האימפריה הרומית
הערות שוליים

↑  Roman Empire, באתר UNRV History
↑  ישראל שצמן, תאודוסיוס הראשון, אנציקלופדיה של העולם הקלאסי. (כרך ב', עמ' 491), ספרית מעריב (1981), ירושלים
↑  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 240
↑  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 226, עמ' 240
1 2  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 194
↑  ישראל שצמן, אוגוסטוס, אנציקלופדיה של העולם הקלאסי (כרך א' עמ' 17–19), ספרית מעריב, 1981
↑  פרנק פרוסט אבוט, ההיסטוריה ותאורם של המוסדות הפוליטיים ברומא, עמ' 269
↑  פרנק פרוסט אבוט, ההיסטוריה ותאורם של המוסדות הפוליטיים ברומא, עמ' 272
1 2  פרנק פרוסט אבוט, ההיסטוריה ותאורם של המוסדות הפוליטיים ברומא, עמ' 273
↑  פרנק פרוסט אבוט, ההיסטוריה ותאורם של המוסדות הפוליטיים ברומא, עמ' 293
↑  פרנק פרוסט אבוט, ההיסטוריה ותאורם של המוסדות הפוליטיים ברומא, עמ' 296
↑  פרנק פרוסט אבוט, ההיסטוריה ותאורם של המוסדות הפוליטיים ברומא, עמ' 298
↑  J. J. Wilkes, The Journal of Roman Studies, Volume LXXV 1985, ISSN 0075-4358, p. 242.
↑  מגפות בעולם העתיק, כריסטיאן סמית, אוניברסיטת ליולה ניו אורלינס
↑  אמיאנוס מארקלינוס, דברי הימים, ספר 31, עמ' 483
1 2  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 194
↑  סווטוניוס, חיי שנים עשר הקיסרים, פסקה 47
↑  משה הדס, רומא הקיסרית, ספרית מעריב, 1976, עמ' 57
↑  ישראל שצמן, סנאט, אנציקלופדיה של העולם הקלאסי, כרך ב', עמ' 339 - 340
↑  אוכלוסייה ודמוגרפיה, נייר עבודה של אוניברסיטאות פרינסטון/סטנפורד בנושא התרבות היוונית-הרומית העתיקה, אפריל 2006, עמ' 2
↑  אוכלוסייה ודמוגרפיה, נייר עבודה של אוניברסיטאות פרינסטון/סטנפורד בנושא התרבות היוונית-הרומית העתיקה, אפריל 2006, עמ' 9
1 2  סווטוניוס חיי שנים עשר הקיסרים, פסקה 25
↑  משה הדס, רומא הקיסרית, ספרית מעריב, 1976, עמ' 181
↑  קדמוניות יד, י, יג
↑  קדמוניות יד, י, יב
↑  סווטוניוס חיי שנים עשר הקיסרים, פסקה 16
↑  טקיטוס, האנלים, ספר 15, פסקה 44
↑  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 231 - 238
↑  אנציקלופדיה בריטניקה, רומא העתיקה-יצירתה של ציבילזציה מאוחדת
↑  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 195 - 200
↑  לי לוין, ירושלים, עמ' 154
↑  ישראל שצמן, "צבא רומי", אנציקלופדיה של העולם הקלאסי (כרך ב' עמ' 419–421, ספרית מעריב, 1981
↑  אנציקלופדיה בריטניקה, רומא העתיקה-הצבא
↑  ישראל שצמן, "לגיון", אנציקלופדיה של העולם הקלאסי (כרך א' עמ' 251–252), ספרית מעריב, 1981
↑  אנציקלופדיה בריטניקה, מטבע-מטבעות רומאים רפובליקה וקיסרות-יוליוס קיסר ואחריו
↑  אנציקלופדיה בריטניקה, מטבע-עלייתה של רומא-מטבעות יוונים משניים תחת הקיסרות הרומית
↑  טיטוס ליוויוס, תולדות רומא, ספר 21 פרק 63
↑  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 214
↑  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 213 - 215
↑  החוק כוחו של האב באנציקלופדיה בריטניקה
↑  ו. א. קולדוואל, קורות העולם, מסדה, 1957, עמ' 201
↑  ישראל שצמן, גנס, אנציקלופדיה של העולם הקלאסי (כרך א' עמ' 147–148), ספרית מעריב, 1981
↑  פרופ' קיית' בראדלי, Resisting Slavery in Ancient Rome, באתר BBC,‏ 5 בנובמבר 2009
↑  הרומאים בעבודה ובפנאי
↑  דויד פייפר, The Illustrated Library of Art, בית פוטלנד, ניו יורק, 1986, עמ' 252 (באנגלית)
1 2  הורסט ולדמאר ג'נסון, ההיסטוריה של האומנות, פרנטיס האל, 2006, עמ' 190 (באנגלית)
↑  דויד פייפר, The Illustrated Library of Art, בית פוטלנד, ניו יורק, 1986, עמ' 260 (באנגלית)
↑  "חרס" - אטלס לכלי חרס רומים
↑  אולריך, הומר, ופול פיסק, ההיסטוריה של המוזיקה והסגנון המוזיקלי, הרקורט בראס ג'ובנוביץ', 1963, עמ' 25 (באנגלית)
1 2 3  אנציקלופדיה בריטניקה, טוגה
↑  משה הדס, רומא הקיסרית, ספרית מעריב, 1976, עמ' 87
↑  פשעי האופנה הרומאים נחשפים, באתר BBC News
↑  הורטיוס, אודאות, 1.31.15
↑  יין ורומא
↑  אנציקלופדיה בריטניקה, חינוך-הרומאים מאמצים את החינוך ההלנסטי
↑  משה הדס, רומא הקיסרית, ספרית מעריב, 1976, עמ' 82
↑  אנציקלופדיה בריטניקה, חינוך-הרומאים מאמצים את החינוך ההלניסטי
1 2 3  ליונל קאסון, חיי היום יום ברומא העתיקה, אוניברסיטת ג'ון הופקינס, 1998
1 2  חיי היום יום-בידור, באתר SPQR Online
↑  קירקוס מקסימוס באנציקלופדיה רומאנה, אוניברסיטת שיקגו
↑  אתרים ומוזאונים ברומא הגאלית: ארל, הקירקוס הרומי
1 2  מדע וטכנולוגיה יוונית ורומית: הנדסה, אוניברסיטת סוונסה, 22 במאי 2005
↑  סקסטוס יוליוס פרונטינוס, על אודות אמות המים של רומא
↑  מערכות המים והשפכים ברומא הקיסרית
↑  ג'יימס קראו, אדמה, חומות ומים בקונסטנטינופול העתיקה, טכנולוגיה בתנועה 300–650 לספירה, עמ' 272
↑  משה הדס, רומא הקיסרית, ספרית מעריב, עמ' 67
↑  מרד בר-כוכבא בפי היסטוריון רומאי, דבר, 10 באוגוסט 1932
↑  דרשותיו של יוחנן כריסוסטומוס נגד היהודים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12139445g (data)  ISNI: 0000 0001 2106 5979  SUDOC: 026399997  VIAF: 28145424500486830493   WorldCat (עם VIAF): 28145424500486830493 
"אוגוסטוס מפרימה פורטה"
בנייתו של האמפיתיאטרון הפלאבי, הידוע יותר כקולוסיאום, החלה בידי הקיסר אספסיאנוס, אך לבסוף הושלמה בידי בנו, הקיסר טיטוס
שיאו של משבר המאה השלישית, בשנת 271, הקיסרות הרומית מתפצלת לשלושה חלקים. בירוק: הקיסרות הגאלית. באדום: הקיסרות הרומית. בצהוב: ממלכת תדמור
הטטררכיה, פסל מפורפיר, שנבזז מארמון ביזנטי בשנת 1204 ונמצא בבזיליקת סן מרקו, שבוונציה
קיצה של הקיסרות הרומית המערבית, רומולוס אוגוסטולוס נכנע בפני אודואקר
מהמט השני נכנס בשערי קונסטנטינופול ומביא לקיצה של הקיסרות הביזנטית
הפרובינקיות הרומיות לאחר שנת 120 לספירה
"תטיס ויופיטר"; ציור מאת ז'אן דומיניק אנגר, 1811; הציור מתאר את הנימפה תטיס, אמו של אכילס, מתחננת אצל יופיטר על חיי בנה.
התפילה האחרונה של הקדושים הנוצרים מאת ז'אן-לאון ז'רום
חמש השפות הרומאניות העיקריות בעולם: אדום – רומנית, צהוב – איטלקית, כחול – צרפתית, ירוק – ספרדית, כתום – פורטוגזית
תפוצתו העולמית של האלפבית הלטיני. האזורים בירוק כהה מראים את המדינות בהן האלפבית הלטיני הוא הכתב הראשי היחידי. האזורים בירוק בהיר מראים את המדינות בהן האלפבית הלטיני הוא אחד מכמה צורות כתב ראשיות. האלפבית הלטיני נמצא בשימוש באופן נרחב גם בחלק מהאזורים הצבועים באפור, עקב שימוש באזורים אלה בשפה שנייה שאינה רשמית (כגון: צרפתית באלג'יריה ואנגלית במצרים)
מערך ה"צב", אחת מצורות לוחמת השדה הרומית
טרירמה רומאית
ססטרטיוס של אספסיאנוס, שהוטבע בשנת 71, לציון ההצלחה בדיכויו של המרד הגדול. על צידו האחורי נכתב "יהודה הכבושה".
ספינת נהר הנושאת חביות, ככל הנראה יין
דגם של אזור שדה מרס ברומא העתיקה, בשנת 300 לערך. מוצג במוזיאון התרבות הרומית, בפרברי רומא
הפנתיאון ברומא בציורו של ג'ובאני פאניני
שער ספטימיוס סוורוס
ציור של המשוררת סאפפו
צפחת מדרום גאליה מסביבות שנת 100 המתארת את הרקולס קוטל את לאומדון
טיטוס ליוויוס מחבר היצירה "תולדות רומא"
התיאטרון הרומי בקיסריה, נבנה בימיו של הורדוס
האל אפולו עם קיטרה
גלדיאטורים בזירת הקרב, בציורו של ז'אן-לאון ז'רום משנת 1872
אמת המים של סגוביה
שרידי מכרות הזהב הרומיים בלאס מדולס, ספרד
גשר אלקנטרה, ספרד
דרך ויה אפיה, המחברת את העיר רומא עם חלקיה הדרומיים של איטליה, עדיין ניתנת לשימוש גם בימינו
המרחצאות הרומיים של באת', בעיר באת', אנגליה. חלקו העליון של המבנה (מעל העמודים), נבנה בתקופה מאוחרת יותר כשחזור למבנה המקורי.
שעון רחוב בגרמניה, עם ספרות רומיות
הכתרתו של קרל הגדול על ידי האפיפיור לאו השלישי, בשנת 800, הייתה ניסיון לחדש את הקיסרות הרומית המערבית
תבליט משער טיטוס, המתאר את אחת מתוצאותיו ההרסניות של המרד הגדול, חורבן בית המקדש השני וביזת חפצי הקודש (המנורה)
הסנהדרין, כפי שתוארה באנציקלופדיה משנת 1883. כחלק מהגזירות של הקיסר תאודוסיוס השני, הוא הורה על ביטולה של משרת נשיא הסנהדרין והדיח את רבן גמליאל השישי