stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1934/1935 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  25 באוגוסט 1934 – 4 במאי 1935 (253 ימים)
 מספר משתתפות:  22
 הזוכה:  ארסנל
 מספר משחקים:  462
 מספר שערים:  1677 (3.63 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (42) טד דרייק (ארסנל)
 → 1933/19341935/1936 ←
 
עונת 1934/1935 הייתה העונה ה-42 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-25 באוגוסט 1934 והסתיימה ב-4 במאי 1935. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, בליגת משנה ובדיוויזיון השלישי שחולק ל-2 מחלקות.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. גרימסבי טאון ופרסטון נורת' אנד היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
ארסנל זכתה באליפות בפעם השלישית ברציפות ובפעם הרביעית בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו לסטר סיטי וטוטנהאם הוטספר. במקומן לליגה הבכירה עלו ברנטפורד ובולטון וונדררס.
כדורגלנים מצטיינים

טד דרייק מארסנל כבש 42 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | ארסנל | 42 | 23 | 12 | 7 | 115 | 46 | 2.500 | 69 | 58 | זכייה בליגה |
| 2 | סנדרלנד | 42 | 19 | 16 | 7 | 90 | 51 | 1.765 | 39 | 54 |  |
| 3 | ונסדיי | 42 | 18 | 13 | 11 | 70 | 64 | 1.094 | 6 | 49 | זכייה בגביע האנגלי |
| 4 | מנצ'סטר סיטי | 42 | 20 | 8 | 14 | 82 | 67 | 1.224 | 15 | 48 |  |
| 5 | גרימסבי טאון | 42 | 17 | 11 | 14 | 78 | 60 | 1.300 | 18 | 45 |  |
| 6 | דרבי קאונטי | 42 | 18 | 9 | 15 | 81 | 66 | 1.227 | 15 | 45 |  |
| 7 | ליברפול | 42 | 19 | 7 | 16 | 85 | 88 | 0.966 | 3- | 45 |  |
| 8 | אברטון | 42 | 16 | 12 | 14 | 89 | 88 | 1.011 | 1 | 44 |  |
| 9 | וסט ברומיץ' אלביון | 42 | 17 | 10 | 15 | 83 | 83 | 1.000 | 0 | 44 |  |
| 10 | סטוק סיטי | 42 | 18 | 6 | 18 | 71 | 70 | 1.014 | 1 | 42 |  |
| 11 | פרסטון נורת' אנד | 42 | 15 | 12 | 15 | 62 | 67 | 0.925 | 5- | 42 |  |
| 12 | צ'לסי | 42 | 16 | 9 | 17 | 73 | 82 | 0.890 | 9- | 41 |  |
| 13 | אסטון וילה | 42 | 14 | 13 | 15 | 74 | 88 | 0.841 | 14- | 41 |  |
| 14 | פורטסמות' | 42 | 15 | 10 | 17 | 71 | 72 | 0.986 | 1- | 40 |  |
| 15 | בלקברן רוברס | 42 | 14 | 11 | 17 | 66 | 78 | 0.846 | 12- | 39 |  |
| 16 | האדרספילד טאון | 42 | 14 | 10 | 18 | 76 | 71 | 1.070 | 5 | 38 |  |
| 17 | וולברהמפטון וונדררס | 42 | 15 | 8 | 19 | 88 | 94 | 0.936 | 6- | 38 |  |
| 18 | לידס יונייטד | 42 | 13 | 12 | 17 | 75 | 92 | 0.815 | 17- | 38 |  |
| 19 | ברמינגהאם סיטי | 42 | 13 | 10 | 19 | 63 | 81 | 0.778 | 18- | 36 |  |
| 20 | מידלסבורו | 42 | 10 | 14 | 18 | 70 | 90 | 20- | 0.778 | 34 |  |
| 21 | לסטר סיטי | 42 | 12 | 9 | 21 | 61 | 86 | 0.709 | 25- | 33 | ירדה ליגה |
| 22 | טוטנהאם הוטספר | 42 | 10 | 10 | 22 | 54 | 93 | 0.581 | 39- | 30 | ירדה ליגה |
עבדיחבה

אוּרוּשלֵם (ú-ru-sa-lim) במכתבי אל-עמארנה, המאה ה-14 לפני הספירה. מכתב 287, מאת עַבְּדִ-חֶבָּה מלך ירושלים, שורה 61
עבדיחבה או עבדיחפה היה מלך ירושלים בתקופת הברונזה המאוחרת (המחצית הראשונה של המאה ה-14 לפנה"ס), המוכר ממכתבי אל עמרנה.
מוצאו של המלך לא ידוע. שמו של המלך הוא שם תאופורי כנעני המזכיר אלה חורית: "עבד (של האלה) חבת", בדומה לשם עובדיה. שמו של עבדיחבה הוא עדות לשכבה שלטת ממוצא הודו-אירופי שחדרה לכנען והשלבה בה, כפי שמתבטא גם בשם ארוונה (על שם varuna, המקביל לאורנוס), ואף בדברי יחזקאל על ירושלים: ”כֹּה אָמַר אֲדֹנָי יהוה לִירוּשָׁלם: מְכֹרֹתַיִךְ וּמֹלְדֹתַיִךְ מֵאֶרֶץ הַכְּנַעֲנִי, אָבִיךְ הָאֱמֹרִי וְאִמֵּךְ חִתִּית [...] אִמְּכֶן חִתִּית וַאֲבִיכֶן אֱמֹרִי” (יחזקאל, ט"ז, ג'–מ"ה). לא ידוע אם הוא היה חלק משושלת ששלטה בירושלים או שהוא מונה לשליט על ידי המצרים. עבדיחבה עצמו מציין במכתביו שהוא לא מחזיק בשלטון בזכות שושלת היוחסין שלו אלא בזכות פרעה, אבל טקסט זה יכול להיות ביטוי לחנופה ולא עובדה היסטורית.
מכתבי עבדיחבה נכתבו בניב בבלי ואשורי מעורב ולכן עוררו עניין רב אצל החוקרים.
המכתבים

מכתבי עבדיחבה מביאים לידי ביטוי את מאבקו ביריביו העיקריים שֻוַרדַתַ, כנראה מושל גת, ומִלכִּאִלֻ מושל גזר, על השליטה בדרכים ממישור החוף לאזור ירושלים. בתקופת שלטונו סבלה ירושלים מהתקפות חוזרות ונשנות של החבירו. עבדיחבה פנה שוב ושוב בתחנונים לפרעה אמנחותפ הרביעי לשלוח לעזרתו צבא.
מכתבי אל עמרנה העוסקים בעבדיחבה, כוללים שש אגרות הכתובות באכדית (א"ע 285–290), אשר נשלחו מטעמו אל פרעה מלך מצרים. בנוסף מוזכר עבדיחבה במכתבי מושלים אחרים: מכתב 366 של שורדת, כנראה מושל גת, למלך מצרים בו הוא מציין את מלחמתו יחד עם עבדיחפה בחבירו, במכתב 280 בו מתלונן שורדת על עבדיחבה שלקח ממנו את עירו. מכתב 291 הוא לוח שבור מאוד המציין את מושל ירושלים ללא ציון שמו.
מכתב 285 – פנייה למלך מצריים לשלוח את שליחיו.
מכתב 286 – פניה לאמנחותפ הרביעי, דווח על מהומות, בקשה לשלוח חיל מצב.
מכתב 287 - פניה לאמנחותפ הרביעי, תלונה על מלכי גזר, אשקלון ולכיש העוזרים לחבירו.
מכתב 288 - פניה לאמנחותפ הרביעי, תלונה על שמושלי ערים אחרות זממו נגדו.
מכתב 289 – פניה לאמנחותפ הרביעי, תלונה על לבאיה מושל שכם שנתן אותה לחבירו, דווח על התקפות החבירו באזור.
מכתב 290 - פניה לאמנחותפ הרביעי, דווח על התקפת שלוש ערים על ירושלים, וזאת לאחר שהחבירו העבירו את הערים לשליטתם.
המכתבים > מכתב מס' 287

קטע ממכתבו של עַבְּדִ-חֶבָּה מושל ירושלים:
הנה ראה: ארץ (העיר) [ג]זר ארץ ,(העיר) אשקלון והעיר ל[כיש] נותנים להם ל<חבירו> אוכל, שמן ואת כל מאומה מעשרימו וידאג המלך בעצמו לצבא קשתים: לכן, ישלח המלך את קשתיו נגד האנשים האלו. כי עשו עברה נגד אדוני המלך! אם ישבו כאן במשך השנה הזאת הקשתים, אז יישארו כל הארצות [ו]החזנים (נאמנים) לאדוני המלך [א]בל כאשר אין כאן הקשתים גם לא יהיו עוד [הא]רצות והמושלים נאמני למלך; אך ראה את ארץ-העיר ירושלים הזאת! לא אבי ולא אמי [נ]תנו לי אותה, - ידו ה[חזקה של מלכי] [נ]תנה אותה לי! וראה (לעומת זאת) את המעשר אשר עשו מלכי-אל ומעשה בני לביה: הם נתנו את ארץ המלך לח'בירו.
בשנת 2010, בחפירות בירושלים בעיר דוד שניהלה ד"ר אילת מזר מהמכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית, התגלה שבר של לוח מטין כתוב בכתב יתדות באכדית. מבדיקת הטין עולה שהלוח יוצר באזור ירושלים. יכול להיות שזהו העתק מכתב ששלח עבדיחבה לאמנחותפ הרביעי, והעתק נשמר בארכיון בעיר.
ראו גם

חבת
יבוסים
הערות שוליים

↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 153
↑  ציפורה כוכבי-רייני,למלך אדוני, מכתבי אל-עמארנה מוסד ביאליק, 2005, עמודים 218-210
↑  ציפורה כוכבי רייני,למלך אדוני, מכתבי אל-עמארנה מוסד ביאליק, 2005, עמודים 218-210
↑  Eilat Mazar et al, A Cuneiform Tablet from the Ophel in Jerusalem, Israel Exploration Journal 60, 2010, עמ' 21-4
↑  תגלית: המכתב העתיק ביותר שנחשף בירושלים, באתר ynet, 12 ביולי 2010
עונת 1937/1938 בסרייה א'

| --- | --- |
תמונה קבוצתית של אמברוזיאנה, אלופת הליגה
תמונה קבוצתית של אמברוזיאנה, אלופת הליגה
 תקופת התחרות:  12 בספטמבר 1937 – 24 באפריל 1938 (225 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  אמברוזיאנה
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  617 (2.57 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ממלכת איטליה ג'וזפה מאצה, אמברוזיאנה   (20 שערים)
 → 1936/19371938/1939 ←
עונת 1937/1938 בסרייה א' הייתה העונה ה-38 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית. המשחקים החלו ב-12 בספטמבר 1937 והסתיימו ב-24 באפריל 1938.
בליגה השתתפו 16 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
ליבורנו ואטאלנטה היו הקבוצות שהעפילו מליגת משנה.
אמברוזיאנה זכתה באליפות בפעם הרביעית בתולדות המועדון.
בסיום העונה לליגת משנה ירדו אטאלנטה ופיורנטינה. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו נובארה ומודנה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1. | אמברוזיאנה | 30 | 16 | 9 | 5 | 57 | 28 | 29 | 41 | זכייה בליגה |
| 2. | יובנטוס | 30 | 14 | 11 | 5 | 43 | 22 | 21 | 39 | זכייה בגביע איטליה |
| 3. | מילאן | 30 | 13 | 12 | 5 | 43 | 27 | 16 | 38 |  |
| 4. | גנואה | 30 | 15 | 8 | 7 | 50 | 35 | 15 | 38 |  |
| 5. | בולוניה | 30 | 14 | 9 | 7 | 46 | 34 | 12 | 37 |  |
| 6. | רומא | 30 | 14 | 8 | 8 | 44 | 31 | 13 | 36 |  |
| 7. | טריאסטינה | 30 | 12 | 12 | 6 | 35 | 22 | 13 | 36 |  |
| 8. | לאציו | 30 | 11 | 10 | 9 | 48 | 30 | 18 | 32 |  |
| 9. | טורינו | 30 | 12 | 8 | 10 | 39 | 37 | 2 | 32 |  |
| 10. | נאפולי | 30 | 8 | 12 | 10 | 37 | 39 | 2- | 28 |  |
| 11. | סמפיירדרנסה | 30 | 8 | 8 | 14 | 33 | 42 | 9- | 24 |  |
| 12. | ליבורנו | 30 | 8 | 8 | 14 | 29 | 45 | 16- | 24 |  |
| 13. | בארי | 30 | 8 | 7 | 15 | 35 | 60 | 25- | 23 |  |
| 14. | לוקזה | 30 | 5 | 11 | 14 | 28 | 55 | 27- | 21 |  |
| 15. | אטאלנטה | 30 | 4 | 8 | 18 | 22 | 50 | 28- | 16 | ירדה ליגה |
| 16. | פיורנטינה | 30 | 3 | 9 | 18 | 28 | 60 | 32- | 15 | ירדה ליגה |
כדורגלנים מצטיינים

ג'וזפה מאצה שחקנה של אמברוזיאנה כבש 20 שערים וזכה בתואר מלך השערים. זאת בפעם השלישית בקריירה.
עונת 1936/1937 בסרייה א'

| --- | --- |

בולוניה, אלופת העונה
 תקופת התחרות:  13 בספטמבר 1936 – 16 במאי 1937 (246 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  בולוניה
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  639 (2.66 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ממלכת איטליה סילביו פיולה, לאציו   (21 שערים)
 → 1935/19361937/1938 ←
עונת 1936/1937 בסרייה א' הייתה העונה ה-37 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית. המשחקים החלו ב-13 בספטמבר 1936 והסתיימו ב-16 במאי 1937.
בליגה השתתפו 16 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
לוקזה ונובארה היו הקבוצות שהעפילו מליגת משנה.
בולוניה זכתה באליפות בפעם הרביעית בתולדות המועדון וזאת העונה השנייה ברציפות.
בסיום העונה לליגת משנה ירדו נובארה ואלסנדריה. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו ליבורנו ואטאלנטה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1. | בולוניה | 30 | 15 | 12 | 3 | 45 | 26 | 19 | 42 | זכייה בליגה |
| 2. | לאציו | 30 | 17 | 5 | 8 | 56 | 42 | 14 | 39 |  |
| 3. | טורינו | 30 | 13 | 12 | 5 | 50 | 25 | 25 | 38 |  |
| 4. | מילאן | 30 | 13 | 10 | 7 | 39 | 29 | 10 | 36 |  |
| 5. | יובנטוס | 30 | 12 | 11 | 7 | 53 | 31 | 21 | 35 |  |
| 6. | גנואה | 30 | 11 | 11 | 8 | 51 | 36 | 15 | 33 | זכייה בגביע איטליה |
| 7. | אמברוזיאנה | 30 | 9 | 13 | 8 | 43 | 35 | 8 | 31 |  |
| 8. | לוקזה | 30 | 9 | 13 | 8 | 39 | 43 | 4- | 31 |  |
| 9. | פיורנטינה | 30 | 9 | 12 | 9 | 34 | 32 | 2 | 30 |  |
| 10. | רומא | 30 | 10 | 7 | 13 | 36 | 45 | 9- | 27 |  |
| 11. | בארי | 30 | 9 | 9 | 12 | 35 | 45 | 10- | 27 |  |
| 12. | טריאסטינה | 30 | 7 | 12 | 11 | 29 | 36 | 7- | 26 |  |
| 13. | נאפולי | 30 | 8 | 8 | 14 | 31 | 39 | 8- | 24 |  |
| 14. | סמפיירדרנסה | 30 | 6 | 10 | 14 | 32 | 46 | 14- | 22 |  |
| 15. | נובארה | 30 | 8 | 5 | 17 | 43 | 62 | 19- | 21 | ירדה ליגה |
| 16. | אלסנדריה | 30 | 8 | 2 | 20 | 23 | 67 | 44- | 18 | ירדה ליגה |
כדורגלנים מצטיינים

סילביו פיולה שחקנה של לאציו כבש 21 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
עונת 1935/1936 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  31 באוגוסט 1935 – 2 במאי 1936 (246 ימים)
 מספר משתתפות:  22
 הזוכה:  סנדרלנד
 מספר משחקים:  462
 מספר שערים:  1556 (3.37 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (39) ויליאם ריצ'רדסון (וסט ברומיץ' אלביון)
 → 1934/19351936/1937 ←
 
עונת 1935/1936 הייתה העונה ה-43 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-31 באוגוסט 1935 והסתיימה ב-2 במאי 1936. בעונה זו התחרויות התקיימו בליגה הבכירה, בליגת משנה ובדיוויזיון השלישי שחולק ל-2 מחלקות.
הליגה הבכירה כללה 22 קבוצות. ברנטפורד ובולטון וונדררס היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
סנדרלנד זכתה באליפות בפעם השישית בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו אסטון וילה ובלקברן רוברס. קבוצות אלו היו היחידות מ"קבוצות המייסדות" שאף פעם לא ירדו לליגת משנה. במקומן לליגה הבכירה עלו מנצ'סטר יונייטד וצ'רלטון את'לטיק (בפעם הראשונה בתולדות המועדון).
כדורגלנים מצטיינים

ויליאם ריצ'רדסון מווסט ברומיץ' אלביון כבש 39 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | סנדרלנד | 42 | 25 | 6 | 11 | 109 | 74 | 1.473 | 35 | 56 | זכייה בליגה |
| 2 | דרבי קאונטי | 42 | 18 | 12 | 12 | 61 | 52 | 1.173 | 9 | 48 |  |
| 3 | האדרספילד טאון | 42 | 18 | 12 | 12 | 59 | 56 | 1.054 | 3 | 48 |  |
| 4 | סטוק סיטי | 42 | 20 | 7 | 15 | 57 | 57 | 1.000 | 0 | 47 |  |
| 5 | ברנטפורד | 42 | 17 | 12 | 13 | 81 | 60 | 1.350 | 21 | 46 |  |
| 6 | ארסנל | 42 | 15 | 15 | 12 | 78 | 48 | 1.625 | 30 | 45 | זכייה בגביע האנגלי |
| 7 | פרסטון נורת' אנד | 42 | 18 | 8 | 16 | 67 | 64 | 1.047 | 3 | 44 |  |
| 8 | צ'לסי | 42 | 15 | 13 | 14 | 65 | 72 | 0.903 | 7- | 43 |  |
| 9 | מנצ'סטר סיטי | 42 | 17 | 8 | 17 | 68 | 60 | 1.133 | 8 | 42 |  |
| 10 | פורטסמות' | 42 | 17 | 8 | 17 | 54 | 67 | 0.806 | 13- | 42 |  |
| 11 | לידס יונייטד | 42 | 15 | 11 | 16 | 66 | 64 | 1.031 | 2 | 41 |  |
| 12 | ברמינגהאם סיטי | 42 | 15 | 11 | 16 | 61 | 63 | 0.968 | 2- | 41 |  |
| 13 | בולטון וונדררס | 42 | 14 | 13 | 15 | 67 | 76 | 0.882 | 9- | 41 |  |
| 14 | מידלסבורו | 42 | 15 | 10 | 17 | 84 | 70 | 1.200 | 14 | 40 |  |
| 15 | וולברהמפטון וונדררס | 42 | 15 | 10 | 17 | 77 | 76 | 1.013 | 1 | 40 |  |
| 16 | אברטון | 42 | 13 | 13 | 16 | 89 | 89 | 1.000 | 0 | 39 |  |
| 17 | גרימסבי טאון | 42 | 17 | 5 | 20 | 65 | 73 | 0.890 | 8- | 39 |  |
| 18 | וסט ברומיץ' אלביון | 42 | 16 | 6 | 20 | 89 | 88 | 1.011 | 1 | 38 |  |
| 19 | ליברפול | 42 | 13 | 12 | 17 | 60 | 64 | 0.938 | 4- | 38 |  |
| 20 | ונסדיי | 42 | 13 | 12 | 17 | 63 | 77 | 0.818 | 14- | 38 |  |
| 21 | אסטון וילה | 42 | 13 | 9 | 20 | 81 | 110 | 0.736 | 29- | 35 | ירדה ליגה |
| 22 | בלקברן רוברס | 42 | 12 | 9 | 21 | 55 | 96 | 0.573 | 41- | 33 | ירדה ליגה |
פאזול עבדאללה מוחמד

פאזול עבדאללה מוחמד (בערבית: فاضل عبدالله محمد, כתיב נוסף של שמו, על פי הערבית: פאדל עבדאללה מוחמד; בערך 1974 - 8 ביוני 2011) היה חבר אל-קאעידה ומנהיגה במזרח אפריקה.
נולד בעיר מורוני שבאי גרנד קומור שבקומורו והיה גם בעל אזרחות קנייתית. שלט במספר שפות, בהן צרפתית, סווהילית, ערבית ואנגלית. היה אחראי, בין היתר, למתקפות הטרור במומבסה ב-2002 ובין האחראים להתקפות על שגרירויות ארצות הברית בקניה ובטנזניה בשנת 1998. מוחמד היה בין הטרוריסטים המבוקשים ביותר על ידי ה-FBI בקרן אפריקה ואחד מבכירי אל-קאעידה.
מוחמד וטרוריסט נוסף שהיה עמו נהרגו ב-8 ביוני 2011 בידי כוחות סומליים הנאמנים לממשלה הזמנית, בתקרית אש במחסום דרכים ליד מוגדישו, בירת סומליה. ההסבר הרשמי לחיסול היה: "נהג הרכב סירב לעצור".
פזית כהן

אין תמונה חופשית
פזית כהן (נולדה ב-1967) היא דוגמנית ישראלית.
ביוגרפיה

כהן נולדה בחולון ובילדותה למדה בקורס דוגמנות אצל חניתה צנטנר.
היא השתתפה בתחרות מלכת היופי 1984, שם נבחרה לתואר "מלכת החן", בתחרות מיס אינטרנשיונל עלתה לשלב חצי הגמר. באותה שנה גם הוזמנה לשפוט בתחרות מלכת היופי של ראש העין.
ב-1985 הופיעה בתצוגת אופנה של פולגת במלון הילטון.
ב-1986 כיכבה בקמפיין בגדי הים של גדעון אוברזון, דבר שעורר סקנדל מאחר שהופיעה בצילום נועז, כורעת על ארבע, שנחשב למתירני ואף גרם למהומות באוכלוסייה החרדית.
ב-1986 השתתפה בתחרות הדוגמנות הבינלאומית דוגמנית העל העולמית.
ב-1988 הופיעה בתצוגת אופנה שנערכה בבניין כלבו שלום בתל אביב.
ב-1989 נסעה לניו יורק שם החלה בקריירת דוגמנות. היא הצטלמה, בין היתר, לקמפיין קוסמטיקה ומוצרי רחצה ונחשבה לבעלת מראה אקזוטי.
כיום היא עוסקת בנדל"ן.
הערות שוליים

↑  אירית רותם, מלכת-העין, מעריב, 13 ביולי 1984
↑  יהודית חנוך, הרגליים של הקיץ, מעריב, 24 בדצמבר 1985
↑  גילי דינשטיין-ישפה, "התחת של אוברזון" - היסטוריה, מעריב, 2 בינואר 1991
↑  פזית בגשם, מעריב, 21 בדצמבר 1988
↑  אורית הראל, יופי של כסף, מעריב, 9 בפברואר 1990
↑  יהודית חנוך, אופנה, מעריב, 14 בנובמבר 1990
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספנסר ליסט

| --- | --- |

 לידה:  6 באפריל 1998 (בן 26) פלורידה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  תיכון אוק פארק 
 פרופיל ב-IMDb
 
ספנסר ליסט (באנגלית: Spencer List; נולד ב-6 באפריל 1998) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
ביוגרפיה

ליסט נולד בשנת 1998 בפלורידה. אחותו התאומה היא השחקנית פייטון ליסט.
קריירה

הופעתו הראשונה בטלוויזיה הייתה בפרק באופרת הסבון, "לחיות את החיים". בשנת 2003 הופיע בפרק בסדרת הטלוויזיה "חוק וסדר: מדור מיוחד".
שנה לאחר מכן שיחק בתפקיד ילד קטן שמשחק על המדרגות בסרט הקולנוע "ספיידרמן 2". משנת 2004 הוא הופיע מעת לעת בסדרות טלוויזיה רבות בהן "פרינג'", "צרות טובות" ו"משפחת פוסטר".
בשנת 2011 שיחק בתפקיד ראשי לצד מילה יובוביץ' בסרט הקולנוע "לגדל את בובי". ליסט הופיע בסרטי קולנוע רבים בהם "מקום לאהבה".
בשנת 2022 שיחק בסרט הקולנוע "Exploited" לצד ויל פלץ.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | ספיידרמן 2 | ילד קטן |  |
| 2009 | Offspring | ארנב |  |
| 2010 | Bereavement | מרטין |  |
| 2011 | לגדל את בובי | בובי |  |
| 2011 | The Orphan Killer | מרקוס מילר הצעיר |  |
| 2014 | Night Has Settled | אוליבר ניקולס |  |
| 2014 | A Wife's Nightmare | AJ |  |
| 2014 | Foreclosure | סטיבן |  |
| 2014 | Mockingbird | ג'ייקוב הנרי |  |
| 2016 | Hard Sell | ג'יימי |  |
| 2017 | מקום לאהבה | טאבר |  |
| 2018 | Anthem of a Teenage Prophet | דוויט |  |
| 2022 | Exploited | טומי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | לחיות את החיים | אייס |  |
| 2003 | חוק וסדר: מדור מיוחד | טייט ווקר | פרק אחד |
| 2006 | Haskett's Chance | אוון האסקט | סרט טלוויזיה |
| 2007 | סאטרדיי נייט לייב | ילד | פרק: "לברון ג'יימס/קניה ווסט" |
| 2009 | וונדר פטס | ג'ירפה | פרק אחד (קול) |
| 2009 | פרינג' | הילד | פרק אחד |
| 2011 | CSI: מיאמי | טרוי פייבר | פרק אחד |
| 2012 | ICarly | לורווין | פרק: "iBattle Chip" |
| 2014 | A Wife's Worst Nightmare | איי. ג'יי | סרט טלוויזיה |
| 2015 | Black Dog, Red Dog | גארי |  |
| 2016 | קיקיוואקה: מחנה קיץ | אריק | פרק אחד |
| 2018 | משפחת פוסטר | קרטר האנטר | 3 פרקים |
| 2019–2021 | צרות טובות | קרטר האנטר | 3 פרקים |
הערות שוליים

↑  'Cobra Kai' Star Peyton List Recalls Brother's Heartbreaking College Essay, Showbiz Cheat Sheet, ‏6 במרץ 2022
↑  Spencer List Net Worth, Age, Girlfriend, Family, Biography & More - TheWikiFeed, TheWikiFeed, ‏1 במרץ 2022
↑  Get to Know Spencer List - He Appeared in More Than Four Hundred Commercials, Glamour Path, ‏ביולי 2021
↑  Spencer List - Net Worth, Age, Height, Bio, Birthday, Wiki!, allfamousbirthday.com, ‏5 במאי 2021
↑  Alison Willmore, Bringing Up Bobby, The A.V. Club, ‏4 באוגוסט 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0179 5597  LCCN: no2013011716  VIAF: 296785549   WorldCat (עם VIAF): 296785549
ערן אביאני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל ישראל
 ידוע בשל:  הקומיקסים דדליין ו-ארינאה
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 מקצוע:  קומיקסאי
 בת זוג:  אביב אור
ערן אביאני הוא מאייר וכותב קומיקס ישראלי. אביאני החל את קריירת הקומיקס שלו בשנת 2002, אז שיתף פעולה לראשונה עם הציירת אביב אור שהפכה בהמשך לשותפתו בסטודיו קומיקס שהקימו בהרציליה ונושא את השם "קומיקום". יחדיו פרסמו אור ואביאני את הקומיקס "ארינאה" שכלל ארבעה כרכים (פורסמו בין 2002–2003). את העלילות כתב אביאני ועל האיורים הופקדה אור. בקומיקס זה ניתן להבחין בהשפעות מהקומיקס האמריקאי, אך עם זאת גם הופעה שכיחה של יצורים דמיוניים ופנטסטיים רבים, שאינם נפוצים בתרבות קומיקס זו. בשנת 2013 פורסם האוגדן "ארינאה" שכלל את כל ארבע החוברות יחדיו בנוסף לרצועות קומיקס קצרות שנוצרו לאורך השנים בידיי אביאני ואור.
בשנת 2004 הוציאו אור ואביאני חוברת קומיקס קצרה בשחור-לבן בשם "דדליין" העוקבת אחר עלילותיהם - כלומר, על מאחורי הקלעים של אור ואביאני ביצירת הקומיקס ארינאה. בקומיקס זה מצוירים השניים כבעלי חיים מאונשים, המסבירים לקוראים מה הוביל אותם לבחור במקצוע הלא שגרתי שלהם ואיך יצרו את הקומיקס. אביאני כתב את הטקסט ואור ציירה, ולאחר מכן החלו השניים לפרסם חוברות אלו תמורת תשלום. החוברות זכו לביקורות טובות בסצנת הקומיקס המקומית; מבקר הקומיקס אלי הרשטיין כתב בבלוג isf משנת 2004 על הקומיקס וביקר קשות את ארינאה, אך עם זאת שיבח עד מאוד את דדליין ואף כינה אותו "'דדליין' רבותיי היא ללא ספק אחת מחוברות הקומיקס הטובות שיצאו תחת ידם של יוצרים ישראליים בשפה העברית".
בשנים הבאות פרסם אביאני מספר חוברות קומיקס עצמאיות אותן כתב ואייר לבדו, כגון "סיירת 77", "הגדנע"ע – גדודי נוער-על" ו-"הרפתקאות בארינתיה". בשנת 2016 הוציא לאור את ספרו העצמאי הראשון, "המדריך לציור קומיקס", שהוא למעשה הסבר על הכנת קומיקס ותעשיית הקומיקס. הספר הושק באירוע חגיגי בסניף קומיקס וירקות בתל אביב, שם הוקם דוכן קטן בתוך החנות ובו חתם אביאני על ספרו. האירוע סוקר גם באתר IGN ישראל, ובכתבה שפרסם דאני לי-סיזר באתר תואר אביאני כ"אמן קומיקס מוכשר, אנציקלופדיה של קומיקס מהלכת, ועכשיו גם רשמית סופר מעורר השראה".
ראו גם

ארינאה
דדליין
הערות שוליים

1 2  הקומיקס, באתר קומיקום, ‏2015-02-26
↑  ארינאה, באתר www.goodreads.com
↑  קומיקס וירקות « בלון דיבור
↑  דדליין, באתר www.goodreads.com
↑  Article, web.archive.org, ‏2007-01-01
↑  המדריך לציור קומיקס - מאת ערך אביאני, באתר mai-art.co.il
↑  אירוע השקת הספר "המדריך לציור קומיקס" של ערן אביאני בקומיקס וירקות, באתר IGN Israel, ‏2016-02-04
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007574031105171  ISNI: 0000 0000 5735 3975  LCCN: no2009031489  VIAF: 20147266559035480485   WorldCat (עם VIAF): 20147266559035480485
עונת 1965/1966 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  2 באוקטובר 1965 – 28 במאי 1966 (239 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  הפועל תל אביב
 מספר משחקים:  238
 מספר שערים:  539 (2.26 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  1,125,000 (4,727 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל משה רומנו ישראל מרדכי שפיגלר (17 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל שמואל רוזנטל ישראל מרדכי שפיגלר
 → 1964/19651966/1968 ←
 
עונת 1965/1966 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-11 של הליגה הלאומית כליגה הבכירה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 16 קבוצות. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1965/1966 היו הפועל מחנה יהודה והפועל באר שבע. העונה החלה ב-2 באוקטובר 1965 והסתיימה ב-28 במאי 1966. בתום העונה סיימה הפועל תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיעים המצטיינים של העונה היו משה רומנו  משמשון תל אביב ומרדכי שפיגלר ממכבי נתניה שכבשו 17 שערים כ"א.
בסיום העונה מכבי פתח תקווה (לראשונה בתולדותיה) ובית"ר תל אביב ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1966/1968 היו מכבי חיפה וסקציה נס ציונה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל תל אביב | 30 | 12 | 14 | 4 | 36 | 23 | 38 | העפילה למשחקי ליגת האלופות האסיאתית |
| 2 | הפועל פתח תקווה | 30 | 11 | 13 | 6 | 42 | 29 | 35 |  |
| 3 | מכבי תל אביב | 30 | 14 | 6 | 10 | 45 | 29 | 34 |  |
| 4 | מכבי נתניה | 30 | 13 | 8 | 9 | 49 | 35 | 34 |  |
| 5 | הפועל רמת גן | 30 | 12 | 10 | 8 | 40 | 32 | 34 |  |
| 6 | שמשון תל אביב | 30 | 12 | 8 | 10 | 37 | 31 | 32 |  |
| 7 | הפועל חיפה | 30 | 12 | 8 | 10 | 31 | 32 | 32 |  |
| 8 | הפועל מחנה יהודה | 30 | 11 | 9 | 10 | 36 | 38 | 31 |  |
| 9 | הכח מכבי רמת גן | 30 | 9 | 12 | 9 | 37 | 34 | 30 |  |
| 10 | בני יהודה תל אביב | 30 | 9 | 10 | 11 | 31 | 38 | 28 |  |
| 11 | מכבי יפו | 30 | 9 | 10 | 11 | 33 | 41 | 28 |  |
| 12 | הפועל ירושלים | 30 | 9 | 10 | 11 | 29 | 40 | 28 |  |
| 13 | הפועל באר שבע | 30 | 9 | 9 | 12 | 21 | 25 | 27 |  |
| 14 | מכבי שעריים | 30 | 10 | 7 | 13 | 33 | 40 | 27 |  |
| 15 | מכבי פתח תקווה | 30 | 7 | 9 | 14 | 26 | 43 | 23 | ירדו ליגה |
| 16 | בית"ר תל אביב | 30 | 5 | 10 | 15 | 21 | 37 | 20 | ירדו ליגה |
פזית (דג)

| פזית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-דקר
משפחה:: דקריים
תת־משפחה:: פזיתיים
סוג:: פזית
שם מדעי
 Pseudanthias ‏בליקר, 1871

Pseudanthias pleurotaenia
פזית ים סוף
פזית (שם מדעי: Pseudanthias) הוא סוג של דג ים ממשפחת הדקריים. הסוג נפוץ בימי האזור ההודי-פסיפי, הכולל את ים סוף, האוקיינוס ההודי ומזרח ומרכז האוקיינוס השקט. הסוג קיבל את שמו עקב צבעם הכתום והאדום הבוהק של מספר מינים מהסוג ובעיקר המין פזית ים סוף הבולטים על רקע מימי השונית.
אלו דגים קטנים הקרובים לדקרים הטורפים. הם שוחים מעל האלמוגים ומלקטים זואופלנקטון ודגיגים החולפים לידם. רבים מההם נעים בקבוצות גדולות. כמו שאר הדקריים, הם דיכוגמיים והנקבות יכולות להפוך לזכרים בבגרותם.
בסוג פזית 63 מינים. מספר מינים מהסוג עברו לסוג Anthias. עדיין זהו הסוג הגדול ביותר בתת-משפחת הפזיתיים (Anthiadinae).