stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסילת רכבת
מסילות ודרכים אחרות > מפגש מסילה־כביש > מתקני בטיחות במפגשי כביש-מסילה

שלטים לאורך הכביש שמציינים כי בהמשכו יש חצייה של מסילה.
שלטים בצורת X המציינים את המפגש עצמו.
שלט ובו מספר טלפון של מוקד חירום במפגש עצמו.
רמזור שמאותת בהבהוב נורות אדום ובצלצולי פעמון עם התקרבות הרכבת.
מחסום שיורד כדקה לפני הגעת הרכבת וחוסם את המשך הנסיעה בכביש.
תצפיתן המפקח על תנועת מכוניות תקינה בסביבת מפגש.
חיישן שמוודא שאין מכונית או אדם על המסילה לפני שזרועות המחסום מתחילות לרדת[דרוש מקור].
למרות כל אמצעי הבטיחות הנלווים למפגשי מסילה-כביש, תאונות הרכבת החמורות ביותר שאירעו בישראל התרחשו במפגשים הללו (ביניהן, תאונת הרכבת בכורדני, אסון הבונים, אסון רבדים ותאונת הרכבת בבית יהושע). בשנת 2006 שר התחבורה שאול מופז אף הורה על סגירתם של מפגשי רכבת רבים מטעמי בטיחות, למרות חיוניותם במקרים מסוימים וחרף התנגדותם של התושבים המשתמשים בהם (למשל, מפגש המסילה-כביש בבנימינה).
מסילות ודרכים אחרות > הפרדה מפלסית

כאשר מסילה עוברת מעל או מתחת לדרך אחרת, ההפרדה ביניהן קרויה "הפרדה מפלסית" (או "הפרדה אנכית"). המסילה והדרך עוברות במפלסים שונים - לרוב, ברוב ההפרדות המפלסיות המסילה משתמשת במפלס פני הקרקע והדרך המופרדת ממנה משתמשת במפלס עילי (גשר או סוללה) או במפלס תחתי (מנהרה או שיקוע). עם זאת, ייתכנו גם הפרדות מפלסיות שבהן ישנו שילוב אחר של שניים מהמפלסים (ואפילו של שלושתם - פני הקרקע, עילי ותחתי), למשל, מדרום למחלף קק"ל שבנתיבי איילון, הנוסעים בכיוון צפון חולפים על סוללה מעל מסילת הירקון (בקטע שבין תחנת הרכבת תל אביב אוניברסיטה ותחנת הרכבת בני ברק) ומיד אחר כך יורדים בכביש שקוע מתחת לגשר מסילת רכבת.
המונח "הפרדה מפלסית" מתאר גם הפרדה בין דרכים מאותו סוג. לדוגמה, מחלף הכפר הירוק (כביש 5 וכביש 482) מפריד בין כבישים בלבד או מדרום למחלף לוד (כביש 1 וכביש 40) ניתן להבחין במסילת הרכבת למודיעין עוברת בסוללה מעל המסילה המזרחית (קטע לוד-ראש העין). למרות זאת, המונח משמש בעיקר לתיאור הפרדה אנכית בין כביש למסילה.
במקביל לפיתוח המואץ של רכבת ישראל שהחל באמצע שנות ה-90 עלה מספר התאונות במפגשי הכביש-מסילה בארץ. כבר בשנת 2001 הוקמה ועדה מיוחדת במשרד התחבורה שהופקדה על ביצוע הפרדות מפלסיות שיחליפו את המפגשים. בשנת 2003 רכבת ישראל הקצתה חצי מיליארד ש"ח לביצוע הפרדות מפלסיות. כעבור שנתיים עלתה ההקצאה ל-1.2 מיליארד ש"ח לאורך חמש שנים ואחר כך הוגדלה שוב ל-2 מיליארד ש"ח לאורך שלוש שנים. בתחילת 2006 אף הצהיר שר התחבורה דאז מאיר שטרית, כי בתוך שלוש שנים יבוצעו הפרדות מפלסיות בכל מפגשי הכביש-מסילה ברחבי הארץ. ב-9 בספטמבר 2006 החליטה הממשלה על תוכנית לקידום פרויקטים בטיחותיים בתחום התחבורה - נושא ההפרדות המפלסיות הופיע בסעיף הראשון של התוכנית. ביוני 2006, לאחר תאונת הרכבת בבית יהושע, חלק גדול ממפגשי הכביש-מסילה נסגרו והחלפתם בהפרדות מפלסיות עברה לראש סדר העדיפויות של האחראים במשרד התחבורה על נושא בטיחות הנוסעים ברכבת והנהגים בכבישים.
למרות החשיבות הרבה של ביצוע הפרדות מפלסיות, קיימים מספר מכשולים המונעים או מעכבים את הביצוע:
הוצאה כספית גבוהה - הפרדה מפלסית עולה עשרות מיליוני שקלים ויקרה עשרות מונים מאמצעי בטיחות אחרים.
התנגדות תושבי האזור - הפרדה מפלסית הופכת כביש לבטיחותי יותר ומהיר יותר ומביאה לכביש נהגים רבים יותר. בכך היא מפרה את האיזון הסביבתי ששרר באזור. גם מפגעי רעש וזיהום אוויר עשויים ליצור התנגדות בקרב תושבי האזור.
הליכי תכנון ארוכים - תכנון ההפרדה המפלסית הוא רב-ממדי (בניגוד לכביש רגיל) ולכן הוא מורכב יותר. גם העלות הגבוהה וההשפעה הרבה על הסביבה דורשות תכנון קפדני יותר וירידה עמוקה לפרטים. כמו כן, הליכי התכנון הם מסורבלים וכפופים לעררים שהוגשו בוועדות מחוזיות וארציות לתכנון ובנייה ולתביעות משפטיות.
חוסר תיאום בין רשויות - בנוגע לכל הפרדה מפלסית עולה השאלה על מי מוטלת האחריות התקציבית לביצועה. בין משרד התחבורה, רכבת ישראל והרשויות המקומיות מתנהלים מאבקים ממושכים בנושא. בעבר תוכננו מסילות ברזל מבלי להתחשב בביצוען של הפרדות מפלסיות לאורכן, מתוך הנחה שהרשויות המקומיות אחראיות לכך. הוועדה המיוחדת במשרד התחבורה שאחראית על מפגשי הכביש-מסילה קבעה כי במפגשים שבהם כביש מקומי חוצה מסילת רכבת, האחריות התקציבית מחולקת - 30% הרשות המקומית ו-70% משרד התחבורה. כאשר המפגש כולל כביש באחריות המדינה כל האחריות התקציבית מוטלת על משרד התחבורה.
ראו גם

פארק המסילה (ירושלים)
פארק המסילה (תל אביב)
הערות שוליים

↑  מאיר ברק, מה תפקיד החצץ בין פסי הרכבת?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, אפריל 2010
↑  Xiao et al., Application of asphalt based materials in railway systems: A review, ‏18 October 2021
↑  What Grade of Steel is Railroad Track? Uses and Tips
↑  http://www.railjoint.com/rail-fasteners/steel-rail.html
↑  Railway Gauges in India. irfca
↑  The width of railroad tracks is based on history that extends back to Roman chariots-Fiction!
↑  שטרית מבטיח: הפרדה מפלסית לרכבות בכל הארץ, באתר ynet, 15 בינואר 2006
| כבישים ודרכים ארציות ובינלאומיות |
| --- | --- | --- |
| צורות דרכים | כביש • מסילת רכבת • נתיב ימי • נתיב אווירי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560714405171  BnF: cb119316998 (data)  GND: 4021250-6  LCCN: sh85111063  NARA: 10663176  NKC: ph629409 
פסי רכבת המונחים על אדני בטון עם מצע חצץ
מכונה לניקוי רבד (החצץ בבסיס המסילה) בפעולה, במבואות חיפה. ניקיון הרבד חיוני ליציבות המסילה.
רוחבי מסילה שונים ברחבי העולם
פסי רכבת המחוברים על ידי לוחית
פסי רכבת מרותכים
מסילת הרכבת על גשר עמק הארזים ליד ירושלים, הגשר הגבוה ביותר בישראל
רכבת חולפת במפגש כביש-מסילה באזור עמק חפר בעוד מכונית ממתינה שהמחסום יתרומם לכשתחלוף הרכבת
רכבת חולפת במפגש כביש-מסילה ברמלה
בתחתית התמונה: רכבת חולפת במסילת איילון מתחת לגשר מכוניות; בחלק העליון: מחלף ארלוזורוב המורכב משני גשרי מכוניות החולפים מעל המסילה ונתיבי איילון
מצגת

מרצה רחוב בקובנט גרדן עורך מצגת בעזרת לוח העומד לצדו
מצגת, או בלועזית פרזנטציה, היא הצגה של נושא מסוים על ידי מציג לקהל צופים.
לעיתים קרובות המושג "מצגת" משמש לא רק לתיאור אופן העברת המידע מול קהל, אלא גם לתיאור האמצעי הטכני המשמש למטרה זו. בדרך כלל מדובר בקובץ המכיל אוסף שקפים, הנוצר באמצעות תוכנת מצגות. יש מצגות המוצגות על ידי דפים, לוחות ועוד.
שימושים

המצגת יכולה לשמש כאמצעי להצגת מידע על ידי שילוב של טקסט, תצלומים וציורים, הנפשה וצלילים במבנה של שקפים מתחלפים.
השימוש במצגות נפוץ לצרכים שונים כגון: E-learning, הרצאות, הדרכות, דיונים, פעילויות שיווק ופעילויות תרבות.
אופן הכנת המצגת

המצגת היא כלי אחד מבין שלל האפשרויות להצגת מידע. כדי לפתח יכולת בחירה מושכלת מתי לעשות בכלי זה שימוש ובאיזה אופן, יש חשיבות בהכרתו, על יתרונותיו ומגבלותיו. אחד הכישורים החשובים ליצירת מצגת הוא אוריינות דיגיטלית.
הכללים החשובים בהכנת מצגת:
התאמה של המצגת למציג ולקהל היעד, בהתאם למטרת ההצגה.
השקעה בתוכן המצגת כך שיהיה מעניין ותמציתי ויעמוד ביעד הזמן המוקצב ולא בפעלולים, אפקטים מרהיבים ומורכבים והנפשות ("פירוטכניקה").
לעיתים קרובות קורה שמצגת השקפים, האמורה לשמש כאמצעי עזר למציג - הופכת למטרה. במקום להשקיע בשיפור תוכן המצגת לשם השגת מטרת ההצגה תוך העברת המסר/המידע בצורה הטובה ביותר, מושקעים זמן רב וכסף רב ב"פירוטכניקה" של המצגת. יותר ויותר גוברת הדעה שהגולם קם על יוצרו, כלומר הכלי שנועד להקל ולהנגיש את הצגת המידע הפך להיות העיקר ובמקרים מסוימים אף לפגוע במטרה שלשמה נועד.
במקרים רבים בולט לעין השימוש שנעשה במצגת על מנת להציג ולהבליט את כישוריו ובקיאותו בחומר של המציג, במקום להציג נושא תוך העברת מסר או מידע לקהל הצופים.
לצד זאת, במקרים אחרים, דווקא שימוש בהמחשה ויזואלית מורכבת עשוי לסייע בהעברת מסרים מורכבים בייחוד שמדובר בתהליכים הקשים לתיאור מילולי. כך לדוגמה: המחשה של אופן פעילות תוכנות מחשב או מערכות סגורות על ידי תיאור ויזואלי של תהליך פעולתן (ה-flow) עשוי להקל על המציג להעביר את המסר ועל הקהל להבינו.
היבטים טכניים

בעבר, הקרנת שקפים במצגות נעשה באמצעים כגון מטול שקפים ("ויוגרף"), מקרן שקופיות ומטול תמונות. התפתחות המחשב האישי וטכנולוגיות נוספות במהלך שנות התשעים של המאה ה-20, הביאו למעבר למצגות ממוחשבות, באמצעות תוכנת מצגות ומקרני LCD ('ברקו') המחוברים ישירות למחשב, למכשיר הווידאו או ל-DVD. בנוסף להקרנת שקפים סטטיים, מתאפשרת הקרנת מולטימדיה.
המעבר לשימוש בטכנולוגיות החדשות הביא לשני שיפורים משמעותיים:
היכולת לעדכן את תוכן ההצגה בצורה פשוטה ומהירה יותר, באמצעות תוכנות מחשב נפוצות.
היכולת לשלב בהצגה ממד דינמי וממד שמע (Audio) באמצעות סרטים, אנימציה וכו'.
היבטים טכניים > תוכנות ליצירת מצגות

התוכנה הנפוצה ביותר נכון לשנת 2012 ליצירת מצגות היא PowerPoint של חברת מיקרוסופט. תוכנות שבהן משתמשים פחות תוכנת המצגות שבחבילת Google Docs של גוגל, ותוכנת Keynote של אפל וכן תוכנות אנימציה כמו מקרומדיה פלאש, תוכנות עיבוד תמונה כמו אדובי פוטושופ ותוכנות עריכת סרטים כמו (Premier (Adobe או (MediaStudio (Ulead. גם בלטך ניתן ליצור מצגות (באמצעות Beamer), הנשמרות כקובץ PDF. מצגות אלה שמות דגש יותר על שילוב נוח של נוסחאות ומשוואות מתמטיות ופחות על אנימציות. השימוש בלטך להכנת מצגות נפוץ בעיקר באקדמיה, בתחומי המתמטיקה, מדעי המחשב, הפיזיקה וההנדסה.
ראו גם

מצגת שקפים
אוריינות מדיה
הערות שוליים

1 2 3  משרד החינוך, האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים (2009). מידענות - מתווה לפיתוח תהליכים מידעניים במהלך הלמידה של תחומי הדעת להתנהלות לומדים בסביבה עתירת מידע.
↑  PowerPoint Is Evil
↑  אחת האמירות הראשונות של הרמטכ"ל רב-אלוף דן חלוץ לקציני צה"ל הייתה כנגד השימוש המופרז במצגות ממוחשבות, שלטענתו פוגעות בתהליך החלפת הדעות בין הקצינים, בכך שבמקום לנהל דיון מעמיק, הם בוהים במצגות ופועלים על פי סדר מוגדר מראש ללא מחשבה. (עמיר רפפורט, מעריב, חדל קשקשת במצגת, באתר nrg‏, 19 ביוני 2005)
↑  אסף לבנון‏, מצגת שווא, באתר וואלה, 28 באפריל 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4290696-9  NDL: 00916091 
מצגת כאמצעי להצגת מידע במהלך הרצאה.
דיון המלווה במצגת.
מפרץ קיאק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  64°18′00″S 62°13′00″W﻿ / ﻿64.3°S 62.2167°W﻿ / -64.3; -62.2167
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרץ קיאק(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרץ קיאק(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ קיאק(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ קיאק
 
מפרץ קיאק (באנגלית: Kayak Bay) הוא מפרץ, בצדו הפנימי (המערבי) של מעבר פמפה, אל תוך החוף המזרחי של האי ברבנט בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה.
המפרץ נמצא מצפון לנקודת מומינו ומדרום לנקודת בוו.
קרחון מאלפיגי וקרחון מקנזי נשפכים אל תוך מפרץ קיאק.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המפרץ

המפרץ מופה לראשונה, באופן חלקי, בשנת 1898 על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית.
המפרץ מופה בפירוט על ידי משלחות ארגנטינאיות משנת 1947–1948 ונחשב על ידם כחלק ממפרץ פמפה (כיום - מעבר פמפה).
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפרץ ניתן לו בשנת 1986 הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
שמו של המפרץ ניתן לו על מנת להזכיר את סירות הקיאק של משלחת הכוחות המשולבים הבריטית (British Joint Services Expedition) שהקיפה את האי בראבנט בפברואר 1985.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
| איים בארכיפלג פאלמר |
| --- | --- | --- |
| איים | אבוט • אולין • אומגה • אטא • אלפא • אלקה • אונוור • אפסילון • בראבנט • בוב • גאנד • גלארוס • דייוויס • דינק • דלתא • דרים • הארי • וינצקה • טאוור • למדא • לייז' • לקוואנט • פמפה |  |
| קבוצות איים | איי אומיקרון • איי טטראד • איי כריסטיאניה • איי מלכיור • איי סיגמא • איי פאי • איי פסי |  |
| איונים | סלע גריינדר |  |
האי בראבאנט, מבט מכיוון צפון מזרח לעבר האי. מימין ניתן לראות את האי אונוור, וברקע את חצי האי האנטארקטי; את הרי סולוואי, ניתן לראות משמאל, בצד הרחוק של האי.
מיכה טלמון

| --- | --- |

 לידה:  27 ביוני 1922 א בתמוז ה'תרפ"ב ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  9 בפברואר 2013 (בגיל 90) כ"ט בשבט ה'תשע"ג עומר, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הגימנסיה העברית "הרצליה" 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  יקיר באר שבע 
 
מיכה טלמון (27 ביוני 1922 - 9 בפברואר 2013) היה ראש מינהל מקרקעי ישראל בשנים 1977–1976. הוא פיתח וגיבש את שיטת שיווק המגרשים "בנה ביתך". זכה באות יקיר באר שבע.
ביוגרפיה

טלמון נולד בירושלים, בנם של צבי אליהו כהן ולאה, אח בכור לשתי אחיות. אליהו אביו נשלח יחד עם אחיו, שני נערים בגיל 15 ו-17, על ידי אביהם כדי שיתחנכו בגימנסיה העברית "הרצליה". אמו לאה, עלתה לארץ כילדה קטנה בסוף המאה ה-19 עם הוריה ד"ר נפתלי וד"ר חנה וייץ שנשלחו כרופאים למושבות הברון. ילדותו עברה בין ירושלים לתל אביב. בגיל צעיר התייתם מאביו.
בגיל 16 הצטרף כמדריך "הנוער העובד" להכשרה שהתכוננה להקים את קיבוץ אלומות. נמנה עם קבוצת מדריכי הנוער העובד שיצאה בראשות הארכאולוג שמריהו גוטמן לפרוץ ולהכשיר את השביל למצדה, המשמש מאז דורות של מטיילים העולים למצדה.
בשנת 1940 עלתה ההכשרה והקימה את קיבוץ אלומות. שם פגש את רעייתו רחל. בקיבוץ עבד כשומר שדות ועל סוסתו רכב וביקר בשבטי הבדואים שבגליל. שם שמע ואסף ידיעות בשרות הש"י, שרות הידיעות של ההגנה.
במלחמת העצמאות נלחם כסמל בגדוד 12 של חטיבת גולני בקרבות על שחרור הגליל. בחג השבועות 1948, בקרב על משמר הירדן, נפצע ברגלו ועת נסוגו כוחות צה"ל מפני הצבא הסורי נותר שוכב פצוע בשדה הקרב ומסתווה למת. מקץ 16 שעות חזרו כוחות צה"ל וכבשו את האזור ומצאו אותו חי, פצוע בשטח, ופינו אותו.
בשנת 1949 עבר לגור בבאר שבע ומעט מאוחר יותר הצטרפו גם אשתו רחל ובנם הבכור אליהו.
בראשית דרכו שימש עוזר למנהל חבל הנגב של המחלקה להתיישבות. בהמשך היה מנהל מפעל ההתיישבות באזור באר שבע וממנהל מדור התכנון בנגב. ב-1 בינואר 1956 החל טלמון לכהן בתפקיד מנהל חבל הנגב. בשנים אלה עסק בהתיישבות העולים במושבים שמסביב, בפיתוח מקורות מים ופרנסה למתיישבים.
בשנות ה-60 שימש מנהל המחוז של משרד השיכון ועסק בפיתוח וקידום הצד העירוני של הנגב, באר שבע ועיירות הפיתוח שמסביב.
ביוגרפיה > ראש מינהל מקרקעי ישראל

ב-1 בפברואר 1969 עבר למינהל מקרקעי ישראל, בה התחיל כמנהל האגף העירוני. טלמון תמך בשיטת שיווק המגרשים "בנה ביתך" ושתי השכונות הראשונות בישראל ששווקו בשיטה זו בשנת 1974 היו שכונת וילות מצדה בבאר שבע ואזור רחוב כליל החורש ורחוב הזית בעומר. בדצמבר 1976 התפטר מאיר זורע מתפקיד מנהל מינהל מקרקעי ישראל כדי לעבור לפעילות פוליטית, וטלמון סומן במועמד מוביל להחליפו. ב-1 במאי 1977, שבועיים וחצי לפני הבחירות לכנסת התשיעית אישרה הממשלה את מינויו למנהל מינהל מקרקעי ישראל.
בספטמבר 1977 הוחלף על ידי שר החקלאות אריאל שרון ביעקב עקנין. הוא הצטרף לבנו ולמילן זגר, ויחד הקימו את חברת "נגב תים". גם כאן המשיך בפעילות למען העיר באר שבע והיה מנהל פרויקט דרך הנשיאים (כיום שדרות רגר).
בשנת 1985 ניהל את הקמת שכונת בנה ביתך בנווה נוי. משנת 1987 שימש כמבקר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, במשך כעשר שנים. לאחר פרישתו מתפקיד ציבורי זה ובסמוך למותו שימש כחבר בוועדת הבינוי והפיתוח של האוניברסיטה.
בשנים האחרונות לחייו התגורר יחד עם רחל אשתו בשכונת "גני עומר" שבעומר.
הוקרה והנצחה

בשנת 1999 זכה טלמון לתואר יקיר באר שבע. בחודש מרץ 2016 הנציחה עיריית באר שבע את זכרו וקראה פארק בדרום העיר על שמו.
משפחתו

טלמון היה נשוי במשך קרוב ל-70 שנים לרחל ולהם נולדו שלושה ילדים, אליהו, שמאי מקרקעין ומודד מוסמך, בת שבע, מורה ואשת חינוך ושי, לשעבר החשב הכללי במשרד האוצר, ממלא-מקום מנכ"ל בנק הפועלים ומנכ"ל כלל ביטוח.
הערות שוליים

↑  יצחק יערבי, מטה בצורת דורשים משקי הנגב, דבר, 15 בפברואר 1953
↑  חלופי גברא בהנהלת מפעל הנגב, חרות, 7 בדצמבר 1955
↑  ה. בן עדי, "אבי יישובי הנגב" הולך, מעריב, 1 בינואר 1956
↑  מרכז מסחרי גדול מוקם בבאר שבע, למרחב, 18 בספטמבר 1964
↑  שלמה גבעון, מיכה חוזר לירושלים, מעריב, 14 בפברואר 1969
↑  דליה מזורי, תוכנית "בנה ביתך" נפתחה השבוע בגליל, מעריב, 11 בינואר 1976
↑  מ. זורע התפטר ממנהל המקרקעין, דבר, 7 בדצמבר 1976
↑  אושר מינוי טלמון לראש מקרקעי ישראל, דבר, 2 במאי 1977
↑  תא"ל (מיל.) י. עקנין ראש מינהל המקרקעין, דבר, 11 בספטמבר 1977
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498596605171  VIAF: 308255880   WorldCat (עם VIAF): 308255880 
גן מיכה טלמון, באר שבע
מרדכי אמייס הכהן

| --- | --- |

 לידה:  שנת ה'תרמ"ו או ה'תרמ"ח ג'רבא
 פטירה:  חג השבועות, ו' בסיוון ה'תשל"ד (1974) תוניס
 שם מלא:  הרב מרדכי כמוס (אמייס) הכהן אברי"ש
 מקום קבורה:  בית הקברות בורג'ל 
 מדינה:  הבייליק של תוניסיה, תוניסיה הצרפתית, תוניסיה 
 תקופת הפעילות:  ? – 27 במאי 1974 
 תחומי עיסוק:  הרב הראשי לתוניס
 תפקידים נוספים:  הרב הראשי של תוניסיה 
 רבותיו:  רבי יוסף ברבי הרב משה זקן מאזוז
 
מרדכי כמוס (אמייס) הכהן אברי"ש היה רב ודיין תוניסאי, שכיהן כרבה של ג'רבה, כאב בית הדין הגדול בתוניס וכרבה הראשי של יהדות תוניסיה.
תולדות חייו

נולד בג'רבה בשנת ה'תרמ"ו או ה'תרמ"ח לאמו עזיזה ולאביו רבי יצחק הכהן, צורף מצאצאי רבי שאול הכהן. אחיו הם רבי יעקב הכהן הוא בעל הספר "בכור יעקב", ור' יוסף הכהן, רב בספקס. למד מפי רבי יוסף ברבי, לצד הרבנים דוד הכהן יהונתן וכלפון משה הכהן (שהיה בן דודו). אחיינו (בן אחותו) היה הרב רחמים חי חויתה הכהן.
בשנת ה'תרס"ג, כשהיה בן 16, נשא לאישה את בת אחיו מישונה. לאחר נישואיו היה צועד מדי יום מרחק 7 ק"מ מביתו כדי ללמוד מפי הרב משה זקן מאזוז, ראב"ד ג'רבה. זכה לכינוי 'אמייס' שפירושו 'תער', על שם חריפותו. בגיל 17 החל לפרסם מאמרים בירחון המאסף, ובהם התכתב עם גדולי ארצות הברית, רוסיה וארץ ישראל. כמו כן, התחבב על גדולי תוניסיה וג'רבה, שהתכתבו עמו בהערכה רבה, בהם הרב ישראל זיתון, הרב זקן מאזוז, הרב חיים בלעיש, הרב חיים חורי ועוד. כבר בגיל 18 התפרסם בג'רבה כבקיא במיוחד בהלכות נדה, וגדולי הרבנים היו מתייעצים עמו בנושא זה. לצד לימודיו, בימי השוק עסק בהלוואות בריבית לגוים, תוך כדי עיסוקו בתורה.
בשנת ה'תר"ע (בהיותו כבן 23 בלבד) צרף אותו הרב מאזוז לבית הדין בג'רבה. בשנת ה'תרע"ה התמנה לראש הרבנים בג'רבה. הוא ארגן מחדש את המבנה הארגוני של הקהילה ואת מינוי בעלי התפקידים בה, והרחיב את בית הדין. תיקן תקנות ופעל לביצור שמירת ההלכה. לצד הרב משה כלפון הכהן, לחם בניסיונות של רשת כי"ח להקים בית ספר בג'רבה בשנת ה'תרצ"ז, והשניים הטילו חרם על מי שישכיר מבנה לרשת או ישלח את בניו לבית הספר שלה.
בשנת ה'תרצ"ח התפטר מתפקידו בשל אי רצונו לשמש ברבנות, ועבר להתגורר בתוניס. בשנת ה'תש"י התבקש על ידי הרב הראשי לתוניסיה, דוד בן בארון, למלא את מקומו כאב בית הדין הגדול. בשנת ה'תשי"ח, מילא את מקומו של הרב בן-בארון (שנפטר שלוש שנים קודם לכן) כרב הראשי לתוניסיה, והיה לרב הראשון יליד ג'רבה שמילא תפקיד זה. היה בקשרים טובים עם נשיא תוניסיה חביב בורגיבה, דבר שסייע לו בהנהגת הקהילה. סייע באופן פעיל להעלאתם של יהודי צפון אפריקה לישראל, לעיתים תוך סיכון מעמדו במדינה הערבית.
נפטר בחג השבועות, ו' בסיוון ה'תשל"ד (1974) בתוניס.
חתנו הרב סאסי הכהן כיהן כרב מושב ברכיה. נכדו הרב רפאל בנימין כהן מכהן בתפקיד זה כיום.
ספריו

גדולת מרדכי - שו"ת בשלושה חלקים. יצא לאור לאחר פטירתו.
דורש טוב לעמו - דרושים.
וערך הכהן - מערכות הלכתיות. נספח לספר "דורש טוב לעמו".
לקריאה נוספת

הרב רפאל בנימין הכהן, האיש מרדכי, נתיבות ה'תשמ"ט.
הרב יצחק דדון, אתחלתא היא: יחסם של גדולי ספרד ואשכנז לציונות ולהקמת המדינה חלק א' עמ' שעג-שעט.
הערות שוליים

↑  נכדו מביא עדויות שנולד בסביבות ה'תרמ"ו, אך מציין כי מצא בתעודת הזהות שלו ששנת לידתו הייתה ה'תרמ"ח. ראו ב"תולדות המחבר" שבהקדמה לספר "דורש טוב לעמו", עמ' 18 בהערה.
↑  החל משנה ח חוברת י
↑  ראו למשל בדברי בן דודו רבי משה כלפון הכהן (שואל ונשאל חלק ז יורה דעה קפג): "נסתפקתי בנקודה כל דהוא... והראיתי לבן דוד הרמ"ה בר"י (הרב מרדכי הכהן בן רבי יצחק) נר"ו ...", וכן בסימן קפד, ובחלק ו יורה דעה קסח.
↑  "והאיש מרדכי" עמ' 49-48
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב דוד בן-בארון | רבנים ראשיים לתוניסיה | הבא: הרב פראג'י אוזן |
קברו של הרב מרדכי
מצר נורטון

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  ים ברינג 
 סוג:  תצורת נוף 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  ארצות הברית 
 קואורדינטות:  63°50′57″N 164°16′08″W﻿ / ﻿63.849166666667°N 164.26888888889°W﻿ / 63.849166666667; -164.26888888889
  (למפת אוקיינוס הקרח הצפוני מוגדלת) מצר נורטון(למפת אוקיינוס הקרח הצפוני רגילה) מצר נורטון
 
מפת מצר נורטון
מצר נורטון או נורטון סאונד (באנגלית: Norton Sound ; ברוסית: Нортон-Саунд) הוא מפרצון בים ברינג בחוף המערבי של מדינת אלסקה שבארצות הברית.
מצר נורטון ממוקם מדרום לחצי האי סיוורד.
אוררכו של מצר נורטון 240 קילומטרים, ורוחבו של מצר נורטון 200 קילומטים.
הדלתה של נהר יוקון מהווה חלק מהחוף הדרומי ושל מצר נורטון.
בשל מימי נהר יוקון, הזורמים למצר, המצר אינו מכוסה קרח בין החודשים יוני עד אוקטובר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המצר

לחופי מצר נורטון התגוררו האינדיאנים האמריקאים - יופיק (Yup'ik) ו-איניופיאט (Iñupiat), במשך מאות שנים. המצר היווה את הגבול בין אומות אלה. שבט האניופיאט - מצפון למצר, ושבט היופיק מדרום למצר.
מצר סאונד נחקר ומופה על ידי קפטן ג'יימס קוק בספטמבר 1778.
היסטוריה > מקור השם

קוק נתן למצר את שמו.
קוק קרא למצר על שם סר פלטשר נורטון (Fletcher Norton), אשר באותה על כיהן כיושב ראש בית הנבחרים הבריטי .
מצר סאניקוב

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  יאקוב סאניקוב 
 מקשר:  בין ים לאפטב לים סיביר המזרחי
 מפריד:  בין האי מאלי ליאחובסקי לבין האי קוטֶלני
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 אורך:  100 ק"מ
 רוחב מזערי:  50 ק"מ
 רוחב ממוצע:  55 ק"מ 
 עומק מרבי:  24 מטר
 ‏עומק מזערי:  כ-13 מטר
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  74°30′0″N 140°0′0″E﻿ / ﻿74.50000°N 140.00000°E﻿ / 74.50000; 140.00000
  (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפונימצר סאניקוב(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפונימצר סאניקוב(למפת סאחה-יקוטיה רגילה) יקוטסק נריונגרי מירני לנסק אלדן אודצ'ני ויליויסק טיקסי צ'רסקי צ'ו. מגדן חברובסק אמור ע.ב. בורי. אירקוטסק קרסנויארסק ים אוחוצק ים לאפטב ים סיביר המזרחי מצר סאניקוב(למפת סאחה-יקוטיה מוגדלת) יקוטסק נריונגרי מירני לנסק אלדן אודצ'ני ויליויסק טיקסי צ'רסקי צ'ו. מגדן חברובסק אמור ע.ב. בורי. אירקוטסק קרסנויארסק ים אוחוצק ים לאפטב ים סיביר המזרחי מצר סאניקוב
 
מצר סאניקוב (ברוסית: Пролив Санникова;‏ Proliv Sannikova) הוא מצר ים ברוסיה (ברפובליקת סאחה) בין האי מאלי ליאחובסקי (האי השני בגודלו מבין איי ליאחובסקי) מדרומו לבין האי קוטֶלני (הגדול באיי אנז'ו) מצפונו. המצר מקשר בין ים לאפטב שמערבה לו לבין ים סיביר המזרחי שמזרחית לו.
רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא 50 ק"מ, עומקו 24 מ' ואורכו – 100 ק"מ.
מצר סאניקוב הוא אחד המעברים ב"נתיב הימי הצפוני" (Се́верный морско́й путь).
הוא קרוי על שמו של מגלה ארצות רוסי בשם יאקוב סאניקוב (אנ').
הערות שוליים

↑  האיים קרויים על שם פיוטר אנז'ו (ברוסית: Пётр Фёдорович Анжу́; ‏1796–1869), אדמירל בצי הרוסי הקיסרי ומגלה ארצות וחוקר האזור הארקטי שחקר את האיים בשנים 1821–1823. הם מהווים תת-קבוצה בתוך הארכיפלג של איי סיביר החדשים ("Новосибирские острова") הכולל גם את איי ליאחובסקי ואיי דה לונג.
↑  גבולותיו של המצר אינם מוגדרים. במובן הצר הובא גם נתון אורך של 45 ק"מ, ראו, למשל: Пролив Санникова, morskoi.net. במובן הרחב הוא כולל את כל השטח בין קווי הרוחב 139° ו-151° מזרח, עד כדי חופו הדרומי של האי נוביה סיביר (Новая Сибирь; ‏Novaya Sibir) בצפון-מזרח, ראו: William E. Butler, Northeast Arctic passage, Alphen aan den Rijn, Sijthoff and Noordhoff, 1978, p. 33. זוהי הסיבה, קרוב לוודאי, לנתון אורך של 238 ק"מ שמופיע במקורות אחרים.
| גופי מים באוקיינוס הקרח הצפוני |
| --- | --- | --- |
| ימים | ים בופור • ים ברנץ • ים גוסטב אדולף • ים גרינלנד • ים וואנדל • ים לאפטב • הים הלבן • ים לינקולן • הים הנורווגי • ים סיביר המזרחי • ים פצ'ורה • ים צ'וקצ'י • ים קארה |  |
| מפרצים | מפרץ אוב • מפרץ אונגבה • מפרץ אונגה • מפרץ אמונדסן • מפרץ בות'יה • מפרץ ג'יימס • מפרץ דווינה • מפרץ הדסון • מפרץ מזן • מפרץ מלוויל • המפרץ הנורווגי • מפרץ קורוניישן • מפרץ קנדלאקשה |  |
| מצרי ים | מצר אוסטרי • מצר בארו • מצר ברינג • גרון הים הלבן • מצר ג'יימס רוס • מצר דה לונג • מצר דולפין ויוניון • מצר דיז • מצר דייוויס • מצר דמיטרי לאפטב • מצר דנמרק • מצר הדסון • מצר הינלופן • מצר וילקינס • מצר וילקיצקי • ויקונט מלוויל סאונד • מצר ויקטוריה • מצר טיימיר • מצר יבגנוב • מצר יוגורסקי • לארסן סאונד • לנקסטר סאונד • מצר מאליגין • מצר מטוצ'קין • מצר מקקלור • תעלת מקקלינטוק • מצר נארס • מצר הנסיך מוויילס • מצר סאניקוב • סטורפיורד • מצר סימפסון • מצר סמית' • תעלת פארי • תעלת פוקס • פיל סאונד • מצר פראם • פרינס ריג'נט אינלט • מצר פרנקלין • מצר קארה • אגן קיין • מצר קילדין • תעלת קנדי • תעלת רובסון |  |
| מעברים | המעבר הצפון-מזרחי • המעבר הצפון-מערבי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של רוסיה ובנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מפרץ קייסי (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק במפרץ באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  67°30′S 48°00′E﻿ / ﻿67.5°S 48°E﻿ / -67.5; 48
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ קייסי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ קייסי
 
מפרץ קייסי (באנגלית: Casey Bay) הוא מפרץ גדול בארץ אנדבי שבאנטארקטיקה.
המפרץ ממוקם בין לשון היבשה טאנג וכיפת הקרח דינגל שבחוף ארץ אנדרבי.
היסטוריה > גילוי המפרץ

המפרץ התגלה ממטוס של משלחת החקר האוסטרלית הלאומית לאנטארקטיקה בשנת 1956.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפרץ ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה.
המפרץ נקרא על שמו של ריצ'רד קייסי, ברון קייסי (לימים לורד קייסי),שר החוץ של אוסטרליה בין השנים 1960–1951.
לקריאה נוספת

• Ute Christina Herzfeld, , PP 78 - 79
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
מסיל"ה

סמל המרכז
מסיל"ה (ראשי תיבות: מרכז סיוע ומידע לקהילה הזרה) הוא גוף שהוקם על ידי עיריית תל אביב-יפו בשנת 1999 ביוזמת ראש העיר רון חולדאי, במטרה לספק שירותי רווחה לקהילה הזרה, שהיום מורכבת בעיקר ממהגרי עבודה ומבקשי מקלט מאפריקה.
המוסד מתופעל על ידי עובדים סוציאליים של העירייה, סטודנטים בתוכנית הכשרה מעשית, בני מכינות קדם-צבאיות, בנות שירות לאומי ומתנדבים רבים.
בשנת 2012 זכה מסיל"ה בעיטור ממלכתי מטעם משרד המשפטים, כאות הוקרה על תרומת הארגון למאבק בסחר בבני אדם.