stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארקיע
היסטוריה > מאז שנות ה-70

בשנת 1971 ידעה החברה שיא בפעילותה עם 625,000 נוסעים בכ-7,370 טיסות. ב-1972 היה בבעלות החברה צי מטוסים שכלל חמישה מטוסי "הראלד" ושלושה מטוסי "Viscount" שהטיסו 580,000 נוסעים בכ-6,800 טיסות. מכיוון שהמטוסים אלה לא התאימו למנחתים ביעדים הקצרים (שדה תימן ליד באר שבע, מנחת בר-יהודה ליד מצדה, סדום, מנחת ספיר ליד עין יהב, מנחת מצפה רמון, קריית שמונה וחיפה), הקימה החברה בשותפות עם חברת "כנף" את "כנף-ארקיע" שהפעילה מטוסי "איילנדר" דו מנועיים בעלי 10 מושבים לצורך אותן טיסות. מלחמת יום הכיפורים גרמה לירידת תנועת הנוסעים הפנים ארצית לכ-630,000 ב-1976, ולצורך הרחבת הפעילות מחוץ למדינה נרכשו שני מטוסי 1–11 BAC בעלי 114 מושבים, שהחליפו את שני מטוסי ה"הראלד". ההפסדים המצטברים הביאו למכירת ארקיע לבעלים פרטיים בפברואר 1980. עד לאותה עת הייתה החברה בבעלות משותפת של חברת העובדים, ממשלת ישראל, וחברת אל על. את עיקר הרכישה ביצעה משפחת בורוביץ' שגם הובילה את הקמת קבוצת כנפיים - אחזקות ארקיע בע"מ בחודש מאי 1980, ואשר החזיקה במניות ארקיע עד 2006.
בשנת 2000 קיבלה החברה שני מטוסי בואינג 757 בעלות של 120 מיליון דולר והחלה להתמקד בשוק הטיסות הבינלאומי. באותה שנה הופסקו הטיסות לירושלים עקב סגירת שדה התעופה בעטרות לאחר פריצת האינתיפאדה השנייה. בשנת 2004 רכשה כנפיים אחזקות (אשר החזיקה ברוב מניות ארקיע) את רוב מניות חברת "אל על" מהמדינה, ובעקבות החלטת הממונה על ההגבלים העסקיים, למניעת שליטת שוק התעופה בידי חברה אחת, מכרה כנפיים בינואר 2006 את החזקותיה בחברת ארקיע לאחים נקש ולעובדי החברה. בשנת 2006 בוטלו טיסות ארקיע למצדה, מצפה רמון, באר שבע וראש פינה.
החברה כיום

החברה הטיסה בעבר למעלה ממיליון נוסעים בשנה בטיסות פנים ארציות ובינלאומיות. בנוסף לטיסות הפנים מפעילה החברה טיסות שכר וטיסות סדירות למגוון יעדים באירופה ומבצעת טיסות לבסיסי חיל האוויר הישראלי עבור צה"ל. ב-18 במרץ 2019 נסגר נמל התעופה אילת ונמל התעופה עובדה האזרחי ובכך ארקיע סיימה את פעילותה בנמלים אלה.
ב-1 ביולי 2019 נסגר נמל התעופה דב הוז ובכך ארקיע סיימה את פעילותה בשדה דב. בעקבות זאת הודיע היו"ר אבי נקש על כוונת ארקיע למכור את חמשת מטוסי האמבראר ולפטר כ-250 עובדים.
בעקבות מגפת הקורונה, הפסיקה החברה לטוס באופן סדיר ב-15 במרץ 2020, וביצעה רק טיסות מיוחדות. מאמצע אפריל 2020 הושבתה החברה לחלוטין וכל עובדיה הוצאו לחופשה ללא תשלום.
במהלך חודש יוני, תוך כדי משברי החברה, החליף ירון אמזלג את ניר דגן בתפקיד מנכ"ל החברה. אמזלג פרש מהתפקיד ארבעה חודשים לאחר מכן.
ניסיונות חוזרים ונשנים מטעם ההסתדרות והמדינה להפעיל את ארקיע לא צלחו. התקיים משא ומתן בין ההסתדרות, מועצת העובדים והנהלת החברה. במהלך ניסיונות אלו התקיימו הפגנות עובדים מול ביתו של אבי חורמרו יו"ר הדירקטוריון ומול משרדי ומלונות האחים נקש (שמחזיקים 70% מהבעלות על ארקיע, 30% הנותרים מוחזקים על ידי עובדי החברה דרך חברת תו"ת).
בחודש אוגוסט 2020 התמנה ליו"ר הדירקטוריון גדי טפר, במקום אבי חורמרו. עם כניסתו לתפקיד, החל טפר לנהל משא ומתן עם העובדים להחזרת ארקיע למסלול טיסות ופעילות. ב-17 בספטמבר 2020 נחתם הסכם חזרה לעבודה בין הנהלת ארקיע והעובדים. במסגרת ההסכם, העובדים הסכימו להורדה בשכרם.
בשנת 2020, מהלך מגפת הקורונה, הוחזרו שני מטוסים חדשים לחברת האם בארצות הברית, ובכך הפכה ארקיע לחברה עם הצי הקטן ביותר בישראל.
בתקופה זו מונה עוז ברלוביץ', שכיהן כמנכ"ל ארקיע אינטרנשיונל, למשנה למנכ"ל ארקיע ובעל האחריות הכוללת בחברה מול הרשויות.
במהלך מגפת הקורונה פתחה החברה מחלקה שעוסקת בהטסת קבוצות ונבחרות ספורט. במהלך 2021 הפכה למוביל הרשמי של הוועד האולימפי הישראלי למשחקי אולימפיאדת פריז 2024.
בשנת 2023 חתמה ארקיע על הסכם עם ההתאחדות לכדורגל והפכה למוביל הרשמי של נבחרת ישראל לקראת יורו 2024, שנערך בגרמניה.
נכון לשנת 2023, מפעילה החברה 5 מטוסים בבעלותה ועוד שלושה מטוסי איירבוס ובואינג חכורים.
בדצמבר 2023, מונה עוז ברלוביץ' למנכ"ל החברה החדש, במקום גדי טפר, שפרש. מכניסתו לתפקיד, החל ברלוביץ' להניע מהלכים לריענון שדרת ההנהלה והכניס חידושים במערכות השונות בחברה. מלחמת חרבות ברזל היוותה אתגר גדול לחברה, הן ניהולית והן תפעוליות. במרץ 2024 הפכה החברה למוביל השני בהיקף הטסת נוסעים לחו"ל ולפנים הארץ, לאחר אל על. בחברה בוחנים כעת רכישת מטוסי איירבוס נוספים לצי המטוסים הקיימים.
עקב מצוקת מטוסים, במרץ 2024 ביטלה ארקיע את מכירתו המתוכננת של אחד ממטוסי האמבראייר ׁׁ(EMA). למטוס הוחלף מנוע, והוא הוחזר לשירות בחברה.
בינואר 2024, תוך מלחמת חרבות ברזל, החלה החברה לטוס לסרי לנקה. בתחילה, המסלול היה אמור להיות מסלול מקוצר שעובר מעל סעודיה ועומאן, אך בגין המלחמה עומאן ביטלה את אישורה. למרות זאת, החברה טסה ליעד זה בנתיב הארוך, דרך אפריקה וסיישל (חניית ביניים).
לקראת יורו 2024, פתחה החברה קוים למינכן, ברלין וקלן, לטובת אוהדי הכדורגל. הקווים ליעדים אלו היו לחודש היורו בלבד.
בדצמבר 2024 הודיע מנכ"ל ארקיע על רכישת מטוס מדגם איירבוס A320 שייכנסו לצי באוקטובר 2025, וכן תחכור בחכירה יבשה מטוס נוסף מאותו דגם, שיצטרף לצי ביוני 2025 לקראת עונת הקיץ ולתקופה של שלוש שנים וחצי עם אופציה להארכה.
תאונות ותקריות

ב-28 בנובמבר 2002 נורו טילי נ"מ לעבר מטוס בואינג 757 של ארקיע לאחר שהמריא בטיסה IZ582 מנמל התעופה של מומבסה בקניה. הטילים לא פגע במטוס, והוא נחת בשלום ביעדו בנמל התעופה בן-גוריון. בעקבות האירוע הופסקו טיסות מטוסים ישראליים לקניה. האירוע הוביל בסופו של דבר לפיתוחה של מערכת הגנה מטילים מגן רקיע.
בחודש יולי 2009 נחת קברניט החברה על מסלול לא נכון בנמל התעופה עובדה במטוס דאש 7. בטיסה לא היו נוסעים.
בחודש אפריל 2010 כמעט התנגשו 2 מטוסי ארקיע מעל ים המלח בקו תל אביב – אילת.
ב-18 ביוני 2015 מטוס ארקיע כמעט נחת על מטוס אחר בנמל התעופה בן-גוריון. המטוס הועבר למסלול נחיתה אחר ונחת בשלום.
בחודש אפריל 2019 מטוס חכור של ארקיע שהמריא מברצלונה חזר על עקבותיו לאחר שאחד ממנועיו התפוצץ. המטוס הצליח לנחות בשלום.
יעדים > טיסות פנים

ישראל ישראל
נתב"ג (נמל הבית)
נמל התעופה רמון
יעדים > טיסות בינלאומיות

(המידע נכון לפברואר 2025, לפי אתר ארקיע):
אוסטריה אוסטריה: וינה
איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות: דובאי
איטליה איטליה: רומא, מילאנו
ארצות הברית ארצות הברית: ניו יורק
בולגריה בולגריה: סופיה, פלובדיב
בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה: סרייבו
גאורגיה גאורגיה: טביליסי, בתומי
הולנד הולנד: אמסטרדם
טנזניה טנזניה: זנזיבר
יוון יוון: אתונה, רודוס, מיקונוס, הרקליון, קורפו
מולדובה מולדובה: קישיניב
מונטנגרו מונטנגרו: פודגוריצה, טיווט
ספרד ספרד: ברצלונה
סרביה סרביה: בלגרד
צ'כיה צ'כיה: פראג
קפריסין קפריסין: לרנקה, פאפוס
רומניה רומניה: בוקרשט
מולדובה מולדובה: קישינב
צי המטוסים

כל צי מטוסי ארקיע בבעלות ארקיע.
ארקיע חוכרת בשבתות ובחגים מטוסים מחברת אל על.
לחברה 5 מטוסי נוסעים הטסים בקווי החברה. להלן פירוט המטוסים, נכון לינואר 2025.
| מטוס | בשירות | בהזמנה | נוסעים>  J | נוסעים>  Y | נוסעים> סה"כ | רישום כלי טיס ("זנב") | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A321neo LR | 2 | — |  | 220 | 220 |  4X-AGH "אהוד מנור"  4X-AGK "שייקה אופיר"  | 4X-AGH "אהוד מנור" הגיע ב-13 בנובמבר 2018 הוא המטוס הראשון מדגם A321LR שנכנס לשירות. בכך הפכה ארקיע לחברה הישראלית הראשונה שהיא לקוח השקה.  4X-AGK "שייקה אופיר" הגיע ב-20 בדצמבר 2018. |
| איירבוס A330neo | 1 | 1 |  | 388 | 388 |  | מוחכר מ-Iberojet המטוס CS-TKH הגיע ב-23 בינואר 2025 |
| אמבראר E-195 | 3 | — |  | 122 | 122 |  4X-EMA "דוד בן-גוריון"  4X-EMC "אריק איינשטיין"  4X-EMF "שושנה דמארי"  | EMA הראשון בסדרה נכנס לשירות ביוני 2011. EMC נכנס לשירות ביוני 2016. EMF הגיע בדצמבר 2017, בצביעה החדשה. |
| סה"כ | 6 | 1 |  |  |  |  |  |
צי המטוסים > מטוסי עבר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
איירבוס A320 – ארקיע הפעילה מטוס אחד מדגם זה בחכירה רטובה מחברת התעופה הלטבית סמארט לינקס בשנים 2011–2012.
ATR 72 – בשנת 2016, ארקיע הוציאה מהשירות ארבעה מתוך חמשת מטוסי ה־ATR שמופעלים בקו לאילת. המטוס האחרון הוצא משירות בסוף שנת 2017.
דאש 7 – חברת ארקיע הפעילה מתחילת שנות השמונים ועד שנת 2010, 13 מטוסים מסוג זה.
שני מטוסי C-46 קומנדו בעלי 36 מושבים.
DC-3 דקוטה – שניים נרכשו ב-1955, ב-1957 גדל מספרם ל-4 וב-1961 נרכש נוסף. בעלי 32 מושבים.
11 מטוסי בריטן נורמן איילנדר בעלי 10 מושבים.
אמבראר פנום 100 – מטוס אחד ששימש לטיסות עסקים.
אמבראר E-190-100LR – הוחכר לארקיע בשנת 2014 ונרשם 4X-EMD. המטוס אוחסן בדנמרק מאז שנת 2017 ובדצמבר 2019 הועבר לחברת South African Airlink. היה קרוי ע"ש נעמי שמר. מטוס נוסף הוחכר לארקיע בשנת 2017, נרשם 4X-EME ונקרא ע"ש אריק איינשטיין. בינואר 2019 הוצא משירות ואוחסן בנאפולי.
בואינג 707 – ארקיע הפעילה שבעה מטוסים מדגם זה לתקופות שונות.
בואינג 737-200
בואינג 757-200 – ארקיע הפעילה שלושה מטוסים מדגם זה בשנות התשעים ותחילת שנות האלפיים.
בואינג 300–757 – ארקיע הפעילה שני מטוסים מסוג זה משנת 2000. הראשון, 4X-BAW, יצא משירות בשנת 2018 ונמכר לאיסלנדאייר, והשני, שרישומו 4X-BAU, יצא משירות בשנת 2019 והועבר לחברת Azur Air Ukraine האוקראינית.
בואינג 767-300 – בין השנים 2018–2019 החברה הפעילה מטוס חכור (רישום I-NDDL) מהחברה האיטלקית נאוס ששימש לטיסות לאירופה ולתאילנד. המטוס הוחלף במטוס נוסף מסוג זה (I-NDOF) ששימש עד שהחברה הפסיקה את טיסותיה לתאילנד ב-2019.
איירבוס A321neo LR – 4X-AGN "עפרה חזה" הגיע ב-12 ביוני 2019, וחזר למחכיר ב-26 במאי 2020.
מדי צוות אוויר ההיסטוריים של החברה

במרכז מורשת תעופה וחלל בראשון לציון מוצגים מדי צוות האוויר ההיסטוריים של חברת ארקיע.
מדי צוות האוויר ההיסטוריים של החברה
ראו גם

ראשית התעופה העברית בארץ ישראל
חברות תעופה עבריות ביישוב
הערות שוליים

↑  מה כבר נעשה באילת, דבר, 15 במאי 1950
↑  ז. און,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'חברת העובדים ופעולתה, דבר, 6 ביולי 1950
↑  ת. לויטה,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'הגמל המעופף של הנגב, מעריב, 28 בפברואר 1950
↑  לדרום בטיסה: חברת "אילתה" הופכת ל"ארקיע", באתר ישראל היום
↑  ארקיע,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'טוס אילתה, דבר, 15 בספטמבר 1950
↑  685 טיסות בקו לוד - אילת, על המשמר, 14 בפברואר 1952
↑  הוזל מחיר הטיסה לאילת, דבר, 9 ביוני 1950
↑  קוו תעופה קבוע מחיפה לאילת, על המשמר, 10 במאי 1950
↑  ארקיע: דו"ח המנהל הכללי לשנת העסקים המסתיימת ב-13.12.1965. רבעון לכלכלה 1966, גיליון 49–50, עמ' סט-ע.
↑  אודות ארקיע, באתר החברה
↑  ארקיע לקראת עידן הסילון. הרבעון לכלכלה, 1972 גיליון 76, עמ' 8–9
↑  "ארקיע" רכשה 50 אחוז מבעלות "כנף", דבר, 15 בינואר 1973
↑  ההיסטוריה שלנו, ארקיע
↑  אילן גטניו,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'"בלב כבד נפרדים מהשדה שהיה לנו לבית": שדה דב סוגר את שעריו, באתר ישראל היום, ‏30 ביוני 2019
↑  נווית זומר,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'מנכ"ל ארקיע, ירון אמזלג, פורש אחרי 4 חודשים בלבד בתפקיד, באתר כלכליסט, 2 בנובמבר 2020
↑  ארקיע תרכוש שני מטוסי נוספים בשנת 2025, באתר Passportnews, ‏23 בדצמבר 2024
↑  Pilot of Arkia Flight 582 Describes What Happened
↑  בטאון חיל האוויר,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'הקרן להגנת מטוסים, ‏29 בדצמבר 2011
↑  איתי בלומנטל,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'תיעוד: הפיצוץ והאש מהמנוע בטיסה מברצלונה לישראל, באתר ynet, 16 באפריל 2019
↑  צעד משמעותי: ארקיע משיקה טיסות ישירות לניו יורק, באתר ישראל היום, 13 בינואר 2025
↑  Arkia fleet details, Airfleets.net
↑  זיו ריינשטיין‏, ארקיע קיבלה בבכורה עולמית את המטוס החדש והנחשק ביותר, באתר וואלה, 13 בנובמבר 2018
↑  ארקיע חוגגת: מטוס האיירבס 321neo השני של החברה נוחת היום בישראל, באתר Passportnews, ‏20 בדצמבר 2018
↑  פרופיל החברה, באתר ארקיע, ‏17 באוגוסט 2017
↑  Embraer 190/195 - MSN 176 - ZS-YAN, באתר Airfleets.com
↑  דרור מרום,'"`UNIQ--nowiki-00000033-QINU`"'‏ארקיע רכשה מטוס בואינג-757 לטיסות לאירופה תמורת 33 מיליון ד', באתר גלובס, 14 בינואר 1999
↑  TF-ISX Icelandair Boeing 757-300, planespotters.net'"`UNIQ--nowiki-00000035-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000036-QINU`"'
↑  4X-BAU Arkia - Israeli Airlines Boeing 757-300, planespotters.net'"`UNIQ--nowiki-00000038-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000039-QINU`"'
↑  מורידה הילוך: ארקיע החזירה מטוס איירבוס חכור, באתר פספורטניוז, ‏27 במאי 2020
פרשת וארא

משה ואהרן לפני פרעה, ציור של בנג'מין וסט
פָּרָשַׁת וָאֵרָא היא פרשת השבוע השנייה בספר שמות. מסופר בה על התגלות האל למשה והבטחת הגאולה, על שושלת משה ואהרן, ועל שבע המכות הראשונות מתוך עשר מכות מצרים: דם, צפרדע, כינים, ערוב, דבר, שחין, ברד.
לפי החלוקה לפרקים, הפרשה מתחילה בפרק ו', פסוק ב' ומסתיימת בפרק ט', פסוק ל"ה. את פרשת וארא קוראים בין התאריכים כ"ה בטבת – ג' בשבט.
בתקופת הגאונים נהגה בבבל חלוקה שונה של הפרשיות, ולפיה הסתיימה פרשת וארא לפני מכת ברד (בשמות, ט', י"ב), ואילו מכת ברד הייתה חלק מן הפרשה הבאה. התיעוד האחרון למנהג זה הוא מקהילת קונסטנטין במאה ה-16, בספר "עיבור שנים" לרבי יששכר בן סוסאן.
תוכן הפרשה > אלוהים מבטיח לקחת את ישראל לעם

אלוהים פונה שוב למשה ואומר לו שהוא צריך להוציא את בני ישראל ממצרים מכיוון שהשבועה לאבות שייתן את ארץ כנען לצאצאיהם טרם קוימה. הוא מטיל עליו להבטיח לבני ישראל שהם עומדים להיגאל ממצרים כדי להפוך לעמו ולבוא אל הארץ המובטחת. ההבטחה כוללת את ארבע לשונות הגאולה. בני ישראל אינם מקשיבים אל משה משתי סיבות: "מקוצר רוח ומעבודה קשה".
ה' מורה למשה ללכת שוב אל פרעה, ולומר לו שישלח את ישראל ממצרים. משה מקשה מקל וחומר: "הן בני ישראל לא שמעו אלי, ואיך ישמעני פרעה?" והוא מוסיף להקשות על כך: הרי אני "ערל שפתים"?!
ה' חוזר על הציווי פעם נוספת אך הפעם הוא מצווה על משה ועל אהרון ביחד – לדבר עם בני ישראל ועם פרעה על יציאת בני ישראל ממצרים.
תוכן הפרשה > שושלת היוחסין של משה ואהרון

בשלב זה מביאה התורה תיאור מפורט של שושלת משפחת משה ואהרן. התיאור מתחיל בראובן ובניו, שמעון ובניו, ולאחר מכן שושלת לוי, בניו גרשון קהת ומררי, ובניהם. בשושלת לוי, התורה מפרטת גם את נכדיו של קהת, בהם אהרן ומשה, בניו של עמרם. התורה מפרטת את גם את נישואיו של אהרון לאלישבע בת עמינדב, את הולדת בניו ונכדו פינחס, וכן את בני קורח. בניגוד לכך התורה לא מתייחסת לנישואי משה ולהולדת בניו, שתוארו כבר בפרשת שמות.
תוכן הפרשה > המופתים במטות משה ואהרון מול מטות החרטומים

ה' נותן למשה ואהרן אותות ומופתים כדי לשכנע את פרעה ואת בני ישראל בשליחותם, אך מסביר כי פרעה יקשה את ליבו מתוך כוונה אלוהית להרבות אותות ומופתים בארץ מצרים ולהוציא "אֶת עַמִּי בְנֵי יִשְׂרָאֵל מֵאֶרֶץ מִצְרַיִם בִּשְׁפָטִים גְּדֹלִים".
משה ואהרן מבצעים את השליחות ועל פי הוראת ה' מבצעים מופת לעיני פרעה ועבדיו לשם אימות שליחותם. אהרן משליך את מטהו לפני פרעה והופכו לתנין. חרטומי מצרים מראים גם הם את כוחם והופכים את מטותיהם לתנינים. אהרן מוכיח את עליונות מטהו בכך שהוא בולע את מטותיהם של החרטומים. פרעה אינו מתרגש וממאן לשלח את העם.
תוכן הפרשה > סיפור המכות

המשך הפרשה מספרת את סיפורן של שבע מתוך עשר המכות, והן:
מכת דם: אהרון מכה במטהו את היאור, "ויהפכו כל המים אשר ביאור לדם". דגי היאור מתים, מי היאור מתמלאים סירחון, והמצרים אינם יכולים לשתות ממימיו.
מכת צפרדע: אהרן מכה שוב במטהו על מימי מצרים, "ותכס הצפרדע את ארץ מצרים". הצפרדעים עולות ובאות בביתם, בחדר משכבם, ואף בתנורים ובבצקים. פרעה מפציר במשה ואהרן לביטול המכה ומתחייב לשלח את בני ישראל ממצרים. המכה מסתיימת, והוא ממשיך להקשות את ליבו, וחוזר בו מהתחייבותו.
מכת כינים: אהרן מכה את עפר הארץ והכינים פושטות על ארץ מצרים באדם ובבהמה. החרטומים מנסים אף הם את כוחם בהולדת כינים, ומשאינם מצליחים הם מכריזים: "אצבע אלוהים היא".
מכת ערוב: תערובת של חיות שבאו והשחיתו את ארץ מצרים, פרט לארץ גושן בה ישבו בני ישראל. פרעה מציע למשה להתיר לישראל לעבוד מאת אלוהיהם בתוך ארץ מצרים מבלי לעוזבה. משה מסרב להצעה ופרעה מסכים לשלחם תמורת ביטול מכת ערוב. משה מתפלל עבורו והערוב סר, אבל פרעה שוב מפר את הבטחתו.
מכת דבר: מגפת דבר מתפשטת בבקרם ובצאנם של המצרים שהיו בשדה, "וימת כל מקנה מצרים, וממקנה בני ישראל לא מת אחד".
מכת שחין: משה ואהרן לוקחים מלוא חופניהם "פיח כבשן", משליכים השמימה והפיח הופך לשחין אבעבועות באדם ובבהמה. השחין מונע מהחרטומים לעמוד לפני משה.
מכת ברד: ה' ממטיר ברד כבד מאוד, ואש מתלקחת בתוכו, "אשר לא היה כמוהו במצרים מיום היווסדה". כל האדם והבהמה ששהו מחוץ לביתם מתו, עשב השדה הוכה ועץ השדה נשבר. לבקשת פרעה מתפלל משה להפסקת הברד, ופרעה עומד כרגיל במריו ואינו משלח את ישראל מארצו.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת וארא יכולה לחול בשישה תאריכים שונים:
שנת השא ושנת השג – כ"ה בטבת
שנת הכז – כ"ו בטבת
שנת החא – כ"ז בטבת
שנת גכה ושנת בשה, שנת גכז ושנת בשז – כ"ח בטבת
שנת בחג ושנת זשג, שנת בחה ושנת זשה – א' בשבט
שנת זחא ושנת זחג – ג' בשבט
הפטרה

מפטירים בנבואתו של יחזקאל על פרעה ומצרים: "הנני עליך פרעה מלך מצרים, התנים (=התנין) הגדול הרובץ בתוך יאוריו". ההפטרה היא בספר יחזקאל, מפרק כ"ח, פסוק כ"ה (למנהג יהדות תימן מתחילים פסוק כ"ד, ולמנהג ק"ק פוזנא התחילו פרק כ"ט, פסוק א') עד פרק כ"ט, פסוק כ"א.
בנוסח רומניא הפטירו ספר ישעיהו, פרק מ"ב, פסוק ח' עד פרק מ"ג, פסוק ה'.
בכ-30% מהשנים, בשנים מסוג בחג, זשג, בחה וזשה, נקראת פרשת וארא בשבת ראש חודש שבט וקוראים את הפטרת "השמים כסאי" במקום ההפטרה הרגילה, ובנוסח רומניא, הפטירו כבכל שבת ראש חודש בספר יחזקאל, פרק מ"ו, פסוק א' עד פסוק י"ח.
ראו גם

פענוח יציאת מצרים
הערות שוליים

↑  יוסף עופר, "תפוצתה של פרשת השכם בבקר וגלגוליה", בתוך: הנ"ל, המסורה הבבלית לתורה, עקרונותיה ודרכיה, האקדמיה ללשון העברית והוצאת מאגנס, ירושלים תשס"א, עמ' 187–203. לפי השערתו של עופר, זוהי חלוקת הפרשות המקורית, והחלוקה המקובלת היום נוצרה באופן משני בארץ ישראל.
↑  מי שנמצא במצב של צרה, רוחו ונשמתו קצרה ואינו יכול להאריך בנשימתו. רש"י ד"ה "מקוצר רוח".
↑  מלחץ העבודה שלוחצים אותם הנוגשים ומקושי השיעבוד.
↑  ראה במדרש רבה ובפירוש רש"י ד"ה "ואיך ישמעני פרעה"
↑  נחש
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
מכת דבר הורגת את כל מקנה מצרים.
המכה השביעית של מצרים, ציור מעשה ידי ג'ון מרטין
מריאנו אידלמן

| --- | --- |

אידלמן בתפקיד בנימין נתניהו בתוכנית ארץ נהדרת
 לידה:  27 ביוני 1974 (בן 50) ארגנטינה ארגנטינה
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 מספר צאצאים:  4
 פרופיל ב-IMDb
 
מריאנו אידלמן (נולד ב-27 ביוני 1974) הוא קומיקאי, שחקן, מדבב וסטנדאפיסט ישראלי. התפרסם עם חבר הילדות שלו אלי פיניש בצמד הקומי "אלי ומריאנו", ושניהם שחקנים קבועים בתוכנית הסאטירית "ארץ נהדרת" מעונתה הראשונה.
רקע

מריאנו נולד בארגנטינה, כבן יחיד למרטין – רופא במקצועו וללואיסה.
המשפחה עלתה לישראל כשמריאנו היה בן ארבע, והתיישבה בנתניה. כעבור כמה שנים נפטרה אמו ממחלת הסרטן.
הופעתו הטלוויזיונית הראשונה הייתה ב-1990 בתוכנית טלוויזיה לילדים בשם "קריאת כיוון", ששודרה בטלוויזיה החינוכית.
מריאנו למד בתיכון ״שרת״ בנתניה, ובהמשך הוא למד תיאטרון בבית הספר למשחק "הבוסתן".
אלי ומריאנו

ב-1996 בתום שירותו הצבאי, החל מריאנו את קריירת המשחק שלו, כשאת הופעתו הראשונה עשה לצד שותפו אלי פיניש בפינת הסטנד-אפ בתוכנית הבידור של דודו טופז "הראשון בבידור" ששודרה בערוץ 2, שם זכה הצמד לחשיפה. בהמשך השניים קיבלו פינה קבועה בתוכנית, בה השתתפו במשך שנתיים. במקביל הצמד העלה את מופע הסטנד-אפ "אלי ומריאנו עוברים על הצחוק", ובהמשך הופיעו בסדרה משלהם: "אחלה סרט".
ב-2002 הוציא הצמד לשוק דיסק DVD ובו קטעים ממופע הסטנדאפ שלהם.
טלוויזיה

ב-2001 התארח בתפקיד עצמו לצידו של אלי פיניש בסדרה "שוטטות" ששודרה בערוץ 2.
ב-2002 השתתף אידלמן בסדרת הדרמה "שבתות וחגים" (עונה 3), וכן הופיע בתוכנית הסטנדאפ של ערוץ ביפ "לא נפסיק לצחוק".
ב-2003 התארח בעונה השנייה של סדרת הילדים הקומית "גור ואוח" ששודרה בג'טיקס גילם את הפיה הטובה.
בשנים 2007–2013 שיחק בסדרת הדרמה הקומית "עבודה ערבית", לצד נורמן עיסא ואחרים.
ב-2008 השתתף בסדרת הדרמה "על קצות האצבעות", שם גילם את השוטר בעל פגם ה"פציאליס". הסדרה זכתה בפרס מסך הזהב לשנת 2008.
בשנים 2012–2014 שיחק ב-2 העונות של הסדרה הקומית "הפרלמנט" ששודרה בערוץ 2, בה גילם את דמותו של ד"ר הקטור.
בשנים 2015–2019 שיחק בסדרה הקומית "לה פמיליה" בערוץ 10.
ב-2017 התארח בסדרה הילדים הקומית "אלישע" ששודרה בערוץ הילדים גילם את זוהר מליקה.
ב-2021 השתתף בסדרה "מי פה הבוס?" בה גילם את סגל.
ב-2024 השתתף אידלמן בעונה השלישית של תוכנית הריאלטי "רוקדים עם כוכבים" והגיע למקום החמישי בחצי הגמר.
טלוויזיה > ארץ נהדרת

החל מ-2003 משתתף אידלמן בכל עונות תוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת", ששודרה תחילה בערוץ 2 ומאוחר יותר בערוץ 12 במסגרת שידורי קשת. בתוכנית מחקה מריאנו אנשי ציבור ובידור, כשהמרכזי שבהם הוא חיקוי ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. ב-2010 שיחק בסרט של חבורת "ארץ נהדרת": "זוהי סדום". בין 2012–2014 שיחק בסדרה "הפרלמנט" בתפקיד הקטור – דמות המבוססת על אביו הרופא. באוקטובר 2023 השתתף בהקלטה המחודשת לשיר "יותר מזה אנחנו לא צריכים" של שלמה ארצי עם שאר משתתפי "ארץ נהדרת", לזכר הנרצחים ולמען החטופים והנעדרים במלחמת חרבות ברזל.
קולנוע ומופעים

ב-2002 השתתף ב"פסטיגל מהסרטים" לצידם של אלי פיניש, יהודה לוי, סופי צדקה, טל מוסרי ועוד.
ב-2004 השתתף בסרטו של אבי נשר "סוף העולם שמאלה" ובסרטו של שי כנות "אהבה קולומביאנית".
ב-2013 השתתף ב-"X פסטיגל" בתפקיד "מאסטר X", לצד יובל סמו.
ב-2014 השתתף בסרט הקומדיה "שושנה חלוץ מרכזי" בבימויו של שי כנות, ובאותה שנה השתתף גם במשחקי הפסטיגל – לצד אלי פיניש.
מוזיקה

ב-2021 השתתף באלבום "השחור החדש יותר" של גיא מזיג בשיר "The Funky Zachen".
דיבוב

ב-2004 מריאנו דיבב את ברני הכריש בסרט "תפוס ת'כריש".
ב-2008 דיבב את ראש עיריית מקדוד בגרסה העברית של הסרט "הורטון שומע מישהו".
חיים אישיים

למריאנו בת מאשתו הראשונה.
מריאנו נשוי בשנית לאידה, ולהם שלושה ילדים.
מתגורר בנתניה.
הערות שוליים

↑  גיל משעלי,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'‏עובד על הפוינט: מריאנו אידלמן לוהק ל"רוקדים עם כוכבים", באתר ‏מאקו‏, 18 בפברואר 2024
↑  שלמה ארצי וארץ נהדרת - יותר מזה אנחנו לא צריכים 2023, נבדק ב-2023-10-26
| ארץ נהדרת |
| --- | --- | --- |
| כותבים ראשיים ויוצרים | דוד ליפשיץ • מולי שגב • אסף שלמון |  |
| משתתפים קבועים | מריאנו אידלמן • ליאור אשכנזי • גיה באר גורביץ' • רועי בר-נתן • ירון ברלד • ליאת הר לב • עלמה זק • ערן זרחוביץ' • שחר חסון • תום יער • שני כהן • אורי לייזרוביץ' • יובל סמו • אלי פיניש • איל קיציס • אסי כהן • תמיר בר • אוראל צברי |  |
| משתתפי עבר | אורנה בנאי • אודי כגן • מאור כהן • דב נבון • יעל פוליאקוב • אילן פלד • טל פרידמן |  |
| הפקות ספין-אוף | זוהי סדום • הפרלמנט • עוד כותרות |  |
| ראו גם | ארץ נהדרת - דמויות • מתוקה מהחיים • שאולי ומלחמת האזרחים • שאולי • ניר וגלי • ערוץ הכיבוד • רועי כפרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450296305171  ISNI: 0000 0000 7812 8566  LCCN: no2010061110  VIAF: 120547450   WorldCat (עם VIAF): 120547450
שאול ויוהאנה

שאול ויוהנה הוא טרילוגיה אפית, רומן בן שלושה חלקים, שכתבה הסופרת נעמי פרנקל, המתאר את יהדות גרמניה ערב עליית הנאציזם. חלקו הראשון של הספר יצא לאור בשנת 1956, וחלקו השלישי בשנת 1967.
הרומן הוא דגם מובהק של "הסיפורת ההיסטורית" בנושא השואה. היצירה מושתתת על רצף כרונולוגי, כאשר ליחידות הזמן בו יש סימוכין היסטוריים.
הספר נכנס לפנתיאון התרבות הישראלית, הביא לזכיית המחברת בפרס רופין ובפרס אוסישקין, וכלול בתוכנית הלימודים לבגרות בספרות של בתי הספר בישראל.
סיפור העלילה

הרומן מתאר את השנים 1933 - 1930 בברלין בירת גרמניה. זהו סיום תקופתה של רפובליקת ויימאר, שבסיומה עלתה המפלגה הנאצית לשלטון.
במרכז הרומן עומדות שלוש דמויות השייכות למשפחה יהודית אחת, משפחה חילונית, אמידה ומתבוללת. שלוש הדמויות שונות זו מזו, ומייצגות תפיסות עולם שונות:
הסב הוא אדם קשיש, שנולד באמצע המאה ה-19, וליווה את המהפכה התעשייתית ואת הפיכת העולם האירופי המערבי למתועש ומודרני.
האב הוא אדם משכיל ודעתן. הוא נלחם למען גרמניה במלחמת העולם הראשונה, שהסתיימה לפני מספר שנים, ואף מחזיק בעיטורי הוקרה על שירותו. הוא מעריץ את התרבות הגרמנית, ודמות המופת שלו היא גתה.
הבת, יוהנה, צעירה אידיאליסטית, הנמשכת אל הציונות ואל ארץ ישראל, דבר שאינו מובן למבוגרים יותר במשפחתה.
במקביל מיוצגת התפיסה הנאצית בספר בדמותו של קצין המשטרה הגרמני, שהיה בתחילת הספר ידיד המשפחה ומאהבה של אדית היפה, אחותה הגדולה של יוהאנה. במהלך הרומן הוא נחשף לרעיונות הנאציים ומאמץ אותם אל ליבו מתוך שכנוע. חשיפת זהותו הנאצית מקבילה בטרילוגיה ליציאת הנאצים מן המחתרת ועלייתם לשלטון.
בספר לא מתוארים השמדת היהודים, מחנות ריכוז ומוות, שעדיין לא היו קיימים בשנים שבהם מתרחש הרומן. עם זאת הרומן מתאר שלוש שנים בחייה של משפחה שבה פערי דורות ופערי תפיסות במציאות המבשרת את הנורא מכל, שאינה יודעת זאת.
פרשנות

הטרילוגיה כתובה במסורת רומן המשפחה הגדול של המאה התשע-עשרה. עם זאת, בציר הזמן מכסה הרומן תקופה של שנים ספורות בלבד, כך שהשפע האפי של היצירה ניכר לא במשך הזמן אלא ברוחב היריעה, הכוללת דמויות מרקעים שונים ומגוונים, ומשתרעת על פני פרשיות סבוכות שונות המשתלבות האחת ברעותה.
ככלל, המחברת נוקטת בגישה ההיסטורית-חברתית ומבקשת להתחקות אחר התהליכים שהביאו לעליית הנאצים לשלטון בגרמניה. היצירה מסתיימת רק זמן קצר לאחר עליית היטלר לשלטון, כלומר – כאשר הסיוט ההיסטורי טרם הגיע לשיאו והעתיד הנורא אינו ידוע לגיבורי הסיפור, אך כבר מטיל את צילו המאיים עליהם. מבקרת הספרות גיטה אבינור, אגב התייחסות לנתונים אלה, תיארה את גישתה המיוחדת של המחברת באופן הבא:
יש לציין, כי גישתה של נעמי פרנקל לנושא השואה וספיחיו מבודדת בספרותינו – אם כי לא בספרות האירופאית, בה נכתבו כמה רומנים היסטוריים על שורשי התקופה, על ידי יהודים ושאינם יהודים. ייתכן שהסיבה לכך טמונה במיבנה החיצוני – כמעט ואין בספרותינו רומני־ענק במתכונת רומן המאה ה־19, או הרומן הרוסי... נעמי פרנקל, בהתאם למדיום של הרומן ההיסטורי־החברתי, המבקש לחשוף שורשי תופעות ותהליכים, חותרת לראייה אובייקטיבית, ככל האפשר, ולהרחבת נקודת ההשקפה – גישה שהיא אפשרית כאשר מדובר רק בהקדמה לתולדות השואה
לקריאה נוספת

שירב פנינה,"דרך האם : יחסי בת-אם ביצירת נעמי פרנקל, עמליה כהנא-כרמון ורות אלמוג", עלי-שיח, 34 (תשנד), עמ' 69-82.