stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ייהרג ואל יעבור
שלוש העבירות החמורות > התאבדות כדי להינצל מהחטא > שאול המלך

בסוף ספר שמואל א' מסופר על התאבדותו של שאול המלך במלחמה מול הפלשתים. סביב המעשה נחלקו הפוסקים האם מותר היה לשאול לשים קץ לחייו, דבר שנאסר באיסור חמור. יש אומרים שמותר היה לו לעשות כן משום שידע בוודאות שימות במלחמה, בעקבות נבואת שמואל שאותה שמע אצל בעלת האוב. יש אומרים שמותר היה לו להתאבד כדי למנוע חילול השם שהפלשתים יתעללו במלך ישראל ויבזוהו. יש אומרים שמותר היה לו להתאבד כי הפלשתים רצו להעבירו על דת, או להתעלל בו במשכב זכר. מאידך, יש אומרים ששאול אכן נהג שלא כדין כשהתאבד, והיה לו למות על ידי הפלשתים ולא לשים קץ לחייו.
שלוש העבירות החמורות > התאבדות כדי להינצל מהחטא > חנניה מישאל ועזריה

בספר דניאל מסופר על חנניה, מישאל ועזריה שסירבו להשתחוות לפסל שנעשה לכבוד נבוכדנאצר, ובעקבות זאת נגזר דינם להישרף בכבשן האש. באורח נס הם לא נשרפו, וקרנם עלתה בעיניי נכובדנאצר ועבדיו. מעשה השלושה נחשב לאחד מסיפורי הגבורה המכוננים ביהדות, והוא נזכר בין היתר בסליחות, לקראת ובמהלך הימים הנוראים.
שלוש העבירות החמורות > התאבדות כדי להינצל מהחטא > מעשה ארבע מאות הנערים

אחת מאגדות החורבן המופיעות בתלמוד מתארת התאבדות לשם הימנעות מאונס (הסוגריים המרובעים – פירוש רש"י):
אמר רב יהודה אמר שמואל, ואיתימא רבי אמי, ואמרי לה במתניתא תנא: מעשה בד' מאות ילדים וילדות שנשבו לקלון [ילדים למשכב זכור וילדות לפלגשים], הרגישו בעצמן למה הן מתבקשים, אמרו: אם אנו טובעין בים אנו באין לחיי העולם הבא? דרש להן הגדול שבהן: "אמר ה' מבשן אשיב אשיב ממצולות ים" "מבשן אשיב" [בשן – בין שן נוטריקון] – מבין שיני אריה, "אשיב ממצולות ים" – אלו שטובעין בים. כיון ששמעו ילדות כך, קפצו כולן ונפלו לתוך הים. נשאו ילדים קל וחומר בעצמן ואמרו: מה הללו שדרכן לכך [לתשמיש ואין קלונן מרובה כקלון שלנו] – כך, אנו שאין דרכנו לכך – על אחת כמה וכמה. אף הם קפצו לתוך הים. ועליהם הכתוב אומר "כי עליך הורגנו כל היום נחשבנו כצאן טבחה".
מבחינה הלכתית נחלקו הראשונים האם במקרה שחובה למסור את הנפש מותר להתאבד כדי למנוע זאת. בעלי התוספות מסבירים את המעשה בגיטין בכך שהילדים חששו שיענו אותם ויכריחו אותם לעבור עבירה (כמו חנניה, מישאל ועזריה שלדעת חלק מהפרשנים קפצו מעצמם לאש כי פחדו שיענו אותם ויעבדו עבודה זרה), או בגלל שאם לא היו מתאבדים לא היו הורגים אותם אלא אונסים אותם. מדברי גמרא זו (ולפי פרשנות התוספות) למדו חלק מהפוסקים ראיה לשיטות שמותר להתאבד בשביל שלא לעבור עבירות, ואף על עבירות שאין עליהן חיוב למסור את הנפש.
שעת השמד

בשעת השמד – כאשר הגויים מנסים להעביר את היהודים על דתם, באמצעות גזרות, חובה להיהרג אפילו על מצווה קלה, כגון "שרוך הנעל":
כי אתא רב דימי אמר רבי יוחנן: לא שנו אלא שלא בשעת השמד, אבל בשעת השמד – אפילו מצווה קלה יהרג ואל יעבור, וכו'. מאי מצווה קלה – אמר רבא בר יצחק אמר רב אפילו לשנויי ערקתא דמסאנא.
בפירוש 'ערקתא דמסאנא' נחלקו הראשונים:
יש שכתבו שדבר זה הוא מנהג, ומכאן שיש למסור את הנפש אפילו על מנהג בעלמא.
ויש שכתבו שדבר זה הוא איסור דרבנן, אבל על מנהג בעלמא אינו חייב למסור נפש.
אחרים כתבו שאף על איסור דרבנן, יעבור ולא ייהרג, ואיסור שינוי השרוך הוא איסור דאורייתא משום חוקות הגויים.
פרהסיה

כאשר אונסים יהודי לעבור עבירה משאר מצוות התורה בפרהסיא (בפני עשרה יהודים), במטרה להכריח אותו לעבור על הדת (להבדיל מעבירה שמטרתה הנאתו של המכריח), אזי הדין הוא שייהרג ואל יעבור. על כל המצוות ואף על מצווה קלה כ'ערקתא דמסאנא' כפי שנתבאר לעיל.
יחיד

כאשר אונסים יהודי לעבור עבירה משאר מצוות התורה שלא בפרהסיא, במטרה להכריח אותו לעבור על הדת, ולא להנאתו של המכריח, אזי הדין הוא שהוא רשאי להיהרג ורשאי לעבור.
להנאת עצמו

בתלמוד הבבלי מובא שכאשר הגוי כופה על היהודי לעבור עבירה להנאת עצמו ולא כדי להעבירו על דתו, אף שהדבר נעשה בפרהסיה – אין להיהרג, כי מאחר שכוונתו להנאתו האישית ולא כדי להעביר על דת, אין חילול השם בכך שהיהודי יבצע את העבירה:
אמר רבא: נכרי דאמר ליה להאי ישראל קטול אספסתא בשבתא ושדי לחיותא, ואי לא קטילנא לך – ליקטיל ולא לקטליה (נוכרי שאמר לישראל: קצור אספסת בשבת והשלך לפני בהמותיי, ואם לא תעשה כן אהרוג אותך – יקצור ואל ייהרג). שדי לנהרא – ליקטליה ולא ליקטול (אם אמר: קצור והשלך לנהר – ימות ואל יקצור בשבת). מאי טעמא – לעבורי מילתא קא בעי (מה הטעם? הואיל והוא מצווה זאת כדי להעביר על דת)
בראשונים מובאת מחלוקת, האם סייג זה שכשהדבר נעשה 'להנאת עצמו' של הגוי אין להיהרג, הוא רק לגבי שאר עבירה רגילה בפרהסיה, או גם לגבי עבירה רגילה בשעת השמד, או אף לגבי שלוש העבירות החמורות.
ענישה

ישנה מחלוקת בין חכמי הראשונים לגבי אדם שנוהג בניגוד להלכה ועובר על אחת משלוש מצוות ייהרג ואל יעבור במקרה של פיקוח נפש. לדעת הרמב"ם, העובר אינו נענש בעונש הקבוע לעבירה, אך נחשב כמי שחילל שם שמיים.
וכך הוא לשון הרמב"ם:
וכל מי שנאמר בו ייהרג ואל יעבור, ועבר ולא נהרג--הרי זה מחלל את השם, ואם היה בעשרה מישראל, הרי זה חילל את השם ברבים; וביטל מצות עשה שהיא קידוש השם, ועבר על מצות לא תעשה שהיא חילול השם. ואף על פי כן, מפני שעבר באונס, אין מלקין אותו ואין צריך לומר שאין ממיתין אותו בית דין, אפילו הרג באונס
לעומת זאת, רבנו דוד פסק שהעובר על אחת מעבירות אלו ולא נהרג, חייב מיתה בעדים והתראה.
מצוות נוספות > הלבנת פנים

במסכת סוטה דן התלמוד בהתנהגותה של תמר כפי שהיא מתוארת בספר בראשית. תמר נמנעה מלומר במפורש שחמיה יהודה הוא שהכניסה להריון כשחשבה לזונה. תוצאתה של שתיקה זו כמעט הובילה לכך שנגזר עליה מוות בשרפה. מכאן מסיק רבי יוחנן המביא את דברי רבי שמעון בר יוחאי: "נוח לו לאדם שיפיל עצמו לכבשן האש ואל ילבין פני חבירו ברבים". מסקנה זו עומדת בקנה אחד עם תפיסתם של חז"ל שביוש בפרהסיה דומה להריגה. התוספות תוהים מדוע אין מונים בפירוש את הלבנת הפנים בין הדברים שהם "ייהרג ואל יעבור" ומשיבים שהסיבה היא שהיא אינה מפורשת בתורה. אך רבינו יונה בשערי תשובה (שער ג' סי' קלט') הסביר שמדובר ב'אבק' רציחה, כי הביוש גורם להסתלקות מראה האודם מפני המתבייש. למעשה האחרונים נחלקו ביניהם בשאלה האם דברי התלמוד נאמרו במישור ההלכתי, ורובם פירשום כרעיון מוסרי בלבד.
סיפור נוסף בתלמוד, הצופן בחובו רעיון מוסרי דומה, הוא על האמורא מר עוקבא, אשר יחד עם אשתו הסתתר בתנור לוהט, כדי להקפיד על מתן צדקה בסתר ולמנוע מעני שלו תרם כסף לראות אותו, שמא יתבייש.
מצוות נוספות > גזל

בתלמוד מובאת דעת יחיד של ר' מאיר בברייתא כי גם איסור גזל בכלל "יהרג ואל יעבור", דהיינו אסור ליהודי לגזול את חבירו גם אם כופים עליו לעשות זאת במחיר חייו.
בנוסף, קיים דיון נרחב בהלכה לגבי דין המציל עצמו בממון חברו, כלומר מה דינו, הן לכתחילה והן לאחר מעשה, של אדם שיכול להציל את עצמו מסכנת חיים על ידי שימוש או גזילה של רכוש הזולת. פסיקת השולחן ערוך בעניין זה: ”אפילו הוא בסכנת מוות וצריך לגזול את חבירו כדי להציל נפשו, צריך שלא יקחנו אלא על דעת לשלם” – משמע שמותר להציל עצמו בממון חבירו ובלבד שישלם לאחר מעשה, וכך היא גם שיטת התוספות.
מצוות נוספות > שמירת שבת

בהלכות יהדות ביתא ישראל מהווה מצוות שמירת השבת בבחינת ייהרג ואל יעבור.[דרוש מקור][דרושה הבהרה]
פסיקת אחרונים

בתקופת השואה היו שאלות אלו של 'ייהרג ואל יעבור' מעשים שבכל יום.
בימינו, פסיקתם של האחרונים לגבי ציווי "יהרג ואל יעבור" התקיימה בהשאלה באירועים בהם רבנים חרדיים ראו כהוראת שעה לצוות את הציבור החרדי להתנגד להוראות הממשלה בנושא.
ביניהם, בשנת תש"ח התפרסם פסק כזה של העדה החרדית בנוגע לגיוס נשים לצה"ל, ומאוחר יותר התפרסם פסק דומה מאת רבני ירושלים בנוגע לשירות לאומי לנשים. גם הרב צבי יהודה הכהן קוק פרסם כרוזים כאלו בנוגע למסירת שטחי ארץ ישראל לנכרים.
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה התלמודית, כרך כ"ב, תשנ"ה, עמ' נ"ג ואילך.
יוסף פאור, על קידוש השם ובל יעבור – מחלקות הרמב"ם והרמב"ן, בר-אילן ל–לא, 2006, עמ' 373–407.
מת לצעוק 2

| --- | --- |

 בימוי:  קינן אייבורי ויינס 
 הופק בידי:  אריק ל. גולד שון ויינס מרלון ויינס בוב ויינשטיין הארווי ויינשטיין בראד וסטון
 תסריט:  שון ויינס מרלון ויינס קרייג ויינס אליסון פויוז גרג גרביאנסקי דייב פולסקי
 עריכה:  תומאס ג'. נורדברג ריצ'רד פירסון פיטר טשנר
 שחקנים ראשיים:  אנה פריס רג'ינה הול שון ויינס מרלון ויינס כריסטופר מסטרסון דייוויד קרוס טים קארי טורי ספלינג
 מוזיקה:  מארק מקגרת' 
 צילום:  סטיבן ברנסטיין 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Dimension Films Wayans Bros. Entertainment Gold/Miller Productions Brad Grey Pictures
 חברה מפיצה:  מירמקס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית4 ביולי 2001 ישראל26 ביולי 2001
 משך הקרנה:  83 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  אימה • קומדיה
 תקציב:  $45,000,000
 הכנסות:  $141,220,678
 הכנסות באתר מוג'ו:   scarymovie2
 סרט קודם:  מת לצעוק
 סרט הבא:  מת לצעוק 3
 סרטים בסדרה:  מת לצעוק
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מת לצעוק 2 (באנגלית: Scary Movie 2) הוא סרט פארודי אמריקאי משנת 2001 שלועג לסרטי אימה שונים, השני בסדרת סרטי מת לצעוק.
צוות השחקנים

| שחקן | דמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אנה פריס | סינדי קמפבל |  |
| רג'ינה הול | ברנדה מיקס | אחות של שורטי |
| שון ויינס | ריי וילקינס |  |
| מרלון ויינס | שורטי מיקס | אח של ברנדה |
| כריסטופר מסטרסון | באדי |  |
| קת'לין רוברטסון | תיאו | העולה החדשה |
| דייוויד קרוס | דווייט הרטמן | עוזרו של הפרופסור |
| ג'יימס וודס | האב מקפילי |  |
| אנדי ריצ'טר | האב האריס |  |
| טים קארי | פרופסור אולדמן |  |
| כריס אליוט | הנסון | השרת |
| טורי ספלינג | אלכס | המטרידנית |
| ריצ'רד מול | יו קיין | הרוח |
| נטשה ליון | מייגן וורהיס | אחוזת הדיבוק |
| ורוניקב קארטוורייט | גברת וורהיס | אמא של מייגן |
| ג'יימס דה-בז'ו | טומי |  |
| ביטלג'ויס | המוח של שורטי |  |
| מת'יו פרידמן | הקול של התוכי |  |
| ויטמין סי | הקול של עצמה |  |
פרודיות

העלילה המרכזית מבוססת על הסרטים הבאים: מגרש השדים, הצייד, האמת שמתחת לפני השטח, אימה באמיטוויל, פולטרגייסט, , פולטרגייסט 2, ההחלפה, חניבעל, האגדה על בית הגיהנום.
סצנות ספציפיות מבוססות על הסרטים הבאים: קלולס, שלוש עשרה רוחות רפאים, אדם חלול, בית על גבעה רדופה, מכושפות, אחי איפה האוטו שלי, דרקולה, הישות, זה, מופע הקולנוע של רוקי, המלאכיות של צ'רלי, להציל את הריקוד האחרון, משימה בלתי אפשרית 2, מקגייוור, פאולי, הארי פוטר, שחר המתים, טיטניק, הארי המזוהם, טורנדו, שלטון המוח, רוקי, החוליה החלשה, אדון המשאלות, אגדה אורבנית, פרוע על המערב, מלחמת הכוכבים - פרק 5: האימפריה מכה שנית וצרחות לילה.
לוחמה ארקטית

צוללת אמריקאית ופועלת באזור הארקטי
לוחֳמה ארקטית (נהגה לוחומה), המוכרת גם כלוחמה בקור קיצון, לוחמת חורף, או לוחמה במזג אוויר קר, היא צורת לחימה המותאמת למצבי קור קיצוניים המצריכים שינוי נרחב בשיטות הפעולה והתאמת אקלימית.
רוב הצבאות המחזיקים ביחידות ושיטות הפעלה ללוחמה ארקטית ניתן למצוא בעיקר במדינות הפועלות בקרבת החוג הארקטי, כמו גם מספר מדינות בהם ניתן לראות תנאי טבע דומים.[דרוש מקור] ישנן נקודות השקה שונות בין לוחמה ארקטית ללוחמה הררית, שבו התנאים הטופוגרפיים הם דומיננטיים ולא מציגים פרספקטיבה רחבה כלפי המתרחש בלוחמה ארקטית, לכן במקרים רבים מדובר בסוג לוחמה נפרד.
גורמי השפעה

בין הגורמים המשפיעים העל תנאי הלוחמה באזורי קיצון אלה ניתן לציין:
תנאי מזג האוויר קיצון: מקשה את התפקוד של הכוח הלוחם.
תוואי השטח הלא שגרתי והמשתנה בהתמדה: מקשה על התקדמות הכוח ועל השרדותו בשטח זה כמו גם צוותי הסיועה כגון לוגיסטיקה והנדסת שטח.
טופוגרפיה מגבילה – שלג, בוץ, יערות מחט, הרים, קרח ואדמה או ים קפואים: מקשה על "מסת" כוח לנהל מערכה בעצימות גובה, בעוד חלק מהיחדות המרכזיות בצבא כלל אינם יכולות לתפקד בשטח זה.
דרכי פעולה

עם השנים פותחו מספר דוקטרינות ודרכי פעולה ללוחמה באזורים אלה כמו גם למידת השטח וקיום אימונים בתדירות גבוהה עבור אזורים אלה. ובכל אלו ניתן למצוא התייחסות משמעות כלפי הדברים הבאים:
שמירה על עמדה של מערך כוחות סטטיים להתקדמות איטית.
שימוש בדוקטרינת "ההגנה המוחלט", תוך מיגון מיטבי של הכוח והסוואתו לצורך התשת האויב.
ניצול הזדמנויות התקפה אופטימליות מבחינת סביבת הקרב ויכול של צד אחד לעומת מישנהו, ומציאת חולשות במערך של כוח האויב לצורך ריכוז התקפות מתפרצות.
נקיטה בשיטת האדמה החרוחה במקרה שלה נסיגה.
שימוש באמצעי לחימה ודרכי פעולה ייחודים לאזור ובפרט לשימוש על ידי יחידות הייעודיות והמתמחות בכך.
היסטוריה

על אף שמדובר בלוחמה במקום קיצוניים ולא שגרתיים, לאורך ההיסטוריה ניתן להצביע על לא מעט התנגשות צבאיות באזורים אלה. וכאן יוצג רשימה חלקית של מקרים אלה:
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  להרחיב את ההיסטוריה של תחום לוחמה זה.
מלחמת הצפון הגדול
המלחמה הדנו-שוודית
מלחמות נפולאון
מלחמת העולם הראשונה
מלחמת החורף
מלחמת העולם השנייה
מלחמת לפלנד
רשימת יחידות

בין המדינות המחזיקות יחידה ייעודי לתחום לוחמה זה (ולא בהכרח ייעודי ללוחמה הררית) ניתן למנות:
חטיבת נורד - נורווגיה
בסיס חיל הים נאניסיביק - קנדה
חטיבת יגיר וחטיבת קינו - פינלנד
חטיבה ההכשרה המיוחד היפנית
ראו גם

לוחמה הררית
סוגי זירות לוחמה צבאיות - ערך מסכם לסוגי לוחמה
כוחות מיוחדים
חטיבת ההרים - ובפרט: יחידת החרמוניים
הערות שוליים

↑  לאומנות (2019-08-30), הגאו-פוליטיקה של הצפון הארקטי, נבדק ב-2024-05-21
↑  Lessons from the Winter War: Frozen Grit and Finland’s Fabian Defense, War on the Rocks, ‏2016-07-20 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558680105171  LCCN: sh85147046 
ערך זה הוא קצרמרבנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בתכלת: אזורים הקפואים בכל משך השנהבכחול: אזורים הקפואים בחלק מן השנה מה שדורש גם כן התמחות בלוחמה ארקטית
טנקי לופארד 1 נורווגים בתרגיל
אימון ארקטי של לוחמי חיל הנחתים המלכותי בנורווגיה
חיילים פינים מבוצרים מוסווים לצור לוחמה סטתים בזמן מלחמת החורף, דבר שסיעה להם במלחמה כנגד ברית המועצות שלה היו היתרונות רבים אך לא הסכילה ליישם את הכללים כמתור לאן מה שגרם לכישלונה הצבאי.
שתר

שֵׁתָר הוא דמות מקראית, אחד משרי פרס ומדי (איראן) של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר.
בסיפור המגילה

שתר נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משרי פרס ומדי שחשבו מה לעשות לושתי, לאחר שלא הגיעה למשתה שעשה אחשוורוש.
”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.”
שמו

רוב החוקרים סוברים ששמו לקוח מהמילה האווסטית Šoiθra. חוקרים מסוימים פירשו את המילה הזאת בתור המילה "מלוכה" וחוקרים אחרים פירשו אותה בתור המילה מחוז או מושב. החוקרים שסוברים שפירוש המילה היא מחוז, סוברים אז שפירוש שמו של שתר הוא תושב.
הערות שוליים

↑  מגילת אסתר, פרק א', פסוק י"ד
↑  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ח
| פורים |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות  • רעשן • בובת המן |  |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • ממוכן • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגי תוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |  |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |  |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • תן כתף • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |  |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |  |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |  |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |  |
חגי ישראל ומועדיו
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מת לצעוק 5

| --- | --- |

 בימוי:  דייוויד צוקר מלקולם ד. לי
 הופק בידי:  דייוויד צוקר פיל דורנפלד
 תסריט:  דייוויד צוקר, פט פרופט, מלקולם ד. לי 
 עריכה:  סאם סיג
 שחקנים ראשיים:  אשלי טיסדייל סיימון רקס צ'ארלי שין לינדזי לוהן אריקה אש קתרינה בוודן טרי קרוז שרה היילנד טיילר פוסי הת'ר לוקליר
 מוזיקה:  ג'יימס ונייבל 
 צילום:  סטיב דאגלס סמית'
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Dimension Films Brad Grey Pictures
 חברה מפיצה:  Dimension Films The Weinstein Company
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ישראל11 באפריל 2013 ארצות הברית12 באפריל 2013
 משך הקרנה:  86 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  אימה • קומדיה
 תקציב:  $20,000,000
 הכנסות:  $78,378,744
 הכנסות באתר מוג'ו:   scarymovie5
 סרט קודם:  מת לצעוק 4
 סרטים בסדרה:  מת לצעוק
 דף הסרט ב־IMDb
 
מת לצעוק 5 (באנגלית: Scary Movie 5) הוא סרט פארודי אמריקאי משנת 2013 שלועג לסרטי אימה שונים, החמישי בסדרת סרטי מת לצעוק.
צוות השחקנים

| שחקן | דמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אשלי טיסדייל | ג'ודי סנדרס | אשתו של דן |
| סיימון רקס | דן סנדרס | בעלה של ג'ודי |
| אריקה אש | קנדרה ברוקס |  |
| קתרינה בוודן | נטלי | אחת מארבעת הילדים |
| טרי קרוז | מרטין | אחד מארבעת הילדים |
| יסמין גאיי | גברת ברוקס |  |
| דארל המונד | דוקטור הול |  |
| שרה היילנד | מיה | אחת מארבעת הילדים |
| הת'ר לוקליר | ברברה |  |
| ז'אן פול מאנוקס | פייר |  |
| מק מילר | דה-אנדרה |  |
| סנופ דוג | ג'ה-מרכוס |  |
| באו וואו | אריק |  |
| ג'רי אוקונל | כריסטיאן גריי |  |
| טיילר פוסי | דייוויד | אחד מארבעת הילדים |
| מולי שאנון | הת'ר דארסי |  |
| מייק טייסון | עצמו |  |
| אשר | השרת |  |
| קייט וולש | מאל |  |
| קאט ויליאמס | בליין פולדה |  |
| צ'ארלי שין | עצמו |  |
| לינדזי לוהן | עצמה |  |
| בן קורניש | דום קולב | מחלץ מחלומות |
| ליל דובאל | ברוקס |  |
| לואיס תומפסון | מייבל "מדאה" סימונס |  |
| לידיה פורטו | מריה | המשרתת |
פרודיות

העלילה המרכזית מבוססת על הסרטים הבאים: פעילות על-טבעית, ברבור שחור, מאמה, כוכב הקופים: המרד.
סצנות ספציפיות מבוססות על הסרטים הבאים: רוח זדונית, התחלה, טד, מוות רצחני, בקתת הפחד, הרוע שבפנים והעזרה.
אירועים נוספים מבוססים על הספרים והדמויות הבאים: חמישים גוונים של אפור ומדאה.
הערות שוליים

1 2  http://www.ign.com/articles/2013/04/12/scary-movie-5-review JUST... DON'T. SEE THIS. MOVIE.], http://www.ign.com/, 12 באפריל 2013
↑  http://www.washingtonpost.com/goingoutguide/scary-movie-5-movie-review/2013/04/12/6bd5a5d2-a396-11e2-9c03-6952ff305f35_story.html ‘Scary Movie 5’ movie review], http://www.washingtonpost.com/, 12 באפריל 2013
↑  http://www.ew.com/article/2013/04/29/scary-movie-v-movie-review Scary Movie V], http://www.ew.com/, 29 באפריל 2013
↑  http://www.cinemablend.com/reviews/Scary-Movie-V-6369.html Scary Movie V], http://www.cinemablend.com/, 2013
1 2  http://nypost.com/2013/04/12/scary-movie-5-is-terrifyingly-terrible/ ‘Scary Movie 5’ is terrifyingly terrible], http://nypost.com/, 12 באפריל 2013
שיטת מטעני דמות

שיטת מטעני דמות או שיטת השיקופים היא שיטה בסיסית לפתרון בעיות אלקטרוסטטיות. מקור שם השיטה הוא בהחלפה או בתוספת של אלמנטים מסוימים בתצורה המקומית באלמנטים "דמיוניים", שמקיימים את תנאי השפה במקום האלמנטים המוחלפים. השיטה מבוססת על משפט היחידוּת וקשורה אליו בקשר עמוק. היא משמשת לרוב בפתרון בעיות שכוללות מטענים ומוליכים מושלמים. השיטה (שיטת הדמויות) עשויה לסייע גם בפתרון בעיות מגנטוסטטיות (מגנט לצד משטח מוליך-על, למשל) או הידרודינמיות (מערבולת ליד קיר).
משפט היחידות ויסודות השיטה

משפט היחידות למשוואת לפלס גורס, כי בהינתן הפוטנציאל  \ \Phi (r) על שפתו של נפח מסוים, אזי למשוואת לפלס פתרון יחיד בתחום הכלוא בנפח. הוכחת המשפט מתבססת על הנחה בשלילה כי קיימים שני פתרונות שונים  \ \Phi _{1} ו- \ \Phi _{2} לבעיית תנאי השפה הנתונה. כלומר, שניהם מקיימים את משוואת לפלס:  \nabla ^{2}\Phi _{1,2}=0 ואת תנאי השפה הנתונים. כעת נבחן את ההפרש בין שני הפתרונות:  \ \Phi _{3}. מאחר ששני הפתרונות מקיימים את משוואת לפלס, גם הפרשם מקיים זאת  \ \nabla ^{2}\Phi _{3}=0, וכן מתקיים  \ \Phi _{3}=0 על שפת הנפח הנתון. ואולם,  \ \Phi _{3} הוא פונקציה הרמונית (כלומר הוא מקיים את משוואת לפלס), ולכן אין לו נקודות קיצון מקומיות בתחום. מסיבה זו חייב להתקיים  \ \Phi _{3}=0 בכל התחום, כלומר  \ \Phi _{1}=\Phi _{2} בכל התחום.
משפט יחידות דומה (עד כדי קבוע אדיטיבי) קיים גם עבור משוואת פואסון. שני משפטי היחידות קובעים כי פתרון בעיה אלקטרוסטטית הוא יחיד. שיטת מטעני הדמות מנצלת ידע זה. נניח ונרצה למצוא את הפוטנציאל (או השדה) באזור מסוים בהינתן תצורת מטענים ותנאי שפה מסוימים. נוכל להוסיף מטענים מחוץ לאזור בו אנו מתעניינים (כך איננו משנים את תצורת המטענים בו). אם המטענים שהוספנו מקיימים את תנאי השפה יחד עם המטענים הראשוניים, אזי הפתרון המוגדר על ידי תצורת המטענים החדשה הוא הפתרון באזור בו התעניינו. הפתרון באזור בו הוספנו מטענים לא יכול להימצא בדרך זו, כיוון שתצורת המטענים בו השתנתה (ולכן התצורה המקורית איננה מקיימת את אותן המשוואות).
המטענים החדשים המתווספים על מנת לקיים את תנאי השפה, ושאינם קיימים בבעיה המקורית, נקראים "מטעני דמות" (באנלוגיה לדמות של עצם הניצב מול מראה), ומכאן שם השיטה. פעולת הקביעה של מטעני הדמות ומיקומם נקראת שיקוף.
מקרים בסיסיים > מטען נקודתי לצד מישור מוליך מוארק

נניח כי קיים מטען נקודתי  \ q לצד לוח מישורי אינסופי מוליך ומוארק. מרחק המטען מהמישור הוא a. תנאי השפה של הבעיה הוא שהפוטנציאל על המישור המוליך מתאפס, שכן הוא מוארק. כעת נחליף את הלוח המוארק במטען נקודתי נוסף,  \ -q, שיימצא מול המטען הנקודתי הראשוני - באופן סימטרי ביחס ללוח (הלוח כמראה), כבציור. מרחק שני המטענים מהלוח זהה, לכן כל נקודה על המישור בו היה הלוח נמצאת במרחק זהה משני המטענים. מכיוון שהמטענים זהים בגודלם אך הפוכים בסימנם, הפוטנציאל על כל נקודה במישור הוא אפס. כלומר, תנאי השפה של הבעיה המקורית מתקיימים. אם נתעניין בחצי המרחב בו נמצא המטען המקורי, ניתן יהיה למצוא את הפוטנציאל בעזרת סופרפוזיציה של שני המטענים הנקודתיים המדוברים. בניסוח מתמטי, הפוטנציאל בחצי המישור העליון (בציור) הוא:
וזאת בהסתמך על הפוטנציאל שיוצר מטען נקודתי. משפט היחידות קובע כי הפתרון שנמצא הוא גם הפתרון היחיד לבעיה. הפוטנציאל בחצי המרחב התחתון הוא 0, כפי שניתן לראות ממשפט היחידות הראשון - הפוטנציאל מתאפס על המישור ובאינסוף (שם השפעת המטען הנקודתי דועכת), ולכן הוא אפס בכל מקום ביניהם. מתוך פתרון זה ניתן למצוא גם את השדה החשמלי בבעיה (מתוך נגזרת הפוטנציאל), את צפיפות המטען המשטחית על הלוח (מתוך הקפיצה בשדה) ואת המטען הכולל המושרה על הלוח.
אם מונחים בסמוך ללוח המישורי כמה מטענים, ניתן לשקף כל אחד מהם בנפרד, וכמו קודם, להשתמש בעקרון הסופרפוזיציה.
מקרים בסיסיים > מטען נקודתי לצד קליפה כדורית מוליכה מוארקת

כעת נניח כי קיים מטען נקודתי  \ q לצד כדור מוליך ומוארק שרדיוסו R ושמרכזו בראשית הצירים. כן נניח כי מיקום המטען הנקודתי הוא  \ r_{q}=(d,0,0). כמו בבעיה הקודמת, הפוטנציאל על הכדור הוא 0 ובתוכו לא נמצאים מטענים, ולכן הפוטנציאל מתאפס לכל r שקטן מ-R. כעת נתעניין בפוטנציאל מחוץ לכדור. נחפש תצורת מטענים חלופית, שבה הכדור המוליך מוחלף במטען נקודתי  \ Q ומיקומו  \ r'_{Q}=(D,0,0) (מטעמי סימטריה), ואשר תאפס את הפוטנציאל על משטח כדורי ברדיוס R. הפוטנציאל הכולל ייכתב כסופרפוזיציה של שני המטענים:
כן מתקיים עבור  \ r=R:
לכן נוכל לכתוב את המשוואה:
שוויון זה מתקיים עבור כל ערך של x על הכדור, כלומר ערכי x הנמצאים בין מינוס R ל־R, מהשוואת מקדמים עבור x, או בהצבה עבור  x=R,‏  x=0, ניתן לגזור מתוכו שתי משוואות בשני נעלמים (מטען הדמות ומרחקו) מן הראשית (בשיטת ההצבה יש צורך לוודא כי התוצאות המתקבלות פותרות את המשוואה הכללית עם x, לכל x, בעוד שבהשוואת מקדמים כך קיבלנו את הגדלים האלו). פתרון המשוואה האפשרי היחיד הוא:
כלומר, אם נחליף את הקליפה הכדורית המוארקת במטען הדמות הנ"ל במיקום הנ"ל, נקבל שהפוטנציאל על משטח הקליפה מתאפס. כלומר, התצורה החליפית בדמות  \ Q מקיימת את תנאי השפה של הבעיה, ולכן הפוטנציאל הנגזר ממנה הוא הפוטנציאל הפותר את הבעיה. לכן, מחוץ לכדור מתקיים:
גם כאן מציאת הפוטנציאל במרחב מאפשרת למצוא את השדה בכל מקום, את צפיפות המטען המשטחית המושרית על הכדור, את המטען הכולל על הכדור ( Q) וכדומה. פתרון זה הוא הבסיס למספר בעיות דומות בעלות תנאי שפה שונים במקצת, בהן הקליפה המוליכה המוארקת מוחלפת בקליפה מוליכה שאינה מוארקת, כלומר כזו שהפוטנציאל או המטען הכולל עליה ידועים. בבעיות מסוג זה, יש להוסיף מטען דמות נוסף במרכז הקליפה הכדורית. הסיבה לכך היא שהמטען המקורי ומטען הדמות הראשון מאפסים יחד את הפוטנציאל על הקליפה. כעת יש להסיט את הפוטנציאל על הקליפה (בכל הקליפה) בקבוע (זוהי ההשפעה של מטען או פוטנציאל שאינו אפס), ולשם כך בדיוק נועד מטען הדמות השני.
ראו גם

חוק קולון
משפט גאוס
מטען נקודתי ולוח מישורי אינסופי
סקסוניה

סקסוניה (בגרמנית: Sachsen, זאקסן) היא אחת מ-16 המדינות המרכיבות את גרמניה. זו אחת המדינות הקטנות בשטחן (18,413 קמ"ר, מקום עשירי בגרמניה), אך במספר תושביה היא נמצאת במקום השישי, עם אוכלוסייה המונה כמעט 4.5 מיליון.
בירת המדינה היא דרזדן, אך העיר הגדולה בה היא לייפציג. ערים ידועות נוספות בסקסוניה הן מייסן, גרליץ (Görlitz, השוכנת על הגבול עם פולין) וקמניץ (Chemnitz).
המדינה, השוכנת במזרח גרמניה, נוסדה מחדש בשנת 1990, לאחר איחוד גרמניה. המונח "סקסוניה" משמש גם לציון מספר ממלכות היסטוריות, אשר שכנו בימי הביניים בצפון-מערב גרמניה, בערך באזורן של המדינות הנוכחיות סקסוניה התחתונה וסקסוניה-אנהלט. העם הסקסוני היה אחד החשובים בקרב השבטים הגרמאניים; חשיבותו מונצחת גם היום בציון מוצאם (האנגלו-סָקסי) של רוב תושבי בריטניה.
ראש ממשלת סקסוניה נכון ל-2024 הוא מיכאל קרצ'מר. המדינה מהווה מעוז של מפלגות הימין: המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית (CDU) ומפלגת אלטרנטיבה לגרמניה (AfD).
בסקסוניה, כמו בכל מדינות מזרח גרמניה לשעבר, שררה אבטלה קשה (קרוב ל-20% ב-2005). אולם מבין מדינות המזרח זוהי המשגשגת ביותר[דרוש מקור], וקצב הפיתוח בה גבוה אף יותר מזה של מדינות במערב גרמניה. האבטלה ירדה משנת 2005 לשפל של 5.9% ב-2021.
סקסוניה, כרוב מדינות מזרח גרמניה לשעבר, אינה יעד לתיירות בינלאומית בקנה מידה נרחב. למרות זאת המדינה פופולרית בתחום תיירות הפנים הגרמנית, ולמספר אזורים (כגון דרזדן ושווייץ הסקסונית שכוללת אתר בסטאי) יש פוטנציאל תיירותי רב. המדינה מציעה לתיירים ערים גדולות בעלות מרכזי תרבות ומוזיאונים (דרזדן, לייפציג), עיירות היסטוריות (מייסן, פירנה, פרייברג ועוד) ואזורי טבע ונופש (אזור נהר האלבה, שווייץ הסקסונית ועוד). סקסוניה נמצאת במרחק של כשעתיים נסיעה מפראג ומברלין כך שניתן לשלב ביקור בסקסוניה וביקור בערים אלו המהוות מוקד תיירותי
משה עציוני

משה עציוני (קלַפּהולץ) (28 באוגוסט 1908 – 23 באוגוסט 1997) היה שופט בית המשפט העליון בישראל.