stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ק מרקל
הערות שוליים

↑  "Father of Delaware governor dead at 85", מרץ 2009
↑  באתר אוניברסיטת דלאוור, יולי 2010
↑  מרדית' ניומן, Biden administration nominates former Gov. Jack Markell to serve as U.S. ambassador to OECD, באתר דלאוור אונליין, 23 ביוני 2021 (באנגלית)
↑  ג'ייקוב אוונס, Biden taps Markell for Italy ambassadorship, באתר Delaware Business Times‏, 12 במאי 2023 (באנגלית)
↑  "Delaware first lady overcame many struggles during her early life" נובמבר 2009
↑  על "הגברת הראשונה" של דלאוור, באתר הרשמי של דלאוור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 117730497X  SNAC: w6zb043z  VIAF: 2850154983536267860001   WorldCat (עם VIAF): 2850154983536267860001
ג'ניפר גארנר

| --- | --- |

ג'ניפר גארנר, 2013
 לידה:  17 באפריל 1972 (בת 52) יוסטון, טקסס
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1995 
 מקום לימודים:  תיכון ג'ורג' וושינגטון  אוניברסיטת דניסון 
 בן או בת זוג:  בן אפלק (29 ביוני 2005–אוקטובר 2018)  סקוט פולי (2000–2004)  John C. Miller (2018, 2021–2020)  בן אפלק (אוקטובר 2004–29 ביוני 2005) 
 צאצאים:  ויולט אפלק, סרפינה אפלק, סם אפלק 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  פרס גלובוס הזהב
 פרופיל ב-IMDb
 
ג´ניפר אן גארנר (באנגלית: Jennifer Anne Garner; נולדה ב-17 באפריל 1972) היא שחקנית אמריקאית, זוכת פרס גלובוס הזהב ופרס גילדת שחקני המסך ומועמדת ארבעה פרסי אמי על תפקידה בסדרה "זהות בדויה".
ביוגרפיה

גארנר נולדה ביוסטון, טקסס שבארצות הברית. בת אמצעית לביל ופאט ואחות למליסה וסוזאנה. כשהייתה בת שלוש התחילה ללמוד בלט והתמידה בכך עד לנעוריה. בהיותה בת ארבע משפחתה עברה לווירג'יניה המערבית, ושם גרה גארנר עד סוף לימודיה במכללה.
בתיכון היא למדה לנגן בסקסופון. באוניברסיטה התחילה ללמוד כימיה, עד שהבינה שמשחק יותר מעניין אותה ממדע, ועברה ללמוד דרמה.
גארנר סיימה את לימודיה ב-1994. כשביקרה גארנר חברה בניו יורק ב-1995 החליטה לנסות את מזלה בתיאטרון.
קריירה

בניו יורק גארנר הרוויחה 150 דולר בשבוע בתור ממלאת מקום במחזה וקיבלה תפקידים בטלוויזיה במיני-סדרה "זויה".
ב-1996, התארחה בפרק בסדרות "חוק וסדר" ו"ספין סיטי". ב-1997, שיחקה בתפקיד קטן בסרטו של וודי אלן "לפרק את הארי" ובסרט "מר מאגו" בכיכובו של לזלי נילסן.
בשנת 1998 עברה ללוס אנג'לס, וקיבלה תפקיד ראשי בסדרה "Significant Others" אך הסדרה בוטלה לאחר שידורם של שלושה פרקים. באותה שנה, היא הופיעה בשלושה פרקים בסדרה "פליסיטי". ב-1999 היא התארחה בפרק בסדרה "המתחזה". בין השנים 1999-2000 היא שיחקה בתפקיד ראשי בסדרה "הזמן של חייך".
בשנת 2000 היא שיחקה בסרט "אחי איפה האוטו שלי" בכיכובו של אשטון קוצ'ר.
בשנת 2001 היא שיחקה בסרט "פרל הארבור" בכיכובו של בן אפלק
בין השנים 2001–2006 היא שיחקה בתפקיד ראשי בסדרה זהות בדויה אשר זיכה אותה בפרס גלובוס הזהב לשנת 2002. ב-2002 שיחקה בסרט "תפוס אותי אם תוכל" בכיכובו של לאונרדו דיקפריו.
ב-2003 היא שיחקה את דמותה של אלקטרה בסרט דרדוויל, שוב לצידו של בן אפלק וב-2005 היא שבה לשחק את דמותה בסרט "אלקטרה".
בשנת 2004 היא כיכבה בקומדיה הרומנטית "פתאום 30".
בשנת 2007 שיחקה בסרט "ג'ונו" ובמחזה סיראנו דה ברז'ראק בברודוויי.
ב-2009, כיכבה בסרט "אקסיות לכל הרוחות" לצידו של מתיו מקונוהיי.
בשנת 2010 שיחקה בסרט "יום האהבה". ב-2011 שיחקה בסרטים "חמאה" ו"ארתור".
בשנת 2013 שבה לשחק לצידו של מקונוהיי בסרט "מועדון הלקוחות של דאלאס", והתארחה בסדרות ההנפשה "מרתה מדברת" ו"משפחת סימפסון".
בשנת 2014 שיחקה בסרט לכל המשפחה "אלכסנדר והיום הנורא, האיום, המבאס והגרוע ממש" לצידו של סטיב קארל, ובסרט הספורט "יום הבוחר" בכיכובו של קווין קוסטנר.
בשנת 2016 שיחקה בסרט הקומי "מר תשע נשמות" ובסרט "יום האם" לצידה של ג'ניפר אניסטון.
ב-2018 כיכבה בסרט "נקמה חריפה", ושיחקה בסרט "באהבה, סיימון" את אמו של סיימון, תיכוניסט הומוסקסואל. בנוסף, היא שיחקה בתפקיד הראשי בסדרה "קמפינג".
בשנת 2019 דובבה את דמותה של אמא בסרט "פלא של פארק".
בנובמבר 2020 הצטלמה לסרט המדע בדיוני "הפרויקט של אדם" שיצא ב-2022 בנטפליקס. ב-2021 שיחקה בסרט "יום הכן".
ב-2023 שיחקה בתפקיד הראשי במיני סדרה הדבר האחרון שהוא אמר לי.
חיים אישיים

בשנת 1998 כששיחקה בסדרה "פליסיטי" הכירה גארנר בעלה הראשון, השחקן סקוט פולי, לו הייתה נשואה בין 19 באוקטובר 2000 ל-30 במרץ 2004. מאמצע 2003 ועד יולי 2004 יצאה עם השחקן מייקל ורטן.
היא החלה לצאת עם השחקן בן אפלק ביולי 2004. ביום הולדתה ה-33 אפלק הציע לה נישואים, והזוג התחתן ב-29 ביוני 2005. לזוג שתי בנות ובן. 10 שנים לאחר שנישאו, ב-30 ביוני 2015, הודיעו הזוג על גירושיהם. במהלך הנישואים ולאחר מכן, סייעה גארנר לאפלק עם ההתמכרות שלו לאלכוהול.
היא יצאה עם איש העסקים ג'ון מילר מאמצע 2018 עד אוגוסט 2020.
ב-2019 מגזין פיפל בחר בה כ"האישה היפה ביותר".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | לפרק את הארי | אישה במעלית |  |
| 1997 | העלמה מכיכר וושינגטון | מריאן אלמונד |  |
| 1997 | המיליונר מת מצחוק | סטייסי |  |
| 1997 | 1999 | אנאבל |  |
| 2000 | אחי איפה האוטו שלי | וונדה |  |
| 2001 | Stealing Time | קיילי ברדשואו |  |
| 2001 | פרל הארבור | סנדרה |  |
| 2002 | תפוס אותי אם תוכל | שריל אן |  |
| 2003 | דרדוויל | אלקטרה נאצ'יוס |  |
| 2004 | פתאום 30 | ג'נה רינק |  |
| 2005 | אלקטרה | אלקטרה נאצ'יוס |  |
| 2006 | תפוס ושחרר | גריי ווילר |  |
| 2007 | הממלכה | ג'נט מייז |  |
| 2007 | ג'ונו | ונסה לורינג |  |
| 2009 | אקסיות לכל הרוחות | ג'ני פרוטי |  |
| 2009 | המצאת השקר | אנה מק'דאגלס |  |
| 2010 | יום האהבה | ג'וליה פיטצפטריק |  |
| 2011 | ארתור | סוזן ג'ונסון |  |
| 2011 | חמאה | לורה פיקלר | גם מפיקה |
| 2012 | החיים המוזרים של טימותי גרין | סינדי גרין |  |
| 2013 | מועדון הלקוחות של דאלאס | ד"ר איב סָָקס |  |
| 2014 | יום הבוחר | אלי פארקר |  |
| 2014 | גברים, נשים וילדים | פטריסיה |  |
| 2014 | אלכסנדר והיום הנורא, האיום, המבאס והגרוע ממש | קלי קופר |  |
| 2015 | דני קולינס | סמנת'ה ליי דונלי |  |
| 2016 | ניסים מגן עדן | קריסטי בים |  |
| 2016 | יום האם | דנה ברטון |  |
| 2016 | מר תשע נשמות | לארה ברנד |  |
| 2016 | להתבודד | דיאנה וייקפילד |  |
| 2017 | A Happening of Monumental Proportions | נדין |  |
| 2017 | The Tribes of Palos Verdes | סנדי מייסון |  |
| 2018 | באהבה, סיימון | אמילי ספיר |  |
| 2018 | נקמה חריפה | ריילי נורת' |  |
| 2019 | פלא של פארק | אמא | דיבוב |
| 2021 | יום הכן | אליסון טורס | גם מפיקה |
| 2022 | פרויקט אדם | אלי ריד |  |
| 2023 | משפחה לא מחליפים | ג'ס ווקר | גם מפיקה |
| 2024 | דדפול & וולברין | אלקטרה נאצ'יוס |  |
| TBA | My Glory Was I Had Such Friends |  |  |
| TBA | Fantasy Camp |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Zoya | סשה | סרט טלוויזיה של NBC |
| 1996 | Harvest of Fire | שרה טרויר | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1996 | גבר מת מהלך | קלרה פורסיית' | מיני-סדרה |
| 1996 | Swift Justice | אליסון | פרק: "No Holds Barred" |
| 1996 | חוק וסדר | ג'יימי | פרק: "Aftershock" |
| 1996 | ספין סיטי | בקי | פרק: "The Competition" |
| 1997 | Rose Hill | מרי רוז קלייבורן | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1998 | Significant Others | נל גלנון | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 1998 | פליסיטי | האנה ביבי | 3 פרקים |
| 1998 | אי האשליות | סאלי | פרק: "Dreams" |
| 1999 | Aftershock: Earthquake in New York | דיאנה אגוסטיני | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1999 | המתחזה | בילי ווהן | פרק: "Pool" |
| 2000-1999 | הזמן של חייך | רומי סאליבן | תפקיד ראשי; 19 פרקים |
| 2006-2001 | זהות בדויה | סידני בריסטו | תפקיד ראשי (5 עונות); 105 פרקים |
| 2003 | משפחת סימפסון | עצמה | דיבוב; פרק: "Treehouse of Horror XIV" |
| 2013 | מרתה מדברת | ג'ניפר | דיבוב; פרק: "Too Many Marthas" |
| 2019-2018 | לאמה לימה | מאמא לאמה | דיבוב; 25 פרקים |
| 2018 | קמפינג (אנ') | קתרין מק'סורלי ג'ודל | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2019 | שאלו את היסטוריבוטס | מרכזנית | דיבוב; פרק: "How Do Cell Phones Work?" |
| 2020 | סרט ביתי: הנסיכה הקסומה | הנסיכה בטרקאפ | פרק: "The Pit of Despair" |
| 2022 | העלאה | השוטרת ג'ניפר גארנר | פרק: "Download" |
| 2023 | הדבר האחרון שהוא אמר לי | האנה מייקלס | מיני-סדרה |
| 2023 | אנשי המסיבות | אייבי אדלר | תפקיד ראשי (עונה 3); 6 פרקים |
| TBA | Can't Go Home | קיי די וויליאמס | סדרת טלוויזיה עתידית |
הערות שוליים

↑  ענבל חננאל, במציאות כמו על המסך: הכוכבים הבלתי נפרדים, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 9 באוגוסט 2020
↑  Every Kids’ Choice 2024 Winner!, Nick (באנגלית)
| פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה |
| --- | --- | --- |
| 1969‏-1980 | לינדה קריסטל (1969) • פגי ליפטון (1970) • פטרישה ניל (1971) • גייל פישר (1972) • לי רמיק (1973) • אנג'י דיקנסון (1974) • לי רמיק (1975) • סוזן בלייקלי (1976) • לסלי אן וורן (1977) • רוזמרי האריס (1978) • נטלי ווד (1979) • יוקו שימאדה (1980) |  |
| 1981‏-2000 | לינדה אוונס/ברברה בל גדס (1981) • ג'ואן קולינס (1982) • ג'יין ויימן (1983) • אנג'לה לאנסברי (1984) • שרון גלס (1985) • אנג'לה לאנסברי (1986) • סוזן דיי (1987) • ג'יל אייקנברי (1988) • אנג'לה לאנסברי (1989) • שרון גלס/פטרישיה ווטיג (1990) • אנג'לה לאנסברי (1991) • רג'ינה טיילור (1992) • קתי בייקר (1993) • קלייר דיינס (1994) • ג'יין סימור (1995) • ג'יליאן אנדרסון (1996) • כריסטין לאטי (1997) • קרי ראסל (1998) • אידי פאלקו (1999) • סילה וורד (2000) |  |
| 2001-היום | ג'ניפר גארנר (2001) • אידי פאלקו (2002) • פרנסס קונרוי (2003) • מרישקה הרגיטאי (2004) • ג'ינה דייוויס (2005) קירה סדג'וויק (2006) • גלן קלוז (2007) • אנה פקווין (2008) • ג'וליאנה מרגוליס (2009) • קייטי סגל (2010) • קלייר דיינס (2011) • קלייר דיינס (2012) • רובין רייט (2013) • רות וילסון (2014) • טראג'י פ. הנסון (2015) • קלייר פוי (2016) • אליזבת מוס (2017) • סנדרה או (2018) • אוליביה קולמן (2019) • אמה קורין (2020) • מקיילה ג'יי רודריגז (2021) • זנדאיה (2022) • שרה סנוק (2023) |  |
| פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה |
| --- | --- | --- |
| 1994‏-2009 | קתי בייקר (1994) • ג'יליאן אנדרסון (1995) • ג'יליאן אנדרסון (1996) • ג'וליאנה מרגוליס (1997) • ג'וליאנה מרגוליס (1998) • אידי פאלקו (1999) • אליסון ג'ני (2000) • אליסון ג'ני (2001) • אידי פאלקו (2002) • פרנסס קונרוי (2003) • ג'ניפר גארנר (2004) • סנדרה או (2005) צ'נדרה וילסון (2006) • אידי פאלקו (2007) • סאלי פילד (2008) • ג'וליאנה מרגוליס (2009) |  |
| 2010-היום | ג'וליאנה מרגוליס (2010) • ג'סיקה לאנג (2011) • קלייר דיינס (2012) • מגי סמית' (2013) • ויולה דייוויס (2014) • ויולה דייוויס (2015) • קלייר פוי (2016) • קלייר פוי (2017) • סנדרה או (2018) • ג'ניפר אניסטון (2019) • ג'יליאן אנדרסון (2020) • צנג הו-יון (2021) • ג'ניפר קולידג' (2022) • אליזבת דביקי (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007320463305171  PLWABN: 9810664126605606  BIBSYS: 9019748  BNE: XX1660355  BnF: cb145552173 (data)  CANTIC: a1224269x  GND: 140557156  ISNI: 0000 0001 0930 480X  LCCN: no00028326  LNB: 000343984  MusicBrainz: bf997626-85dd-40a5-a1ed-53854b1b797e  NKC: xx0062927  NLA: 52410007  NLK: KAC2020K5286  NTA: 24482584X  SNAC: w63f4w0h  SUDOC: 080879411  Trove: 1521408  VIAF: 107240821   WorldCat (עם VIAF): 107240821
גדליה אבן יחיא (שלשלת הקבלה)

| --- | --- |
 לידה:  1526 אימולה, איטליה 
 פטירה:  1587 (בגיל 61 בערך) אלסנדריה, איטליה 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
גדליה בן יוסף אבן יַחְיָא (1526 בערך – 1587) היה רב, פרשן ספרות חז"ל, סופר, היסטוריוגרף ומתרגם. נודע כמחבר הספר שלשלת הקבלה.
ביוגרפיה

אבן יחיא נולד בנאפולי או באימולה לאביגיל ולרב יוסף בן דוד אבן יחיא. משפחתם הייתה משפחה יהודית המיוחסת לראשי הגולה מבית דוד, שמוצאה בחצי האי האיברי.
את לימודיו עשה אבן יחיא בישיבתו של רבי יעקב ישראל פינצי מרקנאטי שבאיטליה, ובישיבתם של רבי ישראל ואחיו רבי אברהם רוויגו בפרארה. כבר בעודו בחור, החל לחבר באימולה עיר מגוריו, פירוש לפרקי אבות. הוא נסע בין ערי איטליה ונשא דרשות מוסר; בשנת ה'ש"ט (1549) היה בעיר רוונה והחל לערוך את ספריו לדפוס, ובשנת ה'שי"ב (1553) החל לרשום גם את דרשותיו, שמספרן עמד תוך שלוש שנים על 180 דרשות. אבן יחיא חי ופעל בכמה ערים שהיו נתונות לשלטון מדינת האפיפיור. ב-1562 התגורר בכפר קוריניולה וחיבר בו תרגום למילים קשות שבמחזורי תפילה ספרדים. ב-1565 נסע אל בני משפחתו בסלוניקי, אך אחר כך חזר לאיטליה ושהה בה עד שנת 1569, אז הורה פיוס החמישי על גירוש יהודי מדינת האפיפיור ואבן יחיא איבד את הונו ונדד ברחבי איטליה, בתחילה בפזארו ואחר כך בפרארה ובערים נוספות. הוא נסע בשנים אלו לאלכסנדריה, אך חזר שוב לנדודיו באיטליה, עד שלעת זקנתו קבע את מושבו באלסנדריה, איטליה, בה נפטר.
הוא השאיר אחריו חמישה בנים ובת. אחד מנכדיו, שהיגר לפולין, הוא ראש המשפחה היהודית העתיקה, משפחת חרל"פ.
חיבוריו

אבן יחיא חיבר עשרות ספרים אשר רובם אבדו. עיקר עיסוקו בספרים אלו היה בתחום המוסר, שהמפורסם שבהם הוא שלשלת הקבלה. על ספרו זה נמתחה ביקורת חריפה מפי חכמים הטוענים על ערוב לכאורה בין בדיות ועובדות שאינו מאפשר להסתמך על המידע ההיסטורי הרב שכלול בו. ישנם אחרים הטוענים כי בספר טעויות אך אינו רווי בדיות.
שמות העיקריים שבספריו, שהובאו במבוא למהדורת ה'תשכ"ב של שלשלת הקבלה, הם:
שלשלת הקבלה.
פירוש למסכת אבות.
"ספר הדרשות" - קובץ דרשות שדרש בערי איטליה באזור שנת ה'שי"ב.
"ספר משלי שלמה" בעניין פתרון חלומות.
"פירוש מלות הזרות שבמחזור הספרדי".
"ספר חנוך".
"ספר גדליה" - דרשות וביאורים על פסוקים רבים בתורה שבכתב, ומאמרים על תורה שבעל פה.
"בית אמונה" על מעלת התורה ומשה רבינו.
"הר סיני", בו הוא עורך השוואה בין המקומות השונים בתורה בה מוזכרות עשרת הדיברות - הפרשות יתרו, קדושים, וואתחנן. בסוף הספר נדפס "חלק מצוות הנהוגות בחו"ל".
"עין המניין" - בענייני הטעם למניין בני ישראל, כופר, ועין הרע.
"ספר המשכיל" - בענייני תשובה וראש השנה.
"ספר הללויה" - פירוש לתפילות.
"ספר נח" - פירוש על ברכות יעקב, וענייני הספד ונחמה.
"האשורי" - פירוש על מזמור קי"ט בתהילים.
"תוכחות מוסר" - בענייני וידוי ודרכי התשובה.
"הלמודים" - פירושים על אגרות ומדרשים שונים.
"דרכי נועם" - ספר מוסר, הכולל בתוכו 24 דרשות על התורה.
"ספר הפרשיות" - על פרשיות סתומות ופתוחות.
"מועד קטן" - דרשות על המועדים.
"עץ חיים" - בענייני תחיית המתים.
לקריאה נוספת

אברהם דוד, מפעלו ההיסטוריוגרפי של גדליה אבן יחייא בעל שלשלת הקבלה. חיבור לשם קבלת תואר דוקטור. ירושלים, תשל"ו.
אברהם גרוסמן, "מעלות הנשים ועדיפותן בחיבור של ר' גדליה אבן יחיא", ציון, כרך ע"ב, תשס"ז
Ray, J., After the Expulsion, New York University Press, 2013, pp. 62-65
הערות שוליים

↑  In praise of women – the article of Rabbi Gedaliah Ibn Yahya (1526-1587) (באנגלית)
↑  Dr. Abraham David, The Historian R. Gedalya Ibn Yahya
↑  ישעיהו זנה, מפאולו הרביעי עד פיוס החמישי, ירושלים תשנ"ד עמ' 140, מצוטט אצל: מלכה רוזנטל, על שירת מצרים של ר' יהודה הלוי, בתוך סיני, ספר זיכרון - כרך קכו-קכז, ירושלים תש"ס-תשס"א, עמ' שלח.
↑  אליקים כרמולי, דברי הימים לבני יחייא, פרנקפורט דמיין, ה'תר"י. עמ' 34, באתר היברובוקס.
↑  על תולדות המשפחה ראו: אליקים כרמולי, דברי הימים לבני יחייא, פרנקפורט דמיין, ה'תר"י, באתר היברובוקס.
↑  אברהם גרוסמן, והוא ימשול בך: האישה במשנתם של חכמי ישראל בימי הביניים, ירושלים, זלמן שזר, 2011, עמ' 518.
↑  אברהם גרוסמן, והוא ימשול בך: האישה במשנתם של חכמי ישראל בימי הביניים, ירושלים, זלמן שזר, 2011, עמ' 519.
↑  Arthur F. Menton, The Book of Destiny; Chapter XXVI (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310295405171  GND: 104270128  ISNI: 0000 0000 6699 327X  LCCN: nr95001522  NTA: 114256012  SELIBR: 63067  SUDOC: 144542706  VcBA: 495/6247  VIAF: 88709718   WorldCat (עם VIAF): 88709718
גביע קרשימיר צ'וסיץ'

| --- | --- |

 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1991
 ארגון מפעיל:  פדרציית הכדורסל הקרואטית
 מספר מתמודדים:  קבוצות ליגה A1 וליגה A2
 מדינות משתתפות:  קרואטיה
 יבשת:  אירופה
 שמות קודמים:  הגביע הקרואטי בכדורסל
 זוכה:  ק.ק. זאדאר
 הכי הרבה זכיות:  ציבונה זאגרב ו- ק.ק. זאדאר (9 זכיות כל אחת)
 מפעל מקביל:  ליגה A1
 האתר ההאתחדות הקרואטית
 
גביע קרשימיר צ'וסיץ' (בקרואטית: Kup Krešimira Ćosića) הוא מפעל כדורסל קרואטי בשיטת גביע (המפסיד יוצא, או "נוקאאוט"), שנוסד בשנת 1991 ומנוהל על ידי התאחדות הכדורסל הקרואטית. המפעל נקרא על שם קרשימיר צ'וסיץ', מגדולי הכדורסלנים היוגוסלביים (ממוצא קרואטי).
בגביע מתחרות כיום רק קבוצות הכדורסל של שתי הליגות המקצועניות בקרואטיה.
מחזיקות הגביע

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1992 – ק.ק ספליט  1993 – ק.ק ספליט  1994 – ק.ק ספליט  1995 – ציבונה זאגרב  1996 – ציבונה זאגרב  1997 – ק.ק ספליט  1998 – ק.ק. זאדאר  1999 – ציבונה זאגרב  2000 – ק.ק. זאדאר  2001 – ציבונה זאגרב  2002 – ציבונה זאגרב  2003 – ק.ק. זאדאר  2004 – ק.ק ספליט |  2005 – ק.ק. זאדאר  2006 – ק.ק. זאדאר  2007 – ק.ק. זאדאר  2008 – ק.ק. זאגרב  2009 – ציבונה זאגרב  2010 – ק.ק. זאגרב  2011 – ק.ק. זאגרב  2012 – צדביטה זאגרב  2013 – ציבונה זאגרב  2014 – צדביטה זאגרב  2015 – צדביטה זאגרב  2016 – צדביטה זאגרב  2017 – צדביטה זאגרב |  2018 – צדביטה זאגרב  2019 – צדביטה זאגרב  2020 – ק.ק. זאדאר  2021 – ק.ק. זאדאר  2023 – ציבונה זאגרב  2024 – ק.ק. זאדאר |
טבלת זכיות

| מקום | קבוצה | זוכה | סגנית |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ציבונה זאגרב | 9 | 12 |
| = | ק.ק. זאדאר | 9 | 7 |
| 2 | ק.ק ספליט | 5 | 3 |
| 3 | צדביטה זאגרב | 5 | 3 |
| 4 | ק.ק. זאגרב | 3 | 6 |
| 5 | זרינבאץ' זאגרב | 0 | 1 |
| = | ג'ולי שיבניק | 0 | 1 |
ראו גם

ליגת העל הקרואטית בכדורסל
גביע קמפאונס

| --- | --- |


 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  2018
 ארגון מפעיל:  MLS 
 מספר מתמודדים:  2
 מספר משחקים:  1 
 יבשת:  צפון אמריקה
 זוכה:  ארצות הברית ניו יורק סיטי
 הכי הרבה זכיות:  מקסיקו טיגרס ארצות הברית אטלנטה יונייטד ארצות הברית קולומבוס קרו ארצות הברית ניו יורק סיטי (1 כל אחת)
 campeonescup.com
 
גביע קמפאונס (Campeones Cup, הלחם בין אנגלית וספרדית שמילולית מתרגם כ"גביע האלופות") הוא מעין טורניר סופר קאפ המפגיש בין אלופת ארצות הברית בכדורגל ובין אלופת מקסיקו. הטורניר מתקיים מאז שנת 2018, ונכון לשנת 2021 הוא מתקיים בפורמט של משחק בודד, באחד מאצטדיוני ה-MLS. המשחק משוחק בחודשים אוגוסט או ספטמבר, ומפגיש את האלופות של השנה הקודמת.
המשחק שאמור היה להתקיים בלומן פילד באוגוסט 2020 בין הסיאטל סאונדרס, שזכתה באליפות ארצות הברית בשנת 2019 לבין אלופת מקסיקו, לא התקיים עקב מגפת הקורונה.
הרעיון העומד מאחורי יצירת הטורניר הוא הרצון לחזק את שיתוף הפעולה בין ה-MLS לליגת העל המקסיקנית, שכן ב-MLS משתפות גם שלוש קבוצות קנדיות (טורונטו, מונטריאול וונקובר וייטקאפס). בנוסף, שלוש המדינות (ארצות הברית, מקסיקו וקנדה) עתידות לארח במשותף את טורניר הגמר של הגביע העולמי בשנת 2026, ושיתוף פעולה בין המועדונים יכול לסייע, לדעת יוזמי הטורניר, לקידום ועידוד הכדורגל בצפון אמריקה, במדינות דוברות האנגלית בה.
על אף שהטורניר משוחק על ידי נציגות משתי הליגות הבכירות של CONCACAF (ובעידודה), לא מדובר בטורניר רשמי של קונפדרציית הכדורגל של צפון אמריקה, ואפשר להשוות אותו למשחק אלוף האלופים בישראל, שהוא בעיקר על יוקרה. כמו כן, נכון לשנת 2021, כל המשחקים (כולל המשחק המתוכנן לשנת 2022) משוחקים במגרשה הביתי של מחזיקת גביע ה-MLS.
רשימת משחקים

| שנה | זוכה | תוצאה | סגנית | אצטדיון |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| 2018 | מקסיקו טיגרס | 3 – 1 | קנדה טורונטו | בימו פילד |
| 2019 | ארצות הברית אטלנטה יונייטד | 3 – 2 | מקסיקו קלוב אמריקה | אצטדיון מרצדס-בנץ |
| 2020 | ארצות הבריתסיאטל סאונדרס | לא התקיים | לא נקבעה יריבה | לומן פילד |
| 2021 | ארצות הברית קולומבוס קרו | 2 – 0 | מקסיקו קרוס אסול | Lower.com פילד |
| 2022 | ארצות הברית ניו יורק סיטי | 2 – 0 | מקסיקו אטלס | יאנקי סטדיום, ניו יורק סיטי |
| 2023 |  | טרם |  | טרם נקבע |
ראו גם

MLS
ליגת העל המקסיקנית
ליגת האלופות של CONCACAF
הערות שוליים

↑  MLS All-Star Game, Leagues Cup and Campeones Cup canceled for 2020
↑  Campeones Cup latest venture to unite Liga MX with Major League Soccer
↑  מכיוון שהליגה המקסיקנית כוללת שני סבבים, הנציגה המקסיקנית לטורניר זה היא המנצחת במפגש בין אלופות כל סבב הליגה המקומית.
גאבס (מחוז)

| --- | --- |
סמל גאבס

 מדינה / טריטוריה:  תוניסיה תוניסיה
 בירת המחוז:  גאבס
 שפה רשמית:  ערבית 
 תאריך ייסוד:  יוני 1956 
 שטח:  7,166 קמ"ר (דירוג: 8 מתוך 24)
 גובה:  77 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  374,300 (דירוג: 16 מתוך 24, 2014)
 קואורדינטות:  33°53′00″N 10°07′00″E﻿ / ﻿33.883333333333°N 10.116666666667°E﻿ / 33.883333333333; 10.116666666667 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://www.internationalcitiesofpeace.org/cities-listing/gabes-gabes-governorate-tunisia/
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז גאבס (בערבית תוניסאית: ولاية ڨابس) הוא אחד מ-24 מחוזות תוניסיה והוא ה-8 בשטחו וה-16 בגודל אוכלוסייתו. הוא משתרע על שטח של 7166 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 374,300 נפש, נכון למפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2014. בירת המחוז היא גאבס.
גאוגרפיה

מחוז גאבס נמצא בדרום מזרח תוניסיה, על חוף מפרץ גאבס, 376 ק"מ דרומית לבירה תוניס. גאבס נמצא מדרום להרי האטלס ונחשב כחלק מצידו הצפוני ביותר של מדבר סהרה. משום גודלו הרב גאבס מציע כמה נופים מגוונים ומנוגדים: חוף ים, הרים, מדבר, יער רחב ידיים ונאות מדבר. גם קצהו המזרחי של אגם המים הרדודים שוט אל-פייג' נמצא בתחום המחוז.
חוף הים התיכון של המחוז הוא מחצית מקו החוף של מפרץ גאבס ומהווה מקום בילוי מרכזי עבור תושבי המחוז.
חלוקה אדמיניסטרטיבית

מבחינה אדמיניסטרטיבית, המחוז מחולק לעשר נציגויות, בהן עשר עיריות ותשע מועצות מקומיות. אוכלוסיית הערים על פי מפקד האוכלוסין מ-2014 מתוארת להל"ן:
| שם העיר | אוכלוסייה (2014) |
| --- | --- |
גאבס: 130,984
שנני א-נחאל: 14,803
ענוש: 28,051
אל-מתויה: 10,716
אודרוף: 9,932
אל-חאמה: 41,607
מתמאתה: 1,847
מתמאתה אל-ג'ידה: 7,526
מארת': 11,678
א-זראת: 5,627
סך הכל:: 374,300
תיירות

מבקרים רבים במחוז מגיעים אל העיר מתמאתה, המורכבת כולה מתושבים ברברים ומאופיינת באדריכלות ייחודית. בערים הגדולות ניתן למצוא באזארים עשירים במוצרים ייחודיים, כמו מוצרי עץ, אבן, מתכת וטקסטיל מסורתיים, המושכים תיירים מכל רחבי העולם.
כלכלה

רוב הכלכלה של המחוז מסתמכת, בדומה לרבים אחרים באזור זה של צפון אפריקה, על דיג וחקלאות. למעשה, המחוז הוא אחד מהעשירים ביותר במיני דגים וכלכלת הדיג שלו היא מהחזקות במדינה. במגזר התעשייתי, המחוז הוא ביתו של "המרכז לתעשייה כימית" המשמש בעיקר לחציבת פוספט ויש בו תעשיית מזון ענפה.
במחוז נמל ראשי יחיד ובו כעשרה מקומות עגינה, מה שהופך אותו למרכז של חילופי הסחורה בין המחוז לכל ישות מוניציפלית אחרת. בשנת 2000 נאמדה כמות הסחורה שנכנסה לנמל בכ-4,000,000 טונות. כ-41.5% מהאוכלוסייה העובדת במחוז עוסקת בתעשייה למיניה, כ-35.5% עוסקים בעבודות לא מוגדרות ו-23% עוסקים בחקלאות.
ביאורים

↑  השם התקני לנווה מדבר בצורת רבים, על פי האקדמיה ללשון העברית.
הערות שוליים

1 2  Gouvernorat de Gabès, web.archive.org, ‏2014-12-19
↑  Tunisia Census Data: Population, 2014 - Tunisia Data Portal, web.archive.org, ‏2015-05-18
↑  RESULTATS | Institut National des Statistiques, web.archive.org, ‏2014-10-29
↑  נוה ונאות מדבר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562452405171  LCCN: n85346716  VIAF: 141971623   WorldCat (עם VIAF): 141971623 
באזאר בעיר גאבס
ג'וזפה ורונזה

| --- | --- |

 לידה:  7 במאי 1854 קיוג'ה, איטליה 
 פטירה:  17 ביולי 1917 (בגיל 63) פדובה, איטליה 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, גאומטריה אלגברית 
 מקום לימודים:  ספיינצה – אוניברסיטת רומא (1877)  המכון הטכנולוגי של ציריך 
 מנחה לדוקטורט:  לואיג'י קרמונה 
 מוסדות:  אוניברסיטת פדובה (1881–1917) 
 תלמידי דוקטורט:  גווידו קסטלנואובו, Annibale Comessatti 
 תרומות עיקריות
 משטח ורונזה
 
ג'וזפה ורונזה (באיטלקית: Giuseppe Veronese;‏ 7 במאי 1854 - 17 ביולי 1917) הוא מתמטיקאי איטלקי.
ביוגרפיה

ג'וזפה ורונזה נולד בקיוג'ה. בשנת 1873 הוא התחיל לימודים במכון הטכנולוגי של ציריך אך בעקבות התכתבות עם לואידג'י קרמונה עבר לאוניברסיטת רומא. לאחר סיום הלימודים שעבד באוניברסיטה בה למד. בשנים 1880–1881 הוא היה באוניברסיטת לייפציג בה עשה מחקר לצד דוד קליין. בשנת 1881 הוא מונה לפרופסור לגאומטריה אנליטית באוניברסיטה פדובה. ז'וזפה ורונזה כיהן בתפקיד זה עד סוף חייו.
במהלך השנים הוא פרסם מספר עבודות חלוציות בתחום זה. עבודות אלו זכו להתייחסות צוננת מצד ג'וזפה פאנו וגאורג קנטור, אך דויד הילברט נתן להם הערכה טובה על חלוציות בתחום.
ברכה אלפרט

| --- | --- |

 לידה:  18 בנובמבר 1950 (בת 73) רמת גן, ישראל 
 ענף מדעי:  חינוך 
 מקום לימודים:  תיכון בליך  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת סטנפורד 
 מוסדות:  המכללה האקדמית בית ברל 
 בן או בת זוג:  יוסי שניר 
 מספר צאצאים:  2 
 
ברכה אלפרט (נולדה ב-18 בנובמבר 1950) היא פרופסור חבר והייתה דקאנית הפקולטה לחינוך במכללה האקדמית בית ברל.
ביוגרפיה

ברכה אלפרט נולדה וגדלה ברמת גן, שם למדה בתיכון בליך. בת לניצולי שואה, טובה לבית וייסברוד ויצחק רובינק. בוגרת תואר ראשון בספרות כללית מאוניברסיטת תל אביב (1975). בעלת תעודת הוראה בספרות מבית הספר לחינוך של אוניברסיטת תל אביב (1976). בוגרת תואר שני בחינוך (בהצטיינות), מבית הספר לחינוך, אוניברסיטת תל אביב (1978). בשנים 1979–1984 עשתה דוקטורט בחינוך באוניברסיטת סטנפורד, קליפורניה, ארצות הברית, תחום התמחותה היה: תכנון לימודים והכשרת מורים. עבודת הדוקטור נעשתה בהנחיית הפרופסורים נל נודינגס (מנחה ראשית), אליוט אייזנר וארתור אפלבי. נושא הדיסרטציה היה: "השימוש בכתיבה בהוראה: הקשר ותוצאות" והיא אושרה בשנת 1985. בתקופת לימודי הדוקטורט שימשה כעוזרת מחקר באוניברסיטה ולימדה עברית בבתי ספר יהודיים, ועם סיומם הייתה חברת צוות מחקר במכון למחקר ופיתוח בחינוך, סן פרנסיסקו, ושותפה למחקר אתנוגרפי בנושא השפעת מנהלי בתי ספר על ההוראה.
מאז שובה לישראל ב-1985 ועד היום (2014) אלפרט מלמדת במכללה האקדמית בית ברל. בשנת 2003 הוענקה לה דרגת מרצה בכיר ובשנת 2010 דרגת פרופסור חבר. בשנים 2007–2013 לימדה גם במכללת לוינסקי לחינוך. בין תפקידיה בבית ברל: ראש המסלול העל-יסודי להכשרת מורים, יו"ר ועדת הוראה, חברת המועצה האקדמית וראש היחידה למחקר ולהערכה. בשנת 2013 התמנתה לדקאנית הפקולטה לחינוך.
ברכה אלפרט מתגוררת בראש העין עם בן זוגה תת-אלוף (מיל') יוסי שניר ולה שני בנים.