מנחם קיסטר
הערות שוליים

↑  עיונים באבות דר' נתן: נוסח, עריכה ופרשנות, ירושלים (יד בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים) תשנ"ח (עיבוד קל של עבודת הדוקטור). ראו גם: "אבות דר' נתן מהדורת ש"ז שכטר: אקדמות מילין", דפוס צילום של מהדורת שכטר לאבות דר' נתן, ניו-יורק וירושלים תשנ"ז (אבות דר' נתן מהדורת ש"ז שכטר עם ציונים למקבילות בין הנסחים ולתוספות במהדורת שכטר בתוספת "אקדמות מילין" מאת מנחם קיסטר), עמ' 41-7
↑  'על הסכוליה למגילת תענית', תרביץ עד (תשס"ה), עמ' 451–477.
↑  'לחקר התהוות המהדורות הקדומות של ברית דמשק', באר שבע יח (תשס"ה), עמ' 209–223.
↑  '"לוי שהוא אור": לגלגולו של מדרש קדום על אבני החושן', תרביץ מה (תשל"ו), עמ' 327–330.
↑  'מסורות אגדה וגלגוליהן', תרביץ ס (תשנ"א), עמ' 224-179
↑  'שירת בני מערבא: היבטים בעולמה של שירה עלומה', תרביץ עו (תשס"ז), עמ' 105–184.
↑  למשל: 'אחור וקדם: אגדות ודרכי מדרש בספרות החיצונית ובספרות חז"ל', בתוך: היגיון ליונה: היבטים חדשים בחקר ספרות המדרש, האגדה והפיוט: קובץ מחקרים לכבודו של פרופ' יונה פרנקל במלאת לו שבעים וחמש שנים, ירושלים (מאגנס), עמ' 231–259.
↑  'עיונים במגילת מקצת מעשי התורה ועולמה: הלכה, תאולוגיה, לשון ולוח', תרביץ סח (תשנ"ט), עמ' 371-317.
↑  ‘Biblical Phrases and Hidden Pesharim’, The Dead Sea Scrolls: Forty Years of Research (ed. D. Dimant and U. Rappaport), Jerusalem and Leiden (Brill) 1992, pp. 27-39
↑  ‘Observations on Aspects of Exegesis, Tradition and Theology in Midrash, Pseudepigrapha and Other Jewish Writings’, Tracing the Thread: Studies in the Vitality of Jewish Pseudepigrapha (ed. J.C. Reeves), Atlanta Georgia (Scholars Press) 1994, pp. 1-34; ‘A Common Heritage: Biblical Interpretation at Qumran and its Implications’, Biblical Perspectives: Early Use and Interpretation of the Bible in the Light of the Dead Sea Scrolls: Proceedings of the First International Symposium of the Orion Center, 12-14 May 1996 (ed. M.E. Stone and E. Glicker Chazon), Leiden (Brill) 1998, pp. 101-111
↑  למשל: "Physical and Metaphysical Measurements Ordained by God in the Literature of the Second Temple Period", Reworking the Bible: Apocryphal and Related Texts at Qumran, Leiden (Brill) 2005, pp. 153-176; ‘Tohu wa-Bohu, Primordial Elements and Creatio ex Nihilo’, Jewish Studies Quarterly 14 (2007), pp. 229-256; מגילות קומראן: מבואות ומחקרים, עמ' 477–528.
↑  ‘Some Aspects of Qumranic Halakha’, The Madrid Qumran Congress: Proceedings of the International Congress on the Dead Sea Scrolls, Madrid 18-21 March 1991, (ed. J. Trebolle Barrera and Luis Vegas Montaner), Madrid and Leiden (Brill) 1992, pp. 571-589; 'על שני מטבעות לשון בספר היובלים' תרביץ ע (תשס"א), עמ' 300-289; 'סינקלוס ובעיית המקורות בפרק ג של ספר היובלים (בשולי מאמרו של מ' סיגל)', מגילות א (תשס"ג), עמ' 133-127
↑  מ' סיגל, ספר היובלים: שכתוב המקרא, עריכה, אמונות ודעות, ירושלים (מאגנס) תשס"ח.
↑  למשל: 'לפירושו של ספר בן-סירא', תרביץ נט (תש"ן), עמ' 378-303 (ושם הפניה למאמרים קודמים); ‘Some Notes on Biblical Expressions and Allusions and the Lexicography of Ben Sira’, Sirach, Scrolls and Sages: Proceedings of a Second Symposium on the Hebrew of the Dead Sea Scrolls, Ben Sira, and the Mishnah, Held at Leiden University, 15-17 December 1997 (ed. T. Muraoka and J.F. Elwolde), Leiden (Brill) 1999, pp. 160-187
↑  'תלישה בשבת והפולמוס הנוצרי יהודי', מחקרי ירושלים במחשבת ישראל ג (תשמ"ד), עמ' 366–349; ‘Law, Morality and Rhetoric in Some Sayings of Jesus’, Studies in Ancient Midrash (ed. J.L. Kugel), Harvard 2001, pp. 145-154
↑  "Words and Formulae in the New Testament in the Light of Hebrew and Aramaic Sources", The Sermon on the Mount and its Jewish Setting (eds. S. Ruzer and H.-J. Becker), Paris 2005 (Cahiers de la Revue Biblique, 60), pp. 119-147; 'בעיות לקסיקוגראפיות: מוקדם ומאוחר', תרביץ סא (תשנ"ב), עמ' 59-45 (על 'הושענא').
↑  למשל: ‘Romans 5:12-21 against the Background of Torah-Theology and Hebrew Usage’, Harvard Theological Review 100 (2007), pp. 391-424
↑  למשל: '"נעשה אדם": הייחוד בין אחדות לריבוי', סוגיות במחקר התלמוד: קובץ הרצאות לזכר א"א אורבך, ירושלים (האקדמיה הלאומית למדעים) תשס"א, עמ' 65-28
↑  למשל: 'בעיות לקסיקוגראפיות: מוקדם ומאוחר', תרביץ סא (תשנ"ב), עמ' 59-45; 'עוד פירור ללקסיקון התלמודי', מחקרי תלמוד ב (בעריכת מ' בר-אשר וד' רוזנטל), ירושלים תשנ"ג, עמ' 447-431; ‘Some Observations on Vocabulary and Style in the Dead Sea Scrolls’, Diggers at the Well: Proceedings of a Third International Symposium on the Hebrew of the Dead Sea Scrolls (ed. T. Muraoka and J.F. Elwolde), Leiden (Brill) 2000,  137-165; "רצף ושכחה באוצר המילים של העברית הקדומה", לשוננו לעם נו (תשס"ו), עמ' 15–22; "מילים וענייני לשון מצפוני מדבר יהודה", לשוננו סז (תשס"ה), עמ' 44-27; "עוללות לאוצר המילים והביטויים של הספרות התלמודית", ספר הזיכרון לתרצה ליפשיץ (בעריכת ב' ליפשיץ, מ' בר-אשר ואחרים), ירושלים (מוסד ביאליק) תשס"ה, עמ' 521–537.
↑  ‘Some Blessing and Curse Formulae in the Bible, Northwest Semitic Inscriptions, Post-biblical Literature and Late Antiquity’, Hamlet on a Hill: Semitic and Greek Studies Presented to Prof, T. Muraoka (eds. W. Van Peursen and M. Baasten), Leuven (Peeters) 2003, pp. 313-332
↑  '"כדת משה ויהודאי": תולדותיה של נוסחה משפטית-דתית', עטרה לחיים: מחקרים בספרות התלמודית והרבנית לכבוד פרופ' ח"ז דימיטרובסקי (בעריכת ד' בויארין, מ' הירשמן ואחרים), ירושלים תש"ס, עמ' 208-202
↑  למשל: 'נוספות למאמר בשולי ספר בן סירא', לשוננו נג (תשמ"ט), עמ' \\\ (על הברכה 'אשר קידש ידיד מבטן'); “5Q13 and the Avodah: a Historical Survey and Its Significance”, Dead Sea Discoveries 8 (2001),  pp. 136-148 (על תקדימים לעריכת 'סדר העבודה' הפייטני ליום הכיפורים); 'על מטבעות ריטואליים קדומים וגלגוליהם', כנישתא ד (תשס"ט), עמ' קלט–קנב.
↑  'קווים לנוסחאות בתפילות הקבע לאור ברכות בספר השביעי של הספר "תקנות השליחים"', תרביץ עז (תשס"ח), עמ' 203–238; 'נוסחי ברכה ותפילה לאור קטעים ליטורגיים ממדבר יהודה', תרביץ עז (תשס"ח), עמ' 331–355.
↑  'מצמיח קרן ישועה: עיונים בגווניו של מטבע ברכה ומזמור יהודי שנשתקע באבנגליון', מחקרי ירושלים במחשבת ישראל ד (תשמ"ה), עמ' 207-191; מגילות קומראן: מבואות ומחקרים, עמ' 309–319.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263924105171  BIBSYS: 90396472  GND: 133155935  ISNI: 0000 0000 7851 2998  LCCN: n95103845  NTA: 242320619  ORCID: 0000-0002-9485-8248  SUDOC: 190589507  VIAF: 65725168   WorldCat (עם VIAF): 65725168