stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגלקסיה הננסית דרקון
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD: Draco Dwarf Galaxy
1 2  NASA/IPAC EXTRAGALACTIC DATABASE: The Draco Dwarf Galaxy
↑  M. Segall, R. Ibata, M. Irwin, N. Martin & S. Chapman: Draco, a flawless dwarf galaxy, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 375, Iss. 3, p. 2 (2007)
↑  M. Odenkirchen, E. K. Grebel, D. Harbeck, W. Dehnen, H.-W. Rix, H. J. Newberg, B. Yanny, J. Holtzman, J. Brinkmann, B. Chen, I. Csabai, J. J. E. Hayes, G. Hennessy, R. B. Hindsley, Ž. Ivezić, E. K. Kinney, S. J. Kleinman, D. Long, R. H. Lupton, E. H. Neilsen, A. Nitta, S. A. Snedden & D. G. York: New Insights on the Draco Dwarf Spheroidal Galaxy from the Sloan Digital Sky Survey: A Larger Radius and No Tidal Tails, The Astronomical Journal, Vol. 122, Iss. 5, pp. 2553 (2001)
↑  J. R. Jardel, K. Gebhardt, M. Fabricius, N. Drory & M. J. Williams: Measuring Dark Matter Profiles Non-Parametrically in Dwarf Spheroidals: An Application to Draco, The Astrophysical Journal, Vol. 763, Iss. 2, article id. 91, p. 1 (2013)
↑  SEDS: Sextans Dwarf Galaxy
↑  W. Baade & H. H. Swope: The Draco System, a Dwarf Galaxy, Astronomical Journal, Vol. 66, p. 300 (1961)
ה'קמ"ח

ה'קמ"ח (5148)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1387 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1388. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
הגלקסיה האליפסואידית הננסית קשת

|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 קבוצת כוכבים:  קשת
 שמות נוספים:  הגלקסיה האליפטית הננסית קשת, הגלקסיה הננסית קשת, SagDEG
 מגלה:  רודריגו איבטה, מייק אירווינג וג'רי גילמור
 תאריך גילוי:  1994
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  3.6
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  18ʰ 55ᵐ 03.1ˢ
 נטייה:  ‏42″ ‏28′ ‏30°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  13.6-
 מרחק:  88,000  שנות אור 26,980.62  פארסק
 קוטר:  12,500 שנות אור
 מסה:  ‎2.5×108‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  140 ק"מ/שנייה
הגלקסייה האליפסואידית הננסית קשת, נקראת גם הגלקסייה האליפטית הננסית קשת, היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים קשת במרחק של כ-88,000 שנות אור ממערכת השמש, והיא ככל הנראה גלקסיית הלוויין הקרובה ביותר לשביל החלב. בעבר היא נקראה הגלקסיה הננסית קשת, אך כדי למנוע בלבול עם הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת לא נהוג לקרוא לה בשם זה. למרות קרבתה היחסית לשביל החלב ועל אף שבהירות נראיתה הנראית היא מדרגה 3.6, התגלתה הגלקסיה רק בשנת 1994, זאת בשל קרבתה למישור הדיסקה של שביל החלב כך שענני האבק והכוכבים של שביל החלב מסתירים אותה.
מאפיינים

קוטרה של הגלקסיה כ-12,500 שנות אור ומסתה מוערכת בכ-‎2.5×108‎ מסות שמש, כאלפית ממסת שביל החלב. על פי כיוון התנועה של הגלקסיה ביחס לשביל החלב, נראה שהיא מקיפה את מרכז שביל החלב במרחק שנע בין 40,000 שנות אור ל-130,000 שנות אור, כך שכשהיא קרובה היא למעשה עוברת דרך שביל החלב. זמן ההקפה הוא פחות ממיליארד שנים, כך שמעברים כאלה כבר אירעו בעבר כ-10 פעמים, והדבר היה צפוי להביא להתפרקותה ולבליעתה על ידי שביל החלב. העובדה שהיא עדיין קיימת ניתנת להסבר באמצעות כמות גדולה של חומר אפל שכבידתו מצליחה להחזיק את כוכבי הגלקסיה ביחד ומונעת את התפרקותה. בסביבת הגלקסיה זוהו ארבעה צבירים כדוריים, הבהיר שביניהם הוא M54 שהתגלה על ידי שארל מסיה כבר בשנת 1778. M54 בהיר ומסיבי בהרבה מכל שאר הצבירים הכדוריים שסביב הגלקסיה וייתכן שמדובר למעשה בשרידי ליבת הגלקסיה.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD: Sagittarius Dwarf Spheroidal Galaxy
1 2 3  SEDS: The Sagittarius Dwarf Elliptical Galaxy
↑  D. R. Law & S. R. Majewski: The Sagittarius Dwarf Galaxy: A Model for Evolution in a Triaxial Milky Way Halo, The Astrophysical Journal, Vol. 714, Iss. 1, p. 229 (2010)
↑  L. P. Bassino & J. C. Muzzio: Is M54 the nucleus of the Sagittarius galaxy?, The Observatory, vol. 115, p. 256 (1995)
הגלקסיה הננסית אריה IV

| --- | --- |
הגלקסיה הננסית אריה IV בצילום של טלסקופ החלל האבל נראית כאזור מעט עשיר יותר בכוכבים ביחס לסביבתה וקשה מאוד לזהותה.
הגלקסיה הננסית אריה IV בצילום של טלסקופ החלל האבל נראית כאזור מעט עשיר יותר בכוכבים ביחס לסביבתה וקשה מאוד לזהותה.
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  אריה
 שמות נוספים:  גלקסיית אריה IV
 תאריך גילוי:  2006
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  15.1
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  11ʰ 32ᵐ 58.6ˢ
 נטייה:  ‏06″ ‏33′ ‏00°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  5.8-
 מרחק:  502,000  שנות אור 153,912.19  פארסק
 קוטר:  1,340 שנות אור
 מסה:  ‎1.4×106‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  132.3 ק"מ/שנייה
הגלקסיה הננסית אריה IV, נקראת לפעמים גלקסיית אריה IV, היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים אריה במרחק של כ-502,000 שנות אור ממערכת השמש והיא גלקסיית לוויין של שביל החלב. הגלקסיה התגלתה בשנת 2006 כאזור עם צפיפות גבוהה של כוכבים עמומים עם בהירות מדרגה 15.1 יחד עם עוד מספר גלקסיות ננסיות. במרחק זוויתי של כ-2.75 מעלות מצפון לגלקסיה נמצאת הגלקסיה הננסית אריה V שמרחקה משביל החלב מעט גדול יותר מהמרחק של הגלקסיה הננסית אריה IV, כך שהמרחק ביניהן הוא סביב 82,000 שנות אור בלבד וייתכן שהן קשורות כבידתית זו לזו.
מאפיינים

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-9.2 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-1,340 שנות אור. מסתה מוערכת בכ-‎1.4×106‎ מסות שמש, כ-5 מיליוניות ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ-19,000 מסות שמש, ונראה שהיא מורכבת ברובה מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. עוצמת ההארה הכוללת שלה היא פי 8,000 מעוצמת ההארה של השמש. המתכתיות של כוכבי הגלקסיה היא כ-3 אלפיות בלבד מזאת של השמש, והיא אחת מהגלקסיות עם המתכתיות הנמוכה ביותר שמוכרות. עובדה זו מראה שכוכבי הגלקסיה הם ברובם הגדול זקנים מאוד וגילם הוא כ-14 מיליארד שנים, אך למרות זה כ-2% מכוכבי הגלקסיה הם כוכבים צעירים יחסית עם גיל של כ-2 מיליארד שנים.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: Leo IV Dwarf Galaxy
1 2  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 4 (2012)
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 9 (2012)
↑  J. T. A. de Jong, N. F. Martin, H.-W. Rix, K. W. Smith, S. Jin & A. V. Maccio: The Enigmatic Pair of Dwarf Galaxies Leo IV and Leo V: Coincidence or Common Origin?, The Astrophysical Journal, Vol. 710, Iss. 2, p. 1664 (2010)
↑  J. D. Simon, M. Geha: The Kinematics of the Ultra-faint Milky Way Satellites: Solving the Missing Satellite Problem, The Astrophysical Journal, Vol. 670, Iss. 1, p. 322 (2007)
↑  V. Belokurov, D. B. Zucker, N. W. Evans, J. T. Kleyna, S. Koposov, S. T. Hodgkin, M. J. Irwin, G. Gilmore, M. I. Wilkinson, M. Fellhauer, D. M. Bramich, P. C. Hewett, S. Vidrih, J. T. A. De Jong, J. A. Smith, H.-W. Rix, E. F. Bell, R. F. G. Wyse, H. J. Newberg, P. A. Mayeur, B. Yanny, C. M. Rockosi, O. Y. Gnedin, D. P. Schneider, T. C. Beers, J. C. Barentine, H. Brewington, J. Brinkmann, M. Harvanek, S. J. Kleinman, J. Krzesinski, D. Long, A. Nitta & S. A. Snedden: Cats and Dogs, Hair and a Hero: A Quintet of New Milky Way Companions, The Astrophysical Journal, Vol. 654, Iss. 2, p. 897 (2007)
↑  A. W. McConnachie : The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 22 (2012)
1 2  E. N. Kirby, G. A. Lanfranchi, J. D. Simon, J. G. Cohen & P. Guhathakurta: Multi-element Abundance Measurements from Medium-resolution Spectra. III. Metallicity Distributions of Milky Way Dwarf Satellite Galaxies, The Astrophysical Journal, Vol. 727, Iss. 2, article id. 78, p. 9 (2011)
↑  D. J. Sand, A. Seth, E. W. Olszewski, B. Willman, D. Zaritsky & N. Kallivayalil: A Deeper Look at Leo IV: Star Formation History and Extended Structure, The Astrophysical Journal, Vol. 718, Iss. 1, p. 530 (2010)
דייוויד המרי

דייוויד פיטר המרי (באנגלית: David Peter Hemery;‏ נולד ב-18 ביולי 1944) הוא אתלט עבר אנגלי, אלוף אולימפי (מקסיקו סיטי 1968), זוכה מדליית ארד אולימפית (אולימפיאדת מינכן 1972) ושיאן עולם (1968–1972) בריצת 400 מטר משוכות. זכה במדליית כסף אולימפית (מינכן 1972) בריצת שליחים 4X400 מטר. סגן אלוף אירופה (אתונה 1969) ופעמיים ברציפות אלוף חבר העמים (קינגסטון 1966 ואדינבורו 1970) בריצת 110 מטר משוכות.
ביוגרפיה

המרי נולד ב-1944 בכפר סירנצ'סטר (אנ') שבגלוסטרשייר, אנגליה. בנעוריו עברה המשפחה לארצות הברית, בעקבות עבודת האב, והמרי המשיך שם את לימודי התיכון ולמד באוניברסיטת בוסטון. עם סיום לימודיו חזרה המשפחה לאנגליה.
לאחר פרישתו מפעילות ספורטיבית ב-1984 חזר לארצות הברית והחל לעבוד כמאמן ריצה באוניברסיטת בוסטון בה למד. בתפקידו זה גייס רצים בריטים רבים ללימודים באוניברסיטה. השלים לימודי תואר שני ודוקטורט באוניברסיטת הרווארד.
ב-1998 נבחר המרי לנשיא "התאחדות האתלטיקה הבריטית" (אנ') וב-2011 הפך לבריטי הראשון שזכה ב"פרס לאורל" (אנ'), מטעם "הוועד האולימפי האירופאי", על תרומתו לספורט.
ב-2015 הקים המרי קרן צדקה בשם "מורשת המאה ה-21" (21st Century Legacy) ולגיוס כספים בשבילב רץ באותה שנה במרתון לונדון.
קריירה ספורטיבית > 1966

במשחקי חבר העמים, שנערכו בקינגסטון, ג'מייקה ב-1966 זכה במדליית זהב בריצת 120 יארד משוכות בתוצאה של 14.1 שניות, לפני מייק פרקר (אנ') (14.2 שניות) וגולם ראזיק (אנ') (14.3 שניות).
קריירה ספורטיבית > 1968 > אלוף אולימפי ושיאן עולם

באולימפיאדת מקסיקו סיטי זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא עולם חדש של 48.12 שניות, לפני גרהרד הניגה (אנ') ממערב גרמניה (49.02) וג'ון שרווד (אנ') חברו לנבחרת (49.03 שניות). הוא שיפר את שיא העולם שהיה שייך לג'ף וונדרסטוק (אנ') מארצות הברית (48.8 שניות)
קריירה ספורטיבית > 1969

באליפות אירופה, שנערכה באתונה, יוון זכה במדליית כסף בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 13.7 שניות, אחרי אדי אוטוז מאיטליה (13.5 שניות) ולפני אלן פסקו חברו לנבחרת (13.9 שניות).
קריירה ספורטיבית > 1970

במשחקי חבר העמים שנערכו באדינבורו, סקוטלנד זכה במדליית זהב בפעם השנייה ברציפות בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 13.66 שניות, לפני מל בירד (אנ') מאוסטרליה (13.86 שניות) וגודפרי מוראי (אנ') מג'מייקה (14.02 שניות).
קריירה ספורטיבית > 1972

באולימפיאדת מינכן זכה המרי בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם מרטין ריינולדס, אלן פסקו ודייוויד ג'נקינס בבתוצאה של 3:00.46 דקות, אחרי קניה (2:59.83 דקות) ולפני צרפת (3:00.56 דקות) ומדליית ארד בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.52 שניות, אחרי ג'ון אקי בואה (אנ') מאוגנדה ששיפר את שיאו העולמי בן 4 השנים וקבע שיא עולם חדש של 47.82 שניות וראלף מאן (אנ') מארצות הברית (48.51 שניות).
קריירה ספורטיבית > לאחר הפרישה

לאחר ההשתתפות באולימפיאדת מינכן פרש מספורט תחרותי והשתתף בתוכנית הטלוויזיה הבריטית "סופרסטארז" (אנ'), שהופקה על ידי רשת ABC ושודרה על ידי רשת BBC. בתוכנית זו מתחרים ספורטאי צמרת במקצועות בענפי ספורט שונים.
הערכה

ב-1968 נבחר המרי כספורטאי השנה מטעם BBC (אנ').
ב-1969 הוענקה לו חברות במסדר האימפריה הבריטית.
ב-2003 הועלה לדרגת מפקד (Commander) במסדר האימפריה הבריטית.
ספריו

Another hurdle: The making of an Olympic champion, 1976, ISBN 978-080-080233-2
The Pursuit Of Sporting Excellence A Study Of Sport's Highest Achievers, 1986, ISBN 978-087-322131-3
Athletics in Action, 1987, ISBN 978-009-166601-9
Winning Without Drugs, with Alan Evans, Guy Ogden, 1990, ISBN 978-000-218349-9
Sporting Excellence: What Makes a Champion? 1991, ISBN 978-000-218398-7
How to Help Children Find the Champion Within Themselves, 2005, ISBN 978-056-351968-3
הגלקסיה הננסית דגים

| --- | --- |
הגלקסיה הננסית דגים בתמונה של מצפה הכוכבים לוול שמשלבת אור נראה ואור על-סגול
הגלקסיה הננסית דגים בתמונה של מצפה הכוכבים לוול שמשלבת אור נראה ואור על-סגול
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  דגים
 שמות נוספים:  גלקסיית דגים I,‏ LGS 3
 מגלה:  ולנטינה קרצ'נצבה
 תאריך גילוי:  1976
 סוג:  גלקסיה לא-סדורה ננסית
 בהירות נראית:  14.3
 סיווג מורפולוגי:  dIrr/dSph
 עלייה ישרה:  01ʰ 03ᵐ 56.6ˢ
 נטייה:  ‏41″ ‏53′ ‏21°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  10.1-
 מרחק:  2,500,000  שנות אור 766,494.97  פארסק
 קוטר:  1,460 שנות אור
 מסה:  ‎2.6×107‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  286.5- ק"מ/שנייה −0.000924±0.000017  z
הגלקסיה הננסית דגים, נקראת גם LGS 3 וכן גלקסיית דגים I, היא גלקסיה לא-סדורה ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים דגים במרחק של כ-2.5 מיליון שנות אור ממערכת השמש ושייכת לקבוצה המקומית. לגלקסיה בהירות נראית מדרגה 14.3 והיא התגלתה ב-1976 על ידי ולנטינה קרצ'נצבה.
מאפיינים

הגלקסיה נמצאת כחצי מעלה מצפון-מערב לכוכב ψ1 בדגים, סמוך לגבול עם קבוצת אנדרומדה. מרחקה מגלקסיית אנדרומדה הוא כ-890,000 שנות אור ומרחקה מגלקסיית המשולש הוא כ-570,000 שנות אור, כך שייתכן שהיא גלקסיית לוויין של אחת מהן.
גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-2 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-1,460 שנות אור, מסתה מוערכת בכ-‎2.6×107‎ מסות שמש, כמאה מיליוניות ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא פחות מ-‎106‎ מסות שמש, כך שרובה הגדול של מסת הגלקסיה מורכבת מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. המתכתיות הממוצעת של כוכבי הגלקסיה נמוכה מאוד ועומדת על כ-0.8% מזו של השמש, ונראה שרוב אוכלוסיית הכוכבים שבגלקסיה היא זקנה. תהליכי היצירה של כוכבי הגלקסיה נמשכו בקצב כמעט קבוע מהיווצרותה לפני 12–15 מיליארד שנים עד ללפני כמיליארד שנים, שאז קצב היצירה ירד באופן משמעותי.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: Pisces Dwarf Galaxy
1 2  NED: Pisces Dwarf Galaxy
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 9 (2012)
↑  L. M. Young & K. Y. Lo: The Neutral Interstellar Medium in Nearby Dwarf Galaxies. III. Sagittarius DIG, LGS 3, and Phoenix, The Astrophysical Journal, Vol. 490, Iss. 2, pp. 727 (1997)
↑  A. Aparicio, C. Gallart & G. Bertelli: The Stellar Content and the Star Formation History of the Local Group Dwarf Galaxy LGS 3, Astronomical Journal vol. 114, p. 681 (1997)
↑  M. G. Lee: Stellar Populations of the Dwarf Galaxy LGS 3 in the Local Group, Astronomical Journal vol. 110, p. 1137 (1995)
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 23 (2012)
↑  M. G. Lee: Stellar Populations of the Dwarf Galaxy LGS 3 in the Local Group, Astronomical Journal vol. 110, p. 1139 (1995)
↑  A. Aparicio, C. Gallart & G. Bertelli: The Stellar Content and the Star Formation History of the Local Group Dwarf Galaxy LGS 3, Astronomical Journal vol. 114, p. 692 (1997)
הזורעים

| --- | --- |
בית הכנסת במושב הזורעיםבית הכנסת במושב הזורעים
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגליל התחתון
גובה ממוצע: ‎-61 מטר
תאריך ייסוד: 1939
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 1,134 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎2.3% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל העליון מוגדלת) הזורעים(למפת הגליל העליון רגילה) הזורעים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הזורעים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הזורעים32°44′46″N 35°30′09″E﻿ / ﻿32.7460203347476°N 35.5024542094407°E﻿ / 32.7460203347476; 35.5024542094407  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגליל התחתון (in English: Lower Galilee Regional Council) באדום - הזורעים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

הזורעים הוא מושב דתי השוכן בשיפולי בקעת יבנאל שמדרום-מערב לטבריה, ומשתייך למועצה האזורית הגליל התחתון.
המושב הוקם בשנת 1939 כיישוב חומה ומגדל. מייסדי היישוב היו יוצאי "ברית חלוצים דתיים" (בח"ד) מגרמניה ומהולנד. לאחר מלחמת העולם השנייה הצטרפו אליהם קבוצה של יוצאי הבריגדה היהודית והצבא הבריטי, וכן קבוצה של ניצולי השואה ומשוחררי מחנות ההסגר בקפריסין שבחרו להתיישב בהזורעים. ב-1958 הגיעה קבוצה נוספת של עולים מצפון אפריקה, וכולם יחד ניהלו במקום אורח חיים שיתופי והתמודדו עם אתגרי החיים והחקלאות שהיו אז.
בשטח המושב ובסמוך לו נמצאים שרידיהן של סרגונה, ציידתה, עטוש ודמין. ממזרח למושב עובר רכס פוריה, וממערב לו נמצאים בקעת יבנאל, נחל יבנאל, נחל אדמי, שמורת רכס אדמי והיישובים יבנאל ושרונה.
היסטוריה

בשנת 1934 הקימו חברי תנועת בח"ד (ברית חלוצים דתיים) קיבוץ בחוות ההכשרה של "דת וארץ" באלמלו (Almelo), עיירה במזרח הולנד, שיועד לצעירים יהודים מגרמניה. לחברים היו מגורים וחדר אוכל משותפים, והם עבדו בחצרות האיכרים המקומיים שעסקו בעיקר במשק החלב. חלק מהחברים עברו הכשרה אצל בעלי מלאכה, ולמדו מקצועות ששימשו אותם לאחר העלייה לארץ. הם ניהלו חיים רוחניים, למדו עברית, ידיעת הארץ ועסקו בלימוד תורה. חלק מהחברים היו מהולנד.
קצב העלייה של חברי קבוצת ההכשרה היה תלוי בקבלת הסרטיפיקטים משלטונות המנדט הבריטי. כשהגיעו לארץ הם התפזרו למקומות שונים, והוחלט שיעבדו כפועלים חקלאיים בודדים בפרדסים ובמשקים.
כשיוסף בר הגיע לארץ הוא החל לבדוק כיצד יוכל לעבוד כאיכר עצמאי במשק חקלאי הנמנה עם מושב עובדים שומר מצוות. הוא יצר קשר עם חבריו להכשרה בהולנד, ארגן אותם לקבוצה, והופיע בשמה בפני המרכז החקלאי של הפועל המזרחי. כל חבר שילם חצי לירה לחודש על מנת לכסות את ההוצאות הארגוניות הראשונות, סכום שהיה גבוה עבור פועלים חקלאיים באותה תקופה כיוון שלעיתים הרוויחו רק לירה או שתיים לחודש, בנוסף ללינה ולכלכלה. בעקבות שתדלנותו של קסטנבאום הסכימה הסוכנות היהודית להקצות לארגון, שנקרא "הזורעים", מחנה עבודה בחולות נחלת יהודה, מול בית החרושת ללבני סיליקט.
במחנה היו מספר צריפים. מבנה אחד שימש לחדר אוכל ומטבח, מקלחות ושירותים מסודרים. ב-15 בדצמבר 1937 הגיעו 25 חברים ראשונים למחנה, ועבדו בפרדסי ראשון לציון, במרחק של כשעת הליכה מהמחנה. העבודה בטורייה הייתה קשה, ולעיתים הם נוצלו כדי להתחרות עם פועלים ערביים שהיו רגילים לעבודה זו. רמת השכר הייתה נמוכה מאוד, ולעיתים נאלצו החברים להסתפק בשכר רעב של 11–12 גרוש ליום, ולפעמים לא הצליחו כלל להשיג עבודה בלשכת העבודה של ראשון לציון. הם ניסו להקים משק עזר ולגדל ירקות בשטח המחנה, אך למעט תרד ניו זילנדי לא הצליחו לגדל מאומה בגלל האדמה החולית.
חברי הקבוצה חיפשו עבודות במקומות מרוחקים יותר. ב-21 במרץ 1938 השתתפה קבוצה מהזורעים בעלייה לחניתה, והתגוררה שם במשך מספר חודשים. קבוצה אחרת עבדה בהקמת הגדר הצפונית שנועדה למנוע חדירת כנופיות לארץ. הם התגוררו במחנות ארעיים לאורך תוואי הגדר מהכנרת עד ראש הנקרה ובתנאים ירודים. חברי הקבוצה השתתפו גם במחנות עבודה שאורגנו על ידי מחלקת העבודה של הפועל המזרחי.
בעקבות המצב הקשה במושבה מצפה הסמוכה לטבריה, החליטו המוסדות המיישבים לתגבר אותה. לקראת סוף 1938 עברו חברי ארגון "הזורעים" למצפה ותגברו את כוח העבודה והשמירה במקום. הם הקימו מחנה ורכשו ציוד ובהמות בסיוע פיק"א. כמו כן דאגה להם פיק"א לעבודה בייעור, והעבירה לטיפולם את יער צבי הסמוך.
היסטוריה > עלייה על הקרקע

היישוב עלה על הקרקע בליל 23 במאי 1939, ערב חג השבועות תרצ"ט, במסגרת עלייה מאורגנת של שבעה יישובי חומה ומגדל שעלו באותו יום כתגובה לפרסום הספר הלבן במאי 1939. בטרם העלייה, חברי ארגון "הזורעים" בנו חלקי חומה ומגדל מקורות עץ שהובאו למושבה. אנשי ארגון "הזורעים" עלו לקרקע לאדמות פיק"א בחורבת סרג'וני הנמצאת במורדות הדרום-מערביים של רמת פוריה. כדי למנוע את העלייה לקרקע, כיתר הצבא הבריטי את המושבה לפנות בוקר. לאחר שלא נצפתה כל התרחשות הבין הכוח הבריטי שהמתיישבים, שנודע להם מראש על כוונות הצבא הבריטי, הקדימו אותם ויצאו לנקודת ההתיישבות לפני הגעתם. כאשר כוחות הצבא הבריטי הגיעו לנקודת ההתיישבות בסרג'וני כבר עמדו החומה והמגדל על תילם, והמתיישבים עסקו במילוי חצץ בין לוחות העץ של החומה.
בשנת 1944, בעקבות היעדר מקור מים שיאפשר גידולי שלחין, החליטו המוסדות להעביר את המתיישבים כ-2.5 ק"מ דרומה לתוך בקעת יבנאל, למקום בו שוכן המושב היום, שם הייתה אפשרות לבצע קידוח מים. חברי ארגון "הזורעים" התמזגו במקום החדש עם קבוצת חברים ממתיישבי ארגון הירדן שעברו למקום מחוות ביתניה שבעמק הירדן.
לפני הגעת חברי הזורעים התקיימה במקום נקודת התיישבות שנקראה שורשים או לוביה. במקור הוקמה הנקודה על ידי ארגון "אחוה" של הנוער הציוני ב' על אדמות שנרכשו על ידי פיק"א מתושבי הכפר הערבי לוביה והייתה, כמו הזורעים, אחת משבע נקודות ההתיישבות שהוקמו ב-23 במאי 1939 כיישובי חומה ומגדל. כעבור כשנה נטשה קבוצת "אחוה" את המקום, במקומה התיישבה בנקודה קבוצת "שורשים", שהשתייכה אף היא לתנועת הנוער הציוני ב'. קבוצת שורשים התפרקה ועזבה את המקום זמן קצר לפני הגעת חברי הזורעים. רוב חבריה חזרו לקבוצת האם שלהם, תל יצחק, ואחרים הצטרפו לקיבוץ ניצנים.
בשנת 1946 נחנכו 25 בתי הקבע הראשונים. הבתים תוכננו בידי האדריכל והאמן מאיר בן אורי.
בשנים הראשונות לאחר קום המדינה נותר המושב ללא דרך גישה סלולה, והדבר גרם סבל רב לתושבים, במיוחד בחודשי החורף כאשר אדמת בקעת יבנאל הכבדה הפכה לבוצית. העיכוב נבע מתוכנית ההשקיה בהובלת מנהל אגף המים במשרד החקלאות, שמחה בלאס. התוכנית הייתה להציף חלק מבקעת יבנאל, כלל חלק משטח המושב, ולהפכה לאגם לצורכי השקיה. עם דחיית התוכנית בשנת 1954, התאפשרה סלילת דרך גישה למושב.
בסוף שנות השמונים של המאה העשרים נקלע המושב לחובות כבדים כחלק ממשבר חובות המושבים. המושב נחלץ מהחובות באמצע שנות התשעים, לאחר שבמסגרת יישום חוק גל מונה משקם לאגודה השיתופית שקבע את הסדר חובות לאגודה ולחברים. כמו כן קבע בית המשפט שהשתת הריביות של חובות האגודה על החברים נעשתה שלא כדין, ושחרר את החברים מתשלום הריביות. כחלק מתהליך הסדרת החובות, הופרטו או חוסלו פעילויות שונות של האגודה, כגון המחלבה, איגום הכלים, ובית המכונות (המוסך).
אופי היישוב

במושב כ-200 משפחות. חלקם חברים באגודה השיתופית והשאר תושבים.
במושב פועלת ישיבת אורות הזורעים שהיא ישיבה תיכונית-סביבתית. הישיבה הוקמה בשנת 2003 ורבים מהמורים ואנשי צוות הישיבה הם תושבי המושב.
רב המושב כיום הוא הרב יונתן דון יחייא, מתלמידי הרב יעקב שפירא.
ועדת קבלה של המושב מוודאת שהתושבים החדשים שנקלטים במושב יתאימו לאופיו. במושב ישנם מניינים קבועים בכל יום, וקיים תלמוד תורה ושיעורי תורה.
תמונות

הזורעים בפסל עם שמות היישובים שהוקמו בתמיכת הברון רוטשילד, רמת הנדיב - זכרון יעקב
מושב הזורעים, מבט מצפון מערב
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אודות, באתר www.hazoreim.co.il (ארכיון)(הקישור אינו פעיל, 30.11.2020)
↑  The Jewish community of Almelo, dutchjewry
↑  עיתון הצופה 7 בינואר 1938
1 2  תולדות המושב (ארכיון)(הקישור אינו פעיל, 30.11.2020)
↑  יום שבע העליות, דבר, 30 במאי 1939
↑  ארבעה כפרים חדשים ושנים הוקמו מחדש, דבר, 25 במאי 1939
↑  מפת אזור טבריה (באנגלית), 1943, עם סימון מיקום היישוב Irgun Haz Zor'im בסמוך לסרג'ונה, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  נבנו 4 ישובים חדשים ונתחדשו עוד שנים, הַבֹּקֶר, 25 במאי 1939
↑  הארץ היא כה קטנה - אצל חברי לוביה בגליל, הַבֹּקֶר, 28 במאי 1942
↑  על המשמר, נחנכו 25 בתים בארגון "הזורעים", ‏12 ביוני 1946
↑  חיים לנדאו, נופים וישובים בגליל התחתון, באתר עיתון על המשמר, ‏26 למרץ 1951
↑  לשכת השר - אגמי-מים - סקירה, באתר ארכיון המדינה (מספר תיק לציטוט ISA-moag-Minister-000a8j7), ‏1953
↑  יעקב אביאל, בקעת בית-נטופה, הארץ, 12 באפריל 1954
↑  א. שמאי, דבר והפוכו - מלחמתם האכרים, חרות, 5 באפריל 1954
↑  עיקול זמני על נכסי 1,130 חקלאים ממושבי הצפון, באתר מעריב, ‏30 בספטמבר 1990
↑  אודות, באתר הזורעים (ארכיון)(הקישור אינו פעיל, 30.11.2020)
↑  במושב המזדקן מקווים ש"ישיבה סביבתית" תזרים דם חדש, באתר הארץ, 8 בדצמבר 2003
↑  צוות ישיבת טפחות.
↑  מושב הזורעים, גליל תחתון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467854705171
דייב אלבריטון

דייוויד דונלד "דייב" אלבריטון (באנגלית: David Donald "Dave" Albritton;‏ 13 באפריל 1913 – 14 במאי 1994) היה אתלט אמריקאי, סגן אלוף אולימפי (ברלין 1936), 7 פעמים אלוף ארצות הברית (1936–1938, 1945–1947, ו-1950) ושיאן עולם בקפיצה לגובה. נוסף לכך, היה חבר בית המחוקקים של אוהיו מטעם המפלגה הרפובליקנית (1961–1972).
ביוגרפיה

אלבריטון נולד וגדל בדנוויל, אלבמה. הוא למד באוניברסיטת המדינה של אוהיו והתאמן בהדרכתו של לארי סניידר ביחד עם ג'סי אוונס. באוניברסיטה היה חבר באחוות אלפא פי אלפא.
ביוגרפיה > 1936

באליפות ארצות הברית שנערכה בפרינסטון, ניו ג'רזי בתחילת יולי 1936 במדליית ארד בתוצאה של 2.03 מטר אחרי קורנליוס ג'ונסון ומלווין ווקר (2.03 מטר).
ביוגרפיה > 1936 > שיאן עולם

שבוע לאחר מכן, במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת ברלין (1936) שנערכו בניו יורק באמצע יולי הוא זכה במדליית זהב ביחד עם קורנליוס ג'ונסון בשיא עולם חדש של 2.076 מטר. תוצאה זו דירגה אותם בסוף השנה במקום ראשון בעולם.
ביוגרפיה > 1936 > סגן אלוף אולימפי

חודש לאחר מכן, במשחקים האולימפיים עצמם הוא זכה במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.00 מטר, אחרי קורנליוס ג'ונסון שקבע שיא אולימפי חדש של 2.03 מטר, ולפני דלוס ת'רבר (2.00 מטר), שניהם מארצות הברית. עד לאותו טקס חלוקת המדליות שנערך ב-2 באוגוסט, ברך היטלר את כל הזוכות והזוכים. אך לטקס חלוקת המדליות בקפיצה לגובה שבו זכו שלושה אמריקאים ובראשם שני קופצים אפרו אמריקאים, הוא לא הגיע.
ביוגרפיה > 1937

באליפות ארצות הברית שנערכה במילווקי ב-3 ביולי 1937 הוא זכה במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא אליפות חדש של 2.05 מטר.
ביוגרפיה > 1950

באליפות ארצות הברית שנערכה במרילנד בסוף יוני 1950 זכה אלבריטון בפעם השביעית במדליית זהב בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.97 מטר.