stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דולסה מריה
קריירה

הופעתה הראשונה בטלוויזיה הייתה בגיל 5 בתוכנית "כיכר סומסום", הגרסה המקסיקנית לרחוב סומסום. היא גם הופיעה ב"המועדון של גבי וילדי דיסקברי".
בשנת 1994 גילמה את דמותה הצעירה של דלפינה בטלנובלה "El vuelo del águila"; בה כיכבו בין היתר לאורה פלורס וסלמה הייק.
בשנת 2002 כיכבה בטלנובלה "כיתה 406".
בשנת 2004 החלה לככב בתור רוברטה פארדו בטלנובלה "Rebelde" המבוססת על הסדרה הארגנטינאית המצליחה "המורדים". היא הייתה אחת מצוות השחקנים הראשי, לצד אנאהי, מאיטה פרוני, כריסטיאן צ'אווס, אלפונסו הררה וכריסטופר אוקרמן. הסדרה נמשכה שלוש עונות עד לסיומה ב-2006. עם כיכובה בטלנובלה, היא הפכה לאחת מזמרות להקת RBD, בהשתתפות של שאר חברי הסדרה. בעקבות ההצלחה של הלהקה, הם הופיעו בשנת 2007 בסדרת טלוויזיה בשם "RBD La Familia" (המשפחה).
בין היתר דולסה מריה פרסמה את החברות קוקה-קולה, Garnier, Kotex ו-cklass Shoe Ware. בשנת 2009 השתתפה בטלנובלה "קיץ של אהבה". בשנת 2010 השתתפה בעונה השלישית של "Mujeres Asesinas".
בשנת 2016 השתתפה בטלנובלה "לב שמשקר". בשנת 2017 שיחקה בטלנובלה "Muy Padres".
בשנת 2023 שיחקה בתפקיד הראשי בטלנובלה "Pienso en ti" בתור אמיליה ריביירו, לצדם של דוד ספדה ויולנדה ונטורה.
קריירה > מוזיקה

ב-1996 הפכה לחברה בלהקה שנקראת "קידס" שהקליטה כמה להיטים כגון: "La Mejor de Tus Sonrisas" ו-"Prende el Switch". שלוש שנים לאחר מכן ב-1999 עזבה את הלהקה כדי להקים להקה חדשה עם חברה דניאל, אך הלהקה לא הצליחה.
בשנת 2010 החלה לעבוד על אלבום בכורה שנקרא "Extranjera", ושנה לאחר מכן בשנת 2011 הוציאה את אלבומה השני שנקרא "Extranjera Segunda Parte".
בשנת 2014 הוציאה את אלבומה השלישי, שנקרא "Sin Fronteras".
בשנת 2017 הוציאה את אלבומה הרביעי, "DM".
בשנת 2018 הודיעה דולסה על אלבומה החמישי שעתידו לצאת בסוף 2018, והוא יקרא "Origen", וציינה כי האלבום יכלול שירים שלא שוחררו מעולם, שהיא בעצמה הקליטה וכתבה.
בשנת 2020, התאחדה הלהקה למופע וירטואלי, אך דולסה מריה לא יכלה להשתתף עקב היריונה. בשנת 2023 התאחדה שוב הלהקה לסיבוב הופעות באמריקה הלטינית ובארצות הברית בהשתתפותה של דולסה מריה.
חיים אישיים

בין השנים 2002–2005, הייתה במערכת יחסים עם השחקן אלפונסו הררה ששיחק לצידה בכיתה 406 והמורדים. לאחר מכן יצאה עם השוער גיירמו אוצ'ואה ועם השחקן פבלו ליל. בשנת 2016, החלה לצאת עם המפיק פאקו אלברז. בנובמבר 2019, נישאו ובנובמבר 2020 נולדה בתם.
פילמוגרפיה

El vuelo del Aguila (1994)
Nunca te Olvidaré (1999)
Inesperado Amor (1999)
Infierno en el Paraíso (1999)
DKDA (1999)
Siempre te Amaré (2000)
Primer amor... a mil por hora (2000)
Bienvenida al Clan (2000)
Locura de Amor (2000)
Clase 406 (2002)
(2012) Rebelde
(2009) VDA
(2010) Mujeres Asesinas 3
קיץ של אהבה (2009)
¿Alguien ha visto a Lupita? ‏(2011)
Corazón que miente (2016)‏
אבות מאוד (2018–2017)
זהות מזויפת (2020) - ויקטוריה לאמאס
Pienso en ti ‏ (2023) - אמיליה ריביירו
מוזיקה > להקות

Acuarela-1990
Kids-1996-1998
DyD-1999
Jeans-2000
Clase 406-2002
2004-RBD
הערות שוליים

↑  התרגום "זרה"
↑  תרגום "זרה חלק שני"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4760756  GND: 1062420594  ISNI: 0000 0001 2196 8051  LCCN: no2010206756  MusicBrainz: f07d2a0a-955f-4adc-b70a-7aba348f343d  VIAF: 160635235   WorldCat (עם VIAF): 160635235
ה'שנ"ד

ה'שנ"ד (5,354) ובקיצור שנ"ד – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 בספטמבר 1593, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1594.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 19 שעות ו-28 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 6 (סימנה ולגז) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,525 לחורבן הבית, ושנת 1,905 לשטרות.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דיוויזיית האבטחה ה-213 (ורמאכט)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  דיוויזיית חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  26 באוגוסט 1939 – 16 בספטמבר 1944 (5 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
 
דיוויזיית האבטחה ה-213 (בגרמנית: 213. Sicherungs-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

ב-26 באוגוסט 1939 הוקמה הדיוויזיה, והוהעמדה תחת פיקודו של רנה דה ל'הומה דה קורבירה. במהלך המערכה בפולין היא הייתה חלק מהארמייה העשירית, וחיפתה מאזור ברסלאו על ההתקדמות הגרמנית לעבר קאליש ולודז', ולאחר מכן פנתה לצפון-מזרח כדי להילחם על מבצר מודלין. לאחר סיומה של המערכה הפולנית נותרה הדיוויזיה כחיל המצב בפולין באזור פוזנן. לאחר תחילת המערכה על צרפת, הועברה הדיוויזיה מערבה תחת פיקוד הארמייה השביעית. לאחר חציית הריין על ידי הארמייה השביעית, חצתה גם הדיוויזיה את הנהר, ולאחר מכן חדרה לאזור מילוז. מיולי 1940 עד פברואר 1941 הייתה הדיוויזיה בחופשה, ורוב לוחמיה נשלחו לעבודה בבתי החרושת ובשדות, רק אנשי המטה נשארו. ב-15 במרץ 1941 שונה שמה של הדיוויזיה לדיוויזיית האבטחה ה-213, וחלק מיחידותיה שימשו להקמת דיוויזיות האבטחה ה-286 וה-403. במהלך מבצע ברברוסה הגנה הדיוויזיה על אזורי העורף של קבוצת ארמיות דרום, ואף השתתפה בקרב ברודי. הדיוויזיה לחמה בקרבות השונים בחזית המזרחית, ובכלל זה בקרב דנייפר, קרב קייב וקרב קורסון-צ'רקאסי, וב-16 בספטמבר 1944 פורקה הדיוויזיה.
מפקדים

רנה דה ל'הומה דה קורבירה (26 באוגוסט 1939–18 באוגוסט 1943)
אלכס גשן (18 באוגוסט 1943–16 בספטמבר 1944)
דמוגרפיה של גרמניה

| --- | --- |

 
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 נתונים לתאריך:  הערכה 1 באוקטובר 2024
 נתונים
 אוכלוסייה:  84,431,715
 צפיפות:  236.49
 תוחלת חיים בלידה:  81.0
 דירוג תוחלת חיים:  32
 HDI:  0.950
 דירוג HDI:  7
 שיעור ילודה ל-1,000:  8.47
 שיעור תמותה ל-1,000:  11.42
 שיעור פריון:  1.44
 תמותת תינוקות ל-1,000:  3.43
 שיעור הגירה נטו ל-1,000:  1.24
 התפלגות גילאים
 0-14 שנים:  13.91
 15-24 שנים:  9.53
 25-54 שנים:  37.47
 55-64 שנים:  15.89
 65+ שנים:  23.20
 יחס גברים/נשים
 יחס כללי:  0.97
 יחס בלידה:  1.05
 יחס 0-14 שנים:  1.05
 יחס 15-24 שנים:  1.04
 יחס 25-54 שנים:  1.02
 יחס 55-64 שנים:  0.98
 יחס +65 שנים:  0.78
 שפות
 שפות רשמיות:  גרמנית 
 שפות מדוברות:  גרמנית שוואבית, סורבית עילית, סורבית תחתית, דנית, לוקסמבורגית, Palatinate German, פריזית צפונית, גרמנית, גרמנית תחתית, German Sign Language, Westphalian, סכסונית עילית, הניב הריפוארי, גרמנית שווייצרית, Main-Franconian, Saterland Frisian, אלמאנית, Yenish, East Frisian Low Saxon, יידיש מערבית 
 
בגרמניה חיים  נכון ליוני 2024 כ-83.25 מיליוני בני אדם. מבחינת גודל האוכלוסייה נמצאת גרמניה במקום ה-19 בעולם, ומבחינת השטח במקום ה-64. גרמניה היא, לפיכך, מדינה צפופה יחסית (מקום 62), עם צפיפות ממוצעת של 231 נפש לקמ"ר.
אוכלוסייה, ילודה, תמותה וריבוי טבעי > התכווצות האוכלוסייה והגירה

בעיה "בוערת" בגרמניה של היום היא התכווצות האוכלוסייה. ניתן לראות זאת בטבלת הערים הגדולות, ממנה נעדרות כיום שמונה ערים אשר היו ערים גדולות בעבר (רובן בשנות ה-60), וכיום אינן כאלה. בגרמניה שיעור ילודה נמוך; התושבים נוהגים להתחתן בגיל מאוחר ורק לעיתים נדירות יולדים למעלה משני ילדים. בשנת 2003 היה גיל הנישואין הממוצע לגברים 32 ולנשים 29; הגיל הממוצע ללידת הילד הראשון היה 30.
בגרף התפתחות האוכלוסייה שבצד שמאל ניתן לראות עלייה באוכלוסייה עד לאמצע שנות ה-70. הירידה באוכלוסייה לאחר מכן היא תולדה של גוויעת ה"בייבי-בום" (הגידול בילודה בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה), וכן הפסקת הגירת העבודה מטורקיה. בתחילת שנות ה-90 חלה עלייה מחודשת בגודל האוכלוסייה בשל קליטת פליטים רבים, תוצאה של המלחמות באיראן, בעיראק וביוגוסלביה. אף על פי שהאוכלוסייה ממשיכה לגדול עד לשנים האחרונות, צפויה מגמה זו להתהפך בשנים הקרובות, עקב הירידה המתמדת
להתכווצות האוכלוסייה השלכות חמורות על הכלכלה הגרמנית. ענף הבניה, למשל, שפרח לאחר מלחמת העולם השנייה ובשנות ה-60 (אז קלטה גרמניה מיליוני מהגרים ועובדים זרים), דועך כיום. בתים רבים, ולעיתים אף שכונות שלמות, במיוחד במזרח, עומדים ריקים. אם קצב התכווצות האוכלוסייה ימשיך, צפויה אוכלוסייתה של גרמניה להתכווץ ל-57 מיליון בשנת 2050.
מאז איחוד גרמניה ב-1991 קיימת הגירה פנימית משמעותית מהמזרח אל המערב. בחלק מהמקרים מדובר באיחוד משפחות, אך ברוב המקרים זהו המצב הכלכלי הקשה במזרח אשר מעודד את אלו שיכולים להגר למערב. עד היום, שנים לאחר האיחוד, יש פערים כלכליים בין המזרח למערב, על אף מאמצים מרובים מצד הממשלה. ההגירה הפנימית גורמת מחד להגברת הצפיפות באזוריה הצפופים זה מכבר של גרמניה (חבל הרוהר, אזור פרנקפורט, אזור שטוטגרט) — יעדים מועדפים למהגרים מהמזרח — ומאידך ליצירת "ערי רפאים" במזרח.
נושא נוסף העומד על סדר היום בגרמניה הוא חוסר-היטמעותם של מהגרי גרמניה הוותיקים. רבים מהמהגרים, בעיקר מטורקיה ומיוגוסלביה לשעבר, מתגוררים בשכונות מהגרים ובקהילות מסוגרות, לא טורחים ללמוד גרמנית ואינם משתלבים בכלכלה ובחיי היום-יום הגרמניים. חוק שנכנס לתוקף בתחילת 2005 קובע כי על-מנת לקבל אזרחות גרמנית על המהגרים החדשים לעבור קורס אינטגרציה, בו ילמדו את השפה ואת נוהלי ונוהגי המדינה.
מכון ממשלתי העריך בשנת 2023 כי ייתכן שכוח העבודה הפסיק לגדול. בעשור הבא הוא צפוי לקטון ב-3 מיליון איש, אלא אם יוחלף במהגרים שהם עובדים מיומנים. כיום ניתנות אשרות לעובדים מהודו, מהפיליפינים ומאינדונזיה. לצד זה, גוברת בציבור ההתנגדות להגירה.
ערים

87% מתושבי גרמניה חיים בערים. בגרמניה מוגדרת כל עיר בעלת למעלה מ-100,000 תושבים כ"עיר גדולה" (Großstadt). נכון לשנת 2007 קיימות בגרמניה 82 ערים גדולות.
בגרמניה לא קיימת "עיר ראשה" (עיר המהווה מרכז כלכלי ותרבותי נטול תחרות במדינה, ושבה מתגורר חלק ניכר מתושבי המדינה). בברלין, בירת גרמניה והעיר הגדולה בה, מתגוררים בסך-הכל כ-4% מתושבי גרמניה (השוו עם לונדון, עיר ראשה מובהקת, בה מתגוררים כ-13% מתושבי בריטניה). גודלה של העיר השנייה בגרמניה, המבורג, הוא למעלה ממחצית מגודלה של ברלין (גודלה של העיר השנייה בבריטניה, ברמינגהאם, הוא רק כשמינית מגודלה של לונדון).
עריה הגדולות ביותר של גרמניה פזורות בצורה שווה למדי בכל אזורי המדינה: ברלין במזרח, המבורג בצפון, מינכן בדרום-מזרח, שטוטגרט בדרום מערב, קלן במערב ופרנקפורט במרכז. אזור עירוני יוצא דופן הוא חבל הרוהר, האזור העירוני הרביעי בגודלו באירופה (אחרי מוסקבה, לונדון ופריז). מתוך 50 עריה הגדולות ביותר של גרמניה, 10 שוכנות בחבל הרוהר. נורדריין-וסטפאליה בה שוכן חבל הרוהר, היא המאוכלסת במדינות גרמניה. בנורדריין נמצאות 30 מתוך 82 הערים הגדולות בגרמניה; למעלה מכל גרמני חמישי מתגורר בנורדריין-וסטפאליה.
בגרמניה ארבע "ערי מיליון": ברלין, המבורג, מינכן וקלן. האחרונה נדה בחוסר-יציבות סביב קו המיליון (אף כי תושביה מתעלמים מכך ומכריזים בגאווה על קלן כ"עיר מיליון"). בכל הערים הנמצאות במקום 5 עד 15 ברשימת הערים הגדולות בגרמניה מתגוררים בין 500,000 ו-600,000 תושבים.
שפה

בגרמניה מדוברות 27 שפות מקומיות (לא כולל שפות מהגרים, אך כולל שפות מיעוטים). גרמנית היא השפה הרשמית.
קיימות שלוש שפות מיעוטים רשמיות: דנית (50,000 דוברים, בעיקר באזור הגבול עם דנמרק), סורבית (40,000, באזור הגבול עם פולין) ופריזית (12,000, באזור הגבול עם הולנד).
ברחבי גרמניה מדוברות כ-20 שפות אזוריות שקרובות לגרמנית אך לא נחשבות לניבים שלה, ולכל אחת מהן כמה ניבים משלה. חלק מהשפות האזוריות קרובות יותר לשפות אחרות מאשר לגרמנית, למשל להולנדית. רק מעטים דוברים שפה אזורית כלשהי כשפת אם; שפת האם של רוב התושבים היא גרמנית תקנית. השפות האזוריות בדרך-כלל אינן נלמדות בבתי-הספר. גרמנית היא שפת התקשורת והתרבות.
השפה האזורית הנפוצה ביותר היא סקסונית תחתונה, אותה דוברים כ-10 מיליון תושבים בצפון-מערב גרמניה. שאר השפות האזוריות נפוצות הרבה פחות: סקסונית עליונה מדוברת בפי 2 מיליון איש (בסקסוניה ובסקסוניה-אנהלט), בווארית בבוואריה) וקלש בחבל הריין; שתיהן מדוברות בפי כ-250,000 איש, אם כי בווארית מדוברת בפי כמעט כל 7 מיליון תושבי אוסטריה), ושוואבית המדוברת בפי כ-850,000 איש, בעיקר בבאדן-וירטמברג.
דת

הנצרות היא הדת העיקרית בגרמניה, עם חלוקה שווה בין פרוטסטנטים וקתולים: 33% מהאוכלוסייה (במיוחד בצפון ובמזרח) מגדירים עצמם פרוטסטנטים ו-33% נוספים (במיוחד בדרום ובמערב) מגדירים עצמם קתולים. בסך הכל, 55 מיליון גרמנים מגדירים עצמם נוצרים, אף על-פי שבמזרח גרמניה הרגש הדתי חלש הרבה יותר, ככל הנראה תולדה של ארבעים שנות קומוניזם.
בגרמניה כמה מהכנסיות החשובות ביותר בעולם. הכנסייה הגבוהה בעולם, המינסטר של אולם, נמצאת בעיר אולם, והכנסייה השנייה בגובהה בעולם - ואחת הגדולות - היא קתדרלת קלן. קתדרלה קתולית מכונה בגרמנית "דוֹם" (Dom); קתדרלה פרוטסטנטית מכונה "מינסטר" (Münster). האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר (יוזף רצינגר) הוא האפיפיור הגרמני הראשון מאז המאה ה-11.
קרוב ל-3.7 מיליון מוסלמים (רובם ממוצא טורקי) חיים בגרמניה. מלבד זה ישנם כמה מאות אלפי נוצרים אורתודוקסים בגרמניה, כמו גם 160,000 יהודים, מתוכם כמאה אלף מגדירים עצמם "מאמינים". קצב הריבוי של הקהילה היהודית בגרמניה הוא מהמהירים בעולם. אלפי יהודים מחבר המדינות התיישבו בגרמניה מאז קריסת חומת ברלין. לפני עליית הנאציזם חיו בגרמניה כ-600,000 יהודים, רובם בקהילות בנות מאות שנים. הקהילות היהודיות הגדולות ביותר נמצאות בפרנקפורט ובברלין.
הערות שוליים

↑  על פי נתוני המשרד הסטטיסטיקה הפדרלי של גרמניה
↑   בלומברג,, אסון בהילוך אטי: גרמניה עומדת בפני משבר כוח אדם שעלול לשנות את פניה, באתר הארץ, 20 ביוני 2023
| דמוגרפיה של מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין    • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה    • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
שפות גרמניה מתחלקות לשפות צפוניות (צהוב), שפות מרכזיות (טורקיז) ושפות דרומיות (ירוק)
התפתחות האוכלוסייה בגרמניה מאז 1950
דניאל קרלטון גאידושק

| --- | --- |

 לידה:  9 בספטמבר 1923 יונקרס, ארצות הברית 
 פטירה:  12 בדצמבר 2008 (בגיל 85) טרומסה, נורווגיה 
 ענף מדעי:  וירולוגיה 
 מקום מגורים:  יונקרס 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת רוצ'סטר (1943)  בית הספר לרפואה של הרווארד (1946) 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1976)  פרס א. מיד ג'ונסון (1963)  מדלייה לזכר האקסלי (1988)  Bengt Winblad Lifetime Achievement Award in Alzheimer’s Disease Research (1992)  עמית האקדמיה האוסטרלית למדעים (1993)  דוקטור לשם כבוד  ההרצאות לזכר סילימאן 
 
דניאל קרלטון גאידושק (באנגלית: Daniel Carleton Gajdusek; ‏9 בספטמבר 1923 – 12 בדצמבר 2008) היה רופא אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1976 על עבודתו המחקרית על מחלת קורו, המחלה הפריונית האנושית המדבקת הראשונה שנתגלתה.
ב-1996 הואשם גאידושק בהתעללות מינית בילדים, הורשע וריצה 12 חודשים בכלא, שאחריהם עזב לאירופה, שם נפטר לאחר עשור.
ביוגרפיה > תחילת חייו

אביו של קרלטון, קרול גאידושק היה קצב שהוריו היגרו מדברצן, הונגריה. גאידשק עצמו נולד ביונקרס, ניו יורק וב-1943 סיים את לימודי התואר הראשון שלו מאוניברסיטת רוצ'סטר שם למד פיזיקה, ביולוגיה, כימיה ומתמטיקה. הוא סיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת הרווארד ב-1946 והשלים פוסט דוקטורט באוניברסיטת קולומביה, המכון הטכנולוגי של קליפורניה ובהרווארד. ב-1951 גאידושק גויס לצבא האמריקאי והוצב כוירולוג. ב-1954 לאחר שחרורו מהצבא, עבר לעבוד כחוקר ב-Walter and Eliza Hall Institute of Medical Research במלבורן, אוסטרליה שם החל את עבודת המחקר שתזכה אותו בפרס נובל.
ביוגרפיה > מחקר קורו

עיקר מחקרו של גאידושק עסק במחלת קורו. מחלה זו הייתה נפוצה אצל אנשי שבט הפורה בגינאה החדשה בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20. גאידושק קשר את התפשטות המחלה למנהגי הקניבליזם של אנשי השבט שנהגו לאכול מוחות של נפטרים. גאידושק היה הראשון להעלות השערה על הקשר בין מנהג זה לבין המחלה. הוא הוכיח השערה זו באמצעות החדרת מוחות של נפטרים מהמחלה ליונקים. הוא המשיך והראה כי למחלה תקופת דגירה שנמשכת מספר שנים לפני התפרצותה.
עם הפסקת הקניבליזם בשבט, המחלה נעלמה תוך דור.
דמויי-שפתן

| דמויי-שפתן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-שפתן
שם מדעי
 Labroidei

Pterophyllum altum
דמויי-שפתן[דרוש מקור] (שם מדעי: Labroidei) היא אחת מ-18 התת-סדרות של סדרת הדקראים הגדולה.
בקבוצה זו מינים צבעוניים ומרשימים וחלקם משמשים לדגי נוי באקווריומים. הם כוללים דגים בינוניים או קטנים בעלי גוף מעוגל, סנפיר גב מוגבה או מעוגל, זנבות גדולים ופה קצר או נוקשה כמו מקור. מינים הבוצה חיים הן במים מלוחים והן במים מתוקים בכל היבשות, בעיקר באזור הטרופי. חלק מהמינים מצויים בחופים ליד ישראל או במקווי המים המתוקים שלה וחלקם כמו מיני האמנון הם דגי מאכל מבוקשים.
דגי הים חיים בעיר בשוניות אלמוגים וביניהם בולטים דג הנקאי המנקים דגים גדולים יותר מפסולת וחיידקים.
מיון

תת-סדרה דמויי-שפתן (Labroidei)
משפחה אמנוניים (Cichlidae)
משפחה אמביוטוציים (Embiotocidae)
משפחה שפתוניים (Labridae)
משפחה אודקיים (Odacidae)
משפחה שוניתיים (Pomacentridae)
משפחה תוכינונים (Scaridae)
השתלשלות של בני הקבוצה
דיוויזיית האימונים ה-286 (ורמאכט)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  דיוויזיית חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  אפריל 1945 – מאי 1945 (כ־31 ימים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
 
דיוויזיית האימונים ה-286 (בגרמנית: Ausbildungs-Division 286) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

דיוויזיית האימונים ה-286 הוקמה באפריל 1945 עבור הארמייה התשיעית, על בסיס דיוויזיית הרגלים ה-286 המנופצת, לרבות מחלקת המודיעין אך ללא מטה הדיוויזיה. הקמת הדיווייזה לא הושלמה. חלקי הדיוויזיה שכבר נוצרה השתתפו בקרב על רמת זילו, הגנו ללא הצלחה על פרנקפורט על האודר ולאחר מכן לחמו בברלין, שם הושמדה הדיוויזיה במהלך הקרב על העיר.
מפקדים

גנרל-מיור אממו פון רודן (אפריל – מאי 1945)
דמויי-קנגורו

| דמויי-קנגורו |
| --- | --- |
 בטונג זנב-מברשת
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קנגורו
שם מדעי
 Macropodiformes ‏אמחינו, 1889

קנגורו אילני הואון
דמויי-קנגורו (שם מדעי: Macropodiformes) היא תת-סדרה מסדרת הקנגוראים ובה הגדולים שבכיסאים.
מאפיינים

המין הגדול בסדרה הוא קנגורו אדום שגובהו עד 2 מטר ומשקלו יכול להגיע ל-150 ק"ג. בעבר היו מינים גדולים עוד יותר כמו הפרוקופטודון שהגיע למשקל 230 ק"ג, אך רוב המינים בתת-הסדרה קטנים בהרבה.
יצורים אלה חיים רק באוסטרליה והאיים הקרובים אליה וניזונים בעיקר מעשב וצמחייה דומה או מעלים. הם חיים הן ביערות גשם טרופיים והן בין ערבות פתוחות ובין סלעים ואפילו במדבריות הקשים של מרכז היבשת.
הרגלם לקפץ עוזר להם להינצל מסכנות וכן לנוע במהירות על האדמה. לנקבות ישנו כיס בתוכו גורם מוצא מחסה וגם יונק ממנו עד לבגרות.
משפחות

משפחה Balbaridae - נכחדה
משפחה קנגוריים (Macropodidae) - בה 11 סוגים
משפחה קנגוריים חולדתיים (Potoroidae) - בה 4 סוגים
משפחה קנגוריים מושקים (Hypsiprymnodontidae)
סוג ומין יחיד קנגוריל המושק (Hypsiprymnodon moschatus)
ה'שנ"ב

ה'שנ"ב (5,352) ובקיצור שנ"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1591, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1592.
המולד של תשרי חל ביום רביעי, 12 שעות ו-723 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 4 (סימנה דיזז) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,523 לחורבן הבית, ושנת 1,903 לשטרות.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דמויי-מקרל

| דמויי-מקרל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-מקרל
שם מדעי
 Scombroidei

דמויי-מקרל (שם מדעי: Scombroidei) היא אחת מ-18 התת-סדרות של דקראים המקורבים למשפחת הקולייסיים ולמיני הטונה המקרל למיניהם. הם בעלי גוף מוארך כסוף, זנבות גדולים, ראשים מוארכים מעט ולסתות גדולות וכמעט כולם ניזונים מבשר או מפלנקטון.
מיון

תת-סדרה דמויי-מקרל (Scombroidei)
משפחה אספירניים (Sphyraenidae)
משפחה גמפיליים (Gempylidae)
משפחה רְצוּעָנִיִּים (Trichiuridae)
משפחה קולייסיים (Scombridae)
משפחה דגי חרב (Xiphiidae) - בה סוג ומין יחיד: דג-חרב כלל-ימי
משפחה מפרשניים (Istiophoridae)
גלריה

Scomberomorus maculatus
דג-חרב כלל-ימי
ברקודה ענקית
Trichiurus lepturus
מפרשן לבן
שופינון שמנוני
האנה הופקו

האנה מיקולאייבנה הוֹפְּקוֹ (באוקראינית: Ганна Миколаївна Гопко; נולדה ב-4 במרץ 1982, האנאצ'יבקה, פרמישליאן, מחוז לבוב) היא חברת הפרלמנט של אוקראינה ומכהנת בו בתפקיד יושבת ראש ועדת החוץ.
כמו כן, מכהנת הופקו בוועד המנהל לרפורמות של המועצה הלאומית לרפורמות ושל המרכז למלחמה בשחיתות (AntAC).
ראשית דרכה

הופקו נולדה בהאנאצ'יבקה במחוז המשנה פרמישליאן, במחוז לבוב. בשנת 2004 השלימה לימודי תואר שני בעיתונות בינלאומית באוניברסיטת לבוב ודיפלומה על הישגים בהוראת אקולוגיה מהמיזם לחינוך אזרחי (CEP). בשנת 2008 השלימה את התוכנית למנהיגות בבית הספר לבריאות הציבור של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס. בשנת 2009 השלימה תואר דוקטור בתקשורת חברתית באוניברסיטת טראס שבצ'נקו בקייב. בשנת 2012 למדה בבית הספר האוקראיני למדע המדינה.
קריירה

בין השנים 2005 ל-2007 עבדה הופקו כמנהלת תקשורת של רשת הפעולה האזרחית של אוקראינה (UCAN/ISC), מוסד ללא כוונת רווח בקייב שמשמש קבלן של הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי (USAID). היא הובילה מיזמי הכשרה של עיתונאי סביבה במחוז דונצק, בבלארוס, ובקזחסטן.
בשנת 2009 נמנתה על מייסדי מרכז השתדלנות האזורי "Life" (אשר משמש כַַּשותף האוקראיני של ארגון הבריאות העולמי, ושל יוזמות הקשורות להפחתת השימוש בטבק) ושימשה סמנכ"ל הארגון עד אפריל 2012. בשנת 2009 החלה לשמש מתאמת מדיניות ב"קואליציה הלאומית של מלכ"רים ויוזמות למען אוקראינה נקייה מעשן". בתקופת עבודתה ב"קואליציה" עודדה את חקיקתם של 5 חוקים נגד עישון, בהם איסור גורף על פרסום מוצרי טבק; איסור על עישון במקומות ציבוריים; והעלאת מיסוי הטבק באוקראינה. לפי דו"ח ארגון הבריאות העולמי משנת 2011, אוקראינה עברה מהמקום הרביעי בעולם בשכיחות עישון למקום ה-29. בינואר 2012 התמנתה לחבר הנאמנים של בית החולים הלאומי לילדים אוחמאדיט.
בין השנים 2010 ל-2012 שימשה הופקו יועצת לוועדת הפרלמנט האוקראיני למוסר, רוחניות, ובריאות הציבור. בין ינואר 2011 לספטמבר 2014 עבדה הופקו כמומחית שתדלנות במכון להשכלה פוליטית (בסמינרים להכשרת עוזרים ויועצים לחברי פרלמנט) וכן במכון הלאומי לדמוקרטיה (NDI) בוושינגטון די. סי.. בין פברואר לספטמבר 2014 אף שימשה מרַכּזת יוזמת חבילת הרפורמות להמרצה.
בשנת 2014, בעומדה בראש רשימת עזרה עצמית, נבחרה הופקו לפרלמנט האוקראיני, ומונתה לעמוד בראש הוועדה לענייני חוץ. היא תמכה באשרור אמנת רומא בעניין בית הדין הפלילי הבינלאומי, באומרה: "זוהי הפגנת מוכנות לבניית מדינת שלטון חוק, שבה ניתן להעניש על פשעים נגד האנושות ועל רצח עם".
ב-31 באוגוסט 2015 סולקה מן המפלגה בשל תמיכתה בתיקונים לחוקת אוקראינה שהיו מובילים לביזור סמכויות ולהגברת כוחם של הבדלנים הפרו-רוסיים השולטים בשטחים בדונבאס.
פרסים וכיבודים

פרס הדמוקרטיה של המכון הלאומי לדמוקרטיה, וושינגטון.
תעודת הצטיינות (Certificate of Merit),‏ 2014, סמינר המנהיגות של אוניברסיטת ג'ורג'טאון
הוגה עולמית בולטת (2014), כתב העת Foreign Policy.
משפחה

הופקו נשואה ואם לילדה.