stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דובי בנימיני
גינת הפרפרים

בנימיני פרסם ספר מקיף בשם "גינת הפרפרים" המעניק מידע רב על פרפרים ועל צמחי בר, ומספק עצות כיצד להקים גינת צמחים ביתית עם פרחי צוף מתאימים וצמחים פונדקאים, שימשכו אליה פרפרים. יוזמת "גינת הפרפרים" גם הובילה לכמה מיזמים ברחבי הארץ וביניהם היוזמה לטפח בעיר בת-ים גינות פרפרים ברמה המוניציפלית והפרטית ובכך "להביא" את הפרפרים אל העיר.
בחירת הפרפר הלאומי – כחליל השרברק

יחד עם רעייתו לאה יזם את בחירת הפרפר הלאומי, במסגרת חגיגות שנת ה-75 למדינת ישראל, כמיזם של אגודת חובבי הפרפרים בישראל, החברה להגנת הטבע, קק"ל, רט"ג, משרד החינוך ועוד. השרה להגנת הסביבה עידית סילמן, העניקה את חסות המשרד. פרפר כחליל השברק נבחר בין היתר בשל צבעי הדגל (כחול ולבן) שכיחותו בכל הארץ ושניתן לראותו במרבית חודשי השנה.
לאחר הצבעה פתוחה לכלל הציבור, כולל במערכת החינוך ובצה"ל, מתוך מספר מצומצם של פרפרים שהועמדו לבחירה. ב-23 באפריל 2023 הוכרז הפרפר הלאומי במרכז לחקר ציפורי ירושלים הסמוך למשכן הכנסת.
הישגים בתחום הגנת הפרפרים > הכרזה על פרפרים מוגנים

ב-31 במרץ 2009 פורסמה בקובץ התקנות לראשונה רשימת 14 מיני פרפרים מוגנים בישראל - כתוצאה ישירה ממאבק עקשני של בנימיני, ד"ר גיא פאר וחברים נוספים מאגודת חובבי הפרפרים, שנמשך שנים אחדות, בעיקר מול משרד החקלאות שסירב לחתום על התקנות. המשרד להגנת הסביבה בראשות השר גדעון עזרא חתום על תקנות אלה.
הישגים בתחום הגנת הפרפרים > מאבקים מוצלחים להגנה על זני פרפרים בסכנת הכחדה

במאבקים ציבוריים "דון- קישוטיים" נגד יזמי נדל"ן ואינטרסים מסחריים הצליח דובי בנימיני, גיא פאר וחברים נוספים מאגודת חובבי הפרפרים להגן עד כה על המינים הבאים: כחליל הגליל, כחליל חדרה - מין מוגן המעופף בחולות חדרה. חברת שיכון עובדים עצרה את בניית "שכונת הפרפרים" עד קבלת תוצאות סקר הפרפר שעל פיו יחולק השטח ויוקצה מרחב קיום לכחליל הנדיר הזה.
המאבק לשמירה על נימפית הקוציץ - "נימפית צפת" - מין מוגן המעופף בטרשי צפת בסמוך לשמורת אם החיטה. בעקבות פעילות האגודה ובלחץ מקומי הוגדרו רשמית המורדות המזרחיים שבין צפת לראש פינה לשמורת טבע בשם שמורת טרשי צפת.
בהר החרמון, שבו מעופפים לא פחות מחמישה מינים מוגנים, פועל בנימיני לעצירת הרס הביוטופים של מרומי החרמון על ידי חברת הסקי שבונה רכבלים נוספים.
במזרח חבל לכיש מתקיים מאבק לשמירת על השטחים הפתוחים האחרונים של ספר המדבר בו מעופפים שני מינים אנדמיים נדירים, מוגנים ובסכנת הכחדה: כחליל קלאופטרה והספרית ערבתית, תת-מין אנדמי לספר המדבר הישראלי והירדני.
הישגים בתחום הגנת הפרפרים > הגנה על כחליל הקדר

כחליל הקדד, מין מוגן המעופף ברמות מנשה. כדי לתת הערכה מחקרית נכונה של המצב יזמו דובי בנימיני יחד עם ד"ר גיא פאר בתחילת שנת 2014 ניטור מקיף של כחליל הקדד. בחודשים פברואר-מרץ בשנת 2014 יצאו כמה קבוצות של חובבי פרפרים בחיפוש אחר כחלילי הקדד במופעם כבוגרים באזורים שונים ברחבי הארץ אשר בעבר נצפו בהם כחלילי הקדד, ושישנם באתרים הללו קדדים גדולי פרי. החיפוש נערך בעיקר באזור עמק יזרעאל ורמות מנשה. הנתונים שנאספו מהווים בסיס נתונים למחקר אודות כחליל הקדד ומצבו באזורינו.
הישגים בתחום הגנת הפרפרים > פארק אגם הפרפרים

דובי בנימיני הוא המומחה המלווה, שותף להקמת פארק ״אגם הפרפרים״ במפעל קליל בכרמיאל, פארק אקולוגי טבעי פתוח לשימור והתרבות מגוון הפרפרים השוהים באזור כרמיאל. במאי 2022 נחנך פארק ״אגם הפרפרים״ בשטח פתוח של כ-15 דונם במפעל קליל, הפארק הוא מיזם משולב של עידוד אוכלוסיית הפרפרים שנמצאת בדעיכה עולמית, מיזם למען הקהילה וחיבור שיווקי לסמל הפרפר שנמצא בלוגו קליל.
תכנון הפארק החל עוד ב-2013 על ידי החברה להגנת הטבע, בשותפות עיריית כרמיאל עד היום הגיעו בהדרגה לפארק באופן טבעי 46 מיני פרפרים שונים מתוך 64 הקיימים באזור.
במהלך הקמת הפארק גילה דובי בנימיני מין חדש למדע וקרא לה על שם מפעל קליל, כִּתְמִית קְלִיל | Melitaea klili. הפרפר ייחודי לאזור ונוכח בפארק ״אגם הפרפרים״
ראו גם

גינת פרפרים
אגודת חובבי הפרפרים בישראל
לקריאה נוספת

דובי בנימיני, מדריך הפרפרים בישראל, כתר, 2002, מהדורה שישית 2010.
דובי בנימיני, גינת הפרפרים בישראל, כתר, 2009.
דובי בנימיני, המדריך החדש של פרפרי ישראל, הוצאה לאור: 4 די מיקרורובוטיקס בע"מ, 2022.
.Butterflies of the Levant, Dubi Benyamini & Eddie John - Vol 1-4, 4D MicroRobotics Ltd
הערות שוליים

↑  דובי בנימיני, "מדריך הפרפרים", הוצאת כתר, הדפסה שישית מעודכנת, 2010
↑  דובי בנימיני, "גינת הפרפרים", 2009
↑  ביטאון אגודת חובבי הפרפרים - ביטאון היוצא בשני גיליונות מדי שנה.
↑  The Aurelian Legacy: British Butterflies and Their Collectors
↑  אתר הטכניון
↑  יגאל מוסקו, ‏הכירו את הפרויקט החדש בתעשייה האווירית: "פרפר המוות", באתר ‏מאקו‏, 13 במאי 2011
↑  מיוחד: מדוע באמת נכשל פרויקט הלביא? כתבה באתר nrg
↑  פרפרי תעתוע - הכתבה פורסמה לראשונה בגיליון מספר 2 של המגזין ישראל דיפנס טק
↑  תיאור שמונה מיני פרפרים חדשים למדע בצ'ילה
↑  דובי בנימיני מצוטט במאמר אודות כחלילים בסכנת הכחדה
↑  גינת הפרפרים בישראל באתר סימניה
↑  נעה פישר, בצבעי הדגל: כחליל השברק הוכרז כ"הפרפר של ישראל", באתר ynet, 23 באפריל 2023
↑  משק כנפי הפרפר - מסע אחר על המאבק לשמירה על כחליל הגליל
↑  צפריר רינת‏, הבנייה בשרון תיקח בחשבון גם את כחליל הגליל, באתר וואלה, 2 באוגוסט 2006
↑  שמורת טרשי צפת
↑  תשריט שמורת הטבע טרשי צפת
↑  צפריר רינת, כאוס הפוך: סלילת חוצה ישראל תקטע משק כנפי הפרפר בצפון, באתר הארץ, 6 במרץ 2005
↑  אוריאל לוי, ‏טעם החיים: פרפרים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 בספטמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300077105171 
בנימיני בסיור אגודת חובבי הפרפרים בנחל אלות, 2014
גינת פרפרים ביישוב רקפת בגליל התחתון
כחליל השברק הפרפר הלאומי
כחליל קלאופטרה, תת- מין של ספר המדבר, מ-14 המינים המוגנים על-פי חוק בישראל, צילום של דובי בנימיני
רונית תירוש

רונית תירוש (נולדה ב-8 בדצמבר 1953 בתל אביב) היא אשת חינוך שכיהנה כחברת הכנסת מטעם סיעת "קדימה" והייתה מנכ"לית משרד החינוך.
ביוגרפיה

תירוש שירתה בחיל המודיעין. היא בעלת תואר ראשון בהצטיינות בשפה וספרות ערבית ובפילוסופיה כללית מטעם אוניברסיטת תל אביב. בעלת תעודת הוראה בשפה הערבית ובעלת תואר שני במינהל החינוך וארגונו מטעם אוניברסיטת תל אביב בהצטיינות יתרה. תירוש החלה בשנת 2000 לימודי דוקטורט אך הקפיאה את לימודיה עם מינויה למנכ"לית משרד החינוך באותה שנה.
ביוגרפיה > קריירה בתחום החינוך

תירוש, מורה במקצועה, הייתה מורה לערבית ומחנכת בתיכון עירוני ט' בת"א, החל משנת 1977. בשנת 1990 קודמה לתפקיד סגנית המנהל. לאחר מכן כיהנה בין השנים 1988–1996 כמנהלת התיכון.
בשנת 1997 מונתה לתפקיד מנהלת מינהל החינוך בעיריית תל אביב-יפו על ידי ראש העירייה, רוני מילוא. בתפקיד זה שימשה עד שנת 2000, אז התפטרה, בגלל יחסיה העכורים עם מי שנבחר בינתיים לשמש כראש עיירית תל אביב, רון חולדאי.
בשנת 2001 מונתה לתפקיד מנכ"לית משרד החינוך על ידי שרת החינוך, לימור לבנת. בשנות כהונתה כמנכ"לית נולדה היוזמה לרפורמת דו"ח דברת ותירוש הייתה הממונה להוציאו לפועל. בשנות כהונתה כמנכ"לית בוצעו קיצוצי תקציב גדולים במשרד והיא שימשה כמגשרת בין השרה לבנת לבין ארגוני המורים שהיו מצויים בסכסוכים רבים עם המשרד והשרה. ביקורת קשה נמתחה עליה מצד המורים וגורמים אחרים לאחר הצהרתה ביחד עם לבנת, כי מורים שפוטרו בגל פיטורים גדול היו מורים לא טובים.
בדצמבר 2005, עם כניסתה של תירוש לפוליטיקה הארצית כחברה במפלגת קדימה, היא נאלצה להתפטר מתפקידה כמנכ"לית משרד החינוך.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית

עם הקמתה של מפלגת "קדימה", בנובמבר 2005, הצטרפה למפלגה בעקבות הזמנתו של מייסדה, ראש הממשלה אריאל שרון.
בבחירות לכנסת ה-17 נבחרה תירוש לכנסת מטעם "קדימה". תירוש הייתה חברה בוועדות הכנסת: הכלכלה, קידום מעמד האישה וועדת החינוך, התרבות והספורט. שובצה במקום ה-16 ברשימת קדימה לכנסת ה-18 ונבחרה מחדש לכנסת. במסגרת תפקידה בוועדת הכלכלה, תירוש הייתה בין המתנגדים הבודדים (יחדיו עם ח"כ אורי אריאל) להחלטות ועדת ששינסקי וביקשה להוסיף שורה של הקלות לחברות האנרגיה.
ב-2009 יזמה חוק לאיסור סחר בפרוות בישראל. אולם בהמשך החוק נגנז בגלל פעילות של לוביסטים שמומנו על ידי תעשיית הפרוות העולמית. ב-2015 נחשף בתוכנית התחקירים מבט שני נחשף כי 4 ח"כים (פאינה קירשנבאום מישראל ביתנו, כרמל שאמה הכהן מהליכוד, אליעזר מנחם מוזס מיהדות התורה ואמנון כהן מש"ס) דיווחו על נסיעה לחוות פרווה בדנמרק כסיור בקהילה היהודית, אף שמומן על ידי תעשיית הפרוות. הסיבה לפעילות הלוביסטים הייתה החוק, שהיה הופך את ישראל למדינה הראשונה בעולם שתאסור על סחר בפרוות, זכה לסיקור בינלאומי נרחב ותעשיית הפרוות חששה שהחקיקה הישראלית תביא לחקיקת חוקים דומים ברחבי העולם ותוביל לפגיעה בהכנסותיהם.
בבחירות לכנסת ה-19 הוצבה במקום הרביעי ברשימת קדימה ולא נבחרה לכנסת. בדצמבר 2014 הייתה אמורה להיכנס לכנסת זו עד תום כהונתה לאור מינויו של חבר הכנסת ישראל חסון למנכ"ל רשות העתיקות והתפטרותו מהכנסת, וכיוון שהמוצב במקום שלישי ברשימה, חבר הכנסת לשעבר יוחנן פלסנר, התפטר מהרשימה כבר באוקטובר 2014 לטובת ראשות המכון הישראלי לדמוקרטיה. לאחר התפטרות חסון הודיעה תירוש שגם היא מוותרת על התפקיד.
ביוגרפיה > איגוד שופטי הכדורגל

החל ממרץ 2019, מונתה להיות יו"ר איגוד שופטי הכדורגל, כשהחליפה את משה קראדי בתפקיד.
חיים אישיים

תירוש נשואה לאיש העסקים יוחאי תירוש, אם לשלושה ומתגוררת ברמת גן, בתה היא הדוגמנית רותם תירוש.
הערות שוליים

↑  חיים ביאור, בית המשפט הכריע: רונית תירוש לא תקבל פנסיה תקציבית ממשרד החינוך, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2014
↑  עירוני ט' חוגג יובל, 25 במאי 2008, באתר nrg
↑  נילי מנדלר, ‏תהיי יפה ותשתקי?, באתר גלובס, 18 במרץ 2001
↑  נציבות שירות המדינה אישרה את מינוי רונית תירוש כמנ"כלית משרד החינוך במקום שלומית עמיחי, באתר גלובס, 13 במרץ 2001
ראלי סער, רונית תירוש מונתה למנכ"לית משרד החינוך, באתר הארץ, 12 במרץ 2001
↑  ספיר פרץ, ‏ועדת דוברת הגישה היום את הדו"ח; רה"מ: בכוונתי לבצע את ההמלצות, באתר גלובס, 5 במאי 2004
↑  נילי מנדלר, ‏סוס רזה הוא לא סוס מת, באתר גלובס, 26 באוגוסט 2003
יולי חרומצ'נקו, היום תגובש רשימת המורים שיפוטרו, באתר הארץ, 1 במאי 2005
↑  יולי חרומצ'נקו, מש' החינוך: רוב 4,500 שיפוטרו הם מורים שחוקים וכושלים, באתר הארץ, 11 במאי 2005
↑  יולי חרומצ'נקו, תירוש נפרדה מלבנת בבכי: "תני לי את ברכת הדרך", באתר הארץ, 7 בדצמבר 2005
↑  רוני סופר ומורן זליקוביץ', תירוש מצטרפת לקדימה: "אני מאמינה בשרון", באתר ynet, 30 בנובמבר 2005
יולי חרומצ'נקו, רונית תירוש בקדימה: נמאס לי להיות מספר 2, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2005
↑  תומר אביטל, הכנסת אישרה בקריאה שנייה ושלישית את חוק ששינסקי, באתר כלכליסט, 30 במרץ 2011
↑  מערכת וואלה‏, אושר: ייאסר ייבוא פרוות לישראל, באתר וואלה, 14 ביוני 2009
↑  איתמר ב"ז, עוד נסיון השתקה הסתיים בקול ענות חלושה, באתר העין השביעית, 27 ביוני 2016
↑  חברי כנסת ולוביסטים נסעו לטיול ממומן בדנמרק - והחוק לאיסור סחר בפרוות נגנז, באתר TheMarker‏, 30 באפריל 2015
אורנה רינת, טיול כיף בחוות פרוות, באתר הארץ, 6 במאי 2015
↑  ניר קיפניס, ‏פרוות מגן, באתר גלובס, 29 באפריל 2015
↑  לילך ויסמן, ‏הושלמה רשימת קדימה לכנסת: חסון, פלסנר וביילסקי בפנים, באתר גלובס, 5 בדצמבר 2012
↑  יהונתן ליס, חילופים בכנסת: יו"ר חד"ש פורש, גם ח"כ חסון צפוי לעזוב, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2014
↑  מוטי פשכצקי, ‏רונית תירוש מונתה ליו"ר איגוד השופטים, באתר ערוץ הספורט, 10 במרץ 2019
↑  אלי סניור, בעלה ובתה של ח"כ תירוש חשודים בהונאת מס, באתר ynet, 3 בפברואר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528901705171  VIAF: 308262172   WorldCat (עם VIAF): 308262172 
רונית תירוש - 2015
הוועדה הקוריאנית לטכנולוגיית חלל

הוועדה הקוריאנית לטכנולוגיית חלל (בקוריאנית: 조선우주공간기술위원회; באנגלית: Korean Committee of Space Technology בראשי תיבות: KCST) הייתה גוף ממשלתי של קוריאה הצפונית, ששימשה כסוכנות החלל הלאומית של מדינה זו.
החומר שפורסם אודות סוכנות חלל זו מצומצם ביותר, ואפילו תאריך כינונה אינו ידוע ומוערך לשנות השמונים של המאה העשרים. תפקידי הוועדה כוללים את פיתוח תחום החלל בקוריאה הצפונית, פיתוח לוויינים ומשגרים. כמו כן מצוי גוף זה בקשרים עם הקהילה הבינלאומית ובמיוחד עם גופי האו"ם הקשורים בחקר החלל.
מיזמים עיקריים > פיתוח משגר לוויינים

המשגר טייפודונג-2, כפי שהוא ידוע מחוץ לקוריאה הצפונית, שימש לניסיון הראשון של מדינה זו להציב בחלל לוויין. לקראת שיגור הלוויין, הודיעו גורמים רשמיים בקוריאה הצפונית כי משגר הלוויינים שישגר את הלוויין החדש נקרא אונחה (Unha, "גלקסיה"). משגר לוויינים זה גדול בהרבה מהטייפודונג. ניסוי שיגור ראשון נערך בתאריך 5 באפריל 2009.
מיזמים עיקריים > תוכנית הלוויינות

לוויין ניסיוני קטן בשם קוואנגמיונגסונג (Kwangmyŏngsŏng, "כוכב זוהר") שוגר לחלל בשנת 1998, על ידי משגר לוויינים המכונה מחוץ לקוריאה הצפונית בשם טייפודונג-2. הלוויין לא הצליח להיכנס למסלול סביב כדור הארץ.
לוויין שני בשם קוואנגמיונגסונג 2 שוגר לחלל ב-5 באפריל 2009, אולם עקב תקלה בשלב השלישי של המשגר הוא כשל מלהיכנס למסלול הקפה סביב כדור הארץ.
קוואנגמיונגסונג 3 הוצג לתקשורת הבינלאומית ב-8 באפריל 2012 אך שיגורו לחלל כשל  באפריל 2012. לוויין חלופי הנקרא  קוואנגמיונגסונג 3(2) שוגר בהצלחה ב-12.12.12
קוואנגמיונגסונג 4, לוויין תצפית, שוגר בהצלחה ב-7 בפברואר 2016
בשנת 2013 הוחלפה הוועדה בסוכנות חדשה: המינהל הלאומי לפיתוח האוויר והחלל.
הערות שוליים

↑  קוריאה הצפונית חוגגת את שיגור הלוויין, אתר nrg, 12 דצמבר 2012
↑  צפון קוריאה משגרת טיל בליסטי ארוך טווח למרות הזהרות אתר BBC.com מתאריך 7 בפברואר 2016
יחסי האיחוד האירופי – ישראל

| יחסי האיחוד האירופי – ישראל |
| --- | --- |
האיחוד האירופי: ישראל


האיחוד האירופי: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
4,324,782: 22,072
אוכלוסייה
513,949,445: 10,023,983
תמ"ג (במיליוני דולרים)
17,610,000: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 50,868

לאיחוד האירופי ולישראל היסטוריה משותפת ארוכה, המתאפיינת בתלות הדדית ובשיתוף פעולה הולכים וגוברים - שניהם שותפים לאותם ערכי דמוקרטיה, כבוד לחירות ושלטון החוק, ושניהם מחויבים למערכת כלכלית בינלאומית פתוחה המבוססת על עקרונות השוק. מובילים ישראלים בתחום הפוליטיקה, התעשייה, המסחר והמדע עומדים בקשרים הדוקים עם אירופה. למעלה מחמישה עשורים של מסחר, חילופי תרבות, שיתוף פעולה פוליטי ומערכת הסכמים מפותחת ביצרו יחסים אלו.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני

בשנת 2010 קרא הפרלמנט האירופי לשחרורו המיידי של החייל החטוף גלעד שליט, שנחטף בשנת 2006. נשיא הפרלמנט האירופי, יז'י בוז'ק, נפגש עם אבי החייל, נועם שליט, והציע את עזרתו בשחרור. בהמשך קראה גם שרת החוץ של האיחוד האירופי, קתרין אשטון, לשחרורו המיידי של גלעד ודרשה מהחמאס לאפשר לצלב האדום לבקר אותו. אשטון גם נפגשה עם הוריו של החייל החטוף.
בפברואר 2011 הגיעו 420 משרי האיחוד האירופי וכן חברי פרלמנט מהאיחוד לירושלים במסגרת כנס תמיכה בישראל שנערך על ידי ארגון "החברים האירופאים של ישראל" (European Friends of Israel, EFI), אשר פעל באותה העת באירופה (הארגון נסגר בשנת 2015). בכנס נכחו גם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשיא המדינה שמעון פרס, יו"ר האופוזיציה ציפי לבני, נגיד בנק ישראל ושרים ישראלים רבים.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני > רקע ועמדת האיחוד האירופי

בתחום המדיני מדינות האיחוד פעלו לקידום פתרון המדינה הפלסטינית תוך התעלמות מהעמדה הישראלית הרשמית ושלילת עמדת ישראל על הסף. ב-1980 התקבלה באיחוד האירופי "הצהרת ונציה" שבה דובר לראשונה על זכותו של העם הפלסטיני להגדרה עצמית ועל היותו של אש"ף שחקן מרכזי שיש לשתפו במשא ומתן עתידי. צרפת בראשות ד'סטן פעלה מול כלל המדינות החברות באיחוד האירופי לצורך אימוץ ההצהרה כמקשה אחת. מאז פועל האיחוד האירופי להעצמת כוחה ומוסדותיה של הרשות הפלסטינית.
לתפיסתו, ההתנחלויות אינן חוקיות על פי המשפט הבינלאומי וזאת ללא קשר להחלטות ממשלת ישראל בנושא. לא תהיה הכרה בשינוי כלשהו בגבולות 1967, כולל בהקשר לירושלים, אלא אם יוסכם על כך בין הצדדים.
האיחוד האירופאי מעוניין להגביר מבחינה עולמית את השפעתו הפוליטית והכלכלית. לאור זאת החל משנות האלפיים האיחוד האירופי פועל במסגרת הסכסוך הישראלי-ערבי-פלסטיני המוכר, כשהשתלבותו בפתרון הסכסוך נתפס כדרך לקידום מעמד האיחוד האירופי באזור ובעולם. האיחוד האירופי רואה בפתרון הסכסוך כעדיפות אסטרטגית, כמו כמפתח לפתרון כל יתר הבעיות והקונפליקטים הקיימים במזרח התיכון. כשהאיחוד האירופי רואה בחוסר היציבות האזורי ובשטחי הרשות, הכוללים הקצנה והתפשטות טרור, כגורם המחייב את זירוז קידום רעיון שתי המדינות.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני > רקע ועמדת האיחוד האירופי > עמדה ביחס לחרם צרכני

| --- | --- |
 :  ראו גם – חרם על ההתנחלויות, BDS
האיחוד האירופי מתנגד לחרם על ישראל כמדינה. בשנים האחרונות האיחוד משתמש נגד ישראל בעוצמה רכה, תוך שילוב אלמנטים של סנקציות כלכליות. אף על פי שלפי הסכמי אוסלו והמשפט הבינלאומי אזור שטחי C, קרי יהודה ושומרון נמצאים תחת שליטה ישראלית; ביולי 2013 אימץ ­האיחוד האירופי המלצות לפיהן כל הסכם חדש שייחתם עם ישראל לא יתייחס להתנחלויות ולשכונות היהודיות במזרח ירושלים, אלא רק לגבולות 67'.‏ ישראל לא החילה את החוק הישראלי בשטחי C, רק במזרח ירושלים.
לאחר שהאיחוד האירופי פעל לתיוג מוצרים ישראלים המיוצרים באזורי שטחי C, קרי יהודה ושומרון; החל משנת 2015 המועצה האירופאית ליחסי חוץ החלה לקבל קריאות בבקשה להחרמת בנקים ישראלים ולמניעת הלוואות ומשכנתאות לפועלים ומתגוררים באזורים אלו.
במסגרת הסכמי הסחר בין ישראל לבין האיחוד האירופי, ביקשו האירופאים לסמן מוצרים המיוצרים בהתנחלויות. בשנת 2004 הוסכם על הסדר טכני לפיו היצרנים הישראלים יציינו רק את מקום הייצור של המוצרים הנשלחים לאירופה, ובפועל לא בוצעה כל הבחנה בין מוצרי ההתנחלויות למוצרים אחרים. מדיניות זו השתנתה ב-16 במאי 2023. הנציבות האירופית, האחראית על הסחר הבינלאומי, פרסמה תקנה לסימון ברור של מוצרי ההתנחלויות. מוצרים המיובאים לאירופה שיוצרו בגבולות הקו הירוק יסומנו בקוד "Y864" ויזכו לשיעורי מכס מופחתים, בניגוד לסחורה מההתנחלויות ומרמת הגולן.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני > רקע ועמדת האיחוד האירופי > עמדה ביחס לשימוש באלימות

האיחוד האירופי שם לו למטרה למגר את השימוש בנשק קל, תחמושת ומוקשים, זאת כחלק מהשותפות באו"ם ונאט"ו. במהלך האינתיפאדה השנייה האיחוד הביע ביקורת קשה נגד ישראל וארצות הברית; קראו לישראל לחדש את המשא ומתן עם הרשות הפלסטינית; הרשות, מנגד נקראה לעשות הכל כדי להפסיק את הטרור. במהלך מבצע חומת מגן, לפי מרכז שמעון ויזנטל ב-15 באפריל 2002 מדינות כמו שוודיה, אוסטריה, צרפת, בלגיה, ספרד, ופורטוגל תמכו בהחלטת ועדת האו"ם לזכויות האדם ש"אימץ את הטרור הפלסטיני והאשים את ישראל בביצוע רצח המוני בשטחים השנויים במחלוקת". היה מדובר בהחלטה שגינתה את ישראל על מעשים בשטחים (בלי לציין את המונח רצח המוני) בלי להתייחס לטרור הפלסטיני. רק בשנת 2005 גינה האיחוד האירופי לראשונה[דרוש מקור] את ירי הרקטות הפלסטיניות על ישראל. במהלך מבצע שומר החומות, המכנה המשותף של הצהרות מנהיגי האיחוד היה גינוי חמאס בשל ירי הרקטות לעבר אזרחים בישראל לצד תמיכה בזכותה של ישראל להגנה עצמית וקריאה לסיום הלחימה.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני > נקיטת פעילות אקטיבית בסכסוך

אירופה ניסתה עם השנים לסייע בקידום שלום ישראלי-פלסטיני בהתאם לתפיסתה, מאז החתימה על הסכם השלום בין ישראל ומצרים ב-1979 (אשר התייחס לבעיה הפלסטינית אך לא פתר אותה) והצהרת ונציה של הקהילה האירופית ב-1980. האיחוד תמך בפתרון שתי המדינות. הוא השקיע כספים לצורך פיתוח כלכלי שיממש את הפתרון. לעיתים, הוזכרה האפשרות של תיווך מטעם האיחוד האירופי במשא ומתן..
בתקופת האינתיפאדה השנייה, בין השנים 2000–2003, חלקו של האיחוד האירופי במימון הרשות הפלסטינית, שניהל אז טרור הפלסטיני נגד תושבי ישראל, עמד על 945 מיליון דולר. זאת לפי דו"ח שפרסמה ישראל על פי מסמכים ומידע שנאספו במהלך מבצע חומת מגן. הוא קבע כי יאסר ערפאת היה מעורב בתכנון פיגועים וכספי הרשות הפלסטינית, כולל כספים שמקורם באיחוד האירופי ובמדינות התורמות, שימשו למימון פעילות טרור. בעקבות הפרסומים פתח האיחוד האירופי בחקירה.
אף על פי שלפי הסכמי אוסלו והמשפט הבינלאומי אזור שטחי C, קרי יהודה ושומרון, נמצאים תחת שליטה ישראלית ולכן יש לקיים תיאום מלא עם מדינת ישראל בהקשר לכל פעולה באזור זה, בשנת 2015 האיחוד האירופי תמך במימון ואף באופן אקטיבי, ללא תיאום מול ישראל, בבניה לא חוקית וללא היתרי בנייה באזורים אלו.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני > נקיטת פעילות אקטיבית בסכסוך > משימות ייעודיות

בשנת 2005 העבירה ישראל לאיחוד האירופי את תפקיד הצד השלישי בסמכויות והבקרה על מעבר האנשים והסחורות אל ומעזה. באותה השנה, האיחוד האירופי בהנהגת בריטניה, סייע לאש"ף להדריך את המשטרה הפלסטינית, וכן סייע בהנהגת וקביעת חוקי המדיניות הציבורית. האיחוד האירופי מעניק סיוע בהדרכות ובמימון גורמי ממשל פלסטינים ובמיוחד בתחומי זכויות אדם ומשפט בינלאומי, זאת על מנת לסייע במאבק המשפטי של הפלסטינים נגד ישראל.
הסכסוך הישראלי-פלסטיני > נקיטת פעילות אקטיבית בסכסוך > מימון ארגוני מגזר שלישי

האיחוד האירופי ספג ביקורת על מימון ארגוני זכויות אדם ישראליים לא ממשלתיים (NGO). לפי NGO Monitor נציבות האיחוד האירופי הקצה כ-48 מיליון דולר למימון NGOs ישראלים ופלסטינים. בתגובה, ניסתה הכנסת להעביר שתי הצעות חוק שיגבילו את הסכום שממשלה או ארגון זר יכולים לתרום. עם זאת, שתי הצעות חוק אלו לא עברו.
האיחוד האירופי סירב לשחרר את כלל המסמכים המשמעותיים הקשורים לתהליך מימון האיחוד האירופי ארגוני NGO העוסקים בסוגיות ערביות-ישראליות, הכוללים שמות ותפקידי פקידים מעורבים, בטענה כי מידע שכזה מהווה סוד מדינה.לאחר 13 חודשים בהם NGO Monitor ניסו להשיג תיעוד מפורט על מימון האיחוד האירופי, הגישו האחרונים בינואר 2010 לבית המשפט האירופי לצדק בבקשה לשחרור פרטי המימון, בטענה כי הנציבות האירופיות לא ממלאת אחר התחייבותה לשקיפות. בשנת 2012 בית המשפט האירופי לצדק דחה את תביעת NGO Monitor.
אפשרות הצטרפות ישראל לאיחוד

האפשרות שישראל תצטרף לאיחוד האירופי הועלתה הן על ידי פוליטיקאים בישראל והן על ידי פוליטיקאים באיחוד האירופי, בהם מספר חברי הפרלמנט האירופי. בדצמבר 2013 הציעו 28 שרי החוץ של האיחוד האירופי להעניק לישראל מעמד של שותפה מועדפת מיוחדת. ההצעה כוללת את הרחבת קשרי המסחר התרבות והמדע, והעמקת הדיאלוג המדיני והביטחוני. ההצעה מותנית בהשלמת המשא ומתן בין ישראל לפלסטינים. אף על פי כן ישראל אינה נכללת בין 9 המדינות בתוכנית ההרחבה העתידית של האיחוד האירופי (אנ').
במאי 2003 הכריז שר החוץ דאז סילבן שלום שהאיחוד האירופי שוקל את צירופה של ישראל לשורותיו. שלום טען שקיימת לישראל אפשרות להצטרף לאיחוד, כיוון שהיא ואירופה חולקות ערכים דומים בנושאי כלכלה ודמוקרטיה. סילביו ברלוסקוני, ראש ממשלת איטליה באותה עת, היה המנהיג האירופי הראשון שתמך בגלוי באפשרות שישראל תצטרף לאיחוד האירופי. בפברואר 2010 חזר ברלוסקוני על דבריו כי הוא מעוניין שישראל תצטרף לאיחוד האירופי. בדצמבר 2010 הביע גם ראש ממשלת ליטא, אנדריוס קוביליוס, תמיכה ברעיון של הצטרפות ישראל לאיחוד האירופי. ביוני 2011 נערך מחקר באוניברסיטת בן-גוריון שגילה כי 81% מהישראלים תומכים בהצטרפות ישראל לאיחוד האירופי, עלייה של 12% לעומת אחוז התמיכה ב-2009.
מאז הועלה לראשונה רעיון הצטרפותה של ישראל לאיחוד האירופי הועלו גם התנגדויות רבות, הן מצד פוליטיקאים בישראל ובאירופה.
כשספרד כיהנה כנשיאה התורנית של האיחוד האירופי, שר החוץ הספרדי מיגל מורטינוס טען כי כל עוד אביגדור ליברמן מכהן כשר החוץ של ישראל, כניסתה לאיחוד אינה סבירה.
ראו גם

הסכם השמים הפתוחים בין ישראל והאיחוד האירופי
יחסי גרמניה–ישראל
יחסי ישראל–צרפת
יחסי הממלכה המאוחדת–ישראל
יחסי ישראל–מלטה
לקריאה נוספת

גדי היימן וליאור הרמן, אודיסיאה דיפלומטית, לידתם של היחסים המיוחדים עם אירופה 1970-1957, הוצאת מאגנס, 2024
פרננדיניו

פרננדו לואיס רוסה (בפורטוגזית: Fernando Luiz Roza; נולד ב-4 במאי 1985 לונדרינה, ברזיל), הידוע בכינוי פרננדיניו, הוא כדורגלן ברזילאי, המשחק בעמדת הקשר האחורי באתלטיקו פרנאאנסה.
קריירת קבוצות > אתלטיקו פרנאאנסה

פרננדיניו החל את הקריירה המקצועית שלו בקבוצת אתלטיקו פרנאאנסה מליגת העל הברזילאית. ב-4 עונות במועדון הופיע פרננדיניו ב-72 הופעות ליגה, בהן כבש 14 שערים. בעונת 2005 הגיעה פרנאאנסה לגמר גביע ליברטדורס, בו הפסידה 0–4 במשחק חוזר לסאו פאולו.
קריירת קבוצות > מנצ'סטר סיטי

ב-6 ביוני 2013 הפך פרננדיניו לרכש הראשון של מנצ'סטר סיטי בחלון העברות קיץ 2013, שרכשה אותו תמורת סכום של 34 מיליון לירות שטרלינג. פרננדיניו חתם בקבוצת הפאר האנגלית ל-4 עונות. בשחטאר לבש פרננדיניו את חולצה מספר 7, אך במנצ'סטר סיטי חולצה זו הייתה תפוסה על ידי ג'יימס מילנר, קשרה של סיטי. בעקבות זאת בחר פרננדיניו בחולצה מספר 25.
פרננדיניו ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג ב-19 באוגוסט 2013, בניצחון ביתי 0–4 את ניוקאסל יונייטד. פרננדיניו כבש לראשונה במדי מנצ'סטר סיטי בניצחון הביתי 3–6 את ארסנל, אשר במשחק זה פרננדיניו הבקיע צמד ונבחר לאיש המשחק. ב-1 בינואר 2014 כבש את שערו השלישי במדי מנצ'סטר סיטי, שהיה השער הראשון בניצחון 2–3 את סוונסי סיטי. ב-2 בפברואר נפצע פרננדיניו בירך ונעדר שבועיים מהמגרשים.
ב-2 במרץ הופיע פרננדיניו במשחק גמר גביע הליגה האנגלית, בו ניצחה סיטי 1–3 את סנדרלנד. ב-11 במאי שותף במשחק נגד ווסטהאם יונייטד, בו ניצחה סיטי 0–2 והבטיחה זכייה באליפות.
לאחר הגעתו של פפ גוארדיולה לסיטי, פרננדיניו תפס מקום קבע בהרכב של סיטי וקבע את מעמדו כאחד השחקנים החשובים בקבוצה, ואף בעונת 2019/2020 גוארדיולה החל לשחק עם פרננדיניו כבלם. ב-19 בינואר 2018 פרננדיניו האריך את חוזהו במועדון עד 2020. בעונת 2017–2018 פרננדיניו זכה עם מנצ'סטר סיטי בפרמייר ליג ובגביע הליגה. בעונת 2018/2019 פרננדיניו היה אחד השחקנים המשמעותיים של מנצ'סטר סיטי שזכתה בטרבל מקומי: אליפות הפרמייר ליג, גביע ה-FA וגביע הליגה.
קריירת קבוצות > חזרה לברזיל

ביוני 2022 חזר לאתלטיקו פרנאאנסה, 17 שנה אחרי שעזב אותה.
נבחרת ברזיל

ב-11 באוגוסט 2011 הופיע פרננדיניו לראשונה במדי נבחרת ברזיל, בהפסד נבחרתו 2–3 לגרמניה במשחק ידידות.
ב-5 במרץ 2014 כבש את שער הבכורה שלו במדי ברזיל, בניצחון 0–5 על דרום אפריקה.
פרננדיניו זומן לסגל ברזיל למונדיאל 2014, בו הגיעה הנבחרת למקום הרביעי.
תארים > קבוצתיים

ליגת העל האוקראינית (6): 2005/2006, 2007/2008, 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013
הגביע האוקראיני (4): 2007/2008, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013
גביע אופ"א (1): 2008/2009
הסופר קאפ האוקראיני (3): 2008, 2010, 2012
אליפות אנגליה (5): 2013/14, 2017/18, 2018/19, 2020/21, 2021/2022
הגביע האנגלי: 2018/2019
גביע הליגה האנגלית (6): 2013/2014, 2015/2016, 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021
מגן הקהילה: 2018
גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 (1): 2003
קופה אמריקה (1): 2019
תארים > אישיים

שחקן העונה בליגה האוקראינית (1) - 2007/2008
שחקן העונה של שחטאר דונצק (1) - 2007/2008