stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רדיפת להט"בים בידי הרשויות בצ'צ'ניה
פינויים ובקשות מקלט

רשת הלהט"ב הרוסית, ("Russian LGBT Network") שבסיסה בסנט פטרסבורג, פעלה לפינוי אזרחים הומוסקסואלים מאוימים מצ'צ'ניה. ביוני 2017 דיווחה רשת הלהט"ב הרוסית כי 42 גברים פונו לחלקים אחרים של רוסיה, שם היו בטוחים מפני איום המעצר המיידי, אך הסתכנו במעקב.
במאי 2017 דיווחו פעילים רוסים כי ניצולי הרדיפה הצ'צ'נית נגד הומואים מתקשים למצוא מדינות שמוכנות להנפיק להן אשרות. עד אמצע מאי 2017, על פי הדיווחים, 9 ניצולים מהרדיפה קיבלו אשרות בהם שניים על ידי ליטא, האחרים על ידי מדינות ששר החוץ הליטאי לינאס לינקביצ'יוס כינה "בעלות ברית" אך סירבו להזדהות. לינקביצ'יוס דחק במדינות אחרות באיחוד האירופי לקבלת פליטי להט"ב צ'צ'נים. החל מיוני 2017 גרמניה וליטא העניקו אשרות כניסה למדינות על סמך סיבות הומניטריות. באוגוסט 2017 שינתה ממשלת הולנד את מדיניותה והחלה לאפשר לאנשי להט"ב צ'צ'נים לקבל מעמד של מבקשי מקלט אוטומטי בכניסתם להולנד.
עד 2019 סייעה רשת הלהט"ב הרוסית ליותר מ-140 הומואים צ'צ'נים בהגירה למדינות אירופה וקנדה. "Rainbow Railroad" (רכבת הקשת) היא רשת ללא מטרות רווח בטורונטו, קנדה, אשר עבדה עם רשת הלהט"ב הרוסית עבור הקמת נתיבים בטוחים מחוץ לצ'צ'ניה עבור סיוע לפליטים הומוסקסואלים בסיכון להימלט. באמצע 2017, הממשלה הקנדית העניקה באופן שקט מקלט ל-22 הומואים ולסביות צ'צ'ניות, בתיאום עם "Rainbow Railroad". בדצמבר 2018 הורתה שרת החוץ הקנדית, כריסטיה פרילנד, להעברת רכבת אווירית אשר הביאה כ-57 פליטים צ'צ'נים להט"בים לקנדה.
ממשלת ארצות הברית הציעה עזרה מוגבלת בלבד לצ'צ'נים להט"בים העומדים בפני רדיפה אשר הוגדרה על ידי רבים כתוצאה מהשפעתו של דונלד טראמפ הידוע כמתנגד לזכויות להט"ב, אשר תחת ממשלו במרץ 2017 בוטלו מרכיבי המפתח להגנה במקום העבודה של ממשל אובמה לשעבר כלפי אפליית אנשי להט"ב בתעסוקה. הוושינגטון פוסט דיווח בספטמבר 2017 כי "רק מספר קטן של צ'צ'נים להט"בים מצאו מקלט בארצות הברית בשנים האחרונות" - הרבה פחות מהמספרים שביקשו להגר. במאי 2017 דיווחה רשת הלהט"ב הרוסית על שיחות עם פקידי השגרירות האמריקאית, בהן נאמר להם כי אין "רצון פוליטי" להנפיק אשרות אמריקאיות לפליטים. הקמפיין לזכויות האדם, ארגון זכויות להט"ב, קרא לארצות הברית לקבל את מבקשי המקלט וציין כי "פעילים מצהירים שארצות הברית עדיין לא קיבלה פליט צ'צ'ני אחד". מקרה של קבלת פליטה צ'צ'נית התרחש לאחר שטרנסג'נדרית צ'צ'נית ברחה מרוסיה באפריל 2016 לאחר שהוטרדה והותקפה, נסעה למקסיקו וחצתה את הגבול לארצות הברית, שם העניק לה שופט פדרלי בקשת מקלט באוגוסט 2017 בשל ייחסה המסוכן לאנשי להט"ב ברוסיה ולטרנסג'נדרים בפרט. במאי 2019, אזרח צ'צ'ני הומוסקסואל הגיש בקשת מקלט לארצות הברית, לשם נמלט בנובמבר 2018 לאחר שהותקף במוסקבה.
סרט תיעודי

בשנת 2020 יצא לאור הסרט התיעודי, "Welcome to Chechnya" מאת הכתב החקרן ויוצר הסרט דייוויד צרפת אשר עקב אחר עבודתם של פעילים שחילצו ניצולי עינויים בפיגועים הומופובים וכולל צילומים שצולמו בסתר, באמצעות מצלמות נסתרות, טלפונים סלולריים, מצלמות "GoPros" ומצלמות יד. עבור הגנה על זהות מבקשי המקלט, נעשה שימוש בטכנולוגיית זיוף קול עמוק להחלפת פניהם וקולם של המשתתפים. אחד הפעילים דן בקצרה בהרחבת הרדיפה (בקנה מידה קטן יותר) לאינגושטיה ולדאגסטן השכנות.
הסרט התיעודי הופיע בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים סאנדנס בארצות הברית ב-26 בינואר 2020 ויצא לאקרנים ב-30 ביוני 2020 על ידי "HBO Films". ביציאתו, זכה בפרס טדי ובפרס הקהל לסרט התיעודי הטוב ביותר במהלך פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין לשנת 2020.
ראו גם

זכויות להט"ב בצ'צ'ניה
זכויות להט"ב באירופה
רדיפת להט"ב במדינה האסלאמית
סמל העיר רעננה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  עיריית רעננה
 תאריך אימוץ:  2023
סמל העיר רעננה, סמלה הרשמי של העיר והעירייה, אומץ ב-2023.
תיאור הסמל

הסמל מורכב מצורה המזכירה תלתן שמסמל את עץ ההדר ששולח את פירותיו לכיוונים שונים. ההסתעפות בכיווני הצמיחה של עץ ההדר נועדה לסמל את ההסתעפות מפעלי התעשייה בעיר. צורת העץ מוטענת בשם העיר ומאחוריה מגדל מים העומד מעל בריכת מים, אלו מייצגים את שלושת מגדלי המים שהיו במושבה שהיו עומדים מעל בריכות מים. מעל שם העיר בסמל משלושים המייצגים גגות רעפים וגגותיהם של מבני תעשייה.
השילוב בין מגדלי המים ועץ ההדר, שמסמל גם תעשייה, לגגות המסמלים תעשייה נועד לסמל את השילוב בין חקלאות לתעשייה שיש בעיר.
היסטוריה

הסמל עוצב ב-1963 בידי ישעיהו בן-יליד, בן המושבה. עיצובו של בן-יליד נבחר על ידי חברי מועצת רעננה במסגרת תחרות גרפיקאים ליצירת סמל למועצה המקומית רעננה. ב-1989 "שופץ" הסמל על ידי המעצבת נאוה פורת ונוספה לו הסיסמה "רעננה - פנינת השרון". ב-2009 הוסף מוטו נוסף מעל הסמל - "כל יום מחדש!".
הסמל שונה באופן זמני מספר פעמים לאורך ההיסטוריה של העיר לרגל החגיגות להיווסדה (כגון חגיגות 50, 75, 80, 90, 95, ו-100 שנים לעיר).
ב-2013, עם בחירתו לראשות העיר של זאב בילסקי, בוטלו השינויים שבוצעו בסמל השני והוחזר הסמל הוותיק של העיר.
ב-2021 עודכן הסמל ושונה לגרסה מינימליסטית יותר של עץ ההדר, עם הסתעפות הפירות תוך שילוב מגדל המים. בעץ ההדר שולב המספר 100, לרגל חגיגות המאה של רעננה. ב-2023 הוסר המספר 100 מסמל העיר החדש.
סמל העיר הראשון, 1963 - 2009; 2013 - 2021
וריאציה של הסמל הראשון בעיצובה של נאוה פורת, 1989 - 2009; 2013 - 2021
סמל חגיגות ה-80 לעיר, 2002
סמל העיר השני, 2009 - 2013
סמל חגיגות ה-90 לעיר, 2012
סמל חגיגות ה-95 לעיר, 2017
סמל חגיגות המאה לעיר, 2021
הערות שוליים

1 2 3 4  סמל העיר, אתר עיריית רעננה
↑  נקבע סמל מועצת רעננה, למרחב, 18 באוגוסט 1963
↑  סמל רעננה – עץ ההדר, דבר, 19 באוגוסט 1963
↑  מקור השם וסמל העיר, אתר מורשת רעננה
↑  מור גפני דור, בת מאה: חגיגות יום ההולדת של רעננה יתחילו בפסטיבל האור, אתר צומת השרון רעננה, 23 בנובמבר 2021
↑  חגיגות המאה: עיריית רעננה מתחדשת בלוגו, אתר "רשויות - הפורטל הישראלי לרשויות מקומיות"
| דגל ישראל סמלי מחוז המרכז |
| --- | --- | --- |
| ערים | אלעד • גבעת שמואל • הוד השרון • טייבה • טירה • יבנה • יהוד-מונוסון • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • לוד • מודיעין-מכבים-רעות • נס ציונה • נתניה • פתח תקווה • קלנסווה • ראש העין • ראשון לציון • רחובות • רמלה • רעננה | מפת מחוז המרכז |
| מנהלות מקומיות | נוה מונוסון • מכבים-רעות | מפת מחוז המרכז |
| מועצות מקומיות | אבן יהודה • אליכין • באר יעקב • בית דגן • בני עי"ש • גדרה • ג'לג'וליה • גן יבנה • גני תקווה • כוכב יאיר צור יגאל • כפר ברא • מזכרת בתיה • סביון • קדימה-צורן • קריית עקרון • שוהם | מפת מחוז המרכז |
| מועצות אזוריות | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן | מפת מחוז המרכז |
מחוז הצפון • מחוז חיפה • מחוז תל אביב • מחוז המרכז • מחוז ירושלים • מחוז הדרום • מחוז יהודה ושומרון
אחד ממגדלי המים ברעננה, כפי שהוא נשקף מכיוון דרום-מערב
סימטריית CPT

סימטריית CPT בפיזיקה תאורטית ופיזיקת חלקיקים היא סימטריה מדויקת (exact symmetry), כלומר, סימטריה שאינה מופרת לעולם, בשום תהליך פיזיקלי מוכר. היא מייצגת סימטריה של חוקי הטבע הבסיסיים להפעלה בו זמנית של שלוש פעולות בדידות (דיסקרטיות): היפוך מטען (C), היפוך מרחב (P) והיפוך זמן (T).
סימטריית היפוך מטען – סימטריית C, או charge symmetry או charge-conjugation symmetry, היא סימטריה תחת שינוי מטען של חלקיק מסוים, מחיובי לשלילי או להפך. אחד המטענים המשתנים הוא המטען החשמלי, אך סימטריית C מתייחסת גם לשאר המספרים הקואנטיים החיבוריים (additive quantum numbers), כגון איזוספין חלש, איזוספין, קסם וכדומה. סימטריה זו אינה משפיעה על תכונות אחרות של החלקיק, כגון המסה, התנע או הספין. חלקיקים ואנטי-חלקיקים הם סימטריים זה לזה תחת סימטריית C: לפרוטון יש מספרים קואנטיים נגדיים לאלו של האנטיפרוטון (כגון מטען חשמלי של 1 לעומת מינוס 1), אך לשניהם יש את אותם מסה, תנע וספין.
סימטריית שיקוף או סימטריית זוגיות – סימטריית P, או parity symmetry, היא סימטריה תחת היפוך הקואורדינטות של המרחב, בדומה לשיקוף במראה. מתמטית, היא מיוצגת על ידי הפעולה:
\mathbf {P} :{\begin{pmatrix}x\\y\\z\end{pmatrix}}\mapsto {\begin{pmatrix}-x\\-y\\-z\end{pmatrix}}
סימטריית היפוך זמן – סימטריית T, או time symmetry, מציינת את היפוך כיוון התקדמות הזמן. מתמטית, היא מיוצגת על ידי הפעולה:
\mathbf {T} :t\mapsto -t
כאשר מופעלת יותר מסימטריה אחת בו זמנית, נהוג לסמן זאת עם צירוף האותיות של הסימטריות הרצויות. לדוגמה, היפוך המרחב יחד עם היפוך המטען הוא הפעלת סימטריית CP. אם חוקי הפיזיקה אינם משתנים תחת הפעלת סימטריה מסוימת, התאוריה סימטרית תחת אותה סימטריה. סימטריה הנשמרת מרבית הזמן, אך קיים תהליך פיזיקלי המסוגל לשבור אותה (כלומר, המערכת הפיזיקלית שהתקיימה לפני התהליך אינה סימטרית לזו הקיימת אחריו), היא סימטריה מקורבת (approximate symmetry). דוגמה לכך היא סימטריית CP, המספקת קירוב טוב מאוד של מרבית הפעולות בטבע. עם זאת, הכוח החלש מסוגל לגרום שבירת סימטריית CP.
משפט CPT

לעומת הצירופים האחרים של C, P ו-T, הרי צירוף כל השלושה מייצג סימטריה מדויקת, היא סימטריית CPT. הווה אומר, בכל תהליך פיזיקלי מוכר, אם משנים את כל שלושת הגדלים (מספרים קוונטיים, זוגיות וזמן) לערכיהם הנגדיים, המערכת נותרת סימטרית. חשיבותה העיקרית של סימטריית CPT היא בתורת השדות הקואנטית. משפט CPT קובע כי כל תורת שדה קוונטית לוקלית, שהיא אינווריאנטית תחת טרנספורמצית לורנץ ובעלת המילטוניאן הרמיטי, חייבת להיות סימטרית תחת סימטריית CPT.
תאורטית, אילו כל החומר ביקום שלנו היה מוחלף על ידי אנטי-חומר (הפעלת סימטריית C), המיקומים של כל העצמים היו מותמרים לקואורדינטה הנגדית שלהם במרחב (הפעלת סימטריית P) והתנע של כל העצמים היה משתנה לכיוון הנגדי (הפעלת סימטריית T), אזי היקום ה"חדש" היה פועל בדיוק לפי אותם חוקי פיזיקה כמו היקום הנוכחי ולמעשה, לא היה ניתן להבחין בין שני היקומים.
ראו גם

סימטריה
שבירת סימטריית CP
פיזיקת חלקיקים
בית תלמי

|   |
| --- | --- |
 מדינה:  מצרים העתיקה 
 בית האב:  התקופה התלמית 
 מייסד:  תלמי הראשון 
 השליט האחרון:  קלאופטרה, קיסריון (מצרים)   תלמי פילדלפוס (סוריה)   תלמי (מאוריטניה)
 תקופת השושלת:  305 לפני הספירה – 30 לפני הספירה 
 
תלמי הראשון מייסד השושלת
בית תַּלְמַי (ביוונית: Πτολεμαῖος, פתולמאיוס) היה שושלת מלוכה הלניסטית ששלטה על מצרים. תקופת שלטונם מוכרת בספרות בשם תקופת מצרים התלמיית. השושלת שלטה במצרים במשך כ-300 שנה, מ-323 לפנה"ס עד 30 לפנה"ס.
תלמי הראשון, מייסד השושלת, היה אחד ממצביאיו של אלכסנדר הגדול ומקדוני במוצאו. לאחר מותו של אלכסנדר הגדול בשנת 323 לפנה"ס, הוא מונה לנציב (סטראפ) מצרים, ובשנת 305 לפנה"ס הכריז על עצמו כמלך מצרים ונטל את השם "סוֹטֵר" (מילולית, מושיע). המלכה האחרונה לבית תלמי הייתה קלאופטרה השביעית, שנודעה כמאהבתו של יוליוס קיסר ומאוחר יותר גם של מרקוס אנטוניוס. קלאופטרה הצליחה לשמור על עצמאותה של מצרים, אך התאבדה לאחר תבוסתו של אנטוניוס בקרב אקטיום (31 לפנה"ס) וניצחונו של אוגוסטוס. לאחר מותה הסתיים שלטונו של בית תלמי, ומצרים הפכה לפרובינקיה רומית.
חלק מבנות המשפחה נישאו למלכים מבית סלאוקוס, שושלת מלוכה הלניסטית נוספת ששלטה בסוריה והפכו לחלק מבית מלוכה זה. בנים נוספים מבני המשפחה שלטו בקפריסין ובקירינה.
זיהוים של בני תלמי השונים על פי מספר הוא המצאה מודרנית שנועדה להקל על ההבחנה בין בני המלוכה השונים של שושלת זאת, שבחרו במספר שמות קבועים כמו תלמי, קלאופטרה, ברניקי וארסינואי. במקורות היוונים העתיקים הבחינו בין התלמיים השונים תוך שימוש בכינוי שניתן להם. המספור בטבלה זו הוא על פי המקובל כעת.
שושלת מלכי בית תלמי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
בית תלמי
| שם המלך | כינוי | תקופת חיים  (לפנה"ס) | שנות שלטון  (לפנה"ס) | הערות |
| תלמי הראשון | סוטר | 367 - 283 | 323 - 283 | מייסד השושלת. אשתו הייתה ברניקי הראשונה |
| תלמי השני | פילדלפוס | 309 - 246 | 284 - 246 | החל את שלטונו בשיתוף עם אביו. חיזק את השליטה של השושלת במצרים. אשתו הראשונה הייתה ארסינואי הראשונה. לאחר מכן נישא לאחותו ארסינואי השנייה |
| תלמי השלישי | אורגטס | 284 - 221 | 246 - 222 | אשתו הייתה ברניקי השנייה |
| תלמי הרביעי | פילופטור | 244 - 204 | 222 - 204 | בתקופתו החלה השקיעה של בית תלמי   הדף את התקפתו של אנטיוכוס הגדול. נישא לאחותו ארסינואי השלישית |
| תלמי החמישי | אפיפנס | 210 - 181 | 204 - 181 |  |
| קלאופטרה הראשונה | אפיפנס | 204 - 176 | 180 - 176 | הייתה העוצרת של בנה תלמי השישי, ולמעשה שלטה עד מותה |
| תלמי השישי | פילומטור | 191 - 145 | 180 - 164 163 - 145 | בין השנים 164–170 מלך עם אחותו ואשתו קלאופטרה השנייה, ועם אחיו תלמי השמיני. הודח בשנת 164 על ידי תלמי השמיני וחזר לשלטון כעבור שנה. |
| תלמי השביעי | נאוס פילופטור |  |  | שלט פרק זמן קצר בשנת 145. |
| תלמי השמיני | אורגטס השני | 182 - 116 | 170 - 163 145 - 131  127 - 116 | בהתחלה שלט עם תלמי השישי, הוגלה על ידי קלאופטרה השנייה בין 131 - 127. |
| קלאופטרה השנייה | פילומטורה סוטרה | 185 - 116 | 131 - 127 | הייתה באופוזיציה לתלמי השמיני. |
| קלאופטרה השלישית | פילומטור סוטרה  דיקאיוסין ניקפורוס | 161 - 101 | 116 -101 | בהתחלה שלטה במשותף עם תלמי התשיעי 116 - 107, ולאחר מכן עם תלמי העשירי 107 - 101. |
| תלמי התשיעי | פילומטור סוטר השני | 140 - 81 | 116 - 110 109- 107  88 - 81 | בתקופת שלטונו הראשונה שלט עם קלאופטרה השלישית ובשנה הראשונה גם עם אשתו קלאופטרה הרביעית. |
| תלמי העשירי | אלכסנדר הראשון | 140 - 87 | 110 - 109   107 - 88 |  |
| ברניקי השלישית | פילופטור | 120 - 80 | 81 - 80 | לפעמים קוראים לה קלאופטרה ברניקי. |
| תלמי האחד עשר | אלכסנדר השני |  | 80 | שלט תקופה קצרה מאד. |
| תלמי השנים עשר | נאוס דיוניסוס, אאולטס | 117 - 51 | 80 - 58 55 - 51 | אשתו הייתה קלאופטרה החמישית |
| בהתחלה ברניקי הרביעית עם קלאופטרה החמישית או השישית ובהמשך ברניקי הרביעית, כנראה, עם בעלה ארכלאוס |  |  | 58 - 55 | ידוע על שתי בנותיו של תלמי ה-12 ששלטו בתקופה זו, אך מתוכן רק ברניקי הרביעית היא שליטה ודאית. ייתכן ששלטה עם אחותה קלאופטרה השישית; עם זאת, יש אפשרות שקלאופטרה השישית וקלאופטרה החמישית (אשתו של תלמי השנים עשר) הן אותה אישה ולמעשה מדובר באשתו של תלמי ולא בבתו. כך שייתכן ששלטה ביחד עם אמה, ולא עם אחותה. כמו כן, אין ודאות לגבי ארכלאוס אם כי סביר להניח שכן שלט ביחד איתה. |
| קלאופטרה השביעית | תיאה פילופטור | 70 - 30 | 51 - 30 | בתחילה שלטה יחד עם אחיה, תחילה עם תלמי השלושה עשר ולאחר מכן עם תלמי הארבעה עשר. הייתה המאהבת של יוליוס קיסר ומרקוס אנטוניוס.  כשאומרים "קלאופטרה" מתכוונים לקלאופטרה זו. |
| תלמי השלושה עשר | תאוס פילופטור | 61/62 - 47 | 51 - 47 | שלט עם אחותו קלאופטרה השביעית   |
| תלמי הארבעה עשר |  | 60/59 - 44 | 47 - 44 | שלט עם אחותו קלאופטרה השביעית |
| תלמי החמישה עשר | קיסריון, פילופטור פילומטור | 47 - 30 | 44 - 30 | בנה של קלאופטרה השביעית מיוליוס קיסר ששלט במשותף עם אמו.  |
חלק מבני המשפחה הנוספים

אורידיקה אשתו השלישית של תלמי הראשון, אמו של תלמי קראונוס
תלמי קראונוס, מת בשנת 279 לפנה"ס, היה בנו של תלמי הראשון ומלך מוקדון
ליסנדרה, בתם של תלמי הראשון ואורידיקה, אחותן של צלמי קראונוס
מלאגרוס, בנם של תלמי הראשון ואורידיקה, אח של תלמי קרונוס וליסנדרה
ברניקי סירה - בתו של תלמי השני, מתה בשנת 246 לפנה"ס. הייתה אשתו של אנטיוכוס השני
ליסימכוס, בנם של תלמי השני וארסינואי הראשונה חי במאה ה-3 לפנה"ס
תלמי אפיגונוס - בנם של ארסינואי השנייה וליסימכוס, ותובע לכתר מוקדון.
קלאופטרה תאה, מתה בשנת 121 לפנה"ס. הייתה בתו של תלמי השישי מלכה בבית סלאוקוס
תלמי אפיון, מת בשנת 96 לפנה"ס, היה בנו של תלמי השמיני, היה מלך קירינה
קלאופטרה סלנה הראשונה, מתה בשנת 69 לפנה"ס. הייתה בתו של תלמי השמיני נישאה לאנטיוכוס השמיני מבית סלאוקוס
תלמי (מלך קפריסין) - מת בשנת 57 לפנה"ס. היה בנו הבלתי חוקי של תלמי התשיעי ומלך קפריסין
ארסינואי הרביעית נולדה בשנת 67/68 לפנה"ס, הייתה אופוזיציה לקלאופטרה השביעית שהייתה אחותה.
קלאופטרה סלנה השנייה - בתה של קלאופטרה השביעית ומרקוס אנטוניוס. נולדה בשנת 40 לפנה"ס
אלכסנדר הליוס - בנה של קלאופטרה השביעית ומרקוס אנטוניוס. נולד בשנת 40 לפנה"ס
תלמי פילדלפוס בנה של קלאופטרה השביעית ומרקוס אנטוניוס. נולד בשנת 36 לפנה"ס
עץ משפחה

| תלמי פילדלפוס | תלמי פילדלפוס | תלמי פילדלפוס | תלמי פילדלפוס | תלמי פילדלפוס | תלמי פילדלפוס |   |   | קלאופטרה סלנה השנייה | קלאופטרה סלנה השנייה | קלאופטרה סלנה השנייה | קלאופטרה סלנה השנייה | קלאופטרה סלנה השנייה | קלאופטרה סלנה השנייה |   |   | אלכסנדר הליוס | אלכסנדר הליוס | אלכסנדר הליוס | אלכסנדר הליוס | אלכסנדר הליוס | אלכסנדר הליוס |   |   | תלמי החמישה עשר, קיסריון | תלמי החמישה עשר, קיסריון | תלמי החמישה עשר, קיסריון | תלמי החמישה עשר, קיסריון | תלמי החמישה עשר, קיסריון | תלמי החמישה עשר, קיסריון |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  המלכים לבית תלמי מכונים לעיתים גם לאגיים או לָאגִידִים, על שם לאגוס, אביו של תלמי הראשון.
↑  ברבים: Πτολεμαῖοι, פּתוֹלמַאיוֹי, "תלמיים".
↑  השם המקראי "תלמי" משמש בספרות חז"ל עבור תלמי השני. ראו למשל: מכילתא דרבי ישמעאל, מסכתא דפסחא, פרשה יד (שמות יב, מ); תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ט', עמוד א'–ב'.
↑  במאה ה-19 היו ויכוחים בין החוקרים מיהם התלמיים שיש לייחס להם שלטון, ולכן לעיתים הספרור של במקורות במאה ה-19 הוא קצת שונה.
↑  מגלות לקוממיות: מגלות בבל עד ירידת בית חשמונאי, יחידות 11–12, כרך 6 אוריאל רפפורט, עם' 15
↑  דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי, הוצאת מגנס, תשמ"ז, עמ' 775
↑  ראו את עץ משפחת התלמיים עם תהיות לגבי קלאופטרה השישית והחמישית במקום זה וכלל רק שלוש בנות ולא ארבע: (Sheila L. Ager, Familiarity Breeds: Incest and the Ptolemaic Dynasty, The Journal of Hellenic Studies, Vol. 125 (2005), p. 4).
↑  Berenice IV, www.tyndalehouse.com
1 2  ייתכן שמדובר באותה אישה
↑  אימו היתה, כנראה, פילגשו של תלמי התשיעי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293488805171  PLWABN: 9810608968405606  BNE: XX5351205  BnF: cb119455279 (data)  GND: 118793551  LCCN: sh88000475  NKC: mzk2005300730  NSK: 000069538  VcBA: 495/41813  VIAF: 42634079   WorldCat (עם VIAF): 42634079
התנגדות מגנטית עצומה

התנגדות מגנטית עצומה (Giant Magneto resistance או GMR) היא תופעה הקשורה למכניקת הקוונטים המתקיימת בשכבות מתחלפות דקות של חומרים פרומגנטיים ולא מגנטיים. תופעה זו התגלתה על ידי שני צוותים שונים בנפרד ב-1988 וראשי הצוותים, אלבר פר ופטר גרינברג זכו בפרס נובל לפיזיקה בשנת 2007 על תגלית זו.
האפקט מתבטא בשינוי משמעותי של ההתנגדות החשמלית כתלות בקיטוב המגנטי של שתי שכבות פרומגנטיות סמוכות, כאשר הקיטוב זהה, חיבור מקבילי, ההתנגדות הכוללת נמוכה יחסית וכאשר הקיטוב הפוך, חיבור אנטי-מקבילי, ההתנגדות הכוללת גבוהה יחסית.
באפקט זה נעשה שימוש על ידי יצרני כוננים קשיחים.
התגלית

האפקט התגלה בשנת 1988 על ידי קבוצת חוקרים בראשותו של פטר גרונברג בגרמניה, בשכבות של ברזל/כרום/ברזל (Fe/Cr/Fe) והפטנט נרשם על שמו של גרונברג.
את האפקט גילה בו זמנית, אך לחלוטין בנפרד, חוקר צרפתי בשם אלבר פר יחד עם קבוצתו בשכבות של ברזל/כרום (Fe/Cr). הקבוצה של פר הייתה הראשונה שהסבירה את האפקט והראשונה שזיהתה את השינוי המשמעותי, אך מסיבות מנהליות, הגישה בקשה לרישום הפטנט רק כמה ימים לאחר הקבוצה של גרונברג. תגלית זו נחשבת להתחלה של תחום הספינטרוניקה. גרונברג ופר זכו במספר רב של פרסים כהוקרה על תגליתם ותרומתם לתחום, כולל פרס וולף ופרס נובל לפיזיקה בשנת 2007.
הסבר לאפקט

בתמונה מוצג חיבור מקבילי משמאל וחיבור אנטי-מקבילי מימין. FM מייצג מתכת פרומגנטית ו-NM מייצג מתכת רגילה. ↑ מציין אלקטרון שהספין שלו מכוון כלפי מעלה, ו-↓ מציין אלקטרון עם ספין המכוון כלפי מטה. החצים בתוך השכבות הפרומגנטיות מייצגות את הקיטוב המגנטי של השכבה. החצים מייצגים את מסלול האלקטרון בשכבות. האזורים העקומים מייצגים פיזור של האלקטרון.
האלקטרונים שבחיבור מקביל ההסתברות שהם יתפזרו נמוכה יותר הם האלקטרונים בעלי ספין מעלה ובמצב זה תרומתם למוליכות גבוהה בהרבה מזו של אלקטרונים בעלי ספין מטה, כלומר כאשר כיוון הספין מנוגד לכיוון של הקיטוב המגנטי הוא יתפזר יותר. מתברר שבחיבור אנטי-מקבילי, אלקטרונים בעלי ספינים משני הסוגים מתפזרים, כיוון שכל פעם אחד מהם מנוגד לכיוון הקיטוב המגנטי, ולכן נוצרת התנגדות גדולה מאוד. ניתן להשתמש בעיקרון זה בשביל לבנות מעגל חשמלי שיתאר את התופעה בצורה פשוטה. גודל הנגד מייצג את התנגדותו.
שימושים תעשייתיים

אפקט זה נמצא בשימוש בכוננים קשיחים. בעזרת האפקט הכוננים מסוגלים לרשום מידע בצורה בינארית כך שאחד ירשם כאשר ההתנגדות היא גבוהה ואפס כאשר היא נמוכה.
בנוסף, האפקט היווה את ראשיתו של תחום הספינטרוניקה והביא למהפכה בתחום של אחסון מידע.
קולנוע (שבועון)

| --- | --- |

המפרי בוגרט על שער חוברת השבועון מיום 5 בנובמבר 1943. על אף שהכותרת מכריזה כי המדובר בתמונה מתוך "קזבלנקה", התמונה היא למעשה מסרט אחר של בוגארט משנת 1943, "פעולה בצפון האטלנטיק". כן מבטיח השבועון לקוראיו כי בתוך החוברת תימצא תמונת קלארק גייבל ליד מכונת ירייה
 סוגה:  קולנוע 
 מו"ל:  גרשום קומרוב 
 עורך ראשי:  י. קרקובסקי
 תאריכי הופעה:  1938 – שנות ה-40 
 שפה:  עברית 
 מדינה:  פלשתינה (א"י) 
 
קולנוע היה שבועון ישראלי שעסק בבידור ובקולנוע ובמיוחד בקולנוע הוליוודי, והופיע משנת 1938 ובמהלך שנות ה-40.
הופעת השבועון החלה בשנת 1938 בתל אביב, ביזמת המוציא לאור גרשום קומרוב אשר ניסה את ידו במספר יוזמות בתחום העיתונות, לרבות הוצאת העיתון ידיעות אחרונות (אשר נקלע לקשיים כספיים, ונמכר למשפחת מוזס בשנת 1939). העורך היה י. קרקובסקי.
השבועון עסק במגוון נושאים הקשורים בקולנוע ובבידור אך במיוחד בהוליווד. השבועון התמקד במיוחד בקולנוע הוליוודי, ופרסם כתבות רכילות על כוכבי הוליווד ותקצירי סרטים שהופקו על ידי האולפנים הגדולים בהוליווד באותה התקופה.
השבועון התבסס על כתבות שהתקבלו ממערכות יחסי הציבור של האולפנים בארצות הברית, וכמעט ולא היה לו צוות כותבים משלו. החומר, תמונות, רכילות, קטעי יחסי ציבור, פורסם במדורים כגון "חוזה בכוכבים" או "שמועות ומעשים מארץ הסרטים". לעיתים היה מפרסם העיתון סיפורים בהמשכים משל אגאתה כריסטי, ואף תשבץ שכונה "חידון מילואים", אך עיקר העיתון הוקדש לכתבות שעסקו בעלילותיהם של סרטים אמריקנים חדשים, כוכבי הבד, ומילות שירים פופולריים שהושמעו בסרטים אלו.
מערכת העיתון קיימה התכתבות קבועה עם קוראיה, ושניים או שלושה עמודים מן החוברת הדקה, בת 16 העמודים, הוקדשו למכתבי קוראים ולתשובות לשאלותיהם. המכתבים עסקו בעיקר בתכני השבועון - קורות הכוכבים ועלילות הסרטים. כך, למשל, "סקר" שערכה המערכת בשנת תש"ג, לפי כמות המכתבים שהגיעו המספרים על אהדתם לכוכבים גילה כי בשנה זו היו הכוכבים האהובים על קוראי המגזין (לפי סדר הפופולריות):
טיירון פאואר (52 מכתבים)
ויוויאן לי (43 מכתבים)
ארול פלין (39 מכתבים)
רוברט טיילור (34 מכתבים)
בטי גרייבל (32 מכתבים)
קלארק גייבל (31 מכתבים)
דיאנה דורבין (27 מכתבים)
ריטה הייוורת' (19 מכתבים)
אליס פיי (17 מכתבים)
ספנסר טרייסי (16 מכתבים)
באופן מפתיע תפסו אירועי השעה הרי הגורל, כמלחמת העולם השנייה, מקום קטן מאוד בעולם ששיקף העיתון, וההתייחסות אל האירועים הייתה לרוב בתיאור עלילות סרטים מלחמתיים או בידיעה על כוכב שהתגייס לצבא.
העיתון משך מפרסמים רבים. השער האחורי של העיתון פרסם את תוכניות כל בתי הקולנוע בארץ, וכל התיאטראות, ובין עמודי העיתון נמצאו פרסומות רבות של מוצרים כסיגריות, בגדי נשים ובתי קפה. כפי הנראה זכה העיתון לפופולריות מסוימת שאיפשרה לו להוציא מהדורה שבועית אף בימי המלחמה בהם היה הנייר בקיצוב.
העיתון חדל מלהופיע במהלך שנות ה-40. בשנות ה-50 החל לצאת עיתון דומה בשם "עולם הקולנוע", שהתבסס אף הוא על תוכן שהתקבל ממערכות יחסי הציבור של האולפנים הגדולים, אך הוסיף לו תוכן מקורי, ותכנים מקומיים שחסרו בשבועון "קולנוע". בשנות ה-70 התמזג "עולם הקולנוע" עם להיטון. בסוף שנות ה-80 חדל גם העיתון המאוחד מלהתקיים.
חיים קרלינסקי

| --- | --- |
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 
הרב חיים קרלינסקי (א' בטבת ה'תרס"ז, 18 בדצמבר 1906, ליובוניץ - כ"ח בתשרי ה'תש"ן, 27 באוקטובר 1989) היה רב אמריקאי ממוצא ליטאי ועורך תורני פורה. הביוגרף של רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, "הראשון לשושלת בריסק", מחבר "בית הלוי".
ביוגרפיה

נולד לרב ישעיה קרלינסקי ולחנה בתו של רבי תנחום גרשון ביליצקי, בעיירה ליובוניץ בה כיהן אביו כרב. למד בישיבת סלובודקה ונמנה עם הגרעין המייסד של שלוחת הישיבה בחברון בה'תרפ"ה, 1925. בה'תרפ"ז עזב את חברון בשל בעיות רפואיות, ועבר לישיבת מרכז הרב בירושלים, ונעשה מקורבו של ראש הישיבה, הרב הראשי לארץ ישראל, רבי אברהם יצחק הכהן קוק, שהיה מקורב לסבו הרב ביליצקי ותלמידו של חותנו הרב נח חיים אברהם שפירא ב"קיבוץ" בסמרגון.
בקיץ ה'תרפ"ח, 1928, נשא, בירושלים, את חוה פינס, ובקיץ ה'תרפ"ט היגרו בני הזוג לארצות הברית, אליה הגיע אביו ומשפחתו בשנים שחלפו מאז עלותו ללמוד בארץ ישראל. הוא כיהן כרב במשך שנה וחצי, ואז חזר לארץ ישראל. בשנת ה'תרצ"ד שב לארצות הברית והתמנה כרב בברוקלין, וכחבר אגודת הרבנים. לאחר קום מדינת ישראל, ניסה לעלות בשלישית לארץ בשנת ה'תשי"ג (1953), התגורר בחיפה ושימש כסגן מנהל מחלקת החינוך בעירייה מטעם המפד"ל, אולם שב וחזר לארצות הברית בה'תשי"ז, 1957. התמנה כסגן נשיא אגודת הרבנים, ושימש כרב האחראי על מתן הכשרות מטעם "חבר הרבנים של מנישביץ".
מלבד עיסוקיו הרבניים, היה קרלינסקי עורך וסופר פורה, הוא ערך כתבי עת שונים, המפורסם שבהם "היהודי", ערך את כתביהם של רבנים אחרים מגדולי רבני ארצות הברית, כמו הרב אליעזר סילבר. כן כתב את ספרו "הליכות יצחק". בשנותיו האחרונות הדפיס את ספרו הביוגרפי על רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, "הראשון לשושלת בריסק".
קרלינסקי נפטר בניו יורק, ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים.
הערות שוליים

↑  לימים, בשנת ה'תשכ"ו, אף ערך חוברת זיכרון לרבו, שהודפסה בארצות הברית
↑  הגיעו 527 נוסעים, הבוקר, 6 ביולי 1953, עמ' 4
↑  אישים ומוסדות, הצופה, 11 בספטמבר 1957, עמ' 4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273380905171  LCCN: n85104741  VIAF: 28502229   WorldCat (עם VIAF): 28502229
אריה אמריקני

| אריה אמריקני |
| --- | --- |

תקופה
פליסטוקן, כ-340–11 אלף שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי חתול
משפחה:: חתוליים
סוג:: פנתר
מין:: אריה אמריקני
שם מדעי
 Panthera atrox ‏(1853) Leidy
תחום תפוצה


שחזור אפשרי של אריה אמריקני
אריה אמריקני (שם מדעי: Panthera atrox) הוא מין של טורף נכחד הקרוב לאריה מהסוג פנתר שבמשפחת החתוליים. האריה היה אנדמי לאמריקה הצפונית ולצפון מערב אמריקה הדרומית. הוא חי בתקופת הפליסטוקן, לפני 340,000 עד 11,000 שנים, לערך. בדיקות גנטיות הראו שהוא קרוב לאריה המערות שחי באותה התקופה באירואסיה.
האריה האמריקני הוא מהחתוליים הגדולים ביותר שהתקיימו אי פעם, גדול ב-25% לערך מהאריה האפריקני של ימינו.