stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנגרן השביעי, אדון קוסי
הערות שוליים

↑  Keen, M. H.”Coucy, Enguerrand (VII) de, earl of Bedford (c.1340–1397)”, Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004 < http://www.oxforddnb.com/view/article/53074> Accessed 25.11.2015 p. 1
↑  Keen 2004: p. 2
↑  Savage, Henry. “Enguerrand De Coucy VII and the Campaign of Nicopolis”. Speculum, October 1939:  423-442
1 2 3 4 5  Keen 2004: p.1
↑  Savage 1939: p. 425
↑  Given-Wilson, Chris. Fourteenth Century England VI. Boydell & Brewer, 2010.  P. 137
↑  Savage 1939: p.  427
↑  Given-Wilson 2010: p. 137
↑  Keen 2004:  p. 11
↑  Given-Wilson 2010: p . 139
↑  Savage 1939: p. 428
↑  Savage 1939: p. 428
1 2 3  Keen 2004:  p. 2
↑  Given-Wilson 2010: p.  142
↑  Gillespie, James. “Isabella, countess of Bedford”. Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University press, 2004. < http://www.oxforddnb.com/view/article/14485/14485?back=,53074> accessed: 26.11.2015 p.2
1 2  Savage 1939: p.  429
↑  Savage 1939: p. 430
↑  Ibid: p. 433
↑  Ibid: p. 426
↑  Keen 2004:  p. 2
↑  Savage 1939: p. 433
↑  Ibid: p. 436
↑  Le Roulx, Delaville, La France En Orient, Paris: E. Thorin 1886.  P. 256-257
↑  ההערכות למספר החיילים הטורקים אינן וודאיות.
↑  Froissart, Jean. Historical notice of the reign of Bajazet I. The seige of Nicopolis. Historical notice of the (second) house of Burgundy. The last days of Charles the Bold. London: H. Colburn, 1832 p. 41-43
↑  Savage 1939: p. 438-440
↑  Gibbon, Edward. The Decline and Fall of the Roman Empire. New York: The Modern Library, 1969. p. 649
↑  Savage 1939: p. 442
↑  Encyclopædia Britannica Online, s. v. "Battle of Nicopolis", <http://www.britannica.com/event/Battle-of-Nicopolis> Accessed 27.11.2015
↑  Froissart  1832: p. 49-50
↑  Gibbon 1969: p. 649- 650
↑  Savage 1939:  p. 442
↑  Ainsworth, Peter, and Godfried Croenen, XV,222. < http://www.hrionline.ac.uk/onlinefroissart> [accessed 25.11.201]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270973605171  BNE: XX896614  BnF: cb119527725 (data)  GND: 118638920  ISNI: 0000 0000 5562 5383  LCCN: n78009953  NKC: xx0032411  NLA: 61539902  SUDOC: 081923678  VIAF: 70181106   WorldCat (עם VIAF): 70181106 
קרב ניקופוליס; איור בכתב יד מן המאה ה-15 לכרוניקות של ז'אן פרואסאר
אנסטסיוס בקסטאס

אנסטסיוס "טאסוס" בקאסטס (ביוונית: Αναστάσιος "Τάσος" Μπακασέτας; נולד ב-28 ביוני 1993) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת החלוץ והקשר בפאנאטנייקוס  ובנבחרת יוון.
קריירת מועדונים

בקאסטס החל את הקריירה באסטרס טריפוליס, ועלה לקבוצה הראשונה בעונת 2010/2011. הופעת הבכורה שלו בליגה הייתה נגד קסאנטי ב-28 בנובמבר 2010, משחק אותו הפסידה קבוצתו 1–2.
בסוף ינואר 2011 הושאל ל-Thrasyvoulos מליגת המשנה היוונית. הוא שיחק עשרה משחקי ליגה עבור וכבש את שער אחד וחזר לאסטרס טריפוליס ביולי 2011. לאחר שחזר כבש שער בכורה ב-22 באפריל 2012 בניצחון 0–2 על פאניוניוס.
בדצמבר 2013 הושאל לאריס סלוניקי. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצתו בהפסד ללבדיאקוס וגם כבש שער בכורה באותו משחק שהסתיים בהפסד קבוצתו 3–4. סך הכל כבש שלושה שערים ב-10 הופעות ליגה, אך לא הצליח למנוע מהקבוצה לרדת ליגה.
ב-28 בינואר 2015 חתם בקסטאס לשנתיים בפאניוניוס.
ב-8 ביוני 2016 חתם לשלוש שנים בא.א.ק. אתונה. ב-11 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה בניצחון 1–4 על קסנתי. ב-17 בספטמבר כבש שער בכורה בניצחון 0–2 על וריה.
ב-14 ביוני 2019 חתם באלניהספור מהליגה הטורקית. ב-17 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה בניצחון 0–1 על קייסריספור. ב-24 באוגוסט כבש שער בכורה בניצחון 1–4 על קסימפאשה.
ב-30 בינואר 2021 חתם בטרבזונספור. כבר למחרת ערך את הופעת הבכורה בניצחון 1–2 על בשיקטש. ב-4 בפברואר כשב שער בכורה בניצחון 0–1 על דניזליספור.
קריירה בינלאומית

בקסטאס ייצג את ארצו בכל נבחרות הנוער.
ב-4 ביוני 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה הבינלאומית שלו בנבחרת יוון בהפסד 1–0 לאוסטרליה במשחק ידידות.
תארים

א.א.ק. אתונה
אליפות יוון: 2017/2018
טרבזונספור
אליפות טורקיה: 2021/2022
הערות שוליים

↑  AEK FC signs Bakasetas < ANNOUNCEMENTS | AEK F.C. Official Web Site, web.archive.org, ‏2019-01-08
↑  ΑΕΚ: Πάει Αλάνιασπορ ο Μπακασέτας, www.sport24.gr (ביוונית)
אני יורישיץ'

| --- | --- |

 לידה:  22 ביוני 1990 (בת 34) רייקה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 מוקד פעילות:  קרואטיה קרואטיה
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 פרופיל ב-IMDb
 
אני יורישיץ' (בקרואטית: Eni Jurišić; נולדה ב-22 ביוני 1990), ידועה בשמה הפרטי אני, היא זמרת-יוצרת קרואטית. התפרסמה בזכות השתתפותה בעונה השנייה של The Voice Hrvatska והוצאת הסינגל "Trebaš li me" עם מטייה צבק.
קורות חייה

בתחילת 2017 הוציאה יורישיץ' את סינגל הבכורה שלה, "Prije nego nestane", בהשתתפות הזמר וייקוסלאב קליוצ'אריץ'. הוא הגיע למקום השמיני במצעד 40 השירים החמים בקרואטיה.‏ "Ljetni blues" הופץ כסינגל השני וכשיר הסולו הראשון שלה. בפברואר 2021 לאחר שנתיים בהן לא הוציאה מוזיקה פרסמה את "Gubim dah".‏ הוא זכה להצלחה מידתית, והגיע למקום ה-33 במצעד המקומי. ב-2022 פורסם "Trebaš li me", דואט עם מטייה צבק. הוא הגיע בשיאו למקום החמישי במצעד הבילבורד הקרואטי. הוא גם כבש את פסגת מצעד 40 השירים החמים הקרואטי. הוא זכה בפרס עבור "שיר השנה" בטקס עיטורי צסריצה.
ב-9 בדצמבר 2022 נחשף כי יורישיץ' עתידה להשתתף בקדם הקרואטי לאירוויזיון 2023 עם השיר "Kreni dalje". היא הגיעה למקום השישי עם 71 נקודות.
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שם> שם.שם | שנה> שנה.שנה | מיקומי שיא> CRO.40 החמים  | מיקומי שיא> CRO.בילבורד קרואטיה  | אלבום> אלבום.אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "Prije nego nestane" (בהשתתפות וייקוסלאב קליוצ'אריץ') | 2017 | 8 | — | סינגל שלא מתוך אלבום |
| "Kao jedno" | 2017 | — | — | סינגל שלא מתוך אלבום |
| "Ljetni blues" | 2017 | 11 | — | סינגל שלא מתוך אלבום |
| "Pepeo i prah" | 2017 | — | — | סינגל שלא מתוך אלבום |
| "Do ludila" | 2019 | 12 | — | סינגל שלא מתוך אלבום |
| "Gubim dah" | 2021 | 33 | — | סינגל שלא מתוך אלבום |
| "Trebaš li me" (בהשתתפות מטייה צבק) | 2022 | 1 | 3 | סינגל שלא מתוך אלבום |
| "Kreni dalje" | 2023 | 13 | — | סינגל שלא מתוך אלבום |
הערות שוליים

↑  "Zaljubljeni par iz The Voicea snimio je duet". Večernji list (בקרואטית). 27 במרץ 2017. נבדק ב-23 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Eni & Vjeko ostvarili najveći skok". toplista (בקרואטית). 24 באפריל 2017. נבדק ב-23 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Gubim dah nova pjesma zvijezde A strane Eni Jurišić". Journal (בקרואטית). 25 בפברואר 2021. נבדק ב-28 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Pet novih singlova osvajaju listu". top-lista (בקרואטית). 7 במרץ 2021. נבדק ב-28 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Moćna balada u kojoj su snage udružili mladi i talentirani Eni Jurišić i Matija Cvek". Večernji list (בקרואטית). 25 בינואר 2022. נבדק ב-28 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Granger, Anthony (9 בדצמבר 2022). "Croatia: Dora 2023 Participants Announced". eurovoix. נבדק ב-5 בינואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑ Peak positions in Croatia (HR Top 40):
For "Prije nego nestane": "HRTop40 Week 16 2017" (בקרואטית). Hrvatska Diskografska Udruga. 18 באפריל 2017. נבדק ב-23 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
For "Ljetni blues": "HRTop40 Week 29 2017" (בקרואטית). Hrvatska Diskografska Udruga. 21 ביולי 2017. נבדק ב-23 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
For "Do ludila": "HRTop40 Week 20 2019" (בקרואטית). Hrvatska Diskografska Udruga. 19 במאי 2019. נבדק ב-23 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
For "Gubim dah": "HR TOP 40 Week 11 2021" (בקרואטית). top-lista. 21 במרץ 2021. ארכיון מ-22 במרץ 2021. נבדק ב-22 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
For "Trebaš li me": "HR TOP 40 Week 8 2022" (בקרואטית). top-lista. 27 בפברואר 2022. ארכיון מ-28 בפברואר 2022. נבדק ב-28 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
For "Kreni dalje": "HR TOP 40 Week 5 2023" (בקרואטית). top-lista. ארכיון מ-7 בפברואר 2023. נבדק ב-7 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑ Peak positions in Croatia (Croatia Songs):
For "Trebaš li me": "Croatia Songs (Week of February 26, 2022)". Billboard (באנגלית אמריקאית). 22 בפברואר 2022. ארכיון מ-23 בפברואר 2022. נבדק ב-23 בפברואר 2022. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: f59368f7-fff2-4e58-ba6b-5278ab3ab7e9  VIAF: 283152636115520050854   WorldCat (עם VIAF): 283152636115520050854
ארז שמש

ארז שמש (נולד ב-23 באוקטובר 1970) הוא שייט עבר ישראלי. זוכה מדליית הארד באליפות העולם (1993) לצד שותפו שי בכר במפרשית מדגם 470.
קריירה

בשנת 1988, שמש ושותפו שי בכר זכו במדליית כסף באליפות אירופה לנוער במפרשיות מדגם 420. בשנת 1990 הוא התחרה יחד עם בכר באליפות העולם שנערכה בהולנד למפרשיות מדגם 470 האולימפי וסיים במקום ה-28.
שמש ובכר התחרו באולימפיאדת ברצלונה 1992 בתחרות מפרשיות ה-470 וסיימו במקום התשיעי מתוך 37 מתחרים. באליפות העולם למפרשיות 470 שנערכה בשנת 1993 בקרוזון שבצרפת, שמש ובכר סיימו במקום השלישי הכללי וזכו במדליית הארד. באליפות העולם בשנת 1994 שנערכה בהלסינקי, שמש ובכר סיימו במקום ה-10 הכללי ובאליפות העולם שנה לאחר מכן הם סיימו במקום ה-17 הכללי.
לאורך הקריירה שמש ובכר התחרו נגד הצמד ניר ורן שנטל. היריבות ביניהם הגיעה לעיתים למצב ששני הצמדים סירבו להתאמן בצוותא.
הערות שוליים

↑  "השייטים בכר ושמש - סגני אלופי אירופה", 21 ביולי 1988, מעריב
↑  "השייטים הישראלים אכזבו באליפות העולם בהולנד", 26 באוגוסט 1990, מעריב
↑  תוצאות אליפות העולם 1993 - דגם 470, אתר איגוד השיט הבינלאומי
↑  דני בורשבסקי‏, זאת לא רק יריבות, זו מלחמה, באתר וואלה, 25 בפברואר 2011
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת ברצלונה (1992)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | ואדים בביקין • אלכסיי בזרוב • רוגל נחום • דני קרסנוב |  |
|  ג'ודו |  יעל ארד • עמית לנג • סימון מיגרשווילי •  אורן סמדג'ה |  |
|  היאבקות | מטביי ברנוב • מקס גלר • אלכסנדר דוידוביץ' • ניק זגרניצ'ני |  |
|  הרמת משקולות | אנדריי דניסוב • ראובן חדינטוב • אולג סדיחוב |  |
|  התעמלות מכשירים | רון קפלן |  |
|  טניס | גלעד בלום |  |
|  סיף | לידיה חטואל-צוקרמן |  |
|  קליעה | מנחם אילן • אדוארד אלייב • ילנה טריפולסקי |  |
|  שחייה | יואב ברוק • ערן גרומי • טימאה טוט • קרן רגאל |  |
|  שיט | אלדד אמיר • שי בכר • יואל סלע • עמית ענבר • ארז שמש |  |
ארמיית האוויר ה-13

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1942–1949 (כ־7 שנים)
 מקים היחידה:  משרד ההגנה של ברית המועצות
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
ארמיית האוויר ה-13 (ברוסית: воздушная армия ‏я‏-13) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

היחידה הוקמה ב-15 בנובמבר 1942 בהתאם לפקודת שר ההגנה של ברית המועצות על בסיסי יחידות שהיו מוצבות בחזית לנינגרד. בינואר 1943 היא השתתפה בפריצת מצור לנינגרד כאשר נתנה חיפוי אווירי לכוחות של הארמייה ה-67. בהמשך היא לחמה באזור קרליה עד שכוחות הצבא האדום לא הגיעו לגבול עם פינלנד. במהלך שנת 1944 ארמיית האוויר ה-13 נתנה חיפוי אווירי לכוחות שפעלו בשטח אסטוניה הסובייטית.
במהלך ימי המלחמה טייסי הארמייה ביצעו 120 אלף טיסות.
לאחר סיום הלחימה היא חזרה לבסיסיה בסביבות לנינגרד. בהמשך היא עברה ארגון מחדש תחת שם "ארמיית האוויר ה-76".
אפר געשי

אפר געשי וקיטור מתמרים מהר צ'איטן בצ'ילה
אפר געשי מהתפרצות הר סנט הלנס בארצות הברית ב-1980
אפר געשי או אפר וולקני הוא אחד מסוגי החלקיקים הנפלטים מהר געש בעת התפרצות געשית, אשר במהלכה מאגמה יכולה לפרוץ החוצה ולזרום בצורת לבה, או ליצור תגובה עם מים הגורמת להתפוצצויות, שחרור כמויות גדולות של עשן וקיטור, העפת סלעים, ושחרור אפר געשי וחלקיקים נוספים לאוויר.
את החלקיקים הנפלטים בעת התפרצות הר געש נהוג לחלק לשלושה סוגים על פי גודלם:
אפר געשי: עד 2 מ"מ
לפילי: 2 עד 64 מ"מ
פצצה געשית או "בלוק געשי": מעל 64 מ"מ
עמוד העשן שנראה פעמים רבות מעל הר געש מתפרץ מורכב בעיקר מאפר ומקיטור. החלקיקים הזעירים יכולים להיות מועפים למרחקים רבים, בהתאם למהירותה וכיוונה של הרוח. שלא כמו אפר שנוצר לאחר שרפה של עץ או חומר דליק אחר, אפר געשי הוא חומר שוחק וקשה, אינו מסיס במים ואף מוליך חשמל, בעיקר כשהוא רטוב.
כשאפר מתחיל ליפול במהלך שעות היום, השמים מתמלאים באובך, וצבעם נעשה צהבהב, אך לפעמים האפר הנופל יכול להיות כל כך צפוף עד שהראות נעשית לקויה ואף בלתי אפשרית וצבע השמים נעשה שחור.
בעת הנפילה, הטמפרטורות צונחות, רעמים וברקים נשמעים וריח חזק של גופרית נישא באוויר, ואם מתלווה להתפרצות גם גשם, אזי הבוץ הנוצר זורם במהירות עצומה ויוצר נהר בוץ הנקרא "להאר" והמסוגל להרוס כמעט כל מה שימצא בנתיבו.
בהתאם לכמותם, משקעי אפר על הקרקע לאחר התפרצות יוצרים השפעה הרסנית על המערכת האקולוגית המקומית והאזורית – קריסת גגות של מבנים, נפילת עצים, זיהום מקורות מים, הרס תשתיות ועוד.
אפר געשי כשלעצמו איננו רעיל, אך אם הוא נשאף על ידי בני אדם או בעלי חיים, הוא יסכן את חייהם שכן הוא יוצר בצקות בריאות, ויכול אף לגרום לחנק (אפר געשי יכול לספוח כמות עצומה של נוזלים ואם הוא מגיע לריאות, אדי המים נספחים אליו ונוצר משקע מוצק בריאות).
חלקיקי אפר קטנים מאוד יכולים להישאר באטמוספירה למשך שנים רבות והם יכולים להתפזר בכל העולם באמצעות רוחות וזרמי סילון (דוגמה לכך היא זיהויו של הר הגעש טובה באינדונזיה שהתפרץ לפני כ-76,000 שנים). לחלקיקים הנשארים באטמוספירה ישנה גם משמעות אקלימית שכן הם חוסמים מעבר של קרני אור וגורמים לצניחת טמפרטורות עולמית כמו במקרה של התפרצות הר הגעש פינטובו בפיליפינים בשנת 1991.
מקורה של המאגמה יכול להיות בתא מאגמה או בצינור הזנה. בשני המקרים, המאגמה תפרק חתיכות מהסלע שיוצר את תקרת תא המאגמה או צינור ההזנה (וייווצרו קסנוליתים) ולעיתים אף יתחילו להתגבש מינרלים מסוימים, לפי שורת בואן, אם הטמפרטורה נמוכה מספיק כדי לגרום לגיבוש מינרלי.
כשמאגמה עולה ממעמקי האדמה, מתנדפים ממנה מים וגזים שהיו מומסים בה עוד בהיותה בבטן האדמה, בתהליך של הפחתת לחץ (דקומפרסיה), בדומה לפתיחה של פחית משקה מוגז. לכן, כאשר מתרחשת התפרצות געשית היא מלווה בענני עשן שצבעו בדרך כלל לבן, אלא אם כן הוא מכיל גם חלקיקים מוצקים ואז יהיה צבעו אפור עד שחור.
בעת ההתפרצות המאגמה עולה לפני השטח כתערובת של גזים לוהטים וחלקיקים מותכים. החומר המוצק נקרע לרסיסים ומתפשט במהירות ונע במהירויות עצומות של יותר מ-160 קמ"ש.
אפר געשי יכול לסכן מטוסים ויושביהם מכיוון שהוא יכול לחדור למטוס דרך מערכות הקירור ולשתק את המנועים, ומכשירי האלקטרוניקה ואף להמית את הטייסים.
לקריאה נוספת

פרופסור משה ברור, "אפר געשי", לקסיקון גאוגרפי, (עמ' 4), הוצאת יבנה, תשס"א
אמיל אגושטון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בדצמבר 1876 זלטה מורבצה, סלובקיה 
 פטירה:  12 ביוני 1921 (בגיל 44) ברלין, רפובליקת ויימאר 
 שם לידה:  Adler Emil 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לטכנולוגיה ולכלכלה של בודפשט (1899) 
 יצירות ידועות:  Danubius Hotel Astoria, Continental Hotel Zara 
 
אמיל אגושטון (במקור אדלר עד 1907, בהונגרית: Ágoston Emil;‏ אראנושמארוט, 19 בדצמבר 1876 – ברלין, 12 ביוני או 15 ביוני 1921) היה אדריכל יהודי-הונגרי. הוא היה מתכנן רב פעלים שתכנן הן בנייני מגורים רבים מספור, הן מתקני ספורט ומרחצאות, הן מלונות מפורסמים, הן וילות וגם בנייני דת (בתי כנסת וכדומה). הוא נפטר בגיל צעיר מאוד במהלך אחד ממסעות העבודה שלו בדרך להולנד.
קורות חיים

אמיל אדלר נולד למשפחה יהודית בהונגריה כבנם של הנריק אדלר (1847–1912), סוחר עצים, ושל יאנקה (חני) ויינרב. הוא קיבל את התואר שלו באדריכלות באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה בשנת 1899, המורים המפורסמים ביותר שלו היו האדריכלים אימרה שטיינדל, אלאיוש האוסמן ולאיוש ראושר. הוא נסע לסיור לימודי באיטליה ולאחר מכן התגורר בברלין ובפריז. את התקופה העיקרית שלו אפשר לקבוע בין 1906 לבין 1911. ב-17 בדצמבר 1911, בבודפשט, ברובע 5, נשא לאישה את אילונה לאצקו, בתם של שאנדור לאצקו ושל אמה פולאצ'ק. הוא היה מתכנן בנייני דירות מבוקש מאוד. משרד התכנון שלו שכן בכתובת Dorottya utca 9. סגנונו הושפע מהאדריכלות הצפון גרמנית והשתמש גם בפרטי אדריכלות בסגנון התנועה הרומנטית. הוא השתתף במספר תחרויות עיצוב וזכה בהם בפרסים לרבות כמה פרס ראשון. לאחר 1919, פתח משרד אדריכלים משותף עם אחיו גזה אגושטון (1875–1936) ותכנן את מתקני המרחצאות הרומיים בבודפשט. הוא גם קיבל עמלה להקים מתחם ספא בהולנד, אך מת בברלין במהלך נסיעתו לאתר.
אמיל אגושטון הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה, ב-17 ביוני 1921.
היצירה המפורסמת ביותר שלו היא מלון אסטוריה בחלק הפינתי בשדרה הקטנה בקטע של שדרת המוזיאון, עם הארכיטקטורה המאופקת, האלגנטית והמיוחדת שלה.
עבודותיו (חלקי) > בבודפשט

1906: kisebb átalakítások, Budapest, Hársfa utca 24.
1906–1907: Hungária Úszócsarnok és Gőzfürdő (ma: Hotel Continental Budapest), Budapest, Dohány u. 44. – az épület részben elpusztult, részben a közelmúltban felújították
1907–1910: a Hungária úszócsarnokhoz és gőzfürdőhöz csatlakozó mulató étteremmel, Budapest, Dohány u. 44.
1907: Unger-ház, Budapest, Irányi u. 10.
1907: Csasznek-ház, Budapest, Attila út 47.
1908: Singer Adolf egykori könyvkötészete, Budapest, Dessewffy utca 6.
1909: Gyenes-villa, Budapest, Nyúl u. 6.
1909: öt emeletes sarokház, Budapest, Wesselényi utca 32. (1994 óta helyi védelem alatt áll.)
1909: Bérház, 1074 Budapest, Dob u. 5.
1909: Bérház, 1074 Budapest, Dob u. 7.
1909: Bérház, 1075 Budapest, Rumbach Sebestyén utca 3.
1909: Bérház, 1061 Budapest, Király u. 14.
1909–1910: Lóránt-ház, Budapest, Balzac u. 8–10. / Kresz Géza u. 31.
1909–1910: Krayer-ház, Budapest, Csanády u. 2. / Váci út 34. (egy időben Higiénia üzletház)
1910: Bérház, Budapest, Dorottya u. 9.
1910: Bérház, Budapest, Balzac u. 9–11. / Kresz Géza u. 30. / Visegrádi u. 27.
1910: Bérház, Budapest, Szent István tér 4–5.
1912: Ágoston-bérház, Budapest, Lánchíd utca 7–9.
1913: Egykori Magyar Bank, Budapest, Kristóf tér
1913: Füleki Stefáni Ervin háza, Budapest
1913: Meszlényi Adrienne háza, Budapest
1913 k.: Bérház, Budapest, Bimbó u. 23.
1913 k.: Nyaraló, Budapest, Kelenhegyi u. 31.
1913 k.: Bérház, Budapest, Magyar u. 6.
1914: Szilas-villa, Budapest, Ady Endre utca 9.
1914: az Astoria Szálló (ma: Danubius Hotel Astoria City Center) Múzeum körúti klasszicizáló sarokrésze, Budapest, Kossuth Lajos utca 19–21. – az épület másik részét Hikisch Rezső tervezte
1914–1915: Rosenthal-bérház, Budapest, Király u. 42.
1915: Bérház, 1053 Budapest, Múzeum körút 41.
1919 k.?: a Rómaifürdő létesítményei, Budapest (Ágoston Gézával)
?: Banképület, Budapest, Bajcsy-Zsilinszky u. 36.
?: Bérház, Budapest, Bajcsy-Zsilinszky u. 7.
?: Bérház, Budapest, Király u. 102.
?: Bérház, Budapest, Falk Miksa u. 30.
?: Ringer-féle szanatórium, Budapest
?: Bérház, Budapest, Csengery u. 68.
?: Bérház, 1026 Budapest, Küküllő utca 13.
עבודותיו (חלקי) > במקור אחר

1907: הטירה של אלברט יקאי, פרוואט
עבודותיו (חלקי) > בנייניו שנשארו בתוכניות

1908: בית הכנסת, טריאסטה (בשיתוף עם פרנץ מטושק, פרס ראשון בתחרות עיצוב, אך בסופו של דבר משרדם של רוג'רו וארדואינו ברלם מטריאסטה תכננו את הבניין
1909: בית כנסת, בית ספר ובניין דירות של הקהילה היהודית האורתודוקסית (תחרות עיצוב, פרס ראשון משותף)
1913: בית הכנסת בודה, בודפשט
1913: בית הכנסת ברחוב קזינצי, בודפשט, רחוב קזינצי 29–31. – בסופו של דבר, הבניין לא הושלם על סמך תוכניותיו, אלא אלה של שאנדור ובלה לפלר
1916: קרמטוריום של העיר בודפשט
? : בית כנסת, פרנקפורט אם מיין (פרס שני בתחרות עיצוב)
? : בית העירייה, סנטש
? : בניין בנק, בודפשט, Nádor u. 6. (מכרז עיצוב, קיבל תשלום עבור התוכניות שהבנק רכש אותן)
גלריה

מרחצאות הונגריה
מרחצאות הונגריה (מקרוב)
מלון אסטוריה (ביום)
מלון אסטוריה (בלילה)
בניין קראייר
רחוב בלזק 8–10.
רחוב בלזק 9–11.
רחוב ושלני 32.
ככר סנט אישטוואן 4–5.
רחוב צ'נגרי. 68.
לקריאה נוספת

János Gerle – Attila Kovács – Imre Makovecz: אדריכלות הונגרית בתחילת המאה. בודפשט, 1990 מסת"ב 963 15 4278 5
רחוב ושלני 32
דורה רייכרט, גאמפרל, רינגר והונגריה... מאתיים שנה ברחוב ניאר. מריה קמני (עורכת): קישמזה, נאג'מזה, ברודוויי (Kismező, Nagymező, Broadway) (Urban History Studies.) בודפשט, 2009. 99–116.
זולטאן בולה: Architecture of Újlipótváros 1861–1945, Ariton Kft, בודפשט, 2019 מסת"ב 9786150058528
Magyar életrajzi lexikon I–IV (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קנייררש.
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1907. évi 55158. sz. rendelete. MNL-OL 30789. mikrofilm 1025. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1907. év 1. oldal 28. sor.
1 2  Cseh Viktor, Egy elfeledett építész ismert épületei, Zsido.com, ‏2021-06-30 (בהונגרית)
↑  https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/a-a-744F8/agoston-emil-7456B/
1 2 3 4 5 6 7 8  https://epiteszforum.hu/dinasztiak-az-agoston-testverek
↑  A házasságkötés bejegyezve Budapest V. ker. polgári házassági akv. 599/1911. folyószám alatt.
1 2 3 4 5  Gerle–Kovács–Makovecz, i. m., 18. o.
אנטארקטוזאורוס

| אנטארקטוזאורוס |
| --- | --- |
  מאובנים עצמות הרגל והשוואה אפשרית לאדם של אנטארקטוזאורוס
תקופה
קרטיקון עליון, 83 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
משפחה:: אנטארקטוזאוריים
סוג:: אנטארקטוזאורוס
מינים
 Antarctosaurus wichmannianus  Antarctosaurus giganteus  Antarctosaurus jaxarticus  Antarctosaurus brasiliensis
שם מדעי
 Antarctosaurus

אנטארקטוזאורוס (שם מדעי: Antarctosaurus; מילולית: "לטאה דרומית") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד ממשפחת האנטארקטוזאוריים אשר חי באמריקה הדרומית במשל הקרטיקון העליון לפני 83 מיליון שנה. בניגוד לפירוש הרווח של שמו הוא אינו חי באנטארקטיקה אלא בארגנטינה, שהייתה דרומית יחסית לשאר המדינות.
דינוזאור זה היה קרוב משפחתו של הכבד שבכל הדינוזאורים - הארגנטינוזאורוס - והוא דמה לו כנראה במראה וגם הגיע לגודל מרשים. מחקר נערך על המין הגדול שבמיני האנטרקטוזאורוס Antarctosaurus giganteus, שהיה בעל עצם ירך באורך 2.35 מטר, מהגבוהות והארוכות מכל דינוזאור. החוקר גרגורי ס.פאול הניח ב-1994 שאורך הדינוזאור הגיע ל-30–35 מטרים (98–115 רגל) ומשקלו הגיע ל-80 עד 100 טון מטרי, קרוב מאוד לארגנטינוזאורוס. הערכות מודרניות של משקלו נעות בין 40 ל-69 טון מטרי, ושל אורכו כ-30 מטר.
מינים נוספים מהסוג שחלקם אולי היו שייכים למינים אחרים הגיעו לאורך קצר יותר. סך הכל נמצאו מהדינוזאור 4 מינים, הראשון שבהם ב-1929. חלק מהם מוטלים בספק.
השוואה של אנשים לעצמות הירך של הדינוזאור.
אקאש מישרה

אקאש מישרה (בהינדי: आकाश मिश्रा; נולד ב-27 בנובמבר 2001 בבלרמפור שבאוטר פרדש, הודו) הוא כדורגלן הודי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת מומבאי סיטי מליגת העל ההודית ובנבחרת הודו.
קריירת מועדונים

מישרה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אינדיאן ארוס מה-I-League. הוא ערך 23 הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-16 באוקטובר 2020 חתם מישרה על חוזה לשלוש שנים בהיידראבאד מליגת העל ההודית. הוא ערך 62 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים. בעונת 2021/2022 זכה עם המועדון באליפות הודו.
ב-19 ביוני 2023 חתם מישרה על חוזה לחמש שנים במומבאי סיטי מליגת העל ההודית.
קריירה בינלאומית

ב-25 במרץ 2021 ערך מישרה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הודו, בתיקו 1-1 נגד נבחרת עומאן במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת הודו לטורניר גביע אסיה 2023.
תארים

אליפות הודו (1): 2021/2022
הערות שוליים

↑  Hyderabad FC sign Akash Mishra, Rohit Danu and Biaka Jongte באתר הרשמי של ליגת העל ההודית, 16 באוקטובר 2020 (באנגלית)
↑  India's 26-member squad for AFC Asian Cup Qatar 2023 announced באתר פדרציית הכדורגל ההודית, 30 בדצמבר 2023 (באנגלית)
| נבחרת הודו – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 גורפריט •  2 בקה •  3 בוסה •  4 לאלצ'ונגנונגה •  5 ג'הינגאן •  6 מישרה •  7 טאפה •  8 סורש •  9 מנביר •  10 פרננדס •   11 צ'הטרי •  12 קולאקו • 13 קיית •  14 נאורם • 15 אודנטה • 16 רהול • 17 צ'האנגטה • 18 סמד • 19 ראלטה • 20 קוטאל • 21 פוג'ארי • 22 מהטאב • 23 אמרינדר • 24 ויקראם • 25 טאנגרי • 26 פנדיטה • מאמן: שטימץ |  1 גורפריט •  2 בקה •  3 בוסה •  4 לאלצ'ונגנונגה •  5 ג'הינגאן •  6 מישרה •  7 טאפה •  8 סורש •  9 מנביר •  10 פרננדס •   11 צ'הטרי •  12 קולאקו • 13 קיית •  14 נאורם • 15 אודנטה • 16 רהול • 17 צ'האנגטה • 18 סמד • 19 ראלטה • 20 קוטאל • 21 פוג'ארי • 22 מהטאב • 23 אמרינדר • 24 ויקראם • 25 טאנגרי • 26 פנדיטה • מאמן: שטימץ | הודו |
אני חיה לי מיום ליום

אני חיה לי מיום ליום הוא הסינגל השני מתוך האלבום "ימי התום" של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור בינואר 1988. השיר נכתב על ידי חנוך לוין, הולחן ועובד על ידי רמי קלינשטיין. השיר היה למושמע ביותר בתחנות הרדיו והטלוויזיה בישראל בשנת 1988, הושמע 293 פעמים בשנה.
במקור השיר בוצע על ידי תיקי דיין ללחנו של רפי קדישזון כפסקול לסרט "פנטסיה על נושא רומנטי" משנת 1977.
רשימת השמעה

| אני חיה לי מיום ליום> מס' | אני חיה לי מיום ליום> שם | אני חיה לי מיום ליום> מילים | אני חיה לי מיום ליום> לחן | אני חיה לי מיום ליום> עיבוד | אני חיה לי מיום ליום> משך | אני חיה לי מיום ליום>  | אני חיה לי מיום ליום>  | אני חיה לי מיום ליום>  | אני חיה לי מיום ליום>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אני חיה לי מיום ליום  | חנוך לוין | רמי קלינשטיין | רמי קלינשטיין | 4:51 |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים נוספים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלי צה"ל (2005) מצעד שירי רמי קלינשטיין | 10 |  |