stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שליטה של אסטרטגיות

בתורת המשחקים, מוגדר יחס (חלקי) של שליטה בין אסטרטגיות שונות של שחקן מסוים באותו משחק. ישנם משחקים פשוטים הניתנים לפתרון בעזרת תכונת השליטה.
טרמינולוגיה

כששחקן משווה בין שתי אסטרטגיות א' ו-ב' התוצאה יכולה להיות אחת מהבאות:
אסטרטגיה א' שולטת על אסטרטגיה ב': התועלת מאסטרטגיה א' תמיד תהיה לפחות אותה תועלת כמו מאסטרטגיה ב'. יש 2 אפשרויות:
אסטרטגיה א' שולטת חזק על אסטרטגיה ב': התועלת מאסטרטגיה א' תמיד תהיה טובה יותר מהתועלת מאסטרטגיה ב' בלי תלות בפעולות שאר השחקנים.
אסטרטגיה א' שולטת חלש על אסטרטגיה ב': קיים לפחות סט אחד של פעולות של שאר השחקנים שבו התועלת מאסטרטגיה א' תהיה טובה יותר מהתועלת מאסטרטגיה ב' ובכל שאר הווריאציות התועלת מאסטרטגיה א' תהיה לפחות כמו התועלת מאסטרטגיה ב'.
אסטרטגיות א' וב' משלימות: אף אחת מהאסטרטגיות אינה שולטת. במצבים מסוימים כתלות בבחירת שאר השחקנים אסטרטגיה א' טובה יותר ובמצבים אחרים אסטרטגיה ב' טובה יותר.
אסטרטגיה א' נשלטת על ידי אסטרטגיה ב': התועלת מאסטרטגיה א' לעולם לא תהיה טובה יותר מתועלת מאסטרטגיה ב'. כאשר ישנן 2 אפשרויות:
אסטרטגיה א' נשלטת חזק על ידי אסטרטגיה ב': התועלת מאסטרטגיה א' תמיד תהיה גרועה יותר מהתועלת מאסטרטגיה ב' בלי תלות בפעולות שאר השחקנים.
אסטרטגיה א' נשלטת חלש על ידי אסטרטגיה ב': קיים לפחות סט אחד של פעולות של שאר השחקנים שבו התועלת מאסטרטגיה א' תהיה גרועה יותר מהתועלת מאסטרטגיה ב' ובכל שאר הווריאציות התועלת מאסטרטגיה א' לא תהיה טובה יותר מהתועלת מאסטרטגיה ב'.
ובהשוואה לכל האסטרטגיות נקבל:
אסטרטגיה א' היא אסטרטגיה שולטת חזק אם היא שולטת חזק על כל שאר האסטרטגיות. אסטרטגיה שולטת חזק (דומיננטית) של שחקן היא הטובה ביותר עבורו ללא תלות בפעולות שאר השחקנים.
אסטרטגיה א' היא אסטרטגיה שולטת חלש אם היא שולטת חלש על כל שאר האסטרטגיות. אסטרטגיה שולטת חלש של שחקן תהיה טובה כמו אסטרטגיות אחרות או טובה יותר ללא תלות בפעולות שאר השחקנים.
אסטרטגיה א' היא אסטרטגיה נשלטת חזק אם קיימת אסטרטגיה אחת לפחות ששולטת חזק עליה.
אסטרטגיה א' היא אסטרטגיה נשלטת חלש אם קיימת אסטרטגיה אחת לפחות ששולטת חלש עליה.
הגדרה פורמלית

עבור שחקן i אסטרטגיה  s^{*}\in S_{i} היא 'אסטרטגיה שולטת חזק אם לכל אסטרטגיה אחרת  s^{\prime }\in S_{i} מתקיים:
עבור שחקן i אסטרטגיה  s^{*}\in S_{i} היא 'אסטרטגיה שולטת חלש אם לכל אסטרטגיה אחרת  s^{\prime }\in S_{i} מתקיימים:
שליטה ושיווי משקל נאש

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | א | ב |
| א | 1, 1 | 0, 0 |
ב: 0, 0
אם קיימת אסטרטגיה שולטת עבור אחד השחקנים במשחק, השחקן הזה תמיד ישחק את אותה אסטרטגיה בכל שיוויי המשקל. אם במשחק של שני שחקנים לשני השחקנים יש אסטרטגיה שולטת אזי קיים שיווי משקל נאש אחד ויחיד למשחק. אולם, שיווי המשקל הזה אינו בהכרח יעיל פארטו, כלומר יכול להיות שקיימת תוצאה של המשחק שהיא אינה שיווי משקל, שטובה יותר לשני השחקנים (לדוגמה: דילמת האסיר).
אסטרטגיות נשלטות חזק לא יכולות להיות חלק משיווי משקל נאש, שכן שחקנים רציונליים לא ישחקו אותן. לעומת זאת אסטרטגיות נשלטות חלש כן יכולות להיות חלק משיווי משקל נאש, לדוגמה: במטריצת התשלומים משמאל אסטרטגיה ב' נשלטת חלש על ידי אסטרטגיה א' אבל המצב שבו שני השחקנים משחקים את אסטרטגיה ב' הוא שיווי משקל נאש.
מחיקה חוזרת של אסטרטגיות נשלטות

מחיקה חוזרת של אסטרטגיות נשלטות היא שיטה נפוצה לפתור משחקים. בכל שלב לפחות אסטרטגיה נשלטת אחת נמחקת ממרחב האסטרטגיות של אחד השחקנים תחת ההנחה ששחקן רציונלי לעולם לא ישחק אסטרטגיה נשלטת. המחיקה יוצרת משחק חדש, קטן יותר ומובילה לשינוי במצב האסטרטגיות שנשארו, כלומר אסטרטגיה שלא נשלטה לפני המחיקה יכולה להישלט אחרי המחיקה במשחק החדש. ממשיכים במחיקה עד שלא נשארו אסטרטגיות נשלטות לאף אחד מהשחקנים. התהליך קביל תחת ההנחה שכל השחקנים רציונליים ויודעים ששאר השחקנים רציונלים ולכן יודעים ששאר השחקנים לא ישחקו אסטרטגיות נשלטות (אומן 1976).
התהליך יכול להתבצע בשתי דרכים:
מחיקה רק של אסטרטגיות נשלטות חזק. אם בסוף התהליך נשארה רק אסטרטגיה אחת לכל שחקן אזי קיבלנו שיווי משקל נאש ייחודי.
מחיקה גם של אסטרטגיות נשלטות חזק וגם של אסטרטגיות נשלטות חלש. אם בסוף התהליך נשארה רק אסטרטגיה אחת לכל שחקן אזי קיבלנו שיווי משקל נאש אבל לא בהכרח ייחודי ובמשחקים שונים מחיקה בסדר מסוים יכולה להוביל לשיווי משקל אחר.
תחום טריטוריאלי

תחום טריטוריאלי של מדינה הוא הטריטוריה בה מוחלת ריבונותה. תחום זה כולל את השטח היבשתי של המדינה, מימיה הטריטוריאליים וכן כל המרחב האווירי שמעל ליבשה ולמים הטריטוריאליים וכל התחום התת-קרקעי שמתחתם. החלל אינו נכלל בתחום הטריטוריאלי של אף מדינה.
לרוב, כניסה בלא היתר לתחומה הטריטוריאלי של מדינה היא עבירה על חוקיה. כניסה מכוונת בלא היתר לתחומה הטריטוריאלי של מדינה מצד מדינה אחרת, או כל גורם שמייצג אותה, ובמיוחד צבא, עשויה להתפרש כניסיון לפגוע בריבונותה של הראשונה ועלולה להוות עילה למלחמה. חדירה בלתי מורשית של בודדים לתחום הטריטוריאלי אינה נחשבת לפגיעה בריבונות, אך אסורה בחוקי כל המדינות.
רצף טריטוריאלי מתקיים כששטח המדינה הוא רציף, אחיד, ואין למדינה שטחים מופרדים. ישראל היא מדינה אחידה, לעומת רוסיה וארגנטינה שהן מדינות ללא רצף טריטוריאלי.
ראו גם

שלמות טריטוריאלית
מים טריטוריאליים
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיטת קסיסקי

אין תמונה חופשית
שיטת קסיסקי (Kasiski's examination) היא שיטה לפיצוח צפנים רב-אלפביתיים (לדוגמה - צופן ויז'נר) שהומצאה על ידי קצין חי"ר גרמני, מפענח צפנים וארכאולוג בשם פרדריך ויליאם קסיסקי. השיטה פורסמה בספר על הצפנה שהוציא לאור קסיסקי בשנת 1863.
הסבר השיטה לפענוח הצופן

שלבים לחישוב אורך המפתח (KEY) שבו השתמשו להצפנת המסר/הטקסט:
הסבר השיטה לפענוח הצופן > שלב א'

מעבר על הצופן וחיפוש בו חזרות של מחרוזות תווים. החזרות צריכות להיות מעל לשלושה תווים (בכל מחרוזת) כדי שיהיה פיענוח מוצלח בהכרח. רישום המרחק בין תחילת מחרוזת חוזרות בצופן (מספר התווים בין תחילת כל מחרוזת שחוזרת בצופן). 
המרחקים הללו הם מכפלות של אורך המפתח של הצופן.
כיוון שאם מחרוזת חוזרת על עצמה, קרוב לוודאי שהמסר/טקסט המקור חזר על עצמו, ולא רק זה גם המפתח הצפין את החזרה באותה צורה (כל אות הוסטה באותה צורה), ומפה נובע שהמרחק בין שתי המחרוזות הוא מכפלה של המפתח, שאמור להתחיל בהצפנה השנייה היכן שהתחיל בהצפנה הראשונה.
דוגמה:
המילה החוזרת על עצמה ABC:
ABCXSGDGSDGABC
01234567890123
המרחק בין שתי המילים החוזרות בטקסט הוא 10.
הסבר השיטה לפענוח הצופן > שלב ב'

מציאת המחלק הגדול ביותר (GCD) בין כל המרחקים שמצאנו בשלב א'. כיוון שכל המרחקים הם מכפלה באותו מפתח, כאשר נמצא את המחלק הגדול ביותר נמצא את אורך המפתח.
הערה - ישנם מרחקים שאינם נכונים, מכיוון שהמילה חזרה על עצמה לא מכיוון שהיא זהה, אלא בגלל מקריות של הטקסט. ולכן אם ישנה תוצאה שאינה מתאימה לשאר התוצאות שמצאנו נתעלם ממנה (למשל אם ל-10 תוצאות שמצאנו יש מחלק גדול = 7, ולתוצאה ה-11 אין כזה מחלק --> נתעלם ממנה).
בנוסף אם המפתח גדול דיו רוב הסיכויים שהמרחק יהיה מכפלה של המפתח (הסתברות למקריות קטנה).
הסבר השיטה לפענוח הצופן > שלב ג

נבנה טבלה עם K עמודות (K=אורך המפתח) - נכניס לכל עמודה את האות בצופן במקום המתאים שלה לפי אורך המפתח. למשל האות הראשונה בצופן תהיה בעמודה הראשונה, השנייה בעמודה השנייה עד לעמודה ה-K ואת האות ה-K+1 לעמודה ה-1 שוב. וכך הלאה עבור על אותיות הצופן.
בסיום - כל עמודה הוצפנה בעזרת התמרה מונו-אלפביתית - ונפענח את ההצפנה של כל עמודה לפי אנליזה של תדירות האותיות בשפה. ההצפנה תהיה נכונה לגבי כל העמודות, כלומר אם האות e הוצפנה בעמודה 1 לפי אות s, היא תוצפן כך גם בשאר העמודות בטבלה.
הסבר השיטה לפענוח הצופן > שלב ד'

על ידי פיענוח הצופן - ניתן למצוא את המפתח שבו השתמשו להצפנה. או ניתן גם לנחש את המפתח במהלך הפיענוח.
הסבר השיטה לפענוח הצופן > שלב ה'

ברגע שהמפתח התגלה - ניתן להשתמש בידע זה כדי לפענח הודעות חדשות שהוצפנו באותה שיטה.
שיטה נוספת

שיטה דומה למציאת אורך המפתח של קסיסקי:
א'- משתמשים בעותק זהה של הצופן. שמים הודעת צופן אחת על העותק, ומזיזים את העותק הזזה אחת כל פעם. כאשר בכל פעם סופרים את מספר ההתאמות בין שתי ההודעות, כלומר כמות הפעמים שהאותיות זהות אחת מעל השנייה.
הכמות (coincidence) של התאמות היא הכי גדולה כאשר ההזזה של העותק שלמטה היא במכפלת אורך המפתח. כיוון שהאותיות הסמוכות (בין שני העותקים) הן זהות בגלל השימוש באותו צופן הצפנה.
ההמשך כמו מקודם - פיענוח המפתח באותה צורה (חלוקה לעמודות)
תומאס מוריסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בינואר 1983 (בן 41) ברנלי, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה  קולג' נלסון וקלון 
 פרופיל ב-IMDb
 
תומאס מוריסון (באנגלית: Thomas Morrison; נולד ב-30 ביוני 1983) הוא שחקן אנגלי שמופיע בתיאטרון, בטלוויזיה ובקולנוע. הוא ידוע בעיקר מהופעתו במחזה "On the Shore of the Wide World", ובתפקיד סקריפס במחזה "נערי ההיסטוריה" מאת אלן בנט, לצדם של סטיבן וב ומאט סמית.
ביוגרפיה

מוריסון נולד בברנלי שבלנקשייר. הוא למד במשך שלוש שנים בבית הספר גילדהול למוזיקה ודרמה שבלונדון. אחרי סיום הלימודים לוהק לתפקיד דני הולדן בסדרת הדרמה של ה-BBC "בלקפול". ב-2011 וב-2012 הופיע מוריסון בסדרה "מונרו" של רשת ITV בתפקיד לי ברדלי. עוד שיחק בדרמה "The 7.39" של ה-BBC, ובמיני-סדרה "ג'ונתן סטריינג' ומר נורל".
מוריסון הופיע בתפקידו הראשון בטלוויזיה במיני-סדרה "בלקפול" עוד לפני שהתחיל לשחק בתיאטרון. הופעותיו הראשונות בתיאטרון היו במחזות "Kes" ו-"On the Shore of the Wide World" בתיאטרון רויאל אקסצ'יינג במנצ'סטר. אחר כך עבר לתיאטרון המלכותי הלאומי והחל לגלם את סקריפס במחזה "נערי ההיסטוריה" מאת אלן בנט.
ב-2008 שיחק מוריסון בתפקיד קטן בעיבוד של Sky One לספר "צבע הכשף" מאת טרי פראצ'ט, והופיע באותה סצנה עם פראצ'ט עצמו. עוד ב-2008 הופיע בתפקיד הופר בעיבוד הקולנועי של הספר "בחזרה לבריידסהד" מאת אוולין וו.
פרסים

2006 פרס לורנס אוליבייה למחזה החדש הטוב ביותר - כחלק מצוות שחקני המחזה "On the Shore of the Wide World".
2004 פרס Royal Television Society - מועמדות לפרס השחקן החדש על המסך.
תפקידים בתיאטרון

| תאריכים | שם | שם באנגלית | תפקיד | תיאטרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ספטמבר 2004 – אוקטובר 2004 |  | Kes | טיבוט | תיאטרון רויאל אקסצ'יינג', מנצ'סטר |
| אפריל 2005 – מאי 2005 |  | On the Shore of the Wide World | אלכס הולמס | תיאטרון רויאל אקסצ'יינג', מנצ'סטר |
| מאי 2005 – אוגוסט 2005 |  | On the Shore of the Wide World | אלכס הולמס | התיאטרון המלכותי הלאומי, לונדון |
| ספטמבר 2005 – ינואר 2006 | נערי ההיסטוריה | The History Boys | סקריפס | התיאטרון המלכותי הלאומי, לונדון |
| אוגוסט 2006 – נובמבר 2006 | נערי ההיסטוריה | The History Boys | סקריפס | סיבוב הופעות בממלכה המאוחדת |
| דצמבר 2006 – אפריל 2007 | נערי ההיסטוריה | The History Boys | סקריפס | תיאטרון וינדהם, לונדון (תיאטראות וסט אנד) |
| מאי 2007 – יוני 2007 | אלסקה | Alaska | כריס | תיאטרון רויאל קורט, לונדון |
| ינואר 2008 – פברואר 2008 | הדיבוק | The Dybbuk | בטלן / תלמיד | תיאטרון קינגס הד, לונדון |
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | בלקפול | Blackpool | דני הולדן | מיני-סדרה |
| 2006 | הולבי סיטי | Holby City | ברדלי ג'ונסון | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2007 | רופאים | Doctors | דאנקן ברוקפילד | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2008 | צבע הכשף | The Colour of Magic | סטודנט |  |
| 2008 | בחזרה לבריידסהד | Brideshead Revisited | הופר |  |
| 2010 |  | Any Human Heart | כומר צעיר | ערוץ 4 |
| 2011 | מונרו | Monroe | לי ברדלי | ITV |
| 2014 |  | The 7.39 | מרטין דוסון | BBC One |
הערות שוליים

↑  "Thomas Morrison".
↑  RTS Programme Awards 2004. Royal Television Society
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402284905171  LCCN: no2017033968  VIAF: 6285149068543965730009   WorldCat (עם VIAF): 6285149068543965730009
קריסטין אוטו

קריסטין אוטו (בגרמנית: Kristin Otto; נולדה ב-7 בפברואר 1966) היא שחיינית עבר מזרח גרמנית, אלופה אולימפית (סיאול 1988), אלופת עולם (גואיאקיל 1982 ומדריד 1986) ושיאנית עולם.
אוטו היא הספורטאית הראשונה והיחידה בהיסטוריה של המשחקים האולימפיים שזכתה ב-6 מדליות זהב באולימפיאדה אחת (סיאול 1988), בשלושה סגנונות שונים, בחתירה, גב ופרפר. בשל כך כונתה "מלכת סיאול".
ביוגרפיה

קריסטין אוטו נולדה בלייפציג שבמזרח גרמניה. היא החלה לשחות בגיל 10. והתאמנה באקדמיה לספורט של מזרח גרמניה.
ביוגרפיה > 1982

באליפות העולם שנערכה בגואיאקיל, אקוודור בשנת 1982, זכתה אוטו ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.30 דקות לפני בת ארצה אינה קלבר (1:01.47 דקות) וסו וולש מארצות הברית (1:02.86 דקות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:43.97 דקות לפני ארצות הברית (3:45.76 דקות) והולנד (3:49.59 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא עולם חדש של 4:05.88 דקות, לפני ארצות הברית (4:08.12 דקות) וברית המועצות (4:12.36 דקות).
לאחר אליפות העולם החליפה אוטו מאמן והחלה להתרכז בסגנונות נוספים.
ביוגרפיה > 1983

באליפות אירופה בשחייה שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1983 זכתה אוטו ב-3 מדליות, 2 מדליות זהב במשחי שליחות ומדליית כסף אחת אישית. מדליות זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:44.72 דקות ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 8:02.27 דקות, תוך כדי שהיא זינקה ראשונה. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.52 שניות, אחרי בת ארצה בריגיט מיינקה (55.18 שניות) ולפני קוני ון בנטום מהולנד (56.61 שניות).
ביוגרפיה > 1984

בשנת 1984 קבעה אוטו לראשונה שיא עולם חדש במשחה אישי, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.75 דקות ובכך שיפרה את שיאה של סינתיה וודהד מארצות הברית. עקב החרם של הגוש הקומוניסטי על אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) בתגובה לחרם קודם של האמריקאים על אולימפיאדת מוסקבה (1980), היא לא השתתפה במשחקים האולימפיים שבהם הייתה מועמדת למספר מדליות זהב.
ביוגרפיה > 1985

בשנת 1985 שברה אוטו את אחת מחוליות עמוד השדרה שלה. היא לא התאמנה מרבית השנה ולכן לא השתתפה באליפות אירופה בשחייה באותה השנה.
ביוגרפיה > 1986

באליפות העולם שנערכה במדריד, ספרד בשנת 1986 היא זכתה ב-6 מדליות, 4 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.05 שניות לפני ג'נה ג'ונסון מארצות הברית (55.70 שניות) וקוני ון בנטום (55.79 שניות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:15.56 דקות לפני ילנה דנדברובה מרוסיה (2:15.84 דקות) ובת ארצה קאתלין נורד (2:16.05 דקות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 3:40.57 דקות, לפני ארצות הברית (3:44.04 דקות) והולנד (3:46.89 דקות), כשחיינית ראשונה היא קבעה שיא עולם חדש של 54.73 שניות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:04.82 דקות, לפני ארצות הברית (4:07.75 דקות) וההולנד (4:10.70 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 25.50 שניות, אחרי שיאנית העולם תמרה קוסטקה מרומניה שקבעה שיא עולם חדש של 25.28 שניות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.66 שניות, אחרי בת ארצה קורנליה גרסלר (59.51 שניות) ולפני שיאנית העולם מרי טי מאהר מארצות הברית (59.98 שניות).
ביוגרפיה > 1987

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בשטרסבורג, צרפת בשנת 1987 זכתה אוטו ב-5 מדליות זהב. במשחה ל-100 מטר חופשי (55.38 שניות), במשחה ל-100 מטר גב (1:01.86 דקות), במשחה ל-100 מטר פרפר (59.52 שניות), במשחה שליחות 4X100 מטר חופשי (3:42.58 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (4:04.05 דקות).
ביוגרפיה > 1988 > אולימפיאדת השיא

באולימפיאדת סיאול (1988) זכתה אוטו להישג חסר תקדים בספורט הנשי כשזכתה ב-6 מדליות זהב בכל המשחים בהם השתתפה. במשחה ל-50 חופשי (25.49 שניות) לפני יאנג ווניי מסין (25.64 שניות), קטרין מייסנר בת ארצה וג'יל סטרקל מארצות הברית (25.71 שניות), בבמשחה ל-100 מטר חופשי (54.93 שניות) לפני ז'ואנג יונג מסין (55.47 שניות) וקתרין פלווינסקי מצרפת (55.49 שניות), בבמשחה ל-100 מטר גב (1:00.89 דקות) לפני קריסטינה אגרסגי (1:01.56 דקות) ובת ארצה קורנליה סירך (1:01.57 דקות), בבמשחה ל-100 מטר פרפר (59.00 שניות) לפני בת ארצה בריטה וויגאנג (59.45 שניות) והונג קיאן מסין (59.52 שניות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי (3:40.63 דקות) לפני הולנד (3:43.39 דקות) וארצות הברית (3:44.25 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (4:03.74 דקות) לפני ארצות הברית (4:07.90 דקות) וקנדה (4:10.49 דקות).
אוטו, כמו מארק ספיץ שזכה ב-7 מדליות זהב במינכן זכתה ב-4 מדליות אישיות, ובשתי מדליות זהב במשחי שליחות. הנשים שחו משחה אחד פחות מהגברים ולכן לא נתנה לה ההזדמנות לנסות ולהשוות את שיאו של ספיץ.
ביוגרפיה > 1989

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבון, גרמניה בשנת 1989 היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.86 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:03.74 דקות. מדליית ארד, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:14.29 דקות.
לאחר האליפות היא פרשה משחייה תחרותית.
אימרוץ

לאחר איחוד גרמניה נחשפה תוכנית האימרוץ של גרמניה המזרחית, בה נתנו סטרואידים אנאבוליים באופן שיטתי לספורטאים רבים. בין היתר, חברתה לנבחרת השחייה בריגיט מיינקה ספרה ששחייניות נבחרת מזרח גרמניה השתמשו באימרוץ נרחב. לדברי אוטו היא לא הייתה מודעת לסמים שניתנו לה.
תארים והישגים

אוטו קבעה 6 שיאי עולם, שניים מהם אישיים. היא זכתה ב-6 מדליות זהב אולימפיות, ב-9 מדליות מאליפויות העולם (7 זהב) וב-10 מדליות מאליפויות אירופה (9 זהב) ו-18 תוארי אליפות מזרח גרמניה.
בשנים 1984, 1986 ו-1988 זכתה אוטו בתואר שחיינית השנה בעולם. התארים נשללו ממנה בשל האימרוץ שניתן לספורטאים בגרמניה המזרחית.
בשנת 1993 זכתה אוטו להכלל בהיכל התהילה הבין-לאומי של השחייה.
שיאים אישיים

50 מטר חופשי: 25.49 שניות (1988)
100 מטר חופשי: 54.73 שניות (1986)
100 מטר גב: 1:00.89 דקות (1988)
100 מטר פרפר: 59.00 שניות (1988)
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר חופשי
הערות שוליים

↑
↑
↑  היכל התהילה הבין-לאומי של השחייה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 122438817  VIAF: 8268964   WorldCat (עם VIAF): 8268964 
אוטו שוברת את שיא העולם ב-200 מטר חופשי באליפות גרמניה המזרחית במגדבורג 1984
תאוריית ההתפתחות הקוגניטיבית של פיאז'ה

תאוריית ההתפתחות בשלבים היא תאוריה בפסיכולוגיה התפתחותית שהגה ז'אן פיאז'ה. התאוריה מסבירה את ההתפתחות הקוגניטיבית האנושית כתהליך המורכב משלבים אוניברסליים בעלי שוני איכותי, אשר משותפים לילדי כל התרבויות. את ההתקדמות בין השלבים מובילים תהליכי בשילה מוחית ביולוגיים, שאינם ניתנים להאצה באמצעות אימון.
בנוסף, מונעת ההתקדמות על ידי מנגנון האיזון. למול מצבים חדשים, נוקט הילד באחת משתי אסטרטגיות: הטמעה, המבוססת על ניסיון להתמודד עם המצב החדש באמצעות כלים והתנהגויות שרכש בעבר, או התאמה, המבוססת על שיכלול ההתנהגות בהתאם לנסיבות. לדוגמה, תינוק שלמד לשתות מבקבוק על ידי מציצה, ינסה לבצע זאת גם כשתוגש לו כוס לראשונה (הטמעה). לאחר שיגלה כי פעולת המציצה חסרת תועלת, ישנה את התנהגותו עד שילמד כיצד לשתות מהכוס כראוי (התאמה).
כחלק מההתפתחות הקוגניטיבית של הילד, ולצד למידתו מהתנסויותיו החברתיות, טען פיאז'ה כי מתפתח המוסר. תאוריית ההתפתחות המוסרית שהגה כוללת שלושה שלבים, המקבילים לשלבי תאוריית ההתפתחות הקוגניטיבית.
שלבי ההתפתחות הקוגניטיבית > התקופה הסנסורית מוטורית

השנתיים הראשונות לחיי התינוק, תקופת הינקות, כונו בידי פיאז'ה "התקופה הסנסורית מוטורית" (כלומר, מתמקדת בחישה ובתנועה), וגם היא חולקה על ידו לשלבי משנה. בחודש הראשון לחייו מצוי הילד בשלב הרפלקסים – רפלקסים כמו מציצה ולפיתה שולטים בחייו, וגם התנהגויות שהן כמו רפלקסיביות אך אינן מותנות להגיב על גירוי מסוים. אחר כך, עד גיל ארבעה חודשים, עובר הילד לשלב של תגובות מעגליות ראשוניות. פעילות גופנית אקראית של התינוק גורמת לו מפעם לפעם לחוויות נעימות, למשל מגע האגודל בפה. הילד מנסה לשחזר חוויות אלו. בשלב זה הוא מוגבל לשחזור פעולות שהתרחשו על גופו. בשני שלבים ראשונים אלו נעדר התינוק ידע על קביעות אובייקט – המשך קיומו של אובייקט גם כאשר מעלימים אותו או מסתירים אותו ממנו.
השלב השלישי, מגיל 4 חודשים עד גיל 8 חודשים, הוא שלב של תגובות מעגליות שניוניות. פעילות אקראית מחוללת חוויות נעימות שאינן כרוכות דווקא בגופו של התינוק. כך לימד פיאז'ה את בנו התינוק לורן להניע חוט כדי להשמיע צליל רעשן. הלימוד אינו כולל הבנה עמוקה יותר כלשהי, ואם ייקשר החוט לידו השנייה של הילד, הוא יצטרך לשוב על תהליך הלמידה.
בשלב הבא, שמצויים בו ילדים עד תחילת שנת חייהם השנייה, מסוגל הילד לבצע כבר התנהגות מתואמת, תינוק עשוי לעשות פעולה שמטרתה היא רק עשייתו של דבר אחר. הוא יכול לסלק חפץ מדרכו כדי להגיע אל חפץ אחר. יש ממצא מחקרי מעניין לגבי קיומה של "קביעות אובייקט" בשלב ינקות זה. מתברר שהתינוקות אומנם מחפשים חפצים שהוחבאו לנגד עיניהם, אך אין הם עושים את החיפוש במקום שבו החפץ הוחבא, אלא במקום שבו הם מצאו אותו בעבר. יש הסבורים שכשל זה נובע ממגבלת זיכרון, אך פיאז'ה סבר שילד בשלב הרביעי אינו מסוגל לתפיסה קוגניטיבית מלאה של מושג ההחבאה. זו תגיע רק בשלב השישי.
בשלב החמישי, שהוא מגיל שנה ועד גיל שנה וחצי, יש כבר תגובות מעגליות שלישוניות. התינוק נוטש את הרגלו לחזור שוב ושוב על פעולה שהצליחה בידו (כפי שעשה בשלב השניוני), ובמקום זאת עורך וריאציות שונות על הפעולה. זהו שלב המאופיין בסקרנותו הרבה של התינוק. פיאז'ה היה חדשני בכך שהבליט את חשיבות הסקרנות והשתתפותו הפעילה של הילד בהתקדמותו הקוגניטיבית.
השלב השישי, המסמן את סופה של התקופה הסנסומוטורית בחיי התינוק, הוא שלב שבו מתחילה חשיבה בסמלים. הילדים מסוגלים ללמוד דרכי התנהגות ולהפנים אותן בראשם מבלי לממש אותם אלא בעתיד.
שלבי ההתפתחות הקוגניטיבית > השלב הקדם-אופרציונלי

משרוכשים התינוקות יכולת הסמלה, גדלה מאוד יכולת החשיבה שלהם, אך עדיין היא רחוקה מבשלות. במיוחד הדגיש פיאז'ה את תפיסת השימור. עד גיל שבע מתקשים ילדים להבין שימור. בניסוי מפורסם מאוד פיאז'ה הציג שלוש כוסות לפני ילדים. שתיים מהן זהות ואחת צרה וגבוהה. הוא מזג משקה לשתי הכוסות הזהות, עד שהילד סבר שאכן יש כמות דומה של נוזל בשתיהן. עתה מול פניו של הילד, הוא העביר את הנוזל מאחת הכוסות הזהות לכוס הצרה. הילד הטיפוסי בן החמש משוכנע כי עתה אין כמות זהה של משקה בכוס הצרה ובכוס הרגילה. טעות זו של הילד מכונה "טעות מרכוז", שבה הילד מסוגל להתמקד רק בממד אחד. טעות זו היא גם הגורם לאגוצנטריות שתפורט בהמשך.
טעות זו נובעת כנראה מחד־ממדיותה של חשיבת הילד. הוא אינו מסוגל לשקלל בין אורך ורוחב ומתמקד ברובד אחד בלבד, זה הנראה ביותר לעין. הילד גם אינו מסוגל לתפוס את מושג ההפיכות, ואכן ילדים בני שש או שבע אשר כבר מצליחים להתמודד עם בעיית הכוסות, מנמקים לעיתים את תשובתם הנכונה באומרם "זה שווה כי אפשר להחזיר את זה!".
מאפיין נוסף של החשיבה הפרה-אופרציונלית הוא האגוצנטריות. פיאז'ה הדגים כי ילדים בשלב זה אינם מסוגלים לתפוס אפילו את ההבדל בין שדה הראייה הנשקף מעיניהם למה שרואים אחרים הנמצאים בזווית שונה מהם.
מבחינת ההתפתחות המוסרית המשמעות של מאפיינים אלו היא שהמוסר אינו קיים עדיין, כיוון שהילד לא יכול לראות את הדברים מעיני אחר, ולכן הגדיר פיאז'ה שלב זה כשלב חוסר המוסר.
מאפיינים נוספים הם: "אנימיזם" - ייחוס תכונות אנושיות לעצמים דוממים, ייחוס של השפעה לא רציונלית למחשבות, ההנחה שהירח והכוכבים נעים לפי תנועת בני האדם ועוד.
שלבי ההתפתחות הקוגניטיבית > שלב האופרציות המוחשיות

אל שלב האופרציות המוחשיות מגיעים ילדים בני שבע, ונותרים בו עד גיל 12 לערך. בשלב זה נרכשים כישורים חשובים, כמו הבנת הטרנזיטיביות (אם א' גדול מב' וב' גדול מג', א' גדול מג') ויכולת מיון מפותחת ורב ממדית. עם זאת, החשיבה המופשטת עדיין חלשה.
בשלב זה מתקשים במיוחד במשימות של פרופורציה. פיאז'ה הראה כשילדים בגיל המתאים מתבקשים לבחור בין שני כדים, שבהם שיעור הגולות האדומות והכחולות שונה, אין הם מסוגלים לקבוע היכן היחס נוטה יותר לטובת הגולות האדומות, אלא פשוט מנסים לספור באיזה כד יש יותר גולות בצבע אדום.
מבחינת ההתפתחות המוסרית התייחס פיאז'ה לשלב זה כשלב הריאליזם המוסרי. בגלל החשיבה הקונקרטית שמאפיינת שלב זה, נתפס המוסר כדבר מוחלט וטוטאלי שלא ניתן לשנות את חוקיו. למשל, ילדים בשלב זה עשויים לומר שהעונש עבור אדם ששבר צלחת הוא זהה בין אם האדם ביצע זאת בכוונה תחילה ובין אם בטעות, ולא ניתן להפעיל שיקול דעת שונה במקרים אלו. כך, למשל, ילד עשוי להקפיד מאוד על הכללים במשחקיו - "זה החוק וזהו", ולסרב להגמיש אותם עבור אח קטן שמצטרף למשחק.
שלבי ההתפתחות הקוגניטיבית > שלב האופרציות הפורמליות

בגיל 12 או 13 מגיע הילד לשלב של חשיבה פורמלית, כלומר מופשטת. פיאז'ה מציין שישנן תרבויות פרימיטיביות ששלב זה אינו בא בהן לידי ביטוי, וכן שלא כל מתבגר ומבוגר זוכה להגיע לרמת חשיבה זו.
מה שמייחד ילדים בשלב זה הוא הניסיון להחיל את החשיבה המופשטת בצורה גורפת מדי, ועל כן רואים אצל מתבגרים הרבה פעמים אידיאליזם מנותק מהמציאות.
מבחינת ההתפתחות המוסרית התייחס פיאז'ה לשלב זה כשלב המוסריות האוטונומית. לטענתו, יכולת ההפשטה שמתפתחת מאפשרת יכולת שיפוט מופשטת ורחבה, שהיא פחות קונקרטית. לפיכך הם מתחילים לשים לב גם לכוונות שעומדות בבסיס הפעולה ולהתייחס אליה באופן יחסי בהתאם למצב, וכן מסוגלים להביא בחשבון דעות שונות בחברה לגבי כל פעולה כדי לקבוע עד כמה היא מוסרית.
ביקורת על פיאז'ה

התאוריה של פיאז'ה היוותה אבן דרך בכך שעמדה על מספר תהליכים חשובים בהתפתחות ההגיון המוסרי של הילד, אך מחקרים עדכניים מראים כי הוא לא העריך נכונה את חשיבתם המוסרית של ילדים בגיל הרך, ולפיכך חוקרים שבאו בעקבותיו התייחסו בהרחבה גם לשלבי ההתפתחות המוסרית המוקדמת.
באופן כללי נמתחה ביקורת על התעלמותו של פיאז'ה מכללים יסודיים של מחקר אמפירי. קבוצות המדגם שלו היו קטנות, לעיתים מורכבות רק מילדיו, ורבות מהשערותיו לא הועמדו במבחן ניסויי של ממש. מחקרי המשך לא תמיד עלו בקנה אחד עם מסקנותיו, אך לעיתים איששו אותם במידה כלשהי.
גם כיום מקובלת חלוקת השלבים שלו, אך ידוע שלעיתים ילד יכול להתקדם במאפיין אחד של שלב ולא במאפיין אחר (דבר הקרוי דאקלאז').
היום סוברים שמערכי הניסוי שלו היו מסורבלים מדי, ולכן הוא נתן מועד מאוחר מדי לרבות מהתקדמויותיו של התינוק. יכולות כמו הבנת קביעות אובייקט, יכולת לתאר את זווית הראייה של האחר או תפיסת הטרנזיטיביות, נרכשות כנראה מוקדם מששיער. חלק מהכישורים שסבר שבאים בשלבים הם כנראה מולדים. 

בנוסף, ושלא כפי שגרס, אפשר להקדים את רכישתן באמצעות למידה, אם כי במגבלות מסוימות.
התעלמותו של פיאז'ה מהקשרים תרבותיים וחברתיים גם היא עוררה ביקורת רבה.
תאוריות שלבים ההולכות בעקבות פיאז'ה אך מקפידות על היצמדות רבה יותר לנתונים שנאספו אמפירית ועל שיפורים תאורטיים בהתאם קרויות נאו-פיאז'יוניות. תאוריות ידועות בתחום ההתפתחות המוסרית שנוצרו בעקבות הביקורת על פיאז'ה, הן התאוריה של לורנס קולברג, שחילק את ההתפתחות לשלבים רבים יותר, והתאוריה של קרול גיליגן, שנכתבה בעקבות ביקורתה על הטיית המגדר נגד נשים בתאוריות שקדמו לה.
ראו גם

ז'אן פיאז'ה