stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גטו ז'טל
טבח ז'טל וחיסול הגטו

ב-29 באפריל 1942, הגרמנים עצרו את חברי היודנראט ובשחר ה-30 באפריל, הכלואים בגטו התעוררו ביריות. הגרמנים הודיעו כי על כל היהודים ללכת לבית הקברות הישן, שהיה ממוקם בתוך גבולות הגטו. באותו זמן הגרמנים ומשתפי הפעולה שלהם החלו להוציא יהודים מבתיהם באמצעות מכות ובעיטות, וירו במי שלא ציית. הסלקציה נעשתה בחוץ: נשים, ילדים, וזקנים נשלחו שמאלה, ועובדים מיומנים וצעירים נשלחו ימינה.
כ-1,200 מאלה שנשלחו ימינה צעדו לאורך הרחובות אל יער קורפיש בגבולה הדרומי של העיר, בו הוכנו מראש מספר בורות ירי. הגרמנים ירו בהם בקבוצות של עשרים. במהלך הירי, קומיסר המחוז הגרמני הופיע ושחרר את מי שהיו להם תעודות המציינות את מקצועם, כמו גם את בני משפחותיהם. כך חזרו כמאה איש לגטו. הטבח בוצע על ידי כוחות גרמניים מקומיים והמשטרה הפולנית.
הטבח השני התחיל ב-6 באוגוסט 1942 ונמשך שלושה ימים. במהלך פינוי הגטו, בסביבות 2,000-3,000 יהודים נורו לתוך שלושה קברי אחים בבית העלמין היהודי במבואותיה הדרומיים של ז'טל, כ-1,000 איש בכל פעם. רק כ-200 בעלי מלאכה יהודים הועברו לגטו נבהרדק. זה היה סופו של הגטו וסופה של הקהילה היהודית בז'טל. כמה מאות יהודים שהסתתרו בבונקרים שהוכנו מראש ברחו עם גמר הטבח, בהם הרב קפלן ובני משפחתו. הם הרכיבו מחנה ביער נקרשקי, שבו הצליחו לשרוד עד השחרור.
השמועה על "פרטיזני ז'טל המבודדים" התפשטה בקרב היהודים במחנות העבודה דבוז'ץ ונבהרדק ובמקומות אחרים, ומספר יהודים ניסו להצטרף אליהם. רבים מהם נתפסו בדרכם ליער על ידי התושבים המקומיים ונמסרו לגרמנים. פרטיזני ז'טל נקמו בתגובה במשתפי הפעולה המקומיים ולפעמים גם דאגו להודיע לאנשי הכפר על נסיבות הנקמה.
דול סרדינאי

| דול סרדינאי |
| --- | --- |

תקופה
אמצע פליסטוקן כ-11.3 אלף שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: כלביים
סוג:: Cynotherium
מין:: דול סרדינאי
שם מדעי
 Cynotherium sardous ‏Studiati, 1857
תחום תפוצה


דול סרדינאי (שם מדעי: Cynotherium sardous) הוא מין של כלב נכחד אשר חי בתקופת הפליסטוקן, בערך לפני 11,300 שנים מהיום, באיים סרדיניה וקורסיקה (בתחומי איטליה וצרפת של ימינו, בהתאמה) שבים התיכון. הוא קרוב מאוד לדול המודרני אך היה קטן ממנו, ככל הנראה כתוצאה של גמדות איים. המשמעות של שמו: "כלב הבהמה של סרדיניה".
דול זה היה קטן יחסית לכלב והיה קרוב לסוג או תת-הסוג הנכחד Xenocyon, ממנו, ככל הנראה, התפתח. אפשרויות נוספות הם שהוא קשור למין הכלב הנכחד Canis arnensis או לזאב הטלוא, אך לא ברור אם קרוב לדול החי. הוא הגיע למשקל ממוצע של 10 ק"ג והיה בעל גפיים קצרות, צוואר קצר וחוטם וראש מוארכים מעט, התאמה למעקב חרישי אחרי טרף. הוא התפתח על האיים שם ניזון מטרף קטן יחסית של מכרסמים וארנבות עליהם זינק בהפתעה כמו שועל.
הדול נכחד לאחר הגעת בני האדם הראשונים לאיים, לפני כ-11,000 מזמננו, ככל הנראה כתוצאה מציד או מהבאת מינים פולשים מתחרים.
ד'תשנ"א

ד'תשנ"א (4751)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 990 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 991. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תשנ"ז

ד'תשנ"ז (4757)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 996 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 997. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
היסטוריה של עם ישראל
גביע העולם ברוגבי

| --- | --- |
"גביע ווב אליס" המוענק לזוכה בגביע העולם ברוגבי גברים

 ענף:  רוגבי יוניון
 תאריך ייסוד:  1987
 ארגון מפעיל:  הרוגבי העולמי
 מספר מתמודדים:  20
 יבשת:  עולמי
 זוכה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 הכי הרבה זכיות:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 www.rugbyworldcup.com
 
גביע העולם ברוגבי הוא טורניר רוגבי יוניון לגברים הנערך מדי ארבע שנים בין הנבחרות הלאומיות הטובות בעולם. הטורניר נערך לראשונה בשנת 1987, אז ניו זילנד ואוסטרליה אירחו בשותפות את גביע העולם.
הזוכים זוכים בגביע ווב אליס, הקרוי על שם ויליאם ווב אליס, תלמיד בבית הספר לרוגבי שלפי האגדה הפופולרית המציא את משחק הרוגבי על ידי איסוף הכדור ביד במהלך משחק כדורגל. ארבע מדינות זכו בגביע: דרום אפריקה ארבע פעמים, ניו זילנד שלוש פעמים, אוסטרליה פעמיים ואנגליה פעם אחת. דרום אפריקה היא האלופה הנוכחית, לאחר שניצחה את ניו זילנד בגמר טורניר 2023 בצרפת.
הטורניר מנוהל על ידי הרוגבי העולמי (World Rugby), הגוף הבינלאומי המנהל את הספורט. 16 קבוצות הוזמנו להשתתף בטורניר הראשון בשנת 1987, ומאז 1999 משתתפות 20 קבוצות. צרפת אירחה את גביע העולם ברוגבי 2023.
ב-21 באוגוסט 2019, הרוגבי העולמי הודיע כי החלוקה למגדרים תימחק משמות גביעי העולם לגברים ונשים. בהתאם לכך, כל גביעי העולם העתידיים לגברים ולנשים ישאו רשמית את השם "גביע העולם ברוגבי". הטורניר הראשון שהושפע מהמדיניות החדשה הוא טורניר הנשים שנערך בניו זילנד בשנת 2021 (נדחה ל-2022 בשל מגפת הקורונה), אשר נקרא רשמית "גביע העולם ברוגבי 2021".
גביעי העולם > גברים

טורניר "גביע העולם ברוגבי" לגברים מתקיים החל מ-1987 אחת לארבע שנים. בטורנירים הראשונים השתתפו 16 נבחרות אך מ-1999 משתתפות 20 נבחרות בכל טורניר. בכל משחק משתתפים 15 איש מכל נבחרת.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מארחת |  | גמר | גמר | גמר |  | המשחק על המקום שלישי | המשחק על המקום שלישי | המשחק על המקום שלישי |  | מספר נבחרות |
| שנה | מארחת |  | מנצחת | תוצאה | מקום שני |  | מקום שלישי | תוצאה | מקום רביעי |  | מספר נבחרות |
| 1987 | אוסטרליה אוסטרליה ניו זילנד ניו זילנד |  | ניו זילנד ניו זילנד | 29–9 | צרפת צרפת |  | ויילס ויילס | 22–21 | אוסטרליה אוסטרליה |  | 16 |
| 1991 | אנגליה אנגליה צרפת צרפת אירלנד אירלנד סקוטלנד סקוטלנד ויילס ויילס |  | אוסטרליה אוסטרליה | 12–6 | אנגליה אנגליה |  | ניו זילנד ניו זילנד | 13–6 | סקוטלנד סקוטלנד |  | 16 |
| 1995 | דרום אפריקה דרום אפריקה |  | דרום אפריקה דרום אפריקה | 15–12 (ת) | ניו זילנד ניו זילנד |  | צרפת צרפת | 19–9 | אנגליה אנגליה |  | 16 |
| 1999 | ויילס ויילס אנגליה אנגליה צרפת צרפת  אירלנד סקוטלנד סקוטלנד |  | אוסטרליה אוסטרליה | 35–12 | צרפת צרפת |  | דרום אפריקה דרום אפריקה | 22–18 | ניו זילנד ניו זילנד |  | 20 |
| 2003 | אוסטרליה אוסטרליה |  | אנגליה אנגליה | 20–17 (ת) | אוסטרליה אוסטרליה |  | ניו זילנד ניו זילנד | 40–13 | צרפת צרפת |  | 20 |
| 2007 | צרפת צרפת |  | דרום אפריקה דרום אפריקה | 15–6 | אנגליה אנגליה |  | ארגנטינה ארגנטינה | 34–10 | צרפת צרפת |  | 20 |
| 2011 | ניו זילנד ניו זילנד |  | ניו זילנד ניו זילנד | 8–7 | צרפת צרפת |  | אוסטרליה אוסטרליה | 21–18 | ויילס ויילס |  | 20 |
| 2015 | אנגליה אנגליה |  | ניו זילנד ניו זילנד | 34–17 | אוסטרליה אוסטרליה |  | דרום אפריקה דרום אפריקה | 24–13 | ארגנטינה ארגנטינה |  | 20 |
| 2019 | יפן יפן |  | דרום אפריקה דרום אפריקה | 12-32 | אנגליה אנגליה |  | ניו זילנד ניו זילנד | 17-40 | ויילס ויילס |  | 20 |
| 2023 | צרפת צרפת |  | דרום אפריקה דרום אפריקה | 11-12 | ניו זילנד ניו זילנד |  | אנגליה אנגליה | 23-26 | ארגנטינה ארגנטינה |  | 20 |
| 2027 | אוסטרליה אוסטרליה |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 20 |
| 2031 | ארצות הברית ארצות הברית |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 20 |
גביעי העולם > נשים

טורניר "גביע העולם ברוגבי נשים" החל ב-1991 ונערך אחת לארבע שנים. בכל טורניר משתתפות 12 נבחרות. החל מהטורניר ב-2025 ישתתפו בו 16 נבחרות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מארחת |  | גמר | גמר | גמר |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  | מספר נבחרות |
| שנה | מארחת |  | מנצחת | תוצאה | מקום שני |  | מקום שלישי | תוצאה | מקום רביעי |  | מספר נבחרות |
| 1991 | ויילס ויילס |  | ארצות הברית ארצות הברית | 19 – 6 | אנגליה אנגליה |  | צרפת צרפת | לא התקיים | ניו זילנד ניו זילנד |  | 12 |
| 1994 | סקוטלנד סקוטלנד |  | אנגליה אנגליה | 38 – 23 | ארצות הברית ארצות הברית |  | צרפת צרפת | 27 – 0 | ויילס ויילס |  | 12 |
| 1998 | הולנד הולנד |  | ניו זילנד ניו זילנד | 44 – 12 | ארצות הברית ארצות הברית |  | אנגליה אנגליה | 31 – 15 | קנדה קנדה |  | 16 |
| 2002 | ספרד ספרד |  | ניו זילנד ניו זילנד | 19 – 9 | אנגליה אנגליה |  | צרפת צרפת | 41 – 7 | קנדה קנדה |  | 16 |
| 2006 | קנדה קנדה |  | ניו זילנד ניו זילנד | 25 – 17 | אנגליה אנגליה |  | צרפת צרפת | 17 – 8 | קנדה קנדה |  | 12 |
| 2010 | אנגליה אנגליה |  | ניו זילנד ניו זילנד | 13 – 10 | אנגליה אנגליה |  | אוסטרליה אוסטרליה | 22 – 8 | צרפת צרפת |  | 12 |
| 2014 | צרפת צרפת |  | אנגליה אנגליה | 21 – 9 | קנדה קנדה |  | צרפת צרפת | 25 – 18 |  אירלנד |  | 12 |
| 2017 |  אירלנד |  | ניו זילנד ניו זילנד | 41 – 32 | אנגליה אנגליה |  | צרפת צרפת | 31 – 23 | ארצות הברית ארצות הברית |  | 12 |
| 2022 | ניו זילנד ניו זילנד |  | ניו זילנד ניו זילנד | 31-34 | אנגליה אנגליה |  | צרפת צרפת | 0-36 | קנדה קנדה |  | 12 |
| 2025 | אנגליה אנגליה |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 16 |
| 2029 | אוסטרליה אוסטרליה |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 16 |
| 2033 | ארצות הברית ארצות הברית |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 16 |
נבחרות ישראל ברוגבי

בישראל קיימות נבחרות רוגבי לגברים ולנשים המתחרות ברוגבי יוניון וברוגבי שביעיות. אצטדיון הבית של הנבחרות הישראליות ממוקם במכון וינגייט בנתניה (עד שעברה לשחק ב-2022 במגרש הרוגבי החדש בעמק יזרעאל) והן גם מתאמנות במגרשי האימונים במכון. נבחרת הנשים של ישראל ברוגבי העפילה לטורניר "אליפות אירופה ברוגבי לנשים". נבחרת ישראל ברוגבי שיחקה במוקדמות "גביע העולם ברוגבי" ובמוקדמות "גביע העולם ברוגבי שביעיות" וב"אליפות אירופה לדרג ב' ברוגבי שביעיות".
הערות שוליים

↑  "World Rugby announces gender neutral naming for Rugby World Cup tournaments" (הודעה לעיתונות). World Rugby. 21 באוגוסט 2019. נבדק ב-22 באוגוסט 2019. {{cite press release}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n00092571  VIAF: 129541490   WorldCat (עם VIAF): 129541490
ד'תשנ"ד

ד'תשנ"ד (4754)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 993 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 994. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
היסטוריה של עם ישראל
דוכסית יורק

| --- | --- |

אינפנטה איזבלה מקסטיליה, הראשונה שנשאה בתואר זה
 איוש נוכחי:  שרה, דוכסית יורק
 תאריך כניסה לתפקיד:  30 במאי 1996
 תחום שיפוט:  הממלכה המאוחדת
 ייסוד המשרה:  11 ביולי 1372
 איוש ראשון:  אינפנטה איזבלה מקסטיליה
 
דוכסית יורק (באנגלית: Duchess of York) הוא תואר אצולה הניתן בממלכה המאוחדת לרעייתו של דוכס יורק. התואר מוענק לה בעת נישואיה, והדוכסית מאבדת את התואר בעת גירושין מבעלה, או בעת פטירת בעלה. ארבעה משנים עשר דוכסי יורק הוכתרו למלכי אנגליה בטרם נישאו, ולכן ויתרו על תוארם, ונשיהן לא זכו לתואר דוכסית יורק. אחת עשרה נשים נשאו בתואר זה:
אינפנטה איזבלה מקסטיליה (1372 -1392) - רעייתו של אדמונד מלאנגלי, הדוכס הראשון מיורק. איזבלה נפטרה לפני פטירת בעלה באחוזת קינגס לאנגלי, בהרטפורדשייר שבאנגליה.
ג'ואן הולנד (1393–1402) - רעייתו השנייה של אדמונד מלאנגלי. ג'ואן נפטרה זמן רב לאחר בעלה, ונישאה שלוש פעמים לאחר מותו.
פיליפה דה מוהון (1402–1415) רעייתו של אדוארד מנוריץ', הדוכס השני מיורק.
ססילי נוויל (1425- 1460), רעייתו של ריצ'רד פלנטג'נט, הדוכס השלישי מיורק.
אן דה מוובריי, הרוזנת השמינית מנורפוק (1478- 1481) - רעייתו של ריצ'רד משרוסברי. אן נפטרה זמן קצר לאחר בעלה, שנרצח במצודת לונדון. אן הייתה בת שמונה במותה.
אן הייד (1660–1671) רעייתו של ג'יימס השני. אן נפטרה לפני הכתרתו של בעלה.
מרי ממודנה, לימים המלכה מרי, רעייתו של ג'יימס השני. בשל היותה נוצרית קתולית, בנם המשותף ג'יימס פרנסיס אדוארד סטיוארט לא ירש את כס המלוכה.
הנסיכה פרדריקה שארלוט מפרוסיה (1791–1820), רעייתו של הנסיך פרדריך, דוכס יורק ואלבני. נישואיהם של בני הזוג לא היו מאושרים והם נפרדו.
הנסיכה ויקטוריה מרי מטק (1893–1901). מרי, רעייתו של ג'ורג' החמישי נשאה בתואר דוכסית יורק עד פטירתה של המלכה ויקטוריה בשנת 1901, עת בעלה הפך ליורש העצר והיא הפכה לנסיכת ויילס.
אליזבת בווס-ליון (1923–1936), רעייתו של ג'ורג' השישי. אליזבת איבדה את התואר דוכסית יורק עם הכתרתו של בעלה בשנת 1936 בעקבות ויתורו של אדוארד השמיני על כס המלוכה.
שרה פרגסון (1986-הווה) רעייתו של הנסיך אנדרו. שרה ממשיכה לשאת את התואר על אף גירושיה מהנסיך, אך איבדה את הזכות לשאת את התואר "הוד מעלתה המלכותית"‏ HRH (Her Royal Highness). בית המלוכה מתייחס אליה בשם "שרה, דוכסית יורק".
ד'תשנ"ה

ד'תשנ"ה (4755)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 994 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 995. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
היסטוריה של עם ישראל
דוד אברהמסון

| --- | --- |

אברהמסון, מתוך הסרט "האוצר מסיני" (2005)
 לידה:  1960 סן פרנסיסקו
 פטירה:  22 בספטמבר 2010 (בגיל 50 בערך) תקוע
 שם לידה:  דוד אברהמסון
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמר-יוצר
 סוגה:  רוקנ'רול, קאנטרי, מוזיקה ישראלית
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה, מפוחית
 חברים לשעבר
 רבע לשבע, הרפו והנשמות
 
דוד (הַרפּוֹ) אברהמסון (1960 – י"ד בתשרי ה'תשע"א, 22 בספטמבר 2010) היה מוזיקאי-יוצר וזמר רוקנ'רול-קאנטרי ושחקן יהודי-אמריקאי.
ביוגרפיה

אברהמסון נולד בסן פרנסיסקו לאב יהודי ואם שאינה יהודייה. נדד עם הוריו בדרכים וקלט מוזיקה דרום אמריקאית. הוא למד לנגן בגיטרה ומפוחית. הכינוי "הרפו" דבק בו מאחר שהוא ידע לנגן במומחיות במפוחית והשוו אותו לנגן מפוחית אמריקאי ידוע באותה התקופה בעל אותו השם. לאחר שאביו ואמו נפרדו בהיותו ילד, נטל אותו אביו ויחדיו הם נסעו בטרמפים מקליפורניה, דרך אירופה עד לישראל. אביו השאיר אותו בקיבוץ יטבתה והמשיך במסעותיו תוך שהוא מבקר את בנו לעיתים.
בהגיעו לגיל 13 חגג בר מצווה שלאחריה נודע לו מפי אביו שהוא לא יהודי על-פי ההלכה – מאחר שאמו גויה. הוא רצה להתגייר ופנה לבית הדין הרבני בירושלים אך לא השלים אז את תהליך הגיור.
אברהמסון נסע לארצות הברית, ושם היה זמר פאבים. התגייס ליחידה המיוחדת כוח דלתא בצבא ארצות הברית. בעת שירותו בצבא ארצות הברית במלחמת המפרץ הראשונה בעיראק התפעל מכך ש-39 טילי סקאד נפלו בישראל ואדם אחד נהרג – ואילו טיל אחד שנפל בערב הסעודית הרג כ-38 חיילים אמריקאים. הוא ראה בזה השגחה משמים על עם ישראל והיהודים, והחליט לחזור לארץ ולהשלים את תהליך הגיור. הוא התגייר בבית דינו של הרב מרדכי אליהו. לאחר מכן התקרב לחסידות חב"ד ולימד בישיבת "מעיינות" בירושלים.
אברהמסון נפטר בגיל 50 מהתקף לב בערב חג הסוכות (י"ד בתשרי) ה'תשע"א בביתו שבתקוע.
ביוגרפיה > כמוזיקאי

בתחילת דרכו במוזיקה היהודית הוא היה חבר בלהקת רבע לשבע, שם גם הלחין וביצע את הלהיט "אהבת ישראל".
לאחר תקופה הוא פרש מהלהקה והקים להקה בשם "הרפו והנשמות". לאחר כשנה הלהקה התפרקה, ודוד המשיך את דרכו בהופעות ובאירועים.
ביוגרפיה > כשחקן

בשנת 2003 שיחק בסדרה הישיבה, סדרת דוקו בהפקת ערוץ 10 על ישיבה תיכונית בכפר הרואה.
כמו כן השתתף כשחקן ראשי בסרטיו של יהודה גרובייס "האוצר מסיני" (2006), וסדרת הסרטים "הלהקה", בה מסופר על להקת "הרפו והנשמות" שהתפרקה.
ראו גם

רבע לשבע
הערות שוליים

↑  רענן זיו
"סיפור חייו של הרפו", באתר "שורש", 19 באוגוסט 2011
↑  דוד "הרפו" אברמסון נפטר בערב החג, באתר ערוץ 7, 24 בספטמבר 2010
↑   הרפו והמוזיקה, מתוך סדרת הלהקה, סרטון בערוץ "יהודה גרובייס", באתר יוטיוב (אורך: 11:23)
דוד לוי-פאור

| --- | --- |

 לידה:  6 במאי 1961 (בן 63) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  מדע המדינה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הפתוחה במילטון קיינס  בסמ"ת  אוניברסיטת חיפה 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
דוד לוי-פאור (באנגלית: David Levi-Faur; נולד ב-6 במאי 1961) הוא פרופסור מן המניין למדע המדינה ומדיניות ציבורית באוניברסיטה העברית בירושלים, החל משנת 2014 משמש בתור ראש בית הספר ע"ש פדרמן למדיניות ציבורית וממשל באוניברסיטה העברית בירושלים. לוי-פאור הוא עורך-שותף ומייסד שותף בשני המגזינים האקדמאים: "Regulation & Governance - Wiley Online Library" ו-"Jerusalem Papers on
Regulation & Governance".
ביוגרפיה

לוי-פאור נולד בחיפה וגדל בקריית חיים. למד בבית הספר היסודי דגניה, בחטיבת הביניים של תיכון קריית חיים ובמגמת אלקטרוניקה בבית הספר בסמ"ת שליד הטכניון בחיפה. במהלך שירותו הצבאי למד לקראת תואר ראשון בתחום מדעי החברה באוניברסיטה הפתוחה. את לימודי התואר השני והשלישי עשה בחוג למדע המדינה באוניברסיטת חיפה. את עבודת התזה לתואר השני כתב על הרפורמה בחינוך של שנת 1968 ואת עבודת הדוקטורט, בהדרכת פרופ' יעל ישי, כתב על מדיניות הפיתוח התעשייתי של ישראל ב-20 השנים הראשונות לקום המדינה.
פעילות מקצועית

פרופ' דוד לוי-פאור מתמחה בנושאי רגולציה, קפיטליזם רגולטורי, מדיניות ציבורית, כלכלת ישראל, ליברליזם, בירוקרטיה, האיחוד האירופי ושיטות מחקר. לוי-פאור מרצה ועמית מחקר באוניברסיטאות שונות בעולם ובכללם אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת אוקספורד, האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה, אוניברסיטת מנצ'סטר והאוניברסיטה החופשית של ברלין. בנוסף מרצה אורח בבית הספר לכלכלה של לונדון, באוניברסיטת אמסטרדם, באוניברסיטת אוטרכט ובאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. לוי-פאור מוזמן תדירות להרצות באוניברסיטאות שונות בעולם.
בנוסף יזם את רשת "קמפוס פתוח", רשת מדעי החברה בישראל, המונה כשלושת אלפים אנשים ומשמשת זירת תקשורת מרכזית בתחומה. לוי-פאור הוא אחד הפעילים המרכזיים באקדמיה הישראלית בנושא קידום והכשרת תלמידי תואר שלישי.
לוי-פאור בין מרכזי הפורום הירושלמי לרגולציה וממשליות. בשנת 2005 יזם את "כנס פרחי מחקר" הבינלאומי; לתלמידי מחקר במדע המדינה, יחסים בינלאומיים ומדיניות ציבורית, המתקיים תדיר באוניברסיטה העברית מדי שנה.
לוי-פאור היה ממייסדי רשת האקדמיה הישראלית (Academia IL) המיועדת לאנשי אקדמיה בכל הדרגים, במטרה לאפשר שיח פתוח בעניינים מקצועיים ונושאי השעה. בנוסף הוא יסד את רשת מעברים שמטרתה לתמוך בחוקרים צעירים משלב הדוקטורט ועד לשלב המינוי הקבוע.
פעילות ציבורית

עם שחרורו מהצבא הצטרף לשלום עכשיו, והקים עם עמיתיו את תא הסטודנטים צוותא של השמאל הציוני באוניברסיטת חיפה. לוי-פאור כיהן בשנת 1985 לזמן קצר כסגן יו"ר אגודת הסטודנטים בחיפה ואז התפטר ועבר לכהן כמקשר של הקרן הבינלאומית לחינוך, באוניברסיטת חיפה. בתפקיד זה הקים את התוכנית לתלמידים מתקדמים של הקרן. בשנת 2005 חזר לפעילות בקרן הבינלאומית לחינוך והפעם כחבר הוועד המנהל וכראש תוכנית הדוקטורט והפוסט דוקטורט בקרן.
פרסומים

דוד לוי-פאור, היד הלא נעלמה, הפוליטיקה של התיעוש בישראל, הוצאת יד בן-צבי, ירושלים, 2001.
דוד לוי-פאור, נעם גדרון וסמדר מושל, הגרעון הרגולטורי של עידן ההפרטה: לקראת רפורמה רגולטורית בישראל?, מכון ון ליר, ירושלים, 2011.
Levi-Faur, David, ed. Handbook on the Politics of Regulation. Edward Elgar Publishing, 2011.
Levi-Faur, David, ed. The Oxford handbook of governance. Oxford University Press, 2012.
הערות שוליים

↑  Jerusalem Forum on Regulation & Governance
↑  אתר כנס פרחי מחקר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264441605171  PLWABN: 9811798758205606  BIBSYS: 98054148  BnF: cb144101435 (data)  CiNii: DA12776453  GND: 130011630  ISNI: 0000 0000 9350 7580  LCCN: n99022191  LNB: 000191618  NKC: mzk2013798942  NLA: 49865748  NTA: 273830503  RERO: 02-A005815819  SUDOC: 084168390  Trove: 1508092  VIAF: 5146131   WorldCat (עם VIAF): 5146131
גלדן מוארך

| גלדן מוארך |
| --- | --- |
 גלדן מוארך
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: דגנאים
משפחה:: דגניים
סוג:: גלדן
מין:: גלדן מוארך
שם מדעי
 Elytrigia elongata ‏Nevski, 1933
גַּלְדָּן מָאֳרָך (נקרא בעבר אַגְרוֹפִירוֹן מָאֳרָך) (שם מדעי: Elytrigia elongata) הוא מין דגן רב שנתי, מסוג גלדן ממשפחת הדגניים.
דגן זה מאופיין בכך ששיבוליו הדוקות מאוד, עד שאינן עבות מגבעולו.
מין זה גדל בר באזורי ביצות באקלים ים תיכוני ואירו-סיבירי.
בארץ ישראל המין גדל בר בעיקר בשטחי מישור החוף, באזורים ביצתיים.
הדגן פורח בחודשים אפריל, מאי ויוני, פרחיו דו מיניים, ועליו מסורגים (עלה אחד בכל מפרק).
גטו דרוהוביץ'

| --- | --- |

לוח הנצחה בבית הגטו של הסופר והאמן הפולני ברונו שולץ
 מידע כללי
 סוג:  גטו, למאסר, רעב, ירי המוני, גירושים למחנה ההשמדה בלזץ'
 מדינה:  פולין
 מחוז:  דרוהוביץ' 
 תאריכים
 תאריך הקמה:  יוני 1941
 תאריך סגירה:  נובמבר 1942
 אוכלוסייה
 השתייכות האסירים:  יהודים רומנים
 נתונים
 מספר הנספים:  10,000 יהודים
 קואורדינטות:  49°21′N 23°30′E﻿ / ﻿49.35°N 23.5°E﻿ / 49.35; 23.5
  (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםגטו דרוהוביץ'(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםגטו דרוהוביץ'
 
גטו דרוהוביץ' (באוקראינית: Дрогобицьке гето) היה גטו נאצי בעיר דרוהוביץ' שבמערב אוקראינה במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה. הגטו חוסל בעיקר בין פברואר לנובמבר 1942, אז גורשו רוב היהודים למחנה ההשמדה בלז'ץ.
רקע > דרוהוביץ' בין שתי מלחמות העולם

בתקופה שבין שתי מלחמות העולם הייתה דרוהוביץ' עיר פרובינציאלית במחוז לבוב של הרפובליקה הפולנית השנייה בעלת 80,000 תושבים, דרוהוביץ' הייתה בעלת שטח של 1,499 קמ"ר (579 מ"ר) ואוכלוסייתה מנתה כ-194,400 תושבים. דרוהוביץ' השתייכה למחוז לבוב שבדרום-מזרח קרסי, עם אוכלוסייה יהודית נכבדת; מעבר לזה של האוכלוסייה האוקראינית והפולנית באזורים.
רקע > העיר במלחמת העולם השנייה

לאחר הפלישה הגרמנית-סובייטית לפולין ב-1939, חולקה פולין בין המלחמות בספטמבר 1939 בין גרמניה הנאצית לברית המועצות. העיירה סופחה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית. דרוהוביץ' הפכה למרכז של מחוז דרוהוביץ'. באותה התקופה, התרחשו גירושים המוניים של גברים, נשים וילדים לסיביר.
היסטוריה > לפני הקמת הגטו

הגרמנים כבשו את דרוהוביץ' באמצע ספטמבר 1939, ועד 22 בספטמבר, כשהעבירו את השלטון בעיר לידי הסובייטים בהתאם להסכם ריבנטרופ-מולוטוב, סבלו יהודי העיר מהתנכלויות קשות מצד האוקראינים. בימי השלטון הסובייטי אף הולאמו מפעלי התעשייה בעיר, ויהודים בעלי הון ופעילים פוליטיים נאסרו וכמה מהם אף הוגלו לתוך ברית המועצות.
הגרמנים שבו וכבשו את דרוהוביץ' לאחר שנתיים ב-30 ביוני 1941, ויום למחרת החל בה פוגרום קשה. בשלושת ימי הפוגרום רצחו אוקראינים ופולנים, תושבי העיר וגם כפריים מהסביבה, עשרות יהודים (על-פי מקורות אחרים – אף כמה מאות), בסיוע פעיל של החיילים הגרמנים. ב-22 ביולי רצחו שוטרים גרמנים בפיקודו של הנס בלוק עוד כ-20 יהודים.
הגרמנים הטילו על יהודי דרוהוביץ' הגבלות תנועה קשות, ומשפחות רבות אולצו למסור את בתיהן לקצינים גרמנים. ביולי 1941 הוקם בעיר יודנראט בהנהגת אברהם רוזנבלט, וזמן קצר לאחר מכן, הוקם גם שירות סדר יהודי והוטל עליו לגייס יהודים לעבודת כפייה. נוסף על כך החלו הגרמנים לחטוף צעירים יהודים למחנות העבודה, ועל יהודי העיר הוטלו "קונטריבוציות" של סכומי כסף גבוהים.
היסטוריה > לאחר הקמת הגטו

יהודי דרוהוביץ' סבלו מרעב כמעט מראשית ימי הכיבוש הגרמני. עד סוף 1941 הגיע מספר הנספים היהודים לכ-600. בשלהי אותה שנה החל ריכוזם של יהודי דרוהוביץ' בגטו דרוהוביץ'. בעיר פעל סניף של ארגון הסיוע היהודי יס"ס בראשות ליאון טננבוים, ראש הקהילה לפני המלחמה.
לאחר סלקציה גורשו למחנה ההשמדה בלז'ץ כ-1,000 יהודים חולים, קשישים ואחרים, שהוגדרו "א-סוציאליים". גירוש זה, שבתוך ימים אחדים הבינו יהודי העיר את משמעותו, האיץ את יזמתו של היודנרט להקים בדרוהוביץ' באביב 1942 סדנאות ובתי מלאכה כגון נגריות, מתפרות ובתי מלאכה לייצור סלים. בסדנאות אלו הועסקו מאות יהודים, אך בקיץ 1942 החלו הגרמנים לפעול לצמצום מספר העובדים בהן. במקביל הועסקו יהודים רבים במפעלים הקשורים לתעשיית הנפט ובייצור חיוני למשק המלחמה הגרמני.
גטו דרוהוביץ' חוסל בהדרגה באקציה שנמשכה מ-21 במאי 1943 ועד 10 ביוני 1943. הגרמנים סרקו בשיטתיות את הבתים בגטו, ולקראת סופה של האקציה, ב-6 ביוני 1943, הוציאו להורג גם 28 שוטרים יהודים. בעקבות חיסול הגטו החל גם חיסול מחנות העבודה בעיר והסתיים באפריל 1944.
הערות שוליים

1 2  Strona główna | Polacy na Wschodzie, polacynawschodzie.pl (בפולנית)
1 2  דרוהוביץ' (Drohobycz), באתר יד ושם
גטו טירספול

| --- | --- |

העיר טירספול בשנת 1941
 מידע כללי
 סוג:  גטו, למאסר, עבדות, הרעבה, גירוש וירי המוני
 מדינה:  רומניה (כיום מולדובה)
 מחוז:  טירספול 
 נתונים
 מספר הנספים:  1000+ יהודים
 קואורדינטות:  46°03′00″N 28°49′00″E﻿ / ﻿46.05°N 28.8166666667°E﻿ / 46.05; 28.8166666667
 
גטו טירספול (ברומנית: ghetoul din Tiraspol) היה גטו בטירספול (שכיום מסופחת למולדובה) באזור הכיבוש הרומני בטרנסניסטריה. גטו שנועד לאכלס את יהודי רומניה במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה. גטו טירספול שימש בעיקר כתחנת מעבר למגורשים בדרכם מזרחה, אך חלק קטן מהם נשאר במקום. בקיץ 1942 חיו בגטו 100 יהודים, אך מספרם גדל בהדרגה ובמהלך 1943 הגיע ל-800 איש. הגטו שוכן בבית החולים לשעבר של העיר, והבניין והגן שלידו גודרו בגדר תיל.