stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה
פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2020

ב-22 במרץ 2021 פורסמו המועמדים בקטגוריות השונות על ידי נדב אמבון ודפנה לוסטיג. הטקס שודר בכאן 11 ב-11 באפריל 2021.
לקראת התחרות ערכה הנהלת האקדמיה כמה שינויים: השינוי הבולט והחשוב הוא הפרדה של עולם התוכן של הילדים והנוער. תוכן זה יזכה לתחרות נפרדת וטקס משלו בשם "תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער" שיתקיים לראשונה בחודש אוגוסט וישודר בערוצי ניקולדיאון.
שינויים נוספים שערכה הנהלת האקדמיה הם הוספה של מספר קטגוריות נוספות. בקטגוריות הראשיות נערכה חלוקה בין דרמה קומית לקומדיית מצבים. ובתחום הקטגוריות האישיות נוספו פרסים לשחקני ושחקניות משנה גם בדרמה וגם בקומדיה.
מנחה הטקס: יניב ביטון
סדרת הדוקו - ריאליטי הטובה ביותר: חתונה ממבט ראשון
הסדרה העובדתית הטובה ביותר: סליחה על השאלה בערבית
תסריט בתוכנית סאטירה ומערכונים: היהודים באים
תוכנית סאטירה ומערכונים: ארץ נהדרת
תוכנית האירוח/התרבות הטובה ביותר: פגישה עם רוני קובן
תוכנית אקטואליה הטובה ביותר: מהצד השני עם גיא זהר
שעשועון הטלוויזיה הטוב ביותר:: המרדף
איפור:: ארץ נהדרת
עיצוב תלבושות:: ארץ נהדרת
עיצוב אומנותי: טהרן
ליהוק בסדרה עלילתית: חזרות
תוכנית הבידור הטובה ביותר: הלילה עם לוסי וגורי
פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2021

ב-15 בפברואר 2022 פורסמו המועמדים בקטגוריות השונות על ידי דפנה לוסטיג. הטקס שודר בכאן 11 ב-24 במרץ 2022.
מנחה הטקס: יניב ביטון
סדרת הדרמה הטובה ביותר: עלומים
הסדרה הקומית הטובה ביותר: קופה ראשית
סדרת התעודה הטובה ביותר: מצב נפשי
תוכנית הדוקו-ריאליטי הטובה ביותר: חתונה ממבט ראשון
תוכנית המציאות הטובה ביותר: בואו לאכול איתי
השעשועון הטוב ביותר: המרדף
תוכנית הסאטירה והמערכונים הטובה ביותר: ארץ נהדרת
תוכנית הבידור הטובה ביותר: שיטת אשכנזי
תוכנית האירוח או הראיונות הטובה ביותר: פגישה עם רוני קובן
תוכנית התרבות והפנאי הטובה ביותר: סוכן תרבות
תוכנית התחקירים הטובה ביותר: עובדה
תוכנית האקטואליה הטובה ביותר: מהצד השני עם גיא זהר
השחקנית הראשית הטובה ביותר בסדרת דרמה: דאנה איבגי (מעילה)
השחקן הראשי הטוב ביותר בסדרת דרמה: אמיר טסלר (עלומים)
השחקנית הראשית הטובה ביותר בסדרה קומית: אלונה סער (המפקדת)
השחקן הראשי הטוב ביותר בסדרה קומית: אמיר שורוש (קופה ראשית)
בימוי בסדרת דרמה: תאופיק אבו ואיל (עלומים)
בימוי בסדרה קומית: עטרה פריש (המפקדת)
תסריט בסדרת דרמה: גיא בלילה ואלעד ביטון (בני אור)
תסריט בסדרה קומית: עטרה פריש וניר ברגר (המפקדת)
צילום בסדרה קומית: מתן רדין (המפקדת)
פרס "מפעל החיים": זהו זה!
פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2022

ב-15 בפברואר 2023 פורסמו המועמדים בקטגוריות השונות. הטקס שודר בכאן 11 ב-3 באפריל 2023.
לראשונה, וכחלק מהשינויים שהאקדמיה מבצעת בשנים האחרונות לרענון הטקסים שלה פוצל טקס פרסי הטלוויזיה לשני אירועים: ב-24 במרץ 2023, נערך אירוע גאלה יוקרתי במלון The Jaffa שביפו, ובו חולקו הפרסים בקטגוריות הטכניות (צילום, עריכת תמונה, ליהוק וכו'); וב-28 במרץ 2023, נערך הטקס המרכזי, במרכז דוהל לאומניות הבמה שבשכונת התקווה, ובו חולקו הפרסים בקטגוריות הגדולות של השנה.
מנחה הטקס: יניב ביטון
פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2023

מספר שיא של 103 סדרות ותוכניות הוגשו לתחרות. סדרות ילדים ונוער בתחום הדרמה והקומדיה נכללו השנה בקטגוריות. עקב מלחמת חרבות ברזל, רוב לוח השידורים הוסב לסיקור חדשותי, מה שהוביל את האקדמיה להתאים את תוכן הטקס בהתאם. הפרס בקטגוריית תוכנית התחקירים יתמקד בחקירת סיקור המלחמה, כשהפרס יוענק לתחקיר הטוב ביותר בסיקור מלחמה במסגרת תוכנית. פרסי הוקרה מיוחדים יוענקו לכתבי חדשות של מחוז דרום וצפון שדיווחו בזמן אמת תוך סיכון חייהם.
במקור, טקס חגיגי להענקת פרסים לצוותי ההפקה והטכניים היה אמור להתקיים ב-17 במאי 2024 והטקס המרכזי ב-20 במאי של אותה שנה, אולם, עקב מלחמת חרבות ברזל הוחלט לא לקיים את הטקס השנה והפרסים חולקו במתכונת מיוחדת ללא קהל. את הטקס המצומצם הנחה עידן אלתרמן
ראו גם

פרס מסך הזהב
זיהוי תוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית

| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט • Qwen |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית • המכתב הפתוח על בינה מלאכותית (2015) |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
זיהוי תוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית היא תוכנה שנועדה לקבוע אם תוכן כלשהו (טקסט, תמונה, וידאו או אודיו) נוצר באמצעות בינה מלאכותית (AI).
עם זאת, האמינות של תוכנות כאלה נתונה לוויכוח, ויש חששות בנוגע לשימוש אפשרי לרעה בתוכנות זיהוי בינה מלאכותית על ידי מחנכים.
בעיות דיוק

מספר כלי זיהוי בינה מלאכותית הוכחו כבלתי מהימנים בכל הנוגע לזיהוי מדויק ומקיף של טקסט שנוצר על ידי בינה מלאכותית. במחקר שנערך על ידי ובר-וולף ועמיתיה ופורסם בשנת 2023, החוקרים העריכו 14 כלי זיהוי, כולל Turnitin (אנ') ו-GPT Zero (אנ'), וגילו כי "כולם קיבלו ציון נמוך מ-80% דיוק, ורק חמישה עברו את ה-70%.
זיהוי טקסט

במקרה של טקסט, זיהוי זה מתבצע לרוב כדי למנוע חשד להעתקה וגנבה ספרותית, בדרך כלל על ידי איתור חזרות של מילים כסימנים מובהקים לכך שהטקסט נוצר על ידי בינה מלאכותית (כולל הזיות של הבינה המלאכותית). הכלים אלו משמשים לעיתים קרובות מורים בעת בדיקת עבודות תלמידיהם, בדרך כלל באופן נקודתי. בעקבות השקת ChatGPT ותוכנות דומות ליצירת טקסטים באמצעות בינה מלאכותית, מוסדות חינוך רבים פרסמו מדיניות האוסרת על תלמידים להשתמש בבינה מלאכותית. תוכנות לזיהוי טקסט שנוצר על ידי בינה מלאכותית משמשות גם להערכת מועמדים לעבודה וכן על ידי מנועי חיפוש מקוונים.
אמצעי הגילוי הנוכחיים עשויים לעיתים להיות בלתי מהימנים ולסווג בטעות עבודה של בני אדם ככזו שנוצרה על ידי בינה מלאכותית תוך כישלון בזיהוי תוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית במקרים אחרים. מגזין MIT Technology Review (אנ') ציין כי הטכנולוגיה "התקשתה לזהות טקסט שנוצר על ידי ChatGPT לאחר שעבר סידור קל מחדש על ידי בני אדם והוסתר באמצעות כלי פרפרזה". כמו כן, נמצא כי תוכנות לזיהוי טקסטי בינה מלאכותית מפלות אנשים שאינם דוברי אנגלית כשפת אם.
שני סטודנטים מאוניברסיטת קליפורניה בדייוויס, הופנו למשרד להצלחת סטודנטים וענייני משפט (OSSJA) של האוניברסיטה לאחר שמוריהם סרקו את חיבוריהם וקיבלו תוצאות חיוביות באמצעות גלאי בינה מלאכותית; הראשון באמצעות כלי הזיהוי GPTZero, והשני באמצעות כלי זיהוי משולב ב-Turnitin. עם זאת, בעקבות סיקור תקשורתי ובדיקה מעמיקה, הסטודנטים נוקו מכל חשד לעבירה.
באפריל 2023 החליטו באוניברסיטת קיימברידג' ואוניברסיטאות נוספות מקבוצת ראסל שלא להשתמש בכלי זיהוי הטקסט של Turnitin, לאחר שהובעו חששות בנוגע לאמינותו. אוניברסיטת טקסס באוסטין בחרה לוותר על המערכת שישה חודשים לאחר מכן.
במאי 2023 השתמש פרופסור מאוניברסיטת East Texas A&M (אנ') ב-ChatGPT כדי לבדוק אם עבודות שהגישו תלמידיו נכתבו על ידו, ו-ChatGPT קבע כי כך היה. בעקבות זאת, הפרופסור איים לפסול את עבודותיהם של כל תלמידי הכיתה, למרות ש-ChatGPT אינו מסוגל לזהות כתיבה שנוצרה על ידי בינה מלאכותית. התלמידים נוקו מהאשמות (למעט אחד שהודה בשימוש בתוכנה).
מאמר שפורסם באתר Gizmodo (אנ') ביוני 2024, דיווח על אובדן משרות בקרב כותבי מאמרים ועיתונאים עצמאיים, בעקבות סיווג שגוי של עבודותיהם ככאלה שנוצרו על ידי בינה מלאכותית על ידי תוכנות זיהוי טקסטים מבוססות AI.
כדי לשפר את מהימנות זיהוי הטקסטים שנוצרו על ידי בינה מלאכותית, חוקרים בחנו טכניקות סימון מים דיגיטלי (אנ'). מאמר משנת 2023 שכותרתו "A Watermark for Large Language Models" מציג שיטה להטמעת סימוני מים בלתי נראים בטקסטים שנוצרו על ידי מודלי שפה גדולים (LLMs). גישה זו מאפשרת לסמן תוכן ככזה שנוצר על ידי בינה מלאכותית ברמת דיוק גבוהה, אפילו כאשר הטקסט עבר פרפרזה או שינויים קלים. הטכניקה תוכננה להיות עדינה וקשה לזיהוי עבור קוראים רגילים, תוך שמירה על קריאות הטקסט, אך בו זמנית היא מספקת אות שניתן לזהות באמצעות כלים מיוחדים. עם זאת, למרות הפוטנציאל שלה, שיטת סימון המים מתמודדת עם אתגרים, כגון שמירה על עמידות בפני שינויים עוינים והבטחת התאמה בין מודלים שונים של בינה מלאכותית.
זיהוי טקסט נגדי

קיימת תוכנה שנועדה לעקוף מערכות לזיהוי טקסט שנוצר על ידי בינה מלאכותית.
מחקר שפורסם באוגוסט 2023 ניתח 20 תקצירים ממאמרים שפורסמו ב-Eye Journal (אנ'), אשר עברו לאחר מכן פרפרזה באמצעות GPT-4. התקצירים שעברו פרפרזה נבדקו לזיהוי גנבה ספרותית באמצעות QueText ולזיהוי תוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית באמצעות Originality.AI. לאחר מכן, הטקסטים עובדו מחדש באמצעות תוכנת למידת מכונה נגדית (אנ') בשם Undetectable.ai (אנ') במטרה להפחית את ציון הזיהוי של בינה מלאכותית. המחקר מצא כי Originality.AI זיהה טקסט שנוצר על ידי GPT-4 ברמת דיוק ממוצעת של 91.3%. עם זאת, לאחר עיבוד מחדש על ידי Undetectable.ai, דיוק הזיהוי של Originality.AI ירד לממוצע של 27.8%.
חלק מהחוקרים מאמינים גם שטכניקות כמו סימון מים דיגיטלי אינן יעילות, כיוון שניתן להסיר או להוסיף אותן כדי לגרום לזיהוי שגוי של תוכן ככזה שנוצר על ידי בינה מלאכותית.
זיהוי טקסט בשפות שונות

החיסרון של רוב תוכנות זיהוי התוכן שנוצר על ידי בינה מלאכותית הוא חוסר היכולת שלהן לזהות טקסטים שנוצרו על ידי בינה מלאכותית בשפות שונות. מודלי שפה גדולים (LLMs) כמו ChatGPT, קלוד וג'מיני יכולים לכתוב בשפות שונות, אך כלים מסורתיים לזיהוי טקסט שנוצר על ידי בינה מלאכותית אומנו בעיקר באנגלית ובכמה שפות אחרות המדוברות באופן נרחב, כמו צרפתית וספרדית. פתרונות פחותים לזיהוי בינה מלאכותית יכולים לזהות טקסט שנוצר על ידי בינה מלאכותית בשפות כמו פרסית, ערבית או הינדית.
זיהוי תמונה, וידאו ואודיו

קיימות מספר תוכנות לזיהוי תמונות שנוצרו על ידי בינה מלאכותית, לדוגמה כאלה שנוצרו באמצעות Midjourney או DALL-E. עם זאת, הן אינן מהימנות לחלוטין.
ישנם אחרים שטוענים כי הם יכולים לזהות דיפ-פייק בוידאו ואודיו, אך גם טכנולוגיה זו עדיין אינה מהימנה לחלוטין.
למרות הוויכוח סביב היעילות של סימון מים דיגיטלי, Google DeepMind מפתחת באופן פעיל תוכנה לזיהוי בשם SynthID, שפועלת על ידי הוספת סימן מים דיגיטלי שלא נראה לעין האנושית לתוך פיקסלים בתמונה.
ראו גם

הזיה (בינה מלאכותית)
עיבוד שפה טבעית
דוד שמעוני

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1891 בוברויסק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  10 בדצמבר 1956 (בגיל 65) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  יהודים 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1954)  פרס ביאליק (1949, 1936)  פרס טשרניחובסקי 
 
דוד שמעוני (שמעונוביץ'; 22 באוגוסט 1886 – 10 בדצמבר 1956) היה משורר, סופר, מחנך ומתרגם עברי, מחשובי המשוררים בתקופת התחייה ומגדולי משוררי היישוב. חתן פרס ישראל לספרות ושירה לשנת תשי"ד (1954). נודע בעיקר בעבור האידיליות שלו - שירה ארצית נשגבת המהווה המנון לכוח התחדשותה של האומה במולדתה ולהווי החלוצי של נפש אנשי העלייה השנייה.
חייו > ילדות ונעורים

נולד לניסן שמעונוביץ' ולמלכה לבית פרידלנד בשנת 1886, כ"א באב תרנ"א בעיר בוברויסק שבפלך מינסק (רוסיה הלבנה), בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום בבלארוס). הוא למד בחדר ואצל מורים עבריים, קרא הרבה, ובשנת תרס"ב פורסם שירו "שיחת רסיסים" בשבועון הילדים "עולם קטן" של בן אביגדור. בשנת תרס"ג פרסם מספר שירים בעיתון "הזמן" שיצא בסנקט פטרבורג, ומשנת תרס"ד ואילך הודפסו שיריו ב"לוח אחיאסף", בעיתון "השילוח" ובעיתונים ומאספים עבריים אחרים. במשך תקופה קצרה עסק בציור כרזות מהפכניות ברוסית. במשך כשנתיים-שלוש כתב גם שירים ביידיש, ואף הדפיס כמה מהם בעיתונים "אונזער וועג" ("דרכנו"), "פאָלקס שטימע" ואחרים. בשנת 1908 (תרס"ח) קיבל את תעודת הבגרות, אך בשל הגבלת מספר הסטודנטים היהודיים (הנומרוס קלאוזוס) לא התקבל לאוניברסיטה.
חייו > עלייה ראשונה לארץ ישראל

סופרי "הפועל הצעיר": דוד שמעוני, י"ח ברנר, א"ז רבינוביץ' וש"י עגנון (1910)
לאחר חג השבועות תרס"ט (בשנת 1909) עלה שמעוני לראשונה לארץ ישראל, ושהה בה כשנה. בארץ עבד כשומר בכרמי רחובות וכקוטף תפוזים בפרדסי פתח-תקוה. חברו לעבודה היה א. ד. גורדון, שהשפיע עליו באישיותו ובדרכיו. שמעוני התיידד ידידות נפש עם הסופר יוסף חיים ברנר, שהיה מקריא לפניו את כתביו, וזמן-מה היו חברים לחדר אחד. בחודשיים האחרונים לשהותו בארץ, טייל בכל הארץ "מקסטינה ועד ראש פינה". לדברי שמעוני, שנה זו של עבודתו בא"י נחקקה בליבו לעולם, והוא הגדירה כשנה המאושרת בחייו. מאז, שירתו הייתה ניזונה מרשמים שנקלטו בו בימים ההם, ולא בכדי המבקרים זיהו את יצירתו עם העלייה השנייה.
חייו > לימודים אוניברסיטאיים

באביב תר"ע (בשנת 1910) שמעוני יצא מהארץ על מנת להמשיך את לימודיו בגרמניה, ולהתכונן למלאכת ההוראה בא"י. הוא ביקר את הוריו ברוסיה, ובאותה שנה פורסם ספר שיריו הראשון "ישימון". בשנת 1912 נסע לגרמניה ללימודים גבוהים. עד שנת 1914 למד בלשנות שמית ופילוסופיה באוניברסיטאות ברלין, היידלברג ווירצבורג. בסיום לימודיו התכוון לחזור ארצה, אולם עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נאלץ לחזור לרוסיה, ושהה באודסה ובסנקט פטרבורג. עם פרוץ מהפכת אוקטובר עבר למוסקבה, ועבד בהוצאת שטיבל.
חייו > בארץ ישראל

בשנת תרפ"א (1920), לאחר ניסיונות רבים, הצליח לעזוב את ברית המועצות ולחזור לארץ ישראל. בתחילה התגורר במושבה רחובות, ובמשך שלוש שנים היה עסוק ביצירה ספרותית פורייה. באותה עת ניגשה הוצאת דביר להוצאת מבחר כתביו. בשנת 1925 עבר לתל אביב ובה שימש מורה לעברית ולספרות עברית בגימנסיה העברית "הרצליה". עד אחרית ימיו עסק בהוראת תנ"ך וספרות עברית בבתי ספר תיכוניים. כן עסק בתרגומים ממיטב ספרות העולם (טולסטוי, היינה, לרמונטוב ועוד). הוא היה חבר ועד הלשון העברית משנת תרפ"ו (1926) וחבר האקדמיה ללשון העברית מיום היווסדה. בהמשך שימש יושב ראש אגודת הסופרים העבריים.
יצירתו של שמעוני כוללת שירים ליריים, פואמות, אידיליות, משלים, הגיונות, רומן, תרגומים, וסאטירה. הוא זכה בפרס ביאליק לספרות לשנים 1936 ו-1949, בפרס אוסישקין ב-1945, ובשנת 1954 (תשי"ד) הוענק לו פרס ישראל לספרות יפה. הוכרז כזוכה בפרס טשרניחובסקי לשנת תשט"ז על תרגום לרמונטוב, אך נפטר, והפרס הוענק למשפחתו ב-1957.
בתקופת היישוב ובשנים הראשונות שלאחר קום המדינה, ליצירתו של שמעוני הייתה השפעה גדולה על הנוער הישראלי, ומערכת הערכים שבשיריו עשתה רושם עז על לומדיה. כתביו נכללו בתוכנית הלימודים בבתי ספר בארץ, וארכיונו כולל חיבורים רבים של תלמידים על יצירותיו, ומכתבים שקיבל מתלמידים שלמדו את יצירתו.
דוד שמעוני נפטר בתל אביב ב-ו' בטבת תשי"ז, 10 בדצמבר 1956. נקבר בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב, בצמוד לקברו של המחנך פנחס שיפמן (בן-סירה).
בתל אביב (רמת אביב), רמת-גן, באר שבע, רחובות, הרצליה, חדרה, חולון, קרית שמונה וירושלים נקראו רחובות על שמו. ישנם בתי ספר יסודיים, הקרויים על שמו, בגבעתיים ובפתח-תקווה ובעבר גם ביישוב נהורה ובית ספר תיכון בהרצליה.
האידיליות > ביער בחדרה

האילידיה "ביער בחדרה" (תרע"ד - 1914) היא אפוס בחרוז לבן על אנשי בראשית, יום עבודה של חבורת חלוצים חוטבי-עצים ביער חדרה, בה קדחת המלריה הפילה חללים. האידיליה, שחוברה לעילוי נשמת יוסף זלצמן ששמעוני הכיר ביער בחדרה, מורכבת משלוש סצנות המתרחשות בהתאמה בבוקר, בצהריים, ולעת ערב (להלן סיכום תמציתי):
על רקע עיגולי אורות זהובים הגולשים מבעד לענפים, וריחות חריפים משכרים הנידפים מפרדסים רחוקים, חבורת חלוצים חוטבי-עצים אוכלת פת שחרית. החבורה כוללת בחורים חסונים, ובהם נפתלי, הלץ שבחבורה, ואת רב פנחס, שזרקה שיבה בזקנו. הם מחכים ומתלוצצים על ברלה הצנום, האוהב אהבה כבירה את פלאי תבל מסביב, שהלך להביא להם מים ונעלם. בביצה שורר בן-ארצי, איש פלאי ומוזר, שעם שחר קם ונוטע אילנות בביצה. החוטבים מתנערים מהארץ, והיער מתמלא ברננת עבודתם. ברלה בא מדדה ולפניו חמורו ופח מים מקשקש...
ברלה זה ימים חולה, ועוסק בעבודות קלות של הובלת המים ובישול דייסא בערב בשביל החבורה הרעבה. הוא שוכב לו פרקדן בצל אקליפטוסים עבים, ונזכר במראות האביב שראה עת טייל ל"זכרון יעקב" הקרובה. דוני, שעלה מגדות דון לארץ, מקונן על עצי האקליפטוס שנאבקו עם מלאכי מוות ויכלו להם, ועתה כורתים אותם, לבבו עליהם. ואלי היער מקשיבים לשיחו העגום והלוהט. נפתלי מזרזו להתז בקרדומו סעיפים ושוכות, והיו הענפים לקרשים, והקרשים לרהיטים לקשט טרקליני תל אביב. מבעד לדומיה נשמעת הלמות קרדומים ושריקת משורים, ויצא הקול למרחקים. שמע ההד איש חדרה העובד בשדהו, ושחק: "אלה חוטבי-עצים, מתקני עולם שלנו". ונפל ההד גם בביצה, שם בודד לנפשו בן-ארצי נוטע ומרכיב אילנות. ושמש מסביבו תייבש רגבי-אדמה עד יהיה הברק להמה...
רב פנחס נשען על עץ ומתפלל. הוא יודע שכמערב הדועך גם נדעכים חייו הנלאים, כבר עייף לבו מחלומות ובצקו רגליו מנדודים, ודשאים לא פעם כבר צצו ונבלו ושבו וצצו מגבעת העפר הקטנה בה נטמנה רעיית נעוריו. החבורה קמה ומתקנת עצמה לדרך. נפתלי מכריז על החבורה, לקול תרועות חבריו, כמפלגת חוטבי-העצים, מפלגה חשובה ונעלה, שבראשה רב פנחס. השחקים מאפילים בדממה, וקולו של נפתלי רועם שנית: "אחים, הבה נזכור ברעדה גיבורי חדרה הטהורים, לחומי אדי הקטב וחללי חרב וחיצים". הבחורים נדמו וקדרו, אולם כאן נדחק רב פנחס וקרא: "לא עת לנו עתה להתעצב ולא ביגון נעטר את זכרם, בשמחה ובגילה נעבודה ובשמחה ובגיל נפקדמו!". להצעתו, כל החבורה כאחד, איש איש וגרזנו בחגורתו, מתחילה לרקד במעגל, ועיני רב פנחס אורו וקלו גם רגליו כמו קלו... והמחול מתלהב וגובר... וחמורו של ברלה תוהה: מה היה לברלה הדייקן והמתון, כי הנה יסתובב במעגל וישכח את אבוס חמורו? ויצרח עוף ערב מרחוק, וענני מערב החווירו ויצקו את זהבם האחרון...
האידיליות > יובל העגלונים

האידיליה "יובל העגלונים" (תרפ"ב - 1922) חוברה בהשראת המושבה רחובות והעגלונים של דגניה א', ומורכבת משני פרקים. הפרק הראשון עוסק בתיאור המושבה "חצרות", על פער הדורות בין אבות ובנים, על הדמיון בין העולים הוותיקים כשהיו צעירים לבין העולים הצעירים החדשים, ועל המרחק בין חלומות הגאולה שרקמו מחוץ לארץ לבין המציאות בארץ. הפרק השני עוסק בחגיגת יובל העגלונים ב"גבעת גורן", שמשתתפיה עגלוני המושבות, יושבי הגבעה, פועלים ממושבות יהודה הקרובות, ונערות המושבה "חצרות". הנשף כולל דרשות, ריקודים, ונאומים, הנחתמים בנאום הרועה בן-ארצי, המעודד את העגלונים להמשיך קדימה בדרכם על אף הקשיים, ואומר להם: "חורשים זה שמכם הנכון, לכם מפללת הארץ..  חירשו יקרים, ורונו! במקום שמה ירון החורש, קוצים ירכינו את ראשם ואבני השדה ישלימו". בן-ארצי נעלם בין אוהלי הגבעה, והחוגגים גולשים למטה. האידיליה נחתמת בפסקה הבאה:
עוֹד בְּדוּמִיַּת הַלַּיְלָה קוֹל נִשָּׂא, קוֹל שִׁירָה עֲמוּמָה,

שָׁרוּ בַּשְּׁבִילִים הָרְחוֹקִים הָאוֹרְחִים הַשָּׁבִים לְבֵיתָם.

בְּרַק לַפִּידֵיהֶם עוֹד הִבְהֵב מִבַּעַד לַעֲרָפֶל הָרָחוֹק,

אַךְ עַל הַגִּבְעָה כְּבָר הָיְתָה דּוּמִיָּה תַּרְדֵּמָה עֲמֻקָּה.

רַק הָעֶגְלוֹן הַמְשׁוֹרֵר עוֹד יוֹשֵׁב בְּפֶתַח הָאֹהֶל,

מַבִּיט לַפִּרְפּוּר הַחַי, הַחֲגִיגִי שֶׁל כּוֹכְבֵי הַנֶּצַח,

צוֹדֶה מִבְּעַד לַעֲרָפֶל אֶת בְּרַק הַלַּפִּידִים הָרְחוֹקִים,

מַקְשִׁיב לְקוֹלוֹת הַלַּיְלָה, לַשִּׁיר הַמִּתְרַחֵק וְגוֹסֵס,

מַאֲזִין לִבְכִי הַשּׁוּעָלִים, וּפִתְאוֹם הוּא רוֹאֶה בֶּחָזוֹן:

שִׁמְשׁוֹן... שְׁלֹשׁ מֵאוֹת שׁוּעָלִים... לַפִּידִים... וְנָמוֹג הֶחָזוֹן,

עֵינָיו נִסְגָּרוֹת, אַךְ בְּהִירִים וְעֵרִים פִּי שֶׁבַע כּוֹכָבִים...

רִנָּה עֲמוּמָה עֲרֵבָה: "וְהָיָה בְּאַחֲרִית הַיָּמִים..."

מִי זֶה הַשָּׁר שִׁיר הַפְּלָאוֹת? הַאֻמְנָם בֶּן-אַרְצִי הַשּׂוֹחֵק

שְׂחוֹקוֹ הָרַךְ וְהַטָּמִיר בֵּין כּוֹכְבֵי הַלַּיִל הַנִּשְׂגָּבִים?

הַס! הִנֵּה הוֹמֶה הַיָּם, יָם הַגָּדוֹל... הוּא מַקְשִׁיב בִּשְׁנָתוֹ,

רֹאשׁוֹ צוֹנֵחַ לָאָרֶץ וּבַת-צְחוֹק נַעֲלָמָה עַל שְׂפָתָיו...
האידיליות > מאגדות צפת

"מאגדות צפת" (תרפ"ב - 1922) הן פואמות, הבנויות מבתים מחורזים בני שתי שורות קצרות, המספרות באופן ציורי פשוט אגדות-עם שבמרכזן הקדושה של העיר צפת. ביניהן: "צפורים", "בשלמי", "קבלת שבת", "קידושין".
האידיליות > מצבה

האידילה הטרגית "מצבה" (תרצ"ו - 1936), הנחשבת לפסגת יצירתו של שמעוני, עוסקת בערכים של אנשי העלייה השנייה. היא מספרת את סיפורו של כתריאל, שמצא לו חלקה שוממה על גבעה נישאה מסולעת רחוקה, שאיש לא רצה להתאחז בה; ובכך קיים את תורת ארץ ישראל, העומדת על שלושה דברים: התאחזות, הסתפקות במועט, והתמדה. כעבור זמן-מה נשמע מטירת-הגבעה צחוקה של אשה, "עזר כנגדו" בכל עמלו. הכיכר התמלא קולות עליזים, וכנפיים לבנות הבהבו בין אילנות ירוקים. כתריאל שמח בחייו האידיליים, ומצפה ליום בו אשתו תלד לו בן ואפילו תאומים, כי רבה העבודה במשק. כתריאל ואשתו חיים כשכורים מחדוות-היצירה, עד שששמיהם הזכים קדרו: אשתו מתה בלדתה ופרי בטנה בקרבה. כתריאל מוכר את המשק, ונע בארץ להרוויח כספים כדי להעמיד מצבת-שיש על קבר רעייתו. הגלגל הולך ומסתובב. כתריאל נפצע קשה בעומדו על המשמר בפרדס. לפני מותו הוא אומר לחברו:
הגע בעצמך: קודם כל הפרתי

מדת הסתפקות במועט: דווקא

מצבה של שיש.

אולם עבירה גוררת עבירה;

האומנם התמדה

תקרא למעשה הלזה, לעזיבת

גבעת סיפוחי? -

וכך אומרת התפילה:

ואם חסר אחת מכל סמניה חייב

מיתה. התבין?
אותה שעה, שעת גסיסה, דומה היה כתריאל לדמותו בבואו ארצה. פניו קרנו וחזהו התנשא בכבדות וכטל גן-עדן היה מרטיבו. כתריאל לא רצה שיעמידו מצבה על קברו, רק אורן יאהיל על קברו, קבר של חלוץ אלמוני...
"מצבה" זיכתה את שמעוני בפרס ביאליק. שופטי הפרס - שאול טשרניחובסקי, יעקב כהן, א. א. קבק - כתבו: "היצירה הזאת נותנת ביטוי עז להלך-הרוח של תקופת העלייה השנייה. היא יצירה טיפוס שלם של חלוץ עברי בארץ, העשוי לשמש סמל לכל הדור הצעיר על לבטי נפשות הצמאים להתחדשות פנימית ולגאולת האומה על ידי ברית הדם והזעה עם אדמת האבות. היא משמשת מבע לכל ההירואיקה והדרמטיות שמתגלות לפנינו מתוך פרשת חייו של היחיד הקושר את גורלו עם גורל האומה בארץ מולדתה. יצירה זו עשירה בסגולות פיוטיות, כמו ציוריות פלסטית, תמונות הנוף הארצישראלי והנוף הנפשי של החלוצים בגוונים בהירים ועסיסיים, לשון עשירת גוונים".
ספריו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ביער בחדרה: אידיליה, יפו: הפועל הצעיר, תרפ"א (מהדורות נוספות: תל אביב: דביר, תרפ"ט; דפוס הפועל הצעיר, תרצ"ח; וכן בשנות הארבעים והחמישים.) את היצירה הקדיש ליוסף זלצמן (הספר בקטלוג ULI)
יובל העגלונים: אידיליה, תל אביב: הפועל הצעיר, תרפ"ג (הספר בקטלוג ULI)
שירים (כתבים), כרך ראשון, תל אביב: דביר, מספרי מוריה, תרפ"ה (הספר בקטלוג ULI)
א. זקנות; ב. הנגון, תל אביב: אמנות, תר"ץ (הספר בקטלוג ULI)
שיאונה: אידיליה, תל אביב: דפוס "הוצאת ארץ-ישראל", תרצ"ו-1936 (הספר בקטלוג ULI)
דורון, תל אביב: אמנות, 1936 (הספר בקטלוג ULI)
בחשאי: פרקי שירה ומחשבה, תל אביב: עם עובד, תש"ה. (הספר בקטלוג ULI)
בשבילי הביבר: משלים וסטירות (הציורים בידי אריה נבון), תל אביב: מסדה, [תש"ו]. (מהדורה נוספת: תשי"ג?) (הספר בקטלוג ULI)
ואלה תולדות אוד: פואמה, תל אביב: י' שמעוני, תש"ז (הספר בקטלוג ULI)
מצבה: אידיליה, תל אביב: י. שמעוני, תש"ז (הספר בקטלוג ULI)
חבלו של משיח: שירים ופואימות, תל אביב: י' שמעוני, תשי"ב (הספר בקטלוג ULI)
בחשאי: פרקי שירה ומחשבה, תל אביב: עם עובד, תש"ה
בשבילי הביבר: משלים וסטירות, תל אביב: מסדה, תש"ו
פרקי זכרונות, תל אביב: אגודת הסופרים העברים ליד דביר, תשי"ג-1953
ישימון
סער ודממה
ספר האידליות, (עיטורים: אורי אליעז), הוצאת מסדה, 1962
הציפורים שרות כקדם
ארמיליוס הרשע: חזון בשלושה פרקים, הוצאת מסדה
אשת איוב: פואימה תנ"כית,תל אביב: מסדה, תש"ה
ילקוט שירים בשלושה כרכים, הוצאת מסדה
יוסף אריכא, ילקוט סיפורים מבחר ספרותנו ע"ש דוד שמעוני, הוצאת יחדיו בשיתוף עם אגודת הסופרים, 1982
ספרים בעריכתו

ספר השנה של ארץ ישראל, (ביחד עם אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' ו-ד"ר אברהם צפרוני), הוצאת הסתדרות הסופרים העבריים בארץ-ישראל, תרפ"ג-תרפ"ו (1923–1926).
דבר המשורר דוד שמעוני על חיים נחמן ביאליק, < במלאת 20 שנה לפטירתו >, מושב הוועד הפועל הציוני, מו"ל: לא ידוע, ירושלים, 1954.
ראו גם

אידיליה
תקופת התחייה
התנועה הרומנטית