stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחלת סטרגרדט
אטיולוגיה

האטיולוגיה של מחלת סטרגרדט קשורה למוטציות בגן ABCA4, אשר ממוקם בכרומוזום 1. גן זה מקודד לחלבון שנקרא ABCR, שהוא חבר ממשפחת חלבוני התחבורה של ATP. החלבון ABCR ממלא תפקיד קריטי במעגל הראייה ברשתית, שם הוא משתתף בהובלת ויטמין A ותוצרי הלוואי שלו בתוך קולטני האור. כאשר החלבון הזה אינו פועל כראוי, מתרחשת הצטברות של תוצרי פסולת רעילים כגון ליפופוסצין בתוך התאים הרגישים לאור ברשתית.
תהליך ההצטברות הזה גורם לפגיעה הדרגתית בתאי הפוטורצפטורים ובמיוחד במקולה שהיא האזור המרכזי ברשתית האחראי על הראייה החדה והמדויקת. הפגיעה במקולה מובילה לאובדן ראייה מרכזית, שהיא הסימפטום העיקרי של מחלת סטרגרדט. המחלה מועברת בתורשה באופן אוטוזומלי רצסיבי, כלומר שהמחלה מופיעה רק כאשר שני ההורים נושאים את המוטציה והילד יורש את המוטציה משני ההורים.
אפידמיולוגיה

למרות שמחלת סטרגרדט היא הגורם הנפוץ ביותר לדיסטרופיה מקולרית בגיל הילדות, שכיחותה בארצות הברית נאמדת בכ-10 עד 12.5 מקרים לכל 100,000 איש. מחקרים מראים כי השכיחות השנתית של המחלה בבריטניה היא כ-0.110 עד 0.128 מקרים לכל 100,000 איש. מחקר שנערך בהולנד מצא כי שכיחות המחלה היא 1.67 עד 1.95 מקרים לכל מיליון איש בשנה. נכון ל-2018, השכיחות הנקודתית של מחלת סטרגרדט בהולנד הייתה 1:22,000 עד 1:19,000 איש.
תסמינים ואבחון

תסמינים ראשוניים של מחלת סטרגרדט כוללים ירידה בחדות הראייה המרכזית, קושי בקריאה וזיהוי פרטים קטנים, והופעת כתמים כהים בשדה הראייה. ככל שהמחלה מתקדמת, הראייה המרכזית מתדרדרת יותר ויותר, והחולים עשויים לפתח עיוורון מוחלט בשדה הראייה המרכזי, בעוד שהראייה ההיקפית נותרת לרוב ללא שינוי.
האבחון של מחלת סטרגרדט מבוסס על שילוב של בדיקות קליניות, בדיקות הדמיה גנטיות ובדיקות עיניים מיוחדות. רופא העיניים עשוי לבצע בדיקות עיניים מקיפות, כולל בדיקת קרקעית העין (אופטלמוסקופיה), בדיקת חדות הראייה ובדיקת שדה הראייה.
טיפול ומחקר

נכון להיום אין טיפול יעיל לריפוי מחלת סטרגרדט. עם זאת, ישנם טיפולים תומכים שיכולים לסייע בהאטת התקדמות המחלה ולהקל על התסמינים. אחד הטיפולים הנפוצים הוא שימוש במשקפיים מיוחדים עם עדשות מגדילות, המאפשרות לחולים לראות טוב יותר בפרטים קטנים. בנוסף, קיימים עזרי ראייה טכנולוגיים מתקדמים כגון מכשירים אלקטרוניים ומערכות ראייה מלאכותית, המסייעים לחולים להתמודד עם אובדן הראייה המרכזית.
תחום המחקר במחלת סטרגרדט מתקדם בהתמדה, וכיום נערכים מחקרים רבים לפיתוח טיפולים חדשניים למחלה. אחת הגישות המבטיחות ביותר היא טיפול גנטי, שבו מוחדרים גנים תקינים לתאי הרשתית באמצעות וקטורים ויראליים, במטרה לשחזר את תפקוד החלבון הפגוע. מחקרים נוספים מתמקדים בפיתוח תרופות שמטרתן להאט את הצטברות הפסולת הרעילה ברשתית, ובכך להאט את התקדמות המחלה.
תמיכה והסתגלות

חולים במחלת סטרגרדט נדרשים להתמודד עם שינויים משמעותיים באורח חייהם בשל אובדן הראייה המרכזית. בנוסף לעזרי הראייה הטכנולוגיים, קיימים ארגוני תמיכה וקבוצות תמיכה לחולים ובני משפחותיהם, המספקים ייעוץ, תמיכה נפשית ומידע על הטכנולוגיות והטיפולים הזמינים. חולים יכולים להיעזר באנשי מקצוע מתחום השיקום הראייתי, פיזיותרפיה וייעוץ תעסוקתי כדי ללמוד להתמודד עם המגבלות הנגרמות מהמחלה ולשפר את איכות חייהם.
ארגונים בינלאומיים כמו קרן מחקר הרשתית (Foundation Fighting Blindness) וקרן מקולר דגנרציה (Macular Degeneration Foundation) פועלים לקידום המחקר והמודעות למחלת סטרגרדט, ותומכים בחולים באמצעות מתן מידע ומשאבים לשיפור איכות החיים.
הערות שוליים

1 2 3 4  מחלת סטרגרדט: גורמים, תסמינים ואפשרויות הטיפול • איתי שרף, באתר איתי שרף
↑  Richard G. Weleber, Stargardt's Macular Dystrophy, Archives of Ophthalmology 112, 1994-06-01, עמ' 752–754 doi: 10.1001/archopht.1994.01090180050033
1 2  Stargardt disease, RNIB (באנגלית)
1 2  מחלת סטרגרדט: גורמים, תסמינים ואפשרויות הטיפול • איתי שרף, באתר איתי שרף
1 2 3  Piyush Kohli, Koushik Tripathy, Kirandeep Kaur, Stargardt Disease, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024
מיירזאורוס

| מיירזאורוס |
| --- | --- |

תקופה
יורה תחתון 183–180 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פלזיוזאוריה
משפחה:: רומלסוזאוריים
סוג:: מיירזאורוס
מינים
 Meyerasaurus victor
שם מדעי
 Meyerasaurus ‏סמית ווינסנט, 2010

איור של מיירזאורוס
מיירזאורוס (שם מדעי: Meyerasaurus) הוא סוג של זוחל ימי בן למשפחת הרומלסוזאוריים שבקבוצת הפליואוזאורודים אשר חי בתור היורה בקרבת גרמניה לפני 183-180 מיליון שנה. המאובנים שלו התגלו ב-1910 בדרום-מזרח גרמניה, באזור וירטמברג. עם זאת הוא נחשב תחילה למין של פליוזאורוס ורק לאחר 100 שנה הועבר לסוג זה, אשר קרוי על שם הפלאונטולוג והסופר הגרמני הרמן וון מייר.
מאפיינים

המיירזאורוס היה בעל גולגולת רחבה באורך 37 ס"מ שהכילה לסתות כבדות מלאות שיניים מחודדות וגוף באורך 3.35 מטר. בצורתו דמה לפליוזאורוס או לליופלרודון והיה בעל סנפירים רחבים וזנב שטוח בקצה הגוף ששימש להאצה. בניגוד לפליוזאורוס היה לו צוואר ארוך וראש קטן יחסית. מעריכים כי הוא קרוב יותר לרומלאוזאורוס עקב כך.
יצור זה היה טורף ימי גדול שניזון מדגים, רכיכות ואולי מזוחלי ים אחרים. הוא ניזון באמצעות טלטול טרף בחוזקה או בליעתו. לא ברור אם יכל לצאת מהמים כדי להטיל ביצים או שהשריץ צאצאים חיים במים כמו האיכתיוזאורים.
מחלת פאג'ט של העצם

| --- | --- |

 תחום:  ראומטולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  394165 
 MeSH:  D010001
 סיווגים
 ICD-11:  FB85 
 
מחלת פאג'ט של העצם (באנגלית: Paget's disease of bone) היא מחלה שגורמת לעיוות בעצמות.
ניתן לחלק את מהלך המחלה לשני חלקים:
בהתחלה יש ספיגה אוסטאוקלסטית איציקית מוגברת.
בשלב המאוחר יש יצירת עצם בלתי סדירה, שאולי נראית עבה יותר, אבל חלשה ורגישה מאוד לשברים. ולכן יש מוזאיקה (mosaic) בין אזורים הרוסים לאזורים חדשים ולאזורים ישנים, מה שמאפשר את האבחנה ההיסטולוגית.
את המחלה ניתן לחלק לשתי צורות:
Monostotic – הצורה היותר שכיחה שפוגעת בעצם אחת.
Polystotic – פגיעה בצורה מפושטת בכמה עצמות במקביל.
זוהי מחלה שכיחה יחסית, והיא אסימפטומטית ב-1-3% מהאוכלוסייה בארצות הברית (רק אם היא Monostotic משום שלא יכול להיות Polystotic לא סימפטומטי).
מורפולוגיה ואבחנה

מבחינה מיקרוסקופית, ניתן להבחין בשלושה שלבים במחלה:
Osteolytic phase - בו יש בעיקר פירוק של עצם.
Active phase – בו יש גם פירוק וגם יצירה (מהירה מאוד), ובמקביל יצירת רקמת חיבור מאוד וסקולרית שבאה לענות על הצריכה המטבולית- הרבה כלי דם קטנטנים עם זרימה מוגברת.
Inactive phase - בו העצם מאוד סקלרוטית, לבנה, חלשה ושברירית. זהו השלב שבו ניתן להבחין במוזאיקה. (העצם מאוד עבה, אבל המבנה שלה לא תקין- ולכן היא חלשה).
בצילום רנטגן בגולגולת, בשלב המוקדם רואים צורה שהיא אופיינת דווקא לאוסטאופרוזיס (פגיעה ממוקמת ומוגדרת מאוד). אבל בשלב המאוחר רואים כבר התעבות כאוטית של העצם - תמונה אופיינית של "כדורי צמר גפן".
מבחינה ביוכימית – בבדיקת דם ניתן למצוא:
עלייה בסרום של האנזים Alkaline Phosphatase.
רמת סידן וזרחן תקינים.
פתוגנזה

המחלה על שם פאג'ט תוארה לראשונה ב-1822 כמצב דלקתי, בגלל האודם שנוצר מהתרחבות כלי הדם במח העצם. עובדה זו יחד עם העיוותים שנראו בעצם יצרו לה את השם השגוי Osteitis deformans (עיוות מדלקת עצם). הנחה מאוחרת יותר יחסה את המחלה להפרעה מטבולית, ויש בחלק מהספרות הרפואית נטייה להמשיך ולשייך את המחלה לקבוצת ההפרעות המטבוליות. הגישה הנוכחית מתארת את המחלה כנובעת מזיהום שנגרמת על ידי הווירוס האיטי, Paramixovirus, שעקב סינתזה של אינטרלויקין מסוים (IL-6) גורם להפעלה מוגברת של אוסטאוקלסטים.
פתוגנזה > מאפייני העצם במחלת פאג'ט

גדולה יותר בגלל יצירת יתר של Osteoid – ממצא שאפשר לראות בצילום רנטגן.
מאוד קלה ושברירית
רכה בגלל המינראליזציה הבלתי תקינה - גורם לעיוותים באזורים נושאי משקל.
בעלת מרקם של לחם יבש, כך שבשלב מאוד מתקדם העצמות מתפוררות.
פתוגנזה > מיקום הפגיעה

פגיעה בגולגולת בשכיחות גבוהה
באגן
בעמוד השדרה (דבר שגורם לכל סוגי העקמות – לורדוזיס, עקמת ועקשת)
בגפה התחתונה - בשוקה ובעצם הירך
בגפה העליונה - בעצם הזרוע ובעצם השכם
מהלך קליני

כאב חזק, עקב שברים קטנים בעצם ומעיכה של עצבים בעמוד השדרה
עיוות של הפנים, פני אריה (Leonine face), עקב ההתרחבות העצמות
חירשות
שינויים המודינמיים (כגון A-V-shunt) בגלל ה-Hypervascularitis היכולים להוביל גם למחלות קרדיווסקולריות
שברים בעצמות
אוסטיאוסרקומה יכולה להתפתח ב-1% מהמקרים.
הידרוצפלוס (Hydrocephalus) כתוצאה מהתעבות חריפה של דופן הגולגולת, עקב הלחץ המצטבר על ה-Aqueduct.
טיפול

הטיפול באמצעות ביספוספונטים
מגנטוסטטיקה

מגנטוסטטיקה הוא תחום בפיזיקה העוסק בחקר שדות מגנטיים, עבור זרמים הקבועים בזמן. ענף זה הוא התקביל המגנטי של תורת האלקטרוסטטיקה, עבורה המטענים נייחים. משוואות המגנטוסטטיקה יכולות לשמש על מנת לחזות אירועים המאופיינים בשינויים מגנטיים מהירים, המתרחשים בזמנים מסדר גודל של נאנו-שניות ואף פחות מכך. יתר על כן, המגנטוסטטיקה מהווה קירוב טוב גם כאשר הזרמים אינם קבועים בזמן- בהנחה שאין מדובר בזרמי AC.
יישומים > מגנטוסטטיקה כמקרה פרטי של משוואות מקסוול

מתוך משוואות מקסוול, בהנחה שצפיפות זרם המטענים קבועה, ניתן לרשום את המשוואות כשתי משוואות עבור שדה חשמלי (ראה אלקטרוסטטיקה) וכשתי משוואות עבור השדה המגנטי. השדות אינם תלויים בזמן או אחד בשני. משוואות המגנטוסטטיקה, הן בייצוגן הדיפרנציאלי והן בייצוגן האינטגרלי, מוצגות בטבלה הבאה.
| שם | ייצוג דיפרנציאלי | ייצוג אינטגרלי |
| --- | --- | --- |
| חוק המגנטיות  של גאוס (אין מטענים מגנטיים): |  \nabla \cdot {\vec {B}}=0 |  \oint _{S}\mathbf {B} \cdot \mathrm {d} \mathbf {S} =0 |
| חוק אמפר: |  \mathbf {\nabla } \times \mathbf {B} =\mathbf {J}  |  \oint _{C}\mathbf {B} \cdot \mathrm {d} \mathbf {l} =I_{\mathrm {enc} } |
כאשר B הוא השדה המגנטי. האינטגרל העליון הוא אינטגרל משטחי, המתבצע על פני משטח סגור.
J מסמל את צפיפות הזרם הנפחי. כמו כן האינטגרל התחתון הוא אינטגרל מסלולי, המתבצע לאורך לולאה סגורה, על שפת משטח פתוח.
B הוא השדה המגנטי הנוצר בכיוון הלולאה, ו-  \scriptstyle I_{\text{enc}} הזרם הנכנס לציר הלולאה.
הפתרון עבור השדה המגנטי > מקורות זרם

בהנחה שכל הזרמים במערכת ידועים (כלומר, אם קיים תיאור מלא של צפיפות הזרם במרחב) ניתן למצוא את השדה המגנטי בנקודה כלשהי r, בעזרת חוק ביו-סבר:
\mathbf {B} (\mathbf {r} )={\frac {\mu _{0}}{4\pi }}\int _{C}{\frac {Id\mathbf {l} \times \mathbf {r'} }{|\mathbf {r'} |^{3}}}
נוסחה זו מהווה קירוב טוב עבור בעיות בהן התווך הוא ואקום או אוויר, או כל חומר עם קבוע פראמאביליות הקרוב ל-1. יתרון מרכזי של משוואה זו, הוא טיפול בבעיות עם גאומטריה מורכבת, עבורן נוכל לסכום את סך התרומות האינפיניטסימליות עבור כל אלמנט נפח. עבור בעיות בעלות גאומטריה מאוד סבוכה, ניאלץ להשתמש באינטגרציה נומרית.
דיברגנס השדה המגנטי תמיד אפס, לכן, לפי משפט יסודי באנליזה וקטורית, ניתן לרשום את השדה המגנטי כנגזרת של פוטנציאל וקטורי:
והקשר בין צפיפות הזרם לבין הפוטנציאל הווקטורי:
ראו גם

אלקטרוסטטיקה
הערות שוליים

↑  Hiebert, Ballentine & Freeman 2002
↑  Feynman, Leighton & Sands 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4168601-9
מועאד' אבן ג'בל

| --- | --- |

 לידה:  העשור הראשון של המאה ה־7 אל-מדינה, ערב הסעודית 
 פטירה:  640 סוריה 
 מדינה:  ח'ליפות ראשידון 
 השקפה דתית:  אסלאם 
 
מֻעאד' אִבְּן ג'בּל (בערבית: مُعاذ ابن جبل; 603 – 639) היה אחד מהצחאבה, בני לווייתו של מוחמד.
ביוגרפיה

אבן ג'בל היה בין שבעים האנשים מהאנצאר אשר נשבעו אמונים לנביא בשבועת עקבה השנייה. דבקותו הפכה אותו לפוסק הלכה מומחה, גדול יותר מכל האחרים. ההיסטוריה מציירת אותו כאדם בעל תובנות יוצאות דופן, ובעל שכל היוצא מגדר הרגיל. ועומר בן אל-ח'טאב נהג להתייעץ איתו. מספרים שכאשר הוא היה מדבר, היה זה כאילו שאור ופנינים זוהרים מתוך פיו. הוא הגיע לפסגות הידע והכבוד בעוד הנביא היה בחיים, ונשאר במעמדו הנישא גם לאחר מותו של הנביא.
אבן ג'בל היה ידוע בנדיבותו. כאשר מוחמד נפטר, הוא היה עדיין בתימן, לשם שלח אותו מוחמד במטרה ללמד את המוסלמים את דתם והלכתם. כאשר שב מתימן במהלך שלטונו של אבו בכר, עומר אבן אלח'טאב שמע שהתעשר, והציע לאבו בכר שהקהילה תיקח חצי מהונו.
לאחר זמן מה, אבן ג'בל היגר לסוריה, שם הוא חי בין האנשים כמורה ומומחה להלכה. כאשר אבו עוביידה, המושל של סוריה נפטר, עומר אבן אלח'טאב מינה את אבן ג'בל לתפוס את מקומו של אבו עוביידה בשלטון. כמה חודשים אחר כך הוא נפטר.
הערות שוליים

↑  Lings, Martin., Muhammad : his life based on the earliest sources, 2nd U.S. ed, Rochester, Vt.: Inner Traditions, 2006
↑  Hazleton, Lesley, 1945-, The first Muslim : the story of Muhammad, New York: Riverhead Books, 2013
↑  "Mu'adh Ibn Jabal (RA)". Hadith of the Day (באנגלית אמריקאית). 2012-12-24. נבדק ב-2018-04-01.
↑  Armstrong, Karen, 1944-, Islam : a short history, Modern Library ed, New York: Modern Library, 2000
↑  Mu’adh Ibn Jabal RA, sohabih.blogspot.co.il (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: muaz-b-cebel
מדעי השיקום

מדעי השיקום (באנגלית: Rehabilitation Sciences) הוא תחום במדעי הבריאות העוסק בתפקוד האדם עם מוגבלות, שיקומו והקשר שבינו למצב בריאותו ולסביבתו. שיקום רפואי הוא תהליך אינטנסיבי בו משתתפים אנשי מקצוע מגוונים, המסייע לאנשים בעלי לקות (לקות פיזיות, נפשית, חושיות או קוגניטיביות) לשפר את התפקוד שלהם באופן משמעותי. מדעי השיקום מאגדים קשת רחבה של תחומי ידע בתנועה, בקוגניציה, בהתנהגות, בתקשורת, בתעסוקה, ובטכנולוגיות למיניהן.
מדעי השיקום הם נקודת מפגש בין מדעי הרפואה והבריאות, מקצועות הבריאות, מדעי ההתנהגות, הנדסה וטכנולוגיה, משפטים, חינוך וספורט.
על העוסקים במדעי השיקום

חוקרים וקלינאים מתחומים שונים, כגון: רפואה (רופאי שיקום), סיעוד, מקצועות הבריאות (פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, קלינאות תקשורת ותזונה), מדעי המוח והמחשב, הנדסה, חינוך גופני, עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה ועוד, עוסקים במדעי השיקום.
על העוסקים במדעי השיקום להיות בעלי ידע נרחב בתחומים הבאים:
הבנת גוף האדם, הפתופיזיולוגיה (אנ') של מצבים רפואיים נרכשים והתפתחותיים הגורמים ללקות (פיזית, קוגניטיבית, נפשית או תקשורתית).
הבנת החסמים העיקריים שהלקות והסביבה מהווים בפני תפקוד האדם, ואיכות חייו שלו ושל הסובבים אותו. הבנת הקוגניציה והפסיכולוגיה של הלקות והמוגבלות, והשפעותיהן על רמת התפקוד.
הבנת המהות של מטרות שיקומיות והדרכים להשיגן.
היכרות מעמיקה עם כלי הערכה הקיימים ושימוש בחשיבה קלינית מושכלת בעת הבחירה מביניהם את האבחון המתאים לכל אדם ואדם.
היכרות עם מגוון שיטות טיפול והתערבות והבנת הרקע התאורטי העומד מאחוריהן.
אינטגרציה בין המידע האבחוני שנאסף, הכרות עם שיטות טיפול מתאימות מבוססות ראיות (evidence based practice), ידע מעודכן מהספרות לצורך בניית תוכנית טיפול להשגת התוצאות המיטביות.
יישום נכון ונבון של תוכנית שיקומית טיפולית כדי להגיע למרב התוצאות.
היכרות תאורטית וקלינית עם תחומי הידע של בעלי המקצוע השותפים לתהליך הטיפולי, כדי לאפשר תקשורת טובה ויעילה בתוך הצוות הרב מקצוע.
ידע תאורטי על כל המקצועות של שאר אנשי הצוות, כדי לאפשר תקשורת טובה בתוך הצוות הרב מקצועי.
הואיל והמגבלה או המגבלות של המטופל עלולות להשפיע על היבטים מגוונים בתפקוד ובחייו של המטופל, על הקלינאי המשקם לאמץ מודל פעולה, הכולל גישה רב מקצועית (מולטי, טרנס ואינטרדיסציפלינרי), לפיה אנשי המקצוע השונים, בעלי המומחיות בתחומם, בונים יחדיו תוכנית התערבות כוללת, הרגישה ומותאמת למגוון צרכיו ורצונותיו של המטופל. על התוכנית להתבסס על הבנת הלקות והשפעתה על המטופל ועל סביבתו, ותוך הבנה של היתרונות, ותחומי הידע (המומחיות) של כל מקצוע ומקצוע.
לימוד מדעי השיקום

לימודי המשך במדעי השיקום מיועדים לעוסקים במגוון מקצועות הבריאות (אח מוסמך, עובדי סיעוד, ריפוי בעיסוק, קלינאות תקשורת, פיזיותרפיסטים, עובדים סוציאליים ודיאטנים).
תואר במדעי השיקום מאפשר לקלינאי להרחיב ולהעשיר את הידע ברפואה השיקומית, בהיבטים התפתחותיים ונרכשים, ובכלל, מעבר להתמקצעות הייחודית ותחום עיסוקו/ה היומי.
בוגרי התואר מקבלים כלים להתמודדות עם אתגרים עתידיים ברפואה בכלל, ובשיקום בפרט: מדעי המח, קוגניציה, שפה, למידה מוטורית, טכנולוגיות מתקדמות בתחום, מערכת הבריאות הארצית, חקיקה, נגישות, שוויון הזדמנויות ועוד.
כמו כן, הם מעשירים את המרחב האבחוני, הטיפולי והתמיכתי ואת המעקב ארוך טווח.
הערות שוליים

1 2  אבי עורי, יסודות ברפואה שיקומית, דיונון הוצאה לאור, 2011
↑  ynet, "חליפה אישית לכל מטופל": תואר שני במדעי השיקום, באתר ynet, 15 באוגוסט 2019
מיירון בוליטר

עטיפת הספר מכת מחץ
מיירון בוליטר (באנגלית: Myron Bolitar) היא הדמות המרכזית בסדרת ספרי מתח מאת הסופר האמריקני-יהודי הרלן קובן. הסדרה כוללת אחד עשר ספרים וסיפור קצר. כמעט כולם תורגמו לעברית והופצו בישראל בתרגומו של ירון פריד בהוצאת ידיעות ספרים יחד עם שאר ספריו של הרלן קובן.
הסיפור הקצר "The Rise and Fall of Super D" טרם תורגם לעברית.
בין ספרי הסדרה אין קשר עלילתי, אך הדמויות זהות באופן כמעט מלא. בחלק מספרי הסדרה, מיירון בוליטר מספר את הסיפור בגוף ראשון. מיירון היה כדורסלן מבטיח אך עקב פציעה פרש מהמקצוע. הוא מקים את "מ"ב ייצוג ספורטאים ואמנים", סוכנות שבתחילה מייצגת ספורטאים, אך בהמשך גם אמנים. בסוכנות עובדת גם אספרנזה, מתאבקת לשעבר המכונה "פוקהונטס", וחברתו הטובה של מיירון. חברו הטוב של מיירון, וין, הוא בן למשפחה עשירה, מנותק רגשית, ובעל כישורים פיזיים חריגים, המוכר בביטוי בו הוא משתמש כשהוא עונה לטלפון – "דבר ברור". על אף שנראה כי מיירון הוא הביריון מבין השניים, מיירון הוא זה שנאלץ לרסן את ווין, לעיתים קרובות בלי הצלחה. ווין מתואר כבחור קר ונוקשה מאוד המתייחס לנשים בתור חפצי מין. ווין מתואר כאחד הטובים בעולם בקונג פו ובאמנויות לחימה שונות. מלבד זאת יש לו תמיד שני אקדחים וסכין ויש לו קשרים כמעט בכל מקום. הוא הצד הפרוע והחזק של הצוות אך למרות זאת הוא עוזר פעמים רבות למיירון גם בחלק החשיבתי. מיירון מאופיין כדמות סרקסטית ביותר, אך עם זאת רומנטית כלפי בנות זוגו, היודעת להעביר ביקורת גם על עצמה, בעל יכולת פיזית גבוהה ושליטה מעולה בנשק. הוא בחור גבוה (1.93 מטרים), שלדבריו מביט על הארבעים מהצד הפחות יפה.
עוד מהדמויות המופיעות בכמה מספרי הסדרה: אלי ויילדר – אחת מבנות זוגו של מיירון, אלמנה שבעלה נרצח באירועי ה-11 בספטמבר; זורה, סוכן מוסד לשעבר הידוע בכך שהוא לובש בגדי אישה; סינדי הגדולה, הייתה שותפה של אספרנזה בקרבותיה בעבר וכיום משמשת כמזכירה במ"ב ייצוג ספורטאים ואמנים; תרז קולינס, המופיעה בעיקר בספר "דם חם", לה ולמיירון היה רומן לפני כמעט עשור, והיא פונה אל מיירון על מנת שיעזור לה למצוא את בעלה לשעבר. דמויות נוספות: אמילי דאונינג (חברתו לשעבר של מיירון, לפני שנישאה בליל כלולותיה היא ומיירון קיימו יחסי מין ונולד להם ילד. עם זאת מיירון מתוודע לכך רק שלוש עשרה שנים מאוחר יותר ועוזר להצילו ממוות) ג'סיקה קאלוור, אל ואלן (הוריו של מיירון) ועוד.
בעקבות הסדרה החל קובן בכתיבת ספין אוף, סדרת "מיקי בוליטר", אחיינו של מיירון, שממשיך את העלילה ומיירון עצמו משתתף בה לעיתים רחוקות. הספר האחרון על מיירון, "אבק שרפה", מהווה פיילוט לסדרה החדשה. עד כה יצאו שלושה ספרים בסדרה: "מחסה", "מרחק של שניות" ו"סודות באפילה".
מדור פיות

מדור פיות הוא אלבום אולפן של המוזיקאי והזמר הישראלי רמי פורטיס, אשר יצא ב-29 באוגוסט 2017.
סקירה כללית

האלבום יצא בפורמט דיגיטלי, בתקליטור ועל גבי תקליט ויניל.
הסינגל הראשון מתוך האלבום, "הצדפה המהבהבת", יצא ב-18 ביוני 2017. הסינגל השני, "סאניאסי", יצא ב-12 באוגוסט 2017.
הופעת הבכורה נערכה ב-8 בספטמבר 2017 במלון אלמא בזכרון יעקב.
מופע ההשקה נערך ב-14 בדצמבר 2017 במועדון הבארבי בתל אביב.
באלבום פורטיס משתף פעולה בין היתר עם:
עומר ג'ו נווה: גיטרות, קולות, קלידים, אלקטרוניקה ובס
דני עבר הדני: קלידים, קולות ובס
גיא פורטיס: גיטרות וקולות
איתן רז: תופים
נעה אילי: צ'לו וקולות
ברי סחרוף: קלידים ושירה (ברצועות 4, 7)
רשימת השירים

מילות השירים נכתבו על ידי רמי פורטיס.
| מדור פיות> מס' | מדור פיות> שם | מדור פיות> לחן | מדור פיות> בהשתתפות | מדור פיות> משך | מדור פיות>  | מדור פיות>  | מדור פיות>  | מדור פיות>  | מדור פיות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בעולם כולו  | נעה אילי, רמי פורטיס, דני עבר הדני |   | 3:41 |  |  |  |  |  |
| 2. | מדור פיות  | נעה אילי, רמי פורטיס, דני עבר הדני |   | 5:01 |  |  |  |  |  |
| 3. | סופיה  | רמי פורטיס, עומר ג'ו נווה |   | 3:45 |  |  |  |  |  |
| 4. | 11:11 מכונת הזמן  | רמי פורטיס, עומר ג'ו נווה |   | 4:23 |  |  |  |  |  |
| 5. | אלומות  | נעה אילי, רמי פורטיס, דני עבר הדני |   | 4:40 |  |  |  |  |  |
| 6. | הישות  | עומר ג'ו נווה | קולות רקע: טינק גרסוויג | 3:59 |  |  |  |  |  |
| 7. | הים המכושף  | רמי פורטיס, עומר ג'ו נווה |   | 4:47 |  |  |  |  |  |
| 8. | עד כאן  | רמי פורטיס, עומר ג'ו נווה | ויולה וכינור: קרן טננבאום | 3:58 |  |  |  |  |  |
| 9. | הצדפה המהבהבת  | רמי פורטיס, עומר ג'ו נווה | קלידים נוספים: גיא בן חמו | 4:24 |  |  |  |  |  |
| 10. | מי המציא את מי  | רמי פורטיס, עומר ג'ו נווה |   | 3:30 |  |  |  |  |  |
| 11. | סאניאסי  | רמי פורטיס, עומר ג'ו נווה |   | 4:14 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 46:22 |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

| רמי פורטיס |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | פלונטר • סיפורים מהקופסא • 1900? • להתראות בחלומותי • שוטר פושע והענק הלוחש • איפה הסוסים • רץ על הקצה • חצי אוטומטי • על המשמרת • פורטיס משולש • החבר אני • תולדות הכותרת • מדור פיות |  |
| הופעות | כשהגיטרה מנסרת את הלילה • מקרה פסנתר |  |
| אוספים | אוספורטיס/סינגלים |  |
| הרכבים | מים חמים • כרומוזום • ז'אן קונפליקט • מינימל קומפקט • פוריין אפייר • פורטיסחרוף • האחים פורטיס |  |
מדוע למות עבור דנציג?

מדוע למות עבור דנציג? (בצרפתית: ?Pourquoi mourir pour Dantzig) היא סיסמה פוליטית צרפתית בעד פייסנות ואנטי מלחמתית שנטבעה ערב מלחמת העולם השנייה.
עמוד השער של הL’Œuvre, ב-4 במאי 1939. בטור השמאלי, כותרת מאמרו של דיאה.
המאמר

מקורו של הביטוי בכותרת מאמר ("Mourir pour Dantzig?", למות עבור דנציג?) מאת הפוליטיקאי, העיתונאי ומי שהיה שר האווירייה של צרפת (כיהן ינואר 1936 - יוני 1936) מרסל דיאה (אנ') שהתפרסם ב-4 במאי 1939 בעיתון הצרפתי היצירה. המאמר עסק בתגובה הראויה לאולטימטום שהציבה גרמניה הנאצית לפולין, לפיו על פולין להעביר את השליטה בעיר דנציג לידי גרמניה. במאמרו הגן דיאה על מדיניות הפייסנות, וטען שאין לצרפת כל עניין בגורלה של העיר הפולנית, וכי מסתבר שהיטלר יעריך את קבלת דרישתו הצודקת, לשיטת דיאה, ובכך יבואו אל קיצן דרישותיו הטריטוריאליות באירופה. דיאה הרחיק לכת לומר כי התבצרותם של הפולנים בעמדתם ובסירובם לדרישה גוררת את אירופה למלחמה, וכי אין לצרפתים לשלם בדמם בשל חוסר האחריות הפולני, ומכיוון שמדובר באומה שספק אם תוכל להילחם בעתיד הנראה לעין. המאמר לא שלל לחימה לצד פולין עבור הגנה משותפת על רכוש, שטחים, או חירות, בתנאי שהדבר יתרום לשלום, "אך למות עבור דנציג, לא!."
השפעה

היסטוריונים חלוקים לגבי ההשפעה המיידית של המאמר:
בבריטניה, רוח הדברים הופיעו בניסוחים שונים במאמרים ומכתבים בני התקופה, למשל, באותו יום בו התפרסם מאמרו של דיאה, הטיימס הבריטי הכריז "דנציג אינה מצדיקה מלחמה". גם מכתבים של שגריר הוד מלכותו בגרמניה, נוויל הנדרסון (Nevile Henderson), בו כתב כי הוא משוכנע ש"לא ישרור שלום של קבע באירופה עד אשר דנציג תוחזר לגרמניה" וכי "הפולנים אינם יכולים לשלוט ב-400 אלף גרמנים בדנציג - משמע, גרמניה חייבת לשלוט בהם" מוכיחים כי אם הייתה למאמר השפעה בממלכה, הרי שהיא הייתה רק מתן רוח גבית צרפתית (גם אם מדומה) למדיניות הפייסנות ששררה בבריטניה.
בצרפת, ראש הממשלה הצרפתי אדואר דאלאדיה הוציא יחד עם שר החוץ ז'ורז' בונה (Georges Bonnet) הבהרה בעקבות המאמר והתבטאויות נוספות כי הדברים אינם משקפים את עמדת הממשלה, שמחויבת לברית הפולנית-צרפתית מ-1921. הנרי קיסינג'ר סבר כי המאמר והסלוגן שבראשו תרם תרומה משמעותית לדה-מורליזציה בקרב הצרפתים, אך תומאס סואל מציין כי סקר דעת קהל שנערך לאחר פרסום המאמר מצא כי -76% מהצרפתים תומכים ביציאה למלחמה אם דנציג תיכבש.
בקרב הפולנים הסלוגן קיבל תגובות חריפות, ואף נשתקע בעקבותיו הביטוי "umierać za Gdańsk", המשמש כדי לתאר טענה מופרכת ומסוכנת עמה אסור להסכים.
התעמולה הנאצית עטה כמוצאת שלל רב על מטבע הלשון, התומך בדרישתה, ועשתה בו שימוש נרחב בשידוריה בצרפתית במהלך המלחמה המדומה. כיום, הביטוי עודנו בשימוש לעיתים בפוליטיקה האנגלית והצרפתית.
הערות שוליים

↑  "Combattre aux côtés de nos amis polonais pour la défense commune de nos territoires, de nos biens, de nos libertés, c’est une perspective qu’on peut courageusement envisager, si elle doit contribuer au maintien de la paix. Mais mourir pour Dantzig, non !" — Marcel Déat, "Mourir pour Dantzig", L'Œuvre, 4 mai 1939, מתוך הוויקיפדיה הצרפתית של Marcel Déat.
↑  The Times, 4 may 1939
↑  PREM 1/331A, הובא בתוך: לפייס את היטלר, תל אביב 2023, עמ' 334–335
↑  ג'ון הרמן (1998), The Paris Embassy of Sir Eric Phipps: Anglo-French Relations and the Foreign Office, 1937-1939, בהוצאה האקדמית של סאסקס, עמ' 167
↑  Henry Kissinger, Diplomacy, Simon and Schuster, 1994, ISBN 978-0-671-51099-2. (באנגלית)
↑  Thomas Sowell, Intellectuals and Society, Basic Books, 2012-03-06, עמ' 306-307, ISBN 978-0-465-03110-8. (באנגלית)
↑  James Holland, The Battle of Britain: Five Months That Changed History; May-October 1940, St. Martin's Publishing Group, 2011-03-15, ISBN 978-1-4299-1941-8. (באנגלית)
↑  Martin Reichard, The EU-NATO Relationship: A Legal and Political Perspective, Ashgate Publishing, Ltd., 2006, ISBN 978-0-7546-4759-1. (באנגלית)
מרסל דיאה (Marcel Déat), 1932
מי הרג את שרה?

| --- | --- |
 יוצרים:  José Ignacio Valenzuela 
 בימוי:  David Ruiz 
 שחקנים:  מנולו קרדונה  Héctor Jiménez  Fátima Molina  Leo Deluglio  אנדרס באידה  פולו מורין  Ela Velden  Luis Roberto Guzmán  אאוחניו סיזר  Ginés García Millán  Ana Lucía Domínguez  Carolina Miranda  Alejandro Nones  Claudia Ramírez  Litzy 
 ארץ מקור:  מקסיקו
 שפות:  ספרדית 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  25
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  24 במרץ 2021 – 18 במאי 2022 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מי הרג את שרה? (בספרדית: ¿Quién mató a Sara?) היא סדרת מסתורין מקסיקנית שנוצרה על ידי חוסה איגנסיו ולנצואלה והופקה על ידי פרו אזול, אשר יצאה לנטפליקס ב-24 במרץ 2021. בסדרה מככב מנולו קרדונה בתפקיד אלכס גוזמן, אדם שהורשע ברצח אחותו, פשע שלא ביצע. העונה ה-2 יצאה ב-19 במאי 2021, חודשיים לאחר יציאת העונה הראשונה. העונה השלישית עלתה לנטפליקס ב-18 במאי 2022.
תקציר העלילה

הסדרה עוקבת אחר אלכס גוזמן. לאחר שבילה 18 שנים בכלא בגין פשע שלא ביצע, הוא רוצה לגלות מי הרג את אחותו שרה ולנקום במשפחת לזקנו שעשתה לו עוול.