stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלביון (גוף טרנס נפטוני)

ערך זה עוסק בגוף טרנס נפטוני, גוף אופייני בחגורת קויפר. אם התכוונתם לאלביון הענק המיתולוגי המסמל את בריטניה מהמיתולוגיה של ויליאם בלייק (ירושלים: האצלתו של הענק אלביון), ראו .
| --- | --- |
איור של מסלול אלביון ביחס למסלול ארבעת כוכבי הלכת הרחוקים במערכת השמש
איור של מסלול אלביון ביחס למסלול ארבעת כוכבי הלכת הרחוקים במערכת השמש
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  כוכב לכת מינורי
 קטגוריה:  גוף טרנס-נפטוני
 מיקום:  חגורת קויפר
 תאריך גילוי:  30 באוגוסט 1992
 מגלה:  דייוויד ג'וויט   ג'יין לו במצפה הכוכבים מאונה קיאה בהוואי
 על שם:  Albion, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מקום גילוי:  Mauna Kea Observatories 
 מאפיינים מסלוליים
 מרחק ממוצע מהשמש:  6,549,364,860 ק"מ (43.7798 AU)
 אפואפסיד:  6,980,894,877 ק"מ (46.6644 AU)
 פריאפסיד:  6,115,770,870 ק"מ (40.8814032 AU)
 ציר חצי-ראשי:  43.7789434 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.065888
 זמן הקפה:  105,806 ימים (289.86 שנים) ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  4.4961 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  2.19°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  167 ק"מ
 ממדים:  167 קילומטר
 אלבדו:  0.2
 בהירות נראית:  24.3-
 בהירות מוחלטת:  7.1 
 
15760 אלביון (שם מלא: 15760 Albion, ידוע גם בשם (15760) 1992 QB1, 1992 QB1 ) הוא גוף טרנס-נפטוני המוגדר ככוכב לכת מינורי.
אלביון הוא הגוף הטרנס נפטוני הראשון שנתגלה אחרי פלוטו וכארון. הוא התגלה בשנת 1992 על ידי האסטרונומים דייוויד ג'וויט (David C. Jewitt) וג'יין לו ממצפה הכוכבים מאונה קיאה בהוואי.
זהו גוף אופייני לחגורת קויפר (Classical Kuiper belt object) והוא העניק את השם "קיובוואנו" (Cubewano) לסוג זה של גופים שהתגלו על שם הקידומת QB שמופיעה בתחילת הזיהוי.
שם הגוף

השם הייעודי הזמני שניתן לגוף היה (15760) 1992 QB1. צירוף האותיות "QB1" מעיד על כך שזה היה האובייקט ה-27 שהתגלה במחצית השנייה של אוגוסט באותה שנה. המגלים הציעו תחילה את השם "סמיילי" עבור הגוף אולם השם לא התקבל. כיוון שיש כבר אסטרואיד 1613 סמיילי על שם האסטרונום האמריקאי צ'ארלס יו סמיילי (Charles Hugh Smiley).
(15760) 1992 QB1 נשאר בזיהוי הזמני שלו במשך 26 שנים, ובספרות התייחסו אליו לעיתים כQB1 (למרות שזה לא מדויק ללא הוספת השנה). בינואר 2018 הוענק לו שמו הרשמי - 15760 אלביון, על שם אלביון הענק המיתולוגי המסמל את בריטניה מהמיתולוגיה של ויליאם בלייק (ירושלים: האצלתו של הענק אלביון).
ביאורים

↑  מתן השמות הזמניים הוא לפי סדר הגילוי, קודם השנה, האות הראשונה מציינת את חצי החודש בו התגלה הגוף לפי סדר האלף-בית (למשל A=ינואר 1-15, B=ינואר 16-31 וכן הלאה) ואות השנייה והמספר הוא סדר הגילוי באותו חצי חודש. לפי זה, Q מעיד על החצי השני באוגוסט ו-B1=25+2=27, הגוף ה-27 שהתגלה
הערות שוליים

1 2 3  "IAUC 5611: 1992 QB1". IAU Minor Planet Center. 14 בספטמבר 1992. נבדק ב-2011-07-05. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "JPL Small-Body Database Browser". Jet Propulsion Laboratory. נבדק ב-5 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  William Robert Johnston (28 בדצמבר 2015). "List of Known Trans-Neptunian Objects". Johnston's Archive. נבדק ב-2018-02-03. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dr. David Jewitt. "מה זה גוף קלאסי בחגורת קויפר?". דיוויד ג'וויט. ארכיון מ-5 ביולי 2013. נבדק ב-5 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "(15760) Albion = 1992 QB1". באתר המרכז לכוכבים מינוריים של הIAU. נבדק ב-3 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
הייאקה (ירח)

| --- | --- |
האומיה והירח שלה הייאקה
האומיה והירח שלה הייאקה
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  האומיה
 תאריך גילוי:  26 בינואר 2005
 מגלה:  מייקל בראון צ'אד טרוחיו דייוויד רבינוביץ
 על שם:  Hiʻiaka 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  49,880±198 קילומטר
 אקסצנטריות:  0.0513±0.0078
 זמן הקפה:  49.12±0.03 ימים
 נטיית מסלול:  126.356°
 מאפיינים פיזיים
 רדיוס קו משווה:  160 קילומטר
 ממדים:  320 ק"מ
 מסה:  ‎1.79 ± 0.11×1019‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  1.2 גרם/סמ"ק
 אלבדו:  0.8 
 בהירות נראית:  3.3 
 טמפרטורה ממוצעת:  32 K
 
הייאקה (Hiʻiaka) הוא הירח החיצוני, והגדול יותר של כוכב הלכת הננסי האומיה.
הייאקה התגלה בשנת 2005 על ידי מייקל בראון והצוות האופטי של מצפה הכוכבים קק, והיה הירח הראשו של האומיה שהתגלה. לאחר גילויו נקרא על שמה של הבת של האומיה במיתולוגיה ההוואית.
רדיוס מסלולו של הייאקה סביב האומיה הוא 49,880 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב האומיה הוא 49.12 יממות.
הייאקה בעל רדיוס של 160 ק"מ ואקסצנטריות של 0.0513.
הערות שוליים

↑  M. E. Brown; A. H. Bouchez; D. Rabinowitz; R. Sari; C. A. Trujillo; M. van Dam; R. Campbell; J. Chin; S. Hardman; E. Johansson; R. Lafon; D. Le Mignant; P. Stomski; D. Summers; P. Wizinowich (2005-09-02). "Keck Observatory Laser Guide Star Adaptive Optics Discovery and Characterization of a Satellite to the Large Kuiper Belt Object 2003 EL61". The Astrophysical Journal Letters. 632: L45–L48. Bibcode:2005ApJ...632L..45B. doi:10.1086/497641.
↑  הסבר אודות שמות הגופים הוירחים אתר Gazetteer of Planetary Nomenclature, של הIAU
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המינימום של מאונדר

The Maunder Minimum shown in a 400-year history of sunspot numbers
המינימום של מאונדר (באנגלית: Maunder Minimum), הידוע גם כ"התקופה הממושכת עם מינימום כתמי שמש" ("prolonged sunspot minimum") הוא השם שניתן לתקופה שבין השנים 1645 ל-1715 הנכללת בעידן הקרח הקטן, בה הפכו כתמי שמש לנדירים ביותר, אירוע שתועד על ידי האסטרונומים של אותה תקופה.
התופעה קרויה על שמם של האסטרונומים האנגלים אדוארד מאונדר (Edward Walter Maunder) ואשתו אנני סקוט דיל מאונדר (Annie Scott Dill Maunder).
המינימום של מאונדר הצביע על פעילות כתמי שמש נמוכה כאשר אירופה וצפון אמריקה חוו חורף קר מאוד, ובאנגליה במהלך "עידן הקרח הקטן" נהר התמזה קפא למשך 7 שבועות.
בתקופה של המינימום של מאונדר היה ירידה של כתמי שמש במשך 70 שנה ללא עליה, כאשר המחזוריות הסדירה הידועה של השמש היא בת 11 שנים, וכוללת תקופה של 5 וחצי שנים של עליה בכתמי השמש ואז 5 וחצי שנים של ירידה בכתמי השמש.
המינימום של מאונדר עלה כמעט בקנה אחד עם החלק האמצעי של עידן הקרח הקטן, שבמהלכו אירופה וצפון אמריקה חוו טמפרטורות קרות יותר מהממוצע. השאלה אם קיים קשר סיבתי בין שתי התופעות, עדיין שנויה במחלוקת. מחקרים באוניברסיטה הטכנית של דנמרק והאוניברסיטה העברית בירושלים קשרו התפרצויות שמש גדולות לשינויים בעננים של כדור הארץ, ועננים כידוע משפיעים על הטמפרטורות הגלובליות. ההשערה הטובה ביותר הנוכחית עבור הגורם של עידן הקרח הקטן היא שזה היה תוצאה של פעולה וולקנית כלשהי. תחילתה של תקופת הקרח הקטן התרחשה גם לפני תחילת המינימום של מאונדר.
המינימום של מאונדר צפוי לחזור בשנת 2033. חלק מהמדענים חוזים שיש סיכוי של 20% סיכוי לשינויים משמעותיים במזג האוויר.
הערות שוליים

↑  השמש "הלכה לישון": מדענים מזהירים מפני עידן קרח חדש, באתר ‏מאקו‏, 20 בינואר 2014
גן עדן של משוגעים (שיר)

"גן עדן של משוגעים" הוא שיר של הזמר הישראלי ששון איפרם שאולוב, שיצא לאור כסינגל ב-21 בדצמבר 2023, בהוצאת חברת התקליטים אבי גואטה הפקות. את השיר כתב והלחין שאולוב והפיקו תמיר צור ומאיר משעלי.
הצלחה מסחרית

ימים ספורים לאחר צאתו, השיר נכנס למקום ה-77 במצעד "היטליסט" של מאקו ב-26 בדצמבר 2023. בינואר 2024, נכנס השיר לעשירייה הפותחת של המצעד, והגיע בשיאו למקום הרביעי. ב-11 בינואר 2024, הגיע למקום העשירי במצעד העשירייה של כאן גימל, וב-18 בינואר הגיע בשיאו למקום התשיעי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 4  |  |
|  ישראל | העשירייה | 6 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 33 |  |
|  ישראל | רדיו דרום | 26 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 21 בדצמבר 2023 | סטרימינג ‏•‏‏ הורדה דיגיטלית | אבי גואטה הפקות |  |
הערות שוליים

↑  מצעד המוזיקה השבועי, שבוע 52, שנת 2023, באתר היטליסט
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
↑  Spotify, open.spotify.com
| ששון איפרם שאולוב |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | גן עדן של משוגעים (2024) |  |
| סינגלים | "מלכה שלי" ‏•‏‏ "הלילה לא" ‏•‏‏ "חיכיתי לך & איך אתה הולך" ‏•‏‏ "מתוך מחשבות" ‏•‏‏ משהו אמיתי בעיניים" ‏•‏‏ "ביחד איתי" ‏•‏‏ "כשיגמר לכם הקיץ" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "נתראה בגלגול הבא" ‏•‏‏ "מדינה כואבת" ‏•‏‏ "גן עדן של משוגעים" ‏•‏‏ "הדם שלי" ‏•‏‏ "רחובות ריקים" ‏•‏‏ "כמה טוב לנו" ‏•‏‏ "איפה את?" ‏•‏‏ "חלק ממני" ‏•‏‏ "מלכת חלומותיי" ‏•‏‏ "חיים שכאלה" ‏•‏‏ "את" ‏•‏‏ "סיפור אחר" ‏•‏‏ "מטומטמת" ‏•‏‏ "לב שביר" ‏•‏‏ "תמיד אוהב אותי" ‏•‏‏ "לאבא שלי יש סולם" ‏•‏‏ "מגנט" ‏•‏‏ "התקדמתי ממך" ‏•‏‏ "בא לי" |  |
הרמיפה

| --- | --- |
הירח הרמיפה מוקף בעיגול ירוק
הירח הרמיפה מוקף בעיגול ירוק
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  9 בדצמבר 2001 
 מגלה:  סקוט שפרד, דייוויד ג'וויט, ג'אן קליינה 
 על שם:  Hermippe 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  21,131,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.21
 זמן הקפה:  633.9 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.42 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  150.7°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  4 ק"מ
 מסה:  ‎9×1013‎ ק"ג
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.0015 מטר לשנייה בריבוע
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  22.1
 
הרמיפה (ידוע גם בשם Jupiter XXX, S/2001 J 3) הוא אחד מירחי כוכב הלכת צדק. הרמיפה התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי ובינם יאן קלנה בהדרכת סקוט שפרד ודייוויד ג'וויט וקוטלג בשם S/2001 J 3. נקרא על שם הרמיפה, שהייתה אהובתו של זאוס על פי המיתולוגיה היוונית.
רדיוס מסלולו של הרמיפה סביב צדק הוא 21,131,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 633.9 ימים. קוטרו של הרמיפה הוא 4 קילומטרים ומהירותו במסלולו סביב צדק היא 2.42 ק"מ לשנייה.
הרמיפה משתייך לקבוצת הירחים אננקה, לה שייכים ירחים המקיפים את צדק במרחק של 19.3 עד 22.7 מיליון ק"מ. (שמה של קבוצת הירחים ניתן לה על שם הירח אננקה שהוא הגדול מבין ירחי הקבוצה).
הערות שוליים

↑  מסלול והיסטוריית תצפיות הירח באתר Minor Planet Center
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
יואנתה

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  2003
 מגלה:  סקוט שפרד, דייוויד ג'וויט, ג'אן קליינה 
 על שם:  Euanthe 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  20,465,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.2321 
 זמן הקפה:  598.093 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.44 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  142°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  3 ק"מ
 מסה:  ‎4.5×1013‎ ק"ג
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.0012 מטר לשנייה בריבוע
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  22.8
 
יואנתה (באנגלית: Euanthe) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת צדק, וקיבל את שמו יואנתה באוגוסט 2003. קוטרו של יואנתה הוא 3 ק"מ והוא מקיף את צדק במסלול שנע בין 15,973,600 ק"מ ל-25,624,400 ק"מ. זמן הקפת מסלולו של יואנתה סביב צדק נמשך 598.093 ימים.
יואנתה התגלה בשנת 2001 על ידי סקוט שפרד מאוניברסיטת הוואי וקוטלג בשם S/2001 J 7. יואנתה משתייך לקבוצת הירחים אננקה, קבוצת ירחים שירחיה: יוקסטה, פרקסידייק, הרפלייקה, תיאונה, אננקה ויואנתה, המקיפים את צדק במרחק של 19.3 מיליון ק"מ עד 22.7 מיליון ק"מ.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
למה את?

"למה את?" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי ילד, אשר יצא ב-14 באפריל 2024, כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלו, "ילד" (2024). השיר זכה להצלחה מיידית ברשתות החברתיות, ובעיקר בטיקטוק, ונכנס למקום ה-8 במצעד המוזיקה היטליסט של מאקו.
רקע וכתיבה

השיר "למה את" הוא בסגנון פופ רוק, המשלב בתוכו מאפיינים הומוריסטיים ומתאר סיטואציה רומנטית שבה מושא האהבה של הזמר אינה מגיבה לו באופן הרצוי. אחד מהקטעים המוכרים בשיר הוא הפזמון: "אני לא ספגטי. יכול להיות שאת מסננת אותי? יכול להיות שאת מעצבנת אותי?", שהפך לפופולרי במיוחד ברשת החברתית טיקטוק, שם צבר אלפי שימושים ומיליוני צפיות.
הצלחה מסחרית

לאחר צאתו של השיר ובעקבות הצלחתו הוויראלית, נכנס השיר למקום ה-20 במצעד "היטליסט" של מאקו, והיה לשירו הראשון של ילד שנכנס למצעד זה. שבוע לאחר מכן, נכנס לעשירייה הפותחת. גם במצעד הרשמי של גלגלצ זכה השיר להצלחה, כאשר נכנס למקום השישי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 18 |  |
|  ישראל | היטליסט | 8  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | גלגלצ | 22 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 19 |  |
הערות שוליים

1 2  גיל משעלי, ‏אחרי ההצלחה בטיקטוק, "למה את" של עומר יפת ("ילד") נכנס להיטליסט, באתר ‏מאקו‏, 29 במאי 2024
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, יש לבחור בשבוע ה-23 של שנת 2024, ‏9 ביוני 2024
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
↑  המצעד השבועי 20.06.2024, באתר גלגלצ, ‏20 ביוני 2024
ולטודו (ירח)

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  2016
 מגלה:  סקוט שפרד וקבוצתו
 על שם:  Valetudo 
 מקום גילוי:  Cerro Tololo Inter-American Observatory 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  18,980,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.222
 זמן הקפה:  533.3 ימים
 נטיית מסלול:  34°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  1 ק"מ
 בהירות נראית:  24 
 בהירות מוחלטת:  16.9 
 
ולטודו (שם לשעבר S/2016 J 2) הוא ירח של כוכב הלכת צדק. הירח התגלה בשנת 2016 על ידי האסטרונום האמריקאי סקוט שפרד וצוותו, אך גילויו פורסם רק ב-18 ביולי 2018.
ולטודו נמצא במסלול משל עצמו, הוא נמצא במרחק של קבוצת ירחים הנעים בכיוון ההפוך לכיוון התנועה של צדק, אבל הוא נע עם כיוון התנועה של צדק, דבר המעלה את הסברה כי ייתכן ויתנגש עם הירחים הללו בעתיד.
קוטרו של ולטודו הוא בערך קילומטר אחד, וייתכן כי הוא שריד מהתנגשות קדומה יותר בין ירחי צדק.
הירח קיבל תחילה את השם וַלֶטוּדוֹ (valetudo) כשם זמני על שם האלה הרומאית לבריאות ונקיון (ביוונית נקראה היגיאה). באוקטובר 2018 אושר השם רשמית בידי האיגוד האסטרונומי הבינלאומי.
הערות שוליים

1 2 3 4  ירחי צדק סקוט שפרד תיעוד הירחים ופרמטרי המסלול כפי שידועים מתצפיות, יולי 2018]
1 2  גרש, לורן. "Astronomers have found a new crop of moons around Jupiter, and one of them is a weirdo". The Verge. נבדק ב-17 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  הירחים החדשים של צדק, מכון דוידסון, 17 ביולי 2018
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
אחרי כל השנים

"אחרי כל השנים" הוא שיר של הזמר הישראלי עומר אדם. השיר יצא לאור כסינגל ב-31 בינואר 2016. השיר נכתב והולחן על ידי אבי אוחיון.
השיר זכה להצלחה רבה בישראל והגיע לפסגת מצעדי הפזמונים רשת ג', גלגלצ, ורדיו אמצע הדרך, ולמקום השני במצעד של מדיה פורסט. נכון למרץ 2024, השיר זכה לכ-41 מיליון צפיות באתר YouTube. השיר זכה בפרס אקו"ם לשיר השנה לשנת 2016.
ביקורות ודירוגים

השיר זכה לביקורות חיוביות ממגוון אתרים. אתר "חריף" תיאר את השיר כ”אחד השירים הטובים ביותר שתשמע אוזנכם”, דודי פטימר מאתר נענע10, תיאר את השיר כ”בוגר ואיכותי”. מערכת mako מוזיקה, כתבה כי אדם ”שר באופן מרגש ונוגע”.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 1 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | אחד אחד | 1 |  |
|  ישראל | היטליסט | 55  |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | כאן גימל | 55 |  |
הערות שוליים

1 2   אחרי כל השנים, בביצוע עומר אדם, סרטון  באתר יוטיוב
↑  אחרי כל שנים עומר אדם בוגר מתמיד, באתר חריף, ‏1 בפברואר 2016 (ארכיון)
↑  האם זה השיר הגרוע ביותר של עומר אדם?, באתר נענע 10 - תרבות ובידור
↑  "אחרי כל השנים": שיר חדש לעומר אדם, באתר ‏מאקו‏, 1 בפברואר 2016
↑  המצעד השבועי, שבוע 07, 2016, באתר מדיה פורסט ישראל
↑  תוצאות דירוג המצעד לשבוע 25/01/2016, באתר רדיו אמצע הדרך
↑  המצעד השבועי 18.2.16, בעמוד הפייסבוק של רשת ג'
↑  המצעד השבועי 25.02.2016, באתר גלגלצ
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
↑  היטליסט: מצעד המוזיקה של ישראל mako, באתר hitlist.mako.co.il, ‏4 בדצמבר 2023
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם • לחנים שבורים |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| לחנים שבורים | "אהובתי כבר לא רואה אותי" ‏•‏‏ "טקילה" ‏•‏‏ "גברת אגו" ‏•‏‏ "נרקומן של בדידות" ‏•‏‏ "תהום" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
סטנלי בולדווין
ביוגרפיה > ראשית חייו

סטנלי בולדווין נולד בעיירה ביודלי (Bewdley) שבמחוז ווסטרשייר, אנגליה. הוא היה בנם של אלפרד ולואיזה בולדווין (לבית מקדונלד) ודרך אמו, שהייתה ממוצא סקוטי, הוא היה בן דוד מדרגה ראשונה של הסופר והמשורר רודיארד קיפלינג, שאליו הוא היה מקורב במשך כל ימי חייהם. משפחתו של בולדווין הייתה אמידה ובבעלותם היה עסק לייצור ברזל ופלדה שלימים הפך לחלק מחברת "ריצ'רד תומאס ובולדווין" (Richard Thomas and Baldwins).
בתי הספר שבהם התחנך בולדווין היו בית הספר סנט מייקל, שאז שכן בסלאו שבמחוז ברקשייר, לאחר מכן בית הספר הארו, פנימייה בצפון-מערב לונדון ולבסוף ברייטון קולג', פנימייה בברייטון שבסאסקס. מאוחר יותר הוא כתב: "כל סוסי המלך וכל אנשיו כשלו בהכנסתי לחברתם של מנהלי בתי הספר ובהתייחס אליהם, היו לי בעבר כל הכישורים של מתנגד פסיבי". לאחר מכן המשיך בולדווין ללימודים באוניברסיטת קיימברידג', שם הוא למד היסטוריה בטריניטי קולג'. תקופת לימודיו באוניברסיטה עמדה בצל נוכחותו כמנהל הקולג' של מי שכיהן כמנהל בית הספר הארו והעניש את בולדווין על כך שרשם ניבולי פה. באותה תקופה, בולדווין היה שתקן ונמנע מלהתבטא. הוא התבקש לפרוש מחברת הדיבייטינג של המכללה מכיוון שלא נטל חלק באף ויכוח. לאחר שקיבל תואר בהיסטוריה ברמה בינונית ומטה, הוא הצטרף לעסקי משפחתו בייצור ברזל. אביו שלח אותו ללמוד בקולג' מסון (לימים אוניברסיטת ברמינגהאם) לקורס הכשרה טכני במטלורגיה. כבחור צעיר הוא שירת תקופה קצרה כלוטננט משנה ביחידת מתנדבי התותחנים במלוורן וב-1897 הוא מונה להיות שופט שלום של מחוז ווסטרשייר.
ב-12 בספטמבר 1892 נשא בולדווין לאישה את לוסי רידסדייל ויחד הם הביאו לעולם שישה ילדים.
בולדווין הוכיח את עצמו כאיש עסקים מיומן ורכש מוניטין כתעשיין חדשן. במותו של אביו ב-1908 הוא ירש הון של 200,000 ליש"ט, שווה ערך לכ-18 מיליון ליש"ט ב-2015, ואת ניהול החברה "הרכבת המערבית והגדולה" (Great Western Railway).
ביוגרפיה > ראשית הקריירה הפוליטית

בבחירות הכלליות של 1906 התמודד בולדווין על מושב לפרלמנט מטעם מחוז הבחירה של קידרמינסטר (Kidderminster) אך נוצח על רקע התבוסה של השמרנים לאחר שהמפלגה נחלקה בסוגיית הסחר החופשי. בבחירות הביניים שנערכו ב-1908 הוא נבחר מטעם מחוז הבחירה של ביודלי כשהוא יורש את מושב הפרלמנט של אביו שמת מוקדם יותר באותה שנה. בשנותיו הראשונות של בולדווין בפרלמנט הוא לא היה פעיל במיוחד ולא גילה שאיפות פוליטיות.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הוא היה מזכיר אישי פרלמנטרי למנהיג המפלגה, אנדרו בונאר לואו. ב-1917 הוא מונה לתפקיד מיניסטריאלי זוטר של המזכיר הפיננסי במשרד האוצר, תפקיד בו הוא שאף לעודד תרומות מרצון של עשירים כדי להחזיר את החובות של בריטניה שנבעו מהוצאות המלחמה וכתב מכתבים לעיתון הטיימס תחת השם הבדוי FST ורבים מהם פורסמו. הוא תרם לקופת האוצר חמישית מהונו, כ-580,000 ליש"ט שהוחזקו בתור איגרות מלחמה בשווי של 120,000 ליש"ט. מאוחר יותר, ב-1928, הוקמה על בסיס רעיון זה "הקרן הלאומית".