stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחנה הריכוז צרווני קרסט
הערות שוליים

↑  מחנות ההשמדה, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות – יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 318.
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שטוטהוף |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007594419805171  LCCN: no2017155703  NKC: ko20201096050  VIAF: 6018151248001444270000   WorldCat (עם VIAF): 6018151248001444270000
מינכן, על סף מלחמה

| --- | --- |

 מבוסס על:  על הספר מינכן מאת רוברט האריס
 בימוי:  Christian Schwochow 
 תסריט:  Ben Power 
 שחקנים ראשיים:  ג'רמי איירונס  ג'ורג' מקיי יאניס ניוונר,
 מוזיקה:  איזובל וולר-ברידג' 
 צילום:  Frank Lamm 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברה מפיצה:  נטפליקס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 באוקטובר 2021
 משך הקרנה:  131 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית גרמנית
 סוגה:  סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מינכן, על סף מלחמה (אנגלית: Munich – The Edge of War) הוא סרט דרמה בריטי/גרמני שנוצר בשנת 2021, בבימויו של הבמאי הגרמני כריסטיאן שווצ'וב על פי תסריט של בן פאוור ובהפצה בלעדית של חברת נטפליקס. הסרט מבוסס על ספרו של רוברט האריס – מינכן. הסרט הוצג לראשונה בפסטיבל הסרטים של לונדון ב-13 באוקטובר 2021. ב-14 בינואר 2022 החלה הצגה מוגבלת של הסרט בבתי הקולנוע בארצות הברית ושבוע לאחר מכן צירפה חברת נטפליקס את הסרט לשרותי הסטרימינג שלה.
עלילה

בשנת 1932, החברים יו לגאט, פול פון הרטמן וחברתו לנה חוגגים את סיום לימודיהם באוניברסיטת אוקספורד. הרטמן מתעקש שחבריו יבקרו אותו במינכן כדי שיחוו את מה שהוא מכנה "גרמניה החדשה".
שש שנים מאוחר יותר, לגאט עובד כמזכירו של ראש ממשלת בריטניה נוויל צ'מברלין בעוד שאירופה נמצאת על סף מלחמה. צ'מברלין שואף להשיג שלום עם אדולף היטלר בכל מחיר, גם אם זה אומר לאפשר לגרמניה להשתלט על חבל הסודטים מידי בעלת בריתה של בריטניה – צ'כוסלובקיה. צ'מברלין כותב לבניטו מוסוליני במאמץ לעצור את הפעולה הצבאית. לכאורה היוזמה נושאת פרי והיטלר מזמין את צ'מברלין וראש ממשלת צרפת אדואר דאלאדיה עם מנהיג איטליה – בניטו מוסוליני לוועידה שנודעה לימים כועידת מינכן.
הרטמן עובד בינתיים כמתרגם במשרד החוץ בברלין תוך שהוא בחשאי מתכנן עם גנרל מהוורמאכט יוזמה להפלת היטלר וזאת אם בכירי הצבא יסכימו לעצור אותו ולתפוס את השליטה. הגנרל מאמין שלא ניתן להשיג זאת אלא אם יורשה להיטלר לפלוש לחבל הסודטים, בעוד שהרטמן מטיל ספק בנחישות הקולקטיבית של הגנרלים לעצור בעד היטלר, הרטמן מקבל מסמך גנוב על ידי אהובתו, הלן וינטר, המעיד כי היטלר מתכוון לכבוש את אירופה. הרטמן והאחרים מתכנסים מחדש ומסכימים שהעברת המידע לצ'מברלין בזמן שהוא במינכן תהיה האפשרות הטובה ביותר למנוע ממנו חתימה על הסכם שלום מדומה. הרטמן מגלה שיש לו חבר מהכיתה לשעבר, לגאט, שכנראה יכול לעזור. סר הוראס ווילסון(אנ') ובכיר בMI5 פונים ללגאט בנוגע להשגת המסמך שברשות הרטמן. לגאט מסכים לעזור להשיגו למרות הסכנות הכרוכות בכך. לגאט משכנע את צ'מברלין לצרף אותו יחד איתו למינכן במסווה של מתרגם. מהצד השני הרטמן עולה לרכבת של היטלר. תוך זמן קצר מגלה ששותפו לחדר השינה ברכבת הוא חבר ילדות בשם פרנץ סאואר, שהפך לקצין באס אס. לגאט מחביא את המסמך ואת האקדח בחדר האמבטיה, סאואר חושד בהרטמן אשר תופס אותו מחטט במזוודה שלו.
פלאשבק מגלה שליגט והרטמן הסתכסכו ב-1932 לאחר ויכוח מילולי סוער הקשור לתמיכתו של הרטמן בנאציזם. לגאט מקבל לידיו את המסמך, אך הרטמן מתעקש להציג בפני צ'מברלין את הטיעון שאסור לו לחתום על הסכם מינכן בעקבות הכתוב במסמך. לגאט והרטמן נפגשים עם צ'מברלין, אשר לועג לרעיון שלא לחתום על ההסכם וזאת על סמך תוכניות צבאיות גרמניות מעורפלות לכיבוש אירופה. צ'מברלין מסרב לפעול וכועס על לגאט. הרטמן מגלה ללגאט שהוא מתכוון לרצוח את היטלר וזאת למורת רוחו של לגאט. כאשר לגאט חוזר למלון שלו, הוא מגלה שבחדרו נמצא סאואר שפרץ לחדרו וגם תוקף אותו. עם עזיבתו של סאואר לגאט מגלה שהמסמך נעלם ונכנס לפאניקה, אבל הוא מצליח להעביר הודעה דיסקרטית להרטמן המודיעה לו על כך. הרטמן נפגש עם היטלר ביחידות אך אינו יכול להביא את עצמו לירות בו.
כשלגאט נכנס למכונית בכיוון שדה התעופה, הקלדנית ג'ואן מנזיס מגלה שהיא אחייניתו של קולונל בצבא הבריטי, ושהיא גנבה את המסמך מחדרו כדי למנוע מהגרמנים למצוא אותו. צ'מברלין חוזר לבריטניה ונותן את נאום השלום המפורסם שלו. לגאט חוזר הביתה לאשתו ולבנו, וחושף כי הוא מתכנן לעזוב את עבודתו ולהצטרף לחיל האוויר המלכותי. הכתוביות בסוף הסרט מציינות כי הסכם מינכן נכשל בסופו של דבר ומלחמת העולם השנייה מתחילה. צ'מברלין מתפטר מספר חודשים לאחר מכן, ומת זמן קצר לאחר מכן, אך לבריטניה היה יותר זמן להתכונן למלחמה.
צוות השחקנים

ג'רמי איירונס - נוויל צ'מברלין
אלכס ג'נינגס – סר הוראס ווילסון
ג'ורג' מקיי – יו ליגט
יאניס ניוונר – פאול פון הרטמן
לודוויג סימון – ג'ייקוב
ראו גם

מבצע ואלקירי
מכינה קדם-צבאית אדרת

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 מכינה קדם-צבאית
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים) 
 תלמידים
 :  85 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 mehinataderet.com
 
המכינה הקדם-צבאית אדרת היא מכינה קדם-צבאית המוגדרת כ"בית מדרש ישראלי לחברה וסביבה". המכינה נוסדה בשנת תש"ס (2001) במושב אדרת שבעמק האלה.
המכינה הוקמה על ידי תושבים צעירים מהרחבת המושב אשר ראו ברעיון הסביבתי-חברתי ערך רב והמשך למגמה של התחדשות חברתית שהתרחשה בהרחבת המושב באמצעות החדרת "דם חדש" של משפחות צעירות ממקומות שונים.
בתחילת שנת הלימודים תשע"ח, עברה המכינה לקיבוץ רבדים, בשפלת החוף. בנוסף, נפתחה שלוחה של המכינה בכפר הנוער עיינות.
המכינה מפעילה שלוש שלוחות, כולן בתוך כפרי נוער, במטרה ליצור שותפות וקהילתיות עם קהילת כפרי הנוער. מלבד השלוחה בעיינות, קיימות שלוחות בכפר סילבר וכפר הנוער בן שמן.
המכינה מקדישה זמן רב ללימוד תכנים של "בית מדרש ישראלי", כגון תנ"ך, יהדות, ציונות, מזרחנות וכדומה, לצד עיסוק נרחב בחיי קבוצה וב"עבודת המידות" האישית והקבוצתית. זאת לצד עיסוק רחב בהכרת ארץ ישראל, פיתוח כושר גופני והכנה לצבא.
המכינה עוסקת רבות בפעילות קהילתית, והשלוחה בעיינות מאפשרת גם התנסות מעשית בפיתוח נושאי הקיימות הסביבתית. שיתוף הפעולה עם כפרי הנוער מאפשר לחניכי המכינה ולמדריכיה להכיר וליצור שותפות עם אוכלוסיית כפרי הנוער, שחלקם גם משתלבים במכינה עם תום לימודיהם.
למכינה הקדם-צבאית מגיעים מדי שנה כ-120 חניכים מסיימי כתה י"ב, שבחרו לדחות את גיוסם לצה"ל בשנה, על מנת להתחנך ברוח המכינה. המכינה גם מפעילה תוכנית לשנה ב' ("מדרשה למעשה"), בה לומדים בוגרי שנה א' של המכינה ושל מוסדות אחרים, המעוניינים בלימוד מעמיק נוסף למשך חצי שנה. בתוכנית ההמשך משתתפים בדרך כלל, כ-20 חניכים.
מטרות המכינה

המכינה שמה לה למטרה "לטפח מנהיגות ישראלית חדשה שמחה ומלאת תקווה, ליצור מקום העוסק בכנות בשאלה כיצד בונים חברה טובה יותר, מקום המחנך ללימוד על מנת לעשות."
למידה מעמיקה של הבעיות והאתגרים בפניהן ניצבת החברה הישראלית וחיפוש דרכים להתמודד עמן.
העמקת הזיקה לארץ ישראל, למורשת היהודית, לסביבה ולקהילה בה חיים.
הכשרת החניכים ועידודם לשירות משמעותי ומיטבי בצה"ל ובמסלולי פיקוד וקצונה.
חינוך למנהיגות מתוך רגישות חברתית וענווה, על ידי העצמת החניך ברמה האנושית, החברתית והרעיונית.
עבודת המידות, בירור רעיוני, התנסות ואמונה ביכולת להיות אנשים טובים יותר, הלוקחים חלק בתיקון אדם, אומה ועולם.
הלימודים במכינה משלבים עיסוק בנושאים המכשירים את החניכים לחיים במדינת ישראל, עם דגש על הכשרה לצבא בפרט, לבין נושאים שמטרתם לעזור לכל חניך לעצב זהות אישית בדגש על זהות ציונית.
הערות שוליים

↑  מכינה קדם צבאית - אדרת (ע"ר) - מספר תאגיד 580378362. עמותות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311503905171
מנחם רוסק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 ביולי 1920 פלוצק, פולין פולין
 פטירה:  21 באוגוסט 2000 (בגיל 80) נען, ישראל ישראל
 מקום קבורה:  נען 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   ההגנה  פלמ"ח  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1942–1949 (כ־7 שנים)
 דרגה:   סא"ל
 תפקידים בשירות
 מפקד פלוגה א' של הפלמ"ח מפקד הגדוד החמישי של הפלמ"ח סגן מפקד חטיבת הראל
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות מבצע נחשון מבצע הראל מבצע יבוסי מבצע יורם מבצע דני מבצע ההר מבצע חורב
 תפקידים אזרחיים
 מרכז ועדת הביטחון של הקיבוץ המאוחד.
 
מנחם רוסק (רוּסָק, 24 ביולי 1920 – 21 באוגוסט 2000) היה חבר קיבוץ נען וחבר בארגוני ההגנה והפלמ"ח. בתקופת מלחמת העצמאות שירת כמפקדו השני של הגדוד החמישי של הפלמ"ח ("גדוד שער הגיא") ובהמשך מונה לסגן מפקד חטיבת הראל תחת פיקודו של יוסף טבנקין. השתתף בקרבות העיקריים לפריצת הדרך לירושלים ולשחרור אזור השפלה והנגב.
ביוגרפיה

רוסק נולד ב-1920 בעיר פלוצק שבפולין ליעקב ורחל רוסק. האב, שהיה ציוני, עלה ארצה ב-1923 וב-1925 עלתה רחל עם מנחם ואחיו (במסגרת העלייה הרביעית). עם עלייתם גרה המשפחה בחיפה ולאחר זמן מה נפטרה האם ממחלה. רוסק המשיך לימודיו בחיפה ובגיל 14 נשלח ללמוד בכפר הנוער בן שמן. בתום לימודיו ב-1937 הצטרף להכשרה המגויסת של הנוער העובד והלומד בעין חרוד איתה עבר לנען.
בנעוריו הרבה רוסק לשהות בבית דודו תנחום בכפר חיטים שם רכש, מבני משפחתו, ידע ומיומנויות בתחום החקלאות שהביאו אותו לעסוק בתחום זה בהמשך חייו.
השירות הצבאי

ב-1938 הצטרף רוסק לארגון ההגנה. ב-1943 הועמדה בפניו הברירה להתגייס לצבא הבריטי או לפלמ"ח. רוסק החליט להישאר בארץ והצטרף לפלמ"ח שם שובץ לפלוגה ה'.
לאחר הצטרפותו לפלמ"ח נשלח רוסק לקורסי פיקוד וב-1947 מינה אותו יגאל אלון למפקד אבטחת שיירות לירושלים. בהמשך מונה למפקד פלוגה א', לסגן מפקד הגדוד החמישי ובהמשך למפקדו. בתחילת דרכו בתפקיד זה פעל רוסק לגבש את הגדוד מהפלוגות שהרכיבו אותו. התפקיד הראשון שהוטל על הגדוד היה לתפוס את המשלטים ששלטו על שער הגיא כדי לאפשר מעבר של השיירות לירושלים. כוחות הגדוד, שהחזיקו את המשלטים ואיפשרו את מעבר השיירות, סבלו מנפגעים רבים כתוצאה מהאש כבדה של הכנופיות הערביות (כולל ירי תותחים) אולם רוסק הורה לחייליו להיאחז במקום בכל מחיר כדי למנוע את חסימת הדרך לירושלים.
באפריל 1948 השתתף הגדוד במבצע נחשון ובהמשכו במבצע הראל. במאי עלה רוסק עם הגדוד לירושלים שם השתתף, במסגרת תוכנית ד' של ארגון "ההגנה", במבצע יבוסי שנועד ליצור רצף טריטוריאלי יהודי. במהלך מבצע זה נלחם הגדוד בשיח' ג'ראח, שועפט, אוגוסטה ויקטוריה, א-טור ועוד. במאי לחם הגדוד בקרב רמת רחל.
ביוני ירד הגדוד מירושלים והשתתף במבצע יורם לכיבוש משטרת לטרון (כחלק מהמאמץ להרחיב את המסדרון לירושלים).
ביולי אותה שנה מונה רוסק לסגן מפקד חטיבת הראל תחת פיקודו של יוספל'ה טבנקין. בתפקידו זה השתתף עם החטיבה ביולי במבצע דני ובאוקטובר במבצע ההר.
בשלהי 1948 ירד רוסק עם חטיבת הראל לנגב כדי להשתתף במבצע חורב במהלכו פעלה החטיבה בין עוג'ה אל-חפיר לרפיח במטרה לנתק את רצועת עזה ולמנוע הגעת תגבורות אליה.
פעילות אזרחית

ב-1949, עם סיום המלחמה, השתחרר רוסק מהשירות וחזר לנען שם החל לעבוד במטעי הקיבוץ. במקביל מילא שורה של תפקידי מפתח ביישוב (מזכיר, מרכז משק ומרכז עבודה). בהמשך מימש רוסק את ניסיונו הרב והתנדב לסייע למשקים צעירים (כיסופים ומשמר דוד) ובנוסף עסק בהוראה ובחינוך.
רוסק מילא שורה של תפקידים בכירים במערכת הקיבוצית ושימש תקופה ארוכה כמרכז ועדת הביטחון של הקיבוץ המאוחד.
במהלך השנים היה רוסק פעיל בשימור מורשת הפלמ"ח ופעילות חטיבת הראל ויחד עם חברו אפרים בלוך יזם את הוצאת הספר של פלוגה ה' "והלכתם בארץ".
משפחתו

בתקופה ההכשרה המגויסת בנען הכיר רוסק את חברת הקיבוץ חנה (לבית סבירסקי) ונישא לה. לזוג נולדו 3 ילדים (אסא, יפתח ושרה). הבן, סגן יפתח רוסק, נפטר בתקופת הכוננות למלחמת ששת הימים.
הנצחה

בצידו המזרחי של קיבוץ נען הקימה המשפחה מצפור על שמו של רוסק. המצפור משקיף, מצד אחד, על המטעים אותם הקים וניהל רוסק ומצד שני צופה אל הרי ירושלים שם לחם.
לקריאה נוספת

יואב הרפז, דרך האש - הגדוד החמישי של הפלמ"ח, הוצאת "מערכת", קיבוץ דליה, 2008
"אחת הפלוגות" - סיפורה של פלוגה ה' פלמ"ח, הוצאת קיבוץ גבעת ברנר, 1992
הערות שוליים

↑  באותה תקופה כבר היה אב ל-2 ילדים
↑  בפיקודו של אברהם נגב
↑  פלוגה ה', באתר הפלמ"ח
↑  מחליפו של רוסק בפיקוד על הגדוד החמישי היה יששכר שדמי
↑  "אחת הפלוגות" סיפורה של פלוגה ה' פלמ"ח, הוצאת גבעת ברנר, 1992
↑  חנה בת שרה ויעקב דבירסקי. עלתה ארצה ב-1932. לפני עלייתה ארצה הייתה חברת חוות ההכשרה בגרוכוב שבוורשה
↑  בתור מזכיר הקיבוץ היה זה רוסק שקיבל ראשון את ההודעה על נפילת בנו
↑  מצפור רוסק, באתר של "עמוד ענן"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010834009505171  LCCN: nr2007013060  VIAF: 73821791   WorldCat (עם VIAF): 73821791
מכינה קדם-צבאית אחד משלנו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 תלמידים
 :  100 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°22′39″N 34°51′45″E﻿ / ﻿32.377444444444°N 34.862583333333°E﻿ / 32.377444444444; 34.862583333333
 www.one-of-us.org.il
  (למפת נתניה מוגדלת) מכינה קדם-צבאית אחד משלנו(למפת נתניה רגילה) מכינה קדם-צבאית אחד משלנו(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכינה קדם-צבאית אחד משלנו(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכינה קדם-צבאית אחד משלנו
 
מכינה קדם-צבאית "אחד משלנו" ע"ש פיני כהן היא מכינה קדם-צבאית הממוקמת בבית ינאי, ומיועדת בעיקר לבנים ובנות יוצאי פנימיות וכפרי נוער מהפריפריה.
המכינה נקראת על שם פיני כהן, אשר נהרג בפעילות מבצעית בגוש קטיף בשנת 2002.
הפעילות במכינה

הכנה לצה"ל- הכנה פיזית (אימוני כושר קרבי, קרב מגע,אימוני כוח וכו'). לימוד הישרדות וניווט, מפגשים עם חיילים ומפקדים, היכרות עם המערך הצבאי והכנה למיונים בחילות השונים.
הכרת הארץ- יציאה לטיולי שדה פעם בחודש.
התנדבות- התנדבות בפרויקטים ובמסגרות שונות
למידה- היסטוריה, יהדות, מנהיגות, ביטחון, קרימינולוגיה ועוד תחומים רבים
חיי אוטונומיה-החניכים הם אלו שמנהלים את חיי הקהילה שלהם. יש להם חלק בתהליך קבלת ההחלטות במכינה כדי שיוכלו להתנסות בחיי שיתוף, דמוקרטיה והנהגה.
סגל המכינה

במכינה יש 3 שלוחות, שלוחה אחת לבנות, הנמצאת באלוני יצחק, שלוחה חדשה ב-מצפה אילן וותיקה בבית ינאי – במכינה 100 חניכים ואיתם 9 מדריכים, 3 מנהלי מכינות ובראש המכינה עומד שחר אופז.
מנסור אולסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 בינואר 1932 גרנד פורקס, דקוטה הצפונית, ארצות הברית 
 פטירה:  19 בפברואר 1998 (בגיל 66) קולג' פארק (מרילנד), ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כלכלה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום קבורה:  Grue Lutheran Cemetery 
 מקום לימודים:  יוניברסיטי קולג'  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת המדינה של צפון דקוטה 
 מוסדות:  אוניברסיטת מרילנד  United States Department of Health, Education, and Welfare 
 פרסים והוקרה:  מלגת רודס (1954) 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בכלכלה מוסדית
 
מנסור אולסון (באנגלית: Mancur Lloyd Olson Jr.‎‏; 22 בינואר 1932 - 19 בפברואר 1998) היה פרופסור לכלכלה ולמדעי החברה אמריקאי, אשר לימד כלכלה באוניברסיטת מרילנד. תרומותיו החשובות ביותר היו בתחום הכלכלה המוסדית, ובניתוחיו באשר לתפקיד שרכוש פרטי, מיסוי, מוצרים ציבוריים, פעולה קולקטיבית וזכויות חוזיות, משחקים בפיתוח הכלכלי.
חינוך וקריירה

אולסון סיים תואר ראשון באוניברסיטת המדינה של צפון דקוטה, וזכה במלגת רודז, ביוניברסיטי קולג' שבאוניברסיטת אוקספורד, לפני שסיים את הדוקטורט בכלכלה מאוניברסיטת הרווארד, ב-1963.
משרתו הראשונה הייתה כעוזר לפרופסור באוניברסיטת פרינסטון. לאחר מכן שימש כסגן לעוזר מזכיר הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית במשך כשנתיים, בוושינגטון די. סי.. ב-1969 עזב את הממשל והצטרף למחלקה לכלכלה באוניברסיטת מרילנד, שם המשיך לעבוד עד מותו.
מורשתו > עבודה אקדמית

בספרו The Logic of Collective Action: Public Goods and the Theory of Groups ‏(1965), מציע אולסון את התאוריה לפיה הדבר שמדרבן אנשים לפעול בקבוצות, הוא תמריץ; חברי קבוצות גדולות אינם פועלים בהתאם לאינטרס משותף אלא אם כן הם מוּנעים על ידי רווח אישי (כלכלי, חברתי וכו'). בעוד קבוצות קטנות יכולות לפעול להשגת מטרות משותפות, קבוצות גדולות לא תפעלנה למען מטרות משותפות, אלא אם כן חברי הקבוצה, כל אחד כשלעצמו, יהיו בעלי מוטיבציה מספקת.
ב-1982 הרחיב אולסון את היקף עבודתו הקודמת בניסיון להסביר את עלייתן ודעיכתן של אומות. לטענתו, קבוצות כמו חקלאים המגדלים כותנה, יצרני פלדה ואיגודים מקצועיים, הן בעלות תמריץ להפוך לקבוצות אינטרס העוסקות בשדלנות, ולהשפיע על המדיניות לטובתן. מדיניות זו נוטה להיות פרוטקציוניסטית, מה שצפוי לפגוע בצמיחה הכלכלית; אבל בשל העובדה שהיתרונות של מדיניות זו מרוכזים, ועלותם מתפזרת על כלל האוכלוסייה, תהיה ההתנגדות הציבורית מועטה. עם התעצמותן של קואליציות אלו, הממוקדות בעשייה המביאה למדיניות חלוקה אינטרסנטית, אשר אינה משרתת את כלל החברה, המדינות הנושאות את נטל קיומן של קואליציות אלו, יחוו דעיכה כלכלית. עבודתו זו של אולסון השפיעה על ניסוח השערת דריפיל-קאלמפורס (Calmfors–Driffill hypothesis) באשר למשא ומתן קיבוצי.
בספרו האחרון, Power and Prosperity, שיצא לאור בשנת 2000, הבחין אולסון בין ההשפעות הכלכליות של סוגים שונים של ממשל, ובעיקר עריצות, אנרכיה ודמוקרטיה. אולסון טען כי תחת אנרכיה, ל"שודד משוטט" יש רק את התמריץ לגנוב ולהרוס, בעוד ל"שודד נייח" - עריץ - יש תמריץ לעודד מידה מסוימת של הצלחה כלכלית, מכיוון שהוא מצפה להישאר בשלטון מספיק זמן כדי ליהנות מן ההצלחה. שודד נייח מתחיל, לכן, לקחת על עצמו את הפונקציה השלטונית של הגנה על אזרחים ורכושם נגד שודדים משוטטים. במעבר משודדים משוטטים אל שודדים נייחים, רואה אולסון את זרעי הציוויליזציה, זרעים אשר סללו את הדרך, בסופו של דבר, לדמוקרטיה, אשר על ידי מתן כוח לאלו שמתאימים לרצון האוכלוסייה, משפרת תמריצים לממשלה טובה. עבודתו של אולסון על שודדים משוטטים לעומת שודדים נייחים, משפיעה על הניתוח של הסדר הפוליטי והכלכלי, אשר מובנה במדינות וחברות אשר מונהגות על ידי מצביאים.
מחקרי מדיניות

על מנת לסייע בהבאתם של רעיונות, כפי שהתגבשו בעקבות המחקרים שביצע, לידיעתם של קובעי המדיניות, ייסד אולסון את המרכז לרפורמה מוסדית במגזר הלא פורמלי ((the Center for Institutional Reform in the Informal Sector (IRIS Center), שמומן על ידי הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי. המרכז, שמושבו באוניברסיטת מרילנד, שאף לספק יסודות אינטלקטואליים לפרויקטי רפורמה כלכליים וחוקתיים, בביצוע הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי, במדינות קומוניסטיות לשעבר, המנסות לעבור לצורת קיום המבוססת על ממשל דמוקרטי מכוון שוק, הכפוף לשלטון החוק. הפרויקט היה פעיל במיוחד במזרח ומרכז אירופה, ובמדינות ברית המועצות לשעבר.
המרכז לרפורמה מוסדית הפגין מעורבות פעילה גם בפרויקטים בדרום אמריקה, אפריקה ואסיה, שם הפך לתומך מושבע בעצמאות מערכת המשפט. המרכז נתן חסות לוועידה הראשונה שעסקה בנושא השחיתות, בקרב מדינות אפריקה דוברות הצרפתית בשנות ה-90 של המאה ה-20, בעת שהיה זה נושא רגיש ביותר. מרכז IRIS המשיך לפעול לאחר מותו של אולסון, אך בסופו של דבר נטמע בתוכניות אחרות באוניברסיטת מרילנד, עקב מחסור בתמיכה כספית.
על מנת לכבד ולהוקיר את תרומותיו הרבות של אולסון, יזמה האגודה האמריקנית למדע המדינה את פרס אולסון לעבודת הדוקטורט הטובה ביותר בתחום הכלכלה הפוליטית.
ב-2013 הודיעה אוניברסיטת מרילנד על יצירתה של קתדרה חדשה - פרופסורת מנסור אולסון לכלכלה. פיטר מרל, פרופסור לכלכלה באוניברסיטה, היה לפרופסור מנסור אולסון הראשון.
עבודות נבחרות > ספרים

The Logic of Collective Action: Public Goods and the Theory of Groups (PDF). Cambridge, MA: Harvard University Press. 1965. ISBN 0-674-53751-3. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2016-05-12. נבדק ב-2017-10-01.
The Rise and Decline of Nations: Economic Growth, Stagflation, and Social Rigidities. New Haven: Yale University Press. 1982. ISBN 978-0300030792.
Power and Prosperity: Outgrowing Communist and Capitalist Dictatorships. New York: Basic Books. 2000. ISBN 0-465-05195-2.
עבודות נבחרות > מאמרים

"Towards a Mature Social Science". International Studies Quarterly. 27 (1): 29–37. במרץ 1983. doi:10.2307/2600617. JSTOR 2600617. {{cite journal}}:  (עזרה)
"Space, Agriculture, and Organization". American Journal of Agricultural Economics. Agricultural & Applied Economics Association. 67 (5): 928–937. בדצמבר 1985. doi:10.2307/1241349. JSTOR 1241349. {{cite journal}}:  (עזרה)
"The Economics of Autocracy and Majority Rule: The Invisible Hand and the Use of Force". Journal of Economic Literature. 34 (1): 72–96. במרץ 1996. {{cite journal}}:  (עזרה) (with Martin C. McGuire)
"Dictatorship, Democracy, and Development" (PDF). American Political Science Review. 87 (3): 567–576. בספטמבר 1993. doi:10.2307/2938736. {{cite journal}}:  (עזרה)
מערך DNA

צמד מערכי DNA
מערכי DNA (באנגלית: DNA microarray, DNA chip, Gene chip) הם שבבי זכוכית או פלסטיק שאליהם מודבקות חתיכות DNA חד-גדילי. בדרך כלל, מערכי DNA משמשים לאיתור נוכחות של mRNA, שעשוי להיות משועתק מגנים שונים. לכל גן מוקצה נקודה על פני השבב, וכשזו מאירה מסיקים שהגן התבטא.
מערך DNA, הצבעים השונים מייצגים את רמת הביטוי של גנים שונים
מכונות משתמשות במערכים אלה כדי לסרוק אחר רצפים גנטיים רבים בו זמנית. חתיכות ה-DNA החד-גדילי מכונות גלאים. מאות גלאים בעלי רצף זהה מודבקים בכל נקודה כדי להפוך את השבב ליעיל. כל סוג גלאי מותאם לגן אחר. הגלאים עשויים לכלול אוליגונוקלאוטידים (גדילי DNA קצרים של עשרות בסיסים בודדים), תוצרי PCR, 
DNA גנומי, פלסמידים, 
BACs (אנ') ומקטעי DNA ארוכים יותר של 70 בסיסים. השבבים נחלקים לשני סוגים: מערכי מאקרו (Macroarray), שמכילים מאות סוגי גלאים, ומערכי מיקרו (Microarray), שמכילים אלפי סוגי גלאים.
אופן השימוש במערך DNA

ה-RNA מופק מתאים רבים מאותו סוג. בדרך זו יוצרים מאגר RNA שמבטא פרופיל של כל הגנים שמתבטאים בתא. אחר כך מולקולות ה-RNA עוברות תהליך של שעתוק הפוך באמצעות רוורס טרנסקריפטאז, בתהליך שיוצר cDNA. בשלב זה, מוסיפים סימון פלואורסצנטי לגדילי ה-cDNA. מולקולת cDNA שמכילה רצף משלים לגלאי החד-גדילי, שנמצא על השבב, תידבק אליו בדרך של זיווג בסיסים. כשייחשף השבב למקור אור, הנקודות שייראו יצביעו על ביטוי של גן. מפני שידוע מראש היכן ממוקם כל גן על גבי השבב, ניתן יהיה לדעת איזה גן התבטא בתאים לאחרונה; מערכי ה-DNA נותנים תמונה של אילו גנים בגנום מתבטאים בתא מסוים ובתנאים מסוימים.
מערכי DNA במחקר

מפני שתפקידם של חלק גדול מהחלבונים אינו ידוע, וכיוון שגנים רבים הם House keeping, כלומר שהם חיוניים לכל סוגי התאים דוגמת חלבוני שלד התא, חוקרים בדרך כלל משתמשים בשיטה כדי לערוך השוואות. לדוגמה, השוואה של דגימת RNA מגידול במוח לדגימה ממוחו של אדם בריא. גלאים שנקשרים ל-RNA בדוגמה שנלקחה מהגידול, ולא בדוגמה מאדם בריא מצביעים על קשר בין התבטאות הגן למחלה.
כדי לערוך השוואות מסוג זה, נהוג לצבוע את ה-RNA של החולה בצבע פלואורסצנטי אחד ואת ה-RNA של הבריא בצבע אחר. באופן זה ניתן להשוות על אותו שבב את שתי הדוגמאות. לדוגמה, אם RNA של החולה צבוע ירוק ושל הבריא צבוע אדום, אז היכן שמתבטאים רק הגנים של החולה נראה צבע ירוק, היכן שמתבטאים רק הגנים של הבריא נראה אדום, והיכן שמתבטאים אותם גנים גם בבריא וגם בחולה נראה צבע כתום.
אף שהשבבים מאתרים RNA ולא חלבונים, מדענים רבים מתייחסים לאנליזה זו כ"אנליזת ביטוי". מאחר שישנם מאות אלפי גלאים שונים על כל שבב, כל שבב הוא שווה ערך של אלפי בדיקות גנטיות. לפיכך, השימוש בשבבי DNA האיץ את המחקר.
שבבי DNA יכולים לשמש לזיהוי של מוטציות גנטיות ושינויים בין פרטים ואוכלוסיות. בדומה לשיטת ה-RFLP (אנ') רק שבקנה מידה נרחב בהרבה. ניתן להשתמש בשבבים גם לצרכים פורנזיים (לצורך הוכחה במשפט), ובגילוי של פרטים בעלי נטייה לחלות.
היסטוריה

בחינת פרופיל התבטאות באמצעות שבבי DNA פורסמה לראשונה במגזין Science בשנת 1995.
העובדה שאין אפשרות לעשות סטנדרטיזציה בשבבים לא מסחריים גורמת לבעיה בניתוח הנתונים. עיתונים מדעיים רבים אימצו את סטנדרט MIAME כתנאי לפרסום מחקרים שנערכו בשיטה זו.
ראו גם

ביו-שבב
מיקרו מערכי חלבון
מסגד חוסיין-שאחובה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מסגד 
 מיקום:  סראי
 מדינה:  מקדוניה הצפונית 
 קואורדינטות:  42°00′06″N 21°19′52″E﻿ / ﻿42.001694444444°N 21.331027777778°E﻿ / 42.001694444444; 21.331027777778
  (למפת סקופיה מוגדלת) מסגד חוסיין-שאחובה(למפת סקופיה רגילה) מסגד חוסיין-שאחובה
 
מסגד חוסין-שאחובה (במקדונית: Хусеин-шахова џамија) או מסגד חוסין-שאה (במקדונית: Џамија на Хусеин-шах) הוא מסגד בכפר סראי, הסמוך לסקופיה, מקדוניה הצפונית. מסגד זה הוא אתר מורשת תרבותית של מקדוניה הצפונית.
מקום

מתחם המסגד ממוקם כחמש מאות מטרים מהנהר וארדאר, ממש בכניסה לכפר סראי (מק')‏.