stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיניפורט הקדוש
האגדה

גיניפורט הקדוש היא אגדה מימי הביניים שהתפתחה במאה ה-13 על בסיס המוטיב של "הכלב הנאמן", בדומה לאגדת  הכלב גרלט הוולשית. אזי, על פי האגדה העממית, גיניפורט היה כלבו של אביר החי בטירה סמוכה לעיר ליון שבדרום צרפת. האביר יצא לצוד, והותיר את בנו הפעוט להשגחתו של כלבו הנאמן. כשחזר האביר, מצא בחדר הילדים הרוס, בלי למצוא את בנו מלבד גיניפורט הכלב, המקבל את פני אדונו. האביר חשב כי כלבו אכל את ילדיו ולכן הרג אותו. אך לפתע האביר מצא את בנו הבוכה, אשר לידו מונחת גופה של נחש ארסי. האב הבין את טעותו, כי הרג את הכלב התמים שרק הציל את בנו מידי הנחש ולכן ביחד עם משפחתו הם החליטו לקבור את הכלב ליד באר המים שמחוץ לטירה ועל גופו הם ערמו אבנים בתור מצבת זיכרון, שהפכה במהרה למזבח לכבודו. בד-בבד עם השנים החלו מקומיים רבים לטעון, כי קברו של הכלב מבצע נסים ומביא הגנה על תינוקות. ולכן, היו נוהגים משפחות רבות להשאיר את תינוקותיהם החולים באתר הקבורה, מתוך תקווה לנס שיתבצע והתינוק ירפא בזכות תפילתו של הכלב.
פולחנו של גיניפורט הכלב התפתח מאוד במרוצת השנים, והפך למוקד פולחן מוכר בדרום צרפת. משכן הקבורה של הכלב היה מקום כינוס להורים ותינוקות בני יום, אשר חיפוש עזרה לרך הנולד והגנה מפני שדים, רוחות רעות ומהשטן. ולכן, טקסים שונים נערכו במקום בשמו של הקדוש, והוא היה מקום נוח למצוא פתרונות שונים, למצוקת חייהם של אנשים רבים בני התקופה במיוחד בנושאי ינקות וילדה. ולכן טקסים שונים נערכו בשמו של הקדוש כמו למשל: הדלקת נרות, הבאת בגדיו של הילד וכן גם תפילות, מתן מנחות ויוצא בזה. היו רק חלק קטן מהטקסים שהתקיימו במשך מאות שנים בדרום צרפת לכבוד הכלב הקודש. ברם, אף על התפוצה הרחבה של פולחן גיניפורט, הוא מעולם לא הוכר בידי הכנסייה הקתולית כקדוש רשמי ונותר במעמד של קדוש עממי. בימי הרפורמציה הפרוטסטנטית גונה פולחנו של גיניפורט באשמת עבודת אלילים בפולחן הקתולי ופגיעה בטהרת של הנצרות. אומנם, למרות זאת, פולחנו המשיך להתקיים באופן לא רשמי עד שנת 1930.
דוגמאות נוספות

בנצרות גיניפורט הקדוש אינו הקדוש היחיד שדמותו היא של בעל חיים. ניתן לראות דמויות נוספות בעלות מאפיינם כלביים בייחוד כמו למשל כריסטופורוס הקדוש שעל-פי האמונה בכנסייה האורתודוקסית היה בעל ראש של כלב. כמו כן, גם בנצרות הקתולית ידוע כי לדמותו של רוכוס הקדוש מצורף תמיד כלב הנחייה שלו, אשר ליקק את פצעי המגפה בה הוא לקה ולכן זכה אף הוא לקדושה.
ביבליוגרפיה

זוכרים את גיניפורט הכלב הקדוש
Holy Dogs and Dog-Headed Saints
The Greyhound Saint
Halsall, Paul (8 בספטמבר 2000). "Stephen de Bourbon (d. 1262): De Supersticione: On St. GuinefortEtienne de Bourbon". Medieval Sourcebook. Fordham University. נבדק ב-5 באוקטובר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה) (the source text for the story)
Tuder de Courtecadeno, Mevanwy verch, a/k/a Mark S. Harris (במאי 2005). "Guinefort: The Sainted Dog of France". The Barge. Stefan's Florilegium. נבדק ב-5 באוקטובר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
ראו גם

כריסטופורוס הקדוש
אנוביס
רוכוס הקדוש
גלרט
הערות שוליים

↑  Halsall, Paul (September 8, 2000). "Stephen de Bourbon (d. 1262): De Supersticione: On St. Guinefort Etienne de Bourbon". Medieval Sourcebook. Fordham University. Lapham's Quarterly. .
↑  Dickey, Colin (June 18, 2013). "A Faithful Hound". Lapham's Quarterly. Retrieved September 4, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: jo2016908777 
כריסטופורוס הקדוש
גמר גביע המדינה בכדורגל 2017

גמר גביע המדינה בכדורגל 2017 התקיים באצטדיון טדי בירושלים ב-25 במאי 2017, ובו נקבע כי מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 2016/2017 היא בני יהודה תל אביב, שניצחה במשחק את מכבי תל אביב 4-3 בדו-קרב בעיטות עונשין, לאחר שוויון 0-0 בתום הארכה. הייתה זו המהדורה ה-78 של גביע המדינה, וה-64 מאז קום המדינה.
בני יהודה זכתה בגביע השלישי בתולדותיה, והראשון מאז 1981, אז גם כן נזקקה לדו-קרב פנדלים כדי לנצח במשחק הגמר את הפועל תל אביב. הייתה זו הופעתה השביעית במעמד גמר הגביע, והראשונה מאז ההפסד 1–3 להפועל תל אביב בגמר 2010. מנגד, מכבי תל אביב, שיאנית ההופעות במשחקי הגמר, העפילה לגמר ה-36 בתולדותיה, והשלישי ברציפות, לאחר שהפסידה במשחק הגמר הקודם 1-0 למכבי חיפה, וניצחה ב-2015 6-2 את הפועל באר שבע. מאזנה ערב משחק הגמר היה, 23 זכיות בגביע ו-12 הפסדים במשחק הגמר.
שתי הקבוצות כבר נפגשו בעבר במעמד הגמר, כאשר בגמר גביע המדינה 1965 גברה מכבי תל אביב 1–2 על בני יהודה בהארכה, וזכתה בגביע ה-12 בתולדותיה.
במשחק הגמר לא נכבשו שערים בזמן החוקי ובמהלך ההארכה. בדו-קרב הפנדלים, הייתה רחוקה מכבי מרחק בעיטה מדויקת של יוסי בניון כדי לזכות בתואר, אך הוא החמיץ, והדו-קרב המשיך לבעיטה שישית. טל בן-חיים רשם החמצה שלישית ברציפות למכבי, וסתיו פיניש הכריע לזכות בני יהודה.
הדרך אל הגמר

| מכבי תל אביב | מכבי תל אביב | סיבוב | בני יהודה תל אביב | בני יהודה תל אביב |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יריבה | תוצאה |  | יריבה | תוצאה |
| הפועל בני לוד | 3 - 0 | סיבוב ח' | הפועל עכו | 3 – 3 (4 - 3פ) |
| הפועל רעננה | 1 – 1 (4 - 2פ) | שמינית הגמר | הפועל אשקלון | 4 – 0 |
| מכבי פתח תקווה | 1 - 0 | רבע הגמר (משחק ראשון) | מ.ס. אשדוד | 4 – 1 |
| מכבי פתח תקווה | 2 - 1 | רבע הגמר (גומלין) | מ.ס. אשדוד | 2 – 0 |
| בית"ר ירושלים | 2 - 1 | חצי הגמר | הפועל רמת-גן | 1 - 0 |
הדרך אל הגמר > מכבי תל אביב

מכבי תל אביב פתחה את דרכה לגמר שלישי ברציפות בסיבוב ח', כשהתארחה אצל הפועל בני לוד מהליגה הלאומית באצטדיון העירוני בלוד. מכבי הגיעה למפגש עם המנהל המקצועי ג'ורדי קרוייף כמאמן זמני. וידאר קיארטאנסון קבע 0–1 למכבי בדקה ה-23, והשלים צמד תוך שלוש דקות לאחר שנגח פנימה מכדור קרן. בדקה ה-57 קבע יוסי בניון את תוצאת המשחק, 3-0 למכבי תל אביב.
בשמינית הגמר יצאה מכבי, עדיין עם קרויף על הקווים, למשחק חוץ מול הפועל רעננה באצטדיון נתניה, בו אירחה אף היא את משחקיה באותה העונה. לאחר תשעים דקות חלשות ללא שערים, עבר המשחק להכרעה בהארכה. בדקה ה-102 הצליחה מכבי לעלות ליתרון, כאשר קיארטאנסון נגח לרשת. בדקה ה-119 פסק השופט איתן שמואלביץ', בהחלטה שנויה במחלוקת, לפנדל לזכותה של רעננה, לאחר שבניון ספק הכשיל את מוחמד שכר ברחבה. שמעון אבו חצירא כבש את שערו הראשון ברעננה, ואיזן לשוויון 1-1 בדרך לדו-קרב פנדלים. במהלך הדו-קרב החמיצה רעננה פעמיים, כאשר פרדראג ראיקוביץ' עצר את הבעיטה של בן בנימין ורוג'רס קולה בעט מעל לשער. מכבי עם, ארבע בעיטות מדויקות, ניצחה 2–4 והעפילה לרבע הגמר
ברבע הגמר פגשה מכבי לצמד מפגשים את מכבי פתח תקווה. המשחק הראשון נערך במושבה, ובו לאחר דקות ארוכות ללא שער, נכנס טל בן-חיים כמחליף אצל ג'ורדי קרויף, ובדקה ה-76, ארבע דקות לאחר שנכנס, כבש במבצי אישי מרשים וקבע 0–1 לאורחת. דקה לסיום, ובן-חיים סחט פנדל לאחר שהשוער דני עמוס הכשיל אותו ברחבה. בן-חיים עצמו ניגש לבעוט, אך עמוס עצר, ובסיום 0–1 למכבי תל אביב. הגומלין נערך באצטדיון בנתניה, ולראשונה עלתה מכבי למשחק גביע תחת המאמן החדש, ליטו וידיגל. בדקה החמישים העלה קיארטאנסון את מכבי ליתרון 0–1, אך כעבור ארבע דקות בלבד השוותה פתח תקווה משער של גיא מלמד. פתח תקווה הייתה חסרה שער אחד מלהדיח את מכבי בשלב זה, אך סיכוייה נפגעו עם הרחקתו של רומאריו פירס בדקה ה-81. מכבי ניצלה את העדיפות המספרית, השיגה פנדל בדקה ה-89 לאחר עבירה של קרלוס קוויאר על קיארטאנסון ברחבה, ואוסקר סקאריונה דייק מהנקודה כדי להשלים ניצחון כפול למכבי תל אביב, 2-1 בסיום ו-1–3 בסיכום שני המפגשים.
בחצי הגמר זימנה ההגרלה למכבי תל אביב מפגש מעניין מול בית"ר ירושלים באצטדיון סמי עופר. ארון שוינפלד, שפתח במפתיע במקומו של קיארטאנסון, העלה את מכבי ליתרון בנגיחה לאחר 18 דקות בלבד. בדקה השישים כבש דור מיכה, שהחליף במחצית את ברק יצחקי שנפצע, וקבע 0–2 למכבי. דקה לסיום צימק חן עזרא את התוצאה בבעיטה חזקה מתוך הרחבה, אך בית"ר לא הצליחה לכבוש שער נוסף בזמן שנותר ומכבי, עם ניצחון 1–2, העפילה לגמר הגביע בפעם השלישית ברציפות.
הדרך אל הגמר > בני יהודה

בני יהודה הצטרפה למפעל בסיבוב ח', עם יתר קבוצות ליגת העל. בסיבוב הראשון היא הוגרלה למשחק חוץ באצטדיון טוטו עכו מול הפועל עכו מהליגה הלאומית. המשחק הקצבי ורב-השערים נפתח עם שער מוקדם של אנטוניו מרשיץ' בפנדל, כבר לאחר חמש דקות. יונתן כהן הכפיל עבור בני יהודה בדקה ה-23 וקבע 0–2 לבני יהודה במחצית. בחצי השני נכנעה בני יהודה לשלושער של עידו אקסברד, שצימק בדקה החמישים, איזן עשר דקות לאחר מכן, ובדקה ה-78 השלים מהפך עבור עכו. אלמוג בוזגלו הצליח לאזן את התוצאה שלוש דקות מאוחר יותר וקבע 3-3. לאחר שלא נכבשו שערים בהארכה, עבר המשחק להכרעה בדו-קרב פנדלים, ובו עצר השוער הליטאי של בני יהודה את בעיטותיהם של משה מישאלוף ושל אדריאן רוצ'ט, ובני יהודה ניצחה 3–4 בדרך לשמינית הגמר.
בשמינית הגמר התארחה בני יהודה אצל הפועל אשקלון מליגת העל באצטדיון סלה. לאחר שהתקשתה בסיבוב הקודם, רשמה בני יהודה ניצחון מוחץ בשלב השמינית. בדקה העשרים כבש אלון תורג'מן בנגיחה את שער היתרון של בני יהודה, וכעבור עשר דקות השלים צמד לאחר מבצע אישי. בדקה ה-43 כבש נריוס ואלסקיס, בהופעת הבכורה שלו במועדון, את השער השלישי של בני יהודה. שתי דקות לסיום השלים גם ואלסקיס צמד אישי, ובני יהודה ברבע הגמר עם 0–4 באשקלון.
ברבע הגמר פגשה בני יהודה לצמד מפגשים את מ.ס. אשדוד, והתארחה באצטדיון הי"א באשדוד למשחק הראשון. כבר בדקה התשיעית עלתה בני יהודה ליתרון מנגיחה של טל כחילה. בדקה ה-24 איזן לוסיו מרניאו בנגיחה לחיבורי השער של זובאס. בני יהודה השיבה לעצמה את היתרון משער של יונתן כהן בדקה ה-59, ובדקה ה-76 כבש בוזגלו את השלישי של בני יהודה בהתקפה מתפרצת. עשר דקות לאחר מכן קבע פדרו גלבאן את תוצאת הסיום, 4-1 לבני יהודה. משחק הגומלין התקיים באצטדיון המושבה, בו אירחה בני יהודה את משחקיה באותה העונה, ובו העלה טל כחילה את בני יהודה ליתרון בדקה החמישים. דקה אחת לסיום ההתמודדות קבע יונתן כהן 0–2 לבני יהודה, שמעפילה לחצי הגמר עם 1–6 בסיכום שני המפגשים.
בחצי הגמר פגשה בני יהודה את הנציגה היחידה מהלאומית בשלב חצי הגמר, הפועל רמת-גן, באצטדיון סמי עופר שבחיפה. בני יהודה הצליחה לגבור 0–1 על רמת-גן משער של יונתן כהן בדקה ה-22, בדרך לגמר הגביע השביעי בתולדותיה.
סיכום המשחק > מחצית ראשונה

בני יהודה הגיעה למשחק ללא מאמן קבוע על הקווים, כאשר כפיר אדרי, ששיחק בעברו בשתי הקבוצות, הוביל את הקבוצה כמאמן זמני מאז סיום דרכו של ניסן יחזקאל. שתי הקבוצות עלו במערך דומה של 4-3-3, כאשר אדרי פתח ללא איציק עזוז ופדרו גלבאן, שפתחו על הספסל. בהרכב הועדפו מאור קנדיל ושון גולדברג כמגנים, בעוד רועי גורדנה עלה כקפטן בקישור האחורי. בחלק ההתקפי, יונתן כהן, נריוס ואלסקיס ואלון תורג'מן פתחו בשלישייה הקדמית. מנגד, ליטו וידיגל הוביל את הצהובים במה שהיה למשחקו האחרון כמאמן הקבוצה. במערך דומה לזה של בני יהודה, עלתה מכבי עם אלי דסה באגף ימין, הקפטן שרן ייני עלה כמגן שמאלי, גל אלברמן שיחק מאחורי אייל גולסה ורובן מיקאל בקישור. החלק ההתקפי הורכב מוידאר קיארטאנסון, דור מיכה וטל בן-חיים.
ההזדמנות הראשונה במשחק הגיעה לאחר 12 דקות, כאשר אלברמן ניסה בבעיטה ממרחק לאחר כדור קרן, אך החמיץ במעט את המסגרת. לאחר דקות ארוכות ללא מצבים, הגיעה מכבי להזדמנות נוספת בדקה ה-31, כאשר מיכה מסר מתוך הרחבה לגולסה, שעצר, כיוון ובעט לחיבורים הרחוקים, אך הכדור עלה מעל לשער. חמש דקות לאחר מכן ניסתה בני יהודה בהתקפה מתפרצת, שבסיומה ניסה יונתן כהן בבעיטה מתוך הרחבה, אך גם הוא לא מצא את המסגרת.
עד לסיום המחצית לא נרשמו הזדמנויות משמעותיות נוספות, שוויון 0-0 בהפסקה.
סיכום המשחק > מחצית שנייה והארכה

כבר בפתיחת המחצית השנייה התקרבה מכבי לשער יתרון. בדקה ה-49 הגביה מיקאל קרן מאגף ימין, ייני נותר פנוי ברחבה והגיע היטב לנגיחה, אך הכדור עלה מעל למשקוף. חמש דקות לאחר מכן, השתלט אלברמן על הרחקה לא טובה ובעט מחוץ לרחבה כדור שטוח וחזק, שחלף ליד העמוד.
מכבי המשיכה לשלוט, אך בדקה ה-59 הייתה קרובה בני יהודה לכבוש בהתקפת מעבר. גורדנה שלח כדור לאגף שמאל של הרחבה, אנטוניו מרשיץ' השתלט ובעט כדור חזק ומפתיע מזווית קשה לפינה הקרובה, אך פרדראג ראיקוביץ' הגיב היטב והדף. כעבור שלוש דקות, שוב התקפה מהירה של בני יהודה. ואלסקיס פרץ בימין ושלח כדור עומק לרחבה, תורג'מן הקדים את השומר שלו ובעט בנגיעה, אך החמיץ את המסגרת של ראיקוביץ'.
בעוד הצהובים שלחו שחקנים רבים להתקפה, דווקא בני יהודה הגיעה להזדמנות מצוינת בהתקפה מתפרצת. בדקה ה-78 יצאה בני יהודה להתקפה מהירה, יונתן כהן שלח את ואלסקיס במצב של שלושה שחקני התקפה מול מגן בודד, אך ואלסקיס ניסה לבעוט מ-16 מטרים והחמיץ את המסגרת. מכבי הגיעה להזדמנות אחרונה דקה לסיום, כאשר מיכה ניסה מרחוק, אך גם הוא לא מצא את המסגרת. גם לאחר תשעים דקות, התוצאה נותרה על שוויון 0-0, והמשחק עבר להכרעה בהארכה.
המחצית הראשונה של ההארכה עברה ללא מצבים מסוכנים, עד שבדקת הסיום של החצי הראשון קיבל קיארטאנסון כדור בתוך הרחבה, עם גבו אל השער, לאחר מסירה כפולה על סף הרחבה. קיארטאנסון הסתובב ובעט ברגל ימין, אך הכדור הוסט לקרן על ידי שחקן הגנה.
בדקה ה-108, בתוך החצי השני של ההארכה, איבדו הצהובים את הכדור במחצית המגרש. אלמוג בוזגלו חטף ובפריצה מרשימה עבר מספר שחקני הגנה, עד שמסר ימינה ליונתן כהן. האחרון הגביה לצד שמאל של הרחבה, שם נותר מרשיץ' פנוי, אך הנגיחה שלו לא סיכנה את השער של ראיקוביץ'.
לאחר שוויון 0-0 גם בתום ההארכה, המשחק הלך להכרעה בדו-קרב בעיטות עונשין. מכבי בעטה ראשונה, אלברמן הכניע את אמיליוס זובאס, ומנגד ואלסקיס נעצר אצל ראיקוביץ', והשאיר את היתרון אצל מכבי. שתי הבעיטות הבאות של כל קבוצה מצאו אף הן את הרשת, ולאחר שלוש בעיטות הובילה מכבי בתוצאה 2–3. אוסקר סקאריונה, הבועט הרביעי של מכבי, בעט חלש וזובאס הציל, אך מנגד ראיקוביץ' בזינוק מעולה הציל את הבעיטה של גורדנה והתוצאה נותרה 2–3 אחרי ארבע בעיטות. הבועט החמישי של הצהובים, יוסי בניון, היה יכול להכריע את המשחק, אך בעט למרכז השער וזובאס הציל. יונתן כהן איזן מנגד, 3-3 אחרי חמש בעיטות, ועוברים לבעיטה שישית. בלמה של מכבי, טל בן-חיים, בעט לקורה והחוצה, והיה המחמיץ השלישי ברציפות של מכבי בדו-קרב. סתיו פיניש כבש מן העבר השני, והגביע הלך לבני יהודה לראשונה אחרי 36 שנים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 במאי 2017 21:00 | מכבי תל אביב | 0 - 0‏ה | בני יהודה תל אביב | אצטדיון טדי, ירושלים צופים: 27,800 שיפוט: אלי חכמון |
| 25 במאי 2017 21:00 |  | (סיקור) |  | אצטדיון טדי, ירושלים צופים: 27,800 שיפוט: אלי חכמון |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   |  גל אלברמן    אבי ריקן    וידאר קיארטאנסון    אוסקר סקאריונה    יוסי בניון    טל בן-חיים | 4–3 |  נריוס ואלסקיס    מרקו יובאנוביץ'    אלמוג בוזגלו    רועי גורדנה    יונתן כהן    סתיו פיניש |   |
סיכום המשחק > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              מכבי תל אביב :               בני יהודה תל אביב
הערות שוליים

↑  בלי תקלות: מכבי עלתה עם 0:3 על לוד באתר ערוץ הספורט, 7 בינואר 2017
↑  בתום דו-קרב פנדלים: מכבי תל אביב ברבע גמר הגביע באתר ערוץ הספורט, 25 בינואר 2017
↑  חיים חדשים באתר ערוץ הספורט, 8 בפברואר 2017
↑  מספיק בקושי באתר ערוץ הספורט, 1 במרץ 2017
↑  סיפור אמריקאי באתר ערוץ הספורט, 5 באפריל 2017
↑  גביע המדינה: 3:4 לבני יהודה בפנדלים על עכו, רביעייה לחנן ממן, באתר וואלה, 5 בינואר 2017
↑  גביע המדינה: בני יהודה טיילה לרבע הגמר עם 0:4 על הפועל אשקלון, באתר וואלה, 25 בינואר 2017
↑  חבל על הגומלין: 1:4 לבני יהודה באשדוד באתר ערוץ הספורט, 8 בפברואר 2017
↑  עולה ראשונה: בני יהודה בחצי גמר הגביע באתר ערוץ הספורט, 28 בפברואר 2017
↑  בני יהודה עלתה לגמר גביע המדינה, באתר ynet, 4 באפריל 2017
גלזורה

כד מהמאה ה-16 באיראן מעוטר ועטוי גלזורה
קיר של גלזורות על חימר בצבעים שונים
גלָזוּרָה או הֲזָגָה היא חומר ציפוי או זיגוג אוטם בטכניקת אמייל, המשמשת שכבת הגנה בכלי קרמיקה. תפקידה לצבוע, לעטר, אך גם לאטום כלים עשויים חימר בפני מים, והיא מאפשרת את ניקויו ועמידותו.
היסטוריה

במהלך תקופת קופון ביפן נהגו לעטר כלים בזיגוג ירקרק מאפר טבעי, אשר מכיל תרכובות של נחושת. מ-552 ועד 794 לספירה, הוצגו זיגוגים בצבעים שונים. שלושת הצבעים של שושלת טאנג היו נפוצים במשך תקופה, אך לאט לאט שולבו צבעים וקומפוזיציות זיגוג שונות.
מהמאה השמינית השימוש בגלזורה היה נפוץ באמנות המוסלמית ובכלי הקרמיקה האסלאמיים, בדרך כלל בכלים מעוצבים בעלי פיתוחים מיוחדים. מרביתם זוגגו בתחמוצת בדיל בטכניקה שפיתחו הקדרים המוסלמים.
במהלך המאה ה-13 הגלזורה הגיעה לשלב מתקדם, ונעשה שימוש במספר רב של גוונים ורמות ברק ועמידות שונות.
שימוש

הזיגוג חשוב ופונקציונלי לכלי חרס, שקודם לכן היו בלתי מתאימים להכלת נוזלים, בשל הנקבוביות שלהם. הזיגוג משפיע גם אסתטית על גימורי פני השטח של הכלי, כולל דרגות ברק, גוון ועל הצבע המוגמר. הזיגוג עשוי לשפר את המרקם הטבעי של החומר.
הרכב

מרבית הגלזורות מכילות צורן דו-חמצני (סיליקה), המייצר מעטה זכוכית. מוסיפים גם תערובות של תחמוצות מתכת כדוגמת נתרן, אשלגן וסידן, הקובעות את טמפרטורת ההתכה של התערובת. אליהם מוסיפים אלומינה (לרוב על ידי הוספת חרסית) המקשיחה את הגלזורה ומונעת ממנה להחליק על גבי הכלי. מוסיפים גם אלמנטים של צבע וברק כגון תחמוצות של ברזל, נחושת, קובלט, בדיל או זירקוניום.
תהליך

ניתן להשתמש בגלזורה על ידי הברשה של תערובת יבשה על פני השטח של גוף החימר או על ידי החדרת מלח או סודה לתוך כבשן בטמפרטורות גבוהות כדי ליצור אדי נתרן היוצרים אינטראקציה עם תחמוצת האלומיניום והסיליקה ומייצרים זכוכית.
גלזורה נוזלית עשויה ממינרלים שונים ואבקות מתכת ותחמוצות. משתמשים בה על ידי טבילת הכלי בתוכה, על ידי שפיכת הגלזורה מעל הכלי או על ידי ריסוס במברשת אוויר או צביעה במברשת להשגת אפקט רצוי.
כדי למנוע מהצמדות של הגלזורה לכבשן במהלך השריפה, חלק מהכלי נותר ללא גלזורה .אפשרות נוספת היא שימוש באביזרים עמידים בחום עליהם מניחים את הכלי, והם מוסרים לאחר השריפה, אולם לעיתים הם מותירים סימנים קטנים על גבי הכלי, לכן נהוג ליצור "רגל" המשמשת בסיס דק ואסתטי שאינו עטוף בגלזורה.
ניתן לעטר את הכלי לפני שכבת הגלזורה. עיטור כזה נעשה ישירות על הכלי, אחרי השריפה הראשונית על ידי צבעי אנגוב ופיגמנטים שונים ומעליהם מניחים שכבת זיגוג נוזלית שקופה, ומעבירים לשריפה שנייה.
גן לאומי מורדות הר הצופים

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  הר הצופים 
 נתונים ומידות
 שטח:  740 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°47′31″N 35°15′04″E﻿ / ﻿31.791864788458°N 35.250980518168°E﻿ / 31.791864788458; 35.250980518168
  (למפת ירושלים מוגדלת) גן לאומי מורדות הר הצופים(למפת ירושלים רגילה) גן לאומי מורדות הר הצופים(למפת הרי ירושלים רגילה) גן לאומי מורדות הר הצופים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) גן לאומי מורדות הר הצופים
 
גן לאומי מורדות הר הצופים הוא גן לאומי בהליכי ביצוע במורדות הר הצופים, שהקמתו אושרה בתחילת 2012. שטח הגן 740 דונם.
מאפייני הגן

הגן נמצא בספר המדבר, במורדות המזרחיים של רכס הר הצופים ורכס הר הזיתים. מצפון לגן נמצאת האוניברסיטה העברית. האתר סמוך לשביל ירושלים
בחפירות הצלה שנערכו בשנת 1999 נתגלו תחנת דרכים מתקופת הברזל, מערכת תת-קרקעית מהתקופה הפרסית, מחצבה של אבני בנייה וכן מחצבה תת-קרקעית, שכללה בית מלאכה לכלי אבן, המתוארכות לימי בית שני וכן שדה קבורה ובו 44 קברים. גם בסקר שערכה רשות העתיקות ב-2008 נתגלו שרידים מתקופת הברזל.
צמחיית האזור אופיינית לתת ספר מדברית. הצמחייה כוללת סירה קוצנית, ומינים מדבריים נוספים כגון לענת המדבר.
בשולי הגן צומח העשב טוריים צרי-עלים (ממשפחת המורכבים) שזהו מקום גידולו הכמעט יחיד בישראל (עשב שכנראה הובא לישראל מאירופה בשנות 1930 לגן הבוטני בהר הצופים, ונמצא במספר בתי גידול מופרים בסביבת הגן הבוטני).
תוכנית הגן הלאומי

על פי התוכנית הגן יתחבר למזרח הגן הלאומי עמק צורים. ממשלת ישראל הקציבה לפיתוח הגן הלאומי 7 מיליון ש"ח. לאחר אישור הקמת הגן, ביצעה רשות הטבע והגנים עבודות פיקוח במקום שכללו הריסה של מבנים בלתי חוקיים ועבודות עפר בשטח. הסמכות להכריז על מקום כגן לאומי, מצויה בידי שר הפנים בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה
עמותת במקום, וארגוני שמאל מתנגדים להקמת הגן, וטוענים כי ההכרזה עליו נועדה למנוע הרחבת השכונות הערביות באזור, עיסאויה וא-טור. בעקבות ערר, המועצה הארצית לתכנון ובנייה הכחישה טענות אלו. השר להגנת הסביבה גלעד ארדן, גיבה את רשות הטבע והגנים וטען ש"האזור הוגדר כראוי לשימור כגן לאומי בתוכנית המקורית של ירושלים זה עשרות שנים. בין השאר בשל ממצאים ארכאולוגיים, צמחייה נדירה וערכי מורשת המצויים בו".
ראש עיריית ירושלים ניר ברקת פעל באוקטובר 2013 לקדם את הגן הלאומי במקום[דרושה הבהרה]. מאידך השר להגנת הסביבה, עמיר פרץ, ניסה לעצור את קידום תוכנית הגן הלאומי כדי לאפשר פסק זמן לקיום דיונים נוספים במטרה לבחון את ההשלכות על ערכי טבע והשלכות לאומיות ובינלאומיות. בנוסף אמר השר כי בשטח אין ערכי טבע רגישים באופן מיוחד.
ב-14 בנובמבר 2013 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה את בנייתו של הגן הלאומי בשטח של כ-650 דונם. ב-20 בנובמבר 2013 הכריז שר הפנים גדעון סער במליאת הכנסת, כי הליכי התכנון של התוכנית יימשכו וכי הם צפויים להיות מושלמים בתוך כחודש וחצי.
ראו גם

גן המלך
לקריאה נוספת

ד' עמית, ג' זליגמן וא' זילברבורד, קדמוניות, 2001
הערות שוליים

↑  יובל בן-עמי, ביקור אצל ההר, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2011
↑  19 טיולים בשביל ירושלים, באתר afoona
↑  הרשאה מס' 3114-A
↑  טוריים צרי-עלים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, תשנ"ח-1998, סעיף 22 א'
↑  ניר חסון, אושרה בניית גן לאומי במזרח ירושלים ש"יחנוק שכונות פלסטיניות", באתר הארץ, 6 בדצמבר 2011
↑  גן לאומי מורדות הר הצופים, באתר "במקום"
↑  https://bimkom.org/wp-content/uploads/החלטה-מורדות-הר-הצופים-להפצה.pdf
↑  ידיעות אחרונות,15.10.2013.,עמוד 24\ דני אבבה
↑   ניר חסון, השר פרץ הורה לעצור את תוכנית הגן הלאומי במורדות הר הצופים, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2013
↑  תכנון הגן הלאומי במורדות הר הצופים יימשך
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
עיסאוויה נושקת לגן לאומי מורדות הר הצופים


טוריים צרי-עלים בחרל"פ ירושלים, כנראה מקורו מהגן הבוטני
גיל-עד נועם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1973 (בן 51 בערך)
 השכלה:  בעל דוקטורט במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים
 תפקידים בולטים:  משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט בין-לאומי
ד"ר גיל-עד נועם (נולד ב-5 בספטמבר 1973) הוא עורך דין ישראלי אשר משמש החל מיולי 2022 משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט בין-לאומי. בעל דוקטורט במשפטים.
ביוגרפיה

נולד למאיר וגילה נועם. שירת בצה"ל ביחידת המודיעין 8200. בעל תואר ראשון במשפטים, בערבית ובספרות ערבית, וכן תואר שני ודוקטורט במשפטים, כולם מהאוניברסיטה העברית בירושלים. מתמחה במשפט פלילי בינלאומי ותחומים בעלי זיקה לתחום, כגון חסינויות, דיני המלחמה ודיני זכויות אדם.
נועם שימש כמרצה מן החוץ באוניברסיטה העברית, במסלול האקדמי המכללה למינהל ובאוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה > משרד המשפטים

בין השנים 2012–2022 שימש נועם ראש אשכול הליכים בינלאומיים במחלקה הבינלאומית במשרד המשפטים. במסגרת תפקידו עסק בקידום טענותיה של מדינת ישראל ביחס להיעדר סמכותו של בית הדין הפלילי הבין-לאומי לקדם הליכים בהתבסס על פנייה פלסטינית לבית הדין. כן היה שותף למגעים עם גורמים בינלאומיים לקידום האינטרסים של מדינת ישראל, בזירות המשליכות על ההתמודדות עם הליכים בינלאומיים נגד ישראל או הפועלים בשמה.
ביוגרפיה > המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט בין-לאומי)

ב-19 ביוני 2022, לאחר שוועדת האיתור לתפקיד בחרה בו פה אחד, מונה נועם בידי ממשלת ישראל ה-36 לתפקיד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט בין-לאומי, במקומו של רועי שיינדורף. הוא נכנס לתפקידו ב-1 ביולי.
בפברואר 2023 טען נועם בועדת החוקה, חוק ומשפט כי חקיקת הרפורמה המשפטית עשויה לפגוע בתפיסה הבינלאומית של מערכת המשפט בישראל.
בינואר 2024 היה ממובילי צוות ההגנה הישראלי בבית הדין הבינלאומי בהאג שדן בתביעת דרום אפריקה נגד ישראל בגין טענה לביצוע רצח עם בעזה.
חיים אישיים

נשוי לקרן ולהם שלושה ילדים. מתגורר במודיעין.
לקריאה נוספת

גיל-עד נועם, המאבק במימון טרור, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2 בספטמבר 2008
ד"ר גיל-עד נועם, ההתמודדות המשפטית בישראל עם תופעת מימון הטרור, בהוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה 2009
ד"ר גיל-עד נועם, פניית הפלסטינים לאו"ם להכרה במדינה פלסטינית: ניתוח משפטי-מדיני, מחקרי מכון ירושלים למחקרי מדיניות 419, 2012
Roy Schöndorf and Gilad Noam, 'Comments on the "Decision on the Prosecution Request Pursuant to Article 19(3) for a Ruling on the Court’s Territorial Jurisdiction in Palestine"', Israel Yearbook on Human Rights, Volume 51 (2021), P. 165–196
הערות שוליים

↑  אבישי גרינצייג, ‏בכירי משרד המשפטים מורידים פרופיל. זה לא יעבוד לאורך זמן, באתר גלובס, 12 במאי 2022
↑  ד"ר גילעד נועם, באתר אוניברסיטת בר-אילן
↑  סער יביא לאישור הממשלה את מינויו של ד"ר גיל-עד נועם לתפקיד המשנה ליועמ"ש, באתר חדשות מבזק לייב, ‏3 במאי 2022
↑  ציוץ של רועי שיינדורף ברשת החברתית טוויטר, 15 ביוני 2022; עדו בן פורת, הממשלה אישרה את מינויים של שרון אפק וגיל-עד נועם לתפקיד המשנים ליועצת המשפטית לממשלה, באתר ערוץ 7, 19 ביוני 2022
↑   המשנה ליועמ"שית, ד"ר גיל-עד נועם בוועדת החוק: היוקרה של בג"ץ סייעה בהתמודדות עם הליכים נגד ישראל, סרטון בערוץ "News1", באתר יוטיוב (אורך: 10:37); סיון חילאי, המשנה ליועמ"שית: "בג"ץ - כיפת ברזל משפטית בהתמודדות הבינלאומית", באתר ynet, 12 בפברואר 2023
↑  האג | דרום אפריקה: "ישראל הורגת אזרחים ותינוקות בעזה באופן מכוון והותירה אלפי פלסטינים עם מום, כולל נשים וילדים" | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-01-11
↑  מתן גוטמן, שתי מהמורות בתיאטרון הצביעות בהאג, באתר ynet, 11 בינואר 2024
גיא שרעבי

גיא שרעבי (נולד ב-20 במרץ 1969) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.