stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהודה פתיה
הערות שוליים

↑  שאול דביר ישי, איש מבית לחם יהודה, בני ברק תשע"ב, עמ' 34-35; ב. צ. אייזנשטאט, דורות האחרונים, ניו יורק תרע"ג, עמ' 12; פתיה, יהודה, בית לחם יהודה, תרצ"ו
↑  איש מבית לחם יהודה, עמ' 43. כמו כן מופיע אצל אליהו נאוי בזכרונותיו שטרם ראו אור.
↑  יהודה ליבס, מקדש שמו של השם: על ספרה של חביבה פדיה, 'השם והמקדש במשנת ר' יצחק סגי נהור: עיון משוה בכתבי ראשוני המקובלים', הארץ, 9 בנובמבר 2001.
↑  חיים הזז, בקולר אחד, תל אביב, ישראל: עם עובד, תשכ"ח, עמ' 207
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296062405171  GND: 1059902060  ISNI: 0000 0000 6693 8799  LCCN: n80104618  VIAF: 13615547   WorldCat (עם VIAF): 13615547 
ציון קברו של הרב, הר הזיתים, ירושלים
המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל

| --- | --- |
בניין הכניסה הראשי לבית החולים וחדר המיון
בניין הכניסה הראשי לבית החולים וחדר המיון
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים פסיכיאטרי
 אוניברסיטה:  הפקולטה לרפואה של הטכניון
 בעלים:  מדינת ישראל
 מנכ"ל:  פרופ' איל פרוכטר
 היסטוריה
 שמות קודמים:  המרכז לבריאות הנפש טירת כרמל
 שירותים
 מספר מחלקות:  7
 מיטות:  228
 http://www.tiratcarmel-med.org.il/
 גאוגרפיה
 כתובת:  האלה 17, טירת כרמל
 מיקום:  טירת כרמל
 קואורדינטות:  32°45′08″N 34°58′31″E﻿ / ﻿32.752108333333°N 34.975211111111°E﻿ / 32.752108333333; 34.975211111111
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל(למפת הגליל המערבי רגילה) המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל
 
המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל, בעבר נקרא המרכז לבריאות הנפש טירת כרמל, הוא בית חולים פסיכיאטרי ממשלתי הממוקם בטירת כרמל. המרכז מסונף לפקולטה לרפואה של הטכניון בחיפה.
היסטוריה

במרץ 1957 אמר שר הבריאות ישראל ברזילי שמבנה בית החולים בעכו אינו מתאים לתפקידו, אולם לא ניתן לסגור את בית החולים ללא הקמת בית חולים אחר, ושהדבר דורש כסף רב. בנובמבר 1957 הודיע שר הבריאות שמשרדו פועל להקים בית חולים אזורי גדול לחולי נפש בצפון הארץ. רעיונות שונים עלו למיקום בית החולים, בהם צפת, נצרת, מצפון לכפר העבודה מזרע, בסמוך למע'אר ועל הר הכרמל. ד"ר זיגפריד פליגלמן, שהיה אז הפסיכיאטר המחוזי במחוז חיפה והצפון, ניסה לקדם את הקמת בית החולים על הר הכרמל, אולם בשל התנגדות התושבים בסביבה, הרעיון לא צלח. בספטמבר 1962 התלבטו במשרד הבריאות האם לבנות את בית החולים בחיפה, כך שימצא בקרבת בית חולים רמב"ם, או בעכו, בסמוך למקום בו היה בית החולים בכלא עכו, באופן שיקל לקלוט את עובדיו. בסוף אוקטובר 1962 הודיע יצחק רפאל, סגן שר הבריאות, שבית החולים יוקם בעכו. במאי 1963 הודיעו במשרד הבריאות שאותר מגרש בחיפה להקמת בית החולים. בתחילת יולי 1963 הודיע רפאל שיוקמו שני בתי חולים שבכל אחד 250 מיטות, אחד בעכו ואחד בדרום חיפה בדרך לטירת כרמל. ב-20 באוקטובר 1963 הונח אבן פינה לבית החולים בחיפה, ליד כפר זמיר.
בשנת 1965 שונה התוכנית לבית החולים. קיבולת בית החולים הוגדל ל-400 מיטות אשפוז ומיקומו עבר דרומה אל טירת כרמל. בשנת 1969 בעת הצגת תוכנית אב לפיתוח האשפוז הפסיכיאטרי של משרד הבריאות אושרו כבר תוכניות הבניה של בית החולים. בית החולים תוכנן על ידי אבא אלחנני בצורה של כפר נופש או שכונת מגורים קטנה, עם חדרי מלאכה, תרבות ובידור, מרכז מסחרי קטן ובית כנסת. הקמת בית החולים עוררה מחלוקת בטירת כרמל בין תומכים שהדגישו את מקומות העבודה הרבים שיספק בית החולים, למתנגדים שחששו בתווית שלילית על היישוב. בתחילת 1971 הודיע סגן מנכ"ל משרד הבריאות שעומדים להתחיל בבנייה, לאחר שהתנגדות המועצה המקומית הוסרה. במרץ 1972 פורסם בעיתנות "עתה עומדים להוציא מכרזים לבנייה" של בית החולים ובהמשך החודש פורסם שבית החולים נמצא בבנייה.
הקמת בית החולים הושלמה במאי 1978 והיא נפתחה רשמית בתחילת ספטמבר 1978 בנוכחות שר הבריאות. בית החולים יועד לקלוט את החולים בבית החולים בעכו, אולם העברת החולים עוכבה על ידי צוות בית החולים בעכו, שחשש לפיטוריו עם סיגרת בית החולים בעכו. בנובמבר 1979 טען מנכ"ל משרד הבריאות שמיטות בבית החולים נותרות ריקות בגלל מחסור בתקנים לעובדים, ושחולים המפונים מבית החולים בעכו מועברים לבתי חולים פרטיים.
בעקבות שישה מקרי התאבדות בבית החולים, הוקמה בשנת 1981 ועדת חקירה שמצאה בבית החולים ליקויים מנהליים. בעקבות זאת, הציעו במשרד הבריאות למנהל בית החולים, מריוס ארדרייך, לעבור לתפקיד אחר. בסוף שנת 1981 עמד תקן בית החולים על בין 240–270 חולים. בשנת 1984 לא ניתנו טיפולים מסוימים לחולים בהיעדר רופא מרדים בבית החולים.
בתחילת שנות ה-2000, בהתאם למדיניות מנהל בית החולים, ד"ר שניידמן, שחולי נפש צריכים להשתקם בקהילה ולא באשפוז, נסגרו שלוש מחלקות בבית החולים.
בשנת 2008 התוכנית "כלבוטק" חשפה מקרי התעללות במטופלים במקום. בשנת 2014 שונה שם בית החולים במטרה להדגיש את היותו של בית החולים בית חולים אזורי לכל אזור חיפה, ולמתגו מחדש כנותנת רמת שירות גבוהה יותר.
בשנת 2015 נפתח בבית החולים חדר מיון חדש.
בשנת 2021 נרצחה ליטל יעל מלניק, בת 17, שהייתה מטופלת בבית החולים. אח שעבד בבית החולים וקיים קשר אינטימי עם המטופלת נעצר בחשד לרצח. בעקבות הרצח והקשר האנטימי האסור בין מטפל בבית החולים למטופלת הוחלט להקים ועדה שתחקור את התנהלות בית החולים.
שירותים

בית החולים מעניק שירותי אשפוז לאוכלוסיית צפון ישראל, כחצי מיליון אנשים, מחיפה והקריות ועד חדרה. המטרה המרכזית של בית החולים היא שיפור בריאותם הנפשית ותפקודם של החולים, לצד התייחסות וסיוע למשפחותיהם. הטיפול ניתן במסגרת שבע מחלקות, חלקן סגורות וחלקן פתוחות, בהן מאושפזים נפגעי נפש בוגרים, נוער (במחלקה נפרדת) וקשישים (מחלקה פסיכוגריאטרית). בנוסף, ניתנים בו שירותי אשפוז יום לחלק מהחולים, הכוללים טיפול יום לנוער, טיפול יום תעסוקתי, מרפאה לילדים ונוער, מרפאה למבוגרים ומרפאה לקשישים. בבית החולים קיימת גם יחידה לדיור זמני – היחידה למגורים טיפוליים אינטנסיביים, בה מתגוררים מטופלים עם מאפייני תפקוד ופוטנציאל שיקומי להתקדמות למגורים מחוץ לגבולות האשפוז.
במתחם בית החולים פועל בית ספר לחינוך מיוחד בשם "מאור", בו לומדים בני נוער המאושפזים במחלקת הנוער של בית החולים או באשפוז יום. מסגרת בית הספר משלבת טיפול נפשי, לימודים על פי תוכנית משרד החינוך והכנה תעסוקתית. הפעילויות הטיפוליות לנוער כוללות גם עבודה התנדבותית בפינת חי ובחממה שבשטח בית החולים.
בית החולים מעניק שירותים במסגרת הקהילה, בשלוחות במתכונת מרפאה, הממוקמות ביישובים טירת כרמל, קריית חיים, קריית מוצקין, קריית ביאליק, קריית ים, קריית אתא, קריית טבעון, נשר, דלית אל-כרמל, עוספיה, בתחנה לטיפול בילדים ונוער בהדר הכרמל בחיפה ובבית המעצר "קישון" לשם בדיקות עצירים עם צו הסתכלות פסיכיאטרית.
בית החולים מסונף לבית הספר לרפואה של הטכניון, ומשמש כמרכז מחקר, הוראה והתמחות בפסיכיאטריה לרופאים מתמחים ולסטודנטים לרפואה. בנוסף לכך, המרכז מהווה מוקד להתנסויות, התמחויות ופרקטיקום קליני לסטודנטים בתחומי הסיעוד, עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה, קרימינולוגיה, ריפוי בעיסוק, דרמה-תרפיה וטיפול באמנות, מטעם אוניברסיטת חיפה ומוסדות אקדמאיים אחרים בצפון.
בית החולים שם דגש על גינון ואסתטיקה של המתחם הפיזי וזוכה מדי שנה ב"כוכבי יופי". ב-2010 זכה ב"דגל היופי" מטעם המועצה לישראל יפה בתחרות "בית חולים נאה בישראל יפה".
בשנות ה-80 עבדו חלק מהחולים בבית החולים בבסיסי צה"ל בסביבה.
מנהלים

עם הקמתו מונה למנהל בית החולים, ד"ר מריוס ארדרייך, שהיה מנהל בית החולים בעכו. באמצע שנות ה-80 כיהנה כמנהלת בית החולים ד"ר קטיה פילוסוף. ד"ר מיכאל שניידמן כיהן כמנהל בית החולים במשך 14 שנים, עד צאתו לפנסיה בשנת 2006. בשנים 2006–2008 ניהל את בית החולים ד"ר אלכסנדר גרינשפון. מסוף 2008 מכהן כמנהל בית החולים, ד"ר יעקב פולאקביץ. ב-1.11.2020 מונה למנהל המרכז פרופ' איל פרוכטר
Monday.com

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 מייסדים:  רועי מן וערן זינמן
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־13 שנים) 
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 ענפי תעשייה:  תעשיית התוכנה 
 מוצרים עיקריים:  Monday.com
 שווי שוק:  16.37 מיליארד דולר (12 בפברואר 2025)
 הכנסות:  268 מיליון דולר (נכון לפברואר 2025)
 מנכ"ל:  רועי מן
 עובדים:  1850 (נכון ל-2023)
  
 https://monday.com/
 
מאנדיי. קום בע"מ, המוכרת בשמה הלועזי monday.com היא חברת תוכנה ישראלית, המפתחת יישום אינטרנט ומובייל לניהול צוותים וניהול פרויקטים. ב-10 ביוני 2021 הונפקה בנאסד"ק לפי שווי שוק של 6.8 מיליארד דולר.
מוצר

המוצר של החברה, שנקרא כשמה, monday.com, הוא פלטפורמת אפליקציות אינטרנט ומובייל לניהול משימות, כולל מעקב אחר פרויקטים, שירות לקוחות, תקשורת פנים-ארגונית, אופרציה משרדית וניהול אסטרטגי. המוצר ניתן להתאמה אישית כך שיתאים למגוון רחב של פעילויות עסקיות, כולל מו"פ, שיווק, מכירות, ניהול מוצר וניהול לקוחות. מאנדיי פועלת במודל תוכנה כשירות.
המוצר החל את דרכו בשנת 2010 ככלי פנימי בחברה הישראלית ויקס. בפברואר 2012 המוצר יצא מוויקס, והוקמה חברה נפרדת המתבססת עליו, שנקראה daPulse. ביולי 2020 הכריזה החברה על התממשקות עם Microsoft Teams, ואילו באוקטובר 2020 הכריזה החברה על התממשקות עם Adobe Creative Cloud.
עובדים ולקוחות

נכון ליוני 2021, החברה מעסיקה כ-1,600 עובדים בניו יורק, שבארצות הברית ובישראל ומשרתת כ-100,000 ארגונים. יותר ממחצית המשתמשים החודשיים משתמשים בתוכנה מדי יום. לקוחות בולטים של החברה הם: פיליפס, קרלסברג, ערוץ דיסקברי, WeWork, מקדונלד'ס ואובר.
משרדי החברה היו במגדל סונול עד שעברה בשנת 2020 למתחם תאומי רובינשטיין ברחוב יצחק שדה.
גיוסי הון

במהלך השנים 2012–2019 גייסה החברה במצטבר כ-234 מיליון דולר ממשקיעים בארבעה סבבי גיוס, מתוכם 150 מיליון דולר, בגיוס הרביעי, ביולי 2019, על בסיס הערכת שווי של 1.9 מיליארד דולר, ובכך הכפילה פי 4 את שווייה המוערך בתוך כשנה, והפכה לחברה הפרטית בעלת השווי שוק המוערך הגבוה ביותר בישראל לפי הרשימה של CB Insights. את הסבב הובילו קרן ספייר ונצ'רס (Sapphire Ventures) והשתתפו בו גם המשקיעות המילטון ליין (Hamilton Lane), קרן וינטג' (Vintage) והרבורווסט פרטנרס (HarbourVest Partners) וקרן ION.
ביוני 2021 הונפקה מאנדיי בנאסד"ק לפי שווי של 6.8 מיליארד דולר. בשיאה בשנת 2021, הגיעה מניית החברה לשווי שיא של 20 מיליארד דולר. לאחר המשבר ב-2022, שחתך את שווי החברה לצד מרבית חברות ההייטק הנסחרות, חזר שווי החברה באפריל 2023, בעקבות עליית המנייה ב-18% (לאחר דו"חות חיוביים שפרסמה החברה), ליותר מ-7 מיליארד דולר, מעל מחיר ההנפקה. בפברואר 2024 שוויה של מאנדיי הגיע לכ- 11 מיליארד דולר והחברה קיבלה המלצת רכישה מבנק אוף אמריקה בכ-30% מעל מחיר השוק.
הערות שוליים

↑   עמרי זרחוביץ', שווי גבוה מהמתוכנן: מאנדיי הונפקה בנאסד"ק לפי 6.8 מיליארד דולר, באתר TheMarker‏, 10 ביוני 2021
↑  Israeli SaaS co dapulse raises $25m, April 6, 2017, Globes, Tali Tsipori
↑  daPulse הישראלית מגייסת 1.5 מיליון דולרים, August 1, 2012, Geektime
↑  Dapulse closes $7.6M Series A for its Project Management SaaS, June 23, 2016, TechCrunch, Steve O'Hear
↑  Standing On Its Own: Wix Spin-Off daPulse Scores 1.5m Series A For Its Internal Communications Tool, August 1, 2012, TechCrunch, Steve O'Hear
↑  Steve Brooks, monday.com integrates to Microsoft Teams, Enterprise Times, ‏2020-07-08 (באנגלית בריטית)
↑  Adi Pick, The new monday.com and Adobe Creative Cloud integration!, The monday.com Blog, 22 October 2020
↑  מייסדי מאנדיי: "אנחנו רק בתחילת הטרנד ומצפים לצמיחה ארוכת טווח לאורך שנים רבות", באתר גלובס
Monday השיקה מערכת הפעלה לעולם העסקי וחשפה הכנסות של 120 מיליון דולר ב-2019, באתר כלכליסט
↑  Monday.com raises $150M more, now at $1.9B valuation, for workplace collaboration tools, TechCrunch, Ingrid Lunden, July 30, 2019
↑  וואלה! נדל"ן‏, הלהיט הגדול של וול סטריט השתלט על מגדל חדש בתל אביב, באתר וואלה, 2 בספטמבר 2021
↑  אלכס קונרד, הסטארט-אפ הישראלי ששווה כמעט 2 מיליארד דולר, באתר "פורבס ישראל", 1 באוגוסט 2019
↑  סופי שולמן, עושה היסטוריה מאנדיי תתחיל להיסחר היום בניו יורק - לפי שווי של 6.8 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 10 ביוני 2021
↑   עמרי זרחוביץ', המשקיעים אהבו את התוצאות של מאנדיי, אבל יש להם גם ממה לחשוש, באתר TheMarker‏, 16 בפברואר 2023
↑   איתי פת-יה, מאנדיי מקבלת המלצה ראשונה מבנק אוף אמריקה – ב-30% מעל מחיר השוק, באתר TheMarker‏, 27 בפברואר 2024
יהודית מוסל-אליעזרוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 בדצמבר 1943 (בת 81) ירושלים, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  משוררת
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 שפות היצירה:  עברית
 
יהודית מוסל-אליעזרוב (נולדה ב-21 בדצמבר 1943) היא משוררת ישראלית.
ב-1968 גילה המשורר יהודה עמיחי לראשונה את שיריה, ופרסמם בכתב העת עכשיו. המשורר אמיר גלבע פרסם את ספר שיריה הראשון "כפפות, משקפיים ומטריה" ומבחר מתוכו פורסם באנגלית, צרפתית, גרמנית וספרדית.
שיריה התפרסמו בכתבי העת מאזניים, עתון 77, חדרים, הליקון, דימוי, כרמל, שבו ואלפיים. חברה באגודת הסופרות והסופרים העבריים.
ביוגרפיה

יהודית מוסל-אליעזרוב נולדה בירושלים. גדלה בבית רב חרדי ציוני. בנעוריה הרבתה להופיע בפני נשים ובנות בשירה ובמשחק ברחבי הארץ.
מוסל אליעזרוב לימדה בסמינר "בית יעקב" ובמקביל החלה ללמוד ספרות עברית ופילוסופיה כללית באוניברסיטה העברית. לימדה ספרות במכללת "אפרתה" בירושלים.
אייל דותן סבר כי קולה הייחודי מצוי ב״הבאת מיתוסים וחומרים מתרבויות שונות אל מרכז ההתרחשות השירי, לעיתים בצורת מאבק לעיתים בהומוגניות מלאת פליאה״. עוד הוא כתב כי עירוב החומרים בשירתה מייצר, על פי רוב, "אלכימיה פואטית של חומרים".
פרסים

בפרס ורטהיים לשירה מטעם אוניברסיטת בר-אילן, 1983
פרס קרן ירושלים לספרות, 1987
פרס היצירה לסופרים עבריים ע"ש לוי אשכול, 1990
פרס קרן ירושלים לכתבי יד, 1995
מלגה מקרן תרבות אמריקה ישראל בשנים 1995–1996
פרס קרן רבינוביץ לאמנויות, 2007
ספרה הרביעי, "בז: שירים", יצא לאור בתמיכת קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות בהוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009
ספריה

כפפות משקפיים ומטריה, רמת גן: מסדה, 1980
תולדות: שירים, תל אביב: ספרית פועלים, 1988
עקרת הבית: שירים, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1997
בשיריה: סיפור השבר בקולאז'ים, בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2006
בז: שירים, בני ברק: הקיבוץ המאוחד: קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות, תל אביב, תשס״ט 2009
צורות שבורות, ירושלים: מוסד ביאליק, 2014
ריקם או תיק הצב האדום, ירושלים: מוסד ביאליק, 2023
לקריאה נוספת

דן מירון, הקול האורפיאי, אפיק, 2017
הערות שוליים

1 2  יהודית מוסל-אליעזרוב, באתר מטח
1 2  מיכל פלס-אלמגור, יהודית מוסל-אליעזרוב, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה
↑  רשימת חברים, באתר אגודת הסופרות והסופרים העבריים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310470105171  BnF: cb161676671 (data)  GND: 1113607548  ISNI: 0000 0000 7328 5300  LCCN: n82162369  VIAF: 55506316   WorldCat (עם VIAF): 55506316
טליה איינהורן

| --- | --- |

 לידה:  15 בדצמבר 1951 (בת 73) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת המבורג דוקטור במשפטים אוניברסיטת תל אביב  תואר שני במשפטים  אוניברסיטת תל אביב תואר ראשון במשפטים האוניברסיטה העברית בירושלים תואר ראשון במתמטיקה ופיזיקה
 השתייכות:  אוניברסיטת אריאל בשומרון 
 תחומי מחקר:  משפט בינלאומי פרטי   משפט פרטי השוואתי   משפט הסחר הבינלאומי   משפט עסקי בינלאומי   בוררויות מסחריות בינלאומיות   משפט הקניינים התרבותיים   המשפט החוקתי וזכויות אזרח
 תפקידים בולטים:  פרופסור מן המניין באוניברסיטת אריאל   חברה קבועה באקדמיה הבינלאומית למשפט השוואתי   חברה בוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה
 פרסים והוקרה:  פרס האגודה הישראלית לבעיות הפרלמנטריזם (1990)
 www.taliaeinhorn.com
 
טליה איינהורן (נולדה ב-15 בדצמבר 1951) היא משפטנית ישראלית ופרופסור אמריטה באוניברסיטת אריאל, חברה בוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

איינהורן היא חברה קבועה (titular member) באקדמיה הבין-לאומית למשפט השוואתי, חברת האגודה האמריקאית למשפט בין-לאומי (אנ'), חברת האגודה הגרמנית למשפט בין-לאומי, ובהנהלה המדעית המייעצת של האגודה הבין-תחומית למשפט פרטי השוואתי ובין-לאומי פרטי. בנוסף, איינהורן חברה בוועדת הבוררויות הבין-לאומיות באיגוד המשפט הבין-לאומי (שבו הייתה חברה בעבר), בוועדת הסחר הבין-לאומי (1997–2014) ובוועדת משפט המורשת התרבותית (1997–2016). בישראל הייתה לזמן קצר חברה במועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > ניירות עמדה בנושאי הצעות חוק

איינהורן הגישה ניירות עמדה בנושאי הצעות חוק אחדות, והשתתפה בישיבות של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת בנושאים אלה. ניירות העמדה שכתבה ודיוני ועדת הכנסת עסקו בנושאים הבאים:
הצעת חוק דיני ממונות, שהיה אמור להיות ספר חוקים אזרחי ישראלי
חוק ההסדרה
הסדרת סמכויות הייעוץ והייצוג של היועץ המשפטי לממשלה
הפרדת הרשויות
הרפורמה המשפטית
תקני השיפוט והעומס השיפוטי
סדר הדין האזרחי. איינהורן ביקרה את הרפורמה בסדר הדין האזרחי, וגרסה כי היא תפעל בניגוד למטרותיה המוצהרות, ותביא לפגיעה בוודאות המשפטית, ביעילות הדיונים וביכולת להשיא את הצדק. איינהורן ביקרה את ביטול רוב התקנות, את היעדרם של הסדרים הנוגעים לפסיקה שקדמה לרפורמה, את הגבלת השאלות שניתן לשאול בשאלונים במסגרת הליכי גילוי מוקדם, וכן ביקרה את הצורך ברפורמה הזו מלכתחילה, בנימוק שהבעיות שהרפורמה מבקשת לפתור אינן נעוצות בתקנות כלל, ולכל הפחות היה צורך לבצע בדיקה מקדימה על-מנת להסיק זאת. כמו-כן, איינהורן ביקרה הסדרים ספציפיים ברפורמה, שלדידה יגרמו לחוסר יעילות בהקצאת המשאבים השיפוטיים, ובתוכם השאיפה לנהל את הדיון בעל-פה, חיוב יתר בלתי מובחן בהפניה להליכי פישור וגישור, ועוד. איינהורן טענה גם כי יצירת משרת "המזכיר המשפטי" אינה יכולה להתבצע על-ידי תקנות סד"א שכן אין לשר סמכות שכזו בדין.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה

ב-7 באוקטובר 2018 אישרה ממשלת ישראל את צירופה של איינהורן לוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה.
ב-17 באוקטובר 2018 הוגשה עתירה לבית המשפט הגבוה לצדק בידי עורך הדין רפי נץ־צנגוט נגד מינויה, בטענה לבעיות מנהליות בהגשת הטפסים, אי דיווח כי בנה הוא יועץ של שר הביטחון אביגדור ליברמן, טענה כי הסיתה לסירוב פקודה של חיילי צה"ל, וכי היא מציגה את עצמה כ"דוקטור" וכ"פרופסור" באופן מזויף. לאחר בדיקה שערך הגף להערכת תארים אקדמיים מחו"ל במשרד החינוך, נמסר כי תואר ה"דוקטור יוריס" שניתן בגרמניה אכן מקביל לתואר שלישי. במהלך העתירה התבררו הסמכותיה לתארים במשפטים, התברר כי לא קראה לסירוב פקודה וכי לא הסתירה כי בנה הוא יועץ של שר הביטחון. השופטים יעצו למגיש העתירה למשוך אותה, כפי שאכן קרה, ובפסק הדין נדחתה העתירה. דו"ח של נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, דוד רוזן, קבע כי בעניין הקריאה לסירוב פקודה, הצגת הדברים בתשובת המדינה לבית המשפט העליון עלולה הייתה להטעות.
בעקבות פרסום ביקורת על נפתלי בנט וממשלתו, זומנה לשימוע לפני הדחה מהוועדה למינוי בכירים, שנערך באוקטובר 2021 אצל מזכיר הממשלה שלום שלמה והיועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה שלומית ברנע פרגו, אך היא המשיכה להיות חברה בוועדה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > משפט נתניהו

במהלך משפט נתניהו משתתפת איינהורן בקביעות בצוות "האולפן הפתוח" של כנרת בראשי. איינהורן הביעה דעתה: "ברור לי שלתיק השוחד אין ולא היו ידיים ורגליים".
ביוגרפיה > ביקורת על בג"ץ והתשתית המשפטית

איינהורן היא מבקרת חריפה של שיטת המשפט הישראלית, ובפרט של הליכי בג"ץ בבית המשפט העליון. לדבריה, להליך בג"ץ הישראלי מספר מאפיינים ייחודיים:
בג"ץ הוא ערכאה ראשונה ואחרונה ללא ערכאה דיונית המבררת את העובדות ואת הסוגיות המשפטיות על פי סדרי דין ודיני ראיות מתוקנים.
בוטלו דרישות הסף לזכות עמידה, ובג"ץ פתח שעריו לשורת עותרים "ציבוריים" מטעם עצמם.
בפועל, כל נושא הוא שפיט, בין אם מדובר בשאלות פוליטיות מובהקות, נושאים כלכליים, ביטחוניים וכיוצא באלה.
אומצו עילות עמומות כסבירות ומידתיות שהן בעיני המתבונן, במקום עילות תביעה מוגדרות כגון חריגה מסמכות, שיקולים זרים וכיוצא בזה.
שיקול הדעת של הרשות הוּמַר בשיקול הדעת של בית המשפט, אף שאין לבית המשפט הכלים והמומחיות להכריע במכלול הבעיות שסוגיות אלה מעוררות.
בנוסף לכל אלה, הסמכות שיש לנשיא בית המשפט העליון לקבוע את הרכב השופטים שידון בתיק נחשבת במדינות אחרות כהפרה של הזכות היסודית של מתדיין להופיע בפני בית משפט נייטרלי שהרכבו נקבע באופן אקראי.
עקב עמדתה הביקורתית כלפי הרפורמה בסדר הדין האזרחי שתחילתה תוכננה לספטמבר 2020, מונתה על ידי שר המשפטים אמיר אוחנה ב-2019 כחברה בוועדה שתבחן את הרפורמה לצד עו"ד ד"ר אסף פוזנר. לאחר שלוש ישיבות שקיימה הוועדה, דרשה נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות מיושב ראש לשכת עורכי הדין אבי חימי להחליף את איינהורן ואת ד"ר אסף פוזנר מהוועדה לבחינת תקנות סדר הדין האזרחי, בשל "התנהגות לעומתית".
איינהורן מתחה ביקורת גם על סדר הדין הפלילי בישראל, שלדבריה אינו תואם את הסטנדרטים המקובלים בדמוקרטיות מערביות.
איינהורן מבקרת גם את המצב שבו, לטענתה, היועץ המשפטי לממשלה הפך, על פי פסיקת בג"ץ, לרשות רביעית, המחייבת את הממשלה ולא רק מייעצת לה. כך נוצר לדעתה מצב אנומלי שהיועץ המשפטי, המיוצג על ידי פרקליטות המדינה, מוסמך לייצג עמדה עצמאית, לעומתית, שאינה מבטאת את עמדת ראש הממשלה, את עמדת השר או את עמדת הממשלה, ואף יכולה לחבור לעמדת העותרים לבג"ץ, בניגוד לעמדת הממשלה, דבר שעלול להביא לכך שהממשלה לא תקבל סיוע משפטי ראוי בבית המשפט. לפי איינהורן אין למצב זה אח ורע בדמוקרטיות מערביות.
בעקבות בג"ץ התנועה למען איכות השלטון בישראל נגד יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין, כתבה איינהורן כי על פי תיקון לחוק יסוד: הכנסת שהתקבל ברוב של 91 חברי כנסת, יושב ראש הכנסת הקודמת ממשיך לכהן עד בחירת יושב ראש חדש, ועל פי תקנון הכנסת הוא לבדו מוסמך להחליט על כינוסה של הכנסת לצורך החלפתו במועד שיקבע עד השבעת הממשלה החדשה. לדבריה בג"ץ נתן פסק דין בחוסר סמכות.
בראיון בחדשות ערוץ 12 אמרה איינהורן ש"מדינה דמוקרטית לא צריכה שומרי סף, בשביל זה יש לנו בחירות".
חיים אישיים

איינהורן אלמנה מאז 2004 ואם לארבעה ילדים. מתגוררת בתל אביב. בנה ישראל (שרוליק) איינהורן הוא פרסומאי ששימש כיועץ של בנימין נתניהו וכיום משמש כיועץ לנשיא סרביה.
ספרים פרי עטה ובעריכתה

משפט בינלאומי פרטי ובין דתי, הוצאת נבו, 2023
Einhorn Talia, Proscription of Parties that have a Racist Platform under Art. 7A of the Basic Law: Ha-Knesset, Jerusalem: The Israeli Association for Parliamentary Issues, 1993
Einhorn Talia, The Role of the Free Trade Agreement between Israel and the EEC: The Legal Framework for Trading with Israel between Theory and Practice, Baden-Baden: Nomos, 1994
A. E. Kellermann/ K. Siehr/ T. Einhorn (eds.), Israel among the Nations: International and Comparative Law Perspectives on Israel’s 50th Anniversary, London: Kluwer Law International 1998
J. Basedow/ I. Meier/ A.K. Schnyder/ T. Einhorn/ D. Girsberger (eds.), Private Law in the International Arena – Liber Amicorum Kurt Siehr, The Hague: T.M.C. Asser Press, 2000
T. Einhorn (ed.), Spontaneous Order, Organization and the Law – Liber Amicorum Ernst-Joachim Mestmäcker, The Hague: T.M.C. Asser Press, 2003
T. Einhorn/ K. Siehr (eds.), Intercontinental Cooperation through Private International Law: Essays in Memory of Peter E. Nygh, The Hague: TMC Asser Press, 2004
K. Boele-Woelki/ T. Einhorn/ D. Girsberger/ S. Symeonides, Convergence and Divergence in Private International Law – Liber Amicorum Kurt Siehr, The Hague/ Zurich: Eleven/Schulthess, 2010
Einhorn Talia, Private International Law in Israel, Alphen aan den Rijn: Kluwer Law International, 1st ed. 2009 ,2nd ed., 2012
Einhorn Talia, The Status of Judea & Samaria (The West Bank) and Gaza and the Settlements in International Law, Jerusalem: Jerusalem Center for Public Affairs, 2014
Talia Einhorn, Private International Law in Israel, 3rd ed., 840pp, Kluwer Law International, 2022
ביאורים

↑  בגרמניה נקרא תוארה "דוקטור יוריס" (Dr. Iuris או Dr. Juris). אין להתבלבל בינו לבין תואר "JD - יוריס דוקטור" האמריקני, השקול לתואר "מוסמך אוניברסיטה" במשפטים ומוענק שם למי שסיים בית ספר למשפטים.
רודודנדרון

| רודודנדרון |
| --- | --- |

מיון מדעי
על־ממלכה:: אאוקריוטים
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אברשאים
משפחה:: אברשיים
תת־משפחה:: אברשים
סוג:: רודודנדרון
שם מדעי
 Rhododendron ‏ליניאוס, 1758
רוֹדוֹדֶנְדְרוֹן  (שם מדעי: Rhododendron) הוא סוג צמחים ממשפחת האברשיים המונה 1545 מיני צמחים, רובם בעלי פרחים בולטים. הסוג כולל גם שורה של צמחים פופולריים בקרב גננים הידועים כאזליאה. אחד ממיני הרודודנדרון משמש כפרח הלאומי של נפאל.
רודודנדרון הוא סוג מעניין במגוון הגדלים אליהם מגיעים המינים שבו, משיחים ועצים קטנים עד לעצים גדולים מאוד, כשהקטן בין 10-20 סנטימטרים והגדול יכול להגיע לגובה של כ-50 מטרים. עלי הצמחים מסודרים בספירלה על הגבעול ואורכם נע בין סנטימטר בודד לכ-50, ובמקרים חריגים הוא אף יכול להגיע למטר. מיני הרודודנדרון יכולים להיות ירוקי עד או נשירים. הצד התחתון בחלק מהעלים מכוסה ב"קשקשים" (lepidote) או ב"שערות" (indumentum). מינים רבים ידועים בפרחים גדולים הצומחים בקבוצות על הצמח.
תפוצה

הרודודנדרון למיניו נפוץ ברוב חצי הכדור הצפוני, למעט אזורים מעוטי משקעים, ובחצי הכדור הדרומי בדרום-מזרח אסיה ובצפון אוסטרליה. מגוון רחב של מינים נמצא באזור הרי ההימלאיה, ובאזורים נוספים בהרי הודו וסין, קוריאה, יפן וטאיוואן. מספר מועט יחסית של מינים נמצא באמריקה הצפונית ובאירופה. רודודנדרון לא גדל כלל באמריקה הדרומית ובאפריקה.
בעבר נאספו פרחי רודודנדרון בטבע כדי להישתל בגנים, אולם כיום, במקומות רבים בעולם, מגדלים פרחי רודודנדרון לגינון באופן מסחרי.