stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צימרים

| --- | --- |
 יוצרים:  פיני עדן
 ארץ מקור:  ישראל 
 מספר פרקים:  20 
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  2003 
 
צימרים היא סדרת טלוויזיה ששודרה בשנת 2003 בערוץ הראשון.
על תפקידה בסדרה הייתה גלית גוטמן מועמדת לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית-דרמטית ב-2004.
עלילה

שייקה במשבר בחייו, הוא בגיל המעבר, הוא פוטר מעבודתו במפעל שהועסק ובנוסף אשתו רוצה להיפרד ממנו, ולפתע חייו משתנים כשעורך דין דופק אצלו בדלת ומודיע לו שהוא עומד לרשת מיליונים, אך זה מלווה בתנאי: הוא צריך לנהל עסק של צימרים במושב בגליל ואם הוא ינהל אותם בצורה נכונה והעסק לא יפשוט את הרגל תוך חמש שנים, הוא יירש את כל הסכום.
שחקנים ודמויות

שייקה (שמואל וילוז'ני)
ליאורה (אודיה קורן), אשתו של שייקה.
נטלי (אלונה טל), בתם של שייקה וליאורה.
זהבי (דביר בנדק), עורך הדין שמטפל בירושה.
מיכה (רמי ברוך), ראש ועד המושב.
ורדה (סמדר קילצ'ינסקי), אשתו של מיכה.
שיבולת (גלית גוטמן), עובדת בצימרים.
הניה (ליא קניג), אלמנתו של ברשנוב ממנו שייקה ירש את העסק.
קלוד (ירון לוי סבג), השף של עסק הצימרים.
הערות שוליים

↑  סדרת דרמה יומית חדשה בערוץ 1, באתר הארץ, 11 בפברואר 2003
↑  גואל פינטו, הוגשו המועמדויות לפרסי הטלוויזיה, באתר הארץ, 1 בפברואר 2004
↑  רותה קופפר, ירושה על תנאי, באתר הארץ, 15 ביוני 2003
פקודת nslookup

Nslookup Command
nslookup הוא כלי לניהול רשת בשורת פקודה אשר זמין עבור מערכות ההפעלה של מחשבים רבים לביצוע שאילתות DNS כדי להשיג שם תחום (domain) או לשם מיפוי כתובת ה-IP או כל רשומת DNS אחרת.
בשלב מוקדם של התפתחות ה-BIND 9, מערכות קונסורציום האינטרנט תכננו לזנוח את nslookup לטובת dig (domain information) groper ו-host. עם זאת, החלטה זו התהפכה בשנת 2004 עם שחררו של BIND 9.3, ומאז nslookup נתמך באופן מלא.
רקע

פירוש השם nslookup הוא בדיקת שם השרת. nslookup אינו משתמש בספריית מערכות ההפעלה המקומית של DNS כדי להציג את השאילתות, ובכך הפקודה עשויה להתנהג באופן שונה ממה שעושה dig. בנוסף לכך, גרסאות שהספק ספק יכולות לסבך את השימוש או הכללת פלט של מקורות אחרים של שם המידע (כמו קובצי host ורשת שירות מידע). התנהגויות מסוימות של nslookup ניתן לשנות על ידי התוכן של resolv.conf.
שימושים

nslookup פועל במצב אינטראקטיבי או אי-אינטראקטיבי. כאשר נעשה שימוש באופן אינטראקטיבי על ידי הפעלתו ללא ארגומנט או הארגומנט הראשון הוא - (סימן חיסור) והארגומנט השני הוא כתובת אינטרנט של שם השרת או שם של המארח, תצורות נושאי פרמטר המשתמש או בקשות לאחר שהוצגה בפניו פקודת nslookup (<). כאשר הפקודה ניתנת ללא ארגומנטים, פקודת השאילתה תשתמש בשרת ברירת מחדל. סימן החיסור (-) מפעיל את הפקודות אשר צוינו בשורת הפקודה וצריך להקדים את פקודת ה-nslookup. במצב שאינו אינטראקטיבי, דהיינו כאשר הארגומנט הראשון הוא שם של כתובת האינטרנט או המחשב המארח שחופש, הפרמטרים והשאילתה יצוינו כארגומנט שורת פקודה בתוך הבקשה של התוכנית. במצב אי-אינטראקטיבי חיפוש המידע על מארח (host) ספציפי מתבצע על ידי שימוש בשם השרת המוגדר כברירת מחדל.
הערות שוליים

↑  Mark Andrews, BIND 9.3.0 is now available, ‏Thu Sep 23 06:05:37 UTC 2004
↑  DNS and BIND, Fourth Edition: Chapter 12. nslookup and dig, DNS and BIND, Fourth Edition: Chapter 12. nslookup and dig, ‏20 July 2010
↑  Publib.boulder.ibm.com, Commands Reference, pSeries and AIX Information Center, ‏2012-09-05
| פקודות בסביבת Unix ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס |
| --- | --- | --- |
| מערכת קבצים |  bzip • cat • cd • chmod • chown • chgrp • cksum • cmp • cp • dd • du • df • file • fsck • gzip • ln • ls • mkdir • mount • mv • pwd • rm • rmdir • tar • tee •  tree • touch • type • umask • zip  |  |
| תהליכים |  at • chroot • cron • htop • kill • killall • nice • pgrep • pkill • ps • pstree • time • top  |  |
| סביבת משתמש |  dig • env • exit • finger • passwd • su • sudo • uptime • talk • uname • w • wall • who • whoami  |  |
| עיבוד טקסט |  awk • basename • cut • diff • ed • ex • head • less • more • paste • sed • sort • strings • tail • tr • Uniq • vi • vim • wc • xargs  |  |
| מעטפת |  alias • echo • expr • printf • sleep • test • wait  |  |
| רשת |  ifconfig • inetd • ip • netcat • netstat • nload • nmap • nslookup • ping • rlogin • route • ssh • traceroute  |  |
| חיפוש |  find • grep • locate  |  |
| שונות |  man • bc • cal • date • parted • seq  |  |
נחל סלוודורה

| --- | --- |

עץ הסלוודורה ליד נביעת המעיין
 מידע כללי
 אורך:  3 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  305 מטרים
 שפך:  ים המלח
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
עץ סלוודורה פרסית ליד המעיין בנחל סלוודורה
נחל סלוודורה (במפות סימון שבילים הנחל מכונה נחל סלבדורה) במדבר יהודה, הוא ערוץ קצר, היורד מבמת השוליים המזרחיים, ונשפך לים המלח כקילומטר אחד מצפון לנחל קדם. אורכו של הנחל כ-3 ק"מ.
גאולוגיה ומורפולוגיה

נחל סלוודורה מתחתר בחלקו המזרחי של מצוק ההעתקים, והוא משתייך לסדרה של נחלים קצרים מסדר ראשון. בדומה לנחלים אחרים באזור כגון: נחל אוריון, מצפה ארנון, נחל קדם, נחל המלט ונחל ישי. הערוץ יורד במצוק ההעתקים מרום של כ-400 מ' מעל פני הים אל שפכו בים המלח בסדרת מפלים: גובה הראשון הוא כ-55 מטר, גובה השני - כ-35, ולאחר מכן צונח הנחל במפל ענק (כ-190 מטר). מפל זה מתחלק לכמה חלקים על ידי מדרגות ודרגשי סלע: החלק הראשון הוא מרזב מדורג, אשר אורכו כ-20, לאחר מכן קיר של 60 מטר עד למדרגה הראשונה (רוחבה כ-2 מטר), עוד קיר של 60 מטר עד למדרגה השנייה (רוחבה דומה), ירידה 10 מטר דרומה עד למדרגה השלישית (הצרה במדרגות המפל), ולבסוף מפל של כ-40 מטר.
כ-150 מטר מזרחה מכאן מצוי המפל המשמעותי האחרון בנחל, וגובהו כ-75 מטרים. המפל יצר פרסת מצוקים גדולה לרוחב המצוק, פרסה זו נראית היטב מכביש ים המלח. למרגלות המפל האחרון, בתוך כוך במצוק הצפוני של הנחל, נובע מעיין שכבה קטן. מי המעיין ראויים לשתייה, אך ספיקתו דלה - כ-10 ליטר לשעה בלבד, ומימיו מרירים. מימיו של מעיין זה נובעים מתוך שכבת דולומיט מהשכבה הגאולוגית 5-CE ("תמר") מעל האקוויקלוד החרסיתי של שכבה 4-CE ("אבנון"), בשונה משאר המעיינות של מצוק ההעתקים, הנובעים משכבה 3-CE ("צפית").
מעל מפל זה, צומח שיח סלוודורה פרסית גדול, על שמו נקראים הנחל והמעיין. כמו כן צומחים במקום אשל, סמר וצלף.
מסלול טיול

בנחל סלוודורה הותקן סימון שבילים מעגלי, המסומן בכחול וירוק, המוליך מהחנייה לצד כביש 90 ואליו בחזרה. המסלול המעגלי מגיע אל המעין שלצידו צומחת הסלוודורה הפרסית, הנזכרת למעלה, ומסתיים לאחר הליכה בערוץ הנחל בחנייה לצד כביש 90.
הערות שוליים

↑  נחל סלוודורה, באתר החברה להגנת הטבע
עתודות הנפט המוכחות

עתודות הנפט המוכחות (באנגלית: proven oil reserves או ‏ proved oil reserves) הן עתודות המצויות בשדות נפט ידועים וניתנות להפקה בעתיד, על פי נתונים גאולוגיים והנדסיים בסבירות של 90% לפחות, בטכנולוגיה הקיימת ותחת אילוצים כלכליים ותפעוליים קיימים כיום כגון עלויות הפקה ומחירי הנפט הנוכחיים בשוק. הן אינן כוללות משאבים שטרם נתגלו, ונפט שהפקתו אינה כדאית במחירים הנוכחיים או אינה אפשרית בטכנולוגיות המסחריות הקיימות. עלייה חדה במחירי הנפט מאפשרת לעיתים הפקת נפט שבעבר נמצא כלא כלכלי להפקה ולא נכלל תחת "עתודות מוכחות".
מפת עתודות הנפט בעולם,
 לפי מדינות, מעודכן לשנת 2017
רמת הפיתוח של עתודות הנפט

ניתן לחלק את העתודות המוכחות לשתי קטגוריות:
רמת הפיתוח של עתודות הנפט > עתודות מוכחות מפותחות (proved developed reserves or PDR)

עתודות מוכחות מפותחות הן עתודות שניתן להפיק מבאר קיימת עם ציוד קיים ותחת תנאים תפעוליים קיימים.
רמת הפיתוח של עתודות הנפט > עתודות מוכחות לא מפותחות (proved undeveloped reserves or PUD).

עתודות מוכחות בלתי מפותחות הן עתודות שלכודות במאגר שטרם פותח ושממוקם בסמוך למאגר עתודות מוכחות, מפותחות ומפיקות. בנוסף, עתודות מוכחות בלתי מפותחות הן אותן עתודות מוכחות שצפוי כי ניתן להפיק אותן בעתיד תוך יישום שיטות הפקה מתקדמות והשקעות הון נוספות (לצורך קידוח בארות נוספים לדוגמה).
ראו גם

יחס עתודות/תפוקה
רשימת מדינות על-פי עתודות הנפט המוכחות
לקריאה נוספת

אלי ארום, "עתודות הנפט העולמיות גדלו בעשור ב-40%", דפי מידע 231, המכון הישראלי לנפט ולאנרגיה, 24 בינואר 1995, עמ' 2.
הערות שוליים

↑  נפט וגז הלכודים במאגר על פי השערות ואין נתונים ספציפיים שיעידו על נוכחותם. לדוגמה, ניתן לסווג מקור אנרגיה כמשאב כאשר מתקיימים תנאים גאולוגיים חיוביים להתהוותו. ראו: "מילון אנרגיה: משאבים", באתר הזדמנות ישראלית – מקורות אנרגיה, שותפות מוגבלת.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538722105171  LCCN: sh85100389  NARA: 10641990
פרופבליקה

פרופבליקה (ProPublica) הוא ארגון ללא כוונת רווח, שמקום מושבו בניו יורק ואשר מגדיר עצמו כמרכז לעיתונאות עצמאית המתמקד בתחקירים לתועלת הציבור.
היסטוריה

החברה הוקמה על ידי הרברט ומריון סנדלר, מנהלים לשעבר של הבנק Golden West Financial, שפנו לפעילות פילנתרופית לאחר מכירתו לבנק Wachovia בשנת 2006. בני הזוג סנדלר התחייבו להקצות מדי שנה 10 מיליון דולר לפרויקט. לשם הוצאת הרעיון אל הפועל שכרו את פול סטייגר, לשעבר העורך המנהל של ה-Wall Street Journal, כעורך ראשי. בתחילת הדרך העסיקה החברה 28 עיתונאים ועורכים, בהם זוכי פרס פוליצר צ'ארלס אורנסטיין, טרייסי וובר, ג'ף גרת' ומרכוס סטרן; מאז הצטרפו לצוות עיתונאים נוספים.
פעילות

התחקירים מתבצעים על ידי עיתונאים של פרופבליקה והכתבות נמסרות לפרסום או לשידור גם אצל "שותפים" כגון 60 דקות, ביזנסוויק, CNN, פרונטליין, לוס אנג'לס טיימס, הניו יורק טיימס, ניוזוויק, USA Today, וושינגטון פוסט, הפינגטון פוסט ועוד רבים אחרים. לעיתים עובדים עיתונאי פרופבליקה בשיתוף פעולה עם עיתונאים של שותפים אלה. החברה מפיצה את התכנים תחת רישיון Creative Commons מסוג ייחוס-שימוש לא מסחרי-איסור יצירה נגזרת.
מימון הפעילות מתבצע בעיקר על ידי קרן סנדלר, אך החברה קיבלה מימון גם מקרן נייט, קרן מקארתור, קרן פורד, קרן קרנגי, Open Society Foundations של ג'ורג' סורוס ועוד. החברה, שאינה פועלת למטרות רווח, ספגה ביקורת בגין שכר הבכירים בה. כך, למשל, על פי הדוחות שהגישה למס ההכנסה, היה שכרו של סטייגר 571,687 דולר בשנת 2008, ושכר העורך המנהל היה 343,463 באותה שנה.
הישגים

בשנת 2010 הפך פרופבליקה לאתר המקוון הראשון בהיסטוריה שכתבה שפורסמה בו זכתה בפרס פוליצר. הכתבה, שנכתבה על ידי שרי פינק, עסקה בהחלטות דחופות בענייני חיים-ומוות שהתקבלו על ידי רופאים תשושים בבית חולים שנותק על ידי ההוריקן קתרינה. הכתבה פורסמה הן באתר פרופבליקה והן במגזין של הניו יורק טיימס.
בשנת 2011 זכה האתר בפרס פוליצר שני עבור סדרת כתבות בנושא The Wall Street Money Machine (מכונת הכסף של וול סטריט) מאת ג'סי אייסינגר וג'ייק ברנסטין. הייתה זו הפעם הראשונה בה הוענק פרס פוליצר לסדרת כתבות שלא ראתה אור בדפוס (אלא רק באתר מקוון).
פרוטון-סינכרוטרון (PS)

שרשרת המאיצים במרכז המחקר CERN
הפרוטון-סינכרוטרון (PS) הוא מאיץ חלקיקים מעגלי מסוג סינכרוטרון. מאיץ זה הוא הוותיק ביותר במרכז המחקר CERN, והוא מהווה מרכיב מרכזי בתהליך האצת החלקיקים. הפרוטון-סינכרוטרון מאיץ פרוטונים המועברים אליו על ידי הפרוטון-סינכרוטרון בוסטר (Proton Synchrotron Booster). בנוסף, הפרוטון סינכרוטרון מאיץ יונים כבדים מה-LIER (טבעת היונים באנרגיה נמוכה).
במהלך ההיסטוריה שלו ראה הפרוטון-סינכרוטרון חלקיקים שונים רבים, אשר לרוב העבירם ישירות למאיצים בהם האנרגיה של החלקיקים המואצים גבוהה יותר.
המאיץ

בפרוטון-סינכרוטרון חלקיקים בעלי מטען חשמלי מואצים באמצעות שדות חשמליים ומגנטיים משתנים. השדות החשמליים הפועלים על החלקיקים גורמים לשינוי גודל המהירותם, והשדות המגנטיים גורמים לשינוי כיוונם. ככל שמהירות החלקיקים גדלה, על השדה המגנטי לגדול בהתאם. השינוי בשדה מתבצע בסנכרון, מכאן מגיע השם סינכוטרון. מטרת השדה החשמלי היא לפצות על האנרגיה "הנאבדת" במהלך האצתם כתוצאה מקרינה אלקטרומגנטית הנפלטת מהם הנקראת קרינה סינכוטרונית.
היקפו של הפרוטון-סינכרוטרון הוא כ-628 מטרים, והוא מאיץ חלקיקים לאנרגיה של כ-25Gev. לפרוטון-סינכרוטרון יש 277 אלקטרומגנטים קונבנציונליים (בטמפרטורת החדר), הכוללים 100 דיפולים אשר מעקמים את אלומת החלקיקים מסביב לטבעת. בשנים מאוחרות יותר, האיץ הפרוטון-סינכרוטרון חלקיקים נוספים למעט פרוטונים, כגון חלקיקי אלפא מואצים, חמצן, אלקטרונים, פוזיטרונים, אנטיפרוטונים, ועוד.
היסטוריה

הפרוטון סינכרוטרון הוצע לראשונה במאי 1951 על ידי קבוצת המומחים בCERN, ושאף להיות "הסינכרוטרון הגדול ביותר עד כה". שיטה חדשה שפותחה באותה תקופה בשם "מיקוד גרדיאנט משתנה", איפשרה מיקוד רב של אלומת הפרוטונים במאיץ. השימוש בשיטה זו קיצץ את עלויות הבנייה באופן משמעותי, ואיפשר את בנייתו המוזלת של המאיץ.
הפרוטון-סינכרוטרון הופעל לראשונה ב-24 בנובמבר 1959, ולמשך תקופה קצרה הוא היה מאיץ החלקיקים בעל האנרגיה הגבוהה ביותר בעולם. הפרוטון-סינכרוטרון היה הסינכרוטרון הראשון במתחם CERN, ובתקופתו היה "מאיץ הדגל" של CERN.
מאוחר יותר בשנות ה-70, נבנו מאיצים חדשים, ותפקידו העיקרי של הפרוטון-סינכרוטרון היה "לספק חלקיקים" למכונות החדשות. ניתן לראות דוגמה לכך בתא-הבועות ״גרגמל״ (Gargamelle), אשר עבורו סיפק את קרן הניטרינו. ניסוי זה הוביל לגילוי הזרם הנייטרלי של הכוח הגרעיני החלש ב-1974, שמאחר יותר הובן כבוזון Z.
במהלך השנים, המאיץ עבר שינויים ושדרוגים רבים, ועוצמת אלומת הפרוטונים שלו גדלה פי אלף. בתחילת הפעלתו לניסויים ב-1960, הפרוטון-סינכרוטרון סיפק  10^{10} פרוטונים בכל פעימה, וכיום הוא מספק  3\times 10^{13} פרוטונים בפעימה. הרכיבים המשמעותיים היחידים שנותרו מן ההתקנה המקורית שלו לפני כ-50 שנים הם מגנטי הכיפוף והמבנים.
הערות שוליים

↑  The Proton Synchrotron | CERN, home.cern (באנגלית)
↑  Günther Plass, The CERN Proton Synchrotron: 50 Years of Reliable Operation and Continued Development, ‏2011
↑  The Proton Synchrotron starts up | CERN timelines, timeline.web.cern.ch (באנגלית)
↑  40 years of CERN's Proton Synchrotron - CERN Courier, cerncourier.com (באנגלית)
ילדות רעות (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

ילדות רעות
 סוגה:  טלנובלה מוזיקלית
 יוצרים:  יואב פז, יזהר הר-לב, אריק רוטשטיין
 בימוי:  עדי בנימינוב 
 שחקנים:  אליענה בקייר, לימור אטיאס, קרן ברגר, שנהב צדוק
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  51
 הפקה
 מפיק:  דקלה ברקאי 
 עורכים:  אריק רוטשטיין 
 מוזיקה:  רועי אדרי ואמיר שינפלד
 אורך פרק:  כ-30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 24
 תקופת שידור מקורית:  מרץ 2006 – מאי 2006
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
משתתפי הסדרה
ילדות רעות היא סדרת דרמה יומית מוזיקלית ישראלית, ששודרה בערוץ 24 החל ממרץ 2006. בפברואר 2006 הופץ שיר הנושא של הסדרה "ילדות רעות" כסינגל מוזיקלי.
תסריט לסרטון פרומו של הסדרה נפסל על ידי ערוץ 10, בגלל תוכן מיני בוטה.
עלילה כללית

הסדרה עוקבת אחר להקת בנות מדימונה הנקראת "ילדות רעות", שזכתה בתחרות מוזיקה עירונית, ואחר מהלכיהן של חברות הלהקה לפיתוח הקריירה המוזיקלית שלהן בתל אביב. במהלך הסדרה מוצגת תעשיית המוזיקה הישראלית על כל גווניה, כשבמרכז העלילה ניצבת חברת תקליטים בשם "מונוקול" הנאבקת על מעמדה בתעשייה זו. ארבע הבנות, אשר מוצגות כתגלית החברה, מנסות במהלך הסדרה להתרגל למנטליות החדשה אליהן נכנסו ולתנאים החדשים של עולם המוזיקה המסובך, דרך סיפורי אהבה, בגידה, קושי וחברות. הדמויות בסדרה כולן מעורבות בתעשיית המוזיקה; צוותי חברות תקליטים, זמרים, מפיקים מוזיקליים ולהקות.
דמויות ושחקנים > חברות הלהקה

אלינור אברמוביץ' (יודוביץ') (אליענה בקייר): חברת להקה, נחשבת כמנהיגת "ילדות רעות", עוצמתית, מוחצנת ושתלטנית.
הילה לוי (שנהב צדוק): חברת להקה, אישה ואם לילדה המתקשה לערב בין תנאי משפחתה ותנאי הלהקה.
בטי כהן (קרן ברגר): חברת להקה האחראית על מילות השירים. מתקשה לבסס את זהותה המינית. מנגנת בגיטרה.
חלי מכלוף (לימור אטיאס): חברת להקה, מסורתית, הנאבקת עם משפחתה המתנגדת לצירופה ללהקה ולנסיעתה לתל אביב.
דמויות ושחקנים > דמויות תומכות

מאיה גולד (שירי מימון): זמרת פופ המנסה לשמור על מעמדה ועל זוגיותה המסובכת, תוך ניסיון לטפל באחיה ובבעיות הסמים שלו.
ישי גולד (גילי שושן): אחיה הנרקומן של מאיה, המנסה לטפל בבעיית הסמים הקשה שלו.
שושנה "שוש" ברנד (יונה אליאן): מנהלת חברת התקליטים "מונוקול". מנסה לשמור על יציבותה המתפוררת של החברה, ועל חייה האישיים הקשים כאלמנה. אמו של אריק.
נועה (אורן זגמן): מנהלת המשרד של "מונוקול", העוזרת האישית של שוש וצוף, מצחיקה, קצת טיפשה, מאוהבת בצוף עד עמקי נשמתה.
נחום לוין (מני פאר): רואה החשבון של חברת התקליטים "מונוקול".
צוף אלכסנדר (ניר פרידמן): המפיק המוזיקלי של "מונוקול" ובן זוגה של מאיה גולד. מתקשה להתמודד עם מצבו העסקי והאישי.
סער בלטמן (עומר ברנע): זמר רוק המנהל חיים מסובכים וחסרי גבולות, מנהל רומן עם אלינור.
דודי ורדי (רפי רוטשטיין): בעל חברת תקליטים מתחרה ל"מונוקול", מנהל בר תל אביבי ובו הופעות מוזיקליות.
אריק ברנד (גיא אריאלי): שדרן רדיו, בנה של שוש. מנסה לעזור לאמו, ולשמור על חיי הזוגיות שלו.
אפרת זהבי (שירה קצנלנבוגן): מפיקת רדיו המתקשה לנהל זוגיות נוחה עם אריק.
שימי לוי (אורי בנאי): בעלה של הילה המתנגד למהלכים המוזיקליים שזו עושה.
סוזי אלימלך (אוולין הגואל): דודתה של הילה, אצלה הילה מתגוררת. הייתה אישה מוכה בעברה ובעלה לשעבר הסית את משפחתו של שימי נגדה.
מיכל לוי (דניאל כהן): בתם של הילה ושימי.
קובי לוי (קובי מאור): אח של שימי וחבר של סוזי.
אלכס שכנר (אורן שבו): בעל הפאב "אלכס" בו עובדות אלינור ובטי, ידיד של הילה.
אייזיק אברמוביץ' / סשה גרוסמן (ולדימיר פרידמן): אביה של אלינור. פושע בינלאומי ואיש עסקים, העוזר למצבה של "מונוקול" ומתאהב בשוש ומנסה להחזיר אליו את בתו.
רומן יודוביץ' (קיריל ספונוב): אחיה של אליס, אמה של אלינור, העוזר של אייזיק / סשה במזימתו, אך לא יודע מהי מזימתו האמיתית.
אליס יודוביץ' (לנה סחנוב): אמה של אלינור ואחותו של רומן.
מישל (הילה וידור): מושא האהבה של בטי.
הערות שוליים

↑  אורן פרסיקו, ‏מסך הברזל, באתר גלובס, 6 במרץ 2006
↑  ענת ביין, ‏הפרובוקציה התורנית של זרמון-גולדמן: דוגי סטייל וסקס עם אלוהים, באתר גלובס, 6 במרץ 2006
מעצם

מַעֲצֵם (באנגלית: Enhancer) הוא מקטע DNA קצר, המשמש להגברת תיעתוק של גנים באופן ספציפי לסוג התא ולזמן ההתפתחותי. המעצם בדרך כלל אינו ממוקם בסמוך לגן המטרה שלו, ולכן על מנת שיוכל לפעול, הכרומטין (ה-DNA והחלבונים העוטפים אותו) מתקפל כך שהמעצם יגיע לסביבת הקדם (פרומוטור) של גן המטרה. המעצם אינו מתאפיין ברצף נוקלאוטידים ספציפי המבדיל בינו לבין אלמנטים אחרים בגנום, אלא על ידי שינויים אפיגנטיים (מודיפיקאציות). שינויים אלה מאפשרים יצירת זמינות (פתיחת) הכרומטין באזור המעצם וקישור של גורמי תיעתוק שמסייעים בבקרת התיעתוק של גן המטרה.
היסטוריה

המעצם הראשון בבני אדם התגלה בשנות ה-80 של המאה ה-20 בעת המחקר של בקרת משפחת גני הגלובין בחולת בטא-תלסמיה. בטא-תלסמיה היא מחלה תורשתית רצסיבית הנגרמת כתוצאה ממוטציות בגן המקודד לחלבון בטא-גלובין, המובילה לייצור מופחת של השרשרת החלבונית מסוג בטא – אחת משתי השרשראות החלבוניות (אלפא ובטא) המרכיבות את חלבון ההמוגלובין. החולים בבטא-תלסמיה סובלים מפגיעה בתאי הדם האדומים ובנשיאת החמצן אל תאי הגוף. בשנת 1989 תוארה חולת בטא-תלסמיה אשר נולדה להורים שלא נושאים את המוטציות בגן הבטא-גלובין, ממצא המצביע על כך שהחולה נושאת מוטציה חדשה (de-novo mutation). אנליזה שהתבצעה על הגנום של החולה חשפה חֶסר של מקטע DNA הממוקם לפני (בכיוון '5), אך לא בסמיכות, לגן הבטא-גלובין, ולכל משפחת גני הבטא גלובין. הירידה בייצור בטא-גלובין וכל הגנים ממשפחת הבטא גלובין (אפסילון, גמא ודלתא) והופעת תסמיני המחלה הובילו להבנה, שמקטע ה-DNA החסר משמש כאזור בקרה, והוא מעודד את התיעתוק של הגן המקודד לבטא-גלובין. כיוון שהמקטע היה מעורב בביטוי משפחת גני הגלובין, ובקביעת התזמון של ביטויָם במהלך ההתפתחות העוברית, הוא זכה לכינוי locus control region ומאוחר יותר – מעצם על (super enhancer).
מאפיינים > שינויים אפיגנטיים

מעצמים אינם מכילים רצף הסכמה ייחודי המבדיל בינם לבין אזורי בקרה אחרים או אזורים מקודדים, ולכן לעיתים קיים קושי לזהותם. עם זאת, קיימים מספר שינויים (מודיפיקאציות) אפיגנטיים שעשויים להעיד על כך שרצף DNA מסוים מתפקד כמעצם. ראשית, על מנת שרצף DNA יוכל לשמש כמעצם הוא מוכרח להיות נגיש לקישור של גורמי תיעתוק, ולכן הכרומטין באזור הרצף צריך להיות פתוח. בנוסף, הוספת מודיפיקאציות על גבי חלבוני היסטון הסמוכים לרצף עשויות להצביע גם הן על כך שהרצף מתפקד כמעצם. למשל, הסבירות לכך שמקטע DNA מתפקד כמעצם פעיל עולה, אם קיימת קבוצת אצטיל על החומצה האמינית ליזין בעמדה ה-27 על היסטון 3 (H3K27ac). המודיפיקאציות הן דינאמיות, ומקטע ששימש כמעצם יכול לחדול מלתפקד כמעצם על ידי שינוי המודיפיקאציות האפיגנטיות שלו. לדוגמה, סגירת הכרומטין באזור או החלפת קבוצת האצטיל בשלוש קבוצות מתיל (H3K27me3) מעידה שהרצף אינו מתפקד כמעצם.
מאפיינים > מיקום

בשונה מהקדם (פרומוטור) הממוקם בסמיכות ולפני גן המטרה (בכיוון '5), המעצם יכול להימצא כמעט בכל מקום בגנום, לרבות אזורים מקודדים (אקסונים), אינטרונים ובין גנים. ברוב המקרים הידועים, המעצם מופיע על אותו כרומוזום כמו גן המטרה שלו (בכיוון '5 או '3), אך לעיתים הוא ממוקם על כרומוזום שונה. לעיתים קיימות בגנום קבוצות מעצמים המעודדות את ביטוי גן המטרה בזמן או ברקמה ספציפיים הנמצאים בסמיכות זה לזה על רצף ה-DNA; קבוצות המעצמים יכולה לבקר את ביטוי אותו הגן בזמן או ברקמה שונים יכולים להיות מקובצים במיקום גנומי אחר. בנוסף, ניתן למצוא בגנום אזורים המכילים מעצמים רבים וסמוכים המבקרים את ביטויָם של גנים שונים. אזור כזה מכונה מעצם-על (למשל הדוגמה של בקרת גני הבטא גלובין).
מאפיינים > מנגנוני פעילות

פעילות המעצמים בגנום חיונית לתפקוד התא, והיא ספציפית לזמן במהלך ההתפתחות העוברית, או לרקמה. כלומר, אם רצף מסוים מתפקד כמעצם ברקמה ספציפית, המודיפיקציות האפיגנטיות האופייניות למעצם יופיעו על גבי ההיסטונים והאזור הגנומי הרלוונטי רק באותה הרקמה. באותו אופן, אם מקטע DNA מתפקד כמעצם בזמן התפתחותי מסוים, אותן המודיפיקציות יופיעו רק באותו שלב התפתחותי. להלן מספר דוגמאות:
הגן Sonic Hedgehog‏ (SHH) מתבטא במערכת העצבים המרכזית, בתאי אפיתל ובגפיים. יש קבוצת מעצמים ייחודית המבקרת את ביטוי הגן בכל אחת מן הרקמות.
כל נוירון חישה במערכת הריח מבטא גן יחיד המקודד לקולטן ריח מתוך כ-1,400 גנים לקולטני ריח המצויים בגנום. בחירת הקולטן שיתבטא בכל תא מתבצעת על ידי בקרת פעילות באמצעות מעצמים.
הגן ZEB2 מתבטא בשלב העוברי שבו מתפתחת מערכת העצבים, וביטויו במוח הקדמי, במיתר הגב ועוד מבוקר על ידי מעצמים שונים.
מאפיינים > מנגנוני פעילות > קישור גורמי תיעתוק לרצף המעצם

על מנת שמעצם יוכל לבקר את תיעתוק גן המטרה שלו, חלבונים גורמי תיעתוק צריכים להיקשר אליו, ולגרום לקיפול פיזי וקירוב של המקטע בגנום המכיל את המעצם אל הקדם של גן המטרה (ראו מטה). קיימים שלושה מודלים לקישור גורמי תיעתוק למעצם והפעלתו:
Enhanceosome: גורמי התיעתוק המגויסים אל המעצם נקשרים אליו בסדר מדויק וקפדני. רק לאחר שכל גורמי התיעתוק נקשרו לאתר ההכרה שלהם ברצף ה-DNA של המעצם תתחיל פעילותו. המודל דומה למתג הפעל/כבה, ובדרך-כלל חיוני כשדרושה תגובה מהירה להפעלת גנים, למשל בתגובה לזיהום נגיפי.
Billboard: קבוצה של גורמי תיעתוק יכולה להיקשר למעצם, וגורמי תיעתוק נוספים יכולים להיקשר אליו בנוסף או באופן בלתי-תלוי. המודל דומה למתג ששולט בעוצמת הפעילות, והוא מאפשר את פעילות המעצם באופן פחות נוקשה (בהשוואה למודל ה-enhanceosome), גם כאשר לא כל גורמי התיעתוק נמצאים.
TF collective: בשונה מהמודלים הקודמים המתארים הפעלת מעצם בודד, מודל זה מתאר מצב שבו קבוצת גורמי תיעתוק מפעילה מעצמים שונים. כמו כן, בנוסף לסדר הקישור של גורמי התיעתוק לרצף (שעשוי להשתנות בין מעצם למעצם), ייתכנו אינטראקציות חלבון-חלבון בין גורמי התיעתוק, שגם הן משתנות בין מעצמים שונים. עם זאת, לא ברור האם כל קבוצת גורמי התיעתוק דרושה להפעלת המעצמים (בדומה ל-enhanecosome) או שקישור חלקי מספיק (בדומה ל-billboard) .
מאפיינים > מנגנוני פעילות > אינטראקציות בין המעצם לקדם

כיוון שהמעצם אינו נמצא בסמוך לקדם של גן המטרה שלו, יש צורך בתקשורת ישירה ביניהם כדי להוליך לבקרת תיעתוק הגן. כאמור למעלה, ברוב המקרים דרוש קיפול פיזי של הכרומטין, כך שהמעצם יגיע לסביבת הקדם של גן המטרה. קיימים ארבעה מודלים לאינטראקציות בין המעצם לקדם (איור 4):
Tracking: האנזים RNA פולימראז נקשר למעצם ונע לאורך הכרומטין עד שהוא מגיע לקדם, תוך משיכת המעצם עימו וכיפוף הכרומטין.
Linking: גורמי תיעתוק נקשרים למעצם, וממשיכים להיקשר לאורך הכרומטין עד הגעה לקדם. רק בעת ההגעה לקדם נקשר רנ"א פולימראז.
Short-range looping: אינטראקציות חלבון-חלבון בין גורמי תיעתוק הקשורים למעצם לבין גורמי תיעתוק הקשורים לקדם הן אלה הגורמות לקיפול הכרומטין וקירוב בין המעצם לקדם.
Looping-tracking/linking: הכרומטין מתקפל כך שהמעצם נמצא בסביבת הקדם של גן המטרה, אך לא נוגע בו באופן פיזי. שימוש במודל ה-tracking או מודל ה-linking יכול לגשר על המרחק.
עם זאת, קיימות עדויות לכך שהמעצם לא חייב לבוא במגע פיזי עם הקדם, אלא מרחק של 100–300 ננומטרים ביניהם מספיקים כדי לבקר תיעתוק. המרחק בין אתרי הבקרה בגנום מאפשר את היווצרותם של אזורים בגנום שבהם ישנן רמות תיעתוק גבוהות המכונים "מרכזי תיעתוק", והם עשירים באזורי בקרה וגורמי שעתוק. בצורה זו מעצם אחד מסוגל לבקר מספר קדמים, וקדם אחד יכול לעבור בקרה על ידי מספר מעצמים בו זמנית, או תוך פרק זמן קצר.
מאפיינים > שימור אבולוציוני > שימור הרצף

אף על פי שמעצמים מתאפיינים במודיפיקציות אפיגנטיות ייחודיות לזמן ולרקמה ולא ברצף נוקלאוטידים קבוע המבדיל בינם לבין אלמנטים אחרים בגנום, קיימת חשיבות מסוימת לשימור הרצף הספציפי של המעצמים השונים. העיקרון שלפיו אזורים בעלי תפקיד בגנום נמצאים תחת לחצי ברירה טבעית (סלקציה מטהרת) עשוי לעיתים להצביע על כך שאזור שמור בגנום באזור לא מקודד מתפקד כמקטע בקרתי, ופעמים רבות כמעצם. למשל, מקטע שמור באזור לא מקודד בגנום שלא אופיין כבעל תפקיד בעבר, נמצא כמעצם של הגן STIL בתאי עצב, המשחק תפקיד בבקרת ההפרדה של הכרומוזומים במהלך חלוקת התא. דוגמה נוספת היא אוסף של מקטעים שמורים ולא מקודדים שנמצאו כמעצמים של הגנים IL4, IL5 ו-IL13 הפועלים במערכת החיסון.