stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכבי עירוני רמת גן (כדורסל גברים)
מלך הסלים בכל הזמנים

נכון ל-1 בספטמבר 2024.
| # | שם השחקן | נקודות | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | דורון ג'מצ'י | 3638 | 156 | 23.3 |
| 2 | אורי בן ארי | 3340 | 233 | 14.3 |
| 3 | משה זילברמן | 2329 | 201 | 11.6 |
| 4 | אמיר בינו | 2282 | 194 | 11.8 |
| 5 | מאיר קמינסקי | 2050 | 165 | 12.4 |
| 6 | לארי גורדון | 2028 | 91 | 22.3 |
| 7 | עמיקם ריקלין | 1864 | 108 | 17.3 |
| 8 | ניר ריכליס | 1769 | 196 | 9.0 |
| 9 | קאמיל דירקס | 1429 | 63 | 22.7 |
| 10 | שמואל זיסמן | 1343 | 128 | 10.5 |
| 11 | קרל איימוס | 1328 | 86 | 15.4 |
| 12 | יריב יצקן | 1263 | 108 | 11.7 |
| 13 | בוב גריפין | 1261 | 67 | 18.8 |
| 14 | דזי בארמור | 1162 | 69 | 16.8 |
| 15 | הרולד קילינג | 1070 | 44 | 24.3 |
שחקנים בולטים בעבר

ישראלים בולטים: משה זילברמן, אמיר בינו, דורון ג'מצ'י, שמואל זיסמן, גדעון פרייטג, יוסי לז'ה, יאיר בן-עטר, אורי בן ארי, ניר ריכליס, עמי נאווי, גילי שוורצמן, מאיר קמינסקי, חיים שטרקמן, ליאור ארדיטי, גור שלף, עודד קטש, יריב יצקן, אורי כהן מינץ, מתן נאור, ליאור ליובין, עמיקם ריקלין, ירון להט, ארז מרקוביץ', עמית שמחון, אבי בן שימול, אבי שילר, רביב לימונד, חיים גיל, אלישי כדיר, שמוליק ברנר, שמי אשרוב, מיכאל מנדס, ארנון מוזס, חנן אברמסון..
זרים ומתאזרחים בולטים: קאמיל דירקס, בוב גריפין, לארי גורדון, גרג קורנליוס, דון קורנבליט, ארל ויליאמס, מילטון ווגנר, קרל איימוס, מארק בריסקר, סמואל היינס, ראיין סטאק, קני סימפסון, סטן מאיו, הרולד קילינג, דני לואיס, ג'י יובנקס, ג'ו דאוסן, אדי אליסמה, ג'ים תומאס, מייק קרטר, אנדרה ספנסר, ג'יימס גאלי, טונג'י אווג'ובי, מייק הלמס, ג׳ורדן כהן, אלייז׳ה הירש, נוני אומאט
ראו גם: רשימת כדורסלני מכבי עירוני רמת גן
מאמנים בולטים בעבר: שמואל יעקבסון, יהושע רוזין, מולי קצורין, אפי בירנבוים, ארז אדלשטיין, אברהם חמו, שמוליק ברנר
הערות שוליים

↑  נח קליגר, כדורסל זה לא רק משחק, ידיעות אחרונות, 2003, עמ' 151
↑  כדורסלע - מילון הכדורסל השלם | זה א-ב של כדורסלע, באתר www.cadursela.co.il
↑   אריה ליבנת, באחת מעונות השיא שלה, מכבי רמת גן זכתה בתוארה היחיד. עד השנה, היא שכחה ממנו, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2023
↑  ורד כהן‏, הסכם השת"פ בין מכבי תל אביב לעירוני רמת גן בסכנה, באתר וואלה, 29 באוגוסט 2014
↑  כפיר חודרה, ‏הפועל ר"ג/גבעתיים הצביעה נגד יוזמת האיחוד, באתר ONE‏, 25 ביולי 2019
↑  אהרל'ה ויסברג‏, אורי קוקיה פורש בגיל 38, יאמן את עירוני רמת גן בליגה הארצית, באתר וואלה, 28 ביולי 2019
↑  מנהלת ליגת העל בכדורסל | צפו: ערב קליעה היסטורי לעולה החדשה, באתר www.basket.co.il
↑  מנהלת ליגת העל בכדורסל | כדורסל ישראלי | עונת | ליגת Winner סל, מחזור 27: מכבי רמת גן נגד הפועל ירושלים, באתר www.basket.co.il
↑  בשתי הארכות: מכבי רמת גן הודחה מאירופה עם 106:100 לפאלקו, באתר ישראל היום, 21 בינואר 2025
↑  משה לרר, שעתה היפה של מכבי רמת גן, באתר מעריב, ‏28.11.1974
↑  נח קליגר, כדורסל זה לא רק משחק, ידיעות אחרונות, 2003, עמ' 89
↑  הגמר מול מכבי חדרה לא נערך בשל מגפת הקורונה
↑  מכבי עירוני רמת גן, קלעי כל הזמנים, אתר מנהלת הליגה
↑  שחקנים פעילים בכתב מודגש
| ליגת האלופות בכדורסל 2024/2025 – שלב הבתים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בית א'  ישראל הפועל חולון  בוסניה והרצגובינה איגוקאה  צרפת נאנטר  גרמניה ס.אוליבר וירצבורג | בית ב'  ספרד אוניקאחה מאלגה  בלגיה אוסטנדה  פולין קינג שצ'צ'ין  טורקיה פטקים ספור | בית ג'  ספרד לנובו טנריפה  טורקיה פינאר קרשיאקה  צרפת סן-קנטן  יוון קולוסוס רודוס | בית ד'  טורקיה גלאטסראיי  יוון פרומיתאס פטרס  גרמניה רסטה פכטה  צ'כיה נימבורק | בית ה'  יוון א.א.ק. אתונה  לטביה VEF ריגה  ישראל מכבי עירוני רמת גן  גרמניה טלקום בון | בית ו'  ליטא ריטאס וילנה  הונגריה פלקו סומבטהי  איטליה פלקנסטרו רג'אנה  פולין שלונסק ורוצלב | בית ז'  ספרד באסקט מנרסה  איטליה דרטונה באסקט  גרמניה ניינרס קמניץ  פורטוגל בנפיקה ליסבון | בית ח'  ספרד UCAM מורסיה  יוון פריסטרי אתונה  טורקיה מניסה  סרביה FMP בלגרד |  |  |  |  |  |  |
מונסטר (מאנגה)

| --- | --- |
  עטיפת הכרך הראשון
 סוגה:  דרמת פשע מסתורין מותחן פסיכולוגי
 יוצר:  נאוקי אוראסאווה (יפ')

 מאנגה: Monster
 יוצר:  נאוקי אוראסאווה
 הוצאה:  שוגקוקאן
 התפרסם לראשונה במגזין:  Big Comic Original
 קהל יעד:  סיינן
 תקופת הפרסום המקורית:  דצמבר 1994 – דצמבר 2001
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  18

 רומן: Another Monster
 יוצר:  נאוקי אוראסאווה
 הוצאה:  שוגקוקאן
 תקופת הפרסום המקורית:  21 ביוני 2002

 אנימה: Monster
 אורך פרק:  -
 במאי:  מסיוקי קוג'ימה
 תסריטאי:  טאטסוהיקו אורהאטה
 אולפני אנימציה:  Madhouse
 רשת שידור:  יפן Nippon TV ארצות הברית Syfy,‏ Chiller,‏ Funimation Channel קנדה Super Channel
 תקופת שידור מקורית:  7 באפריל 2004 – 28 בספטמבר 2005
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  73
מונסטר (באנגלית: Monster) היא סדרת מאנגה יפנית שנכתבה ואוירה על ידי נאוקי אוראסאווה (יפ'), ופורסמה בהפצת "שוגקוקאן" במגזין המאנגה לסיינן, "Big Comic Original", בין השנים דצמבר 1994–דצמבר 2001. עלילת המאנגה מביאה את קורותיו של קנזו טנמה, מנתח יפני המתגורר בדיסלדורף, גרמניה, שחייו השקטים מופרעים לאחר שהוא מסתבך עם יוהאן ליברט, אחד ממטופליו לשעבר שמתגלה כרוצח סדרתי פסיכופתי.
המאנגה עובדה על ידי חברת ההפקות "Madhouse" לסדרת אנימה בת 74 פרקים, ששודרה ברשת "Nippon TV" מאפריל 2004 עד לספטמבר 2005. זכויות הפצת המאנגה והאנימה בצפון אמריקה נרכשו על ידי "Viz Media". בשנת 2013, זכויות הפצת האנימה באוסטרליה נרכשו על ידי "Siren Visual".
"מונסטר" הייתה היצירה הראשונה של אוראסאווה שזכתה להערכה והצלחה בין-לאומית; המאנגה נמכרה ביותר מ-20 מיליון עותקים, מה שהפך אותה לאחת מסדרות המאנגה הנמכרות ביותר בכל הזמנים; וזכתה במספר פרסים, כולל בפרס המאנגה ה-46 של שוגקוקאן ושל פסטיבל יפן לאמנויות המדיה. עיבוד האנימה למאנגה זכה לשבחי הביקורות ולתואר האנימה הטובה ביותר. בשנת 2002, כתב ואייר אוראסאווה את הרומן הגרפי "Another Monster", המגולל את אירועי המנגה מנקודת מבטו של כתב-חוקר.
תקציר העלילה

ד"ר קנזו טנמה הוא נוירוכירורג יפני צעיר, העובד בבית החולים "אייזלר ממוריאל" שבדיסלדורף, מערב גרמניה; המביע את מורת רוחו מההטיה הפוליטית של בית החולים לטיפול בחולים, ומנצל את ההזדמנות לשנות זאת לאחר שמעשה טבח מביא את התאומים יוהאן ואנה ליברט לבית החולים. יוהאן סובל מפצע ירי בראשו, ואילו אנה ממלמלת על הרג. טנמה מנתח את יוהאן במקום את ראש העיר, שהגיע מאוחר יותר; יוהאן ניצל, אך ראש העיר רודקר מת ובעקבות כך מאבד טנמה את מעמדו החברתי. לאחר מכן, נרצחים היינמן, הבוס של טנמה, ושאר הרופאים העומדים בדרכו באופן מסתורי, ושני התאומים נעלמים מבית החולים. המשטרה חושדת בטנמה, אך התיק נסגר מחוסר ראיות.
לאחר תשע שנים, טנמה עומד כעת בראש מחלקת הכירורגיה ב"אייזלר ממוריאל". לאחר שהציל פושע בשם אדולף יונקרס בניתוח במהלכו הוא ממלמל על "מפלצת", טנמה שב לחדרו של יונקרס, אך מגלה כי השוטר שהופקד על ביטחונו נרצח וכי עקבותיו נעלמו. כשהוא מתחקה אחר עקבותיו אל אתר בנייה הסמוך לבית החולים, טנמה מוצא את יונקרס מוחזק באיומי אקדח. יונקרס מפציר בו לברוח, אך טנמה מסרב והאיש שמחזיק באקדח מתגלה כיוהאן ליברט. למרות ניסיונותיו של טנמה להציל אותו, יוהאן יורה ביונקרס. כשהוא מצהיר בפני טנמה שלעולם לא יוכל להרוג את האיש שהציל את חייו, יוהאן נעלם אל תוך הלילה, כשטנמה המום מכדי לעצור אותו.
בעקבות המקרה והתעוררות חשדותיה הישנים של המשטרה בו, מנסה טנמה למצוא מידע נוסף על יוהאן, ועד מהרה מגלה שאחותו התאומה חיה חיים מאושרים כבת מאומצת; וכי העקבות היחידים לעברה הנורא הם מספר סיוטים מעורפלים. טנמה מאתר את אנה, שכעת קרויה "נינה" בפי הוריה המאמצים, ביום הולדתה; ומציל אותה מציפורניו של יוהאן. מפיה, מגלה טנמה כי יוהאן הוא תוצר של ממשלת מזרח גרמניה לשעבר להשתמש בבית יתומים סודי המכונה "511 Kinderheim" על מנת ליצור חיילים מושלמים באמצעות תכנות פסיכולוגי מחדש ושימוש בספרי ילדים שנכתבו במסגרת ניסויים איגניקיים. נוסף לכך, מתוודע טנמה להיקף הזוועות שביצע יוהאן, ונשבע לתקן את הטעות שעשה על ידי שימת קץ לחייו של יוהאן.
פיתוח וכתיבה

אוראסאווה גילה שהוא שקל לראשונה לכתוב מאנגה שתעסוק בתחום הרפואה בסביבות 1986, אך בעקבות חוסר התלהבותו של העורך שלו מהרעיון, הוא הציע בצחוק לכתוב במקום מאנגה שתעסוק בענף הג'ודו לנשים, הלצה שהובילה לעבודתו הראשונה, "Yawara!"‏ (1986–1993).
הרעיון המקורי לעלילת המאנגה הגיעה מסדרת הטלוויזיה האמריקאית "הנמלט" משנות ה-60, שהשפיעה עמוקות על אוראסאווה כשצפה בה בילדותו. במסגרת עלילת הסדרה, רופא מורשע שלא בצדק ברצח מטופלו, אך נמלט ומחפש אחר הרוצח האמיתי בעודו נמלט מהמשטרה. אוראסאווה הצהיר כי העורך שלו היה נחרץ בדעתו שהמאנגה לא תצליח, וניסה למנוע ממנו לכתוב אותה.
אוראסאווה למקם את עלילת המאנגה בגרמניה בעקבות השפעת תעשיית הרפואה הגרמנית על מקבליתה היפנית. נוסף לכך, בחר אוראסאווה למקם את עלילת המאנגה בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה, על מנת שיוכל לכלול בעלילתה את התנועה הנאו-נאצית. כתיבת המאנגה, במקביל לכתיבת המאנגה "20th Century Boys", גרמה לאוראסאווה להתאשפז לזמן קצר בשל תשישות.
עיבודים > מאנגה

"מונסטר", שנכתבה ואוירה על ידי נאוקי אוראסאווה, הופיעה לראשונה בהמשכים במגזין המאנגה לסיינן "Big Comic Original" בהפצת "שוגקוקאן" מדצמבר 1994 ועד לדצמבר 2001. במקביל, איגדה "שוגקוקאן" את 162 הצ'אפטרים של המאנגה ל-18 כרכי טנקובון שהוצאו לאור מ-30 ביוני 1995 עד ל-28 בפברואר 2002. בכרכים אלו, קיבל המנגיקאי טקשי נגסאקי קרדיט של "שותף" לסיפור המאנגה. המאנגה הוצאה לאור מחדש במהדורת קנזנבן בת תשעה כרכים בין 30 בינואר–29 באוגוסט 2008.
בצפון אמריקה, זכויות הפצת המאנגה נרכשו על ידי "Viz Media", שהוציאה לאור את כל 18 כרכי הטנקובון בין 21 בפברואר 2006 ל-16 בדצמבר 2008, ואת מהדורת הקנזנבן של הסדרה, תחת השם "Monster: The Perfect Edition", בין 15 ביולי 2014 ל-19 ביולי 2016.
עיבודים > אנימה

המאנגה עובדה לסדרת אנימה על ידי חברת ההנפשה "Madhouse" ושודרה בין 7 באפריל 2004 ל-28 בספטמבר 2005 ברשת "Nippon TV". האנימה בוימה על ידי מסיוקי קוג'ימה, נכתבה על ידי טאטסוהיקו אורהאטה, וכוללת עיצובי דמויות מקוריים של האנימטור הוותיק של "סטודיו ג'יבלי", קיטארו קוסאקה, אשר עובדו לאנימה על ידי האנימטור שיגרו פוג'יטה, ועל הלחנת המוזיקה הופקד המלחין קוניאקי היישימה.
המלחין דייוויד סילביאן הוזמן לכתוב את נעימת הסיום הראשונה עבור האנימה, "For the Love of Life", בו שיתף פעולה עם היישימה. על כתיבת נעימה זו, הצהיר סילביאן: ”נמשכתי לתמות של "מונסטר", מהדילמה המוסרית שעומדת בפני הדמות המרכזית שלו. המקצב הרגוע של המוזיקה מפנה את מקומו למקצב אפל יותר, המסמל את מצפונו של הגיבור הראשי ואת התמות של מוסר, גורל, יחסי עובד-מעביד ורצון חופשי.” נעימת נושא זו שימשה את 32 הפרקים הראשונים. נעימת הסיום השנייה, "Make It Home" מאת פוג'יקו המינג, שימשה את 42 הפרקים הנותרים. נעימה זו היא השיר היחיד ששרה המינג בקריירה שלה.
כתוביות הפתיחה כוללות איורים מתוך הספר Obluda, Která Nemá Své Jméno (בתרגום חופשי לעברית: "המפלצת ללא-שם") מאת אמיל שרבה, שיצא לאור רשמית בהפצת "שוגקוקאן" ב-30 בספטמבר 2008.
דיבוב אנגלי לאנימה הופק על ידי "Salami Studios" עבור "Viz Media", שרכשו את זכויות הפצת האנימה בצפון אמריקה. האנימה שודרה במשבצת "Ani-Mondays" של רשת "Syfy", החל מ-12 באוקטובר 2009, וכן ברשת האחות "Chiller". מהדורת ה-DVD של הסדרה, שהכילה את 15 הפרקים הראשונים, הופצה ב-8 בדצמבר 2009. עם זאת, עקב מכירות נמוכות, החליטה "Viz Media" שלא להמשיך ולהפיץ את שאר הפרקים ב-DVD, ומאוחר יותר אף ביטלה את זכויותיה להפצת הסדרה. בקנדה, עלתה האנימה לשידור ב-15 במרץ 2010, ובערוץ "Funimation" ב-3 באפריל 2010. בשנת 2013, נרכשו זכויות הפצתה של האנימה באוסטרליה על ידי "Siren Visual", שהפיצה את פרקי הסדרה המלאים בחמישה מארזי DVD החל מנובמבר 2013.
ב-1 בינואר 2023, החלה שירות הזרמת המדיה "נטפליקס" להזרים את 30 פרקי הסדרה הראשונים ברחבי העולם; כל שאר הפרקים עלו ל"נטפליקס" חודש לאחר מכן.
עיבודים > עיבוד לייב אקשן

בשנת 2005, הוכרז כי חברת ההפקות "ניו ליין סינמה" רכשה את הזכויות עיבוד המאנגה לסרט לייב אקשן אמריקאי. במעמד ההכרזה פורסם כי התסריטאי המועמד לפרס אוסקר ג'וש אולסון נשכר לכתוב את התסריט; עם זאת, לא פורסם מאז מידע חדש על הפקת הסרט.
בשנת 2013, נחשף כי הקולנוען גיירמו דל טורו ורשת הכבלים האמריקאית "HBO" שיתפו פעולה בפיתוח והפקת פיילוט לסדרת לייב אקשן שתתבסס על המאנגה. המפיק-שותף סטיבן תומפסון הופקד על כתיבת התסריט לפיילוט, בעוד שדל טורו התעתד לביים אותו ולשמש כמפיק בפועל לצד דון מרפי וסוזן מנפורד. עם זאת, בשנת 2015, חשף דל טורו במהלך ריאיון כי "HBO" ביטלו את פיתוח הסדרה אצלם וכי הם נמצאים בתהליך של הצגת הסדרה לאולפנים אחרים.
אלמאמי טורה

אלמאמי טורה (בצרפתית: Almamy Touré; נולד ב-28 באפריל 1996 בבמקו שבמאלי) הוא כדורגלן מאלי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת קייזרסלאוטרן מההבונדסליגה השנייה ובנבחרת מאלי.
קריירת מועדונים

טורה גדל במחלקת הנוער של מונקו. בשנת 2011 החל טורה לשחק במונקו ב', קבוצת המילואים של המועדון. ב-11 בפברואר 2015 ערך טורה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 67 דקות והבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 1–3 על סטאד רן במסגרת שלב שמינית הגמר של הגביע הצרפתי. ב-20 בפברואר ערך טורה את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית, כשנכנס כמחליף בדקה ה-35 בניצחון 0–1 על ניס במסגרת המחזור ה-26. ב-7 במרץ הבקיע טורה את שער הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית, שער בדקה ה-60 בניצחון 1–3 על אוויאן במסגרת המחזור ה-28 בליגה. ב-19 במאי חתם טורה על חוזה חדש לארבע שנים במועדון. בעונתו הראשונה בקבוצה הראשונה של המועדון ערך סילבה חמש הופעות ליגה והבקיע שער אחד, ובעונתו השנייה הוסיף עשר הופעות ליגה ושלושה שערים. בעונת 2016/2017, בה זכתה מונקו באליפות צרפת, ערך טורה 15 הופעות ליגה.
בינואר 2019, עבר טורה לאיינטרכט פרנקפורט מהבונדסליגה, בה חתם על חוזה לארבע שנים וחצי.
תארים

אליפות צרפת: 2016/2017
הליגה האירופית: 2021/2022
הערות שוליים

↑  Four youngsters to watch באתר הרשמי של מונקו, 19 באפריל 2015 (באנגלית)
↑  Touré signs contract extension until 2019 באתר הרשמי של מונקו, 19 במאי 2015 (באנגלית)
הגדר הטובה

הגדר הטובה (או מדיניות הגדר הטובה) הייתה כינוי למדיניות שאותה יזם שר הביטחון שמעון פרס בגבול לבנון–ישראל, החל מיוני 1976, שכללה סיוע אזרחי, רפואי וכלכלי לתושבי דרום לבנון, וסיוע צבאי לצבא לבנון החופשית.
היסטוריה > רקע היסטורי

מהקמת מדינת ישראל עד לסוף שנות ה-60 היו יחסי ישראל-לבנון קורקטיים, והגבול בין ישראל ולבנון היה שקט לחלוטין (לבנון גם לא לקחה חלק במלחמת ששת הימים או במלחמת יום הכיפורים). בגבול לא הוקמה גדר מערכת, והותר לאזרחים לבנונים להיכנס לישראל דרך מעבר ראש הנקרה לביקורי משפחות, וצליינות. לעיתים אירעו הסתננויות, אך ברוב המקרים היו אלו תושבי הכפרים מצידו השני של הגבול, שביקשו ללקט חציר או עצים, או עברו את הגבול בטעות.
במחצית השנייה של שנות ה-60 חלה הידרדרות במצב הביטחוני לאורך הגבול, אירעו שורה של מעשי חבלה של מסתננים, והוקמה גדר מערכת לאורך הגבול. ב-5 במאי 1967, הופגז, לראשונה מאז מלחמת העצמאות, קיבוץ מנרה באש מרגמות משטח לבנון, ושוב ביוני 1968. עם התבססות ארגוני הטרור הפלסטיניים בדרום לבנון, החל מ-1968 הגבול הפך לקו עימות.
היסטוריה > בקשות סיוע ראשונות

תחילתה של "מדיניות הגדר הטובה" הגיעה עם פריצת מלחמת האזרחים בלבנון ב-1975, כאשר אזרחים לבנונים מרונים פנו לישראל בבקשת סיוע. החל מסוף 1975 הלכו והתרופפו הקשרים בין דרום לבנון ובין ביירות. מלחמת האזרחים הביאה להפסקת השירותים האזרחיים ולהרס תשתיות. המחבלים השתלטו על אזורים נרחבים ויחידות של צבא השחרור הפלסטיני באו ללבנון מסוריה. מאוחר יותר הגיעו יחידות של צבא סוריה והיו לגורם הצבאי הדומיננטי בלבנון. המאורעות בצפון השפיעו על הדרום, שהיה תחילה רגוע יחסית. אנשי יחידה של צבא לבנון הערבי בראשותו של סגן אחמד אל־ח'טיב, שפרשו מצבא לבנון המתפורר, השתלטו במרץ 1976 על מפקדת צבא לבנון במרג' עיון ועל המבצר העתיק של אל-ח'יאם והחלו לפגוע בכפריים הנוצרים של האזור. המתיחות החריפה בעת שכמה מחייליו של אל־ח'טיב חטפו חייל נוצרי מן הכפר קליעה. הכומר של קליעה דרש את שחרורו המיידי ואיים, כי אם לא ישוחרר, תבקש קליעה את סיוע צה"ל. חיילי אל־ח'טיב נרתעו והחייל הנוצרי שוחרר ולאחר מכן משפחתו נמלטה והגיעה למטולה. הייתה זו המשפחה הלבנונית הראשונה שבאה לישראל מדרום לבנון בבקשת עזרה. את המשפחה אירח ביאליק בלסקי, בעל "מלון הארזים". אנשי מטולה יצרו קשר עם חבר הכנסת יוסי שריד, שביקש אישור מראש הממשלה ושר הביטחון כי יאשרו למשפחה להישאר בישראל. מאוחר יותר חזרה המשפחה ללבנון. אחרי אירועים אלו היו מגיעים לשטח ישראל נשים שכרעו ללדת, או ילדים שנפצעו ונאספו על ידי סיורים של צה"ל.
היסטוריה > ההחלטה על יישום המדיניות

קריאת הנוצרים לסיוע הגיעה לאלוף פיקוד הצפון רפאל איתן שדיווח עליה בישיבות אצל שר הביטחון שמעון פרס. פרס יצא לסייר בגבול. הוא נפגש עם לבנונים, שמע על מצוקתם, והחל לטפח רעיון של בניית יחסים חדשים בגבול, על רקע מצוקות התושבים בדרום לבנון. כבר בינואר 1976 הודיע פרס, כי ישראל פותחת את הגבול לפני פליטים נוצרים הנמלטים מלבנון והוראה ברוח זו הועברה ליחידות צה"ל הפרושות לאורך גדר המערכת. אלא שהגבול שנפתח, לא קלט פליטים, התברר, כי הלבנונים מבקשים להישאר בלבנון, למרות סבלם, הם לא חצו את הגבול והעדיפו להישאר בביתם. אך ביקשו סיוע, בעיקר עזרה רפואית מישראל. חובשים שהיו בסיורים לאורך הגבול, נתנו טיפול רפואי והחישו את הנזקקים לבתי חולים. ביוני 1976 הביא שר הביטחון פרס את נושא לדיון בישיבת הממשלה, והוחלט לקבוע נקודת קבע בגדר בין מטולה לכפר כילא (המכונה שער פאטמה), שבה תינתן עזרה רפואית. בתחילה הקיף ההסדר רק את הנוצרים, אחר־כך הורחב על כל המבקשים סיוע. נוצרים ומוסלמים ודרוזים וצ'רקסים. באוגוסט 1976 פנו גם המתואלים (השיעים הלבנונים) לקבל עזרה ובקשתם נענתה בחיוב. ב-20 ביוני 1976, נחשפה מרפאת הסיוע ליד מטולה, כאשר אנשי תקשורת הוזמנו למקום, והדבר התפרסם באמצעי התקשורת בעולם. מטרת החשיפה הייתה יצירת תדמית חיובית לישראל בדעת הקהל העולמית.
היסטוריה > עיקרי המדיניות

המדיניות, כפי שהסביר שמעון פרס, התבססה על שלושה עקרונות. האחת: בקרבת הגבול אספקת סיוע הומניטרי לתושבים המקומיים ומניעת חדירה של מחבלים. השנייה, מתן אספקה צבאית לכוחות הנוצריים. השלישית, לא לבצע התערבות צבאית ישירה במלחמת האזרחים בלבנון. באזור דרום לבנון לא יילחם צה"ל לצד הנוצרים. את הפעולות הצבאיות היה עליהם לבצע באמצעות יחידותיהם והסיוע יינתן, רק באמצעות ירי ארטילרי משטח ישראל. בנוסף, מאחר שאספקת נשק לעדה מסוימת בלבנון, הנוצרים במקרה זה, יכולה לייצר מתח עם יתר העדות, ובמיוחד עם השיעים שהם הרוב בדרום לבנון, ולא פעלו נגד ישראל באותן שנים, הוחלט שהעברת הנשק לנוצרים תיעשה בהדרגה ובאופן חשאי ככל הניתן.
מטרת המדיניות הייתה למנף את האינטרסים המשותפים של ישראל והאוכלוסייה המקומית לאורך הגבול כנגד האיום המשותף, כוחות ארגון צבא השחרור הפלסטיני שהתבססו באזור הפתחלנד, ומיליציות שפעלו לצידם עם פרוץ מלחמת האזרחים, ולחזק את האוכלוסייה המקומית מול האיום המשותף, באמצעות סיוע, אזרחי-הומניטרי וצבאי.
היסטוריה > הסיוע הישראלי > סיוע רפואי

"מדיניות הגדר הטובה" החלה עם מתן סיוע רפואי, תחילה כאמור במרפאה שהוקמה סמוך לשער פאטמה. בהמשך הוקמה מרפאה שנייה סמוך למושב דוב"ב ומרפאה שלישית נחנכה על ידי שמעון פרס ב-29 בספטמבר 1976, סמוך לקיבוץ חניתה. עד תחילת ספטמבר 1976, 6,208 לבנונים קיבלו טיפול רפואי מישראל ומאות טופלו בבתי חולים. אזרחים רבים גם תרמו ציוד והגישו סיוע במרפאות.
הסיוע התרחב גם לתחום נוספים:
היסטוריה > הסיוע הישראלי > סיוע כלכלי

השלב השני ב"מדיניות הגדר הטובה" היה מתן אפשרות לתושבים בדרום לבנון לרכוש אספקה, מזון דלק ומים מישראל. סוחרים מלבנון הורשו להיכנס עם רכבם לקריית שמונה, להגיע לסניף בנק לאומי בעיר, להמיר את הלירה לבנונית ללירה ישראלית ולקנות מוצרים בעיר. בנוסף הורשו חקלאי דרום לבנון למכור את יבול הטבק שלהם בישראל, מאחר שמלחמת האזרחים מנעה מהם את היכולת למכור את היבול בתוך לבנון. הטבק היה מקור ההכנסה העיקרי של תושבי האזור. אחר כך הורחבה אפשרות מעבר הסוחרים לנקודת נוספת לאורך הגבול. בדצמבר 1976 אף הוקמה נקודת מסחר בתוך הכפר רמיש בלבנון, שבה יכלו התושבים לקנות סחורה ישראלית.
בנוסף לכך, מספר סטודנטים לבנונים נרשמו ללימודים במכללת תל-חי.
היסטוריה > הסיוע הישראלי > סיוע צבאי

הסיוע צבאי, בשלבים הראשונים של יישום מדיניות הגדר הטובה, היה אספקת נשק קל לחיילים נוצרים בצבא לבנון, בעיקר מהכפר קליעה, שהותקפו על ידי לוחמי צבא לבנון הערבי – מיליציה איסלאמית אשר הורכבה מעורקי צבא לבנון ששיתפו פעולה עם לוחמי צבא השחרור הפלסטיני. הלוחמים הנוצרים התארגנו תוך מספר חודשים במיליציה משלהם בשם צבא לבנון החופשית. ניהול הקשר עם הכוחות הנוצריים בוצע על ידי יחידה 504, והאספקה נמסרה דרך "שער וייס" שמצידו המזרחי של מטולה, ולא דרך "שער פאטמה" שממוקם סמוך לכפרים שיעיים.
היסטוריה > הסיוע הישראלי > סיוע בשרותי דואר

מאחר ששירותי הדואר הלבנוני חדלו לפעול בדרום לבנון, בעקבות מלחמת האזרחים. ביקשו תושבי לבנון להעביר דואר, בעיקר חבילות ומכתבים דרך ישראל לקרובי משפחה בחו"ל. תחילה נשלחו מכתבים מנקודת דואר שהוקמה בשער פאטמה, בהמשך החל דואר ישראל, להעביר מכתבים וחבילות נכנסות לתושבי דרום לבנון, דרך ישראל.
היסטוריה > הסיוע הישראלי > סיוע וטרינרי

במשך כ-24 שנים (בין 1976 ועד לנסיגת צה"ל בשנת 2000) טיפלו הרשויות הישראליות בבריאות בעלי החיים שבאזור דרום לבנון. הדבר נעשה במשותף על ידי קמ"ט חקלאות והשירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, תוך העסקתם של עובדים מקומיים לביצוע החיסונים ההמוניים השנתיים. החיסונים של הבקר והצאן טיפלו בעיקר במחלות הפה והטלפיים, הברוצלוזיס, הכלבת ואבעבועות הצאן (אנ'). בוצעו ביקורים תקופתיים וביקורים מיוחדים על פי קריאות דחופות של מומחים ישראלים למחלות צאן ובקר ומחלות דבורים ושל מומחים נוספים. האזור המטופל כלל 32 כפרים (כ-46,000 בעלי חיים) בגזרה המזרחית ו-23 כפרים (קרוב ל-27,000 בעלי חיים) בגזרה המערבית. מצב הבריאות השפיר באזור שימש כחגורת מגן למשק הישראלי נגד המחלות המגפתיות החודרות בתכיפות ללבנון מהצפון ומהמזרח ומתפשטות בה.
היסטוריה > שינוי המדיניות

ממשלת ישראל השמונה עשרה בראשות הליכוד שעלתה לשלטון במאי 1977 החליטה לשנות את המדיניות, להפוך את שיתוף הפעולה עם הנוצרים שבדרום לבנון לגלוי, ולהתערב בצורה ישירה במלחמת האזרחים בלבנון. ישראל החלה לספק סיוע ונשק לצבא לבנון החופשית באופן גלוי. ב-2 במרץ 1978 פשט כוח של אש"ף על הכפר מרון א-ראס הסמוך לגבול עם ישראל והצליח להשתלט על כלי נשק וכלי רכב שסופקו לנוצרים על ידי צה"ל. ישראל הייתה מעוניינת להוכיח לבני בריתה הנוצרים כי היא מחויבת להגנתם ולא תשלים עם פעולות מסוג זה ופתחה במבצע ליטני בליל 14 במרץ 1978. צה"ל פלש לחלקה הדרומי של לבנון עד לנהר הליטני, והחזיק בשטח זה במשך כשלושה חודשים, עד לנסיגתו חזרה לגבול הבין-לאומי. ושוב במלחמת לבנון הראשונה כבשה שטח ניכר משטח לבנון והחזיקה ב"רצועת ביטחון" עד שנת 2000. במשך השנים שמדינת ישראל שלטה ב"רצועת ביטחון" התדרדרו היחסים עם האוכלוסייה המקומית. המרפאות בגדר הגבול נסגרו בסוף שנות ה-80. בשנות ה-90, לרוב רק קרובים מדרגה ראשונה של חיילי צד"ל הורשו לעבור כל יום לעבוד בישראל.
היסטוריה > לאחר נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון

לאחר נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון, נסגרו כל מעברי הגבול בין ישראל ללבנון, למעט מעבר ראש הנקרה, ופסק כל הסיוע האזרחי לתושבי דרום לבנון שעוד המשיך להתקיים עד הנסיגה (דוגמת הסיוע הווטרינרי שמטרתו הייתה לא רק לסייע לתושבים בלבנון, אך גם למנוע מעבר של מחלות בעלי חיים מעבר לגבול לישראל).
הברחות דרך הגדר

לאחר שינוי המדיניות, התנועה בששת מעברי הגבול שהוקמו הפכה דו-כיוונית. דרכם נכנסו ויצאו בתדירות גבוהה כוחות צה"ל, אזרחים עובדי צה"ל, אנשי תקשורת ואנשי קהילת המודיעין לתוך לבנון. התנועה בכיוון מלבנון לישראל גם גדלה לאחר הקמת צד"ל, כשהותר לכל בן משפחה של חייל צד"ל לעבוד בישראל. לעיתים הותר גם לרכבים לבנוניים להיכנס לישראל. עם הגידול בנפח התנועה בין ישראל ללבנון, החלה גם פעילות ענפה של הברחות מלבנון לישראל, בעיקר של מוצרי חשמל (שהוזכרה במערכון "המוסך" של שלישיית הגשש החיוור), משקאות חריפים וסמים. במשך השנים נתפשו עשרות חיילים ואזרחים שעסקו בהברחות, כולל מפקדים בכירים. בין השאר נתפס ז'אן אלרז, מפעיל סוכנים ביחידה 504 שבמהלך עבודתו פיתח רשת של הברחות מכשירי חשמל מלבנון לישראל. הוא נלכד בעקבות חשד שרצח את אחד מסוכניו הלבנונים. בכתב האישום נגדו נטען כי ב-31 מקרים שונים בשנים 1987–1988 הבריח לישראל מאות מכשירי חשמל, בהם מכשירי וידאו, רדיו-טייפ ומקלטי טלוויזיה. הוא הועמד לדין על הברחות ונידון ל-5 שנות מאסר. באוגוסט 1990, מפקד מעבר שער פאטמה בדרגת רב-סרן, נתפס שברכבו 9 ק"ג הרואין מלבנון. הוא נידון ל-9 שנות מאסר.
ראו גם

נציגות ישראל בביירות
הסכם שכנות טובה בגבולות המנדט הבריטי והמנדט הצרפתי (1926)
לקריאה נוספת

ארז מייזל, ‏"תקופת מעבר" – מיזם הסיוע לתושבי דרום לבנון (מרס – נובמבר 1976): מקרה מבחן לגיבוש תפיסת סיוע אינטגרטיבי לאוכלוסייה מקומית (סאל"ם), בין הקטבים ‏1, ינואר 2014, עמ' 97–156