stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העי
זיהוי

הראשון שניסה לזהות את העי היה אדוארד רובינסון, שבביקורו בארץ ישראל בשנת 1838, חיפש את העי בשטח שממזרח לבית אל והתלבט בין חרבת אֶ-תֵל, התל המרשים ביותר באזור ששטחו מאה דונם בקירוב, ועליו ערמות אבנים גדולות, ותל מדרום לו שהוא לא ציין את שמו, אך על פי התיאור זיהה אותו אולברייט כחרבת ח'ין. משלא מצא סימנים לחורבות בא-תל, החליט רובינסון לזהות את העי בחורבות שמדרום לו. זמן קצר לאחר מכן ביקר במקום צ'ארלס ויליאם מרדית ון דה ולדה שזיהה את העי בא-תל. ויקטור גרן הסכים עם קביעתו של רובינסון בדבר מיקומה של העי המקראית בחרבת ח'ין, אך בטעות כינה את המקום בשם חירבת אלכּדירה, הנמצאת בסמוך.
בשנת 1869 זיהה צ'ארלס וילסון את העי באֶ-תֵל ולזיהוי זה הסכימו גם קלוד קונדר ורוב החוקרים שבאו לאחריהם. עם זאת, היו כאלו שדבקו בזיהוי של רובינסון, בהם שארל קלרמון-גנו. משנתגלה ששם התל מדרום לא-תל הוא חרבת ח'ין, שצלילו דומה ל"העי", חזר בו קלוד קונדר ועבר לתמוך בזיהוי בח'רבת ח'ין. זיהויים נוספים היו ברמון ובחרבת אל-האייה (Hirbet el-Haiyeh) אך אלו לא זכו לתמיכה ונזנחו. אולברייט ערך בא-תל סקר חרסים ומצא כמעט אך ורק חרסים כנעניים מתקופת הברונזה, ללא חרסים מהתקופה הישראלית. הוא הסיק שא-תל הוא בוודאות האתר של העי הכנענית. לטענתו, העי הישראלית הוקמה בסמוך למקום בעוד העי עצמה נשארה חרבה, כדברי הפסוק ביהושע "תל עולם שממה עד היום הזה".
במטרה לחקור את אתר אֶ-תֵל השיגה יהודית מרקה-קראוזה מימון מהברון רוטשילד ורישיון חפירות מממשלת המנדט. עונת חפירות ראשונה התקיימה במשך כשישה שבועות בספטמבר-אוקטובר 1933, על ידי יהודית מרקה-קראוזה ושמואל ייבין. עונת חפירות שנייה התקיימה ביולי 1934 על ידי מרקה-קראוזה וויליאם פוקסוול אולברייט. עונת חפירות שלישית החלה בספטמבר 1935. ממצאים מהחפירות הוצגו בתערוכה במקווה ישראל שנפתחה בנוכחות הנציב העליון בינואר 1936. החפירות העלו עיר מוקפת חומות מתקופת הברונזה הקדומה, בעלת ארמון, מאגר מים, מקדשים, ובתים רבים. העיר חרבה בשנת 2200 לפנה"ס בערך. מאז ועד למאה ה-12 לפני הספירה האתר לא היה מיושב ואז נוסד בו כפר קטן בעל 12 דונם, שנעזב במאה ה-11 לפני הספירה.
בעקבות החפירות טענו חוקרים שהממצאים הארכאולוגיים סותרים את הסיפור המקראי, שכן בעת כיבוש הארץ על פי ספר יהושע, העי כבר הייתה נטושה למשך מאות שנים. בנוסף, התיאור המספר "וַיִּשְׂרֹף יְהוֹשֻׁעַ אֶת הָעָי וַיְשִׂימֶהָ תֵּל עוֹלָם שְׁמָמָה עַד הַיּוֹם הַזֶּה" (יהושע ח, כח), צריך להיות מאוחר מהמאה ה-11. לפיכך, יש הסבורים כי תיאור כיבוש העי ושרפתה הוא סיפור אטיולוגי בדוי, שנוצר על רקע הניסיון להסביר את הממצא הבולט בשטח: תל חורבות (ולמעשה, זוהי משמעות המילה "עי").
לעומת זאת, היו שטענו שזיהוי א-תל עם העי הוא שגוי ויש לזהות את א-תל עם העיר הכנענית "בית און" שהייתה חרבה בזמן מלחמת יהושע ושימשה רק כנקודת ציון, בעוד שהעי היה יישוב קטן ששכן בסמוך לתל, ואולי נקרא על שמו. כראייה לזיהוי זה מביא יואל אליצור את העובדה שא-תל גדול פי שניים משטח התל המזוהה עם גבעון בסתירה לכתוב ביהושע שגבעון הייתה גדולה מהעי.
הגאוגרף וחוקר התנ"ך בן ציון לוריא זיהה את העי עם תל או חורבת "ג'אבר א-תנתאני", אשר נמצאת מדרום מזרח ליריחו בקצה הערבה בדרך העולה בימינו לירושלים במרחק של כארבעה וחצי ק"מ מיריחו שלאחר החורבן. הרב יואל בן נון הציע לזהות את העי עם ח'רבת מרג'מה הסמוכה לעין סמיה.
הארכאולוג האמריקאי דייוויד ליוינגסטון עמד בראש קבוצת ארכאולוגים שטענה כי חורבת ניסיה הנמצאת בתחומי היישוב פסגות היא מקומה של העי. דעה זו אינה מקובלת, אך למרות זאת התקבע השם "עי" אצל תושבי היישוב, ואף קמה בסמוך לחורבה "שכונת העי".
לקריאה נוספת

לאה מזור, "הסיפור אודות הניצחון על העי (יהושע ח): עיוני נוסח וספרות", בתוך: שרה יפת (עורכת), המקרא בראי מפרשיו: ספר זיכרון לשרה קמין, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשנ"ד, עמ' 73–108
רון לביא, "מקדש A בתל העי - איפכא מסתברא", ארץ ישראל - ספר אמנון בן תור, כרך ל, ירושלים: החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 2011, עמ' 275–282
בן ציון לוריא, "מקומה של העי", בתוך: גלילות במולדת: מסות ומחקרים בהיסטוריה ובטופוגרפיה של ארץ ישראל, ירושלים: קרית ספר, תש"ז, עמ' 213–231
הרב שי עילם, לצאת לקרב עם פירוש המלבי"ם, קולמוס גיליון 150
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק י"ב, פסוק ח'; פרק י"ג, פסוק ג'
↑  ספר יהושע, פרק ז'-ח'
↑  ספר ישעיהו, פרק י', פסוק כ"ח
↑  ספר עזרא, פרק ב', פסוק כ"ח; ספר נחמיה, פרק ז', פסוק ל"ב
↑  יצוין, שלשיטת רבי נחמיה. (תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"א, עמוד א', סנהדרין מד א), רק יאיר בן מנשה מת במלחמה זו, והוא שקול כנגד 36 אנשים - כרובה של סנהדרין. (הרוב המצומצם ביותר של סנהדרין המונה 71 דיינים).
↑  645854/225604 רשת ישראל החדשה
↑  645220/225629, רשת ישראל החדשה
↑  Grintz, Jehoshua M. "" 'AI WHICH IS BESIDE BETH-AVEN " A Re-examination of the Identity of 'Ai." Biblica 42, no. 2 (1961): 201–216. Accessed March 30, 2020
↑  Albright, W. F. 1924, Appendix V-Ai And Beth-Aven, AASOR Vol. IV. pp. 141–142
↑  רשיונות לחפירות, דבר, 27 בינואר 1935
↑  שמואל ייבין, החפירות בארץ ישראל בשנת תרצ"ד, הארץ, 14 בספטמבר 1934
↑  החפירות הארכיאולוגיות בארץ ישראל בשנת תרצ"ה, דואר היום, 27 בספטמבר 1935
↑  החפירות בעי, הארץ, 17 באוקטובר 1935
↑  נפתחה התערוכה של חפירות עי, דבר, 15 בינואר 1936
↑  י. צדקוני, החפירות בא-תל, דבר, 19 בפברואר 1934
↑  The New Encyclopedia of Archaeological Excavations in the Holy Land, Carta, January 1993, p. 37–40
↑  מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל בתקופת המקרא, כרך 4 עמוד 43 הוצאת האוניברסיטה הפתוחה 1989
↑  יהודה אליצור ויהודה קיל, אטלס דעת מקרא, מוסד הרב קוק, תשנ"ח 1998, עמ' 132; יהודה אליצור, ‏"ויצא מבית אל לוזה": למהלכו של גבול בנימין-אפרים, באתר "דעת"
↑  ספר יהושע, פרק י', פסוק ב'
↑  יואל אליצור, "מקום בפרשה - גאוגרפיה ומשמעות במקרא, עמ' 19–30
↑  בן ציון לוריא, "מקומה של העי", בתוך: גלילות במולדת: מסות ומחקרים בהיסטוריה ובטופוגרפיה של ארץ ישראל, ירושלים: קרית ספר, תש"ז, עמ' 213–231
↑  יואל בן נון, ‏"בא על עית..." - פתרון חדש לזיהוי העי, באתר "דעת", גם נדפס במחקרי יהודה ושומרון, תשנ"ב/1992
↑  About the Author: Dr. David P. Livingston, Ph.D
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532463605171  GND: 114767146X  LCCN: sh94002234  VIAF: 315170172   WorldCat (עם VIAF): 315170172
המיילד (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

עטיפת ה-DVD של הסדרה
 סוגה:  קומדיית מצבים 
 יוצרים:  ויקטוריה פייל ורוברט הרלי
 כותבים:  רוברט הרלי ג'יימס הנרי
 בימוי:  ויקטוריה פייל 
 שחקנים:  דארן בויד אסלינג באה פיי ריפלי פדי מקגינס אלכס מקווין ליואלה גדעון ג'ני ז'אק
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  6 
 הפקה
 מפיק:  ויקטוריה פייל
 מפיקים בפועל:  רוברט הרלי
 חברת הפקה:  Monicker Pictures
 עורכים:  כריסטיאן סנדינו-טיילור
 אתר צילומים:  3 Mills Studios
 מוזיקה:  רוב ג'ונס ג'ו דה קוסטה
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ITV 
 רשת שידור בישראל:  HOT
 פורמט (תמונה):  16:9
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  15 באפריל 2015 – 20 במאי 2015
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
המיילד (באנגלית: The Delivery Man) הוא סיטקום בריטי ששודר בשנת 2015 ברשת ITV. בסדרה מככב דארן בויד בתפקיד מתיו בנטינג, שוטר לשעבר שעזב את המשטרה והתחיל לעבוד כמיילד. החל מאוגוסט 2015 שודרה הסדרה בנטפליקס בבריטניה, אירלנד, ארצות הברית, קנדה, אוסטרליה וניו זילנד.
הפקה

פרק הפיילוט צולם בפברואר 2014. העונה הראשונה של הסדרה צולמה מאוקטובר עד דצמבר 2014 באולפני 3 Mills.
שחקנים ודמויות

דארן בויד – מתיו בנטינג
אסלינג באה – ליסה מקגוגן, מיילדת זוטרה
ג'ו דה קוסטה – ריאן סקסינגטון, החבר של ליסה
פיי ריפלי – קייטלין טילבי, מיילדת בכירה
פדי מקגינס – איאן הנוול, שוטר שהושעה, משמש כמאבטח בבית החולים
אלכס מקווין – לוק אדוארד, רופא מיילד בכיר
ליואלה גדעון – פטרישה פאטינסון, מיילדת בכירה
ג'ני ז'אק – נטשה פיפס ("טאש"), מיילדת זוטרה
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Youth" | ויקטוריה פייל | רוברט הרלי וג'יימס הנרי | 15 באפריל 2015 |  |
נער בגיל העשרה שעומד להיות אבא, מנסה לבקר את חברתו בבית החולים, מבלי שהוריה ידעו על זהותו. אבל מתיו המיילד ביומו הראשון בעבודה צריך לבחור צד.
| 2 | "Truth" | ויקטוריה פייל | רוברט הרלי וג'יימס הנרי | 22 באפריל 2015 |  |
שתי נשים שהרו לאותו גבר עומדות ללדת באותו בית חולים. האב נאלץ להתרוצץ בין שני החדרים שלהן. מתיו נתקל בחבר של ליסה ומביא למעצרו. איאן מושעה מהמשטרה ומבקש ממתיו למצוא לו עבודה בבית החולים.
| 3 | "Prisoner" | ויקטוריה פייל | רוברט הרלי וג'יימס הנרי | 29 באפריל 2015 |  |
אסירה מגיעה ללדת בבית החולים. המשטרה רוצה לקבל ממנה מידע, ומתיו מנסה כמה טקטיקות של חקירה. ריאן הזועם מגלה שליסה הלוותה כסף למתיו ומופיע בסערה בבית החולים.
| 4 | "Celebrity" | ויקטוריה פייל | רוברט הרלי וג'יימס הנרי | 6 במאי 2015 |  |
כוכבת ריאליטי בהריון מגיעה לבית החולים בעילום שם, ומבקשת ממתיו להסתיר מהציבור את דבר ההריון. טאש מפרסמת את הידיעה בפייסבוק והצוות צריך להערים על צלמי הפפראצי.
| 5 | "Foundling" | ויקטוריה פייל | רוברט הרלי וג'יימס הנרי | 13 במאי 2015 |  |
מתיו מוצא בארון תינוק נטוש. הצוות מנסה לגלות את זהות האם לפני שיודיעו לרשויות.
| 6 | "Theft" | ויקטוריה פייל | רוברט הרלי וג'יימס הנרי | 20 במאי 2015 |  |
ארון התרופות נבזז, וצוות לזיהוי פלילי מגיע לחקור. אחת מאנשי הצוות היא חברתו לשעבר של מתיו, שלהוטה לחזור אליו. בינתיים, ריאן חוזר וקייטלין יוצאת לדייט.
הערות שוליים

↑  "The Delivery Man, review: Fish-out-of-water sitcom is the best laugh". The Independent (באנגלית). 15 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
המטבח השתגע

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  חואקין מאסון
 תסריט:  חואקין אוריסטרל
 שחקנים ראשיים:  קארה אלחלדה Maribel Salas Gorka Aguinagalde Lander Otaola Enric Auquer Sardà Megan Montaner Manuel Burque 
 צילום:  Ángel Iguácel 
 מדינה:  ספרד 
 חברת הפקה:  Kowalski Films, MOD Producciones 
 הקרנת בכורה:  2022 
 משך הקרנה:  92 דק' 
 שפת הסרט:  ספרדית 
 סוגה:  סרט קומדיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
המטבח השתגע (בספרדית: La vida padre) הוא סרט קומדיה ספרדי משנת 2022. הבמאי חואקין מאסון והתסריט מאת חואקין אוריסטרל. מככבים בו אנריק אוקר, קארה אלג'אלדה ומייגן מונטנר.
עלילה

העלילה מתרחשת בעיר בילבאו. מיקל, טבח צעיר ושאפתן אמור לקבל את כוכב המישלן השלישי למסעדה שלו.
החיים הזוהרים של שף מצליח, הם לא מה שנראה מבחוץ. אמנם הוא חיי בדירת פאר, אך העבודה הקשה של ניהול המסעדה מוצאת אותו בודד בפסגה. יום אחד, בדרכו הביתה, דלת אמבולנס הנוסע לפניו נפתחת, וממנה מגיח אביו, חואן, שנחשב נעדר במשך 30 שנה. בעודו מנסה לשמור על המסעדה שלו, מיקל צריך לטפל בחואן שכשירותו הנפשית לא ברורה ומתקשה לזהות לא את פער הזמנים ואת המציאות וכן את בנו מייקל ושאר בני המשפחה שלו.
בוקר אחד חואן מחליט להגיע למסעדה ועובדי המסעדה מבולבלים בעקבות המצב החדש. זהו יום משמעותי במיוחד עבור עתיד המסעדה ומיקל חייב לקחת אחריות על חואן ועל כל הסובב אותו.
הפקה

את התסריט כתב חואקין אוריסטרל. הסרט הוא הפקה משותפת של מספר חברות, MOD Pictures, MOD Producciones, Kowalski Films ו-Lavipa Films. צולם בבילבאו.
הערות שוליים

↑  Europa Press, Bilbao acoge el jueves 8 la première mundial de la película "La vida padre", rodada en la villa, www.europapress.es, ‏2022-09-02
↑  המטבח השתגע | LEV, ‏2024-05-22
↑  Raquel Hernández Luján, Crítica de La vida padre, una simpática comedia con un dúo excepcional al frente, Hobby Consolas, ‏2022-09-06 (בספרדית)
העשור השני של המאה ה-18

העשור השני של המאה ה-18
העשור השני של המאה ה-18 הוא העשור שהחל ב-1 בינואר 1710 והסתיים ב-31 בדצמבר 1719.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

המלחמה הצפונית הגדולה (1700 - 1721) - מלחמה שהתנהלה בין קואליציה שכללה את רוסיה הצארית, דנמרק-נורווגיה וסקסוניה-האיחוד הפולני ליטאי (והחל מ-1715 גם את פרוסיה והנובר) נגד שוודיה בין השנים 1700–1721. המלחמה החלה במתקפה מתואמת של הקואליציה על שוודיה ב-1700, ונסתיימה ב-1721 עם חתימת חוזה נישטאד והסכמי סטוקהולם. כתוצאה מהמלחמה רוסיה דחקה את רגליה של שוודיה מעמדת הכח הדומיננטי בים הבלטי, וכך נעשתה, למעשה, למעצמה אירופאית מן המעלה הראשונה.
1713-1710: המלחמה העות'מאנית-רוסית – פיוטר הגדול מנסה לנצל מומנטום צבאי כדי להרחיב את שטחי רוסיה על חשבון העות'מאנים, אולם הפיצול של כוחותיו בין המלחמות בצפון ובדרום הוביל אותו בסופו של דבר לחתום על הסכם לסיום המלחמה ולרכז כוחותיו צפונה.
1715-1711: מלחמת טוסקארורה (אנ') – מתחים על רקע הסמיכות של מתיישבי צפון קרוליינה לבני טוסקארורה מסלימים למלחמה בה ניצחו האנגלים בסיוע מיליציית דרום קרוליינה.
7 באוגוסט 1714 – קרב גנגוט הימי מסתיים בניצחון הצי הרוסי
1715: מלחמת יאמאסי (אנ') – בני יאמאסי (אנ'), על רקע תסכול מתמשך מאובדן שטחי ציד למתיישבים אירופאים, וגדילת החוב שלהם לדרום קרוליינה, יוצרים קונפדרציה של שבטים שמגרשים מתיישבים רבים והורסים את כלכלת דרום קרוליינה.
24 בדצמבר 1716 – שוודיה כובשת את נורווגיה
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > סכסוכים לאומיים ואזוריים

11 בספטמבר 1714 – צבא ספרד כבש את ברצלונה לאחר מצור, ושם קץ לעצמאות קטלוניה
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

6 במרץ 1712 – התקוממות עבדים בניו יורק גורמת למותם של 9 לבנים והוצאתם להורג של 21 שחורים
4 בינואר 1717 – הולנד, אנגליה וצרפת חותמות על הברית המשולשת נגד ספרד, וזאת על מנת לשמור על הסכם אוטרכט
21 ביולי 1718 – הסכם שלום פוז'ארוואץ נחתם בעיר הסרבית פוז'ארוואץ בין האימפריה העות'מאנית מצד אחד ובין אוסטריה והרפובליקה של ונציה מצד שני
25 באוגוסט 1718 – העיר ניו אורלינס בלואיזיאנה נוסדה
23 בינואר 1719 – ייסוד נסיכות ליכטנשטיין
אירועים בולטים בעולם > כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
1710: חוק המלכה אן באנגליה הוא הראשון להכיר בזכויות יוצרים, כמנגנון שמטרתו להגן כלכלית על היוצרים, זאת על פני הפטנטים המלכותיים שמטרתם הייתה לבסס את זכויות המדינה לגבי היצירה.
1717: אייזק ניוטון קובע את השווי הזהב. קביעתו נותרת בשימוש למשך כ-200 שנה.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
טבע ואיכות הסביבה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
1712 - מנוע הקיטור של ניוקומן - תומאס ניוקומן פיתח, ביחד עם שותפו תומאס סייוורי, את מנוע הקיטור הראשון שעבד בקנה מידה תעשייתי ושימש לפינוי מים ממכרות פחם.
תרבות פופולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תרבות פופולרית > ספרות

ספרים בולטים שרואים אור לראשונה בעשור זה: רובינזון קרוזו (1719)
תרבות פופולרית > שונות

24 בפברואר 1711 – האופרה רינלדו של גאורג פרידריך הנדל מוצגת בהופעת בכורה בלונדון
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אישים בולטים > מנהיגי עולם בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  פיוטר הגדול, באתר בריטניקה
1 2  American-Indian Wars, ערוץ ההיסטוריה
↑  זכויות יוצרים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  U. S. Government Confiscated Gold and Other Gold Facts You Should Know, יאהו עסקים
| עשורים במאה ה-18 |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1700–1709 • 1710–1719 • 1720–1729 • 1730–1739 • 1740–1749 • 1750–1759 • 1760–1769 • 1770–1779 • 1780–1789 • 1790–1799 • >> |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  KulturNav: 23a468ab-9297-48a8-b682-11743d3da0db 
קרב גנגוט
רובינזון קרוזו
השרפה בחתונה בכווית (2009)

| --- | --- |
 תאריך:  15 באוגוסט 2009
 מקום:  אויון, כווית
 קואורדינטות:  29°21′00″N 47°41′00″E﻿ / ﻿29.35°N 47.6833°E﻿ / 29.35; 47.6833
 סוג:  רצח המוני, הצתה
 הרוגים:  לפחות 57
 פצועים:  90
 מבצע:  נסרה יוסף מוחמד אל-ענזי (אשת החתן הראשונה)
  (למפת כווית מוגדלת) כווית אל-ג'הראא אל-אחמדי עיראק ערב הסעודית  המפרץ הפרסי מקום השריפה(למפת כווית רגילה) כווית אל-ג'הראא אל-אחמדי עיראק ערב הסעודית  המפרץ הפרסי מקום השריפה
 
השרפה בחתונה בכווית ב-2009 הייתה הצתה ורצח המוני שהתרחש במהלך טקס חתונה באויון, מחוז אל-ג'הראא, כווית ב-15 באוגוסט 2009. לפחות 57 בני אדם נהרגו וכ-90 נוספים נפצעו כאשר אשתו הראשונה בת ה-23 של החתן, נסרה יוסף מוחמד אל-ענזי, שפכה בנזין על אוהל שבו חגגו נשים וילדים והציתה אותו, במטרה לנקום על כך שבעלה לקח אישה שנייה, האוהל כולו, שהייתה לו רק יציאה אחת ולא עמד בתקנות בטיחות האש, נבלע בלהבות תוך שלוש דקות ורבים שנלכדו בתוכו נשרפו חיים. האירוע הפך לאסון האזרחי הקטלני ביותר בכווית ב-40 השנים האחרונות.
הקורבנות היו כולם נשים וילדים מכיוון שבכווית, באופן מסורתי, חגיגות חתונה מתקיימות בהפרדה מגדרית. העיתון "כווית טיימס" דיווח כי כלתו הטרייה של החתן לא נפגעה, אך אמה ואחותה מתו. רבים מהקורבנות נחרכו ללא היכר, עד כדי כך שהרשויות נאלצו לזהותן באמצעות בדיקות DNA וצילומי שיניים.
בתחילה האמינו שאל-ענזי היא גרושתו של החתן, אך עורכי הדין שלה אומרים שהיא עדיין אשתו. לגברים מותר להחזיק יותר מאישה אחת בכווית. לאל-ענזי ולבעלה שני ילדים, שניהם עם מוגבלות שכלית.
למרות שאל-ענזי חזרה בה מהודאה שנתנה למשטרה לאחר מעצרה, והצהירה בבית המשפט שהיא רק ריססה את האוהל במים מקוללים, אך לא הציתה אותו, היא נמצאה אשמה ברצח בכוונה תחילה והצתה בכוונה להרוג ונידונה למוות ב-30 במרץ 2010. היא נתלתה על ידי רשויות הכלא המרכזי בכווית ב-25 בינואר 2017.
הערות שוליים

1 2 3 4  Nasra al-Enezi | Murderpedia, the encyclopedia of murderers, murderpedia.org
↑  Kuwait Fire At Wedding Kills At Least 41 Guests And Hurts Dozens More, The Fire Brigade Says | World News | Sky News, web.archive.org, ‏2009-08-19
↑  Nasra al-Enezi, www.capitalpunishmentuk.org
המלחמות הפוניות

שטחי הקרתגנים והרומאים במהלך המלחמות הפוניות
המלחמות הפּוּניות היו שלוש מלחמות בין הרפובליקה הרומית לבין אימפריית קרתגו, שתי ישויות מדיניות חזקות במרכז אגן הים התיכון.
הן ידועות בשם המלחמות הפוניות, משום שהקרתגים נקראו בפי הרומאים בשם 'פּוּנים' (Punici) (אנ'), כלומר פיניקים.
המלחמה הפונית הראשונה בשנים 264 לפנה"ס עד 241 לפנה"ס, במהלכה קרב אקנומוס התרחש שהיה הקרב הימי הגדול ביותר בעולם העתיק.
המלחמה הפונית השנייה בשנים 218 עד 201 לפנה"ס, במהלכה חצה חניבעל את האלפים, פלש לאיטליה, זכה לניצחון גדול בקרב קאנאי ולבסוף ניגף בקרב זמה בפני המצביא הרומי סקיפיו אפריקנוס.
המלחמה הפונית השלישית בשנים 149 עד 146 לפנה"ס, שבסופה החריבו הרומאים את העיר קרתגו.
לקריאה נוספת

רחל צלניק-אברמוביץ, "המלחמות הפוניות", יחידה 2 במסגרת הקורס רומא: אימפריאליזם ואימפריה, תל אביב, האוניברסיטה הפתוחה, 2002.
המבחן המדויק של פישר

המבחן המדויק של פישר או בקיצור מבחן פישר הוא מבחן סטטיסטי לבדיקת השערת אי התלות בין שני משתנים איכותיים. מבחן זה שימושי כאשר גודל המדגם הוא קטן, ולכן הקירובים האסימפטוטיים של מבחנים כגון מבחן חי בריבוע אינם תקפים. עם זאת, המבחן עצמו תקף גם עבור מדגמים גדולים, אף על פי שבאופן מעשי יש קושי לבצע את החישובים הנדרשים כאשר המדגם גדול.
היסטוריה

רונלד פישר הציג את המבחן בשנת 1922. ההקשר המפורסם ביותר של המבחן הוא ניסוי "הליידי טועמת התה", המתואר בספרו של פישר משנת 1935. הליידי, ד"ר מוריאל בריסטול, טענה כי היא מסוגלת לזהות על ידי טעימה אם ספל תה הוכן באופן שבו תחילה נמזגו המים הרותחים ולאחר מכן הוסף להם חלב, או להפך. כדי לבחון את טענתה, פישר ערך ניסוי בו הוגשו לליידי לטעימה 8 ספלי תה, כאשר בארבעה מהם נמזגו תחילה המים הרותחים ואז נוסף להם החלב, ובארבעה נמזג תחילה החלב ולאחר מכן נוספו המים הרותחים. הניסוי יצר לוח שכיחות של שני משתנים איכותיים, שכל אחד מהם מקבל שני ערכים. משתנה אחד מציין את האופן בו הוכן ספל התה, והשני מציין את קביעתה של הליידי לגבי אופן הכנת התה.
המבחן המקורי שהציג פישר התאים ללוח שכיחות דו־ממדי בעל שתי שורות ושתי עמודות, אולם בהמשך הוא הוכלל ללוח שכיחות דו־ממדי כלשהו, כלומר כאשר כל משתנה יכול לקבל מספר כלשהו של ערכים

. במקרה הכללי, נוסחאות החישוב מסובכות יותר ובדרך כלל לא ניתן לבצע את החישובים באופן ידני.
הגדרה פורמלית ללוח 2x2

נתון לוח השכיחות הבא מסדר  2\times 2 עבור שני משתנים,  X ו- Y:
| סה"כ |  y_{2} |  y_{1} |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  a+b |  b |  a |  x_{1} |
|  c+d |  d |  c |  x_{2} |
|  n |  b+d |  a+c | סה"כ |
כאשר  n=a+b+c+d. בלי הגבלת הכלליות נניח כי  a=\min\{a,b,c,d\}.
השערת האפס אומרת כי המשתנים  X ו- Y הם בלתי תלויים.
אם נניח כי סכומי השורות והעמודות  a+b,\quad c+d,\quad a+c,\quad b+d ידועים וקבועים, אזי ההסתברות כי השכיחות של התצפיות במדגם עבורן  X=x_{1} ו- Y=y_{1} היא  a ניתנת לחישוב על ידי שימוש בהתפלגות ההיפרגאומטרית:
p(a)={\frac {{a+b \choose a}{c+d \choose d}}{n \choose a+c}}
תחת השערת האפס, הערך הצפוי של  a הוא  {\frac {(a+b)(c+d)}{n}}. ערכים של  a הקטנים מהערך הצפוי או גדולים מהערך הצפוי מהווים עדות כנגד השערת אי התלות. לכן לפי הגדרת ערך ה-p, הוא שווה להסתברות כי תתקבל עדות השווה בעצמתה לעדות שהתקבלה במדגם  p(a) או גדולה ממנה. המשמעות היא לכן כי ערך ה-p שווה לסכום ההסתברויות של כל הלוחות האפשריים שהסתברותם שווה ל- p(a) או קטנה ממנו.
בהינתן סכומי השורות והעמודות, השכיחות של התצפיות במדגם עבורן  X=x_{1} ו- Y=y_{1} יכולה להיות כל מספר שלם בין 0 לבין  M=\min\{a+b,\ a+c\}. לכן ערך ה-p של מבחן פישר הוא  Pvalue=\sum _{m:\ p(m)\leq p(a)}p(m)
שימו לב כי זהו מבחן דו-צדדי, במובן שעדות נגד השערת היא התלות יכולה להתקבל גם מערכי  m הקטנים מ- a וגם מערכי  m הגדולים מ- a. ניתן להגדיר גם מבחן חד צדדי, שבו עדות נגד השערת היא התלות יכולה להתקבל רק מערכי  m הקטנים מ- a . במקרה זה
Pvalue=\sum _{m:\ m\leq a\ \&\ p(m)\leq p(a)}p(m)
דוגמה

בקורס "מבוא לסטטיסטיקה" לומדים 24 סטודנטים, מחציתם גברים ומחציתם נשים. 10 מהם לומדים לקראת המבחן, ו-14 התייאשו והפסיקו ללמוד. האם יש קשר בין מין הסטודנט לבין גישת הסטודנטים למבחן (לומדים או מיואשים)? נתוני הסטודנטים מוצגים בלוח השכיחות הבא:
| סך הכל | גברים | נשים |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | 8 | 2 | לומדים |
| 14 | 4 | 10 | מיואשים |
| 24 | 12 | 12 | סך הכל |
ההסתברות כי בהינתן סך השורות וסך העמודות יתקבל לוח השכיחות הזה בו  a=2 היא:
 p(2)={\frac {{10 \choose 2}{14 \choose 10}}{24 \choose 12}}\approx 0.01666.
מכיוון שכאן  M=\min\{10,\ 12\}=10, נחשב את ערכי  p(m) כעבור כל ערכי  m מ-0 ועד 10.
תוצאות החישובים נתונות בטבלה הבאה:
|  p(m)\leq p(2)? |  p(m) |  m |
| --- | --- | --- |
| כן | 0.00003 | 0 |
| כן | 0.00135 | 1 |
| כן | 0.01666 | 2 |
| לא | 0.08884 | 3 |
| לא | 0.23321 | 4 |
| לא | 0.31983 | 5 |
| לא | 0.23321 | 6 |
| לא | 0.08884 | 7 |
| כן | 0.01666 | 8 |
| כן | 0.00135 | 9 |
| כן | 0.0003 | 10 |
לכן  Pvalue=0.00003+0.00135+0.01666+0.01666+0.00135+0.00003\approx 0.0361. בהנחה כי החלטנו מראש לבדוק את השערת אי התלות ברמת מובהקות  \alpha =0.05 נדחה את השערת האפס של אי התלות בין מין הסטודנט וגישתו למבחן.
בתוכנת R ניתן לחשב את מבחן פישר הדו צדדי לנתונים אלה על ידי הפקודה:
fisher.test(matrix(c(2, 8,10 ,4), nrow=2), alternative="two.sided")
ובפייתון על ידי הפקודה:
import numpy as np
from scipy.stats import fisher_exact
table = np.array([[2, 8], [1, 4]])
res = fisher_exact(table, alternative='two-sided')
ביקורת

מספר חוקרים טענו כי בפועל רמת המובהקות של מבחן פישר נמוכה מרמת המובהקות המוצהרת


. במילים אחרות, אם מבצעים את מבחן פישר ומשתמשים ברמת מובהקות  \alpha , ההסתברות לטעות מסוג ראשון (דחיה מוטעית של השערת האפס) בדרך כלל קטנה מ- \alpha . הדבר נובע מחישוב ערך ה-p על סמך התפלגות בדידה. עם זאת, המונח "טעות מסוג ראשון" מוגדר בהקשר של מבחני יחס הנראות על פי הלמה של ניימן ופירסון, ומבחן פישר אינו מבחן יחס נראות.
ביקורת נוספת נוגעת לכך שהמבחן מחושב תחת ההנחה כי ההתפלגויות השוליות של המשתנים נתונות

. המבחן יהיה מדויק רק עבור ההתפלגות המותנית של לוח השכיחות בהינתן ההתפלגויות השוליות, אך אינו מדויק ביחס ללוח השכיחות המקורי, מכיוון שבמדגם נוסף מאותו גודל עשוי להתקבל לוח שכיחות עם התפלגויות שוליות שונות. ניתן לבנות מבחן מדויק שאינו מותנה בהתפלגויות השוליות. מבחן ברנרד הוא דוגמה למבחן כזה.
ראו גם

התפלגות היפרגאומטרית
מבחן חי בריבוע
לקריאה נוספת

Bishop, Y. M. M.; Fienberg, S. E.; Holland, P. W. (1975). Discrete Multivariate Analysis: Theory and Practice. MIT Press. ISBN 978-0-262-02113-5. MR 0381130.
Agresti, Alan (2007). An introduction to categorical data analysis, 2nd Edition. John Wiley & Sons. ISBN 978-0-471-22618-5.
Agresti, Alan (2002). Categorical data analysis, 2nd Edition. John Wiley & Sons. ISBN 0-471-36093-7.
Agresti, A. (1992). A survey of exact inference for contingency tables. Statistical science, 7(1), 131-153.
הערות שוליים

↑  Fisher, R. A., On the interpretation of  \chi ^{2} from contingency tables, and the calculation of P, Journal of the Royal Statistical Society, 1 85, 1922, עמ' 87-94 doi: 10.2307/2340521
↑  Fisher, R. A. (1956) [The Design of Experiments (1935)]. "Mathematics of a Lady Tasting Tea".  In James Roy Newman (ed.). The World of Mathematics, volume 3 (PDF). Courier Dover Publications. ISBN 978-0-486-41151-4.
↑  Fisher, R. A., The Design of Experiments, 9th edition (1971), Macmillan, 1935, ISBN 0-02-844690-9
↑  Mehta, C. R., & Patel, N. R., A network algorithm for performing Fisher's exact test in r× c contingency tables, Journal of the American Statistical Association, 382 78, 1983, עמ' 427-434 doi: 10.1080/01621459.1983.10477989
↑  Liddell, D., Practical tests of 2× 2 contingency tables, Journal of the Royal Statistical Society. Series D (The Statistician), 4 25, 1976, עמ' 295-304 doi: 10.2307/2988087
↑  Berkson, J., In dispraise of the exact test, Journal of Statistical Planning and Inference, 1 2, 1978, עמ' 27-42 doi: 10.1016/0378-3758(78)90019-8
↑  D'agostino, R. B., Chase, W., & Belanger, A., The appropriateness of some common procedures for testing the equality of two independent binomial populations, The American Statistician, 3 42, 1988, עמ' 198-202
↑  Barnard, G. A., A new test for 2× 2 tables, Nature, 3954 156, 1945, עמ' 177 doi: 10.1038/156177a0