stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אשליה אופטית
גלריה

אשליית סורגים. נקודות שחורות מופיעות בשדה הראייה הפריפראלי, בנקודות הצומת של הסורגים. אשליה זו נובעת מתכונת ה-ON OFF CENTER של שדות הקלט ברשתית העין.
דיסק בנהם, אשליה אופטית של צבעים, שנוצרת כאשר מסובבים את הדיסקה במהירות.
אשליה אופטית. בעת הזזת הראש קדימה ואחורה, תוך התבוננות בנקודה השחורה, העיגולים נראים כאילו הם זזים.
kanizsa triangle - בציור אין מגן דוד, אבל המוח משלים אוטומטית את הצורה לצורה מוכרת. סוג אשליות המכונות illusory contour(אנ').
הכלה והחותנת - אשליה דו משמעית. אפשר לראות אישה צעירה או זקנה.
אשליה פרדוקסלית: משולש בעל צורה בלתי אפשרית. במקרה הנוכחי האשליה אינה אפשרית, כי הצופה הממוצע מניח כי מדובר בצורה תלת ממדית ועל כן היא בלתי אפשרית, אך כאשר מתייחסים לשרטוט כאל צורה דו ממדית הוא הופך אפשרי.
אשליית מרחב: בעוד הריבועים כולם שווים בגודלם, דומה כי רוחבם וגובהם משתנה.
אשליית צבע: Troxler fading - לאחר התבוננות של כ-20 שניות בנקודה האדומה שבמרכז, העיגול הכחול יתעמעם עד שייעלם לחלוטין. למעשה זוהי אינה אשליה שמקורה במח, אלא במנגנון בנוירונים שברשתית העין.
אשליית חיבור (Illusory conjunction(אנ')) - (גרסה ספציפית) שתי הצורות משמאל מוצגות לזמן קצר, ואז הנבחן נשאל איזו צורה הייתה. בחלק מן המקרים יחבר שני מאפיינים שונים לצורה מומצאת אחת. הסבר - תכונות ראיתיות בסיסיות שונות (צבע, גודל, כיווניות) מיוצגות במפות שונות במח. ללא קשב מספיק, יכול להיווצר חיבור.
ראו גם

אשליה
אוטוסטראוגרמה
אשליית גלגל העגלה
נקודת המסתורין
חדר איימס
קו סוגסטיבי
אפקט פולפריך
חדר איימס
מוזיאון האשליות בתל אביב
הערות שוליים

↑  ראו למשל סטריאוסקופיה ואנגליף 3D.
↑  Top-Down Processing: How It Influences Perception, Verywell Mind (באנגלית)
↑  Hermann Grid, The Illusions Index (באנגלית בריטית)
| מערכת הראייה האנושית |
| --- | --- | --- |
| העין | רשתית • עדשה • קרנית • קשתית • אישון •  תנועות עיניים |  |
| מסלולים עצביים | עצב הראייה • תצלובת הראייה • גרעין הברך הצדי • קליפת הראייה • התליל העליון (Superior colliculus) • PPRF • FFA • MLF • FEF |  |
| תאים ברשתית | תא קולט אור (קנים, מדוכים) • תא רשתית דו-קוטבי • תא גנגליון • תא אופקי • תא אמקרין |  |
| תפיסה חזותית | ראייה • תפיסת עומק • תפיסת צבע • ראיית לילה • שדה ראייה • אשליה אופטית • הכתם העיוור |  |
| אביזרים | משקפיים • תרשים לבדיקת ראייה‎ • אוטורפרקטומטר • רטינוסקופ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548413005171  BnF: cb11938445g (data)  LCCN: sh85095148  NDL: 01105716  NKC: ph211778 
"נגן האורגן" - מתאר פראידוליה במערת הנטיפים מערת נפטון באלגרו (עיר) (סרדיניה)
"מיצב בית דלסטון" מאת ליאנדרו ארליך, מזרח לונדון, אנגליה, יולי 2013. מיצב אינטראקטיבי שבו מראה ענקית שמוצבת בזווית של 45° מעל דגם של חזית בית עירוני ויקטוריאני. הדגם הוא בגודל טבעי ומונח על הקרקע, ונוצרת אשליה אופטית של אנשים מטפסים או תלויים באוויר מחוץ לבניין.
תמונה זאת נראית אמיתית אבל היא בעצם ציור קיר
קארין אמית

| --- | --- |

 לידה:  ינואר 1969 (בת 56) מקנס, מרוקו
 שם לידה:  קארן בן-סימון
 ענף מדעי:  מדעי החברה
 מקום מגורים:  קדימה-צורן
 תאריך עלייה:  1972
 מקום לימודים:  הגימנסיה העברית "הרצליה"  אוניברסיטת תל אביב
 מנחה לדוקטורט:  יצחק הברפלד וינון כהן
 מוסדות:  המרכז האקדמי רופין
קארין אמית (נולדה ב-10 בינואר 1969) היא חוקרת ישראלית בתחום ההגירה, המתמחה בשילוב כלכלי וחברתי של מהגרים בדגש על שוק העבודה. תחום נוסף שאותו היא חוקרת הוא התפתחות מנהיגות. פרופסור חבר במרכז האקדמי רופין, והחל משנת 2020 משמשת כדקאנית הפקולטה לניהול וכלכלה במרכז. אמית היא חוקרת בכירה במכון להגירה ושילוב חברתי. למעלה מעשור היא הייתה יו"ר קהילת ההגירה והדמוגרפיה באגודה הסוציולוגית הישראלית. אמית חברה בוועדה המארגנת של פרויקט המטרופוליס הבינלאומי (אנ') ושותפה בפרויקט MINTE של תוכנית ארסמוס בתמיכת האיחוד האירופי, המתמקד בפליטים מאוקראינה.
ביוגרפיה

קארין אמית (שם נעורים בן-סימון), נולדה בעיר מקנס שבמרוקו ועלתה לארץ עם משפחתה בשנת 1972. היא גדלה בתל אביב ולמדה בגימנסיה העברית "הרצליה". בצה"ל שירתה אמית כקצינת נפגעים בשירות סדיר ובמילואים. בשנת 1993 סיימה תואר ראשון בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה ובייעוץ חינוכי באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1996 סיימה תואר שני בלימודי עבודה באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 2001 סיימה את לימודי הדוקטורט בלימודי עבודה באוניברסיטת תל אביב. עבודת התיזה ועבודת הדוקטורט בוצעו בהנחיית יצחק הברפלד וינון כהן.
עד שנת 2019 שימשה אמית כראש תוכנית התואר השני בהגירה ושילוב חברתי במרכז האקדמי רופין. בשנת 2020 מונתה אמית לדקאנית הפקולטה לניהול וכלכלה במרכז האקדמי רופין.
מחקריה

עבודת הדוקטורט של אמית בחנה את תקפות החלוקה הדיכוטומית בין מזרחים לאשכנזים. עם סיום הדוקטורט ריכזה אמית מחקר שטח במימון הצבא האמריקאי, בנושא גיבוש ופיתוח מנהיגות. המחקר, בראשותם של מיכה פופר וראובן גל, בדק נוסחה להגדרת מנהיגות, המבוססת על הפוטנציאל הפסיכולוגי של הפרט, המוטיבציה שלו להוביל וחוויות המנהיגות שלו בעבר.
מחקריה > הגירה

אמית עוסקת בשילוב הכלכלי והחברתי של מהגרים, ובמיוחד בשילוב שלהם בשוק העבודה. בשנת 2007, אמית הייתה שותפה לפיתוח מדד רופין לשילוב העולים בחברה הישראלית. אמית חקרה את אתגרי ההשתלבות של עולים בעלי הון אנושי (השכלתי ומקצועי) גבוה ממדינות מערביות (מצפון אמריקה וצרפת) ומברית המועצות לשעבר. בשנים 2006–2008 ניהלה מחקר השוואתי בינלאומי, בראשות משה סמיונוב, על השילוב הכלכלי של מהגרים מברית המועצות לשעבר בארבע ארצות (קנדה, ארצות הברית, גרמניה וישראל). המחקר התמקד בקשיים שעומדים בפני מהגרים אלה במקצועות ספציפיים, ובהבדלים בין המדינות בתנאי הקבלה ובמדיניות שוק העבודה.
אמית ערכה סדרת מחקרים שמטרתם להבין את קבלת ההחלטה להגר. במחקרים אלו היא יישמה תיאוריות של רשתות חברתיות כמו גם מודלים של קבלת החלטות צרכניות כדי להבין טוב יותר את תהליך החלטת ההגירה. במסגרת מעורבותה בפרויקט MINTE של ארסמוס+ בתמיכת האיחוד האירופי היא ביצעה בשנת 2023 מחקר הבוחן את תהליך קבלת ההחלטה להגר של פליטים אוקראינים, בעקבות מלחמת רוסיה-אוקראינה. אמית ביצעה סדרת מחקרים בנושא עמדות החברה הישראלית כלפי עולים, מהגרי עבודה ופליטים. במחקר שנערך עם סבטלנה צ'אצ'אשווילי-בולוטין מצאה אמית שבתקופת מגפת הקורונה חלה הקצנה בעמדות הללו.
מחקריה של אמית מצביעים כי לצד פרמטרים אובייקטיביים לשילוב (השכלה/הכנסה/מקצוע) ישנה חשיבות לבחינת פרמטרים סובייקטיביים הן בתהליך ההחלטה להגר והן לבחינת השתלבותם של המהגרים. במחקריה, בחנה את מעורבותם של משתנים כמו רווחה סובייקטיבית, איכות חיים ושביעות רצון מהחיים של מהגרים מקבוצות מוצא שונות. באמצעות סקרים ייעודיים בקרב עולים המשיכה אמית לחקור סוגיות הקשורות לזהות ותחושת השתייכות לארץ הקולטת. מחקריה האחרונים, בשיתוף עם ד"ר פנינה דולברג, עוסקים בבני דור 1.5 תוך התמקדות בביטויים שונים של זהות והשתייכות לרבות הבחירה להשתמש בשם פרטי ישראלי או אתני.
אמית בחנה השתלבות מהגרים בעלי הון אנושי גבוה גם מנקודת מבט ארגונית. בסדרת מחקרים עם שירלי בר-לב נבחנה השתלבותם של עולים מברית המועצות לשעבר ומצפון אמריקה בתעשיית ההיי-טק הישראלית. מחקרים נוספים בחנו את ההשתלבות של עולי צרפת בשוק העבודה הישראלי. ממצאי המחקרים על העולים מצרפת מצביעים על כינונה של תחושת זהות טרנס-לאומית ייחודית לצד תחושת שייכות גבוהה לישראל. יחד עם טלי סגר-גוטמן, אמית מצאה שהיחס בישראל כלפי נותני שירות פרופסיונלי שמוצאם מאתיופיה ומברית המועצות לשעבר הוא סטריאוטיפי, ומוביל לפגיעה באמון כלפיהם.
חיים אישיים

אמית מתגוררת בקדימה-צורן, נשואה ליריב ואם לשלוש בנות.
הערות שוליים

↑  סיכום פעילות שנת 2018, באתר האגודה הסוציולוגית הישראלית
↑  קארין אמית, Karin Amit, The Validity of Binary Ethnic Classification and the Economic Assimilation of First and Second Generation Immigrants in the Israeli Labor Market / תקפות החלוקה האתנית למזרחים ולאשכנזים בקרב מהגרים וצאצאיהם בשוק העבודה הישראלי, Megamot / מגמות מד, 2005, עמ' 3–28
↑  קארין אמית, מיכה פופר, ראובן גל, תמר ממן, אלון ליסק, Karin Amit, Micha Popper, Reuven Gal, Tamar Mamman, Alon Lisak, Leadership Development: A Comparative Study Between Leaders and Non-Leaders / על התפתחות מנהיגים: מחקר השוואתי בין מנהיגים ללא-מנהיגים, Megamot / מגמות מה, 2008, עמ' 464–488
↑  המכון להגירה ושילוב חברתי, מדד רופין לשילוב העולים בחברה הישראלית, באתר המרכז האקדמי רופין
↑  קארין אמית וחב', Economic Integration of Highly Skilled FSU.pdf#page=51 אינטגרציה כלכלית של מהגרים ממדינות חבר העמים בארבע מדינות: ניתוח השוואתי, הגירה 1, 2012, עמ' 51-79
↑  הנגשת מידע לעולים ופליטים מאוקראינה בישראל, באתר המרכז האקדמי רופין
↑  קארין אמית וסבטלנה צ'אצ'אשווילי-בולוטין, עמדות הציבור הישראלי כלפי מהגרי עבודה ומבקשי מקלט בתקופת הקורונה, הגירה 12, 2021/22
↑  קארין אמית, שביעות רצון עולים מארצות המערב, באתר כתב העת הגירה, ‏2012
↑  קארין אמית ושירלי בר-לב, העסקת עולות מצרפת בחברות דוברות צרפתית - מלכודת דבש או רשת ביטחון?, הד האולפן החדש 104, 2015, עמ' 78-88
↑  קארין אמית ושירלי בר-לב, כינונה של זהות טרנס לאומית בקרב עולים מצרפת המועסקים בחברות דוברות צרפתית בישראל, הגירה 4, תשע"ה, עמ' 34-52
↑   רונית הראל, חוויית השירות הישראלית: "יש להם חינוך סובייטי ולכן הם נוקשים", באתר TheMarker‏, 29 באוגוסט 2022
פליטים אוקראינים בוורשה. אמית מצאה שקיימות יוזמות רבות המכוונת לפליטים אוקראינים המגיעים לארץ, אך השפע הזה עלול לבלבל את המהגרים המתקשים להתמודד עם הבירוקרטיה הישראלית.
מירו בן שמעון

מאיר (מירו) בן שמעון (נולד ב-7 במאי 1962) הוא כדורגלן עבר ישראלי.
קריירה

בן שמעון גדל במחלקת הנוער של קבוצת הפועל אשדוד ושיחק עונה אחת בקבוצה הבוגרת של המועדון, ולאחר מכן עבר למכבי יבנה בה שיחק במשך רוב הקריירה. קבוצתו האחרונה הייתה במכבי עירוני אשדוד, בה שיחק כחצי עונה.
כמאמן החל את דרכו באימון קבוצת הנוער של מכבי עירוני אשדוד בעונת 1997/1998 כשהעפיל עם הקבוצה לליגה הלאומית (כיום ליגת העל לנוער). והמשיך בה עונה וחצי נוספות.
בעונת 1999/2000 החליף את ניסים בכר באמצע העונה כמאמן מ.ס. אשדוד, והצליח להשאיר את הקבוצה בליגת העל. בהמשך אימן לתקופה קצרה בליגת הלאומית את הפועל כפר סבא לאחר שנקלעה לסכנת ירידה והצליח להשאיר אותה בליגה, ולאחר מכן אימן את עירוני ראשון לציון.
הישגו הגדול ביותר היה ההעפלה לגמר גביע המדינה עם קבוצתו הפועל אשקלון בעונת 2006/2007, בה הפסיד להפועל תל אביב בפנדלים. באותה עונה ירדה הפועל אשקלון לליגה הארצית.
בעונת 2007/2008 עבר לאמן את קבוצת האוהדים החדשה הפועל קטמון ירושלים מליגה א' דרום, אף שהוצעו לו חוזים בקבוצות מליגות יותר גבוהות. למרות הכישלון של קטמון לעלות לליגה הארצית, הושאר בן שמעון לעונה נוספת, אך פוטר 3 מחזורים לאחר תחילתה.
ביולי 2009 מונה בן שמעון למנהל מקצועי של מחלקת הנוער במועדון ספורט אשדוד, תפקיד אותו מילא שנה אחת.
בפברואר 2013 מונה בן שמעון לתפקיד מאמן הכח עמידר רמת גן, ובתום העונה סיים את תפקידו.
בן שמעון נשוי ואב לשישה ילדים (שלוש בנות ושלושה בנים). בניו רן ואמיר בן שמעון הם כדורגלנים.
עומר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 סוגה:  הנפשה, פנטזיה, הרפתקאות
 יוצרים:  פרדריק קוסקס, ריצ'רד בסיס, ברנרד דיירס
 כותבים:  אוליבייה מסר, ג'יל טורן
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  צרפת צרפת
 שפות:  צרפתית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  26
 הפקה
 חברת הפקה:  Omer Production
 אורך פרק:  כ-26 דקות
 שידור
 רשת שידור:  +Canal TF1 (שידורים חוזרים)
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 2 (ברצועה "בוקר של כיף") ערוץ ג'וניור (שידורים חוזרים)
 תקופת שידור מקורית:  8 בינואר 1992 – 1992
 תקופת שידור בישראל:  1995
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
עומר (בצרפתית: Omer et le Fils de l'Étoile, "עומר ובן הכוכב") היא סדרת טלוויזיה מונפשת צרפתית, מסוגת פנטזיה והרפתקאות, אשר הופקה על ידי Omer Production והונפשה על ידי Artplus ו-Island Animation. הסדרה נוצרה על ידי פרדריק קוסקס, ריצ'רד בסיס וברנרד דיירס, ונכתבה על ידי אוליבייה מסר וג'יל טורן.
פרק הבכורה של הסדרה שודר לראשונה בצרפת בערוץ +Canal ב-8 בינואר 1992, ופרק הסיום שודר באותה שנה. שידורים חוזרים של הסדרה היו בצרפת בערוץ TF1 ברצועות "Avant l'école" ו-"À tout Spip" בהתאמה. בהמשך הסדרה שודרה בארצות נוספות, ביניהן בריטניה, פולין ורוסיה. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בשנת 1995 ברצועת השידור "בוקר של כיף" בערוץ 2, ולאחר מכן בשידורים חוזרים בערוץ ג'וניור בשנות האלפיים.
לסדרה הופקה עונה בודדה בעלת 26 פרקים באורך 26 דקות.
תקציר העלילה

הסדרה עוקבת אחר עומר, תולעת כתומה קטנה שחיה על כדור הארץ הנמצא בסכנה על ידי שדונים. בשביל להציל את המצב, עומר התולעת מסתובבת עם דן, לוחם אמיץ, בן הכוכב והמושיע של כדור הארץ על פי הנבואה. בהתחלה דן מסורבל מאוד והוא לא יודע הרבה על החיים, אך בהמשך הוא מגלה את הכוחות העיקריים שלו. במהלך הסדרה רואים כיצד עומר ודן ביחד עם חבריהם מצילים את סירנה בת הים, ומשמידים את מורגן הרשע שרוצה להשתלט על העולם.
דמויות

עומר – תולעת. הגיבורה הראשית של הסדרה.
דן – לוחם אמיץ, בן הכוכב והמושיע של כדור הארץ.
הוט – ינשוף. חבר של עומר ודן.
סירנה – בת ים שנכלאה על ידי מורגן.
אום – אביה של סירנה.
סטלה – כוכבת ים. חברתה של סירנה.
מורגן – נבל הסדרה אשר רוצה להשתלט על העולם.
מדבבים

הפקת הדיבוב העברי נעשתה על ידי שרון מלמד.
| שם הדמות | מדבב/ת בצרפתית | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| עומר | סוורין דניס | לימור שפירא |
| דן | לוק האמט | יואל לרנר |
| הוט | רוג'ר לומונט | שי זורניצר |
| סטלה | סטפני מוראט | מיכל צפיר |
| מורגן | סרג' בלומנטל | מוטי דיכנה |
| אום | הנרי לאבוסייר | יהויכין פרידלנדר |
בנוסף דיבבו בדיבוב העברי מומי לוי ויסמין גמליאל, שגם ביצעו את שיר הפתיחה שנכתב על ידי זיו סידי והולחן על ידי אבנר חודורוב.
הפקה

הסדרה נוצרה בשנת 1991 על ידי פרדריק קוסקס, ריצ'רד בסיס וברנרד דיירס, ונכתבה על ידי אוליבייה מסר וג'יל טורן. חברת ההפקה שלה היא Omer Production, והנפשתה נעשתה על ידי Artplus ו-Island Animation. כשהסדרה עלתה לשידור בצרפת בשנת 1992, נמכרו במרכולים ביצים שעליהן צוירה עומר התולעת.
הדיבוב האנגלי של הסדרה נעשה בישראל באולפני זאונד. הוא בוים על ידי יוחנן הרסון, שגם השתתף בדיבוב הסדרה, יחד עם המדבבים דור צויגנבום, הווארד ריפ, לינדה לוביץ, גיורא קנת ואווה חדד.
הערות שוליים

↑  Omer et le Fils de l'Etoile : Les Oeufs Omer, באתר יוטיוב
↑  עומר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
מכת דם

מים הופכים לדם, ציורו של ג'יימס טיסו
מַכַּת דָּם היא הראשונה מתוך עשר מכות שהביא ה' על מצרים, לפי ספר שמות, בשל סירובו של פרעה לשחרר את בני ישראל משעבודם.
ה' שלח את משה אל פרעה בבוקר בשעה שפרעה יוצא אל המים ולהגיד לו שמאחר שהוא לא הסכים לשלח את בני ישראל הוא עומד להפוך את כל המים שביאור לדם על ידי הכאת מי היאור במטה שהפך קודם לכן לנחש. לאחר שמשה קיבל את הציווי ללכת אל פרעה אהרן מקבל ציווי גם הוא לנטות את מטהו על כל מימי מצרים ולהפוך אותם לדם. בעקבות כך נהפכים כל מקורות המים של המצרים לדם, דגי היאור מתים והיאור בואש, המכה התמידה במשך שבעה ימים.
מכת דם בפרשנים

רש"י כותב וכך גם אור החיים, שהסיבה שפרעה יצא אל המים בבוקר היא שהוא היה עושה את עצמו כאל ומשקר שהוא לא צריך להתפנות לעולם וכדי שיאמינו לו הוא היה יוצא בכל בוקר להתפנות ביאור בלי שאף אחד יראה אותו. רש"י מוסיף סיבה לכך שהקב"ה התחיל להכות דווקא ביאור היא שמאחר שהיאור היה מקור העושר של המצרים ומקור המים שלהם הם החשיבו את היאור בתור אל ועבדו אותו, ולכן הקב"ה החליט קודם כל להכות את האל שלהם שהוא היאור ורק לאחר מכן להכות אותם. הוא כותב שהסיבה שבהתחלה משה קיבל את הציווי להכות את המים ולאחר מכן אהרון קיבל את הציווי הזה היא שהמים הצילו את משה כשהוא היה בתיבה ולכן משה מכיר טובה למים ואהרון קיבל את הציווי להכות את המים במקום משה. על פי רש"י פרעה פונה אל משה ואהרון ואומר להם ”תֶּבֶן אַתֶּם מַכְנִיסִים לְעָפְרַיִם”, כלומר יש מספיק מכשפים במצרים ומכת הדם לא מפחידה אותו כי גם החרטומים יכולים לכשף ככה.
האבן עזרא מפרש שמשה נשלח אל פרעה דווקא באותו בוקר מאחר שבאותו יום היה לפרעה מנהג למדוד כמה מים יש ביאור, והקב"ה רצה שפרעה ימדוד את המים ואז יראה איך ברגע שאהרן מכה כל המים הופכים לדם. הוא מוסיף וכמוהו גם הרמב"ן, כי משה קיבל ציווי ללכת אל פרעה ואז לתת לאהרן את המטה ושאהרן יכה את כל נהרות מצרים בכך שהוא מכה לכל כיוון ולאו דווקא בנהרות ממש. האבן עזרא מקשה כיצד ייתכן שחרטומי מצרים מצאו מים להפוך לדם בעצמם אם כל המים במצרים היו דם, הוא עונה שאהרן הפך לדם רק את המים שמעל לפני הקרקע ואילו מי התהום נשארו כפי שהם כך שחרטומי מצרים יכלו לחפור כדי למצוא מים, כך גם למצרים היו מים לשתות. האבן עזרא מוסיף ומדגיש את ההבדל בין מכת דם לבין קסמיהם של החרטומים וכמוהו גם הספורנו, בעוד שמכת דם נעשתה במים זורמים, למשך שבעה ימים ובכל ארץ מצרים החרטומים הצליחו רק להפוך מים עומדים, לכמה שעות ובכלי בלבד. האבן עזרא מוסיף כי על פי הפשט נראה כי מכת דם ביחד עם מכות צפרדע וכינים פגעו במצרים ובעברים כאחד.
הרשב"ם מבאר שהסיבה לכך שפרעה יצא בבוקר ליאור היא פשוט שכך שרים עושים, מטיילים בבוקר ורוכבים לפה ולשם.
מכת דם במדרש

המדרש מתאר את מכת דם בצבעוניות ומוסיף לסיפור גם סיבות שונות להתרחשות חלקי העלילה. על פי המדרש ה' מעניש את גם את פרעה שהפך את עצמו לאל, וגם את היאור שהמצרים האמינו בהיותו אל, על ידי מכת הדם. בנוסף מכת דם ביחד עם שאר עשר המכות הגיעה מאחר שפרעה סירב לשלח את העם, המדרש כותב שהקב"ה שמע את פרעה אומר שהוא מסרב לשלח את עם ישראל והחליט שהוא יגרום לפרעה לשלח כל אחד ואחד מבני ישראל בעצמו. המדרש מתאר באופן ציורי כמעט את מכת דם וכותב שכל נהרות מצרים, כל המים שהיו בכלים של המצרים, כל הבצק שהכינו המצרים הפך אדום בגלל המים שבהם לשו אותו, ואפילו הרוק שבפה של המצרים הכל הפך לדם. המדרש מוסיף ומצייר מאורע של מצרי ויהודי שבו ליהודי יש כלי עם מים והמצרי שואב מתוכו והמים הופכים לדם, המצרי מבקש מהיהודי לשים מים על היד שלו וברגע שהמים נוגעים בידו של המצרי הם נהפכים לדם, המצרי אפילו שותה בעזרת קש ביחד עם היהודי ועדיין בקש של המצרי יש דם ובקש של היהודי היה מים. המדרש כותב שהדרך היחידה שהייתה למצרים להשיג מים לשתות הייתה על ידי תשלום ליהודים וכך היהודים העשירו מהמכה. המדרש מביא מחלוקת כמה ימים התרחשה המכה, על פי דעה אחת המכה נמשכה שבעה ימים ואילו על פי הדעה השנייה המכה נמשכה עשרים וארבעה ימים.
המדרש מבצע הבחנה בין משה לפרעה, אף על פי שמשה הוא עניו ובורח מכבוד, הכבוד רודף אחריו ומשה הופך להיות מנהיגם של כל בני ישראל. לעומתו, פרעה מופיע כמכשף כסיל ומכוער. המדרש מוסף עוד סיבה למכת דם והיא שהמצרים מנעו מבנות ישראל לטבול ולהיטהר מנידתן ולכן הם בעצמם הוכו במכת דם דווקא.
מכת דם בחקר המקרא

בחינת תכנה וסגנונה של פרשת מכת הדם מצביעה על כך שהשתלבו בפרשה זו שני סיפורים שונים.
סיפור א:
(י"ד-י"ח) וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה כָּבֵד לֵב פַּרְעֹה מֵאֵן לְשַׁלַּח הָעָם. לֵךְ אֶל פַּרְעֹה בַּבֹּקֶר הִנֵּה יֹצֵא הַמַּיְמָה וְנִצַּבְתָּ לִקְרָאתוֹ עַל שְׂפַת הַיְאֹר וְהַמַּטֶּה אֲשֶׁר נֶהְפַּךְ לְנָחָשׁ תִּקַּח בְּיָדֶךָ. וְאָמַרְתָּ אֵלָיו ה' אֱלֹהֵי הָעִבְרִים שְׁלָחַנִי אֵלֶיךָ לֵאמֹר שַׁלַּח אֶת עַמִּי וְיַעַבְדֻנִי בַּמִּדְבָּר וְהִנֵּה לֹא שָׁמַעְתָּ עַד כֹּה. כֹּה אָמַר ה' בְּזֹאת תֵּדַע כִּי אֲנִי ה' הִנֵּה אָנֹכִי מַכֶּה בַּמַּטֶּה אֲשֶׁר בְּיָדִי עַל הַמַּיִם אֲשֶׁר בַּיְאֹר וְנֶהֶפְכוּ לְדָם. וְהַדָּגָה אֲשֶׁר בַּיְאֹר תָּמוּת וּבָאַשׁ הַיְאֹר וְנִלְאוּ מִצְרַיִם לִשְׁתּוֹת מַיִם מִן הַיְאֹר. (כ'b-כ"אa) וַיַּךְ אֶת הַמַּיִם אֲשֶׁר בַּיְאֹר לְעֵינֵי פַרְעֹה וּלְעֵינֵי עֲבָדָיו וַיֵּהָפְכוּ כָּל הַמַּיִם אֲשֶׁר בַּיְאֹר לְדָם. וְהַדָּגָה אֲשֶׁר בַּיְאֹר מֵתָה וַיִּבְאַשׁ הַיְאֹר וְלֹא יָכְלוּ מִצְרַיִם לִשְׁתּוֹת מַיִם מִן הַיְאֹר. (כ"ג-כ"ה) וַיִּפֶן פַּרְעֹה וַיָּבֹא אֶל בֵּיתוֹ וְלֹא שָׁת לִבּוֹ גַּם לָזֹאת. וַיַּחְפְּרוּ כָל מִצְרַיִם סְבִיבֹת הַיְאֹר מַיִם לִשְׁתּוֹת כִּי לֹא יָכְלוּ לִשְׁתֹּת מִמֵּימֵי הַיְאֹר. וַיִּמָּלֵא שִׁבְעַת יָמִים אַחֲרֵי הַכּוֹת ה' אֶת הַיְאֹר.
סיפור ב:
(י"ט-כ'a) וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה אֱמֹר אֶל אַהֲרֹן קַח מַטְּךָ וּנְטֵה יָדְךָ עַל מֵימֵי מִצְרַיִם עַל נַהֲרֹתָם עַל יְאֹרֵיהֶם וְעַל אַגְמֵיהֶם וְעַל כָּל מִקְוֵה מֵימֵיהֶם וְיִהְיוּ דָם וְהָיָה דָם בְּכָל אֶרֶץ מִצְרַיִם וּבָעֵצִים וּבָאֲבָנִים. וַיַּעֲשׂוּ כֵן מֹשֶׁה וְאַהֲרֹן כַּאֲשֶׁר צִוָּה ה' וַיָּרֶם בַּמַּטֶּה (כ"אb-כ"ב) וַיְהִי הַדָּם בְּכָל אֶרֶץ מִצְרָיִם.  וַיַּעֲשׂוּ כֵן חַרְטֻמֵּי מִצְרַיִם בְּלָטֵיהֶם וַיֶּחֱזַק לֵב פַּרְעֹה וְלֹא שָׁמַע אֲלֵהֶם כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר ה'.
בסיפור הראשון מופיע משה ללא אהרן. משה מצווה לקחת את מטהו. המכה באה על ידי הכאה. לוקים רק מימי היאור מה שמאפשר למצרים לשתות מים מסביבות היאור. בסיפור השני באה המכה על ידי אהרן. המטה הוא מטה אהרון. המכה באה על ידי נטית היד. לוקים במכה כל מימי מצרים.
סיפור ב נראה המשכו של סיפור המפגש בין משה ואהרון לבין פרעה (שמות ז', ח'-י"ג) הן מבחינת מבנהו והן מבחינת סגנונו. המשפטים בסיפור ב', "אֱמֹר אֶל אַהֲרֹן קַח מַטְּךָ", "וַיַּעֲשׂוּ כֵן מֹשֶׁה וְאַהֲרֹן כַּאֲשֶׁר צִוָּה ה'", "וַיַּעֲשׂוּ כֵן חַרְטֻמֵּי מִצְרַיִם בְּלָטֵיהֶם וַיֶּחֱזַק לֵב פַּרְעֹה וְלֹא שָׁמַע אֲלֵהֶם כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר ה'"  הם חזרה בשינויים קלים ביותר על משפטים הנמצאים גם בסיפור המפגש עם פרעה. הסיפור הראשון עומד בזיקה לשונית  לסיפור מפגשם של משה ואהרן עם פרעה בפרקים קודמים. (שמות ה', א'-כ"ג, ו', א').
כל אחד מן הסיפורים נשמר בשלמותו בסיפור המשולב. השילוב נעשה על יד חלוקתו של סיפור ב לשני חלקים, חלק הציווי ומילואו וחלק התוצאה, ותחיבתם של שני חלקים אלה במקומות המקבילים בסיפור א. העריכה המושכלת של שני הסיפורים הללו נראית תואמת את עמדתו של ברוך יעקב שורץ שהעורך המקראי ניסה לשמר באופן מודע ומכוון תעודות שנראו לו קדושות וראויות לשימור למרות הסתירות שביניהן.
חלוקת פרשת מכת הדם לשני סיפורים עשויה להלום כל שיטה הרואה במקרא מארג של מקורות שונים. אבל האמונים על השערת התעודות המקורית מיחסים את הסיפור הראשון למקור J בתוספות מעטות של מקור E, ואת הסיפור השני למקור P.
מקבילות > מצרים

בפפירוס איפוור מהמאה ה-13 לפני הספירה, כנראה העתק ממקור קדום יותר, המספר על סדרת אסונות ומרד עבדים, ניתן למצוא מקבילה למכת הדם: ”"אכן, הנהר הוא דם, אך עדיין אנשים שותים ממנו. אנשים נרתעים מבני אדם וצמאים למים”. יש הרואים בסיפור זה רטרוספקטיבה של מכת הדם המקראית.
מקבילות > שומר

על פי מיתוס שומרי מן האלף השלישי לפנה"ס, שפיענח שמואל נח קרמר, בעל גנן בשם שֻכַּלְליטֻדַ  את האלה אִינַנַ שנרדמה בגנו. האלה הנזעמת הענישה את שומר בשלוש מכות שהראשונה בהם היא מילוי בארות הארץ בדם
 ”אִינַנַ, בגלל ערוותה, מה עוללה!
כל בארות הארץ דם מילאה,
כל הבוסתנים והגנים בארץ רוו דם.
ויהי בבוא העבדים לקושש עצים, לא שתו אלא דם,
ויהי בבוא השפחות למלא מים, לא מילאו אלא דם.”
לקריאה נוספת

הרב ישראל דנדרוביץ, מיתת הדגים במכת דם, בתוך: בית אהרן וישראל, גיליון קיב, ניסן תשס"ד, עמ' מט-נז.
הערות שוליים

↑  שמות, ד', א'-ה'.
↑  שמות, ז', י"ד-כ"ה.
↑  שמות ז ז.
↑  רש"י, שמות, ז', ט"ו, דיבור המתחיל "הנה יוצא המימה". אור החיים, שמות, ז', ט"ז, דיבור המתחיל "ואמרת אליו".
↑  רש"י "ונהפכו לדם", שמות, ז', י"ז.
↑  שמות, ב', א'-י'.
↑  רש"י "אמור אל אהרן", שמות, ז', י"ט.
↑  רשי דיבור המתחיל "ויחזק לב פרעה", שמות, ז', כ"ב.
↑  רש"י "ויחזק לב פרעה", שמות, ז', כ"ב.
↑  אבן עזרא, שמות, ז', ט"ו, דיבור המתחיל "לך אל פרעה בבוקר".
↑  אבן עזרא, שמות, ז', ט"ו, דיבור המתחיל "לך אל פרעה בבוקר". שם, י"ט, דיבור המתחיל "ויאמר". רמב"ן, שמות, ז', כ', דיבור המתחיל "וירם במטה ויך את המים".
1 2  אבן עזרא, שמות, ז', כ"ד, דיבור המתחיל "ויחפרו".
↑  אבן עזרא, שמות, ז', כ"ב, דיבור המתחיל "ויעשו כן". ספורנו, שמות, ז', כ"ג, דיבור המתחיל "ולא שתת-ליבו גם לזאת".
↑  רשב"ם, שמות, ז', ט"ו, דיבור המתחיל "הנה יוצא המימה".
↑  תנחומא (בובר), וארא, ח'. תנחומא, וארא, י"ג.
↑  תנחומא (בובר), וארא, י"ד. ספר הישר, 250. תנחומא, וארא, י"ג.
↑  תנחומא (בובר), ויקרא, ד', ב'.
↑  עין יעקב, מועד קטן, ג'. מדרש לקח טוב, בראשית, מ"א, א'.
↑  מדרש אגדה, שמות, ז', ט"ו.
↑  ברוך יעקב שורץ, התורה: חמשת חומשיה וארבע תעודותיה, ספרות המקרא: מבואות ומחקרים, כרך א, תשע"א, עמ' 211–218
↑  S. R. Driver; The Book of Exodus. In the Revised Version with Introduction and Notes. The Cambridge Bible for Schools and Colleges, Cambridge University Press, 1918.
↑  פפירוס איפוור.
↑  ש.נ. קרמר, ההיסטוריה מתחילה בשומר, פרק י"א. טקסט מלא באנגלית (פרק 12).
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
מישור צ'וקורובה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מישור 
 נתונים ומידות
 שטח:  38,585.16 קמ"ר 
 מיקום
 מיקום:  אדנה, Osmaniye Province, מחוז מרסין, נפת האטיי 
 קואורדינטות:  36°52′00″N 35°29′00″E﻿ / ﻿36.866666666667°N 35.483333333333°E﻿ / 36.866666666667; 35.483333333333
 
  
 
צ'וקורובה (בטורקית: Çukurova) או מישור קיליקיה (בלטינית:  Cilicia Pedias) הוא מישור בדרום טורקיה השוכן בין הים התיכון ומפרץ איסכנדרון מדרום, הרי הטאורוס ממערב ומצפון והרי נור (Nur Dağları, המוכרים גם כהרי אמנוס, Amanos Dağları) ממזרח.