stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דלתות נפתחות מעצמן

"דלתות נפתחות מעצמן" הוא אלבום הופעה מ-1998 של הזמר מאיר אריאל. זהו האלבום האחרון שהוציא אריאל לפני פטירתו ביולי 1999. מקורו של שם האלבום הוא השורה "הדלתות מנחשות אותי ונפתחות לי מעצמן" מתוך שירו "טרמינל לומינלט".
ההופעה התקיימה בהארד-רוק קפה בתל אביב ב-27 במאי 1996. ההופעה הייתה הופעה של אריאל עם להקתו דאז, להקת "זרעי קיץ". באמצע ההופעה ירדה הלהקה מהבמה ובמקומה עלתה להקת קאריזמא, שכללה את יהודה עדר (גיטרות, שירה, קולות), מיקי שביב (גיטרות, בס, שירה וקולות), רע מוכיח (תופים), אדם מדר (מנדולינה, כינור, חצוצרה, חלילית, קולות) ויואב קוטנר (תופי קונגה, שירה). משה לוי (קלידים) ניגן בהופעה בשני ההרכבים.
להקת קאריזמא ליוותה את אריאל במהלך מסע ההופעות שערך ברחבי הארץ בשנת 1987 תחת השם "מסע הבחירות של מאיר אריאל". בהופעה זו התאחדה הלהקה מחדש ויחד ביצעו שירים אותם ביצעו במסגרת מסע הבחירות המקורי. בהופעה, שהתקיימה יומיים לפני הבחירות לכנסת הארבע עשרה, ביצע אריאל גרסה חדשה לקטע המעבר "נאום בחירות", שהיה מעיין המשך לנאום הבחירות שנשא אריאל במהלך מסע ההופעות המקורי ב-1987.
אלבום זה כולל את חלקה של להקת קאריזמא בלבד (מלבד השיר האחרון באלבום, "טוק טוק טוק", אותו ביצעו שני ההרכבים יחד). בשנת 2003, לאחר מותו של אריאל, יצאה ההופעה במלואה ב-DVD בשם "דרך דמעה שקופה", ובו נכלל גם חלקה של להקת "זרעי קיץ".
האלבום כולל גרסת כיסוי מעוברתת בסגנון חופשי לשיר "Knockin' on Heaven's Door" של בוב דילן, שהפך בגרסתו של אריאל ל"טוק טוק טוק", וכן שיר מתוך פסקול הסרט "אדם בעקבות גורלו", שיר של הזמר פאטס דומינו, שני שירים של יואב קוטנר בביצועו של קוטנר, שיר של מיקי שביב בביצועו של שביב ושיר של יהודה עדר בביצועו של עדר. האלבום כולל גם עיבודים חדשים ללהיטיו של אריאל.
רשימת השירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | שיר ממחלק המוסר השכל - בהופעה  | 4:18 |
| 2. | טרמינל לומינלט - בהופעה  | 5:29 |
| 3. | Don't Bogart The Joint - בהופעה  | 2:15 |
| 4. | What You Gonna Do - בהופעה  | 2:16 |
| 5. | נאום בחירות - בהופעה  | 4:52 |
| 6. | מהפכה - בהופעה  | 0:08 |
| 7. | האיש הקטן מהרדיו - בהופעה  | 2:31 |
| 8. | שדות גולדברג - בהופעה  | 4:46 |
| 9. | נשמתי - בהופעה  | 3:22 |
| 10. | נשל הנחש - בהופעה  | 7:18 |
| 11. | לא תופס כלום - בהופעה  | 3:26 |
| 12. | במבואות סואץ - בהופעה  | 3:02 |
| 13. | לילה שקט עבר כוחותינו בסואץ - בהופעה  | 7:06 |
| 14. | טוק טוק טוק - בהופעה  | 6:54 |
| משך כולל: | משך כולל: | 57:50 |
דיאלמה קמפוס

דיאלמה בראומה מנואל אבל קמפוס (בפורטוגזית: Djalma Braume Manuel Abel Campos; נולד ב-30 במאי 1987) הוא כדורגלן עבר אנגולי, ששיחק בעמדת החלוץ.
דיאלמה, הוא בנו של כדורגלן העבר אבל קמפוס.
קריירת מועדונים

דיאלמה, נולד בלואנדה בירת אנגולה ובגיל שנה עזב עם משפחתו לפורטוגל, בעקבות חתימתו של אביו בבנפיקה ליסבון. כשהיה בן 10, התחיל לשחק כדורגל בקבוצות כדורגל מקומיות.
בקיץ 2006, דיאלמה חתם מאריטימו. תחילה, שיחק בקבוצת המילואים, וב-5 במאי 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 0-0 נגד אקדמיקה דה קוימברה.
ב-2 במאי 2011, דיאלמה חתם לחמש שנים בפורטו.
בקיץ 2012, דיאלמה הושאל לקסימפאשה מליגת העל הטורקית. בהמשך הקריירה, אף שיחק ביריבותיה מאותה הליגה, קוניאספור וגנצ'לרבירלי.
ב-14 ביוני 2016, דיאלמה חתם בפאוק סלוניקי מליגת העל היוונית תמורת 800 אלף אירו. בשנתיים בהם שיחק בפאוק, זכה עימה פעמיים בגביע היווני.
ב-28 ביוני 2018, חתם באנטליהספור תמורת כמיליון אירו.
ב-5 באוקטובר 2020, דיאלמה חתם בפארנסה מליגת העל הפורטוגזית, בה שיחק עד סיום העונה.
ב-6 במרץ 2022 דיאלמה חתם בטרופנסה מהליגה הפורטוגלית השנייה.
קריירה בינלאומית

בשנת 2008, דיאלמה זומן לראשונה לסגל נבחרת אנגולה וערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ב-20 באוגוסט בתיקו 1-1 נגד תוניסיה. ב-10 באוקטובר 2009, דיאלמה הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 1-2 נגד מלטה.
דיאלמה השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות בשנים 2010, 2012, 2013 ו-2019.
תארים

ליגת העל הפורטוגלית: 2011/2012
הגביע היווני: 2016/2017, 2017/2018
דלתת המיסיסיפי

ערך זה עוסק בשפך הנהר. אם התכוונתם לאזור גאוגרפי-תרבותי, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  דלתה 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  ארצות הברית 
 קואורדינטות:  29°10′01″N 89°15′01″W﻿ / ﻿29.16694444°N 89.25027778°W﻿ / 29.16694444; -89.25027778
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה דלתת המיסיסיפי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה דלתת המיסיסיפי(למפת לואיזיאנה רגילה) באטון רוז' ניו אורלינס שריבפורט לפאייט לייק צ'ארלס מונרו אלכסנדריה מיסיסיפי ארקנסו טקסס מפרץ מקסיקודלתת המיסיסיפי(למפת לואיזיאנה מוגדלת) באטון רוז' ניו אורלינס שריבפורט לפאייט לייק צ'ארלס מונרו אלכסנדריה מיסיסיפי ארקנסו טקסס מפרץ מקסיקודלתת המיסיסיפי
 
צילום אוויר של אזור פורט פורצ'ן בדלתא
היווצרות הדלתא באונות לאורך השנים

 
לפני 4600 שנים
  
 
לפני 4600-3500 שנים
  
 
לפני 3500-2800 שנים
  
 
לפני 2800-1000 שנים
  
 
לפני 1000-300 שנים
  
 
לפני 750-500 שנים
  
 
מלפני 550 שנים ועד ההווה
הדלתה של נהר המיסיסיפי היא שפך נהר המיסיסיפי למפרץ מקסיקו בחופה הדרומי של מדינת לואיזיאנה בארצות הברית. אין לבלבל מושג גאוגרפי זה עם האזור התרבותי הקרוי "הדלתא של מיסיסיפי", השוכן כ-400 ק"מ צפונה משם. שטחה של הדלתה כ-12,000 קמ"ר (לשם השוואה - כמחצית משטח מדינת ישראל) והיא מורכבת מ-40% ביצות מלחה.
הדלתה נוצרה החל מתקופת ההולוקן (לפני כ-10,000 שנים) ונחשבת לכן "חדשה" במונחים גאולוגיים ועדיין נמצאת בתהליכי היווצרות. הנהר מתחתר בערוץ שונה כל אלף שנים לערך ויוצר אונת-סחף חדשה. הסחף הרב (אלוביום) שנשא עמו הנהר ב-5,000 השנים האחרונות "כבש מן הים" שטח יבשתי במניפות שהרחיקו את שטח היבשה 24 עד 80 ק"מ לתוך המפרץ, ביחס למקומו המקורי של קו החוף של לואיזיאנה (העיר ניו אורלינס, למשל, נמצאת בשטח זה ולכן היא נמוכה מאוד ומועדת לשיטפונות).
האזור עשיר בדגה, והדיג בו מספק בעיקר חסילונים וסרטנים (Crab ו-Crayfish). מרכיב מרכזי בכלכלת האזור הוא שדות נפט, האזור מספק 16 עד 18 אחוזים מאספקת הנפט של ארצות הברית.
ב-1698 חקר החוקר הצרפתי פייר לה מואן ד'איברוויל את דלתת המיסיסיפי, ולפני חזרתו לצרפת בנה את מבצר La Balize, שממנו התפתחה מאוחר יותר העיר בילוקסי שבמדינת מיסיסיפי. ד'איברוויל שימש כמושל לואיזיאנה בין השנים 1699 ל-1702.
בראשית המאה ה-21 נפגעה הדלתא משני אסונות טבע: הוריקן קתרינה והוריקן ריטה שגרמו לשיטפונות באוגוסט ובספטמבר 2005 ודליפת הנפט במפרץ מקסיקו (2010). עליית גובה פני הים עקב ההתחממות העולמית גורמת להצפה קבועה של שטחים שבשנות ה-50 של המאה ה-20 עוד היו קרקע מוצקה.
הערות שוליים

↑  לפי פרסום פורט פורצ'ן מדצמבר 2006, עמוד 17
↑  יש לשים לב שהמצגת איננה נייטרלית ונועדה לצורכי תעמולה. עם זאת, הצגת הנושא טובה ומאירת עיניים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538757705171  LCCN: sh85086208  NARA: 10043749  VIAF: 315526304   WorldCat (עם VIAF): 315526304
דלתת הליוברגט

מבנה מסתור לצפייה בציפורים
דלתת הליוברגט (בקטלאנית: Delta del Llobregat) היא הדלתה של נהר ליוברגט, הנמצאת בסמוך לעיר ברצלונה, קטלוניה, בצפון-מזרח ספרד. הדלתה הנוכחית עברה שינוי על ידי חקלאות, פיתוח עירוני, תיעוש ובניית תשתיות תחבורה כגון נמל ברצלונה ונמל התעופה של ברצלונה-אל פראט.
האזורים הטבעיים של דלתת הליוברגט

האזורים הטבעיים של דלתת הליוברגט (בקטלאנית: Espais Naturals del Delta del Llobregat) היא רשת של אזורים מוגנים שהוקמה ב-1987 השייכת לעיריות אל פראט דה ליוברגט, וילאדקנס, גאווה וסנט בוי דה ליוברגט. הוא מקיף יותר מ-9,000 דונם מעל הגדה המזרחית של הנהר, שהוכרזו כאזור הגנה מיוחד המכונה לפי הוראת האיחוד האירופי לשימור ציפורי בר.
הערות שוליים

↑  "The Delta, Natural areas". Consortium of the Natural Areas of Delta del Llobregat. deltallobregat.cat. Retrieved February 4, 2012.
↑  "The Llobregat delta". Consortium of the Natural Areas of Delta del Llobregat. deltallobregat.cat. Retrieved February 4, 2012.
דוד דירינגר

| --- | --- |

פרופ' דוד דירינגר  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  16 ביוני 1900 י"ט בסיוון תר"ס טלומאץ', אוקראינה 
 פטירה:  13 בפברואר 1975 (בגיל 74) ב' באדר תשל"ה קיימברידג', הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  אפיגרפיה, תולדות האלפבית 
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פירנצה (1927)  אוניברסיטת קיימברידג' (1948) 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת קיימברידג' 
 תרומות עיקריות
 תולדות האלפבית מוזיאון הכתב באוניברסיטת קיימברידג', ובתל אביב
 
דוד דִירִינְגֶר (י"ט בסיוון תר"ס, 16 ביוני 1900 – ב' באדר תשל"ה, 13 בפברואר 1975) היה יהודי, מומחה לתולדות הכתב והאלפבית. פעל כחלוץ בגליל, ומייסד מוזיאון הכתב.
ביוגרפיה

נולד בטלומאץ' (גליציה המזרחית) לאביו, יעקב דב דירינגר ולאמו, מרים בת דב. קיבל חינוך מסורתי וסיים את בית-הספר התיכון, תוך נדודים בין וינה וגליציה עקב מלחמת העולם הראשונה.
בשנת 1920 עלה לארץ ישראל בתור חלוץ. עבד בסלילת כביש חיפה–ג'דה. היה ממייסדי הקיבוץ "שומריה" וקיבוץ בית אלפא. הוא עבר לתל חי ושם חלה במלריה.
עקב חוליו, יצא לחוץ-לארץ כדי להתרפא. נסע לאוניברסיטת פירנצה, שם למד היסטוריה ואפיגרפיה שמית, בין השאר אצל פרופ' משה דוד קאסוטו. במהלך לימודיו היה פעיל בהסתדרות הסטודנטים היהודיים באיטליה. כתב דוקטורט בנושא האפיגרפיה השמית. בשנת 1930, לאחר קבלת הדוקטורט, הגיע לביקור של חודשיים בארץ ישראל.
לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה נסע לאנגליה, שם עסק במחקר משך 10 שנים, ואז עבר לאוניברסיטת קיימברידג', שם לימד משך עשרים שנה.
בשנת 1968 חזר לישראל, כדי לנהל את המוזיאון בתל אביב. מאז, לימד לסירוגין באוניברסיטת בר-אילן ובאנגליה.
נפטר ב-ב' באדר תשל"ה (13 בפברואר 1975), בעת ששהה באנגליה, והועלה לקבורה בישראל. נקבר בבית העלמין קריית שאול בתל אביב.
מוזיאון הכתב

ב-8 ביוני 1958 יסד באוניברסיטת קיימברידג' מוזיאון-כתב, בו מתוארת התפתחותו של הכתב באזורים שונים בעולם. המוזיאון הוקם בחצרו הפרטית של דירינגר, בקמפוס האוניברסיטה.
ביקרו אצלו בקיימברידג' פרופסור ברגמן וחיים אלפרין, מנהל מוזיאון הארץ וביקשו ממנו להעביר את המוזיאון שלו לתל אביב. בשנת 1965 העביר את כל ציוד המוזיאון לארץ, וב-27 באפריל 1965 פתח את מוזיאון הכתב ברחוב ביאליק 26, בתל אביב. כעבור שלוש שנים חזר לישראל, לנהל את המוזיאון בתל אביב.
המוזיאון קיבל מעמד של מוזאון עירוני של עיריית תל אביב-יפו, ושולב כמוזיאון-משנה, תחת ניהולו של מוזיאון הארץ. בראשית שנות ה-70 של המאה ה-20 הועבר ל-'קריית המוזיאונים' ברמת אביב.
דירינגר, ומחקריו, שימשו השראה לתערוכת "The Alphabet Museum", שהתקיימה בסאפוק, אנגליה, בקיץ 2018.
חיבוריו

רוב כתביו שיצאו לאור היו בשפות זרות, בעיקר באנגלית ואיטלקית. בעברית יצא חוברת בשם "הכתב והאלף בית", (1965), בהוצאת מוזיאון הכתב שהקים. הספר יצא ב-3 מהדורות. הוא גם כתב את הערך "כתב" באנציקלופדיה העברית.
בקטלוג WorldCat מופעים על שמו 370 כותרים.
לקריאה נוספת

"דִירִינְגֶר דויד", האנציקלופדיה העברית (כרך מב, עמ' 394), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשמ"ג.
יון פדר, האנציקלופדיה הישראלית הכללית, כרך 1, עמוד 455.
אברהם מאיר הברמן, דוד דירינגר, חוקר האותיות, בתוך: מסכת סופרים וספרות, הוצאת ראובן מס, 1976, עמ' 91-89
ישראל ארליך, פרופ' דוד דירינגר, בתוך: אישים ומאורעות בתולדות ישראל, מורשה, 1995, עמ' 322-317
זיוה סוחובולסקי־קמיני, מוזיאון הכתב, שנתון - מוזיאון הארץ, תל-אביב 7, יוני 1966, עמ' 33 - 34
David Diringer, “Temple of Writing” in Israel, Jewish Quarterly 12, 1964, עמ' 10 - 12
הערות שוליים

↑  דוד דירינגר מוזכר במאמר על קהילת יהודי טלומאץ', באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
↑  כרוז אל המתכוננים להשתלם באיטליה, הארץ, 18 באוגוסט 1925
↑  בין הבאים, דבר, 31 במרץ 1930
↑  העלאות בדרגה ומינויים חדשים באוניברסיטת בר־אילן, על המשמר, 22 במאי 1968
↑  מנחם שמואל, ארונו של פרופ' דירינגר – לארץ, מעריב, 17 בפברואר 1975
↑  דוד דירינגר ז"ל, מעריב, 6 בפברואר 1976
↑  The Alphabet Museum
↑  זיוה סוחובולסקי־קמיני, מוזיאון הכתב, שנתון - מוזיאון הארץ, תל-אביב 7, יוני 1966, עמ' 33 - 34
↑  מוזיאון הכתב
↑  ע"פ
מדריך למוזיאונים בישראל, מינהל ההסברה, משרד החינוך והתרבות, תשל"ה/1975, עמ' 142
↑  Alina Polianskaya, The Alphabet Museum: an exhibition exploring “humankind’s greatest invention”, ‏May 23, 2018 (באנגלית)
↑  דוד דירינגר, כתב, האנציקלופדיה העברית, כרך כ', תשל"א, עמ' 1094-1107
↑  ספרי דוד דירינגר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260556605171  PLWABN: 9810622759105606  BNE: XX976630  BnF: cb13181516d (data)  CiNii: DA0275149X  GND: 130872466  ISNI: 0000 0001 1028 3639  LCCN: n50028825  LNB: 000173496  NKC: mzk2013779570  NTA: 067595359  SNAC: w6tc41x3  SUDOC: 035321253  Trove: 808367  VcBA: 495/15530  VIAF: 64373758   WorldCat (עם VIAF): 64373758
דראפט ה-NBA

דראפט ה-NBA ‏2006
דראפט ליגת ה-NBA הוא אירוע שנתי המתקיים בארצות הברית. בכל שנה האירוע נערך בעיר מסוימת הנקבעת על ידי הנהלת הליגה ובו שלושים קבוצות ה-NBA יכולות לבחור שחקנים צעירים וחופשיים מחוזה שרוצים להצטרף לליגה. לאחר יציאת החוק המחייב המתנה בת שנה לפחות בין סיום התיכון לכניסה לדראפט החלו רוב השחקנים לשחק במכללות. לכן ברוב המקרים כיום השחקנים מגיעים מהמכללות, אולם ישנם גם שחקנים שמגיעים מארצות שונות, בעיקר מאירופה.
בכל דראפט יש שני סיבובים של 30 בחירות, כלומר 60 בחירות בסך הכול. כל קבוצה בוחרת שני שחקנים – אחד בסיבוב הראשון ואחד בסיבוב השני. 30 השחקנים הראשונים שנבחרו נקראים "שחקני סיבוב ראשון" ו-30 הבאים אחריהם (מקומות 31–60) הם "שחקני סיבוב שני". שחקני הסיבוב הראשון מקבלים חוזה מובטח ב-NBA לשנתיים עם אופציה לשנתיים נוספות (4 שנים בסך הכול) בעוד ששחקני הסיבוב השני אינם מקבלים חוזה מובטח. הקבוצה שבחרה אותם אינה חייבת לצרף אותם לקבוצה, אך לאותם שחקנים אסור להצטרף לשום קבוצה אחרת ב-NBA ללא הסכמה מהקבוצה שבחרה אותם. למעשה, לקבוצה שבחרה בהם בדראפט יש עליהם זכויות שמורות. שחקני סיבוב שני הם שחקנים שמוזמנים בדרך כלל למחנות הקיץ של ה-NBA להיבחן. השחקנים הללו יכולים להצטרף לקבוצה גם לאחר מספר שנים אם ישפרו את יכולתם כי זכויותיהם ב-NBA שמורות לקבוצה שבחרה בו. השחקן רשאי לשחק בכל מקום בעולם אם הקבוצה מחליטה לא לקחת אותו, חוץ מאשר בליגת ה-NBA.
הדרך היחידה בה שחקן עד גיל 22 יכול לשחק ב-NBA היא אך ורק על ידי בחירה בדראפט. שחקנים אחרי גיל 22 כבר לא נבחרים בדראפט (אלא אם השחקן באותו מחזור של בני 22) וקבוצות ה-NBA יכולות פשוט להחתים שחקנים מרחבי העולם ולקנות אותם בכסף (על שחקנים מה-NBA ניתן לעשות טרייד או להחתימם על חוזה לאחר סיום החוזה שלהם). לכל שחקן מותר להגיש מועמדות לדראפט פעם אחת בלבד.
עד דראפט 2005 הורשו שחקני תיכונים שרצו לדלג על המכללה ולהירשם לדראפט לעשות כן ישר אחרי התיכון, אך החל מדראפט 2006 נאסר דבר זה על ידי חוק ("חוק סטרן") אשר מאפשר לשחקנים להיבחר בשני תנאים:
כל השחקנים חייבים להיות לפחות בני 19 עד סוף השנה בה נערך הדראפט אליו נרשמו.
שחקנים אמריקאים חייבים לחכות לפחות שנה מסיום התיכון ועד להרשמה לדראפט.
בדראפטים של השנים 1984, 1996 ו-2003 נבחרו מספר רב של כוכבי כדורסל לעתיד, והם נחשבים בעיני רבים לבולטים ביותר בתולדות הליגה.
ישראלים שנבחרו בדראפט ה-NBA

דורון שפר (1996) – מקום 36 (סיבוב שני) על ידי לוס אנג'לס קליפרס. לא שיחק ב-NBA כי לא קיבל חוזה.
ליאור אליהו (2006) – מקום 44 (סיבוב שני) על ידי אורלנדו מג'יק (הועבר בתמורה כספית ליוסטון רוקטס). לא שיחק ב-NBA כי לא קיבל חוזה.
יותם הלפרין (2006) – מקום 53 (סיבוב שני) על ידי סיאטל סופרסוניקס. לא שיחק ב-NBA כי לא קיבל חוזה.
עומרי כספי (2009) – מקום 23 (סיבוב ראשון) על ידי סקרמנטו קינגס.
טי. ג'יי. ליף (2017) – מקום 18 (סיבוב ראשון) על ידי אינדיאנה פייסרס.
דני אבדיה (2020) – מקום 9 (סיבוב ראשון) על ידי וושינגטון וויזארדס.
ים מדר (2020) - מקום 47 (סיבוב שני) על ידי בוסטון סלטיקס. לא שיחק ב-NBA כי לא קיבל חוזה.
ראו גם

דראפט הרחבה
בחירת דראפט טריטוריאלית ב-NBA
הערות שוליים

↑  חמשת מחזורי הדראפט הטובים אי פעם, באתר ה-NBA,‏ 15 ביוני 2015
דורי בן ישראל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בינואר 1980 (בן 44) תל אביב, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  סמינר הקיבוצים  האוניברסיטה הפתוחה 
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 עיסוק:  בלוגר, עיתונאי, לוביסט, אקטיביסט
 מעסיק:  קבוצת ה-Mizbala
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  doribenisrael
 טוויטר:  doribenisrael
 
דורי בן ישראל (במקור, "קריו"; נולד ב-23 בינואר 1980) הוא פרסומאי, אקטיביסט ובלוגר ישראלי, מייסד ובעלים של הבלוג "מזבלה". החל מיוני 2017 עוסק בן ישראל בפעילות נגד פייסבוק ישראל, פייסבוק אירלנד ופייסבוק העולמית.
קורות חיים

בן ישראל נולד וגדל בתל אביב. הוא נכדו של יוסף בן ישראל, שפרץ את הקיר של משטרת עיראק סווידאן במלחמת העצמאות.
בשירותו הצבאי שימש כמש"ק בחטיבת בנימין ולאחר מכן כלוחם בפלוגה כ"א של משמר הגבול בירושלים. החל ללמוד בסמינר הקיבוצים ומשא ומתן באוניברסיטה הפתוחה. בספטמבר 2006 סיים כמצטיין כיתתי לימודי רעיונאות בבית הספר של איגוד חברות הפרסום הבצפר.
קורות חיים > בלוג המזבלה

את הבלוג מזבלה הקים בן ישראל עם גיא דיין ביוני 2006. הבלוג התמקד בתחילה בסיקור עולם הפרסום הישראלי. בדצמבר 2006, הרחיבו דיין ובן ישראל את פעילות המזבלה והקימו את קבוצת ה-Mizbala, שכללה בין היתר סוכנות קריאייטיב שהעניקה שירותי פרסום ורעיונאות בישראל ובעולם. באוגוסט 2009, רכש בן ישראל את חלקו של דיין בקבוצת ה-Mizbala.
קורות חיים > פרסומים בולטים כבלוגר

באוקטובר 2013, לאחר שתגובה של בן ישראל נמחקה מעמוד הפייסבוק של חבר הכנסת יאיר לפיד בטענה כי מדובר בדף אישי, פנה בן ישראל למבקר המדינה בטענה כי לפיד ושרי מפלגת יש עתיד עשו שימוש אסור בסמל המדינה בתמונת הקאבר שבעמודי הפייסבוק שלהם. בעקבות הפרסום, לפיד ושריו אולצו להסיר את סמל המדינה מהעמודים.
בנובמבר 2014 חשף התכתבויות פנימיות של ההנהלה הבכירה של אתר mako, שמהן עלה כי נאסר לפרסם את שמו של בלוגר הרכילות עומרי חיון בכתבות. בפברואר 2015, חשף כי עמוד הפייסבוק האנונימי "כן, אבל איראן" שהפיץ תעמולת בחירות נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו, הופעל בניגוד לחוק הבחירות על ידי המחנה הציוני. באותו חודש, נחשף לראשונה בעמוד הפייסבוק של המזבלה סרטון טיסת השוקולד.
באוגוסט 2015, חשף תמונה שבה נראה חבר הכנסת ינון מגל מהבית היהודי כשלפניו שקית עם סם קנאביס.
באפריל 2017, חשף תיעוד ממצלמות אבטחה בבני ברק שהמחיש כי סצנת שבירת הדגל שהוצגה בסרטון ויראלי של רשת מדיה והכתב גיא הוכמן פוברקה לצורך פרובוקציה. בעקבות הפרסום, הוכמן ועורך הסרטון פוטרו מעבודתם.
קורות חיים > ביקורת ואיומים בתביעה

בדצמבר 2014, טען ליאור קודנר, סמנכ"ל הדיגיטל של הארץ, כי בן ישראל פרסם נתונים שגויים בדבר היקף המנויים של האתר.
ביוני 2015 נתבע בן ישראל על ידי זמיר דחב"ש, מנהל המשברים של איגוד הבנקים בישראל, בנק הפועלים וחברת פייסבוק ישראל, בטענה כי הפר את פרטיותו לאחר שפרסם בבלוג סרטון תיעוד מהפגנה של תנועת באים לבנקאים מול ביתו של דחב"ש. בעקבות התביעה, החל בן ישראל לעסוק בהרחבה בפעילותו של דחב"ש כ"משתיק מחאות". בנובמבר 2016 משך דחב"ש את התביעה שהגיש.
קורות חיים > הוקרה על פעילותו

במרץ 2012 נבחר על ידי שבועון Time Out תל אביב לאחד מ-"50 האנשים המשפיעים בתרבות הדיגיטלית בישראל". באוקטובר 2016 נבחר על ידי "ארגון מנהלי הדיגיטל" בישראל כאחד מ-"100 האנשים המשפיעים על זירת הדיגיטל הישראלית". בדצמבר 2017 נבחר לאחד מ"אנשי השנה" של שבועון Time Out תל אביב ולרשימת "40 מתחת ל-40" של אייס.
ביוני 2009, סרטון פרסומת שנעשה על ידי בן ישראל עם דיין והפרסומאי רועי כהן עבור ארגון Oxfam, זכה במקום הראשון בתחרות בינלאומית של YouTube ופסטיבל הפרסום בקאן. בין השנים 2009–2012, זכה בן ישראל במספר פרסים בינלאומיים ומקומיים עבור קמפיינים שהגה, בהם פסטיבל Cannes Lions, תחרות Mobius Awards ותחרות "הפרסום היוקרתי" שנערכה במונקו עבור מותג הבישום של כריסטינה אגילרה, פרס Effie ביחד עם משרד הפרסום מקאן תל אביב עבור קידום פיילוט (יצרנית עטים) בישראל, 6 פרסים בתחרות AD STARS שנערכה בדרום קוריאה, 3 פרסים בתחרות Webby Awards. ו-2 פרסים בתחרות The One Show שנערכה בניו יורק, ארצות הברית. באוקטובר 2009, סרטון פרסומת אינטראקטיבי שנעשה על ידי בן ישראל עבור תאגיד המיחזור אל"ה, הוצג במצגת השנתית של Google Labs, שסוקרת מהלכי פרסום חדשניים שנעשו בפלטפורמות גוגל ו-YouTube.
בפברואר 2010, נבחר בן ישראל לשמש כשופט בתחרות הפרסום הבינלאומית של פסטיבל ניו יורק. בשנת 2011, קמפיין שהשיק בן ישראל כנגד מייסד פייסבוק מארק צוקרברג, נבחר על ידי המגזין "אינק" (אנ') כאחד מעשרת תרגילי היח"צ המדוברים ביותר בעולם וזכה ללמעלה מרבע מיליון אזכורים בתקשורת.
קורות חיים > המאבק נגד פייסבוק

מאז 2011 מנהל בן ישראל מאבק תקשורתי וציבורי נגד חברת פייסבוק ישראל ופייסבוק העולמית, בטענה כי פייסבוק מעלימה מס, פוגעת בפרטיות גולשיה, מאיימת על עיתונאים וגופי חדשות ואינה נלחמת בהסתה ובאלימות .
בתגובה למכתב איומים בתביעה שקיבל רותם גז, חברו של בן ישראל מחברת פייסבוק העולמית בדצמבר 2011, השיק בן ישראל קמפיין שנועד לסכל את התביעה של פייסבוק, במסגרתו שינה גז את שמו לזה של מייסד פייסבוק, מארק צוקרברג. הקמפיין עלה תחת הכותרת "האם פייסבוק יתבעו את מארק צוקרברג". פייסבוק החליטה לבטל את התביעה בסופו של דבר.
באוקטובר 2015, חשף בן ישראל הקלטה שבה נשמעים בכירי פייסבוק ישראל מנתקים את הטלפון לאחר שעיתונאית ישראל היום ליטל שמש התקשרה לבקש מהם תגובה בעניין ההסתה בפייסבוק. פייסבוק הסירה את הסטטוס שקישר להקלטה בבלוג וחסמה את בן ישראל ואת המזבלה ל-30 יום. לאחר הפרסום ב-mako, פייסבוק ישראל התנצלה, החזירה את הקישור וביטלה את החסימה.
בדצמבר 2016, השיק בן ישראל במסגרת פעילות Bridges Will Burn, אתר אינטרנט תחת שם המתחם "Contact-facebook.com", בו הוצגו דרכי יצירת קשר ישירים עם הנהלת ועובדי פייסבוק ישראל. בתוך פחות משעה מרגע פרסום האתר, פייסבוק חסמה את הפרופיל של בן ישראל ל-30 יום, הסירה את הסטטוס שפרסם והגדירה את הקישור לאתר כ"מסוכן" ו"זדוני" וככזה שבלתי ניתן לשיתוף בפייסבוק. על פי תגובה שנשלחה מפייסבוק פורסם כי האתר נחסם לאחר שהציג פרטים אישיים של אדם ללא אישורו וזאת בניגוד לתנאי השימוש של פייסבוק.
במרץ 2017, חסמה פייסבוק גם את בלוג המזבלה משיתוף, הגדירה אותו כ"זדוני" והסירה את כל הקישורים שהופנו אליו מהרשת החברתית. לאחר החסימה, הגיש בן ישראל תביעה בגין לשון הרע כנגד פייסבוק ישראל, פייסבוק אירלנד ופייסבוק ארצות הברית. תביעתו נדחתה, והוא חויב לשלם לפייסבוק 30,000 ש"ח הוצאות משפט.
במאי 2017, מחקה פייסבוק לחלוטין את עמוד האוהדים של הבלוג שמנה למעלה מ-44 אלף עוקבים. בעקבות כך, הפגין בן ישראל מול משרדי פייסבוק ישראל בשדרות רוטשילד בתל אביב. ביוני 2017, מחקה פייסבוק כ-24 עמודים נוספים שבבעלות בן ישראל, לרבות את פרופיל הפייסבוק האישי שלו. בעקבות מחיקת המזבלה, קבוצת סטודנטים מהמכללה למינהל יצרה מיצג מחאה מול משרדי פייסבוק בתל אביב.
ביוני 2017, קיבל בן ישראל היתר רשמי מהכנסת לשמש כלוביסט "אנטי פייסבוק" ולפעול בנושאים שקשורים לקידום הטלה וגביית מס, רגולציה ופיקוח, מלחמה בהסתה, פגיעה בזכויות המשתמשים, מלחמה בהכחשת השואה בפייסבוק ועוד. בעקבות כך אתר nana10 הגדיר את בן ישראל כ"הסיוט הכי גדול של פייסבוק ישראל".
נכון לחודש מאי 2019, מרבית חשבונות הטוויטר, הפייסבוק והאינסטגרם של בן ישראל ושל אתר "מזבלה" חסומים.
דימיטריס דיאמנטקוס

דימיטריס דיאמנטקוס (ביוונית: Δημήτρης Διαμαντάκος; נולד ב-5 במרץ 1993 בפיראוס שביוון) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת קרלה בלסטרס מליגת העל ההודית ובנבחרת יוון.
קריירת מועדונים > תחילת הקריירה וההגעה לאולימפיאקוס

דיאמנטקוס גדל במחלקת הנוער של ארטומיטוס פיראוס, ובשנת 2009 עבר למחלקת הנוער של אולימפיאקוס.
קריירת מועדונים > השאלות

ב-2 באוגוסט 2021 הושאל דיאמנטקוס לפאניוניוס מליגת העל היוונית למשך חצי עונה, במהלכה ערך שמונה הופעות ליגה ולא הבקיע שערים.
ב-17 בינואר 2013 הושאל למשך חצי עונה לאריס סלוניקי מליגת העל היוונית, במהלכה ערך 13 הופעות ליגה ולא הבקיע שערים.
ב-23 באוגוסט 2013 הושאל למשך עונה אחת לארגוטליס מליגת העל היוונית, במהלכה ערך 25 הופעות ליגה והבקיע תשעה שערים.
קריירת מועדונים > החזרה לאולימפיאקוס

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קריירת מועדונים > הבונדסליגה השנייה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
קריירת מועדונים > היידוק ספליט וההשאלה למועדון ספורט אשדוד

ב-6 ביולי 2020 הצטרף דיאמנטקוס בהעברה חופשית להיידוק ספליט מליגת העל הקרואטית.
ב-6 בינואר 2022 הושאל דיאמנטקוס למשך חצי עונה למועדון ספורט אשדוד מליגת העל הישראלית. ב-6 במרץ 2022 כבש שער בכורה בהפסד 3-4 למכבי פתח תקווה.
קריירה בינלאומית

ב-7 בספטמבר 2014 ערך דיאמנטקוס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יוון, בהפסד 1-0 לנבחרת רומניה במסגרת מוקדמות יורו 2016.
תארים

אליפות יוון (1): 2014/2015
הגביע היווני (1): 2014/2015
הערות שוליים

↑  Ο Δημήτρης Διαμαντάκος στον Ολυμπιακό באתר RedPlanet, ‏ 2 בפברואר 2009 (ביוונית)
↑  Πάει Πανιώνιο ο Διαμαντάκος באתר RedPlanet, ‏ 10 באוגוסט 2012 (ביוונית)
↑  Ο Διαμαντάκος στον ΑΡΗ באתר הרשמי של אריס סלוניקי, 17 בינואר 2013 (ביוונית)
↑  Στον Εργοτέλη ο Διαμαντάκος באתר Sport24, ‏ 23 באוגוסט 2013 (ביוונית)
↑  Στη Χάιντουκ μέχρι το 2023 ο Διαμαντάκος באתר Sport24, ‏ 6 ביולי 2020 (ביוונית)
↑  Διαμαντάκος: Συμφωνία Χάιντουκ με Άσντοντ για τον δανεισμό του χωρίς οψιόν αγοράς באתר SDNA, ‏ 6 בינואר 2022 (ביוונית)
דרז'ה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סוכרייה 
 מרכיבים עיקריים:  שקד 
 
שקדים מצופים בתערובת סוכר מוקשחת, הניתנים לאורחים בחתונה בתוך שקיק מבד אורגנזה
חתך של שקד דרז'ה
דרז'ה מתכתיים המשמשים כקישוט על עוגה
דְרָזֶ'ה (בצרפתית: dragée; במקור מיוונית: τράγημα, שפירושה "ממתקים, פינוקים", "מיני תרגימה") הם ממתקים שנועדו למטרות דקורטיביות וסמליות.
לדרז'ה מספר שמות, באזורים שונים בעולם. באיטליה הם נקראים קונפטי. במדינות ערב ועולי ארצות אלה הם נקראים מלאבס ("מצופה" בערבית), ובמדינות רבות "שקדים ירדנים".
הגרסה הקלאסית העממית של דרז'ה הם שקדים שלמים עם קליפתם המצופים בסוכר צבוע בצבעי מאכל שונים. לממתקים הללו היסטוריה ארוכה והם מקושרים באופן מסורתי לחתונות, מסיבות אירוסין, חינה, פדיון הבן, בת מצווה ובר מצווה וחגיגות מיוחדות. באירועים מסוג זה נהוג לחלקם בתוך שקיקים שנועדו להבטיח שגשוג, פריון, אושר, ומזל טוב.