stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי איי בהאמה – ישראל

| יחסי איי בהאמה – ישראל |
| --- | --- |
איי בהאמה: ישראל


איי בהאמה: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
13,880: 22,072
אוכלוסייה
401,723: 9,961,867
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,339: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
35,692: 51,185
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי איי בהאמה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין קהיליית איי בהאמה לבין מדינת ישראל.
היסטוריה

היחסים שבין קהיליית איי בהאמה לבין מדינת ישראל כוננו לראשונה בשנת 1974, קצת פחות משנה לאחר קבלת עצמאותה של האחרונה מן הממלכה המאוחדת.
בהחלטה 3379 של העצרת הכללית של האו"ם בנובמבר 1975 אשר קבעה כי "ציונות היא צורה של גזענות ואפליה גזעית" התנגדה איי בהאמה להחלטה והצביעה נגד לצד 34 מדינות נוספות. בהחלטה 4686 של העצרת הכללית אשר באה לחזור בה מהקביעה של ההצבעה הקודמת, המדינה הייתה אחת ממציעות ההחלטה ונכללה בין 111 המדינות שהצביעו בעדה.
בעת ההצבעה על החלטה 67/19 של העצרת הכללית ב-29 בנובמבר 2012, אשר הציעה את שדרוג מעמדה של הרשות הפלסטינית באו"ם – מישות משקיפה שאינה מדינה, למדינה משקיפה שאינה חברה, נמתנה איי בהאמה בין 41 המדינות אשר נמנעו בהצבעה.
במאי 2024, איי בהאמה הכירו במדינה פלסטינית.
נציגויות דיפלומטיות

ישראל אינה מיוצגת באיי בהאמה הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי, אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה במקסיקו סיטי, בירת מקסיקו.
איי בהאמה אינה מיוצגת בישראל בדרג השגרירות. איי בהאמה מיוצגת בישראל בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בתל אביב. קונסולית הכבוד של איי בהאמה בישראל היא טליה גלאנץ.
ראו גם

יהדות האיים הקריביים
יחסי פולין–פינלנד

| יחסי פולין–פינלנד |
| --- | --- |
פולין: פינלנד


פולין: פינלנד
שטח (בקילומטר רבוע)
312,685: 338,145
אוכלוסייה
38,438,419: 5,618,827
תמ"ג (במיליוני דולרים)
811,229: 300,187
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,105: 53,425
משטר
רפובליקה

יחסי פולין–פינלנד הם יחסי החוץ של פולין ופינלנד. שתי המדינות חברות באיחוד האירופי ובמועצת מדינות הים הבלטי. שתי המדינות היו חלק מהאימפריה הרוסית עד לאחר מלחמת העולם הראשונה, וכוננו יחסים דיפלומטיים ב-8 במרץ 1919.
יחסים כלכליים

שווי המסחר הדו-צדדי בין פולין לפינלנד בשנת 2015 הסתכם ב-2.8 מיליארד אירו.
הסכמים

לשתי המדינות שני הסכמים בנוגע להגנת הסביבה שנחתמו בשנת 1990.
האיחוד האירופי

פינלנד הצטרפה לאיחוד האירופי בשנת 1995. פולין הצטרפה לאיחוד האירופי בשנת 2004.
נציגויות דיפלומטיות

פינלנד מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
פולין מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי.
שגרירות פינלנד בוורשה
שגרירות פולין בהלסינקי
יחסי ארצות הברית – כף ורדה

| יחסי ארצות הברית – כף ורדה |
| --- | --- |
ארצות הברית: כף ורדה


ארצות הברית: כף ורדה
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 4,033
אוכלוסייה
345,891,750: 525,493
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 2,587
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 4,923
משטר
רפובליקה פדרלית נשיאותית: רפובליקה

יחסי ארצות הברית–כף ורדה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ארצות הברית של אמריקה לבין הרפובליקה של כף ורדה.
היסטוריה

על פי מחלקת המדינה של ארצות הברית הקשר שבין שתי המדינות הוא "לבבי ויש לו שורשים היסטוריים חזקים". בתחילת המאה השמונה עשרה ספינות ציד לווייתנים אמריקניות החלו לגייס צוותים מבראווה ופוגו לצוד לווייתנים שהיו רבים במים הסובבים את כף ורדה. קשרים בין המושבות האמריקניות לבין כף ורדה מתועדים כבר ב-1740, כאשר ספינות אמריקאיות עגנו באופן שגרתי בנמלים של כף ורדה, כדי לסחור במלח או לקנות עבדים. מסורת ההגירה הכף ורדית לארצות הברית החלה באותו זמן ונמשכת עד היום.
הקונסוליה האמריקנית הראשונה באפריקה שמדרום לסהרה הוקמה בכף ורדה בשנת 1818. הייצוג הקונסולרי של ארצות הברית בכף ורדה נמשך לאורך המאה התשע עשרה. ארצות הברית בכף ורדה ביום בו קיבלה עצמאות ותמכה לאורך כל הדרך בתהליך קבלתה לאומות המאוחדות. בשנת 1983 הועלה דרג הקונסוליה והיא הפכה לשגרירות ארצות הברית בכף ורדה.
ארצות הברית הגישה לכף ורדה סיוע הומניטרי בשווי מיליוני דולרים.
ייצוג

ארצות הברית מיוצגת בכף ורדה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בפראיה, בירת המדינה.
כף ורדה מיוצגת בארצות הברית בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בוושינגטון הבירה. כף ורדה מיוצגת בארצות הברית גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה שהיא מחזיקה בבוסטון.
יחסי ארצות הברית – ליטא

| יחסי ארצות הברית – ליטא |
| --- | --- |
ארצות הברית: ליטא


ארצות הברית: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 65,300
אוכלוסייה
345,891,750: 2,851,781
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 27,294
משטר
רפובליקה פדרלית נשיאותית: רפובליקה

יחסי ארצות הברית–ליטא הם היחסים הדו-צדדיים בין ליטא לבין ארצות הברית.
ליטא היא אחת המדינות הכי פרו-אמריקנית, מבין עמי אירופה והעולם. כ-73% ליטאים הסתכלו על ארצות הברית באופן חיובי בשנת 2011. על פי סקר מנהיגות גלובלית שנערך בשנת 2012 כ-48% מהליטאים תמכו במדיניות ארצות הברית, כ-20% לא היו מרוצים ו-32% לא הגיבו על הנושא.
היסטוריה

ארצות הברית כוננה את היחסים הדיפלומטיים עם ליטא ב-28 ביולי 1922. לאחר הפלישה הסובייטית לליטא נסגרה נציגות ארצות הברית בליטא ב-5 בספטמבר 1940, אולם נציגות ליטא בארצות הברית המשיכה את פעילותה. ארצות הברית מעולם לא הכירה בסיפוח ליטא לברית המועצות, ועם קריסת ברית המועצות בשנת 1991 חידשה ארצות הברית את יחסיה עם ליטא. בשנת 2007 חגגו ארצות הברית וליטא 85 שנים של יחסים דיפלומטיים. רציפים. מאז 1992, ארצות הברית העניקה לליטא למעלה מ-100 מיליון דולר, לשיפור הכלכלה ולצרכים הומניטריים. שתי המדינות חתמו בשנת 1994 על הסכם סחר בין שתי המדינות, ועל הגנת קניין רוחני, ובשנת 1997 חתמו על הסכם השקעה דו צדדי. בשנת 1998 חתמה ארצות הברית על "אמנת השותפות" עם ליטא ושאר המדינות הבלטיות, שבה סוכם על שיפור בתחומי האבטחה, ביטחון, ונושאים כלכליים.
יחסים דיפלומטיים

ארצות הברית מחזיקה בליטא שגרירות בווילנא. מאידך, ליטא מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די. סי. ו-16 קונסוליות באנקורג', אספן, אטלנטה, שיקגו, קליבלנד, דטרויט, יוסטון, לאנסינג, לאס וגאס, לוס אנג'לס, מנצ'סטר, ניו אורלינס, ניו יורק, פילדלפיה, פיניקס, פורטלנד, רוצ'סטר, סן פרנסיסקו, סיאטל, סיינט פול, סיינט פיטרסברג, ווסט פאלם ביץ'.
יחסי איי בהאמה – צ'ילה

| יחסי איי בהאמה – צ'ילה |
| --- | --- |
איי בהאמה: צ'ילה


איי בהאמה: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
13,880: 756,102
אוכלוסייה
401,723: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,339: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
35,692: 16,956
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה דמוקרטית

יחסי איי בהאמה–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין קהיליית איי בהאמה לבין הרפובליקה של צ'ילה. שתי המדינות חברות בקהילה של אמריקה הלטינית והמדינות הקריביות ובארגון מדינות אמריקה. כמו כן, היחסים בין שתי המדינות הם חלק מיחסי צ'ילה עם מדינות הקהילה הקריבית (Caricom).
היסטוריה

היחסים הדו-צדדיים בין שתי המדינות כוננו רשמית ב-4 בדצמבר 1973 ומאז הם היו לבביים והתקיימו ביניהן שיתופי פעולה. באפריל 2015 שתי המדינות חתמו על הסכם לפטור אשרות לבעלי דרכונים דיפלומטיים ורשמיים.
יחסים כלכליים

הסחר בין שתי המדינות הסתכם בשנת 2016 ב-2.8 מיליון דולר, והיווה צמיחה של 13% בחמש השנים שקודם לכן. המוצרים העיקריים שיצאה צ'ילה לאיי בהאמה היו יינות ומשטחי עץ, ואילו איי בהאמה מייצאים בעיקר סוכר קנים, רום ושקיות פלסטיק.
נציגויות דיפלומטיות

איי בהאמה מחזיקה בצ'ילה קונסוליית כבוד בסנטיאגו דה צ'ילה.
צ'ילה מיוצגת באיי בהאמה באמצעות שגרירותה בקינגסטון, ג'מייקה, ובנוסף היא מחזיקה קונסוליה בנסאו.
יחסי ארצות הברית – לטביה

| יחסי ארצות הברית – לטביה |
| --- | --- |
ארצות הברית: לטביה


ארצות הברית: לטביה
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 64,589
אוכלוסייה
345,891,750: 1,867,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 43,627
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 23,364
משטר
רפובליקה נשיאותית: רפובליקה

היחסים שבין ארצות הברית של אמריקה לבין לטביה כוננו עם הקמת לטביה העצמאית לאחר מלחמת העולם הראשונה, וכיום מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים ביניהם. על פי דו"ח המנהיגות העולמית של ארצות הברית לשנת 2012, 30% מהלטבים מרוצים מההנהגה האמריקנית, כאשר 30% אינם מסכימים ו-39% אינם בטוחים.
היסטוריה

ארצות הברית הכירה ברפובליקה של לטביה דה יורה ב-28 ביולי 1922, וב-13 בנובמבר אותה שנה נפתחה צירות ארצות הברית בלטביה. הצירות פעלה בלטביה עד ל-5 בספטמבר 1940, אולם לאחר כיבוש המדינות הבלטיות בידי ברית המועצות היא נסגרה. מאידך, המשלחת הדיפלומטית הלטבית בארצות הברית המשיכה את פעילותה לאורך כל תקופת הכיבוש על ידי ברית המועצות בשנים 1940–1991. ממשלת ארצות הברית הכירה במשלחת הדיפלומטית של לטביה כנציגה המשפטית של הרפובליקה של אסטוניה, וההכרה ברצף המשפטי של הרפובליקה של לטביה היא אבן הפינה ליחסים בין לטביה לארצות הברית.
לאחר קריסת ברית המועצות בשנת 1991, פתחה ארצות הברית מחדש את השגרירות שלה בריגה, והיחסים בין שתי המדינות התפתחו מאז במהירות. לטביה וארצות הברית חתמו על אמנות השקעה, סחר, הגנה על קניין רוחני, הסגרה, סיוע משפטי הדדי, והימנעות מכפל מס, וכמו כן, לטביה נהנתה מטיפול מועדף ביותר עם ארצות הברית מאז דצמבר 1991.
יחסים דיפלומטיים

ארצות הברית מחזיקה בלטביה שגרירות בריגה. מאידך, לטביה מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די. סי. ו-15 קונסוליות באנקורג', אטלנטה, שיקגו, סינסינטי, דטרויט, פורט לודרדייל, גרינוויל, יוסטון, לוס אנג'לס, ניו יורק, פילדלפיה, פרובידנס, סיילם, סן פרנסיסקו וסיאטל.
יחסי ארצות הברית – לבנון

| יחסי ארצות הברית – לבנון |
| --- | --- |
ארצות הברית: לבנון


ארצות הברית: לבנון
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 10,400
אוכלוסייה
345,891,750: 5,816,885
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 17,937
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 3,084
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי ארצות הברית – לבנון הם היחסים הדיפלומטים המתקיימים בין ארצות הברית של אמריקה לבין הרפובליקה הלבנונית.
היסטוריה

ארצות הברית שומרת על קשרים הדוקים עם לבנון ומסייעת בשמירה על עצמאותה, ריבונותה ואחדותה של המדינה. ארצות הברית, ביחד עם הקהילות הבינלאומיות תומכת ביישום מלא של החלטה 1559 של מועצת הביטחון של האו"ם, הכוללת פירוק כל המיליציות בלבנון.
בין השנים 1975–2005, ארצות הברית תרמה כ-400 מיליון דולרים ללבנון על מנת לסייע בשיקומה. במהלך השנים, ארצות הברית סייעה לאוניברסיטה האמריקנית בביירות עם תמיכה תקציבית ומלגות לסטודנטים.
בשנת 1983 התרחש פיצוץ בבניין שגרירות ארצות הברית בביירות. בעקבות הפיצוץ נהרגו 17 אמריקאים לרבות ראש ה-CIA בלבנון רוברט קלייטון איימס ולבנונים רבים.
ב-1993, חידשה ארצות הברית את תוכניתה הלאומית לחינוך ולהכשרת צבא לבנון.
שגרירות ארצות הברית בלבנון

לארצות הברית יש שגרירות בלבנון
יחסי ארצות הברית – כורדיסטן העיראקית

| יחסי ארצות הברית – כורדיסטן |
| --- | --- |
ארצות הברית: כורדיסטן


ארצות הברית: כורדיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 191,660
אוכלוסייה
345,891,750: 28,000,000‏‏‏
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 
משטר
רפובליקה נשיאותית פדרלית: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי ארצות הברית–כורדיסטן העיראקית הם היחסים דו-צדדיים בין ארצות הברית וכורדיסטן העיראקית. במיוחד לאחר ההכרה הבינלאומית באוטונומיה של כורדיסטן העיראקית ב-2005, כשהיחסים הפוליטיים הללו ממשיכים באופן רשמי.
היסטוריה

הקשר בין הראשוני בין הכורדים העיראקים לארצות הברית נוצר ב-1972, כשהשאה האיראני, מוחמד רזא שאה פהלווי, שהיה בעל ברית של ארצות הברית, הפך לפטרון העיקרי של המורדים הכורדים בעיראק. מזכיר המדינה האמריקאי הנרי קיסינג'ר ומולה מוסטפא בארזאני היו השחקנים העיקריים של יחסים אלה . ב-1975 חתמו עיראק ואיראן על הסכם אלג'יר, ואיראן וארצות הברית הפסיקו את תמיכתם בפשמרגה, שהובסה על ידי ממשלת עיראק.
הלובי הכורדי הדרומי בארצות הברית התכנס לראשונה ב-1975, כשהדיפלומט העיראקי מוחמד דוסקי עמד בראש הפעילויות הדיפלומטיות הללו. אף על פי שהפעילות לא הייתה מוצלחת במיוחד, כ-3,500 תלמידים כורדים התקבלו ללימודים בארצות הברית
ג'לאל טאלבאני, מנהיג האיחוד הפטריוטי של כורדיסטן, ביקר בארצות הברית בשנת 1988 באמצעות פיטר גלבריית'. ברהם צאלח, לימים ראש ממשלת כורדיסטן העיראקית ונשיא עיראק, הוצב בארצות הברית כנציג המפלגה.
לאחר מלחמת המפרץ, מנהיגי כורדיסטן הקשיבו להכרזה האמריקנית לפיה ארצות הברית תתמוך במרד בשלטון, והחלו במרד, מתוך כוונה לגרום להפיכה. אך לאחר שתמיכה אמריקנית מובטחת לא הגיעה, החזיר הצבא העיראקי את הסדר לאזור, וריסק באכזריות את המרד הכורדי. מיליוני כורדים הפכו לפליטים ועברו דרך הרי הגבול אל טורקיה ואיראן. בעקבות אירועים אלו, נקבעו שני אזורים אסורים לטיסה על ידי הקואליציה, מדרום לקו הרוחב 32 (בהמשך הורחב האזור למדרום לקו הרוחב 33) ומצפון לקו הרוחב 36, כהגבלה על חיל האוויר העיראקי ולמנוע ממשלת סדאם את העליונות האווירית העיראקית. בעקבות החלטה 688 של מועצת הביטחון של האו"ם, מדינות הקואליציה קיבלו את האישור להשתמש בכוח על-מנת לשמור על תוקף ההחלטה. ההחלטה הביאה לאוטונומיה דה-פקטו לכורדיסטן.
ארצות הברית הייתה מעורבת גם בהשכנת השלום בין הפלגים הכורדים, המפלגה הדמוקרטית הכורדיסטנית והאיחוד הפטריוטי של כורדיסטן, במהלך מלחמת האזרחים הכורדית, שהוסדר בהסכם וושינגטון ב-1997.
כיום לארצות הברית יש מדיניות רשמית כלפי הממשלה האזורית של כורדיסטן. המדיניות הכורדית האמריקאית החלה במגעים, התקדמה ליחסים סמויים ולבסוף הפכה ליחסים ממוסדים גלויים המגולמים במדיניות כורדית רשמית בארצות הברית. השינוי באינטראקציה של ארצות הברית עם הכורדים מסיוע הומניטרי לשותפות אסטרטגית כבעל ברית לא-מדינתי וכנכס. העמקת היחסים הכלכליים של כורדיסטן העיראקית-ארצות הברית נתמכה על ידי הקמת מועצת העסקים של כורדיסטן של ארצות הברית (USKBC) באפריל 2012. באותו חודש נשיא כורדיסטן, מסעוד ברזאני, ביקר בוושינגטון הבירה ונפגש עם הנשיא ברק אובמה וסגן הנשיא ג'ו ביידן.
היסטוריה > נציגויות

ארצות הברית מחזיקה בקונסוליה הכללית בארביל, שהוקמה ביולי 2011. לכורדיסטן יש נציגות בארצות הברית מפברואר 2007.
יחסי ארצות הברית – לוקסמבורג

| יחסי ארצות הברית – לוקסמבורג |
| --- | --- |
ארצות הברית: לוקסמבורג


ארצות הברית: לוקסמבורג
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 2,586
אוכלוסייה
345,891,750: 674,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 85,755
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 127,064
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי ארצות הברית–לוקסמבורג הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ארצות הברית לבין לוקסמבורג.
היסטוריה

כוחות צבא ארצות הברית נלחמו הן במלחמת העולם הראשונה והן במלחמת העולם השנייה לשחרור לוקסמבורג מהכיבוש הגרמני, ויותר מ-5,000 חיילים אמריקנים, ובהם גנרל ג'ורג' פטון, קבורים בבית הקברות הצבאי והאנדרטה האמריקניים בלוקסמבורג. במהלך מלחמת קוריאה שלחה לוקסמבורג 85 חיילים שהשתתפו במלחמה, לצד כוחות האו"ם והכוחות האמריקניים.
כיום שתי המדינות חברות בנאט"ו, בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי ובארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה.
יחסים כלכליים

הייצוא מארצות הברית ללוקסמבורג כולל מטוסים מסחריים, מידע, רפואה, בידור, טכנולוגיות תקשורת ומכשירים, וחברות אמריקניות הן בין המשקיעים הזרים הגדולים ביותר במשק בלוקסמבורג. מאידך, לוקסמבורג היא מרכז פיננסי גדול באירופה, ולבנקים אמריקניים יש נוכחות משמעותית במדינה. לוקסמבורג משתתפת בתוכנית הנסיעות ללא ויזה בארצות הברית, המאפשרת לאזרחי המדינות המשתתפות להגיע לארצות הברית למטרות תיירותיות במשך 90 יום ללא קבלת אשרה.
יחסים דיפלומטיים

לוקסמבורג מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די. סי. ו-19 קונסוליות באטלנטה, אוסטין, בוסטון, בולדר, שיקגו, קליבלנד, דטרויט, פורט לודרדייל, פורט מאיירס, הונולולו, לוס אנג'לס, מיניאפוליס, ניו אורלינס, ניו יורק, פיניקס, פורטלנד, סולט לייק סיטי, סן פרנסיסקו וסיאטל, מאידך, ארצות הברית מחזיקה בלוקסמבורג רק שגרירות בלוקסמבורג סיטי.
יחסי יפן–ליטא

| יחסי יפן–ליטא |
| --- | --- |
יפן: ליטא


יפן: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 65,300
אוכלוסייה
123,588,993: 2,851,781
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 27,294
משטר
מונרכיה חוקתית: דמוקרטיה פרלמנטרית עם מאפיינים נשיאותיים
שגרירים
קזוקו שירשי: ג'דימינס וארבוליס
יחסי יפן–ליטא הם היחסים הדו-צדדיים שבין יפן לבין רפובליקת ליטא. ליפן שגרירות בווילנה, ולליטא יש שגרירות בטוקיו. יפן הייתה אחת מהמדינות המעטות שהכירו בכיבוש הסובייטי של המדינות הבלטיות, כולל ליטא.
בפברואר 1992 הוקמה בדנמרק שגרירות יפן שהייתה אחראית על היחסים עם ליטא, ובשנת 1997 הוקמה שגרירות בווילנה. ביוני 1998 הוקמה בטוקיו שגרירות ליטא ביפן.
היסטוריה > התקופה שבין שתי מלחמות העולם

ב-3 בינואר 1919 הכירה יפן בליטא דה פקטו, ותאריך זה נחשב לתאריך בו נוסדו היחסים בין שתי המדינות. ב-8 בפברואר 1929 נחתם הסכם שביטל את הצורך באשרות בין שתי המדינות ובשנת 1930 נחתם הסכם סחר ומשלוח.
היסטוריה > בתקופת הסכם ריבנטרופ-מולוטוב

ב-23 בנובמבר 1939 הוקמה הקונסוליה היפנית בקובנה שבליטא בראשות הקונסול צ'יאונה סוגיהארה, עם זאת, בשל הכיבוש הסובייטי של המדינה הקונסוליה נסגרה לאחר שנה בלבד. ב-1940 סייע סוגיהארה להימלטות יהודים על ידי הנפקת אשרות מעבר בקובנה. סוגיהארה היה אז הקונסול במשלחת הדיפלומטית של יפן והתעלם מהוראות ממשלת יפן וסייע בהצלת 10,000 פליטים.
היסטוריה > היחסים כיום

בשנת 1989 נוסדה שותפות הדוקה בין העיר קוג'י שביפן לקלייפדה שבליטא.
יפן הכירה מחדש בליטא ב-6 בספטמבר 1991, וחודש לאחר מכן שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ביניהן. בשנת 1997 הוקמה שגרירות יפן בליטא ובשנת 1998 הוקמה שגרירות ליטא בטוקיו.
במרץ 2016 שתי המדינות סיכמו על שיתוף פעולה בתחום הבטיחות הגרעינית.
יחסים צבאיים

באוגוסט 2016 שלוש ספינות הדרכה של חיל הים של יפן הפליגו לנמל קלייפדה על מנת לחגוג 25 שנים של יחסים דיפלומטיים. שר החוץ של ליטא לינאס אנטאנאס לינקביצ'יוס קידם בברכה את כלי השיט היפנים ואת השותפות האיתנה של שתי המדינות המבוססת על ערכי יסוד זהים וציין את הדיפלומט סוגיהארה.
ביקורים רשמיים

באפריל 2001 ערך נשיא ליטא, ולדאס אדמקוס ביקור רשמי ביפן, ובמהלך ביקורו, ב-11 באפריל נפגש עם ראש ממשלת יפן יושירו מורי ושוחח עמו על השקפותיהם בנושאים שונים, הכוללים את היחסים בין שתי המדינות, היחסים עם רוסיה והצטרפות ליטא לנאט"ו ולאיחוד האירופי.
במאי 2007 הקיסר והקיסרית של יפן אקיהיטו ומיצ'יקו, קיסרית יפן.
ראו גם

יחסי ישראל–ליטא
יחסי לטביה-ליטא
יחסי יפן-ישראל
יחסי פולין–צ'ילה

| יחסי פולין–צ'ילה |
| --- | --- |
פולין: צ'ילה


פולין: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
312,685: 756,102
אוכלוסייה
38,438,419: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
811,229: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,105: 16,956
משטר
רפובליקה: רפובליקה דמוקרטית

יחסי פולין–צ'ילה הם היחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין צ'ילה לפולין. שתי המדינות חברות ב-OECD.
היסטוריה

בסוף המאה ה-18, מספר קטן של מהגרים פולנים התיישבו בצ'ילה, כמה מהם שירתו במלחמות נפוליאון. בשנת 1916 הקימה צ'ילה קרן Pro Polonia. באוגוסט 1919 הכירה צ'ילה בפולין העצמאית החדשה לאחר שהמדינה חזרה לעצמאותה לאחר מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1920, שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים. בשנת 1921 פתחה פולין קונסוליית כבוד בסנטיאגו דה צ'ילה והוסמכה על היחסים משגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה. בשנת 1926 פתחה צ'ילה קונסוליה בגדנסק. בתקופת זמן זו היגרו לצ'ילה כ-1,200 יהודים פולנים.
במהלך מלחמת העולם השנייה, היחסים הדיפלומטיים בין שני העמים לא התקיימו. במהלך המלחמה הקימה צ'ילה "קרן לסיוע לנפגעי מלחמה" שתפקידה היה לסייע לפולנים תחת הכיבוש הנאצי. זמן קצר לאחר המלחמה הכירה צ'ילה בממשלה הזמנית של האחדות הלאומית בפולין ב-18 בפברואר 1946. במהלך תקופה זו קיבלה צ'ילה כ-1,500 פליטים פולנים, אסירים לשעבר ממחנות עבודה וריכוז וחיילים לשעבר של הצבא הפולני. בשנת 1949 נוסד "איגוד העם הפולני בצ'ילה" והיה להם כתב עת משלהם בשם Polak w Chile (העם הפולני בצ'ילה).
ב-25 במאי 1962 פתחה פולין משרד מסחרי בסנטיאגו וב-7 בינואר 1965 שדרגו שתי המדינות את היחסים הדיפלומטיים שלהן לשגרירות. ב-10 באוקטובר 1973, זמן קצר לאחר ההפיכה הצ'יליאנית, נותקו היחסים הדיפלומטיים בין צ'ילה לפולין על ידי הגנרל הצ'יליאני אוגוסטו פינושה שהיה אנטי-קומוניסט נאמן. לאחר השבת הדמוקרטיה לצ'ילה בשנת 1989, שתי המדינות כוננו מחדש את היחסים הדיפלומטיים ב-11 במרץ 1990. בשנת 1995 ביקר נשיא פולין לך ולנסה בצ'ילה כדי להשתתף בכנס שכותרתו סולידריות ושלום במילניום החדש.
במרץ 2000 ערך ראש הממשלה יז'י בוזק ביקור רשמי בצ'ילה והיה לראש הממשלה הפולני הראשון שביקר במדינה. בשנת 1999 הפך הנשיא אדוארדו פריי רואיס-טאגלה לראש המדינה הצ'יליאני הראשון שביקר בפולין.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מצ'ילה בפולין
נשיא צ'ילה אדוארדו פריי רואיס-טאגלה (1999)
נשיא צ'ילה ריקארדו לאגוס (2002)
ביקורים רמי דרג מפולין בצ'ילה
ראש ממשלת פולין יז'י בוזק (2000)
נשיא פולין אלכסנדר קוושנייבסקי (2002)
ראש ממשלת פולין דונלד טוסק (2007)
היחסים בין שתי המדינות

שתי המדינות חתמו על כמה הסכמים דו-צדדיים כגון חוזה הפיוס בין פולין לצ'ילה (1931); הסכם להשעיית דרישות הוויזה למטרות תיירות (1995); הסכם הגנת השקעות (1995); הסכם לשיתוף פעולה תרבותי ומדעי (1995); הסכם התייעצויות פוליטיות (1999); הסכם למניעת מיסוי כפול (2000), הסכם לשיתוף פעולה במאבק נגד סמים וארגוני פשיעה בינלאומיים (2006) והסכם על העסקת תלויים בסגל הנציגויות הדיפלומטיות והקונסולריות בשתי המדינות (2008).
יחסי סחר

בשנת 2002 חתמה צ'ילה על הסכם סחר חופשי עם האיחוד האירופי (הכולל את פולין מאז הצטרפותה לאיחוד האירופי בשנת 2004). בשנת 2018, המסחר בין צ'ילה לפולין הסתכם בכ-393 מיליון דולר. הייצוא העיקרי של צ'ילה לפולין כולל: נחושת, דגים קפואים, יין, ענבים וסלמון. הייצוא העיקרי של פולין לצ'ילה כולל: טורבינות גז, בשר קפוא, תרופות, כלי תחבורה ומנופים. חברת הכרייה הרב-לאומית הפולנית KGHM Polska Miedź פועלת בצ'ילה.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
פולין מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו דה צ'ילה.
שגרירות פולין בסנטיאגו
יוחנן ביין

יוחנן ביין (1929 - 5 בדצמבר 2016) היה דיפלומט ישראלי שכיהן כשגריר ישראל באומות המאוחדות וכסמנכ"ל משרד החוץ.
ביוגרפיה

יוחנן (לפנים הנס) ביין נולד בגרמניה, בנם של ההיסטוריון אלכסנדר ביין ובטי ביין. עלה עם הוריו וחמישה אחיו לארץ ישראל ב-16 באוקטובר 1933. למד בגימנסיה העברית רחביה ושירת במשטרת היישובים העבריים. במלחמת העצמאות היה לוחם בחטיבת גולני. לאחר שחרורו סיים תואר ראשון בכלכלה וביחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. עבד במשרד החוץ, שירת במגוון נציגויות של ישראל ברחבי העולם, בין השאר בטנזניה, זנזיבר, מערב גרמניה ופינלנד. כיהן כשגריר ישראל ברפובליקה הדומיניקנית, כשגריר ישראל בג'מייקה ומנהל המחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי. היה סגן ראש המשלחת הישראלית לאומות המאוחדות ובשנים 1988 עד 1990 כיהן כשגריר ישראל באו"ם. כמו כן כיהן כסמנכ"ל משרד החוץ לנושא ארגונים בינלאומיים.
לאחר פרישתו ממשרד החוץ כיהן כסגן יו"ר יד ושם במשך חמש שנים ולאחר מכן כדירקטור בחברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה. הוא היה חבר במפלגת מרצ והוצב ברשימתה בבחירות לכנסת השש עשרה, בבחירות לכנסת השבע עשרה ובבחירות לכנסת השמונה עשרה.
היה נשוי למאירה ביין, שהייתה שדרנית רדיו וכתבה תסכיתים לרדיו ותסריטים לטלוויזיה. בתם היא המורה למשחק והשחקנית ליאת ביין.
נפטר ב-5 בדצמבר 2016.
הערות שוליים

1 2  Bein Alexander, ארכיון המדינה
יחסי פולין–פקיסטן

| יחסי פולין–פקיסטן |
| --- | --- |
פולין: פקיסטן


פולין: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
312,685: 796,095
אוכלוסייה
38,438,419: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
811,229: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,105: 1,341
משטר
רפובליקה: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי פולין–פקיסטן הם היחסים הדו-צדדיים בין פולין לפקיסטן, אשר החלו בשנות הארבעים. לאחר העצמאות של פקיסטן ב-14 באוגוסט 1947, ליקאת עלי ח'אן, ראש ממשלת פקיסטן הראשון, יצר את הקשרים הדיפלומטיים הראשונים עם הרפובליקה העממית של פולין ולבסוף, ב-17 בדצמבר 1962, פקיסטן הפכה לאחת הראשונות במדינות המוסלמיות ליצור קשרים עם ממשלת פולין הקומוניסטית.
פולין פתחה שגרירות בקראצ'י בשנת 1962, אך העבירה אותה לאסלאמאבאד בשנת 1965. ממשלת פקיסטן פתחה את שגרירותה בוורשה בשנת 1969. נכון לעכשיו, פולין מקיימת גם קונסוליה כללית תרבותית בקראצ'י וכן קונסוליית כבוד בלאהור.