נשים במדע
פרסים בין-לאומיים > פרס נובל

פרס נובל נחשב לפרס היוקרתי ביותר עבור העשייה האנושית והמדעית בפרט. הפרס מחולק החל משנת 1901. נכון ל-2023 קיבלו את הפרס 64 נשים מבין 1000 זוכים בסך הכל (6.4%) (במספר כלולים 27 ארגונים שזכו בפרס). מרבית הזוכות (36) זכו בפרסי נובל לשלום (19) ולספרות (17). 25 נשים זכו בפרסי נובל בתחומי המדע. אשה אחת, מארי קירי, זכתה בפרס פעמיים.
נכון ל-2023 בפרס נובל לפיזיקה זכו 225 איש, מתוכם חמש נשים בלבד (2.2%). בפרס נובל לכימיה זכו 194 בני אדם, מתוכם רק שמונה נשים (4.1%). בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה זכו 13 נשים מתוך 227 זוכים (5.7%). פרס נובל לכלכלה מחולק רק החל משנת 1969, ובו זכו שלוש נשים מתוך 93 זוכים (3.2%).
קצב הזכייה של נשים בפרס נמצא בעליה. בכל המאה ה-20 זכו בפרס בתחומי כלכלה, רפואה, כימיה ופיזיקה, 10 נשים. עד שנת 2023, זכו במהלך המאה ה-21 18 נשים בפרס בקטגוריות אלה.
| שנה | תמונה | שם | מדינה | קטגוריה | סיבת הענקת הפרס |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1903 |  | מארי קירי | פולין וצרפת | פיזיקה | בהוקרה על התרומה היוצאת מן הכלל שהשיאו [מארי ופייר קירי] באמצעות מחקריהם המשותפים על תופעת הקרינה שהתגלתה על ידי פרופסור אנרי בקרל |
| 1911 |  | מארי קירי | פולין וצרפת | כימיה | על גילוי הרדיום והפולוניום, ועל חקר הרדיום |
| 1935 |  | אירן ז'וליו-קירי | צרפת | כימיה | על סינתוז יסודות רדיואקטיביים חדשים. |
| 1947 |  | גרטי תרזה קורי | ארצות הברית | רפואה | על הגילוי כיצד גליקוגן הופך לגלוקוז בגוף ועל השפעת הורמוני בלוטת יותרת המוח על מטבוליזם של סוכר |
| 1963 |  |  מריה גופרט-מאייר | ארצות הברית | פיזיקה | על תרומה לתאוריה של מבנה האטום. |
| 1964 |  | דורותי קרופוט הודג'קין | בריטניה | כימיה | על קביעת מבניהם של חומרים ביוכימיים חשובים בעזרת טכניקות קרני רנטגן. |
| 1977 |  | רוזלין זוסמן יאלו | ארצות הברית | רפואה | על תיאור הורמון פפטידי המופק במוח |
| 1983 |  | ברברה מקלינטוק | ארצות הברית | רפואה | על גילוי הניידות של אלמנטים גנטיים ("הגנים הקופצים" - הטרנספוזונים). |
| 1986 |  | ריטה לוי-מונטלצ'יני | ארצות הברית ואיטליה | רפואה | על גילוי גורמי הגדילה. |
| 1988 |  | גרטרוד עליון | ארצות הברית | רפואה | על גילוי חשיבות העקרונות לטיפול תרופתי. |
| 1995 |  | כריסטיאנה ניסליין-פולהרד | גרמניה | רפואה | על גילוי הגנים המעורבים בהתפתחות זבוב הפירות. |
| 2004 |  | לינדה באק | ארצות הברית | רפואה | על גילוי קולטני ריח וארגון מערכת חוש הריח |
| 2008 |  | פרנסואז בארה-סינוסי | צרפת | רפואה | על זיהוי וירוס ה-HIV שגורם לאיידס |
| 2009 |  | אליזבת בלקברן | ארצות הברית ואוסטרליה | רפואה | על הגילוי כיצד כרומוזומים מוגנים על ידי טלומרים והאנזים טלומראז |
| 2009 |  | קרול גריידר | ארצות הברית | רפואה | על הגילוי כיצד כרומוזומים מוגנים על ידי טלומרים והאנזים טלומראז |
| 2009 |  | עדה יונת | ישראל | כימיה | על מחקר לתרומת להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום. |
| 2009 |  | אלינור אוסטרום | ארצות הברית | כלכלה | על מחקרים בתחום הניהול הכלכלי וארגון של שיתופי פעולה. |
| 2014 |  | מיי-בריט מוסר | נורווגיה | רפואה | על זיהוי התאים היוצרים את מערכת המיקום במוח. |
| 2015 |  | טו יויו | סין | רפואה | על טיפול חדש נגד מלריה. |
| 2018 |  | פרנסס המילטון ארנולד | ארצות הברית | כימיה | על אבולוציה מוכוונת של אנזימים. |
| 2018 |  | דונה סטריקלנד | קנדה | פיזיקה | על פיתוח שיטה לייצר הבזקי אור קצרים וחזקים. |
| 2019 |  | אסתר דופלו | צרפת | כלכלה | הצגת גישה חדשה על מנת להשיג תשובות מהימנות לגבי הדרכים הטובות ביותר להילחם בעוני. |
| 2020 |  | אנדריאה גז | ארצות הברית | פיזיקה | על גילוי של אובייקט קומפקטי סופר מסיבי במרכז הגלקסיה שלנו. |
| 2020 |  | עמנואל שרפנטייה | צרפת | כימיה | על פיתוח שיטה לעריכת גנום. |
| 2020 |  | ג'ניפר דאודנה | ארצות הברית | כימיה | על פיתוח שיטה לעריכת גנום. |
| 2022 |  | קרולין ברטוצי | ארצות הברית | כימיה | על פיתוח כימיית ה"קליק" והכימיה הביו-אורתוגונלית. |
| 2023 |  | אן ל'ווילייה | צרפת | פיזיקה | על פיתוח שיטות לייצור הבזקי אור קצרים במיוחד - מיליארדית של מיליארדית השנייה. |
| 2023 |  | קטלין קריקו | הונגריה | רפואה | על תגליות בנוגע לשינויים בבסיס נוקלאוזידים שאיפשרו פיתוח חיסוני mRNA יעילים נגד COVID-19. |
| 2023 |  | קלודיה גולדין | ארצות הברית | כלכלה | על קידום המחקר בנוגע לנשים בשוק העבודה. |