stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרס בחירת הקהל לשיתוף הפעולה של השנה
זוכים ומועמדים

| שנה | זוכה | מועמדויות נוספות | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | "No Air" - ג'ורדין ספארקס בהשתתפות כריס בראון |  "4 Minutes" - מדונה בהשתתפות ג'סטין טימברלייק (קולות נוספים: טימבלנד)  "Love Like This" - נטשה בדינגפילד בהשתתפות שון קינגסטון |  |
| 2010 | "Run This Town" - ג'יי זי בהשתתפות ריהאנה וקניה ווסט |  "Good Girls Go Bad" - קוברה סטארשיפ בהשתתפות לייטון מיסטר  "I'm on a Boat" - דה לונלי איילנד בהשתתפות טי-פיין  "Live Your Life" - ‏T.I בהשתתפות ריהאנה  "Lucky" - ג'ייסון מראז בהשתתפות קולבי קאליי |  |
2011-2019: N\A
| 2020 | "WAP" - קארדי בי בהשתתפות מייגן דה סטליון |  "Be Kind" - מרשמלו בהשתתפות הלסי  "Holy" - ג'סטין ביבר בהשתתפות צ'אנס הראפר  "Life Is Good" - פיוצ'ר בהשתתפות דרייק  "Rain on Me" - ליידי גאגא בהשתתפות אריאנה גרנדה  "Rockstar" - דה-בייבי בהשתתפות רודי ריץ'  "Savage (Remix)" - מייגן דה סטליון בהשתתפות ביונסה  "Whats Poppin (Remix)" - ג'ק הארלו בהשתתפות דה-בייבי, טורי ליינז, ולייל ויין |  |
| 2021 | "Stay" - דה קיד לארוי בהשתתפות ג'סטין ביבר |  "Best Friend" - סוויטי בהשתתפות דוג'ה קאט  "Industry Baby" - ליל נאז X בהשתתפות ג'ק הארלו  "Kiss Me More" - דוג'ה קאט בהשתתפות סיזה  "Leave the Door Open" - סילק סוניק (הצמד ברונו מארס בהשתתפות אנדרסון פאאק)  "Peaches" - ג'סטין ביבר בהשתתפות דניאל סיזר וגיביון  "Way 2 Sexy" - דרייק בהשתתפות פיוצ'ר ויאנג ת'אג  "You Right" - דוג'ה קאט בהשתתפות דה וויקנד |  |
| 2022 | "Left and Right" - צ'ארלי פות' בהשתתפות ג'ונגקוק (חבר מלהקת BTS) |  "Bam Bam" - קמילה קביו בהשתתפות אד שירן  "Do We Have a Problem?" - ניקי מינאז' בהשתתפות ליל בייבי  "Freaky Deaky" - טייגה בהשתתפות דוג'ה קאט  "Hold Me Closer" - אלטון ג'ון בהשתתפות בריטני ספירס  "Jimmy Cooks" - דרייק בהשתתפות 21 סבאג'  "Party" - באד באני בהשתתפות ראו אלחנדרו  "Sweetest Pie" - מייגן דה סטליון בהשתתפות דואה ליפה |  |
2023: —
| 2024  | "Barbie World" - ניקי מינאז' בהשתתפות אייס ספייס |  "All My Life" - ליל דורק בהשתתפות ג'יי קול  "Ella Baila Sola" - אזלבון ארמדו בהשתתפות פסו פלומה  "First Person Shooter" - דרייק בהשתתפות ג'יי קול  "I Remember Everything" - זאק בריאן בהשתתפות קייסי מאסגרייבס  "Seven" - ג'ונגקוק בהשתתפות לאטו  "TQG" - קרול ג'י בהשתתפות שאקירה  "Un x100to" - גרופו פרונטרה בהשתתפות בד באני |  |
שיאני זכיות ומועמדויות > שיאני מועמדויות

4 מועמדויות: דוג'ה קאט, דרייק
3 מועמדויות: ג'סטין ביבר, ומייגן דה סטליון
2 מועמדויות: דה-בייבי, ג'ק הארלו, ריהאנה, פיוצ'ר, ג'יי קול, ניקי מינאז', באד באני וג'ונגקוק
יערה גונר

אין תמונה חופשית
יערה גונר (נולדה ב-28 ביוני 1989) היא אדריכלית ומעצבת ישראלית המתגוררת בבריטניה.
ביוגרפיה

גונר נולדה ב-1989 בהרצליה, בת יחידה לאם יחידנית. אימה לאה גונר, הייתה בת קיבוץ גבת.
גונר למדה בתיכון היובל בהרצליה, ובשנים 2010–2015 למדה לתואר ראשון באדריכלות באוניברסיטת תל אביב, אותו סיימה בהצטיינות יתרה.
במהלך הלימודים לקחה גונר ב-2014 חלק בפרויקט קליניקה להתחדשות ביפו בהנחיית פרופ' אילה רונאל ואיתן מן.
ב-2015 הגיעה לגמר טקס פרסי האדריכלות ע"ש דוד עזריאלי, כשהגישה תוכנית לעיצוב מחדש של שכונת סילואן במזרח ירושלים.
קריירה מקצועית

עם סיום לימודיה הצטרפה גונר למשרד קימל אשכולות והובילה את הפרויקט לחידוש המרקם העירוני במתחם הקריה בתל אביב, שזכה לפרסים רבים. כמו כן הייתה שותפה בצוות מטעם המשרד שזכה בתחרות לעיצוב מבנה המורשת של המערך ללוחמה אווירית בצומת טללים.
לאחר כשנה הצטרפה לצוות האדריכלים של משרד ברנוביץ-קרוננברג והובילה פרויקטים של מלונות ומסעדות יוקרה בישראל ובאירופה. במקביל גם עיצבה בהתנדבות פרויקט עיצוב מחדש של מרכז גמילה בתל אביב.
ב-2018 הצטרפה לחברת הנדל"ן LabTech של איש העסקים טדי שגיא, בעקבות המלצה של מכר משותף, והייתה אחראית על הגדרת הקו העיצובי של היחידות השונות - חללי עבודה, יחידות דיור וחללים. הפרויקט הראשון שלה בחברה היה עיצוב חמש הקומות של חלל LABS TLV במתחם שרונה בתל אביב. סגנון העיצוב שלה נוטה להיות מונוכרומטי ומאופיין במינימליזם.
ב-2019 עברה ללונדון כדי לשמש כמעצבת ואדריכלית ראשית, ועמדה בראש פרויקט הדגל של החברה לעיצוב מחדש של שוק קמדן הלונדוני, אחרי ששגיא רכש את המתחם ב-2014 בעסקה בשווי 400 מיליון פאונד. במסגרת הפרויקט הוסיפה גונר למתחם מוזיאונים אינטראקטיביים, גלריות תלת־ממדיות, חללי חוויות ייחודיים ומלונות. ב-2021 עיצבה גונר בשיתוף משרד האדריכלים הבריטי הצ'ינסון ושות' את ויקטוריה האוס(אנ') בשכונת בלומסברי, מבנה לשימור משנות ה-20 של המאה ה-20 שכולל שטח בנוי של 19,000 מ"ר. באותה שנה נבחרה גונר לרשימת פורבס 30Under30.
הערות שוליים

↑  IN BETWEEN SPACES | Jaffa, 2014 - TSLIL SHAI | ARCHITECTURE & DESIGN, cargocollective.com
↑  הילה ציאון, צפו: התוכניות של דור האדריכלים החדש, באתר ynet, 11 בדצמבר 2015
↑  Kimmel Eshkolot Architects Wins Competition for Masterplan in Tel Aviv, ArchDaily, ‏2016-03-03
↑  לעוף על טיל: כיפת ברזל, חץ ופטריוט מקבלים מרכז מבקרים והנצחה ללוחמים, באתר xnet
↑  Kelly Beall, F5: Yaara Gooner Shares How She Gets Out of Her Head, the Art of Dance + More, Design Milk, ‏2021-10-15
1 2   איתמר הנדלמן סמית, יערה גונר עומדת מאחורי מתיחת הפנים של קמדן מרקט בלונדון. ראיון, באתר הארץ, 6 במרץ 2025
↑  לונדון חיכתה רק לה: המעצבת הישראלית שכובשת את העיר הבריטית בסערה, באתר מגזין לג'יט Legit Magazine
↑  LABS and Hutchinson & Partners Revive a British Landmark, Interior Design
↑  Emma Tucker, London’s neoclassical beauty Victoria House is now a coworking space, The Spaces, ‏2021-03-30
↑  יערה גונר, באתר Forbes 30 Under 30, ‏25 בינואר 2020
טיילור זקהאר פרז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 בדצמבר 1991 (בן 33) שיקגו, אילינוי, ארצות הברית 
 שם לידה:  Taylor Zakhar Perez 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2012 
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון צ'סטרטון 
 פרופיל ב-IMDb
 
טיילור זקהאר פרז (באנגלית: Taylor Zakhar Perez; נולד ב-24 בדצמבר 1991) הוא שחקן אמריקאי הידוע בעיקר בזכות משחקו בסרטים דוכן הנשיקות ואדום, לבן וכחול מלכותי.
ביוגרפיה

פרז נולד בשיקגו ב-24 בדצמבר 1991 וגדל בצ'סטרטון, אינדיאנה. הוא למד בתיכון צ'סטרטון, שם התאמן במסגרת נבחרת השחייה. פרז הוא ממוצא מזרח תיכוני ומקסיקני.
אמו היא אסתטיקנית והוא הבן השלישי מבין שמונה ילדים. פרז נהג להחליף צמיגים בחנות הפחחות המשפחתית בסופי שבוע. הוא זכה במלגת שחייה באוניברסיטת פורדהאם, אך דחה אותה כדי ללמוד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס שם התמחה בספרדית, תרבות וקהילה והתמחות משנית בטלוויזיה וסרטים.
פרז החל להופיע בהופעת מחזות זמר בבתי אופרה בגיל צעיר. הוא עבר ללוס אנג'לס שם החל לדגמן. הוא צילם בחדרו עם גיליון כרקע ושלח אותם במעטפות מנילה עם קלטות עצמיות.
קריירה

פרז החל את הקריירה שלו בהופעה בסדרות טלוויזיה רבות בהן iCarly, פרברי הגיהנום, "Young & Hungry", קוד בלאק ו-סקנדל.
בשנת 2020, גילם פרז את מרקו ולנטין פניה בסרט דוכן הנשיקות 2 של נטפליקס, מול ג'ואי קינג. לתפקידו לקח שיעורי כוריאוגרפיה וגיטרה. בשנת 2021, הוא שיחזר את התפקיד בסרט השלישי דוכן הנשיקות 3.
בשנת 2022, פרז כיכב בסדרה הקומית מינקס בתור שיין ברודי. לאחר מכן הוא כיכב בסרט הקומדיה "1Up" בתור דסטין. בשנת 2021 לוהק לתפקיד ראשי בסרט אדום, לבן וכחול מלכותי בתור אלכס קלרמונט-דיאז לצד ניקולס גאליצין.
נדבנות

בתחילת מגפת הקורונה, פרז שיתף פעולה עם "Variant Malibu", חברת טכנולוגיה תלת־ממדית לייצור מסכות. המסכות עשויות מפסולת הייצור. הוא עיצב את המסכות שלו עם כוכבי דוכן הנשיקות 2 ג'ואל קורטני, ג'ואי קינג, מייגן יאנג ומייזי ריצ'רדסון-סלרס. ההכנסות ממהמכירה נתרמו לארגון בשיקגו שעוזר לילדים נכים, מבוגרים ומשפחות עם ילדים נכים בקהילה ההיספאנית.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | שם> סרטים | תפקיד> סרטים | מקור> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | דוכן הנשיקות 2 | מרקו ולנטין פניה |  |
| 2021 | דוכן הנשיקות 3 | מרקו ולנטין פניה |  |
| 2022 | הגיימריות | דסטין |  |
| 2023 | אדום, לבן וכחול מלכותי | אלכס קלרמונט-דיאז |  |
טלוויזיה
| 2012 | ICarly | קית' |  |
| 2013 | פרברי הגיהנום | רנלדו |  |
| 2014 | אלפא האוס | טרנט |  |
| 2014 | אוקוורד |  |  |
| 2015 | Young & Hungry | בנג'י רודריגז |  |
| 2016 | קוד בלאק | ארי סטריקס |  |
| 2016 | 12 Deadly Days | זאק |  |
| 2016 | Cruel Intentions | מטאו דה לה וגה |  |
| 2017 | Embeds | נואה טורס |  |
| 2017 | High Expectasians | ג'ונתן פרייס |  |
| 2018 | סקנדל | קלווין |  |
| 2022 | מינקס | שיין ברודי |  |
טאהר בן ג'לון

| --- | --- |

טאהר בן ג'לון (2013)
 לידה:  1 בדצמבר 1947 (בן 77) פאס, מרוקו 
 מדינה:  מרוקו, צרפת 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מוחמד החמישי 
 שפות היצירה:  צרפתית, ערבית 
 יצירות בולטות:  This Blinding Absence of Light, The Sacred Night 
 פרסים והוקרה:  קצין בכיר בלגיון הכבוד (14 ביולי 2007)  מפקד מסדר האמנויות והספרות (26 בינואר 1995)  פרס הספרות הבינלאומי IMPAC  של דבלין (2004)  Camaiore Literary Prize (2022)  מפקד במסדר ההצטיינות הלאומי (2 במאי 2012)  פרס גונקור (1987)  דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה הקתולית של לוון  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת מונטריאול 
 www.tahar-benjelloun.com
 
טאהר בן ג'לון (Tahar ben Jelloun, בערבית: طاهر بن جلون; נולד ב-1 בדצמבר 1944) הוא סופר ומשורר מרוקאי החי ועובד בצרפת החל מ-1971, וכותב בשפה הצרפתית. בן ג'לון הוא סופר הצרפתית בן-זמננו המתורגם ביותר בעולם.
ביוגרפיה

בן ג'לון נולד בפאס. אחרי לימודיו בבית ספר ערבי-צרפתי בפאס, עברה משפחתו ב-1955 לטנג'יר, שם למד בתיכון הצרפתי בעיר. ב-1963 אחרי גמר לימודיו התיכוניים, בגיל שמונה עשרה, החל ללמוד פילוסופיה באוניברסיטת מוחמד החמישי ברבאט, בירת הממלכה המרוקנית. שם גם החל לכתוב את שיריו הראשונים והוציא לאור קובץ שירים. ב-23 במרץ 1965 החלו הפגנות המוניות של סטודנטים והתפשטו לכל הערים הגדולות במרוקו. ב-1966 הופסקו לימודי הפילוסופיה. 94 סטודנטים, בהם בן ג'לון, נשלחו למאסר במחנה צבאי במערב מרוקו והואשמו בארגון הפגנות הסטודנטים ב-1965. בינואר 1968 השתחרר בן ג'לון מהמאסר הצבאי וחזר ללימודיו. ב-1971 החל את מפגשיו הראשונים עם אמנים וסופרים מרוקנים וצרפתים.
ב 1971 החל בן ג'לון ללמד פילוסופיה במרוקו. ובאותה שנה החליט שר הפנים להעביר את מקצוע לימוד הפילוסופיה מהשפה הצרפתית לשפה הערבית. בן ג'לון הפסיק ללמד כי זה לא התאים לכישוריו ונאלץ לעזוב את מרוקו ולעבור לצרפת. בצרפת קיבל מענק מקרן צרפתית שאפשרה לו לשתלם במקצוע באוניברסיטת פריז ולהתגורר בקמפוס במקום וב-1975 קבל תואר דוקטור לפסיכולוגיה וסוציולוגיה.  כתביו באותה תקופה הושפעו מניסיונו בפסיכותרפיה.
משנות ה-70 התחיל לכתוב ולפרסם יצירות ספרות. עד כה כתב שירה, סיפורים וכמה רומאנים והוציא אנתולוגיה של השירה המרוקנית החדשה. הוא כותב בעיתונים "לה מונד" ו"לה מונד דפלומאטיק".
ב-1985 פרסם את הספר בן החולות (L'Enfant de sable), שפרסם אותו ברחבי העולם. הספר תורגם ל-43  שפות, לרבות ערבית ועברית. 
בן ג'לון הוא חתן פרס גונקור היוקרתי לשנת 1987 על ספרו "הלילה הקדוש".
ספרו הגזענות כפי שהסברתי לבתי ראה אור בצרפת ב-1998 ותורגם לשפות רבות, הספר נולד בעקבות שאלות ששאלה בתו מרים. בעקבות פרסום  הספר הסופר הוזמן לעיתים קרובות לבתי ספר בצרפת ומדינות אירופיות אחרות למפגש עם ילדים. הספר אומץ על ידי מערכת החינוך הישראלית.
לקראת חגיגות 1200 שנה לעיר הולדתו של בן ג'לון, פאס, בשנת 2008, פנה בן ג'לון באתר שנפתח על ידי בית המלוכה בקריאה לאינטלקטואלים וליהודים ממוצא מרוקני מכל העולם לבוא ולקחת חלק פעיל בחגיגות שיערכו בעיר.
פרסים והוקרה

בשנת 2004 זכה בפרס הספרות הבינלאומי IMPAC של דבלין.
בן ג'לון הוא חתן פרס אריך מריה רמרק לשלום לשנת 2011.
ספריו שתורגמו לעברית

הלילה הקדוש, 1991, עם עובד
בן החולות, 1988, פרוזה אחרת/עם עובד
הגזענות כפי שהסברתי לבתי, 1998, תרגום ראובן מירן, הוצאת בבל
מוחא השוטה, מוחא החכם, 1999, הוצאת כרמל
הסגר, 1999, פראג/סצנה
פונדק האביונים, 2001, כנרת
היעדרו המסנוור של האור, 2002, תרגום "א. עתניאל" (יהושע קנז) ספריה לעם/עם עובד
לעזוב, 2008, מטר
הערות שוליים

↑  Conférence de Tahar Ben Jelloun au Palais Thott
↑  איי.פי, הסופר טאהר בן ג'לון זכה בפרס IMPAC  בדבלין, באתר הארץ, 21 ביוני 2004
↑  בועז כהן, ‏צייד של מילים: הסופר, העורך והמו"ל ראובן מירן בראיון ל"גלובס", באתר גלובס, 4 באפריל 2011
↑  פרוזה - תרגום, באתר הארץ, 7 במאי 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258586205171  PLWABN: 9810648906605606  BIBSYS: 90139770  BNE: XX832377  BnF: cb118911393 (data)  CANTIC: a11264664  GND: 119052482  ICCU: CFIV062651  ISNI: 0000 0001 2135 5386  LCCN: n50038444  LNB: 000027943  MusicBrainz: 20c658dc-8ff2-45de-b509-7f2d495a79fa  NDL: 00463069  NKC: jo20000080461  NLA: 35972738  NLG: 62042  NLK: KAC200602985  NSK: 000086699  NTA: 069125317  RERO: 02-A002988808  SELIBR: 39739  SUDOC: 026716976  Trove: 1168972  VcBA: 495/281822  VIAF: 61541657   WorldCat (עם VIAF): 61541657
יהושע שטיינברג

| --- | --- |

 לידה:  1839 וילנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  21 במרץ 1908 (בגיל 69 בערך) כ"ב באדר ב' תרס"ח וילנה, האימפריה הרוסית 
 ענף מדעי:  בלשנות, ספרות
 מקום מגורים:  האימפריה הרוסית
 צאצאים:  מקסימיליאן שטיינברג, Nadine Stchoupak 
 תרומות עיקריות
 חקר לשון־המקרא
 
יהושע שטיינברג (בכתיב יידי: שטיינבערג; ברוסית: Осий (Иошуа) Штейнберг;‏ 1839, וילנה, האימפריה הרוסית – מרץ 1908) היה בלשן עברי, מילונאי ומדקדק נודע, משורר, סופר ומתרגם, מחנך, מפקח בסמינר למורים יהודיים בווילנה ופעיל בהקמת בתי ספר ממשלתיים יהודיים, רב מטעם הממשלה בביאליסטוק ובווילנה, וצנזור עברי מטעם שלטונות רוסיה. מחבר מילון התנ"ך "משפט האורים".
תולדות חייו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
נולד בוילנה בשנת 1839. בנערותו היה מתפלל ותיקין, ולמד תורה מפי הרב בצלאל הכהן. למד בבית המדרש לרבנים בווילנה, ובאוניברסיטת וילנה בלשנות וספרות סלאבית.
בשנת 1860 נבחר לרב מטעם בעדת וילנה, לאחר שקודם לכן היה רב מטעם בביאליסטוק, ושימש בתפקיד עד לשנת 1866.  בשנת 1863 נתמנה על ידי ממשלת האימפריה הרוסית לצנזור על כל הפרסומים היהודיים – משרה שבה החזיק עד קרוב למותו. בשנים 1873-1866 לימד לשון עברית בבית המדרש לרבנים בווילנה. היה מנהל הסמינר למורים יהודים עד לשנת 1904.
יהושע שטיינברג עסק בעיקר בחקר לשון המקרא. ספרו על דקדוק הלשון העברית, "מערכי לשון עבר" (1884), עשה רושם ניכר, בשל סגנונו הבהיר ודרכי הסברתו הפשוטים וההגיוניים, ויצא בכמה מהדורות. בספרו סתר שטיינברג את הדעה המקובלת מימות יהודה חיוג' על השורשים בני שלוש אותיות; ודגל בשורשים בני שני אותיות. כן טען כי המבטא האשכנזי, ולא המבטא הספרדי, הוא הנכון.
חיבורו החשוב בתחום זה הוא המילון המקראי "משפט האורים", הכולל הבחנה מדוקדקת בין הוראות שונות של אותה מילה, ואטימולוגיות משוערות של מילים על פי שורשים בני שתי אותיות. המילון יצא לאור ביותר מעשר מהדורות, ובמשך עשרות שנים שימש כמעט כל מורה או סופר עברי.
כתב על המילון יצחק אבינרי: "ואם ישאל השואל: מפעל גדול כזה בפרשנות המקראית, שהוא כמעט יחיד במינו, מדוע לא נעשתה לו הפומבי הראויה לו, ואילו מפעלים מפוקפקים - רעש ותכונה מעוררים עליהם והכל בפרסום מפרסמים? אין כל תימה בדבר, שכבר אמרו חז"ל: אילני סרק קולם הולך, אומרים לאילני מאכל: למה אין קולכם הולך? אמרו לו: אין אנו צריכים, פירותינו מעידים עלינו".
יהושע שטיינברג גם חיבר ספר משלים מקורי, בסגנון ספר משלי, בשם "משלי יהושע", או "אור לישרים", בו צירף למשלים בסגנון מקראי מאמרי חכמה ומוסר.
חיבר מילון עברי-רוסי-גרמני גדול, וכן מילון כיס שזכה למהדורות רבות.  מאמריו ומחקריו על הספרות הסלאבית העתיקה ועל הפולקלור הרוסי נדפסו בירחונים הרוסים כמו רוסקויא בוגאטסטוו, ויאסטניק יאברופי ועוד. מילונו העברי-ארמי-רוסי זכה לפרס מטעם הסינוד הקדוש כפי שהוא מספר בהקדמתו למשפט האורים.
הוא הוציא לאור תרגומים לרוסית של חמשת חומשי התורה, ספר יהושע, ספר שופטים, ספר שמואל ספר ישעיהו.
יהושע שטיינברג נפטר בווילנה בחודש מרץ 1908, כ"ב באדר ב' תרס"ח. הותיר אישה (בתו של המשורר אד"ם הכהן ואחות המשורר מיכ"ל) ושלושה בנים.
הערכת פועלו

לשיטה השטיינברגית בלשון היו מעריצים רבים, וספרי דקדוק רבים יצאו לאור בעקבותיו. כתב עליו אברהם בר גוטלובר: "אמנם ראה ראיתי את חתנו החכם הנכבד הר”ר יהושע שטיינברג נ“י איש אשר הראה כוחו וגבורתו בשפת עבר בספרו היקר ‘אור לישרים’ (ווילנה תרכ"ו), וידיעתו הגדולה והרחבה ביסודי הלשון ההיא הראה לדעת בספר ‘דקדוק’ שחיבר בלשון רוסיה, אשר לפניו לא היה כמוהו בלשון מדינתנו ואחריו כל מושך בשבט סופרים ימשוך והוא יהיה לעיניים לכל הבא אחריו לדבר דבר בעניין זה". וכתב יוסף קלוזנר: "אם היו בתוכנו אנשים "בעלי מלאכה אחת" בשנות המאה שעברה, היה האחד והמיוחד שביניהם יהושע שטיינברג. כל עניין שכתב עליו ידע עד תכליתו, כל דבר שעסק בו היה רק מן הדברים שהיה מומחה להם. ובספרותנו שהכל אוהבים לדבר בה דווקא על מה שאינם מבינים, קשה להעריך את על ערכה הגדול של מידה טובה זו, שהייתה מצויה בשטיינברג."
מכתביו

אור לישרים: כולל משלי חכמה ומוסר ממיטב דברי חכמי הקדם וחכמי זמננו [משלי יהושע] / חברו בלשון כתבי הקדש עם הערות מאת יהושע שטיינבערג, וילנה: דפוס פין וראזענקראנץ, תרכ"ו-1865.
מערכי לשון עבר / ערוכה בשטה חדשה מאת יהושע שטיינבערג, וילנה: האלמנה והאחים ראם, תרמ"ה.
משפט האורים / מילון התנ"ך עברית וארמית עם תרגום לרוסית וגרמנית, תרנ"ה.
שלשת הספרים נדפסו בהמשך במספר רב של מהדורות.
תרגום: מָעתק לשפת עבר מאת יהושׁע בן מנחם שטיינבערג, משגיח על האינסטיטוט למורי ישראל בווילנא, ' מַשַּׂא גֵּיא חִזָיוֹן - סֵפֶר חֲזוֹן הַסִבִּלּוֹת למשׁוררי היהודים ההֶלֶנים' , ורשה: דפוס רבי יצחק גאלדמאן, 1887 ;
הספר, באתר OCLC (באנגלית), (הספר בקטלוג ULI)
ראו גם

מידות טובות
לקריאה נוספת

המשקיף (=יוסף קלוזנר), השקפה עברית- יהושע שטיינברג, השלח יח, תרס"ח, עמ' 384
על שטיינברג, בתוך: יהושע שטיינברג, מלון התנ"ך עברית וארמית (משפט האורים), מהדורה ד, תל אביב: יזרעאל, תשכ"ד.
אריה ליב גורדון, מערכי לשון עבר, ב-"כנסת ישראל" שנה שנייה, ורשה, תרמ"ח.
מ. ב. שניידר, תורת הדקדוק של יהושע שטיינברג, בתוך התקופה, ספר ששי, ע' 422-443, ורשה תר"ף.
ק. פ., אנציקלופדיה תנכי"ת, ב"הבוקר", 13 בינואר 1956.
אברהם בר יוסף, מבוא לתולדות הלשון העברית, תשמ"ב/ 1981.
הערות שוליים

↑  יצחק אבינרי, מילון התנ"ך, למרחב, 11 במאי 1962
↑  ע"פ לקסיקון הספרות העברית החדשה
↑  אל הקהל העברי, הזמן, 1 במאי 1908.
↑  אברהם בר גוטלובר, זכרונות ומסעות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313279805171  PLWABN: 9810578830005606  BnF: cb10418078x (data)  GND: 173618049  ISNI: 0000 0001 4101 4028  LCCN: no92019442  NKC: js20191022111  NTA: 300267487  SUDOC: 191884723  VIAF: 187730163   WorldCat (עם VIAF): 187730163
אנוואר אל-עוולקי

אנוואר אל-עוולקי (בערבית: أنور العولقي; 22 באפריל 1971 – 30 בספטמבר 2011) היה טרוריסט בכיר באל-קאעדה, אימאם בעל אזרחות כפולה אמריקאית ותימנית, אשר שימש כמפקד אזורי של ארגון הטרור המוסלמי אל-קאעדה בחצי האי ערב. נודע באנגלית הרהוטה שלו ובמאות הרצאות וידאו שפרסם באינטרנט, מה שהעניק לו את הכינוי "בן לאדן של האינטרנט". היה האזרח האמריקאי היחיד שהוכרז כמחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד, ונכלל ברשימת SDN.
ביוגרפיה

הוא נולד בניו מקסיקו שבארצות הברית להורים ממוצא תימני. אביו, נאסר אל-עוולקי, הגיע לארצות הברית ללימודי כלכלה חקלאית, במסגרת תוכנית פולברייט. כשהיה בן שבע חזרה המשפחה לתימן, שם כיהן אביו בתפקידים ציבוריים בכירים, ובכלל זה שר החקלאות. בגיל 19 חזר לארצות הברית והחל בלימודים אקדמאיים.
במהלך לימודיו שימש כאימאם של האגודה האיסלאמית של דנוור במשך שנתיים וכאימאם של מסגד "א-ריבאט אל-איסלאמי" (שומרי המבצר האיסלאמי) בסן דייגו במשך ארבע שנים. במהלך תקופה זו הוא נעצר והורשע בגין שידול לזנות. כמו כן, נחקר על ידי ה-FBI בחשד למימון והעברת כספים עבור ארגון הטרור הפלסטיני חמאס ובשל קשריו עם ארגון אל-קאעדה. לאחר מכן הוא עקר אל החוף המזרחי ושימש כאימאם במסגד "דאר אל-היג'רה" בווירג'יניה, שבו התפללו שניים ממבצעי פיגועי 11 בספטמבר. עובדה זו דרבנה את ה-FBI לתשאל אותו עוד מספר פעמים ולעקוב אחרי תנועותיו ופעולותיו מקרוב.
בשנת 2002 עזב את ארצות הברית לממלכה המאוחדת, בטענה שהאווירה הקשה של איום והפחדות נגד מוסלמים בארצות הברית אילצה אותו לעשות כן, ובשנת 2004 שב לתימן. בשנת 2006 נעצר על ידי ממשלת תימן וריצה 18 חודשי מאסר בגין מעורבותו בניסיון חטיפה של הנספח הצבאי האמריקאי במדינה. לאחר שחרורו ממאסר פעל כמפקד אזורי של ארגון הטרור המוסלמי אל-קאעדה בחצי האי ערב והיה גם אחראי על גיוס טרוריסטים ותיאום פעולות טרור. הוא הוכרז כמבוקש על ידי ממשלת תימן.
אל-עוולקי נודע גם כדמות ההלכתית שפעלה ועודדה את מעשיו של סגן נידאל חסן, קצין בריאות נפש בכוחות המזוינים של ארצות הברית, שרצח 13 חיילים ואזרחים בבסיס פורט הוד בטקסס בנובמבר 2009. עוולקי גם הודה כי הוא היה בקשר עם עבד אל-פארוק אל-מוּטַ֫לַּבּ, המחבל הניגרי הצעיר שניסה לפוצץ את מטוס הנוסעים סמוך לדטרויט, בסוף דצמבר 2010.
כתוצאה ממסוכנתו, הוא הוגדר על ידי ממשלת ארצות הברית כיעד לסיכול ממוקד. ב-3 במאי 2011 ניסתה ארצות הברית להורגו באמצעות שיגור טיל ממזל"ט אל עבר מכוניתו. אל-עוולקי ניצל, אך בהתקפה נהרגו שני טרוריסטים אחרים של אל-קאעדה – האחים מוסאעֶד ועבדאללה מובארכ א-דע'ארי.
ב-30 בספטמבר 2011 הודיע שר ההגנה בממשלת תימן כי אל-עוולקי נהרג בתקיפה אווירית של שני כלי רכב בין מאריב לג'וואף שבמרכז המדינה. נשיא ארצות הברית ברק אובמה אישר את הריגתו ואמר כי היא מהווה מכה קשה לארגון הטרור אל-קאעדה.
בנו בן ה-16 של אל-עוולקי, עבד א-רחמן, נהרג כחודש לאחר מותו של האב בתקיפה אמריקנית נוספת, שכוונה נגד בכיר אל-קאעדה בתימן אבראהים אל-בנא.
הערות שוליים

↑  יצחק בן-חורין, נכשל ניסיון לחסל את מנהיג אל-קאעידה בתימן, באתר ynet, 7 במאי 2011
↑  חיים איסרוביץ, תימן הכריזה על חיסול הטרוריסט אל-עוולקי, nrg, תאריך 30/9/2011
↑  יואב יצחק, בכיר אל-קאעידה אל-עוואליקי חוסל בתימן, באתר News1 מחלקה ראשונה, 30 בספטמבר 2011
↑  סוכנויות הידיעות, בכיר אל-קאעידה חוסל בתימן; 23 נהרגו, באתר nrg‏, 15 באוקטובר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007436322405171  GND: 1020898712  ISNI: 0000 0000 3620 9210  LCCN: n2003072734  SUDOC: 192957805  VIAF: 55988807   WorldCat (עם VIAF): 55988807
משחק הדיונון (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזת הסדרה הרשמית בקוריאנית
 סוגה:  פעולה-הרפתקה דרמה הישרדות
 יוצרים:  וואנג דונג-היוק
 כותבים:  וואנג דונג-היוק 
 בימוי:  וואנג דונג-היוק 
 שחקנים:  לי יונג-ג'ה  לי ביונג-הון   ווי הא-ג'ון   צנג הו-יון (עונה 1)   פארק היי סו (עונה 1)
 ארץ מקור:  דרום קוריאה דרום קוריאה
 שפות:  קוריאנית
 מקום התרחשות:  קוריאה הדרומית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  16
 הפקה
 מפיק:  Kim Ji-yeon 
 מפיקים בפועל:  ג'ונג ג'יאה-איל
 חברת הפקה:  Siren Pictures 
 הפצה:  נטפליקס 
 אתר צילומים:  סיאול, טג'אן, Seongap-do 
 מוזיקה:  יונג ג'ה-איל 
 אורך פרק:  35–63 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 פורמט (תמונה):  4K‏ (Ultra HDTV)  HDR
 תקופת שידור מקורית:  17 בספטמבר 2021 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
כיתוב הסדרה בעברית
משחק הדיונון (בקוריאנית: 오징어게임, באנגלית: Squid Game) היא סדרת מתח דיסטופית דרום קוריאנית המשודרת בנטפליקס. לסדרה שישה עשר פרקים והיא זכתה להצלחה רבה ברחבי העולם ואף דורגה במקום הראשון בתכנים הנצפים של האתר (כולל בישראל). "משחק הדיונון" הופקה ונכתבה על ידי וואנג דונג-היוק ומככבים בה השחקנים הקוריאנים לי ביונג-הון ולי יונג-ג'ה.
עלילת הסדרה מתמקדת בתחרות סודית בה משתתפים 456 אנשים הנמצאים במצוקה כלכלית המסכנים את חייהם בסדרת משחקי ילדות קטלניים תמורת אפשרות לזכות ב-45.6 מיליארד וון דרום קוריאני (כ-114 מיליון שקלים חדשים). משתתף שנפסל במהלך המשחק מוצא להורג. הסדרה קרויה על שם משחק ילדים קוריאני נפוץ. היא עלתה לצפייה ב־17 בספטמבר 2021 בשירות הזרמת המדיה נטפליקס. העונה השנייה עלתה ב-26 בדצמבר 2024, והעונה השלישית והאחרונה צפויה לעלות לשידור ב-27 ביוני 2025.
עלילה > סדר המשחקים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

|  | שם המשחק | פירוט | מספר השחקנים שהשתתפו | מספר השחקנים שנפסלו |
| 1 | דג מלוח | שם המשחק בקוריאנית (מתורגם): "חבצלת השרון פרחה" (עונה 2) | 456 שחקנים | 91 שחקנים |
| 2 | פנטאתלון שש רגליים | 5 שחקנים נקשרים ברגליהם ובפרק זמן קצוב של 5 דקות הם צריכים להספיק לרוץ במעגל ובמהלך המרוץ לשחק חמישה משחקי ילדים, "דאקג'י", "הפלת מצבה", "חמש אבנים", "פורפרה" ו"ג'גי". | 365 שחקנים | 110 שחקנים |
| 3 | קרוסלה | בקוריאנית: "מינגל". על כל השחקנים להתייצב עליה בעת שהיא מסתובב וברקע מושמע שיר. בכל פעם שהקרוסלה עוצרת מושמע מספר, ועל השחקנים להתארגן בתוך 30 שניות בקבוצות שוות ערך למספר שהושמע ולהיכנס לחדרים המקיפים את אולם הקרוסלה. | 255 שחקנים | 155 שחקנים |