stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שחמט
השחמט בתרבות > מהמאה ה-18 ואילך

מטרופולין השחמט הבלתי מעורער של המאה ה-18 היה "קפה דה לה Régence" בפריז. בשנת 1740 החלה כאן עלייתו של פילידור בן ה-14. הוא היה מוזיקאי ושחמטאי. בשנים מאוחרות יותר, פילידור נסע כשחקן מקצועי בין אנגליה לבין צרפת הלוך ושוב כדי להתפרנס. אישים ידועים שיחקו בבית הקפה נגד פילידור: וולטר היה מפסידן רע עם התפרצויות זעם בלתי נשלטות. ז'אן ז'אק רוסו התלונן בספרו "וידויים" מספר פעמים על התסכולים שחווה כשחמטאי חלש. גם דידרו, האנציקלופדיסט הידוע, היה אורח קבוע וכך גם נפוליאון בונפרטה ובנג'מין פרנקלין ניסו כאן את כוחם.
בתקופת הנאורות הופיע השחמט בעיקר בהקשר לשיפור עצמי. כך כתב בנג'מין פרנקלין במאמרו "ערכי המוסר שבשחמט" (1750):
משחק השחמט אינו שעשוע לעצלנים גרידא; מספר איכויות מחשבתיות רבות ערך, הנחוצות במהלך חיי האדם, נרכשות ומתחזקות בעזרתו, כך שההרגל יהיה זמין בכל מועד; כי החיים הם סוג של שחמט, בהם לעיתים קרובות, אנו מכוונים להשיג אחרים, ומתחרים או יריבים, ויש לנו מתחרים ויריבים להיאבק עמם, ובהם יש מגוון עצום של אירועים טובים ורעים, שהם, במידת מה, תוצאת הזהירות או הרצון בדבר. כשנשחק בשחמט, אם כך, נוכל ללמוד:
ראיית הנולד, המביטה מעט אל העתיד, ושוקלת את התוצאות שיכולות לנבוע ממהלכנו [...]
שקילה, הסוקרת את כל לוח השחמט, או זירת ההתרחשות [...]
זהירות, לא לעשות מהלכים מהר מדי [...]
כל משחק יכול לזמן הזדמנויות לפיתוח של כישורים שונים. משחק השחמט נחשב כמשחק המפתח יכולות שכליות השימושיות לכל תחומי החיים. זוהי פעילות בעלת פוטנציאל בלתי מוגבל עבור המוח האנושי ולכן הוא יכול להיות כלי אפקטיבי לפיתוח של מיומנויות חשיבה גבוהות. כגון: יכולת פתרון בעיות, מיקוד, חשיבה ביקורתית, לוגיקה מופשטת, תכנון אסטרטגי, יכולת ניתוח, יצירתיות, הערכה וסינתזה. הערכות דומות לגבי השחמט הביאו לכך ששחמט נלמד על ידי ילדים בבתי ספר רבים ברחבי העולם. בתי ספר רבים מחזיקים מועדון שחמט וישנם טורנירים רבים מטעם בתי הספר הנועדים לילדים בלבד.
השחמט בתרבות > שחמט בספרים

בעקבות מקומו ההולך וגדל בתרבות, שחמט זוכה להתייחסויות רבות באמנות המודרנית; ישנן יצירות חשובות לא מעטות בהן שחמט ממלא תפקיד מפתח. דוגמאות בולטות הן:
הפנטזיה הקומית לילדים "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם" מאת לואיס קרול, שבה תזוזות הדמויות מעוצבות בהתאם למשחק שחמט והגיבורה אליס מתחילה כרגלי ומתקדמת אט אט עד להמלכתה, בדומה ליצירות רבות המדמות אנשים לכלי שחמט.
הנובלה הפסיכולוגית "משחק המלכים" מאת שטפן צווייג, בה מתואר משחק שחמט ודרכו פער אישיותי בין שתי דמויות.
"ההגנה של לוז'ין" מאת ולדימיר נבוקוב, על שחמטאי שפיתח אובססיה חסרת שליטה למשחק.
השחמט בתרבות > שחמט בקולנוע ובטלוויזיה

השחמט זכה למקום חשוב גם בצורות אמנות חדשות יותר, והיה לו חלק בעלילתם של סרטים רבים:
"החותם השביעי" של אינגמר ברגמן
"שחקני השחמט" של סטיאג'יט ריי
בסרט "פרש"
הסרט "שובר את הכלים" מבוסס על הדו-קרב על אליפות העולם בשחמט בין בובי פישר ובין בוריס ספאסקי.
"שח-קוסמים" בספר "הארי פוטר ואבן החכמים" של ג'יי קיי רולינג, וכן גם בסרט. בספר ובסרט כלי השחמט חיים ונעים בעצמם. במט המלך שומט את כתרו או את חרבו.
הסדרה "גמביט המלכה" של נטפליקס, המבוססת על ספרו של וולטר טוויס בעל אותו השם, עוסקת בילדת פלא במשחק.
השחמט בתרבות > לימודי שחמט

זה לא מקרי שמשחק האלמוות בין אנדרסן נגד קיזריצקי משנת 1851 היה משחק בין מתמטיקאי ובין מורה למתמטיקה, הזיקה בין שני התחומים הייתה ברורה עוד בטרם נערכו מחקרים בנושא.
תלמידי שחמט לומדים איך לנתח, לתכנן ולהתנהג, הן על הלוח והן בחיים האמיתיים. הלומדים רוכשים יכולות וכישורי חיים בעלי ערך יקר כאשר הם לומדים כיצד להתרכז, כיצד לחשוב קדימה, כיצד לפתור בעיות מורכבות ואיך לקבל החלטות קשות. לומדים איך לנתח, לתכנן ולהתנהג, הן על הלוח והן בחיים האמיתיים. מחקרים רבים הוכיחו כי ילדים הלומדים שחמט משפרים יכולות חשובות כמו ספורטיביות, כבוד, הוגנות, סבלנות, מנהיגות, ביטחון ותפיסה עצמית בריאה. מחקרים רבים מרחבי העולם הראו קשר ישיר בין שיעורי שחמט לבין ביצועים אקדמיים ובמיוחד הישגים מתמטיים ולשוניים. מחקר פסיכולוגי ורפואי על ההשפעות של למידת משחק השחמט מצא כי המשחק משפר את התפקוד הקוגניטיבי והאינטלקטואלי בקרב ילדים ובני נוער. שחמט מסייע גם בשיפור השליטה העצמית, בפיתוח ההערכה העצמית, בהפחתת האלימות, ביכולות ניתוח ותכנון ומשפר את הריכוז. שחמט נמצא כמועיל במיוחד לילדים עם הפרעות קשב וריכוז.
הפרלמנט האירופאי המליץ על הכנסת לימודי שחמט למערכות החינוך של המדינות השונות. החל משנת הלימודים 2011 - 2012 לימודי שחמט הם מקצוע חובה בבתי הספר של ארמניה.
תוכנות שחמט

עם התפתחות הטכנולוגיה החלו תוכנות השחמט לאיים על יכולתם של השחמטאים. מכונות המשחקות שחמט ברמה גבוהה אינן טריוויאליות, מכיוון שההערכות למספר המצבים החוקיים בשחמט נעות בין  10^{43} לבין  10^{47}, אך מכונות שונות הצליחו להגיע לרמות גבוהות יחסית. עם זאת, לעיתים בהלת השחמטאים הייתה לשווא – שני המקרים המפורסמים ביותר של מכונות שחמט היו "הטורקי" משלהי המאה ה-18, שהיה תרמית, וכחול עמוק, שניצחה את גארי קספרוב בתחרות בת שישה משחקים (שני ניצחונות, הפסד ושלושה משחקים שהסתיימו בתיקו), ותוכנתה בין המשחקים כדי שתבין טוב יותר את סגנון המשחק של קספרוב. קספרוב אמר כי ראה תובנה ויצירתיות במשחקי המחשב שאותם לא יכול היה להבין. עם זאת, תחרות בת ארבעה משחקים שנערכה בנובמבר 2003 בין קספרוב ובין המחשב "פריץ X3D" הסתיימה בתיקו. עם התחזקותם של מנועי השחמט המודרניים, תוכנות השחמט המובילות אינן ניתנות להבסה על ידי בן אנוש. מנוע השחמט בעל הדירוג הגבוה ביותר כיום הוא Stockfish.
שרתי שחמט

המתמטיקאי והמתכנת היהודי אמריקאי אלכס ברנשטיין, שהיה גם שחמטאי, פיתח בשנות החמישים של המאה העשרים, בארצות הברית, את תוכנת השחמט הראשונה, תוכנת ברנשטיין.
שרתי שחמט (נקראים באנגלית  Internet chess server (ICS) הם שרתים בהם ניתן לפגוש שחקני שח אחרים ולשחק מולם, כמו כן לבצע פעולות אחרות כגון משחקי שח מול המחשב, דיונים שונים, ניתוח המשחקים ועוד.
בין שרתי השחמט הפופולריים ביותר, ניתן למצוא את השרתים הבאים::
Lichess – שרת חינמי המבוסס על קוד פתוח, ניתן להשתמש הן במחשב והן כאפליקציה בסלולרי. תכונות נוספות: חלק מהתפריטים מתורגמים לעברית, כל שחקן מקבל דירוג לטובת התאמה מיטבית מול שחקני שח אחרים, מגוון חידות שחמט עם קושי משתנה ועוד.
Chess.com – ניתן להשתמש הן במחשב והן כאפליקציה לסלולרי, חלק מהתפריטים מתורגם לעברית.
chess24.com (אנ')
Internet Chess Club (אנ')
Free Internet Chess Server (אנ')
Chesscube (אנ')
Playchess.com (אנ')
בישראל אתר השחמט הישראלי הוקם בשנת 2010.
גרסאות שחמט שונות

עם השנים התפתחו לוחות ופורמטי שחמט שונים מהלוח הרגיל המשמש לשני שחקנים.
קיימות גרסאות עבור יותר משני שחקנים: 3 שחקנים (לוח עגול או משושה), 4 שחקנים, ואף יותר.
משחקי שח עם חוקים ששונו או נוספו.
אם עוורים רוצים לשחק שחמט, יש על הלוח סימני ברייל, לכל שחקן יש את הלוח שלו, ולאחר מסע הם אומרים ליריב את המהלך.
בשחמט עיוור השחקן לא רואה את לוח המשחק ורק שומע את ההכרזות על תנועות הכלים.
שחמט לשלושה (אנ') על לוח משושה
לוח עבור ארבעה שחקנים (אנ')
לוח עגול עבור 12 שחקנים
ראו גם

גו – משחק אסטרטגיה מופשט שמקורו בסין
| --- | --- |
: ספר: שחמט
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
לקריאה נוספת

אלכסנדר מטנוביץ' ומשה שלו, לומדים שחמט ב-30 שעורים
יוחנן אפק והורסיו וולמן, עד רגלי האחרון
אהרון נימצוביץ', שיטתי-אהרון נימצוביץ, מהדורה עברית שנייה
ולדיסלב שקלובסקי ורם סופר, משחק המלכים (חלק א' הוא למתחילים וחלק ב' למתקדמים)
אהוד להב, שחמט פלוס פלוס, יסודות החשיבה בשחמט
גארי קספרוב, על קודמי הגדולים (חמישה כרכים)
ישראל גלפר, ניצחון עמדתי
ביאורים

↑  מארי מתייחס לטקסט נוסף בסנסקריט מהמאה ה-7, ה-Vasavadatta (אנ'), כעדות לקיומו של הצ'טורנגה בתקופה זו, אך הטקסט לא מזכיר את המשחק בשמו, וחוקרים אחרים מטילים ספק בטענה שהוא מתייחס למשחק. טקסט פרסי נוסף, שמארי מזהה כאזכור המוקדם ביותר למשחק, הוא ספר המעשים של ארדשיר, שבו מתוארת גדולתו של ארדשיר הראשון, מייסד האימפריה הסאסאנית במאה ה-3, ובין השאר נכתב כי הוא היה השחקן המוכשר ביותר בצ'טראנג. מארי וחוקרים אחרים מעריכים כי הטקסט נכתב בסביבות 600 לספירה, אך חוקרים אחרים טענו כי ההתייחסות לצ'אטרנג הוספה לטקסט במאה ה-9.
↑  ההיסטוריון דנקן פורבס פרסם ב-1860 תאוריה לפיה מקור השחמט הוא במשחקים שנוצרו לפני יותר מ-5,000 שנה. תאוריה זו נחשבה למוסמכת עד שהאינאולוג אלברכט ובר (אנ') פרסם מחקר שהראה כי העדויות שעליהן הצביע פורבס לא נמצאות במקורות שעליהם הוא הסתמך. מחקרים מאוחרים יותר הראו שהעדויות של פורבס הן מאוחר בלפחות 2,500 שנה מכפי ששיער.
חוק חסימת מספר טלפון לשם מניעת ביצוע עבירות

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  19 במרץ 2018
 תאריך חקיקה עברי:  ג' בניסן תשע"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים
 תומכים:  54
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2711, עמ' 444
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  המשרד לביטחון פנים
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא:  חוק חסימת מספר טלפון לשם מניעת ביצוע עבירות, התשע״ח-2018
 
חוק חסימת מספר טלפון לשם מניעת ביצוע עבירות, התשע״ח-2018 נחקק ב-12 במרץ 2018 על ידי הכנסת העשרים, והוא מקנה לרשויות כלים למניעת ביצוע עבירות בתחומי זנות וסמים באמצעות טלפון סלולרי.
הצורך בחקיקה

דברי ההסבר להצעת החוק מנמקים את הצורך בחוק:
להצעת החוק הממשלתית מוזגו שתי הצעות חוק פרטיות:
הצעת חוק חסימת גישה לקווי טלפון המשמשים לפרסום ומסירת מידע בדבר זנות, התשע"ז-2017, שיזמו חברי הכנסת מרב מיכאלי, שולי מועלם-רפאלי, זאב בנימין בגין, יהודה גליק, עאידה תומא סלימאן ועליזה לביא.
הצעת חוק חסימת קו טלפון של ספק שירותי מין, התשע"ז-2017, שיזמו חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, רוברט אילטוב, חמד עמאר ועודד פורר.
תמצית החוק

בחוק זה עבירה היא כל אחת מאלה:
היה לקצין משטרה בדרגת ניצב משנה ומעלה יסוד סביר להניח כי מספר טלפון מפורסם ברבים לשם ביצוע עבירה, לרבות באמצעות האינטרנט ויישומים טכנולוגיים, וכי יש יסוד סביר לחשש שימשיך לשמש לפרסום כאמור אם לא ייחסם באופן מיידי, רשאי הוא לתת צו חסימה מנהלי למפעיל הסלולרי שעמו התקשר המנוי בהסכם התקשרות ולמפעילים נוספים, המורה על חסימת מספר הטלפון לתקופה שיקבע בצו, שלא תעלה על 30 ימים; בצו לא תצוין העבירה שבשלה נחסם מספר הטלפון. קודם למסירת הצו יש להודיע למנוי על הכוונה למתן הצו שבה תצוין העילה לנתינתו, ותינתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו בתוך 24 שעות ממועד מסירת ההודעה.
על ההחלטה למתן צו חסימה מינהלי ניתן לערער, בתוך תקופת תוקפו של הצו, לבית משפט השלום.
בית משפט השלום רשאי לצוות כמפורט להלן, אם שוכנע כי חסימת מספר הטלפון חיונית למניעת המשך פרסום ברבים לשם ביצוע העבירה שבשלה ניתן צו חסימה מינהלי, ורשאי הוא לחזור ולצוות על הארכת תוקפו של הצו לתקופה נוספת שלא תעלה על 60 ימים מזמן לזמן:
על פי בקשה בכתב של תובע – לתת צו המורה על הארכת תוקפו של צו חסימה מינהלי לתקופה נוספת שלא תעלה על 60 ימים;
על פי בקשה בכתב של תובע, שהוגשה לבקשת קצין משטרה מוסמך – לתת צו המורה על חסימת מספר טלפון שניתנו לגביו שני צווי חסימה מנהליים לתקופה שלא תעלה על 30 ימים.
אם הוגש כתב אישום בעבירה, רשאי בית המשפט הדן בכתב האישום, על פי בקשת תובע, לצוות כמפורט להלן, אם שוכנע כי חסימת מספר הטלפון חיונית למניעת המשך הפרסום ברבים לשם ביצוע העבירה; בית המשפט רשאי לצוות כאמור עד תום ההליכים או עד למועד מוקדם יותר שיקבע, ולחזור ולצוות על הארכת תוקפו של הצו לתקופה נוספת מזמן לזמן, ואם הסתיים ההליך בהרשעה – עד למועד אחר שיקבע ושלא יעלה על חמש שנים נוספות מתום ההליכים:
לצוות על מפעילים סלולריים לחסום את מספר הטלפון המפורסם ברבים לשם ביצוע העבירה כאמור באותו סעיף;
לצוות על הארכת תוקפו של צו חסימה מינהלי או צו חסימה שיפוטי.
מפעיל סלולרי יפעל למימושה של הוראה שניתנה בצו חסימה מנהלי או בצו חסימה שיפוטי, באופן מיידי ולא יאוחר מ־24 שעות ממועד קבלתו; במניין תקופה זו לא יובאו בחשבון שעות החלות ביום שאינו יום עסקים.
הערות שוליים

↑  חוק חסימת מספר טלפון לשם מניעת ביצוע עבירות, התשע״ח–2018, ס"ח 2711 מ-19 במרץ 2018;
שחר אילן, הכנסת אישרה: קציני משטרה יוכלו לחסום קווי טלפון המשמשים לפרסום שירותי זנות, באתר כלכליסט, 12 במרץ 2018
↑  הצעת חוק חסימת מספר טלפון לשם מניעת ביצוע עבירות, התשע"ז-2017, ה"ח הממשלה 1147 מ-10 ביולי 2017
↑  הצעת חוק חסימת גישה לקווי טלפון המשמשים לפרסום ומסירת מידע בדבר זנות, התשע"ז-2017, באתר הכנסת
↑  הצעת חוק חסימת קו טלפון של ספק שירותי מין, התשע"ז-2017, באתר הכנסת
אמריקן דרגון

| --- | --- |

 סוגה:  הנפשה, קומדיה
 יוצרים:  ג'ף גוד
 מדבבים:  Amy Bruckner טיה קארר Sean Whalen דריל סברה ברנדה סונג ליאנדה מומי מינדי סטרלינג ג'יימס ארנולד טיילור קייל מאסיי קיי פנבייקר ג'ון דימאג'יו קווין מייקל ריצ'רדסון טרה סטרונג סטפן טובולובסקי Matt Nolan Nicholas Brendon לורן טום דיאנה דלאנו 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית אמריקאית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  52 
 הפקה
 חברת הפקה:  אולפני הנפשת הטלוויזיה של דיסני 
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television, דיסני+ 
 אורך פרק:  22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ דיסני
 רשת שידור בישראל:  ג'טיקס ערוץ דיסני ישראל
 תקופת שידור מקורית:  21 בינואר 2005 – 1 בספטמבר 2007
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אמריקן דרגון (באנגלית: American Dragon: Jake Long) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית, שנוצרה על ידי ג'ף גוד בהפקת Disney Television Animation. לסדרה הופקו שתי עונות ו-52 פרקים באורך 22 דקות, אשר שודרו במקור בערוץ דיסני החל מ-21 בינואר 2005 עד 1 בספטמבר 2007.
בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בג'טיקס בין השנים 2007–2009, ובהמשך עברה לשידור בערוץ דיסני.
תקציר העלילה

ג'ייק לונג לומד בחטיבה. יש לו אמא, אחות קטנה ואבא. אבל הוא מיוחד. יש לו כוחות דרקון, וכינויו הדרקון האמריקאי. אמו יודעת על כך אך זה דילג עליה, ואביו בכלל לא יודע על מה מדובר. אחותו הקטנה בשלבי התפתחות, והוא לומד מסבו לאושי לונג הסיני. עוזרו של סבו הוא כלב השארפיי המדבר והשמן פו-דוג. ג'ייק נלחם במפלצות, ובציידים הרוצים לחסל דרקונים. כאשר ברצונו לשנות צורה הוא אומר בדרך כלל "קדימה, דרקון"!
דמויות

ג'ייק לונג - תלמיד חטיבת הביניים בעיר ניו-יורק. מאוהב בנערה בשם רוז. ג'ייק הוא הדרקון האמריקאי הראשון והוא מאומן על ידי סבו למלחמה בציידים. אינו מצטיין בלימודים ונוטה להסתבך לפעמים.
לאושי "סבא" לואונג - סבו המאמן של ג'ייק. דרקון לידי סיני זקן וכחול.
פו-דוג - כלב שארפיי סיני זקן בן שש-מאות. חברו של לאושי ויצור קסם מחמד של ג'ייק.
היילי לונג - אחותו של ג'ייק. דרקונית מתפתחת, קטנה ושובבה. שונה מאחיה.
רוז - תלמידה בחטיבת הביניים של ג'ייק. הוא מאוהב בה והיא בו, בנוסף היא גם הציידת (עוזרת לצייד) ולא יודעת שהוא דרקון.
טריקסי קרטר - תלמידה בחטיבת הביניים של ג'ייק. אפרו אמריקאית ובעלת שני קוקו.
ארתור "ספאד" ספודינסקי - תלמיד בחטיבת הביניים של ג'ייק. די ג'י ופעלולן.
סוזן לונג - אמא של ג'ייק.
ג'ונתן לונג - אבא של ג'ייק.
הצייד - האיוב המושבע של ג'ייק, עובד עם הציידת (שהיא בעצם רוז), בעל מסיכת שלד צבי.
האנס רוטווד - המורה של ג'ייק טריקסי וספאד.
לילו וסטיץ'

בפרק האחרון של העונה השלישית של הסדרה "לילו וסטיץ'", מופיעים ג'ייק, סבא, פו-דוג, טריקסי וספאד, כשהם מנסים לחפש יצורי קסם באי. ג'ייק מנסה לזכות בתחרות גלישת סקייטבורד, אך גנטור חושב שהוא ניסוי ותופס אותו, ומנסה לשלוח אותו להמסטרוויל.
חוק עידוד תרומות מזון

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  29 באוקטובר 2018
 תאריך חקיקה עברי:  כ' בחשוון תשע"ט
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים
 תומכים:  48
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2752, עמ' 10
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד הבריאות
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא:  חוק עידוד תרומות מזון, התשע"ט-2018
 
חוק עידוד תרומות מזון, התשע"ט-2018 נחקק בשנת 2018 וקובע כי מי שתורם מזון לארגוני חלוקת מזון, לא יישא באחריות אזרחית או פלילית לנזק שנגרם עקב תרומת המזון.
מטרת החוק

בסקר שערך המוסד לביטוח לאומי בשנת 2011, עלה כי 18.7% מאוכלוסיית ישראל חיו באי ביטחון תזונתי ומעל ממחציתם ב"אי ביטחון תזונתי ניכר".
כ-25% מהאוכל המוכן במסעדות, אולמות אירועים, חדרי אוכל, מפעלים, בסיסים צבאיים, רשתות שיווק ובתי מלון הופך לפסולת, כאשר הסיבה העיקרית לכך היא שמוסדות אלו לא מסכימים לתרום את המזון בגלל חששם מתביעות על פי חוק האחריות למוצרים פגומים, התש"ם–1980, לפיו האחריות לפיצויים על נזק גוף שנגרם כתוצאה מפגם במוצר, לרבות מזון, מוטלת על היצרן.
לפיכך, הוצע לקבוע פטור מאחריות פלילית או נזיקית למי שתורם בתום לב מזון לעמותה שמחלקת מזון. ההגנה תחול גם על תרומת מזון, שלא היה משווק למסחר מטעמים שונים, ובכללם טעמים אסתטיים, כל עוד מדובר במזון שאינו עלול לסכן את בריאות צרכניו.
עיקרי החוק

החוק קובע כי מי שתורם מזון לארגוני חלוקת מזון, וכן ארגונים לחלוקת מזון המובילים, מחלקים או מחזיקים תרומות מזון, לא יישאו באחריות אזרחית או פלילית לנזק שנגרם עקב תרומת המזון, וזאת רק אם התורמים פעלו בהתאם להוראות כל דין החלות עליהם ולא התרשלו.
קביעה נוספת בחוק עוסקת בנושא הבעת הוקרה לעסקים העומדים בדרישות החוק: שר הבריאות יעניק אחת לשנה אותות הוקרה לעסקים העומדים בדרישות החוק והוכיחו כי הם תורמים מזון לארגונים לחלוקת מזון על פי קריטריונים שנקבעו. רשימת העסקים שהוענקו להם אותות הוקרה תפורסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות.
בתיקון לחוק מנובמבר 2024 נקבע שגוף ציבורי (כהגדרתו בחוק) המספק שירותי הסעדה לבאים בשעריו, בהיקף של 500 מנות ליום עבודה לפחות, לא יסרב סירוב שאינו מוצדק לבקשת ארגון לחלוקת מזון להתקשר עימו לשם איסופו של המזון העודף מחצריו.
ראו גם

הצלת מזון
לקט ישראל
ארגון לתת
הערות שוליים

1 2   ליבי שפרלינג, חוק עידוד תרומות מזון עבר בקריאה שנייה ושלישית ועשוי להוביל מהפכה של ממש במצב הביטחון התזונתי, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2018
↑  לראשונה בישראל, נחקק חוק המעודד הצלת עודפי מזון, באתר לקט ישראל
↑  חוק עידוד תרומות מזון (תיקון), התשפ"ה–2024, ס"ח 3321 מ-28 בנובמבר 2024
חוק פיקוח על בתי ספר

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  17 ביולי 1969
 תאריך חקיקה עברי:  ב' באב תשכ"ט
 גוף מחוקק:  הכנסת השישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 564, עמ' 180
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד החינוך
 מספר תיקונים:  10
 נוסח מלא:  חוק פיקוח על בתי ספר, תשכ"ט-1969
 
חוק פיקוח על בתי ספר, תשכ"ט-1969 הוא חוק ישראלי המתווה את הדרך שבה יוקמו ויפעלו בתי הספר. לפי החוק, על המנהלים של בתי ספר להחזיק רישיון המאפשר את פתיחת בית הספר, בנוסף, על בית הספר לעמוד במספר תקנים ולקיים חוקים מסודרים. החוק חל על כל בית ספר בו לומדים יותר מעשרה תלמידים, חוק זה חל גם על מוסדות חינוכיים אחרים, כגון: גני ילדים, בתי ספר יסודיים ועל יסודיים, מוסדות אקדמיים אחרים. חוק זה בעבר לא חל על בתי ספר בו העובדים הם עובדי מדינה, אך בשל פגמים תברואתיים וביטחוניים הוחלט בשנת 2000 לכלול גם בתי ספר אלה במסגרת החוק.
החוק חוקק בעקבות עלייה בכמות בתי ספר פרטיים שנוסדו, שיצרו בררנות באופן קבלת התלמידים. אפליה זו הפריעה לרשויות המקומיות ובעקבות לחץ על משרד החינוך, חוקק חוק הפיקוח על בתי הספר.
רישיון לפתיחת בית ספר

החוק קובע שאדם לא יפתח בית ספר אלא אם יש לו רישיון המתאים לכך: הרישיון יכול להיות קבוע, או מותנה לתקופה.
רישיון לפתיחת בית ספר > תנאים לקבלת הרישיון

הבקשה לרישיון מוגשת למנהל הכללי, והיא צריכה לכלול באופן מפורט: תוכנית לימודים, הכשרתם וכשרם של המורים המחנכים, שרטוטים של מבני בית הספר, תנאי הבטיחות של בית הספר, ריהוט וציוד ומימון בית הספר מהצד הכלכלי. לאחר הגשת בקשה, המנהל הכללי ידון בבקשה ויודיע על תשובתו תוך ארבעה חודשים מיום ההגשה.
על המנהל הכללי לקבל חוות דעת של רשות החינוך המקומית והרשות המקומית לתכנון ובנייה (לפי חוק התכנון והבנייה), ולרשות הבריאות, הרישיון לא מתקבל אם הרשויות הנ"ל לא אישרו אותו. המנהל הכללי יכול לקבוע תנאים נוספים לפני מתן הרישיון ואחריו. אין אפשרות לקבלת רישיון אם המבקש או אחד העובדים הורשע בעבירה שפוגעת במדינה או בעבירה מינית.
משרד החינוך רשאי להציב תנאים בלעדיים בהתאם לאזור ולביקוש המסוים באזור זה. למשל אם ביישוב מסוים יש אחוז כלשהו של תלמידים מחוץ ליישוב המתקבל לבית ספר, ואחוז זה פוגע ביישוב ובאוכלוסייתו, משרד החינוך רשאי לחייב את בית ספר לקלוט את כלל התלמידים מהיישוב, ורק לאחר מכן לקבל תלמידים מחוץ ליישוב. במשרד החינוך ישנה עדיפות לתנאי הנוגעים בשוויון מכל סוג שהוא, ובשמירה נגד אפליות.
פירוט תהליך פתיחת בית הספר

ההליך לפתיחת בית הספר כולל 3 חלקים עיקריים, קבלת רישיון (כמפורט למעלה), הכרת משרד החינוך ומימון בית הספר. לאחר קבלת הרישיון, הוא חייב לקבל את הכרת משרד החינוך, על מנת לקבל מימון מהמדינה.
מימון זה הכרחי לקיום בית ספר, שכן בתי ספר בעלי רישיון שאינם מוכרים מקבלים כרבע פחות (75%) מהמימון שמקבלים בתי ספר בעלי רישיון המוכרים, בתי ספר ממלכתיים.
מספר זה אף יכול לרדת אם הרכב בית הספר אינו משקף את כלל הממוצע היישובי, ואף שר החינוך רשאי לבטל לגמרי את המימון אם החליט שהוא פוגע בחינוך בבתי ספר ממלכתיים.
הוראות נוספות

תוכניות בתי הספר, ספרים ועזרי לימוד שונים נתונים לפיקוחו של שר החינוך והתרבות. וכן בסמכותו של המנהל הכללי לאשר מפעם לפעם את שכר הלימוד ואופן גבייתו בבית הספר.
כאשר הוגש כתב אישום נגד בעל הרישיון, בית המשפט רשאי לצוות על סגירת בית הספר עד לסיום המשפט. לעומת זאת, חל איסור על המנהל הכללי לפטר או להשעות עובד שירות לפני שניתנה לעובד הנוגע בדבר הזדמנות להשמיע את טענותיו. העובד רשאי לערער על ההחלטה לפטרו תוך 21 יום מהרגע שהוחלט לפטרו, ולהגיש את הערעור לפני שר החינוך והתרבות. לעומת זאת, עובד שירות שהואשם בעבירה שפוגעת בביטחון המדינה יישאר בהשעיה עד לסיום ההליכים הפליליים.
תיקונים > תיקון מספר 1

מעבר לכניסה תחת תוקף החוק: עבור בתי ספר שהיו קיימים לפני חקיקת החוק, נכנס חוק זה לתוקף בהדרגה, ועל זה אחראי שר החינוך והתרבות.
תיקונים > תיקון מספר 2

החוק לא חל על מוסדות אקדמיים (אוניברסיטאות, מכללות, אקדמיות צבאיות) שהוכרו לפי החוק להשכלה גבוהה, ישיבה או סמינר להכשרה דתית ששר הדתות אישר אותם לעניין זה. וכן החוק לא חל על בתי ספר ששר החינוך והתרבות פטרו אותו בצו מחוק זה, אך הצו יינתן לאחר התייעצות של שר החינוך והתרבות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
תיקונים > תיקון מספר 8

אם המנהל הכללי רוצה לבטל אישור לפי אחד מן הסעיפים המפרטים בחוק הוא יעשה זאת רק לאחר שיתייעץ עם ארגון המורים המייצג את העובד. בעל רישיון המעסיק עובד שאישורו נשלל או שאין לו רישיון חייב לפטר את העובד.
הערות שוליים

↑  הרחבת תחולת חוק פיקוח על בתי ספר, באתר משרד עורכי הדין-רונן פרידמן, ‏כ"ח בתמוז התש"ס - 31.7.2000
1 2 3  תמי בן הראל, אסדרה של בתי ספר פרטיים בררניים: בית הספר חברותא כמקרה מבחן, באתר מכון ון ליר ירושליים, ‏2012
1 2 3 4 5 6 7  חוק פיקוח על בתי ספר, תשכ"ט-1969
חוק השאלת ספרי לימוד

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  26 בנובמבר 2000
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ח בחשוון תשס"א
 גוף מחוקק:  הכנסת החמש עשרה
 תומכים:  38
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1757, עמ' 12
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד החינוך
 מספר תיקונים:  7
 נוסח מלא:  חוק השאלת ספרי לימוד, התשס״א–2000
 
חוק השאלת ספרי לימוד, התשס״א–2000 הוא חוק שמטרותיו הן להקל את הנטל הכספי המוטל על ההורים ברכישת ספרי לימוד, וכן למנוע את המצב הקיים עובר לחקיקת החוק, לפיו כ-20% מהספרים הנלמדים כיום בבתי הספר אינם מאושרים על ידי משרד החינוך.
רקע היסטורי ומטרות החוק

לאורך השנים, נוסף על תשלומי ההורים הקבועים במערכת החינוך, הורי התלמידים נדרשים להוציא מדי שנה סכומי כסף גדולים על ספרי לימוד. ועדת טרכטנברג שבין היתר בחנה את סוגיית ההוצאה על ספרי הלימוד במערכת החינוך העריכה כי משק בית מוציא בין 600 ל-800 ₪ לתלמיד בשנה על ספרי לימוד.
על רקע הקושי הנ"ל, בשנת 2000 חוקק החוק ובמסגרתו הופעלה בבתי ספר רבים תוכנית להשאלת ספרי לימוד שבמסגרתה נרכשים ספרי הלימוד באופן מרוכז והתלמידים מחזירים את ספרי הלימוד לבית הספר לשימוש חוזר.
לחוק מספר מטרות: המטרה ראשונה היא מתן הזדמנות שווה לכל התלמידים לפתוח את שנת הלימודים עם סל ספרים מלא. המטרה השנייה היא חינוך הילדים לערך של כבוד לספר ופיתוח תחושת אחריות אישית לרכוש שאמור לשרת את הקבוצה. המטרה השלישית היא הקלת הנטל הכספי המוטל על ההורים. בנוסף, הקפדה על שימוש בספרי לימוד מאושרים ועל החלפתם אחת לחמש שנים. כמו כן, הפעלת הפרויקט תאפשר פיקוח על רכישת הספרים הן מבחינת המחיר הן מבחינה פדגוגית, ותבטיח שהחלפת מהדורות תעשה אחת לחמש שנים בלבד. יתר על כן, הקפדה על ההוראה לרכוש אך ורק ספרים שייעשה בהם שימוש.
בשנת 2011 ועדת טרכטנברג המליצה להרחיב את התוכנית ולהפוך אותה לתוכנית חובה בכלל בתי הספר. בעקבות זאת התרחשו שינויים בחוק ובהוראות הנוגעות להפעלת התוכנית ובתקצובה במטרה להגיע לפריסה מלאה בבתי הספר.
עיקרי החוק

לפי החוק, התוכנית להשאלת ספרי הלימוד תתנהל כדלקמן:
בית הספר מקבל ממשרד החינוך תקציב ראשוני לרכישת ספרי לימוד.
בכל סוף שנת לימודים התלמידים משאירים בבית הספר את ספרי הלימוד הישנים שלהם.
התלמידים משלמים אגרה שנתית, ותמורתה מקבלים סל ספרי לימוד לשנת הלימודים החדשה.
האגרה בשנת 2003 הייתה 240 ש”ח לשנה לתלמידי בתי הספר היסודיים ו-280 ש”ח לשנה לתלמידי חטיבות הביניים ולתלמידי התיכון.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
התנאים להשתתף בתוכנית

כל בית ספר רשאי להיכלל בתוכנית השאלת ספרי לימוד, בהתאם להוראות חוק זה, שני תנאים לכך: (1) מעל 90% מהורי התלמידים הסכימו להעביר את ספרי הלימוד לידי בית הספר, (2) בית הספר עמד בתנאים שקבע השר, באישור הוועדה.
תוכנית ההשאלה תתקיים לפי חוק זה תכלול ספרי לימוד בלבד; אין בהוראות חוק זה כדי למנוע מבית ספר שאין עליו חובה על פי דין ללמד בספרי לימוד מאושרים, להיכלל לתוכנית השאלת ספרי הלימוד. השאלת ספרי לימוד תלויה בתשלום שנתי שלא יעלה על דמי שאילה מרביים שקבע השר. הורי התלמיד השואל ספרי לימוד בבית ספר שבו קיימת תוכנית השאלת ספרי לימוד ישלמו דמי שאילה כאמור. לא ייכללו ברשימת ספרי הלימוד של בית הספר ספרים שקיים ספק בדבר השימוש בהם. ספר לימוד ברשימת ספרי הלימוד של בית הספר לא יוחלף אלא אם יעמוד באחד משני התנאים שלהלן: (1) חלפו חמש שנים ממועד קביעתו   כספר לימוד במקצוע מסוים לכיתה מסוימת בבית הספר, (2) כעבור שלוש שנים אם בעקבות קביעתו חלו תמורות מהותיות המחייבות שינוי בספר.