stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וידהאן פרישד
הערות שוליים

↑  Government of India Act 1935, Chapter III: The Provincal Legislature, s. 60, באתר ויקיטקסט
↑  Meghnad Bose, Decoded | Mamata isn’t alone: Why many have sought upper houses in states, but few have got it, India Today, ‏8 ביולי 2021
↑  The Constitution of India (עמ' 106), Part VI., 168
↑  The Constitution of India (עמ' 108), Part VI., 171
↑  The Constitution of India (עמ' 107), Part VI., 169
↑  The Constitution of India (עמ' 109), (2) Part VI., s. 172
↑  Government of India Act 1935, Chapter III: The Provincal Legislature, s. 61 (3), באתר ויקיטקסט
↑  Tulika Tandon, List of State Legislative Councils of India- Know which states have the Vidhan Parishad here, Jagran Josh, ‏25 במאי 2021
מדד נילסן

| --- | --- |
 סוג:  advertising indicator 
 www.nielsen.com
 
מדד נילסן הוא מערכת מדרוג שפותחה על ידי חברת נילסן (NMR) לקביעת גודל והרכב הצרכנים במגוון תחומים מקמעונאות ועד אחוז צפייה בתחנות טלוויזיה, זאת בהתבסס על סקרי צרכנים. החברה פועלת בלמעלה מ-100 מדינות והיא נוסדה ב-1923.
המערכת עודכנה ושונתה במידה רבה מאז שפותחה לראשונה בתחילת שנות ה-40 על ידי ארתור נילסן. רשתות טלוויזיה רבות בארצות הברית מבססות את מחירי הפרסום שלהן תוך הסתמכות על מדד זה, כמו גם קובעות בעזרתו את לוחות הזמנים ואת תוכן התוכניות.
מדידת רייטינג

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש פרטים רבים שניתן להשלים מהוויקיפדיה האנגלית .
מדידת רייטינג > סוויפס

סוויפס (באנגלית: Sweeps) הוא שם שניתן לארבעה חודשים בשנה (נובמבר, פברואר, מאי ויולי), בהם נקבעים, על ידי מדד נילסן, הסכומים שניתן לגבות עבור שידור פרסומות ברשתות הטלוויזיה שבארצות הברית.
נתוני הרייטינג של התוכניות השונות ברשתות הטלוויזיה נבדקים במהלך כל השנה, אך הסכומים שייגבו עבור שידור הפרסומות בעונת השידורים הבאה נקבעים במהלך חודשים אלו. בעקבות התוצאות מבדיקת התוכניות והסדרות בחודשים אלו, מחליטים ברשתות השידורים האם להמשיך את שידור והפקת התוכניות, לבטל את התוכניות באופן מיידי או להימנע מהזמנה שלהן לעונת השידורים הבאה.
על מנת לספק את רצונם של ראשי הרשתות המסחריות, שחפצות ברייטינג גבוה במהלך חודשי הבדיקה, מושקעים בשידורי ה"סוויפס" משאבים רבים יותר; הופעות אורח של ידוענים, קווי עלילה שמושכים תשומת לב לכיוון הסדרות, וקליף האנגרים בפרקים שקודמים לחודשי הסוויפס. כמו כן, תוכניות נצפות פחות מוסרות באופן זמני מלוח השידורים (עד שיסתיימו חודשי הסוויפס), בצעד שנועד להבטיח ממוצע רייטינג גבוה יותר לרשתות במהלך כל שבעת ערבי השידור שלהן.
| עונת הטלוויזיה | נובמבר | פברואר | מאי | יולי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009–2010 | 28 באוקטובר – 25 בנובמבר 2009 | 4 בפברואר – 3 במרץ 2010 | 29 באפריל – 26 במאי 2010 | 28 – 1 ביולי 2010 |
| 2010–2011 | 28 באוקטובר – 24 בנובמבר 2010 | 3 בפברואר – 2 במרץ 2011 | 28 באפריל – 25 במאי 2011 | 30 ביוני – 27 ביולי 2011 |
| 2011–2012 | 27 באוקטובר – 23 נובמבר, 2011 | 29 – 2 בפברואר 2012 | 26 באפריל – 23 מאי, 2012 | 28 ביוני – יולי 25, 2012 |
| 2012–2013‏ | 25 באוקטובר – 21 בנובמבר 2012 | 31 בינואר – 27 בפברואר 2013 | 25 באפריל – 22 במאי 2013 | 27 ביוני – 24 ביולי 2013 |
| 2013–2014 | 31 באוקטובר – 27 נובמבר, 2013 | 30 בינואר – 26 פברואר, 2014 | 24 באפריל – 21 מאי, 2014 | 30 – 3 ביולי 2014 |
| 2014–2015‏ | 30 באוקטובר – 26 בנובמבר 2014 | 29 בינואר – 25 בפברואר 2015 | 23 באפריל – 20 במאי 2015 | 29 – 2 ביולי 2015 |
| 2015–2016 | 29 באוקטובר – 25 נובמבר, 2015 | 4 בפברואר – 2 מרץ, 2016 | 28 באפריל – 25 מאי, 2016 | 30 ביוני – יולי 27, 2016 |
ראו גם

מדרוג
הערות שוליים

↑  Television Measurement | Television Ratings | Nielsen, www.nielsen.com
1 2 3  הסוויפס כבר כאן, באתר נענע 10 - תרבות ובידור
↑  Gadsden Times - Google News Archive Search, news.google.com
↑  Nielsen "Sweeps" Months, Nielsen Holdings, ‏2012
↑  Local Survey Dates for the 2014-2015 Television Season, TVB (ארכיון)
↑  Alex McNeil (1996). Total Television (4th ed.). New York City, New York: Penguin Books. pp. 1143–1161. ISBN 0-14-024916-8.
↑  "2003-04 Season To Date Program Rankings from September 22, 2003 Through May 30, 2004". ABC Medianet. 2004-06-02. אורכב מ-המקור ב-8 בפברואר 2007. נבדק ב-24 בנובמבר 2006. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tim Brooks; Earle Marsh (2007). The Complete Directory to Prime Time Network and Cable TV Shows, 1946–present. New York City, New York: Ballantine. p. 1679–1698. ISBN 978-0-345-49773-4.
↑  Nellie Andreeva (27 במאי 2011). "Full 2010-11 Season Series Rankers". Deadline.com. Mail.com Media. נבדק ב-27 במאי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Top-Rated Programs by Season (2007-Present)". TimBrooks.net.
אבן מלאכותית

פיסול אדריכלי (אנ') מאבן יצוקה בפרייבורג, גרמניה
אבן מלאכותית היא שם למרכיבי בניין שונים המיוצרים מהמאה ה-18 ואילך מחומרי גלם מגוונים שנועדו להחליף או לחקות מוצרי אבן טבעית המיועדים לבנייה. האבנים המלאכותיות משמשות למטרות שונות כולל פסלים, אריחים, גדרות ואדנים, לבנים לבניית קירות.
היסטוריה

אחת הדוגמאות המוקדמות ביותר לאבן מלאכותית הייתה אבן קואד (שנקראת במקור Lithodipyra), קרמיקה שנוצרה על ידי אלינור קואד (אנ') (1821–1733), ויוצרה בין השנים 1769 ל-1833. מאוחר יותר, בשנת 1844, פרדריק רנסום (אנ') יצר חומר שנקרא "אבן סיליקוס", באמצעות חול ואבקת צור בתוך תמיסה בסיסית. על ידי חימום בדוד קיטור סגור בטמפרטורה גבוהה חלקיקי הצור נצמדו זה לזה  וניתן היה ליצוק אותם או לעבד אותם לאגרטלים, מצבות, ופריטם עיצוביים נוספים.
בשלב מאוחר יותר נוצרה  "אבן ויקטוריה", מגרניט כתוש דק וצמנט פורטלנד . התערובת נוצקה לתבנית לבנים, שהונחו   בתמיסה צורנית למשך כשבועיים כדי להקשיח אותם. המוצר שהתקבל היה עמיד למים ולזיהום אוויר.
רוב הסוגים המאוחרים יותר של אבן מלאכותית היו מורכבים מבטון וחול דק שנוצק בתבניות עץ או ברזל.
אבן מלאכותית מודרנית היא יחידת בנייה מבטון אדריכלי המיוצרת כדי לדמות אבן טבעית מסותת. אבן כזו יכולה לשמש כתחליף לאבן טבעית במקומות בהם קשה להשיג אבן טבעית מתאימה להנייה באיכות טובה.
אבן מהונדסת היא הפיתוח האחרון של אבן מלאכותית. תערובת של אבקת שיש או קוורץ, שרף ופיגמנט נוצקת באמצעות תנודת ואקום ליצירת בלוקים. לאחר מכן מיוצרים לוחות על ידי חיתוך, שחיקה וליטוש. חלק מהמפעלים פיתחו שרף פוליאסטר מיוחד, בעל צמיגות נמוכה וחוזק גבוה כדי לשפר את הקשיות, החוזק והברק ולהפחית את ספיגת המים.
גולות מהונדסות משמשות לרוב כריצוף עבור פרויקטים מסחריים גדולים, אך בניגוד לטרצו אינן יציקות באתר. קוורץ מהונדס נמצא בשימוש נרחב בעולם המפותח עבור משטחים, אדני חלונות וחיפויי רצפות וקירות.
הרוב המכריע של חברות אבן מהונדסת ממוקמות בסין, הודו, ומקום הולדתה באיטליה. טכנולוגיה אחת שהומצאה בתחילת שנות ה-80 היא ברטונסטון (אנ').
ראו גם

בנייה באבן
הערות שוליים

↑  Robertson, J. C. (1845). "Specifications of Recent English Patents". The Mechanics' Magazine. London: James Bounsall. 42: 441.
↑  Latham, Frank (21 באוגוסט 2014). The Construction of Roads, Paths and Sea Defences. Cambridge University Press. ISBN 9781108072090 – via Google Books. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536423505171  BnF: cb14402490s (data)  GND: 4166046-8  LCCN: sh85128288 
אריה הגדה הדרומית מאבן קואד, בקצה הדרומי של גשר וסטמינסטר, לונדון
לוח מוצב בבטון של מדרכה בשדרת קולומביה בקייפ מאי, ניו ג'רזי, ארצות הברית. כתוב "Artificial Stone Vulcanite Paving Co, Office 1902 Green St, Philada" [Philadelphia, Pennsylvania, USA]. זה כנראה מתוארך לסוף המאה ה-19 או תחילת המאה ה-20. (הבטון שמקיף אותו כרגע אינו המדרכה המקורית.)
אג'נדה להט"בית

אג'נדה להט"בית או אג'נדה הומוסקסואלית הוא מונח המתאר באופן מזלזל את פעילות התנועה למען זכויות להט"ב, הפועלת לקבלה תרבותית ונורמליזציה של נטיות ומערכות יחסים מיניות שאינן הטרוסקסואליות. השימוש במונח החל אצל ארגוני שמרנים בארצות הברית (אנ') ולאחר מכן נעשה בו שימוש גם במדינות אחרות בהן בולטת ההתנגדות לזכויות להט"ב, כגון הונגריה ואוגנדה.
המונח מתייחס למאמצים לשנות חוקים ומדיניות ממשלתית בנושאים הקשורים לזכויות להט"ב, ומייחס להם מניעים של "אג'נדה סודית". בנוסף, ארגוני שמרנים משתמשים במונח זה כדי לתאר מטרות לכאורה של פעילי זכויות להט"ב, בהן תאוריית קשר אודות פיתוי הומוסקסואלי (אנ'), לפיה כביכול הומוסקסואלים בוגרים מנסים לפתות צעירים הטרוסקסואלים ובכך לשנות את הנטייה המינית שלהם.
מקורות ושימוש > השימוש בביטוי > בארצות הברית

בעקבות הסרטונים שהופקו בשנות ה-90 של המאה ה-20, ארגוני ימין נוצריים בארצות הברית החלו להשתמש במונח "אג'נדה להט"בית" לתיאור נושאים שנויים במחלוקת הקשורים לזכויות להט"ב, בהם נישואים של זוגות מאותו המין, איחוד אזרחי, אימוץ בקרב הקהילה הגאה ושירות צבאי של להט"בים.
השימוש במונח התגבר לאחר פסיקות של בית המשפט העליון של ארצות הברית הנוגעות לזכויות להט"ב, בהן פסק דין לורנס נגד טקסס ופסק דין אוברגפל נגד הודג'ס, אשר עיגנו בחוק את הזכות לקיום יחסי מין בהסכמה בין זוגות חד-מיניים בוגרים, ואת הזכות לנישואים של זוגות מאותו המין. שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית אנטונין סקאליה התנגד בשנת 2003 להחלטת בית המשפט בפסק דין לורנס, וציין בדעת המיעוט שלדעתו החלטה זו "נובעת כביכול מאג'נדה להט"בית הרווחת בחברה האמריקאית".
בשנת 2004 אמר הסנטור טום קובורן כי "האג'נדה הלהט"בית היא האיום הגדול ביותר על חירויות האמריקאים."
מקורות ושימוש > השימוש בביטוי > באפריקה

במדינות אפריקה נפוץ החשש מ"אג'נדה להט"בית" שנתפסת כהשפעה מערבית מזיקה. הביטוי נמצא בשימוש תכוף אצל מתנגדי זכויות להט"ב, בעיקר באוגנדה, גאנה וזמביה.
מקורות ושימוש > השימוש בביטוי > במדינות נוספות

נעשה שימוש בביטוי "אג'נדה להט"בית" על ידי פוליטיקאים המתנגדים לזכויות להט"ב במדינות נוספות, בהן ארגנטינה, בליז, הונגריה, מקסיקו, ספרד, פרגוואי והרפובליקה הדומיניקנית.
בשנת 2020 חתם נשיא פולין אנדז'יי דודה על הצהרה שמטרתה היא "הגנה על ילדים מפני אידאולוגיה להט"בית ואיסור של "תעמולה להט"בית" לכאורה במוסדות ציבור".
בישראל, בשנת 2019 טען ארגון "בוחרים במשפחה" שחברת החשמל "מנצלת את השימוש בדמויות "שקע ותקע" לצורך העברת אג'נדה להט"בית".
תגובות

על פי ארגון הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה, המונח "אג'נדה להט"בית" הוא ביטוי הומופובי שנועד לפגוע בזכויות להט"ב.
בדצמבר 2010 התייחס חבר בית הנבחרים של ארצות הברית ברני פרנק למונח, ואמר: "האג'נדה הלהט"בית היא היכולת להגן על חברי הקהילה מפשעים אלימים של אנשים פנאטיים, האפשרות להתחתן, האפשרות לקבל עבודה, והאפשרות להילחם למען המדינה שלנו."
ראו גם

החוק נגד תעמולה הומוסקסואלית
הערות שוליים

↑  אנדז'יי דודה: "האידאולוגיה הלהט"בית מסוכנת מהקומוניזם", באתר ישראל היום, 14 ביוני 2020
↑  פייסבוק הסירה פוסט של ארגון "בוחרים במשפחה", באתר ערוץ 7, 15 באוקטובר 2019
↑  Barney Frank Reveals Gay Agenda, ‏22 בדצמבר 2010 (באנגלית)
שלט בהפגנה המציג בצורה פרודית את המונח "אג'נדה להט"בית".
התאגיד לפיקוח וטרינרי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 תאריך הקמה:  2020 
 מטה מרכזי:  לוד 
 veterinary.org.il
 
לשם פיקוח וטרינרי, מוצמדת לאוזן הבקר תגית. בתג אוזן יש מספר ראש, ראשי תיבות ומספר המדינה ממנה הגיע הבקר, ולעיתים גם ברקוד המכיל את הפרטים הללו.
התאגיד לפיקוח וטרינרי הוקם מכח חוק הרופאים הווטרינרים תשנ"א – 1991 (להלן "החוק או החוק המקים") ועיקר מטרתו להעסיק רופאים ופקחים וטרינריים לשם פיקוח לפי דין על מזון מן החי וכן לשם פיקוח וטרינרי נוסף הנעשה לבקשתם של מפעלים המייצאים מזון מן החי.
הקמת התאגיד בוצעה כחלק מרפורמה כללית בחוק המזון עליה מופקד משרד הבריאות, ונועדה לייעל את תהליך הפיקוח הווטרינרי על בשר גולמי ומעובד.
התאגיד נועד לשמש כזרוע ביצוע של הרגולטורים בתחום הפיקוח הווטרינרי על מזון מן החי בביצוע הפיקוח בפועל ובגביית אגרות עבור שירותים אילו. הרגולטורים הם שקובעים את מודל הפיקוח במפעלים ואת היקף הבדיקות הנדרשות לשם שמירה על בריאות הציבור. בנוסף הרגולטורים אמונים על הסמכת הווטרינרים והפקחים.
פעילות התאגיד החלה ביום 1 במרץ 2020.
אודות התאגיד

התאגיד הוקם כחלק מרפורמה מקיפה בתחום הפיקוח על מזון מן החי שבוצעה בשנת 2015, במסגרת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנות התקציב 2015- ו-2016), התשע"ה- 2015. תכליתה של הרפורמה הייתה לחלק מחדש את האחריות על הפיקוח הווטרינרי, אשר הייתה מפוזרת בין שורת גורמים שונים: מועצת הלול, הרשויות המקומיות, משרד הבריאות ומשרד החקלאות. החוק קבע שהרפורמה תבוצע באופן הדרגתי, ופעילות התאגיד החלה ביום 1 במרץ 2020.
תפקידי התאגיד הם:
להעסיק רופאים וטרינריים ופקחים לשם פיקוח לפי דין על מזון מן החי וכן לשם פיקוח וטרינרי נוסף הנעשה לבקשתם של מפעלים המייצאים מזון מן החי (הכוונה למפעלים בהם נדרש פיקוח וטרינרי ציבורי לצורך ייצוא, ולא מכוח הוראה בדין);
לייעץ לשרי החקלאות והבריאות בקשר להפעלת הפיקוח הווטרינרי על מזון מן החי וייעולו;
לגבות אגרות ותשלומים בעד הפיקוח הווטרינרי, ולהעבירם לפי הוראות סעיפים 218 ו-243 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 (להלן: "חוק המזון").
שירותי הפיקוח של התאגיד:
מתוקף תפקידו התאגיד מספק שני שירותי פיקוח בסיסיים:
מתן שירותי פיקוח במפעלי המזון מן החי: משחטות, בתי המטבחיים, מפעלי מיון דגים, מפעלי פירוק ועיבוד בשר וכן יבואני בשר ודגים. שירותים אלו מבוצעים על ידי עובדי התאגיד לפיקוח וטרינרי.
בדיקות שווקים – בדיקות בבתי ממכר לבשר לרבות במסעדות ובהובלת הבשר. שירותים אלו יבוצעו בחלקם על ידי הרשויות המקומיות ובחלקם על ידי עובדי התאגיד. בשנתיים הראשונות להקמתו של התאגיד השירותים יבוצעו רק על ידי הרשויות המקומיות. המעבר לשירותים על ידי התאגיד יהיה בהסכמת הצדדים הנוגעים בדבר, הרגולטור, הרשות המקומית והתאגיד.
אודות התאגיד > פעילות התאגיד ממומנת כמשק סגור באמצעות אגרות הנגבות ממפעלי המזון והיבואנים

אגרה עבור הפיקוח במפעלי המזון מן החי - האגרה הנגבית היא דיפרנציאלית בהתאם לסוג הפיקוח הנדרש והיקפו בכל מפעל, כפי שקבעו הרגולטורים, כל אחד בתחומו.
אגרה לבדיקות בשווקים - אגרה הנגבית ממשחטות, בתי המטבחיים, מפעלי מיון דגים ויבואני בשר ודגים. האגרה נגבית לפי ק"ג שסופק לשווקים. מדובר באגרה אחידה לכל סוגי המזון מן החי.
יתרונותיו של התאגיד בפיקוח וטרינרי:
מסגרת פעולתו של התאגיד, תפקידיו, מאפייניו, סמכויותיו והמשטר הנורמטיבי לו הוא כפוף נקבעו בחקיקה ראשית בחוק המקים ובחוקים נוספים החלים על גופים ציבוריים מסוגו של התאגיד. ולכן התאגיד פועל בהתאם לסמכויות ולתפקידים שניתנו לו.
לתאגיד מנגנוני בקרה ודיווח בעניינים נוספים הנוגעים לניהולו השוטף של התאגיד, בהתאם לתפקידיו, כמקובל לגבי תאגידים ציבוריים אחרים.
התאגיד מאגד בתוכו את כלל עובדי הפיקוח המוסמכים לפיקוח במפעלי המזון מן החי. התאגיד מאפשר פיקוח אחיד למפעלים תוך מתן הדרכות סדורות לעובדי הפיקוח ונטרול ניגודי עניינים בין המפקחים והמפעלים.
הקמת התאגיד הובילה לשיפור בבריאות הציבור בנוגע למוצרים מן החי והעמידה את ישראל בסטנדרטים הנהוגים ביתר המדינות המפותחות.
אודות התאגיד > חיקוקים המטילים על התאגיד תפקידים

חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), תשע"ו-2015
פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], תשמ"ה-1985
חוק הרופאים הווטרינרים, תשנ"א-1991
חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, תשי"ז-1957
הערות שוליים

↑  נורית קדוש, משרד החקלאות והבריאות יקימו תאגיד משותף שיפקח על מזון מהחי, באתר כלכליסט, 1 בנובמבר 2015
| ישראל מוסדות ממשלתיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| כלכלה | המוסד לביטוח לאומי • שירות התעסוקה • רשות התחרות • בנק ישראל • רשות המסים בישראל • רשות ניירות ערך • הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה • מכון התקנים הישראלי • רשות החברות הממשלתיות • הרשות הלאומית להסמכת מעבדות • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • רשות החדשנות • הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן • רשות ההשקעות |  |
| תחבורה | הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים • רשות שדות התעופה • רשות התעופה האזרחית • רשות הספנות והנמלים • הרשות הארצית לתחבורה ציבורית |  |
| אנרגיה ותשתיות | רשות החשמל • רשות הגז הטבעי • רשות המים |  |
| סביבה | רשות הטבע והגנים • רשות העתיקות • השירות המטאורולוגי הישראלי |  |
| בינוי ושיכון | המרכז למיפוי ישראל • הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית • רשות מקרקעי ישראל • הרשות לאכיפה במקרקעין • מינהל התכנון • הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב |  |
| דת | הרבנות הראשית לישראל • מערך הגיור |  |
| תקשורת וטכנולוגיה | רשות השידור (בעבר) • תאגיד השידור הישראלי • הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו • המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין • דואר ישראל (בעבר) • ארכיון המדינה • לשכת העיתונות הממשלתית • מערך הסייבר הלאומי • רשות התקשוב הממשלתי • מערך הדיגיטל הלאומי |  |
| חברה | רשות השירות הלאומי-אזרחי • הרשות לשיקום האסיר  • הרשות לקידום מעמד האישה  • הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים • מבקר המדינה • נציבות פניות ילדים ונוער בהשמה חוץ ביתית • הרשות לזכויות ניצולי השואה • יד ושם • הרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי |  |
| בריאות | רשות בתי החולים הממשלתיים (בעבר) • התאגיד לפיקוח וטרינרי |  |
| משפטים | רשות התאגידים • רשות האכיפה והגבייה • הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור • היחידה הממשלתית לחופש המידע • הרשות להגנת הפרטיות • רשות הפטנטים • הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין |  |
| חינוך | המועצה להשכלה גבוהה |  |
| ביטחון לאומי | שירות בתי הסוהר • הרשות הארצית לכבאות והצלה • הרשות להגנה על עדים • רשות המאגר הביומטרי הלאומי • הרשות הלאומית לביטחון קהילתי |  |
| פנים | רשות האוכלוסין וההגירה |  |
| ביטחון | רשות מעברים יבשתיים • הרשות לפינוי מוקשים • רשות חירום לאומית |  |
עדה ביטנבנדר

עדה מ. ביטנבנדר
עדה מטילדה קול ביטנבנדר (באנגלית: Ada Matilda Cole Bittenbender;‏ 3 באוגוסט 1848 – 15 בדצמבר 1925) הייתה עורכת-דין ופעילה חברתית בתחומים רבים. ביטנבנדר פעלה למען הפמיניזם הסופרג'יסטי בנברסקה והייתה שותפה בארגוני נשים. בין היתר, היא הייתה חברה במועצת הנשים הבין-לאומית הראשונה, והשתתפה בתנועות התנגדות לאלכוהול (במקור: Temperance Movement (אנ')). בתקופות שונות בחייה, ביטנבנדר ערכה שני עיתונים, כתבה שלושה ספרים והתמודדה למשרת שיפוט בבית המשפט העליון של נברסקה מטעם מפלגת האיסור, עוד לפני שהייתה לנשים זכות הצבעה. כמו כן, ביטנבנדר נחשבת לעורכת-הדין הראשונה בנברסקה כי ב-1882 הייתה האישה הראשונה שהתקבלה ללשכת עורכי-הדין המדינתית. ב-1888 הייתה האישה השלישית בהיסטוריה שטענה בפני בית המשפט העליון של ארצות הברית.
ביוגרפיה > ראשית חייה

ביטנבנדר נולדה ב-3 באוגוסט 1848 בשם עדה מטילדה קול בעיירת אסילום, בראדפורד, פנסילבניה, ארצות הברית. מוצא אימה הוא מניו אינגלנד ומוצא אביה הוא חלקית מניו אינגלנד וחלקית מגרמניה. אביה היה חייל בצבא האיחוד במלחמת האזרחים האמריקנית ומת זמן קצר לאחר המלחמה.
ביטנבנדר התחנכה בעיקר בבתי ספר פרטיים. ב-1869 היא סיימה את לימודיה בקולג' בינגהמטון בניו-יורק. בינואר 1874 התחילה ללמוד באוניברסיטה פרטית בבלומברג, פנסילבניה, וסיימה ללמוד שם ב-1875. בסיום הלימודים נהייתה חברת פקולטה ולימדה במשך שנה. בהמשך, היא למדה במכון פרטי בוושינגטון וסיימה את לימודיה בקיץ של 1877.
ביוגרפיה > הוראה ועריכת עיתון

עם סיום לימודיה, ביטנבנדר החלה לעבוד כמנהלת בית הספר הפרטי שבו למדה בעבר. לאחר תקופה קצרה, היא פרשה כי חשה מותשת מעבודה מרובה. ב-1879 ביטנבנדר החלה לערוך את עיתון ה"רקורד" (במקור: “The ‘Record’”) שבן זוגה רכש ביחד עם שותף נוסף. במקורות נכתב על ביטנבנדר שהקווים שאפיינו את עריכתה היו מוסריות, משפחתיות, התנגדות לאלכוהול (במקור: Temperance Movement (אנ')) ורפובליקניות (בהקשר של הפוליטיקה האמריקנית). היא ערכה את העיתון במשך שלוש שנים.
ביוגרפיה > עריכת דין

בזמן שערכה את ה"רקורד", ביטנבנדר עסקה בעריכת-דין במשרד של בן זוגה. ב-1882 היא עברה בחינה וקיבלה רישיון להופיע בבית-משפט. ביטנבנדר היא האישה הראשונה שהתקבלה ללשכת עורכי-הדין בנברסקה, ולכן יש המתייחסים אליה כאל עורכת הדין הראשונה במדינה. ביום שביטנבנדר עברה את הבחינה, הזוג הקימו פירמה משותפת.
חיים אישיים

ב-9 באוגוסט 1878 נישאה להנרי קליי ביטנבנדר, שהיה אז עורך דין צעיר מבלומברג, פנסילבניה, שסיים את לימודיו בקולג' של פרינסטון. בנובמבר 1878 הזוג ביטנבנדר עברו לאוסאולה, נברסקה, ארצות-הברית. במהלך החורף הראשון שלהם באוסאולה, גב' ביטנבנדר עבדה כמורה, ומר ביטנבנדר הקים משרד לעריכת-דין.
בדצמבר 1882, ארבע שנים לאחר שהתחתנו, בני הזוג ביטנבנדר עברו לגור בלינקולן, נברסקה, ארצות-הברית. בהמשך, החל ממרץ 1888, היא גרה בוושינגטון במשך מספר מושבים של הקונגרס לצורך פעילות פוליטית. מלבד התקופה הזאת, בני הזוג חיו בלינקולן, נברסקה עד מותם. למרות הופעותיה בעיתונות, חבריה הקרובים של ביטנבנדר תיארו אותה כאחת שלא מתרגשת מ"אור הזרקורים". כמו כן, על הזוג נכתב שהם בזבזו כסף רב יותר על עניינים ציבוריים מאשר על חייהם הפרטיים.
לאחר המוות של הנרי, בן זוגה, ומספר שנים לפני מותה, ביטנבנדר פרשה מהחיים הציבוריים. היא סיפרה שלתחושתה, המאמץ שהשקיעה במשך חייה במאבקים שונים נשא פרי והסב לה סיפוק. בשנותיה האחרונות, לאחר שהפסיקה לעסוק בעריכת-דין, ביטנבנדר התמסרה ללימודי פילוסופיה.
ביטנבנדר נפטרה ב-15 בדצמבר 1925, בגיל 77, בבית אחותה. במקורות לא צוין שהיו לה ילדים.
הערות שוליים

1 2 3  Ada Matilda (Cole) Bittenbender, The national prohibitory amendment guide, Chicago: Woman's temperance, 1889
1 2  Annie Nathan Meyer, Woman in Law, Woman's Work in America, H. Holt and Company, 1891
1 2 3  Ada Matilda Cole Bittenbender, Tedos and Tisod: A Temperance Story, Gilloa Book, 1911
1 2 3 4 5 6 7 8  Bittenbender, Ada C., History Nebraska, ‏1997
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Kristin Mapel Bloomberg, “‘Striving for Equal Rights for All’: Woman Suffrage in Nebraska, 1855- 1882,” Nebraska History 90 (2009): 84-103.
1 2 3 4 5 6 7 8  “WELL KNOWN WOMAN DIES”, no author name, “Lincoln Journal Star” (December 15, 1925), page 2.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  “A Woman of the Century: Fourteen Hundred-seventy Biographical Sketches Accompanied by Portraits of Leading American Women in All Walks of Life.” edited by by Frances Elizabeth Willard and Mary Ashton Livermore. published by Moulton on January 1, 1893. Digitized on July 7, 2007. Pages 87-88.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7041 8323  LCCN: no2015043520  VIAF: 99364050   WorldCat (עם VIAF): 99364050 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עדה ביטנבנדר".
F-22 ראפטור

תא הטייס
תא חימוש פנימי מתחת לגחון שנועד להגן על חמקנות המטוס
לוקהיד מרטין F-22 ראפטור (באנגלית: Lockheed Martin F-22 Raptor; בעבר F/A-22 ראפטור) הוא מטוס קרב מהדור החמישי המשתמש בטכנולוגיית חמקנות. הוא בעיקרו מטוס עליונות אווירית אך מצויד לביצוע משימות נוספות, כמו תקיפות קרקע, לוחמה אלקטרונית ומשימות ריגול. לוקהיד מרטין היא הקבלן הראשי ואחראית לרוב מבנה גוף המטוס, מערכות הנשק והרכבתו הסופית. בואינג שותפה בפרויקט ומספקת את הכנפיים, את מבנה הגוף האחורי ואת המערכות האוויוניות.
המטוס כונה F-22 ו-F/A-22 בשנים שקדמו לכניסתו הרשמית לחיל האוויר האמריקני. הוא נכנס לשירות במהלך דצמבר 2005 כ-F-22A. למרות תקופת פיתוח יקרה וארוכה, חיל האוויר האמריקני מחשיב את ה-F-22 כמרכיב חשוב בכוח ההרתעה של ארצות הברית, וטוען שאף מטוס קרב קיים או מתוכנן לא יכול להתחרות עימו. באפריל 2009 הציעה מחלקת ההגנה של ארצות הברית להפסיק את הזמנתן של יחידות חדשות, דבר הנתון לאישור הקונגרס. תקציב 2010 של ארצות הברית, שעבר בשני בתי המחוקקים וקיבל את אישור הנשיא, לא כלל תקציב להמשך הפרויקט ולרכש של מטוסים נוספים.
בעקבות הפסקת המימון, נסגר בדצמבר 2011 קו הייצור למטוסי F-22 ראפטור חדשים.
במאי 2021 הצהיר ראש מטה חיל האוויר של ארצות הברית, הגנרל צ'ארלס בראון כי מטוס ה-NGAD יחליף את ה-F-22 בשנות ה-30 של המאה ה-21.
פיתוח

F-22 יועד להיות מטוס הקרב הטקטי המוביל של ארצות הברית בתחילת המאה ה-21, והוא מטוס הקרב היקר ביותר אשר פעיל כיום (המטוס היקר ביותר אי פעם הוא B-2 ספיריט שמחירו 2.2 מיליארד דולר). הפנטגון סיכם באפריל 2006 שסך עלות הפיתוח והייצור של 183 המטוסים הראשונים תגיע ל-62 מיליארד דולר, 338 מיליון לכל מטוס (יש אומרים שהסכום המשוער לכל מטוס אמור להיות נמוך במידה מסוימת כיוון שחלק מהמחקר והפיתוח תומך גם ב"מטוס התקיפה המשותף", ה-F-35).
האבטיפוס YF-22 "לייטנינג II", שנקרא על שם ה-P-38 לייטנינג ("ברק" באנגלית), ניצח במכרז את האבטיפוס YF-23 (פיתוח משותף של החברות מקדונל דאגלס ונורת'רופ) על חוזה המטוס הטקטי המתקדם. באפריל 1992, בזמן טיסת ניסוי לאחר חתימת החוזה, התרסק ה-YF-22A הראשון בזמן נחיתה בבסיס חיל האוויר אדוארדס בקליפורניה. טייס הניסוי לא נפצע, וסיבת ההתרסקות הייתה תקלת תוכנה במערכת בקרת הטיסה שבה אחד ההגבּרים חושב לא נכון, גרם להתבדרות בציר העלרוד, והוציא את המטוס מסף היציבות. השם "לייטנינג II" דבק במטוס עד אמצע שנות ה-90, ולזמן קצר כונה המטוס גם "רפייר" (חרב סיף).
ה-F-22 הפך ל"ראפטור" כשהמטוס הייצוגי הראשון נחשף ב-9 באפריל 1997, במפעל לוקהיד-ג'ורג'יה במרייטה שבג'ורג'יה. הטיסה הראשונה התרחשה ב-7 בספטמבר אותה שנה. ב-2002 שינו ראשי חיל האוויר את הכינוי של הראפטור ל-F/A-22. הכינוי החדש, שחיקה את הכינוי של ה-F/A-18 הורנט של הצי, רמז לכך שלראפטור יכולת להתקפות קרקעיות (האות F מסמלת מטוס לקרבות אוויר והאות A מסמלת מטוס לתקיפת קרקע בחיל האוויר האמריקאי).
ה-F/A-22 הראשון נשלח לבסיס חיל האוויר נוויל שבנבדה ב-14 בינואר. ההתרסקות הראשונה של ה-F/A-22 הייתה ב-20 בדצמבר 2004, בזמן המראה בבסיס חיל האוויר ניילס. הטייס נפלט שניות לפני אסון. חקירה של התקרית הגיעה למסקנה שהייתה הפרעה קצרה באספקת החשמל בזמן כיבוי המנוע שקדם לטיסה, שגרמה לתפקוד לקוי של מערכת בקרת הטיסה, בעקבות זאת בוצעו שינויים בתכנון המטוס כדי לטפל בתקלה.