stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניסים ברדה
הערות שוליים

1 2  אשר גולדברג‏, "האוהדים אמרו לי לא לעלות לשחק והצביעו על הרגליים שלי", באתר וואלה, 16 במאי 2024
↑  מאת אשר גולדברג, גמר גביע המדינה: הפועל כפר סבא - מכבי רמת עמידר, באתר הארץ, 4 בינואר 2003
↑  יעקב רץ, תצוגה מלהיבה של הפועל כפ"ס הבטיחה זכיה שניה בגביע, דבר, 5 ביוני 1980
↑  צבי קופמן, הגבוהים והאדירים מכפר-סבא, מעריב, 5 ביוני 1980
↑  עוד לפני השריקה יעלה ממן להפועל פתח תקווה 350 אלף שקל, מאת מאיר ריפמן, "ניסים ברדה - במכבי פתח תקווה", עיתון מעריב, 12 באוגוסט 1982
↑  ברדה: יעילות, ותק ושקט נפשי, מאת קונסטנטינובסקי מנתח, עיתון חדשות, 2 בספטמבר 1990
↑  מאיר ריפמן, אליך, גדעון, ‏5 ביוני 1990
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ננסי ברינקר

| --- | --- |

ננסי גודמן ברינקר, 2007
 לידה:  6 בדצמבר 1946 (בת 77) פאוריה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין  Richwoods High School 
 תפקיד:  ראש הטקס של ארצות הברית  שגרירת ארצות הברית בהונגריה 
 מפלגה:  המפלגה הרפובליקנית 
 בן או בת זוג:  נורמן א. ברינקר (1981–2000) 
 פרסים והוקרה:  פרס לסקר-בלומברג לשירות הציבור (2005)  היכל התהילה הלאומי לנשים (2015)  מדליית סיינה (1996)  היכל התהילה לנשים של טקסס  מדליית החירות הנשיאותית 
 
ננסי גודמן ברינקר (באנגלית: Nancy Goodman Brinker; נולדה ב-6 בדצמבר 1946) היא דיפלומטית יהודיה-אמריקאית, שכיהנה כשגרירת ארצות הברית בהונגריה וראש הטקס במחלקת המדינה של ארצות הברית. ברינקר מכהנת כשגרירה של רצון טוב מטעם ארגון הבריאות העולמי לנושא המאבק במחלת הסרטן והיא המייסדת של ארגון קומן "Komen" (אנ'), הארגון הגדול ביותר בעולם למלחמה בסרטן. על פועלה עוטרה במדליית החירות הנשיאותית ונבחרה להיכל התהילה הלאומי לנשים.
קורות חייה

ברינקר, בתם של אלי ומרווין גודמן, נולדה בפאוריה שבאילינוי. ב-1980 נפטרה אחותה הגדולה סוזאן לאחר מאבק של שלוש שנים במחלת סרטן השד. ב-1981 נישאה לאיש העסקים נורמן ברינקר. בתמיכתו הקימה ב-1982 את הארגון שלימים יקרא " Susan G. Komen for the Cure" על שם אחותה, לסיוע לחקר סרטן השד, העלאת המודעות למחלה, תמיכה בחולים, ניצולים ובני משפחותיהם. היא עצמה חלתה במחלה ב-1983 ונאלצה לעבור כריתת שד כפולה.
ברינקר מונתה על ידי הנשיא ג'ורג' ווקר בוש לשגרירת ארצות הברית בהונגריה וכיהנה בתפקיד מספטמבר 2001 עד יוני 2003. בספטמבר 2007 מונתה לראש הטקס במחלקת המדינה של ארצות הברית ושימשה בתפקיד עד ינואר 2009 כאשר קפריסיה מרשל החליפה אותה.
ב-2008 נבחרה לרשימת טיים 100 כאחת מהאישים המשפיעים בעולם על פי מגזין טיים. ב-2009 העניק לה הנשיא ברק אובמה את מדליית החירות הנשיאותית וב-2015 נבחרה להיכל התהילה הלאומי לנשים.
ברינקר נישאה והתגרשה פעמיים. היא אם לבן מנישואיה הראשונים.
ניסים בכר (מאמן כדורגל)

ניסים בכר (נולד ב-13 באוקטובר 1943) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי.
ביוגרפיה

ניסים בכר הוא בנו של שמואל בכר, כדורגלן מכבי תל אביב בשנות ה-20. בכר הצטרף למכבי תל אביב בגיל 9. בקבוצות הנערים של מכבי שיחק כחלוץ, וכשעלה לקבוצת הנוער עבר לשחק כקשר, עמדה בה שחק גם בבוגרים. בגיל 18 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של מכבי תל אביב. במשחק הבכורה נגד מכבי נתניה כבש בכר שני שערים והוביל את הקבוצה לניצחון 2:4. בעונת 1968/1969 שיחק בכר בקבוצת בני יהודה, ועונה לאחר מכן חזר למכבי תל אביב.
לזכותו 5 הופעות בנבחרת ישראל, הראשונה שבהן ב-1964, בטורניר הקדם אולימפי נגד נבחרת דרום וייטנאם.
ביוגרפיה > קריירת אימון

ב-1973 החל בכר לאמן את הפועל רמת-גן. בעונת 1975/1976 אימן את בית"ר ירושלים והוביל אותה לזכייה הראשונה בתולדותיה בגביע המדינה. בעונת 1978/1979 הוביל את מכבי תל אביב לאליפות, האחרונה של הקבוצה עד לעונת 1991/1992.
ב-1985 הוביל את נבחרת הנוער באליפות אירופה לנוער שהתקיימה בשווייץ.
בעונת 1992/1993 אימן את מכבי עירוני אשדוד והעפיל עימה לראשונה בתולדותיה לליגת העל. בעונה שלאחר מכן המשיך עד חודש ינואר ופוטר עקב אי הצלחה. בעונת 1999/2000 (עונת האיחוד עם הפועל אשדוד), חזר לאשדוד ואימן את מועדון ספורט אשדוד אך הוחלף בהמשך העונה על ידי עוזרו מירו בן שמעון. לאחר מכן באותה עונה אימן גם את מכבי הרצליה, אך עזב כשמונה למנהל מחלקת הנוער של בית"ר ירושלים. באמצע עונת 2000/2001 מונה למאמן זמני של הקבוצה הבוגרת לאחר שמאמן הקבוצה אלי גוטמן אושפז בבית חולים. מאוחר יותר הפך המינוי קבוע ובכר נשאר בתפקיד עד לסיום העונה.
בעונת 2015/2016 שימש בכר בתור המנהל המקצועי במועדון הפועל חדרה.
בכר הוא אחד מהמדריכים בקורס תעודת פרו של ההתאחדות לכדורגל.
תארים

כשחקן מכבי תל אביב:
אליפויות (2): 1966/1968, 1969/1970
גביעי מדינה (4): 1963/1964, 1964/1965, 1966/1967, 1969/1970
אליפות אסיה לקבוצות (1): 1970/1971
כמאמן:
אליפויות: 1
עם מכבי תל אביב (1): 1978/1979
גביעי מדינה: 1
עם בית"ר ירושלים (1): 1975/1976
אלוף האלופים: 2
עם בית"ר ירושלים (1): 1976
עם מכבי תל אביב (1): 1979
לקריאה נוספת

אשר גולדברג, דני דבורין, מכבי תל אביב – מאה שנים ראשונות, הוצאת מדיה, 2006, עמ' 154.
נקודת קובאדין

| --- | --- |

מפת האי סמית'. נקודת קובאדין מצויה   במרכז של הרביע הימני, בשורה העליונה של רביעי המפה.
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°55′42″S 62°21′42″W﻿ / ﻿62.92833333°S 62.36166667°W﻿ / -62.92833333; -62.36166667
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת קובאדין(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת קובאדין(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינקודת קובאדין(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינקודת קובאדין
 
נקודת קובאדין (באנגלית: Kubadin Point; בבולגרית: нос Kubadin) היא לשון יבשה בחוף הדרום מערבי של האי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, בטריטורייה הבריטית האנטארקטית, שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה מכוסה קרח.
הנקודה מהווה את הקצה הדרום-מערבי של הכניסה למפרצון לינבו.
הנקודה ממוקמת 6.9 קילומטרים דרומית - מערבית מכף סמית'; 10 קילומטרים צפונית - מזרחית מנקודת סרדץ; ו-2.9 קילומטרים דרום-מזרחית מהר כריסטי.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הנקודה

הנקודה מופתה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009, ובשנת 2010.
היסטוריה > מקור השם

הנקודה נקראת על שם הכפר קובאדין שבדרום בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של בולגריה
1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2 3 4 5 6 7 8 9  הגאזט האנטארקטי הבולגרי
| איי שטלנד הדרומיים |
| --- | --- | --- |
| איים עיקריים | אי הפיל (אלפנט) • המלך ג'ורג' • גריניץ' • דספשן • לואו • ליווינגסטון • נלסון • סמית' • סנואו • קלרנס • רוברט |  |
| איים קטנים | אלפאוס • אסטור • בארלו • האף מון • איי זד (האי אספרנטו • האי לסידרן • האי פאנאגוריה • האי קושאבה) • ראגד |  |
| איונים | סלע גרייס • סלע פולגר • סלעי ראגד |  |
| מצרי ים | איגליקה • מצר אוסמר • מצר אינגליש • מצר בויד • מצר ברנספילד • מצר מורטון • מצר מקפארליין • מצר סמולנסק |  |
| שוניות והר מצולה  (הרים תת-ימיים) | הר ורדי |  |
| רכסי הרים | רכס אימאון • רמת דוספיי • רמת וידין • רכס ולקה |  |
| הרים ומצוקים | אבלוגי • אונגל • אורגנה • אירווינג • אנטים • דרינוב • הלמט • כריסטי • מאטוצ'ינה • מומצ'יל • מזק • מיזייה • נאופיט • נייפייר • סבלייבסקי • סלאטינה • סלאבייקוב • סן סטפנו • פוסטר • פלאנה • פסגה • רוז • ריגס • שארפ • שופן |  |
| אוכפים | ויטושה • ורשץ • מאדאן • נסבר • פופובו • קוסטנץ |  |
| נונאטאקים | וילן • באחו |  |
| גבעות | אדינבורו • באטנברג • דולו • דרונג • לזלי • נגרו • סילר • פנקה • צ'סטר • רזן |  |
| חצאי אי ולשונות יבשה | נקודת אדוארדס • גבעת אדינבורו • נקודת איוואן אסן • נקודת אלין פלין • נקודת אמאדוק • נקודת אסקס • חצי האי ארצ'ר • נקודת באטאק • חצי האי בורגס • נקודת באטאק • נקודת בטוליה • נקודת בוטב • חצי האי ביירז • נקודת בנסון • נקודת ברון • נקודת גארמן • כף ג'יימס • נקודת גרגורי • נקודת דבליאנוב • נקודת דומטה • נקודת דופניצה • נקודת דליאן • נקודת האמר • נקודת הרמוני • נקודת ואראדרו • חצי האי וארנה • נקודת וונד • נקודת וילאגרה • נקודת וליקאן • נקודת זהרי • נקודת יאנה • נקודת יובקוב • נקודת יירצ'ק • נקודת לאקאטניק • נקודת לברנוב • ליונז ראמפ • נקודת ליסטה • נקודת מדובנה • נקודת מקין • נקודת מקרוני • ראש מרטינז • נקודת מרקלי • נקודת נגרה • נקודת ניואל • נקודת ניקופול • נקודת סאדאלה • נקודת סבאר • נקודת סומוביט • נקודת סידינס • נקודת סמירננסקי • כף סמית' • נקודת סנאה קרוז • נקודת סקלינה • נקודת סרדץ • נקודת פרליק • נקודת קובאדין • נקודת קוטיס • חצי האי קופרמיין • נקודת קיצ'ן • נקודת קתרינה • נקודת ראדב • נקודת רוברט • נקודת רוס • נקודת רזדל • חצי האי ריי • נקודת רילה • נקודת ריש • נקודת רנייר • כף שירף |  |
| מפרצים | אדמירליטי • איוואן אסן • באבה טונקה • ברשליאן • גארניה • המלך ג'ורג' • הירו • ודנה • זאפאלניה • חיסריה • יארביצה • יונדולה • לגרו • לינבו • מון • מיטשל • מיקאלבי • נבסטינו • ניקולוב • פאקושה • צפינה • קרוני • קרלוטה |  |
| אגמים | אגם לימנופולאר • אגם מידג' |  |
| קרחונים | קרחוני איי שטלנד הדרומיים בחלוקה לפי איים |  |
| מבנים | כנסיית השילוש הקדוש |  |
| אזורים אנטארקטיים מוגנים במיוחד | חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • ליונז ראמפ • מפרץ אדמירליטי • כף שירף |  |
| אזורי ציפורים בעלי חשיבות | מפרץ אדמירליטי • נקודת בארנארד (נקודת ברנרד) • חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • האי טרטר • ליונז ראמפ • חצי האי פוטר • כף שירף |  |
הצד הדרום מזרחי של האי סמית', מבט ממצר אוסמר
סוטרן (יין)

| --- | --- |

 מועד הכנה ראשוני:  30 בספטמבר 1936 
 
חצי בקבוק סאוטרנס משאטו ד'יקאם
סוֹטֶרן ׁ(בצרפתית: Sauternes) הוא יין קינוח צרפתי מהאזור בעל אותו השם בגזרת אזור היין Graves בבורדו. יין סוטרן עשוי מענבי סמיון, סוביניון בלאן ומוסקאדל שהושפעו מ-Botrytis cinerea (כמו היין ההונגרי טוקאי אסו), הידוע גם בשם ריקבון אציל. זה גורם לצימוק חלקי של הענבים, וכתוצאה מכך יינות מרוכזים ובעלי טעם ייחודי. בשל האקלים שלו, סוטרן הוא אחד מאזורי היין הבודדים שבהם הדבקה בריקבון אציל היא תופעה שכיחה. יינות סוטרן, במיוחד אחוזת Premier Cru Supérieur שאטו ד'יקאם, יכולים להיות יקרים מאוד, בעיקר בשל עלות הייצור הגבוהה מאוד. הכפר ברסאק שוכן בתוך סוטרן וזכאי להשתמש בכל שמות. יינות דומים במקצת אך פחות יקרים ובדרך כלל פחות מובחנים מיוצרים באזורים השכנים של מונבזילאק, סרון, לופיאק וקדייאק. בארצות הברית, יש תווית חצי גנרית ליינות קינוח לבנים מתוקים הידועים כסאוטרן ללא ה-s בשם.
היסטוריה

כמו ברוב צרפת, מאמינים כי גידול הגפנים הוכנס לראשונה לפרובינקיה גאליה אקוויטניה על ידי הרומאים. העדות המוקדמת ביותר לייצור יין מתוק, לעומת זאת, מתוארכת רק למאה ה-17. בעוד שהאנגלים היו שוק הייצוא העיקרי של האזור מאז ימי הביניים, הטעם שלהם הוסט בעיקר ליינות יבשים יותר, החל בקלרט בימי הביניים ובסופו של דבר עבר ליין בורדו אדום. היו אלה הסוחרים ההולנדים של המאה ה-17 שפיתחו לראשונה עניין ביין לבן. במשך שנים, הם היו פעילים בסחר ביינות גרמניים, אבל הייצור בגרמניה החל לדעוך במאה ה-17 כאשר אדמות גרמניה הושפעו מסכסוכים מזוינים (במיוחד מלחמת שלושים השנים) וכן מהעלייה בפופולריות של הבירה. ההולנדים ראו הזדמנות למקור ייצור חדש בבורדו והחלו להשקיע בנטיעה של זני ענבים לבנים. הם הכניסו לאזור טכניקות לייצור יין לבן גרמני, כמו הפסקת התסיסה עם שימוש בגופרית על מנת לשמור על רמות סוכר שארית. אחת הטכניקות הללו כללה לקיחת נר (כונה "נר גפרית") כשהפתיל שלו נטבל בגופרית ונשרף בחבית שבה היין תסס. זה השאיר נוכחות של גופרית בחבית, כך שהיין ייצור איתה אינטראקציה לאט תוך כדי תסיסה. בהיותו סוכן אנטי מיקרוביאלי, הגופרית מהממת את השמרים שממריצים את התסיסה, ובסופו של דבר מביאה אותה לעצירה עם רמות גבוהות של סוכרים שנשארו עדיין ביין. ההולנדים החלו לזהות אזורים שיכולים לייצר ענבים המתאימים לייצור יין לבן, ועד מהרה התמקמו באזור סוטרן. היין שהופק מאזור זה היה ידוע בשם vins liquoreux, אך לא ברור אם ההולנדים השתמשו באופן פעיל בשיטה של ענבים רקובים באצילות בשלב זה.
אקלים וגאוגרפיה

כמו רוב אזור היין של בורדו, באזור סוטרן יש אקלים ימי, מה שמביא את הסכנות לגידול גפנים של קרת סתיו, ברד וגשמים שיכולים להרוס בציר שלם. אזור סוטרן ממוקם 40 ק"מ דרומית מזרחית לעיר בורדו לאורך נהר גארון ויובלו, הסירון. מקורו של הסירון הוא מעיין שיש בו מים קרירים יותר מה-Garonne. בסתיו, כשהאקלים חם ויבש, הטמפרטורות השונות משני הנהרות נפגשות ויוצרות ערפל שיורד על הכרמים מהערב ועד שעות הבוקר המאוחרות. מצב זה מקדם התפתחות של פטריית Botrytis cinerea. עד הצהריים, השמש החמה תעזור לפזר את הערפל ולייבש את הענבים כדי למנוע מהם לפתח ריקבון פחות נוח.
סגנון יין והגשה

סוטרן מאופיין באיזון של מתיקות עם גרידת חומציות. כמה תווי טעם נפוצים כוללים משמשים, דבש, אפרסקים, אך עם תו אגוזי, שהוא מאפיין אופייני לסמיון האציל עצמו (יש להשוות עם סמיון אצילי, בציר מאוחר, אוסטרלי). הסיומת יכולה להדהד על החך למשך מספר דקות. יינות סוטרן הם חלק מהיינות עם החיים הארוכים ביותר, עם דוגמאות פרימיום מבצירים יוצאי דופן שנשמרו כראוי בעלות פוטנציאל להתיישן גם מעבר ל-100 שנים. סוטרן מתחיל בדרך כלל בצבע זהוב וצהוב שהופך כהה יותר ככל שהוא מזדקן. כמה מומחי יין מאמינים שרק ברגע שהיין מגיע לצבע של מטבע נחושת ישן הוא התחיל לפתח את טעמיו המורכבים והבוגרים יותר.
רוב הסאוטרנים נמכרים בחצאי בקבוקים של 375 מ"ל, אם כי מיוצרים גם בקבוקים גדולים יותר. היינות מוגשים בדרך כלל צוננים לטמפרטורה של 15 מעלות צלזיוס, אך יינות מעל 15 שנים מוגשים לעיתים קרובות בכמה מעלות חמות יותר. ניתן לשלב סוטרן עם מגוון מאכלים. כבד אווז הוא התאמה קלאסית.
הערות שוליים

↑  E. McCarthy & M. Ewing-Mulligan: "French Wine for Dummies", pp. 73-77, Wiley Publishing 2001 מסת"ב 0-7645-5354-2.
↑  winepros.com.au. Oxford Companion to Wine. "Claret". אורכב מ-המקור ב-10 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  H. Johnson: Vintage: The Story of Wine, pp. 185-188. Simon and Schuster 1989 מסת"ב 0-671-68702-6.
↑  J. Robinson (ed): "The Oxford Companion to Wine" Third Edition, pp. 611-612. Oxford University Press 2006 מסת"ב 0-19-860990-6.
↑  Lichine, Alexis (1967). Alexis Lichine's Encyclopedia of Wines and Spirits. London: Cassell & Company Ltd. pp. 562–563.
סוטרן משנת 1999 מלה טור בלאנש. יקב זה סווג כ-Premier Cru בשנת 1855
הכפר סוטרן
כבד ברווז וסוטרן
נקז מוח

נקז מוח
צילום רנטגן של אדם עם נקז מוח
נקז מוח (באנגלית: Cerebral shunt) מבוצע במקרה שבו מצטבר נוזל המוח (CSF) בחלל המוח, בדרך כלל בעקבות הידרוצפלוס.
הגורמים להצטברות נוזל המוח

הידרוצפלוס לרוב נוצר בעקבות חסימה בניקוז נוזל המוח (CSF), מחדרי המוח לעמוד השידרה ומשם לניקוז בגוף, נוזל המוח נוצר במחזוריות ומשמש להגנה על רקמת המוח, והניקוז הקבוע שלו חיוני כדי שלא ייווצר לחץ תוך-גולגולתי. בנוסף מצב זה עלול לקרות כתוצאה מייצור עודף של CSF. החסימה עלולה להיות מוּלדת (לרוב בפגים מתחת ל-1,000 גרם) או להיגרם כתוצאה ממחלה, גידול ו/או טראומה לגולגולת או לעמוד השדרה. הפרעות בספיגת הנוזלים בחדרי המוח יכולה להיגרם ממגוון סיבות כגון: מחלות זיהומיות, דימומים עקב שבץ או זקנה.
אצל אדם מבוגר, עצמות הגולגולת סגורות ולכן מצב של הידרוצפלוס ועליית לחץ הנוזל במוח יביא לסימנים חמורים, כגון: הפרעה בהכרה, כאבי ראש, הקאות, בעיות בזיכרון, בעיות התנהגות, הפרעות בהליכה ואי-שליטה על הסוגרים. בנוסף לכך, ייתכנו כאבי ראש בעיקר באזור המצח, בחילות והקאות וכן טשטוש ראייה כתוצאה מלחץ על עצבי הראייה. הסיבה השכיחה להיווצרות הידרוצפלוס במבוגרים, היא גידולים החוסמים את מערכת החדרים, דימום (הנגרם מיתר לחץ-דם או משינויים טרשתיים של כלי הדם במוח), מומים בכלי דם או טראומה.
ללא קשר לסיבה, הנוזל מצטבר בחלל המוח. לחץ על רקמת המוח בסופו של דבר גורם לעיוותים ופגיעות מוחיות. אצל מבוגרים הסימנים מופיעים מהר, מאחר שנפח הגולגולת אצלם קבוע והיא אינה יכולה להתרחב כמו אצל תינוקות. תינוקות, עוברים וילדים החולים במחלה סובלים מראש מוגדל, ללא קשר לפנים, מאחר שעצמות הגולגולת מתרחבות וחופשיות עדיין. גמישות זו מאפשרת פגיעה קלינית נמוכה יותר אצל תינוקות, מה שמאפשר טווח זמן לתיקון בלי שבהכרח ייווצר נזק משמעותי.
החדרת הנקז

הניתוח מבוצע בהרדמה מלאה ונמשך כשעה המנתח מבצע שלושה חתכים: בראש, בצוואר ובבטן. במהלך הניתוח מוחדרת צינורית עשויה סיליקון ובה שסתום חד כיווני (הנפתח ונסגר בהתאם ללחץ בתוך הראש) לתוך חלל המוח על מנת לעקוף את החסימה ב-Arachnoid granulation ולנקז את עודפי ה-CSF אל אזורים אחרים בגוף. בדרך כלל מנוקז הנוזל לחלל הבטן, אך ישנן חלופות אחרות, התלויות לפעמים במבנה האנטומי של החולה.
כאשר צינורית השאנט פועלת כראוי, מתאפשר לחולה לנהל אורח חיים תקין ומלא בלי הפרעות לתפקוד היומיומי. נדרשת ערנות לסימני חסימה, שעלולים להצביע על צורך בשחזור השאנט (repair).
נקז חיצוני זמני

במקרה של דימום במוח (כתוצאה מטראומה או אירוע מוחי) ועלייה בלחץ התוך גלגלתי (icp), ניתן להחדיר צנתר המנקז את הדם מחוץ לגלגולת.
ההחלטה על ביצוע הפרוצדורה תלויה במשתנים רבים, הצוות הרפואי יחדיר חיישן המודד את הלחץ בתוך הגולגולת וינטר את רמות הלחץ, לאחר החלטה על ניקוז הדימום, קודחים חור בגלגולת ומחדירים את הנקז לחלל שבו הצטבר הדימום, מחברים את הנקז לשקית ועוקבים אחרי כמות הנוזל.
נדידת בעלי חיים

שחפית הקוטב, החיה העוברת את הנדידה המחזורית הארוכה ביותר, מהקוטב הצפוני לאנטארקטיקה ובחזרה.
נדידת בעלי חיים היא תנועה של אוכלוסיות בעלי חיים על פני מרחקים גדולים מבית גידול אחד למשנהו. הנדידה מתרחשת בזמנים קבועים בשנה, וכוללת תנועות דו כיווניות בלבד. בעלי החיים יוצאים ממקום מסוים, עוברים לתקופה מסוימת למקום אחר, וחוזרים לאחר זמן מה לנקודת המוצא. הנדידה נערכת לשם חיפוש אחר מזון, חיפוש אחר אזורי מחיה עדיפים, חיפוש אחר אספקה של מזון זמין או מחיפוש אחר אתרי רבייה. ישנם דפוסי תנועה נוספים, כגון תפוצה או הגירה שבהם גם בעלי החיים עוברים מרחקים ארוכים, אך לא חוזרים לנקודת המוצא.
בעלי חיים נודדים

העופות הם בעלי החיים הידועים יותר מכולם בנדידה שלהם, אך גם יונקים שונים, וחלק מהדגים והחרקים נודדים. בעלי חיים רבים נוהגים לנדוד: פרסתניים אפריקנים רבים, שהידוע שבהם הוא הגנו הכחול, נודדים עם תחילת עונת היובש בסרנגטי לאזורים שבהם קיימת אספקה של עשב טרי, לצד פרסתנים נוספים כדאמאליסק הסהר, בובאל קוקה, צבי תומסון ואימפלה; נדידה זו מכונה "הנדידה הגדולה". גם באסיה פרסתנים כצבי יעלי מונגולי, סאיגה ואנטילופה טיבטית נודדים בשל מחסור במזון או בשל מזג אוויר קפוא ברחבי הערבה האסייתית והרמה הטיבטית. אחת לזמן מסוים, קבוצות גדולות של חגבים יכולות להתקבץ יחדיו ללהקת ארבה המונה מיליוני פרטים ולנדוד בחיפוש אחר טרף. נדידה זו מזיקה מאוד לחקלאות, מפני שהארבה נוהג לחסל כל מקור מזון שהוא נתקל בו תוך זמן קצר יחסית.
נדידת עופות היא תופעה זואולוגית, המתרחשת פעמיים בשנה, כאשר עופות רבים נודדים מאתרי הקינון (בדרך-כלל באזורים קרים יחסית) למעונות-חורף באזורים חמים יותר. העופות נודדים בין אירופה לאפריקה, בין אמריקה הצפונית והדרומית ואף בין הקטבים. רובם של העופות הנודדים האירופאים עוברים במסלול הנדידה דרך ארץ ישראל, ואף שוהים בה לילה או יותר. מיעוטם, כמו השלוים, חוצים את הים התיכון ונוחתים בחוף הצפוני של אפריקה. מספר העופות שנאמד בכל "גל נדידה" שכזה הוא כחצי מיליארד, מהם כחצי מיליון חסידות. שחפית הקוטב היא המיטיבה לנדוד מבין כל העופות וככל הנראה גם מבין כל בעלי החיים, והיא נודדת מהקוטב הצפוני לקוטב הדרומי ובחזרה.
גם מינים שונים של יונקים ימיים, כגון לווייתנאים, נודדים מרחקים גדולים מאוד עם חילוף עונות השנה בחיפוש אחר אספקת פלנקטון טרייה ומזג אוויר מתאים יותר; במהלך נדידה זו לעיתים נעים הלווייתנאים מאזור אחד הקטבים ועד לקו המשווה, ואף יותר מכך. גם טורפים ימיים מסוימים, כגון כלבי ים, נוהגים לנדוד. הפרפרים והעשים הם העיקריים שבין החרקים הנודדים. מיני פרפרים מסוימים, כגון הדנאית המלכותית, נוהגים לנדוד (בעיקר בשל שינויי מזג אוויר). הנדידה תופסת את רוב ימי חייה של הדנאית המלכותית, ובמהלכה היא עוברת מרחק של יותר מ-4,500 קילומטרים, מצפון אמריקה הצפונית למרכז מקסיקו. הסיבה העיקרית לנדידה בקרב דגים, כמו במקרה של הסלמון שחוזר לאתר הולדתו כדי להטיל ביצים ומת בתום מסע זה, היא חיפוש אחר אתרי רבייה.
אורכן של הנדידות שונה ממין למין, במהלך הנדידה יכולים לעבור בעלי החיים מרחקים קצרים או ארוכים, מסיבות שונות: חיפוש אחר מקורות מזון זמינים; נדידה לאזור בו מזג אוויר מתאים יותר; אתרי רבייה, וכיוצא בזה. הנדידה יכולה להתרחש בתקופות שונות: בהתאם לעונת השנה; בהתאם לשלב התפתחותי כלשהו בחייו של בעל החיים; או בהתאם לשינויים החלים בסביבתו או בתזונה שלו.
נדידה בין דורית

אצל בעלי חיים שאורך חייהם קצר, מתקיימת לעיתים נדידה בין דורית. פרט עושה את הדרך הלוך, ותוך כדי הנדידה הלוך מתרבה, וצאצאיו עושים את הדרך חזור.
אחד מהמינים המפורסמים והנפוצים בעולם שעושים זאת הוא נימפית החורשף העובר בדרכו גם בתחומי ישראל.
ניווט

אחת השאלות הגדולות בנוגע לנדידת בעלי החיים, היא כיצד מצליחים בעלי החיים למצוא את דרכם במהלך הנדידה, גם כשאתר היעד נמצא במרחק רב, המגיע לעיתים עד מאות או אלפי קילומטרים מאזור המחיה הרגיל של בעלי החיים? שאלה זו מתחדדת לנוכח העובדה שבעלי חיים רבים, כגון הסלמון והדנאית המלכותית, מבצעים את הנדידה פעם אחת בחייהם בלבד, וכך נפסלה הטענה המסבירה את ההתמצאות במעקב של בעלי החיים הצעירים יותר אחרי אלו שכבר עברו מסעות אלו; יתרה מכך, במהלך נדידה לעיתים עופות צעירים עוקפים עופות בוגרים יותר, שכבר עברו את המסע.
כיום ידוע שבעלי חיים מסוימים, כגון חלק מן העופות והלווייתנאים, מסתמכים על השדה המגנטי של כדור הארץ בנדידתם. אחרים, כגון הפרסתניים האפריקנים, רגישים לקולות בתדרים נמוכים מאוד ומסוגלים לשמוע את קול הגשמים והסערות גם כשזה נמצא במרחק עשרות קילומטרים מהם, וכך מכוונים את כיוון נדידתם. בעלי חיים אחרים, כגון מיני עופות מסוימים, מסתמכים על מיקום השמש והכוכבים בשמים, ואילו אחרים משלבים בין גורמים אלה לבין השעון הביולוגי שלהם או דפוסי הנדידה התורשתיים הטבועים בחומר הגנטי שלהם.
גלריה של חיות נודדות

באוויר:
דנאית מלכותית
פלמינגו מצוי
אלבטרוס נודד
אווז הצפון
ביבשה:
אייל הצפון
זברה מצויה
גמל דו-דבשתי
סרטן חג המולד
בים
דגי סלמון
לווייתנים גדולי-סנפיר
פינגווין אדלי
צב ים ירוק
ראו גם

הנדידה הגדולה - סדרה של ערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק המלווה מינים נודדים ואת האתגרים הכרוכים במסעם.
הערות שוליים

↑  http://www.insectour.com/Web/?PageType=0&ItemID=283745 חרקים - עולם קטן בגדול: הגירה, נדידה והפצה
↑  נדידת פרפרים – מדור לדור, באתר קק"ל לצעירים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294051105171  GND: 4133439-5  LCCN: sh85005211  LNB: 000054850  NKC: ph151469 
נדידה של אווזי ברנטה לבנת-לחי.
עדר גנו נודד חוצה נהר במזרח אפריקה.
נדידה של ארבה גדול בישראל. קיבוץ גדול של ארבה יכול לגרום לנזקים קשים.
בעלי חיים מסוימים משתמשים בשדה המגנטי של כדור הארץ לצורך ניווט במהלך נדידתם
ניהול עצמי בחינוך

ניהול עצמי של בתי ספר הוא תפיסה ניהולית-חינוכית שבבסיסה מתן אוטונומיה וסמכות לבית הספר, המאפשרים לבית הספר לפעול כארגון עצמאי, הן בהיבט הפדגוגי, הן בהיבט הארגוני, והן בהיבט הכלכלי. ההנחה היא כי אלו יתרמו משמעותית לשיפור ההישגים והאקלים החינוכי.
משנת הלימודים תשע"ב מיושם במשרד החינוך, בהובלת המינהלת לניהול עצמי, מהלך להעברת בתי הספר היסודיים למודל ניהול עצמי. המהלך כולל איגום של משאבים ממשרד החינוך ומהרשות המקומית באמצעות מודל של סל תלמיד, אשר מועבר לידי בית הספר על ידי הרשות המקומית.
ניהול עצמי (עבודה) מבטא מהלך המכוון ביזור בתוך מערכת החינוך ולצמצם את ההשפעות הבירוקרטיות על בתי הספר. ניהול עצמי מכוון להגדיל את כמות הסמכויות הניתנות לבית הספר כך שבית הספר יוכל קבלת החלטות באורח עצמאי בתוך מסגרת של תכתיבים המוגדרים על ידי הרשות המרכזית".
יש קושי בהגדרת המושג ניהול עצמי, כי הגדרתו של המושג היא פונקציה של הקונטקסט הפוליטי והחברתי שבמסגרתו הוא מופעל  .
המושג בית ספר בניהול עצמי מתייחס לתוכנית, או לפילוסופיה, שאומצו על ידי בתי ספר במטרה לשפר את הרמה הלימודית בבית הספר, וזאת באמצעות  העצמה במשפט  של המורים, ההורים ונציגי הקהילה, ושיתופם בקבלת החלטות.
קיימת מחלוקת הן לגבי פירוש המושג, הן ביחס לקבוצות אינטרס שיש לשתף בקבלת ההחלטות, הו ביחס לתחומי השיתוף והן ביחס למידת השיתוף.
בנייר עמדה שהוגש למנהל הכללי של משרד החינוך על ידי פרידמן. י, חוקרים הציעו הגדרה של בית ספר בניהול עצמי, כלהלן:
"בית ספר בניהול עצמי מציב לעצמו מטרות חינוכיות, חברתיות ומנהליות ברורות, ובו המורים, התלמידים, ההורים והקהילה שותפים בקבלת ההחלטות, והמנהל והצוות חותרים בנחישות להגשמתן. פדגוגיה והמינהל בבית הספר גמישים ומשתנים במשך הזמן בהתאם לצרכים ולמשאלות של השותפים השונים לתהליך החינוכי. בית הספר עצמאי במידה רבה בהפעלת ניהול משאבי אנוש והמקורות הכספיים שלו, והמשאבים זמינים לאנשי הצוות, הרשאים להשתמש בהם בגמישות. אקלים ארגוני בבית הספר פתוח ומבוסס על אוטונומיה ואמון. בית הספר מדווח לרשויות המרכזיות על המטרות שהציב לעצמו, על האופן שבו הקצה את משאביו וקבע את סדר העדיפויות שלו, ועל התפוקות החינוכיות והחברתיות שלו".
הספרות המקצועית בתחום "'בתי הספר בניהול עצמי"' אינה עוסקת בהתנתקות ממערכת החינוך אלא בהעברת סמכויות מהמשרד הממשלתי להנהלת בית הספר, המאפשרת טיפוח ייחודיות בית ספרית בהתאם לצורכי התלמיד ולציפיות ההורים והקהילה – כחלק ממדיניות כוללת הנקבעת בידי המשרד הממשלתי; לשון אחר: הסטת מרכז הכובד של קבלת החלטות ממוקד חיצוני למוקד פנימי. תהליך של ביזור סמכויות מנהליות וחינוכיות מן המרכז לפריפריה.
שינוי בתפיסת תפקיד המורה

בראש רשימת האפיונים הארגוניים המשותפים לבית הספר, כמערכת וקהילה, יש לציין שיתוף פעולה הדוק בין המורים בצוות בכל הקשור לעבודתם במוסד ובכל הקשור לקביעת מדיניותו ומטרותיו בכלל זה. בבתי ספר אלה המורים מוסמכים, כפרטים וכקבוצות, לעצב את עבודתם ולבצעה בהתייחס לפוליטיקה המוצהרת והכתובה של בית הספר. שיתוף פעולה זה מגביר את תחושת האחריות המשותפת לעיצוב דמות החיים במוסד. מספר חוקרים תומכים במסקנה שבתי ספר בעלי גישה מערכתית הגיעו להישגים טובים יותר בהשוואה לבתי ספר ביורוקרטים. השינוי המרכזי בתפיסת תפקיד המורה מאופיין בהדגשת הפרופסיונאליות של המקצוע בתחומים של: פיתוח תפקידים שונים בעבודת בית הספר, מתן אוטונומיה למורים בקבלת החלטות הקשורות להוראה ודרישה מהמורים לקבל אחריותיות לתפקיד ברמה גבוהה ביותר. לשתף את המורים בקבלת החלטות והכוונה ב"קבלת החלטות שיתופית" היא בדרך-כלל למעורבות של מורים בקביעה כיצד ינותב התקציב, מי יועסק במשרה, וכל סמכות אחרת שניתנה לבית הספר. על פי רוב, בית הספר בניהול עצמי מכונן מועצה בית ספרית ובה נציגים של כל הציבור. אופן הבחירה של המשתתפים ותחומי אחריותם משתנים מאוד ממחוז למחוז וכן בתוך המחוזות; יש מועצות המורכבות ממורים הנבחרים מכלל בית הספר, על פי כיתות או על-פי מחלקות, אחרות מורכבות מנציגי ועדות קיימות, בבתי ספר מסוימים המועצה כוללת את כל הסגל ובאחרים פשוט מחלקים את התקציב בין המורים