stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יורם יום-טוב
כמה מהמאבקים הסביבתיים בהם היה מעורב

שמירה על שמורת הר מירון: התנגדות לסלילת כבישים ולבניה בשטחי שמורת הטבע הר מירון על ידי תושבי היישוב בית ג'אן.
התנגדות להקמת תחנת השידור האמריקנית קול אמריקה בערבה. ממשלת ארצות הברית יזמה הקמת תחנת רדיו ענקית בערבה לצורך שידורים לברית המועצות במסגרת המלחמה הקרה. תחנה זו הייתה מסכנת עופות נודדים רבים.
התנגדות להקמת יישוב שכונה "אקולוגי" בשמורת טבע בגלבוע. ארגון התנגדות של כ-150 מדענים נגד התכנית שנתמכה על ידי רשות הטבע והגנים להקים בגלבוע יישוב בשטח שנועד להכרזה כשמורת טבע.
התנגדות לבנית שדה תעופה בעברונה. סיבת ההתנגדות הייתה שהקמת השדה במקום המוצע הייתה גורמת לניתוק בין אוכלוסיית הצבאים בדרום הערבה מזו שצפונה לשטח המיועד להקמת השדה.
התנגדות לסלילת רכבת לאילת. סלילתה של מסילת ברזל לאילת לפי התכנית שהוצעה תגרום לנזקים סביבתיים קשים ביותר לאורך מאות ק"מ עקב ניתוק והפרדה בין אוכלוסיות בעלי חיים ועקב שינוי משטר הזרימה של מי השיטפונות בחלק גדול מהנחלים הזורמים לכיוון הערבה מהנגב ומסיני.
השפעת גדרות על צבאים ובעלי חיים אחרים. גדרות רבות מוקמות בארץ למטרות שונות וחלק גדול מהן גורם לניתוק והפרדה בין אוכלוסיות סמוכות של בעלי חיים. (לדוגמה, גדר ההפרדה). מצב זה עשוי לפגוע קשות בסיכויי שאירותן של אוכלוסיות כאלה.
התנגדות להקמת טורבינות רוח באזורים רגישים. הכוונה לאזורים הנמצאים באזורי פעילות אינטנסיבית של עופות, בעיקר עופות דורסים כנשרים ועיטים וכן של עטלפים שכנפי הטורבינות פוגעות בהם בתעופה. כאלה הם למשל מקומות בהם יש קינון עופות דורסים או נתיבי נדידה של עופות רבים, כמו לאורך ההרים ממערב לבקעת הירדן.
התנגדות לבניה במסדרונות אקולוגים. מסדרונות כאלה נועדו ליצור רצף בין אוכלוסיות של בעלי חיים, בעיקר אלה הנמצאים בסיכון. בניה וסלילת דרכים במסדרונות תגרום לניתוק האוכלוסיות ותסכן את קיומן.
החמרת הענישה על צייד בלתי חוקי על ידי הגדלת העונשים הקבועים בחוק וענישה מחמירה יותר על ידי בתי המשפט. העונשים המוטלים כעת על ידי בתי המשפט על ציידים בלתי חוקיים, כולל כאלה שנלכדים יותר מפעם אחת כשהם מבצעים עבירות אלה, הם מגוחכים ואינם מרתיעים ויש לשנות את החוק בהתאם.
שריפות בהר חרמון. אימוני צה"ל גורמים כל שנה לשריפות נרחבות בחרמון, בו שטחים גדולים הוכרזו כשמורות. נדרשת פעילות חינוכית וחוקית בצה"ל כדי להפחית את כמות השריפות.
התנגדות להקמת יישובים הפוגעים בשטחים הפתוחים. לפי החלטת ממשלת רבין אין להקים יישובים כפריים חדשים אלא לעבות ולחזק יישובים קיימים. לחצים פוליטיים מצד מפוני גוש קטיף גרמו להפרת החלטה זו והקמת היישובים פגעה בשטחים פתוחים נרחבים בחבל לכיש.
כמו כן פעל יום-טוב שנים רבות להתנהלות תקינה של רשות הטבע והגנים והוועדה המקצועית העליונה שלה בנושאים שונים. לדוגמה, מזה כעשור כמעט ולא מונו על ידי השרים להגנת הסביבה מדענים למליאת הרשות, בעוד שלפי החוק נדרש למנות לפחות שבעה כאלה.
בין חקלאות לשמירת טבע

לכאורה קיים קונפליקט בין חקלאות לשמירת טבע. יום-טוב ותלמידיו פעלו להקטנת הקונפליקט באמצעות ביצוע מחקרים בנושאים הקשורים בקונפליקט זה ובהם:
צמצום הצייד הבלתי חוקי הנרחב בידי פועלים מתאילנד המועסקים בחקלאות.
תיעוד נזקי חיות מחמד כחתולים וכלבים לעולם החי של ישראל (עם ענבל בריקנר-בראון)
פיתוח שיטה להגנה על צינורות השקיה וכבלי תקשורת מפני נזקי נקרים (עם ענת ברנע)
תיעוד תרומתם של מיני אנפות למדגה בבריכות (עם שוש אשכנזי)
השפעת רשתות המכסות בריכות דגים על תמותת עופות מים (עם גלעד בן צבי).
פיתוח שיטות להפחתת שימוש ברעלים בחקלאות:
נזקי חוגלות בשדות ובמטעים בשדה בוקר, נזקי דרורי בית בכרמי שדה אליהו
השתתפות במחקר של יוסי לשם ואחרים בהפצת תיבות קינון של תנשמות
מחקר על נזקי תנים וזאבים לבקר ולמקנה ברמת הגולן (עם שוש אשכנזי)
יחסי כלבי שמירה וצבאים ברמת הגולן (עם גלי גינגולד)
פרסים והוקרה

מענק מקרן יד הנדיב למחקר פוסט-דוקטורט (1973-1971)
ממונה על הקתדרה לזואולוגיה סביבתית על שם ישראל כהן (2009-1996)
חברות כבוד בחברה לזואולוגיה בישראל (2007)
פרס מיכאל לנדאו לאמנויות ומדעים מטעם מפעל הפיס בגין פעילות מדעית מצטיינת ותרומה לקידום המדע בתחום הזואולוגיה (2018): "על הראשוניות, העושר והעומק המדעי של מחקריו של פרופ' יום-טוב בתחומי הזואולוגיה השונים, העמדת דור המשך של מדענים, ועל השילוב המיוחד בין תרומתו למדע ותרומתו לחברה ולסביבה בארץ ישראל"
אות הוקרה למפעל חיים מטעם האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה על פעילות מחקרית ענפה ועל פעילות ציבורית למען שמירת טבע (2022)
פרסומים

תוצאות מחקריו ופעילותו של יום-טוב בשמירת טבע פורסמו בכתריסר ספרים בעברית ובאנגלית וכן במאות מאמרים בעיתונות המדעית ובכתבי עת ועיתונים בעברית.
יום-טוב כתב ספר לימוד מקיף על הביולוגיה של חולייתנים בישראל הכולל ארבעה כרכים, וכן ספרים אחדים על חיות הבר של ישראל המנגישים חומר מדעי בזואולוגיה לקהל המתעניינים.
בנוסף, כתב יום-טוב גם מאמרים רבים על שמירת הטבע וביולוגיה של חיות בר בישראל בירחונים וברבעונים בעברית: טבע וארץ, אקולוגיה וסביבה, מדע, סלעית, הרפואה, לדעת, העזניה, פילון, השדה, נקרות צורים, ארץ וטבע, טבע הדברים, גליליאו, עיניים.
כמו כן פרסם יום-טוב למעלה מ-220 מאמרים בכתבי עת מדעיים, כעשרים פרקים בספרים מדעיים, ועשרות רבות של מאמרים בכתבי עת שונים ובעיתונים בעברית
פרסומים > ספרים: כתיבה ועריכה

Y. Yom-Tov and E. Tchernov (eds.), The Zoogeography of Israel., Dr. W. Junk, Holland, 600 pp. 1988.
H. Mendelssohn and Y. Yom-Tov, Mammalia of Israel, Israel Academy of Sciences and Humanities, Jerusalem, 439 pp. 1999.
היונקים (כרך 7) באנציקלופדיה של החי והצומח של ארץ ישראל (יחד עם ה. מנדלסון). 1987, הוצאת משרד הביטחון והחברה להגנת הטבע.
ביולוגיה של חולייתנים יבשתיים במבט ישראלי: כרך א': מבוא. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2013.
ביולוגיה של חולייתנים יבשתיים במבט ישראלי: כרך ב': דוחיים וזוחלים. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. 2013.
ביולוגיה של חולייתנים יבשתיים במבט ישראלי: כרך ג': עופות. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. 2014.
ביולוגיה של חולייתנים יבשתיים במבט ישראלי: כרך ד': יונקים. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. 2014.
הצופית הארץ ישראלית. כרטא, ירושלים. 2014.
צבאים בישראל. הוצאת דן פרי, ירושלים. 2016.
הרואים את הקולות - עטלפים בין מיתוס למציאות. הוצאת דן פרי, ירושלים. 2018.
הרים הגבוהים ליעלים (עם עוזי פז). הוצאת דן פרי, ירושלים. 2019.
חיות בר בעיר ובכפר. הוצאת דן פרי, ירושלים. 2020.
הכחדות ותמורות – עולם החי בעברה של ארץ ישראל, עם גיא בר-עוז, הוצאת דן פרי, ירושלים, 2022.
רוחות מנשבות, ציפורים נודדות, עם עוזי פז, הוצאת מאגנס, 2023.
חיים פרטיים

נישא בשנת 1965 לשלומית אונא, בת קיבוץ שדה אליהו, בתו של משה אונא, ממיסדי הקיבוץ הדתי וחבר כנסת מטעם המזרחי ולהם שלשה ילדים: סיגלית אור, אלעד ויונתן (יוני) יום-טוב ושמונה נכדות ונכדים. שלומית נפטרה ב-2015. כיום בן זוגה של הסופרת פרופ' נורית גרץ.
הערות שוליים

↑  מקבלי התוארים והתעודות באוניברסיטת ת"א תשל"א, דבר, 25 ביוני 1971
↑  אלומטריה הוא ענף מדעי העוסק בהשפעת גודל הגוף על תכונות רבות של בעל החיים - פיזיולוגיות, התנהגותיות, רבייתיות ועוד.
↑  כלל ברגמן טוען שגודל גופם של בעלי חיים שחום גופם קבוע (כעופות ויונקים) קשור לטמפרטורת הסביבה והם גדולים בסביבות קרות וקטנים בסביבות חמות.
↑  הערת שוליים: בעיקר ב"הארץ".
1 2 3  דף החוקר של פרופ' יורם יום-טוב באתר של בית הספר לזואולוגיה באוניברסיטת תל אביב
↑  ענבל בריקנר בראון, השפעת חתולי-בית על חיות-בר ושמירת טבע, אקולוגיה וסביבה, 2 במאי 2010
↑  רשתות, שדייגים מותחים מעל בריכות דגים על מנת להגן על הדגים מטריפה, גורמות להסתבכות עופות ברשת וכך מביאות למותם של עשרות עופות כל שנה
↑  פרס מדעים ומחקר לחקר הזואולוגיה, באתר מועצת הפיס לתרבות ולאמנות, ‏2018
↑  בעיקר ב"הארץ"
↑   משה גלעד, אנחנו לפני קטסטרופה. האוכלוסייה תכפיל את עצמה ונוף הארץ ישתנה, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270157805171  BIBSYS: 90357657  BnF: cb12427152r (data)  CiNii: DA03222723  GND: 115718894X  ISNI: 0000 0000 2615 6258  LCCN: n87949196  NTA: 073399760  RERO: 02-A003992062  SUDOC: 085942332  VIAF: 11382074   WorldCat (עם VIAF): 11382074
חסידות טאש

רבי אלימלך מטאש
רבי משולם פייש לאווי (השני)
חסידות טאש (טאהש) היא חצר חסידית שמקורה בעיירה נירטש בצפון מזרח הונגריה. מאז 1962 נמצא מרכז החסידות בקריית טאש שבבואבריאן (אנ'), פרבר של העיר מונטריאול בקנדה. האדמו"ר הנוכחי הוא רבי אלימלך לאווי.
השושלת

מייסד השושלת הוא רבי משולם פייש סג"ל-לאווי (תקפ"א, 1821 – כ"ח בסיון תרל"ג, 1873), בנם של מרדכי וזעלדע. מצד אביו היה מיוחס לבעל התוספות יום טוב. בצעירותו למד אצל רבי מאיר א"ש ורבי מאיר פרלס. לאחר כך התקרב לחסידות ונסע להישמח משה, רבי חיים מצאנז, רבי יצחק אייזיק מקומרנא ורבי  יצחק אייזיק מזידיטשוב אך רבו המובהק היה  רבי דוד מדינוב. הוא נודע כבעל מופת. הוא מכונה בקרב חסידיו "השרף" בגלל התלהבותו בעבודת ה'.
אחרי פטירתו מילא את מקומו חתנו, רבי יהוסף רוטנברג מקוסון שכן בנו רבי אלימלך (תרכ"ז, 1867 - כ"ג בכסלו תש"ג, 1942) היה עדיין נער. רבי אלימלך גדל והתחנך בבית גיסו ויחד איתו עבר לעיירה מעזא-קוסוני (קוסון) שעל שמה הוא נקרא הרבי מקוסון. נישא לבתו של הרב יצחק אייזיק וייס אב"ד סבליאבה. לאחר נישואיו עבר רבי אלימלך למקום מגורי חותנו במונקאטש ובתרנ"ח (1898) התמנה לשבת על כיסא אביו בטאש בעידוד רבו, רבי אליעזר צבי מקומרנא. היה גם תלמידו של רבי צבי אלימלך שפירא מבלאז'וב. הוא מכונה בקרב חסידיו "הסבא קדישא".
ארבעה מבניו של רבי אלימלך נרצחו בשואה: רבי מרדכי אבד"ק דמעצ'ר (אנ') (אביו של רבי משולם פייש), ורבי יצחק אייזיק, שהיה אדמו"ר בקליינווארדיין, ר' אשר שהיה דיין בקאליב, ובנו הצעיר ר' אליעזר צבי שמילא את מקום אביו כאדמו"ר מטאהש במשך שנה וחצי עד לרציחתו בשנת 1944. בן אחד של רבי אלימלך, רבי חיים שלמה (נולד בתר"נ), חתנו של רבי ישראל יעקב מחוסט, שימש כאדמו"ר בחוסט ובשנת תרצ"ח היגר לארצות הברית וכיהן כאדמו"ר מחוסט-טאהש. לאחר שאחיינו (בן אחיו הגדול), רבי משולם פייש, התבסס בקנדה, הפסיק לקרוא לעצמו אדמו"ר מטאהש וכינה את עצמו רק בשם חוסט. נפטר בי"ב בשבט תשמ"א. צאצאיו משמשים גם הם כאדמו"רים.
השושלת > לאחר מלחמת העולם השנייה

אחר מלחמת העולם השנייה שימש במשך שנים רבות כאדמו"ר נכדו של רבי אלימלך, רבי משולם פייש לאווי (השני). בתשי"א (1951) עבר להתגורר במונטריאול. בתשכ"ב (1962) יזם את הקמת השיכון החסידי 'קריית טאש' בעיר בּוּאַבְּרִיאַן הסמוכה, שבו התגוררו ב-2016 כ-253 משפחות השייכות לחצר (המהוות רק כמחצית האוכלוסייה, כשהקבוצה השנייה בגודלה היא חסידי סאטמר). בקריה רשת מוסדות של טאש. לחסידות מוסדות גם בבורו פארק, ויליאמסבורג, מונרו, מונסי ולונדון.
דברי תורתו של האדמו"ר יצאו לאור בסט ספרים "עבודת עבודה".
אחרי פטירתו של הרב משולם פייש ב-2015 הוכתר תחתיו בנו רבי אלימלך. קודם לכן היה הרב של קהילות טאש בעולם.
המגדל הלבן של מצודת לונדון

| --- | --- |

המגדל הלבן כפי שהוא נראה מכיוון דרום-מזרח. בחזית נמצאת הבליטה שבה נמצא האפסיס של קפלת סנט ג'ון.
 מידע כללי
 סוג:  מגדל עוז 
 מיקום:  טאוור האמלטס 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בעלים:  ויליאם הראשון 
 הקמה ובנייה
 חומרי בנייה:  Kentish ragstone, אבן קן, אבן פורטלנד 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נורמנית 
 
 קואורדינטות:  51°30′29″N 0°04′34″W﻿ / ﻿51.5081°N 0.075977°W﻿ / 51.5081; -0.075977
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסהמגדל הלבן של מצודת לונדון(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסהמגדל הלבן של מצודת לונדון(למפת טאוור האמלטס רגילה) המגדל הלבן של מצודת לונדון(למפת טאוור האמלטס מוגדלת) המגדל הלבן של מצודת לונדון
 
המגדל הלבן (אנגלית: White Tower) הוא המגדל המרכזי ומגדל העוז הישן של מצודת לונדון.
אדריכלות > החלק החיצוני

המגדל הלבן הוא מגדל עוז, שלעיתים היה המבנה החזק ביותר בטירות של ימי הביניים, והכיל מגורים ראויים לאדון - במקרה זה המלך או נציגיו. המגדל הלבן היה אחד ממגדלי העוז הגדולים ביותר בעולם הנוצרי, ותואר כארמון האירופי המושלם ביותר מהמאה ה-11. ההשפעות על עיצובו של המגדל אינן ברורות. המגנאטים בצפון צרפת בנו מגדלי עוז כבר באמצע המאה ה-9, כך שהעיצוב הכללי היה מוכר וידוע. ייתכן כי לשאטו ד'איברי-לה-באטאי, שנבנה בערך בשנת 1000, הייתה השפעה על המצודה מאחר שהוא כלל הקרנה חצי עגולה באחת מפינותיו. ההיסטוריונים אלן בראון ופ. קרנאו טענו כי העיצוב היה מבוסס על טירת רואן שאינה קיימת עוד, וכאשר הייתה קיימת שכנה בדוכסות נורמנדיה.
בפינות המערביות נמצאים מגדלים מרובעים, ואילו בפינה הצפון-מזרחית נמצא מגדל עגול שבו גרם מדרגות סלילי. בפינה הדרום-מזרחית נמצאת הקרנה חצי מעגלית גדולה יותר, ובה נמצא האפסיס של הקפלה. למעט המגדלים המוקרנים הפינתיים, מידותיו של המגדל הלבן בבסיסו הן 36 על 32 מטרים, והוא מתנשא לגובה של 27 מטרים (89 רגל) בביצורים הדרומיים שבהם האדמה נמוכה יותר. המבנה היה בעבר תלת-קומתי, ובהן קומת מרתף, מפלס כניסה, וקומה עליונה. הכניסה, כפי שהיה מקובל במגדלי עוז נורמניים, הייתה מעל הקרקע (במקרה זה בחזית הדרומית) והכניסה אליה הייתה לאחר מעבר על פני גרם מדרגות מעץ שניתן היה להסירו בעת מתקפה. הבניין הקדמי שנבנה במאה ה-12 אינו קיים יותר. מאחר שהמגדל היה אמור לשמש כמקום מגורים נוח ולא רק כמבצר, נבנו בקירותיו מספר לטרינות וארבעה קמינים חיממו את האוויר.
החומר העיקרי שממנו עשוי המגדל הוא אבן ראג מקנט, אם כי גם אבן בוץ מקומית שימשה לבניית המגדל. על מנת ליצור את החלקים היותר עדינים בחזית המגדל יובאה אבן קן מצפון צרפת, וכיום אין לה כמעט שרידים מאחר שבמאה ה-17 ובמאה ה-18 היא הוחלפה באבן פורטלנד. במאה ה-18 הוגדלו רוב החלונות במצודה, ובקיר הדרומי של קומת הגלריה נותרו שני חלונות מקוריים כדוגמה, אם כי גם הם משוחזרים. המגדל הלבן נבנה בצדו של תל, כך שהחזית הצפונית של המרתף נמצאת מעט מתחת לפני הקרקע.
אדריכלות > החלק הפנימי

המטרת של כל חדר במגדל נקבעה על ידי עיצובו, וכתוצאה מכך יש לעיתים חוסר בהירות למה שימש כל אחד מהחדרים. כל קומה חולקה לשלושה חדרים: הגדול ביותר במערב, חדר קטן יותר בצפון-מזרח, והקפלה שהשתרעה על פני הכניסה והקומות העליונות בדרום-מזרח. בדומה למגדלי עוז רבים הקומה התחתונה הייתה מתחת לפני הקרקע ושימשה לאחסון. באחד מן החדרים הייתה באר מים. פנים המרתף מתוארך למאה ה-18 שבה הרצפה הונמכה וקמרונות העץ הוחלפו בהעתקים מאבן, למרות שהמראה הכללי לא השתנה מאז בניית המצודה. המרתף מואר באמצעות חריצים קטנים. הכניסה היחידה לקומה זו הייתה דרך גרם המדרגות של הצריח הצפון-מזרחי.
קומת הכניסה הייתה ככל הנראה מיועדת לשימושם של נציב המצודה ואישים חשובים אחרים. הכניסה הדרומית נחסמה במהלך המאה ה-17, ונפתחה מחדש רק ב-1973. מי שפנה לעלות לקומה העליונה היה צריך לעבור דרך חדר קטן יותר במזרח. הקריפטה של קפלת סנט ג'ון אכלסה את הפינה הדרום-מזרחית והייתה נגישה רק דרך החדר המזרחי. בקיר הצפוני של הקריפטה יש מגרעת, ולפי ההיסטוריון הרשמי של המצודה ג'פרי פארנל טען כי המגרעת נועדה לשמירה אוצרות מלכותיים ומסמכים חשובים.
הקומה העליונה הכילה אולם גדול במערב וחדר מגורים במזרח - שניהם פתוחים לגג המגדל ומוקפים בגלריה שנבנתה לתוך הקיר - ובצד הדרום-מזרחי שכנה קפלת סנט ג'ון. הקומה העליונה הוספה במאה ה-15, ביחד עם הגג הנוכחי. היעדרם של מאפיינים ביתיים כגון קמינים מרמזת על כך שמטרתה העיקרית הייתה אחסון ולא מגורים. במאה ה-17 הותקנו על גג המגדל מכלי עופרת לאחסון מים.
כאמור, ההקרנה החצי מעגלית בפינה הדרום-מזרחית מכילה את קפלת סנט ג'ון, ומאפיין זה נדיר באדריכלות טירות. מגדל העוז היחיד הנוסף באנגליה שבו נמצא מאפיין זה הוא טירת קולצ'סטר, הגדולה ביותר באנגליה. קפלת סנט ג'ון לא הייתה חלק מהתוכנית המקורית של המגדל הלבן, כיוון שההקרנה של האפסיס נבנתה רק לאחר בניית קירות המרתף. בעקבות שינויים בתפקיד ובעיצוב מאז בניית המצודה נותר מעט מהעיצוב הפנימי המקורי, למעט בקפלה. המראה העירום והבלתי מקושט של הקפלה הוא שריד למראה שלה בתקופה הנורמנית. במאה ה-13, במהלך תקופת שלטונו של הנרי השלישי, קושטה הקפלה בקישוטים כגון צלב בצבע זהב, וחלונות העשויים מזכוכית צבועה תיארו את מרים הבתולה ואת השילוש הקדוש. מבנה הקפלה כולל ספינה מרכזית שהאפסיס במזרחו והמעברים שלה מקורים בקמרונות, ומעל גלריה המקיפה את האפסיס. עמודי תמיכה עגולים ועבים תומכים בקשתות הידועות במראה הפשוט שלהן, ורק תחריטים פשוטים של צדפות ועלים משמשים כקישוטים. מאחר שקפלת פטרוס הקדוש בשלשלאות היא הכנסייה הקהילתית של המצודה, קפלת סנט ג'ון כמעט ואינה בשימוש אם כי לאורך השנה נערכים בה טקסים אחדים.
לקריאה נוספת

Allen Brown, Reginald (1976) [1954], Allen Brown's English Castles, The Boydell Press, ISBN 1-84383-069-8
Allen Brown, Reginald; Curnow, P (1984), Tower of London, Greater London: Department of the Environment Official Handbook, Her Majesty's Stationary Office, ISBN 0-11-671148-5
Friar, Stephen (2003), The Sutton Companion to Castles, Sutton Publishing, ISBN 978-0-7509-3994-2
Horrox, Rosemary (2004), "Edward V (1470–1483), king of England and lord of Ireland", Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press (subscription required)
Impey, Edward; Parnell, Geoffrey (2000), The Tower of London: The Official Illustrated History, Merrell Publishers in association with Historic Royal Palaces, ISBN 1-85894-106-7
Parnell, Geoffrey (1993), The Tower of London, Batsford, ISBN 978-0713468649
הערות שוליים

↑  היו שלוש טירות נורמניות בלונדון: מצודת לונדון, טירת ביינארד וטירת מונטפיצ'ט
↑  שאלות נפוצות באתר Images of England
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007288047105171  LCCN: sh2008006672  SUDOC: 127340106  VIAF: 138358339   WorldCat (עם VIAF): 138358339 
איור של המצודה והמגדל הלבן מהמאה ה-15 שנוצר על ידי שארל הראשון, דוכס אורליאן, ונמצא בכתב יד המכיל פואמות שלו שמתארות את כליאתו במצודה.
חליפת שריון ששימשה את הנרי השמיני ונמצאת כיום בתצוגה בנשקייה המלכותית.
פגיון שמוצג בתערוכה של הנשקייה המלכותית.
הכניסה המקורית למגדל
קפלת סנט ג'ון
דרך בורמה (בורמה)

דרך לדו, המשכה של דרך בורמה
קווי התקשורת של בעלות הברית בדרום מזרח אסיה (1942-43). דרך בורמה מוצגת בקצה הימני.
דרך בורמה הייתה דרך שנסללה במהלך מלחמת סין–יפן השנייה, הובילה אספקה מבורמה לדרום סין ועקפה את השליטה של כוחות האימפריה היפנית בנמלי הים.
פריצת דרך בורמה

במהלך מלחמת סין–יפן השנייה שהחלה לפני מלחמת העולם השנייה כבשה האימפריה היפנית, חלקים גדולים של סין, ובכללם את שאנגחי ואת בירת סין נאנג'ינג. הפיקוד הסיני עבר לתוך היבשת, כשהוא מנותק ממקורות אספקה חיצוניים - הן רוסיים והן מערביים. בעבודת כפיים עצומה חוברו דרכי סחר עתיקות שקישרו את בורמה (כיום מיאנמר) ודרום מזרח סין שהוחזקה על ידי הצבא הסיני, בראשות צ'יאנג קאי שק (גיאנג ג'אישה). בכך הובטח משלוח אספקה מבורמה, שהייתה מושבה בריטית אותה עת. דרך בורמה, המובילה מן העיר לאשיוֹ שבבורמה, בדרך הררית ומפותלת לאורך כ-1130 קילומטר, לקונמינג בירת מחוז יונאן שבדרום סין, נסללה על ידי 200,000 פועלים סינים. הדרך נסללה בשנת 1937 והושלמה בשנת 1938. במלחמת העולם השנייה, עד הכיבוש היפני של בורמה ב-1942, מילאה הדרך תפקיד אסטרטגי חשוב כאשר בעלות הברית השתמשו בה כדי להעביר ציוד מלחמתי לסין. הסחורות שהובאו לבורמה בדרך הים, נפרקו בנמל רנגון (היום יאנגון) ומשם הובלו ברכבת ללאשיו, מקום בו החלה דרך בורמה. דרך זו שימשה כנתיב אספקה עיקרי של ציוד לחימה ותומך לחימה לסין, בימי מלחמת סין יפן השנייה ובראשית מלחמת העולם השנייה. זמן לא רב לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה בגזרה הפאסיפית, כבשו היפנים את בורמה כולה וניתקו את הנתיב. הבריטים נסוגו להודו והאספקה לסין בוצעה באמצעות רכבת אווירית מוטסת מעל ה"גבנון" (The Hump), אך בגלל השליטה היפנית בבורמה המטוסים טסו בנתיב ארוך מעל הרי ההימאליה והאספקה הייתה מועטה ולא מספקת.
דרך סטילוול (דרך לדו)

הבריטים והאמריקאים ריכזו כוחות בהודו, ובמקביל אימנו אלפי חיילים סינים. לקראת סוף שנת 1942 החלו כוחות בעלות הברית בגיבוי סיני במתקפה נגד היפנים בבורמה, כשבמקביל החל מאמץ הנדסי עילאי של פריצת דרך מקצה מסילת הברזל בעיירה לדו (כיום במדינת אסאם שבהודו), מזרחה לבורמה, במטרה לחברה לצומת מונג-יו (Mong-yu) שבדרך בורמה המושבתת. המאמץ נמשך כשנתיים ובמהלכן נסללה דרך בידי 15,000 אמריקנים בראשות גנרל ג'וזף סטילוול (מהם כ-10,000 שחורים) וכ-35,000 פועלים מקומיים, כשהסלילה מתבצעת תוך לחימה וכיבוש של הכוחות האמריקנים/סינים וכוחות הברית בראשות הבריטים. עם סיום כיבוש צפון בורמה מידי היפנים, חוברו שתי הדרכים, ודרך בורמה המקורית הורחבה וחוזקה. המהנדסים אף הניחו במהלך הבנייה, לאורך 748 הקילומטר של הדרך, צינור נפט במקביל לדרך כדי לתדלק את כלי הרכב.
עם סיום הבנייה בינואר 1945, היו יכולות להגיע שיירות מהודו לסין. אורך המסלול המלא היה יותר מ-1,700 קילומטרים והנסיעה של השיירה הראשונה ארכה יותר מעשרים יום. הדרך החדשה נקראה "דרך לדו" ושם נוסף אותו נתן המפקד העליון צ'יאנג קאי שק הוא "דרך סטילוול" על שם הגנרל האמריקאי ג'וזף סטילוול שהוביל את המהלך. משתתף נוסף במערכה סמוכה לשחרור בורמה היה צ'ארלס אורד וינגייט, אשר מצא את מותו בהודו, עם שובו מביקור של כוחותיו שלחמו בבורמה. הוא נהרג בהתרסקות במטוס נוסעים אמריקני, עם רוב נוסעים אמריקנים בטיסה מנהלתית, ולכן נקבר בארצות הברית ולא בבריטניה.
בהשאלה, דרך בורמה הישראלית הוא כינויה של הדרך שנסללה במהלך מלחמת העצמאות ועקפה את הכוחות הערבים שהטילו מצור על ירושלים.
ראו גם

אקספרס הכדור האדום
גרידת נתונים

גרידת נתונים (לעיתים נקרא: גירוד נתונים או גרידת מידע, באנגלית: Data scraping) הוא פעולת חילוץ נתונים ממאגר מידע מסוים מצד הלקוח בעזרת תוכנת מחשב.
לרוב המידע בצד הלקוח מוצג בצורה שקריאה לבני אדם, אך לא בצורה שמחשב יכול להבחין בין מידע רלוונטי ללא רלוונטי, ופעולה זו לוקחת את המידע הרצוי ושומרת אותו.
הנתונים הנאספים בפעולה זו בדרך כלל מאוגדים למאגר מידע חדש, ויכולים לשמש לניתוח מידע בצורה אוטומטית, חרף העובדה שאין בהכרח למקור המידע ממשק תכנות יישומים.
המוכר מסוגי גרידות הנתונים הוא גרידת דפי רשת.
שימושים ודוגמאות

להלן דוגמאות לגרידות נתונים:
דרופשיפינג ומסחר – בכדי למצוא את המחירים הנמוכים ביותר או לגלות מבצעים, לדוגמה תוכנות מסחר אשר זקוקות למחיר השוק הנוכחי בשווקים שונים יכולות למצוא את המידע באופן אוטומטי.
מידע לאימון בינה מלאכותית – לדוגמה השגת מידע ממאגרי מידע ברחבי המרשתת על מנת ליצור מודל שפה איכותי וקוהרנטי.
סטטיסטיקות – יכול לשמש ארגונים וממשלות לניתוח מידע בקנה מידע רחב על לקוחות או אזרחים.
פרצת נתונים – עלול לשמש גורמים זדוניים לחילוץ מידע שלא היה אמור להיות פומבי בקנה מידע רחב.
דרכי מניעה

הגבלת כמות בקשות – לפי כמות בקשות IP וחסימת כתובות חשודות (כגון כתובות של שירותי פרוקסי ידועים).
רנדומיזציה של הקוד בצד הלקוח – שינוי דפוסי הצגת המידע למשתמש בצורה שתקשה על ניתוח המידע.
שימוש ב-CAPTCHA – לאחר מספר בקשות מסוים.
ראו גם

דרופשיפינג
זליגת מידע
הערות שוליים

↑  cloudflare, What is data scraping?, cloudflare.com
וולטר שו

| --- | --- |

 לידה:  15 באפריל 1863 מרילבון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  24 באפריל 1937 (בגיל 74) וימבורן מינסטר (אנ'), הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 השכלה:  טריניטי קולג'  קולג' סנט ג'ון 
 פרסים והוקרה:  Knight Bachelor 
 
סר וולטר סידני שו (באנגלית: Walter Sidney Shaw;‏ 15 באפריל 1863 – 24 באפריל 1937) היה עורך דין ושופט אנגלי. הוא כיהן כשופט במספר מושבות בריטיות, ומינויו השיפוטי האחרון היה נשיא בית המשפט העליון של מושבות המצרים (כיום סינגפור).
שו עמד בראש ועדת שו, שחקרה את מאורעות תרפ"ט בארץ ישראל.
ביוגרפיה

שו נולד ב-15 באפריל 1863 במרילבון, לונדון. שו הוא בנו של ג'ורג' שו, עורך דין - בריסטר (Barrister). הוא למד בבית הספר ברייטון ובטריניטי קולג' בקיימברידג'. הוא ניגש לבחינת ההסמכה ללשכת עורכי הדין במידל טמפל בשנת 1888, והתמחה במשפט המקובל עד 1906.
בשנת 1906 מונה שו לשופט שלום וממלא מקום נשיא בית המשפט העליון של המושבה הבריטית, סנט וינסנט. בשנת 1907 מונה לנשיא בית המשפט העליון של סנט וינסנט. בין השנים 1912 ל-1914 הוא היה נשיא בית המשפט העליון של הונדורס הבריטית (כיום בליז) ובין השנים 1914 ל-1921 כיהן כשופט של בית המשפט העליון בציילון (כיום סרי לנקה). במסגרת חגיגות יום הולדתו של המלך ג'ורג' החמישי ביוני 1921, הוענק לו תואר אבירות על ידי המלך.
בשנת 1921 הוא מונה לנשיא בית המשפט העליון של מושבות המצרים (כיום סינגפור) וכיהן בתפקיד זה עד לפרישתו מכס השיפוט בשנת 1925.
ביוגרפיה > ועדת שו

בשנת 1929 עמד שו בראש ועדת החקירה שמונתה על ידי משרד המושבות הבריטי לחקר הסיבות לפרוץ מאורעות תרפ"ט בארץ ישראל, הידועה בשם "ועדת שו". מסקנות "ועדת שו" שהתפרסמו במרץ 1930 מצאו כי "הסיבה העיקרית לעוינות ולאלימות של שנת 1929, היא האכזבה של הערבים מכך שתביעותיהם הלאומיות והפוליטיות לא מומשו וחששם מפני עתידם הכלכלי".
חיים אישיים

שו התחתן עם דורותי אמה מורטימור בשנת 1895 ולהם נולדו בן ובת. שו נפטר בביתו בוימברון מינסטר (אנ'), דורסט ב-24 באפריל 1937.
הערות שוליים

1 2  "Sir Walter Shaw – A Distinguished Colonial Judge". The Times. The Times Digital Archive. 24 באפריל 1937. p. 16. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  Kingston Gleaner, 26 May 1937.
↑  The Straits Times (Singapore), 4 September 1929, p. 12.
↑  The Edinburgh Gazette, The Edinburgh Gazette, גליון 13745, עמוד 1568, באתר The Gazette - official public record, ‏1921-09-23
↑  The Straits Times (Singapore), 8 April 1925, p. 8.
↑  The Commission's report was published as Report of the Commission on the Palestine Disturbances of August, 1929 [Chairman: Sir Walter Shaw; Cmnd. 3530], London: His Majesty's Stationery Office, 1930, OCLC 65429496. For discussion and criticism, see Horace Barnett Samuel (1930), Beneath the Whitewash: A Critical Analysis of the Report of the Commission on the Palestine Disturbances of August, 1929, [London]: Hogarth Press, OCLC 4134491; Pinhas Ofer (ביולי 1985), "The Commission on the Palestine Disturbances of August 1929: Appointment, Terms of Reference, Procedure and Report", Middle Eastern Studies, 21 (3): 349–361, doi:10.1080/00263208508700633 {{citation}}:  (עזרה).
↑  Shaw Report, pp. 150–157.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007339167705171  BnF: cb15613435k (data)  ISNI: 0000 0000 6312 6891  LCCN: no92004573  VIAF: 20004845   WorldCat (עם VIAF): 20004845 
ועדת שו מתארחת בארמון הנציב בירושלים, 1929. שו יושב במרכז.
אמנון וייס

דניאלה ואמנון וייס
אמנון וייס (נולד בשנת 1943) הוא איש עסקים ומדליסט פאראלימפי ישראלי.