stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיטות רישום בשחמט
שיטות רישום > סוף המשחק

הסימון 1–0 בסיום המהלכים מציין שהלבן ניצח, הסימון 0–1 מציין ששחור ניצח, ו-½–½ מציין תיקו. במקרה של רמאות, איחור למשחק, או הפסד בגלל זמן, ניקוד 0–0, ½–0 ו-0–½ אפשריים גם כן.
לעיתים קרובות אין סימון מיוחד לגבי האופן שבו שחקן ניצח או הפסיד (מלבד מט), כך ש 1–0 או 0–1 עשויים להיכתב כדי להראות ששחקן אחד הפסיד עקב או חילוט. באופן דומה, יש יותר מדרך אחת למשחק להסתיים בתיקו. לפעמים מידע ישיר ניתן על ידי המילים "לבן עוזב" או "שחור עוזב", אם כי זה לא נחשב לחלק מהסימון אלא חזרה לטקסט הסיפורי שמסביב.
שיטות רישום > סימונים דומים

מלבד הסימון האלגברי הסטנדרטי (או הקצר) שכבר תואר, נעשה שימוש בכמה מערכות דומות.
שיטות רישום > סימון אלגברי ארוך

בסימון אלגברי ארוך (LAN), הידוע גם בתור סימון אלגברי מורחב לחלוטין, מצוינים גם ערוגות ההתחלה וגם הערוגות הסיום, למשל: e2e4. לפעמים אלה מופרדים במקף, למשל Nb1-c3. סימון אלגברי ארוך לוקח יותר מקום ואינו נפוץ עוד בדפוס; עם זאת, יש לזה את היתרון של בהירות. חלק מהספרים המשתמשים בעיקר בתווי אלגברי קצר משתמשים בסימון הארוך במקום בסימונים שתוארו קודם לכן. סימון אלגברי קצר וארוך מקובל במשחקים בדירוג של FIDE.
צורה של סימון אלגברי ארוך (ללא שמות חלקים) משמשת גם בתקן Universal Chess Interface (UCI), שהוא דרך נפוצה עבור תוכניות שחמט גרפיות לתקשר עם מנועי שחמט (למשל, עבור בינה מלאכותית): למשל e2e4, e1g1 (castling), e7e8q (קידום).
שיטות רישום > סימון מספרי ICCF

בשחמט בהתכתבות בינלאומית השימוש בסימון אלגברי עלול לגרום לבלבול, מכיוון ששפות שונות משתמשות בשמות שונים (ולכן אותיות ראשוניות שונות) עבור הכלים, וייתכן שחלק מהשחקנים לא מכירים את האלפבית הלטיני. לפיכך, להעברת מהלכים בדואר או במייל משתמשים בסימון מספרי ICCF, המזהה ערוגות באמצעות קואורדינטות מספריות, ומזהה הן את ערוגות היציאה והן את ערוגות היעד. לדוגמה, המהלך 1.e4 מוצג כ-1.5254. בשנים האחרונות, רוב משחקי ההתכתבות שוחקו בשרתים מקוונים ולא בדואר אלקטרוני, מה שהוביל לירידה בשימוש בסימון מספרי ICCF.
שיטות רישום > סימון משחק נייד

סימון משחק נייד (PGN) הוא פורמט קובץ מבוסס טקסט לאחסון משחקי שחמט, המשתמש בסימון אלגברי רגיל באנגלית ובכמות קטנה של סימון. PGN יכול להיות מעובד כמעט על ידי כל תוכנות השחמט, כמו גם להיות קריא בקלות על ידי בני אדם. לדוגמה, משחק המאה יכול להיות מיוצג באופן הבא :
[Site "New York, NY USA"]

[Date "1956.10.17"]

[EventDate "1956.10.07"]

[Round "8"]

[Result "0-1"]

[White "Donald Byrne"]

[Black "Robert James Fischer"]

[ECO "D92"]

[WhiteElo "?"]

[BlackElo "?"]

[PlyCount "82"]
1. Nf3 Nf6 2. c4 g6 3. Nc3 Bg7 4. d4 O-O 5. Bf4 d5 6. Qb3 dxc4 7. Qxc4 c6 8. e4 Nbd7 9. Rd1 Nb6 10. Qc5 Bg4 11. Bg5 Na4 12. Qa3 Nxc3 13. bxc3 Nxe4 14. Bxe7 Qb6 15. Bc4 Nxc3 16. Bc5 Rfe8+ 17. Kf1 Be6 18. Bxb6 Bxc4+ 19. Kg1 Ne2+ 20. Kf1 Nxd4+ 21. Kg1 Ne2+ 22. Kf1 Nc3+ 23. Kg1 axb6 24. Qb4 Ra4 25. Qxb6 Nxd1 26. h3 Rxa2 27. Kh2 Nxf2 28. Re1 Rxe1 29. Qd8+ Bf8 30. Nxe1 Bd5 31. Nf3 Ne4 32. Qb8 b5 33. h4 h5 34. Ne5 Kg7 35. Kg1 Bc5+ 36. Kf1 Ng3+ 37. Ke1 Bb4+ 38. Kd1 Bb3+ 39. Kc1 Ne2+ 40. Kb1 Nc3+ 41. Kc1 Rc2# 0-1|moin
שיטות רישום > עיצוב

משחק או סדרת מהלכים נכתבים בדרך כלל באחת משתי דרכים; בשתי עמודות, כזוגות לבן/שחור, לפנים מספר המהלך ונקודה:
או אופקית:
מהלכים עשויים להיות משולבים בפרשנות, הנקראת "annotations". כאשר game score מתחדש עם מהלך שחור, שלוש נקודות (...) ממלא את המיקום של המהלך הלבן, למשל:
שיטות רישום > סמלי הערות

אף על פי שהם אינם חלק טכנית מהתווי האלגברי, להלן כמה סמלים שמשתמשים בהם בדרך כלל על ידי כותבים, למשל בפרסומים "Chess Informant" ו-"Encyclopaedia of Chess Openings", כשרוצים לתת הערות על מהלכים מסוימים:
הסמל שנבחר פשוט מצורף לסוף סימון המהלך, למשל, בגמביט אנגלונדי: 1.d4 e5?! 2.dxe5 f6 3.e4! Nc6 4. Bc4+/−
שיטות רישום > מהלכים

| סֵמֶל | מַשְׁמָעוּת |
| --- | --- |
 ! !: מהלך מבריק – ובדרך כלל מפתיע
 !: מהלך טוב מאוד
 ! ?: מהלך מעניין שאולי לא הכי טוב
 ? !: מהלך מפוקפק שלא ניתן להפריך בקלות
 ?: מהלך גרוע; טעות
 ? ?: טעות
⌓: מהלך טוב יותר מזה ששיחק
□: מהלך כפוי; המהלך היחידי האפשרי (למשל, הגנה משח)
TN or N: חידוש תאורטי (כמעט שלא מופיע)
שיטות רישום > עמדות

| סֵמֶל | מַשְׁמָעוּת |
| --- | --- |
=: לאף שחקן אין יתרון
+/= או ⩲: ללבן יש יתרון קטן
=/+ או ⩱: לשחור יש יתרון קטן
+/− או ±: ללבן יש יתרון ברור
−/+ או ∓: לשחור יש יתרון ברור
+−: ללבן יש יתרון מנצח.
−+: לשחור יש יתרון מנצח.
∞: לא ברור לאיזה צד יש יתרון
=/ ∞ או ⯹: לצד מסוים יש חיסרון בכלים, אבל יתרון במיקומים טובים
הערות שוליים

↑  Gijssen, G. "An Arbiter's Notebook". ChessCafé.com. ארכיון מ-2007-11-05.
↑  "How to Read and Write Algebraic Chess Notation". The Chess House. אורכב מ-המקור ב-2007-10-24. Includes sample hand-written score sheet.
↑  "FIDE Handbook: Rules – Appendices". Fédération Internationale des Échecs. ארכיון מ-3 באוקטובר 2013. נבדק ב-29 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "FIDE Handbook E. Miscellaneous / 01. Laws of Chess / FIDE Laws of Chess taking effect from 1 January 2018 /". Fédération Internationale des Échecs.
↑  Schiller, Eric, The Official Rules of Chess, 2003, ISBN 978-1-58042-092-1, p. 25
↑  "Rulebook Changes (as of August 2007)". The United States Chess Federation. ארכיון מ-2015-06-10.
1 2  Hooper, David; Whyld, Kenneth (1996). "standard notation". The Oxford Companion to Chess (2nd ed.). Oxford University Press. p. 389. ISBN 0-19-280049-3.
↑  "Test for Unicode support in Web browsers".
1 2 3  "FIDE Laws of Chess taking effect from 1 January 2018". FIDE. 2018-01-01. נבדק ב-12 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  FIDE Laws of Chess{{{1}}}.
↑  ראו למשל סיפרו של ר"א אלקסנדר קוטוב, "חשוב כמו רב אמן" או בספרו שפרד ריינפלד "רגעים גדולים בשחמט"
↑  Article 9.1.2.2 in FIDE Laws of Chess
↑  Appendix C.13 in FIDE Laws of Chess
↑  User's Manual for Vega Chess Pairing Software (FIDE-approved), p. 16.
↑  Geurt Gijssen, An Arbiter's Notebook, no. 164.
↑  ראו הערה [3]
↑  "UCI protocol". wbec-ridderkerk.nl. נבדק ב-2018-06-14.
↑  "Standard: Portable Game Notation Specification and Implementation Guide".
סימון אלגברי
מלך ארתדין

ערך זה עוסק בתפקידו של שליט ארתדין. אם התכוונתם לרשימה של שליטיה של ארתדין, ראו .
בלגנדריום של טולקין, מלך אַרְתֵדַין (באנגלית: King of Arthedain) הוא שליטה של ממלכת אַרְתֵדַין ובעל סמכויות אבסולוטיות במדינה. המשרה מועברת מאב לבן, והמלך חייב להיות מזרע בית יִסִילְדוּר.
מקום מגורים

מלך אַרְתֵדַין שכן בפוֹרְנוֹסְט, עיר הבירה של אַרְנוֹר לשעבר.
היסטוריה > הפילוג והשנים הראשונות

באַרְנוֹר שלטו עשרה מלכים. לאחר מותו של המלך אֵאָרֶנְדוּר, התגלה סכסוך ירושה בין אַמְלַית, האח הבכור, לבין שני אחיו. הממלכה התחלקה לשלוש: אַמְלַית שלט בשטח שבין הנהרות בְּרֶנְדִיוַּין ולוּן וגם בשטח מצפון לדרך הגדולה, מה שאומר ששלט בפוֹרְנוֹסְט, עיר הבירה של אַרְנוֹר לשעבר, ובגבעות הרוחות, אחד המעוזים הראשיים של אַרְנוֹר לשעבר. הוא קרא לממלכתו: "אַרְתֵדַין". ממלכתו שכנה בצפון-מערב אַרְנוֹר לשעבר, בזמן שממלכות אחיו, קַרְדוֹלָן ור'וּדָאוּר, שכנו מדרום ומצפון-מזרח, בהתאמה. בין שלוש ממלכות אלו פרצו מלחמות רבות.
לאחר מותו של אַמְלַית משלו באַרְתֵדַין עוד 5 מלכים עד הקמת ממלכת הרשע אַנְגְמָר: בֶּלֶג, מַלוֹר, קֶלֶפַרְן, קֶלֶבְּרִינְדוֹר ומַלְוֵגִיל.
היסטוריה > קרבות עם אַנְגְמָר ומפלה בידיה

אַרְגֶלֶבּ, בנו של מַלְוֵגִיל, תבע את השלטון על אַרְנוֹר כולה, לאחר ששושלות המלוכה בממלכות האחרות נעלמו, אך ר'וּדָאוּר התנגדה. התנגדותה נבעה מהתמעטות הדוּנֵדַין בממלכה, ומי ששלט בה בפועל היה אחד מאנשי גבעות אֶטֶן שהיה בעל ברית של אַנְגְמָר. אַרְגֶלֶבּ ביצר את המבצרים המזרחיים של אַרְתֵדַין, גבעות הרוחות, אבל הוא מת בקרב נגד שתי הממלכות היריבות. בנו, אַרְוֶלֶג, הדף את האויב מהגבעות בעזרת קַרְדוֹלָן ולִינְדוֹן, ובמשך שנים רבות שתי ממלכות הדוּנֵדַין הנותרות החזיקו בכוח רב בגבולות עם שתי הממלכות היריבות.
הדוּנֵדַין זכו ל-53 שנות שקט, עד שבשנת 1409 צבא גדול יצא מאַנְגְמָר, נכנס לקַרְדוֹלָן והטיל מצור על גבעות הרוחות. הדוּנֵדַין הובסו ואַרְוֶלֶג נהרג, המעוז הראשי בגבעות הרוחות, פסגת הרוחות, נשרף עד היסודות. הדוּנֵדַין שעדיין חיו בר'וּדָאוּר נהרגו או ברחו למערב. רוב קַרְדוֹלָן נכבשה, והנותרים התבצרו בטִירְן גוֹרְתָד או התחבאו ביער העתיק. אֲרָפוֹר, בנו של אַרְוֶלֶג, עדיין היה צעיר, אך אמיץ, והוא הדף בעזרת לִינְדוֹן את האויב מעיר הבירה פוֹרְנוֹסְט ומהשפלות הצפוניות. במשך כמה זמן לִינְדוֹן, רִיבֶנְדֶל ולוֹרִיֵן דיכאו את אַנְגְמָר. בימי בנו של אֲרָפוֹר, אַרְגֶלֶבּ השני, באה מגפה גדולה לאֶרְיָדוֹר, ורוב תושבי קַרְדוֹלָן מתו, במיוחד בדרומה. רבים סבלו ממנה, אבל היא נחלשה ככל שהתקדמה צפונה, וצפון אַרְתֵדַין לא סבלה מהמגפה. המגפה הביאה את הסוף על קַרְדוֹלָן, ורוחות יצאו משתי הממלכות היריבות והשתכנו בתלי המלוכה של קַרְדוֹלָן בטִירְן גוֹרְתָד. לאחר מכן שלטו באַרְתֵדַין עוד כ-4 מלכים עד חורבנה: אַרְוֵגִיל, אַרְוֶלֶג, אֲרָוָל ואֲרָפַנְט. אֲרָפַנְט היה מלך אַרְתֵדַין הראשון ששוחח עם מלך גוֹנְדוֹר, אוֹנְדוֹהֵר, ושניהם הבינו שרצון אחד מכוון את המתקפות על ממלכות הדוּנֵדַין.
בשנת 1974 אַנְגְמָר התחזקה מחדש. אַרְוֶדוּי, מלך אַרְתֵדַין ובנו של אֲרָפַנְט, שלח בקשת עזרה למלך גוֹנְדוֹר, אֵאָרְנִיל, אך הוא איחר את המועד: צבאה של אַנְגְמָר, ובראשו המלך־המכשף שלה, תקף את אַרְתֵדַין וכבש אותה.
ביאורים

1 2 3 4  לעידן השלישי
↑  ראו כאן קישור למפה.
הערות שוליים

↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' XVIII
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1172
1 2  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1000
1 2  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 998
1 2 3 4 5  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1001
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1001-1002
↑  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1010
אַרְנוֹר לפני החלוקה לשלושת הממלכות.
גרם

ערך זה עוסק ביחידת מידה למסה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מכסה עט שמשקלו קרוב לגרם אחד
גרף המתאר את שווי הליש"ט כפונקציה של גרם זהב בין השנים 1900 ל-1930. במסגרת שיטת תקן הזהב שווי הליש"ט הוצמד לזהב באופן רשמי במאה ה-19, הושהה בזמן מלחמת העולם הראשונה והוחזר ב-1925
גרם (מלטינית gramma, משקל מועט; סימול g) היא יחידת מידה למסה. הגרם הוגדר במקור כ"משקל האבסולוטי של נפח מים מזוקקים השווה לקוביה שמקצועה באורך מאית המטר בטמפרטורה שבה ניתך הקרח" ולאחר מכן בטמפרטורה של 4 מעלות צלזיוס. הגרם מוגדר כיום כאלפית מיחידת מערכת היחידות הבין-לאומית הקילוגרם.
היסטוריה

הגרם היה יחידת הבסיס למסה בשיטה המטרית הצרפתית המקורית, ולאחר מכן שימש כיחידת הבסיס למסה גם במערכת היחידות ‏cgs (‏centimetre-gram-second) אשר הוצעה בשנת 1832 על ידי המתמטיקאי והפיזיקאי הגרמני קרל פרידריך גאוס.
שימושים

כיום, הגרם הוא יחידת המדידה הנפוצה ביותר עבור מצרכים שאינם נוזליים בבישול ובקניית מוצרי מזון. בישראל, הסימון הקלורי על אריזות מזון ניתן לרוב עבור משקל של 100 גרם.
גרם זהב

גרם זהב היא יחידה שמציינת את השווי של גרם אחד של זהב. זוהי יחידת חישוב נפוצה עבור מסחר במטבע זהב דיגיטלי המסומלת כ-"gg",‏ "AUG", או "GAU". בשוק הפתוח, מחירו של הזהב נקבע לרוב ביחידות המשקל המסורתית אונקיית טרוי ואבוארדופואה.
הערות שוליים

↑  Décret relatif aux poids et aux mesures, 1975 (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535903105171  LCCN: sh85056254
קילומטר

קילומטר (בראשי תיבות: ק"מ; ביוניקוד וב-SI‏ km‏) הוא יחידת מידה תקנית למדידת מרחק (אורך) במערכת היחידות הבין-לאומית, SI. קילומטר שווה לאלף מטר (קילו=אלף).
קילומטר הוא היחידה המקובלת ברוב מדינות העולם למדידת מרחק בין מקומות גאוגרפיים.
ראו גם

קילומטר לשעה
יחידות מידה לאורך
הערות שוליים

↑  יוניקוד 339E
↑  מיל אחד הוא בדיוק 1.609344‏ קילומטר 
נוסחה לחישוב מקורב להמרת קילומטר למיל היא כפול 8 ולחלק ב-5, המניב סטיה הנמוכה ב-0.6% מן המידה המדויקת.
↑  יארד אחד שווה ל-0.0009144 קילומטר.
↑  רגל אחד שווה ל-0.0003048 קילומטר.
↑  מיל ימי שווה ל-1.852 קילומטר.
↑  יחידה אסטרונומית אחת שווה ל-149,597,870.691 קילומטר, ±0.030 ק"מ
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ברקסטון בראג

| --- | --- |
הגנרל ברקסטון בראג בעת מלחמת האזרחים האמריקאית.
הגנרל ברקסטון בראג בעת מלחמת האזרחים האמריקאית.
 לידה:  22 במרץ 1817 וורנטון, קרוליינה הצפונית, ארצות הברית
 פטירה:  27 בספטמבר 1876 (בגיל 59) גאלבסטון, טקסס, ארצות הברית
 מקום קבורה:  Magnolia Cemetery 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
 בת זוג:  עליזה ברוק אליס
 השתייכות:  ארצות הברית ארצות הברית (1837 - 1860)  הקונפדרציה הקונפדרציה (1861 - 1865)
 תקופת הפעילות:  מ-1837 
 דרגה:   גנרל (הקונפדרציה)
 פעולות ומבצעים
 מלחמת הסמינול השנייה  מלחמת ארצות הברית–מקסיקו קרב מונטריי  הקרב על בואנה ויסטה  מלחמת האזרחים האמריקאית קרב שילה  קרב פריוויל  קרב סטונס ריבר  מערכת טולהומה  קרב צ'יקמוגה  מערכת צ'טנוגה  הקרב השני על פורט פישר  קרב בנטוויל
 הנצחה
 מחנה פורט בראג נקרא על שמו
 
בְּרַקְסְטוֹן בְּרָאג (באנגלית: Braxton Bragg;‏ 22 במרץ 1817 – 27 בספטמבר 1876) היה גנרל אמריקאי בצבא ארצות הברית ומאוחר יותר בצבא הקונפדרציה במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. בראג שירת במלחמת הסמינול השנייה, מלחמת ארצות הברית–מקסיקו ובזירה המערבית במלחמת האזרחים האמריקנית שבמהלכה פיקד על ארמיית מיסיסיפי שמאוחר יותר אורגנה לכדי ארמיית טנסי. בראג היה דמות מפתח בתבוסת צבא האיחוד תחת ויליאם רוזקרנס במסגרת קרב צ'יקמוגה. בהמשך נדחקו כוחותיו של בראג לתוככי ג'ורג'יה לאחר תבוסה לצבא האיחוד בפיקודו של יוליסס ס. גרנט במהלך מערכת צ'טנוגה. עקב התבוסה, נשיא הקונפדרציה ג'פרסון דייוויס העביר את בראג לייעוץ צבאי בבירת הקונפדרציה בריצ'מונד. בראג בעל מורשת היסטורית של אחד מהחלשים במפקדיה הצבאיים של הקונפדרציה, חייליו וקציניו כאחד הביעו סלידה מדרך פיקוד והנהגתו בשנים המאוחרות למלחמה וחלק נכבד מהקרבות שפיקד עליהם הסתיימו בהפסד.
לקריאה נוספת

Earl J. Hess, Braxton Bragg: The Most Hated Man of the Confederacy, University of North Carolina Press
Thomas Robson Hay, BRAXTON BRAGG AND THE SOUTHERN CONFEDERACY, Georgia Historical Society
אהוד אמיתון

| --- | --- |

אהוד אמיתון, 2013
 לידה:  13 באוקטובר 1986 (בן 38)
 מדינה:  ישראל
 השכלה:  תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת בר-אילן.  תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת תל אביב.
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 עיסוק:  עיתונאי, צלם
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  100010547146076
 טוויטר:  ehud_a
אהוד אמיתון (נולד בי"א בתשרי ה'תשמ"ז, 13 באוקטובר 1986) הוא עיתונאי וצלם ישראלי, המשמש כמנהל ב-tps - סוכנות הידיעות הישראלית (תצפית לשעבר), מאז היווסדה בשנת 2010.
ביוגרפיה

אמיתון נולד באלוני הבשן וגדל בנווה צוף, בוגר ישיבת בני עקיבא בית שמואל בחדרה והמכינה הקדם-צבאית בפדואל.
שירת בצה"ל כלוחם בגדוד לביא של חטיבת כפיר. בנובמבר 2006 נפצע באורח בינוני במהלך פעילות מבצעית בחברון, ולאחר תקופת אשפוז ושיקום חזר ליחידתו כסמל מחלקת המודיעין.
את דרכו העיתונאית החל בשנת 2010 כצלם מתנדב בסוכנות הידיעות "TPS" (לשעבר "תצפית"), התקדם לתפקיד רכז הצלמים, וכיום משמש מנהל דסק ישראל בסוכנות.
בשנים 2011-2012 שימש אמיתון כצלם הבית במערך הדוברות של אוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2010 חשף זיוף של תג מחיר סמוך לנווה צוף.
בשנת 2012 הוצגה לראשונה בהוד השרון תערוכת תמונות שצילם במהלך פרויקט שיקומי של עמותת אחים לחיים בנושא דגל ישראל במאבק.
תערוכה נוספת שלו, בנושא "יהודה ושומרון לפי ארבעת היסודות, אדמה אוויר מים אש", בהנחייתו של זיו קורן במסגרת עמותת אחים לחיים, הוצגה באפריל 2013 בניו יורק ובערים רבות בישראל מאז יולי 2013.
בחודש מאי 2013 הציג תערוכה באוניברסיטת בר-אילן לקראת יום הזיכרון לשואה ולגבורה ובה תמונות שתיעד בפולין לאחר שערך מסע אישי במחנות ריכוז והשמדה של גרמניה הנאצית.
צילומיו של אמיתון, פורסמו במגוון ספרים ישראליים, ובהם 'קבר יוסף, כך נפרצה הדרך' שכתב נחמן וייס, 'לח"י בעין המצלמה - סיפורה של מחתרת לוחמי חירות ישראל' בהוצאת משרד הביטחון, ו'יאיר בן "יאיר"' שכתב יאיר שטרן, בנם של רוני ואברהם שטרן (יאיר) בהוצאת ידיעות ספרים.
בשנת 2014 נבחר על ידי מגזין "מוצ"ש" של מקור ראשון כאחד מ-150 "הצעירים המבטיחים של הציונות הדתית" ובינואר 2017 נבחר על ידי אותו מגזין כאחד מ-35 "הצעירים המבטיחים בישראל" מתחת לגיל 35.
בנובמבר 2015 הותקף על ידי פעילי ימין בבית הכנסת בגבעת זאב בזמן שסיקר את ההיערכות לקראת פינוי בית הכנסת, יחד איתו הותקפו גם הכתב רועי שרון אז כתב חדשות ערוץ 10 והצלמת מירי צחי מ"ישראל היום".
ב-21 ביולי 2017, הגיע כחובש רפואת חירום וככונן מתנדב במגן דוד אדום, מבין הראשונים לזירת הטבח בפיגוע בבית משפחת סלומון בנווה צוף-חלמיש, על תפקוד צוותי מד"א בזירה הקשה, ובנפגעים אותם הכירו, קיבלו אנשי הצוות היישובי, ואמיתון בהם, תעודת הוקרה.
אמיתון מרבה להרצות בפני קהל ולהתראיין בתקשורת בנושאי התמודדות עם הפציעה הפיזית והנפשית. בין היתר בעקבות מותו של עמית בן יגאל, לוחם סיירת גולני שנהרג מפגיעת אבן בראשו בכפר הפלסטיני יעבד שבצפון הגדה, נערך ראיון עמו בתוכנית חמש עם רפי רשף, בעקבות הראיון הותקף אמיתון במדור ביקורת הטלוויזיה של עיתון הארץ על ידי רוגל אלפר, על כך שהתראיין ודגל ישראל מתנופף מאחוריו. ביום הזיכרון 2021, פרסם טור אישי בידיעות אחרונות בעקבות האירוע בו איציק סעידיאן, לוחם צה"ל שנפצע הצית עצמו מול אגף השיקום. בטור, קרא לראשי הערים והמועצות להתחשב בפצועי הקרבות והפעילות המבצעית, ובמשפחות השכולות, ולא להפעיל זיקוקים בערב יום העצמאות.
אמיתון משמש כחבר דירקטוריון בעמותה להנצחת מורשת לוחמי חרות ישראל (ע"ר).
השכלה

אמיתון הוא בעל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במדעי המדינה, דיפלומטיה וביטחון מאוניברסיטת תל אביב. כמו כן, הוא בעל תעודת דירקטורים, מבית הספר להכשרת מנהלים ולימודי תעודה "ביראד" של אוניברסיטת בר-אילן. בנוסף, בעל תעודה מקצועית בהכשרה כדובר עם התמחות בדוברות יישובים מבית הספר לתקשורת "עובדה" שבירושלים, ותעדה מקצועית בשיווק ממומן ברשתות חברתיות מבית הספר למקצועות הפרסום הבצפר.
חיים אישיים

נשוי לחלי, אב לבן ומתגורר בפרדס חנה-כרכור.
הערות שוליים

↑  גיבור שלנו: הפצוע הראשון של חטיבת כפיר, באתר "סרוגים", 3 בדצמבר 2014
↑  יאיר אלטמן, מתנחלים טוענים: תיעדנו ביוּם של "תג מחיר", באתר ynet, 30 באוקטובר 2010
↑  "אחים מצלמים - תערוכה", באתר mynet
↑  אלכסנדר כץ, צפו: כתב 'חדשות 10' רועי שרון וצלם הותקפו, אנשי תקשורת אחרים נפגעו, באתר אייס, 4 בנובמבר 2015
↑  שבתי בנדט, אמיר בוחבוט‏, פיגוע בחלמיש: שלושה בני משפחה נדקרו למוות; המחבל נוטרל, באתר וואלה, 22 ביולי 2017
↑  avigail. "תעודות הוקרה לצוות מד"א שטיפל בנפגעי הפיגוע בחלמיש". נבדק ב-2018-05-04.
↑   רוגל אלפר, המציאות בגדה דומה להפליא לסצנה מגוחכת ממונטי פייתון, באתר הארץ, 14 במאי 2020
קשר (יחידת מידה)

קֶשֶר (באנגלית: Knot) היא יחידה למדידת מהירות, ששיעורה 1 מיל ימי לשעה ושווה ל-1.852 קילומטר לשעה בקירוב. היא אינה מהווה חלק ממערכת היחידות הבין-לאומית (SI), אך מקובלת בעולם כולו כיחידת מהירות בשימוש ימי ואווירי. מציינים בה את מהירותם של כלי שיט וכלי טיס וכן את מהירותם של זרמים ורוחות.
מקור המונח

את מהירותם של כלי שיט בתקופת אוניות המפרשים (מן המאה ה-16 עד המאה ה-19 לערך) חישבו באמצעות מד-מהירות ימי פשוט, שנקרא באנגלית "לוג" (log). המכשיר היה בנוי מלוח עץ בצורת רבע עיגול, שהקשת שלו הוכבדה בפס עופרת, כך שיכול היה לצוף במים כשהוא ניצב. אל הלוח נקשר חבל מדידה ארוך (log line), ועליו קשרים במרחקים קבועים, שהוכן על סיפון הירכתיים או האַחְרָה. כדי למדוד את מהירות האונייה, הטילו את לוח העץ למים. הלוח נשאר על מקומו כמעט ללא תנועה בעוד האונייה מתקדמת, ותוך כדי כך הופעל שעון חול והחבל שוחרר למים בהדרגה. את המהירות היחסית חישבו על פי אורך החבל שהשתחרר בזמן שחלף עד התרוקנות השעון. הקשרים נועדו לאפשר מדידה מהירה של אורך החבל ששוחרר למים, היינו הדרך שעברה האונייה.
במהלך התקופה היו בשימוש מספר שיטות לחלוקה ולסימון של חבל המדידה, אך הנפוצה שבהן קבעה את המרחק בין הקשרים ל-47 רגל ו-3 אינץ' ואת זמן התרוקנות השעון ל-28 שניות. העיקרון בכל השיטות הוא שהיחס בין אורכו של כל קטע על החבל לבין מיל ימי אחד שווה ליחס שבין זמן התרוקנות שעון החול בשניות לבין מספר השניות בשעה. לכן, כל קשר בחבל מציין מהירות של 1 מיל ימי בשעה, ומכאן שמה של יחידת המהירות.
המרת יחידות

1 קשר = 1 מיל ימי לשעה
1 קשר = 10 כבל לשעה
1 קשר = 1.852 קילומטר לשעה
1 קשר = 0.5144444 מטרים לשנייה
1 קשר = 101.268591 רגל לדקה
1 קשר = 1.687810 רגל לשנייה
1 קשר = 1.150779 מיל יבשתי לשעה
הערות שוליים

↑  מדוע נקראת מידת המהירות בים "קשר ימי"?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה
מד מהירות (לוג) פשוט
תרשים סכמטי של לוג פשוט
אאורה (מיתולוגיה)

ערך זה עוסק בנימפה במיתולוגיה היוונית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

אאורה כשמסביבה וליפיקטיו, נמצא באגורה של סלוניקי, נוצר במחצית הראשונה של המאה השנייה לספירה, פריז, מוזיאון הלובר MA 1393
 תרבות:  יוון העתיקה
 מקום מגורים:  פריגיה
 אב:  ללנטוס
 אם:  קיבלי
 בן או בת זוג:  דיוניסוס
 צאצאים:  יאקכוס
במיתולוגיות היוונית והרומית, אָאוּרַה (יוונית עתיקה: Αὔρα, "בריזה") היא נימפת רוח. לפי סופר העת העתיקה המאוחר נונוס, אאורה היא בתו של הטיטאן ללנטוס ואמו, מאת דיוניסוס, של יאקכוס (אנ'), אל מינורי הקשור לתעלומות האלאוסיניות (אנ'). אאורה הייתה כותרתו של מחזה מאת המשורר הקומי האתונאי מטאנס, שהיה בן זמנם של אריסטופאנס, פריניכוס (אנ') ואפלטון.
אטימולוגיה

שם העצם היווני αὔρα פירושו "בריזה, אוויר צח, רוח קרירה במיוחד". מונח זה קשור למילה ἀήρ, שפירושה אוויר או ערפל בוקר, מהשורש הפרוטו-הודו-אירופי המוקדם יותר *h₂ewsḗr.
איקונוגרפיה

תמונות קיימות של אאורה מהעת העתיקה הן נדירות. יש רק שתיים שניתן לזהות אותן כאאורה לפי הכתובת שעליהן. העתיקה ביותר היא סקיפוס (אנ') מהמאה החמישית לפנה"ס מטאראנטו, כיום במוזיאון ניקולסון (אנ'), אוניברסיטת סידני (53.30), אשר מציגה דמות שכותרתה "אאורה", יושבת על סלע ליד הים, עם וליפיקטיו (אנ'), מין צעיף שיוצר קשת מעל הראש. השני נמצא על קראטר (אנ') וולוטות המיועד למתים (בערך 370–350 לפנה"ס), כיום במוזיאון הבריטי (מספר פריט: F277). על צווארו מתואר ראש עטור פולוס (אנ') עם תלתלים, והכיתוב "אאורה" מעל כתר הפולוס.
פליניוס מתאר שני פסלים של אאורות עם וליפיקטים סואה ווסטה, ”פורשות את גלימותיהן כמפרשים”, באכסדרת אוקטביה ברומא. בהשפעת תיאורו של פליניוס, זוהו לעיתים קרובות זוג וליפיקנים (דמויות ממוסגרות על ידי וליפיקטיו) המופיעים על ארה פקיס אוקטביה ("מזבח השלום האוגוסטי") כאאורה, אם כי זיהוי זה, וזיהויים רבים אחרים, זכו לביקורת.
אאורה יכולה להידמות לנראידות, שמהן ניתן להבחין בעיקר בהיעדר דימויים ימיים (למשל גלים ודברים בסגנון זה). הדמויות הנשיות עם שמלות נושבות ברוח, שעיטרו את אנדרטת הנראידות (אנ') בקסנתוס, אף שזוהו בדרך כלל כנראידות, זוהו לפעמים כאאורות.
אאורה מזוהה לפעמים כדמות האישה שנשא זפירוס בציורו של סנדרו בוטיצ'לי "הולדת ונוס" (משמאל).
הערות שוליים > דיוניסיאקה

↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 238-942
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 238-247, 421, 444
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 245-247
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 26-28
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48 שורות 302-370
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 370-448
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 470-634
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 652-688
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 786-855
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 910-916
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 917-927
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 928-936
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 1, שורות 26-28
↑  נונוס, הדיוניסיאקה, ספר 48, שורות 848-968
הערות שוליים > מקורות אחרים

1 2 3  Canciani, Fulvio (1981). Lexicon Iconographicum Mythologiae Classicae. Artemis-Verlag. p. 52. ISBN 9783760887517.
↑  Liddell, Henry George; Scott, Robert (1940). A Greek-English Lexicon. revised and augmented throughout by Sir Henry Stuart Jones with the assistance of Roderick McKenzie. Oxford: Clarendon Press.
↑  Beekes, Robert S. P. (2009). Etymological Dictionary of Greek. Leiden Indo-European Etymological Dictionary Series. Leiden, the Netherlands: Brill Publications. pp. 171-172. ISBN 978-90-04-17420-7.
↑  Davidson, James (2009). The Greeks and Greek Love. Random House, Inc. pp. 678-679. ISBN 978-0-375-50516-4.
↑  Grimal, Pierre (1996). The Dictionary of Classical Mythology. Wiley-Blackwell. p. 71. ISBN 978-0-631-20102-1.
↑  Bernabé and García-Gasco (2016).  Accorinti, Domenico (ed.). Brill’s Companion to Nonnus of Panopolis. BRILL. pp. 109. ISBN 9789004310698.
↑  אטימולוגיקון מגה, "Δίνδυμον"
↑  Canciani, Fulvio (1981). Lexicon Iconographicum Mythologiae Classicae. Artemis-Verlag. pp. 52–54. ISBN 9783760887517.
↑  Trendall, Arthur Dale (1989). Red Figure Vases of South Italy and Sicily. London. Thames and Hudson. pp. 55, 64. ISBN 9780500202258.
↑  F277, אתר המוזיאון הבריטי
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, ספר 36, פרק 29
↑  Spaeth, Babette Stanley (1994). "The Goddess Ceres in the Ara Pacis Augustae and the Carthage Relief". American Journal of Archaeology: 67.
↑  Robinson, Thurstan (1995). "The Nereid Monument at Xanthos or the Eliyãna at Arñna?". Oxford Journal of Archaeology: 335. doi:10.1111/j.1468-0092.1995.tb00069.x.
↑  Lightbown, Ronald (1989). Sandro Botticelli: Life and Work. Thames and Hudson. pp. 153–156, 159. ISBN 9780896599314.
אאורה (משמאל) עדה לפלאוס נושא את תטיס, אגרטל בסגנון "דמויות אדומות". 430-420 לפני הספירה, ארטריה.