stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיל גלפונד
Run It Once

בדצמבר 2012 הקים את אתר לימוד הפוקר "Run It Once", בו הוא מארח שחקני פוקר מוכרים אחרים אשר מפרסמים סרטונים ללימוד פוקר מתקדם.
ב-2016 פרסם גלפונד שהוא מתכוון להקים אתר פוקר מקוון חדש, ושטח את דעותיו לגבי איך אתר שכזה צריך להיראות. ב-6 בפברואר 2019 יצא האתר במתכונת בטא. בינואר 2022 בעקבות רגולציות שונות בשוק האמריקאי, עצר האתר מלאפשר לשחקנים מחוץ לארצות הברית לשחק בו. בהמשך השנה מכר גלפונד את חלקו באתר לרשת המשחקים "Rush Street Interactive".
אתגר גלפונד

גלפונד מוכר כאחד משחקני האומהה הולדם הטובים בעולם, ולעיתים מתקשה למצוא שחקנים שישחקו נגדו. בנובמבר 2019 פרסם את "אתגר גלפונד" בו הוא מאפשר לשחקנים שונים לשחק נגדו מספר קבוע מראש של ידי אומהה בבלינדים של $100/$200 או יותר, כאשר המנצח זוכה בסכום כסף נוסף אשר נקבע מראש. במקור ההצעה הייתה עבור 50 אלף ידיים עם הימור צד של חצי מיליון דולר והייתה פתוחה לשחקנים אשר להם אתרי הדרכות בפוקר, אך בהמשך פתח את ההצעה לכל שחקן אשר מוכן לקחת אותה, לאחר שהשניים יקבעו סכומים וספים. נכון לפברואר 2023, שישה שחקנים בלבד נענו לאתגר.
חיים אישיים

גלפונד נשוי לשחקנית פארה פאת', אשר שיחקה את דמותה של מימי לוקהארט באופרת הסבון ימי חיינו, ולהם ילד.
הערות שוליים

↑  OMGClayAiken, באתר HighStakes DataBase (באנגלית) בארכיון האינטרנט
↑  דף הבית, באתר Run It Once (באנגלית)
↑  A Poker Site Should, באתר RunItOnce, ‏2016 (באנגלית)
↑  Valerie Cross,‏ Phil Galfond's Run It Once Poker Site to Launch With Public Beta Feb. 6, באתר PokerNews,‏ 4 בפברואר 2019 (באנגלית)
↑  Jon Sofen,‏ Phil Galfond Sells RIO Poker Site to Rush Street, Will Remain in Key Role, באתר PokerNews,‏ 4 במרץ 2022 (באנגלית)
↑  Heads Up Battle, באתר RunItOnce, ‏19 בנובמבר 2019 (באנגלית)
↑  Galfond Challenge, באתר RunItOnce, ‏19 בנובמבר 2019 (באנגלית)
פסגת בליזארד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  3,375 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס המלכה אלכסנדרה 
 קואורדינטות:  84°38′00″S 164°07′59″E﻿ / ﻿84.6333°S 164.133°E﻿ / -84.6333; 164.133
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת בליזארד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת בליזארד
 
פסגת בליזארד או פסגת בליזרד (באנגלית: Blizzard Peak) היא הפסגה הגבוהה ביותר בהרי מרשל, שברכס המלכה אלכסנדרה.
הפסגה ממוקמת באזור חוף שקלטון של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
גובהה של פסגת בליזארד 3,375 מטרים מעל פני הים.
פסגת בליזארד ממוקמת 3.7 קילומטרים דרומית-מזרחית מרמת בליזארד; מעבר הרים מפריד בין פסגת בליזארד לבין רמת בליזארד.
פסגת בליזארד ממוקמת 7.4 קילומטרים צפונית-מערבית מהר מרשל.
פסגת לינדזי ממוקמת 7.4 קילומטרים מערבית - צפון-מערבית מפסגת בליזארד.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי קבוצת המחקר הצפונית של משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד, אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1961 - 1962.
סופת שלגים עזה (בליזארד) עצרו את משלחת הסקר מלהתקדם אל הפסגה במשך מספר ימים.
פאנצרפאוסט

| --- | --- |
חייל גרמני מתכונן לירי הפאנצרפאוסט
חייל גרמני מתכונן לירי הפאנצרפאוסט
 מידע בסיסי
 ייעוד:  נשק נייד נגד טנקים
 ארץ ייצור:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שימוש ראשון:  1943
 מלחמות ומבצעים:  מלחמת העולם השנייה 
 תקופת השירות:  1943–1945 (כשנתיים) 
 משתמשים:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית   ממלכת איטליה ממלכת איטליה   פינלנד פינלנד   הונגריה הונגריה  ממלכת רומניה ממלכת רומניה   בולגריה בולגריה
 גרסאות:  פאנצרפאוסט 30, 60, 100, 150, 250
 מאפיינים כלליים
 משקל:  6.25 ק"ג (פאנצרפאוסט 60)
 ממדים
 אורך:  1 מטר
 קוטר:  149 מ"מ
 ביצועים
 טווח:  60 מטר
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  מטען חלול
 חדירת פלדה:  160מ"מ
 
4 פאנצרפאוסט במארז המקורי. על צינור השיגור אזהרה מסילון האש הנפלט מאחור בעת הירי
פאנצרפאוסט (בגרמנית: Panzerfaust) היה מטול רקטות נגד טנקים ששימש את הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה. משמעות השם בגרמנית היא "אגרוף משוריין".
כללי

הפאנצרפאוסט פותח ב-1942 כתחליף לנשקי נ"ט קודמים שהיו בשירות החי"ר הגרמני. הנשק כלל צינור שיגור חד פעמי, שהוטען מראש ברקטה נגד טנקים. אורך צינור השיגור היה כמטר, וקוטרו כארבעה עד שישה סנטימטר (תלוי בדגם). על החלק העליון של הנשק הותקנה כוונת אחורית פשוטה, והדק. לא הייתה כוונת קדמית, אלא נעשה שימוש בקצה העליון של ראש הנפץ. מקצהו הקדמי של הצינור בלט ראש הנפץ, שקוטרו היה 15 סנטימטר. ראש הנפץ היה מטען חלול, מה שאיפשר לו לחדור עד 170 מילימטר של שריון.
הפנצרפאוסט היה פשוט וזול, קל יותר מהבזוקה האמריקאית, ויותר יעיל מהתול"ר הרוסי. המגבלה העיקרית של הפאנצרפאוסט הייתה טווחו הקצר. מיליוני פאנצרפאוסטים יוצרו ונופקו לצבא גרמניה. במהלך הקרב על ברלין מריצות מלאות בפאנצרפאוסטים סופקו למגינים. יתרונו העיקרי של הפאנצרפאוסט היה חוסר רתע בעת הירייה, מה שאפשר לילדים, נשים וזקנים להשתמש בו בבטחה.
דגמים

במהלך המלחמה נבנו מספר דגמים:
דגמים > פאנצרפאוסט 30

זוהי הגרסה המקורית, שנכנסה לשירות באוגוסט 1943. המספר 30 שבשם מעיד על הטווח המקסימלי של 30 מטר.
ראש הנפץ שקל 2.9 ק"ג, מתוכם 800 גרם חומר נפץ. מהירות המעוף הייתה 30 מטר לשנייה והנשק כולו שקל 5.1 ק"ג.
דגמים > פאנצרפאוסט 60

זוהי הגרסה הנפוצה ביותר. ייצור החל באוגוסט 1944. הטווח עלה לשישים מטר, והפך את הנשק למעשי יותר. מהירות המעוף עלתה ל-45 מטרים לשנייה, הודות לצינור שיגור רחב יותר וחומר בעירה רב יותר ברקטה. גם הכוונת וההדק שופרו. הנשק המשופר שקל 6.1 ק"ג.
דגמים > פאנצרפאוסט 100

הגרסה האחרונה שיוצרה בכמות גדולה, מנובמבר 1944 ועד סוף המלחמה. הטווח עלה למאה מטרים, ומהירות המעוף ל-60 מטרים לשנייה. גם הפעם השיפורים בביצועים הושגו על ידי הגדלת הנשק. הכוונת שופרה והיו בה חורים ל-30, 60, 80 ו-150 מטרים. הערכים נכתבו על הכוונת בצבע זרחני על מנת לאפשר ירי בלילה. הפאנצרפאוסט 100 שקל 6.8 ק"ג.
דגמים > פאנצרפאוסט 150 ופאנצרפאוסט 250

הפאנצרפאוסט 150 נכנס לשירות בכמויות קטנות לקראת סוף המלחמה. הוא היווה שיפור משמעותי על קודמיו, בכך שאומנם כמות חומר הבערה ברקטה זהה לפאנצרפאוסט 100, אך מבנה הרקטה היה שונה. הרקטה הייתה דו-שלבית, ואפשרה מהירות מעוף של 85 מטרים בשנייה, כמו גם כושר חדירה עדיף. הנשק תוכנן לשימוש של עד 10 פעמים. 
פאנצרפאוסט 250 תוכנן להיכנס לייצור בספטמבר 1945, והמלחמה נגמרה לפני שתכנונו נסתיים.
בזמן המלחמה הקרה סופק לצבא גרמניה נשק נ"ט חדש, שנקרא פאנצרפאוסט 3.
פאנצרפאוסט
פילוסופיה של המשפט

פילוסופיה של המשפט הוא ענף בפילוסופיה העוסק בטבעו של החוק, ויחסי הגומלין שלו עם תחומים משיקים למערכות נורמות נוספות, במיוחד עם האתיקה והמדיניות. עיסוק זה מוביל לשאלות ותהיות בסיסיות על מהותו של החוק, תקפותו, ומוסריותו. פילוסופיה של החוק בפרט ושל המשפטים כתחום כללי הן דומות, אם כי בעיסוק במשפטים לעיתים נכללות צורות חשיבה שמתאימות לכלכלה ולסוציולוגיה.
ניתן לחלק את הפילוסופיה של המשפט למשפטנות אנליטית, ומשפטנות נורמטיבית. המשפטנות האנליטית שואפת להגיע למהות החוק באמצעות זיהוי מאפייניו המהותיים. לעומתה, המשפטנות הנורמטיבית עוסקת לא רק בנורמות המשפטיות שמתוות את החוק, אלא גם בנורמות החברתיות שמתאפשרות מהחוק, ומעצבות את הפעילות האנושית.
ראו גם

קווי יסוד לפילוסופיה של המשפט
פוזיטיביזם משפטי
משפט הטבע
הערות שוליים

↑  philosophy of law | Definition, Examples, History, & Facts | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Law, Philosophy of | Internet Encyclopedia of Philosophy (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558009305171  BnF: cb119319068 (data)  GND: 4048821-4  LCCN: sh85075139  LNB: 000107580  NDL: 00563557  NKC: ph115911  NLK: KSH2000015631 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פארק באטרסי

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1858 
 נתונים ומידות
 שטח:  200 אקר
 מיקום
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  וונדסוורת' 
 קואורדינטות:  51°28′45″N 0°09′26″W﻿ / ﻿51.4793°N 0.1573°W﻿ / 51.4793; -0.1573
 אתר רשמי
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקספארק באטרסי(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקספארק באטרסי(למפת וונדסוורת' רגילה) פארק באטרסי(למפת וונדסוורת' מוגדלת) פארק באטרסי
 
פארק באטרסי (באנגלית: Battersea Park) הוא פארק ציבורי באזור באטרסי בלונדון, המצוי בגדה הדרומית של נהר תמזה, למול צ'לסי.
הפארק מצוי באזור ביצות שיובשו במהלך המאה ה-19.
היסטוריה

בטרם הוקם הפארק נקרא האזור "שדות באטרסי" (באנגלית: Battersea fields ) והיה אתר פופולרי לקיום דו-קרב.
התוכניות להקמת הפארק הוכנו על ידי סר ג'יימס פנת'ורן בשנת 1846 אולם הפארק שהוקם בשנת 1858 נבנה באופן שונה במעט מהתוכניות.
בפארק נערך משחק הכדורגל הראשון בהתאם לכללים של התאחדות הכדורגל האנגלית ב-9 בינואר 1864.
בשנת 1951 נערך בפארק פסטיבל בריטניה ונבנו לצורך זה מזרקות חדשות וסדרת "בתים" בצמרות העצים המחוברים ביניהם בגשרים תלויים. כמו כן נבנו בפארק רכבות הרים, קרוסלות ומתקני משחקים לילדים. מתקנים אלה הונצחו בשירה של פטולה קלארק "פגוש אותי בבאטרסי פארק" (ושיר זה הוא שמו של אלבום האוסף שלה משנת 2001).
מתקן השעשועים המרכזי בפארק - "העגלה הגדולה" (The Big Dipper) נסגר בשנת 1972 לאחר מותם של חמישה ילדים בתאונה. בעקבות סגירת מתקן זה פחתה הפופולריות של הפארק ומספר המבקרים בו פחת. יריד השעשועים נסגר לבסוף בשנת 1974 וכיום השטח משמש לתערוכות וירידים נודדים.
היסטוריה > שיפוץ הפארק

בין השנים 2002 - 2004 נערך בפארק שיפוץ בעלות של 11 מיליון לירות שטרלינג במימון קרן הלוטו לשימור. הפארק נפתח ב-4 ביוני 2004 בנוכחות הנסיך פיליפ.
מתקני הפארק

בפארק מצוי גן חיות קטן, מגרשי טניס, מסלול ריצה ומגרשי כדורגל. כמו כן מצוי בפארק אגם קטן המשמש לשייט סירות.
בפארק נמצאת פגודת השלום.
גלריה

סככת התזמורת בפארק
עטיפת התקליט של פטולה קלארק משנת 2001: "פגוש אותי בפארק באטרסי"
פגודת השלום
פאנצרגרנדיר

חיילים מיחידת פאנצרגרנדיר של הצבא הגרמני באימון לחימה.
פאנצרגרנדיר (בגרמנית: Panzergrenadier) הוא הכינוי ליחידות חיל רגלים ממוכנות בצבאות המודרניים בארצות דוברות גרמנית, בהם גרמניה, אוסטריה ושווייץ.
כינוי זה הוכנס לראשונה לשימוש במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי כוחות גרמניה הנאצית כמחווה לצבאו של פרידריך הגדול, שבדומה לצבאות רבים באירופה עשה שימוש ביחידות גרנדירים אשר היוו יחידות חיל רגלים איכותיות יותר ולעיתים פעלו בחוד החנית של ההתקפה. תוספת המילה 'פאנצר' ('טנק' או 'שריון' בגרמנית) נועדה לסמל את הלחימה לצד ובסיוע לכוחות המשוריינים.
מלחמת העולם השנייה

בתקופה שקדמה לפרוץ המלחמה בארגונו מחדש של הצבא הגרמני, יחידות הסיוע הרגליות בדיוויזיות השריון כונו שוטסן (Schützen; 'הגנה'). באוקטובר 1942 בהוראתו של היטלר, יחידות חיל הרגלים הגרמניות בזרועות השונים קיבלו את הכינוי גרנדירים, כאמור כמחווה לצבאו של פרדריך הגדול במטרה לשאוב מהסמליות והלאומנות הגרמנית ההיסטורית. בשלב זה גם יחידות חיל הרגלים הממוכנות קיבלו את הכינוי פאנצרגרנדיר וצבעי הוואפנפרבה שלהם הוחלפו מהורוד של יחידות השריון לצבע ירוק בהיר ('ירוק אחו') שייחד אותם מחיילי השריון וחיל הרגלים הרגיל (שעשו שימוש בצבע לבן).
יחידות פאנצרגרנדיר שירתו גם כמרכיב רגלי ממוכן של יחידות שריון וגם כיחידות עצמאיות. בפועל כמו שדיוויזיות משוריינות כללו מרכיב של חיל רגלים ממוכן, גם דיוויזיות הפאנצרגרנדיר כללו מרכיב משוריין, כאשר על הנייר ההבדל ביניהם הסתכם בגדוד שריון אחד פחות ותוספת של שני גדודי חי"ר ממוכן בדיוויזיית פאנצרגרנדיר, כך שעוצמת האש של שני סוגי הדיוויזיות לא היה שונה באופן משמעותי.
מפרוץ המלחמה שירתו יחידות חיל רגלים ממוכנות בדיוויזיות השריון של הוורמאכט (ובהמשך גם הוואפן אס אס ושאר זרועות הכוחות המזוינים), עם זאת במהלך המלחמה הוקמו או הוסבו מספר דיוויזיות אשר הוגדו כדיווזיות פאנצרגרנדיר. לרוב דיוויזיות הוורמאכט והוואפן אס אס עברו אבולוציה מחיל רגלים לפאנצרגרנדיר ולבסוף לדיוויזיות משוריינות.
מלחמת העולם השנייה > גדוד פאנצרגרנדיר

נכון לשנת 1944, גדוד פאנצרגרנדיר כלל 853 חיילים (בהם 24 קצינים). באופן אופטימלי, הגדוד היה נע על בסיס זחל"מים בעיקר ממשפחת ה-Sd.Kfz. 251 בהם דגמים שונים כמו זחל"מ פיקוד, קשר, רפואה, לחימה וכדומה. הפלוגה הכבדה עשתה שימוש בזחל"מים שהרכיבו תותח נ"ט בתא הלחימה, לקראת סוף שנת 1944 אף הוכנסו זחל"מים נגד מטוסים לסיוע הגדודים כנגד האיום הגובר של מטוסי בעלות הברית. החלוקה הפנימית בתוך הגדוד לצוותי לחימה וסיוע התבססה על היכולות של הזחל"מים השונים; צוות רובאים לדוגמה מנה 10 לוחמים משום שתא הלחימה של ה-Sd.Kfz. 251 הכיל מספר מקומות דומה (גדוד הורכב מ-27 צוותים כאלה אשר התחלקו ל-3 פלוגות בעלות 3 מחלקות כל אחת).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  מפקדה ומחלקת קשר (כ-40 חיילים)  פלוגה כבדה (כ-100 חיילים. מחלקת מרגמות ומחלקה ארטילרית)  פלוגת רובאים (כ-180 חיילים. צוותי מרגמה, ארטילריה, שני צוותי מקלע כבד ושלוש מחלקות רובאים.) |  פלוגת אספקה (כ-160 חיילים. צוותי רפואה, אספקה, חימוש ותחזוקה.)  פלוגת רובאים (כ-180 חיילים. כנ"ל.)  פלוגת רובאים (כ-180 חיילים. כנ"ל.) |  |
כיום > גרמניה

בצבא הגרמני כיום ישנן שתי חטיבות פאנצרגרנדיר: ה-41 (תחת פיקוד הדיוויזיה המשוריינת הראשונה), וה-37 (תחת פיקוד הדיוויזיה המשוריינת ה-10), כל אחת מהחטיבות כוללות שני גדודי פאנצרגרנדיר. מלבד אלו, ישנן שלוש חטיבות משוריינות: ה-9 וה-21 (תחת פיקוד הדיוויזיה המשוריינת הראשונה), וה-12 (תחת פיקוד הדיוויזיה המשוריינת ה-10); כל חטיבות משוריינות מכילה שני גדודי פאנצרגרנדיר, מלבד החטיבה המשוריינת ה-21 שמכילה רק גדוד אחד.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-33: (החטיבה המשוריינת ה-9)  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-92: (החטיבה המשוריינת ה-9)  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-212: (החטיבה המשוריינת ה-21)  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-401: (החטיבה הממוכנת ה-41)  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-411: (החטיבה הממוכנת ה-41) |  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-112: החטיבה המשוריינת ה-12)  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-122: החטיבה המשוריינת ה-12)  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-371: (החטיבה הממוכנת ה-37)  גדוד הפאנצרגרנדיר ה-391: (החטיבה הממוכנת ה-37) |  |
כיום > שווייץ

הצבא השווייצרי מחולק לשמונה חטיבות שדה לוחמות; בהן חטיבות משוריינות, רגליות והרריות, כאשר בכל אחת בין 6-12 גדודים מסוגים שונים. מבין גדודים אלו ישנם ארבעה המוגדרים גדודי פאנצרגרנדיר: ה-8 וה-28 (בחטיבת הרגלים השביעית), ה-20 (בחטיבה ההררית ה-10) וה-29 (בחטיבה המשוריינת ה-11). עם זאת, מאז תחילת 2011 וארגון הגדודים לכדי גדודים מעורבים, גדודי השריון והפאנצרגרנדיר הפכו למעשה להיות זהים, כך שבכל אחד שתי פלוגות משוריינות ושתי פלוגות פאנצרגרנדיר, לצד פלוגת מפקדה ופלוגת לוגיסטיקה.
סך הכל ניתן כיום למנות 20 פלוגות פאנצרגרנדיר בשני סוגי הגדודים, פלוגות אלו עושות שימוש בעיקר בנגמ"שי לחימה מסוג CV90, זאת לצד נגמ"שי 'MOWAG 'Piranha.
כיום > אוסטריה

בצבא אוסטריה (הבונדשיר) ישנם כיום שתי חטיבות פאנצרגרנדיר (השלישית והרביעית), כל חטיבה מורכבת מגדוד שריון, גדוד חיל רגלים, גדוד סיור וארטילריה, וגדוד פאנצרגרנדיר. גדודי הפאנצרגרנדיר עושים שימוש בנגמ"שי אולן (Ulan).
ראו גם

חיל רגלים ממוכן
פולקסגרנדיר
Sd.Kfz. 251
הערות שוליים

↑  הכוחות המזוינים של גרמניה עושים שימוש בצבעים שונים לסימול מקצוע או יחידה אליה שייך החייל. צבעים אלו מופיעים בקצוות הדרגה, הצווארון והכומתה של החייל. נוהג זה דומה לאופן בו בצה"ל צבעי כומתה שונים מסמלים שיוך חיילי או יחידתי שונה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4224507-2 
חיילי פאנצרגרנדיר מדיוויזיית הפאנצר אס אס החמישית צועדים לצד טנק פאנצר סימן 3, החזית המזרחית, 1942.
חיילי פאנצרגרנדיר רכובים על זחל"ם Sd.Kfz. 251 לצד טנק פאנצר סימן 4, ברית המועצות, יוני 1943.
לוחמי גדוד הפאנצרגרנדיר ה-92 באימון לש"ב.
לוחם פאנצרגרנדיר מחט' השריון ה-9 מאחורי נגמ"ש מארדר, באימון לחימה.
נגמ"ש 'Piranha' בשירות יחידות הפאנצרגרנדיר של שווייץ.
פארק ירושלים

| --- | --- |

 נתונים ומידות
 שטח:  15,000 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°46′24″N 35°09′44″E﻿ / ﻿31.7732234°N 35.1623464°E﻿ / 31.7732234; 35.1623464
 https://www.facebook.com/148191352054985
  (למפת ירושלים מוגדלת) פארק ירושלים(למפת ירושלים רגילה) פארק ירושלים(למפת הרי ירושלים רגילה) פארק ירושלים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) פארק ירושלים
 
גשר הארזים
פארק ירושלים הוא הפארק המטרופוליני הגדול בישראל, הנמצא בתחומן של שלוש רשויות מקומיות: ירושלים, מבשרת ציון ומועצה אזורית מטה יהודה. שטחו כ-15,000 דונם והוא כולל בתוכו ארבעה פארקים, המקיפים את חלקה המרכזי של ירושלים משלושה כיוונים: פארק עמק רפאים מדרום, פארק עמק מוצא ממערב, ופארק עמק הארזים ונחל צופים מצפון.
היסטוריה

שטחי הפארק הוגדרו בשנת 2007, לאחר הדחיה הסופית של תוכנית ספדיה, שכללה הרחבה מהותית של השטח הבנוי של ירושלים לכיוון מערב, על חשבון השטחים הפתוחים. התכנית נדחתה בלחץ הגופים הירוקים.
רוב שטח הפארק הוגדר כשטח טבעי פתוח בו נסללו שבילים להליכה ולאופניים, וחלקים קטנים הוקצו לגנים ולתשתיות ספורט ופנאי. הפארק הוא מיזם משותף של הקרן הקיימת לישראל, רשות הטבע והגנים, עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים.
הפארק

בין האתרים בפארק ניתן למנות את שביל ירושלים, האנדרטה לזכר קרבנות אסון מגדלי התאומים (ירושלים) שנחנכה בשנת 2009 לזכר חללי אסון התאומים, ספורטק עמק הארזים ועוד.
הפארק כולל מרחבים גדולים ששמשו במאות הקודמות לחקלאות עתיקה ובהן טרסות, שרידי תעלות ובריכות ששימשו להשקיה, שקתות עדרים ושרידי מבנים. בפארק גם מספר מעיינות נקבה שנובעות לבריכות קטנות.
ראו גם

פארק איילון
עץ חיים (ספר)

ערך זה עוסק בספר קבלה של רבי חיים ויטאל. אם התכוונתם לחיבור ההלכתי, ראו .
ערך זה עוסק בספר קבלה של רבי חיים ויטאל. אם התכוונתם לכתב העת התורני העברי הראשון, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  חיים ויטאל 
 נושא:  קבלה 
 
עץ חיים הוא שמו של חיבור יסודי בכתבי האר"י. את הספר כתב הרב חיים ויטאל שהיה תלמידו המובהק של האר"י, ובו נפרסת משנתו של האר"י, אותה כתב הרב ויטאל מפיו. הספר חידש שיטה בקבלה, והשפיע רבות על עולם החשיבה היהודי, ובעיקר על תנועות המקובלים והחסידות.
הרקע

לאחר גירוש ספרד נכבשה ארץ ישראל בידי הטורקים. בתקופה זאת יהודים רבים עלו לעיר צפת כדי להתיישב בה. המצב הכלכלי של יהודי צפת  שפר עליהם, והתעוררה שם תרבות שהעמידה הוגים רבים וספרות עשירה - צפת הפכה למרכז רוחני. במאה ה-16 נכתבו יצירות רבות וחשובות בעיר, ביניהן "שולחן ערוך" של רבי יוסף קארו, "פרדס רימונים" של רבי משה קורדובירו, הפיוט לשבת "לכה דודי"  שחיבר רבי שלמה אלקבץ ורבים נוספים.
רבי יצחק לוריא אשכנזי (האר"י) עלה לצפת ממצרים בשנת 1569 (שנת ש"ל) ומאז הפך לרבו המובהק של רבי חיים ויטאל (מהרח"ו) עד פטירתו כשנתיים לאחר מכן. האר"י כמעט לא כתב דבר ורוב תורתו ודעותיו נמסרו דרך כתביו של מהרח"ו.
מקורם של הכתבים ודרך הגעתם לדפוס

מהרח"ו כתב את דרושיו של רבו הגדול האר"י לפי סדר שמיעתו אותם, במה שכינה "קונטרס הקיצור". ואחר כך היה נוהג לסדרם ולהרחיבם. כתיבתו מסווגת לשלוש:
מקורם של הכתבים ודרך הגעתם לדפוס > הכתיבה הראשונה

הכתיבה הראשונה כוללת את קונטרס הקיצור, אותו היה כותב מיד עם השמיעה; את הדרושים בסגנונם הראשון, שבהם הרחיב את הדברים שבקונטרס הקיצור; ואת הדרושים בסגנונם השני, שבהם היה כותב הכול מחדש ומשלים את החסר על פי דרושים ממקומות אחרים. כתיבה זו נקראה על ידו "עץ חיים", ובה הבדיל בין חידושיו והערותיו שלו לבין אלו שקיבל מהאר"י. כתבים אלו נמצאים בידינו בשלמותם
מקורם של הכתבים ודרך הגעתם לדפוס > הכתיבה השנייה

הכתיבה השנייה נקראת ברוב המקומות "מבוא שערים", ובה כתב מהרח"ו מסכת מסודרת של כל סדר האצילות, סדר הנבואה ורוח הקודש, וסדר הגלגולים, על פי עיונו בדברי רבו והכרעותיו. חלקים מכתיבה זו נדפסים כיום בתוך ספר "קהילת יעקב" שבכתיבה השלישית. כתבים אלו נגנזו על ידי מהרח"ו, וחלקים מהם הוצאו מגניזתם ונדפסו על ידי רבי יעקב צמח.
מקורם של הכתבים ודרך הגעתם לדפוס > הכתיבה השלישית

הכתיבה השלישית כוללת עריכה מקיפה יותר: מהרח"ו קיצר בה דרושים ששמע מהאר"י, וכתב דרושים שונים שבהם ביאר עניינים מוקשים בקבלה. כתיבה זו נערכה בספרים אוצרות חיים, קהילת יעקב, אדם ישר א, עולת תמיד וזוהר הרקיע. גם כתבים אלו נגנזו על ידי מהרח"ו, וחלקים מהם הוצאו מגניזתם ונדפסו על ידי רבי יעקב צמח ורבי אברהם אזולאי.
מתוך הקדמתו של מהרח"ו לכתיבה השנייה ששרדה, עולה כי הוא סידר את הדרושים בכתיבה זו בשלושה חלקים: עץ חיים, פרי עץ חיים, ונוף עץ חיים. הספרים עצמם, בצורה אותה סידר אותם מהרח"ו, לא הגיעו לידינו. אך בהקדמתו השלמה שנדפסה לאחרונה, עולה כי סידר או התכוין לסדר אותם כך:
חלק א' - עץ חיים -, ובו הקדמות כלליות ושבעה היכלות. ההיכלות הם: היכל אדם קדמון, נקודים, הכתרים, או"א, ז"א, נוקבא ולאה ורחל ויעקב ודור המדבר המטות והסלע והמן והבאר, וכללות אבי"ע. כל היכל מההיכלות נחלק לשערים שונים.
חלק ב' - פרי עץ חיים - הכולל את כוונות התפילות והמצוות, בו הקדמות והיכלות. ההיכלות הם: היכל שחרית, מנחה, ערבית, שבת, ראש חודש, יום טוב, ראש השנה יום כיפורים וסוכות וכו'.
חלק ג' - נוף עץ חיים - הכולל דרושים על הנשמות והגלגולים, ביאור מאמרי הזוהר, ביאור פסוקים ומאמרי חז"ל ושונות.
בעקבות הקדמה זו, שהתגלגלה לידיו של רבי מאיר פופרש ואופן סידורה מצא חן בעיניו, ערך פופרש את הכתבים השונים שהגיעו לידיו במתכונת זו, וקרא לחיבור בשם עץ חיים. זהו ספר עץ חיים הנפוץ כיום.
מלבד ספר עץ חיים הנפוץ, בסידורו של פופרש, קיימים עוד שני חיבורים של מהרח"ו בשם זה:
מבוא שערים: כתבים מהכתיבה השנייה, המכונים "מבוא שערים" כפי שקרא לו רבי משה זכות, אך מהרח"ו קרא להם "עץ חיים" וכך גם כינה אותם רבי נתן שפירא;
שמונה שערים: חיבור הנקרא היום "שמונה שערים", הכולל את כתבי מהרח"ו כפי שערכם בנו רבי שמואל, מתוך כתבים שנכתבו מיד אחרי פטירת האר"י, ואף הם מכונים "עץ חיים".
מקור השם של  הספר

רבי חיים ויטאל קרא לחיבורו 'עץ חיים' ממספר סיבות:
על פי המסופר בספר בראשית לאחר שחטא אדם בחטא עץ הדעת, גירשו האל מגן עדן מחשש שייקח גם מפירותיו של עץ החיים. לפי הפרשנות של ספרות הקבלה עץ החיים מסמל את תורת הנסתר - תורה איזוטרית שרק יחידי סגולה רשאים ללומדה:
חכמת האמת ונקרא עץ החיים ... הנה נתבאר במקום אחר הזה כי עון אדם הראשון בעץ הדעת טוב ורע הוא שלא בחר להתעסק בעץ החיים שהיא חכמת הקבלה וזהו עצמו עון הערב רב האומרים למשה דבר אתה עמנו ושמעה בעץ הדעת טוב ורע..."
שם הספר מרמז גם על תכנו. בכל פרקי הספר מתוארת השתלשלות העולמות בדרך של האצלה היררכית. השתלשלות זאת נקראת עץ החיים כיוון שניתן להמשילה להתפתחות מסועפת של ענפים רבים - בדומה לעולמות - משורש ראשוני.
רבנים בכל הדורות נהגו לרמוז את שמם או לכתבו במפורש בשם חיבוריהם התורניים. כך נהג גם המחבר בכך שכתב את שמו - חיים - בספרו 'עץ החיים'.
מבנה הספר > ההקדמה

בתחילת הספר כותב המחבר הקדמה שהיא מעין סקירה היסטורית על מסורת ספרות הקבלה. הוא מעשיר את הסקירה בפירושים קבליים לפסוקים שונים מהתנ"ך, התלמודים וספר הזוהר. רבי חיים ויטאל מזהיר רבות מפני לימוד הקבלה למי שאינו ראוי להיכנס לפרד"ס התורה ומונה את הסכנות והשיבושים שעלולים ליפול בחלקו של תלמיד לא ראוי:
" אמנם אל יאמר אדם אלכה לי ואעסוק בחכמת הקבלה, מקודם שיעסוק בתורה במשנה ובתלמוד, כי כבר אמרו רבינו ז"ל 'אל יכנס אדם לפרדס אלא אם כן מלא כריסו בבשר ויין', והרי זה דומה לנשמה בלתי גוף שאין לה שכר ומעשה וחשבון עד היותה מתקשרת בתוך הגוף בהיותו שלם מתוקן במצוות התורה בתרי"ג מצוות . . כי אין הדברים האלו מסורים אל לב האדם כפי שכל אנושי, והסברא בהם סכנה עצומה, ויחשב בכלל קוצץ בנטיעות חס ושלום..."
לאחר האזהרות לגבי הסכנות הכרוכות בלימוד תורת הסוד מביא הרב ראיות על נחיצות הלימוד לגבי אלו שכן ראויים לעסוק בחכמה זאת אך מסייג זאת בקביעתו אלו ספרי קבלה ראויים ללמוד מהם ואלו לא:
"ובעניין ספרי הקבלה האמיתים הנמצאים אמר לנו מורי זלה"ה כי שלשלת קבלת הראב"ד, ובנו הר"י סגי נהור, ותלמידיו עד הרמב"ן ז"ל תלמידו, כולם קבלה אמיתית מפי אליהו ז"ל שנגלה אליהם. וביאור הרמב"ן שעשה על התורה הוא עמוק מאוד ואין מי שיוכל להבינו שדבריו סתומים עד מאוד והוא ספר יקר ונחמד מאוד למבינים אותו . .
ושאר ספרי הקבלה שלאחר הרמב"ן ז"ל אל תשלח ידך אליהם כי הם בנוים בשכל אנושי ולא מקובלים לא מפי אחרונים ולא מפי ראשונים".
לאר"י היו תלמידים נוספים הנקראים גורי האר"י. תלמידיו - גוריו חולקו לארבע כתות. בכת הראשונה היו: רבי חיים ויטאל, רבי יונתן סאגיס, רבי יוסף אבן טבול, רבי יהודה משען,  רבי גדליה הלוי, רבי יוסף ארזין, רבי שבתאי מנשה, רבי שמואל אוזידא, רבי אברהם גבריאל, רבי אליה פלקון ורבי יצחק הכהן. יש האומרים שגם רבי ישראל סרוק נמנה עם תלמידיו.
רבי חיים ויטאל הזהיר שלא לקרוא בספריהם של התלמידים האחרים שהיו למורו וטען שאיש לא הבין את דברי רבו:
" דע מן היום אשר מורי זלה"ה החל לגלות זאת החכמה לא זזה ידי מתוך ידו אפילו רגע אחד וכל אשר תמצא כתוב באיזה קונטריסים על שמו ז"ל ויהיה מנגד מה שכתבתי בספר הזה טעות גמור הוא כי לא הבינו דבריו ואם יש בהם איזה תוס' שאינו חולק עם ספרינו זה אל תשית לבך בקבע אליו כי שום א' מהשומעים את דברי קדשו לא ירדו לעומק דבריו וכוונתו ולא הבינום בלי שום ספק..."
מבנה הספר > פרקי הספר

הספר מחולק לשני חלקים שכל חלק מהם יתחלק לארבעה פרקים - חטיבות (היכלים). כל היכל מחולק לשערים והשערים עצמם מחולקים לענפים. כל ענף דן על נושא בפני עצמו אך כל פרקי הספר כלולים זה בזה ויש שהסבר לעניין כלשהו יתחיל באחד מפרקי הספר והמשכו יבוא בפרקים אחרים שלכאורה אין ביניהם קשר ישיר.
פרטי פרקי הספר מנויים למעלה, בתוך הקדמתו של מהרח"ו לחיבורו שלא שרד, שעל פיה ערך פאפירש את הספר שבידינו.
השפעת הספר על הדורות הבאים

ספר עץ חיים הוא אחד הספרים המשפיעים ביותר בתולדות ההגות היהודית הקבלית והשפעתו ניכרת על חוגים רבים ומנוגדים. תנועת השבתאות נסמכה רבות על חלקים מתורת האר"י, בעיקר מפני השפעת הספר על נתן העזתי שהיה מעין איש יחסי הציבור של התנועה. הבעל שם טוב אבי תנועת החסידות הושפע מהתכנים שנמצאים בספר בצורה משמעותית, ואת אבני היסוד של שיטתו ביסס על תורת האר"י.
גם המתנגדים -  אשר שוללים את תורת החסידות - מקבלים את כתבי האר"י, כפי שניתן לראות בכתביהם של הגר"א ורבי חיים מוולוז'ין.