יוסי גולדשטיין
הערות שוליים

↑  תע"א (חיפה) 3179/07 גולדשטיין יוסף נגד אוניברסיטת חיפה, ניתן ב-10 באפריל 2011 (באתר "נבו")
↑  עע 12253-05-11 אוניברסיטת חיפה נגד יוסף גולדשטיין, ניתן ב-19 במרץ 2014 (באתר "נבו")
↑  J. Goldstein, Jewish History in Modern Times, Sussex Academic Press, Brighton 1996 (224 pages, hardcover); J. Goldstein, Jewish History in Modern Times, Sussex Academic Press, Brighton 2005 (224 pages, paperback).
↑  י. גולדשטיין, מ. יונגמן (הקדימו, ערכו והעירו), יהודי ארצות-הברית, 1914-1820, א'-ב', האוניברסיטה הפתוחה, 1986 (345 עמ').
↑  י. גולדשטיין, בין ציון לציונות, תולדות התנועה הציונית, 1914-1881, כרכים א-ה, האוניברסיטה הפתוחה, 1981-1979 (1013 עמ'); י. גולדשטיין, בין ציון לציונות – תולדות התנועה הציונית 1881–1914, כרכים א'-ד', 2000-1994 (913 עמ'); Ioseph Goldstein, Istoriia Sioniskovo Dvigeniia, 1881-1914, Kniga 1-5,Otkritie Universitet Israelia, 2001-2006.
↑  י. גולדשטיין, שנאת ישראל ואנטישמיות, כרכים א-ה, האוניברסיטה הפתוחה, 1987-1986 (569 עמ').
↑  י. גולדשטיין (הקדים, ערך והעיר), דת ולאומיות בתנועה הציונית, 1881--1912, האוניברסיטה הפתוחה, 1982 (395 עמ').
↑  י. גולדשטיין, התנועה הציונית ברוסיה, 1904-1897 (מנחים: פרופ' שמואל אטינגר, פרופ' יונתן פרנקל), האוניברסיטה העברית 1982 (485 עמ').
↑  י. גולדשטיין, בין ציונות מדינית לציונות מעשית, התנועה הציונית ברוסיה בראשיתה, הוצאת מאגנס, הספרייה הציונית, ירושלים תשנ"א (256 עמ').
↑  הבולטים שבהם: J. Goldstein, “Some Sociological Aspects of the Russian Zionist Movement at its Inception", Jewish Social Studies, XLVII, No. 2 (1985), pp. 167-178.; י. גולדשטיין, "מערכת היחסים בין 'הוועד האודסאי' לבין התנועה הציונית והרצל: מעשה אבות סימן לבנים?", הציונות 10 (1985), עמ' 52-33; J. Goldstein, “The Attitude of the Jewish and the Russian Intelligentsia to Zionism in the Initial Period”, The Slavonic and East European Review, 64 (1986), pp. 547-556.; י. גולדשטיין, "פלסטינוצנטריזם בקרב ציוני רוסיה, 1904-1897", היסטוריה יהודית, 1 (1987), עמ' 18-1.
↑  בשנת 2016 יצא לאור במוסד ביאליק, ספרו של גולדשטיין על ראשיתה של התנועה הלאומית הראשונה, חיבת ציון: אנו היינו הראשונים, תולדות חיבת ציון, 1881--1918 (420 עמ').
↑  י. גולדשטיין, תזכיר לופוחין, הוצאת מרכז דינור, האוניברסיטה העברית, ירושלים 1988 (188 עמ') (מהדורה מדעית).
↑  י. גולדשטיין, אוסישקין, ביוגרפיה, חלק א'-ב', הוצאת מאגנס, ירושלים 1999–2001 (548 עמ').
↑  הבולטים שבהם: Y. Goldstein, “The Beginnings of the Zionist Movement in Congress Poland: The Victory of the Hasidim over the Zionists?", Polin, 5 (1990), pp. 114-130; ; י. גולדשטיין, "אוסישקין ו'פרשת אוגנדה': בין אידאולוגיה ופוליטיקה", הציונות, כ' (1997), עמ' 30-9; י. גולדשטיין, "פעילות ההסתדרות הציונית בימי העלייה השנייה", ספר העלייה השנייה, מחקרים (עורכים: י. ברטל, ז. צחור, י. קניאל), הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים 1997, עמ' 87-75; Y. Goldstein, “Between Practical and Political Zionism: Menahem Ussishkin as Chairman of the Odessa Committee, 1906-1918”, Shvut, 5 (21), 1997, pp. 1-31..
↑  י. גולדשטיין, אחד-העם, ביוגרפיה, הוצאת כתר, ירושלים 1992 (511 עמ')
↑  י. גולדשטיין, אחד העם והרצל: המאבק על אופייה הפוליטי והתרבותי של הציונות בצל "פרשת אלטנוילנד", הוצאת מרכז דינור, ירושלים, מרכז זלמן שזר, ירושלים 2011 (237 עמ').
↑  הבולטים שבהם: י. גולדשטיין, "המאבק בין חרדים לחילוניים על דמותה של התנועה הציונית, 1921-1882", יהדות זמננו, ב' (תשמ"ה), עמ' 260-237; J. Goldstein, “Herzl and the Russian Zionists: The Unavoidable Crisis?, Studies in Contemporary Jewry, II (1986), pp. 208-226.; י. גולדשטיין, "לתולדות מסעו של אחד-העם: אמת מארץ-ישראל?", קתדרה, 46 (1987), עמ' 108-91; י. גולדשטיין, "מעמדו של אחד-העם עד בוא הרצל בראי 'משפט דיבה' נגד מרגלית", ציון, נ"ב, ד', (1987), עמ' 487-481; Y. Goldstein, “Ahad Ha`am: A Political Failure?" Jewish History, 4 (1990), pp. 33-48. ; י. גולדשטיין, "'בני-משה': סיפורו של מסדר חשאי" ציון, נ"ז ב (1992), עמ' 175–205; Y. Goldstein, “Ahad Ha`am in Historical Perspective", Studies in Contemporary Jewry, VIII (1994), pp. 168-180.; Y. Goldstein, “Eastern Jews vs. Western Jews: The Ehad Ha’am – Herzl Dispute and its Cultural and Social Implications” Jewish History, 24 (2010), pp. 355-377.
↑  י. גולדשטיין, אשכול, ביוגרפיה, הוצאת כתר, ירושלים 2003 (789 עמודים).
↑  י. גולדשטיין, גולדה ביוגרפיה, אוניברסיטת בן-גוריון 2012 (649 עמ').
↑  י. גולדשטיין, רבין, ביוגרפיה, הוצאת שוקן, תל אביב 2006 (590 עמ').
↑  י. גולדשטיין, הבגידה בארץ הבחירה, הוצאת "כתר", ירושלים 2002 (272 עמ'); יוסי גולדשטיין, אריה דיין, קראו לו יאפ, יעקב ארנון, בין אמסטרדם לירושלים, תל אביב 2010 (262 עמ'). י. גולדשטיין, אלי הורוביץ, שוקן, תל אביב וירושלים, 2012; י. גולדשטיין, מיכאל סלע, פרקי חיים (בדפוס, שוקן, יצא לאור ב-2013).
↑  תיקי מקורות בתולדות הציונות, (ערכה: רחל רוקח, כתב וליקט: יוסי גולדשטיין) המרכזייה הפדגוגית, משרד החינוך והתרבות, לתלמידי י"א-י"ב, 11 תיקים, הכוללים: מבוא לנושא, כ-30–40 עמודים וכ-50–70 מקורות לכל נושא, ירושלים 1974-1972; תיקי מקורות בתולדות הציונות בארצות המזרח (ערך: ציון אמיר, כתב וליקט: יוסי גולדשטיין) המרכזייה הפדגוגית, משרד החינוך והתרבות. לתלמידי י"א-י"ב. 8 תיקים הכוללים: מבוא לנושא, כ-30–40 עמודים וכ-50–70 מקורות לכל נושא, ירושלים 1977-1972.
↑  מ. צימרמן, י. גולדשטיין, היסטוריה של המאה העשרים, העולם והיהודים בדורות האחרונים, 1914-1880, מרכז זלמן שזר, ירושלים 1992 (370 עמ'); מקימים מדינה (ערכה: נ. ברזל), הקיבוץ המאוחד, 1997, עמ' 64-9; א. דומקה (ערך), העולם והיהודים בדורות האחרונים, 1920-1870, חלק א', מרכז זלמן שזר, ירושלים 1998 (287 עמ' מהם כ-150 עמ' נכתבו על ידי י. גולדשטיין); א. דומקה (ערך), העולם והיהודים בדורות האחרונים, 1970-1920, חלק ב', מרכז זלמן שזר, ירושלים 1999 (333 עמ' מהם כ-100 עמ' נכתבו על ידי י. גולדשטיין); א. דומקה, י. גולדשטיין, ח. אורבך, צ. גולדברג, הלאומיות, ראשית הדרך, ספר לימוד לחטיבה העליונה, מרכז זלמן שזר, ירושלים 2008; א. דומקה, ח. אורבך, צ. גולדברג, (כתבו: י. גולדשטיין מ. גולני, י. דרור, י. ויץ, ח. סעדון) בונים מדינה במזרח התיכון, הלאומיות ב', ספר לימוד לחטיבה העליונה, מרכז זלמן שזר, ירושלים 2009.
↑  2008-1977: כתיבת 7 קורסים באוניברסיטה הפתוחה, שיצאו לאור ב-24 יחידות לימוד, ואשר רוכזו ב-14 כרכים בתוספת 4 כרכים של ספרי מקורות וקובצי מאמרים, בנושאים: תולדות הציונות, תולדות האנטישמיות, תולדות יהודי ארצות-הברית; הוצאה לאור של הקורס "בין ציון לציונות" בשפה הרוסית (5 כרכים, 10 יחידות לימוד). השוו גם לעיל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307574805171  BnF: cb125727485 (data)  GND: 133492478  ISNI: 0000 0001 0780 7454  LCCN: n84198057  NKC: jn20000602001  SUDOC: 035042982  VIAF: 46878877   WorldCat (עם VIAF): 46878877