stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ין יפני
שטרות

הנפקת שטרות הין היפני החלה ב-1872. הנפקה בוצע על ידי בנקים פרטיים. בשנת 1885 בנק יפן החל להנפיק שטרות. השטר היה בערך של ין וצויר בו דאיקוקו. לאורך ההיסטוריה נעו עריכי השטרות בין 10 ין ל-10,000 ין. לפני מלחמת העולם השנייה ובמהלכה הנפיקו מספר גופים שטרות של המטבע היפני, כגון משרד האוצר והבנק הלאומי הקיסרי היפני. לאחר המלחמה, אף בעלות הברית הנפיקו לתקופה מסוימת שטרות בעת הכיבוש האמריקאי. החל מסוף הכיבוש האמריקאי בנק יפן הוא הגוף היחיד המורשה להדפיס שטרות. בנק יפן הנפיק עד כה חמש סדרות של סדרות. האחרונה שבהן, E, כוללת עריכים בגובה 1,000, 2,000, 5,000 ו-10,000 ין, אם כי השטר של 2,000 ין הוא נדיר ולעיתים קרובות אינו מתקבל כאמצעי תשלום, אף לא בכספומטים.
| סדרה D> תמונה.צד הפנים | סדרה D> תמונה.צד הגב | סדרה D> ערך.ערך | סדרה D> מידות (מ"מ).מידות (מ"מ) | סדרה D> צבע שליט.צבע שליט | סדרה D> תיאור.צד הפנים | סדרה D> תיאור.צד הגב | סדרה D> מועד הפצת השטר.מועד הפצת השטר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | ¥2000 | 154 × 76 מ"מ | ירוק | שורימון | מעשה גנז'י ומורסקי שיקיבו | 19 ביולי 2000 |
| סדרה E> תמונה.צד הפנים | סדרה E> תמונה.צד הגב | סדרה E> ערך.ערך | סדרה E> מידות (מ"מ).מידות (מ"מ) | סדרה E> צבע שליט.צבע שליט | סדרה E> תיאור.צד הפנים | סדרה E> תיאור.צד הגב | סדרה E> מועד הפצת השטר.מועד הפצת השטר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | ¥1000 | 150 × 76 מ"מ | כחול | היידו נוגוצ'י | הר פוג'י, ים המוטוסו ו-סאקורה | 1 בנובמבר 2004 |
|  |  | ¥5000 | 156 × 76 מ"מ | סגול | איצ'יו היגוצ'י | ציור של אוגטה קורין | 1 בנובמבר 2004 |
|  |  | ¥10,000 | 160 × 76 מ"מ | חום | פוקוזאווה יוקיצ'י | עוף החול יפני במקדש ביודו-אין, מחוז קיוטו | 1 בנובמבר 2004 |
מסחר במטבע

הין היפני הוא המטבע השלישי הנסחר ביותר בעולם אחרי הדולר האמריקני והאירו. אחריו במסחר המטבע נמצאים הלירה שטרלינג, הדולר הקנדי והדולר האוסטרלי. הין היפני מהווה כ-20%-27% במסחר המטבע העולמי.
שערי חליפין

| שער חליפין נוכחי עבור JPY |
| --- | --- |
באתר Google Finance:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS USD
באתר Yahoo! Finance:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS USD
באתר XE.com:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS USD
באתר OANDA.com:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD ILS USD
באתר גלובס:: שער ין יפני לדולר אמריקאי
הערות שוליים

↑  Statistics Bureau of Japan
↑   דפנה מאור, אם השקל הוכפל מול הין, האם התעשרנו כפליים מהיפנים?, באתר TheMarker‏, 25 באפריל 2022
| כלכלת יפן |
| --- | --- | --- |
| ין יפני • כלכלת טוקיו | ין יפני • כלכלת טוקיו |  |
| מדיניות | המדיניות הפיסקלית והמוניטרית של יפן • יפן המגניבה |  |
| מוסדות ממשלתיים | ארגון סחר החוץ של יפן (אנ') • בנק הפיתוח של יפן (אנ') • הוועדה לסחר הוגן • הסוכנות לשירותים פיננסיים • משרד האוצר • משרד הכלכלה, המסחר והתעשייה • רשות המיסים הלאומית (אנ') |  |
| בנקאות ופיננסים | בורסת אוסקה (אנ') • בנק יפן • ג'אפן אקסצ'יינג' גרופ (אנ') • הבורסה לניירות ערך בטוקיו • הבורסה לניירות ערך בנגויה (אנ') • הבורסה לניירות ערך בפוקואוקה (אנ') • המערכת הפיננסית של יפן (אנ') • TOPIX (אנ') • ניקיי 225 (אנ') • שירותים פיננסיים ביפן (אנ') • תאגיד ההשקעות של יפן (אנ') |  |
| ארגונים | איגוד יצרני הרכב של יפן (אנ') • איגוד מנהלי התאגידים ביפן (אנ') • הפדרציה העסקית של יפן (אנ') • לשכת המסחר והתעשייה של יפן (יפ') |  |
| חברות מובילות | טויוטה (15) • הונדה (57) • תאגיד מיצובישי (אנ')‏ (65) • איטוצ'ו (אנ')‏ (107) • ניפון טלגרף וטלפון (אנ')‏ (120) • מיצוי גרופ (אנ')‏ (121) • סוני (128) • ניסאן (136) • ניפון לייף (אנ')‏ (144) • יפן פוסט הולדינגס (אנ')‏ (146) • מיצובישי UFJ פייננשל גרופ (אנ')‏ (148) • Seven & I Holdings (אנ')‏ (151) • אניאס הולדינגס (אנ')‏ (153) • דאי-איצ'י לייף (אנ')‏ (164) • טויוטה צושו (אנ')‏ (184) • היטאצ'י (196) • AEON (אנ')‏ (203) סומיטומו מיצוי פייננשל גרופ (אנ')‏ (208) • ניפון סטיל (אנ')‏ (220) • מיזוהו פייננשל גרופ (אנ')‏ (226) • פנסוניק (234) • אידמיטסו קוסן (אנ')‏ (275) • טוקיו מרין (אנ')‏ (287) • מרובני (אנ')‏ (298) • דנסו (אנ')‏ (305) • חברת החשמל של טוקיו (317) • סומיטומו גרופ (אנ')‏ (318) • סופטבנק (325) • קבוצת הביטוח MS&AD (אנ')‏ (338) • KDDI (אנ')‏ (379) • מייג'י יאסודה לייף (אנ')‏ (399) • סוזוקי מוטור (406) • מיצובישי אלקטריק (אנ')‏ (416) • דייווה האוס (אנ')‏ (423) • JFE Holdings (אנ')‏ (428) • SOMPO Holdings (אנ')‏ (454) • אייסין (אנ')‏ (462) • מאזדה (474) • סובארו (495) • מיצובישי תעשיות כבדות (אנ')‏ (499) |  |
| מונחים | אמקודארי (אנ') • זאיבצו • נימוואשי (אנ') • סוגו שושה (אנ') • סרקין (אנ') • קאיזן • קארושי • קיירצו (אנ') • קנבן • שונטו (אנ') • שוקאיה (אנ') • שושין קויו (אנ') • שיניזה (אנ') |  |
| שונות | בועת הנדל"ן ביפן • החוב הלאומי של יפן (אנ') • הנס הכלכלי היפני • העשור האבוד (יפן) • מדע וטכנולוגיה ביפן • מחקר ופיתוח ביפן (אנ') • רמת החיים ביפן (אנ') • שערוריית רקרוט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544240005171  BnF: cb12207613g (data)  GND: 4330513-1  LCCN: sh91006335  NDL: 00561926
דיאספורה (רשת חברתית)

| --- | --- |


דף משתמש ופעילות אחרונה, ברשת החברתית המקוונת דיאספורה.
 סוג:  רשת חברתית מבוזרת 
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־14 שנים) 
 שפות תכנות:  Ruby on Rails 
 diasporafoundation.org
 
דִּיאַסְפּוֹרָה (באנגלית: diaspora* - תפוצות) היא רשת חברתית מקוונת ללא כוונות רווח, המבוססת על תוכנה חופשית וממשק מבוזר, שהושקה בשלהי 2010. הרשת מתבססת על שמירת המידע על גבי ריבוי שרתי אינטרנט אישיים, כאשר כל המידע האישי והפרטי אודות כל משתמש נמצא ומוחזק בבעלותו הבלעדית. התוכנה מותקנת על גבי שרתים שונים בבעלות פרטית, המכונים "פודים" ומחוברים ביניהם ליצירת הרשת החברתית. מקור השם הוא במילה היוונית diaspora (διασπορά), שפירושה "פזורה", "תפוצות" או "גלות".
הפרויקט הוקם על ידי ארבעה צעירים בגילאי 19–22: מקסוול זלצברג, דן גריפי, רפאל סופיר ואיליה ז'יטומירסקיי – סטודנטים במכון למדעי המתמטיקה באוניברסיטת ניו יורק, מתוך מטרה אידאולוגית להקים חלופה לתאגיד רב העוצמה פייסבוק – הרשת החברתית המקוונת הגדולה בעולם. במרכז האידאולוגיה -שמירה על הזכות לפרטיות ונתינת מלוא הכוח והזכויות על המידע הפרטי של כל משתמש בידיו. הארבעה קיבלו את ההשראה למיזם לאחר ששמעו הרצאה של פרופ' איבן מוגלן מאוניברסיטת קולומביה למשפט, בו תיאר את הרשתות החברתיות כ"מרגלות חופשיות". בריאיון לעיתון הניו יורק טיימס אמר זלצברג "כשאתה נותן את המידע הזה, אתה נותן אותו לנצח ... הערך שהן (הרשתות החברתיות) נותנות לנו זניח בקנה המידה של מה שהן עושות, והעובדה שאנחנו מוותרים על כל הפרטיות שלנו."[דרוש מקור] סופיר אמר "מה שפייסבוק נותן לך כמשתמש הוא לא כל-כך מורכב לייצור. כל המשחקים הקטנים, הוול (הקיר האישי בפייסבוק), קלות השיחה... אלה לא באמת דברים נדירים. הטכנולוגיה כבר קיימת."[דרוש מקור] עם זאת, זלצברג אמר כי "פייסבוק היא לא המודל שלנו לחיקוי."[דרוש מקור] 
הרשת מנוהלת על ידי תאגיד ציבורי, "דיאספורה בע"מ", אשר איננו בשליטה של אדם אחד או גוף. על המבנה המבוזר של הרשת אמרו המפתחים בשנת 2011: "העיצוב המבוזר שלנו לא יאפשר לאף תאגיד גדול לשלוט אי-פעם בדיאספורה. דיאספורה לעולם לא תמכור את חייך החברתיים למפרסמים, ולא תאלץ אותך לציית לחוקים השרירותיים של מישהו או להסתכל מעבר כתף לפני שאתה מדבר."
ב-27 באוגוסט 2012 הודיעו המפתחים כי דיאספורה הופכת לפרויקט בניהול קהילתי.
להבדיל מרשת פייסבוק, רשת דיאספורה מאפשרת שימוש בשמות בדויים.
תכונות ומאפייני הרשת

דיאספורה נועדה לענות על הרצון בפרטיות בתחום הרשתות החברתיות, בכך שהיא מאפשרת למשתמשיה להגדיר את השרת (או ה"פוד") שיאחסן את התוכן שלהם, ואפילו להתקין שרת פרטי כזה על המחשב האישי שלהם. פודים יכולים לקיים אינטראקציה ביניהם: לשתף עדכוני סטטוס, תמונות, ונתונים חברתיים אחרים. התשתית, שנבנתה ברובה ב-Ruby on Rails, היא תוכנה חופשית וניתנת לעריכה על ידי מפתחים חיצוניים. חלק מרכזי בתפיסת עיצוב תוכנת דיאספורה הוא שהיא צריכה לפעול תוך שילוב של הרשתות החברתיות הקיימות, כך שהיא מאפשרת ייבוא של הודעות מפייסבוק, Tumblr וטוויטר. כפי שכתב כתב ה"ווילג' וויס" ניק פינטו: "הרעיון הוא שזה מוריד את החסמים להצטרפות לרשת, וככל שיותר מהחברים שלך מצטרפים, אתה כבר לא צריך להפיץ הודעות דרך פייסבוק. במקום זאת, אתה יכול לתקשר ישירות, באופן מאובטח, ולא להיות תחת עיניהם הבולשות של צוקרברג ושותפיו לעסקים."[דרוש מקור]
היסטוריה > גיוס כספים ראשוני

לשם מימון פעילותה, הארבעה פנו לגיוס כספים באמצעות אתר מימון ההמונים "Kickstarter". הם הציבו יעד לגיוס של 10,000$ והצליחו לגייס עד תום קמפיין הגיוס ב-1 ביוני 2010 למעלה מ-200,000$ מ-6,479 תורמים (מעניין לציין, שבין התורמים היה גם מארק צוקרברג, מייסד פייסבוק, שתרם מכיסו הפרטי 1,000$ לטובת המיזם, וטען ש"זה מגניב" ושהוא "רואה קצת מעצמו בהם").
היסטוריה > גיבוש זהות החברה

זמן קצר לאחר תום הגיוס המוצלח, הארבעה עברו למשרדים בסן פרנסיסקו, קליפורניה, שסופקו להם בחינם על ידי חברת "Pivotal Labs", והחלו בפיתוח נמרץ ואינטנסיבי מאוד של התוכנה.
למרות החזון האידאולוגי שלהם והתמיכה האדירה שלה זכו, הן מהתורמים והן מגולשים אחרים ברשת האינטרנט, הם ייסדו את דיאספורה באופן רשמי כחברה למטרות רווח; זאת למרות, שמבחינה טכנית, זהותם, מבחינה טכנית, הייתה יותר כמו זו של מלכ"ר. משך זמן רב, הפיתויים הרבים שנחשפו אליהם בעמק הסיליקון וההצעות שקיבלו מקרנות הון-סיכון רק הוסיפו לרמות המתח והלחץ, שהיו קיימים ממילא, והקשו על שמירת נאמנות לאידאולוגיה המקורית שהניעה אותם. ז’יטומירסקי, התנגד במיוחד לזניחת האידאולוגיה המקורית, ואמר: "זה חשוב שנהיה עצמאיים ושניתפש כעצמאיים."[דרוש מקור]
היסטוריה > פיתוח מואץ

גרסת תצוגה מקדימה, עם מספר חורי אבטחה, שוחררה ב-15 בספטמבר 2010. ב-23 בנובמבר, המערכת עוצבה מחדש, כהכנה לשחרור גרסת האלפא. בגרסת האלפא תוקנו כבר חורי האבטחה המוקדמים שנתגלו.
לאחר שהושלמה כתיבת התוכנה, המפתחים של דיאספורה התכוונו להתרכז ביצירת "סוללה של תוספים" כדי "להקל על כל סוג של תקשורת", ובתוכנית להציע שירות שרתי אירוח בתשלום עבור "פודים" של דיאספורה.
גרסת הבטא של התוכנה הייתה אמור להשתחרר כבר בחודש נובמבר 2011, אך נדחתה בשל הצורך להוסיף תכונות חדשות לעיצוב וגם עקב התאבדותו של אחד המפתחים - איליה ז'יטומירסקיי. בחודש פברואר 2012, המפתחים ציינו כי הם סיימו את העבודה על עורף התוכנה, שתשפר את מהירות התגובה באתר. בחודש מאי 2012 החל השלב הבא בפיתוח, שהתמקד בביצוע שיפורים בממשק המשתמש, שישפרו את האופן בו משתמשים יוצרים אינטראקציה, והציפייה הייתה שגרסת הבטא תשוחרר מאוחר יותר בשנת 2012. צוות הפיתוח הוסיף אפשרויות חדשות לארגון והצגת הודעות משתמש, והוסיף תמיכה בפרסום סוגים שונים של מדיה, כגון: טקסט, תמונות ווידאו. הדגש הושם על התאמה אישית וביטוי אישי. המפתחים הרגישו שאִפְשוּר יצירתיות בהודעות יבדל את דיאספורה מרשתות חברתיות מתחרות.
פיתוח קהילתי

בחודש יוני 2012, צוות הפיתוח היה אמור לעבור למאונטיין ויו, קליפורניה, כחלק מעבודה עם חברת הייעוץ "Y Combinator", אך באוגוסט 2012 הודיעו כי הם נותנים לקהילה להשתלט על ניהול הפרויקט, בזמן שהם עצמם, ימשיכו בפיתוח, אולם ייקחו תפקידים מינוריים יותר.
בחודש אוקטובר 2012, הפרויקט שחרר את השחרור הקהילתי הראשון שלו, גרסה 0.0.1.0, תוך הסרת כל ההפניות לגרסאות הקודמות. בנוסף, נעשו מאמצים כדי לשחרר חבילות התקנה של התוכנה עבור לינוקס ומערכות הפעלה נוספות.
פיתוח קהילתי > חלקם בפיתוח של מייסדי החברה המקוריים

למרות הצהרותיהם, מייסדי החברה פנו לפיתוח הקריירה שלהם:
מקסוול זלצברג - הקים סטארט־אפ אחר עם רוזנה יאו, העובדת הראשונה שהועסקה בדיאספורה
דן גריפי - החל לעבוד בחברת התוכנה Pivotal, שבמשרדיהם התארחו בחינם לצורך פיתוח דיאספורה
רפאל סופיר - סיים את לימודיו האקדמיים והתגייס לצי
פיתוח קהילתי > המשך פיתוח

לדיאספורה יש מעל ל-1.1 מיליון משתמשים, והיא מנוהלת כתוכנה חופשית על ידי קהילת המשתמשים שלה, שמפעילים אותה ללא מטרות רווח במסגרת המרכז המשפטי לתוכנה החופשית (FSSN) - ארגון גג, שמנוהל על ידי פרופ' איבן מוגלן.
לארי סמית'

| --- | --- |
 לידה:  18 בינואר 1958 (בן 66) רולינג פורק, מיסיסיפי, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.03 מטרים
 מספר:  2, 13
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של אלקורן
 דראפט:  בחירה מספר 24, 1980 גולדן סטייט ווריורס
 קבוצות כשחקן
 1980–1989 1989–1992 1992–1993:  גולדן סטייט ווריורס יוסטון רוקטס סן אנטוניו ספרס
 הישגים כשחקן
 חמישיית הרוקיז של העונה ב-NBA‏ (1981)
 קבוצות כמאמן
 1993–2003 2003–2004 2005–2006 2006–2007 2007 2008 2008–2011:  יוסטון רוקטס (עוזר) אטלנטה הוקס (עוזר) אלבקרקי ת'אנדר בירדס (עוזר) אנהיים ארסנל (עוזר) אוסטין טורוס (עוזר) לוס אנג'לס ספארקס (עוזר) אוניברסיטת המדינה של אלקורן
לארי סמית
לארי סמית' (באנגלית: Larry Smith; נולד ב-18 בינואר 1958) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1980–1993. ממוצעיו הכוללים לאורך 13 עונותיו בליגה הם 6.7 נקודות, 9.2 ריבאונדים ו-1.1 אסיסטים למשחק.
מאז שנת 1993 שימש כעוזר מאמן בקבוצות שונות בליגת ה-NBA, בליגת הפיתוח של ה-NBA ובליגת ה-WNBA, וכמאמן ראשי בליגת המכללות האמריקאית.
קריירת משחק

סמית' נולד בעיר רולינג פורק שבמיסיסיפי, ובין השנים 1976–1980 למד באוניברסיטת המדינה של אלקורן אשר בדרום מיסיסיפי. בעונת 1979/1980 הוביל את קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה להעפלתה הראשונה אי פעם לטורניר אליפות המכללות, עם ממוצעים של 20.1 נקודות ו-15.1 ריבאונדים למשחק.
בדראפט ה-NBA‏ 1980 נבחר סמית' על ידי גולדן סטייט ווריורס, בבחירה ה-24. לאורך עונתו הראשונה ב-NBA קלע 9.6 נקודות למשחק ואסף את ממוצע הריבאונדים השלישי בגובהו בליגה (12.1 למשחק), ובהצבעה לפרס רוקי העונה סיים במקום השלישי, אחרי קלווין ראנסי והזוכה דארל גריפית'. בכל 8 העונות הבאות נותר אחד הריבאונדרים הבולטים ב-NBA, והעמיד ממוצעים של 8.3 נקודות ו-10.3 ריבאונדים למשחק כשחקן חמישייה קבוע בגולדן סטייט. בעונת 1986/1987 סייע לווריורס להעפיל לפלייאוף ה-NBA לראשונה מזה 10 שנים, לצדם של ג'ו בארי קארול, סליפי פלויד, פרוויס שורט וכריס מאלין. לאורך סדרת הפלייאוף השנייה, מול לוס אנג'לס לייקרס, הצטיין סמית' עם ממוצעים של 13.8 נקודות ו-15.6 ריבאונדים למשחק, אך קבוצתו הודחה בתוצאה 1–4.
ביולי 1989, לאחר 9 עונות רצופות בגולדן סטייט, חתם סמית' על חוזה ביוסטון רוקטס. ב-3 עונותיו עם הרוקטס קלע 3.0 נקודות בממוצע למשחק, כמחליפו מהספסל של אוטיס ת'ורפ.
לקראת עונת 1992/1993 חתם על חוזה בסן אנטוניו ספרס, ובסיומה פרש ממשחק, בגיל 35.
קריירת אימון

בין השנים 1993–2002 שימש כעוזר מאמן ביוסטון רוקטס, תחת המאמן הראשי רודי טומג'נוביץ'. בעונות 1994 ו-1995 זכה עם הקבוצה בשתי אליפויות NBA.
בעונת 2003/2004 היה עוזרו של טרי סטוטס, מאמן אטלנטה הוקס.
בין השנים 2005–2008 שימש כעוזר מאמן באלבקרקי ת'אנדר בירדס, אנהיים ארסנל ואוסטין טורוס מליגת הפיתוח של ה-NBA, ובלוס אנג'לס ספארקס מליגת ה-WNBA.
בשנת 2008 מונה למאמן קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה של אלקורן, בה שיחק בעברו כסטודנט. ב-3 עונותיו בתפקיד רשמה תחתיו הקבוצה מאזן כולל של 12 ניצחונות ו-78 הפסדים (13.3%).
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות המשחק של סמית' בליגת ה-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות האימון של סמית' בליגת ה-NBA, באתר basketball-reference.com
1 2  סטטיסטיקות האימון של סמית' בליגת המכללות, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המשחק של סמית' בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1980, באתר basketball-reference.com
↑  תוצאות ההצבעות לפרסי עונת 1980/1981, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות הסדרה בין הווריורס ללייקרס, באתר basketball-reference.com
↑  סמית' חותם על חוזה ביוסטון, באתר upi.com,‏ 11 ביולי 1989
↑  סמית' חותם על חוזה בסן אנטוניו, באתר הניו יורק טיימס, 11 באוגוסט 1992
↑  ביוגרפיה של סמית' כמאמן, באתר ה-NBA
גרטשן וולש

גרטשן וולש (באנגלית: Gretchen Walsh; נולדה ב-29 בינואר 2003) היא שחיינית אמריקאית, 
סגנית אלופה אולימפית (פריז 2024) ושיאנית העולם במשחה ל-100 מטר פרפר. אלופה אולימפית (פריז 2024) ושיאנית העולם במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ובמשחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב.
וולש הייתה לכוכבת אליפות העולם בבריכת 25 מטר (בודפשט 2024) לאחר שזכתה ב-7 מדליות זהב, מהן 5 אישיות (50 מטר פרפר, 100 מטר פרפר, 50 מטר חופשי, 100 מטר חופשי ו-100 מטר מעורב אישי) וקבעה 11 שיאי עולם חדשים, מהם 9 אישיים ב-4 משחים אישיים שונים.
ביוגרפיה

וולש נולדה וגדלה בנשוויל, טנסי. אחותה אלכס אף היא שחיינית מצטיינת, סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020) היא לומדת באוניברסיטת וירג'יניה.
ביוגרפיה > 2019 > שחיינית מצטיינת באליפות עולם נוער

באליפות העולם לנוער שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2019 הייתה וולש לשחיינית המצטיינת של האליפות לאחר שזכתה ב-6 מדליות זהב, מהן 2 אישיות, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.71 שניות ובמשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 53.74 שניות.
ביוגרפיה > 2021

באליפות ארצות הברית ששימשה כמבחנים האמריקאים לאולימפיאדת טוקיו (2020) שנערכו באומהה, נברסקה ביוני 2021 היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.74 שניות, בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אישי חדש של 24.64 שניות, במקום 12 במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 58.46 שניות ובמקום 28 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.91 שניות. ולא ניכללה במשלחת האמריקאית למשחקים האולימפיים.
ביוגרפיה > 2022

באליפות המכללות שנערכה באטלנטה, ג'ורג'יה במרץ 2022 היא זכתה ב-3 מדליות אישיות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במשחה ל-100 יארד חופשי בתוצאה של 46.05 שניות, לפני מורגן סקוט (46.78 שניות) וקתרין ברקוף (46.95 שניות). מדליות כסף, במשחה ל-50 יארד חופשי בתוצאה של 20.95, אחרי קייט דאגלס שקבעה שיא לאומי חדש של 20.84 שניות ולפני מגי מקניל (21.38 שניות) ובמשחה ל-100 יארד גב בתוצאה של 49.00 שניות, תוצאה הטובה משיא ארצות הברית הקודם של רגן סמית' (49.16 שניות שניות), אחרי קתרין ברקוף (48.74 שניות) ולפני השיאנית היוצאת רגן סמית' (49.96 שניות).
ביוגרפיה > 2023 > שיאנית ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה באינדיאנפוליס, אינדיאנה בסוף יוני 2023 זכתה ב-5 מדליות, 1 זהב, 2 כסף ו-2 ארד. מדליית זהב במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא לאומי חדש של 25.11 שניות, לפני טורי הסק (25.33 שניות) וקלייר קרזן (25.74 שניות). מדליות כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 24.31 שניות, אחרי אבי וייצל (24.00 שניות) ולפני קייט דאגלס (24.48 שניות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 56.34 שניות, אחרי טורי הסק (56.18 שניות) ולפני קייט דאגלס (56.43 שניות). מדליות ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 53.14 שניות, אחרי קייט דאגלס (52.57 שניות) ואבי וייצל (53.11 שניות) ומבחשה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש נוסף של 27.54 שניות, אחרי קתרין ברקוף (27.13 שניות) ורגן סמית' (27.14 שניות).
באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי אותה שנה זכתה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם רגן סמית', לילי קינג וקייט דאגלס בתוצאה של 3:52.08 דקות, לפני אוסטרליה (3:53.37 דקות) וקנדה (3:54.12 דקות), כשחיינית שלישית היא שחתה את סגנון הפרפר ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 57.06 שניות. מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:31.93 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא עולם חדש של 3:27.96 דקות ולפני הרפובליקה העממית של סין (3:32.40 דקות), כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 54.06 שניות ומדליית ארד במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.46 שניות, אחרי שרה שסטרם משוודיה (24.77 שניות) וג'אנג יופיי מהרפובליקה העממית של סין (25.05 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שמיני במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 57.58 שניות ובמקום 11 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.71 שניות.
ביוגרפיה > 2024 > שיאנית עולם

במבחנים האמריקאים שנערכו באינדיאנפוליס, אינדיאנה ביוני 2024 סיימה ראשונה במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.31 שניות, לפני טורי הסק שקבעה שיא אישי חדש של 55.52 שניות ורגן סמית' שקבעה אף היא שיא אישי חדש של 55.62 שניות. בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא עולם חדש של 55.18 שניות, שיפור לשיא הוותיק בן 8 השנים של שרה שסטרם משוודיה (55.48 שניות).
ביוגרפיה > 2024 > סגנית אלופה אולימפית

באולימפיאדת פריז היא זכתה ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם רגן סמית', לילי קינג וטורי הסק בשיא עולם חדש של 3:49.63 דקות, לפני אוסטרליה (3:53.11 דקות) והרפובליקה העממית של סין (3:53.23 דקות), כשחיינית שלישית היא שחהת את סגנון הפרפר ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 55.03 שניות ובמשחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב ביחד עם ראיין מרפי, ניק פינק וטורי הסק בשיא עולם חדש של 3:37.43 דקות, לפני הרפובליקה העממית של סין (3:37.55 דקות) ואוסטרליה (3:38.76 דקות), כשחיינית שלישית היא שחהת את סגנון הפרפר ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 55.18 שניות. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.63 שניות, אחרי טורי הסק (55.59 שניות) ולפני ג'אנג יופיי (56.21 שניות), בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אולימפי חדש של 55.38 שניות. במשחה שליחות 4x100 מטר ביחד עם קייט דאגלס, טורי הסק וסימון מנואל בשיא אמריקה חדש של 3:30.20 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא אולימפי חדש של 3:28.92 דקות ולפני הרפובליקה העממית של סין שקבעה שיא אסיה חדש של 3:30.30 דקות, כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 52.55 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.21 שניות, מאית איטי ממדליית ארד, בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 24.17 שניות ובמקום שמיני במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 53.04 שניות.
ביוגרפיה > 2024 > שיא בריכת 25 מטר

בתחרות שנערכה בשארלוטסוויל, וירג'יניה, ארצות הברית ב-18 באוקטובר קבעה במשחה ל-100 מטר מעורב אישי שיא עולם חדש של 55.98 שניות, שיפור לשיא בן 7 השנים של קטינקה הוסו מהונגריה (56.51 שניות) ובכך הייתה לשחיינית הראשוהנ בשהיוסטריה ששחתה משחה זה מתחת ל-56 שניות.
ביוגרפיה > 2024 > כוכבת אליפות העולם בבריכת 25 מטר, 7 מדליות זהב, 11 שיאי עולם

באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה בבודפשט בדצמבר היא הייתה לשחיינית המצטיינת של האליפות כולה לאחר שזכתה ב-7 מדליות זהב, מהן 5 אישיות (50 מטר פרפר, 100 מטר פרפר, 50 מטר חופשי, 100 מטר חופשי ו-100 מטר מעורב אישי) וקבעה 11 שיאי עולם חדשים, מהם 9 אישיים ב-4 משחים אישיים שונים.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חופשי: 24.06 שניות (2024)
100 מטר חופשי: 53.04 שניות (2024)
50 מטר גב: 27.54 שניות (2023)
100 מטר גב: 59.80 שניות (2022)
50 מטר פרפר: 25.11 שניות (2023), שיא ארצות הברית
100 מטר פרפר: 55.18 שניות (2024), שיא עולם
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חופשי: 22.83 שניות (2024), שיא עולם
100 מטר חופשי: 50.31 שניות (2024)
50 מטר פרפר: 23.94 שניות (2024), שיא עולם
100 מטר פרפר: 52.71 שניות (2024), שיא עולם
100 מטר מעורב אישי: 55.11 שניות (2024), שיא עולם
שיאים אישיים > בריכת 25 יארד

50 יארד חופשי: 20.83 שניות (2023), שיא ארצות הברית
100 יארד חופשי: 46.05 שניות (2022)
50 יארד גב: 22.81 שניות (2022)
100 יארד גב: 48.26 שניות (2022), שיא ארצות הברית
ראו גם

התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר פרפר
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר פרפר
התפתחות שיא העולם ב-100 מטר מעורב אישי (ויקיפדיה האנגלית)
קרדיולוגיה

קרדיולוגיה (Cardiology, מיוונית: καρδίᾱ פירושו "לב") היא ענף ברפואה העוסק במחלות לב וכלי דם (ראו: מחלות של מערכת הדם).
קרדיולוגיה היא התמחות-על בענף הרפואה הפנימית. על מנת להיות קרדיולוג מוסמך במדינת ישראל דרושה התמחות בסיס באורך שלוש שנים ברפואה פנימית ולאחר מכן שלוש שנים נוספות התמחות-על בקרדיולוגיה.
קיים הבדל בין קרדיולוגיית מבוגרים, העוסקת בעיקר במחלות לב (כמו: חסימת עורקים, אוטם שריר הלב, ומחלות כלי דם); לבין קרדיולוגיית ילדים העוסקת בעיקר במומי לב מולדים, מומים כחלוניים, ובעיית מסתמים.
דיאגרמה של הלב האנושי
תחומי משנה

אלקטרופיזיולוגיה קרדיאלית - מדע העוסק בחקר וטיפול בעיות הנוגעות לפעילותו החשמלית של הלב.
אקוקרדיוגרפיה - שימוש באולטרה סאונד ללימוד פעולותיו המכניות של הלב.
קרדיולוגיה פולשנית - ענף המבוסס על החדרת צנתר אל עורקי הלב במטרה לאבחן חסימות בהם ולטפל בהן.
הלב

ללב, המצוי במרכזו של ענף הקרדיולוגיה, מספר תכונות אנטומיות ופיזיולוגיות שתועדו ונחקרו במשך מאות שנים. בעוד הרבה ידוע לנו על תפקודו הבריא של הלב, הקרדיולוגים חוקרים ומעמיקים בהפרעות וליקויים בתפקודו. 

הלב הוא שריר שמתפקד כמשאבה המפמפמת את הדם אל הגוף כולו.
העברת הדם לגוף מתבצעת בשני מחזורים:

המחזור הריאתי (המכונה "הקטן") - הדם נכנס מהווריד החלול (vena cava) לעלייה הימנית של הלב, וממשיך אל חדר ימין, משם הוא זורם לריאות דרך עורק הריאה, המתפצל ל-2 (עורק אחד לכל ריאה), ומובל לנאדיות הריאה, מהן הוא עובר לווריד הריאה, דרכו הוא זורם אל העלייה השמאלית. הדם מגיע לריאות כשהוא עני בחמצן ועשיר בפחמן דו-חמצני ועל כן תפקיד הריאות הוא להעשירו בחמצן. 

המחזור הסיסטמי (המכונה "הגדול") - הדם נכנס לעלייה השמאלית וממשיך אל חדר שמאל, משם הוא זורם אל אבי העורקים. בהמשך, יתפצל אבי העורקים לעורקים, עורקיקים, נימים, ורידונים, ורידים, ולבסוף הוא זורם דרך הוריד הנבוב עליון ותחתון אל העלייה הימנית. דם עשיר בחמצן זורם בכל חלקי הגוף, מעביר להם את החמצן שהוא מכיל ומתרוקן עם הגעתו בחזרה ללב.
הפרעות

הקרדיולוגיה עוסקת בחריגות הלב מתפקודו הנורמלי, בין אם בשל בעיה בלב עצמו או בין אם בגורם מחוץ ללב.

הפרעות בתפקוד הלב מובילות למחלות לב וכלי הדם (מחלות קרדיווסקולריות) המהוות גורם משמעותי בשיעור התמותה העולמי. למעשה, ב-2009 עמד שיעור התמותה בארצות הברית ממחלות אלו על כ-236.1 לכל 100,000 איש.
הפרעות > הפרעות בכלי הדם הכליליים

בניגוד להנחה המתבקשת כי הלב יזין את עצמו מתוך מחזורי הדם שעוברים בו, הלב איננו נוהג כך ועליו לקבל אספקה של תזונה וחמצן מעורקים חיצוניים לו ככל איבר אחר בגוף. זהו מחזור הדם הכלילי, המורכב מעורקים וורידים כליליים.
להפרעות בכלי הדם הכליליים עלולות להיות תוצאות מרחיקות לכת.
דוגמאות להפרעות אלו: תסמונת כלילית חריפה, תעוקת לב, טרשת עורקים, אוטם בשריר הלב ("התקף לב").
הפרעות > דום לב

דום לב הוא המונח הכללי למצב בו ישנה הפסקה מוחלטת בפעילות הלב ועל כן הדם מפסיק לזרום אל הגוף וממנו.
הדבר נגרם מכמה סיבות: הפסקה בפעילות החשמלית של הלב, פרפור חדרים, קצב לב מואץ של אחד מהחדרים ועוד.
הפרעות > מומים מולדים

מומי לב מולדים מחולקים ל-3 קבוצות שונות על פי הפתופיזיולוגיה שלהם:
מומי לב מולדים המאופיינים בדלף משמאל לימין (PDA, VSD, ASD)
מומי לב מולדים המאופיינים בדלף מימין לשמאל (טטרולוגיה ע"ש פלוט, טרנספוזיציה של עורקים גדולים, אטרזיה טריקוספידלית)
מומי לב מולדים עם הפרעה חסימתית כלשהי. (היצרות המסתם האאורטלי או הפולמונרי, קוארטקציה של האאורטה).
ישנם מומים עם מאפיינים מעורבים - כך למשל, truncus arteriosus, וכן תסמונת לב שמאלי היפופלסטי.