stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קונסטנצה מוצרט
צילום לכאורה

תצלום (daguerrotype) שהובא לראשונה לתשומת לב מדעית בשנת 1958 נטען כי הוא מציג את קונסטנצה (מוצרט) ניסן בגיל 78. לפי הטענה, התמונה צולמה באוקטובר 1840 באלטטינג שבבוואריה, מחוץ לביתו של המלחין מקס קלר. עם זאת, הטענה הזו עוררה ספקות רבים בקרב חוקרי מוצרט.
ראשית, מבחינה טכנולוגית, התצלום לא היה יכול להצטלם בחוץ, שכן העדשות הנדרשות להפקת תצלומים מסוג זה הומצאו על ידי יוסף פצאל רק לאחר מותה של קונסטנצה בשנת 1842. בנוסף, ידוע כי בשנות חייה האחרונות סבלה קונסטנצה מדלקת מפרקים מתישה שהפכה אותה לנכה. הביוגרפית שלה, אגנס סלבי, ציינה כי "אין שום סיכוי שהיא יכלה לנסוע לבקר את מקסימיליאן קלר בתקופה שבה צולמה התמונה", ואף הדגישה שלא היה לה כל קשר עם קלר מאז שנת 1826, בניגוד להצהרות שנמסרו בעיתון.
מעבר לכך, היסטוריון המוזיקה שון מונגר העלה תהייה נוספת, וציין כי קונסטנצה הייתה אמורה להיות בת 78 בשנת 1840, אך האדם המצולם נראה צעיר בהרבה מגיל זה. מכלול ההפרכות הללו מוביל למסקנה כי אין ביסוס אמין לכך שהתצלום אכן מתעד את קונסטנצה בשנותיה האחרונות.
מורשת

הקונסרבטוריון המלכותי של בריסל משמר מספר מסמכים יקרי ערך הקשורים לקונסטנצה מוצרט. בין המסמכים נמצאים מכתבים שכתבה לבנה, פרנץ קסבר וולפגנג מוצרט, וכן אלבום קטן מאויר של מזכרות. האלבום, המתוארך לשנת 1789 אך מכסה את התקופה שבין 1801 ל-1823, מכיל אוסף של זיכרונות, רשמים ושירים. המסמכים נשמרים במסגרת קרן ז'אן-לוסיין הולנפלטץ (Jean-Lucien Hollenfeltz fund, B-Bc-FH-163).
ראו גם

וולפגנג אמדאוס מוצרט
הסרט על מוצרט, אמדאוס
לקריאה נוספת

הנשים של מוצרט, ג'יין גלובר. ספרי עליית הגג, 2007.
אלפרד איינשטיין, מוצרט: אפיו ויצירתו, תרגם יצחק הירשברג, הוצאת עידית 1957
הערות שוליים

1 2  סולומון, מיינרד, מוצרט: חייו, הארפר קולינס, 1995
1 2 3  סולומון, מיינרד, מוצרט: חייו, הארפר קולינס, 1995
↑  {{{מחבר}}}, Mozarteum University Salzburg, Wikipedia, 2024-11-28
↑  Bach, Mozart and the 'Musical Midwife', www.schillerinstitut.dk
↑  Chris Pasles, Photo of Mozart's wife a hoax, Los Angeles Times, ‏2006-07-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  10 Mozart myths debunked: from being buried in a pauper's grave to a penchant for wearing brightly coloured wigs, Classical Music, ‏2024-08-11 (באנגלית)
↑  Historic photo, and a mystery: is this Mozart’s wife? – SeanMunger.com, web.archive.org, ‏2019-01-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265632805171  PLWABN: 9810601778605606  BIBSYS: 90571738  BNE: XX1042213  BnF: cb121551991 (data)  CiNii: DA12918897  GND: 11873721X  ISNI: 0000 0000 8091 3272  LCCN: n81139238  MusicBrainz: d3c03d48-c2cb-4eed-8dbc-a38731f07f0e  NDL: 00621181  NKC: kup20000000067574  NTA: 075163276  RERO: 02-A003642499  SELIBR: 206412  SNAC: w6h71k26  SUDOC: 030059003  VcBA: 495/314181  VIAF: 12345861   WorldCat (עם VIAF): 12345861 
קונסטנצה בשנת 1802, דיוקן מאת הנס הנסן
מצבת קונסטנצה מוצרט, בית הקברות של כנסיית סבסטיאן, זלצבורג.
על פי הדיווחים, דאגרוטיפ משנת 1840 המראה לכאורה את קונסטנצה מוצרט, מלפנים בקצה השמאלי, שנתיים לפני מותה; המלחין הבווארי מקס קלר יושב במרכז מלפנים ומשמאלו אשתו יוספה; משמאל לימין מאחור נמצאים הטבח המשפחתי, פיליפ לטנר (גיסו של קלר), ובנותיו של קלר, לואיז ויוספה; התמונה הובאה לראשונה לתשומת לב מדעית בשנת 1958.
שיינא וספי

| --- | --- |

 לידה:  13 באוגוסט 2001 (בת 23) יסוד המעלה, ישראל
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 ספורט
 ענף ספורט:  סקי אלפיני
 מאמן:  סקוט אולסון
 
שיינא וַסְפִּי היא גולשת אלפינית פאראלימפית ישראלית. ייצגה את ישראל במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2022).
ביוגרפיה

וספי נולדה ביסוד המעלה שבישראל למשפחה חרדית. היא נכדתו של סגן אלוף יואב וספי, שנהרג במלחמת יום הכיפורים. בגיל שלוש עברה משפחתה תאונת דרכים קשה, כאשר אוטובוס שסטה ממסלולו התנגש ברכב המשפחה. כתוצאה מהתאונה נאלצו הרופאים לקטוע את רגלה.
קריירה

כחלק מתהליך השיקום החלה וספי לגלוש סקי שלג כבר בגיל 13 ב"עמותת ארז" בתוכנית חשיפה ולימוד ספורט אקסטרים (סקי שלג, סרפסקי, קייטסרף).
בגיל 18 בתמיכת "עמותת ארז" ובתמיכת התאחדות הישראלית לספורט נכים והוועד הפראלימפי הישראלי החלה שיינא את הקריירה המקצועית שלה בסקי שלג אלפיני, יחד עם המאמן סקוט אולסון, קולורדו.
שיינא איננה מתחרה בשבתות, ודרשה שיאפשרו לה להתחרות בחצאית, בעקבות אמונתה הדתית.
קריירה > השתתפותה בתחרויות בין־לאומיות

בינואר 2022 השתתפה באליפות העולם בלילהאמר בנורווגיה, וסיימה במקום ה־13 בסלאלום הענק.
במרץ 2022, ייצגה וספי את ישראל לראשונה, במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2022) בענף הסקי האלפיני בסלאלום הענק אותו סיימה במקום ה-15. סיווג הנכות שלה בענף מוגדר כ-LW2 ובהתאם היא מבצעת את הגלישה בעמידה כשהיא גולשת על רגלה הימנית בלבד, ובשתי ידיה מחזיקה זוג מגלשיים.
במקור הייתה אמורה וספי להתחרות גם בסלאלום, אך עקב שינוי מועד התחרות מיום ראשון ליום שבת, וספי, אשר שומרת שבת, החליטה לפרוש מהתחרות.
חיים אישיים

לווספי ארבע אחיות. אחותה הקטנה טבעה למוות בסירת גומי שהתמלאה במי גשמים בחצר הבית, כשהייתה בת שנה.
הערות שוליים

↑  לי נוף גזית, שיינא וספי סיימה את משחקי החורף הפראלימפיים, באתר ynet, 11 במרץ 2022
↑  "Beijing 2022 Paralympic Winter Games – Qualification regulations" (PDF) (באנגלית). הוועד הפאראלימפי הבין-לאומי. בנובמבר 2021. ארכיון (PDF) מ-20 בינואר 2022. נבדק ב-4 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World Para Alpine Skiing Rankings Rankings February 2022 – February 14" (באנגלית). הוועד הפאראלימפי הבין-לאומי. 14 בפברואר 2022. נבדק ב-4 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שבת שירה

שַׁבַּת שִׁירָה היא שבת פרשת בשלח, שבה מופיעה שירת הים ששרו בני ישראל על נס קריעת ים סוף. בפרשה מופיע גם סיפור המן שירד לבני ישראל במדבר, ולכן בחלק מהקהילות ישנם מנהגים מיוחדים לזכר המן בשבת זאת. על פי מחזור הקריאה השנתי של פרשיות השבוע, שבת שירה חלה תמיד בשבת הסמוכה לט"ו בשבט.
בהפטרת הפרשה קוראים את שירת דבורה.
קריאת השירה

בחלק מן הקהילות נהוג לקרוא את שירת הים שבקריאת התורה בציבור במנגינה מיוחדת. ישנם שנהגו גם לקרוא את שירת הים שנאמרת בפסוקי דזמרא באותה מנגינה. ברוב קהילות האשכנזים, נוהגים לעמוד בשעת קריאה זו.
בקהילות גאורגיה נוהגים שבפסוקי דזמרא מוסיפים את הקטע "ותיקח מרים הנביאה.." (מנהג שנשמר גם בקרב מתפללי הנוסח השאמי ביהדות תימן - אמנם מתפללי הנוסח הבלדי מוסיפים את הקטע בכל השנה, אך מתפללי הנוסח השאמי מוסיפים אותו רק בימים בהם קוראים בתורה את שירת הים), וקוראים את "שירת הים" בניגון ייחודי כשכל ציבור המתפללים עומד.
מנהגים

מנהגים שונים הונהגו לשבת זו. בין היתר ניתן למצוא את המנהג של אמירת הפיוט "יום ליבשה" בברכת גאל ישראל, אכילת חיטים והוצאת אוכל לציפורים.
בקהילות גאורגיה, נוהגים  לאכול מאכל חיטה מיוחד שנקרא "קורקוטי", וזאת מפני "פרשת המן" המוזכרת בפרשה זו.
יש שאמרו בשמו של רבי מנחם מנדל מרימנוב כי קריאת פרשת המן בסדר שנים מקרא ואחד תרגום ביום שלישי באותו השבוע של פרשת בשלח, שבת שירה, היא סגולה לפרנסה.
בנוסח אשכנז המזרחי, אומרים פיוט יום ליבשה.
מנהגים > האכלת ציפורים

המהר"ל מפראג קבע מנהג לאסוף בשבת שירה את הילדים לחצר בית הכנסת אלטנוישול שם למדו את סיפור קריעת ים סוף, כיצד הצטרפו הציפורים לזמרת בני ישראל. לאחר מכן קטפו הילדים פירות מהאילנות שבים והאכילו את הציפורים, על פי הסיפור במדרש לפיו כל פירות היבשה היו זמינים לבני ישראל בעת מעברם בים.
המנהג הידוע ביותר הוא להוציא את שאריות האוכל לציפורים. המנהג נתון במחלוקת בין פוסקי ההלכה. מחבר הספר "מגן אברהם" התנגד למנהג משום איסור הלכתי להאכיל בעלי חיים שאין האכלתם מוטלת עליו. עם זאת רבים מהפוסקים החזיקו במנהג זה, וניתנו לכך כמה טעמים. בספר המטעמים (ורשא תר"ט) מובא טעם בשם רבי בונים מפשיסחה לפי מדרש המספר כי בשבת הראשונה לירידת המן אמר משה כי בשבת לא ירד מן, וביום שישי תרד כמות כפולה גם בשביל שבת. דתן ואבירם פיזרו מהמן של יום שישי בשבת כדי להפריך את דברי משה, אך ציפורים אכלו את המן שפוזר, וכך עם ישראל ראה את מימוש נבואת משה. בזכות זו שאכלו הציפורים את המן נותנים להם שכר ומאכילים אותם בחיטה בשבת זו בה קוראים בתורה גם על ירידת המן.
טעם למנהג שבשבת שירה מפזרים לפני העופות ריפות (קאשע) משום דאיתא ב'ילקוט' על הפסוק וַיְהִי בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי יָצְאוּ מִן הָעָם לִלְקֹט וְלֹא מָצָאוּ, וקשה דהיה לו לכתוב ולא היה, כי לא היה מעולם! אך לפי שדתן ואבירם יצאו בליל שבת מחוץ למחנה ופזרו שם מן המן שבידיהם על פני המדבר כדי לעשות דבריו של משה פלסתר שאמר שביום השביעי לא יהיה בו, ואמרו אל העם צאו וראו שנמצא על פני השדה, ועל כן יצאו מן העם ללקוט וחפשו ולא מצאו מפני שהעופות אכלום מקודם שבאו, ועל כן צריך ליתן שכרם לזכר זה. ובשבת שירה קורין פרשת המן
הרב מנחם מנדל כשר כותב שלא נמצא במקורות מדרש זה. טעם זה הובא בספרי החסידות משמם של רבי מנחם מנדל מרימנוב, החוזה מלובלין, ורבי מאיר מפרמישלאן.
כדי לצאת חובה לכל הדעות ישנם שנהגו לתת לילדים קטנים להוציא את האוכל לציפורים במקום המבוגרים. לפי הרב מרדכי אליהו כדי לצאת ידי כל השיטות ניתן לשים בערב שבת לחם מכוסה בניילון ובשבת להסיר את הניילון ואז הציפורים יוכלו לאוכלו.
מנהגים > פירות טיש

בחסידויות רבות נערך בשבת זו טיש מיוחד ("פירות טיש"), ובו מחולקים פירות ארץ ישראל, בשל סמיכות שבת שירה לט"ו בשבט.[דרוש מקור][מפני ש...]
הערות שוליים

↑  טווח התאריכים הוא י' בשבט — י"ז בשבט
↑  אולם בנוסח רומניא הפטירו בספר יהושע, פרק כ"ד, פסוקים ז'–כ"ו, העוסק בקריעת ים סוף.
↑  זליגמן בר, סדר עבודת ישראל (רדלהיים, תרכ"ח), נוסח פולין עמ' 645.
↑  לוח דבר בעתו, על פי מדרש שמות רבה כא, י
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שכ"ד, סעיף י"א
↑  ראו כאן באתר היברובוקס
↑  ספר שמות, פרק ט"ז, כ"ה.
↑  מנהגי ישורון, צ"ד.
↑  תורה שלמה פרשת בשלח הערה קמג. ראו כאן באתר היברובוקס
↑  טוביה פריינד, מנהגי שבת שירה בתפוצות ישראל, בתוך קובץ בית אהרון וישראל, שנה יג, גיליון ג' (שבט-אדר תשנח) הערה 23
↑  קול צופייך גיליון 355, ראו כאן באתר ישיבה
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
גמינה

גמינה (בפולנית: gmina; רבים: gminy, "גמיני") היא החלוקה הנמוכה ביותר בשלטון המקומי של פולין. בפולין יש (נכון ל-2010) 2,459 גמיני.
הגמינה מקבילה ל"מחוז" בארצות הברית  ולקומונות בצרפת.
גודל הגמינה נע בין 517.2 קמ"ר ו-1,697,596 תושבים בגמינה הגדולה ביותר (ורשה, נכון ל-2006) לבין 3.32 קמ"ר (גורובו אילאבצקיה) ו-1,634 תושבים (קריניצה מורסקה).
עדות 710

עדות 710 הוא מיזם התנדבותי ישראלי המתעד עדויות ממתקפת הפתע על ישראל שאירעה ב-7 באוקטובר 2023. שם הארגון נובע מהתאריך הלועזי של המתקפה. "עדות 710" קם ב-8 באוקטובר (כיממה לאחר תחילת המתקפה) על ידי אנשי קולנוע, חוקרים ואנשי בריאות הנפש. "עדות 710" מורכב ממאות מתנדבים עצמאיים, אך נעזר גם בצוותי חוקרים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת ייל ומכללת אורנים, וכן בעמותת בוגרי 8200 ובחברת WIX.
העדויות נאספות ומצולמות, וחלק מהן מתפרסמות בפלטפורמות שונות. עוד בשבועות הראשונים של המלחמה צולמו עשרות עדויות. נכון ליוני 2024 צולמו כ-700 עדויות עם קרוב ל-1,000 עדים מ-50 קהילות. נכון לאוגוסט 2024, המיזם פרסם מאות עדויות, שצברו מאות אלפי צפיות.
במאי 2024 ניתן פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה לעיתונאים שתיעדו את מתקפת הפתע. כספי הפרס נתרמו ל"עדות 710".
בשנת 2024 יצא לאור הסרט "המקשיב". הסרט עוקב אחר פרופ' דורי לאוב - פסיכיאטר ופסיכואנליטיקאי, שעל בסיס ניסיונו כמראיין של מאות ניצולי שואה וכחוקר עדויות פיתח טכניקות לראיונות המסייעות לעדים לשאת את עדותם ולהתמודד עם הטראומה - במהלך ארבע השנים האחרונות של חייו. גישת ההקשבה הייחודית של פרופ' לאוב אומצה על ידי אנשי מיזם עדות 710 כשיצאו לתעד את ניצולי טבח שבעה באוקטובר. יוצרי הסרט, אוהד אופז ומיכה ליבנה, הם ממובילי מהמיזם. הסרט הוקרן במסגרת פסטיבל הסרטים הבינלאומי בחיפה.
הערות שוליים

1 2  תוכן מקודם, ‏עדות 710 – המיזם ליצירת מאגר עדויות על אירועי ה-7 באוקטובר, באתר "אנשים ומחשבים", 13 ביוני 2024
↑  יובל בגנו, ‏לזכור ולא לשכוח: בוגרי 8200 נרתמים לתיעוד עדויות מ־7 באוקטובר, באתר מעריב אונליין, 28 ביולי 2024
↑  יאיר מור, "הקשבה מלאה": מאות קולנוענים חברו למיזם עדויות מהשבת השחורה, באתר ישראל היום, 1 בנובמבר 2023
↑  דורית אסרף מזרחי, פרס אורי אבנרי הוענק ל-11 עיתונאי תאגיד השידור הישראלי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 31 במאי 2024
↑  פרס לעיתונות אמיצה הוענק לכתבי וצלמי ynet ו"ידיעות אחרונות", באתר ynet, 31 במאי 2024
↑  המקשיב | הקרנה+שיחה | יום השואה הבינלאומי - סינמטק תל אביב, באתר סינמטק תל אביב, ‏17 בדצמבר 2024
↑  בחמישי: אירועים לציון שנה לטבח ה-7.10 במסגרת פסטיבל הסרטים, באתר רדיו חיפה - 107.5FM, ‏20 באוקטובר 2024
שלומי אזולאי (קשר)

שלומי יוסף אזולאי (נולד ב-30 במרץ 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת הפועל חדרה מליגת העל. הוא אחד מששת השחקנים היחידים (יחד עם יוסי קרמר, אלון מזרחי, שון גולדברג ומאור בוזגלו) ששיחקו בקריירה שלהם בכל "ארבע הגדולות" של הכדורגל הישראלי.
קריירת מועדונים

אזולאי נולד בחדרה, החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי חיפה ושימש כקפטן קבוצת הנוער של המועדון.
בקיץ 2010 הוא הושאל להפועל פתח תקווה. ב-31 באוקטובר 2010 ערך עם הפועל פתח תקווה את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של בליגת העל, כשנכנס כמחליף בדקה ה-89 בהפסד 0–1 למכבי חיפה. לאחר שלא זכה לדקות משחק גם בהפועל פתח תקווה, הושאל בינואר 2011 להפועל הרצליה מהליגה הלאומית. עד לסיום העונה כבש שלושה שערים ב-13 הופעות ועזר לקבוצה לשרוד בליגה הלאומית. הוא נשאר בהפועל הרצליה גם בעונה שלאחר מכן, בה הבקיע חמישה שערים ובסופה נשרה הקבוצה לליגה א'.
בקיץ 2012, עם תום חוזהו, שוחרר ממכבי חיפה וחתם ביריבה העירונית הפועל חיפה, אך לא הצליח להטביע חותם ושיחק בשבעה משחקים בלבד בכל המסגרות.
בקיץ 2013 חתם בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, במדיה כבש עשרה שערי ליגה והיה מלך שערי הקבוצה לעונת 2013/2014.
ב-21 ביולי 2014 חתם לעונה אחת בבית"ר ירושלים, עם אופציה לשלוש שנים נוספות. ב-22 בספטמבר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 0–1 על מכבי חיפה. בסך הכול כבש בעונה זו ארבעה שערי ליגה, ובסופה נבחר לתגלית העונה בליגת העל. ב-16 ביוני 2015 מימשה בית"ר ירושלים את אופציית הרכישה על אזולאי, כששילמה עבורו 180 אלף שקלים להפועל ראשון לציון.
ב-10 באוגוסט 2015 מכרה בית"ר ירושלים את אזולאי למכבי תל אביב. את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה ערך במשחק אלוף האלופים, בו הפסידה לעירוני קריית שמונה. ב-29 בנובמבר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו במכבי תל אביב, בניצחון 0–4 על בני יהודה תל אביב, ובסך הכול כבש בעונה זו שני שערים ב-16 הופעות ליגה.
ב-8 בספטמבר 2016 הושאל לעונה אחת לעירוני קריית שמונה, ובמדיה כבש שישה שערים ב-28 הופעות בליגת העל.
לקראת עונת 2017/2018 שב למכבי תל אביב ושיחק במדיה במשחקי טרום העונה וגביע הטוטו, אך ב-30 באוגוסט 2017 חתם לשנתיים במכבי חיפה כחלק מעסקת אלירן עטר שעשה את הדרך ההפוכה. ב-16 בספטמבר 2017, במשחק הראשון שלו בהרכב והשני בסך הכול בקבוצה, בישל ארבעה שערים בניצחון 2–4 על הפועל רעננה, והפך לשחקן הראשון בהיסטוריה של מכבי חיפה (והשביעי בישראל) שמבשל ארבעה שערים במשחק ליגה אחד. במשחק שלאחר מכן, מול מכבי תל אביב, הוא נפצע ונעדר לתקופה ארוכה מהמגרשים. ב-21 באפריל 2018 כבש את שער הבכורה שלו במדי מכבי חיפה, בניצחון 0–1 על מכבי פתח תקווה, והוא סיים את העונה עם שער אחד ושישה בישולים.
ב-30 בינואר 2019 הושאל להפועל חיפה עד לתום העונה. ב-10 ביולי 2019 הצטרף למ.ס. אשדוד לשנה עם אופציה לשנה נוספת, וב-17 ביוני 2021 חתם לשתי עונות בהפועל תל אביב, ואת שער הבכורה שלו במדי הקבוצה כבש במשחק מול בני סכנין ב-2 באפריל 2022. ב-9 ביולי 2023 חזר למ.ס אשדוד מליגת העל. ב-22 באוגוסט 2024 חתם בהפועל רעננה מהליגה הלאומית. ב-3 בפברואר 2025 עבר בהעברה חופשית להפועל חדרה מליגת העל.
נבחרות ישראל

לזכותו של אזולאי שתי הופעות במדי נבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19.
ביוני 2015 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת על-ידי המאמן הלאומי אלי גוטמן, לקראת המשחק מול בוסניה והרצגובינה במסגרת מוקדמות יורו 2016. אולם במסגרת אימוני הנבחרת נפצע אזולאי בשריר הארבע ראשי ושוחרר מהסגל בטרם ערך הופעה רשמית.
תארים

גביע הטוטו: 2012/2013
חיים אישיים

אזולאי לומד בקריה האקדמית אונו לתואר ראשון בחינוך וחברה, עם התמחות בספורט.[דרושה הבהרה]
הערות שוליים

↑    שמעון אלבז, הבן העובד, באתר "ידיעות אחרונות", 3 בספטמבר 2018
↑  גיא בן זיו, ‏קשר ראשל"צ, שלומי אזולאי, חתם בבית"ר, באתר ONE‏, 21 ביולי 2014
↑  אופיר סער‏, "טראומה לכל החיים": ריאיון עם שחקן בית"ר ירושלים, שלומי אזולאי, באתר וואלה, 8 בנובמבר 2014
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, נבחרי העונה 2014/15: פירוט ההצבעות המלא, באתר וואלה, 30 במאי 2015
↑  גיא בן זיו, ‏בית"ר ירושלים מימשה את האופציה על אזולאי, באתר ONE‏, 16 ביוני 2015
↑  שלמה וייס‏, בית הדין אישר: שלומי אזולאי יעבור לעירוני קריית שמונה, באתר וואלה, 8 בספטמבר 2016
↑  גידי ליפקין, ‏ממשיכה להתחזק: שלומי אזולאי חתם באשדוד, באתר ONE‏, 10 ביולי 2019
↑  נדב צנציפר, שלומי אזולאי חתם לשתי עונות בהפועל תל אביב, באתר ynet, 17 ביוני 2021
↑  איציק כלפי, אזולאי: דקות המשחק שלי? תשאלו את המאמן, באתר ynet, 2 באפריל 2022
↑  תומר חבז, ‏שלומי אזולאי חתם בחדרה עד לסיום העונה, באתר ONE‏, 3 בפברואר 2025.
↑  דורון בן דור, ‏מיכה ואזולאי זומנו לסגל, שכטר ועטר נותרו בחוץ, באתר ONE‏, 29 במאי 2015
↑  יאיר צוקר, ‏בועטים עם תואר, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 29 בספטמבר 2023
הקיפוד והשועל

כריכת המהדורה העברית של הקיפוד והשועל
"הקיפוד והשועל" היא מסה מאת ישעיה ברלין, אשר נכתבה בהתייחס להשקפתו של הסופר הרוסי לב טולסטוי על ההיסטוריה. חיבור זה, אולי המפורסם מבין חיבוריו של ברלין, יצא לאור לראשונה בשנת 1953.
תמצית הספר

כותרת החיבור היא קונוטציה לפתגם המיוחס למשורר היווני בן המאה ה-7 לפנה"ס ארכילוכוס:
השועל יודע דברים רבים, אך הקיפוד יודע דבר אחד גדול.
ברלין יוצא מן התמצית הרעיונית המובאת בפתגם זה, ומשתמש בה כמטפורה כאשר הוא דן במתח שבין ראיית עולם מוניסטית לפלורליסטית. לפי ברלין, נחלקים ההוגים והיוצרים לשתי קטגוריות:
קיפודים – אלה הרואים את העולם מבעד לעדשה חד-ממדית. עם סוג זה של הוגים נמנים לדוגמה דנטה אליגיירי, אפלטון, פסקל, הגל, דוסטויבסקי, ניטשה, איבסן ופרוסט.
שועלים – הוגים המתבססים על מגוון רחב של התנסויות ואינם מצטמצמים לשיפוט על בסיס רעיון יחיד. לדוגמה: שייקספיר, הרודוטוס, אריסטו, מישל דה מונטן, ארסמוס מרוטרדם, מולייר, גתה, פושקין, אונורה דה בלזק וג'יימס ג'ויס.
בהתייחס לטולסטוי, טוען ברלין כי במבט ראשון נראה שהוא מצליח לחמוק מהגדרה. הוא סבור כי על אף שטולסטוי מדגים כישרונות של שועל – הוא מחזיק באמונה כי על האדם להיות כקיפוד, ובכך יצירתו הפורה כשלעצמה עלולה להיות מטעה. ברלין ממשיך ומשתמש ברעיון זה של טולסטוי כבסיס לניתוח התאוריה של ההיסטוריה שהציג האחרון ברומן "מלחמה ושלום".
ישנם הוגים דוגמת מייקל וולצר, אשר תיארו את ברלין עצמו באופן זהה – אדם היודע דברים רבים, בהשוואה לצרות עולמם של פילוסופים פוליטיים רבים בני זמננו. תלמידו לשעבר של ברלין, הפילוסוף הקנדי צ'ארלס טיילור, כונה בפי ברלין "קיפוד", ואף הודה בכך ברצון בראיון שנערך עמו לאחר זכייתו בפרס טמפלטון (Templeton) בשנת 2007.
ברלין הרחיב את המושג בספרו The Proper Study of Mankind ‏(1997).
השפעה

הספר שהוצג גם על ידי ברלין עצמו כסוג של בדיחה הפך לספר פופולרי למדי ברבות השנים, והרעיון המוצג בו של קיפודים ושועלים משמש כיום כמושג שגור למדי. בשנים האחרונות נכתבו מספר לא קטן של מאמרים וספרים העושים שימוש בהבחנה זו, בעיקר בתחומי הניהול והחדשנות. הוגה מרכזי שעשה שימוש בהבחנה זו הוא פיליפ טטלוק, שטען כי הסיכוי של "שועל" לחזות התפתחויות בהצלחה גבוה מן הסיכוי של מומחה "קיפוד". בישראל קידם את הרעיון של "חשיבה שועלית", ד"ר צבי לניר בספר "פנקס הכיס של השועל" המתבסס אף הוא על הבחנתו של ברלין.
ראו גם

ישעיה ברלין
לב טולסטוי
הערות שוליים

↑  באדגיה של ארסמוס מרוטרדם משנת 1500 מופיע פתגם זה בגרסה הלטינית: Multa novit vulpes, verum echinus unum magnum.
↑  What Role Does Spiritual Thinking Have in the 21st Century?, Interview with Dr. Charles Taylor
↑  Jahanbegloo, Ramin, Conversations with Isaiah Berlin, London: Halban, 2000, עמ' 188
↑  Robert C. Carlson, Invest Like a Fox... Not Like a Hedgehog: How You Can Earn Higher Returns With Less Risk, Wiley, 2007
↑  Stephen Jay Gould, The Hedgehog, the Fox, and the Magister's Pox: Mending the Gap between Science and the Humanities, Harvard University Press, 2011
↑  Expert Political Judgment, Princeton: Princeton University Press
↑  צבי לניר, פנקס הכיס של השועל, מנדלי מוכר ספרים, 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010820225505171 
עטיפת הספר פנקס הכיס של השועל, צבי לניר
פלייסר טכנולוגיות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  נועם בן צבי, זוהר בר יהודה, אופיר למל, עודד פוספלד
 תקופת הפעילות:  אפריל 2015 – הווה (כ־9 שנים) 
 מיקום המטה:  רמת גן 
 משרד ראשי:  לוס אלטוס בקליפורניה; רמת גן
 מוצרים עיקריים:  תוכנה למידע למקבלי החלטות בתחום הנדל"ן
 נשיא:  קובי בן צבי
 מנכ"ל:  נועם בן צבי
 עובדים:  300 (נכון לינואר 2022)
  
 placer.ai
 
פלייסר טכנולוגיות בע"מ, המוכרת במותג Placer.ai, היא חברת תוכנה ישראלית האוספת נתונים על תנועת קונים בחנויות ומנתחת אותם לשם מתן מידע למקבלי החלטות בתחום הנדל"ן המסחרי.
היסטוריה

החברה הוקמה באפריל 2015 על ידי נועם בן צבי (מנכ"ל), זוהר בר יהודה, אופיר למל (CPO) ועודד פוספלד (CTO). החברה אוספת נתוני מיקום ממיליוני טלפונים חכמים באמצעות שלל אפליקציות הפועלות בתיאום. נתונים אלה, על תנועת קונים בחנויות ומאפייניהם, מנותחים באמצעות כלי ביג דאטה של החברה על מנת לספק מידע למקבלי החלטות בתחום הנדל"ן המסחרי: היכן כדאי לפתוח חנות, מה מאפייני הקונים באזור מסוים וכדומה. מטה החברה שוכן בלוס אלטוס שבקליפורניה ומרכז הפיתוח שוכן ברמת גן.
בשנת 2024 הודיעה החברה שחצתה רף של הכנסה חוזרת שנתית (ARR) של 100 מיליון דולר.
היסטוריה > גיוס הון

בגיוס ראשון גייסה החברה ארבעה מיליון דולר.
בינואר 2020 גייסה החברה 12 מיליון דולר.
באפריל 2021 גייסה החברה 50 מיליון דולר.
בינואר 2022 גייסה החברה מאה מיליון דולר לפי שווי של מיליארד דולר, ובכך הפכה לחד-קרן.
ביולי 2024 גייסה החברה 75 מיליון דולר לפי שווי של 1.4 מיליארד דולר.
היסטוריה > פיטורים

בינואר 2025 פיטרה פלייסר 150 עובדים, שהם 18% מכוח האדם בחברה - במטרה להגיע לרווחיות
הערות שוליים

1 2   שגיא כהן, עם שווי צומח — בשוק שמתנהל כמו מערב פרוע: הזינוק המפתיע של פלייסר, באתר TheMarker‏, 14 באוגוסט 2024
↑  הילה חיימוביץ', ‏הסטארטאפ Placer מגייס 4 מיליון דולר, ומוכיח שהמיקום שלכם שווה הרבה כסף, באתר Geektime‏, 25 באוקטובר 2018
↑  הגר רבט, פלייסר מגייסת 12 מיליון דולר בסבב A, באתר כלכליסט, 22 בינואר 2020
↑  אושרי אלקסלסי, ‏אחרי שהשקיע בקלאבהאוס, משקיע מנכ”ל Product Hunt בסטארטאפ הישראלי Placer, באתר Geektime‏, 27 באפריל 2021
↑  מאיר אורבך, יוניקורן נדל"ני: Placer.ai הישראלית גייסה 100 מיליון דולר לפי שווי של מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 12 בינואר 2022
↑  פלייסר הישראלית פיטרה 18% מהעובדים שלה, באתר גיקטיים
תזמורת דיוואן מזרח-מערב

| --- | --- |

תזמורת דיוואן מזרח-מערב בניצוחו של דניאל בארנבוים במהלך חזרה (2005)
 תאריך ייסוד:  1999 
 מייסד:  דניאל בארנבוים  אדוארד סעיד
 מדינה:  ספרד ספרד
 מיקום:  סביליה, ספרד
 מנצח:  דניאל בארנבוים 
 פרסים:  Royal Philharmonic Society Award (Ensemble) 
 www.west-eastern-divan.org
 
תזמורת דיוואן מזרח-מערב היא תזמורת סימפונית רב-תרבותית המקבצת נגנים ממדינות שונות ובפרט יהודים וערבים אשר נוסדה בשנת 1999 על ידי המאסטרו דניאל בארנבוים וידידו אדוארד סעיד.
מטרת התזמורת היא לעודד יצירה משותפת של אמנים ממדינות עוינות בסכסוך הישראלי-ערבי וכן להופיע בכל אותן מדינות, כמו גם במדינות אחרות.
בארנבוים הגדיר את התזמורת כ”פרוייקט נגד בורות” ותיאר את הסיבות להקמתה:

”...[התזמורת הוקמה] משום העובדה שחיוני לאנשים להכיר את האחר, להבין מה האחר חושב ומרגיש, מבלי בהכרח להסכים איתו.”
שמה של התזמורת נגזר משמו של אוסף פואמות בעל אותו שם של יוהאן גתה. בתזמורת מנגנים ישראלים (יהודים וערבים), פלסטינים, לבנונים, סורים, מצרים, איראנים וכן בני לאומים רבים שונים מעבר לסכסוך הישראלי-ערבי ובהם ספרדים. התזמורת מקבלת את חסות ממשלת ספרד וזוכה ממנה לסיוע ותמיכה.
מיזם נוסף שמהווה המשך לתזמורת הוא אקדמיית ברנבוים-סעיד.
הופעות והישגים בולטים

התזמורת יוצאת לסיבוב הופעות מדי שנה והופיעה באירועים רבים לאורך השנים.
בין האירועים הבולטים ניתן לציין את הופעתה בפני בנדיקטוס השישה עשר (2012), את פסטיבל הפרומס (מספר פעמים), כאשר במהלך פסטיבל הפרומס 2012 הייתה התזמורת הראשונה מאז 1942 לבצע את כל תשע הסימפוניות של בטהובן בפסטיבל זה.
כמו כן התזמורת זכתה בפרס פרמיום אימפריאלה מטעם קיסרית יפן, בשנת 2007.

הסרט הדוקומנטרי "ידיעה היא ההתחלה" שנעשה על התזמורת זכה בפרסים רבים, ובהם פרס אמי הבינלאומי (The International Emmy Award) לסרט דוקומנטרי.
הערות שוליים

↑  Bridging the gap, part two ראיון בגרדיאן הבריטי עם ד. בארנבוים אודות תזמורת דיוואן
↑  הודעה רשמית בדבר הופעת תזמורת דיוואן בפני באפיפיור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313210905171  PLWABN: 9810613288605606  BIBSYS: 9066940  BnF: cb150309526 (data)  GND: 5571135-2  ISNI: 0000 0000 9296 7622  LCCN: no2006036089  MusicBrainz: a0866859-b547-4146-9035-46509a4d861c  SUDOC: 129555460  VIAF: 136421416   WorldCat (עם VIAF): 136421416
קלונימוס זאב ויסוצקי

| --- | --- |

 לידה:  8 ביולי 1824 זאגר, ליטא 
 פטירה:  24 במאי 1904 (בגיל 79) מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 
קלונימוס זאב ויסוצקי בספר מופת לרבים
לוחית תרומה מנחושת לזכר התורמים שיף וקלונימוס זאב ויסוצקי. מוצבת בבניין הטכניון הישן
קלונימוס (קלמן) וולף (זאב) ויסוצקי (בכתיב היידי, שנהג בזמנו: וויסאָצקי; ברוסית: Вульф Янкелевич (Калман-Вольф, Калонимус Вольф) Высоцкий; ‏ 8 ביולי 1824 – 24 במאי 1904, מוסקבה), מייסד חברת תה ויסוצקי, נדבן יהודי ועסקן בתנועת חובבי ציון ברוסיה.