stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך
רשימת אותיות גדולות וקטנות שבתורה

במניין האותיות הגדולות והקטנות שבתורה, ישנן שתי גרסאות:
דעה ראשונה היא דעתו של רבי יוסף טוב עלם כפי שהובאה במחזור ויטרי שבתורה לבדה נמצאות כל אותיות האלפבית (כולל סופיות) באותיות גדולות:
אשריך (דברים, לג, כט) – א' גדולה
בראשית (בראשית, א, א) – ב' גדולה
והתגלח (ויקרא, יג, לג) – ג' גדולה
שמע... אחד (דברים, ו, ד) – ד' גדולה
הלה' (דברים, לב, ו) – ה' גדולה
גחון (ויקרא, יא, מב) – ו' גדולה
הכזונה (בראשית, לד, לה) – ז' גדולה
חכלילי (בראשית, מט, יד) – ח' גדולה
כי טוב הוא (שמות, ב, ב) – ט' גדולה
יגדל (במדבר, יד, יז) – י' גדולה
והתמכרתם (דברים, כח, סח) – כ' גדולה
וישלכם (דברים, כט, כז) – ל' גדולה
מה טובו (במדבר, כד, ה) – מ' גדולה
שלשים (בראשית, נ, כג) – ם גדולה
נצר (שמות, לד, ז) – נ' גדולה
משפטן (במדבר, כז, ה) – ן גדולה
ויהס (במדבר, יג, ל) – ס' גדולה
שמע... אחד (דברים, ו, ד) – ע' גדולה
ופתלתל (דברים, לב, ה) – פ' גדולה
ובהעטיף (בראשית, ל, מב) – ף גדולה
צא (שמות, יא, ח) – צ' גדולה
ציץ (שמות, כח, לו) – ץ גדולה
קן (דברים, כב, ו) – ק' גדולה
אחר (שמות, לד, יד) – ר' גדולה
ערש ברזל (דברים, ג, יא)– ש' גדולה
תמים תהיה (דברים, יח, יג) – ת' גדולה
דעה אחרת היא דעתו של רבי מנחם המאירי בספרו קריית ספר שעל פיה בתורה ישנן 10 אותיות גדולות ו-6 קטנות, וציטט שיש מוסיפין את וא"ו של המילה שלום מהפסוק 'הנני נותן לו את בריתי שלום', שבתחילת פרשת פנחס.
בפועל בספרי התורה והנ"ך שבידינו ישנן בסך הכל 22 אותיות גדולות ו-22 אותיות קטנות, כאשר מתוכם עשר אותיות גדולות, ושש אותיות קטנות הן בתורה, כדעת המאירי.
רשימת האותיות הגדולות והקטנות שבתורה לדעה זו:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | מקור | סדר הפסוקים | מקור | סדר הא' ב' |
| 1 | בראשית, א', א' | בראשית - ב רבתי | בראשית, א', א' | בראשית - ב רבתי |
| 2 | בראשית, ב', ד' | בהבראם - ה זעירה | ויקרא, י"ג, ל"ג | והתגלח - ג רבתי |
| 3 | בראשית, כ"ג, ב' | ולבכתה - כ זעירה | דברים, ל"ב, ו' | הלה' תגמלו - ה רבתי |
| 4 | בראשית, כ"ז, מ"ו | קצתי - ק זעירה | ויקרא, י"א, מ"ב - | גחון - ו רבתי |
| 5 | שמות, ל"ד, ז' | נצר חסד - רבתי (למנהג התימנים – רגילה) | במדבר, י"ז | יגדל נא - י רבתי |
| 6 | שמות, ל"ד, י"ד | לאל אחר – ר רבתי | דברים, כ"ט, כ"ז | וישלכם - ל רבתי |
| 7 | ויקרא, א', א' | ויקרא - א זעירה | שמות, ל"ד, ז' | נצר חסד - נ רבתי (למנהג התימנים – רגילה) |
| 8 | ויקרא, ו', ב' | מוקדה – מ זעירה (למנהג התימנים - רגילה) | במדבר, כ"ז, ה' | משפטן - ן רבתי |
| 9 | ויקרא, י"א, מ"ב - | גחון - ו רבתי | דברים, ו', ד' | שמע - ע רבתי |
| 10 | ויקרא, י"ג, ל"ג | והתגלח - ג רבתי | שמות, ל"ד, י"ד | לאל אחר – ר רבתי |
| 11 | במדבר, י"ד, י"ז | יגדל נא - י רבתי | ויקרא, א', א' | ויקרא - א זעירה |
| 12 | במדבר, כ"ז, ה' | משפטן - ן רבתי | בראשית, ב', ד' | בהבראם - ה זעירה |
| 13 | דברים, ל"ב, י"ח | תשי - י זעירא | דברים, ל"ב, י"ח | תשי - י זעירא |
| 14 | דברים, ו', ד' | שמע...אחד - ע רבתי | בראשית, ג', ב' | ולבכתה - כ זעירה |
| 15 | דברים, כ"ט, כ"ו | וישלכם - ל רבתי | ויקרא, ו', ב' | מוקדה – מ זעירה (למנהג התימנים - רגילה) |
| 16 | דברים, ל"ב, ו' | הלה' תגמלו - ה רבתי | בראשית, כ"ז, מ"ו | קצתי - ק זעירה |
טעמים לשינוי האותיות

בחז"ל כמעט ולא נזכרו טעמים לשינוי האותיות הגדולות והקטנות. בספרי הראשונים והאחרונים כתבו לעיתים פירושים לשינויים נוספים, וכן דברים אשר נרמזים באותם שינויים, וכן ישנם מספר הסברים במדרש אותיות של רבי עקיבא. דוגמה אחת ידועה היא הטעם שנכתבה האות אל"ף של המילה בתחילת פרשת ויקרא קטנה כפי שנזכרת בבעל הטורים, מפני שמשה רבנו מפני ענוותנותו ביקש מהקב"ה לכתוב רק 'ויקר ה' אל משה', כפי שמופיע אצל בלעם, 'ויקר ה' אל בלעם', שפירושו הוא שנקרא רק במקרה, משלא נעתר, ביקש משה בשנית לכותבה קטן יותר, ונתרצה לו הקב"ה לזה.
הסבר אחר נתן רבי יחיאל מיכל אפשטיין לכך שבספר דברים פרק ו', פסוק ד, "שְׁמַע, יִשְׂרָאֵל: יְהוָה אֱלֹהֵינוּ, יְהוָה אֶחָד", במילה 'אחד' נכתבה הדל"ת גדולה, ואילו בספר שמות פרק ל"ד פסוק י"ד, "לאל אחר", נכתבה המילה ברי"ש גדולה. לדעתו נעשה הדבר על מנת להדגיש את האותיות כדי שלא יתחלפו בטעות - המילה אחד לאחר וכן המילה אחר לאחד - מאחר שהאותיות דומות, בייחוד באותם הפסוקים, שיכול הדבר לגרום למשמעות הפוכה לגמרי. הסבר זה אינו מבאר את שאר המקומות שנשתנו האותיות, ובייחוד לא את השינוי הנוסף באותו פסוק עצמו במילה "שמע" שנכתבת ב-ע' גדולה גם היא.
טעמים לשינוי האותיות > חציין של אותיות

יש מהאחרונים שרצו לבאר מה שאמרו בתלמוד:
לפיכך נקראו ראשונים סופרים, שהיו סופרים כל האותיות שבתורה. שהיו אומרים: וא"ו ד"גָּחוֹן" - חציין של אותיות של ספר תורה... וְהִתְגַּלָּח - של פסוקים. "יְכַרְסְמֶנָּה חֲזִיר מִיָּעַר" - עי"ן ד"יער" חציין של תהלים. ”וְהוּא רַחוּם יְכַפֵּר עָוֹן” - חציין דפסוקים.
בספרי האחרונים התקשו בביאור דברים אלו - שהאות ו' של המילה "גחון", חוצה את אותיות התורה לשניים - מאחר שדברי הברייתא אינם תואמים כלל לספרי התורה של נוסח המסורה המצויים בידינו, שכן המילה גחון אינה נמצאת כלל באמצע מילות התורה. הסברים שונים הוצעו על מנת ליישב סתירה זו.
הרב ראובן מרגליות יישב את דברי התלמוד, בטוענו כי אין כוונת התלמוד שהאות ו' של גחון היא חציין של כלל אותיות התורה, אלא רק לאותן אותיות משונות. מאחר שמניין האותיות הגדולות והקטנות שבתורה הוא 16, ובצירוף האות וא"ו של המילה 'שלום' שבפסוק "הנני נותן לו את בריתי שלום", שאף היא שונה משאר האותיות מאחר שהיא נכתבת ב-"ו' קטיעה", נמצא שמספר האותיות המשונות הן 17, והאות האמצעית של כל אותן האותיות היא האות ו' שבמילה 'גחון'.
לקריאה נוספת

הרב חיים דוד הלוי, הקדמה לשו"ת עשה לך רב חלק ה
הערות שוליים

↑  מרדכי מסכת מנחות פרק ג'.
↑  הובא במחזור ויטרי עמוד ב', סימן תקכב (עמ' 683).
↑  מאמר ב חלק א.
↑  רשימת אותיות אלו מפיעה בתחילת ספר דברי הימים א'.
↑  ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק מ"ב
↑  ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק ל"ג
↑  ספר תהלים, פרק פ', פסוק י"ד
↑  ספר תהלים, פרק ע"ח, פסוק ל"ח
↑  ראו לעיל דעה נוספת במנין אותיות אלו.
↑  בספר המקרא והמסורה.
| ספר תורה |
| --- | --- | --- |
| כתיבת סת"ם | כתב סת"ם • דיו סת"ם • קלף • גוויל • סופר סת"ם • שרטוט בסת"ם • כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות • מכון סת"ם |  |
| קריאת התורה | הוצאת ספר תורה • אתה הראת • ויהי בנסוע • בריך שמיה • קריאת התורה • בעל קורא • עלייה לתורה • ברכו • ברכות התורה • הגבהה • גלילה • מי שברך |  |
| צורת האותיות | קרי וכתיב • אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך • אותיות תלויות • אותיות נקודות • תיוג |  |
| נוסח התורה | מסורה • נוסח המסורה • כתב יד לנינגרד • כתר ארם צובא • כתר דמשק • תנ"ך קניקוט • ספר תאגי • ווי העמודים |  |
| מצוות ואיסורים | מצוות כתיבת ספר תורה • קריאת התורה  • תלמוד תורה |  |
| מנהגים | הכנסת ספר תורה • היכל • ארון קודש • יד • מעיל • עצי חיים • וימפל • בדיקת מזוזות, תפילין וספרי תורה |  |
אות ח' - שבמילה 'חור' - גדולה, במגילת אסתר.
ג'יילן גרין

| --- | --- |

גרין עם היוסטון רוקטס ב-2022
 לידה:  9 בפברואר 2002 (בן 22) מרסד, קליפורניה, ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.93 מטר
 מספר:  4
 דראפט:  בחירה שנייה, 2021 יוסטון רוקטס
 קבוצות כשחקן
 2020–2021   2021–:  ג'י ליג איגנייט   יוסטון רוקטס
 הישגים כשחקן
 השחקן המצטיין בגביע העולם בכדורסל עד גיל 17 (2018)   חמישיית הרוקיז הראשונה (2022)
ג'יילן רומנדה גרין (באנגלית: Jalen Romande Green; נולד ב-9 בפברואר 2002) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הקלע ביוסטון רוקטס מליגת ה-NBA.
נעורים וקריירת תיכונים

גרין נולד מרסד שקליפורניה. גרין בעל שורשים פיליפינים מצד סבו. בכיתה ג', עבר גרין עם משפחתו לפרזנו. עד כיתה ו' שיחק כדורסל באיגוד האתלטים החובבים והתאמן חמש שעות ביום.
גרין שיחק בבית הספר התיכון סן חואקין ממוריאל שבפרזנו במשך שלוש עונות. כבר בעונתו הראשונה הוא פתח בכל משחקיו והעמיד ממוצעים של 18.1 נקודות ו-9 ריבאונדים למשחק. הוא הוביל את תיכונו למקום השני בליגה ולשמינית גמר הפלייאוף. בעקבות יכולתו נבחר גרין לרוקי העונה בליגה ולחמישיית הרוקיז השנייה של העונה. בעונתו השנייה, הוביל גרין את תיכונו לזכייה באליפות ולפלייאוף תוך כדי שהוא מעמיד ממוצעים של 27.9 נקודות ו-7.7 ריבאונדים למשחק. הוא נבחר לשחקן העונה בליגה ולחמישייה השנייה בקליפורניה.
בעונתו השלישית, העמיד גרין ממוצעים של 30.1 נקודות, 7.8 ריבאונדים ו-3.6 אסיסטים למשחק. הוא הוביל את תיכונו לאליפות שנייה ברציפות. במהלך משחק האליפות, שבר גרין את השיא של רוסקו פונדקסטר מ-1971 בכמות נקודות לשחקן בקריירה של התיכון עם 2,288 נקודות. גרין גם עזר לתיכונו להגיע עד לרבע גמר הפלייאוף. הוא נבחר לשחקן השנה בקליפורניה ולחמישייה השנייה בכל ארצות הברית. בעונתו אחרונה בתיכונים, עבר גרין לתיכון פרוליפ פרפיס שבנאפה. הוא עזר לתיכונו לזכות בטורניר אליפות העולם לתיכונים, וזכה יחד עם דיישן ניקס בתואר השחקן המצטיין של הטורניר. גרין העמיד ממוצעים של 31.5 נקודות, 7.5 ריבאונדים ו-5.0 אסיסטים למשחק, והוביל את התיכון למאזן 3–31. בעקבות יכולתו נבחר גרין לשחקן העונה ולחמישייה הראשונה. גרין נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, בג'ורדן ברנד קלאסיק ובנייקי הופ סאמיט, אך כל שלושת המשחקים בוטלו עקב מגפת הקורונה.
גרין דורג כשחקן המשחק בעמדות הרכז והקלע הטוב ביותר אשר מועמד למכללות, ולאחר מכן דורג כשחקן הטוב ביותר מכל העמדות. אף על פי שקיבל הצעות רבות, בחר גרין לדלג על המכללות ולשחק בליגת הפיתוח של ה-NBA.
קריירה מקצועית

ב-16 באפריל 2020, חתם גרין לעונה בג'י ליג איגנייט מליגת הפיתוח של ה-NBA. איגנייט הייתה קבוצה חדשה בליגה ובכך הפך לשחקן הראשון שהודיע כי ישחק שם.
קריירה מקצועית > יוסטון רוקטס

ב-29 ביולי 2021 נבחר גרין בבחירה השנייה בדראפט ה-NBA ‏2021 על ידי היוסטון רוקטס. ב-8 באוגוסט, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת הקיץ בניצחון 84–76 מול קליבלנד קאבלירס, שם רשם 23 נקודות, חמישה ריבאונדים ושני אסיסטים ב-30 דקות. הוא נבחרת לקבוצה השנייה של ליגת הקיץ לאחר שהחמיץ את שלוש המשחקים האחרונים מתוך חמישה עקב כאב בשריר הירך הימני. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקדם העונה ב-5 באוקטובר בניצחון 125–119 מול וושינגטון ויזארדס עם 12 נקודות, שישה ריבאונדים ושני אסיסטים. ב-20 באוקטובר, גרין ערך את הופעת הבכורה שלו ב-NBA, וקלע תשע נקודות, ארבעה ריבאונדים וחילק ארבעה אסיסטים בהפסד 124–106 למינסוטה טימברוולבס. ב-24 באוקטובר, גרין רשם 30 נקודות, עם שמונה שלשות, בהפסד 107–97 מול בוסטון סלטיקס, והפך לרוקי הראשון שרשם לפחות 30 נקודות ושמונה שלשות במשחק בהיסטוריה של הרוקטס.  ב-10 באפריל 2022, גרין רשם שיא קריירה של 41 נקודות בהפסד 130–114 לאטלנטה הוקס, שהיה המשחק הראשון עם 40 נקודות של רוקי מהיוסטון רוקטס מאז האקים אולאג'ואן. בתום העונה הסדירה, הוא זכה בתואר רוקי החודש עבור מרץ ואפריל.
נבחרת לאומית

אף על פי שיכל גרין לייצג את נבחרת הפיליפינים בעקבות שורשיו הפיליפינים, הוא בחר לייצג את נבחרת ארצות הברית. הוא זומן לראשונה ב-2017 לנבחרת עד גיל 16 במהלך אליפות אמריקה עד גיל 16 שנערכה בארגנטינה. בחמישה משחקים הוא העמיד ממוצעים של 9.8 נקודות, 2.0 ריבאונדים וחטיפה אחת למשחק, ועזר לנבחרתו לזכות במדליית הזהב. שנה לאחר מכן, ב-2018, זכה גרין עם נבחרת ארצות הברית בזהב במהלך גביע העולם בכדורסל עד גיל 19, כשהעמיד ממוצעים של 15.7 נקודות, 2.3 ריבאונדים ו-1.7 אסיסטים למשחק וזכה תואר השחקן המצטיין של הטורניר. ב-2019, זומן גרין לסגל הנבחרת עד גיל 19 במהלך גביע העולם בכדורסל עד גיל 19, והיה לשחקן הצעיר ביותר שם. הוא העמיד ממוצעים של 10.1 נקודות, 2.1 ריבאונדים ו-1.7 חטיפות למשחק, ועזר לנבחרתו לזכות בזהב.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | יוסטון | 67 | 67 | 31.9 | 0.426 | 0.343 | 0.797 | 3.4 | 2.6 | 0.7 | 0.3 | 17.3 |
| 2022/2023 | יוסטון | 76 | 76 | 34.2 | 0.416 | 0.338 | 0.786 | 3.7 | 3.7 | 0.8 | 0.2 | 22.1 |
| קריירה |  | 143 | 143 | 33.1 | 0.420 | 0.340 | 0.790 | 3.6 | 3.2 | 0.7 | 0.3 | 19.9 |
חיים אישיים

אמו של גרין, ברי פורוגאן, היא ממוצא פיליפיני חלקי דרך סבה. יש לו אחות צעירה.
הערות שוליים

↑  פורץ דרך: גרין ידלג על הקולג' ויצטרף לג'י ליג, באתר ONE‏, 16 באפריל 2020
ארז לב ארי

| --- | --- |

ארז לב-ארי בפסטיבל הכליזמרים בצפת, אב ה'תשע"א (2011)
 לידה:  16 באוגוסט 1970 (בן 54)
 שם לידה:  ארז אזרזר 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 חברת תקליטים:  NMC
 פרופיל ב-IMDb
 
ארז לב ארי בהופעה בבארבי (2024). צילום: תומר גילת
ארז לב-ארי בהופעה, 2009
ארז לב ארי (נולד ב-16 באוגוסט 1970) הוא זמר-יוצר ישראלי.
חיים אישיים

לב ארי נשוי להדס, ואב לשלושה ילדים.
דיסקוגרפיה

שמחת הפרטים הקטנים (2007)
ארגמן (2010)
העץ הבודד (עם פטריק סבג) (2013)
כתמים של תרבות (2016)
האורח (2018)
לאהוב ולשחרר (2023)
דיסקוגרפיה > סינגלים

אנה אפנה (2008)
כי אנו עמך - מתוך פרויקט צמאה 1 (תשע"ה, 2014)
יפרח בימיו - מתוך מתוך פרויקט צמאה 3 (תשע"ז, 2016)
יוונים נקבצו עלי - מתוך פרויקט צמאה 5 (תשע"ט, 2018)
הערות שוליים

↑  {{הארץ|תמר סוקניק|מופע בכורה לארז לב ארי|1.3375109|21 בפברואר 2008}}
↑  ynet, ארז לב ארי פונה ללב שלכם, באתר ynet, 6 ביולי 2008
↑  ביקורות:
אבישי מתיה, ‏חשמלית ושמה תשוקה, באתר גלובס, 22 ביוני 2010
תימורה לסינגר, צבעי קול מגוונים, באתר ynet, 23 במאי 2010
בן שלו, החדש של ארז לב ארי: שביל קטן משל עצמו, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2010
↑  מסע באלול
↑   בן שלו, ארז לב ארי ופטריק סבג מגיחים מן הערפל, באתר הארץ, 26 ביולי 2013
↑  ביקורות:
 בן שלו, ארז לב ארי לא יודע לספר סיפורים, באתר הארץ, 31 במרץ 2016
ביקורת אלבום "כתמים של תרבות", באתר מוזיקה נטו
↑  דורון קורן, מה עדיף - רווקוּת או נישואים? התשובה של ארז לב ארי, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2017
↑  {{וואלה||ארז לב ארי עושה אריס סאן: האזינו לביצוע המענג ל"דאם דאם"|3178890|7 באוגוסט 2018}}
↑  עמי פרידמן, "האלבום שלנו נהיה קאלט שקונים ב-400 שקל", באתר ynet, 31 באוקטובר 2018
↑  {{יוטיוב|jCwT7a5bXD0|ארז לב ארי|שם=כי אנו עמך}}
↑   יוונים נקבצו עלי - מתוך פרויקט צמאה 5, בביצוע ארז לב ארי, סרטון  באתר יוטיוב
↑  יאיר טוקר, ‏אביעד דרף מארח את ארז לב ארי: "אנא עבדא", באתר כיכר השבת, 9 באוגוסט 2021
↑  יובל אראל, אמני ישראל – כתונת פסים 2023, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 17 באוגוסט 2023
↑  אריאל פייגלין, האחים של חורף 73: ארז לב ארי נכנס לנעליו של אמציה ושר לאחותו השכולה, באתר ערוץ 7, 4 באוקטובר 2023
↑  מאיה כהן, "מקווים שכמו שהשיר יצא מהלב - ככה הוא ייכנס אל הלבבות", באתר ישראל היום, 24 בפברואר 2024
↑  יובל אראל‏, פטריק סבג וארז לב ארי – עמוק באדמה, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 8 ביולי 2024
↑  יאיר טוקר, ‏דוד ד'אור וארז לב ארי בסינגל חדש: "אשת חיל", באתר כיכר השבת, 19 באוגוסט 2024
↑  רפאל לוי, ארז לב ארי בסינגל חדש: "זמן ועוד זמן", באתר ערוץ 7, 12 בינואר 2025
↑  כי אנו עמך
↑  יוונים נקבצו עלי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298229105171  MusicBrainz: e31fe846-95f6-41bd-8505-3642b67b1e25
29 בפברואר

29 בפברואר הוא היום ה-60 בשנה בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. תאריך זה חל רק בשנה מעוברת. עד לסיום השנה, נשארו עוד 306 ימים.
ייחוד היום

29 בפברואר הוא יום המופיע פעם ב-4 שנים (בשנים שמתחלקות ב-4) חוץ משנים של מאות שלמות שלא מתחלקות ב-400.
לדוגמה:
בשנת 2004 היה 29 בפברואר מפני ש-2004 מתחלק ב-4
בשנת 2000 היה 29 בפברואר אף על פי ש-2,000 מתחלק ב-100, מפני שהוא מתחלק גם ב-400
בשנת 2100 לא יהיה 29 בפברואר מפני ש-2,100 מתחלק ב-100, אך לא מתחלק ב-400
אירועים היסטוריים ביום זה

1948 – בריטים פורקים את נשקם של לוחמי ההגנה בבית החרושת היוצק במבואות תל אביב וערבים רוצחים 10 מהם
1952 – איי הלגולנד חוזרים לשליטת גרמניה
1956 – רפובליקה איסלמית מוכרזת בפקיסטן
1960 – כ-15,000 איש נהרגים ברעידת האדמה באגאדיר, מרוקו
1984 – נשיא לבנון, אמין ג'ומאייל מכריז על ביטול ההסכם שחתם עם ישראל להסגת כוחותיה של סוריה מהמדינה לאחר נסיגת ישראל
1984 – פייר טרודו מודיע על התפטרותו מתפקיד ראש ממשלת קנדה לאחר 15 שנים בשלטון
1988 – הכומר הדרום אפריקאי דזמונד טוטו נעצר יחד עם עוד 100 כמרים במהלך הפגנה נגד האפרטהייד בקייפטאון, דרום אפריקה
1996 – בית משפט פוסק כי בית ההוצאה Random House ישלם לשחקנית ג'ואן קולינס סכום של יותר ממיליון דולר תמורת ספרה. זהו שיא גינס לסכום ששולם כמקדמה לסופר על כתב יד שלא פורסם
1996 – הכוחות הסרביים נסוגים מסראייבו לאחר מצור של 1,425 ימים
2004 – נשיא האיטי, ז'אן-ברטראן אריסטיד, מתפטר מתפקידו לאחר מרד אזרחי ובורח לרפובליקה המרכז-אפריקאית
2004 – בטקס פרס אוסקר ה-76 זוכה "שר הטבעות: שיבת המלך" ב-11 פרסים ובכך משווה את שיאם של הסרטים "טיטניק" ו"בן חור"
2012 – צפון קוריאה מסכימה להשעות את העשרת האורניום שלה
נולדו

1468 – האפיפיור פאולוס השלישי (נפטר ב-1549)
1528 – אלברכט החמישי, דוכס בוואריה (נפטר ב-1579)
1792 – ג'ואקינו רוסיני, מלחין איטלקי (נפטר ב-1868)
1896 – ויליאם ולמן, במאי, מפיק ותסריטאי קולנוע אמריקאי (נפטר ב-1975)
1896 – מורארג'י דסאי, ראש ממשלת הודו הרביעי והראשון שלא מטעם הקונגרס הלאומי ההודי (נפטר ב-1995)
1920 – הווארד נמרוב, משורר יהודי-אמריקאי (נפטר ב-1991)
1928 – ג'וס אקלנד, שחקן אנגלי (נפטר ב-2023)
1936 – ג'ק לוסמה, מהנדס ואסטרונאוט אמריקאי
1940 – אורי מילשטיין, היסטוריון ותאורטיקן צבאי ישראלי
1940 – יוז'ף סאבו, כדורגלן סובייטי ממוצא הונגרי
1944 – שלי טימן, שופט ומשפטן ישראלי
1952 – טים פאוורס, סופר מדע בדיוני ופנטזיה אמריקאי
1956 – איילין וורנוס, הרוצחת הסדרתית הראשונה בארצות הברית (הוצאה להורג ב-2002)
1956 – ריטה שוקרון, שחקנית קולנוע וטלוויזיה ישראלית
1960 – טוני רובינס, מנטור אמריקאי
1960 – מיכאל גורפינקל, קלרניתן ישראלי
1964 – כרמל בוסוטיל, כדורגלן מלטזי
1972 – בן קליין, פוליטיקאי אמריקאי
1976 – ג'ה רול, ראפר אמריקאי
1988 – בנדיקט הובדס, כדורגלן גרמני
1988 – נדב בן-יהודה, מטפס הרים ישראלי, מחלץ וצלם טבע בתנאי קיצון
1996 – ריס פרסקוד, אצן בריטי
2000 – פראן טורס, כדורגלן ספרדי
2004 – לידיה ג'קובי, שחיינית אמריקאית
נפטרו

468 – האפיפיור הילריוס
1460 – אלברכט השלישי, דוכס בוואריה (נולד ב-1401)
1868 – לודוויג הראשון, מלך בוואריה (נולד ב-1786)
1980 – יגאל אלון, מפקד הפלמ"ח, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלות ישראל (נולד ב-1918)
1996 – שמס פהלווי, בתו הבכורה של רזא ח'אן ואחותו של מוחמד רזא פהלווי, השאה האחרון של איראן (נולדה ב-1917)
2012 – דרור דורי, מתרגם ישראלי (נולד ב-1931)
2020 – אווה סקיי, שחיינית הונגרית-יהודייה (נולדה ב-1927)
2020 – יעקב ארז, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, כיהן כמפקד עוצבת כידון במלחמת יום הכיפורים (נולד ב-1936)
2024 – בריאן מלרוני, ראש הממשלה ה-18 של קנדה (נולד ב-1939)
2024 – דייוויד בורדוול, תאורטיקן אמריקאי והיסטוריון של הקולנוע (נולד ב-1947)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום המחלות הנדירות (אנ') (בשנה בה לא קיים בלוח השנה התאריך 29 בפברואר, המועד מתקיים ב-28 בפברואר)
ראו גם

28 בפברואר – (30 בפברואר) – 1 במרץ
פברואר
לוח אירועים שנתי
אדר א'
ג'ואקינו רוסיני
יגאל אלון
שורש (שפות שמיות)

בדקדוק של שפות שמיות, בהן עברית, מקובל להתייחס לישות מורפולוגית המכונה שורש. שורש הוא יחידה בת 3–4 עיצורים (לעיתים נדירות: חמישה או שישה), הנתונים בסדר קבוע (בדומה ל"מחרוזת"), ומשתלבים במשקלים שונים ליצירת מילים. בבלשנות הערבית מכונה השורש: גִ'דְ'ר (جـِذر). המונח המקובל באנגלית הוא Semitic root.
מינוח

העיצורים של השורש מכונים "רדיקלים", "עיצורי השורש" או "אותיות השורש". על-פי המסורת שהתפתחה בבלשנות הערבית בימי הביניים מקובל להשתמש בשורש פ-ע-ל כדגם לכל השורשים בני שלושה עיצורים. לפיכך מכנים את האות הראשונה של כל שורש פ' הפועל (פה"פ), את האות השנייה ע' הפועל (עה"פ) ואת האות השלישית ל' הפועל (לה"פ). שיטה חדשה יותר קובעת את השורש ק-ט-ל כדגם. זאת, כיוון שהוא קיים בכל השפות השמיות וכיוון שהעיצורים שבו כמעט שאינם עוברים תהליכים פונולוגיים בשפות השונות. שורשים בני ארבעה עיצורים מכונים "שורשים מרובעים". בחלק מהשפות השמיות אפשר למצוא גם שורשים מועטים בני חמישה עיצורים או יותר, רובם נגזרו ממילים שאולות, למשל: ט-ל-ג-ר-ף בעברית (מהמילה "טלגרף") או ד-מ-ק-ר-ט בערבית (دمقرط, מהמילה "דמוקרטיה").
שילוב השורש במשקל מכונה "שיבוץ" או "יציקה". בבלשנות העברית מכנים את משקלי הפועל "בניינים", כך שהמונח "משקל" מתייחס בדרך כלל למשקלי שמות העצם. בבלשנות הערבית המילה "וַזְן" (وَزن – משקל) משמשת הן לתבניות הפועל והן לתבניות של שמות עצם.
מהות מורפולוגית

השורש הוא סוג מיוחד של מורפמה. זוהי מורפמה שאיננה יכולה לעמוד בפני עצמה, אלא חייבת להיות מורכבת עם מורפמה אחרת – הבניין או המשקל. יתר על כן, ההרכבה אינה חיבור רציף (כמו ההרכבה מדע + ָן = מדען), אלא שזירה מלאה של שתי המורפמות אחת בתוך האחרת. לפיכך, יש המכנים את השורש "מורפמה שזורה", או באנגלית: non-concatenative, על-פי הצעתו של הבלשן ג'ון מקרתי (McCarthy 1981). כמו כל מורפמה, השורש נושא משמעות לקסיקלית משל עצמו, אבל המשמעות שלו עמומה. המשמעות נעשית מדויקת רק כשהוא משובץ במשקל או בבניין. כך למשל סָקַל (בבניין קל) משמעותו השליך אבנים על אדם, ואילו סיקל (בניין פיעל) משמעותו הוציא אבנים ממקום כלשהו החוצה. מורפמה מסוג כזה כמעט שאינה מוכרת בשפות שאינן מהמשפחה האפרו-אסיאתית.
בקרב הבלשנים יש מחלוקת לגבי מהותו של השורש בשפות שמיות – האם מדובר במושג תאורטי בלבד, או שמדובר במרכיב בלתי נפרד מהידע הלשוני (הבלתי מודע) של הדוברים בשפה. מחד, יש המביאים עדויות ממשחקי מילים שלפיהן הדוברים יודעים באופן אינטואיטיבי להפריד את השורש מן המשקל. למשל "שבורית זכוכה" במקום "זכוכית שבורה" – משחק מילים שבו הדובר מחליף בין השורשים, אבל משאיר את משקלי המילים במקומם. מאידך, תהליך גזירת פעלים חדשים משמות עצם (דנומינציה) הוא תהליך שונה מהמצופה לפי תאוריית השורשים. כך למשל, מהמילה השאולה "פַקְס" נוצר הפועל "פִקְסֵס", ולא "פִקֵס" כפי שאפשר היה לצפות לפי תאוריית השורשים. מדוגמאות כאלה עולה שהיחידה המורפולוגית הבסיסית שהדובר מתייחס אליה אינה כוללת רק עיצורים בסדר מסוים, אלא גם מידע לגבי תת-יחידות של השורש (של צרורות של עיצורים וכיוצא באלה) המכונות שורשנים (ראו עוד להלן).
בחלק מן השורשים, חלק משלושת הרדיקאלים המרכיבים אותם אינם עיצורים במלוא מובן המילה, אלא פונמות "חלשות", הבאות לידי ביטוי לפעמים כתנועות. בדקדוק העברי מכנים את סוגי השורשים, לפי האופי של הרדיקאלים שלהם, בשם גזרות. למשל, הגזרה שבה האות הראשונה היא נ' נקראת "פ"נ" (כלומר: פ"א הפועל נ'), והגזרה שבה האות האחרונה היא א' נקראת "ל"א".
שורשים בני ארבעה עיצורים הם במקרים רבים גזירות משמות עצם, למשל: ארגן, פרסם. יש גם שורשים מרובעים שנוצרו מהרחבה של שורש תלת-עיצורי: ג-ל-ג-ל (מהשורש ג-ל-ל) או ע-ר-ב-ב (מהשורש ע-ר-ב).
בעת גזירת שורשים חדשים משמות עצם, יש נטייה לשמור על צרורות העיצורים שהתקיימו בשם העצם המקורי. כך למשל, בפועל "פלרטט", שנגזר מהמילה "פלירט" (מאנגלית: flirt), הצרורות "פל" ו"רט" נשמרים לאורך כל הנטייה, כאילו כל צרור מהווה עיצור אחד.
שורש תנייני

לעיתים העיצורים של מילה שבה משובץ כבר שורש אחד הופכים לשורש חדש, ואז השורש החדש נקרא שורש תנייני. בעברית החדשה גזירה של שורשים תנייניים היא נפוצה מאוד, למשל ת-פ-ק-ד (תִפְקֵד) – שורש תנייני מן פ-ק-ד (דרך המילה תפקיד), א-ב-ט-ח (אִבְטֵחַ) – שורש תנייני מן ב-ט-ח (דרך המילה אבטחה), מ-ק-ש (לְמַקֵש) – שורש תנייני מן י-ק-ש (פח יקוש, דרך המילה מוקש).
גזירה של שורש תנייני מתרחשת בשתי דרכים עיקריות. האחת נובעת מניתוח צורני מחודש של המילה, כשהדובר מתייחס אל עיצורים השייכים במקורם למשקל כאל חלק מהשורש. בכך נוצר למעשה שורש חדש. דרך גזירה זו קיימת בלשון חז"ל. למשל, המילה "תרומה" היא מן השורש ר-ו-ם (כמו הֵרִים) במשקל תְּקוּלָה. בלשון חז"ל התייחסו אל התי"ו כאל שורשית, והעניקו למילה ניתוח חדש, כגזורה משורש ת-ר-ם במשקל קְטוּלָה. הדרך השנייה, הנפוצה יותר בעברית החדשה, היא גזירה מכוונת של שורש מבסיס על ידי השמטת תנועות הבסיס, בתהליך המכונה "סחיטה" (לדוגמה: ת-פ-ק-ד מן "תפקיד", במקור משורש פ-ק-ד), ולעיתים אף גזירה ישירה של שורש משורש אחר בתבניות קבועות כמו פ-ע-ל-ל (למשל: דברר), א-פ-ע-ל (אחזר), ת-פ-ע-ל (תשאל), ש-פ-ע-ל (שכתב), מ-פ-ע-ל (מחזר), פ-ע-ל-ן (עצבן), פ-ע-ל-ת (תכנת), פ-ל-פ-ל (בלבל).
התהליך של גזירת שורש תנייני יכול להתרחש מספר פעמים בזו אחר זו. כך למשל מהשורש התנייני ת-ח-ל (התחיל) – שהוא בעצמו נגזר בתקופת חז"ל מהשורש המקראי ח-ל-ל (הֵחֵל) – נגזר, בתקופת העברית החדשה, השורש החדש א-ת-ח-ל (אִתְחֵל).
התפתחות השורש

אף על פי שנהוג לטעון שבשפות השמיות שורש הוא בן שלושה עיצורים, יש תפיסה שהייתה נהוגה בדקדוק הקדום ויש המצדדים בה כיום שטוענת כי השורש הבסיסי היה בן שני עיצורים בלבד, למשל: קמתי, באתי (*ק-מ, *ב-א – פועלי 'ע"ו', וכן גזרת ע"ע ועוד), ובשלב מאוחר יותר התפתחו השורשים לשלוש אותיות, בין השאר על ידי הוספת תנועה או עיצור באמצע השורש (כך נוצרו גזרות ע"ו, ע"י) או הכפלת העיצור השני של השורש (גזרת הכפולים – ע"ע). יש המרחיקים לכת עוד יותר, ומצביעים על הדמיון הסמנטי בין השורשים פ-ר-ד, פ-ר-ך, פ-ר-ס, פ-ר-ע, פ-ר-ץ, פ-ר-ק, פ-ר-ר ועוד, או בין השורשים ק-צ-ב, ק-צ-ץ, ק-צ-ר, ק-צ-ע, וטוענים שגם במקרים האלה היו במקור רק שורשים בני שני עיצורים (*פ-ר, *ק-צ) ואלה התגוונו למשמעויות דקות יותר על ידי הוספת עיצורים שלישיים שונים. הטענה הזו מתקבלת על הדעת, ואף אומצה בידי חלק מחוקרי הלשון העברית בתקופתנו, ביחס לפעלים מן הגזרות, אך החוקרים מסכימים שאי אפשר לקבל אותה ביחס לפעלים השלמים (כלומר אלה שכל העיצורים בהם רגילים, כמו הדוגמאות של פ-ר-ק וק-צ-ב).
חקר השורשים בימי הביניים

שיטת הדקדוק בימי הביניים: מאז אמצע ימי הביניים מקובלת השיטה החד-גונית, לפיה כל שורש הוא שלָשי. לשיטה זו קדמה השיטה הרב-גונית, בה השורש מוגדר לפי אותן האותיות המתקיימות בכל ההטיות שלו. תוצאה של הגדרה זו היא שאין מספר קבוע של רדיקאלים בשורש, והוא יכול לנוע החל מאחד ועד שבעה רדיקאלים. לדוגמה: המילים הלכתי, אלך – מקורן מהשורש "לך". המילים מטה, נטיתי, אטה – השורש הוא בן אות אחת בלבד, "ט". מכה, הכיתי, אכה – השורש "כ". בתפיסה זו החזיק, בין השאר, מנחם בן סרוק, המדקדק בן המאה ה-10.
התפיסה שכל השורשים הם שלָשיים התחדשה בספרד בסוף המאה ה-10 על ידי ר' יהודה אבן חיוג', והומשכה בידי רבי יונה אבן ג'נאח שכתב את "ספר השורשים". חיוג' כתב בערבית וספריו תורגמו לעברית כבר במחצית הראשונה של המאה ה-11, אך אנשי צרפת ובעיקר בצפון לא קראו את חיבוריו. ייתכן שבזכות המגע בין יהודים וערבים עם נוצרים בספרד, הגיעה תגלית זו גם אל היהודים בצרפת. חידושו הגדול של חיוג' היה ביכולתו להראות שגם פועל כמו "קָם" הוא שלָשי (כלומר, בעל שלושה רדיקאלים, או "אותיות שורש"), אף על-פי שהרדיקאל השני (ע' הפועל) לא בא לידי ביטוי בתור אות. אותיות אלה, שאינן כתובות – אבל נמצאות במבטא – הן יסוד תורתו, הנקראת על שם המונח שהמציא, תורת "אלסאכן אללין".
ראו גם

שורש (לשון)
מוספית
דקדוק עברי - מונחים
שורש (כתב סיני)