stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה פייגלין
פעילות פוליטית > מפלגת זהות > המשבר הפוליטי בישראל

בפברואר 2017 התקיימה הוועידה הראשונה של המפלגה ובה נבחר פייגלין למקום הראשון. כעבור כשנתיים המפלגה רצה במסגרת הבחירות לכנסת ה-21. פייגלין הודיע כחלק מהמירוץ שאם מפלגתו תיכנס לכנסת היא תתמוך במועמד לראשות הממשלה שיעזור לה לקדם את עקרונותיה. בסופו של דבר המפלגה קיבלה 2.73% מסך הקולות ולא עברה את אחוז החסימה, שעמד על 3.25%. לאחר הקדמת הבחירות לכנסת ה-22, הודיע פייגלין שזהות תתמודד בהן, ושלא ייתן את קולו להקמת ממשלת שמאל. ב-12 ביולי 2019 דווח שפייגלין התפטר מתפקידו כיו"ר זהות בעקבות סכסוך מול הוועד המנהל של המפלגה, לאחר שזה לא אישר את בקשתו לשריין את מנכ"ל המפלגה, שי מלכה, במקום השלישי ברשימת המפלגה לכנסת. הוא חזר בו לאחר שעות אחדות. ב-29 באוגוסט 2019 הגיע פייגלין להסכם עם ראש הממשלה בנימין נתניהו שלפיו פרשה זהות מהמירוץ ובתמורה הובטח לפייגלין תפקיד שר במקרה שנתניהו ירכיב את הממשלה הבאה וכן קידום חקיקה ברוח מצע מפלגת זהות. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, הודיע פייגלין כי מפלגתו לא תתמודד בבחירות אלה. לדבריו, "במרחב הפוליטי אין כיום קשב לבשורתה והיא ותשוב להתמודד כשהחברה הישראלית תבשיל לשינוי". אותם דברים אמר לפני הבחירות לכנסת העשרים וארבע.
ב-8 ביולי 2021 משה פייגלין הכריז כי התפקד לליכוד ועל תחילת תקופת הכשרתו להתמודדות מטעם המפלגה. כמו כן קרא לתומכיו להתפקד לליכוד.
בבחירות לכנסת ה-25 התמודד פייגלין בפריימריז של הליכוד והגיע למקום ה-54 ברשימת הליכוד לכנסת.
פייגלין ברך על הקמתה ממשלתו השישית של נתניהו ועל השותפות עם עוצמה יהודית והציונות הדתית, וראה בהקמתה יום חג למדינת ישראל. את ממשלת בנט-לפיד ביקר בחריפות וכינה אותה "מפלגת אסון" ו"מפלגת כל ערבייה".
בשנת 2023 הקים אתר בשם "ישראל מחר" בו הוא פורס את משנתו המדינית, בנוגע למצב הפוליטי והבטחוני בישראל
בדצמבר 2023 ביטל את חברותו בליכוד תוך שהוא מותח ביקורת על רקע מדיניות הלחימה במלחמת חרבות ברזל. וב־17 בינואר 2024 הכריז משה פייגלין בכנס פעילים על הקמתה מחדש של מפלגת זהות ועל ריצה לראשות הממשלה. אולם אמר כי מפלגתו תשב עם כל מפלגה שתאפשר לה לקדם את רעיונותיה, ואף טען שהצליח להגיע להסכמות עם משה רדמן לבחירת שופטים.
עמדות והשקפות עולם > עמדות מדיניות

לפייגלין תפיסות מדיניות ימניות מובהקות. הוא שולל את השימוש במושג "פלסטיני" ורואה בנוכחות הערבית בארץ ישראל "כיבוש שהחל לפני 1,370 שנים", אשר יש לסיימו, בדגש על סיום שליטת הווקף בהר הבית ולהשאיר שם רק את משטרת ישראל. הוא התנגד להסכמי אוסלו וההתנתקות מרצועת עזה, ומצדד בסיפוח מחדש השטחים שנמסרו לרשות הפלסטינית ובהחלה של החוק הישראלי על שטחי יהודה ושומרון וכן על רצועת עזה. לצד זאת מצדד בעידוד הגירתה מרצון של האוכלוסייה הערבית למדינות ערב. כל עוד לא ניטשת מלחמה שיזם האויב יש להתנגד לטרנספר כפוי, של יהודים או של ערבים. תושבים שלא ירצו להגר ושלא פעלו נגד ישראל יוכלו להישאר בבתיהם ויקבלו מעמד של תושבים בלבד, ולאחר שיקבלו באופן מלא את מדינת ישראל ודרך חייה, כולל שירות צבאי/לאומי, רק אז יוכלו להתאזרח בה. לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל קרא פייגלין להפוך את עזה לעיר עברית.
עמדות והשקפות עולם > ביטחון וצבא

בשנת 2014 פרסם תוכנית שלפיה תקרא ישראל לחמאס שייכנע ללא תנאי ולאוכלוסייה ברצועת עזה שתברח לסיני. אם יסרב חמאס, תתקוף ישראל באופן מדויק את כל בנק המטרות שלה. אזורים שמהם יירו רקטות יותקפו, ללא התחשבות בגורל התושבים בסביבה.
בנו של פייגלין, אבי, הודח ביולי 2018 מתפקיד לוחם בכפיר ונידון למאסר על תנאי לאחר שפרסם פוסט בפייסבוק שבו כתב שצה"ל מסכן את חיי לוחמיו כדי להכיל הפרות סדר פלסטיניות, והודיע שיסרב פקודה אם יידרש לעשות זאת. אביו שיבח את הצעד ואמר ש"רוב חיילי צה"ל שנהרגו בשנים האחרונות, נהרגו בשל העדפת שלומה של אוכלוסייה עוינת על חייהם של בנינו".
פייגלין היה יו"ר "השדולה לצבא מקצועי" בכנסת. לגישתו, גיוס החובה נוגד את ערך החירות, שצריך להיות מרכזי במדינה יהודית, ולכן יש לגייס רק את מי שבוחר בכך ושלצבא יש צורך בו. כל צעיר שיתגייס יקבל משכורת מעל הממוצע במשק, לימודים אקדמיים והכשרה מקצועית. כתוצאה מכך החיילים יהיו מקצועיים יותר, יקטן תקציב הביטחון, ויימנעו החיכוכים בנושא "השוויון בנטל".
פייגלין מכיר בזכות של כל אזרח, שאין לו מגבלות גופניות ונפשיות לשאת נשק.
במהלך מלחמת חרבות ברזל קרא להוציא את האסלאם מחוץ לחוק כמו במספר מדינות וכן הביע תמיכה בגירוש הפלסטינים מעזה והתיישבות יהודית מחדש של עשרות יישובים בחבל עזה. בהמשך המלחמה טען כי האויב המרכזי של מדינת ישראל הוא "התפיסה הפרוגרסיבית", וכי ללא ה"פרוגרס" היה ניתן "לשרוף את עזה כמו שהאנגלים שרפו את דרזדן והאמריקאים את הירושימה".
עמדות והשקפות עולם > כלכלה וחברה

לדברי פייגלין הוא מייצג את ערכי הליברליזם. כחלק מכך, הוא טען כי חלה חובה ערכית על המדינה לגלות סובלנות כלפי כל מרי אזרחי בלתי אלים ובפרט כלפי כל סרבנות מצפון, מימין ומשמאל. הוא מתנגד לקיומן של מפלגות דתיות ולכפייה דתית. עם זאת, לפי תוכניתו משרדי הממשלה ימשיכו להיות מחויבים בשמירת כשרות ושבת והאחריות על גיור תישאר בידי הרבנות הראשית לישראל. הוא תומך בלגליזציה של סמים קלים וקורא לתמוך בקנאביס כתרופת מרשם שתימכר בבתי המרקחת.
מבחינה כלכלית, פייגלין תומך בליברליזם כלכלי. הוא תומך בהורדת מיסים, בביטול מדיניות הרווחה וסבסוד שירותים ובסגירת משרדים ממשלתיים. את מערכת החינוך הממלכתית הוא שואף להחליף בתקצוב שכר הלימוד במוסד חינוכי שיבחרו ההורים ('שיטת השוברים').
בנושא המשפחה עמדותיו של פייגלין שמרניות. לדבריו, חלק מחוליי החברה נובעים מהתפרקות התא המשפחתי המסורתי. בדף הפייסבוק שלו התבטא נגד הצועדים ההומוסקסואלים במצעד הגאווה בירושלים ודרש מהם ש"ישאירו את רשות הרבים לאנשים נורמליים". עם זאת, לאחר הרצח בברנוער בתל אביב ביקר במקום והעיד שבעקבות שיחה ארוכה עם הומוסקסואל, הוא מבין ומזדהה עם מצוקתם.
עמדות והשקפות עולם > מדיניות חוץ

פייגלין כתב פעמים רבות, כי יש לוותר על הסיוע הביטחוני שמעניקה ארצות הברית לישראל משום שהוא פוגע בריבונותה. כמו כן קרא למדינת ישראל לשקול שינוי ברמת הקשרים הדיפלומטיים שלה עם סין העממית עקב טענות הפאלון גונג בנוגע לקצירת איברים המתרחשת בסין במתרגלי השיטה, כמו כן הוא גינה את התעלמותה רבת השנים של ישראל מרצח העם הארמני.
עמדות והשקפות עולם > מגפת הקורונה

פייגלין התנגד למדיניות הריחוק החברתי, לסגרים, לחובת עטיית המסכות, לעידוד האוכלוסייה להתחסן, לתו הירוק, וליתר מגבלות הקורונה העולמית.
חיים אישיים

נשוי לציפורה, שאותה הוא מכיר מאז שלמד בחטיבת הביניים, ולהם חמישה ילדים. מתגוררים בקרני שומרון.
בשנת 2020, פייגלין תרם כליה באמצעות עמותת מתנת חיים.
נכדו יאיר לוין, לוחם סיירת גבעתי, נהרג בפעילות מבצעית בעזה במלחמת חרבות ברזל.
ספריו וכתביו

לאחר התפרקות זו ארצנו החל פייגלין לפרסם מאמרים רבים כחלק מפעילותו הציבורית. משנת 1996 ועד 2007 הוציא שני ספרים, שתורגמו לשלוש שפות, וכן פרסם מספר חוברות ומאות מאמרים.
במקום שאין אנשים, הוצאת מצודה, 1996. סיפורה של תנועת זו ארצנו וניתוח התהליך שהביא לחתימת הסכמי אוסלו והמסקנות מכך. הספר תורגם לאנגלית, רוסית וצרפתית, ויצא במספר מהדורות.
מלחמת החלומות, הוצאת מנהיגות יהודית, תשס"ו 2005. אסופת מאמרים של פייגלין בנושאים שונים. מחולק לשלושה חלקים: "עבר", "הווה" ו"עתיד". תורגם לרוסית ואנגלית.
המהלך המדיני, הוצאת מנהיגות יהודית, 2004. חוברת המהווה מעין בסיס למצע של תנועת מנהיגות יהודית בתחום יחסי החוץ של מדינת ישראל, ובפרט ביחסי ישראל-פלסטינים.
שנה לגירוש יהודי גוש קטיף וצפון השומרון - מסקנות והפקת לקחים, הוצאת מנהיגות יהודית, 2006. בחוברת זו מנתח פייגלין את הסיבות שהובילו ליישומה של תוכנית ההתנתקות, ואת הסיבות לכישלון המאבק בתוכנית זו, לצד ניסיון להפיק לקחים לקראת מאבקים נגד תוכניות דומות אפשריות בעתיד ביהודה ושומרון.
קץ הנורמליות, הוצאת סלע מאיר 2018.
להיות יהודי חופשי, מדינת ישראל - הוראות הפעלה הוצאת סלע מאיר 2019.
האדם מחפש זהות, 2025. בספר זה עוסק פייגלין בזהות ובפרוגרסיביות. הוצאת גפן
כל המקיים נפש אחת

כל המקיים נפש אחת הוא ביטוי המתייחס לערכם הרב של חיי אדם (ובגרסאות מסוימות - חיי יהודי).
משמעות הביטוי הוא שכל מי שמציל או שומר על חייו של אדם אחר (יהודי), כאילו קיים עולם מלא.
מקור

במשנה, מסכת סנהדרין, פרק ד', משנה ה' נאמר:
לפיכך נברא אדם יחידי בעולם, ללמד שכל המאבד נפש אחת, מעלים עליו כאילו איבד עולם מלא; וכל המקיים נפש אחת, מעלים עליו כאילו קיים עולם מלא.
זהו הנוסח בכתב יד קאופמן,בכתב יד פארמה ובכתב יד קיימברידג' של המשנה, וכן הוא בנוסח המשנה בכתב ידו של הרמב"ם. גם בגרסאות דפוס של התלמוד הירושלמי מצוטטת המשנה בנוסח זה, אך בתלמוד הבבלי בכתב-יד יד הרב הרצוג ובכתב-יד קרלסרוהה רוכלין 2, בגרסאות הדפוס של התלמוד הבבלי וכן בגרסאות דפוס של המשנה, מופיעה המילה "מישראל", ומתקבל הנוסח "כל המאבד נפש אחת מישראל, מעלים עליו כאילו איבד עולם מלא; וכל המקיים נפש אחת מישראל, מעלים עליו כאילו קיים עולם מלא".
הרמב"ם בספרו משנה תורה מצטט את המשנה בהתאם לגרסתו: "שכל המאבד נפש אחת... וכל המקיים נפש אחת". אולם בדפוסים ובחלק מכתבי היד נוספו המילים רמב"ם "מן העולם".
היעדרה או קיומה של המילה "מישראל" מעוררים דיונים ממושכים: האם מדובר באמירה הומניסטית, המייחסת חשיבות עליונה לחייו של כל אדם ואדם, שנברא בצלם אלוהים, או שמדובר באמירה לאומית, המייחסת חשיבות עליונה רק לחייו של אדם מישראל (כלומר יהודי). קודמת לדיונים אלה השאלה מהו הנוסח המקורי, והאם ייתכן שאחד הנוסחים הוא שיבוש שנוצר במהלך השנים.
במאמרו של פרופ' אפרים אלימלך אורבך בנושא, הוא טען שהמילה "מישראל" היא הוספה מאוחרת לנוסח:
קריאת המאמר במשנה בשלימותו... מורה בכיוון הנוסח שאינו גורס 'מישראל', שכן המדובר בהסקת מסקנה על חשיבותם של חיי האדם מן העובדה שהאדם הראשון נברא יחידי... ברם, המשנה מביאה את הדברים כתשובה על השאלה 'כיצד מאיימים על עדי נפשות'. עדי נפשות אלה מישראל הם, והם באו להעיד על נפש אחת מישראל שרצחה נפש אחרת מישראל. יש אפוא להבחין בין הנוסח של לימוד מוסר השכל לבין השימוש שנעשה בו בפרוצדורה של חקירת העדים. שימוש זה עשוי היה בנקל להשגיר את המלה 'מישראל' לתוך גופו של המאמר מבלי כוונה מודעת לשנות את הוראתו המקורית. אבל למרות זאת מלמדות העובדות, שאשגרתא זו אינה מצויה אלא בחלק קטן של עדי הנוסח.
נוסח המשנה מצוטט גם בקוראן, תוך הסתייגות: "לפיכך כתבנו בספר לבני ישראל, כי כל המאבד נפש אחת - בלא שאיבדה נפש או ביקשה למלא את הארץ חמס - כאילו איבד עולם מלא, וכל המקיימה כאילו קיים עולם מלא".
בשיח הישראלי

בשיח הישראלי מקובל לצטט ביטוי זה לשם הדגשת ערכם של חיי אדם. כך, למשל, ציטט שופט בית המשפט העליון מישאל חשין את נוסח הרמב"ם, לסיום פסק דינו שבו דחה את ערעורו של עמי פופר על הרשעתו ברצח פלסטינים:
אדם - כל אדם - הוא עולם לעצמו. אדם - כל אדם - הוא אחד, יחיד ומיוחד. ואין אדם כאדם. מי שהיה לא עוד יהיה ומי שהלך לא ישוב. וכבר לימדנו הרמב"ם על ייחודו של האדם (ספר שופטים, הילכות סנהדרין, יב, ג): "נברא אדם יחידי בעולם, ללמד: שכל המאבד נפש אחת מן העולם - מעלין עליו כאילו איבד עולם מלא, וכל המקיים נפש אחת בעולם - מעלין עליו כאילו קיים עולם מלא". הרי כל-באי עולם בצורת אדם הראשון הם נבראים ואין פני כל-אחד מהם דומין לפני חברו. לפיכך כל-אחד ואחד יכול לומר: בשבילי נברא העולם.
שאול מופז, בהיותו שר התחבורה, ציטט משפט זה (בהתאם לנוסח הירושלמי וכתבי היד של המשנה - "כל המציל נפש אחת" וכו') בסיום דבריו הקוראים למלחמה בתאונות הדרכים. ראש הממשלה בנימין נתניהו השתמש בפתגם זה בסיום דבריו בישיבת הממשלה שדנה באישור עסקת שליט (בנוסח שגם סופו שונה מן המקור: "כל המציל נפש אחת מישראל כאילו הציל עולם ומלואו") וגם לגבי נגיף הקורונה השתמש במשפט זה כדי לומר שכל המדביק נפש אחת כאילו הדביק עולם ומלואו.
ארגון "יד ושם" משתמש בביטוי זה בהתייחסותו לחסידי אומות העולם, שמימשו את האמור בו בצורה נעלה, ואף מעניק לחסידי אומות העולם מדליה שעליה חקוק הביטוי.
ארגון מגן דוד אדום, העוסק בהצלת נפשות, רואה בביטוי זה אבן יסוד בפעולתו.

בצדו האחורי של כרטיס אדי לתרומת איברים, המשפט מצוטט תוך הפניה למשנה בסנהדרין, אך המילה "מישראל" מושמטת ומופיעות במקומה שלוש נקודות.
לקריאה נוספת

א"א אורבך, "'כל המקיים נפש אחת...' גלגוליו של נוסח, תהפוכות צנזורה ועסקי מדפיסים", תרביץ מ, תשל"א
הערות שוליים

↑  צילום של כתב יד קאופמן, מסכת סנהדרין, פרק ה
↑  http://jnul.huji.ac.il/dl/talmud/mishna/showmi1.asp?mishnanum=5&pereknum=004&masecet=34&mnusriptnum=240&p=1&masecetindex=34&perekindex=4&numamud=5&manuscriptindex=3&k=
↑  מסכת סנהדרין-ירושלמי
↑  bavli.genizah.org
↑  בבלי סנהדרין לז א, באתר ויקיטקסט
↑  הלכות סנהדרין יב ג
↑  כן הנוסח במהדורת רמב"ם מדויק ובמהדורת מפעל משנה תורה.
↑  לדוגמה בכתב יד Yah. Ms. Heb. 1
↑  א"א אורבך, "'כל המקיים נפש אחת...' גלגוליו של נוסח, תהפוכות צנזורה ועסקי מדפיסים", תרביץ מ, תשל"א, עמ' 274–268 (הציטוט מתוך עמ' 269) (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
↑  5:32
↑  תרגום: אורי רובין, אוניברסיטת ת"א: 2005
↑  https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/11/ART1/561/104.html
↑  אלי ברדנשטיין,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'נתניהו: גלעד שליט יחזור הביתה בימים הקרובים, באתר nrg‏, 11 באוקטובר 2011
↑  נתניהו-בחדרי חרדים
שנות ה-50 של המאה ה-18

משמאל למעלה, עם כיוון השעון: ב-1750 חוזה מדריד(אנ') הכניס תיקונים לחוזה טורדסיאס מ-1494 אשר קבע את חלוקת העולם שמחוץ לאירופה בין האימפריה הספרדית והאימפריה הפורטוגזית. ההסכם אפשר לפורטוגל להשתלט על האזור בו נמצאת כיום ברזיל; בשנת 1755 שושלת צ'ינג בסין כבשה את דזונגריה(אנ') והשמידה את העם הדזונגרי(אנ'); רעידת אדמה וצונאמי מתרחשים בעיר ליסבון ב-1755. זו הייתה אחת הרעידות ההרסניות בהיסטוריה האנושית והיא חיסלה לחלוטין שאיפותיה הקולוניאליות של פורטוגל; ניצחונה של בריטניה בקרב מפרץ קוויברון(אנ') סימן את הפיכתה של בריטניה למעצמה הימית הבכירה בעולם, ולישות הדומיננטית בעולם במשך מאתיים השנים הבאות; שביט האלי נראה בשמיים ב-1758 ומגיע לפריהליון שלו במרץ 1759; בשנת 1758 הומצא תהליך הקירור המלאכותי; מלחמת הצרפתים והאינדיאנים אשר התנהלה באמריקה הצפונית במשך תשע שנים והייתה מהסכסוכים הבין-מדינתיים הגדולים ביותר שנערכו עד לאותה העת באמריקה הצפונית, ואחד מהגדולים ביותר בהם היו מעורבים באופן משמעותי שבטים אינדיאנים; בשנת 1752 בנג'מין פרנקלין ערך את ניסוי העפיפון(אנ') בו הוכיח כי הברק הוא התפרקות חשמלית.
שנות ה-50 של המאה ה-18 היו העשור השישי של המאה ה-18, החלו ב-1 בינואר 1750 והסתיימו ב-31 בדצמבר 1759.
עשור זה עומד בנקודת מפנה במערכת הכוחות הבינלאומית, ומטה את הכף להובלת האימפריה הבריטית מול זו הצרפתית בדומיננטיות האזורית במזרח הרחוק, לאחר סדרת ניצחונות באזור הודו. הבריטים מסיימים את העשור עם שני נמלים משמעותיים בתת היבשת ההודית, שמחזקים את יכולותיהם בסחר הבינלאומי.
סקירה כללית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

מלחמת שבע השנים (1756–1763) - קונפליקט גלובלי ממושך במסגרתו נלחמו כל המדינות הבולטות באירופה באותה העת. הלחימה נערכה ב-5 יבשות שונות, והיה בעל השפעה על אירופה, על אמריקה, מערב אפריקה, הודו והפיליפינים. הסכסוך חילק את אירופה לשתי קואליציות - את הצד האחד הובילה ממלכת בריטניה הגדולה (קואליציה אשר כללה את ממלכת פרוסיה, ממלכת פורטוגל, ומדינות גרמניות קטנות יותר), בעוד שהצד השני כלל את ממלכת צרפת, האימפריה הרומית הקדושה, האימפריה הרוסית, ממלכת ספרד, שוודיה והאימפריה המוגולית. המלחמה הסתיימה בניצחון הקואליציה האנגלו-פרוסית, בהפיכתה של בריטניה לאחת מהמעצמות הבולטות בעולם, והביאו לסיום את עליונותה של צרפת באירופה ובכך שינתה את מאזן הכוחות באירופה.
מלחמת הצרפתים והאינדיאנים (1754 - 1763) - המלחמה הקולוניאלית הרביעית בין ממלכות צרפת ובריטניה. המלחמה הסתיימה בכיבוש בריטי של כל שטחי צרפת החדשה מזרחית לנהר המיסיסיפי, וכן של פלורידה הספרדית. כדי לפצות את בעלת בריתה, ספרד, על אובדנה של פלורידה, ויתרה צרפת על שליטתה בלואיזיאנה הצרפתית בשטח שממערב למיסיסיפי. מלחמה זו שמה קץ לנוכחות הצרפתית באמריקה הצפונית.
כיבוש דזונגריה (1758-1757) – סין כובשת את השטחים האדירים של החאנות הדזונגרית (אנ') ובאופן מעשי אף משמידה את העם הדזונגרי (אנ'). כתוצאה מהכיבוש, הח'אנות הקזחית השכנה מציעה את כניעתה בפני קיסר סין.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > סכסוכים לאומיים ואזוריים

מלחמת קונגו-מטומבה - מלחמה בין ממלכת קונגו לממלכת מטומבה (אנ') כחלק מסדרת מלחמות אזוריות שמכחידה עשרות אחוזים מהגברים באזור.
1759-1758 - עשור לאחר שדוכאה פשיטה אלימה וממושכת של אנשי מאיטי (אנ') על מוקדי הכוח של ממלכת בורמה, יוצא מלך בורמה החדש למסע נקם במאיטי, במהלכו בוזז את צבאם ומוכר לעבדות את חייליהם.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

1750 - תם עידן הבויארים ברוסיה, בולגריה ורומניה, עם מותו של הבויארין האחרון.
1755 - הרפובליקה הקורסיקנית היא המדינה הראשונה שמקיימת חוקה בהשפעת ערכי תקופת הנאורות, והראשונה בה ישנה זכות בחירה גם לנשים כמו לגברים - מגיל 25 ולבעלי רכוש (הבעלות על רכוש מחריגה מזכות ההצבעה נשים נשואות, שכל רכושן נחשב כרכוש הבעל).
1 בספטמבר 1759 – השבטים המונגולים נכנעים בשינג'יאנג בפני שושלת צ'ינג הסינית ששולטת באזור למשך מאות השנים הבאות.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > קולוניאליזם ואימפריאליזם

2 בינואר 1757 – האימפריה הבריטית כובשת את כלכותה.
אירועים בולטים בעולם > כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
5 בינואר 1757 – לואי החמישה עשר מלך צרפת ניצל בניסיון התנקשות
14 במרץ 1757 – האדמירל הבריטי ג'ון בינג הוצא להורג על סיפון האונייה "מונרך" כעונש על כישלונו בקרב מנורקה
אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
6 ביוני 1752 – שרפה מכלה שליש משטחה של מוסקבה
1 בנובמבר 1755 – בין 60,000 ל-90,000 הרוגים ברעידת האדמה בליסבון
20 ביוני 1756 – החור השחור של כלכותה: 123 חיילים בריטים מתו מחנק בתא צינוק אחד שגודלו 5.5 על 4.5 מ"ר
30 באוקטובר ו-25 בנובמבר 1759 - רעידות האדמה במזרח הקרוב (1759): שתי רעידות אדמה הרסניות אשר התרחשו באזור צפת שבארץ ישראל ב-30 באוקטובר 1759 ובבקאע שבלבנון ב-25 בנובמבר 1759. רעידת האדמה התרחשה במזרח הקרוב בחלק המזרחי של אגן הים התיכון וגרמה להרס חמור באזורים בהם נמצאים בעת המודרנית סוריה, לבנון, טורקיה, וישראל, שהיו אז חלק מהאימפריה העות'מאנית. ההערכה היא שרעידת האדמה הראשונה הייתה בעוצמה 6.6 בסולם מגניטודה לפי מומנט ורעידת האדמה השנייה הייתה בעוצמה 7.4 בסולם מגניטודה לפי מומנט.
מלריה - לאורך העשור התפשטות של חקלאות "רטובה" דוגמת אורז אל האזורים הטרופיים באמריקה, גורמת להתפשטות מחלת המלריה ברחבי אזורים נרחבים של יבשת אמריקה.
טבע ואיכות הסביבה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
1750 - הומצא קרון הרחצה, שהיה בשימוש עד תחילת שנות ה-20 של המאה ה-20.
1750 - הכרך הראשון של האנציקלופדיה הגדולה יוצא לאור.
1750 - המתמטיקאי השווייצרי לאונרד אוילר מעדכן את החוק השני של ניוטון.
1752 - בנג'מין פרנקלין ערך את ניסוי העפיפון בו הוא הוכיח כי הברק הוא התפרקות חשמלית.
1755 - ויליאם קאלן מדגים את פעולתה של המכונה הראשונה שמצליחה ליצור הקפאה מלאכותית.
1755 - מיכון ראשון של עבודת תפירה - בשלב זה באופן מוגבל מאוד - מקבל פטנט באנגליה.
תרבות פופולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אדריכלות נאו-קלאסית, המתכתבת עם מסורות אסתטיים בסגנון רומא ויוון העתיקה, נכנסת לאופנה החל מעשור זה.
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אישים בולטים > מנהיגי עולם בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  Interactive World History Atlas since 3000 BC
↑  האימפריה הבריטית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  קזחסטן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  אנגולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Sajal Nag, Burmese invasion
↑  Women's suffrage, ballotpedia
↑  A Brief History of Malaria, NCBI
↑  המהפכה המדעית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  History Of Refrigeration
↑  מכונת התפירה - ההתחלה, באתר מוזיאון מורשת האינדיאנים
| עשורים במאה ה-18 |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1700–1709 • 1710–1719 • 1720–1729 • 1730–1739 • 1740–1749 • 1750–1759 • 1760–1769 • 1770–1779 • 1780–1789 • 1790–1799 • >> |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  KulturNav: 9a64d39e-1888-4f3a-bbae-ec8623479ddb 
הקולוניאליזם ב-1754
מלחמת שבע השנים: ניצחון בריטי בקרב פלסי (1757) מול צרפת ובנגל
גילוף נחושת משנת 1755 בו נראות הריסות ליסבון העולות בלהבות וגלי הצונאמי מטביעים ספינות בנמל העיר
בשנת 1752 בנג'מין פרנקלין ערך את ניסוי העפיפון בו הוכיח כי הברק הוא התפרקות חשמלית.
הוראת האנגלית בישראל

הוראת האנגלית בישראל מתחילה בבית הספר היסודי ונמשכת עד לסיום הלימודים בתיכון. אנגלית היא אחד ממקצועות הליבה בישראל ולימוד שפה זו הוא חובה בכל המגזרים[דרושה הבהרה]. לשפה האנגלית מעמד מרכזי בחברה הישראלית ובמערכת החינוך בישראל, מה שבא לידי ביטוי גם בהיקף ואופן הוראת המקצוע בבתי הספר.
במערכת החינוך

הוראת האנגלית במערכת החינוך בישראל מתחילה בכיתה ג' וממשיכה עד י"ב, בה מסיימים את בחינת הבגרות באנגלית. ישנם המתחילים ללמוד אנגלית קודם לכן, דוגמת חוג האנגלית לילדים בשיטת הלן דורון. כמחצית מהתלמידים בחינוך היסודי בישראל מתחילים ללמוד את השפה האנגלית בכיתה א' או ב'.
בבית ספר יסודי מקובל ללמוד אנגלית על ידי שירים וציורים, ובכיתה ו' מתחילים ללמוד דקדוק. בכיתות הנמוכות מתמקדים בפיתוח כישורי האזנה ודיבור כתשתית לכתיבה וקריאה.
בבית ספר תיכון מתחילים ללמוד ספרות אנגלית והבגרות מורכבת מקטע לא נלמד (Unseen) ומקטע כתיבה. בחינוך העל יסודי מושם דגש גם פיתוח יכולות הביטוי בעל פה באנגלית וכן על היכרות עם ספרות בשפה האנגלית.
בשנת תשע"ח החלה לפעול במערכת החינוך בארץ התוכנית הלאומית לקידום הוראת האנגלית (הידועה גם בשם Give me Five). בתוכנית זו מושם דגש על פיתוח השפה הדבורה בקרב התלמידים והיכרות עם אוצר מילים שימושי למטרות פרטיות, אקדמיות ותעסוקתיות. כמו כן, בתוכנית הוצב יעד להגדלת מספר התלמידים הלומדים אנגלית במסלול מורחב.
באקדמיה

בישראל במכללות ואוניברסיטאות רבות מתקיים חוג להוראת אנגלית. הלימודים לתואר ראשון ותעודת הוראה נמשכים ארבע שנים לרבות סטאז' בהוראה. קיימות גם תוכניות לתואר שני בהוראת אנגלית כשפה זרה.
במשרד החינוך מפעילים תוכניות הסבת אקדמאים להוראת אנגלית, המיועדות לדוברי אנגלית כשפת אם לצורך הכשרתם כמורים לאנגלית. מסלולים אלה מיועדים בין היתר ליוצאי הייטק המעוניינים בהסבה מקצועית לתחום ההוראה.
במוסדות להשכלה גבוהה הסטודנטים ממוינים לרמות באנגלית על פי ציונם באנגלית במבחן הפסיכומטרי שהם טרום-בסיסי, בסיסי, מתקדמים א', מתקדמים ב' ופטור, כל סטודנט שאינו זכאי לפטור נדרש בלמידת קורס באנגלית בהתאם לרמתו על מנת להגיע לרמת פטור. מטרת מיון הרמות באנגלית היא יצירת רמה אחידה בין כל מוסדות הלימוד מבחינת לימוד האנגלית במסגרת התואר האקדמי בישראל.
בתרבות

בטלוויזיה החינוכית יצאו החל משנות השבעים מספר תוכניות טלוויזיה להוראת האנגלית וביניהן Here we are, Neighbours, Seven in Heaven, גבי ודבי ותוכניות נוספות.
הערות שוליים

↑  הוראת השפה האנגלית בבתי הספר, באתר מאגר חוזרי מנכ"ל משרד החינוך
1 2  לימוד אנגלית בגיל הרך ובחינוך היסודי, מידע שפרסם מרכז המחקר של הכנסת, 2017
↑  אנגלית לחטיבה עליונה, באתר פורטל עובדי הוראה, משרד החינוך
↑  התכנית לקידום לימודי האנגלית: מערכת החינוך עוברת לאנגלית מדוברת, באתר משרד החינוך
↑  ספי קרופסקי,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'הרפורמה של בנט: עד שנת 2021 - 70% מתלמידי התיכון ייגשו לבחינות ב-4 ו-5 יחידות אנגלית, באתר כלכליסט, 30 באוגוסט 2017
↑  גיוס עובדי הייטק להוראת אנגלית, באתר משרד החינוך
↑  לימודי אנגלית כשפה זרה במוסדות להשכלה גבוהה, באתר המועצה להשכלה גבוהה, ‏2013
↑  עפר לבנת,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'‏הסטודנטים באאוט: פחות מרבע הלומדים לתואר ראשון זכאים לפטור באנגלית, באתר מעריב אונליין, 31 באוקטובר 2019
↑  לימוד אנגלית, באתר הטלוויזיה החינוכית (ארכיון)
ערך זה הוא קצרמרבנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איימי סמארט

| --- | --- |

סמארט, 2013
 לידה:  26 במרץ 1976 (בת 48) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Amy Lysle Smart 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון פאליסיידס צ'ארטר 
 בן או בת זוג:  Carter Oosterhouse (10 בספטמבר 2011–?) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
איימי ליזל סמארט (באנגלית: Amy Lysle Smart; נולדה ב-26 במרץ 1976) היא שחקנית קולנוע ודוגמנית אמריקאית, מוכרת בעיקר בזכות תפקידיה בסרטים: "רוד טריפ", "מיליונר מי שגומר ראשון", "אפקט הפרפר", "קראנק", "רק ידידים", "לתפוס את הרגע", ממתפקידיה בתור רובי בסדרת הטלוויזיה "פליסיטי" ובשל הופעתה בתור ברברה וייטמור בסדרה "סטארגירל".
ביוגרפיה

סמארט נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה שבארצות הברית וגדלה בטופנגה במערב לוס אנג'לס. אמהּ, ג'ודי ליזל (לבית קרינגטון) עובדת במוזיאון, ואביה, ג'ון בודן סמארט, הוא איש מכירות.
סמארט למדה בלט במשך 10 שנים ובגיל 16 נרשמה בהשראת חברתה השחקנית ונסה שו לחוג למשחק. את הקריירה שלה התחילה בדוגמנות והיא עבדה באיטליה, צרפת, מקסיקו וטהיטי.
קריירה

את קריירת הקולנוע שלה החלה סמארט בשנת 1997, כשהשתתפה בתפקיד קטן במותחן ההרפתקאות הבדיוני של פול ורהובן "גברים בחלל".
ב-1999 השתתפה סמארט בדרמת הספורט הקומית "כוכב נולד חדש" ובדרמה הקומית "ללא השגחה". כמו כן שיחקה סמארט במספר פרקים בסדרת הדרמה "פליסיטי".
ב-2000 השתתפה בקומדיה "רוד טריפ", בה גילמה סטודנטית צעירה בשם בת' ואגנר.
בשנה שלאחר מכן הופיעה סמארט בקומדיה נוספת, "מיליונר מי שגומר ראשון". בסרט גילמה סמארט את טרייסי פוסט, טייסת הליקופטר המשתתפת במירוץ אחר 2 מיליון דולרים. ב-2002 שיחקה סמארט בדרמה הקומית הבדיונית "כביש מספר 60".
בשנת 2004 כיכבה בתפקיד הנשי הראשי בסרט המותחן "אפקט הפרפר", בו גילמה את דמותה של קיילי מילר, חברתו של אוון טרבורן (אשטון קוצ'ר). באותה שנה שיחקה בסרט הקומדיה "סטארסקי והאץ'", המבוססת על סדרת טלוויזיה באותו שם משנות השבעים. בסרט גילמה סמארט את הולי, מעודדת אשר עוזרת לצמד הבלשים במשימתם.
בשנת 2005 הופיעה סמארט בקומדיה "רק ידידים" ובדרמה "גדול מהשמיים".
בשנת 2006 שיחקה סמארט במותחן הפעולה "קראנק" בכיכובו של ג'ייסון סטיית'האם. באותה שנה שיחקה סמארט גם בדרמת הספורט של ויקטור סלבה, "לתפוס את הרגע".
בשנת 2008 שיחקה בסרט המסתורין "מראות" לצד קיפר סאת'רלנד ופולה פטון. ב-2009 הופיעה סמארט בסרט ההמשך "קראנק: מתח גבוה" יחד עם ג'ייסון סטיית'האם.
ב-2011 כיכבה בסרט הטלוויזיה "12 דייטים ראשונים" ששודר בבכורה בערוץ Freeform. בשנת 2014 גילמה את אליסון בראנדר בעונה החמישית של הסדרה "צדק פרטי" ברשת FX.
בשנת 2020 החלה לגלם את ברברה וייטמור, אמה של הדמות הראשית בסדרה "סטארגירל" שנוצרה על ידי ג'ף ג'ונס, ושודרה תחילה בשירות הזרמת המדיה DC Universe (אנ') והחל מהעונה השנייה ברשת The CW. הסדרה מבוססת על גיבורת-העל באותו השם שנוצרה עבור DC קומיקס.