stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקדמות (ספר)
לקריאה נוספת

גרשון שקד, "ארץ ישראל יפהפייה של מלים: על מקדמות מאת ס. יזהר". ספרות אז כאן ועכשיו (תל אביב: זמורה-ביתן, תשנ״ג 1993), עמ' 181–199
עמוס עוז, 'החום, היום והרוח' : מסה, מתוך ״דברים ליזהר״. מעריב, מוסף שבת - ספרות וספרים, א' בטבת תשס״ד, 26 בדצמבר 2003, עמ' 25
בתיה גור, "כניד עפעף הנצח", מבלי דלג על דף : מבחר מסות ומאמרים / עורכים פוני בז'זינסקי ואריאל הירשפלד (ירושלים: כתר, 2008), עמ' 335–339
הלל ברזל, "מיהו ה'אנחנו' המבקש מקומו בהמשך הסיפור", דבר, 1 באוקטובר 1993, עמ' 23. (ביקורת על ספריו של ס. יזהר ״מקדמות״ ו״צלהבים״)
ניצה בן דב, "אפוס על בן נבחר, עם ועולם", חיים כתובים; על אוטוביוגרפיות ספרותיות ישראליות, שוקן, 2011, עמ' 52–76
יוחאי אופנהיימר, "יזהר: השלב הפוסט-ציוני". דבר, 23 באפריל 1992, עמ' 25
יוסף אורן, "ס' יזהר או: הביוגרפיה ככלי לשיווק רעיוני", נתיב (כתב עת), גל' 1 (30) (1993), עמ' 58–66.
הערות שוליים

↑  ניצה בן ארי, ס. יזהר; סיפור חיים, כר' א', אוניברסיטת תל אביב, 2013, עמ' 120
1 2 3 4  דן מירון, "יזהר חוזר לסיפורת", הספרייה העוורת; פרוזה מעורבת: 2005-1980, ידיעות אחרונות, 2005, עמ' 385-375
↑  מירי ורון, בערוב היום; עיון ביצירות מאוחרות, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בר-אילן, 2000
↑  ורון, עמ' 75
↑  ישעיהו, פרק א', פסוק י"ב: "מִי-בִקֵּשׁ זֹאת מִיֶּדְכֶם, רְמֹס חֲצֵרָי"
↑  מקדמות, עמ' 55
↑  נהוג לקרוא לחוויות ילדות של מספר "מראות שתייה" בעקבות דבריו של חיים נחמן ביאליק בסיפורו "ספיח": על יריעה זו, שכולה תכלת רקיע וירק דשא, רקומים עתה לפני כל מראות עולמי של הימים הראשונים ההם, מראות פלאים, מראות שאננים וקלים כערפלי טוהר, חציים חידות וחציים חולות - ובכל זאת אין בהירים וברורים כמוהם ואין מציאות כמציאותם. הם הם מראות שתייה לנפשי, צורות יסוד, שניתנו לי משמים חינם, נדבת אלוהים וחסדו, עקב רוך שני וקוצר ידי ועקב אלם שפתי וכיליון לבבי"
↑  נורית גוברין, "איך אבא מושיב ילד על קן צרעות?" קריאת הדורות; ספרות עברית במעגליה, כר' ד', גוונים, 2019-2002, עמודים 25 – 64
↑  "אף על פי כן" הוא מטבע לשון ידוע שטבע ברנר במאמרו: "האדמה" - "דרוש, שכל זה יִוָדע בתפוצות-ישראל ושיוָלד בלב צעירינו ה"אף-על-פי-כן!", אותו האעפי"כ, שצריך לבוא תמיד בסוף כל החשבונות השליליים... אף על פי כן! בפרט, מכיוון שבמזרח-אירופה העתיד אפור מאוד, וההוֹוה אפל מאד, מכיוון שלהפסיד אין מה, מכיוון שהשאיפה קוראת להתחיל הכל מבראשית, ויהא מה!... ורק אותו החלוץ, שה"אף על פי כן" הזה נעשה לחלק מעצמותו, אותו החלוץ המוכן לכל – ולא רק בפה – הוא רשאי לבוא. הוא ולא אחר"
↑  אורציון ברתנא,"על 'מקדמות' לס. יזהר", שמונים; ספרות ישראלית בעשור האחרון, אגודת הסופרים העברים בישראל, 1993, עמ' 65-54
↑  בתיה גור, "בהיגלות לבו מבעד לדפים", מבלי דלג אף דף; מבחר מסות ומאמרים, כתר, 2008, 334-331
↑  בתיה גור, "כניד עפעף הנצח", שם, עמ' 339-335
↑  ניצה בן דב, חיים כתובים: על אוטוביוגרפיות ספרותיות ישראליות, שוקן, 2011
↑  אריאנה מלמד, "קץ השתיקה", חדשות, מוסף, ח' באדר ב' תשנ"ב, 13 במארס 1992, עמ' 6–8, 11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007608730805171
משאל העם החוקתי בהאיטי

דגל האיטי
משאל העם החוקתי בהאיטי הוא משאל עם המתוכנן להתקיים בהאיטי בשנת 2023, והוא משאל העם הראשון בהאיטי מאז 1987. המשאל הוצע באופן חד צדדי על ידי נשיא האיטי לשעבר ז'ובנל מואיז.
בתחילה, נקבע כי המשאל התקיים ב-27 ביוני 2021, אך הוא נדחה ליום הבחירות לנשיאות ולפרלמנט, 26 בספטמבר 2021. לאחר מכן, הוא נדחה שוב ל-7 בנובמבר 2021. ב-27 בספטמבר פירק מואיז את מועצת הבחירות, ועקב כך, נדחו הבחירות ואיתן משאל העם, לתאריך לא ידוע. לבסוף, הכריז אנרי כי משאל העם צפוי להתקיים בפברואר 2022 ולאחר מכן נדחו ל-2023.
רקע

עקב היעדר מועצה חוקתית, מועצת בחירות קבועה וסנאט מתפקד, שרר בהאיטי חוסר בהירות לגבי סיום כהונתו של הנשיא ז'ובנל מואיז. בעוד שהוא האמין כי כהונתו תסתיים ב-7 בפברואר 2022, מפלגות האופוזיציה טענה כי הקדנציה הייתה אמורה להסתיים ב-7 בפברואר 2021. באותו היום, ב-7 בפברואר 2021, הכריזה המועצה העליונה של מערכת המשפט על סיום כהונתו של מואיז. הממשלה ביטלה את הכרזת מערכת המשפט, והצהירה כי היא רואה בהכרזה על סיום כהונתו ניסיון הפיכה, שנמנע בעקבות הביטול. למחרת הודיעה האופוזיציה כי תמנה את השופט ג'וזף מקאן ז'אן לואי לנשיא זמני לתקופת מעבר של שנתיים, ובו בזמן תנוסח חוקה חדשה.
הצעות לשינויים

משאל העם יביא למספר שינויים המוצעים בחוקתה של האיטי, שביניהם:
ביטול הסנאט ויצירת בית מחוקקים חד-ביתי.
ביטול תפקיד ראש הממשלה, מהלך שיגרום למעבר של האיטי ממערכת חצי נשיאותית למערכת ממשלתית נשיאותית מלאה.
שינוי שיטת הבחירות לנשיאות, ממערכת דו-סיבובית למערכת חד-סיבובית.
שינוי מגבלת משך כהונתו של הנשיאות. לאחר השינוי נשיא יוכל לכהן במשך שתי קדנציות רצופות שמשך כל אחת מהן חמש שנים.
דחיית המשאל

ב-7 ביוני הודיעה הממשלה כי היא תדחה את משאל העם עקב התפרצות מגפת הקורונה בהאיטי, ועקב הקשיים בגיוס ובהכשרת עובדים למשאל.
הממשלה פרסמה תאריך חדש למשאל העם, שנבחר להיות 26 בספטמבר 2021. לאחר מכן, המשאל נדחה פעם נוספת, ל-7 בנובמבר 2021. לבסוף, המשאל נדחה לפברואר 2022. ולאחר מכן ל-2023.
הערות שוליים

↑  Haïti: le pouvoir contesté annonce des élections et un référendum sur une nouvelle constitution, LEFIGARO (בצרפתית)
1 2  Haiti's presidential election postponed until November, AP NEWS, ‏2021-08-12 (באנגלית)
↑  En pleine crise, les élections reportées sine die en Haïti, LEFIGARO (בצרפתית)
1 2  The AP Interview: Haiti PM plans to hold elections next year, AP NEWS, ‏2021-09-28 (באנגלית)
↑   נשיא האיטי מסרב לפרוש בתום כהונתו ומאשים את האופוזיציה בהפיכה, באתר הארץ, 9 בפברואר 2021
1 2  Haiti moves constitutional referendum to September, Reuters, ‏2021-06-29
הנדידה הגדולה

| --- | --- |

 סוגה:  סדרות טבע
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  7
 הפקה
 הפצה:  דיסני+ 
 מוזיקה:  אנטון סנקו 
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק
 תקופת שידור מקורית:  7 בנובמבר 2010 – 20 בנובמבר 2010
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
זברות מצויות נודדות בבוטסואנה.
להקה של פרפרי דנאית מלכותית בנדידה.
הנדידה הגדולה (באנגלית: Great Migrations) היא סדרת טבע תיעודית בת שבעה פרקים של ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק, אשר שודרה במהלך חודש נובמבר 2010 ועוסקת בנדידת בעלי חיים שונים והאתגרים שעמם הם מתמודדים במהלכה. בארצות הברית שימש אלק בולדווין כקריין הסדרה ובבריטניה הקריין הוא סטיבן פריי.
"הנדידה הגדולה" הייתה אחת מהתוכניות היקרות להפקה והמצליחות של הערוץ, וצולמה במשך מעל שנתיים וחצי בעשרות אתרים בעולם. היא אחת מהתוכניות הנצפות ביותר מבין סדרות הערוץ. הסדרה זכתה בפרס אמי לבידור בפריים טיים על הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר.
על סדרה זו יצא ספר מלווה, גם הוא בהוצאת נשיונל ג'יאוגרפיק.
פרקים

בנוסף לארבעת הפרקים הראשונים, המתעדים את נדידת בעלי החיים, ישנם שלושה פרקים מלווים.
נולדו לנוע: הפרק מלווה מיני חיות שונות והצורך שלהם לנדוד, ביניהם נראים סרטנים אדומים באי חג המולד נודדים לעבר הים כדי להתרבות תוך התמודדות בלגיון נמלים צהובות, עדרי זברות וגנואים נודדים אחרי עשב ומושכים טורפים כמו ברדלסים ותניני יאור רעבים, פרפרי דנאית מלכותית במסע שלוקח לארבעה דורות עד השלמתו וראשתן גדול-ראש נודד מעל מיליון ק"מ בחיפושים אחר מזון.
הצורך להתרבות: בפרק זה נראים נדידות לאתרי רבייה שונים, בין השאר של שועלים מעופפים גדולים הנודדים בלהקות ענק כשגוריהם מפתחים כנפיים, באיי פוקלנד נראים מושבות עופות ים כמו פינגווינים מצויצים ואלבטרוסים נאלצים להתמודד עם איום של קרקרות ולצידם מושבות רבייה של פילי ים רגזניים, נמלי גדוד טורפות צועדות בקוסטה ריקה וצילומים נדירים של קובוס הנילוס מציגים מסע הזדווגות קטלני בדרום סודאן.
המירוץ להישרדות: בפרק נראים עדרי זברות וגנואים נודדים מעל 240 ק"מ לעבר האוקוונגו בבוטסואנה כדי לחלץ מינרלים חיוניים. באוקיינוס השקט ניבתנים נודדים הופכים לקורבנות של שינויי אקלים באזור הקוטב, כאשר הם נדחקים לאי גדוש בצפיפות הגורם לרמיסת הצעירים. בויומינג עדרי אנטילוקפרות ממשיכים בנדידתם המסורתית וכן נראה כריש לווייתני הנודד לאורך האוקיינוסים ומוצא השרצת לוטייניים בבליז. ביערות בורניאו עץ פיקוס הפורח פעם בכמה שנים מושך מכל הג'ונגל אוכלי פירות כמו אורנגאוטן בורנאי, גיבון אפור-פרווה וקופי לנגור, קוף חוטמני ומקוק וכן לטאות דואות וקלאוניים.
לזלול או לצום: בפרק נראים הפילים החסונים של מאלי בנדידה הארוכה ביותר של פילים, במהלכה הם מתמודדים עם סופות אבק, יובש וחיפוש אחרי בארות לצד שבטי הטוארג ולהקת ענק של שתאים. עמלצים לבנים נודדים כל שנה מאות קילומטרים בין הוואי למקסיקו כדי לסעוד על דוב ים גואדלופה, ופילי ים ונראה מאבקם הברוטלי בפילי הים. בפלאו נראות להקת מדוזות חסרות ארס ממין Mastigias papua במסעם אחרי השמש ובנהר המיסיסיפי נחיל גדול של בריומאים מגיחים מהמים לרבייה ומושכים טורפים כמו ציפורי שיר. לצדם להקות של עופות מים כמו שקנאים, אווז קנדי, ברבורים, אגמייה אמריקאית, ברכיות ועוד נודדים לאגם כדי לאכול ולהתרבות. קבוצת העופות מושכת טורפים כמו עיטם לבן-ראש ובז נודד.
מאחורי הקלעים: מאחורי הקלעים של הצילומים.
מדעי הנדידה: עובדות מדעיות על נדידת החיות.
קצב החיים: הפרק האחרון הוא פרק מלווה במוזיקה מקורית לצד קטעים מהפרקים הקודמים.
הגייה תימנית

ערך זה עוסק בדרך ביטוי בשפה העברית. אם התכוונתם לקבוצת ניבים בשפה הערבית, ראו .
ההגייה התימנית (או הברה תימנית, נקראת הג'ה בפי בני העדה) היא אופן הביטוי של השפה העברית שהתקיים בפי יהודי תימן בתקופת הביניים של העברית. הגייה זאת נחשבת בעיני רבים למדויקת שבהגיות. ככל הגיות העברית בימי הביניים, אף היא לא שימשה ברובה לדיבור עברי, שכמעט לא התקיים אז, אלא בעיקר לצרכים ליטורגיים ובמהלך לימוד תורה.
איכותה של ההגייה התימנית

סברה של חלק מחוקרי הלשון העברית, רבני תימן ורבני שאר העדות, היא שהגייה זו היא המדויקת ביותר שנשתמרה כיום. בין המצדדים בטענה זו ניתן למנות את רבני יהדות תימן: הרב חיים סינואני הרב יחיא יצחק הלוי, הרב יוסף קאפח, הרב יוסף צוברי, הרב יחיא אלשיך, הרב חיים כסאר ועוד. גם רבנים מעדות אחרות ראו בהגייה התימנית כהגייה המדויקת יותר מכל עדות ישראל האחרות, כדוגמת הרב יעקב ספיר, הראי"ה קוק, הרב חיים דוד הלוי ועוד רבים[דרוש מקור]. כך היא דעת החוקרים האקדמאיים, ביטוי לכך נמצא בספרו של אליעזר בן-יהודה "המבטא בּלשון העברית":
"ובדבר ההבדל במבטא התיו הרפה והדגושה, ודאי שבימי המסורה היו מבדילים ביניהן. אבל גם בני הגולה אינם מבדילים בין ג' דגושה ורפויה ובין ד' דגושה ורפויה ... שלפי המסורה צריך להבדיל, כמו שבאמת התימנים מבדילים" (צילום)
מנגד, דעתם של רבנים מקרב יהדות ארצות האסלאם[דרושה הבהרה] היא שדווקא ההגייה ה'ספרדית' היא הקדומה והמדויקת[דרוש מקור]. מרבני ג'רבה, הרב מאיר מאזוז טוען שיהדות ג'רבה החזיקה במסורת דקדוק עתיקה, שלדעתו היא מדויקת יותר משל התימנים, אך רואה יתרונות גם בהגייה התימנית, דוגמת הד' הרפויה.
איכותה של ההגייה התימנית > ביקורת על הגיית האות גימ"ל

ההגייה התימנית אינה אחידה לחלוטין בין קהילות תימן השונות. כדוגמה בולטת לכך ניתן להביא את הגיית הקו"ף והגימ"ל הדגושה, שרוב קהילות יהודי תימן (למשל בהגייה הצנענית) מבטאות כגימ"ל ישראלית וג'ים ערבית, בהתאמה, ואילו קהילות אחרות, כגון קהילת שרעב, מבטאות אותן כקו"ף עמוקה וגימ"ל ישראלית.
לטענת הרב מאיר מאזוז, דוגמה זו גם מצביעה על כך שככל הנראה הושפעה ההגייה היהודית-תימנית מההגייה הערבית-תימנית. תימן מחולקת (גם כיום) לשני דיאלקטים עיקריים, דיאלקט צנעני ודיאלקט תעיזי. בדיאלקט הראשון מבטאים קו"ף וגימ"ל דגושה כגימ"ל וג'ים, ואילו בדיאלקט השני הן מבוטאות כקו"ף עמוקה וגימ"ל ישראלית. חיזוק לעמדה זו ניתן להביא מכך שקהילות שמוצאן מצפון תימן אימצו את הקו"ף והגימ"ל הדגושה של הדיאלקט הצנעני השולט שם, ואילו הקהילות שמוצאן מדרום תימן אימצו את אלו של הדיאלקט התעיזי. חוקרים ורבנים חלקו על כך[דרוש מקור].
עוד התבטא הרב עובדיה יוסף נגד הגיית הגימ"ל הדגושה של התימנים, וסיווג אותה כאות הנחתכת בשיניים. גם על טענה זו השיב הרב יצחק רצאבי בטענה שמורגש שהיא מן האותיות הנהגות מן החיך.
גם השומרונים הוגים את הגימ"ל הדגושה כמו יהודי תימן, כגון המקום "הר גריזים" מבוטא בפיהם ג'בל ג'רזים. גם ערביי ארץ ישראל הוגים את הגימ"ל הדגושה בדומה ליהודי תימן, כגון מחוזות "הגליל" ו"הגולן" המבוטאים בפיהם אלג'ליל ואלג'ולן, וכך בכל המקומות הנזכרים בתנ"ך שנשתמרו בפי הערבים. הרב מאזוז והרב עובדיה יוסף, לא נתנו דעתם לכך במאמריהם.
מאפיינים

ההגייה התימנית מקיימת מערכת של תנועות רגילות, והן: /a/ /e/ /i/ /u/ /o/. התנועות פתח, סגול וחלק מהשוואים נהגות כתנועה כמעט קדמית, כמעט פתוחה, לא מעוגלת ([æ]), תנועה הדומה ל-a קדמית, וסגורה מעט. חולם נהגה ברוב הקהילות כתנועה פתוחה קדמית מעוגלת ([ɶ]), מעין a בשפתיים מעוגלות, פרט למחוז שרעב, שבו חולם נהגה כ-e.
עיצורים לועיים ועיצורים נחציים התקיימו בהגייה, להבדיל מן ההגייה הספרדית ומן ההגייה האשכנזית.
כמו כן, ההגייה התימנית שימרה את הביצוע הכפול של בג"ד כפ"ת. עם זאת, גם זקני יהדות בבל (הספרדים) שימרו את רוב הביצועים הכפולים של בג"ד כפ"ת (להוציא בי"ת רפה) וכן שימרו את הגיית העיצורים הנחציים והלועיים.
יהודי תימן שימרו גם את המכפל של הרי"ש ושל החי"ת (רי"ש דגושה וחי"ת דגושה, בעיקר בלשון חכמים ובמקומות ספורים בתנ"ך), ואף של האל"ף (תופעה נדירה, כגון המילה וַיָּבִיאּוּ בספר בראשית, פרק מ"ג, פסוק כ"ו).
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
השוואה בין הגיות העברית בתקופת הביניים
|  | הגייה אשכנזית | הגייה ספרדית | הגייה תימנית |
| תנועות | שבע | חמש | שש |
| עיצורים לועיים | התקיימו חלקית | התקיימו | התקיימו |
| עיצורים נחציים | לא התקיימו | התקיימו | התקיימו |
| ביצוע כפול של בג"ד כפ"ת | בכפ"ת(ג) | בכ"פ(ג) | בג"ד כפ"ת |
| שווא נע | לא התקיים | תנועת e | משתנה, נקבע על־פי העיצור שאחריו |
| דגש חזק | לא התקיים | התקיים | התקיים |
| הטעמה | מלעילית | דקדוקית | דקדוקית |
מאפיינים > הגיית הסגול כפתח

יהודי תימן הוגים את הסגול כפתח. בתימן הייתה נהוגה שיטת הניקוד הבבלי, שבה היה הסימן לפתח ולסגול זהה. אף על פי שבמשך הזמן התפשט והתקבל הניקוד התחתון גם אצל התימנים, התימנים קראו לסגול (הרשומה כניקוד נפרד רק בניקוד התחתון המקובל היום) כפתח. מהרי"ץ היה מנקד בכת"י שלו פתח במקום סגול, אף על פי שכתב בניקוד תחתון. וכך נהגו גם אחרים מבני תימן, כמו הרב יוסף עמר בעבודתו לניקוד התלמוד.
בעניין מקורה של הגיית הסגול נחלקו הדעות אם מעולם הייתה כפתח, או שהיה לה היגוי ייחודי שנעלם מהמסורת התימנית. בין הסוברים כי ההגייה כפתח היא גם הקדומה הם פרופ' שלמה מורג, הרב עמרם קורח, הרב רצון ערוסי והרב יוסף קאפח, הטוענים שיש בסיס מוצק למסורת תימן שאינה מבדילה בין הסגול (שקיים רק בניקוד הטברני, שהתפשט לאחרונה בתימן ורק במידה מוגבלת) לפתח, ושצודקת היא בכך שהגייתם בהתאם ושאף עם המעבר בתימן מן הניקוד העליון הבבלי לניקוד התחתון הטברני, "התרגומים וסידורי התפילה נקדו בניקוד תחתון לפי כללי הניקוד העליון, כלומר את הסגול השמיטו ובמקומו בא תמיד פתח בהתאם להברתם ולקבלת קריאתם המסורתית וגם מפני שאין לו שום הוראה מיוחדת בעבר או בעתיד כידוע".
הרב רצאבי משער כי לסגול הייתה הגייה נפרדת אצל "קצת מדקדקין" בתימן, אמצעית בין צירי לפתח. הרב רצאבי טוען כי הדבר משתקף ממחברות התיג'אן וחיבורי דקדוק אחרים כמו מכלול הרד"ק, שהגיות הסגול והפתח בהם מופיעות כנפרדות. מקור נוסף המצדד בהגייה ייחודית לסגול נראה בדבריו של צמח בן יוסף יצחק הלוי, שם הוא כותב "זכור לי שהיה בתימן איש זקן מאוד בשם הרב ירימי, והוא היה מבטא את הסגול בצורה הנכונה, וכל האנשים בבית הכנסת 'בית חג'אג'י' בצנעא, שאבי הרב יוסף יצחק הלוי זצ"ל היה מכהן בה כרב בית הכנסת, היו קמים לכבודו של הרב ירימי ואומרים: זה האיש הבקי ביותר בביטוי הסגול".
ראו גם

תימנית-יהודית
הגייה ספרדית
הגייה אשכנזית
לקריאה נוספת

הרב יוסף קאפח, 'מסורות הגייה ושליטת העברית בקרב יהודי תימן', 'נקוד, טעמים ומסורת בתימן', בספר כתבים (ב)
שלמה מורג, העברית שבפי יהודי תימן, מכון "יד בן צבי"
הנ"ל, מסורות הלשון העברית והלשון הארמית שבפי יהודי תימן, הוצאת "אפיקים"
ספר אלף בי, הוצאת 'תורת אבות'
הערות שוליים

↑  ראו חנוך ילון, ענייני לשון, עמ' 80; פרופ' שלמה מורג מסורות הלשון של יהודי תימן, בתוך יהדות תימן פרקי מחקר ועיון עמודים שנז–שסה, ובמאמרים רבים נוספים.
↑  תשובת הר"ש יצחק הלוי מובאת בתכלאל "תפילת כל פה" בהגהת הרב נתנאל בן הרב יחיא אלשיך וכן בתכלאל "נוסח תימן"
↑  בין השאר בספרו "כתבים" בחלק "ניקוד, טעמים ומסורת בתימן"
↑  עניין ההגייה מובא בהקדמת חומש "פרשה מפורשה", בהוצאת מכון "שתילי זיתים" מיסודו
↑  דעת בנו ודעתו מובאות בהקדמת הרב נתנאל אלשיך בנו בהקדמתו לתכלאל "תורת אבות"
↑  אבן ספיר פרק ט"ו דף נ"ג ע"ב, וזה לשונו: "אין בהם מעלגות לשון הספרדים, ולא מאין בינת שפת האשכנזים"
↑  אורח משפט, תשובה בנוגע לקריאת שמע "וביחוד למי שמשנה ממבטא התימני המוחזק אצלם מדורות הראשונים שהוא המדויק שבמבטאים כמפורסם שבוודאי אסור לעשות כן"
↑  מובא בשו"ת עשה לך רב חלק ו סימן כב
↑  מהם:שלמה דב גויטיין (היסודות העבריים בשפת הדיבור של יהודי תימן, לשוננו ג, תרצ"א), אברהם צבי אידלסון (ההברה העברית, השפה כ"ט), אהרן מירסקי (קולות הלשון העברית: המבטא העברי הנכון במאבקו, אפיקים עג–עד, אב תש"ם), יהודה רצהבי (אוצר לשון הקודש של בני תימן, הוצאה עצמית, תשל"ח),יצחק שבטיאל ועוד.
↑  הוצאת ההסתדרות העברית באמריקה, תרע"ז
↑  וכן נמצא באתר פרויקט בן-יהודה עם טעיות הקלדה
↑  ראו כאן
↑  מובאת בילקוט יוסף[דרושה הבהרה]
↑  בחיבורו "שו"ע המקוצר - עיני יצחק", שם כתב שקל לכל מי שמנסה את ההגייה להבחין שהאות היא מאותיות החיך גיכ"ק
↑  קריאת אהרן עמרם (ההתחלה מפסוק כד)
↑  "בפי יהודי תימן אין הבדל בין היגוי הסגול להיגוי הפתח" (יהודה לוי נחום, מיצירות ספרותיות מתימן, עמ' רכד). "מסורת ההגייה העברית של בני תימן אינה מבחינה בין תנועת-הפתח לבין תנועת-הסגול: שני סימני ניקוד אלה אותו מימוש להם בהגייה זאת." (פרופ' שלמה מורג, העברית שבפי יהודי תימן, עמ' 119)
↑  הרב יוסף עמר כתב "הסגול — יפקד מקומו גם הוא כיון שמדובר כאן בהנצחת נוסח הקריאה לפי מסורת יהודי תימן, וכיון שבכל מקום שיש סגול במקרא אנו קוראים פתח בלי שום שינוי." (מתוך דפי ההקדמה בתחילת כרכי מהדורתו המנוקדת לתלמוד שפורסמו באתר נוסח תימן.)
↑  העברית שבפי יהודי תימן, עמ' 120
↑  סערת תימן, ירושלים תשי"ד, עמ' קנט, שהסגול "נכלל בניקוד העליון עם הפתח וגם עד עתה נשאר במבטא התימנים שוה לפתח בלי הפרש".
↑  בתשובתו לשואל ששאל לפי מנהג תימן "מה ההבדל בין ניקוד פתח לניקוד סגול לכאורה הוא אותו דבר וא"כ יש כפל בניקוד שלא לצורך" השיב ש"אכן בעבר כל סגול היה מנוקד פתח, ונהגה כפתח כמסורת הניקוד הבבלי."
↑  ספר כתבים (ב) של הרב יוסף קאפח, עמ' 931–932
↑  הרב עמרם קורח, סערת תימן, ירושלים תשי"ד, עמ' קנט: "שאין במציאות הסגול הוראה בעבר ובעתיד וכו' נוספת או מוחלפת על הפתח".
↑  הרב רצאבי תמה על כך שמהרי"ץ העתיק דברי פוסקים אחרים ש"צריך ליזהר שלא להאריך באל"ף דאחד שלא ייראה כאומר אי חד" (עץ חיים דף ל"ה ע"ב) בעוד שלפי מסורת תימן "קבלת קריאתינו שהסגול נקרא פתח ממש" ולכן אין חשש לאמירת אי חד במקום אֶחד (דברי הרב רצאבי במהדורתו למעיל קטון למהרי"ץ עמ' רו). את שאלתו פתר בהנחה ש"נראה שהיו קצת מדקדקין לקרות הסגול כתנועה ממוצעת בין הצירי לפתח, על-פי המבואר במחברוֹת התיגאן ובמכלול."
↑  צמח בן יוסף יצחק הלוי, קונטרס הוספות, עמ' כז, בתוך: האתרוג שעליו דברה התורה, בני ברק תשס"ה (הערה 52 כאן).
↑  "אלף בי" - הרב שלמה צדוק, תורת אבות. "קובץ דקדוקי תורה", הרב אבירן יצחק הלוי.
↑  ביניהם "תאג' ירושלים" מהרב אברהם אלנדאף, חומש "תורת אבות" מהרב נתנאל אלשיך, חומש "פרשה מפורשה", על-פי שיטתו של הרב יוסף צוברי
אלכסה וקייטי

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיית מצבים
 יוצרים:  הת'ר וורדהם
 שחקנים:  פריס ברלס   איזבל מיי   ג'ולי ג'נקינס   אמרי קלי   אדי שין   פין קאר   טיפאני ת'יסן   ג'ק גריפו
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  39
 הפקה
 הפצה:  נטפליקס 
 טכניקת צילום:  מערך מרובה מצלמות 
 אורך פרק:  25 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  23 במרץ 2018 – 13 ביוני 2020 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אלכסה וקייטי (באנגלית: Alexa & Katie) היא קומדיית מצבים אמריקאית שנוצרה על ידי הת'ר וורדהם כסדרת מקור של נטפליקס. הסדרה החלה לעלות בנטפליקס ב-23 במרץ 2018 והסתיימה ב-13 ביוני 2020.
שחקנים ודמויות > שחקנים ראשיים

פריס ברלס - אלכסה מנדוזה, החברה הכי טובה והשכנה של קייטי. כדורסלנית שאפתנית הנאבקת בסרטן. היא מרדנית, רוצה לחזור חיות חיים נורמליים והיא שונאת את הרחמים שהיא מקבלת בעקבות מחלתה
איזבל מיי - קייטי קופר, החברה הכי טובה והשכנה של אלכסה. מתוארת כילדה טובה, מוזרה, חכמה, רגישה טובת לב מגושמת מתחשבת ממש יפה ומאוהבת באח של אלכסה בטירוף . היא מתמודדת עם ההחלטות המרדניות של אלכסה ותומכת בה בקשייה עם הסרטן וגזרה את השיער שלה כדי לעזור לאלכסה . היא אוהבת תיאטרון ומסוף העונה בשלישית היא מתמודדת עם חרדה.
ג'ולי ג'נקינס - ג'ניפר קופר, אם חד הורית גרושה שמגדלת את ילדיה קייטי וג'ק לבדה, בעוד היא לומדת תואר בפסיכולוגיה ועובדת. משפחת קופר מתקשה כלכלית לעיתים.
פין קאר - ג'ק קופר, אחיה הקטן של קייטי. הוא אוהב ממתקים ומשחקי וידאו וחלקים מסוימים בסדרה הוא לומד סטפס וטאקוונדו. הוא מאוד רוצה כלב ולקראת סוף הסדרה הוא מקבל אחד וקורא לו פוטטו (תפוח אדמה).
אמרי קלי - לוקאס מנדוזה, אחיה הגדול של אלכסה, החבר הכי טוב של דילן ולמשך זמן מה גם החבר של גוני. יהיר לעיתים ואובססיבי לגבי השיער שלו. הוא שואף להיות רופא אך מוותר על זה בסוף ובעונה השנייה מקים להקה עם עוד שני חברים.
טיפאני ת'יסן - לורי מנדוזה, אמא של אלכסה ולוקאס ואשתו של דייב. היא תחרותית ולעיתים מגוננת יתר על המידה. בהתחלה היא עובדת בהייטק אך לקראת סוף הסדרה היא עוברת לעבוד בתור מתכננת אירועים.
אדי שין - דייב מנדוזה, אבא של אלכסה ולוקאס ובעלה של לורי. דייב הוא טייס, הוא מתגאה בכך מאוד ומנסה לדחוף גם את לוקאס להיות טייס.
שחקנים ודמויות > שחקנים משנים

קרי מדרס - גוני תומפסון, היריבה של אלכסה. משחקת גם היא בקבוצת הכדורסל. למורת רוחה של אלכסה, גוני מתחילה להיות נחמדה אליה לאחר שהיא מגלה על מחלתה. היא מתחילה לצאת עם לוקאס בעונה השנייה אך הם נפרדים בעונה השלישית.
ג'ק גריפן - דילן, החבר הכי טוב של לוקאס. הוא מלמד את אלכסה אלגברה בעונה הראשונה ולבסוף הם הולכים יחד לנשף החורף והופכים להיות זוג. בעונה השנייה הם נפרדים ובסופו של דבר הם מחליטים להיות ידידים.
בארט קרנהאן - איידן, בחור מעצבן שפגש בהתחלה את קייטי בזמן אירוע התרמה שארגנה וחטף עוגיה (היא לא הייתה מרוצה מזה). לאחר מכן פגש אותה במיני גולף ועיצבן אותה. הוא מתחיל לעבוד ב- 'ווירד' יחד עם קייטי ועוזר לה להתמודד עם התקף חרדה ולבסוף הם נהיים זוג והולכים יחד לנשף סוף התיכון של קייטי.
גאנר בורקהארדט - ספנסר, ילד חולה סרטן שאלכסה פוגשת בבית החולים. בהתחלה הם ידידים אך לבסוף הם הופכים לזוג.
אימאן בנסון - רייגן, חברה של אלכסה, קייטי והאנה. רייגן קצת אנוכית ומרוכזת בעצמה.
מריט ליטון - האנה, חברה של אלכסה, קייטי ורייגן. האנה היא ילדה מוזרה, תמימה ולא חכמה במיוחד. יש לה שתי אימהות, בעונה השנייה היא מצטרפת לקבוצת המעודדות.
נתנאל ג'יי פוטווין - ריאן, תלמיד שמשחק את רומיאו בהצגת בית הספר בעוד קייטי משחקת את יוליה. ריאן הופך לנשיקה הראשונה של קייטי ולאחר זמן מה הם הופכים להיות זוג אך לבסוף הם נפרדים ונשארים חברים טובים.
סקוט וורדהאם - בארי, מנהל בית הקפה 'ווירד'. בארי הוא אדם פסימי ושלילי.
תשבחות

בשנת 2018 הסדרה הייתה מועמדת לפרס אמי לבידור פריים טיים כתוכנית הילדים טובה ביותר. בשנת 2019 הסדרה זכתה להכרה בתחרות האקדמיה ה-12 לטלוויזיה. התוכנית זכתה בתוכנית הטלוויזיה המועדפת לילדים בטקס פרסי בחירת הילדים לשנת 2021.
המהפכה השלישית (ספר)

המהפכה השלישית הוא ספר עיון מאת יאיר נהוראי, שהתפרסם בשנת 2022 בהוצאה עצמית. הספר עוסק בזרם בציונות הדתית בישראל, אותו מגדיר נהוראי כ"חרדי משיחי" או כ"חסידות הרב קוק", מניעיו ומטרותיו. נהוראי טוען לאורך הספר כי המטרה של קבוצה זו או קבוצות אלה היא לשנות את ישראל ממדינה יהודית ודמוקרטית לתיאוקרטיה דתית-יהודית ומדינת הלכה.
הספר מבוסס בעיקר על ניתוחו של נהוראי לשיחות ושיעורים של רבנים המלמדים במכינה קדם-צבאית בני דוד (למעשה מוסדות בני דוד-עלי). נהוראי ניהל במשך שנים ארוכות לפני הוצאת הספר מאבק ציבורי נגד רבני המכינה, ובפרט נגד הרבנים אלי סדן ויגאל לוינשטיין, העומדים בראש המכינה.
רקע לכתיבת הספר

לפי המחבר, הספר הוא פרי עבודת מחקר מאומצת של שנים אחדות, שנועדה לחשוף בפני הציבור הרחב את "המשנה המשיחית" של חוגים בציונות הדתית, כפי שהמחבר מבין אותה.
נהוראי מנהל במשך שנים ארוכות מאבק ציבורי נגד מוסדות בני דוד-עלי, ובפרט נגד ראשי המוסדות, הרבנים אלי סדן ויגאל לוינשטיין. בין היתר הוא הקים עמוד פייסבוק אליו הוא העלה סרטונים ובהם קטעי שיעורים ושיחות מתוך אתר בני דוד. ויזם פרסומים בערוצי טלוויזיה שונים של קטעי שיעורים של רבנים המלמדים בבני דוד. בעקבות פעילותו הגישו מוסדות בני דוד בשנת 2019 תביעת דיבה ותביעה על הפרת זכויות יוצרים בבית משפט השלום בירושלים. באוגוסט 2024, בעת ההגעה לשלב העדויות בתביעה, ביטלה המכינה את התביעה נגד נהוראי.
תוכן הספר

כותרתו המלאה של הספר היא "המהפכה השלישית – עקרונות המשנה המשיחית, החותרת להפוך את ישראל למדינה יהודית שהתורה חוקתה – וכיצד מונחלים ערכיה".
לטענת המחבר, משנה זו רואה בהקמת מדינת ישראל שלב בתהליך הגאולה (אתחלתא דגאולה), ומבקשת לקדמו באמצעות החלת התורה כחוקת המדינה וכיבוש ארץ ישראל השלמה. לדעת המחבר, ניתן למצוא את טביעות אצבעותיה בנימוקים שהובילו לחקיקת חוק יסוד: הלאום, ובהנמקות של הניסיון לחוקק את "פסקת ההתגברות"; שמטרתה, לדעת המחבר, לאיין את כוחו של בית המשפט העליון – בדרך לדמוקרטיה פורמלית, במקום שלטון החוק וערכי הדמוקרטיה המהותית אשר עומדים בבסיסו: הצדק, השוויון וזכויות האדם.
נהוראי טוען בספר כי פעילותה של מכינת "בני דוד" ותקצובה מנוגדים לחוק, משום שתקנות המכינות הקדם-צבאיות מחייבות: ”לחנך את חניכי המכינה לנאמנות למדינת ישראל ולהזדהות עימה כמדינה יהודית, ציונית ודמוקרטית, כמשמעה במגילת העצמאות ובחוקי היסוד של מדינת ישראל, ולאהבת העם והארץ”
שם הספר, "המהפכה השלישית", מבוסס על ציטוט של הרב סדן, מתוך שיעור בו אמר כי ”"(המהפכה) הראשונה זה הרב קוק, הוריד תורה משמיים לארץ המהפכה השנייה עשה הרב צבי יהודה, שהוא העמיד דור של תלמידי חכמים שחיים על פי משנתו של הרב, והמהפכה השלישית היא "אנו, בני דוד, [...] התחלנו לשלוח אנשים לצבא, ואחר כך התחלנו לדבר לאנשים אחרי הצבא. כלומר המהפכה השלישית".”[דרוש מקור]