stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אצטדיון מרים
משחקים בין-לאומיים באצטדיון

| תאריך | המשחק | תוצאה | מסגרת | מספר צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 בפברואר 2013 | ישראל ישראל – פינלנד פינלנד | 1-2 | ידידות | 6,150 |
| 5 במרץ 2014 | ישראל ישראל – סלובקיה סלובקיה | 3-1 | ידידות | 7,200 |
| 6 ביוני 2017 | ישראל ישראל – מולדובה מולדובה | 1-1 | ידידות | 5,000 |
| 24 במרץ 2018 | ישראל ישראל – רומניה רומניה | 2-1 | ידידות | 7,925 |
| 15 בנובמבר 2018 | ישראל ישראל – גואטמלה גואטמלה | 0-7 | ידידות | 5,900 |
| 7 בספטמבר 2020 | ישראל ישראל – סלובקיה סלובקיה | 1-1 | ליגת האומות 2020/2021 | 0 |
| 18 בנובמבר 2020 | ישראל ישראל – סקוטלנד סקוטלנד | 0-1 | ליגת האומות 2020/2021 | 0 |
| 15 בנובמבר 2021 | ישראל ישראל – איי פארו איי פארו | 2-3 | מוקדמות מונדיאל 2022 | 6,800 |
| 29 במרץ 2022 | ישראל ישראל – רומניה רומניה | 2-2 | ידידות | 6,970 |
גלריה

חזית האצטדיון בלילה
חזית האצטדיון מתחת ליציע המערבי
היציע המזרחי, מבט מדרום
מראה היציע המערבי
פסל כדורגל בכניסה לאצטדיון
טרקלין האירוח ביציע ה-VIP
האצטדיון מבחוץ
האצטדיון מבחוץ
האצטדיון מהאוויר
תמונה פנורמית של אצטדיון מרים במהלך משחק בין מכבי תל אביב להפועל חיפה
הערות שוליים

↑  אודות אצטדיון נתניה, באתר עיריית נתניה
↑  זיו גולדפישר, עלות הקמת האצטדיון החדש בנתניה: רבע מיליארד שקל, באתר nrg‏, 21 בדצמבר 2011
1 2  רענן ברנובסקי‏, על שם ראש העיר: נחשף שמו החדש של האצטדיון בנתניה, באתר וואלה, 4 במרץ 2025
1 2  רענן בן צור, לירן ביטון, שמו החדש של המגרש בנתניה: "אצטדיון מרים", באתר ynet, 4 במרץ 2025
↑  חן מישל, ‏נתניה ביקשה לארח בבלומפילד בעונה הבאה, באתר ONE‏, 23 באפריל 2008
↑  עדי סרדס, אצטדיון חדש למכבי נתניה? לא בקרוב, באתר ynet, 4 במרץ 2009
↑  זאב גולדשמיט, בנין: "סימנו את הטריטוריה שלנו, ניצחון חשוב", באתר ynet, 4 בנובמבר 2012
↑  אביחי טבק, עוד בחייה: אצטדיון נתניה ייקרא ע"ש ראש העיר מרים פיירברג-איכר, באתר Israel News, ‏2024-08-15
↑  רפאלוב נתן 1:2 לישראל בתוספת הזמן מול פינלנד, באתר ONE‏, 6 בפברואר 2013
↑  רז אמיר ואסי ממן, ‏גוטמן: חייבים לעשות קפיצת מדרגה בנושא הריכוז, באתר ONE‏, 5 במרץ 2014
מנגנוני מעבר דרך ממברנות ביולוגיות

מולקותול מולקות קוטביותמנגנוני מעבר דרך ממברנות ביולוגיות הם תהליכים מבוקרים של מעברי חומרים דו-כיווניים דרך קרום התא. קרום התא מסדיר את הובלת החומרים הנכנסים ויוצאים מהתא. המנגנונים מאפשרים את קיום התאים ושומרים על ההומיאוסטאזיס. מנגנונים אלה נחקרים במסגרת מדעי הביולוגיה של התא המתייחסת לאוסף של מנגנונים המווסתים את מעבר החומרים המומסים, כגון יונים ומולקולות קטנות דרך ממברנות ביולוגיות. הממברנות הביולוגיות הן דו-שכבתיות שומניות ומכילות חלבונים. ויסות המעבר דרך הממברנה נובע מהתכונה הבררנית שלה. הבררנות של הממברנות הביולוגיות מאפשרת להן להפריד בין חומרים בעלי אופי כימי טיפוסי. התנועות של רוב המומסים דרך הממברנה מתווכות על ידי חלבוני הובלה של הממברנה המתמחים בדרגות שונות בהובלה של מולקולות ייחודיות. לכל סוג תא ולכל שלב פיזיולוגי קיימת קבוצה של חלבוני הובלה ייחודיים . ביטוי דיפרנציאלי זה מווסת באמצעות שעתוק דיפרנציאלי של הגנים המקודדים לחלבונים אלה באמצעות מנגנונים גנטיים-מולקולריים, אך גם ברמת הביולוגיה של התא: ניתן להפעיל את ייצורם של חלבונים אלה על ידי תקשורת תאית, ברמה הביוכימית, או על ידי מיקומם בבועיות ציטופלזמיות. בתא החי קיימים מספר מנגנוני הובלה סבילים ופעילים. פרוטופלאסטים המופקים מתאים צמחיים, חיידקים ופטריות על ידי הסרת דופן התא וחשיפת הממברנה הביולוגית.  החשיפה מאפשרת חקירת התהליכים הביולוגיים של ממברנת התא.
מבנה הממברנה הביולוגית

הממברנה הביולוגית, בעלת מבנה אמפיפילי, דו-שכבתי, המכילה שכבה הידרופובית פנימית ושכבה הידרופילית חיצונית. מבנה זה מאפשר הובלה על ידי דיפוזיה פשוטה, המורכבת ממעבר של חומרים דרך הממברנה ללא הוצאת אנרגיה מטבולית וללא סיוע של חלבוני הובלה. אם לחומר המועבר יש מטען חשמלי נטו, הוא ינוע לא רק בתגובה למפלי הריכוז, אלא גם למפלים אלקטרוכימיים עקב הפוטנציאל של הממברנה.
חדירות יחסית של דו-שכבה פוספוליפידית לחומרים שונים
| סוג החומר המומס | דוגמאות של חומרים מומסים | הִתְנַהֲגוּת המעבר בממברנה ביולוגית |
| --- | --- | --- |
| גזים | CO2, N2, O2 | חָדִיר |
| מולקולות קוטביו8ת קטנות לא טעונות | אוריאה, מים, אתנול | חדיר, לגמרי או חלקי |
| מולקולות קוטביות גדולות לא טעונות | גלוקוז, פרוקטוז | לא חדיר |
| יונים | K+1, Na+1,Cl-1, HCO-13 | לא חדיר |
| מולקולות קוטביות טעונות | ATP, חומצות אמינו, גלוקוז-6-פוספט | לא חדיר |
מנגנונים סבילים

מנגנוני העברה סבילים (אנ') הם מנגנונים המשמשים תאים לשמירה על מפל ריכוזים שווה, בעזרתם מתרחש מעבר של חומרים דרך ממברנה מאזור עם ריכוז גבוה לאזור עם ריכוז נמוך. מעבר חומרים בדרך זו מכונה לרוב תהליך ספונטני, שאינו צורך אנרגיה.
מבחינה תרמודינמית זרימת חומרים מתא אחד למשנהו יכולה להתרחש בכיוון של ריכוז או שיפוע אלקטרוכימי או נגדו. אם חילופי החומרים מתרחשים בכיוון מפל הריכוזים, כלומר בכיוון של ירידה בפוטנציאל, אין דרישה אנרגטית מחוץ למערכת לעומת זאת, אם הנדידה היא נגד הריכוז, תידרש הזנת אנרגיה מטבולית.
דיפוזיה פסיבית היא תופעה ספונטנית המגבירה את האנטרופיה של מערכת ומקטינה את האנרגיה החופשית. תהליך ההובלה מושפע ממאפייני החומר העובר דרך הממברנה ומאופי השכבה הדו-שכבתית. מהירות הדיפוזיה של קרום פוספוליפיד טהור תהיה תלויה בגורמים הבאים:
מפל הריכוז
הידרופוביות
גוֹדֶל החלקיקים המומסים
מטען המולקולה
חום
דיפוזיה פשוטה
דיפוזיה פשוטה (פעפוע), היא תנועה ספונטנית ואקראית של חלקיקים בודדים של גז או מומס בצורת מולקולה או יון בסביבה נוזלית או גזית, כתוצאה מהאנרגיה הקינטית שלהם. ההתנגשות האקראית בין החלקיקים מביאה להחלפת אנרגיה ביניהם ולשינוי בכיוון תנועתם. התנועה מכוונת בהתאם למפל הריכוזים של החומר, כאשר המערכת תמיד שואפת להגדלת האנטרופיה שלה, ע"פ החוק השני של התרמודינמיקה. לכן, בדיפוזיה פשוטה חומרים עוברים במפל ריכוזים ממצב של אנטרופיה נמוכה עד למצב של השוואת ריכוזים בעלת אנטרופיה גבוהה.
אוסמוזה
תהליך האוסמוזה הוא תהליך דומה מאוד לתהליך הדיפוזיה. התהליך מתרחש כאשר קיים הבדל ריכוזים התוך תאי בהשוואה לריכוז החוץ - תאי. באם החלקיקים המומסים גדולים מכדי לעבור דרך ממברנת התא. המים יוצאים מהתא או נכנסים אליו בתהליך אוסמוזה במטרה להביא למפל ריכוזים שווה בין התא לסביבתו. תהליך האוסמוזה הוא תהליך ספונטני שאינו צורך אנרגיה.
דוגמה למנגנון פיזיקלי קלאסי להפרדה שאינו מצריך תוספת אנרגיה חיצונית היא תהליך הדיאליזה. במערכת זו, ממברנה חדירה למחצה מפרידה בין שתי תמיסות בריכוזים שונים של אותו מומס. אם הממברנה מאפשרת מעבר של מים שהם הממס, אך לא של החומר המומס, המים יעברו לתוך התא עם ריכוז המומסים הגבוה יותר על מנת ליצור שיווי משקל. בתהליך זה המים עוברים מריכוז ממס גבוה לריכוז ממס נמוך, ולכן אין צורך באנרגיה ממקור חיצוני.
מנגנונים פעילים > דיפוזיה מסתייעת

דיפוזיה מסתייעת (אנ') היא תהליך אקטיבי של מעבר חומרים דרך ממברנה ושינוי מפל הריכוזים בסיוע חלבונים מסוג נשאים או תעלות הנמצאים בממברנת התא.
מכיוון שמעט מולקולות מסוגלות לעבור דרך קרום שומני, רוב תהליכי ההובלה של התאים תלויים בחלבוני הובלה. לחלבונים טרנסממברניים אלה יש מספר רב של סלילי אלפא שקועים במטריצת השומנים. בחיידקים חלבונים אלו נמצאים בצורת בטא למינה.
(beta sheet) מבנה זה כולל כנראה צינורות חלבון הידרופיליים הגורמים להפרת התווך הידרופובי מאוד של השומנים. חלבונים אלה יכולים להיות מעורבים בהובלה במספר דרכים: הם פועלים כמשאבות המונעות על ידי על ידי אנרגיה מטבולית שמקורה מ-ATP, או כערוצי דיפוזיה קלים.
גילוי קיומו של חלבון טרנספורטר מסוג זה נעשה באמצעות מחקר הקינטיקה של הובלת מולקולות המובלות דרך ממברנות. עבור מומסים אחדים נמצא שמהירות ההובלה הגיעה לרמת ריכוז מסוים שמעליו לא הייתה עלייה משמעותית בקצב החדירה, דבר המעיד על תגובה מסוג עקומת לוג.(אנ') תופעה זו הצביעה על כך שההובלה מתווכת על ידי יצירת קומפלקס מצע-טרנספורטר, בדומה לקומפלקס אנזים-סובסטרט הנוצר בקינטיקה של האנזים. לכן, לכל חלבון הובלה יש קבוע הזיקה שלו לחומר המומס השווה לריכוז המומס כאשר מהירות ההובלה היא מחצית מערכו המקסימלי. קבוע זה שווה ערך לקבוע אנזים-סובסטראט המכונה קבוע מיכאליס-מנטן המנגנונים הפעילים מצטיינים בבררנות הגבוהה שלהם ובקלות העיכוב הפרמקולוגי הסלקטיבי שלהם.
מנגנונים פעילים > חלבוני טרנספורטר פעילים-משניים

תעלות
תעלה היא פתח חלבוני בקרום התא היוצר מעבר בין פנים התא לחוץ התא. התעלה לרוב צרה ואינה מאפשרת מעבר של מולקולות גדולות. התעלה מתפקדת בהתאם למפל הריכוזים: חומרים עוברים משני צדדי התעלה מריכוז גבוה אל ריכוז נמוך. התעלות ברובן הידרופיליות. בחלקן הפנימי והידרופוביות בחלקן החיצוני, וכך הן מאפשרות מעבר חומרים הידרופיליים קטנים (המתקשים לעבור דרך הממברנה ההידרופובית). כמו כן, התעלות עוברות שינויי קונפורמציה לעיתים רחוקות יחסית, במהלכן הן נפתחות או נסגרות בהתאם לחומרים שיש להעביר. זאת בניגוד לנשאים Carriers, העוברים שינוי מבני כאשר מולקולה מתקשרת איתם. קיימות גם תעלות יונים ותעלות של מולקולות קטנות חסרות מטען הנקראות תעלות מים Aquaporins, שהן בעצם פתחים צרים, הידרופילים. תעלות המים מתפקדות בהתאם לקשרי חלבון-ליגנד:ומחייבות זיהוי מוצלח בהתאמה מרחבית על מנת לא לאבד את הבררנות שלהן. כל תעלת מים מתמחה בהעברת חומר אחד האופייני לה: תעלות גליצרול (גליצרופורינים), תעלות פחמן דו-חמצני ועוד.
מנגנונים פעילים > חלבוני טרנספורטר פעילים-משניים > נשאים

נשאים (Carriers) הם חלבוני ממברנה המאפשרים למולקולות גדולות לעבור דרך ממברנת התא, על פי מפל הריכוזים שלהם בתוך ומחוץ לתא. הנשאים נפתחים ונסגרים לסירוגין עם כל מעבר של מולקולה, בניגוד לתעלות, על פי המנגנון הבא:
הנשא מזהה את המולקולה המתאימה באחד מצידי הממברנה וקושר אותה
בעקבות ההתקשרות הנשא עובר שינוי קונפורמציה (שינוי מבנה), נסגר בצד הממברנה הזה ונפתח בכיוון השני. לצדה של הממברנה.
כאשר הנשא נפתח, המולקולה משתחררת ואז הנשא עובר שינוי מבנה נוסף בו הוא חוזר למבנהו המקורי.
תהליך זה של העברת מולקולות אינו צורך אנרגיה.
מנגנונים פעילים > הובלה פעילה

הובלה פעילה (Active Transport) היא דרך מעבר של חומרים דרך קרום התא, הפעם בניגוד למפל הריכוזים. זהו תהליך שצורך אנרגיה.
ישנן שתי שיטות עיקריות בהובלה אקטיבית, הובלה על ידי משאבות והובלה על ידי קו-טרנספורטרים.
מנגנונים פעילים > הובלה פעילה > משאבות

משאבות (אנ') הן חלבונים טראנס-ממברנליים המשתמשים באנרגיה שמקורה במטבוליזם של התא (ATP) במטרה לשאוב חומר אל התא או לפלוט חומר מן התא בניגוד למפל הריכוזים שלו. המשאבות הנפוצות ביותר בתאים אאוקריוטים הן משאבות נתרן-אשלגן הצורכות כשליש מאנרגיית הגוף, ומשאבת פרוטונים המעבירה פרוטונים בצורה אקטיבית דרך הממברנה כנגד מפל הריכוזים שלהם. לעיתים משאבות משתמשות באנרגיית אור.
מנגנונים פעילים > הובלה פעילה > קו-טרנספורטרים

קו-טרנספורטר (אנ') המשתתף בהעברה אקטיבית שניונית הוא חלבון שמעביר חומרים דרך קרום התא אשר אינו משתמש באנרגיה המופקת מהמטבוליזם כתוצאה מיצירת ATP, אלא מניצול האנרגיה שהשתחררה כתוצאה ממפל הריכוזים שהמשאבות ייצרו.
חלבוני קו-טרנספורטר פעילים-משניים מניעים שתי מולקולות בו-זמנית: האחת כנגד שיפוע הריכוז והשנייה עם שיפוע הריכוז. הם מובחנים לפי הכיווניות של שתי המולקולות. חלבונים אלה מכונים קו-טרנספורטרים.
מנגנונים פעילים > הובלה פעילה > קו-טרנספורטרים > יוניפורט (Uniport)

העברה עם מפל הריכוזים, דיפוזיה מסתייעת באמצעות נשא. מעבר ספונטני פסיבי.
מנגנונים פעילים > הובלה פעילה > קו-טרנספורטרים > סימפורט (Symport)

צימוד תהליך הדיפוזיה בהתאם למפל הריכוזים של חומר אחד עם תהליך העברת חומר אחר כנגד מפל הריכוזים. מעין "תפיסת טרמפ". בהעברת סימפורט שתי המולקולות עוברות באותו זמן ובכיוונים זהים. העברת שני חומרים בו זמנית לאותו הכיוון דרך קרום התא כמין נשא שהוא חלבון בעל שני אזורי התקשרות אחד האתר הפעיל שהתקשרות אליו דורשת אנרגיה והשני אתר קרוב לאתר שדרש אנרגיה (האתר הפעיל) וחומר נוסף שכביכול היה צריך לדרוש אנרגיה עשה זאת ללא שום אנרגיה.
מנגנונים פעילים > הובלה פעילה > קו-טרנספורטרים > אנטיפורט (Antiport)

תהליך של העברת שתי מולקולות בו זמנית בכיוונים מנוגדים. בעת הוצאת מולקולה אחת מהתא מתרחשת הכנסת מולקולה אחרת. זהו צימוד תהליך הכנסת חומר אחד לתא בהתאם למפל הריכוזים עם תהליך הוצאת חומר אחר מהתא כנגד מפל הריכוזים, ולהפך.
מנגנונים פעילים > הובלה פעילה > אנדוציטוזה ואקסוציטוזה

אנדוציטוזה היא הובלה של חומרים דרך קרום התא על ידי בועיות (אנ'), המתרחשת כאשר מולקולה גדולה צריכה להיכנס אל התא. בתהליך זה נוצרות בועיות בעלות קרום הבנוי משכבה כפולה של פוספוליפידים. מבנה קרום הבועיות דומה למבנה ממברנת התא. הן מתחברות אל קרום התא ונפתחות בצידן השני הפונה אל החלל החיצוני. על ידי מנגנון האנדוציטוזיס מולקולות גדולות נבלעות על ידי תאים. פליטת מולקולות גדולות מן התא לחלל החיצוני קרויה אקסוציטוזה.
בררנות הממברנה > בררנות אלקטרוליטית

המאפיין העיקרי של הובלה דרך ממברנה ביולוגית הוא הבררות שלו. המשמשת כמחסום כנגד חומרים מסוימים. הפיזיולוגיה הבסיסית של התופעה נחקרה בהרחבה. חקירת הבררנות של הממברנה נחלקת לאלו הקשורות לאלקטרוליטים ומולקולות שאינן אלקטרוליטים. לתעלות היוניות קוטר פנימי המאפשר מעבר של יונים קטנים. מכיוון שגודל היון קשור למבנה הכימי שלו, ההנחה הייתה שתעלה שקוטר הנקבוביות שלה די גדול כדי לאפשר מעבר של יון בעל גודל מסוים, מאפשרת העברה של יונים נוספים קטנים יותר. בניגוד להשערה זו, הדבר אינו קורה ברוב המקרים. ישנם שני מאפיינים לצד הגודל המולקולרי החשובים בקביעת הסלקטיביות של נקבוביות הממברנה: מידת ההתנתקות של היון מן המים בסביבתו, תהליך הקרוי דהידרציה (אנ'), והאינטראקציה בין היון לבין המטענים הפנימיים של הנקבוביות. כדי שיון יעבור דרך נקבובית עליו להתנתק ממולקולות המים העוטפות אותו בקשר מימני, בשכבות למינריות רציפות. הנטייה להפרדות ממים, קשורה לגודל היון: יונים גדולים יותר מתנתקים ביתר קלות בהשוואה ליונים קטנים, כך שנקבובית עם מרכזי קוטב חלשים תאפשר עדיפות מעבר של יונים גדולים יותר היונים הקטנים. כאשר פנים התעלה מורכב מקבוצות קוטביות של שרשראות צדדיות של חומצות אמינו. תעלה המורכבת ממולקולות של היסטידין וארגינין, בעלות קבוצות טעונות חיובית, תדחה באופן סלקטיבי יונים בעלי קוטביות זהה, אך תקל על מעבר של יונים בעלי מטען שלילי. במקרה זה, היונים הקטנים ביותר יוכלו לקיים אינטראקציה הדוקה יותר בשל הסידור המרחבי של המולקולה שמגביר מאוד את אינטראקציות המטענים ולכן מקצין את ההשפעה.
בררנות הממברנה > בררנות לא-אלקטרוליטית

חומרים שאינם אלקטרוליטים הם בדרך כלל הידרופוביים וליפופילים. הם עוברים בדרך כלל דרך הממברנה על ידי התמוססותם בשכבת השומנים הדו-שכבתית של הממברנה. זוהי דיפוזיה פסיבית. הלא-אלקטרוליטים שההובלה שלהם דרך הממברנה מתבצעת על ידי חלבון הובלה, יכולתם להתפזר תלויה לרוב במקדם החלוקה
Partition coefficient. לא-אלקטרוליטים הטעונים חלקית, שהם פחות או יותר קוטביים, כגון, אתנול, מתנול או אוריאה, מסוגלים לעבור דרך הממברנה דרך תעלות מימיות המצויות בממברנה. אין מנגנון ויסות יעיל המגביל את ההובלה הזו, ולכן קיימת פגיעות פנימית גבוהה של התאים לחדירת מולקולות אלה הגורמות לדנטורציה של חלבוני התא.
מסד נתונים לחלבוני טרנספורטר

ישנם מספר מסדי נתונים במטרה לבנות עצים פילוגנטיים המפרטים את ההיסטוריה של יצירת חלבוני טרנספורטר. דוגמה לכך הוא מסד נתונים המצוי ב- Transporter Classification database
הערות שוליים

↑  Alberts;  et al. (2004). Biología molecular de la célula (Barcelona: Omega ed.). Ediciones Omega, S.a. ISBN 84-282-1351-8.
1 2 3  Lodish;  et al. (2005). Biología celular y molecular (Buenos Aires: Médica Panamericana ed.). Ed. Médica Panamericana. ISBN 950-06-1374-3.
↑  Cromer, A.H. (1996). Física para ciencias de la vida (בספרדית) (Reverté ediciones ed.). Reverte. ISBN 84-291-1808-X.
↑  Mathews C. K.; Van Holde, K.E; Ahern, K.G (2003). Bioquímica (3rd ed.). Pearson Education. ISBN 84-7829-053-2.
↑  Prescott, L.M. (1999). Microbiología (McGraw-Hill Interamericana de España, S.A.U. ed.). McGraw-Hill Interamericana. ISBN 84-486-0261-7.
1 2 3 4 5 6  Randall D; Burggren, W.; French, K. (1998). Eckert Fisiología animal (4th ed.). ISBN 84-486-0200-5.
↑  Zaheri, Shadi; Hassanipour, Fatemeh (2020). "A comprehensive approach to the mathematical modeling of mass transport in biological systems: Fundamental concepts and models". International Journal of Heat and Mass Transfer. 158: 199777. doi:10.1016/j.ijheatmasstransfer.2020.119777.
↑  A. S. Verkman, Alok K. Mitra, Structure and function of aquaporin water channels, American Journal of Physiology-Renal Physiology 278, 2000-01, עמ' F13–F28 doi: 10.1152/ajprenal.2000.278.1.F13
↑  Ling-Gang Wu, Edaeni Hamid, Wonchul Shin, Hsueh-Cheng Chiang, Exocytosis and Endocytosis: Modes, Functions, and Coupling Mechanisms, Annual Review of Physiology 76, 2014-02-10, עמ' 301–331 doi: 10.1146/annurev-physiol-021113-170305
↑  Lehninger, Albert (1993). Principles of Biochemistry, 2nd Ed (Worth Publishers ed.). Worth Publishers. ISBN 0-87901-711-2.
↑  Lehninger, Albert, [Principles of Biochemistry, 2nd Ed (Worth Publishers ed.). Worth Publishers. ISBN 0-87901-711-2. Principles of Biochemistry], ‏1993
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282399805171  GND: 4038575-9  LCCN: sh85014197  NKC: ph278587 
סכמה של דיפוזה פשוטה דרך ממברנה. המולקולות זזות מריכוז גבוה של מומס אל ריכוז נמוך עד שוויון הריכוזים.
תהליך של אוסמוזה דרך ממברנה בררנית שאינה מעבירה את מולקולת הסוכר. הוספה של גלוקוזה (המומס) לתא השמאלי גורמת לנדידת הממס (המים) מן התא הימני לתא השמאלי. נוצר לחץ אוסמותי הנמדד על ידי הפרשי הגובהׂ בין שני התאים/
סכמה של דיפוזיה מסתייעת על ידי נשאי חלבונים בממברנה ביולוגית
תעלת מים
נשא שמשנה את המבנה המרחבי שלו בתגובה עם הסובסטראט
מבנה אלפא-ביטא של חלבון המשמש להעברת מולקולות דרך ממברנת התא
סכמה של חלבון קו-טרנספורטר הפועל כדו-כיווני
משאבת נתרן - אשלגן
קו-טרנספורטרים מסוגי יוניפורט, אנטיפורט וסימיפורט
סכמה של סוגי אנדוציטוזה
אריה לבנון

| --- | --- |

אריה לבנון, דצמבר 2012
 לידה:  29 באוגוסט 1932 רומניה פוקשאן, רומניה
 פטירה:  31 באוקטובר 2023 (בגיל 91) ישראל תל אביב-יפו, ישראל
 שם לידה:  לאון וייסמן
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1947–2023 (כ־76 שנים)
 עיסוק:  מוזיקאי, מנצח, מלחין, מעבד, מנהל מוזיקלי
 כלי נגינה:  פסנתר
 פרופיל ב-IMDb
 
אריה לבנון (וייסמן) (29 באוגוסט 1932 – 31 באוקטובר 2023) היה מוזיקאי, מנצח, מלחין, מעבד ומנהל מוזיקלי ישראלי.
קורות חיים

אריה לבנון נולד בשנת 1932 בעיר פוקשאן ברומניה בשם לאון וייסמן, במשפחה בת שני ילדים. אביו היה סוחר ואמו עקרת בית. למד בבית הספר היסודי היהודי, שם למד עברית.
בגיל 7 לערך למד בעצמו לנגן במפוחית פה. מגיל 11 החל ללמוד נגינה בכינור. לאחר כשנה של לימודי נגינה בכינור החל להלחין יצירות.
למד בבית ספר תיכון לבנים של הקהילה היהודית ובגיל 15 הקים בבית ספרו מקהלה.
כחצי שנה לאחר שהחל לנצח על המקהלה, בשנת 1947, הוקמה בעירו תזמורת חובבים, שאליה הצטרף. היה פעיל בתנועת הנוער "גורדוניה". מאוחר יותר נסגר התיכון היהודי והוא סיים את התיכון בקולגיום ממלכתי (Colegiul Unirea).
קורות חיים > עלייה לארץ

ב-1951 עלה לישראל עם משפחתו, תחילה לשער העלייה, משם עברו לאוהל במחנה העולים בפרדס חנה, לצריף במחנה ישראל ולבסוף השתקעו ביפו.
בגלל הוריו המבוגרים קיבל דחיית גיוס והחל בלימודי הלחנה וניצוח באקדמיה למוזיקה. ראש המחלקה שלו היה המלחין אלכסנדר אוריה בוסקוביץ'. בבקרים שימש כמורה לזמרה, ועזר בכלכלת המשפחה. בתום לימודיו שאף לשרת כמנצח בתזמורת צה"ל, ולשם כך לקח שיעורי נגינה בחצוצרה אצל יצחק גרציאני.
הוא סיים את לימודיו ב-1956 והתגייס לצה"ל. בהמלצת בוסקוביץ' (ששירת במילואים בלהקת פיקוד המרכז) נשלח לשרת כמדריך בלהקת פיקוד המרכז. עמו בלהקה שירתו בין השאר עודד תאומי, עודד קוטלר, אלכס פלג, שייקה לוי, אילי גורליצקי ומרטין מוסקוביץ'.
בשנת 1957 הלחין את השיר הראשון שלו שהוקלט בישראל, "לא תסדרו את שכמותי" (למילים של דן אלמגור). את השיר ביצעה הזמרת התימנייה רחל כחלני בתוכניתה של להקת פיקוד המרכז "שמע חבר". השתחרר מצה"ל ב-1958.
בשנת 1960 יצא לאיטליה, לאחר שקיבל מלגת לימודים מממשלת איטליה. הוא למד במשך שנה אצל המנצח סרג'יו צ'ליבידאקה ושב לישראל.
קריירה > מלחין

לבנון שימש כמדריך המוזיקלי בתוכניתה הראשונה של להקת "בצל ירוק" ואף הלחין חלק משירי התוכנית, בראשם "ליפא העגלון" למילים של יחיאל מוהר.
לבנון התפרסם באופן מיוחד כאשר זכה כמלחין וכמעבד במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון הראשון בשנת 1960 עם השיר "ערב בא" למילים של עודד אבישר.
כמו כן הלחין למופעים שונים, בראשם "צץ וצצה", מופע שירי נתן אלתרמן שעלה בשנת 1969 בבימויו של שמואל בונים.
למופע זה הלחין לבנון את השיר "זמר שלוש התשובות", שהפך, בביצועה של רבקה זהר, לקלאסיקה בזמר העברי.
עוד הלחין למופע את השיר "אוף איזה רוח" בביצועה של זוהר.
לבנון היה המנהל המוזיקלי הראשון של שלישיית הגשש החיוור בשתי התוכניות הראשונות שלה בבימויו של שייקה אופיר – "שמחת זקנתי" ו"תוכנית ד'". הוא גם הלחין לאותן התוכניות את השירים "הדייג" שכתב יהודה אופן, ו"עונות השנה" ו"שלכת" שכתב אהרון שבתאי, וכן את השיר שהעניק לשלישייה את שמה - "בלדה לגשש החיוור", למילותיו של דוד אבידן.
לצמד העופרים הלחין את השיר "איש אילם גבוה ודק" ו"האיש שבשדרה" למילים של אהרון שבתאי.
לצמד רן ונמה הלחין את השיר "טיול בשניים" למילים של דליה למדני אותו הוא החשיב במיוחד מבין שיריו.
ב-1960 הלחין את הפסקול לסרט "איי לייק מייק".
בשנת 2012 התבקש לבנון לחבר יצירה בשם: "ארץ ארבע השפות" לשני פסנתרים בשמונה ידיים ותזמורת כלי קשת עבור אנסמבל מולטיפיאנו, ולשם כך פנה למקורות המוזיקליים המוכרים והידועים של עדות ישראל השונות. מתוך השפע המוזיקלי המצוי בחר בארבעה שירים שמהווים נקודות ציון בפס הקול של מדינת ישראל. מאז נגינת הבכורה של היצירה בקיץ 2012 ניגנו חברי "מולטיפיאנו" את היצירה בניו יורק, בבייג'ינג, בשיקגו, במונטריאול, בבואנוס איירס, בסאו פאולו ובמקומות נוספים. באפריל 2017 הקליטו חברי האנסמבל והמנצח דמיטרי יבלונסקי את היצירה עם התזמורת הפילהרמונית המלכותית בלונדון עבור חברת התקליטורים "נקסוס".
קריירה > ניהול מוזיקלי ועיבודים

כמעבד ומנהל מוזיקלי לקח לבנון חלק בכמה מהצמתים החשובים בתולדות התרבות הפופולרית הישראלית. היה מנהל מוזיקלי של הצגות ושל להקות וכתב עיבודים לרשות השידור.
כמעבד עבד רבות עם המלחין סשה ארגוב, למשל במחזמר "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" ובהצגה "שוק המציאות" אותם ביים שמואל בונים, שניהם לטקסטים של נתן אלתרמן.
לבנון כיהן כמנהל מוזיקלי בכמה תוכניות של להקת הנח"ל, כמו "שמש במדבר", ותוכניות בידור אחרות כמו "השטן ואשת האיכר", שזכתה להצלחה גדולה. במשך שנים רבות עיבד עבור פסטיבל הזמר והפזמון.
בפסטיבל הזמר והפזמון 1970 זכה במקום הראשון השיר שעיבד "פתאום עכשיו, פתאום היום" למילים של תרצה אתר וללחן של יעקב הולנדר בביצוע של סולן להקת חיל הים במדים שלמה ארצי.
באותו הפסטיבל עיבד גם את השיר שזכה במקום השני, "רבי עקיבא", שכתבה דליה רביקוביץ ללחן של מוני אמריליו ובביצועה של סולנית להקת חיל הים לשעבר שזה עתה השתחררה, רבקה זוהר.
לבנון ניהל מוזיקלית וניצח על פסטיבל שירי הילדים, פסטיבל הזמר המזרחי ועוד.
לבנון היה מנצחה של האופרה הישנה בעשר שנותיה האחרונות, בניהולה של אדיס דה-פיליפ.
כמו כן השתתף כמעבד בתוכניות רדיו וטלוויזיה רבות.
קריירה > הוראה

בשנות השישים לימד מוזיקה והיה מנצח על תזמורת בית הספר ויתקין בתל אביב.
בשנת 1981 החל בעבודתו כמרצה במכללת לוינסקי לחינוך.
הוקרה

ב-2014 הוענק ללבנון תואר יקיר העיר תל אביב יפו.
בשנת 2014 הוענק ללבנון פרס מטעם דירקטוריון אקו"ם על תרומתו הרבה ליצירה הישראלית. אריה לבנון הלחין עשרות רבות של יצירות ביניהן – "זמר שלוש התשובות", "ערב בא", "ליפא העגלון" ועוד. לבנון עיבד מאות רבות של יצירות ותיבל אותן בסגנונו הייחודי. ניהל וניצח על פסטיבלי זמר רבים, להקות צבאיות, הצגות ועוד. על כל אלה ועוד בחר הדירקטוריון להעניק לאריה לבנון את הפרס.
יולי 2022 אירוע הוקרה בצוותא לפני יום הולדתו ה-90.
ארכיונו של לבנון שמור במרכז למוזיקה של הספרייה הלאומית.
חיים אישיים

רעייתו, עדה לבנון, עמדה שנים רבות בראש הרשות לצרכנות של ההסתדרות. נולדו להם שלוש בנות. אחת מהן היא הוויולנית לילך לבנון, אשר מלמדת בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה.
אריה לבנון נפטר ב-31 באוקטובר 2023.
הערות שוליים

↑  Povestea românului care a compus imnul diasporei evreieşti. Cântecul este celebru în Israel: „Nicio ceremonie nu începea fără această melodie“, adevarul.ro, ‏31 בינואר 2016 (ברומנית)
↑  ממעברת תלפיות בבירה לכס המשפט בתל אביב, מעריב, 31 במרץ 1980
↑   אריה לבנון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
1 2  יעקב בר-און, ‏מגדולי המלחינים: אירוע הוקרה ייערך עבור אריה לבנון, באתר מעריב אונליין, 21 ביולי 2022
↑  מי שלא משקיע שוקע, באתר הקשר הרב דורי
↑  המלחין אריה לבנון מספר על העבודה עם ארצי, איינשטיין והגששים, באתר מעריב אונליין, 5 במרץ 2015
↑  יואב בירנברג, המלחין והמעבד אריה לבנון ("זמר שלוש התשובות") הלך לעולמו בגיל 91, באתר ynet, 31 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306693905171  ISNI: 0000 0000 8007 9636  LCCN: nr92002810  MusicBrainz: 08c2fc3f-0029-4ad9-960b-35bf460f0adf  VIAF: 97324670   WorldCat (עם VIAF): 97324670
קונרד ממונפראטו

קונרד מגיע על סיפון ספינה לצור
מגן רוזנות מונפראטו
קונרד ממונפראטו (באיטלקית: Corrado del Monferrato) או קונרד הראשון מירושלים נולד במונפראטו (באיטלקית: Monferrato) שבפיימונטה באמצע שנות ה-40 של המאה ה-12 – 28 באפריל 1192) היה אציל איטלקי שנחת בארץ הקודש לאחר התבוסה הצלבנית בשנת 1187 בקרב קרני חיטין והצליח לבלום את התנופה המוסלמית והתפוררות המדינות הצלבניות. הוא שיחק תפקיד חשוב בפוליטיקה הפנימית של ממלכת ירושלים בתקופת מסע הצלב השלישי, ושימש כשליט דה פקטו של הממלכה משנת 1191 בזכות נישואיו לאיזבל הראשונה, מלכת ירושלים. הוא נרצח ימים מספר בטרם הכתרתו הרשמית. קונרד זכה למוניטין כלוחם עז נפש, תומכיו, מעריציו ואויביו קראו לו "המרקיז".