stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סומיר

| --- | --- |
סמל סומירסמל סומיר

העיר סומיר על גדת הלואר. משמאל, טירת סומיר
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  פיי דה לה לואר פיי דה לה לואר
 מחוז:  מן ולואר
 ראש העיר:  מישל אפשין (מ-2008)
 שטח:  66.25 קמ"ר
 גובה:  30 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  26,215 (1 בינואר 2021)
  ‑ צפיפות:  451 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  47°15′36″N 0°4′37″W﻿ / ﻿47.26000°N 0.07694°W﻿ / 47.26000; -0.07694
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.ville-saumur.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי סומיר(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי סומיר(למפת פיי דה לה לואר רגילה) נאנט אנז'ה לאוואל לה מאן לה רוש סור-יון  ברטאן נורמנדי סאנטר- עמק הלואר  אקיטן החדשה מפרץ ביסקאיה סומיר(למפת פיי דה לה לואר מוגדלת) נאנט אנז'ה לאוואל לה מאן לה רוש סור-יון  ברטאן נורמנדי סאנטר- עמק הלואר  אקיטן החדשה מפרץ ביסקאיה סומיר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סומיר (בצרפתית: Saumur) היא עיר וקומונה צרפתית במחוז מן ולואר שבצרפת. העיר נמצאת בין נהרות הלואר והטואה, והיא מוקפת כרמים מהם מיוצרים יינות שידועים באיכותם, בעיקר יין נתזים.
היסטוריה

עד המהפכה הצרפתית הייתה סומיר בירתו של תחום סמכות עצמאי באותו שם, ובתקופות מסוימות תחת שלטון רוזנות אנז'ו. אחרי המהפכה התנהלו בעיר קרבות במסגרת מלחמות הקואליציה האנטי-צרפתית הראשונה.

ביוני 1940, במסגרת המערכה על צרפת בתחילת מלחמת העולם השנייה התנהל בעיר ולאורך הגדה הדרומית של הלואר קרב בלימה, בו צרפת ניסתה לעכב את ההתקדמות הגרמנית. ב-8 וב-9 ביוני 1944 הייתה העיר מטרה להפצצות בעלות הברית בגלל מסילת הרכבת שעברה בה. באחת מההפצות הגדולות נעשה השימוש הראשון בפצצות טולבוי, כנגד מנהרה שבה עברה מסילת הרכבת. ההפצצה בוצעה על ידי מטוסי אוורו לנקסטר ודה הבילנד מוסקיטו, ונועדה למנוע משלוח של טנקי פאנצר שהיו בדרכם לבלום את כוחות בעלות הברית לאחר הפלישה לנורמנדי. לאחר כשבועיים הופצץ גם הגשר שמעל הלואר על ידי חיל האוויר של ארצות הברית.
אתרים בעיר

בעיר נמצא בית הספר הלאומי לרכיבה "קדרה נואר" (בצרפתית: מסגרת שחורה, על שם המדים השחורים של הרוכבים) שידוע בשל מופעי הרכיבה השנתיים שהוא מקיים. כמו כן נמצא בעיר בית הספר לקציני שריון של הצבא הצרפתי ומוזיאון טנקים גדול.

מעל העיר מתנשאת טירת סומיר שנבנתה לראשונה במאה ה-10 ואחר כך שוב במאה ה-12.
מספר קילומטרים מהעיר ממוקם גן החיות של דואה.
הערות שוליים

↑  באתר חיל האוויר המלכותי
↑  תיאור ההפצצה באתר הטייסת המפציצה
↑  אתר בית הספר לרכיבה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550521005171  BnF: cb152619276 (data)  GND: 4051828-0  HDS: 006612  LCCN: n82006706  MusicBrainz: a5688ea9-5064-4d14-b41b-0398b279b789  NKC: ge752357  VcBA: 494/67956  VIAF: 140735482   WorldCat (עם VIAF): 140735482
סיטרואן אקסל

| --- | --- |

Citroën Axel
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Oltcit-Citroën Axel
 יצרן:  Oltcit (אנ') בשותפות עם סיטרואן
 שנות ייצור:  1996–1984
 יחידות שיוצרו:  60,184
 הרכבה:  רומניה רומניה
 מודל קודם:  סיטרואן דיאן  סיטרואן אמי
 מודל אחריו:  סיטרואן AX
 סיווג:  סופרמיני
 אורך:  3,732 מ"מ
 רוחב:  1,538 מ"מ
 גובה:  1,430 מ"מ
 משקל:  875-860 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,370 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,129 סמ"ק המפיק 57 כ"ס ב-6,250 סל"ד  4 צילינדרים, 1,299 סמ"ק המפיק 61 כ"ס ב-5,500סל"ד
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות  תמסורת ידנית - 5 מהירויות
 מהירות מרבית:  150 קמ"ש (מנוע 1,129 סמ"ק)  157 קמ"ש (מנוע 1,299 סמ"ק)
 צריכת דלק:  8.6-8.9 ליטר ל-100 ק"מ
סיטרואן אקסל (בצרפתית : Citroën Axel, קרויה גם : Oltcit-Citroën Axel) היא מכונית סופרמיני מתוצרת יצרנית הרכב הרומנית Oltcit (אנ') בשיתוף יצרנית הרכב הצרפתית סיטרואן אשר יוצרה בין השנים 1996–1984 ב-רומניה
יצרנית הרכב הרומנית Oltcit בבעלות ממשלת רומניה פעלה בשיתוף פעולה "Joint venture" (אנ') עם סיטרואן.
חלקה של "Oltcit" בשותפות 64%, וחלקה של "סיטרואן" 36%.
"סיטרואן אקסל"

יוצרו 60,184 יחידות.
דגם "סיטרואן אקסל" הוא גרסה מחודשת של דגם "Oltcit Club" (אנ') שיוצר בין השנים 1981–1995 ברומניה.
3 דלתות האצ'בק.
5 נוסעים.
מנוע קדמי.
מנוע בנזין.
סוג הנעה : הנעה קדמית.
מנוע קירור אוויר.
קיבולת מכל דלק - 42 ליטר.
נפח תא מטען - 296 ליטר.
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 15.4 שניות (מנוע 1,129 סמ"ק)
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 13.1 שניות (מנוע 1,299 סמ"ק)
"סיטרואן אקסל" > דגמים

"Citroën Axel 11 R Entreprise", מנוע 1,129 סמ"ק
"Citroën Axel 11 R", מנוע 1,129 סמ"ק
"Citroën Axel 12 TRS", מנוע 1,299 סמ"ק
"Citroën Axel 12 TRS Entreprise", מנוע 1,299 סמ"ק
תמונות

"סיטרואן אקסל"
"סיטרואן אקסל"
"סיטרואן אקסל", שנת 1985
"סיטרואן אקסל", שנת 1985
"סיטרואן אקסל", שנת 1985
"סיטרואן אקסל" - מבט ל-לוח מחוונים
"סיטרואן אקסל"
"סיטרואן אקסל"
ראו גם

סיטרואן
הערות שוליים

↑  "סיטרואן אקסל" citrovisie.nl/citroen-axel-en
↑  Business operations report: Central Asia Economist Intelligence Unit (Great Britain) - 1999. "Daewoo Automobile Craiova The Oltcit legacy — Romania's other producer of passenger cars also derives from communist-era co-operation with a French carmaker, in this case Citroen, which in 1976 formed a joint venture in Craiova in the ..."
↑  דגם "מועדון אולציט" klassiker.nu/reportage/citroenen-som-hamnade-i-ost
↑  "סיטרואן אקסל" - תמונות citroenet.org.uk/passenger-cars/psa/axel/axel1
עברית (הוצאה לאור)

הוצאת עברית היא הוצאת ספרים, שנוסדה בראשית שנת 2004 על ידי יוסף כהן, שהיה לפני כן עורך המקומון הירושלמי "כל העיר".
ההוצאה פעילה בתחומי אקטואליה, היסטוריה קרובה וספרות יפה - בעיקר מתורגמת.
מסיפרי ההוצאה:
בתחום העיון - "גולאג" מאת אן אפלבאום, "צבא הצללים", "ערבים טובים" ו"ככר השוק ריקה" מאת הלל כהן, "מחצית ראשונה" בעריכת אורי שרצקי וברני ארדוב ועוד.
בתחום הספרות היפה - סדרת ספרי הבלשית האפריקאית של אלכסנדר מק'קול סמית "סוכנות לבלשיות מס. 1", "ערבושית" מאת אליסיה אריאן, "השעה ה-25" מאת דייוויד בניוף, "המועמד ממנצ'וריה" מאת ריצ'רד קונדון ועוד.
באמצע 2005, בעקבות הצלחתם של ספרי ההוצאה, נחתם הסכם שיתוף פעולה עם הוצאת כתר, שבמסגרתו משתמשת "הוצאת עברית" במנגנוני ההפצה וההדפסה של הוצאת כתר, וחלק מהספרים יוצאים לאור בהפקה משותפת של שתי ההוצאות.
סעיד אלג'מאל

| --- | --- |

 לידה:  1892 ה'תרנ"ב צנעא, תימן
 פטירה:  8 באוגוסט 1949 (בגיל 57 בערך) י"ג באב ה'תש"ט מחנה גאולה, תימן
 מדינה:  תימן 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בעדן
 פעילות בולטת:  משורר
 
סעיד (סעדיה) בן מוסי' (משה) אלג'מאל (ה'תרנ"ב - י"ג באב ה'תש"ט, 1892 - 8 באוגוסט 1949) היה מגדולי המשוררים בצנעא שבתימן בדור האחרון שלפני העלייה הגדולה לארץ.
ביוגרפיה

סעיד נולד למוסי' ולאמו רומיה ברובע היהודי בעיר צנעא בירת תימן. בילדותו למד אצל המארי, ובגיל 12 התחיל לעזור לאביו בעבודתו בצורפות. נישא לזהרה (שרה) למשפחת דאר.
סעיד היה מגדולי המשוררים בקהילה היהודית בצנעא. הוא למד את רזי השירה מגדולי המשוררים בדור שלפניו, מארי אהרן הכהן, ומארי חיים צאלח אלברטי. חברו לשירה היה מארי סעיד עוזרי. חבריו היו מארי יוסף צוברי, הרב סאלם קלזאן, הרב חיים חובארה, והרב עזרי נדאף.
הגיע עם כל יהודי העיר למחנה גאולה (חאשד) בעדן, אך לפני שהספיק לעלות למטוס נפטר ממחלת הטיפוס. נטמן בבית העלמין היהודי בעדן. מונצח על ארון הקודש בבית הכנסת תפארת ישראל בשכונת רמת עמידר ברמת גן, על ידי בניו ונכדיו שהתפללו בבית הכנסת.
נכדו הוא פרופ' חיים גמליאל, חוקר במדעי הרפואה. ראש מכוני רות"ם למחקר, ומרצה בדרגת פרופסור ביחידה לפיתוח מקצועי, בית הספר לחינוך, אוניברסיטת בר-אילן.
ראו גם

יהדות צנעא
מארי סעיד עוזרי
פרופ' חיים גמליאל
לקריאה נוספת

משה גמליאל, דרכי סיפרתי, הוצאת דוקוסטורי, רעננה, ה'תשס"ו (2006)
הערות שוליים

1 2 3  משה גמליאל, דרכי סיפרתי, הוצאת דוקוסטורי, רעננה, ה'תשס"ו (2006)
↑  עלון ענפי התורה, מדור "והיו עיניך רואות את מוריך", תאריך ???
↑  מסמכי עלייה, מספר 26, אתר הג'וינט
סמיון ארונוביץ גרשגורן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באוגוסט 1901 פרוז'ני, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  30 במאי 1933 (בגיל 31) סנקט פטרבורג, ברית המועצות 
 שם לידה:  Семён Аронович Гершгорин 
 ענף מדעי:  אלגברה, התאוריה של משוואות דיפרנציאליות, אנליזה נומרית 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הפוליטכנית של סנקט פטרבורג (1923) 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפוליטכנית של סנקט פטרבורג (1923–1930)  Institute of Problems of Mechanical Engineering (1930–1933) 
 
סמיון ארונוביץ גרשגורן (ברוסית: Семён Аронович Гершгорин; ‏24 באוגוסט 1901 – 30 במאי 1933) היה מתמטיקאי יהודי-רוסי הידוע בשל עקרון עיגולי גרשגורן,  שמסייע להעריך את גודל הערכים העצמיים של מטריצה.
חייו

גרשגורן נולד כשמעון הירשהורן, (האות H התחלפה ב-Г במעבר לרוסית) בעיירה פרוז'ני, במערב האימפריה הרוסית (היום נמצאת העיירה בתחומי מדינת בלארוס). משנת 1923 למד במכון הטכנולוגי של פטרוגראד. ב-1930 מונה כפרופסור לאלגברה במכון הפוליטכני של סנקט פטרבורג (לנינגרד דאז). עסק במחקרים בנושא תאוריה של פונקציות של משתנים מורכבים.
בשנת 1929 פרסם עבודה שחקרה שיטות לפתרונות משוואת לפלס.
ב-1931 פרסם את חיבורו "Über die Abgrenzung der Eigenwerte einer Matrix" (אודות מגבלות של ערכים עצמיים במטריצות), בו תיאר את עיגולי גרשגורן.
סיטרואן טוביק

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סיטרואן
 שנות ייצור:  הוצג ב-2011 (דגם קונספט)
 סיווג:  רכב הנעה היברידית - דיזל ומנוע חשמלי
 פלטפורמה:  ואן
 אורך:  4,800 מילימטר
 רוחב:  2,080 מילימטר
 גובה:  2,050 מילימטר
 מפרט טכני
 מנוע:  2,000 סמ"ק מנוע דיזל, (120 kW), ומנוע חשמלי (27 kW)
סיטרואן טוביק (בצרפתית Citroën Tubik) היא מכונית קונספט, בתצורת רכב מסחרי אשר הוצגה על ידי יצרנית הרכב הצרפתית סיטרואן בשנת 2011.
תכונות הדגם

הדגם הוצג לראשונה ב-15 בספטמבר 2011 בתערוכת המכוניות של פרנקפורט.
הדגם התבסס בעיצוב החיצוני ובממדים על דגמי ה-המסחריות: סיטרואן H ואן, (1947–1981) וה-"Citroën TUB"‏ (1939–1941).
הדגם מוגדר כרכב הנעה היברידית המשלב מנוע דיזל ומנוע חשמלי.
ההנעה היברידית בסיטרואן טוביק משלבת שני סוגי מנועים, מנוע בעירה פנימית מסוג מנוע דיזל עם מנוע חשמלי. המטרה בשילוב המנועים היא נצילות טובה יותר של הדלק, חיסכון בעלות נסיעה, ופליטת מזהמים מופחתת מהמכונית.
בדגם הסיטרואן טוביק 9 מקומות ישיבה, מודולריים. המושבים הקדמיים יכולים להיות מסובבים ב-360°. המושב המרכז יכול להתקפל כשולחן עבודה או בשימוש משותף עם המושב האחורי כמו מיטה רציפה.
קיימת אפשרות של קיפול המושבים, מצב היוצר חלל גדול למטען.
תמונות

סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק בתערוכת המכוניות העולמית ב-פריז, 2012
סיטרואן טוביק
עיצוב

הדגם התבסס בעיצוב החיצוני ובממדים על דגמי המסחריות: סיטרואן H ואן, (יוצר בין השנים 1947–1981) והסיטרואן TUB (יוצר בין השנים 1939–1941)
סיטרואן H ואן
סיטרואן TUB
ראו גם

הנעה היברידית
לקריאה נוספת

סיטרואן טוביק
סיטרואן טוביק - מכונית החלומות ( The Citroën Tubik, retro-future space van of our dreams )
הערות שוליים

↑  סיטרואן טוביק Citroën Tubik auf der IAA – Autobild 2011 mit Fotos, abgerufen 18. April 2016
↑  סיטרואן טוביק קונספט אתר סיטרואן ישראל
↑  סיטרואן טוביק(טופ-גיר)
↑  סיטרואן טוביק קונספט Citroën Tubik auf der IAA – Autobild 2011 mit Fotos, abgerufen 18. April 2016
↑  סיטרואן טוביק - קונספט
סמיון בורמן

| --- | --- |

 לידה:  23 באוקטובר 1908 פסטוב, ואסילקובסקי אואזד, גוברניית קייב, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  1 בפברואר 1976 (בגיל 67) קייב, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברית המועצות ברית המועצות
 השתייכות:  הצבא האדום הצבא האדום
 תקופת הפעילות:  1926–1929, 1941 – 1945
 דרגה:   סטרשי סרז'נט (סמל ראשון)
 תפקידים בשירות
 חייל רגלים  
 פעולות ומבצעים
 החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה 
 עיטורים
 עיטור התהילה מדרגה שלישית (24.09.44; מס' סידורי 237722)   עיטור התהילה מדרגה שנייה (22.03.45; מס' סידורי 11831)   עיטור התהילה מדרגה ראשונה (31.05.45; מס' סידורי 1094)     עיטור הכוכב האדום   מדליות אחרות  
 תפקידים אזרחיים
 עובד במפעל ניסוי למכשור לא שגרתי
 
סמיון מאירוביץ' בּוּרמן (ברוסית: Семён Меерович Бурман;‏ 23 באוקטובר 1908 - 1 בפברואר 1976) היה יהודי יליד האימפריה הרוסית. עוטר בשלוש הדרגות של עיטור התהילה על פעולותיו במהלך מלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה

בורמן נולד בפאסטוב שבאוקראינה למשפחת פועלים. ב-1909 עבר יחד עם הוריו לרוז'ין שליד ז'יטומיר, שם גם סיים את בית הספר. בהמשך עבד כתבניתן במפעל "הנפחיה של לנין" בעיר קייב. בין השנים 1926 - 1929 שירת בצבא האדום בסדיר. ב-1941 גויס שוב ונמצא במערכה כבר מתחילתה. הצטרף למפלגה הקומוניסטית ב-1942.
ב-1943 במהלך אחד הקרבות בהם נהרג מפקד המחלקה, עודד את החיילים, שיתק את המקלע שירה עליהם, חיסל שלושה גרמנים, נפצע קשה ושכב בבית חולים חצי שנה. על הפעולה קיבל בורמן את עיטור הכוכב האדום. בורמן חזר לתפקיד מפקד כיתה ברגימנט חיל רגלים מספר 487 שהשתייך לאוגדת חיל רגלים מספר 143.
במהלך הקרבות בין ה-10 בספטמבר ל- 15 בספטמבר 1944 בצידו המזרחי של נהר ויסלה בפרברים הדרום-מזרחיים של ורשה השתלט יחד עם חיילים אחרים על עמדה מבוצרת במהלך לחימה שכללה קרב ידני ועל כך קיבל עיטור התהילה מדרגה שלישית.
ב-5 בפברואר 1945 במהלך קרב שנערך דרום-מערבית מדויץ' קרונה (כעת עיר ואלץ' שבפולין) שיתק בורמן בעזרת מקלע 3 מקורות ירי וב-19 בפברואר במהלך מתקפת נגד של הגרמנים חיסל עד 10 חיילים נאצים. על כך קיבל עיטור התהילה מדרגה שנייה.
לפני צליחת אודר עבר סמוך לצידו הגרמני של הנהר, גילה עמדות גרמנים, ויחד עם חיל נוסף זרק רימונים על הכוח שניסה להתקרב אליהם ולכד בשבי חייל גרמני. לאחר הצליחה במהלך התקפות נגד של הגרמנים חיסל במקלע מקסים כ-50 חיילים וקצינים.
ב-27 במרץ 1945 בהשתלטות על גבעה גבוהה במרחק 12 קילומטרים צפונית לעיר וריצן עם יחידת מקלענים חדר בין הראשונים לעמדה הגרמנית, החליף את מפקד המחלקה שיצא מן המערכה והמשיך בעקבות הכוחות הנסוגים, חיסל 2 עמדות מקלעים מספר רב של חיילים וקציני ורמאכט. נפצע אך סירב להתפנות. בפאתי ברלין נפצע באופן קשה. על פועלו זה עוטר בכל שלוש הדרגות של עיטור התהילה.
שוחרר מן הצבא באוקטובר אותה השנה. חזר לקייב ובהמשך עבד במפעל ניסוי למכשור לא שגרתי.
ננו-ארכיטקטורות סוללות יוני-ליתיום

ננו-ארכיטקטורות סוללות יוני-ליתיום הוא שם כולל לתחום המחקר והטכנולוגיות הבאות לשפר את התכנון הקיים של סוללות יוני-ליתיום, השכיחות בעיקר במכשירים אלקטרונים ניידים. תחום המחקר והטכנולוגיות מתמקד בשיפור צפיפות האנרגיה וצפיפות ההספק, מחזור חייהן, עמידותן, בטיחותן ועלותן של סוללות יוני-ליתיום.
מבנה ואופן פעולת סוללה חשמלית

סוללה חשמלית מורכבת מ"תא חשמלי" אחד או יותר ובצורתו הבסיסית יכיל ארבעה מרכיבים עיקריים:
אלקטרודה הנקראת אנודה - (קוטב שלילי) שבה מתרחש תהליך חמצון, שבו נמסרים אלקטרונים למעגל החיצוני. (אלקטרודת המתכת תתפרק בהדרגה אל תוך התמיסה, כשאטומי המתכת הנייטרליים ימסרו את האלקטרונים שלהם ויצאו אל התמיסה כיונים טעונים חיובית)
אלקטרודה הנקראת קתודה - (קוטב חיובי) שבה מתרחש תהליך חיזור, שבו נקלטים אלקטרונים מהמעגל החיצוני, צרכן החשמל. (אלקטרודת הקתודה תצופה באטומי מתכת שיצאו מהתמיסה, כלומר בקטיונים שיקבלו, על גבי האלקטרודה, אלקטרונים המגיעים מחצי תא החמצון)
אלקטרוליט - תווך המפריד בין האנודה לקתודה ומאפשר את יצירת הפרש הפוטנציאלים ביניהן. הוא מכיל בסיס או חומצה או סוג של מלח.
גשר מלח - תוספת הקטיונים לתמיסה באנודה וגריעת הקטיונים מהתמיסה בקתודה, יביאו תוך שניות מספר מחיבור האלקטרודות זו לזו לעצירת הזרם. זאת משום שבכל אחת מהתמיסות ייווצרו מטען חשמלי ושדה חשמלי שכוחם על הקטיונים גדול מהפוטנציאל החשמלי בתא. כדי לפתור בעיה זו, ולאפשר את איזון המטענים בשתי התמיסות, מחברים אותן בגשר מלח, מתקן המחזיק מלח מסיס (KNO3 הוא בחירה שגרתית) ומשחרר אניונים לאנודה וקטיונים לקתודה (לא ייתכן מצב שבתמיסה המטען הכולל של היונים החיוביים יהיה גדול יותר מהשליליים או להפך). לרוב, משמשת צינורית זכוכית שצורתה U וקצותיה נקבוביים כגשר מלח: היונים עוברים דרך הנקבים, ללא זליגה חופשית של התמיסה. נייר סינון ספוג בתמיסת המלח, או תמיסה ג'לית (מבוססת אגר) של המלח יבצעו את אותה פעולה. אפשרות מסובכת יותר היא הפרדת שני חצאי התא במחיצה נקבובית.
המגע בין האלקטרוליט לבין שתי המתכות השונות גורם לתגובה כימית המתבטאת בנדידת יונים דרך תמיסת האלקטרוליט. אם מחברים את שני הלוחות החיצוניים זה לזה בחוט תיל ממתכת המוליכה חשמל, יתהווה בסוללה זרם חשמלי. המטענים החשמלים שנושאים איתם האלקטרונים הנודדים מלוח ללוח בתוך הסוללה יזרמו דרך חוט המתכת.
תחומי מחקר > צפיפות אנרגיה

שיפור צפיפות האנרגיה מצריך פליטת וקליטת יונים גבוהה מהאלקטרודות. קיבולת האלקטרודה תלויה בשלושה גורמים: קיבול ליחידת מסה, קיבול ליחידת נפח וקיבול ליחידת שטח.
תחומי מחקר > צפיפות הספק

שיפור צפיפות ההספק מבוססת על יכולת העברת מטענים (אלקטרונים ויונים) גדולה בזמן קצר, מתבצעת על ידי הקטנת המרחק הדרוש למטען לעבור והגדלת שטח החתך שבו עובר המטען.
תחומי מחקר > אנודה (קוטב שלילי)

תא אלקטרוכימי המסוגל לייצר חשמל באמצעות תגובות כימיות נקרא תא גלווני (מכונה גם "תא וולטאי") בו הפרש של פוטנציאל כימי בין שני חלקי התא אחראי ליצירת המתח החשמלי (כוח אלקטרו מניע) בין שתי האלקטרודות הקבועות בכל אחד מחצאי התא. בכל אחד מחצאי התא מתרחשת מחצית אחת של התגובה הכימית הכוללת בתא. זוהי תגובה מסוג חמצון-חיזור, בחצי הנקרא אנודה מתרחש חמצון, ובחצי המכונה קתודה מתרחש חיזור. תגובות חמצון-חיזור כרוכות בהעברת אלקטרונים מהמחזר למחמצן. תא גלווני מפריד בין השניים, והאלקטרונים זורמים מהאנודה אל הקתודה ויוצרים זרם חשמלי.
אנודות פחמן שכיחות בסוללות ליתיום-יון בשל יכולתן לביצוע עיבור (החדרת מולקולה או יון לתרכובות עם מבנים שכבתיים) בנפח אנודה קטן, מחד דבר זה מהווה יתרון יחסי לאור מגבלות גודל הסוללות, מאידך דבר זה מהווה חיסרון משום שתהליך העיבור מביא להקטנת יכולת טעינת הסוללה.
אנודות פחמן LiC6. בעלות קיבול ליחידת מסה של 372 mAh/g .
סיליקון בעל קיבול ליחידת מסה הגדולה פי עשרה משל פחמן, רדיוס אטום סיליקון הוא 1.46 אנגסטרם בעוד שרדיוס אטום ליתיום הוא 2.05 אנגסטרם.
מבנה של Li3.75Si הוא בעל נפח גדול הגורם להרס הדרגתי באנודה.
הקטנת נפח של האנודה לממדים ננומטרים תביא להקטנת הפגיעה באנודה ושיפור במחזור חייהן של סוללות יוני-ליתיום. 
הקטנת האנודות לממדים ננומטרים מקטינה את הפסדי ההולכה (התנגדות אוהמית) בין האנודה לקתודה.
ננוארכיטקטורה משפרת את יחס שטח המגע ליחידת נפח, טכנולוגיה המביאה לשיפור בצפיפות האנרגיה ובצפיפות ההספק בכך שהאזור האלקטרוכימי הפעיל גדל והמרחק בין האנדוה לקתודה קטן. יחד עם זאת ננוארכיטקטורה גורמת לעליה בפריקה העצמית ובקיצור מחזור חייהן של סוללות יוני-ליתיום. כיום, מספר מחקרים מתמקדים בפיתוח חומרים, המגדלים את האזור האלקטרוכימי הפעיל, בטווח שאינו גורם לתגובות של פריקה עצמית מואצת.
ארכיטקטורת ננו

כיום רוב סוללות מתוכננות בגאומטריה דו-ממדית ובנייה בשכבות. מחקר שנערך לאחרונה יצר אלקטרודות בגאומטריה תלת-ממדית, ונמצא שיפור משמעותי בקיבול הסוללה, אל מול סוללות עם אלקטרודות הבנויות בגאומטריה דו-ממדית.
ארכיטקטורת ננו > סוללות דקות בגאומטריה תלת-ממדית

סוללות מצב מוצק לרוב מושתתות על אותה גאומטריה המצויה בסוללות דקות, סוללות דקות בגאומטריה תלת-ממדית משתמשות בממד השלישי על מנת להגדיל את האזור האלקטרוכימי הפעיל. 
סוללות דקות בגאומטריה דו-ממדית, מוגבלות בין 2–5 מיקרומטרים ובעלות יכולות קיבול פחותות מאשר סוללות דקות בגאומטריה תלת-ממדית.
יצירת הממד הנוסף מבוצעת על ידי שימוש במצע מנוקב, יצירת הנקבים מתבצעת על ידי תחריט פלזמה על מצע סיליקון.
גישה נוספת ליצור ממד נוסף היא שימוש באלקטרוכימיה על גבי מצע סיליקון או ביצוע חריטה באמצעות יונים עד לקבלת עומק. השכבות הנחוצות (אנודה, מבודד וקתודה) של הסוללה, חוברו באמצעות שיקוע כימי בלחץ נמוך. הסוללה מורכבת משכבות סיליקון דקות, כאשר שכבת הסיליקון הפעיל מופרדת מהשכבה הקתודית הדקה על ידי אלקטרוליט מצב מוצק. האזור האלקטרוכימי הפעיל מורכב מחלקיקים שגודלם כ-50 ננומטר, קטנים יותר מהגודל הקריטי המאפשר יצירת סדק.
ארכיטקטורת ננו > אלקטרודות במבנה משולב

ארכיטקטורה נוספת היא מקבץ קטבים של אנודות וקתודות, ארכיטקטורה זו מחליפה את השימוש בקטבים רגילים. בשיטה זו צפיפות ההספק והאנרגיה מוגדלת על ידי מזעור הפרדת אלקטרודות. צפיפות זרם לא אחידה מורידה את יעילות התא, מפחיתה את יציבות התא ומייצרת חימום לא אחיד בתוך התא. ביחס לסוללה דו-ממדית, שבא האורך (L) משפיע על זרימת הזרם וגורם לירידה של כ-66% מהאפקטיביות הסוללה על ידי הפסדים אוהמיים, אופטימיזציה של האורך יכולה להוביל לשיפור משמעותי ביכולת קיבול הסוללה, אורך מסדר גודל של 500 מיקרומטר משפר ב-350% את קיבולת הסוללה בהשוואה לסוללה דו-ממדית. הפסדים אוהמיים גדלים עם הגדלת האורך, כך שבסופו של דבר מושג שיפור באמצעות אופטימיזציה של האורך.
לגאומטריה זו, ארבעה סוגי תכן עיקריים: סידור אנודות וקתודות בשורות, סידור מתחלף של אנודות וקתודות, סידור אנודות וקתודות (הבנויות בעיצוב משולש) בצורה הקסגונלית (משושה) ביחס של 1:2 בהתאמה, סידור מתחלף של אנודות וקתודות כאשר לשניהם קטבים משולשים בזמן שהצומדים בשורה מסובבים ב-180 מעלות.
לסידור אנודות וקתודות בשורות התפלגות זרם לא אחידה, לסידור מתחלף של אנודות וקתודות התפלגות זרם טובה יותר, בהתחשב במספר הגדול של אלקטרודות בעלות קוטביות הפוכה. למערכות עם אנודות או קתודות שאינן רגישות לצפיפות זרם לא אחידה, ניתן להשתמש בכמות לא סימטרית של אנודות וקתודות, סידור אנודות וקתודות בצורה הקסגונלית מאפשר צפיפות זרם אחידה באנודה אך צפיפות זרם לא אחידה בקתודה. שיפור בביצועים ניתן להשיג על ידי שינוי צורת הקטבים. העיצוב המשולש של הקטבים משפר את קיבול והספק התא זאת בא על חשבון אחידות הזרם.
בשנת 2013 חוקרים יצרו שכבות ואלקטרודות במבנה משולב באמצעות הדפסה תלת־ממדית. גודל הסוללה קטן היה מגרגיר החול. תהליך זה הביא לקירוב של האנודות לקתודות יותר מאשר שיטות אחרות. את החומר לדיו האנודה ייצרו מחלקיקים של תרכובת תחמוצת מתכת ליתיום מסוג אחד, ואת החומר לדיו לקתודה ייצרו מחלקיקים של תרכובת תחמוצת מתכת ליתיום מסוג אחר. ההדפסה בוצעה על משטח הבנוי משני מסרקי זהב שעליו נערמו שכבות של אנדות וקתודות.
ארכיטקטורת ננו > אלקטרודות בעלות מרכז משותף

לגאומטריה זו דמיון ישיר לגאומטרית אלקטרודות במבנה משולב רק שבמקום קטבי אנודה וקתודה יחידים, האנודה או הקתודה מוחזקים כמוט מצופה באלקטרוליט. אלקטרודה נוספת משמשת לרציפות בין מיקום האנודה לקתודה. יתרון בגאומטריה זאת הוא כי כמות האלקטרוליט מצטמצמת ומתקבל שיפור בצפיפות האנרגיה בתא. גאומטריה זו שומרת על מרחק הולכה קצר כמו בגאומטרית אלקטרודות במבנה משולב ובכך יש יתרון דומה לטעינה ולצבירה, תוך הקטנת ההפסדים האוהמים.
ארכיטקטורת ננו > חלקיקים בעלי מרכז משותף

גאומטריה של חלקיקים בעלי מרכז משותף המסודרים בגליל או פולימרים ליצירת אנודת פחמן במבנה חרירים תלת-ממדי (3DOM), זאת באמצעות בניית תבנית גביש קולואידלי, גידול שכבה אלקטרוכימית דקה וכימיית סול-ג'ל רך. לחומרי 3DOM מבנה ייחודי של קירות בעלי עובי ננומטרי המקיפים חללים תת-מיקרומטרים. 3DOM מצופה בשכבת פולימר דקה ולאחר מכן מצופה במצב הולכה. לשיטה זו מוליכות יונים גבוהה ומוליכות חשמלית סבירה. בנוסף, שיטה זו מקצרת את אורך חיי הסוללה. אין צורך בתוספים שאינם תורמים לביצועים אלקטרוכימיים של התא. שיפור בביצועים ניתן לקבל על ידי ציפוי בחלקיקים של תחמוצת בדיל, בכך הקיבול ההתחלתי של התא משתפר גם. ציפוי זה מפעפע לתוך מבנה 3DOM ובכך נוצר עובי קירות אחיד.
ארכיטקטורת ננו > ננו-חוטים וננו-צינוריות

ננו-חוטים וננו-צינוריות פחמן שכיחים ברכיבי סוללות שונים מסיבת הדרישה למזעור. יון ליתיום ניתן להשמה בננו-צינוריות הפחמן במספר שיטות: על המישור החיצוני, בין הצינוריות ועל פני הצינוריות.
ננו-חוטים הושמו במטריצת האנודה והקתודה כדי לספק מוליכות מובנית וגם לצורך שיפור קיבול התא. שיטה זו יושמה על ידי הדפסת החומר הפעיל על המצע.
גישה נוספת משתמשת בננו-צינוריות הפחמן שגודלו על מצע סיליקון ולאחר מכן שובצו בתאית. בסיום התהליך אלקטרודת הליתיום מתווספת על גבי התאית מול ננו-צינוריות הפחמן.
בשנת 2007 ננו-חוטי סיליקון יוצרו על מצע פלדה בשיטת גידול מוצק אדים-נוזליים. סיליקון הוא חומר אטרקטיבי לייצור אנודה בסוללות ליתיום, כי יש לו את קיבולת הטעינה התאורטית הגבוה ביותר (4,200mAh). ננו-חוטים אלו קרובים מספיק לערכו התאורטי של הסיליקון והראו דעיכה מינימלית בפריקה, כ-20% ירידה בין המחזור הראשון למחזור השני.
ארכיטקטורת ננו > אלקטרודות בעלות מבנה שאינו מחזורי

מבנים מחזוריים גורמים לצפיפות זרם שאינן אחידה ובכך פוגעים ביעילות ויציבות הסוללה. מבנים לא מחזורים עשויים בדרך כלל מאירוג'ל או מאמביג'ל דחוס יותר בצורת ספוג נקבובי, חומרים אלה נוצרים מג'לי רטוב. מייצרים אירוג'ל על ידי ג'לי רטוב שמתייבש לאט, וזאת על מנת שלא ייווצרו נימים בתוך החומר, לעומת זאת מאמביג׳ל נוצר על ידי ג'לי המיובש תחת מיזוג מאותה הסיבה. ייחודם של החומרים הנ"ל מתבטא בכך שבין 75% ל-99% מהחומרים הנ"ל "פתוחים" כך שהחומר בנוי ממוצקים בגדלים של 10 ננומטר ומחללים של 10–100 ננומטר, החלק המוצק של החומר הוא מעין רשת עמידה מפני כיווץ ומתיחה, יתרון נוסף מלבד תכונת אי המחזוריות במבנים אלו הוא שהמבנים הללו מאפשרים דיפוזיה מהירה בתוכם והמשטח הנקבובי מספק משטח תגובה גדול.
היצור של האלקטרודה נוצר על ידי ציפוי אמביג׳ל עם אלקטרוליט פולימר ומילוי החלל הריק עם קולואידים RuO2 הפועלים כאנודה.
ציפוי קונפורמי

רוב העיצובים לעיל הם שינויים בחצי תא, כלומר יצור שונה של אנודה או קתודה. אך ככל שהמבנה של הסוללה הופך להיות מורכב ומסובך, נדרשות שיטות שונות ומגוונות ליצירת החומר האלקטרוליטי, זאת על מנת לספק אלקטרודה הטעונה הפוך. לכן על מנת לשפר את הביצועים והיציבות של הסוללות מצפים אותם בחומרים שונים. אך יחד עם זאת, תופעות כימיות ופיזיות הן אתגר משמעותי, במיוחד לאור העובדה שאלקטרוכימיה לאחסון אנרגיה סובלת מליקויים רבים.