stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קיריל קפריזוב
קריירת משחק

קפריזוב ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת ההוקי הקונטיננטלית כששיחק במדי מטלורג נובוקוזנצק במהלך עונת 2014/15, לאחר שגויס לראשונה בדראפט הנוער 2014. קפריזוב גויס על ידי מינסוטה וויילד מליגת NHL בסיבוב החמישי בדראפט הכניסה ל-NHL לשנת 2015, כשהוא גורף 135 נקודות בסך הכל. ב-21 באוגוסט 2015חתם קפריזוב על הארכת חוזה לשלוש שנים במועדון מטלורג נובוקוזנצק. ב-2 במאי 2016 הושאל לסלבאט יולאייב אופה הבשקירית.
בשנת 2017 עבר לצסק"א מוסקבה במדיה שיחק בגמר גביע גאגרין בעונת 2018 ובעונת 2019 זכה עמה בטורניר היוקרתי.
במהלך עונתו האחרונה עם צסק"א בעונת 2019/20, קפריזוב קבע שיאי קריירה עם 33 שערים, 29 בישולים ו-62 נקודות. הוא רשם את שערו ה-100 בקריירה ב-15 באוקטובר 2019 והפך לשחקן הצעיר ביותר בתולדות KHL שעשה זאת, בגיל 22 ו-172 יום. בעונת שלאחריה הציג קפריזוב ארבע נקודות בסבב הסדרה הראשון של צסק"א מול טורפדו ניז'ני נובגורוד לפני שהעונה בוטלה בגלל מגפת COVID-19. עם זאת, הוא ושאר שחקני צסק"א זכו בתואר אלופת רוסיה על סמך תוצאות העונה הסדירה.
ב-13 ביולי 2020 חתם קפריזוב על חוזה לשנתיים עם מינסוטה ווילד האמריקאית. החוזה כלל את עונת 2019/2020, שהושבתה באמצעה.
קפריזוב ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת NHL ב-14 בינואר 2021 מול הלוס אנג'לס. הוא צבר שלוש נקודות, כולל שער הניצחון במשחק בהארכה, בניצחון 4–3 של הוויילד והפך לשחקן הראשון בהיסטוריה של NHL שקלע שלוש נקודות ושער הארכה בהופעת הבכורה שלו והפך גם לשחקן השלישי בהיסטוריה של NHL שכבש שער הארכה בהופעת הבכורה שלו. לאחר מכן הוא נבחר לכוכב השבוע הראשון של ה-NHL לשבוע שהסתיים ב-17 בינואר 2021. קפריזוב כבש את השלושער הראשון שלו ב-NHL ב-12 במרץ 2021 בניצחון 4–0 על אריזונה קויוטס.
קריירה בנבחרת

קפריזוב שיחק במדי נבחרת רוסיה באליפות העולם עד גיל 18, באליפות העולם לנוער ובאליפות העולם שבחסות IIHF. הוא היה השחקן הצעיר ביותר בנבחרת רוסיה באולימפיאדת החורף 2018 בפיונגצ'אנג, דרום קוריאה, כשזו זכתה במדליית זהב.
פרסים ותארים

| פרס> KHL | שָׁנָה> KHL | KHL |
| --- | --- | --- |
| משחק האולסטאר | 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 |  |
| גביע גגארין | 2019 |  |
| השחקן הטוב ביותר | 2019 |  |
| החלוץ הטוב ביותר | 2019, 2020 |  |
הערות שוליים

↑  "Kirill Kaprizov player profiles". Kontinental Hockey League. 2014-04-05. נבדק ב-2014-04-05.
↑  "Kaprizov signs a three-year contract with Novokuznetsk". allhockey.ru (ברוסית). 2015-08-21. נבדק ב-2015-08-21.
↑  Metallurg Novokuznetsk (2016-05-02). "Кирилл Капризов перешел в "Салават Юлаев"" (ברוסית). Metallurg-nk.ru. נבדק ב-2016-12-28.
↑  "ЦСКА - чемпион России 2019/2020". cska-hockey.ru (ברוסית). 3 ביולי 2020. נבדק ב-1 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  McLellan, Sarah. "Kirill Kaprizov signs with Wild, but can't play this postseason". Star Tribune. נבדק ב-13 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Wilds signs Kaprizov to two-year, entry-level contract". Minnesota Wild. 13 ביולי 2020. נבדק ב-13 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kirill Kaprizov became the first player to accomplish this impressive feat in his first NHL game". BarDown. 15 בינואר 2021. נבדק ב-16 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  McPherson, Jordan (30 בינואר 2021). "Florida Panthers rookie caps NHL debut with game-winner in overtime against Detroit". Miami Herald. נבדק ב-1 בפברואר 2021. Heponiemi is just the fourth player to score an overtime goal in his NHL debut. The others: Kirill Kaprizov for the Minnesota Wild (Jan. 14), Tim Sweeney for the Calgary Flames (Oct. 4, 1990) and Nick Knott for the Brooklyn Americans (Nov. 2, 1941). {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kaprizov of Wild, Minneapolis health care worker NHL First Stars of Week". NHL.com. 18 בינואר 2021. נבדק ב-18 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pierce, Jessi (13 במרץ 2021). "Kaprizov Scores First NHL Hat Trick in Wild Shutout of Coyotes". NHL.com. נבדק ב-15 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ice Hockey Men – Team Roster – OAR" (PDF). Pyeongchang 2018. International Olympic Committee. 13 בפברואר 2018. אורכב מ-המקור (PDF) ב-24 בפברואר 2018. נבדק ב-16 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "CSKA lifts the Gagarin Cup". Kontinental Hockey League. 2019-04-19. נבדק ב-2019-04-19.
↑  "KHL hands out 2018–19 awards in Moscow". theihlc.com. 28 במאי 2019. נבדק ב-28 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
קווין דילון

| --- | --- |

דילון, 2008
 לידה:  19 באוגוסט 1965 (בן 59) ניו רושל, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1983 
 מקום לימודים:  תיכון ממארונק 
 פרסים והוקרה:  גלובוס הזהב לשחקן המשני הטוב ביותר
 פרופיל ב-IMDb
 
קווין בריידי דילון (באנגלית: Kevin Brady Dillon; נולד ב-19 באוגוסט 1965) הוא שחקן אמריקאי מועמד פרס גלובוס הזהב ושלושה פרסי אמי על תפקידו בתור ג'וני "דרמה" צ'ייס בסדרת הדרמה הקומית של HBO "הפמליה". הופיע בסרטים "פלאטון", "הבועה" ו"הדלתות".
ביוגרפיה

דילון נולד בניו רושל, ניו יורק, למשפחה נוצרית-קתולית. אחד מאחיו הוא השחקן מאט דילון.
קריירת משחק

דילון החל את הקריירה שלו כשחקן בשנות ה-80 בטלוויזיה ובקולנוע, הוא התגלה בשנת 1986 בסרט המלחמה של אוליבר סטון "פלאטון" בתפקיד החייל הפסיכופת באני. דילון שיחק בתפקיד קולנועי ראשי לראשונה בשנת 1988 בסרט האימה הבדיוני של הבמאי צ'אק ראסל "הבועה".
בשנות ה-90 הופיע דילון בדרמה המוזיקלית של אוליבר סטון "הדלתות" בתפקיד ג'ון דנסמור מתופף להקת "הדלתות", בסרט הפעולה של מרטין קמפבל "הבריחה מבסולום" ובסרט המלחמה העצמאי "לילה בהיר".
לאחר שנים שבהן לא התבלט בתעשיית הבידור לוהק דילון בשנת 2004 לסדרת הדרמה הקומית של חברת HBO "הפמליה". דילון הופיע לאורך הסדרה בתפקיד השחקן הוותיק ג'וני "דרמה" צ'ייס, אחיו הגדול של כוכב הקולנוע וינסנט צ'ייס. דילון הועמד על תפקידו בסדרה לפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרה קומית ולשלושה פרסי אמי.
מחוץ לסדרה השתתף דילון בשוברי הקופות "פוסידון" של וולפגנג פטרסן ו"בית מלון לכלבים". הוא גם הופיע הופעת אורח בסדרה "משפחת סימפסון".
חיים אישיים

דילון נישא ב-2006 לשחקנית ג'יין סטיוארט, לזוג נולדה ילדה אחת במשותף. לדילון ילדה נוספת ממערכת יחסים שניהל בעברו.
פילמוגרפיה

נערים קטולים (1985)
פלאטון (1986)
שלט רחוק (1988)
הבועה (1988)
מסיבת מלחמה (1988)
ההצלה (1988)
פתאום הורים (1989)
הדלתות (1991)
לילה בהיר (1992)
הבריחה מאבסולום (1994)
פשע אמיתי (1996)
ארבעת החברים (2006)
פוסידון (2006)
בית מלון לכלבים (2009)
Compulsion ‏(2013)
הפמליה (2015)
The Throwaways‏ (2015)
עפר (2018)
משחקי חברה (2020)
Frank and Penelope ‏(2022)
עת למות (אנ') (2022)
רייגן (2022)
השדרן (2022)
האקר במלכוד (אנ') (2022)
Mob Land‏ (2023)
Buddy Games: Spring Awakening‏ (2023)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

אלה החיים (2000–2002)
קארן סיסקו (אנ') (2003)
הפמליה (2004–2011)
איך להיות ג'נטלמן (2011–2012)
קוד מנצ'סטר

קידוד של 11011000100 בשיטת מנצ'סטר
קוד מנצ'סטר (מאנגלית: Manchester encoding) היא שיטת מיתוג להעברת מידע ספרתי (סיביות) בקו תקשורת אלקטרוני. בשיטה זו, 1 מיוצג על ידי מעבר מרמה גבוהה לרמה נמוכה, בעוד ש-0 מיוצג על ידי מעבר מרמה נמוכה לרמה גבוהה (באותו מחזור שעון).
הקידוד קיבל את שמו מהפיתוח שלו באוניברסיטת מנצ'סטר, כאשר נעשה בו שימוש לקידוד מידע על תוף מגנטי (magnetic drum) במחשב מנצ'סטר סימן 1.
שיטה זו נמצאת בשימוש כיום בפרוטוקולי אינפרא-אדום, RFID, ו-NFC.
תיאור > בעיית הסנכרון בקידוד פשוט

מידע ספרתי הוא למעשה רצף סימנים (symbols) שכל אחד מהם מייצג אחת משתי הסיביות האפשריות, 0 או 1. בקידוד פשוט של הסיביות לאות, אות אחיד מסוים מייצג את 0, ואות אחיד אחר מייצג את 1. כאשר משודר רצף של סיביות זהות, כלומר רצף של סיביות 0 או רצף של סיביות 1, המקלט עלול להתקשות בסנכרון המעברים בין הסיביות, משום שמגיע אליו אות ארוך רצוף המייצג את הסיבית הזהה. הבעיה בבסיסה נובעת, מכך שמקורות-השעון, במשדר ובמקלט, אינם בהכרח באותה איכות ובאותו דיוק (למשל: משדר זול, באיכות בינונית, שמחובר אל מקלט מקצועי, באיכות גבוהה). במקרה שיש הבדלים בין מקורות השעון, המקלט לא מצליח להסתנכרן כמו שצריך, על המידע שמגיע מהמשדר והוא מפענח אותו, בצורה שגויה.
ישנם מנגנונים אלקטרוניים המאפשרים לגזור את אות השעון מתוך המידע הנכנס וכך מאפשרים למקלט להסתנכרן עם המשדר. דוגמה למנגנון כזה היא מעגל PLL. במקרים בהם מגיע רצף סיביות אחיד (כלומר, רצף של רק '0'-ים, או רק '1'-ים), לא ניתן לחלץ אות שעון מהמידע הנכנס ולכן גם לא ניתן להפעיל מנגנון סנכרון-שעון. על-מנת להתגבר על בעיה זו ועל בעיית בלבול בין 0 ל-1 (בגלל מתחים דומים), נוצר קוד מנצ'סטר.
תיאור > השיטה

בקוד מנצ'סטר כל סיבית מיוצגת באמצעות אות בשתי רמות; כלומר, במקום מצב שבו רמה גבוהה מייצגת 1 ורמה נמוכה מייצגת 0, בקוד מנצ'סטר 1 מיוצג על ידי רמה גבוהה שלאחריה רמה נמוכה, ו-0 מיוצג על ידי רמה נמוכה שאחריה רמה גבוהה - בכל חצי מחזור של זמן (CLOCK) חל שינוי של אות המידע המקודד. בצורה זו, המעבר באמצעה של כל סיבית למעשה יוצר פולס שעון במקלט, וכך מאפשר לו להסתנכרן בקלות עם המשדר.
יתרון הקידוד בקוד מנצ'סטר הוא שיש בו פחות טעויות בהעברת המידע בהשוואה לקודים אחרים. הבדל זה נובע מכך שקוד מנצ'סטר מייצג 1 לוגי כרמת אות חיובי ו-0 לוגי מיוצג על ידי רמת אות שלילית, בניגוד לקודים אחרים שמתייחסים לרמות של חיובי ואפס (אדמה).
חיסרון של קידוד זה הוא שנדרש רוחב פס כפול, מכיוון שהפולסים הם בחצי מהרוחב.
קוד מנצ'סטר בשתי צורות הקידוד שלו - הרגילה (G.E Thomas) וההפוכה (IEEE 802.3)
קווי הגנת המים ההולנדיים

קווי הגנת המים ההולנדיים (הולנדית Nederlandse waterverdedigingslinie) הוא אתר מורשת עולמית שנוצר מאיחודם של שני אתרי מורשת עולמית נפרדים:
קווי ההגנה של אמסטרדם שהוכרז ב-1996,
קו המים ההולנדי החדש שהוכרז ב-2021.
קווי הגנת המים של הולנד מייצגים מערכת הגנה באורך של יותר מ-200 ק"מ, לאורך גבולות לב האזור הכלכלי והאדמיניסטרטיסי של הולנד. המערכת שנבנתה בין 1815 ו-1840 כוללת מערכת של מבצרים, סכרים, תעלות, מעליות להשוואת גובה המים, תחנות שאיבה ומשטחי הצפה, שנועדו להגן על הולנד באמצעות מדיניות של הצפת שטחים זמנית. המערכת התפתחה הודות לידע המיוחד בהנדסה הידראולית לצורכי הגנה, ותוחזקה והופעלה על ידי תושבי הולנד מאז המאה ה-16.
קינג קמפ ג'ילט

| --- | --- |

 לידה:  5 בינואר 1855 פון דו לק, ארצות הברית 
 פטירה:  9 ביולי 1932 (בגיל 77) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  King Camp Gillette 
 מקום קבורה:  פורסט לאון ממוריאל פארק 
 מוסדות:  The Gillette Company (1932) 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה הלאומי לממציאים (2007) 
 תרומות עיקריות
 סכין הגילוח
 חתימה:   
 
קִינְג קְמפּ גִ'ילֵט (באנגלית: King Camp Gillette; ‏5 בינואר 1855, פּוֹן דוּ לַאק (Pond du Lac), ויסקונסין - 9 ביולי 1932, לוס אנג'לס) היה איש עסקים וממציא אמריקני. נודע בעיקר בשל המצאת סכין הגילוח.
ביוגרפיה

קינג קמפ ג'ילט היה צאצא למשפחת הוגנוטים צרפתית, אשר מצאה מקלט באנגליה בסוף המאה ה-16. בדורות הבאים, כמה עשורים לאחר מכן, עשו דרכם בנים לאותה משפחה לצפון אמריקה. קינג קמפ ג'ילט, שנולד בוויסקונסין, גדל בשיקגו. בשנת 1890 הוא נישא לאלנטה ('לנטי') אלה גיינס (Gaines, 1951-1868), ובשנה הבאה נולד בנם היחיד.
ביוגרפיה > סכין הגילוח

קינג קמפ ג'ילט עבד בשנות התשעים של המאה ה-19 כאיש מכירות עבור החברה שפיתחה את הפקק לבקבוקים (פקק העשוי עיגול מתכת בצורת כתר ובחלקו הפנימי אטם משעם. נפוץ עד ימינו). בראותו כיצד הפקק מושלך לאשפה עם היפתח הבקבוק, עלה בדעתו לפתח להב לגילוח פשוט וזול, שאף הוא יושלך לאחר השימוש. הדרך הנפוצה לגילוח עד לסוף המאה ה-19 הייתה באמצעות תער, וזה נזקק להשחזה תכופה, ובנוסף, לא היה בטיחותי ביותר. כלי גילוח בעלי להבים בטיחותיים פותחו בשלבים מוקדמים יותר של המחצית השנייה של המאה ה-19, אך לא זכו לתפוצה המונית.
קשיים טכניים שונים ביישום הרעיון של ג'ילט, שכלל גם מכשיר בלתי מתכלה להחזקת הלהב, עכבו בכמה שנים את הפצתו ההמונית של סכין הגילוח, וזו החלה רק בעשור שאחר כך, בשנים הראשונות של המאה העשרים. הקשיים נבעו מן הכורח לעבד ולהשחיז ברמה גבוהה פלדה זולה ודקה, כדי לשמור על מחיר שווה לכל נפש, מצד אחד, וכדי שהמוצר יהיה איכותי, מצד שני. משנפתרו בעיות אלה החל השיווק בשנת 1903. לצורך הפצת מוצריו ג'ילט הקים את 'החברה האמריקנית לתערי בטיחות' (American Safety Razor Company) ב-28 בספטמבר 1901, וזו שינתה את שמה ל'חברת ג'ילט לתערי בטיחות' ביולי 1902. היקף המכירות זינק מכמה עשרות מכשירים וכמה מאות להבים בשנה הראשונה, 1903, למאות אלפי מכשירים ומיליוני להבים חמש שנים אחר כך, עת נפתחו מפעלים לייצור כלי גילוח גם בקנדה, בריטניה, צרפת וגרמניה. בין הנלהבים שבמשתמשים היו סוכני מכירות סכיני הגילוח עצמם, שמוצרם התאים להפליא לעיסוקם, אשר כלל נסיעות רבות בד בבד עם הקפדה על הופעתם. המכירות גברו עוד בעת מלחמת העולם הראשונה, ומפעלי ג'ילט אף סיפקו באותה מלחמה כלי גילוח לחיילי צבא ארצות הברית בחוזה ממשלתי.
ביוגרפיה > סוציאליזם אוטופי

ג'ילט דגל בסוציאליזם אוטופי, ובשנת 1894 פרסם ספר בשם "The Human Drift" ("הסחיפה האנושית") ובו תוכנית להקמת עיר ענק, בה יישבו כל תושבי ארצות הברית, ושמקור האנרגיה שלה יהיו מפלי ניאגרה. כן קרא להכפפת כל התעשייה לבעלותו של תאגיד יחיד, שהשליטה בו תהיה בבעלות הציבור. בספר מאוחר יותר, משנת 1910,
בשם "World Corporation" ("תאגיד עולמי") היתווה תוכנית להקמת תאגיד כאמור. כן פנה לתיאודור רוזוולט בהצעה, שנדחתה, שישמש כנשיא התאגיד. ב-1924 ג'ילט כתב, יחד עם אפטון סינקלר, את ספרו האחרון, "People's Corporation" ("תאגיד העם").
לקריאה נוספת

אמיל פוירשטיין, מגלים וממציאים, הוצאת יוסף שרברק, תל אביב, 1962 (ישנן מהדורות קודמות: 1950, 1953)
Adams, Russell B., Jr. King C. Gillette: The Man and His Wonderful Shaving Device (Little, Brown & Co., 1978).
Magill, Frank N. Great Events from History II: Business and Commerce Series, volume 1:1897–1923 (1994) pp. 75–79, historiography
שירטוט של סכין הגילוח לצורך הפטנט
קוד מקור (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  דאנקן ג'ונס 
 הופק בידי:  מארק גורדון   ג'ורדן ווין   פיליפ רוזאלט
 תסריט:  בן ריפלי 
 עריכה:  פול הירש 
 שחקנים ראשיים:  ג'ייק ג'ילנהול   מישל מונאהן   ורה פרמיגה   ג'פרי רייט
 מוזיקה:  כריס פ. בייקון 
 צילום:  דון בורגס 
 מדינה:  ארצות הברית, צרפת, קנדה 
 חברת הפקה:  The Mark Gordon Company, Summit Entertainment 
 חברה מפיצה:  Summit Entertainment
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  11 במרץ 2011 (South by Southwest)‏  ‏ 1 באפריל 2011 (בתי הקולנוע)
 משך הקרנה:  93 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט דרמה, סרט בלשי, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, סרט מתח, סרט מדע בדיוני, סרט מסע בזמן 
 תקציב:  32 מיליון דולר
 הכנסות:  147,332,697 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   sourcecode
 דף הסרט ב־IMDb
 
קוד מקור (באנגלית: Source Code) הוא סרט מתח בדיוני אמריקאי משנת 2011 שביים דאנקן ג'ונס ונכתב על ידי בן ריפלי. בסרט מככבים ג'ייק ג'ילנהול, מישל מונאהן, ורה פרמיגה וג'פרי רייט. הקרנת הבכורה הייתה ב-11 במרץ 2011 בפסטיבל South by Southwest, והסרט יצא לאקרנים ברחבי צפון אמריקה ואירופה ב-1 באפריל 2011.
צוות השחקנים

ג'ייק ג'ילנהול - קולטר סטיבנס
מישל מונאהן - כריסטינה ווארן
ורה פרמיגה - קולין גודווין
ג'פרי רייט - ד"ר רוטלג'
קאס אנבאר - האזמי
ראסל פיטרס - מקס דנוף
מייקל ארדן - דרק פרוסט
סקוט באקולה - אביו של סטיבנס (קול)
קו תקשורת

קו תקשורת הוא סוג של ערוץ תקשורת, המשמש להעברה של אותות תקשורת.
במקרה בו קו התקשורת הוא כבל תקשורת פיזי (להבדיל מתשדורת רדיו) הוא נקרא גם "מנקודה לנקודה" (בקיצור: נל"נ).
סוגים של קווי תקשורת

ישנם קווי תקשורת מסוגי מדיה שונים. הנפוצים והוותיקים שבהם הם זוגות של תיילי נחושת, שבמקור (המאה ה-19) העבירו טלגרפיה (בקוד מורס) ולאחר מכן גם שיחות טלפון לסוגיהן השונים. כיום מעבירים על גביהם שיחות טלפון וגם אינטרנט מהיר בטכנולוגיית ADSL.
קווי תקשורת נוספים הם כבלים קואקסיאליים (תחילת המאה ה-20) המעבירים מידע באפנון תדר רדיו RF, בדומה לשידורי תחנות רדיו וטלוויזיה, וגם בריבוב חלוקת תדר (FDM) או בריבוב חלוקת זמן (TDM).
החל מסוף המאה ה-20 קווי תקשורת הנפוצים לקיבולת גבוהה הם הסיבים האופטיים, המסוגלים להעביר נתונים בקצב גבוה מאוד על זוג סיבים (אחד לשידור והשני לקליטה) בטכנולוגיות ריבוב שונות ומגוונות. עקרון הפעולה הוא המרת אות חשמלי לאור, העברתו בצורה אופטית אל הקצה השני של הקו והפיכתו בחזרה לאות חשמלי בגלאי ביעד. הטכנולוגיה היעילה ביותר כיום היא DWDM, שבה מרבבים מידע שונה על מספר אורכי גל ומשדרים אותם במקביל דרך אותו סיב, ובכך מתאפשרת הגדלה של קיבולת המידע בסיב.
סוגים של קווי תקשורת > תקנים וסוגי קווים

סוגי קווים:
זוג שזור
כבל קואקסיאלי
סיב אופטי
גלבו
תקנים:
אתרנט
ADSL, DSL
E1 - 2.048Mbps
T1 - 1.544Mbps
T3 - 44.736Mbps
PDH
SDH
סוגים של קווי תקשורת > התאמת סוג הקו למטרות שונות

לכל קו תקשורת יתרונות וחסרונות. הסיבים נחשבים למתאימים ביותר לקצבים גבוהים ומחירם נמוך ממחיר כבלי נחושת, אולם ציוד הקצה האופטי יקר בהשוואה לציוד חשמלי. לכן יש כיום מעט צרכני קצה שמחוברים לקווי תקשורת אופטיים. רוב הלקוחות הביתיים המחוברים לאינטרנט מחוברים דרך קווי טלפון (זוגות נחושת) בטכנולוגיית ADSL או דרך כבלים קואקסיאליים של טלוויזיה בכבלים לארון הסעף.
היבטים נוירולוגיים

הפעולה של מערכת העצבים מתאפשרת הודות לתקשורת שבין התאים המרכיבים אותה.
במערכת זו, השלוחות הארוכות של תאי העצב המכונות אקסונים משמשות כקווי תקשורת.
תפקידו של האקסון הוא להעביר מידע מגוף תא העצב שבמוח לתא אחר.
ראו גם

תקשורת נתונים
כבל תקשורת תת-ימי
תקשורת אלחוטית
תקשורת אופטית
הערות שוליים

1 2  רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר בירושלים הקיבוץ המאוחד.
צפת במאה ה-16

צפת במאה ה-16 נחשבת לתופעה מיוחדת במינה בנוף הארצי-ישראלי של אותה תקופה במובנים רבים. ימים אלו אף נקראו "תקופת הזוהר" של צפת, כאשר תחת שלטון האימפריה העות'מאנית פיתחה העיר חיי קהילה וכלכלה ענפים, והתבלטה ביצירת חיי רוח קבליים ייחודיים, שהשפיעו על הקבלה היהודית באופן מהותי.
בראשית המאה ה-17 החלה ירידתה של צפת מגדולתה מנסיבות כלכליות, באופן מקביל לתחילת הידרדרות האימפריה העות'מאנית, ולמותו של האר"י.
כיבוש העיר

בשנת 1517 כבש הסולטאן העות'מאני סלים הראשון (ששלט בשנים 1512–1520) את מרחב סוריה וארץ ישראל מידי הממלוכים. שנה לאחר מכן נכבשה גם קהיר. יהודי ארץ ישראל, בניגוד לערביי ארץ ישראל שאהדו את הממלוכים, קיבלו את הטורקים בברכה, ניגוד שגרם לפרעות ערביי הארץ ביהודים.
כאשר הגיעה לצפת שמועת השווא שהסולטאן סולימאן הובס במצרים, התעורר ההמון המוסלמי בצפת לפעולה בה נפגעו בעיקר יהודי העיר. הקהילה קיבלה עזרה מקהילות דמשק ומצרים וכך השתקמה, אך נחשבה מעתה על ידי השלטון לקהילה אוהדת, שאף סבלה למען נאמנותה לשלטון. באופן כללי, היהודים שבאו לאימפריה העות'מאנית במאה ה-16 (והתיישבו בסלוניקי, איזמיר, קושטא ועוד) נהנו ממעמד מועדף על פני הנוצרים. בעקבות גורמים אלו התאפשר שגשוגה של צפת במאה ה-16.
תקופת הזוהר

שגשוגה של העיר קשור לעלייתם של יהודים רבים ממגורשי ספרד, פורטוגל וסיציליה לצפת. חלקם היו אנוסים שרצו לשוב ליהדותם, אולם, הגיעו גם יהודים לא-אנוסים רבים מאוד. בצפת היה מצב היחסים בין היהודים לבין המוסלמים, המוסתערבים (יהודים ותיקים בארץ ישראל) והשלטונות הטורקים טוב יותר לעומת המצב בירושלים. כמו כן, צפת נחשבה מקודשת עקב קרבתה לקברו של רבי שמעון בר יוחאי (שנחשב על ידי מקובלי ספרד לאחד ממחברי ספר הזוהר) והיא גם ממוקמת במקום נוח לקשרי מסחר ותרבות עם קהילות דמשק, חלב, ביירות וערי הים התיכון.
ריבוי העולים יצר אווירה קוסמופוליטית בעיר, הקהילות השונות הצליחו לשמור על אחדות בזכות התארגנות מרצון של מרבית החכמים, כאשר גולת הכותרת היו ה"חבורות" שהוקמו למטרות תפילה, לימוד, עזרה הדדית, ויציאה לחיק הטבע. כמו כן, יש עדויות רבות לאנשים הבאים ממקומות רחוקים ועוברים בצפת בדרכם למקומות מרוחקים אחרים כמו צידון, ביירות, מצרים, ונציה ועוד. בעיר היו חיי רוח עשירים וערכים מוסריים גבוהים, שהתבטאו בשמירה על זכויות החלשים (העניים, האלמנות והיתומים).
בצפת אנו עדים לעצמאות קהילתית אל מול השלטון במידה החורגת מהמקובל, בנוסף לעצמאות המשפטית שקיבלו היהודים במסגרת המשפט העות'מאני. לקראת סוף המאה, עם היחלשות האימפריה העות'מאנית, נאלצו יהודי צפת לדאוג לביטחונם, כך הקימו בשנת 1586 חאן – חצר מבוצרת מוקפת חומה – שנקרא "המצודה היהודית", ושבמימונו תמכו יהודי קושטא.
הנוסע הגרמני סלומון שווייגר דיווח על מסעו ב-1581 כי צפת "גדולה ומיושבת ברובה יהודים...ובה נמצאים כמה מאות אנשים. ושם בנו מקום מלון-אורחים, שבו משתכנים סוחרים. העיר דומה לטירה נאה והיא מוקפת חומה חזקה".
הכלכלה

פרנסתם של יהודי צפת הייתה מגוונת – יצור יין, דבש, חקלאות, מסחר ועוד – אך במאה ה-16 התרכזה בתעשיית טקסטיל, ובעיקר ייצור צמר. עולי ספרד בצפת פיתחו את ענף ייצור בדי הצמר, ויצרו קשרים כלכלה ומסחר עם קהילות צידון, דמשק ומרכזים יהודיים אחרים באגן הים התיכון. תעשיית הצמר הייתה מפותחת מאוד בספרד, ויהודי ספרד הביאו עימם את הידע בטויה, אריגה, צביעה ואשפרה. תהליכים אלו חייבו קרבה למקורות מים רכים, אשר היו בשפע בסביבות צפת, בין השאר בנו העולים טחנות מים הקרויות מבטשות שבהם עיבדו וניקו את הצמר באמצעות שימוש במים הזורמים בנחל עמוד. הצמר המקומי היה בינוני באיכותו, אך עורבב בצמר מיובא מעולה וכך נוצרו בדים לא יקרים אך איכותיים. בצפת התפתחה גם תעשיית בגדים, וככל הנראה היה גם הצבא הטורקי לקוח חשוב של תעשיית הצמר היהודית.
בשליש האחרון של המאה ה-16 נתקל ייצור הצמר הצפתי בתחרות מצד תעשיית הצמר האנגלית והפלנדרית, שפיתחו שיטות יצור מתקדמות. כמו כן, כמו כל סוחרי האימפריה סבלו סוחרי צפת מהפיחות במטבע (שהונהג ב-1582 על ידי הסולטאן מוראט השלישי) שהוביל לאינפלציה. כתוצאה מכך פחת הייצור, רבו פשיטות הרגל והתמעטו העוסקים בתחום. ירידתה של קהילת צפת במאה ה-17 קשורה, בין היתר, להתמוטטות תעשיית הצמר – בסיסה הכלכלי.
גודל האוכלוסייה והרכבה

במאה ה-16 ניהלו השלטונות העות'מאניים רישום של משלמי המיסים ברחבי האימפריה שנקראו "פנקסי מס הקרקעות". כמו כן יש הערכות שונות של נוסעים, חלקן קרובות להערכות השלטון וחלקן רחוקות יותר. אמנם מפקדי השלטון לא כללו את כל האוכלוסייה אלא רק את משפחות של משלמי המיסים, אך יש לשער כי לא היו רחוקים מהמציאות.
במפקד רשמי שנערך סביב שנת 1555, היו בצפת 716 בתי אב ו-56 רווקים יהודים.
באופן כללי:
בסוף המאה ה-15 דווח על 300 בתי אב יהודיים בצפת (כ-1200 תושבים).
באמצע המאה ה-16 דווח על כ-5000 תושבים יהודים.
בסוף המאה ה–16 חיו בצפת כ-4000 יהודים.
במקביל לגידול האוכלוסייה היהודית התרחש גידול גם באוכלוסייה המוסלמית, כאשר לאורך רב המאה ה-16 מספרם עומד על כ-5000 נפשות.
מספרם של היהודים בצפת גדול ממספר היהודים בכל עיר בארץ ישראל בימי הביניים ובעת החדשה לפני המאה ה-19, והעובדה שהם מנו מחצית מכלל האוכלוסייה היא תופעה יחידה במינה. במחצית המאה ה-16, מספר היהודים בצפת היה גדול פי ארבעה מיהודי ירושלים, ופי שלושה מיהודי חברון.
היחסים בין העדות היהודיות

בצפת היו קהלים רבים ממוצאים שונים. בעניינים כלליים של קהלים שימש "בית הוועד", שדמה לבית דין עליון לערעורים של ימינו ושימש כמרכז על-קהלי. בקהילות אחרות אין אנו מוצאים גוף מקביל ל"בית הוועד", לא בהרכבו ולא בסמכויותיו. כל הקהלים יחדיו היוו את ה"כולל", אליו הגיעו ההכנסות הכלליות (למשל מקהילות העולם) והוא היה אמון על תשלום המיסים, ביקור חולים, עזרה לנזקקים ועוד.
לכל קהל היה אופי משלו (המוסתערבים היו גאים על ותיקותם בארץ ישראל, הספרדים הביאו את הקבלה ואת מסורת ספרד, וכו'), וכן אינטרסים כלכליים משלו. לעיתים הגיעו סכסוכים בין הקהלים אף לערכאות משפטיות, אך סמכותם של הפוסקים הגדולים שמרה את צפת מפירוד.
המוסתערבים במאה ה-16 ניסו לשמר את מנהגי החיים ובעיקר את מנהגי תפילתם כנגד ההשפעות שהביאו יהודי ספרד. במישור אחר, היו חילוקי דעות בין הקהל הארגוני לבין הקהל האיטלקי והאשכנזי. עם זאת, סכסוכים אלו היו קלי ערך בהשוואה לסכסוכים בקהילת סלוניקי למשל, שם התפצלו הקהלים שוב ושוב. בצפת היו הריבים מעטים יחסית ולא חמורים. השתלבותו של האר"י, שהיה אשכנזי למחצה וספרדי למחצה, בעולם המקובלים הספרדי של צפת מצביעה על יחסים טובים בין העדה הספרדית לאשכנזית במאה ה-16, בניגוד למאה ה-19. השתלבות העדות זו בזו נראית גם כאשר באותה שו"ת דנים חכמים בני עדות שונות, או כאשר חכמי עדה אחת דנים בענייני עדה אחרת. היעדר חומר בספרות השו"ת על חיכוכים בין עדתיים הוא עדות טובה להיעדר בעיות קשות בתחום זה, ולהשתלבות הקהילות זו בזו.
אלמנט שהוביל לסכסוכים יותר מיריבות עדתית היה שאפתנות אישית, כדוגמת הסכסוך בין ר' יוסף קארו לבין ר' משה מטראני, מתחים בין דיינים צעירים ומבוגרים ובין עשירים לעניים. היחסים בין חכמי הקהילה למנהיגיה החילוניים (הרבנים מול הפרנסים) היו הפוכים מהמקובל בקהילות אחרות, בהן היו הפרנסים מעל הסמכות הרבנית, כמשלמי משכורתה. בצפת הישיבות מומנו בעיקר מכספים מהגולה, וכך נאלצו הפרנסים להיכנע למרות הדתית. אחת הבעיות שנוצרו מכך הייתה שחרור תלמידי חכמים מתשלום מיסים וארנונות, אף על פי שחלקם היו גם סוחרים אמידים.
חיי הרוח בצפת

לא רק סיבות כלכליות הביאו את היהודים לצפת אלא גם סיבות רוחניות. קברו של רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון הפך מוקד עלייה לרגל והישיבה בצפת הפכה לבעלת יחוס גבוה ביותר. בקרב מגורשי ספרד התפשטו רעיונות משיחיים, וצפת נחשבה כבירת הגליל בה אמור להתגלות המשיח. לראשונה מאז תקופת הגאונים קם בארץ ישראל מרכז רוחני דומיננטי, שבמרכזו עמדה תורת הקבלה.
הקבלה הייתה חזקה במיוחד בקרב השכבות העממיות של יהודי ספרד לפני הגירוש (יותר מאשר בשכבות החזקות), שהשתמשו בתורת הנסתר במאבקם בכנסייה ובאינוס הדתי. דווקא שכבות עממיות אלו הן שהגיעו לצפת, ובכך ראו סימן לגאולה וחיזוק להמשך דבקותם בקבלה.