stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרס לורנס אוליבייה לבמאי הטוב ביותר
הערות שוליים

↑  "Olivier Awards rename director award following Sir Peter Hall In Memoriam error". Xposé. Virgin Media Television, Dublin. Press Association. 10 באפריל 2018. אורכב מ-המקור ב-2019-03-21. נבדק ב-11 בפברואר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
| פרס לורנס אוליבייה |
| --- | --- | --- |
| פרסים עכשוויים | מחזה חדש • קומדיה חדשה • הפקה מחודשת • שחקן • שחקנית • הופעה בתפקיד משנה (שחקן בתפקיד משנה, שחקנית בתפקיד משנה) |  |
| מחזות זמר | מחזמר חדש • הפקה מחודשת של מחזמר • שחקן במחזמר • שחקנית במחזמר • הופעה בתפקיד משנה במחזמר (שחקן בתפקיד משנה במחזמר, שחקנית בתפקיד משנה במחזמר) • הישג במוזיקה |  |
| הפקה / יצירה | • במאי • כוריאוגרפיה  • עיצוב תפאורה • עיצוב תלבושות • עיצוב תאורה • סאונד |  |
| מחול / אופרה | הפקת מחול חדשה • הפקת אופרה חדשה • הישג במחול • הישג באופרה |  |
| פרסים מיוחדים / אחרים | פרס מיוחד של האיגוד • בידור ומשפחה • Achievement in an Affiliate Theatre • חביב הקהל |  |
| פרסי עבר | שחקן השנה במחזה חדש • שחקנית השנה במחזה חדש • שחקן השנה בהפקה מחודשת • שחקנית השנה בהפקה מחודשת • הופעה בקומדיה • הופעה במחזמר • שחקן השנה בתפקיד משנה • שחקן חדש במחזה • השחקן המבטיח • הופעה של להקה • במאי במחזה • במאי במחזמר • המחזאי המבטיח ביותר • הישג במחזמר |  |
| טקסים | 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 (לא נערך) • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 |  |
צ'ורוואש

צ'ורוואש (בהונגרית: Csorvás) היא עיר בנפת בקשצ'בה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בצ'ורוואש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 6,106 תושבים ובשנת 2021 רק 4,566 תושבים.
האזור מיושב מסביבות תקופת האבן, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1150. היישוב הפך לעיר רשמית בשנת 2005.
יהודי צ'ורוואש

יהודים חיו בצ'ורוואש במאה ה-18 ובמאה ה-19. משנת 1865 הייתה הקהילה כפופה לקהילת אורושהאזה בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
בדף הקהילה של צ'ורוואש נכתב כי בשנת 1944 יש בקהילה 34 חברים ורב הקהילה הוא שאנדור ויזנר.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 36 | 3,148 |
| 1910 | 54 |  |
| 1920 | 35 |  |
| 1930 | 38 |  |
| 1941 | 34 | 7,269 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי צ'ורוואש שנרצחו בשואה
↑  דף קהילת צ'ורוואש במפקד קהילות הונגריה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז בקש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | בקשצ'בה  |  |
| ערים |  בטוניה •  בקש •  • צ'ורוואש •  דוואוואניה •  אלק •  פיזשדיארמט •  גיומנדרד •  גיולה •  קונדורוש •  קרשלדאן •  מדגיישג'האזה •  מזברן •  מזהגייש •  מזקובאצ'האזה •  אורושהאזה •  שרקד •  סרווש •  סגהאלום •  טוטקומלוש •  אויקיגיוש •  וסטה |  |
| כפרים | בקשסנטאנדראש • צ'בסבדי • דובוז • גרנדאש • קטשופרון • סבדקיגיוש • טלקגרנדאש • דומבג'האז • קוורמש • אלמאשקמראש • דומבירטוש • קספר • קישדומבג'האז • קונאגוטה • מגיארבאנהגייש • מגיארדומבג'האז • מדגיישבודזאש • נג'באנהגייש • נג'קמראש • פוסטאוטלקה • וגג'האזה • צ'אדסאלאש • אצ'גפלבה • הוניה • בלמגייר • קמוט • קרשטרצ'ה • טרהוש • מורון • קרשויפלו • קרטססיגט • בוצ'ה • קטגיהאזה • לוקשהאזה • אורמניקוט • קרדוש • צ'בצ'וד • בקשאמשון • צ'נאדאפאצה • גאדורוש • קרדושקוט • נג'סנאש • פוסטפלדוואר • ביהראוגרה • גסט • קרשנג'הרשאן • קטגיאן • מהקרק • מזגיאן • שרקדקרסטור • אויסלונטה • ז'דאן |  |
| יישובים בנפת בקשצ'בה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | בקשצ'בה • צ'בסבדי • צ'ורוואש • דובוז • גרנדאש • קטשופרון • סבדקיגיוש • טלקגרנדאש • אויקיגיוש |  |
צ'ורו (נהר)

| --- | --- |
נהר צ'ורו בטורקיה טורקיה
נהר צ'ורו בטורקיה טורקיה
 מידע כללי
 אורך:  438 ק"מ מתוכם: בטורקיה 412 ק"מ בגאורגיה 26 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  285 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  22,100 קמ"ר מתוכם: בטורקיה 19,910 קמ"ר טורקיה בגאורגיה 2,090 גאורגיה קמ"ר
 יובלים:  אצ'אריסצקאלי, Barhal Çayı, Beijur River, Akhza River, Gyavil River, Alvanikala, Berta Çayı, Oltu river, אצ'אריסצקאלי, Machakhlistskali, Bakta, Arkins, Makho River, Boloko, Guvnar River, בפסקה זו 59 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 שפך:  הים השחור
 מדינות באגן הניקוז:  גאורגיה (אג'ריה) גאורגיה טורקיה טורקיה
 
 
צ'ורו (בטורקית: Çoruh; בגאורגית: ჭოროხი - "צ'וֹרוֹחי") הוא נהר בצפון מזרח טורקיה ובדרום מערב גאורגיה, הזורם דרך העיר ארטווין. הצ'ורו זורם דרך ערים וכפרים רבים לפני התחברותו לים השחור.
רפטינג

מי הנהר חמימים יחסית ויש בו מסלול רפטינג ברמה עולמית, נהר הצ'ורו הוא המארח הרשמי של תחרות קיאקי אקסטרים השנתית, המושכת ספורטאים מכל העולם.
סכרים

סכרים מסוימים מתוכננים עבור נהר הצ'ורו ואחראים לדרכים העוברות לאורך גדותיו. הסכר השלישי עתיד להציף אזור הסמוך לעיר יוסופלי ומספר אשדי רפטינג. נכון ל-2007 נבנים כבישים חדשים עבור הסכר החדש. בניית הסכר בבוטקה כמעט הושלמה והסכר בארטווין בדרכו להיבנות. סכרים נוספים מתוכננים במעלה הזרם, בפרויקט כולו שמונה סכרים בסך הכול.
הערות שוליים

↑  פאט יאלה (2005), טורקיה, עמ' 546, באנגלית, מסת"ב 1740596838
↑  תחרות האקסטרים של הצ'ורו
↑  רשת נהרות אירופית
| רפטינג בצ'ורו | נהר הצ'ורו זורם בטורקיה לצד שדות אורז |
| --- | --- |

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547108105171  LCCN: sh2007000469
קדורקודון

| קדורקודון |
| --- | --- |

תקופה
תחילת אאוקן-אוליגוקן 37–24 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מפריטי פרסה
תת־סדרה:: Ceratomorpha
משפחה:: אמינודונטיים
סוג:: קדורקודון
מינים
 Cadurcodon ardynensis  Cadurcodon tuskabakensis  Cadurcodon zaisanensis
שם מדעי
 Cadurcodon ‏קרצוי, 1942

קדורקודון (שם מדעי: Cadurcodon; מילולית: "השן של קדורסי (אנ')") הוא סוג נכחד של יונק נכחד מסדרת מפריטי הפרסה, אשר חי באירואסיה במשך האאוקן והאוליגוקן שלפני כ-37 עד 24 מיליון שנה מזמננו. הוא היה קרובו של המטמינודון וכמותו דמה מעט לקרנף.
הסוג תואר למדע ב-1924 בידי החוקר ההונגרי מיקלוש קרצוי (אנ'), על סמך ממצאים מצרפת, מונגוליה וסין ותוארו בו 3 מינים:
Cadurcodon ardynensis - בתחילה שויך לסוג Cadurcotherium בידי הנרי פיירפילד אוסבורן
Cadurcodon tuskabakensis
Cadurcodon zaisanensis
יונק זה היה כבד כמו קרנף והגיע לאורך 2.5 מטרים ולמשקל של 900 עד 1,800 ק"ג, כשהייתה לו גולגולת מסיבית ושיניים חרוטיות עמוקות וכן זוג ניבים ארוכים ובולטים משני הלסתות. הוא היה חסר קרניים על אפו ובעל מבנה החוטם, אשר רמז שהיה לו חדק כשל טפיר מודרני
יונק זה היה צמחוני ורעה בביצות של אסיה הקדומה, כשמבנה הגוף דמוי-ההיפופוטם שלו מרמז שהיה אמפיבי לפחות חלקית. מזונו כלל כנראה צמחי מים שונים או עלים, אותם קטף עם חדקו.
הערות שוליים

↑  Wall, William P. (1980). "Cranial Evidence for a Proboscis in Cadurcodon and a Review of Snout Structure in the Family Amynodontidae (Perissodactyla, Rhinocerotoidea)". Journal of Paleontology. 54 (5): 968–977. JSTOR 1304363 – via JSTOR
קדונה (מדינה)

| --- | --- |

 מדינה:  ניגריה ניגריה
 רשות מחוקקת:  בית האסיפה של מדינת קדונה 
 בירת המדינה:  קדונה
 שפה רשמית:  אנגלית 
 תאריך ייסוד:  27 במאי 1967
 על שם:  Kaduna River 
 שטח:  46,053 קמ"ר (דירוג: 4)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  8,252,366 (דירוג: 3, 2016)
  ‑ צפיפות:  130 נפש לקמ"ר (2006)
 קואורדינטות:  10°20′00″N 7°45′00″E﻿ / ﻿10.333333333333°N 7.75°E﻿ / 10.333333333333; 7.75 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://kdsg.gov.ng/
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קָדוּנָה (באנגלית: Kaduna) היא אחת ממדינות ניגריה, הממוקמת במרכזה. לרוב היא מכונה "מדינת קדונה", על מנת להבדיל אותה מעיר בירתה, הנקראת אף היא באותו השם. ישנן מחלוקות רבות לגבי מקור השם. השם השתרש בעקבות השלטון הקולוניאליסטי הבריטי. האזור הוקם בשנת 1967. כעשרים שנה לאחר מכן, בשנת 1987, הופרדה מקדונה מדינה חדשה, אשר נקראה קָצִינָה.
בעשורים האחרונים נחשפו באזור עדויות ארכאולוגיות שהעידו על קיומה של אחת הציוויליזציות הקדומות באפריקה.
האזור מיושב בעיקר על ידי בני האוסה, אשר אינם רואים עצמם בהכרח כניגרים. מלבדם מתגוררות במדינה עוד לפחות 60 קבוצות אתניות.
מתחילת המאה ה-20 ישנה פעילות מיסיונרית באזור.
הערות שוליים

↑  הרפובליקה הפדרלית של ניגריה: מפקד האוכלוסין של 2006, הלשכה הלאומית לסטטיסטיקה של ניגריה (מאורכב) (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564359305171  BnF: cb123376180 (data)  GND: 272390-6  MusicBrainz: 0a77f0b2-60ff-4349-bf55-8e3ed0f378f1 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של ניגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קארל אופוצ'נסקי

| --- | --- |

 לידה:  7 בפברואר 1892 מוסט, צ'כיה 
 פטירה:  16 בנובמבר 1975 (בגיל 83) פראג, צ'כוסלובקיה 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  אמן בינלאומי בשנת 1950
 מקצוע נוסף:  פובליציסט 
 מדינה:  צ'כוסלובקיה
 פרסים והוקרה:  היה אלוף צ'כיה 4 פעמים
 
קארל אופוצ'נסקי (בצ'כית: Karel Opočenský;‏ 7 בפברואר 1892 - 16 בנובמבר 1975 פראג) היה שחמטאי צ'כי. אחד משחקני השחמט הצ'כים החזקים ביותר בתחילת המאה ה-20, וארבע פעמים אלוף צ'כיה בשחמט. פיד"ה העניקה לו את תואר אמן בינלאומי בשנת 1950.
אופוצ'נסקי ניצח באליפות השחמט של צ'כיה ארבע פעמים, בשנים 1927, 1928, 1938 ו-1944. בשנת 1919 הגיע למקום השני, לאחר פרנטישק שוברט באליפות צ'כיה שהתקיימה בפראג. בשנת 1925 חלק מקום 3–4 בתחרות פריז (ניצח: אלכסנדר אלכין).
בשנת 1927 ניצח אופוצ'נסקי בתחרות צ'סקה בוגיוביצה (אליפות צ'כיה). בשנת 1928 ניצח בתחרות ברנו (אליפות צ'כיה). בשנת 1933 ניצח בתחרות פראג (תחרות לזכר קאוטסקי) בשנת 1935 הגיע למקום הרביעי בתחרות בד נאוהיים (ניצח: יפים בוגוליובוב).
בשנת 1935 הגיע אופוצ'נסקי למקום הרביעי בתחרות לודז' (ניצח: סבלי גריגורייביץ' טרטקובר), באותה שנה ניצח בתחרות לוהצוביצה. בשנת 1936 הגיע למקום השני בתחרות וינה (ניצח: הנריק פרידמן). בשנת 1937 הגיע למקום השני בתחרות טפליצ'ה (ניצח: קארל גילג). בשנת 1938 ניצח אופוצ'נסקי בתחרות ניצה וחלק מקום ראשון עם הרמן בתחרות פראג (אליפות צ'כיה).
השתתפות באולימפיאדות

אופוצ'נסקי שיחק בנבחרת השחמט של צ'כיה ארבע פעמים:
באולימפיאדת השחמט 1931, אולימפיאדת השחמט הרביעית שהתקיימה בפראג שיחק בלוח הרביעי בתוצאה +7 –2 =4 (+ ניצחונות – הפסדים = תוצאות תיקו) בין היתר ניצח את מסימיליאנו רומי ואת קורנל האוושי. באולימפיאדה זו זכה במדליית ארד קבוצתית.
באולימפיאדת השחמט 1933, אולימפיאדת השחמט החמישית שהתקיימה בפולקסטון שיחק בלוח הרביעי בתוצאה +10 –0 =3 בין היתר ניצח את ביורן נילסן, וולפגנג הזנפוס, אריק לונדין ואת קזימש מקרצ'וק. על הישגו זה קיבל מדליית זהב אישית ובנוסף מדליית כסף קבוצתית.
באולימפיאדת השחמט 1935, אולימפיאדת השחמט השישית שהתקיימה בוורשה שיחק בלוח השני בתוצאה +5 –4 =6 בין היתר ניצח את רודולף שפילמן ויצחק ויסטנייצקי.
באולימפיאדת השחמט 1939, אולימפיאדת השחמט השמינית שהתקיימה בבואנוס איירס שיחק בלוח הראשון בתוצאה +8 –5 =4 בין היתר ניצח את אוקטביו טרומפובסקי, קונל יו אודונל אלכסנדר, אריך אליסקסיס, תיאו ואן שלטינגה ומריאנו קסטילו.
כאשר מלחמת העולם השנייה פרצה, אופוצ'נסקי שיחק כנציג הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה ובחר לחזור לצ'כיה בשעה שחבריו לנבחרת ייז'י פליקאן וקארל סקליצ'קה בחרו להישאר בדרום אמריקה.
בשנת 1940 אופוצ'נסקי הגיע למקום השני בתחרות רקובניק (אליפות בוהמיה ומורביה, ניצח יאן פולטיס). בשנת 1941 סיים בתיקו דו-קרב עם יאן פולטיס בתוצאה +4 –4 =4 והגיע למקום השביעי בתחרות טפליצה (ניצח: יאן פולטיס), באותה שנה סיים במקום ה-13 בתחרות מינכן (אליפות אירופה, ניצח: יסטה סטולץ). בשנת 1942 חלק מקום 4–5 בתחרות פראג (ניצחו אלכסנדר אלכין וקלאוס יונגה). בשנת 1943 הגיע אופוצ'נסקי למקום השלישי בתחרות פראג (אליפות בוהמיה ומורביה, ניצח זיטה). בשנת 1944 ניצח בתחרות ברון (אליפות בוהמיה ומורביה).
לאחר המלחמה השתתף אופוצ'נסקי במספר תחרויות מקומיות ובינלאומיות. בשנת 1945 חלק מקום 2–3 בתחרות פראג (ניצח: אמיל ריכטר). בשנת 1946 הגיע למקום הרביעי בתחרות אוסטרבה (אליפות צ'כיה, ניצח: לודק פאכמן). באותה שנה הגיע למקום הרביעי בתחרות לונדון, וחלק מקום ראשון עם דניאל ינופסקי ולודק פאכמן בתחרות ארבון. בשנת 1947 הגיע למקום הרביעי בתחרות וינה. בשנת 1949 חלק מקום 3–6 בתחרות וינה, וחלק מקום 4–5 בתחרות ארבון. בשנת 1956 הגיע למקום השלישי בתחרות בודהברדי (אליפות צ'כיה, ניצח: לדיסלב אלסטר).
בשנים 1951 ו-1954 שימש אופוצ'נסקי כשופט הראשי בדו-קרבות לאליפות העולם בשחמט שהתקיימו במוסקבה, וכן באולימפיאדת השחמט 1952, אולימפיאדת השחמט העשירית שהתקיימה בהלסינקי ובתחרויות המועמדים לאליפות העולם שהתקיימו בציריך בשנת 1953.
בשנת 1950 הוענקה לאופוצ'נסקי על ידי פיד"ה דרגת אמן בינלאומי, ובשנת 1951 דרגת שופט שחמט בינלאומי.
הערות שוליים

↑  Parigi 1925
↑  4th Chess Olympiad: Prague 1931, Czechoslovakia, באתר OlimpBase
↑  5th Chess Olympiad: Folkestone 1933, Czechoslovakia, באתר OlimpBase
↑  6th Chess Olympiad: Warsaw 1935, Czechoslovakia, באתר OlimpBase
↑  8th Chess Olympiad: Buenos Aires 1939, Protectorate of Bohemia-Moravia, באתר OlimpBase
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 133866803X  ISNI: 0000 0000 5528 9770  LCCN: no99028750  NKC: jk01091209  NTA: 071392335  VIAF: 64479665   WorldCat (עם VIAF): 64479665
פרפרים בבטן

פרפרים בבטן הוא ביטוי המתאר תחושת אי נוחות קלה בבטן המתרחשת בעת התרגשות מתמשכת.
בעת מתח או התרגשות שולחת מערכת העצבים הסימפתטית אותות אשר גורמים לשחרור מוגבר של ההורמון אדרנלין, אשר תפקידו הוא הכנת הגוף להתמודדות עם איום פיזי או גורם מאיים אחר. שחרור האדרנלין מביא להאצת הדופק, לעלייה בקצב הנשימה, לכיווץ כלי הדם באזורים שונים בגוף (כדי לאפשר לדם רב יותר לזרום לעבר השרירים), עיכוב הפרשת בלוטות, הרחבת האישונים, הרפיית שלפוחית השתן, האטת פעילות הקרביים והקטנת כמות הדם המוזרמת אליהם.
כאשר מצב זה מתמשך, עשוי האדם לחוש באי נוחות קלה בקרביים הנובעת מאי ספיקת דם בכמות הרגילה לאזור זה. תחושה זו אופיינית להתרגשות המלווה התאהבות או מתח הגורר דריכות מתמשכת, למשל מתח שלפני מבחן.
צ'ורוג

| --- | --- |
מרכז הכפר (2015)
מרכז הכפר (2015)
 מדינה:  סרביה סרביה
 פרובינציה:   וויבודינה
 מחוז:  באצ'קה הדרומי
 תאריך ייסוד:  1238
 שטח:  140.7 קמ"ר
 גובה:  76 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  8,166 (2011)
  ‑ צפיפות:  63 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  45°28′14″N 20°04′10″E﻿ / ﻿45.47056°N 20.06944°E﻿ / 45.47056; 20.06944
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סרביה מוגדלת) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ סובוטיצה זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי צ'ורוג(למפת סרביה רגילה) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ סובוטיצה זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי צ'ורוג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
צ'וּרוּג (בסרבית קירילית: Чуруг, בסרבית בכתב לטיני: Čurug) הוא כפר בסרביה השוכן במחוז באצ'קה הדרומי אשר בפרובינציית וויבודינה.
היסטוריה

האזכור הראשון לכפר הוא מ-1238 עת נשלט האזור על ידי בלה הרביעי, מלך הונגריה. ב-1542 נכבש האזור על ידי צבאותיו של סולימאן הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית. במהלך מלחמת האימפריה העות'מאנית-הליגה הקדושה (1683–1699) חרב הכפר ונשרף כליל. לאחר המלחמה נכלל האזור בשטחי ממלכת הבסבורג מתוקף הסכם קרלוביץ. בראשית המאה ה-18 נבנה היישוב מחדש ונכלל בשטח הספר של הממלכה. במחצית השנייה של המאה ה-18 היגרו למקום משפחות רבות ממוצא סרבי והפכו לרוב ביישוב.
בהמשך נשלט האזור על ידי האימפריה האוסטרו-הונגרית ולאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל הכפר בשטחי ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים אשר הפכה בהמשך לממלכת יוגוסלביה. באפריל 1941 במהלך מלחמת העולם השנייה תקפה גרמניה הנאצית את יוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. אזור באצ'קה נמסר לחזקת הונגריה. בינואר 1942 ערכו ההונגרים את הטבח בדרום באצ'קה ובמסגרתו רצחו כ-900 מתושבי הכפר, מרביתם סרבים ומקצת יהודים. לאחר המלחמה נכלל היישוב בשטח הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה והפך מרכז חקלאי אזורי. בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, לאחר התפרקות יוגוסלביה עבר צ'ורוג לחזקת סרביה.
הקהילה היהודית

יהודים היגרו לכפר במחצית השנייה של המאה ה-19 ככל הנראה מהמרחב ההונגרי. ב-1880 עת מנתה הקהילה 96 נפשות הוקם בית הכנסת הקהילתי וככל הנראה גם חלקת בית עלמין יהודי. בהמשך, הוקם במקום בית הקהילה ובו שכנו מוסדות קהילתיים כגון חדר מזכיר הקהילה, שליח הציבור וחברה קדישא. ב-1900 מנתה הקהילה 222 נפשות שהיוו 2.34 אחוזים מכלל האוכלוסייה. לאחר מלחמת העולם הראשונה חלה ירידה הדרגתית במספר בני הקהילה. ב-1931 התגוררו בצ'ורוג 75 יהודים ובפרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה הקהילה 50 נפשות.
לאחר כיבוש יוגוסלביה הועבר אזור באצ'קה לחזקת הונגריה. כאמור, בינואר 1942 ערכו ההונגרים את הראצייה בדרום באצ'קה. כל בני הקהילה נעצרו ביחד עם תושבי הכפר הסרביים ונכלאו באסמים ומחסנים, ושם נורו או הורעבו למוות. גופותיהם הושלכו אל הנהר טיסה. ב-1950 הרסו השלטונות היוגוסלביים את מבנה בית הכנסת. נכון ל-2001 עמד המבנה אשר שימש כבית הקהילה על תילו. את חלקת בית העלמין היהודי בכפר לא ניתן היה לאתר במועד זה.
הערות שוליים

↑  נתוני אוכלוסין בצ'ורוג, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של סרביה, אוחזר ב-14 ביולי 2018 (באנגלית).
1 2  הקהילה היהודית בצ'ורוג, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 287.
↑  צילום בית הקהילה (2001), באתר המרכז לאמנות יהודית.
↑  אתרי מורשת יהודית בסרביה, באתר jewish-heritage-europe.eu (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007491821405171  LCCN: n2005055227  VIAF: 125697784   WorldCat (עם VIAF): 125697784
קודקס צ'אקוס

עמוד 33 מקודקס צ'אקוס, הוא העמוד הראשון של הבשורה של יהודה
קודקס צ'אקוס הוא קודקס שנכתב בקופטית על-גבי פפירוס, והתגלה במצרים. הקודקס, המתוארך לסביבות המאה השלישית או הרביעית לספירה, כולל ארבעה חיבורים נוצריים-גנוסטיים:
מכתב פטרוס לפיליפוס
יעקב (על שם יעקב הצדיק)
הבשורה של יהודה
חיבור ששמו אבד, המכונה "ספרו של הזר" (חיבור זה שונה מחיבור בעל שם דומה מספריית נגע חמאדי).
חשיבותו של הקודקס נובעת בעיקר מהכללתו של העותק הידוע היחיד ששרד של הבשורה של יהודה, טקסט שנדחה על ידי הכנסייה המוקדמת כמינות, ותוכנו היה לא מוכר לחוקרים עד לשחזור הקודקס.
הקודקס

הקודקס התגלה כנראה בסביבות שנת 1978 במערה במדבר אל-מיניא שבמצרים, התגלגל במשך שנים בין סוחרים שונים, וזכה לטיפול בלתי הולם, שדרדר את מצבו. כך, למשל, אחסן אחד מהסוחרים את הקודקס בכספת בנק. סוחר אחר הקפיא את כתב היד, וגרם בכך להתפוררות השכבות החיצוניות של הפפירוס, יחד עם חלק מהדיו. שמועות על מציאת הקודקס הגיעו אל חוקרים שונים החל משנות השמונים, לאחר שהוצע למכירה מספר פעמים. רק בשנת 2001, לאחר שנרכש (בספטמבר 2000) על ידי פרידה נסברגר-צ'אקוס והועבר על-ידה לקרן מאיקנס לאמנות עתיקה בבזל שבשווייץ, הגיע הקודקס לבדיקה, לשחזור ולתרגום. נסברגר-צ'אקוס העניקה לקודקס את שמו לזכר אביה, דימראטוס צ'אקוס.
כתריסר מעמודי כתב היד המקורי, שנצפה בחטף על ידי חוקרים בשנות השמונים, חסרים מהקודקס כיום, ומאמינים כי העמודים החסרים נמכרו בחשאי לסוחרים שונים קודם לרכישתו על ידי נסברגר-צ'אקוס.
קרן מאיקנס פנתה אל הנשיונל ג'יאוגרפיק, שקבצה מספר מומחים לסייע במלאכת השחזור, השימור והתרגום. לאחר השלמת המלאכה והצגת הקודקס לציבור, יועבר כתב היד למוזיאון הקופטי של קהיר, במצרים.
תארוך הקודקס

היות שהקודקס לא התגלה בחפירה ארכאולוגית מסודרת, התקשו החוקרים לתארכו בדייקנות. מהשוואת העיצוב וצורת הכתיבה עם קודקסים בני התקופה להם היה תארוך מדויק יותר, כדוגמת כתבי נגע חמאדי, עלתה המסקנה כי הקודקס נכתב במחצית הראשונה של המאה הרביעית לספירה. בדיקת פחמן-14 העלתה כי כתב היד נכתב בשנת 280, בדיוק של 60 שנה לכל כיוון.
לקריאה נוספת

Rodolphe Kasser, Marvin Meyer and Gregor Wurst (eds.), The Gospel of Judas, National Geographic, Washington D.C., 2006
גיליון מאי 2006 של הנשיונל ג'יאוגרפיק
הערות שוליים

↑  משמעות המלה המקורית "Αλλογενούς" ביוונית היא "אחד מסוג אחר" או "זר", והיא משמשת במספר כתבים גנוסטיים ככינויו של שת, עליו נכתב בספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ה שהוא "זרע אחר".
↑  R. Kasser, “The Story of Codex Tchacos and the Gospel of Judas”, in: The Gospel of Judas, (R. Kasser, M. Meyer and G. Wurst eds.), Washington, D.C. 2006, p. 50.
פרפרים (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט פרפרים בעברית
 בימוי:  פיליפ מואיל
 הופק בידי:  פטריק גודו
 תסריט:  פיליפ מואיל
 שחקנים ראשיים:  מישל סרו   קלייר בוניש   ז'אק בוניש   נדה דיו
 מוזיקה:  ניקולס אררה
 מדינה:  צרפת
 חברה מפיצה:  Alicéléo
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בדצמבר 2002
 משך הקרנה:  85 דקות
 שפת הסרט:  צרפתית
 סוגה:  דרמה קומית, סרט דרמה 
 הכנסות:  9,680,040 אירו
 דף הסרט ב־IMDb
 
פרפרים הוא סרט קולנוע צרפתי משנת 2002, בבימוי פיליפ מואיל. הסרט עוסק בילדה המצטרפת למסע החיפושים של שכנה המבוגר אחר פרפר נדיר. הסרט זכה לביקורות חיוביות מצד המבקרים.
תקציר

אלזה (קלייר בוניש) עוברת יחד עם אמה לבית דירות חדש. אמה עובדת כל היום, ואלזה המשועממת והסקרנית פוגשת את השכן ג'וליאן (מישל סרו), אספן פרפרים נדירים, ומתחילה להתלוות אליו ולהתעניין באוסף שלו. ג'וליאן רואה בה תחילה כמטרד. בהמשך הוא יוצא לחפש פרפר נדיר במיוחד בשם "איזבלה", ואלזה יוצרת בערמומיות מצב בו הוא נאלץ לקחת אותה עמו. במהלך המסע נרקמים ביניהם יחסים מיוחדים, קרבה וחום. ג'וליאן מספר כיצד החל בתחביב לאחר מות בנו הצעיר שאסף פרפרים. בינתיים העניינים מסתבכים כאשר אמה של אלזה לא מוצאת את בתה ומודיעה על כך שנחטפה. בסיום הסרט אלזה וג'וליאן חוזרים הביתה ללא הפרפר.
קדוש (סרט)

| --- | --- |
 בימוי:  עמוס גיתאי 
 הופק בידי:  עמוס גיתאי 
 תסריט:  אלייט אבקסיס, עמוס גיתאי 
 עריכה:  מוניקה קולמן 
 שחקנים ראשיים:  יעל אבקסיס ליא קניג סמי הורי רבקה מיכאלי יורם חטב יוסף אבו ורדה אורי קלאוזנר שמואל קלדרון 
 מוזיקה:  פיליפ אדל 
 צילום:  רנאטו ברטה 
 מדינה:  צרפת, ישראל 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 ביוני 1999 
 משך הקרנה:  116 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
קדוש הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1999 שביים עמוס גיתאי. הסרט מתרחש במאה שערים ועוסק בחברה החרדית. קדוש היה הסרט הישראלי הראשון לאחר 25 שנים שהשתתף בתחרות הרשמית בפסטיבל קאן, והביא לגיתאי את ההכרה כבמאי בינלאומי.
עלילה

רבקה נשואה למאיר אך לאחר עשור לנישואיהם אין להם ילדים, עקב כך רב הקהילה שלהם מאלץ אותה לעזוב אותו. מלכה, אחותה של רבקה, עומדת להינשא ליוסף אותו הכירה באמצעות שידוך אך היא מאוהבת ביעקב, זמר רוק דתי לשעבר אשר חזר בשאלה ואף שירת בצבא.
הערות שוליים

↑  סרטו של עמוס גיתאי "קדוש" יוקרן מחר בערוץ 2, באתר הארץ, 15 במאי 2002
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צ'ורו אאוקי

| --- | --- |

 לידה:  9 בספטמבר 1892 טוקיו, יפן 
 פטירה:  18 באוקטובר 1961 (בגיל 69) טוקיו, יפן 
 מדינה:  ארצות הברית, יפן 
 תקופת הפעילות:  מ-1913 
 מעסיק:  פרמאונט, Haworth Pictures Corporation, סרטי יוניברסל 
 בן או בת זוג:  ססואה הייאקאווה (1914–1961) 
 
צ'ורו אאוקי (ביפנית:青木 鶴子 ובאנגלית: Aoki Tsuruko, נולדה בעיר פוקואוקה שביפן ב-9 בספטמבר 1892 ונפטרה ב-18 באוקטובר 1961) הייתה שחקנית יפנית, ובין השחקניות האסייתיות הראשונות שהצליחו בתעשיית הסרטים האמריקאית. היא מוכרת בעיקר בזכות כיכובה בסרט "צייר הדרקונים" אשר יצא לאקרנים בשנת 1919, אך גם בזכות משחקה בסרטים "הטייפון" (1914), "המשמר" (1914), "הגיישה" (1914), "תעלומת צ'יינה טאון" (1915) "ונשימת האלים" (1920).
קורות חיים

אאוקי נולדה בפוקואוקה ואומצה על ידי דודה תושיו אאוקי. תושיו היה צייר, עסק ברישום לעיתון בסן פרנסיסקו. ב-1903, המפיק דייוויד בלסקו העסיק את אאוקי בתור מעצבת למלודרמה היפנית "יקיר האלים". צ'ורו עברה עם אביה תושיו לניו יורק, שם החלה את לימודי הבלט שלה. ב-1908, צ'ורו עברה עם אביה לפסדינה שבקליפורניה וכאשר תושיו נפטר, כתבת מהעיתון "The Los Angeles Examiner" לקחה על עצמה לדאוג לה ורשמה אותה לבית ספר לדרמה.
ב-1911, הצטרפה לקבוצת משחק חובבנית בשם "שימפה טרופ" (Shinpa troupe) שעשו סיבובי הופעות אצל מהגרים יפנים בחוף המערבי. צ'ורו שיחקה וביימה הצגות עוד בהיותה בשנות ה-20 המוקדמות שלה. בתקופה זאת, רוב חברות הסרטים האמריקאיות שינו את מיקום ההפקות שלהם מהחוף המזרחי לאזור לוס אנג'לס ביניהם הייתה "The New York Motion Films".
תומאס אייץ היינס היה אחד המפיקים שדגלו בתוכניות ההתרחבות. היינס היה המפיק של "Imperial Japanese Company" שרצו לעשות סרטים על יפן. לשם כך, הם שכרו את צ'ורו בתור שחקנית ראשית והוטל עליה לגייס שחקנים יפנים. סרטה הראשון של צ'ורו היה "The Oath of Tsuru San" שצולם ב-1912 ויצא לאור באוקטובר 1913 שם היא גילמה את עצמה, בתור גיבורת הסרט.
במהלך עבודתה עם "Imperial Japanese Company", צ'ורו הכירה את מי שעתיד להיות בעלה, ססו אלקווה. ססו היה בוגר טרי של אוניברסיטת שיקגו והיה שחקן ב-"שימפה טרופ". הם התחתנו ויחד הקימו חברת סרטים משלהם וקנו סטודיו קטן מ-DW גריפין. צ'ורו שיחקה בכ-48 סרטים ולאחר 40 שנות הפסקה מתחום המשחק צ'ורו חזרה לשחק בסרטים ובשנת 1960 שיחקה בסרטה האחרון "גיהנום עד הנצח" בתור אמא וואן. בשנת 1961 צ'ורו אאוקי נפטרה בגיל 69 מדלקת הצפק.
פילמוגרפיה

| שם הסרט | שנת היציאה |
| --- | --- |
השבועה של צורו סאן: 1913
הו מימי סאן: 1914
החיזור של או סאן: 1914
הגיישה: 1914
הקרבת אהבה: 1914
זעם האלים: 1914
טרגדיה של המזרח: 1914
שריד מיפן העתיקה: 1914
גנבי מדבר: 1914
כוכב הצפון: 1914
קללת הקסטה: 1914
הכפר ליד הים: 1914
מסכת המוות: 1914
הטייפון: 1914
נגס: 1914
המשמרת: 1914
אמא של הצללים: 1914
אחרון השורה: 1914
הרעב: 1915
תעלומת צ'יינה טאון: 1915
הלהבה הקובעת: 1915
נשמות זרות: 1916
החבר הנכבד: 1916
הנשמה של קורה סאן: 1916
כל אחד למינו: 1917
הקריאה של המזרח: 1917
הקללה של איקו: 1918
הדרך האמיצה ביותר: 1918
תגלית שלו: 1918
לב במשכון: 1919
הפחדן האמיץ: 1919
האופק האפור: 1919
צייר הדרקון: 1919
קשרי כבוד: 1919
שפתיים נעולות: 1920
סירנה של טוקיו: 1920
נשימת האלים: 1920
צילומי מסך: 1920-1921
ורדים שחורים: 1921
חמישה ימים לחיות: 1922
חיי לילה בהוליווד: 1922
הקרב: 1923
קו הסכנה: 1924
הנסיך הגדול שאן: 1924
מסירותו של סאן יאן: 1924
גיהנום עד הנצח: 1960