stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמוקוב

| --- | --- |
סמל סמוקובסמל סמוקוב
רחובות העיר המושלגים בסוף חודש דצמבר
רחובות העיר המושלגים בסוף חודש דצמבר
 מדינה:  בולגריה בולגריה
 מחוז:  סופיה
 חבל ארץ:  הרי רילה
 ראש העיר:  אנגל ניקולוב
 תאריך ייסוד:  המאה ה-15
 שטח:  128.982 קמ"ר
 גובה:  960 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  28,389 (15 במרץ 2024)
 קואורדינטות:  42°20′N 23°33′E﻿ / ﻿42.333°N 23.550°E﻿ / 42.333; 23.550
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.samokov.net
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בולגריה מוגדלת) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור סמוקוב(למפת בולגריה רגילה) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור סמוקוב(למפת מחוז סופיה רגילה) בוטבגרד קוסטינברוד מונטנה וראצה פלבן לובץ' פ ל ו ב ד י ב  פאזארדז'יק בלגואבגרד קיוסטנדיל פרניק סופיה מ. סרביהסמוקוב(למפת מחוז סופיה מוגדלת) בוטבגרד קוסטינברוד מונטנה וראצה פלבן לובץ' פ ל ו ב ד י ב  פאזארדז'יק בלגואבגרד קיוסטנדיל פרניק סופיה מ. סרביהסמוקוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מבנה בית הכנסת החרב בסמוקוב
סָמוֹקוֹב (בבולגרית: Cамоков) היא עיר בשטח מחוז סופיה, בדרום-מערב בולגריה, השוכנת 40 ק"מ מהבירה סופיה, 36 ק"מ מדופניצה ו-12 ק"מ מאתר הסקי בורובץ המצוי בשטח השיפוט שלה. בעיר עובר תוואי  הנהר איסקר, שמוצאו בהרי רילה.
היסטוריה

היישוב נוסד בראשית המאה ה-15 כמחנה כורים אשר עסקו בכריית ברזל באזור. התעוד הכתוב הראשון ליישוב קיים בתעודות עות'מאניות מ-1455. החל מראשית המאה ה-16 נודעה העיר כצומת מסחר ובה בתי מלאכה לייצור אמצעי לחימה לצבא ולצי העות'מאני, שהתבססו על חרשי הברזל שהתגוררו בה. באמצע המאה ה-19, בעידן התחייה הלאומית הבולגרית, נודעה העיר כמרכז תרבותי ורוחני ובה התגוררו סופרים, ציירים ואדריכלים. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878), הפכה מתוקף חוזה סן סטפנו חלק מנסיכות בולגריה. בראשית המאה ה-20 התפתחה במקום גם תעשיית טקסטיל, עיבוד נחושת וטבק.
כלכלה

בסמיכות לעיר מצויים שני נתיבי תעבורה אירופיים – עורק מספר 4, המחבר את מרכז אירופה דרך בולגריה לאיסטנבול, ועורק מספר 8, כביש חוצה-בלקן, שנתיבו עובר דרך אלבניה, מקדוניה, בולגריה ורומניה.
ענף התיירות מניב את עיקר התוצר המקומי הגולמי, ובשטח הרשות המקומית ישנם גם מספר מפעלי טקסטיל, עיבוד עץ ומתכת. סמוקוב נודעת בכל בולגריה בתפוחי האדמה המגודלים בשטחה. התחבורה מהעיר ואליה מתבצעת באמצעות אוטובוסים.
הקהילה היהודית

קהילה יהודית מאורגנת בעיר מתועדת במסמכים עות'מאניים החל משלהי המאה ה-17. התיישבות היהודים במקום עוררה את התנגדותם של התושבים המקומיים מחשש לאיבוד פרנסתם. ב-1861 נחנך בית הכנסת בסמוקוב. בימי המלחמה העות'מאנית-רוסית נמלטו עשרות מיהודי סופיה לעיר, ולאחר עלייתו לשלטון של אלכסנדר בטנברג הם שבו לסופיה בלוויית חלק מיהודי סמוקוב.
בראשית המאה ה-20 נכללה העיר ברשימת 34 הקהילות המאורגנות בממלכת בולגריה, ומנתה כ-1,000 נפשות, אשר היוו עשירית מכלל תושביה. לפי נתוני מערכת החינוך היהודית, החל מסוף מלחמת העולם הראשונה חלה ירידה משמעותית במספר בני הקהילה, במקביל למשבר הכלכלי והדמוגרפי החריף שחוותה כל הממלכה, עד לכדי 500 נפשות בפרוץ מלחמת העולם השנייה.
ב-9 במרץ 1943 הוטל בעיר סמוקוב עוצר  וב-10 במרץ לאחר חצות בוצעה אקציה בידי שוטרים בולגרים: היהודים הוצאו מבתיהם והובלו בליווי חמוש אל חצר בית הספר היסודי, שם רוכזו לקראת גירוש למחנה טרבלינקה בהתאם לצו שעליו חתם המלך בוריס השלישי. שעות האימה הסתיימו בצהרי היום, כאשר הגיע פקודת השעיית הגירוש והיהודים שוחררו לבתיהם.
לאחר תום המלחמה עלו מרבית היהודים למדינת ישראל במסגרת גל העלייה ההמוני בין השנים 1947–1949. ב-28 במאי 1949 בשלהי גל העלייה, ערך הקונסיסטוריון של יהודי בולגריה מפקד ובסמוקוב נמנו 85 יהודים. בסוף המאה ה-20 התגורר בעיר מניין יהודים. בעיר סמוקוב נולד ויקטור שם-טוב, לשעבר חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.
באפריל 2018 חתם ארגון "שלום" ארגון הגג של יהודי בולגריה על הסכם עם עיריית סמוקוב ובו הועבר מבנה בית הכנסת בעיר לרשות העירייה וזאת לצורך שיפוצו. נכון לאוגוסט 2023 טרם הוחל בשיפוץ.
הערות שוליים

↑  סמוקוב, באתר "Guide Bulgaria"
↑  צבי קרן, "ממצאים יהודיים מתקופת האימפריה העות'מאנית" , ב"כולנו בולגרים", אתר הבית של יהודי בולגריה.
↑  חיים קשלס, "דורות הראשונים", בתוך אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים: 1967, עמ' 65.
↑  לוחות סטטיסטיים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים: 1967, עמ' 645–662.
↑  משה מוסק, "כפשע בינם לבין המוות - יהודי בולגריה", באתר "יד ושם".
↑  חיים קשלס, קורות יהודי בולגריה - כרך ד', מאחורי מסך הברזל, הוצאת דבר, תל אביב, 1969, עמוד 296.
↑  צבי קרן, יהדות בולגריה - סקירה, ב"כולנו בולגרים", אתר הבית של יהודי בולגריה.
↑  חיים חדשים לבית הכנסת בעיר סמוקוב, באתר "כולנו בולגרים".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559978905171  LCCN: n83173006  NKC: ge1132711  TDVİA: samakov  VIAF: 136082115   WorldCat (עם VIAF): 136082115
סקאליג'רה ורונה

ההיכל הביתי, פלאולימפיה
לוגו הקבוצה עד שנת 2002
סקאליג'רה באסקט ורונה (באיטלקית: Scaligera Basket Verona) היא קבוצת כדורסל איטלקית מהעיר ורונה, המתמודדת בסרייה A.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 1951, בעונת 1971/72 החלה להשתתף בליגה הבכירה (Serie A), בקדנציה קצרה ללא אירועים בולטים. בסיום עונת 1990/91 העפילה הקבוצה חזרה לליגה הבכירה. כמו כן, באותה עונה הגיעה הקבוצה לגמר הגביע האיטלקי וניצחה 85-97 את פיליפס מילאנו. בהמשך היו עוד שני משחקי גמר, בהם הפסידה למילאנו ולבנטון טרוויזו. בשנת 1996 זכתה הקבוצה בסופרקאפ האיטלקי לאחר ניצחון בגמר מול אולימפיה מילאנו. בעונת 1999/00 הפסידה בחצי גמר הפלייאוף לפאף בולוניה (שזכתה באליפות).
בסיום עונת 2001/02 הכריזה הקבוצה על פירוק, לאחר 15 עונות בליגה הראשונה (בסיכום הכללי), ונשרה לליגה השלישית. בשנת 2009 עלתה הקבוצה לליגה דואה (lega due), הליגה האיטלקית השנייה.
בסיום עונת 2021-2022 העפילה הקבוצה בחזרה לליגה הבכירה מהמקום השני, לאחר היעדרות של 21 שנים.
היסטוריה > השתתפות באירופה

הקבוצה השתתפה בגביעי אירופה השונים החל מעונת 1991/92. בעונת 1996/97 הגיעה הקבוצה לגמר גביע המחזיקות והפסידה לקבוצת ריאל מדריד 78-64. ההשתתפות הגיעה לשיאה בעונת הזכייה בגביע קוראץ' (1997/98). לאחר שעברה בשלב שמינית הגמר את קבוצת הפועל גליל עליון, ובשלב רבע הגמר את קבוצת פריסטרי אתונה, הדיחה בשלב חצי הגמר את קבוצת אירופורטי רומא 154-166 בסיכום שני מפגשים. את שלב הגמר מול קבוצת הכוכב האדום בלגרד, התחילה הקבוצה בהיכל הביתי "פלאולימפיה" בהפסד 74-68, והגיעה בעמדת נחיתות למשחק השני ב"היכל פיוניר" בבלגרד. למרות הכל, ניצחה בתוצאה 64-73 (ניצחון 138-141 בסיכום שני מפגשים) והניפה את הגביע. בעונת 2000/01 הגיעה לשלב שמינית הגמר ביורוליג והפסידה לאולימפיאקוס. עונה לאחר מכן השתתפה בגביע קוראץ' ולא עברה את שלב הבתים.
ההיכל הביתי של הקבוצה נקרא פלאולימפיה, בעל קיבולת של 5,350 מקומות ישיבה, והוקם בשנת 1986. הספונסר הראשי של הקבוצה הוא חברת "תזניס" (מאז 2008).
תארים והישגים

הליגה האיטלקית :
חצי גמר: 2000
הגביע האיטלקי :
זכייה (1): 1991
גמר: 1994, 1996
הסופרקאפ האיטלקי :
זכייה: 1996
גביע קוראץ' :
זכייה (1): 1998
גביע ספורטה :
גמר: 1997
תארים והישגים > שחקני עבר

ארצות הברית לואיס בולוק
ארצות הברית קורי קראודר
תארים והישגים > מאמני עבר

איטליה אנדראה מאצ'ון
סקאלה (שפת תכנות)

| --- | --- |


 פרדיגמות:  תכנות פונקציונלי, תכנות מונחה-עצמים, תכנות אימפרטיבי
 תאריך השקה:  20 בינואר 2004 
 מתכנן:  מרטין אודרסקי
 מפתח:  מרטין אודרסקי, אקול פוליטכניק פדרל בלוזאן 
 טיפוסיות:  סטטית, חזקה, הסקת טיפוסים, מבנית
 מימושים:  JVM, LLVM
 הושפעה על ידי:  Eiffel, Erlang, Haskell, Java, Lisp, Pizza, Standard ML, OCaml, Scheme, Smalltalk
 רישיון:  BSD-3
 סיומת:  scala.
 http://www.scala-lang.org
 
סקאלה (Scala) היא שפת תכנות מרובת פרדיגמות, אשר תוכננה כ-"better Java", כלומר "גרסה טובה יותר" של שפת Java. סקאלה פועלת על גבי המכונה הווירטואלית של ג'אווה (JVM) ושומרת על תאימות גבוהה עם ג'אווה המאפשרת לה לעבוד עם קוד ג'אווה.
סקאלה משלבת מאפיינים של תכנות פונקציונלי יחד עם מודל התכנות מונחה-עצמים של ג'אווה, תוך שהיא "מנקה" את מה שלעיתים קרובות נחשב כחסרונות הקיימים בשפת ג'אווה (דברים כגון type erasure, אופן הטיפול בחריגות ומערכת טיפוסים לא אחידה), ומוסיפה מספר מאפיינים חדשים המאפשרים כתיבת קוד נקי, תמציתי ואקספרסיבי יותר.
השם Scala הוא הלחם בסיסים של המילים האנגליות "scalable" (סילומי) ו-"language" (שפה), ומטרתו לרמז על כך שהשפה תוכננה לגדול ביחד עם הדרישות של המשתמשים בה. ג'יימס סטראצ'ן, המפתח של שפת התכנות Groovy, הגדיר את סקאלה כיורשת אפשרית לשפת Java.
הפצת התוכנה של סקאלה, כולל המהדר וספריות התוכנה נעשית תחת רישיון BSD.
היסטוריה

הפיתוח של סקאלה החל ב-2001 במכון הטכנולוגי של לוזאן (EPFL) על ידי מרטין אודרסקי. אודרסקי עבד קודם לכן על ג'אווה גנרית ו-javac, מהדר הג'אווה של חברת סאן. סקאלה שוחררה לשוק בסוף 2003 / תחילת 2004 על פלטפורמת ג'אווה, וביוני 2004 גם לפלטפורמת NET. גרסה שנייה של השפה, 2.0, שוחררה במארס 2006. התמיכה ב-NET. הופסקה רשמית ב-2012. ב-17 בינואר 2011 זכה הצוות של סקאלה במענק מחקר לחמש שנים בסך של 2.3 מיליון יורו ממועצת המחקר האירופית (ERC). ב-12 במאי 2011 הקימו אודרסקי ושותפיו את חברת Typesafe, שמספקת תמיכה מסחרית בסקאלה, כמו גם הדרכה עולמית בשפה ושירותים שונים. Typesafe, ששינתה מאז את שמה ל Lightbend, גייסה עד כה כ-52 מיליון דולר, בין היתר מ-IBM ואינטל קפיטל.
פלטפורמות

סקאלה פועלת על גבי הפלטפורמה של ג'אווה (המכונה הווירטואלית של ג'אווה) וקיימת תאימות בינה לבין תוכניות ג'אווה קיימות. תוכניות סקאלה יכולות לרוץ גם על טלפונים חכמים שמריצים את מערכת ההפעלה אנדרואיד. קיים מימוש אלטרנטיבי גם עבור פלטפורמת דוט-נט.
לסקאלה יש את אותו מודל הידור כמו בג'אווה ו-סי שארפ (separate compilation, dynamic class loading), כך שקוד סקאלה יכול לקרוא לספריות ג'אווה (או לספריות דוט-נט במימוש המתאים).
הביצועים של סקאלה שווי ערך לאלה של ג'אווה. המהדר של סקאלה יוצר bytecode זהה כמעט לגמרי לזה שנוצר על ידי המהדר של ג'אווה. למעשה, קוד בשפת סקאלה יכול לעבור "הידור-לאחור" (decompiled) לקוד ג'אווה קריא, למעט כמה פעולות constructor ייחודיות. מבחינת ה-JVM, קוד סקאלה וקוד ג'אווה הם זהים. ההבדל היחיד הוא בספריית runtime אחת בשם scala-library.jar.
השוואה עם Java ו-#C

כמו ג'אווה, סקאלה היא שפת תכנות מונחית-עצמים בה נהוגה טיפוסיות חזקה, המשתמשת במערכת טיפוסים סטטית. בשפה נעשה שימוש בתחביר של סוגריים מסולסלים המזכיר את שפת C, והיא עוברת הידור ל-Java bytecode, מה שמאפשר לקוד סקאלה לרוץ על גבי ה-JVM, ומאפשר קריאה חופשית לספריות ג'אווה מתוך קוד של סקאלה ולהפך, מבלי הצורך ב"שכבת דבק" כלשהי בין השתיים.
שלא כמו בג'אווה, סקאלה מוסיפה מאפיינים רבים הקיימים בשפות תכנות פונקציונליות כמו Standard ML ,Scheme ו-Haskell. ביניהם:
פונקציות אנונימיות (anonymous functions)
הסקת טיפוסים (type inference)
list comprehensions (ידוע בסקאלה כ-for-comprehensions)
אתחול עצל (lazy initialization)
תמיכה נרחבת בקוד ללא side effects
pattern matching
case classes
delimited continuations
higher-order types
תמיכה טובה יותר ב-covariance and contravariance
כמו ב-#C, אבל שלא כמו ב-Java, סקאלה מספקת מערכת טיפוסים אחידה, שבה כל הטיפוסים, כולל טיפוסים פרימיטיביים כמו integer ו-boolean הם אובייקטים היורשים מהמחלקה Any. כמו כן, סקאלה כוללת עוד כמה מאפיינים הקיימים ב-#C אבל לא קיימים ב-Java. ביניהם:
העמסת אופרטורים
פרמטרים אופציונליים
named parameters
מחרוזות גלם (raw strings)
אין checked exceptions
בנוסף לכך סקאלה כוללת כמה מאפיינים מתקדמים במערכת הטיפוסים שלה, שקיימים בשפות תכנות מעטות אחרות, אם בכלל.
השוואה עם שפות JVM אחרות

לעיתים קרובות סקאלה מושווית עם Groovy ו-Clojure, שתי שפות תכנות הבנויות גם הן מעל ה-JVM. ההבדלים העיקריים הם:
סקאלה מתאפיינת במערכת טיפוסים סטטית, בעוד שב-Groovy ו-Clojure נעשה שימוש במערכות טיפוסים דינמיות. אלמנט זה מוסיף רמה של מורכבות למערכת הטיפוסים של סקאלה, אך מאפשר את גילוין המוקדם של שגיאות רבות בזמן הידור, וביכולתו לספק רמה גבוהה יותר של ביצועים בזמן ריצה. גרסה 7 של ג'אווה הוסיפה תמיכה בהוראת הקוד "invoke dynamic", אשר מאפשרת את האצתן של שפות בעלות מערכות טיפוסים דינמיות.
בעוד ש-Groovy תוכננה במטרה להיות גרסה תמציתית וקלה יותר של ג'אווה, סקאלה תוכננה לתמוך בתכנות פונקציונלי ותכנות מונחה-עצמים, וכן ביכולות מתקדמות נוספות משפות כגון Haskell, אשר אינן נתמכות על ידי הזרם המרכזי של שפות תכנות.
בהשוואה ל-Clojure, סקאלה דורשת תהליך לימוד ומעבר קצר יותר. הדבר נובע מכך ש-Clojure היא נגזרת של שפת Lisp, ולפיכך היא בעלת תחביר שונה משמעותית מג'אווה, ושמה דגש חזק על אלמנטים של תכנות פונקציונלי. לעומת זאת, סקאלה משמרת את מרבית התחביר של ג'אווה ומאפשרת הן תכנות פונקציונלי והן תכנות מונחה עצמים, בהתאם להעדפותיו של המפתח.
תוכנית Hello world לדוגמה

זוהי דוגמה לתוכנית Hello world שנכתבה בשפת סקאלה:
object HelloWorld extends App {
 println("Hello, world!")
 }
שלא כמו בתוכנית stand-alone דומה בשפת ג'אווה, בסקאלה אין צורך להצהיר על מחלקה (class), ואין צורך להגדיר שום דבר כסטטי (static); במקום זאת משתמשים באובייקט סינגלטון שנוצר באמצעות המילה השמורה object.
כאשר התוכנית נשמרת בקובץ בשם HelloWorld.scala, ניתן להדר אותה משורת הפקודה:
וכדי להריץ אותה:
תהליך זה דומה לתהליך ההידור והרצה של קוד ג'אווה. ואכן, מודל ההידור וההרצה של סקאלה זהה לזה של ג'אווה, ובכך מאפשר תאימות שלה עם כלי בנייה של ג'אווה כדוגמת Ant.
גרסה קצרה יותר של תוכנית Hello world בסקאלה:
println("Hello, world!")
אם התוכנית נשמרת בקובץ בשם HelloWorld2.scala, ניתן להריץ אותה כסקריפט מבלי להדר אותה מראש, באמצעות הפקודה:
כמו כן, ניתן להזין פקודות ישירות למפרש של סקאלה באמצעות השימוש בדגל e-:
נר תקני

נר תקני (באנגלית: Standard Candle) הוא כינוי באסטרונומיה למקור אור שמימי, שהבהירות המוחלטת שלו ידועה. נרות תקניים הם אמצעי חשוב לקביעת מרחקים מכדור הארץ אל גרמי שמים רחוקים מאד.
סכמה של סולם המרחקים הקוסמי. צבעי המלבנים השונים מציינים את הסוגים השונים של נרות סטנדרטיים המשמשים למדידת מרחקים בתחומים שונים של מרחק.
מדידת מרחקים ביקום

עד שנות ה-20 של המאה ה-20 לא התקבלה הכרעה בשאלה, אם יש גלקסיות נוספות על זו שלנו, הגלקסיה של שביל החלב. הסיבה לכך הייתה, שלא הייתה בנמצא שיטה מוכחת לקביעת המרחקים לכל גרמי השמיים הנראים.
מדידת מרחקים ביקום > "הוויכוח הגדול"

האסטרונום ויליאם הרשל, שלזכותו נזקפו תגליות רבות, חקר את מבנה שביל החלב, וסבר שכל גרמי השמים הנצפים שייכים לגלקסיה היחידה הזאת. היה זה דווקא עמנואל קאנט, גם הוא בן המאה ה-18, שלא היה איש מדע כלל, הראשון ששיער נכונה שקיימות גלקסיות רבות ביקום, ואף טבע את המונח גלקסיה. אך לא הייתה כל הוכחה לכאן או לכאן, ועברו עוד שתי מאות שנים עד שהוויכוח בשאלה הזאת הוכרע במאה ה-20. הדרך היחידה להכריע בוויכוח הייתה למדוד מרחקים באופן אמין; כל עוד מדידת מרחקים מאתנו לכל גרם שמים לא הייתה אמינה, לא ניתן היה לדעת אם האובייקט שאנו צופים בו קרוב אלינו ולכן שייך לשביל החלב, או מרוחק יותר מקצה הגלקסיה ועל כן עומד בפני עצמו, או שהוא בכלל שייך לגלקסיה נפרדת. השאלה נפתרה, כאשר אדווין האבל גילה בשנת 1923 משתנה קפאידי, והשתמש בגילוי כדי להוכיח, שהמרחק אליו גדול פי 100 מהגודל הידוע אז של שביל החלב (ואף פי 10 מגודלו הידוע כיום, ב-2016).
מדידת מרחקים ביקום > כוכבים "פועמים"

האסטרונום הצעיר ג'ון גודריק (John Goodricke) היה הראשון, שב-1783 הציע הסבר לתופעת המחזוריות בבהירות המוחלטת של כוכב משתנה. כוכב בשם דלתא בקפאוס, שגודריק עצמו גילה שהוא כוכב משתנה, הוא מסוג הכוכבים המשמשים היום למדידת מרחקים, ולמעשה הסוג קרוי על שם הכוכב: קפאידים. האסטרונומית הנרייטה ליוויט גילתה ב-1912 שיש קשר של יחס ליניארי בין זמן המחזור של הפעימות של כוכבים משתנים קפאידים, לבין בהירות נראיתם המוחלטת.
כוכבים אלה הם בין גרמי השמיים העיקריים המשמשים כנרות תקניים.
מדידת מרחקים ביקום > תדירות הפעימה והבהירות המוחלטת

הנרייטה ליוויט ניתחה תמונות של אלפי כוכבים משתנים. היא מדדה במדויק את בהירותם בתמונה, השוותה תצלומים לאורך ימים רבים כדי לחשב את זמני מחזור הפעימה שלהם, ואז השוותה את הבהירויות לתדירויות הפעימה. בפרט, היא ביצעה את ההשוואה בקרב כוכבים בקבוצת ענן מגלן הקטן, שהיום ידוע שהיא גלקסיה שכנה לזו שלנו. ליוויט הניחה בצדק, שכל הכוכבים בקבוצה נמצאים בקירוב במרחק שווה מאיתנו. מכאן, שבהירותם הנראית פרופורציונית לבהירותם המוחלטת, בהתאם לעובדה שבהירות נראית היא הבהירות המוחלטת מחולקת בריבוע המרחק. תחת הנחה זו, היחס בין הבהירות הנראית לבין זמן המחזור, הוא אותו יחס בין הבהירות המוחלטת לבין זמן המחזור. ליוויט גילתה כי היחס הוא יחס ישר, וניתן לקשור בין זמן מחזור הפעימה של כוכב משתנה לבין בהירותו המוחלטת, בנוסחה ליניארית. מכאן, שידיעת המרחק לכוכב משתנה אחד, תאפשר מדידת מרחק לכל כוכב משתנה מאותו סוג, על ידי הצבה של תדירויות הפעימה והבהירויות הנראות בנוסחה. ידיעת המרחק לכוכב משתנה בגלקסיה רחוקה, עשויה להיות הערכה טובה למרחק לכל הכוכבים בגלקסיה. כל שנותר לעשות כעת כדי לדעת את המרחק לענני מגלן, היה לכייל את הנוסחה, על ידי מדידה של המרחק (בשיטה שונה) אל משתנים קפאידים כלשהם.
את המדידה ביצע, באמצעות ניתוח סטטיסטי של היסטים (פרלקסה), האסטרונום איינר הרצשפרונג בשנת 1913, מיד לאחר התגלית של ליוויט. הוא השתמש בקפאידים קרובים יותר.

אמנם, המרחק שמדד הרצשפרונג לענן מגלן הקטן, 10 קילו-פארסק, היה קצר פי 6 מהמרחק הידוע כיום; אך בכל זאת היה זה הישג גדול, בהיותו המדידה הראשונה אי פעם של מרחק חוץ-גלקטי (אם כי איש לא ידע זאת עדיין); והתוצאה הספיקה כדי לקבוע שהמרחק גדול בהרבה מכפי ששיערו, וכדי להוכיח שהשיטה עובדת באופן עקרוני. תוצאות מדויקות יותר התקבלו בעקבות שכלול המדידה. למעשה, כיול הנוסחאות ושיפורן הוא תהליך המתמשך עד ימינו.
מדידת מרחקים ביקום > המדידה של האבל

אדווין האבל היה הראשון שעשה שימוש בשיטה של נרות תקניים (בשנת 1923), כדי להעריך את המרחק אל גלקסיית אנדרומדה (M31). תוצאת המדידה שלו, 285 קילו-פארסק, הייתה הראיה הראשונה לכך שאנדרומדה מצויה מחוץ לשביל החלב (שקוטרו כ-35 קילו-פארסק בלבד, או 100 אלף שנות אור), כלומר - שאנדרומדה היא גלקסיה בפני עצמה. פירושה של עובדה זו, היה שקיימות גלקסיות נוספות על זו של שביל החלב.
מדידת מרחקים ביקום > שימוש בנרות תקניים כיום

במחצית השנייה של המאה ה-20 התפתחו שיטות אחרות, בנוסף לשימוש בנרות תקניים, כדי למדוד או להעריך מרחקים אל גרמי שמים. שיטות אלה משמשות לאימות של המדידות אל הנרות התקניים. ראו סולם המרחקים הקוסמי (אנ') - כל שיטה מתאימה לתחום מרחקים אחר. עם זאת, נרות תקניים משמשים אף כיום למדידת מרחקים בכל התחומים, ולמעשה סופרנובות מטיפוס Ia הן האמצעי היחיד כיום למדידה של המרחקים הגדולים ביותר הניתנים למדידה - עד לטווח של 10,000 מיליון פארסק, או 10 גיגה-פארסק.
מדידת המרחק לגלקסיות הרחוקות ביותר ביקום הנצפה קשורה באופן הדוק לגילויים האחרונים (2016) בדבר אנרגיה אפלה.
ישנם סוגים שונים של מקורות, המשמשים כנרות תקניים. הבולטים שבהם הם:
משתנים קפאידים
סופרנובות מטיפוס Ia
משתני RR בָּנֶבֶל
מקורות אחרים הם: התפרצות קרינת X (אנ'); ערפילית פלנטרית; נובה.
חישוב מרחק על פי נר תקני

בשנת 1856 פרסם נורמן פוגסון (Norman Pogson) סקאלה לוגריתמית של הבהירות נראית, המבוססת על הסקאלה הקדומה של היפרכוס ותלמי. פוגסון הגדיר (באופן שרירותי) יחס של פי 100 בעוצמת השטף, בין דרגת בהירות 1 לבין דרגה 6, כלומר הוא קבע שהפרש של 5 דרגות בסקאלה לוגריתמית מתאים ליחס של פי 100 בשטף הקרינה. כתוצאה מהגדרה זו, נוסחת המעבר משטף האור של כוכב (fm) לדרגת הבהירות הנראית שלו (m) היא:
ZP הוא קבוע שנקרא נקודת האפס של סולם הבהירות (ובאנגלית: Zero Point). מקורו של המקדם 2.5 בכך שבנוסחה נעשה שימוש בלוגריתם עם בסיס 10, כפי שמקובל בהנדסה. 2.5 הוא 5 מחולק ב-2, כאשר מקורו של ה-5 בשורש החמישי שבו השתמש פוגסון; וה-2 הוא הריבוע של 10 כדי לקבל 100, שהוא גורם ההכפלה שהציע פוגסון.
הקשר שגילתה ליוויט בין תדירות פעימה לבהירות מוחלטת הוא פרופורציה ליניארית. מכאן שכדי למדוד מרחק למשל לגלקסיה כלשהי, יש צורך לזהות בתוכה משתנה קפאידי (אחד לפחות), למדוד את תדירות הפעימה שלו, ולתרגם את התדירות לבהירות מוחלטת לפי קבוע הפרופורציה (פעולה זו נקראת כיול - להלן). כעת יש למדוד את הבהירות נראית הנראית של הכוכב, ולהשוות אותה לבהירותו המוחלטת. בשימוש בנוסחה הפשוטה הבאה, המבטאת את ירידת הבהירות עם המרחק, ניתן לחשב את המרחק אל האובייקט:
שבה: D הוא המרחק ביחידות של פארסק, או המרחק בשנות אור מחולק ב-3.26; m היא הבהירות הנראית, ו-M היא הבהירות המוחלטת. ההפרש m - M נקרא מודול-מרחק (Distance Modulus), והוא פרופורציוני ללוגריתם של המרחק.
בדומה לנוסחת הבהירות הלוגריתמית שלעיל, מקורו של הגורם 5 הוא בשימוש בלוגריתם לפי בסיס 10, מחולק בגורם 2 שנובע מריבוע המרחק.
בעיות במדידה

קיימים מספר תנאים לדיוק במדידה בשימוש בנרות סטנדרטיים:
תנועה יחסית בציר הרדיאלי בין הצופה בכדור הארץ לבין האובייקט, תגרום להסחה בספקטרום, בעוד שתנאי הכרחי למדידה הוא שימוש באותו תחום אורכי גל בציון הבהירות המוחלטת והבהירות הנראית.
הכחדה (Extinction) של אור היא תופעה הנגרמת מבליעה של אור, או הסטה שלו בשדה כבידה; במקרה ששיעור הבליעה ידוע ניתן להתחשב בו כדי לתקן מדידת מרחק לנר תקני. עם זאת במקרים רבים לא ידוע מהו שיעור הבליעה, או אף אם יש בליעה.
יש לכייל את הנוסחה בהתאם לסוג הנר התקני בו משתמשים.
בעיות במדידה > כיול

כדי למדוד מרחק אל נר תקני, יש לדעת את בהירותו המוחלטת בדיוק מספיק. קביעת הבהירות בהקשר של נר תקני היא שלב הכיול, החיוני לדיוק המדידה. במקרה של משתנה קפאידי, פעולת הכיול איננה טריוויאלית, מפני שקיימים טיפוסים שונים של משתנים קפאידים. על כן יש הכרח לזהות בוודאות את סוג המשתנה הקפאידי, ועל ידי כך את בהירותו המוחלטת בהתאם לתדירות הפעימה שלו. במקרה של סופרנובה מסוג Ia, המדידה מסתמכת על ההנחה שהבהירות המוחלטת של הסופרנובה היא זהה במרחקים קטנים וגדולים, הנחה שכיום (2013) אין לה מספיק אישוש. על כן הכיול המדויק של מקורות כאלה עדיין איננו ברמת ודאות מספקת.
הערות שוליים

↑  הוויכוח בעניין הגיע לשיאו באירוע מיוחד שנודע בשם הוויכוח הגדול, שבו התכנסו בבירת ארצות הברית מדענים משני המחנות דנו בשאלה.
↑  גודריק שהיה חרש מלידה, התייחס לאחד מהכוכבים הפועמים הראשונים שהתגלו, אלגול. הוא הציג את תגליתו בהיותו בן 19 בלבד. ההסבר שלו, שמדובר בהתנפחות ובהתכווצות לסירוגין של הגז שממנו עשוי הכוכב, התברר לימים כנכון. הוא קיבל על כך את מדליית קופלי, עוד לפני שמלאו לו 20 שנה.
↑  ליוויט, שהייתה חרשת אף היא, מצאה עבודה רק כעוזרת בית אצל המדען אדוארד פיקרינג. מסופר, שהגברים שהעסיק פיקרינג בחקר כוכבים משתנים התרשלו בעבודתם, וקיבלו תוצאות לא הגיוניות. פיקרינג פיטר את כולם, כשהוא קורא בזעם: "אפילו המשרתת שלי יכולה לעשות עבודה טובה יותר!" במקומם הוא אכן שכר את ליוויט (ונשים אחרות, ביניהן כאלה שהיו גם הן עוזרות בית, מפני שהאמין באיכות עבודתן של נשים), מעשה שהשתלם לו מאד, וגם למדע.
↑  זוהי שיטה המבוססת על תצפית על האובייקט מנקודות שונות, וחישוב המרחק באמצעות שיקולים גאומטריים. בחלל, נקודות התצפית השונות מתקבלות בעיקר על ידי התזוזה של הצופה כתוצאה מתנועת כדור הארץ סביב השמש. אגב, על פי עיקרון דומה נהגו בעבר, לצרכים צבאיים, להעריך מרחקים למטרות בטווחים של מספר קילומטרים, תוך עצימת עין ושימוש בכל עין של הצופה בנפרד, כנקודות תצפית שונות.
↑  המדידה נעשתה אל משתנים קפאידים קרובים, שלגביהם הפרלקסה ניכרת יותר ולכן ניתנת למדידה מדויקת יותר.
↑  מאמר על מדידה חדשה, במגזין The Astrophysical Journal, דצמבר 2006
↑  האבל, בניגוד להרצשפרונג, טעה ב-170% בלבד: המרחק הידוע כיום הוא 770 קילו-פארסק.
↑  אדווין האבל היה תצפיתן מעולה, אך הוא לא עמד מיד על המהפכנות העצומה של תגליתו; הגילוי שקיימות גלקסיות נוספות עדיין לא הבשיל להכרה, שמספר הגלקסיות ה"נוספות" הוא עצום כל כך. זו הייתה רק הראשונה מבין שתי התגליות המהפכניות של האבל, שכמעט שזיכו אותו בפרס נובל (אלא שהוא נפטר לפני ההכרזה) - השנייה היא הגילוי שהגלקסיות מתרחקות זו מזו (שגם אותה הוא לא השכיל לפתח לכלל תיאורית התפשטות היקום).
↑  המרחק הגדול ביותר שנמדד עד כה, על פי התאוריה, הוא לסופרנובה SN SCP-0401, שעליה דיווח פרויקט הסופרנובה של המעבדה הלאומית לורנס ברקלי (SCP) בינואר 2013. דווח על מודול-מרחק של 45.57, שפירושו מרחק של 13 גיגה-פארסק, או 42 מיליארד שנות אור. על פי הנוהג המקובל להעניק לסופרנובות שמות של מלחינים, זו האחרונה קרויה על שמו של אמן הג'אז צ'ארלס מינגוס.
↑  "הסופרנובה מינגוס עשויה לשפוך אור על האנרגיה האפלה", חדשות ה-BBC
↑  מודול-מרחק ששווה ל-0 מייצג מרחק של פארסק אחד.
↑  הנחה זו נובעת מהשיקול המקובל, שסופרנובה כזאת נוצרת רק כשמסתו של כוכב שווה לגבול צ'נדראסקאר, ועל כן כמות האנרגיה המשתחררת היא בקירוב שווה בכל המקרים.
סופרנובה SN1994D (הגוף הבהיר בחלק השמאלי התחתון) שהתגלתה בשנת 1994, כפי שהיא נראית בשולי הגלקסיה NGC 4526
עונת 1973/1974 בסרייה א'

| --- | --- |
תמונה קבוצתית של לאציו, אלופת הליגה
תמונה קבוצתית של לאציו, אלופת הליגה
 תקופת התחרות:  7 באוקטובר 1973 – 19 במאי 1974 (225 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  לאציו
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  497 (2.07 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  24 - ג'ורג'ו קינאליה, לאציו
 → 1972/19731974/1975 ←
עונת 1973/1974 בסרייה א' הייתה העונה ה-72 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-7 באוקטובר 1973 והסתיימו ב-19 במאי 1974.
בליגה השתתפו 16 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
גנואה, צ'זנה ופוג'ה היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.
לאציו זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
בסיום העונה לסרייה ב' ירדו פוג'ה, גנואה והלאס ורונה. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו וארזה, אסקולי וטרננה.