stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוקדמות מונדיאל 2022
אמריקה הצפונית

ב-27 ביולי 2020 הודיעה CONCACAF על שינוי הפורמט כדי להקטין את כמות המשחקים בעקבות ביטול המשחקים הבינלאומיים ב-2020 בגלל מגפת הקורונה:
סיבוב ראשון: 30 הנבחרות המדורגות 6–35 בהסתמך על הדירוג העולמי של פיפ"א ביולי 2020. הנבחרות הוגרלו לשישה בתים בני חמש נבחרות ושיחקו משחקים בני סבב אחד. כל נבחרת שיחקה שני משחקי בית ושני משחקי חוץ וסך הכל 4 משחקים.
סיבוב שני: שש הנבחרות שסיימו במקום הראשון בבית הוגרלו לשלושה משחקים ראש בראש בשיטת בית-חוץ. שלוש המנצחות עלו לסיבוב השלישי.
סיבוב שלישי: שלוש המנצחות בסיבוב השני וחמש הנבחרות המדורגות במקומות 1 עד 5, שיחקו בבית אחד בן שני סבבים, בית-חוץ. שלוש הנבחרות שסיימו במקום הראשון בבית העפילו למונדיאל, הנבחרת במקום הרביעי עפילה לפלייאוף הבין יבשתי.
להלן תוצאות הסיבוב השלישי:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  קנדה | 28 | 14 | 8 | 4 | 2 | 23 | 7 | 16 |  | — | 2 – 1 | 2 – 0 | 1 – 0 | 4 – 1 | 4 – 0 | 3 – 0 | 1 – 1 |
|  מקסיקו | 28 | 14 | 8 | 4 | 2 | 17 | 8 | 9 |  | 1 – 1 | — | 0 – 0 | 0 – 0 | 1 – 0 | 2 – 1 | 2 – 0 | 3 – 0 |
|  ארצות הברית | 25 | 14 | 7 | 4 | 3 | 21 | 10 | 11 |  | 1 – 1 | 2 – 0 | — | 2 – 1 | 5 – 1 | 2 – 0 | 1 – 0 | 3 – 0 |
|  קוסטה ריקה | 25 | 14 | 7 | 4 | 3 | 13 | 8 | 5 |  | 1 – 0 | 0 – 1 | 2 – 0 | — | 1 – 0 | 1 – 1 | 2 – 1 | 2 – 1 |
|  פנמה | 21 | 14 | 6 | 3 | 5 | 17 | 19 | -2 |  | 1 – 0 | 1 – 1 | 1 – 0 | 0 – 0 | — | 3 – 2 | 2 – 1 | 1 – 1 |
|  ג'מייקה | 11 | 14 | 2 | 5 | 7 | 12 | 22 | -10 |  | 0 – 0 | 1 – 2 | 1 – 1 | 0 – 1 | 0 – 3 | — | 1 – 1 | 2 – 1 |
|  אל סלוודור | 10 | 14 | 2 | 4 | 8 | 8 | 18 | -10 |  | 0 – 2 | 0 – 2 | 0 – 0 | 1 – 2 | 1 – 0 | 1 – 1 | — | 0 – 0 |
|  הונדורס | 4 | 14 | 0 | 4 | 10 | 7 | 26 | -19 |  | 0 – 2 | 0 – 1 | 1 – 4 | 0 – 0 | 2 – 3 | 0 – 2 | 0 – 2 | — |
מבית זה העפילו קנדה, מקסיקו וארצות הברית ישירות למונדיאל וקוסטה ריקה העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי.
אמריקה הדרומית

בינואר 2019 החליטה CONMEBOL להמשיך בשיטת המוקדמות כמו ששת טורנירי המוקדמות הקודמים. 10 הנבחרות ששייכות ל־CONMEBOL התמודדו בבית אחד על 4 מקומות וחצי במונדיאל. ארבע הראשונות עלו למונדיאל והחמישית לפלייאוף הבין־יבשתי. הגרלת סדר המשחקים התקיימה בדצמבר 2019. המשחקים היו צפויים להתחיל ביוני 2020 אולם נדחו בעקבות מגפת הקורונה והחלו באוקטובר 2020.
ברזיל, ארגנטינה, אקוודור ואורוגוואי העפילו ישירות למונדיאל.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|  ברזיל | 45 | 17 | 14 | 3 | 0 | 40 | 5 | 35 |  | — | - | 4 – 1 | 2 – 0 | 2 – 0 | 1 – 0 | 4 – 0 | 4 – 0 | 5 – 0 | 1 – 0 |
|  ארגנטינה | 39 | 17 | 11 | 6 | 0 | 27 | 8 | 19 |  | 0 – 0 | — | 3 – 0 | 1 – 0 | 1 – 0 | 1 – 0 | 1 – 1 | 1 – 1 | 3 – 0 | 3 – 0 |
|  אורוגוואי | 28 | 18 | 8 | 4 | 6 | 22 | 22 | 0 |  | 0 – 2 | 0 – 1 | — | 1 – 0 | 1 – 0 | 0 – 0 | 2 – 1 | 0 – 0 | 4 – 2 | 4 – 1 |
|  אקוודור | 26 | 18 | 7 | 5 | 6 | 27 | 19 | 8 |  | 1 – 1 | 1 – 1 | 4 – 2 | — | 1 – 2 | 6 – 1 | 0 – 0 | 2 – 0 | 3 – 0 | 1 – 0 |
|  פרו | 24 | 18 | 7 | 3 | 8 | 19 | 22 | -3 |  | 2 – 4 | 0 – 2 | 1 – 1 | 1 – 1 | — | 0 – 3 | 2 – 0 | 2 – 0 | 3 – 0 | 1 – 0 |
|  קולומביה | 23 | 18 | 5 | 8 | 5 | 20 | 19 | 1 |  | 0 – 0 | 2 – 2 | 0 – 3 | 0 – 0 | 0 – 1 | — | 3 – 1 | 0 – 0 | 3 – 0 | 3 – 0 |
|  צ'ילה | 19 | 18 | 5 | 4 | 9 | 19 | 26 | -7 |  | 0 – 1 | 1 – 2 | 0 – 2 | 0 – 2 | 2 – 0 | 2 – 2 | — | 2 – 0 | 1 – 1 | 3 – 0 |
|  פרגוואי | 16 | 18 | 3 | 7 | 8 | 12 | 26 | -14 |  | 0 – 2 | 0 – 0 | 0 – 1 | 3 – 1 | 2 – 2 | 1 – 1 | 0 – 1 | — | 2 – 2 | 2 – 1 |
|  בוליביה | 15 | 18 | 4 | 3 | 11 | 23 | 42 | -19 |  | 0 – 4 | 1 – 2 | 3 – 0 | 2 – 3 | 1 – 0 | 1 – 1 | 2 – 3 | 4 – 0 | — | 3 – 1 |
|  ונצואלה | 10 | 18 | 3 | 1 | 14 | 14 | 34 | -20 |  | 1 – 3 | 1 – 3 | 0 – 0 | 2 – 1 | 1 – 2 | 0 – 1 | 2 – 1 | 0 – 1 | 4 – 1 | — |
מבית זה העפילו ברזיל, ארגנטינה, אורוגוואי ואקוודור ישירות למונדיאל ופרו העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי.
הערה: המשחק בין ברזיל לארגנטינה שהיה אמור להתרחש ב־5 בספטמבר 2021 בוטל לאחר טענות מצד משרד הבריאות הברזילאי על הפרת תקנות הקורונה מצד ארבעה שחקנים ארגנטינאים. בפברואר 2022, אף על פי ששתי הנבחרות העפילו למונדיאל, הוחלט שהמשחק יתקיים במועד ובמקום שיוחלט.
פלייאוף בין־יבשתי

שני משחקים התקיימו בין ארבע נבחרות מאוקיאניה, אמריקה הדרומית, אמריקה הצפונית ואסיה. שתי המנצחות העפילו למונדיאל. הגרלת המשחקים התקיימה ב-26 בנובמבר 2021, בשעה שזהות הנבחרות שהשתתפו בפלייאוף לא הייתה ידועה.
| קבוצה 1 | תוצאה | קבוצה 2 |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | 0–0 (5–4פ) |  פרו |
|  קוסטה ריקה | 1–0 |  ניו זילנד |
פלייאוף בין־יבשתי > AFC – CONMEBOL

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 ביוני 2022   21:00 |  אוסטרליה | 0–0‏ה |  פרו | אצטדיון אחמד בן עלי, א-ריאן, קטר שיפוט: סלבקו וינצ'יץ' (סלובניה) |
| 13 ביוני 2022   21:00 |   | (סיקור) |   | אצטדיון אחמד בן עלי, א-ריאן, קטר שיפוט: סלבקו וינצ'יץ' (סלובניה) |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | מרטין בויל    ארון מוי    קרייג גודווין    איידין רוסטיץ'    ג'יימי מקלארן    אוור מאביל  | 5–4 | ג'אנלוקה לפאדולה    אלכסנדר קאיינס    לואיס אדווינקולה    רנאטו טאפיה    אדיסון פלורס    אלכס ואלירה  |   |
פלייאוף בין־יבשתי > CONCACAF – OFC

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביוני 2022   21:00 |  קוסטה ריקה | 1–0 |  ניו זילנד | אצטדיון אחמד בן עלי, א-ריאן, קטר שיפוט: מוחמד עבדולה חסן מוחמד (איחוד האמירויות הערביות) |
| 14 ביוני 2022   21:00 | ג'ואל קמפבל  3' | (סיקור) |   | אצטדיון אחמד בן עלי, א-ריאן, קטר שיפוט: מוחמד עבדולה חסן מוחמד (איחוד האמירויות הערביות) |
הערות שוליים

↑  UEFA.com, 2022 World Cup play-off draw | European Qualifiers, UEFA.com, ‏2021-11-16 (באנגלית)
↑  המשחק היה אמור להתקיים ב-24 במרץ 2022, אך נדחה בשל הפלישה הרוסית לאוקראינה.
↑  המשחק היה אמור להתקיים ב-29 במרץ 2022, אך נדחה עקב דחייתו של חצי־הגמר בין סקוטלנד לאוקראינה בשל הפלישה הרוסית לאוקראינה.
1 2  הודעה מאתר אופ"א על השעיית נבחרת רוסיה והקבוצות הרוסיות מכל התחרויות
↑  עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה, רוסיה הושעתה ופולין עלתה אוטומטית לגמר.
↑  הודעה על מאומתים בנבחרת ונואטו ונבחרת איי קוק בעקבותיה פרשה נבחרת ונואטו ומשחקיה של נבחרת איי קוק נדחו
| גביע העולם בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| טורנירי גמר | אורוגוואי 1930 • איטליה 1934 • צרפת 1938 • ברזיל 1950 • שווייץ 1954 • שוודיה 1958 • צ'ילה 1962 • אנגליה 1966 • מקסיקו 1970 • גרמניה המערבית 1974 • ארגנטינה 1978 • ספרד 1982 • מקסיקו 1986 • איטליה 1990 • ארצות הברית 1994 • צרפת 1998 • יפן וקוריאה הדרומית 2002 • גרמניה 2006 • דרום אפריקה 2010 • ברזיל 2014 • רוסיה 2018 • קטר 2022 • קנדה, מקסיקו וארצות הברית 2026 • ספרד, פורטוגל, מרוקו, ארגנטינה, אורוגוואי ופרגוואי 2030 • ערב הסעודית 2034 |  |
| משחקי גמר | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
| טורנירי מוקדמות | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010  • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
משפחת גינדי

משפחת גינְדי היא משפחה ישראלית שמוצאה בעיר חלב שבסוריה, בני המשפחה עלו לארץ ישראל ממקסיקו ומניו יורק. המשפחה מוחזקת ככהנים ומיוחסת לעזרא הסופר. רבים מבני המשפחה פעילים בתחום הנדל"ן למסחר ולמגורים בישראל ובאירופה ופועלים באמצעות חברות אחדות, שכל אחת מהן בבעלות חלק אחר של בני המשפחה.
ערך זה מתייחס בעיקר לחלק הענף משפחתי המתחיל באברהם, משה ויגאל גינדי. לאורך שנות פעילותה בנתה המשפחה אלפי יחידות דיור, בנייני משרדים, קניונים ומרכזי מסחר.
בעשור הראשון של המאה ה-21 הרחיבה המשפחה את פעילותה והשקעותיה גם לאירופה.
המשפחה בנתה בשנים האחרונות פרויקטים רבים בישראל, בין השאר ברמלה, ברמת אביב, בגבעת שמואל, בנתניה, בראשון לציון, ובחולון.
הדור הראשון של חברת "גינדי" החל כחברה משותפת לשלושת האחים אברהם, משה ויגאל גינדי, שהתפצלה לשתי חברות: חברת אברהם גינדי בע"מ, בבעלות אברהם גינדי, וחברת מ. י. גינדי הנדסה ופיתוח בע"מ, בבעלות משה ויגאל גינדי.
חברות הדור השני שהוקמו בהדרגה במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 הן: גינדי החזקות, גינדי השקעות וחברת חן ואיתי גינדי.
מנחם ואסתר גינדי

מנחם הכהן גינדי (1911-1999) נולד בחאלב, שבסוריה ולמד שם בבית ספר "אליאנס".
בשנת 1936 (תרצ"ו), עלה ארצה עם הוריו והמשפחה התיישבה בראשון לציון. בשנת 1938 (תרצ"ח), חזר לחאלב עם אמו, שרה, ונישא שם לאסתר לבית ששון (1921-2009), בת דודתו. במקור תוכננה מסיבת הכלולות להיערך בראשון לציון, ואולם עם הגעתם של מנחם ואמו לחאלב, נודע להם שהאב, עזרא, נרצח ביפו על ידי ערבי, במהלך המרד הערבי הגדול. כך הפכה שמחת החתונה לאבל כבד.
לשניים נולדו שישה בנים: עזרא, אברהם, יצחק, יעקב, משה ויגאל. מנחם היה בעל חנות מכולת במשך שנים רבות.
אברהם גינדי

אברהם גינדי פעל תחילה כמתווך נדל"ן, ובתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 הקים חברת בנייה, שאליה הצטרפו בהמשך אחיו משה ויגאל. ב-1976 פרשו משה ויגאל מהשותפות עם אברהם, והקימו חברה משלהם.
חברת אברהם גינדי בע"מ הייתה מחברות הבנייה הגדולות שפעלו בישראל, וניירות הערך שלה נסחרו בבורסה לניירות ערך בתל אביב. באמצע שנות ה-80 הסתבכו עסקיו של אברהם גינדי, וב-1 בדצמבר 1985 נעצר בחשד לפלילים. הסתבכות זו הובילה להתאבדותו של אברהם גינדי, בהצתה עצמית ב-5 ביוני 1986 ולפירוק החברה.
במשך השנים צבר עוצמה כלכלית בישראל ופיתח מוסדות יוקרתיים בתעשיית הבנייה הישראלית.
משה ויגאל גינדי

האחים משה ויגאל גינדי פעילים בתחום הנדל"ן בישראל מאז שנות ה-70 של המאה ה-20. בתחילת שנות ה-80 הקימו את חברת מ. י. גינדי הנדסה ופיתוח בע"מ. באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 שהו משה ויגאל גינדי בברזיל במשך כשנה וחצי, לאחר שעלו נגדם חשדות לפעילות עסקית לא חוקית, כאשר מכרו מגרשים ובתים בשתי התנחלויות, "רמת קדרון" ו"כרמים", שלא הוקמו לבסוף מאחר שהקרקעות שמכר להם סוחר הקרקעות,משה זר, לא היו שייכות לו. לאחר שהתברר שאין כוונה להעמידם לדין, חזרו לישראל בסוף 1990, ומשה זר חויב להחזיר להם את כספם. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הקימו את "קניון הזהב" בראשון לציון, בהשקעה של 45 מיליון דולר, והקניון זכה להצלחה רבה. בשנת 2008 מכרו 75% מהבעלות, ונותרו עם 25% מהבעלות. "קניון אמריקן סיטי" שהקימו באזור התעשייה של רחובות, נכשל. הם שותפים עם "גינדי השקעות" בבנייה למגורים במזרח אירופה ועם "גינדי השקעות" ורבוע כחול נדל"ן במיזם "גינדי תל אביב" המוקם במתחם השוק הסיטונאי בתל אביב. לאחים גם פרויקט גדול של בנייה למגורים בבודפשט.
גינדי השקעות בע"מ

חברת גינדי השקעות הוקמה בשנת 2003 על ידי מנור גינדי, כפיר גינדי, אורי לוי ואייל פרידמן, שהם בהתאמה בנו וחתניו של משה גינדי. מפתחת ומחזיקה נדל"ן למגורים ולמסחר בארץ ובעולם.
גינדי החזקות בע"מ

חברת גינדי החזקות עוסקת ביזום, תכנון, פיתוח ובהקמה של בנייני מגורים ושכונות בעיקר במרכז הארץ. החברה הוקמה בשנת 2000 ובמרוצת השנים פיתחה, יזמה ובנתה מגוון רב של פרויקטים.
החברה היא בבעלותם ותחת ניהולם של עו"ד ליטל גינדי-מטלון, רו"ח אבי גינדי, עו"ד גיא גינדי, רו"ח רועי גינדי ורו"ח מנחם גינדי, כולם ילדיו של יגאל גינדי.
חן ואיתי גינדי בע"מ

בבעלות בניו של אברהם גינדי. החברה בונה את פרויקט Y בראשון לציון ומשווקת פרויקט בגני תקווה ובהוד השרון.
הערות שוליים

↑  אלעזר לוין, בלעדי: בני הדודים של גינדי יתחרו זה בזה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 11 באפריל 2010
↑  דוד ליפקין, אגדות האחים גינדי, מעריב, 6 בדצמבר 1985
↑  איה אורנשטיין, "גינדי מכר אוויר צח", מעריב, 4 בדצמבר 1985
↑  גיל יודילוביץ', אברהם גינדי התאבד, מעריב, 5 ביוני 1986
גיל יודילוביץ', "בעלי לא התאבד, המשטרה הרגה אותו", מעריב, 6 ביוני 1986
↑  אהרן פריאל, עשר חברות קבלניות גדולות פועלות ביו"ש, מעריב, 30 במאי 1983
↑  לאה אתגר, "הפסדתי 5 מיליון דולר בפרשת הקרקעות ביהודה ושומרון, מעריב, 12 בדצמבר 1990
↑  לאה אתגר, שובו של הגינדי, מעריב, 14 בדצמבר 1990
↑  אלי קמיר, האחים זר חוייבו לשלם 1.2 מיליון דולר לאחים גינדי, מעריב, 23 באוקטובר 1990
↑  שלומית צור, ‏"נרוויח 685 מיליון שקל מפרויקט גינדי תל-אביב", באתר גלובס, 20 בספטמבר 2014
↑  פרויקט Y של גינדי
↑  גינדי בהוד השרון
האגף הראשון של קניון הזהב
דלקת קרום הלב

| --- | --- |

 תחום:  קרדיולוגיה 
 תסמינים:  דלקת 
 טיפול:  anakinra  קולכיצין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  156951 
 MeSH:  D010493
 סיווגים
 ICD-10:  I01.0, I30, I09.2, I32 
 
א.ק.ג. המעיד על דלקת קרום הלב
פריקרדיטיס (באנגלית: Pericarditis) היא דלקת של קרום הלב (פריקרד), שהוא שק-סיבי המקיף את הלב. הגורם לדלקת קרום הלב הוא לרוב זיהום ויראלי. סיבות נוספות לדלקת כוללות זיהום בקטריאלי כתוצאה מחיידק השחפת, פריקרדיטיס אורמית, דלקת הנגרמת לאחר אוטם שריר הלב, סרטן, מחלות אוטואימוניות וטראומה לבית החזה. לעיתים קרובות הסיבה לדלקת אינה ברורה.
הסימנים לפריקרדיטיס כוללים כאבים פתאומיים וחדים באזור החזה, העשויים להקרין גם לכתפיים, לצוואר או לגב. הכאבים מוקלים לרוב בישיבה ומחמירים בשכיבה או בנשימה עמוקה. סימפטומים נוספים כוללים חום, חולשה, פלפיטציות וקוצר נשימה. הופעת התסמינים עשויה להיות גם הדרגתית. אמצעי אבחון נוספים כוללים בדיקת בא.ק.ג., העשויה בחלק מהמקרים להציג שינויים אופייניים, חיכוך פריקרדיאלי בהאזנה לקולות הלב ובדיקות דימות המציגות הימצאות של נוזלים בשק הלב.
הטיפול בפריקרדיטיס הוא לרוב באמצעות תרופות מסוג נוגדי דלקת שאינם סטרואידים וקולכיצין. אם לא ניתן לטפל בתרופות אלו, ניתן לעיתים טיפול בסטרואידים. במרבית המקרים חולפים התסמינים תוך מספר ימים עד שבועות, אם כי בחלק מהמקרים המחלה עשויה להימשך מספר חודשים. סיבוכי המחלה כוללים התפתחות של טמפונדה קרדיאלית - מצב בו נוזלים בתוך שק הלב מפריעים ללב לבצע דיאסטולה (הרפיה) ומיוקרדיטיס. השכיחות של פריקרדיטיס היא כ-3 אנשים מתוך 10,000 בשנה. רוב החולים הם גברים בין הגילאים 20-50. יותר מ-30 אחוזים מהחולים יסבלו מהמחלה יותר מפעם אחת בחייהם.
המחלה מתויגת ככרונית במידה והתסמינים אינם חולפים במשך 6 חודשים.
אפידמיולוגיה

כ-5 אחוזים מהחולים המגיעים למיון עם כאבים בחזה סובלים מדלקת קרום הלב. שני שלישים מהחולים הם גברים, ושליש נשים. שליש מהמקרים קשורים לשריר הלב.
נמצא גם שאצל כ-30% מהלוקים בדלקת פרקידיטיס ויראלית או פריקרדיטיס מסיבה לא ידועה, יש יותר אירועים חוזרים.
תסמינים

כאב מתחת לחזה או מתחת לפלוריטי משוער, עם קרינה אל רכס הטרפז (החלק התחתון של עצם השכמה) הוא כאב אופייני לדלקת הלב.
יש הקלה בכאב בדרך כלל על ידי ישיבה או כיפוף קדימה, ומחמיר על ידי שכיבה או על ידי שאיפה (לקיחת נשימה).
תסמינים אחרים של פריקרדיטיס הם שיעול יבש, חום, עייפות, קוצר נשימה, כאבים חדים במוח (כולל עלייה בלחץ הנוזלים בו) וחרדה.
בשל הדמיון שלו לכאב של אוטם שריר הלב (התקף לב), דלקת קרום הלב יכולה להיות מאובחנת בטעות כהתקף לב. אוטם שריר הלב החריף יכול להיות גם גורם לדלקת קרום הלב, אך הסימפטומים לעיתים קרובות שונים מספיק כדי להצדיק אבחנה.
תסמינים > בדיקה גופנית

הסימנים הפיזיים של חולה פריקרדיטיס הם כשל מטופל במצוקה: כאבים בחזה הקשורים לתנוחה מסוימת, להיפרהידרוזיס (הזעה מוגברת); גם סימנים כשל אי ספיקת לב בצורת טמפונדה של קרום הלב. טמפונדה של קרום הלב היא דחיסת חללי הלב על ידי נוזל תחת לחץ של קרום הלב, ובכך נמנע מהלב להתמלא כראוי. טמפונדה היא סיבוך שיכול לקרות בעקבות דלקת קרום הלב, זהו סיבוך רציני הדורש טיפול דחוף. הטיפול מצריך לבצע ניתוח כדי לשאוב את הנוזל החוסם את הלב, שמונע את תפקודו הרגיל.
תסמינים > סיבוכים

ברוב המקרים החולים מחלימים ללא תופעות לוואי, אך קיים סיכוי לחזרת הדלקת.
הסיבוך הנובע מדלקת קרום הלב הוא, כאמור, טמפונדת הלב. חולים אלה מציגים סימנים קלאסיים של דלקת קרום הלב, לאחר מכן מראים סימנים של הקלה, ואז יש התפתחות לסימנים של טמפונדת לב: עייפות, חוסר ערנות, לחץ דם נמוך, קולות לב מרוחקים על השריה, ושוויון של כל לחץ הדם הדיאסטולי בצנתור לב.
ניתן לאשר אבחנה על טמפונדה על ידי אקוקרדיוגרפיה של הבינה, שאמורה להציג עיכוב פריקרדיאלי גדול ותמט הדיאסטולי של החדר הימני והעלייה הימנית. צילום רנטגן של חזה בדרך כלל מראה צללית לב מוגדלת וריאות ברורות, אף שגודש ריאתי בדרך כלל לא נראה בצילום רנטגן.
אבחון > קליני

בדרך כלל, דלקת קרום הלב מתבטאת בכאב בחזה שיכול להיות פתאומי, ממושך, מדיאלי או לרוחב משמאל. הכאב גדל בשאיפת אויר (וזו הסיבה לקשיי נשימה) והוא גדל גם כאשר החולה בשכיבה, אך נרגע בישיבה.
המאפיינים הנפוצים לדלקת קרום הלב הם הזמן הממושך, והקושי בנשימה.
לעיתים רחוקות נוכל גם לאבחן חום או תסמינים לדלקת ויראלית.
באבחון ניתן לשים לב לשפשוף שרירי הלב: זהו "רעש שטחי" שנתפס במהלך הסיסטולה והדיאסטולה, שמזכיר "גיליון נייר מקומט" או "סדק של בד עור חדש". הרעש ממשיך גם במצב דום נשימה וזה מה שתומך באבחון דלקת קרום הלב, שכן הוא נבדל ממחלות לב אחרות.
קיימים גם תסמינים המעידים על מצב חריף יחסית של הדלקת: ירידה בלחץ הדם הסיסטולי, כבד רגיש, וורידי צוואר בולטים במיוחד.
אבחון > בדיקות נוספות

ה-ECG מבטל את האבחנה של אוטם שריר הלב, גורם נוסף לכאב בחזה ממושך. הוא יכול לצאת תקין או קצת מופרע אבל בלי סימן כלשהו חריג, יש לחזור על בדיקה זו.
אקוקרדיוגרפיה יכולה לאבחן שולי כהה סביב הלב, פחות או יותר עבה, המסמל את נוכחות של נוזל קרום הלב, ולכן, אבחנה של דלקת קרום הלב. לעיתים קרובות, הבדיקה יוצאת תקינה לחלוטין, אשר אינו מהווה אבחנה.
MRI קרדיאלי, רגיש יותר מאולטראסאונד, מראה וממקם דלקת של קרום הלב שהוא כבר בשלב מתקדם. אך בדיקה זו לא הכרחית במקרה של דלקת פרקידיטיס בנאלי.
צילום רנטגן חזה חוזר לא תקין רק אם יש התנפחות בולטת. ניתן לראות אז עלייה בגודל צללית הלב הסימטרית שמזכירה צל של "קנקן".
בדיקות ביולוגיות מראות תסמונת דלקתית חשובה פחות או יותר עם עלייה בשיעור ה- ,CRP שקיעה או תאי דם לבנים.
בהתאם לזמן הממושך של הדלקת קרום הלב, היא מחולקת לשתי קטגוריות "חריפה" ו- "כרונית".
דלקת קרום הלב חריפה נפוצה יותר מאשר דלקת כרונית, והיא יכולה להתרחש בעקבות סיבוך של זיהומים, תנאים אימונולוגיים, או אפילו כתוצאה מהתקף לב (אוטם שריר הלב).
נכון שדלקת קרום הלב כרונית פחות נפוצה אך היא נמשכת יותר זמן.
לדלקת חריפה הוכח קלינית שהיא נמשכת עד 6 שבועות לעומת דלקת כרונית שנמשכת בין 6 שבועות ל-6 חודשים.
גורמים

אף על פי שפריקרדיטיס מאובחן קלינית, הסיבה הבסיסית היא לעיתים קרובות לא ידועה; עשויים לגלות זה רק בקרב 16–22 אחוזים מהחולים עם דלקת חריפה בלבד.
דלקת קרום הלב עלולה להיגרם על ידי זיהום ויראלי, חיידקי או פטרייתי. בעולם המפותח, מאמינים שווירוסים הם הגורם של כ-85% מהמקרים.
הסיבה הנפוצה ביותר של דלקת קרום הלב בעולם היא דלקת עם שחפת.
כמעט בשמונה מתוך עשרה מקרים לא זוהתה שום סיבה והאבולוציה פשוטה.
גורמים > דלקת קרום הלב חריפה ולא חריפה

באופן עקרוני, גורמים זיהומיים ולא זיהומיים נבדלים.
נדיר המקרים שווירוס ויראלי גורם לחלות בדלקת קרום הלב.
לעיתים רחוקות יותר יש מקרים שהפריקרדיטיס נגרם על ידי זיהום בקטריאלי, למשל משחפת או אלח דם.
אבל לעיתים רחוקות מחלה פטרייתית היא הסיבה.
חולי איידס יכולים לחלות בפריקרדיטיס.
אוטם שריר הלב עלול לגרום לדלקת פרקידיטיס, מההתחלה, או כמה שבועות לאחר מכן.
במקרה הראשון, הוא מעיד על עובי קרום הלב (נמק ציורי קיר) וייתכן (לעיתים רחוקות) מעיד על סיכון לקרע הלב.
במקרה השני, זוהי תופעה דלקתית ריאקציונרית.
רוב מחלות מערכתיות אוטואימוניות עלול להסתבך בדלקת קרום הלב, יכולה להופיע בעקבות תגובה אלרגית.
עיבוי פתולוגי (הכפלה או שכפול של עובי), הקשור לעיבוי כלי הדם, ללא תופעה דלקתית, נראה אופייני לתסמונת שהתגלתה בחולים שנחשפו באופן כרוני (מעל 10 שנים באופן כללי) לתנודות אינטנסיביות קולות בתדר נמוך (כולל אינפרא-סאונד) הנפלטים בעוצמה גבוהה. תסמונת זו נקראת Vibroacoustic Disease או בעברית "מחלה ויברואקוסטית". זה נוגע למשל בטייסים של מטוסים, אנשים העובדים במנועי גדולים (כלי שיט גדולים, סירות דיג, צוללות ...), אנשים המשתמשים למשל בויברטורים בטון וכלים אחרים רועשים מאוד עם רטט חזק.
גורמים > דלקת קרום הלב המכווץ

דלקת קרום הלב המכווץ היא מחלה כרונית לעיתים קרובות וקשה לאבחון.
זה מתגלה לעיתים קרובות עם כאב בטן (אבדומינלי)בצד ימין (בזמן מאמץ בהתחלה), מלווה בסימנים של אי ספיקת לב ימין (בצקת של הגפיים התחתונות, השפעות של נוזלי בחלל הבטן.
ניתן לראות גם לחץ ורדי גבוה באופן שיטתי ולחץ כבד ורידי עלולים לגרום ל-"שחמת לב", המטופל עשוי לאחר מכן להיבדק עבור בדיקת שחמת הכבד ולא לבעיית לב.
סיבוך זה יכול להופיע לפעמים 5 עד 10 שנים לאחר הריפוי של דלקת קרום הלב, ונראה אפשרי באופן מפתיע ללא עבר פריקארדיאלי.
מתפתח לעיתים קרובות לפיברוזיס עם שיכול אז לגרום לעיכוב הלב ובעיקר להשפעה בעקיפין על הכבד.
זה יכול גם, על פי כמה מחברים, להופיע על ידי הקרנות שונות או כמו לדלקת קרום הלב חריפה הנגרמת ממחלה ויברואקוסטית.
זה נדיר שזה מסתבך מפריקרדיטיס שנגרם ממחלה ויראלית.
אקו-קרדיוגרפיה עשויה להראות באופן לא עקבי התעבות של קרום הלב עם מילוי לא תקין של הלב הנראה בבדיקת דופלר.
CT יכול לחזק את האבחנה על ידי הוכחת עיבוי של קרום הלב, כי הוא יכול להיות כללי או מקומי, אך הבדיקה המועדפת היא צנתור הלב הימין שהיא בדיקה פולשנית.
הטיפול עבור סיבוך זה הוא הסרה כירורגית של קרום הלב ("קרום הלב" או "דקורטיקציה"), שהוא ניתוח קפדני ועדין.
טיפול

דלקת קרום הלב ויראלית טופל על ידי:
מנוחה,
אספירין (יעיל כמעט ב-80% מהמקרים), תרופות נוגדות דלקת אי סטרואידים. הטיפול צריך להיות ממושך לפחות עד היציבות של תסמונת דלקתית, בדרך כלל חודש אחד. טיפול מגן קיבה ניתן לתת כדי להתגבר על סובלנות העיכול בגלל מינונים גבוהים.
תרופות נוגדות דלקת לא סטרואידיאליות הן חלופה,
קורטיקוסטרואידים מיועדים למקרים עמידים לתרופות אחרות. אך יש להם את חסרון שהסיכוי שהמחלה תחזור גבוהה.
דלקת הלב סובלני מטופל עם:
ניקוז כירורגי עם ניקוז גדול
טיפול אנטיביוטי ממושך על ידי התוואי הכללי, מותאם לנבט.
דלקת קרום הלב בדם מטופל על ידי:
טיפול קלאסי נגד שחפת אך ממושך במשך שנה אחת;
טיפול בקורטיקוסטרואידים במקרים מסוימים, דבר שעלול להפחית את הסיכון של התכווצות.
ללא מצב של סיבוכים, אשפוז אינו הכרחי.
באופן דומה, החיפוש אחר הסיבה אינו שיטתי בהיעדר סימן לערעור.
במקרה של הישנות, ניתן לחדש את אותו הטיפול. במקרים אלה, קולכיצין, שניתן במשך שלושה חודשים בשילוב עם אספירין, מקטין באופן משמעותי את הסיכון להישנות המחלה. מולקולה הזו, שניתנה בנוסף לטיפול הרגיל במהלך הפרק הראשון, גם משפרת את הסימפטומים וגם בנוסף מפחיתה את הסיכון להישנות המחלה.
ראו גם

מחלה קרדיווסקולרית
אוטם שריר הלב
מחלת לב כלילית
דלקת שריר הלב
לקריאה נוספת

סוגי פריקרדיטיס, באתר JACC
באתר ScienceDirect
באתר The New England Journal Of Medicine
הערות שוליים

↑  Pericarditis - Cardiovascular Disorders, MSD Manual Professional Edition (באנגלית)
↑  Kytö Ville, Sipilä Jussi, Rautava Päivi, Clinical Profile and Influences on Outcomes in Patients Hospitalized for Acute Pericarditis, Circulation 130, 2014-10-28, עמ' 1601–1606 doi: 10.1161/CIRCULATIONAHA.114.010376
↑  Heart Inflammation | National Heart, Lung, and Blood Institute (NHLBI), www.nhlbi.nih.gov
↑  Massimo Imazio, Fiorenzo Gaita, Martin LeWinter, Evaluation and Treatment of Pericarditis: A Systematic Review, JAMA 314, 2015-10-13, עמ' 1498–1506 doi: 10.1001/jama.2015.12763
↑  Day-hospital treatment of acute pericarditis: A management program for outpatient therapy, Journal of the American College of Cardiology 43, 2004-03-17, עמ' 1042–1046 doi: 10.1016/j.jacc.2003.09.055
↑  Colchicine for pericarditis
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536194505171  LCCN: sh85099850  LNB: 000319649 
אולטראסאונד המצביע על דלקת קרום הלב
CRX המראה דלקת קרום הלב
תמונה A מתארת לב בריא, תמונה B מתארת לב עם דלקת קרום הלב
נדב לויתן

| --- | --- |

 לידה:  21 באפריל 1943 כפר מסריק, ארץ ישראל
 פטירה:  10 בינואר 2010  (בגיל 66) פתח תקווה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1964–2010 (כ־46 שנים)
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר על מפעל חיים (2006) 
 פרופיל ב-IMDb
 
נדב לויתן (21 באפריל 1943 – 10 בינואר 2010) היה סופר, פזמונאי, תסריטאי ובמאי קולנוע ישראלי.
תולדות חייו

נולד וגדל בקיבוץ כפר מסריק. רוב כתיבתו עוסקת בהווי חיי הקיבוץ. אחיו הוא המשורר עמוס לויתן.
לאחר שירותו הצבאי עזב את הקיבוץ ולמד באוניברסיטת תל אביב פילוסופיה, ספרות ותיאטרון. בהמשך עבד כעורך בעיתון "מעריב", פרסם שירים וסיפורים, לימד משחק ותולדות התיאטרון ב"בית צבי" ו"ניסן נתיב", שימש עוזר-במאי (בין-השאר להיי קיילוס) ולאחר מכן ביים כמה הצגות בעצמו. כמה מההצגות שביים בראשית שנות ה-70 היו ללהיטים, בהן "השטן ואשת האיכר" ו"אני פשוש" (לפי שירי ע. הלל), והקומדיה "שיר ערש". במקביל ייסד יחד עם מולי שפירא את מחלקת התרבות של גלי צה"ל, ועבד בה כעורך תוכניות תרבות ובידור במשך 7 שנים.
באמצע שנות ה-70 עבר לקולנוע ולטלוויזיה, כאשר כתב וביים שני סרטים קצרים ("אישה בגן" ו"החוצה"). לאחר מכן כתב וביים ברציפות 8 סרטים דוקומנטריים, כולם באורך של כ-50 דקות, עבור רשות השידור ושירות הסרטים הישראלי.
ב-1991 ביים לויתן לטלוויזיה את הסרט "רצח בשבת בבוקר", על פי תסריט של בתיה גור. השתתפו בסרט: ארנון צדוק כמיכאל אוחיון, והשחקנים אבנר חזקיהו, גילת אנקורי, צופית גרנט, מילי אביטל, דן תורן ואחרים. הסרט שודר בשני פרקים בתחילת שנת 1992 בערוץ הראשון.
בשנת 2006 זכה בפרס אופיר על מפעל חיים.
לויתן פרסם שלושה ספרים.
על עבודתו כתב בני מר: "הטבעיות היא סגנונו המובהק ביותר, ובשיריו הוא נשאר יומיומי ומתרחק ככל האפשר מחגיגיות."
נפטר ב-10 בינואר 2010, עקב מחלת ריאות קשה. נטמן בבית העלמין מורשה ברמת השרון והותיר אחריו את רעייתו ושני ילדים.