stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'יימס ואט

ערך זה עוסק בממציא מכונת הקיטור. אם התכוונתם למזכיר הפנים של ארצות הברית בשנים 1981–1983, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  19 בינואר 1736 גרינוק, רנפרושייר, ממלכת בריטניה הגדולה 
 פטירה:  25 באוגוסט 1819 (בגיל 83) Heathfield Hall, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 ענף מדעי:  יצרן מכשירים, המצאה, מנוע קיטור, הנדסת מכונות 
 מקום מגורים:  בריטניה
 מקום קבורה:  St Mary's Church 
 עיסוק:  מהנדס
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גלאזגו 
 מוסדות:  אוניברסיטת גלאזגו 
 פרסים והוקרה:  Scottish Engineering Hall of Fame (2021)  עמית החברה המלכותית של אדינבורו 
 בן או בת זוג:  אן מקגרגור (1775–?)  מרגרט (פגי) מילר (1763–?) 
 צאצאים:  ג'יימס ואט הבן, Gregory Watt, Margaret Watt, Janet Watt 
 תרומות עיקריות
 כמה מן החידושים החשובים ביותר במנוע הקיטור ונחשב לממציא מכונת הקיטור המודרנית
 חתימה:   
 
ג'יימס ואט (באנגלית: James Watt;‏ 19 בינואר 1736 – 25 באוגוסט 1819) היה מהנדס וממציא סקוטי. אבי כמה מן החידושים החשובים ביותר במנוע הקיטור ונחשב לממציא מכונת הקיטור המודרנית בשנת 1774.
פיתוח והפצת מנוע הקיטור על ידי ג'יימס ואט היו הכוח המניע של המהפכה התעשייתית. על שמו של ואט נקראת יחידת ההספק – ואט.
קורות חיים > שנותיו המוקדמות

ג'יימס ואט נולד בשנת 1736 בגרינוק (Greenock, אז ברנפרושייר (Renfrewshire) והיום באינוורקלייד (Inverclyde)) שבסקוטלנד, למשפחה מבוססת מבחינת השכלה, רכוש ומעמד. הוא היה הבכור מבין חמישה צאצאים ששרדו להוריו, הפרסביטריאנים באמונתם, אגנס (1703–1755) לבית מוירהד (Muirhead) וג'יימס ואט האב (1698–1782), אשר היה בונה אוניות, בעל אונייה, קבלן ומילא, בנוסף, תפקידים ציבוריים מקומיים. סבו מצד האב, תומאס ואט (1642–1734), היה מורה למתמטיקה ולניווט, ומילא אף הוא תפקידים ציבוריים מקומיים. את ראשית השכלתו רכש בביתו, בעיקר על ידי אמו, ובהמשך, עת עבר לבית הספר המקומי, גילה נטייה ריאלית. במשך ילדותו ונעוריו, וגם אחר כך, סבל מבריאות לקויה.
לאחר סיום בית הספר, עבד בסדנאות של אביו, תוך שהפגין אגב כך כישרון הנדסי ניכר. לאחר שכמה מיוזמותיו העסקיות של אביו כשלו, פנה ג'יימס ואט הבן לגלאזגו כדי לתור אחר תעסוקה בהכנת מכשירי מדידה. כשהיה בן 18, מתה אמו, בריאותו של אביו התדרדרה, וג'יימס ואט הבן עשה דרכו אל לונדון, שם שהה כשנה (1755/6), בה התמחה בהתקנת מכשירים, בטרם חזר לסקוטלנד, בלא לקבל הסמכה רשמית במקצוע זה. בכל זאת, ג'יימס ואט עבד בטיפול, באחזקה ובשיפור מכשירים מדעיים באוניברסיטת גלאזגו.
בשנת 1759, ואט הקים שותפות אשר עסקה בייצור ובשיווק מוצרים כמו כלי נגינה וצעצועים, והעסיקה עד 16 עובדים. לאחר כשש שנים, השותף הלך לעולמו, ואחד העובדים נטל על עצמו את הובלת העסק, שהתמיד לפעול עד המאה ה-20.
מנוע הקיטור > ואט והמנוע של ניוקומן

בשנת 1759 ג'יימס ואט החל להתעניין במנוע הקיטור של ניוקומן, אשר שימש זה כמה עשרות שנים לשאיבת מים ממכרות. בשנים הבאות, על אף שלא ראה בשלב זה מנוע קיטור במו עיניו, הוא קרא כל חומר כתוב, שהצליח להניח עליו את ידו, בנושא זה, וערך ניסויים, אשר לא עלו יפה. בשנת 1763 ואט התוודע לראשונה למנוע הקיטור באופן ישיר יותר, עת התבקש לתקן דגם שלו אשר היה ברשות אוניברסיטת גלאזגו. ואט תיקן אמנם את המודל, אך תוך כדי כך גילה בו ליקויים בסיסיים, הגורמים לכך שמרבית האנרגיה המושקעת בו מתבזבזת. הדבר נגרם בשל הצורך בקירור הצילינדר בו נעה הבוכנה בין פעימה לפעימה, כדי לעבות את הקיטור, וכך, לאפשר ללחץ האטמוספירי להוריד את הבוכנה (ר' שרטוט).
מנוע הקיטור > המעבה החיצוני

ב-1765 הכניס ואט שיפור יסודי למכונת הקיטור של ניוקומן. השיפור, עיבוי הקיטור במכל נפרד, חסך את הצורך בקירור הצילינדר בין פעימה לפעימה, והעלה בהרבה את הנצילות של כוח הקיטור. בהמשך אותה שנה ואט בנה מודל שפעל, אך לצורך בניית מכונה שימושית, היה צורך להתגבר על קשיים טכניים שונים. המכשול העיקרי היה הצורך בהתאמה מדויקת של הצילינדר והבוכנה, דבר שהיה קשה ברמה הטכנולוגית של סוף המאה ה-18. בעיה זו נפתרה לבסוף לאחר שואט הצליח לגייס לשם כך את ג'ון וילקינסון (Wilkinson), אשר פתר בעיה דומה למדי בעת שעסק בייצור תותחים.
מנוע הקיטור > תקופת השותפות עם בולטון

נוסף להכרח לגבור על קשיים טכניים, נזקק ואט להון כדי לקדם את המצאתו.
תחילה ואט נתמך על ידי חרשתן בשם ג'ון רובק (Roebuck), שותפו לפטנט, אשר נרשם ב-1769, עד שזה פשט את הרגל. בהמשך, ב-1774, ואט יצר שותפות מצליחה מאוד עם התעשיין והמהנדס מתיו בולטון (Boulton), תושב בירמינגהאם, אשר רובק העביר אליו את חלקו בזכויות הפטנט. במסגרת אותה שותפות, נטייתו של ואט הייתה לעסוק בעניינים הטכניים, ואילו העיסוק בנושאים הכספיים הלם פחות את טבעו. אותה שותפות שחררה את ואט, במידה רבה, לעיסוקיו כממציא, שכן בעוד שטרם שותפותו עם בולטון, ואט נאלץ לשלוח ידו בעיסוקים נוספים, כמודד וכמהנדס אזרחי, כדי להתקיים בעוד הוא מפתח את המצאתו. כעת, השניים הקימו בית חרושת למכונות קיטור בבירמינגהם, אליה ואט העתיק את מקום מגוריו. ב-1775, הצליחו השניים בשכנוע הפרלמנט להאריך את הפטנט ב-25 שנים נוספות. החל מ-1776, ובמשך חמש השנים הבאות, עסקה השותפות "בולטון אנד ואט", בהצלחה רבה, בהתקנת מכונות קיטור לשם שאיבת מים ממכרות, בעיקר בקורנוול. בשנים הראשונות, השותפות לא עסקה בייצור המנועים, ואלה יוצרו על ידי אחרים בהתאם לשרטוטיו של ואט. ג'יימס ואט שימש כמהנדס יועץ, אשר פיקח על הצבת המכונה והכנסתה לפעולה, ובמהלך הזמן, הכשיר גם אחרים למלאכה זו. בהמשך, עברה השותפות בהדרגה לייצור חלקים מן המכונות. מכונות אלה, עקב גודלן (הראשונה הגיעה לגובה של כשישה מ' וקוטר הצילינדר היה כ-1.25 מ'), הצריכו הקמת מבנה מיוחד לשם התקנתן. התשלום אותו גבתה השותפות, על בסיס שנתי, עמד על שוויה של שליש מכמות הפחם אשר נחסכה בהשוואה למנוע של ניוקומן (שיטת תשלום זו, אגב, עיכבה את החדרת המנוע למכרות הפחם, שכן במקומות משופעים בפחם, חיסכון זה היה זניח).
בשנת 1800, בה פקע הן הפטנט, הן הסכם השותפות, ואט, וכמוהו גם בולטון, פרשו מן השותפות, וואט העביר את חלקו לבניו, אשר כבר כמה שנים קודם לכן היו מעורבים עמוקות בעסק.
מנוע הקיטור > תקופת השותפות עם בולטון > שיפורים במנוע הקיטור

על מנת להרחיב בהרבה את אפשרויות השימוש במנוע הקיטור, נדרשה דרך להפוך את התנועה הקווית של הבוכנה לתנועה סיבובית. הפתרון המתבקש היה ארכובה, אלא שהפטנט להתקן זה היה בידי ג'יימס פיקארד (Pickard), אשר הציע מצדו, היתר הדדי לשימוש בארכובה ובמנוע הקיטור של ואט. ואט דחה פתרון זה, ולצורך המרת תנועה קווית לסיבובית המציא ב-1781 תמסורת גלגלי שיניים המזכירה במשהו תנועת כוכב לכת סביב השמש (ר' שרטוט).
במהלך השנים הבאות הוסיף ואט לשפר את מכונתו על ידי המצאות נוספות. בין אותן המצאות, היה מנוע שבו לחץ הקיטור דוחף את הבוכנה משני צידיה, לסירוגין, ולשם כך אף המציא תמסורת מיוחדת. כן המציא מצערת, לשליטה על כוח המנוע. בנוסף, ואט העלה רעיונות, עליהם נרשמו פטנטים ב-1781 וב-1782, האחד, מנוע משולב, המורכב מכמה מכונות קיטור, והשני, שימוש בקיטור בלחץ גבוה בהרבה מן הלחץ האטמוספירי. בפועל, למרות הצגת רעיון אחרון זה, המכונות של ואט היו מבוססות על שימוש בדוד קיטור בלחץ נמוך, הקרוב ללחץ האטמוספירי, שכן ואט התנגד לשימוש בדוודים עם לחץ גבוה שבאותה תקופה היו מועדים לדליפות ולהתפוצצויות. בשנת 1788 ואט רשם פטנט על המצאה נוספת, וסת צנטריפוגלי, אשר סייע במניעת התפרצויות ואובדן שליטה של המנוע. כן המציא ואט מציין ללחץ הקיטור בתוך הצילינדר, המצאה אותה שמר כסוד מסחרי. שיפורים אלה, בהצטרפם יחד, הפכו את מנוע הקיטור של ואט ליעיל פי חמישה מזה של ניוקומן.
המנוע הסיבובי החל לפעול במפעלי טווייה ברחבי אירופה בהיקף הולך וגדל. בשנת 1790 השתמשו מפעלים בודדים בכוח הקיטור, אך ב-1800 כבר ייצר ואט כ-500 מנועים כאלה, והם נחטפו על ידי בעלי המפעלים. מכונת הקיטור הייתה מן הגורמים הטכניים המכריעים במהפכה התעשייתית בסוף המאה ה-18 ומן המכשירים והמתקנים העיקריים של אספקת כוח לתעשייה במהלך כמה דורות.
מנוע הקיטור > תקופת השותפות עם בולטון > מאבקים משפטיים

בעשור האחרון של המאה ה-18 החלו מתחרים לייצר אף הם מכונות קיטור כדוגמת זו של ואט, ואחרים שיפרו את זו של ניוקומן, לה הוסיפו מעבה חיצוני. כתוצאה, החלו משתמשים רבים, משוכנעים כי פג כוחו של הפטנט שנרשם לזכות ואט, להימנע מתשלום, והכנסות השותפות ירדו פלאים, כאשר ב-1795, החייבים שילמו בפועל כ-2,500 פאונד, מתוך כ-21,000, וזאת כאשר פאונד דאז שוויו היה מעט יותר מ-100 פאונד של 2020. במהלך שנות ה-90, השותפות הצליחה, כללית, להסדיר את הנושא, בין אם בשורה של תביעות משפטיות, בין אם בבוררות, אף כי כל אלה עלו בממון ובזמן רב. מצד שני, התבצרותם של ואט ובולטון מאחורי הפטנט עיכבה ככל הנראה ממציאים אחרים מלפתח שיפורים למנועי הקיטור.
מנוע הקיטור > תקופת השותפות עם בולטון > מכונת העתקה ופטנטים נוספים

בסוף המאה ה-18 טרם הייתה קיימת דרך אמינה להעתקה מדויקת של חומר כתוב או מודפס. הדבר הקרוב ביותר לכך היה מנגנון ובו שני עטים המחוברים זה לזה, כך שבעת שהאחד כתב, השני חזר על תנועתו. ואט ניסה תחילה לשפר שיטה זו, אך לנוכח סרבולה, זנח כיוון זה. חלף זאת, ואט פיתח שיטה ולפיה הוצמד דף המקור לדף אחר, דק מאוד ומלוחלח, אשר נלחץ בחוזקה אל המקור. לאחר מכן, מול מקור אור, ניתן היה לראות עליו במדויק את המסמך המקורי. ואט החל בניסויים ב-1779, ולאחר כשנה, בה נוסו סוגי נייר ודיו שונים, כמו גם אלמנטים אחרים, רשם על שיטתו פטנט. גם לאחר רישום הפטנט, ואט עמל עוד מספר שנים על מנת לפתח את שיטת ההעתקה כדי לעשותה ישימה יותר, אמינה יותר ונוחה יותר לשימוש. שיטה זו, אשר הצליחה מסחרית, שימשה להעתקה עד המאה ה-20.
מנוע הקיטור > תקופת השותפות עם בולטון > ניסויים בכימיה

כבר מגיל צעיר ואט גילה עניין רב בכימיה. בין היתר, בסוף שנות ה-80, הוא ניסה למצוא שיטה מסחרית להלבנת בדים, ושיתף בעבודתו את חמו דאז, אשר עסק בתחום, ואת אשתו (השנייה), והשיטה נחלה הצלחת מה. אולם כיוון שבמקביל פותחו שיטות אחרות, טובות יותר, וכיוון שנתגלו קשיים מסוימים בשיטה שואט פיתח, ואט נטש בסופו של דבר את הנושא.
בין השנים 1794–1797, ואט עסק בייצור מתקנים להפקת, טיהור ואכסנת גזים, תהליכים שהתגלו ממש באותן שנים, עבור מה שהפך להיות, בשנים הבאות, 'המכון הפנאומטי' בבריסטול. אחת הסיבות לעיסוקו זה הייתה מחלת השחפת ממנה סבלה בתו, ולבסוף הלכה לעולמו בעטייה, והאמונה כי ניתן לסייע לה באמצעות אותם גזים.
מנוע הקיטור > שנותיו המאוחרות

לאחר שואט פרש משותפותו עם בולטון, הוא המשיך בהמצאת ובפיתוח מתקנים נוספים. בין היתר, ואט המציא מתקן להעתקת פסלים ומדליונים, עליו לא רשם פטנט. אחת מן הדמויות שהעתיק בעזרת אותו מתקן, הייתה של אדם סמית. כן המציא מתקן מיטלטל לציור טבע בפרספקטיבה ועוד. גם לאחר פרישתו מן השותפות, ואט המשיך לגלות עניין בהנדסה אזרחית, ושימש יועץ לכמה חברות.
חיים אישיים

בשנת 1764 ואט נשא לאשה את בת דודתו מרגרט (פגי) מילר (Miller). לזוג נולדו חמישה ילדים, ושניים מהם הגיעו לבגרות: מרגרט (1767–1796) וג'יימס ואט ג'וניור (1769–1848). מרגרט האם מתה בעת לידה ב-1773. ב-1777 נישא ג'יימס ואט בשנית לאן מקגרגור (MacGregor), ביתו של יצרן צבעים מגלזגו. מנישואין אלה נולדו בן ובת: גרגורי (1777–1804), לימים גאולוג ומינרולוג, וג'נט (1779–1794). אן הלכה לעולמה ב-1832.
בשנת 1767 ואט הצטרף לשורות הבונים החופשיים בסניף גלאזגו של הארגון.
בין השנים 1777 ו-1790 ג'יימס ואט התגורר בבירמינגהם.
ואט ובולטון מונצחים על שטרות 50 לירות שטרלינג, שהונפקו בשנת 2010.
ראו גם

יחידות מידה על שם אישים
לקריאה נוספת

* "Some Unpublished Letters of James Watt" in
(London, 1915).
Carnegie, Andrew, James Watt University Press of the Pacific (2001) (Reprinted from the 1913 ed.), ISBN 0-89875-578-6.
Dickinson, H. W. (1935). James Watt: Craftsman and Engineer. Cambridge University Press.
Dickinson, H. W. and Hugh Pembroke Vowles James Watt and the Industrial Revolution (published in 1943, new edition 1948 and reprinted in 1949. Also published in Spanish and Portuguese (1944) by the British Council)
Hills, Rev. Dr. Richard L., James Watt, Vol 1, His time in Scotland, 1736–1774 (2002); Vol 2, The years of toil, 1775–1785; Vol 3 Triumph through adversity 1785–1819. Landmark Publishing Ltd, ISBN 1-84306-045-0.
Hulse David K. (1999). The early development of the steam engine. Leamington Spa, UK: TEE Publishing. pp. 127–152. ISBN 1-85761-107-1.
Hulse David K. (2001). The development of rotary motion by steam power. Leamington, UK: TEE Publishing Ltd. ISBN 1-85761-119-5.
Marsden, Ben. Watt's Perfect Engine Columbia University Press (New York, 2002) ISBN 0-231-13172-0.
Marshall, Thomas H. (1925), James Watt, Chapter 3: Mathematical Instrument Maker, from Steam Engine Library of University of Rochester Department of History.
Marshall, Thomas H. (1925) James Watt, University of Rochester Department of History.
Muirhead, James Patrick (1854). Origin and Progress of the Mechanical Inventions of James Watt. London: John Murray.
Muirhead, James Patrick (1858). The Life of James Watt. London: John Murray. The life of James Watt with selections from his correspondence.
Roll, Erich (1930). An Early Experiment in Industrial Organisation : being a History of the Firm of Boulton & Watt. 1775–1805. Longmans, Green and Co.
Smiles, Samuel, Lives of the Engineers, (London, 1861–62, new edition, five volumes, 1905).
אנימציה של מנוע הקיטור של ניוקומן. בוורוד – הקיטור, אשר לחצו מרים את הבוכנה. בכחול – מים קרים המוזרמים בגרוויטציה אל הצילינדר על מנת לגרום לעיבוי הקיטור ובכך, להפחתת הלחץ שמתחת לבוכנה. לחץ האוויר שמעל הבוכנה גורם, אפוא, לירידתה. את האנימציה יצר Matt Keveney.
תחריט מ-1784 של מכונת הקיטור של ואט ובולטון
תמסורת גלגלי השיניים, המזכירה בצורתה שמש וכוכב לכת.
מכונת העתקה אשר פותחה על ידי ואט, 1795
חצי אי

חצי האי פלורידה בארצות הברית
חצי אי הוא זרוע יבשה החודרת לתוך הים. זרוע זו מכונה חצי אי מכיוון שהיא מוקפת כמעט מכל עבריה בים, מלבד במקום התחברותה אל עיקר היבשת. זרוע יבשה קטנה יחסית קרויה לשון יבשה או כֵּף.
חצאי איים בולטים

להלן רשימה של חצאי איים בולטים בעולם והמדינות אליהם הם משתייכים:
חצאי איים בולטים > באסיה

תת-היבשת ההודית – הודו, פקיסטן, בנגלדש, נפאל ובהוטאן
חצי האי ערב – ערב הסעודית, תימן, עומאן והאמירויות הערביות המאוחדות
חצי האי קמצ'טקה – סיביר, רוסיה
חצי האי הצ'וקצ'י – סיביר, רוסיה
אנטוליה – טורקיה
חצי האי גואידה – רוסיה
חצי האי הקוריאני – קוריאה הדרומית וקוריאה הצפונית
חצי האי הודו-סין – וייטנאם, קמבודיה, לאוס, תאילנד וחלק ממיאנמר
חצי האי סיני – מצרים
חצי האי המלאי – מיאנמר, תאילנד, ומלזיה
חצאי איים בולטים > באמריקה

חצי האי לברדור – קנדה
חצי האי בות'יה – קנדה
חצי האי פוקסה – קנדה
חצי האי גאספה – קנדה
פלורידה – ארצות הברית
חצי האי אלסקה – ארצות הברית
חצי האי סווארד – ארצות הברית
חצי האי דלמארבה – ארצות הברית
חצי האי באחה קליפורניה – מקסיקו
חצי האי יוקטן – מקסיקו
חצי האי ברונסוויק – צ'ילה
לה גואג'ירה – ונצואלה וקולומביה
חצי האי פאראקס – פרו
חצי האי ואלדס – ארגנטינה
חצאי איים בולטים > באירופה

חצי האי האיברי – פורטוגל, ספרד, אנדורה וגיברלטר (חלק מהממלכה המאוחדת)
חצי האי קולה – רוסיה
חצי האי סקנדינביה – שוודיה ונורווגיה
יוטלנד – דנמרק
פלופונסוס – יוון
חצי האי האפניני – איטליה, סן מרינו, הוותיקן
חצי האי הבלקני – אלבניה, בוסניה והרצגובינה, בולגריה, יוון, מקדוניה הצפונית, מונטנגרו, סרביה, רומניה, טורקיה, קרואטיה, סלובניה וקוסובו
חצי האי קרים – אוקראינה, נשלט דה פקטו על ידי רוסיה החל מ-2014 (ראה סיפוח חצי האי קרים)
חצאי איים בולטים > באוקיאניה

חצי האי כף-יורק – אוסטרליה
חצי האי אייר – אוסטרליה
חצי האי בירד הד – אינדונזיה
חצי האי קורומאנדל – ניו זילנד
חצי האי אוטאגו – ניו זילנד
חצאי איים בולטים > באנטארקטיקה

חצי האי האנטארקטי – אנטארקטיקה
לקריאה נוספת

פרופסור משה בְּרָוֶר, "חצי אי", לקסיקון גאוגרפי, (עמ' 9), הוצאת יבנה, תשס"א
הערות שוליים

| גאוגרפיה פיזית |
| --- | --- | --- |
| תחומים | גאוגרפיה סביבתית • גאומורפולוגיה • הידרולוגיה והידרוגרפיה • חקר קרחונים • מדעי האטמוספירה • מטאורולוגיה • קלימטולוגיה • פלאוקלימטולוגיה • אוקיינוגרפיה • אוקיינוגרפיה פיזיקלית • אוקיינוגרפיה כימית • אוקיינוגרפיה ביולוגית • אוקיינוגרפיה מטאורולוגית |  |
| מונחים יבשתיים | קרקע • טקטוניקת הלוחות • יבשת • מצר יבשה • ארכיפלג • אי • חצי אי • אטול • מדבר • נווה מדבר • חולות נודדים • חולית • ערבה • סוואנה |  |
| מונחים ימיים | אוקיינוס • ים • זרם ים • אגם • מעיין • נהר • נחל • דלתה • מפרץ • מפרצון • מצר ים • יובל |  |
ראו גם גאוגרפיה פיזית – מונחים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533956305171  GND: 4601185-7  LCCN: sh85099426  NARA: 10665346  NKC: ph917290 
ערך זה הוא קצרמרבנושא איים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חצי האי הקוריאני
חצי האי יוקטן
חצי האי האפניני (חצי האי האיטלקי)
קניון שבעת הכוכבים (אילת)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות
 על שם:  דגל שבעת הכוכבים
 כתובת:  התמרים 3 
 מיקום:  אילת
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלים:  הכשרת היישוב
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2022–2024 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2024 
 מידות
 שטח:  10 דונם
 
 קואורדינטות:  29°33′17″N 34°57′11″E﻿ / ﻿29.554705558325°N 34.95314115464°E﻿ / 29.554705558325; 34.95314115464
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) קניון שבעת הכוכבים(למפת דרום הנגב רגילה) קניון שבעת הכוכבים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון שבעת הכוכבים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון שבעת הכוכבים
 
קניון שבעת הכוכבים באילת הוא מרכז קניות הנמצא בצמוד לפארק הטרמינל והחל לפעול ב-2024. הקניון נמצא בבעלות חברת הכשרת היישוב, וקרוי על שם דגל שבעת הכוכבים בדומה לקניון שבעת הכוכבים בהרצליה. ככל העסקים באילת, הקניון נמצא באזור סחר חופשי הנהוג באילת משנת 1985, ולכן המוצרים הנמכרים בו פטורים ממע"מ.
הקניון מצטרף לשאר מרכזי הקניות הפועלים באילת בניהם: קניון אייסמול, קניון מול הים, מרכז ביג אילת ומרכז רכטר.
הערות שוליים

↑  בשורה לאילת: מתחם 'שבעת הכוכבים' בעיר יחל לפעול בקרוב - יום יום באילת, באתר www.yomyom.net (באנגלית)
↑  נווית זומר, קיבל טופס אכלוס: מתחם המסחר "שבעת הכוכבים" באילת יחל לפעול בקרוב, באתר ynet, 25 באפריל 2024
↑  שירה ספיר, ‏בהשקעה של 100 מיליון שקל: המרכז המסחרי החדש באילת, באתר גלובס, 25 ביולי 2023
↑  מתחם ’שבעת הכוכבים’ באילת יחל לפעול בקרוב לאחר שקבל טופס אכלוס, באתר sponser, ‏2024-04-25
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספרמטופור

ספרמטופור של Sminthurus viridis (מסדרת קפזנבאים) (מימין לחרק)
נקבת Leptophyes punctatissima לאחר הזדווגות. הספרמטופור צמוד לצינור ההטלה (ovipositor)
ספרמטופור (באנגלית spermatophore מיוונית  spermato "זרע" ו-pohre "מוביל") הוא כמוסה או מכל המכיל תאי זרע המיוצר על ידי זכרים של מיני בעלי חיים שונים ומועבר בשלמותו לנקבה במהלך ההזדווגות. נוסף לזרע הספרמטופור עשוי להכיל גם מזון ("מתנת כלולות") עבור הנקבה כמו אצל החרגוליים. אצל העש Utetheisa ornatrix הספרמטופור מכיל, נוסף לתאי זרע וחומרי מזון גם חומר רעיל המונע טריפה של הנקבה.
העברת ספרמטופור היא דרך ההפריה הנפוצה במחלקת העכבישנים וקיימת גם אצל מינים שונים של חרקים, הספרמטופור מוקף לעיתים במעטפת חלבונית הנקראת spermatophylax המאפשרת מעבר מלא של הזרע לגוף הנקבה. 
בקרב בעלי החוליות הסלמנדרה והטריטון מייצרים ספרמטופור שהנקבה בוחרת אם להכניס לגופה בהתאם להצלחת מפגן החיזור של הזכר.
ישיבה תיכונית נווה

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 ישיבה תיכונית
 השתייכות:  חינוך חרדי לאומי
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־17 שנים)
 מייסדים:  הרב אסף נאומבורג
 התמחות:  לימודי קודש מורחבים
 מגמות:  לימודי ארץ ישראל, פיזיקה, היסטוריה.
 שכבות לימוד:  ט'–י"ב
 מספר כיתות:  7
 בעלי תפקידים
 מנהל:  אמיתי הורוביץ
 מנכ"ל:  אסף פרנקו
 ראש הישיבה התיכונית:  הרב אסף נאמבורג
 משגיח:  הרב שמוליק ידלר
 באחריות:  מועצה האזורית אשכול
 צוות:  הרב עודד קפלן, הרב אריאל איגרא, הרב אמיתי קלרמן, הרב חיים חיקין, הרב ישראל אלדד, הרב אשי בלייכר
 תלמידים
 :  199
 שונות
 ספרים:  ואמונתך בלילות, עוז וגבורה, כי הם חיינו, ויתבוננו חסדי ה', להזכירם תורתך
 מיקום
 מיקום:  מושב נווה
 מדינה:  ישראל
 קואורדינטות:  31°09′44″N 34°19′47″E﻿ / ﻿31.162166666667°N 34.329805555556°E﻿ / 31.162166666667; 34.329805555556
 https://ynave.co.il/
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) ישיבה תיכונית נווה(למפת צפון הנגב רגילה) ישיבה תיכונית נווה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבה תיכונית נווה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבה תיכונית נווה
 
ישיבה תיכונית תורנית נווה היא ישיבה תיכונית המשתייכת לזרם הדתי לאומי. במתכונת פנימייה מלאה השוכנת במושב נווה שבמועצה האזורית אשכול. הישיבה הוקמה בשנת 2008 במושב יבול שבחולות חלוצה על ידי הרב אסף נאומבורג, שהיה קודם לכן מחנך בישיבה התיכונית בדימונה. בשנת 2010 עברה הישיבה למקומה הנוכחי. בישיבה לומדים, נכון לשנת הלימודים ה'תשפ"ה, כ-220 תלמידים המחולקים לשבע כיתות.
ראש הישיבה, הרב אסף נאומבורג, משמש גם כמחנך כיתה י"ב. בנוסף אליו מלמדים בישיבה הרב עודד קפלן, הרב אמיתי קלרמן, הרב אריאל אברהם איגרא (רב היישוב שלומית), הרב ישראל אלדד, הרב אשי בלייכר והרב חיים (חיימי) חייקין. הרב שמואל ידלר הוא סגן ראש הישיבה ומרכז סדר צהריים.
סדרי הלימוד והחופשות

יום הלימודים בישיבה מתחלק לשלושה חלקים:
סדר בוקר, שבו לומדים גמרא עם רש"י ותוספות בעיון, בהספק של כ-25–30 דף בשנה.
סדר צהריים, שבו לומדים גמרא בבקיאות, בהספק של כ-100 דפים בשנה. בשנת ה'תש"ף נפתחה גם מגמת לימוד עיון (של גמרא רש"י תוספות) בסדר צהריים בהספק של 40-50 דפים בשנה.
לימודי התיכון, לקראת בחינות בגרות.
בימי חמישי בערב מתקיים בישיבה 'משמר לימוד', שבו חוזרים התלמידים על החומר הנלמד בגמרא במשך השבוע ונבחנים עליו.
מדי יום מתקיימת שיחה של הרב אסף נאומבורג, ראש הישיבה, בענייני אורח חיים, אמונה ומוסר. על בסיס שיחות אלו נערך על ידי תלמידי הישיבה הספר 'ואמונתך בלילות'. נלמדים גם שיעורים נוספים בענייני אמונה ויראת ה', מתוך הגישה האמונית שמבית מדרשו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. בשנת ה'תשפ"ג עלה לרשת אתר שבו ניתן להאזין לשיחות שנמסרו בישיבה.
שבת ישיבה מתקיימת לסירוגין פעם בשתי שבתות או שלוש שבתות. סדרי החופשות של הישיבה שונים מעט משל ישיבות תיכוניות אחרות ודומות יותר לשל ישיבות קטנות, הן מסיבות אידאולוגיות והן בגלל המרחק הרב של הישיבה מבתיהם של רוב התלמידים. תאריכי החופשות נקבעים על פי לוח השנה העברי. חופשת הקיץ מתחילה בי"ז בתמוז ונגמרת בג' באלול יום פטירת הרב אברהם יצחק הכהן קוק. חופשת סוכות מתחילה למחרת יום הכיפורים ונגמרת בסביבות א' בחשוון. חופשת חנוכה דומה לשאר מוסדות הלימוד, וחופשת פסח מתחילה בה' ניסן ונגמרת לפני יום הזיכרון לשואה בכ"ז בניסן.
התפתחות ובנייה

עם הקמתה בשנת 2008 שכנה הישיבה במבנים זמניים במושב יבול, כ-5 ק"מ ממקומה הנוכחי. בשנת 2010 עברה הישיבה לקרוואנים בסמוך לבניין הכיתות שהוחל בבנייתו באותם הימים, במושב נווה, שהיה אז בשלבי בנייה. בשנת 2011 נכנסה הישיבה לבניין הכיתות החדש. באמצע שנת 2012 נכנסו התלמידים לבניין הפנימיות החדש, אשר בו 22 חדרים. בשנת 2018 עם כניסתה של כיתה נוספת לישיבה נבנה עוד מתחם קרוואנים שמשמש פנימייה לכיתה י'. ובשנת 2021 הישיבה התרחבה בעוד כיתה ובעוד מתחם קרוואנים שמשמש כפנימייה לכיתה י"א. בשנת 2014 הוכרה הישיבה כמוסד חינוכי המקבל תמיכה מעליית הנוער. הישיבה נמצאת בפיקוח של המחוז החרדי. בשנת 2016 חנכה הישיבה את בניין הקבע של חדר האוכל ובית המדרש, ובכך השלימה מעבר של כל המבנים למבני קבע, מלבד מגורי שתי כיתות. כל המבנים מוגנים מפני טילים, מפאת הימצאותה של הישיבה באזור עוטף עזה. בשנת 2018 קיבלה הישיבה שתי כיתות למחזור החדש, ולצורך כך הורחב בניין הכיתות.
בשנת הלימודים ה'תשפ"ב נכנסו שתי כיתות למחזור החדש ולצורך כך נבנה מתחם קרוואנים חדש והישיבה יצאה בקמפיין מימון המונים בקרב בוגריה לצורך בנייתו. בשנת ה'תשפ"ג מתחם הקרוואנים לא שימש את תלמידי הישיבה, אך שימש את מוסדות הישיבה לאירוח מבקרים. בשנת ה'תשפ"ד נכנסו עוד שתי כיתות לישיבה והמתחם חזר לשימוש פעיל. ובשנת הלימודים ה'תשפ"ה עקב הצטרפות של כיתה נוספת נפתח מתחם פנימיות חדש לכיוון היישוב נווה.
סמסונג גלקסי באדס

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  אוזניות אלחוטיות
 מפתח:  סמסונג אלקטרוניקה
 יצרן:  סמסונג אלקטרוניקה 
 תאריך הפצה:  גלקסי באדס: ב-9 במרץ 2019  גלקסי באדס פלוס: ב-14 בפברואר 2020  גלקסי באדס לייב: ב-6 באוגוסט 2020  גלקסי באדס פרו: ב-14 בינואר 2021  גלקסי באדס 2: ב-27 באוגוסט 2021  גלקסי באדס 2 פרו: ב-26 באוגוסט 2022  גלקסי באדס FE: ב-5 באוקטובר 2023  גלקסי באדס 3: ב-24 ביולי 2024  גלקסי באדס 3 פרו: ב-24 ביולי 2024
 
אוזניות סמסונג גלקסי באדס (באנגלית: Samsung Galaxy Buds) הן סדרה של אוזניות בלוטות' אלחוטיות שתוכננו על ידי סמסונג אלקטרוניקה, ושוחררו לראשונה ב-9 במרץ 2019 כיורשים של גיר אייקון איקס.
דגמים > גלקסי באדס

אוזניות סמסונג גלקסי באדס (SM-R170) הושקו ב-8 במרץ 2019. מחיר ההשקה היה 129.99 דולר, והוא כלל מארז טעינה אלחוטי. ייצור אוזניות באדס הופסק עם השקת הבאדס פלוס.
דגמים > גלקסי באדס פלוס

אוזניות סמסונג גלקסי באדס פלוס (SM-R175) הוכרזו ב-11 בפברואר 2020 באירוע האביב של Galaxy Unpacked, ושוחררו ב-14 בפברואר במחיר של 149.99 דולר, עלייה של 20$ ממחיר הבאדס המקוריות. הבאדס פלוס שמרו על עיצוב זהה לזה של הבאדס המקוריות, אך הסוקרים שיבחו את איכות הצליל והמיקרופון המשופרת ואת חיי הסוללה שהאריכו משמעותית. בנוסף, נכלל מנהל התקן שני לבס כדי לשפר את איכות השמע בתדרים נמוכים יותר.
דגמים > גלקסי באדס לייב

אוזניות סמסונג גלקסי באדס לייב (SM-R180) הוכרזו ב-5 באוגוסט 2020 באירוע וירטואלי של Galaxy Unpacked. הבאדס לייב היו ידועים בעיצוב ה"שעועית" שלהם על האוזן, בשונה מעיצוב האוזניות הקודמות בסדרה, ונוסף בהם גם ביטול רעשים אקטיבי. הבאדס לייב זכו לשבחים על העיצוב שלהם, אך ספגו ביקורת על ביטול הרעשים הלא יעיל.
דגמים > גלקסי באדס פרו

אוזניות סמסונג גלקסי באדס פרו (SM-R190) הוכרזו ב-14 בינואר 2021 והושקו למחרת, ב-15 בינואר. הבאדס פרו שיפרו את העיצוב של אוזניות הבאדס פלוס וכללו אודיו משופר, טכנולוגיית מעקב וביטול רעשים אקטיבי. הם זכו לשבחים על העיצוב ואיכות הצליל המשופרים שלהם, אך ספגו ביקורת על חיי הסוללה שלהם שמספיקים ל-5 שעות כאשר ביטול הרעשים מופעל.