stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ענת וקסמן
הערות שוליים

↑  דרך אביה היא מצאצאי שניאור זלמן מלאדי (עמוד זה מספר שלה 2927 בספר הצאצאים) אביה טוביה יצחק (עמוד זה מספר 1730) אמו של טוביה יצחק היא לנה וקסמן (עמוד זה מספר 862) אביה של לנה הוא הרב שלמה יהודה ליב אליעזרוב שהיה רב קהילת חב"ד והאשכנזים בחברון (עמוד זה מספר 398). להמשך והרחבה ראו בעץ זה.
↑  רן בוקר, ענת וקסמן מסבירה: אימא שלי עיראקית, באתר ynet, 13 באפריל 2015
↑  דני קושמרו, שתי מדינות, עם אחד, הסרט המלא באתר mako
↑  ענת וקסמן על מצביעי הליכוד: ביבי רק אומר "ערבים" ו"השוקולדים" יוצאים מהחורים, באתר הארץ, 13 באפריל 2015
↑  מירי רגב רותחת על וקסמן: " חוץ מאשר לקרוא לנו עכברים, היא כינתה אותנו בכל כינוי אפשרי", באתר מעריב אונליין, 13 באפריל 2015
↑  ענת וקסמן: "אני לא גזענית, אמי ממוצא עיראקי", באתר גלובס, 13 באפריל 2015
↑  וקסמן: "מתנצלת על הטון, אני חיה בסיוט", באתר ‏מאקו‏, 18 באפריל 2015
| פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–2010 | ריטה זוהר (1990) • דפנה רכטר (1991) • ענת וקסמן (1992) • חגית דסברג (1993) • רונית אלקבץ (1994) • חנה אזולאי-הספרי (1995) • לוסי דובינצ'יק (1996) • אסתי זקהיים (1997) • דפנה רכטר (1998) • אוולין קפלון (1999) • טינקרבל (2000) • רונית אלקבץ (2001) • אורלי זילברשץ (2002) • איילת זורר (2003) • דאנה איבגי (2004) • סיגלית פוקס (2005) • אסי לוי (2006) • רונית אלקבץ (2007) • היאם עבאס (2008) • עירית קפלן (2009) • מיה דגן (2010) |  |
| 2011 ואילך | אוולין הגואל (2011) • הדס ירון (2012) • סיון לוי (2013) • דאנה איבגי (2014) • מורן רוזנבלט (2015) • נועה קולר (2016) • שאדן קנבורה (2017) • שרה אדלר (2018) • לירון בן-שלוש (2019) • אלונה איב (2020) • ג'ונא סולימאן (2021) • ריטה שוקרון (2022) • ריימונד אמסלם (2023) • ליה אללוף (2024) |  |
| פרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–1999 | מילי אביטל (1991) • אביטל דיקר (1992) • דבורה קידר (1993) • אורלי זילברשץ (1994) • אסתי זקהיים (1995) • דנה רז (1996) • אורלי פרל (1997) • אסי לוי (1998) • דליה פרידלנד (1999) |  |
| 2000–2009 | דלית קהן (2000) • לילי קוסאשווילי (2001) • מאיה מרון (2002) • ענת וקסמן (2003) • רונית אלקבץ (2004) • רבקה מיכאלי (2005) • רותם אבוהב (2006) • ענת וקסמן (2006) • אוולין הגואל (2008) • לבנה פינקלשטיין (2009) |  |
| 2010–2019 | רוזינה קמבוס (2010) • ריימונד אמסלם (2011) • עירית שלג (2012) • לאורה ריבלין (2013) • דאנה איבגי (2014) • דבורה קידר (2015) • רובא בלאל-עספור (2016) • מונא חוא (2017) • שירה האס (2018) • הדס בן ארויה (2019) |  |
| 2020 ואילך | שירה האס (2020) • ריימונד אמסלם (2021) • ג'ואנה סעיד (2022) • תיקי דיין (2023) • בת אל מוסרי (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307781705171  ISNI: 0000 0004 0241 2033  VIAF: 297900487   WorldCat (עם VIAF): 297900487
אנג'לה לאנסברי

| --- | --- |

לאנסברי ב-2013
 לידה:  16 באוקטובר 1925 לונדון, אנגליה 
 פטירה:  11 באוקטובר 2022 (בגיל 96) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Angela Brigid Lansbury 
 מדינה:  ארצות הברית, הממלכה המאוחדת, אירלנד 
 תקופת הפעילות:  1944–2022 (כ־78 שנים) 
 מקום לימודים:  האקדמיה של וובר דאגלס למשחק דרמטי  תיכון סאות' האמפסטד 
 בן או בת זוג:  פיטר שואו (1949–29 בינואר 2003)  ריצ'רד קרומוול (27 בספטמבר 1945–1946) 
 צאצאים:  אנתוני פולן שואו 
 פרסים והוקרה:  Hasty Pudding Woman of the Year (1968)  פרס אוסקר לשם כבוד (2014)  פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (1963)  פרס לוסי (1996)  פרס שרה סידונס (1981)  פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר – סדרות דרמה (1984)  פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר – סדרות דרמה (1987)  פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר – סדרות דרמה (1992)  פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר – סדרות דרמה (1990)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת מיאמי (9 במאי 2008)  פרס אגאתה (2005)  פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (1945)  פרס שרה סידונס (1975)  פרס טוני לשחקנית משנה במחזה (2009)  פרס טוני לשחקנית הטובה ביותר במחזמר (1966)  אגדות דיסני (1995)  פרס טוני לשחקנית הטובה ביותר במחזמר (1969)  פרס טוני לשחקנית הטובה ביותר במחזמר (1975)  פרס טוני לשחקנית הטובה ביותר במחזמר (1979)  פרס מרכז קנדי (2000)  המדליה הלאומית לאומנויות  מסדר האימפריה הבריטית  פרס אוליבייה  פרס ליגת הדרמה  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד  פרס דרמה דסק לשחקנית מצטיינת במחזמר  פרס גילדת שחקני המסך למפעל חיים  גבירה מפקדת במסדר האימפריה הבריטית 
 http://www.angelalansbury.net
 פרופיל ב-IMDb
 
אנג'לה בריג'יד לאנסברי (באנגלית: Angela Brigid Lansbury;‏ 16 באוקטובר 1925 – 11 באוקטובר 2022) הייתה שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וזמרת בריטית-אמריקאית עם קריירה שנמשכה כשבעה עשורים; חברת מסדר האימפריה הבריטית.
ביוגרפיה

לאנסברי נולדה בלונדון לאם שחקנית תיאטרון ולאב סוחר עץ ופוליטיקאי אמיד, חבר במפלגה הקומוניסטית של בריטניה. היו לה אחות גדולה מנישואיה הראשונים של אמה ושני אחים תאומים קטנים. סיימה בהצטיינות שנת לימודים במשחק באקדמיה המלכותית בלונדון. בתחילת מלחמת העולם השנייה עברה עם משפחתה לארצות הברית ולמדה בבית ספר למשחק בניו יורק. החלה את קריירת המשחק שלה עם חברת MGM.
קריירה

הסרט הראשון שבו השתתפה היה "אורות הגז" שיצא ב-1944 ובזכותו הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר. סרטים מפורסמים שבהם השתתפה: "תמונתו של דוריאן גריי" (1945) עליו קיבלה מועמדות נוספת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר וזכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר, "שמשון ודלילה" (1949), "השליח ממנצ'וריה" (1962) עליו קיבלה מועמדות שלישית לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר וזכתה בשנית בפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר, "מול פלנדרס" (1965) ו"המיטה המעופפת" (1971).
בשנת 1978 שיחקה בסרט "מוות על הנילוס". כמו כן דיבבה את גברת תֵּיוֹן ושרה את שיר הנושא בסרט "היפה והחיה" של חברת וולט דיסני.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 היא הרחיבה את תחומי עיסוקה לתיאטרון ולטלוויזיה. היא הצליחה מאוד במחזות כגון "Gypsy"‏, "Mame", ‏"Blithe Spirit"‏ ו"הספר השטן מרחוב פליט".
בשנים 1984 עד 1996 היא שיחקה בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "רצח במשיכת קולמוס" שבה גילמה את ג'סיקה פלטשר, ועל תפקידה זה זכתה ארבע פעמים מתוך עשר מועמדויות בפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה, והייתה מועמדת שתים עשרה פעמים לפרס אמי לשחקנית הראשית הטובה ביותר בסדרת דרמה, אך מעולם לא זכתה.
בשנת 2005 גילמה את הדודה אדלייד בסרט הפנטזיה "נני מקפי - קסם של אומנת" על פי תסריט של השחקנית אמה תומפסון.
בשנת 2011 שיחקה בסרט הקומי "מר פופר והפינגווינים" בכיכובו של ג'ים קארי.
בשנת 2017 שיחקה במיני-סדרה הבריטית "נשים קטנות". בנוסף
בשנת 2018 שיחקה ושרה בסרט הדרמה-קומי-מוזיקלי "מרי פופינס חוזרת" בתפקיד מוכרת הבלונים.
תפקידה האחרון בקולנוע, בו היא מגלמת את עצמה בסרט "רצח כתוב היטב: תעלומה יוונית" אשר עלה בדצמבר 2022 בנטפליקס.
קריירה > דיבוב

לאנסברי דיבבה את גברת פוטס בגרסת האנימציה המקורית לסרט "היפה והחיה", וב-2017 הייתה המספרת.
חיים אישיים

לאנסברי נפטרה בשנתה ב-11 באוקטובר 2022 בביתה שבלוס אנג'לס, קליפורניה, חמישה ימים לפני יום הולדתה ה-97(אנ').
לנסברי הייתה נשואה פעמיים. נישואיה הראשונים היו לשחקן ריצ'רד קרומוול ונמשכו בין השנים 1945 ל-1946. ב-1949 נישאה לנסברי לשחקן והמפיק פיטר שו, והם נשארו נשואים עד שמת ב-2003. נולדו להם שני ילדים משותפים, אנתוני פיטר (נולד ב-1952) ודירדר אן (נולדה ב-1953). בנוסף לנסברי הפכה לאמו החורגת של בנו של שו דייוויד מנישואיו הראשונים.
פרסים ומועמדויות

במשך הקריירה הארוכה שלה זכתה לאנסברי בפרסים רבים; חמישה פרסי טוני מתוך שבע מועמדויות, שישה פרסי גלובוס הזהב מתוך חמש עשרה מועמדויות, פרס אוסקר לשם כבוד, פרס באפט"א על מפעל חיים, פרס גילדת שחקני המסך על מפעל חיים, ופרס אוליבייה לשחקנית המשנה הטובה ביותר. בנוסף, הייתה מועמדת לפרס גראמי, מועמדת שלוש פעמים לפרס האוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ושמונה עשרה פעמים מועמדת לפרס אמי.
ב-2013 הוענק לה אוסקר של כבוד עבור "היותה אייקון תרבותי האחראי ליצירת כמה מהדמויות הזכורות ביותר בעולם הקולנוע. כמו גם על היותה השראה לדורות של שחקנים".
פילמוגרפיה > קולנוע

אורות הגז (1944) - ננסי אוליבר / מועמדות לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר
נשיונל ולווט (1944) - אדווינה בראון
תמונתו של דוריאן גריי (1945) - סיביל ויין / מועמדות לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר וזוכת פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר
הבנות של הארווי (1946) - אם
הפרחח הקדוש (1946) - דאסטי מילארד
עוד תעלה תזרח השמש (1946) - לונדון
הרומנים הפרטיים של בל אמי (1947) - קלוטילד דה מרייאל
אם החורף יגיע (1947) - מייבל סאבר
מצב האומה (1948) - קיי ת'ורונדייק
שלושת המוסקטרים (1948) - אן מאוסטריה
מלאך השדרה העשירית (1948) - סוזן בראטן
הדנובה האדומה (1949) - אודרי קוויל
שמשון ודלילה (1949) - סמדר
גברת אדיבה (1951) - גברת אדוארדס
מרד (1952) - לסלי
נשארים כדי להיראות (1953) - ולסקה צ'אובל
חיים על כף המאזניים (1954) - דוריס הילמן
המסכה הסגולה (1955) - מאדאם ולנטינה
רחוב ללא חוק (1955) - טלי דיקינסון
ליצן החצר (1956) - הנסיכה גוונדולן
בבקשה תרצח אותי (1956) - מיירה לידס
הקיץ הארוך והלוהט (1958) - מיני ליטל ג'ון
בנות ה-17 מבלות (1958) - מייבל קלרמונט
קיץ של הבובה ה-17 (1959) - פרל
האופל שבמעלה המדרגות (1960) - מאביס פרויט
ניחוח של סקנדל (1960) - קאונטס לינה
הוואי הכחולה (1961) - שרה לי גאטס
ארבעת פרשי האפוקליפסה (1962) - מרגריטה לוריאר
החיים בשפל (1962) - אנאבל ווילראט
השליח ממנצ'וריה (1962) - גברת איזלין
בקור רוח של היום (1963) - סיביל לוגן
עולמו של הנרי אוריינט (1964) - איזבל בויד
לב יקר (1964) - פיליס
הסיפור הגדול ביותר שסופר אי פעם (1965) - קלאודיה פרוקולה
מול פלנדרס (1965) - ליידי בליסטון
הארלו (1965) - ג'ין בלו
מר בודווינג (1966) - גלוריה
משהו לכולם (1970) - הארט וון אורנסטיין
המיטה המעופפת (1971) - מיס איגלנטין פרייס
מוות על הנילוס (1978) - סלמה אוט'רבורן
גברת הנעלמת (1979) - גברת פרוי
מראה סדוקה (1980) - ג'יין מארפל
החד קרן האחרון (1982, דיבוב) - מומי הון
סוויני טוד: הספר השטן מרחוב פליט (1982, סרט טלוויזיה) - נליה לובאט
גלוריה הקטנה ... סוף סוף מאושרת (1982, סרט טלוויזיה) - גרטרוד ונדרבילט ויטני
הפיראטים מפנזנס (1983) - רות'
מתנת האהבה: סיפור חג המולד (1983, סרט טלוויזיה) - אמנדה פנוויק
בחברת זאבים (1984) - סבתא
אוספי הצדפות (1989, סרט טלוויזיה) - פנלופה קלינג
היפה והחיה (1991, דיבוב) - גברת פוטס
גברת סנטה קלאוס (1996, סרט טלוויזיה) - גברת סנטה קלאוס
היפה והחיה 2: חורף קסום (1997, דיבוב) - גברת פוטס
אנסטסיה (1997, דיבוב) - מריה פיודורובנה, קיסרית רוסיה
פנטסיה 2000 (2000) - בתפקיד עצמה
ספינת האורות השחורה (2004, סרט טלוויזיה) - דורה
נני מקפי - קסם של אומנת (2005) - דודה אדלייד
מר פופר והפינגווינים (2011) - גברת שרלוט וואן גאנדי
הגרינץ' (2018, דיבוב) - ראש העיר של מי-וויל
מרי פופינס חוזרת (2018) - מוכרת הבלונים
Buttons: A Christmas Tale‏ (2018) - רוז
הערות שוליים

1 2 3  השחקנית האגדית אנג'לה לאנסברי הלכה לעולמה בגיל 96, באתר ynet, 11 באוקטובר 2022
↑  Angela Lansbury, 'Murder, She Wrote' and 'Beauty and the Beast' star, dies at 96, NBC News (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450317005171  PLWABN: 9811719338205606  BIBSYS: 6094837  BNE: XX993712  BnF: cb13896334d (data)  GND: 11945176X  ISNI: 0000 0000 7829 0387  LCCN: n85281286  LNB: 000325179  MusicBrainz: 12b0c33b-37de-4c56-9041-d27f9466381b  NARA: 10569919  NKC: xx0072714  NLA: 35354470  NLK: KAC2020M1486  NTA: 067515789  SNAC: w6mw33q5  SUDOC: 110491777  Trove: 923145  VIAF: 79167035   WorldCat (עם VIAF): 79167035
פרס ג'ון פון נוימן (INFORMS)

פרס ג'ון פון נוימן (באנגלית: John von Neumann Theory Prize) מוענק מדי שנה, מאז 1975, על ידי המכון לחקר ביצועים ומדעי הניהול (INFORMS) לאדם (לפעמים לקבוצה) על תרומה יסודית לתאוריה בחקר ביצועים ובמדעי הניהול.
הפרס, הקרוי על שמו של ג'ון פון נוימן, ניתן על מכלול עבודה (להבדיל מפרס הניתן על הישג יחיד). הקריטריונים לקבלת הפרס כוללים חשיבות, חדשנות, עומק ומצוינות מדעית. לזוכה בפרס מוענקים 5,000 דולר ומדליה.
שישה מהזוכים בפרס זה זכו גם בפרס נובל בכלכלה: ג'ון פורבס נאש (1994), לויד שפלי (2012), קנת' ארו (1972), הרברט סיימון (1978), הארי מרקוביץ (1990) וישראל אומן (2005).
שניים מהזוכים בפרס זה זכו גם בפרס טיורינג: הרברט סיימון (1975) וריצ'רד קארפ (1985).
זוכה אחד בפרס זה זכה גם בפרס אבל: ג'ון פורבס נאש (2015).
שני ישראלים זכו בפרס זה: ישראל אומן (2005) ונמרוד מגידו (2014).
הערות שוליים

↑  Robert J. Aumann, INFORMS
↑  Nimrod Megiddo, INFORMS
↑  Vašek Chvátal, INFORMS
↑  Jean Bernard Lasserre, INFORMS
↑  Martin I. Reiman, INFORMS
↑  Ruth J. Williams, INFORMS
↑  Donald Goldfarb, INFORMS
↑  Jorge Nocedal, INFORMS
↑  Dimitri P. Bertsekas, INFORMS
↑  John N. Tsitsiklis, INFORMS
↑  Dimitris J. Bertsimas, INFORMS
↑  Jong-Shi Pang, INFORMS
↑  Adrian S. Lewis, INFORMS
↑  Alexander Shapiro, INFORMS
↑  Vijay Vazirani, INFORMS
שלטון הקודקוד

שלטון קודקודי (באנגלית: apical dominance) או שַׁלְטָנוּת קָדְקוֹדִית הוא שם של תופעה המתבטאת בדיכוי התפתחות ענפים צדדיים על ידי פעילות הניצן הקודקודי של הצמח. תופעה זו קיימת כמעט בכל הצמחים העילאיים, אך בעוצמות משתנות. בצמחים בהם הדיכוי אינו מוחלט, ההשפעה יורדת ככל שמתרחקים מהקודקוד.
גילוי התופעה

התופעה התגלתה ונחקרה כבר בשנת 1933. בניסויים הסתבר שאם קוטמים את הניצן הקודקודי של צמח, מספר ניצנים חיקיים (אנ') מתחילים להתפתח ואחד מהם יהפוך לדומיננטי. אם, אחרי הקיטום, מורחים אוקסין על משטח הקיטוע, הניצנים החיקיים לא יתפתחו. כבר אז החוקרים הניחו שמדובר בהשפעה תחרותית של האוקסין ושל ציטוקינין.
תיאוריות להסבר התופעה

התיאוריה הקלאסית טענה שבצמח השלם אוקסין מגיע מהקודקוד, מפעפע לניצנים החיקיים ומונע באופן ישיר את התפתחותם. וריאציה של תיאוריה זו נקראת תיאורית תיעול האוקסין ומניחה שיצוא אוקסין מניצן לגבעול הוא תנאי הכרחי להתפתחות הניצן. מאחר שהגבעול רווי באוקסין, המגיע מהניצן הקודקודי, ניצנים חיקיים אינם יכולים להזרים אוקסין לגבעול ונשארים במצב רדום.
תיאוריה נוספת נקראת תיאורית ההסחה. לפי תיאוריה זו, האוקסין המיוצר בקודקוד מווסת ריכוז או פעילות של הורמונים אחרים - מעכב ביוסינתזה של ציטוקינין בגבעול, אשר תפקידולפתח את הניצנים החיקיים, ומעודד ביוסינתזה של סטריגולקטון בשורשים, אשר מעכב התעוררות ניצנים חיקיים.
תיאוריה שלישית דוגלת בקיומו של שליח משני, במקום השפעה ישירה של האוקסין, ואף נקראת תיאורית ההשפעה העקיפה. לפי תיאוריה זו, הבקרה העיקרית על צימוח הניצן החייקי מתקיימת דרך רמת אספקת הסוכרים. בהשפעת שטף האוקסין היורד מהניצן הקודקודי, יש צמיחה מוגברת של הגבעול, אשר הופך ל-sink (מבלע - אזור אליו חומר מגיע ואף מצטבר) אקטיבי של סוכרים. כתוצאה מכך, הניצן החייקי מקבל מעט סוכרים ואינו מתפתח. מספר עובדות תומכות בתיאוריה זו: צמיחה בצל גורמת להתארכות הגבעות ומונע הסתעפות בתיווך עליה בביוסינתזה של אוקסין בעלים..ניסויים בצמצום שטח העלים (קיטום עלים) מעכב צימוח ניצנים, עקב פגעיה בייצור פוטוסינתטי של סוכרים. הוכחה נוספת לתיאוריה זו היא שצמחים הנתונים בתאורה חזקה או בצפיפות נמוכה, יפתחו מפרקים קצרים, שאינם מבלע (sink) חזק לסוכרים והניצנים החייקים מצליחים להתפתח.
חשיבות התופעה בטבע

צמחים אינם בעלי יכולת תנועה ולכן, במהלך האבולוציה, הייתה עדיפות לצמחים בהם יש מנגנונים להתמודדות עם תנאי סביבה מאתגרים. כאשר הצמחייה צפופה וכמות האור המגיע מתחת לצמרות נמוכה, הצמח חייב לגדול לגובה ולהגיע למקום שהאור בו רב יותר. רק שם יוכל לבצע פוטוסינתזה מספקת ליצור סוכרים בכמות שתבטיח את השלמת מחזור החיים עד יצור זרעים. בתנאים כאלה אין תועלת בהשקעת אנרגיה בהסתעפות. לעומת זאת, בתנאי קיום אופטימליים יש מספיק אנרגיה להצמחת ענפים מרובים (התעוררות ניצנים חיקיים), ועליהם יגדלו יותר פירות, עם יותר זרעים ולצמח יהיו סיכויים טובים יותר להעמיד צאצאים.
חשיבות התופעה בחקלאות

ההתפתחויות בחקר הגורמים המשפיעים על השלטון הקודקודי יאפשרו לקבוע את מבנה העץ לפי צורכי האדם. ניתן יהיה לגרום לעצי פרי להיות נמוכים יותר וקלים לטיפול. הם גם יוכלו להיות מסועפים וישאו כמות גדולה של פרי. אפשרות ביטולו של השלטון הקודקודי תאפשר לגדל צמחי נוי מסועפים, המתאימים לעיצוב, לכיסוי מהיר של פרגולות ולמילוי מהיר של גדרות חיות.
הערות שוליים

↑  שַׁלְטָנוּת קָדְקוֹדִית במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Thimann K. V., Skoog F., Studies on the Growth Hormone of Plants: 3. The Inhibiting Action of the Growth Substance on Bud Development, Proc. Natl. Acad. Sci. USA 19(7), 1933, עמ' 714-716
↑  Snow, R., On the nature of correlative inhibition, New Phytol. 36, 1937, עמ' 283-300
↑  Domagalska, M. A., and Leyser, O., Signal integration in the control of shoot branching, Nat. Rev. Mol. Cell Biol. 12, 2011, עמ' 211-221
↑  Muller, D., and Leyser, O., Auxin, cytokinin and the control of shoot branching, Ann. Bot. 107, 2011, עמ' 1203-1212
↑  Beveridge, C. A.et al., Pea has it tendrils in branching discoveries spanning a century from auxin to strigolactones, Plant Physiol. 151, 2009, עמ' 985-990
1 2  Tesfamichel H. Kebrom, A Growing Stem Inhibits Bud Outgrowth - The Overlooked Theory of Apical Dominance, Front. Plant Sci., 2017
↑  Franklin, K. A., and Whitelam, G.C., Phytocromes and shade - avoidance responses in plants, Ann. Bot. 96, 2005, עמ' 169-175
↑  de Wit et al., Auxin - mediated plant architectural changes in response to shade and high temperature, Physiol. Plant. 151, 2014, עמ' 13-24
↑  Kebrom, T.H. and Mullet, J.E., Photosynthetic leaf area modulates tiller bud outgrowth in sorghum, Plant Cell Environ. 38, 2015, עמ' 1471-1478
↑  אילן גטניו, כמה ענפים יש לעץ? עכשיו אפשר לקבוע, באתר ישראל היום, 31 באוקטובר 2013
מועצה אזורית גזר

מועצה אזורית גזר היא מועצה אזורית באזור השפלה של מחוז המרכז בישראל ליד הערים מודיעין, רחובות, ורמלה. המועצה קיבלה מעמד מוניציפלי בשנת 1949. שמה של המועצה האזורית הוא כשם העיר הקדומה "גזר" אשר מיקומה הוא בתל גזר הממוקם בשטח המועצה. בתחומי המועצה 25 יישובים אשר רובם מושבים. בתחומי המועצה עשרה בתי־ספר. כמו כן בתחום המועצה שוכן מחנה שורה.
משרדי המועצה שכנו בעבר בקיבוץ נען. משנת 1982 עבר משכן המועצה האזורית לבית חשמונאי (יישוב במועצה). במועצה חברים 29 חברי מועצה, ובראשם עומדת רותם ידלין.

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית גזר 28,954 תושבים, מתוכם 27,770 תושבי ישראל (מקום 79 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 90.1%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 14,980 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
גבולות

גבולות שטח השיפוט של המועצה הם:
בצפון: מודיעין-מכבים-רעות, רמלה, באר יעקב ומועצה אזורית חבל מודיעין.
במזרח: מועצה אזורית מטה בנימין.
בדרום: מועצה אזורית מטה יהודה ומועצה אזורית נחל שורק.
במערב: רחובות, נס ציונה, מזכרת בתיה, קריית עקרון ומועצה אזורית ברנר.
יישובי המועצה

| מספר | צורת היישוב | יישוב | שנת הקמה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | יישוב קהילתי | בית חשמונאי | 1970 |
| 2 | מושב | בית עוזיאל | 1956 |
| 3 | קיבוץ | גזר | 1945 |
| 4 | יישוב קהילתי | גני הדר | 1928 |
| 5 | מושב | גני יוחנן | 1950 |
| 6 | קיבוץ | חולדה | 1930 |
| 7 | מושב | יד רמב"ם | 1955 |
| 8 | מושב | יציץ | 1950 |
| 9 | מושב | ישרש | 1950 |
| 10 | מושב | כפר ביל"ו | 1932 |
| 11 | מושב | כפר בן נון | 1952 |
| 12 | מושב | כפר שמואל | 1950 |
| 13 | יישוב קהילתי | כרמי יוסף | 1982 |
| 14 | מושב | מצליח | 1950 |
| 15 | מושב | משמר איילון | 1948 |
| 16 | יישוב קהילתי | משמר דוד | 1959 |
| 17 | יישוב קהילתי | נוף איילון | 1994 |
| 18 | קיבוץ | נען | 1930 |
| 19 | קיבוץ | נצר סרני | 1948 |
| 20 | מושב | סתריה | 1949 |
| 21 | מושב | עזריה | 1949 |
| 22 | מושב | פדיה | 1951 |
| 23 | מושב | פתחיה | 1951 |
| 24 | מושב | רמות מאיר | 1949 |
| 25 | קיבוץ | שעלבים | 1949 |
יישובי המועצה > יישובי עבר במועצה

מזכרת בתיה (הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1952)
יסודות (עבר לנחל שורק)
מכבים (אוחד עם העיר מודיעין ב-2003)
נחשון (עבר למטה יהודה)
בקוע (עבר למטה יהודה)
חינוך > בתי ספר יסודיים

בתחומי המועצה ישנם שישה בתי ספר יסודיים, בהם לומדים כ-2,000 תלמידי המועצה ועוד כ-300 תלמידי חוץ.
בקריית החינוך בית חשמונאי קיים בית ספר "שדות איילון" לכיתות א'–ו', בו לומדים כ-600 תלמידים משמונה יישובים.
בית ספר "עתידים", אשר גם הוא נמצא בקריית החינוך של בית חשמונאי, אשר נפתח ב-2015 לכיתות א'-ו' ולומדים בו כ־600 תלמידים מ-13 יישובים. ב-2021 עבר בית הספר לכרמי יוסף.
בקרית החינוך הדרומית גבול נען סתריה– סתריה קיים בית ספר יסודי אזורי, "גוונים", לכיתות א'–ו' המשרת ילדים מ-13 יישובים ומונה כ-800 תלמידים. בנוסף, נפתח ב-2016 בית הספר "שחקים" לכיתות א'–ו', שמונה כ-500–600 תלמידים.
בקריית חינוך שעלבים קיימים שלושה בתי ספר יסודיים המשרתים את רוב ילדי החינוך הדתי במועצה בית ספר "שלהבת בנים" לכיתות א'–ו' המונה כ-300 תלמידים, בית ספר "שלהבת בנות" לכיתות א'–ו' המונה כ-300 תלמידות, ובית ספר "תלמוד תורה דביר", לכיתות א'–ח', שמונה כ-200 תלמידים (שנמצא בשעלבים אבל לא חלק מקריית החינוך).
בתחום המועצה ישנו בית ספר אחד לחינוך מיוחד ובו לומדים כ-120 תלמידים, הממוקם ביישוב יד רמב"ם.
חינוך > בתי ספר תיכוניים

בתחומי המועצה ישנם ארבעה בתי ספר תיכוניים:
בקריית החינוך בית חשמונאי בית ספר תיכון שש שנתי "הרצוג" לתלמידי חטיבת הביניים, ולתלמידי השכבה העליונה. בית הספר משרת תלמידים מכל יישובי המועצה וכן תלמידים מיישובים שונים מחוץ למועצה ומונה כ-1,000 תלמידים. בית הספר נכלל ברשת ברנקו וייס.
"אולפנא" תיכון לבנות המונה כ-600 תלמידות-תיכון למגזר הדתי הנמצא בקריית חינוך שעלבים
וה"ישיבה התיכונית" שמונה כ-500 תלמידים-תיכון למגזר הדתי הנמצא בקריית חינוך שעלבים
בית הספר איתן, אשר הוקם ב-2014. בית הספר נכלל ברשת ברנקו וייס.
ראשי המועצה

ישראל גלילי מקיבוץ נען (1949 - 1951)
אברהם ברטורא מקיבוץ חולדה (1951 - 1953)
נפתלי אונגר מקיבוץ נצר סירני (1953 - 1967)
משה דוקטורי ממושב עזריה (1967 - 1980)
עמרם שושן ממושב מצליח (1980 - 1994)
פטר וייס ממושב משמר אילון (1994 - 2018)
רותם ידלין מכרמי יוסף (מאז 2018)
גלריה

אנדרטת כביש הגבורה לפורצי הדרך לירושלים סמוך למשמר דוד
סמל המועצה הישן, בנוי משרטוט תל גזר מתחתיו שרטוט המערות שנמצאו בתל ובקצה התחתון כד המסמל את העתיקות שנמצאו בתל
הכניסה למושב עזריה
תל גזר
קרית חינוך נען-סתריה - "מעיין", "גוונים", "שחקים" ו"איתן" הכוללים 3 בתי ספר יסודי ותיכון אחד המשרתים את יישובי מועצה אזורית גזר
הערות שוליים

↑  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  פרופיל מועצה אזורית גזר באתר הלמ"ס
↑  אנשים ומוסדות, דבר, 7 בנובמבר 1951
↑  במועצה אזורית גזר, על המשמר, 19 בנובמבר 1951
↑  נפתחה מועצת גזר, על המשמר, 5 במרץ 1952
| דגל ישראל מועצות אזוריות בישראל |
| --- | --- | --- |
| מחוז הצפון | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף •  מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל |  |
| מחוז חיפה | אלונה • זבולון • חוף הכרמל • מנשה |  |
| מחוז המרכז | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |  |
| מחוז ירושלים | מטה יהודה |  |
| מחוז הדרום | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת הנגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר |  |
| אזור יהודה והשומרון | גוש עציון • הר חברון • מגילות ים המלח • מטה בנימין • ערבות הירדן • שומרון |  |
|  מחוז המרכז |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת השרון • נפת פתח תקווה • נפת רמלה • נפת רחובות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ערים | אלעד • באר יעקב • גבעת שמואל • גני תקווה • הוד השרון • טייבה • טירה • יבנה • יהוד-מונוסון • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • לוד • מודיעין-מכבים-רעות • נס ציונה • נתניה • פתח תקווה • קלנסווה • ראש העין • ראשון לציון • רחובות • רמלה • רעננה |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות מקומיות | אבן יהודה • אליכין • בית דגן • בני עי"ש • גדרה • ג'לג'וליה • גן יבנה • זמר • כוכב יאיר צור יגאל • כפר ברא • מזכרת בתיה • סביון • פרדסיה • קדימה-צורן • קריית עקרון • שוהם • תל מונד |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות אזוריות | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ועדי רובע עירוני | נוה מונוסון • מכבים-רעות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012379876905171  LCCN: no2010154646  VIAF: 137630524   WorldCat (עם VIAF): 137630524
גוגל (מנוע חיפוש)

| --- | --- |


מנוע החיפוש של גוגל
 סוג:  מנוע חיפוש
 תקופת הפעילות:  15 בספטמבר 1997 (לפני 27  שנים, 5  חודשים ו־24  ימים) – הווה
 מייסדים:  לארי פייג' וסרגיי ברין
 בעלות:  גוגל
 שירותים עיקריים:  חיפוש ממצאים באתרי אינטרנט
 הרשמה:  אופציונלית
 שפות תכנות:  C, C++, פייתון 
  www.google.com (עולמי)
 
גוגל (Google) הוא מנוע חיפוש, הנמצא בבעלות חברת Google. זהו מנוע החיפוש הפופולרי ביותר באינטרנט ואתר האינטרנט הגדול בעולם. מדי יום הוא זוכה למאות מיליוני מבקרים השולחים אליו כ־3 מיליארדי בקשות למציאת תוכן באתרי אינטרנט. המנוע פותח במקור על ידי לארי פייג' וסרגיי ברין באוניברסיטת סטנפורד בשנת 1997 ומשמש כדף הבית של חברת "גוגל".