stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל במלחמת האזרחים בסוריה
אירועי ירי מהגבול הסורי > 2016

ב-17 ביולי כלי טיס לא מאויש חדר לרמת הגולן ושוגרו לעברו שני טילי פטריוט שלא הצליחו ליירטו. שברי הטילים שנפלו גרמו לשריפה בקיבוץ איילת השחר. לא ברור האם היה מדובר בכטב"ם של כוחות אסד, רוסיה או חזבאללה.
ב-25 ביולי פצצת מרגמה נפלה בשטח פתוח בגולן ללא גרימת נזק. צה"ל השמיד את מקור הירי.
ב-22 באוגוסט פצצת מרגמה נפלה בשטח פתוח סמוך לגדר המערכת ולמוצב ברמת הגולן. צה"ל הגיב בתקיפת משגר המרגמות.
ב-4 בספטמבר נפלה פצצת מרגמה שנורתה מסוריה על כביש ברמת הגולן. בתגובה תקף צה"ל משגרי ארטילריה סורית.
ב-7 בספטמבר נפלה פצצת מרגמה בגולן. צה"ל הגיב בליל 8 בספטמבר בתקיפת מרגמות בצפון הגולן הסורי.
ב-12 בספטמבר פצצת מרגמה מסוריה נפלה ברמת הגולן.
ב-17 בספטמבר רשמה מערכת כיפת ברזל יירוט ראשון בגזרת רמת הגולן כאשר יירטה ירי תלול מסלול מסוריה. לא ברור אם האיום שיורט היה פצצת מרגמה או רקטה ארטילרית. כשעתיים לאחר היירוט, בוצע יירוט נוסף.
ב-9 בנובמבר נפל ברמת הגולן, פצמ"ר שנורה מסוריה. בתגובה צה"ל תקף סוללת תותחים סורית.
ב-27 בנובמבר התרחשה תקרית ירי בין כוח צה"ל לחוליית טרור של המדינה האסלאמית. חמושים, שהשתייכו לצבא ח'אלד בן אל-וליד המסונף לארגון המדינה האסלאמית, פתחו באש מקלעים ופצצות מרגמה אל עבר כוח מפלחה"ן גולני שביצע פעילות בגבול. הכוח מפלחה"ן גולני השיב באש וקיבל סיוע מטנק, מכוח של פלנ"ט גולני ומחיל האוויר הישראלי. 8 מחבלים נהרגו.
אירועי ירי מהגבול הסורי > 2017

ב-22 באפריל נפלו 3 פצצות מרגמה שנורו מסוריה ברמת הגולן.
ב-27 באפריל חדר כלי טיס בלתי מאויש סורי אל רמת הגולן. מערך ההגנה האווירית של צה"ל יירט אותו באמצעות טיל קרקע-אוויר MIM-104D פטריוט.
ב-24 ביוני נפלו ברמת הגולן 10 פצצות מרגמה שנורו מסוריה. בתגובה תקפו כלי טיס של צה"ל עמדת מקלע כבד ושני טנקים סוריים, בתקיפה נהרגו 2 חיילים סורים וטנק אחד הושמד.
ב-25 ביוני נפלו ברמת הגולן פצצות מרגמה שנורו מסוריה. בתגובה תקפו כלי טיס של צה"ל שני תותחים ומשאית תחמושת של צבא אסד.
ב-30 ביוני זליגת ירי נוספת מסוריה לרמת הגולן. צה"ל תקף בתגובה עמדה סורית.
ב-19 בספטמבר חדר כלי טיס בלתי מאויש איראני של חזבאללה לשטח המפורז בסמוך לרמת הגולן והופל על ידי מערך ההגנה האווירית באמצעות טיל קרקע-אוויר מדגם MIM-104D פטריוט.
ב-16 באוקטובר שיגר צבא סוריה טיל קרקע-אוויר מדגם S-200 (מכונה בנאט"ו ובתקשורת הישראלית SA-5) לעבר מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי שטסו בשמי לבנון בגיחת צילום. המטוסים לא נפגעו. כעבר שעתיים תקפו מטוסי חיל האוויר הישראלי את סוללת הנ"מ בפצצות מונחות והשמידו את המכ"ם שלה.
ב-19 באוקטובר נפלה ברמת הגולן רקטה ששוגרה מסוריה. צה"ל תקף בתגובה את מקור הירי.
ב-21 באוקטובר פגעו 4 רקטות בצפון רמת הגולן הישראלית. בתגובה, השמיד צה"ל 3 תותחי ארטילריה של הצבא הסורי.
ב-3 בנובמבר נפצע תושב מג'דל שמס באורח קל כתוצאה מירי כלי נשק קל שבוצע משטח סוריה.
ב-11 בנובמבר הפיל מערך ההגנה האווירית של צה"ל כלי טיס בלתי מאויש בצפון רמת הגולן, לפני שזה הספיק לחצות את הגבול לישראל. כלי הטיס הופל באמצעות טיל קרקע-אוויר מדגם MIM-104D פטריוט.
אירועי ירי מהגבול הסורי > 2018

ב-8 בפברואר נורתה אש מסוריה לעבר כטב"ם ישראלי. מספר קליעים נפלו במג'דל שמס.
עימות ישראל-איראן (מאי 2018): ב-10 במאי בשעה 00:10 שיגר כוח קודס האיראני 20 רקטות ארטילריות אל עבר רמת הגולן, 4 מתוכן יורטו על ידי כיפת ברזל והשאר נפלו בשטחים בסוריה.
ביוני הותר לפרסום שהשב"כ חשף ועצר חוליית טרור של החזית העממית לשחרור פלסטין שפעלה תחת הכוונת סוריה ותכננה להתנקש בראש ממשלת ישראל וכן לפגוע במטרות אמריקאיות וקנדיות בירושלים.
ב-11 ביולי נשמעה אזעקה ברמת הגולן ועמק הירדן בעקבות חדירת כלי טיס בלתי מאויש מסוריה אל עבר שטח ישראל. מערך ההגנה האווירית יירט אותו מעל הכנרת באמצעות טיל MIM-104D פטריוט. בתגובה תקף צה"ל 3 עמדות של צבא סוריה.
ב-13 ביולי שוגר טיל פטריוט מצפת לעבר כלי טיס בלתי מאויש שהתקרב לישראל מכיוון סוריה. מצה"ל נמסר כי כלי הטיס הבלתי מאויש יורט.
ב-24 ביולי יירט מערך ההגנה האווירית, באמצעות זוג טילי פטריוט, מטוס קרב סורי מדגם סוחוי Su-22 או סוחוי Su-24 שחדר שני קילומטרים לתוך שטח ישראל, אחד הטייסים נהרג והשני נעדר.
ב-25 ביולי שוגרו 2 רקטות גראד מסוריה אל עבר ישראל ונפלו בכנרת. הירי בוצע על ידי ארגון המדינה האסלאמית. בתגובה תקף צה"ל את המשגר ממנו בוצע הירי וביצע ירי ארטילרי לאזור.
אירועי ירי מהגבול הסורי > 2019

ב-20 בינואר יירטה כיפת ברזל טיל קרקע-קרקע ששוגר משטח סוריה לעבר צפון רמת הגולן. ישראל הטילה אחריות על איראן על שיגור הטיל.
ב-11 בפברואר דווח על תקיפה של ישראל באזור קוניטרה: טנק ישראלי ירה מספר פגזים על עמדה של חזבאללה והרג שני פעילי משמרות המהפכה האסלאמית.
ב-27 במאי ביצעה סוללת נ"מ סורית ירי לעבר מטוס קרב ישראלי שטס בשמי הצפון. המטוס לא נפגע ובתגובה השמיד צה"ל את המשגר שביצע את הירי.
ב-1 ביוני בוצעו שני שיגורים מסוריה לעבר ישראל, ואחת הרקטות נפלה באזור החרמון. בתגובה תקף צה"ל מספר סוללות ארטילריה סוריות, עמדות תצפית סוריות וסוללת SA-2 סורית. בתקיפות נהרגו 3 חיילים סורים ו-7 חברי מיליציות שיעיות.
ב-19 בנובמבר, שוגרו 4 רקטות קרקע-קרקע מאזור דמשק לעבר מוצבים צבאיים בצפון הגולן. אזעקות צבע אדום הופעלו במספר יישובים בצפון הגולן והגליל, ארבע הרקטות ייורטו על ידי מערכת כיפת ברזל. למחרת בלילה חיל האוויר תקף בתגובה מטרות איראניות ומטרות של צבא סוריה באזור הגולן הסורי ודמשק. במהלך התקיפה, נורה מספר רב של טילי נ״מ לעבר מטוסי חיל האוויר, ללא הצלחה. צה״ל תקף את סוללות השיגור של אותם הטילים.
אירועי ירי מהגבול הסורי > 2020

ב-3 באוגוסט הרג כוח של יחידת מגלן, ששהה במארב בדרום רמת הגולן, 4 מחבלים בזמן שהניחו מטעני חבלה בשטח ישראל.
אירועי ירי מהגבול הסורי > 2022

ב־19 בספטמבר סוכל ניסיון פיגוע בחיילי צה"ל באמצעות מוקשים. חיילי צה"ל פתחו באש ופצעו את המחבל.
אירועי ירי מהגבול הסורי > 2024

ב-2 בנובמבר דווח כי נשיא סוריה, בשאר אל-אסד פנה לישראל דרך גורם שלישי בבקשה שיעזרו לו להילחם במורדים, בתגובה ישראל הציבה את התנאי שיסיים את הברית עם איראן ושכל המיליציות שקשורות לאיראן וכוחות איראן יצאו מסוריה.
תקיפות ישראליות בסוריה

הפעילות הישראלית מול התבססות איראן וחזבאללה בסוריה החלה בתקיפות חשאיות, שעליהן ישראל לא לקחה אחריות, נגד משלוחי נשק "שובר שוויון" שהגיע לחזבאללה, ונגד חוליות טרור שחזבאללה הקים בגבול ישראל-סוריה על מנת לבצע פיגועים נגד ישראל כאשר יהיה צורך. במהלך השנים, ככל שאיראן העמיקה את נוכחותה בסוריה באמצעות כוח קודס של משמרות המהפכה האסלאמית, ישראל הגבירה את קצב התקיפות שלה ואף פגעה במספר מפקדים בכירים בחזבאללה וכוח קודס על אדמת סוריה. בשנים אלו ישראל נמנעה מלקחת אחריות על התקיפות וסוריה נמנעה מתגובה, כמו גם מירי טילי קרקע-אוויר. עם סיום כהונתו כמפקד חיל האוויר הישראלי חשף אמיר אשל שבשנים 2012–2017 ערכה ישראל קרוב למאה תקיפות של שיירות נשק לחזבאללה. באותה תקופה החל גם תיאום צבאי הדוק בין צה"ל לצבא רוסיה ובעיקר חיל האוויר הרוסי, בעקבות מעורבות רוסיה במלחמת האזרחים בסוריה, על מנת למנוע התנגשות צבאית בין חיל האוויר הישראלי לכוחות רוסיים בסוריה.
בשנת 2018 חלה הסלמה גדולה בעימות בין ישראל לאיראן על אדמת סוריה ונשברה העמימות על התקיפות האוויריות, שעל חלקן ישראל לקחה אחריות וגם הצהירה שתקפה מאות פעמים מטרות איראניות בסורה כדי למנוע איום על ישראל. סוריה החלה להגיב בירי נ"מ וטילי קרקע-אוויר, לעיתים מסיבי, ומספר פעמים אף התרחש ירי תגובה לעבר רמת הגולן. בשנה זו עימות הפרוקסי בין ישראל לאיראן הפך לגלוי והגיע לשיאו בחודשים אפריל ומאי, אז ישראל ביצעה תקיפות גלויות ונרחבות נגד מטרות איראניות על סוריה (כגון מבצע בית הקלפים).
בתקיפות האוויריות הושמדה כמות רבה של אמצעי לחימה ותחמושת, ומספר רב של רקטות ארטילריות וטילי קרקע-קרקע. חיל האוויר הישראלי גם פגע והשמיד מספר לא ידוע של סוללות הגנה אווירית של חיל ההגנה האווירית הסורי כאשר אלו ירו לעבר מטוסי קרב ישראליים. בתקיפות נהרגו למעלה מ-150 חיילי צבא סוריה, למעלה מ-100 פעילי משמרות המהפכה האסלאמית, למעלה מ-50 פעילי חזבאללה ועוד עשרות חברי מיליציות וארגוני טרור, בהן מיליציות שיעיות והמדינה האסלאמית.
לאחר התמוטטות משטר אסד

בעקבות הפלת שלטונו של אסד והשתלטות המורדים על המדינה, טנקים וכוחות חי"ר של צה"ל הוצבו בתוך רצועת השטח המפורז שבגבול ישראל-סוריה ברמת הגולן, כדי למנוע אפשרות לכניסת מורדים לשטח ישראל בחסות ההפיכה. באותו היום יחידת שלדג השתלטה על עמדות צבא סוריה בחרמון הסורי, עם נטישתם. חיל האוויר הישראלי הפציץ מספר שדות תעופה צבאיים בסוריה, מערכות הגנה אווירית, טילי קרקע-קרקע, מספר רב של מחסני אמל"ח ומפעלי ייצור נשק.
סיוע הומניטרי ישראלי

לאורך מלחמת האזרחים העניקה ישראל טיפול רפואי למאות פצועים סורים שהגיעו אל גבול ישראל-סוריה ברמת הגולן. רבים מהפצועים טופלו בבית חולים שדה של צה"ל שהוקם בסמוך לגבול, ובמקרה הצורך הועברו פצועים לטיפול בבתי חולים בישראל, כ־70% במרכז הרפואי לגליל בנהריה והיתר בבית החולים זיו בצפת, בית החולים פוריה ומספר מצומצם גם בבית החולים רמב"ם בחיפה. בתום הטיפול הראשוני הפצועים מוחזרים לסוריה. בשנת 2016 הורחב הסיוע גם לטיפול בחולים סורים.
ביוני 2016 הקים צה"ל את מנהלת "שכנות טובה" במסגרת אוגדה 210 של פיקוד הצפון, למתן סיוע אזרחי לתושבים סורים ביישובים סמוכים לגבול ישראל. לפי צה"ל, הסיוע לאזרחים הסורים מתבצע ממניעים מצפוניים וביטחוניים. צה"ל אינו מעוניין לעמוד מנגד למול המשבר ההומניטרי בסוריה ובנוסף, הסיוע יכול לייצר סביבה פחות עוינת מעבר לגבול. במהלך השנים נרתמו ארגוני סיוע ואזרחים לאיסוף תרומות ופעילות למען הסורים המטופלים בישראל ואף מחוצה לה, הירתמות שהלכה וגברה במהלך שנת 2016 בסוף 2016 הוקם מיזם "הסורים על הגדרות", לשם גיוס תרומות למען ילדים סורים שנפגעו במלחמת האזרחים. בכסף שנאסף רוכש המיזם מוצרים - תרופות, מזון תינוקות וביגוד חם - המועברים לסוריה באמצעות ארגון הסיוע ההומניטרי IFA. ביולי 2018 סייעה ישראל בחילוץ פעילי "הקסדות הלבנות" מסוריה במבצע חשאי ואבטחה את מעברם לירדן.
הזמר עמיר בניון הוציא אלבום בערבית בשם "Zini". חלק מהשירים שבו הוקלטו בשביל לתמוך במורדים בהפגנות בסוריה.
על פי דיווח ברשת החדשות הסורית, ביולי 2018 ישראל חילצה לשטחה ארבעה מפקדי מיליציות סוניות מצבא סוריה החופשי שפעלו לאורך גבולה בגולן הסורי.
ראו גם

יחסי ישראל–סוריה
תקיפות מתקני נשק כימי בסוריה
סכסוך ישראל-חזבאללה לאחר מלחמת לבנון השנייה
צ'ארלס סקוט שרינגטון

| --- | --- |

 לידה:  27 בנובמבר 1857 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  4 במרץ 1952 (בגיל 94) איסטבורן, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  נוירוביולוגיה, בקטריולוגיה, היסטולוגיה, פיזיולוגיה, פתולוגיה 
 מקום קבורה:  איפסוויץ' 
 מקום לימודים:  פיצוויליאם קולג'  אוניברסיטת אוקספורד  בית ספר איפסוויץ'  קולג' גונוויל וקאיוס  בית הספר לרפואה של בית החולים סנט תומאס 
 מנחה לדוקטורט:  מייקל פוסטר, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוסדות:  מודלין קולג'  אוניברסיטת ליברפול  קינגס קולג' לונדון 
 תלמידי דוקטורט:  John Farquhar Fulton, ג'ון קריו אקלס, וילדר פנפילד, John Farquhar Fulton 
 פרסים והוקרה:  אביר הצלב הגדול של מסדר האימפריה הבריטית  מסדר ההצטיינות  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1932)  מדליית קופלי (1927)  המדליה המלכותית (1905)  ההרצאות לזכר סילימאן (1904)  מדליית ביילי (1899)  הרצאת קרוניאן (1897) 
 
צ'ארלס סקוט שרינגטון (באנגלית: Charles Scott Sherrington; ‏27 בנובמבר 1857 – 4 במרץ 1952) היה נוירופיזיולוג אנגלי. זכה בשנת 1932 יחד עם אדגר דאגלס אדריאן בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על תגליותיהם בתחום תפקודי הנוירונים. נבחר לחבר בחברה המלכותית של לונדון בשנת 1893 והיה נשיאה בין השנים 1920–1925.
רקע משפחתי ושנותיו המוקדמות > ילדות ונעורים

צ'ארלס סקוט שרינגטון נולד ב-27 בנובמבר 1857 באיזלינגטון, לונדון, שבאנגליה, להוריו ג'יימס נורטון שרינגטון שהיה רופא ולאנה ברוקס טורטל שרינגטון. כשהיה ילד צעיר, אביו מת ואמו נישאה בשנית לד"ר כיילב רוס שהיה ארכאולוג. בעקבות אהבתו והשכלתו של כיילב רוס, אביו החורג, לתחום האומנות האנגלית, שרינגטון פיתח עניין באומנות, שליווה אותו לאורך כל חייו. כילד ונער, שרינגטון היה ספורטאי. הוא עסק בחתירה, במשחק ברוגבי, בכדורגל ובענפים שונים של ספורט חורף, הן כשהיה בתיכון והן בקולג'.
רקע משפחתי ושנותיו המוקדמות > השכלה

כנער, למד שרינגטון בבית הספר התיכון Queen Elizabeth's school, באיפסוויץ', אנגליה. לאחר מכן, בשנת 1876 התחיל שרינגטון ללמוד באוניברסיטת קיימברידג' (Gonville and Cauis Collage,Cambridge), בבית הספר לרפואה בית החולים סנט תומאס וסיים את הלימודים ב-1885. לאחר מכן, ב-1886, קיבל את התואר (L.R.C.P (Licentiate of the Royal College of Physicians. בשנת 1878 עבר את הבחינות הראשוניות לחברות בקולג' המלכותי לרופאים וב-1879 עבר את הבחינות הסופיות.
רקע משפחתי ושנותיו המוקדמות > הקונגרס הרפואי הבינלאומי השביעי

הקונגרס הרפואי שנערך בלונדון בשנת 1881 היה נקודת מפנה בחייו של שרינגטון. בכנס זה פרדריך גולץ', הציג את עבודתו וטען שתפקוד מקומי בקליפת המוח לא קיים. דייוויד פרייר, חלק על דעתו וטען שאכן יש תפקוד מקומי במוח. שניהם הציגו את מחקריהם וטענותיהם. כתוצאה מכך, בהמשך שרינגטון חקר את הסוגיה הזו ביחד עם לנגלי, באוניברסיטת קיימברידג'. בשנת 1884 הם אף פרסמו מאמר על ממצאיהם, זה היה המאמר הראשון של שרינגטון. בכנס זה נפגש שרינגטון לראשונה בתחום המחקר הנוירולוגי. נושא שלאחר מכן יחקור במרבית חייו.
עבודתו כחוקר

שרינגטון ביצע מחקר שארך כ-25 שנים, שבעקבותיו, יש הטוענים, הוא הניח את יסודות הנוירופיזיולוגיה המודרנית. על ידי הסרת חתיכות ממוחם של חתולים, כלבים וקופים חיים, הוא הצליח להראות שהנוירונים, מחוברים דרך סינפסות. מה שהיה קודם לכן רק תאוריה. שרינגטון גם ערך מחקרים רבים כדי ללמוד על עמוד השדרה. תגלית מרכזית ממחקריו הייתה הבסיס לחוק שרינגטון – Sherrington law.
עבודתו כחוקר > חוק שרינגטון

עד אז היה ידוע שגירוי עצבים גורם להתכווצות שריר. אך שרינגטון גילה שישנם עצבים אשר גירויים דווקא מונע את התכווצות השריר. כלומר, חוק שרינגטון (Sherrington law) אומר שכאשר קבוצה אחת של שרירים מגורה, השרירים העובדים נגד הפעילות של הקבוצה הראשונה ידוכאו.
ציטוט מהספר "הגוף": "חוק העצבוב ההדדי של השרירים, הקובע שבזמן ששריר אחד מתכווץ, שריר שהוא בן זוגו חייב להשתחרר, ובכך ביסודו של דבר הסביר כיצד השרירים פועלים."
עבודתו כחוקר > תרומתו למדע

מחקריו ותגליותיו של שרינגטון בנושא תפקוד העצבים של יונקים, השפיעו ותרמו רבות לניתוחי המוח והטיפול בהפרעות עצבים כגון שיתוק וניוון. בנוסף לזאת שרינגטון גם טבע לראשונה את המונחים נוירון (תא עצב) וסינפסה (הנקודה בה הדחף החשמלי מועבר מתא עצב אחד לשני).
פרסומים מרכזיים

The integrative action of the nervous system – 1906, (ספר מחקר)
Mammalian physiology: a course of practical exercises – 1919, (ספר לימוד)
The reflex activity of the spinal cord – 1932, (ספר מחקר)
Man on his nature – 1940, (ספר פילוסופיה)
The endeavor of Jean Fernel – 1946, (ביוגרפיה)
פרסים ותארים

1893 – חבר בחברה המלכותית של לונדון
1905 – קיבל את המדליה המלכותית, על ידי החברה המלכותית בלונדון.
1920–1925 – נשיא החברה המלכותית בלונדון.
1922– קיבל תואר אבירות של האימפריה הבריטית (knight of the British empire)
1924 – אות כבוד מסדר ההצטיינות (order of Merit)
1927 – מדליית קופלי
1932 – פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
חייו הפרטיים

ב-27 באוגוסט 1891 נישא שרינגטון לאתל מרי רייט. וב-1897 נולד בנם. ב-4 במרץ 1952 (כשהוא בן 94) נפטר שרינגטון מכשל לבבי בעיר איסטבורן בסאסקס שבאנגליה.
KHL

| --- | --- |

 שם מלא:  Континентальная хоккейная лига ("ליגת ההוקי הקונטיננטלית")
 כינוי:  KHL
 תחום:   הוקי קרח
 ארגון:  הנהלת ליגת KHL
 מדינות:  בלארוס בלארוס (קבוצה אחת) קזחסטן קזחסטן (קבוצה אחת) הרפובליקה העממית של סין סין (קבוצה אחת) רוסיה רוסיה (20 קבוצות)
 קבוצות:  23
 נשיא:  רוסיה אלכסיי מורוזוב
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־17 שנים)
 שמות קודמים:  סופרליגה
 אלופה נוכחית:  מטאלורג מגניטוגורסק
 מפעל מקביל:  אליפות רוסיה בהוקי קרח
 מפעל נמוך:  VHL
 http://www.khl.ru - ברוסית http://en.khl.ru - באנגלית
סמל הליגה בעונת העשור 2017/2018
ליגת ההוקי הקונטיננטלית (ברוסית: Континентальная хоккейная лига, בראשי תיבות КХЛ; מילולית: ליגת ההוקי היבשתית; מכונה באנגלית בשם Kontinental Hockey League ובראשי התיבות KHL) היא ליגת הוקי קרח מקצוענית שבסיסה ברוסיה ונחשבת לטובה ביותר באירופה.
בתחילתה, הליגה כללה קבוצות מלטביה, סלובקיה, פינלנד, בלארוס, קזחסטן, סין ורוסיה, אך כיום כוללת קבוצות רק מארבעת האחרונות. היא נחשבת בעיני רבים לליגה החזקה ביותר באירופה והשנייה בטיבה בעולם, אחרי ליגת ה-NHL. זו גם הליגה השנייה בפופולריות שלה באירופה, עם ממוצע של 6,234 צופים למשחק נכון לעונת 2017/18.
הליגה מורכבת מ־23 קבוצות המחולקות לשתי חטיבות המחולקות גאוגרפית - החטיבה המזרחית והחטיבה המערבית. בכל חטיבה קיימים שני בתים, המסווגים גאוגרפית אף הם לפי מיקום הקבוצות. הבתים במזרח הם בית חרלמוב ובית צ'רנישב, ואילו במערב הבתים הם בית בוברוב ובית טראסוב.
שמונה הקבוצות הראשונות מכל חטיבה עולות לפלייאוף חטיבתי, שמורכב מסדרות משחקים בשיטת "הטוב מ-7" כאשר קבוצה מעפילה לסיבוב הבא לאחר שניצחה את הקבוצה בסיבוב הקודם 4 פעמים. האלופות החטיבתיות נפגשות בסדרת הגמר על הזכייה בגביע גגארין, ועל תואר אלופת ליגת ה-KHL. מעונת 2008 עד לשנת 2014 ומעונת 2016 הקבוצה הרוסית שסיימה את העונה במקום הגבוה ביותר הייתה זוכה בתואר "אלופת רוסיה". בעונת 2015 תואר אלופת רוסיה הוענק לקבוצה הרוסית עם מירב הנקודות בליגה הסדירה, גם בעונת 2019/2020 תואר האליפות הוענק לקבוצה עם מירב הנקודות בליגה הסדירה, בשל הפסקת העונה בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה. החל מעונת 2024/2025 אינה מהווה כחלק מאליפות רוסיה בשל סכסוך עם פדרציית ההוקי הרוסית. ב־2024 נערכה רפורמה מבנית במסגרתה הופרדה הליגה מהפדרציה והפכה לליגה עצמאית בניהול הנהלת הליגה.
במקביל לליגת ההוקי הקונטיננטלית, הנחשבת לליגת הבוגרים. ישנה גם ליגה לצעירים, שהוקמה ב-2009 ונחשבת לאחת מליגות הצעירים החזקות במזרח אירופה. תקרת השכר של שחקני הליגה עומדת על 900 מיליון רובלים (כ-13.4 מיליון דולרים).
היסטוריה

האליפות הראשונה יצאה לדרך בשנת 2008 כיורשת לליגת העל הרוסית בהוקי קרח (הסופרליגה) והכילה בעונת הבכורה 24 קבוצות שחולקו ל-4 בתים: 21 קבוצות מרוסיה וקבוצה אחת מכל שלוש המדינות: קזחסטן, בלארוס ולטביה. על פי הסכם בין מנהלי הליגה ופדרציית ההוקי הרוסית, מחזיקת גביע גגארין מוכתרת בתואר אלופת רוסיה.
אלופת הליגה הראשונה הייתה אק בארס קאזאן שזכתה לראשונה ב־12 באפריל 2009. לקראת העונה השנייה הוחלט על פיצול הליגה ל-2 חטיבות (מזרח ומערב) וסידור הבתים תחתיהן באופן גאוגרפי על מנת לצמצם את כמות הנסיעות למשחקי חוץ רחוקים. ב־12 באפריל 2010, זכתה קבוצת אק בארס קאזאן בתואר שני רצוף, כשברשותה ארבע זכיות כלליות באליפות הרוסית.
ב-9 במאי 2011 נחתם באופן רשמי הסכם בין הליגה לבין קבוצת לב פופרד מסלובקיה על הצטרפותה לליגה, בכך התפשטה הליגה לראשונה אל מחוץ לגבולות ברית המועצות לשעבר, ומספר קבוצותיה בעונת 2011/12 תוכנן להיות 24, עד שקבוצת לוקומוטיב ירוסלבל ויתרה על השתתפותה בעונת 2011/12 בשל התרסקות טיסה RA-42434 של יאקובלב סרוויס שהביאה למות 37 מאנשי הקבוצה. בעקבות ההתרסקות בוטל משחק הפתיחה הראשי של סלבאט יולאייב אופה מול אטלנט מיטישצ'י. פתיחת העונה נדחתה ב-5 ימים. הועלו הצעות לדראפט מקרב קבוצות הליגה האחרות כדי לאייש מחדש את הקבוצה, אולם לבסוף החליט נשיא הקבוצה לוותר על ההשתתפות בה בעונת 2011/12 ולבנות אותה מחדש לקראת עונת 2012/13.
בעונת 2013/14 כללה הליגה 28 קבוצות והליגה הקיפה 7 מדינות. בקיץ 2014 חלו תמורות משמעותיות בליגה, שאיבדה שלוש קבוצות חשובות - לב פראג (לב פופרד לשעבר), הקבוצה הצ'כית היחידה בליגה שהייתה גם סגנית האלופה היוצאת, וספרטק מוסקבה, אחת הקבוצות הוותיקות בהוקי קרח הרוסי, נקלעו לבעיות כספיות ונאלצו לוותר על השתתפותן, כמו גם דונבאס (אוקראינה) שפרשה בשל המשבר באוקראינה. עם זאת זכתה הליגה בצירוף יוקרתי - יוקריט הלסינקי, מקבוצות הפאר של ההוקי קרח הפיני, עזבה את הליגה בארצה והביאה ל-KHL דריסת רגל ראשונה בסקנדינביה. ביחד עם שתי קבוצות רוסיות חדשות, נשמר מספר הקבוצות על 28.
ספרטק מוסקבה חזרה לליגה בקיץ 2015 לאחר הפסקה של שנה, במקומה של אטלנט מיטישצ'י שעזבה. בעונת 2016/17 הצטרפה לראשונה קבוצת הוקי קרח מהרפובליקה העממית של סין, קבוצת הכוכב האדום קונלון. בעונת 2017/2018 צומצם מספר הקבוצות ל-27 עקב עזיבתן של מטאלורג נובוקוזנצק ומדוושצ'אק זאגרב, הקבוצה הקרואטית היחידה בליגה ובעונת 2018/19 צומצם מספר הקבוצות ל-25 לאחר שלאדה טוליאטי ויוגה הורדו מהליגה.
בעונת 2017/2018 נשבר שיא משחק ההוקי קרח הארוך ביותר בתולדות ליגת ה-KHL, במשחק חצי גמר החטיבה המערבית בין יוקריט לצסק"א. המשחק שהסתיים בניצחון יוקריט 2:1 נמשך 142:09 דקות. בתום עונת 2018/19 הצטמצם שוב מספר הקבוצות בליגה לאחר שסלובן ברטיסלאבה עזבה את הליגה עקב בעיות כספיות, חזרה לליגה הסלובקית, והותירה את מספר הקבוצות ב-KHL על 24.
בעונת 2019/2020 נרשם ממוצע של 6,759 צופים בחודש ספטמבר, מה שמהווה שיא צופים בתולדות הליגה לחודש הפתיחה של העונה. ברם, אותה עונה גם נחתמה ללא הכרעת אלופה בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה, שאילצה את הפסקת המשחקים ולבסוף ביטול המשך העונה. בסיום העונה עזבה קבוצת אדמירל ולדיווסטוק את הליגה אך חזרה אליה לאחר עונה אחת.
בעונת 2020/2021 אוונגרד אומסק זכתה לראשונה בתולדותיה באליפות הליגה. בעונת 2021/2022 נטשו אותה קבוצות כמו יוקריט הלסינקי ודינמו ריגה, כתגובה לפלישה הרוסית לאוקראינה.
מבנה הליגה

הליגה מחולקת לשתי חטיבות המחולקות על פי מבנה גאוגרפי: החטיבה המזרחית (הכוללת קבוצות ממזרח רוסיה וסביבותיה) והחטיבה המערבית (הכוללת קבוצות ממערב רוסיה וסביבותיה), שכל אחת מהן מחולקת לשני בתים. בכל אחד מהבתים 7 קבוצות, למעט "בית צ'רנישב" שבחטיבה המזרחית, הכולל 8 קבוצות.
| ליגת ההוקי הקונטיננטלית> עונות KHL | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> טורנירים נוספים | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> נשיאי הליגה | ליגת ההוקי הקונטיננטלית> שונות | ליגת ההוקי הקונטיננטלית>  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ← • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 • 2025/2026  |  גביע גגארין • גביע היבשת • גביע לוקומוטיב • WHL • MHL • VHL • גביע חרלמוב • גביע האתגר • גביע הפדרציה • גביע פטרוב • גביע האלופות  |  אלכסנדר מדבדב • דמיטרי צ'רנישנקו • אלכסיי מורוזוב  |  פרסי ההוקי הרוסי • דראפט ה-KHL • ‏KHL נגד NHL • התרסקות טיסת שחקני לוקומוטיב יארוסלבל • משחק האולסטאר • יריבויות בליגת KHL  |  |  |
קבוצות בעונת ‏2024/25
| החטיבה המזרחית | החטיבה המזרחית | החטיבה המערבית | החטיבה המערבית |  |  |
| בית חרלמוב | בית צ'רנישב | בית בוברוב | בית טראסוב |  |  |
| רוסיהאבטומוביליסט יקטרינבורג | רוסיהסלבאט יולאייב אופה | רוסיהויטיאז מחוז מוסקבה | בלארוסדינמו מינסק |  |  |
| רוסיהאק בארס קאזאן | רוסיהאוונגרד אומסק | רוסיהסוצ'י | רוסיהדינמו מוסקבה |  |  |
| רוסיהטרקטור צ'ליאבינסק | רוסיהאמור חברובסק | רוסיהספרטק מוסקבה | רוסיהצסק"א מוסקבה |  |  |
| רוסיהנפטכימיק ניז'נקאמסק | קזחסטןבאריס נור-סולטן | רוסיהסק"א סנקט פטרבורג | רוסיהלוקומוטיב ירוסלבל |  |  |
| רוסיהמטאלורג מגניטוגורסק | הרפובליקה העממית של סין הכוכב האדום קונלון | רוסיהסברסטאל צ'רפובץ | רוסיה אדמירל ולדיווסטוק |  |  |
| רוסיהטורפדו ניז'ני נובגורוד | רוסיהסיביר נובוסיבירסק | לאדה טוליאטי |  |  |  |


קבוצות עבר
‏יוגרה • סלובן ברטיסלאבה • לב פופראד • דונבאס • אטלנט מיטישצ'י • דינמו ריגה • יוקריט הלסינקי • לב פראג   מדבצ'אק זגרב • מטאלורג נובוקוזנצק • אם.וה.דה • חימיק ווסקרסנסק
מבנה הליגה > העונה הסדירה

| מועדון | כמות תוארי זכייה בגביע גגארין |
| --- | --- |
מטאלורג מגניטוגורסק: 3
אק בארס קאזאן: 3
צסק"א מוסקבה: 3
דינמו מוסקבה: 2
סק"א סנקט פטרבורג: 2
סלבאט יולאייב אופה: 1
אוונגרד אומסק: 1

באליפות הסדירה של ליגת ההוקי הקונטיננטלית כל קבוצה משחקת שני משחקי בית ושני משחקי חוץ מול כל אחת מיריבותיה בית (62 משחקים סה"כ), משחק בית אחד ומשחק חוץ אחד מול יריבות מהבית השני בחטיבה (31 משחקים סה"כ), משחק בית אחד נגד כל הקבוצות מאחד מבתי החטיבה השנייה ומשחק חוץ אחד נגד כל הקבוצות מהבית השני מהחטיבה השנייה (14 משחקים סה"כ) ועוד 2 משחקי בית ו-2 משחקי חוץ נגד 4 קבוצות נוספות, 2 מהחטיבה שלה ו-2 מהחטיבה השנייה. בסך הכל 60 משחקים לקבוצה. לאלופת העונה הסדירה, מי שניצחה בהכי הרבה משחקים ונמצאת בראש טבלת הליגה לאחר השלב הראשון מוענק גביע היבשת.
שיטת הניקוד היא שיטת "3 נקודות למשחק" הנהוגה בהוקי קרח הבינלאומי: עבור משחק שהוכרע בזמן החוקי מקבלת המנצחת 3 נקודות בטבלה. עבור משחק שהוכרע בהארכה או בדו-קרב חבטות עונשין מקבלת המנצחת 2 נקודות בטבלה, והמפסידה - נקודה אחת.
מבנה הליגה > שלבי ההכרעה - פלייאוף הליגה

שמונה הקבוצות הטובות ביותר מכל חטיבה (16 קבוצות סה"כ) מעפילות לשלב השני של הליגה, שלב הפלייאוף. הפלייאוף נערך במקביל בכל חטיבה, כאשר שתי אלופות הבתים בכל חטיבה מקבלות אוטומטית את הדירוגים 1 ו-2 בחטיבה שלהן, ושאר הקבוצות מדורגות 3 עד 8 בהתאם להישגיהן בעונה הרגילה, על בסיס חטיבתי ללא קשר לבתים מהן באו.
הקבוצות מתמודדות ביניהן בסדרות של "הטוב מ-7 משחקים", משמע - כאשר קבוצה אחת מנצחת את יריבתה ב-4 משחקים, היא מנצחת בסדרה כולה ומעפילה לסיבוב הבא, בעוד היריבה מודחת מהמשך המשחקים.
בסיבוב הראשון משחקת המדורגת הראשונה בכל חטיבה מול המדורגת שמינית, השנייה מול השביעית, השלישית מול השישית והרביעית מול החמישית. למדורגת הבכירה יותר יש יתרון ביתיות - שני המשחקים הראשונים, ובמידת הצורך גם המשחק החמישי והמשחק השביעי, יתקיימו באולמה הביתי.
בסיבוב השני משחקת המדורגת הבכירה שעלתה אליו מכל חטיבה מול המדורגת הנחותה ביותר שנותרה, ושתי הקבוצות האחרות משחקות זו מול זו.
שתי מנצחות הסיבוב השני עולות לסיבוב השלישי - הגמר החטיבתי, בו הן מתמודדות בטורניר להכרעת אלופות המזרח והמערב המתקיים גם הוא בסדרות של "הטוב מ-7 משחקים", כשאלופת כל חטיבה זוכה בגביע אליפות החטיבה. הקבוצות שזכו באליפות החטיבתית משחקות אחת נגד השנייה, גם כן בסדרה של עד 7 משחקים, בגמר גביע גגארין.
מבנה הליגה > פלייאוף תחתון

שאר הקבוצות שלא העפילו לפלייאוף הליגה מתחרות בטורניר על "גביע התקווה", כשהזוכה בו הייתה מקבלת את בחירת הדראפט הראשונה לקראת העונה הבאה.
זכויות שידור וחסויות > זכויות שידור

משחקי הליגה משודרים ברוסיה, בערוצי הבת של קבוצת התקשורת Match TV.
באוגוסט 2021, מנהלת הליגה חתמה על חוזים עם שני גופי שידור אמריקאים לשידור משחקי הליגה בארצות הברית. האחד הוא ESPN +, כשחלק מהמשחקים ישודרו שם. חלק מהמשחקים ישודרו ברשת Portable.TV, שגם תשדר לקנדה. בפברואר 2022, החוזים בוטלו בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה.