stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קומוץ'
גורל חברי קומוץ'

חלק מחברי קומוץ' שהחלו בתעמולה נגד השלטון החדש של קולצ'ק הוצאו להורג. רוב חברי הארגון שנשרו בתחומי ברית המועצות נהרגו במהלך הטיהורים הגדולים.
להלן גורל 5 חברי של קומוץ' שהקימו אותה:
ולדימיר וולסקי - במהלך הטיהורים הגדולים נעצר והוצא להורג בשנת 1937. בשנת 1991 טוהר מכל אשמה.
בוריס פורטונטוב - לאחר נפילת קומוץ' הצטרף לשורות הצבא האדום. בשנות ה-30 נעצר ושוחרר בשנת 1936. שנת פטירתו לא ידוע. בשנת 1957 טוהר מכל אשמה.
איוון ברושביט - נמלט לצ'כוסלובקיה. בשנת 1945 גורש לברית המועצות, נשפט ונפטר בכלא בשנת 1946. בשנת 1992 טוהר מכל אשמה.
פרוקופי קלימושקין - נמלט לצ'כוסלובקיה. בשנת 1945 גורש לברית המועצות ונשפט ל-10 שנות מעצר. לאחר ריצוי תקופת המעצר חזר לצ'כוסלובקיה ונפטר לאחר מספר שנים. בשנת 1992 טוהר מכל אשמה.
איוואן נסטרוב - נמלט לצ'כוסלובקיה. בשנת 1945 גורש לברית המועצות ונשפט ל-10 שנות מעצר. לאחר ריצוי תקופת המעצר חזר לצ'כוסלובקיה ונפטר לאחר מספר שנים. בשנת 1992 טוהר מכל אשמה.
קדושה דסידרא

קדושה דסִדרא (או קדושת ובא לציון) היא לקט של פסוקים מהתנ"ך, הנאמרים בסדר התפילה היהודי, לרוב בתפילת שחרית של ימות החול ובתפילת מנחה של שבתות וחגים.
תוכן התפילה

התפילה כוללת פסוקי קדושה מנבואת המרכבה של ישעיהו ויחזקאל עם התרגום הארמי שלהם, וכן פסוק 'ה' ימלך לעולם ועד' מספר שמות עם תרגום אונקלוס שלו, ולקט של פסוקים נוספים, בעיקר מספר תהילים. לקראת הסוף נאמרת תפילת "יהי רצון", ”שֶׁנִּשְׁמר חֻקֶּיךָ (וּמִצְותֶיךָ) בָּעולָם הַזֶּה. וְנִזְכֶּה וְנִחְיֶה וְנִרְאֶה וְנִירַשׁ טובָה וּבְרָכָה לִשְׁנֵי יְמוֹת הַמָּשִׁיחַ וּלְחַיֵּי הָעוֹלָם הַבָּא”.
הלכותיה

קדושה דסידרא נאמרת בתפילת שחרית בימי חול לאחר תחנון וקריאת התורה, ובשבת ויום טוב בתחילת תפילת מנחה, לאחר פתיחת אשרי יושבי ביתך. בבית האבל ובתשעה באב, משמיטים את הפסוק השני הפותח במילים "ואני זאת בריתי". כמו כן, היא נאמרת לאחר תפילת העמידה בתפילת ערבית של מוצאי שבת, בהשמטת שני הפסוקים הראשונים, ומתחילה במילים "ואתה קדוש".
כמו בקדושת יוצר, נחלקו הראשונים אם יחיד, המתפלל בלא מניין, רשאי לומר קדושה זו. למעשה, נהוג ברוב הקהילות לומר קדושה זו אף ביחיד, ומכיוון שאין איסור להפסיק בחלק הזה של התפילה, נראה שמותר גם לראשונים שאוסרים לאומרו ביחיד לאומרו כקורא בתורה.
חשיבות אמירתה

עיקר חשיבות קדושה דסידרא הוא בהיותה המסיימת הרשמית של תפילת שחרית. המשמעות היא שנוהגים רק לחלוץ תפילין רק לאחר אמירת קדושה דסידרא. לאחר קדושה דסידרא שליח הציבור אומר קדיש תתקבל, ובכך מצוין סיום התפילה.
התלמוד הבבלי משבח את תפילת קדושה דסידרא, באומרו שהעולם מתקיים עליה, כלומר קיים בזכות אמירתה.
הערות שוליים

↑  שתי הדעות מובאות בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן קל"ב, סעיף א'.
↑  שולחן ערוך או"ח כה:יג
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ט, עמוד א'
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
צופה בך

"צופה בך" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן. הוא יצא לאור ביולי 2000, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום, בעדינות (2000). את השיר כתבה וקסמן ללחן של ערן רייס והפקה של טל שגב, שהיה אחראי על הפקת שאר השירים מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום התשיעי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי איגי וקסמן, הולחן על ידי ערן רייס והופק על ידי טל שגב. "צופה בך" סימן את חזרתה של וקסמן לעולם המוזיקה, כאשר האלבום הקודם שהוציאה, לא מחכה יותר לדוור, הופץ בשנת 1997. ב-ynet נכתב: ”לסינגל, שהלחין ערן רייס, אפשר להאזין שוב ושוב: הוא זורם ומרגש, עם מקצב באס-תופים נהדר, גיטרות מתלטפות וכולו זריקה של נעימות”. במהלך העבודות על האלבום, עבדה וקסמן עם שגב בשונה משני אלבומי האולפן הראשונים שלה, אותם הפיק חמי רודנר.
וידאו קליפ

האודיו הרשמי של "צופה בך" הועלה ליוטיוב ב-5 בספטמבר 2019.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2000)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 9 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | יולי 2000 | תקליטור | הד ארצי |  |
הערות שוליים

1 2 3  צופה בך, 2000-01-01, נבדק ב-2023-08-06
1 2 3  שלומציון קינן, לאן נעלמה איגי וקסמן?, באתר ynet, 2 באוגוסט 2000
↑  22.10.2000 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  מילים לשיר צופה בך - איגי וקסמן, באתר שירונט
↑  Lo Mechaka Yoter Ladavar by Iggy Waxman (באנגלית אמריקאית), 1997-01-01, נבדק ב-2023-08-06
↑  צופה בך, נבדק ב-2023-08-06
| איגי וקסמן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אדום • לא מחכה יותר לדוור • בעדינות • מסתובבים |  |
| ערכים קשורים | איפה הילד? • אשלי וקסמן בקשי (בת דודה) • חמי רודנר • ישי אדר • "היכל התהילה" • "יפה לך" |  |
| איגי וקסמן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| אדום | "תישא אותי לאשה" • "תהרוג אותי לאט" • "אדום" • "אין לי מה לומר לך" • "מאוד פרוע" • "פחד" • "יש לי חברה" |  |
| לא מחכה יותר לדוור | "לא מחכה יותר לדוור" • "בדרך למילווקי" • "קח את מה שיש בי" • "שיר הנגב" • "לעצום עיניים" • "תיפצע כשתרוץ אלי שוב" |  |
| בעדינות | "צופה בך" • "רק רגע" • "איש קטן למטה" • "עוד קצת" • "בעדינות" |  |
| מסתובבים | "תמיד אוהב תמיד נפגע" • "משחקת עם בובות" • "דולי פרטון" |  |
| סינגלים אחרים | "בטי בם" • "יש בו אש" • "רק בשביל לקבל חיבוק" • "יש עוד סיכוי" • "אורות וצללים" • "בוא איתי" • "הלכנו לאיבוד" • "הספוט עליי" • "כלום לא קרה" |  |
ציפורי זיפים

| ציפורי זיפים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: ציפורי זיפים
סוג:: ציפור זיפים
שם מדעי
 Dasyornithidae ‏ויגורס והורספילד, 1827

ציפורי זיפים (שם מדעי: Dasyornithidae) היא משפחת ציפורי שיר החיות רק ביבשת אוסטרליה. במשפחה ישנו סוג יחיד - ציפור זיפים (Dasyornis) ובו 3 מינים. בעבר הן שויכו למשפחת אכנתיזיים או לפרדלוטיים, אך הועברו למשפחה נפרדת.
מינים אלה בינוניים באורך 17–27 סנטימטרים והם בעלי זנב ארוך ורגליים ארוכות והם מותאמים להליכה על הקרקע ולריצה. הנוצות חומות מחום אדמוני ועד לחום זית, והבטן והצוואר אפורים. המקור מחודד ומכוסה בתחילתו בזיפים קצרים, מהם קיבלה הציפור את שמה.
ציפורים אלה חיות בשיחים וביערות שבאזורי האקלים הים-תיכוני בדרומה של אוסטרליה, בדרום-מזרחה ובדרום-מערבה. הן חיות רוב הזמן בצמחייה הסבוכה ויוצאות ביום כשאין סכנה. רוב הזמן הן נמצאות על הקרקע ויעופו רק כאמצעי הימלטות אחרון. הן מנפנפות בזנבותיהם הגדולים בזמן שהן נעות ומחפשות זרעים, חרקים, עכבישים ותולעים.
מיון

משפחה ציפורי זיפים (Dasyornithidae)
סוג ציפור זיפים (Dasyornis )
מין Dasyornis brachypterus
מין Dasyornis broadbenti
מין Dasyornis longirostris
פרשת וינשל

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  אברהם הפנר 
 הופק בידי:  יעקב קוצקי
 תסריט:  אברהם הפנר 
 עריכה:  דוד טור
 שחקנים ראשיים:  טל נתיב אתי זבקו עודד קוטלר שמעון פינקל דב פייגין טובה פירון
 מוזיקה:  נעמי שמר 
 צילום:  דני שניאור
 מדינה:  ישראל 
 חברת הפקה:  האולפנים המאוחדים
 הקרנת בכורה:  1979 
 משך הקרנה:  104 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 תקציב:  3,000,000 ל"י
 הכנסות:  10,200 צופים
 דף הסרט ב־IMDb
 
פרשת וינשל הוא סרט דרמה ישראלי משנת 1979 בבימויו של אברהם הפנר שגם כתב את התסריט.
זה סרטו השלישי הארוך של הפנר ובמרכזו עומדת עיתונאית שיוצאת לחקור פרשת רצח של יהודי אנגלי אשר ביתו בחיפה היווה מקום מפגש לאינטלקטואלים, אמנים ופוליטיקאים בשנות השלושים של המאה הקודמת. הפרשה דומה מאוד לפרשת רצח ארלוזורוב שגם היא לא פוענחה עד היום ועודנה סלע מחלוקת בין שמאל לימין.
אברהם הפנר היה מועמד לפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בשיקגו ב-1979.
זהו הסרט הישראלי היחיד לו כתבה נעמי שמר את הפסקול.
תקציר העלילה

אילנה לוין (טל נתיב), היא עיתונאית כבת 30 בעיתון דבר. חיי הנישואים שלה עם אלכס (עודד קוטלר) נמצאים במשבר בעיקר בגלל חוסר יכולתה להרות.
אילנה נוסעת לחיפה שם מאושפז אביה, ברוך ויגוצקי, (דב פייגין) בבית החולים רמב"ם. מתלווה אליה חברתה הטובה ג'ודי (אתי זבקו) שהיא צלמת עיתונות.
לחדר האשפוז מכניסים אדם מבוגר וברוך אומר לבתו כי זה עו"ד יחיאל זכאי (שמעון פינקל) שהיה אדם חשוב מאוד במפא"י וייצג בפרשת רצח ארתור וינשל את אירמה, בת זוגו של וינשל. זכאי מתחיל לספר לאילנה פרטים על הפרשה אבל הוא נפטר לפני שהסתיימה החקירה שלה.
חוש הסקרנות העיתונאית מתעורר באילנה והיא מחליטה לחקור את הפרשה אולי תגיע לפתרון כמו בספרים של אגתה כריסטי. עורך דבר השבוע מאני (אהד זמורה) מסתייג בתחילה מכך אבל לבסוף מאשר לה לבצע את התחקיר.
בליל סילבסטר, 1936 נרצח לורד ארתור וינשל, יהודי אנגלי עשיר שגר בווילה על הכרמל. אילנה וג'ודי מתחילים לחטט בפרשה הזאת שמעורבים בה אנשי מפא"י, הציונות רוויזיוניסטית והפ.ק.פ.
טלי וג'ודי מבקרות בווילה העזובה ונפגשות עם אירמה (טובה פירון) שהייתה בת זוגו הצעירה של וינשל המבוגר. היא זיהתה בזמנו את זוסקינד הרוויזיוניסט (שמואל מורבסקי) כמי שראתה אותו בורח עם אקדח, אך הוא זוכה.
אילנה מגלה שלוינשל היה קשר טוב עם צעיר בשם מוניה כוגן שמתברר שנשלח בשעתו מרוסיה לפקח על חברי הפ.ק.פ. מוניה נקרא לחזור לרוסיה לאחר הרצח ושם חוסל. כן מגלה אילנה שלוינשל ואירמה הייתה בת שנמסרה לאימוץ בגבעת ברנר אך נפטרה בגיל צעיר. ידידיה כוגן אחיו של מוניה, מוסר לאילנה תמונות של אחיו (למעשה אלה תמונות של השחקן אברהם בן-יוסף).
לבסוף מתפרסמת הכתבה בדבר השבוע ורופאה בשם דלוז'ינסקי(דבורה קסטלנץ) מתקשרת לעיתון ורוצה למסור עדות על ימיו האחרונים של וינשל בבית החולים. היא מספרת שמוניה שאל אותו בצרפתית:מדוע? דבר שמעלה אצל אילנה השערה שהמדובר בהתאבדות.
עם גמר תחקיר מקבלת אילנה בשמחה תשובה בדיקה חיובית להריון וממהרת להודיע זאת לאלכס.
שחקנים

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
טל נתיב: אילנה ילין
אתי זבקו: ג'ודי
עודד קוטלר: אלכס ילין
דב פייגין: ברוך ויגוצקי, אבא של אילנה
נאוה שאן: אמא של אילנה
שמעון פינקל: זכאי
טובה פירון: אירמה, אהובתו של וינשל
דבורה קסטלנץ: ד"ר דלוז'ינסקי
נתן מייזלר: ידידיה כוגן
אהד זמורה: עורך "דבר השבוע"
שמואל מורבסקי: יצחק זוסקינד, רוויזיוניסט שנחשד ברצח
חזי כרמל: שייקה, בעלה של ג'ודי
ד"ר אילן קוץ: רופא
קומורו במשחקים האולימפיים לנוער

| --- | --- |
קומורו
 
 הוועד האולימפי הלאומי
 קוד ייצוג:  COM
 השתתפות במשחקי הקיץ (באפור: לא השתתפה)
 2010 • 2014 • 2018
 השתתפות במשחקי החורף (באפור: לא השתתפה)
 לא השתתפה
קומורו משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. עד כה, אף ספורטאי נוער מקומורו לא זכה במדליה אולימפית לנוער. ההשתתפות של ספורטאי הנוער מקומורו היא בעיקר סמלית.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ

המשלחת הראשונה של קומורו למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה ארבעה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט, אתלטיקה, ג'ודו ושחייה. ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים משמעותיים והשתתפותם הייתה סמלית. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג לא הגיעה להישגים משמעותיים. המשלחת מנתה ארבעה ספורטאים שהתחרו בשני ענפים, אתלטיקה ושחייה.
ראו גם

קומורו במשחקים האולימפיים
קומורו במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
ציאנורמפוס

| ציאנורמפוס |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: תוכאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: דרראים
סוג:: ציאנורמפוס
שם מדעי
 Cyanoramphus ‏בונפרטה, 1854

ציאנורמפוס (שם מדעי: Cyanoramphus) הוא סוג תוכים ממשפחת הדרראים הכולל שמונה מינים, השוכנים בניו זילנד ובאיי האוקיינוס השקט הקרובים לה. אלההם התוכים היחידים מקבוצת התוכיים החיים בניו זילנד בטבע. שאר התוכים במשפחה שייכים למשפחה תוכיי ניו זילנד ולעיתים נדירות גם כמה קקדואיים נמצאים בה. רק שלושה מינים חיים על האי עצמו והם מכונים במאורית: "Kākāriki" או "תוכוני ניו זילנד". שאר המינים חיים באיי החברה, קלדוניה החדשה, מקווארי, טהיטי ועוד איים באזור.
תוכים מסוג זה הם בעלי נוצות ירוקות, מקור אדום בולט וזנב ארוך. הם קטנים יחסית באורך 20–30 ס"מ והזכרים גדולים מהנקבות. הם ניזונים על הקרקע או בין העצים בעיקר מזרעים אך גם מפרחים, פירות וחסרי חוליות קטנים.
מינים רבים מצויים בסכנת הכחדה עקב פגיעה באיים, כניסת מינים פולשים תוקפניים ופגיעה ביערות בהם הם חיים.
מינים

Cyanoramphus auriceps
Cyanoramphus malherbi
Cyanoramphus novaezelandiae
Cyanoramphus forbesi
Cyanoramphus unicolor
Cyanoramphus hochstetteri
Cyanoramphus saisseti
Cyanoramphus cooki
מינים שנכחדו
Cyanoramphus subflavescens
Cyanoramphus zealandicus
Cyanoramphus erythrotis
Cyanoramphus ulietanus
צליל מכוון (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע יצחק קלפטר
 מתוך האלבום דיזנגוף 99 / צליל מכוון
 יצא לאור:  1979
 שפה:  עברית
 אורך:  5:45 (באלבום "דיזנגוף 99") 4:14 (באלבום "צליל מכוון")
 חברת תקליטים:  CBS
 כתיבה:  יצחק קלפטר
 לחן:  יצחק קלפטר
 עיבוד:  יצחק קלפטר
צליל מכוּון הוא שיר של המוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר שיצא לאור בשנת 1979. לאחר שהתפרסם ברדיו בחודש מרץ והיה לאחד הלהיטים הגדולים של אותה שנה, נכלל השיר בפסקול הסרט "דיזנגוף 99" בחודש יוני ובשלהי אותה שנה גם באלבום הבכורה של ההרכב, הנושא את שם השיר. קלפטר כתב, הלחין ועיבד את השיר.
רקע

קלפטר כתב את השיר במהלך השתתפותו במופע "שיחות סלון" של יהונתן גפן בשנת 1978. בריאיון לכאן סיפר שהשיר נכתב בעקבות "שנים של חוסר ודאות", שנבעו בין היתר מפירוקה של להקת כוורת והמשבר הכלכלי שאליו נקלע על רקע זה. "צליל מכוון" היה אחד משלושת השירים שתרם קלפטר לאלבום הבכורה של הסופר-גרופ צליל מכוון, שבו הוא היה חבר לצד שלמה יידוב ושם-טוב לוי. נוסף לאלבומם של ההרכב, נכלל השיר בפסקול סרטו של אבי נשר "דיזנגוף 99".
הצלחה במצעדים

במרץ 1979 הוצג השיר ב"פינה לשיפוטכם" כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. השיר נכנס למקום ה-25 במצעד שבוע לאחר מכן. כשמונה שבועות לאחר מכן, טיפס השיר למקום הראשון ושהה למשך שבועיים בצמרת המצעד. במצעד השנתי של התחנה, הגיע השיר למקום הרביעי. במצעד השנתי של גלי צה"ל, הגיע השיר למקום השביעי.
קבלה ביקורתית

בביקורת על התוכנית המוזיקלית של ההרכב בחודש אפריל, תיאר מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי את השיר כ"מלודי מאד, רומנטי, פשוט וחד-פעמי [...] שיר שאינך יכול שלא לפזמו עוד ועוד. שיר שקורץ מכל ה'חומרים' של להיט".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1979)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (1979)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (1979)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (1979)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (1979)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 7 |  |
גרסות נוספות

במרוצת השנים, גרסות הופעה שונות של השיר נכללו באלבומים שונים, בהם "דמיון חופשי" של קלפטר משנת 2009 ואלבום ההופעה של להקת כוורת "כוורת - המופע האחרון" משנת 2013. השיר בוצע אף על ידי אמנים נוספים, בהם חברו של קלפטר ל"כוורת" גידי גוב וירמי קפלן באלבום גרסות הכיסוי של גוב "שירים מלילה גוב 2" מ-1997 ואריק איינשטיין באלבום "אריק איינשטיין שר יצחק קלפטר" מ-2011, בו שר איינשטיין שירים בולטים שיצר קלפטר עבורו ועבור אמנים אחרים במהלך הקריירה. גרסתו של איינשטיין זכתה להתברג במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' במקום ה-36.
הערות שוליים

↑   תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר- יצחק קלפטר (הגרסה הארוכה), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב (אורך: 59:22)
↑   כך היה - יצחק קלפטר, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 55:40)
↑  אמיר שוורץ, צליל מכוון: השירים הגדולים של יצחק קלפטר, באתר ynet, 8 בדצמבר 2022
↑  20-21.3.1979, באתר "פזמונט"
↑  27-28.3.1979, באתר "פזמונט"
1 2  צליל מכוון, באתר "פזמונט"
↑  תשל"ט, באתר "פזמונט"
↑  יוסי חרסונסקי, "צליל מכוון" – פופ ישראלי במיטבו, מעריב, 30 באפריל 1979
ציאנוקובלמין

| --- | --- |
 
 כתיב כימי:  C₆₃H₈₈CoN₁₄O₁₄P 
 מספר CAS:  68-19-9
 
המבנה הכימי של סדרת תרכובות המכונה ויטמין B12.
האות R בתרשים מסמנת את הקשר השישי של יון הקובלט, במקרה של ציאנוקולבלמין, האות R מסמנת יון של ציאניד (CN).
ציאנוקובלמין (Cyanocobalamin) הוא אחד מתוך סדרה של תרכובות המכונות ויטמין B12.
ציאנוקובלמין מופיע בתכשירי ויטמין B12 הניתנים בזריקה לשריר, בבליעה או מתחת ללשון.
המבנה המולקולארי של ויטמין B12 מפורט בתרשים. במרכזו - יון קובלט (Co), המקושר לחמישה אטומים של חנקן (N).
בציאנוקולבלמין, לקשר השישי של הקובלט (מסומן בתרשים באמצעות האות R) קשור יון של ציאניד (CN).
הרחבה על ויטמין B12

ויטמין B12
צמיד סרגל

צמיד סרגל
צמיד סרגל הוא צמיד אשר הורכב ממספר שכבות של רצועות מתכת גמישות אשר נאטמו בתוך כיסויי בד צבעוניים. הצמיד מסוגל להתיישר, ובכך נוצר מתח בתוך רצועות המתכת הקפיציות. כאשר מצמידים את הצמיד המיושר לזרוע הוא גורם לרצועות לקפוץ למצב קשתי ולהתלפף סביב פרק היד.
הצמיד היה פופולרי מאוד בקרב ילדים ובני נוער בסוף שנות השמונים ובשנות התשעים המוקדמות[דרושה הבהרה], והיה ניתן להשגה במספר רב של דגמים וצבעים. הוא יצא בגרסאות מגוונות, כגון גרסה בלי ציפוי הבד ועם הדפס של סרגל מצידו האחד ולוח הכפל מצידו השני.
הגרסה הראשונית של הצמיד הומצאה ב-1983 על ידי סטיוארט אנדרס, מורה בבית ספר תיכון בוויסקונסין, ארצות הברית, לאחר שהתעסק בחתיכות מתכת שונות בחנות של אביו. הוא הראה את המצאתו לפיליפ בארט, סוכן של ממציאי צעצועים, ובהמשך הופצו הצמידים בחנויות רבות וזכו לפופולריות.
דווחו מספר מקרים של פציעות בעקבות שימוש לא זהיר בצמידים.
הערות שוליים

↑  Turning Profits Hand Over Wrist, הניו יורק טיימס
↑  U.S. Consumer Panel Warns Of Injury by 'Slap' Bracelets
צמירן עקוד

| צמירן עקוד |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישנים
סדרה:: עכבישאים
משפחה:: סרבולניים
סוג:: Loureedia
מין:: צמירן עקוד
שם מדעי
 Loureedia annulipes ‏לוקה, 1857
צמירן עקוד (שם מדעי: Loureedia annulipes, לשעבר: Stegodyphus annulipes, Eresus semicanus, Eresus jerbae, ו-Eresus annulipes) הוא מין של עכביש בסוג לורידיה ממשפחת הסרבולניים, הידועים גם כעכבישי קטיפה. בשנת 2012 סווג העכביש לסוג נפרד אחרי שהיה בסוגים Eresus ו-Stegodyphus. מין זה היה הראשון שסווג לסוג לורידיה, ובמשך מספר שנים נחשב למין יחיד בסוגו, אולם בהמשך סווגו לסוג מספר מינים נוספים.
שמו המדעי של הסוג, Loureedia ניתן לו על שם המוזיקאי לו ריד, סולן להקת מחתרת הקטיפה, מאחר שמדובר בעכביש ממשפחת עכבישי הקטיפה החי במחילות מתחת לאדמה (משמעותה של המילה "מחתרת" באנגלית, Underground, היא גם "מתחת לאדמה").
בישראל נפוץ המין בעיקר באזור הדרום.
הערות שוליים

↑  האקדמיה ללשון העברית - פניות 47451 ו-47575
↑  The velvet spiders: an atlas of the Eresidae (Arachnida, Araneae) - Pensoft
↑  New Genus of Velvet Spider Named after Lou Reed | Biology | Sci-News.com
קדושה אחת

קדושה אחת הוא כינוי למחלוקת הלכתית בתלמוד, אודות שני ימים של שבת, ראש השנה, וחגים אחרים האם הם נחשבים לקדושה אחת וכיום אחד ארוך, או לשתי קדושות נפרדות.
יום טוב

במסכת ביצה נחלקו רב ורב אסי אודות יום טוב שני של גלויות, שהוא תקנה אותה תקנו חז"ל שהיום שלאחרי כל יום טוב יחשב גם כן ליום חג, מחשש שמא המניין שבידי אנשי חוץ לארץ אינו המניין המדויק.
לפי רב אסי, ייתכן שהם נחשבים לקדושה אחת, כלומר שתקנת חכמים הייתה שגם היום השני יחשב ליום טוב, וגם כאשר יהיה מניין השנים ידוע - כבימינו,  גם אז יהיה החג בן שני ימים. לפי זה, נמצא שקדושת היום השני של החג נחשבת להמשך קדושת היום הראשון של החג, שכן חכמים הרחיבו את קדושת החג ליום נוסף.
ולפי רב תקנת חז"ל לא הייתה לחדש יום נוסף של חג, אלא שעל בני חוץ לארץ לחשוש מספק ליום שאחרי החג שמא הוא היום הנכון, ולפי זה כאשר יהיה ידוע המנין הנכון,  יהיה רק יום אחד של חג. לפי זה, נמצא שלכל יום קדושה לעצמו, שכן חכמים לא הרחיבו את קדושת החג, אלא תיקנו קדושה נוספת מספק, שתחול ביום השני שאחרי היום הראשון של החג. ספק זה נקרא ספיקא דיומא.
גם לפי רב, בימינו יש שני ימים של יום טוב למרות שאנו בקיאים בקביעות החודש, וזאת משום שחכמי ארץ ישראל הזהירו את חכמי בבל לעשות יום נוסף לחג, שמא יחזור הדבר לקלקולו וישתכח סדר הקביעות.
ראש השנה

לחג ראש השנה בעיה הלכתית מיוחדת בזמן שבית המקדש היה קיים, שכן הוא חל ביום הראשון של חודש תשרי, כך שאפילו בית הדין שבארץ ישראל לא ידעו אם החודש יתעבר עד שקיעת החמה של היום הראשון של ראש השנה, דבר שגרם לתקלות הלכתיות, שכן לפעמים באו עדים על כך שחודש אלול הוא חודש מלא - רק לאחר השיר של יום, כך שהלויים המזמרים חשבו שיום זה הוא יום ראשון של ראש השנה, ובהתאם שרו את השיר של יום, למרות שלמעשה התברר למפרע שיום זה היה היום האחרון של חודש אלול.
מסיבה זו תיקנו חז"ל, שאם לא באו עדים עד זמן המנחה, יהיה ראש השנה יומיים גם במידה ויבואו עדים להעיד שיום זה הוא חול, כך שבכל מקרה לא תהיה תקלה בשירת לויים, ובכל מקרה הם יוכלו לשיר את השיר של יום כמתאים לראש השנה. לפי תקנה זו, שני ימי ראש השנה נחשבים לקדושה אחת, שכן תקנה זו נתקנה גם כאשר ידוע ימי עיבור החודש, ואינה מחמת ספק.
בשלב מאוחר יותר, רבן יוחנן בן זכאי ששימש כנשיא הסנהדרין, עקר את התקנה שאין מקבלים את העדים מהמנחה ולמעלה, והחזיר את המצב הקודם שבית הדין קבלו עדים שבאו להעיד על קידוש החודש כל היום. לפי זה, נחלקו חכמי הגמרא, אם גם התקנה הראשונה, שבה שני ימי ראש השנה הם קדושה אחת, נותרה. לפי רבה מתקנת רבן יוחנן בן זכאי נעקרה גם תקנה זו שראש השנה יהיה חג בן שני ימים, שכן טעם התקנה נעקר, ומשבטל הטעם בטלה תקנה
רב ושמואל, חלוקים על רבה לחצאין, וסבורים שלמרות שהתקנה נעקרה בארץ ישראל, בחוץ לארץ, מכיוון ששם יש לנהוג שני ימים בכל מקרה, אם לא מוודאי - מספק, לא עקרו את התקנה הראשונה שראש השנה יהיה שני ימים, ובחוץ לארץ ראש השנה היא קדושה אחת. לפי רב אסי, התקנה לא נעקרה כלל, שכן קיים כלל שאין בית דין רשאי לעקור דברי בית דין חבירו אלא אם כן הוא גדול ממנו בחכמה ובמנין חברי בית הדין.
שבת ויום טוב

כאשר שבת סמוכה ליום טוב, נחלקו תנאים במשנה, אם הם נחשבים ליום אחד ארוך, שכן קדושתם אחת היא ומתמשכת מיום לחבירו או שהם נחשבים לשתי קדושות. בכך תלויות הלכות רבות, כמו האם אדם שתיקן עירובי תחומין ליום הראשון שביניהם, רשאי לשבות באותו מקום גם ביום השני - למרות שאין עירובו קיים במקום בו הניח אותו ביום הראשון, ולפי רבי אליעזר ששני הימים נחשבים לשתי קדושות, אין שביתה של יום אחד מועלת לחבירו.
הלכה נוספת התלויה בשאלה זו, היא אם ניתן לשבות ביום הראשון שבין שני הימים במרחק מסוים מצד מזרח של העיר למשל, וביום השני במרחק מצד מערב של העיר, כי אם שני הימים נחשבים לקדושה אחת בת שני ימים, לא ניתן לחלק את השביתה מיום אחד לחבירו, כשם שלא ניתן לחלק את השביתה מיום אחד למחציתו השני.
שאלה נוספת הנדונת במסכת ביצה, האם מותר לערב מיום אחד לחבירו, שכן אם שני הימים נחשבים לשתי קדושות, נחשב היום הראשון לערב החג השני וניתן לערב ממנו לחבירו, אבל אם הימים נחשבים ליום אחד ארוך, לא ניתן לערב מיום לחבירו כשם שלא ניתן לערב ביום החג עצמו, אלא דווקא מערב החג.
לפי רבי יהודה הנשיא שני הימים נחשבים לקדושה אחת, אך למרות זאת ניתן לערב עירובי חצרות מיום אחד לחבירו, שכן ניתן לומר על שני ימים שהם נחשבים לקדושה אחת, רק לעניין אותן הלכות שהיום קדוש בעניינם, כלומר שאסור לעשותם, אבל עירובי חצירות, שמותר לעשותם ביום טוב, לא ניתן להחשיב את יום החג כקדושה אחת עם השבת שאחריו, מכיוון שלעניין עירובי חצירות הוא נחשב כחול.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ד', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ה', עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ל"ח, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ט"ז, עמוד ב'.
↑  כלומר מבחינה זו, אך ישנן דעות שישנן סיבות נוספות לאיסור, כמו האיסור לקנות שביתה ביום טוב - ביצה י"ז א', או משום הכנה מיום טוב לחבירו - עירובין ל"ח א'.
↑  שם בתוספות ד"ה רבי, ועל פי פירושו של רבי עקיבא איגר בחידושיו.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.