stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלכת
הערות שוליים

↑  יעקב ליוור, "מִלְכָּה", אנציקלופדיה מקראית, כרך ד, מוסד ביאליק, תשכ"ג, עמ' 1118 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
1 2  רפאל קירכהיים (עורך), פירוש תלמיד רס"ג לדברי הימים, עמ' 25, פפד"מ תרל"ד (1874), חלק א, פרק ז פסוק יח, באתר היברובוקס
1 2  רד"ק, ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק י"ח: "ואע"פ שלא נזכר בתורה ובנביאים, ידוע היה אצלם בקבלה. ולפי שהייתה אשה גדולה זכר תולדתה".
1 2  מלבי"ם, ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק י"ח
1 2  רלב"ג, ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק י"ח
↑  יעקב ליוור, "מלכת", אנציקלופדיה מקראית, כרך ד, מוסד ביאליק, תשכ"ג, עמ' 1158 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
↑  בפשיטתא לא תרגם את המילה "מלכת" אבל כותב ששמה מעכה ומכאן שהבין שהיא שימשה כמלכה.
↑  לפי אהרן דמסקי הנוסח המקורי הוא "אחיו" ולא מדובר בבן אדם אלא בתואר, ראו: אהרן דמסקי, שמות פרטיים עבריים חדשים שנולדו בתקופת בית שני מתוך פרשנות המקרא,  מחקרי גבעה תשע"ז, עמ' 15
↑  היא נקראת בפסוק "אחות" במובן של בת דודה.
↑  גם בפשיטתא כתב ששמה מעכה.
↑  רבי יהודה אלברצלוני, פירוש ספר יצירה, מהדורת שזח"ה, ברלין תרמ"ה, עמ' 64
↑  כך פרש גם בהמצודות, ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק י"ח
↑  רבי שמואל מסנות, מדרש דברי הימים, זיכרון אהרן, ירושלים תשע"ז, חלק א, פרק ז פסוק יח
↑  ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק כ"א
↑  הגר"א, ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק י"ח
↑  שלמה מנדלקורן, קונקורדנציית היכל הקודש, 1896, מפתח לפי שמות בסוף הספר, מובא גם אצל: מרים סמואל, "האחות המולכת", נשים נסתרות בתנ"ך (ד): אחיות, ירושלים, תשע"ו, עמ' 87–90, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  אהרן דמסקי, רשימות-היחס של מנשה ומיקומה של נחלת מלכה בת צלפחד, ארץ ישראל מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, גיליון טו, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, 1982, עמ' 170-175, באתר JSTOR
↑  יש שכתבו שהוא שמידע, (תלמיד הרס"ג והגר"א) ככל הנראה למדו כן מהפסוק שלאחר מכן "וַיִּהְיוּ בְּנֵי שְׁמִידָע אַחְיָן וָשֶׁכֶם וְלִקְחִי וַאֲנִיעָם".
↑  לפי הגר"א הוא "חלק" המוזכר בתורה.
מלכישוע

| --- | --- |

השלט בכניסה לכפר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק המעיינות
גובה ממוצע: ‎517 מטר
תאריך ייסוד: 1976
סוג יישוב: יישוב מוסדי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 188 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-22.6% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת עמק בית שאן מוגדלת) מלכישוע(למפת עמק בית שאן רגילה) מלכישוע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מלכישוע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מלכישוע32°26′19″N 35°24′48″E﻿ / ﻿32.4387127334449°N 35.4133931736115°E﻿ / 32.4387127334449; 35.4133931736115  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק המעיינות (in English: Emek HaMaayanot Regional Council) באדום - מלכישוע בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;

כלניות בכפר הגמילה מלכישוע
הר מלכישוע, הפסגה הגבוהה ברכס הגלבוע (535 מטרים מעל פני הים). אזור הפסגה מאכלס מתקן תקשורת צבאי ומהווה שטח צבאי סגור למטיילים
מַלְכִּישׁוּעַ הוא כפר שיקום לנפגעי סמים, אלכוהול והתמכרויות השוכן על הר הגלבוע. הכפר מנוהל על ידי עמותת נוה מלכישוע אשר הוקמה בשנת 1989 כמלכ"ר. המקום מציע ליווי לאורך תהליך הגמילה הפיזית, הטיפול ארוך טווח ותהליך ההשתלבות בקהילה ובחברה.
שמו של המקום נובע ממיקומו: פסגת הר מלכישוע, ההר הגבוה ביותר ברכס הרי הגלבוע, הקרוי על שם מלכישוע בן שאול.
היסטוריה

בינואר 1976 הוקמה במקום היאחזות נח"ל. בשנת 1982 הפכה ההתיישבות לקיבוץ דתי. המוסדות המיישבים קבעו את נקודת התיישבות הקבע על הר אבינדב, ובשנת 1987 עבר לשם הקיבוץ ושמו שונה לקיבוץ מירב.
העמותה הוקמה בשנת 1989, כאשר ראש המועצה של בקעת בית שאן, יגאל שחר, ביחד עם אליקים רובינשטיין, שהיה מזכיר ממשלת ישראל העשרים ושלוש ובתוקף זה היו"ר של הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, החליטו על הקמת אחד הכפרים הראשונים בארץ לשיקום נפגעי סמים ואלכוהול. את ההקמה ליוותה הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול של הכנסת, בראשות ראובן ריבלין ועובדיה עלי. תושבי ישראל רבים נפגעי סמים ואלכוהול טופלו אז במדינות אחרות, בעיקר באירופה, והטיפול בישראל היה בחיתוליו.
מסגרות הכפר

אשפוזית – יחידה לגמילה פיזית המיועדת לנוער וצעירים עד גיל 30 הסובלים מהתמכרות לסמים או אלכוהול. זוהי האשפוזית היחידה בארץ לנערים.
קהילת הנוער – בתי נערים ונערות המיועדים לטיפול ארוך, הכוללים גם לימודים במסגרת בית ספר. בנוסף קיימת יחידת אבחון קצרת מועד לנוער.
קהילת הצעירים – הקהילה מיועדת לצעירים ורווקים – נפגעי סמים, אלכוהול והתמכרויות.
קהילת הנשים – הקהילה מיועדת לנשים – נפגעות סמים, אלכוהול והתמכרויות. התוכנית הטיפולית שמה לעצמה מטרה לאפשר לנשים השוהות בה השתלבות, צמיחה ומרחב בחירה במישור האישי, החברתי והתעסוקתי.
קהילת הבוגרים – הקהילה מיועדת לבגירים, נפגעי סמים, אלכוהול והתמכרויות. התוכנית הטיפולית בקהילה מותאמת אישית ומיועדת לקהלי יעד שונים: מכורים לסמים ואלכוהול בעלי עבר פלילי; מכורים לאלכוהול בלבד; מסיימי קהילות טיפוליות בעבר.
השכלה והכשרות

בכפר פועל בית ספר ומרכז הכשרה מקצועית, בהתאם לתוכניות הלימודים השונות. לכל דייר מותאמת תוכנית לימודים, וההוראה מתקיימת בקבוצות קטנות ובכיתות נפרדות לכל מסגרת. בבית הספר לומדים לבגרות מלאה, ובנוסף להכשרות מקצועיות בתחומים כגון: גינון, מסגרות וריתוך, מקצועות טיפוח, תחזוקה ומטבח.
מחקר, פיתוח והדרכה > היחידה לחקר התמכרויות

היחידה לחקר התמכרויות פועלת בשילוב עמותת נוה מלכישוע ואוניברסיטת חיפה. היחידה פועלת לעידוד מחקר אקדמי בנושא נפגעי התמכרויות ומחקרים קליניים ופרא-קליניים. המחקרים נערכים תוך הקפדה על שמירת זכויות הדיירים והמטרות השיקומיות, הטיפוליות והחינוכיות.
יחידת המחקר פועלת לחיזוק הקשר בין האקדמיה לשדה הטיפולי באמצעות שילוב תלמידים לתארים מתקדמים בעשייה הטיפולית והחינוכית.
מערך ההכשרות וההדרכות

במלכישוע מתקיימת תוכנית הכשרה שנתית בתחום ההתמכרויות לכלל אנשי הצוות בכפר, בשיתוף עם יחידת המחקר. כמו כן מתקיימות הכשרות בתחומים ייחודיים לצוותים העוסקים באוכלוסיות מיוחדות.
כפר מלכישוע הוא מוסד מוכר להתמחות בפסיכולוגיה קלינית, עבודה סוציאלית וקרימינולוגיה.
מערך ההדרכות של מלכישוע מורכב מפסיכולוגיים קליניים בכירים ועובדים סוציאליים קליניים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  רשימת היאחזויות הנח"ל, אתר העמותה להנצחת זכר חללי הנח"ל והמורשת
↑  ההיסטוריה של מלכישוע, באתר עמותת נוה מלכישוע
מפריד ביצה

מפריד ביצה ממתכת
מפריד ביצה בצורת כף עשוי פלסטיק
מפריד ביצה הוא כלי שנועד להפריד בין החלבון לבין החלמון של הביצה.
שימושים

מפריד ביצה שימושי לצורך הכנת תבשילים ודברי מאפה הדורשים שימוש בחלמון לבדו, בחלבון לבדו או שימוש בהם בשלבי הכנה שונים. מתכונים בהם הפרדת החלמונים והחלבונים חשובה במיוחד, הם מתכונים המשתמשים בחלבון מוקצף, דוגמת מקצפת. חלמון הביצה משמש במתכונים רבים, דוגמת מיונז.
מאחר שחיי המדף של חלבון הביצה ארוך משמעותית מחיי המדף של החלמון, יכולה ההפרדה לסייע בניהול מלאי הביצים במטבח.
עקרון פעולה

הסוגים השונים של מפריד ביצה מבוססים על כלי עם חלק תחתון הכולל פתחים או חריצים המיועדים למעבר החלבון ללא שהחלמון עובר דרכם. דגמים שונים כוללים חורים בגדלים שונים ובצורות שונות. יש דגמים הכוללים תחתית מחוררת, בעוד דגמים המקובלים יותר כיום מורכבים מרצועות המהוות תחתית התופסת את החלמון. לאחר שתוכן הביצה נשפך מתוך קליפתה אל המפריד, נאסף שק החלמון אל מרכז המפריד ומתקבע בתוכו בעוד שנוזל החלבון מחליק ונשפך דרך החללים או הנקבים של המפריד. חלק מדגמי המפרידים מתמודדים עם הבעיה של הדבקות חלק מהחלבון לחלמון בגלל הצמיגיות שלו, ללא שבירת החלמון, למשל על ידי הפעלת תנועה סיבובית.
צורת המפריד הרווחת כיום היא דמוית מצקת קטנה שסביבה חריצים או פתחים. בדגמים מסוימים ישנו תא מיוחד המיועד לאיסוף נוזל החלבון. התא מהווה יתרון במניעת ערבוב החלבון עם החלמון, אם מעטפת החלמון תתפרק.
הוצעו גם דגמים של מפרידים המבצעים פעולות נוספות כמו קילוף ביצים
הערות שוליים

↑  פטנט ארצות הברית 657,125, 4 בספטמבר 1900
↑  פטנט ארצות הברית 648,598, 1 במאי 1900
↑  פטנט ארצות הברית 688,315, 10 בדצמבר 1901
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מצר סמית'

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  Thomas Smythe 
 מיקום:  מצר נארס 
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 אורך:  50 קילומטר
 רוחב ממוצע:  50 ק"מ 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  גרינלנד, קנדה 
 קואורדינטות:  78°25′00″N 74°00′00″W﻿ / ﻿78.4167°N 74°W﻿ / 78.4167; -74
  (למפת גרינלנד מוגדלת) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור מצר סמית'(למפת גרינלנד רגילה) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור מצר סמית'(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מצר סמית'(למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מצר סמית'
 
מצר סמית' בנונאווט שבקנדה.  נונאווט (בעיקר, האי אלסמיר)  גרינלנד
מצר סמית' (באנגלית: Smith Sound) הוא מצר ים בין גרינלנד לאי הצפוני ביותר בקנדה - האי אלסמיר. המצר מקשר בין מפרץ באפין לבין אגן קיין ומהווה חלק ממצרי נארס.
המצר התגלה בשנת 1616 על ידי ויליאם באפין ונקרא על ידו בשם "מפרץ סר תומאס סמית'" (באנגלית: Sir Thomas Smith's Bay) על שם הדיפלומט האנגלי סר תומאס סמית'. המצר נקרא בשם זה עד שנות ה-50 של המאה ה-18. לאחר שהאזור נחקר על ידי ג'ון רוס בשנת 1818 החל המצר להיקרא בקיצור "מצר סמית'".
באפין וג'ון רוס חשבו כי המצר הוא למעשה מפרץ, וכי מאחוריו יש רכס הרים (שנקראו על ידי רוס - "גבעות קרוקר" - Crocker Hills) היה זה אדוארד אגוסטוס אינגלפילד שגילה בעת מסע המחקר שלו בשנת 1852 כי מדובר במצר ים ולא במפרץ.
מפרט

מפרטים
מַפרט (באנגלית: Guitar pick, Plectrum ובקיצור Pick) הוא משטח קטן של חומר נוקשה (לרוב פלסטיק) המשמש לפריטה על מיתרים. המפרט הפשוט בדרך כלל מעוצב בצורה של טיפה.
מבין כלי הנגינה העושים שימוש במפרט ניתן לציין את הבנג'ו, המנדולינה הקאנון והעוד. בימינו נפוץ השימוש במפרטים בעיקר בגיטרות אקוסטיות וחשמליות.
סוגי מפרטים

קיימים מפרטים שונים לפי גדלים וחומרים: עוביים של מפרטים נע לרוב בין 0.5 מ"מ ל-2 מ"מ. הם יכולים להיות עשויים ממגוון חומרים, ביניהם פלסטיק, סיבי פחמן, טרטקס, קרן, שנהב, שריון צב, עץ או מתכת. סוג המפרט תלוי בכלי שבו מנגנים: מפרטי גיטרות אקוסטיות יהיו לרוב דקים וגמישים. בגיטרות חשמליות נעשה שימוש נרחב יותר במפרטים עבים יותר שיהיו עשויים מפלסטיק, טרטקס או סיבי פחם. מפרטי גיטרה בס הם לרוב עבים יותר, בהתאם למיתריה של גיטרת הבס, שהם העבים ביותר.
שיטת הנגינה

את המפרט נהוג להחזיק בין שתי אצבעות בלבד: האגודל והאצבע המורה. את היד המנגנת מניחים על המיתרים (או מעליהם, תלוי מה מנגנים) מעל תיבת התהודה או מעל הפיקאפים בגיטרה החשמלית או גיטרת הבאס. על המיתר פורטים עם קצהו של המפרט. המפרט עצמו, מונח במקביל למיתר, או מוטה מעט באלכסון (אך עדיין יושב ליד המיתר).
השיטה המקובלת לשימוש במפרט היא פריטה לסירוגין (Alternate picking) - פריטה למטה ולמעלה לסירוגין על פי הפעמות בתיבה- שיטה המאפשרת להגיע למהירויות נגינה גבוהות. השיטה נמצאת בשימוש נגני העוד והמנדולינה כבר מעל לאלף שנה. עם התפתחות טכניקת הנגינה בגיטרה חשמלית, גם נגני כלי זה אימצו את השיטה.
מפרטים וגיטרה

הצורך בשימוש במפרט תלוי בסוג הגיטרה ובסגנון הנגינה. כך, למשל, נהוג לעשות שימוש במפרט בעת הנגינה בגיטרה חשמלית, במטרה לתת לנגינה גוון "מחוספס" (או "מלוכלך") יותר, או כדי לאפשר נגינה מהירה במיוחד (כגון נגינה מהירה על סולמות ותבניות תווים, או "סוויפים" - נגינה מהירה במיוחד של תבניות תווים על ידי החלקת המפרט על גבי מספר מיתרים ברצף). במהלך שנות השבעים והשמונים, שיא ימי פריחתה של הגיטרה החשמלית ברוק ובפיוז'ן, פיתחו וירטואוזים רבים טכניקות מורכבות לייעול השימוש במפרט.
בנגינה בגיטרה הקלאסית, לעומת זאת, נהוג בדרך כלל לפרוט באמצעות האצבעות והציפורניים, מאחר שהשימוש במפרט אינו מאפשר פוליפוניה, הנדרשת עבור מרבית היצירות לגיטרה קלאסית.
במוזיקת הפלמנקו לדוגמה, נחשבת הנגינה במפרט לנחותה והנגן נדרש לגדל את ציפורניו.
על אף כי נהוג לנגן בגיטרת בס עם האצבעות, ישנם גם בסיסטים אשר משתמשים במפרט (לרוב השימוש באצבעות/מפרט תלוי בסגנון המוזיקה).
שימוש במפרט לנגינה על בנג'ו.
מצר סינגפור

| --- | --- |

מצר סינגפור כפי שנראה ממרינה ביי סנדס בסינגפור
 מידע כללי
 מקשר:  מצר מלאקה ממערב לבין ים סין הדרומי ממזרח
 מפריד:  סינגפור וחצי האי המלאי לבין איי ריאו שבאינדונזיה
 סוג:  מצר ים
 מידות
 אורך:  105 ק"מ
 רוחב ממוצע:  16
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  מלזיה, סינגפור, אינדונזיה
 ערים:  סינגפור
 קואורדינטות:  1°13′0″N 103°55′0″E﻿ / ﻿1.21667°N 103.91667°E﻿ / 1.21667; 103.91667
 מצר סינגפור
מצר סינגפור (באינדונזית ובמלאית: Selat Singapura) הוא מצר ים באורך של 105 ק"מ וברוחב של 16 ק"מ, המחבר בין מצר מלאקה ממערב לבין ים סין הדרומי ממזרח. מצפון למצר שוכן האי סינגפור וחופיו הדרומיים של חצי האי המלאי, ומדרום הוא גובל באיי ריאו השייכים לאינדונזיה. נמל סינגפור, ששוכן בחופו הצפוני של המצר, הוא מהנמלים הגדולים בעולם בהיקף הפעילות שלו, והמצר, המחבר בין האוקיינוס ההודי לאוקיינוס השקט, הוא מנתיבי הספנות העמוסים והצפופים בעולם. לצפיפות תנועת כלי השיט במצר תורמים רוחבו הקטן והאיים הרבים הפזורים בתחומו.
ראו גם

מצר ג'והור
מרדכי עמרם הירש

| --- | --- |

תמונה מסביבות 1880
 לידה:  17 בפברואר 1833 כ"ח בשבט תקצ"ג טיסהבה, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  18 במאי 1909 (בגיל 76) כ"ז באייר תרס"ט המבורג, הרייך הגרמני 
 מדינה:  הונגריה, הקיסרות הגרמנית 
 השכלה:  אוניברסיטת קארל בפראג 
 תקופת הפעילות:  ? – 18 במאי 1909 
 רבותיו:  הכתב סופר, שי"ר
 תלמידיו:  חנוך ארנטרוי
 צאצאים:  איזידור הירש 
 
הרב מרדכי עמרם (מרקוס) הירש (בהונגרית: Hirsch Márkus; בגרמנית: Markus Hirsch;‏ כ"ח בשבט תקצ"ג, 17 בפברואר 1833 – כ"ז באייר תרס"ט, 18 במאי 1909) היה אב בית דין אובודה, פראג והמבורג.
הערות שוליים

1 2 3  Michael Brocke ,Julius Carlebach, Die Rabbiner der Emanzipationszeit in Den Deutschen, Böhmischen und Großpolnischen Ländern 1781-1871, Walter de Gruyter, 2004. עמ' 278-279.
1 2  יעקב כ"ץ, הקרע שלא נתאחה, מרכז זלמן שזר, התשנ"ה. עמ' 130–131, 143, 188.
↑  Raphael Patai. The Jews of Hungary: History, Culture, Psychology. Wayne State University Press, 1996. עמ' 306.
↑  Kinga Frojimovics, Neológ (kongresszusi) és status quo ante rabbik Magyarországon 1869-tö̋l napjainkig, MTA Judaisztikai Kutatócsoport, 2008. עמ' 101.
↑  מיכאל ק. סילבר, Orthodoxy, אנציקלופדיה יוו"א.
↑  אדם פרזיגר, The Hamburg Cremation Controversy and the Diversity of German-Jewish Orthodoxy, ספר השנה של מכון לאו בק, 2011.
↑  לגדור פרץ, המאסף, 1 בספטמבר 1905 ראו ספרו של הרב לרנר: חיי עולם, מהדורה שנייה, לונדון תשל"ה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262748705171  GND: 1047686937  ISNI: 0000 0004 3655 8874  LCCN: nr96025598  NKC: zmp2012723758  NTA: 250603489  VIAF: 310507739   WorldCat (עם VIAF): 310507739
מצר סמולנסק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  קרב סמולנסק 
 סוג:  מצר ים 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°49′45″S 60°26′00″W﻿ / ﻿62.8292°S 60.4333°W﻿ / -62.8292; -60.4333
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהמצר סמולנסק(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהמצר סמולנסק(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצר סמולנסק(למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצר סמולנסק
 
מצר סמולנסק (באנגלית: Smolensk Strait; בבולגרית: проток Смоленск) הוא מצר ים באיי שטלנד הדרומיים, אנטארקטיקה.
המצר מפריד בין האי דספשן לבין חצי האי רוז'ן שבאי ליווינגסטון.
רוחבו של המצר 18.4 קילומטרים - בין נקודת מקרוני שבאי דספשן, שמדרום-מערב למצר סמולנסק, לבין נקודת בארנארד שבאי ליווינגסטון, שמצפון-מזרח למצר.
היסטוריה

תוך כדי הפלגה במצר זה ב-6 בפברואר 1821, החוקר הרוסי תאדאוס פון בלינגסהאוזן נפגש עם ציד כלבי הים האמריקאי נתנאל פאלמר, בלינגסהאוזן תיאר את האי ליווינגסטון.
המצר מופה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968, ועל ידי סוקרים ספרדיים בשנת 1991.
ביליגסהאוזן קרא למצר "סמולנסק" על שם קרב סמולנסק, הקרב התרחש בין 16–18 באוגוסט 1812 והיה הקרב הגדול הראשון במלחמת רוסיה–צרפת ואחד הקרבות הגדולים של מלחמות נפוליאון.
מקסימה (פילוסופיה)

מקסימה (בלטינית: maxima; מתורגם גם: כלל מדריך, כלל מעשי, כלל פעולה או אִמְרַת שֶׁפֶר) היא אמרה קצרה אודות אמת כללית, עיקרון או כלל התנהגות. מקסימה היא לרוב אמצעי פדגוגי שמטרתו להניע לפעולות ספציפיות ובעלת אוריינטציה מוסרית, אשר לעיתים קרובות מנוסח כפתגם קצר או כאפוריזם.
דוגמה למקסימה היא אמרתו של הלל הזקן: ”מה ששנוא עליך לא תעשה לחברך” (הידועה גם כ"כלל הזהב").
שימושים מוקדמים

תיעוד עתיק של השימוש במקסימה קיים בהגותו של בואתיוס בדברו על maximae et principales propositiones ("הטענות הכלליות והראשוניות ביותר"). בואתיוס מציין בהקשר זה את עמדתם של אריסטו (באנליטיקה שבדיעבד) ושל קיקרו (בטופיקה) לפיה חקירה באמצעות היסקים לוגיים צריכה להתחיל בהנחות כלליות וראשוניות, שאינן ניתנות בעצמן להוכחה. הוא מסביר שבתחומים שונים של חקירה הטענות הראשוניות יהיו שונות. בתחום הגאומטריה בואתיוס מציע כדוגמה למקסימה את האקסיומה השלישית של אוקלידס: ”אם שווים מופחתים משווים, ההפרשים שווים”. בואתיוס משתמשת במקסימות גם בתחומי המוסר והפוליטיקה, ומציע כדוגמה את הטענה ”דברים טובים שמשכם ארוך יותר הם בעלי ערך רב יותר מאלו שמשכם קצר”.
השימוש במקסימות צמח ברנסאנס עם המסות של מישל דה מונטיין, והתעצם בעידן הנאורות ובכתביהם של המורליסטים הצרפתים, בהם: פרנסואה דה לה רושפוקו, ז'אן דה לה ברייר, המרקיז דה וובנארג, וניקולא שאמפור. כך למשל, רושפוקו איגד מקסימות רבות בחיבורו משנת 1678 הרהורים או אמרות ואמרי שפר מוסריים (Réflexions ou sentences et maximes morales), בהן: ”גבורה מושלמת היא לעשות בלא עדים את מה שהיינו מסוגלים לעשות בפני כל העולם”.
אתיקה דאונטולוגית

באתיקה הדאונטולוגית של עמנואל קאנט, מקסימות הן עקרונות סובייקטיביים המנחים פעולה של סוכן הפעולה (אנ'), שאותו קאנט מכנה סובייקט או יש תבוני. האתיקה של קאנט שואפת להיות ביקורתית ואוטונומית, דהיינו פנימית לתבונה, ובכך להתשתחרר מכל שיטות המוסר שמקורן בסמכות חיצונות הטרונומית, דתית או דוגמתית. אי לכך, מקסימה יכולה להיות תקפה, רק אם היא עוברת מבחן מסוים המראה כי היא רציונלית. כלומר, בתהליך השיפוט המוסרי, סוכן הפעולה בוחן את הפעולה הספציפית בהתאם למקסימה, והיא זוכה לתוקף מוסרי על פי מידת האובייקטיביות שלה, כלומר ללא תלות בנטיות לב ובאינטרסים צרים. בספרו הנחת יסוד למטפיזיקה של המידות כותב קאנט:
כלל פעולה (מקסימה) הוא העיקרון הסובייקטיבי של פעולה, ויש להבדיל בינו ובין היעקרון האובייקטיבי, הלוא הוא החוק המעשי. כלל הפעולה כולל את הכלל המעשי שהתבונה קובעת בהתאם לתנאים שבהם נתון הסובייקט הפועל (לעיתים קרובות על פי בורותו או גם נטיות־ליבו), והוא אופן עקרון־היסוד שעל פיו פועל הסובייקט המבצע את הפעולה. לעומת זאת, החוק הוא העיקרון האובייקטיבי התקף לגבי כל יֵש תבוני, והוא עקרון־היסוד שעל פיו מבצע הפעולה חייב לפעול, כלומר הוא ציווי.
המקסימה שמנחה את הפועל נבחנת אצל קאנט על פי ההצו הקטגורי, שמאפשר לקבוע האם הפעולות שגויות או מותרות. בניסוח הראשון של קאנט לצו הקאטגורי שמופיע ב"הנחות יסוד למטאפיזקה של המידות" כתב
עֲשֵׂה מַעֲשֶׂיךָ רַק עַל פִּי אוֹתוֹ הַכְּלָל הַמַּעֲשִׂי [Maxime] אֲשֶׁר, בְּקַבֶּלְךָ אוֹתוֹ, תּוּכַל לִרְצוֹת גַּם כֵּן כִּי יִהְיֶה לְחֹק כְּלָלִי
המקור בגרמנית
„Handle nur nach derjenigen Maxime, durch die du zugleich wollen kannst, dass sie ein allgemeines Gesetz werde.“
כלומר, המקסימה תקפה רק אם ניתן להתייחס אליה כאילו הייתה חוק מעשי שתקף באופן אוניברסלי, עבור כל יש תבוני בכל זמן.
בביקורת התבונה המעשית, קאנט נתן את הדוגמה הבאה של מקסימה וכיצד ליישם אותה כעקרון שעובר את מבחן הציווי הקטגורי:
איזו צורה בתוך כלל־מדריך תצלח לחקיקה כללית ואיזו לא תצלח - בדבר זה יכולה להבחין השכל הפשוט ביותר ללא הדרכה. למשל, קבעתי לעצמי כלל־מדריך להגדיל את רכושי בכל האמצעים הבטוחים. והנה נמצא בידי פיקדון, אשר בעליו הלך לעולמו ולא הניח אחריו כל תעודה חתומה על כך. בדרך־הטבע הרי זה מקרה להחיל עליו את הכלל־המדריך שלי. ועתה מבקש אני אך לדעת אם כלל־מדריך זה יכול להיות תקף גם מבחינת חוק מעשי כללי. אני מסב אפוא את הכלל־המדריך על מקרה זה ואני שואל, אם אפשר שיקבל צורה של חוק, כלומר אם אוכל כאחת על הכלל־המדריך שלי לחוקק חוק לאמור: כל אדם רשאי להכחיש שבידיו פיקדון אם איש אינו יכול להוכיח כי הופקד בידיו. אראה מיד, שעיקר כזה כחוק יבטל את עצמו, כי יגרום לכך שלא יהא קיים פיקדון כלל. חוק מעשי, שאני מכיר בתורת כזה, מן ההכרח שיהיה כשר לחקיקה כללית.
כמו כן, בגישה זו לפעולה יש "ערך מוסרי" אם העיקרון שעל פיו פועל הסוכן תואם את הכוונה שלו, "מתוך המוסר" (מתוך החוק המוסרי). כלומר, לפעולתו של אדם יש ערך מוסרי כאשר הוא עושה את חובתו אך ורק לשם החובה, מהסיבה הנכונה. זאת להבדיל מפעולה שבדיעבד נעשתה "בהתאם למוסר" ללא מחשבה תחילה, ומתוך דחף או אינטרס אישי כלשהו.
המקסימה הפרגמטית

בהשפעת קאנט, צ'ארלס פרס, מאבות הפרגמטיזם, טבע את "המקסימה הפרגמטית" (Pragmatic maxim) בניסוחים שונים, כעקרון המנחה של הפרגמטיזם. בין היתר תיארה באופן הבא:
[פרגמטיזם היא] הדעה לפיה מטאפיזיקה צריכה להתבהר בעיקר על ידי יישום המקסימה הבאה, להבהרת ההבנה: "שקלו אילו השפעות, שניתן לזהות בהן השלכות מעשיות, אנו מעלים בדעתנו שיש למושא תפיסתנו. ובכן, תפיסתנו את ההשפעות האלו היא כל תפיסתנו לגבי המושא".
המקור באנגלית
Pragmatism [is t]he opinion that metaphysics is to be largely cleared up by the application of the following maxim for attaining clearness of apprehension: 'Consider what effects, that might conceivably have practical bearings, we conceive the object of our conception have. Then, our conception of these effects is the whole of our conception of the object.'
ראו גם

פתגם
אפוריזם
דאונטולוגיה
הצו הקטגורי
פילוסופיה של המוסר
הערות שוליים

↑  ביקורת התבונה המעשית, תרגום: שמואל הוגו ברגמן ונתן רוטנשטרייך, מוסד ביאליק, תשל"ג
↑  הנחת יסוד למטפיזיקה של המדות, תרגום: מ. שפי, הוצאת מאגנס, תשמ"ד 1984
↑  הנחת יסוד למטפיזיקה של המדות, תרגום: חנן אלשטיין, עליית הגג וידיעות ספרים, 2011
↑  פרנסואה לה רושפוקו. (2015). כתבים נבחרים, בתרגום ד"ר יוסי אסודרי. הוצאת הקיבוץ המאוחד.
↑  Definition of MAXIM, www.merriam-webster.com, ‏2023-05-27 (באנגלית)
↑  maxim באתר Cambridge Dictionary
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"א, עמוד א'
↑  Boethius, De topicis differentiis I.1176D, II.1185A
↑  I.1175C
↑  II.1185B
↑  François Rigolot, Montaigne's Maxims: From the Discourse of Other to the Expression of Self, L'Esprit Créateur 22, 1982, עמ' 8–18
↑  François de La Rochefoucauld, Réflexions ou sentences et maximes morales (1665)
↑  Jean de La Bruyère, Caractères ou les moeurs de ce siècle (1688)
↑  Luc de Clapiers, marquis de Vauvenargues, Introduction à la connaissance de l’esprit humain, suivie de réflexions et maximes (1746)
↑  Nicolas Chamfort, Maximes et pensées, caractères et anecdotes (1795)
↑  פרנסואה דה לה רושפוקו, כתבים נבחרים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, מצרפתית: יוסי אסודרי, 2015., §63 עמ' 49
↑  Charles Sanders Peirce, William James, James Mark Baldwin, and James Seth, Pragmatic (1) and (2) Pragmatism
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558144905171  BnF: cb11978337d (data)  GND: 4234456-6  LCCN: sh85082368  NKC: ph136770 
פרנסואה דה לה רושפוקו
עמנואל קאנט
צ'ארלס פרס
מנזר טינטרן

| --- | --- |
הריסות המנזר
הריסות המנזר
 מידע כללי
 סוג:  מנזר, הריסות מנזר 
 כתובת:  טינטרן 
 מיקום:  טינטרן בוויילס
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בעלים:  Cadw 
 מפעיל:  Cadw 
 זרם:  המסדר הציסטרציאני
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1176–1490 (כ־314 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  9 במאי 1131 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות גותית 
 מידות
 גובה מעל פני הים:  10.4 מ' 
 קואורדינטות:  51°41′50″N 2°40′38″W﻿ / ﻿51.6971°N 2.67722°W﻿ / 51.6971; -2.67722
 אתר רשמי
  (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים מנזר טינטרן(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים מנזר טינטרן(למפת ויילס רגילה) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסימנזר טינטרן(למפת ויילס מוגדלת) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסימנזר טינטרן
 
מנזר טינטרן (באנגלית: Tintern Abbey, בוולשית: Abaty Tyndyrn) הוא חורבות מנזר ציסטרציאני מהמאה ה-12 השוכן סמוך לכפר טינטרן שבמחוז מונמות'שייר בוויילס שבדרום-מערב האי הבריטי. המנזר שוכן בסמוך לגדה המערבית של הנהר וואי (River Wye), שבנקודה זו מהווה את הגבול בין מונמת'שייר בוויילס לגלוסטרשייר באנגליה. זהו המנזר הציסטרציאני השני שהוקם בבריטניה (אחרי מנזר וייברלי (Waverley Abbey)), והראשון בוויילס. הוא הוקם ב-9 במאי 1131 ביוזמת ולטר דה קלר (Walter de Clare) הלורד של צ'פסטו. המנזר הלך ונחרב לאחר פירוק המנזרים באנגליה במאה ה-16. שרידיו היוו השראה למספר רב של משוררים וציירים לכתיבת שירה ולציור החל מהמאה ה-18.
ב-1984 נטל Cadw אחריות על האתר וכיום מבקרים באתר כ-70,000 איש כל שנה.