stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרעב הגדול בסין
לאחר סיום הרעב > תגובות ראשוניות וניסיונות כיסוי

מנהיגי המפלגות המקומיות, מצדם, קשרו קשר על מנת לטייח את המצב ולהטיל מחדש את האשמה על אחרים על מנת להגן על חייהם ועמדותיהם. מאו לא היה מודע לחלק מהרעב של תושבי הכפר באזורים הכפריים שסבלו, שכן שיעור הילודה החל לצנוח ומקרי המוות גדלו בשנים 1958 ו-1959. בשנת 1960, כמחוות סולידריות, מאו לא אכל בשר במשך שבעה חודשים וג'ואו אנלאי קיצץ את צריכת הדגנים החודשית שלו.
בביקורים במחוז חנאן ב-1958, ראה מאו מה שגורמים מקומיים טענו שהוא עלייה בתפוקת היבול של אלף עד שלושת אלפים אחוז שהושגה, כביכול, בדחיפות מאסיביות של 24 שעות ביממה שאורגנו על ידי הפקידים, שאותם כינו "שיגור ספוטניק". אבל המספרים זויפו, וכך גם השדות שבהם צפה מאו, שהוכנו בקפידה לקראת ביקורו של מאו על ידי פקידים מקומיים, שהוציאו זרעי דגן משדות שונים ושתלו אותם בזהירות בשדה שהוכן במיוחד עבור מאו.
הפקידים המקומיים נלכדו בהפגנות הדמה הללו בפני מאו, וקראו לאיכרים להגיע ליעדים בלתי ניתנים להשגה, בין היתר על ידי "חריש עמוק ונטיעות צמודות". מה בסופו של דבר החמיר את המצב הרבה יותר; היבול נכשל לחלוטין, והותיר שדות עקרים. אף אחד לא היה בעמדה לערער על רעיונותיו של מאו כשגויים, ולכן האיכרים עשו מאמצים קיצוניים כדי לשמור על ההצגה. חלקם גידלו שתילים במצעים ובמעיליהם, ולאחר שהשתילים נבטו במהירות, "שתלו" אותם בשדות - המצעים גרמו לצמחים להיראות גבוהים ובריאים.
כמו ברעב האדיר שנוצר על ידי ברית המועצות באוקראינה (הולודומור), נאסר על הרופאים לרשום "הרעבה" כגורם למוות בתעודות המוות.  הונאה מסוג זה הייתה רחוקה מלהיות נדירה; תמונת תעמולה מפורסמת מהרעב מראה ילדים סינים ממחוז שאנדונג עומדים לכאורה על גבי שדה חיטה, גדל כל כך בצפיפות עד שהוא יכול ככל הנראה לתמוך במשקלם. למעשה, הם עמדו על ספסל נסתר מתחת לצמחים, וה"שדה" שוב היה מורכב כולו מגבעולים שהושתלו בנפרד.
לאחר סיום הרעב > מהפכת תרבות

באפריל ומאי 1961, ליו שאוצ'י, אז נשיא הרפובליקה העממית של סין, הגיע למסקנה, לאחר 44 ימים של מחקר בכפרים של חונאן, שהסיבות לרעב היו 30% אסון טבע ו-70% טעות אנוש .
בינואר ופברואר 1962 התקיימה "ועידת 7000 הקדרים " בבייג'ינג, בה השתתפו יותר מ-7,000 פקידי המפלגה הקומוניסטית הסינית ברחבי הארץ. במהלך הוועידה, ליו הכריז רשמית על מסקנתו על הסיבות לרעב הגדול, בעוד שהקפיצה הגדולה קדימה הוכרזה ככזו שהסתיימה על ידי המפלגה הקומוניסטית הסינית. מדיניותו של מאו דזה-דונג זכתה לביקורת רבה.
הכישלון של הקפיצה הגדולה קדימה כמו גם הרעב אילצו את מאו דזה-דונג לסגת מקבלת החלטות פעילה בתוך המפלדה והממשל המרכזי, ולהעביר תחומי אחריות שונים לידי ליו שאוצ'י ודנג שיאופינג. סדרה של רפורמות כלכליות בוצעו על ידי ליו ודנג ואחרים, כולל מדיניות שאפשרה שוק חופשי ואחריות משק בית לייצור חקלאי.
עם זאת, אי ההסכמה בין מאו דזה-דונג, ליו שאוצ'י ודנג שיאופינג בנוגע למדיניות כלכלית וחברתית הלכה והתגברה. בשנת 1963, השיק מאו את מפלגת החינוך הסוציאליסטי ובשנת 1966, הוא יזם את מהפכת התרבות בסין, שבמהלכה הואשם ליו בהיותו בוגד וסוכן אויב על כך שייחס רק 30% לאסונות טבע. ליו הוכה ונמנעה ממנו תרופה לסוכרת ודלקת ריאות, הוא נפטר בשנת 1969. דנג הואשם בהיותו "קפיטליסטי " במהלך מהפכת התרבות וסולק פעמיים.
לאחר סיום הרעב > רפורמות

בדצמבר 1978, דנג שיאופינג הפך למנהיג העליון החדש של סין והשיק את תוכנית הרפורמות והפתיחה ההיסטורית ששינתה מהותית את המערכת החקלאית והתעשייתית בסין. עד תחילת שנות ה-80, עמדת הממשלה הסינית, שבאה לידי ביטוי בשם "שלוש שנים של אסונות טבע", הייתה שהרעב היה בעיקר תוצאה של סדרה של אסונות טבע בצירוף מספר טעויות תכנון. במהלך תקופת " בולואן פאנג'נג " ביוני 1981, המפלגה הקומוניסטית הסינית שינתה רשמית את השם ל"שלוש שנים של קושי", והצהירה כי הרעב נובע בעיקר מהטעויות של הקפיצה הגדולה קדימה וכן קמפיין אנטי-ימני, בנוסף לכמה אסונות טבע והפיצול הסיני-סובייטי. מחקרים אקדמיים על הרעב הסיני הגדול הפכו פעילים יותר גם בסין היבשתית לאחר 1980, כאשר הממשלה החלה לפרסם נתונים דמוגרפיים לציבור.
חוקרים מחוץ לסין טענו שהשינויים המוסדיים והמדיניות המסיביים שליוו את הקפיצה הגדולה קדימה היו גורמי המפתח לרעב, או לפחות החמירו את השפעתם של אסונות טבע. במיוחד, חתן פרס נובל אמרטיה סן שטען כי חוסר דמוקרטיה הוא האשם העיקרי: "אכן, מעולם לא התרחש רעב מהותי במדינה דמוקרטית - לא משנה כמה ענייה". הוא מוסיף כי "קשה לדמיין שדבר כזה יכול היה לקרות במדינה שהולכת לקלפיות באופן קבוע ושיש לה עיתונות עצמאית. במהלך הפורענות הנוראה ההוא לא התמודדה הממשלה עם לחץ מצד העיתונים, שהיו בשליטה, ואף לא ממפלגות האופוזיציה, שנעדרו".
לקריאה נוספת

היסטוריה של הרפובליקה העממית של סין
קמפיין ארבעה מזיקים
הרעב הגדול בצפון סין 1876–1879
מאואיזם
עלון שבת

עלון "שיחת השבוע" של חב"ד, משנת תשס"ו.
עלון גילוי דעת, משנת תשע"ג.
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
עלון שבת (מכונה גם עלון פרשת השבוע) הוא שבועון המכוון לציבור היהודי-דתי ונועד לקריאה בשבתות. עלוני השבת מחולקים לרוב בבתי כנסת. הם מכילים דברי תורה, העוסקים בעיקר בפרשת השבוע, לצד התייחסות לענייני השעה.
עלוני שבת רבים מופצים מטעם גופים אידאולוגיים, המבטאים בעלון את השקפתם. כמו כן, ישנם עלוני שבת שמופצים מטעם חברות פרסום ושיווק. בשל מגמה מסחרית זו, התעוררה ביקורת על תופעת העלונים ותפוצתם.
על השפעתם של עלוני השבת אמר ירון לונדון: "היום יש כל כך הרבה אמצעי תקשורת: לא רק עיתונות מודפסת, אלא בעיקר האינטרנט והמון המון עיתונות דתית מסוגים שונים, שלדעתי השפעתם המצטברת גדולה יותר מהעיתונות הממוסדת. למשל עלוני בתי הכנסת. זה אמצעי תקשורת עצום בתפוצתו והשפעתו. כאשר מדברים על ימין ושמאל בתקשורת לא מביאים בחשבון את המדיה הזאת."
נכון לשנת תשע"ח, יוצאים לאור בישראל למעלה מ-500 עלונים בכל שבוע.
הפצה

רוב עלוני השבת מופצים בידי חברות הפצה המתמחות בהבאת העלונים למספר רב של נקודות הפצה. אחת מחברות אלו היא חברת ההפצה של מקור ראשון. במקור הופצו עלוני השבת בבתי כנסת. עם התרבות עלוני השבת שעיקרם אינה דברי תורה, הועברה חלוקת עלוני השבת בחלק מהיישובים הדתיים למקומות אחרים כמו ליד תיבות הדואר או המכולת. עם התרבות מספר עלוני השבת הוכנו במקומות שונים מתקנים מרובי תאים להצגת העלונים.
בשנת תשע"ג (2013) החל לצאת לאור חוברת שבועית בתשלום הנקראת "כל העלונים" המכילה את רוב העלונים המבוקשים, ונשלח אל המנויים. כמו כן, רוב העלונים מופצים באופן סדיר באתרי אינטרנט של מוציאי העלונים ובאופן מרוכז באתרי אינטרנט של הציבור הדתי, כמו "כיפה".
מימון

עלוני השבת מתבססים על חלוקה חינמית ועל כן כמעט ואין עלונים הגובים דמי מנוי מהקוראים. במקום זאת, מתבססים רבים מהעלונים על פרסומות. אולם לאור התחרות הקשה בענף, חלק מהעלונים אינם מצליחים להתקיים מפרסומות. למשל, העלון הוותיק שבת בשבתו נסגר בשנת 2017 לכתשעה חודשים לאחר שבמשך זמן רב פעל בהפסד. חלק מהעלונים מופצים על ידי עמותות המסבסדים את הפצת העלון מתרומות או מהכנסות פעילויות אחרות שלהן, בראותם את הפצת העלון דרך לפרסם את הפעילות שלהם. מקור נוסף של מימון לעלונים הוא תרומות. בנוסף, חלק מתקציב האגף לתרבות יהודית במשרד החינוך מיועד למימון עמותות המפיקות עלוני שבת. התמיכה ניתנת לעמותה המפיקה עלון שבועי או דו-שבועי המופץ ב-200 מוקדים או יותר, הפרוסים על פני 5 יישובים לפחות. מימון ממשלתי לעלוני שבת החל עוד באמצע שנות ה-80 כאשר משרד הדתות בשליטת המפד"ל היה קונה עמוד פרסום של פעילותו בעלון שבת בשבתו המזוהה עם המפד"ל. לאחר שש"ס נכנסה למשרד הדתות בשנת 1992 הפסיק משרד הדתות לפרסם בשבת בשבתו ועבר לפרסם בעלון המזוהה עם ש"ס.
מבנה עלוני השבת

לעלון שבת כמה פורמטים - לעיתים הוא בן שני עמודים ולעיתים בחוברת המכילה יותר מעשרה עמודים, לעיתים כדף אחד המקופל אל עצמו ונפרס לאורך, ובגדלים רבים. בעלון אחד או יותר מהמרכיבים הבאים:
מאמר מרכזי - המתייחס לעיתים לאירועים אקטואליים.
"ווארטים" (דברי תורה קצרים) - רעיונות המנוסחים לעיתים במשפט אחד ומבוססים לרוב על דברי חז"ל ורבנים.
זמני כניסת שבת ויציאתה במקומות שונים בישראל, ולעיתים אף בעולם.
פינת הלכה - סיכומי הלכות נחוצות.
סיפור - סיפור עם רקע דתי, שבסופו יש מסר מסוים או קשר כלשהו לפרשה או לענייני השעה.
ביוגרפיה רבנית - ביוגרפיה של אישיות רבנית (לרוב אישיות מוכרת בציבור אליו מופנה העלון).
סקירת פעילויות הזרם שהעלון מזוהה עמו.
סקירת ספרים חדשים שיצאו לאור.
הנצחה - עלונים רבים מקבלים מימון מתרומות, ורוב התורמים נוהגים להנציח את קרוביהם בעלונים.
מודעות פרסומת - מקור המימון המרכזי של מרבית העלונים.
ביקורת > הבעיות

על תופעת עלוני השבת נמתחה ביקורת מצד רבנים ואישים אחרים בציבור הדתי. ובשנת ה'תשע"ה קרא הרב דוד לאו להימנע מהזכרת שם ה' בעלונים.
בין טענות הביקורת:
רבים קוראים בהם בזמן התפילה, מה שגורם לחוסר ריכוז בזמן התפילה.
ברבים מהעלונים ישנן פרסומות מסחריות, שהעיון בהן בשבת הוא בעייתי מבחינה הלכתית.
קיימת התנגדות להכנסת עלוני פרשת שבוע בעלי גוון פוליטי. קיימים עלונים בהם נושא ארץ ישראל וההשקפה של אנשי ארץ ישראל השלמה תופסים חלק רב מהעלון. לעומתם יש כאלו הסבורים שדעות פוליטיות הרואות בעין אוהדת את חזון "ארץ ישראל השלמה" הן דעת תורה וכל שכנוע ועידוד לדעות כאלו הוא לדעתם בעל ערך של לימוד תורה.
בעיה נוספת היא כמות הדפים העצומה המודפסת ומופצת כל שבוע, הנזקקת לגניזה. לטענת עמותת "ירוק עכשיו" שערכה סקר בנושא, ב-2009 עלון ממוצע יצא בתפוצה שבועית של בין 60 ל-80 אלף עותקים בכל שבת, והעלונים מהווים כמעט 80% מהגניזה בבתי הכנסת.
בעיית הגניזה אינה רק בבתי הכנסת, אלא גם בתוך הבתים כאשר בני הבית מביאים הרבה עלונים היוצרים כמות רבה לגניזה.
ביקורת מכיוון אחר היא על התרבות שמקדמים העלונים, של הסתפקות ב"וורטים" ודברי תורה קצרים על פרשת השבוע, בקריאה במהלך התפילה וללא כל עומק.
תנועת צעירי השמאל הדתי ציונות דתית ריאלית מוציאה לאור מדי יום ראשון עלון ביקורת וירטואלי, "רק רצינו להאיר", המתייחס לתוכן המופיע בעלונים אלו - בעיקר לתוכן הפוליטי-ימני של שאר העלונים. לטענת התנועה, במקרים רבים עלוני פרשת השבוע מכילים חצאי עובדות או אמיתות לא מבוססות, ומטרת עלון ביקורת זה היא לתקן את הדרוש תיקון.
הוצאה מרשות לרשות - (בעיקר בחוץ לארץ). הלוקחים את העלון לבתיהם במקום שאין בו עירוב, עוברים על איסור טלטול בין רשות היחיד לכרמלית.
לא כל העלונים נחשבים מתאימים מבחינת ההשקפה מבחינתם של ציבורים שונים. כך לדוגמה קיים מספר לא מבוטל של בתי כנסת המתנגדים להכנסת עלונים בעלי גוון פוליטי מסוים, כמו אלו של תנועת כ"ך מחד, או של תנועת קולך מאידך, וכן עלוני בחירות (בתקופת בחירות) המופצים במסווה של עלוני פרשת שבוע.
ביקורת > הפתרונות

בשל בעיות אלו ישנם בתי כנסת בהם כלל אין מחלקים דפים אלו, ובאחרים נערכת ברירה קפדנית. בבתי כנסת שונים מחולקים העלונים לפני שבת (הרבה מהעלונים מגיעים לבתי הכנסת עוד ביום חמישי), ובכך נפתרת הבעיה של קריאה בזמן התפילה, כיון שמי שלוקח את העלון לוקח אותו לביתו ולא קורא אותו בבית הכנסת, ובעיית הקריאה בתכנים מסחריים ופרסומיים בשבת, כיון שניתן כבר לקרוא את העלון ביום שישי לפני כניסת שבת. ישנם בתי כנסת המחלקים את העלונים רק לאחר התפילה. כמה עלונים התייחסו בעצמם לבעיה, כאשר חלקם נטולי פרסומות לחלוטין (אם כי עלונים אלה אינם זוכים לתפוצה נרחבת, עקב קשיי מימון), וחלקם רק מוסיפים אזהרה שלא לעיין בפרסומות בשבת. דרך נוספת להימנע מהבעיה, היא לחלק את העלונים מחוץ לבתי הכנסת.
בנוגע לבעיית הגניזה, הציעו חלק מהרבנים אפשרויות שונות: הרב יובל שרלו פסק שמותר לגרוס את העלונים, במקרה שהדבר מתאפשר, וכי אין בכך משום זלזול בדברי תורה. היו שהציעו שמותר יהיה לזרוק את העלונים לפח אם ייעטפו בכבוד הראוי. הרב אליעזר מלמד סבור שהיה כדאי לגרוס את הדפים לטובת מיחזור של נייר שעליו יודפסו מחדש דברי תורה. הוא גם טוען שעלונים שרובם אינו דברי תורה אינם חייבים כלל בגניזה (אלא יש לעוטפם בשקית שאינה שקופה או בעיתון אחר וכך להניחם בפח). הייתה אף הצעה (בתור רעיון לדיון ולא פסק הלכה) של הרב ישראל רוזן, שבעצמו קשור לעלון "שבת בשבתו", לפיה דברי תורה שמודפסים על דעת שייזרקו, יכולים להיזרק לאשפה.
בשנת ה'תש"ע 2009 יזמה עמותת "ירוק עכשיו" "תו ירוק" לעלוני שבת כדי לפתור את הבעיה הסביבתית של הדפסת קרוב למיליון עותקים של עלוני שבת מדי שבוע ובעיית העומס על הגניזה. כל עלון שמתחייב לעמוד בקריטריונים שיאפשרו לשים אותו במיחזור נייר מקבל "תו ירוק" - ניתן למיחזור. הפסיקה ההלכתית זכתה לתמיכה רחבה של רבנים ובראשם הרב יעקב אריאל, הרב יובל שרלו והרב אריה שטרן.
באשר לבעיית התרבות שמקדמים העלונים, לכך אמנם לא נמצא פתרון אמיתי, אך לעומת זאת היו שקראו לפעול ברוח האמרה "אם אינך יכול לנצחם, חבור אליהם", ולנסות לחנך את הציבור לגישה מעמיקה, דווקא דרך העלונים.
ביקורת > ביקורת שבועית

בשנים 2007 עד 2015 התפרסם באתר כיפה טור בשם "מעלעל" שסוקר ומבקר את עלוני השבת השונים. החל מאוגוסט 2017 התפרסם באתר תרבוש אשר קשור לאתר דתילי טור בשם "המבקר" שסוקר את עלוני השבת השונים בנימה ביקורתית אך עניינית.
עלונים בעבר ובהווה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: .
להלן סקירת העלונים המשמעותיים ביותר. בהמשך מופיע סקירה אודות עלונים נוספים. מלבד העלונים המצוינים כאן, קיימים עוד עשרות עלוני שבת שישיבות ובתי כנסת שונים מוציאים בכמות מצומצמת שלא מופיעים כאן.
לקריאה נוספת

יונתן כהן, "עיתונות לחצי העם", פנים 1, ינואר 1997
קימי קפלן, "עלוני פרשת השבוע בחברה היהודית האורתודוקסית בישראל", בתוך: משה סלוחובסקי ויוסף קפלן (עורכים), ספריות ואוספי ספרים, ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, 2006, עמ' 447–482.
יטבת וייל, "ההוויה מעצבת את ההכרה", ארץ אחרת, מאי-יוני 2008
איתמר מרילוס, "'בוא לגור עם אנשים כמוך': הבניית זהות דתית באמצעות עלוני השבת", עבודה לקראת קבלת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן, 2015.
הערות שוליים

↑   איתי שטרן, ירון לונדון: אשכנזי רהוט עם עברית קצת מיושנת, באתר הארץ, 24 בפברואר 2016.
↑  לראשונה: עורכי העלונים התורניים התכנסו לשיח משותף, באתר רדיו קול חי, ‏2017-10-25
↑  מוטי רובינשטיין, מי מפיץ עלוני שבת בבתי כנסת?, פאשקעוויל, 8 במרץ 2017
↑  חגית מהלא בן משה, ‏הפרינט חי ובועט - וקוראים לו "עלוני שבת", באתר גלובס, 17 בפברואר 2018
↑  סוגרים שבוע: עלוני שבת להורדה, אתר כיפה, 22 בנובמבר 2018
↑  אריה יואלי, ‏מחיה המתים: העלון שבת בשבתו חוזר לפעילות, באתר "סרוגים", 21 במרץ 2018
↑  תמיכה במפעלי תרבות, באתר האגף לתרבות יהודית, ‏15 במרץ 2019.
↑  הרב לאו: העלונים שמבזים את בית הכנסת, באתר www.hidabroot.org
↑  [http://www.greennow.org.il/content_id.asp?id=31 "תו ירוק לעלוני שבת" באתר ירוק עכשיו
↑  [http://www.tevaivri.org.il/Files/booklets_10.pdf עלון "בית כנסת ירוק" של טבע עברי
↑  אליעזר מלמד, האם עלוני השבת צריכים גניזה?, באתר ערוץ 7.
↑  אתר עמותת ירוק עכשיו
↑  וסחוז'דניה – דף הבית של העלון במהדורה הרוסית.
↑  פרסום בעיתון "מצב הרוח" באמצעות דיוק פרסום
↑  ארכיון של עולם קטן באתר חידוש
↑  ראובן, דף הבית, באתר נופשים
1 2  ארכיון עלון נפלאות, באתר גַּל עֵינַי – השער לקבלה וחסידות
↑  אוסף גליונות זרעים – תנועת בני עקיבא בישראל, באתר תנועת בני עקיבא בישראל, ‏4 במאי 2016
↑  ד"ר שי שגב
↑  מסביב לשולחן
עלון שבת בתחום חסד  ומילה טובה פרשת שמות תשפ"ה
המסלול האקדמי המכללה למינהל

תבנית:מוסד לימודי
סמלילה הקודם של המכללה, שהיה בשימוש עד 2018
המסלול האקדמי המכללה למינהל היא מכללה אקדמית לא מתוקצבת השוכנת בראשון לציון. למכללה קמפוס נוסף בעיר בני ברק המיועד לאוכלוסייה החרדית.
במכללה מתקיימים לימודים לתואר ראשון בתחומים שונים במסגרת לימודי בוקר וערב, ולימודים לתואר שני במנהל עסקים, במדעי ההתנהגות, במשפטים, בכלכלה, בעיצוב חדשנות ויזמות, ייעוץ חינוכי ובתוכניות בין-תחומיות שונות. במכללה לומדים כ-9,000 סטודנטים ויש לה מעל 85,000 בוגרים.
היסטוריה

המדרשה למינהל נוסדה בתל אביב בשנת 1962 על ידי הסתדרות הפקידים ועסקה בהכשרה מקצועית בתחומי המינהל. בשנת 1978 קיבלה המדרשה אישור מהמועצה להשכלה גבוהה לקיים לימודים אקדמיים והייתה למוסד האקדמי הפרטי (אשר אינו מקבל תקציבים מהמדינה) הראשון בישראל. בשנות ה-70 שינתה המדרשה את שמה לשם המכללה למינהל.
בשנת 1992 נפרד המסלול האקדמי מן המסלול הלא אקדמי שממשיך לפעול כגוף נפרד תחת השם "המכללה למינהל", בעוד שהמסלול האקדמי פועל בנפרד מאז שינה את שמו לשם המסלול האקדמי המכללה למינהל[דרוש מקור].
המסלול האקדמי הוא המכללה הגדולה ביותר בישראל. פעילותו בקמפוס בראשון לציון החלה בשנת הלימודים תשנ"ו (1995–1996). קמפוס המסלול האקדמי משתרע על שטח של כ-130 דונם שהוקצה על ידי העירייה. בקמפוס נמצאים בניין הפקולטה למנהל עסקים ובית הספר לכלכלה, בניין בית הספר למדעי ההתנהגות והחוג לפסיכולוגיה והפקולטה למשפטים, בניין בית הספר לעיצוב וחדשנות, בניין בתי הספר לתקשורת ומדעי המחשב, בניין הספרייה, אודיטוריום ומבנים נוספים. בשנת 2013 נפתח בבני ברק הקמפוס החרדי של המכללה למינהל.
המסלול האקדמי המכללה למינהל אינו מקבל סיוע ישיר ממערכת התקצוב הממשלתית. תקציב המסלול מבוסס בעיקר על שכר הלימוד ועל תרומות מישראל ומחו"ל.
בדצמבר 2011 אושר למכללה להעניק לאנשי סגל תואר פרופסור. המועצה להשכלה גבוהה סייגה אישור זה בדרישה כי במכללה יהיו לפחות חמישה פרופסורים בתחום של המועמד שהמכללה מבקשת להעניק לו תואר פרופסור[דרוש מקור].
בשנת 2023, עם התפתחות תחום ה-AI, הוקמו כיתות חכמות, נוספו קורסי הכשרה לשימוש בכלי Generative AI, ופלטפורמות התנסות ולמידה המתפתחות בהתאם לשינויים בעולם העבודה.
בתפקיד נשיא המכללה כיהנו: פרופ' זאב נוימן 2006–2014, פרופ' אשר טישלר 2014–2017, פרופ' אורן קפלן 2017–2019, שהיה הנשיא הראשון שצמח במכללה והודח על ידי חבר הנאמנים.
בספטמבר 2019 נבחר לנשיא יורם רבין, פרופסור למשפטים במכללה שכיהן כדיקן הפקולטה וכיועץ המשפטי של משרד מבקר המדינה.
בתפקיד מנכ"ל המכללה כיהנו: ד"ר אלי בן אליעזר 2003–2008, רו"ח רוני דיוה 2009–2010, רו"ח רפי צרפתי 2011–2015, רני יעקבי 2015–2017, רפי גמיש 2017–2022, בני אלון 2022–2024.
יחידות אקדמיות > הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס

הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס הוקמה על ידי פרופ' דניאל פרידמן, בשנת 1990. בפקולטה לומדים כ-1,100 סטודנטים בשמונה מסלולי התמחות: משפט אזרחי ומסחרי, משפט פלילי, משפט בינלאומי, משפט והיי-טק, משפט ציבורי וזכויות אדם, יישוב סכסוכים, משפט ותרבות וכן משפט, מגדר ודיני משפחה.
לפקולטה שיתוף פעולה עם אוניברסיטאות בעולם, בין היתר: אוניברסיטת אוקספורד ואוניברסיטת לונדון באנגליה, אוניברסיטת קולומביה בניו יורק.
הפקולטה מפרסמת את כתב העת המשפטי "המשפט" ועורכת את כתב העת המשפטי "הפרקליט" שהוא כתב העת המשפטי הוותיק בישראל (יצא לראשונה בשנת 1943 על ידי לשכת עורכי הדין).
יחידות אקדמיות > הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס > תארים הנלמדים בפקולטה למשפטים

תואר ראשון LL.B במשפטים
הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקסתואר שני LL.M במשפטים
תואר שני M.A בלימודי משפט ללא משפטנים
יחידות אקדמיות > הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס > מכוני מחקר

מרכז קונקורד לחקר קליטת המשפט הבינלאומי בישראל
המכון לאתיקה ואחריות מקצועית של עורכי דין ע"ש דייוויד וינר
המכון לחקר יישוב סכסוכים וגישור
המרכז להגבלים עסקיים ודיני התחרות
המכון הישראלי למשפט פלילי יישומי
מרכז חת לחקר התחרות והרגולציה
מכון ברנדייס לחברה לכלכלה ולדמוקרטיה
המרכז למשפט שיתופי וטיפולי
"משנה" המרכז הקליני למשפט וחברה:
הקליניקה לחופש המידע
הקליניקה לדיני משפחה
הקליניקה לדיני ההוצאה לפועל
הקליניקה הסוציו-משפטית
הקליניקה לזכויות החולה
הקליניקה לקידום שוויון
הקליניקה למשפט, מגדר ושינוי חברתי
תוכנית ה-EXTERNSHIP היא תוכנית ייחודית המציעה לסטודנטים בשנים ב' ו-ג' מסגרות להתנסות מעשית כחלק מלימודי התואר במשפטים, בה הסטודנטים משתלבים בעבודה משפטית מעשית במחלקות משפטיות במגזר הפרטי ובמגזר הציבורי.
יחידות אקדמיות > הפקולטה למנהל עסקים

הפקולטה למנהל עסקים הוקמה בשנת 1978 והיא כיום הגדולה בישראל, שבה לומדים מעל 4,000 סטודנטים מתוכם כ-1,500 סטודנטים לתואר שני.
יחידות אקדמיות > הפקולטה למנהל עסקים > תארים והתמחויות

תואר ראשון BA במנהל עסקים עם התמחויות: שיווק ופרסום; מימון ושוק ההון; יזמות וחדשנות ולימודי ערב עם חטיבה בשיווק וחטיבה במימון.
תואר שני MBA במנהל עסקים: עם התמחויות במימון, שיווק ודיגיטל, דאטה ומערכות מידע ויזמות וחברות טכנולוגיה.
תואר שני MBA במנהל עסקים: מסלול מחקרי עם תזה רב תחומי
יחידות אקדמיות > הפקולטה למנהל עסקים > מרכזי פעילות ומחקר בבית הספר למנהל עסקים

יחידת המחקר: תומכת בקידום המחקר המדעי בקרב סגל בית הספר באמצעות תקציבי מחקר, תמיכה לוגיסטית, קשרי מחקר בינלאומיים וגיוס פוסט־דוקטורנטים.
יחידות אקדמיות > הפקולטה למדעי האדם והחברה

הפקולטה הוקמה בשנת 2024 ומאגדת שלושה חוגים – החוג למדעי ההתנהגות, החוג לפסיכולוגיה והחוג לחינוך. תחומי הטיפול, הקהילה והחינוך שייכים בימינו למערכת שלובה אחת (הוליסטית) המתייחסת למכלול התפיסות, התובנות, המיומנויות, הערכים, הכלים והתכנים הנדרשים לשם פיתוח וטיפוח רווחה ושימורה, באמצעות מומחים/ות בעלי גישה המתבוננת בחברה וביחידים כחלק מרשת של הקשרים ומסורות ("יחיד ויחד").
בחוג למדעי ההתנהגות לומדים מעל 1,000 סטודנטים בתוכניות לתואר ראשון ושני. תואר ראשון במדעי ההתנהגות מבוסס על חשיפה לשלושה עולמות תוכן: פסיכולוגיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה. לצד קורסי הליבה ובחירה בתחומים אלה, במסגרת החטיבה בניהול ומשאבי אנוש נלמדים קורסים בעלי גוון פרקטי המעניקים לסטודנטים הכשרה להשתלבות במגוון מקצועות של ניהול משאבי אנוש. כמו כן מציע החוג תוכניות לתואר שני בייעוץ ארגוני ותואר שני בלימודי משפחה.
החוג לפסיכולוגיה מספק לסטודנטים שלו הכשרה אקדמית איכותית ברמה בעבודה פרטנית, באווירה תומכת תוך כדי סיוע אישי ובתרבות למידה שיתופית ומפרה. החוג מציע תוכנית לימודים לתואר ראשון בפסיכולוגיה, לימודים מתקדמים לתואר שני בפסיכולוגיה קלינית המתמקדת במתבגרים וצעירים וכן תואר שני בפסיכולוגיה של הספורט.
החוג לחינוך פועל החל משנת 2019 וכולל תוכניות ללימודי תואר ראשון בחינוך ותואר שני בייעוץ חינוכי.
טרם הקמת הפקולטה, כיהנו בתפקיד דיקאן בית הספר למדעי ההתנהגות: פרופ' זאב קליין, ד"ר עמיחי זילברמן, ד"ר טובה בנסקי, פרופ' דליה מור (2009–2014), ד"ר רחל פסטרנק (2015–2017), פרופ' תמר אלמור (2017–2021) וד"ר קרן פרידמן–פלג (2021–2024).
כיום מכהנת פרופ' יערה בר און כדיקאנית הפקולטה למדעי האדם והחברה.
יחידות אקדמיות > בית הספר לתקשורת

בית הספר לתקשורת נפתח באוקטובר 1992 והיה הראשון בישראל להעניק תואר ראשון בתקשורת. עד 2023 העמיד בית הספר כ-5,600 בוגרים; לומדים בו כ-600 סטודנטים בשתי תוכניות לימוד לתואר ראשון: תוכנית לתואר ראשון בתקשורת וניהול בהתמחות פרסום ושיווק דיגיטלי ותוכנית לתואר ראשון בתקשורת בהתמחות תוכן, טלוויזיה ודיגיטל.
הסטודנטים עוברים במהלך לימודיהם עשרות סדנאות, יוצאים לסיורים, מתנסים בהאקתונים ובאתגרים של העולם האמיתי ומחויבים לעבור התמחות בארגון תקשורת מוכר.
בתפקיד דיקאן בית הספר לתקשורת כיהנו פרופ' דב שנער (1992–1996), ד"ר יריב בן אליעזר (1996–2000), פרופ' ארנון צוקרמן (2000–2003), ד"ר אווה ברגר (2006–2012),פרופ' הלל נוסק (2012–2013), ד"ר יובל דרור (2014–2018), מר שלומי ברזל (2018–2019), ד"ר דן ערב (2019–2023) ופרופ' מנחם בלונדהיים (2024–הווה).
יחידות אקדמיות > הפקולטה למדעי המחשב

הפקולטה למדעי המחשב פועלת החל משנת 1998. בראשה עומד ד"ר איגור רוכלין. בפקולטה לומדים כ-800 סטודנטים לתואר ראשון בארבעה מסלולים שונים: לימודי בוקר, ערב, אב"צ (אקדמיה בזמן צבא. תוכנית המיועדת לחיילים במהלך השירות הצבאי) ואל"צ (אקדמיה לפני צבא. תוכנית המיועדת לתלמידי תיכון).
בין ההתמחויות המוצעות: הגנת סייבר, למידה עמוקה, לימודי מחשוב ענן, לימודי מדע הנתונים, לימודי לינוקס ותשתיות, לימודי עיבוד שפה טבעית ועוד.
במסגרת הפקולטה פועלים שני מכוני מחקר: המכון לפיתוח מערכות וידאו נבונות והמכון לפיתוח מערכות רובוטיות נבונות.
יחידות אקדמיות > בית הספר לחשבונאות

בית הספר לחשבונאות הוא בית הספר הגדול ביותר ללימודי חשבונאות בישראל, המונה למעלה מ-800 סטודנטים הלומדים את התכנית תואר ראשון BA במנהל עסקים עם התמחות בחשבונאות ותוכנית תואר שני במיסים. בית הספר הוקם בשנת 2020. מקים בית הספר והדיקן הראשון היה רו״ח ועו״ד אלי אור. תוכנית הלימודים נמשכת 7 סמסטרים.
יחידות אקדמיות > בית הספר לכלכלה

בית הספר לכלכלה הוקם בשנת 1994.
תואר ראשון בכלכלה וניהול משלב לימודי כלכלה עם קורסים בניהול, נדל"ן, מימון ושוק ההון, מימון וביטוח, אנליסט נתונים והתמחות בשמאות מקרקעין לצד לימודים מעשיים. בית הספר משתף פעולה עם חברות בשוק ההון והפיננסים, בביטוח ובבנקאות, במטרה לאפשר לסטודנטים להתמחות בחברות כבר במהלך הלימודים, להעניק הסמכות בתחומי הלימוד ולקלוט בוגרים מתאימים לשורותיהן. תואר שני בכלכלה יישומית – תואר שני בכלכלה יישומית מכשיר כלכלנים בתחומים פרקטיים. התכנית מקנה לסטודנטים ארגז כלים הנדרש לניתוח כלכלי יישומי: ידע תאורטי רלוונטי, מודלים כמותיים לחיזוי התנהגות והערכת מדיניות, תרגום עלויות ותועלות לא מוחשיות לערכים מוניטריים, עבודה עם בסיסי נתונים גדולים, היכרות עם המשק הישראלי והגלובלי ואנגלית כלכלית.
יחידות אקדמיות > בית הספר לעיצוב וחדשנות

בית הספר לעיצוב וחדשנות מציע תוכניות אקדמיות בין-תחומיות: תואר ראשון בעיצוב פנים, מסלול תקשורת חזותית במרחבי פנים, ותואר שני בעיצוב חדשנות ויזמות.
יחידות אקדמיות > יחידות ושירותים נוספים

המרכז לפיתוח קריירה – יועצות קריירה במרכז לפיתוח קריירה הגדול ביותר מבין מוסדות הלימוד בארץ. במרכז הסטודנטים יכולים להתייעץ ולקבל ליווי קריירה אישי, הייעוץ כולל הכוונה והתייעצות לצד הצעות עבודה ויצירת הזדמנויות לפיתוח קריירה. דרך המרכז לפיתוח קריירה ניתן להתמחות בחברות בתוכנית האינטרנשיפ.
המרכז לנגישות אקדמית - דיקאנט הסטודנטים
ארגון הבוגרים והבוגרות - ארגון בוגרים פעיל המוביל תוכניות מנטורינג, סדנאות הכשרות ולמידה בגישת Life Long Learning, מתן חיבורים ובמה לבוגרים.
מרכז דמרי לנדל"ן
מכון ברנדייס לחברה לכלכלה ולדמוקרטיה
מעונות סטודנטים
קליניקות הפקולטה למשפטים
מרכז חת לחקר התחרות והרגולציה
המכון הישראלי למשפט פלילי יישומי
מכינה קדם-אקדמית
אדג'וקשיין – לצד התואר הסטודנטים יכולים לקבל הכשרה מקצועית של קורסי תעודה, קורסים כמו ניהול מוצר, חווית משתמש, דאטה אנליסט שאותן ניתן ללמוד בזמן הלימודים.
אגודת הסטודנטים

"אגודת הסטודנטים של המכללה למנהל, המסלול האקדמי" היא עמותה המאגדת את הסטודנטים הלומדים במכללה, מייצגת אותם ופועלת למען רווחתם. האגודה, שנוסדה בשנת 1990, חברה בהתאחדות הסטודנטים.
יושב ראש אגודת הסטודנטים נבחר בבחירות אישיות וישירות. בתפקיד היו"ר כיהנו במאה ה-21:
| --- | --- |
יושב ראש האגודה: משך הכהונה
אסף בנאי: 2001–2000
גיא אליהו: 2002
אולג קומליק: 2004–2003
אוהד אלוני: 2004
איתי שונשיין: 2005-2006
אוהד ארד: 2009–2006
יונתן קדם: 2010–2009
גיא שריקי: 2012–2011
דור חיים: 2015–2013
חן אברמוביץ: 2016
ליאור טואיל: 2018–2017
שי אביגדור שידלוב: 2019–2018
אור צברי: 2021–2019
יערה סתיו: 2021–2023
עדי בוקבוזה: 2023–היום
ראו גם

המכללה למינהל: המסלול הלא אקדמי שפועל כגוף נפרד מאז 1992