stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריית ערביה
איגרת ארבעת המינים (פ. ידין 57)

האיגרת היא אחת מאיגרות בר כוכבא ונשלחה לאדם בשם יהודה בר מנשה, שמקום מושבו בקריית ערביה. במכתב הורה בר כוכבא ליהודה בר מנשה לשלוח שני אנשים מטעמו ליהונתן בן בעיה ולמסבלה בן שמעון, מפקדי עין גדי, יחד עם שני חמורים שיסופקו בידי בר כוכבא עצמו, על מנת שיעמיסו עליהם לולבים ואתרוגים, ויתקינו למחנהו של בר כוכבא את ארבעת המינים – לולבים, אתרוגים, הדסים וערבות – הדרושים לו לחג הסוכות הממשמש ובא.
האיגרת נכתבה בעיצומה של הלחימה העיקשת ברומאים, כפי הנראה לקראת סוף המרד, ובר כוכבא טרח רבות כדי להשיג את ארבעת המינים. איגרת זו מעידה על דקדוקם של אנשי בר כוכבא בקיום המצוות. האיגרת נכתבה כנראה סמוך לחג סוכות של שנת 134 לספירה, שכן לפי האמור במשנה (תענית, ד, ו) חרבה ביתר בתשעה באב, ולכן בר כוכבא כבר לא היה בחיים בסוכות של שנת 135.
בעקבות פרופ' ידין ראו חוקרים נוספים בתעודה זו עדות להקפדת אנשי בר כוכבא על מצוות ומעשרות.
דבר נוסף שלמד ידין מאיגרת זו הוא על מיעוט אמצעי התובלה בצבאו של בר כוכבא ועל חוסר ביטחונו במילוי פקודותיו, מה שעשוי להצביע על רמת משמעת רופפת. אהרן אופנהיימר דחה פרשנות זאת, ולפי פרשנותו, "בר כוכבא פשוט שולח פלוגת תובלה". בפרשנות זו טמונה הנחה לפיה בר כוכבא ארגן את התובלה בצבאו על בסיס מאגר מרכזי של חמורים.
באיגרת כתוב לאמור:
ליהודה בר מנשה לקרית ערביה. שלחת לך תרי חמרין די תשלח עמהן תרי גברין לות יהונתן בר בעין ולות מסבלה די יעמרן, וישלחן למחניה לותך ללבין ואתרגין. ואת שלח אחרנין מלותך וימטון לך הדסין וערבין. ותקן יתהן ושלח יתהן למחניה בדיל די אכלסה סגי. הוא שלם.
האיגרת כתובה ארמית, וזה תרגומה העברי:
שורה א: ליהודה בר מנשה מקריית ערביה. שלחתי לך שני חמורים כדי שתשלח
שורה ב: עמהם שני אנשים אצל יהונתן בן בעיה ואצל מסבלה כדי שיעמיסו
שורה ג: וישלחו למחנה אצלך לולבים ואתרוגים. ואתה שלח אחרים מאצלך
שורה ד: ויביאו לך הדסים וערבות והתקן אותם ושלח אותם למחנה מפני
שורה ה: שהצבא רב(.) היה שלום
מכתב פ. ידין 58

מכתב זה נשלח מבר כוכבא ליונתן ומסבלה. הם נצטוו לשלוח למחנה ארבעה מטענים של מלח. לדעת ירדני, נזכרת קריית ערביה בשורה הרביעית: "[ו]לגברי קרית ערביה" (אך גם לדעת ירדני קריאה זו אינה ודאית).
במכתב נאמר:
[מן] שמ[ע]ון לינתן ולמשבלה. שלם די תעמרון ותשלחן למחניה. טענן די מלח ארבעה הוה שלם. [ו]לגברי קרית ערביה
המגילה כתובה ארמית, וזה תרגומה העברי:
שורה א: שמעון ליונתן ומסבלה
שורה ב: שלום. העמיסו ושלחו למחנה 
שורה ג: ארבעה כורי מלח, היו שלום
שורה ד: ולאנשי קריית ערביה
אגדת התלמוד

רמז לשם האתר טמון אולי בשתי נוסחאות בתלמוד (ירושלמי ברכות, ב, ה, עמ' א) ובמדרש (איכה רבה א, טז):
אמר רבי יודן, בנו של רבי אייבו: מעשה היה ביהודי אחד שהיה עומד וחורש, געתה פרתו. עבר לפניו ערבי אחד ("חד ערביי") ושמע קולה; אמר לו: יהודי, התר שורך והתר קנקנך, שהרי נולד מלך המשיח ("דהא יליד מלכא משיחא"). אמר לו: מה שמו - מנחם ומה שמו של אביו; אמר לו: חזקיה. מנין הוא? מן בירת מלכא דבית לחם יהודה. (הנוסח באיכה רבה: בירת ערבא דבית לחם יהודה")
לפי אגדה זו חרש יהודי אחד את שדהו וגעתה פרתו. עבר במקום ערבי אחד (חד ערביי) ואמר לו להתיר את שורו ואת קנקנו, שהרי חרב בית המקדש. לאחר שגעתה הפרה פעם שנייה, אמר לו לאסור את שורו וקנקנו, שכן ברגע זה נולד המלך המשיח. לשאלת החורש לשמו של המשיח ולמקום הולדתו, ענה הערבי ששמו מנחם בן חזקיהו, ונולד ב'בירת מלכא דבית לחם יהודה' (לפי הנוסח הירושלמי) או ב'בירת ערבא' לפי המדרש לאיכה.
במסגרת הדיון בערך "בירת מלכא דבית לחם יהודה", דן שמואל קליין באגדת חז"ל, ומציע כי שני השמות המופיעים בשתי הגרסאות השתמרו זה לצד זה, ויש לזהות את בירת מלכא בחורבת אל-בירה, ואת בירת ערביה בחורבת ערוב. לפי מזר יש לזהות את קריית ערביה זו עם בירת ערבא דבית לחם יהודה, הנזכרת באגדת המשיח, אשר ייתכן שמקומה בח'רבת ע'ריב או בסמוך לה, בין ארטאס ובין אלערוב, בקרבת בית לחם.
מערכת מסתור ליד עין ערוב

בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, התגלתה בסמוך לכפר אלערוב מערכת מסתור גדולה. באתר חפרו יעקב משורר ויורם צפריר. במערכת המסתור נמצאו ממצאים מימי מרד בר כוכבא כולל מטבעות בר כוכבא. ליד הכפר מצויים כמה מעיינות, ולפיכך גדלו שם כנראה ערבות והדסים בשפע. בעקבות מציאת מערכת המסתור בכפר אלערוב הוצע לזהות את המקום עם קריית ערביה. אפשרות נוספת היא שמקומו של היישוב הקדום הוא ב"ח'רבת ערביה" שמצפון לכפר בני נעים, הנזכרת במפת הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, ואשר קרובה יותר לעין גדי.
הריסת אתר העתיקות

בספטמבר ואוקטובר 2015 הרסו פלסטינים בכלים כבדים את אתר העתיקות של מערכות המסתור באלערוב שמדרום לגוש עציון. ההרס גונה והושווה להריסת העתיקות שמבצע דאעש בעיראק וסוריה.
לקריאה נוספת

עדה ירדני, אוסף תעודות ארמיות, עבריות, ונבטיות, ממדבר יהודה, וחומר קרוב, ירושלים, תש"ס, עמ' 177–179.
יורם צפריר, "מערה מימי בר כוכבא ליד עין ערוב", קדמוניות ח, (תשלה, 1975), עמ' 26-24.
יגאל ידין, "מכתבי בר-כוכבא (מתוך מחנה ד')", בתוך: אהרן אופנהיימר (עורך), מרד בר כוכבא, 1980, עמ' 156–158.
יגאל ידין, החיפושים אחר בר-כוכבא: פרשת התגליות במערות מדבר יהודה ואיגרותיו של מנהיג המרד נגד רומא, תשל"ז, עמ' 129.
Y. Tsafrir, B. Zissu, "A hiding complex of the Second Temple period and the time of the Bar-Kohkba revolt at ‛Ain-‛Arrub in the Hebron hills", The Roman and Byzantine Near East 3, ed. J. H. Humphrey (Journal of Roman Archaeology. Supplementary Series 49), (Portsmouth, Rhode Island, 2002), pp. 7–36.
הערות שוליים

↑  יגאל ידין, החיפושים אחר בר כוכבא, ירושלים, תשל"א, עמ' 130
1 2  עדה ירדני, אוסף תעודות ארמיות, עבריות, ונבטיות, ממדבר יהודה, וחומר קרוב, ירושלים, תש"ס, עמ' 177-178
↑  יגאל ידין, "מכתבי בר-כוכבא (מתוך מחנה ד')", בתוך: אהרון אופנהיימר (עורך), מרד בר כוכבא, 1980, עמ' 157–158
↑  אהרון אופנהיימר, "בר כוכבא וקיום המצוות", בתוך: א' אופנהיימר וא' רפפורט (עורכים), מרד בר כוכבא - מחקרים חדשים, עמ' 140–146
↑  ידין, שם
↑  אופנהיימר בע"פ, במסגרת סמינר בשנת 2008
↑  הפרש מהם מעשרות (לדעת ידין ואופנהיימר) או אגוד אותם באגודות של לולב הדסים וערבות כל אחת (לדעת חנן אשל)
1 2  עדה ירדני, אוסף תעודות ארמיות, עבריות, ונבטיות, ממדבר יהודה, וחומר קרוב, ירושלים, תש"ס, עמ' 179
↑  ש' קליין, ספר היישוב, ירושלים, תרצ"ט, עמ' 11–12
↑  י' צפריר, "מערה מימי בר כוכבא ליד עין ערוב", קדמוניות ח', תשל"ה, עמ' 24–27; Y. Tsafrir, B. Zissu, "A hiding complex of the Second Temple period and the time of the Bar-Kohkba revolt at ‛Ain-‛Arrub in the Hebron hills", The Roman and Byzantine Near East 3, ed. J. H. Humphrey (Journal of Roman Archaeology. Supplementary Series 49), (Portsmouth, Rhode Island, 2002), pp. 7–36.
↑  אפרת פורשר, גוש עציון: פלשתינים הרסו אתר מתקופת מרד בר כוכבא, באתר ישראל היום, 2 באוקטובר 2015.
קונרד שומאן

| --- | --- |

תמונתו המפורסמת של קונרד שומן חוצה את הגבול בין מזרח ברלין למערבה
 לידה:  28 במרץ 1942 אוסטראו, גרמניה הנאצית 
 התאבד:  20 ביוני 1998 (בגיל 56) קיפפנברג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה הנאצית, גרמניה המערבית, גרמניה המזרחית, גרמניה 
 השתייכות:  צבא גרמניה המזרחית
 תקופת הפעילות:  1960–1961 (כשנה)
 
הפסל בהשראת הצילום
האנס קונרד שומאן (בגרמנית: Hans Conrad Schumann;‏ 28 במרץ 1942 – 20 ביוני 1998) היה חייל בצבא גרמניה המזרחית, שערק לגרמניה המערבית בזמן בנייתה של חומת ברלין. שומן צולם בעת שחצה את הגבול, וצילומו היה לאחד מסמלי המלחמה הקרה וברלין המחולקת.
ביוגרפיה

שומן נולד בעיירה אוסטראו שבסקסוניה. בגיל 18 התגייס, והוצב במשטרת ההפגנות. לאחר אימון בסיסי בדרזדן וקורס מש"קים בפוטסדם, הוצב בברלין המזרחית.
ב-15 באוגוסט 1961, יומיים לאחר שגרמניה המזרחית החלה בהקמתה של חומת ברלין, הוצב שומן בעמדה בפינת הרחובות ברנאואר ורופינר. באותה העת טרם נבנתה החומה במקום, והגבול בין שני חלקיה של ברלין לא היה אלא גדר תיל נמוכה ("תלתלית"). אזרחים מערב גרמנים קראו לשומן להגיע אליהם. הוא דילג מעל גדר התיל, והובל מהמקום בניידת של משטרת ברלין המערבית.
זמן מה לאחר העריקה, עבר שומן להתגורר בבוואריה, ועבד במפעל של חברת אאודי באינגולשטאדט. לאחר נפילת החומה אמר כי רק מאז נפילתה חש חופשי באמת. גם לאחר נפילת החומה ואיחוד גרמניה לא שב שומן לסקסוניה, ונותר להתגורר בבוואריה. בעוד שבמערב נחשב לגיבור, חבריו במזרח ראו בו בוגד. ב-20 ביוני 1998 שם קץ לחייו, לאחר שסבל מדיכאון.
תצלום הבריחה

הרגע בו דילג שומן מעל הגדר נלכד בעדשת המצלמה של הצלם המערב גרמני פטר לייבינג. התצלום הפך לאייקון המזוהה עם המלחמה הקרה בכלל ועם ברלין המחולקת בפרט.
בשנת 2011 נכלל התצלום בתוכנית זיכרון העולם של אונסק"ו, הכוללת מסמכים ותיעודים בעלי חשיבות להיסטוריה האנושית. בסמוך למקום בו קפץ שומן מעל הגדר הוצב פסל בהשראת התצלום, בשם "קופץ החומה" (Mauerspringer).
לקריאה נוספת

פרדריק טיילור, תרגום: עדי גינצבורג-הירש, חומת ברלין: 13 באוגוסט 1961 – 9 בנובמבר 1989, תל אביב: הוצאת מטר, 2008
קריית צאנז (נתניה)

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  נתניה 
 תאריך ייסוד:  15 במרץ 1955 
 על שם:  חסידות צאנז 
 שטח:  380 דונם 
 קואורדינטות:  32°20′46″N 34°51′26″E﻿ / ﻿32.34625°N 34.85717222°E﻿ / 32.34625; 34.85717222
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) קריית צאנז(למפת נתניה רגילה) קריית צאנז(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קריית צאנז(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קריית צאנז  he קריית צאנזמפת  __ נתניה (in English: Netanya) [‌השרון (in English: Sharon plain)‌]מצפון: __ מועצה אזורית עמק חפר (in English: Hefer Valley Regional Council) ממזרח: __ מועצה אזורית לב השרון (in English: Lev HaSharon Regional Council), __ כפר יונה (in English: Kfar Yona), __ פרדסיה (in English: Pardesiya), __ קדימה צורן (in English: Kadima-Zoran) מדרום: __ אבן יהודה (in English: Even Yehuda), __ מועצה אזורית חוף השרון (in English: Hof HaSharon Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית חולים לניאדו בקריית צאנז
קריית צאנז היא שכונה חרדית-חסידית המשמשת כמרכז חסידות צאנז בעולם, השוכנת בצפון נתניה. ונחשבת לאם השכונות קריות צאנז בארץ וברחבי תבל קריות צאנז נתניה ירושלים טבריה, בישראל. ומונסי ארצות הברית.
היסטוריה

את הרעיון להקמת הקריה הגה האדמו"ר מצאנז רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם לאחר השואה, עוד בהיותו בארצות הברית. התכנון לקריה הוכן על ידי האדריכל יעקב גיל. הקריה הוקמה בנתניה בכ"א באדר ה'תשט"ו (15 במרץ 1955) על ידי הרב הלברשטאם. מיקומה הוא בצפון מערב העיר והיא משתרעת על פני שטח של 380 דונם.
במשך השנים הפכה הקריה החסידית למרכז חסידות צאנז בארץ ובעולם. נכון לשנת 2019 מתגוררות בקריה למעלה מ-850 משפחות של החסידות.
מוסדות הקריה > תלמוד תורה, ישיבות וכוללים

תלמוד תורה "דרכי אבות" - תלמוד תורה, בו לומדים כ-800 ילדים, החל מגיל גן עד גיל 12.
ישיבת צאנז - הישיבה לצעירים - בישיבה לומדים תלמידים מגיל 13, גיל בר מצווה, למשך שלוש שנים ולאחר מכן עוברים לישיבה הגדולה. בו לומדים כ-200 בחורים. לרשות התלמידים עומד קמפוס ענק המכונה "קריית החינוך - דברי חיים".
ישיבת צאנז - הישיבה הגדולה בה לומדים מאות בחורי חסידי צאנז מרחבי הארץ והעולם. רבים מבוגרי הישיבה מכהנים כרבנים. בישיבה גדולה לומדים כ-500 תלמידים. בבניין הסמוך להיכל הישיבה גדולה שוכן כולל האברכים "מרכז התורה".
רשת כוללי האברכים: כולל להוראה, כולל עיון, כולל ש"ס, כולל מפעל הש"ס, כולל הלכה, כולל הלכות שבת.
מוסדות הקריה > מוסדות נוספים

חמישה בתי כנסת ובתי מדרשות. מקווה טהרה. בית דין צדק. אולם שמחות. מרכז מסחרי וצרכניית "שערי חסד". סוכנות דואר. קרנות גמ"ח. ארגוני עזרה והתנדבות - עזרה ליולדות על ידי "נשי צאנז", "רב חסד" עזרה למשפחות נזקקות, "שפע חיים ורחמים" קרן עזרה וגמ"ח לנישואין, "ביקור חולים" והשאלת עזרי רפואה וארגון התרמות דם, ועוד. פרויקט "יושבי אוהל", במסגרתו נבנו ונבנים מדי שנה כ-170 יחידות דיור מרווחות לתלמידי הישיבה. מכון להוצאת ספרים ודברי תורה, חברה קדישא ובית עלמין, ספרייה, וארגון "נשי צאנז".
מלון "גלי צאנז".
"היכל רוזנברג" - אולם גדול לכינוסים בשטח של 2,400 מ"ר.
בית חנה - מוסדות חינוך לבנות בהם נלמדים מקצועות קודש ומקצועות חול. המוסדות כוללים גני ילדות, בית ספר יסודי בית ספר תיכון וסמינר לבנות. אודיטוריום לבנות - 480 מקומות.
נוה הורים "שפע חיים" - בית אבות.
מעון ילדים - מעון לילדים ממשפחות לא מתפקדות, חסרי בית, יתומים ומקרים סוציאליים אחרים.
בית החולים לניאדו - בית חולים חרדי. פעילות בית החולים מתבצעת על פי ההלכה היהודית וכללי הרפואה המקובלים. נוסד בשנת ה'תשל"ו. בצמוד למרכז הרפואי החדש ובית החולים, קיים מבנה המשמש בית ספר לסיעוד עם עזרי לימוד ופנימייה. כחלק מהמרכז הרפואי ישנו גם מרכז גריאטרי לחולים כרוניים בשם "בית אברהם".
לקריית צאנז גם שלוחות של מוסדות בערים צפת, בני ברק, חיפה, פתח תקווה, אשדוד, אלעד, ביתר, מודיעין עילית. בערים ירושלים וטבריה הוקמו קריות נוספות.
קריית צאנז - טבריה

קריית צאנז בטבריה  הוקמה בשנת ה'תשע"ב, ונחנכה באלול ה'תשע"ד - ספטמבר 2014.
את חזון הקריה לחסידים בטבריה הגה בשנת ה'תשל"א האדמו"ר הקודם ה"שפע חיים" מצאנז רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם, ובשנת ה'תשע"ד יישם בנו האדמו"ר מצאנז הנוכחי רבי צבי אלימלך הלברשטאם את חזון אביו.
השיכון, עם עתודה לכ-500 יחידות דיור ונכון ל-2017 מתגוררים בו כ-200 משפחות בבניינים שנבנו על ידי רם נדל"ן, שוכן בשיכון ד' בטבריה עילית בין הרחובות שז"ר ודוד אלעזר. את הדירות הראשונות במקום רכשה קבוצת חסידי קרלין, ואחריהם הגיעו למקום חסידי צאנז. הרחובות קרויים על שמות מנהיגי החצר: רחוב "דברי חיים" על שם רבי חיים הלברשטאם מצאנז, ורחוב "שפע חיים" על שם האדמו"ר מצאנז. בשיכון מתגוררות גם כחמישים משפחות מחסידות קרלין-סטולין ואף משפחות המקורבות ליהדות החסידית, אך חסרות שיוך ברור לחסידות זו או אחרת. ברחובות הסמוכים לקריה נקנו עוד מאות דירות על ידי משפחות מחסידות צאנז, קרלין ומחסידיות אחרות. אזורים אלו נקראים "מתחרדים" בפי תושבי השכונה.
כדיין הקהילה מאז הקמתה מכהן הרב זאב וקסברגר, תלמיד של רבי שמואל הלוי ואזנר. בשנת תשפ"א מונה הרב אברהם הלברשטאם, בנו השלישי של האדמו"ר מצאנז, לכהן כרב הקהילה.
קריית צאנז - ירושלים

גם בירושלים הקים האדמו"ר קריה לאנשי שלומו ומתגוררים בה מחסידיו ומזרמים נוספים. במרכז השכונה הקים האדמו"ר בית כנסת והורה להקצות לכל עדה שטיבל להתפלל בו, לזרם החרדי ליטאי, עדות המזרח, וחסידים, כמו כן הקים בה האדמו"ר תלמוד תורה לילדי חסידיו.
הערות שוליים

↑  משה ויסברג, היסטוריה של מלון: לראשונה לאחר 57 שנים שיפוצים ב'גלי צאנז', באתר בחדרי חרדים, 25 באפריל 2017
↑  יעקב מלמד, ‏מינוי חדש בחסידות: האדמו"ר מצאנז מינה את בנו לשמש כרבה של החסידות בטבריה, באתר JDN‏
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564968305171  LCCN: n87930467   WorldCat (עם LCCN): n87-930467 
מלון גלי צאנז בנתניה, אוקטובר 2018
פנים היכל ישיבת צאנז בקריה. שנות ה-90
קונרד קרז'ינובסקי

| --- | --- |

 לידה:  15 בפברואר 1872 קרמנצ'וג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  25 במאי 1922 (בגיל 50) ורשה, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פובונזקי 
 מקום לימודים:  האקדמיה הקיסרית לאמנויות 
 זרם באמנות:  אקספרסיוניזם 
 יצירות ידועות:  Portrait of Józef Piłsudski 
 בן או בת זוג:  Michalina Krzyżanowska (1906–?) 
 
קונרד קרז'ינובסקי, בפולנית: Konrad Krzyżanowski (15 בפברואר 1872 - 25 במאי 1922) היה מאייר וצייר פולני, בעיקר של דיוקנאות, שנחשב לצייר מוקדם של האקספרסיוניזם.
ביוגרפיה

הוא נולד בקרמנצ'וג, וגדל בקייב. שם לקח את שיעורי האמנות הראשונים שלו בבית הספר לציור אצל מיקולה מורשקו.  לאחר מכן, למד לימודים סדירים באקדמיה האימפריאלית לאמנויות בסנט פטרסבורג. אולם הוא לא היה שם זמן רב, מאחר שסלד משיטות הלימוד של בית הספר, הגיע לעימות עם הרקטור וגורש מהמוסד.
בשנת 1897 עבר קריז'נובסקי למינכן, שם לקח שיעורים פרטיים מסיימון הולוסי. כעבור שלוש שנים השתקע בוורשה ויחד עם קז'ימייז' סטברובסקי והקים בית ספר לציור אותו ניהל במשך ארבע שנים. בשנים 1904 עד 1909 לימד באקדמיה לאמנויות יפות, שם לקח את תלמידיו לעיתים קרובות לצייר בליטא ובפינלנד. הוא גם עשה איורים עבור כתב עת ספרותי ואמנותי שיצא לאור מ-1901 עד 1907.
בשנת 1906 נישא קז'ינובסקי לאמנית מיכלינה פיוטרשבסקה, סטודנטית באקדמיה. לאחר סיום לימודיה בשנת 1909, הוא התפטר מתפקידו שם. מ-1912 עד 1914 חיו בני הזוג בלונדון ובפריז, שם למדה מיכלינה עם מוריס דני באקדמיה רנסון.
ב-1914 חזרו לורשה, אך בעקבות פרוץ מלחמת העולם הראשונה נסעו לגור בווליניה אצל קרובי משפחתה של מיכלינה. בשנים 1917 עד 1918 הם גרו בקייב, שם לימד קז'ינובסקי ב"בית הספר הפולני לאמנויות יפות".
לאחר הקמת הרפובליקה הפולנית השנייה, הם חזרו לורשה וקז'ינובסקי הקים מחדש את בית הספר הפרטי שלו לאמנות. בין תלמידיו הידועים ביותר היו טדאוש פרושקובסקי, לודוויק קונזבסקי וקריסטינה ורובלבסקה.
קריז'נובסקי נפטר בורשה ב-25 במאי 1922.
גלריה

ילדה ופסנתר
עננים בפילנלד
לאור נרות
אישה וכלב
הערות שוליים

↑  Lija Skalska-Miecik (ed.), Konrad Krzyżanowski 1872-1922. Wystawa monograficzna, National Museum, Warsaw, 1980
↑  Konrad Krzyzanowski - zycie, www.pinakoteka.zascianek.pl
↑  Konrad Krzyżanowski | Życie i twórczość | Artysta, Culture.pl (בפולנית)
↑  Brief biography of Piotruszewska
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007277263405171  PLWABN: 9810578140905606  GND: 174233752  ISNI: 0000 0001 0979 8029  LCCN: n82056326  RKD: 46701  SNAC: w6s25n3r  SUDOC: 176238662  ULAN: 500030360  VIAF: 62888134   WorldCat (עם VIAF): 62888134
קוסמופוליטיות (ביולוגיה)

חולדה חומה, אחת מהחיות המצויות ביותר בעולם היכולה להתרבות בקצב מהיר ביותר.
בביוגאוגרפיה, טקסון קוסמופוליטי הוא טקסון בעל תחום תפוצה רחב ביותר, כלומר, טקסון שתפוצתו היא באזורים נרחבים בעולם ולעיתים גם בכל העולם. ברמת המין, קוסמופוליטיות כרוכה על פי רוב גם בטווח אקולוגי רחב ובאמצעים יעילים להפצה למרחק.
מינים קוסמופוליטיים זוכים בדרך כלל למצב שימור "ללא חשש", זאת מאחר שאוכלוסייתם העולמית גבוהה ואינה עתידה להיפגע באופן משמעותי לטווח הקרוב. מספר יצורים ימיים יכולים לנדוד ברחבי העולם כולו, אך עדיין אוכלוסיותיהם יכולות להיפגע באופן מקומי או אף לצנוח בשיטתיות. גם מינים בעלי להקות גדולות יכולות להיפגע מתנאים משתנים, למשל חגבי הארבה, הנפגעים ממחסור במזון ומתים במהירות.
דוגמאות

ישנם מעט מינים החיים ברחבי כל הכדור. מינים אלה כוללים, בין השאר את האדם, חיות בית שונות, 3 מכרסמים מצליחים מאוד – עכבר הבית, חולדה חומה וחולדה שחורה. מינים נוספים הם דרור הבית, יונת הבית, בז נודד, תנשמת לבנה, ראשתן גדול-ראש ומיני חופמאים החיים ברחבי כל הגלובוס.
מבין חסרי החוליות ישנם את זבוב הבית, יתושים, דבורת הדבש, פרעושים ומינים שונים של נמלים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה ובנושא איכות הסביבה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרכת

ערך זה עוסק במחלת עצמות. אם התכוונתם לפרֹכת (בד ארוּג), ראו .
| --- | --- |

 שמות נוספים:  מחלת העצמות השבורות מחלת/תסמונת לובשטיין מחלת ורונליק
 תחום:  גנטיקה רפואית 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D010013
 סיווגים
 ICD-10:  Q78.078.0 
 ICD-11:  LD24.K0 
 
לובן עין כחול בחולה פרכת
פָּרֶכֶת (בלעז: Osteogenesis Imperfecta או בראשי תיבות OI) היא מחלת רקמת חיבור תורשתית. החולים סובלים מהפרעה ביצירת קולגן מסוג I הגורמת לפריכות של עצמותיהם המתבטאת בשברים בעקבות חבלות קלות. החולים עשויים לסבול גם מחרשות (50–65 אחוזים מהחולים), הפרעה בהתפתחות השיניים, גמישות יתר של המפרקים ולובן העין שלהם עשוי להיות כחול. שיעור הימצאות ההפרעה בארצות הברית הוא כאחד ל-20,000 לידות חי.
סוגי פרכת

לפרכת ארבעה סיווגים עיקריים הנבדלים זה מזה בחומרתם ובסוג ההורשה. פרכת מסוג I ומסוג IV היא אוטוזומית דומיננטית ופרכת מסוג II ומסוג III היא אוטוזומית רצסיבית. כאשר המופעים הרצסיבים (סוג II וסוג III) הם החמורים יותר, עד כדי מוות בימים או בשבועות הראשונים לחיים (חולי פרכת מסוג II).
קולגן מסוג I הוא מרכיב עיקרי של רקמת חיבור, הוא מהווה כשלושים אחוזים ממשקל הגוף. הוא נמצא בעצמות, בקופסיות של איברים, בעור, בגידים, בחיתולית, בקרומי המוח, בלובן העין ובקרנית. הקוד הגנטי של קולגן מסוג I משובש בחולי פרכת, ומביא לפגיעה באיכות ובכמות של סיבי הקולגן. סיבי הקולגן נוצרים בכמות קטנה מדי והרכבם אינו תקין.
פרכת מסוג I נחשבת למחלה בדרגת חומרה קלה. המחלה עשויה להתבטא בלא יותר מצבע כחול של לובן העין, הנגרם מליקוי ברקמת החיבור המאפשר לראות דרכה כלי דם, ומכאבים עקב גמישות יתר של מפרקים. במהלך חייהם של החולים אפשר שיסבלו משבר בודד או עד למעלה מ-60 שברים.
פרכת מסוג II המכונה גם פרכת קטלנית של היילוד (neonatal lethal type) נחשבת למופע החמור ביותר של המחלה. לחולים לובן עין כחול ושברים מולדים המונעים מגפי הגוף להתפתח למלוא אורכם. שברים בגולגולת יכולים לגרום לדימום תוך-מוחי קטלני ושברים בצלעות יכולים לפגוע בהתפתחות הריאות, בצורה קטלנית גם כן.
פרכת מסוג III היא מופע חמור נוסף של המחלה, אך לא קטלני כפרכת מסוג II. לחולים גוונים משתנים של לובן העין והם סובלים מקומה נמוכה ומעיוותים של עמוד השדרה ושל הידיים. במהלך חייהם, סובלים החולים משברים מרובים וחוזרים.
פרכת מסוג IV היא מופע עם דרגת חומרה בינונית. צבע לובן העין של החולים רגיל, וקומתם נורמלית או נמוכה. חולים אלו סובלים בדרך כלל מעצמות הנשברות בקלות בזמן הילדות.
אבחנה של פרכת היא בדרך כלל קלינית. כאשר קיים ספק באבחנה, אפשר לזהות את המחלה על ידי בדיקה של הגנים הקשורים לייצור קולגן מסוג I או על ידי בדיקה של מולקולות פרוקולגן מסוג I (אבן הבניה של קולגן מסוג I).
סוגי פרכת > סוגי פרכת נוספים

פרכת מסוג V: המופע שלה דומה לפרכת מסוג IV אך היא נגרמת ממוטציה בגן IFITM5. הדפורמציה מפתחת עם הגיל, אין בעיה בייצור קולגן, אלא בנקודות החיבור והגיבוש בין הקולגן ומינרלים ברקמות העצם הספוגי והצפוף. יש לציין כי לובן העין בסוג זה נשאר לבן.
טיפול

למחלה לא קיימות תרופות זמינות ואין כרגע טיפול מרפא, אך לחולים ניתן טיפול תומך הכולל ביספוספנטים המשפר את דחיסות העצמות ומקטין את היארעות השברים. עוד משמשים לטיפול התומך הורמון גדילה המסייע לבעלי קומה נמוכה, שתל שבלולי ללקויי שמיעה, וטיפולים אורתופדים ופארארפואיים לתיקון עיוותים בעצמות ולשיפור תפקודם של החולים.
עיקר ההתערבות לשיפור חיי החולים הוא באמצעות: פיזיותרפיה, ניתוח אורתופדי, התרופה "denosumab" (פוגעת בהבשלה של אוסטאוקלסטים) ותרופות נוספות במחקר המגרות פעולה של אוסטאובלסטים.
טיפול > הדרכת הורים ומטפלים

הדרכה נכונה של המטפלים העיקריים בפעוט עם פרכת יכולה למזער את הסיכוי לשברים, למנוע סיבוכים כתוצאה ממנחים לא נכונים ותנועות מסכנות (למשל סיבוב הגפיים, עיוות במבנה הגולגולת בשל שכיבה מרובה על צד אחד ועוד), ולעודד התפתחות תקינה. עם זאת יש לזכור שגם בהתנהלות האופטימלית, ימשיכו להיות שברים בשל טבע המחלה, ויש להאזר בסבלנות ולהתאים את הטיפולים בהתאם.
טיפול > טיפול תרופתי

תרופות ממשפחת הביספוספונטים, אשר מונעות ספיגת עצם, ממתנות את קצב מטבוליזם העצם ומעכבות את הידלדלות העצם, נמצאו כיעילות ביותר לטיפול בפרכת. הן אינן מרפאות את המחלה אך מעלות את צפיפות העצם, מורידות את שכיחות השברים, וכן משפרות את רמות הכאב. הטיפול בביפוספונטים ניתן על פי רוב לילדים; יש אך מעט ראיות ליעילות במבוגרים. הביספוספונטים ניתנים בעירוי תוך-ורידי או בכדורים, ומומלץ לשלב את הטיפול עם פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק וניתוחים ליישור העצמות.
מתן הורמון גדילה שיפר את המצב במקרים קלים של המחלה. זריקות קלציטונין, הורמון הקשור במשק הסידן, נמצאו כיעילות אך אינן מומלצות בשל תופעות הלוואי.
טיפול > פיזיותרפיה ושיקום

בכנס הבינלאומי ה-13 על אוסטאוגנזיס אימפרפקטה שנערך בשנת 2018, פורסמו קווים מנחים לשיקום גופני של ילדים ונוער עם המחלה, כאשר המטרה היא להגיע לתפקוד מקסימלי מבחינת תנועתיות, פעילות והשתתפות בחברה. בין המלצותיהם: חיזוק השרירים וטווח תנועת המפרקים לאחר שבר, חיזוק שרירי הגו והגפיים להפחתת כאבי גב ושיפור תפקודי הנשימה והיציבות בישיבה, והתחלת השיקום מוקדם ככל האפשר. הם רואים חשיבות בשימוש בעזרים, אסטרטגיות פיצוי והנגשת המבנים להשגת עצמאות ותפקוד. אין ראיות לתועלת בשימוש בסד רך לעמוד השדרה, המקובל במצבים שאינם פרכת, לכן הם אינם ממליצים עליו.
יכולת התפקוד של אנשים וילדים עם פרכת משתנה בהתאם לסוג. במצבים קלים ההתפתחות תהיה רגילה לגילם והם יוכלו ללכת באופן עצמאי ללא צורך בעזרים. במצבים קשים יותר, יהיה צורך בעזרים כגון כיסא גלגלים. במצב זה ממליצים המומחים באותו מסמך על התאמה אישית של העזרים לשיפור מקסימלי של הניידות ותפקוד השרירים ולמזעור כאבים ועייפות, ועם זאת לדאוג שבמידת האפשר הם לא יהיו תחליף מוחלט לפעילות של עמידה והליכה.
טיפול > ניתוחים אורתופדיים

הניתוחים הנפוצים ביותר במטופלי פרכת הם התקנת מסמר תוך לשדי, ניתוח לטיפול ב-basilar impression ותיקון עקמת.
בילדים עם עיוות בעצמות הארוכות, התקנת מסמר תוך לשדי יכולה לעזור בנשיאת המשקל ובהליכה. השילוב עם פיום עצם - חיתוך או שבירת העצם בניתוח בכדי לשנות את אורכה, לתקן עיוות או לשפר יציבות של מפרק - הוכח כיעיל בילדים המטופלים בביספוספונטים. ניתוח לטיפול ב-basilar impression נעשה במקרים של דחיסה של גזע המוח וחוט השדרה הצווארי בהם יש חסכים נוירולוגיים. ניתוח לתיקון עקמת עשוי להיות יעיל במקרים חמורים, אם כי פריכות העצמות מקשה על ביצועו.
טיפול > תזונה

יש להקפיד על צריכת ויטמין D וסידן. בנוסף, כאשר החולה אינו מסוגל להיות פעיל (למשל מרותק למיטה או בדרגת חומרה קשה של המחלה), כדאי לשמור על כמות הקלוריות הנצרכת.
טיפול > טיפול גנטי

מכיוון שעד כה לא נמצא מרפא מוחלט עבור חולי פרכת ובהינתן ההתקדמות החדשה בטכנולוגיית מיקוד גנטי, טיפול גנטי ותאי מייצג אופציה אטרקטיבית לטיפול בפרכת.
תיקון בפגם ה-DNA משמש כתרופה עבור פרכת דומיננטית, השתקת האלל המוטנטי עשויה לייצג אופציה מעניינת לטיפול בפרכת דומיננטית. הדיכוי הספציפי של האלל המוטנטי, יחד עם יכולת ההחלמה הנובעת מכך, יהפוך פנוטיפ חמור המאופיין בפגמים מבניים בקולגן לפרכת קלה, שנגרמים על ידי פגם כמותי.
טיפול באמצעות תאי גזע – השתלת תאי גזע נורמליים עם פוטנציאל התמיינות לתאים אוסאובלסטים בחולים. השתלת תאי גזע לחולים בפרכת יכולה למנוע את התבטאות המחלה אפילו בנוכחות של אוסטאובלסטים מוטנטים רבים.