stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הסוהר מעשיהו
בית הסוהר כיום

בית הסוהר משתרע על שטח של כ-57 דונם. הוא מוקף בחומה נמוכה ובלתי מאיימת ובכמה מאות מטרים של גדר ללא חומה. למבקר מבחוץ הוא נראה כמחנה צבאי קטן עם ביתנים מוארכים, שדרות אקליפטוסים וערוגות פרחים מטופחות. תנאי הכליאה (באגפים הפתוחים) בו נחשבים מהנוחים שיש לאסיר במדינת ישראל. רוב שעות היממה האסירים בו שוהים מחוץ לתאם, ומשתתפים בפעילות חברתית ותרבותית, יוצאים לחופשות מסודרות, וזוכים לביקורי משפחות.
מטרת הכליאה בבית הסוהר היא להכין את האסירים לקראת שחרורם לקליטה בחברה כאזרחים נורמטיביים, ושירות בתי הסוהר מעביר אליו, מבתי סוהר סגורים, אסירים שריצו חלק מתקופת מאסרם ונמצאו נקיים מסמים, ובעלי מוכנות לעמוד בדרישות המקום. השהות במעשיהו מצמצמת את החיכוך בין האסיר המשתקם לבין עבריינים שבחרו בדרך הפשיעה, ומסייעת לו לתכנן את עתידו לקראת שחרורו.
בבית הסוהר מרכז חינוך הכולל כיתות ללימוד השפה העברית, כיתות להשלמת 12 שנות לימוד והכנה לבחינות בגרות, לימודים אקדמאיים. פעילויות וקבוצות טיפול רבות ומגוונות.
במרכז החינוך קיימת פינת חי לצורך טיפול בעזרת בעלי חיים לכלל האסירים ובפרט לאסירים השפוטים על אלימות.
אגפי בית הסוהר

אגפי עצורים.
אגפים סגורים לאסירים פליליים המשתמשים בסמים או בעלי התנהגות בעייתית (ללא חופשות).
אגף שיקום - אגף המיועד לאסירים שעברו הליך טיפולי במהלך מאסרם ועומדים בפני שחרור, באגף זה יוצאים לעבודה מחוץ לכלא.
אגף תורני (אגף 8) - אגף המיועד לאסירים דתיים, וכולל מדרשות בהן אסירים לומדים תורה. באגף זה מבוצע שיקום במסגרת תורנית, ואסורה בו החזקת טלוויזיה
אגף טיפולי לעברייני מין (אגף 4) - אגף לטיפול בעברייני מין, נפתח ב־2006
אגפים פתוחים לאסירים אשר הוכיחו התנהגות טובה ומשולבים בתעסוקה בתוך בית הסוהר או במרכז החינוך ומשלימים שנות לימוד או בגרויות וכן נמצאים בקבוצות פסיכו-חינוכיות וטיפוליות. אגפים אלו נחשבים לנקיים מסמים.
אגף לאסירים חולים, קשישים וטעוני פיקוח אשר זקוקים ליותר השגחה ועזרה, באגף נמצאים גם אסירים "תומכים" שעוזרים לאסירים אלו בהתנהלות היומיומית.
אגף לאסירים אזרחיים - אגף לעצורים בשל סרבנות גט או הליכי הוצאה לפועל.
אגף אסירי עבודה - אגף לאסירים המבצעים עבודות בכלא (מטבח, גינון ניקיון ועוד) ובמתקנים סמוכים.
אגף 10 - האגף נחנך בראשית 2016 לקראת כניסתו לכלא של ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט. והיה מיועד בזמנו לאסירים הדורשים הגנה ביטחונית בשל תפקידם בעבר וידע אותו הם מחזיקים, בשל איומים ביטחוניים וחשש מזליגת מידע רגיש ועל כן היה אגף מבודד. כיום זהו אגף פתוח שאסירים בו יוצאים לעבודות ולחינוך בתוך בית הסוהר.
בעבר הכיל הכלא אגף לעובדים זרים בלתי חוקיים טרם גירושם (או שלא ניתן היה לגרשם מסיבות שונות), ששוכנו במבנים טרומיים שנבנו תחילה לצורך הכנה לאפשרות של גל אסירים אידאולוגיים על רקע תוכנית ההתנתקות, אך לאחר מכן הועברו אסירים אלו לכלא גבעון.
אסירים מפורסמים

דב שילנסקי היה מהמפורסמים הראשונים במחנה מעשיהו, לאחר שהורשע בחברות במחתרת אשר התכוונה לפעול נגד הסכם השילומים. הוא תפקד במחנה כתרבותניק וסייע לשירות בתי הסוהר במיון אסירים.
אישי ציבור אחדים שנדונו למאסר, נשלחו לרצות את עונשם במעשיהו. שר הפנים לשעבר, אריה דרעי, הגיע לרצות את עונשו בחודש ספטמבר 2000, מלווה בקהל אוהדים עצום. בתקופת מאסרו הוקמה בשטח ישיבה בשם "ישיבת שאגת אריה". הישיבה והמאהלים שהיו לידה פורקו רק ביום שחרורו וזאת חרף בקשתו של דרעי לסגור את הישיבה עוד בימיו הראשונים בכלא (אם כי פונה לפני כן במרץ 2001, בזמן שדרעי ריצה רק חצי מעונשו).
מלבד דרעי, גם שר האנרגיה והתשתית לשעבר גונן שגב, שהורשע בהברחת סמים ובגנבה מכספומט בסין; חבר הכנסת לשעבר ובנו של אריאל שרון, עמרי שרון שהורשע בשוחד ריצו את עונשם במעשיהו
בשנת 2009 נכנס לכלא שר הבריאות לשעבר מטעם ש"ס, שלמה בניזרי, שהורשע בלקיחת שוחד.
בשנת 2011 נכנס למעשיהו נשיא מדינת ישראל לשעבר, משה קצב שהורשע באונס, ושוכן באגף התורני של הכלא, כשותף לתא של בניזרי
ב-15 בפברואר 2016 החל ראש ממשלת ישראל לשעבר, אהוד אולמרט לרצות במעשיהו 19 חודשי מאסר שנגזרו עליו.
ב-1 במאי 2017 החל הרב יונה מצגר, הרב הראשי לישראל לשעבר, לרצות את עונשו, שלוש וחצי שנים, עבור קבלת שוחד.
ב-15 באוקטובר 2017 החל הזמר קובי פרץ לרצות את עונשו במעשיהו.
באוקטובר 2018 החל נוחי דנקנר לרצות במעשיהו 3 שנות מאסר.
לקריאה נוספת

ד"ר שאול רוזנפרל, אסירים סוהרים ומה שביניהם - כלא מעשיהו 1978 – 1982, 2004
מרדכי ירושלמי, מעשיהו - מעשה ומעשיות 2011-1952, הוצאת כרמל, 2013
הערות שוליים

↑  ספר ירמיהו, פרק ל"ה, פסוק ד'
↑  מעשיהו, אתר שירות בתי הסוהר
↑  דייויד סלע, השבוע לפני 70 שנה: "הציבור בישראל הפך לבכיין וקנטרן", באתר ישראל היום, 11 בנובמבר 2022
1 2  ח. גליץ, מעשים משונים במעשיהו, מעריב, 12 ביוני 1953
↑  ראו למשל: ארבע שנות מאסר על ארבע גניבות, דבר, 22 באפריל 1953 וש. שלמה, פאפו יוצא לחופשה, מעריב, 8 באוגוסט 1954
↑  בן חיים, מסיפורי הכלא, מעריב, 29 במרץ 1954
↑  יופעלו בקרוב בתי דין לשכירות; ירידה במספר העברות, דבר, 11 ביולי 1954
↑  אור וצל בתנאי הכלא, דבר, 3 בספטמבר 1954
↑  נפתח ביתן תרבות מפואר במעשיהו, דבר, 7 במרץ 1956
1 2  אבי אשכנזי ושרה ליבוביץ-דר, מעבר לחומות: כך ייראו חייו של קצב במעשיהו, באתר nrg‏, 2 בדצמבר 2011
1 2 3  מעשיהו כמשל, אתר שב"ס
↑  רענן בן-צור, חדש במעשיהו: אגף מיוחד לעברייני מין בלבד, באתר ynet, 31 במאי 2006
↑  אייל הראובני, כלא מעשיהו: עובדים זרים מוחזקים שנים בתאים מחניקים, באתר ynet, 8 ביולי 2004
↑  שאול בן חיים, ד. שילנסקי יצא לחופש, מעריב, 4 בדצמבר 1953
↑  מאהל דרעי נכנס לשלב הנדל"ן, באתר וואלה, 17 בספטמבר 2000
↑  שחר אילן, דרעי הורה לפרק את "שאגת אריה", באתר הארץ, 3 במרץ 2001
↑  פונתה ישיבת \"שאגת אריה\", באתר ערוץ 7, 5 במרץ 2001
↑  גלעד גרוסמן, עמרי שרון נכנס לכלא, באתר nrg‏, 27 בפברואר 2008
↑  עמית סגל, ‏בניזרי נכנס לכלא: נעשה לי עוול, באתר ‏מאקו‏, 31 באוגוסט 2009
↑  יובל יועז, ‏משה קצב נכנס לכלא: "קברתם אדם חי; יום אחד תיחשף האמת", באתר גלובס, 7 בדצמבר 2011
↑  קובי נחשוני, לפני הכלא: קצב נפגש עם שותפו לתא בניזרי, באתר ynet, 7 בדצמבר 2011
↑  רענן בן צור, יעל פרידסון, רועי ינובסקי, אחיה ראב"ד, אטילה שומפלבי ואלכסנדרה לוקש, מאחורי הסורגים: אהוד אולמרט נכנס לכלא, באתר ynet, 15 בפברואר 2016
↑  הרב הראשי לשעבר יונה מצגר נכנס לכלא מעשיהו לשלוש שנות מאסר וחצי, באתר וואלה, 1 במאי 2017
↑  איתי בלומנטל, גלעד מורג ורענן בן צור, הזמר קובי פרץ נכנס לכלא לריצוי עונשו, באתר ynet, 15 באוקטובר 2017
↑  איתי שיקמן ורענן בן צור, הבוקר: נוחי דנקנר יחל בריצוי 3 שנות מאסר, באתר ynet, 2 באוקטובר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498860205171  LCCN: nr2005029483  VIAF: 149396556   WorldCat (עם VIAF): 149396556
Jiabao V70

| --- | --- |

Jiabao V70
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  "FAW Jilin" (אנ')
 שנות ייצור:  2009–2015
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מודל אחריו:  Jiabao V75 (אנ')
 חברת אם:  "FAW Group" (אנ')
 אורך:  3,930 מ"מ
 רוחב:  1,585 מ"מ
 גובה:  1,857 מ"מ
 משקל:  1,123 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,500 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים,1.0 ליטר (970 סמ"ק) המפיק 44 כ"ס ב-5,500 סל"ד (מנוע מסוג "DA465QA")  4 צילינדרים,1.3 ליטר (1,298 סמ"ק) המפיק 65 כ"ס (מנוע מסוג "CA4GX13")
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות
 מהירות מרבית:  105 קמ"ש (מנוע 1.0 ליטר)  135 קמ"ש (מנוע 1.3 ליטר)
דגם "Jiabao V70"
Jiabao V70 (בסינית: 汽佳宝V70) הוא מיניוואן מתוצרת יצרנית הרכבים הקטנים FAW Jilin (אנ') חברת בת של קונצרן הרכב הסיני FAW Group (אנ') אשר יוצר בין השנים 2009–2015.
"Jiabao V70"

5 דלתות.
5-8 נוסעים.
מנוע קדמי מרכזי.
מנועי בנזין.
סוג הנעה: הנעה אחורית.
תכולת מכל דלק - 35 ליטר.
צמיגים: 165/70 R14.
6 רמות גימור.
"Jiabao V70" > דגמי "Jiabao V70"

"Standard 1.0" - מחיר היחידה עמד על 34,900 רנמינבי (אפריל שנת 2012, בסין).
"Business 1.0" - מחיר היחידה עמד על 37,900 רנמינבי (אפריל שנת 2012, בסין).
"Comfort 1.0" - מחיר היחידה עמד על 39,900 רנמינבי (אפריל שנת 2012, בסין).
"Standard 1.3" - מחיר היחידה עמד על 39,900 רנמינבי (אפריל שנת 2012, בסין).
"Comfort 1.3" - מחיר היחידה עמד על 42,900 רנמינבי (אפריל שנת 2012, בסין).
"1.3 Luxury" - מחיר היחידה עמד על 50,900 רנמינבי (אפריל שנת 2012, בסין).
"Jiabao V70" > דורות "Jiabao V70"

דור ראשון, יוצר בין השנים 2009–2012.
דור שני - יוצר בין השנים 2012–2015.
מחיר דגמי "Jiabao V70" עמד על 36,200-48,800 רנמינבי (שנת 2011, דור ראשון, בסין).
מחיר דגמי "Jiabao V70" עמד על 34,900-50,900 רנמינבי (שנת 2012, דור שני, בסין).
ראו גם

Jiabao V52
סניה R9
הערות שוליים

↑  דגם "Jiabao V70" (בסינית)  autohome.com.cn/2464/#pvareaid
↑  דגם "Jiabao V70" flickr.com/photos
↑  דגמי "Jiabao V70" - מפרט chinaautoweb.com/car-models/faw-jiabao-v70-van
דודג' A100

| --- | --- |

Dodge A100
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  דודג'
 שנות ייצור:  1970–1964
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מודל אחריו:  דודג' ראם ואן
 חברת אם:  קרייזלר
 סיווג:  מסחרית
 מרכב:  מנוע מרכזי-קדמי, הנעה אחורית
 פלטפורמה:  Chrysler A platform (אנ')
 אורך:  4,800-4,343 מ"מ
 רוחב:  1,996 מ"מ
 גובה:  1,900 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,743-2,286 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים 2.8 ליטר המפיק 101 כ"ס, מנוע "קרייזלר" סדרה "Chrysler Slant-6 engine" (אנ') (1966-1964)  6 צילינדרים 3.2 ליטר המפיק 125 כ"ס, מנוע "קרייזלר" סדרה "Chrysler Slant-6 engine" (אנ') (1970)  6 צילינדרים 3.7 ליטר המפיק 145 כ"ס, מנוע "קרייזלר" סדרה "Chrysler Slant-6 engine" (אנ')  (1970-1964)  V8 צילינדרים 4.5 ליטר המפיק 180 כ"ס, מנוע "קרייזלר" סדרה "Chrysler LA engine" (אנ') סוג מנוע "273 V8" (יוצר בין השנים 1965–1966)  V8 צילינדרים 5.2 ליטר המפיק 210 כ"ס, מנוע "קרייזלר" סדרה "Chrysler LA engine" (אנ') סוג מנוע "273 V8" (יוצר בין השנים 1967–1970)
 הילוכים:  תמסורת ידנית 3 מהירויות  תמסורת אוטומטית 3 מהירויות
דודג' A100 (באנגלית : Dodge A100) היא מסחרית אשר יוצרה על ידי חטיבת דודג' בבעלות קונצרן הרכב האמריקאי קרייזלר, אשר יוצרה בין השנים 1970–1964 בארצות הברית וקולומביה
נתונים

בארצות הברית דגמי "דודג' A100" יוצרו במפעלי "Warren Truck Assembly" (אנ') בעיר וורן במדינת מישיגן (וורן שוכנת מצפון לעיר דטרויט והיא חלק מהמטרופולין שלה)
מנוע מרכזי-קדמי
סוג הנעה : הנעה אחורית
תצורות : מסחרית - 2 דלתות, טנדר - 2 דלתות
דגם "דודג' A100", שנת 1964 צולם לסדרת הטלוויזיה מופע שנות ה-70 ("That '70s Show")
גלריה

מסחריות
"דודג' A100", שנת 1965
"דודג' A100", שנת 1965
"דודג' A100", שנת 1970
"דודג' A100", שנת 1970
"דודג' A100"
"דודג' A100"
טנדרים
"דודג' A100"
"דודג' A100"
"דודג' A100", שנת 1968
"דודג' A100", שנת 1964
ראו גם

קרייזלר
דודג'
דודג' ראם ואן
דודג' סדרה 100 קומנדו
הערות שוליים

↑  "דודג' A100" - היסטוריה sweptline.com/hist/a-100
↑  סדרות : "דודג' A100", "דודג' A108" allpar.com/trucks
↑  "דודג' A100" טנדר allpar.com/model/littleredwagon
↑  "דודג' A100" רטרו וואן motorbiscuit.com/the-dodge-a100-is-a-retro-van-you-probably-forgot-you-wanted
↑  "דודג' A100" בסדרת הטלוויזיה "That '70s Show" imcdb.org/vehicle_66725-Dodge-A-100-1965
פרוב 16

| --- | --- |

Probe 16
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  M-505 Adams Brothers Probe 16
 יצרן:  Dennis and Peter Adams
 שנות ייצור:  1970
 יחידות שיוצרו:  3
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 מודל אחריו:  Probe 2001
 מרכב:  Rear mid-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 גובה:  86 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,690 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 2 שסתומים לצילינדר, 1,798 סמ"ק המפיק 97 כ"ס ב-5,700 סל"ד, יחס דחיסה 9.5:1 (מנוע מתוצרת "British Motor Corporation" (אנ') מסדרת "BMC B-series engine" (אנ'))
 מעצב:  Dennis and Peter Adams
פרוב 16 (באנגלית: Probe 16, קרויה גם: M-505 Adams Brothers Probe 16) היא מכונית ספורט בסגנון קופה מתוצרת האחים Dennis and Peter Adams אשר יוצרה בשנת 1970 בבריטניה.
"פרוב 16"

יוצרו 3 יחידות.
גוף הדגם בנוי מפיברגלס.
דגם קופה – 1 דלת קדמית (מימין).
מנוע 4 צילינדרים, 1.8 ליטר מדגם אוסטין 1800.
מנוע מרכזי-אחורי.
סוג הנעה: הנעה אחורית 4x2.
מאייד: Weber 45.
גג שקוף נשלף.
דגם "פרוב 16" צולם לסרט "תפוז מכני" בבימוי סטנלי קובריק שיצא לאקרנים בשנת 1971.
גלריה

"פרוב 16"
"פרוב 16"
הערות שוליים

↑  האחים דניס ופטר אדמם הועסקו בעבר בחברת ייצור מכוניות הספורט Marcos Engineering (אנ')
↑  "פרוב 16" imps4ever.info/specials/centaur/probe/probe16
↑  "פרוב 16" motor.at/classic/m-505-adams-brothers-probe-16-kennen-sie-das-auto-aus-a-clockwork
↑  פרוב 16 בסרט "התפוז המכני" imcdb.org/vehicle_3444-Adams-Probe-16-1970
וולוו קונספט יו

| --- | --- |
Volvo Concept You
Volvo Concept You
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  וולוו
 שנות ייצור:  2011 (מכונית קונספט)
 יחידות שיוצרו:  1
 הרכבה:  שוודיה שוודיה
 מרכב:  מנוע קדמי, הנעה אחורית
 מפרט טכני
 מנוע:  V6 צילינדרים, 3.0 ליטר (מגדש טורבו)
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית - 6 מהירויות
וולוו קונספט יו (באנגלית: Volvo Concept You) היא מכונית קונספט, בתצורה מכונית סלון קופה פסטבק מתוצרת יצרנית הרכב השוודית וולוו אשר הוצגה בשנת 2011.
ממאפייני "וולוו קונספט יו"

דגם "וולוו קונספט יו" קיבל השראת עיצוב חיצוני מהדגמים: וולוו PV544 (יוצר בין השנים 1966 – 1958) ודגם וולוו אמזון (יוצר בין השנים 1967 – 1956).
דגם "וולוו קונספא אסטייט" הוצג לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי באפריל 2011.
4 דלתות - פסטבק ("Fastback" (אנ')).
4 נוסעים.
מנוע קדמי V6 צילינדרים, 3.0 ליטר.
סוג הנעה: הנעה אחורית 4x2.
דלתות אחוריות - "דלתות התאבדות" (ציר פתיחת הדלת מנוגד לכיוון התנועה).
גלגלי האלומיניום המלוטשים, הגריל ופנסי הראש 21 אינץ' קיבלו השראה מעבודותיו של בית העיצוב הדני ג'ורג' ג'נסן ("Georg Jensen A/S" (אנ')).
באב-טיפוס, כל הכפתורים בלוח המחוונים הוחלפו במסך מגע השולט בכל פונקציות המכונית באמצעות פקודות מגע.
גלריה

"וולוו קונספט יו"
"וולוו קונספט יו"
"וולוו קונספט יו"
"וולוו קונספט יו"
"וולוו קונספט יו"
"וולוו קונספט יו"
"וולוו קונספט יו"
ראו גם

וולוו ונוס בילו
וולוו GTZ / GTZ 3000
וולוו קונספט אסטייט
הערות שוליים

↑  פסטבק - הוא מאפיין של עיצוב רכב המוגדר על ידי החלק האחורי של המכונית בעל שיפוע יחיד מהגג לפגוש האחורי
↑  "וולוו קונספט יו" (באיטלקית) autoblog.it/post/35123/volvo-concept-you
↑  "וולוו קונספט יו" media.volvocars.com/global/en-gb/models/concept-you/2011
↑  "וולוו קונספט יו" media.volvocars.com/at/de-at/media/pressreleases
↑  "וולוו קונספט יו" newatlas.com/volvo-concept-you
↑  "וולוו קונספט יו" media.volvocars.com/us/en-us/models/concept-you
חברת מסחור ידע

חברת מסחור ידע או חברת מסחור טכנולוגיה היא חברה שמטרתה לנהל את הקניין הרוחני של גוף מחקר אליו היא קשורה, הן מבחינת רישומו והן מבחינת מסחורו.
לעיתים במהלך עבודות מחקר של חוקרים באוניברסיטה, הם ממציאים טכנולוגיות שניתן ליישם בתחומים שונים. חברת מסחור טכנולוגיה היא זרוע של האוניברסיטה אשר מזהה טכנולוגיות אלו ומביאה אותן אל החברות המסחריות. חברה כזו מלווה את התהליך החל משלב המחקר דרך רישום הפטנט ועד פיתוח עסקי על מנת למסחר את הפטנטים.
בישראל

בישראל פועלות כמה חברות מסחור ידע דוגמת יישום - החברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים, ידע חברה למחקר ופתוח של מכון ויצמן למדע, רמות של אוניברסיטת תל אביב, ביראד - חברה למחקר ופיתוח של אוניברסיטת בר-אילן חברת כרמל של אוניברסיטת חיפה ו"סנה" (SNE) שנבחרה על ידי המועצה להשכלה גבוהה לשמש ספקית של שירותי מסחור קניין רוחני עבור כ-40 מכללות אקדמיות, בתי חולים ומכוני מחקר ממשלתיים.
עם המוצרים הבולטים שפותחו ומוסחרו באמצעות חברות מסחור ידע נמנים:
התרופה קופקסון לטרשת נפוצה - שיתוף פעולה בין מכון ויצמן למדע לחברת "טבע".
התרופה אזילקט למחלת פרקינסון - שיתוף פעולה בין הטכניון לחברת "טבע".
התרופה רביף - שיתוף פעולה בין מכון ויצמן למדע לחברת "אינטרפארם"
ניהול זכויות דיגיטלי (DRM) והגנה על תוכני טלוויזיה בכבלים ובלוויין מפני פיראטיות - שיתוף פעולה בין מכון ויצמן למדע לחברת NDS
מערכת הגנה לרכב על בסיס ראייה ממוחשבת - שיתוף פעולה בין האוניברסיטה העברית לחברת מובילאיי.
לקריאה נוספת

גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש – סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "מעגל החיים של ההון האקדמי", עמ' 132–137
הערות שוליים

↑   אתר האינטרנט הרשמי של חברת מסחור ידע
↑  מאיר אורבך, חברת מסחור הקניין הרוחני SNE גייסה 2.5 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 25 ביולי 2016
עפולה אקספרס

| --- | --- |

כרזת הסרט בהפצתו בארצות דוברות אנגלית
 בימוי:  ג'ולי שלז
 הופק בידי:  אסף אמיר
 תסריט:  עמית ליאור
 עריכה:  מאור קשת
 שחקנים ראשיים:  צביקה הדר אסתי זקהיים אריה מוסקונה אורלי פרל
 מוזיקה:  יובל שפריר
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  נורמה הפקות
 הקרנת בכורה:  7 בנובמבר 1997
 משך הקרנה:  95 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  דרמה קומית 
 פרסים:  שישה פרסי אופיר
 דף הסרט ב־IMDb
 
עפולה אקספרס הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויה של ג'ולי שלז משנת 1997, עם צביקה הדר ואסתי זקהיים בתפקידים הראשיים.
עם יציאתו התמודד הסרט במספר רב של קטגוריות בטקס פרסי אופיר, וגרף שישה פרסים, בהם לשחקנית הראשית (אסתי זקהיים), השחקנים המשניים (אורלי פרל ואריה מוסקונה), המלחין הטוב ביותר ושני הפרסים הנחשקים על הבימוי הטוב ביותר (עבור ג׳ולי שלז) והסרט הטוב ביותר. לאחר השתתפותו בטקס, זכה הסרט בפרס וולג'ין בפסטיבל ירושלים והשתתף בפסטיבלים בארצות שונות, כמו צ'כיה, הונג קונג, טקסס ופסטיבל ברלין הנחשב.
פסקול הסרט כלל גרסת כיסוי בביצוע אלי לוזון לשיר "גשם" מאת להקת "בנזין", שהפכה ללהיט גדול.
תקציר העלילה

דוד (צביקה הדר) ובתיה (אסתי זקהיים), בני-זוג מעפולה, עוברים להתגורר בתל אביב במטרה להגשים את חלום ילדותו של דוד (שעבד בתור חשמלאי רכב) להיות קוסם. מסע הגשמת החלום נקטע, בתיה מתחילה לפרנס את השניים כקופאית בסופר-מרקט ודוד מתלווה לחברו, שמעון (אריה מוסקונה), קוסם לשעבר, אך נכשל בכל הזדמנות הניתנת לו. למרות זאת, דוד מסרב להיכנע, ומסרב להודות כי הוא אינו מוכשר בקסמים, ובשל כך בתיה מציבה לו אולטימטום ועוברת לגור עם נערה בשם ויקי (אורלי פרל), זמרת מתחילה.
העלילה עוברת תפנית כשדוד ושמעון מתחילים לצבור פופולריות במופע קסמים מצליח תחת השמות "חזיז ורעם", והיחסים בין דוד ובתיה מקבלים כיוון חדש.
שחקנים

| שחקנ/ית | דמות |
| --- | --- |
צביקה הדר: דוד
אסתי זקהיים: בתיה
אריה מוסקונה: שמעון
אורלי פרל: ויקי
נתן זהבי: סליידיני
אוולין קפלון: נטשה
דין ליאור: בועז
ציפור אייזן: כתבת חרשת
עמית ליאור: יאיר
פיני קידרון: חיים
זבולון מושיאשווילי: משה קדברה
אניטה פללי: רקדנית
שרון אנה: אוריאל,  הבת של בתיה
אייל רוזלס: בעל תחנת טוטו
דיקו: בתפקיד עצמו
ג'ולי שלז: אישה בסופרמרקט
טומי שפריר: ילד
גילדת שחקני המסך

| --- | --- |


 תחום:  קולנוע וטלוויזיה
 מדינה:  ארצות הברית
 משרד ראשי:  הוליווד, קליפורניה, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  12 ביולי 1933 – 30 במרץ 2012 (78 שנים)
 פרסים והוקרה:  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 www.sagaftra.org
 
גילדת שחקני המסך (באנגלית: Screen Actors Guild, ידועה גם בכינוי SAG) הייתה איגוד עובדים אמריקני, שבו היו חברים מעל 100,000 שחקני קולנוע וטלוויזיה. בשנת 2012 אוחדה הגילדה עם הפדרציה האמריקאית של אמני הטלוויזיה והרדיו (AFTRA).
היסטוריה

גילדת שחקני המסך נוסדה בשנת 1933. תקופת השפל הכלכלי הגדול הביאה שחקני תיאטרון רבים לעבור להוליווד ולהתחיל לשחק בסרטי קולנוע. בתקופה זו שחקני הוליווד היו כבולים לאולפנים הגדולים בחוזים שהגבילו מאוד את בחירות הקריירה שלהם. לאולפן הייתה יכולת החלטה כמעט בלעדית על הסרטים בהם השתתפו השחקנים ואף על חייהם האישיים ומערכות היחסים שניהלו. שחקנים שהתנגדו לתנאי העסקתם פוטרו או הושעו מן האולפן כגון במקרה של השחקניות אוליביה דה הבילנד ובטי דייוויס.
תקופת השפל הכלכלי השפיעה רבות על אולפני הקולנוע הגדולים, שחוו פגיעה כלכלית חמורה וחלקם אף עמדו בפני פשיטת רגל. בעוד בשנת 1929 עמדו הרווחים של תעשיית הקולנוע האמריקנית על מעל 720 מיליון דולרים, בשנת 1933 ירדו הרווחים ביותר משליש. מתוך כ-16 אלף בתי קולנוע שפעלו ברחבי ארצות הברית, כחמשת אלפים נסגרו במהלך אותן שנים. נזקים אלה, נוסף על הלוואות ענק שלקחו האולפנים בשנים שלפני המשבר הכלכלי לצורך רכישת רשתות אולמות קולנוע וכן כחלק מן המעבר לקולנוע המדבר, הביאו את האולפנים הגדולים לקצץ משמעותית בשכר העובדים, בהם גם השחקנים.
קיצוץ זה בשכר השחקנים היה בין הגורמים שהביאו להקמת הגילדה. בין מטרות הקמתה הייתה העלאת תנאי העבודה והשכר של השחקנים.
נשיאי האיגוד הראשונים היו ראלף מורגן ואדי קנטור. החברים הראשונים בה היו השחקנים ברטון צ'רצ'יל, גרנט מיטשל, צ'ארלס מילר, קנת' תומסון, השחקנית אולדן גיי וכן מורגן וקנטור. הם נפגשו בבית ששכר תומסון בהוליווד ודנו בהקמתו של איגוד עצמאי לשחקני קולנוע. הם החליטו כי החברות באיגוד תהיה פתוחה לכל שחקן וזאת בניגוד לחברות באקדמיה האמריקאית לקולנוע (AMPAS) שבה חברים התקבלו לאחר הזמנה בלבד.
בשנת 1935 התקבלה הכרה בגילדה על ידי הפדרציה האמריקנית לעבודה. בחודש מאי 1937 האולפנים חתמו על חוזה מול הגילדה כדי למנוע שביתה של השחקנים. בחוזה נקבע שכר מינימום לשחקנים.
בתחילת שנות החמישים החלו להצטרף לגילדה גם שחקני טלוויזיה. בעת תחילת שידורי הטלוויזיה, רשתות השידור לא שילמו לשחקנים על שידורים חוזרים של תוכניות בהן השתתפו. לאחר השביתה הראשונה שערכה הגילדה בשנת 1952 נערך משא ומתן על חוזי השחקנים בטלוויזיה והרשתות אפשרו תשלום סמלי לשחקנים בעת שידורים חוזרים. בשנת 1957 נחתם חוזה בין הרשתות לגילדה על תשלום לשחקנים על שידור בטלוויזיה של סרטי קולנוע שבהם השתתפו.
בין השחקנים המוכרים שתמכו בפעילות האיגוד נכללים ג'יימס קאגני, ג'ואן קרופורד, אדוארד ג'י. רובינסון, אדי קנטור ואחרים.
בשנת 1972 הוקמה ועדת הנשים של הגילדה. הוועדה פעלה לצורך קידום תנאי ההעסקה של שחקניות שהיו חברות בגילדה. כמו כן, שאפה הוועדה לקדם ייצוג חיובי של נשים במדיה ולבטל סטריאוטיפים קולנועיים כלפי נשים. ועדת הנשים פעלה פעמים רבות בשיתוף עם ועדת המיעוטים של הגילדה לקידום הזדמנות שווה בתעסוקה ללא הבדלי מגדר, גזע וגיל. היו שחקניות שלקחו חלק בשתי הוועדות במקביל.
במהלך שנות השבעים המוקדמות חלה עלייה משמעותית בכוח הנשי בתוך הגילדה. תמורות אלה הביאו לבחירתה בשנת 1975 של השחקנית קת'לין נולאן לנשיאת הגילדה, לאחר שכיהנה במשך שלוש שנים כנשיאת ועדת הנשים. נולאן נבחרה לכהונה שנייה בנשיאות הגילדה בשנת 1977. בתקופת כהונתה בתפקיד, כשליש מהחברים בגילדה היו נשים.
שביתות הגילדה

בחודש דצמבר 1952 פתחה הגילדה לראשונה בשביתה, אשר נמשכה עד לחודש פברואר 1953. מהות השביתה הייתה דרישה לתשלום לשחקנים על הופעתם בפרסומות טלוויזיה. השביתה הסתיימה לאחר חתימת חוזה בין רשתות השידור לגילדה, אשר הסדיר את תנאי השכר וההעסקה בפרסומות טלוויזיה.
באוגוסט 1959 פתחה הגילדה בשביתה שנייה. נושא השביתה היה העלאה בשכר שחקני טלוויזיה.
בין החודשים מרץ ואפריל בשנת 1960 התקיימה שביתה שלישית של הגילדה. השביתה התמקדה בתשלום לשחקנים על סרטים עלילתיים ששודרו בטלוויזיה וכן על סרטי טלוויזיה.
בדצמבר 1978 פתח האיגוד בשביתה בפעם הרביעית בתולדותיו, בעקבות איומים מצד מנהלי חברות הפרסום וההפקה על קיצוץ בשכר לפי סצנה שניתן לשחקנים בפרסומות. בגילדה נשלח משאל ל-38,000 חברים לצורך אישור היציאה בשביתה. המשא ומתן בין הגילדה לבין איגוד המפרסמים הלאומי (ANA) והאיגוד האמריקאי לסוכנויות פרסום (AAAA) נערך בניו יורק. הנהלת החברות הסכימה לתנאים שהציבה הגילדה ושכר השחקנים עלה.
ביולי 1980 יצאו חברי הגילדה לשביתה יחד עם חברי איגוד אמני הטלוויזיה והרדיו, והפדרציה האמריקאית למוזיקאים. השביתה נפתחה לאחר מחלוקת על תנאי החוזים של האמנים. במהלך השביתה החליטו השחקנים לערוך חרם על טקס פרסי האמי. מתוך 52 מועמדים באותו טקס, רק אחד הגיע לקבל את הפרס. הצדדים הגיעו להסכם ב-25 בספטמבר.
בשנת 2000 נערכה שביתה נוספת של גילדת שחקני המסך ואיגוד AFTRA, שהייתה הארוכה מבין שביתות האיגוד והארוכה מבין השביתות שנערכו בהוליווד, אורכה היה 175 ימים. נושא השביתה היה תשלום לשחקנים על שידור פרסומות בטלוויזיה, בכבלים ובאינטרנט. לקראת סיומו של חוזה בין חברות הפרסום לבין איגודי השחקנים במרץ 2000, החלו הצדדים במשא ומתן על חוזה חדש בחודש פברואר באותה שנה. בין הסוגיות שנידונו היו תשלום לפי כמות השידורים של הפרסומות וכן תשלום על שידורן של פרסומות ברשת האינטרנט. לאחר שהצדדים לא הצליחו להגיע להסכמה, החליטו באיגודי השחקנים לערוך הצבעה לפתיחה בשביתה. ההצבעה נערכה ב-28 במרץ, כ-93 אחוזים מסך השחקנים שהשתתפו בה הסכימו לצאת לשביתה.
בחודש אוקטובר, הצדדים הגיעו להסכמה על חלק מהדרישות אם כי ההסכם לא סיפק לחלוטין רבים באיגודי השחקנים. באיגודים טענו כי בין הסיבות של המפרסמים לא להסכים לתנאים שהציבו השחקנים בנוגע לתשלום על שידור פרסומות ברשת הייתה הבנתם של המפרסמים כי האינטרנט צפוי להפוך לשחקן עיקרי בשוק הפרסום בעתיד הקרוב, וכך סירבו להעלאת התשלום עליהן באותו שלב.
ביולי 2023, הגילדה הודיעה על שביתה. השביתה באה בעקבות דרישת האיגוד להבטחה מהאולפנים כי שחקנים לא יוחלפו בבינה מלאכותית. נשיאת האיגוד, פראן דרשר, הידועה בשל תפקידה בסיטקום "נני" משנות ה-90, הביעה חוסר שביעות רצון מתגובת האולפנים לחששותיהם, וכינתה אותה "מעליבה ולא מכובדת". בנוסף לדרישה הקשורה לבינה מלאכותית, ביקש האיגוד גם להעלות את שכר היסוד של השחקנים. זו הפעם הראשונה מזה שישה עשורים שגם תסריטאים וגם שחקני הוליווד שובתים בו זמנית. השתתפות השחקנים בשביתה מהווה איום על הפקות רבות בשלבי הפקה שונים בהוליווד ועלולה להשפיע גם על הפקות מעבר לים. שביתת גילדת התסריטאים, שהוכרזה במאי, כבר שיבשה את ערוצי הבידור בטלוויזיה האמריקאית, וכתוצאה מכך הטלוויזיה האמריקאית מסמתכת על שידורים חוזרים. מנכ"ל חברת וולט דיסני, בוב אייגר, כינה את הדרישות של השחקנים והתסריטאים כ"לא ריאליות", והזכיר שהתעשייה עדיין מתאוששת ממגפת הקורונה וקבע כי עיתוי השביתה לא נוח במיוחד.