stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמסונג גלקסי באדס
דגמים > גלקסי באדס 2

אוזניות סמסונג גלקסי באדס 2 (SM-R177) הוכרזו ב-11 באוגוסט 2021 ב-Galaxy Unpacked לצד ה-Galaxy Watch 4. הבאדס 2 נתפסו כיורשות של באדס פלוס, שהופסקו בעקבות ההכרזה. הבאדס כוללות ביטול רעשים אקטיבי, ומחירן נמוך מזה של הבאדס פרו, והן זכו לשבחים על הביצועים שלהם ביחס למחיר.
דגמים > גלקסי באדס 2 פרו

אוזניות גלקסי באדס 2 פרו (SM-R510) הוכרזו ב-10 באוגוסט 2022 ב-Galaxy Unpacked לצד ה-Galaxy Watch 5. הבאדס 2 פרו נתפסו כיורשות של הבאדס פרו, שהופסקו בעקבות ההכרזה. אוזניות באדס 2 פרו כוללות ביטול רעשים אקטיבי, תמיכה בשמע Hi-Fi של 24 סיביות (רק עבור מכשיר סמסונג עם One UI 4.0 ומעלה) ושמע משופר של 360 מעלות. הן שוחררו ב-26 באוגוסט 2022 במחיר השקה של 229.99 דולר, עליית מחיר של 30 דולר בהשוואה לאוזניות באדס פרו המקוריות.
דגמים > גלקסי באדס FE

אוזניות גלקסי באדס FE (קיצור של "Fan Edition", מהדורת מעריצים) שוחררו ב-5 באוקטובר 2023 במחיר של 100 דולר, ושווקו כחלופה משתלמת לשאר דגמי גלקסי באדס.
המפרט שלו כולל חיי סוללה של 30 שעות עם ביטול רעשים אקטיבי ודירוג עמידות למים IPX2, בניגוד ל-IPX7 של הפרו 2.
דגמים > גלקסי באדס 3 וגלקסי באדס 3 פרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אוזניות גלקסי באדס 3 (SM-R530) ואוזניות גלקסי באדס 3 פרו (SM-R630).
אוזניות גלקסי באדס
אוזניות גלקסי באדס לייב
אוזניות גלקסי באדס 2 (צבע לבן)
אוזניות גלקסי באדס 2 פרו (צבע סגול)
רצח בני משפחת צור

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |
 תאריך:  11 בדצמבר 1996
 מקום:  סמוך לבית אל
 מטרה:  אזרחים
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  רובה
 הרוגים:  2
 פצועים:  5
 מספר מפגעים:  חוליית מחבלים
 מניע:  טרור אסלאמי לאומני
  (למפת גוש דן מוגדלת) כביש 463(למפת גוש דן רגילה) כביש 463(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 463(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 463
 
רצח בני משפחת צור היה פיגוע ירי שאירע ב-11 בדצמבר 1996, אור לב' בטבת תשנ"ז, בו נרצחו איטה צור ובנה אפרים, במארב מחבלים פלסטינים שירו על רכבם. האב וארבע מבנותיהם נפצעו קל.
הפיגוע

בערבו של ה-11 בדצמבר שנת 1996, בני משפחת צור חזרו מביקור משפחתי בתל אביב. הם נסעו בכביש 463 שחיבר את גוש טלמונים שבמערב בנימין לבית אל שבמזרחה, ועקף את רמאללה מצפון (הכביש נסגר עם פרוץ האינתיפאדה השנייה).
כקילומטר מבית אל, סמוך לכפר סורדא, ארבה לצד הכביש מכונית סובארו אפורה ובה שלושה מחבלים, והמתינה לרכב ישראלי שיאט בצומת. כשהגיע רכבה של משפחת צור לצומת, הגיחו המחבלים ברכבם מהמארב, וכאשר היו מול רכבה של משפחת צור פתחו לעברה באש. הם ירו עשרות קליעים ונמלטו דרומה, לרמאללה. הירי בוצע באמצעות שני כלי נשק אוטומטיים ממרחק של 2–3 מטרים. 49 כדורים נכנסו לרכב, 12 מתוכם פגעו באפרים בן ה-12, שנהרג במקום. כדור אחד פגע בכף ידה של הבת שושנה, ורסיסי מתכות וזכוכיות פצעו ברמות שונות כל מי שהיה ברכב. האם איטה, בת 42, נפצעה אנושות ונפטרה כשעתיים לאחר מכן על שולחן הניתוחים.
לאחר הפיגוע

לאחר הפיגוע נעצרו המחבלים עליקם והאני על ידי הרשות הפלסטינית ונידונו למאסר עולם, אך במהלך השנים שוחררו. כעשר שנים לאחר הפיגוע, ב-7 ביוני 2006, נעצרו השניים על ידי כוחות צה"ל.
הערות שוליים

1 2  אפרת וייס, נעצרו האחראים לרצח איטה ואפרים צור, באתר ynet, 7 ביוני 2006
↑  מנחם צור, ‏49 כדורים חדרו לרכב | סיפורם של איטה ואפרים צור הי"ד, באתר "סרוגים", 28 באפריל 2020
↑  משפחת צור מקווה שדין הרוצחים ימוצה, באתר ערוץ 7, 8 ביוני 2006
חברת קו צינור אירופה אסיה

ערך זה עוסק בחברה המפעילה את הצינור. אם התכוונתם לקצא"א, ראו .
| --- | --- |
סמליל חברת קצא"א
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ממשלתית
 תקופת הפעילות:  2017–הווה (כ־8 שנים)
 מיקום המטה:  אשקלון
 בעלות:  ישראל
 ענפי תעשייה:  נפט
  
 www.eapc.co.il
 
חברת קו צינור אירופה אסיה בע"מ (קצא”א) היא חברה ממשלתית אשר עוסקת בתחום הנפט והגז. החברה הוקמה לאחר פקיעת שטר זיכיון של חברת קו צינור אילת אשקלון.
ב־2017 נחקק חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, המעגן את המשך פעילות המתקנים. על פי החוק, הפעילות הקודמת תועבר לחברה בבעלות המדינה.
פעילות עסקית

חברת קו צינור אירופה אסיה אחראית על תפעול קווי צינור והמסופים בנמלי הנפט באילת ובאשקלון ועל חוות המכלים בהם. לצד אספקת שירותי הולכה ואחסון נפט גולמי, מספקת קצא"א שירותי תשתית בתחומים כמו גז פחמימני מעובה (גפ"מ), מוצרי דלק, גז טבעי ופחם.
מערכת האספקה והשינוע של קצא"א כוללת שני נמלי נפט, באשקלון ובאילת, 4 קווי דלק ויכולת אחסון כוללת של יותר מ-3.6 מיליון מטרים מעוקבים (כ־23 מיליון חביות) לנפט גולמי ומוצרי דלק. יכולת אחסון הנפט גולמי עומדת על 1.9 מיליון מטרים מעוקבים במסוף באשקלון ועל 1.3 מיליון מטרים מעוקבים במסוף באילת. יכולת האחסון למוצרי דלק עומדת על 0.4 מיליון מטרים מעוקבים. בנוסף, מתפעלת החברה חוות אחסון לגפ"מ בנפח של כ-16 אלף מטרים מעוקבים למילוי גלילי גז מטלטלים (בלונים).
בסוף העשור השני של המאה ה-21 הורחבה יכולת האחסון של מוצרי דלק וננקטות פעולות להגדלת יכולת האחסון של נפט גולמי במסופי האחסון באשקלון ובאילת. בין היתר פועלת קצא"א להרחבת יכולת ההזרמה של הנפט הגולמי באמצעות חיבור מטענים גולמיים מנמלי הים השחור,  הים הכספי ומפרץ ארצות הברית ללקוחות באסיה. הרחבת הפעילות מתבצעת על רקע החיפוש אחר חלופות לשינוע הנפט הגולמי ושינוי מגמות עולמי של תנועות הדלק, עקב הביקושים הגוברים בחצי הכדור המזרחי ובעיקר בהודו וסין.
בשנת 2019 חתמה קצא"א עם חברת EMG על חוזה שיאפשר להזרים גז טבעי ממערכת ההולכה הישראלית למצרים. בתחילת שנת 2020 החלה הזרמת גז טבעי מישראל למצרים, דרך מסוף הגז הטבעי של קצא"א.
פעילות עסקית > מזכר הבנות לשינוע נפט בין ים סוף לים התיכון

באוקטובר 2020 חתמה החברה על מזכר הבנות מחייב להפעלת גשר יבשתי בין אילת לאשקלון באמצעות קו צינור אילת-אשקלון לשינוע ואחסון נפט מוצריו מאיחוד האמירויות הערביות ושווקים אחרים ללקוחות באגן הים התיכון ובמזרח הרחוק. - Med Red Med. במהלך 2021 הזרימו מכליות ענק שעגנו במסוף הנפט באילת נפט אמירתי לצינור אילת-אשקלון בדרכו לאירופה. על ההסכם במסגרת זאת נמתחה ביקורת בשל הסיכונים הסביבתיים שבו. מי שהיו שרי איכות הסביבה, החוץ והאנרגיה של ישראל באותה עת אמרו כי מזכר ההבנות נחתם בלי התייעצות איתם.
בעניין זה אף הוגשה חוות דעת מומחים בהזמנת הארגון צלול. בין השאר מונים המומחים בחוות הדעת סיכונים הנובעים מגישה של המכליות למזח באילת ובאשקלון כתוצאה מעליה על החוף, התנגשויות ותקלות, סיכונים בהליך הפריקה והטעינה בשל נזילות ודליפות וסיכונים הקשורים לתהליכי ההתארגנות של הנמלים. מסקנות והמלצות הדו"ח קובעות בין השאר כי "התעבורה הצפויה בנמלי אילת ואשקלון של עשרות מיליוני טון דלק גולמי (--) טומן בחיקו סיכונים סביבתיים רבים.".
אסונות סביבתיים

קצא"א אחראית לכמה אסונות סביבתיים קשים ביותר, ובראשם דליפת הנפט בשמורת עברונה שהתרחשה בלילה שבין 3 ל-4 בדצמבר 2014, כאשר כחמישה מיליון ליטרים (5,000 קוב) של נפט גולמי דלפו מקו הצינור של קצא"א באזור היישוב באר אורה שבדרום הנגב. הנפט הגולמי זרם לשמורת ערבת עברונה הסמוכה וגרם לזיהום חמור בתוכה. האירוע הוערך על ידי המשרד להגנת הסביבה כאחד האסונות הסביבתיים החמורים שאירעו בישראל.
אירוע חמור נוסף התרחש ביוני 2011 כאשר במהלך עבודות השדרוג, פגע מחפרון בצינור הדלק וגרם לדליפה אדירה של דלק סילוני בשמורת טבע בנחל צין. על פי ההערכות, למעלה ממיליון וחצי ליטרים של דלק זרמו באפיק נחל צין. זיהום הדלק בשמורת הטבע איים על מעיינות חשובים במורד הנחל והיה צורך בפעולה מהירה להצלת השמורה. הדליפה החמורה הובילה להשלכות אקולוגיות קשות, כאשר בין היתר צמחים התייבשו ומתו, בעלי החיים המתבססים על צמחים אלו נפגעו והיה חשש כבד כי הזיהום יסחף אל עבר מי התהום ואל נאות המדבר במורד הנחל, עקב גשמים והשטפונות האופייניים למקום. פקחי רשות הטבע והגנים העידו שגם חודשים אחרי המקרה הנחל הצחין מדלק. בעקבות האירוע הועמדו לדין מספר בכירים בקצא"א ונגזרו עליהם קנסות.
מתקנים

קו הצינור המרכזי (קו אילת אשקלון) הוא קו בקוטר 42 אינץ' ובאורך 254 קילומטר. לאורך הקו שלוש תחנות דחף להעברת נפט גולמי מים סוף לים התיכון בעלות יכולת פוטנציאלית להעברת כ־30 מיליוני טונות נפט גולמי בשנה, ושתי תחנות דחף המאפשרות הזרמה בכיוון ההפוך להעברת נפט מהים התיכון לים סוף ביכולת של כ־30 מיליוני טונות בשנה גם כן. ההזרמה בכיוון ההפוך משמשת להובלת דלק שמקורו מרוסיה, הקווקז, והרפובליקות המרכז אסיאתיות לשווקים המתעוררים של מזרח אסיה.
קו אשקלון-חיפה (בתי זיקוק לנפט) בקוטר 16–18 אינץ' ובאורך 197 קילומטר, היכול להעביר 6 מיליון טון דלק גולמי בשנה.
קו אשקלון-אשדוד (בית זיקוק אשדוד) בקוטר 16–18 אינץ' ובאורך 36 קילומטר, בעל ספיקה מרבית של 7 מיליון טון דלק גולמי בשנה.
חלק מקו אילת-חיפה הישן בקוטר 16 אינץ' ששימש בעבר להעברת דלק גולמי, כיום משמש להעברת מוצרי דלק מהים התיכון לים סוף ובחזרה.
נמל הנפט באילת מכיל שני מזחים:
מזח 1 יכול לקלוט מכליות במעמס של עד 100 אלף טון, בעל יכולת פריקה של עד 10 אלף מטר מעוקב בשעה. מזח זה אינו פעיל.
מזח 2 יכול לקלוט מכליות במעמס של עד 500 אלף טון, בעל יכולת פריקה של עד 20 אלף מטר מעוקב בשעה וטעינה של 10 אלף מטר מעוקב בשעה.
נמל הנפט באשקלון כולל 5 מקשרים הנמצאים בלב ים, בעומק המאפשר לקלוט מכליות בגדלים שונים:
שני מקשרי תזקיקים (בנזין, סולר, דלק סילוני) לפריקה וטעינה של תזקיקים. אחד מהם שימש בעבר לפריקה וטעינה של מזוט.
מקשר לפריקה של גז פחמימני מעובה (גז בישול).
שני מקשרים לפריקה וטעינה של נפט גולמי.
מזח פחם, מיועד לפריקת פחם לתחנת הכוח רוטנברג באשקלון.
מכלי אחסון באשקלון: 35 מכלים בנפח כולל של 2.3 מיליון מטרים מעוקבים.
מכלי אחסון בחוף אילת: 7 מכלים בנפח כולל של 210 אלף מטרים מעוקבים. מכלי האחסון בחוף מקושרים לאתר רמת יותם.
אתר רמת יותם (מספר קילומטרים מערבית לאילת)- 16 מכלי אחסון בנפח כולל של 1.2 מיליון מטרים מעוקבים.
הנהלה

באוקטובר 2019 בחר דירקטוריון החברה בראשות היו"ר ארז כלפון, באל"ם (מיל.) איציק לוי לתפקיד המנכ"ל.
ביקורת

כ-230 מדענים מתחומים שונים חתמו על מכתב הדורש לעצור את התוכניות לחידוש פעילות קצא"א ולמנוע את הפיכת אילת ואשקלון לנמלי נפט וגז.
ב-30 לאוטובר 2020 הושבת מתקן ההתפלה לאחר דליפה של נפט בנמל קצא"א באשקלון.
ב-27 בנובמבר 2020 ראש עיריית אשקלון החליט להגיש תלונה פלילית למשטרה נגד חברת קצא"א על אחריותה הישירה למטרדי הריח הקשים
ב-4 בינואר 2021 התפרסם תחקיר של כאן 11 על ניסיון של קצא"א להסתיר דליפה של חומרים מסוכנים באשקלון.
ב-30 באוגוסט 2021 אירעה דליפת דלק מקו קצא"א בחוף אשקלון. בעקבותיה פינה המשרד להגנת הסביבה 800 טון של קרקע שזוהמה בדלק, ופתח בחקירה פלילית של האירוע.
הערות שוליים

1 2  ועדת הכספים אישרה: לפני תום הזיכיון של קצא"א, תוקם קצא"א ב' שתמשיך את הפעילות בתחום הולכה ואחסון נפט, אתר הכנסת, 6 במרץ 2017
↑   צבי זרחיה, הממשלה: קצצ"א תמשיך לפעול בבעלות ממשלתית - החוף הצפוני באילת יוחזר לציבור, באתר TheMarker‏, 6 במרץ 2017
1 2  Israeli pipeline could boost Europe-Asia crude supply options , S&P Global,‏ 20 ביולי 2019
↑  הוסר המכשול האחרון ליצוא גז למצרים, באתר ynet, 8 בספטמבר 2019
↑   ערן אזרן, קצא"א ו-EMG חתמו על הסכם לשימוש במתקן ליצוא הגז למצרים, באתר TheMarker‏, 8 בספטמבר 2019
↑  נועם בראל, יום חג לשותפות לוויתן: החלה הזרמת הגז הטבעי מישראל למצרים, באתר ביזפורטל, 15 בינואר 2020
↑  עמירם ברקת, ‏כפי שנחשף בגלובס: יוקם מסדרון אנרגיה בין האמירויות לישראל, באתר גלובס, 20 באוקטובר 2020
↑  ליאור גוטמן, קצא"א חתמה על הסכם לשינוע נפט מאיחוד האמירויות לישראל, באתר כלכליסט, 20 באוקטובר 2020
↑  זמן אמת עונה 5 | עסקת הביש - העסקה החשאית מאחורי הסכמי השלום עם האמירויות, בערוץ יוטיוב של כאן 11
↑  זמן אמת עונה 5 | עסקת הביש - העסקה החשאית מאחורי הסכמי השלום עם האמירויות, בערוץ יוטיוב של כאן 11
ענת רואה, ארגוני סביבה לממשלה: לבטל מיידית את הסכם קצא"א לשינוע נפט מהאמירויות, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2021
↑  התוכנית זמן אמת ב-כאן 11, עסקת הביש
↑  הסכם MED RED חוות דעת מומחים בנושא מניעת זיהום הים מרץ 2021
↑  מתן וסרמן, יובל בגנו, ‏אסון הנפט בנחל צין: חברת קצא"א, המנכ"ל ובכיר נוסף הורשעו בזיהום, באתר מעריב אונליין, 15 בפברואר 2022
↑  היסטוריה באילת – חוף קצא"א חוזר לציבור, אתר עיריית אילת, 4 ביולי 2017
↑  איציק לוי מונה למנכ"ל קצא"א, באתר גלובס, 16 באוקטובר 2019
↑  מכתב המדענים נגד קצא"א
↑  שני אשכנזי, ‏כ-3 ק"מ מהחוף: אירוע דליפת נפט בנמל קצא"א באשקלון, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2020
↑  גדי גולן "לאחר האירוע הסביבתי: תלונה נגד קצא"א", ישראל היום, 27 בנובמבר 2021
↑  יפעת גליק, "הקולות מאירוע הדליפה והמסמך שהוסתר: מה קורה בקצא"א?", כאן - תאגיד השידור הישראלי, 4 בינואר 2021
↑  דלק דלף מצינור של קצא"א ליד אשקלון: "אירוע חמור מאוד", באתר ynet, 30 באוגוסט 2021
סדרת סמסונג גלקסי S

| --- | --- |
סמליל הסדרה
חלקי טלפון סלולרי סמסונג גלקסי S22 אולטרה
חלקי טלפון סלולרי סמסונג גלקסי S22 אולטרה
 מידע כללי
 סוג:  סדרת דגמי טלפון חכם 
 מפתח:  סמסונג אלקטרוניקה 
 יצרן:  סמסונג אלקטרוניקה
 תאריך הפצה:  4 ביוני 2010
 סדרה:  סמסונג גלקסי 
 מידע טכני
 מעבד:  סנאפדרגון 
 
סדרת סמסונג גלקסי S (באנגלית: Samsung Galaxy S series) היא סדרת טלפונים וטאבלטים חכמים מבוססי אנדרואיד, המיוצרים על ידי סמסונג אלקטרוניקה. הדגם הראשון בסדרה הוא סמסונג גלקסי S I, שהושק ב-4 ביוני 2010 באותו יום בה הסדרה הושקה.
היא סדרת הדגל של סמסונג ומתחרה יחד עם מספר חברות, ובראשם חברת אפל המייצרת את מכשירי האייפון על שוק מכשירי הדגל. לסדרה ונגזרותיה תרומה רבה בהפיכת חברת סמסונג לבעלת נתח השוק הגדול ביותר בתחום הטלפונים החכמים. מהוצאת המכשיר הראשון בסדרה ב-2010 ועד תחילת 2013 נמכרו בעולם כ-100 מיליון מכשירים מסדרת S.
תוכנה

המכשירים מותקנים במערכת ההפעלה אנדרואיד של גוגל בגרסאות השונות החל מ-2.1 ומעלה. ממשק המשתמש הוא ממשק ה- One UI של סמסונג בגרסאות שונות. המכשירים תומכים באדובי פלאש.
במסגרת התוכנה המכשיר מגיע עם מקלדת וירטואלית, נגן מדיה מתקדם המציג אודיו ווידאו בפורמטים: MP3, WAV, AAC, MP4, WMV, DIVX. הנגן מאפשר גם צפייה בסרטי וידאו בהבחנה גבוהה (HD). מסופקות גם תוכנות נוספות כגון עורך קובצי Office, ארגונית, עורך תמונות/וידאו, תוכנות של חברת גוגל (Gmail, חיפוש בגוגל, מפות, יוטיוב, פיקאסה, ועוד), תזכורות קוליות.
המערכת מגיעה עם יישום Samsung Apps להורדת אפליקציות מהחנות של סמסונג. במערכת מותקנות מספר יישומי רכזות (Hub). לחומר קריאה, למוזיקה, למשחקים, ולקישור חברתי.
תוכנה > יישומים

אפליקציות Polaris ו-Office suite מובנות לעריכת קובצי אופיס: וורד, אקסל ופאואר פוינט. מקלדת וירטואלית Swype לכתיבה מהירה באמצעות גרירת אצבע על המקלדת. למכשיר יישום Kies air שבאמצעותו ניתן לשלוט על המכשיר בגלישה אלחוטית. כמו כן, יישום Sumsung Apps להורדת אפליקציות מהחנות של סמסונג. בנוסף יישום Readers Hub להתחברות ליישומים שמספקים עיתונים, ספרים, וחוברות.
תוכנה > ממשק משתמש

ממשק המשתמש של המכשירים מבוסס על מסך מגע בטכנולוגית מגע מרובה (Multi-Touch), ומרבית הפעילויות והשליטה של מבוצעות בעזרת המסך. לכל המכשירים בסדרה מכנה משותף של 3 כפתורים פיזיים, ושני כפתורים וירטואליים שנדלקים בהתאם למצב. (החל מגלאקסי s8 ישנם 3 כפתורים וירטואליים.) בצדו הימני של המכשיר קיים כפתור הדלקה/כיבוי. בצד שמאל של המכשיר קיים כפתור לשליטה על עוצמת הקול של המכשיר. (החל מגלאקסי s20, כפתור הדלקה/כיבוי עבר לתחתית השליש הימני העליון של המכשיר ומעליו נוספו כפתורי השליטה על הווליום). בתחתית המסך שלושה כפתורים: האמצעי, מעביר את המכשיר אל המסך הראשי. הימני מחזיר למצב שקדם, והשמאלי פותח תפריט של התוכנה הנוכחית.(החל מגלאקסי s5
הכפתור השמאלי הווירטואלי אינו פותח את פרטי התוכנה הנוכחית אלא מציג את כל היישומים הפתוחים והפועלים ברקע ומאפשר לשלוט בפרטיהם, לסגור אותם או להשאירם פתוחים באופן קבוע- בהתאם לרמת האנדרואיד וה ONE UI ויכולותיהם.) במכשירים המתקדמים בסדרה כפתור השמאלי בתחתית המסך פותח את היישומים האחרונים.
למכשיר מערכת של זיהוי דיבור בשפות שונות, שמאפשרת להקליד משפטים שלמים (ללא תמיכה בעברית). וכן חיישן הטיה אשר מזהה הטיה של המכשיר בשני צירים, ומשנה את כיוון המסך בהתאם לזווית בה המכשיר נמצא. בחלק מהמכשירים יש בנוסף משדר אינפרה אדום, שמאפשר למכשיר לפעול כשלט רחוק, ובין השאר לשלוט במכשירים אלקטרונים כגון מזגן, טלוויזיה, רמקולים וכדומה.
היבטים עסקיים > מכירות

עד לאוקטובר 2011 נמכרו כ-51 מיליון יחידות מכל הסדרות ברחבי העולם. נכון ל-2013 נמכרו מעל ל-300 מיליון יחידות מכל הסדרות ברחבי העולם. מה שעקף את מכירות האייפון כמעט פי 2 - מספר האייפונים שנמכרו (נכון לינואר 2014) הוא כ-150 מיליון ברחבי העולם.
היבטים עסקיים > הפרת פטנטים

מאז הוצאת המכשיר הראשון בסדרה, הגישו אפל וסמסונג מספר תביעות על הפרת פטנטים זו נגד זו, ומול מספר חברות נוספות, ביניהן HTC ונוקיה. לאחר התדיינויות רבות נקבעו פיצויים של כ-940 מיליון דולרים לאפל, ותוצאות המשפטים הוגדרו כהפסד לשני הצדדים. בסוף 2012, תבעה סמסונג את אפל בקוריאה על הפרת פטנטים וזכתה. בסוף מאי 2013, תבעה סמסונג בארצות הברית את אפל והוגשה בקשה להפסיק את מכירותיהם של מכשיר האייפון 4.
ראו גם

סמסונג גלקסי
סדרת סמסונג גלקסי M
סדרת סמסונג גלקסי F
סדרת סמסונג גלקסי Z
סדרת סמסונג גלקסי A
סדרת סמסונג גלקסי נוט
סדרת סמסונג גלקסי J
הערות שוליים

↑  סמסונג: מכרנו יותר מ-100 מיליון מכשירי גלקסי S, באתר הארץ, 14 בינואר 2013
↑  יוסי גורביץ, משפט אפל-סמסונג: "הפסד" לשני הצדדים, באתר כלכליסט, 18 בדצמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007600089305171  LCCN: sh2011002916
יאניס ספרופולוס

| --- | --- |

 לידה:  21 במרץ 1967 (בן 57) סלוניקי, יוון 
 עמדה:  רכז 
 דראפט:  לא נבחר, 1989
 קבוצות כשחקן
 1985–1988:  אפולון קלמריאס
 קבוצות כמאמן
 1986–1994 1994–1997 1997–2005 2001 2001–2004 2005–2008 2008–2011 2009–2010 2011–2012 2012 2012–2014 2014–2018 2018–2022 2023–:  קבוצת ילדים של אפולון קלמריאס אפולון קלמריאס פאוק סלוניקי (ע') פאוק סלוניקי יוון (ע') אולימפיאקוס (ע') קולוסוס רודוס יוון (ע') צסק"א מוסקבה (ע') יוסטון רוקטס (ע') פאניוניוס אולימפיאקוס מכבי תל אביב הכוכב האדום בלגרד
 הישגים כמאמן
 אליפות ליגת העל היוונית בכדורסל (2015, 2016) אליפות ישראל (2019, 2020, 2021) מאמן העונה בישראל (2019, 2020)   גביע המדינה (2021)
 
יואניס (יאניס) סְפֵרוֹפּוּלוֹס (ביוונית: Ιωάννης (Γιάννης) Σφαιρόπουλος; נולד ב-21 במרץ 1967 בסלוניקי שביוון) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל יווני המאמן את הכוכב האדום בלגרד מהליגה האדריאטית והיורוליג.
קריירה כשחקן

ספרופולוס החל לשחק כדורסל במסגרת הנוער של קבוצת אפולון קלמריאס בגיל 12. לאחר ששיחק שנתיים בליגה היוונית השנייה עם אפולון קלמריאס כמאמן שחקן, פרש ספרופולוס ממשחק ובגיל 21 החל לאמן במשרה מלאה.
קריירת אימון

לאחר שפרש ספרופולוס ממשחק בגיל 21, הוא החל מיד את קריירת האימון שלו באפולון קלמריאס שבה הוא היה שחקן. הוא אימן במועדון בין השנים 1986–1997. הוא אימן בקבוצות ילדים ובקבוצות בכירות, ובשנת 1994 החל במקביל גם לאמן את הקבוצה הבוגרת של המועדון.
ספרופולוס היה עוזר המאמן בפאוק סלוניקי בין השנים 1997–2005 (בתחילת התקופה היה עוזרו של צביקה שרף), וגם היה המאמן הזמני של הקבוצה במהלך עונת 2000/2001. לאחר מכן עבד בתור עוזר המאמן השני באולימפיאקוס בין השנים 2005–2008, תחת המאמנים פיני גרשון ופנאיוטיס יאנאקיס.
בשנת 2006 עבד כעוזר מאמן בקליבלנד קאבלירס במהלך ליגת הקיץ. מ-2008 ועד 2011 עבד כמאמן הראשי של קולוסוס רודוס. בשנת 2011 היה עוזר המאמן במועדון הרוסי צסק"א מוסקבה, תחת המאמן יונאס קזלאוסקאס. לאחר מכן עבד במשך תקופה קצרה כעוזר מאמן יוסטון רוקטס.
בשנת 2012 מונה למאמן פאניוניוס, ובשנת 2014 מונה למאמן של אולימפיאקוס. בשנת 2015 האריך את החוזה שלו באולימפיאקוס עד לשנת 2017. בסיום אותה עונה, לאחר שאיבד את תואר האליפות לפנאתינייקוס, חוזהו של ספרופולוס בקבוצה לא הוארך.
ב-18 בנובמבר 2018 מונה למאמנה של מכבי תל אביב, במקום נבן ספאחיה שפוטר.
בעונת 2018/2019, זכה עם מכבי תל אביב באליפות ישראל, וכן נבחר לתואר מאמן העונה בליגת העל בכדורסל.
בעונת 2019/2020, זכה עם מכבי תל אביב באליפות שנייה ברציפות וכמו כן נבחר פעם נוספת למאמן העונה.
ב-15 בפברואר 2022 פוטר מתפקידו.
ב-22 באוקטובר 2023 מונה למאמן הכוכב האדום בלגרד במקום דושקו איבאנוביץ' שפוטר.
קריירת אימון > נבחרת יוון

ספרופולוס עבד כעוזר המאמן של נבחרת יוון בין השנים 2001–2004. הוא היה עוזר מאמן נבחרת יוון בזמן אולימפיאדת הקיץ ב-2004. הוא עבד גם כעוזר המאמן של נבחרת יוון בין השנים 2009–2010.
תארים

אליפויות (3): 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021
גביע המדינה (1): 2020/2021
גביע ווינר (2): 2020/2021, 2021/2022
אליפויות (2): 2014/2015, 2015/2016
הערות שוליים

↑  אהרל'ה ויסברג ויהונתן אליהו‏, גריק פריק: היכרות עם יאניס ספרופולוס, המאמן החדש של מכבי תל אביב, באתר וואלה, 18 בנובמבר 2018
↑  אהרל'ה ויסברג‏, מכבי תל אביב: יאניס ספרופולוס מונה למאמן הקבוצה, באתר וואלה, 18 בנובמבר 2018
↑  משה ברדה, ‏בפעם ה-54: מכבי ת"א אלופת המדינה בכדורסל, באתר ONE‏, 28 ביולי 2020
↑  יאניס ספרופולוס מונה למאמן הכוכב האדום, באתר ערוץ הספורט, 22 באוקטובר 2023
התפלה

מתקן התפלה בשיטת אוסמוזה הפוכה
התפלה היא הפרדת מים מהמומסים בהם, המבוצעת בעיקרה במטרה להפוך מים שאינם ראויים לשתייה, כמו מי ים ומים מליחים לכאלו שכן. המילה "התפלה" נגזרת מהמילה "תפל" – חסר טעם, מכיוון שהתהליך מסיר את מליחותם, "טעמם", של המים.
סיבות להתפלה מלאכותית

התפלת מי ים מהווה בראש ובראשונה פתרון למחסור במי שתייה הנשאבים ממאגרים טבעיים. התפלה מאפשרת אספקת מים שפירים באופן רציף, ללא תלות באקלים ובכמויות הגשמים.
בנוסף, צריכת מים מותפלים ממתנת את השאיבה ממקורות טבעיים ובכך מתאפשר שימור מקורות מים טבעיים ושיקום הסביבה האקולוגית הסמוכה להם.
מים כחומר גלם ומוצר

ישנם תהליכים רבים המסוגלים להפחית ריכוזי מלחים מתמיסות. קיימים שלושה סוגי מי גלם עיקריים המשמשים להתפלה: מים שפירים, מים מליחים ומי ים.
מים שפירים – מקורם בעיקר ממי תהום ומים עיליים לרבות נהרות ואגמים. מוגדרים כמים שריכוז סך המוצקים המומסים בהם הוא מתחת ל-1,000 מג"ל.
מים מליחים – מוגדרים כמים שריכוז סך כל המומסים בהם הוא בתחום של 1,000–15,000 מג"ל.
מי ים – מוגדרים כמים שריכוז סך המומסים בהם הוא בתחום של 15,000 עד 50,000 מג"ל.
שיטות התפלה

שיטות התפלה מסווגות לפי תהליכים שונים:
שיטות התפלה > שיטות התפלה אלקטרו-כימיות נפוצות

שיטות להתפלת מים שפירים: "אלקטרודיאליזה", "סינון-ננו", "אוסמוזה הפוכה" "והחלפת יונים"
שיטות להתפלת מים מליחים: "אוסמוזה הפוכה" "ואלקטרודיאליזה"
שיטות להתפלת מי ים: "אוסמוזה הפוכה", "זיקוק בדחיסת אדים" "וזיקוק רב-שלבי"
שיטות התפלה > שיטות התפלה אלקטרו-כימיות נפוצות > הסברים לשיטות

אוסמוזה הפוכה
אוסמוזה הפוכה משמשת להתפלת מי ים ומים מליחים לצורך אספקת מי שתייה או מים לחקלאות. בשיטה זו מתבצע תהליך הפוך לאוסמוזה רגילה, שבה מתקיים מעבר של מולקולות מים מתמיסה שריכוזה נמוך (מכילה מעט מומסים) לתמיסה שריכוזה גבוה (מכילה מומסים רבים) דרך קרום בררני. באוסמוזה הפוכה מתקיים מעבר מים מהתמיסה שריכוזה גבוה לתמיסה שריכוזה נמוך באמצעות הפעלת לחץ. הקרום הבררני מונע מעבר של מולקולות המומס ומאפשר מעבר של מולקולות המים בלבד. במתקני התפלה בטכנולוגיה זו מקובל לבצע את הכנת המים על ידי תהליך אולטראפילטרציה ("סינון-על").
זיקוק רב-שלבי
בשיטת הזיקוק הרב-שלבי משתמשים בקיטור כמקור אנרגיה לאיוד המים. את התהליך מבצעים במספר דרגות שבכל אחת מהן שורר לחץ שונה וטמפרטורה שונה. כך שניתן לחזור על התהליך מספר פעמים תוך ניצול החום הכמוס שיוצרים אדי מים כאשר הם מתעבים, על מנת לחמם את המים של הדרגה הבאה. החימום גורם לאיוד חלק מהמים וחוזר חלילה. בצורה זו ניתן לקבל מכל קילוגרם קיטור, מספר ליטרים של מים מותפלים.
זיקוק בדחיסת אדים
בשיטת זיקוק דחיסת האדים, מזרימים מי ים לתא שבו שורר ריק, דבר זה גורם לאידוי חלק מהמים, מדחס מכני דוחס את האדים ובכך מעלה את הטמפרטורה שלהם, אלה מתעבים על צינורות תוך מסירת החום הכמוס שלהם למים הנכנסים למתקן ומסירת האנרגיה הדרושה לאיודם.
זיקוק תוך שימוש באתן
שיטה אחרת להתפלה היא בהשמת המים תחת לחץ גבוה, והעברת אתן דרכם. כמעט מייד, גבישים מופיעים למעלה, המורכבים ממים מזוקקים ואתן. ניתן להמס גבישים אלה, ואז מזרימים את המים למכל נפרד. מבנה מולקולות אלה גורם להן להיווצר מאתן ומים בלבד, כאשר המלח נותר מאחור. לפעמים נוצר גם מלח בישול כתוצר לוואי של התהליך.
אלקטרודיאליזה
תהליך האלקטרודיאליזה מבוסס על יצירת שדה חשמלי בין שתי אלקטרודות שביניהן נמצאות ממברנות חדירות למחצה משני סוגים, אלו המעבירות יונים חיוביים בלבד ואלו המעבירות יונים שליליים בלבד. כאשר המים מועברים במרווחים שבין הממברנות, נודדים שני סוגי היונים לאלקטרודות השונות. בתהליך זה מסולקים רק יוני המלחים ולא שאר החומרים המרחפים.
התפלה בהקפאה
בתהליך ההקפאה, מולקולות המים מסתדרות במבנה מרחבי שאינו משאיר מקום למלחים. התהליך נקרא גם תהליך זרחין על שם אלכסנדר זרחין. התהליך מבוסס על איוד והקפאה בו-זמנית של מי הים בתא אחד ועל עיבוי האדים תוך הפשרת הקרח בתא אחר. שניהם בתוך מכל אחד. הן הקרח המופשר והן האדים המתעבים – הופכים למוצר נטול מלח.
החלפת יונים
תהליך של סיפוח, המנצל תכונות של חומרים מסוימים, כדי להחליף יונים (חיוביים או שליליים), הקשורים אל חומרים אלו בכוחות אלקטרוסטטיים – ביונים בעלי אותו מטען המצויים בתמיסה.
סינון ננו
תהליך שבו משתמשים בממברנות חצי חדירות אשר דוחות יונים וחומרים מומסים דוגמת רוב החומרים האורגניים. התהליך משמש בעיקר לריכוך מים קשים ולסילוק מזהמים אורגניים.
מי ההתפלה כמוצר מלאכותי: מחיר, תוצרי לוואי וחסרונות > תוצרי לוואי והסביבה הימית

תוצר לוואי של מפעלי התפלה הוא תמלחת – מים המכילים מלחים בריכוז גבוה. שחרור התמלחת לים פוגע בסביבה הימית ובבעלי חיים ימיים.
מי ההתפלה כמוצר מלאכותי: מחיר, תוצרי לוואי וחסרונות > צריכת אנרגיה

התפלה היא תהליך הצורך אנרגיה. פעמים רבות מופקת אנרגיה זו משריפת דלקים מאובנים ובכך מעלה את רמות הפליטה של פחמן דו-חמצני ומזהמי אוויר אחרים. עם זאת, אורי להב ורפי סמיט מהטכניון פרסמו מאמר שבו הראו שצריכת האנרגיה הנדרשת להתפלת מים היא שולית לעומת צריכת האנרגיה הנדרשת לכלי רכב ומזגנים וכי חיסכון של 3% בצריכת האנרגיה יכסה את כל התוספת הנדרשת לצורך התפלת מים.
בשל צריכת האנרגיה הגבוהה במיוחד של תהליכי אידוי לשם התפלה, הם גורמים לזיהום גדול יותר ונמצאים בשימוש רק במדינות שבהן מחיר האנרגיה נמוך מאוד. שיטת האוסמוזה ההפוכה חסכונית יותר באנרגיה ומסיבה זו השימוש בה הולך ומתרחב. מתקני ההתפלה במדינת ישראל מבוססים על שימוש בטכנולוגיית האוסמוזה ההפוכה.