stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אה"מ רויאל אוק (1862)

| --- | --- |

אה"מ רויאל אוק בגרנד הארבור בסביבות 1867 לאחר שחומשה מחדש
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  פריגטת קיטור ומפרשים מחופת שריון
 צי:  הצי המלכותי הבריטי הצי המלכותי הבריטי
 סדרה:  פרינס קונסורט
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנת צ'טהאם 
 תחילת הבנייה:  1 במאי 1860
 הושקה:  10 בספטמבר 1862
 תקופת הפעילות:  אפריל 1863 – 1871 (כ־7 שנים)
 אחריתה:  נגרטה ב-1885
 מיקום:  נמל פורטסמות
 מידות
 הֶדְחֶק:  6,468 טון
 אורך:  83.2 מטר
 רוחב:  17.8 מטר
 שוקע:  7.7 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  12 קשרים (22 קמ"ש)
 גודל הצוות:  585 קצינים ומלחים
 מספר תרנים:  3 תרנים
 סוג המעטה:  מעטה רוחבי שלם
 הנעה:  מנוע קיטור ומפרשים
 צורת הנעה:  מדחף
 אמצעי לחימה
 שריון:  שריון עיקרי – 76–114 מ"מ, סוללות התותחים – 76–114 מ"מ
 חימוש:  24 תותחי 68 ליטראות חלקי קדח ונטעני לוע (206 מ"מ); 11 תותחי 110 ליטראות נטעני-מכנס חרוקי-קדח (178 מ"מ)
 
אה"מ "רויאל אוק" (באנגלית: HMS Royal Oak) הייתה פריגטה משוריינת מדגם "פרינס קונסורט" (אנ') של הצי המלכותי הבריטי שהושקה ב-1862. היא הייתה הראשונה בסדרת האוניות מדגם זה, ולעיתים נחשבת אוניה-אחות למחצה (אנ') לשלוש האחרות בשל הסידור השונה של המנוע ודוד הקיטור. כמו אחיותיה לסדרה גם היא הייתה במקורה אוניית מערכה עשויה עץ, שהוסבה לאונייה מחופת שריון לאחר הנחת השדרית, תוך כדי בנייתה.
את רוב שנות שירותה עשתה האונייה בצי הים התיכון (אנ'), ותקופה קצרה בלבד שרתה בצי התעלה. ב-1871 שבה לאנגליה לצורך שיפוץ, אך בסופו של דבר הושבתה והושמה בעתודה (אנ') כדי לחסוך בהוצאות הצי. ב-1885, בעודה בעתודה, הוצאה "רויאל אוק" משורות הצי, נמכרה ונגרטה.
האונייה נקראה על שם עץ האלון (אנ') שבצמרתו הסתתר המלך לעתיד צ'ארלס השני כאשר נמלט מפני "עגולי הראש" (אנ'), תומכי הפרלמנט במלחמת האזרחים האנגלית, לאחר קרב ווסטר (3 בספטמבר 1651). היא הייתה אוניית המלחמה השביעית בצי המלכותי שנשאה שם זה.
מבנה האונייה ותיאורה

"רויאל אוק" תוכננה להיות אוניית-מערכה עשויה עץ נושאת 90 תותחים מדגם "באלווֹרְק" (אנ'), המונעת על ידי קיטור ומפרשים. בניית האונייה החלה ב-1 במאי 1860 במספנת הצי בצ'טהם, וכשנה אחר כך, ב-14 במאי 1861, תוך כדי הבנייה, הוחלט להסב אותה לאונייה מחופת שריון. "רויאל אוק" הושקה ב-10 בספטמבר 1862, והוכנסה לשירות פעיל באפריל 1863. הפלגות המבחן שלה הסתיימו ב-28 במאי אותה שנה. עלות הבנייה הייתה 245,537 ליש"ט.
מידותיה של "רויאל אוק" היו כדלקמן: אורך בין הניצבים (אנ') 273 רגל (83.2 מטרים), רוחב (אנ') 58 רגל 6 אינץ' (17.8 מטרים), שוקע קדמי 23 רגל 11 אינץ' (7.3 מטרים) ושוקע אחורי 25 רגל 2 אינץ' (7.7 מטרים), ההדחק – 6468 טון, והתפוסה – 4,056 טון לפי המידה הבריטית הישנה.
מרכז הכובד של "רויאל אוק" היה נמוך, היא היטלטלה לצדדים ועל כן יציבותה בעת ירי תותחים הייתה פגומה. עם זאת היא הייתה קלת-תמרון ועמדה היטב בכל מזג אוויר הן במפרשים הן במנועים. צוותה מנה 585 קצינים ומלחים.
מבנה האונייה ותיאורה > מכונות ההנעה והמפרשים

"רויאל אוק" צוידה במנוע קיטור 2 צילינדרים מסוג "טלטל מהופך" (return connecting rod) מתוצרת מוּדְסְלִי (אנ') שסובב מדחף יחיד. הקיטור למנוע סופק על ידי שישה דודי קיטור מלבניים. ההספק האינדיקטורי של המנוע, כפי שנמדד בהפלגת המבחן (אנ') ב-15 ביוני 1863, היה 3,704 כוחות סוס (2,762 קילוואט) והמהירות המרבית של האונייה בכוח הקיטור בלבד 12.5 קשרים (23.2 קמ"ש). מגורות הפחם של האונייה הכילו 560 טון, שהספיקו לשיט למרחק 2,200 מיילים ימיים (4,100 ק"מ) במהירות 5 קשרים (9.3 קמ"ש).
מעטה המפרשים המקורי של האונייה היה מעטה בארק (אנ'): מפרשים רוחביים על התרנים הקדמי והראשי ומפרשי גף על התורן האחורי. שטח המפרשים היה 2,300 מ"ר. ביוני 1866 נוספו לתורן האחורי שתי סקריות, וכך הפכה "רויאל אוק" לאונייה בעלת מעטה רוחבי שלם (אנ').
את המדחף ניתן היה לנתק ולהרים בשרשרת לתוך פיר בגוף האונייה, כדי שלא ייצור התנגדות חיכוך במים ויאט את מהירותה כשהיא שטה במפרשים. אלא שהַפִּיר לתוכו הורם המדחף לא היה סגור מכל צדדיו בקירות אטומים למים, כמקובל באוניות אחרות; במקום זאת, סגרו במכסים את הפתחים בסיפון התחתון ובסיפון הראשי דרכם הועלה המדחף, וכל עוד המכסה התחתון נשאר פתוח הייתה סכנה שהסיפון התחתון יוצף כולו במים, אפילו בים גלי מתון. מסיבה זו העלו את המדחף רק לצורך תחזוקה או תיקונים כשהאונייה הייתה בנמל ומעולם לא בלב ים. כדי להקטין את התנגדות החיכוך של הארובה בעת שיט במפרשים, התקינו באונייה ארובה טלסקופית.
מבנה האונייה ותיאורה > החימוש

"רויאל אוק" חומשה בתחילה ב-24 תותחי 68-ליטראות (30.8 ק"ג) (אנ') חלקי-קדח ונטעני-לוע על סיפון התותחים הראשי. תותחים אלה ירו כדורים מלאים. קוטר כדור התותח – 7.9 אינץ' (201 מ"מ), משקל התותח 10,640 ליטראות (4,826 ק"ג), מהירות הלוע – 481 מטרים בשנייה, והטווח – 3,200 יארד (2,900 מ') בזווית הגבהה של 12 מעלות. עליהם נוספו 11 תותחי 110-ליטראות (48.5–49.9 ק"ג), 7 אינץ' (178 מ"מ), נטעני-מכנס וחלקי-קדח מתוצרת ארמסטרונג (אנ'). מהירות הלוע – 350 מטרים בשנייה, והטווח המרבי – 4,000 יארד (3,700 מ') בזווית הגבהה של 11.25 מעלות. שמונה מהם הוצבו על הסיפון התותחים הראשי ושלושה על הסיפון העליון, ושימשו כתותחי מרדף – שניים בחרטום ואחד בירכתיים. שני סוגי התותחים יכלו לירות כדורים מלאים או פגזים.
ב-1867, במהלך שיפוץ האונייה, הוחלפו התותחים המקוריים של "רויאל אוק" ב-20 תותחי 7-אינץ' (אנ') וב-9 תותחי 8-אינץ' (אנ') נטעני-לוע וחרוקי-קדח; ארבעה מבין תותחי 7-אינץ' שימשו כתותחי מרדף. הכדור של תותח 8-אינץ' שקל 175 ליטראות (79.4 ק"ג), והתותח עצמו שקל 9.1 טונות. מהירות הלוע של תותח זה הייתה 430 מטרים בשנייה, והכדורים שירה יכלו לחדור שריון ברזל מחושל בעובי 9.6 אינץ' (244 מ"מ). תותח ה-7 אינץ' שקל 6.6 טונות וירה כדורים במשקל 112 ליטראות (50.8 ק"ג), שיכלו לחדור שריון בעובי 7.7 אינץ' (196 מ"מ).
מבנה האונייה ותיאורה > השריון

דפנות האוניות מדגם "פרינס קונסורט", מהסיפון העליון ומטה, הוגנו על ידי שריון ברזל מחושל שעוביו גדל בהדרגה מ-3 אינץ' (76 מ"מ) בקצות החרטום והירכתיים עד 4.5 אינץ' (114 מ"מ) באמצע האונייה. השריון הגיע עד למרחק 5 רגל ו-6 אינץ' (1.7 מ') מתחת קו המים, ובצדו הפנימי הותקן גב של לוחות עץ בעובי 27.5 אינץ' (749 מ"מ).
קורות שירותה

"רויאל אוק" שירתה תקופה קצרה בצי התעלה ואחר כך הועברה לצי הים התיכון. ב-1867 הוצאה משירות פעיל, שופצה וחומשה מחדש, ואחר כך הוצבה שוב בצי התעלה. ב-14 באוגוסט 1868 בלילה, בסערה עזה, התנגשה "רויאל אוק" באה"מ "ווֹריור", האונייה מחופת השריון הראשונה של הצי הבריטי. בתאונה ניזוקו אדני השלשלאות (chain wales) של תרניה האחורי והראשי וכל סירות השירות של האונייה בצדה הימני נפגעו. שלושה חודשים אחר כך שבה האונייה לים התיכון. היא נטלה חלק בפתיחת תעלת סואץ ב-15 בנובמבר 1869, ובמהלכה עלתה על שרטון חול לא מסומן ליד פורט סעיד, אך לא נגרם לה כל נזק. בסוף 1871 אמורה הייתה לעבור שיפוץ נרחב במספנת הצי בפורטסמות', אך מטעמי חיסכון הוחלט בסופו של דבר להשבית את האונייה ולהעבירה לעתודה. ב-30 בספטמבר 1885, אחרי 14 שנים בעתודה וכשכבר לא היה כדאי לשפצה, נמכרה האונייה לגריטה.
לקריאה נוספת

Ballard, G. A., Admiral (1980). The Black Battlefleet. Annapolis, Maryland, Naval Institute Press.
Chesneau, Roger; Kolesnik, Eugene M., eds. (1979). Conway's All the World's Fighting Ships 1860–1905. London, Conway Maritime Press.
Lambert, Andrew (1987). Warrior: Restoring the World's First Ironclad. London, Conway Maritime Press.
Parkes, Oscar (1990). British Battleships (reprint of the 1957 ed.). Annapolis, Maryland, Naval Institute Press.
Silverstone, Paul H. (1984). Directory of the World's Capital Ships. New York, Hippocrene Books.
הערות שוליים

↑  "אוניית מערכה" (battle ship) היה בתקופת המעבר ממפרשים לקיטור כינוייה של אוניית מלחמה עשויה עץ, גדולת־ממדים וכבדת־חימוש, שהונעה על ידי מנוע קיטור שסובב מדחף ובנוסף להם מעטה מפרשים רוחביים שלם (full rigged ship). היא הייתה יורשתה של אוניית הקו (ship of the line, line of battle ship), ונועדה כמוה ליטול חלק בקרבות בין ציים. לימים קיבל המונח "אוניית מערכה" משמעות חדשה.
↑  Ballard, pp. 34' 240.
1 2  Parkes, p. 51.
↑  Ballard, p. 241.
1 2  Parkes, p. 53.
↑  Ballard, p. 246.
↑  Ballard, pp. 246–47.
↑  Ballard, p. 131.
↑  Lambert, pp. 85–87, 89.
↑  Chesneau and Kolesnik, p. 6.
↑  Ballard, p. 131, 243.
1 2  Ballard, pp., pp. 134–35, 137.
אוצר הוד מלכותו

| --- | --- |


בניין אוצר הוד מלכותו, בוייטהול בלונדון
 מידע כללי
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תחום שיפוט:  הממלכה המאוחדת 
 תאריך הקמה:  1086
 ממשלה:   ממשלת בריטניה
 שר:  ג'רמי האנט
 מטה מרכזי:  וייטהול, לונדון
 עובדים:  1,460 
 תקציב:  279.5 מיליון לירה שטרלינג
 gov.uk/hm-treasury
 
אוצר הוד מלכותו (באנגלית: HM Treasury) הוא משרד האוצר של ממשלת בריטניה האחראי על ניהול ההוצאות הציבוריות, תקציב המדינה, וקביעת המדיניות הכלכלית של בריטניה.
תפקיד שר האוצר בבריטניה נחשב לאחד מארבעת התפקידים הבכירים המכונים המשרות הרמות בשירות המדינה (באנגלית: Great Offices of State), וכיום נושא משרה זה נחשב שני לראש ממשלת בריטניה בחשיבותו הפוליטית. משרה זו היא השלישית מבין המשרות העתיקות ביותר בהיסטוריה של אנגליה, ומקורה בתפקיד השר האחראי על הכנסות בית המלוכה בימי הביניים.
שר האוצר הנוכחי הוא ג'רמי האנט.
תפקידים

תפקידי אוצר הוד מלכותו:
ניהול ההוצאות הציבוריות – ניהול הוצאות משרדי הממשלה, השכר והפנסיה במגזר הציבורי, ניהולם השוטף של נכסי המדינה, של הוצאותיה ושל חובה, מדיניות רווחה, והשקעות הון.
ניהול מדיניות השירותים הפיננסיים – לרבות רגולציה של בנקאות ושירותים פיננסיים, יציבות פיננסית והבטחת התחרותיות.
פיקוח על מערכת המס – כולל מס ישיר, עקיף, עסקי, רכוש, מס אישי ומס החברות.
קידום תשתיות והשקעות פיננסיות – סיפוק תשתיות למגזר הציבורי והקלת השקעות במגזר הפרטי בתשתיות בבריטניה.
סוכנויות בת

לאוצר הוד מלכותו מספר סוכנויות בת הכפופות לו ותומכות בתפקודו ומוציאות לפועל את מדיניותו:
מחלקת האקטואריה הממשלתי – אמונה על ניתוח סיכונים פיננסיים, והכנת מודלים וייעוץ לתמיכה במגזר הציבורי בבריטניה.
בנק NSַ&I – בנק חיסכון בבעלות ממשלתית בבריטניה, המציע איגרות חוב ומגוון אפשרויות של חסכונות והשקעות אחרים.
הסוכנות הממשלתית לביקורת פנימית – אחראית לספק ייעוץ אובייקטיבי לממשלה להשגת תוצאות ומטרות טובות יותר עבור הוצאות הכסף הציבורי.
הוועדה הלאומית לתשתיות – מספקת לממשלה ייעוץ מומחים לגבי פרויקטים של תשתיות לאומיות אסטרטגיות ארוכות טווח.
משרד ניהול החוב של בריטניה – מנהלת את מדיניות ניהול החוב הממשלתית לצמצום עלויות המימון הממשלתי בטווח הארוך.
המשרד לאחריות תקציבית – אחראי לספק ניתוח עצמאי של הכספים הציבוריים, חיזוי כלכלי ופיסקאלי, הערכת ביצועים מול יעדים, הערכת סיכונים פיסקאליים ובחינת תעריפי מס ומדיניות רווחה.
בנק התשתיות – מספק 22 מיליארד ליש"ט שנתיים למימון שותפויות עם המגזר הפרטי והממשל המקומי כדי לממן תעשייה ירוקה ולהניע צמיחה ברחבי המדינה.
הוועדה המייעצת של המטבעה המלכותית – בודקת עיצובים חדשים של מטבעות, מדליות, חותמות ועיטורים ולאחר מכן ממליצה על עיצובים מועדפים לממשלה.
הרשות להתנהלות פיננסית – מסדירה את תעשיית השירותים הפיננסיים בבריטניה. תפקידה כולל הגנה על הצרכנים, שמירה על יציבות התעשייה וקידום תחרות בין נותני שירותים פיננסיים.
הרשות לפרויקטים של תשתיות לאומיות – מקדמת, ומוציאה לפועל פרויקטים של תשתיות ברחבי בריטניה כוללים בין היתר: סלילת מסילות רכבת, בניית בתי ספר, בתי חולים ודיור, להגנה, IT ותוכניות טרנספורמציה גדולות.
רגולטור מערכות התשלום הלאומי – אחראי להבטיח את הסדרת פעילותם של מערכות התשלום הפיננסיות ותפקודם במדינה.
המטבעה המלכותית – המטבעה הלאומית של הממלכה המאוחדת אחראית על ייצור המטבעות, השטרות והמדליות של המדינה.
הממונה על הנכסים – אחראית לעמוד בהתחייבויות החוזיות וניהול יתר ההתחייבויות של הממשלה.
הערות שוליים

↑  About us, GOV.UK (באנגלית)
↑  Departments, agencies and public bodies - GOV.UK, www.gov.uk (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261902505171  BIBSYS: 5074072  BnF: cb12148114b (data)  CiNii: DA01653815  GND: 35587-2  ISNI: 0000 0004 0421 8162  LCCN: n80050333  NLA: 35146294  RERO: 02-A003316587  SUDOC: 080250718  UKPARL: HYfypSOE  VIAF: 125202549   WorldCat (עם VIAF): 125202549
אוצר הגדולים אלופי יעקב

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  נפתלי יעקב הכהן 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  לקסיקון ביוגרפי 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  בני ברק 
 תאריך הוצאה:  1967 
 מספר עמודים:  2,714 
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  9
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001291603
 
אוצר הגדולים אלופי יעקב הוא סדרה של ספרים המביאים את תולדות גדולי ישראל מתקופת הגאונים והראשונים.
מטרת החיבור

מחבר הספר, הרב נפתלי יעקב הכהן, רב בחיפה, מסביר כי המטרה שלמענה נכתב הספר היא "לזכור... לידע ולהתבונן דברי הימים של ישראל עמו" וכן - כמקביל לאלו הספרים של אומות העולם - שיהיה ספר היסטוריה לפי רוחם של חכמי התורה כפי שנכתב בספרי שו"ת ואיגרות הפיוט.
הוא מציין שבראשית תולדות עם ישראל עוסק התנ"ך, שנכתב ברוח הקודש. החל מתקופת בית שני חז"ל כתבו את דברי הימים בספרים כמו מגילת תענית. נותרו ספרי יוסף בן גוריון ולאחר מכן חיבר התנא רבי יוסי בן חלפתא את סדר עולם רבה. כן חוברו "סדר עולם זוטא" - תולדות ראשי הגלויות בבל, סדר תנאים ואמוראים שחובר על ידי מחבר אלמוני בימי הגאונים ומבוא לתלמוד לשמואל הנגיד. המחבר מוסיף כי "דור חדש של משכילים" החל לחבר ספרים על דברי ימי עם ישראל. אך כמה מחיבוריהם הם "השערות ושקרים" ואף אלו שחבוריהם כן נכתבו "אחרי החיפוש והעיון" לקו בזה "שאינן לשם שמים". מטרתם להציג את תולדות עם ישראל כמו תולדות העמים.
על יסוד הקדמה זו, בחר הרב נפתלי הכהן להציג את תולדות חייהם ואת חיבוריהם של גדולי ישראל מתקופת הגאונים והראשונים, דהיינו משנת ד'ש"נ (642) - לפי אגרת רב שרירא גאון, עד ה'ש"נ (1643). החיבור כולל תשעה כרכים - 2,714 עמודים.
פתח אוצר

בטרם יפרט את שמות גדולי ישראל בספרו, הרב נפתלי הכהן מביא הערות כלליות המסבירות מושגים בתיאור התולדות של חכמי ישראל. להלן בדוגמאות אחדות:
אב - ובן - סגנון מקובל בחכמי ספרד כאשר שהיו תחת השפעת חכמי האסלאם. במקרים אלה הושמטה המילה "בן" וכתוב "אני ראובן נסים" במקום "אני ראובן בן נסים".
אדוני - כמה רבנים נהגו לכתוב זאת כאשר מזכירים חכם פלוני. יש הסבורים שהכוונה היא שאותו רב הוא "רבו אלופו של אותו החכם הכותב בספר" אך לדעת מחבר "אוצר הגדולים" זה רק "סלסול ושבח למי ששאבו (ממנו) הרבה מימי חכמתם ותורתם מספריהם"
מדינת בריטניא היא אנגליה - שם היו יהודים אחרי החורבן. שם הייתה עלילת דם בשנת תתק"ד בעיר נארוויטש ובשנת 1189 היו בה גזירות שכללו "הריגות ושמדות". בשנת 1290 היה גירוש כללי של היהודים.
סדר ימי הגאונים - ארבע מאות חמישים ושתים שנה משנת שמ"ט עד שנת תת"א לפרט קטן, ישיבת פומבדיתא ובישיבת סורא משנת שס"ט עד ד"א תשצ"ד, בהפסקות, ובסורא מ"א גאונים ובפומבדיתא הן במספר מ"ט.
חכם ורב - ידוע שהספרדים מלפנים וגם היום היו קוראים את הרב "אב בית דין" בשם חכם. ותואר החכם השלם היה תואר כבוד גדול.
רשויות - עניין זה מצוי הרבה בספרי תשובות הגאונים קדמונים חכמי בבל. הקהילות נחלקו לשלושה חלקים שנקראו רשויות:
ממשלת ראש הגלות
ממשלת מתיבתת גאוני סורא
ממשלת מתיבתת גאוני פומבדיתא
וכל אחת שלחו נדבותיהם ותרומת ידם לממשלה העליונה וכן העמדת שופטים, רבנים ודיינים.
"האנוסים"

מחבר הספר אינו מסתפק בהבאת תולדות אישים מישראל. הוא גם כתב ערך רחב, על פני שבעה דפים, על ה"אנוסים" -שלא במובן המקובל של המושג. וזאת, מנקודת ראות מסורתית יהודית ועל רקע תקופה ארוכה יותר בתולדות ישראל.
תחילה הוא מביא הגדרה רחבה יותר. האנוסים, לפי הגדרתו, היו מצויים בצרפת, ספרד, פורטוגל וכן ב"מדינות ישמעאל". הם נוהגים כמו נוצרים או מוסלמים. אבל הם יהודים השומרים "כפי יכולתם (את) דת משה". הנוצרים יקראו להם "מאראנוס", אשר מקורו מהמילה "מרנאת" - כינוי ל"אותו האיש". המונח הפך לגנאי ובשפה הספרדית לקללה. הם הוכרחו לאכול בשר חזיר בפומבי כדי שלא יחשדו בהם שהם ממשיכים לשמור על הדת היהודית.
הוא כתב כי רבינו גרשום מאור הגולה (960–1040) גזר חרם על מי שיזכיר - לבני האנוסים שחזרו בתשובה - את שנותיהם הראשונות, זאת, כ-400 שנה לפני גירוש ספרד.
גם הרמב"ם כתב על כך, בעקבות המרות הדת מצד המוסלמים, והבהיר כי אין לראות בהתאסלמות עבודה זרה. כך כתב גם באגרת תימן.
הסופר ממיין את האנוסים לקבוצות:
אלו שקבלו את המרת הדת ברצון והצטרפו לרודפי היהודים.
הפוסחים על שתי הסעיפים.
אלו אשר ימשיכו לשמור על הדת היהודית במלואה והקהילות היהודיות מתפללות לשלומם.
הוא מספר כי חלק גדול מהם היגרו ללבנט ואף לאמריקה. ויש אומרים שגם כריסטופר קולומבוס נמנה עמם. בארצות אליהן הגיעו עלו לגדולה אחדים מהם כמו דונה גרציה. הוא מסכם, כי רובם אבדו ליהדות. ובתור אפילוג הוא מוסיף שהנה בימיו שלושה מיליון יהודים יחשבו ל"אנוסים" ברוסיה.
אוסטין FX3

| --- | --- |

אוסטין FX3, שנת 1957
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Austin Motor Company
 שנות ייצור:  1948–1958
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 מודל קודם:  Austin 12/4 "Low Loader" Taxi 
 מודל אחריו:  אוסטין FX4‏ (Austin FX4)
 חברת אם:  British Motor Corporation (1952-1957)‎
 אורך:  4,401 מ"מ
 רוחב:  1,714 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,810 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, מנוע דיזל, 2,200 סמ"ק
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 מעצב:  Jim Stanfield
 
אוסטין FX3 (באנגלית: Austin FX3) היא מכונית בתצורת מונית, 3 דלתות אשר יוצרה על ידי "Austin Motor Company" בממלכה המאוחדת, בשנים 1948–1958.
אוסטין FX3

דגמי אוסטין FX3 שירתו בעיר לונדון ובעוד ערים מרכזיות בממלכה המאוחדת.
דגמי אוסטין FL1 ואוסטין FX3 שירתו בלונדון בשנים 1948–1958. מדגם אוסטין FL1 יוצרו 7,267 יחידות. מדגם אוסטין FX3 יוצרו 12,435 יחידות.
תמונות

אוסטין FX3, שנת 1958 (צולם בלונדון)
אוסטין FX3, שנת 1958 (צולם בלונדון)
אוסטין FX3
אוסטין FX3
אוסטין FX3
ראו גם

מונית
אוסטין FX4
TX1
LTI TX1
LTI TXII
TX4
הערות שוליים

↑  אוסטין FX3 msummerfieldimages
↑  ההיסטוריה של המוניות בלונדון - אוסטין FX3, Taxi History – London Vintage Taxi Association
↑  אוסטין FX3 hagertyinsurance
Star Media

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  יצרנית תוכן
 מייסדים:  ולדיסלב ריאשין
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־18 שנים)
 בעלות:  ולדיסלב ריאשין
 ענפי תעשייה:  טלוויזיה
 מוצרים עיקריים:  תכנים טלוויזיוניים
 אנשי מפתח:  ולדיסלב ריאשין ואלרי באביץ'
 עובדים:  400
  
 אתר StarMedia.com
 
Star Media היא חברת הפקות אוקראינית-רוסית שהוקמה בשנת 2006 ולה משרדים בקייב ובמוסקבה והיא מפיקה תכנים הן לטלוויזיה האוקראינית והן לטלוויזיה הרוסית.
לחברה מחלקות בתחומים שונים כדוגמת חטיבת הפצה בשם Star Media Distribution, חטיבת אנימציה בשם Babich Design וחטיבת טכנולוגיות מידע בשם Star Media IT.
החברה הוקמה על ידי המפיק האוקראיני-רוסי ולדיסלב ריאשין שפועל הן בשוק הטלוויזיה האוקראיני והן בשוק הטלוויזיה הרוסי. החברה מפיקה תוכן עבור הערוץ הראשון ברוסיה ועבור ערוצי הטלוויזיה באוקראינה. היא מפיקה 10% מכלל התוכן הטלוויזיוני ברוסיה, בעוד באוקראינה היא מספקת כרבע מכלל התוכן הטלוויזיוני.
החברה מפיקה סדרות דרמה ופשע ומתמחה גם בהפקת סדרות דוקו-דרמה המשחזרות אירועים היסטוריים.
חברות בת

Star Media Distribution (הפצת תכנים)
Babich Design (גרפיקה, אנימציה ועיצוב)
Star Media IT (טכנולוגיות מידע)
Star Cinema ו-Star Family (ערוצי טלוויזיה אוקראיניים)
החברה משתפת פעולה עם חברות טלוויזיה כדוגמת Mostelefilm הרוסית ו-Kievtelefilm האוקראינית.
הפקות מקור נבחרות

מוות למרגלים (2007)
תולדות אוקראינה (2007)
תולדות המדינה הרוסית (2008)
היחידה (2008)
קוטובסקי (2009)
גלילאו (2011), הגרסה הרוסית לתוכנית גלילאו
פרשת המעדנייה מספר אחת (2011)
שוטר המקוף (2011)
אי האנשים המיותרים (2011)
שיטת פרייד (2012)
1812 (2012)
טיטאניק (2012)
הקלפן (2013)
המפציצים (2013)
להרוג את סטלין (2013)
ראש המשטרה (2013)
הרומנובים (2013)
העולמית הראשונה (2014)
לרמונטוב (2014)
הזריחות כאן שקטות (2015)
המפענחת (2016)
אנה הבלשית (2016)
פרשת הדקבריסטים (2016)
ההיסטוריה האמיתית של המהפכה הרוסית (2017)
חוף אבא (2017)
המומחים (2017)
מבצע מוח'אבראת (2017)
לנין (2017)
מאטה הארי (2017)
קורא המחשבות (2018)
זורגה (2019)
גדות קרות (2019)
הרוריקים (2019)
הקרבות הגדולים של רוסיה (2020)
הים השחור (2020)
שביט האלי (2020)
התעוררות (2021)
פיוטר הראשון (2022)
הערות שוליים

↑  Ні хліба, ні видовищ
↑  Star Media переїхала з «Укртелефільму» до Film.ua
| רשתות טלוויזיה עיקריות בפדרציה הרוסית רוסיה |
| --- | --- | --- |
| הרשת הרוסית לשידורי רדיו וטלוויזיה | הרשת הרוסית לשידורי רדיו וטלוויזיה |  |
| החבילה הראשונה | הערוץ הראשון • רוסיה-1 • Match TV • ‏НТВ • ערוץ 5 • רוסיה-תרבות  •  קרוסלה • רוסיה-24 • הערוץ הציבורי • TV Center |  |
| החבילה השנייה | REN TV • ‏CTC • ספאס • דומשניי • THT • TV3 • יום שישי • MIR • זבזדה • Muz-TV |  |
| כבלים ולווין | כבלים ולווין |  |
| ערוצים נוספים | RTVi • 2x2 • מוסקבה 24 • מוסקבה. אמון • RTR Planeta |  |
| ערוצי חדשות ובידור | רוסיה-24 • Russia Today ‏ • RBK • גשם |  |
| ערוצי מוזיקה | Russian Music Box •‏ Muz-TV |  |
| ערוצי ילדים ונוער | Nickelodeon • Disney |  |
| ערוצי טבע ומדע | Discovery • National Geographic |  |
| ערוצי עבר | רוסיה-2 • TV-6 |  |
| שונות | VGTRK‏ • Tricolor TV • ‏NTV Plus • ‏Star Media • גזפרום מדיה • מגדל אוסטנקינו • National Media Group • גזפרום-מדיה • CTC Media‏ • UTH רוסיה |  |
אגטה סמוקטונוביץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 באוקטובר 1973 (בת 50) ורשה, רפובליקת פולין 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ורשה  אוניברסיטת ייל  האקדמיה הפולנית למדעים 
 מנחה לדוקטורט:  Edmund Puczyłowski 
 מוסדות:  אוניברסיטת אדינבורו 
 תלמידי דוקטורט:  Michal Ziembowski 
 פרסים והוקרה:  פרס וייטהד (2006)  עמית החברה המלכותית של אדינבורו (2009)  פרס וויטאקר (2009)  פרס האגודה האירופית למתמטיקה (2008)  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013) 
 
אגטה סמוקטונוביץ' (בפולנית: Agata Smoktunowicz; נולדה ב-12 באוקטובר 1973) היא מתמטיקאית ממוצא פולני המכהנת כפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת אדינבורו. מחקרה עוסק באלגברה לא-קומוטטיבית, ונסוב בעיקר סביב ממד גלפנד-קירילוב, חוגים ניליים, אלגברות גולוד-שפרביץ', וכן צמידים ומשוואת יאנג-בקסטר.
השכלה ומסלול אקדמי

סמוקטונוביץ' סיימה לימודי תואר שני במתמטיקה באוניברסיטת ורשה בשנת 1997 וקיבלה דוקטורט במתמטיקה בשנת 1999 והביליטציה בשנת 2007 מן האקדמיה הפולנית למדעים.
לאחר משרות זמניות באוניברסיטת ייל ובאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו הצטרפה לאוניברסיטת אדינבורו בשנת 2005 וקודמה לדרגת פרופסור בשנת 2007.
השכלה ומסלול אקדמי > פרסים והוקרה

סמוקטונוביץ' הוזמנה כמרצה בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים שנערך בשנת 2006. באותה שנה זכתה בפרס וייטהד, המוענק מטעם האיגוד המתמטי של לונדון ובשנת 2008 זכתה בפרס מטעם האיגוד המתמטי האירופי.
בשנת 2009, זכתה בפרס על שם סר אדמונד ויטאקר (המוענק מטעם האיגוד המתמטי של אדינבורו) ונבחרה כחברת החברה המלכותית הסקוטית. ב-2012 צורפה כעמיתה של האגודה האמריקאית למתמטיקה.
תוצאות מחקריות > תוצאות מרכזיות

בניית חוג נילי כך שחוג הפולינומים מעליו איננו נילי, שהוותה דוגמה נגדית להשערה של שמשון עמיצור.
בניית חוג פשוט ונילי, שהשיבה על שאלה של קפלנסקי, ג'ייקובסון ואחרים.
בניית דוגמה לאלגברה נוצרת סופית ונילית מממד גלפנד-קירילוב 3 (עם Tom Lenagan). זו הייתה הדוגמה הנגדית הראשונה לבעיית קורוש מגידול תת-אקספוננציאלי.
הוכחת השערת הפער של ארטין-סטפורד, לפיה לא קיימים תחומים נוצרים סופית מדורגים בעלי ממד גלפנד-קירילוב לא שלם בין 2 ל-3. למשפט זה משמעות רבה בעולם הגאומטריה הלא-קומוטטיבית.
דוגמה לאלגברה נילית כך שחוג הפולינומים (בשישה משתנים מרכזיים) מעליה מכיל תת-אלגברה חופשית, שהפריכה השערה של Makar-Limanov.
תוצאות מחקריות > עבודות נוספות

בניית אלגברה מדורגת נוצרת סופית על ידי איברים מדרגה 1, מדורגת-נילית פרימיטיבית למחצה מעל שדה שרירותי, שפתרה שאלה של יפים זלמנוב ושל לאנס סמול.
הוכחה שכל אידיאל פרימיטיבי בחוג הפולינומים מעל חוג נילי הוא הומוגני.
אפיון אידיאלים ניליים של חוג טורי החזקות מעל חוג כללי (יחד עם Puczylowski).
דוגמה לאלגברה נוצרת סופית ראשונית, מונומיאלית מגידול ריבועי שאיננה פרימיטיבית ואינה מקיימת זהות פולינומית (עם Uzi Vishne).
הוכחה כי הרדיקל הנילי של אלגברה מדורגת הוא הומוגני.
דוגמה לחוג נילפוטנטי מקומית כך שחוג הפולינומים הדיפרנציאלי מעליו איננו מדורג-נילי (ולכן איננו רדיקל ג'ייקובסון של עצמו), שפתרה שאלה של Shestakov (עבודה משותפת עם Michal Ziembowski).
דוגמה לחוג לא נילי כך שחוג הפולינומים הדיפרנציאלי מעליה הוא ג'ייקובסון. זה עומד בניגוד מסוים למשפט של עמיצור, לפיו חוג הוא נילי אם חוג הפולינומים מעליו הוא ג'ייקובסון.
דוגמה לחוג נילי שהחבורה הנלווית לו איננה מקיימת את זהות אנגל, שפתרה שאלה של יפים זלמנוב.
לקריאה נוספת

Agata Smoktunowicz, European Women in Mathematics, retrieved 2014-12-31.
SAFER (צופן)

בקריפטוגרפיה, SAFER(קיצור של "Secure And Fast Encryption Routine", בעברית רוטינת הצפנה בטוחה ומהירה) הוא שם כולל למשפחה של צפני בלוקים סימטריים איטרטיביים שפותחו עבור חברת Cylink ארצות הברית, בעיקר על ידי ג'יימס מסי (James Massey) מהמכון הטכנולוגי של ציריך. הגרסאה הראשונה SAFER K פותחה בדצמבר 1993 לאחריה פותחה SAFER SK הנבדלת ממנה במספר הסבבים ותהליך הכנת המפתח. גרסאות מתקדמות יותר הנקראות SAFER+‎ ו-SAFER++‎ פותחו בשנת 2000 והוצעו כמועמדים לתקן AES ולפרויקט NESSIE בהתאמה, אך לא הגיעו לגמר. כל האלגוריתמים חופשיים לשימוש ואינם מוגנים בפטנט כלשהו. SAFER+‎ אומץ על ידי בלוטות' כחלק מפרוטוקול אתגר-מענה לאימות זהויות בתקשורת אלחוטית בגרסאות עד 4.0.
משפחת האלגוריתמים SAFER כוללת נכון ל-2017 את הגרסאות הבאות לפי סדר כרונולוגי:
SAFER K-64
SAFER K-128
SAFER SK-64
SAFER SK-128
SAFER SK-40
SAFER+‎
SAFER++‎
גודל הבלוק בחמש הגרסאות הראשונות הוא 64 סיביות, גודל המפתח בסיביות נרמז במספר המופיע לאחר השם, כאשר בגרסאות SK תהליך הכנת המפתח חוזק בגלל חולשות שהתגלו בקריפטואנליזה של הגרסאות הראשונות. בשתי האחרונות, גודל הבלוק שונה ל-128 סיביות כדי להכשירן כמועמדות לתקני ההצפנה הבינלאומיים. בדומה ל-AES אורך המפתח הנתמך מגיע בשלוש וריאציות 128/192/256 בהתאמה. שתי הגרסאות האחרונות פותחו על ידי מסי ועמיתיו מהאקדמיה הלאומית הארמנית והן מציעות שיפור נוסף על פני קודמותיהן הן ביעילות והן בביטחון. אפקט הפיזור של SAFER מושג על ידי טרנספורמציה ליניארית רב-ממדית הנקראת PHT שהיא התמרת פסבדו-אדמר המפורטת בהמשך. בכל הגרסאות הראשונות נעשה שימוש ב-PHT דו-נקודתית  {\text{2-PHT}}). בגרסה SAFER+‎ מתבצע פיזור מהיר יותר על ידי מה שנקרא "הערבוב הארמני" שנקרא כך על שם ממציאיו Gurgen Khachatrian ו-Melsik Kuregian. בגרסה SAFER++‎ בנוסף לשיפורים המנויים, שופר הפיזור באמצעות PHT בארבע נקודות  {\text{4-PHT}}). גרסה זו כוללת גם גרסת מורשת (legacy) עם בלוק באורך 40 סיביות.