stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חומץ תפוחים (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  דרמת פשע
 יוצרים:  Samantha Strauss 
 כותבים:  Samantha Strauss, Anya Beyersdorf, Angela Betzien 
 בימוי:  Jeffrey Walker 
 שחקנים:  קייטלין דיוור  Catherine McClements  מתיו נייבל  אסי דייוויס  צ'אי רומרואן  ריצ'רד דייוויס  Susie Porter  איישה די  אלישה דבנאם-קארי  Mark Coles Smith  אשלי צוקרמן  Tilda Cobham-Hervey  Kieran Darcy-Smith 
 ארץ מקור:  אוסטרליה 
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6 
 הפקה
 מפיק:  Yvonne Collins 
 מפיקים בפועל:  Helen Gregory, אמיל שרמן, Samantha Strauss, ליז ווטס, איאן קאנינג, קייטלין דיוור 
 חברת הפקה:  See-Saw Films  Picking Scabs
 צלמים:  טובי אוליבר 
 שידור
 רשת שידור:  Netflix
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
חומץ תפוחים (באנגלית: Apple Cider Vinegar) היא מיני-סדרת דרמה אוסטרלית משנת 2025 שמשודרת בנטפליקס, ושהופקה על ידי See-Saw Films. בסדרה מככבות קייטלין דבר בתפקיד גורו הבריאות בל גיבסון ואלישה דבנאם-קארי בתפקיד חברתה מילה. השתיים משחקות נשים צעירות שמשתמשות ברשתות החברתיות שלהן לקידום רפואה אלטרנטיבית. גיבסון מרמה את עוקביה ואת העולם אודות אבחון סרטן שקיבלה, בעוד מילה משכנעת את אמה לוותר על טיפול רפואי מדעי. שתיהן מתות מהסרטן האמיתי שלהן שנים מוקדם יותר ממה שהיה צפוי.
תיאור

התוכנית עוקבת אחר בל גיבסון כשהיא מבצעת הונאה על ידי העמדת פנים שיש לה סרטן במטרה לקדם רפואה אלטרנטיבית. גיבסון משיקה אימפריית תקשורת, אבל עד מהרה השקרים שלה נחשפים.
שחקנים

קייטלין דיוור בתפקיד בל גיבסון.
אלישה דבנאם-קארי בתור מילה בלייק (מבוסס על ג'סיקה איינסקוף).
עיישה די בתור שאנל, חברתה של מילה והעוזרת של בל
טילדה קובהם-הרווי בתור לוסי, חולת סרטן ומעריצה של בל
מארק קולס סמית' בתור ג'סטין, בעלה של לוסי
אשלי צוקרמן בתור קלייב, בן זוגה של בל
פיניקס ראי בתפקיד הק, מנהל משברים
סוזי פורטר בתפקיד תמרה, אמה של מילה
מתיו נייבל בתור ג'ו, אבא של מילה
קתרין מק'קלמנטס בתפקיד ג'ולי, הוצאת הספרים של בל
אסי דייוויס בתור נטלי, אמה של בל
צ'אי הנסן בתור ארלו, בן זוגה של מילה
ריצ'רד דייוויס בתפקיד שון
קירן דארסי-סמית' בתור אנדרו דאל-בלו
דוריס יואן בתור דוקטור צ'ידיאק
סיבילה באד בתור טרה בראון
ג'רמי סטנפורד בתור דוקטור וולש
הפקה

סמנתה שטראוס יצרה וכתבה את הסדרה עם אניה ביירסדורף ואנג'לה בצ'ין. הסדרה מבוססת על הספר "האישה שהטעתה את העולם" מאת העיתונאים ביו דונלי וניק טוסקאנו. את כל הפרקים מביים ג'פרי ווקר, בעוד ווקר ומנהלים בחברות ההפקה See-Saw Films ו-Picking Scabs, יחד עם דיוור, משמשים כמפיקים בפועל.
ב-15 בדצמבר 2023, הוכרז על תחילת צילומי הסדרה במלבורן, אוסטרליה ובסביבתה. את המימון קיבלו יוצרי הסדרה מ-Screen Australia ו-VicScreen.
הטריילר פורסם ב-19 בנובמבר 2024. טריילר שני לסדרה שוחרר ב-16 בינואר 2025. תאריך היציאה היה ב-6 בפברואר 2025.
הערות שוליים

↑  חומץ תפוחים, באתר נטפליקס
↑  Knox, David (2024-11-19). "Apple Cider Vinegar: teaser". TV Tonight (בAustralian English). ארכיון מ-2024-12-03. נבדק ב-2024-11-23.
1 2  כרמל שטרן, ‏"חומץ תפוחים" לוקה בתסמונת חמורה: שנאת הגיבורה שלה, באתר ‏מאקו‏, 9 בפברואר 2025
↑  Molk, Steve (2024-11-18). "First Look | Netflix sizzles new Aussie limited series drama Apple Cider Vinegar". tvblackbox.com.au (בAustralian English). ארכיון מ-2024-11-25. נבדק ב-2024-11-23.
↑  Keates, Emma (18 בנובמבר 2024). "Kaitlyn Dever is a pseudoscience scammer in Apple Cider Vinegar first look". The A.V. Club. ארכיון מ-20 בנובמבר 2024. נבדק ב-23 בנובמבר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Han, Angie (5 בפברואר 2025). "'Apple Cider Vinegar' Review: Kaitlyn Dever in Netflix Wellness-Scammer Saga That Serves Nothing New". נבדק ב-6 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Martin, Laura (5 בפברואר 2025). "Apple Cider Vinegar: How Instagram wellness guru Belle Gibson faked cancer – and caused a scandal". Culture. BBC (באנגלית). נבדק ב-6 בפברואר 2025. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kinane, Ruth (2025-02-06). "Apple Cider Vinegar Explores the Sour Side of a Wellness Empire" (הודעה לעיתונות). Netflix, Inc. אורכב מ-המקור ב-2025-02-08. נבדק ב-2025-02-08.
↑  Knox, David (2023-12-15). "Netflix confirms Apple Cider Vinegar shooting". TV Tonight (בAustralian English). ארכיון מ-2024-12-02. נבדק ב-2024-11-23.
↑  Haigh, Joshua (19 בנובמבר 2024). "Netflix takes on infamous aussie story". News.com.au. ארכיון מ-21 בנובמבר 2024. נבדק ב-23 בנובמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Knox, David (2025-01-16). "Airdate: Apple Cider Vinegar". TV Tonight (בAustralian English). ארכיון מ-2025-01-17. נבדק ב-2025-01-18.
פלואורוסקופיה

פלואורוסקופיה (באנגלית: Fluoroscopy) או שיקוף, היא שיטת דימות היוצרת תמונה רציפה בזמן אמת על ידי קרני רנטגן. השיטה משמשת בעיקר כמכשיר דימות רפואי, במטרה לבחון את מערכות הגוף השונות לרבות מערכת השלד, מערכת העיכול, מערכת הנשימה, מערכת השתן ומערכת הרבייה.
בדיקת בליעה בפלואורוסקופיה
פלואורוסקופיה היא כלי אבחנתי וטיפולי ובוחנת הן את המבנה והן את התפקוד של המערכות השונות. זו הדגמה דינמית היוצרת תמונה נעה, לעומת צילום רנטגן המציג תמונה נחה. לדוגמה, השיטה מאפשרת לראות זרימת דם, לאבחן האם יש תקלה בזרימת הדם ולטפל בבעיה אם יש כזו.
מכניזם

לעומת אור נראה אשר אינו חודר את מרבית האובייקטים אך נראה לעין, קרני רנטגן יכולות לחדור דרך אובייקטים רבים, ביניהם גוף האדם, אך הן אינן נראות לעין. בשימוש בקרני רנטגן למטרות דימות צריך להמיר את קרני הרנטגן לצורה אשר נראית לעין.
פלואורוסקופיה קלאסית ממירה את האנרגיה הנוצרת על ידי קרני רנטגן לתמונה שנוצרת על לוח פלואורסצנטי. האזור הנבדק מונח בין שפופרת רנטגן ללוח פלואורסצנטי אשר עליו נראית התמונה. עם התפתחות הטכנולוגיה הומצאו עזרים אשר שכללו את השיקוף ואפשרו קבלת תמונה ברורה יותר, איכותית יותר ומפורטת יותר. כמות הבליעה או החדירה של קרני הרנטגן דרך הגוף מאפשרת לזהות מבנים ופתולוגיות. ככל שהרקמה דקה יותר התמונה תראה שחורה (קרן חודרת) ואילו רקמה דחוסה תראה לבנה (קרן נבלעת).
מחולל קרני רנטגן מספק את האנרגיה לשפופרת הרנטגן שיורה קרני רנטגן לעבר המטופל. הקרניים עוברות דרכו ונספגות במעצים התמונה. במעצים התמונה קרני הרנטגן מתורגמות לאור ונסרקות על ידי לוח CCD לתצוגה על מוניטור. עד להמצאת מעצים תמונה, על מנת לראות את התמונה הנוצרת על הלוח הפלואורסצנטי יש צורך בחדר חשוך ובמשקפיים מיוחדים.
המפעיל משתמש בשלט בקרה על מנת לכוון את התמונה. רוב המערכות משתמשות בקרינה פולסטיבית (pulsed fluoroscopy mode) המאפשרת חשיפה לקרינה למשכים קצרים של 10 מילי-שנייה ומקטינה את החשיפה לקרינה עד כ-75%.
התמונה הנעה מוצגת באמצעות קצב פריימים גבוה של 25–30 תמונות לשנייה. המהירות מספיק גבוהה כך שהעין האנושית לא רואה את התמונות כתמונות בודדות אלא כסרט נע, ללא הבהובים. מנת הקרינה בכל פריים צריכה להוות כ-0.1% לעומת צילום רנטגן רגיל כדי שכמות הקרינה הכוללת לא תהיה גבוהה מדי, למרות המהירות הגבוהה.
כיום ניתן להקליט ולהריץ את הסרט הנוצר, להדפיס תמונות ולשמור.
ציוד

X Ray image intensifier tubes
תפקידו של מעצים התמונה הוא להמיר את קלט האור אל פלט אור גבוה יותר באמצעות שני תהליכים: מזעור - בו מספר מצומצם של פוטוני אור נובעים מאזור קטן, והגברת שטף - בו אלקטרונים מואצים על ידי מתח גבוה ומייצרים יותר אור כאשר הם פוגעים במסך הפלואורסצנט. אותו העיקרון משמש ב'ראיית לילה' של משקפות צבאיות בתנאי אור נמוכים.
קרני רנטגן פוגעות במסך הפלואורסצנט (מסך הקלט) שצורתו מעט קמורה. על כל פוטון רנטגן שנקלט במסך, נפלטים בין 2000 ל-3000 פוטונים של אור מהמסך. פוטוני האור האלו לא נצפים ישירות. במקום, הם נופלים על פוטוקתודה (המכילה את היסוד אנטימון). פוטוני האור משתקפים דרך מראות אלומיניום בחלק החיצוני של מסך הקלט. אם אורך הגל של פוטוני האור תואם את ספקטרום הרגישות של הפוטוקתודה, בין 15 ל-20 אלקטרונים יפלטו על כל 100 פוטוני אור שנקלטו. האלקטרונים מואצים על ידי הפרש פוטנציאלים בין הפוטוקתודה לאנודה שנמצאת בהמשך התעלה. האלקטרונים עוברים דרך פתח גדול באנודה ופוגעים במסך הפלט, מסך פלואורסצנט קטן המותקן על גבי זכוכית נושאת. מסך הפלט מצופה במתכת, בדרך כלל אלומיניום, כדי למנוע כניסה של מקור אור חיצוני. כמו כן המעטפת מורידה אלקטרונים שהצטברו במסך הפלט. האלקטרונים היוצאים מהפוטוקתודה מרוכזים אל מסך הפלט על ידי אלקטרודות גליליות הנמצאות בין הפוטוקתודה לאנודה. בדרך כלל משתמשים ב-3 אלקטרודות מסוג זה. מעטפת הזכוכית מאוחסנת בתוך קופסת סגסוגת המכילה ברזל. הקופסה מחלישה שדות מגנטים שמקורם מחוץ למגביר, ובכך מונעת את השפעתם על תנועת האלקטרונים בתוכו.
לסיכום, ישנן ארבע העברות מידע מהמטופל ועד לרדיולוג. ראשית קרן הרנטגן מעבירה מידע מהמטופל אל מסך הקלט. במסך הקלט המידע משתנה מקרן רנטגן לפוטונים של אור נראה. לאחר שהפוטונים נקלטים בפוטוקתודה המידע משתנה לקרן אלקטרונים, שמגיעה אל מסך הקלט. במסך הקלט המידע עובר לתמונת אור שמוצגת על מסך טלוויזיה.
תצוגת טלוויזיה
העברת המידע אל הטלוויזיה מתרחשת בשיטה של טלוויזיה במעגל סגור. ישנן שיטות רבות להצגת התמונה על מסך הטלוויזיה, ועם התקדמות הטכנולוגיה והמעבר ממצלמות אנלוגיות למצלמות דיגיטליות בשוק הצרכני, חל אותו המעבר בציוד הפלואורוסקופיה.
חומר ניגוד רדיולוגי
על מנת לראות איברים חלולים בפלואורוסקופיה, לדוגמה במערכת העיכול, יש להשתמש בחומר ניגוד רדיולוגי. בפלואורוסקופיה, חומר הניגוד העיקרי הוא מלח בריום, בדרך כלל בריום סולפט מעורבב עם מים, הניתן במהלך הבדיקה בשתייה או בחוקן. הוא ממלא ועוטף את הקירות הפנימיים של האיברים החלולים כך שניתן לראות אותם היטב.
סיכונים

פלואורוסקופיה כרוכה בשימוש בקרני רנטגן, כלומר חושפת את המטופל לקרינה מייננת. כמות הקרינה אליה חשוף המטופל היא נמוכה יחסית, ולכן אם ההליך הכרחי מבחינה רפואית אין מניעה לבצעו. עבור כל מטופל תבחן התועלת הרפואית מול הסיכון שבקרינה. סיכונים מקרינה מייננת כוללים השלכות לטווח קצר (פגיעה בעור) או לטווח הארוך (סרטן). הסיכויים להיפגע מקרינה כתוצאה מפלואורוסקופיה קטנים מאוד מבחינה סטטיסטית.
הסיכון יעלה כתלות במורכבות ההליך, משכו ועוצמת הקרינה. משך החשיפה תלוי בסוג ההליך. במטרה לצמצם את הסיכון בקרינה, צריך לבצע פלואורוסקופיה בחשיפה מינימלית ולזמן ההכרחי הקצר ביותר.
שימושים

הליכים רפואיים שונים בהם יש שימוש בפלואורוסקופיה:
ניתוחים אורתופדיים
ניתוחים אורולוגיים
ביופסיה בהדרכת פלואורוסקופיה
אנגיוגרפיה
צנתור לב
ארתרוסקופיה
ERCP- אנדוסקופיה של דרכי מרה ולבלב
הכנסת קתטר
ניקור מותני
הוצאת גופים זרים ממערכת העיכול/ נשימה
אבחון הפרעות בבליעה
פלואורוסקופיה בשילוב CT

שיטה המשלבת שימוש בטומוגרפיה ממוחשבת (CT) ופלואורוסקופיה. ה-CT מאפשר ראייה תלת־ממדית של הגוף על ידי תמונות בחתכים והפלואורוסקופיה נותנת תמונה בזמן אמת ומאפשרת מעקב אחר תנועה. השיטה משמשת ככלי בפרוצדורות התערבותיות המצריכות דימות בזמן אמת.
פלאורוסקופיה היא הכלי המרכזי ברדיולוגיה פולשנית. פלואורוסקופיה משולבת CT הומצאה בשנים האחרונות, והיא נותנת תמונה מפורטת וברורה יותר המציגה את המבנה המרחבי של הגוף מבפנים. יכולת זו, היא המקנה לשיטה את יתרונה על פני פלואורוסקופיה בלבד, ללא השילוב עם CT. נוסף על כך, בשל התמונה המפורטת, למבצע הפרוצדורות ישנה שליטה טובה יותר בהליך ומכאן ישנה ירידה בסיבוכים בפעולות שמבוצעות באמצעות השיטה. ישנם מחקרים אשר מראים שCT בשילוב פלואורוסקופיה יעיל וטוב לעומת אמצעי דימות אחרים- הן מבחינת מניעת סיבוכי ההליכים שמבוצעים בהנחית השיטה והן מבחינת יעילות אבחנתית.
החיסרון העיקרי של השיטה היא כמות הקרינה הגבוהה הנדרשת, הנובעת מריבוי התמונות לשנייה בשילוב עם סורקי CT אשר מקרינים בעוצמה גדולה יותר מאשר צילומי רנטגן רגילים. לכן, יש לשקול עלות מול תועלת בהחלטה על שימוש בשיטה. במקרים מסוימים השיטה לא תהיה יעילה יותר מאשר שימוש בצורת דימות אחרת לדוגמת CT מופחת קרינה (low-dose CT).
פלואורוסקופיה מודרנית

מערכות הפלואורוסקופיה המודרנית משתמשות במסכים אלקטרונים אשר ממירים את האור הנראה לסיגנל וידאו המוצג במסך. אחד היתרונות בשיטה המודרנית הוא הריחוק היחסי של המפעיל מהמסך הפלואורסצנטי, מה שמקטין את החשיפה שלו לקרינה. גם המטופלים חשופים פחות לקרינה בעת המודרנית בשל יעילות ההליך והמבנה של המערכת.
הפיזיקה והטכנולוגיה של הפלואורוסקופיה המודרנית שהוצגו לעיל לא השתנו בצורה משמעותית בשנים האחרונות והתמונות המתקבלות באמצעות פלואורוסקופיה הן יחסית מדויקות וברורות. אולם, עיקר הפיתוחים בשנים האחרונות נועדו למזער את כמות הקרינה. ישנו ניסיון לצמצום החשיפה לקרינה על ידי שימוש בפילטרי הגנה, מנגנונים אוטומטיים למינון חשיפה, פרוטוקולים להגבלת זמן החשיפה ודיוק ושכלול הפרוצדורות והכלים על מנת לקצר את זמן החשיפה.
לקריאה נוספת

William R. Hendee ; E. Russell Ritenour, Medical Imaging physics 4th edition
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538442405171  GND: 4226336-0  LCCN: sh85049441 
↑  בדיקת שיקוף, באתר בית החולים שיבא – תל השומר
↑  Fluoroscopy Procedure, אתר בית החולים 
ג'ונס הופקינס (באנגלית)
↑  Fluoroscope | Encyclopedia.com, www.encyclopedia.com
1 2  Modern Fluoroscopy Imaging Systems, www.imagewisely.org
↑  William R. Hendee and E. Russell Ritenour, Medical Imaging Physics, 4th Edition, 2002
↑  בדיקת שיקוף, באתר imaging.sheba.co.il
↑  Center for Devices and Radiological Health, Fluoroscopy, FDA, 2019-06-14
↑  Zach Drew, CT fluoroscopy | Radiology Reference Article | Radiopaedia.org, Radiopaedia (באנגלית)
↑  {{{מחבר}}}, CT fluoroscopy-guided core needle biopsy of anterior mediastinal masses, Diagnostic and Interventional Imaging 99, 2018-02-01, עמ' 91–97 doi: 10.1016/j.diii.2017.10.007
↑  Erik Garpestad, S. Nahum Goldberg, Felix Herth, Robert Garland, CT Fluoroscopy Guidance for Transbronchial Needle Aspiration: An Experience in 35 Patients, Chest 119, 2001-02-01, עמ' 329–332 doi: 10.1378/chest.119.2.329
↑  Veer Shah, Travis Hillen, Jack Jennings, Comparison of low-dose CT with CT/CT fluoroscopy guidance in percutaneous sacral and supra-acetabular cementoplasty, Diagnostic and Interventional Radiology 25, 2019-9, עמ' 353–359 doi: 10.5152/dir.2019.18362
↑  CT-enhanced fluoroscopy (באנגלית), נבדק ב-2020-08-21
↑  AAPM Reports - Functionality and Operation of Fluoroscopic Automatic Brightness Control/Automatic Dose Rate Control Logic in Modern Cardiovascular and Interventional Angiography Systems, www.aapm.org
↑  AAPM Reports - An Updated Description of the Professional Practice of Diagnostic and Imaging Medical Physics: The Report of AAPM Diagnostic Work and Workforce Study Subcommittee, www.aapm.org
מגביר תמונה X-ray image intensifier
ייעור

היער הלאומי סיירה בקליפורניה.
ייעור הוא תהליך יצירת יער באזור לא מיוער. ייעור מחדש הוא תהליך שיקום של יער - טבעית, על ידי זריעה טבעית או צמיחה משורשים, או מלאכותית, על ידי זריעה ונטיעה מכוונות. ממשלות וארגונים רבים מעודדים תוכניות ייעור, להגברת לכידת הפחמן הדו-חמצני מהאטמוספירה, לשמירה על המגוון הביולוגי, ליצירת ריאות ירוקות ועוד.
תהליכים ביולוגיים

התהוות קרחת יער נובעת מדפוס גדילה של צמחים, ומהפרעה באזור מקומי שסופה ריווח סבכת היער. דינמיקת קרחת היער אופיינית גם ליערות הטרופיים וגם ליערות ממוזגים, ויש לה השפעה רבה על חיי היער. שילוב של הגורמים הללו עלול להביא לבירוא היער, ולאובדן החלק העליון של הקרקע, העשיר בחומרים אורגניים. ללא הקרקע, היערות אינם יכולים להתפתח, אלא לאחר תהליך ארוך של יצירת קרקע, אם ארוזיה מאפשרת זאת.
באזורי קרקע דלה

במקומות מסוימים, יערות זקוקים לעזרה על מנת לשקם עצמם בגלל תנאים סביבתיים. למשל, באזורים צחיחים, היה ויער נהרס, הקרקע עלולה להתייבש ולהפוך עוינת לצמיחת עץ חדש. רעיית יתר באזורי היער, וניצול יתר של משאביו גם הם פוגמים ביכולתו להשתקם. בחלק מהאזורים הטרופיים, בירוא היערות עלול לגרום להקשחת החלק העליון של הקרקע (duricrust), לעיתים על ידי צמנטציה של סיליקה (duripan), ובכך לאטום את הקרקע לחלחול מים וצמיחת שורשים. לעיתים, ייעור מחדש הוא בלתי אפשרי מאחר שבקרקע כבר נעשה שימוש בידי אדם. במקרים אחרים, נדרשת עבודה מכנית של שבירת חלקי הקרקע שהתקשו, ולאחר מכן השקיה זהירה ומתמשכת, והגנה נוספת, כמו גידור.
בישראל

בישראל, מופקדת קרן קיימת לישראל על הייעור. קק"ל נוטעת יערות במקומות שבהם לא היו יערות קודם, וגם משקמת יערות שניזוקו ממזיקים, שרפות, בצורות, שלג ותוחלת חיי העצים. בצפון הארץ ובמרכזה מתרכזת הפעילות בעיקר בחידוש היערות ופחות בנטיעת יערות חדשים. כמו כן, קק"ל אחראית להדברת עשבייה המתחרה בנטיעות, להדברת מזיקים ומחלות, ולמניעת כריתה לא חוקית. מלבד נטיעת היער ואחזקתו קק"ל אחראית גם על בניית שירותים שונים לציבור, כגון חניונים, גני משחקים וכו'.
על פי פרופסור אבי פרבולוצקי, הייעור הישראלי הוא בשיטת הייעור המסחרי, בדומה לנעשה באירופה, שמטרתה היא לטפח יער שישמש בסופו של דבר לכריתה ולשימוש אדם. שיטה זו מכתיבה נטיעת עץ ממין אחד, זקוף עם מעט הסתעפויות, דלילות יחסית ונוחות גישה. פרבולוצקי מציע לבחון מחדש שיטה זו, לשנות אותה ולשלב בה עקרונות מהייעור האקולוגי, שטעון פחות התערבות אדם.
ב-1995 אושרה על ידי הממשלה תוכנית המתאר הארצית ליער ולייעור (תמ"א 22), בשיתוף עם קק"ל, מינהל מקרקעי ישראל, המשרד להגנת הסביבה ומשרד הפנים.
בישראל > הייעור עד קום המדינה

השלטון הטורקי השתמש רבות בעצים וביערות, במיוחד במהלך מלחמת העולם הראשונה, כדי להפיק פחם לרכבות. בגולן לבדו נכרתו מרבית עצי האלון, וכן יערות רבים בארץ.
מתום מלחמת העולם הראשונה ועד קום המדינה עסקו במקביל שני גופים בייעור הארץ באורח שיטתי וממוסד: מחלקת הייעור של הממשל הבריטי וקק"ל.
מדיניות מחלקת הייעור המנדטורית נסובה סביב הצורך לשפר את מצבו העגום של הצומח בארץ ישראל כתוצאה מההרס, הניצול הבלתי מבוקר וההזנחה בתקופת השלטון העות'מאני. המדיניות, שהתבססה על מסורת הייעור הבריטית, דגלה בהגשמת מטרה משולבת בייעור הארץ, אקולוגית וכלכלית.
רוב הנטיעות הראשונות של קק"ל לאחר מלחמת העולם הראשונה נעשו בהתאם לתוכנית ייעור רחבה שהתוותה בשנת 1919 על ידי עקיבא אטינגר, שהיה מנהל מחלקת הקרקעות והייעור עד שנת 1928.
מיקום הנטיעות, ברוב המקרים, לא היה קשור לשיקולים אקולוגיים או יערניים, אלא למתן מענה למימוש הבעלות על קרקעות שנרכשו ולסיוע בשמירה עליהן, למיקום היישובים היהודיים ולצורך במתן תעסוקה זמנית למתיישבים. הנטיעות הראשונות של קרן קיימת נעשו בעמק יזרעאל: ב{{ה{קואופרציה במרחביה}} בשנת 1920 ובמעין חרוד. גם באזור ירושלים: בקרית ענבים, בחולדה וביער בן שמן ניטעו נטיעות בידי הקק"ל. רוב היערות כללו בעיקר אורנים, כאשר אורן ירושלים היה המין המוביל, אליו נלוו ברושים (בעיקר ברוש מצוי) התבוססות משאב היער בישראל, אורלי רכטמן, יער גיליון 18, דצמבר 2017
מסוף מלחמת העולם הראשונה ועד לקום המדינה נטעו בארץ כ-40,000 דונם יערות חדשים .
בישראל > ייעור בעשורים הראשונים של מדינת ישראל

בעשורים הראשונים של המדינה, נוכח אבטלה גדולה, ארגן משרד העבודה ומימן עבודות יזומות בקנה מידה גדול. בשנות החמישים נטלו עולים חדשים, רובם מעדות המזרח חלק בעבודות פיתוח הייעור. ימי עבודה רבים הוקצבו להכשרת שטחי קרקע באמצעות עבודות ניקוז, שימור קרקע, סיקול וחידוש שטחים נטושים. כמו כן בוצעו מפעלי השקיה בהיקף ניכר.
הסיבות העיקריות שהביאו את קרן קימת בשנות החמישים ליזום מפעלי ייעור גדולים מלבד העסקת העולים היו: פיתוח וטיפוח שטחי טרשים, עצירת סחף, מתן מחסה לאדם ולעדרו, אספקת עץ לתעשייה. בשנים אלו ניטעו כ-35,000 דונם יער על ידי הקרן הקיימת לישראל.
ראו גם

מדבור
בירוא יערות
הערות שוליים

↑  יערות ישראל - מפעל הייעור של קק"ל באתר קק"ל.
↑  יער - כתב-עת לניהול יערות ושטחים פתוחים, גליון מס' 14, ‏מרץ 2015, ניסן תשע"ה
↑  אורלי רכטמן, התבוססות משאב היער בישראל,, יער גיליון 18, דצמבר 2017
↑  נילי לפשיץ וגדעון ביגר, מדיניות הייעור של הממשל הבריטי בארץ ישראל, אריאל ירושלים, 2003.
↑  ראו הערות 7,8
↑  מרדכי רוח, היער והייעור בישראל מאז קום המדינה, אופקים בגיאוגרפיה היסטורית וידיעת הארץ, בהוצאת אריאל ירושלים, 2003.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293836405171  BnF: cb11964799w (data)  GND: 4112743-2  LCCN: sh85001510  NDL: 00574935  NKC: ph127531
גדי צלניקר

גדי צלניקר (12 במרץ 1944 – 1 במרץ 2016) היה כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי.
קריירה כשחקן

צלניקר גדל במחלקת הנוער של הכח תל אביב ועלה לבוגרים בעונת 1960–1961 בגיל 16 לאחר האיחוד עם מכבי רמת גן. בעונת 1961–1962 העפיל עם קבוצתו לליגה הבכירה. בעונת 1960–1969 היה שותף לאליפות הראשונה של הכח.
בעונות 1969–1975 שיחק צלניקר בהפועל פתח תקווה, והיה שותף עם הקבוצה להעפלה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה להפועל חיפה בדקות הסיום של ההארכה. בעונת 1975–1976 שיחק עונה אחת במכבי תל אביב, במדיה ערך 7 הופעות בלבד, סיים במקום השביעי והגיע לגמר גביע המדינה, בו הפסידה הקבוצה לבית"ר ירושלים.
בעונת 1976–1977 שיחק במכבי רמת עמידר מהליגה הארצית ובסוף העונה פרש ממשחק בגיל 33.
בנבחרת ישראל ערך צלניקר 3 הופעות. מול נבחרות הולנד, שווייץ ובלגיה במוקדמות אליפות העולם אנגליה 1966.
קריירת אימון

בעונת 1977–1978 שימש צלניקר כמאמן-שחקן במכבי רמת עמידר. בעונת 1978–1979 אימן את הפועל רמלה מליגה א' דרום ובחודש מרץ עבר לאמן את מכבי קריית גת, איתה הגיע למשחקי המבחן לעלייה לליגה הארצית אך הפסיד להפועל הרצליה. בעונת 1979–1980 אימן בהפועל אשקלון וסיים איתה במקום השמיני בליגה א' דרום. בעונות 1980–1981 חזר לאמן את מכבי קריית גת ובסוף העונה העפיל איתה לליגה הארצית והמשיך עוד עונה.
בעונות 1982–1984 אימן את הפועל בית שמש. בעונה השנייה עזב באמצע.
בעונת 1984–1985 אימן את מכבי עירוני אשדוד מליגה ב' דרום ב' וסיים איתה במקום הרביעי. בעונת 1986–1987 אימן את הפועל רעננה מליגה א' צפון ולאחר מאבקי עלייה סיים איתה במקום השני. את עונת 1987–1988 התחיל בהכח רמת גן בליגה הארצית, פוטר בדצמבר ואימן חודש אחד במכבי רמת עמידר והחל מסוף ינואר חזר לאמן את הפועל רעננה, שירדה בסוף העונה לליגה ב'. בהמשך אימן גם בהפועל ראשון לציון.
צלניקר עבד במשך שנים כפקח וכמנהל מחלקת תברואה במועצה המקומית גבעת שמואל.
גדי צלניקר נפטר ב-1 במרץ 2016 לאחר מאבק במחלה קשה. הותיר אחריו אישה, ילדים ונכדים.
תארים כשחקן

אליפות המדינה :
במדי הכח רמת גן: 1965
הערות שוליים

↑  הכח זכה כבר לכאורה באליפות ליגה א', חרות 8 באפריל 1962
↑  הכח שוב אלופה - אחרי 40 שנה, מעריב 7 ביוני 1965
↑  בצראווי פדה שחרורו מעמידר ב-25 אלף ל"י, מעריב 16 באוגוסט 1977
↑  צלניקר יאמן את קריית גת, מעריב 21 במרץ 1979
↑  גדי צלניקר יאמן את מכבי ק.גת, מעריב 26 ביוני 1980
↑  עושים שרירים בגבעת שמואל, מעריב 29 בינואר 1987
דוד אגמון

ערך זה עוסק בקצין צה"ל ומנהל לשכת ראש הממשלה. אם התכוונתם לסופר, ראו .
| --- | --- |
דוד אגמון עם אנטואן לאחד ויהורם גאון
דוד אגמון עם אנטואן לאחד ויהורם גאון
 לידה:  1947 (בן 78 בערך) קזבלנקה
 תאריך עלייה:  1948
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1965–1993 (כ־28 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 450 (האריה המעופף)  מפקד חטיבת ביסלמ"ח  מפקד יחידת הקישור ללבנון  קצין חי"ר וצנחנים ראשי
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת יום הכיפורים  מבצע ליטני   מבצע שלום הגליל   האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון
 
דוד אגמון ורוני מרץ שובתים רעב באוהל המחאה של המטה למען החטופים בכניסה למשכן הכנסת 21 בינואר 2025
דוד אגמון (נולד ב-1947) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל ששירת כמפקד יחידת הקישור ללבנון וכקצין חי"ר וצנחנים ראשי, לשעבר מנהל לשכת ראש ממשלת ישראל.
ביוגרפיה

אגמון נולד בקזבלנקה שבמרוקו. מצד אביו הוא נצר לרב אליהו בן-אמוזג. ב-1948 עלה עם משפחתו לישראל, גדל בשכונת הפועל המזרחי בראשון לציון ולמד בבית הספר הממלכתי-דתי סיני בעיר ובגימנסיה הריאלית.
בשנת 1965 התגייס לצה"ל והתנדב לצנחנים. הוא עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר. לאחר קורס קציני חי"ר מונה למפקד מחלקה בפלס"ר 7 ולחם בראשה במלחמת ששת הימים. בהמשך שירת בסיירת אגוז כמפקד פלוגה והשתתף בפשיטה על מפקדת המחבלים בכפר עינתא הסמוך לבינת ג'בייל, פשיטה רגלית בלילה קר וגשום במיוחד, בה נהרגו כחמישה מחבלים. בינואר 1971 פיקד על חוליית הפריצה בפשיטה לאל-ח'יאם, שבה פוצצה המפקדה של אזור דרום הפתחלנד. בפעולה נהרג קצין ונפצעו שלושה מהלוחמים, בהם אגמון שנפצע בידו. לאחר מכן נתמנה לסגן מפקד היחידה והשתתף במבצע קלחת 4 מורחבת ובמלחמת יום הכיפורים. בהמשך הקריירה הצבאית שלו שימש כמפקד גדוד 450 (האריה המעופף), מפקד בית הספר למ"כים, מפקד חטיבה, קצין אג"ם של פיקוד הצפון במלחמת לבנון הראשונה ומפקד אוגדה. בשנים 1986 עד 1988 פיקד על יחידת הקישור ללבנון ובשנים 1988 עד 1991 כיהן כקצין חי"ר וצנחנים ראשי. ב-1993 מונה ליועץ לרמטכ"ל לענייני אינתיפאדה.
לאחר שחרורו מצה"ל פעל כאיש עסקים. הוא ניהל את חברת "חבר לחייל" שזכתה במכרז לניהול הגרלות האגודה למען החייל, אך התמוטטה והותירה חובות רבים בפעילות אחרת שיווק קרקעות באי ונואטו.
בשנים 1996–1997 כיהן במשך מספר חודשים כראש לשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו. לאחר מכן היה חבר במפלגת "קדימה" ושימש יו"ר מרחב ראשון לציון של המפלגה. ב-2012 הביע תמיכה במועמדותו של שאול מופז לראשות המפלגה.
בשנת 2023 נמנה עם המוחים נגד הרפורמה המשפטית ונאם בהפגנות נגדה.
היה נשוי לאווה עד למותה ב-2021 ואב לשלוש בנות. בתו עדי נפטרה מסרטן במהלך שירותה כקצינה בחיל המודיעין, ולאחר מאבק משפטי שניהלה המשפחה, היא הוכרה כחללת צה"ל.
הערות שוליים

↑  יעקב ארז, האנציקלופדיה לצבא וביטחון – 'צה"ל בחילו', הוצאת רביבים (מהדורת מעריב), 1983, כרך 14 -"סיירות ומיעוטים", עמ' 65
↑  נועם שרעבי, אחרי 40 שנה, אתר זרוע היבשה, 7 במאי 2013
↑  שי פוגלמן, 30 שנה למלחמת לבנון כיבוש הבופור: הפקודה שלא הגיעה, באתר הארץ, 31 במאי 2012.
↑  יצחק דנון, ‏ביהמ"ש: דוד אגמון, לשעבר מנהל לשכת רה"מ, ישלם לבנק לאומי כ-3 מ' ש', באתר גלובס, 26 ביוני 2006.
↑  איתמר לוין, ‏דוד אגמון הגיש קובלנה פלילית נגד בכירי "ידיעות אחרונות" בטענה לדיבה, באתר גלובס, 20 באוגוסט 2000;
אלעזר לוין, ‏דוד אגמון: ישראלים חכרו 800 אלף ד' במדינת ונואטו ממערב לאוסטרליה, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2000
↑  התפטר מנהל לשכת רה"מ, באתר גלובס, 28 בינואר 1997
↑  אתר יאללה קדימה
↑  תא"ל במיל' דוד אגמון: "מאמין למשפטנים, לכלכלנים ולהייטקיסטים, לא לנתניהו", באתר כלכליסט, 29 בינואר 2023;
רדיו צפון 104.5FM, ‏מנהל לשכת נתניהו לשעבר עולה להתקפה: "היום זה המדינה מול שאיפותיו האישיות", באתר מעריב אונליין, 2 בפברואר 2023;
ציוץ בטוויטר של דמוקרטTV,‏ 3 ביוני 2023;
אגמון נואם בהפגנה בכיכר חורב בחיפה, 22 ביולי 2023
↑  נטע זך, לא בקרב ולא בקישון, באתר הארץ, 30 במרץ 2003
| מפקדי יחידת הקישור ללבנון  |
| --- | --- | --- |
| מפקדי אד"ל | בנימין בן אליעזר • יורם המזרחי • אפרים סנה • מאיר דגן • דוד מימון |  |
| מפקדי יק"ל | מאיר דגן • שלמה אליה • דני רוטשילד • דוד אגמון • זאב זכרין • מיכה טמיר • גבי אשכנזי • גיורא ענבר • אלי אמיתי • ארז גרשטיין • אלי אמיתי (ממלא מקום) • בני גנץ |  |