stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעגילה (כלי בניין)

מעגילה להידוק טיח גגות ורצפות מהתקופה ההלניסטית. נמצאה בהר גריזים. כעת -במוזיאון השומרוני הטוב
אבני מעגילה שימשו בעת העתיקה להידוק רצפות עפר ולכיסוי הגגות בעפר לקראת החורף. שמואל קליין סובר כי שמו של חוני המעגל בא לו ממקצועו כמכסה גגות, ולא מן המעגל שעג סביבו, ולכן גם פנו אליו שיתפלל להורדת גשמים.
המעגילה נזכרת פעמיים במשנה:
"אלו הן הגולין: ההורג נפש בשגגה. היה מעגל במעגילה ונפלה עליו והרגתו - הרי זה גולה."
כאן קיימת הסכמה בין המפרשים כי מדובר בכלי לעיבוד גג טיט, אך קיים חוסר הסכמה בקשר לטיבו.
רש"י מתאר את המעגילה באופן השונה מן המעגילות שהיו בשימוש בארץ ישראל באותה עת:
"טחין היו את גגותיהן בטיט, והגגות לא היו משופעין, אבל הטיט משופעין מעט, כדי שיזובו המים. וטחין אותן בחתיכת עץ עבה וחלקה, ובה בית יד, ודוחפה לצר השיפוע, ומושכה אליו, וחוזר ודוחפה, והטיט מתמרח. ושם העץ מעגילה"
ואילו בתוספות:
"בימיהן שהיו הגגות שווים, ולא משופעים כמו שלנו, וכשעושים הגג טוחים אותו בטיט, ורוצים להשוות טיח הגג, ולוקחין אבן עגולה ארוכה קצת, ויש לו ב' שיניים ומעגלים אותה על פני כל הגג להשוותו והיינו מעגילה."
וכן:
"שפין את הסדקין ומעגלין אותם במעגילה ביד וברגל, אבל לא במלחציים"
שגם היא פעולה הקשורה בטיט.
מקסים לוי

מקסים לוי (11 בפברואר 1950 - 11 באוקטובר 2002) היה חבר הכנסת וראש עיריית לוד.
ביוגרפיה

נולד ברבאט שבמרוקו. אחיו של דוד לוי. בגיל שבע עלה ארצה עם משפחתו. לאחר שגדל והתחנך בלוד, עשה את שירותו הצבאי במשמר הגבול. מיד עם שחרורו החל לעבוד בתעשייה האווירית, שם נבחר לתפקיד יו"ר ועד העובדים של הארגון הגדול במדינה.
בשנת 1978 בגיל 28 בלבד, נבחר לוי לראשונה למועצת עיריית לוד וכיהן בתפקיד סגן ראש העירייה. בשנת 1983 הצליח להיבחר לתפקיד ראש עיריית לוד מטעם הליכוד, תפקיד בו החזיק עד לשנת 1996. התחום העיקרי בו פעל היה תחום החינוך והתרבות וביוזמתו נבנו בתי ספר ומתנ"סים רבים. במקביל לתפקידו כראש עירייה, נבחר לוי בשנת 1989 לתפקיד יו"ר מרכז השלטון המקומי בישראל וכדירקטור בחברה למשק וכלכלה.
בשנת 1996, הצטרף למפלגת גשר שהקים אחיו דוד לוי ונבחר לכנסת ה-14 במסגרת הליכוד-גשר-צומת. בהמשך נבחר אף לכנסת ה-15 ברשימת ישראל אחת (הרשימה המשותפת של מפלגת העבודה, גשר ומימד). הוא מילא שורה של תפקידים בכנסת, כיושב ראש ועדת העבודה והרווחה, כחבר בוועדות הפנים, הכספים, איכות הסביבה, הבריאות ועוד, והגיע עד לתפקיד סגן יושב ראש הכנסת ה-15. מרבית החקיקה שקידם הייתה בתחום החברתי. מאז נבחר לוי כחבר כנסת ועזב את תפקידו כראש העירייה, התדרדרה העיר עד אשר מונתה לה ועדה קרואה.
בשנת 2002 נענה להפצרותיהם של אנשי חינוך, מנהלי בתי ספר ומנהלי מתנ"סים שקראו לו לחזור ולהציל את לוד. בבחירות שהתקיימו בחודש מאי 2002, נבחר שוב לתפקיד ראש עיריית לוד ברוב גדול, והתפטר מהכנסת.
בארבעת חודשי כהונתו המחודשת כראש העיר ועד מותו, הצליח להביא לכך שממשלת ישראל תכיר בצרכים של לוד ברמה הלאומית, לא רק המוניציפלית. הופעלה תוכנית רב צדדית לקידום והבראת העיר, שבמסגרתה משרד ראש הממשלה לקח על עצמו את האחריות לתיאום בין כל הגופים השונים.
מיד עם כניסתו לתפקיד ראש העירייה, החל בביצוע עבודות שונות לרווחת תושביה בתחומים שונים הכוללים בין היתר: ניקיון ושיפוצים בשכונות ובכניסות לעיר, קרצוף וריבוד כבישים, הגברת הביטחון האישי של התושבים, שיפוץ מוסדות החינוך ותיקון ליקויי הבטיחות.
בליל שבת, 11 באוקטובר 2002, הלך לוי לעולמו בגיל 52, לאחר שלקה בליבו. הוא הותיר אחריו את אשתו כרמלה, ושלושה ילדים.
על שמו נקרא תיכון בשכונת גני אביב שבלוד, וכן היכל התרבות של העיר.
אילן יוחסין

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי |   |   | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי | משה לוי |   |   | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי | סימה לוי |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   |   |   |   | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי |   |   | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי |   |   | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי |  |  |  |  |
|   |   |   |   | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי | דוד לוי |   |   | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי | מקסים לוי |   |   | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי | לילי |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
| ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי |   |   | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס |   |   |   |   |   |   | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס |   |   |  |  |
| ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי | ז'קי לוי |   |   | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס | אורלי לוי-אבקסיס |   |   |   |   |   |   | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס | חיים ביבס |   |   |  |  |
הערות שוליים

↑  מזל מועלם, היום בחירות בלוד; המקובל כדורי תומך במועמד מתחרה בש"ס, באתר הארץ, 14 במאי 2002
↑  שרון קדמי, ‏מקסים לוי שנבחר לראשות עיריית לוד - מתפטר מהכנסת, באתר גלובס, 15 במאי 2002
↑  תמרה טראובמן, ראש העיר לוד מקסים לוי מת מהתקף לב, באתר הארץ, 11 באוקטובר 2002
| יושבי ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת |
| --- | --- | --- |
| יושבי ראש ועדת העבודה (1949–1977): | עקיבא גוברין • פנחס לבון • עקיבא גוברין • משה ברעם • עקיבא גוברין • משה ארם • משה ברעם • שושנה ארבלי-אלמוזלינו |  |
| יושבי ראש ועדת השירותים הציבוריים (1949–1977): | אברהם רקנאטי • בנימין אבניאל • אריה אלטמן • משה ארם • נחום ניר-רפאלקס • שלמה רוזן • חייקה גרוסמן-אורקין |  |
| יושבי ראש ועדת העבודה והרווחה (1977–1999): | מנחם פרוש • אורה נמיר • יוסי כץ • עמיר פרץ • מקסים לוי |  |
| יושבי ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות (1999-2021): | דוד טל • יאיר פרץ • שאול יהלום • חיים כץ • שאול יהלום • יצחק גלנטי • משה שרוני • חיים כץ • אלי אלאלוף • חיים כץ |  |
| יושבי ראש ועדת העבודה והרווחה (מ-2021): | אפרת רייטן • ישראל אייכלר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007344000905171  VIAF: 322149368823885980006   WorldCat (עם VIAF): 322149368823885980006
פה בארץ חמדת אבות

"פֹּה בְּאֶרֶץ חֶמְדַּת אָבוֹת" הוא שיר מאת ישראל דושמן. על פי החוקר אליהו הכהן הולחן השיר במנגינת הרמן צבי ארליך של השיר היידי "גלות מאַרש" (גּוֹלוּס מַרְשׁ) מאת מוריס רוזנפלד שנכתב בעקבות הציור "גלות" של שמואל הירשנברג. את הלחן עיבד חנינא קרצ'בסקי.
מילות השיר מבטאות את הרעיון הציוני, ובכלל זה את שאיפות היישוב היהודי והעולים לארץ ישראל. השיר מתאר שאיפות היהודים באשר לארץ ישראל, ובהן חיי יצרנות ועשייה ותחיית השפה העברית. יש הטוענים כי מילות השיר נכתבו כאנטיתזה למילותיו היידיות המקוריות, המתייחסות אל קושי ומרירות הגלות.
יצירת השיר

השיר נוצר בעקבות פנייתו של חיים בוגרשוב כאשר היה מנהל הגימנסיה העברית הרצליה בתל אביב. הוא פנה אל דושמן וקרצ'בסקי
בבקשה שייצרו שיר לכת עברי שאותו ישירו התלמידים בעת טיוליהם בארץ ישראל. השניים נענו לבקשתו וכתבו את מילות השיר.
השיר נעשה אהוד מאוד ביישוב העברי בארץ ישראל. יוסף קלוזנר תיאר את הצלחת השיר: "זו השירה, שנתפשטה עתה בארץ ישראל יותר משירת 'התקווה', מפני שלמרות קלישותה הפיוטית מתאים תכנה להרוח המתהלכת עתה בארץ." במהלך השנים חלו שינויים קלים במילות השיר. בהמשך נודע גם בארצות הגולה, שם הוחלפה המילה "פה" למילה "שם" (כך לדוגמה שונה המשפט הראשון בשיר מ-"פה בארץ חמדת אבות" ל-"שם בארץ חמדת אבות").
השיר הוקלט לראשונה בשנת 1922 מפי הזמר יוסף בורנשטיין, בסדרת התקליטים 'שירי ארץ ישראל' בעריכת אברהם צבי אידלסון, שהופקה בגרמניה על ידי חברת פולידור.
ברבות הזמן הפך השיר לסמל ציוני מובהק והוא מושר בכינוסים ציוניים שונים, ובכללם מדי שנה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל בערב יום העצמאות.
השיר הופיע מספר פעמים במערכון הנודע של תוכנית הטלוויזיה לול - העלייה לארץ.
הערות שוליים

↑  מילות השיר "פה בארץ חמדת אבות" והאזנה לו, באתר זמרשת
↑  פה בארץ חמדת אבות, באתר הספרייה הלאומית.
↑  יוסף קלוזנר, עולם מתהווה, השילוח, 1 באוקטובר 1912
1 2 3  אליהו הכהן, הציור שהוליד שיר: 'פה בארץ חמדת אבות', בבלוג "עונג שבת", 13 בינואר 2023
↑  דוגמה: יצחק בשביס-זינגר, די פאמיליע מושקאט, פארווערטס, 1 במאי 1948 (ביידיש)
↑  לול - עליה על החוף, באתר יוטיוב, ‏13.6.2010
אאודי אי-טרון GT

ערך זה עוסק במכונית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

גרסת ה-RS
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  אאודי
 שנות ייצור:  2021–הווה
 הרכבה:  גרמניה גרמניה
 סיווג:  מכונית ספורט חשמלית
 מרכב:  קופב בעלת ארבע דלתות
 פלטפורמה:  PPE
 אורך:  4,990 מ"מ
 רוחב:  1,960 מ"מ
 גובה:  1,410 מ"מ
 משקל:  2,200 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,900 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  שני מנועים חשמליים המספקים כ-470 כוחות סוס
 הילוכים:  תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שני הילוכים
 מהירות מרבית:  245 קילומטרים לשעה 250 קילומטרים לשעה (בדגם ה-RS)
 תאוצה:  4.4 שניות
 סוללה:  סוללת ליתיום-יון בקיבולת 85 קוט"ש
 טווח נסיעה:  488 קילומטרים
 קשר:  פורשה טייקאן
אאודי אי טרון GT (באנגלית: Audi e-tron GT) היא מכוניות ספורט חשמלית במרכב קופה, שמיוצרת על ידי אאודי ספורט חברת הבת של אאודי משנת 2021. בשנת 2018 הציגה אאודי ספורט בתערוכת הרכב של לוס אנג'לס דגם קונספט מקדים. גרסת הייצור הוצגה בפברואר 2021. היא הגיעה לישראל ב-3 בנובמבר 2021.
סקירה

המכונית חולקת מכלולים רבים עם פורשה טייקאן, כ-40% מהחלקים במכוניות זהים ושתי המכוניות עושות שימוש באותה פלטפורמה.
האי טרון GT היא המכונית החשמלית השלישית שמיוצרת על ידי אאודי אחרי האאודי אי-טרון והאאודי אי-טרון ספורטבק והחשמלית הראשונה של אאודי ספורט והראשונה שמיוצרת בגרמניה, במפעל בעיר נקרזולם. הייצור החל בדצמבר 2020, כחודשיים לפני החשיפה הרשמית שהתקיימה ב-9 בפברואר 2021. במרץ החל ייצור של המכונית גם במפעל בתאילנד.
מפרט טכני

הגרסה הבסיסית כוללת שני מנועים חשמליים המספקים כ-470 כ"ס (350 קילוואט). תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שני הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 4.4 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 245 קמ"ש (152 מייל לשעה). סוללת ליתיום-יון בקיבולת 85 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של 488 קילומטרים.
אאודי אי-טרון GT RS

גרסת ה"ביצועים הגבוהים" לגרסה הבסיסית הכוללת שני מנועים חשמליים בקיבולת של 83.7 קילו וואט שעה המספקים כ-598 כוחות סוס. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שני הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 3.3 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 250 קילומטרים לשעה. בעת שימוש בבקרת יציאה מהמקום למשך 2.5 שניות הספק המנוע עולה ל-646 כוחות סוס. טווח הנסיעה החשמלי המרבי הוא 488 קילומטרים. היא הוצגה יחד עם הגרסה הבסיסית.
גלריה

דגם הקונספט
הגרסה הבסיסית
גרסת ה-RS
ראו גם

טסלה מודל 3
פורשה טייקאן
פורד מוסטנג מאך-אי
הערות שוליים

↑  לייצור בשנת 2020: אודי  אי טרון GT קונספט, באתר קארטיוב, ‏29 בנובמבר 2018
↑  חשמל ספורטיבי: אודי  אי טרון GT נחשפת, באתר קארטיוב, ‏09 בפברואר 2021
↑  אביעד רייס, אאודי משיקה את האי-טרון GT, באתר מגזין רכב חשמלי, ‏10 בפברואר 2021
↑  אלדד מנורי, אאודי e-tron GT החשמלית הספורטיבית נחשפת, באתר פורטל הרכב גיר, ‏10 בפברואר 2021
↑  cartube, אודי e-tron GT בישראל - מחיר החל מ-765,000 שקל - cartube, באתר www.cartube.co.il
↑  Der Audi RS  e-tron GT interpretiert den Porsche Taycan neu, Auto Bild, 21 November 2020(בגרמנית)
↑  Audi starts production of the e-tron GT electric car, Electrek, 9 December 2020
↑  Audi unveils Audie-tron GT, CNN, 9 February 2021
↑  מתקרבת לפס הייצור: אודי RS  אי טרון GT החשמלית, באתר קארטיוב, ‏05 בנובמבר 2020
שלמה מלאחי

| --- | --- |

 לידה:  ה'תרנ"א
 פטירה:  ו' בניסן תשל"ח (בגיל 87 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 
הרב שלמה (סלימאן) מלאחי (או מלאכי) (ה'תרנ"א (1891), ד'מאר, תימן - ו' בניסן, תשל"ח (13 באפריל 1978), תל אביב) היה רב ואב"ד בעיר דמאר והמחוז, ולאחר מכן שימש כרב שכונת התקווה בתל אביב.
ביוגרפיה > שנותיו המוקדמות

נולד לאברהם. בצעירותו למד שחיטה אצל הרב שלמה בן סעיד מקיטן, שהיה מלמד תינוקות בעירו ד'מאר. לאחר מכן למד תורה בעיר צנעא, במשך כשנתיים, בישיבת הרבנים הראשיים הרב יחיא יצחק הלוי, הרב יחיא קאפח והרב אהרן הכהן. בנוסף, למד אצל הרבנים אברהם עמראני, יחיא אלאביץ' ויחיא גיאת. סמיכה לרבנות ניתנה לו על ידי רבני צנעא, לשחיטה, סידור גיטין וקידושין. כמו כן ערך בריתות.
ביוגרפיה > רב העיר דמאר והמחוז

הרב מלאחי החל לשמש כרב בעיר דמאר ובמחוז יחד עם הרבנים יחיא אלג'רידי ויוסף סעיד מנצור. לאחר שאלה נפטרו, שימש הרב מלאחי כרב יחידי.
וכך כתב בהקדמת ספרו חשק שלמה:(שעדין בעריכה) "שמשתי את העדה לבדי כמה זמן, והיה קשה עלי. משום שהרבנים בעירנו הם השוחטים והבודקים, הם המקדשים והמגרשים, הם המוהלים והדיינים... והן אני נשארתי לבדי ונשאתי   עול הצבור עלי זמן מועט, ועלינו כולנו לארץ ישראל בשנת תש"ט".
הרב מלאחי פעל רבות להברחת יתומים יהודים מפני השלטונות המוסלמיים שביקשו לאסלם אותם, ואף נכלא מספר  פעמים  בשל פעילותו זו.
ביוגרפיה > רב שכונת התקווה

עם עלייתו לישראל, מונה הרב מלאחי בידי הרבנים הראשיים לתל אביב דאז - הרב יעקב משה טולידאנו והרב איסר יהודה אונטרמן, לתפקיד רב השכונה. הרב מלאחי שימש בתפקידו עד לפטירתו בו' בניסן תשל"ח.
לאחר פטירתו שימש בנו, הרב מאיר מלאחי, כרב השכונה במקומו.
לקריאה נוספת

ד"ר משה גברא, "מלאחי-מלאכי, שלמה בן אברהם", אנציקלופדיה לחכמי תימן ע' 322, בני ברק, המכון לחקר חכמי תימן, תשס"א.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עצם הבריח

| --- | --- |

 
 תמונה תלת־ממדית של עצם הבריח. אפשר להקיש על התמונה ולסובב עם מקש שמאלי בעכבר לכל הכיוונים, כדי לראות את המבנה המדויק
 שיוך:  bones of pectoral girdle 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (200) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  clavicula 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A02.4.02.001 
 TA2 (2019):  1168 
 FMA:  13321 
 קוד MeSH:  A02.835.232.087.227 
 מזהה MeSH:  D002968 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0008913 
 
עצמות הבריח, כפי שהן נראות מבעד לעור.

עצם בריח ימנית. למעלה-מבט עליון, למטה-מבט תחתון. 1.צד המפרק עם שיא הכתף (Extremitas acromialis claviculae)‏, 2.צד המפרק עם עצם החזה (Extremitas sternalis claviculae)‏, 3. גבששת הרצועה הקונית (Tuberculum conoideum)‏, 4. גבששת הצלע (Tuberositas ligamenti coracoclavicularis)‏.
עצם הבריח (TA: Clavicula. קלוויקולה, מכונה גם עצם הצוואר) היא עצם ארוכה המהווה חלק מחגורת הכתף. שמה העברי והלטיני (Clavicula - "מפתח קטן") ניתן לה על פי תכונתה להסתובב סביב ציר האורך שלה, בזמן הרמת הזרוע (תנועה הניתנת למישוש בעזרת היד השנייה).ישנן שתי עצמות בריח, אחת ימנית ואחת שמאלית.
עצמות בריח קיימות ברבים מבעלי ארבע רגליים. העצמות קיימות באלו המשתמשים בגפיים הקדמיות שלהם לאחיזה והיעדרן או שרידים שלהן אופייניים לאלו המשתמשים בגפיים הקדמיות בעיקר כתמיכה ולריצה.
מבנה ותפקוד

עצם הבריח היא עצם ארוכה בעלת שני פיתולים. היא ממוקמת מעל הצלע הראשונה, ומחברת בעזרת שני מפרקים, מפרק שיא הכתף והבריח ומפרק החזה והבריח, בין שיא הכתף של עצם השכם לעצם החזה. עצם הבריח צרה יותר, קצרה יותר, מפותלת פחות וחלקה יותר בנשים מאשר בגברים. הקצה התיכון שלה מעוגל והקצה הצידי שלה משוטח.
עצם הבריח מספקת חיבור קשיח יחיד בין הגפה העליונה לגו. אופיו של החיבור, המרחיק את הגפה העליונה מהגו, מאפשר חופש תנועה רב לגפה. מאידך, פגיעה עתירת אנרגיה בגפה העליונה, נוטה לא פעם להתבטא בשבר של עצם הבריח, החלשה יחסית לעצמות הגפה האחרות.
בנוסף, עצם הבריח מגנה על מבנים חיוניים כגון עצבים וכלי דם העוברים מאחוריה. לכן, תזוזה של העצם ממקומה נחשבת פציעת חירום.
למרות סיווגה של עצם הבריח כעצם ארוכה, היא אינה מכילה מח עצם (קיומו של מח עצם, אופייני לעצמות ארוכות). מבנה הפנימי כולל רקמת עצם ספוגית עטופה ברקמת עצם צפופה.
חיבור לשרירים

רבים מהשרירים הגדולים של הגפה העליונה, נאחזים בעצם הבריח. ביניהם אפשר למנות את שרירי הדלתא והחזה הגדול, המניעים את הזרוע, את שריר עצם החזה, הבריח והזיז הפיטמתי המניע את הצוואר ואת שריר הטרפז המשתתף בהנעת הזרוע והצוואר שניהם.
השריר התת-בריחי מחבר בין עצם החזה לעצם הבריח כך שפעולתו מעגנת את עצם הבריח למפרק החזה והבריח ומניעה למטה את העצם.
שבר בעצם הבריח

שבר בעצם הבריח, הוא השבר הנפוץ ביותר ומהווה כ 5% מהשברים שמגיעים לטיפול בחדרי מיון. השבר נפוץ יותר בגברים ובדרך כלל קשור לפעילות ספורטיבית כגון רכיבה על אופניים או לתאונות, עם דגש על אופנועים. השברים בעצם הבריח נחלקים באופן הבא:
80% בשליש האמצעי של העצם
15% בשליש המרוחק של העצם, בסמוך לחיבור לכתף
5% בשליש הקרוב של העצם, סמוך לאזור הצוואר
לעיתים, במקום השבר נוצרים חלקים קטנים של העצם, המכונים "פרפרים". הטיפול בשבר בעצם הבריח, נחלק לשני סוגים, טיפול 'שמרני', שמתבסס על קיבוע, וטיפול ניתוחי. ישנם מחקרים הטוענים כי בטווח של שנה, ההבדלים בין אופני הטיפול מתבטל (נכון ל-2012). ואכן, נכון לשנת 2017 עדיין רוב מוחלט של הטיפולים בשבר זה הם טיפולים שמרניים. עם זאת, ככל שמתפתחות טכנולוגיות חדשות, יש יותר ויותר רופאים הממליצים על האופציה הניתוחית.
שבר בעצם הבריח > טיפול שמרני

טיפול שמרני בשבר בעצם הבריח, מתבסס על קיבוע של היד, אם באמצעות מתלה צוואר או באמצעות רצועה בצורה של 'שמיניה', המחזיקה את כל האזור. בטיפול זה נותנים לגוף לרפא את אזור השבר בתהליך טבעי. יתרונות הטיפול הוא העדר הסיכונים הכרוכים בניתוח, שיכולים להתבטא בזיהום, פגיעה בעצבים באזור, פגיעה בכלי דם, הסתבכות הקשורה להרדמה וכיוצא בזה. החיסרון הוא שלעיתים, כאשר מדובר בשברים עם תזוזה, יכול להיווצר קיצור של העצם. זאת משום שהשרירים המחוברים לעצם מפעילים כח ואינם מאפשרים לשני הקצוות להגיע בדיוק זה מול זה. קיצור העצם יכול להוות לעיתים בעיה אסתטית בלבד, ולעיתים יכול להשפיע על התפקוד. כמו כן יכולים להיות מקרים של אי-חיבור, גם לאחר תקופה ארוכה.
שבר בעצם הבריח > טיפול ניתוחי

הטיפול הניתוחי הקלאסי, מתבסס על פתיחה של מקום השבר, וחיבור כל חלקי העצם באמצעות פלטת מתכת, העשויה לרוב מטיטניום. שימוש בפלטה אורתופדית לחיבור שברים, הוא הליך מקובל עבור טיפולי שברים שאינם ניתנים לריפוי באמצעות קיבוע בלבד. אך הבעיה עם פתרון זה במקרה זה הוא שעצם הבריח קרובה מאוד לעור, ולכן פלטה כזו יכולה לבלוט ולהפריע (כמו למשל בסחיבה של תיק עם רצועות), ונוצר צורך להוציא אותה לאחר תום תהליך האיחוי, דבר הדורש שוב ניתוח עם כל המשמעויות הנלוות לכך. פתרון חדשני יותר, הוא באמצעות טכניקה של ניתוח 'זעיר פולשני'. בטכניקה זו עושים שני חתכים קטנים בעור. החתך הראשון מתבצע מעל מקום השבר עצמו, דרכו קודחים תעלה עבור פין שיוכנס בהמשך. ולאחר מכן מחזירים את חלקי העצם למקומה. חתך נוסף מתבצע בצד הרחוק של העצם, דרכו מחדירים פין מתכתי תוך לשדי, אשר נמצא במרכז העצם, ומחזיק את החלקים שלה עד לריפוי. לאחר הריפוי הפין נשאר בתוך העצם ואינו מפריע. תהליך הריפוי מהיר יחסית לטיפול השמרני, והסיכוי לחזרה לתפקוד מלא גבוה. בישראל, מתבצע טיפול זה במסגרת רפואה פרטית בלבד.
ראו גם

עצם
אנטומיה טופוגרפית (צוואר)
שבר עצם הבריח
הערות שוליים

↑  ד"ר פנסקי, מאמרי מערכת  השוואה בין טיפול כירורגי לשמרני בשברים של עצם הבריח, ‏20 במאי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283942005171  BnF: cb12448555j (data)  GND: 4179759-0  LCCN: sh85026854  NKC: ph1142059  TA98: A02.4.02.001 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
בצילום ניתן לראות שבר בעצם הבריח הימנית, עם תזוזה ניכרת וכתוצאה מכך קיצור של העצם. כמו כן ניתן לראות שבר עצם קטן (פרפר) מאונך במקום השבר
צילום של שבר בעצם הבריח הימנית, לאחר קיבוע באמצעות פין מתכתי תוך לשדי
תלם

ערך זה עוסק ביישוב קהילתי בהר חברון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: הר חברון
גובה ממוצע: ‎693 מטר
תאריך ייסוד: 1982
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: מושב שיתופי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 581 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הר חברון מוגדלת) תלם(למפת הר חברון רגילה) תלם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תלם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תלם31°33′52″N 35°01′51″E﻿ / ﻿31.5644622630693°N 35.0309620389012°E﻿ / 31.5644622630693; 35.0309620389012  heמפת היישובים של מועצה אזורית הר חברון (in English: Har Hevron Regional Council) באדום - תלם בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

תֶּלֶם היא התנחלות ויישוב קהילתי בהר חברון מערבית לחברון השייך למועצה אזורית הר חברון. 
היישוב שוכן מצפון לכביש חוצה יהודה, התנחלות אדורה שוכנת בסמוך.
ההתנחלות הוקמה בשנת 1982, כהיאחזות נח"ל ואוזרחה בשנת 1983 כמושב שיתופי. כיום מתגוררות בתלם כ-90 משפחות: 20 חילוניות ו- 70 דתיות, מתוך מטרה ליצירת חיים שיתופיים. בעקבות הצטרפותו של הגרעין הדתי הוקמה במקום ישיבה גבוהה - "נתיבות דרור" על שמו של מח"ט חברון דרור וינברג, במקום לומדים כ-50 תלמידים.
בשנת 2024 הוקם סמוך ליישוב מעיין בשם מעין שיר על שם סגן שיר חג'אג' הי"ד שנרצחה בפיגוע בירושלים.
תלה

ההיסטוריון אוסביוס מקיסריה, בן המאה ה-4, מציין יישוב בשם "תלה" ומתאר אותו בספר השמות כך: "כפר גדול מאוד של יהודים כט"ז מילים מבית גוברין בדרומא". משערים כי מיקומו של זה היה בקרבת היישוב תלם.
אחרים טוענים שהיישוב המדובר שכן מצפון מזרח ל"תל חוילפה" - היום קיבוץ להב - 29 ק"מ צפונית מבאר שבע. באתר נחשפו קברים וגלוסקמאות - ארונות קבורה קטנים מאבן. אחד העיטורים שנמצאו היה רוזטה. צבי אילן מצטט חוקרים הסבורים כי הקברים שייכים ל"תלה", המוזכרת על ידי נאוסביוס מקיסריה.
הארכאולוג רם גופנא סבור כי משמעות השם הארמי "תלה" הוא "התל" - השם שניתן למקום אחרי שפסק היישוב בתל עצמו. השם "רימון" התלמודית נדד ל"חרבת רמליה" - היום דרומית לקיבוץ להב. וכשקם יישוב נוסף בתקופת התלמוד - נקרא תלה, התל.
ראו גם

נחל תלם
לקריאה נוספת

צבי אילן, 78 טיולים ברחבי ישראל - עם עובד-תרבות וחינוך - 1977
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  בריכת שיר | מעיין שיר, באתר ישראל 360 | אתר טיולים וצילום 360
↑  שיר חג'אג', באתר יזכור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467836805171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אדוארד סומרוויל

אדוארד סומרוויל (באנגלית: Edward Sommerville; נולד ב-21 במרץ 2005) הוא שחיין אוסטרלי, סגן אלוף עולם בבריכת 25 מטר (בודפשט 2024) במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי.
ביוגרפיה

סומרוויל נולד וגדל באוסטרליה.
ביוגרפיה > 2023 > אלוף עולם לנוער

באליפות העולם לנוער שנערכה בנתניה שבישראל בספטמבר זכה במדליית זהב במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב בשיא עולם חדש לנוער של 3:24.29 דקות יחד עם פלין סאות'ם, אוליביה וונש ומילה ג'אנסן. בנוסף, זכה בשתי מדליות כסף: במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:16.69 דקות, ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב בתוצאה של 3:49.18 דקות, ובשתי מדליות ארד: במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 49.16 שניות, ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:16.02 דקות.
ביוגרפיה > 2024

באליפות אוסטרליה בבריכת 25 מטר שנערכה בחודש ספטמבר קבע במשחה ל-200 מטר חופשי שיא אוקיאניה חדש של 1:40.64 דקות.
ביוגרפיה > 2024 > סגן אלוף עולם בבריכת 25 מטר

באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה בבודפשט שבהונגריה בדצמבר זכה במדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא אוקיאניה חדש של 6:45.54 דקות יחד עם מקסימיליאן ג'וליאני, הריסון טרנר ואלייג'ה וינינגטון, אחרי ארצות הברית (6:40.51 דקות) ולפני איטליה (6:47.51 דקות).
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חופשי: 22.71 שניות (2023)
100 מטר חופשי: 49.00 שניות (2023)
200 מטר חופשי: 1:48.66 דקות (2023)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חופשי: 21.91 שניות (2024)
100 מטר חופשי: 7:49.34 דקות (2024)
200 מטר חופשי: 1:40.64 דקות (2024), שיא אוקיאניה
הערות שוליים

↑  סיכום אליפות העולם לנוער במכון וינגייט, באתר איגוד השחייה