stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק החלוקה השווה
תרמודינמיקה

בתרמודינמיקה, האנרגיה הפנימית במערכת מקיימת את חוק החלוקה השווה.
קיימים 3 סוגי אנרגיה כאלו:
אנרגיית תנועה קווית -  E={\frac {1}{2}}mv^{2}
אנרגיית רוטציה -  E={\frac {1}{2}}Iw^{2}
אנרגיית ויברציה -  E={\frac {1}{2}}kx^{2}
דוגמה:
 אם נסתכל על גז אידיאלי מונו-אטומי במרחב תלת־ממדי, לכל אטום יש 3 דרגות חופש (3 כיווני תנועה). 
מחוק החלוקה השווה ניתן לדעת כי האנרגיה הממוצעת לאטום תהיה:
 \langle U\rangle =3\cdot {\frac {1}{2}}K_{B}T

לעומת זאת, כאשר מדובר בגז אידיאלי דו-אטומי במרחב תלת-ממדי, לכל אטום יש 5 דרגות חופש (3 כיווני תנועה + רוטציה + ויברציה).
מחוק החלוקה השווה נקבל:

 \langle U\rangle =5\cdot {\frac {1}{2}}K_{B}T
חוק החלוקה השווה מעניק מבט עמוק יותר על מונח דרגות החופש, ומראה כי מובנן אינו טריוויאלי. לדוגמה, ההמילטוניאן של חלקיק חופשי חד־ממדי הוא  {\mathcal {H}}={\frac {1}{2}}mv^{2} ולכן חוק החלוקה השווה קובע כי האנרגיה החופשית שלו היא  \langle U\rangle ={\frac {1}{2}}K_{B}T, שכן יש לו רק דרגת חופש ריבועית אחת. לעומת זאת, חלקיק כלוא בפוטנציאל הרמוני חד־ממדי מיוצג על ידי ההמילטוניאן  {\mathcal {H}}={\frac {1}{2}}mv^{2}+{\frac {1}{2}}kx^{2} כאשר k הוא קבוע הקפיץ של הפוטנציאל ההרמוני וx הוא הסטייה משיווי משקל. לחלקיק כלוא זה יש שתי דרגות חופש ריבועיות ולכן האנרגיה החופשית שלו לפי משפט החלוקה השווה היא  \langle U\rangle =2\cdot {\frac {1}{2}}K_{B}T=K_{B}T. לכן, אף על פי שהחלקיק כלוא בפוטנציאל, האנרגיה החופשית שלו גדולה יותר משל חלקיק חופשי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חלקיקים בסריג רוטטים בפלקטואציות תרמיות סביב מקום שיווי המשקל שלהם.
חוק החנינה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  14 ביולי 1967
 תאריך חקיקה עברי:  ו' בתמוז תשכ"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת השישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 502, עמ' 82
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרדי הביטחון, המשפטים וביטחון פנים
 נוסח מלא:  חוק החנינה
 
חוק החנינה, התשכ"ז-1967 הוחק לאחר הניצחון במלחמת ששת הימים.
עיקרו של החוק הוא חנינה על עבירות שאינן חמורות מאוד. בין העבירות שהוצאו מתחולת החנינה היו עבירות שעונשן מעל 10 שנות מאסר, עבירות על פי החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם ועבירות חמורות נגד ביטחון המדינה.
עניין החנינה מצוי במקורות המשפט העברי וכבר בתנ"ך ניתן למצוא ביטוי לכך בימי שאול במלחמתו מול הפלשתים. בנוסף, גם שחרור העבדים בכל יובל שנים מבטאת סוג של חנינת העבדים.
הערות שוליים

↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 565–568: חוק החנינה, באתר דעת.
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
חבורה אלגברית פשוטה למחצה

במתמטיקה ובתורת החבורת, חבורה אלגברית פשוטה למחצה היא חבורה אלגברית שאין לה תת-חבורה נורמלית פתירה (לא טריוויאלית).
בהקשרים רבים, הביטוי "חבורה פשוטה למחצה" כולל גם דרישה שהחבורה תהיה קשירה.
כל חבורה פשוטה למחצה היא ליניארית.
כל חבורה פשוטה למחצה היא צורה של חבורה שאיזוגנית למכפלה של חבורות אלגבריות פשוטות.
אלגברת הלי של חבורה אלגברית פשוטה למחצה היא אלגברת לי פשוטה למחצה. עבור כל אלגברת לי פשוטה למחצה  {\mathfrak {g}} קיים מספר סופי של חבורות אלגבריות פשוטות למחצה שאלגברת הלי שלהם היא  {\mathfrak {g}}. בידיוק אחת מהן פשוטת קשר ובידיק אחר מהן חסרת מרכז.
לקריאה נוספת

Springer, Tonny A. (1998) [1981], Linear Algebraic Groups (2nd ed.), New York: Birkhäuser, ISBN 0-8176-4021-5, MR 1642713
Borel, Armand (1991) [1969], Linear Algebraic Groups (2nd ed.), New York: Springer-Verlag, ISBN 0-387-97370-2, MR 1102012
Humphreys, James E. (1975), Linear Algebraic Groups, Springer, ISBN 0-387-90108-6, MR 0396773
Conrad, Brian (2014), "Reductive group schemes" (PDF), Autour des schémas en groupes, vol. 1, Paris: Société Mathématique de France, pp. 93–444, ISBN 978-2-85629-794-0, MR 3309122
הערות שוליים

↑  כאן אנו מתייחסים למוסכמה המרחיבה, לפיה אין דרישה שהחבורה תהיה קשירה. עם זאת אנו דורשים שהחבורה תהיה קומוטטיבית, דרישה זו נובעת מהפרויקיטיביות/שלמות עבור חבורות קשירות, אך לא במקרה הכללי.
1 2 3  כאן אנו מתייחסים למוסכמה המרחיבה, לפיה אין דרישה שהחבורה תהיה קשירה.
↑  למושג "חבורה קלאסית" יש מספר משמעויות מקובלות. כל המשפחות שמופעות בדיאגרמה כאן תחת "חבורה קלאסית" נחשבות לכאלה על פי כל המשמעוית המוקובלות
↑  כאן אנו מתייחסים למוסכמה המרחיבה, לפיה אין דרישה שהחבורה תהיה קשירה. עם זאת, מעל שדה ממציין 0, חבורה אוניפוטנטית היא תמיד קשירה (ופשוטת קשר), גם אם לא דרשים זאת בהגדרה.
↑  לעיתים מושג זה נקרא "חבורה פשוטה".
↑  כאן אנו משתמשים במוסכמה המצמצמת, שדורשת מחבורה פשוטה להיות חסרת מרכז. המושג ללא דרישה זו נקרא כאן "חבורה כמעט פשוטה".
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ותק

ותק הוא משך הזמן שבו אדם חבר בארגון מסוים (כגון ותק במקום העבודה), עוסק בפעילות מסוימת (כגון ותק מקצועי) או מתגורר ביישוב או באזור מסוים. במקרים רבים ניתנות זכויות בהתאם לוותק.
בישראל > ביחסי העבודה

ביחסי העבודה בישראל ניתן משקל רב לוותק במקום העבודה, בדמות זכויות התלויות בוותק שנקבעו בדיני העבודה ובהסכמים קיבוציים. זכויות אלה כוללות:
מכסת החופשה השנתית, כפי שנקבעה בחוק חופשה שנתית ובהסכמים קיבוציים, ומכסת דמי ההבראה גדלות עם הוותק במקום העבודה.
פיצויי פיטורים מחושבים בהתאם לוותק במקום העבודה.
מענקים שונים, כגון מענק יובל, ניתנים לעובדים שצברו וותק מסוים.
תוספות שכר שונות, ובפרט תוספת ותק, משולמות כפונקציה של הוותק.
תוספות שכר שונות תלויות בצבירת מינימום של ותק.
במקצועות מסוימים, כגון עבודה סוציאלית, תוספת הוותק גדולה, החל בוותק מסוים, משכר היסוד.
בישראל > בהקשרים נוספים

במינוי נשיא בית המשפט העליון נהוגה שיטת הסניוריטי, כלומר ממונה לתפקיד השופט בעל הוותק הרב ביותר בבית המשפט העליון.
בראש מושב הפתיחה של הכנסת, שבו חברי הכנסת מצהירים אמונים, יושב ותיק חברי הכנסת.
לקידום בדרגה בצה"ל נדרש בדרך כלל פז"ם - פרק זמן מינימלי שבו החייל שוהה בדרגתו הנוכחית קודם שהוא מקודם.
חוק פעילות חברות טכנולוגיית מידע זרות ברוסיה

| --- | --- |


 פרטי החוק
 מדינה:  רוסיה
 גוף מחוקק:  הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית
 שטחים שעליהם חל החוק:  רוסיה 
 מטרת החוק:  לחייב חברות טכנולוגיית מידע זרות עם קהל משתמשים רוסי גדול לפתוח נציגויות רשמיות בפדרציה הרוסית
 תומכים:  332
 מתנגדים:  35
 תאריך תחולה:  1 בינואר 2022
 חקיקה מחזקת ל:  חוק האינטרנט הריבוני
 
החוק לפעילות חברות טכנולוגיית מידע זרות ברוסיה הוא כינויו של חוק פדרלי ברוסיה מ-1 ביולי 2021 מספר 236-FZ "על פעילותם של אנשים זרים ברשת האינטרנט בשטח הפדרציה הרוסית".
מטרת החוק היא לחייב בעלי משאבי טכנולוגיית מידע זרים עם קהל משתמשים רוסי גדול לפתוח נציגויות רשמיות בפדרציה הרוסית. משרדי הנציגות ברוסיה יצטרכו גם ליצור שרתים מארחים, הפעלת מערכות פרסום והפצת מידע באינטרנט, מכיוון שהם גם צוברים נתונים אישיים של אזרחי הפדרציה הרוסית. החוק נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2022.
בעת ההצבעה על החוק תמכו בו כל חברי רוסיה המאוחדת בדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית ולכן זכה ל-332 קולות בעד, בעוד 35 בלבד הצביעו בעד ועוד 4 נמנעו.
גופים כפופים לסעיפי החוק

רשימת הגופים הזרים הכפופים להוראות החוק כוללת את החברות הבאות:
| חברה | שירותי אינטרנט | תאריך הרישום | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- |
| Google LLC | Google, YouTube, Google Chat, Gmail, Google Accounts | 22 בנובמבר 2021 |  |
| אפל | iCloud, App Store, Apple Music | 22 בנובמבר 2021 |  |
| מטא פלטפורמות | פייסבוק, אינסטגרם, וואטסאפ | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Twitter Inc. | טוויטר | 22 בנובמבר 2021 |  |
| TikTok Pte. Ltd. | טיקטוק | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Telegram Messenger, Inc. | טלגרם | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Zoom Video Communications | זום | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Likeme Pte. Ltd. | Likee | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Viber Media S.à rl | Viber | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Discord, Inc. | דיסקורד | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Pinterest Inc. | פינטרסט | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Spotify AB | Spotify | 22 בנובמבר 2021 |  |
| Twitch Interactive, Inc. | Twitch.tv | 22 בנובמבר 2021 |  |
בגין הפרת החוק, חברות טכנולוגיות מידע שיסרבו לפתוח סניף או נציגות רשמית ברוסיה עומדות בפני איסור פרסום, הגבלה על קבלת תשלומים בשטח הפדרציה הרוסית, איסור על הופעה בתוצאות חיפוש, איסור על איסוף והעברת נתונים אישיים מחוץ למדינה וחסימה מפני פעילות פיזית או אינטרנטית ברוסיה.
ראו גם

חוק האינטרנט הריבוני
הערות שוליים

↑  "Принят закон о «приземлении» IT-гигантов". Государственная Дума (ברוסית). נבדק ב-2022-01-02.
↑  "Перечень иностранных лиц, осуществляющих деятельность в сети Интернет на территории Российской Федерации". rkn.gov.ru. רוסקומנדזור. נבדק ב-2022-01-02.
↑  Google LLC
↑  Apple Distribution International Ltd.
↑  Meta Platforms, Inc.
↑  Twitter, Inc.
↑  TikTok Pte. Ltd.
↑  Telegram Messenger, Inc.
↑  Zoom Video Communications, Inc.
↑  Likeme Pte.ltd.
↑  Viber Media S.à r.l.
↑  Discord, Inc.
↑  Pinterest, Inc.
↑  Spotify AB
↑  Twitch Interactive, Inc.
חבורה אלגברית רדוקטיבית

במתמטיקה ובפרט בגאומטריה אלגברית חבורוה אלגברית רדוקטיבית היא חבורה אלגברית ליניארית שאין לה תת-חבורה נורמליות אוניפוטנטית. בהקשרים רבים, הביטוי "חבורה רדוקטיבית" כולל גם דרישה שהחבורה תהיה קשירה.
מעל שדה ממציין 0 חבורה אלגברית היא רדוקטיבית אםם כל הצגה אלגברית שלה פריקה לגמרי.
כל חבורה רדוקטיבית (קשירה) איזוגנית למכפלה של חבורה פשוטה למחצה וטורוס. ליתר דיוק היא מנה של מכפלה של חבורה פשוטה למחצה פשוטת קשר וטורוס על פי תת-חבורה סופית.
כל חבורה אלגברית ליניארית היא הרחבה של חבורה רדוקטיבית וחבורה אוניפוטנטית. אם מציין שדה ההגדרה הוא 0 אז ההרחב הזאת היא מכפלה חצי ישרה.
רוב תורת ההצגות של חבורת אלגבריות מתמקדת בחקר חבורת רדוקטיביות. מעל שדה סגור אלגברית, חבורות אלגבריות רדוקטיביות ממוינות על ידי מבנה קומבינטורי שנקרא מידע שורשים (root datum). זוהי גרסה מעודנת יותר של מערכת שורשים.
לקריאה נוספת

Springer, Tonny A. (1998) [1981], Linear Algebraic Groups (2nd ed.), New York: Birkhäuser, ISBN 0-8176-4021-5, MR 1642713
Borel, Armand (1991) [1969], Linear Algebraic Groups (2nd ed.), New York: Springer-Verlag, ISBN 0-387-97370-2, MR 1102012
Humphreys, James E. (1975), Linear Algebraic Groups, Springer, ISBN 0-387-90108-6, MR 0396773
Conrad, Brian (2014), "Reductive group schemes" (PDF), Autour des schémas en groupes, vol. 1, Paris: Société Mathématique de France, pp. 93–444, ISBN 978-2-85629-794-0, MR 3309122
הערות שוליים

↑  כאן אנו מתייחסים למוסכמה המרחיבה, לפיה אין דרישה שהחבורה תהיה קשירה. עם זאת אנו דורשים שהחבורה תהיה קומוטטיבית, דרישה זו נובעת מהפרויקיטיביות/שלמות עבור חבורות קשירות, אך לא במקרה הכללי.
1 2 3  כאן אנו מתייחסים למוסכמה המרחיבה, לפיה אין דרישה שהחבורה תהיה קשירה.
↑  למושג "חבורה קלאסית" יש מספר משמעויות מקובלות. כל המשפחות שמופעות בדיאגרמה כאן תחת "חבורה קלאסית" נחשבות לכאלה על פי כל המשמעוית המוקובלות
↑  כאן אנו מתייחסים למוסכמה המרחיבה, לפיה אין דרישה שהחבורה תהיה קשירה. עם זאת, מעל שדה ממציין 0, חבורה אוניפוטנטית היא תמיד קשירה (ופשוטת קשר), גם אם לא דרשים זאת בהגדרה.
↑  לעיתים מושג זה נקרא "חבורה פשוטה".
↑  כאן אנו משתמשים במוסכמה המצמצמת, שדורשת מחבורה פשוטה להיות חסרת מרכז. המושג ללא דרישה זו נקרא כאן "חבורה כמעט פשוטה".
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ז'אנה פרננדס

ז'אנה פרננדס ולאסקו (בקטלאנית-ספרדית: Jana Fernández Velasco; נולדה ב-18 בפברואר 2002) היא שחקנית כדורגל ספרדייה (קטלונית) המשחקת כבלמת וכמגנה ימנית בקבוצת ברצלונה.
קריירה

פרננדס נולדה בטגנממנט, פרוור של ברצלונה, והחלה לשחק כדורגל בגיל 12 בלה מאסיה (אקדמיית הכדורגל של ברצלונה). בנובמבר 2018 עשתה את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת של ברצלונה בגיל 16 ו-9 חודשים. בקיץ 2020 חתמה על חוזה ל-3 שנים בברצלונה.
פרננדס זומנה לסגל נבחרת ספרד בכדורגל נשים עד גיל 17. ב-2018 השתתפה באליפות אירופה ובאליפות העולם לנשים עד גיל 17 וזכתה בשתיהן.
בפברואר 2022 קרעה את הרצועה הצולבת בברך ימין, והמועדון הודיע שתחמיץ את שארית העונה.
היא חזרה לשחק במהלך עונת 2022-23, בעונה זאת זכתה עם קבוצתה באליפות ספרד וכן בליגת האלופות.
חיים אישים

פרננדס היא בת הזוג של הכדורגלנית ההולנדית ג׳יל רורד.
סטטיסטיקה

| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | ליגת האלופות> הופעות | ליגת האלופות> שערים | סה״כ> הופעות | סה״כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברצלונה | 2018/2019 | ליגת העל הספרדית | 1 | 0 | – | – | – | – | 1 | 0 |
| ברצלונה | 2020/2021 | ליגת העל הספרדית | 16 | 0 | 1 | 0 | 3 | 0 | 20 | 0 |
| ברצלונה | 2021/2022 | ליגת העל הספרדית | 12 | 2 | 0 | 0 | 3 | 0 | 11 | 1 |
| ברצלונה | 2022/2023 | ליגת העל הספרדית | 4 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 5 | 1 |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | 33 | 3 | 1 | 0 | 7 | 0 | 43 | 4 |
תארים > קבוצתיים > ברצלונה

ליגת האלופות לנשים: 2020/2021, 2022/23, 2023/24
אליפות ספרד (2): 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023, 2023/24
גביע המלכה (3): 2020, 2021, 2022, 2024
גביע קטלוניה (1): 2019
תארים > נבחרות > נבחרת ספרד בכדורגל נשים עד גיל 17

אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 17: 2018
גביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 17: 2018
הערות שוליים

↑  נבחרות צעירות
↑  מידע על אליפות העולם לנשים עד גיל 17, באתר הרשמי של אופ"א, 2018
↑  Jana, amb un trencament del lligament encreuat, www.fcbarcelona.cat (בקטלאנית)
ז'אנה באוק

| --- | --- |

 לידה:  19 באוגוסט 1840 סטוקהולם 
 פטירה:  27 במאי 1926 (בגיל 85) מינכן, רפובליקת ויימאר 
 תחום יצירה:  ציור 
 הושפעה על ידי:  Adolf Ehrhardt, Józef Brandt, אלברט פלם, Dietrich Langko 
 
ז'אנה באוק (בגרמנית:  Jeanna Bauck;‏ 19 באוגוסט 1840 – 27 במאי 1926) הייתה ציירת שוודית-גרמנית הידועה בציורי הנוף והדיוקנאות שלה, ובקריירה שלה כמחנכת.
ביוגרפיה > ראשית חייה

ז'אנה באק נולדה בשנת 1840. הייתה בתם של מלחין ומבקר מוזיקה יליד גרמניה קרל וילהלם באוק (1808–1877) ואם שוודית, דורותיאה פרדיק (1806–1834). הייתה לה אחות נוספת, חנה לוסיה באוק, ושני אחים גדולים יותר, עמנואל באוק, ויוהנס באק. ז'אנה גדלה בסטוקהולם. היא נשארה בשוודיה עד 1863, אז עברה לגרמניה ללמוד ציור, תחילה בדרזדן ואז במינכן שם פגשה את ציירת הדיוקנאות הדנית ברטה וגמן. השתיים הפכו לחברות לכל החיים, גרו יחדיו, חלקו סטודיו ונסעו לאיטליה ולפריז, שם התגוררו מספר שנים לפני שחזרו למינכן.
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

השכלתה באמנות החלה אצל אדולף אהרדהט בדרזדן, אחר כך אצל אלברט פלם בדיסלדורף, ומאוחר יותר אצל יוזף ברנדט במינכן. רוב הכשרתה בציורי נוף הייתה במינכן, בהדרכתו של הצייר יוהאן דידריך כריסטיאן לנגקו, אשר קיבל השראה בולטת לאורך כל הקריירה שלו מבית הספר לציור ברביזון. רוב הציורים שהופקו לאורך הקריירה של באוק, כמו אלה של המורה שלה, מסווגים בסגנון ברביזון.
באוק החלה את הקריירה שלה רק בציור נופים ומצאה בכך הצלחה מסוימת. מאוחר יותר היא התרחבה לתחום ציור דיוקנאות, ובסוף שנות ה-90 של המאה ה-19 ייצרה כמויות שוות של ציורים בשניהם. במהלך הקריירה שלה היא זכתה בפרסים בתערוכות בתוך גרמניה ומחוצה לה, והציגה בזמנים שונים בגלריות בסטוקהולם ובטריאסטה.
חייה המאוחרים

בשנת 1880 עברה באוק לפריז וחלקה סטודיו עם חברתה ברטה וגמן. בתקופה זו ציירה באוק דיוקן של וגמן, בין כעשרים דיוקנאות אחרים. בתקופת שהותן בפריז, הן באוק והן וגמן הציגו עבודות בסלוני פריז של 1881 ו- 1882.
היא הציגה עבודות בתערוכה העולמית בשיקגו 1893 וציוריה "וודלנד לייק" ו"דיוקן של גבר" נכללו בספר "נשים ציירות בעולם" משנת 1905.
בשנת 1897 התגוררה באוק בברלין והעבירה שיעורי ערב בציור באיגוד לאמנויות ברלין. כאן פגשה והתיידדה מאוחר יותר עם סטודנטית בשם פאולה מודרזון-בקר בת עשרים ואחת, שלימים תיארה את באוק כמורה האהובה עליה.
בשנת 1926 נפטרה ז'אנה באוק במינכן, גרמניה, בגיל 85.
גלריה

ברטה וגמן מציירת דיוקן
דיוקן של אחותה
דיוקן של גבר
תחריט בתצוגה במינכן
הערות שוליים

↑  Heinrich Bauck, web.archive.org, ‏2016-10-15
↑  Norman, Geraldine (1977). Nineteenth-century painters and painting: a dictionary. London: Thames and Hudson. p. 128.
↑  Carina Rech, Friendship in Representation. The Collaborative Portraits by Jeanna Bauck and Bertha Wegmann
↑  Nationalmuseum - The Artist Jeanna Bauck, emp-web-84.zetcom.ch
↑  German Women Painters: 1893 Exposition--page 1, arcadiasystems.org
↑  Michael Thomas, Walter Shaw Sparrow (Hrsg.): Women Painters of the World, from the time of Caterina Vigri 1413-1463 to Rosa Bonheur and the Present Day, Hacker Art Books New York 1976, 332 pp., zahlr. Abb, Zeitschrift für Religions- und Geistesgeschichte 30, 1978, עמ' 168–170 doi: 10.1163/157007378x00363
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1078962472  KulturNav: f226415c-7b9e-4fe7-b0e9-7c634cc94d44  LCCN: nr94021628  RKD: 269729  ULAN: 500033151  VIAF: 1625162669483955500008   WorldCat (עם VIAF): 1625162669483955500008
זאב ייבין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 ביולי 1926 פלשתינה (א"י)
 פטירה:  20 בינואר 2015 (בגיל 88)
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 בת זוג:  עדה אמיכל ייבין
 
זאב יֶיבין (11 ביולי 1926 – 20 בינואר 2015) היה ארכאולוג ישראלי, מבכירי רשות העתיקות. בנו של יהושע ייבין, חבר מחתרת לח"י וארגון מלכות ישראל. פרסם מאמרים וסיפורים בכתב העת "סולם" וחקר את שירת אורי צבי גרינברג.
תולדות חייו

ייבין נולד בעמק יזרעאל ולאחר מכן עבר עם משפחתו לתל אביב. הוריו היו מרים מרגולין-ייבין, מורה וסופרת ילדים, בת המו"ל והעורך פייבל מרגולין; וד"ר יהושע השל ייבין, מהוגי הדעות של התנועה הרוויזיוניסטית בארץ ישראל וממקימי "ברית הבריונים". אחיו הבכור, ישראל ייבין, היה חתן פרס ישראל לחקר הלשון העברית (דודתו מצד אמו, קציעה ראטנר-מרגולין, הייתה משוררת יידית; ובתה מרינה ראטנר הייתה מתמטיקאית, כלת פרס אוסטרובסקי וחברת האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית).
בשנת 1943 החל ייבין לעבוד בתעשיית ליטוש היהלומים, במקביל להשלמת השכלה בלימודי ערב. כן למד אמנות בסטודיו אבני. בשנת 1946 הצטרף ללח"י, שם ניתן לו השם המחתרתי "נפתלי". תחילה עסק בהדבקת כרוזים, הפצת חומר מחתרתי וגיוס ולאחר מכן נטל חלק בפעילות מבצעית. ב-17 בפברואר 1948 נפצע בגבו כאשר השתתף בפעולת תנועת המרי העברי נגד מסגד באבו כביר ליד יפו, ממנו צלפו ערבים על רחובות תל אביב. בעקבות הפציעה היה מאושפז כשנתיים. למרות הפציעה התגייס לצה"ל ושוחרר ב-1951. ב-1953 הורשע בחברות ב"מחתרת צריפין" ונגזר עליו מאסר בפועל. באפריל 1955 העניק שר הביטחון דוד בן-גוריון חנינה לחמשת אחרוני אסירי המחתרת ובהם ייבין. באותה שנה נשא לאישה את הסופרת עדה אמיכל ייבין. נולדו להם שלושה ילדים, ובהם ברק ייבין.
לאחר שחרורו מצה"ל למד היסטוריה, גאוגרפיה וארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1971 הוענק לו תואר דוקטור, על הדיסרטציה "סקר יישובים בגליל ובגולן מתקופת המשנה והתלמוד לאור המקורות". במקביל, החל ב-1951 עבד באגף העתיקות. בשנת 1964 היה למנהלה הראשון של "האגודה לסקר ארכאולוגי בארץ-ישראל" (שמוזגה מאוחר יותר לתוך רשות העתיקות), ששמה לה למטרה לבצע סקר ארכאולוגי של מדינת ישראל. האגודה הציעה לאתר, לרשום ולפרסם את כל האתרים העתיקים והיסטוריים שיימצאו בסקר. ייבין ניהל שורה של חפירות ארכאולוגיות, בעיקר ביהודה ושומרון (מערת המכפלה, סוסיא, אשתמוע, שילה ועוד) ובכורזין ופרסם מאמרים מקצועיים רבים.
לאורך כל השנים המשיך במקביל לעבודתו לצייר בעיקר בצבעי שמן, ואף הציג 2 תערוכות עם סדרת ציורים "רשמי המקרא" - שצוירו על גודל קנוס אחיד בצבעי שמן.
בשנת 1991 פרש לגמלאות והתפנה לעסוק בחקר שירתו של אורי צבי גרינברג.
מבחר מאמרים פרי עטו

"בית הכנסת באשתמוע", קדמוניות ה (תשל"ב) עמ' 45–46
"החפירות בכורזין בשנים 1962-1964", ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, י"א (תשל"ג) עמ' 144–157
"הערה לגבי המבנה שעל מערת המכפלה", עתיקות, ז' תשל"ד, עמ' 58–60 - מאמר חלוצי וחשוב לעניין זיהוי מערת המכפלה
"פעילות בתחום הארכאולוגיה בשומרון", בתוך: ארץ שומרון: הכינוס הארצי השלושים לידיעת הארץ (החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשל"ד) עמ' 147–162
"העיירות הבינוניות", ארץ ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, י"ט (תשמ"ז) 59-71
"המערכת התת-קרקעית של מערת המכפלה", בתוך: ישראל - עם וארץ, ב-ג (תשמ"ו) 53-62
"על כמה מרכיבים בבית המגורים מתקופת המשנה והתלמוד", בתוך: ישראל - עם וארץ, ד' (תשמ"ז) עמ' 235–242
"מטמון הכסף מאשתמוע, בתוך: עתיקות י' (תש"ן) 43-57
חורבת סוסיא - עיר יהודית מתקופת התלמוד, בתוך: יעקב אשל (עורך), מחקרי יהודה ושומרון, כרך שלישי (מכון המחקר של המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון, תשנ"ג), עמ' 191–196
"מערת המכפלה - סקירה כללית", בתוך: זאב ארליך (עורך), פרקים בנחלת יהודה, 1 (תשנ"ה) עמ' 141–160
"העיר הבינונית בחורבת סוסיא", בתוך: זאב ספראי (עורך), התיישבות וביטחון בדרום הר חברון בעת העתיקה (אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ד) עמ' 51–53
"חפירת רוגם 3 שליד אורה", בתוך: ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, כ"ה (תשנ"ו) עמ' 175–183
"שיר על ענק", בתוך: הלל ויס (עורך), המתכונת והדמות: מחקרים ועיונים בשירת אורי צבי גרינברג (אוניברסיטת בר-אילן, תש"ס) עמ' 465–492
זאב ייבין וג'ראלד פינקלשטיין, קסטרא בימי המשנה והתלמוד — עיירה יהודית-נוצרית, באתר רשות העתיקות.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270272405171  BnF: cb13746368h (data)  GND: 1197646957  ISNI: 0000 0000 8003 6521  LCCN: nr94038083  NTA: 306076837  RERO: 02-A008788275  SUDOC: 186265867  VIAF: 76201510   WorldCat (עם VIAF): 76201510
זנגי

עמאד א-דין זֶנגִי, המוכר יותר בקיצור זֶנגִי (1085 - 14 בספטמבר 1146) (בערבית: عماد الدین زنكي) היה מצביא ומדינאי סלג'וקי ששלט בחלקים גדולים מסוריה ומצפון עיראק בימי הביניים. זנגי נחשב כאבי רעיון הג'יהאד נגד הצלבנים, שעל ידו הצליח ללכד את רוב מדינות הצפון למלחמה בצלבנים, ולהשמיד את רוזנות אדסה.
שנותיו המוקדמות

אביו של זנגי א-סונקור קסים אַדַאוּלה היה מושל חלב מטעמו של מלכשאה, אותה קיבל מידיו בשנת 1086, לאחר קרב חלב. בכאוס ששרר אחר מותו של מלכשאה, נוצחו א-סונקור ומושל אדסה - אשר שמרו אמונים לסולטאן ברקירוק - על ידי תותוש, אשר ניסה לנשל את אחיינו מירושתו (1094). א-סונקור נתפס והוצא להורג בעריפה באשמת בגידה. זנגי נלקח לביתו של כרבוגא מושל מוסול, חברו של אביו, ושם גדל.
שליטי מוסול, כרבוגא, מודוד, ועוד, היו אלו שנתמנו על ידי הסולטאן הסלג'וקי כאחראים למלחמה בצלבנים (אם כי בעיני הסולטאן זו הייתה עדיפות משנית, ועדיפות ראשונה הייתה לנעשה באזורים יותר קרובים אל נהר הפרת). כנראה, שזנגי אשר שירת במוסול תחת נציבים אלו, ובפרט תחת מודוד, אשר יזם בתחילת העשור השני של המאה ה-11 מספר מסעות נגד הצלבנים, הושפע מכך.
איחוד מוסול וחלב

בשנת 1126, כשהיה אחד מקציניו של א-סונקור בּוּרסוּקי מושל מוסול וחלב, סייע לסולטאן הסלג'וקי מוחמד לדכא ניסיון מרידה של הח'ליף העבאסי אל-מסתרשד, ובעקבות כך מונה לסוכנו של הסולטאן בבגדד. מכח משרה זו היה זנגי בעל עמדה מרכזית בכל הנעשה באזור עיראק.
שנה לאחר מכן, לאחר שבורסוקי נרצח על ידי כת האיסמעליה במוסול, סילק זנגי במעשה ערמה את אחיו של בורסקי ממועמדות לתפקיד המושל, ונתמנה בעצמו לשליט העיר. בה בעת, הייתה העיר חלב שרויה בתהו ובהו שלטוני, זנגי כבנו של מושל העיר לשעבר, הגיע לעיר, התקבל בשמחה על ידי התושבים, והצליח להשליט סדר בעיר (1128).
חלב באותה העת הייתה מאוימת על ידי הצלבנים, ובפרט על ידי נסיכות אנטיוכיה, המצב היה חמור עד כדי כך שהעיר העלתה מס לצלבנים. זנגי כבש בסדרת קרבות את את'ארב, וצר על חארים (1130), ובכך הרחיק את הסכנה של כיבוש חלב על ידי הצלבנים.
לאחר איחודם של מוצול וחלב, המשיך זנגי במאמציו לאחד תחת שלטונו את כל מדינות האזור, ובראשונה את חומס וחמאת. זנגי נעזר באמיר חומס ללכוד את אמיר חמאת, ובאותו לילה אסר את אמיר חומס וניסה לכבוש את עירו.
בשנים 1131-1135 הייתה האימפריה הסלג'וקית שרויה באנדרלמוסיה רבתי, עקב מלחמות ירושה על כסאו של הסולטאן מחמוד בן מוחמד. אל-מסתרשד הח'ליף ניצל את ההזדמנות והשתלט על עיראק. תוך שהוא מכתיר את מסעוד, אחי הסולטאן המת, לסולטאן. זנגי תמך בסנג'ר שאה כמועמד לרשת את מחמוד, וניסה לכבוש את בגדד מיד אל-מסתרשד. הוא הובס, ונמלט חזרה למוסול. הח'ליף רדף אחריו, והביא את העיר מוסול במצור שארך שלושה חדשים (1133). הח'ליף נסוג בסופו של דבר מחשש להתערבותו של הסולטאן בעיראק.
לאחר שמסעוד השתלט על האימפריה הסלג'וקית, ומינה בבגדאד את הח'ליף אל-מקתפי, נכנע זנגי, והכיר בשלטונו של מסעוד.
דמשק

מששקטו הרוחות בעיראק, שב זנגי לניסיונו לאיחוד מדינות סוריה תחת שלטונו, ובראשם דמשק.
בדמשק שלטו באותה העת צאצאיו של טוגתכין מושל דמשק מ-1104 עד 1128. טוגתוכין שבראשית דרכו ניסה להילחם בצלבנים, נואש, והחליט להגיע להסכם עם הצלבנים. כך הפכה דמשק למדינת חיץ בין הצלבנים ובין המוסלמים. את מקומו ירש בנו בּוּרִי (מת ב-1132), ולאחריו בנו שמס אלמלך אסמעיל בן בורי.
בשנים אלו שיחקה דמשק את תפקיד 'האיש הבריא', בעוד חלב הייתה 'האיש החולה', כאשר שליטים מתחלפים בה לעיתים תדירות. עלייתו של זנגי מחד, ומאידך עריצותו של אסמעיל דרדרו את המצב בדמשק והביאו את הדמשקאים אל סף מרד (1135). אסמעיל, שחשש לחייו הזמין את זנגי והבטיח לו את השליטה בעיר. אמו של אסמעיל רצחה את בנה, והעבירה את התפקיד לאחיו שהאב א-דין. זנגי שהגיע לשערי העיר הנעולים (כשבדרכו הוא כובש את חמאת), הופתע. נמצא מוצא של כבוד, וזנגי שב למקומו. מכאן ואילך תשמש דמשק בתפקיד 'האיש החולה', ותשתמש לסירוגין בשני אויביה, זנגי והצלבנים זה כנגד זה, כדי לשמור על מעמדה העצמאי.
זנגי עד סוף ימיו, ניסה להשתלט על דמשק, אך לא עלה בידו, מחמת התערבותם של הכוחות הצלבניים. את מלאכתו זו השלים בנו נור א-דין, כעשר שנים לאחר מותו.