stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וריאנט אלפא של נגיף הקורונה
היסטוריה

הזן אותר לראשונה ב-21 בספטמבר 2020 בבריטניה בדגימה בודדת, אך החל להתפשט במהירות עד אמצע חודש דצמבר. בשבוע הראשון של דצמבר הוא היה אחראי ל-62 אחוזים מההדבקות בלונדון. לפי התיאוריה המקובלת מקורו נעוץ בחולה שמערכת החיסון שלו לא תפקדה כראוי.
זן אלפא הוא הסבר אפשרי לעליה משמעותית בתחלואת קורונה בבריטניה. נכון ל-20 בדצמבר 2020, משרד הבריאות באנגליה מאשר כי אין ראיה לכך שהזן החדש עמיד בפני החיסון של חברת פייזר, וכי המחוסנים אמורים להיות מוגנים גם מפניו.
גילוי הזן הוביל לכך שיותר מ-30 מדינות אסרו על כניסת טיסות מבריטניה. בארצות הברית השבים מבריטניה נדרשו להיבדק. בהמשך זן אלפא השפיע על הנחיות הריחוק.
ב-23 בדצמבר 2020 דיווח משרד הבריאות בישראל כי התגלו 23 מקרים של נגיף קורונה מהזן שהתגלה באחרונה באנגליה. אותרו כמה בדנמרק, הולנד אוסטרליה, איטליה, דרום אפריקה ובצרפת בזמנים שונים. אליהן הצטרפו ארצות הברית ומדינות רבות אחרות.
מוטציות

לווריאנט ה"אלפא" יש 23 מוטציות בהשוואה לווירוס המקורי בסין, שמונה מאלה בחלבון הספייק של נגיף הקורונה (חלבון הספייק של נגיף הקורונה (אנ')), על פי החברה האמריקאית למיקרוביולוגיה (ASM). שלוש מהמוטציות נחשבות כאחראיות להשפעה הגדולה ביותר על הביולוגיה של הווירוס: נראה כי המוטציה של N501Y מגבירה את מידת ההדבקות של חלבון הספייק לקולטני ACE2 - נקודת הכניסה העיקרית לתאים אנושיים; המוטציה 69-70del יכולה, בשיתוף עם N501Y, להסביר את ההעברה המוגברת של הווריאנט והמוטציה של P681H יכולה גם להגביר את ההעברה, מכיוון שהיא עשויה להיות מעורבת באופן שבו הווירוס ממזג את הממברנה שלו לתא אנושי על מנת להעביר את הגנום שלו לתא.
יעילות החיסון כנגדו

על פי המרכז לבקרת מחלות ומניעתן (CDC), הווריאנט מדבק בכ-50% יותר מהווירוס המקורי בסין. ייתכן שזה גם גורם למקרים חמורים יותר של COVID-19, לפי ה-CDC.
מחקרים עד כה מצביעים על כך ששני חיסוני ה-mRNA ל-COVID-19 (חיסון פייזר-ביונטק וחיסון מודרנה) יעילים במניעת זיהומים סימפטומטיים של וריאנט האלפא של וירוס הקורונה. לדוגמה, מחקר שפורסם ב-28 ביוני בכתב העת Nature Communications (אנ') מצא שדם של עובדי בריאות שחוסנו בזריקה של פייזר יעיל בנטרול הווריאנט. מנה אחת של החיסון מעוררת גם נוגדנים מנטרלים מפני הווריאנט, דיווח אתר ג'ונסון אנד ג'ונסון.
הערות שוליים

↑  פרופ' ערן סגל, ‏הקורונה עוברת מוטציות, הישראלים נוהרים להתחסן - איך זה ייגמר?, באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2020
↑   מושבה בריטית: הכירו את המוטציה שמפחידה את העולם, בעיתון מקור ראשון
↑  בגלל חולה אחד: כך נוצרה מוטציית הקורונה הבריטית, באתר וואלה, 24 בדצמבר 2020
↑  Carl Zimmer and Benedict Carey, The U.K. Coronavirus Variant: What We Know, The New York Times, ‏21 בדצמבר 2020
↑  "COVID-19 (SARS-CoV-2): information about the new virus variant", משרד הבריאות הבריטי, 20 בדצמבר 2020.
1 2  יעל פורמן, התפרצות הקורונה: עדכונים אחרונים, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 11 בינואר 2021
1 2  המוטציה הבריטית מתפשטת: מקרה ראשון אובחן בצרפת, באתר ‏מאקו‏, 26 בדצמבר 2020
↑  סוכנויות הידיעות, 3 מתים מקורונה בכל דקה: שיא קטלני בארה"ב, באתר ynet, 13 בינואר 2021
↑  אליאב בטיטו, ‏לראשונה בישראל: ארבעה חולי קורונה מהמוטציה שהתגלתה בבריטניה, באתר מעריב אונליין, 23 בדצמבר 2020
↑  רויטרס, ‏לאחר המקרה הראשון באיטליה: גם בצרפת חוששים מחדירת המוטציה החדשה למדינה, באתר מעריב אונליין, 21 בדצמבר 2020
↑  עמית ולדמן, ‏סיום שנה קטלני בארה"ב: יותר מ-77 אלף מתים מקורונה בחודש דצמבר, באתר ‏מאקו‏, 2 בינואר 2021
↑  Spike Variants: Alpha variant, aka B.1.1.7, 501Y.V1, 20I/501Y.V1, and UK COVID variant, 24 June 2021, covdb.stanford.edu, accessed 1 July 2021
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מוטציות חומצות אמינו של וריאנט SARS-CoV-2 אלפא משורטטות על מפת גנום של SARS-CoV-2 עם התמקדות בחלבון ספייק
שיט תחרותי

תחרות שיט בנמל סידני
שיט תחרותי הוא ספורט תחרותי המתנהל בין כלי שיט סירות וספינות משוטים ומפרש על פי דגם הכלי. תחרויות משפיעות רבות על רצון השייט לשפר את ביצועיו הפיזיים והטכניים כאחד. שיט תחרותי השפיע רבות על התפתחות ענף כלי השיט בעיקר סירות וספינות המפרש בכל המובנים, החל מעיצוב גוף כלי השיט, חומרי הגלם, תכנון וייצור מפרשים ועד לטכניקות חדשות של תרנים ומיתרי מתיחה בספינות סירות וגלשני רוח, גלשני מצנח כמו טרפז והפלגה בפלנינג. השיט התחרותי וחוקיו כפופים לאיגוד השיט הבין-לאומי. בישראל, השיט התחרותי וחוקיו כפופים לאיגוד השייט בישראל.
סוגי תחרות

ישנם שלושה סוגים עיקריים של תחרויות:
סוגי תחרות > תחרות צי

תחרות צי הוא תחרות בה יש מעל 3 כלי שיט וישנם כמה שיוטים. שיוטי צי נפוצים במשחקים האולימפיים בפרט ובדגמים הקטנים בכלל. לאחר השיוט מקבל כל צוות מספר נקודות על פי מיקומו, למשל מי שמסיים ראשון מקבל נקודה אחת השלישי 3 והאחת עשרה 11 נקודות. לבסוף מי שקיבל הכי מעט נקודות, לאחר הפחתת ניקוד השיוט הגרוע ביותר, מנצח.
סוגי תחרות > תחרות דו-קרב

תחרות דו-קרב היא תחרות בין שני כלי שיט. הטקטיקה בתחרויות דו-קרב שונה מבשאר השיטות כיוון שהצוותים מנסים לאו דווקא לסיים את התחרות במהירות המקסימלית אלא לסיים לפני היריב. לשם כך נעזרים בחוקי השיט ומנסים לעכב את היריב על ידי אילוצו לעבור על החוקים וביצוע עונש או בעזרת חסימת הרוח. התחרות הכי ידועה שבנויה על השיטה היא  גביע אמריקה.
סוגי תחרות > תחרות קבוצתית

תחרות קבוצתית היא תחרות בה לרוב משתתפים 2 קבוצות (לפחות) שלכל אחת מהן יש 3 סירות. הטכניקה דומה במקצת לתחרות דו-קרב אבל יש נוסף גם המדד של התוצאה הסופית של השיוט. בשיוטי 3 על 3 הניקוד דומה לתחרות צי: מי שמקבל הכי פחות נקודות מנצח. לכן הרבה מהטקטיקות מכוונות לקבל קומבינציות יציבות לניצחון למשל להגיע שני שלישי ורביעי (2-3-4) או ראשון רביעי וחמישי (1-4-5).
סוגי מסלולים

בים ישנם אזורים רבים, החל מהאזור הקרוב לחוף, לגונות ונמלים ועד אמצע האוקיינוס, לכן יש מגוון של תחרויות שונים בים. הנפוצים שבהם הם:
סוגי מסלולים > מסלול קצר

התחרויות הקצרות (נקראות לעיתים רגאטה, מוונטית: Regatta) מתנהלות באזורים קרובים לחוף / מעגנת היציאה והן נמשכות ממספר דקות עד כשעה (בדגמים קטנים) ומספר שעות בדגמים גדולים (יכטות, לווייתניות, סוניות וכדומה). בתחרויות אלו משתמשים בכל סוגי המפרשיות: שדריות מכל הגדלים, דינגים, סירות קלות, גלשני רוח, גלשני מצנח ועוד.
שיטת התחרות הכי נפוצה היא הקפה של טרפז שמורכב מכמה מצופים. המסלול מתחיל מקו התחלה דמיוני שנמתח בין "סירת ועדת התחרות", שבודקת זינוק מוקדם, לבין מצוף זינוק (הזינוק מבוצע בדרך כלל מול הרוח). השיוט מתחיל למעשה לפני הזינוק כאשר קברניט התחרות מסמן באמצעות דגלים שמסמלים את הדגם, ואת השלבים השונים לקראת לזינוק (בדרך כלל החל מ-5 דקות לפני) ובנוסף משמיע אותות קוליים בצופר. לפני הזינוק, הסירות נאבקות על מיקום ומהירות זינוק טובים, או לחלופין מנסות להקשות על היריב. המסלול מתחיל נגד כיוון הרוח ולכן הסירות נעות בפקימה, כלומר הם שטות בזווית מסוימת לרוח כדי לצבור מהירות ומיקום מיטביים. לאחר שסירות מסיימות את המסלול הם מגיעות לקו הגמר, שהוא כמו קו זינוק, נמצא בין סירת ועדת תחרות (לעיתים ייעודית לקו גמר) ומצוף.
התחרויות הידועות ביותר במסלולים קצרים הן האולימפיאדה וגביע אמריקה.
סוגי מסלולים > מסלול קרוב לחוף

במסלולים קרובים לחוף נערכיות תחרויות במים הלא מוגנים אך לאורך החוף או בסמוך לאיים, כלומר הם לא יוצאים לתוך האוקיינוס. משך זמן התחרות יכול להיות מספר שעות, לדוגמה שעות היום או שעות הלילה, או תחרות בת כמה ימים. בהתאם לזמן ולמיקום אמצעי הבטיחות יהיו יותר מורכבים מאשר שיוטים בסמוך לחוף במים הבטוחים ופחות משיוטים בים הפתוח. לעיתים נדרשות גם הכנות לשינה ומזון מראש.
סוגי מסלולים > מסלול רחוק מהחוף

תחרויות רחוקות מהחוף הם תחרויות בים הפתוח, הם נמשכות לפחות מספר שעות והארוכים שבהם הם תחרויות הקפת העולם.
דוגמאות לתחרויות מפורסמות בים הפתוח:
תחרות היאכטות סידני-הובארט
תחרות היאכטות הטרנס-פסיפי
תחרות פסטנט
תחרות ברמודה
סוגי מסלולים > מסלול רחוק מהחוף > מסלול אוקייני

תחרויות אלה הן תחרויות מסביב לעולם. לרוב יש בכל תחרות כזה מתחרים בודדים. בתחרויות מסוג זה על המתחרים לעבור במספר נקודות ביקורת, שהן המגבלה היחידה בתכנון המסלול בכללי השיוט, שם ניתן לנוח לזמן מוגבל ולהמשיך. תחרויות אלה מסוכנות יותר מכיוון שההפלגה היא בים הפתוח ללא סירות פיקוח ועזרה תוך התמודדות עם סערות וגלי ענק ולעיתים גם באזורי קיצון כגון ליד אנטארקטיקה כיוון ששם מסלול ההפלגה קצר יותר. בתחרויות אלו, מכיוון שהמרחקים בין נקודות הביקורת ארוכים יש לצוות הסירה חופש גדול יחסית לקבוע מסלול בהתאם לתחזיות מזג האוויר, לתנאים איתם הצוות והסירה מסוגלים להתמודד ולטקטיקת השיוט שלהם. מעת לעת נהרגים אנשים בדרך בתחרויות אלה.
התחרות המפורסמת ביותר בקטגוריה זו היא וולו אושן רייס.
סוגי סירות > צוות או שייט יחיד

רוב דגמי הסירות מתחלקות בין סירות המיועדות לשייט בודד כגון הלייזר, אופטימיסט, וגלשנים לסוגיהם לבין סירות המיועדות לזוג שייטים, כגון ה-420, 470 49er והקטמרן. כאשר יש שני אנשי צוות לכל אחד יש תפקיד שלו, למשל הגאי או טקטיקן.
סוגי סירות > דגם אחיד (One-design) או דגם מתפתח

סירות תחרותיות יכולות להיות מסוג one-design, כלומר ללא שום הבדל נראה לעין בין סירה אחת לשנייה ועם חוקי בנייה והרכבה נוקשים מאוד, כך שהסירות יהיו דומות ככל שניתן.
הסוג השני הוא סוג הדגם המתפתח, עם חופש רב בדרישות הדגם. בדגמים מהסוג הזה ניתן לראות מפרשים ממתפרות שונות ובסגנונות שונים, גופי סירות ממפעלים שונים ומערכות פנימיות ככל העולה על דמיון השייטים אך בגבולות המותר. ההבדל המהותי בין שני הסוגים הוא שבדגמי ה-one-design כתוב מה מותר לעשות, ומה שלא מצוין אסור. לעומתם, בסוג השני של הסירות מצוין מה אסור לעשות. כל מה שלא מצוין חוקי.
הרבה אנשים מעדיפים את סירות ה-one-design בטענה שהתחרות כולה מתנהלת במים והשייט הטוב יותר מנצח, ולאו דווקא אלה שיכולים להרשות לעצמם את הציוד החדיש ביותר. דבר זה נכון באופן חלקי מאחר שבכל מקרה גיל השייט בא לידי ביטוי, ושייטים בכירים יצטיידו בדרך כלל בסירה ובמפרש חדשים, בניגוד לשייטים זוטרים יותר.
לעומתם תמיד ניתן למצוא את שייטי הדגמים שאינם One-design שדווקא נהנים מהחופש הניתן להם, וטוענים ששייט טוב לא רק טוב בים עצמו אלא גם בכיוון הסירה על החוף והתאמת מפרשים שונים לתנאים שונים.
סוגי סירות > דגמים אולימפיים

בין דגמי הסירות השונות המשתתפות באולימפיאדה ישנם דגמים המיועדים לנשים או לגברים בלבד, דגמים המיועדים לשני המינים ודגם מעורב.
דגמי הגברים הם ILCA 7 (לייזר סטנדרט), 49er, iQFOiL 95.
דגמי הנשים הם ILCA 6 (לייזר רדיאל), 49erFX ו-iQFOiL (גוף 95 ושאר רכיבי iQFOiL 85).
הדגם המשותף, בו יש תחרות לכל מין בנפרד, הוא Formula Kite בקטגוריית גלשני מצנח.
הדגמים המעורבים הם 470, Nacra 17 בקטגוריית קטמרן.
דגמים שונים היו אולימפיים בעבר, הכוללים לדוגמה את ההולנדי מעופף שהוחלף על ידי דגם הלייזר, ויורופ לנשים שהוחלף על ידי הלייזר רדיאל החל מבייג'ינג ב-2008 דגם הפין שסיים שרות רב שנים. המעבר בין דגמים שונים מוכתב בעיקר על ידי המדיה (רצון לאקסטרים, קרוב לחוף ומצטלם טוב).
התחרות עצמה

לקראת כל תחרות, האיגוד ממנה ועדת תחרות הכוללת את המועדון המארח, קברניט תחרות (Race Officer) לכל מסלול וצוות שופטים (Jury). האיגוד מוציא שני מסמכים על-פיהם תתנהל התחרות:
הודעה על התחרות (NOR – Notice of Race).
הוראות שַיִט (SI – Sailing Instructions).
תחרות שיט יכולה להתנהל מיום אחד בלבד במקרים של שיוטי אזור, דרך 3 ימים במקרים של אליפויות ארציות ותחרויות חשובות, ועד 10 ימים במקרים של אליפויות בין-לאומיות.
בכל יום תחרות ישנם 3 שיוטים (כתלות בסוג המסלול, בגלשני רוח ובגלשני מצנח עד 8 שיוטים). כל שיוט מנוהל בצורה של תחרות וישנו מסלול אחיד הנקבע על ידי מספר מצופים העוגנים בים. מיקום סירה נקבע בחצותה את קו הגמר לאחר שהשלימה את המסלול שנקבע.
השיוט מתחיל בזינוק בין סירת ועדת התחרות ומצוף עגון, קברניט התחרות מסמל בעזרת דגלים ואותות קוליים את הדגם והשלבים השונים בתהליך הזינוק (בדרך כלל 5 דקות לזינוק-אות ההתראה (דגל הדגם המזנק), 4 דקות לזינוק-אות היכון (קיימים סוגים שונים במשמעות ענישה שונה), דקה לזינוק וזינוק. סירה שזינקה מוקדם (כלומר חצתה את קו הזינוק לאחר שנשארה פחות מדקה לזינוק) חייבת לפעול בהתאם לדגל שהונף באות ההיכון, אם לא, תיפסל מהשיוט.
התחרות עצמה > המסלול

המצוף הראשון נמצא בדרך כלל מול הרוח, ועל הסירות לגלסס כדי להגיע אליו. הצלע הזו נקראת הצלע ה"קדמית" והיא הטקטית מכולן, כיוון שעל השייטים לא רק להתחשב ביריביהם אלא גם בזרמי המים, עננים, שינויים בכיוון ובעוצמת הרוח.
המצוף השני נמצא בניצב לרוח, והפלגה מהמצוף הראשון אליו נקרא "צד" מכיוון שהרוח פוגעת בצד הסירה. זו הצלע המהירה והמהנה ביותר, ובדרך כלל יש יתרון לשייטים עם הטכניקה הטובה יותר, מאחר שאין חופש גדול לטקטיקות שונות.
המצוף השלישי נמצא במורד הרוח, וזוהי צלע ה"מלאה" כאשר הרוח באה מאחורי הסירות. בצלע הזו יש יתרון גדול לסירה המצליחה לתפוס גלים ושייט טוב יכול להתקדם במאות מטרים יחסית למתחריו שלא תפסו גלים כראוי.
את קו הסיום ממקמים לפעמים בסוף צלע צד, שזהו סיום בסגנון "תחרות סוסים", בתחרויות בין-לאומיות לעיתים ממקמים את קו הסיום לאחר צלע קדמית קצרה או צד.
ניקוד התחרות

מאחר שניקוד כל סירה נקבע על ידי המיקום בו סיימה בכל שיוט, הסירה המנצחת תהיה זאת עם מספר הנקודות הקטן ביותר. במקרים של שוויון, הסירה בעלת מספר המקומות הראשונים מנצחת (אם עדיין יש שוויון אז מספר המקומות השניים וכו'). אם שתי סירות סיימו עם אותן תוצאות בדיוק, הסירה שסיימה בשיוט האחרון במקום הטוב יותר, תמוקם קודם.
ישנו חוק עזר קטן, אשר מאפשר לאחר כל מספר שיוטים, את זריקת השיוט הגרוע ביותר, ולכן ברוב התחרויות, לכל שייט ניתנת האפשרות לטעות פעם אחת מבלי לאבד את סיכוייו לניצחון בתחרות.
ניקוד התחרות > תחרות הנדיקאפ

בתחרות כשלא כל הסירות המתחרות זהות ויש ביניהם הבדלים משמעותיים חוקי ההנדיקאפ מתאימים את התוצאות לפי יכולות הסירה. למשל אם מפרשית גדולה ומהירה מגיע באותו זמן יחד עם מפרשית קטנה ואיטית המפרשית הקטנה תקבל בסופו של דבר תוצאה סופית יותר טובה. בהחלת ההנדיקאפ משתמשים לרוב במהירות הממוצעת של כל סירה ועל פיה מחשבים את היחסים בין התוצאות. ישנם כמה שיטות לחישוב זה כמו ORC, IRC ו-PHRF.
חוקים וענישה

תחרויות השיט מתנהלות תחת חסות איגוד השיט הבין-לאומי. כל תחרות שיט, בין אם ארצית או בין-לאומית, מתנהלת תחת חוקי השיט הבין-לאומיים של שיט עולמי בתוספת חוקים של האיגוד הלאומי, אשר מעודכנים מדי ארבע שנים.
העיקרון הראשי – הענשה עצמית: מתחרים בספורט השיט כפופים למערכת חוקים שתיאכף ושעליהם לציית להם. עיקרון בסיסי של התנהגות ספורטיבית הוא, שכאשר מפרים חוק, הם מיד יבצעו עונש, שיכול להיות לפרוש.
בדרך כלל ישנה סירת מנוע עם שני שופטים, הנקראת "סירת הג'ורי" ותפקידם לעבור בין הסירות השונות ולוודא שאף סירה אינה מפרה חוק ספציפי (חוק 42). עיקר עבודתם היא למצוא שייטים המשתמשים בשיטות שונות כדי לקדם את הסירה מלבד עזרת הרוח והמפרש, וכל עזרה כזו אינה חוקית. כאשר שייט נתפס מפר חוק זה, השופטים ירימו דגל צהוב ועל השייט לבצע הענשה עצמית של שני סיבובים במקום (720 מעלות). בפעם השנייה ששייט מקבל דגל צהוב עליו לפרוש מידית מאותו השיוט, ובפעם השלישית נפסלים מהתחרות כולה.
בין הסירות המשתתפות ישנם חוקי דרך מאוד ברורים ובמקרים של התנגשות בין סירות או אי מתן זכות-קדימה ישנה אפשרות הערעור. במקרה כזה סירה המעוניינת לערער תצעק זאת לסירה השנייה בדרישה שהיא תבצע הענשה עצמית, במקרה שאין הסכמה הערעור נמשך בחוף בסוף היום. במקרה כזה מתנהל ערעור בראשות שופטי התחרות (הג'ורי) בין צוותי 2 הסירות, כאשר לכל שייט יש אפשרות להגן על עצמו, לשאול את השני שאלות ואף להביא עדים. בסוף הערעור הוועדה קובעת אם לפסול את הסירה הנתבעת ואיזה עונש בדיוק, ולא פעם קרה שדווקא הסירה התובעת היא זאת שנפסלה בסופו של דבר. במקרים מסוימים שייטים זכאים לפיצוי (שינוי תוצאת תחרות השונה ממיקומו הפיסי בגמר).
תחרויות רבות הסתיימו בתהפוכות לאחר שערעורים שונים שינו תוצאות סופיות של תחרויות.
השיט בישראל

תנאי השיט בישראל הם מהנוחים בעולם, שכן בים התיכון ניתן להפליג כמעט בכל יום. דגם השיט הנפוצים ביותר בארץ הוא דגם האופטימיסט וגלשני ה-BIC המיועדים לילדים, משם ניתן להמשיך לדגם הלייזר או ה-420 והגולשים מתקדמים לגלשני IQFOiL וגלשני מצנח Foemula Kite.
רוב התחרויות בארץ מתנהלות בים התיכון (נהריה, חיפה, שדות ים, מכמורת, תל אביב ואשדוד) אך ישנן תחרויות קבועות בכל שנה בכנרת, ובאילת.
במדינת ישראל פועלים כשלושה עשר מועדוני שייט שכפופים לאיגוד השייט בישראל
הפועל נהריה
הפועל זבולון עכו
מועדון השייט חיפה
שחפית זבולון חיפה
הפועל גינוסר/עמותת מגל אל גל
עמותת שַיִט נחשולים
הפועל שדות-ים
מועדון ימי חדרה הפועל
מועדון השַיִט מכמורת עמק חפר
בני הרצליה
הפועל תל אביב מועדון ימי
ספורטאי מכבי אשדוד
המרכז לחינוך וספורט ימי אילת
בישראל פועל גם ענף שיט פאראלימפי.
ראו גם

איגוד השייט בישראל
שיט במשחקים האולימפיים
מרוץ היאכטות סידני-הובארט
גביע אמריקה
שיט הדלעות של וינדזור
הערות שוליים

↑  אתר איגוד השיט הבין-לאומי
| ענפי ספורט אולימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | משחקי הקיץ |  |
| אופניים | אופני BMX • אופני BMX בסגנון חופשי • אופני הרים • אופני כביש • אופני מסלול |  |
| משחקי כדור | בדמינטון • גולף • הוקי שדה • טניס • טניס שולחן • כדורגל • כדוריד • כדורמים • כדורסל • כדורסל 3x3 • כדורעף • כדורעף חופים • רוגבי שביעיות |  |
| ספורט גופני | אתלטיקה • ברייקינג • הרמת משקולות • טיפוס • טריאתלון • ירי תחרותי • סקייטבורדינג • סיף • קרב חמש מודרני • קשתות |  |
| התעמלות | התעמלות אמנותית • התעמלות מכשירים • טרמפולינה |  |
| ספורט ימי | גלישת גלים • חתירה • קאנו/קיאק • שיט |  |
| ענפי קרב | אגרוף • ג'ודו • היאבקות (סגנון חופשי, סגנון יווני רומי) • טאקוונדו |  |
| רכיבה | איוונטינג • רכיבה אמנותית • קפיצות ראווה |  |
| שחייה | קפיצה למים • שחייה תחרותית • שחייה צורנית • שחייה במים פתוחים |  |
| משחקי החורף | משחקי החורף |  |
| ענפי קרח | הוקי קרח • קרלינג |  |
| סקי | ביאתלון • גלישת שלג • סקי אלפיני • סקי בסגנון חופשי • סקי למרחקים • סקי נורדי משולב • קפיצות סקי |  |
| מזחלות | בובסלי • סקלטון • לוז' |  |
| החלקה על הקרח | החלקה אמנותית • החלקה מהירה • החלקה מהירה במסלול קצר |  |
| ענפי עבר במשחקי הקיץ | ענפי עבר במשחקי הקיץ |  |
| ענפי עבר | בייסבול • כדור בסקי • כדור כף יד • כדור מחבט • לקרוס • מרוץ סירות מנוע • משיכת חבל  • סופטבול • פולו • קרוקט • קרוקט אמריקאי • קראטה • קריקט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551058605171  BnF: cb11932605b (data)  GND: 7507024-8  LCCN: sh85116532 
שיוט צי מאולימפיאדת לונדון, ווימות'
מפרשית אולימפית מדגם 470 בחופי הכנרת
מסלול לדוגמה משיוטי אולימפיאדת אטלנטה (לחצו להגדלה)
גאיה גור אריה

| --- | --- |

גאיה גור אריה ב-2018
 לידה:  22 בנובמבר 1995 (בת 29) תל אביב, ישראל ישראל
 סוגה מועדפת:  סדרות נעורים וסרטים
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 עיסוק:  שחקנית, דוגמנית
 פרופיל ב-IMDb
 
גאיה גור אריה (נולדה ב-22 בנובמבר 1995) היא שחקנית ודוגמנית ישראלית.
ביוגרפיה

גאיה גור אריה גדלה בגבעת עדה והופיעה לראשונה בטלוויזיה בגיל 12, במסגרת פרויקט "ילדים יוצרים סרטים" 2008 בערוץ הילדים, בסרט "מאומצת" בתפקיד שירן, יחד עם כיתתה.
היא בוגרת מגמת תיאטרון. שירתה בתור מש"קית חינוך.
קריירה

בשנת 2012 קיבלה את תפקיד אלינור וקסלר בסדרה "יומני החופש הגדול" בערוץ דיסני ישראל לצופי Yes, והייתה שחקנית אורחת בעונתה השנייה של הטלנובלה המצליחה "ויולטה" בערוץ דיסני ארגנטינה, בתפקיד ליבי, רקדנית שהגיעה מישראל.
בשנת 2014 שבה לשחק את דמותה של אלינור, בתפקיד אורח בעונה הראשונה של סדרת ההמשך ל"יומני החופש הגדול" – "כוכב הצפון".
בשנת 2016 החלה לגלם את אמה קליין ב"נעלמים", סדרת המתח לנוער, של HOT.
ב-2016 גילמה את שיר הדר, בתו של צביקה הדר, בסדרה הקומית של ערוץ 2 ברשת - "לצבי יש בעיה".
ב-2017 גילמה את ורדינה שעשוע ב"מועדון החנונים: הסרט".
ב-2017 גם גילמה את קארין במחזה "ספינינג" שנכתב בהשראת "הקומה הראשונה" מתוך הספר "שלוש קומות" מאת אשכול נבו בתיאטרון הבימה.
ב-2018 החלה לשחק בסדרת הנוער "טרנינג".
באותה שנה שיחקה במיני סדרה "מעורבבים".
ב-2020 הצטלמה ככוכבת התוכנית "שוסטר ושוסטר" לצידו של מיכאל הנגבי במקום שירה נאור.
ב-2022 החלה לשחק בסדרת הנוער "זיגי"
בשנת 2024 לוהקה להחליף את גל מלכה בתפקיד ניקול במחזמר סוף העולם שמאלה.
חיים אישיים

היא צמחונית מאז גיל 14 מטעמים אידאולוגיים.
במערכת יחסים עם השחקן והדוגמן בר גרוצקי.[דרוש מקור]
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | ויולטה | ליבי | תפקיד אורח; שודר בערוץ דיסני ארגנטינה |
| 2012–2013 | יומני החופש הגדול | אלינור וקסלר | 2 עונות; תפקיד ראשי |
| 2014 | כוכב הצפון | אלינור וקסלר | עונה 1; תפקיד אורח |
| 2016–2019 | לצבי יש בעיה | שיר הדר |  |
| 2016–2021 | נעלמים | אמה קליין | 4 עונות; תפקיד ראשי |
| 2018 | מעורבבים | אמה קליין |  |
| 2018 | טרנינג | אדר/ ליאור ויצמן | תפקיד ראשי |
| 2020 | שוסטר ושוסטר | אלה שוסטר |  |
| 2022–2023 | זיגי | בר קקון |  |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | מועדון החנונים: הסרט | ורדינה שעשוע |  |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | פרויקט | תפקיד | תיאטרון | במאי | מחזאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | ספינינג | קארין | תיאטרון הבימה |  |  |  |
| 2024 | סוף העולם שמאלה | ניקול שושן | התיאטרון הארצי לילדים ולנוער בשיתוף עם תיאטרון חיפה | אודי גוטשלק | אודי גוטשלק |  |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | מועמדות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית השנה בסדרת נוער | נעלמים | מועמדות |
הערות שוליים

↑  השאלון עם גאיה גור אריה, באתר ‏מאקו‏, 18 בינואר 2017
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 2018: ניב סולטן (אילת) | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - שחקנית ראשית בסדרת נוער  2019: גאיה גור אריה (נעלמים) | 2020: קים אור אזולאי (ספיידרז, כפולה, מחנה אבא, בצפר) |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011665671705171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בנימין מינץ

בנימין מינץ (ראשון משמאל) עם אישים נוספים בפתיחת טקס השבעתו של יצחק בן-צבי כנשיא מדינת ישראל השני, דצמבר 1952, צבע מקורי
בנימין מִינץ (י"ג בטבת ה'תרס"ג, 12 בינואר 1903 – ד' בסיוון ה'תש"ך, 30 במאי 1961) היה חבר הכנסת, שר בממשלות ישראל ופעיל ציבור.
חייו

מינץ נולד ב-1903 בלודז' שבאימפריה הרוסית (כיום בשטח פולין) למשפחה מיוחסת של חסידי גור. הוא למד בבית המדרש של חסידי גור והיה מפעילי תנועת "צעירי אגודת ישראל". בשנת 1923 היה ציר לכנסייה הגדולה של אגודת ישראל שנתכנסה בווינה. הוא היה ממארגני קבוצה של סופרים חרדים בפולין שנתארגנה סביב נתן בירנבוים ונקראה "סגולה". אחרי עלייתו ב-1925 לארץ ישראל, עבד כפועל בניין בתל אביב, ואחר כך הקים בית דפוס קטן. מינץ שימש כאחד משני הכתבים הארצישראליים של ביטאון אגודת ישראל בפולין, "דאס יודישע טאגבלאט". מינץ כתב מאמרים חיוביים רבים על היישוב החדש בארץ ישראל, העיתון אף הוציא גיליונות מיוחדים לענייני ארץ ישראל וקרא לחרדים לעלות לארץ ישראל ולבנות אותה. מאמריו היו פופולריים מאוד, והייתה להם השפעה רבה על היחס של החוגים החרדיים בפולין כלפי ארץ ישראל.
ב-1933 הקים עם נוספים את פועלי אגודת ישראל. בשנת 1939 היה ממייסדי "ידיעות אחרונות" ביחד עם עזריאל קרליבך ויהודה מוזס. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה היה מהראשונים להתריע, בעיתון "העתיד" של פועלי אגודת ישראל, ובעיתון "הצופה", שבו עבד, על מצבם החמור של היהודים באירופה. מינץ גם עסק ביוזמות סיוע שונות ליהודי אירופה, והיה מיוזמי הקמת ועד ההצלה. בראשית 1943, עם הקמת ועד ההצלה של היישוב היהודי בארץ ישראל, היה מינץ אחד החברים בוועד. לאחר המלחמה נסע לאירופה לסייע לשארית הפליטה ורשם עדויות של היהודים שנצלו. מינץ מבקר בכתביו בחריפות את חוסר העשייה למען הצלה בתקופת השואה, כולל ביקורת כלפי היהדות החרדית ו"המנהיגים הרוחניים". ב-1946 יזם איחוד עולמי של פועלי אגודת ישראל (פא"י). הוא היה חבר בוועדת הביטחון של הסוכנות היהודית בתקופת המאבק היהודי במנדט הבריטי, והיה חבר במועצת המדינה הזמנית.
חייו > פעילות פוליטית

ב-1949 נבחר מינץ לכנסת הראשונה מטעם החזית הדתית המאוחדת, שכללה בתוכה את המפלגות הדתיות הלאומיות (הפועל המזרחי, המזרחי) והמפלגות החרדיות (אגודת ישראל (אגו"י) ופועלי אגודת ישראל). הרשימה זכתה ב-16 מנדטים, ומינץ נבחר לחבר הכנסת ולתפקיד יושב ראש ועדת הפנים של הכנסת.
הוא נבחר לכנסת השנייה מטעם פא"י, ולכנסת השלישית והרביעית מטעם החזית הדתית התורתית, רשימה מאוחדת (לא מפלגה מאוחדת) של פא"י ושל אגו"י. בכנסת השנייה ובכנסת השלישית שימש כסגן יושב ראש הכנסת. ב-17 ביולי 1960 מונה לשר הדואר, בממשלת ישראל התשיעית. החלטתו להיכנס לממשלה הביאה לקרע בין אגודת ישראל לפועלי אגודת ישראל, ומינץ אישית הוחרם כמי שהמרה את פי מועצת גדולי התורה. במסגרת המאבק בו הוזמן אמבולנס לכנסת כביכול לאור התקף לב שקיבל והודפסו מודעות אבל המודיעות על מותו, כביכול. בתקופה זאת ניהל מינץ מגעים על איחוד עם המפד"ל, מגעים שנסתיימו עם מותו הפתאומי.
בנימין מינץ נפטר ב-ד' בסיון ה'תש"ך (30 במאי 1961), בעודו מכהן כשר. נקבר בבית הקברות נחלת יצחק.
מספריו

מאיר באהבה - תולדות חייו והסתלקותו של רבי מאיר שפירא מלובלין, תל אביב תש"ג
ספר ההסתלקות - סדרי סילוקן של צדיקים לדורותיהם למן האר"י, הבעש"ט ותלמידיו ועד דור אחרון, הוצאת כתובים, תל אביב שנת ה'תר"ץ
רבינו זצ"ל מגור -  מחייו ומדבריו של אדוננו מורנו ורבנו רבי אברהם מרדכי אלטר זצוק"ל, הוצאת שערים תל אביב שנת ה'תש"י.
שבחי הבעש"ט -  עם הוספות, מבוא מאת בנימין מינץ, הוצאת תלפיות, תל אביב, ה'תשכ"א
הנצחה

יד בנימין, שהוקם כמרכז אזורי עבור היישובים החקלאיים של פועלי אגודת ישראל באזור שורק, נקרא על שמו. כמו כן נקראו על שמו רחובות בשכונת רמות בירושלים, בתל אביב, בבני ברק ובערים נוספות.
משפחה

היה נשוי לחדוה בתו של ר' יוסף מרדכי ורדיגר
בנו של מינץ הוא שי מינץ
בנו של שי מינץ הוא הרה"ג בנימין קאהן שליט"א ראש ישיבת חיי משה בירושלים, חתנו של הרה"ר לשעבר הרה"ג ישראל מאיר לאו, שליט"א
בתו ברינה דבורה נישאה ליעקב מינצר בחודש חשון תש"ז
מינץ הוא גם דוד של ר' אברהם ורדיגר שהיה ח"כ מטעם פא"י ושל השחקן שלמה ניצן .
לקריאה נוספת

חיים שלם, בשיתוף עם בנו שי מינץ, אי של אפשר - סיפור חייו של בנימין מינץ, הוצאת כרמל