stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קאמי סן-סנס
מוזיקה > סגנון

בקרב מבקרי מוזיקה רבים בני תקופתו ואחריו, נחשבו יצירותיו של סן-סנס לאלגנטיות למדי ונטולות פגמים, אך חד-גוניות, חסרות השראה ורגש. היו שסברו כי יצירותיו הן לוגיות, מלוטשות, מקצועיות יתר על המידה ולא די קיצוניות ברגשות שהן מעוררות. הקונצ'רטי שלו ומרבית המוזיקה הקאמרית שחיבר, מורכבים ומסובכים טכנית ומצריכים כישורים וירטואוזיים כדי לנגנם. היצירות הקאמריות המאוחרות שלו כמו הסונאטה השנייה לכינור, הסונאטה השנייה לצ'לו, והטריו השני לפסנתר, מדברות פחות למאזין מיצירות מוקדמות יותר באותה סוגה. היצירות הולחנו ובוצעו כשהפופולריות של סן-סנס הייתה כבר בדעיכה ולכן הן מוכרות פחות. יצירות אלה מלמדות על נכונותו של המלחין להתנסות בסגנונות המאה העשרים.
יצירותיו לפסנתר, אף על פי שאינן נחשבות למאתגרות, יחסית ליצירות בנות זמנו לכלי זה, נכתבו בסגנון המרכזי בכתיבה לפסנתר, בין המוזיקה של ליסט לזו של ראוול. אף על פי שנחשב לשמרן ומיושן בשנותיו המאוחרות, סן-סנס הרבה להלחין מוזיקה חדשנית, ואף חידש חלק מהצורות הישנות יותר. גישתו המוזיקלית הושפעה רבות מן הקלאסיקה הצרפתית, ומכאן שאפשר לראות בו את מבשר הנאו-קלאסיציזם. השפעתו של מוצרט ניכרת ביצירותיו של סן-סנס; לדוגמה, הפרק הראשון בקונצ'רטו הרביעי שלו לפסנתר, בדו מינור, מזכיר מאוד את הפרק האחרון של הקונצ'רטו ה-24 של מוצרט, בדו מינור. השפעתו של סן-סנס על אחרים ניכרת במיוחד ביצירותיו של סרגיי רחמנינוב וביצירותיהם של מלחינים רומנטיים בתקופתו ואחריו.
בתור מבצע, סן-סנס נחשב לאחד המוצלחים בתקופתו. רבים הסכימו כי "אין שני לו בנגינת עוגב", וכי בנגינת הפסנתר עולים עליו ביכולותיהם מעטים בלבד. מסופר כי פרנץ ליסט אמר, שסן-סנס והוא הם הפסנתרנים הטובים ביותר באירופה. בכל אופן, בהופעותיו ניגן סן-סנס באיפוק, רגישות ושלווה. נגינתו צוינה לטובה בעיקר בגלל יכולתו הטכנית המרשימה, מהירותו יוצאת הדופן ועידונו האריסטוקרטי. ההקלטות שהקליט בערוב ימיו מספקות הצצה חטופה אל סגולותיו אלו. לעיתים קרובות האשימו את סן-סנס בנגינה חסרת-רגש, שגרמה להופעותיו להישכח לעומת הופעותיהם של פסנתרנים אחרים, כריזמטיים יותר. ככל הנראה, היה סן-סנס הפסנתרן הראשון שניגן בפומבי את כל הקונצ'רטי לפסנתר של מוצרט. במשך כל חייו המשיך סן-סנס לנגן בטכניקה שלימד אותו סטאמאתי- שימוש בכוח היד והאצבעות במקום השימוש בזרוע. הפסנתרן קלאודיו אראו, אשר נכח בקונצרטים אחדים של סן-סנס, ציין את התרשמותו הרבה מנגינתו הרגועה והמשוחררת.
מוזיקה > יצירותיו

במהלך שנות פעילותו, כתב סן-סנס יצירות בולטות רבות, הכוללות ארבע פואמות סימפוניות, ו-13 אופרות. המפורסמות מתוכן הן שמשון ודלילה (Samson et Dalila) וריקוד המוות (Danse Macabre). בסך הכל, סן-סנס הלחין יותר מ-200 יצירות והיה מהמלחינים הראשונים שחיברו מוזיקה לסרטי קולנוע אילמים, כמו לסרט "ההתנקשות בדוכס גיז" (אופוס 128, 1908).
סן-סנס הלחין חמש סימפוניות, אף על פי שרק שלוש מהן ממוספרות. הוא הוציא את הסימפוניה הראשונה, ואת הסימפוניה השלישית, שנכתבה במקור לתחרות, ממניין הסימפוניות שלו. הסימפוניות של סן-סנס היוו תרומה משמעותית למוזיקה בתקופה, שהמסורת הסימפונית הצרפתית הייתה בשקיעה. פוריותו של סן-סנס באה לביטוי גם בתחום הקונצ'רטי; הוא כתב חמישה קונצ'רטי לפסנתר, שלושה קונצ'רטי לכינור, שני קונצ'רטי לצ'לו, ועוד כעשרים יצירות קטנות יותר לכלי סולו ותזמורת- מתוכן הפנטזיה המתוזמרת אפריקה; ההאוואנז, ההקדמה והרונדו קפריצ'יוזו לכינור ותזמורת; ויצירה לנבל ותזמורת. מבין הקונצ'רטי, הקונצ'רטו השני, הרביעי והחמישי לפסנתר, השלישי לכינור, והקונצ'רטו הראשון לצ'לו נותרו פופולריים.
בשנת 1886 הלחין את הסימפוניה האחרונה שלו, הסימפוניה השלישית (לעוגב), אחת מיצירותיו הידועות ביותר. בביצוע היתירה נעזרו התזמורות בצרפת בעוגבים הגדולים שבנה אריסטיד קוואייה-קול, בונה העוגבים המפורסם ביותר באותה תקופה. היצירה מפגינה את הביטחון והרווחה ששררו בצרפת בסוף המאה ה-19, תקופה הנקראת על פי רוב "בל אפוק". סן-סנס נקרא לעיתים "המלחין הצרפתי, הגרמני ביותר", ככל הנראה בגלל שימושו הרב בקונטרפונקט.
בשנת 1886 השלים סן-סנס את קרנבל החיות, אשר הושמעה לראשונה באותה שנה ב-9 במרץ. למרות הפופולריות הרבה של היצירה כיום, מיד לאחר ביצוע הבכורה אסר סן-סנס על השמעת היצירה המלאה בקונצרטים נוספים. הוא אישר לנגן אך ורק את קטע "הברבור", לצ'לו סולו ולשני פסנתרים. את כל שאר 13 הפרקים לא הרשה לנגן כל עוד הוא חי. "קרנבל החיות" מהווה ברובה פרודיה על מנגינות של מלחינים אחרים, וסן-סנס חשש שהשמעתה תפגע בתדמיתו בתור מלחין מקצועי. למרות ספקותיו בנוגע ליצירה, "קרנבל החיות" זכתה לאהדה מרובה בציבור לאחר מותו.
בנוסף, סן-סנס הלחין שישה פרלודים ופוגות לעוגב, שלושה באופוס 99 ושלושה באופוס 109, מהם מבוצעים ביותר הפרלוד והפוגה במי במול מז'ור, אופוס 99, מס. 3. סן-סנס הלחין גם רקוויאם לסולנים, מקהלה, עוגב ותזמורת.
אחת מהפואמות הסימפוניות של סן-סנס, "הכישור של אומפל", אופוס 31, התפרסמה בגלל היותה נעימת הפתיחה של תוכנית הרדיו "הצל".
קובצי שמע

| --- | --- |
: רונדו קפריצ'יוזו לכינור ולתזמורת 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
| --- | --- |
: סונאטה לבסון בליווי פסנתר (אופוס 168) 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
| --- | --- |
: "הברבור" מתוך קרנבל החיות 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
ראו גם

קרנבל החיות
שמשון ודלילה (אופרה)
התקופה הרומנטית
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה של קאמי סן-סנס, באתר 8notes.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267304805171  PLWABN: 9810605197405606  BIBSYS: 90393648  BNC: 000114086  BNE: XX1098426  BnF: cb13899342r (data)  CANTIC: a12265457  CiNii: DA03384022  GND: 11875081X  ICCU: CFIV078892  ISNI: 0000 0001 2119 5968  LCCN: n50041617  LNB: 000035996  Léonore: 335620  MusicBrainz: 4137c070-15b2-4d00-a9f0-3517d02a9ba8  NDL: 00474311  NKC: jn20000604768  NLA: 35472187  NLG: 71407  NLK: KAC199636302  NSK: 000091537  NTA: 069657882  RERO: 02-A003778934  SELIBR: 211428  SNAC: w6z036sf  SUDOC: 028253361  Trove: 965334  VcBA: 495/267127  VIAF: 7575200   WorldCat (עם VIAF): 7575200 
סן-סנס בשנת 1919, בגיל 84.
קילוף עור

קילוף עור או בשמו העממי והלועזי "פילינג", הוא הליך קוסמטי בו תאי עור מתים מוסרים מהשכבה העליונה של העור ותאים חדשים נחשפים למתן מראה בריא וצעיר יותר. קילוף עור יכול להתבצע במספר דרכים ביניהם מקלחת פשוטה, סיבון באמצעות לופה, שימוש בחומרים כימיים או קילוף באמצעות לייזר.
היסטוריה

היסטוריונים מתארים תהליכי קילוף עור שהתבצעו עוד במצרים העתיקה בערך ב-3,000 לפנה"ס. נשים מצריות היו מושחות את גופן בחומרים רבים: עור של בעלי חיים ומלח לקילוף מכני של העור וחלב חמוץ ושאריות של ענבי יין לקילוף כימי של העור. בתחילת המאה ה-19 החלו סלוני יופי באירופה וצפון אמריקה לבצע טיפולי קילוף עור ללקוחותיהם באמצעות "נוסחאות סודיות" שהיו כנראה חומצות מוחלשות ממקור צמחי. בשנות ה-50 של המאה ה-20 החלו רופאים לבצע טיפולי קילוף עור מבוססי חומצת פנול וחומצת אצטט-טרי-כלורית (TCA). לבסוף, בשנות ה-90 של המאה ה-20 החלו רופאים להשתמש בלייזר בטיפולי קילוף עור כתחליף לטיפול בחומצות.
סוגים של קילוף עור

ניתן לחלק את קילוף העור למספר סוגים:
סוגים של קילוף עור > קילוף יומיומי

פעולה אותה מבצעים במקלחת (לפעמים באופן לא מודע). כאשר אנו מתקלחים ומסבנים את גופנו את מורידים משכבת האפידרמיס תאי עור מתים אשר צברו לכלוך וחושפים תאי עור חדשים. ניתן לייעל את התהליך על ידי שימוש בסבון ו/או לופה.
סוגים של קילוף עור > קילוף מבוסס חומרי טבע

קילוף מבוסס חומרי טבע או בשמו העממי "פילינג טבעי" הוא טיפול הכרוך במריחת חומרים ממקור אורגני ו/או מינרלי על העור. חומרים אלו יכולים להיות בעלי אפקט מכני של גירוד העור (כמו גרגירים) או חומצות המסירות את שכבות העור העליונות (חומצות מהצומח). סוגי הפילינג הטבעי הם:
קילוף מכני - בשיטה זו מגורד העור עם גרגירים קשיחים, בדרך כלל גרגירי משמש, גרנולה או קריסטלים שונים. השפעתו של הקילוף היא שיפור זרימת הדם וספיחת לכלוך ושומנים.
קילוף שטחי -  בשיטה זו משתמשים בחומצות אלפא הידרוקסי הממוצות מפירות וירקות כמו תפוחי עץ, אפרסק, עגבניות, פפאיה ועוד.
קילוף עמוק מבוסס חומרי טבע - תכשיר זה הוא תערובת שבבי צמחים יבשים עם פתיתי אלמוגים ותמציות של פירות והוא משלב קילוף מכני ואנזימטי כאחד. לאחר הטיפול אין להיחשף לשמש למשך יממה. יומיים אחרי הטיפול יתחיל קילוף העור בפועל ויימשך יומיים נוספים. השפעתו הוא חידוש העור, מבהיר כתמים של פצעי בגרות, מגביר את מחזור הדם ומערכת הלימפה, הגברת חילוף החומרים בעור, קילוף של שכבות העור העליונות (אפידרמיס), מבלי להגיע לשכבת הדרמיס. בנוסף הטיפול גם משטח קמטוטים עדינים ומיישר צלקות קטנות.
סוגים של קילוף עור > קילוף כימי

קילוף כימי או "פילינג כימי" הוא טיפול הכרוך בשימוש בחומצות כימיות כגון חומצת פנול וחומצת אצטט-טרי-כלורית (TCA). טיפולים אלו יוצרים כוויות בדרגות קלות עד דרגה שתיים וגורמות לגוף לקלף מעליו את שכבות העור תוך יצור שכבות חדשות (שוב, בדומה לכווייה). 
חסרונות: שימוש חובה במקדם הגנה על בסיס קבוע בשעות היום והימנעות ככל הניתן לחשיפה לשמש לאחר ביצוע של פילינג מסוג זה לצמיתות. לאחר טיפול מערכת ההגנה החיסונית של העור נפגעת והיא נעשית חלשה וחשופה לקליטת זיהומים ברמה גבוהה יותר. בהתאם לכך, השימוש על בסיס קבוע בתכשירי הגנה הם בגדר חובה על מנת למנוע זיהומים ומניעת פיגמנטציה.
יתרונות: גוון אחיד יותר לעור, מראה עור מלוטש ומעודן. טיפול מסוג זה גורם להאטת ההזדקנות הביולוגית של העור ולתיקון של פגמי עור קלים.[דרוש מקור]
קילוף כימי קל - פעולה זו תתבצע על ידי שימוש בחומצת אצטט-תלת-כלורית (T.C.A) בריכוזים נמוכים (20%-35%). התמיסה נמרחת על העור ויצורת כווייה כימית קלה עם כאב מינימלי. לאחר כ-5 ימים העור יתחיל להתקלף ובעקבותיו כתמים על העור יתבהרו, זרימת הדם והמערכת הלימפתית תשתפר.
קילוף כימי בינוני - שימוש בריכוזים גבוהים יותר של חומצת אצטט-תלת-כלורית (T.C.A), כ 35%-50% או בריכוזים נמוכים (עד 10%) של חומצת פנול יתנו אפקט של קילוף כימי בינוני. בדומה לקילוף הקל. התמיסה תימרח על העור ותיווצר כווייה כימית. הדבר כרוך בכאבים אך נמשך רק מספר דקות. לאחר כ-5 ימים שכבת האפידרמיס תתחיל להתקלף למשך יומיים עד ארבעה ימים נוספים. תוצאות הטיפול הם הבהרת כתמי שמש וזקנה, החלקת קמטים קטנים, החלקת העור ובניה מחדש של סיבי קולגן ואלסטין.
קילוף כימי עמוק - טיפול זה יתבצע בעיקר עם חומצת פנול בריכוזים גבוהים מ-10% או חומצת אצטט-תלת-כלורית (T.C.A) בריכוז הגבוה מ-50%. בניגוד לטיפולים האחרים, טיפול זה מכוון לקילוף כולל של שכבת האפידרמיס וקילוף חלקי של שכבת הדרמיס. מכיוון שהטיפול כרוך ביצירת כוויה מדרגה שתיים, הרדמה מקומית היא צורך חיוני למניע כאבים מיותרים. הטיפול עצמו אורך כחצי שעה שלאחריו יכוסה המטופל במסיכת אטומה ליומיים כהגנה מזיהומים ויאושפז לשלושה ימים. לאחר כשבועיים יתקלף העור ויחשוף עור חדש ונטול כתמים מכל סוג: כתמי לידה, שמש, נמשים, זקנה וכו'. בנוסף מקטין הטיפול את גודלם ועומקם של צלקות וקמטים.
סוגים של קילוף עור > קילוף באמצעות לייזר

קילוף עור באמצעות לייזר הוא בעיקרון זהה לקילוף הכימי. הכווייה נוצרת על ידי קרן לייזר במקום חומצות ופרט לכך רוב המאפיינים זהים. יתרונו של הלייזר על הקילוף הכימי הוא במתן מראה אחיד יותר וביטול אפקט "פני החרסינה" שלעיתים נוצר בקילוף כימי עמוק. חסרונו של הלייזר על הקילוף הכימי הוא במחיר היקר יותר, הטיפול מכאיב יותר ולעיתים הוא כרוך בהרדמה כללית על מכלול סכנותיה.
הסיכונים שבטיפול

בעוד שטיפולי קילוף יומיומיים וטיפולי קילוף טבעיים הם בעלי השפעה מועטה יחסית וכפועל יוצא כמעט נטולי סיכון, טיפולי הקילוף הכימי והלייזר טומנים בחובם סכנות לא מעטות:
טיפול לא מקצועי - מטפל שאינו מיומן בטיפולים אלו ואינו בעל התמחות ברפואת עור או כירורגיה פלסטית עלול לגרום לנזקים רבים כתוצאה משימוש לא נכון בחומצות או לייזר. בין הנזקים ניתן למנות: יצירת צלקות או כתמים חדשים ומתן גוון לא אחיד לעור החדש כתוצאה מהרס פיגמנטים. שימוש לא זהיר בחומצות חזקות עלול אף במקרים קיצוניים לגרום להשחתת הפנים.
הרדמה כללית - בטיפולי קילוף עמוק מבוסס לייזר נהוג להרדים את המטופל הרדמה מלאה. הרדמה מלאה מבוצעת רק על ידי רופא מרדים מומחה ולא על ידי המנתח עצמו. להרדמה מלאה ישנם מספר חסרונות וסיבוכים אפשריים ועלולה במקרים קיצוניים אף לגרום למוות.
קרחון היפוקרטס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  היפוקרטס 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  64°22′00″S 62°22′00″W﻿ / ﻿64.3667°S 62.3667°W﻿ / -64.3667; -62.3667
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון היפוקרטס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון היפוקרטס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון היפוקרטס(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון היפוקרטס
 
קרחון היפוקרטס (באנגלית: Hippocrates Glacier) הוא קרחון בצדו המזרחי של האי ברבנט, בארכיפלג פאלמר, שבאנטארקטיקה.
הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של הרי סטריבוג, וזורם לכיוון דרום מזרח בין הרי סלוואי ורכס גוטסאל, ונשפך אל מפרץ בול.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופיע לראשונה בתרשים של ממשלת ארגנטינה משנת 1953; בתרשים זה אין לו שם.
הקרחון צולם מן האוויר על ידי האנטיג אירוסרוויירס בע"מ בין השנים 1956–1957; הקרחון מופה על בסיס תצלומי אוויר אלה בשנת 1959.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הקרחון נקרא על שמו של היפוקרטס, רופא יווני שניסח את שבועת היפוקרטס.
השם ניתן, בדומה לשמות של אתרים רבים נוספים באזור, על שמו של חלוץ בתחום הרפואה.
קספרסקי אינטרנט סקיוריטי

| --- | --- |

קספרסקי אינטרנט סקיוריטי 2014
קספרסקי אינטרנט סקיוריטי 2014
 מפתח:  רוסיה מעבדות קספרסקי (רוסיה)
 גרסה אחרונה:  14.0.0.4651abcd (2014)
 מערכת הפעלה:  חלונות
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  אנטי-וירוס
 kaspersky internet security
קספרסקי אינטרנט סקיורטי (נקרא גם: קספרסקי שירותי אבטחת אינטרנט, אנגלית: Kaspersky Internet Security, ובראשי תיבות: KIS) היא חבילת אבטחה לגלישה באינטרנט יחד עם אנטי-וירוס שפותחה על ידי החברה הרוסית מעבדות קספרסקי, ומיועדת עבור מחשבים בעלי מערכת הפעלה מסוג חלונות.
במבחני שנת 2018 של AV-Comparatives קיבלה התוכנה ציונים שנעו בין טוב למעולה.
בעשור השני של המאה ה-21, עם עליית תופעות בינלאומיות של לוחמת רשת, מעבדות קספרסקי הפכו לאחד המקורות המרכזיים לפרסום תחקירים במתקפות רשת רבות, כך שבמקרים רבים קספרסקי הם הגורם שמזהה את המדינה התוקפת. למרות היותם גורם מוביל בתחום לוחמת רשת, חברת קספרסקי עצמה נוצלה בשנת 2014, כאשר גורמי ביון מרוסיה השתמשו באנטי-וירוס של החברה כדי לבצע גנבת מידע רגיש מהסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית.
מאפיינים

התוכנה מכילה את כל המרכיבים שיש בתוכנת אנטי-וירוס: הגנה בזמן אמת, גילוי והסרה של וירוסים, סוסים טרויאנים, תולעת מחשב, רוגלות, תוכנות פרסום, ותוכנות רישום הקשות, ובנוסף על כך איתור והסרה של Rootkit-ים. התוכנה מכילה גם חומת אש משלה, בקרת הורים (Parental control), אנטי-ספאם לדואר האלקטרוני והגנה מפני דיוג (phishing) ונזילת מידע.
לתוכנה ישנה גם "מערכת למניעת זיהום" (Intrusion-prevention system) לאִתּוּר קבצים חשודים ותוכניות מחשב דחוסות חשודות הניתנות להרצה (packers). התוכנה משמשת גם כאמצעי מתקדם לגילוי ופתרון של בעיות צפויות ותוכנות זדוניות. התוכנה מכילה אפשרות לעדכונים אוטומטיים וכלי ליצירת דיסק הצלה.
דרישות מערכת

|  | Windows XP SP2 או יותר | Windows Vista‏ / Windows 7‏ / windows 8 (32/64-ביט) |
| --- | --- | --- |
| מעבד | מעבד במהירות 800 MHz ומעלה | מעבד במהירות 1 GHz ומעלה |
| RAM | 512 MB | 1.5 GB |
| זיכרון פנוי בדיסק הקשיח | 5 GB | 7.5 GB |
DVD-ROM או CD-ROM,אינטרנט ו-Windows Installer
הערות שוליים

↑  "ישראל חשפה האקרים רוסים שגנבו מידע מה-NSA", באתר וואלה, 11 באוקטובר 2017
קריית אונסדורף

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  ירושלים 
 תאריך ייסוד:  שנות ה־60 של המאה ה־20 
 על שם:  הונקובצה 
 קואורדינטות:  31°47′42″N 35°12′16″E﻿ / ﻿31.7949°N 35.2044°E﻿ / 31.7949; 35.2044
  (למפת ירושלים מוגדלת) קריית אונסדורף(למפת ירושלים רגילה) קריית אונסדורף(למפת הרי ירושלים רגילה) קריית אונסדורף(למפת הרי ירושלים מוגדלת) קריית אונסדורף
 
חלק מן השכונה
קריית אוּנְסְדוֹרף היא שכונה חרדית בצפון ירושלים הממוקמת על יד קריית מטרסדורף.
השכונה הוקמה באמצע שנות ה-60 במסגרת פעילות משותפת של הסוכנות היהודית וקבוצות דתיות בארצות הברית להקמת קריות דתיות עבור עולים חרדיים מארצות הברית. השכונה הוקמה ביוזמת הרב משה הורוביץ רבה של קהילת אונסדורף בניו יורק (ויליד העיירה אונסדורף) שקרא לה על שם העיירה אונסדורף (בגרמנית: Hunsdorf, כיום הוּנְצוֹבְצֶה (אנ')) שבסלובקיה. השכונה הוקמה בסמוך לקריית מטרסדורף שהוקמה לפניה.
שכונת אונסדורף

בשכונה מתגוררות כ-400 משפחות. רוב תושבי השכונה הם בני עדות אשכנז ומיעוטם ספרדים.
רחובה הראשי של השכונה נקרא על שמו של הרב זלמן סורוצקין. הרחוב ממשיך לתוך שכונת מטרסדורף. לאורך רחוב הרב זלמן סורוצקין נמצאים מבני ישיבות ובתי מדרש, בתי חינוך ותלמודי תורה רבים, ובמרכזם בית הכנסת "באר שמואל" שהוקם על ידי רב השכונה הרב משה הורוביץ. לאחר פטירתו ממלא את מקומו בנו הרב פנחס הורוביץ.
השכונה גובלת בשכונות קריית בעלז וקריית צאנז מצידה המזרחי ובשכונת מטרסדורף מצידה המערבי.
הערות שוליים

↑  שלמה זלמן שרגאי, נימוקי אי קבלת ראשות המחלקה בסוכנות, מעריב, 12 בדצמבר 1966
↑  רפאל אלדור, אלפי עולים דתיים מארה"ב יבואו להתיישב בקריות הדתיות, מעריב, 7 בספטמבר 1969
| שכונות חרדיות בירושלים |
| --- | --- | --- |
| תחילת היציאה מהחומות, לפני 1890 | בית ישראל • בתי ויטנברג • מאה שערים |  |
| בנייה בתקופה הטורקית, מ-1890 | בתי אונגרין • בתי הורנשטיין • בתי ורשה • בתי נייטין • בתי ברוידא • בתי ראנד • כנסת ישראל • זיכרון משה (התחרדה) • חצר שטרויס • שכונת אחווה (התחרדה) • גבעת שאול (התחרדה) • כרם אברהם (התחרדה) • שערי חסד • רוחמה |  |
| בנייה במנדט הבריטי | בתי מונקאטש • גאולה • מחניים • סנהדריה • שיכון פאג"י • תל ארזה (התחרדה) • בית וגן (התחרדה) • מקור ברוך (התחרדה) |  |
| בנייה ישראלית לפני מלחמת ששת הימים | קריית אונסדורף • קריית מטרסדורף • קריית צאנז • קריית שומרי אמונים • שיכון חב"ד • שמואל הנביא (התחרדה) • כרם • רוממה (התחרדה) |  |
| בנייה ישראלית אחרי מלחמת ששת הימים | גבעת משה • הר נוף • קריית איתרי • סנהדריה המורחבת • נוה יעקב מזרח • עזרת תורה • קריית בעלז • רמת אשכול (התחרדה) • רמות פולין • רמת שלמה • רמות אלון (התחרדה)  |  |
שכונות ירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012799074605171
קרב דתין

קרב דתין היה קרב שהתחולל ב-4 בפברואר 634 בסמוך לעזה, כנראה ליד מעברי נחל הבשור בין תל שרוחן לבין תל ג'מה, בין גדוד מוסלמי לחיל המצב הביזנטי שיצא מקיסריה דרומה. הקרב, שנסתיים ככל הנראה ללא הכרעה, הביא לעימות גדול יותר הידוע כקרב אג'נדיין.
רקע

אזור "סוריה הגדולה" (בערבית: بلاد الشام "בילאד א-שאם" תרגום לעברית: ארץ השאם) כלל את עבר הירדן, וארץ ישראל והיה מחולק לשלושה חלקים נפרדים - חוף ים ובו אוכלוסייה נוצרית דוברת יוונית, ובו ערי נמל ומרכזים מנהלתיים של הביזנטים, הינטרלנד חקלאי עשיר, מיושב בצפיפות על ידי שבטים דוברי ארמית, בעוד החלק המדברי הגדול נשלט על ידי שבטים ערבים שבו הייתה אחיזת האימפריה רופפת מאוד. השלטון הביזנטי התרכז בערים, שכולן היו מוקפות חומה ומבוצרות היטב, וברובן שכן חיל מצב קבוע. בצפון סוריה שכנה חומס, מרכז ביזנטי עיקרי, ובארץ ישראל שימשה קיסריה כמרכז שלטוני. את אחיזתם באזורי המדבר ביססו הביזנטים על שבטים ערבים נוצרים או פגאניים. עם מותו של הנביא מוחמד (570-632) עלו לשלטון הראשידון או הח'ליפים ישרי הדרך (בערבית: الخلفاء الراشدون) הראשון בהם, אבו בכר, החל את מגמת ההתפשטות מתוך חצי האי הערבי אל השטחים שנשלטו על ידי האימפריה הביזנטית, בסדרת פשיטות שנהדפו על ידי מבצרי הגבול הביזנטיים. יתר הצלחה נחלו המוסלמים מול האימפריה הסאסאנית. במקביל לכיבוש האימפריה הסאסאנית, וביתר שאת לאחר התפוררותה, החלו הצבאות הערבים להפנות את תשומת לבם לסוריה ולעימות עם האימפריה הביזנטית, שבה ראו מקור לעושר.
הערות שוליים

↑  Walter Emil Kaegi. Byzantium and the early Islamic conquests. Cambridge University Press, 1995 page 93
↑  David Nicolle, Yarmuk 636 A.D., The Muslim Conquest of Syria; Osprey Campaign Series #31, Osprey Publishing, 1994. page 46
↑  משה שרון. קרבות ההכרעה בכיבוש סוריה על ידי המוסלמים - רקעם ומקורותיהם: מבט אחר. קתדרה 104, 2002, עמ' 50
↑  משה שרון. קרבות ההכרעה בכיבוש סוריה על ידי המוסלמים - רקעם ומקורותיהם: מבט אחר. קתדרה 104, 2002, עמ' 51–52
קריירה פלילית

קריירה פלילית היא רצף עבירות או היסטוריה של אירועים פליליים המתקיימים בתקופה כלשהי בחיי עבריין, וכוללת מספר מרכיבים מרכזיים, בהם שכיחות, תדירות (קצב הפעילות העבריינית), חומרת העבירות, ומשך הקריירה. קרימינולוגים ומעצבי מדיניות מתחבטים מזה שנים בנוגע לקיומם של שלבים בהתפתחות קריירה עבריינית. הנדבך המרכזי הראשון בגישה היא תאוריה "שער הכניסה" (Gateway Theory), אשר מתמודדת עם הצורך לנבא הידרדרות אפשרית של קטינים וצעירים, המתחילים לצרוך חומרים פסיכואקטיביים ברצף מהקלים לכבדים. הנדבך השני נוגע לקשר האפשרי שבין סמים לבין פשיעה. שכן, שימוש בסמים "קלים" עלול להוביל לא רק לשימוש בסמים "קשים", אלא גם להעמקת המעורבות בעולם הפלילי. הנדבך השלישי שכמעט ולא זוכה לבחינה אמפירית, נוגע לשאלת קיומן של עבירות ספציפיות שנוטות, יותר מאחרות, לשמש "שער כניסה" לפשיעה, כלומר, עבירות המגבירות את סיכוייו של העבריין, המתחיל לפתח קריירה עבריינית ולבצעי עבירות בחומרה הולכת וגדלה.
למרות הקונצנזוס המדעי הנרחב, לאורך השנים התגבשו מחלוקות רבות בתחום המחקר על קריירה פלילית. למשל, האם עברייני נוער / עבריינים צעירים מהויים פלח ייחודי של האוכלוסייה, או שמא עבריינות היא "שלב טיפוסי" בתהליך ההתבגרות שממנו רוב האנשים חודלים? האם נטיות פליליות הן קבועות יחסית לאורך תוחלת החיים, או האם הן משתנות עם הגיל?
ראו גם

סחרור עברייני
פסיכופתיה
הפרעת אישיות אנטיסוציאלית
לקריאה נוספת

ארנון אדלשטיין, קריירה פלילית ועבריינות סדרתית, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשס"ו 2006, מסת"ב 965-342-908-6
הערות שוליים

↑  Christopher J. Sullivan, Alex R. Piquero, The Criminal Career Concept, Journal of Research in Crime and Delinquency 53, 2016-04-13, עמ' 420–442 doi: 10.1177/0022427815627313
1 2  Andrew Golub, Bruce D Johnson, The misuse of the ‘Gateway Theory’ in US policy on drug abuse control: A secondary analysis of the muddled deduction, International Journal of Drug Policy 13, 2002-05, עמ' 5–19 doi: 10.1016/S0955-3959(01)00111-6
↑  Elizabeth R. Taylor, Janet Kelly, Smaranda Valescu, G. Shawn Reynolds, Is Stealing a Gateway Crime?, Community Mental Health Journal 37, 2001, עמ' 347–358 doi: 10.1023/A:1017504725355
1 2  Brian E. Burtch, Alfred Blumstein, Jacqueline Cohen, Jeffrey A. Roth, Criminal Careers and "Career Criminals": Vol. 1., Contemporary Sociology 17, 1988-05, עמ' 360 doi: 10.2307/2069654
↑  Michael R. Gottfredson,  Travis Hirschi, A General Theory of Crime, 1990, ISBN 0804717745
↑  Robert A. Silverman, Robert J. Sampson, John H. Laub, Crime in the Making: Pathways and Turning Points through Life, Canadian Journal of Sociology / Cahiers canadiens de sociologie 19, 22/1994, עמ' 430 doi: 10.2307/3340743
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קרחון הל

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  קורדל הול 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  75°05′00″S 137°15′00″W﻿ / ﻿75.0833°S 137.25°W﻿ / -75.0833; -137.25
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון הל(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון הל
 
קרחון הַל (באנגלית: Hull Glacier) הוא קרחון בארץ מארי בירד שבאנטארקטיקה.
אורכו של קרחון כ-65 קילומטרים.  פסגת הקרחון מגיעה ל-66 מטרים מעל פני הים.
הקרחון זורם לכיוון צפון מערב בין הר גיילס והר גריי ונשפך אל מפרץ הל (אשר נקרא על שם הקרחון).
היסטוריה > גילוי הקרחון

הקרחון התגלה על ידי התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת מחקר 1941–1939.
היסטוריה > מקור השם

הקרחון נקרא על שם של מזכיר המדינה של ארצות הברית - קורדל הל.
לקריאה נוספת

• Jane G. FERRIGNO, Richard S. WILLIAMS, Jr, Kevin M. FOLEY, , Annals of Glaciology 39 2004
קרטריידר

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  1 ביוני 2004 
 סוגה:  משחק מרוצי קארטינג
 פיתוח:  Nexon 
 הוצאה לאור:  Nexon 
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  משחק וידאו לשחקן יחיד, משחק מרובה משתתפים
 פלטפורמות:  תואם IBM, Microsoft Windows 
 kart.nexon.com
 
קרטריידר (באנגלית: Crazyracing KartRider; בקוריאנית: 크레이지레이싱 카트라이더) הוא משחק מרוצי קארטינג מקוון מרובה משתתפים שפותח על ידי חברת Nexon מקוריאה הדרומית.
המשחק הוא חלק מהזיכיון של הסדרה "crazy arcade" ומרוויח את הכנסותיו באמצעות מכירת פריטים וירטואליים שבתוך החנות של המשחק, ובהם: סוגים שונים של כלי רכב וצבעי ריסוס.
כלי הרכב שבמשחק הם רכבי פנטזיה פיקטיביים ורכבים המבוססים על מכוניות מהחיים האמיתיים שפותחו בשיתוף עם חברות כגון BMW.
משחקיות

במשחק קיימים מגוון מצבי משחק המבוססים בעיקר על מרוצים משולבים קופסאות הפתעה אשר נותנות לשחקן כוחות מיוחדים בדומה ל-mario kart.
מוד נוסף הוא מרוץ מבוסס מהירות אשר דורש מהשחקן לבצע דריפטים על מנת לקבל בוסטים שיאיצו את מהירות רכבו.
פיתוח

הגרסה הדרום קוריאנית של המשחק שוחררה ביוני 2004.
גרסאות מקומיות הושקו גם בסין כ-popkart (בסינית: 跑跑卡丁車) במרץ 2006. ובטאיוואן המשחק שוחרר בינואר 2007.
גרסת בטא סגורה של המשחק בשפה האנגלית הושקה באמריקה ב-1 מאי 2007 והסתיימה בסוף אותו החודש.
הבטא הפתוחה החלה באוקטובר 2007 והסתיימה במרץ 2008. לאחר מכן המשחק נסגר ללא כל הודעה מצד חברת Nexon וכל ההפניות למשחק הוסרו לאחר מכן מאתר החברה.
גרסאות נוספות של המשחק שוחררו מאוחר יותר בתאילנד, וייטנאם (תחת השם: BoomSpeed), רוסיה, אינדונזיה ויפן, אך כולן נסגרו בסופו של דבר.