stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ויקיפדיה במלאיאלאם
היסטוריה > חשיפה תקשורתית וגדילת האתר

האתר זכה לראשונה לחשיפה תקשורתית משמעותית ב-2 בספטמבר 2007, כאשר העיתון היומי המלאיאלמי Mathrubhumi (במלאיאלם: മാതൃഭൂമി) סיקר באופן נרחב את פרויקט ויקיפדיה במלאיאלם במוסף יום שני שלו. חשיפה זו יצרה התעניינות ציבורית נרחבת במיזם ויקיפדיה ומספר גדול של משתמשים הצטרף לפרויקט והחל לתרום לאתר.
למרות שמספר הערכים גדל, עדיין טיפול רב הושקע כדי לשמור על איכות הערכים. מדד העומק לדף של ויקיפדיה זו נשאר גבוה עם 232 לעומת 253 בוויקיפדיה העברית ו-1006 בוויקיפדיה האנגלית (נכון ל-15 בנובמבר 2017). כאשר הוויקיפדיה עברה את 10,000 הערכים ב-1 ביוני 2009, מספר עיתונים מודפסים ואינטרנטיים סיקרו את הסיפור. גרסת הטלפון הנייד של ויקיפדיה במלאילאם יצאה בפברואר 2010
ז'אק מונו

| --- | --- |

 לידה:  9 בפברואר 1910 הרובע השבעה-עשר של פריז, צרפת 
 פטירה:  31 במאי 1976 (בגיל 66) קאן, האלפים הימיים, צרפת 
 שם לידה:  Jacques Lucien Monod 
 ענף מדעי:  ביולוגיה
 מקום מגורים:  צרפת
 מקום קבורה:  Cannes (Grand Jas) Cemetery 
 מקום לימודים:  הפקולטה למדעים של פריז 
 מוסדות:  קולז' דה פראנס (1967–1973)  סורבון  הפקולטה למדעים של פריז  מכון פסטר 
 תלמידי דוקטורט:  Jean-Pierre Changeux 
 פרסים והוקרה:  קצין בלגיון הכבוד (1963)  פרס מרג'ורי סטיבנסון (1969)  גראן פרי שארל-לאופולד מאייר (1962)  פרס מונטיון - מדע (1955)  הרצאת לוונהוק (1969)  מדליית קארוס (1965)  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1965)  חבר זר של החברה המלכותית (25 באפריל 1968)  מדליית הרזיסטנס  אביר במסדר הדקל האקדמי  צלב המלחמה 1939-1945 
 בן או בת זוג:  Odette Monod-Bruhl 
 צאצאים:  Philippe Monod 
 תרומות עיקריות
 המחקר שביצע באופרון הלקטוז ביחד עם פרנסואה ז'קוב, המחקר של בקרת ביטוי הגנים באופרון היווה דוגמה ראשונה למנגנון לבקרת שעתוק.
 
ז'אק לוסיאן מונו (צרפתית: Jacques Lucien Monod, ‏9 בפברואר 1910 - 31 במאי 1976) היה ביולוג צרפתי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1965. מונו ידוע בשל המחקר שביצע באופרון הלקטוז ביחד עם פרנסואה ז'קוב, המחקר של בקרת ביטוי הגנים באופרון היווה דוגמה ראשונה למנגנון לבקרת שעתוק. בנוסף הציע את קיומה של מולקולת ה-mRNA המקשרת בין המידע הגנטי האגור ב-DNA לבין חלבונים.
ביוגרפיה

מונו נולד בפריז לאב שהיה צייר במקצועו. אמו היגרה מארצות הברית לפריז, ומקורותיה היו סקוטיים. משפחתו הייתה שייכת למעמד הבורגני. כשהיה בן 7, הוריו היגרו לדרום צרפת והתיישבו שם. בגיל 18 חזר מונו לפריז, על מנת ללמוד לימודים גבוהים. הוא החל ללמוד מדעי הטבע, אולם את רוב לימודיו בנושאים יותר מעודכנים השלים לבדו ועם חברים לספסל הלימודים. אנדרה לווף, עמו זכה בהמשך גם בפרס נובל, שכנע אותו ללמוד מיקרוביולוגיה. הוא סיים את תוארו הראשון במדעים ב-1931 וב-1941 את הדוקטורט שלו. ב-1936 הצטרף מונו למכון פסטר. ב-1954 הפך לראש המחלקה לביוכימיה תאית, וב-1959 מונה לפרופסור לכימיה של מטבוליטים בסורבון. ב-1959 הוא הפך לפרופסור בקולז' דה פראנס וב-1971 מונה למנהל מכון פסטר.
בנוסף על היותו ביולוג היה מונו גם מוזיקאי מוכשר וכותב מוערך בתחום הפילוסופיה של המדע. במהלך מלחמת העולם השנייה, כהכנה לפלישת כוחות הברית לצרפת עסק בפעולות הכנה שונות, כגון קיפול מצנחים להצנחת תחמושת, פיצוץ מסילות רכבת ויירוט דברי דואר שונים.
ב-1960 הוא הפך לחבר זר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים, ב-1965 לחבר זר באקדמיה למדעים של גרמניה, ב-1968 לחבר זר של החברה המלכותית ושל האקדמיה הלאומית למדעים (ארצות הברית), שנה מאוחר יותר לחבר זר בחברה הפילוסופית האמריקאית. הוא קיבל את אות לגיון הכבוד ואת צלב המלחמה ב-1945. כמו כן, הוא קיבל את עיטור כוכב הארד.
ב-1939 נישא לאודט ברול (Odette Bruhl), מזרחנית וארכאולוגית במקצועה. לזוג שני ילדים, האחד גאולוג והשני פיזיקאי.
מחקר

מערכת הניסויים שביצעו ז'קוב ומונו לחקר אופן הפעולה של אופרון הלקטוז (המתוארת בפירוט בערך העוסק בכך) התבססה על החיידק E.coli, אך המנגנון שתואר במחקר הוא מנגנון בסיסי המשמש בבקרה תאית בכלל האורגניזמים. המנגנון מבוסס על כך שהחיידק E.coli איננו מבזבז אנרגיה ומייצר אנזימים לפירוק לקטוז כאשר סוכרים אחרים כדוגמת גלוקוז זמינים. מנגנון זה מכונה מנגנון בקרה שלילי.
נוסף למחקר זה תרם מונו רבות גם לתחום האנזימולוגיה כאשר הציע בשנת 1965 את התאוריה בדבר בקרה אלוסטרית של אנזימים.
לקריאה נוספת

The Statue Within: an autobiography by Francois Jacob, Basic Books, 1988. ISBN 0-465-08223-8 Translated from the French. 1995 paperback: ISBN 0-87969476-9
Chance and Necessity: An Essay on the Natural Philosophy of Modern Biology by Jacques Monod, New York, Alfred A. Knopf, 1971, ISBN 0-394-46615-2
Of Microbes and Life, Jacques Monod, Ernest Bornek, June 1971, Columbia University Press, ISBN 0-231-03431-8
The Eighth Day of Creation: makers of the revolution in biology by Horace Freeland Judson, Simon and Schuster, 1979. ISBN 0-671-22540-5. Expanded Edition Cold Spring Harbour Laboratory Press, 1996. ISBN 0-87969478-5. Widely-praised history of molecular biology recounted through the lives and work of the major figures, including Monod.
Origins of Molecular Biology: a Tribute to Jacques Monod edited by Agnes Ullmann, Washington, ASM Press, 2003, ISBN 1-55581-281-3. Jacques Monod seen by persons who interacted with him as a scientist.
זכוכית מגדלת

זכוכית מגדלת
זכוכית מגדלת היא עדשה קמורה יחידה המשמשת לקבלת דמות מוגדלת של עצם. משתמשים בזכוכית המגדלת כדי לראות בפירוט עצמים קטנים, או כיתוב זעיר.
במוצרי תוכנה ובאתרי אינטרנט רבים משמש סמל של זכוכית מגדלת לסימון הפעולה "חיפוש".
היסטוריה

זכוכית מגדלת היא אחד ממוצרי האופטיקה המצויים בשימוש הציבור הרחב מזה מאות שנים. היא מוזכרת רבות בספרות בלשית מן המאות הקודמות, כגון סיפורי שרלוק הולמס. אם כי כיום בלשים, מדענים, שענים, אנשים עם לקות ראייה ואנשים אחרים הזקוקים להגדלת הנראה, משתמשים במכשירים משוכללים יותר. דוגמאות למכשירים כאלה הן המיקרוסקופ האופטי, הטלסקופ והטלוויזיה במעגל סגור. רבים מן המכשירים האלה מכילים עדשות שדומות לזכוכית המגדלת.
ניתן להשתמש בזכוכית מגדלת גם להדלקת אש, באמצעות מיקוד קרני השמש. שימוש כזה בעדשות תועד לראשונה על ידי ארכימדס ביוון העתיקה. שימוש זה כיום הוא בגדר קוריוז בלבד.
מבנה ואופן הפעולה

זכוכית מגדלת היא מכשיר פשוט המורכב מעדשה אחת, מסגרת וידית אחיזה. העדשה עשויה מזכוכית או מפלסטיק, ובדרך כלל מוקפת במסגרת ומחוברת לידית אחיזה קצרה. דגם אחר של זכוכית מגדלת מכיל רגלית להצבה על שולחן העבודה, במקום ידית אחיזה.
זכוכית מגדלת מתבססת על התופעה שבה דמותו של גוף הנמצא בין עדשה מרכזת למוקד שלה (u<f), היא גדולה יותר מהגוף, רחוקה יותר מהעדשה לעומת הגוף וישרה יחסית לגוף. דמות זו היא דמות מדומה משום שהיא אינה נוצרת בעקבות מפגש של קרני אור ממשיות, אלא בעקבות מפגש המשכיהן.
ההגדלה של זכוכית מגדלת תלויה ברדיוס הקימור שלה ובחומר שממנו היא עשויה (היא מבוטאת בנוסחת לוטשי העדשות). כדי לקבל דמות מוגדלת מקסימלית, על המרחק שבין העצם לעדשה להיות קטן ממרחק המוקד. במעבדות נהוג לשבץ את הזכוכית המגדלת במתקן נייח וקבוע, במרחק מתאים מהשולחן משיקול של נוחות.
ראו גם

מונוקל
משקפיים
מיקוד אור שמש דרך זכוכית מגדלת
מכשיר ההגדלה של השענים והיהלומנים מכיל עדשות רבות ואין לו ידית אחיזה. אולם הוא עדיין מכונה "זכוכית מגדלת".
דמותו של גוף הנמצא במרחק קטן ממרחק המוקד של עדשה מרכזת תהיה מוגדלת
ויקיפדיה בסנסקריט

| --- | --- |

 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  2004 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  סנסקריט 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  12,212
 https://sa.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה בסנסקריט
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה בסנסקריט ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה בסנסקריט (בסנסקריט: संस्कृतविकिपीडिया) היא הגרסה בשפה הסנסקריט של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. ויקיפדיה הסנסקריט נוסדה בדצמבר 2003, ונכון ל-2 באוקטובר 2024 ישנם בוויקיפדיה בסנסקריט 12,212 ערכים ו-45 משתמשים פעילים.
הערכים שנכתבו על ידי מתנדבים מרחבי העולם, עם ריכוז גדול של תורמים בהודו ונפאל.
באוגוסט 2011, חצתה את רף 5,000 הערכים.
קהילת ויקיפדיה בסנסקריט השתתפה בפרויקט ששמו "ספר לנו על ויקיפדיה שלך" וחדשות קהילתיות מוויקיפדיה הסנסקריט התפרסמו גם בויקיפטריקה (WikiPatrika), עיתון מקוון הנערך על ידי מתנדבים שמדווח על סיפורים ואירועים הקשורים לוויקיפדיה ומיזמי קרן ויקימדיה בהודו.
בעיתון טיימס אוף אינדיה נכתב "סנסקריט עושה קאמבק, הודות לקהילת ויקיפדיה". במגזין מאדר אינדיה כונתה ויקיפדיה הסנסקריט כ-"כלי למידה נפלא".
היסטוריה מוקדמת

אחת התמונות המוקדמות ביותר של דף הבית, מ-1 ביוני 2004, ניתן לראות בארכיונים המוקדמים של ויקיפדיה הסנסקריט. הערך המוקדם ביותר שעדיין זמין לקריאה באתר ויקיפדיה הסנסקריט הוא דמאנה דיווה, הנכתב ב-9 ביולי 2004, אולם הערך הראשון נכתב ב -21 במרץ 2004.
מספר הערכים בוויקיפדיה צנח מ-1,000 ערכים ל-600 באוגוסט 2005 לאחר שכמעט מחצית מהערכים נמחקו; מרבית המחיקות נבעו מכך שהערכים היו באנגלית.
שיתופי פעולה

קיים שיתוף פעולה פעיל בין ויקיפדיה הסנסקריט לסנסקריטה בהארטי, ארגון ללא כוונת רווח הפועל להחיות את שפת הסנסקריט. מאמצי שיתוף הפעולה החלו במפגש "אקדמיית ויקיפדיה", מפגש שבו מומחים ואקדמאים מדריכים כותבים בוויקיפדיה לתרום בנושאים בו הם מתמחים. המפגש אורגן בבנגלור ב-23 בינואר 2010. מפגש זה היה גם הראשון מסוגו שהתקיים בהודו.
במפגש השתתפו 11 פעילי פרויקט סנסקריטה בהראתי. במהלך המפגש הם למדו על מיזם ויקיפדיה ותרמו לתכני ויקיפדיה בעזרת סיועם של כ-3 ויקיפדים.
בהמשך נערכה סדנת ויקיפדיה הסנסקריט הראשונה במשרדי סנסקריטה בהראטי בבנגלור שבה נכחו כ-20 משתתפים. הסדנה נועדה להעניק כלי עבודה בסיסיים בוויקיפדיה ובממשק שלה.
סדנה שנייה התקיימה באותו מקום ב-26 במרץ 2011. בסדנה זו נכחו 15 משתתפים מחברות תוכנה ומבית שנטיהאם גורוקולם, עמותה הפועלת כמוסד השכלה אקדמי.
שיתופי פעולה > שיתופי פעולה אקדמיים

באמצעות יוזמה של המחלקה לסנסקריט באוניברסיטת גוג'ראט, כ-150 מורים לסנסקריט ממכללות ברחבי גוג'ראט התאספו ביולי 2012 כדי להרחיב ולתרום למיזם ויקיפדיה בסנסקריט באמצעות סדנה בת יומיים שנערך תחת הכותרת "ויקיפדיה הסנסקריט - היכרות וציפיות".
ורוניקה לבנה

| ורוניקה לבנה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: לחכיים
סוג:: ורוניקה
מין:: ורוניקה לבנה
שם מדעי
 Veronica cymbalaria ‏Bodard

וֵרוֹנִיקָה לְבָנָה (שם מדעי: Veronica cymbalaria Bodard) - צמח עשבוני חד-שנתי שעיר, על פי רוב שרוע, בעל פרחים קטנים ולבנים ממשפחת הלחכיים (בעבר נקרא ברוניקה ושויך למשפחת הלועניתיים). ורוניקה לבנה נפוצה בכל אזורי צפון ישראל ומרכזה שמצפון לבקעת באר שבע. היא גדלה בחורש וביער ים-תיכוני, בבתה ובמיוחד בסלעים, בין אבנים, וגם בבתי-גידול מופרים, על קירות אבן של טרסות ובסדקי מדרכות וגדרות אבן, ובחורבות. ורוניקה קטנת-פרחים דומה לוורוניקה לבנה מאוד, אבל פרחיה קטנים יותר ועליה צרים יותר. ורוניקה מבריקה דומה לוורוניקה לבנה, אלא שכותרתה כחולה. והיא מלווה את ורוניקה לבנה במעזבות ובשטחים פתוחים בחבל הים-תיכוני.
אטימולוגיה - מקורות השם

שם הסוג בֵּרוֹנִיקָה שונה ונקבע בווי"ו כבשם המדעי מאחר שהתברר שהכתיב בבי"ת דגושה - השגור בספרות הבוטנית העברית הישנה - אין לו על מה לסמוך. השם שונה על ידי האקדמיה ללשון העברית בשנת 2003. שמה המדעי cymbalaria ניתן לה משום הדמיון של עליה לעלים של צלצל.
מאפיינים

צמח עשבוני חד-שנתי שעיר, על פי רוב שרוע, מסתעף מבסיסו, גובהו 5 עד 30 ס"מ (כאשר יש לו תמיכה מקיר אבן או צמחים אחרים וכדומה).
הגבעולים שעירים, עגולים, עדינים, ארוכים, מסתעפים ושרועים או משולשלים.
הלוואים חסרים. הפטוטרות ארוכות.
העלים פשוטים, התחתונים נגדיים לרוב, העלים המלווים את הפרחים מסורגים.
טרף העלה מאונה (העלים חרוקים באופן ברור) עם 5 עד 9 אונות לעיתים רחוקות 11 אונות. צורת המתאר של הטרף עגולה, רוחב העלים שווה לאורכם או גדול מאורכם, בסיסם דמוי לב עד דמוי יתד.
הפרחים דו-מיניים, בעלי עטיף כפול, בלתי נכונים (אונות הכותרת בלתי שוות) ומאוחי עלי כותרת, כלומר עלי הכותרת מאוחים בבסיסם לצינור קטן והם נושרים כיחידה אחת.
הפרחים ערוכים אחד אחד בחיק העלים שצורתם אינה שונה משאר העלים שאינם נושאים פרחים בחיקיהם. עוקץ הפרח ישר וארוך כאורך הטרף או יותר. בפרי עוקץ הפרי הוא מתעקל.
הגביע מחולק עמוקות ל-4 אונות, בדרך כלל לא שוות. אונות הגביע ביציות עד אליפטיות, קהות, שעירות עד קירחות, והן נפרשות בפרי. העורקים באונות הגביע אינם בולטים.
הכותרת לבנה, גלגלית (האונות מפושקות וצינור הכותרת קצר מאוד), בלתי נכונה, האגן בעל 4 אונות מפושקות, העליונה רחבה יותר. קוטרה של הכותרת 5 עד 8 מ"מ (לפעמים 2 עד 3 מ"מ), כמעט שאורכה אינו ארוך מהגביע.
האבקנים 2, מעורים בכותרת, בולטים מתוך הפרח. הזירים נימיים, ארוכים וקירחים. המאבקים בעלי 2 לשכות, הנפתחות בחריץ אורך, דרכו משתחררת האבקה.
השחלה עילית, עשויה 2 עלי שחלה מאוחים, היוצרים 2 מגורות. עמוד שחלה אחד, נימי, שאורכו אינו עולה על 1.2 מ״מ. הצלקת אחת ותמימה.
הפרי הוא הלקט נפוח עטוף בגביע משתייר, מכוסה שיער ארוך, בן 2 מגורות בכל מגורה 2 עד 4 זרעים. ההלקט נפתח לאורך המחיצה שבין המגורות (לא במכסה).
הזרעים פחוסים וגבשושיים, זעירים, גודלם כ-2.5 מ"מ, בעלי אנדוספרם בשרני, המקיף את העובר הזקוף. הזרעים מופצים באמצעות הרוח.
בית גדול ותפוצה

תפוצתה של ורוניקה לבנה משתרעת סביב אגן הים התיכון (פרט למצרים וסיני) עד מערב איראן ועד ערב הסעודית ועד חצי-האי קרים. בישראל היא מצויה בעמק עכו, בחוף הכרמל, בשרון, בדרום מישור החוף, בגליל העליון, בגליל התחתון, בעמק יזרעאל, בכרמל, בשומרון, בשפלה, בהרי יהודה, בבקעת כנרות, בגלבוע, במדבר יהודה, בגולן, בגלעד, בעמון, במואב ובאדום.
ורוניקה לבנה גדלה בחורש וביער ים-תיכוני, בבתה ובמיוחד בסלעים, בין אבנים, וגם בתי-גידול מופרים ומוצלים, על חומות סלעים וקירות אבן של טרסות ובסדקי מדרכות גדרות אבן, בחורבות ובקרקע מעובדת.
תמונות

שני אבקנים ועמוד שחלה אחד
צמח עשבוני שעיר
הפרי הוא הלקט שעיר עטוף בגביע
ורוניקה לבנה עם כותלית יהודה בגומחה
ורוניקה לבנה על חומת אבן בירושלים
פרח של ורוניקה לבנה
הערות שוליים

1 2  Veronica cymbalaria Bodard, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
1 2 3  ורוניקה לבנה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2  Naomi Feinbrun-Dotha, Flora Palaestina – Part Three,, Jerusalem: The Israel Academy of Sciences and Humanities, 1978, עמ' 206
1 2 3 4 5 6  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 412-414
↑  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 400
↑  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 611-615
ארבעה עלים לבנים, שני אבקנים, עמוד שחלה אחד ופרי שעיר עם שתי מגורות
וולפגנג קטרלה

| --- | --- |

 לידה:  21 באוקטובר 1957 (בן 66) היידלברג, גרמניה המערבית 
 ענף מדעי:  פיזיקה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת היידלברג  אוניברסיטת מינכן  האוניברסיטה הטכנית של מינכן 
 מנחה לדוקטורט:  הרברט וולטר 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
 תלמידי דוקטורט:  Martin W. Zwierlein, Subhadeep Gupta 
 פרסים והוקרה:  מסדר ההצטיינות של באדן-וירטמברג (2002)  עמית פקארד למדע והנדסה (1996)  הרצאה על שם וולפגנג פאול (2009)  פרס איזידור אייזק רבי (1997)  פרס על שם פריץ לונדון (1999)  פרס דני היינמן (1999)  פרס נובל לפיזיקה (2001)  מדליית בנג'מין פרנקלין (2000)  עמית באגודה האמריקאית לקידום המדע (2016)  הצלב הגדול של מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (2001, 2002)  עמית החברה הפיזיקלית האמריקאית 
 
וולפגנג קטרלה (בגרמנית: Wolfgang Ketterle; נולד ב-21 באוקטובר 1957) הוא פיזיקאי גרמני ופרופסור לפיזיקה ב-MIT (המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס). זכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 2001, עם אריק קורנל וקרל ויימן על הוכחת עיבוי בוז-איינשטיין. עוסק במחקר בפיזיקה אטומית. כיום מוביל קבוצת מחקר ב-MIT עם פרופ' דייב פריצ'רד.
ביוגרפיה > ילדות ונעורים

וולפגנג קטרלה נולד בהיידלברג הנמצאת במדינת באדן-וירטמברג שבגרמניה. כשהיה בן שלוש, עברה משפחתו לעיירה (כיום עיר) אפלהיים (Eppelheim) השוכנת ליד היידלברג. לקטרלה שני אחים, אח בשם גונתר הקטן ממנו בשנה ואחות בשם מוניקה הקטנה ממנו בשלוש שנים וחצי. בילדותו, קטרלה התחנך בבתי ספר יסודיים בהיידלברג ובאפלהיים. קטרלה נחשף לטכנולוגיה, אלקטרוניקה וכימיה מגיל צעיר. קטרלה למד בבית הספר התיכון בונסן גימנסיום (Bunsen-Gymnasium) בהיידלברג, שם השתתף במסלול המדעי-מתמטי. בצעירותו, התאמן קטרלה במספר סוגי ספורט ואף הרחיב את חלקם לכדי השתתפות במרתונים ובמרוצי אופניים בגיל מאוחר יותר.
לפני תחילת לימודיו באוניברסיטה של היידלברג, קטרלה קיבל מלגת הצטיינות מיוחדת מקרן גרמנית שהעניקה לו גם תוכנית לימודי קיץ שהתקיימו באיטליה.
ביוגרפיה > אוניברסיטה

וולפגנג קטרלה החל ללמוד פיזיקה באוניברסיטה של היידלברג בשנת 1976. לאחר שנתיים, כאשר עבר את מבחן הביניים, הוא עבר ללמוד באוניברסיטה הטכנולוגית במינכן. בסיום לימודי התואר שלו, בשנת 1982, קטרלה כתב תזה במהלך שנה, בנושא רלקסציה של ספין בחומרים לא מסודרים, תחת השגחתו של פרופ' וולפגנג גוטזה.
לאחר כתיבת התזה, החל את הדוקטורט שלו בנושא חקירת עקבות של מוליכים למחצה באמצעות שימוש בלייזר ספקטרוסקופי. הפרויקט הזה פוקח על ידי פרופ' הרברט וולטר וד"ר הרטמוט פיגר במכון מקס-פלאנק לאופטיקה קוונטית בגרצ'ינג.
לאחר שנת עבודה, קטרלה שינה את נושא מחקרו. הוא המשיך באותה מעבדה אך הפעם התמקד בספקטרוסקופיה מולקולרית. במסגרת מחקר זה צוות המעבדה יצר מולקולות נייטרליות מעוררות על ידי העברת מטען לקבוצת יונים. בעזרת שיטה זו, קיבלו את ספקטרום הקרינה של מימן תלת-אטומי.
בסיום הדוקטורט (1986), קטרלה יישם את אותה שיטה להליום מימני. את הפוסט-דוקטורט עשה באותו מכון, שם עסק בעירור לייזר של מצב רידברג במימן תלת-אטומי והליום מימני. לאחר הפוסט-דוקטורט הצטרך קטרלה לקבוצה של ג'ורגן וולפרום באוניברסיטה של היידלברג, שם עסק בכימיה פיזיקלית והתמקד באבחון בעירה עם לייזרים, תוך שימוש בספקטרוסקופיה מולקולרית.
בשנת 1990 עבר קטרלה עם משפחתו לארצות הברית, שם הצטרף לקבוצה של דייב פריצ'רד בMIT. בשנת 1993, הצטרף קטרלה לפקולטה לפיזיקה בMIT, כעוזר לפרופסור לפיזיקה. בשנת 1997, קטרלה קיבל מעמד פרופסור.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בשנת 1986, התחתן עם גבריאל סאוור, שהכיר מימי התיכון. להם שלושה ילדים: ג'ונאס (1986), ג'והאנה (1988) והולגר (1992). הזוג התגרש בשנת 2001.
מחקר > פרס נובל

בשנת 1995, ארבעה חודשים לאחר הניסוי שביצעו אריק קורנל וקרל ויימן שהוכיח את התאוריה המתמטית של עיבוי בוז-איינשטיין, יצר קטרלה בתנאי מעבדה גז מנוון: נתרן-23, באותה שיטה תאורטית. בשנת 1997 היה הראשון שהשתמש בלייזר אטום. על ההישגים האלו קיבל קטרלה פרס נובל לפיזיקה בשנת 2001 (יחד עם אריק קורנל וקארל ויימן).
מחקר > מחקר כיום

כיום ממשיך לחקור בקבוצה שלו ושל דייב פריצ'רד במעבדת המחקר האלקטרוני ב-MIT. בקבוצת המחקר עוסקים בפיזיקה אטומית ולייזר ספקטרוסקופי, תוך התמקדות בקירור ולכידה של אטומים. הקבוצה מביאה אטומים לטמפ' האפס המוחלט ולטמפרטורה שלילית כדי ליצור מצבי צבירה חדשים ולחקור את מערכת האינטראקציות בין האטומים בהם.
פרסים ואותות כבוד

1997 - פרס רבי לפיזיקה.
1999 - פרס פריץ לונדון.
1999 – פרס דני היינמן.
2000 - פרס מדליית בנג'מין פרנקלין.
2002 - פרס הצלב של האביר המפקד (תג וכוכבים) של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה הגרמנית הפדרלית.
2004 - פרס קיליאן של הפקולטה לפיזיקה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. (MIT)
יתר על כן, קטרלה מכהן בחבר הנאמנים של המרכז למצוינות בחינוך (CEE) ואקדמיות נוספות למדע.
ויקטוריה כהן

| --- | --- |

 לידה:  5 בינואר 1891
 פטירה:  9 במרץ 1966 (בגיל 75) 
 מדינה:  מצרים מצרים
 
ויקטוריה כהן (בערבית: فيكتوريا كوهين; 5 בינואר 1891, קהיר – 9 במרץ 1966, קהיר) הייתה שחקנית יהודייה-מצרייה.
ביוגרפיה

החלה את דרכה בעולם הבמה בתחילת שנות ה-20 של המאה הקודמת, על בימת תיאטרון "רמסס" בניהולו של השחקן יוסף ווהבי. משם עברה לתיאטרון "נאגיב אל ריחני" ובשלהי הקריירה שלה על בימת תיאטרון "פואד אל מוהנדס". את פרסומה העיקרי קיבלה בסרט "בארסים יאבחאסס עאן ווזיפה" (1923). מכלול סרטיה של ויקטוריה מנה כ-18 סרטים. זוהתה בדמות האשה: המרירה, קשת היום, הבתולה-המזדקנת המיתולוגית, העגונה אך יותר מכל זוהתה בדמות האשה "הקמצנית" "הכילאית". הקומדיה האחרונה בה כיכבה הייתה "אנה פן וואנתה פן" (1964) היה לצידם של זוג הקומיקאים "שוויקאר ופואד אל מוהנדס".
נפטרה במרץ 1966 בקהיר.
הערות שוליים

1 2 3  Victoria Cohen (1891 – 1966) فيكتوريا كوهين, באתר elcinema.com
↑  Victoria Cohen, באתר dhliz.com
1 2  יוסי מזרחי, פוסט, בדף הפייסבוק יציאת מצרים ובחזרה
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ויקטוריה כהן".
זאורוניאופס

| זאורוניאופס |
| --- | --- |
 בהשוואה לאדם
תקופה
קרטיקון עליון, 100 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: קרכרודונטוזאוריים
סוג:: זאורוניאופס
מין:: Sauroniops pachytholus
שם מדעי
 Sauroniops

זאורוניאופס (שם מדעי: Sauroniops; מילולית: "עינו של סאורון") הוא סוג של דינוזאור טורף ממשפחת הקרכרודונטוזאוריים שחי בצפון אפריקה במשך הקרטיקון העליון של תחילת הקנומן לפני 100 מיליון שנה מזמננו. דינוזאור זה קרוי על שם הנבל הראשי מסדרת "שר הטבעות" של ג'.ר.ר. טולקין: סאורון, כיוון שמצאו מהדינוזאור בעיקר את החלק העליון של עצם המצח, על בסיס ארובות העיניים של הטורף הענק, מה שמזכיר את "העין של סאורון". שם המין Sauroniops pachytholus, נקרא מהלחם 2 מילים: "pachys" - עבה ו-"tholos" - מבנה עגול בעל גג חרוטי. זאת עקב חלק הגולגולת שנמצא.
הדינוזאור התגלה בתצורות בחולות של מרוקו בראשית המאה ה-21 בידי אספן מאובנים מרוקאי שמכר אותם למוזיאון האיטלקי "Museo Paleontologico di Montevarchi". הממצא המדויק שלהם לא ברור, אך הוא קרוב ל-"Taouz" שבמחוז Drâa-Tafilalet (על יד תאפילאלת). ואולם לא כל החוקרים רואים בסוג זה טקסון תקף. אחרים מעריכים שעצמותיו שייכות לפרט של קרכרודונטוזאורוס צעיר. מתאר הדינוזאור, אנדרה קאו ביקר את אלה שהעריכו שמדובר בקרכרודונטוזאורוס, מאחר שהם שונות במבנם ומזכירות מעט מצח של דינוזאורים אבליזאוריים.
הזאורוניאופס היה דינוזאור גדול באורך של 12 מטרים ומשקל של 6 טונות והיה קרובם של הקרכרודונטוזאורוס ושל האאוקרכאריה, אשר חיו לצידו וכמותם היה טורף בולט. בנוסף הוא חי ליד טורפי הענק דלתדרומאוס וספינוזאורוס.
ויקטוריה כספי

| --- | --- |

 לידה:  30 ביוני 1967 (בת 57) אוסטין, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פולסר 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מקגיל (1989)  אוניברסיטת פרינסטון (1993)  Wagar High School 
 מנחה לדוקטורט:  ג'וזף הוטון טיילור 
 מוסדות:  אוניברסיטת מקגיל (1999) 
 תלמידי דוקטורט:  Anne M. Archibald 
 פרסים והוקרה:  מדליית הזהב של קנדה ע״ש גרהרד הרצברג למדע והנדסה (2015)  Nature's 10 (2019)  המדליה לזכר ראת'רפורד בפיזיקה (2007)  עמית החברה המלכותית (2010)  מדליית בייקר של החברה המלכותית (2021)  Prix Marie-Victorin (2009)  עמית החברה המלכותית של קנדה (2010)  שותף במסדר קנדה (2016)  Acfas Urgel-Archambeault Award (11 באוקטובר 2007)  פרס אנני ג'אמפ קאנון (1998)  הפרס העולמי למדע על שם אלברט איינשטיין (2022) 
 
ויקטוריה מישל כספי (באנגלית: Victoria Michelle Kaspi; נולדה ב-30 ביוני 1967 באוסטין, טקסס) היא אסטרונומית יהודית-קנדית ידועה בעיקר בשל מחקריה בנושא קריסת כוכבים, כמו כוכבי נייטרון ופולסרים. בשנת 2016, הפכה כספי לאישה הראשונה שזכתה במדליית הזהב של גרהרד הרצברג בקנדה - פרס המדע המוביל במדינה שהוענק לה על ידי המועצה למדעי הטבע וההנדסה.
קורות חיים > ילדות והשכלה

את שנותיה הראשונות בחייה בילתה כספי בטקסס. משפחתה גרה זמן קצר גם בשיקגו, ואז בישראל, לפני שהתיישבה במונטריאול כשהייתה בת שבע. את התואר הראשון שלה במדעים עשתה באוניברסיטת מקגיל בשנת 1989, ותואר שני (1991) ותואר דוקטור (1993), שניהם בפיזיקה, באוניברסיטת פרינסטון. מנחה התזה שלה היה זוכה פרס נובל ג'וזף טיילור.
קורות חיים > עבודה

כספי מילאה תפקידים במכון הטכנולוגי בקליפורניה, במעבדת הנעת הסילונים של נאס"א ובמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס לפני שהצטרפה לפקולטה של אוניברסיטת מקגיל ב-1999.
בשנת 2006 מונתה כספי כיו"ר לורן טרוטייה באסטרופיזיקה וקוסמולוגיה באוניברסיטת מקגיל. היא עמיתה בתוכנית הכבידה ותוכנית היקום הקיצוני במכון הקנדי למחקר מתקדם משנת 2002, ומכהנת כמנהלת התוכנית משנת 2017. כספי היא גם מייסדת ומנהלת מכון החלל מקגיל, שנפתח בשנת 2015.
כספי זכתה במדליית הזהב של גרהרד הרצברג בקנדה שהוענק לה על ידי המועצה למדעי הטבע והנדסה (NSERC) בשנת 2016. NSERC ציינה את "ההשפעות העיקריות בתחום האסטרופיזיקה" שהשיגה קבוצת המחקר שלה. כספי, שהייתה אז בת 48, הייתה האדם הצעיר ביותר שקיבל את הפרס. היא גם האישה הראשונה שזכתה במדליה, הנחשבת לפרס המדע המוביל בקנדה.
כספי היא המחברת או השותפה לחיבור של מעל ל-280 מאמרים מדעיים. המחקר שלה צוטט על ידי מדענים אחרים יותר מ-18,000 פעמים.[דרוש מקור]
קורות חיים > חיים אישיים

כספי יהודייה ואביה הוא יליד ישראל. כספי נשואה לדייוויד לנגלבן, פרופסור לרפואה במקגיל והראש לקרדיולוגיה בבית החולים היהודי הכללי סר מורטימר ב. דייוויס במונטריאול. לזוג שלושה ילדים.
פעילות מחקרית > בסיס מדעי

אחד מתחומי העניין העיקריים של כספי הוא שרידי הכוכבים שקרסו בעקבות פיצוץ סופרנובה. אם ליבות שרידי כוכבים שהתמוטטו כבדות מספיק, הן יוצרות חור שחור. ואם לא, הן יכולות ליצור כוכבים נייטרונים צפופים במיוחד. המסה של כפית מהחומר הזה יכולה לשקול מיליארד טון. ידוע כי חלק מכוכבי הנייטרונים מסתובבים במהירות רבה. הם יכולים גם לשחרר אלומות אינטנסיביות של גלי רדיו, שאותן ניתן לזהות כסדרה קבועה של "גלים" באמצעות טלסקופי רדיו על כדור הארץ. עצמים נדירים אלו ידועים כפולסרים. הפולסרים הם הבזקים מסתוריים יוצאי דופן המופיעים לעיתים על פני השמיים. פרצי קרינת הרדיו הללו התגלו לראשונה במקרה בשנת 2007.