stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מייקל איירונסייד
קורות חייו

איירונסייד נולד בטורונטו, אונטריו, אחד מחמשת ילדיהם של פטרישה ג'ון פאסמור-איירונסייד ורוברט וולטר איירונסייד. הוא ממוצא אנגלי, אירי וסקוטי. בגיל 15 כתב את המחזה הראשון שלו, "The Shelter".
נשוי לקארן מארלס דינווידי מ-1986. לזוג יש בת משותפת שנולדה ב-1998. יש לו גם בת מנישואיו הקודמים.
החלים מסרטן בלוטת התריס ומסרטן הערמונית.
ג'וליה באטרס

| --- | --- |

 לידה:  15 באפריל 2009 (בת 15) לוס אנג'לס, מחוז לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2011 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וליה באטרס (נולדה ב-15 באפריל 2009) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית. היא זכתה לשבחים רבים על תפקידיה בסרטו של קוונטין טרנטינו, היו זמנים בהוליווד ובסדרת הטלוויזיה אמא אמריקאית המשודרת ב-ABC.
ראשית חייה

באטרס נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה, לדארין באטרס, אנימטור בחברת דיסני, שעבד על סרטים כמו לשבור את הקרח וראלף שובר את האינטרנט, וללורליי באטרס, שנולדה לבית היל בלוס אנג'לס, קליפורניה.
קריירה

באטרס החלה את הקריירה שלה בגיל שנתיים כשהופיעה בפרסומות. תפקידה הראשון היה בסדרת הטלוויזיה בפרק בסדרה מחשבות פליליות. בשנת 2016, באטרס שיחקה בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה טרנספרנט. מאוחר יותר באותה שנה, היא החלה לשחק בקומדיית המצבים אמא אמריקאית.
כאשר קוונטין טרנטינו כתב את התסריט של סרטו התשיעי היו זמנים בהוליווד, הוא הבחין בבאטרס בטלוויזיה, ומאוחר יותר ליהק אותה לתפקיד שחקנית הילדה טרודי פרייזר. לאחר שזכתה לשבחי הביקורת על תפקיד זה, באטרס וצוות ההנהלה שלה החליטו לחפש הזדמנויות דומות עבורה, מה שהוביל אותה לעזוב את סדרת הטלוויזיה "אמא אמריקאית" לאחר ארבע עונות. היא הוחלפה בתפקיד עקרת הבית האמריקנית שלה בכוכבת במשפחות הכי טובות לשעבר, ג'יזל אייזנברג.
בשנת 2020, באטרס לוהקה לתפקיד בסרט האיש האפור בהפקת נטפליקס.
ב-15 ביוני 2021, הוכרז כי באטרס לוהקה לתפקיד בסרט הפייבלמנים - סרט ההתבגרות הסמי-אוטוביוגרפי של סטיבן ספילברג - בתור אן פיבלמן, דמות המבוססת על אחותו של ספילברג.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | 13 שעות: החיילים הסודיים של בנגאזי | בוורלי סילבה |  |
| 2016 | Term Life | קייט (בת 7) |  |
| 2016 | גיבור אמריקאי | לורן ג'נסן |  |
| 2019 | היו זמנים בהוליווד | טרודי פרייזר |  |
| 2022 | האיש האפור | קלייר פיצרוי |  |
| 2022 | הפייבלמנים | אן פייבלמן |  |
| 2025 | שישי הפוך 2 | הארפר קולמן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | מחשבות פליליות | גבי הופר | פרק 1: "גבי" |
| 2015–2016 | תמיד ביחד | סיד בת החמש | 2 פרקים |
| 2015–2016 | טרנספרנט | אלה | תפקיד חוזר; 8 פרקים |
| 2016 | The Kicks | אשלי | פרק אחד |
| 2016 | Pals | ג'וליה | סרט טלוויזיה |
| 2016–2020 | אמא אמריקאית | אנה-קט אוטו | תפקיד ראשי (עונות 1–4); 90 פרקים |
| 2020 | Short Circuit | ילדה קטנה | פרק אחד |
| 2021 | די, שיגעת: תוכנית המערכונים של טים רובינסון | ילדה קטנה | פרק אחד |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | איגוד מבקרי הקולנוע של שיקגו | המבצע המבטיח ביותר | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2019 | אגודת מבקרי הקולנוע של לאס וגאס | נוער בקולנוע - נערה | היו זמנים בהוליווד | זכייה |  |
| 2019 | אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו | אמן פורץ דרך | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2019 | אגודת מבקרי הקולנוע של סיאטל | הופעה לנוער הטובה ביותר | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2019 | איגוד מבקרי הקולנוע באזור וושינגטון די.סי | הופעת הנוער הטובה ביותר | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2020 | פרסי סרטי בחירת המבקרים | השחקן/שחקנית הצעירה הטובה ביותר | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2020 | איגוד מבקרי הקולנוע של הוליווד | השחקנית הטובה ביותר בגילאי 23 ומטה | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2020 | אגודת מבקרי הקולנוע של עיר המוזיקה | השחקנית הצעירה הטובה ביותר | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2020 | איגוד הקולנוע והטלוויזיה המקוון | הופעת הנוער הטובה ביותר | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
| 2021 | פרס סאטורן | השחקן הצעיר הטוב ביותר | היו זמנים בהוליווד | מועמדות |  |
מאיטריי רמקרישנן

| --- | --- |

 לידה:  28 בדצמבר 2001 (בת 23) מיסיסוגה, קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2020 
 מקום לימודים:  Meadowvale Secondary School 
 פרופיל ב-IMDb
 
מאיטריי רמקרישנן (באנגלית: Maitreyi Ramakrishnan; נולדה ב-28 בדצמבר 2001) היא שחקנית קנדית, המוכרת בשל תפקידה בתור דיווי וישווקומאר בסדרת הקומדיה של נטפליקס, "אמת או חובה" ובדיבוב דמותה של פרייה בסרט "אדומה אש" (2022) של פיקסאר.
קורות חיים והשכלה

רמקרישנן נולדה וגדלה בעיר מיסיסוגה שבפרובינציית אונטריו בקנדה. היא ממוצא טמילי הודי מסרי לנקה, ומשפחתה הגיעו לקנדה כפליטים לאחר מלחמת האזרחים בסרי לנקה. היא החלה לשחק בהצגות בית הספר כשהייתה בכיתה י'. היא החליטה להמשיך בקריירת משחק כשהייתה בשנתה האחרונה בבית הספר התיכון וקיבלה את התפקיד הראשי בסדרה אמת או חובה פחות משנה לאחר מכן. היא דחתה את קבלתה לתוכנית התיאטרון באוניברסיטת יורק בטורונטו על מנת להתמקד בצילומי הסדרה.
קריירה

רמקרישנן מגלמת את דיווי וישווקומאר, התפקיד הראשי בסדרה אמת או חובה של נטפליקס. בשנת 2019 היא נבחרה על ידי מינדי קלינג, יוצרת הסדרה, מתוך 15,000 מועמדות שניגשו לאודישנים לסדרה. רמקרישנן יצרה את קלטת האודישן שלה בספרייה מקומית, באמצעות המצלמה של אמה, ובסופו של דבר התבקשה לשלוח ארבעה סרטונים נוספים, לפני שעשתה אודישן בלוס אנג'לס שלאחריו הציעו לה את התפקיד. רמקרישנן הייתה בת 17 כשלוהקה לסדרה וזהו תפקיד המשחק הראשון שלה. הליהוק שלה זכה לתשומת לב תקשורתית משמעותית, במיוחד בקנדה, הן בשל אופי ליהוקה והן בשל זהותה הקנדית-טמילית.
הופעתה בתוכנית זכתה לביקורות חיוביות, ומגזין וראייטי אף כתב כי זו הייתה "הופעה פורצת דרך".
בשנת 2022 עשתה קריירת דיבוב ראשונה כאשר דיבבה בסרט האנימציה "אדומה אש" של פיקסאר את פרייה, אחת מחברותיה הטובות של מיי-לי, הדמות הראשית בסרט.
בשנת 2024 נכללה ברשימת פורבס 30Under30.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | אדומה אש | פרייה | דיבוב |
| 2025 | שישי הפוך 2 |  |  |
| TBA | The Netherfield Girls | ליזי בנט |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 - הווה | אמת או חובה | דיווי וישווקומאר | תפקיד ראשי (4 עונות); 40 פרקים |
| 2020 | Acting for a Cause | אוליביה | פרק: "Twelfth Night" |
| 2022 | My Little Pony: Tell Your Tale | זיפ סטורם | דיבוב; 33 פרקים - סדרת רשת |
| 2022 | הפוני הקטן שלי: סימנים של קסם | זיפ סטורם | דיבוב; 10 פרקים |
הערות שוליים

1 2  Simonpillai, Radheyan (2019-08-29). "Meet the Tamil-Canadian starring in Mindy Kaling's Netflix series". NOW Magazine (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-04-17.(הקישור אינו פעיל)
↑  "Get Used To Saying Maitreyi Ramakrishnan's Name". HuffPost Canada (באנגלית). 2019-08-30. נבדק ב-2020-04-18.
↑  "Meet Maitreyi Ramakrishnan: Star of Mindy Kaling's New Netflix Series". Brown Girl Magazine (באנגלית אמריקאית). 2019-11-16. נבדק ב-2020-04-18.
↑  "How one Mississauga teen beat out 15,000 other girls to star in Mindy Kaling's new Netflix series Never Have I Ever". נבדק ב-2020-04-20.
↑  Ahearn, Victoria. "Tamil-Canadian Maitreyi Ramakrishnan on being a role model with 'Never Have I Ever'". Tri-City News. אורכב מ-המקור ב-2020-04-27. נבדק ב-2020-05-05.
↑  Simonpillai, Radheyan (2020-04-14). "Maitreyi Ramakrishnan talks TikTok drama, sex and embracing Tamil culture". NOW Magazine (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-04-17.(הקישור אינו פעיל)
↑  "Maitreyi Ramakrishnan: How I Made It as an Actor - FLARE". www.flare.com. נבדק ב-2020-04-17.
↑  "'Be that change': Maitreyi Ramakrishnan on starring in Mindy Kaling's new comedy". CBC News. 30 אוג' 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Roy, Natasha. "Mreyi Ramakrishnan tackles Desi American teenhood in Mindy Kaling's new Netflix series".
↑  "Meet Maitreyi Ramakrishnan, the Canadian Teen Cast in Mindy Kaling's New Netflix Series". Elle Canada (באנגלית). נבדק ב-2020-04-18.
↑  "These were the stories that got Toronto talking in 2019". CBC News. 28 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Canadian teen nabs lead role in upcoming Mindy Kaling comedy for Netflix". CBC News. 10 יולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Meet the Mississauga teen who beat out 15,000 actors to star in Mindy Kaling's new show". Toronto Life (באנגלית אמריקאית). 2019-09-10. נבדק ב-2020-04-18.
↑  "Meet Maitreyi Ramakrishnan, The Canadian Teen About To Take Over Netflix". www.refinery29.com (בCanadian English). נבדק ב-2020-04-18.
↑  Sarner, Lauren (2020-04-17). "How Mindy Kaling's Netflix show 'Never Have I Ever' found its star". New York Post (באנגלית). נבדק ב-2020-04-18.
↑  Jaime, Angie. ""Never Have I Ever" Stars Promise Real, Messy Teenhood". Teen Vogue (באנגלית). נבדק ב-2020-04-18.
↑  Lopez, Kristen; Lopez, Kristen (2020-04-17). "'Never Have I Ever' Review: Newcomer Maitreyi Ramakrishnan Dazzles in Mindy Kaling's Coming-of-Age Comedy". IndieWire (באנגלית). נבדק ב-2020-04-18.
↑  Bhavani, Divya Kala (2020-04-20). "'Never Have I Ever' review: Netflix's latest teen comedy by Mindy Kaling is a nuanced coming-of-age offering". The Hindu (בIndian English). ISSN 0971-751X. נבדק ב-2020-04-20.
↑  Framke, Caroline; Framke, Caroline (2020-04-20). "Netflix's 'Never Have I Ever' From Mindy Kaling and Lang Fisher: TV Review". Variety (באנגלית). נבדק ב-2020-04-21.
↑  Forbes 30 Under 30 2024: Hollywood & Entertainment, Forbes (באנגלית)
קווין דורנד

| --- | --- |

 לידה:  14 בינואר 1974 (בן 51) ת'אנדר ביי, אונטריו, קנדה 
 שם לידה:  Kevin Serge Durand 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 מספר צאצאים:  2 
 פרופיל ב-IMDb
 
קווין סרג' דורנד (באנגלית: Kevin Serge Durand; נולד ב-14 בינואר 1974) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה וקומיקאי קנדי. התפרסם בזכות הופעותיו בסרטים "פלדה אמיתית", "אקס מן המקור: וולברין" ו"רובין הוד" ובסדרות "אבודים" ו"מלאך שחור".
ביוגרפיה

קווין דורנד נולד וגדל בעיר ת'אנדר ביי שבאונטריו, קנדה, בנם של הורים קנדים צרפתים: רֵנָה לבית פֵּרוֹ וסרג' דורנד.
קריירה > טלוויזיה

ב-2001 שיחק בסדרה "מלאך שחור" שיצר ג'יימס קמרון בתור המוטציה ג'ושוע. ב-2008 הצטרף דורנד אל העונה הרביעית של סדרת המתח "אבודים", בה שיחק במשך 12 פרקים בתפקיד שכיר החרב וחייל המארינס מרטין קימי.
קריירה > קולנוע

תפקידו הקולנועי הראשון של דורנר היה בשנת 1999 בקומדיית הריגול "אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי" בתור בזוקה ג'ו, אחד ממתנקשיו של ד"ר רשע. בנוסף הופיע בדרמת ההוקי קרח "מיסטורין, אלסקה".
ב-2004 הופיע דורנד לראשונה בתפקיד קולנועי משמעותי בסרט הפעולה "בראש מורם".
ב-2007 שיחק בסרט הפשע "לחסל את האס" בתור המתנקש הנאו-נאצי ג'יבס טרמור והשתתף בקומדיה "שימו גז" ובמערבון "3:10 ליומה".
ב-2009 התפרסם דורנד בקנה מידה עולמי בסרט גיבורי העל "אקס מן המקור: וולברין" בתפקיד הנבל בלוב.
ב-2010 הופיע בסרט ההרפתקאות של רידלי סקוט "רובין הוד" בתור ג'ון הקטן סגנו של רובין הוד, ובמותחן האימה "לגיון המלאכים" בתפקיד המלאך גבריאל.
ב-2011 שיחק דורנד בסרט הפעולה של שון לוי "פלדה אמיתית" בתור היזם ריקי והשתתף בסרט הנעורים המדע בדיוני "אני מספר ארבע" בתור מפקד המוגדוריאנים.
בשנת 2013 שיחק בסרט הפשע "קשר שטני" של הבמאי אטום אגויאן. אגויאן ליהק את דורנד גם בסרט "שבויה" משנת 2014.
בשנת 2024 גילם את השימפנזה פרוקסימוס סיזר בלכידת תנועה בסרט "כוכב הקופים: ממלכה חדשה".
חיים אישיים

דורנד דובר צרפתית שוטפת.
בשנת 2010 נישא דורנד לחברתו השחקנית סנדרה צ'או.
פילמוגרפיה > קולנוע

אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי (1999)
מיסטורין, אלסקה (1999)
אפקט הפרפר (2004)
בראש מורם (2004)
ביג מאמא 2 (2006)
לחסל את האס (2007)
הקרב על הכוכב (2007)
שימו גז (2007)
3:10 ליומה (2007)
הד (2008)
אנשים שבורי כנפיים (2008)
אקס מן המקור: וולברין (2009)
רובין הוד (2010)
לגיון המלאכים (2010)
אני מספר ארבע (2011)
פלדה אמיתית (2011)
Citizen Gangster‏ (2011)
קוסמופוליס (2012)
A Dark Truth‏ (2012)
האויב שבפנים: הגמול (2012)
קשר שטני (2013)
תחנת פרוטוויל (2013)
בני הנפילים: עיר של עצמות (2013)
המבול (2014)
שבויה (2014)
נערות הטרגדיה (2017)
גדול יותר (2018)
Take Point‏ (2018)
ראשוני (2019)
סכנה מיידית (אנ')  (2021)
כוכב הקופים: ממלכה חדשה (2024)
מתוקה רצח (2024)
Clown in a Cornfield‏ (2025)
האקדח מת מצחוק ½4: חוק הקשיחות (אנ') (2025)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

מלאך שחור (2002–2003)
אבודים (2008–2010)
רפובליקת דויל (2012)
הנגיף (2014–2017)
משפט ושגיאה (2017)
היצור מן הביצה (2019)
המתנקשים (2019)
המפתחות של משפחת לוק (2021–2022)
The Callisto Protocol: Helix Station‏ (2022) - פודקאסט
Pantheon‏ (2022–הווה) – דיבוב
Essex County‏ (2023)
Most Dangerous Game‏ (2023)
קאסטר

| --- | --- |
סמל קאסטרסמל קאסטר

 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  אוקסיטניה (חבל מנהלי) אוקסיטניה
 מחוז:  טארן
 ראש העיר:  Pascal Bugis
 תאריך ייסוד:  647
 שטח:  98.17 קמ"ר
 גובה:  220 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  42,700 (1 בינואר 2022)
  ‑ צפיפות:  430 נפש לקמ"ר (2018)
 קואורדינטות:  43°36′21″N 2°14′24″E﻿ / ﻿43.605833333333°N 2.24°E﻿ / 43.605833333333; 2.24 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://www.ville-castres.fr/fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי קאסטר(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי קאסטר(למפת אוקסיטניה (חבל מנהלי) רגילה) מונפלייה נים קרקסון פרפיניאן מנד בזייה טולוז אלבי טארב קאור אוש רודז פואה אוברן-רון-אלפ פ.א. קד.  אקיטן החדשה הים התיכון א. ספרדקאסטר(למפת אוקסיטניה (חבל מנהלי) מוגדלת) מונפלייה נים קרקסון פרפיניאן מנד בזייה טולוז אלבי טארב קאור אוש רודז פואה אוברן-רון-אלפ פרובאנס-אלפ קוט ד'אזור  אקיטן החדשה הים התיכון א. ספרדקאסטר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קאסטר (בצרפתית: Castres) היא עיר בת כ-40 אלף תושבים בדרום צרפת במחוז טארן שבחבל אוקסיטניה. היא שוכנת על גדת הנהר אגו, כ-80 קילומטרים מזרחה לעיר טולוז.
היסטוריה

העיר גדלה סביב מנזר בנדיקטינים שהוקם בשנת 647. היא הייתה תחנת מעבר בדרך סנטיאגו מכיוון שבכנסיית העיר נשמרו שרידים של וינסנט מסרגוסה. במהלך מסע הצלב האלביגנזי היא נכבשה וסופחה לצרפת. העיר סבלה מאירועי מלחמת מאה השנים ובסופה היא כללה רק כ-4000 תושבים, מחצית ממה שהיה לפני המלחמה.
בסביבת 1560 רוב אוכלוסיית העיר עברה לנצרות פרוטסטנטית. בשנת 1629 קרדינל רישלייה פיקח באופן אישי על הריסת מבצרי העיר. בשנת 1665 היו בעיר 7,000 תושבים כמחצית היו שייכים לנצרות פרוטסטנטית.
במהלך המאה ה-19 העיר גדלה והתפתחו בה מספר מפעלי תעשייה. בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 בעיר התמקם מטה של מעבדות פייר פאבר וביחד עם מרכז פיתוח של החברה הוא מהווה כיום את המעסיק הראשי של תושבי העיר.
בעיר ממוקם מוזיאון של פרנסיסקו דה גויה שהוקם בשנת 1840 והוא מציג אוסף גדול של ציורי האמן. בשנת 1954 הוקם מוזיאון של ז'אן ז'ורס בבית בו הוא נולד.
ערים תאומות

הערים התאומות של אלבי הן:
ספרד לינרס, ספרד
הממלכה המאוחדת וייקפילד, הממלכה המאוחדת
רואנדה בוטארה, רואנדה
פייק ניוז

"עיתונות צהובה" מאת L.M. Glackens. האיור מראה את ויליאם רנדולף הרסט כליצן המפיץ לקהל קוראים נלהב עיתונים עם כותרות שערורייתיות: "תשוקה, ארס, סנסציוניות, התקפות על פקידים ישרים, מחלוקות, זיוף של חדשות, תלונות אישיות ומצג שווא".
פייק ניוז, ידיעות כזב או חדשות כזב (באנגלית: Fake news; בעברית ביחיד נאמר יְדִיעַת כָּזָב), הן ידיעות חדשותיות הניתנות להפרכה, המופצות באופן מכוון ועלולות להטעות את הקוראים. ידיעות אלה הן מידע מפוברק המחקה תוכן חדשותי בצורתו, אך לא בתהליך הארגוני שהוא עבר או בכוונתו. לכן, אף על פי שהן נראות כמו ידיעות חדשותיות מסורתיות, הן לא עברו את תהליך העריכה המקובל בחדשות מסורתיות. פייק ניוז מופצות באמצעי התקשורת, ברשתות החברתיות ובאתרי אינטרנט באופן דומה לחדשות אמיתיות, אך הן למעשה בדיות או הסחות דעת, היכולות לשמש לתעמולה ולדיסאינפורמציה. ידיעות כזב מצויות בעיקר במדיה חברתית ובאתרי אינטרנט, אך הן עלולות להתפרסם גם באמצעי תקשורת מסורתיים. המוטיבציות המרכזיות לייצור והפצה של פייק ניוז הן כלכליות או אידאולוגיות.
יש החוקרים הטוענים כי פייק ניוז הן אחד האיומים הגדולים ביותר לדמוקרטיה. פייק ניוז הן אחת התופעות המאפיינות את תקופת הפוסט-אמת. תקופה זו מאופיינת לא רק בעלייה בכמות השקרים, אלא גם בכך שאין כבר ציפייה לשמוע את האמת. בתקופת הפוסט-אמת קיים משבר אמון חברתי הכולל גם חוסר אמון בחדשות ובמדע. ידיעות כזב נפוצות במיוחד בתחום הפוליטיקה, אך הן קיימות גם בתחומי המדע - כמו בסוגיות של קיימות, מגפת הקורונה, חיסונים ותזונה.
מושגים דומים

מיסאינפורמציה – מידע שגוי או מטעה
דיסאינפורמציה – מידע שגוי או מטעה באופן מכוון
חדשות שקריות – ידיעה חדשותית המציגה מידע שגוי, באופן לא מכוון
סקנדל עיתונאי – סיפור עיתונאי שגוי, באופן מכוון או לא מכוון בעל הד תקשורתי רחב
עיתונות צהובה – ידיעה חדשותית המשתמשת בכותרות מרעישות, מידע מוגזם או שמועות
שופר – כלי תקשורת המשמש לתעמולה של הממשל
תעמולה – הפצת מידע שנועד להשפיע על דעת הקהל
שמועה – טענה המופצת באופן נרחב אף על פי שהיא טרם אומתה
אינפורמציה זדונית (אנ') – מידע אמיתי שנועד לגרום נזק
תאוריית קונספירציה – נרטיב חוזר ושקרי כנגד טענה המקובלת בציבור ובמדע, הטוען למזימות סודיות וזדוניות
הכחשת המציאות – הכחשה של טענה בניגוד לעדויות חזקות לאמיתותה
היסטוריה

מיסאינפורמציה, דיסאינפורמציה ותעמולה קיימות כבר אלפי שנים. המקרה של פייק ניוז הוא ספציפי של דיסאינפורמציה, בו המידע מתפרסם כידיעה חדשותית. גם לכך קיימות עדויות עתיקות. אף על פי שהתופעה קיימות כבר שנים רבות, המושג פייק ניוז או ידיעות כזב הפך לפופולרי רק בשנת 2016, סביב הבחירות בארצות הברית.
במאה ה-13 לפני הספירה, רעמסס השני צייר את קרב קדש כניצחון סוחף ומרשים לטובת העם המצרי. הוא הציג סצנות בהן הוא מביס את אויביו בקרב, על אף שבכתובים מצוין שהקרב הסתיים בתיקו. גם קרב קרקר בשנת 853 לפנה"ס, בו התייצבה קואליציה של 12 מלכים כנגד מלך אשור, הוצג על ידי האשורים במונולית מכורח כניצחון מוחץ שהביא להשמדתם המוחלטת של כל צבאות האויב. בפועל נראה כי הקרב הסתיים ללא הכרעה, לאור העובדה שההתקדמות האשורית נבלמה למספר שנים. בתקופה מאוחרת יותר, אוגוסטוס, קיסר רומא, הפיץ שקרים כנגד יריבו מרקוס אנטוניוס, תוך שהוא מצייר אותו כשיכור, רודף נשים וכמריונטה של קלאופטרה מלכת מצרים. השקרים הביאו על אנטוניוס יריבים ושונאים רבים ברומא. במהלך המאות השנייה והשלישית לספירה, נפוצו באימפריה הרומית שמועות נרחבות בנוגע לכך שהנוצרים עוסקים בפולחן הכולל גילוי עריות וקניבליזם.
בימי הביניים נפוצו באירופה עלילות הדם ולחם הקודש, שלפיהן השתמשו היהודים בדם נוצרים (לרוב ילדים) לצורכי פולחן, וכן שפוגעים ב"לחם הקודש" המהווה למעשה את ישו עצמו (טרנסובסטנציאציה). עלילות אלו הוכחו כשקריות ואנטישמיות.
אחרי המצאת הדפוס במאה ה-15, הפרסום הפך שכיח, ובהיעדר אמות מידה בנוגע לאתיקה עיתונאית - פייק ניוז היו לדבר שבשגרה. רק במאה ה-17 החלו להופיע פרסומי המקורות בהערות שוליים. לאורך ההיסטוריה נוצרו לעיתים ידיעות כזב חוזרות בתחומים מסוימים, למשל ביחס לממסד הרפואי.
היסטוריה > המאה ה-20

במאה ה־20 אמצעי מדיה כמו עיתונים, מאמרים ומגזינים קיבלו דרישה ציבורית גבוהה והופצו לכל בעקבות התקדמות הטכנולוגיה. במלחמת העולם הראשונה ניתן למצוא דוגמה מובהקת לפייק ניוז כאשר מדינות ההסכמה טענו שישנו מפעל בגרמניה שאליו נאספות גופות הנופלים בקרבות שנערכו על אדמתה, על מנת לייצר מהן שומנים להפקת ניטרוגליצרין, נרות ומוצרי היגיינה וקוסמטיקה. הטענות על מפעל שכזה החלו לצוץ עוד בשנת 1915 בעיתון הבריטי "צפון סין דיילי ניוז" במטרה לשכנע את ממשלת סין להצטרף למאמץ המלחמתי לצד מדינות ההסכמה. טענות אלו התגלו כשקריות לאחר המלחמה.
בשנת 1933 הוקם בגרמניה משרד הרייך לתעמולה ולהשכלת העם על ידי יוזף גבלס. המשרד שימש את הנאצים לפרסום סדר היום שלהם בעיתונות המודפסת והמשודרת, על מנת להשפיע על התודעה הציבורית. רבים מן הפרסומים שהוצאו על ידם היו שקריים.
היסטוריה > המאה ה־21

מראשית המאה ה-21, התרחבה מאוד השפעת הפייק ניוז. פתיחת האינטרנט לכלל הציבור בשנות ה-90 העניקה גישה למידע רב, אך עם הזמן האינטרנט גדל לממדים עצומים עם כמויות מידע אדירות, וככל שהתפשט המידע האמיתי, כך התפשט גם המידע השקרי.
בשנת 2016, במסגרת מסע הבחירות לנשיאות ארצות הברית, המושג פייק ניוז זכה לתפוצה רחבה וקיבל את משמעותו הנוכחית. במהלך מסע הבחירות, סדרת כתבות בעיתונות האמריקאית דיווחה על הפצה נרחבת של מידע שקרי בפייסבוק. חוות טרולים (אנ') פעלו ממקדוניה הצפונית ודחפו תכנים שקריים לטובתו של המועמד דונלד טראמפ. בין השאר, פורסם שהאפיפיור תומך בטראמפ ושהילרי קלינטון עומדת בפני הרשעה. טראמפ השתמש במושג פייק ניוז כדי להאשים את גופי התקשורת שביקרו אותו (ובראשם רשת CNN). השימוש הנרחב שעשה במושג גרם לו להתפשט בעולם כולו, כאשר גם מנהיגים אחרים משתמשים בו כבנשק כלפי ארגוני חדשות ותקשורת. מאז אותה תקופה, ישנה גם עלייה ניכרת במחקר אקדמי בנושא פייק ניוז. בעקבות אירועים אלה, המילה פוסט-אמת נבחרה למילה השנה על־ידי מילוני אוקספורד.
בשנת 2017 יצא דוח משותף של ה־CIA, NSA, FBI בארצות הברית, הטוען שגופים ברוסיה השתמשו בטרולים או בתשלום למשתמשי רשתות חברתיות על מנת להשפיע על הבחירות של שנת 2016. באותה השנה החלו גם מדינות אחרות כמו בריטניה, גרמניה, אוסטרליה והפיליפינים לבחון באופן פרלמנטרי את תופעת הפייק ניוז. האיחוד האירופי פרסם דוח המלצות בנושא בשנת 2018. בעקבות ההאשמות כלפי פייסבוק, על כך שהיא מאפשרת הפצה של פייק ניוז, החברה הצהירה שהיא תשתף פעולה עם בודקי עובדות וכן תקל על דיווחים מהציבור, כל זאת על מנת לצמצם את התופעה. בתחילת שנת 2018 פייסבוק נסוגה מהתחייבותה, וטענה שבניסויים שביצעה נמצא שהתיקונים הללו מגבירים את תופעת הפייק ניוז במקום לצמצם אותה.
בשנת 2018 נודע כי חברה בשם קיימברידג' אנליטיקה יצרה פרופילים פסיכולוגיים למיליוני משתמשי פייסבוק על סמך פעילותם ברשת. המידע שימש לטרגוט (אנ') קהלים לקראת בחירות 2016 שנערכו בארצות הברית. מאוחר יותר התברר שהמידע שימש לטרגוט במעל 200 מערכות בחירות, כולל בארגנטינה, ניגריה, קניה, הודו וצ'כיה.
התפרצות מגפת הקורונה ברחבי העולם בתחילת שנת 2020 העצימה את ההשלכות של הפצת פייק ניוז, באופן שעלול היה לגרום לנזק בחיי אדם ובכסף בקנה מידה גדול. הנסיבות הביאו לצעדים יוצאי דופן למיגור התופעה. כך למשל, ארגון הבריאות העולמי הקים מוקד שהפיק תגובות מבוססות למידע שגוי. פייסבוק העניקה קדימות למידע של ארגון הבריאות העולמי, ולצד גוגל הציגו מידע מבוסס מטעם הגורמים הרשמיים בתגובה לחיפושים בנושא. בתקופת המגפה נחקקו במדינות רבות חוקים בנוגע למידע כוזב על מגפת הקורונה, ובמדינות רבות נעצרו אזרחים על הפצת מידע שקרי בנושא.
התקדמות הבינה המלאכותית מגדילה את הקושי של האדם להבחין בין מידע המתאר אמת לבין פייק ניוז. בינואר 2024 הצהיר הפורום הכלכלי העולמי שהאיום הגדול ביותר לטווח קצר על הכלכלה העולמית הוא מיסאינפורמציה ודיסאינפורמציה המובלים על ידי בינה מלאכותית.
סוגים

קיימים כמה סוגים שונים של פייק ניוז:
המצאת עובדות (fabrication) – כתבה המתפרסמת בסגנון המסורתי של כתבת חדשות, אך אין לה בסיס עובדתי.
פסאודו-מדע – הצגה של טענה שקרית או מוגזמת במסווה של ידיעה מדעית, לעיתים קרובות בסתירה לדעת מומחים.
תאוריית קשר – תיאוריה בלתי ניתנת להפרכה הדוחה את עמדת המומחים והרשויות.
תעמולה – ידיעה הנוצרת על־ידי גוף פוליטי על מנת להשפיע על דעת הקהל.
מפלגתנות (אנ') – ידיעה מוטה באופן פוליטי, למרות טענה לאובייקטיביות.
קליקבייט – כותרת מרעישה ובדרך־כלל מטעה ולא מייצגת את תוכן הכתבה, שנועדה להגביר את הכניסה לכתבה ולהעלות הכנסות מפרסומות.
תוכן שיווקי ויחסי ציבור – הצגת מידע שיווקי במסווה של ידיעה חדשותית במטרה להגדיל הכנסות.
מניפולציה – עריכה של תמונות, נתונים, גרפים וסרטונים אמיתיים על מנת להציג נרטיב שקרי.
ייחוס שגוי – תמונות, סרטונים וציטוטים המיוחסים לאנשים או לאירועים שגויים.
חדשות סאטיריות (אנ') – הצגת ידיעה חדשותית באופן סאטירי או פארודי תוך הגזמה והומור. דוגמה אמריקאית לכך הוא העיתון "The Onion", בו מוצגות כתבות שקריות לחלוטין, למטרת בידור. מקבילה ישראלית בסגנון דומה היא האתר "Wako" של מאקו. אף על פי שידיעות אלו הן באופן מוצהר סאטירה ופרודיה, עדיין ישנם מקרים שבהם הקוראים חושבים בטעות שמדובר בכתבה חדשותית אמיתית.
תפוצה של פייק ניוז

מסרים של פייק ניוז נפוצים בציבור. במחקר אמריקאי הראו לנבדקים כותרות אמיתיות וכותרות שקריות על אירועי עבר. 75% מהכותרות השקריות דורגו על-ידי הנבדקים כדי מדויקות או מדויקות מאוד. שליש מהאמריקאים מאמינים שסיפור פיצה גייט (המקשר את קמפיין הבחירות של הילרי קלינטון לרשת פדופילית) הוא כנראה נכון או בטוח נכון.
אף על פי שהמסרים של פייק ניוז הם נפוצים, החשיפה אליהם מרוכזת באתרים ובמשתמשים ספציפיים. לדוגמה, ניתוח של פעילות ברשת החברתית טוויטר סביב הבחירות האמריקאיות בשנת 2016, הראה ש־80% מהפייק ניוז נצרכו על־ידי 1% מהאוכלוסייה, ואילו רק 0.1% ממשתמשי טוויטר היו אחראיים על 80% מההפצה של פייק ניוז. בדומה לכך, 60% מהביקורים באתרי פייק ניוז נעשים על-ידי 10% מהמשתמשים.
במחקר שהתפרסם בכתב העת Science, עקבו אחרי כ־126,000 סיפורים שפורסמו בטוויטר על־ידי כ־שלושה מיליון משתמשים. המחקר מצא שסיפורים שקריים הופצו מהר יותר, רחוק יותר, עמוק יותר ורחב יותר מאשר סיפורים אמיתיים, במיוחד במקרה של סיפורים פוליטיים. נראה שאחת הסיבות לתפוצה הנרחבת של פייק ניוז ברשתות חברתיות היא שהן מציגות סיפורים חדשים ומקוריים יותר, ולכן הן מעוררות עניין. לפי ניתוח התגובות, פייק ניוז עוררו בקוראים תחושות של פחד, גועל והפתעה, בעוד שסיפורים אמיתיים עוררו ציפייה, עצב, שמחה ואמון.
גורמי סיכון > מאפייני הידיעה

ישנם שלושה מאפיינים עיקריים של ידיעת הכזב שמגבירים את הסיכוי שאנשים יאמינו בה: הטיית האישוש, חשיפה חוזרת ופופולריות.
גורמי סיכון > מאפייני הידיעה > הטיית האישוש

ראשית, אנשים נוטים להאמין לידיעת כזב כאשר מקור הידיעה, נושא הידיעה או התוכן שלה מתאימים לאמונה המוקדמת של האדם, או לתפיסה האידאולוגית שלו. הטיה קוגניטיבית זו נקראת הטיית האישוש.
גורמי סיכון > מאפייני הידיעה > חשיפה חוזרת

שנית, אנשים נוטים להאמין יותר לידיעה אליה נחשפו בעבר, גם אם היא שקרית.