פירוש רש"י לתלמוד
הערות שוליים

↑  מלטינית quinternus - יחידה בעלת חמישה גליונות כפולים ותפורים במרכזם; יחידות אלו נתפרו ונכרכו יחד לידי ספר. המונח חדר אל העברית בימי הביניים במשמעות זו. בהדרגה, בספרות התורנית בימי הביניים (ועד היום) הושאל המונח לתיאור חיבור קצר או אוסף הערות בנושא מסוים. – על פי הערך המילוני "קונטרס" באתר ויקימילון העברי.
↑  יש לציין שהכינוי "פירוש הקונטרס" אינו בלעדי לרש"י, וכך נקראים גם פירושי רשב"ם לבבא בתרא, מכות וערבי פסחים. הסיבה לכך היא שהפירוש הפשטני הנפוץ בלימוד המסכת נקרא בפי הראשונים "קונטרס", ובגלל שפירוש רש"י היה הפירוש הנפוץ לרוב המסכתות בדרך כלל הכינוי "קונטרס" מתייחס אליו.
↑  המובאה הראשונה בתלמוד היא בפירושו לתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ט, עמוד ב'
↑  רש"י מביא מפירושיו ומתשובותיו. פירוש רבנו גרשום מובא בפירושו של רש"י למסכת סוכה, דף מ', עמוד א' ותשובותיו מובאות בפירוש רש"י למסכת ביצה, דף כ"ד, עמוד ב'
↑  בפירושו למסכת פסחים, דף מ"ח, עמוד ב', ובפירושו למסכת סנהדרין, דף צ"ב, עמוד ב'
↑  רש"י מצטטו פעמים רבות, למשל רש"י, מסכת יומא, דף ל"ז, עמוד ב', ד"ה רובא, רש"י, מסכת שבת, דף צ"ב, עמוד א', ד"ה שכן משא, רש"י, מסכת שבת, דף קי"ט, עמוד א', ד"ה סייניה.
↑  רש"י מביאו פעמים רבות בפירושו, לעיתים בשם תלמידי רבינו הלוי או "לוי"ה". החוקרים י"נ אפשטיין, אברהם גרוסמן ואליעזר מאיר ליפשיץ דנו בשאלה האם הועלה פירושו של רבי יצחק הלוי לתלמוד על הכתב, ודעתם היא שאכן הועלו פירושיו על הכתב על ידו או לכל הפחות על ידי תלמידיו, חיבור זה מכונה "קונטרס וורמיזא". ראיה לדבריהם הביא גרוסמן מפירוש רש"י למסכת שבת, דף קנ"ו, עמוד ב': "במערב – שהוא מקום מצונן ואין ראוי להוליד. כך מצאתי בהש"ס רבינו הלוי".
↑  בפירושו למסכת כתובות, דף י"ד, עמוד א', ובפירושו למסכת חולין, דף קי"ד, עמוד ב'
↑  ראו למשל תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ס"ה, עמוד ב', בתוספות ד"ה דאתא: "ובפירושי רש"י אחרים מצאתי..."
↑  פירושי הריב"ן ופירושי וורמייזא, תרביץ ד חוברת א, תרצ"ג.
↑  עי' י"נ אפשטיין 'פירושי ריב"ן ופירושי וורמייזא', תרביץ ד חוברת ב-ג, תרצ"ג, נספח ו עמ' 189-191.
↑  יונה פרנקל בספרו על רש"י סבור שרש"י לא עשה מהדורות כלל, אלא רק תלמידיו הוסיפו על דבריו במהלך השנים, וגם ישראל תא שמע במאמרו שפרסם בספר "רש"י עיונים ביצירתו" כותב שלדעתו רש"י לא עשה מהדורות.
↑  מקובל לומר גם שרש"י שהיה בן זמנו של הרי"ף כלל לא ראה את חיבורו.
↑  אהרן ילינק, קונטרס דברים עתיקים, חלק "שם הגדולים", עמ' 10. הצעה זו ע"פ מובאה בכ"י שהוא חיבר תוספות על הרי"ף, ובכל כתבי היד של רש"י על הרי"ף הוא מופיע יחד עם תוספות.
↑  רש"י-עיונים בצירתו, רמת גן תשנ"ג, עמ' 213.
↑  עי' י' פוקס, פירוש רש"י למסכת מועד קטן – בירורים בזיהויו, רמת גן תשס"ז, עמ' 155.
↑  יש שהוכיחו כן מכך שהפירוש מביא דברים מסוימים בשם רש"י (כגון שבת מ"ז ע"ב בדפי הרי"ף; חולין ט' ע"ב בדפי הרי"ף).
↑  אמנם ה"קונטרס" המצוטט בתוספות לדפים אלה הוא בעיקר רשב"ם, כמו שמוכח מהמקבילות בתוס' שאנץ. גם פירוש רש"י על הרי"ף לדפים אלה נערך מתוך פירוש רשב"ם, והעירו על כך מדפיסי דפוס וילנא.
↑  ר' בצלאל אשכנזי, שיטה מקובצת, ל"ג ע"ב. וכ"כ התוספות יום טוב (פ"א מ"א)
↑  חק נתן, תחילת המסכת.
↑  הזיהוי נעשה ע"פ מקבילה בתוס' ביומא (ט"ז ע"ב ד"ה מן). אבל כבר החיד"א (שם הגדולים פ,עב) פקפק בראיה זו. ויש ראיה נגדה, שבפירוש המיוחס לראב"ד (כה: ד"ה בית המוקד) מובא פירוש בשם ר"י ב"ב השונה מהמיוחס לרש"י. בשיטה מקובצת הוא מיוחס בכמה מקומות לרבי שמעיה, תלמידו המובהק של רש"י (כ"ח ע"א אות ה; כ"ט ע"ב אות ה ועוד). אמנם הזיהוי מוטעה, כיון שפירוש ר' שמעיה נדפס בפני עצמו. יצוין שבשטמ"ק בהעתקת ר' שלמה עדני (המכונה 'בנין שלמה לחכמת בצלאל') הפירוש אינו מיוחס לר' שמעיה.
↑  עי' בהרחבה במאמרו של יהודה כהן (אהרן גבאי), פירושי רש"י ובית מדרשו למסכת נדרים, ירושתנו ד, תש"ע.
↑  לדיון מקיף בזה, עי' בספרו של י' פוקס, פירוש רש"י למסכת מועד קטן, רמת גן תשס"ז.
↑  דק"ס עמ' 260 הערה נ'.
↑  פירושי הריב"ן ופירושי וורמייזא, תרביץ כרך ד חוברת א (תרצ"ג), עמ' 20-24.
↑  א"א אורבך מצדד בדעת אפשטיין בספרו בעלי התוספות (ירושלים תשמ"ו, עמ' 39 הערה 20) ודוחה את דברי פרנקל שחלק עליו. ח' מרחביה ("לשאלת רש"י לפרק חלק", תרביץ לג, תשכ"ד) טען שרש"י חיבר פירוש לפרק חלק ורובו שוקע בפירוש שלפנינו. יצוין שמהרי"ק (בנימוקיו לחומש בראשית כה, ו) הביא מפירוש זה בשם "רש"י והרשב"ם".
↑  מקס דינמן, מצוטט אצל י' פוקס, שם, עמ' 136 הערה 11.
↑  א"א אורבך, בעלי התוספות עמ' 49.
↑  לדוגמה: רש"י דברים ג,ט; שבת כ' ע"ב; עבודה זרה כ"ח ע"ב.
↑  ראו א' ברלינר, זכור לאברהם, ברלין תרכ"ז, עמ' קפד.
↑  ספריו יצאו לאור בשנת 1984 (על התלמוד) וב-1991 (על התנ"ך). מהדורה מתוקנת של שני הספרים בכרך אחד יצאה לאור ב-2000. (מהדורת אינטרנט באתר דעת) להרחבה ראו אצל ארי יצחק שבט, "התועלת בלימוד הלעזים שבפירוש רש"י על התנ"ך", ספר זיכרון לרש"י - סיני קלז (תשרי תשס"ו), עמ' קיב-קלח.
↑  אברהם פרנקל, ‏הספר "דרכו של רש"י בפירושו לתלמוד הבבלי" – עיון ומפתח דידקטי, מים מדליָו 26-25, תשע"ד–תשע"ה, עמ' 375-353
| ארון הספרים היהודי |
| --- | --- | --- |
| כתבי יסוד | תורה • נביאים • כתובים • ספר יצירה • משנה • תוספתא • תלמוד (בבלי וירושלמי) • מסכתות קטנות • סידור ומחזור • הגדה של פסח |  |
| מדרשי הלכה (חז"ל) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
| מדרשי אגדה (חז"ל) | מדרש רבה • מדרש תנחומא • פרקי דרבי אליעזר • סדר עולם • ילקוט שמעוני • אבות דרבי נתן • תנא דבי אליהו • פסיקתא דרב כהנא • פסיקתא זוטרתא • מדרש שוחר טוב |  |
| ראשונים ואחרונים | פירוש רש"י לתורה • פירוש רש"י לתלמוד • חובות הלבבות • משנה תורה (והשגות הראב"ד) • תוספות • ספר הזוהר • שולחן ערוך (והגהות הרמ"א) • שולחן ערוך הרב • קיצור שולחן ערוך • משנה ברורה |  |
| סוגות | מדרש • ספרות האגדה • ספרות ההיכלות והמרכבה • פרשנות למקרא • פרשנות למשנה • פרשנות לתלמוד • פרשנות השולחן ערוך • שו"ת • ספרי חסידות • סיפורי חסידים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513457805171  VIAF: 179190523   WorldCat (עם VIAF): 179190523 
הערה על פטירתו של רש"י, במסכת מכות דף י"ט
דיוקן דמיוני של רש"י מן המאה ה-16
הדף הראשון של מסכת נדרים. מסכת נדרים היא המסכת היחידה בה מודפסת המילה "רש"י" מעל חיבורו של רש"י המופיע לצד חיבור התלמוד, ולמרבה האירוניה מסכת נדרים היא מהמסכתות היחידות שבהם מקובל כי הפירוש אינו של רש"י אלא של חתנו הריב"ן