stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לחיות את הרגע
פרסים ומועמדויות

| פרס | קטגוריה | מועמד | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| פרס גות'הם | השחקנית הטובה ביותר | שיילין וודלי | מועמדות |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | התסריט הטוב ביותר | סקוט ניוסטדטר ומייקל ה. וובר | מועמדות |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | השחקנית הטובה ביותר | שיילין וודלי | מועמדות |
| פרסי סאנדנס | פרס השופטים המיוחד למשחק | מיילס טלר ושיילין וודלי | זכייה |
| פרסי סאנדנס | פרס חבר השופטים הגדול לדרמה אמריקאית | ג'יימס פונסולדט | מועמדות |
הערות שוליים

1 2 3 4  לחיות את הרגע, The Numbers
1 2  לחיות את הרגע, Box Office Mojo
↑  Mike Fleming Jr.‎, ‏Sundance: A24 Buys ‘The Spectacular Now’‎, ‏Deadline, ‏21 בינואר 2013
↑  לחיות את הרגע, אידיבי
↑  לחיות את הרגע, Rotten Tomatoes
↑  לחיות את הרגע, באתר Metacritic
↑  Roger Ebert, ‏The Spectacular Now, ‏RogerEbert.com, ‏2 באוגוסט 2013
↑  Todd McCarthy, ‏The Spectacular Now: Sundance Review, ‏The Hollywood Reporter, ‏20 בינואר 2013
↑  Owen Gleiberman, ‏Sundance: 'The Spectacular Now', ‏Entertainment Weekly, ‏25 בינואר 2013
↑  Dana Stevens, ‏The Spectacular Now, ‏Slate, ‏1 באוגוסט 2013
↑  Rob Nelson, ‏The Spectacular Now, ‏Variety, ‏19 בינואר 2013
הערות שוליים > ביאורים

↑  הסרט איננו זכה להפצה ישראלית, ולכן לא הוענק לו שם רשמי בשפה העברית. מקור אחד מתייחס אליו כאל "ההווה הנהדר" ומקור אחר מתייחס אליו כאל "לחיות את הרגע", אך הוא שודר בערוצי הטלוויזיה כ"לחיות את הרגע".
CyanogenMod

| --- | --- |


דף הבית ברום Cyanogenmod בגרסה 13
 מפתח:  סטיב קונדיק (ידוע בשם Cyanogen), צוות סיאנוג'ן מוד
 משפחה:  מערכת הפעלה דמוית יוניקס, לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 גרסה אחרונה:  14.1
 סוג גרעין:  לינוקס
 סוג רישיון:  רישיון אפאצ'י, הרישיון הציבורי הכללי של גנו, Android Open Source Project 
 מצב עבודה:  נסגר
 מבוססת על:  אנדרואיד 
 פלטפורמות:  ARM, x86 
 אתר אינטרנט:  http://www.cyanogenmod.org/ 
 
HTC Dream-הסמארטפון שהחל את תעשיית הרומים לאנדרואיד
סְיָאנוֹגֶ'ן מוֹד (באנגלית: CyanogenMod) הייתה גרסת מערכת הפעלה חופשית (רום) לאנדרואיד, אשר מבוססת על הוצאה לאור של הקוד הפתוח הרשמיים של אנדרואיד, עם תוספות קוד מקוריות ויישומי צד שלישי. סיאנוג'ן מוד הוצעה למגוון טלפונים חכמים ומחשבי לוח.
בדצמבר 2016 CyanogenMod חדלה לפתח. וקבוצת המפתחים המשיכה לפעול תחת השם LineageOS.
התכונות העיקריות המוצעות על ידי סיאנוג'ן מוד כוללות ערכות נושא מקוריות, תמיכה בקידוד אודיו מסוג FLAC, רשימה של נקודות גישה, לקוח VPN, תפריט אתחול מורחב, תמיכה בקישוריות דרך -בלוטות', Wi-Fi ו-USB, המהרה (אוברקלוקינג), מגירת התראות ניתנת לעריכה, ניהול גישות מנהל מערכת ליישומים, משגר יישומים (Launcher) ייחודי, ומסך נעילה ניתן לעריכה. CyanogenMod הייתה ידועה בשיפור ביצועי המעבד והסוללה במכשיר עליו היא הותקנה ביחס להפצות אנדרואיד רשמיות וגרסאות חלופיות אחרות לאנדרואיד בשל צמצום משמעותי של "נופחות" (אפליקציות מותקנות מראש Bloatware) ושימוש במנהלי התקנים ייחודים במערכת.
אף על פי שרק חלק ממשתמשי סיאנוג'ן מוד דווחו על השימוש שלהם בהפצה, ביוני 2014, סיאנוג'ן מוד דיווחה על שיא של מעל ל-12.1 מיליון משתמשים פעילים אשר התקינו את ההפצה על מכשיריהם.
מטרת הפצה זו הייתה לשפר ביצועים יציבות ויעילות שימוש והייתה קרובה מאוד לגרסת האנדרואיד הנקייה שעל מכשירי הנקסוס.
היסטוריה

זמן קצר לאחר הצגת הטלפון החכם HTC Dream בספטמבר 2008, התגלתה שיטה להשיג הרשאות מנהל (או בשפה המקצועית "רוט") למערכת ההפעלה אנדרואיד. בעזרת הרוט, וגישת הקוד הפתוח של מערכת ההפעלה, ניתנה האפשרות לשנות את גרסתה המקורית של מערכת ההפעלה ולעצב אותה כרצון המשתמש.
בשנים שלאחר מכן, מספר גרסאות מותאמות אישית (או בשפה המקצועית "רומים" או "שינויים": מוֹדים) של מערכת ההפעלה אנדרואיד פותחו והופצו על ידי מפתחי אנדרואיד נלהבים למכשיר "Dream". אחת מן הגרסאות, שפותחה על ידי משתמש המכונה "JesusFreke", נעשתה פופולרית בקרב משתמשי המכשיר. באוגוסט 2009, המפתח הפסיק לפתח את הרום שלו. המפתח הציע למשתמשים לעבור לרום חדש המבוסס על עבודתו, שנוצר על ידי המפתח המכונה Cyanogen (סטיב קונדיק).
הפופולריות של סיאנוג'ן מוד עלתה במהירות, וקהילה קטנה של מפתחים אשר נקראו "צוות סיאנוג'ן מוד" החלו לתרום לפיתוח. בתוך מספר חודשים, זינק מספר המכשירים המריצים את המערכת, והרום נהפך במהירות לאחד הרומים הנפוצים ביותר בקרב משתמשי אנדרואיד.
ב־18 בספטמבר 2013 הודיע קונדיק שהחל מאפריל 2013 הוא החל לפתח את המוד דרך חברה חדשה שהקים: סיאנוג'ן (.Cyanogen Inc). החברה כתבה תוכניות חדשות וביניהן גם תוכנת התקנה למוד שתורשה להיכנס לחנות היישומים של גוגל. לעומת זאת נמתחה על החברה החדשה ביקורת שלשם ההתמסחרות והעמידה בתנאי גוגל הם נאלצו לוותר על העמידה לטובת המשתמש במספר מקרים.
ב-24 בדצמבר 2016 הודיעה חברת Cyanogen על הפסקת הפיתוח של הרום. החברה החזיקה בבעלות על המותג ולכן גם קונדיק, שפרש ממנה מספר שבועות לפני סגירתה, לא יכל להמשיך את פיתוח התוכנה בשם הזה. עם הידיעה על הסגירה הכריזה קבוצת מפתחים עצמאיים על המשך פיתוח התוכנה בשם חלופי: LineageOS.
פיתוח

הקוד של מערכת סיאנוג'ן הופיע במאגרי גיט. המאגרים הראשיים אוחסנו בגיטהאב. כמו כן גם בסיאנוג'ן מוד משתמשים במערכת גריט לבדיקת איכותם של שינויים חדשים שנתרמים. לכול מכשיר אשר מפותח הרום אליו ישנו צוות פרטי הדואג לפיתוחו, לחלק נכבד מהמכשירים ישנו דיון בקהילת המפתחים XDA שם ניתן למצוא את פרטי המפתחים ליצירת קשר, ולהעלות רעיונות, שאלות ופתרונות.
למערכת עדכונים דחופים אשר מחולקים לארבע קטגוריות:
יציבים (Stable)
מועמדים להוצאה (RC)
תמונות מצב חודשיות (M snapshot)
ליליים (nightly)
כמו כן היו קיימות גרסאות הוצאה המוגדרות כמיועדות לבדיקה (Test).
הורדה והפצה

CyanogenMod הוצעה להורדה למגוון מכשירים בהפצה רשמית באתר get.cm, במכשירים מסוימים, בגרסה 10 ומעלה, לאחר התקנת המערכת ניתן היה לעדכנה דרך המכשיר עצמו ללא מחשב חיצוני.
מאז הודיעה החברה על הפסקת הפיתוח, בהמשך, סגרה החברה את השרתים ולא ניתן לעדכן דרך המכשיר. כמו כן אין אפשרות כיום להוריד את הרום מאתר החברה.
הערות שוליים

↑  פרק חדש - ההכרזה של קונדיק על חברת סיאנוג'ן מתוך אתר Cyanogenmod, 18 בספטמבר 2013
↑  לדוגמה, ר' כאן דיון בעובדה שאנשי החברה דחו הכללה של תוכנת מצלמה מכיוון שהרישיון שלה לא אפשר להם ליצור עותקים קנייניים וסודיים שלה.
↑  The apparent end of CyanogenMod‏, 7 בדצמבר 2016, כתבה בLWN.net
↑  כן, זה אנחנו - ההכרזה הראשונית באתר LineageOS, 24 בדצמבר 2016
↑  ר' קישורים לשניהם מדף הקהילה באתר סיאנוגן מוד
↑  אתר קהילת המפתחים XDA
Whonix

| --- | --- |

שולחן העבודה של Whonix
שולחן העבודה של Whonix
 מפתח:  פטריק שלאיזאר
 משפחה:  מערכת הפעלה דמוית יוניקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  29 בפברואר 2012 – הווה (13 שנים) 
 גרסה אחרונה:  12.0.0.3.2 ב־14 בדצמבר 2015 (לפני 9  שנים, חודשיים ו־4  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו, ורישיונות תוכנה חופשית אחרים
 מצב עבודה:  עדכני
 סביבת שולחן עבודה:  KDE 
 מבוססת על:  דביאן 
 פלטפורמות:  x86, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 אתר אינטרנט:  https://www.whonix.org/ 
 
Whonix היא הפצת גנו/לינוקס המבוססת על דביאן, שמטרתה לספק פרטיות ואנונימיות. מערכת ההפעלה כוללת שתי תמונות ISO שנועדו לרוץ מתוך מכונה וירטואלית, אחת כשולחן עבודה והשנייה כיציאת Tor. כל התקשורת עוברת דרך רשת Tor כדי לשמור על אנונימיות המשתמש.
מבנה המערכת

Whonix מופצת בתור שתי תמונות ISO: אחת כשולחן עבודה והשנייה כיציאת Tor. התמונות מותקנות על מערכת ההפעלה המארחת של המשתמש. כל תמונה מכילה הפצת גנו/לינוקס מותאמת המבוססת על דביאן. העדכונים מופצים באמצעות רשת Tor על ידי מנהל החבילות של דביאן.
תוכנת הוירטואליזציה הנתמכת היא VirtualBox. ניתן להשתמש גם ב-KVM (אנ') או Qubes OS.
בהפעלה המערכת מריצה בדיקת עדכונים על מנת לוודא שהתוכנה מעודכנת, והתאריך והשעה מכוונים כראוי.
למכונה הווירטואלית האחראית על יציאת Tor, יש שני ממשקי רשת וירטואליים, אחד מחובר לרשת האינטרנט באמצעות NAT שעל המערכת המארחת, ומשמש כדי לתקשר עם תחנות ברשת Tor. והשני מתחבר לרשת תקשורת מקומית וירטואלית שרצה בתוך המערכת המארחת.
המכונה הווירטואלית המפעילה את שולחן העבודה מריצה את תוכנות המשתמש. היא מחוברת רק לרשת התקשורת המקומית הפנימית, ויכולה לתקשר אך ורק עם המכונה האחראית על יצאת Tor, דבר שמאלץ כל תעבורה של מידע לעבור דרך רשת Tor. המכונה הווירטואלית המריצה את שולחן העבודה יכולה לראות את כתובת ה-IP של רשת התקשורת המקומית הפנימית בלבד, שזהה בכל התקנה של Whonix.
לתוכנות המשתמש אין שום ידע בנוגע לכתובת ה-IP המקורית של המשתמש, אין להן גם שום גישה למידע אודות החומרה הפיזית של המשתמש. למעשה כדי להשיג מידע כזה, התוכנה צריכה למצוא דרך "לצאת החוצה" מהמכונה הווירטואלית, או לעקוף את יציאת Tor (בדרך כלל על ידי פרצת אבטחה בתוכנה או בליבה).
הדפדפן שמותקן בשולחן העבודה הוא גרסה מותאמת של מוזילה פיירפוקס המסופקת על ידי פרויקט Tor ונקראת Tor Browser. דפדפן זה הותאם כדי לשמור על האנונימיות ברשת Tor ולמנוע ממידע מזהה "לדלוף" מהדפדפן.
בשונה מ־Whonix ,Tails לא "חולה בשכחה", גם המכונה הווירטואלית האחראית על היציאה של Tor וגם המכונה הווירטואלית האחראית על שולחן העבודה שומרות את מצבן לאחר כל אתחול. לא להיות "בשכחה" משפר את אבטחת המכונה האחראית על היציאה של Tor, על ידי כך שזה מאפשר למכונה לבחור תחנת כניסה מוכרת ברשת Tor, וכך לצמצם את הסיכויים להיתקל בתחנות זדוניות ברשת.
מצד שני, מערכת שאינה "בשכחה" יכולה לאפשר לתוקפים, במיוחד לבעלי אתרים, לשייך את הפעילות של משתמש Tor מסוים למשתמש Tor אחר, אפילו עם אמצעי ההגנה של דפדפן Tor; עבור חלק מהמשתמשים, זו יכולה להיות פרצת אבטחה משמעותית. זה אפשרי לאלץ את המערכת להיות בשכחה על ידי שימוש בתמונת מערכת (אנ') והחזרת מערכת ההפעלה למצבה הקודם באופן ידני בסוף כל שימוש, אך המפתחים של Whonix מציינים שזו דרך לא מספקת. זה גם אפשרי להריץ יותר משולחן עבודה אחד על יציאת Tor אחת.
אפשרות נוספת יכולה להיות על ידי שימוש בשני מחשבים פיזיים (לא וירטואליים) נפרדים זה מזה פיזית, אחד בתור המכונה האחראית על היציאה של רשת Tor, והשני בתור המכונה האחראית על שולחן העבודה, כך אפשר להתגונן מפני מתקפות על תוכנת הווירטואליזציה כגון ניסיונות של תוכנה מסוימת "לצאת החוצה" מהמכונה הווירטואלית אל תוך המערכת המארחת.
ראו גם

Tails
Tor
שירותים נסתרים ברשת Tor
דביאן
דארקנט
פרטיות באינטרנט
מעקב על מחשבים ורשתות
הערות שוליים

↑  דף המשתמש של פטריק שלאיזאר, באתר Whonix
Zorin OS

| --- | --- |


 מפתח:  צוות הפיתוח של Zorin
 משפחה:  גנו/לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  1 ביולי 2009 – הווה (15 שנים) 
 גרסה אחרונה:  15.2 ב־5 בספטמבר 2020 (לפני 4  שנים, 11  חודשים ו־13  ימים)
 סוג גרעין:  מונוליתי
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 מצב עבודה:  עדכני
 מנהל חבילות:  APT 
 סביבת שולחן עבודה:  GNOME 
 מבוססת על:  אובונטו לינוקס 
 פלטפורמות:  x86-64, אינטל 80386 
 אתר אינטרנט:  https://zorin.com/os/ 
 
זורין או אס (באנגלית: Zorin OS) היא הפצת גנו/לינוקס, נגזרת של דביאן, המיועדת בעיקר לשימוש במחשבים אישיים.
היא פותחה על ידי צוות הפיתוח של Zorin ושוחררה בתאריך 1 ביולי 2009 (גרסה 1.0).
ההפצה ניתנת להורדה בגרסת 32 ו־64 ביט, בגרסה סטנדרטית (Zorin OS) ללא תשלום וגרסה מורחבת (Zorin OS Pro) בעלות חד פעמית של 39 דולר.
אחת מהתכונות המובנות של ההפצה היא האפשרות לשנות את ממשק המשתמש כך שיהיה דומה לזה של מערכת ההפעלה חלונות מבית מיקרוסופט או MacOS מבית אפל.
המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: דפדפן אינטרנט (Google Chrome), חבילת יישומים משרדיים (Libre Office),  סביבה להרצת תוכניות של מערכת ההפעלה חלונות (Wine) ועוד.
רשימת גרסאות

| גרסה | תאריך |
| --- | --- |
1.0: 1 ביולי 2009
Limited Edition '09: 7 בדצמבר 2009
2: 1 בינואר 2010
3: 10 ביוני 2010
4: 22 בדצמבר 2010
5: 6 ביוני 2011
5.1: 23 באוגוסט 2011
6: 18 ביוני 2012
6.1: 8 בנובמבר 2012
6.2: 17 בפברואר 2013
6.3: 14 במאי 2013
7: 10 ביוני 2013
6.4: 28 באוגוסט 2013
8: 27 בינואר 2014
9: 15 ביולי 2014
10.0: 1 באוגוסט 2015
11.0: 3 בפברואר 2016
12.0: 18 בנובמבר 2016
12.1: 27 בפברואר 2017
12.2: 8 בספטמבר 2017
12.3: 15 במרץ 2018
12.4: 13 בספטמבר 2018
15: 5 ביוני 2019
15.2: 5 במרץ 2020
תנאים של חיבה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ג'יימס ל. ברוקס
 הופק בידי:  ג'יימס ל. ברוקס
 תסריט:  ג'יימס ל. ברוקס
 עריכה:  ריצ'רד מרקס 
 שחקנים ראשיים:  שירלי מקליין דברה וינגר ג'ק ניקולסון דני דה ויטו ג'ף דניאלס ג'ון לית'גו
 מוזיקה:  מייקל גור
 צילום:  אנדז'יי ברטקוביאק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  23 בנובמבר 1983
 משך הקרנה:  132 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  טקסס, נברסקה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   termsofendearment
 פרסים:  חמישה פרסי אוסקר ארבעה פרסי גלובוס הזהב
 סרט הבא:  The Evening Star 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תנאים של חיבה (באנגלית: Terms of Endearment) הוא סרט דרמה אמריקני משנת 1983 בבימוי ג'יימס ל. ברוקס, ובכיכובם של שירלי מקליין, דברה וינגר וג'ק ניקולסון. הסרט זכה בחמישה פרסי אוסקר, כולל לסרט הטוב ביותר, ובארבעה פרסי גלובוס הזהב. הסרט מבוסס על רומן משנת 1975 מאת הסופר האמריקני לארי מק'מרטרי (אנ').
עלילה

העלילה מתארת את מערכת היחסים בין אם (אורורה גרינוויי - שירלי מקליין) לבתה (אמה גרינוויי - דברה וינגר) השונות באופיין, במהלך השנים. אמה נישאת לפלאפ הורטון (ג'ף דניאלס), ואורורה מנהלת רומן עם גארט ברידלאב (ג'ק ניקולסון), שכן ואסטרונאוט לשעבר. הסרט מתמקד בהתמודדות של אמה גרינווי וסובביה במחלת הסרטן בה לקתה ובעקבותיה נפטרה.
שחקנים

אורורה גרינוויי (שירלי מקליין)
אמה גרינוויי (דברה וינגר)
גארט ברידלאב (ג'ק ניקולסון)
פלאפ הורטון (ג'ף דניאלס)
ורנון דלהארט (דני דה ויטו)
סם ברנס (ג'ון לית'גו)
טומי הורטון (טרוי בישופ)
טדי הורטון (הקלברי פוקס)
רוזי דאנלופ (בטי קינג)
פטסי קלארק (ליסה הארט קרול)
הפקה

הסרט הופק על ידי ג'יימס ל. ברוקס, וצולם בטקסס, נברסקה, ניו יורק וקנזס.
פרסים

פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר - ג'יימס ל. ברוקס
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - שירלי מקליין
פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר - ג'ק ניקולסון
פרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר - ג'יימס ל. ברוקס
פרס גלובוס הזהב לסרט הדרמה הטוב ביותר
פרס גלובוס הזהב לשחקנית ראשית בסרט דרמה - שירלי מקליין
פרס גלובוס הזהב לשחקן משנה - ג'ק ניקולסון
פרס גלובוס הזהב לתסריט - ג'יימס ל. ברוקס
Firefox OS

| --- | --- |


צילום מסך מגרסה 2.6
 מפתח:  מוזילה
 משפחה:  לינוקס
 מודל קוד:  קוד פתוח
 מחזור חיים:  21 בפברואר 2013 – הווה (12 שנים) 
 גרסה אחרונה:  2.6 ב־30 באוקטובר 2015
 סוג גרעין:  לינוקס
 סוג רישיון:  תוכנה חופשית (MPL 2.0)
 מצב עבודה:  הופסק, אך מערכות הפעלה אחרות פותחו בהתבסס עליה
 מבוססת על:  לינוקס 
 פלטפורמות:  x86, ARM, ארכיטקטורת MIPS 
 אתר אינטרנט:  http://www.mozilla.org/en-US/firefox/os 
 
Firefox OS (שם קוד: Boot to Gecko, או B2G) הייתה מערכת הפעלה מבוססת קוד פתוח אשר פותחה לטלפונים חכמים, טלוויזיות חכמות וטאבלטים. היא פותחה על ידי מוזילה ומפתחים חיצוניים, והתבססה על מנוע פריסת התצוגה של דפדפן פיירפוקס, אותו מפתחת מוזילה גם כן- Gecko, וכן על ליבת לינוקס.
היסטוריה

מערכת ההפעלה הוצגה בפומבי לראשונה, בשם "Boot to Gecko", בפברואר 2012, עבור סמארטפונים תואמי אנדרואיד. והוכרז שהסמארטפונים הראשונים עם מערכת ההפעלה, צפויים לצאת לשוק בברזיל לקראת סוף אותה השנה. מערכת ההפעלה "Boot to Gecko" הייתה מבוססת על הדפדפן פיירפוקס, בדומה ל-Chrome OS. המטרה של מערכת ההפעלה הייתה ליצור אלטרנטיבה בשוק מערכות ההפעלה לסמארטפונים, מול הדואופול של iOS ואנדרואיד, במחיר של כ-100 דולר. באוקטובר 2012 השיקה מוזילה גם חנות אפליקציות עבור סמארטפונים.
בפברואר 2013, במסגרת תערוכת Mobile World Congress בברצלונה, הכריזה מוזילה על תוכניות להטמעה מסחרית גלובלית של "Firefox OS", והודיעה כי הגל הראשון של מכשירים עם מערכת ההפעלה יהיה זמין לצרכנים בברזיל, קולומביה, הונגריה, מקסיקו, מונטנגרו, פולין, סרביה, ספרד וונצואלה. מוזילה גם הודיעה כי LG Electronics, ZTE, Huawei ו-TCL Corporation התחייבו לייצר מכשירים עם מערכת ההפעלה. ZTE אף הציגה טלפון עם "Firefox OS". בתערוכה נחשף גם כי ממשק ה-Desktop של המכשיר וגילוי האפליקציות פותח על ידי חברת "Everything.me" הישראלית. הממשק שפיתחה היה מסך בית המזהה את מיקומו של המשתמש, את השעה ביום, את היסטוריית השימוש, וכן את היסטוריית השימוש של משתמשים דומים ומציעה לו תפריט אפליקציות שונה המותאם לזמן ולמקום. אולם החברה נסגרה באוקטובר 2015.
ב-23 באפריל 2013 הושקו למכירה הסמארטפונים הראשונים מבוססי מערכת הפעלה שיוצרו על ידי חברת סטארט-אפ ספרדית בשם "גיקספון", ומלאי המכשירים אזל תוך שעות ספורות. החברה הציעה למכירה את המכשיר Keon תמורת 119 דולר, ואת הגרסה החזקה יותר, Peak, תמורת 194 דולר.
ביוני 2013 הודיעה חברת "פוקסקון, יצרנית רכיבי האלקטרוניקה הגדולה בעולם, כי היא מפתחת שורה של מכשירים חדשים בשיתוף פעולה עם קרן מוזילה, המבוססים על "Firefox OS". בין השאר גם טלוויזיות חכמות. בנוסף הודיעה כי היא שוכרת 3,000 מהנדסי תוכנה עבור הפרויקט.
בסוף 2013 חברת וויקו (WICO) הצרפתית השיקה בצרפת מכשירים שמחיריהם מתחילים בכ–70 יורו, וכמעט 7% ממי שרכשו לראשונה סמארטפון בצרפת בחרו בוויקו.
בפברואר 2014, במהלך תערוכת Mobile World Congress אלקטל ו-ZTE הכריזו על 5 מכשירים חדשים, סמארטפונים וטאבלטים חדשים במחירים אטרקטיביים, המריצים את מערכת ההפעלה "Firefox OS". בנוסף נחשף סמרטפון בעלות של 25 דולר בלבד, תוצרת חברת "ספרדטרום" הסינית.
עד סוף 2014, 14 מפעילי תקשורת סלולרית ב-28 מדינות ברחבי העולם הציעו טלפונים עם מערכת ההפעלה "Firefox OS".
ב-8 בדצמבר 2015, מוזילה הודיעה שהיא תפסיק את המכירות של סמארטפונים עם מערכת ההפעלה "Firefox OS". מוזילה הודיעה מאוחר יותר כי שיווק מכשירי סמארטפון "Firefox OS" יופסק עד מאי 2016, מכיוון שהפיתוח של "Firefox OS" ייפסק לאחר שחרורו של גרסה 2.6.
ראו גם

קרן מוזילה
KaiOS
אנדרואיד
טייזן
iOS
הערות שוליים

↑  עודד ירון, סמארטפונים ראשונים מבוססי המערכת של מוזילה יצאו כבר השנה, באתר הארץ, 22 באפריל 2012
↑  מיה אפשטיין, תוכניות המובייל של מוזילה: סמארטפונים עם Firefox OS ב-100 דולר, באתר TheMarker‏, 9 בספטמבר 2012
↑  אבישי בסה, Newsgeek, מוזילה מציגה: חנות אפליקציות חדשה למכשירי אנדרואיד, באתר TheMarker‏, 22 באוקטובר 2012
↑   ענבל אורפז, מוזילה מובילה מהלך לשבירת הדואופול של אפל וגוגל, באתר TheMarker‏, 24 בפברואר 2013
↑  צחי הופמן, ברצלונה, ‏קוריאני, פיני וסיני נפגשו בברצלונה, באתר גלובס, 28 בפברואר 2013
↑  צחי הופמן, ‏תערוכת הסלולר: פאבלט של ZTE וסמארטפון עם פיירפוקס, באתר גלובס, 26 בפברואר 2013
↑   אמיתי זיו, הנקודה הישראלית בפיירפוקס OS: חברת everything.me, באתר TheMarker‏, 26 בפברואר 2013
↑  מורן בר, ‏הסטארטאפ דואט מדיה, שפיתח את Everything.Me מפסיק את פעילותו, באתר Geektime‏, 25 באוקטובר 2015
 ענבל אורפז, Everything.me הישראלית סוגרת את פעילותה - עשרות עובדים יפוטרו, באתר TheMarker‏, 25 באוקטובר 2015
↑   סוכנויות הידיעות, הסמארטפון של פיירפוקס הושק היום - ואזל תוך שעות ספורות, באתר TheMarker‏, 23 באפריל 2013
↑   סוכנויות הידיעות, פוקסקון ומוזילה בשת"פ אסטרטגי: יפתחו סמארטפונים וטלוויזיות, באתר TheMarker‏, 3 ביוני 2013
↑   יאיר מור, GeekTime, פוקסקון מהמרת על פיירפוקס: שוכרת 3,000 מהנדסי תוכנה, באתר TheMarker‏, 24 ביוני 2013
↑   אקונומיסט, סלולר להמונים: עלייתם של הסמארטפונים הזולים, באתר TheMarker‏, 8 באפריל 2014
↑  אבישי בר, ‏מוזילה עם ליין מכשירים חדש והבטחה לסמארטפון ב-25 דולר עד סוף השנה, באתר Geektime‏, 25 בפברואר 2014
↑  ג'ון בן-זקן, ‏מוזילה מציגה: סמארטפון ב-25 דולר, באתר "אנשים ומחשבים"
↑  סער יוז, GSM Israel, מוזילה מפסיקה ייצור ומכירה של מכשירי Firefox OS, באתר ynet, 10 בדצמבר 2015
טופז (סרט, 1969)

| --- | --- |

 מבוסס על:  טופאז, רומן מאת לאון יוריס, 1967
 בימוי:  אלפרד היצ'קוק 
 הופק בידי:  אלפרד היצ'קוק
 תסריט:  סמואל טיילור
 עריכה:  ויליאם זיגלר
 שחקנים ראשיים:  פרדריק סטאפורד John van Dreelen Carlos Rivas Roberto Contreras Tina Hedström Sonja Kolthoff בן רייט אלפרד היצ'קוק אדמון ריין Gregory Gaye צ'ה גווארה אן דוראן קארין דור מישל פיקולי ג'ון ורנון דני רובין פידל קסטרו פיליפ נוארה Roscoe Lee Browne קלוד ז'אד Sándor Szabó ג'ון פורסיית' Lew Brown בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 מוזיקה:  מוריס ז'אר
 צילום:  ג'ק הילדיארד
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  סרטי יוניברסל 
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 בדצמבר 1969 
 משך הקרנה:  127 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פשע, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט מתח פוליטי 
 מקום התרחשות:  דנמרק 
 תקציב:  4 מיליון דולר
 הכנסות:  6 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   topaz
 פרסים:  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
טופז הוא מותחן ריגול אמריקאי בבימויו של אלפרד היצ'קוק אשר יצא לאקרנים בשנת 1969.
הסרט מבוסס על רומן בשם "טופאז" מאת ליאון יוריס משנת 1967, ומספר על סוכן מודיעין צרפתי בזמן המלחמה הקרה בשנת 1962 ועל סיבוכים פוליטיים בהם היה מעורב, אירועים שהובילו למשבר הטילים בקובה.
כוכבי הסרט הם פרדריק סטאפורד, דני רובין, ג'ון ורנון, קארין דור, מישל פיקולי, קלוד ז'אד וג'ון פורסיית.
עלילה

העלילה מתרחשת בקופנהגן של שנת 1962, קצין מודיעין סובייטי בכיר בשם בוריס קוזנוב, עורק למערב. במהלך תדרוך מול סוכן CIA בשם מייק נורדסטרום (ג'ון פורסיית') מבין נורדסטרום שלרוסים טילים בעלי ראש נפץ גרעיני הממוקמים בקובה.
מתוך צורך בראיות חד משמעיות, חושף נורדסטרום את שמו של קוזנוב לסוכן צרפתי בשם אנדרה דברו (פרדריק סטפורד) ומבקש ממנו לשחד את לואיס אוריבה (דונלד רנדולף), נציג משלחת קובה לאו"ם, כדי שזה יספק צילומים של מסמכים המאשרים את בסיסי הטילים בקובה. דברו מחליט ללוות את ביתו מישל (קלוד ז'אד) לירח הדבש שלה בניו-יורק יחד עם חתנו הטרי פרנסואה פיקארד (מישל סובור).
בניו יורק, הסוכן הצרפתי פיליפ דובואה (רוסקו לי בראון), יוצר קשר עם אוריבה, נציג משלחת קובה לאו"ם אשר מתלווה לשגריר הקובני הרשמי ריקו הפארה (ג'ון ורנון), אשר נשאר ללון בבית מלון תרזה בהארלם כדי להראות סולידריות עם הקהילה השחורה.
דובואה מתגנב לתוך המלון ומשחד את אוריבה לקחת את המסמכים ממשרדו של ריקו הפארה ולצלם. פארה תופס דובואה מצלם את המסמכים. רודף אחריו ונורה על ידי מהפכנים קובנים. דובואה נופל בכוונה על דברו שצופה באירועים מהצד השני של הרחוב, ומחליק לו את המצלמה. שמור קובני עוזר לדברו לקום, ומאפשר לו ללכת. דובואה נמלט לתוך הקהל ברחבי המלון.
תמונותיו של דובואה מאשר את נכונות המידע אודות הצבת הטילים הסובייטים בקובה. דברו, למרות האשמות אשתו על בגידה, טס לקובה ונפגש עם המאהבת שלו, חואניטה דה קורדובה (קארין דור), אלמנתו של גיבור של המהפכה.. דברו מבקש מחואניטה לצלם את הטילים. חואניטה וחבריה הנאמנים קרלוטה ופבלו מנדוזה, מתחזים למטיילים כדי לצלם את הטילים. הם מסתירים את הצילומים המפלילים לפני שהם נתפסים.
במהלך נאום בעצרת המונית של "המנהיג הראשון מקסימו", מזהה אחד השומרים את דברו מהאירוע בניו יורק.
פארה (שגם הוא היה מאהב של חואניטה) שומע את סיפורו של קרלוטה מנדוזה על חואניטה. הוא מחבק אותה, ויורה בה כדי להציל אותה מעינויים של הקיצוניים.
בנמל התעופה של הוואנה, רשויות קובה לא מצליחות למצוא את הצילומים על דברו. כאשר דברו חוזר, אשתו עוזבת אותו והוא שב לפריז. קוזנוב סיפר לו על קיומה של רשת ריגול רוסית בשם "טופז", בתוך שירות המודיעין הצרפתי. הוא נתן את השם הרשמי בנאט"ו הנרי ז'רר (פיליפ נוארה), אשר הדליף מסמכים לק.ג.ב.
דברו חוקר את הדליפה. הוא מזמין כמה מחבריו הוותיקים, ועמיתים לעבודה, כולל ג'רר לארוחת צהריים במסעדה בבית קנס פריז באמתלה של עזרה לדברו להכין את החקירה. דברו אומר לאחרים על טופז, על מנת לעורר תגובה כלשהי. ג'רר טוען שזה מידע שגוי, ושקוזנוב מת לפני שנה.
ג'רר מתחיל להילחץ. הוא מבקר את מפקדה של רשת הריגול, ז'אק גרנוויל (מישל פיקולי). דברו, ניקול וגרנוויל היו חברים קרובים במחתרת הצרפתית. גרנוויל אומר לג'רר שזו הייתה טעות לדבר על קוזנוב כי האמריקאים יוכלו בקלות לגלות את השקר. כשג'רר עוזב את ביתו של גרנוויל, אשתו של דברו מגיעה לפגוש את גרנוויל, המאהב שלה.
דברו שולח את החתן, פרנסואה, לראיין את ג'רר. דברו ומישל ממהרים לביתו של ג'רר ומוצאים אותו מת לאחר שביים התאבדות. פרנסואה נחטפת, ומצליחה להימלט מהרכב של שוביה בעודה שומעת את מספר הטלפון של ג'רר.
ניקול אומר למשפחתו, עם דמעות בעיניים, שמספר הטלפון הוא של גרנוויל, אז הוא חייב להיות המנהיג של הארגון טופז. גרנוויל החשוף מתאבד (בגרסה שהוקרנה בארצות הברית וצרפת) או נמלט לברית המועצות (בגרסה הבריטית).
אשתו של הנוסע בזמן (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  אשתו של הנוסע בזמן
 בימוי:  רוברט שוונטקה 
 הופק בידי:  בראד פיט 
 תסריט:  ברוס ג'ואל רובין 
 עריכה:  תום נובל 
 שחקנים ראשיים:  אריק באנה (Henry DeTamble) Maggie Castle אלכס פריס (Henry DeTamble) Michelle Nolden פיליפ קרייג Hailey McCann ברוקלין פרולקס (Clare Anne Abshire) סטפן טובולובסקי רייצ'ל מקאדמס (Clare Anne Abshire) ארליס הווארד רון ליווינגסטון Jane McLean Fiona Reid 
 מוזיקה:  מייקל דאנה 
 צילום:  פלורין בלהאוס 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Plan B Entertainment, ניו ליין סינמה 
 חברה מפיצה:  InterCom, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 1 בינואר 2009
 משך הקרנה:  111 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה, סרט פנטזיה, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט מדע בדיוני, מלודרמה 
 מקום התרחשות:  שיקגו 
 תקופת התרחשות:  שנות ה-90 של המאה ה-20 
 תקציב:  39 מיליון דולר
 הכנסות:  $101,229,792
 הכנסות באתר מוג'ו:   timetravelerswife
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
אשתו של הנוסע בזמן (באנגלית: The Time Traveler's Wife) הוא סרט מדע בדיוני רומנטי אמריקאי משנת 2009 המבוסס על הרומן של אודרי ניפנגר שנושא את אותו השם. הסרט בוים על ידי רוברט שוונטקה ומככבים בו אריק באנה, רייצ'ל מקאדמס ורון ליווינגסטון. הסיפור עוקב אחרי הנרי דטאמבל (באנה), ספרן משיקגו עם הפרעה גנטית פאראנורמלית שגורמת לו לנסוע בזמן באקראיות בזמן שהוא מנסה לבנות מערכת יחסים רומנטית עם קלייר אבשייר (מקאדמס), שתהפוך לאשתו.
הצילומים החלו בספטמבר 2007, במקור הסרט היה אמור לצאת לאקרנים בסתיו 2008. אך שחרורו של הסרט נדחה, בתחילה לא היה כל הסבר רשמי מהאולפן. מקאדמס ציינה מאוחר יותר כי העיכוב נבע מסצנות נוספות ומצילומים שהצריכו את מפיקי הסרט לחכות למזג אוויר מסוים על מנת לצלמם, ואריק באנה האריך השיער שלו בעקבות עבודתו על הסרט 2009 מסע בין כוכבים. הסרט יצא לבסוף ב-14 באוגוסט 2009.
הסרט מגולל את סיפור אהבתם של הנרי דה טאמבל (אריק באנה), ספרן משיקגו בעל פגם גנטי הגורם לו לנסוע בזמן באופן בלתי צפוי, ואשתו קלייר (רייצ'ל מקאדמס), אומנית במקצועה אשר צריכה להתמודד עם ההיעדרויות התדירות שלו, והסכנות בהן נתקל.