חוסיין א-שייח'
ביוגרפיה > ראש הרשות הכללית לעניינים אזרחיים

בשנת 2007 מונה לראש הרשות הכללית לעניינים אזרחיים, במעמד של שר, וכן ראש ועדת התיאום האזרחית העליונה (CAC). למעשה, מתוקף תפקידים אלה א-שייח' מהווה השר המקשר בין ישראל לרשות הפלסטינית. בעקבות זאת יש לו מגע רציף והדוק מול הרשויות הישראליות, בייחוד מול מתאם פעולות הממשלה בשטחים והמנהל האזרחי, אך גם מול משרדי ממשלה שונים. מכוח תפקיד זה, א-שייח' נחשב למי ששולט בכספי המיסים שגובה ישראל עבור הרשות הפלסטינית, על מתן היתרי הכניסה לישראל ותעודות VIP לבכירי הרשות, וכן היתרי מסחר (BMC) לאנשי עסקים פלסטינים. סמכויות אלו מקנות לו כוח רב המתורגם לנאמנויות פוליטיות. ביולי 2022 מתאם פעולות הממשלה בשטחים מחלק היתרים ל"בני שיח" פלסטינים בתמורה למידע מודיעיני. בצד הפלסטיני רואים בכך שיתוף פעולה בלתי לגיטימי ואף כמעשה בגידה. אשמה חלקית הופנתה נגד א־שייח' ומשרדו, אשר פועל בחוסר יעילות, בירוקרטיה ממושכת, בצפיפות ובחוסר עניין מופגן מצד פקידיו ושמועות על לקיחת שוחד. פעמים רבות הבקשות מסורבות באופן לקוני, מה שיוצר תחושה שמשרדו של א-שייח' לא מייצג את האינטרס של המבקש. לכן הם מעדיפים לגשת ישירות למנהל האזרחי, אשר בתורו מאשר בקשות בהתאם לאיכות המידע שמעביר בן השיח. א-שייח' מנגד טוען שהרשויות הישראליות מתמהמהות במכוון, כדי לאלץ את הפלסטינים לפנות אליהם ישירות ולמסור להם מידע.
לאחר מבצע צוק איתן בשנת 2014, מונה א-שייח' כנציג הרשות הפלסטינית בוועדה המשולשת לשיקום רצועת עזה, לצד נציגים ישראליים ומצריים. בתפקיד זה הוא משמש כאיש הקשר העיקרי של הממשלה הפלסטינית למנגנון שיקום עזה (GRM).
בין השנים 2015–2016 א-שייח' קיים משא ומתן עם שר האוצר, משה כחלון, ומתאם פעולות הממשלה בשטחים, יואב מרדכי, בעניין הסדר חובה של הרשות הפלסטינית לחברת החשמל לישראל. המשא ומתן הבשיל לכדי הסכם עקרונות בין א-שייח' לכחלון ומרדכי, אשר יבטיח את תשלום החוב לחברת החשמל לישראל ויסדיר את משק החשמל והאנרגיה הפלסטיני. ההסכם כלל הסדר חוב לפיו הרשות תשלם כ־600 מיליון שקל במזומן, כ־800–900 מיליון שקל בפריסה לתשלומים חודשיים לאורך 4–5 שנים. בתמורה, תימחק יתרת החוב, העומד על כ־200–300 מיליון שקל. מעבר להסדרת החוב, סוכם על מנגנון קבע לאספקת חשמל בשטחי הרשות. מנגנון זה יהיה הגורם הפלסטיני היחיד שישלם לחברת החשמל הישראלית, במקום מול כמה חברות חשמל מקומיות, המתקשות לגבות כספים מלקוחותיהן. ב-13 בספטמבר 2016 נחתם ההסכם בין הצדדים וב-2 באוקטובר הופקד התשלום הראשון, בגובה 590 מיליון שקל.
בספטמבר 2016 היה אחד משלושת מלוויו הבכירים של יו"ר הרשות בביקורו בישראל לרגל הלוויית שמעון פרס.
בשנת 2017 החלו מאמצי הפיוס בין חמאס לפת"ח, א-שייח' היה חבר בוועדת הדיאלוג הלאומי הפלסטיני. בתוך כך, קרא בשנת 2022 לחידוש מידי של הדיאלוג לאומי, בכדי להתאחד בהתמודדות מול בעיות העם הפלסטיני. קריאתו זכתה לתמיכה של כלל הפלגים הפלסטיניים.
בשנת 2018 חוקקה מדינת ישראל את החוק להקפאת כספי טרור. מכוח חוק זה, קיזזה ישראל את תשלומי הרשות הפלסטינית למחבלים ולמשפחותיהם. בעקבות זאת, סרבה הרשות לקבל מישראל את כספי המיסים אותם היא גובה עבורה, ובכך נקלעה למשבר כלכלי חמור. בעניין זה, א-שייח' נפגש ברמאללה עם שר האוצר הישראלי, משה כחלון, עשרות פעמים. בחלק מהמקרים הגיע כחלון לרמאללה, בכדי לנסות לשכנע את א-שייח' למנוע את התמוטטה הכלכלית של הרשות, ולקבל את כספי המיסים המקוזזים. עם זאת, א-שייח' סירב להצעתו של כחלון.
ב-11 במאי 2022 נורתה למוות עיתונאית אל-ג'זירה, שירין אבו עאקלה, בחילופי אש בין צה"ל לחמושים פלסטינים. כשעתיים לאחר מכן יצר שר החוץ הישראלי, יאיר לפיד, קשר עם א-שייח', והציע לו בדיקה משותפת של נסיבות מותה. למחרת הצהיר א-שייח' כי הרשות מסרבת לבדיקה משותפת, היא תקיים את חקירת הירי באופן עצמאי ולא תעביר את הקליע שהרג את עאקלה לבדיקה בליסטית בישראל. עם זאת, יומיים לאחר מכן א-שייח' הצהיר כי הרשות תתמוך בשיתוף פעולה בינלאומי בחקירת מותה של עאקלה.