סיפור פשוט
הערות שוליים

↑  שמואל יוסף עגנון, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית)
↑  עגנון משתמש במילה "כביכול" ברגעים של הדגמת השגחה פרטית.
↑  ברוך קורצווייל, "בעיית הדורות בסיפורי עגנון", בספרו מסכת הרומן: שני מחזורי מסות על שמואל יוסף עגנון ועל תולדות הרומן האירופי, הוצאת שוקן, תל אביב, 1953, עמ' 35–46.
↑  כדבריו של עגנון, בנובלה "בתוך עירי": "אף זה אתה מוצא מפורש בספרי אורח נטה ללון, אלא ששם שיבשתי את שם עירי ועכשיו ואחר שהטמאים המטורפים השמידו את יושביה היהודים ובטלה העיר אני קורא לה בשמה ביטשאטש, כשם שקראו לה אבותינו נוחי עדן, או בוטשאטש כשם שנקראת בכתבי העמים"
↑  מלכה שקד, האם היה הירשל משוגע – לקראת ראייה פלוראליסטית של העלילה ב"סיפור פשוט", הספרות 32, 1983, עמ' 132–147.
1 2  זיוה שמיר, הערות אחדות ל"סיפור פשוט", בתוך: הנ"ל, דן לאור ועוזי שביט (עורכים), מבעד לפשטות: על סיפור פשוט של ש"י עגנון בראי הביקורת, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1996, עמ' 58–80.
↑  ניצה בן-דב לדוגמה מעמידה במאמרה "הכף והאצבעות – בין טירוף לשירה ב'סיפור פשוט'" את הנישואין למינה כאחת הסיבות שבגינן הירשל מאבד את שפיותו.
↑  "אם על פי השעון ישנתי כל צורכי ואם על פי עצמי אין כל הלילות מספיקים לי לשנתי" (על כפות המנעול, הוצאת שוקן, עמ' קנ"ט).
↑  מתוך הרצאה של דן לאור
↑  הוא עצמו היה צמחוני. ראה: רנה לי קופמן, "השוחט ושחיטתו מן ההיבט הצמחוני", בתוך: מגוון מחקרים בספרות העברית ובגילוייה האמריקאים (עמ' 347–366), מכון הברמן למחקרי ספרות, לוד, תשמ"ח (הקישור אינו פעיל)
↑  ש"י פנואלי, "מרדו של מספר או כיצד ריפא ד"ר לנגזם את הירשל הורביץ,, יצירתו של ש"י עגנון: מסת מחקר, תרבות וחינוך, תל אביב, 1960, עמ' 47–52.
↑  גרשון שקד, סיפור פשוט – כניעתו של החולם הרומאנטי, הסיפורת העברית 1880–1980, כרך ב: בארץ ובתפוצה, כתר ספרים, ירושלים, 1983, עמ' 201–204.
↑  שם הסיפור לא ניתן בידי עגנון. הסיפור הופיע באחת מתיקיותיו ללא שם, ובתו של הסופר, אמונה ירון, נתנה לו את שמו.
↑  המילה סירוס לא משמשת במשמעותה המילולית, אלא כמטאפורה לחוסר השליטה של הירשל על חייו, וללקיחת הגבריות שלו.
↑  בתרגום של אליעזר רובינשטיין. לקריאה או הורדה של הספר
↑  דן אוריין, סיפור פשוט (על-פי ש"י עגנון, עיבוד שלמה ניצן ויצחק גורן, בימוי יוסי יזרעאלי, הבימה, 1979), באתר התיאטרון הישראלי של החוג לאמנות התיאטרון אוניברסיטת תל אביב
↑  יעקב הכהן, כוכב נולד, מעריב, 22 בפברואר 1979
↑  תמרה שרייבר, ‏לא פשוט בכלל, באתר גלובס, 1 בפברואר 2009
נתי אורנן, נו, אז מה עושה היום שלמה ניצן?, באתר הארץ, 14 בפברואר 2009
↑  חגי חיטרון, אהבה לא פשוטה: עגנון על הבמה, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2012
↑  ביקורת: אמנון נבות, על כפות המנעול: ברדיצ'בסקי ועגנון, מעריב, מוסף שבת – ספרות וספרים, ג' בטבת תשנ"ז, 13 בדצמבר 1996, עמ' 31.
↑  פורסם גם בתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 58–80.
↑  פורסם גם בתוך: אברהם אשכולי, הגיגים על "סיפור פשוט" לש"י עגנון ועל ארבעה משירי ריה״ל, הוצאת מורשת, תל אביב, 1977, עמ' 20–33.
↑  פורסם גם בתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 161–188; ובתוך: ניצה בן דב, אהבות לא מאושרות – תסכול אירוטי, אמנות ומוות ביצירת עגנון, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1997, פרק שישי, עמ' 199–238.
↑  פורסם גם בתוך: אלכסנדר ברזל, משמעות וצורה, הוצאת צ'ריקובר, תל אביב, 1974, עמ' 63–83.
↑  נוסח מעובד בתוך: אברהם ב. יהושע, נקודות ההתרה בעלילה כמפתח לפירוש היצירה (הדגמה על פי "סיפור פשוט" לש"י עגנון), עלי שיח 10–11, 1981, עמ' 74–88. פורסם גם בתוך: אבינועם ברשאי, פרשנות לרומנים, עמ' 104–114; ובתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 114–132.
↑  פורסם גם בתוך: דב סדן, מבית לפשטות, אבני בחן, הוצאת מחברות לספרות, תשי"א, עמ' 215–219; בתוך: הנ"ל, מבית לפשטות, על ש"י עגנון: מסה, עיון, מחקר, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, תשי"ט, עמ' 32–35; בתוך: הנ"ל, בין צייר לשמאי, אבני גדר – על סופרים וספרים, אגודת הסופרים העבריים, תל אביב, 1970, עמ' 81–85 (נוסח מורחב); בתוך: אבינועם ברשאי, פרשנות לרומנים, עמ' 97–99; ובתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 9–12.
↑  פורסם גם בתוך: דב סדן, על ש"י עגנון: מסה, עיון, מחקר, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, תשי"ט, עמ' 36–40.
↑  פורסם גם בתוך: אבינועם ברשאי, פרשנות לרומנים, עמ' 134–148; נוסח מעובד: עמוס עוז, מים גנובים ולחם סתרים, שתיקת השמים: עגנון משתומם על אלוהים, הוצאת כתר, ירושלים, 1993, עמ' 39–72; ובתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 133–160.
↑  ניצה בן דב, אהבות לא מאושרות – תסכול אירוטי, אמנות ומוות ביצירת עגנון, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1997, פרק שמיני, עמ' 270–293.
↑  פורסם גם בתוך: יהודית הלוי-צוויק, עגנון במעגלותיו: עיונים באמנות הסיפור של עגנון, הוצאת פפירוס, תל אביב, 1989, עמ' 71–88.
↑  ברוך קורצווייל, מסכת הרומן: שני מחזורי מסות על שמואל יוסף עגנון ועל תולדות הרומן האירופי, הוצאת שוקן, תל אביב, 1953, עמ' 35–46; בתוך: הנ"ל, מסות על סיפורי ש"י עגנון, הוצאת שוקן, ירושלים ותל אביב, תשכ"ג, עמ' 38–49; ובתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 13–21.
↑  ברוך קורצווייל, מסות על סיפורי ש"י עגנון, הוצאת שוקן, ירושלים ותל אביב, תשכ"ג, עמ' 353–358; ובתוך: אבינועם ברשאי, פרשנות לרומנים, עמ' 101–103.
↑  פורסם לראשונה בתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 189–233.
↑  גרשון שקד, אמנות הסיפור של עגנון, הוצאת ספרית פועלים, מרחביה, 1976, עמ' 197–227; בתוך: הלל ברזל (ליקט וצירף מבוא), שמואל יוסף עגנון: מבחר מאמרים על יצירתו, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1982, עמ' 259–292; ובתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 26–57.
↑  פורסם גם בתוך: אבינועם ברשאי, פרשנות לרומנים, עמ' 115–133; ובתוך: זיוה שמיר ואחרים, מבעד לפשטות, עמ' 81–113. נוסח מעובד בתוך: מלכה שקד, האם היה הירשל משוגע?, הקמט שבעור הרקיע: קשרי קשרים ביצירת ש"י עגנון, הוצאת האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"א, פרק ה, עמ' 122–158.
↑  נוסח מתוקן של: גרשון שקד, "דיוקנו של הבמאי כפרשן ספרותי: פירושיו של יזרעאלי והתקבלותו של עגנון בתיאטרון", במה 115, 1989, עמ' 41–64.
| כתבי שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- | --- |
| רומנים | הכנסת כלה • סיפור פשוט • אורח נטה ללון • תמול שלשום • שירה • בחנותו של מר לובלין |  |
| נובלות | בדמי ימיה • והיה העקוב למישור • עד הנה • שבועת אמונים • תהלה |  |
| סיפורים קצרים | אגדת הסופר • אחות • אצל חמדת • בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש • בין שתי ערים • בשעה אחת • בתוך עירי • האדונית והרוכל • המלבוש • הסימן • הפרוטה • הרופא וגרושתו • השיר אשר הושר • התרנגול ותפילת בני אדם • לאחר הסעודה • מאויב לאוהב • מלאך המות והשוחט • מעשה העז • מעשה רבי גדיאל התינוק • עגונות • עד עולם • עובדיה בעל מום • עידו ועינם • פנים אחרות • פרנהיים • פת שלימה • שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו |  |
| סיפורים | לפנים מן החומה • הנדח • בלבב ימים |  |
| קובצי סיפורים | אלו ואלו • פולין: סיפורי אגדות (מתוך "אלו ואלו") • על כפות המנעול • סמוך ונראה • פרקים של ספר המדינה (מתוך "סמוך ונראה") • ספר המעשים • עד הנה • האש והעצים • עיר ומלואה • לפנים מן החומה • פתחי דברים  • קורות בתינו • תכריך של סיפורים |  |
| מכתבים | אסתרליין יקירתי (עם אשתו) • ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו – תשי"ט) (עם המוציא לאור) • מסוד חכמים |  |
| אנתולוגיות | ימים נוראים • אתם ראיתם  • ספר סופר וסיפור • סיפורי הבעש"ט |  |
| שונות | כלב חוצות • ספר האותיות (ספר ילדים) • מעצמי אל עצמי (קובץ מאמרים ונאומים) • יידישע ווערק (קובץ סיפורים ושירים ביידיש) |  |
מפת גליציה בראשית המאה העשרים; במזרחה ניתן למצוא את העיירה בוצ'אץ' (Buczacz) – או "בושאש" – היא "שבוש"
תמונה ישנה של העיירה בוצ'אץ', הנזכרת בסיפור כ"שבוש", בה התגוררו האנשים ברומן
משפחה יהודית סועדת, בתחילת המאה העשרים.