stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'יל סימון

| --- | --- |

 לידה:  27 בדצמבר 1984 (בן 40) ניס, צרפת
 מדינה:  צרפת
 מקום מגורים:  נשאטל, שווייץ
 גובה:  1.83 מטר
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוען:  2002–הווה (כ־23 שנים)
 סה"כ פרסים שצבר:  16,045,734 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  453-329 (57.93%)
 דירוג שיא:  6 (5 בינואר 2009)
 זכיות בטורנירים:  14
 זוגות
 מאזן קריירה:  39-134 (22.54%)
 דירוג שיא:  117 (28 בינואר 2008)
 זכיות בטורנירים:  0
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 0
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  רבע גמר (2009)
 אליפות צרפת הפתוחה:  סיבוב רביעי (2011, 2013, 2015)
 וימבלדון:  רבע גמר (2015)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  סיבוב רביעי (2011, 2014)
 תאריך עדכון 14 בנובמבר 2018
 
ז'יל סימון (בצרפתית: Gilles Simon; ‏נולד ב־27 בדצמבר 1984) הוא טניסאי עבר צרפתי.  בשיאו דורג במקום-6 בעולם  ב-סבב ה-ATP. זכה 14 פעמים בתארים במשחקי יחידים.
חייו

ז'יל סימון נולד בניס וגדל בפרוורי פאריס. בעידוד הוריו, התחיל לשחק טניס בגיל 6.
סימון התחיל בקריירת טניס מקצוענית בגיל 18 (2002). הוא זכה ב-9 תוארי יחידים. הוא הגיע לדירוג השיא שלו, מקום השישי, בינואר 2009.
ביולי 2011 זכה בטורניר החמר בהמבורג לאחר שניצח את ניקולס אלמגרו הספרדי בשלוש מערכות. זה התואר החשוב ביותר בקריירה שלו.
לסימון שני בנים, טימותי וולנטין. טימותי נולד ארבעה שבועות לפני הזמן, בעת שסימון התחרה באליפות ארצות הברית הפתוחה
ג'ייקוב רוטשילד

| --- | --- |

נתנאל צ'ארלס ג'ייקוב רוטשילד, 2008
 לידה:  29 באפריל 1936 ברקשייר, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  26 בפברואר 2024 (בגיל 87) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 השכלה:  כרייסט צ'רץ'  איטון קולג' 
 תפקיד:  חבר בית הלורדים (20 במרץ 1990–11 בנובמבר 1999) 
 בן או בת זוג:  Serena Dunn Rothschild (20 באוקטובר 1961–2019) 
 פרסים והוקרה:  אביר הצלב הגדול של מסדר האימפריה הבריטית (31 בדצמבר 1997)  עיטור מסדר הנסיך אנריקה בדרגת מפקד (18 באוקטובר 1985)  Member of the Order of Merit (28 באוקטובר 2002)  מפקד במסדר הוויקטוריאני המלכותי (28 בדצמבר 2019)  עמית האקדמיה הבריטית (1998) 
 
נתנאל צ'ארלס ג'ייקוב רוטשילד (באנגלית: Nathaniel Charles Jacob Rothschild‏; 29 באפריל 1936 – 26 בפברואר 2024), הידוע גם בתור הברון רוטשילד הרביעי, היה איש עסקים יהודי-בריטי ודמות מפתח בעולם הפיננסים הבינלאומי ובקהילה הפילנתרופית. השתייך לדור הרביעי של משפחת רוטשילד, אחת מהמשפחות העשירות והמשפיעות ביותר בעולם. כמו אבותיו לפניו, ג'ייקוב השקיע רבות בפיתוח העסקים המשפחתיים, תוך שמירה על מורשתם של פילנתרופיה ותמיכה באמנות ובתרבות.
ראשית חייו

רוטשילד נולד במרטון הול בקיימברידג',אנגליה והיה בנו הבכור של ויקטור רוטשילד, ואשתו הראשונה ברברה ג'ודית רוטשילד (לבית האצ'ינסון). אביו נולד למשפחה יהודית, ואילו אמו התגיירה בגיור אורתודוקסי כשנישאו. רוטשילד התחנך באיטון קולג' ולאחר מכן בכרייסט צ'רץ', שם למד תואר ראשון בהיסטוריה, בהדרכת יו טרבור-רופר. באוקספורד הוא היה חבר במועדון הבולינגדון. אמה ג'ורג'ינה רוטשילד הייתה אחותו למחצה ואמשל רוטשילד היה אחיו למחצה.
קריירה עסקית

משנת 1963 עבד רוטשילד בבנק המשפחתי רוטשילד ושות' בלונדון, לפני שהתפטר ב-1980 עקב סכסוך משפחתי. ראשות הבנק עברה מאביו, שבחר להמשיך בקריירה מדעית ואיבד שליטה על מניות הרוב, לבת דודתו הרחוקה סר אוולין רוברט דה רוטשילד. הוא מכר את חלק המיעוט שלו בבנק, אך קיבל שליטה עצמאית בקרן רוטשילד להשקעות, קרן השקעות הרשומה בבורסת לונדון.
לאחר שהתפטר מהבנק ב-1980, המשיך רוטשילד וייסד את J. Rothschild Assurance Group (כיום St. James's Place plc) עם מארק ויינברג ב-1991. ב-1989, הוא ניסה לרכוש ביחד ג'יימס גולדסמית' וקרי פאקר את חברת הטבק British American Tobacco.
רוטשילד היה יו"ר קרן ההשקעות RIT Capital Partners plc, אחת מהקרנות הגדולות שנסחרות בבורסת לונדון עם שווי נכסי נקי של כ-2 מיליארד ליש"ט.
רוטשילד מונה למפקד המסדר הוויקטוריאני המלכותי בכבוד השנה החדשה 2020 עבור שירותים לדוכסות קורנוול.
בשנת 2003 דווח כי מניותיו של תעשיין הנפט הרוסי מיכאיל חודורקובסקי ביוקוס עברו אליו במסגרת עסקה שסיכמו לפני מעצרו של חודורקובסקי.
נובמבר 2010, ישות הקשורה לרוטשילד רכשה 5% מהון ב"ג'יני אנרג'י", חברת בת של תאגיד IDT, תמורת 10 מיליון דולר.
פילנתרופיה

לג'ייקוב רוטשילד היה חלק נכבד בתרומות לאמנויות בבריטניה. הוא היה יו"ר הנאמנים של הגלריה הלאומית בלונדון מ-1985 עד 1991, ומ-1992 עד 1998, יו"ר קרן הזיכרון למורשת הלאומית. בשנות ה-90 הוא היה יו"ר קרן הפיס למורשת לאומית, האחראית על חלוקת ההכנסות של הלוטו הבריטי לשימור המורשת הבריטית, תפקיד רב השפעה שפיקח על חלוקת מענקים של 1.2 מיליארד ליש"ט.
הוא היה גם נאמן של מוזיאון ההרמיטאז' הממלכתי של סנט פטרסבורג נאמן של רשות המוזיאונים של קטאר יו"ר פרס פריצקר לאדריכלות יושב ראש של אוסף גילברט קרן הפיתוח של הרמיטאז' ובית סאמרסט; נאמן ועמית כבוד של מכון קורטולד לאמנות ועמית, מיטיב וחבר בוועדות המבקרים של מוזיאון אשמוליאן אוקספורד. בשנת 2014, הוא קיבל את מדליית ג'יי פול גטי "על הישג יוצא דופן בתחומי המוזיאולוגיה, מחקר היסטורי של האמנות, פילנתרופיה, שימור מדעי השימור".
בין השנים 1989 עד 2018 הוא שימש כיו"ר ארגון "יד הנדיב", הקרן המשפחתית של משפחת רוטשילד בישראל.
חייו האישיים

בשנת 1961 נישא רוטשילד לסרינה מרי דאן, נכדתו של איש הכספים הקנדי סר ג'יימס דאן, ונולדו להם שלוש בנות ובן אחד. ליידי רוטשילד מתה בשנת 2019.
משפחתו הודיעה על מותו ב-26 בפברואר 2024 כאשר הוא בן 87. הוא השאיר הון משפחתי של מיליארד דולר.
הוקרה

2018 - פרס תאודור הרצל  מטעם הקונגרס היהודי העולמי - יחד עם  דייוויד רוטשילד בשם משפחת רוטשילד
אילן יוחסין

הערה: אילן יוחסין זה אינו כולל את כל חברי משפחת רוטשילד, אלא מתרכז באישים בולטים בה, בפרט בענפים הצרפתי והבריטי.
פלג כהן

| --- | --- |

 לידה:  30 בספטמבר 1983 (בן 41) נהריה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 lonelypeleg.com
 
פלג כהן (נולד ב-30 בספטמבר 1983) הוא מרצה, בעל בלוג הטיולים "לונלי פלג", נווד, פעיל חברתי ומחבר (שותף) רב המכר "לונלי".
ביוגרפיה

פלג נולד בנהריה בשנת 1983.
הוא התחנך בבית הספר לאומנויות "מנור כברי" הנמצא בקיבוץ כברי.
בשנת 2002 התגייס לגדוד 51 של חטיבת גולני, שם שירת כלוחם ומפקד בפלוגה המסייעת, עד לשחרורו בשנת 2005.
עם שחרורו, החליט כהן שהוא מגשים חלום ויוצא לטייל ב-100 מדינות שונות בעולם.
נכון לשנת 2019, ולאחר 15 שנים בדרכים, ביקר כהן ב-150 מדינות, תוך שהוא מתעד כל ביקור בסרטוני וידאו (אותם הוא מצלם ועורך בעצמו), בתמונות (אותן הוא מצלם באמצעות מצלמה מקצועית) ובכתבות.
המדינות הראשונות אליהן טס מיד עם שחרורו מצה"ל היו תאילנד ונפאל, שם שהה 3 חודשים, ולאחר מכן החליט לטוס עם מעט מאוד כסף בכיסו לאוסטרליה ומשם המשיך לניו זילנד, אז טייל וישן ברכב שכור עם אחותו ומכר נוסף.
בקיץ 2006, לאחר שנה של נדודים, חזר כהן לישראל, וגויס למילואים עם פרוץ מלחמת לבנון השנייה.
לאחר שחרורו החליט כהן להמשיך את מסעותיו בעולם וטס לצפון אמריקה.
בשנת 2007 חצה את מרכז ודרום אמריקה דרך היבשה - טיול שהתחיל במקסיקו והסתיים שנה מאוחר יותר בברזיל.
בשנת 2008 טס לאפריקה, כשאת מסעותיו התחיל בדרום אפריקה, משם חצה דרך היבשה את החלק המזרחי של אפריקה ושנתיים מאוחר יותר הגיע לאתיופיה.
בשנת 2010 טס לאירופה וטייל בגרמניה, בהולנד, בדנמרק, בצ'כיה, בהונגריה, ברומניה, בבולגריה ובאיטליה, משם המשיך להודו ולאחר חודשיים, חזר לטייל בחלקה הדרומי של יבשת אפריקה.
בשנת 2012 יצא כהן למסע על הרכבת הטרנס סיבירית, מסע בו חבר לשבטים המקומיים במונגוליה, איתם חי וניהל שגרת יום במהלך 3 שבועות.
בדצמבר 2012 נחת ברפובליקת סנגל, במטרה לחצות את מערב אפריקה בטרמפים, תוך שהוא לן באוהלים.
בינואר 2013 נעצר כהן ללא דרכון בגינאה ושוחרר בתום יממה, לאחר ששיחד את אחד מחוקריו לאפשר לו לערוך שיחת טלפון עם שגרירה של סיירה לאון, שאישר לחוקרים כי דרכונו של כהן נמצא בידיו וכי יש לו אשרת שהייה תקפה.
בחודש מרץ של אותה השנה, אושפז כהן בבית החולים קטן שבגאנה, במצב מסכן חיים, עם טיפוס הבטן ומלריה ברמה 2+. לאחר אשפוז של 3 ימים, החלים כהן והמשיך את מסעותיו במערב אפריקה.
שנה זו הייתה נקודת המפנה, בה החליט כהן לשתף את סיפורו, ולשם כך הקים את דף הפייסבוק "לונלי פלג", בו הוא מעלה על הכתב, בתמונות וקטעי וידאו את חוויותיו מרחבי העולם.
דף הפייסבוק אותו הקים כהן תפס תאוצה ותוך זמן קצר רבים החלו לעקוב אחריו.
באוקטובר של אותה השנה הקים פלג את אתר הטיולים שלו "לונלי פלג".
באמצע שנת 2013 נחת פלג בספרד ומשם המשיך לברלין, יוון, אלבניה, קוסובו, בוסניה וקרואטיה.
בסוף שנת 2013 טס לארצות הקווקז.
בשנת 2014 המשיך לדרום-מזרח אסיה.
בשנת 2014 הוזמן כהן למסיבת פורים בבית חב"ד,[דרושה הבהרה] שם פגש שלושה אנשי עסקים אמריקאים שהתרשמו מאופיו ומהלך חייו. לאחר שיחה עם כהן, החליטו השלושה להעניק לו 500 דולר להמשך מסעותיו, להפוך למשך 9 חודשים לספונסרים של בלוג הטיולים אותו הקים, ולתרום עשרות אלפי דולרים למען הפרויקטים הקהילתיים אותם יוזם כהן עבור אוכלוסיות קשות יום מרחבי העולם.
פרויקטים

הפרויקט הראשון שיזם כהן יצא לדרך במרץ 2014, אז טייל במנילה שבפיליפינים ונחשף לשכונת "הר העשן", בה מתגוררת אוכלוסייה ענייה וקשת יום, הסובלת בין היתר מתזונה לקויה. כדי לשפר את איכות החיים של ילדי השכונה, בחר כהן להוביל פרויקט אודות תזונה נכונה ובריאה לאוכלוסייה המקומית.
בנוסף הקים פרויקט לעידוד למידה בשם "אוהבים ללמוד".
משם המשיך לטייל בדרום קוריאה, ביפן, בשווייץ, בלוקסמבורג, בליכטנשטיין, בצרפת ובגרמניה, ובקיץ של אותה שנה נחת באוקראינה (בזמן המלחמה) כדי להתנדב עם פליטים בבית יתומים היהודי "עלומים" בז'יטומיר.
בסוף אותה שנה חזר כהן לטייל בהודו.
בתחילת 2015 נחת בקמרון שמערב אפריקה, כדי לעזור בבניית בית ספר מקומי בברטואה (Bertoua). בתום הפרויקט טס כהן למרכז אסיה, משם המשיך לאירופה וחזרה אל יבשת אמריקה - טיול שהתחיל בדרום אמריקה, והמשיך אל מרכז אמריקה, טורונטו וניו יורק.
בשלהי 2016 נחת באיים הקריביים, שם טייל חצי שנה, לאחריה טס לקליפורניה וטייל בלוס אנג'לס, בסן פרנסיסקו, בפארק יוסמיטי, באורגון ובסיאטל. משם המשיך לקנדה, ואת המסע סיים באלסקה.
בסוף שנת 2017 נחת פלג באתיופיה, משם המשיך לקניה, אוגנדה, רואנדה, קונגו[דרושה הבהרה] ומדגסקר. בחודש דצמבר של אותה השנה טיפס כהן על הר הגעש הפעיל הרטה אלה שבאתיופיה, המתנשא לגובה של 613 מטרים.
מטרתו של כהן היא לבקר בכל מדינות העולם המאפשרות כניסה לבעלי דרכון ישראלי ולהפוך להיות הראשון שהצליח להשיג מטרה זו.
בלוג טיולים

בשנת 2013 הקים כהן את בלוג הטיולים "לונלי פלג". נכון לשנת 2025, דף הפייסבוק של פלג מונה 150,000 עוקבים. במרוצת השנים, פרסם כהן מידע רב אודות טיוליו ותרומתו לאוכלוסיות מרחבי העולם, אשר סובלות מעוני והזנחה. בשנת 2016 החל כהן לכתוב טור באתר "וואלה!" ולשדר פינה קבועה באולפן "ליגת האלופות" של ערוץ הספורט.
בעקבות הבלוג והטורים אותם מפרסם כהן, הוא החל לגולל את סיפור חייו והחוויות אותן רכש, בהרצאות שהוא מקיים במהלך ביקוריו בישראל.
אורח חייו והבלוג אותו מנהל פלג לאורך השנים סוקר בתקשורת הישראלית והעולמית. כהן הופיע בכתבה לערוץ 2, "יומן שישי" בהנחייתה של איילה חסון בערוץ 1, תוכניות בוקר שונות כגון "אורלי וגיא", "העולם הבוקר", "סדר יום חדש", והוא בעל פינה קבועה ב"אולפן ליגת האלופות".
ספר

פלג כהן עם אלה בן צבי, לונלי, "ספרי ניב", 2019
הערות שוליים

↑   אליה גרינפלד, האיש שיצא לטיול אחרי צבא והחליט לא לחזור, באתר הארץ, 5 באפריל 2015
↑    אלון הדר, שנת הדרכון, באתר "ידיעות אחרונות", 9 באפריל 2017
↑  100 מדינות ב-9 שנים: יומנו של נווד ישראלי, באתר וואלה!
↑  פלג כהן, 90 מדינות ב-8 שנים: הישראלי שמטייל לבדו, באתר ynet, 23 באוגוסט 2013
↑  הכירו את הבלוגר הישראלי שוויתר על קריירה תמורת כל זה ומגלה מה הסוד שלו, באתר חורים ברשת
↑  מעורר קנאה: הכירו את הישראלי שמטייל בכל העולם, באתר פידר
↑  יזמות חברתית עם לונלי פלג, באתר פורטל היזמות הישראלי
↑  גוואדלופ: אירופה באיים הקריביים, באתר וואלה!
↑  הנווד הנצחי, "לונלי פלג", בפורום מדברים תיירות, באתר המכללה האקדמית כנרת
↑  *לונלי פלג בהרצאה אחרונה לשנה הקרובה*: יומנו של נווד, באתר funzing
↑  לונלי פלג: מיומנו של נווד ישראלי, באתר מיינט חדרה
↑  הטיול שלא נגמר, בעמוד הפייסבוק של אורלי וגיא
↑  מקסיקו טיול - לונלי פלג וערוץ הספורט, באתר יוטיוב
↑  פלג כהן: "בתשע השנים האחרונות אני מטייל בעולם כדי להעניק השראה", באתר 103FM
↑  לונלי פלג, באתר סטימצקי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397340305171  LCCN: no2020013039  VIAF: 436157523471827032471   WorldCat (עם VIAF): 436157523471827032471
פרימה אג'ימן

| --- | --- |

פרימה אג'ימן בכנס "קומיק-קון" בסן דייגו, יולי 2019
 לידה:  20 במרץ 1979 (בת 45) לונדון, אנגליה
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 עיסוק:  דוגמנית, זמרת
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מידלסקס  Our Lady's Catholic High School  בית הספר למשחק של אנה שר 
 פרסים והוקרה:  Screen Nation awards 
 פרופיל ב-IMDb
 
פרימה אג'ימן (באנגלית: Freema Agyeman; נולדה ב-20 במרץ 1979) היא שחקנית בריטית ידועה בעיקר בתפקידה כמרתה ג'ונס המלווה של הדוקטור העשירי בסדרת המדע בדיוני הבריטית "דוקטור הו".
ביוגרפיה

אמה של אג'ימן, אזאר, היא איראנית ואביה, אוזל, הוא מגאנה. הוריה התגרשו בילדותה. יש לה אחות מבוגרת ממנה, ליילה, ואח צעיר ממנה, דומיניק. אמה היא מוסלמית ואביה נוצרי מתודיסטי, אולם היא גדלה כקתולית ולמדה בבתי ספר קתולים. ב-1996 למדה בבית הספר למשחק אנה שר (Anna Scher) באיזלינגטון. בשנת 2000 סיימה את לימודי הדרמה ואמנויות הבמה באוניברסיטת מידלסקס.
בתחילת דרכה המקצועית שנתה את האיות של שמה הפרטי מ-Frema כדי למנוע טעויות בהגיה.
התפקיד הידוע ביותר שלה לפני שקבלה את התפקיד כמרתה ג'ונס היה כלולה וייז באופרת הסבון "Crossroads". תפקידי משנה נוספים היו לה בסדרות הטלוויזיה "Casualty", "החברה הגבוהה" וב-"The Bill" בו הופיעה פעמיים בשני תפקידים שונים. ב-2005 שיחקה באחד מפרקי סדרת הדרמה "עדות אילמת". היא כיכבה בסרט העצמאי של סטיבן לויד ג'קסון "Rulers and Dealers" בתפקיד ננה.
אג'ימן ניגשה שלוש פעמים למבחני בד עבור הסדרה "דוקטור הו". ביוני 2005 ניסתה להתקבל לפרק "פלישת חג המולד", אך המפיקים העדיפו את השחקנית אניטה ברים. אחר כך נבחנה לתפקידים אזמה ואדולה אשודי שהופיעו בשלושה פרקים, הדמות של אזמה נמחקה מהתסריט, אבל אג'ימן התקבלה לגלם את דמותה של אדולה, והופיעה על המסך ביולי 2006.
צוות ההפקה התרשם מהרבגוניות שהציגה במשחקה והם זימנו אותה לאודישן נוסף, לכאורה לפרק של טורצ'ווד. אחר כך עשתה מבחן בד סופי יחד עם דייוויד טננט שגילם את הדוקטור העשירי והתברר לה שהיא בעצם נבחנת לתפקיד ראשי ב"דוקטור הו". ב-5 ביולי 2006, הוכרז רשמית שהיא תחליף את בילי פייפר בתפקיד המלווה מרתה ג'ונס.
צילומי העונה השלישית של "דוקטור הו" החלו באוגוסט 2006 והסתיימו במרץ 2007. הופעת הבכורה של מרתה ג'ונס בסדרה הייתה בפרק "סמית' וג'ונס" ששודר ב-31 במרץ 2007, והיא המשיכה להופיע בכל פרק העונה. בעונה הרביעית חזרה אג'ימן והופיעה בתפקיד מרתה בחמישה פרקים. בפרק "קץ הזמן", הפרק האחרון עם דייוויד טננט בתפקיד הדוקטור, הופיעה אג'ימן שוב בתפקיד מרתה יחד עם דמויות נוספות שליוו את הדוקטור בעונות הקודמות. במקביל להופעותיה בסדרה הקליטה אג'ימן עיבודים ל"דוקטור הו" לספרי שמע.
בין העונה השלישית לרביעית גילמה אג'ימן את הדמות של מרתה ג'ונס בשלושה פרקים בעונה השנייה של סדרת הספין אוף "טורצ'ווד". עוד כיכבה בתסכית הרדיו של "טורצ'ווד" "Lost Souls", ששודר ברדיו הבי בי סי ב-10 בספטמבר 2008. היא הייתה אמורה להשתתף בסדרה "טורצ'ווד: ילדי כדור הארץ" אך נבצר ממנה להופיע בגלל מחויבות קודמת ל"חוק וסדר: בריטניה".
אג'ימן הופיעה פעמים אחדות בערוץ הפעוטות CBeebies בקריאת סיפור לפני השינה. ב-2008 הייתה קריינית בסדרה הדוקומנטרית "Bizarre ER", וכן בעונה השנייה של הסדרה ששודרה ב-2009.
היא הנחתה את תוכנית הפרומס שהוקדשה לדוקטור הו.
ב-2008 גילמה את דמותה של טאטיקורם (Tattycoram) האסופית בסדרת הדרמה "דוריט הקטנה", עיבוד לרומן מאת צ'ארלס דיקנס, שזכתה בפרס אמי לשנת 2008. עוד בשנה זו הופיעה בסדרה "ניצולים" רימייק של ה-BBC לסדרת פולחן משנות השבעים.
בין השנים 2009 ו-2012 שיחקה בסדרה "חוק וסדר: בריטניה" בתפקיד התובעת אלישה פיליפס. זו סדרת ספין-אוף של הסדרה האמריקאית הפופולרית "חוק וסדר". כהכנה לתפקיד ישבה בבתי משפט וצפתה בהליכים, סיירה באולד ביילי והתיעצה עם אחותה ליילה שיש לה תואר במשפטים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 |  | Aisha the American | שאהין | סרט קצר |
| 2006 |  | Rulers and Dealers | ננה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 |  | Crossroads | לולה וייז | אופרת סבון |
| 2004 |  | The Bill | ג'נה קרטר | בפרק 232 |
| 2004 |  | Casualty@Holby City | קייט הינדלי | קרוסאובר של הסדרות "חדר מיון" והולבי סיטי |
| 2005 | החברה הגבוהה | Mile High | נערה | עונה 2, פרק 26 |
| 2005 | עדות אילמת | Silent Witness | מרי אוגדן | בפרק "Choices" |
| 2006 |  | The Bill | שקירה וושינגטון | 2 פרקים |
| 2006 | דוקטור הו | Doctor Who | אדאולה אושודי | בפרק "צבא הרוחות" |
| 2007–2010 | דוקטור הו | Doctor Who | מרתה ג'ונס | 19 פרקים |
| 2007–2008 | דוקטור הו - מאחורי הקלעים | Doctor Who Confidential | בתפקיד עצמה | 13 פרקים |
| 2007 |  | Totally Doctor Who | בתפקיד עצמה | 7 פרקים |
| 2007 |  | The Infinite Quest | מרתה ג'ונס | דיבוב |
| 2007 | המופע של אומיד ג'לילי | The Omid Djalili Show | בתפקיד עצמה |  |
| 2008 | טורצ'ווד | Torchwood | מרתה ג'ונס | 3 פרקים |
| 2008–2010 |  | Bizarre ER |  | 30 פרקים |
| 2008 | דוריט הקטנה | Little Dorrit | טטיקוראם | מיני סדרה; 8 פרקים |
| 2008 | ניצולים | Survivors | ג'ני וולש | 2 פרקים |
| 2009–2012 | חוק וסדר: בריטניה | Law & Order: UK | אלשה פיליפס | עונות 1–6, 39 פרקים |
| 2013–2014 | יומני קארי בראדשו | The Carrie Diaries | לריסה לאפלין | 22 פרקים |
| 2013 |  | Old Jack's Boat | שלי פריווינקל |  |
| 2013 |  | Rubenesque | טרודי |  |
| 2018-2015 | סנס8 | sense8 |  | שחקנית משנה |
| 2018-הווה | ניו אמסטרדם | New Amsterdam | ד"ר הלן שארפ | שחקנית ראשית |
הערות שוליים

↑  Hugo, Simon (ביוני 2008). "Where's Your Head At? Freema Agyeman". Torchwood Magazine. p. 60. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "New British Film: Rulers And Dealers Screens at The ICA, London". Prweb.com. נבדק ב-2009-03-29.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 14025569  BNE: XX5025387  BnF: cb17149418g (data)  GND: 117136573X  ISNI: 0000 0001 1477 9543  LCCN: no2009075041  MusicBrainz: 983dc441-c28d-47ca-a8bc-eb5d21b35ffd  NLA: 43424867  NTA: 402265939  SUDOC: 133213501  Trove: 1459065  VIAF: 95131316   WorldCat (עם VIAF): 95131316
תיקון יתר

בבלשנות, תיקון יתר (בלעז: הִיפֶּרְקוֹרֶקְצִיָּה) הוא מבע שגוי לעומת השפה התקנית, שנוצר תוך ניסיון להימנע משגיאה נפוצה אחרת.
לרוב מדובר בכלל דקדוק נדיר יחסית, אשר אינו מתקיים בדרך כלל בלשון המדוברת. הדובר ער לקיומו של הכלל ולתופעה הפסולה הרווחת, ומתוך תיקון יתר מחיל אותו על מקרים שבהם אינו אמור להתקיים מלכתחילה. על כן שגיאה כזו מתרחשת בעיקר במשלבים לשוניים גבוהים, שישנה בהם הקפדה ערה על הלשון.
תופעת תיקון היתר מודגמת בתמציתיות בביטוי "כל קריין וחריין", הלועג לה. בעברית התקנית, אותיות בג"ד כפ"ת הן דגושות (נהגות כעיצורים סותמים) בבואן בתחילת מילה, אך רפויות (נהגות כעיצורים חוככים) לאחר וי"ו החיבור ולאחר חלק משאר אותיות השימוש. בעברית המדוברת כיום, הביצוע החוכך של בג"ד כפ"ת בהתניה לאחר חלק מאותיות השימוש כמעט שאינו מתקיים. כמו כן, האותיות כ"ף דגושה וקו"ף התאחדו לכדי עיצור אחד (עיצור סותם וילוני בלתי-קולי: [k]). בעקבות איבוד הכלל והזדהות הגיית האותיות, מי שיבקש לשמר את הכלל עלול להחיל אותו במקרה של קו"ף, וכך לבטא "כל קריין וחריין" במקום "כל קריין וקריין" הצפוי והנכון (אפשר להבין את הביטוי בכך ש"קריין" הוא הקריין, היודע את חוקי הדקדוק כמצופה ממנו, ואילו ה"חריין" הוא הקריין שרק חושב שהוא יודע את חוקי הדקדוק, ואגב כך שוגה בצורה גסה).
דוגמאות מתחום הפונולוגיה

העיקרון מאחורי הדוגמה לעיל בביטוי "כל קריין וחריין" חל על מקרים נוספים. הכלל הדקדוקי הוא רפיון בג"ד כפ"ת לאחר אותיות השימוש וכל"ב. השגיאה היא החלת הכלל על אותיות שאינן בג"ד כפ"ת, כמו האות קו"ף (עקב הזדהות הגייתה כיום להגיית כ"ף דגושה). למשל:
בְּקִצּוּר המבוטאת בְּכִצּוּר [be̞χi'ʦuʁ]
ביטוי ידוע נוסף מהצורה "כל קריין וחריין" הוא "כל קצין וחצין"
הכלל הדקדוקי הוא אותו כלל רפיון בג"ד כפ"ת, לאחר אותיות השימוש וכל"ב. השגיאה היא החלתו גם לאחר אותיות השימוש מש"ה – הגוררות דגש חזק, ועל כן הרפיון מתבטל. התופעה רווחת יותר כשמדובר בה"א הידיעה, המובלעת באותיות השימוש כל"ב (וגוררת גם היא דגש חזק). למשל:
בַּפֹעַל [ba'fo̞.al] (במקום בְּפֹעַל או בַּפֹּעַל)
בַּפֶתַח [ba'fe̞taχ] (במקום בַּפֶּתַח, ובהיקש לצורת הסמיכות, כמו בְּפֶתַח הבית)
מִכָל- [mi'χo̞l] (במקום מִכָּל-, ובהיקש להגייה עם אותיות שימוש אחרות: בְּכָל-, לְכָל-)
מִכֵיוָן- [miχe̞'van] (במקום מִכֵּיוָן-, ובהיקש להגייה עם וי"ו החיבור: וְכֵיוָן-)
הכלל הדקדוקי הוא ניקוד ה"א הידיעה בסגול לפני אותיות הח"ע המנוקדות בקמץ גדול ואינן מוטעמות (למשל: הֶהָמוֹן, הֶחָדָשׁ, הֶעָשִׁיר). השגיאה היא החלתו גם כאשר אותיות הח"ע אינן מנוקדות בקמץ (בשל הזדהות הגיית הקמץ להגיית הפתח והחטף-פתח בימינו). למשל:
הֶחֲדָשִׁים [he̞χada'ʃim] (במקום הַחֲדָשִׁים)
הֶחֲמוֹר [he̞χa'mo̞ʁ] (במקום הַחֲמוֹר)
הֶחַלּוֹן [he̞χa'lo̞n] (במקום הַחַלּוֹן)
הכלל הדקדוקי הוא ניקוד אותיות השימוש וכל"ב על פי המקבילה הבלתי-חטופה של ניקוד האות הראשונה במילה (ללא אות השימוש), אם זו מנוקדת בתנועת חטף (למשל: בַּחֲרָדָה, בֶּאֱמֶת, בָּאֳפָקִים). השגיאה היא החלתו גם כאשר תנועת האות הראשונה אינה מנוקדת בתנועת חטף (עקב הזדהות הגיית החטף-פתח להגיית הפתח כיום). למשל:
בַּחַלּוֹנִי [baχalo̞'ni] (במקום בְּחַלּוֹנִי, ובהיקש לבַּחֲלוֹמִי). דוגמה לתופעה זו ניתן לשמוע בביצועים רבים של השיר "כשאור דולק בחלונך"
וַאַתָּה [va.a'ta] (במקום וְאַתָּה, ובהיקש לוַאֲנִי).
דוגמאות מתחום המורפולוגיה

התופעה הדקדוקית היא ספורדית: מילים מסוימות משנות את הגייתן מצורת היחיד לצורת הרבים, מעבר לתוספת "-ים" או "-ות", בעקבות דגש חזק המתגלה באות האחרונה של צורת היחיד בנטיית הרבים (למשל: דֹּב – דֻּבִּים, קַרְסֹל – קַרְסֻלַּיִם, חֹל – חֻלִּין). השגיאה היא ייחוס המבנה הזה למילים שאינן משתייכות לקבוצה זו.
חֻפִּים [χu'pim] (במקום חוֹפִים)
ייתכן שניתן לייחס את ההגייה הרווחת חוּלוֹן [χu'lo̞n] (לעיר חוֹלוֹן) לתופעה של תיקון יתר (היקש לשם העצם חֹל הנוטה חֻלּים, במקום חוֹל – מקור שמה – הנוטה חוֹלוֹת)
תצורות מילים מסוג שונה אך המשתייכות לאותה תופעה, מובילות למה שנדמה ככלל דקדוקי ספורדי: כאשר האות האחרונה במילה היא בי"ת, כ"ף או פ"א, היא תבוא דגושה בצורת הרבים במילים מסוימות (למשל: מַשְׁאָב – מַשְׁאַבִּים, מָסָךְ – מָסַכִּים, עַקְרָב – עַקְרַבִּים). השגיאה היא היקש מצורת הרבים הדגושה בחזרה לצורת היחיד. למשל:
מַשְׁאַבּ [maʃ'ʔab] (במקום מַשְׁאָב)
מַחְצַבּ [maχ'ʦab] (במקום מַחְצָב)
התצורה התקנית הנפוצה לשמות עצם נקבה בנטיית הרבים היא במשקל קְטָלוֹת (למשל: יְלָדוֹת, נְשָׁמוֹת, וגם דְּרָגוֹת, מְלָכוֹת, קְסָדוֹת, כְלָבוֹת), אך במילים רבות רווחת ההגייה של צורת הסמיכות (למשל: דַּרְגוֹת, מַלְכוֹת, קַסְדוֹת, כַּלְבוֹת) לשימוש בצורה הפרודה הרגילה (שימוש לא תקני. במקרה של מלכות וכלבות, נפוצה גם ההגייה הסותמת, כבצורת היחידה – "מַלְכּוֹת" "כַּלְבּוֹת"). השגיאה היא שימוש בצורת הרבים הפרודה גם במקרים של סמיכות, או במקרים שבהם השורש הוא מגזרת נל"י/ה והאות הראשונה במילה היא מוספית תחילית. למשל:
חֲבָרוֹת הכבלים (במקום חֶבְרוֹת הכבלים)
תְּקָרוֹת במקום תִּקְרוֹת או מְחָלוֹת במקום מַחֲלוֹת, בהיקש למַלְכָּה-מְלָכוֹת או שִׂמְלָה-שְׂמָלוֹת
דוגמאות מתחומים נוספים

במשלב נמוך, רווח שימוש גורף בשם המספר בצורת הנקבה בלבד. הלה יוצר מבעים בלתי תקניים (למשל: שלוש ילדים , חמש שקלים ). השגיאה היא שימוש בצורת הזכר בציון שמות עצם בנקבה. שגיאה זו רווחת מאוד במשלבים גבוהים בצורת הסמיכות (ככל הנראה מפני שבמרבית צורות שם המספר בנקבה, אין לצורת הסמיכות סימון מבחין). למשל:
ארבעת האמהות (במקום ארבע האמהות)
שלושה בנות (במקום שלוש בנות)
מרבית שמות העצם בעברית, הגייתם התקנית היא בהטעמת מלרע. במשלב נמוך ישנה נטייה למעבר להגייה בהטעמת מלעיל, והיא רווחת במיוחד בציון שמות פרטיים. השגיאה היא הגיית שמות פרטיים בהטעמה מלרעית, כאשר אלו במקורם נהגים בהטעמה מלעילית. למשל:
בֹּעַז
פֶּסַח
דֹּלֶב
ייתכן שאפשר לייחס את ההגייה הישראלית פִילְבּוֹקְס ['filboks] לתופעה של תיקון יתר. אף על פי שככלל אותיות בג"ד כפ"ת בראש מילה הן דגושות, הן עשויות להישאר רפויות אם נשאלו מלעז בתקופת העברית החדשה (לדוגמה: פֿסטיבל). ייתכן שתיקון יתר הוא שהוביל את הדוברים להרפות את הדגש במילה, שהגיית העיצור הראשון שלה היה סותם גם בשפת במקור (כמו במקרה של פילבוקס. מאנגלית: pillbox, קופסת גלולות).
דוגמה מתחום המבטא: דובר הערבית משיחת הטלפון הוויראלית "אולי נחש אותי נחש" אומר "ואני נבוח" במקום "ואני נפוח". אומנם, המבטא הנפוץ "אני חפר שלך" במקום "אני חבר שלך" דורש קורקציה, אבל תיקון "נפוח" ל"נבוח" הוא היפרקורקציה.
לקריאה נוספת

Joshua Blau, On Pseudo-Corrections in Some Semitic Languages. Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities 1970.
הערות שוליים

↑  הכוונה רק לאותיות בכ"פ, שכן ההגייה החוככת של אותיות גד"ת אבדה בימינו.
↑  ניסוח הכלל המובא לעיל הוא פישוט החלק הרלוונטי לתופעת התיקון, של כלל רחב יותר, וכך גם בניסוחי הכללים הבאים.
↑  כך בביצועיהם של אריק איינשטיין, שלישיית גשר הירקון, מתי כספי, מאיר בנאי וגידי גוב, ארקדי דוכין ועוד.
↑  גם השמות אֹהַד ודֹלֶב נהגים במקורם בהטעמה מלעילית, אם כי במקרה שלהם ההגייה המלרעית היא המושרשת וכיום אינה נעשית מתוך תיקון של הגייה מלעילית רווחת, אלא באופן טבעי (כלומר, מדובר כיום בחריגה רגילה מהעברית התקנית, ולא בשגיאה מסוג תיקון יתר).
↑   הקלטת השיחה, סרטון  באתר יוטיוב
רות אן מינר

רות אן מינר (באנגלית: Ruth Ann Minner‏; 17 בינואר 1935 – 4 בנובמבר 2021) הייתה פוליטיקאית אמריקאית ממדינת דלאוור, שכיהנה כמושלת ה-72 של המדינה – האישה הראשונה בתפקיד זה. מינר, חברת המפלגה הדמוקרטית, הייתה טרם היבחרה למושלת חברת בית הנבחרים המדינתי והסנאט של דלאוור, כמו גם כסגנית המושל בשנים 1993–2001.
ביוגרפיה > ראשית חייה

רות אן קוברדייל נולדה ב-17 בינואר 1935 במילפורד שבדלאוור. בגיל 16 נשרה מלימודיה התיכוניים כדי לסייע בפרנסת משפחתה. לאחר מכן היא נישאה לפרנק אינגרם, עמו חבקה שלושה ילדים: פרנק ג'וניור, ויין וגארי. כשהייתה בת 32 נפטר בפתאומיות בעלה מאוטם שריר הלב בשנת 1967, והותיר אותה אם חד-הורית עם שלושה ילדים. ב-1968 השלימה לימודי "פיתוח חינוכי כללי" (GED) ומאוחר יותר למדה במכללה הטכנית והקהילתית של דלאוור, בזמן שעבדה בשתי משרות שונות במטרה לפרנס את ילדיה. בשנה העוקבת נישאה לרוג'ר מינר ויחדיו ניהלו עסק גרירה משפחתי. רוג'ר הלך לעולמו ב-1991.