stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עוקץ-עקרב שעיר
מאפיינים

הגבעולים גליליים ומכוסים בשערות מפושקות.
העלים מסורגים על פי רוב, חסרי לוואים, פשוטים, תמימים, דמויי ביצה ואורכם גדול לכל היותר פי 2 מרוחבם. הטרפים בעלי עורקים בולטים בצדם העליון.
התפרחות הן סיומות חד-בדיות, חסרות חפים ומכונות עקרביות. התפרחת מכונה "עקרבית" בשל היותה כפופה ומגולגלת כסליל לפני הפריחה, והצד הפנימי שלו חסר פרחים. חלק קיצוני זה הולך ומתארך, ובה בעת הוא מתיישר שלב אחר שלב. בקטע המתיישר נפתח פרח. ועל כן, הפריחה מתקדמת מתחתית התפרחת לקראת ראשה, ובמילים אחרות הפרחים העליונים הם החדשים יותר, ולעיתים ניתן לראות בבסיס הגבעול פירות.
הפרחים דו-מיניים, בעלי שחלה עילית, מאוחי עלי כותרת, נכונים, וקוטרם 3 עד 5 מ"מ. הפרחים דמויי מסמר, לרוב יושבים (ללא פטוטרות) בצפיפות על גבעול התפרחת ואינם מלווים חפים או עלים, צבעם לבן עם כתם צהוב גדול, שמכסה יותר ממחצית אוגן הכותרת. הכתם הצהוב משתנה לחום לאחר ההפריה.
עלי הגביע או השיניים 5, מפורדים ואורכם כאורך צינור הכותרת. הגביע משתייר, כרגיל מתפרה, כלומר גדל ומתרחב עם הבשלת הפרי.
עלי הכותרת 5, מאוחים ועשויים בדמות מסמר. האונות מעוגלות. לוע הכותרת מכוסה צפופות בשערות מפושקות. אבל היא אינה בעלת קשקשים ובין אונות הכותרת אין שיניים זקופות וערוכות לסירוגין עם האונות. צינור הכותרת שעיר מבפנים ובעל צלעות אורך שעירות, כל צלע מסתיימת בשן שעירה.
האבקנים 5, מעורים בצינור הכותרת וקבועים מתחת לאמצע צינור הכותרת. הזירים קצרים מאוד.
המאבקים חבויים בתוך צינור הכותרת או בולטים מתוכו במקצת.
השחלה עילית, בנויה משני עלי שחלה ומחולקת על ידי מחיצות מדומות ל-4 מגורות. מספר הביציות במגורה 1 או 2.
עמוד השחלה יושב בראש השחלה. הצלקת דמוית חרוט (קונוס), מורחבת בבסיסה ואורכה שווה לרוחבה או קטן מרוחבה.
הפרי נפרד כרגיל ל-4 פרודות. לפעמים הפרודות מאוחות שתיים שתיים או כל ארבעתן זו לזו.
העלווה קיימת מתחילת נובמבר ועד סוף אפריל. הפריחה מסוף אפריל ועד תחילת נובמבר. פרי בשל מתחילת יוני והפצת הפרי מסתיימת באמצע נובמבר.
בית גידול ותפוצה

התפוצה העולמית משתרעת במזרח הים התיכון: קפריסין, האיים במזרח הים האגאי, כריתים, מרכז ודרום יוון, טורקיה, סוריה, לבנון, ישראל ירדן מצרים ולוב. הוא גדל בעיקר באזורים הסוב-טרופיים ועל קרקעות כבדות. בישראל מין זה גדל כמעט בכל חבליה: בחלב הים-תיכוני, בערבות, בבתות ספר ובמדבריות.
עוקץ-עקרב שעיר נפוץ בבקעת חולה, בגלבוע ובשפלה; מצוי בגולן, בגליל התחתון, בבקעת כנרות, בכרמל, בעמק יזרעאל, בבקעת בית שאן, בעמק עכו, בשרון, בדרום מישור החוף, בשומרון, בערבות הירדן, בהרי יהודה ובצפון הנגב; נדיר בגליל העליון, במדבר יהודה ובהר הנגב; ונדיר מאוד בבקעת ים המלח, בעמון ובאדום.
תמונות

מראה כללי
מראה הצמח
מראה העוקץ מן הצד
מבט כללי
פרחים
פרחים ועלה
פרח ופקעית
פרח ופקעיות בעוקץ התפרחת
הערות שוליים

1 2  Heliotropium hirsutissimum Weber, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
1 2 3  מיכאלי זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1998, עמ' 361-365
↑  אבינעם דנין, עזריה אלון (ע), החי והצומח של ארץ ישראל,, כרך 11, רמת גן: משרד הבטחון - ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1983, עמ' 42
1 2 3  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 525-531
1 2  עוקץ-עקרב שעיר, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
עוקץ-עקרב שעיר תפרחת במבט על
סוקראטיס פאפאסטאטופולוס

סוקראטיס פאפאסטאטופולוס (ביוונית: Σωκράτης Παπασταθόπουλος; נולד ב-9 ביוני 1988) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדות המגן והבלם בריאל בטיס.
פאפאסטאטופולוס הוא השחקן הצעיר ביותר שהיה אי פעם הקפטן של א.א.ק. אתונה.
קריירת מועדונים

פאפאסטאטופולוס התחיל את הקריירה שלו בנוער של אפולון פטלידיאו. בקיץ 2005 עבר לא.א.ק. אתונה, וב-26 באוקטובר 2005 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק הגביע היווני נגד PAS גיאנינה ואף הבקיע בדקה ה-7 של המשחק ובסיום המשחק ניצחה אא"ק 0:3. בינואר 2006 הוא הושאל לניקי וולוס מהליגה השנייה ביוון למשך 6 חודשים, אך ערך בסך הכל 15 הופעות. במהלך עונת 2006/2007, הצליח פאפאסטאטופולוס לערוך 14 הופעות כאשר הוא היה צריך להילחם על מקומו בהרכב ביחד עם:ברונו צ'ירילו, טראיאנוס דאלאס וואנגליס מוראס. בליגת האלופות, הצליח Papastathopoulos לשחק ב-3 מתוך 6 משחקי הקבוצה. בעונת 2007/2008 קיבל 24 פעמים בליגה את חלוצת ההרכב ושיחק לצידו של ג'ראלדו אלבס. ב-1 באוגוסט 2008, עבר פאפאסטאטופולוס לגנואה מהסרייה א', תמורת 4 מיליון אירו. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בגנואה ב-27 בספטמבר 2008, נגד פיורנטינה בליגה, כמה ימים לאחר מכן ערך הופעת בכורה בקופה איטליה נגד ראוונה קלצ'ו. ב-5 באוקטובר 2008 הבקיע את שערו הראשון בגנואה נגד נאפולי, אבל פאפאסטאטופלוס הורחק בדקה ה-89. בעונת 2009/2010 הוא שיחק ברוב המשחקים הפך וסייע לה לסיים במקום התשיעי. ב-20 ביולי 2010, פאפאסטאטופלוס חתם במילאן.
פאפאסטאפולוס לא הצליח להתברג בהרכב הראשון במילאן, ורשם 5 הופעות בלבד. ב-21 ביולי 2011, הושאל פאפאסטאטופולוס לורדר ברמן עד לסיום עונת 2011/2012. בעונה זאת ערך 30 הופעות ושער אחד נגד וולפסבורג. ב-16 באפריל 2012, חתם פאפאסטאטופולוס בורדר ברמן.
ב-24 במאי 2013 חתם סוקראטיס פאפאסטאטופולוס בבורוסיה דורטמונד תמורת 9 וחצי מיליון אירו עד ל-2018. ב-2 ביולי 2018 חתם פאפאסטאטופולוס בארסנל מהפרמייר ליג.
ב-26 בינואר 2021 עזב פאפאסטאטופולוס את ארסנל והצטרף לאולימפיאקוס.
קריירה בינלאומית

ב-5 בפברואר 2008 ערך פאפאסטאטופולוס את הופעתו הראשונה בנבחרת יוון בניצחון 0:1 במשחק ידידות נגד צ'כיה. פאפאסטאטופולוס נכלל ברשימת 24 השחקנים שזימן מאמן הנבחרת אוטו רהאגל לקראת יורו 2008 אך ברגע האחרון החליט המאמן שלא להכליל את פאפאסטאטופולוס בסגל הסופי.
לאחר היורו שותף במשחק ידידות נגד סלובקיה ב-10 באוגוסט 2008. מאותו רגע, הוא היה חבר נבחרת קבוע עבור יוון. בקמפיין מוקדמות מונדיאל 2010 סייע לנבחרתו להעפיל לטורניר הגמר שנערך בדרום אפריקה.
תארים > קבוצתיים > מילאן

אליפות איטליה: 2010/2011
תארים > קבוצתיים > בורוסיה דורומונד

הסופר קאפ הגרמני: 2013, 2014
תארים > קבוצתיים > ארסנל

הגביע האנגלי: 2019/2020
תארים > אישיים

השחקן הצעיר של השנה ביוון: 2007/2008
עונת 2021/2022 בליגה הלאומית

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  26 באוגוסט 2021 – 6 במאי 2022 (254 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  מכבי בני ריינה
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  550 (2.29 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  דודו ביטון (סקציה נס ציונה) - 18 שערים
 → 2020/20212022/2023 ←
עונת 2021/2022 בליגה הלאומית היא העונה ה-23 של הליגה הלאומית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
לקראת עונה זו הצטרפו לליגה הלאומית הפועל כפר סבא ובני יהודה תל אביב, אשר ירדו מליגת העל, והפועל אשדוד ומכבי בני ריינה, אשר עלו מליגה א'.
בסיום העונה העפילו מכבי בני ריינה וסקציה נס ציונה לליגת העל ואילו בית"ר תל אביב בת ים והפועל רעננה נשרו לליגה א'.
מבנה הליגה

הליגה כוללת 16 קבוצות.
על ניצחון במשחק מוענקות שלוש נקודות, ואילו על תיקו מוענקת נקודה אחת. על הפסד לא מוענקות נקודות כלל.
הליגה מורכבת משני שלבים:
בשלב הראשון משחקות ביניהן הקבוצות במסגרת שני סיבובים בני 15 משחקים כל אחד – 30 מחזורים בסה"כ. כך יוצא שכל קבוצה משחקת שני משחקים נגד כל אחת משאר הקבוצות – משחק בית ומשחק חוץ.
בשלב השני, הליגה מחולקת ל-2 בתים, על פי מיקום הקבוצות בתום השלב הראשון: פלייאוף עליון (8 הקבוצות שבמקומות 1–8) ופלייאוף תחתון (8 הקבוצות שבמקומות 9–16). הקבוצות בכל בית משחקות בינן לבין עצמן.
קבוצות

להלן הקבוצות שמשתתפות בליגה הלאומית בעונת 2021/2022:
| קבוצה | עיר | מאמן | קפטן | אצטדיון | מספר מושבים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בית"ר תל אביב בת ים | תל אביב ובת ים | קרלוס גרסיה | אביחי דהן | נס ציונה | 3,500 |
| בני יהודה תל אביב | תל אביב | יוסי אבוקסיס | דן מורי | בלומפילד | 29,400 |
| הפועל אום אל-פחם | אום אל-פחם | מוטי איוניר | מוחמד אבו שאקר | אצטדיון השלום | 7,000 |
| הפועל פתח תקווה | פתח תקווה | עופר טסלפפה | עומר כץ | המושבה | 11,500 |
| הפועל אשדוד | אשדוד | עידן שריקי | לישי ביטון | אצטדיון הי"א | 7,800 |
| הפועל כפר סבא | כפר סבא | ירון הוכנבוים | טל מכלוף | לויטה | 5,800 |
| הפועל ניר רמת השרון | רמת השרון | חיים לוי | אור אוסטוינד | גרונדמן | 4,300 |
| הפועל עכו | עכו | מסאי דגו | גל קולני | טוטו עכו | 5,000 |
| הפועל עפולה | עפולה | שחר ויזינגר | נתנאל גולדמן | עפולה | 3,000 |
| הפועל ראשון לציון | ראשון לציון | אסמאעיל עאמר | וובה בראון | הברפלד | 6,000 |
| הפועל רמת-גן גבעתיים | רמת גן וגבעתיים | רוני אוואט | איתי עוזרי | רמת גן | 13,370 |
| הפועל רעננה | רעננה | אלי כהן | שניר שוקר | רמת גן | 13,370 |
| מ.ס. כפר קאסם | כפר קאסם | עמיר נוסבאום | מהראן ראדי | לוד | 3,000 |
| מכבי בני ריינה | ריינה | אדהם הדיה | ריף מסיקה | גרין | 5,200 |
| מכבי אחי נצרת | נצרת | תומר קשטן | אמג'ד סולימאן | עילוט | 4,932 |
| סקציה נס ציונה | נס ציונה | ניר ברקוביץ' | דודו ביטון | נס ציונה | 3,500 |
הפועל אום אל פחם צפויה לפתוח את העונה מחוץ לאצטדיון השלום.
הפועל אכסאל הורדה לליגה א' אחרי שלא עמדה בהתחיבויות הכספיות.
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום בטבלה | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל כפר סבא | רביד גזל | סיום חוזה | טרום עונה | טרום עונה | אורי גוטמן | 13 במאי 2021 |
| סקציה נס ציונה | אורי גוטמן | סיום חוזה | טרום עונה | טרום עונה | ניר ברקוביץ' | 17 ביוני 2021 |
| הפועל ניר רמת השרון | יגאל אנטבי | סיום חוזה | טרום עונה | טרום עונה | עידן בר-און | 3 ביוני 2021 |
| הפועל ראשון לציון | אסמאעיל עאמר | התפטר | טרום עונה | טרום עונה | חיים שאבו | 19 ביולי 2021 |
| הפועל עפולה | רומן זולו | התפטר | טרום עונה | טרום עונה | אלדד שביט | 18 באוקטובר 2021 |
| הפועל רעננה | אלירן חודדה | פוטר | 14 באוקטובר 2021 | 15 | רומן זולו | 15 באוקטובר 2021 |
| הפועל רעננה | רומן זולו | פוטר | 24 באוקטובר 2021 | 15 | אלי כהן | 24 באוקטובר 2021 |
| הפועל ראשון לציון | חיים שאבו | פוטר | 8 בנובמבר 2021 | 10 | ריימונד אטפלד | 22 בנובמבר 2021 |
| בית"ר תל אביב בת ים | אליעזר בן-אהרון | פוטר | 8 בנובמבר 2021 | 16 | קרלוס גרסיה | 7 בינואר 2022 |
| הפועל אשדוד | רוני אוואט | התפטר | 7 בדצמבר 2021 | 7 | עידן שריקייאיר אזולאי | 7 בדצמבר 2021 |
| הפועל רמת גן | ליאור זדה | פוטר | 7 בדצמבר 2021 | 14 | רוני אוואט | 11 בדצמבר 2021 |
| מ.ס. כפר קאסם | שלומי דורה | פוטר | 24 בדצמבר 2021 | 3 | עמיר נוסבאום | 26 בדצמבר 2021 |
| הפועל ראשון לציון | ריימונד אטפלד | פוטר | 29 בדצמבר 2021 | 15 | אסמאעיל עאמר | 31 בדצמבר 2021 |
| הפועל כפר סבא | אורי גוטמן | פוטר | 5 בינואר 2022 | 5 | ירון הוכנבוים | 6 בינואר 2022 |
| הפועל ניר רמת השרון | עידן בר-און | פוטר | 26 בינואר 2022 | 13 | חיים לוי | 27 בינואר 2022 |
| מכבי אחי נצרת | תומר קשטן | פוטר | 25 בפברואר 2022 | 13 | אלדד שביט | 26 בפברואר 2022 |
| הפועל א.א.פאחם | מוטי איוניר | פוטר | 1 במרץ 2022 | 5 | שלומי דורה | 2 במרץ 2022 |
| הפועל עכו | מסאי דגו | פוטר | 13 במרץ 2022 | 11 | תומר קשטן | 13 במרץ 2022 |
| מ.ס. כפר קאסם | עמיר נוסבאום | פוטר | 4 באפריל 2022 | 3 | סלימאן אזברגה | 5 באפריל 2022 |
טבלת הליגה > העונה הסדירה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי בני ריינה | 30 | 14 | 9 | 7 | 34 | 23 | 11+ | 51 | פלייאוף עליון |
| 2 | מ.ס כפר קאסם סוהיב | 30 | 13 | 11 | 6 | 40 | 28 | 12+ | 50 | פלייאוף עליון |
| 3 | סקציה נס ציונה | 30 | 11 | 12 | 7 | 44 | 32 | 12+ | 45 | פלייאוף עליון |
| 4 | הפועל פתח תקווה | 30 | 11 | 11 | 8 | 26 | 25 | 1+ | 44 | פלייאוף עליון |
| 5 | א.ס. אשדוד | 30 | 10 | 14 | 6 | 36 | 29 | 7+ | 43 | פלייאוף עליון |
| 6 | הפועל כפר סבא | 30 | 10 | 12 | 8 | 39 | 32 | 7+ | 42 | פלייאוף עליון |
| 7 | הפועל א.א.פאחם | 30 | 9 | 12 | 9 | 36 | 37 | 3- | 39 | פלייאוף עליון |
| 8 | בני יהודה תל אביב | 30 | 9 | 11 | 10 | 34 | 30 | 4+ | 38 | פלייאוף עליון |
| 9 | הפועל ראשון לציון | 30 | 10 | 8 | 12 | 37 | 38 | 1- | 38 | פלייאוף תחתון |
| 10 | עירוני ניר רמת השרון | 30 | 8 | 13 | 9 | 34 | 36 | 2- | 37 | פלייאוף תחתון |
| 11 | הפועל רמת גן | 30 | 8 | 13 | 9 | 34 | 39 | 5- | 37 | פלייאוף תחתון |
| 12 | הפועל עפולה | 30 | 11 | 4 | 15 | 34 | 52 | 18- | 37 | פלייאוף תחתון |
| 13 | מכבי אחי נצרת | 30 | 9 | 9 | 12 | 28 | 39 | 11- | 36 | פלייאוף תחתון |
| 14 | הפועל עכו | 30 | 7 | 14 | 9 | 33 | 27 | 6+ | 35 | פלייאוף תחתון |
| 15 | הפועל רעננה | 30 | 8 | 10 | 12 | 31 | 39 | 8- | 34 | פלייאוף תחתון |
| 16 | בית"ר תל אביב בת ים | 30 | 5 | 11 | 14 | 31 | 45 | 14- | 26 | פלייאוף תחתון |
טבלת הליגה > הפלייאוף העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי בני ריינה | 37 | 18 | 10 | 9 | 43 | 28 | 15+ | 64 | העפלה לליגת העל |
| 2 | סקציה נס ציונה | 37 | 16 | 13 | 8 | 59 | 39 | 20+ | 61 | העפלה לליגת העל |
| 3 | מ.ס כפר קאסם סוהיב | 37 | 16 | 13 | 8 | 51 | 35 | 16+ | 61 |  |
| 4 | א.ס. אשדוד | 37 | 13 | 16 | 8 | 48 | 41 | 7+ | 54 |  |
| 5 | הפועל פתח תקווה | 37 | 14 | 12 | 11 | 36 | 35 | 1+ | 54 |  |
| 6 | הפועל כפר סבא | 37 | 13 | 13 | 11 | 51 | 44 | 7+ | 52 |  |
| 7 | הפועל א.א.פאחם | 37 | 10 | 14 | 13 | 48 | 53 | 5- | 44 |  |
| 8 | בני יהודה תל אביב | 37 | 10 | 13 | 14 | 41 | 47 | 6- | 42 |  |
טבלת הליגה > הפלייאוף התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | מכבי אחי נצרת | 37 | 14 | 10 | 13 | 41 | 45 | 4- | 50 |  |
| 10 | הפועל עפולה | 37 | 13 | 8 | 16 | 39 | 57 | 19- | 47 |  |
| 11 | הפועל עכו | 37 | 10 | 16 | 11 | 38 | 34 | 2+ | 46 |  |
| 12 | הפועל רמת גן | 37 | 10 | 16 | 11 | 43 | 47 | 4- | 46 |  |
| 13 | עירוני ניר רמת השרון | 37 | 9 | 19 | 9 | 39 | 40 | 1- | 46 |  |
| 14 | הפועל ראשון לציון | 37 | 11 | 10 | 16 | 42 | 46 | 4- | 43 | משחק מבחן מול מנצחת פלייאוף ליגה א' |
| 15 | הפועל רעננה | 37 | 10 | 12 | 15 | 40 | 50 | 10- | 42 | ירידה לליגה א' |
| 16 | בית"ר תל אביב בת ים | 37 | 6 | 15 | 16 | 39 | 55 | 16- | 35 | ירידה לליגה א' |
טבלת הליגה > משחק המבחן ללאומית

בסיום העונה נערך משחק מבחן לליגה הלאומית בין הפועל ראשון לציון לבין הפועל כפר שלם שסיימה במקום השני בליגה א' במחוז דרום וניצחה את מ.ס. טייבה ממחוז צפון במשחק הגמר של פלייאוף העלייה בליגה א'. במשחק ניצחה הפועל ראשון לציון 1-3 את כפר שלם ונשארה בליגה הלאומית.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 במאי 2022 | הפועל ראשון לציון | 3—1 | הפועל כפר שלם | אצטדיון נתניה, נתניה |
| 11 במאי 2022 |  |  |  | אצטדיון נתניה, נתניה |
הערות שוליים

↑  רז זהבי, ‏רומן זולו פוטר מהפועל רעננה, אלי כהן מונה, באתר ערוץ הספורט, 24 באוקטובר 2021
| עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגות מחוזיות | 1930/1931 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 • 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 |  |
| ליגה א' | 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 |  |
| הליגה הארצית | 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| הליגה הלאומית | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עזנה, קיסר אקסום

כתובת עזנה ביוונית שבו מתועדים ניצחונותיו על מספר עמים שכנים
עֵזָנָה (געז: ዔዛና) היה קיסר קיסרות אקסום בין השנים 325–356 לערך שהיום ממוקמת בצפון אתיופיה, אריתריאה תימן, דרום ערב הסעודית, צפון סומליה, ג'יבוטי, צפון סודאן ודרום מצרים. הוא נשא בתואר "מלך סבא סאלחן חימיר ודו-ראיידן". הוא היה השליט הראשון של אקסום שאימץ את הנצרות בשנת 334. המסורת גורסת שעזנה ירש את אביו אלה אמידה כאשר עוד היה ילד, אמו סופיה שימשה כסגניתו.
הוא היה הקיסר הראשון לאחר זוסקאלס (שהיה השליט הידוע הראשון של אקסום) שהוזכר על ידי היסטוריונים בני זמנו. מה שהוביל את סטוארט מאנרו-האי לקבוע שעזנה היה "השליט המפורסם ביותר מבין קיסרי אקסום בתקופה שלפני כלב".
מחנכו האישי פרומנטיוס הסורי נתמנה על ידי הפטריארך אלכסנדריה לאבונה הראשון (געז:"אבינו",הגמון) של הכנסייה האורתודוקסית האתיופית. שרידי מכתב של קונסטנטיוס, קיסר רומא תומך המינות האריאנית שנשלח לעזנה ולאחיו סזאנה שבו ביקש לשלוח את פרומנטיוס לאלכסנדריה לבירור טעויות של דוקטרינה, מאנרו-האי מניח שעזנה התעלם או דחה את הבקשה..
עזנה השיק מספר קמפיינים צבאיים שאותם תיעד ברישומיו. זוג כתובות בשפת הגעז שנימצאו במרואה מהוות הוכחה למבצע שנעשה במאה הרביעית על ידי עזנה או יורשיו. יש חוקרים הסבורים שאקסום בעצם השמידה את ממלכת כוש ואחרים מנגד מציינים שהוכחות ארכאולוגיות מצביעות על החלשות פוליטית וכלכלית במרואה בסביבות 300 לספירה..
בכמה מהמטבעות שנטבעו בזמנו מופיע ביוונית המוטו TOYTOAPECHTHXWPA-"שיכול לשמח את האנשים". מספר מטבעות שנושאים את שמו נמצאו במספר אתרים ארכאולוגים בהודו בסוף שנות ה-90, מה שמרמז על קשרי מסחר בין המדינות.. מאפיין נוסף של אקסום לאחר שעזנה התנצר היה מעבר המטבעות מאיורים פגאנים לאיורים עם צלבים ובכך היה הראשון שטבע את הצלב על מטבעותיו. עזנה הקים גם אובליסקים רבים בממלכתו.
עזנה ואחיו סאזנה, קיבלו תואר של קדושים על ידי הכנסייה האורתודוקסית האתיופית וב-1 באוקטובר נקבע יום הזבח שלהם.
הערות שוליים

↑  ראו: S. C. Munro-Hay, Aksum: An African Civilization of Late Antiquity, Edinburgh: University Press, 1991, עמוד 81.
↑  ראו: S. C. Munro-Hay, Aksum: An African Civilization of Late Antiquity, Edinburgh: University Press, 1991, עמוד 77.
↑  ראו: S. C. Munro-Hay, Aksum: An African Civilization of Late Antiquity, Edinburgh: University Press, 1991, עמוד 78.
↑  ראו: S. C. Munro-Hay, Aksum: An African Civilization of Late Antiquity, Edinburgh: University Press, 1991, עמוד 79.
↑  על פי: Paul B. Henze, Layers of Time: A History of Ethiopia, New York: Palgrave, 2000, עמוד 31.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אוסאנאס | קיסר אקסום  325–356 | הבא: מהדיס |
פאול גרות

| --- | --- |

פאול גרות, 1910
 לידה:  23 ביוני 1843 מגדבורג, ממלכת פרוסיה 
 פטירה:  2 בדצמבר 1927 (בגיל 84) מינכן, רפובליקת ויימאר 
 ענף מדעי:  מינרלוגיה וקריסטלוגרפיה
 מקום מגורים:  גרמניה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרייברג לכרייה ולטכנולוגיה  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 מוסדות:  אוניברסיטת מינכן  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 תלמידי דוקטורט:  אוטו להמן, י. א. טאנאטר 
 פרסים והוקרה:  אות המסדר מקסימיליאן של בוואריה למדעים ואמנויות (1906)  חבר זר של החברה המלכותית (9 בנובמבר 1911)  מדליית וולסטון (1908) 
 תרומות עיקריות
 הסבר על הקשר בין התרכובת הכימית למבנה הגביש
 
פאול היינריך פון גרות (בגרמנית: Paul Heinrich von Groth;‏ 23 ביוני 1843 – 2 בדצמבר 1927) היה מינרלוג וקריסטלוגרף גרמני.
תרומתו החשובה ביותר למדע הייתה הסברו על הקשר בין התרכובת הכימית למבנה הגביש. גרות היה מייסד כתב העת Zeitschrift für Kristallographie שהיה כתב העת החשוב ביותר בתחום הקריסטלוגרפיה בתקופה שלפני מלחמת העולם השנייה.
חייו

גרות נולד במגדבורג ולמד באוניברסיטת פרייברג לכרייה ולטכנולוגיה שבסקסוניה, דרזדן וברלין, וקיבל את התואר דוקטור ב-1868. מ-1872 היה אחראי על הקתדרה במינרלוגיה באוניברסיטת שטרסבורג. ב-1883 הוא מונה לפרופסור למינרלוגיה ואוצר המינרלים במוזיאון המדינה במינכן.
גרות ביצע מחקרים נרחבים על גבישים ומינרלים, כמו גם על סלעים; והוציא לאור כמה ספרים בתחום המינרלוגיה והקריסטלוגרפיה.
ב-1902 זכה גרות בתואר אצולה, וב-1908 זכה במדליית וולאסטון (הפרס החשוב ביותר של החברה הגאולוגית של לונדון הקרוי על שמו של ויליאם הייד וולאסטון).
ב-1877, בהיותו בשטרסבורג, החל גרות להוציא לאור את כתב העת Zeitschrift für Krystallographie und Mineralogie (כתב עת לקריסטלוגרפיה ומינרלוגיה) שאותו ערך במשך שנים אחדות. ב-1921 התמנה פאול ניגלי כעורך העיתון, וב-1924 הוחלט לשנות את שם כתב העת לZeitschrift für Krystallographie (כתב עת לקריסטלוגרפיה), על מנת להדגיש כי כתב העת עוסק בקריסטלוגרפיה בלבד. גרות המשיך להיות מעורב בניהול כתב העת, וב-1924 הזמין את פאול פטר אוואלד להשתתף כעורך משותף בכתב העת. כתב העת דגל במדיניות של פרסום מאמרים בשפת המקור של הכותבים, ולמרות שהשפה העיקרית בו הייתה גרמנית, התפרסמו בו גם מאמרים באנגלית ובצרפתית. עובדה זו הפכה את כתב העת בעריכתו של ניגלי לכתב העת החשוב ביותר בתחום הקריסטלוגרפיה בתקופה שקדמה למלחמת העולם השנייה. כתב העת הפסיק את הופעתו בסוף המלחמה. והוא חזר להופיע ב-1955 (אם כי ככתב עת גרמני בלבד) והוא ממשיך להופיע גם כיום.
מספריו

סקירה טבלאית של מינרלים פשוטים (Tabellarische Übersicht der einfachen Mineralien)‏, (1898-1874)
קריסטלוגרפיה פיזיקלית (Physikalische Krystallographie und Einleitung in die krystallographische Kenntniss der wichtigsten Subtanzen)‏, (1895-1876, מהדורה 4 הודפסה ב-1905)
על המבנה המולקולרי של גבישים (Über die Molekularbeschaffenheit der Krystalle)‏, הרצאה שנישאה במינכן ב-28 במרץ 1988.
יסודות של קריסטלוגרפיה כימית ופיזיקלית (Elemente der physikalischen und chemischen Krystallographie)‏, 1905
עמיר תורג'מן

עמיר תורג'מן (נולד ב-5 באוקטובר 1972) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירת ככדורגלן

תורג'מן החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד, ובגיל 17 עבר בהשאלה למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך לקראת סיום עונת 1989/1990. לאחר 3 עונות במועדון, שכללו גם אליפות (1991/1992), חזר תורג'מן לעירוני אשדוד, שם החל לפרוח וכבש בעונתו השנייה בקבוצה (1993/1994) 17 שערי ליגה. גם בעונתו השלישית בקבוצה כבש תורג'מן 17 שערים, שהעניקו לו את תואר מלך השערים (בצוותא עם חיים רביבו). לדאבונו, גם כיבושיו הרבים לא עזרו לקבוצתו, שירדה ליגה בסיום העונה. תורג'מן, שלא רצה לשחק בליגה השנייה, עבר בסיום העונה להפועל חיפה.
בחיפה כבש תורג'מן 13 שערים, ועונה לאחר מכן עבר (מעט אחרי פתיחת העונה) למכבי חיפה. בעונה זו כבש 9 שערים (2 בהפועל, 7 במכבי). לאחר מכן חזר לאשדוד, לשתי עונות, כשבשנייה הוא כובש 19 שערים. בסיום עונת 1998/1999 נרכש כרטיס השחקן שלו על ידי הפועל חיפה, שבדיוק זכתה באליפות. הוא שיחק במועדון שתי עונות, וכבש בהן 14 ו-13 שערים בהתאמה, בנוסף לכמה שערים מכריעים במשחקי הקבוצה באירופה. בעונה לאחר מכן הוא חזר למכבי תל אביב. כמות ההבקעות שלו קטנה יחסית (רק 4 שערים בעונה הראשונה ו-7 בשנייה), אך הוא זכה עם הקבוצה בגביע (2001/2002) ובאליפות (2002/2003). לאחר מכן שיחק עונה בבית"ר ירושלים וחזר לאשדוד (הפעם לקבוצה המאוחדת). לאחר עונה באשדוד החליט תורג'מן לנסות את מזלו במגרשי הליגה הלאומית, כשאת עונותיו האחרונות הוא מעביר בהכח עמידר רמת גן ובהפועל נצרת עילית.
לזכותו של תורג'מן 13 הופעות ו-2 שערים בנבחרת ישראל.
קריירת אימון

לאחר פרישתו חזר תורג'מן לקבוצת נעוריו, מכבי תל אביב, והחל לאמן את קבוצת הנוער של המועדון. בעונת 2010/2011 זכה תורג'מן בדאבל עם קבוצת הנוער, ובעונת 2011/2012 זכה עמה באליפות שנייה ברציפות. לקראת עונת 2013/2014 מונה לתפקיד ראש מערך הסקאוטינג במכבי תל אביב.
ב-28 בינואר 2016 זכה למשרת אימון הבוגרים הראשונה בקריירה שלו, כשהחליף את פטריסיו סייג כמאמנה של בית"ר תל אביב רמלה מליגת המשנה.
ב-17 במאי 2016 מונה תורג'מן לעוזר מאמן נבחרת ישראל, תחת אלישע לוי.
ב-10 באוקטובר 2017 מונה תורג'מן למאמן מ.ס. אשדוד מליגת העל, אך לא הצליח לחלץ את הקבוצה מתחתית הטבלה וב-24 באפריל 2018 סיים את תפקידו במועדון.
ב-18 בנובמבר 2018 מונה למאמנה של בני סכנין, אך פוטר מתפקידו ב-20 בינואר 2019.
ב-26 במאי 2019 מונה תורג'מן למאמן סקציה נס ציונה, לאחר שעלתה לליגת העל. ב-5 בפברואר 2020 פוטר, לאחר שקבוצתו נחלה חמישה הפסדים רצופים ללא כיבוש שער.
בדצמבר 2020 פוטר מהפועל כפר סבא.
תארים

כשחקן מכבי תל אביב:
אליפות: 1991/1992, 2002/2003
גביע המדינה: 2001/2002
תארים > תארים אישיים

מלך השערים של הליגה הלאומית (1): 1994/1995
כמאמן הנוער של מכבי תל אביב:
אליפות: 2010/2011, 2011/2012
גביע המדינה: 2011
הערות שוליים

↑  תום נחום, ‏עמיר תורג'מן מונה למאמנה של בית"ר ת"א/רמלה, באתר ONE‏, 28 בינואר 2016
↑  יגאל גולדשטיין, ‏אחרי חצי שנה: תורג'מן פוטר מנס ציונה, באתר ערוץ הספורט, 5 בפברואר 2020
סליק רמת רחל

| --- | --- |

פינת ההנצחה לסליק והפתח ברצפת המלון דרכו ירדו לסליק
 מידע כללי
 סוג:  סליק
 שימוש:  סליק
 כתובת:  מלון קיבוץ רמת רחל
 מיקום:  רמת רחל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1945–1946
 חומרי בנייה:  בטון
 יוצר:  ההגנה
 מידות
 עומק:  5 מטר
 קואורדינטות:  31°44′17″N 35°13′06″E﻿ / ﻿31.738008322273767°N 35.218218569286556°E﻿ / 31.738008322273767; 35.218218569286556
 he  (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סליק רמת רחל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סליק רמת רחל
סליק רמת רחל היה הסליק המרכזי בו אחסנו חברי קיבוץ רמת רחל נשק מגן. במאי 1948 שימש נשק זה את חברי הקיבוץ בקרב להגנת הקיבוץ. המבנה מתחתיו שכן הסליק נפגע קשות בקרב והסליק נזנח לאחר המלחמה. עם שיקום המבנה והקמת מלון בו נחשף הסליק ושוקם וניתן לצפות בו בביקור במלון.