stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיוס העשירי
לקריאה נוספת > כתביו של פיוס העשירי

Pius X. (1908), Catechismo della Dottrina Cristiana (Catechism of the Christian doctrine), Vatican official press
Pius X. & Benedict XV (1917), Codex Iuris Canonici (Code of Canon Law), Vatican official press
הערות שוליים

↑  Franciscan Media, Saint Pius X | Franciscan Media, www.franciscanmedia.org (באנגלית)
↑  Memorial of Saint Pius X, Pope, My Catholic Life! (באנגלית אמריקאית)
↑  Biography of St. Pius X – Church of Saint Pius X (באנגלית אמריקאית)
↑  CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Pope Pius X, www.newadvent.org
↑  Saint Pius X | Biography, Legacy, & Facts | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Pius X (Guiseppe Melchior Sarto), Pope | Saints Resource, saintsresource.com
↑  Saint Pius X, Loyola Press
↑  canon law - The Codex Juris Canonici (1917) | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Vehementer Nos (February 11, 1906) | PIUS X, www.vatican.va
↑  World War I and Vatican Espionage, The History Reader, ‏2011-07-28 (באנגלית אמריקאית)
↑  Pope Pius X dies, World History Project (באנגלית)
↑  אילון, עמ' 432–434
↑  A Canonical History of the Lefebvrite Schism
↑  Pope lifts excommunications of Lefebvrite bishops, שירות הידיעות הקתולי, 27 בינואר 2009
↑  אמיר שילה‏, למה פרש האפיפיור? בין תככי הוותיקן לזהות היורש, באתר וואלה, 11 בפברואר 2013
↑  הודעה על הדחתו של ויליאמסון מהאגודה
↑  הודעה בדבר אגודת פיוס העשירי, רדיו הוותיקן
↑  Vatican official confirms: agreement with SSPX is close, Catholic World News, 20 במרץ 2017
↑  New pastoral provisions for Sacrament of Marriage for SSPX, רדיו ותיקן, 4 באפריל 2017
↑  פרנציסקוס, הכרזה על פירוק הנציבות, באתר לשכת העיתונות של הוותיקן, ‏19 בינואר 2019
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: לאו השלושה עשר | אפיפיור (רשימת האפיפיורים) | הבא: בנדיקטוס החמישה עשר |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266532405171  PLWABN: 9810598301205606  BIBSYS: 13044357  BNC: 000041122  BNE: XX1156460  BnF: cb119199550 (data)  CANTIC: a10244499  CiNii: DA11105317  GND: 118594737  ICCU: RAVV028620  ISNI: 0000 0001 1577 201X  LCCN: n80096718  NARA: 10569401  NDL: 00621302  NKC: js20030113003  NLA: 36088413  NLG: 164723  NSK: 000016585  NTA: 069280711  RERO: 02-A003697981  SELIBR: 242169  SNAC: w6mb6kwt  SUDOC: 027075524  Trove: 1210108  ULAN: 500356466  VcBA: 495/57208  VIAF: 95295599   WorldCat (עם VIAF): 95295599 
האפיפיור פיוס העשירי, דיוקן ידי ארנסט ולטר היסטד, מסביבות 1914.

גופתו של פיוס העשירי זמן קצר לאחר פטירתו, 20 באוגוסט 1914.
מחנה יצחק

מצפה
רמון
מצפה
רמון
מראה במחנה יצחק במלחמת יום הכיפורים
מחנה יצחק הוא בסיס של צה"ל במרכז רמת הגולן. הבסיס, המוכר גם בכינויו מחנה נפח, משמש כמפקדת אוגדה 210, אוגדת הבט"ש המוצבת ברמת הגולן. עד ינואר 2014 שימש המחנה כמפקדת עוצבת געש.
המחנה

המחנה נמצא כשלושה קילומטרים מדרום מערב להר שיפון, בקרבת חורבת נפח – כפר שתושביו, מוסלמים טורקמנים, נטשו אותו במלחמת ששת הימים. המחנה ניצב בהצטלבות של שני כבישים מרכזיים ברמת הגולן – כביש 91 (הכביש המוביל מגשר בנות יעקב אל קוניטרה) וכביש הנפט.
לאחר מלחמת ששת הימים שימש המחנה את חטיבה 3 (אלכסנדרוני), שהייתה אחראית למרחב רמת הגולן. הוא נקרא על שמו של סגן־אלוף יצחק חלפון, מפקד גדוד בחטיבה, שנפל בקרב ברמת הגולן במלחמת ששת הימים.
מספר קילומטרים מזרחה מהבסיס למרגלות תל שיפון ניצבת אנדרטה לחללי חטיבה 679.
הקרבות על המחנה

ביום הראשון למלחמת יום הכיפורים נמצאה במחנה מפקדת אוגדה 36 (אז בפיקודו של תת־אלוף רפאל איתן) והתמקמה בו חבורת הפיקוד הקדמית של פיקוד הצפון.
עם פרוץ המלחמה תקפו מטוסים סורים את המחנה. בשל מיקומו האסטרטגי כיוונו הכוחות הסורים שפרצו לרמה את התקפתם העיקרית לעברו. ביום השני למלחמה, 7 באוקטובר, פונה המחנה, לאחר שטנקים סורים התקרבו אליו מדרום. הטנקים רמסו את גדרות המחנה וירו לתוכו, אך נבלמו ונהדפו משם באותו יום על ידי חיילי צה"ל, ובהם אפי איתם שזכה על כך לעיטור המופת, שירו לעברם פצצות בזוקה מתוך המחנה ולאחר מכן על ידי טנקים ישראלים שחשו למקום.
ב־8 וב־9 באוקטובר ערכו הסורים התקפות נוספות בניסיון לכבוש את המחנה, אך ההתקפות נבלמו על ידי צה"ל במרחב שמדרום לו. ב־9 באוקטובר הוקפץ כוח מסיירת מטכ"ל, בפיקוד יוני נתניהו, אשר שימש כפלוגת סיור מובחרת באוגדה 36, למחנה נפח בעקבות הודעה על חדירת מסוקים המנחיתים לוחמי קומנדו סורים בקרבת הבסיס. במהלך הקרב בין סיירת מטכ"ל לבין הקומנדו הסורי נהרגו 40 לוחמים סורים. על אופן פיקודו על הקרב, כמו גם על פעולות אחרות שביצע במלחמה, הוענק לנתניהו עיטור המופת.
הערות שוליים

↑  כל מקום ואתר, מהדורה תשיעית, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1985, עמ' 199.
↑  עיטור המופת שהוענק לאפי איתם, באתר "בעוז רוחם" של אגף כוח האדם בצה"ל
↑  חיים הרצוג, מלחמת יום הדין, ירושלים: עידנים, 1975, עמ' 93-95.
↑  עיטור המופת שהוענק ליונתן נתניהו, באתר "בעוז רוחם" של אגף כוח האדם בצה"ל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012855976805171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רמת הגולן ובנושא צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הסכם הנייטרליות הסובייטי-יפני

| --- | --- |

 חותמים:  ברית המועצות, יוסוקה מצואוקה 
 מקום יצירה:  מוסקבה 
 תאריך יצירה:  13 באפריל 1941 
 
הסכם הנייטרליות הסובייטי-יפני, 13 באפריל 1941
הסכם הנייטרליות הסובייטי-יפני היה הסכם אי-התקפה בין ברית המועצות והאימפריה היפנית שנחתם ב-13 באפריל 1941, שנתיים לאחר קרב חלקין גול בין היפנים לסובייטים. ההסכם נחתם כדי להבטיח נייטרליות בין ברית המועצות לאימפריה היפנית בתחילת מלחמת העולם השנייה, בה השתתפו שתי המדינות.
רקע

עם נפילת צרפת והתפשטות מדינות הציר ב-1941, שאפו ראשי ברית המועצות לתקן את קשריהם הדיפלומטיים במזרח אסיה במטרה לאבטח את גבולם המזרחי, וכדי לאפשר להם לרכז את כוחותיהם בזירה האירופית. היפנים, מצדם, היו שקועים במלחמת סין–יפן השנייה, וקשריהם הדיפלומטיים עם ארצות הברית הלכו והתדרדרו, והם שאפו לשפר את מצבם הדיפלומטי העולמי, וכן לאבטח את גבולם הצפוני במנצ'וקוו מפני פלישה סובייטית.
ההסכם נחתם במוסקבה ב-13 באפריל 1941, על ידי שר החוץ היפני יוסוקה מצואוקה והשגריר יושיצוגו טטקאווה עבור האימפריה היפנית, ועל ידי שר החוץ הסובייטי ויאצ'סלב מולוטוב.
באותו יום חתמו הצדדים על הסכם נוסף בו הכירה ברית המועצות בשליטה היפנית במדינת מנצ'וקוו, ויפן הכירה בשליטה הסובייטית במונגוליה.
מאוחר יותר בשנת 1941 שקלו היפנים, שהיו חברים בהסכם התלת-צדדי, להתנער מהסכם הנייטרליות לאחר שגרמניה הנאצית פלשה לברית המועצות במסגרת מבצע ברברוסה (ביוני 1941), אך בסופו של דבר הותירו אותו על כנו והעדיפו לתקוף לכיוון דרום-מזרח אסיה.
ב-5 באפריל 1945 הודיעה ברית המועצות לשגריר יפן במוסקבה על התנערותה מהסכם הנייטרליות, אולם היפנים טענו שההסכם תקף עד אפריל 1946, ולכן נותר ההסכם על כנו. עם זאת, ב-9 באוגוסט 1945 פלשו הסובייטים למנצ'וריה, ובאותו יום הכריזה ברית המועצות מלחמה על האימפריה היפנית. בכך קיימה ברית המועצות את הבטחתה לבעלות הברית שנתנה בוועידת יאלטה, להצטרף למלחמה נגד יפן חודשיים עד שלושה חודשים לאחר סיום מלחמת העולם השנייה באירופה. עם זאת, בעת הכרזת המלחמה הפרה למעשה ברית המועצות את ההסכם, שהיה בתוקף.
לשון ההסכם

הסכם נייטרליות בין איחוד הרפובליקות הסוציאליסטיות הסובייטיות ויפן.
נשיאות הסובייט העליון והוד מעלתו קיסר יפן, מונחים על ידי השאיפה לחזק את היחסים השלווים והידידותיים בין שתי המדינות, החליטו לערוך הסכם נייטרליות, שלמטרת חתימתו מונו נציגיהם:
[בשם] נשיאות הסובייט העליון של איחוד הרפובליקות הסוציאליסטיות הסובייטיות -
ויאצ'סלב מולוטוב, יושב ראש הסובנארקום וקומיסר לענייני חוץ של איחוד הרפובליקות הסוציאליסטיות הסובייטיות;
[בשם] הוד מעלתו קיסר יפן -
יוסוקה מצואוקה, שר החוץ היפני, חבר מסדר השמש העולה בדרגה הראשונה, ו-
יושיצוגו טטקאווה, שגריר באיחוד הרפובליקות הסוציאליסטיות הסובייטיות, לוטננט גנרל, חבר מסדר השמש העולה ובדרגה הראשונה, וחבר מסדר דיית הזהב בדרגה הרביעית,
ולאחר שהחליפו ביניהם את תעודותיהם, שנמצאו הולמות, הסכימו בזאת:
סעיף 1: הצדדים החתומים נוטלים על עצמם לשמר את היחסים השלווים והידידותיים ביניהם ומתחייבים בצורה הדדית לכבד את השלמות הטריטוריאלית ואת היציבות של הצד השני.
סעיף 2: במקרה שאחד הצדדים יפול קורבן לפעולות איבה מידי צד שלישי, ישמור הצד השני על נייטרליות במהלך העימות.
סעיף 3: הסכם זה ייכנס לתוקפו ביום בו יאשרו אותו שני הצדדים, ויישאר בתוקפו למשך חמש שנים. במקרה בו אף צד לא מתנער מההסכם בשנה שלפני השנה האחרונה, יוארך ההסכם באופן אוטומטי לחמש שנים נוספות.
סעיף 4: הסכם זה נתון לאשרור בהקדם האפשרי. על ההסכם לקבל את אשרור טוקיו בהקדם האפשרי.
לאישור, חתמו הנציגים המצוינים מעלה על ההסכם בשני עותקים, בשפה הרוסית ובשפה היפנית, וצירפו את חותמם.
נחתם במוסקבה, 13 באפריל 1941, המקביל ליום השלושה-עשר בחודש הרביעי של השנה השש עשרה של שווה.
ו. מולוטוב
יוסוקה מצואוקה
יושיצוגו טטקאווה
שר החוץ היפני מצואוקה חותם על ההסכם
אמיר תיבון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בפברואר 1989 (בן 35) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  וואלה, ערוץ 2, הארץ 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  amirtibon
 
אמיר תִּיבּוֹן (נולד ב-11 בפברואר 1989) הוא עיתונאי ישראלי. שימש בעבר הכתב המדיני של אתר "וואלה! NEWS" וכתחקירן בתוכנית "עובדה" בערוץ 2. בינואר 2017 הצטרף לעיתון "הארץ" ושימש שליחו לוושינגטון עד שנת 2020.
ביוגרפיה

נולד לנעם תיבון, לימים אלוף בצה"ל, וד"ר גלי מיר-תיבון, היסטוריונית העוסקת בחינוך ובחקר השואה.
בהיותו תלמיד תיכון הקים אתר אקטואליה לנוער בשם Legoz, שמאוחר יותר שינה את שמו ל"בריקדה". כיום האתר אינו פעיל.
בשנים 2011–2013 היה תחקירן בתוכנית "עובדה". בדצמבר 2012, בעיצומה של מלחמת האזרחים בסוריה, הסתנן לשטח המדינה יחד עם איתי אנגל, לצורך הכנת כתבה על המורדים הלוחמים נגד משטר אסד. הכתבה נבחרה על ידי פורום היוצרים הדוקומנטריים לכתבת הטלוויזיה הטובה של השנה.
ביוני 2013 הצטרף לאתר "וואלה! NEWS" בתפקיד הכתב המדיני. ביומו הראשון בתפקיד נשלח לסקר את המהומות שפרצו בכיכר טקסים באיסטנבול.
במרץ 2014 נשלח למלזיה, מדינה מוסלמית שלרוב אינה מאפשרת כניסת ישראלים לשטחה, כדי לסקר את היעלמותה של טיסה 370 של מלזיה איירליינס. תוך כדי הסיקור הוא נעצר בידי המשטרה המקומית, ונאלץ לעזוב את המדינה.
בעקבות מבצע צוק איתן עבר להתגורר בקיבוץ נחל עוז, בסמוך לגבול רצועת עזה. בשנים 2017–2020 שימש כתב העיתון "הארץ" בוושינגטון הבירה. מגיש מאז 2021 את הפודקאסט השבועי של "הארץ" בשפה האנגלית.
שמו נקשר במספר הזדמנויות לתיק 4000, בו מואשמים ראש הממשלה בנימין נתניהו ואיש העסקים שאול אלוביץ' בשוחד. מנכ"ל אתר וואלה, אילן ישועה, סיפר בעדותו בבית המשפט כי רעייתו של אלוביץ', איריס, דרשה לפטר את תיבון מהאתר בשל כתיבתו על נתניהו, וכי תיבון כונה "העצם" בשיחותיו עם איריס אלוביץ'. העיתונאי החוקר גידי וייץ, שחשף את תיק 4000, כתב כי אלוביץ' תיאר את תיבון בהתכתבות עם ישועה כ"איש ללא תקנה". בראיון בשנת 2021 אמר תיבון כי עדותו של אילן ישועה בתיק 4000 'לא הפתיעה אף אחד שעבד בוואלה באותן שנים'.
במתקפת הפתע על ישראל, שנערכה ב-7 באוקטובר 2023, חדרו מחבלים גם לקיבוץ נחל עוז וערכו בו טבח. אמיר תיבון ומשפחתו היו נצורים בביתם במשך שעות אחדות, עד לטיהור הקיבוץ בידי כוח של יחידת מגלן, שאליו הצטרף אביו, אלוף (מיל') נעם תיבון.
פרסומים בולטים

ביולי 2014 פרסם תיבון, יחד עם העיתונאי האמריקני בן בירנבאום, תחקיר מקיף במגזין "ניו ריפבליק" שסקר את משא ומתן הישראלי-פלסטיני שניהל מזכיר המדינה ג'ון קרי. כתבתם של תיבון ובירנבאום זכתה בפרס מטעם ה-National Press Club בארצות הברית, המוענק מדי שנה לכתבה מצטיינת בתחום הדיפלומטי. בנוסף, הכתבה הייתה מועמדת לפרס ה-National Magazine Award, הנחשב לפרס היוקרתי ביותר בארצות הברית לעיתונות מגזינית. ברט סטיבנס, הפרשן הבכיר לענייני חוץ של העיתון וול סטריט ג'ורנל, כתב כי הוא ממליץ לנשיא ברק אובמה לקרוא את הכתבה.
בפברואר 2015 פרסם תיבון סדרת כתבות על מצבם של יהודי אוקראינה ברקע מלחמת האזרחים בארצם. בין היתר, הוא דיווח ממחנה פליטים שהקימה הסוכנות היהודית במזרח אוקראינה, שאליו הגיעו מאות יהודים שנמלטו מאזורי הקרבות.
כתבות של תיבון על ישראל פורסמו בכלי תקשורת בולטים בארצות הברית בהם ה"אטלנטיק", ה"ניו יורקר", מגזין "פוריין אפיירס" ואתר "האפינגטון פוסט".
בשנת 2017 פרסם ביוגרפיה בשפה האנגלית של יו"ר הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס. הספר, אותו פרסם יחד עם הפרשן האמריקאי גראנט ראמלי, יצא בהוצאת Prometheus (אנ') וזכה לשבחים בעיתונים "וול סטריט ג'ורנל" ו"ניוזוויק".
בדצמבר 2021 ציטט הפרשן הבכיר תומאס פרידמן בפתח טורו בניו-יורק טיימס מאמר של תיבון בנושא פרישת ארצות הברית מהסכם הגרעין עם איראן כדי לטעון שהמהלך גרם נזק ביטחוני לישראל.
הערות שוליים

↑  PODCAST: Trump's tragedy, Netanyahu's debt and Jewish unity, Haaretz.com (באנגלית)
↑  הכתבה בmako
↑  אמיר תיבון, אמיר תיבון, איסטנבול‏, חצות בכיכר: לילה משוגע עם המפגינים באיסטנבול, באתר וואלה, 3 ביוני 2013
↑  שליח וואלה! למלזיה, על מדינה מיואשת שלא מצפה לנסים, באתר וואלה, 19 במרץ 2014
↑  "'I Hope We Won't Need It': Israel's Doomsday Option Against Iran". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2022-02-28.
↑  דניאל דולב‏, אלוביץ' כתב לישועה: הסברתי לנתניהו שהידיעה הוסרה, הוא אמר 'טוב' ועבר לאיראן, באתר וואלה, 7 באפריל 2021
↑   גידי וייץ, העדויות בתיק 4000 חושפות את הקשר בינו לבחירות בארה"ב, באתר הארץ, 3 בינואר 2020
↑  "Inside Walla: What It Was Like Being a Journalist for 'Netanyahu's Website'". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2021-10-22.
↑  ynet, האלוף במיל' חילץ את בנו ונכדותיו: "הרגנו מחבלים, חילצנו פצועים. עכשיו צריך לנצח", באתר ynet, 8 באוקטובר 2023;
 אמיר תיבון, היינו נצורים שעות. אבא שלי, בן 62, נלחם במחבלים כדי לחלץ אותנו. המדינה נכשלה, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2023
↑  awards-2015-finalists-announced הידיעה
↑  Bret Stephens, Obama's Curious Rage, וול סטריט ג'ורנל, ‏1 בספטמבר 2014
↑  The Last Palestinian: The Rise and Reign of Mahmoud Abbas, www.amazon.com
↑  Rubenstein, Adam (2017-08-01). "Mahmoud Abbas: Negotiator Turned Autocrat". Wall Street Journal (באנגלית אמריקאית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2021-12-04.
↑  Book review: The Last Palestinian: The Rise and Reign of Mahmoud Abbas, Newsweek, ‏2017-09-23 (באנגלית)
↑  "Three Years Late, Israelis Finally Hear the Truth About Trump". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2021-12-04.
↑  Friedman, Thomas L. (2021-12-01). "Opinion | Trump's Iran Policy Has Become a Disaster for the U.S. and Israel". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-12-04.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007384389805171  GND: 1139790080  ISNI: 0000 0004 9803 7716  LCCN: no2017015002  NKC: ola20191040677  NTA: 394575792  SUDOC: 22967092X  VIAF: 155148703987336930714   WorldCat (עם VIAF): 155148703987336930714
מחנה נתן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בסיס צבאי 
 מיקום:  נפת באר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 
 קואורדינטות:  31°13′31″N 34°47′54″E﻿ / ﻿31.225186°N 34.798256°E﻿ / 31.225186; 34.798256
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) מחנה נתן(למפת באר שבע רגילה) מחנה נתן(למפת צפון הנגב רגילה) מחנה נתן(למפת צפון הנגב מוגדלת) מחנה נתן  he מחנה נתןhe מחנה נתןמפת  __ באר שבע [‌למפה דינמית של צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון ממזרח: __ עומר, __ תל שבע מדרום: __ שגב שלום, __ מועצה אזורית מרחבים tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תג של אטנא"ם (אגד טכנולוגיה ואחזקה מרחבי) 653 (בעבר - יחש"ם - יחידת החימוש המרחבית של פיקוד הדרום) השוכנת במחנה נתן
תג יחש"ם 653 פיקוד הדרום (מחנה נתן) לפני האיחוד עם יחש"ם הערבה
מחנה נתן הוא מחנה צבאי של צה"ל במחוז הדרום, בצמוד לבאר שבע.
במחנה שוכנת יחידת החימוש המרחבית (יחש"מ) 653 של חיל הטכנולוגיה והאחזקה, הנמנית עם יחידות האחזקה הגדולות בצה"ל, ואחראית בתחום החימוש לכל היחידות בפיקוד הדרום.
במחנה נמצא גם בסיס מעצר צבאי, בו העצורים משמשים כעובדים לתועלת הציבור (ממחנה נתן נשלחים עצורים לעבודות ניקיון בעיר באר שבע, לדוגמה).
במחנה ממוקם גם בית ספר תיכון תעסוקתי של משרד הכלכלה ושל רשת עתיד, בו התלמידים רוכשים מקצוע בניהול מלאי או מיכון תעשייתי ומשלבים לימודים ועבודה יחדיו.
המחנה נקרא על שמו של טוראי נתן אלבז, שבשנת 1954 הקריב את חייו למען חבריו בקפיצה על רימון. על הקרבתו עוטר אלבז בעיטור המופת. המחנה נקרא בשם "נתן" עוד משנת 1952, אולם לאחר מותו של אלבז, הוחלט שהשם ישמש להנצחתו.
היסטוריה

אחר מלחמת העצמאות הצטייד צה"ל באמצעי לחימה ובציוד שנרכשו ממדינות שונות. על מנת לספק לאמצעים אלו פתרון טכני ואחזקתי בדרום ישראל, הוקם בשנת 1954 גדוד חימוש מיוחד בפיקוד הדרום. שנה מאוחר יותר נוצר הצורך להרחיב את שירותי הגדוד והוחלט על הקמת פלוגה נוספת בבאר-שבע.
ב־1964 פוצלה הפעילות לשתי פלוגות: האחת התמסרה לטיפול בטנקים והאחת- התמחתה באחזקת נגמ"שים ורכב כבד.
במלחמת ששת הימים נלחמו חיילי חיל החימוש בצמוד למערך הלוחם. אנשי החוליות הטכניות היו בכל מקום שנדרשו בקו האש ובעורף. הם הכשירו במהירות כלים פגועים, והתגברו על תקלות בקו החזית ממש.
במלחמת יום הכיפורים היווה חיל החימוש גורם מכריע במערכה.
במלחמה פעלו הסדנאות ללא הפוגה - בשלב הבלימה הוטל על חוליות החימוש להחזיר את הכלים במהירות המרבית לכשרות מבצעית. בשלב המתקפה סייעו החוליות בשיקום הכוח שהכריע את הקרב והעתיק את המלחמה לאדמת האויב.
בסיום המלחמה היו חוליות החימוש פרוסות בכל מערך צה"ל. הייתה להם עבודה עצומה של שיקום הרכב והשריון הפגועים. הסדנה הרחיבה את מסגרתה וקלטה חיילים סדירים, קבע ומילואים.
ב-1988 אישר הרמטכ"ל דן שומרון להעלות את תקן מפקד היחש"ם מסא"ל לאל"ם.
באוגוסט 2000 אוחד יחש"ם מחנה נתן עם יחש"ם ערבה, ליחידת החימוש המרחבית והמאוחדת של פיקוד הדרום.
היסטוריה > כיום

יחש"ם 653 (יחידת חימוש מרחבית של פיקוד הדרום), אשר הוקם בשנות ה-50, עבר מיום הקמתו ועד היום, תהליכים רבים של רה-ארגון, התעצמות והתחדשות שעיקרם שימת הלקוח במרכז העשייה. תפקיד היחש"ם לתת מענה אחזקתי מיטבי לכשירות המבצעית של היחידות בפיקוד הדרום ואף לפיקודים אחרים בשגרה ובחירום.
הערות שוליים

↑  מחנה נתן רשת עתיד, באתר עמינדב
↑  המחנה הוקם בידי הבריטים ונקרא "Camp Watan". בעקבות כיבוש הנגב בידי צה"ל עוברת השם ל"נתן".
↑  מקור השם של "מחנה נתן", באתר הגבורה
איסלנד באירוויזיון 2022

איסלנד השתתפה באירוויזיון 2022, שהתקיים בטורינו שבאיטליה, עם השיר Með hækkandi sól" של להקת סיסטיר. זו הייתה השתתפותה ה-34 בתחרות הזמר של האירוויזיון. רשות השידור האיסלנדית (RÚV) הפיקה קדם לאומי בשם "Söngvakeppnin 2022", שדרכו נבחר השיר והנציג לתחרות הבינלאומית. הקדם כלל שני חצאי גמר וגמר.
רקע

קדם לאירוויזיון 2022, השתתפה איסלנד בתחרות 33 פעמים, מאז הופעת הבכורה שלה באירוויזיון 1986. היא המדינה הנורדית היחידה שטרם הגיעה למקום הראשון. אולם היא זכתה במקום השני פעמיים: באירוויזיון 1999 עם השיר "All Out of Luck" של סלמה ביורנסדוטיר ובאירוויזיון 2009 עם השיר "Is It True?" של יוהאנה. בשנת 2004, כשציג איגוד השידור האירופי את שיטת חצאי הגמר, איסלנד לא העפילה לשלב הגמר שבע פעמים. באירוויזיון 2021 הגיע הנציג האיסלנדי דאדי פרייר, עם השיר "10 Years" למקום הרביעי עם 378 נקודות.
רשות השידור האיסלנדית משדרת באופן קבוע את הקדם הארצי לאירוויזיון. בין השנים 2006–2020 האירוע בו נבחר הנציג האיסלנדי הוא Söngvakeppnin. בשנת 2020 דאדי פרייר ניצח בקדם עם השיר "Think About Things". בשל מגבלות מגפת הקורונה בהולנד בוטל אירוויזיון 2020. פרייר נבחר לייצג את המדינה פעם נוספת באירוויזיון בבחירה פנימית של הרשות.
לפני האירוויזיון

"Söngvakeppnin 2022" הופק על ידי רשות השידור האיסלנדית כקדם הלאומי של המדינה לאירוויזיון 2022. הוא כלל שני חצאי גמר ב-26 בפברואר וב-5 במרץ וגמר ב-12 במרץ 2022. בניגוד למהדורות הקודמות של המופע, בהם נערך באולמות "Háskólabíó" ו-"Laugardalshöll", השנה הוחלט לצלמו מאולפני RVK. המשדר הוגש על ידי יון יונסון, ביורג מאגנוסדוטיר וראגנהילדור סטיינאן יונסדוטיר.
בכל חצי גמר בוצעו חמישה שירים, שמתוכם העפילו שניים לשלב הגמר. זהותם של שני השירים הנבחרים נקבעה על ידי הצופים בלבד דרך הצבעה טלפונית. על פי חוקי התחרות, מפיקי הקדם רשאים להעניק למועמד שאהבו את הזכות לבצע את שירו פעם נוספת בגמר, אף שלא עלה לשלב זה. בזכות זה, אמרוסיס העפילה לגמר. הגמר חולק לשני שלבים: בשלב הראשון חבר השופטים והצופים בחרו את שני השירים הטובים ביותר. אותם השירים עלו לסיבוב השני של הגמר. התקיים סבב הצבעה בין הצופים פעם נוספת, והקולות החדשים נצברו לאלו של הסיבוב הראשון. לבסוף, "Með hækkandi sól" בביצוען של סיגה, בטא ואלין זכה במקום הראשון. לקראת עונת האירוויזיון שינתה הלהקה את שמה ל"סיסטר".
ב-3 בספטמבר 2021 פתחה RÚV את תקופת הגשת השירים לתחרות, שהסתיימה ב-6 באוקטובר. לא הייתה מגבלה או דרישה מסוימת לכותבים, ותהליך ההגשה היה פתוח לכולם, כולל לאלו שאינם אזרחי איסלנד. בסיום התקופה נשלחו לרשות 158 שירים. ועדה שהוקמה בשיתוף עם איגוד המלחינים ואיגוד המוזיקאים האיסלנדיים, בחרה עשרה שירים, שנחשפו ב-5 בפברואר 2022.
מקום ראשון
מקום שני
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| אמן | שיר | שיר | כותבים |
| אמן | שם באיסלנדית | שם באנגלית | כותבים |
| אמארוסיס | "Don't You Know" | "Don't You Know" | מאר גונארסון, איזולד וילברג |
| האפי האף | "Gía" | "Volcano" | האפסטיין פור גודיונסון, סטיינר יונסון, סיגווארדור אסגייר ארנאסון |
| האנה מיה והאסטרוטוריסטים | "Séns með þér" | "Gemini" | האנה מיה ברקאן, סקאריס אמיל יואנסן, נינה ריצ'טר |
| קטלה | "Þaðan af" | "Then Again" | האפסטיין פריינסון, סנורי בק, קריסטין אולי ס. האראלדסון, יוהאנס דאמיאן פטרקסון |
| מרקטה אירגלובה | "Mögulegt" | "Possible" | מרקטה אירגלובה, סטרלה מיו פוריסון |
| בנות רייקיאוויק | "Tökum af stað" | "Turn This Around" | בנות רייקיאוויק |
| סיגה, בטה ואלין | "Með hækkandi sól" | — | לוביסה אליזבת סיגריינארדוטיר |
| סטפן אלי | "Ljósið" | "All I Know" | אנדרי פור יונסון, בירגיר סטיין סטפנסון, סטפן הילמרסון |
| סטפניה סבאבארסדוטיר | "Hjartað mitt" | "Heart of Mine" | האלדור גאנר פאלסון, מאנגוס פור סיגמונדסון |
| סאנסיטי אנד סאנה | "Hækkum í botn" | "Keep It Cool" | וולגייר מאגנוסון, דויד גודברנדסון, סאנה מארטינז, אנדראס אריקסון, מארק קאפליקה, סביין רונאר סיגווארדסון |
לפני האירוויזיון > ערבי התחרות > חצאי הגמר

שני חצאי הגמר התקיימו ב-26 בפברואר וב-5 במרץ 2022. בכול חצי גמר בוצעו חמישה מתוך עשרת השירים המשתתפים. אל שלב הגמר העפילו שניים, בהחלטת הציבור בלבד, שהצביע דרך הטלפון. על פי חוקי התחרות, מפיקי הקדם רשאים להעניק למועמד שאהבו את הזכות לבצע את שירו פעם נוספת בגמר, אף שלא עלה לשלב זה. בזכות זה, אמרוסיס העפילה לגמר.
במהלך שני ערבי חצאי הגמר הופיעו מספר אמנים איסלנדים במשדר. בחצי הגמר הראשון הופיעו להקות הרוק GusGus וווק, שביצעו את השיר "Is It True?" של יוהאנה. בחצי הגמר השני שרה הזמרת GDRN את השיר "Open Your Heart".‏
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | אמן | שיר | הצבעות | מיקום |
| 1 | אמרוסיס | "Don't You Know" | 7,006 | 3 |
| 2 | סטפן אלי | "Ljósið" | 7,017 | 2 |
| 3 | האפי האף | "Gía" | 4,828 | 5 |
| 4 | סטפניה סבאבארסדוטיר | "Hjartað mitt" | 5,613 | 4 |
| 5 | סיגה, בטה ואלין | "Með hækkandi sól" | 10,788 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | אמן | שיר | הצבעות | מיקום |
| 1 | מרקטה אירגלובה | "Mögulegt" | 3,251 | 4 |
| 2 | סאנסיטי אנד סאנה | "Hækkum í botn" | 4,170 | 3 |
| 3 | בנות רייקיאוויק | "Tökum af stað" | 13,137 | 1 |
| 4 | קטלה | "Þaðan af" | 5,251 | 2 |
| 5 | האנה מיה והאסטרוטוריסטים | "Séns með þér" | 3,197 | 5 |
לפני האירוויזיון > ערבי התחרות > הגמר

גמר הקדם התקיים ב-12 במרץ 2022, וכלל את חמשת השירים שעברו את שלבי חצאי הגמר. כמה ימים לפני המשדר נחשף כי שפתם של השירים לא תשתנה לקראת עונת האירוויזיון הקרבה. לפיכך, שלושה מתוך המתמודדים (סטפן אולי, קטלה ולהקת סיגה, בטא ואלין) ביצעו את שירם באיסלנדית, בנות רייקיאוויק הכינו גרסה דו-לשונית בשפה האיסלנדית ובשפה האנגלית, ואמרוסיס החליטה לבצע את שירה כולו באנגלית. משדר הגמר נפתח בהופעה של בירגיטה האוקדל לצד קטלה מרגרט ת'ורגיירסדוטיר, גאדיון דויד קרלסון, ת'ורי בריגיסדוטיר, ביורג מגנוסדוטיר, יון יונסון, ראגנהילדור סטיינון יונסדוטיר, ת'רסטר לאו גאנרסון. בנוסף, דאדי פרייר, שייצג את איסלנד באירוויזיון 2021, הופיע בזמן בין השירים. הלהקה גו איי, נציגי אוקראינה לאירוויזיון 2021, הייתה אמורה להופיע בשידור גם כן, אולם בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, היא לא הורשתה לחצות את גבולות מדינתה. הנציג השוודי לאותה השנה, טוסי צ'יזה הופיע במקום זאת.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | אמן | שיר | שופטים | קהל | סך הכל | מיקום | תוצאה |
| 1 | קטלה | "Þaðan af" | 15,031 | 5,972 | 21,003 | 5 | הודחה |
| 2 | אמרוסיס | "Don't You Know" | 11,921 | 12,506 | 24,427 | 3 | הודחה |
| 3 | בנות רייקיאוויק | "Turn This Around" | 19,437 | 26,320 | 45,757 | 1 | העפילו לשלב הבא |
| 4 | סטפן אולי | "Ljósið" | 13,476 | 9,126 | 22,602 | 4 | הודח |
| 5 | סיגה, בטא ואלין | "Með hækkandi sól" | 18,141 | 24,083 | 42,224 | 2 | העפילו לשלב הבא |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | שיר | שופט 1 | שופט 2 | שופט 3 | שופט 4 | שופט 5 | שופט 6 | שופט 7 | סך הכל |
| 1 | "Þaðan af" | 2,591 | 1,814 | 1,814 | 2,591 | 1,555 | 2,073 | 2,591 | 15,031 |
| 2 | "Don't You Know" | 1,555 | 2,073 | 1,555 | 1,555 | 1,814 | 1,814 | 1,555 | 11,921 |
| 3 | "Turn This Around" | 1,814 | 3,110 | 3,110 | 2,073 | 3,110 | 3,110 | 3,110 | 19,437 |
| 4 | "Ljósið" | 2,073 | 1,555 | 2,073 | 1,814 | 2,591 | 1,555 | 1,814 | 13,476 |
| 5 | "Með hækkandi sól" | 3,110 | 2,591 | 2,591 | 3,110 | 2,073 | 2,591 | 2,073 | 18,141 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | אמן | שיר | ניקוד | ניקוד | ניקוד | מיקום |
| סדר | אמן | שיר | סיבוב  ראשון | סיבוב שני | סך הכל | מיקום |
| 1 | בנות רייקיאוויק | "Turn This Around" | 45,757 | 23,470 | 69,227 | 2 |
| 2 | סיגה, בטא ואלין | "Með hækkandi sól" | 42,224 | 35,156 | 77,380 | 1 |