stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זניט סנקט פטרבורג (כדורסל)
הישגים לפי עונה

| עונה | רמה | ליגה | מיקום | הגביע הרוסי | מפעלים אירופיים / טורנירים אחרים | מפעלים אירופיים / טורנירים אחרים |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
זניט סנקט פטרבורג
| ‏2014/15 | 1 | הליגה המאוחדת | 5 | שלב המוקדמות השני | 2 יורוקאפ | שמינית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2015/16 | 1 | הליגה המאוחדת | ‏3 | גמר | 2 יורוקאפ | שמינית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2016/17 | 1 | הליגה המאוחדת | ‏3 |  | 2 יורוקאפ | רבע |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2017/18 | 1 | הליגה המאוחדת | ‏3 |  | 2 יורוקאפ | רבע |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2018/19 | 1 | הליגה המאוחדת | 4 | סיבוב ראשון | 2 יורוקאפ | 1/16 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2019/20 | ‏1 | הליגה המאוחדת | ‏6 | — | 1 יורוליג | מקום 18 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2020/21 | ‏1 | הליגה המאוחדת | ‏3 | — | 1 יורוליג | טופ 8 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2021/22 | ‏1 | הליגה המאוחדת | ‏1 | — | 1 יורוליג | סיימה בטופ 8, אך הקבוצה נושלה מהשתתפות בעקבות הפלישה לאוקראינה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2022/23 | ‏1 | הליגה המאוחדת | ‏4 | גמר | — סופר קאפ VTB | זכייה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ‏2023/24 | ‏1 | הליגה המאוחדת | ‏3 | זכייה | — סופר קאפ VTB | זכייה |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
היכל הבית

מאז 2014 הקבוצה התארחה תחילה בסיבור ארנה המכיל 7,120. לאחר מכן עברה להיכל הספורט יובילייני המשופץ עם 7,044 המושבים שלו
| היכלי הבית> היכל | היכלי הבית> עיר | היכלי הבית> תכולה | היכלי הבית> שנים |
| --- | --- | --- | --- |
| סיבור ארנה | סנקט פטרבורג | 7,120 | 2014–2016 |
| היכל הספורט יובילייני | סנקט פטרבורג | 7,044 | 2016–הווה |
קבוצות בת

לזניט מספר קבוצות בת המתמודדות בליגות הנמוכות במערך ליגות הכדורסל:
זניט-2 סנקט פטרבורג («Зенит-2»), הייתה קבוצת המילואים שהתמודדה בסופרליגה הרוסית בכדורסל עד עונת 2019/2020.
קבוצת הנוער («Зенит-М») המתמודדת בליגת הנוער של הליגה המאוחדת של VTB. זכתה ב-2 אליפויות ליגת הנוער (2022, 2024).
קבוצת DYUBL (‏ДЮБЛ), שזכתה באליפות ליגת הכדורסל לנוער לעונת 2019/2020, עם מאזן של 19 ניצחונות ב-19 משחקים.
ניהול, בעלות ומימון

בשנת 2014 תאגיד הגז גזפרום הפך לספונסר הראשי ולבעלי הקבוצה, אך התאגיד לא חתם עם הסכם מימון ובמקומו חתמה חברת NIPIGAZ. בשנת 2019 גזפרום אינווסטהולדינג הפכה לספונסר הרשמי הראשי ולצד התאגיד, זניט מקבלת מימון גם מחברות הגז סוגאז וסיבור. משנת 2014 את התלבושת של זניט מייצרת יצרנית ביגוד הספורט, נייקי. ביולי 2020 מונה לראשונה מנהל ספורטיבי לקבוצה, היווני מאנוס פפאדופולוס.
ניהול, בעלות ומימון > ספונסרים

| --- | --- |
שנים: ספונסר
‏2014—2019: רוסיה NIPIGAZ
‏2019—2022: רוסיה גזפרום אינווסטהולדינג
‏2022—: רוסיה גזפרום
סגל השחקנים בעונת 2021/2022

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סגל השחקנים בעונת 2021/2022 > שחקנים בולטים בעבר

רוסיה סרגיי קראסב
רוסיה אנטון פונקראשוב
רוסיה יבגני וורונוב
רוסיה אלכסיי שבד
רוסיה ויטלי פרידזון
רוסיה סרגיי בלאשוב
רוסיה ולדיסלב טרושקין
רוסיה דמיטרי חבוסטוב
ארצות הברית אוסטין הולינס
ארצות הברית גרג מונרו
ארצות הברית טים אברומייטיס
ארצות הברית קולטון אייברסון
ארצות הברית אלכס רנפרו
ארצות הברית וויל תומאס
ארצות הברית ג'אלן ריינולדס
ארצות הברית קודי מילר-מקינטייר
ארצות הברית שון ארמנד
ארצות הברית מלקולם גריפין
ארצות הברית ברנדון ג'נינגס
ארצות הברית ג'רוד יוטוף
ארצות הברית קיי. סי. ריברס
פולין מתאוש פוניטקה
קנדה פיליפ סקראב
קנדה קווין פאנגוס
סרביה מרקו סימונוביץ'
ליטא ארטוראס גודאיטיס
לטביה יאניס טימא
מקסיקו גוסטבו איון
צרפת אדריאן מוארמן
צרפת אנדרו אלביסי
צרפת תומא הרטל
ישראל גל מקל
טורקיה קרם טונצ'רי
ראו גם: כדורסלני זניט
מאמנים ראשיים

| מאמנים> שם.זניט סנקט פטרבורג | מאמנים> לאום.זניט סנקט פטרבורג | מאמנים> תקופת כהונה.זניט סנקט פטרבורג | מאמנים> תארים/הערות.זניט סנקט פטרבורג |
| --- | --- | --- | --- |
| וסילי קראסב | רוסיה | 2014–2018 |  |
| חואן פלאסה | ספרד | 2018–2020 |  |
| סרגיי ווזניוק | רוסיה | 2020 | ממלא מקום |
| צ'אבי פסקואל | ספרד | 2020– | אליפות VTB סופרקאפ VTB גביע רוסיה |
תארים

זכייה 2021/22
מקום שלישי: 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2020/2021, 2023/2024
זכייה: 2023/2024
גמר: 2015/2016, 2022/2023
זכייה (3): 2021, 2022, 2023
זכייה (2): 2022, 2023
חיסון נגד שפעת

| --- | --- |

 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  J07BB 
 
איש צי אמריקני מקבל חיסון נגד שפעת
חיסון נגד שפעת הוא חיסון המגן מפני נגיפים שגורמים לשפעת. גרסה חדשה של החיסון מפותחת פעמיים בשנה, משום שנגיפי השפעת משתנים במהירות. בעוד שהיעילות שלהם משתנה משנה לשנה, לרוב החיסון מספק הגנה ברמה גבוהה מפני נגיפי השפעת. המרכז האמריקני לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) מעריך כי חיסון נגד שפעת מקטין את הסיכון לחלות מחלות, מוריד את כמות הביקורים אצל הרופאים, את כמות אשפוזים ואת מקרי המוות. כאשר עובדים שמקבלים את החיסון חולים בשפעת, לרוב הם חוזרים לעבודה חצי יום מוקדם יותר. היעילות של החיסונים בקרב אנשים מתחת לגיל שנתיים ומעל גיל 65 נותרה לא ברורה, בשל האיכות הנמוכה של המחקר בקרב קבוצות הגילאים הללו. ילדים אשר מקבלים חיסון נגד שפעת מסייעים גם להגן על הסובבים אותם.
החיסון פותח במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20, והפך לזמין בקנה מידה עצום בעולם המערבי במהלך שנות ה-40. החיסון נכלל ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי.
המלצות

ארגון הבריאות העולמי וה-CDC ממליצים על חיסון שנתי כמעט לכל אדם מגיל 6 חודשים ומעלה, ובמיוחד לאלו שבסיכון גבוה. המרכז האירופאי למניעת ובקרה על מחלות (אנ') ממליץ גם הוא על חיסון שנתי לקבוצות אוכלוסייה בסיכון גבוה. קבוצות אלה כוללות נשים הרות, קשישים, ילדים בין הגילאים 6 חודשים עד 5 שנים, אנשים עם בעיות בריאותיות מסוימות, ועובדים בתחום הרפואה.
תופעות לוואי

בין 5 ל-10 אחוזים מכלל הילדים שמחוסנים בחיסון נגד שפעת לוקים בחום. החיסון עשוי לגרום לכאבי שרירים זמניים או לתחושת עייפות.
מספר מחקרים השוואתיים שבוצעו הציגו ממצאים הקושרים את החיסון בהפחתת הסיכוי ללקות בשבץ מוחי. מטא אנליזה שפורסמה בשנת 2022 העריכה כי קבלת החיסון מפחיתה את הסיכוי ללקות בשבץ בכ-12%.
למרות שבעבר חשבו שתסמונת גיליאן ברי יכולה להיות סיבוך נדיר של החיסון, ה-CDC קבע כי רוב המחקרים על חיסוני שפעת המודרניים הראו שאין קשר ביניהם לבין התסמונת. לעומת זאת, הזיהום בנגיף השפעת עצמו (כמו זיהומים בווירוסים אחרים) מעלה את הסיכון להתפתחות תסמונת גיליאן ברי בשיעור הגבוה יותר ממה שההעריכו שהחיסון עצמו גורם.
פיתוח החיסון

החיסון בדרך כלל מפותח בביצים של עופות מופרים כאשר החיסון זמין הן כזריקה והן כתרסיס שמרססים לאף.
תכשירים נפוצים

בפברואר 2019, דנה בישראל הוועדה המיעצת למחלות זיהומיות ולחיסונים בהמלצות על החיסונים השונים נגד שפעת לחורף תש"פ (2019/2020) והמליצה פה אחד שעד גיל 64 שנים עדיפים החיסונים נגד 4 זנים על פני החיסון נגד 3 זנים המכיל אדג'ובנט, בשם פלואד (Fluad), אשר יובא לראשונה לישראל. לגבי בני 65 שנים ומעלה, המליצה הוועדה לראות בשתי האפשרויות כחלופה שווה. חברי הוועדה ציינו את חסר המידע הדרוש להמלצה ברורה.
בנובמבר 2019, אישר בארצות הברית, מנהל המזון והתרופות (FDA) תכשיר חיסון פעיל נגד שפעת באנשים בני 65 ומעלה, בשם פלוזון מינון-גבוה ארבע-זני (Fluzone HighDose Quadrivalent; QIV-HD). זני וירוסי השפעת המומתים שבתכשיר הם ממשפחות A (H1N1), A (H3N2), B (Victoria), B (Yamagata) והתכשיר עשוי להכיל גם שאריות פורמלדהיד, אוקטיל-פנול אתוקסינאט וחלבון ביצה. האישור ניתן לאחר ניסוי שהשווה בינו לבין חיסון פלוזון מינון-גבוה תלת-זני (Fluzone HighDose Trivalent; TIV-HD).
ראו גם

שפעת
חיסון
הערות שוליים

↑  מחקר השוואתי בספרד: חיסון נגד שפעת יכול להפחית סיכון לשבץ מוחי | דוקטורס אונלי Doctors Only, באתר דוקטורס אונלי Doctors Only, ‏3 באוגוסט 2022
↑  Haber P, Sejvar J, Mikaeloff Y, DeStefano F (2009). "Vaccines and Guillain-Barré syndrome". Drug Safety. 32 (4): 309–23. doi:10.2165/00002018-200932040-00005. PMID 19388722. S2CID 33670594."Reorganized text". JAMA Otolaryngology–Head & Neck Surgery. 141 (5): 428. במאי 2015. doi:10.1001/jamaoto.2015.0540. PMID 25996397. S2CID 26612829. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Stowe J, Andrews N, Wise L, Miller E (בפברואר 2009). "Investigation of the temporal association of Guillain-Barre syndrome with influenza vaccine and influenza-like illness using the United Kingdom General Practice Research Database". American Journal of Epidemiology. 169 (3): 382–88. doi:10.1093/aje/kwn310. PMID 19033158. {{cite journal}}:  (עזרה)Sivadon-Tardy V, Orlikowski D, Porcher R, Sharshar T, Durand MC, Enouf V, Rozenberg F, Caudie C, Annane D, van der Werf S, Lebon P, Raphaël JC, Gaillard JL, Gault E (בינואר 2009). "Guillain-Barré syndrome and influenza virus infection". Clinical Infectious Diseases. 48 (1): 48–56. doi:10.1086/594124. PMID 19025491. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  פרופ' שמואל רשפון, סיכום ישיבת הועדה המיעצת למחלות זיהומיות ולחיסונים מ-20.2.2019 על החיסונים נגד שפעת לחורף תש"פ, באתר משרד הבריאות, ‏18/03/2019
↑  FDA, 522 Fluzone® High-Dose Quadrivalent, ‏1/2019 (באנגלית)
↑  Emily Jane Woo, Pedro L. Moro, Postmarketing safety surveillance of high-dose quadrivalent influenza vaccine: Reports to the Vaccine Adverse Event Reporting System, Vaccine 40, 2022-02-11, עמ' 1026–1030 doi: 10.1016/j.vaccine.2021.12.070 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550725505171  LCCN: sh85066132  LNB: 000323010 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
3 (מספר)

| --- | --- |
 כתיב עשרוני:  3
 במילים:  שָלוש
 מספר סודר:  השלישי
 גימטריה:  ג
 גורמים ראשוניים:   \ 3
 כתיב רומי:   \ III
 כתיב בינארי:  11
 כתיב הקסדצימלי:  3
שלוש סירות ולצידן שלושה ברווזים.
3 (במילים בלשון זכר: שלושה; בלשון נקבה: שלוש) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 2 והבא לפני 4.
3 הוא גם ספרה המשמשת בכתיבת מספרים לפי בסיס עשרוני (ולפי כל בסיס גדול מ-3, כגון בסיס אוקטלי ובסיס הקסדצימלי).
במתמטיקה

3 הוא המספר הראשוני השני, אחרי שתיים; המספר הראשוני הבא הוא חמש. שלוש הוא ראשוני מרסן הראשון, וגם המעריך של מספר מרסן השני. שלוש הוא גם מספר בר-מזל וראשוני סיבובי.
3 הוא האיבר הרביעי בסדרת פיבונאצ'י.
לשברים עם מכנה 3 יש ספרה יחידה החוזרת על עצמה בהצגתם כשבר עשרוני (...333. או ...666.).
מבחן התחלקות: מספר שלם מתחלק בשלוש אם ורק אם סכום הספרות שלו בבסיס 10 מתחלק בשלוש. לדוגמה, המספר 21 מתחלק בשלוש (3 כפול 7) וסכום ספרותיו הוא 2+1=3. למעשה, כל תמורה אחרת של ספרותיו של מספר המתחלק בשלוש מתחלקת אף היא בשלוש. לדוגמה, 1368 מתחלק בשלוש, וכך גם 1368, 3168, 3618 וכו'.
מצולע בעל שלוש צלעות, משולש, הוא המצולע הפשוט ביותר שקיים.
3 הוא מספר משולשי.
3 הוא המספר הקטן ביותר בשלשה הפיתגורית הקטנה ביותר:  \ 3^{2}+4^{2}=5^{2}
3 הוא המספר הקטן ביותר שנמצא בין מספר ריבועי למספר ראשוני. המספר הבא שמקיים תכונה זו הוא 8.
3 הוא ההפרש בין שני המספרים הריבועיים הראשונים. למעשה, כל מספר מהצורה  \ 2mn+n^{2}, כאשר  \ n,m הם מספרים טבעיים, הוא הפרש בין שני מספרים ריבועיים.
במדע

הכמות המינימלית של וקטורים–שלושת צירי התייחסות (מערכת צירים קרטזית) המאפשרת לתאר מיקומים ולחשב מעברים של עצמים דרך מרחבים פיזיקליים או בעלמות אוקלידים (ממשיים או וירטואליים).
המספר האטומי של ליתיום.
בטכנולוגיה

בהנדסת מבנים, די בשלושה עמודים (תלת רגל) כדי לייצב מבנה. מעבר לזאת, כדי לוודא שמשטח כל שהוא יוצב, המהנדס בודק אם משולש מתוכו יוצב על פי אחד ממשפטי חפיפת המשולשים.
במוזיקה

בכלי מקלדת, המספר 3 ליד תו מורה לנגן עם האצבע השלישית, שהיא האמה.
זמרת הפופ בריטני ספירס הוציאה סינגל מצליח בשם "3"
בתרבות > ביהדות

שלוש הוא מספר טיפולוגי ושימושו בתנ"ך ובמשנה שכיח:
בפיוט "אחד מי יודע", 3 הוא מספרם של האבות.
על שלושה דברים העולם עומד: על התורה ועל העבודה ועל גמילות חסדים (מסכת אבות פרק א' משנה ב').
על שלושה דברים העולם עומד: על הדין ועל האמת ועל השלום (מסכת אבות פרק א' משנה י"ח).
"החוט המשולש לא במהרה ינתק" (מגילת קהלת, פרק ד', פסוק י"ב).
שלוש הרגלים
בהגות היהודית מסמל המספר 3 את הסינתזה שבאה לשלב שני יסודות מנוגדים למקשה אחת, כמו למשל שלושת האבות כאשר יעקב, האב השלישי, בא למזג את האיכויות השונות של שני קודמיו (חסד וגבורה).
בהגותו של פרנץ רוזנצוויג המספר הבסיסי בעולם הוא 3, שכן ישנן שלוש בעיות יסודיות שהעסיקו את הפילוסופיה לאורך השנים: האל, העולם והאדם. לפי רוזנצוויג, היהדות נותנת עמדה ברורה על היחס בין הגורמים הללו - האל ברא את העולם ומתגלה (בהיסטוריה) לאדם, ותפקידו של האדם להביא את העולם לגאולתו. את שלושת הנושאים ושלושת היחסים ביניהם רואה רוזנצוויג כמגן דוד, לו הוא קורא "כוכב הגאולה".
"עם משולש": שלושת המחנות בעם ישראל: כהונה, לויה וישראל; "תורה משולשת": חלוקת התנ"ך לשלושה חלקים: תורה, נביאים וכתובים; "שלישי": הכוונה למשה שהיה בנם השלישי של עמרם ויוכבד; "החודש השלישי" הכוונה למתן תורה בחודש סיון החודש השלישי לפי מניין התורה.
דרש ההוא גלילאה עליה דרב חסדא בריך רחמנא דיהב אוריאן תליתאי לעם תליתאי על ידי תליתאי ביום תליתאי בירחא תליתאי, תרגום: דרש אותו גלילי לפני ר' חסדא: ברוך המקום שנתן תורה משולשת לעם משולש על ידי שלישי ביום השלישי בחודש השלישי
בתרבות > בנצרות

השילוש הקדוש מורכב מהאב, הבן ורוח הקודש.
בתרבות > בתחומים אחרים

בבסיס שפות רבות המספר 3 מייצג את המספר הראשון שהוא ריבוי (לעומת אחד ושניים שנחשבים כצורה נפרדת - יחיד וזוגי), כך לדוגמה בערבית ישנה הטיה מיוחדת לאחד ולשניים, אך שלוש כבר נחשב כצורת רבים.
שלוש היה מספר טיפולוגי ברומא, כשהתמנה פאביוס מאקסימוס לדיקטטור בעקבות פלישת חניבעל לאיטליה נדר כי לאחר הניצחון ייערכו מחזות והצגות מוזיקליות שעלותן ”שלוש מאות שלושים ושלושה ססטרטים ושלוש מאות שלושים ושלושה דינרים ושליש הדינר”. את הסכום המדויק הזה מסביר פלוטרכוס:
קשה לומר דיוק מדוקדק כזה בסכום כל כך גדול על שום מה. אלא אם כן ביקשו לספר בשבח הכוח הצפון במספר שלושה. כי זהו מספר מושלם בטבעו, ראשון לפרדים, והוא תחילת הריבוי וראשית השינוי, וכלולות בו תכונות כל מספר כאחת
בתרבות האנושית המערבית מקובל לאכול שלוש ארוחות ביום: בוקר, צהריים וערב.
ישנן שלוש דתות מונותאיסטיות אברהמיות גדולות בעולם: יהדות, נצרות ואסלאם. לפני הופעת היהדות (שקמה ראשונה מבין השלוש) המונותאיזם כבר הופיע במהפכה האתניסטית במצרים של אחנתון, ואחרי הופעת הנצרות והאסלאם קמו דתות מונותאיסטיות נוספות כדוגמת הדת הבהאית, הדת הדרוזית וכתות מסוימות במזרח, אולם לפי התפיסה שהתקבעה, אלו הן שלוש הדתות המרכזיות.
אחד מחוקי התיאטרון הקלאסי, לפיהם עוצבו מחזות בתקופה הקלאסית, היה חוק שלוש האחידויות של אריסטו והורטיוס. החוק דרש את אחידות העלילה, המקום והזמן.
בסיפורת ובאגדות: שלושה חזירונים קטנים, זהבה ושלושת הדובים. שלוש הוא מספר טיפולוגי החוזר בסיפורי עם בצורות שונות כגון: מספר הגיבורים, המטלות שמבצע הגיבור, החזרות, התארים ועוד.
בספרות ובקולנוע נפוץ השימוש בטרילוגיות: יצירה המורכבת משלושה ספרים או סרטים.
שלושה זמנים: עבר, הווה ועתיד.
במדינות דמוקרטיות מסוימות, דוגמת ארצות הברית וישראל, קיים העיקרון השלטוני של הפרדת רשויות, לפיו יש לפצל את שלטון המדינה לשלוש רשויות נפרדות: הרשות המבצעת, הרשות המחוקקת והרשות השופטת.
בנומרולוגיה, המספר 3 מייצג תנועה ומרחב, אך עם זאת הוא מספר עוברי, שחסר עדיין את מימד החומר.
אבן נייר ומספריים הוא משחק הגרלתי המבוסס על המספר שלוש.
אצבע משולשת היא מחווה גופנית המביעה זלזול והתגרות.
הייצוג של 3 בקוביית משחק.
שלט בית מספר 3 ברחוב בירושלים
יורש העצר אקהיטו רוכב על תלת-אופן
הספרה 3 הבנויה מצורות של טנגרם.
הספרה שלוש ככתובת על קיר בניין בכפר סבא
פסק דין כותה

| --- | --- |


 מידע החלטה
 ערכאה:  בית הדין הארצי לעבודה
 תאריך החלטה:  7 באפריל 2021
 החלטה
 אופן החישוב של תשלום הפיצויים במקרים של הכרה ביחסי עובד-מעביד בדיעבד.
 חברי המותב
 חברי המותב:  הנשיאה ורדה וירט-ליבנה, סגן הנשיאה אילן איטח, השופטת לאה גליקסמן, השופטת סיגל דוידוב-מוטולה, השופט רועי פוליאק, השופטת חני אופק-גנדלר, השופט אילן סופר, נציגת ציבור (עובדים) יעל רון, נציג ציבור (מעסיקים) עצמון ליפשיץ
פסק דין כותה או הלכת כותה הוא פסק דין של בית הדין הארצי לעבודה אשר הסדיר את אופן קביעת הפיצויים במקרים של הכרה בדיעבד בקיום יחסי עובד-מעביד, ביחס לעובד שהועסק כפרילנסר או כ'קבלן עצמאי' תמורת חשבוניות.
פסק הדין קבע כי הפיצויים לעובד שהוכר בדיעבד כשכיר יכללו רכיב של פיצויים בגין נזק ממוני שנגרם לעובד - וכן קבע כי ברירת המחדל היא שהעובד יקבל גם פיצוי בגין נזקים 'לא ממוניים' שנגרמו לו כגון פגיעה בביטחון תעסוקתי, במעמד, בזכות ההתארגנות וכו' כתוצאה מהעסקתו במתכונת פרילנסר פיקטיבית.
גובה הפיצויים הממוניים, נקבע בפסק הדין, יתבסס על השוואה בין עלויות המעסיק (הכוללות את הזכויות הסוציאליות ופיצויי הפיטורים) לו היה העובד מועסק כשכיר לתמורה הקבלנית שקיבל העובד. ככל שעלויות המעסיק האלטרנטיביות היו גבוהות מהתמורה שקיבל העובד בפועל, יש לשלם לעובד את הייתרה.
הנטל להוכיח את השכר החלופי לו היה זכאי העובד לו היה שכיר, מוטל על המעסיק והוא יכול לעשות זאת באמצעות השוואה לעובדים מקבילים (בתפקיד ובוותק) או באמצעות טבלאות שכר של הסכמים קיבוציים רלוונטיים, חוות דעת מומחים או מסמכים אחרים. בניגוד לחלק מהפסיקות הקודמות להלכת כותה, נקבע בה כי העובד בכל מקרה לא יידרש להשיב כספים למעסיק, גם אם יימצא שהתמורה הקבלנית שקיבל הייתה גבוהה משכרו האלטרנטיבי כשכיר.
באשר לפיצויים בגין נזק לא ממוני, נקבע כי שיעורם ייקבע לפי שיקול דעת בית הדין, אשר ייקח בחשבון בין היתר את סוגיית תום הלב של העובד. כך, ככל והעסקת העובד כפרילנסר הייתה יוזמת העובד, ייתכן ולא יידרש המעסיק לשלמם כלל. במידה והיוזמה לאופן ההעסקה הייתה של המעסיק דווקא, מתוך ניסיון לעקוף את דיני העבודה או משיקולים ארגוניים אחרים, הדבר עשוי להביא לפסיקת פיצוי בילתי ממוני גבוהה יותר. הנטל לשכנע את בית הדין שאין צורך לפסוק פיצויים בגין נזק לא ממוני, מוטל על המעסיק.
הרקע לפסק הדין

החל משנות ה-80 ואילך הלכו והתרחבו תצורות העסקה קבלניות ומורכבות בשוק העבודה, בין היתר תצורת ההעסקה של עובדים במתכונת 'פרילנסר'. כבר בבג"ץ מור מ-2008 נקבע 'המבחן המעורב' לקביעת יחסי עובד-מעביד.
עם זאת, לאורך כ-15 שנים הייתה מחלוקת בקרב שופטי בית הדין הארצי כיצד יש לקבוע את הפיצויים במקרים של הכרה בדיעבד ביחסי עובד-מעביד. אסכולה אחת של שופטים, בהובלת נשיא בית הדין בדימוס סטיב אדלר והשופטת סיגל דוידוב-מוטולה, נטתה לגישה 'עונשית' או 'הרתעתית שמטרתה להרתיע מעסיקים מלהתקשר באמצעות הסכמים שאינם הולמים את טיבם האמיתי של יחסי העבודה. שופטי אסכולה זו נטו לחייב את המעסיקים במקרים של הכרה בדיעבד ביחסי עבודה לשלם פיצויים על הזכויות הסוציאליות על פי חישוב שכלל את מלוא התגמול שקיבלו הפרילאנסרים - מבלי להתחשב באפשרות ששכרם עשוי היה להיות נמוך יותר לו היו מוגדרים מראש כשכירים.
האסכולה השנייה אותה הוביל השופט שמואל צור ובהמשך נשיא בית הדין יגאל פליטמן, נטתה לגישה 'חישובית', ובמסגרתה נעשה ניסיון לחשב כמה היה משתכר העובד לו היה מועסק כשכיר במטרה לפצות אותו בגין ההפרש בלבד (לרבות תנאים סוציאליים). על פי גישה זו, נפסק במקרים מסוימים בהם המעסיק הצליח להוכיח שלו היה העובד מועסק כשכיר היה מקבל שכר נמוך יותר, שדווקא העובד התובע הוא שצריך להשיב כספים למעסיק בעקבות ההכרה ביחסי עובד-מעביד.
לאורך השנים נפסקו פסקי דין סותרים, לכאן ולכאן, כשההלכה המשפטית השתנתה בכל פעם בהתאם לפסיקה האחרונה. על מנת לעצור מצב זה, כינסה נשיאת בית הדין הארצי השופטת ורדה וירט-לבנה הרכב מורחב בן שבעה שופטים ושני נציגי ציבור לדיון מאוחד בשלושה תיקים שונים בהם עלתה שאלה זהה בנוגע לאופן קביעת הפיצויים, במטרה לקבוע הלכה ברורה בנושא.
עקרון הקוגנטיות ועקרון תום הלב

במסגרת פסק הדין, נחלקו השופטים בעמדותיהם, האם יש לשקול שיקולים של תום הלב של העובד בשלב ההכרעה האם חלו יחסי עובד-מעביד או לא. דעת הרוב שהתקבלה, סברה כי נושא תום הלב אינו רלוונטי לעצם הסיווג של יחסי העבודה, אך עשוי להיות רלוונטי כאמור בשלב קביעת הפיצויים הלא-ממוניים.
כיוון שיחסי עובד-מעביד מזכים את העובד בשורה ארוכה של זכויות קוגנטיות, כלומר כאלו שלא ניתן 'לוותר' עליהן, פסק הדין מתייחס בהרחבה למתח הקיים לעיתים בין עקרון הקוגנטיות בדיני העבודה לבין עקרון תום הלב. זאת, בעיקר במקרים בהם תצורת ההתקשרות ה'קבלנית' או ה'פרילנסרית' היא יוזמה של העובד, הנובעת משיקוליו (שיקולי מיסוי למשל), אך עם זאת הוא תובע בדיעבד הכרה ביחסי עובד-מעסיק.
עקרון הקוגנטיות ועקרון תום הלב > דעת המיעוט של נשיאת בית הדין

בדעת המיעוט, ביקשה נשיאת בית הדין הארצי לעבודה ורדה וירט-לבנה לקבוע כי במקרים בהם יוכיח המעסיק כי העובד נהג בחוסר תום לב מובהק וקיצוני - ניתן יהיה לקבוע כי לא חלו יחסי עובד-מעסיק, גם במידה והעסקתו עמדה במבחנים האחרים שנקבעו בפסיקה לצורך הכרה ביחסי עובד-מעסיק. לעמדתה זו הצטרפו גם השופט רועי פוליאק והשופט אילן סופר ונציג הציבור עצמון ליפשיץ (מעסיקים).
וירט-לבנה נשענה בפסיקתה בין היתר על פסק דין בוכריס, בו נקבע כי "ייתכנו מקרים נדירים שבהם עובד ויתר במודע ומתוך אינטרס מובהק שלו על זכויות קוגנטיות. מקרים כאלה עשויים להביא לכך שכאשר יבקש, עם ניתוק היחסים, להסתמך על היותו בסטטוס של עובד או, בבואו עם ניתוק היחסים, לתבוע זכויות סוציאליות נוספות על השכר 'הכולל' שקיבל, וזאת בחוסר תום לב משווע, יגבר חוסר תום לבו של העובד על דרישת הקוגניטיות או הסטטוס, הנובעת ממנה".
עוד נימקה וירט לבנה את עמדתה בכך שלדבריה: "ישנם מקצועות כיום שהידע שמביא איתו העובד בדיני העבודה עולה לאין ערוך על זה של המעסיק... כאשר אין מדובר בעובד חלש, גם הצורך במתן מעטפת של הגנות – פוחת".
עקרון הקוגנטיות ועקרון תום הלב > דעת הרוב של השופטת סיגל דוידוב מוטולה

דעת הרוב, אשר נוסחה על ידי השופטת סיגל דוידוב-מוטולה, קבעה כי סוגיית תום הלב אינה רלוונטית לצורך בחינת יחסי עובד-מעביד, אך היא יכולה לשמש בשלב הקביעה של הפיצויים הלא-ממוניים. לעמדה זו הצטרפו סגן נשיאת בית הדין לעבודה אילן איטח, השופטות לאה גליקסמן וחני אופק-גנדלר ונציגת הציבור יעל רון (עובדים).
דוידוב-מוטולה ציינה בין היתר בין היתר כי דווקא השינויים בשוק העבודה והתרחבות התופעה של תצורות העסקה מורכבות או לא שגרתיות כמו כלכלת הפלטפורמות, מדגיש את החשיבות של עקרון הקוגנטיות בדיני העבודה ומצדיקים דווקא את הרחבת ההגנה הניתנת למועסקים מסוגים שונים, ולא את צמצומה. לדבריה, הנחת היסוד שפערי הכוחות בין מעסיקים לעובדים פועלים לטובת המעסיקים היא נקודת המוצא של משפט העבודה בכל שיטות המשפט המוכרות, ודיון על שינויה חייב להיות דיון ציבורי רחב. משבר הקורונה אף הוא חיזק לדבריה את נקודות המוצא הללו של דיני העבודה. עוד ציינה כי שימוש במבחן של תום לב לקביעת יחסי עובד-מעסיק עשוי להגביר את חוסר הוודאות המשפטי בתחום. לדבריה, על בית הדין האמון על יישומם של חוקי העבודה, להכווין את ההתנהגות הרצויה של מעסיקים ומועסקים כאחד באמצעות כללים שייתנו תמריץ שלילי ומרתיע מראש מפני סיווג שגוי מודע של עובדים כ'קבלנים עצמאיים'. "נקודת המוצא היא כי האחריות לבדיקת המצב המשפטי מוטלת בראש ובראשונה על כתפי המעסיק" כתבה. "לטעמי מועסק שהוא "עובד" לפי מבחני הפסיקה נותר כזה גם אם התנהל בחוסר תום לב, בין בעת העסקתו ובין בעת הגשת התביעה על ידו".
ההליכים שנדונו

בהליך הראשון, גבריאל כותה, מורה לריקודי עם תבע את עיריית רעננה בדרישה לחייב אותה לשלם לו את זכויותיו כעובד שכיר, לאחר שהועסק וקיבל תשלום כנגד חשבוניות כעוסק מורשה במהלך רוב תקופת עבודתו, כ-22 שנים, בבתי הספר בעיר. לטענתו שולם לו שכר הדומה לשכרם של עובדים שכירים בתפקיד ובוותק כשלו, אך הוא לא נהנה מזכויות סוציאליות להן הוא זכאי, לרבות פנסיה, הבראה, ימי חופשה ועוד. בית הדין האזורי לעבודה קבע כי התקיימו בין כותה לעירייה יחסי עובד-מעביד, עם זאת, קבע כי קיבל את מלוא הזכויות הסוציאליות אותן היה מקבל כעובד שכיר ולפיכך לא פסק לטובתו פיצויים. הן כותה והן העירייה ערערו לבית הדין הארצי. בית הדין הארצי במסגרת ההליך הפך את החלטתו של בית הדין האזורי וקבע כי לא התקיימו יחסי עובד-מעביד בין כותה והעירייה.
בהליך השני תבע דן רבין, רואה חשבון שעבד עבור משרד המשפטים, את מדינת ישראל ואת המשרד בטענה כי חלו עליו יחסי עובד-מעביד ובדרישה לזכויות שונות החלות על עובדי המדינה מכוח תקנות שירות המדינה. עבודתו הוגדרה כ'קבלן פנימי', על אף ששימש מנהל מחלקת ניהול תקין ברשם העמותות ומספר עובדים אף היו כפופים אליו. בית הדין האזורי לעבודה קבע כי בהעסקתו היו מאפיינים מובהקים של עובד, וכי הסממנים המעידים על התקשרות בעלת אופי 'קבלני' היו טכניים ומינוריים, ולפיכך הכיר ביחסי עובד-מעביד, אך גם במקרה זה קבע כי השכר שהיה מקבל כשכיר היה נמוך מהתמורה אותה קיבל בפועל, ולפיכך לא פסק לטובתו פיצויים. בית הדין הארצי קבע אף הוא כי התמורה שקיבל רבין הייתה גבוהה מהשכר שהיה מקבל כשכיר, אך קבע, תוך יישום העקרונות המרכזיים שנוסחו בפסק הדין, כי מגיעים לו פיצויים בגין נזק 'לא ממוני' כגון זכות הייצוג בוועד עובדים שנמנע ממנו, הזכות לימי חופשה שלא על חשבונו, האפשרות להתמודד במכרזים פנימיים, זכות השימוע והטבות נוספות הניתנות לעובדי מדינה. כמו כן לקח בית הדין בחשבון גם שיקול הרתעתי. לפיכך נקבעו לטובתו פיצויים על סך 120 אלף שקלים.
בהליך השלישי תבע זאב לוי את חברת זרעים גדרה בגין זכויות שונות שלטענתו לא קיבל. בין הצדדים היה הסכם למתן שירותי ניהול והתגמול שולם ללוי כנגד חשבוניות מס באמצעות חברה שבבעלותו, עם זאת טען לוי שיחסי העבודה היו של עובד-מעסיק. בית הדין האזורי לעבודה דחה את תביעתו במלואה, וקבע כי קבע כי אמנם שררו יחסי עובד-מעסיק בין הצדדים, אולם לוי היה זה שביקש להתקשר עם החברה כנותן שירות חיצוני ולא כעובד שכיר, ועל פי דרישתו שולמה לו התמורה המוסכמת כנגד חשבונית. בין הדין הארצי לעבודה דחה אף הוא את ערעורו של לוי, אך הנימוקים לכך נחלקו בין השופטים, בהתאם ליחסם לשאלה אם יש לשקול שיקולים של תום לב בקביעת קיומם או היעדרם של יחסי עובד מעביד.
דעת המיעוט שנכתבה על ידי הנשיאה וירט לבנה ציינה כי מקרה זה מהווה דוגמה ל'חוסר תום לב מובהק מצידו של מועסק, העשוי להביא לקביעה כי לא התקיימו יחסי עובד-מעביד - על אף שעל פי מבחני הפסיקה ה'הרגילים' היה מקום לכאורה לקבוע כי הם מתקיימים.
דעת הרוב, שנכתבה על ידי השופטת דוידוב-מוטלה, הפכה את החלטת בית הדין האזורי וקבעה כי לוי אכן היה עובד של חברת זרעים גדרה, אך דחתה את תביעתו לפיצויים תוך קביעה שהתמורה הקבלנית אותה קיבל הייתה זהה לשכר שהיה מקבל לו היה עובד שכיר. לאור חוסר תום הלב של לוי, נמנעה דעת הרוב אף מלהטיל על החברה פיצויים לא ממוניים.