stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרס א.מ.ת.

| --- | --- |

 תיאור:  עבור הצטיינות מקצועית ואקדמית בתרבות ובמדע
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפרס:  2002–הווה (כ־23 שנים) 
 emetprize.com
 
פרס א.מ.ת. (אמנות-מדע-תרבות) הוא פרס המוענק בישראל מדי שנה, מאז שנת 2002. הפרס, בסך מיליון דולר אותו חולקים הזוכים, ממומן על ידי קרן א.מ.נ. - לקידום המדע התרבות והאמנות בישראל, אשר הוקמה לצורך עניין זה על ידי אגודת ידידי ישראל באמריקה הלטינית. את הקרן יזם וייסד הנדבן אלברטו מוסקונה ניסים (א.מ.ן - ראשי התיבות של שמו), שתחילה ביקש להישאר אנונימי.
הפרס ניתן בחסותו של ראש ממשלת ישראל בחמישה תחומים: תרבות ואמנות, מדעים מדויקים, מדעי החיים, מדעי הרוח ומדעי החברה. הפרס מוענק על-פי תחומי משנה המתחלפים במחזוריות מדי שנה.
הקריטריונים לזכייה בפרס מבוססים על הצטיינות והישגים מקצועיים או אקדמיים שיש בהם פריצת דרך בתחום העיסוק של הזוכה וכן תרומה מיוחדת לתרבות ולחברה הישראלית. ההחלטה על הזוכים מתקבלת על ידי ועדה בראשות שופט, הממנה ועדות משנה שמורכבות ממומחים בתחומים הרלוונטיים.
הערות שוליים

↑  מאת ראלי סער, מיליון דולר פרס לעשרה מדענים ואנשי רוח, באתר הארץ, 10 ביולי 2002
↑  שרה ליבוביץ-דר, הנדיב הלא ידוע, באתר הארץ, 14 באוגוסט 2002
↑  ראלי סער, מהשנה - ראש הממשלה יעניק פרס ל-5 יוצרים וחוקרים מצטיינים, באתר הארץ, 7 בינואר 2002
↑  ראלי סער, מיליון דולר פרס לעשרה מדענים ואנשי רוח, באתר הארץ, 10 ביולי 2002
↑  פרסי א.מ.ת מוענקים ל-11 זוכים בסכום של מיליון דולר, באתר גלובס, 26 בדצמבר 2004200
↑  אסתר זנדברג, פרס א.מ.ת לניצה סמוק וצבי נרקיס, באתר הארץ, 18 ביולי 2006
↑  יהונתן ליס,יובל יועז, טקס פרסי א.מ.ת: אהרן ברק תקף את פרידמן; גרוסמן התעלם מרה"מ, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2007
↑  רוני דורי, אוהד נהרין ויאיר ורדי בין הזוכים בפרס א.מ.ת לשנת 2009, באתר הארץ, 21 ביולי 2009
↑   הזוכים בפרס א.מ.ת לשנת 2015, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2015
↑  ynet, הכירו את הזוכים בנובל הישראלי, באתר ynet, 27 בספטמבר 2016
↑  מעיין הופמן, ‏"מקווים לתת השראה": זוכי פרס אמת 2017 נחשפים בראיון מיוחד, באתר מעריב אונליין, 28 ביולי 2017
↑  איתמר אייכנר, פרס א.מ.ת יוענק החודש ל-11 חוקרים מהאקדמיה, באתר ynet, 1 בדצמבר 2019
|  פרסים ישראליים  |
| --- | --- | --- |
| פרסים כלליים | פרס ישראל • פרס משרד החינוך והתרבות • פרס וולף • פרס א.מ.ת. • פרס דן דוד • פרס רוטשילד • פרס ירושלים • פרס בראשית • פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים |  |
| ציונות | פרס בגין • פרס בוני ציון • פרס יגאל אלון • פרס הרצל (הרצליה) • פרס בן-גוריון • פרס היצירה בתחום הציונות • פרס מוסקוביץ' לציונות • פרס ירושלים (ערוץ 7) • פרס שומר ציון |  |
| טכנולוגיה | פרס ביטחון ישראל • פרס ראש הממשלה ליזמות ולחדשנות • פרס ראש הממשלה לחדשנות בתחום תחליפי נפט |  |
| מדעים מדויקים | פרס אברבנאל  • פרס ארדש • פרס הארווי • פרס לויצקי • פרס נסיהו • פרס קריל |  |
| מוזיקה | פרס אקו"ם • פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים • פרס עמ"י |  |
| ספרות | פרס ביאליק • פרס ברנר • פרס זאב • פרס טשרניחובסקי • פרס ספיר • פרס ברנשטיין • פרס גפן • פרס עומר • פרס רופין • פרס קוגל • פרס היצירה לסופרים עבריים • פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית |  |
| אמנות פלסטית | פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית • פרס האמן הצעיר • פרסי מוזיאון ישראל • פרסי מוזיאון תל אביב • פרס אנדי • פרס קרן גוטסדינר לאמן ישראלי צעיר • פרס הרמן שטרוק • פרס רפפורט • פרס שיף • פרס היצירה הציונית • פרס ליאון קונסטנטינר • פרס קרן מנדל ואווה פונדיק לאמנות ישראלית |  |
| ספרות תורנית | פרס הרב עובדיה יוסף לכתיבה הלכתית • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • פרס לספרות תורנית בני ברק • פרס הרב מימון • פרס הרב טולידאנו לספרות תורנית • פרס הרב בר שאול |  |
| עיתונות | פרס סוקולוב • פרס דוש לקריקטורה • פרס עיפרון הזהב |  |
| קולנוע וטלוויזיה | פרס האקדמיה לטלוויזיה • פרס אופיר • פרס גרוס למצוינות באנימציה |  |
| תרומה לחברה | אות הנשיא להתנדבות • פרס זוסמן-ג'וינט • פרס ירושלים לאחדות ישראל |  |
חיים סופר

ערך זה עוסק ברב ההונגרי. אם התכוונתם לבעל "כף החיים", ראו .
| --- | --- |
חיים סופר
חיים סופר
 לידה:  29 בספטמבר 1821 ג' בתשרי ה'תקפ"ב ברטיסלאבה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  28 ביוני 1886 (בגיל 64) כ"ה בסיון ה'תרמ"ו בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום פעילות:  הונגריה
 תקופת הפעילות:  ? – 28 ביוני 1886 
 רבותיו:  הרב החת"ם סופר, כתב סופר, הגאון הלל ליכטנשטיין
 חיבוריו:  דברי שערי חיים, שו"ת מחנה חיים, פלס חיים.
 
 תפקידים נוספים:  רב העיר מונקאץ'
 
הרב חיים סופר (שם לועזי: Joachim Schreiber; ג' בתשרי ה'תקפ"ב, 29 בספטמבר 1821 - כ"ה בסיון ה'תרמ"ו, 28 ביוני 1886) היה רב ופוסק בהונגריה. שימש ברבנות במספר קהילות בהן קהילות מונקאץ' ופשט.
היה מראשי הדוגלים בקו הקיצוני שדרש הפרדה בין הקהילות האורתודוקסיות לשאינן כאלה בעת הקרע ביהדות הונגריה.
ביוגרפיה

חיים סופר נולד בצום גדליה בשנת ה'תקפ"ב (1821), בעיר פרשבורג שבהונגריה (כיום ברטיסלאבה, בירת סלובקיה), לאביו ר' מרדכי אפרים פישל סופר שהיה מתלמידי החתם סופר (ללא קרבה משפחתית). האב היה מתנגד נחרץ לחסידות, וכתב בצוואתו: ”אין אני מסכים על החדשות שלובשים מלבושי חסידות ומתרשלים בלימוד בכלל... נא ונא שאל תפנו ימין או שמאל אפילו זיז כל שהוא מהמנהגים הישנים כי החדש אסור מן התורה בכל מקום.” בהיותו בן אחת עשרה נכנס ללמוד בישיבתו של החתם סופר, שם למד עד פטירת החתם סופר. לאחר מכן למד זמן קצר אצל בנו הכתב סופר.
משם נסע לאונגוואר שם למד אצל המהר"ם א"ש, ומשם נסע לעיר ווערבוי, שם למד אצל הרב בנימין וולף לעוו (מחבר הספרים "שערי תורה") אותו החשיב לרבו המובהק, וממנו קיבל סמיכה לרבנות.
בהמשך למד בעיר מטרסדורף, ובשנת תר"ד[דרושה הבהרה] נשא לאשה את בריינדל דייטש. בשנת תר"ח[דרושה הבהרה] חזר לפרשבורג עיר הולדתו שם החל ללמד תורה את צעירי העיר.
דרכו ברבנות

בשנת תרי"א[דרושה הבהרה] התמנה לרב קהילת יעמרינג (Gyömrő) ובשנת תרי"ח התמנה לרב בקהילה סענפעטער. מאותו זמן התפרסם שמו כרב ופוסק גדול והוא קיבל הצעות לשבת על כיסא קהילות חשובות כמו למברג וקרקוב, שלכולן סירב.
משנת תרכ"ז[דרושה הבהרה] שימש כרב קהילת מונקץ', מהקהילות הגדולות בהונגריה באותו זמן. בקהילה זאת נתגלו חילוקי דעות בינו לבין אנשי הקהילה, שהייתה חסידית בחלקה הגדול, עקב הסתייגותו של הרב סופר ממנהגי תנועת החסידות. אביו אפרים היה מתנגד נחרץ וגם היה אחד מגדולי הקנאים ויריב מושבע של האורתודוקסי המתון רבי עזריאל הילדסהיימר, בו ראה סכנה גדולה ביותר. יחד עם מורו רבי הלל ליכטנשטיין ניסח את תקנות מיכאלוביץ, פסק דין שאסר על שינויים בסדרי בית-הכנסת. הסעיף הראשון והבולט אסר על נשיאת דרשות בלשון האומות (דהיינו, לא בהונגרית) וכוון בבירור נגד הדוגלים בשיטת הילדסהיימר. בשנת תרל"ט היה לרב הקהילה האורתודוקסית בבודפשט, והוא הראשון שנשא במשרה זו לאחר הפירוד בין הקהילות בהונגריה. בתפקיד זה שימש עד פטירתו בכ"ה בסיוון תרמ"ו (1886).
הנהגתו

הרב סופר היה פעיל חשוב וקיצוני של האורתודוקסיה, שהחלה באותה תקופה (תקופת תלמידי החת"ם סופר) להתגבש כקהילה עצמאית. הוא השתתף בקונגרס שאורגן על ידי השלטונות בשנת 1868, והיה מן הדוגלים בצורך לפרוש מהגוף, שבו היה רוב לנאולוגים. ב-22 בנובמבר 1869, כשהחל הממשל המרכזי ללחוץ על היהודים כולם להשתתף בבחירות ליצירת הארגון הקהילתי הארצי שגובש בקונגרס, יצא כרוז שנוסח על ידו ונחתם על ידי 27 רבנים, והטיל איסור על ההצבעה: ”אך דעו אם אנחנו משתתפים עמהם לבחור אנשים וכו' הרי כבר היינו מודים בזה שאנו מקבלים חוקי הקאנגרעס, ושוב אנחנו ח"ו מלוכדים במו וכל המודה בחוקי הקאנגרעס כופר בשו"ע וכל הכופר בשו"ע כופר בתורה שבע"פ וגם חלק בתורת משה אין לו חלק... כל מי שרוצה להיות יהודי כדרך שקיבלנו התורה הקדושה מאבותינו ועד משה רבינו לא ישתתף כלל בוואהלן האלה.” המודעה עודנה מצוטטת לעיתים על ידי אנטי-ציוניים המתנגדים לבחירות לכנסת.
מספר תשובות שלו בספרו "מחנה חיים" נוגעים לאיסור להזיז את מקום הבימה בבית הכנסת, פרט קל ערך שנעשה מזוהה עם המחדשים, שכן אלה הציבו את הבימה בקדמת המבנה בדומה לעמדת הדרשן בכנסיות. בתשובה נוספת הוא מחמיר עוד יותר במקום שהמחיצה בין הנשים לגברים אינה מכסה כי אם חלק מגוף הנשים. במקרה כזה הוא אסר להתפלל בבית הכנסת אפילו אם לא ימצא לשואל מקום תפילה בימים נוראים. גישתו בתחום, יחד עם זו של פוסקים אחרים כמהר"ם שיק, נעשתה לבסיס להתנגדות של קהילות יוצאי הונגריה בארצות הברית לקביעות המתירניות של הרב משה פיינשטיין בעניין המחיצה.
בעניין זכויות יוצרים כתב: "... ולדעתי אם אחד מתלבש בתורת חברו ולא אמר בשם אומרו הוא גנב,
הגם שזה נהנה וזה לא חסר מכל מקום כיוון שיש הקפדה גזל הוא... והוא הדין בכל איש השולח יד בחכמת תורת חברו
אשר זכה בחלקו מן השמיים הוא גזלן גמור".
משפחתו

רבים מבני משפחתו התפרסמו כרבנים בקהילות הונגריה, ובהם מספר אחים שלו. המפורסם שבהם ר' אליעזר זוסמן סופר, מחבר הספר ילקוט אליעזר. מבניו: ר' יעקב שלום - ממלא מקום אביו בבודפשט, ור' יוסף צבי רב קהילת שאמשאן. בהקדמת ספרו של הרב חיים סופר "מחנה חיים", חלק ב: חושן משפט, שיצא לאור בשנת 1875, הזכיר המחבר את חמשת בנותיו ואת בנו שנפטרו בחייו: לאה, שרה, ריזל, רבקה מלכה, צירל בלומה ומאיר שלמה.
מתלמידיו

רבים מגדולי הונגריה בדור שלאחריו היו תלמידיו ובהם:
אחיו רבי אליעזר זוסמן סופר,
רבי ישעיהו זילברשטיין מוויצן,
רבי עקיבא יוסף שלזינגר שהיה גם שותפו במאבקים נגד הניאולוגים
רבי עמרם בלום מחבר "בית שערים"
חיבוריו

הרב חיים סופר חיבר חמישה חיבורים אשר ראו אור בשנים שונות:
דברי שערי חיים - על התורה (הוצא לאור ה'תרמ"ז)
מחנה חיים - שו"ת בשמונה כרכים. יצאו לאור משנת תרכ"ב עד תרל"ה
פלס חיים - על גיטין  (הוצא לאור ה'תש"ך)
קול סופר - על משניות  - חלק ראשון (הוצא לאור ה'תרמ"א - ה'תרמ"ב)
שערי חיים - על תהילים (הוצא לאור ה'תרנ"ז)
הערות שוליים

↑  יוסף צבי סופר, דברי סופרים, לונדון תשכ"ג, עמ' קג.
↑  ראו נוסח מלא כאן: מחנה חיים חלק ב', או"ח סימן ה', באתר היברובוקס.
↑  צוטט בפס"ד ת"א 9430-07 שרה שפירו נ' נעמי רגן, בפני כב' השופט יוסף שפירא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309481705171  GND: 1053420633  ISNI: 0000 0000 6634 2952  LCCN: n88011900  NTA: 300936613  VcBA: 495/294455  VIAF: 21217945   WorldCat (עם VIAF): 21217945
ברוך עין

| --- | --- |
 לידה:  י"ז באייר ת"ר סוויסלוץ'
 פטירה:  לפני תרע"ד אמדור
 מקום קבורה:  פולין אמדור, פולין
 מדינה:  האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 מקום פעילות:  אמדור
 השתייכות:  יהדות אורתודוקסית
 תחומי עיסוק:  תלמוד תורה, הלכה
 בני דורו:  רבי מאיר יונה ברנצקי, רבי חיים חזקיהו מדיני
 
ברוך עין (י"ז באייר ת"ר, 1840 – נפטר לפני תרע"ד, 1914) היה תלמיד חכם, סוחר ואספן ספרים, מאמדור שבתחום המושב של האימפריה הרוסית. נודע בזכות בקיאותו העצומה בתורה ובכתיבת חידושים הלכתיים. חיבר את הספר "דבר מצווה" (וורשה, תרמ"ד) והיה ידוע כאישיות נדירה המשלבת גאונות תורנית עם עיסוק במסחר.
ביוגרפיה

נולד בי"ז באייר ת"ר (1840) בסוויסלוץ' שבפלך גרודנו, לאביו רבי אליהו עין. צאצא של רבי משה רודנר אב"ד סוויסלוץ', מחבר הספר "בגד עדים", שלא נדפס. ולאמו שינא נכדת רבי משה חן-טוב אב"ד פיעסק. הוא התייתם בצעירותו וגדל בבית דודו, (אחי אמו), רבי דוד מייזל, שהיה מורו ורבו המובהק. בשנת תרי"ח (1858) נשא לאישה את שרה בתו של רבי דוב, סוחר מאמדור, ועבר להתגורר שם. הוא התפרנס ממסחר במוצרי טקסטיל ותפירה, כאשר אשתו ניהלה את החנות והוא הקדיש את זמנו ללימוד תורה. גם בעת ישיבתו בחנות נהג לעיין בספרים, ושפתיו דובבו דפי גמרא ותוספות אותם ידע בעל פה. נודע בעירו בכינוי "בארע בערעס", על שם חותנו ששמו היה "בערע" (דוב).
היה לו פרנסה בריוח והתגורר בבית גדול עם חצר, בסמוך לבית המדרש של ברעגמאן. בבעלותו הייתה ספרייה גדולה של ספרים עתיקים, בהם כמה יחידות נדירות (אוניקום). בשנת תר"ע (1910), לאחר שרפה גדולה שפרצה בסוויסלוץ' וכילתה את בית המדרש הישן על אלפי ספריו, תרם רבי ברוך 500 ספרים יקרי ערך מספרייתו העשירה לעיר הולדתו. אחד מממייני הספרים, יהודה ליב אגושביץ, העיד כי כולם היו מלאים בהערות גאוניות בכתב ידו, והם היוו רק חלק קטן מאוצר ספריו.
רבי ברוך התפרסם כגאון ובקי עצום, והיה מרבה לכתוב חידושי תורה. הוא החליף מכתבים ושו"ת עם גדולי דורו, בהם רבי מאיר יונה ברנצקי, אב"ד סוויסלוץ' ומפרש ספר העיטור, רבי חיים חזקיהו מדיני, מחבר הספר שדי חמד. והחוקר שלמה בובר מלבוב.
ספריו וחיבוריו

בצעירותו, החל רבי ברוך לחבר את הספר "דבר מצווה" העוסק בספר המצוות לרמב"ם. הוא השלים את כתיבתו באמדור בה' בתשרי תרל"ד (1873), והספר נדפס בוורשה בשנת תרמ"ד (1884). הספר כולל יישוב השגות הרמב"ן על הרמב"ם בנוגע למניין המצוות. ובשנת תרל"ה (1875), החל לפרסם מאמרים בכתבי העת, כגון הלבנון ועברי אנכי. בנוסף, פרסם מאמרים תורניים בכתבי עת תורניים, בהם "אור תורה" (ירושלים, תרנ"ז), כנסת הגדולה (ורשה), ו"תורה מציון". ב"אהל יצחק" פרסם הערותיו לשו"ת חתם סופר.
בכתביו התבלט רבי ברוך בבקיאותו העצומה, והעז להשיג על גדולי האחרונים ואף על הרמב"ן. הוא ציין לעיתים כי גדולים אלו לא שמו לב לדברי קודמיהם, כגון שו"ת בשמים ראש, עם הגהות כסא דהרסנא של שאול ברלין, והגהות מהר"ץ חיות. לדוגמה, הוא העיר על הפרי מגדים שלא הזכיר את דברי הרשב"ץ ומגילת אסתר, והביע פליאה על כך שדברים מפורשים בגמרא לא נראו על ידי הרמב"ן. לעיתים התפלמס גם עם האבן עזרא, והתייחס לספרו "יסוד מורה" כתמוה.
בין חיבוריו שלא נדפסו:
"מעין הברכות" – על תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות;
"דבר אליהו" – על אזהרות רבי אליהו הזקן, שנדפסו ב"טעם זקנים";
שו"ת עם גאוני זמנו;
חידושים על שולחן ערוך, אבן העזר וחושן משפט.
"תעלומות עין"
פטירתו

רבי ברוך עין נפטר כמה שנים לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה, לפני שנת תרע"ד (1914), ככל הנראה באמדור, שם נקבר.
משפחתו

היה לו בן יחיד בשם "בערל", שכונה בעיר "בערל רבי ברוך'ס". בשלב מסוים בחייו, נשלח לסיביר עקב מעשים מהפכניים שביצע.
לקריאה נוספת

ישראל יעקב דינסטאג, תלפיות, כרך ט, חוברת ג-ד, עמ' 738-737.
שמואל חסידה-משה צינוביץ, ליטא - 2 (פנקס אמדור), בני ברק תשכ"ו, עמ' 59, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
ידידיה אפרון, אמדור: מיין געבוירן-שטעטל, בואנוס איירס, 1973, עמ' 65-66 ספר יזכור אמדור באתר ספריית העיר ניו יורק. (ביידיש)
ראובן אגושביץ, אמונה און אפיקורסות, ניו יורק תש"ט, עמ' 9-8, באתר אוצר החכמה (ביידיש)
הערות שוליים

↑  כן כתב פנחס טורברג ב"דור רבניו וסופריו". לעומת זאת, לפי עדות אליעזר רפאל מלאכי, בכתב יד אוטוביוגרפי של רבי ברוך עין שהיה בידו נכתב כי נולד בסיוון תרי"ז. אבל זה נראה כטעות, שכן כבר בשנת תרכ"ו התכתב עם רבי מאיר יונה ברנצקי, אב"ד  סוויסלוץ'.
↑  משפחת עין (או עיין) התיישבה בסוויסלוץ' החל מהמאה ה-18, ומוצאה מגרודנה, ראו: אברהם עין, וואלקאוויסקער - ספר יזכור, ב, ניו יורק, תש"ט, עמ' 602.
↑  מוזכר על ידי קרובו צבי הירש אדלמן (אנ'), בההגדה לליל שמורים, דנציג תר"ה, דף יג, באתר אוצר החכמה
↑  כן כתב בעצמו בקובץ אהל יצחק, שנה ד, חוברת י, עמ' ח.
בית המדרש בסוויסלוץ' משנת תרע"ה-תרע"ח
בית המדרש באמדור
אנולה הולמס

ערך זה עוסק בסדרת ספרים. אם התכוונתם לסרט, ראו .
|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  ננסי ספרינגר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 הוצאה:  Penguin Group
 הוצאה בשפת המקור:  2006
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  משכל מבית ידיעות ספרים
 תאריך:  2010
 תרגום:  סיגל גפן
 
אנולה הולמס או סיפורי המסתורין של אנולה הולמס (באנגלית: The Enola Holmes Mysteries) היא סדרת ספרים לנוער, רומנים בלשים מאת הסופרת האמריקאית ננסי ספרינגר, בכיכובה של אנולה הולמס כאחותו בת הארבע-עשרה של שרלוק הולמס המפורסם מזה כבר, המבוגר ממנה בעשרים שנה.
כשאמם נעלמת, אחיה של אנולה, שרלוק ומייקרופט הולמס, מחליטים לשלוח אותה לבית ספר בניגוד לרצונה. במקום זאת, בעזרת אמה שסיפקה כספים נסתרים וצופן משוכלל לבתה כדי לתקשר איתה, אנולה בורחת ללונדון שם היא פותחת בקריירה כבלשית פרטית חשאית המתמחה בחקירות תיקי נעדרים. יתר על כן, אנולה חייבת להקדים את אחיה הנחושים ללכוד ולהכריח אותה לעמוד בציפיותיהם.
סדרת פסטיש זו שואלת דמויות ומקומות מהקאנון של שרלוק הולמס, אך דמותה של אנולה היא יצירתה של ספרינגר וספציפית לסדרה זו. הספר הראשון, "תעלומת המרקיז הנעלם" (שתורגם לעברית בהוצאת משכל על ידי סיגל גפן בשנת 2010) והחמישי, "תעלומת הקרינולינה הקריפטית", היו מועמדים לפרס אדגר לתעלומת הצעירים הטובה ביותר בשנים 2007 ו-2010, בהתאמה.
בשנת 2020 עובדה לסרט "אנולה הולמס" הסדרה הספרותית שכתבה, בכיכובה של מילי בובי בראון בתור אנולה והנרי קאוויל בתפקיד שרלוק הולמס. נטפליקס ב-2022 את סרט ההמשך "אנולה הולמס 2".
ספרים

תעלומת המרקיז הנעלם (2006)
תעלומת הגברת שמאלית (2007)
תעלומת הזרים המוזרים (2008)
תעלומת המאוורר הוורוד המוזר (2008)
תעלומת הקרינולינה הקריפטית (2009)
תעלומת הפרידה הצוענית (2010)
ביקורות

הספר הראשון, "תעלומת המרקיז הנעלם", והחמישי, "תעלומת הקרינולינה הקריפטית", היו מועמדים לפרס אדגר לתעלומת הצעירים הטובה ביותר בשנים 2007 ו-2010, בהתאמה. קארן מקפרסון מאתר "פיטסבורג פוסט-גאזט" כינה את אנולה "גיבורה מאוד מושכת". המרכז לספרות ילדים של מכללת קרתגו תיאר את הספר השני כ"תעלומה היסטורית מוצקה" עם "סיום מספק ומפתיע" אף על פי שהיה "קצת איטי בהתחלה".
רומנים גרפיים

הסדרה עובדה בצרפת לרומנים גרפיים על ידי הסופרת והאמנית סרינה בלאסקו ופורסמה על ידי Jungle! באוסף שלהם "Miss Jungle".‏ שלושת הרומנים הגרפיים הראשונים פורסמו בארצות הברית על ידי IDW.
עיבוד קולנועי

ב-9 בינואר 2018 הוכרז כי מילי בובי בראון תפיק ותככב כדמות הראשית בסדרת סרטים המבוססת על ספרי אנולה הולמס. ב-8 בפברואר 2019, התקשורת דיווחה שהארי בראדביר יביים את פרויקט הסרט, ואילו ג'ק ת'ורן יעבד את התסריט. הלנה בונהם קרטר תגלם את אמה של אנולה הולמס ואילו הנרי קאוויל יגלם את שרלוק הולמס.
ב-21 באפריל 2020 רכשה נטפליקס את זכויות ההפצה לסרט, במקום הפצתו לאקרנים, זאת בשל פרוץ מגפת הקורונה העולמית, שאילצה סגירת בתי קולנוע. הסרט הופץ לצפייה ישירה ב-23 בספטמבר 2020.
ב-2022 יצא סרט ההמשך בנטפליקס, "אנולה הולמס 2".
תביעה משפטית

ב-23 ביוני 2020, קרן העיזבון של סר ארתור קונאן דויל הגישה תביעה בניו מקסיקו נגד, בין היתר; ננסי ספרינגר, חברת Legendary Pictures, חברת PCMA ונטפליקס, כשהתביעה מציינת הפרות זכויות יוצרים וגם הפרות של סימנים מסחריים. זאת בהתייחס לעשרת הסיפורים האחרונים שכתב סר ארתור קונאן דויל, שטרם שוחררה לרשות הציבור, אם כי בזמן הגשת התביעה היו ארבעה מהם בפועל ברשות הציבור. התביעה התייחסה באופן ספציפי להולמס שהפך לרגשי יותר בעשר העבודות האחרונות והציג צד 'אנושי' יותר לשרלוק, דבר שלא היה ידוע שהוא מציג בעבודות המקוריות לפני חזרת הדמות לאחר הסיפור "הבעיה הסופית". על פי התביעה, המסתורין והעיבודים של אנולה הולמס מפרים את הסימן המסחרי וזכויות היוצרים על תיאור מסוים זה של הולמס, מכיוון שהסיפורים עדיין נמצאים בתקופת מעבר בין זכויות יוצרים לשחרורם לרשות הציבור. התביעה דרשה תשלום נזק בגין הפרת זכויות יוצרים וסימנים מסחריים ביצירות הבאות, מתוך ספר הפרשיות של שרלוק הולמס: פרשת האיש הזוחל (1923), פרשת הערפד מסאסקס (1924), פרשת שלושת הגרידבים (1924), פרשת הלקוח רם המעלה (1924), פרשת שלושת הגמלונים (1926), פרשת החייל הלבן (1926), התעלומה של רעמת האריה (1926), פרשת מוכר הצבעים הזקן (1926), פרשת הדיירת המצועפת (1927), התעלומה באחוזת שוסקומב הישנה (1927); לא נקבע מועד לדיון בבית משפט.
הערות שוליים

↑  Enola Holmes--Netflix Official Site
↑  "Category List – Best Juvenile". Edgar Award Winners and Nominees Database. Mystery Writers of America. נבדק ב-7 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2007 Edgar Allan Poe Award Nominees". New Mystery Reader Magazine. אורכב מ-המקור ב-2019-05-16. נבדק ב-16 באוקטובר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2010 Edgar® Nominees". TheEdgars.com. נבדק ב-16 באוקטובר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  MacPherson, Karen (29 במאי 2007). "It's no mystery why these books are engrossing". Pittsburgh Post-Gazette. p. C7. נבדק ב-17 במרץ 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Wadley, Laura (2006). "Review of The Case of the Missing Marquess by Nancy Springer". Children's Book and Play Review. 26 (4): 28. נבדק ב-17 במרץ 2016. {{cite journal}}:  (עזרה)(הקישור אינו פעיל)
↑  Wildner, Kristine. ""The Case of the Left-Handed Lady: An Enola Holmes Mystery" by Nancy Springer". Center for Children's Literature. Carthage College. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Maneron, Philippe. "Les enquêtes d'Enola Holmes - BD, informations, cotes". Bedetheque.com (בצרפתית).
↑  "Sherlock Holmes' Kid Sister Get IDW EuroComics Graphic Novel in October". Newsarama. אורכב מ-המקור ב-27 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  IDW: Enola Holmes: The Case of the Missing Marquess (ארכיון)
↑  Munzenrieder, Kyle (9 בינואר 2018). "Millie Bobby Brown to Star as Sherlock Holmes's Kid Sister In Multi-Film Deal". W. נבדק ב-12 בינואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kroll, Justin (8 בפברואר 2019). "'Killing Eve' Director to Helm Millie Bobby Brown's 'Enola Holmes' (EXCLUSIVE)". Variety (באנגלית). נבדק ב-2019-02-19. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kroll, Justin (2019-06-27). "Henry Cavill to Play Sherlock Holmes Opposite Millie Bobby Brown in 'Enola Holmes'". Variety (באנגלית). נבדק ב-2019-06-29.
↑  Kit, Borys (21 באפריל 2020). "Netflix Picks Up Millie Bobby Brown's 'Enola Holmes". The Hollywood Reporter. נבדק ב-21 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Enola Holmes". Netflix Media Center. נבדק ב-2020-06-25.
↑  טריילר הסרט
↑  Lawful Masses with Leonard French (30 ביוני 2020). "Sherlock Estate SUES Enola Holmes for Copyright, Trademark Infringement". YouTube. נבדק ב-8 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   נועה מנהיים, האם אפשר לתבוע יוצרי סרט בגלל שהציגו את שרלוק הולמס כחובב כלבים ורגיש?, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2020
אליפות הנשים העולמית (WWE)

| אליפות העולם לנשים של ה-WWE>  חגורת אליפות העולם לנשים של ה-WWE.פרטים | אליפות העולם לנשים של ה-WWE>  חגורת אליפות העולם לנשים של ה-WWE.פרטים |  חגורת אליפות העולם לנשים של ה-WWE>  |
| --- | --- | --- |
| ארגון מפעיל | WWE |  |
| מותג | Raw |  |
| תאריך יצירה | 23 באוגוסט 2016 |  |
| האלופה הנוכחית | איאו סקיי |  |
| תאריך זכייה | 3 במרץ 2025 |  |
| שמות קודמים |   אליפות הנשים של סמאקדאון (2016–2023)  אליפות הנשים העולמית (2023–היום)  |  |
| סטטיסטיקות | סטטיסטיקות |  |
| האלופה הראשונה | בקי לינץ' |  |
| הכי הרבה זכיות | שארלוט פלייר (7 זכיות) |  |
| האלופה לזמן הארוך ביותר | ביילי וריאה ריפלי (380 ימים) |  |
| האלופה לזמן הקצר ביותר | שארלוט פלייר (5 דקות) |  |
| האלופה המבוגרת ביותר | אסקה (37 שנים, 81 ימים) |  |
| האלופה הצעירה ביותר | אלכסה בליס (25 שנים, 117 ימים) |  |
| האלופה הכבדה ביותר | ביאנקה בלאייר (75 ק"ג) |  |
| האלופה הקלה ביותר | ליב מורגן (45 ק"ג) |  |
אליפות העולם לנשים של ה-WWE היא האליפות השייכת למתאבקות בארגון ה-WWE. האלופה הנוכחית היא איאו סקיי.
היסטוריה

לאחר פיצול הרוסטרים, הוצגה לראשונה בתוכנית של סמאקדאון אשר שודרה בתאריך 23 באוגוסט 2016, אליפות הנשים של סמאקדאון. הוסבר שבאירוע באקלאש, שחל בתאריך 11 בספטמבר 2016, יערך קרב הדחות בין שש המתאבקות ממחלקת הנשים של סמאקדאון: אלכסה בליס, בקי לינץ', כרמלה, נטליה, ניקי בלה ונעמי. ניתן להדיח מתאבקת אחרת על ידי הצמדה או הכנעה. המתאבקת האחרונה שתישאר תוכתר כאלופת הנשים של סמאקדאון.
בתאריך 11 בספטמבר 2016, באירוע באקלאש, בקי לינץ' זכתה באליפות הנשים של סמאקדאון, ובכך נהפכה למתאבקת הראשונה אי פעם בהיסטוריה של WWE להחזיק באליפות נשים של סמאקדאון.
היסטוריה > הקרב הראשון להכתרת אלופת הנשים של סמאקדאון

| מספר הדחה | מתאבקת | הודחה על ידי | אופן ההדחה | זמן הישארות בקרב |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אלכסה בליס | נעמי | הצמדה | 09:38 |
| 2 | נעמי | נטליה | הכנעה | 10:52 |
| 3 | נטליה | ניקי בלה | הצמדה | 12:50 |
| 4 | ניקי בלה | כרמלה | הצמדה | 12:58 |
| 5 | כרמלה | בקי לינץ' | הכנעה | 14:40 |
| מנצחת | בקי לינץ' | בקי לינץ' | בקי לינץ' | 14:40 |
זכיות משולבות

| דירוג | מתאבקת | מספר החזקות בתואר | מספר ימים משולבים בהחזקת התואר | מספר ימים משולבים בהחזקת התואר לפי WWE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ביילי | 2 | 520 | 519 |
| 2 | שארלוט פלייר | 7 | 483 | 479 |
| 3 | ריאה ריפלי | 1 | 380 | 379 |
| 4 | בקי לינץ' | 4 | 311 | 310 |
| 5 | ליב מורגן | 2 | 283+ | 282+ |
| 6 | סשה בנקס | 1 | 167 | 167 |
| 7 | נעמי | 2 | 149 | 147 |
| 8 | רונדה ראוזי | 1 | 138 | 138 |
| 9 | ביאנקה בלאייר | 1 | 133 | 133 |
| 10 | כרמלה | 1 | 131 | 130 |
| 11 | אלכסה בליס | 2 | 110 | 109 |
| 12 | אסקה | 1 | 100 | 99 |
| 13 | נטליה | 1 | 86 | 86 |
| 14 | איאו סקיי | 1 | 1+ | 1+ |
אלופת הנשים הראשונה והנוכחית של סמאקדאון, בקי לינץ'
שארלוט פלייר מחזיקה בשיא החזקות בתואר עם שבע זכיות
איאו שיראי

| --- | --- |

שיראי, פברואר 2017
 לידה:  8 במאי 1990 (בת 34) קמקורה, קנאגאווה, יפן
 שם במה:  ביבה קסאיי היטוקירי איאו שיראי איאוטיקה איאו סקיי מידנייט אנג'ל אויוקי T-2 מאסק טנוקו שוז'ו לוסקה
 כינוי:  Genius of the Sky
 משקל:  54 ק"ג
 גובה:  1.56 מטר
 מקום מגורים:  קוטו, טוקיו, יפן
 לאום:  יפני
 קריירה מקצוענית:  4 במרץ 2007 – הווה (18 שנים)
 מאמנים:  טקאשי סאסאקי טומוהיקו האשימוטו
 ליגות:  WWE
 תרגילי סיום:  מונסולט
מסאמי אודאטה (ביפנית: 大館正美 Ōdate Masami; באנגלית: Masami Odate; נולדה ב-8 במאי 1990) הידועה יותר בשם הבמה שלה, איאו סקיי היא מתאבקת יפנית, המופיעה בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית הדגל Raw, שבה היא מכהנת כאלופת הנשים העולמית הנוכחית. סקיי הייתה פעם אחת אלופת הנשים של ה-WWE. בנוסף, היא הופיעה במותג הפיתוח NXT של הארגון תחת שם הבמה איאו שיראי ובמסגרתו כיהנה כאלופת הנשים של NXT וכאלופת זוגות הנשים של NXT.
היא מוכרת בעיקר בשל תקופתה בארגון היפני World Wonder Ring Stardom (בקיצור Stardom), שבו הייתה פעמיים אלופת הוונדר של סטארדום, שש פעמים אלופת האמנים של סטארדום, בזמן שהייתה גם פעמיים אלופת העולם של סטארדום ופעם אחת אלופת אלילות סטארדום, אלופת ה-High Speed ואלופת העולם של SWA.
אודאטה ערכה את הופעת הבכורה שלו בענף במרץ 2007, כשאת רוב שנותיה הראשונות העבירה כמתאבקת זוגות ביחד עם אחותה הגדולה, מיו. השתיים התאבקו בארגונים רבים ברחבי יפן ומקסיקו, כשבמהלך שנים אלו זכו באליפות זוגות הנשים הצעירות העולמית של TLW. ביוני 2010, היא ואחותה הצטוותו לשורות המתאבקת קאנה, כשביחד הן הקימו את קבוצת Triple Tails, שהתקיימה במשך חמישה עשר חודשים, עד שאיאו פירקה את הקבוצה ויצאה לדרך חדשה כמתאבקת יחידים בארגון סטארדום. במהרה היא נהייתה לאחת הכוכבות הגדולות ביותר של הארגון, כשבאפריל 2013, היא זכתה באליפות הבכירה ביותר של הארגון, אליפות העולם של סטארדום, שבה החזיקה במשך חמישה עשר חודשים. איאו עבדה עבור סטארדום משנת 2011 עד ליוני 2018, שם היא החליטה לעזוב את הארגון ולחתום בארגון ה-WWE.
השתתפותה במדיה

אודאטה ערכה את הופעת הבכורה שלה במשחק ההיאבקות WWE 2K20.
חיים אישיים

אודאטה היא מעריצה של המתאבק הירושי טנהאשי ושל להקת הבנות היפנית מומואירו קלובר Z.