stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ghosttown
הופעות חיות

ב-26 בפברואר 2015, הופיעה מדונה בתוכנית "המופע של ג'ונתן רוס" באנגליה, ששודרה ב-14 במרץ. היא ביצעה גרסה ערוכה של "Living for Love", כמו גם את "Ghostown" בפעם הראשונה. היא לבשה שמלה שחורה של מארק ג'ייקובס ומגפיים בזמן ביצוע השירים. ב-1 במרץ, מדונה התארחה בתוכנית הטלוויזיה האיטלקית, Che tempo che fa (שודרה ב-8 במרץ). בעת ששוחחה עם המארח פאביו פאסיו, היא ביצעה את "Devil Pray" ו-"Ghosttown". ביאהו! ציינו ששתי ההופעות זכו לביקורות חיוביות מטעם הקהל, בעוד ליונל ניקייס מ-MCM העריך שמדונה שמה יותר דגש על המנגינות והקולות שלה במהלך ההופעה, במקום על תלבושות ואביזרים לבמה.
יום לאחר מכן, מדונה הופיעה בתוכנית הצרפתית, Le Grand Journal. היא ביצעה גרסה ערוכה של "Living for Love" ו-"Ghosttown". ניקייס תיאר את ההופעה כ"פרשנות אינטימית לבלדה שידועה כבר". בראדלי סטרן מ-Idolator, תיאר זאת כ"הופעה רגשית מאוד", שבה מדונה עמדה מול פסנתר וביצעה את השיר. במסכי הענק שמוקמו משני צדי הבמה, הוצגו תמונות של ערים בוערות, כמו גם אלה של קריסות מרכז הסחר העולמי במהלך פיגועי 11 בספטמבר. ההופעה הבאה אירעה בתוכנית "המופע של אלן דג'נרס" בארצות הברית, שם ביצעה מדונה את "Ghosttown" לבושה בשמלת עור שחורה. היא כרעה ברך בשלב מסוים במהלך השיר, והחלה לשיר את הפזמון האחרון. סטרן הפנה ביקורת חיובית ואמר ש"מדונה הציגה ביצוע מרגש נוסף של המנגינה הפוסט-אפוקליפטית. למעשה, זו כנראה ההופעה הטובה ביותר שלה, הן מבחירת התלבושת והן מהביצועיים הקוליים והרגשיים".
מדונה ביצעה גרסה אקוסטית של "Ghosttown" בטקס פרסי המוזיקה השני של iHeartRadio שאירע ב-29 במרץ 2015. במהלך ההופעה, עלתה לבמה הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט שניגנה בגיטרה וליוותה את מדונה. אליזבת ונמטר מניו יורק דיילי ניוז ציינה שמדובר בהופעה "מאופקת" עבור מדונה, בעוד שמייקל ווד מלוס אנג'לס טיימס כינה אותה כ"קלילה" והוסיף שמדובר בהופעה "מושכת". קאת'י אפלפלד אולסון מבילבורד הכריזה עליה כ"הופעה הטובה ביותר שהתקיימה בהיסטוריית טקס הפרסים", ותיארה את הצמד כ"רוחות טובות", תוך שהחמיאה על השילוב שלהן יחד. עבור דניאל ד'אדאריו מטיים, ההופעה הייתה "הסוג הטוב ביותר של שיתוף פעולה", שהוסיף כי סוויפט נראתה נרגשת להיות על הבמה עם מדונה וכך גם ההפך. הופעתן של השתיים פורסמה ביוטיוב וצברה למעלה מ-2.5 מיליון צפיות. אלן דג'נרס העלתה לאתר שלה סרטון פרודי על ההופעה. הסרטון הראה את דג'נרס שנוספה על ידי גרפיקה ממוחשבת לצד מדונה וסוויפט, מנגנת בכינור. היא קורעת בטעות את שערה של מדונה עם הכינור שלה, ובסוף מדונה מרסקת את הכלי על ידי לקיחתו מדג'נרס, ומתרחקת עם סוויפט.
"Ghosttown" לא בוצע בתחילתו של סיבוב ההופעות העשירי של מדונה, "Rebel Heart Tour", שאירע בשנים 2015–2016. עם זאת, ב-19 בספטמבר 2015, במהלך הופעה בברקליס סנטר בניו יורק, מדונה הודיעה שהיא תבצע את השיר אך הוא לא בוצע בחזרות. "זו האמת. אז אם אעשה טעויות, תסלח לי?", הוסיפה וביצעה גרסה אקוסטית שלו. לדברי רובי דאו מ-Idolator ההופעה זכתה לאהדה רבה מטעם הקהל שצפה בה. סאל צ'ינקוומני מ-Slant Magazine, תיאר זאת כ"ביצוע מרגש, אם כי מרושע, של [להיט] שאמור להיות-להיט-ישן... אשר העלה דמעות אמיתיות לכאורה בעיני [מדונה], והציג התפתחות שאפילו הפתיעה אותה". ב-27 ביולי 2017, מדונה ביצעה את "Ghosttown" באירוע הגאלה השנתי של לאונרדו דיקפריו לגיוס כספים בסן טרופה, צרפת.
רשימת השמעה

| --- | --- |
* תקליטור סינגל "Ghosttown" –‏ 4:09  "Ghosttown" (רמיקס מאת דון דיאבלו) – 4:49 הורדה דיגיטלית / סטרימינג (רמיקסים) "Ghosttown" (רמיקס דרמה מאת עופר ניסים) – 7:17  "Ghosttown" (רמיקס מאת ארמנד ואן הלדן) – 6:16  "Ghosttown" (מיקס מאת אס-מאן) – 6:08  "Ghosttown" (רמיקס מאת רייזר אן גוידו) – 7:46  "Ghosttown" (רמיקס מאת מיינדסקאפ) – 5:35  "Ghosttown" (רמיקס מאת דון דיאבלו) – 4:47  "Ghosttown" (רמיקס אינטרו מאת דירטי פופ) – 5:20  "Ghosttown" (מיקס ערוך מאת די ג'יי מייק קרוז) – 7:05  "Ghosttown" (רמיקס מאת ת'ריל) – 6:27  "Ghosttown" (מיקס אינטרו מאת די ג'יי יאניס סטרינג) – 1:40: * טיידל סטרימינג (רמיקסים) "Ghosttown" (רמיקס דרמה מאת עופר ניסים) – 7:17  "Ghosttown" (רמיקס מאת ארמנד ואן הלדן) – 6:16  "Ghosttown" (מיקס מאת אס-מאן) – 6:08  "Ghosttown" (רמיקס מאת רייזר אן גוידו) – 7:46  "Ghosttown" (רמיקס מאת מיינדסקאפ) – 5:35  "Ghosttown" (רמיקס מאת דון דיאבלו) – 4:47  "Ghosttown" (רמיקס אינטרו מאת דירטי פופ) – 5:20  "Ghosttown" (מיקס ערוך מאת די ג'יי מייק קרוז) – 7:05  "Ghosttown" (רמיקס מאת ת'ריל) – 6:27  "Ghosttown" (מיקס אינטרו מאת די ג'יי יאניס סטרינג) – 1:40  "Ghosttown" (מיקס מאת פול אנדרוז) – 4:08  "Ghosttown" (רמיקס מאת רדטופ) – 5:49
קרדיטים

הקרדיטים והצוות מותאמים מהאתר הרשמי של מדונה.
קרדיטים > ניהול

הוצאת ובו גירל, בע"מ (ASCAP) / BMG פלטינום סונגס o/b/o עצמה ובאד רובוט (BMI)
הוצאת תאגיד וורנר-טמרלן והוצאת איסט פאונד (BMI) / סבן סאמיס מיוזיק o/b/o עצמה וקסבה קיד (BMI)
קרדיטים > צוות

מדונה – שירה, כתיבה, הפקה
בילבורד – הפקה
אוון בוגרט – כתיבה
שון דאגלס – כתיבה
ג'ייסון אביגן – כתיבה, הפקה, שירת רקע
דמסיו "דמו" קסטלון – הנדסה, מיקסינג
רון טיילור – עריכת פרו טולס נוספת
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 20 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | – |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 18 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 38 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הסינגלים המסחריים | 3 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 34 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 16 |  |
|  הונגריה | מצעד 40 הסינגלים | 17 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 117 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 3 |  |
|  סלובניה | SloTop50 | 38 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 41 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 84 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 14 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 6 |  |
|  צרפת | SNEP | 34 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | – |  |
|  קנדה | AC | 40 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 112 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 20 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 39 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 92 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 84 |  |
|  הונגריה | מצעד 40 הסינגלים | 55 |  |
|  צרפת | SNEP | 190 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | — | 44,355 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 50,000 |
| צרפת (SNEP) | — | 16,900 |
סיכום
| בכל העולם | — | 150,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה | 13 במרץ 2015 | רדיו להיטים עכשוויים | אינטרסקופ |  |
| אוסטרליה | 20 במרץ 2015 | רדיו להיטים עכשוויים | יוניברסל |  |
| הממלכה המאוחדת | 20 באפריל 2015 | רדיו להיטים עכשוויים | פולידור |  |
| גרמניה | 24 באפריל 2015 | תקליטור | יוניברסל |  |
| צרפת | 27 באפריל 2015 | תקליטור | פולידור |  |
| ארצות הברית | 18 במאי 2015 | הורדה דיגיטלית (רמיקסים) | אינטרסקופ |  |
בריונות במשחקי רשת

בריונות במשחקי רשת, הידועה גם בשם גריפינג או באנגלית Griefing ("גרימת צער". מלשון Grief: באנגלית: "צער") היא אסטרטגיית התנהגות לא רצויה במשחקי רשת מקוונים, הכוללת הטרדת שחקנים והפרעה למהלך התקין של המשחק, לעיתים תוך כדי ניצול לרעה של תכונות במשחק. בדומה לבריונות בחיים מחוץ לרשת, בריון המשחקים (Griefer) עשוי להפיק הנאה ממעשיו, ובניגוד לצ'יטר, שעשוי אף הוא להפריע למהלך התקין של המשחק, הבריון אינו עושה מעשים אלו על מנת להשיג יתרון אסטרטגי על יריביו, אלא עושה זאת אך ורק לשם ההנאה שבעשיית נזק, בדומה להתנהגות טרול.
היסטוריה

המונח האנגלי לתופעה, "Griefing", הופיע לראשונה, בהקשר של משחקי וידאו, בקהילות Usenet שעסקו במשחק התפקידים ההמוני Ultima Online בסוף שנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000, ותפס תאוצה גם בקהילות גיימינג נוספות דוברות אנגלית, שאינן עוסקות בהכרח במשחקי תפקידים, כמו במשחק היריות המקוון קונטר סטרייק. בעוד שזהו מונח חדש יחסית, התנהגות בריונית במשחקי רשת אינה תופעה חדשה כלל וכלל, ומתוארכת להופעתם של משחקי התפקידים מרובי-המשתתפים הראשונים, שכונו Multi-User dungeons או בקיצור MUDs, שם היו נפוצים שחקנים ש"התפרצו" למשחק במטרה לבצע "אונס וירטואלי" בשחקנים ששיחקו בו. מאמר בשם "A Rape in Cyberspace" (אנ') שפורסם בשבועון הניו-יורקי וילג' ווייס תיאר תופעת "אונס וירטואלי" שקרתה באחד ממשחקי התפקידים האלו.
בקהילת הגיימינג בטייוואן נפוץ השימוש במונח "White-eyed" (לבני-עיניים) כדי לתאר Griefers, מטאפורה המתארת שחקנים שאכן מסתכלים פיזית על מסך המחשב אך לא באמת רואים את מעשיהם ומסיקים מסקנות על התנהגותם. המונח כולל גם פעולות בריוניות ששחקנים נוקטים בהן שאינן ספציפיות למשחקי מחשב בלבד כגון קללות, גניבה משחקנים אחרים, ורמאות.
שיטות

בעוד שהתנהגות שכזו עשויה לכלול אספקטים קלאסיים של בריונות רשת למשל: הטרדה, קללות, איומים וכיוצא בזה, דפוסי ההתנהגות של בריוני משחקים עשויים להשתנות ממשחק למשחק, בהתאם לסוג המשחק, התכונות והמכניקות שהוא מציע, ומה שיתפרש כבריונות במשחק מסוים עשוי להתפרש כמכניקת משחק לגיטימית לחלוטין במשחק אחר. שיטות נפוצות כוללות:
פעולות העשויות לחבל במאמציה של קבוצת השחקן להצליח. למשל: שחקן היורה בכוונה על חברי קבוצתו, משמיד אלמנטי מפתח במשחק, חוסם את הגישה אליהם, או מזין את חברי קבוצתו במידע שגוי.
לכידה של שחקנים אחרים באזורים שקשה לצאת מהן. לדוגמה, שחקן שיש ברשותו כישוף טלפורטציה המאפשר לו לשגר שחקנים אחרים בקבוצתו, יכול ללכוד שחקן אחר שחסרה לו יכולת זו באזור שלא ניתן לצאת ממנו אלא על ידי טלפורטציה.
פעולות שנועדו לבזבז את זמנם של השחקנים. לדוגמה, ביצוע משימות בקצב איטי במיוחד, התחבאות מפני אויב ללא כל מטרה ממשית, עזיבת המשחק לפרקי זמן ממושכים.
פעולות שנועדו להרוס התקדמות של שחקנים: במשחקי "ארגז חול" (לדוגמה מיינקראפט) הדבר עשוי להתבטא בהריסת מבנה עליו עבד שחקן אחר במשך זמן רב. במשחקי מרוצים הדבר עשוי להתבטא בהשארת רכב בכוונה באמצע מסלול המרוצים במטרה ששחקנים אחרים יתנגשו בו וישמידו את רכבם.
ניצול לרעה של באגים (לדוגמה: "הקרסה" של שרת המשחק על ידי ביצוע פעולה הגורמת לקריסתו) או של תכונות המשחק.
העמסה על שרתי המשחק על מנת להאט את פעולתו.
הפרה בכוונה של תנאי השימוש במשחק שנקבעו על ידי מנהלי המשחק.
התחזות למנהלי משחק או לשחקנים אחרים באמצעות חיקוי שמותיהם או (במקרה של משחקי רשת בהם השחקן נדרש לעצב אווטאר) מראם החיצוני.
הטחת האשמות שווא בשחקנים אחרים (שחקן המאשים אחרים בהיותם צ'יטרים ללא שום הוכחה ממשית).
פרסומי ספאם; הצפת הצ'אט (או שיחה קולית) במשחק בתוכן חסר פשר, פרסומי או פוגעני.
העלאת תמונות פרופיל לא ראויות (תמונות עירום, זוועה וגועל-נפש, או כוללות ניבולי פה) במשחקים בהם השחקן מזדהה על ידי תמונת פרופיל.
הפרה של כללי משחק-תפקיד (roleplay) בעולמות משחק הדורשים זאת.
הריגת שחקנים אחרים ללא שום מטרה וללא התראה מראש.
Ganking: שחקן חזק ומצויד המגיע לאזורים בהם נמצאים שחקנים חלשים יותר והורג אותם. (מקור המונח מהמשחק וורלד אוף וורקראפט)
Kill Stealing (מעוברת לרוב כ"קיוס"): מניעה משחקן אחר להרוויח גמול על הריגת מפלצת שהשחקן האחר היה אמור להרוג.
Camping (מעוברת לרוב כ"התקמפרות"): מונח זה יכול להתפרש בשתי משמעויות:
הישארות במקום אחד לאורך המשחק (לרוב מקום חבוי במפה, שאינו נראה לרוב ליתר השחקנים וקשה יחסית להגיע אליו) והריגה בהפתעה של שחקנים העוברים סמוך לאזור. טקטיקה זו נפוצה בעיקר במשחקי יריות מקוונים.
הריגת שחקן, והמתנה באותו המקום בו הוא יחזור/עשוי לחזור לחיים, על מנת להורגו שוב. הדבר נפוץ במשחקי יריות מקוונים בהם יש מספר מוגבל של נקודות בהם שחקנים מזדמנים, או במשחקים כמו וורלד אוף וורקראפט שם שחקן שמת יכול להחזיר עצמו לחיים על ידי "הליכה" (כרוח רפאים) אל גופתו במקום בו נהרג. נקרא גם Spawn Camping‏, Corpse camping או Ghost Camping.
Aggroing: שחקן המושך איתו מפלצת חזקה במיוחד, או מספר רב של מפלצות, אל אזור בו נמצאים שחקנים חלשים יותר, ונעלם מזירת המשחק לאחר מכן.
Smurfing: דרך פעולה שנפוצה במשחקים תחרותיים בהם שחקנים מדורגים על פי כישוריהם. שחקן מיומן שבבעלותו חשבון משתמש שנמצא בדירוג גבוה, פותח/רוכש מספר חשבונות נוספים כדי להיכנס למשחקים כנגד שחקנים המדורגים בדירוג נמוך יותר (ומיומנים הרבה פחות) ומנצח את כולם בקלות.
התמודדות עם בריוני משחקים

משחקים רבים, בעיקר משחקים בהם המודל העסקי מבוסס על מנוי חודשי, נוקטים פעולות כנגד בריוני משחקים, בטענה כי הימצאותם של שחקנים כאלו עלולה להרחיק שחקנים חדשים, דבר העשוי להביא להפסד כספי בטווח הארוך. מפתחי משחקים עמלים על מציאת באגים שונים ותיקונם, על מנת שטרולים ובריונים פוטנציאליים לא יוכלו לנצלם לרעה. דוגמה בולטת למשחק שמתמודד עם ריבוי תופעות בריונות והטרדות הוא Grand Theft Auto Online. כדי להתמודד עם תופעה זו, מפתחת המשחק, Rockstar Games, מבצעת ללא הרף תיקוני באגים והתאמות למכניקות המשחק על מנת ששחקנים לא ינצלו אותם לרעה במטרה להרוויח כסף, להתנכל לשחקנים אחרים, לחבל במשימות קבוצתיות או לגרום לכך ששחקנים אחרים לא יוכלו לפגוע בהם במצבי משחק המעודדים לחימה.
בעוד שבמשחקי רשת רבים ישנו תקנון מסודר הכולל חוקים ותנאי שימוש, ושחקנים הקרויים "מנהלי משחק" ("אדמינים" או "ג'יאמים", GM - קיצור של Game Master) האמונים על אכיפתם, במשחקים אחרים הטיפול בטרולים ובבריונים מתבצע בשיטה הדומה למיקור המונים, בה שחקנים מדווחים על שחקנים "בעייתיים". שחקנים שדווחו מספר רב של פעמים זוכים ל"דגל אדום" המתריע לשחקנים אחרים על התנהגותם, והם אף עשויים להיענש על ידי מנהלי המשחק. חברות המפיצות משחקי וידאו דיווחו כי לפחות רבע מהתלונות המגיעות למחלקת שירות הלקוחות שלהן, עוסקות בגריפינג. במשחק Second Life, שחקנים עשויים להחסם בגין הטרדה (הכוללת קללות, איומים, הטרדה מינית וכיוצא בזה) או בגין תקיפה (ירי בשחקנים אחרים, הכאתם או דחיפתם, ויצירת אובייקטים המונעים משחקן אחר ליהנות מהמשחק). בחלק מהמשחקים של חברת בליזארד, התנהגות לא נאותה במשחק נאכפת על ידי עזרים תוכנתיים. עם זאת, ישנם משחקים דוגמת EVE Online בהן פעולות מסוימות שנחשבות במשחקים רבים כבריונות הן פעולות לגיטימיות לחלוטין: ריגול עסקי, שוד ספינות חלל של שחקנים אחרים, והריגת שחקנים אחרים, גם אלו שציינו כי אינם מעוניינים להילחם בשחקנים אחרים.
בחלק ממשחקי התפקידים ההמוניים בהן לחימת שחקן-נגד-שחקן (PVP) היא אופציונלית, שחקנים יכולים להפעיל דגל מיוחד המציין את רצונם, או את אי רצונם להשתתף בקרבות PVP. בכך, שחקן לא יוכל לתקוף שחקן אחר שכיבה את דגל ה-PVP שלו. כמו כן, בשרתי מיינקראפט רבים ישנם חוקים נגד התנהגות לא נאותה הכוללת הריסה של מבנים ששחקנים אחרים בנו.
משחקים דוגמת GTA Online או Fallout 76 מציעים מערכות מוניטין שונות, המסמנות שחקנים שעוברים ללא הרף על חוקי המשחק כשחקנים בעלי מוניטין רע. ב-GTA לדוגמה, שחקנים בעלי מוניטין שלילי ("Bad sport players") מועברים לשרתי משחק בהם נמצאים רק שחקנים בעלי מוניטין שלילי. ב-Fallout 76, שחקנים בעלי מוניטין שלילי מסומנים כפושעים מבוקשים עם פרס על ראשם המעודד שחקנים אחרים למצוא אותם ולהורגם.
בתרבות הפופולרית

בפרק עשו אהבה, לא וורקראפט בסדרת הטלוויזיה המצוירת סאות'פארק גיבורי הסדרה משחקים במשחק "וורלד אוף וורקראפט" ומתמודדים עם בריון ההורג שחקנים אחרים "בשביל הכיף" ומשליט אימה בעולם המשחק.
ראו גם

בריונות רשת
טרול (אינטרנט)
הערות שוליים

↑  "Mutilated Furries, Flying Phalluses: Put the Blame on Griefers, the Sociopaths of the Virtual World". Wired (באנגלית אמריקאית). ISSN 1059-1028. נבדק ב-2020-12-09.
↑  Gank, Wowpedia (באנגלית)
↑  תפסיקו להתקמפר ושיהיה לכם GG: מילון המונחים של הגיימרים, באתר וואלה, 12 בינואר 2020
↑  Control and Property in Play-Based Online Worlds: Online Bullies Give Grief to Games, web.archive.org, ‏2007-10-09
↑  Davies, Martin (2006-06-15). "Gamers don't want any more grief". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2020-12-09.
מצודת לונדון

מצודת לונדון וטאוור ברידג', מבט ממגדל סוויס רה
מצודת לונדון במבט אווירי מכיוון דרום, ממגדל השארד
הארמון המלכותי והמצודה של הוד מלכותו (באנגלית: His Majesty's Royal Palace and Fortress), הידוע יותר בכינויים מצודת לונדון או הטאוור (אנגלית: Tower of London, בתרגום: מגדל לונדון) היא טירה מלכותית השוכנת על הגדה הצפונית של נהר התמזה במרכז לונדון, בירת הממלכה המאוחדת. המצודה נמצאת בשטחו של הרובע הלונדוני טאוור האמלטס, ומופרדת מהקצה המזרחי של הסיטי של לונדון על ידי האזור הידוע בכינוי "גבעת המצודה".
המצודה הוקמה ב-1066 תוך כדי הכיבוש הנורמני של אנגליה. המגדל הלבן, ממנו נגזר שמה של המצודה, נבנה על ידי ויליאם הכובש בערך בשנת 1078. הטירה שימשה כבית סוהר החל מתחילת המאה ה-12 בקירוב, ולאורך השנים היא הייתה גם אחד ממקומות מגוריהם של מלכי בריטניה. המצודה היא מתחם של מספר מבנים הנמצאים בתוך שתי חומות מגן בצורת טבעות קונצנטריות וחפיר. במאה ה-12 ובמאה ה-13 בוצעו בה מספר סבבים של עבודות הרחבה, בעיקר תחת שלטונם של ריצ'רד הראשון ("לב הארי"), הנרי השלישי, ואדוארד הראשון. מתאר המצודה הנוכחי הוא באופן כללי זה שהיה בשלהי המאה ה-13.
המצודה מילאה תפקיד בולט בהיסטוריה של אנגליה. היא הייתה נתונה תחת מצור מספר פעמים, והשלטון בה היה חשוב עבור מי שרצה לשלוט במדינה. המצודה שימשה לאורך השנים כמחסן נשק, כבית אוצר, כגן חיות, כמקום משכנה של המטבעה המלכותית, כמשרד למסמכים ציבוריים, וכמקום משכנם של תכשיטי הכתר של הממלכה המאוחדת.
החל מראשית המאה ה-14 ועד שלטונו של צ'ארלס הראשון הייתה המצודה נקודת ההתחלה של התהלוכה שסופה במנזר וסטמינסטר והייתה חלק מתהליך הכתרת מלכי בריטניה. בהיעדרו של המונרך הבריטי המכהן משמש נציב המצודה כמפקדה, ובימי הביניים נחשב התפקיד לרב-עוצמה ולכזה שניתן לאנשים חשובים ביותר. בשלהי המאה ה-15 שימשה המצודה כמקום מאסרם של הנסיכים במצודה. בתקופת בית טיודור פחת השימוש במצודה כמקום מגורים מלכותי, ולמרות הניסיונות לחזק את ביצוריה ולבצע בה שיפוצים היא פיגרה אחרי מבנים אחרים מבחינת היכולת להתמודד עם ארטילריה.
תקופת השיא של המצודה כבית כלא הייתה במאה ה-16 ובמאה ה-17, כאשר אישים רבים, כגון אליזבת הראשונה לפני הכתרתה, נכלאו בתוכה. למצודה יצא שם של מקום הקשור לעינויים ולמוות, אך בפועל רק שבעה אנשים הוצאו להורג בתוכה. ההוצאות להורג נערכו בדרך כלל בגבעת המצודה שנמצאת צפונית למצודה, ובמשך תקופה של כ-400 שנים נערכו בה למעלה מ-100 הוצאות להורג.
בשלהי המאה ה-19 הועברו מהמצודה מוסדות כגון המטבעה המלכותית למקומות אחרים, כך שחלק מהמבנים נותר ריק. האדריכלים אנתוני סלווין וג'ון טיילור שיחזרו את מראה המצודה למה שנראה להם כמראה הימי-ביניימי שלה, ופינו את רוב המבנים שהוקמו לאחר ימי הביניים.
במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה שימשה המצודה פעם נוספת כבית סוהר, ובוצעו בה 12 הוצאות להורג של אנשים שהואשמו בריגול. לאחר מלחמת העולם השנייה תוקן הנזק שנגרם במהלך הבליץ, והמצודה נפתחה לציבור. כיום המצודה היא אחת האטרקציות התיירותיות הפופולריות ביותר של לונדון. היא מנוהלת על ידי קרן הצדקה "הארמונות המלכותיים ההיסטוריים", ובשנת 1988 הוכרזה על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית.
אדריכלות ואתרים במצודה > מתאר

מצודת לונדון נבנתה בצורה כזו שהנקודה החזקה והמרשימה ביותר בביצוריה השקיפה על לונדון הסקסונית. מבחינה חזותית המצודה הייתה המבנה הבולט ביותר בסביבתה, והיא הייתה הנקודה הבולטת ביותר בתעבורה שבתמזה. המצודה בנויה כמצודה קונצנטרית ומורכבת משלושה חלקים המוקפים בחומות. בלב המצודה נמצא המגדל הלבן של מצודת לונדון, והוא גם החלק העתיק ביותר של המצודה. מצפון, מזרח, ומערב מקיף אותו החלק האמצעי, שנבנה בתקופת שלטונו של ריצ'רד לב הארי (1189–1199). החלק החיצוני שמקיף את המצודה כולה נבנה בימיו של אדוארד הראשון, מלך אנגליה.
במשך השנים שלאחר הקמת המצודה על ידי ויליאם הכובש בוצעו בה מספר הרחבות, אך המתאר הכללי שלה נותר כפי שהיה מאז שאדוארד הראשון השלים את עבודות הבנייה שלו ב-1285. הטירה משתרעת על פני כ-12 אקרים (4.9 הקטאר, השווים ל-49 דונם), ומסביב לגבולות המצודה הפיזיים משתרע שטח של 6 אקרים נוספים (2.4 הקטאר) שכולל את הליברטים של מצודת לונדון - שטח הנתון לשליטה ישירה של המצודה שפונה מכל דבר אחר בגלל דרישות צבאיות. נקודת המוצא של הליברטים הייתה במאה ה-13 כאשר הנרי השלישי ציווה לא לעשות דבר באדמות הסמוכות למצודה. אף שלאורך השנים נפוצו אגדות על כך, במצודה מעולם לא היה חדר עינויים קבוע, אם כי בתקופות מסוימות היה לוח מתיחה במרתף של המגדל הלבן. מזח המצודה נבנה על גדת התמזה בתקופת אדוארד הראשון, והורחב לגודלו הנוכחי בתקופת שלטונו של ריצ'רד השני (1377–1399).
אדריכלות ואתרים במצודה > המגדל הלבן ולב המצודה

המגדל הלבן הוא מגדל העוז של המצודה, ששימש לעיתים כמקום המגורים של הריבון הבריטי או נציג בכיר שלו. מידותיו בבסיסו, למעט המגדלים הפינתיים, הן 36 על 32 מטרים, והוא מתנשא לגובה של 27 מטרים. בעת הקמתו היו במגדל הלבן 3 קומות - מרתף, כניסה וקומה עליונה. כל קומה חולקה לשלושה חדרים - הגדול ביותר במערב, הקטן ביותר בצפון-מזרח, והקפלה בצד הדרום-מזרחי של קומת הכניסה והקומה העליונה. בפינות המערביות של המגדל ניצבו מגדלים מרובעים, ובפינה הצפון מזרחית נבנה מגדל שהכיל גרם מדרגות לולייני. בקירות המגדל נבנו לטרינות על מנת שיהיה יותר מתאים ונוח למגורים מלכותיים, וזאת בנוסף לארבעה קמינים.
המגדל הלבן בנוי בתוך אחד מצדדיו של תל אדמה, וכתוצאה מכך צדו הצפוני של המרצף נמצא באופן חלקי מתחת לפני הקרקע. בדומה למגדלי עוז אחרים שימשה הקומה התחתונה כמחסן, ובאחד מחדריה הייתה באר מים. פנים המרתף מתוארך ברובו למאה ה-18, שבמהלכה הונמכה הרצפה וקמרונות העץ הישנים הוחלפו בקמרונות אבן. קומת הכניסה הייתה אמורה לשמש ככל הנראה את נציב מצודת לונדון ופקידים בכירים אחרים. הכניסה הדרומית נחסמה במאה ה-17, ונפתחה מחדש ב-1973. העלייה לקומה העליונה הייתה דרך חדר קטן במזרח. בפינה הדרום-מזרחית נבנתה הקריפטה של כנסיית סנט ג'ון, וניתן היה לגשת אליה רק דרך החדר המזרחי. בקומה העליונה יש אולם גדול במערב וחדר מגורים במזרח - שניהם היו פתוחים בעבר לגג ומוקפים בגלריה שנבנתה בתוך הקיר - ובקפלת סנט ג'ון בדרום-מזרח. קומה זו נבנתה במאה ה-15, ביחד עם הגג הנוכחי. קפלת סנט ג'ון היא אחת מהתוספות המאוחרות למצודה. העיצוב הפנימי המקורי כמעט ואינו קיים עוד, וזאת בעקבות שינויים בייעוד ובעיצוב המצודה מאז בנייתה. בתקופת שלטונו של הנרי השלישי במאה ה-13 קושטה הקפלה בצלב זהב, וחלונות ויטראז' שבהם תוארו מרים הבתולה והשילוש הקדוש. כיום הקפלה אינה בשימוש קבוע, אך מספר טקסים כן נערכים בה במשך השנה.
החומה הפנימית מקיפה את השטח שנמצא דרומית למגדל הלבן, ומשתרעת עד למה שבעבר היה קצה התמזה. בדומה לטירות אחרות, כגון הן דומן מהמאה ה-11, השטח שבתוך החומה שימש לבניית מבני עץ עם ייסוד המצודה. לא ידוע מתי בדיוק עברו המגורים המלכותיים מהמגדל הלבן ללב המצודה, וככל הנראה אירע הדבר בשנות ה-70 של המאה ה-12. המגורים חודשו והורחבו בשנות ה-20 ובשנות ה-30 של המאה ה-13, והפכו לברי השוואה עם בתי מגורים מלכותיים אחרים כגון טירת וינדזור. בניית מגדלי וייקפילד (במקור נקרא מגדל זה בלנדוויל) ולנת'ורן - השוכנים בפינות החומה בצד שסמוך לנהר - החלה בסביבות 1220. המגדלים שימשו ככל הנראה כמגורים המלכותיים של מלכי ומלכות אנגליה. העדויות הקדומות ביותר לאופן הקישוט של החדרים המלכותיים הן מתקופת הנרי השלישי: חדרה של המלכה סויד, נצבע בדוגמאות פרחים ונבנו בו חיקויי אבן. בצד הדרומי של לב המצודה, בין שני המגדלים, נבנה אולם גדול. הוא היה דומה אך קטן יותר בהשוואה לאולם שנבנה על ידי הנרי השלישי בטירת וינצ'סטר. ליד מגדל וייקפילד היה שער אחורי שדרכו ניתן היה לגשת בפרטיות לחדריו של המלך. לב המצודה היה מוקף בעבר בחפיר הגנתי, שמולא ונסתם בשנות ה-20 של המאה ה-13. בערך בתקופה זו נבנה בלב המצודה מטבח. בין 1666 ל-1676 בוצעו שינויים רבים בלב המצודה, ובנייני הארמון המלכותי נהרסו. האזור שמסביב למגדל הלבן פונה כ שכל מי שרצה לגשת אליו היה חייב לעבור דרך שטח פתוח. בית התכשיטים נהרס, ותכשיטי הכתר הועברו למגדל מרטין.
החלק הפנימי של לב המצודה. מצד ימין ניתן לראות את המגדל הלבן, והמבנה בסוף השביל מצד שמאל הוא מגדל וייקפילד
אדריכלות ואתרים במצודה > החלק האמצעי

החלק האמצעי של המצודה הוקם בתקופת שלטונו של ריצ'רד לב הארי, כאשר בצדו המערבי של לב המצודה נחפר חפיר הגנתי, כך שבפועל שטח המצודה הוכפל. הנרי השלישי הקים את החומה המזרחית ואת החומה הצפונית של חלק זה, וממדי החלק לא השתנו מאז. רוב עבודתו של הנרי שרדה, ורק שניים מתוך תשעת המגדלים שהוא בנה נבנו מחדש. קטע הקיר שבין מגדל וייקפילד ובין מגדל לנת'ורן משמש כקיר מסך של החלק האמצעי. הכניסה הראשית לחלק האמצעי הייתה דרך בית שער, שככל הנראה שכן בחומה המערבית של האתר שבו נמצא כיום מגדל בושאמפ. קיר הווילון המערבי של החלק האמצעי נבנה מחדש על ידי אדוארד הראשון. מגדל בושאמפ, שנבנה במאה ה-13, מסמן את השימוש הנרחב הראשון בבריטניה הגדולה בלבנים כחומר בנייה, וזאת מאז עזיבתם במאה ה-5 של הרומאים. מגדל בושאמפ הוא אחד מבין 13 מגדלים ששובצו בתוך קיר הווילון. סדר המגדלים מהפינה הדרום-מערבית הוא: בל, בושאמפ, דוורו, פלינט, בויאר, בריק, מרטין, קונסטבל, ברואד ארו, סולט, לנת'ורן, וייקפילד ומגדל הדמים. מגדלים אלה סיפקו עמדות שמהן ניתן היה להמטיר אש צולבת כנגד יריבים פוטנציאליים, ומעבר לכך שימשו למגורים. שמו של מגדל בל מרמז על היותו מגדל פעמונים, ומטרתו הייתה להשמיע אזעקה במקרה על מתקפה. יצרן הקשתות המלכותי, שהיה אחראי לייצור קשתות ארוכות, קשתות מוצלבות, קטפולטות, ונשקי יד ומצור אחרים, עבד בסדנה ששכנה במגדל בויאר. צריח בראש מגדל לנת'ורן שימש כמגדלור עבור כלי תחבורה שהתקרבו אל המצודה בלילה.
כתוצאה מהרחבת המצודה על ידי הנרי שולבה בה קפלת פטרוס הקדוש בשלשלאות, שהיא קפלה נורמנית שקודם לכן שכנה מחוץ למצודה. הנרי קישט את הקפלה באמצעות הוספת חלונות ויטראז', ותא מלכותי עבורו ועבור אשתו, אלינור מפרובנס. התא נבנה מחדש על ידי אדוארד הראשון בעלות של למעלה מ-300 לירות שטרלינג, ופעם נוספת על ידי הנרי השמיני ב-1519; המבנה הנוכחי מתוארך לתקופה זו (תקופת בית טיודור), אם כי הקפלה שופצה במאה ה-19. בצמוד לצד המערבי של מגדל וייקפילד נבנה מגדל הדמים באותה תקופה כמו קיר הווילון של החלק האמצעי, ומאחר והיה בו פתח על גדות התמזה שימש גם כנקודת הכניסה למצודה מהנהר. היה זה מבנה פשוט, שהוגן על ידי שער מתרומם. מגדל הדמים זכה לכינויו במאה ה-16, כאשר הוא נחשב כמקום שבו נרצחו הנסיכים במצודה. בין 1339 ל-1341 נבנה בית שער בקיר הווילון בין מגדל בל ומגדל סולט. בתקופת בית טיודור נבנו מספר מבני אחסון לאורך החומה הצפונית. מבני המצודה עוצבו מחדש בתקופת בית סטיוארט, בעיקר תחת חסותו של משרד התחמושת. ב-1663 לבדה הוצאו למעלה מ-4,000 לירות שטרלינג על מחסן חדש (הידוע כיום בכינוי ניו ארמוריז) בחלק האמצעי. בניית המחסן הגדול צפונית למגדל הלבן החלה ב-1688, באותו אתר שבו שכנו המחסנים מתקופת בית טיודור שנהרסו בינתיים; הוא נחרב בשרפה שהתרחשה ב-1841. קסרקטין ווטרלו נבנה גם כן באזור זה, קיים עד היום, ובו שוכנים תכשיטי הכתר של הממלכה המאוחדת.