stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היפוגונדיזם
טיפול בחוסר בטסטוסטרון

משחה או ג'ל - תכשירים למריחה חיצונית, יומיומית, על עור הגוף. ניתנים בקופות החולים באמצעות מרשם רופא. טיפול זה הוא זול ובטוח, אך השימוש בו כרוך בחוסר נוחות רבה - את הג'ל יש למרוח על העור באזור נטול שערות, ואם אין כזה יש לגלח שטח מתאים ניכר. כמות הג'ל שיש למרוח גדולה למדי, ויש להמתין רבע שעה לפני שהעור שנמרח יבוא במגע עם ביגוד או כלי מיטה, ואין להתקלח למשך כשעה לאחר המריחה.
זריקה אחת לשבוע. הזריקה השבועית זולה, אך היא גורמת לעלייה פתאומית וחדה ברמת הטסטוסטרון, ולירידה לאחר מכן. כתוצאה רבים מהמשתמשים מתקשים להסתגל לשינוי הפתאומי והתכוף, הן בבעיות פיזיולוגיות כגון לחץ דם, והן בבעיות התנהגותיות כמו תוקפנות, אדישות וחוסר אנרגיה.
צנתור דו צדדי לפתרון הבעיה הפנימית של אספקה טבעית של טסטוסטרון. נחשב לטיפול לאחר שכל הדרכים האחרות נפסלו.
נבידו - זריקה להעלאת רמות הטסטוסטרון לטווח ארוך. נבידו הוא תכשיר טסטוסטרון המאושר ומשווק באירופה, בישראל ובמדינות נוספות בעולם. ניתן במרשם רופא בביטוחים המשלימים של קופות החולים. נבידו מוזרק לשריר הישבן אחת לשלושה חודשים (למעט הטיפול השני שניתן בדרך כלל חודש וחצי אחרי הראשון). חסרונה של הנבידו הוא במחירה הגבוה, גם לאחר השתתפות קופות החולים. כמו כן קיים מיעוט של מטופלים עליהם לא הביא הטיפול לתוצאות מספיקות.
הערות שוליים

↑  "Male hypogonadism: Symptoms and treatment", NCBI
↑  Investigation, treatment and monitoring of late-onset hypogonadism in males
1 2  "בעיות גיל המעבר אצל גברים", ד"ר אלי תבדי, ד"ר אלכס בנט, פרופ' עמי סידי, אתר קופת חולים מאוחדת
↑  התסמונת המטבולית באתרNational Institutes of Health
↑  "חוסר חשק מיני אצל גברים", ד"ר ירון בוקר, אתר שירותי בריאות כללית
↑  עלון נבידו, מאגר התרופות, אגף הרוקחות במשרד הבריאות
↑  Testosterone and metabolic syndrome: The link
↑  Testosterone-replacement therapy improves symptoms of metabolic syndrome
↑  Testosterone as potential effective therapy in treatment of obesity in men
↑  Low Testosterone a Common Problem for Diabetic Men
↑  New data show low testosterone more likely in men with diabetes
↑  Hypogonadism and Diabetes, Journal of Sexual Medicine
↑  Testosterone Benefits Hypogonadal Men With Type 2 Diabetes, AACE 2013 Scientific & Clinical Congress Abstract 280
↑  The quantitative ADAM questionnaire
↑  אבחון וטיפול בחוסר בטסטוסטרון, ד"ר רענן טל, אתר שירותי בריאות כללית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535995405171  BnF: cb120060586 (data)  LCCN: sh85063790  LNB: 000326419  NKC: ph281347 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
משה חלמיש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באפריל 1937 (בן 87) תל אביב, פלשתינה (א"י)
 מנחה לדוקטורט:  ישעיה תשבי 
 תחומי עניין:  קבלה, פילוסופיה יהודית 
 עיסוק:  מרצה באוניברסיטה 
 מדינה:  ישראל 
 
משה חלמיש (נולד בשנת תרצ"ז, 1 באפריל 1937) הוא חוקר פילוסופיה יהודית וקבלה, פרופסור אמריטוס באוניברסיטת בר-אילן, לשעבר ראש המחלקה לפילוסופיה באוניברסיטה זו.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב ולמד בישיבת היישוב החדש. לאחר שירות בן ארבע שנים בצה"ל החל בלימודים אקדמיים באוניברסיטה העברית בירושלים. בין מוריו שם היו הפרופסורים שרגא אברמסון, אפרים אלימלך אורבך, אפרים גוטליב, שרה אורה הלר וילנסקי, רפאל יהודה צבי ורבלובסקי, יצחק אריה זליגמן, שלמה פינס, גרשם שלום (שהדריך אותו בעבודת המוסמך), רבקה ש"ץ אופנהיימר וישעיהו תשבי, שהיה מנחה עבודת הדוקטור שלו.
חלמיש לימד במוסדות תיכוניים שונים, ובסמינר למורים במדרשת שדה בוקר. בשנת 1971 לימד באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אך את עיקר פעילותו האקדמית עשה באוניברסיטת בר-אילן, משנת 1967. בשנת 1995 הועלה לדרגת פרופסור מן המניין, ובשנת 2005 פרש לגמלאות כפרופסור אמריטוס.
חלמיש שימש בתפקידים שונים באוניברסיטת בר-אילן, בהם ראש המחלקה לפילוסופיה, עורך כתב העת "דעת" המוקדש לפילוסופיה יהודית ולקבלה. הוא ממשיך בכך גם לאחר שפרש לגמלאות, חבר (ויו"ר) הוועדה האקדמית של מרכז דהאן. בשנים 1981–2005 שימש ראש הקתדרה לחקר הקבלה ע"ש הרב ד"ר אלכסנדר שפרן. לכבודו הוציאה לאור המחלקה למחשבת ישראל כרך של "דעת": הרמב"ם בנבכי הסוד, דעת 64–66: קובץ המוקדש ליובלו ה-30 של כתב-העת 'דעת', מוגש לפרופ' משה חלמיש עם פרישתו לגמלאות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ט.
מחקריו

חלמיש פרסם בבימות מדעיות שונות כ-140 מאמרים בתחומי התמחותו: קבלה וחסידות. הוא מן הראשונים שעסקו בחקר יחסי הקבלה והעולם הליטורגי וכן בחקר הקבלה בארצות המזרח, תחומים שהיו זנוחים. כמו כן כתב שנים עשר ערכים באנציקלופדיה העברית, ואחד-עשר ערכים באנציקלופדיה יודאיקה. חלק ממאמריו ראה אור, לאחר השלמות ועדכונים, בשני קבצים: הקבלה בתפילה בהלכה ובמנהג (תש"ס, מהדורה שלישית בשנת תשע"א, 688 עמ'), חקרי קבלה ותפילה (תשע"ב, 458 עמ').
עבודת הדוקטורט שלו, שכותרתה: "משנתו העיונית של ר' שניאור זלמן מליאדי, יחסה לקבלה ולראשית החסידות" (1976), הופיעה במהדורות צילום אך טרם נדפסה. זהו המחקר המדעי הראשון על תורת מייסד חסידות חב"ד, הבנוי על כל כתביו שהיו ידועים עד אז, וכן נחקר יחסו למקורות קבליים וחסידיים מוקדמים יותר. השפעתו של מחקר זה ניכרת היטב בספרות המחקר של חב"ד.
הוא עסק גם בחקר הקבלה בארצות המזרח, ובמסגרת זו פרסם ספרים ומאמרים רבים, שהעלו על פני השטח את עצם העיסוק בתחום זה. חלק נכבד במסגרת מחקריו נוטלות המהדורות המדעיות של כתבי־יד קבליים שונים. עסק גם בעריכת קבצים מדעיים, חלקם כעורך וחלקם כעורך־שותף.
שימש במשך שנים ארוכות מבקר ספרותי לספרים במדעי היהדות בעיתונים "ידיעות אחרונות" ו"מעריב". הוא גם חבר מערכת של כתב העת עלי ספר, שיוצא לאור באוניברסיטת בר-אילן.
במהלך השנים שהה בשבתונים באוניברסיטאות בשיקגו, ניו יורק ובקווינס.
זכה במגוון של פרסים על עבודותיו, בין השאר מקרן הזיכרון לתרבות יהודית, ניו יורק; האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים; האגודה לטיפוח חברה ותרבות של יהודי תימן; מורשת יהדות המזרח, ירושלים; מרכז דאהן לחקר מורשת ישראל, אוניברסיטת בר-אילן; ופרס גאון, מטעם מורשת יהודי צפון-אפריקה.
ספריו

לתולדות הקבלה בתימן בראשית המאה הי"ז: ספר סגולות וספר לחם שלמה (ההדרה, מבוא, הערות וחילופי נוסחאות), הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"ד.
פירוש קבלי של ר' יוסף אשכנזי לבראשית רבה (ההדרה, מבוא, הערות וחילופי נוסחאות), הוצאת מאגנס, ירושלים תשמ"ה.
וממדבר מתנה לר' יצחק מסר: כתב-יד קבלי שנכתב בערבות סיביר (ההדרה, מבוא, הערות וחילופי נוסחאות), הוצאת ספרייתי, ירושלים תשמ"ה.
נתיב לתניא: פירוש לספר התניא (לקוטי אמרים), תל אביב תשמ"ח, הוצאת פפירוס, אוניברסיטת תל אביב. מהדורה שנייה: תשס"ה.
אהל חיים: קטלוג כתבי-היד הקבליים באוסף ליהמן בניו יורק, ירושלים תשמ"ח.
מבוא לקבלה, ירושלים תשנ"ב, הוצאת אלינר והקבוץ המאוחד. הופיע באנגלית תחת הכותרת An Introduction to the Kabbalah, הוצאת State University of New York Press, 1999.
גנת ביתן לר' יצחק בן אברהם הכהן (ההדרה, מבוא, הערות וחילופי נוסחאות), הוצאת אורות יהדות המגרב, לוד תשנ"ח.
הקבלה בתפילה בהלכה ובמנהג, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, ירושלים תש"ס. מהדורה שנייה: תשס"ב. מהדורה שלישית: תשע"א.
הקבלה בצפון-אפריקה למן המאה הט"ז: סקירה היסטורית ותרבותית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב תשס"א.
מנחה חדשה לר' יעקב אלפרגאן (ההדרה, מבוא, הערות וחילופי נוסחאות), הוצאת אורות יהדות המגרב, לוד תשס"ב.
הנהגות קבליות בשבת, הוצאת אורחות, תשס"ו. מהדורה שנייה מורחבת: הוצאת וידר, תשפ"ד.
חקרי קבלה ותפילה, אוניברסיטת בן גוריון בנגב, תשע"ב, באתר אוצר החכמה
כף נקי, לר' כליפא בן מלכה (ההדרה, מבוא, הערות וחילופי נוסחאות), לוד תשע"ב (יחד עם משה עמאר).
משה חלמיש ואורה שורצולד, היצירה בספרד ומסורותיה, הוצאת אדרא, 2023
ספרים בעריכתו

האר"י: קטלוג לתערוכה ספרותית של האר"י במלאת 400 שנים להסתלקותו, אוניברסיטת בר-אילן, תשל"ב.
התגלות אמונה תבונה: קובץ הרצאות שנתקיימו באוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת בר-אילן תשל"ג (יחד עם פרופ' משה שוורץ).
דעת: כתב-עת לפילוסופיה יהודית וקבלה, יוצא לאור פעמיים בשנה (160 עמ') מטעם המחלקה למחשבת ישראל (משנת תש"מ).
דת ושפה: מאמרים בפילוסופיה כללית ויהודית, הוצאת מפעלים אוניברסיטאיים להוצאה לאור, תל אביב תשמ"ב (יחד עם פרופ' אסא כשר).
פילוסופיה ישראלית: קובץ הרצאות בכנס האגודה הישראלית לפילוסופיה, הוצאת פפירוס, תל אביב תשמ"ג (יחד עם פרופ' אסא כשר).
חבר מערכת עלי ספר (מפברואר 1984).
ספר זיכרון לפרופ' משה שוורץ ז"ל, שנתון בר-אילן, כב-כג (תשמ"ח).
עלי שפר: מחקרים בספרות ההגות היהודית, מוקדש לכבוד הרב ד"ר אלכסנדר שפרן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, ירושלים תש"ן.
אי"ש בגבורות: מאמרים במורשת ישראל ובתולדותיו, מוקדש לכבוד הרב ד"ר אלכסנדר שפרן, ירושלים תש"ן.
ארץ ישראל בהגות היהודית בימי-הביניים, קובץ הרצאות מטעם יד בן-צבי, ירושלים תשנ"א (יחד עם פרופ' אביעזר רביצקי).
מחקרים בהלכה ובמחשבת ישראל: ספר יובל לפרופ' ע' רקמן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ד (יחד עם פרופ' משה בר ופרופ' סיני דויטש).
מחקרים בציונות דתית ובמשפט עברי, מוגשים לכבודו של ד"ר זרח ורהפטיג, שנתון בר-אילן, כ"ח-כ"ט, תשס"א. העורכים: פרופסורים אלה בלפר, אליעזר דון-יחיא, משה חלמיש.
אברהם אבי המאמינים: קובץ הרצאות שנתקיימו באוניברסיטת בר-אילן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ב. העורכים: פרופסורים משה חלמיש, חנה כשר, יוחנן סילמן.
הגר"א ובית-מדרשו: קובץ הרצאות שנתקיימו באוניברסיטת בר-אילן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ג. העורכים: פרופסורים משה חלמיש, יוסף ריבלין, ד"ר רפאל שוחט.
משה אבי הנביאים, קובץ הרצאות שנתקיימו באוניברסיטת בר-אילן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשע"א. העורכים: ד"ר חנוך בן-פזי, פרופסורים משה חלמיש, חנה כשר.
ספר שפרן, קובץ מאמרים למלאת מאה שנה להולדתו של הרב ד"ר אלכסנדר יהודה שפרן, תש"ע.
מתלמידיו

הרב ד"ר יצחק הרשקוביץ', אוניברסיטת בר-אילן
הרב ד"ר צבי לשם, מנהל ספריית גרשם שלום לשעבר
הרב ד"ר מאיר קדוש
בנו, הרב חן חלמיש - ראש ישיבת בית אורות, שימש כר"מ בישיבות שבי חברון, חורב, מצפה יריחו.
דיפוזיית החידושים

פעפוע החידושים (באנגלית: Diffusion of Innovations) הוא התהליך שעובר חידוש בהפצתו בין חברי קהילה מסוימת.
אסכולת דיפוזיית החידושים מחפשת להסביר כיצד, מדוע, ובאיזו רמה רעיונות וטכנולוגיה מתפשטים בין חברות. המקורות לתאוריה זו הם רבים.
אחד ממפתחיה הוא אוורט רוג'רס (Everett Rogers) אשר הגדיר את דיפוזיית החידושים כתהליך שבו החידוש מועבר על ידי ערוצים מסוימים לאורך זמן בין חברים במערכת חברתית מסוימת.
בהקשר התקשורתי תאוריה זו מתייחסת למקומם של ערוצי תקשורת בינאישית ותקשורת המונים בתהליך של אימוץ חידושים.
ניתן לומר כי לתהליך שבעה אלמנטים: החידוש עצמו, מאמצי החידוש, ערוצי החידוש, זמן ומרחב, סוכני שינוי, והמערכת החברתית.
מושגי יסוד

החידוש - רעיון, דעה, מנהג או מוצר חדשני אשר יכול להעניק תועלת למשתמש בו.
אמצעי התקשורת - ממלאים תפקיד חשוב בהפצת החידוש והעברתו למערכת החברתית.
השפעת החידוש - פותר בעיה מצד אחד ויוצר אי ודאות וחששות מצד שני. בהקשר התקשורתי, משום שחידוש יוצר אי ודאות ותחושת חוסר אונים, אנשים מחפשים בתקשורת מידע על החידוש. ישנם גם אנשים שקודם כל מאמצים את החידוש ואחר כך קולטים מידע הנוגע אליו דרך התקשורת. אנשים מחפשים הומופילים (אנשים שכבר אימצו את החידוש כמוהם). לפי תאוריה זו מתפתח שיח המוני לגבי החידוש כאשר אמצעי תקשורת ההמונים מהווים את ערוץ התקשורת.
המערכת החברתית - אוסף הנורמות, המנהגים והערכים בחברה אשר יכולים להשפיע על אימוץ החידוש.
טכנולוגיה - רוג'רס מגדיר טכנולוגיה כבעלת שתי תכונות עיקריות: החומרה- בסיס החידוש ותכונותיו המקוריות, והתוכנה- המתייחסת לשימושים שמבצעים בחידוש.
זמן - הזמן שבו החידוש מועבר ומופץ בחברה עד לאימוצו. כמו כן, ישנה חשיבות גם לאימוץ המוצר ושימוש בו לאורך זמן.
שלבי אימוץ החידוש

תהליך אימוץ החידוש לאורך ציר זמן מתואר על ידי הסוציולוג אוורט רוג'רס באמצעות מודל של חמישה שלבים:
ידיעה (knowledge) - השלב בו הפרט מתוודע לחידוש ונחשף למידע הנוגע אליו.
שכנוע (persuasion) - השלב בו הפרט מתעניין בחידוש, ומחפש אינפורמציה לגביו באופן אקטיבי.
החלטה (decision) - השלב בו הפרט מעריך את החידוש ומגבש עמדה כלפי החידוש. עמדה זו יכולה להיות אוהדת ואימוץ או מתנגדת ודחייה.
שימוש קבע (implementation) - השלב בו הפרט המאמץ את החידוש, מחליט לאמצו ולהשתמש בו על בסיס קבוע.
אישור (confirmation) - השלב בו הפרט המאמץ מחפש אישורים או חיזוקים מהסביבה לגבי האימוץ של החידוש.
שלבי אימוץ החידוש > המודל התקשורתי

קיימת גרסה אחרת למודל המתייחסת לתהליך שעובר החידוש דרך תקשורת ההמונים:
שלב הידיעה - הפרטים בחברה לומדים על החידוש בעיקר דרך המדיה.
שלב השכנוע - הפרטים מאמצים עמדה אוהדת/ מסתייגת כלפי החידוש. בשלב זה יש חשיבות לתקשורת הבינאישית.
שלב ההחלטה - הפרטים מחליטים באופן עקרוני לרכוש. עורכים סקר שווקים. בשלב זה האפקטיביות של מנהיג הדעה באה לידי ביטוי ויש חשיבות לתקשורת הבינאישית.
שלב האימוץ - הפרטים רכשו את החידוש והחלו להשתמש בו. גם בשלב זה יש חשיבות לתקשורת הבינאישית.
שלב האישור - הפרטים משכנעים עצמם כי קבלו החלטה נבונה. סוג של "אישור מחודש" בינם לבין עצמם.
קטגוריות מאמצים

לפי רוג'רס, ישנן 5 קטגוריות המסווגות את הפרטים בחברה באימוץ החידוש: המחדשים, המאמצים המוקדמים, הרוב המקדים, הרוב המאחר והמשתהים.
המחדשים (innovators) - הראשונים המאמצים את החידוש, מוכנים לקחת סיכונים ולנסות דברים חדשים שהם לא מכירים ואף מחפשים ומאתרים חידושים כאלה.
המאמצים המוקדמים (early adopters) - השניים לאמץ את החידוש. מובילי דעה, לרוב אנשים צעירים, בעלי מצב כלכלי-חברתי גבוה.
הרוב המקדים (early majority) - אלה נוטים לאמץ חידושים בקצב משתנה, בדרך כלל בתמיכת המאמצים המוקדמים. הם בעלי סטטוס חברתי מעל הממוצע ולעיתים רחוקות הופכים למובילי דעה.
הרוב המאחר (late majority) - אלה נוטים לאמץ חידושים מאוחר יותר משאר האוכלוסייה, הם ניגשים לחידושים בחשדנות רבה. מצבם הכלכלי בדרך כלל נמוך מהממוצע.
המשתהים (laggards) - אלה נרתעים מחידושים ושינויים ונוטים להיות מבוגרים בגיל. הם מעדיפים לדבוק ב"מסורת", בישן והמוכר. בדרך כלל יהיו בעלי מצב כלכלי נמוך.
את הפיזור באחוזים של כל אחת מן הקטגוריות ניתן לראות בתמונה.
ראו גם

התהום השיווקי
הערות שוליים

↑  Vijay Mahajan and Robert A. Peterson. "Innovation Diffusion in a Dynamic Potential Adopter Population". Management Science Vol. 24, No. 15, Nov., 1978
↑  Rogers, E.M. (1995). Chapter 1. Elements of diffusion (pp. 1-37). In E.M. Rogers, Diffusion of innovations (Fourth edition). New York: The Free Press
↑  מודל זה מתייחס בעיקר לחידושים שהם שיפור הקיים, או שיפור רמת החיים, וסביר שזהו רק עניין של זמן עד שיאומץ על ידי החברה כולה.
↑  Thomas S. Robertson."The Process of Innovation and the Diffusion of Innovation". Journal of Marketing Vol. 31, No. 1, Jan., 1967
↑  Rogers, Everett M. (1983). Diffusion of Innovations. New York: Free Press. ISBN 978-0-02-926650-2
סיווג הפרטים לפי זמן אימוץ החידוש
איון של אלקטרון ופוזיטרון

דיאגרמת פיינמן של תהליך איון. γ – פוטון (חלקיק קרינת גמא), e+‎ – פוזיטרון, e-‎ – אלקטרון
איון של אלקטרון ופוזיטרון מתרחש כאשר אלקטרון ( e^{-}) מתנגש באנטי-חלקיק שלו, הפוזיטרון ( e^{+}). האינטראקציה ביניהם גורמת לאיון של שני החלקיקים ויצירה של שני פוטונים (קרינת גמא). באנרגיות גבוהות יותר עשויים להיווצר חלקיקים נוספים
איון של אלקטרון ופוזיטרון הוא מקרה פרטי של תהליך האיון המתרחש בכל מפגש בין חומר ואנטי-חומר.
הרקע הפיזיקלי

בתהליך האיון נשמרים מספר חוקי שימור, ביניהם:
חוק שימור המטען החשמלי – המטען הכולל לפני ואחרי ההתנגשות שווה לאפס
חוק שימור התנע הקווי
חוק שימור התנע הזוויתי
שימור מסה-אנרגיה
האנרגיה של הפוטונים נובעת ממסת האלקטרון והפוזיטרון וכן מהאנרגיה הקינטית שהייתה להם. על פי משוואת איינשטיין E=mc², ולכן האנרגיה שנובעת מהמסה היא בדיוק
ערך שהוא בדרך כלל גדול בהרבה מהאנרגיה הקינטית ההתחלתית, ועל כן הוא קירוב טוב לאנרגיה הכוללת של הפוטונים.
ככל שהאנרגיה בתהליך גדולה יותר, כך גם המסה האפשרית של החלקיקים שייווצרו גדולה יותר. על כן, כאשר תהליך האיון של אלקטרון ופוזיטרון נעשה באנרגיות נמוכות ייווצרו פוטונים ואילו במקרים בהם האיון התרחש באנרגיות גבוהות, יכולים להיווצר גם חלקיקים נוספים בעלי מסה כמו בוזוני W ו-Z.
אנרגיות נמוכות

כאשר תהליך ההתנגשות של אלקטרון-פוזיטרון נעשה באנרגיות נמוכות, האפשרות הסבירה ביותר היא שייווצרו פוטונים של קרני גמא. שימור התנע הקווי והאנרגיה שבמערכת אינו מאפשר יצירה של פוטון יחיד ועל כן ייווצרו לפחות שני פוטונים. עם זאת, כלל זה אינו בהכרח תקף במקרה של אלקטרון הקשור בחוזקה לאטום.
במקרה הנפוץ ביותר ייווצרו שני פוטונים, שלכל אחד מהם אנרגיית המנוחה של אלקטרון (והפוזיטרון; 0.511MeV). כאשר נתבונן בהתנגשות זאת במערכת ייחוס בה התנע הקווי הכולל מתאפס לפני האיון, כלומר מערכת בה מרכז המסה נמצא במנוחה, קרני הגמא שיתקבלו יהיו מכוונות לכיוונים מנוגדים (כלומר, הזווית ביניהם תהיה זווית שטוחה, בת 180 מעלות).
יצירתם של שלושה פוטונים נפוצה גם כן, כיוון שבמצבים מסוימים של תנע זוויתי, הדבר הכרחי על מנת לשמר את המטען הכולל. כמו כן, אפשרי ליצור מספר גדול יותר של קרני גמא, אך כיוון שהתהליך מורכב יותר, ההסתברות לכך קטנה עם כל פוטון נוסף.
אנרגיות גבוהות

כאשר תהליך ההתנגשות מתרחש באנרגיות גבוהות, כלומר לאלקטרון, לפוזיטרון או לשניהם יש אנרגיה קינטית הניתנת להערכה, עשויים להיווצר חלקיקים כבדים יותר מאשר פוטונים, מאחר שיש מספיק אנרגיה קינטית במהירויות היחסיות על מנת לספק את מסת המנוחה של חלקיקים אלה. לחלופין, ניתן ליצור פוטונים אשר יופיעו עם אנרגיות גבוהות יותר.
באנרגיות הקרובות למסת החלקיקים הנושאים של הכוח החלש (הבוזונים W ו Z) או גבוהות ממנה, ניתן להשוות את חוזק הכוח החלש ואת הכוח האלקטרומגנטי. כתוצאה מכך, נעשה קל יותר ליצור חלקיקים כמו ניטרינו, אשר מגיבים באופן חלש בלבד אחד עם השני. זוגות החלקיקים הכבדים שביותר שנוצרו עד עכשיו על ידי איון אלקטרון ופוזיטרון במאיץ חלקיקים הם הזוגות  W^{-} ו- W^{+}. החלקיק הבודד הגבוה ביותר הוא הבוזון Z.
לאור זאת יש הרוצים[דרוש מקור: מי?] ליצור מאיץ חלקיקים שיפעל באנרגיות גבוהות בהרבה, כך שאנרגיית ההתנגשות תהיה בסדר הגודל של בוזון ההיגס. בוזון היגס הוא חלקיק יסודי במודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים. בוזון ההיגס ושדה ההיגס שהוא יוצר מספקים השערה הניתנת לאישוש למקור המסה בחלקיקי היסוד.
בעבר נערכו ניסויים ליצירת הבוזונים במאיץ ה-LEP (באנגלית: Large Electron Positron Collider) שבמרכז המחקר CERN, אך כשהבינו שאין אפשרות למצוא בעזרתו את בוזון ההיגס כיוון שהאנרגיות בו פעול נמוכות מדי, המתקן עבר הסבה ל-LHC (באנגלית: Large Hadron Collider).
יישומים של התהליך > טומוגרפיית פליטת פוזיטרונים

תהליך האיון של אלקטרון ופוזיטרון הוא הבסיס לסריקה רפואית הנקראת טומוגרפיית פליטת פוזיטרונים (באנגלית: Positron Emission Tomography, ובראשי תיבות: PET). בסריקה זו, מוכנס לגוף הנבדק חומר רדיואקטיבי הפולט פוזיטרונים (בדעיכת בטא). החומר מוכנס לגוף על גבי מולקולה פעילה ביולוגית כך שהחומר יגיע לרקמות. כאשר הפוזיטרונים הנפלטים מהחומר מתאיינים עם האלקטרונים שברקמות, נפלטים פוטונים שגלאי הסריקה יכול לזהות. על ידי כך ניתן לשחזר את מקום ההתנגשות ולבנות תמונות תלת-ממדיות של ריכוז החומר הרדיואקטיבי בתוך הגוף.
סריקות PET משמשות במקרים רבים (בכ-90% מהסריקות) לדמת את ריכוז הגלוקוז ברקמות הגוף, מידע המאפשר לזהות גידולים וגרורות סרטניות, ולאבחן מחלות מוח.
יישומים של התהליך > ספקטרוסקופיית איון פוזיטרונים

ניתן להשתמש באיון פוזיטרונים ואלקטרונים גם כדי לחקור חומרים מוצקים, בשיטה הנקראת ספקטרוסקופיית איון פוזיטרונים (באנגלית: Positron Annihilation Spectroscopy), בעיקר לשם מדידת המבנה הפנימי שלהם.
יצירת זוג

בתנאים מסוימים קיים תהליך הפוך לאיון, ובו פוטונים הופכים לזוג אלקטרון ופוזיטרון, בתהליך הנקרא יצירת זוג. בתהליך זה, חלק מאנרגיית הפוטונים הופכת למסת החלקיקים. על מנת שתהליך זה יתרחש, על אנרגיית הפוטונים להיות גבוהה מסכום מסות המנוחה של האלקטרון והפוזיטרון, ועל הפוטון להימצא בקרבת גרעין אטומי.
לקריאה נוספת

מאיר ברק, מה זה קרינת הוקינג?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 1 בספטמבר 2009
האתר הרשמי של CERN
הערות שוליים

↑  יגאל גלילי, דני עובדיה, קרינה וחומר – מבוא לפיסיקה מודרנית, יש!!! הפצה, 2008
↑  "Gamma-Rays". אתר "תנודע". 2016-06-08. נבדק ב-2017-05-23.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529509005171  LCCN: sh85105390 
תהליך יצירת הזוגות אלקטרון ופוזיטרון
תבונה ורגישות (מיני-סדרה, 2008)

| --- | --- |

עטיפת הווידאו
 מבוסס על:  הרומן "תבונה ורגישות" מאת ג'יין אוסטן
 סוגה:  דרמה תקופתית
 כותבים:  אנדרו דייוויס
 בימוי:  ג'ון אלכסנדר
 שחקנים:  האטי מוראהן צ'ריטי וייקפילד דן סטיבנס דייוויד מוריסי דומיניק וסט
 פסקול:  מרטין פיפס
 ארץ מקור:  בריטניה
 שפות:  אנגלית
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  Anne Pivcevic
 הפצה:  BBC, הולו 
 צלמים:  שון בוביט
 מוזיקה:  מרטין פיפס 
 אורך פרק:  סה"כ 174 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC One
 תקופת שידור מקורית:  1 בינואר 2008 – 13 בינואר 2008
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
תבונה ורגישות (באנגלית: Sense and Sensibility) היא דרמה טלוויזיונית משנת 2008, עיבוד לרומן באותו שם מאת ג'יין אוסטן שיצא לאור ב-1811. אנדרו דייוויס שכתב את התסריט ניסה להשכיח מהצופים את הגרסה הקולנועית מ-1995 שביים אנג לי. הסדרה כללה סצנות של "מיניות גלויה" יותר מאשר העיבודים הקודמים של הספר, בהם סצנת הפיתוי וסצנת הדו-קרב שהושמטו מהסרט העלילתי. ג'ון אלכסנדר ביים את הסדרה והפיקה אן פיבצ'ביק. בתפקידי אלינור ומריאן דשווד כיכבו האטי מוראהן וצ'ריטי וייקפילד.
אתרי הצילומים היו בברקשייר, סארי, בקינגהאמשייר ובדבון במשך חודשיים החל מאפריל 2007. ההפקה הייתה משותפת ל-BBC ול-WGBH בוסטון. הסדרה שודרה בבריטניה החל מ-1 בינואר 2008 בשלושה חלקים, ומשכה כ-6 מיליון צופים לפרק. "תבונה ורגישות" זכתה לביקורות חיוביות ממבקרי הטלוויזיה, וכמו כן השחקנים וצוות ההפקה היו מועמדים לפרסים שונים על תפקידיהם. ב-14 בינואר 2008 יצאה הסדרה בבריטניה על גבי DVD.
תקציר עלילה

מר הנרי דשווד (סיימון ויליאמס) מוריש את אחוזתו, נורלנד פארק, ואת כל הונו לבנו ג'ון (מארק גאטיס). ג'ון מבטיח לאביו שהוא ידאג לרווחתן של אמו החורגת, גברת דשווד (ג'נט מקתיר) ולאחיותיו למחצה אלינור (האטי מוראהן), מריאן (צ'ריטי וייקפילד) ומרגרט (לוסי בוינטון). אבל אשתו של ג'ון, פאני (קלייר סקינר) משכנעת אותו לא לתת כסף לאחיותיו. אדוארד פררס (דן סטיבנס), אחיה של פאני, מגיע לביקור ומתיידד עם אלינור. גברת דשווד מקווה שהשניים יתארסו, אך פאני מודיעה לה ששידוך כזה לא יהיה לרוחה של אמה. גברת דשווד מקבלת מכתב מבן דודה, סר ג'ון מידלטון (מארק ויליאמס), שמציע לה בית מגורים בתחומי האחוזה שלו, ברטון פארק בדבונשייר. היא מחליטה לעזוב מיד את נורלנד יחד עם בנותיה.
במהלך ארוחת ערב בברטון פארק מציג סר ג'ון בפני בנות משפחת דשווד את אשתו, ליידי מידלטון (רוזנה לאוול); את אמה, גברת ג'נינגס (לינדה באסט) ואת קולונל ברנדון (דייוויד מוריסי) ידיד המשפחה. ברנדון מתאהב במבט ראשון במריאן, אבל היא מצדה חושבת שהוא מבוגר מדי בשבילה. מריאן יוצאת לטייל עם אחותה מרגרט, היא נופלת ונוקעת את הקרסול. בחור צעיר שעובר בסביבה, נושא אותה בחזרה אל ביתה. הוא מציג את עצמו כג'ון וילובי (דומיניק קופר) וחוזר למחרת לשאול לשלומה. גם ברנדון מגיע לביקור, אך כשהוא רואה את וילובי הוא עוזב במהירות את המקום. האהבה המשותפת לשירה מקרבת את וילובי ומריאן זה לזה. וילובי גוזר תלתל משערה של מריאן למזכרת. גברת דשווד ואלינור מעלים השערות ומניחים שהשניים התארסו בסתר.
ברנדון מזמין את משפחות דשווד ומידלטון לבקר באחוזתו בדלפורד, אבל ביום המתוכנן לביקור נקרא ברנדון לנסיעת עסקים דחופה. וילובי מבקש לשוחח עם גברת דשווד ועם מריאן, והשתיים מצפות שהוא יציע נישואים. אולם, וילובי מספר להן שדודתו שולחת אותו ללונדון והוא לא יחזור לדבונשייר בשנה הקרובה. אחרי שווילובי נוסע אדוארד מגיע לביקור. בנות משפחת דשווד שמות לב שהוא נראה אומלל ומרוחק. גם בברטון פארק יש אורחות, האחיניות של גברת ג'נינגס לוסי (אנה מאדלי) ואן סטיל (דייזי הגארד). כשנודע ללוסי שבנות משפחת דשווד מכירות את משפחת פררס, היא מגלה לאלינור שאדואר והיא מאורסים בסתר זה ארבע שנים. ידיעה זו פוגעת מאוד באלינור. גברת ג'נינגס מזמינה את אלינור ואת מריאן להתלוות אליה ללונדון, ומריאן מקווה לפגוש שם את וילובי, שאינו עונה למכתבים שהיא שולחת לו.
מריאן רואה את וילובי בנשף, אבל הוא בקושי מתייחס אליה. היא מגלה מאוחר יותר שהוא מאורס למיס גריי העשירה, וממאנת להינחם. ברנדון מספר לאלינור שווילובי פיתה את בת חסותו הצעירה, אלייזה ויליאמס, ונטש אותה כשנכנסה להריון. כאשר גברת פררס (ג'ין מארש) מגלה שבנה אדוארד מאורס ללוסי היא מאיימת לנשל אותו מהירושה, אלא אם כן הוא יבטל את האירוסים, מה שאדוארד מסרב לעשות. ברנדון מציע לאדוארד משרת כומר באחוזתו שבדלפורד, ואדוארד אסיר תודה על כך. מריאן שמתגוררת אצל גברת ג'נינגס, יוצאת החוצה בסערה ומתמוטטת. קולונל ברנדון מוצא אותה ומחזיר אותה הביתה. היא נופלת למשכב וקודחת מחום. וילובי פוגש את אלינור ומספר לה שהוא אהב את מריאן, והתכוון לשאת אותה לאישה, אבל היה חייב להתחתן עם אישה עשירה, כי דודתו נישלה אותו מהירושה כשנודע לה על התנהגותו ויחסו לאלייזה. אחרי שמריאן מתאוששת האחיות חוזרות לביתן ומריאן מבלה את זמנה בדלפורד, ובסופו של דבר מתאהבת בברנדון. אלינור שומעת שלוסי סטיל הפכה לגברת פררס, והיא מניחה שלוסי התחתנה עם אדוארד. אבל כשאדוארד עצמו מגיע לקוטג' בו הן גרות הוא מגלה להן שזה אחיו רוברט (לאו ביל) הוא זה שהתחתן עם לוסי. אדוארד מצהיר על אהבתו לאלינור ומציע לה נישואים. השניים מתחתנים כמו גם מריאן וברנדון.
הפקה > אתרי צילומים

הסדרה "תבונה ורגישות" צולמה כולה באתרי צילומים באנגליה, לרוב במחוזות ברקשייר, סארי, בקינגהמשייר ודבון. הצילומים החלו בתחילת אפריל 2007 והסתיימו בתחילת יולי. "בלקפול מיל", קוטג' מהמאה החמש-עשרה בצפון דבון שימש כביתם של בנות משפחת דשווד, ברטון קוטג'. החזית של וורת'הם פארק הוצגה כנורלנד פארק, בית האחוזה של משפחת דשווד. צילומי הפנים של נורלנד נערכו בהאם האוס שבריצ'מונד, וצילומי החוץ נערכו בשטח האחוזה. צילומי החוץ של ברטון פארק, ביתו של סר ג'ון מידלטון, נערכו באחוזת "לוזלי פארק". הספרייה שימשה כספרייתו של קולונל ברנדון, וחדר נוסף שימש לצילומי מריאן כשהיא חולה. אתרי צילומים נוספים היו ב"דורני קורט", "לינקולנ'ס אין" ו"קלובלי פיר".
פרסים ומועמדויות

הסדרה הייתה מועמדת ל"פרס מגנוליה לסרט הטלוויזיה או מיני-סדרה הטובים ביותר" של פסטיבל הטלוויזיה של שנחאי. ג'ון אלכסנדר זכה בפרס הבמאי הטוב ביותר, והאטי מוראהן זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בסרט טלוויזיה על תפקידה כאלינור דשווד.
דייוויס היה מועמד ל-"Broadcasting Press Guild Awards" על התסריט.
קלפטון היה מועמד לפרס על עיצוב התלבושות מטעם "גילדת מעצבי התלבושות".
פיפס היה מועמד לפרס באפט"א ולפרס אמי על הפסקול.
הצלם שון בוביט היה מועמד לפרס אמי על הצילומים.