stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שאטל
סוגים > שאטל ארגון פנימי

שאטל ארגון פנימי עובד בין תחנות מסוימות של אזור פרטי גדול, כאשר הסוג הנפוץ בהם הוא שאטל אוניברסיטאי הפועל בין קמפוסים ושערים שונים ב-אוניברסיטאות. שאטלים כאלה לעיתים רחוקות ישמשו גם כשאטל למערכת התחבורה. שאטלים פנימיים עשויים להיות מוצא יחיד במקומות שאינם מאפשרים לכלי רכב חיצוניים לנסוע בהם. שאטלים אוניברסיטאיים משמשים כמעט בכל האוניברסיטאות בישראל, ודוגמה בולטת לשאטל ארגון פנימי באזור פרטי גדול נמצא בפארקי שעשועים גדולים בעולם, ובעבר גם בלונה פארק תל אביב.
סוגים > שאטל עובדים

שאטל עובדים ואוטובוס תלמידים מקשרים בין בתי עובדים או תלמידים למקום העבודה או הלימודים שלהם. שאטלים אלה יכולים לעיתים לקשר בין מקומות עבודה או בתי ספר שונים. סוג זה של שאטלים הוא נדיר ביותר.
סוגים > שאטל קהילתי

שאטל קהילתי העוזר לבעלי מוגבלויות ולמתקשים בתנועה וכולל ציוד מיוחד המותאם להם, כגון כבשים או מעלונים. מוכרים במיוחד הנכוניות של יד שרה, המסייעות למוגבלי תנועה ושימוש בהם כרוך בהשתתפות סמלית.
הערות שוליים

↑  הרחבת שירותי התחבורה הציבורית, באתר עיריית פתח תקווה, ‏19 באוקטובר 2020
↑  נכוניות, באתר יד שרה
תל אביב (שיר של אריס סאן)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אריס סאן
 מתוך האלבום אריס סאן
 יצא לאור:  1968
 סוגה:  ים תיכוני, מוזיקה יוונית
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  CBS
 כתיבה:  יהודה אופן
 לחן:  אריס סאן
"תל אביב" (נקרא גם "תל אביב, תל אביב" על פי שורת הפתיחה בפזמון) הוא שיר שכתב יהודה אופן והלחין וביצע הזמר היווני אריס סאן בשנת 1968 ויצא כחלק מאלבומו "אריס סאן" שיצא לאור באותה שנה.
אודות השיר

השיר הוא מכתב אהבה לעיר תל אביב, המתוארת בו כעיר שוקקת חיים, הומת אדם, מגוונת וצבעונית.

אריס סאן, שנחשב לאחד האמנים הייחודיים בתולדות הזמר העברי, הגיע לישראל מיוון בעקבות האהבה, כשהיה בן 17. עם הגיעו לישראל, הסתיימה מערכת היחסים שלו עם מי שגרמה לו לעזוב את מולדתו, אך מערכת היחסים שלו עם ישראל רק החלה. הוא התקבל בחיבוק בסצנת המוזיקה והקולנוע הישראלית של סוף שנות ה-50, הפך לכוכב מדורי הרכילות ואף טווה קשרים ייחודיים עם אנשי צבא וממשל, מה שאף הוביל בזמנו לחרושת שמועות בדבר היותו מרגל.

השיר "תל אביב" של סאן הפך לאחד משירי תל אביב המוכרים והאהובים ביותר, וכן לאחד מהמנוניה הבלתי-רשמיים של העיר. יש שראו את סוד קסמה של המוזיקה של סאן בסיפור אהבתו המסתורי עם ישראל ויש שזקפו את הצלחתו לשילוב הייחודי של צלילי המוסיקה היוונית עם המוזיקה הישראלית שהייתה אז רק בתחילת דרכה לחיפוש זהותה, זהות שסאן תרם רבות לעיצובה והותיר בה חותם משמעותי.
ראו גם

שירי תל אביב-יפו
הערות שוליים

1 2  תל אביב [דף שיר], באתר הספרייה הלאומית
לימור מגן-תלם

לימור מגן-תלם (נולדה ב-17 במרץ 1971, כ' באדר ה'תשל"א) היא עורכת דין ישראלית, אשר כיהנה כחברת הכנסת מטעם מפלגת "ישראל ביתנו" ובמשך 20 שנה כיועצת משפטית לעיריית מגדל העמק. בעברה הייתה דוגמנית והוכתרה כסגנית מלכת היופי בישראל וסגנית רביעית בתחרות "מיס אירופה".
ביוגרפיה

מגן-תלם נולדה וגדלה בחיפה כלימור מגן, שם למדה בבית הספר הריאלי שבחיפה. בגיל 17 זכתה בתואר סגנית מלכת היופי של ישראל לשנת 1988. באותה שנה הגיעה למקום החמישי (סגנית רביעית) בתחרות מיס אירופה 1988 (אנ').
את שירותה בצה"ל עשתה בחיל הים.
בעלת תואר שני במשפטים מאוניברסיטת חיפה ועורכת דין, המתמחה בשלטון המקומי ותכנון ובניה.
בשנים 2001–2021 שימשה כיועצת משפטית של עיריית מגדל העמק, יועצת משפטית של הוועדה לתכנון ובניה מגדל העמק, יועצת משפטית של החברה הכלכלית וכן תובעת בהסמכה מטעם היועמ"ש בתכנון ובנייה וברישוי עסקים. במהלך שנותיה בעיריית מגדל העמק עסקה בין היתר בייצוג העירייה בבתי משפט בצווי מניעה ובעתירות מנהליות, בבוררות ובהליכי גישור. בין היתר העניקה ייעוץ משפטי לראש העיר וסגניו, לחברי המועצה וליחידות העירייה. בנוסף, לקחה חלק פעיל בישיבות מועצת העיר ובוועדות המשנה לתכנון ובנייה.
בשנים 2000–2006 כיהנה כדירקטורית חיצונית בבנק הפועלים – פעילים קרנות נאמנות וקונטיננטל קרנות נאמנות וכן כיהנה כחברה בוועדת ההשקעות של הקרנות וחברה בוועדת הביקורת.
בשנים 2004–2010 כיהנה כדירקטורית חיצונית ויו"ר ועדת הביקורת בחברת סאמיט בע"מ.
בשנים 2006–2015 כיהנתה כדירקטורית חיצונית בחברת סינאל מלל פייוויי בע"מ. מאז 2018 ועד כניסתה לכנסת כיהנה כדירקטורית בלתי תלויה בחברת סינאל מלל פייוויי בע"מ.
מגן תלם הייתה מועמדת בבחירות לכנסת העשרים ואחת, העשרים ושתיים, העשרים ושלוש והעשרים וארבע מטעם מפלגת ישראל ביתנו. היא הוצבה במקום התשיעי ברשימה בארבע מערכות הבחירות ולא נכנסה לכנסת. עם זאת, לאחר כניסתה של ישראל ביתנו לממשלת ישראל השלושים ושש והתפטרותו של השר עודד פורר במסגרת החוק הנורווגי, נכנסה לראשונה לכנסת העשרים וארבע.
לקראת הבחירות לכנסת ה-25 הוצבה במקום העשירי ברשימה. המפלגה זכתה בשישה מנדטים ולכן היא לא נכנסה לכנסת.
מגן-תלם מתגוררת בחיפה, בזוגיות עם יוסי פלד, מהנדס אלקטרוניקה. היא אם לשניים מנישואיה ליריב תלם. עידן, בנה הבכור, הוא שחקן ומנהל ערוץ יוטיוב בולט בשם "Inde Game".
הערות שוליים

↑  נינה פוקס ומורן אזולאי, סגנית מלכת היופי, ראש העיר אילת והדרוזי הראשון מגרעין נח"ל | הח"כים החדשים, באתר ynet, 14 ביוני 2021
↑  אתר ישראל ביתנו
↑  בועז כהן, מגן תלם במקום התשיעי ברשימה של ישראל ביתנו, באתר כלבו – חיפה והצפון, 29 בפברואר 2019
↑  בועז כהן, סנובה המומה: יוסי פלד ועו"ד לימור מגן נפרדו, באתר כלבו – חיפה והצפון, 8 ביולי 2018
↑   גיל ריבה, "אני מרגיש כמו הנועה קירל של הגיימרים. אני הכי גדול", באתר הארץ, 20 באוקטובר 2020
תחנת פירמיד (מטרו רומא)

| --- | --- |

  נגיש לאנשים בעלי מוגבלות מוטורית
 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  9 בפברואר 1955
 מיקום
 מיקום:  P.le Ostiense 
 מדינה:  איטליה איטליה
 קואורדינטות:  41°52′32″N 12°28′56″E﻿ / ﻿41.87556°N 12.48222°E﻿ / 41.87556; 12.48222
 אתרים סמוכים:  פירמידת קסטיוס, שער סנט פאולוס, מוזיאון ויה אוסטיאנזה, בית הקברות הפרוטסטנטי של רומא, הר טסטאצ'יו
 תחנות סמוכות:   קירקוס מקסימוס,  גרבטלה
 מידע על התחנה
 סוג התחנה:  עילית
 בעלים:  ATAC
 רציפים:  2 רציפים צדדיים
 קווים העוברים בתחנה:    קו B
  (למפת רומא מוגדלת) תחנת פירמיד(למפת רומא רגילה) תחנת פירמיד
 
תחנת פירמיד 2024
הפסיפס של בוורלי פפר בתחנת פירמיד
פירמיד היא תחנה בקו B של המטרו של רומא.
היסטוריה

תחנת פירמיד, כמו תחנת אוסטיאנזה הסמוכה, היא דוגמה לארכיטקטורה מהתקופה הפאשיסטית. היא עוצבה על ידי האדריכל מרצ'לו פיצ'נטיני, המאופיין בגאומטריה פשוטה ובקירוי לבן באמצעות לוחות טרוורטין. הכניסה לתחנה משקיפה על שער סנט פאולוס והאטריום הפנימי של הבניין גדול מאוד ומאפשר גישה ישירה הן לרכבות בקו B והן לתחנת רומא-לידו.
התחנה נחנכה ב-9 בפברואר 1955, וכמו שאר התחנות בקטע טרמיני - לורנטינה, גם פירמיד שופצה בשנת 1989 .
בשנת 1990 נפתח מעבר תת-קרקעי לחיבור בין תחנת פירמיד לתחנת אוסטיאנזה וגישה שנייה עם אטריום צמוד נוצרה, מאולם זה ניתן להגיע גם לרציף 1 של תחנת פורטה סנט פאולוס של רומא לידו. בשנים הראשונות של הפעילות הייתה כמות נאה של נוסעים, שהגיעה בעיקר מקו אוסטיה, לאור מיקומה המבוזר של התחנה בקרבתהלאוונטינו וטסטאצ'יו . לאחר מכן התנועה המשיכה לגדול עם השנים עד שהגיעה לרמות של היום.
רציפי הרכבת התחתית ממוקמים בתוך תעלה פתוחה, מקרה ייחודי בכל הרשת הרומית, וניתן לגשת אליהם באמצעות מעליות או מדרגות נעות; על הרציף לכיוון רבּיבּיה/ג'וניו ישנה גם קפלה קטנה המוקדשת לסנט פיליפ נרי. מנקודת מבט תיירותית, התחנה ממוקמת בסמוך ל-פירמידת קסטיוס, שממנה היא מקבלת התחנה שמה, ולשער סנט פאולוס.
מבנים ומערכות

התחנה חולקת גישה עם תחנת שער סנט פאולוס השכנה, ובאמצעות מעבר מקורה, היא מחוברת גם לתחנת רומא אוסטיאנזה .
אטריום התחנה מכיל מספר פסיפסים של אנריקו קסטלני ובוורלי פפר, הזוכים בתחרות ארטמטרו רומא .
שירותים

מכונת כרטיסים אוטומטית
שירותים
תחבורה ציבורית העוברת בסמוך לתחנה

תחנת רכבת ( רומא אוסטיאנזה )
תחנת רכבת (רומא פורטה סן פאולו, רכבת רומא-לידו )
תחנת חשמלית (P.le Ostiense/MB, קו 3 )
תחנת אוטובוס ATAC
הערות שוליים

1 2 3  "Storia stazione Piramide".
מחלף גבעות אלונים

| --- | --- |
 כינוי:  מחלף תל רגב
 תאריך הקמה:  פתיחה חלקית ב-14 בנובמבר 2018  פתיחה מלאה ב-29 במרץ 2019
 מיקום:  ליד  קריית אתא, בית קברות תל רגב, כפר איבטין
 כבישים במחלף:    כביש 6   כביש 70
 אתרים סמוכים:  קריית אתא, שפרעם, איבטין
 קואורדינטות:  32°46′27″N 35°07′30″E﻿ / ﻿32.774194444444°N 35.124944444444°E﻿ / 32.774194444444; 35.124944444444
 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מחלף גבעות אלונים(למפת הגליל המערבי רגילה) מחלף גבעות אלונים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף גבעות אלונים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף גבעות אלונים
 
מחלף גבעת אלונים הוא מחלף בעמק זבולון, בקרבת קריית אתא, המפגיש את כביש 6 עם כביש 70. מחלף גבעות אלונים נבנה כחלק מפרויקט הארכת כביש 6 צפונה. נפתח לתנועה חלקית ב-14 בנובמבר 2018, ונפתח לתנועה מלאה ב-29 במרץ 2019.
המחלף מאפשר לתנועה מכיוון הגליל המערבי ואזור שפרעם לעקוף את מפרץ חיפה ומחלף יגור העמוסים בתנועה ולהמשיך במנהרות כביש 6 לכיוון יקנעם עילית ודרומה.
מדרום למחלף נמצא בית העלמין תל רגב, אליו ניתן לגשת דרך מעגל התנועה שנמצא במחלף.
מדרום למחלף נכרו 3 מנהרות לאורך כביש 6 שהנסיעה בהן בתשלום: מנהרת איבטין, מנהרת רכסים ומנהרת תל קשיש הסמוכה ליקנעם עילית.
הערות שוליים

↑  יואב איתיאל‏, מבאר שבע ועד סומך בלי רמזורים: נפתח לתנועה המקטע הצפוני בכביש 6, באתר וואלה, 28 במרץ 2019
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף העמקים | מחלפים בכביש 6 | הבא: מחלף סומך |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: צומת זבולון | מחלפים וצמתים בכביש 70 | הבא: מחלף סומך |
מערת שאפור

מערת שאפור (בפרסית: غار شاپور) ממוקמת בקצה תנג-י צ'וגאן כשישה קילומטרים מהעיר בישאפור במחוז כאזרון. בפתח המערה ניצב פסל של שאפור הראשון (המלך הסאסאני השני) ולכן המערה נקראת על שמו. הפסל של שאפור, שגובהו כ-7 מטרים ורוחבו כשני מטרים, נחצב מזקיף ענק שהיה קיים במערה זו והוא עדיין עומד על כנו למרות הזמן הרב שחלף מאז יצירתו (265–270). ראש הפסל עדיין שלם, אבל שתי ידיו שבורות. הפסל נפל כנראה בעקבות רעידת אדמה והוחזר למקומו בהוראת מוחמד רזא שאה פהלווי בסביבות 1950.
בפתח המערה ישנן שתי כתובות אבן, אחת מהן היא תרגום הכתובת של שאפור בנקש-י רג'ב, והשנייה מתארת את מבצע הקמת הפסל שנפל בידי צבא השאה.
המערה היא חלק מהנוף הארכאולוגי הסאסאני בחבל פארס שהוכר על ידי אונסק"ו.
גלריה

המדרגות המובילות למערת שאפור
מערת שאפור
פנים המערה
פסל שאפור הראשון במערה
תקריב פני הפסל
הערות שוליים

↑  G. R. GAROSI, “ŠĀPUR I: The Great Statue,” Encyclopædia Iranica, online edition, 2012, available at http://www.iranicaonline.org/articles/shapur-I-ii-great-statue
↑  Āyat Allāhī, Ḥabīb Allāh, The Book of Iran: The History of Iranian Art, Shermin Haghshenās, tr. 1st ed. Tehran: Center for International-Cultural Studies, 2002, pp. 140-1.
אחותי (שיר של שירי מימון)

"אחותי" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא ב-11 בינואר 2018, מתוך אלבומה החמישי של מימון, "נשימה", על-ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על-ידי נעם חורב, הולחן על-ידי אלנתן שלום והופק על-ידי רוני בראון ואורי אבני. את השיר יצרו חורב ושלום לאחר שיצרו את שירה הקודם של מימון, "יש לי הכול".
במסגרת צאת השיר, אשר עוסק בקשר הייחודי והעמוק שנרקם בין אחיות, שיתפה מימון כי אחותה והיא חוו הן תקופות של קירבה והן תקופות של ריחוק. למרות זאת, והודות לשוני הגדול ביניהן, סיפרה מימון כי מעולם לא שררה קנאה בקשר שלהן.
השיר התקבל באהבה גדולה מצד הקהל ותחנות הרדיו, והיה בשיאו לשיר השישי המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט. לצד זאת, ציינו מבקרי המוזיקה כי הטקסט, יפה ככל שיהיה, נשאר בגבולות הבטוחים ונמנע מלספר סיפור אותנטי ואישי.
וידאו קליפ

הוידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על-ידי קובי פלשמן והועלה לערוץ היוטיוב של מימון ב-11 בינואר 2018. בקליפ ניתן לראות את מימון, מלווה באחותה לבנת ובצמדי אחיות נוספים, שרות את מילות השיר.
לקראת צילומי הקליפ, במסגרת פעילות בעמוד הפייסבוק של מימון, שיתפו מעל ל-70,000 נשים סיפורים ותמונות הקשורים בקשריהן עם אחיותיהן. חלקן אף הוזמנו להשתתף בצילומי הקליפ.
נכון ליוני 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4.5 מיליון צפיות.
| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי:
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 6 |  |
הערות שוליים

↑  איריס קול,, ‏שירי מימון מספרת על יחסיה עם אחותה: "היו לנו תקופות ריחוק", באתר מעריב אונליין, 24 בינואר 2018
↑  עמי פרידמן, קשר משפחתי: שירי מימון ואחותה מככבות בקליפ חדש, באתר ynet, 11 בינואר 2018
↑  שירי מימון, אחותי, באתר yosmusic.com, ‏2018-01-12
↑  "אחותי": שירי מימון ואחותה מככבות בקליפ חדש ומרגש על קשר בין אחיות, באתר וואלה, 11 בינואר 2018
↑  שירי מימון - אחותי - קליפ - Shiri Maimon, נבדק ב-2023-06-16
זכוכיות

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"זכוכיות" הוא שיר שבוצע על ידי שירי מימון ויצא בשנת 2015. השיר נכתב, הולחן ועבר עיבוד על ידי דור דניאל.
רקע

השיר עוסק בזוגיות ומשבר ביחסים - בין אם במשבר בזוגיות מתמשכת בצל היומיום ובין אם במשבר בין אדם לאלוהים, תוך עיסוק באפשרות התיקון.
ביקורות

באתר פרוגי נכתב כי מילות השיר עמוקות ומבטאות את התחושה הרצויה מהשיר ושהעיבוד והלחן תואמים לקולה של מימון.
עם זאת, יוסי חרסונסקי ביקר את מילות השיר על השימוש בשפה טלוויזיונית ואת הסגנון המוזיקלי כ"פושר", לא ייחודי ומכוון להצלחה במצעדי המוזיקה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 10 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (ה'תשע"ה)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (ה'תשע"ה)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (ה'תשע"ה)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (ה'תשע"ה)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 10 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 28 |  |
הערות שוליים

1 2 3  זכוכיות, מתוך האתר של יוסי חרסונסקי
1 2 3  זכוכיות, מתוך אתר פזמונט
1 2  יהל כהן, האזינו: שירי מימון בסינגל חדש ומרגש במיוחד, באתר פרוגי, 25 בינואר 2015
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏1–7 בפברואר 2015
↑  המצעד השבועי 02.04.2015, מתוך ארכיון המצעד הרשמי של גלגלצ
↑  המצעד השנתי הישראלי תשעה
ויקיגניה

| --- | --- |
 סוג:  אתר אינטרנט של מדיה-ויקי 
 תקופת הפעילות:  4 בדצמבר 2006 – 2023 (כ־16 שנים)
 שירותים עיקריים:  מאגר שיתופי לגנאלוגיה
 wikigenia.org.il
 
ויקיגניה היה מיזם שיתופי לקידום הגנאלוגיה היהודית.
היסטוריה

ויקיגניה היה מיזם אינטרנטי שיתופי, שפעל בשיטת ויקי תוך שיתוף הגולשים בכתיבתו. ויקיגניה אינו קשור לקרן ויקימדיה.
המאגר השיתופי באתר כלל מסגרת מקיפה למחקר הגנאלוגי בהיבט יהודי. התשתית למיזם הונחה על ידי קבוצה מחברי פורום שורשים משפחתיים באתר תפוז. האתר פתוח לשימוש - כולל האפשרות להוסיף ולעדכן ערכים - עבור כל גולש.
חשיבותו של המיזם נבעה משתי סיבות עיקריות, הקשורות לשתי אבני-בניין בסיסיות הנוגעות לאופיו של העיסוק במחקר משפחתי:
מצד אחד, העוסקים במחקר משפחתי נדרשים להיחשף באופן מתמיד לחומרי הדרכה ולחומרי עזר רבים, אך הרוב המוחלט של אתרי האינטרנט העוסקים בגנאלוגיה (כולל בגנאלוגיה יהודית) הוא באנגלית (או בשפות זרות אחרות);
מצד שני, העוסקים במחקר משפחתי - ראוי כי יפרסמו את תוצרי מחקרם בפומבי (תוך שמירה על צנעת הפרט הן של החיים והן של המתים), על מנת לשתף חוקרים אחרים של אותם משפחות ו/או מקומות במידע ועל מנת לאפשר לאתר אותם; אבל, הקמה של אתר אינטרנט, ובפרט כזה הכולל רכיב של עץ משפחה, אינה דבר של מה בכך. תוצרי המחקר הם, במקרים רבים, מאגרי מידע שמטרתם להנגיש לכלל החוקרים ולציבור הרחב מידע ממקורות שונים (ספרים, ארכיונים, רשימות שונות וכו').
שני הקשיים הללו נענו במלואם במיזם ויקיגניה:
המיזם כולו בעברית, ומספק חומרי הדרכה וחומרי עזר למחקר המשפחתי;
המיזם מאפשר שיתוף של תוצרי המחקר, וזאת באופן פשוט (יחסית).
המיזם הכיל דפים מסוגים שונים, הקשורים לאופיו של המחקר המשפחתי:
ערכים, על מנת ליצור אנציקלופדיה מקיפה בעברית בתחום הגנאלוגיה (ערכים לדוגמה: "המדור לחיפוש קרובים", "בוצ'אץ'","לשנו","בן דוד מדרגה כלשהי מוזח");
אנשים - דפים בהם מתועד מידע על אנשים ומשפחות;
מאמרים, אשר הם הרחבות של ערכים לידי דף מידע מקיף בנושא מסוים (מאמרים לדוגמה: "אלבום המשפחות של מייסדי זכרון יעקב", "סיבות לחריגה מהנוהג של מתן שם משפחה פטריארכלי");
מדריכים, אשר מסבירים, לרוב בשיטת צעד-אחר-צעד, כיצד להיעזר בכלי מחקר שונים (מדריכים לדוגמה: "ארגון מפגש משפחה", "פענוח רשימות עלייה מתקופת המנדט הבריטי").
נכון לאפריל 2023 היו בוויקיגניה 6,277 ערכים.
האתר ירד מהרשת בסוף שנת 2023, מסיבה לא ידועה.
מערת קיטום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מדינה:  קניה קניה
 מיקום:  קיטלה, קניה
 קואורדינטות:  1°02′57″N 34°34′49″E﻿ / ﻿1.04914°N 34.5802°E﻿ / 1.04914; 34.5802
 אורך:  200 מטר
  (למפת קניה מוגדלת) ניירובי מומבסה הר קניה קיסומו ואג'יר גאריסה לודוואר סומליה אתיופיה דרום סודאן  אוגנדה טנזניה האוקיינוס ההודי מערת קיטום(למפת קניה רגילה) ניירובי מומבסה הר קניה קיסומו ואג'יר גאריסה לודוואר סומליה אתיופיה דרום סודאן  אוגנדה טנזניה האוקיינוס ההודי מערת קיטום
 
מערת קיטום (באנגלית: Kitum Cave), היא מערה הנמצאת בשמורת טבע בהר אלגון בשטח המתחלק בין קניה לאוגנדה.
המערה, הידועה גם בשם "מערת הפילים", נמצאת בהר אלגון ביבשת אפריקה, בגבול שבין קניה לאוגנדה. חלק מהמערה עשויה סלעים וולקניים, שכן הר אלגון הוא הר געש כבוי, אך דפנות הפנים שלה מכילות מלח שהיה חיוני להתפתחותם של בעלי חיים שחיו באזור.
במשך עשרות אלפי שנים נהגו הפילים שבאזור לחפור באמצעות לשונם את פנים המערה במטרה למצוא מלח, החשוב להתפתחותם וקיומם. פעולה זו ארוכת השנים גרמה להעמקת המערה עד לכ־200 מטרים. כאמור, חלק מהמלחים מסופקים לפילים על ידי אכילת פרות וירקות, אך לא בכמות מספקת.
עדויות לחפירתם של הפילים נמצאות בתוך מערת קיטום על גבי הקירות כשריטות וסדקים. כמו כן, עצמות פילון שכנראה נפל בתוכה ומת.
צבי סגל (שופט)

| --- | --- |

כבוד השופט בדימוס צבי סגל, 2022
 לידה:  1948 (בן 77 בערך) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 השתייכות:  מערכת בתי המשפט הישראלית
 תקופת כהונה:  1984–2017 (כ־33 שנים)
 תפקידים בולטים:  שופט בית המשפט המחוזי, ובית משפט השלום  סגן נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים
 
צבי סגל (נולד במאי 1948 בישראל) הוא משפטן ישראלי, שכיהן כסגן נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים ושופט בכיר בבית המשפט המחוזי. עמד בראש הרכב פשעים חמורים וערעורים פליליים במשך למעלה מ-15 שנה, ובשנים האחרונות מלמד בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, וכן מרצה ומשמש כמרכז אקדמי ב"פרוליטי - רזי הליטיגציה המעשית".
ביוגרפיה

סגל נולד בישראל בשנת 1948. למד בגימנסיה הריאלית שבראשון לציון והתגייס לצה"ל בשנת 1966. לאחר תום שירותו הצבאי בחיל ההנדסה, שימש כמפקח קרינה בקמ"ג.
ב-1972 החל בלימודי משפטים באוניברסיטה העברית ובמקביל לימד אזרחות בבית הספר התיכון בערד. ב-1977 הוסמך כעורך דין ועבד בפרקליטות מחוז דרום, עד למינויו לתפקיד סגן בכיר לפרקליט המחוז. ב-1983 שימש כאב בית הדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין מחוז הנגב במשך כשנה, עד להשבעתו לשופט בית משפט השלום בבאר שבע, בעת שהוא מוגדר כשופט הצעיר ביותר בתולדות המדינה. כהונה זו נמשכה כשמונה שנים. בגיל 44 מונה לשופט בית המשפט המחוזי בבאר שבע. החל מ-1997 כיהן בבית המשפט המחוזי בירושלים. בשנת 2004 מונה לתפקיד סגן נשיא בית המשפט המחוזי, כהונה בה שימש 8 שנים, ומשנת 2012 שימש בתפקיד שופט בכיר עד לפרישתו ב-2017.
ב-33 שנות כהונתו כשופט, טיפל סגל במגוון רב של נושאים, כשתחום המומחיות העיקרי שלו היה תחום המשפט הפלילי (לרבות תיקי דן יחיד, תיקי פשעים חמורים וערעורים פליליים). בין התיקים שזכו לפרסום רב בתקשורת ניתן למנות את רצח השופט עדי אזר, רוצחי השר רחבעם זאבי, מבצעי הפיגוע בקפה הלל, תיק הרצח של הורי דניאל מעוז, תיק הרצח בו הורשע ג'ק טייטל, ופרשת "תיק הרבנים". כמו כן, דן בערעור החייל אלאור אזריה על הרשעתו בהריגת מחבל.
בשנת 2013 פרסמה הדס שטייף פרוטוקול מדיון בפרשת אונס קבוצתי של מספר קטינים בנערה בת 15 בבית המשפט המחוזי בירושלים משנת 2007, בו סגל ישב בראש הרכב השופטים. לפי הפרסום, הנערה נאלצה לכרוע על ארבע באולם בית המשפט ולהדגים בפני השופטים כיצד נאנסה, ואף נשאלה שאלות פוגעניות שגרמו לה לצאת מהאולם. בעקבות הפרסום, הגישה שרת המשפטים ציפי לבני תלונה לנציב תלונות הציבור על שופטים. בתום בחינת האירוע, הנציב גולדברג החליט בהחלטה מנומקת לדחות באופן גורף את כל מרכיבי התלונה שהוגשה לו, וקבע שמדובר ב"עלילת דברים".
מאז יציאתו לחופשת פרישה לאחר 33 שנות שיפוט, החל השופט סגל לעסוק בנושאי חינוך תוך התמקדות בישובי הפריפריה בדרום ישראל. בשנת הלימודים 2017/18 לימד השופט סגל אזרחות בארבעה בתי ספר תיכוניים בעיר דימונה, והעביר קורס מקוון למורים לאזרחות במסגרת מט"ח. בנוסף לאלה, מלמד השופט סגל תלמידי משפטים לתואר שני באוניברסיטת בר-אילן כמרצה מן החוץ. סגל גם מרצה בפני פורומים רבים אחרים (צבא, תלמידי תיכון ועוד). השופט סגל משמש גם יו"ר ועדה סטטוטוריות (ועדת שחרורים מיוחדת הדנה באסירי עולם). ביום 3.7.18 מונה השופט סגל לשמש כיו"ר ועדת הבחירות המרכזית של ארגון נכי צה"ל. בנובמבר 2019 החל ללמד, יחד עם השופט (בדימ') משה דרורי, קורס במסגרת "פרוליטי - רזי הליטיגציה המעשית", מיזם חינוכי פרטי הפועל להקניית כלים מעשיים לעורכי דין ליטיגטורים. המפגשים, המבוססים רובם על סימולציות הנעשות בכיתה, עוסקים בתחומים מגוונים הקשורים לעולם הליטיגציה, כמו העברה יעילה של טיעונים משפטיים וחקירת עדים בבית המשפט אל מול פני השופט. ביוני 2020, מונה לעמוד כיו"ר ערכאת הערעור במערכת הבירור והשיפוט הפנימי לסגל האקדמי במכללה למנהל. באוגוסט 2024, מונה לתפקיד נשיא בית הדין העליון של התאחדות אילת.
בנובמבר 2022 יצא לאור ספרו האוטוביוגרפי "מעיינות ומדבריות חיי", בהוצאת ידיעות ספרים.
מתגורר ביבנה.
הערות שוליים

↑  אלה לוי-וינריב, ‏"מלביני ההון לא מדמיינים אילו כלים יש לנו" | ראיון מיוחד עם ראשת "המוסד" של העולם הכלכלי, באתר גלובס, 18 בספטמבר 2018
↑  הדס שטייף, ‏תקיפה מינית בבית המשפט: אל תעשה, באתר onlife,‏ 16 ביולי 2013
↑  גיא פלג, ‏קורבן האונס שעוררה סערה מדברת: "התבקשתי להדגים את המעשה בבית המשפט, כמו אונס שני", באתר ‏מאקו‏, 6 בספטמבר 2013
↑  ענבל גרון, ‏מתנגדות למינוי צבי סגל לפרקליטות המדינה, באתר onlife,‏ 31 באוקטובר 2013
↑  יובל יועז, ‏גיבוי לשופטים שכביכול אילצו מתלוננת להדגים אונס, באתר גלובס, 19 באוגוסט 2013
↑  פרוליטי, https://proliti.co.il/
↑  משה גורלי, משפט שדהמאלאור אזריה ועד חנית קיקוס: הספר שחושף את אחורי הקלעים של המשפטים המסעירים, באתר כלכליסט, 23 בנובמבר 2022
דניאל אדם מוולסלאבין

| --- | --- |
ציור מאת יאן וילימק
ציור מאת יאן וילימק
 לידה:  31 באוגוסט 1546 פראג, ממלכת בוהמיה 
 פטירה:  18 באוקטובר 1599 (בגיל 53) פראג, צ'כיה 
 מדינה:  בוהמיה 
 השכלה:  אוניברסיטת קארל בפראג 
 מעסיק:  אוניברסיטת קארל בפראג 
 השקפה דתית:  Unity of the Brethren 
 
דניאל אדם מוולסלאבין (או איש וולסלאבין), (בצ'כית: Daniel Adam z Veleslavína, ‏31 באוגוסט 1546 - 18 באוקטובר 1599) היה מילונאי, מדפיס ומוציא לאור, מתרגם וסופר צ'כי, נציג ההומניזם בבוהמיה. השפיע בצורה ניכרת על הספרות הצ'כית בת זמנו עד כדי כך ששלב שלם בהתפתחותה נקרא "התקופה הוולסלאבינית" - Veleslavínská doba.
נולד בווֶלֶסלאבין ב-31 באוגוסט 1546. ישוב הולדתו, וולסלאבין, הפך משנת 1922 חלק מן העיר פראג. למד באוניברסיטת קארל בפראג ובין השנים 1569-1575 היה שם פרופסור. התחתן עם אנה, בתו של המדפיס גאורג (ייז'י) מלאנטריך מאוונטין ומשום כך היה עליו לעזוב את המשרה באוניברסיטה בתקופה שבה נדרש מהפרופסורים להישאר רווקים. התחיל לעבוד עם חמיו ואחרי מותו של זה המשיך את דרכו בבית הדפוס.  דניאל אדם מוולסלאבין היה בחשאי חבר ב "אחים הבוהמים", הכנסייה הפרוטסטנטית הצ'כית. מאוחר יותר קיבל תואר אצולה.  על ידי עבודות עריכה ותרגום תרם תרומה מיוחדת להתפתחות השפה הספרותית הצ'כית. עבודתו "סילבה קוודרילינגוויס" ("יער ארבע השפות") הייתה למילון הצ'כי-לטיני ולטיני-צ'כי הידוע ביותר. יחד עם צוותו תרגם והוציא לאור ספרים רבים בתחום ההיסטוריה, הדת והמדע. הוא עצמו כתב ספר מקורי אחד מלבד - "לוח השנה ההיסטורי" Kalendář historický, (1578), (1590) - מעין סקירה של ההיסטוריה האירופית.
מתוך תרגומיו, העבודה בעלת ההשפעה הרבה ביותר הייתה תרגום צ'כי של כתבי הקודש - הביבליה מקראליצה Bible kralická בשישה כרכים, 1579-1594. השפה שבה נכתבה נחשבה מופת לשפה צ'כית ספרותית בארצות הצ'כיות ובסלובקיה בנות זמנו- וכונתה שפת כתבי הקודש או שפת הביבליה (bibličtina).
נפטר בפראג בגיל 53 ב-18 באוקטובר 1599.
כתביו

לוח שנה היסטורי (Kalendář historický)
שתי כרוניקות על הקמת ארץ הצ'כים - יצירה קולקטיבית
( Kroniky dvě o založení České země)
אוצר ארבע השפות - Silva quadrilinguis - מילון צ'כי - יווני - לטיני - גרמני.
Dictionarum latinum s českými výklady מילון לטיני-צ'כי
Slovník latinsko-česko-německý מילון לטיני-צ'כי - גרמני
תרגומים:
Mathiolliho herbář העשביה של מטיאולי (1501-1577)
Cariona Kronika světa - Chronicon Carionis - כרוניקת העולם של יוהאן קאריון
Sv. Augustina Rukovět מדריך לכתבי אוגוסטינוס
Politika historica
Kocínova Abeceda podobojné manželky ספר האלף-בית של יאן קוצין
Moudrost Syracha - חכמת בן סירא
Hosiova kronika moskevská כרוניקה של מוסקבה מאת מתיוש הוזיאס ויסוקומיצקי
(Matouš Hozius Vysokomýtský (1555 - 1589)
Vypsání města Jerusalému כרוניקת העיר ירושלים
Hospodář
Historie církevní od Kocína תולדות הכנסייה מאת קוצין
Kronika nová o národu tureckém היסטוריה חדשה של העם הטורקי מאת יוהאן לוונקלאו (יוהנס לאונקלאביוס)
Výklad ke žalmu 91. atd - על תהלים צ"א