stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברכה בדיל
הערות שוליים

↑  פרס היצירה לקומפוזיטורים מטעם ראש הממשלה, בפייסבוק של כאן קול המוזיקה
↑  מכון למוסיקה ישראלית, באתר www.imi.org.il
↑  איגוד הקומפוזיטורים בישראל | המרכז למוזיקה ישראלית (מל"י) - בית ההוצאה לאור | קטלוג, באתר www.israelcomposers.org
↑  להב שני מנצח | מקסים ונגרוב כנר, באתר הפילהרמונית הישראלית
↑   חגי חיטרון, לוח קונצרטים 16.1 עד23.1, באתר הארץ, 16 בינואר 2025
↑   אמיר מנדל, הפילהרמונית מתחדשת, אבל המוזיקה הישראלית נותרה קצת מאחור, באתר הארץ, 14 ביולי 2024
↑  Veranstaltung zum Gedenken an die Befreiung des KZ Auschwitz, DAS THEATER - Staatstheater Darmstadt
↑  Thomas Wolff, Familientragödie in Liedform zum Holocaust-Gedenktag, Darmstädter Echo, ‏Januar 24, 2025
↑  Felix Wendt, Staatstheater Darmstadt erinnert mit Musik an jüdische Familie Herzberg, hessenschau, ‏Januar 27, 2025
↑  Christian Schröter, taatstheater Darmstadt, 80 Jahre Holocaust Gedenken, 26. Januar 2025, Karla Wagner Stiftung
↑  Detlef Obens, Letters to Fred – Uraufführung des Liederzyklus von Bracha Bdil, DAS OPERNMAGAZIN, ‏16 Februar, 2025
↑  ערוץ היוטיוב של תזמורת הנשים זמורה
↑   נעמה ריבה, הוכרזו פרסי שר התרבות והספורט בתחומי הקומפוזיציה, האוצרות והספרות הערבית, באתר הארץ, 14 במאי 2023
↑  XV International Competition of Young Composers named after A.G. Schnittke, ‏November 2024
↑  Rezultatele Concursului Internațional de Compoziție ”George Stephănescu”, ediția a patra, ‏May 15, 2024
↑  County Hall Arts, Symphony Kyoto - The Winner - Concours, ‏October 5, 2023
↑  Results 2021 | ULJUS
↑  von Alois Kramer, Ein denkwürdiger Abend, Landsberger Tagblatt, ‏May 10, 2018
↑  המחלקה למוזיקה - אוניברסיטת בר-אילן, באתר פייסבוק, ‏2 ביוני 2016
↑  List of major compositions, Bracha Bdil - Composer
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1267607890  LCCN: no2022057059  MusicBrainz: 5b47c24d-7ba7-4aee-b841-4942af6edc39  VIAF: 51165264477710191773   WorldCat (עם VIAF): 51165264477710191773
מייקל סו רוזן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 במאי 1992 (בן 32) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  בית הספר פילדסטון לאתיקה תרבותית 
 פרופיל ב-IMDb
 
מייקל סו רוזן (באנגלית: Michael Hsu Rosen; נולד ב-28 במאי 1992) הוא שחקן ורקדן אמריקאי, הידוע בעיקר בזכות תפקידיו בסדרות של נטפליקס "שבריריות" (2020), "יופי של אחות" (2021) ו"גלאם" (2023). רוזן גם כיכב במחזות בברודוויי "סיפור אהבה בשלושה פרקים" ו"סיפור הפרברים".
ביוגרפיה

רוזן נולד וגדל בעיר ניו יורק באפר וסט סייד. הוא למד בבית הספר לתרבות ואתיקה פילדסטון, כמו גם בבית הספר המקצועי לילדים. הוא התאמן במשך תשע שנים בבית הספר לבלט אמריקאי ובאוניברסיטת ייל לפני שפרש כדי להתמקד במשחק במשרה מלאה.
קריירה

בזמן לימודיו בתיכון, הופיע רוזן עם ניו יורק סיטי בלט וערך את הופעת הבכורה שלו בברודוויי בגיל שבע עשרה בחידוש למחזמר "סיפור הפרברים". מאוחר יותר הוא חזר לברודוויי ושיחק בחידוש של יום בניו יורק ובמחזה מאת הארווי פירסטיין "סיפור אהבה בשלושה פרקים".
רוזן שיחק בתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה בהן "ג'סיקה ג'ונס", "מונסטרלנד" ו"הרופא הטוב" וכן לוהק לתפקידים ראשיים בסדרות "שבריריות" של נטפליקס ו"יופי של אחות". בשנת 2023 שיחק סו-רוזן בסדרת הטלוויזיה "גלאם".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Dating My Mother | כריס |  |
| 2019 | After Class | דיקון |  |
| 2020 | Nora Highland | מארק |  |
| 2023 | Daughter of the Bride | מייק |  |
| TBA | Listen | אושרי אזולה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Taxi Brooklyn | דייגו | פרק אחד |
| 2016 | Looking | ג'ימי |  |
| 2019 | ג'סיקה ג'ונס | לורן ליון | 2 פרקים |
| 2020 | Monsterland | ג'וש האמונד | פרק: "ניו יורק, ניו יורק" |
| 2020 | שבריריות | נביל | תפקיד ראשי |
| 2021 | הרופא הטוב | ליאו | פרק אחד |
| 2021 | יופי של אחות | ג'יידן | תפקיד ראשי |
| 2023 | גלאם | בן | 9 פרקים |
תיאטרון > ברודוויי

| שנה | כותרת | תפקיד | במאי/תיאטרון |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009–2011 | סיפור הפרברים | צ'ינו | 2009 Broadway Revival / ארתור לורנטס |
| 2014–2015 | יום בניו יורק | אנסמבל | 2014 Broadway Revival / ג'ון רנדו |
| 2018–2019 | סיפור אהבה בשלושה פרקים | אלן | 2018 Broadway Revival / מואיז קאופמן |
תיאטרון > אוף-ברודוויי

| כותרת | תפקיד | תיאטרון | במאי |
| --- | --- | --- | --- |
| Do I Hear a Waltz? | ויטו די רוסי | ניו יורק סיטי סנטר | אוון קבנט |
| Dot | פידל | תיאטרון ויניארד | סוזן סטרומן |
| Nikolai and the Others | ניקולס מגאלנס | לינקולן סנטר | דייוויד קרומר |
הערות שוליים

↑  "Michael Hsu Rosen Theatre Credits, News, Bio and Photos". www.broadwayworld.com (באנגלית). נבדק ב-2022-03-31.
↑  "Michael Hsu Rosen – Vulkan Magazine" (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-04-01.
↑  "How 'Pretty Smart' Allowed Michael Hsu Rosen To Embrace His Gay Asian Identity". HuffPost (באנגלית). 2021-10-25. נבדק ב-2022-04-01.
↑  "From Ballet to Broadway With Michael Hsu Rosen". Playbill (באנגלית). נבדק ב-2022-04-01.
↑  Voss, Brandon (2018-11-13). ""Everybody Wants to F*ck" His Character in Broadway's "Torch Song"". LOGO News. נבדק ב-2022-04-01.
↑  Brantley, Ben (2018-11-02). "Review: Lessons in Love From a Drama Queen in 'Torch Song'". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-04-01.
↑  Petski, Nellie Andreeva,Denise; Andreeva, Nellie; Petski, Denise (2021-03-29). "Olivia Macklin, Michael Hsu Rosen & Cinthya Carmona Join Netflix Comedy Series From Jack Dolgen, Doug Mand & Kourtney Kang". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-04-01.
↑  "Michael Hsu Rosen & Damon J. Gillespie Cast in Netflix Ballet Series Tiny Pretty Things". Broadway.com (באנגלית). נבדק ב-2022-04-01.
↑  Sullivan, Corinne (2020-12-11). "Meet the Talented Cast of Netflix's New Ballet Drama, Tiny Pretty Things". POPSUGAR Entertainment (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-04-01.
↑  Romano, Evan (2020-10-13). "The Corporate Greed Episode of 'Monsterland' Was the Most Confusing (and Grim) Story Yet". Men's Health (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-04-01.
אבירות

ערך זה עוסק בקוד התנהגות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
איור של אביר מחומש על ידי גבירתו בקודקס מאנסה, המאה ה-14.
אבירות (צרפתית: chevalerie, אנגלית: chivalry, גרמנית: Ritterlichkeit) היא מערכת בלתי-רשמית של קוד התנהגות ומוסר שבמקורה אומצה על ידי אבירים ואצילים פיאודליים באירופה של סוף ימי הביניים ותקופת הרנסאנס, והתפרסמה בעיקר ביצירות ספרותיות ועממיות, כגון סיפורי המלך ארתור ואבירי השולחן העגול, והרומנסות על אביריו של קרל הגדול.
האידיאלים של האבירות היו שונים בתקופות שונות, במקומות שונים ובתפיסות תרבותיות וספרותיות שונות, אך בדרך-כלל כללו אומץ ומיומנות בלחימה; נאמנות ומילוי חובות למוסדות החברה כגון האומה, המלוכה או האדון הפיאודלי; כבוד, נימוס ג'נטלמני, נדיבות ו"משחק הוגן" אציליים; אדיקות נוצרית וחסד נוצרי בהתנהגות כלפי נתינים ווסאלים, בני המעמדות הנמוכים, נשים וילדים, ואף מול אויבים; הערצה רומנטית ואהבה אפלטונית כלפי דמויות נשיות. אידיאלים אלו דומים במידת מה לאידיאלים רומנטיים מקבילים שהתפתחו במעמדות לוחמים ואצילים בתרבויות אחרות, כגון סין, יפן, וארצות האסלאם.
האידיאלים של האבירות השפיעו על תרבות המערב וערכיה המוסריים במשך מאות השנים שלאחר שקיעת הממשל הפאודלי והאבירים עצמם, ועיצבו את ארכיטיפ דמות האביר בספרות הרומנטית, כגון במחזות שייקספירים, ברומנים היסטוריים כשל וולטר סקוט, וכן ביצירות סאטירה ופארודיה דוגמת דון קישוט וינקי בחצר המלך ארתור. ארכיטיפ זה משפיע מאוד גם על דמויות שונות של גיבורים ספרותיים ואמנותיים בתרבות הפופולרית המודרנית, שאינם בדרך-כלל אבירים במובנו המקורי של המונח, אך שואפים להצטיין בתכונות של אומץ, כבוד, הגינות ונימוס.
אטימולוגיה

המונח chevalerie, המבוטא בצרפתית "שְׁוַלְרִי֫" (באנגלית chivalry, "שִׁי֫וְלְרִי"), נגזר מן המילה הצרפתית העתיקה chevalier (שבימינו נהגית "שֵׁוַלְיֵ֫ה") או chevaler, שמובנה המקורי "פרש" או "לוחם רכוב על סוס", ונגזרה בעצמה מן המילה לסוס (צרפתית: cheval, לטינית: cabal). בתקופתו של קרל הגדול במאה ה-9, המונח "שווליה" תיאר את אנשי חיל הפרשים המשוריין שהיו הלוחמים המובחרים של הקיסרות הרומית הקדושה. בתקופה זו, פרשים אלו עדיין לא היו אבירים במובנו הפיאודלי של המונח. אך החל מן המאה ה-11, שירים על מעללי גבורה של פרשים אלו, כמו שירת רולאן, היו למקור של ספרות האבירות ששימשה מקור השראה גם לסיפורי המלך ארתור ואבירי השולחן העגול.
למונח "שוולרי" מקבילות גם באיטלקית: cavalleria ובספרדית: caballería, ומאותו שורש נגזר גם המונח האנגלי cavalry לחיל פרשים.
בגרמנית, "ריטר" (Ritter) הוא פרש או אביר (מאותו שורש כמו rider באנגלית), "ריטרליך" (ritterlich) – "אבירי", ו"ריטרליכקייט" (Ritterlichkeit) – "אבירות".
בערבית, המונח פֻרוּסִיָּה (فُرُوسِيَّة) שמשמעו "פרשוּת" התייחס לאמנות הלחימה של פרשים בעולם האסלאם בימי הביניים ובתחילת העת החדשה. ביפנית, המונח בושידו (武士道), שפירושו המילולי "דרך הלוחם", התייחס לאמנויות הלחימה של מעמד הסמוראים. בדומה לאבירות האירופית, הפורוסייה והבושידו כללו גם קוד אתי של כבוד והתנהגות ראויה אצל לוחמים.
בתקופה המודרנית, המונח "אבירות" ושם התואר "אבירי" בשפות שונות בדרך-כלל מתארות התנהגות אמיצה, הוגנת ומנומסת אצל כל אדם, בלי קשר לתוארו ומעמדו. גם בעברית המודרנית נעשה שימוש נפוץ במילה "אבירות" לתיאור התנהגות כזו. בדומה למשמעות המקורית של chevalerie, בעברית מקראית משמעות המילה "אביר" היא בעל-חיים חסון, בדרך כלל סוס, פר ואף תיש, אך בעת החדשה התגבשה משמעותה כתרגום של התואר knight באנגלית. המונח "אבירות" בעברית עשוי לציין את מוסד האצולה או הכבוד (באנגלית knighthood), אך במקרים רבים מציין את אופן ההתנהגות.
יצירות ספרותיות ומוזיקליות > בימי הביניים

שירת רולאן, שירה אפית על מעללי גבורה מאת מחברים אלמונים שונים, צרפת, שנים 1040–1115.
ההיסטוריה של מלכי בריטניה, כרוניקה מאת ג'פרי ממונמות', ווילס, שנת 1136 לערך.
טריסטן ואיזולדה, רומנסה מאת תומאס מבריטניה, צרפת, המחצית השנייה של המאה ה-12.
לנסלוט, אביר העגלה, שיר על מעללי גבורה מאת כרטיאן מטרואה, צרפת, המחצית השנייה של המאה ה-12.
ספר העלילות, קובץ עלילות ברטוניות מאת מארי דה פרנס, אנגליה, שלהי המאה ה-12.
שירת אל סיד (El Cantar de mio Cid), שירה אפית מאת מחבר אלמוני, ספרד, שלהי המאה ה-12.
שירת הולגר הדני (La Chevalerie Ogier de Danemarche) מאת ריימבר דה פאריס, צרפת, שנת 1200–1215 לערך.
מחזור הוולגטה מאת מחבר אלמוני, צרפת ואנגליה, ראשית המאה ה-13.
אביר הברבור מאת מחברים אלמונים, צרפת, אנגליה וגרמניה, ראשית המאה ה-13.
פרציפל מאת וולפרם פון אשנבך (Wolfram von Eschenbach), גרמניה, ראשית המאה ה-13.
אוקסן וניקולט מאת מחבר אלמוני, צרפת, ראשית המאה ה-13.
רומן הוורד, שירה אלגורית מאת גיום מלוריס, צרפת, שנת 1230 לערך.
שירת בוויס מהמפטון מאת מחברים אלמונים רבים, אנגליה, צרפת ומאוחר יותר גם איטליה ואף רוסיה, המחצית הראשונה של המאה ה-13 ואילך.
Libre del ordre de cavayleria מאת רמון ליול, מיורקה, המאה ה-13.
קודקס מאנסה, קובץ שירה לירית מאת מחברים רבים, האימפריה הרומית הקדושה (כיום גרמניה), ראשית המאה ה-14.
סיפורו של האביר מתוך סיפורי קנטרברי מאת ג'פרי צ'וסר, אנגליה, המאה ה-14.
סר גאווין והאביר הירוק מאת מחבר אלמוני, אנגליה, שלהי המאה ה-14.
סר לנפל מאת תומאס צ'סטר, אנגליה, שלהי המאה ה-14.
Livre des faits d'armes et de chevalerie מאת קריסטין דה פיזאן, איטליה, שנת 1410 לערך.
מות ארתור מאת תומאס מאלורי, אנגליה, המאה ה-15.
יצירות ספרותיות ומוזיקליות > בתקופת הרנסאנס

בבא-בוך מאת אליהו בחור, גרסת יידיש בגרמניה, שנים 1507–1508.
אמאדיס מגאולה, רומן אבירי מאת סופר אלמוני, סרגוסה, ספרד 1508.
אורלנדו המטורף, שירה אפית מאת לודוביקו אריוסטו, איטליה, שנת 1516.
ירושלים המשוחררת, שירה אפית מאת טורקוואטו טאסו, איטליה, שנת 1581.
מלכת הפיות, שירה אפית מאת אדמונד ספנסר, אנגליה, שנת 1590.
הנרי השישי, חלק ראשון, מחזה מאת ויליאם שייקספיר, אנגליה, סוף המאה ה-16.
דון קישוט, רומן אבירי מאת מיגל דה סרוואנטס, ספרד, שנת 1605.
שלושה בני עורב, בלדה עממית, אנגליה, תועדה לראשונה בשנת 1611.
יצירות ספרותיות ומוזיקליות > בתקופה הרומנטית

אייבנהו, רומן היסטורי מאת וולטר סקוט, בריטניה, שנת 1820.
הגבירה משאלוט, בלדה מאת אלפרד טניסון, בריטניה, שנת 1842.
שלושת המוסקטרים, רומן היסטורי מאת אלכסנדר דיומא האב, צרפת, שנת 1844 ואילך.
לוהנגרין, אופרה מאת ריכרד וגנר, תורינגיה (כיום גרמניה), 1850.
רולנד האציל אל המגדל האפל קרב, שיר אפי מאת רוברט בראונינג, בריטניה, שנת 1855.
ינקי מקונטיקט בחצר המלך ארתור, רומן מאת מארק טוויין, ארצות הברית, שנת 1889.
יצירות ספרותיות ומוזיקליות > במאה ה-20 וה-21

דברי ימי נרניה, סדרת ספרי פנטסיה אפית לילדים מאת ק.ס. לואיס, בריטניה, שנת 1950 ואילך.
מיו, מיו שלי, פנטסיה אפית לילדים מאת אסטריד לינדגרן, שוודיה, שנת 1954.
שר הטבעות, פנטסיה אפית מאת ג'ון רונלד רעואל טולקין, בריטניה, שנת 1954 ואילך.
שיר של אש ושל קרח, סדרת ספרי פנטסיה אפית מאת ג'ורג' ר. ר. מרטין, ארצות הברית, שנת 1996 ואילך.
יצירות ספרותיות ומוזיקליות > בתרבות הפופולרית המודרנית

הולדתה של אומה, סרט ראינוע בבימוי ד. וו. גריפית', ארצות הברית, שנת 1915.
החותם השביעי סרט בבימוי אינגמר ברגמן, שוודיה, שנת 1957.
קמלוט, מחזמר וסרט מאת אלן ג'יי לרנר ופרדריק לאו, ארצות הברית, שנת 1960.
אל סיד, סרט בבימוי אנתוני מאן, ארצות הברית, שנת 1961.
מונטי פייתון והגביע הקדוש, סרט של להקת מונטי פייתון, בריטניה, שנת 1975.
אקסקליבר, סרט בבימוי ג'ון בורמן, ארצות הברית, 1981.
ממלכת גן עדן, סרט בבימוי רידלי סקוט, ארצות הברית, שנת 2005.
משחקי הכס, סדרת טלוויזיה בהפקת דייוויד בניוף וד. ב. וייס, שנים 2010–2019.
ראו גם

מידות טובות
בושידו
וושיה
פורוסייה
שירת החשק
לשון הרע

ערך זה עוסק באמירות הפוגעות בשמו הטוב של אדם. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
שלט במאה שערים המפציר באנגלית בעוברים ושבים ובמדביקי המודעות לא לפרסם דברי לשון הרע.
לשון הרע הוא אמירה מדוברת או כתובה הפוגעת בכבוד או בשם הטוב של אדם, קבוצת בני אדם או ארגון. יש להבדיל לשון הרע מרכילות. בעוד שהראשון מפורסם ברבים ומטרתו להשפיל ולפגוע באותו גורם, השני לאו דווקא מתכוון לעשיית רע, אף שלעיתים יכול לכלול מילים קשות יותר מלשון הרע כשלעצמו.
איסור לשון הרע הוא מהחשובים בהלכה היהודית. במדינות רבות, לשון הרע או דיבה נחשבות לעבירה פלילית ולעוולה אזרחית, ויש האוסרים גם לשון הרע שיסודה אמת. על המצב המשפטי בישראל ראה ערך נפרד חוק איסור לשון הרע.
איסור לשון הרע בהלכה היהודית

ההלכה היהודית אוסרת לדבר לָשון הרע, כלומר כל דיבור רע על יחיד או רבים הכולל פרסום מעשיהם הרעים, או היכול לפגוע בהם או להעליבם. עיקרו של האיסור הוא ההיזק שעלול להגרם למי שדיברו עליו רע.
מקור איסור לשון הרע הוא בתורה בספר ויקרא (יט, טז) "לֹא תֵלֵךְ רָכִיל בְּעַמֶּיךָ". את הקללה במעמד הקללות בהר גריזים ובהר עיבל, "אָרוּר מַכֵּה רֵעֵהוּ בַּסָּתֶר" (ספר דברים פרק כ"ז כ"ד) ייחסו חז"ל לאמירת לשון הרע, שהיא במובן מסוים הכאתו של אדם בסתר.
הלכות לשון הרע נידונות על ידי הרמב"ם בספרו ההלכתי משנה תורה בהלכות דעות פרק ז', ובקיצור שולחן ערוך סימן ל'.
רבי ישראל מאיר הכהן מראדין (המכונה "החפץ חיים" על שם ספרו) כתב את הספר חפץ חיים ובו הוא דן באריכות בהלכות לשון הרע. ספר זה הפך ליסוד בהלכות לשון הרע ועליו נכתבו תקצירים דוגמת הספר "נצור לשונך".
המונח "לשון הרע" מתחלק למספר סוגים:
לשון הרע האסור מן התורה הוא סיפור על אדם או קבוצת אנשים דבר אמיתי שהוא רע או מזיק לאדם. אין צורך ששני התנאים יתמלאו כדי שדיבור ייחשב לשון הרע. למשל, סיפור שאדם הוא מכוער אף על פי שזה לא מזיק לו נחשב לשון הרע. כמו כן, סיפור על אדם שהוא ג'ינג'י למעביד השוקל להעסיק אותו ושונא ג'ינג'ים הוא לשון הרע, על אף שאין כל רע בלהיות ג'ינג'י.
רכילות - סיפור דבריו או מעשיו של אחר כלפי השומע. למשל - "יוסי אמר עליך שאתה מעתיק במבחנים".
אבק לשון הרע - דברים אשר עלולים להביא לידי כך שאנשים ידברו לשון הרע. מקובל שאיסור אבק לשון הרע הוא מדרבנן (תקנת חז"ל), אם כי יש החולקים וסוברים שהוא מדאורייתא (מן התורה). דוגמאות לאבק לשון הרע:
רמיזות שיש משהו רע אף על פי שלא מספרים אותו. לדוגמה: "יותר טוב שלא נדבר על שמעון".
אמירת דברי שבח על אדם בפני שונאיו, בשל העובדה שהוא עלול להוביל להתנגדות של השומעים ולדיבור בגנותו של האדם.
דברים מותרים שהשומע עלול לפרשם לרעה.
הוצאת שם רע או הוצאת דיבה - היא פרסום דבר שקרי על אדם אחר אך לא נכללת באיסור לשון הרע וייתכן והיא חמורה ממנו.
אף שעל לשון הרע אין עונש בידי אדם, מכיוון שדיבור לא נחשב מעשה, הזהירו חז"ל מאוד על לשון הרע ואמרו: "לשון הרע שקול כנגד עבודה זרה, גילוי עריות ושפיכות דמים". וכן נאמר במסכת מכות כי האומר לשון הרע, השומע לשון הרע והמעיד שקר בחברו ראוי שישליכוהו לכלבים. אולם, הפוסקים קבעו שיש להעניש מוציאי דיבה, גם בדרך של חיוב ממוני, אם על ידי תקנה מיוחדת או על ידי שימוש בסמכות בית הדין להטיל פשרה בין הצדדים. יש בתי דין שחייבו על בסיס חוק לשון הרע.
איסור לשון הרע אינו קיים כאשר נאמר בהכרח לתועלת ובמטרה טובה, כדי למנוע נזק או בכדי לסייע לאדם שניזק או עלול להינזק, למשל בקבל עובד למעביד או בהצעת שידוך, או בעדות בבית דין. את פרטי דין זה ביאר ופירט באורך וברוחב בספר חפץ חיים והביא שבעה תנאים לדין זה.[דרושה הבהרה]
במשפט הרומי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
במשפט הרומי אדם יכול היה להישפט על הוצאת דיבה רק אם האדם הנפגע מלשון הרע היה אזרח רומי, אך לרוב רק העשירים יכלו להרשות לעצמם להתעסק עם שם הטוב ומשפטים על הוצאת דיבה היו לא נפוצים בקרב האוכלוסייה,
במשפט הבריטי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חקיקה מודרנית בנושא הוצאת לשון הרע, או הוצאת דיבה, הקיימת ברבות ממדינות חבר העמים הבריטי בעבר ובהווה, בארצות הברית, ובאירלנד, מקורן בחקיקה הבריטית על לשון הרע. ההיסטוריה של החקיקה הבריטית בנושא לשון הרע לוטה בערפל. ניתן למצוא תביעות בגין נזקי לשון הרע כבר בימי אדוארד הראשון (1272-1307), אולם לא ידוע האם היה קיים אותה עת הליך פלילי כללי בעניין זה. המקרה הראשון המאשש את העובדה כי באופן כללי הוצאת לשון הרע היא עבירה שניתן להעניש עליה במשפט המקובל נמצא בימיו של ג'יימס הראשון, מלך אנגליה (1566-1625) ומאותה עת הוצאת לשון הרע היא עבירה בת-ענישה ואף עוולה אזרחית שניתן לרפאה.
החוק האנגלי מאפשר קיום הליכים משפטיים בבית המשפט, בגין לשון הרע, על כל פרסום אמירה הפוגעת בשמו של אדם שניתן לזהותו, או חבר בני אדם, באופן הגורם להם לאבד את עיסוקם או מקצועם, או גורם לאדם סביר לשנות דעתו לרעה עליהם. הגנות המוכרות בחוק כנגד טענה של לשון הרע הן: הגנת "אמת דיברתי", הגנת הערה הוגנת (האמירה משקפת דעה שאדם סביר יכול לאחוז בה), הגנת פריבילגיה (האמירה נאמרה בפרלמנט או בבית המשפט, או שאלה דיווחים הוגנים על האשמות שיש לציבור עניין בהן). הצעה לתקן את העוולה היא מחסום להגשת תביעה. קיימת הנחה שפרסום לשון הרע הוא שקרי, אלא אם כן הנתבע מוכיח את אמיתות האמירה. תנאי למתן פיצוי על לשון הרע לאישיות ציבורית הוא שתוכח כוונה (ידיעה של המפרסם על שהאמירה שקרית, או התעלמות חסרת אחריות מן העובדות). לעומת זאת, אדם פרטי צריך להוכיח רק רשלנות מצד המפרסם (סטייה מחובת הזהירות) כדי לזכות בפיצוי. כוונה להזיק היא תנאי לפיצויים עונשיים.
ב-12 בינואר 2010 בוטלה העבירה הפלילית של לשון הרע באנגליה, ויילס וצפון אירלנד.
במשפט האמריקאי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בארצות הברית חלה חובה להוכיח שהפרסום הפוגעני נעשה בזדון או במכוון, ולכן ההליך המשפטי נחשב קשה יותר עבור נפגע המבקש סעד. זאת בהשוואה למצב בישראל וברוב מדינות אירופה. לפי החוק האמריקני, מידע פוגעני יהווה עילה לתביעה רק אם יוכח כי המפרסם הפגין "התעלמות פזיזה מהשאלה האם מדובר באמת או שקר". קושי נוסף לתובעים קיים בפרסומי אינטרנט, כאשר בעלי אתרים נהנים מהגנה לפי סעיף 230 לחוק המכונה "חוף מבטחים". סעיף זה קובע שמו"ל אתר אינטרנט איננו אחראי למידע פוגעני שפרסם, אם התוכן השקרי נוסח ונוצר על ידי כותבים שאינם קשורים אליו ישירות. מצב זה עוגן ב-2014 בפסיקה שהתקבלה לאחר דיונים בשתי ערכאות. הפסיקה האחרונה ביטלה החלטה קודמת שקבעה כי אתר רכילות פופולרי יפצה ב-338 אלף דולר מורה מסינסינטי בשם שרה ג'ונס, לאחר שפרסם מידע שקרי כאילו קיימה יחסי מין עם כל שחקני קבוצת הפוטבול בעיר.
בשנת 2021 יצרנית מכונות ההצבעה דומיניון ווטינג תבעה את תאגיד פוקס והרשתות שלו תביעת הדיבה בסך 1.6 מיליארד דולר בטענה כי הפיצה את השקר שלפיו הבחירות זויפו באמצעות המכונות שלה. השופט אריק דייוויס מבית המשפט העליון של דלאוור קבע שההצהרות ששודרו לא היו "הבעת דעה" ולכן לא מוגנות בחוקת ארצות הברית מתביעה. לפני תחילת המשפט הצדדים הגיעו לפשרה במסגרתה תאגיד פוקס ישלם 787.5 מיליון דולר.
במשפט הישראלי

בחוקי מדינת ישראל, חוק איסור לשון הרע, תשכ"ה-1965 עוסק בהגנת כבודו ושמו הטוב של אדם באמצעות הטלת איסור על פרסום ביטויים העלולים להשפילו ולבזותו. החוק מגדיר כי פרסום לשון הרע יכול להוות עוולה אזרחית בנזיקין ויכול אף להתגבש לכדי עבירה פלילית. בגין העוולה האזרחית ניתן לקבל פיצויים וסעדים הן לפי החוק עצמו והן לפי פקודת הנזיקין, ובהתקיים העבירה הפלילית יוטל עונש של עד שנת מאסר. דינים אלה עורכים איזון בין חופש הביטוי וחופש העיתונות מחד, לבין הזכות לכבוד ולשם טוב מאידך.
סעיף 1 לחוק קובע שלשון הרע היא דבר שפרסומו עלול להשפיל אדם (יחיד או תאגיד) בעיני הבריות או לעשותו מטרה לשנאה, לבוז או ללעג מצדם; לבזות אדם בשל מעשים, התנהגות או תכונות המיוחסים לו; לפגוע באדם במשרתו, אם משרה ציבורית ואם משרה אחרת, בעסקו, במשלח ידו או במקצועו; לבזות אדם בשל גזעו, מוצאו, דתו, מקום מגוריו, מינו או נטייתו המינית.
לשם הגדרת לשון הרע, אין חשיבות אם מדובר בעובדה או בדעה, להבחנה יש חשיבות בנוגע להגנות.
פרסום אמת שיש בו עניין ציבורי - מוגן. כלומר, דברי אמת שיש בהם עניין ציבורי עשויים להיות לשון הרע, אולם פרסומם יהיה מוגן (מותר). בפרסום לשון הרע יש להבחין בין טענת עובדה להבעת דעה. טענת עובדה, שהיא אמת ויש בה עניין ציבורי, תהא מוגנת בלי קשר למניעיו של המפרסם.
חוק איסור לשון הרע מגן על שמו הטוב של האדם, שנגזר מכבוד האדם ומזכותו לקניין, שני אלה הן זכויות יסוד, המוגנות בחוק יסוד: כבוד האדם וחרותו. חוק זה מדגיש בשני סעיפים נפרדים את חשיבות ההגנה על כבודו ושמו הטוב של האדם. בסעיף אחד אומר החוק "אין פוגעים בחייו, בגופו או בכבודו של האדם באשר הוא אדם" ובסעיף נוסף קובע החוק כי "כל אדם זכאי להגנה על חייו על גופו ועל כבודו". החוק מגן גם על הפרטיות, זאת משום שפרסום משפיל הנוגע לחיים הפרטיים הוא פרסום שבדרך כלל אין בו עניין ציבורי.
לאחרונה נפסק כי בית משפט ישראלי הוא הפורום הנאות לבירור סוגיות של לשון הרע הנוגעות לנאצים ולשואה, גם כאשר אותו פרסום נערך במקורו בגרמניה. בפרשת קופטש קבע בית המשפט המחוזי בירושלים כי למדינת ישראל עניין בניהול תובענה העוסקת בפרסום בעיתון "דר שפיגל" אשר עשה שימוש בהצמדת סמלים נאציים והמילה "נאצי" לדמות ישראלי מוכרת, הידוען גיל קופטש.
במשפט הישראלי > לשון הרע בתביעות משפחה > עברת פרסום לשון הרע מורכבת משני איברים –

הראשון הוא דבר לשון הרע אשר מוגדר בחוק כביטוי שעלול להשפיל אדם, להפוך אותו למושא לשנאה, בוז, לעג או לפגיעה בשמו הטוב ובמעמדו החברתי.
השני הוא הפרסום של דבר לשון הרע בפני שניים או יותר אנשים. חלקה השני של העברה משלים את העברה. המבחן לקביעת לשון הרע הוא אובייקטיבי, תוך שימת דגש על איך ציבור סביר יכול לתפוס את הפרסום.
לא רק לשון הרע שפורסם באופן ישיר חוסה תחת החוק אלא גם דיבור עקיף.
במשפט הישראלי > לשון הרע בתביעות משפחה > הגנות שמעניק המחוקק למי שפרסם לשון הרע -

בחוק מנה המחוקק הגנות כנגד תביעת לשון הרע, וכדי לזכות בהגנות אלו על המפרסם לעמוד במבחנים שנוסחו בפסיקה.
כדי לזכות בהגנת אמת דיברתיטענה לפיה טוען הנתבע כי גם אם מדובר בלשון הרע אלו דברי אמת. על הנתבע לעמוד בשני תנאים מצטברים- הראשון הוא אמיתות הפרסום המהווה לשון הרע והשני נוגע למידת העניין הציבורי שבאותו פרסום. מידת ההוכחה הנדרשת מהמפרסם לצורך הוכחת טענת אמת בפרסום, עומדת ביחס מתאים לרצינותו וחריפותו של תוכן הפרסום.
כדי לזכות בהגנת תום הלב לפיה נטען כי פרסום לשון הרע נעשה בתום לב ובמסגרת סבירה, על המבקש לתת לבית המשפט הסבר משכנע וסביר ביותר לפרסום לשון הרע ולשכנע כי זו היתה התנהלות בתום לב שאין בצידה כל כוונה פסולה או כוונת פגיעה באיש.
הגנה נוספת מעניק המחוקק לפרסום שנעשה כחלק מחובה משפטית או מקצועית. בסעיף זה כלל המחוקק 11 סעיפים מותרים ביניהם, פרסום מוגן לפי חוק החסינות, פרסום בישיבת משפחה, פרסום על ידי הממשלה או חבר ממשלה בתוקף תפקידו, פרסום על ידי מבקר המדינה בתוקף תפקידו, פרסום על ידי שופט או אדם בעל סמכות שיפוטית, פרסום על ידי חבר ועדת חקירה ועוד.