שנות ה-40 של המאה ה-20
אירועים משמעותיים בתנועה הציונית

| --- | --- |
 :  ראו גם – 1940 בארץ ישראל, 1941 בארץ ישראל, 1942 בארץ ישראל, 1943 בארץ ישראל, 1944 בארץ ישראל, 1945 בארץ ישראל, 1946 בארץ ישראל, 1947 בארץ ישראל, 1948 בארץ ישראל, 1948 בישראל, 1949 בישראל
1941: הקמת הפלמ"ח – המפקדה הארצית של ההגנה מחליטה להקים את הפלמ"ח, על בסיס סגל פיקודי של אנשים שפעלו כבר יחד במסגרת "הפלוגה הנודדת" ו"פלוגות השדה" בשנות ה-30.
1942: רצח אברהם שטרן – כפעולת ענישה בעקבות פעולות אלימות של ארגון הלח"י, שוטרים בריטים לוכדים את מנהיג הלח"י אברהם שטרן (יאיר) ורוצחים אותו.
1942: תוכנית בילטמור – בכנס בילטמור בניו יורק שמאורגן על ידי ארגון ציוני אמריקה, בשיתוף עם ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית, מחליטים מנהיגי התנועות על תוכנית זו, שמסמנת את פתיחת המאבק שמוביל בן-גוריון להקמת המדינה היהודית לאלתר.
1944: מרד האצ"ל בבריטים – מפקדת האצ"ל מכריזה על מרד נגד השלטון הבריטי. במסגרת המרד מפוצצים האצ"ל מבני שלטון בריטים ומתקיפים את מטה הבולשת הבריטי. פעולות האצ"ל מתקבלות בגינוי חריף בקרב הנהגת היישוב והסוכנות היהודית. בהמשך מצטרף להתקפות המרד גם ארגון הלח"י. פעולות אלו מובילות את הבריטים לגרש לאפריקה חברים במחתרות האצ"ל והלח"י.
1945: המצור על גבעת חיים – לאחר מספר גלי עלייה לא חוקיים, ומספר פעולות חבלה אלימות של הפלמ"ח, יוזמים הבריטים מצור על קיבוץ גבעת חיים בו מתבצרים חלק ממנהיגי הפלמ"ח. בצירוף מספר נסיבות, פותחים כמה חיילים בריטים באש על יהודים לא חמושים, במאורע שזוכה להדים בתקשורת העולמית ולגינוי שליטת המשטר הבריטי בישראל.
1946: פעולות גרילה של ארגונים עבריים כנגד הבריטים – בשנת 1946 מתבצעים כמה מבצעי גרילה רחבי היקף שבוצעו כנגד הבריטים, כמו שוד רכבת התשלומים, התקפת שדות התעופה הבריטיים, ליל הגשרים, פיצוץ מלון המלך דוד וליל ההלקאות. הבריטים יוזמים בתגובה מבצעי מעצר כגון השבת השחורה.
1947: ועדת אונסקו"פ – ועדת חקירה בינלאומית שמתמנה על ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות כדי לבחון את שאלת ארץ ישראל, בעקבות בקשתה של ממשלת בריטניה לחוות דעת של האו"ם, לאחר אי הסכמה על פתרון.
29 בנובמבר 1947: תוכנית החלוקה – הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל מפרסמת תוכנית לחלוקת ארץ ישראל. התוכנית לא יושמה במלואה בסופו של דבר, אולם קבלתה סללה את הדרך לסיום המנדט הבריטי והקמתה של מדינת ישראל.
1947: תחילתה של מלחמת העצמאות – למחרת כ"ט בנובמבר, נפתחת מלחמת העצמאות בהתקפה על אוטובוס 2094.
1948: הכרזת העצמאות – הכרזת העצמאות של מדינת ישראל נערכת בתל אביב בהתאם להחלטת מנהלת העם כשמונה שעות לפני סיום המנדט הבריטי. בהתאם להחלטת החלוקה של עצרת האו"ם מכ"ט בנובמבר 1947, מכריז יושב ראש מנהלת העם דוד בן-גוריון על הקמת מדינת ישראל ונחתמת מגילת העצמאות.
1948: הקמת צבא הגנה לישראל – במהלך מלחמת העצמאות, מוקם על בסיסו הארגוני של ארגון ההגנה, צבא ההגנה לישראל. בהדרגה המחתרות העבריות הנוספות משתלבות כחלק מצבא ההגנה לישראל.
1948: הקמת הארגונים הממשלתיים בישראל – החל מסוף מלחמת העצמאות, מתחילה ישראל להקים מוסדות שונים, כמו בית המשפט העליון. בתקופה זו מודפס לראשונה כסף ישראלי, מוקמות השגרירויות הראשונות בישראל, ונבחרת ישראל בכדורגל משחקת את משחקה הרשמי הראשון.
1949: עליות חיסול גלויות – תחילתם של מבצעים שמטרתם העלאת קבוצות גלות של יהודים ממדינות שבהן נשקפה סכנה מיידית, לדעתה של מדינת ישראל והסוכנות היהודית, לחיים של היהודים בה. במבצעים עלו לישראל פליטים מהשואה מאירופה, ויהודים מעיראק, תימן ולוב בהן נערכים פרעות נגד יהודים בשנים אלו.
1949: הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות – נחתמים בין ישראל לשכנותיה בעקבות מלחמת העצמאות ומהווים את סיומה הרשמי של המלחמה. בהסכמים נקבע מנגנון פיקוח של משקיפי או"ם, וכן תוואי "הקו הירוק", שהיה גבולה של ישראל עד למלחמת ששת הימים.
1949: הכרת בריטניה בישראל – ממשלת בריטניה מכריזה על הכרה דה פקטו במדינת ישראל. לאחר מספר ימים הצטרפו להכיר בישראל מדינות שונות נוספות.
לוחמי ארגון ההגנה, 1947
ב-1947 הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל מפרסמת את תוכנית החלוקה
מעפילים יהודים מאירופה מגיעים לישראל מאוניית המעפילים "האומות המאוחדות" בחוף נהריה, 1 בינואר 1948
דוד בן-גוריון מכריז על הקמת מדינת ישראל, 14 במאי 1948