stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דן לנר
ביוגרפיה > בשרות צנחני היישוב

בשנת 1941 התנדב לפלמ"ח וגויס למחלקה הגרמנית, שהתאמנה לפעולות מאחורי קווי הצבא הנאצי במלחמת העולם השנייה.
לאחר אימונים בקורסי מודיעין, קשר, צניחה וחבלה של הצבא הבריטי, ולאחר המתנה ארוכה בקהיר, לנר הוצנח באפריל 1944 בתחומי סלובניה סמוך לגבול האוסטרי תחת שם הכיסוי סגן דן גאטוני. לאחר שהגרמנים תקפו את הפרטיזנים היוגוסלביים אליהם חבר בחבל סטיריה, הוא הופרד מיתר חבריו, שהוצאו להורג מיד, וציפה לאותו גורל לאחר שייחקר. רק הסחת דעת רגעית מצד שוביו אפשרה לו להימלט. לאחר הבריחה הוא חבר לפרטיזנים סלובניים בפיקודו של טיטו ולחם איתם. הוא העביר מודיעין מדיני וצבאי מפורט למפקדת שירות המודיעין הבריטי בבארי, איטליה. במסגרת זו הוא זיהה מטרות תעשייתיות עבור גיחות הפצצה של מטוסי בעלות הברית ודיווח על הנזק שנגרם.
נוסף על כך פעל לנר כקצין קישור ליחידות הפרטיזנים, הכשיר אותן בשימוש בכלי הנשק וחומרי הנפץ שהוצנחו עבורן, וסייע בשחרור שבויי מלחמה שנכלאו במחנה מעבר לגבול האוסטרי.
לאחר תום המלחמה חזר לארץ ישראל. עם חזרתו דיווח "אני מאמין שהצלחתי במשימה שקיבלתי מן הבריטים אבל נכשלתי במשימה שההגנה שלחה אותי אליה, כי לא מצאתי אף שריד לקהילות היהודיות ביוגוסלביה".
ביוגרפיה > במלחמת העצמאות ולאחריה

בשנת 1946 עבר לנר קורס מפקדי מחלקות של הפלמ"ח. בהמשך מונה למפקד הגדוד הראשון של הפלמ"ח, ועם פרוץ מלחמת העצמאות פיקד עליו בקרבות משמר העמק.
בהמשך המלחמה מונה למפקד גדוד בחטיבת יפתח, לחם בחזית הצפון והדרום, בין השאר בקרבות מלכיה. לאחר סיום המלחמה נשאר בשירות קבע, ועמד לצד ראובן שילוח ומשה דיין בראש משלחת לשיחות על הסכם הפסקת האש עם ירדן. בשנת 1950 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת גולני, אך כעבור שנה פרש משירות סדיר בצה"ל וחזר לעבוד בקיבוצו, נאות מרדכי. במסגרת שירות המילואים בשנים 1951–1964, פיקד על חטיבת החי"ר 18 והסב אותה לחטיבה ממוכנת 45.
ביוגרפיה > במלחמת ששת הימים ולאחריה

בשנת 1965 שב לשירות קבע ומונה לראש מטה פיקוד צפון. בתפקיד זה שירת במלחמת ששת הימים. לאחר המלחמה היה מיוזמי ההתיישבות היהודית בקיבוצי הגולן וסיפק לה סיוע בתמיכת אלוף פיקוד הצפון, דוד אלעזר.
ביוני 1970 הועלה לדרגת אלוף ומונה למפקד אוגדה 252, עמה לחם במלחמת ההתשה. בתפקידו זה הקפיד על מלאכת הסברה מקיפה בין חיילי המעוזים של קו בר-לב, לגבי חשיבות ומשמעות השהייה במקום.
בשנת 1972 פרש סופית משירות קבע והפך לחקלאי בקיבוצו נאות מרדכי.
ביוגרפיה > במלחמת יום הכיפורים

במלחמת יום הכיפורים היה מפקד אוגדת מילואים 210, שבנייתה החלה מספר חודשים בלבד לפני פרוץ הקרבות במסגרת כוננות כחול לבן. האוגדה שבפיקודו נכנסה ללחימה בגזרת רמת הגולן כבר ב-7 באוקטובר, ומילאה תפקיד מכריע בבלימת המתקפה הסורית במרכז הרמה, ולאחר מכן בחיסול כיס חושניה. ב-11 וב-12 באוקטובר השתתפה האוגדה בהבקעת מערך ההגנה הסורי בצפון רמת הגולן וביצירת המובלעת הישראלית בשטח סוריה. ב-12 באוקטובר פיקד לנר על מארב שריון בו הושמדה חטיבה עיראקית. עד סיום המלחמה בלמה האוגדה שורה של התקפות נגד של חיל המשלוח העיראקי ושל יחידות מצבא ירדן על האגף הדרומי של המובלעת.
על שמו קרויים רחובות בתל אביב ובית שמש.
לנר היה נשוי לתרצה, אב לבן ושתי בנות. נפטר בשנת 1988, והובא למנוחות בבית העלמין שבקיבוץ נאות מרדכי.
לקריאה נוספת

עמירם אזוב, משמר העמק לא תיפול!: נקודת מפנה בתש"ח, אור יהודה: דביר, 2013.
דני אשר (עורך), "הסורים על הגדרות: פיקוד הצפון במלחמת יום הכיפורים", הוצאת מערכות, 2008.
אהוד שגיא, דן לנר – גיבור צנוע, הוצאת אפי מלצר, 2018.
הערות שוליים

↑  עמירם אזוב, משמר העמק לא תיפול!: נקודת מפנה בתש"ח, אור יהודה: דביר, 2013, עמודים 151-152.
↑  עמירם אזוב, משמר העמק לא תיפול!: נקודת מפנה בתש"ח, אור יהודה: דביר, 2013, עמוד 235.
↑  עמירם אזוב, משמר העמק לא תיפול!: נקודת מפנה בתש"ח, אור יהודה: דביר, 2013, עמוד 264.
↑  אורי שמחוני צבא מופתע אך יעיל, באתר הארץ, 11 באוקטובר 2010.
↑  שי לוי, ‏הונאה בשדה הקרב – המהלכים הנועזים ביותר, באתר ‏מאקו‏, 26 באוגוסט 2013
↑  משה בר כוכבא, ‏מערכת השריון נגד העיראקים במלחמת יום-הכיפורים, מערכות 258-259, נובמבר 1977, עמ' 2-7 .
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529077805171  LCCN: n2019040491  VIAF: 315207511   WorldCat (עם VIAF): 315207511
פיני גרשון

| --- | --- |

 לידה:  11 בנובמבר 1951 (בן 73) תל אביב-יפו, ישראל
 עמדה:  מאמן
 קבוצות כשחקן
 1970–1974:  מכבי דרום תל אביב
 קבוצות כמאמן
 1974–1976   1976–1977   1977–1979   1980–1981   1981–1983   1983–1985   1985–1986   1986–1987   1987–1988   1988–1989   1989–1990   1990–1992   1992–1993   1993–1994   1994–1995   1995–1997   1997–1998   1998–2001   2003–2006   2006–2008   2007–2008   2008–2010   2011–2013   2014–2015   2015–:  בית"ר תל אביב (נוער)   ביתר תל אביב   הפועל חולון   הפועל גן שמואל   הפועל גליל עליון   מכבי חיפה   הפועל תל אביב   מכבי חיפה   ביתר תל אביב   מכבי חיפה   הפועל חיפה (מנהל)   מכבי רמת גן   הפועל גליל עליון   מכבי ראשון לציון   הפועל גליל עליון   הפועל ירושלים   מכבי ראשון לציון   מכבי תל אביב   מכבי תל אביב   אולימפיאקוס   בולגריה   מכבי תל אביב   הפועל חולון (מנהל)   מכבי תל אביב (עוזר)   נבחרת ישראל (מנהל)
 הישגים כמאמן
 3 זכיות באליפות היורוליג והסופרוליג (2005, 2004, 2001)  מאמן השנה ביורוליג (2005) 8 זכיות באליפות הליגה הישראלית (1993, 1999-2001, 2004-2006, 2009) 8 זכיות בגביע הישראלי (1996, 1999, 2000, 2001, 2004, 2005, 2006, 2010) אחד מ-50 התורמים הגדולים ליורוליג מאמן העונה בליגת העל (2005)
פיני גרשון, מאמנה של מכבי תל אביב, בפסק זמן במשחק מול הפועל חולון באולם הפחים
פיני גרשון, בימים שאימן את הפועל גן שמואל
פנחס יאיר 'פיני' גרשון (נולד ב-11 בנובמבר 1951) הוא כדורסלן בעבר ומאמן כדורסל ישראלי בהווה.
נחשב לאחד המאמנים המצליחים בהיסטוריה של הכדורסל הישראלי והאירופאי. בין תאריו: 3 אליפויות אירופה, 8 אליפויות המדינה ו-8 גביעי המדינה עם קבוצות מכבי תל אביב, הפועל גליל עליון ועם הפועל ירושלים.
ביוגרפיה

גרשון נולד, גדל והתחנך בתל אביב למשפחה שחיה בדרום תל אביב, אמו עלתה מיהדות מרוקו ואילו אביו מיהדות בולגריה.
אביו היה רוויזיוניסט, וגרשון הבן נקרא בשם "פנחס יאיר" ואילו אחותו נקראה רזיאלה, על שם מפקד אצ"ל דוד רזיאל.
הוא חווה ילדות קשה, כאשר אביו הביולוגי נטש את משפחתו בגיל שנה והותיר אותו עם אמו ואחותו, בתנאי עוני קשים ועבר לאנגליה. אביו החורג היה אלים כלפי בני המשפחה, ואף הכה את אמו, לבסוף גרשון התעמת עמו.
עד גיל 13, שיחק גרשון כדורגל, במדי הפועל תל אביב יחד עם רוני קלדרון.
בנעוריו גרשון היה כדורסלן ושיחק בקבוצת מכבי דרום תל אביב, שהייתה קבוצה בת של מכבי תל אביב והיה אחד מכוכבי נבחרת הקדטים. הוא שיחק מספר שנים גם בקבוצתה הבוגרת של מכבי דרום תל אביב, אך קריירת המשחק שלו נגדעה בשנת 1974, עקב פציעה בירך.
פרסים

2005, תואר מאמן השנה ביורוליג
2008, נבחר להיות בין 50 התורמים הגדולים ליורוליג והיה למאמן הישראלי הראשון ברשימה.
בתקשורת

באוקטובר 2010 גרשון הצטרף לכותבי הטורים באתר הספורט ONE, וכן לתוכנית הספורט ברדיו ללא הפסקה. גרשון הנחה גם את "One on One" - תוכנית ראיונות בערוץ הטלוויזיה של ONE. בקיץ 2013 עבר גרשון לערוץ הספורט שם הוא מפרשן את משחקי מכבי תל אביב וכן את משחקי נבחרת ישראל.
מיוני 2017, החל להיות חלק מהפאנל בתוכנית הספורט של רדיו 103FM המשודרת בימים א' - ה'.
באפריל 2018, השתתף בתוכנית הדוקו-ריאליטי "אף פעם לא מאוחר" בערוץ רשת 13.
בדצמבר 2020, החל גרשון להגיש תוכנית ראיונות ברשת בשם "מחליטים מהבטן".
בינואר 2021 החל גרשון להגיש פודקסט ספורט יחד עם העיתונאי נדב צנציפר, בשם ״פיני וצנצי״, מבית All•in.
פרשיות מעוררות מחלוקת

בשנת 1999 העפיל גרשון לסדרת גמר הפלייאוף עם קבוצתו מכבי תל אביב. במהלך סדרת הגמר דיווח טלפונית דייוויד בלאט, מאמן הפועל גליל עליון וחבר קרוב של גרשון, בזמן אמת למאמן הכושר אבי קובלסקי על התכנונים של אפי בירנבוים, מאמן ירושלים (יריבתה של מכבי תל אביב בסדרת גמר הפלייאוף) כפי שפורטו וצולמו בפסקי הזמן. המידע הועבר במהירות לגרשון, שהגיב בהתאם עוד בטרם יצאו הדברים לפועל. בעונה הבאה מונה בלאט לעוזרו של גרשון במכבי תל אביב.
בנובמבר 2001 עורר גרשון סערה כאשר במהלך הרצאה סגורה, בפני פורום ניהולי בכיר, אמר: "גם בין השחורים יש צבעים. יש שחור כהה ויש מוקה. המוקה הם יותר חכמים. בדרך כלל השחורים הכהים הם מהרחוב, אלה שטיפה יותר מעורבים, כמו אנדרו קנדי למשל, אתה רואה את המעמד שלו, האישיות שלו. השחורים האחרים הם באמת טמבלים". היו שראו בדברים גזענות. גרשון הגיב לאחר פרסום הדברים כי הדברים נאמרו בבדיחות הדעת. לאחר פרשה זו סיים גרשון את תפקידו בקבוצתו, והוחלף בדייוויד בלאט אך שב לאמן את הקבוצה כעבור שנתיים.
באוגוסט 2024 התבטא גרשון בתוכנית “הישראלים” בערוץ החדשות i24news כאשר במהלך התכנית, נשאל גרשון על העובדה ששרת התחבורה, רגב, מארגנת את הטקס. בתגובה, ענה גרשון: “בוא ניתן לסינוואר לארגן את הטקס”.
הדבר עורר זעם גדול בסביבתה של השרה, שם אמרו “נחצו הקווים: פיני גרשון בערוץ i24 משווה את תא״ל במיל׳ השרה מירי רגב לרב המרצחים יחיא סינוואר”. רגב עצמה הגיבה גם כן ואמרה: “אני מזועזעת ומאוכזבת, מאמן בכיר שהיה מחנך ילדים ונוער”.
חיים אישיים

גרשון גרוש ואב לחמש בנות. אחותו היא מעצבת האופנה רזיאלה גרשון. מאז 2005 נמצא בזוגיות עם דורית, שהייתה האדריכלית שתכננה את הבית שבנה אחרי גירושיו.
לגרשון יש אמונה, שהשגחה אלוהית עומדת מאחורי הצלחותיו הספורטיביות, אמונה שהוא מבטא בהתלהבות ובפומבי.
פעילות ציבורית

גרשון פעיל במיזמי צדקה. התפרסם מיזמו בצוותא עם הרב יעקב גלויברמן, חלוקת ילקוטים לילדים ממשפחות מעוטות יכולת.
תארים ופרסים > כמאמן

מכבי תל אביב:
אליפות הסופרוליג והיורוליג: 2001, 2004, 2005
אליפות המדינה בכדורסל: 1993, 1999, 2000, 2001, 2004, 2005, 2006, 2009
גביע המדינה בכדורסל: 1999, 2000, 2001, 2004, 2005, 2006, 2010
כתר משולש: 2001, 2004, 2005
הפועל גליל עליון:
אליפות המדינה בכדורסל: 1993
הפועל ירושלים:
גביע המדינה בכדורסל: 1996
תארים ופרסים > כמנהל

נבחרת העתודה של ישראל:
אליפות אירופה לנבחרות עתודה:
זהב: 2018, 2019
כסף: 2017, 2023
תארים ופרסים > פרסים אישיים

מאמן השנה ביורוליג: 2005 (מכבי תל אביב)
בשנת 2008 נבחר להיות בין 50 התורמים הגדולים ליורוליג
מאמן העונה בליגת העל: 1993
הערות שוליים

↑  לדברי גרשון, תאריך לידתו הוא 11 בנובמבר 1951 אך בתעודת הזהות שלו מופיע התאריך 13 בנובמבר 1951; גליצ'ים - פיני גרשון מחכה בקוצר רוח ל-11/11/2011, רדיו ללא הפסקה, 21 באוקטובר 2010
↑  משה גורלי, ‏אל תקרא לי שחור, באתר גלובס, 2 ביולי 2001
↑  גיל סמסונוב, הנסיכים, עמ' 21.
↑    אביעד פוהורילס, ‏פיני גרשון: "הייתי ילד מוכה", בעיתון מקור ראשון, 16 בדצמבר 2011
↑  ברק חקלאי, תחילתה של יריבות נפלאה / "נקודות בצבע", באתר ynet, 19 בפברואר 2015
1 2 3 4  הכול מהכול: 70 הרגעים הגדולים של פיני גרשון, באתר ONE‏, 11 בנובמבר 2021
↑  אור שקדי‏, חוזר לצהוב: פיני גרשון סגר כעוזר מאמן מכבי תל אביב, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2014
↑  מערכת ice, כל האמת בפרצוף: תוכנית רשת חדשה בהנחיית פיני גרשון, באתר אייס, 22 בדצמבר 2020
↑  60 שניות על 60 שניות, באתר ynet, 28 ביולי 2010
↑  משה גוזגל, יובל פייס, פיני גרשון: "השחורים הם כמו עבדים", באתר ynet, 1 ביולי 2001
המודל הפסיכוסקסואלי

המודל הפסיכוסקסואלי הוא מודל התפתחותי פסיכואנליטי שפותח על ידי זיגמונד פרויד. המודל מתאר את התפתחות הילד כתהליך המורכב משלבים עוקבים, כאשר בכל שלב קיים אזור ארוגני שבו מרוכז הליבידו (האנרגיה המינית) של הילד. לפי התיאוריה, כל שלב מאופיין בהתנהגויות ובקונפליקטים, שאם לא יבואו על פתרונם הראוי לא יאפשרו לילד להמשיך את התפתחותו כראוי וייצרו קבעון (פיקסציה) האופייני לאותו שלב בהתפתחות. כל שלב במודל מתאפיין בקיבעון מסוג שונה. למרות שהשלבים במודל עוקבים, בפועל הם יכולים להיות חופפים, נוספים האחד לשני או להתרחש במקביל. למרות שהמודל מוכר בפסיכולוגיה הפופולרית, אין לו ביסוס מדעי. מבין המודלים השונים בפסיכואנליזה, זהו המודל הכי שנוי במחלוקת. זהו גם המודל שמתייחסים אליו הכי הרבה כאל פסאודו־מדעי. קיימת ביקורת גם כלפי התיאוריה הפסיכואנליטית בכללותה. יש הטוענים כי היא אינה מבוססת מדעית, ואף יכולה להיחשב לפסאודו־מדע.
השלבים הפסיכוסקסואליים > השלב האוראלי

השלב האוראלי (בלטינית: os=פה) מתחיל בלידה ומסתיים בגיל שנתיים לערך (תקופת הינקות). שלב זה מאופיין בריכוז של האנרגיה המינית באזור הפה. למרות שהפה מזוהה עם קבלת מזון, התינוק לא מוצץ רק כדי לאכול אלא גם כהנאה גרידא ולכן הוא מוסיף למצוץ בלי קשר לצורך שלו באכילה. העיקרון המנחה את התנהגותו של התינוק בשלב זה הוא עקרון ההנאה והכאב, כלומר: חיפוש הנאה והימנעות מכאב.
לפי פרויד, לסיפוק מאוזן של הצורך במציצה יש השפעה חיובית על התפתחות האדם והשלכות לגבי חייו כבוגר. תינוק שמצץ דיו יתפתח לאדם אופטימי, המקבל את עצמו ואת זולתו, ומוכן להמשיך ולהתפתח. לעומת זאת, קבעון בשלב האוראלי יתאפיין ב"התנהגות אוראלית" – מציצת אגודל, לעיסת מסטיק, עישון, כסיסת ציפורניים, אכילה ועוד. הוא מתרחש כאשר הילד אינו בא לידי סיפוק או כשהוא מסופק יתר על המידה.
פרויד חילק את השלב האורלי לשני תת-שלבים: המציצה האוראלית והנשיכה האוראלית. קבעון בשלב האוראלי המוקדם יוביל לטיפוס אוראלי פסיבי, כלומר: טיפוס תלותי, ילדותי ופסיבי. לעומת זאת, קבעון בשלב האוראלי המאוחר יוביל לטיפוס אוראלי אגרסיבי: טיפוס וכחן, נצלן, ציני ושולט בזולת.
השלבים הפסיכוסקסואליים > השלב האנאלי

השלב האנאלי (בלטינית: אנוס=פי הטבעת), נמשך בין גיל שנתיים לגיל ארבע, ונקרא גם השלב האנאלי־שופכתי (anal-urethral period). שלב זה מאופיין בעיסוק בשליטה בסוגרים, הן מצד הילד והן מצד הוריו. האזורים הארוגניים הם פי הטבעת, שרירי הטבעת של הבטן התחתונה ושרירי מערכת השתן. למרות שהסיפוק מהמערכת האוראלית אינו פוסק, מוקד תשומת הלב של הילד עובר לאזור האנאלי. בשלב זה, מתחיל להתפתח האני (ego), והעיקרון המנחה הוא עקרון המציאות.
ניתן לחלק שלב זה לשני תת-שלבים:
לפי פרויד, קבעון בשלב זה יתפתח אצל אדם, אשר הוריו הקפידו יתר על המידה בענייני החינוך לניקיון, דהיינו התנהגות קפדנית מוגזמת ומתמשכת. טיפוס אנאלי פאסיבי יהיה בולט בנטייתו לסדר וניקיון, עקשנות, דייקנות, אי יכולת לסבול מצבי עמימות ואי-ודאות, רכושנות וקמצנות. ואילו טיפוס אנאלי אגרסיבי ישחרר ויתן בנוסף על מה שצריך, כך שנטיותיו תהיינה אי סדר קיצוני, בזבזנות, אכזריות, סדיזם, הרסנות ועוינות כלפי הסביבה.
השלבים הפסיכוסקסואליים > השלב הפאלי

בשלב הפאלי (ביוונית: פאלוס=פין), המתרחש בין גיל ארבע לגיל שש, האזור הארוגני הוא איברי המין. בשלב זה הילד מגלה את העונג שבהתעסקות באיברי המין, ומתעניין בשאלות כמו מאין באים תינוקות לעולם. בשלב זה מתעוררת משיכה כלפי ההורה מהמין הנגדי, אך זו מודחקת בשל החרדה שהיא מעוררת.
אצל הזכר, האובייקט שימצא דומה מאוד לאובייקט של אינסטינקט התענוג האוראלי. כמו הפטמה בשלב האוראלי, גם כאן זוהי אימו, המהווה חפץ אהבה ראשון (first love-object). הקונפליקט האדיפלי נוצר כאשר הילד מזהה שאינו יכול לקבל את אימו רק לעצמו. אצל הנקבה, מתרחש התהליך ההפוך, תסביך אלקטרה, בו האם נתפסת כאיום על אהבת האב המוחלטת.
פתרון בשלב זה מושג על ידי נטישת האובייקט שהוא טאבו והזדהות עם ההורה מאותו המין. שלב זה מקנה את ההגדרות של גבריות ונשיות אצל הילד כפי שהן מקובלות בחברה בה הוא גדל. בתהליך זה של הדחקת הדחף המיני וההזדהות עם ההורה מאותו המין מתפתח האני העליון (super ego) דרך ספיגת ערכי ההורים על מנת לשלוט במה שנתפס אצל הפעוט, כדחפים מיניים מסוכנים.
בעבר נתפסה הומוסקסואליות כהזדהות עם ההורה מהמין הנגדי. לכן, ראה בכך פרויד קבעון. ההזדהות עם האב - הגבר, נובעת מ"חרדת סירוס" - הילד מפחד שאביו יגלה/יודע על אהבתו לאם ולכן יסרס אותו. על מנת לא להיתפס כאויב מזדהה הילד עם אביו, ומוותר על האם כאובייקט אהבה. בנוסף להומוסקסואליות, תסביך אדיפוס לא פתור יכול להוביל לקרירות מינית והפרעה בזקפה.
טיפוס אדיפלי הוא טיפוס מאוד מיני, על פי פרויד: הגברים ינסו להיות כמה שיותר גבריים, גאוותנים ושואפים להצלחה בכל מחיר ואילו הבנות יהיו פתייניות הרוצות להוכיח עליונות על הגבר.
השלבים הפסיכוסקסואליים > שלב החביון

שלב זה מתחיל בגיל שש לערך ונמשך עד ראשית גיל ההתבגרות. האזורים הארוגניים הם עדיין איברי המין אך הם מודחקים, כיוון שהילד מנסה לפתור את הקונפליקט האדיפלי.
עקב ההטמעה של ערכי ההורים וראיית העיסוק במין כ"מלוכלך" (אצל זכרים – חרדת הסירוס (אנ') והפסקת אוננות; אצל נקבות – פחד מאיבוד אהבת ההורה), הילד נופל קורבן ל"שיכחון הינקות" (infantile amnesia), שמתאפיינת בהדחקה של דחפיו המיניים והתנהגותו במהלך חמש שנות חייו הראשונות.
שלב זה, המכונה גם gang-stage ו־homosexual stage, מתאפיין במשחק ואינטראקציה בעיקר עם בני אותו המין. שלב זה הוא מעין "השקט" שאחרי הסערה הגדולה של השלב האדיפלי ו"השקט" שלפני השלב הגניטלי. האנרגיה מופנית לפעילויות לא־מיניות, כמו פעילות אינטלקטואלית וחברתית. בשלב זה, היחיד מחפש את חברת בני מינו: בנות מתחברות עם בנות, בנים עם בנים. בתקופת המעבר לשלב הבא, עם התעוררות הדחפים המיניים, עשויה הידידות ההומוסקסואלית לקבל גוון ארוטי. גוון זה עשוי להתחיל בחשיפת האיברים ולהמשיך בהתנסויות מיניות הומוסקסואליות. עם זאת, על פי התאוריה של פרויד, הומוסקסואליות היא תוצאה של קבעון פאלי ולא של קבעון בשלב החביון.
השלבים הפסיכוסקסואליים > השלב הגניטלי

בשלב הגניטלי (בלטינית: גניטוס=איברי הרבייה), החל מגיל 13 ואילך, האזורים הארוגניים הם שוב אברי המין, אך כעת הסיפוק כולל אורגזמה מינית. בשלב זה, הדחפים המיניים עולים למודע, והאני נקרע בין הסתמי (האיד) לבין האני העליון (הסופר אגו).
הערות שוליים

↑  Scott Lilienfeld, Steven Jay Lynn, Laura L. Namy, Nancy J. Woolf, Psychology: From inquiry to understanding, 3rd edition, Pearson, 2015, עמ' 582
↑  Frederick Crews, The Verdict on Freud, Psychological Science 7, 1996-03, עמ' 63–68 doi: 10.1111/j.1467-9280.1996.tb00331.x
↑  Mario Bunge, The philosophy behind pseudoscience, Skeptical Inquirer, 2006, עמ' 29-37
תינוק מוצץ את אצבעותיו לשם רגיעה.
פעוט מתבונן בספר בעודו יושב על אסלה.
חייל אמריקאי מתאחד עם בתו.
קבוצת בנים במשחק כדורגל.
מחזור חיי טכנולוגיה

מחזור חיי טכנולוגיה - (Technology Life Cycle (TLC - עוסק בזמן ובעלות פיתוח הטכנולוגיה, ציר הזמן של העלאת התאוששות ואופני הפיכת הטכנולוגיה לרווחיות ביחס לעלויות והסיכונים הכרוכים בכך. ניתן להגן במהלך המחזור חיי הטכנולוגיה באמצעות פטנטים או סימנים מסחריים על מנת להאריך את המחזור וכדי למקסם את הרווח ממנו.
לטכנולוגיות מסוימות, כמו ייצור פלדה, נייר או מלט, יש תוחלת חיים ארוכה (עם וריאציות קלות בטכנולוגיה המשולבת עם הזמן) ואילו במקרים אחרים, אורך החיים עשוי להיות קצר למדי, כגון מוצרים אלקטרוניים או תרופתיים.
ה- TLC משויך למוצר או לשירות טכנולוגי בשונה ממחזור חיי המוצר (PLC - Product Life Cycle) המתואר בניהול מחזור חיי המוצר.
PLC עוסק בחייו של מוצר בשוק ביחס לתזמון ההקדמה, אמצעי השיווק ועלויות העסק. "הטכנולוגיה" שבבסיס המוצר (למשל, זו של תה ייחודי בטעמים) עלולה להיות די שולית אבל התהליך של יצירת וניהול החיים שלה כמוצר ממותג יהיה מאוד שונה .
המוצר של הטכנולוגיה עשוי להיות מצרך כגון פוליאתילן פלסטיק או מוצר מתוחכם כמו המעגלים המשולבים המשמשים בטלפונים חכמים.
קצב השינויים והחידושים בסביבה הטכנולוגית הוא גבוה מאוד. הדינמיות בשוק גבוהה. חידושים טכנולוגיים צצים ללא הרף ומחליפים טכנולוגיות קיימות. מוצרים המבוססים על טכנולוגיה חדשה מתבססים על פיתוח סביבה התומכת בטכנולוגיה זו, אשר במקביל גורמת להתיישנות הסביבה הטכנולוגית הקיימת. חשוב להיות מודעים לשינויים אלה על מנת להיערך ולנצל הזדמנויות ולא להיכשל עם פיתוח מוצרים המבוססים על טכנולוגיה שתתיישן במהרה.
פיתוח מוצר או תהליך תחרותי יכולים להשפיע משמעותית על אורך החיים של הטכנולוגיה, ולהפוך אותו לקצר יותר. באותה מידה, אובדן זכויות הקניין הרוחני באמצעות התדיינות משפטית או אובדן האלמנטים הסודיים (אם יש כאלה) עשוי גם לגרום לקיצור אורך החיים של הטכנולוגיה. לפיכך, ניכר כי ניהול ה- TLC הוא פן חשוב בפיתוח הטכנולוגי.
אימוץ טכנולוגי הוא התופעה הנפוצה ביותר המניעה את התפתחות התעשיות לאורך מחזור החיים התעשייתי. לאחר שהורחבו השימושים חדשים במשאבים הם מסתיימים במיצוי היעילות של אותם תהליכים, תוך שהם מייצרים רווחים שהם בהתחלה קלים וגדולים יותר לאורך זמן, וככל שהטכנולוגיה מתבגרת קשה יותר למצות אותה.
ארבעת השלבים במחזור חיי טכנולוגיה

ניתן לראות את ה- TLC כמורכב מארבעה שלבים:
1. "שלב המחקר והפיתוח" (מו"פ) (מכונה לעיתים "קצה מדמם") כאשר הכנסות מתשומות שליליות והסיכויים לכישלון גבוהים
2. "שלב העלייה" שלב ההתאוששות, בשלב זה כוסו עלויות המחקר והפיתוח והטכנולוגיה מתחילה להתבסס וחולפת על פני נקודה A (מכונה לעיתים "חוד החנית")
3. "שלב הבגרות" בשלב זה הרווחים מהטכנולוגיה גבוהים ויציבים, האזור נמצא ברוויה (מסומן באות - M )
4. "שלב הירידה" (או שלב הדעיכה), נמצא אחרי נקודה D השלב זה מתחילה ירידה בתשואות הון והתועלת המתקבלת מעצם השימוש בטכנולוגיה.
מחזור חיים לאימוץ טכנולוגי

במחזור חיים לאימוץ טכנולוגי מתקיימת בדרך כלל עקומת S. הסיבה לכך היא שלקוחות מגיבים למוצרים חדשים בדרכים שונות. דיפוזיית החידושים, טוענת שלאנשים יש רמות מוכנות שונות של אימוץ חידושים חדשים וכי המאפיינים של מוצר משפיעים על האימוץ הכללי. אוורט רוג'רס(אנ') סיווג אנשים לחמש קבוצות: חדשנים, מאמצים מוקדמים, רוב מוקדם, רוב מאוחר ומאחרים.
מבחינת עקומת ה-S ה-2.5% הם החדשנים, 13.5% הם המאמצים מוקדמים, 34% הם הרוב המוקדם, 34% הם הרוב המאוחר ו-16% הם המאחרים.
ארבעת השלבים של מחזור חיי הטכנולוגיה הם :
שלב חדשנות: שלב זה מייצג לידתו של מוצר חדש, חומר של תהליך הנובע מפעילות מו"פ. במעבדות מו"פ נוצרים רעיונות חדשים בהתאם לצרכים הגורמים וגורמי הידע. בהתאם להקצאת המשאבים, הזמן הנדרש בשלב החדשנות כמו גם בשלבים שלאחר מכן משתנה מאוד.
שלב סינדיקציה: שלב זה מייצג הדגמה ומסחור של טכנולוגיה חדשה, כגון מוצר, חומר או תהליך עם פוטנציאל לשימוש מיידי. חידושים רבים מוחזקים במעבדות מו"פ. רק אחוז קטן מאוד מהם ממוסחר. מסחור ותוצאות המחקר תלוי בגורמים טכניים ולא-טכניים, בעיקר כלכליים.
שלב דיפוזיה: מייצג את חדירת השוק של טכנולוגיה חדשה באמצעות קבלת החידוש, על ידי משתמשים פוטנציאליים בטכנולוגיה. אולם, גורמים בצד ההיצע והביקוש משפיעים במשותף על קצב הדיפוזיה.
שלב החלפה: שלב אחרון זה מייצג את הירידה בשימוש הטכנולוגיה בסופו של דבר, עקב החלפתה על ידי טכנולוגיה אחרת. גורמים טכניים רבים ולא טכניים משפיעים על קצב ההחלפה. משך זמן ההחלפה תלוי בדינמיקת השוק.
ראו גם

ניהול מחזור חיי מוצר
מחזור חיים לאימוץ טכנולוגי
רמת מוכנות טכנולוגית
הערות שוליים

↑  Technology and Innovation | Boundless Management, courses.lumenlearning.com
↑  Technology Management - Growth & Lifecycle | Innovation | Product Lifecycle, Scribd (באנגלית)
ארבעת השלבים במחזור חיי טכנולוגיה
מחזור חיים לאימוץ טכנולוגי
מבחן כתמי הדיו של רורשאך

עשרת כתמי הדיו של מבחן רורשאך
מבחן כתמי הדיו של רורשאך (באנגלית: Rorschach inkblot test), או בשמו המקוצר מבחן רורשאך, הוא מבחן השלכה שמיועד להערכה פסיכולוגית של מאפייני אישיות ותפקודים חשיבתיים ורגשיים של האדם, אותו יצר הרמן רורשאך. זהו אחד מחמשת המבחנים מהם מורכבת סוללת המבחנים הפסיכולוגיים הבסיסית, לאבחון פסיכודיאגנוסטי (בנוסף למבחן וקסלר למבוגרים או לילדים; בנדר; ציורים; ו-TAT או CAT). המבחן נחשב שנוי במחלוקת בקרב אנשי המקצוע והציבור הרחב, בין השאר בשל מהימנות ותוקף נמוכים ובעיות אובייקטיביות בקביעת הציונים והפירוש של המבחן, והוא אף נחשב לפסאודו-מדע בעיני ספקנים. שיפורים שנעשו בשיטת הפירוש של המבחן לאורך השנים ניסו לתת מענה לבעיות אלו. בשנים האחרונות המבחן תוקף פעם נוספת, אשר התבססה על אוכלוסיות מחקר נוספות ורחבה יותר. שיטת ניתוח ממצאים זו נקראת R-PAS. אולם, גם ממצאים אלה ספגו ביקורת דומה, ובעיקר במסגרות פורנזיות.
היסטוריה

המבחן נקרא על שמו של הפסיכיאטר השווייצרי הרמן רורשאך, שפיתח אותו בשנת 1921. רורשאך השתמש בכתמי דיו לצורך מחקריו על תפיסת הצורה. תוך כדי עבודתו גילה הבדלים בתגובותיהם של חולים במחלות נפש שונות לכתמי הדיו שהוצגו להם. גילוי זה המריצו לשכלל את שיטתו כדי להיעזר בה באבחון מחלות נפש ובחקירת האשיות כמכלול. הוא ערך מחקרים בהם הציג כרטיסי דיו לנבדקים בריאים ובעלי הפרעות נפשיות, ובחר עשרה כרטיסים שהבחינו בין קבוצות קליניות שונות באופן הטוב ביותר.
שיטת מתן הציונים (ציינון) והפירוש של רורשאך לתגובות הנבדקים לכרטיסים עברה שינויים לאורך השנים. בין השאר הציע ברונו קלופפר ב-1946 שיפורים לשיטה, בהמשך הוצעה שיטתו של פייטרובסקי שהדגישה ניתוח תוכן בפרשנות, וב-1971 פורסמה שיטת ניתוח צורנית יותר של גודפריד, סטריקר וויינר. ג'ון אקסנר אסף את השיפורים שנערכו בשיטה לאורך השנים, ערך מחקרים רבים בתחום, וב-1974 יצר את השיטה המקובלת יותר כיום לניתוח מבחן רורשאך, "מערכת הפירוש המקיפה של אקסנר" ("the comprehensive Exner system") (הגרסה העדכנית של מערכת הפירוש של אקסנר המשמשת כיום היא זו שיצאה במהדורה הרביעית, ב-2003). באירופה עדיין מקובלת יותר שיטתו של אוורלד בוהם, שמושפעת מרעיונות פסיכואנליטיים קלאסיים, בעוד במדינות כמו ארצות הברית וישראל מועדפת שיטת אקסנר.
ב-8 בנובמבר 2013 הקדישה גוגל ליוצר המבחן, רורשאך, לוגו דודל אינטראקטיבי מיוחד, בהשראתו של המבחן.
שיטת ההעברה

מבחן רורשאך כולל עשרה כרטיסים, שעל כל אחד מהם מודפס כתם דיו סימטרי. חמישה מן הכתמים מודפסים בגווני אפור ושחור בלבד, שניים מהם כוללים גם כתמים אדומים, ושלושה הם צבעוניים. הבוחן מציג לנבדק כל כרטיס לפי הסדר, ומבקש ממנו לענות על השאלה "כמו מה זה נראה לך". תגובותיו נרשמות בפירוט על ידי הבוחן. השלב השני הוא שלב התחקיר - הנבדק מתבקש להסביר ולהבהיר כל תגובה שאמר בשלב הראשון.
קביעת ציונים ופירוש

לפי שיטת מתן הציונים (ציינון) של אקסנר, הבוחן רושם לכל תגובה של הנבדק (כולל ההסברים שניתנו לה בתחקיר) מספר ציונים, המתייחסים למרכיבים שונים בהתייחסותו לכתם הדיו:
מיקום - היכן בכתם ראה הנבדק את הצורה.
מגדיר (דטרמיננט) - איזה גירוי בכתם עורר את התגובה - הצבע, הצורה, תנועתיות שנראתה בכתם ועוד.
תוכן - מה תוכן התמונה שראה הנבדק.
עמימות - עד כמה התגובה מתייחסת לגירוי עמום או ברור.
אינטגרציה - עד כמה התגובה מחברת מספר חלקים בכתם או עוסקת בגירוי נתפס אחד.
ציונים מיוחדים לתגובות יוצאות דופן.
כל תגובה מקבלת ציונים בהתאם למרכיבים אלו. הנתונים של כל התגובות נספרים, וסיכומם נרשם בטבלה מיוחדת שנקראת "פסיכוגרם". בעזרת הפסיכוגרם נערכים חישובים של מדדים כלליים שונים שמאפשרים לנתח את הנתונים ולבטא מרכיבים של מאפייני אישיות שונים, כגון רגש, "תפיסת עצמי", תפיסת יחסים בין-אישיים, בוחן מציאות, פרשנות מציאות, כוחות לעומת מצוקות קבועות ומצביות, ועוד. מחושבים גם מדדים כלליים שעשויים לבטא נטייה לדיכאון, אובדנות, קשיים בין-אישיים, כפייתיות, ועוד. כל המדדים והנתונים מושווים לנורמות סטטיסטיות של שכיחותם באוכלוסייה, ומסקנות על מבנה האישיות של האדם נקבעות בהתאם לידע המחקרי שנצבר לגבי הקשר בין פרופילים של תגובות ומדדים מסוימים שבין מאפייני אישיות מסוימים.
בנוסף לניתוח הפורמלי והמבני באמצעות הפסיכוגרם, נערך לרוב גם ניתוח תוכן מעמיק של התגובות, שחלקו מבוסס על הגישה הפסיכואנליטית. בניגוד לדעה הרווחת, תוכן התגובה הוא כאמור רק אחד המרכיבים בניתוח רורשאך, בנוסף לניתוח המרכזי שהוא הניתוח המבני לפי שיטת אקסנר.