stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משלחת מס' 14 לתחנת החלל מיר
פעילות המשלחת

חללית עם חברי המשלחת שוגרה ב-1 ביולי 1993 וב-3 ביולי היא התחברה לתחנת החלל מיר. החיבור בוצע למודול הבסיסי בתחנת החלל פעלה משלחת מס' 13 בפיקוד גנאדי מנאקוב. החל הליך העברת אחריות למשלחת החדשה.
בחללית הגיע גם ז'אן פייר אניירה הצרפתי. התוכנית Altair הוכנה בשיתוף פעולה בין המדינות. תוצאות המחקרים הועברו ישירות למרכז הבקרה הצרפתי תוך שימוש בלוויין תקשורת "לוץ'". המחקרים בוצעו בתחום הרפואה, ביולוגיה, אסטרופיזיקה ותורת החומרים. הציוד הנדרש הגיע לתחנת החלל מראש בחללית פרוגרס M-18.
ב-4 ביולי חללית מטען פרוגרס M-18 שהגיע במאי נותקה מתחנת החלל. בהמשך היא נשרפה בכינסה לאטמוספירה.
ב-22 ביולי, לאחר 20 ימים בחלל ז'אן פייר אניירה חזר לכדור הארץ בחללית סויוז TM-16 ביחד עם חברי משלחת מס' 12. משלחת מס' 13 החלה את פעילותה הסדירה.
ב-13 באוגוסט לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס M-19 ובוצע עגינה למודול "קווטנט 1". עם החללית הגיע מטען של 2,249 ק"ג. צוות החל בהעברת המטען לתחנת החלל.
ב-16 בספטמבר ציבלייב וסרברוב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-4 שעות. המטרה הייתה להתקין על מודול "קוואנט 1" מבנה מסבך Rapana כהנכה לניסויים עתידיים.
ב-20 בספטמבר ציבלייב וסרברוב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-3 שעות. המטרה הייתה להשלים התקנת על מודול "קוואנט 1" מבנה מסבך Rapana כהנכה לניסויים עתידיים.
ב-28 בספטמבר ציבלייב וסרברוב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-2 שעות. המטרה הייתה לבצע בדיקה של תחנת החלל. הם הבחינו בפגיעת מטאוריט בפאנל סולארי. הפעילות הופסקה לפני הזמן המתוכנן עקב בעיה בוויסות חום בחליפת חלל של ציבלייב.
ב-12 באוקטובר חללית מטען פרוגרס M-19 נותקה מתחנת החלל. בהמשך היא נשרפה בכניסה לאטמוספירה. לאחר הניתוק מחללית מטען שוחררה קפסולת נחיתה עם מטען של 57 ק"ג. היא נחתה בצלחה בכדור הארץ.
ב-13 באוקטובר לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס M-20 ובוצע עגינה למודול "קוואנט 1".  עם החללית הגיע מטען של 2,249 ק"ג. צוות החל בהעברת המטען לתחנת החלל. בין היתר הגיע ציוד לניסוי שהיה מתוכנן להתבצע על ידי אסטרונאוט הולנדי שהיה צריך להגיע לתחנת החלל בהמשך.
ב-22 באוקטובר ציבלייב וסרברוב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-40 דקות. המטרה הייתה לבצע בדיקה של תחנת החלל. הפעילות הופסקה לפני הזמן המתוכנן עקב בעיה בוויסות חום בחליפת חלל של סרברוב.
ב-29 באוקטובר ציבלייב וסרברוב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-4 דקות. המטרה הייתה לבצע בדיקה של תחנת החלל.
ב-21 בנובמבר חללית מטען פרוגרס M-20 נותקה מתחנת החלל. בהמשך היא נשרפה בכניסה לאטמוספירה. לאחר הניתוק מחללית מטען שוחררה קפסולת נחיתה עם מטען של 60 ק"ג. היא נחתה בצלחה בכדור הארץ.
במהלך שהות בחלל שנמשכה כחצי שנה משלחת ביצעה מספר רב של ניסויים בתחומים שונים.
ב-10 בינואר הגיע חללית סויוז TM-18 עם משלחת מס' 15 לתחנת החלל מיר בפיקוד ויקטור אפנסייב. החל הליך של העברת אחריות על תחנת החלל לצוות החדש.
ב-14 בינואר חללית סויוז TM-17 וחברי המשלחת עזבה את תחנת החלל ונחתה בהצלחה בכדור הארץ.
הערות שוליים

1 2  חלליות מטען
מקסיקו (שיר)

"מקסיקו" הוא סינגל של הזמרת הישראלית עדן בן זקן, מתוך אלבום האולפן הרביעי שלה, שיצא באפריל 2019, חיים שלי. השיר יצא לאור ב-15 באוקטובר 2018 בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט.
השיר הגיע למקום השישי במדיה פורסט, והשני במצעד של מדיה פורסט TV.
רקע וכתיבה

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי דולב רם ופן חזות ויעקב למאי. מילותיו של השיר עוררו דיון באמצעי תקשורת משום שהשיר נקרא מקסיקו, אך יש בו שורה המדברת על קופקבנה, שהיא שכונה הממוקמת בריו דה ז'ניירו שבברזיל, ולא במקסיקו.
בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בסמוך לצאתו כסינגל.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של עדן בן זקן ב-15 באוקטובר 2018. בתחילת הקליפ ניתן לראות את בן זקן על מיטתה, כשהיא מתקשרת לחברתה כדי לספר לה על מקרה מסוים שקרה.
נכון לספטמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-8 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 6 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט TV | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 26 |  |
הערות שוליים

↑  עדן בן זקן - מקסיקו, באתר ‏מאקו‏, 15 באוקטובר 2018
↑  Media Forest, mediaforest.biz (ארכיון)
↑  Media Forest, mediaforest.biz (ארכיון)
1 2 3 4  עדן בן זקן - הערוץ הרשמי, עדן בן זקן – מקסיקו, נבדק ב-2018-12-05
↑  הטעות הגדולה ב"מקסיקו", באתר ‏מאקו‏, 15 באוקטובר 2018
↑  מקסיקו (באנגלית), נבדק ב-2018-12-05
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godparent" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" ‏•‏‏ "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
מקס רז'יס

| --- | --- |

 לידה:  8 ביוני 1873 סטיף, צרפת 
 פטירה:  מאי 1950 (בגיל 76) הפירנאים העליונים, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 תפקיד:  ראש עיריית אלג'יר
 
מקס רז'יס (בצרפתית: Max Régis; ‏8 ביוני 1873– מאי 1950) היה עיתונאי ופוליטיקאי צרפתי אנטישמי. נשיא הליגה האנטי-יהודית של אלג'יר.
הוא היה יליד אלג'יריה הצרפתית ופעל בה פוליטית, לאחר מסע פוליטי אנטישמי הצליח להיבחר בסוף שנות ה-90 של המאה ה-19 לראשות העיר אלג'יר ופרסם שורה של צעדים אנטי-יהודיים שבהם בכוונתו לנקוט. כעבור חודש הושעה מתפקידו והוחלף זמן קצר לאחר מכן. בתקופת משפט דרייפוס הנהיג עצרות אנטי-יהודיות וקריאתו "להשקות את עץ החירות בדם יהודים" התפרסמה.
לאחר הבחירות ב-1902 התמוססה הפוליטיקה האנטישמית בצרפת למספר רב של קבוצות ורז'יס נדחה לאלמוניות. לא ידועים פרטים רבים על קורותיו בשארית חייו, הוא מת כאלמוני ב-1950 באוט פירנה (Hautes-Pyrénées) (אנ')
מצב (אנליזה פונקציונלית)

באנליזה פונקציונלית (ובמיוחד באנליזה ספקטרלית) מצב הוא פונקציונל ליניארי חיובי המוגדר על אלגברת סי כוכב עם יחידה I ומקיים כי  \rho (I)=1.
השם מצב נובע מהעובדה שבהינתן תיאור של מערכת קוואנטית באמצעות אלגברת סי כוכב, כל מצב פיזיקלי שבו המערכת יכולה להימצא מתואר על ידי פונקציונל כזה עד כדי נורמליזציה.
הגדרה כללית

בהינתן אלגברת סי כוכב  {\mathcal {U}}, אופרטור A יקרא חיובי אם  \sigma (A)\subset [0,\infty ) (כאשר  \sigma (A) הוא הספקטרום של A.
בהתאם, פונקציונל ליניארי  \rho  יקרא חיובי אם הוא מקיים כי  \rho (A)\geq 0 לכל A חיובי.
אם בנוסף הפונקציונל מקיים כי  \rho (I)=1 נאמר כי הפונקציונל הנ"ל הוא מצב. את קבוצת המצבים נהוג לסמן  S({\mathcal {U}})
מצב המקיים בנוסף כי הוא אינו צירוף קמור של זוג מצבים אחרים יקרא מצב טהור, קל להראות כי הגדרה זו שקולה לטענה כי אם  0\leq \rho _{0}\leq \rho  עבור מצב כלשהו  \rho , אזי  \rho =\lambda \rho _{0} עבור סקלר כלשהו  \lambda . את קבוצת המצבים הטהורים נהוג לסמן  P({\mathcal {U}}).
הגאומטריה של קבוצת המצבים

נשים לב כי בהינתן שני מצבים  \rho _{1},\rho _{2} קל לראות כי הפונקציה  a\rho _{1}+(1-a)\rho _{2} כאשר  a\in [0,1] מגדירה פונקציונל ליניארי. כמו כן מתקיים  (a\rho _{1}+(1-a)\rho _{2})I=a\rho _{1}(I)+(1-a)\rho _{2}(I)=a+(1-a)=1 לכן קבוצת המצבים היא קבוצה קמורה.
מהגדרת המצב הטהור נובע באופן מידי שקבוצת המצבים הטהורים היא בדיוק קבוצת נקודות הקיצון של קבוצת המצבים, כלומר  Ext[S({\mathcal {U}})]=P({\mathcal {U}}).
כמו כן, נובע ישירות מהגדרת המצב ומההגדרה של הטופולוגיה החלשה כוכב כי  S({\mathcal {U}}) סגורה בטופולוגיה זאת ולכן נובע ממשפט קריין-מילמן כי  S({\mathcal {U}})=Cl_{w^{\star }}(P({\mathcal {U}})).
הקשר בין מצבים לבין ספקטרום

הקשר בין מצבים לבין הספקטרום של אופרטור נתון על ידי הטענה הבאה.
טענה: בהינתן אופרטור A על אלברת סי כוכב  {\mathcal {U}} ובהינתן  \lambda \in \sigma (A) קיים מצב  \rho \in P({\mathcal {U}}) המקיים  \rho (A)=\lambda .
סקיצת הוכחה: נתבונן בתת-המרחב  {\mathcal {U}}_{0}=\{aA+bI|a,b\in \mathbb {C} \}.
נגדיר עליו את האופרטור  \rho _{0}(aA+bI)=\lambda a+b, מאוד קל לראות כי  \rho \in S({\mathcal {U}}) ולכן ניתן להרחיב אותו באמצעות משפט האן-בנך לפונקציונל  \rho \in {\mathcal {U}}^{\#} באופן משמר נורמה. קל לראות כי  \rho  הוא המצב הדרוש.
ידוע כי באלגברת סי כוכב איבר הוא צמוד לעצמו אם ורק אם הספקטרום שלו ממשי, כמו כן, איבר הוא אוניטרי אם ורק אם הספקטרום שלו מוכל במעגל היחידה. על ידי המשפט לעיל ניתן לראות שבאופן שקול איבר הוא צמוד לעצמו אם ורק אם הוא מקבל ערך ממשי על כל פונקציונל, וכי היא אוניטרי אם ורק אם הוא מקבל על כל פונקציונל ערך על מעגל היחידה. למעשה קיימת שקילות מוחלטת בין הספקטרום לערכים על פונקציונלים וכל תכונה נוספת שאפשר להגדיר בעזרת הראשון (כמו חיוביות, או אפסיות) ניתן להגדיר גם באמצעות השני.
את המשפט הנ"ל ניתן להפריט למצבים טהורים ולקבל את אותה השקילות דרך העובדה שכל מצב הוא צירוף קמור של מצבים טהורים.
ראו גם

פונקציונל
אלגברת סי כוכב
ספקטרום של אופרטור
משפט קריין-מילמן
משפט האן-בנך
בניית GNS
מריוס סאלה

| --- | --- |

 לידה:  8 בספטמבר 1932 ואשקאו, מחוז ביהור, רומניה
 פטירה:  19 באוגוסט 2018 (בגיל 85) בוקרשט, רומניה 
 ענף מדעי:  בלשנות
 מקום מגורים:  רומניה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת לונד  הפקולטה לפילולוגיה של אוניברסיטת בוקרשט 
 מוסדות:  אוניברסיטת בוקרשט 
 פרסים והוקרה:  העיטור הלאומי לשירות נאמן 
 תרומות עיקריות
 חקר השפות רומנית וספרדית. חקר גם את הלאדינו ברומניה
 
מריוס סאלה (ברומנית: Marius Sala, ‏ 8 בספטמבר 1932 בוואשקאו, במחוז ביהור - 19 באוגוסט 2018) היה בלשן רומני, שהתמחה בשפות הרומאניות, ביניהם חקר גם את הלאדינו של היהודים הספרדים ברומניה. סאלה חבר האקדמיה הרומנית משנת 2001 ומשנת 2005 סגן יושב ראשה.
מריוס סאלה מנהל, החל משנת 1994, את המכון לבלשנות ע"ש יורגו יורדאן ואלכסנדרו רוסטי.
קורות חיים

מריוס סאלה נולד בטרנסילבניה במערב רומניה, בעיירה ושקאו, המחוז ביהור, ב-8 בספטמבר 1932.
סבו מצד אביו, ואסילה סאלה, היה כומר אורתודוקסי, מורה וחוקר פולקלור מוערך (1862–1942) שמקורו היה בכפר דרגנשט באותו מחוז ביהור.
בין השנים 1943–1951 למד בבית הספר התיכון "סמואיל וולקאן בעיר ביוש.
בהמשך נסע לבוקרשט על מנת להשתלם בדומה לסבו לחקר הפולקלור הרומני. כפי שהעיד מאוחר יותר, נשבה לבסוף בקסם הבלשנות הודות לשיעוריו המרתקים של אלכסנדרו גראור, בלשן רומני דגול, יהודי, תלמיד של החוקר הצרפתי אנטואן מייה. בהמשך התמחה בדיאלקטולוגיה תחת הדרכתו של אלכסנדרו רוסֶטי וכבר כסטודנט בשנה ב' התקבל לעבוד כחוקר במכון לבלשנות של האקדמיה הרומנית בבוקרשט שהוא כיום המנהל שלה החל משנת 1994. סיים את לימודיו בפקולטה לפילולוגיה של אוניברסיטת בוקרשט בשנת 1955.
פעילותו > מחקריו בתחום חקר השפה לדינו, הלדינו והרומנית - שפות במגע

אחרי שעסק בדיאלקטולוגיה כעשר שנים, לפי המלצתו של פרופ' יורגו יורדאן, התחיל להתעמק בחקר השפות הרומניות. (רומניסטיקה), במיוחד התעניין בהשוואה השיטתית בין הרומנית ובין שאר השפות הרומניות. בהשראת מורה דגול אחר, אמיל פטרוביץ', השתמש בשיטות סטרוקטורליסטיות.
תוך הכרות עם משפחתו של אמיל פטרוביץ', שבתו הייתה נשואה ליהודי ספרדי, התחיל מריוס סאלה לחקור את העגה של שפת הלדינו השגורה בפי יהודי בוקרשט ועשה עבודת דוקטורט בתחום זה בשנת 1967 : "הפונטיקה והפונולוגיה של השפה היהודית –ספרדית בבוקרשט", זאת תחת הדרכתו של יורגו יורדאן.
בין השאר חקר מריוס סאלא את בעיית התחרות שהתעוררה בקרב היהודים הספרדים בבוקרשט בין השפה הלדינו ואחותה - השפה הרומנית
פעילותו > מחקרים בתחום תולדות השפה הרומנית

סאלא השתתף בעריכת החיבור המקיף על תולדות השפה הרומנית של אלכסנדרו רוסטי- בפרק על שלב ה"רומנית המשותפת" (מהמאות 8 - 12).
מאמרים שלו בתחום הפונטיקה ההיסטורית -במיוחד על השינוי הפונטי הקרוי רוטציזם של העיצור n ברומנית ובשפות רומניות אחרות זיכו טת מריוס סאלה לראשונה, בשנת 1971 בפרס האקדמיה הרומנית. (המאמר "רומניה המערבית ורומניה המזרחית - בנוגע לטיפול בסוננטים")
שיטתו בהסבר תופעת הרוטציזם התקבלה בחוגים רחבים של חוקרים בעולם. במאוחר יותר זכה פעמיים נוספות בפרסים של האקדמיה הרומנית.
פעילותו > מחקרים בתחום הספרדית הדרום-אמריקאית והבלשנות הרומאנית ההשוואתית

בשנת 1975 יחד עם שלושה עמיתים כתב ספר על אוצר המלים הילידי בספרדית האמריקאית, שזכה בתחרות "פרס המאה" (סנטנאריו) של האקדמיה המקסיקנית. גם ספרם המשותף על הספרדית האמריקאית - אוצר מילותיה- ב-1200 עמודים, שהוצא לאור בבוגוטה בשנת 1982, התקבל בהערכה רבה בקרב החוקרים בתחום. בשנות ה-80–90 הקדיש סאלה את עבודתו לתחום "השפות במגע" במיוחד בנוגע לרומנית ולשפות ההיספאניות - ספרדית וספרדית אמריקאית. מריוס סאלה יזם כתיבה בצוותא של שלשה ספרי יסוד תוך התייחסות אל השוואת השפה הרומנית עם אחיותיה הרומניות: "אוצר המלים הייצוגי של השפות הרומניות" (1988), "אנציקלופדיית השפות הרומניות" (1989) ו "אנציקלופדיית השפה הרומנית" (2001).
ספרון שלו "מהלטינית אל הרומנית" (2001), שלמרות קוצר יריעתו (165 עמודים) הוא היקר ללבו. עבודת סינתזה זו בתחום ההשוואה בין הרומנית לשפות הרומניות האחרות עוררה עניין רב ותורגמה עד כה לשש שפות כולל יפאנית.
פעילותו > מחקרים אחרים, פעילותו כמורה ועורך, מעורבותו הציבורית

מריוס סאלה לימד במספר אוניברסיטאות ברומניה – אוניברסיטת בוקרשט, האוניברסיטה הנוצרית " דימיטריה קנטמיר" בבוקרשט שם מכהן כפרופסור, באוניברסיטת "וסט" ובמכון טיביסקוס בעיר
טימישוארה. כמו כן הוזמן כפרופסור אורח באוניברסיטאות בהיידלברג ,
מקסיקו סיטי, קלן, פרנקפורט, אוביידו, מאלגה, מדריד ו אודינה.
מריוס סאלה לקח כעורך חלק חשוב במספר עבודות יסוד של חקר השפה הרומנית :
"מילון השפה הרומנית" "המילון האטימולוגי של השפה הרומנית", "תולדות השפה הרומנית,, "מילון אקדמי מקוצר ". הוא ייסד וניהל את עריכת הסדרות "אטימולוגיקה" ו " השפה הרומנית" ב"הוצאה לאור האנציקלופדית אוניברס" בבוקרשט.
ערך 27 ערכים באנציקלופדיה בריטניקה - מיקרופדיה.
מריוס סאלה היה שותף במועצת ההנהלה של כתבי העת הבינלאומיים
Revue de linguistique romane (1974-1980, 1989-2001)(כתב העת לבלשנות רומאנית -בצרפתית ) (1980 "Iberoromanica" (Tübingen, ("איברו-רומאניקה" מטובינגן, גרמניה),
{Anuario de lingüística hispánica ,Valladolid, 1985 ),(שנתון לבלשנות היספאנית, וייאדוליד),
Beiträge zur romanischen Philologie (Berlin, 1988) (תרומות לפילולוגיה הרומאנית. ברלין,),(Lexis, Peru, 2002 ) ושל הסדרה Trier ,Patronymica Románica ,(פטרונימיקה רומאניקה, טריר).
החל משנת 1990 הוא מנהל הסניף הרומני של ,"האיחוד הלטיני" . כמו כן היה מנהל ביתן רומניה בתערוכה העולמית "אקספו 92" בסביליה והנציב הכללי של ביתן רומניה בתערוכה העולמית "אקספו 98" בליסבון.
כעת הוא סגן יושב ראש האקדמיה הרומנית.
ספריו

Contribuţii la fonetica istorică a limbii române, Bucureşti, 1970
תרומות לפונטיקה ההיסטורית של השפה הרומנית, בוקרשט 1970
{תורגם לצרפתית 1976)
Estudios sobre el judeo-español de Bucarest, Ciudad de México, 1970
מחקרים על השפה היהודית-ספרדית בבוקרשט, מקסיקו סיטי 1970
Phonétique et phonologie du judéo-espagnol de Bucarest, Haga, 1971
הפונטיקה והפונולוגיה של השפה היהודית-ספרדית של בוקרשט, האג, 1971
Le judéo-espagnol, Haga, 1976
היהודית הספרדית, האג, 1976
El problema de las lenguas en contacto, Ciudad de México, 1988
שאלת השפות במגע, מקסיקו סיטי, 1988
L'unité des langues romanes, Bucureşti, 1996
אחדות השפות הרומאניות, בוקרשט, 1996
Limbi în contact, Bucureşti, 1997 Lenguas en contacto, Madrid, 1998
שפות במגע, בוקרשט 1997 שפות במגע, מדריד, 1998
De la latină la română, Bucureşti, 1998
מהלטינית אל הרומנית, בוקרשט 1998 (תורגם לצרפתית 1999יפאנית 2001, ספרדית 2002,
Introducere în etimologia limbii române, Bucureşti, 1999; reeditare, Bucureşti, 2005
מבוא לאטימולוגיית השפה הרומנית, בוקרשט, 1999, מהדורה חוזרת 2005
Contemporanul lor, contemporanul lui, Bucureşti, 2002
בן זמנם, בן זמנו, בוקרשט, 2002
Aventurile unor cuvinte româneşti, Bucureşti, 2005
גלגוליהן של כמה מילים מרומנית, בוקרשט, 2005
Portrete, Suceava, 2006
תמונות דיוקן, סוצ'אבה, 2006
ספרים בשיתוף

El léxico indígena del español de América. Apreciaciones sobre su vitalidad, Ciudad de México, 1977
אוצר המלים הילידי של הספרדית של אמריקה. הערכות על חיוניותו. מקסיקו סיטי, 1977.
Limbile lumii. Mică enciclopedie, Bucureşti, 1981
Les langues du monde. Petite encyclopédie, Paris, 1984
שפות העולם. אנציקלופדיה קטנה. בוקרשט1981, פריז 1984 (בצרפתית )
El Español de América, I. Léxico, Bogotá, 1982
הספרדית של אמריקה, אוצר מילים,  בוגוטה, 1982
Etimologia şi limba română, Bucureşti, 1987
האטימולוגיה והשפה הרומנית, בוקרשט, 1987
Vocabularul reprezentativ al limbilor romanice, Bucureşti, 1988
אוצר המלים הייצוגי של השפות הרומאניות, בוקרשט 1988
Enciclopedia limbilor romanice, Bucureşti, 1989
אנציקלופדיית השפות הרומאניות, בוקרשט, 1989
May we introduce the Romanian Language to you?, Bucureşti, 2000 נא להכיר עם השפה הרומנית, בוקרשט 2000, (באנגלית),
Să facem cunoştinţă cu limba română, Cluj, 2001
קלוז' 2001 (ברומנית) תרגום לאנגלית 2000 בוקרשט,
תרגום לצרפתית בוקרשט, 2001)
Enciclopedia limbii române, Bucureşti, 2001
אנציקלופדיית השפה הרומנית, בוקרשט, 2001
Limbile Europei, Bucureşti, 2001
שפות אירופה, בוקרשט, 2001
תוארי כבוד

חבר בהתכתבות – מ-1993, חבר מלא באקדמיה הרומנית – מ-2001
חבר בהתכתבות של האקדמיה המלכותית הספרדית, 1978
חבר המכון המקסיקני לתרבות, 1981
חבר האקדמיה לספרות של אורוגוואי 1994
חבר באקדמיה ללשון של פרו 2004
חבר במערכת כתבי העת הרומניים
תוארי כבוד > "עיונים ומחקרים בלשניים"

Studii şi cercetări lingvistice"
(מ-1957, כעת עורכו הראשי מ 2005)
"Revue roumaine de linguistique”
כתב העת הרומני לבלשנות, (עורכו הראשי מ 2005)
"השפה הרומנית" (מ-1971, כעת עורכו הראשי) Limba română
Bulletin de la Société roumaine de linguistique romane
הבולטין של החברה הרומנית לבלשנות רומאנית.
פרסים

הפרס ע"ש בוגדן פ. חשדאו של האקדמיה הרומנית, 1970
הפרס ע"ש טימוטיי צ'יפאריו של האקדמיה הרומנית, 1981,
פרס המאה (של הסנטנריו) של האקדמיה המקסיקנית 1975
עיטור לגיון הכבוד של צרפת - 2011
הערות שוליים

↑  "Cómo contribuye una
lengua románica a la desaparición de otra," Estudios sobre el judeoespañol de Bucarest, trad. Flora Bottón-Burlá
(México: Universidad Nacional Autónoma, 1970), págs. 74-77. Sobre poblaciones rumanas donde existían  comunidades sefarditas,
המאמר "איך תרמה שפה רומאנית אחת להיעלמותה של השנייה", מחקר על השפה יהודית -ספרדית של בוקרשט - הוצאת אוניברסיטה האוטונומית של מקסיקו,1970, ע 74–77  - על יישובים רומנים בהם חיו קהילות ספרדיות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267297705171  PLWABN: 9810660683605606  BIBSYS: 90205703  BNE: XX1725739  BnF: cb11923431c (data)  CANTIC: a10151898  CiNii: DA02331177  GND: 103685766  ISNI: 0000 0001 1028 798X  LCCN: n82063582  NDL: 00878984  NKC: jx20060216004  NLK: KAC201610768  NTA: 070701784  RERO: 02-A003779521  SUDOC: 027119424  VcBA: 495/80506  VIAF: 68935362   WorldCat (עם VIAF): 68935362
מרקוס פרס חימנס

מרקוס פרס חימנס (בספרדית: Marcos Pérez Jiménez;‏ 25 באפריל 1914 – 20 בספטמבר 2001) היה נשיא ונצואלה בשנים 1952–1958.
ביוגרפיה

פרס חימנס נולד לאב חקלאי ואם מורה בעיר מיצ'לנה במדינת טאצ'ירה. הוא סיים לימודים באקדמיה הצבאית של ונצואלה בשנת 1934, כראשון בכיתתו והמשיך את לימודים באקדמיה צבאית בפרו.
בשנת 1945 השתתף פרס חימנס בהפיכה הצבאית שהביאה לעלייתו לשלטון של רומולו בטנקור. בנובמבר 1948 תמך פרס חימנס בהפיכה נוספת, שהעלתה לשלטון חונטה שכללה את קרלוס דלגדו צ'לבו שכיהן כנשיא, פרס חימנס שכיהן כשר ביטחון ולואיס יוברה פאס (ספ') שכיהן כשר החוץ. לאחר הרצחו של דלגדו צ'לבו בנובמבר 1950, הודיע פרס חימנס שהוא ויוברה פאס ימשיכו בשלטון על המדינה. בהמשך מונה חרמאן סוארס פלמריץ' לנשיא, ופרס חימנס נחשב לשליט האמיתי מאחורי הקלעים. נטען שפרס חימנס, שאף הואשם בחיסולו של דלגדו צ'לבו מחשש שיחזיר את השלטון לשליט נבחר, חיפש אזרח שיסכים לשמש כנשיא בובה, ולאחר סירוב של מועמד אחר, סוארס פלמריץ' הסכים.
בסוף נובמבר 1952 התקיימו בחירות לאספה מכוננת של ונצואלה. אולם משנודעו לחונטה תוצאות ראשונות של הבחירות שהראו על ניצחון לאופוזיציה, הם ביטלו את הבחירות ומינו את פרס חימנס לנשיא.
בשנת 1957 קיים פרס חימנס משאל עם על המשך שלטונו בה הוא זכה, לטענתו, ברוב גדול. אולם מעמדו הציבורי של פרס חימנס התערער ובינואר 1958 לאחר התגברות המהומות נגדו והתפטרות ממשלתו הוא הודח על ידי הצבא. פרס חימנס נמלט לרפובליקה הדומיניקנית וממנה עבר לארצות הברית והתגורר בדרום פלורידה. בשנת 1963 הוא הוסגר לוונצואלה בהאשמה שהימלטותו לקח עימו 200 מיליון דולר מאוצר המדינה. פתיחת משפטו לקחה זמן רב בין השאר בגלל הקושי למצוא שופטים שיסכימו לדון בעניינו. לאחר שהורשע הוא שוחרר ממעצרו מכיוון שהעונש היה קצר ממשך מעצרו. לאחר שחרורו הוא גלה לספרד. בשנת 1968 הוא נבחר לסנאט של ונצואלה ובעקבות זאת חוקק חוק האוסר על אסירים לשעבר לכהן בסנאט ובכך נמנעה כהונתו בסנאט. פרס חימנס נפטר בספרד בשנת 2001.
הערות שוליים

↑  נהרג אחד מרוצחי נשיא וונצואלה, על המשמר, 15 בנובמבר 1950
↑  נרצח נשיא ונצואלה, חרות, 14 בנובמבר 1950
↑  Tad Szulc, Twilight of the tyrants', 1959, pages 284-289
↑  בחירות כלליות נערכו בוונזואלה, על המשמר, 1 בדצמבר 1952
↑  שר ההגנה בוונצואלה מינה עצמו כנשיא, על המשמר, 4 בדצמבר 1952
↑  קרבות בוונצואלה - הממשלה התפטרה, הַבֹּקֶר, 12 בינואר 1958
↑  הודח חימאנז, רודנה של ונצואלה, דבר, 24 בינואר 1958
↑  חימנז יורשה להיכנס לארה"ב, למרחב, 2 בפברואר 1958
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007321506605171  BNE: XX998285  BnF: cb124677093 (data)  GND: 118739956  ISNI: 0000 0001 1469 7134  LCCN: n80128777  NARA: 10569409  NTA: 131572113  SNAC: w6fv2k08  SUDOC: 128132272  VIAF: 27866615   WorldCat (עם VIAF): 27866615
מרדכי בן יחזקאל

מרדכי בן יחזקאל
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
מרדכי בן יחזקאל (האלפרין) (ז' באדר תרמ"ג - כ"ט בכסלו תשל"א, 1883 – דצמבר 1970) היה מורה, מסאי, סופר, פולקלוריסט וחוקר חסידות ישראלי יליד גליציה. מחבר קובץ סיפורי העם המונומנטלי "ספר המעשיות" (1925–1929; תשי"ז–תשי"ט). חתן פרס ביאליק לספרות יפה (1961).
ביוגרפיה

בן יחזקאל נולד בשם מרדכי האלפרין בגלינא (Glinyany) שבגליציה, האימפריה האוסטרו-הונגרית, בשנת תרמ"ג (1883), בן ליחזקאל האלפרין, מצאצאי הרב יחיאל היילפרין, בעל "סדר הדורות", ולחנה לבית קנֶלר (קנעלר).
למד ב"חדר" ובבית מדרש, והמשיך בלימודים פרטיים עד שעבר בחינת בגרות, ולאחריה למד באוניברסיטאות ברן, ברלין ווינה. בשנת 1913 היה ציר בקונגרס הציוני ה-11 בווינה.
בשנים 1918–1920 עבד כמורה לעברית בגימנסיה הפולנית-יהודית בלבוב, ובתקופת הכיבוש הרוסי ומלחמת העולם הראשונה היה חבר "ועד העזרה ליהודי גליציה".
באוקטובר 1920 עלה לארץ ישראל. תחילה עבד בסמינר למורות וגננות ע"ש לוינסקי ביפו, לאחר שנה שב לגרמניה, ובשנת 1924 חזר ארצה והתיישב בירושלים.
בשנים תרפ"ד–תש"ד לימד בבית המדרש למורים "מזרחי" בירושלים, ובשנים תרפ"ה–תרפ"ז בבית המדרש למורות "מזרחי".
משנת 1908 התמקד בן יחזקאל בחקר החסידות ועיבוד סיפורי עם וכתב מאמרים ב"השלוח", "הארץ", "היום" (בוורשה ובירושלים), "הצופה", "מאזנים" ועוד.
בן יחזקאל הוציא סדרת ספרים בהוצאת דביר תחת השם "ספר מעשיות" תחילה בשנת 1925 בארבעה כרכים, ובשנת 1961 בשישה כרכים, שעליהם זכה בפרס ביאליק לספרות יפה באותה השנה.
בשנת 1966 הוענק לו "עיטור ירושלים".
בן יחזקאל נפטר בשנת 1970, בגיל 87, ונקבר בירושלים.
על שמו נקרא רחוב בירושלים.
ספרו

ספר המעשיות ; מלֻקט מספרים ומתֻקן לדפוס בידי מרדכי בן יחזקאל, 4 כרכים, תל אביב: דביר, תרפ"ו 1925–תרפ"ט 1929. (לספרים ב–ד שער חלקי נוסף, שעליו כתוב: "אוצר סִפורי עם")
מהדורה מורחבת: 6 כרכים, תל אביב: דביר, תשי"ז–תשי"ט. (מהדורה ב מתוקנת: תשכ"א)
לקריאה נוספת

'בן־יחזקאל (הלפרין), מרדכי', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 91. (הספר בקטלוג ULI)
א. מ. הברמן, 'אוצר המעשיות של מרדכי בן-יחזקאל', מאזנים יב, 2 (1961), 131–134.
דב סדן, 'בעל סיפורי-המעשיות', מאזנים לב, 4–5 (1971), 338–341. (דברים באזכרה בבית הכנסת ישורון בירושלים) (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
הערות שוליים

↑  בציונות: בין העולים, הצפירה, טור, 23 בנובמבר 1920.
↑  פרס־ביאליק – לפרופ' בובר ולמ. בן־יחזקאל, דבר, 13 בדצמבר 1961; צבי אלגת, פרס ביאליק נמסר לחתניו, מעריב, 19 בדצמבר 1961; בטקס חלוקת "פרס ביאליק": בובר: חיינו לא יהיו חיי אמת אם לא נלך אחרי צו הרוח; בן יחזקאל יספר על פגישה עם ביאליק ב"אחרית דבר" לספרו, דבר, 19 בדצמבר 1961, המשך.
↑  "שר של אגדה", דבר, 13 בדצמבר 1966; "יקירי ירושלים" קיבלו תעודות כבוד, דבר, 14 בדצמבר 1966.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אברהם שלונסקי, אליעזר שטיינמן | פרס ביאליק לספרות יפה  1961 | הבא: ברוך קורצווייל |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304446405171  GND: 143701274  ISNI: 0000 0001 1641 2294  LCCN: nr95027291  NLA: 35832675  NTA: 316120847  VIAF: 51581507   WorldCat (עם VIAF): 51581507