stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קאנא

ערך זה עוסק בכפר בלבנון. אם התכוונתם למועצה מקומית בישראל, ראו .
| --- | --- |

קבריהם של הרוגי אחד האירועים בקאנא
 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  דרום לבנון
 נפה:  צור
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  10,000
 קואורדינטות:  33°12′33″N 35°17′57″E﻿ / ﻿33.20917°N 35.29917°E﻿ / 33.20917; 35.29917
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןקאנא(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןקאנא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קאנא (בערבית: قانا) הוא כפר בדרום לבנון 10 ק"מ מדרום מזרח לצור ו-12 ק"מ צפונית לגבול עם ישראל. בכפר מתגוררים כ-10,000 תושבים מרביתם מוסלמים שיעים ומיעוטם נוצרים. הכפר נמצא על הכביש המחבר בין צור לתבנין.
הכפר משמר את שם היישוב "קנה" שלפי יהושע, י"ט, כ"ח היה בצפון נחלת שבט אשר. בנצרות, יש המזהים במקום את "קנה אשר בגליל", הנזכרת בברית החדשה כמקום שבו ביצע ישו את נס הפיכת מים ליין המוכר כנס החתונה בקנה. זיהוי זה מוטל בספק – קנה הגלילית בדרך כלל מזוהה בקרב מאמינים נוצרים ככפר כנא אשר בישראל, בסמוך לנצרת, או עם חורבת קנה מעט צפונה משם.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

בשנת 1875, ביקר בקאנא המטייל והחוקר הצרפתי ויקטור גרן וציין כי במקום גרים לפחות אלף תושבים, בתוכם כ-600 מתואלים ו-400 נוצרים מהזרם היווני אוניאטי, שחלקם המירו דתם לפרוטסטנטיות אך רבים מהם שבו לאחר מכן לאמונה הקתולית. הוא תיאר את רבעי הכפר השונים, את האוכלוסייה המקומית, בתי תפילה ואתרים קדושים אחרים, גידולים חקלאיים וממצאים ארכאולוגיים בסביבה.
היסטוריה > העת המודרנית

הכפר עלה לכותרות בשתי תקריות של הרג המוני של אזרחים לבנונים מהפצצות ישראליות כנגד משגרי קטיושות מחזבאללה שפעלו מהכפר.
היסטוריה > העת המודרנית > ההפגזה על קאנא בשנת 1996

ב-18 באפריל 1996, במסגרת מבצע ענבי זעם, הכוח הגדול ביותר של צה"ל בגזרה, שהיה בפיקודו של נפתלי בנט, נתקל במארב, וסוללת תותחנים ירתה לאזור בנוהל "אש לחילוץ" ופגעה בריכוז של פליטים ובכוח האו"ם ששהה במוצב סמוך. לפי מקורות זרים מההפצצה נהרגו 102 אזרחים, ו-100 נפצעו, מתוכם ארבעה חיילים מהאו"ם. ההרג עורר בעולם ביקורת חריפה ולחץ בינלאומי דרש את סיום המבצע. ישראל הודתה בטעותה, והביעה צער על הפגיעה בחפים מפשע.
בשנת 2006, בעקבות תחקיר בלתי תלוי של מספר גורמים, פורסם שיש חשש שהצילומים בוימו ושהאירוע כולו זוייף בידי סַלַ֫אם דַ֗֫אהֶר (אנ'). ד֗אהר הופיע בקסדה ירוקה בצילומים של כתבה בנושא "טענות חדשות נגד צה"ל ממלחמת לבנון השנייה אותה שנה", שוב בעיירה קאנא, לגבי הפצצת חיל האוויר על בית ובו ילדים שנהרגו. החשדות גברו מאוחר יותר כשנחשפה גם מעורבותו של עדנאן חאג' בצילומים; חאג', הכתב הלבנוני של סוכנות החדשות רויטרס, פוטר בעקבות גילוי זיופי תמונות בעת מלחמת לבנון השנייה. בתחקירים שפורסמו בתקשורת הגרמנית נחשף כי שני אישים אלו היו מרכזיים גם בטענות על התקיפה בקאנא במבצע ענבי זעם. החששות לזיוף במלחמה הסתמכו בין היתר על הדיווחים הסותרים של מספר ההרוגים, על ההמתנה הארוכה שכללה לינת לילה, מאז התקיפה לכאורה ועד לחילוץ שנעשה רק עם הגעת העיתונאים מצור, וכן על סימני זיוף שנראו בחלק מהתמונות. סימנים אלו הופיעו גם בצילומים מענבי זעם. בדיון שהתעורר, התברר שעיתונים מובילים כמו הדיילי סטאר ורשת אל-ג'זירה נקטו במספרי נפגעים שמסר להם דאהר באירועים אחרים הקשורים במלחמות עם ישראל. בעקבות הסערה סוכנות החדשות איי פי הגנה תחילה על דאהר, אך מאוחר יותר הסירה את הצילומים שלו מהאתר שלה. עם פיטוריו של חאג' נמצאו תמונות נוספות אותן ערך ושינה ורויטרס הסירה מאות תמונות מן הארכיב שלה המזוהות עימו.
היסטוריה > העת המודרנית > התקיפה האווירית בקאנא בשנת 2006

ב-30 ביולי 2006, במהלך מלחמת לבנון השנייה, מטוס ישראלי הפציץ בניין, שלטענת צה"ל הסתתרו בו משגרי קטיושות מחזבאללה. במקלט הבניין שהו עשרות אזרחים. לאחר הפצצת מטוס חיל האוויר קרס הבניין, והוביל לתוצאה סופית שבה נהרגו, על פי הדיווח הרשמי מלבנון, 28 איש, בהם 16 ילדים (9 נפצעו), אף שבתחילה נמסר כי נספרו 58 גופות.
צה"ל הגיב בצער על אירוע זה, והודיע על חקירת ההתרחשות שהובילה לקריסה, כאשר לטענתו, הבניין קרס מספר שעות לאחר הפצצת חיל האוויר את הבניין. ארגון HRW שידיעתו נסמכת על עדות של שני תושבי הכפר, טען כי לא נמצאו כל כלי נשק בבניין ולא אוחסנו בו חומרי לחימה. אסון זה החליש מאוד את עמדת ישראל וארצות הברית בהקשר של המלחמה, וזירז את קבלת ההחלטה על הפסקת האש.
מורים מקומיים טענו שלוחמי חזבאללה העוינים אותם שיגרו רקטות בזדון מתוך מתחם הקרוב להם. דובר צה"ל הפיקו סרטון בו נראה שיגור רקטות מאזור קרוב ובריחת המפעילים לתוך בתי הכפר, ופרסם את מסקנתו כי מדובר בטעות של צה"ל שנבעה משיגור רקטות בידי חזבאללה בקרבה לכפר. אך תחקיר של BBC הוכיח שהשיגורים המצולמים היו יום קודם, וכי לא היו שיגורים מקנא באותו היום. התחקיר קבע אומנם שמדובר במספר קטן יותר של נפגעים: 28 הרוגים, מתוכם 16 ילדים.
כאמור, עם הזמן נטען בתקשורת הישראלית והעולמית שיש חשש רב שעצם האירוע זויף, ובוים בידי אנשי התקשורת של חזבאללה.
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה מקראית, הערך "קנה"
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ ישראל, כרך ז': הגליל (ב), ירושלים: יד יצחק בן־צבי, תשמ"ז, עמ' 216-218
↑  שלום ירושלמי, המאבקים של יאיר לפיד מול נערי האוצר, באתר nrg‏, 29 במרץ 2013.
↑  איש הקסדה הירוקה חשוד כמביים הצילומים. חדשות פוקס ניוז 15 באוגוסט 2006
1 2 3 4  Im Krieg der Bilder; Wer ist der Mann mit dem grünen Helm? Welche
Fotos will die Hisbollah, was hält Israel dagegen? Im Libanon kämpfen auch die Propagandisten - מלחמת התמונות: היכן האיש בקסדה הירוקה, אילו תמונות מעודדות את חזבאללה? ואילו תמונות משליכים את ישראל מנגד? פרנק נורדהוזן, 10 באוגוסט 2006 ברלינר צייטונג (גרמנית). כתבה זו, ונוספת בעיתון בילד הגרמני, היו מהראשונות שחשפו את הקשר בין הצילומים משתי המלחמות בעיירה קאנא.
↑  Evidence Mounts that Kana "Massacre" Was a Fake אנגלית, 2006, אתר ערוץ שבע
1 2  מאמרו מקוון של ג'יימס טרנטו בוול סטריט ג'ורנל אשר פרסם תמונה בה אחד ההרוגים המכוסים בסדין לבן נראה יושב ונשען על ידיו. הפרסום עורר דיון תקשורתי ער בעולם. מאוחר יותר השתכנע שאכן היו הרוגים במקום. (אנגלית, 2006, אתר WebCite לציטוטי מרשתת)
↑  Blogs: Hizbullah 'milked' Qana attack - חזבאללה 'חלבו' את התקיפה בקאנא, 8 בינואר 2006 (אנגלית, חדשות וי נט, ידיעות אחרונות)
↑  Altered images prompt photographer's firing - המרת תוכן תצלומים מוביל לפיטורי צלם, חדשות אן בי סי, 7 באוגוסט 2006 (אנגלית)
↑  Reuters admits to more image manipulation רויטרס מודה עוד תמונה שונתה במחשב (6 באוגוסט 2006, אנגלית, חדשות ויי נט ידיעות אחרונות)
↑  "עשרות הרוגים בהפצצה בכפר כנא", אתר nrg, לבנון מאשרת שבהפצצה בכנא נהרגו 28 בני אדם, אתר וואלה
↑  חנן גרינברג, צה"ל: הבניין הותקף בלילה, וקרס בבוקר, באתר ynet, 30 ביולי 2006
↑  סרטון דובר צה"ל (יוטיוב)
1 2  מסקנות דובר צה"ל לגבי כפר קאנא (אנגלית, אתר משרד הביטחון)
1 2  תחקיר הבי בי סי על הודעות דובר צה"ל והודעות של יצחק הרצוג. התחקיר הסתמך על דברי נדים חורי מארגון זכויות אדם בצור (אתר יוטיוב)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538065905171  LCCN: n98074488  VIAF: 136222789   WorldCat (עם VIAF): 136222789
יונתן בשיא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביולי 1948 (בן 76) שדה אליהו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
יונתן בשיא (נולד ב-7 ביולי 1948) הוא איש ציבור שכיהן כיו"ר מנהלת ההתנתקות (מנהלת סל"ע) והאחראי על יישום ההסדרים למפונים במסגרת תוכנית ההתנתקות מטעם משרד ראש הממשלה.
ביוגרפיה

בשיא נולד בקיבוץ הדתי שדה אליהו, בנם של פיארה ופאולו (שאול) בסי, ילידי איטליה. בינואר 1967 התגייס לצה"ל לגדוד 906 של הנח"ל. בשיא עבר מסלול הכשרה כלוחם ובמהלך קורס מ"כים חי"ר לחם במלחמת ששת הימים, בין היתר בקרב אום-כתף. בהמשך השלים קורס קציני חי"ר ושימש כמפקד מחלקה. בשנת 1969 התמנה בשיא כסגן בנח"ל לפקד על פלוגת בני משקים. במילואים שימש בשיא במספר תפקידי פיקוד, במלחמת לבנון הראשונה היה מפקד גדוד 7002 בחטיבה 165. בהמשך שימש מפקד חטיבה[דרושה הבהרה] וראש מטה אוגדה בדרגת אלוף-משנה. בשיא היה מנהל המפעלים האזוריים של קיבוצי עמק בית שאן וכן שימש כמנכ"ל משרד החקלאות בתקופת השר יעקב צור, בממשלות רבין ופרס. כיהן משנת 1996 כיו"ר חברת "מהדרין" העוסקת בשיווק פרי הדר ובעיבוד פרדסים, ודירקטור בחברות ציבוריות נוספות עד 2017.
בשיא היה מבין מנסחי אמנת כנרת השואפת ליצור מכנה משותף לזרמים והמחנות השונים ציבור היהודי (ימין-שמאל, דתיים-חילוניים וכו') ואף חתם עליה ביחד עם שורה של אנשי ציבור מהימין ומהשמאל.
לאחר תוכנית ההתנתקות מונה על ידי ראש הממשלה אריאל שרון ליו"ר מנהלת ההתנתקות (מנהלת סל"ע) והאחראי על יישום ההסדרים למפונים מטעם משרד ראש הממשלה. בעקבות ביצוע תפקיד זה קיבל בשיא איומים על חייו והוצמדה לו אבטחה. בשנת 2015 הצדיק בשיא את תוכנית ההתנתקות וטען שבגלל הריבוי הטבעי הגבוה ברצועת עזה לא הייתה ברירה אלא לפנות את היישובים מהרצועה.
בתחילת 2007 עזב בשיא את קיבוץ שדה אליהו בשל הצקות מתמשכות מצד אנשי ימין בשל חלקו כראש מנהלת סל"ע ועבר למעלה גלבוע כחבר הקיבוץ, שם מתגוררים שלושה מילדיו.
במרץ 2007 מינה שר החקלאות שלום שמחון את בשיא ליו"ר בהתנדבות של המועצה לענף הלול (מועצת הלול), תפקיד אותו מילא קודם לכן במקביל להיותו מנכ"ל משרד החקלאות.
בפברואר 2011 נבחר בשיא ליו"ר איגוד התעשייה הקיבוצית. משמש יו"ר הדירקטוריון של חברת מיטרוניקס לייצור ציוד לבריכות שחייה.
נשוי לנעמי, ספרנית במקצועה.
עריכת ספרי שד"ל

בשיא, שמוצאו ממשפחה יהודית איטלקית, עסק בחקר ובעריכת ספרי שמואל דוד לוצאטו (שד"ל). בפברואר 2008 יצא לאור במסגרת ידיעות ספרים ספרו של שד"ל "על החמלה וההשגחה" בעריכתו של בשיא.
ב-2013 יצא בעריכתו ספרו של שד"ל - "הוויכוח".
ב-2015 יצאה בעריכתו סדרת ספרי פירוש שד"ל על התורה. ב-2019 הושלם פירוש שד״ל לתנ״ך עם יציאתה לאור של סדרת ספרי פירוש שד״ל לחלק מהנ"ך.
ב-2022 יצא הפירוש "אוהב גר" של שד"ל על תרגום אונקלוס בעריכתו של בשיא.
ב-2024 יצא הספר "מאמרי שד"ל" שכלל מאמרים בנושאי יהדות מגוונים ששד"ל כתב בכתבי עת שונים במהלך המאה התשע עשרה.
הערות שוליים

↑  אריק בשן, "מוטב שאני אלחם מאשר ילדי", באתר mynet‏ קיבוץ, 5 במאי 2014
↑  אלישיב רייכנר, הי דרומה: הרבצ"ר שעבר לגור בקומונה, באתר nrg‏, 2 בדצמבר 2010
↑  דיאנה בחור-ניר ושמוליק חדד, בעקבות האיומים: אבטחה צמודה ליונתן בשיא, באתר ynet, 15 בספטמבר 2004
↑  אייל לוי, ‏הגרסה שלהם: התומכים בהתנתקות מגיבים למתקפות ה"אמרנו לכם", באתר מעריב אונליין, 13 באוגוסט 2015
↑  עוזי ברוך, יונתן בשיא עוזב את הקיבוץ, באתר ערוץ 7, 7 בינואר 2007
↑  בלדה לעוזב קיבוץ, באתר nrg‏, 8 בינואר 2007
↑  יניב הלפגוט, אחרי הפינוי: בשיא הולך ללול, 27 במרץ 2007, באתר nrg
↑  חגית רוטנברג, ספר החמלה של יונתן בשיא, בשבע גיליון 281, 21 בפברואר 2008.
↑  רן בן-נון, ספר: יונתן בשיא על החמלה, באתר ynet, 4 במרץ 2008
↑  מאוצר יהדות איטליה, הושלם פירוש שד״ל לתנ"ך
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297618905171  ISNI: 0000 0001 1938 0849  LCCN: no2011079304  VIAF: 97508691   WorldCat (עם VIAF): 97508691
יער ראש העין

תבנית:פארק
מפת היער
יער ראש העין הוא יער קהילתי השוכן בחלקה הצפון-מזרחי של ראש העין, לאורכו של נחל רבה.
היער ננטע על ידי קרן קיימת לישראל בין 1976 ו-1980 והוא מיוער בעצי אקליפטוס, אורן, ברוש, חרוב, שקד, אלה אטלנטית, שיזף מצוי, כליל החורש ועצי בוסתן. שטחו 1,050 דונם, והוא נושק לשכונות החדשות של העיר.
ביער מספר אתרים ארכאולוגיים, בין היתר עזבת צרטה המזוהה עם היישוב המקראי אבן העזר ו חורבת דייר (ח'רבת א-דאוויר) שרידי יישוב קדום מהתקופה הביזנטית שבסמוך לה ניצב "מצפור אילן" הצופה לנחל רבה, לשומרון ואל כביש 5.
מצפון ליער נמצאת מערת קסם, אתר רב חשיבות מתקופת האבן ומערת שקיף א שיח.
יער ראש העין, שבילי הטיול בו והשדות המקיפים אותם, ידועים בפריחה השוטפת אותם בסוף החורף והאביב.
כלניות מצויות בצבעי אדום ולבן פורחות בכל שטחי היער והשדות שמסביב, ובכל היער פורחות גם רקפות.
בשדות פורחים גם פרחי כתמה עבת-שורשים צהובים ובאביב ניתן למצוא מגוון פרחים רב ביער, ובהם כלניות, צבעונים, נוריות, דבורניות.
נסיעת כלי רכב ממונעים ביער אסורה.
תולדות היער

קרן קיימת לישראל החלה בנטיעת היער בשנת 1976 והנטיעות המשיכו עד 1980.
עד פעילות קק"ל, עיריית ראש העין ותושבי העיר בשנת 2001 הוזנח היער ושימש אתר להשלכה בלתי חוקית של פסולת.
בשנת 2005 ניטעו עצי חורש ויער בהם: חרוב מצוי, שקד מצוי, אלה אטלנטית, שיזף מצוי, כליל החורש, אורן הצנובר.
בשנת 2006 בסיוע ידידי קק"ל באוסטרליה בוצע שיקום נופי ואקולוגי לאורל הציר של נחל רבה, סולקו מיני צומח פולשניים, ניטעו עצי חורש ובוסתן המוסיפים בפריחתם גיוון וצבע ליער וחורשת זיתים לפעילות של מסיק זיתים קהילתי בעתיד.
בט"ו בשבט 2006  נחתמה אמנת היער בין קק"ל, עיריית ראש העין ותושבי העיר לשמירה על ערכי הטבע והמורשת בו נוסחו עקרונות לשיתוף פעולה בין החתומים ולניהול היער בהתאם לעקרונות פיתוח בר קיימא ומחויבות הדדית לפיתוחו ושימורו.
בעקבות כך היער הוכרז כיער קהילתי והיה היער הקהילתי הראשון שהוכרז בארץ.
בשנת 2021 הוכנה תוכנית מתאר ליער שעיקרה קביעת הפעילויות המותרות לקיומו, פיתוחו ושימורו של היער כיער קהילתי.
בשנת 2023 החלה קק"ל ביישום תוכנית המתאר, במסגרתה נסגר היער לתנועת כלי רכב ממונעים, נסללה דרך היער הראשית, הוקם חניון פיקניק בכניסה ליער ובוצע דילול של עצים ביער.
העבודות לוו בוויכוח ציבורי סוער אשר הגיע לערכאות. בסיומם נפסק כי בידי קק"ל האפשרות להמשיך לפעול בהתאם לתמ"א.
טופוגרפיה

היער שוכן בגובה שנע בין שישים לתשעים מטר מעל פני הים בגבעות הדום השומרון שלאורכו של נחל רבה ובגדה המערבית של יובלו נחל סוסי.
הגבעות הפונות לנחל הם בעלות שיפוע חריף היוצר ערוץ עמוק שבו זורם נחל רבה בשיטפונות החורף.
צומח

היער הוא יער נטע אדם וכולל בעיקר עצי אורן, ברוש ואקליפטוס.
ב-2005 ניטעו ביער, בשיתוף התושבים, מגוון של מיני עצי חורש ויער ובהם: חרוב מצוי, שקד מצוי, אלה אטלנטית, שיזף מצוי, כליל החורש, אורן הצנובר (גלעין).
בזכות תנאי המיקרו אקלים שנוצרו עקב עצי היער התאוששה הצמחייה הטבעית והיא כוללת אלה ארץ ישראלית, אלת המסטיק, לבנה רפואי, שיזף ושפע גאופיטים שהראשונים לפרוח בו בסתיו הם החצב והחבצלת קטנת פרחים, לאחר הגשם הראשון פורחים סתווניות, כרכומים ונרקיסים, בחורף פורחות בעיקר רקפות וכלניות, באביב מצטרפות הנוריות, העיריות ובן החצב היקינטוני ואת מעגל הפריחה סוגר הקוציץ (שאינו גאופיט).
תעלומה בוטנית היא שכיחותו של האוג הקוצני ביער ובאזור גבעות ראש העין.
האוג נפוץ באזורים המדבריים בארץ ומציאותו באזור הים תיכוני היא תעלומה.
יחד עם זאת נראה שמציאותו מצביעה על כך שהסביבה בהדום השומרון ייחודית וככל הנראה בתהליך התייבשות.
בעלי חיים

בעל החיים הגדול ביותר ביער הוא חזיר הבר.
היער הוא גם ביתם של הצבוע המפוספס, תן זהוב, צבי ארץ ישראלי, שועל, דורבן וקיפודים.
היונקים ביער הם פעילי לילה ועיריית ראש העין וקק"ל מקיימים סיורי לילה בעקבות בעלי החיים.
בשמי היער חגים חוויאים ועקב עיטי ומהציפורים הקטנות יותר מרובים השחרורים וכן נצפים בשמי היער בסתיו עופות נודדים רבים.
האגם הנמצא בקצה המערבי של היער מהווה בית גידול בעיקר לעופות המנצלים תא שטח זה הן לקינון והן למנוחה ושיחור מזון.
חשיבות אקולוגית

יער ראש העין שוכן בצומת מסדרונות אקולוגים ברמה העולמית, הארצית והמקומית.
ראש העין ממוקמת מבחינה גאוגרפית בנקודה משמעותית ביותר בעולם העופות.
ישראל ידועה בהיותה גשר בין הים התיכון והמדבר הערבי עבור מאות מיליוני ציפורים הנודדות מאירופה ואסיה לאפריקה ובחזרה מדי שנה. על גשר צר זה ניתן לאפיין מספר צירי נדידה ראשיים בהן חולפות הציפורים בניהם הציר העובר מעל גבעות הדום השומרון ומזרח מישור החוף.
עבור העופות הנודדים כל מרחב טבעי בטוח ופורה במים, במזון ובצמחייה מגוונת משמש את הציפורים הנודדות כתחנת עצירה ל"תדלוק והתרעננות" במהלך מסען הארוך. על כן, ראש העין והשטחים הפתוחים, שמורות הטבע והמרחבים הטבעיים בתוכה ובסביבתה חשובים ביותר עבור שמירה על מיני עופות רבים ברמה העולמית.
ברמה הארצית, יער ראש העין שוכן בצומת המסדרון האקולוגי צפון- דרום העובר מהגליל, דרך הכרמל, מערב השומרון ומערב הרי יהודה בואכה הנגב והמסדרון האקולוגי המקשר את מערב השומרון עם מישור החוף דרך נחל הירקון ויובליו נחל רבה, קנה ושילה.
ברמה המקומית, היער נמצא גם בצומת מסדרונות אקולוגים עירוניים, המסדרון האקולוגי של אורכו של נחל רבה והמסדרון האקולוגי הידוע בשם מסדרון הפרפרים.
הגעה וטיול ביער

ניתן להגיע עם כלי רכב לחניונים בכניסה ליער אך נסיעת כלי רכב ממונעים ביער אסורה.
הכניסה הראשית ליער היא הכניסה המערבית מדרך קיבוץ גלויות בה נמצא חניון לכלי רכב וחניון פיקניק.
שני חניוני פיקניק נוספים נמצאים בתוך היער והם נגישים רק להולכי רגל, רוכבי אופניים וכן לנכים.
כניסה נוספת היא הכניסה מדרך השומרון (גבעת הסלעים) גם בכניסה זו קיים חניון מכוניות וחניון פיקניק ולאחריו הכניסה אפשרית רק להולכי רגל ורוכבים וממנה מוליך שביל לעיזבת צרטה ואגם הצלילים, אגם מלאכותי מוקף פארק בגבולו של היער.
קיימת גם כניסה מזרחית ליער מדרך בן-גוריון אולם היא פתוחה לרוב רק בחגים שאז גודשים את היער מבלים.
וכניסות נוספות להם רק להולכי רגל או רוכבי אופניים ישירות משכונות נווה אפק, גבעת טל וגבעת הסלעים.
דרך היער הראשית עוברת לאורכו של היער מהכניסה מדרך קיבוץ גלויות ועד רחוב בן-גוריון והיא נגישה גם לנכים בכיסאות גלגלים.
ביער מסומנים מסלולי טיול ורכיבה בניהם :
"שביל החצב", שביל נגיש מהכניסה הראשית ליער.
"שביל פרחי הבר", שביל מעגלי המסתעף מדרך היער הראשית עולה לחורבת דייר ומצפור אילן וחוזר לדרך הראשית.
"שביל אבן העזר" שנפרץ על ידי ילדי בית ספר, מתחיל מחניון הפיקניק שבסופה של דרך השומרון המגיע לפסגה שם נמצא האתר הארכאולוגי ושלטי הסבר וממנו ניתן לרדת לאגם הצלילים.
.
גלריה

מראה מזרחה מהמצפה שבח'רבת א-דאוויר בחלקו הדרומי של היער לעבר כביש 5 והרי השומרון
מראה ביער ראש העין
שביל פרחי הבר ביער ראש העין
המצפה בח'רבת א-דאוויר
כלניות בשדה שליד היער
יער ראש העין - תצלום אוויר
יער ראש העין - תצלום אוויר
יער ראש העין
הערות שוליים

↑  יער קרוב לבית (nrg)
↑  יער קהילתי ראש העין, באתר עיריית ראש העין, ‏נדלה בתאריך 25/10/2024
↑  תכנית מתאר יער ראש העין, באתר תכנון זמין, ‏23/11/2021 נדלה בתאריך 25/10/2024
↑  מתן דויטש, הכלניות בסכנה ? דרישה להקפאת עבודות ביער ראש העין, באתר mynet, ‏28/012024
↑  יער ראש העין, באתר טבע ונופים בישראל
iNature.info, ‏10/03/2023
↑  אבי שמידע וגבי פולק, סיכום השתלמות כלנית בשומרון 30.3.2017, באתר כלנית, ‏30.3.2017
↑  EcologyWise - אקולוגיה ∙ סביבה ∙ מרחב, [העופות הנודדים ניתן למצוא על ציר הנדידה המזרחי מגוון של עופות דורסים וציפורי שיר. כל מרחב טבעי בטוח ופורה במים, במזון ובצמחייה מגוונת משמש את הציפורים הנודדות כתחנת עצירה ל"תדלוק והתרעננות" במהלך מסען הארוך. על כן, ראש העין והשטחים הפתוחים, שמורות הטבע והרחבים הטבעיים בתוכה ובסביבתה חשובים ביותר עבור שמירה על מיני עופות רבים ברמה העולמית. סקר טבע עירוני ראש העין, מבואות, סקר עופות], באתר עיריית ראש העין, ‏2 בפברואר 2023
↑  שקדי ושדות, מסדרונות אקולוגיים בשטחים הפתוחים: כלי לשמירת טבע, חטיבת המדע, רשות הטבע והגנים, עמ' עמ 10 ואילך
↑  [https://storymaps.arcgis.com/stories/6f9da3da5cb64b86b0416aaaccc47e1e?locale=he סקר טבע עירוני ראש העין
אתרים 8,9, 14], באתר עיריית ראש העין, ‏2 בפברואר 2023
מפעל הפיס

| --- | --- |

סמליל מפעל הפיס מאז אוגוסט 2018
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה לתועלת הציבור
 מוטו:  הכל חוזר לקהילה
 מייסדים:  עיריית תל אביב
 תקופת הפעילות:  1951–הווה (כ־74 שנים)
 מיקום המטה:  תל אביב
 ענפי תעשייה:  הימורים
 הכנסות:  6,886 מיליוני שקלים (2015)
 רווח תפעולי:  1,718 מיליוני שקלים (2015)
 יו"ר:  אביגדור יצחקי
 מנכ"ל:  בני דרייפוס
  
 http://www.pais.co.il
 
סמליל מפעל הפיס עד לאוגוסט 2018, עוצב על ידי סטודיו אדלר, ראובן אדלר ויעל קין-קמחי בשנת 2000 (רענון של סמל ישן יותר)
סמליל ישן של מפעל הפיס
בית מפעל הפיס בתל אביב, 1960
בית מפעל הפיס בתל אביב, 2009
בית מפעל הפיס ברחוב המסגר פינת לה גוארדיה בתל אביב, דצמבר 2016
מפעל הפַּיִס הוא חברה לתועלת הציבור בעלת זיכיון בלעדי לעריכת הגרלות ומשחקי מזל בישראל.
מינויים

באספה הכללית שלו משתתפים נציגי עיריות. את יושב ראש הדירקטוריון ממנה ראש הממשלה. חברי הדירקטוריון האחרים מתמנים על ידי מועצות העיריות ירושלים, תל אביב-יפו וחיפה, מרכז השלטון המקומי, ארגון המועצות האזוריות, שר האוצר ושר הפנים. יושב ראש מפעל הפיס הנוכחי הוא אביגדור יצחקי והמנכ"ל הוא עו"ד בני דרייפוס.
היסטוריה

מפעל הפיס הוקם בתל אביב באוגוסט 1951 כמפעל הגרלות של הרשויות המקומיות בישראל, על ידי ד"ר מיכאל לנדאו וביוזמת ראש העיר של תל אביב, ישראל רוקח. מטרת הקמתו הייתה תמיכה בהקמת בתי חולים ברשויות המקומיות בישראל ובפרט בניית בית חולים גדול בתל אביב. הדוגמה למפעל הגרלות לטובת הציבור נלקחה משווייץ והקמתו אושרה על ידי ממשלת ישראל. בשנה הראשונה, ההגרלות התקיימו אחת לחודש, ההגרלה הראשונה התקיימה באוקטובר 1951 והפרס הגדול בהגרלה זו היה 1000 ל"י. בשלושת החודשים הראשונים, נמכרו כרטיסים בשווי כולל של כ-110,000 לירות בממוצע להגרלה. כ-40% מההכנסות הלכו לפרסים וכ-45% הועברו למטרת בניית בתי חולים בתל אביב ובחיפה. בשנת 1952 הוקצב כסף גם לבית חולים ליולדות בפתח תקווה ובשנת 1953 גם לעיריית צפת. מעל 12% מההכנסות, בשנים הראשונות, שולמו למפיצים, שהיו בעיקר עולים חדשים קשישים, ציונים ותיקים ומקרים סוציאליים.
בשנת 1953 הביעה עיריית ירושלים תרעומת על שאינה מקבלת מהכספים מכיוון שבתי החולים בירושלים הם פרטיים ולא עירוניים, לכן מועצת העיר דרשה סיוע למוסדות רפואיים קיימים בעיר. באותה עת עלתה גם הצעה של אליהו אלישר שהמפעל יסייע גם לבניית בתי ספר, אולם ההצעה נדחתה אז. בשנת 1955 החל מפעל הפיס לחלק כספים גם לבניית בתי ספר.
לאחר שבסוף 1957 החל לפעול מפעל הימורי הספורטוטו על משחקי הכדורגל שנערכו בישראל, ולאחר מספר שנים החל להציע פרסים גבוהים מהזכייה הגדולה של מפעל הפיס, דבר שפגע בהכנסות הפיס, יצר מפעל הפיס באוגוסט 1968 את הגרלת ה"לוטו" שהציעה פרס גדול מזה של הספורטוטו. הגרלת מפעל הפיס נערכה באופן מסורתי בכל יום ה' בשבוע, ואילו הגרלת הלוטו נערכה בכל יום ג' בשבוע.
היסטוריה > בית מפעל הפיס

הנהלת מפעל הפיס שוכנת, מזה שנים רבות, ברחוב הפטמן 3 בתל אביב, בבניין ששימש גם את מרכז השלטון המקומי. בשנת 2013 החליטה הנהלת מפעל הפיס לעבור לבניין אחר ושנתיים אחר כך, הוחלט על מעבר הנהלת מפעל הפיס אל מבנה ברחוב לה גוארדיה 1 בתל אביב. בשנת 2016 נמכר הבניין ששימש את הנהלת מפעל הפיס ברחוב הפטמן, ביחד עם הבניין הצמוד אליו, הפונה אל רחוב קפלן, לשם הריסת שני הבניינים והקמתם של בנייני מגורים עם קניון.
חלוקת ההכנסות

רווחי מפעל הפיס פטורים ממס הכנסה. למוסד ניתנה הלגיטימציה יוצאת הדופן לבחור בעצמו את האפיקים בהם הוא יכול להשקיע את הרווחים הזורמים אליו, לטובת הציבור לפי שיקול דעתו הבלעדי.
בחמישים שנותיו הראשונות השקיע מפעל הפיס למעלה מ-21 מיליארד ש"ח בפרויקטים למען הקהילה, החברה והאדם בישראל.
בשנים הראשונות הופנו מעל 40% מההכנסות לפרסים, מעל 40% מההכנסות למענקים למען הציבור, מעל 12% לסוכנים ועוד כ-4% להוצאות פרסום ותפעול.
| שנה | הכנסות (מיליוני שקלים) | זכיות כלליות (מיליוני שקלים) | אחוז הפרסים הכללי |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 3,120 | 1,880 | 60.3% |
| 2002 | 3,024 | 1,869 | 61.8% |
| 2003 | 3,010 | 1,870 | 62.1% |
| 2004 | 3,055 | 1,858 | 60.8% |
| 2005 | 3,333 | 2,003 | 61% |
| 2006 | 3,651 | 2,118 | 58% |
| 2007 | 3,853 | 2,284 | 59.3% |
| 2008 | 3,947 | 2,369 | 60% |
| 2009 | 4,515 | 2,636 | 58.4% |
| 2010 | 4,627 | 2,736 | 59.1% |
| 2011 | 4,782 | 2,843 | 59.5% |
| 2012 | 5,097 | 2,969 | 58.2% |
| 2013 | 5,829 | 3,388 | 58.1% |
| 2014 | 6,239 | 3,637 | 58.3% |
| 2015 | 6,886 | 4,012 | 58.3% |
| 2016 | 6,671 | 4,332 | 64.9% |
| 2017 | 7,366 | 4,792 | 65.1% |
| 2018 | 7,974 | 5,132 | 64.4% |
| 2019 | 8,222 | 5,297 | 64.4% |
| 2020 | 6,973 | 4,625 | 66.3% |
| 2021 | 9,155 | 5,937 | 64.8% |
| 2022 | 9,895 | 6,310 | 63.8% |
בשנים 2008–2011 הופנו בין 17-20% מההכנסות למענקים למען הציבור. בשנת 2012 הוגדל שיעור המענקים לקרוב ל-28% מההכנסות. ההוצאות של מפעל הפיס נעו באותה עת בין 18 ל-22 אחוזים מההכנסות.
חלוקת ההכנסות > תמיכה בקהילה

מפעל הפיס היא חברה לתועלת הציבור, אשר הכנסותיה הפנויות מועברות לתמיכה במיזמים שונים. מפעל הפיס תומך בהקמת מרפאות, בתי חולים, אולמות ספורט, כיתות לימוד ובתי ספר, מועדונים קהילתיים (מרכזי פיס קהילתיים), מרכזים לנוער (כגון שבטי צופים), אולמות לאירועי תרבות, מוזיקה ואמנות, מלגות שכר לימוד ללוחמים משוחררים, מרכזים להכשרה מקצועית, אשכולות פיס וגינות ציבוריות. כמו כן, מפעל הפיס מממן תחרות חיבורים תורניים במגזר החרדי והדתי.
הקריטריונים לתמיכה במועצה מקומית:
גודל הרשות 50%
דירוג כלכלי - חברתי 25%
מרחק ממרכזי הערים הגדולות (תל אביב, ירושלים וחיפה) - 20%
שיעור המשרתים בצה"ל - 5%
החל משנת 2001 פועלת מועצת הפיס לתרבות ולאמנות שמטרתה לקדם כישרונות מבטיחים בתחומי אמנויות הבמה, קולנוע, טלוויזיה, ספרות, שירה ואמנות חזותית. בכל שנה מחליטה המועצה מראש באילו תחומים להתמקד, ומחלקת את התקציב שנקבע לשם כך לפי פניות מהציבור ופניות יזומות מטעמה ליוצרים ולגופים העוסקים בתחומי היצירה. במסגרת זו ניתן מדי שנה "פרס ספיר" לספר בתחום הספרות היפה.
בשנת 2011 (לאחר כניסתו של עוזי דיין לתפקיד היו"ר) נקבע כי 7.5% מההכנסות הפנויות יוקצו לתחומי התרבות, האמנות והמלגות כלומר לא דרך הרשויות המקומיות ולא על פי הקריטריונים לתמיכה.
בשנת 2015 העביר מפעל הפיס לרשויות המקומיות סכום העולה על 1.09 מיליארד שקל -עלייה של כ-6% מסך התשלומים שבוצעו בשנת 2013 וגבוה בכ-6 מיליון שקל מהתשלומים שבוצעו בשנת 2014. עם זאת ניתוח שיעור ההעברות לרשויות ביחס להכנסות הפיס מצביע על ירידה מתמשכת בשנים 2008–2015, כך היה אחוז ההעברות מהכנסות מפעל הפיס 26.7% בשנת 2012 ו-22.2% בשנת 2015. בשנת 2016 העביר מפעל הפיס 824 מיליון שקלים לבניית כיתות ובתי ספר וסכום זהה למועצות מקומיות, פרט לכך הועברו 83.7 מיליון שקלים למענקים למועצת הפיס לתרבות ואמנות וכ 70 מיליון שקלים לפרויקט מלגות פיס. בשנת 2017 הועברו 651 מיליון שקלים לבניית מוסדות חינוך, 839 מיליון למועצות מקומיות ו-71 מיליון למועצת הפיס לתרבות ואמנות. בשנת 2018 העביר מפעל הפיס 748.5 מיליון שקלים לבניית כיתות לימוד וגני ילדים, 834 מיליון לרשויות מקומיות ו-68 מיליון למועצת הפיס לתרבות ואמנות ובשנת 2020 הועברו 571 מיליון שקלים לבניית כיתות לימוד וגני ילדים, ו-572 מיליון לרשויות מקומיות.
הגרלות מפעל הפיס

מפעל הפיס מפעיל מספר סוגים של הגרלות. המכניסות ביותר למפעל הפיס הן צ'אנס, חיש-גד ולוטו.
| משחק | הכנסות בשנת 2014 (מיליוני שקלים) | שינוי בהשוואה לשנת 2013 |
| --- | --- | --- |
| צ'אנס | 1,710 | 19.5%+ |
| חיש-גד | 1,549 | 11.6%+ |
| לוטו | 1,330 | 8.9%- |
| EIL | 573 | 7.9%+ |
| קינו | 479 | 9.9%+ |
| מנויים | 447 | 3%+ |
| 777 | 124 | 5.1%+ |
| 123 | 35 | 9.4%+ |