stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נורת להט
נורת ליבון > שריפת נורה

בזמן שבחוט הלהט עובר זרם חשמלי ומלהיט את החוט, מתנדפים אטומים של הטונגסטן עקב הטמפרטורה שלו (ומתעבים על פני הזכוכית).
תהליך זה מקטין את העובי של חוט הלהט ומגדיל את ההתנגדות החשמלית שלו. עם חלוף הזמן, במקום שבו החוט דק יחסית, עקב ההתנגדות הגבוהה יותר, עולה יותר הטמפרטורה המקומית ואז קצב הנידוף המקומי גדל. בסופו של דבר החוט ניתך ומתנתק והנורה מסיימת בכך את חייה (בלשון העם "נורה שרופה"). הפעלת הנורה בתנוחת תלייה, כאשר הנורה אנכית ביחס לקרקע ובית הנורה נמצא מעליה, מאט את קצב תהליך שריפת הנורה באופן משמעותי.
נורת ליבון > יעילות אורית

מכיוון שהקרינה הנפלטת מנורת ליבון היא בקירוב קרינת גוף שחור (שהטמפרטורה שלו היא בין 2,000 ל-3,000 קלווין), רובה הגדול היא באורכי גל שאינם נראים לעין. לכן היעילות האורית של נורת ליבון היא נמוכה מאוד, עד כדי 15-8 לומן לוואט. רק אחוזים בודדים מהאנרגיה החשמלית המושקעת בחימום חוט הלהט לטמפרטורה גבוהה הופכת לאור, ואילו שאר האנרגיה הופכת לחום. אורך חיי נורת ליבון הוא כ-1,000 שעות הדלקה. היעילות של נורות ליבון עולה ביחס ישר להספק.
ערכי יעילות אורית של נורת ליבון:
40 ואט - 415 לומן, כלומר 10.4 לומן לואט.
60 ואט - 710 לומן, כלומר 11.8 לומן לואט.
75 ואט - 940 לומן, כלומר 12.5 לומן לואט.
100 ואט - 1340 לומן, כלומר 13.4 לומן לואט.
מכאן שעדיף להשתמש בנורה אחת של 100W מאשר בשתיים סמוכות של 50W.
היעילות האורית המוצגת כאן היא ביחידות של לומן לוואט, אך לעיתים משתמשים גם בהגדרת נצילות חסרת יחידות. על פי ההגדרה חסרת היחידות, הנצילות מודדת את היחס בין האנרגיה השימושית לתאורה לכלל צריכת האנרגיה של הנורה (האחוזים הבודדים שהוזכרו כמאפיינים נורות להט).
נורת ליבון > איסור מכירה

בשל היות נורת הליבון אמצעי תאורה עם יעילות נמוכה, נאסרה במספר מדינות (כולל ישראל) מכירת נורות אלו. במספר מדינות אף נקבעו בחקיקה מועדים להפסקת הייצור של נורות ליבון (אוסטרליה לדוגמה).
החל מ-1 בינואר 2012 נאסרה בישראל מכירת נורות הלוגן או ליבון בעוצמה של מעל 60 ואט, שהדירוג האנרגטי שלהן נמוך מ-C. כמו כן, אסור לייצר אותן לשימוש בארץ או לייבא אותן. המהלך לווה בביקורת כיוון שנערך ללא דיון ציבורי וכלל החלטות שמשמעותן הייתה העלאת יוקר המחיה.
ממשל ביידן יישם איסור גורף על ארצות הברית על שימוש בנורות ליבון, התקנות האוסרות על קמעונאים למכור נורות ליבון סוכמו על ידי משרד האנרגיה ב-2 באפריל 2022 ונכנסו לתוקף ב-1 באוגוסט 2023.
נורת ליבון > איסור מכירה > קונספירציית הנורה החשמלית (סרט)

בסרט תיעודי שנקרא "קונספירציית הנורה החשמלית" נטען, כי החלטה משותפת של יצרני הנורות החשמליות הביאה ל"השבתה מתוכננת" של הנורה תוך זמן שימוש קבוע שקצר בהרבה מזה שיכול היה להיות לה על פי הטכנולוגיה הקיימת, כדי לכפות על הצרכן לרכוש נורות חדשות תוך פרקי זמן קצרים יחסית. בסרט נטען, כי הנורה המודרנית מיועדת לפעול כ-1,000 שעות אולם כבר הנורה החשמלית הראשונה של אדיסון בסוף המאה ה-19 פעלה זמן ממושך יותר, 1,500 שעות ברציפות, ואילו מאוחר יותר פעלו נורות במשך כ-2,500 שעות. לפי הסרט, בשנת 1924 הוקם בז'נבה קרטל של התאגידים הגדולים בעולם המייצרים נורות, שאחת מהחלטותיו הראשונות הייתה זמן הפעולה של 1,000 שעות עבור נורה חשמלית פשוטה. כדוגמה ל"השבתה מתוכננת", מוזכרת נורת ליבון מסוימת שכינוייה "נורת המאה" (אנ'), שכבר דולקת באופן כמעט רציף לפחות 120 שנים, בתחנת הכיבוי בעיר ליוורמור שבקליפורניה.
נורת הלוגן

נורת הלוגן היא גרסה משופרת של נורת ליבון. בנוסף למרכיבים של נורת ליבון מוסיפים לה כמות קטנה של יסוד ממשפחת ההלוגן: יוד, ברום ולעיתים רחוקות, כלור. הוספת ההלוגן גורמת לתגובות כימיות עם הטונגסטן המתנדף ומחזירה אותו לחוט הלהט. בועת הזכוכית עשויה קוורץ (או זכוכית אלומינו-סיליקט בדגמים הזולים וכן בנורות הלוגן אמריקאיות) אשר אינו מתרכך בטמפרטורה הגבוהה שיוצר חוט הלהט בנורה זו. האור שלה לבן יותר מזה של נורת הליבון הרגילה (שיא הספקטרום שלה קרוב יותר לתחום הנראה ופחות אנרגיה משתחררת בתחום התת-אדום שהוא בלתי נראה) ולכן יש בה שיפור בנצילות לעומת נורת הליבון, 22-33 לומן לוואט, וכן אורך החיים שלה כפול. חסרונות של נורה זו: מחירה היקר, רגישותה למגע יד אדם היוצר כתמים קבועים במעטפת המנורה (יש להרכיבה ללא נגיעה ישירה בה) המקצרים את חייה ומגדילים את הסיכויים שלה להתפוצץ (כאשר נוגעים במעטפת הקוורץ של הנורה באצבעות חשופות, אנו משאירים טביעות אצבעות על המעטפת, טביעות אלו הן למעשה שומן אורגני. נורת ההלוגן מתחממת תוך כדי פעולתה [לטמפ' של עד 600 מעלות צלזיוס], וכתמי טביעות האצבעות שלנו מתחממים אף מעבר לכך, דבר היוצר הפרשי טמפרטורה נקודתיים במעטפת הנורה. הפרשים אלו עלולים לגרום לסדיקת מעטפת הקוורץ של הנורה ולקריסתה), הטמפרטורה הגבוהה שלה (כ־600 מעלות) דבר שעלול לגרום לדליקות, ונפיצותה בהספקים גבוהים שבזבזניים בצריכת חשמל, שרובו לא מנוצל לתאורה (לדוגמה: גוף תאורה המופנה לתקרה עם נורת הלוגן של 300W בסלון, יפיק פחות אור מאשר נורת ליבון רגילה חשופה של 100W).
נורת להט בתרבות

הנורה מסמלת גיבוש רעיון, המצאה או פטנט כתוצאה מתהליך חשיבה.
נורת להט בתרבות > נורת להט באמנות

לנורות הלהט יש ביטוי באומנות. לדוגמה:
גרפיטי עם ציור של נורה
בול עם ציור של נורה
פוסטר עם ציור של נורה
איור המתאר חשיבה משותפת - מספר אנשים מרכיבים פאזל של נורה המסמלת גיבוש רעיונות
הערות שוליים

↑  Effect of Burning Position, www.lamptech.co.uk
↑  דריה כנף, המדינה כופה נורות חסכוניות. ואם לא בא לנו?, באתר ynet, 10 בפברואר 2012
↑  איתי טרילניק, הממשלה החליטה עבורכם: תחליפו נורות - ותחסכו בחשמל, באתר TheMarker‏, 5 בינואר 2012
↑   ניו יורק טיימס, מכבים את האור: מכירת נורות ליבון תיפסק בארה"ב ב-2023, באתר TheMarker‏, 27 באפריל 2022
↑  קונספירציית הנורה החשמלית, באתר וואלה - YES דוקו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536058105171  BnF: cb122625884 (data)  GND: 4122178-3  LCCN: sh85041761  NDL: 00561385  NKC: ph778886 
נורת נרנסט
"נורת המאה (אנ')" - נורת להט שדולקת באופן כמעט רציף, לפחות 120 שנים, בתחנת הכיבוי שבליוורמור, קליפורניה
נורת הלוגן
אייקון של אדם עם נורה המצביעה על גיבוש של רעיון חדש.
בית ספר שדה כרמל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית ספר שדה 
 מיקום:  מועצה אזורית חוף הכרמל 
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°33′02″N 34°54′55″E﻿ / ﻿32.550444444444°N 34.915194444444°E﻿ / 32.550444444444; 34.915194444444
  (למפת הכרמל מוגדלת) בית ספר שדה כרמל (למפת הכרמל רגילה) בית ספר שדה כרמל (למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ספר שדה כרמל (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ספר שדה כרמל  he
 
בית ספר שדה חוף הכרמל (שם מלא: "בית ספר שדה חוף הכרמל, מעגן מיכאל"), של החברה להגנת הטבע, ממוקם בין הכרמל לים, סמוך לנחל תנינים ולבריכות דגים של קיבוץ מעגן מיכאל. בית ספר שדה הוקם לראשונה בשנת 1970 בידי הצפר והמדריך שלום זו-ארץ, נסגר בשנות ה-90 ונפתח מחדש במאי 2010.
בית ספר שדה עוסק בחינוך וקהילה למען קידום שמירת טבע בישראל ואזורנו בפרט. חוף כרמל והסביבה על מגוון בתי הגידול שבה, משמשת מעבדת שדה לחקר תופעות ותהליכים במערכות אקולוגיות, ומספקת תשתית עשירה למגוון תוכניות חינוכיות העוסקות ביחסי הגומלין בין האדם לסביבתו. מתוך שמונה בתי גידול שהוגדרו כבתי גידול לשימור בסכנת הכחדה בישראל אנו עוסקים בשבעה: חמרה- כורכר, חולות, בתות, מלחות, חוף ים חולי, סלעי ופתוח (מלבד זה עוסקים במקווי מים מתוקים, בריכות חורף ונחלים).
מדריכי בית ספר שדה מתמחים בהדרכת:
טיילות חינוכית, בדגש שמירת טבע והכרת הארץ לבתי ספר ומשפחות באזור מישור החוף, בהר הכרמל וברמות מנשה.
סיורים ותצפיות בציפורים בבריכות הדגים, בית גידול מלאכותי המשחזר את ביצות כבארה שהיו באזור עד שנות ה-20 של המאה ה-20, המהווה מוקד משיכה לעשרות מינים של ציפורים נודדות.
חינוך סביבתי ארוך טווח, בעיקר סביב טבע עירוני, חיזוק ושימור ריאות ירוקות בתוך יישובים וערים והיכרות עם המגוון הביולוגי העשיר בסביבה הקרובה למגורינו. הפרויקטים מתקיימים כל שנה מחדש בבתי ספר מהמועצות והעיריות הסמוכות אלינו.
הדרכות ביולוגיות, סיורים למגמות ביולוגיה והדרכה בעבודת ביוטופ בבתי גידול שונים- לגונה, נחלים, חורש ים תיכוני ובריכות דגים.
במתחם בית ספר שדה נמצא "בית גייל" על שם הצלמת גייל רובין שנרצחה על ידי מחבלים בשמורת הטבע של מעגן מיכאל כקורבן הראשון של פיגוע כביש החוף, ובו חדר הרצאות, מעבדה, מרפסת תצפית וציוד לימודי לעבודות אקולוגיות (בינוקלרים, משקפות וכו’).
כמו כן, יושבת בתחומי בית ספר שדה המכינה הקדם צבאית "מנשרים קלו".
פארק הצפרות במעגן מיכאל

פארק הצפרות מעגן מיכאל הוא מרכז צפרות שהוקם ב-2007 על ידי החברה להגנת הטבע כחלק מבית ספר השדה. סביב המרכז נצפים עופות רבים עקב קרבתו של המרכז אל בריכות הדייג, חוף הים ונחל תנינים. המרכז מציע סיורים לקהל הרחב, ומספר המבקרים בו בשנת 2008 נאמד ב-25,600.
הערות שוליים

↑  ⁨נורתה אבן־פינה לבית־ספר שדה ע" ש סגן י. נויפלד⁩ | ⁨על המשמר⁩ | 16 מרץ 1970 | אוסף העיתונות, באתר הספרייה הלאומית
↑  בדרך לאפריקה עוצרים במעגן מיכאל - טיול צפרות, באתר החברה להגנת הטבע
↑  פארק הצפרות החדש במעגן מיכאל - טיול בין בריכות דגים, באתר בא לי לטייל, ‏2023-12-04
↑  מרכז צפרות מים ונחלים במעגן מיכאל - קו חוף יפהפה, לגונות, איים צפים ובריכות דגים - Photour, באתר www.photour.co.il
|  בתי ספר שדה בישראל |
| --- | --- | --- |
| בתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע | בית ספר שדה חרמון • בית ספר שדה גולן • בית ספר שדה הר מירון • בית ספר שדה אלון התבור • בית ספר שדה אכזיב • בית ספר שדה עפרה (יחידת הדרכה בלבד) • שקמים (יחידת הדרכה בלבד) • בית ספר שדה חצבה • בית ספר שדה הר הנגב • בית ספר שדה עין גדי • בית ספר שדה אילת |  |
| בתי ספר שדה אחרים | בית ספר שדה כרמל • בית ספר שדה כפר עציון  • בית ספר שדה שדה בוקר • בית ספר שדה הר גילה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467470705171
נבחרת לוב בכדורגל

סמל העבר של התאחדות הכדורגל הלובית
נבחרת לוב בכדורגל, (בערבית: منتخب ليبيا لكرة القدم), המכונה "אבירי הים התיכון" (בעבר, תחת משטר קדאפי כונתה "הירוקים") היא נבחרת הכדורגל הלאומית של לוב.
הדירוג הנוכחי של נבחרת לוב ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-122 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 1,148.70 – ירידה של נקודה אחת לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 36 נמדד לראשונה בספטמבר 2012, והדירוג הנמוך ביותר 187 נמדד לראשונה ביולי 1997. נבחרת לוב מעולם לא עלתה לגביע העולם בכדורגל והשתתפה בשלושה גביעי אפריקה לאומות. בטורניר הראשון בו השתתפה היא סיימה במקום השני, כאשר אירחה את הטורניר של גביע אפריקה לאומות 1982.
היסטוריה

נבחרת לוב ניסתה להעפיל לגביע העולם בכדורגל רק החל ממונדיאל 1970 אך לא הצליחה תחילה להעפיל. בשנות ה-80 התחזקה הנבחרת ויכלה לעלות תאורטית מתוך היבשת האפריקאית אך מסיבות בינלאומיות היא נאלצה לפרוש ממונדיאל 1982 ומונדיאל 1990.
הנבחרת הייתה קרובה להעפלה למונדיאל 1986 לאחר ניצחונות על נבחרת סודאן ונבחרת גאנה אך נכשלה בשלבי הסיום כנגד נבחרת מרוקו. שלהם הפסידה במשחק אחד 3:0 וניצחה במשחק הגומלין 0:1 אך בזכות הפרש שערים עלתה הנבחרת המרוקנית שלב.
לאחר שהנבחרת לא נכנסה למוקדמות מונדיאל 1994 ומונדיאל 1998 היא ניסתה להעפיל למונדיאל 2002 שנערך ביפן וקוריאה. תחילה ניצחה הנבחרת את נבחרת מאלי 3:4. בשלב הבתים הנבחרת השיגה רק תיקו אחד מתוך שמונה משחקים. למרות זאת, קיבל קפטן הנבחרת, א-סעדי קדאפי (בנו של מועמר קדאפי) הצעה לשחק בסרייה א באיטליה בקבוצת פרוג'ה. ב-2003 הוא שיחק שם משחק אחד, עד שנכשל בבדיקת סמים.
במוקדמות מונדיאל 2006 ניצחה הנבחרת תחילה את נבחרת סאו טומה ופרינסיפה 0:9 ועלתה לשלב הבתים המוקדם, אך לא הצליחה להעפיל לטורניר עצמו.
בשלבי מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2012 הנבחרת שיחקה בקהיר, בשל מלחמת האזרחים בלוב שלא אפשר לשחק באצטדיונה הביתי בטריפולי. חרף המהומות מבית, הנבחרת הצליחה להעפיל לטורניר.
תחת שלטון קדאפי הנבחרת שיחקה במדים ירוקים והנבחרת כונתה בשם "הירוקים". מאז ה-3 בספטמבר 2011 הנבחרת משחקת במדים לבנים ועליהם דגל לוב החדש בצבעי הטריקולור אדום-שחור-ירוק.
כל גביעי העולם

1930 עד 1962 - לא נכנסה
1966 - פרשה
1970 - לא העפילה
1974 - לא נכנסה
1978 - לא העפילה
1982 - פרשה בזמן העפלה
1986 - לא העפילה
1990 - פרשה בזמן העפלה
1994 - נפסלה כחלק מסנקציות של האו"ם
1998 - לא נכנסה
2002 עד 2022 - לא העפילה
כל גביעי אפריקה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
סודאן 1956 1957: לא הייתה חברה בCAF
מצרים (1958-1972) 1959: לא הייתה חברה בCAF
אתיופיה (1897–1975) 1962: לא הייתה חברה בCAF
גאנה 1963: לא הייתה חברה בCAF
תוניסיה 1965: לא הייתה חברה בCAF
אתיופיה (1897–1975) 1968: לא העפילה
סודאן 1956 1970: לא נרשמה
קמרון 1972: לא העפילה
מצרים 1974: פרשה
אתיופיה (1975–1987, 1991–1996) 1976: לא נרשמה
גאנה 1978: לא נרשמה
ניגריה 1980: לא נרשמה
| לוב (1977-2011) 1982 | מקום שני | 5 | 2 | 3 | 0 | 7 | 4 |
חוף השנהב 1984: לא העפילה
מצרים 1986: לא העפילה
מרוקו 1988: פרשה
אלג'יריה 1990: פרשה
סנגל 1992: לא נרשמה
תוניסיה 1994: לא נרשמה
דרום אפריקה 1996: לא נרשמה
בורקינה פאסו 1998: לא נרשמה
גאנה ניגריה 2000: לא העפילה
מאלי 2002: לא העפילה
תוניסיה 2004: לא העפילה
| מצרים 2006 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 5 |
גאנה 2008: לא נרשמה
אנגולה 2010: לא נרשמה
| גבון גינאה המשוונית 2012 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 4 |
דרום אפריקה 2013: לא העפילה
גינאה המשוונית 2015: לא העפילה
גבון 2017: לא העפילה
מצרים 2019: לא העפילה
קמרון 2021: לא העפילה
חוף השנהב 2023: לא העפילה
מרוקו 2025: לא העפילה
| סה"כ | 3/35 | 11 | 3 | 5 | 3 | 12 | 13 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
שיאי שחקנים

נכון ל-9 בספטמבר 2023.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אחמד סעד אוסמן | 2001 – 2013 | 74 | 20 |
| 2 | מוחמד נשנוש | 2011 - 2021 | 72 | 0 |
| 3 | מותעסם סאבו | 2013 – הווה | 63 | 2 |
| 4 | יונס אל שיבאני | 2003 – 2013 | 60 | 3 |
| 5 | פייסל אל-בדרי | 2011 - 2021 | 59 | 10 |
| 5 | אחמד אל-תראבי | 2013 - הווה | 59 | 0 |
| 7 | עלי סלאמה | 2010 - הווה | 58 | 2 |
| 8 | מוחמד אל-גנודי | 2013 - 2017 | 50 | 6 |
| 9 | מוחמד אל אלמגרבי | 2006 - 2013 | 48 | 3 |
| 10 | טאריק אל טאיב | 1998 - 2011 | 45 | 11 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | עלי אל ביסקי | 1961 - 1970 | 35 | 44 | 0.8 |
| 2 | אחמד סעד אוסמן | 2001 – 2013 | 20 | 72 | 0.28 |
| 3 | אחמד אל מסלי | 1998 - 2008 | 17 | 32 | 0.53 |
| 4 | טאריק אל טאיב | 1998 - 2011 | 11 | 45 | 0.24 |
| 5 | פייסל אל-בדרי | 2011 - 2021 | 10 | 59 | 0.17 |
| 6 | נאדר קארה | 2001 – 2009 | 9 | 32 | 0.28 |
| 7 | מואיד אללאפי | 2014 - הווה | 8 | 37 | 0.16 |
| 8 | אניס סאלתו | 2013 - הווה | 7 | 28 | 0.29 |
| 9 | ג'יהאד מונתאצר | 1999 - 2007 | 6 | 18 | 0.33 |
| 9 | מוחמד זוביה | 2008 - 2021 | 6 | 25 | 0.24 |
| 9 | מוחמד אל-גנודי | 2011 - 2017 | 6 | 50 | 0.12 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
עוד סיבוב

עוד סיבוב, הופעה חיה בבארבי הוא אלבום הופעה של דן תורן, אשר יצא במרץ 2002 תחת NMC. האלבום הוקלט בבארבי ומתארחים בו יהודית רביץ, ברי סחרוף, דנה ברגר, יובל מסנר, חמי רודנר, מאור כהן והזבובים.
רשימת השמעה

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | עוד סיבוב  | 3:04 |
| 2. | עלה קרח  | 3:04 |
| 3. | זרזירים  | 5:29 |
| 4. | בך לא נוגע (בהשתתפות יהודית רביץ)   | 3:36 |
| 5. | אימפריות נופלות לאט (בהשתתפות חמי רודנר)   | 4:28 |
| 6. | יחסי הציבור של המוות  | 5:18 |
| 7. | איך שאני אהבתי  | 4:27 |
| 8. | איפה הוא עכשיו (בהשתתפות דנה ברגר)   | 4:08 |
| 9. | חוץ לארץ (בהשתתפות דנה ברגר)   | 4:08 |
| 10. | חופשה בעליי  | 3:06 |
| 11. | אם את הולכת / Bring It On Home To Me (בהשתתפות מאור כהן וברי סחרוף)   | 6:14 |
| 12. | השומר של הגן (בהשתתפות ברי סחרוף)   | 3:23 |
| 13. | שוב השקר הזה (בהשתתפות דנה ברגר וברי סחרוף)   | 3:59 |
| 14. | רוק הזבובים (בהשתתפות הזבובים)   | 5:34 |
| 15. | למה לא אמרת לי (בהשתתפות הזבובים)   | 5:09 |
| 16. | לבן על לבן  | 3:36 |
| משך כולל: | משך כולל: | 68:48 |
הערות שוליים

↑  דן תורן - עוד סיבוב: הופעה חיה בבארבי (באנגלית), נבדק ב-2022-09-25
↑  עוד סיבוב (2002), באתר דן תורן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: dfc6a055-2caf-3876-9458-f2839d97d324
אורי גורדון

אורי גורדון
גן אורי גורדון ברעננה
"בית אורי" בניצנה
שלט הנצחה לאורי גורדון ב"בית אורי" בניצנה
אורי גורדון (14 באפריל 1935 – 30 ביולי 2000) היה פעיל ציוני. מילא תפקידים בכירים בהנהלה הציונית ובסוכנות היהודית.
ביוגרפיה

גורדון נולד בתל אביב וגדל בגבעתיים. בילדותו חלה בשיתוק ילדים ונפגע קשה ברגליו אך עובדה זו לא מנעה ממנו להצליח ולהתקדם בחיים. הוא היה ממקימיה של המשמרת הצעירה במפלגת העבודה. בשנת 1974 נקרא לעמוד בראש החטיבה לדור ההמשך של התנועה הציונית.
בשנת 1979 יצא בשליחות התנועה הציונית לארצות הברית, שם ייסד את "התנועה לציונות מגשימה" (תל"ם) שהעמידה בראש מטרותיה את החינוך היהודי-ציוני ואת העלייה לארץ ישראל. כל אחד מחברי תל"ם התחייב לעלות ארצה כתנאי לחברותו.
בשנת 1983 חזר ארצה ונבחר כחבר הנהלת הסוכנות וכראש מחלקת עליית הנוער. הוא היה היזם של "תהליך מוריה", שבעקבותיו הוקמה עמותת הפורום הישראלי. בתקופה זו היה אחראי על קליטתם של אלפי בני נוער שהגיעו מאתיופיה במהלך מבצע משה. הוא היה מבין ראשיה ומקימי הקהילה החינוכית-התיישבותית בכפר הנוער ניצנה ביחד עם אריה אליאב.
בשנת 1987 נבחר לעמוד בראש מחלקת העלייה והקליטה של הסוכנות היהודית. בתקופת כהונתו נטל חלק בהעלאתם ובקליטתם של יהודי אתיופיה במבצע שלמה וכמעט חצי מיליון עולים מחבר המדינות ומארצות אחרות. בשנת 1992 נבחר לתקופת כהונה נוספת.
בשנת 1998 נבחר לנשיא המועצה הציונית בישראל.
בשנותיו האחרונות לקה באירוע מוחי חמור שריתק אותו לכיסא גלגלים אך לא פגע ביכולתו האינטלקטואלית. הוא הגה ויזם את הקונגרס הציוני הישראלי הראשון שהתכנס בירושלים במאי 2000.
הוא פרסם עשרות מאמרים בנושאי ציונות, העם היהודי ויחסי מדינת ישראל ליהודי הגולה ולעלייה. חיבר אוטוביוגרפיה בשם: "ציונות זו לא מילה גסה". נפטר בכ"ז בתמוז תש"ס.
בשנת 2004 נחנך ברעננה גן אורי גורדון על שמו. בשנת 2006 נחנך בכפר הנוער ניצנה בית אורי על שמו - מרכז מבקרים ולמידה. בתל אביב נמצאת בכניסה לשכונת נווה שרת כיכר על שמו. בשנת 2017 הוקמה פינת הנצחה בקן בורוכוב לזכרו.
כתביו

שישה פרקים ציוניים, ירושלים: מוסד ביאליק, תשמ"ז-1987.
כספים וכיסופים, ירושלים: מוסד ביאליק, תשנ"ו-1996.
ציונות זו לא מילה גסה (עם מנחם מיכלסון), [ירושלים : חמו"ל], תשנ"ח-1998.
ציוני ישראל אגדה או מציאות?: האם נהיה פה בעוד 50 שנה?: מחשבות לקראת הכינוס הראשון לבחינה מחודשת של ישראל והציונות בפתח, [ירושלים: חמו"ל, תשנ"ט-1998].
שיחות עם אורי גורדון: בנושא העם, המדינה ודור העתיד (עריכה והבאה לדפוס: יוסף גלילי, יעקב שליש), תל אביב: קרן שרותי דפוס, 1999.
נכות ללא הנחות (עריכה: מנחם מיכלסון), [ירושלים: חמו"ל], תשס"א-2001.
טון דוק תאנג

זהו שם וייטנאמי; שם המשפחה הוא .
טון דוק תאנג (בוייטנאמית: Tôn Đức Thắng;‏ 20 באוגוסט 1888 – 30 במרץ 1980) היה פוליטיקאי וייטנאמי שכיהן כנשיא צפון וייטנאם השני והאחרון לאחר מותו של הו צ'י מין בשנת 1969 ועד איחודה של וייטנאם בשנת 1976. משנה זו ועד מותו בשנת 1980 כיהן טון כנשיא וייטנאם המאוחדת הראשון. בזמן נשיאותו, היה טון ראש המדינה הוותיק ביותר בעולם, עם מותו התואר עבר לנשיא מלאווי הייסטינגס באנדה.
ביוגרפיה

טון נולד ב-20 באוגוסט 1888 בדרום וייטנאם, עוד כשהייתה למעשה הודו-סין הצרפתית. בצעירותו רכש השכלה רבה בסינית, פילוסופיה והיסטוריה. עד תקופה זו פיתח עמדות אנטי-קולוניאליסטיות. בשנת 1906 עבר עם הוריו לסייגון. בשנת 1919 החל בפעילות פוליטית, וכעשר שנים לאחר מכן נעצר ונכלא על ידי הצרפתים. הוא השתחרר מן הכלא רק בשנת 1945. עם שחרורו מהכלא, הפך טון לדמות פוליטית מובילה, עם חבירתו להו צ'י מין. בשנים שלאחר מכן הוביל את הפעילות הקומוניסטית בווייטנאם, ובשל כך זכה בשנת 1955 בפרס לנין לשלום. טון ירש את הנשיאות עם מותו של הן צ'י מין בשנת 1969. למעשה, תפקידו של טון בשנים אלו כבר היה סמלי בלבד, והוא לא היה מבין מקבלי ההחלטות במדינה. מרבית הכוח הפוליטי היה אצל לה דואן.
לאחר נפילתה של דרום וייטנאם ואיחודה של וייטנאם כמדינה קומוניסטית אחת, טון ניסה להוביל את שיקומה של הארץ באמצעות פרויקטים רבים בתחומי הכלכלה והתשתיות. מאורע משמעותי נוסף בזמן נשיאותו של טון היה פרוץ מלחמת סין–וייטנאם אשר הובילה לנפילתו של שלטון הקמר רוז' בקמבודיה.
במרץ 1980, כשנה לאחר סיום המלחמה, נפטר טון בהאנוי כתוצאה מהתקף לב בגיל 91. למרות שהיה הנשיא הראשון של וייטנאם המאוחדת, הוא לא זכה בהוקרה כמו קודמו הו צ'י מין.
פארק ראש ציפור

| --- | --- |

סכר ראש ציפור הזמני וקאנטרי דקל, יוני 2023
 מידע כללי
 סוג:  פארק, מרכז צפרות
 על שם:  צורת הפארק במפות שטח
 נתונים ומידות
 שטח:  0.032 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 קואורדינטות:  32°05′42″N 34°48′19″E﻿ / ﻿32.094944444444°N 34.805277777778°E﻿ / 32.094944444444; 34.805277777778
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) פארק ראש ציפור(למפת גוש דן רגילה) פארק ראש ציפור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק ראש ציפור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק ראש ציפור  he פארק ראש ציפורhe פארק ראש ציפורמפת  צפון __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הרצליה (in English: Herzliya) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פארק הצפרות ראש ציפור הוא חלק מפארק גני יהושע (פארק הירקון) שבתל אביב, במפגש הנחלים איילון וירקון. הפארק משתרע על פני כ-32 דונם של עצים, שטחים ירוקים ונחלים. ממבט-על השטח מזכיר בצורתו ראש ציפור ומכאן שמו, נוסף על כך שהוא מהווה מרכז צפרות.
היסטוריה

הפארק הוקם ב 2017 במטרה לחזק את המגוון הביולוגי וליצור מרחב המחבר בין הטבע לעיר. הקמת הפארק היא פרי שיתוף פעולה של קק״ל, עיריית תל אביב-יפו, חברת גני יהושע והחברה להגנת הטבע וניהולו מתבצע על ידי חברת גני יהושע וקק"ל.
הפארק כולל מגוון בתי גידול המהווים מוקד משיכה לעופות מים, ציפורי שיר ובעלי חיים נוספים, הנהנים מפעילות יזומה לשמירת הצמחייה וליצירת מרחב מוגן עבורם.
במקום נעשה שיקום אקולוגי לקרקעות חמרה ולבתי גידול לחים. הוא משמש כתחנת מעבר לציפורים נודדות, כחלק מרשת אתרי הצפרות של כנפי קק"ל בישראל, הפרושים מאגמון החולה שבצפון ועד פארק הצפרות באילת שבדרום.
הפארק פתוח בכל ימות השבוע בשעות האור, הכניסה חינם.
הפארק הושק בשנת 2014 ונמסר לאחריות תחזוקה של חברת גני יהושע באפריל 2017. עלות הקמתו נאמדה בכ-17 מיליון ש"ח, אשר מומנו בין היתר על ידי ידידי קק"ל באוסטרליה ובצרפת.
בשנות ה-20 של המאה ה-21 נבנה כל שנה סכר זמני הסוכר את נחל איילון ומאפשר את ביצוע העבודות להקמת המסילה הרביעית באיילון.
החי והצומח

עד כה נצפו כ-150 מינים של עופות שונים שחלקן נודדות, זוחלים כמו: צבים, לטאות כמו זיקית מובהקת, נחשים כמו זעמן שחור, צפע מצוי דו-חיים כמו: צפרדע נחלים וקרפדה ירוקה ומהיונקים ישנם: קיפוד מצוי, תן זהוב, ומכרסמים כמו חולד ועכברים. בפארק גם עשרות חרקים ביניהם: פרפרים, דבורים, שפיריות, שפריריות, חיפושיות ועוד.
בפארק צומחים גם עצי פרי  כמו: תאנה, רימון, תות, חרוב ועוד) וגם צמחי מים.
הערות שוליים

↑  פארק הצפרות ראש ציפור, באתר קק"ל
| גני חיות ואתרים זואולוגיים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| ארגון גני החיות הישראלי | הספארי ברמת גן • גן החיות התנ"כי • חי פארק • חי-כיף • גן החיות הלימודי חיפה • גן גורו |   |
| גני חיות נוספים | הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב • גן החי בפתח תקווה • פארק החי • פארק ארץ הצבי |   |
| גנים קטנים | ג'ונגל כיף • הגן הבוטני-זואולוגי בנהריה • יער הקופים • מקלט הקופים הישראלי • פארק לכיש •  מרכז הזוחלים בקצרין • מרכז הזוחלים המדברי • פארק אוטופיה |   |
| חוות זואולוגיות | חוות התנינים בחמת גדר • חוות אל היען • חוות האלפקות • חוות האנטילופות בערבה • חוות קרוקולוקו • חוות בולוטין • חוות החרקים והפרפרים הישראלית |   |
| מרכזי צפרות | פארק הצפרות אילת • התחנה לחקר ציפורי ירושלים • המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון • פארק ראש ציפור • מרכז צפרות רמת הנגב • מרכז צפרות החולה • מקור החסידה • מרכז הצפרות וחקר הזנבנים בחצבה |   |
| אקווריומים בישראל | פארק המצפה התת-ימי באילת • אקווריום ישראל • ריף הדולפינים |   |
| החי-בר | חי-בר יטבתה • חי-בר כרמל |   |
| מקומות שנסגרו | גן החיות של תל אביב  • גני הטבע  • הדולפינריום בתל אביב • צפארי • קטיפארי • נגב Zoo • חי רמון • חוות פצאל |   |
| גני חיות חדשים | צפארי • מדבריום • גן החיות העירוני אשקלון |   |
פארק הירקון ליד החווה החקלאית, נובמבר 2009
סכר ראש ציפור הזמני לכיוון דרום, יוני 2023
הרצח בעין כרם

| --- | --- |
 תאריך:  22 בפברואר 1986
 מקום:  שכונת עין כרם שבירושלים ישראל ישראל
 סוג:  רצח המוני, ירי המוני, רצח משפחה
 הרוגים:  4
 מבצע:  נער בן 14
 
הרצח בעין כרם היה רצח בתוך משפחה (אנ'), בו רצח נער בן 14 את ארבעת בני משפחתו, ב-22 בפברואר 1986 בשכונת עין כרם שבירושלים. הרצח בוצע באמצעות רובה M-16 שהיה ברשות אביו, ששירת במילואים באותה עת. הנער הוא הרוצח ההמוני הצעיר ביותר שנתגלה בישראל.