חשמול מסילות רכבת ישראל
היסטוריה

אימוץ ההינע החשמלי עמד על הפרק בשנות ה-60 של המאה ה-20 במסגרת התוכנית להקמת רכבת בתל אביב. חברת המטרו הפריזאית "RATP" הציעה אז לבנות מערכת שתהיה "תמונת ראי" לזו שהייתה קיימת אצלה, קרי קרונות מוזנים במתח 750 וולט זרם ישר, הנוסעים על צמיגים.
בשנת 1977 הציע מהנדס, בכנס העשירי למהנדסי חשמל ואלקטרוניקה בישראל, לחשמל את רשת המסילות של רכבת ישראל במתח של 25,000 וולט, 50 הרץ. כדי ללמוד ולרכוש ניסיון בנושא, העלה מציע ההצעה, בין היתר, את הרעיון לחשמל קטע מסילה קצר לגרירת רכבות פחם (שאמור היה להגיע מדרום אפריקה) מנמל חיפה לתחנת הכוח חדרה (שהייתה אז בבנייה).
בשנת 2001 הודיע מנכ"ל רכבת ישראל על השקת פרויקט החשמול בעלות משוערת של 210 מיליון דולר. בשנת 2002 נעשה סקר היתכנות שבעקבותיו נמצא שרשת הרכבות הקיימת בישראל מתאימה לשמש בסיס להקמת מערך רכבות שיהיה מבוסס על הנעה חשמלית. רכבת ישראל תכננה לפרסם את המכרז לפרויקט במרץ 2003, אך הכנת המכרז התארכה והוא פורסם רק בסוף שנת 2004, כמו כן הודיע שר התחבורה, אביגדור ליברמן, שפרויקט החשמול יוגדר כפרויקט תשתית לאומית. במקביל החל הליך של הגשה לאישור של תוכנית תשתית לאומית לפרויקט החשמול (תת"ל 18), אולם ארגוני הירוקים והמשרד להגנת הסביבה דרשו לבטל את התוכנית מחשש לפגיעה באיכות הסביבה והשלכות לגבי רמת הקרינה ואישור התוכנית התעכב במשך כ-10 שנים (תת"ל 18 אושרה לבסוף רק בשנת 2014). בשנת 2005 החלה רכבת ישראל בשלב המיון המוקדם לפרויקט, אותו עברו ארבע קבוצות בינלאומיות: בלפור ביטי מבריטניה יחד עם החברות הישראליות דניה סיבוס ואלקטרה; סימנס וחברת הרכבות הסינית צ'יינה רייל וואי (CRCC); אלסטום מצרפת יחד עם חברת אפקון תעשיות וקבוצה הכוללת את החברות הספרדיות ELECNOR ו-SEMI אך משרד האוצר החליט לבטל את המכרז.
בפברואר 2010 יצא שוב פרויקט חשמול המסילות לדרך, הפעם במסגרת תוכנית נתיבי ישראל של ממשלת ישראל. במסגרתו הוקצבו לרכבת ישראל 8.2 מיליארד שקל לצורך פרויקט החשמול, ועבור רכישת קרונות וקטרים מופעלי חשמל. כמו כן אושר חשמול קו הרכבת בין עכו לכרמיאל, בעלות כוללת של 3 מיליארד ש"ח, שהיה אמור להיות קו הרכבת החשמלי הראשון בישראל, והקו המהיר לירושלים שאף הוא מבוסס חשמל. באוקטובר 2010 פרסמה רכבת ישראל שוב מכרז לחשמול המסילות. קידום הפרויקט התעכב במשך שנתיים מאחר ששר התחבורה ישראל כץ התכוון להוציא את הפרויקט מידי רכבת ישראל ולהעבירו לידי החברה הלאומית לדרכים. הכוונה עוררה התנגדות רבה ברכבת ולבסוף הושגה פשרה בה החברה הלאומית לדרכים תקבל את ניהול הפרויקט רק במקומות בהם היא מבצעת פרויקטים של תשתיות מסילתיות, ותבצע גם את החשמול שלהן (מסילת העמק, מסילת עכו - כרמיאל, המסילה המזרחית החדשה וקו הרכבת לאילת). לאחר עיכובים בשלב המיון המוקדם, פורסם המכרז הסופי לחשמול המסילות בפברואר 2015.
בחודש יולי 2014 רכבת ישראל פרסמה מכרז לקניית 62 קטרים חשמליים שיופעלו במתח של 25,000 וולט, 50 הרץ. הרכבות החשמליות הראשונות אמורות היו להיכנס לפעולה לראשונה על המסילות החדשות שהלכו ונבנו - בין ירושלים לתל אביב ובין חיפה לכרמיאל. החברה הקנדית בומברדיה זכתה במכרז באוגוסט 2015. הקטר הראשון, מסוג בומברדייה טראקס (Bombardier Traxx) הגיע לישראל בספטמבר 2017, וב-16 בינואר 2018 התבצעה נסיעת המבחן הראשונה של הקטר, על קטע מהמסילה באזור לטרון.
בדצמבר 2015 הודיעה רכבת ישראל כי בחרה בהצעתה של חברת (SEMI (Sociedad Española de Montajes Industriales הספרדית במכרז חשמול המסילות. החברה הספרדית הציעה לבצע את הפרויקט תמורת שני מיליארד שקל, כמיליארד שקל פחות מהאומדן שלפיו תוקצב המכרז בסך שלושה מיליארד. מספר שבועות לאחר הזכייה הגישה קבוצה המורכבת מהחברה הצרפתית אלסטום ומאפקון הישראלית, שהתמודדה במכרז והפסידה, עתירה מנהלית לבית המשפט המחוזי נגד הרכבת, בטענה שאנשי רכבת ישראל ייפו את נתוני הפרמטר הטכני של החברה הספרדית, וכי היא הציגה הצעה כספית שלכאורה אינה ריאלית. בית המשפט המחוזי דחה את העתירה. אלסטום ואפקון ערערו לבית המשפט העליון ואחרי שנה וחצי של הליכים הושג הסכם פשרה: אלסטום ואפקון הסכימו למשוך את הערעור תמורת עבודות במסגרת הפרויקט בהיקפים של 300 ו-280 מיליון שקל. ההליך המשפטי הביא לעיכוב של יותר משנתיים בפרויקט החשמול.
בספטמבר 2017 זכתה חברת סימנס במכרז לאספקת 330 קרונועים בעלי הנעה חשמלית (EMU - Electric multiple unit) מסוג Desiro HC. הקרונועים יפעלו בשילוב של קרונות קומתיים ("דאבל-דק") וחד-קומה ("סינגל-דק"). בכל מערך של ארבעה או שישה קרונות, הקרונות המרכזיים הם דו־קומתיים והשניים שבקצוות בעלי קומה אחת.
במרץ 2020 אושר הסכם עדכני בין רכבת ישראל וחברת SEMI הספרדית להגדלת מימון ביצוע עבודות חשמול המסילות לצד מענק נוסף במקרה שקצב העבודות יושלם בלו"ז ביצוע מקוצר כשהיעד להשלמת חשמול המסילות הוא עד סוף 2025. תוספת התקציב עשויה לעלות עוד כחצי מיליארד שקלים, בנוסף לכ-12 מיליארד השקלים שעולה הפרויקט (עלות עבודות החשמול לאורך כ-450 ק"מ והתשתית הנלוות כולל 14 תחנות השנאה וקווי חשמל עיליים ומערכות שליטה ובקרה ורשת חשמל גם במוסכי הרכבת וכן עלות הציוד כגון הקטרים והקרונות החשמליים). השינוי למסגרת ההסכם עם SEMI גם מאפשר הכנסת קבלני משנה ישראלים למערך העבודות.
בתחילת מלחמת חרבות ברזל עזבו עובדי חברת SEMI את הארץ והעבודות לחשמול המסילות נקטעו למעט עבודה קצרה אשר בוצעה בתחילת 2024 לחיבור התחנה התפעולית בזכרון יעקב לרשת החשמול לכיוון דרום. ביוני 2024 הגיעה רכבת ישראל לסיכום עם החברה, לפיו SEMI תפוצה משום שרכבת ישראל בחרה להשאיר חלק מהמסילות פעילות וכך נמנעו ממנה זמני עבודה. לאחר פרסום ההסכם חזרה SEMI לעבוד במקטע שדרות - באר שבע ובמקטע כרמיאל - עכו.
לפי תוכנית החומש של רכבת ישראל עד 2023 צפויה להסתיים העבודה על מקטעים בנימינה-ת"א-אשקלון, הרצליה-רעננה-ת"א וראשון לציון-אשקלון-ב"ש, ועד 2024 צפויה להסתיים העבודה על מקטע ת"א-ב"ש ועד 2025 צפויה להסתיים העבודה על מקטעים נהריה-ת"א-ירושלים וכרמיאל-ת"א-ב"ש. תחזית זו לא יצאה לפועל בשל כמה דחיות ועם חזרת SEMI לעבודה במלחמת חרבות ברזל פורסמה תחזית לפיה העבודות יסתיימו במחצית השנייה של 2027 אך SEMI תזכה לבונוס כספי נוסף אם תסיים את עבודתה עד סוף 2026.