stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זימניצ'ה
סמל העיר

בשנת 2010 הוחלט על שינוי סמל העיר.
הסמל בצורת מגן כולל חרבות מוצלבות המזכירות את הקרבות מבעבר ואת היות היישוב תחנה בדרך הטורקים אל קורטיה דה ארג'ש. יסוד אחר של הסמל הוא חומה המרמזת על המבצר הגטו-דאקי מן המאה ה-4 לפנה"ס, הנחשב המבצר הקדום ביותר בחבל ולאכיה (מונטניה). בחלק העליון ישנו כתר כסף עשוי קטע חומה עם שלשה מגדלים וחרכי ירי. בחוד התחתון של המגן רואים עוגן בצבע כסף המסמל את קיום הנמל ומצדיו שני דגים גם כן בצבע כסף, הרומזים על ענף בדיג המפותח בעיר.
דמוגרפיה

שינויי האוכלוסייה בין השנים 1834–2006
| שנה | תושבים |
| --- | --- |
1834: 3,000
1977: 14,000
2000: 16,800
2006: 15,672

הרכב התושבים לפי נתוני המפקד בשנת 2002:
לפי קבוצה אתנית:
15,320 רומנים (97.2%)
431 צוענים (2.8%)
לפי שפה:
15,447 דוברי רומנית כשפה ראשונה (98.6%)
216 דוברי השפה רומאני כשפה ראשונה (1.4%)
לפי השתייכות דתית:
15,496 נוצרים אורתודוקסים (98.9%)
112 נוצרים אדוונטיסטים (0.7%)
21 נוצרים רומיים-קתולים (0.1%)
אחרים (ביניהם 2 אתאיסטים ו-4 מוסלמים)
בימי הדיקטטורה של המרשל אנטונסקו כשאורגנו גרושים של בני המיעוט הצועני 
לטרנסניסטריה, רבץ איום הגרוש גם על יד פתחם של תושבים צוענים בזימניצ'ה. באוקטובר 1941 127 תושבי העיירה כתבו עצומה לאנטונסקו עם בקשה שלא יגרש את בעלי המלאכה ממוצא צועני מן היישוב, בנימוק שמוצאם הצועני הוא כבר מרוחק, ושהם מועילים לכלכלת המקום.
תחבורה > נמל זימניצ'ה

הנמל נמצא במקום שבו הייתה קיימת נקודת מעבר, מכס ומסחר בתקופות הקודמות. 
אחרי שנת 1918 נבנה רציף האבן של הנמל.
החל משנת 2000 הנמל ידע תחייה וצויד במתקנים מודרניים לפריקה-טעינה.
בין זימניצ'ה ובין סבישטוב שבבולגריה, קיים קו סדיר של מעבורות החוצות את הדנובה.
תחבורה > דרכים וכבישים

א. דרכים לאומיות:
הדרך הלאומית 51: זימניצ'ה - איזבאורלה - אלכסנדריה (40 ק"מ)
הדרך הלאומית 51 A: זימניצ'ה - סוהאיה - טורנו מגורלה (60 ק"מ)
הדרך הלאומית 5 C: זימניצ'ה - פייטרושאן - ג'ורג'יו (60 ק"מ)
ב. דרכים מחוזיות:
658 B זימניצ'ה- פורקולשט - פיאטרה  (15 ק"מ)
506 זימניצקה - בוז'ורו - ברגדירו - אלכסנדריה (50 ק"מ)
ג. דרכי כפר:
דרך הכפר מס. 9 צומת עם הדרך הלאומית 51 A - ויאישוארה (5 ק"מ)
הדרכים לעיל אינן מכוסות אספלט, בנויות על אבן ויש להן תעלות משני הצדדים.
תחבורה > מסילות ברזל

בשנת 1901 נחנכה תחנת הרכבת זימניצ'ה. 
מסילת רכבת: זימניצ'ה נמל - זימניצ'ה - אלכסנדריה - רושיורי דה ודה (80 ק"מ). מתחנת רושיורי דה ודה מתחברים לקו הרכבת הלאומי מס. 9  בוקרשט צפון - טימישוארה.
כלכלה

בתקופת השלטון הקומוניסטי הוקמו בעיר מפעלים רבים לצינורות מלבניים ומולחמים, רהיטים, לוחות טרומיים מבטון, בתחום הטקסטיל והמזון, תעשייה לניצול הזיבורית מבנייה, חממות לגידול ירקות וחוות לגידול בקר וצאן. 
בזימניצ'ה קיימת תעשייה בתחום הרהיטים, הבטון, הטקסטיל, כמו כן ענף גידול בעלי החיים.
ב-2009 נבנה מפעל לדלק על בסיס צמחי - ביו-אתנול.
חלק רב מהמפעלים נסגרו אחרי נפילת המשטר הקומוניסטי בגלל חוסר רווחיות. העיר פטורה ממסים מסוימים בגלל הימצאותה באזור הנחשב נחשל.
חינוך

בעיר קיימות 9 יחידות חינוך כולל בית ספר תיכון עיוני (בשנים האחרונות של המשטר צ'אושסקו היה לו פרופיל אלטקרוטכני, מכני ומטלורגי), 4 בתי ספר (כולל בית הספר ע"ש מירון ראדו פאראסקיבסקו, ובית הספר ע"ש מרין פרדה) ו-5 גני ילדים.
בית ספר התיכון הוקם בשנת 1951. בניינו החדש הוקם בשנת 1977 בעזרת סיוע של ממשלת שווייץ, בעקבות רעידת האדמה שאירעה ב-4 במרץ אותה שנה.
תרבות

בעיר קיים בית תרבות וספרייה עירונית שהוקם בשנת 1952 ונקרא החל משנת 1989 ע"ש המשורר "מירון ראדו פאראסקיבסקו". בספרייה אגף של 246 ספרים איטלקיים שנתרמו על ידי היישוב התאום באיטליה, פייבה אמנואלה.
אישים

זימניצ'ה היא מקום הולדתו של המשורר והעיתונאי הרומני מירון ראדו פאראסקיבסקו.
(1971-1911).
בקרבות להגנת זימניצ'ה נהרג ב-10 בנובמבר 1916 במלחמת העולם הראשונה, מבקר הספרות ממוצא יהודי יון טריבאלה (בשמו האמיתי - יוסף נצלר).
אתרים חשובים ויעדי תיירות > אתרים

האתר הארכאולוגי (מוגן) "גבעת המצודה" (Dealul Cetăţii) - מצודה גטו-דאקית מן המאה ה-4 לפני הספירה, 1200 מ' מערבית ממרכז העיר, על שטח של 93 דונם. המצודה הקדומה בחבל מונטניה.
הנמל
שפת הדנובה עם מקומות לשיזוף ושחייה ולספורט ודיג, מגרש טניס וכדורגל, בסיס לכלי שיט
הגן העירוני
שני מלונות בני שניים ושלושה כוכבים
אנדרטת הגבור האלמוני - עשויה מברונזה, הוקמה בשנת 1930 - לזכר החיילים שנפלו במלחמת העצמאות של רומניה (1878-1877), המלחמה הבלקנית (1913) ומלחמת העולם הראשונה (המלחמה לאיחוד הלאום) (1918-1916)
אנדרטת שיקום העיר - לזכר ההתמודדות עם רעידת האדמה ועם אירועים קשים אחרים,  כולל מלחמת העולם השנייה
מקום מחנה הקיץ לשעבר - בדרך לנמל.
אתרים חשובים ויעדי תיירות > אתרים > מוסדות דת

קתדרלה של הקיסרים הקדושים קונסטנטין והלנה ("Catedrala "Sfinţii Împăraţi Constantin şi Elena")
כנסיית השליחים הקדושים פטרו ופאבל
כנסיית הקדושים מיכאיל וגבריל
בית הקברות "ארואילור" ("של הגבורים")
אתרים חשובים ויעדי תיירות > אירועים

- ב-1 בפברואר -  חג היין והגפן "זרזאן" (Zărezan) - עם השתתפות אורחים מבולגריה השכנה
סוף יוני- התחלת יולי - ימי הדנובה
קרנבל פרחי הדובדבן
יום הקטיף
שבת ויום א' באמצע אוקטובר  - חגיגת יין "ברומרלול" (Brumărelul)
ערים תאומות

זימניצ'ה היא עיר תאומה של הערים:
בולגריה סבישטוב, בולגריה
בולגריה ניקופול, בולגריה
בולגריה בלנה, בולגריה
איטליה פייבה אמנואלה, איטליה
חוף השנהב בואקה, חוף השנהב
אוקראינה ניקופול, אוקראינה
הערות שוליים

↑  מדריך העיריות 2011
↑  נתוני מפקד 2002
↑  באתר על גרוש הצוענים והיחס אליהם בטרנסניסטריה
↑  רשימת הערים התאומות של ערי רומניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 236113245   WorldCat (עם VIAF): 236113245 
זימניצ'ה בתוך מחוז טלאורמן
הצבא הרוסי חוצה את הדנובה בזימניצ'ה,15 ביוני 1877, ציור מאת דימיטרייב-אורנבורגסקי
יהואקאוצרטופס

| יהואקאוצרטופס |
| --- | --- |
 שלד של יהואקאוצרטופס
תקופה
קרטיקון עליון, 72 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרטופסים
משפחה:: צרטופסיים
סוג:: יהואקאוצרטופס
מין:: Yehuecauhceratops mudei
שם מדעי
 Yehuecauhceratops ‏ריברה-סילבה וואחרים, 2017

יהואקאוצרטופס (שם מדעי: Yehuecauhceratops) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הצרטופסיים אשר חי באמריקה הצפונית במהלך הקמפן שבקרטיקון העליון לפני 72 מיליון שנה. משמעות שמו היא: "פרצוף מקורנן עתיק", המורכב מהמילה "yehuecauh" שבנאוואטל פירושה: "עתיק" ומהסיומת היוונית: "ceratops" - "פרצוף מקורנן" - סיומת הניתנת לכל בני משפחת הצרטופסיים.
דינוזאור זה התגלה ליד הכפר "La Salada" שבקואווילה, מקסיקו, בערך 23 ק"מ מהפארק הלאומי ביג בנד, וייתכן שנמצאו שרידים שלו גם בטקסס. התצורות כללו 2 ממצאים שכנראה היו קטנים יחסית והשלדים שלהם היו מקוטעים. הדינוזאור סווג לראשונה ב-2017 בידי החוקר ריברה סילבה (ספ').
הממצאים החלקיים היו שייכים לפרטים צעירים באורך של 3 מטר בלבד, מאחר שהחוליות שלו החלו להתאחות יחד. במראהו הוא היה דומה מעט לאווצרטופס או לסטירקוזאורוס והיה בעל קרניים קצרות מעל אפו, עטרה קטנה ועצמות רגליים ארוכות וחזקות.
דינוזאור זה חי בנוף של ביצות מלח או מישור הצפה לחופי הים הפנימי המערבי, בו שוטטו יחדיו עדרי הדרוזאוריים כמו הקריטוזאורוס, פכיצפלוזאוריים ודינוזאורים נוספים. נמצאו באזור גם תניני ענק כמו הדיינוסוכוס וגם צרטופסים נוספים כמו האגוחצרטופס והקואווילצרטופס.
יהודה גרשוני (רוכב אופניים)

| --- | --- |

יהודה גרשוני בטור דה לימוזין
 לידה:  14 ביולי 1960 (בן 64) ישראל ישראל
 תחום:  כביש
 קבוצות עבר:  הפועל נצרת עילית 1974-1982 City Neuwied (מערב גרמניה) 1982 assos (שווייץ) 1983 Skil (צרפת) 1984 Foriche (מערב גרמניה) 1985 Mondia (שווייץ) 1985-1987
 הישגי שיא:   אלוף ישראל (1978,1979,1980,1981,1982,1983). כינוס הפועל 1987
יהודה גרשוני (נולד ב-14 ביולי 1960) הוא רוכב אופניים ישראלי בעבר, 6 פעמים ברציפות אלוף ישראל במרוץ אופני כביש (1978 - 1983), והרוכב הישראלי הראשון שקיבל חוזה בקבוצה מקצוענית.
ביוגרפיה

גרשוני נולד וגדל בנוף הגליל (נצרת עילית דאז), והתאמן בקבוצת האופניים הפועל נצרת עילית, לצידם של האחים ירון ויואל גיגי ועמוס גרי, אלופי ישראל במרוץ אופני כביש, בהדרכתו של עקיבא רזניק שהקים את הקבוצה מספר שנים קודם כשעלה מברית המועצות. במסגרת הקבוצה ניצח בתחרויות רבות ביניהם שישה ניצחונות רצופים באליפות ישראל במרוץ אופני כביש.
בשנת 1982 יצא לחו"ל כדי להשתלב בקבוצה אירופאית. הוא התחיל בקבוצת City Neuwied ממערב גרמניה, ולאחר שנה עבר לקבוצת Assos השווייצרית.
בשנת 1984 הוחתם גרשוני בקבוצת Skil הצרפתית בה רכב שון קלי שהיה אחד מבכירי הרוכבים בעולם באותה התקופה. בכך הפך לרוכב הישראלי הראשון שזוכה לחוזה בקבוצה מקצוענית. במסגרת קבוצת Skil השתתף ברבים מהמרוצים הנחשבים בעולם, ביניהם הגנט-וולחם, רונדה ון פלנדרן, לה פלש ואלון, מרוץ אמסטל גולד, קלאסיקה סן סבסטיאן ועוד. ביוני 1984 השתתף בטור דה סוויס כתחרות מבחן לקראת השתתפות בטור דה פרנס, סיים 17 בקטע הראשון והחזיק שבוע במיקום 20 כללי שהיה הקריטריון להשתתפות בטור דה פרנס, אולם חלה, סיים 60 ובכך הפסיד הזדמנות להשתתף בטור דה פרנס.
בשנת 1985 עבר גרשוני לקבוצת Foriche בה רכב שנתיים. בשנת 1987  עבר גרשוני לקבוצת Mondia השווייצרית, בשנה זו ניצח במרוץ השלבים שהתקיים במסגרת כינוס הפועל במדי נבחרת ישראל. בסוף שנת 1987 סיים את קריירת הרכיבה, שבה ניצח בשישה מרוצים בינלאומיים.
כיום מתגורר גרשוני בשווייץ עם משפחתו.
הערות שוליים

↑  גרשוני - אלוף באופניים בפעם הרביעית ברציפות, דבר, 20 בספטמבר 1981
↑  גרשוני - אלוף האופניים בפעם השישית ברציפות, דבר, 23 באוקטובר 1983
טיפה של חום

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"טיפה של חום" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני ביחד עם הזמר שיר לוי. הוא יצא לאור ב-3 במרץ 2012, בהוצאת חברת התקליטים ביג בוס רקורדס.
השיר הגיע למקום הראשון במדיה פורסט, והעשרים במצעד העברי השבועי של רשת ג'.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי דורון גל והופק על ידי יעקב למאי. "טיפה של חום" הוא מעין בלדה ים-תיכונית, ובמקור תוכנן להיכלל באחד מאלבומיה של מרגלית צנעני, אך לבסוף יצא לאור כסינגל שלא מתוך אלבום. יוסי חרסונסקי סקר אותו בחיוב, והעניק לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
וידאו קליפ

טרם הוציאו השניים את הווידאו קליפ המלא של "טיפה של חום", העלה שיר לוי לערוץ היוטיוב שלו את האודיו שלו, המציג את עטיפתו של הסינגל, בה נראית צנעני ליד לוי כשבאמצע הכיתוב עם הפרטים על השיר עצמו. האודיו לא זכה להצלחה רבה ונכון לספטמבר 2018, מונה הצפיות שלו עומד על כ-121 אלף צפיות.
מרגלית צנעני העלתה את האודיו של השיר גם לערוץ היוטיוב שלה גם כן.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 17 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 20 |  |
הערות שוליים

↑  מרגול ואיתי לוי - עוד יום, סינגלים חדשים, שירים חדשים, מוסיקה, ביקורת מוסיקה, אסף צרויה, יוסי חרסונסקי, באתר yosmusic.com
1 2  מרגול ושיר לוי - טיפה של חום | רדיו קליק לים התיכון, באתר www.yamfm.co.il
1 2  "מרגול ושיר לוי - טיפה של חום". יוסמיוסיק. 2012-03-04. נבדק ב-2018-09-25.
↑  אסף נבו, ‏מרגול ושיר לוי מביאים טיפה של חום לפסגה, באתר ‏מאקו‏, 9 במרץ 2012
↑  5.4.2012 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  מילים לשיר טיפה של חום - שיר לוי, באתר שירונט
↑  מילים לשיר טיפה של חום - מרגלית צנעני, באתר שירונט
1 2  ShirLeviOfficial (2012-03-03), שיר לוי ומרגול טיפה של חום Shir Levi, נבדק ב-2018-09-25
↑  מרגלית צנעני - הערוץ הרשמי (2012-03-03), מרגול ושיר לוי - טיפה של חום, נבדק ב-2018-09-25
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
טלמסג'

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־25 שנים) 
 מיקום המטה:  לונדון 
 ענפי תעשייה:  טלקומוניקציה 
 מוצרים עיקריים:  מסר 
 
טלמסג' (TeleMessage) היא חברת תוכנה ישראלית שבסיסה בפתח תקווה. המספקת פתרונות לטיפול, העברה, קבלה ושמירה של מסרים בתפוצה רחבה בערוצים דו כיווניים בהם: MMS, SMS שיחות קוליות, WhatsApp, פקסים, דואר אלקטרוני ואפליקציות סלולריות.
היסטוריה

טלמסג' נוסדה בשנת 1999 בתל אביב, על-ידי קבוצת יזמים בראשות גיא לויט. החברה פיתחה באותה עת טכנולוגיה המאפשרת איתור ותקשורת דו-כיוונית בין אנשי עסקים, מכל מקום תוך דקות, באמצעות שידור הודעה אחת בלבד. ההודעה עוקבת אחר איש העסקים באופן סימולטני בכל אפשרויות התקשורת שעומדות לרשותו: טלפון נייד, ביפר, דואר אלקטרוני, אינטרנט, פקס, מסרים מיידיים באינטרנט, ומאפשרת מענה מהיר. עם הקמתה גייסה מיליון דולר ושנה אחר כך 9 מיליון דולר נוספים.
במרץ 2001, דורגה במקום העשירי בדירוג ה-Fast50 של פירמת הייעוץ וראיית החשבון דלויט, של 50 החברות בעלות שיעור הצמיחה הגבוה ביותר בישראל מתחום התקשורת.
ביוני 2002, השלימה סבב גיוס פנימי נוסף של מיליוני דולרים, באותה עת התמקדה בעיקר במכירת הטכנולוגיה שלה לספקי תקשורת כשירות ערך מוסף, עם מוצר המאפשר שליחה וניהול של מסרים משולחן העבודה במחשב האישי.
באוגוסט 2005, מניות החברת החלו להיסחר בבורסת AIM, בורסת משנה של הבורסה לניירות ערך בלונדון, לאחר שמיזגה את פעילותה כחברה בת של מסג'ינג אינטרנשיונל (Messaging International PLC), חברה חדשה שהוקמה לטובת המהלך. מסג'ינג אינטרנשיונל גייסה במסגרת ההנפקה 1.6 מיליון ליש"ט (כ-2.85 מיליון דולר) לפי שווי של כ-5.7 מיליון ליש"ט (כ-10 מיליון דולר). את המהלך הוביל בית ההשקעות הבריטי סיימור פירס.
במהלך 2006, השיקה החברה שירות עבור ספקי תקשורת סלולרית המאפשר ללקוחותיהן לשלוח הודעות SMS ישירות מהדואר האלקטרוני. השירות הושק בישראל על ידי חברת פלאפון תקשורת. ושירות ההופך הודעות טקסט מוקלדות להודעות שמע הנשלחות לטלפון של הנמען. את השירות שיווקה בשיתוף עם חברת קומברס. הישרות גם שווק על ידי חברת הסלולר האמריקאית ספרינט-נקסטל.
במרץ 2007, גייסה 1.8 מיליון דולר בין השאר גם מדוד רובנר, שהיה מנכ"ל חברת ECI Telecom.
בעשור השני של המאה ה-21 החלה החברה להתמקד בפיתוח פתרונות לשוק הארגוני, בשלושה תחומים: פתרון ליצירת מערכת צ'אט ארגוני על בסיס מערכות המידע הקיימות של הארגון, פתרון להעברת הודעות מרובות בממשק אחד ופתרון ליצירת ארכיון של הודעות שנשלחו בתוך הארגון. בתחום זה החברה משתפת פעולה עם חטיבת Actimize של חברת נייס הישראלית.
באוגוסט 2016 נמחקו מניות החברה ממסחר בבורסה של לונדון, בעקבות הצעת רכש.
במאי 2022, נרכשה טלמסג' על ידי חברת Smarsh מארצות הברית והפכה לחברת בת שלה.
מוצרים

Mobile Archiver - פתרון ארכוב להודעות טקסט, שיחות וקבצים בארגונים לצורך עמידה בדרישות רגולציה שונות.
Secure Enterprise Messaging - פתרון המאפשר צ'אט ארגוני מאובטח על ידי שימוש באפליקציות ניידות ידידותיות למשתמש ומגוון ממשקי API המתחברים לכל מערכת מידע תפעולית.
Mass Messaging - פתרון להעברת הודעות המספק כלים להעברת הודעות מרובות ורבות ערוצים בכמות גדולה: SMS, MMS, שיחות קוליות, פקסים, דואר אלקטרוני ואפליקציות ניידות.
הערות שוליים

↑  דפנה צוקר, ‏מופת משקיעה 1.85 מיליון דולר בטלמסג', באתר גלובס, 25 ביוני 2000
↑  איי אונליין, Telemessage הישראלית גייסה 9 מ'  ד' לפי שווי של 27 מ' מאינפינטי ומקרנות אירופאיות, באתר TheMarker‏, 18 ביוני 2000
אפי לנדאו, ‏טלמסג' גייסה 9 מיליון ד' לפי 27 מיליון ד', באתר גלובס, 14 ביוני 2000
↑  מאת ינאי אלפסי, ‏דירוג ה-Fast50 של של דלויט-טוש: 50% מהחברות בעלות שיעור צמיחת השווי הגבוה ביותר בישראל - מתחום התקשורת, באתר גלובס, 18 במרץ 2001
↑  צפריר בשן, ‏חברת TeleMessage מצויה על סף השלמת סבב גיוס פנימי של מיליוני דולרים ספורים, באתר גלובס, 4 ביוני 2002
↑  צורי דאר, טלמסג' מיזגה את פעילותה לתוך חברת מסג'ינג אינטרנשיונל וגייסה 1.6 מיליון ליש"ט ב-AIM, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2005
↑  אמיתי זיו, הודעות הטקסט טובות לחברות הסלולר, באתר TheMarker‏, 13 באפריל 2009
↑  ליאור הנר, פלאפון משיקה שירות חדש המאפשר ללקוחות החברה לשלוח הודעות SMS ישירות מהדואר האלקטרוני, באתר TheMarker‏, 14 ביוני 2006
↑  שמואל שוסטר, שת"פ בין קומברס וקייבסטאר ייאפשר למנויי החברה לשלוח הודעות טקסט מהמחשב הביתי, באתר TheMarker‏, 2 בספטמבר 2008
1 2  טלי ציפורי, ‏מסג'ינג אינטרנשיונל גייסה 1.8 מיליון דולר בהנפקה פרטית, באתר גלובס, 25 במרץ 2007
↑  TeleMessage Join NICE Actimize’s X-Sight Marketplace, the Industry’s First Financial Crime Management Ecosystem
↑  Smarsh to Acquire TeleMessage, Deliver Unmatched Capability for Mobile Communications Compliance for the Hybrid Workforce, ‏16 במאי 2022
חוב משקי הבית

חוב משקי בית הוא החוב המשולב של כל משקי הבית, הכולל חובות צרכניים ומשכנתאות. עלייה משמעותית בגובה החוב הזה, עולה בקנה אחד עם משברים כלכליים חמורים והייתה גורם למשברים הכלכליים בארצות הברית ובעקבותיו באירופה בשנים 2007–2012. חוב משקי בית משפיע גם על האטה בצמיחה הכלכלית במשק. יש כלכלנים שטענו שהורדת חוב זה חיונית להתאוששות כלכלית בארצות הברית ובמדינות נבחרות בגוש האירו.
רקע

ניתן להגדיר חוב משקי הבית על בסיס אילו סוגי חוב נכללים בו. סוגי החוב הנפוצים כוללים משכנתאות לדיור, הלוואות להון עצמי, הלוואות רכב, הלוואות לסטודנטים וכרטיסי אשראי. ניתן למדוד את חוב משקי הבית גם ביחס למדדי הכנסה שונים (למשל, הכנסה לפני מס והכנסה פנויה) או ביחס לגודל המשק (תוצר מקומי גולמי).
דרך נוספת למדוד את נטל החוב גם במונחים של גובה הריבית שהוא מייצר ביחס להכנסה של הלווה. לדוגמה, הפדרל ריזרב האמריקאי מודד את היחס בין תשלומי החוב להכנסה אישית פנויה. תשלומי החוב מורכבים מאומדן התשלומים על משכנתאות וחוב צרכני. הפדר ריזרב מודד גם את "יחס ההתחייבויות הפיננסיות" (FOR), המוסיף לשכלול גם תשלומים על השכרת רכב, תשלומי שכירות, ביטוח מבני מגורים ותשלומי ארנונה ועוד.
קרן המטבע העולמית מזהה יחס חוב משקי בית לתל"ג בשיעור 65%, כנורה אדומה.
היסטוריה

משנות ה-70 של המאה הקודמת, האפשרות לקבל הלוואות ואשראי התרחב בעולם. טכנולוגיית כרטיסי האשראי הקלה את האפשרות לתשלום דחוי; כן, ההסדרה מחודשת של השווקים הפיננסיים בשנות ה-80 וה-90, הפכו את השימוש של צרכנים באשראי לקל וזמין. הקלות והזמינות של שימוש באשראי הביאו לעלייה עקבית ברמת החוב של משקי הבית.
עד לשבר הכלכלי ב-2008, חוב משקי בית נתפס על ידי מרבית ההוגים והמוסדות הציבוריים כעניין פרטי ולא ציבורי. החוב של צרכניים פרטיים נתפס כאחד הגורמים המובילים למשבר, לא רק בגלל שהם לא הצליחו להחזיר את חובותיהם, אלא גם בגלל שפעילות כלכלית התמקדה בהחזרת חובות קיימים, ובכך צמצמה את הצמיחה. סוציולוגים וכלכלנים פוליטיים החלו לחקור את הקשר בין אשראי לשירותי רווחה. היו ששיערו שיש יחסי תמורה בין שירותי רווחה לחוב משקי הבית. תאוריית הרווחה-חוב (The welfare-debt tradeoff theory) טוענת שבמדינות עם מדיניות רווחה נדיבה יותר אנשים לא צריכים ללוות כסף, בעוד שעם מדיניות רווחה פחות נדיבה, אזרחים נוטים ללוות כדי להתמודד עם צורכי החיים. חוקרים אחרים טוענים כי אין הלימה מלאה בין מדיניות רווחה לאחוז חוב משק הבית מהתל"ג ומצביעים על חלוקת משאבי רוווחה לפי קבוצות גיל כקשורה לחוב משקי הבית.
בעקבות המשבר הכלכלי העולמי ב-2008 הבנקים המרכזיים הורידו את הריבית לרמה כמעט אפסית. כתוצאה מכך, הכסף הזול מהבנקים המרכזיים התגלגל לצרכנים ועודד אותם לקחת הלוואות. הלוואות הובילו להגדלת הצריכה ופגעו בתוספת ההכנסה.
במאה ה-20, ההוצאות על מוצרים בני קיימא עלו משמעותית. החוב של משקי הבית עלה ככל שרמת החיים עלתה, והזדמנויות הרכישה שעמדו לפני צרכנים התרחבו מאוד. אלה כללו מוצרי צריכה ארוכי טווח (כגון ריהוט או תכשיטים) מוצרי אלקטרוניקה, חשמל וכלי רכב. אלו נרכשו באשראי. אשראי קל מסית מחסכון להוצאות.
סטיסטיקה עולמית

בקרב מדינות ה-OECD, רוב החוב של משקי הבית משכנתאות, ששכיחותן משתנה בין מדינות, בין 60% ל-90% מסך החוב של משקי הבית. במדינות סקנדינביה, חוב של משקי הבית מורכב ברובו ממשכנתאות, והשימוש באשראי צרכני נמוך במיוחד.
חוב משקי בית במדינות נבחרות בשנת 2022

אחוז חוב משקי הבית מהתל"ג:
קנדה קנדה 102%

ארצות הברית ארצות הברית 74%

ברזיל ברזיל 35% 

יפן יפן 68% 

אוסטרליה אוסטרליה 112% 

תאילנד תאילנד 87% 

הודו הודו 35% 

הרפובליקה העממית של סין סין 61% 

רוסיה רוסיה 21% 

דרום אפריקה דרום אפריקה 35%

מרוקו מרוקו 26%

שוודיה שוודיה 88% 

איטליה איטליה 42% 

צרפת צרפת 66% 

הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת 88%
חוב משקי הבית בישראל

בשנת 2002 עמד שעור החוב של משקי הבית בישראל על 38% מהתמ"ג. ב-2017, שעור החוב של משקי הבית בישראל עלה ל־42%, שהם כ-530 מיליארד שקלים. ב-2022 עלה החוב לכמעט 50% מהתמ"ג ונאמד ב-747 מיליארד שקל בסוף הרבעון השני של השנה.
ב-2017, בעשירון התחתון אחוז החייבים עומד על 18% בלבד (לעומת 56% בעשירון העליון) אך בעלי החוב בעשירון התחתון חייבים סכומים ששווים בממוצע להכנסה שנתית של שמונה שנים. לעומת זאת, בשאר העשירונים שיעור החוב הממוצע נע בין הכנסה שנתית של שנה לשתיים של שכר ממוצע באותם עשירונים. כן, בעשירון התחתון אחוז החייבים מעל גיל 54 עומד על 35% ואילו בעשירון העליון רק על 22%.
הערות שוליים

↑  NYT-Paul Krugman-Block those Metaphors-December 2010
↑  IMF-Report Extract Chapter 3 – April 2012
↑  Mian, Atif and, Sufi, Amir (2014). House of Debt. University of Chicago. ISBN 978-0-226-08194-6.
↑  U.S. Federal Reserve-Household Debt Service and Financial Obligations Ratios
↑  עמירם ברקת, ‏בשקט בשקט: חובות משקי-הבית בעולם חוזרים לעלות, באתר גלובס, 20 בפברואר 2018
1 2  Martino Comelli, The impact of welfare on household debt, Sociological Spectrum 41, 2021-03-04, עמ' 154–176 doi: 10.1080/02732173.2021.1875088
↑  דפנה כהנא, צעירים בחובות: סקירת ספרות, ‏ינואר 2020
↑  Martino Comelli, Why northern Europe is so indebted, The Loop, ‏2021-02-26 (באנגלית בריטית)
↑  https://www.imf.org/external/datamapper/HH_LS@GDD/CAN/GBR/USA/DEU/ITA/FRA/JPN/VNM, www.imf.org
1 2  שלמה טייטלבאום, בדרך לשיא היסטורי: עלייה עקבית בחובות משקי הבית בישראל, באתר כלכליסט, 14 באוגוסט 2022
1 2  לביב שאמי, החוב של משקי בית בישראל, באתר מרכז טאוב, ‏פברואר 2019
↑  בר לביא, ‏עלייה בשיעור משקי בית בישראל שמתקשים לסגור את החודש, באתר גלובס, 16 בנובמבר 2022
טיפו

| --- | --- |


 סוג:  פורטל אינטרנט ילדים ונוער
 תקופת הפעילות:  11 בנובמבר 2003 – 2 בדצמבר 2014 (11 שנים)
 מייסדים:  שי בלוך ועדי ברדנוין
 בעלות:  וואלה! תקשורת
 שירותים עיקריים:  פורומים ובניית אתרים לילדים
אתר אישי של משתמש בטיפו
אתר אישי של משתמש טיפו לפני הסגירה
תיבת ההודעות לכל משתמש בטיפו
העיר שלנו
יצירת דמות לפרופיל אישי בטיפו
העיר שלנו בטיפו
טיפו (באנגלית: Tipo) היה פורטל אינטרנט ישראלי לילדים ולנוער שנוסד על ידי שי בלוך ועדי ברדנוין בנובמבר 2003 ונסגר בדצמבר 2014.
היסטוריה

האתר הוקם ב-11 בנובמבר 2003, ומשנת 2009 עד 2011 היה האתר בבעלות 012 סמייל, שקנתה כ-50% מהשליטה עליו מחברת הייפ אקטיב מדיה. במאי 2011 עברה החברה לבעלות וואלה. ב-2 בדצמבר 2014 האתר נסגר.
האתר הציע מגוון אטרקציות לילדים, שהעיקרית בהן היא פתיחת אתר אישי. האתר הציע גם עולם משחקים מגוון, עמודי מעריצים, תחרויות ופרסים ושלל כתבות בנושאי סלבס, תרבות, פנאי ואינטרנט. האתר נחשב לפורטל הפופולרי ביותר בישראל לילדים ובני נוער בכל טווח הגילאים.
שירות בניית האתרים של טיפו הציע מגוון אפשרויות ניהול לאתר - עריכת התוכן, שינוי העיצוב ועוד, ובנוסף להם אפשרות אחת שמעולם לא נפתחה בשם "משיבון זון", אך עדיין הוצגה בתפריט הניהול.
היסטוריה > סגירת האתר

לקראת סוף שנת 2014 אילן ישועה מנכ"ל וואלה, החליט לסגור את אתר טיפו משיקולים כלכליים, וב-27 באוקטובר 2014 צוות האתר הודיע שב-1 בדצמבר 2014 האתר ייסגר לצמיתות. גולשים רבים הכינו עצומות על מנת להשאיר את טיפו באוויר, ולמרות הצלחתן, לא הצליחו לשנות את החלטת ההנהלה. האתר נסגר למחרת יום הסגירה המתוכנן, ב-2 בדצמבר 2014.
למרות סגירתו של האתר, עדיין היה אפשר להיכנס לכל תכניו דרך עיקוף הכתובת הראשית וכניסה ישירה דרך כתובת ה-IP של האתר. ב-8 בדצמבר 2014 האתר נותק מרשת האינטרנט ולא ניתן היה לגשת אל אף חלק באתר מלבד ערוץ "טיפו קטנטנים" וערוץ "טיפו גיימז" שנשארו פתוחים עד סוף חודש ינואר 2015.
טיפה צ'ן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 באוקטובר 1989 (בת 34) נאנג'ינג, הרפובליקה העממית של סין 
 שם לידה:  צ'ן זיטונג
 מוקד פעילות:  הרפובליקה העממית של סין 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה עכשווית בייג'ינג 
 שפה מועדפת:  מנדרינית, קוריאנית, אנגלית, סינית קנטונזית 
 חברת תקליטים:  סטון מיוזיק אנטרטיינמנט 
 פרופיל ב-IMDb
 
צ'ן דזה-טונג (בסינית: 陈梓童; נולדה ב-30 באוקטובר 1989), המוכרת בשם הבמה טיפה צ'ן (Tifa Chen), היא זמרת סינית.