ישראל סגל (שחקן)
הערות שוליים

1 2 3  ישראל סגל באתר חברה קדישא ת"א–יפו,
↑  בליאַכער, שבתי, בתוך: זלמן זילבערצווייג (געזאמלט און רעדאקטירט), לעקסיקאָן פֿון יִידישן טעאַטער (ארוסיגעגעבן אונטער דער השגחה פֿון דער יידישער אקטיארן-יוניע אין אמעריקע), כרך ה: קדושים בּאנד, מקסיקו סיטי: אלישבע, 1967, עמודות 3883–3890, בארכיון האינטרנט.
↑  וויסקינד, מאַקס, בתוך: זילבערצווייג, לעקסיקאָן פֿון יִידישן טעאַטער, כרך ה (1967), עמודות 4113–4118, בארכיון האינטרנט.
↑  ישראל סגל, 'התיאטרון היהודי בליטא (בין שתי מלחמות העולם 1915–1943)' (מיידיש: ר[פאל] חסמן), בתוך: יהדות ליטא, כרך ב: היהודים בליטא מ-1918 עד 1941, תל אביב: איגוד יוצאי ליטא בישראל, תשל"ב, עמ' 277–278 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק., תמונה 1031); דב לוין, 'שנת פריחה ושירת-הברבור (התיאטרון היהודי בליטא הסובייטית ב-1940-41)' (סוף), במה 73–74 (1977), 57, 60.
↑  אהרון עינת, 'הקדמה', בתוך: החיים הפנימיים בגטו וילנה, עבודת דוקטור בהדרכת דב לוין ודליה עופר, האוניברסיטה העברית בירושלים, 2006, עמ' 5 (גרסת html).
↑  וילנה (Vilna, Vilnius, Wilno), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם.
↑  מ[ענדל] באלבערישסקי, שטאַרקער פֿון איַיזן: איבערלעבונגען אין דער היטלער תקופה, תל אביב: המנורה, תשכ"ז, עמ' 265; בתרגום לאנגלית: Mendel Balberyszski, Stronger Than Iron: The Destruction of Vilna Jewry 1941-1945: An Eyewitness Account; revised and edited by Theodore Balberyszski; translated from the original Yiddish edition by Abraham Cykiert and Theodore Balberyszski, Jerusalem: Gefen Publ. House, 2010, p. 160.
↑  עינת, החיים הפנימיים (2006), עמ' 70.
↑  באלבערישסקי, שטאַרקער פֿון איַיזן (תשכ"ז), עמ' 265). באלברישסקי עצמו התגורר באותו בית (עינת, שם, שם).
↑  מ[רק] דבורז'צקי, מחנות היהודים באסטוניה 1942–1944; המביא לבית הדפוס ומתרגם שירי מחנות אסטוניה: אהרן מאירוביץ, ירושלים: יד ושם, תש"ל, עמ' 97.
↑  באלבערישסקי, שטאַרקער פֿון איַיזן (תשכ"ז), עמ' 503 (באנגלית: עמ' 282).
↑  דבורז'צקי, מחנות היהודים באסטוניה (תש"ל), עמ' 33, 167; הנ"ל, סאָוויעטישע קריגס-געפאַנגענע, בספרו: ווייסע נעכט און שווארצע טעג: יידן-לאגערן אין עסטאניע, תל אביב: פארלאג י. ל. פרץ, תשל"א 1970, עמ' 269.
↑  דבורז'צקי, מחנות היהודים באסטוניה (תש"ל), עמ' 293.
↑  עוד על קורותיו בשואה ראו עדותו של ישראל סגל, יד ושם, ס-2535/90.
↑  נאָרבערט האָראָוויץ, 'יִידיש טעאַטער פֿון דער שארית-הפּליטה', בתוך: פֿון נאָענטן עבר: מאָנאָגראַפיעס און מעמואַרן, כרך א, ניו יורק: אַלוועלטלעכער יִידישער קולטור-קאָנגרעס, 1955, "בראשית; 'מיט'-רעפּרעז. טעאַטער פֿון דער שארית-הפּליטה", עמ' 113, 116–117.
↑  וראו: ק. שבתאי, שלמה מולכו בתוך שארית הפליטה (מכתב מגרמניה), הצופה, 19 בדצמבר 1947.
↑  מובא אצל: Solon Beinfeld, 'The Cultural Life of the Vilna Ghetto,' Simon Wiesenthal Center Annual 1 (1984), 6.
↑  ישראל סעגאל, 'דער ערשטער קאנצערט אין ווילנער געטא', פֿון לעצטן חורבן 1 (1946), 12–13; מובא אצל Beinfeld, שם.
↑  ישראל סגל, התיאטרון היהודי בליטא (תשל"ב), עמ' 278 טור 2 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק,, תמונה 1032).
1 2  איציק מאנגער, יאָנאַס טורקאָוו, משה פערענסאָן (רעדאקציע קאלעגיע), יִידישער טעאַטער אין אייראָפּע צווישן ביידע וועלט מלחמות: מאַטעריאַלן צו דער געשיכטע פֿון יִידישן טעאַטער, כרך ב, ניו יורק: אלוועלטלעכער יידישער קולטור קאנגרעס, תשל"א, עמ' 195.
↑  בלויפאַרב, מיראַ, בתוך: זילבערצווייג, לעקסיקאן פון יידישן טעאטער, כרך ה (1967), עמודה 4852, בארכיון האינטרנט.
↑  בין הבאים, דבר, 7 ביולי 1949.
↑  טלילה בן-זכאי, רק התאריך נוסף למצבה הכפולה, מעריב, 24 בספטמבר 1985.
↑  דיאגו רוטמן, 'תיאטרון יידיש בישראל, 1948–1988', זמנים 99 (2007), 40.
↑  רוז'נסקי, אנו שחקנים (תשס"ט), עמ' 62.
↑  לדיון נרחב בעניין התיאטרון ראו רחל רוז'נסקי, '"אנו שחקנים יהודים מהגולה": המאבק לקיומו של תיאטרון רפרטוארי ביידיש בישראל, 1950–1952', בקורת ופרשנות 41 (תשס"ט), 41–64.
↑  י. מ. ניימן, "מנדל החוכר" ב"אהל", דבר, 8 במאי 1953,
↑  י. מ. ניימן, "החולה המדומה" ב"אהל", דבר, 16 באוקטובר 1953,
↑  מ. ז. טל, מחזות שעייפו למלחמה, על המשמר, 1 בינואר 1954,, המשך.
↑  א. נהור, סוף העולם, חרות, 16 ביולי 1954,
↑  מ. גייס, "הם ידעו מה רצונם", דבר, 8 ביולי 1955,
↑  מ. גייס, מה בין "קזבלן" ל"אלדורדו"?, דבר, 26 באוגוסט 1955,
↑  ר. עזריה, 'דונה גרציה' ב'אהל', מעריב, 13 במרץ 1956.
↑  ביקורת: מיכאל קשיב, הנכם מאזינים ל...: לא כל יום פורים, חרות, טור 2, 27 במרץ 1959.
↑  ביקורת: רם עברון, מאזני המאזין: החוב לא נפרע, מעריב, 31 ביולי 1959.
↑  "לבדו בתוך הלילה": הצגה שניה של "סדן", דבר, 3 באוגוסט 1959.
↑  א. בן-מאיר, שני מערכונים בתיאטרון "זוית", חרות, 30 בנובמבר 1962,
↑  בכורת "גבורי היום" במוצ"ש ב"הקאמרי", דבר, 4 במרץ 1963.
↑  הצגת בכורה, מעריב, 24 ביולי 1964,; א. בן-מאיר, "ויקטור" ב"אהל", חרות, 14 באוגוסט 1964.
↑  שרגא הר-גיל, מסך ומסכה: "מארחים את מיסטר סלואן", מעריב, טורים 2–3, 22 בספטמבר 1965,; הצגות בכורה, מעריב, 26 בנובמבר 1965; נחמן בן עמי, מאמץ מיותר: "מר סלון יקירנו" – בתיאטרון "אהל", מעריב, 30 בנובמבר 1965;
"מר סלון" יקירנו", דבר, 20 בדצמבר 1965 (מבחר ביקורות).
↑  טלילה בן-זכאי, מסך ומסכה: עונה ב"אהל" לשני שחקני "תיאטרון העונות", מעריב, טורים 2–3, 5 ביוני 1966,; הצגות חדשות ב"אהל", דבר, טור 2, 4 ביולי 1966.
↑  טלילה בן-זכאי, מסך ומסכה: ה"אהל" מנסה להתנער מחדש, מעריב, טורים 1–2, 9 ביולי 1967,; הצגות בכורה, מעריב, 4 באוגוסט 1967
↑  טלילה בן-זכאי, מסך ומסכה: "פנים חדשות" – בבכורת "אהל", מעריב, 31 באוקטובר 1967,; מדריך לאירועי השבוע: תיאטרון, דבר, טור 1, 3 בנובמבר 1967; חוה נובק, כל העולם במה: "קומדיה שחורה" – על סף הבכורה, דבר, טור 2, 8 בנובמבר 1967; טלילה בן-זכאי, מסך ומסכה: מחזות "צבעוניים" – באהל, מעריב, טור 3, 14 בנובמבר 1967.
↑  מוסנזון ב"אהל", דבר, טור 2, 22 במאי 1968.
↑  ב"אהל" חופרים אחרי אוצרו של שלום עליכם, דבר, 11 בספטמבר 1968.;
חופרי הזהב, או: אוצרו של נפוליאון, מעריב, 13 באוקטובר 1968.
↑  חוה נובק, כל העולם במה, דבר, טור 2, 17 ביוני 1969.; שרגא הר-גיל, ה"אהל" מת – שחקניו ממשיכים, מעריב, 17 ביולי 1969; מירית שם-אור, חלום אמריקאי בתל אביב, דבר, 18 ביולי 1969.
↑  ישראל סגל, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי".
↑  זאב רב-נוף, 1 + 1 = ?, דבר, טור אחרון, 24 בנובמבר 1972.
↑  ברוך נאה, המצילים נעדרו מעבודתם: שישה טבעו בתל-אביב – אחת מתה, מעריב, 11 באוגוסט 1985.; חיים נגיד, השחקנית שטבעה בים, מעריב, 18 באוגוסט 1985.
↑  ישראל סגל, מעריב, מודעת אבל, 22 בספטמבר 1985.