כדור הארץ הנדיר
הטענות העיקריות

הספר מבוסס על תאוריה המורכבת משני חלקים:
חיים מיקרוביאליים שכיחים במערכות כוכבי לכת.
חיים מורכבים (בעלי חיים, לדוגמה) הם נדירים ביקום.
על פי הכתוב בספר, כדור הארץ והחיים על פניו נוצרו בעקבות צירוף מקרים נדיר המורכב מגורמים רבים. כך למשל, הכותבים ביקרו באופן נרחב את נוסחת דרייק, משוואה שנוצרה על מנת להעריך את מספר הציוויליזציות התבוניות שיכולות ליצור קשר עם כדור הארץ באמצעות גלי רדיו, וטענו שהיא מתעלמת מגורמים מהותיים. המשוואה מניחה שדי בקיומם של כוכבי לכת במערכות שמש מתאימות, אך כותבי הספר טוענים שיש להתחשב בכל אחת מן התכונות שיש לכדור הארץ והופכות אותו למתאים לחיים. תכונות שמדובר עליהן בספר הן:
המיקום הנכון בגלקסיה - קרוב למרכזה של גלקסיה הצפיפות והטמפרטורה גבוהות, רמת הקרינה מהחור השחור העל-מאסיבי ומכוכבים אחרים מסוכנת ואירועים קיצוניים כמו סופרנובה והתנגשות בין גרמי שמיים תדירים במיוחד. מצד שני, במרחק רב מדי ממרכז הגלקסיה המתכתיות של כוכבים נמוכה מכדי ליצור כוכבי לכת סלעיים.
המיקום הנכון במערכת שמש נכונה - על מנת שיתקיימו בו חיים, על כוכב לכת להיות באזור הישיב (טווח המרחקים מכוכב בו יכולים להתקיים מים במצב צבירה נוזלי) של כוכב דמוי שמש. בנוסף, עליו להיות בעל אפקט חממה דומה לזה של כדור הארץ המבוסס על הכמות הנכונה של פחמן דו-חמצני ואדי מים. אם האזור הישיב של כוכב קרוב מדי לכוכב, נוצרת סכנה של "נעילת מסלול", מצב בו לוויין מקיף גרם שמים כך שהוא תמיד מפנה אליו צד אחד בלבד בדומה לירח וכוכב חמה. התוצאה היא שמחצית אחת בעלת טמפרטורה גבוהה מאוד והמחצית השנייה בעלת טמפרטורה נמוכה מאוד, מצב קטלני שלא מאפשר חיים מורכבים. אם כוכב הוא גדול וחם מאוד, הוא בעל תוחלת חיים קצרה מדי שלא יכולה לאפשר תהליך איטי של אבולוציה. יצורים חיים דורשים את קיומן של מולקולות ותהליכים כימיים מורכבים, לכן כוכב לכת דמוי ארץ צריך להקיף כוכב בעל מתכתיות (מדד לכמות היסודות הכבדים מהליום המצויים בכוכב) דומה לזו של השמש.
סדר כוכבי הלכת הנכון - התומכים בתאוריית "כדור הארץ הנדיר" טוענים שקיומם של כוכבי לכת דמויי צדק (ענקי גזים) בחלקה החיצוני של מערכת כוכבים הוא חיוני מכיוון שכוח המשיכה הגדול שלהם מושך אליהם גופים כמו אסטרואידים אשר היו עתידים להתנגש בכדור הארץ בהיעדר ענקי הגזים. סימולציות מחשב במאה ה-21 מגלות שלצדק תפקיד בשינוי מסלולם של אסטרואידים גם לעבר כדור הארץ.
מסלול יציב לאורך זמן - כוכבי לכת מקיפים כוכבים במסלול אליפטי, וכאן הכוונה למסלול שאינו אקסצנטרי מדי, אחרת כוכב הלכת יחווה שינויים קיצוניים במידת הקרינה הנקלטת מן הכוכב. בנוסף, כוכבי לכת מאסיביים הנמצאים במסלול קרוב לכוכב האם שלהם (כוכב לכת כזה נקרא "צדק חם") עלולים לשנות את מסלולם של כוכבי לכת קטנים יותר במערכת בעקבות הכבידה שלהם, לכן קיומם של "צדקים חמים" אלו מקטין את הסיכוי לקיום חיים במערכת.
כוכב לכת ארצי בגודל הנכון - אם המסה של כוכב לכת גדולה מדי, קיים סיכוי גדול יותר שהוא יהיה ענק גזים - בעל אטמוספירה סמיכה וגדולה וליבה סלעית קטנה. אם המסה שלו קטנה מדי, הוא לא יוכל להחזיק אטמוספירה סמיכה דיה לקיום חיים. אם כן, כוכב לכת דמוי ארץ צריך להיות ארצי, בגודל הנכון ועם האטמוספירה המתאימה.
טקטוניקה - בספרם, ווארד ובראונלי טוענים שטקטוניקת הלוחות של כדור הארץ הכרחית לקיום המגוון הביולוגי בכדור הארץ, ייצוב הטמפרטורה העולמית ושמירתה, מחזור הפחמן והשדה המגנטי של כדור הארץ. לדוגמה, ההחלפה האמריקנית הגדולה הייתה אירוע פלאוזואוגאוגרפי בו אמריקה הדרומית התחברה עם אמריקה הצפונית כאשר היו הן יבשות נפרדות. בעקבות האירוע התאפשרה נדידה של בעלי חיים ליבשת השכנה, מה שהגדיל את המגוון הביולוגי בעולם.
ירח גדול - הירח של כדור הארץ גדול יחסית אליו, ולו השפעה כבידתית ישירה על כדור הארץ בצורה של גאות ושפל - תופעה הקשורה הן לאוקיינוסים והן לתנועת הלוחות הטקטוניים. על פי תאוריית הפגיעה הגדולה להיווצרות הירח, הירח הוא סלע שפגע בכדור הארץ וגרם לו להסתובב סביב צירו, מה שהקנה לכדור הארץ את מהירות הסיבוב הנוכחית ונטיית הציר שלו. משוער גם שהירח מאזן נטייה זו, אשר ללא הירח הייתה כאוטית.
גורם אבולוציוני לחיים מורכבים - משערים כי כדור הארץ הקדום כבר הכיל יצורים חד תאיים ללא גרעין התא ומיטוכונדריה (פרוקריוטים) כמיליארד שנים לאחר היווצרותו, אולם עד שהופיעו יצורים בעלי מיטוכונדריה (אאוקריוטים) עברו 0.8-1.9 מיליארד שנים נוספות. באמצעות המיטוכונדריה יכלו יצורים להפיק אנרגיה באופן יעיל יותר, מה שאפשר להם להסתדר כיצורים רב תאיים מורכבים כמו האדם. כדי שזה יתרחש דרוש אירוע שיגרום לשינוי כזה במבנה התא, ובלעדיו כנראה החיים יישארו מיקרוביאליים.
הזמן הנכון באבולוציה - בהמשך לנקודה הקודמת, הכותבים טוענים שלא די בקיומם של תאים בעלי גרעין אלא יש להיות בתקופה הנכונה בזמן בה קיימת ציויליזציה תבונית. למען השוואה, כדור הארץ הוא בן כ-4.5 מיליארד שנים, אך האדם הופיע רק לפני כ-50,000 שנים ותקשורת הרדיו הופיעה רק במאה ה-20. בנוסף יש לזכור שבמהלך חייו של כדור הארץ התרחשו אירועים קיצוניים כמו הכחדת פרם-טריאס, אסונות טבע והיווצרות הירח על פי השערת ההתנגשות הענקית, ואלו יכולים להוביל להכחדה המונית. מנגד, טקטוניקת הלוחות ואירועים כמו הפיצוץ הקמבריוני גורמים לעליה במגוון הביולוגי. ניתן להסיק שכדור הארץ כפי שאנו מכירים אותו הוא כזה בעקבות אירועים ספציפיים שחלו עליו, וקיים שוני בין תקופות שונות בכדור הארץ. אם קיימים חיים בכוכב לכת חוץ-שמשי, עליהם להיות בדיוק בחלון הזמן בו מתקיימת ציוויליזציה תבונית שלה יכולת לתקשר עם כדור הארץ.