stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבנר בן גל
פרסים

1995 – פרס ביאטריס קולינר לאמן ישראלי צעיר, מוזיאון ישראל, ירושלים, ירושלים, ישראל
1998 – פרס שר החינוך התרבות, משרד החינוך והתרבות
2008 – פרס רפפורט לאמן ישראלי בכיר, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו.
הערות שוליים

↑   נעמה ריבה, האמן והצייר אבנר בן גל מת בגיל 58, באתר הארץ, 11 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 271628  NLI: 987007258576205171  GND: 134065263  ISNI: 0000 0000 8008 032X  LCCN: n2005015870  RERO: 02-A014082500  RKD: 335883  SNAC: w67w829v  SUDOC: 123602874  ULAN: 500122602  VIAF: 97664597   WorldCat (עם VIAF): 97664597 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אהרן הכהן (רב)

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1841 תמוז ה'תר"א
 פטירה:  15 בפברואר 1934 (בגיל 93 בערך) ל' בשבט ה'תרצ"ד
 מקום פעילות:  צנעא בתימן
 תקופת הפעילות:  ? – 15 בפברואר 1934 
 תחומי עיסוק:  רב, אב"ד, דיין, מו"צ
 רבותיו:  הרב חיים קרח
 תלמידיו:  בנו הרב אברהם הכהן, הרב חיים כסאר, הרב שלום קלזאן, ועוד
אהרן הכהן, 1841–1934; (ה'תר"א - ל' בשבט ה'תרצ"ד), מחכמי תימן בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, דיין וראש ישיבת בית שרעבי.
ביוגרפיה

נולד בצנעא בתמוז שנת תר"א. אביו, רבי שלום הכהן, היה בן למשפחת כהנים מיוחסים ואנשי מעשה. אמו הייתה בת למשפחת צעדי המפורסמת בצנעא, שהעמידה תלמידי חכמים שהיו מגדולי הדור לאחר גלות מוזע, וביניהם הרב יהודה צעדי ובנו הרב יחיא צעדי, שהיה מרבותיו של מהרי"ץ.
בילדותו למד אצל המארי, וכשגדל קצת השתתף בשעורים הקבועים בישיבתו של הרב חיים קרח, שקבע את לימודיו בישיבת בית אלשיך המפורסמת. בישיבה זו התאספו ללמוד גדולי הלמדנים שבאותו הדור. הרב קרח העריך את תלמידו הצעיר וקרבו אליו, כך שהיה לתלמידו הגדול שבחבורה, עד שזכה להיות לו לתלמיד חבר. בשנת תרכ"ד 1864 נשא לאשה את ג'זאל בתו של רבי סאלם ממשפחת גנדיל.
בשנת התרס"ה, 1905, בימי מלחמת האמאם נגד הטורקים, נחרבה עיר הבירה צנעא, והשנה הייתה שנת בצורת ורעב קשה מנשוא. הקהילה היהודית נחרבה על רבניה וחכמיה, רבים מבניה מתו, וישיבת בית אלשיך נסגרה. הרב כהן גלה לחודשים ספורים עם כל משפחתו לכפר סיאן, שהיה ממוקם מהלך חצי יום רגלי מעיר הבירה צנעא. כשפסק הרעב חזר לצנעא עם יתר חבריו הרבנים, ועבר ללמוד יחד עם בנו הרב אברהם וכל גדולי הדור.
כמרבית חכמי תימן, הרב אהרן עסק במלאכה בצד לימוד התורה. מלאכתו הייתה תפירה ותיקון בגדי משי יקרים לשרי מלכות תימן ונכבדיה, וזכה להתפרנס ממלאכה זו בכבוד.
פעילותו הציבורית

משנת ה'תרס"ה, לאחר שהאמאם יחיא כבש את צנעא, הרב היה אחד מארבעת הרבנים אשר שימשו סמכות רוחנית עליונה בצנעא, והם שדאגו לכל קהילת צנעא אצל השלטונות. האמאם יחיא חמיד אלדין העריך מאוד את מארי אהרן ואת אישיותו המיוחדת, ומינהו לראש הרבנים. לאחר כמה חודשים שכנע את האמאם שיפטרו ממשרה זו, אך נשאר כסמכות רוחנית לכל עניין ודבר בקהילה. הרב שימש בדיינות משנת התרס"ה כדיין שני בבית דינו של מארי יחיא יצחק הלוי שהיה ראש אב בית הדין לכל ארץ תימן במשך 30 שנה. מצויים עשרות תשובות מכתבים והרשאות שהוא שחתום עליהם.
בשבתו לדון ריחפה תמיד צהלה בפניו, ומעולם לא דיבר בחומרה על המתדיינים, אלא דיבר עימם במתק שפתיים ובלשון רכה, ופעמים היה נותן מכספו כדי שיגיעו הצדדים לפשרה. כך היה עושה משפט וצדקה גם יחד, והצדדים יצאו שמחים ומרוצים זה מזה. כעשר שנים למדו הוא ובנו רבי אברהם בבית מדרשו של הרב יחיא קאפח, ובשנת תר"פ 1920 פתח הרב אהרון הכהן ישיבה בראשותו יחד עם בנו בבית הכנסת של הרב חותר, הנקראת "כניס בית אלשרעבי", ועמד בראשות הישיבה עד יומו האחרון. סדר לימודם כך היה: לראשונה בדברי קבלה ולאחר מכן כשמתאספים הלומדים בגמרא ורמב"ם בסברא והבנה כשלש שעות בהשכמה קודם אור היום. לאחר תפילת שחרית היה נוהג ללמוד רמב"ם ושולחן ערוך ושאר פוסקים בחברת תלמידי חכמים בדרך עיון ומשא ומתן.
בזמנו הפנוי עסק בהשכנת שלום בין איש לאשתו ובין איש לרעהו, כאהרן הכהן בשעתו. רבים מבאי ביתו באו לבקשו שישכין שלום ביניהם. היה ממונה על קופות הצדקה ע"ש רבי מאיר בעל הנס לעניי ארץ ישראל.
הרב עמרם קרח כותב עליו בספרו: "חונן וחומל על העניים, ותלמידי חכמים הכושלים בעלי שיבה מבקר אותם בביתם ומשתדל הוא בעצמו להזמין מה שנצטרך להם. אהוב ונכבד אצל הכל, ועוד חנן לו ה' יופי מראה וקומה."
יו"ט צמח שהיה בתימן ב-1910 מתאר את התרשמותו כשהתארח בביתו בליל הסדר: "בליל סדר שני, הוזמנתי אצל מארי אהרן כהן חבר בית דין הצדק של צנעא, זהו ישיש נפלא, בעל קומה זקופה וזקן ארוך ולבן על פי מידותיו. פניו מחייכים תמיד והוא אהוד מאוד. האימאם מינהו לראש הרבנים, אולם התפטר מיד מכהונתו זו, והסכים להיות דיין פשוט למען יוכל להביא תועלת מבלי להפיק כבוד ולא הנאה פרטית. הוא חייט על פי מקצועו, והוא גוזר רוקם ותופר כל היום מעילי חגיגות לערבים. הללו אוהבים אותו מאוד, ומקבלים את פניו בסבר פנים ושמחה. הוא אב למשפחה פטריארכלית ופקודותיו נאמרות במתק שפתים. ארבעת בניו הנשואים, ששלושה מהם נעשו כבר סבים, חיים כולם יחד אתו בבית משותף ונכנעים לפקודותיו. עונג גדול להיכנס לבית ברוך-יה זה. מארי אהרן אוהב את הפיוט והמנהגים הקדמונים: העבר מושך את לבו והוא קשור ודבוק אליו. על אף גילו הזקן, הוא מחונן בקול יפה ונעים, ו"הסדר" אצלו נחמד ומקסים. ברגע ידוע, הוא בוצע את המצה לשתים, עוטף אותה במטפחת, מניחה על כתפו, ועושה הקפה בבית, כאלו הוא עצמו יצא ממצרים, שנים מנכדיו מתרגמים בערבית בשביל הנשים, את "מה נשתנה", וכשמתחילים כמה מעלות טובות למקום עלינו, יושבים הגברים והנשים מסביב לשלחנות, וכשאומרים דיינו מרימים אותם ומורידים אותם פתאום. את הפסוקים האחרונים אומרים בקול רם. אחרי הסעודה קוראים בשמחה ובששון שפוך, שיר השירים, אחד מי יודע וחד גדיא, והסדר מסתיים בחצות הלילה."
בעל תפילה ומשורר

כבעל קול נעים, שימח בשירתו במסיבות חתנים בבתי משתאות וסעודות מצווה. נהג ללמד בביתו בכל מוצאי שבת שירה והניגונים של רבי שלום שבזי.
היה חזן ראשי ומורה צדק ב"בית שרעבי". בתפלות ימים נוראים רבים היו נוהרים לבית מדרשו. בעצרות וימי תפלה בימים קשים של רעב ובשנות בצורת, היו מתאספים באחת מבתי הכנסת הגדולים שבצנעא, וכשהחמיר המצב, נהגו להוציא את התיבה לבית החיים, ולאחר שהתבקש על ידי המארי חיים קרח לעמוד בתפלה, הוא מצטרף למארי חיים ולעוד רבנים לעורר רחמי שמים.
גם בני המלכים המוסלמים היו נוהגים לבוא רכובים על סוסיהם לפני ערב שבת תוך כדי טיול, ובמיוחד בזמן צום רמדאן, באים היו לשמוע וליהנות כשהיה אומר את הפיוט "בר יוחאי", בעודו לבוש בגדי לבן ומעוטף בטלית שהוסיפו למעמד הוד וקדושה.
תלמידיו

בניו
הרב אברהם הכהן (שימש אחריו בראשות הישיבה "בית שרעבי" בצנעא תימן, ונשיא ישיבת "אהל תורה" בתל אביב).
רבי משולם הכהן (סוחר).
הרב חיים הכהן (שימש כרב ביהכ"נ בית שרעבי בצנעא תימן, ורב ביהכ"נ "תפארת ישראל" ברמת גן. אחת מבנותיו יונה נישאה לרבי שלום סירי.
רבי שמואל הכהן (משורר, שימש כרב ביהכ"נ "נוה שלום הכהן" ברמת גן).
תלמידיו ושומעי לקחו
הרב שלום יצחק הלוי (הזקן).
הרב חיים כסאר.
הרב שלום קלזאן.
אחרית ימיו

בשנותיו האחרונות כהה מאור עיניו והצטער שלא התאפשר לו ללמוד כימים כתיקונם. הוא העביר את משרת הנהגת הישיבה לבנו, והוסיף לקום בחצות הלילה לבית המדרש כדי ללמוד עם בניו. נפטר בגיל 93, ביום חמישי א' דר"ח אדר ל' בשבט שנת ה'תרצ"ד 1934. ספדו לו גדולי הדור.
הנצחתו

בשנת ה'תשנ"ד (1994), במלאת שישים שנה לפטירתו, הוקם לזכרו בקריית ספר, מפעל תורני מכובד הנקרא מכון מרא"ה, הכולל: ספרייה תורנית בת אלפי ספרים, מכון מחקר תורני והוצאה לאור של עשרות ספרים בפרשנות התורה, הלכה, מוסר ומחקר. כמו כן, ספרים "מראה אהרן" (קריית ספר, ה'תשס"ד), "המשרת בקודש" (ניו יורק, ה'תשע"ג), ובו קורות חייו. הרב שלום קורח (בנו של הרב יחיא קרח) חיבר לכבודו קינה בזמן פטירתו, בו מבטא המחבר גם את דמותו ומידותיו (נדפס בס' נרות זכריה עמ' רנט').
לקריאה נוספת

נרות זכריה, בני ברק ה'תש"ן, עמ' רנט - רס.
מראה אהרן, מכון מרא"ה - קריית ספר ה'תשס"ד.
המשרת בקודש, מכון מרא"ה - ניו יורק ה'תשע"ג.
איש ימיני ג' חלקים, בני ברק ה'תשע"א. (לכל אורך הספרים)
| חכמי בית דין צנעא |
| --- | --- | --- |
| הרכב 1 | הראב"ד מארי שלמה בן סעדיה מנזלי • מארי יחיא בן אברהם אלשייך הלוי • מארי זכריה בן יוסף הכהן |  |
| הרכב 2 | הראב"ד מארי זכריה בן יוסף הכהן • מארי משה בן סעדיה קטיעי • מארי שלום בן חיים צבטאני |  |
| הרכב 3 | הראב"ד מארי שלום בן עמרם חמדי הלוי • מארי יוסף בן סעדיה בשארי • מארי סעדיה בן שלום עמר הלוי |  |
| הרכב 4 | הראב"ד מארי דוד בן יחיא חותר • מארי צאלח בן יחיא צאלח • מארי יוסף בן סעדיה בשארי |  |
| הרכב 5 | הראב"ד מארי סעדיה בן משה קטיעי • מארי פנחס בן שלמה עראקי • מארי שלום בן יוסף בשארי |  |
| הרכב 6 | הראב"ד מארי  יחיא בן יוסף צאלח (מהרי"ץ) • מארי שלמה בן ישועה אלג'מאל • מארי שלום בן סעדיה הכהן |  |
| הרכב 7 | הראב"ד מארי אברהם בן יחיא צאלח • מארי יחיא בן יהודה צעדי • מארי יחיא בן דוד משרקי |  |
| הרכב זמני | הראב"ד מארי יוסף בן סאלם נקאש • מארי יוסף בן שלום קארה • מארי אברהם בן אהרן מנזלי |  |
| הרכב 8 | הראב"ד מארי יוסף בן שלום קארה • מארי יחיא בן שלמה אביץ' • מארי דוד בן אברהם צאלח |  |
| הרכב 9 | הראב"ד מארי סלימאן בן יוסף קארה • מארי יחיא בן שלום הכהן • מארי יחיא בן יעקב צאלח |  |
| הרכב 10 | הראב"ד מארי סלימאן בן סאלם צאלח • מארי אברהם בן צאלח צאלח • מארי יוסף בן דוד מנזלי |  |
| הרכב 11 | הראב"ד מארי יחיא יצחק הלוי • מארי יחיא קאפח • מארי אהרן הכהן • מארי יחיא אביץ' |  |
| הרכב 12 | הראב"ד מארי יחיא אביץ' • מארי עמרם קורח |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526554105171  VIAF: 315203915   WorldCat (עם VIAF): 315203915
אוהבת אותי אמיתי

"אוהבת אותי אמיתי" הוא סינגל של הזמר עומר אדם, מתוך אלבומו, Omer, שיצא לאור ב-8 במאי 2018.
רקע וכתיבה

השיר הוא בלדה בסגנון ים-תיכוני מיד-טמפו אשר נכתבה, הולחנה והופקה על ידי תמר יהלומי ויונתן קלימי. בשיר פונה הדובר אל בת זוג ומתאר בו מערכת יחסים.
הצלחה

בצאתו, זכה השיר להצלחה רבה, כשהגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של חברת מדיה פורסט, והראשון במצעד הרשמי של גלגלצ. כמו כן, הגיע השיר למקום ה-8 במצעד השנתי של מאקו ותחנות הרדיו האזוריות, ה-13 במצעד השנתי של גלגלצ, וה-18 במצעד השנתי של כאן גימל.
נכון לספטמבר 2020, השיר עומד על כ-4 מיליון השמעות בפלטפורמת הזרמת המדיה ספוטיפיי, ובכך נחשב לאחד מהשירים הישראלים המושמעים ביותר בספוטיפיי, וכן כ-32 מיליון צפיות בפלטפורמת שיתוף הווידאו יוטיוב, ובכך נחשב לאחד מהסרטונים הישראלים הנצפים ביותר ביוטיוב.
ביקורת

דודי פטימר ממעריב אונליין ציין את השיר לחיוב, תוך ששיבח את מילותיו של השיר ואמר "השיר מצטייר כקריצה אוטוביוגרפית לאורח חייו של אדם ומציג אותו כרומנטיקן חסר גבולות, מבצע אדיר וככזה שבוחר בקפידה (בשנים האחרונות) את שיריו ונשמע בוגר מתמיד. המיס לי את הלב".
יוסי חרסונסקי העניק שיר שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה, תוך שהעניק לשיר ביקורת מעורבת, באומרו כי "המנגינה והעיבוד הפלמנקואי, הביצוע הנונשלנט המאופק נותנים נקודות זכות לשיר, אבל לא השתכנעתי שיש כאן שיר של אמת צרופה, אלא עוד מניפולציה רגשית שתביא לעומר אדם עוד מיליוני צפיות וסולד אאוטים בטוחים".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | מאקו ותחנות הרדיו האזוריות | 8 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 13 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 18 |  |
הערות שוליים

↑  רז ישראלי, "אוהבת אותי אמיתי": שיר חדש לעומר אדם, באתר ישראל היום, 8 במאי 2018
↑  שיר השנה תשע"ח: "שני משוגעים" של עומר אדם, באתר ‏מאקו‏, 9 בספטמבר 2018
↑  עמי פרידמן, אתם בחרתם: "שני משוגעים" של עומר אדם הוא שיר השנה, באתר ynet, 6 בספטמבר 2018
↑  אוהבת אותי אמיתי, באתר "פזמונט"
↑  אוהבת אותי אמיתי, באתר ספוטיפיי
↑   עומר אדם - אוהבת אותי אמיתי, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:38)
↑  דודי פטימר, ‏ממיס את הלב: עומר אדם מוכיח שהוא הזמר מספר 1 בארץ בשיר חדש, באתר מעריב אונליין, 8 במאי 2018
↑  יוסי חרסונסקי, עומר אדם, אוהבת אותי אמיתי, באתר "יוסמיוסיק",9 במאי 2018
↑  המצעד השבועי, שבוע 20, 2018, באתר מדיה פורסט ישראל
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
אהרון דיטשר

אין תמונה חופשית
אהרון (האווי) דיטשר (Howard Deitcher‏; נולד ב-27 בפברואר 1955 במונטריאול) הוא מרצה בכיר בגמלאות בבית ספר לחינוך באוניברסיטה העברית בירושלים וחבר סגל במכון מנדל למנהיגות. ניהל את מרכז מלטון לחינוך יהודי ואת "תוכנית רביבים" באוניברסיטה העברית.
ביוגרפיה

דיטשר נולד בקנדה. הוא למד בישיבה יוניברסיטי והיה תלמידה של נחמה ליבוביץ.
דיטשר ניהל את המרכז לחינוך יהודי באוניברסיטה העברית על שם מלטון בשנים 2002-2008. כמו כן עמד בראש תוכנית עמיתי ירושלים במכון מנדל למנהיגות בשנים 1996-2001.
דיטשר חוקר ומרצה בתחומים: תפיסתו של הילד את הסיפור המקראי, שאלות תאולוגיות והוראת המקרא, טקסי מעבר כחוויה חינוכית ודגמים של מנהיגות חינוכית בימינו. הוא פרסם רבות בנושאים אלו ומנהל מספר פרויקטים חינוכיים בקהילות שונות בצפון אמריקה, אירופה ואוסטרליה. הוא ערך שלושה ספרים ומעביר השתלמויות מורים בקהילות שונות בעולם.
עד יציאתו לגמלאות בשנת 2022 שימש כמנהל החינוכי של תוכנית רביבים להכשרת מורים מצטיינים ללימודי היהדות באוניברסיטה העברית בירושלים.
דיטשר נשוי לחני, פסיכולוגית קלינית ולהם שלושה ילדים.
לקריאה נוספת

אהרון דיטשר ואדם טננבאום, סוגיות חינוכיות וטקסטים יהודיים קלאסיים (עיונים בחינוך היהודי כרך ה), הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 1991
אהרון דיטשר ומרלה ל' פרנקל, הבנת המקרא בימינו: סוגיות בהוראתו (עיונים בחינוך היהודי כרך ט), הוצאת מאגנס, 2004
* Alex Pomson and Howard Deitcher, editors, , The Littman Library of Jewish Civilization, Oxford, England, 2009
אהרן מתתיהו פרידמן

חלק שלישי ממאמרו של הרב מתתיהו אהרן פרידמן "וואהין?" (לאן?) בנושא ערכו של הפרט בכלל. התפרסם בגיליון 20–21 של כתב העת "התקווה" ב-5 באפריל 1916. כתב היד נמצא בספרייה הלאומית.
גלויה מאת מתתיהו אהרן פרידמן אל עורך כתב העת הציוני "התקווה" ליאון גולד (אריאל יהודה) בספרייה הלאומית
אהרן מתתיהו (מאטעסל) פרידמן (בגרמנית: Friedmann, Mathias Aharon) (1892-1917), בן לאדמו"ר אברהם יהושע השיל פרידמן ואשתו הראשונה גילט פרידמן (בתו של האדמו"ר מנחם נחום פרידמן משטפנשט) היה מהחצר של חסידות אדז'וד מגזע בוהוש. אחיו הגדול היה רבי מנחם נחום פרידמן מאיצקן. לאחר שעזב את מורשת בית אביו הצטרף לציונות הסוציאליסטית ועסק בפובליציסטיקה, ותפקד גם כמזכיר של ארגון תרבות יהודי. פרידמן היה נשוי ואב לבת אחת. אלמנתו חווה ובתו רחל נספו בשואה.
ביוגרפיה

נולד בעיר אדז'וד שברומניה למשפחה משושלת חסידית מהענף של בית רוז'ין. גדל והתחנך על ברכי החסידות בעיר מולדתו, אך בעוזבו את החצר החסידי נחשף לרעיונות ציוניים ואף התקרב לחוגים סוציאליסטיים רומניים. תחילה עבר לגור בפוקשאן, שם הוא שימש כמזכיר הכללי של 'הוועד המרכזי של ההסתדרות לשפה ולתרבות העברית ברומניה' (Comitetul Central pentru Limba şi Cultura Ebraică din România). מאוחר יותר עזב לצ'רנוביץ כאות הזדהות עם קרוב משפחתו דב בער (בערניו) פרידמן מלאובה שמרד במורשתו והזדהה עם משכילי העיר כבר ב-1869. פרידמן פרסם מאמרים ביידיש, בעברית וברומנית, בין השאר בכתב העת הציוני 'התקווה' שיצא לאור בגאלאץ, בכתב העת 'ליכט' (אור) שיצא ביאשי ובכתב העת 'דער האמער' (הפטיש) שיצא בבראילה. את מאמריו חתם בשמות בדויים על מנת לא לצער את אביו האדמו"ר ומשפחתו. אחדים משמות העט שלו: פ"מ אהרן, א"מ חשמונאי, א"מ תלמודי, אמ"ת ואחרים.
נפטר בגיל 25 ממחלת הטיפוס ב-1917. בשל חייו הקצרים והשתייכותו לזרם הציוני הסוציאליסטי הוא לא הוזכר בתיאורי השושלת מאדז'וד ברוב ספרי החסידים. מסופר, כי לאחר מותו בני משפחתו שרפו את כל כתבי היד שלו. רק אחדים שרדו, ביניהם גלויה וכתב יד מקורי של אחד היצירות שלו שנמצאים בספרייה הלאומית.
מיצירותיו

א"מ חשמונאי (פרידמן, מתתיהו אהרן), "אויס'ן טאג-בוך פון א נאטור-מענטש", ליכט, א, יאשי, תרע"ה-תרע"ו, עמ' 59–61, 119-123, 178-182
א"מ תלמודי (פרידמן, מתתיהו אהרן), "נאטיצן", שם, עמ' 74–77, 190-193
פ"מ אהרן (פרידמן, מתתיהו אהרן), "מכח יודישקייט ... (מחשבות)", שם, עמ' 79–82, 138-144, 203-210
א"מ תלמודי (פרידמן, מתתיהו אהרן), "פרצע'ס חסיד'ישע מעשיות", שם, עמ' 114–116
אמ"ת (פרידמן, מתתיהו אהרן), "כ' תמוז - א טאג פון חשבון", שם, עמ' 149–152 (מוקדש ליום פטירתו של הרצל)
פרידמן, מתתיהו אהרן, "וואהין?" (לאן?), התקווה, בחמישה חלקים בגיליונות 18, 20-21, 22, 23, ו-24, גאלאץ, 1916. (נמצא בספרייה הלאומית)
פרידמן, מתתיהו אהרון, "דער רבי ר' בער" (דרמה)
לקריאה נוספת

דוד אסף, נאחז בסבך - פרקי משבר ומבוכה בתולדות החסידות, ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, 2006, עמ' 312–313
הערות שוליים

↑  רייזען, לעקסיקאן, ג, עמ' 173-176
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261460005171  VIAF: 298062165   WorldCat (עם VIAF): 298062165
Woman's World (שיר של קייטי פרי)

"Woman's World" (בעברית: "עולם נשי") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית קייטי פרי. השיר יצא לאור ב-11 ביולי 2024, על ידי חברת התקליטים קפיטול רקורדס, כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, 143. השיר קיבל ביקורות קוטלות ברשתות החברתיות ובעיתונות, בעיקר על המסרים השיטחיים ועל שיתוף הפעולה עם המפיק ד"ר דרה.
רקע והוצאה

ב-17 ביוני 2024, פרסמה פרי טיזר לשיר ברשתות החברתיות, שבו היא מבצעת ליפ סינק למילים. כמו כן היא חשפה את עטיפת הסינגל, שעליה היא מופיעה לבושה במכנסיים "חייזריים" מתכתיים שעיצב עבורה ויקטור קלייבלי, ובחזיית ביקיני לבנה. באותו יום היא הודיעה כי השיר יצא לאור ב-11 ביולי וכי הוא זמין להזמנה מוקדמת ולהורדה מוקדמת דרך אתר האינטרנט שלה ודרך שירותי הזרמת מוזיקה שונים, וכן כי בסמוך אליו יפורסם הווידאו קליפ לשיר. ב-25 ביוני, שבוע לאחר ההכרזה, פרי הגיעה למלון ריץ בפריז לקראת אירוע שבוע האופנה בעיר, בעודה לבושה בשמלה אדומה של בית האופנה בלנסיאגה, שעליה שתי גלימות. על אחת מהן, שאורכה כ-90 מטרים, הודפסו בצבע לבן מילות השיר.
פרי כתבה את השיר יחד עם קלואי אנג'לידס (אנ'). הוא הופק על ידי אארון ג'וזף, ד"ר לוק, וואן אוליבר (אנ'), רוקו ויילדס (אנ').
וידאו קליפ

הווידאו קליפ ל-"Woman's World" יצא לאור ב-11 ביולי 2024, יחד עם יציאת השיר. הווידאו קליפ מתחיל בעולם של מבט גברי, שבו פרי וקבוצה של רקדניות לבושות בבגדי עבודות בניין חושפניים. הן יוצאות להפסקת שירותים, וחוזרות בעודן רוקדות בסנכרון וחושפות ביקיני מעוטר בסגנון דגל ארצות הברית. בחצי הראשון של הווידאו קליפ, פרי שרה כשהיא לבושה בדמותה של רוזי המסמררת, ומסביבה הרקדניות. הן כולן מסתובבות בין פריטים שיהיו מצויים ב"עולם נשי" כדוגמת ויטמינים לנשים, ויסקי לנשים, וכן מוצרי טיפוח ויופי.
הקליפ נעצר לאחר שפרי נמחצת לפתע על ידי סדן ענק, ומתחילים להופיע על רק מסך מרצד, בזה אחר זה, קטעים המתמקדים בנשים. פרי מתעוררת על חוף ים כשהיא לובשת ביקיני לבן ורגליה ביוניות. היא יוצאת לחקור עידן חדש, שבו נראה שנשים תפסו את הפיקוד. היא מצטרפת לטרישה פייטס (אנ'), אושיית רשת שמשתתפת בקליפ בהופעת קמע, והשתיים מתחילות בנסיעה פרועה. בסיום הקליפ פרי מצלמת סרטון עם אישה נוספת ולאחר מכן מופיעה על הליקופטר כשהיא קוראת "אני קייטי פרי".
רשימת רצועות

הורדה דיגיטלית והזרמת מוזיקה
"Woman's World"‏ – 2:43
סינגל 7 אינץ' ותקליטור
"Woman's World"‏ – 2:43
"Woman's World" (Instrumental)‏ – 2:43
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 65 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 63 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 41 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 22 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 30 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 17 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | גרסה | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 11 ביולי 2024 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | מקורית | קפיטול |  |
| כלל העולם | 12 ביולי 2024 | סינגל 7 אינץ' • תקליטור | מקורית, אינסטרומנטלית | קפיטול |  |
| איטליה | 12 ביולי 2024 | רדיו איירפליי | מקורית | קפיטול |  |
אוהב ישראל (ספר)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אברהם יהושע השיל מאפטא
 סוגה:  תורת החסידות
 נושא:  פרשת השבוע ומועדי ישראל
 הסכמות:  רבי אהרון מטשרנוביל, רבי אברהם יעקב מסדיגורא
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ז'יטומיר
 תאריך הוצאה:  ה'תרכ"ג
 עורך:  משולם זוסיא השיל מזינקוב
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  14836
 
אוהב ישראל הוא ספר חסידות שכתב האדמו"ר רבי אברהם יהושע השיל מאפטא.
מבנה הספר והוצאה לאור

הספר הובא לדפוס בפעם הראשונה בשנת ה'תרכ"ג אחרי פטירתו של מחבר הספר על ידי נכד המחבר, האדמו"ר רבי משולם זוסיא השל מזינקוב, בדפוס האחים שפירא בזיטומיר. בפתח הספר מופיעות הסכמות מרבי אהרון מטשרנוביל ורבי אברהם יעקב מסדיגורא וכן הקדמה מהנכד המביא לבית הדפוס.
את דברי התורה שמופיעים בספר העתיקו מפיו של רבי אברהם יהושע השיל אנשים מקהילת קולבסוב ומקהילת יאס - עיירות בהן כיהן כרב ואדמו"ר, מאחר שרבו העתקות שונות של כתבי היד, בנו רבי יצחק מאיר השיל בחר באחד מאנשי הקהילה שירשום את הדברים ויביאם לאביו על מנת שיגיהם. לאחר פטירתו ביקש מבנו (נכד המחבר) רבי משולם זוסיא השיל שיטפל בכתבים ובהבאתם לדפוס. את הכתבים שהגיעו לידיו, אך לא עברו את הגהתם של סבו או אביו הכניס לספר בנפרד. את שם הספר קרא אוהב ישראל היות שמידת אהבת ישראל הייתה שיטתו של מחבר הספר. כיום האדמו"ר מכונה על ספרו זה "האוהב ישראל מאפטא". בפתח הספר הודפס שיר שנכתב לכבוד המחבר, הפותח באותיות שמו ומרמז בתוכו את הספירות העליונות.
הספר עבר צינזור על ידי המשכילים ששלטו אז על הדפוס בזיטומיר והם השמיטו חלקים מהספר, חלקים אלה הושלמו מתוך כתב היד ונדפסו במהדורת מכון "שפתי צדיקים" ה'תשנ"ט. במהדורת למברג ה'תרל"ג נוספה הסכמתו של רבי יוסף שאול נטינזון בעל שו"ת שואל ומשיב.
בשנת ה'תרי"ד (כ-10 שנים לפני הוצאת ספר זה) יצא הספר "תורת אמת" המכיל את תורותיו של הרב מאפטא, הספר אוהב ישראל מהווה למעשה העתקה כמעט מדויקת של ספר זה, מעניינת העובדה שנכד המחבר (המו"ל) כלל לא מתייחס לקיומו של ספר זה. בספר מופיעות לעיתים גם שמועות מצדיקים נוספים כמו מרבי יחיאל מיכל מזלאטשוב ורבי משה מפשוורסק, המעניין הוא שגם בציטוטים אלו מובאים האמרות בשני הספרים. ד"ר גדליה נגאל מסביר שכנראה הנכד ראה בהוצאת תורת סבו ללא רשות המשפחה כעין השגת גבול ולכן לא התייחס אל קיומו של ספר זה.
בספרו מביא המחבר תורות גם מצדיקים נוספים, בהם: הבעל שם טוב, המגיד ממעזריטש, רבי נחמן מקוסוב, רבי אלימלך מליז'ענסק, רבי לוי יצחק מברדיטשוב, רבי משה מפשוורסק, המגיד מקוזניץ, רבי אפרים מבראד ורבי יחיאל מיכל מזלאטשוב.
שיטתו הייתה כשיטת רבו רבי אלימלך מליז'ענסק ולכן גם בספרו מוצאים דגש על דמותו של הצדיק ועל השפעתו לעם. גם עבודת הדבקות בהשם מוצאת בספרו מקום נרחב. נושאים נוספים שמופיעים בספר כמוטיב מרכזי הם: אמת ושקר, לימוד תורה, תמימות וענווה.
חשיבות הספר

הספר התקבל כאחד מספרי היסוד של תורת החסידות, צדיקי החסידות החשיבו ספר זה רבות. רבי חיים מצאנז היה אומר: ”כל יהודי מחוייב לקנות לעצמו את הספר, ואם אין לו כסף ימשכן את השטריימל ויקנה את הספר”.
מהדורות

מהדורה ראשונה, דפוס האחים שפירא, ז'יטומיר, ה'תרכ"ג (1863)
למברג, ה'תרל"ג
ורשא, ה'תרל"ו
ורשא, ה'תרמ"א
מונקאטש, ה'תרנ"ט (עם הוספות מספר "תורת אמת" ו"שפתי צדיקים")
ורשא, ה'תר"ס
בארדיוב, ה'תרפ"ז
גרמניה, ה'תש"ח (דפוס צילום ממהדורת בארדיוב)
ברוקלין, ה'תשט"ו
ירושלים, ה'תשכ"ב, הוצאת המוסד להפצת ספרי תורה וחסידות
ירושלים, ה'תשכ"ה
ירושלים, ה'תשל"ח
מכון שפתי צדיקים, ירושלים, ה'תשנ"ט
הוצאת אור החיים, ירושלים, ה'תשע"א
הוצאת פאר מקדושים, ה'תשע"ד
אוהב ישראל המבואר, עוז והדר, ה'תשע"ה, ב' כרכים
אוהב ישראל המפואר, עוז והדר, ה'תשע"ח, ב' כרכים
מהדורות > ליקוטים

הגדה של פסח - אוהב ישראל, מכון שפתי צדיקים
ילקוט אוהב ישראל, מכון שפתי צדיקים, ירושלים, ה'תשנ"ח
מסכת אבות - אוהב ישראל, מכון שפתי צדיקים