stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרחמן
ברכת האורח

בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ו, עמוד א' מובא שהאורח מכובד לברך את ברכת המזון, כדי שיברך את בעל הבית, ומובא שם נוסח הברכה שהאורח מוסיף:
יהי רצון שלא יבוש בעל הבית בעולם הזה ולא יכלם לעולם הבא. ורבי מוסיף בה דברים: ויצלח מאד בכל נכסיו ויהיו נכסיו ונכסינו מוצלחים וקרובים לעיר ואל ישלוט שטן לא במעשי ידיו ולא במעשי ידינו, ואל יזדקר לא לפניו ולא לפנינו שום דבר הרהור חטא ועבירה ועון מעתה ועד עולם.
נוסחים שונים > סדר רב עמרם גאון

בסדר רב עמרם גאון מובא הנוסח הבא:
”הרחמן יפרנסנו בכבוד.
הרחמן יתברך בשמים ובארץ.
הרחמן ישתבח לדור דורים.
הרחמן יתפאר לנצח נצחים.
הרחמן יאיר עינינו במאור תורתו.
הרחמן יצילנו ממיתה משונה.
הרחמן יצילנו מחליים רעים.
הרחמן יצילנו מיסורין קשים.
הרחמן יצילנו מדינה של גיהנם.
הרחמן יצילנו מחבוט הקבר.
הרחמן יצילנו מעניות.
הרחמן יצילנו מחלול השם.
הרחמן יצילנו מכל מיני שמד.
הרחמן יצילנו מכל צרה וצוקה.
הרחמן יצילנו מכל מיני פורעניות.
הרחמן ישים עלינו שלום.
עושה שלום במרומיו הוא יעשה שלום על כל ישראל.
ואומר: מלכנו אלהינו יחד שמך בעולמך. יחד מלכותך בעולמך. בנה ביתך ושכלל היכלך ושמח עדתך. עשה למען שמך. עשה למענך ולא למעננו. עשה למענך והושיענו. למען יחלצון ידידיך הושיעה ימינך ועננו.
הרחמן יזכנו לימות המשיח ולחיי העולם הבא.”
נוסחים שונים > נוסח הרמב"ם והנוסח הבלדי

בסדר התפילות שבסוף ספר אהבה, בנוסח ברכת המזון מובאות ארבע בקשות הפותחות ב"הרחמן": ”הָרַחֲמָן יִשְׁתַּבַּח לְדוֹרֵי דוֹרִים: הָרַחֲמָן יִתְפָּאֵר לְנֵצַח נְצָחִים: הָרַחֲמָן יְפַרְנְסֵנוּ בְּכָבוֹד:  הָרַחֲמָן יְזַכֵּנוּ לִימוֹת הַמָּשִׁיַח, וּלְבִנְיַן בֵּית הַמִּקְדָּשׁ, וּלְחַיֵּי הָעוֹלָם הַבָּא:”. זהו גם הנוסח של בקשות אלה כיום בנוסח הבלדי.
פרטי דינים

הרחמן כ'הפסק' - הטור מביא שאחיו, רבי יחיאל בן הרא"ש, תמה על המנהג לומר "הרחמן" בין ברכת המזון לבין כוס של ברכה. וכתב שייתכן שמנהג זה סומך על ברכת האורח המובאת בתלמוד. בעל הטורים עצמו סבור שאין חשש הפסק באמירת "הרחמן".
השוכח על הנסים - להלכה נפסק שמזכירים על הנסים גם בברכת המזון אך אם לא אמר אין מחזירים אותו. בספר ארחות חיים לרבי אהרון הכהן מלוניל מובא שאם שכח להזכיר בברכת המזון יכול לומר בחלק של הרחמן והביאו הרמ"א להלכה בשולחן ערוך. במקרה זה מובא לומר את הרחמן בנוסח זה: "הרחמן יעשה לנו נסים ונפלאות כשם שעשית לאבותינו בימים ההם בזמן הזה בימי מתתיהו כו'".
הרחמן בשבת - בנוסח הרחמן יש בקשות רבות, ביניהן בקשה לפרנסה, יש שנוהגים לקצר בקשות אלה בשבת. הפסק המקובל הוא לומר את נוסח הרחמן כרגיל, ולהוסיף בקשה מיוחדת לשבת.
אמן אחר הרחמן - בספר כלבו כתב בשם הלכות גדולות שמותר לענות אמן אחרי הרחמן. במגן אברהם מובא שחובה לענות אמן אחרי הרחמן. יש שביארו שענייה זו אינה חיוב, אלא מידת חסידות.
לקריאה נוספת

הרב משה מרדכי קארפ, הלכות יום ביום, חלק ב, עמ' ריא - רטו
הערות שוליים

↑  בספר הרוקח, הלכות סעודה, סימן שלז מסביר שיש קשר בין הסעודה לימוד המשיח, בספר תהלים, פרק קל"ב (פסוקים טו, יז): "צֵידָהּ בָּרֵךְ אֲבָרֵךְ אֶבְיוֹנֶיהָ אַשְׂבִּיעַ לָחֶם. שָׁם אַצְמִיחַ קֶרֶן לְדָוִד עָרַכְתִּי נֵר לִמְשִׁיחִי".
↑  ראו למשל כאן בהערה 2
↑  ברכה זו מובאת להלכה במשנה תורה לרמב"ם, הלכות ברכות, פרק ב', הלכה ז' ובשולחן ערוך, אורח חיים, סימן ר"א, סעיף א'
↑  סדר רב עמרם גאון הלכות סעודה
↑  ראו כאן, ויש המוסיפים בו תוספות, וכן אומרים בו את ברכת האורח, שבנוסח הקצר נאמרת כך: הָרַחֲמָן יְבָרֵךְ בַּעַל הַבַּיִת הַזֶּה: הָרַחֲמָן יְיַשֵּׁר אוֹרְחוֹתָיו: הָרַחֲמָן יַצְלִיחַ אֶת דְּרָכָיו: הָרַחֲמָן מִכָּל צָרָה וָנֶזֶק יַצִּילֵהוּ:
↑  טור אורח חיים סוף סימן קפט
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרפ"ב, סעיף א'. ויש אחרונים שכתבו שאם שכח על הנסים בסעודת פורים חייב לחזור, כיון שיש חיוב לאכול פת בסעודת פורים.
↑  ארחות חיים, הלכות ברכת המזון
↑  וראו בפרדס יוסף פרשת וישלח, שהקשה: ואיך יבקש על נסים הלא ינכו לו (מזכויותיו). ותרץ שמה שמנכים מזכויותיו היינו בנס נסתר, ואילו בנס מפורסם שהכל רואים שנעשה לו נס, במקביל לכך כשמנכים לו מזכיותיו נתוספה לו זכות חדשה שעל ידו נתפרסם שמו יתברך
↑  ראו משנה ברורה, סימן קפ"ח, סעיף קטן ט'
↑  כלבו סימן צט, ומדמה היתר זה לעניית אמן בקדיש
↑  ראו מגן אברהם סימן רטו ס"ק ג
↑  ראו "הלכות יום ביום" חלק ב עמוד ריג בהערה בשם הנצי"ב ב"העמק שאלה" סימן נג ס"ק ב
| ברכת המזון |
| --- | --- | --- |
| מצוות ומנהגים | תהלים קלז (על נהרות בבל) • תהלים קכו (שיר המעלות בשוב ה') • מים אחרונים • זימון • כוס של ברכה |  |
| סדר הברכה | ברכת הזן • ברכת הארץ • על הניסים • ברכת ירושלים • רצה והחליצנו • יעלה ויבוא • ברכת הטוב והמטיב • ברכת אבלים • הרחמן • ברכת האורח • ברכת חתנים |  |
| פיוטים | נודה לשמך • דוי הסר • אלהים צוית לידידך בחירך • אות מבראשית הוכתרה • הרחמן (פיוט) • צור משלו אכלנו |  |
| שונות | פת הבאה בכיסנין • ברכה אחרונה • ברכה אחת מעין שלוש • בנדיגאמוס |  |
"הרחמן" בסיום ברכת המזון, מתוך הגדת פרחי, קהיר, ה’תרפ"ב
רומנטיקה עתידנית

רומנטיקה עתידנית הוא שמו של אלבום האולפן השמיני של להקת הפופ רוק הישראלית משינה, אשר הוקלט לאחר איחודם בשנת 2003 ויצא במאי 2005 על ידי חברת התקליטים הליקון בהפקת רונית רום.
יש המחשיבים אלבום זה לאחד האלבומים הפחות מוצלחים של הלהקה. שירי האלבום נכתבו והולחנו על ידי יובל בנאי ושלומי ברכה למעט "הייתי אתמול" שנכתב והולחן על ידי איגי דיין ו"ילדתי" שנכתב על ידי יובל בנאי ושלומי ברכה במשותף עם אהוד בנאי.
מהאלבום יצאו לאור ארבעה סינגלים: "רומנטיקה עתידנית", "אני עף", "בלש דטקטיב" ו"התשובה".
רשימת השירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | התשובה  | 3:34 |
| 2. | רומנטיקה עתידנית  | 3:35 |
| 3. | נשק חם  | 4:41 |
| 4. | אני עף  | 4:10 |
| 5. | איזה יום יפה  | 3:51 |
| 6. | בסיפור שלא נגמר  | 4:47 |
| 7. | הייתי אתמול  | 3:35 |
| 8. | חלומות נעימים  | 4:29 |
| 9. | בלש דטקטיב  | 4:11 |
| 10. | בן- גוריון  | 3:28 |
| 11. | ילדתי  | 5:06 |
| 12. | קויפק מויאק קפוט  | 1:57 |
| משך כולל: | משך כולל: | 47:29 |
משתתפים

שירה: יובל בנאי
גיטרה: שלומי ברכה
בס: מייקל בנסון
תופים: איגי דיין
קלידים, סקסופון: אבנר חודורוב
סינגלים

| התשובה |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אפריל 2005 | רשת ג': מקום 3 במצעדים השבועיים מקום 39 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 36 במצעד השנתי |  |
|  | אורך: 3:32 | רשת ג': מקום 3 במצעדים השבועיים מקום 39 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 36 במצעד השנתי |  |
|  | מפיק: רונית רום | רשת ג': מקום 3 במצעדים השבועיים מקום 39 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 36 במצעד השנתי |  |
|  | פזמונאי: יובל בנאי ושלומי ברכה | רשת ג': מקום 3 במצעדים השבועיים מקום 39 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 36 במצעד השנתי |  |
| מלחין: יובל בנאי ושלומי ברכה |  | רשת ג': מקום 3 במצעדים השבועיים מקום 39 במצעד השנתי  גלגלצ: מקום 36 במצעד השנתי |  |

| רומנטיקה עתידנית |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: יוני 2005 | מקום 3 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:33 | מקום 3 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: רונית רום | מקום 3 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: יובל בנאי ושלומי ברכה | מקום 3 ברשת ג' |  |
| מלחין: יובל בנאי ושלומי ברכה |  | מקום 3 ברשת ג' |  |

| אני עף |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: אוגוסט 2005 | מקום 20 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 4:08 | מקום 20 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: רונית רום | מקום 20 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: יובל בנאי ושלומי ברכה | מקום 20 ברשת ג' |  |
| מלחין: יובל בנאי ושלומי ברכה |  | מקום 20 ברשת ג' |  |

| בלש דטקטיב |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |

|  | יצא לאור: נובמבר 2005 | מקום 25 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 4:10 | מקום 25 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: רונית רום | מקום 25 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: יובל בנאי ושלומי ברכה | מקום 25 ברשת ג' |  |
| מלחין: יובל בנאי ושלומי ברכה |  | מקום 25 ברשת ג' |  |
הערות שוליים

↑  למשל רז ישראלי, "מהגרוע לטוב ביותר: מצעד האלבומים של משינה", 12 באפריל 2015, nrg.
| משינה - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| משינה | "אופטיקאי מדופלם" • "אנה" • "בלדה לסוכן כפול" • "רכבת לילה" |  |
| משינה 2 | "שלח לי מלאך" • "אנחנו שניים" |  |
| משינה 3 | "שלג צח" • "אהובתי" • "ברחובות שלנו" |  |
| העמותה לחקר התמותה | "אז למה לי פוליטיקה עכשיו" • "הכוכבים דולקים על אש קטנה" • "אחכה לך בשדות" |  |
| מפלצות התהילה | "שלומית בונה סוכה" • "אין מקום אחר" |  |
| שיא הרגש | "גברת שרה השכנה" • "נגעה בשמים" |  |
| להתראות נעורים שלום אהבה | "להתראות נעורים שלום אהבה" • "את לא כמו כולם" • "תחזור תחזור" |  |
| רומנטיקה עתידנית | התשובה |  |
| יהלומים בשמיים | בין הצללים |  |
מתים שרים הולכים: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: f5793504-b3e0-3d3f-a566-93fde7c4cc7a
על הנסים

תפילת על הנסים לחנוכה, מתוך סידור מהעיר פירט, תצ"ח (1738) מאוספי הספרייה הלאומית
תפילת על הנסים לפורים, מתוך סידור מהעיר פירט, תצ"ח (1738) מאוספי הספרייה הלאומית
תפילת על הנסים כחלק מברכות הדלקת הנרות, נוסח יהודי מרוקו
תפילת עַל הַנִּסִּים היא תוספת לתפילת העמידה ולברכת המזון הנאמרת בחנוכה ופורים. התפילה כוללת אזכור של הנסים שנעשו בימי הודאה אלו, ולפי נוסחים מסוימים גם בקשה לנסים בעת הזאת.
מקור התפילה והלכות הנוגעות לה > מקור התפילה

תפילת על הנסים נזכרת כבר בתוספתא המציינת שבחנוכה ופורים אומרים "מעין המאורע" בברכת הודאה של תפילת שמונה עשרה. הנוסח המדויק "על הנסים" אינו נזכר בתוספתא (אלא "מעין המאורע") ואף התלמודים כאשר הם מתייחסים לתפילה מציינים "מעין המאורע". ככל הנראה הראשון שמזכיר בפירוש את המילים "על הנסים" הוא רב אחאי משבחא בספר השאילתות ונוסח מלא שלה נמצא לראשונה בסדר רב עמרם גאון וסידור רס"ג. במסכת סופרים מובא נוסח אחר, שהיה נהוג בנוסח ארץ ישראל.
מקור התפילה והלכות הנוגעות לה > הזכרתה בתפילת העמידה של מוסף

התלמוד הבבלי דן בסוגיה האם יש לומר את התפלה גם בתוך תפילת מוסף של שבת או של ראש חודש. מצד אחד כיוון שחג החנוכה אינו חג שקובע תפילת מוסף (שכן אינו חג מן התורה ואין בו קורבן מיוחד בשל עצמו) ואז אין להזכיר או שהתקנה היא לכלל תפילות היום, וכיוון שבאותו יום (שבת או ראש חודש) מתפללים תפילת מוסף - הרי שגם בה יש לומר "על הנסים". רב הונא ורב יהודה סוברים שאין להזכיר, ואילו רב נחמן ורבי יוחנן סוברים שיש להזכיר. לאחר משא ומתן פוסק התלמוד להלכה שיש להזכיר "על הנסים" גם בתפילת מוסף.
מקור התפילה והלכות הנוגעות לה > הזכרת התפילה בברכת המזון

התלמוד הירושלמי קובע שיש להזכיר את התפילה גם בברכת המזון. לעומת זאת בתלמוד הבבלי מובא בשם רב הונא שאין צורך לאומרה אבל אם בא לאומרה - מזכירה בברכת הודאה על הארץ (הברכה השנייה של ברכת המזון), כשם שעושים בתפלה. בפועל נפסק להלכה שמזכירים גם בברכת המזון אך אם לא אמר אין מחזירים אותו. בספר ארחות חיים לר' אהרון הכהן מלוניל מובא שאם שכח להזכיר בברכת המזון יכול לומר בחלק של הרחמן (תוספות שנאמרות כחלק מברכת המזון, לאחר ברכת הטוב והמטיב) והביאו הרמ"א להלכה בשולחן ערוך.
מקור התפילה והלכות הנוגעות לה > מקום אזכרתה בתפילה

בתפילת העמידה מוסיפים את התפילה בברכת ההודאה לפני המילים "(ו)על כולם" (לפי מרבית הנוסחים) אך בנוסח תימן בלדי לפני "הטוב כי לא כלו". בברכת המזון מוספים באמצע הברכה השנייה לפני המילים "(ו)על הכל" או "ועל כולם".
בניגוד למועדים אחרים, בחנוכה ובפורים אין הזכרת "מעין המאורע" בברכת מעין שלוש.
תוכן התפילה

תוכן התפילה שונה בין חנוכה לפורים, למעט המשפט הראשון, ולפי רוב הנוסחים גם חתימת התפילה זהה. תוכן התפילה מכיל אזכור קצר של הצרה בה היה עם ישראל נתון ושל התשועה על ידי אלוהים שבאה לאחר מכן. הנוסח לחנוכה משמיט את נס פך השמן ומדגיש בעיקר את נס הניצחון במלחמה של המכבים מול היוונים. במרבית הנוסחים מוזכרת גם חנוכת המזבח אך אזכורה מושמט בחלקם, למשל בנוסח הרמב"ם וגם האבודרהם מציין כי "המון העם אין אומרים ואחר כך באו בניך וכו' ונכון לאומרו כי הוא עיקר הנס וגם רב עמרם ורבנו סעדיה כתבוהו", ועד היום בנוסח תימן הבלדי.
תוכן התפילה > שילוב לשון בקשה בתפילה

מרבית המקורות הראשונים המתייחסים לתפילה כוללים בה, לאחר אזכור הנס ההיסטורי גם בקשה לעשיית נסים בעת הזאת (בנוסחים שונים). בין המקורות שמזכירים בקשה כזו: מסכת סופרים, רב עמרם גאון, רב סעדיה גאון, מחזור ויטרי והרמב"ם.
מאידך כמה ראשונים התנגדו לאמירה משום קביעת התלמוד שבשלוש הברכות האחרונות של תפילת העמידה אין להזכיר בקשות. בין השוללים אמירת בקשה הם ספר העתים בשם רב האי גאון, ר' אברהם בן נתן הירחי בספר המנהיג, מהר"ם מרוטנבורג והרא"ש.
מדברי בעל המנהיג שהוזכר לעיל ניתן להסיק שבעיר מולדתו לוניל שבפרובאנס היה ויכוח אם לכלול אמירה זו או לא. לעומת התנגדותו של בעל המנהיג, חכם אחר שפעל באותו אזור, ר' אהרן הכהן מלוניל, סובר שניתן לנהוג ככל אחת מן השיטות. באשכנז כנראה הונהג שלא לאומרה בעיקר בשל דעת התוספות ומהר"ם מרוטנבורג. ר' דוד אבודרהם מציין כי בספרד נהגו לומר בקשה זו כדברי רב עמרם גאון ורב סעדיה גאון. ברם בשולחן ערוך נפסק "אין אומרים כשם שעשית וכו' אלא מסיים ועשית עמהם נסים וגבורות בימים ההם בעת הזאת. ויש אומרים שאומרים אותו". לפי כללי הפסיקה כאשר מביא השולחן ערוך סברה אחת בסתם (כלומר אינו מציין את האומרים אותה) וסברה שנייה בשם "יש אומרים" דעתו לפסוק להלכה כסברה הראשונה. לפיכך נקבע המנהג בפועל גם אצל קהילות הספרדים כמו אצל האשכנזים שלא לאומרה. לעומת זאת בכל נוסחי התפילה שלא היו תחת השפעת הנוסח הספרדי או האשכנזי גורסים אמירה זו עד היום, כך בנוסח איטליה, נוסח תימן בלדי וכן בנוסחים עתיקים שנשתקעו כדוגמת נוסח הרומניוטים ונוסח פרס.
על הנסים במועדים נוספים

במקור, תפילת על הנסים נאמרת רק בחנוכה ובפורים. אולם, במשך הדורות היו קהילות שהוסיפו תפילת על הנסים גם במועדים נוספים. קהילות שנעשה להן נס היו קובעות חג, שכונה "פורים שני". בדרך כלל, כללה קביעת היום כיום שמחה ביטויים מצומצמים בלבד בתפילה, ולא נקבעה עבורם תפילת "על הנסים". ברם, בכמה מקרים, בעיקר בקהילות נוסח פרובנס (אביניון וקארפינטראץ), נכתבה תפילת "על הנסים" מיוחדת לימי חג אלה, ונאמרה בבית הכנסת בתפילה, כמו בחנוכה ובפורים.
על הנסים במועדים נוספים > ביום העצמאות

בעקבות הקמת המדינה, הועלתה ההצעה להוסיף לסדר התפילה נוסח על הניסים ייעודי עבור יום העצמאות. במסגרת זאת, הרב פרופ' עזרא ציון מלמד טען כי לאורך הדורות כל המאורעות הלאומיים שפקדו את עם ישראל מצאו ביטויים בתפילה, ולאור זאת היה הראשון שחיבר תפילת על הניסים עבור יום העצמאות. בהתאם לכך, מספר חוגים בציונות הדתית וכן בקהילות רפורמיות וקונסרבטיביות נוהגים להוסיף את התפילה. עם זאת, הרבנות הראשית ומרבית הרבנים בחוגי הציונות הדתית לא תמכו בהוספה זו מחשש הפסק בתפילה. כמו כן, הרבנים בחוגים החרדיים כלל לא נדרשו לסוגיה עקב עמדתם השלילית ביחס להודאה על הקמת המדינה.
גם בקרב הנוהגים להוסיף על הנסים ביום העצמאות אין נוסח קבוע מקובל, ונכתבו מספר נוסחים. נוסח אחד התחבר כאמור על ידי הרב פרופסור עזרא ציון מלמד. יש נוסח נוסף ממחבר לא ידוע, ויש נוסח שנתחבר על ידי הרב מנחם עמנואל הרטום וחבריו וקיבל הסכמת כמה רבני איטליה. גם ביום ירושלים נכתבו מספר נוסחי 'על הנסים', הנאמרים בידי מעטים בלבד.
לקריאה נוספת

הרב ישראל דנדרוביץ, הזכרת מפלת האויבים בהודאת פורים וחנוכה, בתוך קובץ בית אהרן וישראל, גיליון קפג, שבט-אדר תשע"ו, עמודים: קנט-קסד.
רוק ישראלי

רוק ישראלי הוא מונח המתייחס לסצנה מוזיקלית ישראלית שהחלה כמה שנים אחרי היווצרות הרוק באנגליה ובארצות הברית בשנות ה-60 של המאה ה-20.
תחילה נחשב הרוק הישראלי לתופעה חולפת ואף ראויה לביקורת, בשל השחרור התרבותי שייצגה בתקופה שהחברה הישראלית הייתה סגורה ומאופקת יחסית והוא התקיים ברובו בשוליים התרבותיים והחברתיים. בשנות השבעים חל המפנה כשהרוק הישראלי זכה לראשונה להצלחה מסחרית ואף להכרה ממסדית וחלה פריחה ביצירה מוזיקלית עשירה ומגוונת שהמשיכה אל תוך שנות השמונים. תקופת שיא מבחינת הרוק הישראלי הייתה תחילת שנות התשעים עם פריצתם של יוצרים צעירים רבים וכיוונים מוזיקליים חדשניים, אך במהלך העשור חלה ירידה בפופולריות הרוק והוא פינה את מקומו לפופ ולמוזיקה מזרחית. כיום הרוק אינו הזרם המוזיקלי המרכזי בישראל אך רבים מכוכביו ומיצירותיו נחשבים נכסי צאן ברזל של התרבות המקומית.
מבחינה מוזיקלית התבסס הרוק הישראלי תחילה על יצירה זרה, אך במשך השנים ההחלה יצירה ייחודית בשילוב אלמנטים מקומיים כמוזיקה מזרחית ומוזיקה אתנית. הטקסטים ברוק הישראלי נכתבים ברובם הגדול בעברית, כשלעיתים מולחנים אף שירי משוררים וטקסטים מהמקורות היהודיים. עם זאת לאורך כל השנים היו יוצרים שפעלו באנגלית, תופעה שהפכה לנפוצה יותר ואף לגיטימית במאה ה-21.
התפתחות הרוק בישראל > 2010–2020

בעשור השני של שנות ה-2000 התמעטו היוצרים בסגנון הרוק הקלאסי והופיעו שירים המשלבים בתוכם רוק ביחד עם פופ ומוזיקה מזרחית. יוצרים בולטים בתחום הזה הם דודו טסה שמצליח לשלב את המוזיקה העממית העיראקית עליה הוא גדל בבית עם הרוק האלטרנטיבי של שנות ה-90, קרן פלס, שמשלבת כתיבה אישית וחשופה עם עיבודים רוקיסטיים לצד בלדות מרגשות, חנן בן ארי שפרץ בעשור הזה עם רוק של שירי אמונה וחיפוש משמעות. אמני הרוק המוכרים המשיכו ביצירה – אביב גפן, עם האלבומים "פסיפס" (2012) ו"סדקים" (2014), מוש בן ארי עם האלבומים "תסתכל לי בעיניים" (2011) ו"כמו בחיים". אביתר בנאי הוציא שני אלבומים מצליחים בעשור הזה – "יפה כלבנה" וגם "לשונות של אש", שהושמעו רבות בתחנות הרדיו וגם שיתוף פעולה מוצלח ביחד עם אביב גפן במופע משותף. גם סצנת הרוק-פאנק בישראל המשיכה לבעוט בעשור הזה בהובלת להקת מרסדס בנד ולהקת פאנקנשטיין.
אלון עדר, זמר ויוצר בסגנון רוק המתכתב עם הרוק המתקדם של שנות ה-70 החל את דרכו ב-2011 עם אלבום הבכורה הנושא את שמו. בסה"כ הוא הוציא 9 אלבומים בעשור הזה ותפס מקום מכובד בסצנת הרוק הישראלי עם סגנון ייחודי ואישי. רמי פורטיס הוציא 3 אלבומי אולפן ושמר על מקומו כאחד הזמרים שתמיד מצליח להיות מחתרתי גם אחרי 3 עשורים של יצירה בלב המיינסטרים. ברי סחרוף המשיך להוביל את הסצנה גם בעשור הזה ובתחילת העשור הוא מוציא את האלבום "אתה נמצא כאן" כשהוא משתף פעולה עם מיטב הכותבים הישראלים.
החצר האחורית – הרכב מוזיקלי שהוא שיתוף פעולה בין יענקלה רוטבליט למוזיקאים תומר יוסף גדי רונן ואיתמר ציגלר, הוציא שני אלבומי אולפן וזכו לאהדה רבה בקרב הקהל עם שירי מחאה נוקבים ומקפיצים.
רוק מחתרתי

לצד יצירת הרוק הפופולרי מתקיימת בישראל סצנת אינדי רוק משמעותית, שהתפתחה בעיקר במאה ה-21 עם דחיקת הרוק מהמיינסטרים המוזיקלי ועליית כוחה של רשת האינטרנט, וכוללת יוצרים והרכבים רבים ומגוונים. בדומה לסגנונות מוזיקליים אחרים הפועלים תחת הכותרת אינדי מתאפיינת גם יצירת הרוק המחתרתי הישראלי בקו טקסטואלי חריג ובסאונד שונה מהמיינסטרים, המקשה על התקבלותה בקהל הרחב. יוצרים אלו לרוב פועלים שלא במסגרת חברת תקליטים ונשענים על תמיכת הקהל הפועל למענם במדיות שונות, בעיקר דרך בלוגים, רשתות חברתיות ופרויקטים לגיוס כספים. מרכז סצנה זו הוא בתל אביב, במועדונים דוגמת תמונע ו"לבונטין 7", בתחנות רדיו כמו 88FM או קול הקמפוס, וכן בפסטיבלים ייעודיים דוגמת פסטיבל יערות מנשה והאינדינגב.
על אף המרחק מהעין הציבורית, היו אמנים לא מעטים שפרצו את גבולות הסצנה וזכו להצלחה בקהל הרחב, כדוגמת רונה קינן, תמר אייזנמן ואסף אבידן שאף זכה להצלחה נרחבת בחו"ל. עם זאת יוצרים רבים רואים ביצירה המחתרתית ערך בפני עצמו בשל החופש האמנותי והעצמאות שהיא מאפשרת.
בין היוצרים הבולטים ניתן למנות את שלום גד שהוציא אלבומים רבים החל משנת 1996 ובהם טרילוגיית "המצב", שלושה אלבומים העוסקים בפנים שונות של החברה הישראלית; רם אוריון שפעל במסגרת הלהקות נושאי המגבעת, הפה והטלפיים ועוד ועבר ליצירת סולו; שי נובלמן שזכה להצלחה בארץ ומעבר לים עם אלבומיו בשפה האנגלית ועבר אחר כך ליצירה בשפה העברית. וכן אמנים רבים נוספים בהם יובל גורביץ', יהוא ירון, אבי בללי, אביב גדג' ואורי קליאן.
בסצנה זו פועלות גם מספר רב של להקות צעירות, בהן ששרות בעברית כדוגמת נערות ריינס, דפנה והעוגיות ומריונטה סול לצד להקות הפועלות באנגלית כדוגמת הקולקטיב ואלקטרה.
מבחינה סגנונית קיים גם בסצנה זו מגוון רחב, החל מיוצרים כדוגמת אלון עדר החוזרים לרוק המתקדם של שנות ה-70, דרך מוזיקת המחאה של קוואמי והבילויים, פאנק רוק של כל החתיכים אצלי וכלה בפולק רוק באנגלית של עמית ארז וגבע אלון.
בנוסף, מאז שנות השמונים הייתה בישראל סצנה מחתרתית פעילה של אמנים אלטרנטיביים שניגנו דת' מטאל, דום מטאל ובלאק מטאל. להקות המטאל הישראליות הידועות ביותר הן סיילם ואורפנד לנד המשלבות מטאל ואלמנטים מזרחיים עם מילים המתמקדות בנושאים ישראליים ויהודיים, ולהקת הבלאק מטאל מלכאש. המיזוג בין מוזיקה יהודית מזרחית ומטאל נקרא "מטאל אוריינטלי" והוא מזוהה בעולם עם סצנת המטאל הישראלית. בתחום המטאל הפופולרי יותר (הארד רוק) בולטים קרוספייר, לאוד נ' קלייר וריח מטאל.
נושאים ותכנים > שירי מחאה

כמקובל בתחום הרוק גם ברוק הישראלי עסקו שירים רבים בהבעת מחאה פוליטית וחברתית, שהתגברה בשל אופייה הייחודי של החברה הישראלית, המרובה שסעים ומחלוקות.
נושאים ותכנים > שירי מחאה > מחאה פוליטית

רבים משירי המחאה לאורך השנים התייחסו למצב הפוליטי-ביטחוני ובפרט למלחמות ישראל, כמו גם לסכסוך הישראלי-פלסטיני כשלא פעם רגישותו הרבה של הנושא הביא לפסילתם משידור. ראשון משירי המחאה בנושא זה ברוק הישראלי היה השיר "חייל של שוקולד" שכתב חנוך לוין לשלישיית החלונות הגבוהים בתחילת 1967 ונפסל לשידור לאור הרגישות הציבורית ביחס לחללי צה"ל. באותה שנה, לאחר מלחמת ששת הימים, הוציא מאיר אריאל את אלבום הבכורה שלו ובו השיר ירושלים של ברזל שנכתב כפרפרזה על השיר ירושלים של זהב, ובניגוד אליו עסק בצידה השלילי של המלחמה.
לאחר מלחמת יום כיפור ועם פריצת הרוק הישראלי למרכז הבמה הפכה הביקורת ממוקדת יותר. את הצעד הראשון עשתה להקת כוורת בשירה "נתתי לה חיי" שייצג את ישראל באירוויזיון 1974 ותחת מסווה של שיר אהבה קליל כלל מחאה כנגד ראש הממשלה גולדה מאיר ובעד הקמת מדינה פלסטינית, שלא הובחנה על ידי הציבור הישראלי של זמנו.
למלחמת לבנון הראשונה בשנת 1982 התייחסו שירים שמחו על הפער בין החיילים הלוחמים בלבנון לבין האזרחים השלווים כביכול, ביניהם "חצבים פורחים" של להקת תיסלם ו"התותח מצלצל פעמיים" ו"רכבת לילה לקהיר" של להקת משינה.
האינתיפאדה הראשונה בסוף שנות השמונים גררה אחריה שירי מחאה רבים, ובתחום הרוק בלטו במיוחד האלבום מחכים למשיח של שלום חנוך עם שירים כדוגמת "לא עוצר באדום", ולונדון של חוה אלברשטיין ובו שירים כדוגמת "לונדון" העוסק בירידה מהארץ ו"חד גדיא" שתיאר את מחיר הדמים של השליטה הישראלית ביהודה ושומרון ונאסר אף הוא לשידור.
העיסוק בנושאי מלחמה ושלום בשנות התשעים בלט בשיריו של אביב גפן שהרבה לעסוק בנושאי מלחמה, שלום והגיוס לצבא ומאוחר יותר ברצח רבין. להקת אתניקס אף היא התייחסה למצב הביטחוני ולשאיפה לשלום, כשהמפורסם משירים אלו הוא השיר "תותים". ב-1998 בלטה גם להקת הרוק הרך בג"ץ, שאלבומה "כשאלוהים הלך לישון" כלל שירים שמחו על היהדות, אלוהים, מעשי צה"ל בשטחים והתרבות הישראלית בכלל, ועורר סערה רבה (על עטיפת האלבום נכתב ש"ההאזנה לאלבום מזיקה לבריאות" – כלומר, שהשילוב של השירים המלודיים יחד עם מילותיהם המחאתיות יעורר אנטגוניזם).
בתחילת שנות האלפיים התבלטה להקת הבילויים שהרבתה לבקר בשיריה את החברה הישראלית, בין השאר ביחס למיליטריזם ולמחיר המלחמות ואף הוציאה שיר בשם "שאול מופז" על שם הרמטכ"ל של אותה תקופה. בשנת 2012 הוציא יזהר אשדות את השיר עניין של הרגל שמתח ביקורת על השפעת שליטת צה"ל ביהודה ושומרון על החיילים ונפסל לשידור בגלי צה"ל תוך שהוא מעורר מחלוקת ציבורית רחבה.
להקת החצר האחורית ייצגה את עמדות השמאל במאה ה-21, לדוגמת בשיר "שייח' ג'ראח" שבו שרו על העימות בן יהודים וערבים בשכונה. השיר הפליט שיוצא כנגד היחס למסתננים בלתי חוקים זכה להצלחה רבה. הלהקה הוציאה את השיר "הפסיקו את המוזיקה" המזדהה עם המחאה נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו.
מול עמדתם השמאלית של רוב האמנים היו גם דוגמאות לעמדה ימנית, שבולטת בהן תמיכתו של אריאל זילבר במחאה נגד תוכנית ההתנתקות, שפרסם מספר שירים שתמכו במאבק ובמתיישבים.
נושאים ותכנים > שירי מחאה > מחאה חברתית

השסע העדתי בישראל התבטא אף הוא ברוק הישראלי, כשבולט בהקשר זה האלבום אהוד בנאי והפליטים משנת 1987, בשיר "עבודה שחורה" ביחס לעולים מאתיופיה. האלבום כלל שירי מחאה נוספים ונחשב לאבן דרך במוזיקה הישראלית גם מבחינה זו ואהוד בנאי עצמו הרבה לעסוק בנושאים הקשורים למצב החברתי בארץ בהמשך דרכו.
מחאה ביחס לקשיי החיים בפריפריה הישראלית בלטה בעיקר בשיריה של להקת טיפקס, שחבריה היו תושבי שדרות, כמו גם בשירים שונים של להקת אתניקס.
בנוסף לסוגיות הייחודיות לחברה הישראלית עסקו יוצרים רבים בביקורת על מאפייני החברה המודרנית. להקת תיסלם בשירה "פרצופה של המדינה" יצאה כנגד התרבות הפוליטית בישראל ובשיר "ככלות הקול והתמונה" ביקרה את תופעת הידוענים.
ביקורת על החברה המודרנית ותרבות הצריכה היא קו בולט באלבום רדיו בלה בלה של להקת החברים של נטאשה, באלבום קונספט העוסק בחייו של אדם בעולם המודרני. קו דומה אך קודר יותר קיים באלבום רישומי פחם של מאיר אריאל משנת 1995 העוסק בהתמודדותו של האדם בעידן הקפיטליזם והטכנולוגיה. ברי סחרוף הרבה לבטא ביקורת חברתית מעין זו ביצירתו שבלטה באלבומו האחר שנת 2001. אביב גדג', באלבומו ילדים של מהגרים משנת 2013, ביטא ביקורת חריפה על החברה הישראלית שמאותה תקופה, מזווית חברתית ומזווית פוליטית-ציבורית.
ביקורת אנטי-ממסדית בוטאה באלבומו של שמוליק קראוס "מדינת ישראל נגד קראוז שמואל" משנת 1977, שפורסם לאחר שחרורו של קראוס ממאסר עקב עבירות אלימות. הקליפ לשיר "שישי חם" שיצא מתוכו אף נפסל לשידור בטענה שהוא מרמז לסמי הזיה.
המצב הכלכלי מוצא אף הוא ביטוי בשירים כדוגמת שיר הנושא של האלבום מחכים למשיח של שלום חנוך משנת 1985 שהתייחס למשבר מניות הבנקים של התקופה ושיר הנושא של האלבום עברנו את פרעה של מאיר אריאל משנת 1990, שתיאר את המצב מתוך נקודת מבט אופטימית.
בעקבות מחאת האוהלים של קיץ 2011 פרסמה להקת הג'ירפות שיר בשם "דפני דפני" כמחווה לדפני ליף, ממובילות המחאה, וכן שיר בשם "קיץ 2".
נושאים ותכנים > שירי משוררים

בזמר העברי בכללותו קיימת באופן רחב הלחנת שירי משוררים עבריים, ותופעה זו נפוצה גם בתחום הרוק.
אמני רוק שיצירתם קרובה בסגנונה לזמר עברי הרבו להלחין שירי משוררים באופן מפוזר לאורך השנים, כשבולטים בתחום זה הם יוני רכטר שהלחין משיריהם של אברהם חלפי ויהודה עמיחי, ויהודית רביץ, אף היא מלחינה של שירי יהודה עמיחי, וכן של לאה גולדברג, תרצה אתר ואחרים.
בנוסף ישנם אלבומי רוק שלמים המוקדשים כולם לשירי משוררים, לרוב של משורר יחיד. שיריה של יונה וולך הולחנו והוקלטו במרוכז פעמיים, באלבום בציר טוב של אילן וירצברג ושמעון גלבץ משנת 1982 ובאלבום אתה חברה שלי משנת 1997 של ערן צור. המוזיקאי אבי בללי בשותפות עם יהודית רביץ הלחין וביצע אלבום משיריה של דליה רביקוביץ, בשם "בללי-רביץ-רביקוביץ" בשנת 2008.
להקת כנסיית השכל הוציאה בשנת 1994 את האלבום קח שירים, ובו עיבודים לשירי משוררים כשמעון אדף, יהודה עמיחי ואחרים.