stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלקיקים מובחנים ובלתי מובחנים

מערכת אחת בשני זמנים שונים.

חלקיקים בלתי מובחנים: בין החלקיקים הלבנים לבין עצמם לא ניתן להבדיל. למשל אם נתבונן בחלקיק העליון משמאל באיור השמאלי, לא נדע לאן פנה והיכן הוא בזמן שמוצג באיור הימני.

לעומתם, חלקיקים מובחנים הם חלקיקים שניתן להבחין ביניהם. למשל, מכיוון שיש רק חלקיק כחול אחד במערכת שבאיורים, נוכל לדעת איפה הוא בכל זמן.
כאשר דנים במערכת של N חלקיקים זהים יש להפריד לשני מקרים: חלקיקים מובחנים וחלקיקים בלתי-מובחנים.
חלקיקים בלתי-מובחנים – במכניקת הקוונטים הם חלקיקים אשר עקרונית לא ניתן להבדיל ביניהם והם מוגדרים רק בסקלות קוונטיות.
חלקיקים מובחנים – חלקיקים שניתן להבדיל ביניהם, ולהתחקות אחר ההתפתחות בזמן של כל אחד ואחד מהם.
היכולת להבחין בין חלקיקים היא תכונה יסודית של המערכת, אשר קובעת כיצד יש לספור מצבים מיקרוסקופיים. בפיזיקה קלאסית (וכן באינטואיציה שלנו) חלקיקים תמיד מובחנים. לכן, גם אם נבחר לא להבחין ביניהם (לדוגמה: הוצאת כדורים זהים משק) הסטטיסטיקה היא של חלקיקים מובחנים כי תמיד נוכל לבחור לצבוע אותם בצבע שונה או לתייג כל אחד בתווית אחרת. בפיזיקה קוונטית, לעומת זאת, חלקיקים זהים הם בלתי מובחנים בהגדרה, כגון: חלקיקים אלמנטרים, חלקיקים תת-אטומים, אטומים ומולקולות. קיימות תכונות אינהרנטיות באמצעותן ניתן להבדיל בין חלקיקים גם בפיזיקה קוונטית והן: מסה, מטען וספין. זאת, לעומת תכונות דינמיות, כגון: מיקום, תנע ואנרגיה, שמאפשרות הבחנה בפיזיקה הקלאסית, אך לא בפיזיקה הקוונטית.
רקע פילוסופי

בתום המאה ה-17 התנהל ויכוח בין הפילוסוף גוטפריד וילהלם לייבניץ לבין סמואל קלארק (תלמידו של ניוטון). על פי התפיסה הניוטונית העולם מורכב מאינספור חלקיקים זהים בתכונותיהם הנמצאים במקומות שונים בחלל וכל חלקיק שומר על זהותו העצמית ונותר הוא עצמו במשך התהליכים בו משתתף (נציין כי הזהות העצמית היוותה מונח בסיס במכניקה קלאסית). לייבניץ, לעומת זאת, התנגד לקיומם של חלקיקים זהים ולכך טענות לוגיות הנובעות מתפיסה פילוסופית דתית. טענתו היא כי האל בורא את הטוב ביותר מבין העולמות האפשריים. חרף זאת, אין סיבה מספקת שהאל יבחר לשים אטום אחד במקום מסוים על פני האחר אם הם זהים ובעלי אותה השפעה. ולכן, לדידו אין זה ייתכן כי האל יברא שני חלקיקים זהים בדיוק וכתוצאה מכך טען כי אטומים זהים לא קיימים. תורת הקוונטים עוקפת את טענתו של לייבניץ בדרך נאה ומחוכמת ומפרה את תכונת הזהות העצמית של חלקיקים.
תיאור במכניקת הקוונטים

חלקיקים שונים כגון פרוטון ואלקטרון ניתנים להבחנה. לכן, ניתן יהיה לכתוב עבורם מצב מקום בשלושה ממדים: |{\overrightarrow {r_{p}}},{\overrightarrow {r_{e}}}\rangle . אולם, עבור חלקיקים בלתי מובחנים המצב שונה כיוון שלא ניתן להבדיל בניהם. לאחר החלפתם המצב הפיזיקלי לא השתנה, כלומר נותרנו באותו מצב קוונטי עד כדי פאזה, ולכן אם נבצע מדידת מקום ונמצא כי קיים חלקיק אחד במיקום  x_{1} וחלקיק אחר ב-  x_{2},מפני שהם חילופיים – לא נדע מי זה מי. קרי, לאחר המדידה ייתכן ומצב המיקום הוא:  |{x_{1}},{x_{2}}\rangle  או  |{x_{2}},{x_{1}}\rangle  או צירוף ליניארי (סופרפוזיציה) של המצבים הללו. עבור הסופרפוזיציה ניתן להראות כי קיימות רק שתי אפשרויות:
מצב סימטרי (s):  |{x_{1}}{x_{2}}\rangle _{s}={\frac {1}{\sqrt {2}}}\left[|{x_{1}}{x_{2}}\rangle +|{x_{2}}{x_{1}}\rangle \right]. במצב זה החלפת החלקיקים כלל לא משנה, ולכן: \Psi _{+}({\overrightarrow {r_{1}}},{\overrightarrow {r_{2}}})=\Psi _{+}({\overrightarrow {r_{2}}},{\overrightarrow {r_{1}}}).
מצב אנטי סימטרי (a):  |{x_{1}}{x_{2}}\rangle _{a}={\frac {1}{\sqrt {2}}}\left[|{x_{1}}{x_{2}}\rangle -|{x_{2}}{x_{1}}\rangle \right]. במצב זה החלפת החלקיקים הופכת את הסימן, ולכן: \Psi _{-}({\overrightarrow {r_{1}}},{\overrightarrow {r_{2}}})=-\Psi _{-}({\overrightarrow {r_{2}}},{\overrightarrow {r_{1}}}).
כאשר המקדם  {\frac {1}{\sqrt {2}}} דואג לנרמול המצב.
למעשה בעולם קוונטי בשלושה ממדים ניתן לסווג את החלקיקים בטבע לשני סוגים בעלי התנהגות סטטיסטית שונה (משפט ספין-סטטיסטיקה):
בוזונים: בעלי פונקציית גל סימטרית (דהיינו, מצב סימטרי). ביניהם נמנים בין היתר:פוטונים, גלואונים, פונונים, הליום-4 וכל המזונים. עבור חלקיקים אלו הספין הוא מספר שלם.
פרמיונים: בעלי פונקציית הגל האנטי-סימטרית. ביניהם נמנים בין היתר: אלקטרונים, חלקיקי הנייטרינו, הליום-3, קווארקים ופרוטונים. עבור חלקיקים אלו הספין הוא מספר חצי שלם (במילים אחרות, כפולה אי-זוגית של חצי).
יצוין כי במערכת בשני ממדים קיימים גם אניונים (anyons) להם תכונות פחות מגבילות מאשר לבוזונים ולפרמיונים.
תכונות בפיזיקה הסטטיסטית

פיזיקה סטטיסטית מסתמכת על חישובי הסתברות עבורם חשוב מאוד להבדיל בין חלקיקים מובחנים לבין חלקיקים בלתי מובחנים:
התפלגות הסיכויים המתאימה לחלקיקים מובחנים היא התפלגות מקסוול-בולצמן.
לבוזונים זהים הסתברות גבוהה יותר להימצא באותו מצב קוונטי מאשר לחלקיקים מובחנים (דוגמה לכך היא "עיבוי בוז-איינשטיין"), והתפלגות הסיכויים המתאימה היא התפלגות בוז-איינשטיין.
לעומת בוזונים, פרמיונים זהים לעולם לא נמצאים באותו מצב קוונטי, עובדה זו מוכרת כעקרון האיסור של פאולי, והתפלגות הסיכויים המתאימה היא התפלגות פרמי-דיראק.
כאשר מדובר בחלקיקים בלתי-מובחנים, פעולה רגילה בפיזיקה הקלאסית כמו מספור החלקיקים (למשל, "חלקיק 1" ו"חלקיק 2") היא חסרת משמעות, היות שבעת החלפת המספרים של החלקיקים, הפיזיקה של המערכת לא משתנה. למשל, באיור הסמוך (וראו טבלה להלן), המצב הקוונטי של חלקיקים 1 ו-3 זהה, ולכן החלפה בין המספרים היא חסרת משמעות. יתרה מכך, אין אפילו חשיבות להחלפה בין שמות החלקיקים 2 ו-1, מכיוון שמצב המערכת יוותר כפי שהוא.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מספר קוונטי | מספר קוונטי | מספר קוונטי |  |
| nx | ny | nz | שם החלקיק |
| 19 | 65 | 1 | 1 |
| 2 | 18 | 5 | 2 |
| 19 | 65 | 1 | 3 |
תכונות בפיזיקה הסטטיסטית > דוגמה

לשם המחשה, ניעזר בפונקציית חלוקה הקנונית:  Z(\beta )=\sum _{s}\exp(-{\tfrac {\epsilon _{s}}{k_{B}T}}), כאשר המערכת מצומדת לאמבט תרמי בטמפרטורה  T ולמצב מיקרוסקופי של המערכת, s, יש אנרגיה  \epsilon _{s}.
עבור חלקיקים מובחנים, האנרגיה של המערכת היא סכום האנרגיות החד חלקיקיות, ולכן פונקציית החלוקה מקיימת:  Z_{\mathrm {total} }=\left(Z_{\mathrm {single} }\right)^{N} .
עבור חלקיקים בלתי מובחנים, בגבול אכלוס דליל (כלומר כאשר יש מעט חלקיקים ביחס למספר רמות האנרגיה כך שהסיכוי למציאת שני חלקיקים באותה רמה נמוך): Z_{tot}={\frac {\left(Z_{\mathrm {single} }\right)^{N}}{N!}}.
דוגמה בה ההבחנה בין חלקיקים מובחנים ובלתי מובחנים חשובה היא בחישוב פונקציית החלוקה הקנונית הכוללת (Ztotal) של גז אידיאלי מונואטומי בעל N חלקיקים (בקופסה). הפתרון הנכון הוא הפתרון של גיבס (ראה פרדוקס גיבס) המניח כי החלקיקים בלתי מובחנים (במצבים קוונטים שונים). הפתרון התקין לוקח בחשבון את חוסר המשמעות להחלפה בין החלקיקים ולכן מחלק את הפתרון השגוי במספר האפשריות לסידור החלקיקים- N!. כלומר, לא נוכל לרשום שפונקציית החלוקה הכוללת היא:  Z_{\mathrm {total} }=\left(Z_{\mathrm {single} }\right)^{N}, אלא:  Z_{\mathrm {total} }={\frac {(Z_{single})^{N}}{N!}}.
כאשר קיימים חלקיקים שבנוסף הם בעלי אותו מצב קוונטי צריך לכפול את פונקציית החלוקה הקנונית פי מספר הפרמוטציות, p, בין החלקיקים אשר באותו מצב מצב קוונטי, כלומר: Z_{\mathrm {total} }={\frac {(Z_{single})^{N}}{N!/p}}.
ראו גם

עקרון האיסור של פאולי
סימון דיראק
פיזיקה סטטיסטית
פרמיון
בוזון
פרדוקס גיבס
אינטראקציית שחלוף
התפלגות פרמי-דיראק
משפט ספין-סטטיסטיקה
לקריאה נוספת

יואב בן-דב, תורת הקוונטים – מציאות ומסתורין, תל אביב: דביר, הוצאה לאור בע"מ, 1997.
.J.Griffiths, Introduction To Quantum Mechanics, United Kingdom: Cambridge Universiversity Press,Third edition, 2018
מספור חלקיקים זהים
טפסות

טפסות מפלדה
טפסות הן תבנית שלתוכה יוצקים בטון. תפקידן לתמוך בבטון הנוזלי ולשמור על צורתו בזמן היציקה, עד אשר הבטון יתמצק ויהיה חזק דיו לשאת את משקלו באופן עצמאי. פרק זמן זה נמשך בדרך כלל 24 שעות. לאחר שהבטון מתמצק, מפרקים את הטפסות.
טפסות יכולות להיות לוחות או קרשי עץ, תבניות פלדה וקיימים גם חומרים אחרים בהם משתמשים, כגון פח מכופף, פלסטיק ואפילו קרטון (נהוג ביציקה של עמודי בטון עגולים). לעיתים, חלק מהטפסות הם למעשה רכיבי בטון אחרים, כגון יציקה קודמת, לבני בטון או לבנים מסוגים אחרים. בתקרת צלעות לדוגמה, משמשות לבני איטונג כחלק מהטפסות התחתונות של התקרה. סוג הטפסות בהן משתמשים ליציקה כלשהי נבחר לפי כמה שיקולים:
מורכבות הצורה הרצויה של הבטון.
מידת החזרתיות של הצורה. אם מדובר בצורת יציקה אשר חוזרת על עצמה פעמים רבות במבנה, או אפילו במבנים אחרים, רצוי להשתמש בתבניות פלדה המיוצרות במיוחד, בהן ניתן להשתמש פעמים רבות. בנייה מסוג זה נקראת בנייה מתועשת.
עלות כוח האדם העוסק בטפסנות - אם כוח האדם זול יחסית, משתלם יותר כלכלית לבנות טפסות עץ ולפרקן, במקום להשתמש בטפסות יקרות מפלדה. מסיבה זו, ברוב אתרי הבנייה בישראל, משתמשים בטפסות עץ.
סוג הטקסטורה הרצויה לבטון. אם הבטון אמור להישאר חשוף, טקסטורת הטפסות תהפוך לתשליל (נגטיב) טקסטורת הבטון.
בסגנון הבנייה הברוטליסטי, בו הבטון נשאר חשוף, יש משמעות רבה לבחירה של הטפסות. אם מדובר בטפסות עץ, כיוון הקרשים ואורכם נראה אחר כך על גבי הבטון ולכן נבחר בקפידה.
מלבד מתן צורה לבטון, על הטפסות לעמוד בלחץ הבטון, השואף להישפך כלפי חוץ. מסיבה זו, כחלק מעבודת הטפסנות, בונים תמיכות המונעות מהטפסות להתפרק לאחר יציקת הבטון לתוכן. תמיכות אלה יכולות להיות מוטות אלכסוניים (כמו בתמונה) או מוטות פלדה קצרים המחברים את הלוחות דרך חלל היציקה ונמתחים כאשר הלוחות נלחצים כלפי חוץ (לאחר מכן הם נשארים בתוך הבטון הקשה).
פעמים רבות קורה, שהטפסות לא נבנו היטב, ולכן, הקרשים נבקעים מלחץ הבטון. לעיתים, שלדת העץ צפה למעלה ואז הבטון פורץ מתחת. במקרים אלו, כסף רב מתבזבז, הן עלות הבטון והן שעות עבודה רבות יורדות לטמיון.
טפסן

טפסן בעבודתו על הפיגום
טפסן הוא עיסוק במסגרת מקצועות הבנייה, של אומנים המוכנים לטפס ולטפל בצריחים של כנסיות. בהרחבה, לעיתים מתייחסים גם לכל עובד העובד על פיגומים גבוהים ואחראי על יציקות באזורים אלה של הבניין.
טפסנים עובדים באמצעות סולמות ופיגומים בצריחים של כנסיות, ארובות תעשייתיות, מגדלי קירור, מגדלי שעון וכו'.
הם עובדים עם אמצעי בטיחות שאמורים להבטיח כי הם לא ייפלו מן הגובה הרב בו הם עובדים. בשלב הראשון, מאבטחים את הסולמות והפיגומים עליהם עובדים הטפסנים. בשלב הבא, מוסדר מושב מיוחד לטפסן, עשוי לוח עץ, עליו הוא יכול להניע את עצמו. במקרים אחרים נעשה שימוש בציוד לגלישת מצוקים, שהוא קל יותר מכיסא הטפסן.
חוק המספרים הקטנים (פסיכולוגיה)

חוק המספרים הקטנים (באנגלית: Law of small numbers) או עריצות המספרים הקטנים היא תופעה פסיכולוגית לפיה מתרחשת שגיאת דגימה באופן לא-מודע ונוצרת אשליה כאילו המקרה הכללי מתנהג כמו מקרים פרטיים ספורים. קבלת מסקנה על סמך מספר קטן של מקרים, שאינם בהכרח מייצגים את הכלל, עלולה להיות שגויה, ואף לייצר סטריאוטיפים.
הסבר פסיכולוגי > ביצוע הכללה חפוזה

אנשים מחפשים סיבתיות באופן מודע ולא-מודע גם במקומות שבהם איננה בהכרח קיימת, ולכן גם אם יש מספר מועט של מקרים ואם המדגם קטן מדי, עדיין קיימת נטייה לבצע חישובי מתאם. זהו כשל לוגי הקרוי הכללה חפוזה.
הסבר פסיכולוגי > תופעה הנובעת ממדגם לא מייצג

מחקרים בזיכרון אנושי מראים שיש למוח האנושי קושי להחזיק בו זמנית מספר רב של פרטים בזיכרון העבודה, ושאדם ממוצע יכול לזכור בתודעתו כ־7 פריטים בלבד. כאשר אדם נדרש לתת הערכה לגבי קיומה של תופעה הוא מנסה לדלות מהזיכרון לטווח ארוך כמה שיותר מקרים שיתאימו או שיפריכו את התופעה שאותה הוא מנסה להעריך. פריטים אלו עוברים אל זיכרון העבודה לעיבוד נוסף. אולם נראה שעיבוד זה יוכל להתבצע על סמך מספר פריטים נמוך במיוחד שאינו מייצג את כלל המקרים אליהם האדם נחשף בעברו.
קבלת החלטות ממדגם לא מיצג בגלל מספר קטן של נתונים היא שגויה. במקרים רבים בהתפלגות יהיו יותר ערכים קיצוניים ללשני הקצוות ופחות ערכים במרכז בהשוואה למדגם גדול המתאים לחוק המספרים הגדולים. בחינת השערה עלולה להביא לשתי מסקנות סותרות.
דניאל כהנמן מביא בספרו דוגמה של מספר תלמידים קטן בכיתה. תלמידים בבתי ספר שמגיעים להישגים גבוהים עם מספר תלמידים קטן בכיתה מצליחים יותר מתלמידים בבתי ספר עם מספר תלמידים גדול בכיתה אבל אם בודקים בתי ספר שבהם הישגים נמוכים גם שם שיעור בתי הספר עם מספר תלמידים קטן בכיתה גבוה יחסית.
הסבר פסיכולוגי > תופעה הנובעת ממדגם לא מייצג > בולטות

מחקרים בזיכרון אנושי מראים שקל יותר לזכור אינפורמציות עם בולטות כלשהי מאשר אינפורמציה שגרתית. למשל, קל יותר לזכור את הנהיגה בה כמעט עשינו תאונה, מאשר כל נהיגה אחרת. כך לצורך אומדן תופעה המוח ישלוף אל זיכרון העבודה שלו את המקרים הבולטים - אולם אלו כמעט תמיד לא יהיו המקרים הנפוצים - ומכאן ההטיה של מדגם לא מייצג.
הסבר פסיכולוגי > תופעה הנובעת ממדגם לא מייצג > אחרוניות

יש יתרון לפריטים מאוחרים. קל יותר לזכור ולתת חשיבות למה שקרה לאחרונה מאשר לדברים שהתרחשו בעבר. האירועים האחרונים לא בהכרח מייצגים את כלל ההתרחשויות הרלוונטיות וייתכן והם מקריים.
הסבר פסיכולוגי > תופעה הנובעת ממדגם לא מייצג > הטיה סטטיסטית מקרית

אף אם הפריטים הבודדים שהגיעו אל זיכרון העבודה היו נדגמים אקראית לגמרי מכלל המקרים הקיימים בזיכרון לטווח ארוך (ללא קשר לבולטות או לאחרוניות שלהם) – עדיין היה סיכוי להטיה עקב תופעה סטטיסטית בה ככל שהמדגם קטן יותר כך יש סיכוי להגיע למתאם גבוה במקרה. נראה כאילו המוח מחשב מתאם אך אינו בודק את המובהקות הסטטיסטית שלו.
ראו גם

חוק המספרים הקטנים
לקריאה נוספת

דניאל כהנמן, לחשוב מהר לחשוב לאט, פרק 10: חוק המספרים הקטנים, עמודים 125-135, מטר הוצאה לאור וכנרת, זמורה-ביתן דביר - מוצאים לאור בע"מ 2021
הערות שוליים

↑  דניאל כהנמן, לחשוב מהר לחשוב לאט, פרק 10: חוק המספרים הקטנים, עמודים 125-135, מטר הוצאה לאור וכנרת, זמורה-ביתן דביר - מוצאים לאור בע"מ 2021
חרסי גבעון

פקסימיליית ידית ועליה הכתובת "גבען גדר אמר[י]/הו"
חרסי גִּבְעוֹן הם קבוצה של 61 ידיות של קנקני יין, שעליהן כתובות בעברית, אשר נמצאו בשפכים שסתמו את מפעל המים הקדום בתל גבעון שבבנימין.
הכתובות מתוארכות למאה השישית לפני הספירה, ומוזכרים בהן בכתיב חסר שמות שונים של יישובים, משפחות ואנשים מסביבת העיר המקראית גִּבְעוֹן, ובהם שמה של גבעון עצמה, באופן שחיזק את זיהוי התל שבכפר אלג'יב עם גבעון המקראית.
בין שמות האנשים הנזכרים בחרסים מופיעים "עזריהו", "אמריהו", "חנניהו" ו"נרא" (צורה מקוצרת של "נריהו", כאשר "נר" היה אחד מראשי שבט בנימין).
בכתובות רבות מבין החרסים נזכר לצד שמה של "גבען" השם "גדר" (בכתיב מלא – גְדוֹר). שם זה נזכר בתנ"ך הן כשמו של אחד מראשי שבט בנימין, והן כשם יישוב בנחלת שבט בנימין. שם קדום זה השתמר בשם ח'רבת אל־ג'דירה שמדרום־מזרח לתל גבעון, הבנוי על תל עתיקות.
כתובות נבחרות

גבענ.גדר.עזריהו
גבענגדראמריהו
גבענ.דמלא.שבאל
חנניהו.נרא
גבענלגדרלחננ[יהו]
גבענ.גדרחנניהונרא
הערות שוליים

↑  ספר דברי הימים א', פרק ח', פסוק ל"א; ספר דברי הימים א', פרק ט', פסוק ל"ז.
↑  ספר דברי הימים א', פרק י"ב, פסוק ח'.
↑  על פי שמואל אחיטוב, אסופת כתובות עבריות, הוצאת מוסד ביאליק, 1992, עמ' 111-108.
חמדת (יישוב)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: ערבות הירדן
גובה ממוצע: ‎146 מטר
תאריך ייסוד: 1979
תנועה מיישבת: אמנה
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 361 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎5.2% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון השומרון מוגדלת) חמדת(למפת צפון השומרון רגילה) חמדת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמדת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמדת32°15′10″N 35°31′41″E﻿ / ﻿32.2527084773049°N 35.5279984899663°E﻿ / 32.2527084773049; 35.5279984899663  heמפת היישובים של מועצה אזורית ערבות הירדן (in English: Bik'at HaYarden Regional Council) באדום - חמדת בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

מבט מן האוויר. (ויקיאוויר)
חֶמְדָּת היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי בצפון בקעת הירדן, על ציר אלון, השייך למועצה אזורית בקעת הירדן. היישוב נקרא על שם חמדת, אחד מגיבורי סיפוריו של ש"י עגנון.
גאוגרפיה

חמדת ממוקמת בחלקו הצפוני העליון של רכס כפיפת שכבות הקירטון שבשיפוליו המזרחיים של רכס הרי השומרון. מול חמדת, בעבר הירדן המזרחי נשפך נחל יבוק אל הירדן, דבר אשר העניק לה את שמה הראשון "יבוק". מחמדת מזרחה יוצאים שני נחלים: תלכיד ופיראן.
היסטוריה

היישוב הוקם לראשונה בשנת 1979 כהיאחזות נח"ל בשם נח"ל יבוק, על פי החלטת ועדת השרים להתיישבות מיוני 1979. לאחר כשנה הוסב שם המקום ל"חמדת".
המקום הוחזק במשך מספר שנים על ידי גרעינים של המחנות העולים, השומר הצעיר ותנועת הצופים, אך שררו בו תנאים קשים ובמשך מספר שנים התגוררו החיילים באוהלים, מפני שהסוכנות לא האמינה שניתן לאזרח את המקום והממשלה נתנה באותה עת עדיפות להתנחלויות בגב ההר. לאחר 4 שנים, בשנת 1983, הובאו להיאחזות קרוואנים חדשים.
בספטמבר 1987 אוזרח המקום כטרום קיבוץ של התק"ם, אך בעקבות הקשיים, עזבו המתיישבים את היישוב תוך זמן קצר, והוא שב להיות היאחזות נח"ל ביולי 1989. במשך שנים שימש המקום כבסיס היאחזות לגרעיני נח"ל.
בשנת 1997, בעזרת ארגון אמנה, הוקמה במקום מכינה קדם צבאית בשם "חמדת יהודה". תחילה הצטרפה ליישוב משפחה אחת בלבד, אולם אט-אט הצטרפו משפחות נוספות.
היישוב חמדת ממוקם קרוב למחנה פלס, בו עוברים חיילי חטיבת כפיר את הטירונות.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 3165, 24 בפברואר 1985, עמ' 1492
1 2  יאיר דאר, לנו המגל הוא החרב 2, 1992, עמ' 115-117
↑  שמעון וייס, שלש האחזויות נח"ל של התנועה הקיבוצית המאוחדת, דבר, 24 במאי 1981
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007398926105171
חמישיית דג השמך
ביצועים

אף כי היא התקבלה בביקורות מעורבות בקרב אנשי מקצוע, חמישיית דג השמך הפכה תוך זמן קצר מעת צאתה לאור לאחת היצירות הפופולריות והידועות ביותר של שוברט. ביצועים רבים שלה הוקלטו לאורך השנים, והיא שימשה גם בסיס לסרטו התיעודי של כריסטופר נופן מ-1969, המתעד ביצוע של היצירה בלונדון על ידי יצחק פרלמן בכינור, פנחס צוקרמן בוויולה, ז'קלין די פרה בצ'לו, בעלה, דניאל בארנבוים, בפסנתר וזובין מהטה בקונטרבס. הסרט, המתעד גם ראיונות וקטעים מן החזרות, התפרסם מאוד כמופת לסרט תיעודי בתחום המוזיקה הקלאסית. לקראת סוף המאה העשרים נפוצים גם ביצועים של חמישיית דג השמך בכלים אותנטיים.
חמסה חמסה

"חמסה חמסה" הוא סינגל של הזמרת הישראלית עדי ביטי, אשר יצא לאור ב-25 באוקטובר 2020.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי עדי ביטי, עומרי 69 סגל והוד "BEMET" מושונוב, והוא מכיל בתוכו את סגנונות הפופ והטראפ. בשיר, על פי דברי מאקו, עוסקת ביטי ב"תחושת 'העין הרעה' שעשו ועושים לה בתור זמרת מוכרת שהתפרסמה בגיל צעיר".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר הופק על ידי טל הנדלסמן, בוים על ידי אדם דויטש ופורסם בערוץ היוטיוב של ביטי בסמוך לצאת הסינגל עצמו. בקליפ נראית ביטי במקומות שונים, תוך שהיא מחליפה תלבושות שונות (רובן מינימליות) למשך הקליפ, לצד רקדנים המלווים אותה ואישה עירומה ממוצא אסייתי, שגופה משמש כמגש ממנו אוכלים מנות סושי. תוך פחות מיממה, הגיע הקליפ ללמעלה מחצי מיליון צפיות והתברג במקום הראשון ברשימת "הסרטונים החמים" של יוטיוב.
וידאו קליפ > דיון ציבורי

הקליפ עורר עניין בשל תוכנו המיני. חברת הכנסת תהלה פרידמן מתחה ביקורת על תוכנו של הקליפ בציוץ טוויטר, בו כתבה: ”"גם נשים יכולות לחזק את תרבות האונס. עובדה. עדי ביטי. אני יודעת שהמטרה הייתה שנצייץ ונדבר על זה, תאמינו לי שהייתי מעדיפה לא לתת לה את התענוג. אבל אני יודעת שהילדים שלי יראו את זה בכל מקרה. זו לא תרבות. לא אמנות. זאת סכנה ברורה ומיידית עבורינו ועבור הבנים והבנות שלנו. להיפגע ולפגוע. מחליא"”. ביטי הגיבה לפרידמן ואמרה כי "אנשים בלי עבודה, בלי יכולת קיום, מפעלי חיים של אנשים קורסים – והגברת תהלה בזה עוסקת. מסתבר שיש הרבה זמן פנוי בכנסת". כיוון שהתראיינה והגיבה ללא אישור דובר צה"ל, היא נשפטה ונגזרו עליה חמישה ימי מחבוש על תנאי. העיתונאית יסמין לוי מתחה ביקורת על גישתה של פרידמן ועל תגובת צה"ל.
גם מבקרי מוזיקה ביקרו את הקליפ, ותיארוהו כ"סרט פורנוגרפי" המתאים באופיו לקהל הילדים והנוער. לעומתם יצאה קורין גדעון להגנתה של ביטי.
ביקורת

לצד המחלוקת על הווידאו קליפ הנלווה לו, השיר ספג גם ביקורת מוזיקלית. מתן שרון הגדיר את סגנון השיר ב-Time Out ישראל כ"אריאנה גרנדה מעלי אקספרס" וטען כי "הטראפ-פופ הישראלי החקייני מיצה את עצמו ומת". באופן דומה, דודי פטימר ממעריב אונליין תיאר את השיר כ"נועה קירל לעניים" ואמר כי "השיר חרא. בעצם זה אחד משירי הפופ הגרועים שביטי הוציאה, גם מבחינת הטקסט המטופש שמתיימר ללא לאות להשתמש בסלנגים עכשוויים ללא שום משמעות, 'בשר' או עניין, השירה של ביטי גרועה וטכנית מדי והלחן? ובכן, נשמע כמו גרסת 'מיליון דולר' (של נועה קירל) לעניים". מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי הגדיר את השיר כ"תפארת הרע", וכ"חד־ממדי, דליל, פלקטי, רדוד, שטחי". באתר "וואלה!" תוארה היצירה כ"שיר מאוד גרוע עם קליפ נוראי".
הערות שוליים

↑  עדי ביטי - חמסה חמסה, באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2020
↑   עדי ביטי - חמסה חמסה (Prod. by 69 & BEMET) | Adi Bity - Hamsa Hamsa, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:25)
↑  רן בוקר, הקליפ של עדי ביטי - והסערה, באתר ynet, 26 באוקטובר 2020
↑  לינוי משעלי, ‏ילדה בכלוב: עדי ביטי היא ממש לא הבעיה, באתר "סרוגים", 26 באוקטובר 2020
↑  - ערוץ 7, קליפ חדש של עדי ביטי מעורר סערה, באתר ערוץ 7, 26 באוקטובר 2020
↑   ציוץ של תהלה פרידמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
↑  "אני לא מתרגשת": עדי ביטי מגיבה לביקורת הקשה, באתר "סרוגים", 26 באוקטובר 2020
↑  סערת הקליפ: זה העונש שקיבלה עדי ביטי מצה"ל, באתר "סרוגים", 27 באוקטובר 2020
לילך שובל, סערת הקליפ: עדי ביטי נשפטה בצה"ל, באתר ישראל היום, 27 באוקטובר 2020
סערת הקליפ של עדי ביטי: הזמרת מסתבכת עם צה"ל, באתר ‏מאקו‏, 27 באוקטובר 2020
↑  יסמין לוי, בסאגת עדי ביטי, צה"ל אוכל את הדייסה שבישל, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2020
↑  רז ישראלי, עדי ביטי בתגובה לסערה: "נגמרה הקורונה?", באתר ישראל היום, 26 באוקטובר 2020
נירית צוק, מוטרדים מהקליפ של עדי ביטי? האדישות של הילדים יותר מדאיגה, באתר ynet, 27 באוקטובר 2020
↑  יפעת הללי אברהם, ‏"מה שמעודד אונס זה דורות על גבי דורות", באתר ‏מאקו‏, 29 באוקטובר 2020
↑  מתן שרון, חמסה עלינו: אף אחד לא רוצה אריאנה גרנדה מעלי אקספרס, באתר Time Out ישראל, 27 באוקטובר 2020
↑  דודי פטימר, ‏חם באוזן: השיר החדש של עדי ביטי נשמע כמו נועה קירל לעניים, באתר מעריב אונליין, 27 באוקטובר 2020
↑  יוסי חרסונסקי, עדי ביטי, חמסה חמסה, באתר "יוסמיוסיק"
↑  מיתר שליידר פוטשניק‏, לא יעזור בית דין. גם עם ביריות עדי ביטי לא תהיה רבע מביונסה, באתר וואלה, 30 באוקטובר 2020
חבר המדינות

ערך זה עוסק בארגון שמכונה בטעות "חבר העמים" וכולל 9 מדינות דוברות-רוסית. אם התכוונתם לשלטון הסובייטי שכלל 15 מדינות דוברות-רוסית, ראו .
| --- | --- |

 
 דגל חבר המדינות
 תחום:  ארגון אזורי
 שפה רשמית:  רוסית
 מטה הארגון:  מינסק: רחוב קירבה 17 מוסקבה: גדת סופייסקאיה 34 מבנה 1 סנקט פטרבורג: ארמון טבריצ'סקי
 מייסדים:  הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית 
 חברים:  חברות מלאות: אוזבקיסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן אזרבייג'ן ארמניה ארמניה בלארוס בלארוס טג'יקיסטן טג'יקיסטן מולדובה מולדובה קזחסטן קזחסטן קירגיזסטן קירגיזסטן רוסיה רוסיה  חברה נלווית: טורקמניסטן טורקמניסטן משקיפות: מונגוליה מונגוליה  פרשו: אוקראינה אוקראינה גאורגיה גאורגיה
 יושב ראש:  טורקמניסטן גורבנגולי ברדימוחמדוב
 מזכיר כללי:  רוסיה סרגיי לבדב
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־33 שנים)
 e-cis.info
 קואורדינטות:  60°30′N 102°48′E﻿ / ﻿60.5°N 102.8°E﻿ / 60.5; 102.8
 he
 
בירוק כהה חבר המדינות, בירוק בהיר מדינה נילוות (טורקמניסטן)
מפגש ראשי המדינות החברות בחבר המדינות בסוצ'י, 2017
הבנק הבין מדינתי של חבר המדינות העצמאיות
סמל המטה ללוחמה בטרור של חבר המדינות העצמאיות
חבר המדינות או בתרגום מדויק חבר המדינות העצמאיות (בראשי תיבות: חמ"ע; ברוסית: Содружество Независимых Государств,‏ СНГ; באנגלית: Commonwealth of Independent States,‏ CIS, בבלארוסית: Член Незалежных Дзяржаў; לעיתים משתמשים בשם "חבר העמים", אך זוהי טעות) הוא ארגון המאגד 9 מדינות דוברות-רוסית, מתוך 15 מדינות ברית המועצות לשעבר, שהיו כלולות בברית המועצות וזכו לעצמאות ושלטון חופשי לאחר התפרקות השלטון הסובייטי.
בחבר המדינות חברות רוסיה, בלארוס, מולדובה, קירגיזסטן, קזחסטן, אוזבקיסטן, טג'יקיסטן, ארמניה ואזרבייג'ן.
הארגון אינו כולל את המדינות הבלטיות - ליטא, לטביה ואסטוניה, שהעדיפו להיות חברות באיחוד האירופי ולא רצו כל קשר עם רוסיה. גאורגיה הייתה חברה בחבר המדינות ופרשה פורמלית ב-17 באוגוסט 2009. טורקמניסטן היא "חברה נלווית" משנת 2005, ואוקראינה הייתה "חברה בפועל", עד לפרישתה מן הארגון אחרי סיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה ב-2014, ומאז 2018 חדלה גם מלהיות חברה נלווית.
מטה "חבר המדינות" ממוקם במינסק, בירת בלארוס. יושב-ראש חבר המדינות הנוכחי הוא סרגיי לבדב, לשעבר מנהל הסו"ר, שירות הביון הנגדי והחיצוני של רוסיה. המדינות החברות משתפות פעולה בנושאי סחר, ביטחון, לחימה בפשיעה, מדיניות חוץ ורישוי קניין רוחני.
בשנת 2018 הועברה ראשות הארגון לידי טג'יקיסטן, ובשנת 2019 החליפה אותה טורקמניסטן.
מוסדות הארגון

הגוף העליון הגבוה ביותר בארגון הוא "מועצת ראשי מדינות חבר המדינות", מועצה שבה חברים כל ראשי המדינות החברות בארגון, נשיאים בעיקר. המועצה מתכנסת פעמיים בשנה.
מועצת ראשי הממשלות של "חבר המדינות העצמאיות" מתכנסת ארבע פעמים בשנה ומגבשת החלטות לתיאום בין החברות בארגון בנושאי כלכלה ורווחה ועניינים הנוגעים לפנים המדינה.
הוועד הביצועי (האקזקוטיבה) של הארגון הוא ארגון הניהול של "חבר המדינות העצמאיות".
מוסדות הארגון > הבנק הבין-מדינתי

הבנק הבין-מדינתי של "חבר המדינות העצמאיות" הוא המוסד הפיננסי הבכיר בארגון. מטרותיו השתנו אומנם לאורך השנים, אך הוא נותר כארגון פיננסי בין-מדינתי בכיר האחראי לגיבוש החלטות בנושאי מימון בין מדינות "חבר המדינות".