יהושע בראנד
הערות שוליים

↑  תאריך הלידה והפטירה לפי אתר הספרייה הלאומית, ביבליוגרפיה של הספר העברי ר"ל-תש"כ, ערך: "בראנד, יהושע בן שלום".
1 2 3 4 5 6 7 8  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 388.
1 2 3  יצחק רפאל, "חוקר מקורי", מבוא לספר יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמוד ראשון.
↑  שנת העלייה היא לפי נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 388. מנגד, באתר הספרייה הלאומית, ביבליוגרפיה של הספר העברי ר"ל-תש"כ, ערך: "בראנד, יהושע בן שלום", נכתב כי: "עלה בסוף חשון, או בכסלו, תרצ"ה [נובמבר 1934]".
↑  הר הצופים, הצופה, 1 במאי 1940
↑  יהושע בראנד, החצב הנר והחבית: שלשה פרקים מתוך החיבור ’כלי החרס בספרות התלמודית’, הוגש לסנאט של האוניברסיטה העברית לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה" (דיסרטציה, תש"ו), ירושלים: דפוס ווייס, תש"ז.
1 2 3 4  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 389.
↑  בראנד נהג להתלונן על כי לא מכירים בחשיבות מחקריו ומצד שני מקדמים חוקרים שאינם משתווים לו ברמתם. ראו ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 389.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 389–393; יש לציין כי למרות הבעיה בדיבור נהגו גבאי בתי כנסת להזמין את בראנד ללמד שיעור שבועי בגמרא. ראו יצחק רפאל, "חוקר מקורי", מבוא לספר יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמוד ראשון.
1 2 3 4 5  יצחק רפאל, "חוקר מקורי", מבוא לספר יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמוד שני.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 390.
↑  יהושע בראנד באתר GRAVEZ
↑  רשימת מאמריו ומחקריו כוללת למעלה ממאה ועשרים מאמרים. ראו "כתביו" (ביבליוגרפיה חלקית של בראנד), בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 402–404.
↑  עמ' 28, מבוא לספר כלי החרס בספרות התלמוד, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ג.
↑  עמ' 11, מבוא לספר כלי החרס בספרות התלמוד, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ג.
1 2  הערך "בראנד, יהושע" וספרו "כלי החרס בתקופת התלמוד", בתוך: נפתלי בן מנחם, ספרי מוסד הרב קוק, שיצאו לאור בשנים תרצ"ז-תש"ל, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ל, עמ' 48–49.
↑  S. Zeitlin, Review: Ceramics in the Talmudic Literature, The Jewish Quarterly Review, New Series, Vol. 44, No. 4 (Apr., 1954), pp. 343-345, jstor website.
↑  ראו למשל מאמרו של הרב דב לינזר, מיום 12 במאי 2011, העוסק בתנורי חרס (כופח, כירה ותנור): ?Kupach, Kira, and Tanur – What Did all these Ovens Look Like, באתר The Daily Daf.
↑  הרב אבישי אלבוים, על קבורה בארון וביטול פרס הרב קוק, 12 בינואר 2017, בבלוג "עם הספר – בלוג מנהל ספריית הרמב"ם".
↑  חלק ממחקריו בנושא פרסם בינתיים בכתבי עת מדעיים שונים. ראו למשל "אספקלריה" (פרק מכלי זכוכית), ספר זיכרון לבנימין דה-פריס, קובץ מחקרים של חבריו ותלמידיו, כרך ב', עורך עזרא ציון מלמד, ירושלים: תשכ"ט-1969, עמ' 110–118; וכן "לזיהוים של כלי זכוכית" (עמל, עמלה, בן העמל, עמד, עמדה, בן העמד), סיני ס"ה, תשכ"ט, עמ' 3–8.
↑  הפעם הראשונה בה נזכרת "זכוכית" בתנ"ך היא בספר איוב, פרק כ"ח, פסוק י"ז: "לֹא-יַעַרְכֶנָּה זָהָב, וּזְכוֹכִית; וּתְמוּרָתָהּ כְּלִי-פָז"; מונחים נוספים מן המקרא, שהוא סבור כי פירושם זכוכית, הם: "חול", "חלונות אטומות"; "משרפות מים", "מים", "יקר", "יְקרות", "קפאון", "כלי חמדה", "אבני אש", "אבני אקדח", ו"אבני קדש"; בנוסף: הביטויים: "עבודה קשה" המופיע בספר שמות, פרק א', פסוק י"ד, ו"דוּד", המופיע בספר תהילים, פרק פ"א, פסוק ז', מדברים לדעתו על עבודה בתעשיית הזכוכית. למידע נוסף ראו בערך: "זכוכית", הפרק: "היסטוריה".
↑  כמו כן התעניין וחקר את הגאוגרפיה של תקופה זו. ראו למשל את "פתח הדבר" שכתב לאנציקלופדיה לגאוגרפיה תלמודית, בצירוף מפות, צילומים ולוחות, מאת פנחס נאמן, 2 כרכים, תל אביב: י’ צ’צ’יק, תשל"א (כרך ב': כבול-תרעלה) – תשל"ב (כרך א': אבטילאות-ירמוך).
↑  "כתביו" (ביבליוגרפיה חלקית של בראנד), בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 402–404.
↑  מבין החוקרים שביקר היו יצחק בער על ספרו ישראל בעמים, הרב יוסף קאפח על תרגום המשנה להרמב"ם, הרב מנחם מנדל כשר על תורת שלמה, חנוך אלבק על פרוש לסדר טהרות והמבוא המשנה ועוד. לפרטים נוספים ראו אצל ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 391–393.
1 2  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 391.
↑  ראו מאמרו "על מכון לריאליה תלמודית", סיני כ"ה, תש"ט.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 393–398.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 394.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 395.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 396.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 399.
↑  ראו בין היתר את המאמרים: "על המשבר בחכמת ישראל בארץ", סיני מ"ב, תשי"ח; "על חכמת ישראל במדינת ישראל", מאזנים, סיון תשי"ט; "הגיע הזמן להשתחרר מגישה של נוכרים", הארץ, 31.5.63; "חכמת ישראל בזמננו, האומה 16, 1966; וכן "חכמת ישראל בימים ההם בזמן הזה", דעות ל"ח, בעריכת גבריאל חיים כהן ושלמה רוזנר, ירושלים: סתיו תש"ל, עמ' 143–147.
↑  ראו יהושע בראנד, "לפרשת בית חוניו", יבנה א', תרצ"ט. ראו גם יהושע בראנד, "לתולדות בעיית המרובע הארכאולוגי ופתרונה, סיני י"ג, תש"ג; נדפס שוב בתוך: כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 198–220. ראו בפרט עמ' 213 (הערת שוליים 95).
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 398–399.
↑  ד"ר נח עמינח, "ארכאולוג תלמודי, לדמותו ולאישיותו של פרופ' יהושע בראנד ז"ל", בתוך: יהושע בראנד, כלי זכוכית בספרות התלמוד, בצירוף מחקרים ומאמרים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח-1978, עמ' 400–401.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259080205171  GND: 1038499240  ISNI: 0000 0000 7150 6309  LCCN: nr91014754  VIAF: 26919178   WorldCat (עם VIAF): 26919178