stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל באירוויזיון 1982
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1982 > השירים המשתתפים

| סדר | שם המבצע | שם השיר | מילים | לחן | עיבוד | ניקוד סופי | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | ירדנה ארזי | מוזיקה נשארת | שמרית אור | הנרי ברטר | הנרי ברטר | 67 | 2 |
| 02 | יזהר כהן | אל האור | שמרית אור | קובי אשרת | קובי אשרת | 31 | 7 |
| 03 | צביקה פיק | רומנטיקה | עמי מנדלמן ויובל דור | יובל דור | אורי קריב | 36 | 6 |
| 04 | האחים והאחיות | רומיאו ויוליה | גידי קורן | גידי קורן | גידי קורן | 38 | 5 |
| 05 | ששי קשת | הימלאיה | שמרית אור | קובי אשרת | קובי אשרת | 46 | 4 |
| 06 | להקת קסם | בומרנג | ענת שרתוק-שרים | אלדד שרים | אלדד שרים | 11 | 11 |
| 07 | אבי טולדנו | הורה | יורם טהרלב | אבי טולדנו | ננסי ברנדס | 72 | 1 |
| 08 | סקסטה | כן ולאו | אהוד מנור | נורית הירש | נורית הירש | 4 | 12 |
| 09 | יואב שמר | מנגינה לעולם | מגן דהרי | יואב שמר | עוזי אסנר | 14 | 8 |
| 10 | יגאל בשן | זה הרגע | דוד ויזר | אילן וירצברג | אילן וירצברג | 13 | 9 |
| 11 | חיים צדוק | קוראים לה אהבה | מיקי בר גיורא-לוין | אלדד שרים | אלדד שרים | 13 | 9 |
| 12 | איזולירבנד | מלודי | לאה לופנפלד | רוני וייס | רוני וייס | 61 | 3 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1982 > שלב הניקוד

| שם השיר | ראשון לציון | תל אביב | קריית שמונה | חיפה | אשקלון | ירושלים | אשדות יעקב | ניקוד סופי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מוזיקה נשארת | 10 | 12 | 10 | 7 | 10 | 6 | 12 | 67 |
| אל האור | 2 | 4 | 4 | 5 | 5 | 4 | 7 | 31 |
| רומנטיקה | 6 | 6 | 5 | 6 | – | 7 | 6 | 36 |
| רומיאו ויוליה | 4 | 5 | 6 | 8 | 7 | 3 | 5 | 38 |
| הימלאיה | 12 | 7 | 7 | 1 | 6 | 10 | 3 | 46 |
| בומרנג | 5 | 2 | 1 | – | 4 | 1 | – | 11 |
| הורה | 8 | 10 | 8 | 12 | 12 | 12 | 10 | 72 |
| כן ולאו | – | – | 3 | – | – | – | 1 | 4 |
| מנגינה לעולם | – | 3 | 2 | 3 | 4 | 2 | – | 14 |
| זה הרגע | 3 | 1 | – | 4 | 3 | – | 2 | 13 |
| קוראים לה אהבה | 1 | – | – | 2 | 1 | 5 | 4 | 13 |
| מלודי | 7 | 8 | 12 | 10 | 8 | 8 | 8 | 61 |
לפני האירוויזיון > מגישי הניקוד

ראשון לציון - דני לוינשטיין
תל אביב - רפי גינת
קריית שמונה - חיים הכט
חיפה - מאיר איינשטיין
אשקלון - משה טימור
ירושלים - ירין קימור
אשדות יעקב - בני עורי
באירוויזיון

ישראל הופיעה ה-15 בסדר ההופעה, אחרי יוגוסלביה ולפני הולנד. בתום ההצבעה ישראל קיבלה 100 נקודות והגיעה למקום ה-2 מתוך 18 מדינות שהשתתפו בתחרות. הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לגרמניה.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  גרמניה,  פינלנד | 24 נקודות |
| 10 נקודות |  לוקסמבורג,  פורטוגל,  שוודיה,  שווייץ | 40 נקודות |
| 8 נקודות |  הולנד | 8 נקודות |
| 7 נקודות |  אוסטריה,  בלגיה | 14 נקודות |
| 6 נקודות |  ספרד | 6 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  יוגוסלביה | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  קפריסין | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  דנמרק,  הממלכה המאוחדת,  נורווגיה | 3 נקודות |
| סך הכל | 15 מדינות | 100 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  גרמניה
10 נקודות:  שווייץ
8 נקודות:  ספרד
7 נקודות:  קפריסין
6 נקודות:  בלגיה
5 נקודות:  לוקסמבורג
4 נקודות:  אוסטריה
3 נקודות:  אירלנד
2 נקודות:  הממלכה המאוחדת
נקודה אחת:  פורטוגל
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 1982
הערות שוליים

1 2  Detailed voting results
כתב הגנה

בסדר הדין האזרחי, כתב הגנה הוא כתב טענות המוגש לבית משפט במענה על כתב תביעה (שהוא, לרוב, המסמך הפותח תביעה אזרחית). במובן רחב יותר, כתב הגנה הוא מסמך, תזה או ספר הנכתב במטרה להגן או להסביר עמדה מסוימת.
כמסמך משפטי מטרת כתב ההגנה היא לענות על הטענות המועלות בכתב התביעה, להפריכן או להסביר ולהצדיק מעשים מסוימים, ובכך למקד וליעל את הדיון המשפטי. ככל מסמך משפטי אף כתב ההגנה כפוף לכללים, לצורה ולמועדים של בית-המשפט בו מתנהל העניין. על כתב ההגנה לכלול מסמכים וראיות שיחזקו את טענות הנתבע בנוגע לתביעה שהוגשה נגדו. אי-הגשת כתב הגנה כדין מפחיתה מסיכוייו של הנתבע לזכייה בתיק ואף עשויה להביא למתן פסק דין על פי כתב התביעה לבדו. יצוין שבמקרים מסוימים רשאי הנתבע להגיש יחד עם כתב ההגנה תביעה שכנגד כנגד התובע.
במובנו הכללי - כתב הגנה הוא הצגת עמדה מסוימת הקיימת בקהילה נבדלת (מיעוט, לרוב) והצדקתה כדרך ויכוח עם דעה סותרת הנפוצה בציבור הכללי. לדוגמה, ספרו של אלן דרשוביץ, המציג את עניינה של ישראל כנגד טענות הרווחות בציבור האמריקאי ככתב הגנה.
דוגמה נוספת, קובץ טיעוני הנגד, שהעלה אליהו מונטאלטו בוויכוח פדובה כנגד התזה הנוצרית המקובלת בפירוש לספר ישעיהו פרק נ"ג הוצג ככתב הגנה. בניגוד לכתב ההגנה המשפטי שהוא תכליתי, מדויק ושקול לכתב התביעה, כתב ההגנה הפולמוסי הוא כללי, חסר כתובת מוגדרת ולרוב בעל השפעה מועטה (משכנע אך את המשוכנעים שבקהילה.)
לקריאה נוספת

אלן דרשוביץ, ישראל - כתב הגנה, תרגום - ירון בן עמי, הוצאת מטר, 2004
אהרן רוז, החרדים: כתב הגנה, תכלת 25, באתר "תכלת ברשת", 2006
הערות שוליים

↑  לדוגמה: תבנית כתב הגנה בבית משפט לתביעות קטנות
↑  van Rooden, P.," A Dutch adaptation of Elias Montalto's Tractado Sobre o Princioio do Capito 53 de Jessias. Introduction and commentary" in: Hans Bots amd J. Roegiers, The Contribution of the Jews to the Culture in the Netherlands, Amsterdam/Maarssen 1990=Lias 16,2 (1989), pp. 197f
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
לה סטמפה

| --- | --- |


 תדירות:  עיתון יומי
 פורמט:  ברלין
 מו"ל:  Italiana Editrice 
 מייסד:  Vittorio Bersezio 
 בעלים:  קבוצת פיאט
 עורך ראשי:  מריו קלברזי
 תאריכי הופעה:  1867–הווה (כ־157 שנים)
 שפה:  איטלקית
 מערכת:  ויה מרנקו 32, טורינו
 תפוצה:  279,921
 מדינה:  איטליה
 ISSN:  1122-1763
 עמוד ראשון:  עמוד ראשון מהיום
 www.lastampa.it
 
לה סטמפה (באיטלקית: La Stampa) הוא אחד העיתונים הנפוצים והמשפיעים בתקשורת האיטלקית. העיתון יוצא לאור בעיר טורינו. בעליו הנוכחיים היא חברת פיאט בבעלות משפחות ג'אני אניילי ונכדו ג'ון אלקן.
העיתון נוסד בשנת 1867 בשם "גזטה פיימונזה" (Gazzetta Piremontese). בשנת 1895 שונה שם העיתון ל"לה סטמפה" (בעברית- "הדפוס"). בשנת 1924 רכשה את העיתון משפחת אניילי האיטלקית, מבעלות תעשיית הרכב פיאט ושל קבוצת הכדורגל יובנטוס. בשנת 1999 החלה להתפרסם מהדורת האינטרנט של העיתון.
בין אנשי הרוח שכתבו בעיתון נמנים פרימו לוי, נטליה גינצבורג, פיאמה נירנשטיין וא.ב. יהושע. העיתון פרסם בשנת 2006 את הקריקטורות של מוחמד.
כדורסל באולימפיאדת מלבורן (1956)

| --- | --- |

 היכל:  בניין התערוכה המלכותי
 תאריך התחלה:  22 בנובמבר 1956
 תאריך סיום:  1 בדצמבר 1956
 מתחרים:  15 (גברים)
 → 1952 1960 ← 
אולימפיאדת 1956 נערכה במלבורן, אוסטרליה. תחרויות הכדורסל נערכו בין ה-22 בנובמבר ל-1 בדצמבר. זו הייתה תחרות כדורסל הרביעית במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 169 ספורטאים מ-15 נבחרות גברים. המשחקים נערכו בבניין התערוכה המלכותי.
נבחרת ארצות הברית (ארצות הברית) זכתה במדליית זהב בפעם הרביעית ברציפות.
שלב הבתים > בית א'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ארצות הבריתארצות הברית | 3 | 3 | 0 | 122-320 | 98+ | 6 |
| 2. | הפיליפיניםהפיליפינים | 3 | 2 | 1 | 226-184 | 42- | 5 |
| 3. | יפןיפן | 3 | 1 | 2 | 224-171 | 53- | 4 |
| 4. | תאילנדתאילנד | 3 | 0 | 3 | 226-123 | 103- | 3 |
שלב הבתים > בית ב'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צרפתצרפת | 3 | 3 | 0 | 183-236 | 53+ | 6 |
| 2. | ברית המועצותברית המועצות | 3 | 2 | 1 | 177-255 | 78+ | 5 |
| 3. | קנדה (1921-1957)קנדה | 3 | 1 | 2 | 234-206 | 28- | 4 |
| 4. | סינגפורסינגפור | 3 | 0 | 3 | 257-154 | 103- | 3 |
שלב הבתים > בית ג'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אורוגוואיאורוגוואי | 3 | 3 | 0 | 187-238 | 51+ | 6 |
| 2. | בולגריהבולגריה | 3 | 2 | 1 | 199-242 | 43+ | 5 |
| 3. | הרפובליקה הסיניתהרפובליקה הסינית | 3 | 1 | 2 | 249-216 | 33- | 4 |
| 4. | קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית | 3 | 0 | 3 | 255-194 | 61- | 3 |
שלב הבתים > בית ד'

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ברזילברזיל | 2 | 2 | 0 | 125-167 | 42+ | 4 |
| 2. | צ'ילהצ'ילה | 2 | 1 | 1 | 134-137 | 3+ | 2 |
| 3. | אוסטרליהאוסטרליה | 2 | 0 | 2 | 167-122 | 45- | 2 |
שלב רבע הגמר > בית א' של רבע גמר

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צרפתצרפת | 3 | 2 | 1 | 187-195 | 7+ | 5 |
| 2. | אורוגוואיאורוגוואי | 3 | 2 | 1 | 209-221 | 12+ | 5 |
| 3. | צ'ילהצ'ילה | 3 | 1 | 2 | 220-221 | 1+ | 4 |
| 4. | הפיליפיניםהפיליפינים | 3 | 1 | 2 | 225-204 | 21- | 4 |
שלב רבע הגמר > בית ב' של רבע גמר

|  | מדינה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ארצות הבריתארצות הברית | 3 | 3 | 0 | 150-283 | 133+ | 6 |
| 2. | ברית המועצותברית המועצות | 3 | 2 | 1 | 209-208 | 1- | 5 |
| 3. | בולגריהבולגריה | 3 | 1 | 2 | 224-182 | 42- | 4 |
| 4. | ברזילברזיל | 3 | 0 | 3 | 282-192 | 90- | 3 |
פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 30 בנובמבר - | 30 בנובמבר - |  |  |  |  |  |
|  |   צרפתצרפת |  49 |   |  |  |  |  |
|  |   ברית המועצותברית המועצות |  56 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 1 בדצמבר - | 1 בדצמבר - |  |
|  |   |   |   |   |   ארצות הבריתארצות הברית |  89 |  |
|  |   |   |   |   |   ברית המועצותברית המועצות |  55 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 30 בנובמבר - | 30 בנובמבר - |   |  | 1 בדצמבר - | 1 בדצמבר - |  |
|  |   אורוגוואיאורוגוואי |  38 |   |  |  צרפתצרפת |  62 |  |
|  |   ארצות הבריתארצות הברית |  101 |   |  |   אורוגוואיאורוגוואי |  71 |  |
פלייאוף אליפות > משחקים עבור המקומות 5-8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | שלב ראשון | שלב ראשון |  |  | משחק על המקום החמישי | משחק על המקום החמישי |  |

|  | 30 בנובמבר - | 30 בנובמבר - |  |  |  |  |  |
|  |   צ'ילה צ'ילה |  64 |   |  |  |  |  |
|  |   ברזילברזיל |  89 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 1 בדצמבר - | 1 בדצמבר - |  |
|  |   |   |   |   |   ברזיל ברזיל |  52 |  |
|  |   |   |   |   |   בולגריהבולגריה |  64 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השביעי | המשחק על המקום השביעי |  |
|  | 30 בנובמבר - | 30 בנובמבר - |   |  | 1 בדצמבר - | 1 בדצמבר - |  |
|  |   הפיליפינים הפיליפינים |  70 |   |  |  צ'ילה צ'ילה |  68 |  |
|  |   בולגריהבולגריה |  80 |   |  |  הפיליפיניםהפיליפינים |  75 |  |
הדירוג הסופי

| מיקום> משתתפי הגמר | קבוצה> משתתפי הגמר | משתתפי הגמר | משתתפי הגמר | משתתפי הגמר | משתתפי הגמר | משתתפי הגמר | משתתפי הגמר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארצות הבריתארצות הברית |  |  |  |  |  |  |
| 2 | ברית המועצותברית המועצות |  |  |  |  |  |  |
משחק על המקום השלישי
| 3 | אורוגוואיאורוגוואי |  |  |  |  |  |  |
| 4 | צרפתצרפת |  |  |  |  |  |  |
הודחו ברבע הגמר
| 5 | בולגריהבולגריה |  |  |  |  |  |  |
| 6 | ברזילברזיל |  |  |  |  |  |  |
| 7 | הפיליפיניםהפיליפינים |  |  |  |  |  |  |
| 8 | צ'ילהצ'ילה |  |  |  |  |  |  |
תחרות קבוצית
| 9 | קנדה (1921-1957)קנדה |  |  |  |  |  |  |
| 10 | יפןיפן |  |  |  |  |  |  |
| 11 | הרפובליקה הסיניתהרפובליקה הסינית |  |  |  |  |  |  |
| 12 | אוסטרליהאוסטרליה |  |  |  |  |  |  |
| 13 | סינגפורסינגפור |  |  |  |  |  |  |
| 14 | קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית |  |  |  |  |  |  |
| 15 | תאילנדתאילנד |  |  |  |  |  |  |
ישראל באירוויזיון 1991

ישראל השתתפה באירוויזיון 1991 עם השיר "כאן" בביצועם של אורנה ומשה דץ בעיר רומא, שבאיטליה.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1991

תחרות הקדם-אירוויזיון לשנת 1991 נערכה בבנייני האומה בירושלים בהנחייתם של שירה גרא ודני רופ. התחרות התקיימה ב-27 במרץ 1991, זמן קצר לאחר סיום מלחמת המפרץ וסימלה את החזרה לשגרה מאווירת המלחמה, כפי שנרמז מספר פעמים במהלך התחרות.
בתחרות השתתפו 12 שירים שהתמודדו על הזכות לייצג את ישראל באירוויזיון 1991, שנערך באותה שנה ברומא שבאיטליה. במקום הראשון זכה השיר "כאן" בביצועם של אורנה ומשה דץ. השיר נכתב והולחן על ידי עוזי חיטמן, אשר נבצר ממנו להגיע לתחרות עקב מחלה.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1991 > השירים המשתתפים

| סדר | שם המבצע | שם השיר | כותב | מלחין | מעבד | מקום | ניקוד סופי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | אדם | יחד נעמוד | אורי סלע | הנרי ברטר | אלדד שרים והנרי ברטר | 2 | 53 |
| 02 | אלינור אהרון וצעירי ת"א | צעירה | דובי לנץ | אילן גלבוע | אילן גלבוע | 4 | 49 |
| 03 | אילנה אביטל | אהבתי האחרונה | אהוד מנור | אילנה אביטל | ננסי ברנדס | 9 | 14 |
| 04 | להקת שיר | כל שנה | ניסן פרידמן | עמוס ברזל | דוד קריבושי ודוד רוזנטל | 3 | 51 |
| 05 | שימי תבורי | מתגעגע לרומנטיקה | דן ריבלין | דודו זר | אלדד שרים | 11 | 5 |
| 06 | להקת אממא | פרימדונה | מוטי דיכנה | יואל לרנר | קובי אשרת | 10 | 11 |
| 07 | טל אמיר | מכל השתיקות | עידית חכמוביץ' | יאיר קלינגר | קובי אשרת | 12 | 2 |
| 08 | שלומי שבת | מכאן | אבי דור | יגאל בשן | יורם צדוק | 5 | 41 |
| 09 | אופירה יוספי | עולם | חמוטל בן זאב | יורם צדוק | יורם צדוק | 7 | 35 |
| 10 | אורי פיינמן | הבה נגילה גילה | דודו ברק | אבי טולדנו | ננסי ברנדס | 5 | 41 |
| 11 | פנצ'ר | בלה | דידי הררי | קובי אשרת | קובי אשרת | 8 | 34 |
| 12 | אורנה ומשה דץ | כאן | עוזי חיטמן | עוזי חיטמן | קובי אשרת | 1 | 70 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1991 > שלב הניקוד

ניקוד השירים התבצע על ידי 7 מוקדי שיפוט ברחבי הארץ, כאשר כל מוקד חילק לשירים נקודות על-פי המדרג הבא: 1, 2, ,3, 4, 5, 6, 7, 8 ,10 ו-12 נקודות.
| שם השיר | ירושלים | דימונה | אריאל | קיבוץ פלמ"ח צובה | חיפה | פתח תקווה | תל אביב | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יחד נעמוד | 8 | 10 | 8 | 3 | 8 | 6 | 10 | 53 |
| צעירה | 7 | 7 | 3 | 10 | 10 | 8 | 4 | 49 |
| אהבתי האחרונה | 2 | 6 | - | - | 4 | 1 | 1 | 14 |
| כל שנה | 12 | 3 | 7 | 7 | 7 | 10 | 5 | 51 |
| מתגעגע לרומנטיקה | - | - | 2 | 1 | - | - | 2 | 5 |
| פרימדונה | 1 | 1 | 1 | 5 | 3 | - | - | 11 |
| מכל השתיקות | - | - | - | - | - | 2 | - | 2 |
| מכאן | 6 | 5 | 5 | 8 | 2 | 7 | 8 | 41 |
| עולם | 3 | 4 | 6 | 6 | 5 | 5 | 6 | 35 |
| הבה נגילה גילה | 5 | 12 | 10 | 2 | 1 | 4 | 7 | 41 |
| בלה | 4 | 2 | 4 | 12 | 6 | 3 | 3 | 34 |
| כאן | 10 | 8 | 12 | 4 | 12 | 12 | 12 | 70 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1991 > שלב הניקוד > מגישי הניקוד

ירושלים - משה גרטל
חיפה - עמוס כרמלי
פתח תקווה - מירה באואר
תל אביב - דני לבנשטיין
דימונה - אלון בן דוד
אריאל - בני ליס
קיבוץ פלמ"ח צובה - רבקה נוימן
באירוויזיון

ישראל הופיעה ה-15 בסדר ההופעה, אחרי נורווגיה ולפני פינלנד. בתום ההצבעה ישראל קיבלה 139 נקודות והגיעה למקום ה-3 מתוך 22 מדינות שהשתתפו בתחרות. הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לצרפת.
כשישראל נתנה את 12 הנקודות לצרפת הזמרת אמינה (תוניסאית מוסלמית) קמה אל אורנה ומשה דץ וחבקה אותן לאות תודה.
השיר "כאן" הצליח להציב את ישראל במקום השלישי, במרחק של 7 נקודות בלבד מהמקום הראשון, וזאת לאחר רצף של 5 שנים שבהן לא הצליחה ישראל להתברג בין חמשת המקומות הראשונים בתחרות.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  טורקיה,  יוגוסלביה,  ספרד | 36 נקודות |
| 10 נקודות |  איסלנד,  דנמרק,  הממלכה המאוחדת | 30 נקודות |
| 8 נקודות |  אירלנד,  בלגיה,  מלטה,  שווייץ | 32 נקודות |
| 7 נקודות |  נורווגיה | 7 נקודות |
| 6 נקודות |  פינלנד,  שוודיה | 12 נקודות |
| 5 נקודות |  יוון,  לוקסמבורג,  קפריסין | 15 נקודות |
| 4 נקודות |  פורטוגל | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  צרפת | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  | 0 נקודות |
| נקודה אחת |  | 0 נקודות |
| סך הכל | 18 מדינות | 139 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  צרפת
10 נקודות:  שוודיה
8 נקודות:  שווייץ
7 נקודות:  טורקיה
6 נקודות:  קפריסין
5 נקודות:  הממלכה המאוחדת
4 נקודות:  יוון
3 נקודות:  איטליה
2 נקודות:  ספרד
נקודה אחת:  אירלנד
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 1991
הערות שוליים

↑  אילנה באום ורון פודכלכניק, דני רופ ודליה מזור מועמדים להנחות את הקדם אירוויזיון, באתר מעריב, ‏25 בפברואר 1991
↑  אילנה באום, פעם שאלו אותו מה מזג האוויר - עכשיו מבקשים כרטיסים לקדם-אירוויזיון, באתר מעריב, ‏17 במרץ 1991
↑  אילנה באום, הקדם אירוויזיון ב-27 במרס, באתר מעריב, ‏4 במרץ 1991
↑  טל פרי, הדצים: הכינו את הממחטות, באתר מעריב, ‏31 במרץ 1991
↑  אילנה באום, עולים וחיילים בין השופטים היום בתחרות קדם אירוויזיון, באתר מעריב, ‏27 במרץ 1991
1 2  Detailed voting results
עטיפת אלבום קדם אירוויזיון 1991
כרומבוק

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  דגם מחשב, Chrome OS device 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  Chrome OS 
 מידות
 www.chromebook.com
 
כרום-בוק של acer, נובמבר 2012 ( C7 C710)
כרומבוק (באנגלית: Chromebook) הוא מחשב המבוסס על מערכת ההפעלה Chrome OS של גוגל. המחשב מתבסס על יכולת חיבור לרשת האינטרנט כדי להפעיל יישומי רשת וכל המידע שבו מאוחסן בענן.
מחשב ה"כרומבוק" שווק תחילה כמכשיר זול, שפתיחת המחשב ומשך זמן ההפעלה של המערכת על פי גוגל, הוא 7 שניות. המערכת והיישומים השונים מתעדכנים באופן אוטומטי מהרשת ולא דורשים התערבות או ידע מהמשתמש. תחילה על המחשב הותקן כדרך קבע דפדפן כרום של גוגל בלבד וניתן היה להוריד אפליקציות ויישומים נוספים מהרשת. באפריל 2012 הוסיפה גוגל "שולחן עבודה", בצורה הדומה לזו הנהוגה בשאר מערכות ההפעלה הנפוצות, הכולל את היישומים Google Docs‏Google Sheets, Google Slides, Google Drawings, ו-Google Keep.
בהיעדר חיבור לרשת ניתן להשתמש בגרסאות הלא מקוונות של יישומים ולהשתמש בנגן קובצי מוזיקה המותקן במחשב, לצפות בתמונות וקובצי pdf.
היסטוריה

מחשבי ה"כרומבוק" הראשונים יוצרו על ידי אייסר וסמסונג והושקו במאי 2011, הם הכילו 16gb ssd ובין 2gb ל-4gb זיכרון גישה אקראית. חלקם היו דגמים המתבססים על חיבור לאינטרנט עם Wi-Fi בלבד וחלקם דגמים המאפשרים חיבור גם באמצעות רשת סלולר דור 3.
בראשית שנת 2013 הצטרפו לשוק גם מחשבים מבית היצרניות HP, לנובו וגם גוגל עצמה שהכריזה בפברואר 2013 על ה"Chromebook Pixel", המחשב בעל רזולוציית המסך הגבוהה ביותר בעולם, המבוסס על מעבד כפול ליבה Core i5 של אינטל במהירות 1.8 ג'יגה-הרץ, עם מסך בגודל 12.85 אינץ' ברזולוציה של 1,700 על 2,560 פיקסלים.
בינואר 2014 נוספה היצרנית טושיבה לרשימת החברות המייצרות מחשבי chromebook והכריזה על השקת דגם משלה.
במאי 2014 הושקו במקביל 20 דגמי כרומבוק מחמישה יצרנים שונים.
בדצמבר 2014 עקפו מחשבי כרומבוק את מכשירי האייפד של אפל לראשונה, והפכו למכשיר הפופולרי ביותר בתחום החינוך בארצות הברית.
במרץ 2015 החלה גוגל לשווק מחשבי כרום בישראל, תחילה לא ניתן היה למצוא את המחשבים בחנויות, והם שווקו במגזר החינוכי ודרך משווקים למגזר העסקי.
ברבעון הראשון של 2016, עקפו מכירות מחשבי כרום OS את מכירות מחשבי אפל בארצות הברית.
באוגוסט 2019, השיקה חברת דל שני דגמי כרומבוק המיועדים לשוק הארגוני, כחלק מתוכנית של גוגל, שמטרתה להחדיר את המחשבים שלה למרחב העבודה הארגוני. במסגרת התוכנית הושק Chrome Enterprise, סדרה של כלים לניהול תשתית המחשוב עבור ארגונים.
בשנת 2021 לראשונה מחשבי כרומבוק נמכרו יותר ממחשבי אפל לאורך שנה שלמה ברחבי העולם.
גרסאות של מחשב שולחני

גרסאות של "כרומבוק" כמחשב שולחני פותחו על ידי כמה יצרנים.
גרסאות של מחשב שולחני > Chromebit

ה-Chromebit הוא דונגל שמייצרת אסוס, המריץ את מערכת ההפעלה כרום OS על טלוויזיה או מסך מחשב באמצעות כניסת ה-HDMI ומאפשר להפעיל אותם כמחשב שולחני. המוצר הושק במרץ 2015.
גרסאות של מחשב שולחני > Chromebox

ה-Chromebox הוא מחשב אישי זעיר שהושק במאי 2012. כ-7 יצרנים שונים השיקו גרסאות שונות של ה-Chromebox.
גרסאות של מחשב שולחני > Chromebase

ה-Chromebase הוא גרסה של מחשב ומסך משולב המיוצרת בין השאר על ידי החברות LG ו-HP.
הערות שוליים

↑  צחי הופמן, ‏גוגל לא מתייאשת ומציגה: לפטופ אייסר ב-200 דולר, באתר גלובס, 13 בנובמבר 2012
↑  Chrome OS של גוגל: המחשב יעלה תוך 7 שניות, באתר "אנשים ומחשבים", 9 בנובמבר 2009
צחי הופמן, ‏מערכת ההפעלה של גוגל: עולה במהירות של 7 שניות, באתר גלובס, 23 בנובמבר 2009
↑  צבי קצבורג, ‏גוגל משנה כיוון: מערכת ההפעלה כרום תכלול שולחן עבודה, באתר "אנשים ומחשבים", 16 באפריל 2012
↑  ג'ון בן-זקן, ‏גוגל מתחרה ישירות במיקרוסופט: משיקה מחשבים ניידים מבוססי כרום, באתר "אנשים ומחשבים", 12 במאי 2011
↑  לילה אודינייב, ‏מחסל המקבוק: גוגל הציגה לפטופ עם המסך הכי טוב בעולם, באתר ‏מאקו‏, 22 בפברואר 2013
צבי קצבורג, ‏גוגל השיקה כרום-בוק עם הרזולוציה הגבוהה ביותר בשוק הניידים, באתר "אנשים ומחשבים", 24 בפברואר 2013
↑  דיווח על הדגמים של טושיבה באתר newsfactor
↑  צחי הופמן, ‏גוגל ואינטל הציגו 20 דגמי כרומבוק חדשים, באתר גלובס, 7 במאי 2014
↑  פייננשל טיימס, ‏חינוך גבוה: גוגל עוקפת את אפל בבתי הספר בארה"ב, באתר גלובס, 1 בדצמבר 2014
↑   אמיתי זיו, לפטופ של גוגל ב-1,400 שקל: מחשבי הכרומבוק מגיעים לישראל, באתר TheMarker‏, 9 במרץ 2015
↑  עדי פרל, ‏לראשונה: הכרומבוק עוקף את המק במכירות, באתר Geektime‏, 22 במאי 2016
↑  צבי קצבורג, ‏דל השיקה לראשונה שני מחשבי כרומבוק המיועדים לשוק הארגוני, באתר "אנשים ומחשבים", 27 באוגוסט 2019
↑  רועי בהריר-פרל, היסטוריה דיגיטלית: מחשבי כרומבוק נמכרו יותר ממחשבי מאק לאורך שנה שלמה, באתר אייס, 20 בפברואר 2021
↑  צחי הופמן, ‏הכירו את הכרומביט של גוגל: מחשב זעיר לחיבור לטלוויזיה, באתר גלובס, 1 באפריל 2015
↑  נדב דופמן-גור, ‏אופס, ה-Chromebox נחשף בטעות, עם המחיר, באתר Geektime‏, 23 במאי 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568368905171  LCCN: sh2013000996 
Chromebox תוצרת חברת "סמסונג"
כתב הזכויות והחירויות הקנדי

כתב הזכויות והחירויות מוענק לכל אזרח קנדי חדש עם השבעתו
כתב הזכויות והחירויות הקנדי (באנגלית: Canadian Charter of Rights and Freedoms) הוא מסמך בסיסי בחוקת קנדה אשר התקבל בשנת 1982 ומטרתו לעגן את זכויות האדם בקנדה מבחינה משפטית.
הדרך לקבלת כתב הזכויות

לכתב הזכויות קדמה "מגילת זכויות", אשר נחקקה בשנת 1960. המגילה נחשבה לחוק פדרלי ולא מסמך חוקתי, דבר שפגע ביעילותה. הפרלמנט היה יכול לשנות רבות את החוק ברוב פשוט, הוא נגע רק לעניינים פדרליים ולבתי המשפט ניתן חופש רב בפירוש החוק.
כתב הזכויות התקבל לאחר דיונים ארוכים והיה אחת היוזמות העיקריות שקידם ראש-הממשלה הפדרלית של קנדה פייר טרודו בזמן כהונתו. טרודו הכריז באוקטובר 1980 על כוונתו לכונן תיקון לחוקה בנוגע למעמדם המשפטי של זכויות האדם. הרעיון אמנם קיבל אהדה ציבורית רבה, אך נתקל בהתנגדות מטעם ראשי ממשלה של הפרובינציות הקנדיות ומטעם המפלגה השמרנית הפדרלית.
כתב הזכויות מבוסס על מורשת של הצהרות זכויות אדם כמו ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם משנת 1948, ומגילת הזכויות שהתקבלה בקנדה בשנת 1960 בזמן כהונתו של ראש-הממשלה ג'ון דיפנבייקר אך לא הייתה בעלת תוקף חוקי מחייב.
החוק נחתם על ידי אליזבת השנייה, ראש חבר העמים הבריטי ב-17 באפריל 1982. החוק נכנס לתוקף בשנת 1985.
סעיפים עיקריים

לאחר משפט הפתיחה "היות שקנדה מושתתת על עקרונות המכירים בעליונות האל ושלטון החוק" מפורטים הסעיפים השונים של כתב הזכויות והחירויות:
סעיף 1 - פסקת הגבלה: פגיעה בזכויות ובחירויות צריך שתיעשה בגבולות הסביר, באמצעות חוק שניתן להצדקה בחברה חופשית ודמוקרטית.
סעיף 2 - כל אדם זכאי לחירויות הבסיסיות הבאות:
חופש דת ומצפון
חופש מחשבה, אמונה, דעה וביטוי כולל חופש העיתונות ואמצעי תקשורת אחרים.
חופש הפגנה בדרכי שלום
חופש התאגדות
סעיף 4 - הפרלמנט ובתי מחוקקים לא יכהנו יותר מחמש שנים מיום הבחירות.
סעיף 6 - לכל אזרח קנדי הזכות להיכנס, להישאר ולעזוב את קנדה. לכל אזרח קנדי ולכל תושב קבע הזכות להתגורר בכל פרובינציה.
סעיף 7 - לכל אחד יש את הזכות לחיים, חירות וביטחון.
סעיף 11 - 4. כל אדם שמואשם בעבירה ייחשב חף מפשע עד שתוכח אשמתו.
סעיף 15 - 1. כל אדם הוא שווה בפני החוק ללא אפליה, ובייחוד אפליה המבוססת על גזע, מוצא לאומי או אתני, צבע, דת, מין, גיל, או נכות נפשית או פיזית. 2. סעיף זה אינו מבטל כל חוק, תוכנית או פעולה שמטרתה שיפור תנאי יחידים או קבוצות מקופחות.
סעיף 16 - אנגלית וצרפתית הן השפות הרשמיות של קנדה ויש להן מעמד שווה.
סעיף 24 - כל מי שזכויותיו או חירויותיו, כמובטחות בכתב הזכויות, נפגעו או לא כובדו רשאי לפנות לבית-המשפט.
סעיף 27 - כתב הזכויות יפורש על פי עקרון השמירה והטיפוח של האופי הרב-תרבותי של הקנדים.
סעיף 28 - הזכויות והחירויות מובטחים באופן שווה לגברים ולנשים.
סעיף 33 - הפרלמנט או בית המחוקקים יכולים לציין בחוק באופן מפורש כי הוא אינו מתחשב בסעיפים בכתב הזכויות, ותוקף ההצהרה הוא לחמש שנים.
ראו גם

חוקת קנדה
היסטוריה של קנדה
מגילת הזכויות של ארצות הברית