stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסוף GNOME
תכונות > פרופילים

מסוף GNOME תומך בריבוי פרופילי משתמש. משתמש יחיד יכול ליצור מספר פרופילים לשימושו, אשר כולם יהיו תחת חשבון המשתמש שלו במערכת ההפעלה. משמעות הפרופיל היא הגדרות שונות במסוף, ובהם אופן גלילת הטקסט, צבעי המסוף, שם המשתמש, פקודות אשר ירוצו אוטומטית בעת פתיחת הפרופיל, ועוד.
כשמסוף GNOME מופעל הוא יכול להיות מוגדר לפעול בצורה הרגילה שלו, או בפרופיל ספציפי הכולל את התכונות שהוזכרו.
תכונות > תאימות

מסוף GNOME תומך במספר אפשרויות תאימות שונות, המאפשרות להתממשק לתוכנות ישנות בעלות שליטה טקסטואלית.
כברירת מחדל המסוף פועל עם סט של 16 צבעים שהמשתמש יכול לבחור בהם, אך ניתן להרחיבם עד 256 צבעים.
תכונות > רקעים

במסוף, קיימת תמיכה במגוון אפשרויות רקעים:
1. רקע אחיד - משתמש יכול לבחור לפרופיל שלו רקע המורכב מאחד ממליוני הצבעים הנתמכים בשולחן העבודה של GNOME.
2. רקע תמונה - מסוף GNOME מאפשר לקבוע רקע מבוסס תמונה התומך ברוב תסדירי התמונה, כולל JPEG ,PNG ,GIF, ו־TIFF.
3. רקע שקוף - משתמש יכול לבחור ברקע בעל רמת שקיפות כפי שיחליט (החל משקיפות מוחלטת וכלה באטימות מוחלטת). הדבר מהווה יתרון בעת הקלדת פקודות מדף קובץ, הנמצא "מאחורי" חלון המסוף ומאפשר לבצע זאת ביתר קלות.
תכונות > תמיכת עכבר

למרות שיעוד מסוף GNOME הוא לשמש כשורת פקודה הניזונה מפקודות מקלדת, קיימת במסוף תמיכה מסוימת גם בהתקני הצבעה ובהם עכבר. באמצעות עכבר ניתן לגלול את המסוף, להעתיק קטעים, אך לא ניתן לקבוע את מיקום סמן הכתיבה בעזרתו.
תכונות > זיהוי כתובות URL

קיימת תכונה במסוף המזהה אוטומטית כתובות URL ודואר אלקטרוני, כך שבעת הצבעה עליהם מופיע קו מתחת לכתובת. לאחר לחיצה על הכתובת נפתח יישום המאפשר לגשת אל הכתובת, כגון דפדפן.
| GNOME |
| --- | --- | --- |
| קהילה | קרן GNOME • כנס משתמשי ומפתחי קרן GNOME • מיזם GNOME |  |
| אישים | האבוק פנינגטון • פדריקו מנה • מיגל דה איקאסה |  |
| רכיבים | GNOME Shell • ‏ Mutter ‏ • GDM |  |
| יישומים | העין של GNOME • מסוף GNOME • קבצים • קופסאות GNOME ‏• Anjuta ‏• Baobab ‏• Bijiben ‏• Cheese ‏• Ekiga ‏• Empathy ‏• Evince ‏• Evolution ‏• File Roller ‏• Gedit ‏• Gitg ‏• Glade ‏• Rhythmbox ‏• Sound Juicer ‏• Totem ‏• Web |  |
| טכנולוגיות | Atk ‏• Cogl ‏• Clutter ‏• D-Bus ‏• Dconf ‏• GLib ‏• GNOME Keyring ‏• GObject ‏• GStreamer ‏• GTK+‎ ‏• GVFS ‏• Pango ‏• Vala |  |
מיצ'יסלב מינקובסקי

| --- | --- |

 לידה:  15 באפריל 1884 ורשה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  20 ביולי 1972 (בגיל 88) ציריך, שווייץ 
 ענף מדעי:  נוירולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ורשה  אוניברסיטת מינכן  אוניברסיטת ורוצלב 
 מוסדות:  אוניברסיטת ציריך 
 
מיצ'יסלב מינקובסקי (בפולנית: Mieczyslaw Minkowski;‏ 15 באפריל 1884, ורשה – 20 ביולי 1972, ציריך) היה נוירולוג שווייצרי ממוצא יהודי פולני.
חייו

מיצ'יסלב מינקובסקי היה בנו של סוחר בפולין. הוא למד רפואה באוניברסיטאות ורשה ממנה סולק בשל הזדהותו עם תנועת סטודנטים ליברלית, מינכן וברסלאו שם הוא הגיש את עבודת הדוקטור שלו. לאחר מכן השתלם בעוד כמה מקומות. בין השאר אצל איוואן פבלוב בסנקט פטרבורג ואצל אלואיס אלצהיימר במינכן.
ב-1911 הוא עבר לציריך ושם קיבל מאוחר יותר אזרחות שווייצרית. הוא עשה את ההתמחות שלו אצל קונסטנטין פון מונקוב. אחרי שעבד מ-1913 כמרצה הוא נעשה פרופסור חבר ב-1926 ומ-1928 עד 1954 היה פרופסור מן המניין  לנוירולוגיה וכן מנהל המרפאה הנוירולוגית של אוניברסיטת ציריך. מ- 1943 עד 1946 היה נשיא של האגודה השווייצרית לנוירולוגיה ומ-1949 היה נשיא לשם כבוד שלה. מ-1925 ואילך היה גם נשיא הקהילה היהודית של ציריך (Jüdischen Vereinigung Zürich)
תחומי המחקר שלו

עבודת הדוקטורט שלו עסקה בלקויות בשלפוחית השתן הנובעים ממקור במוח. תחום העניין המרכזי שלו היה נוירו אנטומיה ונוירו פיזיולוגיה. כשהגיע לציריך עסק במערכת הראייה המרכזית. הוא הצליח להוכיח שגרעין הברך הצדי מייצג, לסירוגין, את העין הימנית והשמאלית.
שנים רבות עסק גם במחקר הפעילות המוטורית של העובר בהקשר להתפתחות המורפולוגית של מערכת העצבים.
הוא עשה מחקרים משתפים עם בן-עמי פינקלשטיין.
כתביו

Zum gegenwärtigen Stand der Lehre von den Reflexen, 1925 (frz. 1927)
Die Poliklinik für Nervenkranke und das Hirnanatomische Institut, 1951
Die Psychologie der isolierten Gruppen. In: Schweizerische Zeitschrift für Psychologie. 1948. (עם בן-עמי פינקלשטיין)
הערות שוליים

↑  Jerzy Konorski, Acta Neurobiol. EXP. 1973, 33: 659-661, In memory of professor Mieczysław Minkowski, 1884-1972
↑  In memory of professor Mieczysław Minkowski
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265434305171  PLWABN: 9810603442405606  BNE: XX5503331  GND: 119003341  HDS: 014553  ICCU: RAVV001054  ISNI: 0000 0000 7982 5080  LCCN: n92116749  NTA: 070723206  SUDOC: 148832350  VIAF: 8188194   WorldCat (עם VIAF): 8188194
מעקבים

| --- | --- |

 בימוי:  כריסטופר נולאן 
 הופק בידי:  אמה תומאס, ג'רמי תאובלד, כריסטופר נולאן 
 תסריט:  כריסטופר נולאן 
 עריכה:  Gareth Heal, כריסטופר נולאן 
 שחקנים ראשיים:  ג'רמי תאובלד Alex Haw דיויד ג'וליאן Dick Bradsell לוסי ראסל ג'ון נולאן אמה תומאס 
 מוזיקה:  דיויד ג'וליאן 
 צילום:  כריסטופר נולאן 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  Syncopy Films 
 חברה מפיצה:  Momentum Pictures 
 הקרנת בכורה:  1998
 משך הקרנה:  70 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פשע, נאו-נואר, סרט מתח, סרט דרמה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   following
 דף הסרט ב־IMDb
 
מעקבים (באנגלית: Following) הוא סרט מותחן פשע נאו-נואר עצמאי משנת 1998 שכתב וביים כריסטופר נולאן. הסרט מספר את סיפורו של צעיר שעוקב אחר זרים ברחובות לונדון ונשאב לעולם תחתון פלילי כשהוא לא מצליח לשמור על מרחק ממנו. כסרט הביכורים של נולאן, הוא תוכנן להיות סרט זול ככל האפשר לביצוע. נערכו חזרות רבות על סצנות, כך שנדרשו רק טייק אחד או שניים כדי לחסוך במלאי סרטים באורך 16 מ"מ, ההוצאה הגדולה ביותר של ההפקה ועל כך שילם נולאן מכספו האישי. נולאן לא הצליח להרשות לעצמו ציוד תאורה מקצועי יקר, אך השתמש בעיקר באור זמין. לצד הכתיבה, הבימוי והצילום של הסרט, עזר נולאן גם בעריכה והפקה.
הסרט יצא על ידי The Criterion Collection בבלו-ריי וב-DVD בצפון אמריקה ב-11 בדצמבר 2012.
עלילה

סופר צעיר נאבק ומובטל (המוכר בתור "האיש הצעיר") עוקב אחר אנשים זרים ברחובות לונדון, לכאורה כדי למצוא השראה לרומן הראשון שלו. בתחילה הוא קובע לעצמו כללים נוקשים לגבי אחרי מי עליו לעקוב ולכמה זמן, אך עד מהרה הוא נוטש את הכללים שלו כשהוא מתמקד בגבר מטופח ונאה בחליפה כהה. הגבר בחליפה, לאחר שהבחין שעוקבים אחריו, מתעמת במהירות עם הצעיר ומציג את עצמו כ"קוב". קוב מגלה שהוא פורץ סדרתי ומזמין את הצעיר (שאומר לקוב ששמו "ביל") ללוות אותו בפריצות שונות. נראה שהרווחים הנאים מפשעים אלה הם בעלי חשיבות משנית לקוב. הוא נהנה להתרוצץ בין הפריטים האישיים בדירות המטרה שלו ולשתות את היין שלהם. הוא מסביר כי התשוקה האמיתית שלו היא שימוש בהלם השוד והפרת רכוש כדי לגרום לקורבנותיו לבחון מחדש את חייהם. הוא מסכם את גישתו כך: "אתה לוקח את זה, ומראה להם מה היה להם".
הצעיר מתרגש מאורח חייו של קוב. הוא מנסה פריצות משלו, כפי שקוב מעודד ומדריך אותו לעשות. בהצעתו של קוב, הוא משנה את מראהו, מקצר את שיערו ולובש חליפה כהה. הוא מאמץ את השם "דניאל לויד" על סמך כרטיס האשראי שקוב נותן לו ומתחיל לקיים מערכת יחסים עם אישה בלונדינית שהוא וקוב פרצו לדירתה. הבלונדינית מתגלה כחברתו של גנגסטר קטן (הידוע רק בשם "הבחור הקירח") ממנו נפרדה לאחר שרצח גבר בדירתה. עד מהרה, הבלונדינית מודה שהבחור הקירח סוחט אותה בתצלומים מפלילים. הצעיר פורץ לכספת של הבחור הקירח, אך נתפס במעשה על ידי אדם לא מזוהה. לאחר מכן הוא גורם לאיש לדמם מחבטת פטיש ונמלט עם הכסף והתמונות של הבחור הקירח. כשהוא חוזר לדירתו, הוא מגלה שהתמונות הן צילומי דוגמנות לא מזיקים.
כשהוא מתעמת עם הבלונדינית, הצעיר לומד שהיא וקוב עבדו יחד כדי לתמרן אותו כדי לחקות את שיטות הפריצה של קוב. היא מספרת לו כי קוב גילה לאחרונה גופתה של אישה שנרצחה במהלך אחת הפריצות שלו והוא מנסה להסיט את ממנו בכך שהוא מופיע כאילו פורצים מרובים חולקים את שיטותיו.
הצעיר עוזב כדי להסגיר את עצמו למשטרה. הבלונדינית מדווחת על הצלחתה בפני קוב, שאחר כך מגלה שהוא אכן עובד עבור הבחור הקירח. הסיפור על האישה הנרצחת היה חלק ממזימה להונות את הבלונדינית והצעיר כאחד: הבלונדינית סחטה את הבחור הקירח עם עדויות מהרצח שביצע בדירתה, והוא רוצה שירצחו אותה כך אי אפשר יהיה לחבר אליו את הפשע. קוב הורג את הבלונדינית עם אותו פטיש בו השתמש הצעיר במהלך פריצת הכספת של הקירח ומשאיר אותה במקום. המשטרה, שבודקת את סיפורו של הצעיר, מוצאת את הבלונדינית שנרצחה ואת הפטיש עם טביעות האצבע עליו. הצעיר מעורב אפוא ברצח האישה הבלונדינית. קוב בינתיים נעלם לתוך ההמון.
שחקנים ודמויות

ג'רמי תיאובלד - האיש הצעיר [ביל / דניאל "דני" לויד]
אלכס הו - קוב
לוסי ראסל - הבלונדינית
ג'ון נולאן - השוטר
דיק בראדסל - האיש הקירח
ג'ניפר אנג'ל - מלצרית
הפקה

הסרט נכתב, בוים, צולם והופק במשותף על ידי כריסטופר נולאן. הוא צולם בלונדון על גבי סרט 16 מ"מ בשחור-לבן. נולאן השתמש במבנה עלילתי לא ליניארי לסרט, מכשיר שבו השתמש שוב גם בסרטיו "ממנטו", "באטמן מתחיל" ו"יוקרה". סוג זה של סיפורים, לטענתו, שיקף את אי הוודאות הגלומה של הקהל בנוגע לדמויות בסרט אפל. עבודת ההפקה נמשכה שנה שלמה. וכדי לחסוך במלאי הסרטים, כל סצנה בסרט עברה חזרות רבות על מנת להבטיח שניתן יהיה להשתמש בטייק הראשון או השני בעת העריכה. הצילומים התקיימו בשבתות במשך שלושה או ארבעה חודשים, נולאן צילם כחמש עשרה דקות צילומים בכל יום. פרק זמן זה גם מיתן את עלות מלאי הסרטים ואיפשר לו לשלם על כך מכספו. על פי רוב, נולאן צילם ללא ציוד תאורה מקצועי לסרטים, כשהוא משתמש במידה רבה באור זמין. הוא גם השתמש בבתיהם של חבריו ומשפחתו כאתרי צילום.
הערות שוליים

1 2 3  Duncker, Johannes (6 ביוני 2002). "The Making of Following". christophernolan.net. אורכב מ-המקור ב-13 במאי 2008. נבדק ב-19 במאי 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7559894-2  VIAF: 198564721   WorldCat (עם VIAF): 198564721
מפת צנו

מפת צנו, כפי שהופיעה בספר בשנת 1793
מפת צנו היא מפה של צפון האוקיינוס האטלנטי שפורסמה לראשונה בוונציה בשנת 1558 על ידי ניקולו צנו, מצאצאיהם של הקרטוגרפים האחים צנו.
צנו פרסם את המפה, לצד מספר מכתבים, אשר לטענתו נמצאו בבית משפחתו בוונציה, תוך שהוא רומז כי מדובר במפה של האחים צנו, ובהתבסס על גילויים שלהם בעת הפלגה בצפון האוקיינוס השקט. על פי המפה, הפליגו האחים צנו עד חופי ארצות הברית של ימינו, וגילו למעשה את יבשת אמריקה קודם לגילויה על ידי כריסטופר קולומבוס.
מרבית ההיסטוריונים סבורים כיום כי המפה היא זיוף. במפה מופיעים איי תעתוע רבים, בצפון האוקיינוס, ובהם האי פריסלנד. מפות רבות התבססו על מפה מזויפת זו ובהן הכרטא מרינה מעשה ידי אולאוס מאגנוס, וגם במפות אלה הופיע איי התעתוע.
מרד האיכרים ברומניה

סיור של חיל הפרשים מכה מורדים ברחובות העיר קומנסטי (Comanesti) איור מהעמוד הראשי של חדשות לונדון
מרד האיכרים הרומני התחולל במרץ 1907 במולדובה והתפשט במהירות עד מונטניה. העילה העיקרית הייתה מורת הרוח של האיכרים בשאלת אי-השוויון בבעלות על הקרקע, שהייתה בידי מספר קטן של בעלי קרקעות גדולים, אשר החכירו אותה לאיכרים. באותה תקופה היוו האיכרים כדי 80% מכלל האוכלוסייה הרומנית וכ-60% מהם החזיקו מעט מאוד אדמה, אם בכלל, בעוד שהאחוזות הגדולות החזיקו בבעלותן יותר ממחצית מן האדמה החקלאית.
המרד החל על אדמתו של חוכר הקרקעות יהודי בשם מוכי פישר, בכפר פלמנזי Flămânzi (שפירושו המילולי הוא "רעבים"); החוכר פישר, שנהג להחכיר את הקרקעות חכירת משנה לאיכרים, סירב לחתום על חוזים, המאפשרים תשלום חלקי בעבודה, עם האיכרים המקומיים. משפחת פישר האוסטרית-יהודית החזיקה עד אז כ-75% מכלל האדמות החקלאיות בשלושה מחוזות רומניים של חבל מולדובה (מה שנקרא "נחלת פישר").
האיכרים, שחששו שמא יישארו ללא עבודה, וחשוב מזה, ללא מזון, החלו לפעול באלימות. מוכי פישר נבהל ונמלט אל חברו בצ'רנוביץ בלי לחתום על החוזים עם האיכרים. החשש להישאר ללא קרקע, שאותו העצימו, על פי הטענה, מסיתים אוסטרו-הונגרים, הוביל את האיכרים למרד. המרד התפשט עד מהרה על רוב שטחה של מולדובה. המפלגה השמרנית (Partidul Conservator) לא יכלה להשתלט על המצב והמפלגה הלאומית-ליברלית (Partidul National-Liberal) של טאקה יונסקו עלתה לשלטון.
ב־18 במרץ הוכרז מצב חירום, ובהמשך גיוס כללי, שבמהלכו גויסו 140,000 חיילים עד 29 במרץ. הצבא הרומני החל לירות באיכרים. על פי הטענה, 11,000 איכרים נספו ויותר מ-10,000 נעצרו.
מספר הקורבנות איננו ידוע למעשה, ואפילו מה שקרה אינו ברור, כיון שקרול הראשון, מלך רומניה הורה שכל הרשומות מאותם ימים יושמדו, כדי שממשלה שמרנית שתקום בעתיד לא תוכל להטיל את האשמה על הממשלה הליברלית.
המספרים שעליהם דיווחו דיפלומטים, ששהו ברומניה אותו זמן היו: בין 3,000 ל-5,000 (לדעת דיפלומטים אוסטרים) ובין 10,000 ל-20,000 (לדעת דיפלומטים צרפתים). היסטוריונים קובעים את המספרים בין 3,000 ל-18,000, כשהמספר המקובל ביותר בשימוש הוא 11,000.
אולם למרד זה היו גם תוצאות חיוביות מבחינתם של האיכרים: כתוצאה מהמרד והלחץ הגובר על הממשל, חלקו השלטונות כ-40 מיליון דונם לאיכרים.
בעקבות הקשיים שהיו לממשלת רומניה בדיכוי המרד, הוחלט על הקמת משטרת ביטחון בשם סיגורנצה.
הערות שוליים

↑  Despre răscoala din 1907 așa cum n-ați învățat la școală (ברומנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543769705171  LCCN: sh85115010
מפתוח מחדש

מפתוח מחדש הוא הליך המבוצע על ידי מנעולן, אשר מבצע שינויים בצילינדר המנעול ומתאים אותו למפתח חדש. בסיום התהליך יכול המפתח החדש שהוכן על ידי המנעולן, לפתוח את המנעול.
מפתוח מחדש מבוצע בדרך כלל כאשר בעל הנכס חושש כי לגורם עוין ייתכן והייתה גישה למפתחות הנכס. על מנת למנוע פריצה, ומצד שני למנוע את הצורך בהחלפת מנעול (הכרוך בעלויות נוספות), ניתן להזמין שירות מפתוח מחדש.
מפתוח מחדש הומצא על ידי סלומון אנדריוז, מנעולן מניו ג'רזי, בשנת 1836. למנעול שהמציא היו פינים ומפתחות הניתנים לשינוי, שאפשרו לבעל המנעול לבצע מפתוח מחדש כל פעם. בשנות החמישים של המאה ה-19 רשמו הממציאים אנדרויז ונוול פטנט למנעול עם פינים הניתנים להסרה ולשינוי. פטנט זה היווה מאוחר יותר בסיס למנעול צירופים.
מכוונות לשליטה חברתית

מכוונות לשליטה חברתית (באנגלית: Social dominance orientation) הוא מושג המתואר בתאוריית השליטה החברתית כתכונה אישיותית המשקפת את מידת הצורך של האדם בארגון חברתי המבוסס על היררכיה קבוצתית והרצון לשוות לה ולעצמו מעמד של עליונות על פני קבוצת החוץ. צורך זה מוצא ביטוי בהתנהגויות של אפליה, ובהשתתפות בתהליכים בין-קבוצתיים ומוסדיים המיטיבים עם קבוצה אחת, דומיננטית יותר, ולא עם קבוצות אחרות פחותות כוח. לכך נלווית תמיכה בנרטיבים מבניים המבססים לגיטימציה לאפליה ולאי-שוויון על היותן של קבוצות דומיננטיות וקבוצות שוליות בחברה במקום שהן ראויות לו לכאורה.
במחקר מעבדה מצאו מוריסון ואיברה (2008), כי משתתפים בעלי הזדהות חזקה עם קבוצתם נטו להגיב ברמה גבוהה יותר של SDO בעקבות איום. במחקר נוסף שבחן את תפקיד סטטוס הקבוצה בתנאים הללו, נמצא כי בתגובה לאיום נתפס חברי קבוצות בעלי סטטוס גבוה נטו להפגין רמה גבוהה יותר SDO, ואילו חברי קבוצות בעלות סטטוס נמוך הגיבו לאיום בירידה ברמת ה-SDO. גם קשרים אלה התבטאו אצל יחידים בעלי הזדהות חזקה עם קבוצתם. מכאן עולה כי איום נתפס עורר בקרב חברי שתי הקבוצות המזדהים עם קבוצתם – נמוכות-סטטוס וגבוהות-סטטוס כאחת – ניסיונות לשיפור מצבן ושיכוך האיום.
מצד אחר, טענה רווחת היא כי SDO משקפת נטייה כללית לתמיכה בעליונות של קבוצות מסוימות ונחיתותן של אחרות. קרי, תמיכה של הפרט בהיררכיה החברתית, גם אם זו אינה בהכרח מיטיבה עם קבוצתו שלו. בקבוצות גבוהות-סטטוס אין סתירה בין שני מניעים אלה, שכן ההיררכיה החברתית היא זו שמקנה לקבוצת הפנים את יתרונה. בקבוצות נמוכות-סטטוס, לעומת זאת, תמיכה במבנה החברתי הקיים, ההיררכי, משמעה הצדקת מיקומה הנמוך יותר של הקבוצה במורד ההיררכיה החברתית. לפיכך, בקרב קבוצות נמוכות-סטטוס, מצבים אלה אמורים להתבטא בדפוס ההפוך, כלומר בקשר שלילי בין SDO לבין דעות קדומות. זאת על בסיס הטענה, שבקבוצה נמוכת הסטטוס התופסת את המבנה החברתי כהוגן ולגיטימי, תימצאנה תופעות של הפגנת העדפה כלפי קבוצות החוץ והפחתת עוצמת העוינות כלפיה.
פרטים התומכים בדוממינטיות חברתית מעריכים כוח ולכידות קבוצתית ודוגלים בהיררכיה חברתית לא שוויונות בין קבוצות בחברה.
ראו גם

התנהגות אנטי-חברתית
השערת העולם הצודק
אתנוצנטריות
פרדיגמת הקבוצה המינימלית
אישיות סמכותנית
סמכותנות של הימין
לקריאה נוספת

מלכין, ג., ארי, ר. ב., Malkin, G., & Ari, R. B. (2013). Prejudice and “Vladimir’s Choice” among Israeli Arabs and Jews: Group Identity, Perceived Threat, and Social Dominance Orientation / דעות קדומות ו"בחירתו של ולדימיר" בזירת המתח הלאומי בישראל: הזדהות קבוצתית, איום נתפס ומכוונות לשליטה חברתית. Megamot / מגמות, מט(2), 201–231.
הערות שוליים

1 2  Jim Sidanius, Felicia Pratto, Social Dominance: An Intergroup Theory of Social Hierarchy and Oppression, Cambridge: Cambridge University Press, 1999, ISBN 978-0-521-80540-7
↑  Kimberly Rios Morrison, Oscar Ybarra, The effects of realistic threat and group identification on social dominance orientation, Journal of Experimental Social Psychology 44, 1 בינואר 2008, עמ' 156–163 doi: 10.1016/j.jesp.2006.12.006
↑  Kimberly Rios Morrison, Nathanael J. Fast, Oscar Ybarra, Group status, perceptions of threat, and support for social inequality, Journal of Experimental Social Psychology 45, 1 בינואר 2009, עמ' 204–210 doi: 10.1016/j.jesp.2008.09.004
1 2  Felicia Pratto, Jim Sidanius, Shana Levin, Social dominance theory and the dynamics of intergroup relations: Taking stock and looking forward, European Review of Social Psychology 17, 1 בינואר 2006, עמ' 271–320 doi: 10.1080/10463280601055772
↑  John Duckitt, Chris G. Sibley, A Dual-Process Motivational Model of Ideology, Politics, and Prejudice, Psychological Inquiry 20, 2009-08-25, עמ' 98–109 doi: 10.1080/10478400903028540
מפת קוד

מפת קוד היא מפה צבאית בה ניתנים שמות קוד לצירי תנועה, מתחמים צבאיים, תאי שטח ואזורים בעלי חשיבות טקטית (כגון אזורים שולטים).
השימוש במפת הקוד נועד לשרת שתי מטרות עיקריות: הסתרת מידע מאויב שעשוי להאזין לרשת הקשר, ומתן אמצעי שליטה יעיל וקצר לתאום בין כוחות. מפות הקוד נחשבות מסמך צבאי סודי.
לדוגמה, בפלישה לנורמנדי שימשו שמות קוד לציונם של מוקדי הפלישה:
חוף יוטה – כוחות אמריקאים.
חוף אומהה – כוחות אמריקאים.
חוף גולד – כוחות בריטים.
חוף ג'ונו – כוחות קנדים.
חוף סורד – כוחות בריטים.
בעקבות מלחמת יום הכיפורים בה השתמש צה"ל במפת הקוד סיריוס שנחשפה, נודעו שמות הקוד של מוצבי קו בר-לב, שורה של מוצבי צה"ל לאורך תעלת סואץ: "בודפשט", "אורקל", "לחצנית", "מילנו", "מפרקת" ועוד.
ערך זה הוא קצרמרבנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מעקה

ערך זה עוסק במרכיב אדריכלי. אם התכוונתם למונח בהלכה היהודית, ראו .
מעקה בחדר מדרגות בבניין שבהאנוי
מעקה המגן על הולכי רגל על גשר, רמת גן
מעקה מדרגות בבית בירושלים
מעקה הוא רכיב שתפקידו למנוע נפילה בין שני מפלסים שונים.
שימושים

מעקים מוקמים בין השאר בבניינים, כלי שיט וצוקים. מעקה נבנה לרוב בדופן מרפסת, חלון בעל סף נמוך או לאורך מדרגות. אל מעקה מדרגות שנועד למנוע נפילה מקובל לחבר מאחז יד שנועד לסייע לאנשים לעלות במדרגות על ידי היאחזות בו בכוח ידיהם. בעברית מקובל לכנות גם מסילה כזו בשם "מעקה" אפילו כאשר היא מחוברת לקיר חדר המדרגות ולא למעקה.
בתקן הישראלי

לפי תקן ישראלי 1142, גובה מעקה צריך להיות לפחות 105 ס"מ, למעט לאורך מהלך המדרגות (החלק המשופע), שם גובהו צריך להיות לפחות 90 ס"מ.  הגובה נמדד מהמפלס הסמוך ביותר למעקה, היכול לשמש כמדרך רגל. המרווח בין רכיבי המעקה לבין עצמם ובינם לבין הבניין יכול להיות עד 10 ס"מ, כך שכדור קשיח בקוטר 10 ס"מ לא יוכל לעבור דרכם.
בהלכה

מצוות מעקה היא מצוות עשה ומצוות לא תעשה, המופיעה בספר דברים (כב, ח): ”כִּי תִבְנֶה בַּיִת חָדָשׁ וְעָשִׂיתָ מַעֲקֶה לְגַגֶּךָ, וְלֹא תָשִׂים דָּמִים בְּבֵיתֶךָ כִּי יִפֹּל הַנֹּפֵל מִמֶּנּוּ:” בספרי מובא מידות המעקה ”כמה הוא מעקה? מעגילו שלשה טפחים, בית דורסו עשרה” לפירושו של הרמב"ם גובה המעקה לא פחות מעשרה טפחים (כ-80 ס"מ) לדעת הראב"ד מספיק רק שחלקו של המעקה יהיה עשרה טפחים והשאר שלשה טפחים.
ראו גם

גדר
הערות שוליים

↑  ספר המצוות, עשה קפ"ד
↑  ספר המצוות, לאו רצ"ח
↑  כי תצא רכט
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק י"א, הלכה ג'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548380405171  GND: 4701916-5  LCCN: sh85058637  NDL: 00576176 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרחב ספרבילי

בטופולוגיה, מרחב ספרבילי או מרחב פָּרִיד הוא מרחב שקיימת בו קבוצה צפופה בת מנייה. אינטואיטיבית פירוש הדבר הוא שקבוצה בת מנייה מאפשרת לקרב היטב כל איבר במרחב.
דוגמה למרחב ספרבילי הוא הישר הממשי, משום שקבוצת המספרים הרציונליים היא קבוצה צפופה (שכן כל קטע פתוח מכיל מספר רציונלי) וקבוצת המספרים הרציונליים היא בת מנייה. מרחב דיסקרטי שאינו בן מנייה הוא לא ספרבילי. גם המספר הסודר הראשון שאיננו בן מנייה, עם טופולוגיית סדר, אינו ספרבילי.
מרחב מטרי קומפקטי הוא ספרבילי (משום שהוא חסום כליל). מרחב מטרי מקיים את אקסיומת המניה השנייה אם ורק אם הוא ספרבילי.
משפט: כל מרחב שמקיים את אקסיומת המנייה השנייה הוא ספרבילי.
הוכחה: בהינתן מרחב טופולוגי  X עם בסיס בן מנייה  {\mathcal {B}}=\{B_{n}\}_{n=1}^{\infty }, נוכל לבחור באופן שרירותי  x_{n}\in B_{n} לכל  n\in \mathbb {N}  ולעיין בקבוצת כל הנקודות האלו, שנסמנה  A=\{x_{n}\}_{n=1}^{\infty }. היא כמובן בת מנייה מעצם הגדרתה, ובנוסף  {\overline {A}}=X (כלומר  A צפופה): בהינתן  x\in X, כל איבר בבסיס  B_{n} המכיל אותו חותך את  A (מעצם הגדרת  A) ולכן  x\in {\overline {A}}.  \blacksquare
הכיוון ההפוך של המשפט שלעיל לא נכון: לא כל מרחב ספרבילי הוא מרחב מנייה שנייה. דוגמה לכך היא הישר של סורגנפריי  \mathbb {R} _{\ell } (כלומר הישר הממשי  \mathbb {R}  עם טופולוגיית הגבול התחתון). שם מתקיים  {\overline {\mathbb {Q} }}=\mathbb {R} _{\ell } ולכן  \mathbb {R} _{\ell } ספרבילי, אך ניתן להראות שהוא לא מרחב מנייה שנייה.
מכפלה של עד (כולל) עוצמת הרצף מרחבים ספרבילים (עם טופולוגיית המכפלה) היא ספרבילית. לעומת זאת, מכפלה של יותר מעוצמת הרצף מרחבים לא טריוויאליים איננה ספרבילית.
ספרביליות אינה תכונה תורשתית. למשל, המרחב  \mathbb {R} _{\ell }\times \mathbb {R} _{\ell } ספרבילי (כמכפלת שני מרחבים ספרביליים), אך האלכסון  L=\{(x,-x)\mid x\in \mathbb {R} \} הוא תת-מרחב שלו שאינו ספרבילי.
מרחב הוא ספרבילי תורשתית אם כל תת-מרחב סגור הוא ספרבילי. קיומו של מרחב רגולרי (לרבות T0) שהוא ספרבילי-תורשתית אבל אינו לינדלף, תלוי באקסיומות של תורת הקבוצות.
ראו גם

מרחב אוריסון אוניברסלי
הערות שוליים

↑  מֶרְחָב פָּרִיד במילון מתמטיקה (תשמ"ה, 1985), באתר האקדמיה ללשון העברית
| טופולוגיה קבוצתית |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מרחב מטרי • מרחב טופולוגי • פונקציה רציפה • הומיאומורפיזם |  |
| בתוך המרחב | קבוצה פתוחה • קבוצה סגורה • פנים • סגור • שפה • סביבה • נקודת הצטברות • קבוצה צפופה • קבוצה דלילה • בסיס • סדרת קושי |  |
| תכונות של מרחבים טופולוגיים | תכונות של מרחבים טופולוגיים |  |
| אקסיומות ההפרדה | T0 •  ‏ T1 • ‏ T2 (מרחב האוסדורף) • T2.5 • מרחב האוסדורף לחלוטין • T3 (מרחב רגולרי) • T3.5 • ‏ T4 (מרחב נורמלי) • T5 • ‏ T6 • מרחב מטריזבילי |  |
| אקסיומות המנייה | С1 •  ‏ С2 •  מרחב ספרבילי |  |
| קומפקטיות | קבוצה קומפקטית • מרחב קומפקטי מקומית • מרחב לינדלף • קבוצה קומפקטית יחסית • מרחב  פרה-קומפקטי |  |
| תכונות נוספות | מרחב שלם • קשירות • מרחב בייר • מרחב פולני |  |
|  ק  |  ק  |  |
| בניות | מרחב מכפלה •  טופולוגיה מושרית • מרחב מנה •  קומפקטיפיקציה (קומפקטיפיקציה חד-נקודתית, הקומפקטיפיקציה של סטון צ'ך) • השלמה |  |
| משפטים | הלמה של אוריסון • משפט טיטצה • משפט המטריזציה של אוריסון • משפט טיכונוף • משפט הקטגוריה של בייר |  |
| דוגמאות | קבוצת קנטור • עקומת הסינוס של הטופולוגים •  מרחב המסרק  •  הישר הארוך  • מישור מור  •  מרחב אוריסון אוניברסלי |  |
| שונות | טופולוגיה חלשה  • תכונה מקומית • אלומה • מרחב כיסוי |  |
 נושאים בטופולוגיה: טופולוגיה קבוצתית • טופולוגיה אלגברית • טופולוגיה גאומטרית  נושאים באנליזה מתמטית:  חשבון אינפיניטסימלי (מונחון) •   אנליזה וקטורית • משוואות דיפרנציאליות רגילות וחלקיות • טופולוגיה קבוצתית וגאומטרית • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה
מכה שנייה

צוללת דולפין AIP אח"י תנין. על פי פרסומים זרים צוללות דולפין AIP מותאמות לשיגור  טילים גרעיניים לטווח של 1,500 ק"מ, ובכך מעניקות לישראל יכולת מכה שנייה גרעינית.
מכה שנייה הוא מושג המתאר מצב בו אדם או מדינה, החוששים או צופים שיושמדו בעתיד, משאירים מישהו שינקום את נקמתם לאחר מכן. הדבר נועד ליצור הרתעה שאמורה למנוע את השמדת האדם או המדינה, מחשש לנקמה.
רעיון המכה השנייה הפך לידוע בזמן מרוץ החימוש בתקופת המלחמה הקרה, עם פיתוחה של הפצצה הגרעינית, כאשר לראשונה בהיסטוריה נפתחה אפשרות מעשית להשמדת מדינה שלמה בבת אחת. נוצר צורך ליצור הרתעה שגם אחרי השמדה מוחלטת של המדינה תהיה נקמה ודאית.
דוגמה לאיום במכה שנייה הוא חימוש צוללות (אשר יכולות לשהות הרחק מהמדינה המותקפת והן קשות לאיתור) בטילים גרעיניים על מנת שיוכלו להגיב נגד מדינה תוקפת בצורה עצמאית במידת הצורך ועל פי פקודות שניתנו מראש. בתוכנית הגרעין הישראלית, אפשרות זו מכונה "ברירת שמשון", על שם הסיפור המקראי של שמשון הגיבור, אשר קרא "תָּמוֹת נַפְשִׁי עִם-פְּלִשְׁתִּים", ומת תוך כדי שהרג את אויביו.
מצב זה רלוונטי גם בתחומים כגון תורת המשחקים, הדנה בין השאר במעשה של שחקן המשחק בתנאי חוסר ידיעה לגבי מה יעשה השחקן השני, תוך חשש מתגובתו.
דוגמאות

על פי פרסומים זרים צוללות דולפין AIP מותאמות לשיגור טילי שיוט שפותחו בישראל (על פי פרסומים שונים מדובר בטילי פופאי), שניתן לחמש אותם גם בראשי קרב גרעיניים לטווח של 1,500 ק"מ, ובכך מעניקות לישראל יכולת "מכה שנייה" גרעינית, למקרה שתותקף בנשק גרעיני.
ראו גם

השמדה הדדית מובטחת
מכה ראשונה
כשל קטלני
נשק יום הדין
פצצה מומלחת
לקריאה נוספת

מיכאל כהן, "תוכניות המגירה למלחמת עולם שלישית: זירת המזרח התיכון 1954-1945", מערכות, תל אביב, 1998
הערות שוליים

↑  Germany May Sell 2 More Dolphin Subs to Israel for $1.17B
↑  ראובן פדהצור, האלוף, השר והצוללות, באתר הארץ, 21 במרץ 2012
↑  Popeye Turbo
↑  חדשות 2, ‏תחקיר: "צוללת הדולפין נושאת טילים גרעיניים", באתר ‏מאקו‏, 3 ביוני 2012
מרד האיכרים האנגלי

ציור הממחיש את סוף המרד
מרד האכרים האנגלי (באנגלית: Peasants' Revolt, Tyler’s Rebellion, or the Great Rising of 1381) היה מרידה נגד המלך ריצ'רד השני, מלך אנגליה בן ה-14, בשנת 1381.