stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הצגה ליניארית
הקרקטר של הצגה מממד סופי > הגדרה

אם  \pi :G\rightarrow \operatorname {GL} (V) היא הצגה ממימד סופי מעל השדה  F, אז הפונקציה  \chi _{\pi }:G\to F,\,\chi _{\pi }(g)=\operatorname {tr} (\pi (g)) המוגדרת לפי חישוב העקבה של המטריצות המתקבלות מן ההצגה, היא הקרקטר (character) של ההצגה (בדרך כלל הקרקטר הזה אינו קרקטר כפלי). העקבה אינה משתנה בהצמדה על ידי אופרטור ליניארית הפיך, ולכן להצגות שקולות יש אותה עקבה.
באופן דומה, אם  g,h הם שני איברים צמודים בחבורה, דהיינו  h=xgx^{-1} עבור איבר  x מתאים, אז הקרקטר מקבל בשניהם את אותו ערך. מכאן שהקרקטר הוא פונקציה של מחלקות הצמידות בחבורה, ולא רק של החבורה עצמה.
פעולות על הצגות מתאימות לפעולות על קרקטרים: בהינתן סכום ישר של שתי הצגות, הקרקטר של הסכום הישר הוא סכום של פונצקיות קרקטר של המחוברים. בדומה, קרקטר של מכפלה טנזורית של שתי הצגות הוא מכפלה של פונקציות קרקטר של הגורמים.
בחבורה סופית (ובאופן כללי יותר, גם בחבורה קומפקטית), גם ההפך נכון: מן הקרקטר של הצגה, אפשר לשחזר את ההצגה כולה (עד כדי שקילות).
כך למשל, ניתן לשחזר את הממד של ההצגה מתוך הקרקטר שלה:  \chi _{\pi }(e)=\operatorname {tr} (id_{V})=dim(V).
הקרקטר של הצגה מממד סופי > דוגמאות לקרקטרים של הצגות

הקרקטר של הצגת האפס הוא הפונקציה הקבועה בעלת ערך 0.
הקרקטר של הצגה חד-ממדית שווה להצגה עצמה. בפרט, הקרקטר של ההצגה הטריוויאלית הוא פונקציה קבועה בעלת ערך 1.
עבור חבורה סופית, הקרקטר של ההצגה השמאלית הרגולרית (ושל ההצגה הימנית הרגולרית) הוא פונקציית דלתא על החבורה: זוהי הפונקציה  \chi _{reg}(g)=\delta _{e,g}.
באופן כללי יותר, בהינתן פעולה של חבורה  G על קבוצה סופית  S, הקרקטר של הצגת הפרמוטציה  F[S] הוא פונקציה  G\to F אשר שולחת איבר  g\in G למספר נקודות השבת של ההעתקה  g:S\to S.
עבור הצגת השיקוף של החבורה הסימטרית  S_{3} מעל  \mathbb {R} , הקרקטר הוא פונקציה  \chi :S_{3}\to \mathbb {R} ,\;\chi (g)={\begin{cases}2&{\text{ if }}&g=e\\0&{\text{ if }}&g\in \{(12),(23),(13)\}\\-1&{\text{ if }}&g\in \{(123),(132)\}\end{cases}}.
הצגות ואלגברת החבורה

יש התאמה מלאה בין הצגות של חבורה  G אל מרחבים וקטוריים מעל לשדה  F לבין מודולים מעל אלגברת החבורה  F[G], הנתונה על ידי הגדרת הפעולה  g\cdot v=\rho (g)(v). לכן יש גם התאמה אל ההצגות של אלגברת החבורה. תחת התאמה זו, הצגות צמודות עוברות אל מודולים איזומורפיים, סכום של העתקות עובר אל סכום ישר של מודולים, וההצגה הרגולרית (השיכון בעזרת חבורת הסימטריה) עוברת אל  F[G] כמודול מעל עצמו.
הצגות של חבורה סופית

כל הצגה של חבורה סופית מכילה תת-הצגה מממד סופי. בפרט, כל ההצגות האי-פריקות של חבורה סופית הן ממד סופי.
לפי משפט משקה, אם  G חבורה סופית שהסדר שלה זר למאפיין  \operatorname {char} (F), אז אלגברת החבורה היא פשוטה למחצה, הדבר מבטיח שכל הצגה של  G תהיה ניתנת לפירוק כסכום ישר של הצגות אי-פריקות. זהן פירוק יחיד עד כדי איזומורפיזם והחלפת סדר המחוברים בסכום הישר.
אם  G היא חבורה סופית ומתקיים תנאי משפט משקה, ניתן לרשום (לפי משפט ודרברן-ארטין) את חוג החבורה כסכום ישר של אלגברות מטריצות מעל חוגים על חילוק:  F[G]={\overset {t}{\underset {i=1}{\oplus }}}{M_{n_{i}}(D_{i})}. לכל חוג מהצורה  M_{n_{i}}(D_{i}) מודול אי פריק יחיד (אך המודולים ברכיבים השונים אינם איזומורפיים). מספר המחוברים  t הוא מספר המודולים הפשוטים, והוא גם שווה לממד מרכז החבורה  Z(F[G]), השווה למספר מחלקות הצמידות של החבורה. את הערכים של הקרקטרים השונים, המחושבים בכל מחלקות הצמידות של החבורה, אפשר לארגן במטריצה ריבועית, הנקראת טבלת הקרקטרים של החבורה.
מספר ההצגות האי-פריקות השונות (לא שקולות זו לזו) של חבורה סופית שווה למספר מחלקות הצמידות בחבורה. כמו כן, סכום ריבועי הממדים של ההצגות האי-פריקות השונות (לא שקולות) שווה לסדר החבורה.
הממד של כל הצגה אי-פריקה מחלק את סדר החבורה. יתרה מזו, לפי משפט איטו, אם  A תת-חבורה אבלית נורמלית, אז הממד של הצגה אי-פריקה מחלק את האינדקס  [G:A].
ראו גם

אלגברה מממד סופי - תורת ההצגות של אלגברות מממד סופי.
ליאור שמש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 במאי 1978 (בן 46)
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  שחקן
 פרופיל ב-IMDb
ליאור שמש (נולד ב-18 במאי 1978) הוא שחקן ישראלי.
ביוגרפיה

שמש גדל ברמת השרון, שמש הוא בוגר הסטודיו למשחק חולון בהנהלת שולי כהן ודרור טפליצקי. לשמש יש גם תואר ראשון בבימוי והוראת התיאטרון בבית הספר לאמנויות הבמה בסמינר הקיבוצים. שמש למד סדנת אימפרוביזציה בהנחיית רענן לוי. בנוסף למד שמש בסדנאות הבמה 2 בבית ציוני אמריקה, קומדיה פיזית / סלפסטיק בהנחייתה ג'וס הובן. וגם למד בסדנת משחק מול מצלמה בהנחייתה של השחקנית ליאת ביין. בצבא שירת כשוטר אך שוחרר מוקדם בגלל אסתמה.
קריירה

בשנת 2003 הופיע לראשונה בסדרת הטלוויזיה "קרב בדרך לירושלים" גילם את דמותו של יולק.
בשנים 2006–2009 זכה לחשיפה משמעותית כששיחק בטלנובלה של HOT "האלופה" במשך 3 עונות גילם את עובד חביה. גילם גם את עובד בשנת 2006 בסדרת הספין אוף של "האלופה" שנקראת "האבודה" הסדרה הושקה על ידי חברת אורנג' ושודרה לאחר שירדה העונה הראשונה מהמסך.
בשנת 2009 שיחק שוטר בסרט "הזמן שנותר".
בשנת 2013 הופיע בסרט "הרועה האחרון".
בשנת 2015 התארח במספר פרקים בודדים בעונה השנייה של הסדרה הקומית של ערוץ 2 "שנות ה-80" שיחק את שמוליק, שוטר טיפש, חדש בטירה וקפדן יתר על המידה. ריגל אחרי חלבי.
בשנת 2016 התארח בעונה הראשונה של הסדרה הקומית של ערוץ 2 "צומת מילר" שיחק את רפי, חבר של אדיר מהצבא, עובד כשומר אצל מלכת אנגליה.
בשנת 2017 הופיע בסדרה הקומית של ערוץ עשר "לה פמיליה" שיחק את דוד.
בשנת 2022 שב לגלם את דמותו של שמוליק השוטר בתפקיד אורח בעונה הראשונה של הסדרה הקומית של רשת 13 "שנות ה-90".
שמש גם השתתף בכמה פרסומות בניהם: פרסומת ל"וינר", "לאומי כארד-פוקס", "קלאבמרקט", "בזק בינלאומי", פרומו לערוץ "ביפ" ובפרסומת ל"לוטו" הולנד.
בתיאטרון
בתיאטרון שיחק בהצגות: "הדרבי הגדול" (מופע אימפרוביזציה), "שלוש אחיות" בתיאטרון קרוב, "הפיזיקאים" בתיאטרון הסימטה, "אופרה בגרוש" בהייניקן הבימה קלאב, "הזוג המוזר" בתיאטרון חולון, "אדם הוא אדם", בתיאטרון חולון, "הן לא תיקחהו עמך" בתיאטרון חולון, בהצגה "הוראות הפעלה" בצוותא, במחזמר "הקוסם!" בתפקיד האריה, בהצגה "אשתי לא מבינה אותי" שביים ישראל פוליאקוב, בהצגה "אמא מאוהבת" שיחק לצידה של חנה לסלאו, ובהצגה "נחשול" בתיאטרון אורנה פורת.
חיים אישיים

שמש נשוי, בנוסף לקריירת המשחק הוא עובד כקופירייטר ועובד עם לקוחות פרטיים ומשרדי פרסום.
הערות שוליים

↑  נועה רום, הטוב, המופרע והנערה, באתר ynet, 31 באוגוסט 2007
1 2 3 4  עובד חביה (ליאור שמש), באתר ynet, 24 במרץ 2006
1 2  ליאור שמש, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
↑  ynet, עובד חביה (ליאור שמש), באתר ynet, 15 במרץ 2007
↑  רן בוקר, "קיבלתי תפקידים בזכות 'האלופה'", באתר ynet, 6 באפריל 2015
↑  קרן נתנזון, בסוף יבוא קוסם, באתר ynet, 25 באוקטובר 2006
1 2 3 4 5  ניר יהב‏, "נחמד לי להיות עובד מ'האלופה', אבל לא בא לי להיות מזוהה רק עם זה", באתר וואלה, 6 בינואר 2021
המשרתות

המשרתות (בצרפתית: Les Bonnes) הוא מחזה פרי עטו של המחזאי הצרפתי ז'אן ז'נה.  הצגת הבכורה שלו הייתה בתיאטרון האתינה בפריז ב-17 באפריל 1947, בבימויו של לואי ז'ובה. סרט נעשה על פי המחזה ויצא להקרנה בבתי הקולנוע ב-1974.
הרקע

ז'נה שאב את הרעיון הכללי למחזה מהאחיות פאפן, לאה וכריסטין, שרצחו באכזריות את מעבידתן ובתה בלה מאן, צרפת, 1933, למרות שהמחזה לא סיפר את סיפורן של האחיות פאפן. כוונתו המקורית של ז'נה הייתה ששחקנים גברים יגלמו את דמויותיהן של שלוש הדמויות במחזה: מאדאם והמשרתות סולאנז' וקלייר.
תקציר העלילה

סולאנז' וקלייר הן שתי משרתות שמשחקות בריטואלים סאדו-מזוכיסטיים כשגבירתן (מאדאם) אינה בבית. במוקד משחקי  התפקידים נמצא רציחתה של מאדאם והן מחליפות ביניהן תפקידים, כשכל אחת בתורה מגלמת את דמותה של מאדאם והשנייה את דמותה של המשרתת. משחק התפקידים הפרטני גורם לכך שהפנטזיות שלהן לגבי "רציחתה" של המאדאם לעולם אינו מתגשם בסופו של הריטואל.
ההיסטוריה של ההפקה

המחזה הוצג לראשונה בבריטניה בשפה הצרפתית במכון לאמנויות מודרניות, בתחילה בתיאטרון מרקורי, בנוטינג היל גייט, לונדון. הבמאי הגרמני פטר צדק ביים, ואדוארדו פלוצי (Paolozzi ) עיצב את התפאורה. סלמה ואן דיאז גילמה את דמותה של סולאנז', אוליב גרג גילמה את דמותה של קלייר ואוריאל רוס גילמה את דמותה של מאדאם. ההפקה המשיכה והציגה בתיאטרון רויאל קורט, בטי סטוקפילד גילמה את דמותה של מאדאם ודייוויד דה בתל עיצב את התפאורה. צדק גם ביים את ההפקה הראשונה בבריטניה שנעשתה באנגלית, שהצגת הבכורה שלה נערכה ב-5 ביוני 1956 בתיאטרון מועדון ניו לינדסי. סלמה ואן דיאז שבה והייתה בתפקיד סולאנז', בעוד הייזל פנוורדן (Hazel Penwarden) הייתה בתפקיד קלייר. נייג'ל ויטאקר עיצב את התפאורה של הפקה זו.
מינו וולנקיס (Minos Volanakis) ביים את המחזה בתיאטרון אוקספורד פלייהאוס ב-1963. ההפקה התחדשה ב-1964 והיא הוצגה ביחד עם מחזהו של ברטולט ברכט  "היוצא מן הכלל והכלל".
המחזה הוצג מחדש בתיאטרון גריניץ' ב-1973 כשהשחקנית ויוויאן מרצ'נט  גילמה את דמותה של מאדאם, גלנדה ג'קסון גילמה את דמותה של סולאנז', ואילו סוזאנה יורק גילמה את דמותה של קלייר. הפקה זו צולמה כחלק מסדרת "תיאטרון הסרט האמריקאי" ((American Film Theatre ב-1974, בבימויו של מיילס, כשהצלם היה דאגלס סלוקומב.
ב-2013 יככבו קייט בלאנשט ואיזבל הופר בהפקת המחזה של הסידני תיאטר קומפני.
בעברית

דוד ברסלבי, ספר בימוי להצגת המשרתות מאת ג'ואן ג'נה. תל אביב : חמו"ל, 1977.
ז'אן ז'נה, המשרתות, תרגום: עדה בן-נחום. תל אביב: הוצאת אור עם, תשמ"ב 1981.
ורד הראל, ז'אן ז'נה ויצירתו : דיון על המשרתות ו-המרפסת : שיטה לניתוח מחזות. תל אביב: הוצאת אור עם, תשנ"ד 1994.
המחזה בתיאטרון הישראלי

1. תיאטרון החאן, הצגת בכורה: 1963
יוצרים: הוצג באנגלית. בימוי, תפאורה ותלבושות - פיליפ דיסקין.
שחקניות: פיית' גלוקמן, פרידה קית'.
2. תיאטרון הבימה, הצגת בכורה: 26 בנובמבר 1966
יוצרים: מתרגם - מקסים גילן, במאי - מיכאל אלמז, מעצב תפאורה ותלבושות - מיכאל אלמז.
שחקניות: שושנה דואר, ציפורה פלד, גאולה נוני.
3. תיאטרון באר שבע, הצגת בכורה: 7 ביולי 1981
יוצרים: במאי - גזה פרטוש, מתרגמת - עדה בן נחום, מעצבת  תפאורה ותלבושות - לידיה פינקוס-גני, מעצבת תאורה - ג'ודי קופרמן.
שחקנים: קלייר - דורון תבורי, סולאנז' - יוסף אבו ורדה, מאדאם - שלמה סדן.
4. תיאטרון אנסמבל הרצליה, הצגת בכורה: 16 במאי 2011
יוצרים: מתרגם - דורון תבורי, במאית - יעל קרמסקי, מעצב תפאורה - אשרף חנא, מעצב תלבושות - אביה בש, מוזיקה מקורית: גלית פלורנץ.
שחקניות: סלווה נקארה, חוה אורטמן, אודליה סגל מיכאל.
5. אנסמבל המוזות מההר, הצגת בכורה: 11 בספטמבר 2013
במאית - אולגה שצמן, עריכת מוזיקה ומוזיקה מקורית: רמי טילמן, כוריאוגרפיה: אפרת קדם
שחקניות: דיצה אלגר, רנטה מיכלזון, טלי רוט-גרינולד
הלוח הקראי

הלוח הקראי הוא גרסה של לוח השנה העברי המקובלת בקהילות היהודים הקראים, והוא מבוסס על שילוב של מחזור ירח ומחזור שמש. הלוח מבוסס על שילוב של כללים בשני עקרונות בסיסיים שהם קידוש החודש ועיבור השנה. בעבר, עד לפני כ־200 שנה, השימוש במונח "לוח" היה יכול להיות מטעה וניתן היה לדבר רק על "כללי עיבור השנה" ו"כללי קידוש החודש". אולם כיום, בעקבות התפתחות הלכתית ניתן להגדיר כללים אלה ככללים של "לוח שנה" ממש.
אחד ההבדלים בין הלוח הקראי לבין הלוח העברי הוא, שהקראים מציינים אך ורק את המועדים המצוינים בתנ"ך, ואינם מציינים מועדים מתקופות מאוחרות יותר, כמו חג החנוכה או ל"ג בעומר.
עקרונות לוח השנה

הלוח הקראי מבוסס על הכללים הקדומים של קידוש החודש ועיבור השנה, המופיעים בתורה שבעל פה (המשנה והתלמוד). הלוח מבוסס על שילוב של מחזור ירח ומחזור שמש. זאת, בשונה מלוח השנה הגרגוריאני (המבוסס על מחזור שמש בלבד), ומהלוח המוסלמי (המבוסס על מחזור ירח בלבד).
ההבדל העיקרי בינו לבין הלוח העברי המקובל הוא, קביעת ראשי חודשים על פי כללים הנובעים מעדויות ותצפיות אסטרונומיות - היהודים הרבניים (מי שאינם קראים) מחזיקים בתקנתו של הלל נשיאה, שתיקן לוח שנה על פי חשבון קבוע של מולד הלבנה (כפי שאנו מכירים אותו היום), ואילו הקראים לא קיבלו תקנה זו.
בתחילתו, הלוח הקראי הנהיג מסורת שהייתה מקובלת בקרב יהודים לפני המאה הרביעית (הוא הלוח המופיע בתלמוד) - לקבוע ראשי חודשים על פי "ראייה בפועל" בצירוף הקרבות. בזכות התפתחות הטכנולוגיה וחקר המדע, התפתחה עם הזמן שיטה של "אפשרות ראייה" המבוססת על ידע אסטרונומי, מה שמאפשר ליצור לוח שנה ממשי הידוע מראש, וזהו הלוח הקראי הנהוג בימינו. בשל העובדה שראשי החודשים בלוח הקראי מחושבים לפי תחזית אסטרונומית, בעוד הלוח הרבני מתבסס על חישובים מתמטיים, לא מן הנמנע שייווצרו הבדלים מזעריים בתאריכים בין הלוח הקראי לבין הלוח הרבני.
לוחות השנה הקראים העתיקים ביותר שיש בידינו היום נמצאו בגניזת קהיר ומתוארכים לשנת 1020
עקרונות לוח השנה > קידוש החודש

על פי לוח השנה העברי, חודש הוא הזמן שבין מולד הירח לאחר היעלמותו, לבין המולד הבא. החודש מתחיל כאשר הירח נראה לעין בפעם הראשונה לאחרי היעלמותו של הירח בחודש הקודם. ביום הראשון של החודש, הירח אמור להיראות בצורת סהר דק ולשקוע כמה דקות לאחר שקיעת החמה. עם התקדמות החודש, הולך וגדל חלקו המואר של הירח, והוא הופך לירח מלא באמצע החודש העברי. מכאן ואילך הולך ופוחת אורו המוחזר של הירח הנראה לעינינו, עד שהוא נעשה חשוך לחלוטין בסוף החודש.
בתקופתם של חז"ל, הסנהדרין הייתה מכריזה על תאריך ראש החודש לפי עדויות ראייה של מולד הלבנה. לאחר מכן, הסנהדרין הייתה מצווה להשיא משואות בראשי ההרים, שנראו בראשי ההרים של הערים הסמוכות, וכך הופצה בשורת ראש החודש. בשלב מאוחר יותר, בוטלה השאת המשואות עקב אילוצים, ובמקום זאת נעזרו בשליחים שיצאו להודיע על ראש החודש בכל חלקי הארץ.
אולם, בשנת 359, עקב המצב ששרר אז בארץ והקשיים בפרסום מועד ראש החודש על פי ראיית הלבנה, קבע רבי הלל נשיאה את השיטה המתמטית לחישוב החודשים בלוח השנה העברי, כפי שמקובל עד לימינו אנו. מאז, היהודים הרבניים ההולכים לפי חז"ל (ובכללם האורתודוקסיים) מחשבים את ראשי החודשים לפי השיטה של רבי הלל נשיאה. אולם, ברכת הלבנה עדיין מתבצעת לפי המועד האסטרונומי של מולד הלבנה. לפי שיטה זו, מספר הימים בכל חודש (29 או 30) קבוע מראש, ופעמים מעטות החודש מתחיל יום לפני מולד הלבנה.
בלוח השנה הרבני ישנן ארבע דחיות אפשריות של מועדים. כלומר, חז"ל קבעו ארבעה כללים, שלפיהם יום ראש השנה ועוד מועדים מסוימים יידחו ביום. כך למשל, ראש השנה (שהוא ראש חודש תשרי) לא יחול בימים א', ד' או ו'.
הקראים אינם מקבלים תקנות אלו, משום שאז לטענתם החגים לא חלים בתאריכים המדויקים שלהם. לפי תפיסתם, צריך לדבוק בעיקרון "ראיית הירח" ולקדש את ראשי החודשים לפי "אפשרות ראיית הירח"; כלומר, ראש החודש חייב להיות בתאריך בו אמור להיות מולד הלבנה, גם אם הוא לא נראה במקום מסוים בשל תנאים מקומיים כגון עננות יתר או אובך. כל חודש בשנה הקראית, בדומה לשנה הרבנית, יכול להיות חסר (בן 29 ימים) או מלא (בן 30 ימים), לפי המועד הבא של מולד הירח. התאריכים בלוח השנה הקראי והתאריכים בלוח השנה הרבני לא תמיד חופפים.
כיום, בעקבות ההתפתחות הטכנולוגית וההתקדמות בידע האסטרונומי, ניתן לחזות מראש מתי יחול מולד הירח, ומתי הוא יהיה נראה לעין, מה שמסייע לקראים לחזות מתי יתחיל כל חודש. לוח השנה הקראי מוכן כיום בידי בית הדין של הקראים בישראל בסיוע אנשי מדע. בשל הצורך של הקראים בתצפיות מדעיות עדכניות, עלולות לחול שגיאות בלוחות השנה שלהם, המתוכננים מראש לפי תצפיות מדעיות מתאריך מסוים. כך אירע ב־1990 (תשנ"א), אז התברר לבית הדין הקראי שלוח השנה שיצא באותה שנה שגוי. בעקבות אירוע זה, גובשו עקרונות חדשים להכנת הלוח, באופן שיבטיח תחזית נכונה של אפשרות ראיית הירח החדש.
לחודשים בלוח השנה הקראי יש שמות מספריים, כאשר החודש הראשון הוא ניסן, על פי הכתוב: "הַחֹדֶשׁ הַזֶּה לָכֶם, רֹאשׁ חֳדָשִׁים: רִאשׁוֹן הוּא לָכֶם, לְחָדְשֵׁי הַשָּׁנָה" (שמות, י"ב, ב'). כך, יוצא שהחודש הראשון הוא ניסן, החודש השני הוא אייר, וכן הלאה. כיום נוהגים הקראים להשתמש גם בשמות החודשים של לוח השנה הרבני, שמקורם בבלי, כפי שתיקן עזרא הסופר.
חגים ומועדים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היהודים הקראים מאמינים רק בתנ"ך, ולא בתורה שבעל פה, ולכן הם מציינים רק את החגים והמועדים הכתובים בתנ"ך:
חגים ומועדים > מועדים שמוזכרים בחמישה חומשי תורה > ספירת העומר

מקור הספירה הוא בספר ויקרא, פרק כ"ג:
(ט"ו) וּסְפַרְתֶּם לָכֶם מִמָּחֳרַת הַשַּׁבָּת מִיּוֹם הֲבִיאֲכֶם אֶת עֹמֶר הַתְּנוּפָה שֶׁבַע שַׁבָּתוֹת תְּמִימֹת תִּהְיֶינָה.
(ט"ז) עַד מִמָּחֳרַת הַשַּׁבָּת הַשְּׁבִיעִת תִּסְפְּרוּ חֲמִשִּׁים יוֹם וְהִקְרַבְתֶּם מִנְחָה חֲדָשָׁה לַה'.
וכן כתוב בספר דברים, פרק ט"ז:
(ט) שִׁבְעָה שָׁבֻעֹת, תִּסְפָּר-לָךְ: מֵהָחֵל חֶרְמֵשׁ, בַּקָּמָה, תָּחֵל לִסְפֹּר, שִׁבְעָה שָׁבֻעוֹת.
(י) וְעָשִׂיתָ חַג שָׁבֻעוֹת, לַה' אֱלֹהֶיךָ -- מִסַּת נִדְבַת יָדְךָ, אֲשֶׁר תִּתֵּן: כַּאֲשֶׁר יְבָרֶכְךָ, ה' אֱלֹהֶיךָ.
ראו גם

הלוח העברי
לקריאה נוספת

Magdi Shamuel, The Karaite Calendar:Sanctification of the New Moon by Sighting in Karaite Judaism, Meira Pollicak (Ed.), Brill, 2003
הערות שוליים

↑  מאחר שאין לוח שנה כלשהו המפורט בתנ"ך ובתקופת ענן לא הכירו את לוח השנה במגילות קומראן, הקראים ראו בלוח התלמודי (שנעזב על ידי היהודים הרבניים כנזכר להלן) את הלוח העברי המקורי, והלכו על פיו.
↑  Melonie Schmierer-Lee, Q&A Wednesday: Chronicling Karaites with Nadia Vidro, www.lib.cam.ac.uk, ‏2021-06-16 (באנגלית)
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |
כתובה קראית (פוסטאט, ד'תתע"ז, א'תכ"ח למניין השטרות) שנמצאה בגניזת קהיר. החתן והכלה מתחייבים "וינהגו על מנהג בני מקרא השומרים את המועדים המקודשים על ראיית הירח ומציאת אביב בארץ ישראל".
נורה ארנזדר (שחקנית)

| --- | --- |

ארנזדר, 2021
 לידה:  8 במאי 1989 (בת 35) צרפת פריז, צרפת 
 שם לידה:  Nora Uriella Marie Arnezeder 
 מדינה:  צרפת 
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 מקום לימודים:  קור פלורן 
 פרסים והוקרה:  פרס לומייר לשחקנית המבטיחה ביותר (2009)  Golden stars of French cinema (2009) 
 https://noraarnezeder.net
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
נוֹרה ארנזדר (בצרפתית: Nora Arnezeder; נולדה ב-8 במאי 1989) היא שחקנית וזמרת צרפתייה-יהודייה, זוכת פרס לומייר. כיכבה בהפקות טלוויזיה וקולנוע צרפתיות ואמריקאיות, בין היתר בסרטים "פריז 36" (2008), "חובו של היום ללילה" (2012), "טעון הגנה" (2012), "המושבה" (אנ') (2021), ובסרטו של זאק סניידר "צבא המתים" (2021).
ביוגרפיה

ארנזדר נולדה בפריז, צרפת. אביה, וולפגנג ארנזדר הוא נוצרי-קתולי ממוצא אוסטרי ואמהּ פיירה שינסי היא מצרייה-יהודייה ממוצא יהודי-ספרדי מאיטליה. בעת שהתחנכה בבית ספר תיכון, למדה במקביל משחק, ריקוד ופיתוח קול בבית הספר הידוע לדרמה Cours Florent.
ביוגרפיה > קריירה

ב-2006 החלה את קריירת המשחק שלה בסדרת הטלוויזיה הצרפתית "Commissaire Valence", בתפקיד קלואי.
ב-2008 פרצה לתודעה עם תפקידה הראשי בסרטו של הקולנוען הצרפתי כריסטוף בארטייה "פריז 36", בתפקיד העלמה דוס. על משחקה היא זכתה בפרס לומייר לשחקנית הצעירה המבטיחה ביותר וכן, בפרס Étoiles d'Or לתגלית הנשית הטובה ביותר. בנוסף, על ביצועה לפסקול הסרט עם השיר "Loin de Paname", הייתה ארנזדר מועמדת לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-82.
בשנת 2009 הפכה לפרזנטורית של הבושם L'Idylle מבית המותג הצרפתי "Guerlain".
ב-2012 שיחקה בסרט הקולנוע מותחן הפעולה האמריקאי "טעון הגנה", בתפקיד אנה מורו, חברתו של הדמות שגילם ראיין ריינולדס. באותה שנה היא גם שיחקה בסרט הדרמה האמריקאי "המילים", בתפקיד סיליה.
בשנים 2014–2018 שיחקה בסדרה הקומית-מוזיקלית האמריקאית "מוצרט בג'ונגל" מבית פריים וידאו, בתפקיד אנה מריה.
בשנים 2015–2016 שיחקה בסדרת המדע-בדיוני האמריקאית "ZOO" ברשת CBS, בתפקיד קלואי טוסיגננט.
בשנת 2021 כיכבה בסרטו של הקולנוען האמריקאי זאק סניידר "צבא המתים" מבית נטפליקס, לצד דייב בטיסטה, בתפקיד לילי המבריחה. בנוסף באותה שנה כיכבה בסרט הגרמני-שווייצרי דובר האנגלית "המושבה" בתפקיד בלייק, לצדם של איאן גלן ויואל בסמן.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ב-2014 הייתה במערכת יחסים עם השחקן האנגלי אורלנדו בלום.
ב-2019 יצאה עם השחקן הבריטי גיא ברנט (אנ').
פילמוגרפיה > קולנוע וסרטים

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Les deux mondes | לירי |  |
| 2007 | Bac + 70 | אלזה | סרט טלוויזיה של TF1 |
| 2008 | פריז 36 | דוס |  זכתה בפרס לומייר לשחקנית הצעירה המבטיחה ביותר  זכתה בפרס Étoiles d'Or לתגלית הנשית הטובה ביותר  הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-82, על ביצועה לפסקול הסרט עם השיר "Loin de Paname" |
| 2011 | La croisière | קלואי |  |
| 2012 | חובו של היום ללילה | אמילי |  |
| 2012 | המילים | סיליה |  |
| 2012 | Maniac | אנה |  |
| 2012 | טעון הגנה | אן מורו |  |
| 2013 | Angélique | אנג'ליק דה סאנס דה מונטלופ |  |
| 2014 | Fiston | סנדרה |  |
| 2018 | In the Cloud | Z |  |
| 2019 | Berserk | ג'אז |  |
| 2020 | Here After | האני בי |  |
| 2021 | Déflagrations | סוניה |  |
| 2021 | That Cold Dead Look In Your Eyes | מארי |  |
| 2021 | צבא המתים | לילי המבריחה/"ה קוֹיוֹטי" | תפקיד משנה |
| 2021 | המושבה (אנ') | לואיז בלייק | תפקיד ראשי |
| 2022 | Le Musk | ג'ולייט |  |
| 2023 | L'enfant du paradis | גארונס |  |
| 2024 | American Star | גלוריה |  |
| TBA | Tin Soldier | אבולי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה וסדרות

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Commissaire Valence | קלואי | פרק: "Passeport diplomatique" |
| 2007 | R.I.S. Police scientifique | טטיאנה גוליאנוב | פרק: "Apparences trompeuses" |
| 2011 | Xanadu | וארווארה ולאדין | תפקיד מרכזי; 8 פרקים |
| 2014–2018 | מוצרט בג'ונגל | אנה מריה | 6 פרקים |
| 2015–2016 | ZOO | קלואי טוזיניאנט | תפקיד מרכזי (עונות 1–2); 18 פרקים |
| 2017–2020 | ריביירה | נדיה | 7 פרקים |
| 2018 | Origin | אוולין ריי | תפקיד מרכזי; 10 פרקים |
| 2022 | ההצעה | פרנסואז גלזר | 4 פרקים; מיני-סדרה |
| 2022 | פנתרות | סיירה לובה | תפקיד מרכזי; 8 פרקים |
הערות שוליים

1 2 3 4  follers, Nora Arnezeder, Ethnicity of Celebs | EthniCelebs.com, ‏2012-09-18 (באנגלית אמריקאית)
1 2  אוהבת להתפשט: העבר הפרוע של החברה החדשה של אורלנדו בלום, באתר ‏מאקו‏, 2 בפברואר 2014
↑  Nora Arnezeder et son compagnon Guy Burnet à l'after-party du film "Mon Bébé" au Buddha-Bar à Paris, France, le 11 mars 2019. Un évènement organisé par Five Eyes production., purepeople.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 14018540  BNE: XX5430233  BnF: cb158419808 (data)  GND: 13641639X  ISNI: 0000 0001 1936 2907  LCCN: no2009163418  MusicBrainz: e3dfaeea-f001-408b-a51d-36fe5323384c  NKC: xx0191133  NLK: KAC2020M5080  SUDOC: 164173269  VIAF: 74185792   WorldCat (עם VIAF): 74185792 
נורה ארזנדר (מימין) ופייר קרדן, 2009
ארנזדר, 2019
ארנזדר בפסטיבל הסרטים קאבור(צר'), 2017
לארי פרסלר

לארי לי פרסלר (באנגלית: Larry Lee Pressler; נולד ב-29 במרץ 1942) הוא פוליטיקאי אמריקאי חבר המפלגה הרפובליקנית שייצג את מדינת דקוטה הדרומית הן בבית הנבחרים של ארצות הברית והן בסנאט של ארצות הברית במשך שנים רבות.
ביוגרפיה > לימודים, מלחמת וייטנאם וקריירה

פרסלר נולד ב-29 במרץ 1942 בהומבולדט, מחוז מיניהאהא, דקוטה הדרומית. לאחר סיום לימודיו בתיכון, פרסלר למד תחילה באוניברסיטת דקוטה הדרומית בוורמיליון וסיים את לימודיו שם ב-1964 עם תואר ראשון באמנויות (B.A.). לאחר שקיבל מלגת רודס, החל ב-1965 ללמוד באוניברסיטת אוקספורד במשך שנה, ולאחר השלמת לימודיו שירת בין השנים 1966 ל-1968 בצבא ארצות הברית, כולל שירות חלקי במלחמת וייטנאם. על שירותו הצבאי הוענק לו עיטור כוכב הארד.
לאחר סיום שירותו הצבאי, פרסלר סיים לימודי משפטים לתואר שני בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד, וסיים את לימודיו ב-1971 עם תואר דוקטור למשפטים (J.D.). במקביל, סיים ב-1971 קורס לימודים בבית הספר לממשל ג'ון פ. קנדי.
לאחר מכן הצטרף לשירות המדינה של דקוטה הדרומית, ועבד במשרד היועץ המשפטי של מזכיר המדינה של דקוטה הדרומית עד 1974. במהלך תקופה זו, בשנת 1972, קיבל את רישיון עריכת הדין שלו במחוז קולומביה והחל לעסוק כעורך דין.
ביוגרפיה > חבר קונגרס וסנאטור

ב-1974 נבחר פרסלר כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית לקונגרס ה-94, וייצג את מחוז הקונגרס הראשון של דקוטה הדרומית בין ה-3 בינואר 1975 ל-3 בינואר 1979, לאחר שנבחר לקדנציה נוספת ב-1976. בבחירות ניצח את המועמד הדמוקרטי המכהן, פרנק א. דנוהולם.
לאחר שוויתר על מועמדות נוספת, נבחר ב-1978 כמועמד להחליף את ג'יימס אבורזק בסנאט של ארצות הברית מטעם דקוטה הדרומית, שם כיהן מ-3 בינואר 1979. ב-1980 זכה לתשומת לב ציבורית בפרשת השוחד Abscam, בה היה חבר הסנאט היחיד שסירב לקבל שוחד פיקטיבי, ואף דיווח על הצעת השוחד בהמשך ל-FBI. בשנים 1995–1997 היה יושב ראש ועדת המסחר, המדע והתחבורה של הסנאט של ארצות הברית.
לאחר שנבחר מחדש ב-1984 וב-1990, פרסלר הפסיד בבחירות לסנאט ב-1996 למועמד הדמוקרטי, טים ג'ונסון, חבר קונגרס לשעבר, ופרש מהסנאט ב-3 בינואר 1997.
בנוסף לתפקידו כסנאטור, היה חבר בוועדות ההנהלה (Board of Visitors) של האקדמיה הימית של ארצות הברית ב-1979 וב-1989–1990, של אקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית, של האקדמיה הצבאית של ארצות הברית ושל אקדמיית משמר החופים של ארצות הברית ב-1993.
ביוגרפיה > עורך דין ופעילות במגזר הפרטי

לאחר פרישתו מהסנאט ב-1997, קיבל פרסלר רישיון לעריכת דין במדינת ניו יורק והקים את משרד עורכי הדין Pressler International‏, LLC. במקביל, החל לעסוק בפעילויות במגזר הפרטי והיה חבר בדירקטוריונים של מספר חברות, כגון הבורסה לניירות ערך של פילדלפיה. מאז 2001, פרסלר גם מלמד ומכהן כמרצה בכיר באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA), ובנוסף שותף במשרד עורכי הדין Brock Law Firm בניו יורק.
פרסלר, שהיה גם חבר בוועדת הייעוץ של אנדרטת מלחמת וייטנאם מאז 2004, כיהן כמשקיף רשמי בבחירות לנשיאות באוקראינה בדצמבר 2004.
קים ג'ונג-און

זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
קִים ג'וֹנְג אוּן (בקוריאנית: 김정은; נולד ב-8 בינואר 1984) הוא המנהיג העליון של קוריאה הצפונית. לאחר מות אביו קים ג'ונג-איל ב-2011, ג'ונג-און החליף אותו בשלוש עמדות המפתח: ראשות המפלגה, הצבא והמדינה.
ב-2010 החלו לראות בו יורש, ולאחר מות אחיו, הוכרז באופן רשמי ליורש. לפני שעלה לשלטון מיעט להופיע בפומבי, וגם לאחר שעלה לשלטון הוסיף מעטה חשאיות עבה לאפוף אותו ואת ממשלתו. לכן פרטים רבים אודותיו נותרו לא ידועים, וגם את אלה הידועים לא אחת קשה לאמת. בשנת 2016 דורג על ידי המגזין "פורבס" במקום ה-36 ברשימת האנשים החזקים בעולם.
סבו, קים איל-סונג היה ראש משפחת קים, אשר שולטת בקוריאה הצפונית מ-1947 ועד היום (נכון ל-2025).