בוהו
הערות שוליים

↑  Creation and Destruction: A Reappraisal of the Chaoskampf Theory.
↑  Greek Religion and Culture, the Bible and the Ancient Near East, 2008 Jan Bremmer, BRILL, 448 pages, page 6 Philo's primeval mother
↑  “Nothingsomething” on My Mind: Creatio ex Nihilo or ex Profundis" C Keller - Theologies of Creation, 2014 - taylorfrancis.com
↑  Greek Religion and Culture, the Bible and the Ancient Near East, Jan Bremmer, BRILL, 448 pages, page 6] Philo's primeval mother interpreted by him as Night
↑  And the Spirit of God Hovered”: A Dialogic Reading of the Opening Lines of Genesis" A Kosman - A Journal of Jewish Women's Studies 2018
↑  The Encyclopaedia Britannica: A Dictionary of Arts, Sciences, Literature and General Information
1860
↑  The New Schaff-Herzog Encyclopedia of Religious Knowledge 1977
↑  pg 35 Philo (of Byblos); Harold W. Attridge; Robert A. Oden (1981). The Phoenician history. Catholic Biblical Association of America. ISBN 978-0-915170-08-1.
↑  [Baumgarten, The Phoenician History of Philo of Byblos (Leiden, 1981)]
↑  PHILO OF BYBLOS AND HIS " PHOENICIAN HISTORY By JAMES BARR, M.A., B.D., F.B.A. PROFESSOR OF SEMITIC LANGUAGES AND LITERATURES IN THE UNIVERSITY OF MANCHESTER
↑  שלמה ראבין (רובין), מעשה בראשית של הכנעני סנחוניתון עם מבוא גדול המבאר באספקלריא מאירה חותם תוכנית מסתרי מעשה בראשית וסודות ספרי היצירה אצל היהודים הקדמונים (שם בספר בגרמנית: (Kosmologie und Theoginie der Phonizier. הכוונה סנכוניאתון, הסופר הפיניקי שפילון מגבל (שדבריו נשתמרו בחיבורו של אוזוויוס (Preaparation evangelica, שטען שסמך על חיבור שנכתב לפני מלחמת טרויה. ראו: השחר, חוברת שלישית, עמ' 43-68.
↑  [O. Eissfeldt, Taautos und Sanchuniathon, Berlin, 1952 ]
↑  Dr. Frede Løkkegaard, “Some Comments On The Sanchuniathon Tradition” Studia Theologica, Vol. 8 (1954)” p. 58
Albert I. Baumgarten "The Phoenician History of Philo of Byblos: A Commentary" 1981
↑  Professor James Barr F.B.A. "Philo of Byblos and his 'Phoenician history' 1974
↑  במהדורת אטרידג' ואודן, עמ' 35.
↑   אדמיאל קוסמן, לעשות אהבה כדי לברוא את העולם, באתר הארץ, 13 בספטמבר 2015
↑  Professor James Barr University of Oxford. "Philo of Byblos and his 'Phoenician history' 1974 pg 48 "For Eudemus, see Jacoby, p. 796, fragment 4, along with Mochos.
https://archive.org/stream/ChemtrailsAreSatanicDemonicWitchcraft/Barr_Philo-of-Byblos-and-His-Phoenician-History_djvu.txt
↑  John G. R. Forlong 2008 Encyclopedia of Religions. First Edition 1906pg 223
↑  A Phoenician Funereal Tablet. WSC Boscawen - Palestine Exploration Quarterly, 1882 - Taylor & Francis … of of Damacius, the Baau or Bahu of Phrenician cosmogony, the ,iT:J. of the Hebrew (Gen. i,2).
↑  Lectures on the Origin and Growth of Religion as Illustrated by the Religion ...
By Archibald Henry Sayce 1888
עמוד 375
↑  Catherine Keller, Professor of Constructive Theology at Drew University's "The Face of the Deep: A Theology of Becoming" 2003
↑  "The Holy Spirit: The Growth of a Biblical Tradition" George T. Montague - 2006
↑  The Phenomenology of Symbol: Genesis I and II. FK Flinn - Phenomenology in Practice and Theory, 1985 - Springer, "tohu-wa-bohu… these verses mythologically by relating tehom to Ti-amatu, the Mesopotamian dragonness of the deep, and bohu to Baau, the Phoencian goddess of darkness"
↑  Watson, Wilfred GE. "Philo of Byblos, the Phoenician History: Introduction, Critical Text, Translation, Notes (CBQMS 9)." (1983): 652-654.," equation of "Baau" with Hebrew bôhû "
↑  [Cosmogonic Affinities in Genesis 1:2 . Journal of Near Eastern Studies. Volume 43, Number 3 Apr., 1927]
↑  Greek Religion and Culture, the Bible and the Ancient Near East, 2008 Jan Bremmer, BRILL, 448 pages, page 6 Philo's primeval mother
↑  “Nothingsomething” on My Mind: Creatio ex Nihilo or ex Profundis" C Keller - Theologies of Creation, 2014 - taylorfrancis.com
… Bohu does not otherwise occur in Scripture; it seems to be related to the Canaanite Baau,“goddess of the primal night, the mother of the first mortals
↑  Greek Religion and Culture, the Bible and the Ancient Near East, Jan Bremmer, BRILL, 448 pages, page 6 Philo's primeval mother interpreted by him as Night
↑  A hymn to the goddess Bau 1907. The American Journal of Semitic Languages and Literatures
 pg 63
https://www.journals.uchicago.edu/doi/pdfplus/10.1086/369602
↑  Morris Jastrow 1861-1921 "The Religion of Babylonia and Assyria" 2018 pg 55
https://books.google.ca/books? hl=en&lr=&id=PQVdDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PA12&dq=Bau+Bohu+goddess&ots=_vM-CWWgJ9&sig=epJibYFbuf7rkc8j7yYuadJ5Kvw&redir_esc=y#v=onepage&q=Bau%20Bohu%20goddess
↑  דוד טושו טסומורה David Toshio Tsumura בלשן, חוקר התנ"ך, דיקן הפקולטה ופרופסור לברית הישנה בסמינר התנ"ך ביפן. בספרו " Creation and Destruction" 2005 (עמוד 14) טוען שאין קשר בין האלה הפיניקית Baau המופיעה אצל פילון ובין "תהו ובהו" בבראשית. הוא סוקר חוקרים שונים ואומר שייתכן שמקור המילה התנכית "בהו" מהמילה הערבית bahiya שפירושה "to be empty". אפשרות אחרת שהוא מנתח באריכות היא הפרשנות של "El ,the Creator" De Moor הטוען שהמקור של תהו ובהו בבראשית הוא בביטוי בשפה האוגרית tu-a-bi-[u(?)] שפירושו "the state of chaos"

 טסומורה (עמוד 19) טוען שהביטוי באוגרית קשור לקטע מהאפוס האוגריתי שאומר:
 
" "The womb of earth did not bear, Vegetation did not sprout

 לדעתו המשמעות באוגרית קשורה לרחם שאינו מצליח להיות פורה וללדת, ולכן הוא טוען שיש לדחות את הפרשנות המתייחסת להקשר בין תהו ובהו אל הביטוי באוגרית.

 https://books.google.ca/books?isbn=1575061066
↑  ש. שפרה, י. קליין, אנומה אליש, בימים הרחוקים ההם – אנתולוגיה משירת המזרח הקדום, עם עובד, 1996, 8.
↑  The Phenomenology of Symbol: Genesis I and II. FK Flinn - Phenomenology in Practice and Theory, 1985 - Springer, "tohu-wa-bohu… these verses mythologically by relating tehom to Ti-amatu, the Mesopotamian dragonness of the deep, and bohu to Baau, the Phoencian goddess of darkness"
↑  Karl Barth Church Dogmatics, (was published in stages from 1932 to 1967). Pg. 3:104 “The word bohu occurs in the Old Testament only in connexion with tohu. Possibly there is a connexion with the Phoenician and Babylonian goddess Bau who is for the Phoenicians a personification of night as the arch-mother of man, and simply means a ‘vacuum.’”
file:///C:/Users/user/Downloads/edoc.site_karl-barth-church-dogmatics-vol-3-1.pdf
↑  "Genesis... and it begins - A resource guide to the biblical Creation and the Fall
by David Steimle. 2012 university of the grand canyon. Phoenix. Pg 26
ובהו" Empty. A nonce term coined to rhyme. Other times they appear together Isa. 24:1 & Jer 4:23 Might be related to "baau", the nocturnal mother goddess in Phoenician mythology" (van Rad 1963 p. 49) or "Babylonian Bau 'the great mother" (dummelow 1964 p.4)"
https://books.google.ca/books?isbn=1105553140
↑  "The sacred books and early literature of the east with an historical survey and descriptions" 1917 Under the editorship of a staff of specialists directed by PBOF. CHARLES F. HORNE, PH.D. p. 43 "Bau is probably the Baau of Phenician mythology, whose name was
interpreted " the night," and who was supposed along with her husband
Kolpia, " the wind," to have produced the first generation of men. The
word has been compared with the Hebrew bohu, translated "void" in
Genesis i. 2."
https://archive.org/stream/.../sacredbooksearly01hornuoft_djvu.txt
| אלים במיתולוגיה הכנענית |
| --- | --- | --- |
| מפחרת האלים | אל • אשרה • בעל־הדד • ענת • עשתרת • דגן • אדון • בעלת גבל • בוהו • מוֹת • בעל פעור • ים • שמש • ירח  • כושר וחסיס • כושרות • רשף • חורון • קדש • אשמון • עשתר • כמוש • מלך • קוס • יהוה • שחר • שלם • צד • נכל ואב • שכמן ושנם • לויתן • תנין (אנ') • מלקרת • תנת • בעל חמון • פמי (אנ') • סכן • צדק (אנ') • מישור (אנ') • שלמן • גד |  |
| אתרים מקודשים | מרום צפון • חכפת • כפתר • עשתרות • תותול |  |
| ספרוּת | שירה אוגריתית: עלילות בעל וענת ‧ עלילת אקהת ‧ עלילת כרת ‧ הולדת שחר ושלם ‧ חתונת ירח ונכל ‧ לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש • כתבי סכניתן |  |
| פולחן | במות • מרזח • פסלים מצבות • מצבות נדר • בית אל • כס עשתרת • מקדש מגדול • תרפים • נסך וקטורת • מזבחות אבן ונחושת • קורבנות, זבחים, מנחות, זבח חלב, שלמים, כליל ועולות • העלאה באוב |  |
ההיסטוריון הפיניקי-הלניסטי פילון איש גבל תיעד את האלה בוהו בכתביו. בתמונה, מקדש האובליסקים בגבל, שנבנה בשנים 1200–1600 לפנה"ס, ומהווה דוגמה לאדריכלות פיניקית.
כתר זהב פיניקי מהמאה העשירית לפנה"ס המציג אלות עירומות עם כתר או תסרוקת מפוארת, מהווה דוגמה לגישה הפיניקית של כבוד וקדושה המיוחסים לאלוהות הנשית. מוזיאון ווטרס לאומנות.