אושוויץ
הערות שוליים

↑  מחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו, באתר יד ושם
↑  יאיר טאובר‏, ארבע תמונות מלב הגיהנום, באתר וואלה, 8 באפריל 2021
↑  ישראל גוטמן: אושוויץ - סקירה כללית. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות. עורכים: ישראל גוטמן ודניאל ברנבאום. יד ושם, ירושלים, תשס"ג, עמ' 35–36.
↑  מרכז המידע אודות השואה, ביה"ס המרכזי להוראת השואה, שלזיה העלית המזרחית, באתר יד ושם
↑  GUTMAN, I., "AUSCHWITZ - AN OVERVIEW", IN GUTMAN, I. AND BERENBAUM, D., (EDS.) ANATOMY OF THE AUSCHWITZ DEATH CAMP, INDIANA UNIVERSITY PRESS, 1994, PP. 5-33; VAN PELT, R. J., "A SITE IN SEARCH OF A MISSION", Ibid., PP. 93-156.
1 2 3 4  ישראל גוטמן, אושוויץ, תולדותיו וייחודו, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, מתוך בשביל הזיכרון 28 (1997). גרסת PDF.
↑  ישראל גוטמן, דכאו, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, מתוך האנציקלופדיה של השואה (ישראל: יד ושם, 1990)
↑  ישראל גוטמן: אושוויץ - סקירה כללית, בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות. עורכים: ישראל גוטמן ודניאל ברנבאום, הוצאת יד ושם, ירושלים, תשס"ג, עמ' 39–40.
↑  על פי אתר Auschwitz Alphabet, וראו המקורות שם.
↑  על פרדי הירש במעון הילדים בבירקנאו, מאת רות בונדי, באתר יד ושם
↑  הבחורות על הרכבת לאושוויץ: סיפור הטרנספורט הראשון נחשף במלואו, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  הערך "אושוויץ", מתוך אנציקלופדיה של השואה, מופיע באתר יד ושם, עמ' 4.
↑  הרמן לנגביין: מחנה ריכוז והשמדה אושוויץ-בירקנאו: תולדותיו ומאפייניו. בתוך: מחנות הריכוז הנאציים - מבנה ומגמות. הרצאות ודיונים בכינוס הבינלאומי הרביעי של חוקרי השואה, ירושלים תשמ"ד, (עורכים: ישראל גוטמן ורחל מנבר), הוצאת יד ושם, עמ' 219–220.
↑  אתר מוזיאון אושוויץ.
↑  על פי המופיע כאן וכן על פי הפירוט אצל הרמן לנגביין, מחנה ריכוז והשמדה אושוויץ בירקנאו - תולדותיו ומאפייניו, בתוך: מחנות הריכוז הנאציים - מבנה ומגמות. הרצאות ודיונים בכינוס הבינלאומי הרביעי של חוקרי השואה, ירושלים תשמ"ד. עורכים: ישראל גוטמן ורחל מנבר, הוצאת יד ושם, עמ' 217–240, ובמיוחד המפה הנלווית.(הקישור אינו פעיל, 16.11.2019)
↑  נילי קרן: מחנה המשפחות באושוויץ בירקנאו. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות, עורכים: יהודה באואר ומיכאל ברנבאום, יד ושם, תשס"ג. עמ' 427 ואילך.
↑  אתר isurvived.
↑  באור, סקירה כללית, עמ' 41.
↑  ברנרד וסרשטיין, בריטניה ויהודי אירופה 1939–1945, עם עובד, 1982, עמ' 262.
↑  פרנצ'ישק פיפר: תאי גזים ומשרפות. בתוך: אושוויץ: אנטומיה של מחנה מוות", עמ' 199–203.
↑  אנדז'יי שצ'לצקי, שוד הקרבנות וגופותיהם. בתוך: אושוויץ: אנטומיה של מחנה מוות", עמ' 238
↑  יוזף בושקו ושמואל קרקובסקי: הערך אושוויץ, אנציקלופדיה של השואה, כרך א', עמ' 43.
↑  על פי הציטוט בערך ועידת ואנזה.
1 2 3 4  אתר מוזיאון השואה האמריקני.
↑  ישראל גוטמן: אושוויץ - סקירה כללית, בתוך: אושוויץ: אנטומיה של מחנה, עמ' 42–43.
↑  מרטין גילברט, אטלס השואה, מפה 1.
↑  ראו למשל עדות אישית מאושוויץ, באתר הארכיון הציוני.
↑  יוזף בושקו, שמואל קרקובסקי: הערך אושוויץ, אנציקלופדיה של השואה, כרך א', עמ' 46.
↑  השואה בתיעוד, עמ' 287. היה זה בחודשים יוני-יולי 1944.
↑  אין לבלבל עם רודולף הס, סגנו של היטלר.
↑  הקומנדאנט מאושוויץ מעיד - רשימותיו של רודולף פרדינאנד האס. בית לוחמי הגטאות והקיבוץ המאוחד, תשל"ח, עמ' 6–7, והערות שם.
↑  אתר מוזיאון אושוויץ.(הקישור אינו פעיל, 16.11.2019)
↑  רודולף ורבה: ברחתי מאושוויץ. אוניברסיטת חיפה והוצאת זמורה-ביתן, עמ' 156.
↑  Gideon Greif: Im Zentrum der Endlösung - Alltag in der Todesfabrik Auschwitz Tuebingen, TOS Verlag, 2022, 528 Seiten.
↑  פרנצ'ישק פיפר: תאי גזים ומשרפות. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה, עמ' 209–215.
↑  הערך "אושוויץ" באנציקלופדיה של השואה, באתר יד ושם.
↑  יוזף בושקו, שמואל קרקובסקי: הערך אושוויץ, אנציקלופדיה של השואה, עמ' 42–43. הערך נמצא בגרסה מקוונת גם באתר יד ושם, כאן.
↑  לוח ומסמרים: נמצא ציוד הקעקוע מאושוויץ, באתר ynet, 13 במרץ 2014
↑  ישראל גוטמן, "אושוויץ - תולדותיו וייחודו", בשביל הזיכרון 28, יד ושם, 1997, באתר מט"ח
↑  אלכסנדר לאסיק: דיוקן היסטורי-סוציולוגי של אנשי הס"ס באושוויץ, בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות. עמ' 256–257.
↑  הערך אושוויץ, אנציקלופדיה של השואה".
↑  אלכסנדר לאסיק: דיוקן היסטורי-סוציולוגי של אנשי הס"ס באושוויץ. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות, עמ' 281. קיימת אי-בהירות במקורות לגבי תפקידו של הס במחנה ב-1944, אך נראה שהדברים היו כמתואר לעיל.
↑  דנוטה צ'ך: מינהל האסירים באושוויץ. בתוך: אושוויץ: אנטומיה של מחנה מוות, עמ' 341–342.
↑  רודולף ורבה: ברחתי מאושוויץ, עמ' 313.
↑  דנוטה צ'ך, שם; מקורות שונים. לגבי פירוט כל הסימנים של האסירים, ראו אצל ורבה, עמ' 293.
↑  הנריק שוויבוצקי: מבצעי בריחה של אסירים. בתוך: אושוויץ: אנטומיה של מחנה מוות, עמ' 527–528.
↑  ראו באריכות על ניסיונות הבריחה השונים אצל שוויבוצקי, לעיל.
↑  מירוסלב קרני: דו"ח ורבה-וצלר. בתוך: אושוויץ: אנטומיה של מחנה מוות, עמ' 589. מספר זה מופיע גם באנציקלופדיה של השואה, עמ' 53. וראו גם: אריך קולקא: בריחת אסירים יהודים ממחנה אושוויץ בירקנאו ומאמציהם לעצור את ההשמדה. בתוך: מחנות הריכוז הנאציים, עמ' 313.
↑  [Genocide and the politics of remembering by RUTH LINN p.10, מורדוביץ' ורוזין(הקישור אינו פעיל, 16.11.2019)
↑  Jerzy Tabeau בורח מאושוויץ.
↑  לתיאור מבצעי בריחה שונים: הנריק שוויבוצקי, מבצעי בריחה של אסירים. בתוך: אושוויץ: אנטומיה של מחנה מוות
↑  הרמן לנגביין: המחתרת באושוויץ. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה ריכוז, עמ' 505 ואילך.
1 2  אנציקלופדיה של השואה, עמ' 53.
↑  הרמן לנגביין: מחנה ריכוז והשמדה אושוויץ-בירקנאו - תולדותיו ומאפייניו. בתוך: מחנות הריכוז הנאציים, עמ' 220.
↑  לנגביין, בשני המקורות הנ"ל; האנציקלופדיה של השואה, שם.
↑  הרמן לנגביין: המחתרת באושוויץ. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה ריכוז, עמ' 523–525; הנ"ל: מחנה ריכוז והשמדה אושוויץ-בירקנאו - תולדותיו ומאפייניו. בתוך: מחנות הריכוז הנאציים, עמ' 227–228
↑  שו"ת מקדשי השם חלק א שער מחמדים עמוד 10
↑  אסף משניות, 471,'"`UNIQ--nowiki-00000048-QINU`"'‏יום כיפור במחנה: "ריבונו של עולם, תן לי כוח שאנצח אותך!", באתר "סרוגים", 24 בספטמבר 2015
↑  סיוון רהב מאיר, עכשיו תורנו: האחיות חנה ושרה טסלר, באתר החלק היומי, פורסם בתאריך: י"א בתשרי תשפ"ד - 26/09/2023.
סיפורן של האחיות חנה ושרה טסלר כתוב בתמצית על ידי סיוון רהב מאיר. בקישור ניתן לצפות בנוסף בעדות המצולמת של שרה טסלר אודות הצום המשולש שצמו בעודן אסירות במחנה אושוויץ בירקנאו ביום כיפור של שנת 1944.
↑  שרה טסלר, שני חיי שרה, כפר הרא"ה: מכון שואה ואמונה "שם עולם", תש"ע - 2010, עמ' 85 - 87
1 2  שו"ת מקדשי השם חלק א שער מחמדים עמוד 14
↑  עלי מרורות, הרב יהושע משה אהרונסון, עמ' 241-242
↑  הרב סיני אדלר עדות באתר גנזך קידוש השם
↑  פרל בייניש, הרוח שגברה על הדרקון עמודים 340 – 341, ירושלים תשנ"ד
↑  יוסף קוטליאנסקי, ספר וולקוביסק עמ' 13-16
1 2  עדות גולדה כ"ץ ספר לאסק, עמ' 541-543.
↑  הרב מנשה קליין שו"ת משנה הלכות חלק טז סימן עד
עדות גד גולדמן בפרויקט להיסטוריה בע"פ, במרכז לחקר השואה, אוניברסיטת ברוקלין (Oral History Project, The Center forHolocaust Studies, New York). סימול OH 78-10 SuC, RG 439.
↑  הרב מנשה קליין, שו"ת משנה הלכות חלק יז סימן ח
↑  שרה ביינהורן, עלים שעלו מן האפר, עמ' 161-162
הרב ישראל מאיר לאו, קדיש בפיג'מה, משפחה ח' ניסן תש"פ, עמ' 18
↑  ישראל טבקסבלט, עבדים היינו, פריז 1949
↑  Daily proforma returns contained in GPCC series monthly reports, for ten concentration, The National Archives (United Kingdom), 1942-1943, GPCC 1-117
↑  Jonathan Roth, A Missed Opportunity? – Assessing the Likely Effectiveness of an Allied Bombing Raid on Auschwitz, 9 December 2011
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000005A-QINU`"'"Bletchley Park Concentration Camp Decodes". WhatRreallyHhappend.INFO. 1942–1943.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000005C-QINU`"'"Report from Poland on German Concentration Camp at Auschwitz Sept. 1942". U.S.A national archives, O.S.S records RG 226, COI/OSS Central Files 1942-1946 (Entry 92). 1942.
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000005E-QINU`"'"reports prepared by Dr. Alexander S. Lipsett, June-August 1942:". U.S.A national archives, O.S.S records RG 226, Entry 210.(הקישור אינו פעיל)
↑  The death train was taken to the death camp in Oswiecim, 18 נובמבר 1943 Palestine Post.
↑  מרטין גילברט: מה ידע העולם ומתי; מירוסלב קרני: דו"ח ורבה-וצלר, בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות. עמ' 571–606.
↑  דייוויד ס. ויימן: למה לא הפציצו את אושוויץ. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות, עמ' 613.
↑  דייוויד וימן: הערך אושוויץ, הפצצת-, אנציקלופדיה של השואה, כרך א', עמ' 54 ואילך. וראו גם מאמרו של וימן באריכות רבה יותר.
↑  ראו כאן.
↑  הערך: אושוויץ, אנציקלופדיה של השואה, עמ' 54.
↑  טוראי טולקצ'וב בשערי הגיהנום - עדותו של אמן משחרור מיידנק ואושוויץ, באתר יד ושם
↑  Trail of Rudolf Hoss,file 8,cards 28-29; Georges Wellers, "Essai de determinaition du nombere de morts au camp d`Auschwitz"Le Mond Juif (10-11'1983)pp.127-159 ermi
↑  פרנצ'ישק פיפר: מספר הקרבנות. מתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות. עמ' 95 ואילך.
↑  ראו עדותו של רודולף הס במשפטי נירנברג, 1946.
↑  מספר יהודי הונגריה שנשלחו לאושוויץ על פי המופיע כאן הוא 426,000.
↑  פרנצ'ישק פיפר: מספר הקרבנות. בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות, עמ' 101–102. וראו שם את המאמר כולו.
↑  פיפר, שם, עמ' 103–104.
↑  פיפר, שם, עמ' 104–105.
↑  אלכסנדר לאסיק: העמדה של אנשי ס"ס מאושוויץ אחרי המלחמה, בתוך: אושוויץ - אנטומיה של מחנה מוות, עמ' 631 ואילך.
↑  א. דויטשקרון,'"`UNIQ--nowiki-00000070-QINU`"'התביעה של בון מקווה להעמיד את מנגלה למשפט, מעריב, 22 בפברואר 1963
↑  הודעה של אונסקו באתר הארגון
↑  תערוכת אינטרנט באתר יד ושם לציון שיפוץ הביתן היהודי באושוויץ.
↑  יד ושם, עיצוב התערוכה: אתגרים ופתרונות, באתר יד ושם
↑  סוכנויות הידיעות,'"`UNIQ--nowiki-00000075-QINU`"'השלט "העבודה משחררת" נגנב ממחנה אושוויץ, באתר ynet, 18 בדצמבר 2009
↑  השלט מאושוויץ אותר חתוך לשלושה; 5 נעצרו, באתר ynet, 21 בדצמבר 2009
↑  באתר יד ושם
↑  באתר יד ושם
↑  איתמר אייכנר,'"`UNIQ--nowiki-0000007A-QINU`"'הר הנעליים באושוויץ מתפורר: "אין לנו כמה שנים לחכות", באתר ynet, 27 ביולי 2022
↑  איתמר אייכנר,'"`UNIQ--nowiki-0000007C-QINU`"'לשמור ולא לשכוח: הר הנעליים חוזר לאושוויץ, באתר ynet, 27 ביוני 2024
↑  סיור בעקבות המהפכה הווירטואלית של אושוויץ | צפו, באתר ynet, 5 ביולי 2023
1 2  The Imperative to Witness: Memoirs by Survivors of Auschwitz, The National WWII Museum, March 3, 2022
↑  Jonathan Huener, Auschwitz, Poland, and the Politics of Commemoration, 1945–1979 (Ohio University Press: 2003)
↑  Marek Kucia, "Auschwitz as a symbol of martyrdom of the Polish nation, 1947 and 2017, Holocaust Studies 27(1): pp. 12-23
↑  Jonathan Webber, "Why here?, The Guardian, January 12 2005
↑  Olivia B. Waxman, "Why Auschwitz Plays Such a Central Role in Holocaust Remembrance", Time, May 2 2019
↑  Nadav Ziv, "How Auschwitz falls short as a symbol for the Holocaust - opinion, The Jerusalem Post, April 3, 2021
↑  Timothy Snyder, Holocaust: The Ignored Reality, New York Review of Books, July 16, 2009
↑  יעל גלר,'"`UNIQ--nowiki-00000089-QINU`"'אם חשבתם שידעתם הכול על אושוויץ, תקראו את פרימו לוי, באתר ynet, 8 בדצמבר 2017
↑  פרימו לוי, "האזור האפור", בתוך השוקעים והניצולים, תרגמה מרים שוסטרמן-פדובאנו, (עם עובד: 1991), עמ' 31
↑  פרימו לוי, הזהו אדם?, תרגם יצחק גרטי, (עם עובד: 1989), 133–134
↑  נטע הלפרין,'"`UNIQ--nowiki-0000008F-QINU`"'הספר שלא עזב את אלי ויזל, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2016
↑  Elie Wiesel, A Jew Today (Random House: 1978), p. 198
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000092-QINU`"' אודי מלר,'"`UNIQ--nowiki-00000093-QINU`"'‏"לא השטן יצר את אושוויץ אלא האדם": עשרים שנה למותו של ק. צטניק, בעיתון מקור ראשון, 14 ביולי 2021
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000095-QINU`"'מעין איתן,'"`UNIQ--nowiki-00000096-QINU`"'"אף אחד מאיתנו לא יחזור": יצירת מופת של אסירה ששרדה את אושוויץ, באתר הארץ, 8 בפברואר 2023
↑  Lawrence L. Langer, "The Literature of Auschwitz", in Literature of the Holocaust, edited by Harold Bloom, (Chelsea House Publishers: 2004), pp. 171-192
↑  Jenni Frazer, "The fictionalising of Auschwitz, The Jewish Chronicle, August 18 2021
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000009B-QINU`"'אליסון פלוד וקרייט ניקולסון,'"`UNIQ--nowiki-0000009C-QINU`"'אתר ההנצחה של אושוויץ מאשים את מחברת רב־המכר "המקעקע מאושוויץ" בסילוף המציאות, באתר הארץ, 9 בפברואר 2019
↑  Alvin H. Rosenfeld, "The Problematics of Holocaust Literature", in Literature of the Holocaust, edited by Harold Bloom, (Chelsea House Publishers: 2004), p. 43
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000009F-QINU`"'איתמר זהר,'"`UNIQ--nowiki-000000A0-QINU`"'הסופר שמרגיז את מנהלי מוזיאון אושוויץ בירקנאו, באתר הארץ, 8 בינואר 2020
↑  "השלב האחרון" - ונדה יקובובסקה, באתר יד ושם
↑  אבנר שביט, לודז'‏, אחד מסרטי השואה החשובים ביותר נעלם. עכשיו הוא חוזר, באתר וואלה, 10 בספטמבר 2019
↑  Theodor W. Adorno, "Cultural Criticism and Society", in Prisms (MIT Press: 1997), p. 33
↑  משה צוקרמן,'"`UNIQ--nowiki-000000A5-QINU`"'ההיתה זו טעות לקבוע כי אחרי אושוויץ אי אפשר עוד לכתוב שיר?, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2003
↑  Naomi Mandel, "Rethinking "After Auschwitz": Against a Rhetoric of the Unspeakable in Holocaust Writing", Boundary 2 28(2), p. 203
↑  Christian Skirke, "After Auschwitz", in A Companion to Adorno, edited by Peter E. Gordon, Espen Hammer, and Max Pensky, (Blackwell: 2020), p.569
↑  תאודור אדורנו, "חינוך אחרי אושוויץ", בתוך חינוך לעצמאות מחשבתית: שיחות הרצאות ושיחות עם הלמוט בקר (הקיבוץ המאוחד, מכון מופ"ת: 1970), עמ' 124 (ראו גרסה אינטרנטית באיכות נמוכה בארכיון האינטרנט);Theodor Adorno, "Education After Auschwitz, 1966
↑  Theodor W. Adorno, Negative Dialectics (Routledge: 1973 [1966]), p. 362
↑  משה צוקרמן, "שרלוטה סלומון – אמנית שואה?", זמנים: רבעון להיסטוריה 97 (מאורכב מהמקור (הקישור אינו פעיל) בארכיון האינטרנט)
↑  לילך לחמן,'"`UNIQ--nowiki-000000AE-QINU`"'"ואיך אפשר לאכול לאנץ'": שירה אחרי אושוויץ, באתר הארץ, 13 באפריל 2004
↑ לדוגמה:
האנס יונס, מושג האלוהים אחרי אושוויץ (רסלינג: 2004)
יואב אשכנזי, אתיקה אחרי אושוויץ (כרמל:2022)
אהרון גלייזר, האם מחשבה יהודית אפשרית לאחר אושוויץ? הרהורים בעקבות אדורנו (רסלינג: 2015)
אפרים מאיר, מעשה זיכרון: חברה, אדם ואלוהים לאחר אושוויץ (רסלינג: 2006)
Zachary Braiterman, (God) After Auschwitz (Princeton University Press: 1998)
Richard L. Rubenstein, After Auschwitz: Radical Theology and Contemporary Judaism (Bobbs-Merrill: 1966)
↑  ראו גם, "שירה אחרי אושוויץ", סדרת הרצאות של דן לאור, באתר יוטיוב
↑  Giorgio Agamben, Homo Sacer: Sovereign Power and Bare Life (Stanford University Press: 1998), p. 123: "From this perspective, the camp-as the pure, absolute, and impassable biopolitical space (insofar as it is founded solely on the state of exception) - will appear as the hidden paradigm of the political space of modernity, whose metamorphoses and disguises we will have to learn to recognize"
↑  Ori Z Soltes (editor), Immortality, Memory, Creativity, and Survival: The Arts of Alice Lok Cahana and Kitra Cahana (Berghahn Books: 2020), pp. 31-32
↑  Aaron Howard, "Houston artist’s work now housed in the Vatican Museum’s Collection, Jewish-Herald Voice, November 16, 2006
↑  הם בהחלט היו בני אדם, באתר יד ושם, עמ' 3
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שבנייה • שטוטהוף • מחנה הריכוז בלכהמר |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו • בורגו סן דלמאצו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • מונופול • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258076605171  PLWABN: 9810676859405606  BNE: XX451335  BnF: cb161355471 (data)  CANTIC: a19039657  GND: 4003697-2  ISNI: 0000 0001 2236 0451  LCCN: n96112360  LNB: 000094820  NKC: olak2003164504  NLA: 49287899  SELIBR: 217332  SUDOC: 027497194  VcBA: 494/55758  VIAF: 168340274   WorldCat (עם VIAF): 168340274 
מפת מחנות ריכוז והשמדה באירופה (לחצו להגדלה)
צילום אוויר של אושוויץ I, 1944. צד צפון בתחתית התמונה (פענוח התמונה נעשה בשנות ה-80 של המאה ה-20, על ידי מומחי ה-CIA). בחלקו העליון של התצלום נראה המחנה עצמו, המאופיין בשלוש שורות של בלוקים. הבלוק הימני העליון הוא בלוק 11, ולידו בלוק 10. ביניהם קיר המוות. במרכז שורת הבלוקים התחתונה נמצא מבנה גדול ששימש כמטבח; משמאלו (ממזרח) הייתה הכניסה למחנה. משמאל למחנה נמצא קרמטוריום 1. מומלץ לצפות בתמונה בהגדלה.
מפת אושוויץ II. שער המחנה מסומן ב(2), והרמפה מסומנת ב (1). סימון הבלוקים הוא להמחשה בלבד, ואינו מתיימר לייצג שרטוט מדויק של המחנה. בפועל היו 16 בלוקים בכל שורה באזור BII, חוץ ממבני מקלחת ומחראות, והם לא היו צמודים לגדר. גם באזור BI הייתה פרישת הבלוקים שונה. מערבה מ"קנדה" היה מבנה ה"זאונה", שאינו מסומן במפה.
קבוצת יהודים מחכה בין תאי הגזים לבין המשרפות בבירקנאו, 27 במאי 1944 (מתוך אלבום אושוויץ)
צילום אוויר של בירקנאו, 1944. מחנה BI נמצא בתחתית התמונה; אזור "קנדה" והזאונה בצד שמאל (צולם על ידי חיל האוויר המלכותי ב-1944)
שער הכניסה למחנה אושוויץ II - בירקנאו, מבט מתוך המחנה (צולם ב-2006)
שירותי לטרינה של אסירי מחנה בירקנאו
"בלוק" במחנה BIIa שבבירקנאו (צולם ב-2006)
הריסות בונקר II, "הבית הלבן הקטן"
הריסות קרמטוריום V
ה"זאונה", בה עברו האסירים שהגיעו למחנה חיטוי וטיהור
שרידי מחסני "קנדה" (בהרחבה קומנדו-קנדה), שם אוחסן הרכוש שנגזל
יהודים מהונגריה ניצבים על "הרמפה היהודית" ברציף הרכבת של מחנה אושוויץ-בירקנאו, רגעים לאחר שירדו מקרון הרכבת, 27 במאי 1944 (מתוך אלבום אושוויץ)
מראה של פסי הרכבת הנכנסים לבירקנאו (ביניהם "הרמפה היהודית"), מהמגדל שמעל הכניסה למחנה. בצד ימין – הרמפה
"סלקציה" ברציף תחנת הרכבת בבירקנאו, 27 במאי 1944 (מתוך אלבום אושוויץ)
שרידי צריפי המגורים באושוויץ 2. היום נותרו הארובות בלבד, ואילו הצריפים, שהיו עשויים עץ, התכלו עם הזמן. נבנו על פי תוכניות לאורוות סוסים הכוללות תנורים, אך תנורים אלה לא הופעלו מעולם
צריף שירותים בבירקנאו
קעקוע מספר על האמה השמאלית של ניצול אושוויץ סם רוזנצוויג
ערמת נעליים. מוצגת במוזיאון אושוויץ.
צילום אוויר בעת הפצצת בעלות הברית מפעלי תעשייה באושוויץ II (אושוויץ-בירקנאו) הנראות בתמונה (בפינה השמאלית העליונה) ב-13 בספטמבר 1944
חלק מסרט תיעודי של יחידת ההסרטה של הצבא האדום המציג את אושוויץ
רודולף פרנץ הס, מפקד אושוויץ הראשון, בעת ששימש כעד במשפטי נירנברג
אנדרטאות באושוויץ עם הכיתוב, בשפות אחדות: "במקום זה פזור אפרם של נשים, גברים וילדים שנטבחו בידי הרוצחים הנאצים. יהי זכרם ברוך!"
שלט Halt STOJ במחנה אושוויץ 1
שלט הנצחה ליד שרידי המבנה בבירקנאו בו שוכנו האסירים שעונו במסגרת הניסויים בבני אדם על ידי הנאצים
לוח זיכרון בבירקנאו
שני מטוסי F-15 של חיל האוויר הישראלי במטס חיל האוויר מעל מחנה ההשמדה אושוויץ (צולם ב-2003)
טקס של משלחת צה"ל "עדים במדים" ברחבת הטקסים באושוויץ (צולם ב-2010)
שער הכניסה לבירקנאו, מבט מתוך המחנה