stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אירן שפיר
הערות שוליים

↑   ד"ר אירן שפיר תייצג את ישראל במשחקים הפראלימפיים בפריז, באתר DoctorsOnly‏, 4 באוגוסט 2024
↑  אירן שפיר באתר ארגון נכי צה"ל
↑  אברהם תשובה, חותרת הקיאק, אירן שפיר, מצטרפת למשלחת הפראלימפית לפריז, באתר ynet, 30 ביולי 2024
↑  אורן אהרוני, חתירה פראלימפית: מקום רביעי לאירן שפיר באליפות אירופה, באתר ישראל היום, 19 באוגוסט 2024
↑  ICF Canoe Sprint & Paracanoe World Championships 2023
↑  ICF Canoe Sprint & Paracanoe World Championships 2024
↑  גאיה ניר, מחזיקים לך אצבעות: ד"ר אירן שפיר תייצג את ישראל באולימפיאדה, באתר mynet‏ פתח תקווה, 4 באוגוסט 2024
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | עמית חסדאי |  |
|  בדמינטון | נינה גורודצקי • אמיר לוי |  |
|  בוצ'יה | נדב לוי |  |
|  חתירה | שמוליק דניאל •  מורן סמואל •  חתירה זוגית (שחר מילפלדר וסאלח שאהין) |  |
|  טאקוונדו |  אסף יסעור • עדנאן מילאד |  |
|  טניס | אדם ברדיצ'בסקי • מעיין זיקרי • סרגיי ליסוב •  גיא ששון |  |
|  ירי תחרותי | יוליה צ'רנוי |  |
|  כדורשער |  נבחרת ישראל (נשים) (רוני אוחיון, ליהיא בן-דוד, גל חמרני, אורי מזרחי, אלהאם מחאמיד רוזין, נועה מלכה) |  |
|  קאנו/קיאקים | טליה אילת (קיאק) • אירן שפיר (קאנו) |  |
|  שחייה | ורוניקה גירנקו •  עמי דדאון • אריאל מליאר •  מארק מליאר |  |
אינטגרציה (ספרות)

אִינְטֶגְרַצְיָה בספרות היא הניסיון להעניק הסבר לבעיות המופיעות בטקסט, החל מסתירות פנימיות ועד להבדלים בין הערכים המשתקפים בטקסט לערכים של הקורא.
במאמרה Interart narrative: (un)reliability and ekphrasis, טוענת תמר יעקבי כי ישנם חמישה סוגים של אינטגרציה אליהם יכול הקורא לפנות:
המכניזם הגנטי (מגנזיס) – מסביר בעיה טקסטואלית במונחים של מייצרי הטקסט וכותביו, החל מאי תשומת לב של המחבר ועד לטעות דפוס. כך, למשל, בספר שמואל א', פרק יג', מופיע הפסוק "בן שנה שאול במלכו". מאחר שאין זה סביר להניח ששאול אכן היה רק בן שנה כאשר מלך על ישראל (והנחה זו מתנגשת גם בהשתלשלות האירועים המתוארת בפרקים הקודמים), הקורא יכול לפנות לאינטגרציה הגנטית, ולהסביר את הבעיה בטקסט כנובעת מהשמטה של מילה במהלך העתקתו.
המכניזם הז'אנרי – הקורא מסביר סתירות טקסטואליות על ידי ייחוסן לסוגה ספרותית. דוגמה לכך היא הקומדיה, שבה באופן מסורתי מגיע הגיבור בסופו של דבר לאושר, לעיתים על אף שהוצבו בפניו קשיים בלתי אפשריים במהלך העלילה. גם בפרודיה ניתן לראות דוגמה, כאשר אלמנטים "גבוהים" בטקסט מופיעים לצד אלמנטים "נמוכים", באופן שלא תמיד מתקבל על הדעת מבחינת הסיבתיות הפנימית של היצירה. הקורא מבחין בדיסוננס, מזהה את טקסט המקור, ומסביר את הבעיות הטקסטואליות כנובעות מעצם מהותו של הז'אנר הפארודי.
המכניזם האקזיסטנציאלי - מייחס את חוסר ההתאמות לנורמות של העולם הבדוי. בין אם מדובר במודל מציאות קודם (כבמדע בדיוני) ובין אם מדובר במודל מציאות השייך ליצירה הספציפית (כב"גלגול" של פרנץ קפקא). כלומר, דבר הנראה כבלתי אפשרי בעולם שלנו, אפשרי במונחי העולם המיוצג.
המכניזם הפונקציונלי - מטיל סדר על סטיות טקסטואליות במונחי המטרות שסטיות אלו משרתות. המטרות האסתטיות, התמטיות והרטוריות של הטקסט יכולות לשמש כקווים מנחים ליצירת היגיון בטקסט. הבעיות בטקסט יכולות לשמש גם כדי להצביע על כמה ממטרות הטקסט. במקרה זה הקורא מסביר תופעות בטקסט על ידי תפיסתו כשדר, ומנסה להסביר את הסתירות באמצעות כוונות המחבר.
המכניזם הפרספקטיבי - המוזרויות בטקסט (ובעולם המיוצג באמצעות הטקסט) מוסברות על ידי ייחוסן למתווך בין העולם המיוצג לבין הקורא – הדובר. כך, למשל, יכול הקורא להחליט שהניגוד החריף בין עמדותיו של הדובר לבין עמדות הקורא, יכול להיות מוסבר באמצעות היפותזה של דובר בלתי מהימן - דובר שחלק מהנורמות שלו מנוגדות לנורמות של המחבר המובלע.
אינטגרציה וטעויות פרשניות

ההחלטה באיזה מכניזם אינטגרטיבי יש לנמק אלמנטים בטקסט תלויה במשתנים רבים, ומשתנה מטקסט לטקסט. פעמים רבות אין ניתן לדעת בוודאות כיצד יש לבצע את האינטגרציה של האלמנטים בטקסט, והדבר עלול להיות הגורם למספר טעויות ומחלוקות פרשניות.
במקרה שבספר שמואל, שבו נכתב כי שאול המלך היה "בן שנה במלכו" ניתן לנמק את הבעיה הטקסטואלית במונחים גנטים, ולטעון כי בתהליך העתקת המקרא נשמטה מילה. אולם ניתן גם לנסות ולנמק זאת באופן פונקציונלי, ולטעון, למשל, ששאול מלך כבן שנה, כלומר - היה תמים כבן שנה. ההחלטה באיזה מכניזם יש לנמק את הבעיה בטקסט נובעת, בין השאר, ממעמדו של הטקסט (מעמד אלוהי, מעמד של טקסט רגיל, וכדומה). במקרה זה, תפיסה של הטקסט המקראי כנובע ממקור אלוהי, שאינו שוגה, מניחה כי לא ניתן מראש לפנות להסבר הגנטי, ויש, לפיכך, לנמק את הבעיה הטקסטואלית במונחים פונקציונליסטים.
ראו גם

תורת הספרות
הנמקה (ספרות)
אינטגרציה גזעית

ערך זה עוסק בהפרדה גזעית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אִינְטֶגְרַצְיָה גִּזְעִית (או דֶסֶגְרֶגַצְיָה) הוא גישה לפיה מונעים סגרגציה (הפרדה גזעית) בקרב גזעים שונים באותה המדינה על ידי מתן זכויות שוות והזדמנויות שוות, וגם אפליה מתקנת. המונח מתייחס בעיקר לדסגרגציה בארצות הברית.
ארצות הברית

המאבק לאינטגרציה גזעית הוא מרכיב חשוב במאבק האפרו-אמריקאים לשיווי זכויות.
צעד בולט להחלתה של אינטגרציה גזעית בארצות הברית היה החלטתו התקדימית של בית המשפט העליון של ארצות הברית, שניתנה בשנת 1954  בפסק דין בראון נגד מועצת החינוך, ובה נקבע כי ההפרדה הגזעית שהייתה נהוגה עד אז בבתי ספר נוגדת את החוקה האמריקאית ולפיכך אינה חוקית. ההחלטה נתקלה בהתנגדות עזה של מושל מדינת ארקנסו, התנגדות שגרמה להתערבות של כוח צבאי פדרלי כדי לאכוף את מימוש ההחלטה (אירוע הידוע כמשבר ליטל רוק).
בדצמבר 1955 עמד מרטין לותר קינג בראש חרם על התחבורה הציבורית במונטגומרי שבאלבמה, שמטרתו הפסקת ההפרדה בין שחורים ללבנים באוטובוסים; החרם נמשך כשנה, ובסופו של דבר החליט בית המשפט העליון להוציא מחוץ לחוק את האפליה בתחבורה הציבורית.
ראו גם

אינטגרציה (חינוך)
גזענות
התנועה לזכויות האזרח של ארצות הברית
משבר ליטל רוק
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אירנה-ז'ול ביינאמה

| --- | --- |

 לידה:  28 באוגוסט 1796 former 2nd arrondissement of Paris, צרפת 
 פטירה:  19 באוקטובר 1878 (בגיל 82) פריז, צרפת 
 ענף מדעי:  סטטיסטיקה 
 מקום לימודים:  תיכון לואי הגדול  אקול פוליטקניק  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוסדות:  Inspection générale des finances (1820–ספטמבר 1848)  האקדמיה הצבאית סן-סיר (ספטמבר 1818–1820)  הפקולטה למדעים של פריז (ספטמבר 1848–ספטמבר 1851)  סורבון 
 
אירנה-ז'ול ביינאמה (בצרפתית: Irénée-Jules Bienaymé;‏ 28 באוגוסט 1796 - 19 באוקטובר 1878) היה מתמטיקאי וסטטיסטיקאי צרפתי.
כממשיך דרכו של לפלס הוא הכליל את שיטת הריבועים הפחותים שלו, תרם לתורת ההסתברות, להתפתחות מדע הסטטיסטיקה וליישומיהן בתחום החשבונות הכספיים, הדמוגרפיה והסטטיסטיקה החברתית. הוא נודע בניסוח אי-השוויון צ'בישב-ביינאמה לגבי חוק המספרים הגדולים (1869).
ביוגרפיה

ביינאמה, יליד פריז, למד בתיכון בעיר ברוז' (כיום בבלגיה), שבה עבד אביו כפקיד ממשלתי. אחר כך בתיכון לואי הגדול בפריז. אחרי שהשתתף בקרבות להגנת פריז ב-1814 נרשם ב-1815 לאקול פוליטקניק אולם נמנה עם בני המחזור שסולקו כעבור שנה מהלימודים על ידי המלך לואי השמונה עשר מסיבות פוליטיות, במקרה שלו בגלל אהדתו לנפוליאון. באותן שנים התפרנס ביינאמה מתרגומים מכתבי עת זרים, משפות שונות, כולל רוסית.
בסופו של דבר התמנה ב-1818 למרצה זוטר באקדמיה הצבאית סן-סיר ואחרי שנתיים התחיל לעבוד במשרד האוצר. כאן עשה קריירה מהירה והתמנה למפקח ובשנת 1834 למפקח כללי.
לאחר הקמת המשטר הרפובליקני ב-1848 פוטר בגין "חוסר רוח רפובליקנית".
ביינאמה הצליח בהמשך לקבל מינוי של מרצה לתורת ההסתברות בסורבון אך פוטר שוב בשנת 1851. תחת שלטונו של נפוליאון השלישי היה ליועץ ממשלתי לענייני סטטיסטיקה.
בשנת 1852 נבחר כחבר באקדמיה הצרפתית למדעים. במשך 23 שנה עמד בראש ועדת השופטים להענקת הפרסים לסטטיסטיקה. הוא היה גם חבר מייסד של החברה המתמטית הצרפתית וכיהן כיושב ראש שלה בשנת 1875.
ביינאמה מת ב-1878 בפריז בגיל 82.
תרומותיו המדעיות

ביינאמה פרסם רק 23 מאמרים. הראשונים בהם דנו בדמוגרפיה ובלוחות תמותה. הוא חקר במיוחד את דעיכתן של המשפחות שהסתגרו מסיבה חברתית (למשל כאלה מן האצולה הגבוהה) בניגוד למגמת הגידול של כלל האוכלוסייה.
ביינאמה העריץ את לפלס ובהשפעת ספרו "התאוריה האנליטית של ההסתברות" (1812) הגן על ההשקפות הלפלסיאניות בפולמוס עם פואסון, לגבי גודל הרכבם של חברי המושבעים והרוב הנחוץ להכרעה במשפטים. הוא חקר את הכללת שיטת הריבועים הפחותים של לפלס.
יחד עם ידידו, קורנו, ניסה לעשות סדר בחשבון ההסתברויות, תחום שאיבד באותם הימים את רוח ההתלהבות של מייסדיו.
חלה אז אכזבה אחרי התקוות שנתלו ביאקוב ברנולי, לפלס ופואסון, שיוכלו ליצור תיאור הסתברותי של העולם בעזרת כמה חוקים אוניברסליים.
המגוון האינסופי של סידורים הקיימים בטבע ביצירה פשוטה של תוצאות מורכבות מאוד מאפשר לשער כי יתגלו משפטים מיוחדים שינהלו את הקבוצות השונות של העובדות. אבל לא נראה שנוסחה אנאלוגית לזו של יאקוב ברנולי תוכל להקיף את כל הנסיבות האפשריות
ביינאמה תרגם לצרפתית את מחקרי ידידו המתמטיקאי הרוסי פפנוטי צ'בישב ופרסם את אי השוויון המכונה על שמם -ביינאמה-צ'בישב - שסיפק הוכחה פשוטה ומדויקת של חוק המספרים הגדולים.
ביינאמה התכתב גם עם חלוץ המחקרים הדמוגרפיים, אדולף קטלה ונקשר גם לגבריאל לאמה.
מתוך עמדה פולמוסית, מתח ביינאמה בקורת על חוק המספרים הגדולים של פואסון והתווכח עם קושי.
גם הוא וגם קושי פרסמו בערך באותו זמן בערך שיטות רגרסיה. ביינאמה הכליל את שיטת הריבועים הפחותים. המחלוקת הייתה על בחירת השיטה המיטבית. קושי פיתח את התפלגות קושי על מנת לגלות מקרה שבו שיטת הריבועים הפחותים יוצרת אומד בלתי יעיל.
מבחר פרסומים

De la durée de la vie depuis le commencement du XIX siècle (Annales d’hygiène, 1835;
(תוחלת החיים החל מתחילת המאה ה-19)
Probabilité des erreurs dans la méthode des moindres carrés -1852
(הסתברות השגיאות בשיטת הריבועים הפחותים)
Remarques sur les differences qui distinguent l’interpolation de Cauchy de la méthode des moindres carrés - 1853;
(הערות על ההבדלים המבדילים את אינטרפולציית קושי משיטת הריבועים הפחותים)
Considérations à l’appui de la découverte de Laplace -1853;
(עיונים בתמיכת תגליתו של לפלס)
Sur les fractions continues de M. Tchebychef - 1858
(על השברים המשולבים של מר צ'בישב)
אותיות נקודות

נקודות מעל המילים "לנו ולבנינו" בפרשת נצבים
אותיות נקודות הן כינוי לסוגי אותיות שבספר התנ"ך שנכתבות - על פי המסורת - כשעל גביהן ישנן נקודות.
מקור

לדעת הראשונים מקורן של אותיות אלו אינו מהתורה, והן נתקנו בתקופה מאוחרת על ידי עזרא הסופר, וכך נאמר מדרש רבה:
וְיֵשׁ אוֹמְרִים לָמָּה נָקוּד, אֶלָּא כָּךְ אָמַר עֶזְרָא אִם יָבוֹא אֵלִיָּהוּ וְיֹאמַר לָמָּה כָּתַבְתָּ אוֹתָן אוֹמַר לוֹ כְּבָר נִקַּדְתִּי עֲלֵיהֶם, וְאִם יֹאמַר לִי יָפֶה כָּתַבְתָּ כְּבָר אֶמְחֹק נְקֻדּוֹתֵיהֶן מֵעֲלֵיהֶן
האותיות הנקודות נזכרו בתלמוד ובספרי המדרשים השונים, כך לדוגמה נאמר בתלמוד על הפסוק ”וַיֹּאמְר֣וּ אֵׄלָׄ֔יׄוׄ אַיֵּ֖ה שָׂרָ֣ה אִשְׁתֶּ֑ךָ וַיֹּ֖אמֶר הִנֵּ֥ה בָאֹֽהֶל” (ספר בראשית, פרק י"ח, פסוק ט'):
תני משום רבי יוסי למה נקוד על איו שבאליו לימדה תורה דרך ארץ שישאל אדם באכסניא שלו
כן נזכר עניין הנקודות באבות דרבי נתן, ובעוד מדרשים.
ישנה הסכמה בחז"ל על זהותן של האותיות הנקודות: עשר מילים נקודות מופיעות בתורה, עוד ארבע בנביאים ומילה אחת בכתובים.
רש"י בפירושו לתורה מפרש בכל אחד מהמקומות מהו הטעם שניקדו מעל אותן אותיות.
הרעיון הכללי שלהנקודות הללו, על פי המבואר במדרש רבה, הוא להורות כי אותם אותיות דינן כמחוקות. אך לא כמוחקות ממש. וכפי שכתב הרלב"ג בפירושו על התורה:
הנקודות אשר על "אליו" ומה שדומה לו, הוא אצלי להורות על ענין ממוצע בין המחק ובין הכתב. וזה כי הנקודה תעשה על התיבה למחוק מה שעליו הנקודה, ולפי שכבר נשארה התיבה בכתוב עם הנקודות שעליה הורה שאינה נמחקת מכל וכל ואינה נכתבת בשלימות
רשימת האותיות שבתנ"ך

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | מקור | הפסוק | המילה הנקודה | האותיות הנקודות |
| 1 | בראשית, ט"ז, ה' | ישפט ה' ביני וביניך | וביניך | נקוד מעל האות י' |
| 2 | בראשית, י"ח, ט' | ויאמרו אליו איה שרה אשתך | אליו | נקוד מעל האותיות א' י' ו' |
| 3 | בראשית, י"ט, ל"ג | ולא ידע בשוכבה ובקומה | ובקומה | נקודה מעל האות ו' השנייה במילה |
| 4 | בראשית, ל"ג, ד' | ויפל על צוארו וישקהו | וישקהו | כל המילה נקודה מעל האותיות |
| 5 | בראשית, ל"ז, י"ב | וילכו אחיו לרעות את צאן אביהם | את | מעל כל האותיות |
| 6 | במדבר, ג', ל"ט | כל פקודי הלוים אשר פקד משה ואהרן | ואהרן | נקודה על כל אחת מהאותיות |
| 7 | במדבר, ט', י' | כי יהיה טמא לנפש או בדרך רחקה | רחוקה | נקוד על האות ה |
| 8 | במדבר, כ"א, ל' | ונשים עד נפח אשר עד מידבא | אשר | נקודה מעל האות ר |
| 9 | במדבר, כ"ט, ט"ו | ועשרון עשרון לכבש האחד | ועשרון - עשרון | נקודה על האות ו |
| 10 | דברים, כ"ט, כ"ח - | והנגלת לנו ולבנינו עד עולם | לנו ולבנינו | נקודה על אות מהמילים |
| 11 | שמואל ב', י"ט, כ' | ביום אשר יצא אדני המלך מירושלם | יצא | נקודה מעל האותיות י |
| 12 | ישעיה, מ"ד, ט' | וחמודיהם בל יועילו ועדיהם המה בל יראו | המה | כל המילה נקודה מעל |
| 13 | יחזקאל, מ"א, כ' | והתמרים עשוים וקיר ההיכל | ההיכל | כל המילה נקודה |
| 14 | יחזקאל, מ"ו, כ"ב | מדה אחת לארבעתם מהקצעות | מהקצעות | כל המילה נקודה מעליה |
| 15 | תהילים, כ"ז, י"ג | לולא האמנתי לראות בטוב ה' | לולא | נקוד על כל המילה מעליה, ותחתיה נקוד מלבד על האות ו' |
להלכה

הרמב"ם בספרו משנה תורה, ובעקבותיו הטור, הזכירו שיש לכתוב בספר תורה את כל האותיות המשונות וביניהם האותיות הנקודות וכפי שמופיעים בספרי התורה הקדומים:
ויזהר באותיות הגדולות ובאותיות הקטנות ובאותיות הנקודות ואותיות המשונות כגון הפאי"ן הלפופות והאותיות העקומות כמו שהעתיקו הסופרים איש מפי איש
ברמ"א נזכר כתיבת אותיות אלו אך לא הזכיר מה דין הספר תורה כשלא ניקדו כנהוג: ”הגה: ויש עוד דברים שנהגו בהן הסופרים כמו שהעתיקו איש מפי איש כמו באותיות גדולות וקטנות והנקודות והמשוכות.” (שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רע"ה, סעיף ו').
לדעת הט"ז חסרון ניקוד אינו פוסל את הספר: ”עוד נ"ל בספר תורה שאין לה נקודות הראויות להיות על איזה מקומות כגון על [אליו] איה שרה או בשאר מקומות שאין לפסול מלקרות בההיא ס"ת אע"פ שעדיין לא נתקנה דהא על כל פנים כתבה כנתינתה מסיני שהנקודות שאמרו חכמים הם מתקנת עזרא כמ"ש (התוס' בזבחים פרק ר' ישמעאל) [בפסקי התוס' מנחות פ' כל קרבנות ציבור] וז"ל כשכתב עזרא התורה עשה נקודות ואמר אם יאמר משה למה נקדת יאמר הלא לא מחקתי עכ"ל):” (ט"ז על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רע"ד, סעיף ז').
אמנם לדעת כמה מהאחרונים אין להוציא ספר תורה כזה מלתכחילה.
הדרשות בחז"ל

באבות דרבי נתן מביא את עשרת המקומות בתורה שבהם יש ניקוד מעל האותיות ומבאר את טעמן:
”"יִשְׁפֹּט ה' בֵּינִי וּבֵינֶיךָ" (בראשית טז ה) – נקוד על יו"ד שב"ביניך", מלמד שלא אמרה לו אלא על הגר. ויש אומרים על המטילין מריבה ביני וביניך.

כיוצא בו: "ויאמרו אליו איה שרה" (שם יח ט) – נקוד על אי"ו שב"אליו", מלמד שיודעין בה ומבקרין אחריה.

כיוצא בו: "ולא ידע בשכבה ובקומה" (שם יט לג) – נקוד על וי"ו שב"קומה" הראשון, מלמד שלא הרגיש אלא בעמידתה של צעירה.

כיוצא בו: "וירץ עשו לקראתו ויחבקהו ויפול על צואריו וישקהו" (שם לג ד) – כולו נקוד, מלמד שלא נשקו באמת. רבי שמעון בן אלעזר אומר: נשיקה זו של אמת וכולן אינן לאמת.

כיוצא בו: "וילכו אחיו לרעות את צאן אביהם בשכם" (שם לז יב) – נקוד על "את", מלמד שלא לרעות הצאן הלכו אלא לאכול ולשתות ולהתפתות.

כיוצא בו: "כל פקודי הלוים אשר פקד משה ואהרן" (במדבר ג לט) – נקוד על "ואהרן",12 למה? מלמד שלא היה אהרן מן המנין.

כיוצא בו: "או בדרך רחוקה" (שם ט י) – נקוד על ה"א שב"רחוקה", מלמד שלא הייתה דרך רחוקה אלא מן אסקופת עזרה ולחוץ.

כיוצא בו: "ונשים עד נופח אשר עד מידבא" (שם כא ל) – נקוד על רי"ש שב"אשר", למה? מלמד שהחריבו האומות ולא החריבו המדינות.

כיוצא בו: "ועשרון עשרון" (שם כט טו) – של יום טוב הראשון של חג הסכות נקוד "ועשרון" בוא"ו, למה? מלמד שלא יהא שם אלא עשרון אחד.

כיוצא בו: "הנסתרות לה' אלהינו והנגלות לנו ולבנינו עד עולם" (דברים כט כח) – נקוד על "לנו" "ולבנינו" ועל עי"ן שב"עד", למה? אלא כך אמר עזרא: אם יבוא אליהו ויאמר לי: מפני מה כתבת כך? אומר אני לו: כבר נקדתי עליהן. ואם אומר לי: יפה כתבת אעבור נקודה מעליהן”
שימושים נוספים

בספרות הראשונים והאחרונים, היה מצוי שימוש בניקוד מעל גבי אותיות על מנת לרמז למשמעות מספרית לאותיות שנוקדו. כך למשל מצוי בשערי ספרים שרומזים את שנת ההדפסה בפסוק מסוים, כאשר על גבי חלק מהאותיות נקוד, להודיע שהגימטריא של אותן אותיות מהווה את שנת ההדפסה. כמו כן מצוי הדבר על גבי מצבות.
הערות שוליים

↑  ראו למשל במדבר רבה פרק ג, אבות דרבי נתן פרק ל"ד, מסכת סופרים פרק ו, ספרי במדבר פיסקא ט'.
↑  יו"ד ער"ה
↑  שערי אפרים שער ה' סעיף כ'. משנת אברהם סימן כ"ח ס"ק ב'
| ספר תורה |
| --- | --- | --- |
| כתיבת סת"ם | כתב סת"ם • דיו סת"ם • קלף • גוויל • סופר סת"ם • שרטוט בסת"ם • כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות • מכון סת"ם |  |
| קריאת התורה | הוצאת ספר תורה • אתה הראת • ויהי בנסוע • בריך שמיה • קריאת התורה • בעל קורא • עלייה לתורה • ברכו • ברכות התורה • הגבהה • גלילה • מי שברך |  |
| צורת האותיות | קרי וכתיב • אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך • אותיות תלויות • אותיות נקודות • תיוג |  |
| נוסח התורה | מסורה • נוסח המסורה • כתב יד לנינגרד • כתר ארם צובא • כתר דמשק • תנ"ך קניקוט • ספר תאגי • ווי העמודים |  |
| מצוות ואיסורים | מצוות כתיבת ספר תורה • קריאת התורה  • תלמוד תורה |  |
| מנהגים | הכנסת ספר תורה • היכל • ארון קודש • יד • מעיל • עצי חיים • וימפל • בדיקת מזוזות, תפילין וספרי תורה |  |
שנת הפטירה מצוינת במילה תנצב"ה, כשהאותיות נקודות מלמעלה.
מצבת קברו של רבי אלימלך מליז'עסק.
אינגר נילסון

| --- | --- |

 לידה:  4 במאי 1959 (בת 65) שוודיה
 שם לידה:  Karin Inger Monika Nilsson 
 מדינה:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1969 
 פרסים והוקרה:  Nordic Language Prize (2019)  Gullspiran (2023) 
 פרופיל ב-IMDb
 
קארין אינגר מוניקה נילסון (בשוודית: Karin Inger Monica Nilsson; נולדה ב-4 במאי 1959) היא שחקנית שוודית הידועה בגילום דמותה של בילבי בסדרת טלוויזיה בעלת אותו שם.
ביוגרפיה

נילסון נולדה בעיירה קיסה שבשוודיה. בגיל עשר שיחקה בתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה "בילבי". הסדרה, שהייתה הפקה שוודית/גרמנית, הופצה כסדרת טלוויזיה, וגם כארבעה סרטי קולנוע שנערכו על פי פרקי הסדרה. הסדרה הופצה ברחבי העולם, ואף שודרה בישראל בשנת 1973 בדיבוב עברי.
בבגרותה, לא המשיכה נילסון בקריירת המשחק, והיא עובדת בסטוקהולם כמזכירה, אך מופיעה מדי פעם בתפקידים קטנים על הבמה. עם תחילת שנות ה-2000 חזרה לשחק ולהופיע בקולנוע ובטלוויזיה.
בשנת 2000 הופיעה בסרטו של הבמאי קסוויאר קולר "גריפסהולם" על פי ספרו של קורט טוכולסקי. בשנת 2007 הופיעה במספר פרקים בסדרה "הקומיסר והים" (”Der Kommissar und das Meer”) בערוץ הגרמני ZDF כרופאה פתולוגית. בשנת 2009 השתתפה בתוכנית הריאליטי "Kändisdjungeln" (ג'ונגל הסלבריטאים, פורמט הדומה ל"הישרדות", ומיועד ל"סלבריטאים").
אינגריד אלכסנדרה, נסיכת נורווגיה

| --- | --- |

 לידה:  21 בינואר 2004 (בת 20) בית החולים של אוניברסיטת אוסלו, ריקסהוספיטלט, אוסלו, נורווגיה 
 שם לידה:  Ingrid Alexandra 
 מדינה:  נורווגיה נורווגיה
 השכלה:  Elvebakken Upper Secondary School (2023) 
 פרסים והוקרה
 אביר הצלב הגדול של מסדר אולב הקדוש (21 בינואר 2022, האראלד החמישי, מלך נורווגיה)  Royal Family Decoration of King Harald V (21 בינואר 2022, האראלד החמישי, מלך נורווגיה)  אביר מסדר הפיל (2022)  Royal House Centennial Medal  מדליית היובל של  המלך האראלד החמישי 
 
הנסיכה אינגריד אלכסנדרה מנורווגיה (בנורווגית: Ingrid Alexandra prinsesse av Norge; נולדה ב-21 בינואר 2004 באוסלו, נורווגיה) היא בתם של יורש העצר הנורווגי הוקון ואשתו הנסיכה מטה מאריט, והיא מיועדת להיות מלכת נורווגיה לאחר שלטון אביה.
ביוגרפיה

אינגריד נולדה ב-21 בינואר 2004 בבית החולים של אוניברסיטת אוסלו. היא הוטבלה לנצרות בארמון המלכותי ב-17 באפריל על ידי הבישוף של אוסלו, סנדקיה היו יורשי העצר של דנמרק, ספרד ושוודיה, סבה המלך האראלד החמישי, דודתה הנסיכה מרתה לואיז וסבתה מצד אימה מאריט טג'נסן.
ב-2005 נולד אחיה הנסיך סברה, ובנוסף לו יש לה אח למחצה מנישואיה הראשונים של אמה. מאחר שב-1990 בוטל חוק העדפת הבן הבכור בסדר הירושה הנורווגי, נמצאת אינגריד במקום השני בסדר הירושה לאחר אביה. כצאצאית של אדוארד השביעי היא נכללת גם בסדר הירושה לכתר הבריטי אך שם אחיה נמצא לפניה בתור.
ב-2010 החלה אינגריד את לימודיה בבית הספר, הוריה בחרו לשלוח אותה לבית ספר ציבורי, שלא כמו קודמיה במשפחת המלוכה הנורווגית, מכיוון שהוריה רצו שתהיה לה ילדות רגילה ככל האפשר. באותה שנה שימשה גם כשושבינה בחתונה של הסנדקית שלה ויקטוריה נסיכת שוודיה ואף הוזכרה בפרק בסדרה "משפחת סימפסון". ב-2011 הופיעה אינגריד במהלך קליפ שהוצג באירוויזיון ביחד עם אמה ואחיה למחצה רוקדים לצלילי מוזיקה.
היא מתגוררת עם משפחתה באחוזת סקאוגום.
אינטגרציה באמצעות החלפת משתנים

אינטגרציה באמצעות החלפת משתנים מתבססת על הרעיון שאם נפעיל פונקציה על התחום, ההשפעה שלה על נפח כל תיבה בחלוקה קרובה להשפעת הקירוב הליניארי לפונקציה. קירוב זה הוא הנגזרת של הפונקציה, ולכן נכפול את האינטגרל המתקבל לאחר הפעלת הפונקציה בערך המוחלט של היעקוביאן, שמייצג את השינוי בנפח תיבה לאחר הטרנספורמציה.
הנוסחה

תהיינה  {S}\subseteq \mathbb {R} ^{n} קבוצה פתוחה, ו- {g}:{S}\to \mathbb {R} ^{n} פונקציה חח"ע ודיפרנציאבילית ברציפות על S כך שהיעקוביאן  {J_{g}}({t}) הפיכה לכל  {t}\in {S}, אזי לכל קבוצה קומפקטית בעלת נפח  {A}\subseteq {g}(S) ופונקציה רציפה  f:A\to \mathbb {R} 
מתקיים:
 \int _{A}f(x)\ dx=\int _{g^{-1}(A)}f(g(t))|J(t)|\ dt
במקרה החד־ממדי

\int _{a}^{b}f(x)dx=\int _{g^{-1}(a)}^{g^{-1}(b)}f(g(t))\cdot g'(t)dt
ראו גם

יעקוביאן
אירוויזיון 1996

| --- | --- |

 מספר התחרות:  41
 גמר:  18 במאי 1996 
 מנחים:  אינגוילד ברין, מורטן הארקט 
 רשת השידור המפיקה:  נורווגיה NRK
 מיקום האירוע:  נורווגיה אוסלו ספקטרום, אוסלו, נורווגיה
 השיר הזוכה:  אירלנד אירלנד - The Voice ("הקול") בביצוע איימר קווין
 שיטת הניקוד:  בכל מדינה חבר שופטים, המעניק 1–8, 10 או 12 נקודות ל-10 שירים נבחרים
 מספר משתתפות:  23
 מדינות שמשתתפות לראשונה:  מקדוניה מקדוניה (לא השתתפה בתחרות עצמה לאחר שנופתה בשלב הסינון)
 מדינות שחוזרות לאחר פרישה:  אסטוניה אסטוניה פינלנד פינלנד הולנד הולנד סלובקיה סלובקיה שווייץ שווייץ רומניה רומניה (לא השתתפה בתחרות עצמה לאחר שנופתה בשלב הסינון)
 מדינות שפרשו מהתחרות:  נופו בשלב הסינון:  הונגריה הונגריה  גרמניה גרמניה  דנמרק דנמרק  מקדוניה מקדוניה  רוסיה רוסיה  ישראל ישראל  רומניה רומניה 
 המדינות המשתתפות
 
   המדינות המשתתפות  מדינות שהשתתפו בעבר אך לא השנה  מדינות שלא עברו את שלב הסינון
 → אירוויזיון 1995 אירוויזיון 1997 ← 
 
אירוויזיון 1996 הייתה ההפקה ה-41 של תחרות הזמר הנערכת מדי שנה מטעם רשת השידור "אירוויזיון" של איגוד השידור האירופי.
התחרות נערכה בתאריך 18 במאי 1996 באוסלו בירת נורווגיה, באולם "Oslo Spectrum" שהכיל קהל של 10,000 צופים, בעקבות זכייתה של נורווגיה שנה קודם לכן באירוויזיון 1995 עם השיר "Nocturne" בביצועה של להקת Secret Garden, בתחרות זו לפני כל שיר הופיע סרטון בו הזמר קיבל איחול להצלחה מפוליטיקאי מארצו.
הזוכה בתחרות זו הייתה אירלנד עם השיר "הקול" בביצועה של הזמרת איימר קווין. הייתה זו זכייתה הרביעית של אירלנד ב-5 שנים, והשביעית והאחרונה של אירלנד עד היום בתולדות התחרות. למרות שלא זכתה מאז, ממשיכה אירלנד להחזיק בתואר שיאנית הזכיות (יחד עם שוודיה).
למקום השני הגיעה נורווגיה בשיר "I Evighet" בביצועה של אליזבת אנדריאסן, אחת מצמד הזמרת שייצגו את נורווגיה באירוויזיון 1985 וזכתה אז במקום הראשון. למקום השלישי הגיעה שוודיה. פורטוגל הגיעה להישג הגבוה ביותר שלה בתולדות התחרות עד אז, כאשר סיימה במקום השישי.
השיר הבולט של התחרות היה של בריטניה בשיר "Ooh Aah ... Just A Little Bit " של הזמרת ג'ינה ג'י שלבשה בתחרות שמלת מראות נוצצת שחשפה את תחתוניה. היא נחשבה למועמדת לזכות בתחרות אך סיימה בסוף במקום השמיני.
שלב הסינון

בניגוד לשנתיים הקודמות בהן נערך ניפוי, ומדינות שסיימו במקומות האחרונים נאלצו להיעדר מהתחרות, החליטו הפעם באיגוד השידור האירופי לאפשר לכל מדינה להגיש מועמדות להשתתף באירוויזיון.
29 מדינות שלחו את שיריהן בחודש מרץ 1996, כחודשיים לפני האירוויזיון, קודם-כל לשלב סינון. בכל אחת מהמדינות התכנסה ועדת שיפוט שהאזינה להקלטות אודיו של השירים וניקדה אותם, ושבעת השירים שקיבלו את הניקוד המצטבר הנמוך ביותר הודחו מהתחרות. המדינה היחידה שהייתה פטורה משלב סינון זה הייתה נורווגיה, מאחר שאירחה את התחרות.
בין 7 השירים שהודחו מהתחרות היה שירה של גלית בל מישראל "שלום עולם" שזכתה בקדם האירוויזיון. השיר זכה במקום ה-28 מתוך ה-29 עם 12 נקודות בלבד, ולפיכך ישראל לא השתתפה בתחרות עצמה. שש המדינות הנוספות שלא עברו את הסינון היו: דנמרק, רוסיה, גרמניה, רומניה, הונגריה ומקדוניה, שניסתה להשתתף בתחרות בפעם הראשונה באותה שנה ולא הצליחה להיכנס אליה.
הקמת "ארבע הגדולות" בעקבות כישלון גרמניה

גרמניה לא השתתפה בתחרות באותה שנה, לאור כישלונה בשלב הסינון. המדינות המשתתפות בתחרות משלמות לאיגוד השידור האירופי בעבור השתתפותן, לפי מפתח של מספר תושבים ונתונים סוציו-אקונומיים שונים. גרמניה, אחת המדינות שמשלמות את דמי ההשתתפות הגבוהים ביותר למימון התחרות, הייתה פטורה מדמי ההשתתפות לאור הדחתה המוקדמת מהתחרות. יצא שהיעדרותה של גרמניה גרמה לקשיים כלכליים לאירוויזיון באותה תחרות. בעקבות כך, הוחלט שארבע המדינות המשלמות את הסכומים הגבוהים ביותר למימון התחרות, גרמניה, ספרד, בריטניה וצרפת, תוכלנה להשתתף בכל אירוויזיון עתידי ולא תודחנה משום תחרות גם אם תגענה למקומות האחרונים. כך למשל צרפת סיימה במקום הלפני-אחרון באירוויזיון 1998 והשתתפה בכל זאת בתחרות בשנה שלאחר מכן. ספרד שסיימה אחרונה בתחרות לשנת 1999 השתתפה באירוויזיון 2000. ב-2004 החלה שיטת חצאי הגמר ומאז מקומן של "ארבע הגדולות" בגמר משוריין ללא צורך בהשתתפות בחצי גמר.
עם חזרתה של איטליה לתחרות ב-2011 היא זכתה באותו מעמד לאור דמי ההשתתפות הגבוהים שהיא משלמת, ובכך הפכו "ארבע הגדולות" ל"חמש הגדולות".