stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת בר-אילן
לקריאה נוספת

מנחם קליין, בר-אילן - אקדמיה, דת ופוליטיקה, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, ירושלים, תשנ"ח 1997 (תבנית:ISBN)
דב שוורץ (עורך), אוניברסיטת בר-אילן - מרעיון למעש (2 כרכים), הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ו 2006 (תבנית:ISBN תבנית:ISBN) תבנית:ULI
יעקב עירם, יהודה פרידלנדר, שמעון אוחיון, ייעודה של אוניברסיטה דתית, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ג 2013 (תבנית:ISBN)
אילנה צור בן-מאיר, "הספריות - משנות החמישים של המאה העשרים לשנות האלפיים", בתוך: אוניברסיטת בר-אילן - מרעיון למעש – כרך א': אבני דרך ותולדותיהן של מחלקות, עמ' 154–171. רמת גן: הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, (תשס"ו). תבנית:ISBN
עורך: ד"ר חגי חריף, פירות האילן - אוניברסיטת בר-אילן, אלבום היובל הראשון. הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ח-2008. תבנית:ISBN תבנית:ULI
ליל המיקרופונים

ליל המיקרופונים הוא כינוי שניתן על ידי התקשורת לכינוס מרכז מפלגת הליכוד ב-12 בפברואר 1990 שבמהלכו הודיע אריאל שרון על התפטרותו מכהונתו כשר התעשייה והמסחר בממשלת ישראל בראשותו של יצחק שמיר, ועל ידי השתלטות על מערכת ההגברה במקום סיכל את ההצבעה על תוכנית מדינית שהובאה בפני חברי המרכז באותה עת.
רקע היסטורי

בנובמבר 1988 נבחר ג'ורג' בוש האב לנשיאה החדש של ארצות הברית. הממשל החדש בארצות הברית, אשר נכנס לתפקידו במקביל לתחילת פעולת ממשלת שמיר השלישית, הונהג על ידי מזכיר המדינה הפעלתן ג'יימס בייקר שהכריז כי יש לשאת ולתת עם אש"ף וכי "על ישראל לוותר על החזון הלא מציאותי של ארץ ישראל הגדולה". במאי 1989, לאחר ששב שמיר מפגישה עם ראשי הממשל בוושינגטון אישרה הממשלה תוכנית בת ארבעה שלבים שנקראה "תוכנית שמיר רבין", שכללה את הנקודות הבאות:
חיזוק יחסי ישראל–מצרים.
כינון שלום בין ישראל לשאר מדינות ערב.
פתרון בעיית הפליטים הפלסטינים.
קיום בחירות בשטחים לבחירת נציגות פלסטינית, שתנהל עם ישראל משא ומתן על האוטונומיה.
עמדת "הליכוד" הייתה כי ערביי מזרח ירושלים לא יוכלו להשתתף בבחירות בשטחים ובתהליך המדיני. גישתו הבסיסית של שמיר הייתה מנוגדת לכל הסדר שיביא לפשרה טריטוריאלית, אך באותה העת קמה לו בתוך מפלגתו התנגדות מימין. "החישוקאים" דוד לוי, יצחק מודעי ואריאל שרון חברו נגדו, וטענו שתוכנית זאת מנוגדת למצע המפלגה ותוביל בסופו של דבר להקמת מדינה פלסטינית בשטחי יהודה ושומרון וחבל עזה. הם דרשו להציב, כתנאי מקדים לתוכנית, את חיסול הטרור, וקבעו קווים אדומים למשא ומתן, אותם אין על שמיר לעבור.
תיאור האירוע

ב-12 בפברואר 1990 התכנס מרכז הליכוד לוועידה שהייתה אמורה להיות דיון על התוכנית המדינית, העלאת הצעות מדיניות שונות על ידי ראשי המפלגה והצבעה חשאית בקלפי על ההצעות הנ"ל. 
שרון חשש ששמיר יבצע הצבעת מחטף בוועידה וכיושב ראש המרכז, בסיועו של עוזרו אורי שני, ארגן את הכינוס באופן שימנע משמיר לעשות כן, הם השתלטו על מערכת ההגברה במקום ומילאו את השורות הראשונות באולם באנשי שלומם.
הכינוס נפתח בשעה היעודה ובתחילתו הסביר שרון את סדר יומו. כשסיים לעשות כן ביקש מחברי המרכז להקריא הודעה אישית:
ברצוני להקריא כאן מכתב ששלחתי הערב לראש הממשלה: אני מגיש לך בזאת את התפטרותי(...) אדוני ראש הממשלה, תחת ממשלתך משתולל הטרור הפלסטיני בתוך ארץ ישראל כולה(...) אני יודע ומשוכנע כי ניתן לחסל טרור זה. תוך זמן קצר ניתן להחזיר חוק וסדר לרחבי ארץ ישראל ולהשכין שלום בינינו לבין הערבים, על בסיס זכותנו ההיסטורית על ארץ ישראל(...) יש רגעים בהם אדם צריך לדעת לקום מכיסאו ולהתחיל לצעוד. יש רגעים בחיי עם, ובחיי אנשים, שבהם עליהם להתעורר ולהיאבק בטרם פורענות. זוהי אולי השעה האחרונה לעשות כן.
את התדהמה והדממה שחלפה בקהל החליפה במהרה מהומה רבתי כשמאות תומכים ואוהדים החלו לצעוק "אריק, אריק".
כשסיים שרון את דבריו ביקש מראש הממשלה לשאת את דבריו. שמיר, כמו חבריו ה"חישוקאים" של שרון, היה מופתע ממהלך זה של שרון, אך התחמק מעימות ישיר מול שרון ואמר כי "טרם קיבלתי את מכתב ההתפטרות, ורק לאחר שאקבל אותו אגיב" ומיד לאחר הצהרה זו פנה להקראת נאומו שהוכן מראש. בסיומו של נאום זה ביקש לערוך הצבעה ספונטנית, כפי שחשש שרון, וביקש מכל מי שתומך בו ובתוכניתו המדינית להרים את ידו, "הציבור צריך לדעת מי מייצג את הליכוד - אני או משמיצי. אני פונה לחברי בבקשה ובשאלה: האם הם מקבלים את הצעתי להבעת אמון?".
זו הייתה יריית הפתיחה להתגוששות ביו השניים, אורי שני ששלט על מערכת ההגברה השתיק כמעט לגמרי את המיקרופון של שמיר והגביר את המיקרופון של שרון, שרון קם ושאג "אני שואל את חברי המרכז. מי בעד חיסול הטרור, שירים את ידו. מי נגד שיתוף מגורשים, שירים ידו. מי נגד שיתוף ערביי מזרח ירושלים, ירים ידו".
שמיר הנבוך ניסה ללא הצלחה להשיב את ההצבעה לכנה וקרא "מי בעדי, מי בעדי".
במהומה שנוצרה במקום לא ניתן היה לדעת בעבור מי הידיים מורמות. שמיר נעל את הכינוס לאחר שהצהיר כי הצבעתו התקבלה ברוב מאסיבי והודה לחברי המרכז על האמון והתמיכה בו. פיצוץ הכינוס בסופו של דבר הועיל לשמיר כיוון שאי קבלת הכרעה כלשהי איפשרה לו להמשיך בתוכניתו המדינית.
אירוע זה נתפס בעיני רבים מהציבור הישראלי כאחד המעמדים המבישים ביותר בפוליטיקה הישראלית, ונשמעו התבטאויות רבות של שאט נפש מהתנהגות הפוליטיקאים בכלל וחברי הליכוד בפרט.
לקריאה נוספת

גדי בלום וניר חפץ, הרועה - סיפור חייו של אריאל שרון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005.
גביע דייוויס 1998

| --- | --- |

 ענף:  טניס 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבין-לאומית לטניס 
 תקופת התחרות:  3 באפריל 1998 – 6 בדצמבר 1998 (248 ימים)
 מספר תחרות:  87 
 מספר מתמודדים:  131
 מדינה מארחת:  מילאנו, איטליה (משחק הגמר)
 אצטדיון:  מדיולאנום פורום
 זוכה:  שוודיה שוודיה (7)
 
 → 1997 1999 ← 
 
גביע דייוויס 1998 הייתה התחרות ה-87 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו 131 נבחרות. התחרות נערכה בחסות חברת אלקטרוניקה יפנית NEC.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית העליון בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (בית אירופה/אפריקה, בית אמריקה ובית אסיה/אוקיאניה). הבתים האזוריים חולקו לתת-הבית העליון ו-3 תתי-הבית התחתונים תוך הסדרת העברות בינם. הקבוצות החזקות של הבתים האזוריים (4 מבית אירופה/אפריקה, 2 מבית אמריקה ו-2 מבית אסיה/אוקיאניה) קיבלו זכות להתמודד נגד 8 קבוצות של הבית העליון על העלייה לבית העליון.
המשחק על התואר התקיים בין נבחרת שוודיה לבין נבחרת איטליה במילאנו. הוא הסתיים עם התוצאה 1:4 לטובת שוודיה שניצחה בתחרות בפעם השנייה ברציפות ובפעם ה-7 בסך הכול.
משחקי הבית העליון > משחק הגמר

| איטליה   איטליה   1 | איטליה   איטליה   1 | מדיולאנום פורום, מילאנו, איטליה   4–6 בדצמבר 1998  חימר באולם | מדיולאנום פורום, מילאנו, איטליה   4–6 בדצמבר 1998  חימר באולם | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | איטליה | אנדראה גאודנצי |  | 117 | 06 | 6 | 3 | 6 |
| 1 | שוודיה | מגנוס נורמן |  | 96 | 77 | 4 | 6 | 6 |
| 2 | איטליה | דאווידה סנגווינטי |  | 1 | 4 | 0 |  |  |
| 2 | שוודיה | מגנוס גוסטפסון |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | איטליה | דייגו נרגיזו/דאווידה סנגווינטי |  | 16 | 1 | 3 |  |  |
| 3 | שוודיה | יונס ביורקמן/ניקלס קולטי |  | 77 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | איטליה | ג'אנלוקה פוצי |  | 4 | 2 |  |  |  |
| 4 | שוודיה | מגנוס גוסטפסון |  | 6 | 6 |  |  |  |
| 5 | איטליה | דייגו נרגיזו |  | 6 | 6 |  |  |  |
| 5 | שוודיה | מגנוס נורמן |  | 2 | 3 |  |  |  |
משחקי הבית העליון > העברות לקראת שנת 1999

בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון לבין הקבוצות שעלו מהבתים האזוריים:
אוסטרליה, ברזיל, צ'כיה, הולנד, רוסיה וסלובקיה נותרו בבית העליון
צרפת ובריטניה עלו לבית העליון
הודו, ודרום אפריקה ירדו לבתים האזוריים
ישראל בגביע דייוויס

בתחרות שנת 1998, נבחרת ישראל שיחקה בבית אירופה. במשחקה הראשון היא שובצה נגד נבחרת אוסטריה.
| ישראל   ישראל   4 | ישראל   ישראל   4 | המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   3–5 באפריל 1998  משטח קשה | המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   3–5 באפריל 1998  משטח קשה | אוסטריה   אוסטריה   1 | אוסטריה   אוסטריה   1 | אוסטריה   אוסטריה   1 | אוסטריה   אוסטריה   1 | אוסטריה   אוסטריה   1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | איל ארליך |  | 6 | 7 | 7 |  |  |
| 1 | אוסטריה | גרלד מנדל |  | 1 | 6 | 5 |  |  |
| 2 | ישראל | אמיר חדד |  | 7 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | אוסטריה | שטפן קובק |  | 6 | 4 | 3 |  |  |
| 3 | ישראל | נועם בר/איל ארליך |  | 6 | 7 | 4 | 1 | 6 |
| 3 | אוסטריה | תומאס בוכמאייר/וולפגנג שרנץ |  | 4 | 6 | 6 | 6 | 4 |
| 4 | ישראל | נועם בר |  | 6 | 6 |  |  |  |
| 4 | אוסטריה | שטפן קובק |  | 6 | 1 |  |  |  |
| 5 | ישראל | אמיר חדד |  | 4 | 7 | 3 |  |  |
| 5 | אוסטריה | וולפגנג שרנץ |  | 6 | 5 | 6 |  |  |
בעקבות ניצחון זה נבחרת ישראל עלתה למשחק נגד נבחרת צרפת על עליה לבית העליון. הנבחרת הפסידה במשחק ונותרה בבית אירופה.
| ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   25–27 בספטמבר 1998  משטח קשה | המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   25–27 בספטמבר 1998  משטח קשה | צרפת   צרפת   4 | צרפת   צרפת   4 | צרפת   צרפת   4 | צרפת   צרפת   4 | צרפת   צרפת   4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | אמיר חדד |  | 2 | 3 | 3 |  |  |
| 1 | צרפת | סדריק פיולין |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | ישראל | הראל לוי |  | 6 | 2 | 4 |  |  |
| 2 | צרפת | גיום רו |  | 7 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | ישראל | נועם בר/איל ארליך |  | 1 | 4 | 3 |  |  |
| 3 | צרפת | ז'רום גולמאר/גיום רו |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | ישראל | הראל לוי |  | 3 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | צרפת | סדריק פיולין |  | 6 | 1 | 2 |  |  |
| 5 | ישראל | אמיר חדד |  | 6 | 2 | 1 |  |  |
| 5 | צרפת | ניקולא אסקודה |  | 4 | 6 | 6 |  |  |
תקיפת ספינת הביון האיראנית (2021)

תקיפת ספינת הביון "MV Saviz" האיראנית אירעה ב-6 באפריל 2021. הספינה נפגעה ממוקשים ימיים בים האדום, סמוך לחופי אריתריאה. איראן אישרה את התקיפה ועיתון הניו יורק טיימס טען שהישראלים עומדים מאחורי התקיפה שבאה כתגובה לתקיפת אוניות ישראליות על ידי האיראנים, זאת במסגרת המערכה הימית בין ישראל לאיראן.
סוכנות הידיעות תסנים האיראנית המקורבת למשמרות המהפכה דיווחה על התקיפה. ברשת אל-ערביה דווח כי כוח ישראלי מיוחד הצמיד את המוקשים לספינה "סאוויז".
הספינה "סאוויז" (MV Saviz)

הספינה "סאוויז" שייכת למשמרות המהפכה, ומשמשת חדר מבצעים צף בים האדום, שבו אוספת איראן מודיעין על ערב הסעודית ותימן כדי לסייע למורדים החות'ים. ניתוח תמונות הלוויין של האזור מראה שבשנתיים האחרונות, הספינה כמעט שלא זזה - מה שמחזק את הטענה שלפיה מדובר בכלי שיט שמטרתו לעקוב אחר הפעילות והתנועה הימית בגזרה האסטרטגית של מיצרי באב אל-מנדב בים האדום - מיצרים המהווים את שער הכניסה לים האדום מדרום, מפרידים בין אסיה לאפריקה - ומקשרים בין הים האדום למפרץ עדן שבאוקיינוס ההודי.
סוכנות הידיעות האיראנית Tasnim דיווחה בליל 6 באפריל 2021, כי Saviz נפגעה ממוקש בים האדום. הפיצוץ התרחש סמוך לחופי ג'יבוטי, וגרם נזק קל, לא דווח על הרוגים. בתקופה זו אמורה ה-Saviz ללוות ספינות סוחר איראניות בים סוף. משרד החוץ האיראני אישר את ההתקפה על ה"סאוויז" ואמר כי טהראן תמשיך לעסוק במקרה באמצעות ארגונים בינלאומיים. גורמים איראניים חשדו כי התקיפה בוצעה על ידי ישראל, אך עם זאת לא האשימו מיד אף צד. הדובר הסביר כי סאוויז, ספינה אזרחית, הוצבה בים האדום ובמפרץ עדן כדי להבטיח ביטחון ימי בנתיבי הספנות נגד הפיראטים, וציין כי פעולתה הוכרזה מראש בתיאום עם הארגון הימי הבינלאומי (IMO) כגוף מווסת. התקיפה התרחשה בזמן שאיראן ומעצמות העולם נפגשו בווינה לשיחות הראשונות בנושא הסכם הגרעין האיראני, שישראל מתנגדת לו בתוקף.
התייחסות אמריקאית

גורמים בפנטגון אמרו לסוכנות הידיעות רויטרס כי ארצות הברית לא אחראית לתקיפת הספינה האיראנית, שאירעה במקביל להתקדמות בשיחות הגרעין שהתחדשו בווינה.
אחריות ישראלית

ב-7 באפריל 2021, גורם אמריקני אמר לעיתון "הניו יורק טיימס" שישראל עדכנה את ארצות הברית כי היא עומדת מאחורי תקיפת ספינת הביון האיראנית שהותקפה אמש בים האדום, סמוך לחופי אריתריאה. לאחר שאיראן אישרה כי ספינה שלה הותקפה, גורמים אמריקאים אמרו לעיתון הניו יורק טיימס כי ישראל היא זו שתקפה את הספינה כנקמה. עוד דווח כי ישראל טענה בפני האמריקאים כי התקיפה נעשתה כתגובה על תקיפת שתי ספינות בבעלות ישראלית בחודש שעבר.
אירועים קודמים

ב-25 בפברואר 2021, הותקפה האונייה הליוס ריי בבעלות ישראלית במפרץ עומאן. במסגרת התקיפה אירע פיצוץ בספינה ישראלית בבעלות של איש העסקים הישראלי רמי אונגר, איש לא נפגע. עם זאת, הספינה נאלצה לחזור על עקבותיה. משלחת ישראלית נשלחה לחקור את האירוע. מדינת ישראל האשימה את איראן בתקיפה, איראן הכחישה. ראש הממשלה ושר הביטחון האשימו את איראן בפיצוץ, המדינה הורתה על תגובה בסמוך לאירוע. הרמטכ"ל וראש המוסד חלקו על עוצמת התגובה הנדרשת. האירוע הגיע כתגובה לחיסולם של קאסם סולימאני, ומוחסן פח'רי-זאדה.
ב-12 במרץ 2021, תקיפת האונייה האירנית "שאהר קורד" בעת שהפליגה כ-80 ק"מ ממערב לישראל מיוחסת לישראל. עשן היתמר מאחת ממאות המכולות על האונייה שנשאה כנראה נשק בדרך לסוריה (היעד המקורי – ספרד). בכיר ישראלי טען כי הפעולה הזו הייתה תגובה לתקיפה של האונייה הישראלית הליוס ריי במפרץ עומאן.
ב-25 במרץ 2021, דווח על טיל ששיגרה איראן לעבר ספינת המכולות "לורי" שנמצאת בבעלות איש העסקים הישראלי אודי אנג'ל. ספינת המכולות הישראלית הותקפה באזור מפרץ עומאן בעת שהייתה בדרכה מטנזניה להודו, היא נפגעה קלות מטיל אחד או שניים, או על ידי מוקשים ימיים שהוצמדו אליה, והמשיכה בדרכה, לא היו נפגעים.
ראו גם

המערכה הימית בין ישראל לאיראן
הערות שוליים

↑  ניר דבורי ירון שניידר, ‏דיווח בארה"ב: ישראל תקפה את הספינה האירנית בתור פעולת תגמול, באתר ‏מאקו‏, 6 באפריל 2021
↑  "Rotes Meer: Explosion beschädigt iranisches Schiff". Tagesschau (בגרמנית). נבדק ב-2021-04-07.
↑  "Iranian ship said to be Red Sea troop base attacked". POLITICO. 2021-04-08.
↑  "Explosion auf iranischem Schiff Saviz im Roten Meer". Der Standard (בAustrian German). נבדק ב-2021-04-07.
↑  "Spokesman Confirms Incident Involving Iranian Ship in Red Sea". Tasnim. 2021-04-07.
↑  "Iran ship said to be Red Sea troop base off Yemen attacked". וושינגטון פוסט. 2021-04-07.
↑  "Iranian ship attacked in the Red Sea, Tehran says". Global News (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-04-07.
↑  "Israel-Iran Sea Skirmishes Escalate as Mine Damages Iranian Military Ship". The New York Times. 2021-04-06.
↑  ברק רביד, גיא אלסטר, אמיר בוחבוט‏, דיווח: כוח ישראלי תקף ספינה איראנית בים האדום, באתר וואלה, 6 באפריל 2021
↑  דיווח אמריקני | ישראל הודיעה לארה״ב: "אנחנו עומדים מאחורי תקיפת הספינה האיראנית", באתר 0404, ‏2021-04-07
↑  טל לב רם, ‏דיווח אמריקאי: ישראל תקפה את הספינה האיראנית כנקמה, באתר מעריב אונליין, 6 באפריל 2021
↑  ynet, פיצוץ מסתורי פגע בספינה בבעלותו של רמי אונגר במפרץ עומאן; אין נפגעים, באתר כלכליסט, 26 בפברואר 2021
↑  ספינת ביון איראנית נפגעה בים האדום, דיווח: הקומנדו הישראלי הצמיד מוקשים, באתר www.msn.com
↑  יוני בן-מנחם, המסר האירני לישראל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 במרץ 2021
גביע דייוויס 1994

| --- | --- |

 ענף:  טניס 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבין-לאומית לטניס 
 תקופת התחרות:  25 במרץ 1994 – 4 בדצמבר 1994 (255 ימים)
 מספר תחרות:  83 
 מספר מתמודדים:  109
 מדינה מארחת:  מוסקבה, רוסיה (משחק הגמר)
 אצטדיון:  קומפלקס הספורט אולימפיסקי
 זוכה:   שוודיה (5)
 
 → 1993 1995 ← 
 
גביע דייוויס 1994 הייתה התחרות ה-83 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו 109 נבחרות. התחרות נערכה בחסות חברת אלקטרוניקה יפנית NEC.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית העליון בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (בית אירופה/אפריקה, בית אמריקה ובית אסיה/אוקיאניה). הבתים האזוריים חולקו לתת-הבית העליון ו-2 תתי-הבית התחתונים תוך הסדרת העברות בינם. הקבוצות החזקות של הבתים האזוריים (4 מבית אירופה/אפריקה, 2 מבית אמריקה ו-2 מבית אסיה/אוקיאניה) קיבלו זכות להתמודד נגד 8 קבוצות של הבית העליון על העלייה לבית העליון.
מחזיקת הגביע נבחרת גרמניה הודחה בחצי הגמר. המשחק על התואר התקיים בין נבחרת רוסיה לבין נבחרת שוודיה במוסקבה. הוא הסתיים עם התוצאה 1:4 לטובת שוודיה שניצחה בתחרות בפעם ה-5 בסך הכול.
משחקי הבית העליון > משחק הגמר

| רוסיה   רוסיה   1 | רוסיה   רוסיה   1 | מוסקבה, רוסיה   4-2 בדצמבר 1994  שטיח באולם | מוסקבה, רוסיה   4-2 בדצמבר 1994  שטיח באולם | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 | שוודיה   שוודיה   4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | רוסיה | אלכסנדר וולקוב |  | 4 | 2 | 77 | 6 | 6 |
| 1 | שוודיה | סטפן אדברג |  | 6 | 6 | 62 | 0 | 8 |
| 2 | רוסיה | יבגני קפלניקוב |  | 0 | 2 | 6 | 6 |  |
| 2 | שוודיה | מגנוס לרסון |  | 6 | 6 | 3 | 6 |  |
| 3 | רוסיה | יבגני קפלניקוב/אנדריי אולחובסקי |  | 77 | 2 | 3 | 6 | 6 |
| 3 | שוודיה | יאן אפל/יונס ביורקמן |  | 64 | 6 | 6 | 1 | 8 |
| 4 | רוסיה | יבגני קפלניקוב |  | 4 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | שוודיה | סטפן אדברג |  | 6 | 4 | 0 |  |  |
| 5 | רוסיה | אנדריי וולקוב |  | 64 | 4 |  |  |  |
| 5 | שוודיה | מגנוס לרסון |  | 77 | 6 |  |  |  |
משחקי הבית העליון > העברות לקראת שנת 1995

בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון לבין הקבוצות שעלו מהבתים האזוריים:
אוסטרליה, אוסטריה, בלגיה, דנמרק ואיטליה נותרו בבית העליון
קרואטיה, דרום אפריקה ושווייץ עלו לבית העליון
הונגריה, הודו, וישראל ירדו לבתים האזוריים
משחקי הבית העליון > ישראל בגביע דייוויס

בתחרות שנת 1994, נבחרת ישראל שיחקה בבית העליון. במשחקה הראשון היא נפגשה עם נבחרת צ'כיה.
| ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | קומפלקס הספורט אולימפיסקי, המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   27-25 במרץ 1994  משטח קשה | קומפלקס הספורט אולימפיסקי, המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   27-25 במרץ 1994  משטח קשה | צ'כיה   צ'כיה   4 | צ'כיה   צ'כיה   4 | צ'כיה   צ'כיה   4 | צ'כיה   צ'כיה   4 | צ'כיה   צ'כיה   4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | גלעד בלום |  | 1 | 3 | 6 |  |  |
| 1 | צ'כיה | פטר קודרה |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | ישראל | עמוס מנסדורף |  | 7 | 6 | 7 |  |  |
| 2 | צ'כיה | קארל נובצ'ק |  | 6 | 2 | 5 |  |  |
| 3 | ישראל | איל ארליך/עמוס מנסדורף |  | 6 | 6 | 6 | 1 |  |
| 3 | צ'כיה | פטר קורדה/סיריל סוק |  | 3 | 7 | 7 | 6 |  |
| 4 | ישראל | עמוס מנסדורף |  | 4 | 6 | 7 | 1 | 1 |
| 4 | צ'כיה | פטר קורדה |  | 6 | 3 | 6 | 6 | 6 |
| 5 | ישראל | גלעד בלום |  | 4 | 3 |  |  |  |
| 5 | צ'כיה | קארל נובצ'ק |  | 6 | 6 |  |  |  |
בעקבות הפסד זה נבחרת ישראל שיחקה נגד בלגיה על הישרדות בבית העליון. בעקבות ההפסד היא ירדה לבית האזורי.
| ישראל   ישראל   2 | ישראל   ישראל   2 | המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   25-23 בספטמבר 1994  משטח קשה | המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, ישראל   25-23 בספטמבר 1994  משטח קשה | בלגיה   בלגיה   3 | בלגיה   בלגיה   3 | בלגיה   בלגיה   3 | בלגיה   בלגיה   3 | בלגיה   בלגיה   3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | גלעד בלום |  | 4 | 3 | 3 |  |  |
| 1 | בלגיה | פיליפ דוולף |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | ישראל | עמוס מנסדורף |  | 7 | 6 | 7 |  |  |
| 2 | בלגיה | כריסטוף ואן גארסה |  | 5 | 3 | 6 |  |  |
| 3 | ישראל | אייל ארליך/עמוס מנסדורף |  | 4 | 7 | 3 | 7 | 4 |
| 3 | בלגיה | פיליפ דוולף/ליבור פימק |  | 6 | 5 | 6 | 6 | 6 |
| 4 | ישראל | עמוס מנסדורף |  | 6 | 4 | 6 | 5 | 0 |
| 4 | בלגיה | פיליפ דוולף |  | 3 | 6 | 2 | 7 | 1 |
| 5 | ישראל | גלעד בלום |  | 6 | 1 | 6 |  |  |
| 5 | בלגיה | כריסטוף ואן גארסה |  | 1 | 6 | 2 |  |  |
אולקסנדר סירסקי

| --- | --- |

אלכסנדר סירסקי
 לידה:  26 ביולי 1965 (בן 59) Novinki, רוסיה 
 מדינה:  אוקראינה, ברית המועצות 
 כינוי:  Bars 
 השכלה:  Moscow Higher Military Command School 
 השתייכות:   צבא אוקראינה
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 דרגה:   קולונל גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד צבא היבשה האוקראיני
 פעולות ומבצעים
 המלחמה בדונבאס הפלישה הרוסית לאוקראינה
 עיטורים
 מסדר בוגדן חמלניצקי, דרגה 3  badge for military valour  Medal "15 years to the Armed Forces of Ukraine"  Medal "10 years to the Armed Forces of Ukraine"  מדליה על ההצטיינות בקרב  מדליה להצטיינות בשירות הצבאי  Mark of Esteem Badge  מסדר בוגדן חמלניצקי, דרגה 1  גיבור אוקראינה, מסדר כוכב הזהב  מסדר בוגדן חמלניצקי  מסדר בוגדן חמלניצקי, דרגה 2  צלב המצוינות הצבאית  גיבור אוקראינה  מדליה להנצחת 70 שנה לכוחות המזוינים של ברית המועצות  בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 
אלכסנדר סטניסלבוביץ' סירסקי (באוקראינית: Олександр Станіславович Сирський, נולד ב-26 ביולי 1965) הוא קולונל גנרל אוקראיני המשמש מאז 8 בפברואר 2024 כמפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה.
ביוגרפיה

סירסקי התגייס לצבא הסובייטי ב-1982. בשנת 1986 סיים בית הספר לקצינים במוסקבה. הוצב כמפקד מחלקה ביחידת שריון במחוז פולטבה. לאחר התפרקות ברית המועצות התגייס למשמר הלאומי של אוקראינה. בהמשך עבר לצבא אוקראינה. הוא התקדם במהירות בסולם הדרגות. הוא פיקד על הבריגדה הממוכנת ה-72 ולאחר מכן היה סגן מפקד מרכז הפיקוד של הצבא. במסגרת תפקידיו פעל לקידום שיתוף הפעולה האוקראיני עם נאט"ו ולהתאמת הצבא האוקראיני לתקנים של נאט"ו. עם פרוץ המלחמה בדונבאס מונה לראש מטה הלוחמה בטרור (АТО). בתוקף תפקידו הוא הוביל את הקרבות כנגד המיליציות של לוהנסק ודונצק. על הישגיו בקרבות אלו זכה בעיטור מסדר בוגדן חמלניצקי מדרגה שלישית. ב-6 במאי 2019 מונה לראש מטה המבצעים המשותף המתאם את הפעולות בין הזרועות השונות בצבא אוקראינה. ב-5 באוגוסט של אותה שנה מונה למפקד צבא היבשה האוקראיני.
בתחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, פיקד סירסקי בעצמו על הגנת הבירה קייב. על פעולה זו הוענק לו עיטור בוגדן חמלניצקי מדרגה שנייה. סירסקי בלט בתור מפקד השדה המוכשר בצבא האוקראיני, ובפיקודו הוטלה מתקפת הנגד של מחוז חרקוב בספטמבר 2022. לאחר מכן פיקד על ההגנה הארוכה במהלך הקרב על באחמוט. בשלב זה הלחימה הפכה למערכת התשה שוחקת וארוכה, והצבא הרוסי הפעיל את מסת כוחותיו כדי להתקדם לאורך החזית המזרחית, כאשר העיירה באחמוט נמצאת בלב הקרב. הצבא האוקראיני, בפיקודו של סירסקי, אחז בעיירה תוך כדי קרב עקוב מדם וממושך עד שנסוג לאחר שעיכב את התקדמות הכוחות הרוסיים במשך כמעט שנה שלמה. לאחר כישלון מתקפת הנגד האוקראינית בקיץ 2023, הסיטואציה לאורך החזית החלה להתערער.
בפברואר 2024, בצל התקדמות הדרגתית של הצבא הרוסי לאורך החזית המזרחית, מונה בידי הנשיא זלנסקי להחליף את ולרי זלוז'ני במשרת המפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה. המצב עם מינויו לתפקיד היה שאוקראינה התקשתה לגייס כוחות חדשים לצבאה כדי לשנות את המאזן ולקחת את המומנטום בחזית מידי הכוחות הרוסים. מיד עם מינויו התמודד עם המתקפה הרוסית החדשה בקרב על אבדייבקה. בבוקר 10 בפברואר 2024 החל הצבא הרוסי בהתקפת פתע על העיר מצפון ומדרום. התקפה זו סיימה למעשה את "מתקפת הנגד" הכושלת של צבא אוקראינה לכיוון העיר מליטופול, כיוון שהצבא האוקראיני החיש תגבורות עצומות לצורך הגנה על אבדייבקה. לאחר שהתברר שאין ביכולתם של הכוחות לשנות את המומנטום, הורה סירסקי על נסיגה והעיירה אבדייבקה נפלה לידי הרוסים.
באוגוסט, נוכח המצב המתערער בהדרגה לאורך החזית בדונבאס, יזם סירסקי מהלך של מתקפה לתוך שטח רוסיה, ובכך פתח את חזית קורסק במלחמת אוקראינה-רוסיה. נכון ל-13 באוגוסט, סירסקי הודיע שצבאו כבש 1,000 ק"מ רבועים משטח רוסיה. 190,000 תושבים רוסים במחוזות קורסק ובלגורוד פונו או היו בתהליך פינוי מבתיהם. צבא אוקראינה פתח בתקיפות נוספות לאורך הגבול.
הערות שוליים

↑  10 фактів із життя Олександра Сирського. Хто такий новий командувач ООС
↑  Новий командир на Донбасі: що відомо про генерала Сирського
↑  Підступи до Києва на надійному замку, – командувач оборони столиці провів перевірку
↑  יאיר נבות, אדריכל הפלישה האוקראינית לרוסיה, באתר ynet, 14 באוגוסט 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1268233234  VIAF: 53166356903306640176   WorldCat (עם VIAF): 53166356903306640176 
גנרל סירסקי עם הנשיא וולודימיר זלנסקי במפקדת הכוחות בקופיאנסק, 30 בנובמבר 2023.
הרעלת מזון

| --- | --- |

 תחום:  טוקסיקולודיה רפואית 
 גורם:  food-borne transmission, זיהום מזון 
 תסמינים:  כאב בטן, הקאה, כאב ראש, שלשול, הרעלה 
 טיפול:  תמיסת רינגר  תמיסת הרטמן  פחם פעיל 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  175569 
 MeSH:  D005517
 
הרעלת מזון היא תחלואה הנגרמת בשל קיומם של מיקרואורגניזמים כגון חיידקים ופטריות או רעלנים במזון שנאכל.
להרעלת מזון סימנים קלאסיים הכוללים כאבי בטן, הקאות ושלשולים חריפים. סימנים נוספים המעידים על הרעלה קשה יותר הם חום גבוה, חוסר תחושה וסחרחורות. כמו כן, מקרים בהם השלשול או ההקאות אינם מפסיקים לאחר מספר ימים, נחשבים לקשים ומסוכנים יותר ומחייבים פנייה לטיפול בהקדם האפשרי. הסימנים הללו הם דרכו של הגוף להתמודד עם ההרעלה.
מטרת השלשול וההקאות היא לגרום למערכת העיכול להתרוקן ולהוציא מתוכה את החיידקים והרעלנים. בדרך זו הגוף נפטר מהפתוגנים שמפריעים לו ולאחר מספר ימים הגוף ישוב לקדמותו.
גורמים > הרעלת מזון שנגרמת על ידי מיקרואורגניזמים

קלקול מיקרוביאלי במזון נגרם לרוב כתוצאה מנוכחות, הישרדות וגידול של חיידקים, שמרים, פטריות או עובשים במוצר המזון. החיידקים הללו מגיעים אל המזון בדרכים רבות. חלקם מצויים באופן טבעי במזון עצמו וחלקם נוצרים בו מעצם החשיפה שלו לאוויר, לאדמה, להיגיינה לקויה או להחזקה בתנאים לא נאותים. בארצות חמות, כמו ישראל, בשר, שלא נשמר בקירור או שלא טופל בחומרים משמרים כמו מלח ותבלינים אחרים, מתקלקל במהירות בעקבות התרבות המיקרואורגניזמים האלה. עם הזמן, פעילות החיידקים גורמות לשינוי ניכר לעין במזון, בצבעו, במרקמו אך בעיקר גורמת להפרשת ריחות לא נעימים כתוצאה מתוצרי הלוואי של חילוף החומרים של המיקרואורגניזמים. החיידקים הנפוצים ביותר שגורמים לכך הם סלמונלה, קמפילובקטר וחיידק האי קולי לסוגיו השונים.
סימני הרעלת מזון הנגרמת מחיידקים, מתחילים בדרך כלל מספר ימים אחרי החשיפה למזון. יש צורך להמתין לתקופת דגירה של מספר ימים עד שהחיידקים יתרבו ויהפכו לאלימים ומסוכנים.