרכזיים ומסעדות, והם למעשה המשכו הצפוני של שוק העיר העתיקה בירושלים. במזרח השכונה, שוכן מוזיאון רוקפלר לארכאולוגיה שנחנך ב-1937. בצפון השכונה, המזוהה כמושבה האמריקאית, לאורך רחוב צלאח א-דין, שוכנים בית המשפט המחוזי, משרד המשפטים ולשכת היועץ המשפטי לממשלה, וכן אתרים נוצרים רבים. ברחוב אבו עובידה בשכונה ניצב האוריינט האוס. ברחוב נוזהה ממוקם תיאטרון אל-חכוואתי.
אברהם חיים אופנהיים

| --- | --- |
 לידה:  1796 בודפשט 
 פטירה:  1824 (בגיל 28 בערך) תקפ"ד
 תקופת הפעילות:  ?–1824 
 השתייכות:  יהדות אורתודוקסית
 תחומי עיסוק:  רב, אב"ד ופוסק
 רבותיו:  הרב בנימין זאב וולף בוסקוביץ
 בני דורו:  רבי אלעזר פלקלש ר' ברוך פרנקל-תאומים
 חיבוריו:  הר אבל, נשמת חיים, אלון בכות
 אב:  ר' שמעון אופנהיים
 
הרב אברהם חיים אופנהיים (ה'תקנ"ו, 1796 בודפשט - תקפ"ד, 1824 פץ') היה רב, אב"ד ופוסק נפטר בצעירותו בן 28 שנים.
ביוגרפיה

אברהם חיים נולד בשנת ה'תקנ"ו (1796) לאביו שמעון ראב"ד בעיר פעשט (בודפשט), למד אצל הרב בנימין זאב וולף בוסקוביץ. התכתב עם הרבנים, רבי אלעזר פלקלש, והרב ברוך פרנקל-תאומים, בעל ה"ברוך טעם".
הרב אברהם חיים היה רב בעיר פץ' שבהונגריה, הוא חיבר ספר שנקרא "הר אבל" שעוסק בענייני ביקור חולים, מוות, אבלות, ועוד. וספר נוסף שנקרא "נשמת חיים" ובו הוא מוכיח את האמונה בהשארת הנפש. וגם חיבר "אלון בכות", הספד על רבו הרב בנימין זאב וולף בוסקוביץ.
שני הספרים יצאו לאור בידי אביו הרב שמעון לאחר מותו.
נפטר בשנת תקפ"ד (1824) והוא בן 28 שנים בלבד.
הערות שוליים

↑  אברהם חיים אופנהיים, הר אבל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527108305171  ISNI: 0000 0000 4913 7527  LCCN: nr95037314  NTA: 408563230  VIAF: 308275194   WorldCat (עם VIAF): 308275194 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלמוג כהן (כדורגלן)

אלמוג כהן (נולד ב-1 בספטמבר 1988 בבאר שבע) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי ומשמש כיום כמנהלה המקצועי של בית"ר ירושלים.
קריירת מועדונים

כהן החל את דרכו ככדורגלן במחלקת הנוער של בית"ר טוברוק נתניה, וכשהיה בן 18 עבר לקבוצה אחרת מאותה העיר, מכבי נתניה, באמצע עונת 2006/2007.
את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי נתניה ערך במשחק מול הפועל פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו, ולקראת סיום אותה עונה, לאחר שהרשים את המאמן ראובן עטר, ערך את הופעתו הראשונה בליגת העל במשחק מול מכבי תל אביב.
בפתיחת עונת 2007/2008 הוא שותף במשחקי קבוצתו במסגרת מוקדמות גביע אופ"א, מול אוניאו לייריה. בעונה זו הוא הפך לשחקן חשוב בקבוצה הבוגרת, תוך שהוא מפגין יעילות בקישור האחורי וכושר מנהיגות, כבר בגילו הצעיר. הוא סיים עם הקבוצה במקום השני בליגת העל בעונה זו, אחרי בית"ר ירושלים. בעונת 2008/2009, תחת המאמן לותר מתאוס, סבל מפציעה שהשביתה אותו לחלקים מסוימים של העונה, אך המשיך לפתוח ברוב משחקי הקבוצה.
לקראת עונת 2010/2011 עבר לנירנברג מהבונדסליגה הגרמנית. בינואר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה הגרמנית, בניצחון 0–2 על המבורג. בפברואר 2011 הבקיע את שערו השני במדי הקבוצה, שער ממרחק של 25 מטר שחתם את ניצחון קבוצתו 0–3 על פרנקפורט. באותו חודש הוא זכה בתואר השחקן המצטיין החודשי של נירנברג, ובתום העונה האריך את חוזהו בקבוצה בתמורה להכפלת שכרו. בעונתו השנייה בקבוצה שותף ב-26 משחקים בכל המסגרות, אך בתחילת עונת 2012/2013 מעמדו בקבוצה התערער, ועד לאמצע העונה הוא שותף בתשעה משחקים בלבד.
ב-4 בפברואר 2013 חזר לישראל והושאל לקבוצת הפועל תל אביב עד לסיום העונה. שבוע לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב הקבוצה בדרבי מול מכבי תל אביב. לקראת סיום עונת 2012/2013 הבקיע את שערו היחיד במדי הפועל תל אביב, בדקה ה-95 מול בני יהודה. היה זה שער הניצחון שהבטיח להפועל תל אביב את המקום השלישי שמוביל לליגה האירופית. בסך הכל ערך 12 הופעות ליגה במדי הפועל תל אביב, בנוסף לשתי הופעות במסגרת גביע המדינה.
ב-30 ביולי 2013 חזר לגרמניה וחתם לשלוש שנים בקבוצת אינגולשטאדט 04 מהבונדסליגה השנייה. ב-22 בספטמבר כבש את שערו הראשון בקבוצה, בהפסד 1–4 מול פ.ס.וו פרנקפורט. במהלך העונה הראשונה שלו בקבוצה שימש כהן כקפטן הקבוצה בחלק מהמשחקים, וכבש בסך הכל שער אחד ב-22 הופעות בליגה. בעונת 2014/2015 שותף רק בחמישה משחקים בליגה בעקבות פציעה, אך בסופה העפיל עם הקבוצה לבונדסליגה בפעם הראשונה בהיסטוריה של המועדון, ואף שותף במשחק העלייה.
בעונת 2015/2016 ערך 20 הופעות בבונדסליגה ובישל שני שערים. לקראת סיום העונה האריך את חוזהו בקבוצה בשנתיים נוספות עם אופציה לעוד עונה. ב-22 באוקטובר 2016 הבקיע שער בדקה השישית נגד בורוסיה דורטמונד במסגרת המחזור השמיני בליגה, ובסך הכל כבש שבעה שערים בבונדסליגה בעונת 2016/2017, אך בסופה ירדה הקבוצה בחזרה לליגת המשנה. בעונת 2017/2018 כבש שני שערים ב-27 הופעות ליגה. בעונת 2018/2019 כבש שער אחד ב-21 הופעות ליגה, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה השלישית.
ב-19 ביוני 2019 חתם לארבע שנים במכבי נתניה, עם אופציה לעונה נוספת, ומונה לקפטן הקבוצה.
בעונת 2019/2020 שבר את שיא הכרטיסים האדומים בעונה לשחקן בליגה הישראלית הבכירה, בכך שספג ארבעה כרטיסים אדומים.
ב-14 בפברואר 2022 הודיע על פרישה ממשחק פעיל, ומונה למנהלה המקצועי של מכבי נתניה. ב-11 בפברואר 2024 סיים את תפקידו בנתניה ויום לאחר מכן מונה למנהלה המקצועי של קבוצת בית"ר ירושלים, כאשר חתם לשלוש עונות בתפקיד.
נבחרות ישראל

ב-2007 ערך כהן את משחקו הראשון במדי הנבחרת הצעירה של ישראל, במסגרת מוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות. מאז החל לשחק בנבחרת הצעירה בקביעות, ועד שנת 2010 רשם בסך הכל 17 הופעות במדיה.
את הופעת הבכורה בנבחרת הבוגרת ערך ב-2 בספטמבר 2010 בניצחון 1–3 על נבחרת מלטה במסגרת מוקדמות יורו 2012, ולאחר מכן שיחק באופן קבוע במדי הנבחרת במהלך הקמפיין. במוקדמות מונדיאל 2014 שותף במשחק אחד, ולאחר מכן נעדר מהנבחרת לתקופה ארוכה. במשחקי מוקדמות מונדיאל 2018 היה שחקן הרכב קבוע.
סטטיסטיקה

| עונה | מועדון | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | גביע ליגה> הופעות | גביע ליגה> שערים | אירופה> הופעות | אירופה> שערים | סה"כ> הופעות | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006/07 | מכבי נתניה | ליגת העל | 7 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 11 | 0 |
| 2007/08 | מכבי נתניה | ליגת העל | 28 | 0 | 4 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 37 | 0 |
| 2008/09 | מכבי נתניה | ליגת העל | 23 | 1 | 3 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 32 | 1 |
| 2009/10 | מכבי נתניה | ליגת העל | 31 | 7 | 1 | 0 | 1 | 0 | 4 | 0 | 37 | 7 |
| 2010/11 | נירנברג | בונדסליגה | 25 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 27 | 2 |
| 2011/12 | נירנברג | בונדסליגה | 24 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 0 |
| 2012/13 | נירנברג | בונדסליגה | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 0 |
| 2012/13 | הפועל תל אביב | ליגת העל | 12 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 14 | 1 |
| 2013/14 | אינגולשטאדט 04 | הבונדסליגה השנייה | 22 | 1 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 | 1 |
| 2014/15 | אינגולשטאדט 04 | הבונדסליגה השנייה | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 |
| 2015/16 | אינגולשטאדט 04 | בונדסליגה | 20 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 0 |
| 2016/17 | אינגולשטאדט 04 | בונדסליגה | 31 | 7 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 33 | 7 |
| 2017/18 | אינגולשטאדט 04 | הבונדסליגה השנייה | 27 | 2 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 3 |
| 2018/19 | אינגולשטאדט 04 | הבונדסליגה השנייה | 21 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 | 1 |
| 2019/20 | מכבי נתניה | ליגת העל | 24 | 0 | 1 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 28 | 0 |
| 2020/21 | מכבי נתניה | ליגת העל | 24 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 25 | 0 |
| 2021/22 | מכבי נתניה | ליגת העל | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 |
| סה"כ | סה"כ | ישראל | 154 | 9 | 11 | 0 | 19 | 0 | 4 | 0 | 189 | 9 |
| סה"כ | סה"כ | גרמניה | 184 | 13 | 12 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 196 | 14 |
| סה"כ קריירה | סה"כ קריירה | סה"כ קריירה | 338 | 22 | 23 | 1 | 19 | 0 | 4 | 0 | 385 | 23 |
סטטיסטיקה > נבחרת לאומית

| נבחרת | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| ישראל | 2010 | 5 | 0 |
| ישראל | 2011 | 6 | 0 |
| ישראל | 2012 | 2 | 0 |
| ישראל | 2016 | 4 | 0 |
| ישראל | 2017 | 6 | 0 |
| ישראל | 2018 | 2 | 0 |
| ישראל | 2019 | 2 | 0 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 27 | 0 |
הערות שוליים

↑  מוטי פשכצקי, אלמוג כהן חתם בנירנברג: "הגשמתי חלום", באתר ערוץ הספורט, ‏15 בפברואר 2010
↑  בעז גורן, ‏אלמוג כהן חתם על החוזה החדש בנירנברג: מתרגש, באתר ONE‏, 10 באפריל 2011
↑  שירי אלג'ם, ‏אלמוג כהן חתם בהפועל: הקהל יותר טוב מבגרמניה, באתר ONE‏, 4 בפברואר 2013
↑  הפועל באירופה עם 0:1 על בני יהודה בדקה ה-95, באתר ONE‏, 6 במאי 2013
↑  שגרירים: אלמוג כהן עובר לאינגולשטאדט, באתר וואלה, 30 ביולי 2013
↑  אלמוג כהן האריך חוזהו באינגולשטאט עד 2018, באתר ONE‏, 22 באפריל 2016
↑  מיקי שורץ ושמעון אלבז, מכבי נתניה: אלמוג כהן חתם לחמש שנים, באתר ynet, 19 ביוני 2019
↑  מאור רחמני, ‏אמא, אבא ומכבי נתניה: אלמוג כהן פותח הכל, באתר ONE‏, 20 באוגוסט 2019
↑  "לא חלמתי שאהיה הקפטן הישראלי הראשון בבונדסליגה", באתר ערוץ הספורט, 15 בפברואר 2022
↑  לפני המעבר לבית"ר ירושלים: אלמוג כהן עוזב את מכבי נתניה, באתר וואלה, 11 בפברואר 2024
↑  גיא בן זיו, ‏רשמית: אלמוג כהן מונה למנהל המקצועי בבית"ר, באתר ONE‏, 12 בפברואר 2024
כהן במדי נירנברג, 2011
תעמולה פלסטינית

התעמולה הפלסטינית היא שם כולל לכלל הפעילות ההסברתית של תנועות המאבק הפלסטיני ובעיקר של מוסדות הרשות הפלסטינית. התעמולה הפלסטינית פועלת לקידום מטרותיהם של הפלסטינים. התעמולה מעלה על נס את מאבקם של הפלסטינים למדינה ריבונית ברשות הפלסטינית, לעיתים דרישתם כוללת הקמה של מדינה ריבונית בגבולות 67' ולעיתים היא כוללת את שטחי מדינת ישראל והרשות הפלסטינית, מנהר הירדן ועד לים התיכון. התעמולה מנסה לקעקע את רעיונות הציונות, מעניקה תמיכה לפעולות איבה של פלסטינים כנגד מדינת ישראל ומציגה את פעולותיה שלה, באופן השולל את זכות קיומה של מדינת ישראל, פוגע במעמדה הבינלאומי, בזכותה להגנה עצמית ומנסה לערער את ביטחונם של אזרחיה בדרכיה.
עקרונות

| --- | --- |
 :  ראו גם – ממרי, מבט לתקשורת פלסטינית, מכון ון ליר בירושלים, המכון למחקרי ביטחון לאומי
קווים עיקריים בתעמולה הפלסטינית נקבעו בקונגרס הפלסטיני הראשון שנתכנס במזרח ירושלים במאי 1964 עם הקמת "ארגון השחרור הפלסטיני", והמשכם באמנה הלאומית הפלסטינית אשר נוסחה לאחר מלחמת ששת הימים כאשר נתכנסה "המועצה הפלסטינית", בקהיר בימים 17‏-10 ביולי 1968 ועדכנה את נוסח האמנה.
בנוסחה המקורי קובעת האמנה את זכותם הבלעדית של הפלסטינים על "פלסטין", ומגדירה את הציונות כתנועה כובשת ולא חוקית. האמנה מעמידה את השאיפה הפלסטינית לבטל את קיומה של מדינת ישראל, על הטענה שהיהדות היא דת ולא לאום, ולפיכך היהודים אינם נכללים בין הקבוצות הזכאיות להגדרה עצמית לאומית.
עקרונות > אלמנטים מרכזיים > אמא פלשתינה

לרוב מתוארת אמא פלשתינה כמחזיקה את מפתח זכות השיבה או עוטפת ומגנה על מסגד אל-אקצא. אמא פלשתינה עולה בעיתונות וברשתות החברתיות בעיקר בעיתות קריאה לפעולה נגד המשטר הישראלי ובמסגד אל-אקצא בפרט. אמא פלשתינה מהווה גם כסמל אימהות השהידים הפלסטינים.
עקרונות > אלמנטים מרכזיים > מפתח זכות השיבה

המפתח מתואר כמועבר על ידי אמא פלשתינה מדור לדור, כזכות מולדת לצאצאיה לשוב לפלסטין להגדרה עצמית ובריבונות עצמית.
עקרונות > אלמנטים מרכזיים > מפת סיפוח שטחים על ידי ישראל

מפת סיפוח השטחים הפלסטינים על ידי ישראל, מהווה כמצגת הראשית והמבוססת ביותר, נגד הכיבוש הישראלי של פלסטין באוניברסיטאות בישראל ובעולם (ראו גם:סיפוח יהודה ושומרון לישראל).
עקרונות > אלמנטים מרכזיים > מסגד אל-אקצא

| --- | --- |
 :  ראו גם – מוראביטון (התנועה האיסלאמית), עליית יהודים להר הבית
מסגד אל-אקצא, וכמוהו מסגד עומר ויתר המקומות הקדושים לנצרות, בשטחי פלשתינה מהווים את חזית וליבת ההצדקה להתנגדות והלחימה מול מדינת ישראל.
אלמנטים מרכזיים בתעמולה הפלסטינית
מפתח זכות השיבה כחלק מגרפיטי המתנוסס על גדר ההפרדה הישראלי
איך רואה אמא פלשתינה את הצעת הסכם השלום של בנימין נתניהו
החזון לקביעת גבולות השטחים הפלסטינים
המפתח הגדול בעולם (לפי ספר השיאים של גינס) בסגנון מפתח השיבה המסמל את הנכבה בקטר, דוחה
מפתח השיבה בכניסה למחנה הפליטים עאידה, ליד בית לחם
מפתח השיבה מחוץ לעיר יריחו ועליו הכיתוב "אנחנו נחזור"
מסגד אל-אקצא, פיזור הפרות סדר בהר הבית באמצעים לפיזור הפגנות, קריאות חרם על ישראל ועליית יהודים להר הבית
מסגד אל-אקצא
פיזור הפרות סדר בהר הבית באמצעות עשן מדמיע
פיזור הפרות סדר בהר הבית באמצעות עשן מדמיע, 2012
פיזור הפרות סדר בהר הבית באמצעות מתזי מים, 1969
ביקור גולדה מאיר בהר הבית בשנת 1969
ביקור גולדה מאיר בהר הבית בשנת 1969
קריאות נשים בהפגנה פרו-פלסטינית לשחרר את פלסטין כמאבק פמיניסטי
הפגנה פרו פלסטינית לשחרור פלסטין
קהלי יעד

התעמולה הפלסטינית מכוונת לשלושה קהלי יעד שונים: תעמולת פנים פלסטינית באמצעות מערכות החינוך והתקשורת הפלסטיניות ותעמולת החוץ שנחלקת לתעמולה מול אזרחי ישראל ולתעמולה מול אזרחי שאר העולם.
התעמולה הפלסטינית מתנהלת במבחר סוגות: כנסים בינלאומיים בחסות האו"ם - ועידת דרבן וועידת דרבן השנייה, ספרות יפה, עיתונאות, תיאטרון וקולנוע, המשודרות בערוצי מדיה מגוונים: רדיו, טלוויזיה ואינטרנט; בו פועלים אתרי תעמולה רבים. התעמולה נעשית גם באמצעות החינוך והוראת ההיסטוריה, לרבות בקמפוסים.
קהלי יעד > היחס הישראלי לתעמולה הפלסטינית

התעמולה הפלסטינית המיועדת לקהל היעד הישראלי לרוב מופקת בצורה המנסה לשבור את רוחו של העורף הישראלי, תוך כדי הכרזה על הישגים אמיתיים או שקריים ותזכורת של הישגי העבר. הרוב המוחלט של הניסיונות התעמולה אינה מתקבלת בצד הישראלי ברצינות רבה אלא זוכה ליחס ציני ופעמים רבות דווקא מתפרסמת בזכות עובדה זו. בשנת 2014, במהלך תחילת מבצע צוק איתן התפרסם ברשת וידאו-קליפ שהופק על ידי גדודי עז א-דין אל-קסאם ובו שיר המתבצע בשפה העברית על ידי זמרים עזתיים ופזמונו: תקוף, תעשה פיגועים. השיר בוצע ברמת הגהה ותחביר נמוכה מאוד אך עם זאת היה פשוט וקליט ולכן לצד הלעג לו זכה, הפך השיר במהרה ללהיט אינטרנטי בקרב ישראלים.
טקטיקות תעמולה

לטענת מדינת ישראל, התעמולה הפלסטינית עושה שימוש רב בדיסאינפורמציה ובהצגה שקרית של המציאות כדי לשכנע בעמדותיה (טקטיקה האופיינית לכל תעמולה מדינית וצבאית באשר היא).
באמצעות טקטיקה זו היא מנסה לקעקע את תדמיתה של מדינת ישראל בעיני העולם ובעיני אזרחיה, ולפגוע בלגיטימציה לקיומה.
השימוש בדיסאינפורמציה נועד גם למטרות פנימיות פלסטיניות, ובהן: חיזוק מעמד ארגוני הטרור בקרב הפלסטינים על ידי ניכוס הישגים שלא היו במלחמה כנגד ישראל.
חלק מהתעמולה כוללת תכנים אנטישמיים המתבססים על מסורות מהעולם המוסלמי או השוואת היהדות או מדינת ישראל למשטרים מוקצים כגון הנאציזם (שימוש בסמל צלב הקרס) או משטר האפרטהייד בדרום אפריקה.
נושאים בתעמולה הפלסטינית

הריגתו לכאורה של מוחמד א-דורה
הריגתו לכאורה של מוחמד א-דורה, רגע הירי. צילומי מסך מסרט הווידאו של France 2.
class=notpageimage|הצגה
נושאים בתעמולה הפלסטינית > הפרת זכויות אדם

אחד מקווי התעמולה המרכזיים של ההסברה הפלסטינית הוא הטיעון בדבר הפרת זכויות אדם שוטפת, לכאורה, מצד ממשלת ישראל וצבא ההגנה לישראל כלפי האוכלוסייה הערבית בשטחים:
נושאים בתעמולה הפלסטינית > הפרת זכויות אדם > טבח המוני

תעמולה זו כוללת האשמה של צה"ל בטבח ומעשי זוועה שלעיתים הוכחו כשקרי (דוגמת התעמולה השקרית אודות הטבח בג'נין בזמן מבצע חומת מגן), וכן ביום סרטונים עבור רשתות הטלוויזיה המציגים פצועים או מתים פלסטינים שלכאורה נהרגו מאש צה"ל. מנהג זה הפך לנפוץ במיוחד בזמן האינתיפאדה השנייה וזכה לכינוי "פאליווד".
נושאים בתעמולה הפלסטינית > הפרת זכויות אדם > הרג ילדים

התעמולה הפלסטינית אינה מסתפקת במקרים מאומתים אלא לעיתים מביימת או מזייפת מקרים נוספים. מקרה מבוים בולט הוא פרשת מוחמד א-דורה, שהייתה מסמלי האינתיפאדה השנייה, ורק לאחר זמן רב נחשפה כי הייתה למעשה זיוף וביומה, מקרה נוסף היה ב-12 במרץ 2012 כאשר הפיצו הפלסטינים תמונה של ילדה שנהרגה לכאורה בהפצצת צה"ל במבצע עמוד ענן, אך התברר שנהרגה בתאונה שאינה קשורה לתקיפות ישראל ברצועת עזה. ב-18 בנובמבר 2012 הפיץ אתר החדשות Alarab Net תמונה המתארת ילדים מוכתמים בדם ובסמוך אליהם הייתה את אמם, כל המצלומים נראו שוכבים ומתים על הרצפה וזאת לכאורה לאחר שטבחו בהם במהלך מבצע עמוד ענן. התמונה הציתה גל תגובות בפייסבוק, ולאחר מכן התגלה כי התמונה המדוברת הייתה בכלל תמונה שצולמה חודש קודם לכן במלחמת האזרחים בסוריה ומוחזרה כתמונה מעזה. ב-14 באוקטובר 2015 טען נשיא הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, כי ישראל הוציאה להורג בדם קר את אחמד מנאסרה בן ה-13, אף שלמעשה מנאסרה היה מאושפז במצב בינוני בבית חולים ישראלי אך לא ציין את זה שהדבר הוא תוצאה מפציעתו בעת שביצע פיגוע טרור. לעיתים אף משמשות סצנות מסרטים על מנת להציג מציאות כזב של רצח אזרחים.
נושאים בתעמולה הפלסטינית > הישגים צבאיים

על מנת להרים המורל בקרב הפלסטינים ולוחמה פסיכולוגית נגד ישראל מפרסמים הפלסטינים מידע על הישגים צבאיים שלא היו. במבצע עמוד ענן דיווחו חמאס על הפלת מטוס קרב ומזל"ט ישראלים, ירי טילים לעבר ספינה של חיל הים הישראלי ופגיעה בסמוך לשגרירות ארצות הברית בתל אביב. אירועים אלה הוכחשו על ידי דובר צה"ל.
נושאים בתעמולה הפלסטינית > הכחשת התפיסה ההיסטוריה הישראלית

הפלסטינים מתווכחים על תפיסתה העצמית של הישראליות, ובין השאר עם הדרך שהיא מספרת את ההיסטוריה שלה בכלל, ובארץ ישראל בפרט. בין השאר, היא מכחישה את היותו של בית המקדש בירושלים בעת העתיקה ולעיתים אף מכחישה את השואה.
ראו גם

טרור פלסטיני
הקמפיין הפלסטיני לחרם אקדמי ותרבותי על ישראל
BDS
הסברה ישראלית
חרם על ישראל
חרם על ההתנחלויות
חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם – חוק ישראלי
חוק איסור החרם על ישראל – הצעת חוק אמריקאית
לקריאה נוספת

ראובן ארליך (עורך), הסתה ותעמולה נגד ישראל, העם היהודי והמערב: בקרב הרשות הפלסטינית, העולם הערבי ואיראן, לקט מידע (המרכז למורשת המודיעין. מרכז המידע למודיעין ולטרור) ; מס' 1 - 2
יאיר שדה, הסתה ותעמולה של ארגוני טרור אסלאמיים באינטרנט: ג'יהאד אסלאמי, חזבאללה, חמאס, ופת"ח, אוניברסיטת בר-אילן, 2007
יהושפט הרכבי, האמנה הפלסטינית ומשמעותה, ירושלים: הוצאת משרד החינוך והתרבות, 1971, 1974, 1977
מוסטפא כבהא, הפלסטינים עם בפזורתו, יחידה 6 בסדרה "המזרח התיכון בימינו", רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2010
שאול אריאלי, תפסת מרובה לא תפסת - גישות במאבק על גבולותיה של מדינת ישראל, ירושלים: הוצאת כרמל, 2006
אשר ססר, הפלסטינים לאחר עידן ערפאת, מרכז משה דיין ללימודי המזרח התיכון ואפריקה - אוניברסיטת תל אביב, 2005
ברוך קימרלינג, פלסטינים - עם בהיווצרותו: למן המרד נגד מוחמד עלי ועד לכינון הרשות הלאומית, ירושלים: הוצאת כתר, 1999