כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל
הערות שוליים

1 2 3  הפער בין התיארוך המדעי של תקופת המלוכה, לבין התיארוך המסורתי המאוחר לו ביותר ממאה שנים ("השנים החסרות"), מתקיים לאורך כל התקופות המקראיות אשר ניתן לתארכן מדעית; במקרים כאלו, התאריכים הנקובים בערך זה הינם התאריכים המדעיים.
1 2 3  Gerard Gertoux. Assyrian and biblical chronologies are they reliable ?. 4th Oxford Postgraduate Conference in Assyriology 2015, Apr 2015, Oxford, United Kingdom.
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ג
↑  תגלית מרעישה בחפירות בישראל: התגלה טיפוס חדש של אדם קדום, שאינו מוכר למדע, באתר new.huji.ac.il, ‏24 ביוני 2021
↑  Qesem Cave Project – Introduction
↑  ד"ר יונת אשחר, האדם שהקדים את זמנו, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 25 בינואר 2018
↑  ד"ר יונת אשחר, יוצאים מהמערה: הניאנדרטלים של עמק יזרעאל, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 26 ביוני 2019
↑  ד"ר יונת אשחר, הפאזל של מוצא האדם, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 11 באוקטובר 2017
↑  אבי בליזובסקי, ‏מיוחד לאתר הידען: האם האדם הניאנדרטלי וההומו סאפיינס התאחדו בישראל?, באתר "הידען", 2 באפריל 2014
↑  ד"ר יונת אשחר, האדם המודרני שבניאנדרטל, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 8 בנובמבר 2023
↑  Mankind: The Story of All of Us - Pamela D. Toler - Google Books
↑  יש לציין כי קבורה משנית מופיעה גם בהקשרים אחרים בתרבויות ובתקופות שונות, למשל כדי להביא את עצמות הנפטרים לאתר קבורה מועדף מסיבות שונות, אשר מרוחק מיישוב מגוריהם ומותם של חברי הקהילה. כך הוא, לדוגמה, באתר בית שערים שמתקופה מאוחרת בהרבה.

קורה גם שאדם נפטר בעת מסע הרחק ממקום מגוריו הקבוע, וכדי להביאו לקבורה בבית הקברות של יישובו או משפחתו נדרשו להשתמש בשיטה של קבורה משנית.
↑  "Ancient earthquake may have caused destruction of Canaanite palace at Tel Kabri -- ScienceDaily".
↑  Seismic Solution for Jericho’s Collapsing Walls, blogs.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Oxford University Press: 100 Decisive Battles: Paul K. Davis
↑  ספר מלכים ב', פרק ט"ו, פסוקים י"ט–כ'
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא (מהדורה שלישית מתוקנת וערוכה בידי אנסון רייני), כרטא, תל אביב, 1995, עמ' 96, מפה 144.
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא (מהדורה שלישית מתוקנת וערוכה בידי אנסון רייני), כרטא, תל אביב, 1995, עמ' 97–99, מפות 146–148.
↑  יוחנן אהרוני, ארץ ישראל בתקופת המקרא – גאוגרפיה היסטורית (מהדורה מתוקנת בעריכת ישראל אפעל), יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1987, עמודים 285–290.
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא (מהדורה שלישית מתוקנת וערוכה בידי אנסון רייני), כרטא, תל אביב, 1995, עמ' 100, מפה 150, בה ניתן לראות את כלל ההגליות בין השנים 734 עד 712 לפנה"ס.
↑  Burgess, Henry (2003). Journal of Sacred Literature and Biblical Record, April 1855 to July 1855. Kessinger Publishing. ISBN 978-0-7661-5612-8.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 15, פרק ה, פסקה ב, סעיפים 121–122: "היה רעש בארץ היהודים, שכמוהו לא נראה מעולם".
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ט, פסקה ג, סעיף 420.
↑  ישראל שצמן בהערתו על מלחמות היהודים בתרגום אולמן, ספר שישי, פרק ט, פסקה ג, סעיף 420 (את מספר השבויים הוא רואה כסביר, אך לאור נטיית יוספוס להפריז במקרים כאלו, הוא מניח את המספור של יוספוס כבלתי אמין); סטיבן כץ ולואי פינקלסטיין, The Cambridge History of Judaism: Volume 4, The Late Roman-Rabbinic Period, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', עמ' 24; גרשון בר-כוכבא, מקדש בלהבות, ספרי מגיד, הוצאת קורן, ירושלים, 2014, עמ' 98
↑  Barkat, Amiram (8 באוגוסט 2003). "The big one is coming". Haaretz. נבדק ב-11 במאי 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  749 CE Golan quake shows another is overdue, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2007-10-14 (באנגלית)
↑  Hebron-Background
↑  London, The Times of, English: Galilee Earthquake report in the Times 1 March 1837, נבדק ב-2024-10-07
↑  Sbeinati, M.R., Darawcheh, R. & Mouty, M. 2005. The historical earthquakes of Syria: an analysis of large and moderate earthquakes from 1365 B.C. to 1900 A.D. Annals of Geophysics, 48, 347–435.
↑  "Mishkenot Sha'ananim". אורכב מ-המקור ב-2016-09-14. נבדק ב-2011-04-21.
↑  Provisional Government of Israel: Official Gazette: Number 1; Tel Aviv, 5 Iyar 5708, 14.5.1948 Page 1: The Declaration of the Establishment of the State of Israel
↑  Ben-Gurion, David (5 דצמבר 1949). "Statements of the Prime Minister David Ben-Gurion Regarding Moving the Capital of Israel to Jerusalem". The Knesset. ארכיון מ-4 מרץ 2016. נבדק ב-2 אפריל 2007.
↑  Avi Issacharoff,‏ Shalit's captors: He wasn't tortured, he received medical care and watched TV, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2011
↑  "IAF strike kills Hamas military chief Jabari - Defense - Jerusalem Post".
↑  יצחק בן-חורין, האו"ם אישר ברוב עצום: פלסטין - מדינה משקיפה, באתר ynet, 30 בנובמבר 2012
↑  Resolution adopted by the General Assembly on 29 November 2012: without reference to a Main Committee (A/67/L.28 and Add.1): 67/19. Status of Palestine in the United Nations
↑  Ilene Prusher / Jerusalem, Israel and Palestinians Reach Open-Ended Cease-Fire Deal, TIME, ‏2014-08-26
↑  Trump Recognizes Jerusalem as Israel’s Capital and Orders U.S. Embassy to Move - The New York Times, web.archive.org, ‏2018-01-08
↑  Israel signs pacts with 2 Arab states: A 'new' Mideast?, AP News, ‏2020-09-16
↑  "Israel-Gaza ceasefire holds despite Jerusalem clash". 2021-05-20. נבדק ב-2024-10-07.
↑  Juliette Kayyem, A Devastating Attack by Hamas, The Atlantic, ‏2023-10-07
↑  מלחמה בישראל: לפחות 1,400 נרצחים ונופלים במתקפה הרצחנית, באתר ערוץ 7, 7 באוקטובר 2023
דגם ממוחשב תלת־ממדי של בית המקדש הראשון

"גלות בבל", בציורו של ג'יימס טיסו, מהשנים 1896–1902
דגם ירושלים בסוף ימי בית שני (בניין הורדוס), במוזיאון ישראל (2011)
"חורבן בית שני", בציורו של דייוויד רוברטס, מ-1850
בשנת 335 נבנתה כנסיית הקבר בגבעת הגולגולתא (תצלום משנת 1900)
מפת מדבא ממחישה כיצד נראתה ירושלים במאה ה-6 לספירה
בשנים 687–691 הח'ליף עבד אל מליכ מבית אומיה הקים את כיפת הסלע בירושלים (צילום משנת 1856)
העיר סקיתופוליס (בית שאן) הייתה אחת מהערים שנחרבו ברעש שביעית (צילום משנת 2009)
כיבוש ירושלים בשנת 1099 במהלך מסע הצלב הראשון, בציור מהמאה ה-19
המצור על עכו, בציורו של דומיניק פאפטי, מ-1840
חומות ירושלים (צילום מ-2005)
קרב נצרת בציורו של אנטואן-ז'אן גרו מ-1801
רעידת האדמה בצפת (1837)
חוליות מקלענים עות'מאנים במהלך קרב עזה השני, 1917
הכניעה העות'מאנית בירושלים והעברתה לידי הבריטים, 9 בדצמבר 1917.
1948: ההכרזה על הקמת מדינת ישראל
1979: הסכם השלום בין ישראל למצרים. בגין, קרטר וסדאת בקמפ דייוויד
1993: ביל קלינטון, יצחק רבין ויאסר ערפאת חותמים על הסכמי אוסלו
קיץ 2006: מלחמת לבנון השנייה (התצלום מ-15 באוגוסט 2006)