stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מור פליישמן
ביוגרפיה > 2004 > שיאנית ישראל

בתחרות השחייה "גביע קומן" (תחרות שחייה לנוער של מדינות אגן הים התיכון) שנערכה בטירנה, אלבניה ביוני 2004 זכתה פליישמן ב-5 מדליות. שתי מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש ובשיא משחקים חדש של 4:20.03 דקות, שיפור לשיא בן 6 שנים של עדי ביכמן (4:21.14 דקות), ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 2.18.97 דקות, שתי מדליות כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4.26.56 דקות ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:45.84 דקות ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.76 דקות.
ביוגרפיה > 2005 > אלופת ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה ב-2005 זכתה פליישמן במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:21.01 דקות, לפני ירדן שר (2:22.25 דקות).
ביוגרפיה > 2006

באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בפלמה דה מיורקה, ספרד ביולי 2006 סיימה פליישמן במקום 19 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:30.84 דקות ובמקום 22 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:27.50 דקות. בנוסף, היא סיימה במקום 11 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:23.47 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ב-2006 זכתה פליישמן בשתי מדליות אישיות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:22.10 דקות, לפני ירדן שר ממכבי קריית אונו (2:22.60 דקות) ועמית בכר ממכבי פארק מים רעות (2:22.96 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.54 דקות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (1:01.96 דקות) ולפני ירדן שר (1:05.79 דקות).
הערות שוליים

↑  שחייה: מור פליישמן בת ה-14 קבעה שיא ישראלי חדש, nrg, ‏26 ביוני 2004.
↑  שחיה: הישגים לנבחרת הנוער בתחרות משחקי הים התיכון, nrg, ‏28 ביוני 2004.
↑  אורי שטיפט, ערב של שיאים באליפות, באתר ONE, ‏10 באוגוסט 2006
↑  אורי שטיפט, שני שיאים ישראלים בסיום אליפות ישראל, באתר ONE, ‏12 באוגוסט 2006
צחי הלוי

| --- | --- |

הלוי, 2018
 לידה:  12 במרץ 1975 (בן 49) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1999 
 עיסוק:  שחקן, מוזיקאי
 בן או בת זוג:  לוסי אהריש (10 באוקטובר 2018–?)  אונה הולברוק 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  זוכה פרס אופיר 2013 לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו בסרט "בית לחם"
 פרופיל ב-IMDb
 
צחי הלוי (נולד ב-12 במרץ 1975) הוא שחקן ומוזיקאי ישראלי. זוכה פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 2013 על תפקידו בסרט "בית לחם".
ביוגרפיה

הלוי נולד בפתח תקווה. עד גיוסו לצבא התגורר במדינות שונות בשל עבודתו של אביו במוסד. מכיוון שמשפחתו התגוררה אז בשליחות מחוץ לישראל, הוא התגייס לצה"ל כחייל בודד. את שירותו עשה ביחידת שמשון ומאוחר יותר, כקצין בדובדבן.
קריירה > מוזיקה

משנת 1999 הלוי חבר בהרכב המוזיקלי "מיומנה". הוא התפרסם לראשונה בשנת 2012 כאשר התמודד בעונה הראשונה של תוכנית המציאות המוזיקלית "The Voice ישראל" בערוץ 2 של רשת, בנבחרת של שלומי שבת. הלוי אומנם העפיל עד לגמר התוכנית, אך נופה בסיבוב השני של הגמר הגדול.
לאחר ההשתתפות בתוכנית החל לעבוד על אלבום הבכורה "כיוונים", שראה אור בשנת 2012, וכלל את הסינגלים "האחת" ו"החיילים רצים".
בשנת 2013 השתתף בפרויקט "מעמק עכור לפתח תקווה" לכבוד חגיגות 135 שנה לפתח תקווה שיזם אריה ימיני, במסגרתו הלחין ושר את השיר "מעמק עכור" של המשוררת פנינה אליאני-שורוק.
בשנת 2014 כתב את המילים וביצע את השיר "Petit Roi" בצרפתית שהולחן על ידי עידן רייכל במסגרת שיתוף הפעולה שלו עם הרכב הפרויקט של עידן רייכל.
ב-21 ביוני 2015 הוציא סינגל – קאבר של השיר הערבי "תַמַלִי מַעַאכּ" (تملي معاك; ביצוע במקור – עמר דיאב, לחן – שריף), שביצע לפני כן גם במהלך צילומי הסדרה "פאודה".
באפריל 2016 פרסם את הסינגל "חיבוק אחד נוסף", מתוך הפרויקט "משא הגעגועים", המוקדש כולו לדור ניצולי השואה.
ב-1 במרץ 2024 הוציא הלוי ביחד עם נדב יעיש ואיתן חיניץ, חיילי מילואים של יחידת דובדבן, גרסת כיסוי לשיר "בלי לומר מילה" מתוך האלבום "מחכים למשיח" של שלום חנוך. על היוזמה לביצוע השיר סיפר הלוי: ”הרעיון הזה קם מתוך מקום של להנציח את זכרם של אחינו שנפלו. הוא מדבר על הרגע הזה של לקום, לעזוב את הכול ולצאת אל הלא נודע”.
קריירה > משחק

במהלך השנים שיחק הלוי במספר סרטים, סדרות והצגות. בשנת 2012 השתתף במופע "איש חסיד היה", מופע בשיתוף של תיאטרון חיפה הוא שיחק בתיאטרון הבימה במחזות הזמר "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" ו"טקסי".
בשנת 2013 שיחק בסרט הקולנוע "בית לחם", שזכה בפרס סרט הקולנוע הטוב ביותר בטקס פרס אופיר 2013. בסרט זה גילם את דמותו של רזי, וזכה על תפקיד זה בפרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר. בשנת 2014 שודרה ב-HOT3 סדרת הדרמה "מתים לרגע", שבה הוא שיחק את דמותו של שלומי דדון, לצד אגם רודברג, יובל סגל ועוד. באותה שנה, החל לשחק גם בסדרת המתח של HOT3 "בתולות", בתפקיד חיים טולדנו, לצידם של מגי אזרזר וששון גבאי.
בשנים 2015–2018 שיחק בתור נאור בסדרה "פאודה" של yes, בשתי עונותיה הראשונות. בנוסף ב-2015–2018 השתתף בתפקיד לירון חרירי בסדרה "המדרשה". בהמשך שיחק בסרט הקולנוע "המילים הטובות" של שמי זרחין, ובמחזמר "הזמיר" פרי עטו של נועם חורב.
בשנת 2016 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בני ערובה" בערוץ 10.
בשנת 2017 החל לשחק בסדרה הדרמה "פולמון" בהוט בידור ישראלי.
ב-2018 השתתף בסרט "בית בגליל". ובסרט הבריטי-אמריקאי "מריה מגדלנה" בכיכובה של רוני מארה.
כיכב בסרט הקולנוע הסאטירי "המוסד" של אלון גור אריה, בתור הסוכן גיא מורן, שיצא לאקרנים בקיץ 2019.
ב-2019 שיחק גם בקומדיה "אול אין", בדרמה "הד", וכן בסרטם של חנן סביון וגיא עמיר "מחילה". שיחק גם בסרט המלחמה האמריקאי "ג'ארהד: חוק השבות", שצולם בחלקו בישראל לצידם של רוברט פטריק ואמורי נולסקו והישראלים יעל איתן, אורי פפר ולירון לבו. כמו כן שיחק בסרט "הסוסיתא של הרצל".
בשנת 2019 השתתף בסדרת הנוער "פוראבר" בתור ניקולא גלסאז' אשר שודרה בערוץ TeenNick למנויי הוט, באותה שנה גילם את השוטר גבריאל בסדרה "ביום שהאדמה רעדה" בקשת 12, לצד שלום מיכאלשווילי ונדב נייטס.
ביולי 2019 החל לככב בתפקיד ניק במחזמר "פלאשדאנס", המוצג בתיאטרון תל אביב.
בשנת 2020 גילם את שלומי אלון, בעלה של אתי אלון, במיני-סדרה "אתי אלון - האישה שגנבה 250 מיליון" בקשת 12, ומבוססת על פרשת המעילה בבנק למסחר.
באותה שנה השתתף בשעשועון הריאליטי "הזמר במסכה", בתור התרנגול, וסיים במקום הראשון.
בנוסף ב-2020, החל לשמש כפרזנטור וכדוגמן של רשת האופנה הישראלית "GOLF", לצד יעל גולדמן.
בשנים 2021–2023 שיחק בתפקיד אלון שנהב, קצין בילוש בסדרת הדרמה-מתח "השוטרים" בקשת 12, המבוססת על פרשת השוטרים הנוקמים. באותה שנה שיחק בתפקיד עמוס אבוקסיס בסדרה הסאטירה "מותק בול באמצע" בכאן 11. באפריל החל לשחק בתפקיד קובי פליסיאן בסדרה "ישמח חתני". ביוני באותה השנה החל לשחק גם בעונה השנייה של הסדרה "פמת"א" של תאגיד השידור.
בשנת 2023 שיחק בסרט הפעולה האמריקאי "המהנדס" (אנ') של הבמאי הישראלי דני א. אביכזר ובסרט "לכודה".
בשנת 2024 חזר לגלם את דמותו של גיא מורן בסרט הקצר "המוסד: ברית ואף מילה". באותה שיחק בסרט הפעולה הארגנטינאי "Jaque Mate" לצדם של מגי סיוונטוס ובנחמין אמדאו.
חיים אישיים

נישא לראשונה לרקדנית והכוריאוגרפית הישראלית-קנדית אונה הולברוק, ולהם בן משותף.
ב-10 באוקטובר 2018 נישא בשנית לאשת התקשורת הערבייה-ישראלית לוסי אהריש; לאחר כארבע שנות זוגיות, שנשמרה בסוד מחשש להתנכלויות גזעניות משני הצדדים: מצידו של משפחת הלוי (ראו: התבוללות), ובפרט מהצד של משפחתה של אהריש (ראו: רצח על כבוד המשפחה). במרץ 2021 נולד בנם הבכור, ואהריש סיפרה שהם בחרו לרשום אותו כ"ללא-דת".
מאז סוף שנות ה-90, הוא מתגורר בתל אביב.
הלוי מתנדב בעמותה התומכת ביחידה שבה עשה את שירותו הצבאי, דובדבן.
פילמוגרפיה

| שנה> קולנוע וסרטים | פרויקט> קולנוע וסרטים | דמות> קולנוע וסרטים | הערות> קולנוע וסרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | בית לחם | רזי |  |
| 2015 | המילים הטובות | ריקי |  |
| 2017 | בית בגליל | זיו |  |
| 2017 | שיפוצים | אדם | סרט סטודנטים |
| 2018 | הסוסיתא של הרצל | יוסי בן יוסף |  |
| 2018 | הד | שי |  |
| 2018 | המלאך | מועמר קדאפי | סרט טלוויזיה |
| 2019 | אול אין | יקי ראובני |  |
| 2019 | המוסד | גיא מורן |  |
| 2019 | מחילה | עזרא |  |
| 2020 | לילה בחיפה | גיל |  |
| 2022 | מלכה - סיפורה של לינור אברג'יל | שלמה נור | סרט טלוויזיה |
| 2022 | השתיקה |  |  |
| 2022 | המוסד מת מצחוק |  |  |
| 2023 | כולם מחכים רק לי | גדי הרוש |  |
| 2023 | המהנדס (אנ') | גילי | סרט טלוויזיה |
| 2023 | אמצע החיים | יונתן |  |
| 2024 | Jaque Mate | לאייר |  |
| 2025 | לוחמת | ליאור | סרט סטודנטים |
טלוויזיה וסדרות
| 2012 | The Voice ישראל | — | מתמודד |
| 2014–2017 | מתים לרגע | שלומי דדון/נתי קוריאט |  |
| 2014–2019 | בתולות | חיים טלדנו |  |
| 2015–2018 | פאודה | נאור ברזני |  |
| 2015–2018 | המדרשה | לירון חרירי |  |
| 2016 | בני ערובה | שייח' |  |
| 2017–2018 | פולמון | ברוך שילה |  |
| 2018 | האוצר שלנו | יואב | תפקיד אורח |
| 2019 | האחיות המוצלחות שלי | גדי | תפקיד אורח |
| 2019 | ביום שהאדמה רעדה | גבריאל |  |
| 2020 | אתי אלון - האישה שגנבה 250 מיליון | שלומי אלון (בעלה של אתי אלון) |  |
| 2021 | מותק בול באמצע | עמוס אבוקסיס |  |
| 2021 | ישמח חתני | קובי פליסיאן |  |
| 2021 | פמת"א | יואב זמיר |  |
| 2021 | מחוברים | — | בתור בעלה של לוסי אהריש |
| 2021–2023 | השוטרים | אלון שנהב |  |
הערות שוליים

↑  אסף נבו, ‏קצין המסתערבים שהפך לרקדן שר על חיילים, באתר ‏מאקו‏, 8 באוגוסט 2011
1 2  דנה ספקטור, לוסי אהריש: "יכול להיות שהתפקיד שלי בתקשורת המיינסטרימית נגמר", באתר ynet, 30 בדצמבר 2023
↑  Dan Ziv Software Solutions - www.danziv.net, פטיפון - צחי הלוי - מעמק עכור, באתר פטיפון
↑  דורית אסרף מזרחי, צחי הלוי לכאן רשת ב: "לוסי ואני נמשיך להיאבק על מה שנראה לנו נכון", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 במרץ 2024
↑  "השוטרים": סדרת הדרמה החדשה של במאי 'פאודה', באתר "סרוגים", 14 בינואר 2021
1 2  מערכת ערב טוב עם גיא פינס, ‏מזל טוב: החתונה הסודית של לוסי אהריש וצחי הלוי, באתר ‏מאקו‏, 10 באוקטובר 2018
1 2  חדשות 2, ‏חזן יצא נגד אהריש - הגולשים זעמו, באתר ‏מאקו‏, 10 באוקטובר 2018
↑  מערכת TMI, ‏הורים טריים: צחי הלוי ולוסי אהריש הביאו לעולם את בנם הבכור, באתר מעריב אונליין, 3 במרץ 2021
↑  דנה ספקטור, לוסי אהריש: "יכול להיות שהתפקיד שלי בתקשורת המיינסטרימית נגמר", באתר ynet, 16 באפריל 2021
↑  איזה לאום מופיע בתעודה הלידה של אדם אהריש הלוי? אמו לוסי חושפת, באתר כיפה, ‏2021-04-16
↑   מ"פאודה" למילואים: צחי הלוי מספר איך הציל עם צוות לוחמים משפחה מכפר עזה, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 07:11), אוקטובר 2023
| פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–1999 | ששון גבאי (1991) • שרון אלכסנדר (1992) • אסטבן גוטפריד (1993) • עמוס לביא (1994) • שמואל סגל (1995) • יגאל נאור (1996) • אריה מוסקונה (1997) • עמוס לביא (1998) • מוסקו אלקלעי (1999) |  |
| 2000–2009 | יוסף שילוח (2000) • מוני מושונוב (2001) • איתי תורג'מן (2002) • אלון אבוטבול (2003) • משה איבגי (2004) • אסי דיין (2005) • צחי גראד (2006) • סאלח בכרי (2006) • שמיל בן ארי (2008) • זהר שטראוס (2009) |  |
| 2010–2019 | מיכאל מושונוב (2010) • ליאור אשכנזי (2011) • גל פרידמן (2012) • צחי הלוי (2013) • ששון גבאי (2014) • נורמן עיסא (2015) • תומר קאפון (2016) • עמי סמולרצ'יק (2017) • דב גליקמן (2018) • דובר קוסאשווילי (2019) |  |
| 2020 ואילך | נועם אימבר (2020) • איהאב אליאס סלאמה (2021) • שמואל וילוז'ני (2022) • דרור קרן (2023) • יעקב זדה-דניאל (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007575068805171  BnF: cb16923598m (data)  GND: 1059264420  ISNI: 0000 0004 3653 5664  LCCN: no2017042508  NTA: 394223985  SUDOC: 179728482  VIAF: 31145304382078570610   WorldCat (עם VIAF): 31145304382078570610 
צחי הלוי (משמאל) ויובל שרף מנחים את טקס פרסי אופיר לשנת 2019
רמאות בשחמט

רמאות בשחמט היא הפרה מכוונת של חוקי השחמט או התנהגות אחרת שנועדה לתת יתרון לא הוגן לשחקן או לקבוצה. רמאות יכולה להתרחש בצורות רבות ויכולה להתרחש לפני המשחק, במהלכו או אחריו. מקרים ידועים של רמאות כוללים: קנוניה עם צופים או שחקנים אחרים, שימוש בתוכנות שחמט או במנוע שחמט (אנ') במהלך משחק, מניפולציות דירוג, והפרות של כלל נגעת-נסעת. נושאים אלה אינם מכוסים באופן מקיף בכללי השחמט. מטעמים אתיים או מוסריים בלבד, מנהגים כאלה עשויים להיחשב על ידי אחדים כמקובלים, ועל ידי אחרים כרמאות.
גם אם פעולה לא אתית לכאורה אינה מכוסה במפורש על ידי הכללים, סעיף 11.1 של חוקי השחמט של פיד"ה קובע: "השחקנים לא ינקטו פעולה שתביא לפגיעה בשמו של משחק השחמט". (זו הייתה פסקה 12.1 במהדורה קודמת) לדוגמה, בעוד שהגנבה מכוונת של כלי שהוכה בחזרה אל הלוח עלולה להתפרש כמהלך בלתי חוקי שנקנס על ידי בונוס זמן ליריב והחזרה של העמדה החוקית האחרונה, הכלל האוסר על פעולות שמביאות לפגיעה בשמו של השחמט יופעל גם כדי להטיל סנקציה חמורה יותר כגון הפסד המשחק.
פיד"ה כיסתה את השימוש במכשירים אלקטרוניים ומניפולציות בתחרויות בתקנות נגד רמאות שנוספו לחוקי פיד"ה, אשר חייבות להיאכף על ידי שופט התחרות. השימוש במכשירים אלקטרוניים על ידי שחקנים אסור בהחלט. יתר על כן, מדריך השופטים של פיד"ה מכיל הנחיות מפורטות נגד רמאות לשופטים. משחק מקוון נידון בנפרד.
היסטוריה ותרבות

רמאות בשחמט היא עתיקה כמעט כמו המשחק עצמו, ואולי אפילו גרמה למקרי מוות הקשורים לשחמט. לפי אגדה אחת, מחלוקת על רמאות בשחמט הובילה את המלך קנוט של אימפריית הים הצפוני לרצוח אציל דני. אחד מסיפורי השחמט שהופיע באנתולוגיות רבות הוא "הצלופח החלקלק" (1929) מאת פרסיבל ויילד (אנ'), הכולל תחבולה שמאפשרת לשחקן חלש לנצח שחקן הרבה יותר חזק, באמצעות מסרים המועברים על לכסניות גרון חלקלקות. תוכניות טלוויזיה עסקו בעלילת הרמאות בשחמט, כולל פרקים של משימה בלתי אפשרית וחופשי על הבר. בתוכניות טלוויזיה המבוססות על ההומוריסט טנאלי ראמה (אנ') (אדם שחי תחת המלך  קרישנה דווהראיה (אנ'), שליט אימפריית ויג'איאנגר בתקופתה המשגשגת ביותר), שחמטאי קולני "אלוף בלתי מנוצח" (אשר תלוי בעיקר בזכייה על ידי רמאות) מנצל את העובדה שהקיסר נרדם מרוב שעמום ומתחיל לצעוק יחד עם חסידיו (שליוו אותו מממלכה יריבה), ומשכנע בהצלחה את הקהל שהוא ניצח.
היסטוריה ותרבות > רמאות במכונות אוטומטיות

בניגוד לשיטות המודרניות של רמאות על ידי נקיטת מהלכים המחושבים על ידי תוכנות מחשב, במאות ה-18 וה-19 הציבור הוטעה על ידי הונאה שבה מכונות שיחקו מהלכים שלמעשה בוצעו על ידי בני אדם שהסתתרו בתוך המכונה. הראשונה והמפורסמת מבין רמאות במכונות אוטומטיות הייתה "הטורקי" (1770), ואחריה אג'יב (אנ') (1868) ומפיסטו (1886).
קנוניה

במהלך השנים היו האשמות רבות של קנוניות, או של שחקנים שהפסידו בכוונה (לעיתים קרובות כדי לעזור לחבר או לחבר לקבוצה להשיג נורמה לתואר), או של שחקנים שהסכימו לתיקו כדי לעזור לשני השחקנים בתחרות. אחת העדויות המוקדמות ביותר היא בקונגרס השחמט האמריקאי החמישי בשנת 1880, כאשר פרסטון וור (אנ') האשים את ג'יימס גרונדי בביטול עסקה לתיקו, כאשר גרונדי במקום זאת ניסה לזכות במשחק. מאמר עיתון בן זמנו לאירוע קבע, "הצהרתו של וור על זכותו למכור משחק בטורניר הייתה חידוש באתיקה בשחמט... אמינותו של וור לא הוטלה בספק, רק חוסר החזון המוסרי שלו..." שש האשמות קודמות של קנוניה ושוחד דומים, כולל אחת נוספת נגד וור, נרשמו מ-1876 עד 1880 במאמר זה על פרשת וור-גרנדי, שפורסם ב-Brooklyn Eagle ב-8 בפברואר 1880.
הדעות חלוקות לגבי מידת היעילות של קנוניה. לדוגמה, אם שחקן מוביל מסיים בתיקו את המשחק שלו, זה עשוי לאפשר ליריביו לעקוף אותו בתחרות על ידי ניצחון במשחקים שלהם. במהלך המלחמה הקרה, שחקנים סובייטים הואשמו בשיתוף פעולה זה עם זה כאילו הם משחקים באותה קבוצה - סיימו בתיקו קצר את משחקיהם זה עם זה כדי שיוכלו למקד את תשומת הלב וההכנות שלהם במשחקים נגד שחקנים שאינם סובייטים, או שממש נכנעו אם שחקן מועדף שיחק נגד שחקן חלש ממנו. המקרה המפורסם ביותר לכאורה היה בטורניר המועמדים לשנת 1962 לאליפות העולם בשחמט 1963, שם שלושת השחקנים הסובייטיים שסיימו בראש הטבלה סיימו בתיקו את כל משחקיהם זה מול זה. העיתונאי ניקולס גילמור חשב שההאשמות של הגוש המערבי על קנוניה סובייטית (במיוחד על ידי בובי פישר האמריקאי) היו "מופרכות במידה רבה; אבל לא לגמרי", בעוד מאמר בכתב העת מ-2009 מאת שני פרופסורים לכלכלה טען שהסובייטים אכן שיתפו פעולה ביעילות במהלך התקופה.
בשנת 2011, האמן הבינלאומי לשחמט גרג שהאדה (אנ') כתב כי "קביעה מראש של תוצאות היא דבר נפוץ ביותר, אפילו ברמות הגבוהות ביותר של שחמט. זה נכון במיוחד עבור תיקו. יש קצת קוד של שתיקה ברמות הגבוהות של השחמט." הנושא הועלה חלקית (בהקשר האמריקאי) על ידי אלכס ירמולינסקי (אנ') כמה שנים קודם לכן, באומרו "זה לא סוד איך אנשים מתנהגים כשהם מתמודדים עם סיטואציה בסיבוב האחרון כאשר תיקו לא נותן פרס... אנשים פשוט יזרקו משחקים, נקודה." בנוגע לתקרית הקשורה בהעפלה לאליפות ארצות הברית לשנת 2006, שהאדה האשים את השיטה השווייצרית ביצירת תמריצים מעוותים. פרדריק פרידל (אנ') דיווח כי ארגון השחמט המקצועי (אנ') שקל להפעיל סדרה של טורנירים פתוחים בשנות ה-90, אך מסיבות דומות שנתן ג'ון נאן סירב בסופו של דבר, ואמר כי הפסד מכוון במשחקים היה "אמיתי מאוד בטורנירים הפתוחים הרבים שמתקיימים בכל רחבי העולם."
כלל נגעת נסעת

בשחמט, חוק ה"נגעת נסעת" קובע שאם שחקן (שתורו לזוז) נוגע באחד מהכלים שלו, יש להזיז אותו אם יש לו מסע חוקי. בנוסף, אם כלי נלקח ושוחרר על משבצת אחרת, המסע מחייב אם הוא מהלך חוקי. אם נוגעים בכלי של יריב, יש ללכוד אותו אם זה חוקי לעשות זאת. לרוב קשה לאכוף כללים אלה כאשר העדים היחידים הם שני השחקנים עצמם. עם זאת, הפרות של כללים אלה נחשבות לרמאות.
באחד המקרים המפורסמים, גארי קספרוב שינה את המסע שלו נגד ג'ודית פולגאר ב-1994 לאחר שהרפה לרגע מהכלי. קספרוב המשיך וניצח את המשחק. לשופטי הטורניר היה תיעוד וידאו המוכיח שידו עזבה את הכלי, אך סירבו לפרסם את הראיות. גורם שנחשב נגד פולגאר היה שהיא חיכתה יום שלם לפני שהתלוננה, משום שיש להעלות טענות כאלה במהלך המשחק. קלטת הווידאו גילתה שקספרוב אכן הרפה מהכלי לרבע שנייה. הפסיכולוג הקוגניטיבי רוברט סולסו קבע שזה זמן קצר מדי לקבל החלטה מודעת.
תקרית מפורסמת נוספת התרחשה במשחק בין מילאן מאטולוביץ' לאיסטבן בילק ב-Sousse Interzonal ב-1967. מאטולוביץ' שיחק מסע מפסיד אבל אז חזר בו לאחר שאמר "J'adoube" ("אני מכוונן" - הכרזה שצריך להכריז לפני העמדה מדויקת של כלים במשבצת שלהם). יריבו התלונן בפני השופט אך המסע המתוקן הושאר. תקרית זו זיכתה את מטולוביץ' בכינוי "J'adoubović".
באליפות אירופה 2003 נערך "משחק החזרה" בין זוראב אזמאיפרשווילי לוולדימיר מלאכוב, שסיימו בסופו של דבר ראשון ושני בתחרות. על פי הספר Smart Chip מאת ג'נה סוסונקו :
שני רבי האמנים נלחמו על ההובלה, ולמפגש הייתה משמעות ספורטיבית עצומה. בסיום שהיה נוח לו, עזמאי[פרשווילי] הרים את הרץ, מתוך כוונה לעשות איתו מהלך במקום להחליף תחילה צריח. מלאכוב נזכר: "מכיוון שראה שהצריחים עדיין על הלוח, הוא אמר משהו כמו, "אוי, קודם חילופי כלים, כמובן." החזיר את הרץ שלו בחזרה, לקח את הצריח שלי והמשחק נמשך. אני לא יודע מה היה צריך לעשות אחרת במצב הזה - במקומו של עזמאי, חלק אולי היו נכנעים מיד, ובמקומי, חלק היו דורשים ממנו לעשות מהלך עם הרץ שלו אבל לא רציתי להרוס את ההתפתחות ההגיונית של הדו-קרב, אז לא התנגדתי כשעזמאי עשה מהלך אחר: הטעות כמובן לא הייתה קשורה לשחמט! כשחתמנו על דפי הרישום, עזמאי הציע לי שנחשיב את המשחק כתיקו. אחרי המשחק נשארתי עם טעם לוואי לא נעים, אבל זה נבע בעיקר מהמשחק שלי."
מהלכים לא חוקיים

שחקן לא ישר יכול לבצע מסע לא חוקי ולקוות שיריבו לא שם לב. בכללי השחמט היו עונשים שונים על ביצוע מהלך בלתי חוקי לאורך זמן, החל מהפסד מוחלט של המשחק במקום ועד להחזרת המשחק למצבו לפני המסע הבלתי חוקי והוספת זמן נוסף לשעון של השחקן השני, אך הם חלים רק כאשר השחקן שם לב למהלך הבלתי חוקי. בדרך כלל, מסעים לא חוקיים הם טעויות פשוטות בלחץ זמן, אבל אם הם נעשים בכוונה הם נחשבים לרמאות. שימוש מכוון במסע לא חוקי הוא נדיר במשחקים ברמה גבוהה. בכל המשחקים למעט המהירים ביותר, לשחקני שחמט מיומנים מספיק יש תמונה מנטלית חזקה של מצב הלוח כך שהמניפולציה ברורה, והעונשים מביצוע מסע לא חוקי הם כאלו שלעיתים נדירות כדאי להסתכן אם השחקן הרמאי נתפס.
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "World Blitz Championship"]
[Site "Riyadh KSA"]
[Date "2017.12.29"]
[EventDate "2017.12.29"]
[Round "1.1"]
[Result "1-0"]
[White "Magnus Carlsen"]
[Black "Ernesto Inarkiev"]
[ECO "B20"]
[WhiteElo "2837"]
[BlackElo "2689"]
[PlyCount "53"]
[FirstMove "27l"]
1. e4 c5 2. a3 Nc6 3. b4 cxb4 4. axb4 Nxb4 5. d4 d5 6. c3 Nc6
7. exd5 Qxd5 8. Na3 Bf5 9. Nb5 Rc8 10. Nxa7 Nxa7 11. Rxa7 e5
12. Nf3 exd4 13. Nxd4 Bd7 14. Nb5 Qxd1+ 15. Kxd1 Bc6 16. Bd3
Bc5 17. Re1+ Ne7 18. Ba3 Bxa3 19. Rxa3 Rd8 20. Nd4 Kd7 21. Ra7
Rhe8 22. Kc2 Kc7 23. Rb1 Rb8 24. f3 Nd5 25. Nxc6 Kxc6 26. Bb5+
Kb6 27. Rxb7+ {כאן שיחק אינרקייב את המסע הבלתי חוקי פה3+ וקרלסן היה יכול לזכות מיידית בטענה שזה מסע בלתי חוקי, אך במקום זאת באופן אינסטינקטיבי הזיז את מלכו 28. מד3. אינרקייב עצר את השעון וטען לזכייה עקב מסע בלתי חוקי של קרלסן. השופט הראשון קבע הפסד לקרלסן אבל בערעור לשופט הראשי בוטלה ההחלטה וניתנה לאינרקייב האפשרות להמשיך במצב בו הופסק המשחק ולשחק מסע חוקי אך אינרקייב סירב ונקבע לו הפסד}
1-0
דוגמה נדירה שבה הואשם בכך שחקן ברמה גבוהה הייתה באליפות העולם בשחמט הבליץ 2017 בריאד. ארנסטו אינארקייב שיחק נגד מגנוס קרלסן, וכשנותר מעט זמן על השעונים של שני השחקנים, אינארקייב ביצע מהלך לא חוקי בכך שלא הצליח להסיר את האיום בשח במסע הקודם של קרלסן. במקום זאת, הוא איים בשח על המלך של קרלסן. קרלסן הוציא אוטומטית את המלך שלו מהשח, אבל אינארקייב טען אז שקרלסן ביצע מהלך לא חוקי, ושהמסע החוקי היחיד של קרלסן היה להצביע על המהלך הבלתי חוקי של אינארקייב. סגן השופט הסכים עם פרשנותו של אינרקייב לכללים והעניק לו את הזכייה. על ההחלטה הוגש ערעור ופסק הדין הראשוני בוטל, עם פסק הדין החדש לחידוש המשחק. אינארקייב ספג ביקורת על משחקו על כך שניסה להשתמש במהלך הבלתי חוקי שלו כדרך לנצח, וקרלסן קיבל את הניצחון לאחר שאינארקייב סירב לחדש את המשחק.
מהלכים לא חוקיים > מניפולציה של הלוח

דוגמה קיצונית למסעים לא חוקיים היא לבצע מניפולציה מוחלטת על הלוח, כגון על ידי העמדת כלים על הגבול של המשבצת הלא נכונה, הסרת כלים של היריב, או הוספת כלים נוספים לעמדה של הרמאי עצמו, אולי בזמן שהיריב לא נמצא בלוח כדי לצפות או באמצעות טכניקות של זריזות ידיים כמו של קוסם. זה כמעט אף פעם לא קורה בטורנירים, אבל יכול לקרות במשחקים מזדמנים שבהם אין בעצם עונש על רמאות. כמה "חובבי שח" שמשחקים משחקי שחמט מהירים תמורת כסף בגנים ציבוריים נתפסו תוך שימוש בטכניקות כאלה, אם כי מוסכם שרובם אינם רמאים.
דוגמה אפשרית נדירה למניפולציה פיזית של כלים ברמת רב אמן כללה הסרה של כלים שנלכדו מחוץ ללוח. באליפות קנדה 2017 במונטריאול, רב אמן באטור סמבויב שיחק עם האמן הבינלאומי ניקולאי נוריטסין במשחק בליץ. נוריטסין היה בעמדה טובה אבל היה נמוך מאוד בזמן, כשנותרו לו פחות מעשר שניות. הוא העביר רגלי לשורה השמינית כדי להכתיר למלכה, וכללי FIDE דורשים שהרגלים יוחלפו בכלי המקודם שלהם לפני השלמת המהלך וניתן ללחוץ על השעון. סמבוייב החביא את המלכה השחורה בידו, והשופטים לא העמידו מלכות פנויות. לחוץ בזמן, נוריטסין בחר להשתמש בצריח הפוך כדי לציין שהוא רוצה מלכה, במקום לעצור את המשחק כדי להתלונן שהמלכה חסרה ולבקש אחרת. הצילום בזווית הגיע לאחר שהשופטים עצרו; במקום להודיע לשופט שהמלכה בידו ושכח להניח אותה יחד עם הכלים האחרים שנלכדו קודם לכן במקרה, סמבוייב החזיר בשקט את המלכה עם הכלים האחרים, ונתן לשופטים להגיע למסקנה שנוריצין פשוט עשה שגיאה בלקיחת צריח. השופטים קבעו כי הכתרת הצריח עומדת בעינה. סמבוייב המשיך וניצח במשחק, ופנייתו של נוריטסין לאחר צפייה בסרטון שמראה את סמבוייב מחזיק ואז מחליף את המלכה נדחתה.
טכנולוגיה

רמאים השתמשו בטכנולוגיה בשחמט בכמה דרכים. הדרך הנפוצה ביותר היא להשתמש בתוכנת שחמט תוך כדי משחק שחמט מרחוק, כמו באינטרנט או בשחמט בהתכתבות. במקום לשחק את המשחק ישירות, הרמאי פשוט מזין את המסעים ששוחקו לתוך התוכנה ועוקב אחר ההצעות שלה, ובעצם נותן לתוכנה לשחק עבורו. תקשורת אלקטרונית עם שותף במהלך שחמט תחרותי פנים אל פנים היא סוג דומה של רמאות; השותף יכול להשתמש בתוכנת מחשב או פשוט להיות שחקן הרבה יותר טוב מחברו. אתרי שחמט מודרניים ינתחו משחקים לאחר מעשה כדי לתת קביעה הסתברותית האם שחקן קיבל עזרה חשאית כחלק מהמאמץ לזהות ולמנוע התנהגויות כאלה.
ניסיון לפצות על השהיה במשחק מקוון הוא תחום פוטנציאלי לניצול. תוכניות שחמט רבות מנסות לגרום לכך שהשעון של השחקן יתחיל לרוץ רק ברגע שהוא מקבל את המסע של היריב, כדי להבטיח הגינות כאשר שני שחקנים מרוחקים משובצים זה נגד זה. זה איפשר מספר תחבולות אם ניתן היה לטעון טענות על התזמון בצד הלקוח, כמו באמצעות העמדת פנים שיש לו נתב איטי מאוד, מה שבעצם יכניס זמן נוסף על השעון של הרמאי. לדוגמה, לרמאי עשוי לקחת 5 שניות לבצע מהלך לאחר שראה את המהלך של היריב, אך התוכנה שלו תטען שרק 4 שניות הועברו לשרת - יתרון משמעותי במשחקים בקצב מהיר.
טכנולוגיה > תקריות

בשל הריבוי הרב של אירועי רמאות טכנולוגיים, הדוגמאות הבאות מתרכזות רק באלו שהם ברמה גבוהה או בעלות משמעות היסטורית.