stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פנטרה אבטחת מידע

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  תאגיד
 מייסדים:  ד"ר אריק ליברזון, אריק פיינגולד
 תקופת הפעילות:  2015 (כ-Pcysys) – הווה
 מיקום המטה:  בוסטון, ארצות הברית
 שליטה בחברה:  אמיתי רצון (מנכ"ל), ד"ר אריק ליברזון (מייסד וסמנכ"ל טכנולוגיות), רן תמיר (סמנכ"ל מוצר), אביב כהן (סמנכ"ל שיווק), וצורית גולן (סמנכ"לית משאבי אנוש).[דרוש מקור]
 ענפי תעשייה:  אבטחת מידע סייברסיקוריטי
 מוצרים עיקריים:  החברה מציעה מספר מוצרים, כולל Pentera Core, Pentera Surface, Pentera Cloud, מודול RansomwareReady ומודול Credentials Exposure.
 מנכ"ל:  אמיתי רצון
 עובדים:  360 (ינואר 2025)
  
 https://pentera.io
 
Pentera היא חברת תוכנה לאבטחת סייבר, המפתחת פלטפורמת אימות אבטחת סייבר ובדיקות חדירות אוטומטיות. החברה נוסדה ב-2015 תחת השם Pcysys, ושינתה את שמה ל-Pentera ב-2021, בהתאם למותג של מוצר הדגל שלה, Pentera Core.
החברה מנוהלת על ידי אמיתי רצון (מנכ"ל) וד"ר אריק ליברזון (מייסד ומנהל טכנולוגיות ראשי). ל-Pentera יש משרדים בארצות הברית, גרמניה, בריטניה, ישראל, דובאי וסינגפור.
מוצרים

Pentera מפתחת פלטפורמה לבדיקה ואימות של בקרות אבטחת סייבר, תוך זיהוי והדגמה מעשית של נתיבי תקיפה אפשריים, הרשאות גישה וניצול חולשות.
הפלטפורמה מחקה את פעולות ההאקר האנושי, ומאתגרת את אבטחת הרשת, השרתים ומערכות המידע הארגוניים, ב-on-prem ובענן. הפלטפורמה מסייעת לארגונים לזהות ולתעדף חולשות אבטחה הניתנות לניצול, לאתר ליקויים ולחסום פרצות אבטחה מבעוד מועד במטרה לשפר את יכולת ההתמודדות שלהן עם מתקפות סייבר. החברה היא מובילת הקטגוריה העולמית של אימות אבטחת סייבר אוטומטי.
המערכת של Pentera בוחנת את חוסן האבטחה בכל סביבת התשתית הארגונית, כולל משטחי תקיפה חיצוניים ופנימיים, תשתיות מקומיות וסביבות ענן. הפלטפורמה מבצעת אמולציה אוטומטית של מתקפות סייבר אמיתיות בתוך סביבת הארגון, תוך שימוש בטכניקות של תוקפים, כולל הפעלת קוד מרחוק (RCE), פיצוח סיסמאות, גניבת אישורים וחילוץ נתונים, כדי לבדוק את עמידות הארגון בפני מתקפות סייבר. בניגוד לכלים אחרים, הפלטפורמה פועלת ללא צורך בהתקנת סוכנים (Agentless), מה שהופך אותה לפתרון מותאם לרוב המערכות הארגוניות ולספקי שירותי אבטחה.
המוצרים של פנטרה כוללים:
Pentera Core - ממפה, בודק ומאמת את בקרת האבטחה של הרשת הפנימית של הארגון.
Pentera Surface - ממפה, בודק ומאמת את בקרת האבטחה של הנכסים הדיגיטליים של החברה החשופים לרשת האינטרנט.
Pentera Cloud - ממפה, בודק ומאמת את בקרות האבטחה של סביבת הענן הארגונית, כדי לבדוק את חוסן הסייבר של הארגון.
Pentera RansomwareReady Module - מאמת את ההגנות של הארגון מפני מתקפות כופר עדכניות.
Pentera Credentials Exposure Module - מזהה הרשאות גישה חשופות (Credentials) שמקורן במאגרים מוצפנים, הרשת האפלה והאינטרנט הפתוח, ובודק את השפעתן על משטחי התקיפה הפנימיים והחיצוניים של הארגון.
Pentera Labs

Pentera Labs היא הזרוע המחקרית של החברה, האחראית על ניטור מתמשך של עדכוני מודיעין, איומים וזיהוי חולשות אבטחה (Vulnerabilities) חדשות וטכניקות תקיפה (Attack Techniques) המשמשות תוקפים בעולם הסייבר. הפרסומים של Pentera Labs זמינים לקהילת מגיני הסייבר, ומטרתם לסייע בזיהוי, חיקוי (Emulation) ונטרול טקטיקות וטכניקות (TTPs) חדשות של יריבים פוטנציאליים.
הממצאים המחקריים של Pentera Labs משולבים באופן שוטף בפלטפורמת Pentera, כדי להרחיב ולשפר את יכולות בדיקות האבטחה שלה.
דוגמאות לממצאי Pentera Labs שפורסמו בקהילה:
"Fortinet CVE-2024-47574 – Authentication Bypass Vulnerability" – בינואר 2024, צוות Pentera Labs חשף חולשה קריטית בפתרונות Fortinet, שסומנה כ-CVE-2024-47574. הפגיעות אפשרה מעקף אימות (Authentication Bypass), מה שיכול לאפשר לתוקפים להשיג הרשאות מנהל (Admin Privileges) ללא צורך באימות. Pentera Labs דיווחה על החולשה ל-Fortinet, וזו הובילה לתיקון אבטחה רשמי. החולשה נוספה לפלטפורמת Pentera, כך שארגונים יכולים לבדוק את עמידותם מול מתקפות מסוג זה.
"Who Stole My Cookie? XSS Vulnerability in Microsoft Azure Functions" – בינואר 2023, צוות Pentera Labs זיהה XSS Vulnerability בשירות Microsoft Azure Functions. הדיווח של Pentera Labs הוביל לתיקון אבטחה רשמי על ידי Microsoft.
"135 Is the New 445" – בספטמבר 2022, צוות Pentera Labs פיתח יישום חדש לכלי השירות Sysinternals PsExec, שאפשר Lateral Movement ברשת באמצעות יציאת Windows TCP 135 – יציאה שפחות נמצאת בפיקוח, בהשוואה ליציאה 445 המשמשת לתקיפות דומות.
Zero-Day Vulnerabilities – במרץ 2022, צוות Pentera Labs גילה שתי חולשות Zero-Day, CVE-2022-22948 ו-CVE-2021-22015. החולשות נמצאו בסביבות VMware vCenter מנוהלות, המשמשות למעלה מ-500,000 ארגונים ברחבי העולם. החולשות דווחו ל-VMware על ידי חוקרת האבטחה יובל לזר והובילו לתיקון אבטחה רשמי.
גיוס הון

החברה גייסה סך של 250 מיליון דולר בחמישה סבבי מימון:
מימון ראשוני - מאז הקמתה עד 2018, החברה גייסה 5 מיליון דולר.
סבב A - בנובמבר 2019, החברה גייסה 10 מיליון דולר מ-AWZ Ventures ו-Blackstone Group.
סבב B – בספטמבר 2020, החברה גייסה 25 מיליון דולר מ-Blackstone Group, AWZ Ventures, Insight Partners.
סבב C – בינואר 2022 הפכה החברה לחד-קרן כשגייסה 150 מיליון דולר מ-K1 Investment Management, Evolution Equity Partners ו-Insight Partners. סבב הגיוס הזה הביא את הערכת השווי של החברה למיליארד דולר.
סבב D – (מרץ 2025): גויסו 60 מיליון דולר, בהובלת Evolution Equity Partners, עם השתתפות של Farallon Capital Management.
Pentera חוותה צמיחה משמעותית מאז סבב C, עם עלייה של 300% בהכנסות חוזרות השנתיות (ARR) וכן הרחבת בסיס הלקוחות ב-200%. המימון יתמוך במחקר ופיתוח, פיתוח יכולות אימות אבטחה מבוססות בינה מלאכותית, והתרחבות לשוק האמריקאי.
פרוזינונה (נפה)

נפת פרוזינונה (באיטלקית: Provincia di Frosinone) היא נפה במזרחו של מחוז לאציו שבאיטליה. היא משתרעת על שטח של 5,034 קמ"ר, ובשנת 2005 התגוררו בה 489,042 נפש. בירתה של הנפה היא העיר פרוזינונה.
הנפה גובלת בנפת ל'אקווילה במחוז אברוצו בצפון, בנפת איסרניה במחוז מוליזה במזרח, בנפת קזרטה במחוז קמפניה בדרום-מזרח, בנפת לאטינה במחוז לאציו בדרום, ובנפת רומא במחוז לאציו במערב.
ראו גם

ארפינו
פיוג'י
איתנו זה נגמר (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט בעברית
כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  "איתנו זה נגמר" מאת קולין הובר
 בימוי:  ג'סטין בלדוני
 הופק בידי:  אלכס סאקס ג'יימי הית' כריסטי הול
 תסריט:  כריסטי הול
 עריכה:  אונה פלהרטי רוב סאליבן
 שחקנים ראשיים:  בלייק לייבלי ג'סטין בלדוני ברנדון סקלנאר ג'ני סלייט חסן מינהאג'
 מוזיקה:  רוב סימונסן דאנקן בליקנסטף
 צילום:  בארי פיטרסון
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה Wayfarer Studios Saks Picture Company
 חברה מפיצה:  סרטי סוני
 הקרנת בכורה:  ישראל 8 באוגוסט 2024 ארצות הברית 9 באוגוסט 2024
 משך הקרנה:  130 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 תקציב:  25 מיליון דולר
 הכנסות:  351 מיליון דולר (2024)
 www.itendswithus.movie
 דף הסרט ב־IMDb
 
איתנו זה נגמר (באנגלית: It Ends with Us) הוא סרט דרמה רומנטית אמריקאי שבוים על ידי ג'סטין בלדוני ונכתב על ידי כריסטי הול על בסיס הרומן באותו השם משנת 2016 שנכתב על ידי קולין הובר. הסרט הופק על ידי סרטי קולומביה, ומככבים בו בלייק לייבלי, שהשתתפה גם בהפקה, בלדוני וברנדון סקלנאר בתפקידים הראשיים.
הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-9 באוגוסט 2024 בהפצת סרטי סוני. בישראל, עלה הסרט לאקרנים ב-8 באוגוסט 2024.
עלילה

העלילה עוקבת אחר לילי בלום (בלייק לייבלי), בעלת חנות פרחים, ועל מערכת היחסים הזוגית שלה עם נוירוכירורג שבתחילה נראה כגבר מושלם אך מהר מאוד מתגלה כאלים (ג'סטין בלדוני) ובין בן זוגה הראשון, אטלס (ברנדון סקלנאר).
צוות השחקנים

בלייק לייבלי – לילי בלום
איזבלה פרר – לילי, בצעירותה.
ג'סטין בלדוני – רייל קינקייד
ברנדון סקלנאר – אטלס קוריגן
אלכס ניוסטדר – אטלס, בצעירותו.
ג'ני סלייט – אליסה
חסן מינהאג' – מרשל
איימי מורטון – ג'ני
הפקה > פיתוח וליהוק

ביולי 2019, נמסר כי השחקן ג'סטין בלדוני, באמצעות חברת ההפקות שלו, "Wayfarer Studios", רכש את זכויות הפקתו של עיבוד קולנועי לרומן "איתנו זה נגמר" מאת קולין הובר. בינואר 2023, פורסם ליהוקה של בלייק לייבלי לדמותה של לילי בלום. עוד נמסר כי בלדוני, שיגלם את דמותו של רייל קינקייד, יופקד על בימוי הסרט וכי על כתיבת התסריט תופקד כריסטי הול. באפריל 2023, נמסר על ליהוקו של ברנדון סקלנאר לגילום דמותו של אטלס. במאי 2023, נמסר על ליהוקו של חסן מינהאג' לצוות השחקנים. בינואר 2024, נמסר על ליהוקם של איזבלה פרר ואלכס ניוסטדר לגילום דמויותיהם של לילי ואטלס בנעוריהם, בהתאמה. הסרט הופק בתקציב של 25 מיליון דולר על ידי סרטי סוני וחברת Wayfarer Studios של ג'סטין בלדוני.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו ב-5 במאי 2023 בהובוקן, ניו ג'רזי. ביוני 2023, נאלצה הפקת הסרט להשהות זמנית את הצילומים עקב שביתת התסריטאים של אמריקה (2023). קצת יותר ממחצית מצילומי הסרט הושלמו כאשר הפקת הסרט הושבתה. צילומי הסרט עודם היו בהפסקה כאשר שביתת אמני הטלוויזיה והרדיו החלה ב-14 ביולי 2023. הצילומים חודשו בשכונת ניופורט בג'רזי סיטי ב-5 בינואר 2024.
הפצה

במקור, התעתד הסרט לעלות לאקרנים ב-9 בפברואר 2024, לקראת יום ולנטיין, ולאחר מכן, ב-21 ביוני 2024, אך בהמשך תאריך עלייתו לאקרנים נדחה ל-9 באוגוסט 2024.
הפצה > בקופות

הסרט יצא לאקרנים ב-9 באוגוסט ופתח בהצלחה עם 50 מיליון דולר בקופות בארצות הברית ו-80 מיליון דולר ברחבי העולם. במהלך השבוע השני, הסרט הרוויח 24 מיליון דולר, ירידה של 52% מהשבוע הראשון. הסרט חצה את רף 100 מיליון הדולר בקופות בארצות הברית לאחר 11 ימים בלבד מאז שיצא לאקרנים. בכך הסרט היה לאחד מ-13 סרטים שהגיעו לרף זה בשנת 2024. סך ההכנסות הגלובליות של הסרט, נכון ל-21 באוגוסט 2024, עומד על 187 מיליון דולר. בשבוע השלישי לצאתו, הסרט הגיע למקום השלישי עם הכנסות של 11.8 מיליון דולר מ-3,839 בתי קולנוע, ואחרי שלושה שבועות בקופות הצליח להכניס 120.8 מיליון דולר בצפון אמריקה ו-240 מיליון דולר ברחבי העולם. נכון ל-1 בספטמבר 2024, הסרט הכניס כ-135.8 מיליון דולר בצפון אמריקה ו-283.7 מיליון דולר ברחבי העולם.
טוביה צפיר

| --- | --- |

טוביה צפיר, 2004
 לידה:  31 בדצמבר 1945 (בן 79) כ"ז בטבת ה'תש"ו תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 סוגה מועדפת:  קומדיה
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1963
 צאצאים:  יואב צפיר 
 מספר צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  פרס מסך הזהב על מפעל חיים
 האתר של "סבא טוביה"
 פרופיל ב-IMDb
 
טוביה צפיר (במרכז) בתפקיד בלו הדוב במחזמר "ספר הג'ונגל", 1996
טוביה צפיר (נולד ב-31 בדצמבר 1945) הוא שחקן, קומיקאי, חקיין, זמר, מדבב, כוכב ילדים ומנחה טלוויזיה ישראלי. מתחילת המאה ה-21 מוכר גם בשם הבמה והדמות שלו סבא טוביה.
ביוגרפיה

צפיר נולד בשם טוביה קוזלובסקי, למשה וזהבה קוזלובסקי (בפולנית קוז'ול (kozioł) הוא תיש או צפיר, ומכאן מקור שמו המעוברת). גדל והתחנך בשכונת פלורנטין שבתל אביב בבית מסורתי של יוצאי פולין, אביו היה בעל מכולת בשכונה. הוא למד בתיכון עירוני ד' בעיר (בין השאר, עם מני פאר, דודו טופז ויגאל שילון).
בתחילת שנות ה-60 שירת בלהקת הנח"ל ובלט בעיקר כבדרן ובשיר "אחד חולמני" (בדואט עם שולה חן). מאז הוא הפך לאחד מכוכבי הטלוויזיה, הקולנוע והבמה בישראל.
בטלוויזיה השתתף בשנות ה-70 בתוכניות הסאטירה "לא הכל עובר" ו"ניקוי ראש", שבהן הציג לראשונה חיקויים של פוליטיקאים (כמו יצחק רבין, מנחם בגין ועוד), כן הנחה את שעשועון הטלוויזיה "זה הסוד שלי", לאחר פרישתו של אורי זוהר.
בשנות ה-80 הופיע פעמים רבות בתוכנית הבידור "סיבה למסיבה", בה הרבה לחקות פוליטיקאים בשלל מערכונים. השתתף גם בשני פרקים בקומדיית המצבים "קרובים קרובים".
בשנות ה-90 דיבב את בובות הפוליטיקאים בתוכנית הסאטירה "החרצופים" והשתתף בתוכנית הקומית "האגף הסגור". בשנים 1993 ו-1994 הופיע בתוכנית "צפיר הנפש" שכתב אפרים סידון.
בשנת 2000 הופיע מספר פעמים בתוכניות טלוויזיה, בין היתר בתוכנית "יאיר לפיד". בשנים 2004 ו-2005 הופיע בתוכנית היומית "השיר שלנו".
בשנת 2005 שיחק בדרמה "טלנובלה בע"מ". באוגוסט אותה שנה הוגש נגדו כתב אישום באשמת הפעלת אלימות ואיומים נגד עובדת אולפן הצילום של הסדרה. בינואר 2006 אישר בית משפט השלום בירושלים את עסקת הטיעון בין צפיר לבין פרקליטות המדינה, לפיה הוא ירצה 120 שעות שירות לתועלת הציבור בלא שתירשם לחובתו הרשעה.
כיכב גם במספר מופעי בידור שהועלו על הבמה, רובן פרי עטו של הסאטיריקן אפרים סידון. אחת המצליחות שבהן הייתה התוכנית "חגיגות סיום הרוטציה" שהועלתה בשנת 1986.
בקולנוע שיחק צפיר בין היתר בסרטים: "סלומוניקו" (1972), "נחצ'ה והגנרל" (1972), "צ'רלי וחצי" (1974), "חגיגה בסנוקר" (1975), "גבעת חלפון אינה עונה" (1976), "איזה יופי של צרות!" (1976), "הלהקה" (1978), "נישואין נוסח תל אביב" (1979), "האינסטלטור" (1986), "מסע הטבעת" (2017) ו"הגברת ינקלובה" (2017).
בשנת 1993 השתתף בדיבוב הסרט "אלאדין" של חברת וולט דיסני בתפקיד ג'יני, אותו דיבב גם בסרטי ההמשך ("שובו של ג'אפר" ו"אלאדין ומלך הגנבים") ובסדרת הטלוויזיה. אחר כך דיבב את מנפרד בסרט "עידן הקרח" (2002) ואת ביג וולד בסרט "רובוטס" (2005).
בשנת 2006 כיכב בקליפ לשיר "אז במצב הנוכחי" של הראפר סגול 59. בשיר מסומפל קולו של צפיר מתוך שיר הנושא של התוכנית "ניקוי ראש".
בשנת 2008 כיכב בתפקיד משנה בדרמה "דני הוליווד" בתור החבר של שחקנית התיאטרון של שנות השישים לולה באום (גילה אלמגור). בשנת 2011 החל להשתתף בסדרה הקומית "סברי מרנן", בדמותו של פנחס רוזן בשידורי "קשת". בשנת 2013 השתתף בתחרות החיקויים "זה לא אמיתי" ששודרה בערוץ 24. בשנת 2015 החל צפיר לככב בסדרה "איפה אתה חי?" בתור מורה למשחק.
בשנת 2019 השתתף במחזמר "גבעת חלפון אינה עונה" בדמותו מהסרט המקורי, אך כמבוגר, בתיאטרון הבימה.
בשנת 2023 שיחק את מקס במחזמר "צלילי המוזיקה" בתיאטרון העברי, בבימויו של נתן דטנר.
ביוגרפיה > ככוכב ילדים

בשנת 1996 צפיר שיחק בתפקיד באלו הדוב במחזמר הילדים "ספר הג'ונגל" אשר זכה להצלחה רבה.
בשנה שלאחר מכן, ב-1997, שיחק בהצגת הילדים "הלב". בשנת 1998 השתתף בפסטיגל.
בשנת 1999 שיחק בקלטת הילדים "פים פם פה" בה גילם את הענק. שנה לאחר מכן, ב-2000, גילם את המושל בהצגת הילדים "פוקהונטס". בשנת 2004 השתתף בשנית בפסטיגל.
צפיר מופיע בעיקר בהצגות, במשחקי מחשב ובקלטות לילדים. הוא העלה את תקליטור השמע לילדים וסדרת משחקי המחשב לילדים "שעת סיפור עם סבא טוביה" ואת המופע המצליח לילדים "מסיבה ביער עם סבא טוביה" שבעקבותיו יצאו גם קלטות וידאו ולאחר מכן העלה את מופעי ההמשך, "סבא טוביה - סיפורים כיד המלך", "מעיל הקסמים של סבא טוביה", "סיפורי התנ"ך עם סבא טוביה" ו"סיפורה של מדינה עם סבא טוביה".
בשנת 2000 שיחק בתוכנית הילדים בערוץ הופ "סיפורים לנימי" בשנה שלאחר מכן, במהלך חג חנוכה, השתתף יחד עם תום אבני בתוכנית "טוביה ובניו" ששודרה בערוץ הילדים.
בשנת 2006 צפיר שיחק בסרט הילדים "סבא טוביה - סיפורה של מדינה".
בין השנים 2008 עד 2010 צפיר שיחק בערוץ הופ בסדרת הילדים "טובי דובי" אשר הייתה מבוססת על דמויות וסדרת המשך מתוך קלטת הילדים "מסיבה ביער עם סבא טוביה".
בשנת 2008 שיחק את אבא של גרי מנדלבאום בסדרה "הפיג'מות". באותה שנה הופיע לראשונה במופע "מותק של פסטיבל 1" - הגדולים של הקטנים. בשנת 2009 השתתף צפיר בשנית במופע הילדים "מותק של פסטיבל 2". ובשנת 2010 השתתף בשלישית ב"מותק של פסטיבל 3" - הרפתקה ביער הקסום. חוץ מפעמים אלה הופיע צפיר במותק של פסטיבל גם בשנים 2011, 2012, 2014 ו-2016. סך הכל הופיע צפיר במופע שבע פעמים.
בשנים 2012 ו-2013 צפיר שיחק בסדרת הילדים "ממלכת טוביהו" בערוץ הופ!.
לרגל יום הולדתו ה-70 יצר צפיר את הסדרה החדשה "חיבוק של שבת" אשר שודרה בערוץ הופ!. בשנת 2017 השתתף בסדרה "שירים מבית סבא" אשר שודרה בערוץ הופ!.
בשנת 2018 השתתף במחזמר "אוליבר טוויסט" בתפקיד פייגין לסירוגין עם גיל ורנר. בשנת 2019 השתתף בסדרה "סבא דוליטל" אשר גם שודרה בערוץ הופ!, ובאותה שנה החל להשתתף בהצגת ילדים חדשה וישנה "סיפורי החיות של סבא טוביה" לכבוד חגיגות ה-20 לדמותו של סבא טוביה. באותה שנה חזר להשתתף במחזמר "אוליבר טוויסט" בתפקיד פייגין.
בחנוכה 2021 גילם את סבא ג'פטו בהצגת הילדים "פינוקיו" מבית התיאטרון הארצי לילדים ונוער. בחנוכה 2022 גילם את נח בהצגת הילדים "תיבת נח" לצידם של רינת גבאי, נדב אבקסיס ושמחה גואטה.
בשנת 2024 שב לגלם את בלו הדוב במחזמר "ספר הג'ונגל", במסגרת הפקה מחודשת, 28 שנה מאז עלתה לראשונה.
חיים אישיים

צפיר נשוי מאז 1966 ליעל, ילידת פולין, אותה הכיר בבית הספר היסודי, שמשמשת כמפיקה של מופעיו. בני הזוג מתגוררים ברמת השרון. לזוג שלושה ילדים, בהם איש הטלוויזיה יואב צפיר. נכדתו היא השחקנית והקומיקאית מיה צפיר.
פילמוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| --- | --- |
 חדווה ושלומיק (סדרת טלוויזיה, 1971) - דותן  סלומוניקו (1972) - ברמן  נחצ'ה והגנרל (1972) - פסיכיאטר  צ'רלי וחצי (1974) - רוברט  ניקוי ראש (סדרת טלוויזיה, 1976-1974)  סנוקר (מוכר כ"חגיגה בסנוקר", 1975) - מושון  גבעת חלפון אינה עונה (1976) - המ"פ שמגר  יופי של צרות! (1976) - מר פינקלשטיין  הלהקה (1978) - אביב  נישואין נוסח תל אביב (1979) - פומרנץ  קרובים קרובים (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 1984) - ד"ר פיינשמקר  האינסטלטור (1986) - פנחס שיין  סיפורים לשעת לילה מאוחרת (סדרת טלוויזיה, 1987) - אלי  אלאדין - (1992) דיבוב, ג'יני  החרצופים (סדרת טלוויזיה, דיבוב, 2001-1996)  השיר שלנו (סדרת טלוויזיה, 2005-2004) - מנחם "רובי" אביב  החיים זה לא הכל (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 2004) - יחיאל רינגל  טלנובלה בע"מ (סדרת טלוויזיה, 2005) - נפתלי אונגר  הנפילים (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 2007) - משה דיין:  הפיג'מות (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 2008) - פישמן  דני הוליווד (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 2009)-טוביה צפיר  עם סגולה (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 2011) - שר החוץ  סברי מרנן (סדרת טלוויזיה, 2011-2025) - פנחס רוזן  איפה אתה חי? (סדרת טלוויזיה, 2015- 2018) - אפרים אלוני  בנות הזהב (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 2016) - נסראללה  החברים של נאור (סדרת טלוויזיה, תפקיד אורח, 2017) - יוסי  מסע הטבעת (2017) - פיני  המועדון לספרות יפה של הגברת ינקלובה (2018) - משכונאי
הערות שוליים

↑  אפרת פורשר, טוביה צפיר ירצה עבודות שירות, באתר nrg‏, 9 בינואר 2006
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אין | פרס מסך הזהב - פרס מפעל חיים   2000 - טוביה צפיר | הבאה: 2001 - רבקה מיכאלי |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007580682305171  ISNI: 0000 0003 6742 0811  LCCN: no2012013661  MusicBrainz: 459f3bc3-8108-444a-969c-9924f417b889  SNAC: w6xd2hqq  VIAF: 232201947   WorldCat (עם VIAF): 232201947 
טוביה צפיר משחק בהצגה "חגיגה עם סבא טוביה", 2016
צפיר ב"הקוקיה" מתוך סדרת המתח והאימה, "סיפורים לשעת לילה מאוחרת"
נחמה ליבוביץ

| --- | --- |

נחמה ליבוביץ תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  3 בספטמבר 1905 ריגה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 באפריל 1997 (בגיל 91) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת הומבולדט של ברלין, אוניברסיטת מרבורג 
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1956)  פרס ביאליק (1983) 
 
נחמה ליבוביץ (ג באלול ה'תרס"ה, 3 בספטמבר 1905 – ה' בניסן ה'תשנ"ז, 12 באפריל 1997) הייתה פרשנית ופרופסור למקרא, מורה ומחנכת, כלת פרס ישראל בתחום החינוך (1956). עסקה בהוראת תורה נביאים וכתובים, וחידשה דרך לימוד חדשה בתנ"ך.
ילדותה ובגרותה

ליבוביץ נולדה בריגה שבאימפריה הרוסית (כיום בירת לטביה) לסוחר העצים מרדכי קלמן ולפריידה (לבית נימצוביץ) ליבוביץ. הוריה היו אמידים והמשפחה הייתה דתית וציונית. אחיה המבוגר ממנה בשנתיים, ישעיהו ליבוביץ, היה לימים למדען והוגה דעות נודע. בילדותם, למדו השניים אצל מורים פרטיים ולא ביקרו בבית-ספר יסודי.
לאביה הייתה השפעה רבה על חייה גם בזכות אישיותו, וגם כי היה אחד ממלמדיה הבולטים בילדותה. הוא היה ציוני ודיבר עם ילדיו בעברית. ליבוביץ למדה מפי מורים פרטיים עברית ותנ"ך. ב-1919, בעקבות המהפכה הבולשביקית, עברה המשפחה לברלין. בברלין היא סיימה בית ספר תיכון ממשלתי ועמדה בבחינות הבגרות ב-1925. למדה באוניברסיטאות היידלברג, מרבורג, וברלין.
קריירה

כבר בהיותה סטודנטית החלה ללמד בבתי ספר. היא הורתה בבית ספר יהודי עממי ובבית ספר יהודי תיכון של קהל "עדת ישראל" מיסודו של רבי עזריאל הילדסהיימר. ליבוביץ לימדה עברית ותנ"ך בעברית, בלא תיווכה של שפה מקומית, בצורה חלוצית שטרם הייתה נהוגה אז בגרמניה. באותה תקופה החלה להרצות בדידקטיקה ופרסמה מאמרים על הוראת העברית כשפה חיה. היא למדה במשך שנתיים בבית המדרש הגבוה ללימודי יהדות שבברלין, שם למדה מפי לאו בק, פרופסור גוטמן ופרופסור אלבוגן. ב-1930 קיבלה ליבוביץ תואר דוקטור מאוניברסיטת מרבורג, לאחר שכתבה עבודה על "שיטת התרגום של תרגומי המקרא לשפת היידיש בני המאה ה-15 וב-מאה ה-16", זאת בהסתמך על כתבי יד בספריות של ברלין ושל פארמה. בד בבד סיימה לימודי הוראה לבית הספר התיכון.
במהלך לימודיה נחשפה לשיטתו של מרטין בובר, הידועה בשם מילה מנחה, בחקר הסיפור התנ"כי והושפעה ממנה כי התאימה לרוח הבית בו גדלה – ניתוח המקרא מבלי להיעזר בביקורת המקרא.
העלייה לארץ ישראל וההוראה

בשנת 1930 עלתה לארץ ישראל יחד עם בעלה. הזוג השתקע בירושלים, בדירה בדמי מפתח בשכונת קריית משה וליבוביץ החלה ללמד בסמינר המזרחי למורות. בשנים הראשונות החלה ללמד ספרות, מקרא והיסטוריה של עם ישראל. לאחר מכן התרכזה בהוראת מתודיקה, לימוד תנ"ך ובהכשרת מורים. בסמינר המזרחי למורות לימדה עד 1955, וב-1956 נתמנתה מרצה לתנ"ך ולדידקטיקה של ספרות וחיבור באוניברסיטת בר-אילן ולימדה שם כחמש שנים לערך. היא עזבה את בר-אילן לאחר סכסוך עם פרופ' ברוך קורצווייל כיוון שהאחרון פיטר את ד"ר מאיר וייס וליבוביץ ראתה במעשה עוול הנוגד לצדק הבסיסי. ב-26 בנובמבר 1957 נתמנתה למרצה באוניברסיטת תל אביב וכעבור 11 שנה לפרופסור חבר. מאותה תקופה לימדה במוסדות רבים אחרים. ב-1 בינואר 1972 יצאה לגמלאות.
העלייה לארץ ישראל וההוראה > עיונים בפרשות השבוע

בשנת 1942 החלה במנהגה המפורסם להפיץ דפי סטנסיל של שאלות על פרשת השבוע (שנקראו בפי העם "דפים" או "גליונות"). אופיינית השאלה "מה היה קשה לרש"י?" שבה ניסתה לרדת למניעיו של הפרשן. את התשובות שלחו אליה והיא החזירה אותן עם הערות ותיקונים. ה"דפים" הללו הפכו ל"סמל מסחרי" שלה, ואנשים רבים בציבור הרחב התוודעו לנושאי פרשת השבוע הודות להם. משנת תשי"ד ואילך פרסמה ליבוביץ את ה'עיונים' שכללו, מלבד השאלות, ציטוטים מפרשנים והתייחסות אליהם. ה"דפים" וה"עיונים" תורגמו לשפות רבות והגיעו לקהילות יהודיות רבות בכל העולם, עד שבמשך הזמן קובצו ה"עיונים" בצורת חמישה ספרים המקבילים לחמשת חומשי תורה על פי נושאי פרשת השבוע.
העלייה לארץ ישראל וההוראה > פרשנית תנ"ך

נחמה ליבוביץ שימשה במשך שנים רבות כפרשנית תנ"ך בשידורי הרדיו של "קול ישראל".
על אף שעסקה במחקר ברמה אקדמית, נהגה להופיע רבות בציבור הרחב כמרצה עממית ואף כפרופסור הייתה ידועה בפשטות הליכותיה. הייתה מכונה "נחמה" בפי תלמידיה, והעדיפה את התואר מורה על פני פרופסור, בהתאם לבקשתה זו גם המילה היחידה שנכתבה על מצבתה. התפרסמה ב'מסעות' שערכה ברחבי הארץ כדי ללמד במקומות רבים ככל האפשר, כולל מרוחקים ומבודדים.
הידע שלה בפרשנות התנ"ך היה רחב ביותר וכלל את מגוון הפרשנים מכל הדורות, החל מרש"י וכלה בפרשנים מודרניים כמו בנו יעקב ובאסכולת ביקורת המקרא. בדרכה הפרשנית היא נצמדה לגישתם של הפרשנים המסורתיים. מחקריה הצטיינו בעמקות רבה תוך כדי התייחסות למרכיב הספרותי של הכתוב יחד עם מסורת ורוח היהדות. היא ראתה לעצמה יעוד להפיץ את ידע התנ"ך ואהבת התנ"ך לא רק בין תלמידיה אלא גם בציבור הרחב.
הוקרה ופרסים

תשט"ו – פרס כץ לחינוך מבוגרים
תשט"ז – פרס ישראל לחינוך 1956 על פועלה בחקר התנ"ך והפצתו ברבים
תשמ"א – פרס על שם יהודית ליברמן על הפצת ידיעת התורה
תשמ"ג – פרס ביאליק לספרות ולחכמת ישראל של עיריית תל אביב-יפו, על פועל חייה בפרשנות המקרא
תשמ"ו – הפרס לחינוך יהודי על שם שמואל רוטברג מטעם האוניברסיטה העברית, על הצלחה ללא תקדים בהפצת לימוד התורה, בשיפורו ובחיבובו על המוני ישראל
תשמ"ח – פרס השר לענייני דתות
1983 – תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן.
תשפ״ג – דמות השנה של החינוך הממלכתי־דתי. זו הפעם הראשונה שאישה מקבלת תואר זה בזכות עצמה ולא כ'אשת הרב'
על שמה נקראו רחובות בשכונת חומת שמואל בירושלים ("רחוב נחמה") ובאשקלון ("רחוב נחמה ליבוביץ").
חיים אישיים

ב-1930 נישאה לדודה (אחי אביה) ליפמן ליבוביץ, שהיה מבוגר ממנה ב-29 שנים. לבני הזוג לא נולדו ילדים.
נחמה ליבוביץ נפטרה בירושלים ביום ה' בניסן תשנ"ז (12 באפריל 1997). ארכיונה הופקד בספרייה הלאומית בחודש ספטמבר 2021.
מספריה

עיונים בפרשת השבוע – סדרה שביעית, תשכ"א
עיונים בספר בראשית: בעקבות פרשנינו הראשונים והאחרונים, תשכ"ו
עיונים חדשים בספר שמות: בעקבות פרשנינו הראשונים והאחרונים, תש"ל
עיונים בספר ויקרא: בעקבות פרשנינו הראשונים והאחרונים, תשמ"ג
עיונים בספר במדבר: בעקבות פרשנינו הראשונים והאחרונים, תשנ"ו
עיונים בספר דברים: בעקבות פרשנינו הראשונים והאחרונים, תשנ"ד
מדריך ללימוד פרשנים בכיתה י"ב, תשל"ב
לימוד פרשני התורה ודרכים להוראתם: ספר בראשית, תשל"ה
פירוש רש"י לתורה: עיונים בשיטתו, עם משה ארנד, קורס של האוניברסיטה הפתוחה, תש"ן
ללמוד וללמד תנ"ך: אסופת מאמרים, תשנ"ה
לקריאה נוספת

לאה אברמוביץ, סיפורי נחמה: מעשים ומעשיות לדמותה של נחמה ליבוביץ, 2015. (הספר בקטלוג ULI)
חיותה דויטש, נחמה – סיפור חייה של נחמה ליבוביץ, ידיעות ספרים, 2008. (הספר בקטלוג ULI)
חיותה דויטש, רוח בכנפיה, ידיעות ספרים, 2022
פרקי נחמה: ספר זיכרון לנחמה ליבוביץ (מאמרים על דרכי עבודתה הפרשנית והחינוכית, מכתבים אישיים ומאמרים מעזבונה שטרם ראו אור), בהוצאת המחלקה לחינוך יהודי ציוני של הסוכנות היהודית לארץ ישראל, ירושלים תשס"א. (הספר בקטלוג ULI)
מרלה ל' פרנקל, תורתה של נחמה ליבוביץ: דרכה בלימוד התנך ובהוראתו, ידיעות ספרים, 2007. (הספר בקטלוג ULI)
יצחק ריינר ושמואל פירלס (עורכים), הגדת נחמה: עיונים בהגדה של פסח על-פי הגליונות והשיעורים של נחמה ליבוביץ, 2003. (הספר בקטלוג ULI)
מרים סקלרץ, שילוב מצוינות דיסציפלינארית ודידקטית בהוראת מקרא במכללות להכשרת מורים, בעקבותיה של 'פרופסור נחמה' ליבוביץ ו'המורה נחמה', חמדעת ח, עמ' 157–168
הערות שוליים

↑  העלאות ומינויים באוניברסיטת תל אביב, מעריב, 27 במאי 1968
↑  מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
↑  מיכל סופר זמרני, "נחמה ליבוביץ היא מודל לנערות: אישה אמיצה שהייתה מוכנה לשלם על חלומותיה", באתר ynet, 25 בינואר 2023
↑  עיריית ירושלים, רחוב נחמה, באתר עיריית ירושלים
↑  ארכיון נחמה ליבוביץ | פריט NNL_ARCHIVE_AL997011084474505171 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264300405171  BnF: cb126650138 (data)  GND: 123476046  ISNI: 0000 0000 6652 3446  LCCN: n50048314  LNB: 000262800  NTA: 071195114  SUDOC: 081847726  VIAF: 64126836   WorldCat (עם VIAF): 64126836