stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'אז ישראלי
זמרי, נגני ומנצחי ג'אז ישראלים > "דור המייסדים"

נפתלי אהרוני - קונטרבס
מל קלר - מנצח ביג בנד, קלרינט
צבי קרן - מורה ומעבד
אלכס וייס - בסיסט, פסנתרן ומעבד
יגאל נחמני (אל ניומן) - קלרינט וסקסופון
פיסי אושרוביץ - אקורדיאון, חצוצרה, ויברפון
מרטון קם - סקסופון
סטו הכהן - נגן רב-כלי, מורה ומעבד
דני גוטפריד - מנצח, פסנתר
אלברט פיאמנטה - סקסופון
אהרל'ה קמינסקי - כלי הקשה
מישה סגל - מלחין ומעבד
זמרי, נגני ומנצחי ג'אז ישראלים > אחרים

ג'ס קורן - סקסופון
אריה וולניץ- בס חשמלי
ארנון פלטי- בס חשמלי, הלחנה ועיבוד[דרוש מקור]
יוראי אורון - בס חשמלי
דן אדלר- גיטרה
ממלו גיאטנופולוס - חצוצרה
יונתן קוזלובסקי- חצוצרה
נחום פרפרקוביץ' - פסנתר, ויולה, קלרינט, מלודיקה
רומן קונסמן - חליל צד
ויאצ'סלב גנלין - פסנתר
פטר ורטהיימר - סקסופון
טדי קלינג - קונטרבס
רובי וכנר - פסנתר
ריק בירמן - פסנתר
אלונה טוראל - פסנתר
עדנה גורן - קול
ג'ימי לויד - קול
ג'רי גרבל - תופים
ניסים ימיני - תופים
אלי בנאקוט - EWI, סקסופון, מעבד
עמיקם קימלמן - סקסופון
סימונה ארונס - שירה
איריס פורטוגלי - תופים
עופר פורטוגלי - פסנתר
ארני לורנס - סקסופון
הרולד רובין - קלרינט
ז'אן-קלוד ג'ונס - קונטרבס
ליז מגנס - פסנתר ושירה
סטיב פסקוף - גיטרה
אבנר שטראוס - גיטרה
אלק כץ - פסנתר
אבי אדריאן - פסנתר/טרומבון
ארי ערב - פסנתר
שלומי גולדנברג - סקסופון, קומפוזיטור
דורון רפאלי - תופים
ניצן עין-הבר - סקסופון וחליל
אילן סאלם - חליל
לאוניד פטשקה - פסנתר
זמרי, נגני ומנצחי ג'אז ישראלים > משנות התשעים ואילך

יוראי אורון - בסיסט
עומר אביטל - קונטרבס
אבישי כהן - בס
אבישי כהן - חצוצרה
ענת כהן - קלרינט וסקסופון
אבי ליבוביץ' - טרומבון
רוני הולן - תופים וכלי הקשה
אלברט בגר - סקסופון וחליל
אבטה בריהון - סקסופון
אלי דג'יברי - סקסופון
מוסדות ג'אז ישראלים

מועדון בר-ברים (תל אביב)
בית ציוני אמריקה
בית העמודים
שוני (בנימינה)
שבלול ג'אז
להקות

• סדנת הג׳אז
להקת הפלטינה
צליל שכן
מינואט
Third World Love
אטמפו (להקה) Atempo
לקריאה נוספת

יאיר דגן, הג'אז בישראל 50 השנים הראשונות, 2015
הערות שוליים

↑  דני קרפל, 'הג'אז בישראל', עיתון העיר אילת, גיליון ג'אז בים האדום 1993, עמ' 70
1 2  בן שלו, ואז ארמסטרונג הסתובב ועשה עם הראש: אתה יכול לקחת סולו, באתר הארץ, 11 באוקטובר 2005
↑  מנשה רבינא, לואי ארמסטרונג, דבר, 15 באפריל 1959
↑  אלונה שגיא-קרן, 'השתרשות הג'אז בישראל', עיונים בתקומת ישראל: מוזיקה בישראל, עמ' 151
אברהם יצחק גרשונוביץ

| --- | --- |

 תקופת הפעילות:  ?–1954 
 פטירה:  1954 
 צאצאים:  ראובן יוסף גרשונוביץ 
 
הרב אברהם יצחק גרשונוביץ (? - כ"ו בסיוון תשי"ד, 27 ביוני 1954) היה רבה של ז'אבינקה שבמחוז בריסק, ובארץ ישראל ראש ישיבת תפארת ציון.
תולדותיו

נולד באולשאן שבפלך וילנה בקיסרות הרוסית (כיום בלארוס), לרב שמואל דוד גרשונוביץ, שהיה אב"ד ז'אבינקה הסמוכה לבריסק. למד בישיבות טלז, סלובודקה ומאלטש. נישא לשרה בילה, בתו של הרב משה אליעזר הכהן בייער ממוטלה. היה מקורב לרבותיו הרב אליעזר גורדון מטלז והרב רפאל שפירא מוולוז'ין שסמכו אותו לרבנות.
לאחר נישואיו כיהן כר"מ בישיבה לצעירים בלאפיץ'. לאחר מכן כיהן כרב במונסטרישצנה, וכעבור זמן עבר לכהן כרב בפשראלשלה, מחוז סובלק. בשנת תרפ"ד (1924), לאחר פטירת אביו, התמנה תחתיו כרבה של ז'אבינקה. היה מקורב לרבני בריסק, הסמוכה לז'אבינקה, ובראשם הרב יצחק זאב סולובייצ'יק והרב שמחה זליג ריגר.
בשנת תרצ"ז (1937) עלה לארץ ישראל. מיד עם בואו מונה על ידי החזון איש לכהן כראש ישיבת תפארת ציון, שנוסדה שנה קודם לכן. החזון איש העיד עליו כי הוא "מתלמידיו של אהרן הכהן, אוהב שלום ורודף שלום", וכן אמר עליו ש"אף פעם לא הניע את ראשו ללא מחשבה וכוונה". כיהן בתפקידו עד פטירתו בשנת תשי"ד, חצי שנה לאחר פטירת החזון איש.
בנו, רבי שמואל דוד, מילא את מקומו ברבנות בז'אבינקה, ונספה בשואה.
הערות שוליים

↑  "המודיע", א' בתמוז תשי"ד. מובא ב"פאר הדור" כרך שני עמ' רעא.
פורת'מדוג

| --- | --- |

 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומה:  ויילס ויילס
 מחוז:  גוויניד'
 שטח:  16.18 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  4,185 (2011)
 קואורדינטות:  52°55′41″N 4°08′00″W﻿ / ﻿52.928055555556°N 4.1333333333333°W﻿ / 52.928055555556; -4.1333333333333 
 אזור זמן:  UTC
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ויילס מוגדלת) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסיפורת'מדוג(למפת ויילס רגילה) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסיפורת'מדוג(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים פורת'מדוג(למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים פורת'מדוג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
פורת'מדוג (בוולשית: Porthmadog ‏האזנהקובץ:LL-Q9309 (cym)-Jason.nlw-Porthmadog.wav‏Ⓘ‏), או כפי שהייתה ידועה בתעתיק האנגלי לפני 1974 פורטמדוק (Portmadoc), היא עיירת נמל וקהילה במחוז גוויניד' שבצפון-מערב ויילס, הממלכה המאוחדת.
העיירה שוכנת לחופי הים האירי, בקצה הצפוני של מפרץ קרדיגן ודרומית לחצי האי ל'ין. היא נמצאת כ-32 ק"מ דרומית לקרנארבון ו-18 ק"מ דרום-מערבית לבליינה פסטיניוג, תחנת הרכבת של פורת'מדוג משרתת מספר מסילות היסטוריות ורכבות מורשת בהן רכבת הרמה הוולשית, מה שתורם לחשיבותה של העיירה כיעד תיירותי אזורי.
היסטוריה

העיירה הוקמה בתחילת המאה ה-19 לאחר שיובשו הביצות באזור שפך נהר הגלסלין והקמת חומת הים "הקוב" (The Cob), שהוקמה ב-1808–1811 על ידי ויליאם מדוקס ועל שמו קרויה העיירה ("נמל מדוק"). במשך המאה ה-19 התבסס בעיירה נמל חשוב ששירת את מכרות הצפחה והנחושת באזור צפון-מערב ויילס, היא חוברה לרשתות מסילות ברזל שחיברו אותה למספר מכרות באזור ובמשך השנים התפתחו בה מפעלים שונים הקשורים בתעשיית הכרייה והספנות וכן אוכלוסייתה גדלה באופן ניכר.
הפריחה התעשייתית של פורת'מדוג הביאה לגידול אוכלוסין מ-885 ב-1821 למעל 3,000 תושבים ב-1861. הגידול בביקוש לצפחה בעיקר בתעשיית הבנייה ברחבי בריטניה ואירופה, הביא גם פיתוח נרחב במסילות ברזל סביב העיירה לשינוע הצפחה בין בתי האריזה והנמל. עד לשנת 1873 מעל ל-116,000 טונות של צפחה יוצאו דרך פורת'מדוג בכ-1,000 סירות שיצאו מהנמל שלה.
חשיבותה של פורת'מדוג בתור נמל מסחרי חשוב בצפון ויילס החל לרדת עם פתיחת "מסילת החוף הוולשי" ב-1863, אשר חיברה את ערי התעשייה ומכרות האזור לרשת המסילות הלאומית וערי הנמל הגדולות (כגון ליברפול). במהלך מלחמת העולם הראשונה מעט התוצר שטופל ויוצא מנמל פורת'מדוק פסק כמעט לחלוטין עם התמוטטות הביקוש לצפחה מהשוק הגרמני. כתוצאה מהדעיכה התעשייתית של העיירה, בדומה לעיירות רבות אחרות בצפון ויילס, החלה להתפתח בה תעשיית תיירות עם פתיחת מסעדות, ברים ומלונות, כאשר הרכבות ששימשו בעבר לשינוע תוצרי כריה שימשו עכשיו את מאות אלפי המבקרים מרחבי בריטניה.
ערים תאומות

אירלנד ויקלו, אירלנד
מצבת העיטים

| --- | --- |

שני הצדדים של השברים ששרדו ממצבת העיטים
 פרטי הממצא
 חומרים:  אבן גיר 
 רוחב:  1.3 מ' 
 גובה:  1.8 מ' 
 יצירת הממצא
 תאריך יצירה:  שנות ה־60 של המאה ה־25 לפנה״ס 
 פרטי האתר והחפירה
 תאריך גילוי:  1880 
 התגלה בידי:  ארנסט דה סרזק 
 מיקום אתר:  נגירסו 
 קואורדינטות:  31°37′00″N 46°09′00″E﻿ / ﻿31.616667°N 46.15°E﻿ / 31.616667; 46.15 
 פרטי הממצא כיום
 אוסף:  המחלקה לעתיקות המזרח הקרוב של הלובר 
 מיקום נוכחי:  Room 236 
 מזהה קטלוגי:  AO 16109 
 
מצבת העיטים (באנגלית: Stele of the Vultures) הוא השם שניתן במחקר הארכאולוגי-היסטורי למצבה מתקופת השושלות הקדומה 3 במסופוטמיה (2600–2350 לפנה"ס), המהללת את ניצחון עיר המדינה לַגַשׁ על שכנתה אוּמָה. חקוקים בה תמונות קרב ונושאים דתיים שונים, וכן כתובת בשומרית. היא נקראת על שום העיטים הנראים באחת הסצנות. המצבה הוכנה מלוח אבן גיר אחד שלם, ממנו שרדו לימינו שבעה שברים בלבד. אלה נתגלו בשלהי המאה ה-19 בעיר השומרית הקדומה גירסו בדרום עיראק ומוצגים כיום במוזיאון הלובר בפריז.
גילוי המצבה

שלושת השברים הראשונים של המצבה התגלו בגירסו במהלך חפירות שערך הארכאולוג הצרפתי ארנסט דה סַרְזֵק בשנות ה-80 של המאה ה-19. שלושה שברים נוספים נחשפו בחפירה שנערכה במקום בשנים 1888–1889. השבר השביעי, שזוהה מאוחר יותר כחלק ממצבת העיטים שמקורה בגירסו, נקנה על ידי המוזיאון הבריטי בשוק העתיקות ב-1898. תחילה סירב המוזיאון הבריטי להעביר את החלק שברשותו לידי הלובר, אך ב-1932 נעתר לבסוף לבקשת הצרפתים לכלול אותו במצבה המשוחזרת לצד השברים האחרים.
תוכן המצבה

גובהה של מצבת הזיכרון השלמה, כפי ששוחזרה ומוצגת כיום בלובר, היה 1.80 מטרים, רוחבה 1.30 מטרים, עוביה 11 ס"מ ושפתה העליונה מעוגלת. היא נחצבה מטבלת אבן גיר אחת וחקוקים עליה תבליטים משני צדדיה. המצבה משויכת למסורת הנצחת ניצחונות צבאיים על גבי אבני זיכרון שרווחה במסופוטמיה מאמצע עד סוף האלף השלישי לפנה"ס. מונומנט דומה לה הוא אסטלת הניצחון של נרם-סין, שנוצרה בתקופה האכדית מיד לאחר תקופת השושלות הקדומה 3.
על כל אחד משני צדדי המצבה חקוקות תמונות שונות זו מזו, ועל כן סבורים החוקרים כי צד אחד של המצבה נושא אופי מיתולוגי והשני אופי היסטורי. הצד המיתולוגי נחלק לשני רגיסטרים (רצועות). ברגיסטר העליון והגדול יותר נראית דמות גדולה של גבר המחזיק שרביט בידו הימנית ואנזו או נשר בעל ראש אריה בידו השמאלית. דמות זו מזוהה, על פי האנזו, כנינגירסו, האל-המגן של לגש. מתחת לאנזו נראית רשת-ציד גדולה מלאה גופות גברים עירומים. מאחורי נינגירסו עומדת דמות קטנה יותר של אישה, לראשה שביס בעל קרניים ומכתפיה מזדקרים שרביטים. דמות זו מזוהה כאלה נינחורסג. מצב השתמרותו של הרגיסטר התחתון, הקטן יותר, גרוע מאוד, אך על ידי השוואה עם ממצאים אחרים מאותה תקופה מניחים החוקרים כי התמונה המוצגת בו היא של האל נינגירסו ניצב על גבי מרכבה רתומה לחיות מיתולוגיות.
הצד ההיסטורי נחלק לארבעה רגיסטרים אופקיים. ברגיסטר העליון נראה אאנתום, מלך לגש, מוליך שורת חיילים אלי קרב, הרומסים תחת רגליהם את אויביהם המובסים. מעליהם מעופפים העיטים שעל שמם נקראת המצבה בעת המודרנית, אוחזים במקוריהם את ראשי האויבים המתים. ברגיסטר השני נראים חיילים חמושים בכידונים צועדים אחרי המלך, הנוסע במרכבת מלחמה ובידו כידון. ברגיסטר השלישי ניתן להבחין בחלק קטן של דמות, כפי הנראה יושבת. מלפנים לה נראים פרה קשורה באפסר אל מוט וכהן עירום הניצב על ערימת גוויות של חיות ונוסך נסכים על שני צמחים העולים מתוך כדים. משמאל לתמונה זו נראית ערימת גופות עירומות ומסביבה פועלים לבושי חצאיות וסלים על ראשיהם. מן הרגיסטר הרביעי נשתמר חלק קטן בלבד, ובו נראית יד אוחזת בכידון שחודו נוגע בראשו של חייל אויב. לשון הכתובת ליד חייל האויב, על פי הצעת השחזור של חוקרים אחדים, היא: "קלבום, מלך קיש".
הכתובות החקוקות על המצבה מטושטשות מאוד. הן ממלאות את הרווחים "השקועים" שבין תבליטי התמונות, ונמשכות ברצף מצדה האחד של המצבה אל צדה השני. הטקסט כתוב בכתב היתדות השומרי. מתוכנן של הכתובות אנו יודעים, כי המצבה הוכנה במצוות אאנתום, מלך לגש, בסביבות 2460 לפנה"ס, ומתארת סכסוך עם אומה על חלקת אדמה חקלאית שהשתרעה בין שתי ערי המדינה. הסכסוך הגיע לסיומו לאחר קרב, בו ניצח אאנתום, המתואר כאהוב על האל נינגירסו, את צבא אומה. לאחר הקרב נשבע מלך אומה כי לא יפלוש שנית אל שטחה של לגש, אחרת ייענש על ידי האלים.
הערות שוליים

↑  Barrelet, Marie-Thérèse (1970). "Peut-On Remettre en Question la "Restitution Matérielle de la Stèle des Vautours"?". Journal of Near Eastern Studies 29 (4): 233–258
↑  Winter, Irene J. (1985). "After the Battle is Over: The 'Stele of the Vultures' and the Beginning of Historical Narrative in the Art of the Ancient Near East". In Kessler, Herbert L.; Simpson, Marianna Shreve. Pictorial Narrative in Antiquity and the Middle Ages. Center for Advanced Study in the Visual Arts, Symposium Series IV. 16. Washington DC: National Gallery of Art. pp. 11–32
↑  Pollock, Susan (1999). Ancient Mesopotamia. The Eden that Never Was. Case Studies in Early Societies. Cambridge: Cambridge University Press. p. 181
1 2 3  Winter (1985), 11-32
↑  Thorkild Jacobsen (1970), Toward the image of Tammuz and other essays on Mesopotamian history and culture. p. 393; Eva Strommenger (1964), Five thousand years of the art of Mesopotamia. p. 396
↑  Frayne, Douglas R. (2008). Presargonic Period (2700-2350 BC). Royal Inscriptions of Mesopotamia: Early Periods. 1. Toronto: University of Toronto Press. pp. 126–140
געגועים לנחל

געגועים לנחל הוא אלבום אוסף, האלבום ה-16 במספר של ירדנה ארזי ואלבום האוסף החמישי בסך הכל. הוא מוקדש לשירי ארץ ישראל שביצעה ארזי לאורך כל הקריירה.
האלבום

שם האלבום הוא ציטוט מתוך השיר חופים ("חופים הם לפעמים געגועים לנחל"),  שנכלל בו המרמז גם על להקת הנח"ל שבמסגרתה ירדנה ארזי ביצעה את השיר, ושהיוותה ציון דרך משמעותי בתחילת הקריירה שלה.
האלבום כולל 21 שירים ומתוכם  שוחררו שניים כסינגלים לרדיו בשנת 2013: "שלום עירי נוחמה" בביצוע שוקולד מנטה מסטיק- שיר רוסי במקור שתרגם לעברית המשורר אברהם שלונסקי. השיר הוקלט כבר בשנת 1989 אך נגנז. השיר השני הוא "הורה של בת גולה" שנכתב בשנות ה-40 על ידי הצנחנית חנה סנש שנרצחה בהונגריה והולחן על ידי נורית הירש.
באלבום מופיעים גרסאות מחודשות לשירי ארץ ישראל- חלקם הוקלטו בהופעה חיה לאורך תקופות מסוימות ולראשונה רואים אור על גבי דיסק
"הבה נגילה"- הוקלט בהופעה חיה בארצות הברית בתחילת שנות ה-90 ובוצע גם בהופעה שלה ברוסיה בשנת 1994
"לשיר זה כמו להיות ירדן"- הוקלט בהופעה חיה במסגרת פסטיבל עין גב 1993
"אגדת המפוחית"- הוקלט בעבור ערב מחווה לשירי אפי נצר
"שיר שמח"- בוצע בהופעותיה של ארזי בתחילת שנות ה-80 בהיעדר מספיק רפרטואר באותה תקופה
"מחרוזת שירי רועים"- הוקלט בראשית שנות ה-80 בהופעה חיה).
מופיעים גם שירים שהקליטה עבור פרויקטים מסוימים ולא יצאו באף אלבום עד אותה עת
"ניגון עתיק"- מופיע באלבום שירי ריקודי עם מחודשים בביצועי אומנים שונים, יצא בשלהי 2012.
"כלניות"- קלאסיקה ישראלית של הזמרת שושנה דמארי המנוחה בביצוע מחודש שיצא בשנת 2008 לרגל יום העצמאות ומופיע באלבום "עבודה עברית 2".
באלבום משולבים גם קלאסיקות אחרות כמו "חופים"- שיר הסולו הראשון של ארזי בימי להקת הנח"ל, "יש לי כנרת"- הוקלט עבור מצעד המרגנית בשנת 1980. "הוי ארצי מולדתי"- עם שוקולד מנטה מסטיק ו"בין פרחי הגן" שביצעה בשנת 1972 בהצגה "מופע הקונגרס הציוני לצחוק" ונכנס בגרסה מחודשת לאלבומה המצליח תחנה בזמן בשנת 1989.
רשימת השירים

1. בין פרחי הגן
2. כלניות
3. שלום עירי נוחמה
4. תכול המטפחת
5. שיר שמח
6. ניגון עתיק
7. אגדת המפוחית
8. הוי ארצי מולדתי
9. שלג על עירי
10. שם בכביש דימונה
11. תאורת חצר
12. שירי רועים
13. שדות בית לחם
14. שאני עמך
15. יש לי כנרת
16. בת הדייג
17. חופים
18. לשיר זה כמו להיות ירדן
19. מול הר סיני
20. הבה נגילה
21. הורה של בת גולה
רשימת השירים > סינגלים חדשים

1. הורה של בת גולה. מילים: חנה סנש, לחן: נורית הירש. תאריך יציאה: מרץ 2013. מיקום שיא במצעדים: מקום 22 ברדיו אמצע הדרך.
2. שלום עירי נוחמה- עם רותי הולצמן ולאה לופטין (שוקולד מנטה מסטיק. מילים: אברהם שלונסקי, לחן: רוסי. עיבוד: אריק רודיך. הוקלט: 1989. תאריך יציאה: מאי 2013. מיקום שיא במצעדים: מקום 29 ברשת ג'.
אברהם דוד רוזנטל

| --- | --- |

 לידה:  1903 ה'תרס"ג ירושלים, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  כ"א בתמוז ה'תשנ"ט (בגיל 96 בערך)
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום פעילות:  ירושלים
 השתייכות:  חרדים ליטאים 
 תחומי עיסוק:  הוראה, דיינות
 
הרב אברהם דוד רוזנטל (ט בטבת ה'תרס"ד, 28 בדצמבר 1903 - כ"א בתמוז ה'תשנ"ט, 5 ביולי 1999) היה פוסק, דיין וראש בית דין בבית דין צדק אשכנזים פרושים בירושלים ורב שכונת שערי חסד.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לרב חיים שלמה רוזנטל שהיה ספרא דדיינא בבית הדין שבבית כנסת "החורבה" בירושלים, ולדבורה בריינא. בצעירותו למד בתלמוד תורה וישיבת עץ חיים בירושלים. נישא לקילא יהודית בתו של הרב אלטר יוסף זונדל שו״ב. לאחר נישואיו נכנס ללמוד ב"ישיבת מדרש בני ציון" שהוקם על ידי אחיו הרב יצחק רוזנטל, בראשות בית המדרש עמד הרב צבי פסח פרנק והרב רוזנטל היה אחד מתלמידיו הקרובים. חידושים תורניים בהלכות מצוות התלויות בארץ שחידש בתקופה זו יחד עם חברי בית המדרש יצאו בסדרת הקבצים התורניים "כרם ציון" שהוציאה הנהלת הישיבה.
בשנת תש"י מינה אותו הרב פרנק לדיין בבית דינו, בית דין צדק אשכנזים פרושים, ובשנת תשי"ט לאחר פטירת הרב אליהו ראם מונה הרב רוזנטל במקומו לראב"ד בית הדין.
כיהן כרב שכונת שערי חסד בירושלים עד לפטירתו.
נפטר בכ"א בתמוז תשנ"ט ונקבר בהר הזיתים. שמו הונצח ברחוב בשכונת הר נוף בירושלים.
ספריו

הרב רוזנטל חיבר את סדרת הספרים באר המלך - פרשנות על הרמב"ם, הסדרה מכילה שבעה כרכים.
משפחתו

היה נשוי לקילא יהודית, מילדיהם:
הרב יעקב ניסן - אב"ד בחיפה וראש ישיבת הגר"א.
הרב ישכר - רב שכונת משכנות בירושלים.
הרב משה אהרון - ראש כולל הרמ"א בבני ברק, מחבר ספרי "מטה אהרון" וחתנו של הרב מתתיהו שציגל.
הרב יהושע מאיר - רב שכונת שערי חסד בירושלים.
בתו - אשת הרב שמואל מייבסקי.
בתו - אשת הרב אברהם יצחק לנאל חבר בית הדין הרבני הגדול.
בתו - אשת הרב יצחק אייזיק פרג ראב"ד בד"ץ "אגודת ישראל"
אחיו הרב יצחק רוזנטל הוא ראש ישיבת מדרש בני ציון, ואביו של הרב משה אהרן רוזנטל רב שיכון הרבנים.
תחנה בדרך

תחנה בדרך הוא אלבום אוסף של הזמרת הישראלית ירדנה ארזי, שיצא ב-1989.
רקע

אלבום הוא למעשה האחרון בתקופת הצלחתה הגדולה של ארזי בשנות השמונים, ואחריו החליטה לפרוש לשלוש שנים מחשיפה תקשורתית. בכך תמו ימי הזוהר שלה. האלבום הוא אלבום אוסף, ובו גם שירי שנות החמישים בעיבודים חדשים. את האלבום הפיק מוזיקלית אריק רודיך, והוא גם האלבום הראשון של ארזי ללא יועצה האמנותי גברי מזור שליווה אותה לאורך כל שנות הצלחתה.
את האלבום הקליטה ארזי במקביל להקלטת אלבומה "דמיון מזרחי", ובמרכזו חידושים ללהיטים כמו "שאני עמך" של אסתר עופרים, "בת הדייג" של מרים אביגל, "מול הר סיני" של להקת הנח"ל ושושנה דמארי ו"בין פרחי הגן" שארזי עצמה ביצעה במסגרת המופע "קונגרס הצחוק הציוני" בשנת 1972.
במיוחד לאלבום זה התאחדה לראשונה שלישיית שוקולד מנטה מסטיק וביצעה שני שירים, אף הם גרסאות כיסוי ללהיטי עבר: "ונצואלה" ו"נערה ממש אוצר". לשיר "ונצואלה" הופק קליפ מיוחד.
בנוסף, ריכזה ארזי באלבום מבחר משיריה המוכרים לאורך השנים, כ"בן אדם", "היא רוקדת", "עגילי דמאר", "דרישת שלום", "יש ונדמה" ו"הכינור הנאמן", מחרוזת שירי רועים עמה הופיעה באותה התקופה, וגרסת רמיקס לשיר "מה נתת לי" שערך יזהר אשדות במיוחד להפצה בינלאומית.
שני שירים חדשים ליוו את הדיסק. הראשון בהם "האיש מן החלום" נכתב במיוחד למצעד הפזמונים השנתי תשמ"ח, שהה במצעד 18 שבועות מהם שלושה בפסגה והגיע למקום השביעי במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ט לצד "אלף לילה ולילה" מהאלבום דמיון מזרחי.
השני הוא "כאבים רחוקים" שיצא לרדיו ב-28 בנובמבר 1989 ושהה במצעדי הפזמונים 24 שבועות רצופים (השיר הוותיק ביותר של ארזי במצעדי הפזמונים). במצעד הפזמונים השנתי תש"ן דורג במקום ה-12 וארזי זכתה בתואר "זמרת העשור".
רשימת השירים באלבום

כאבים רחוקים
ונצואלה - עם לאה לופטין ורותי הולצמן
נערה ממש אוצר - עם לאה לופטין ורותי הולצמן
רק אלומה
מול הר סיני
שם בכביש דימונה
יש ונדמה
הכינור הנאמן
מה יש לי
עגילי דמאר
דרישת שלום
בן אדם
יריד האהבה
היא רוקדת
בין פרחי הגן
שאני עמך
בת הדייג
האיש מן החלום
מחרוזת שירי רועים
מה נתת לי (רמיקס)
משתתפים באלבום

אריק רודיך - מעבד מוזיקלי, מפיק ונגן קלידים
דלית כהנא - קולות רקע
ירדנה ארזי - יועצת אמנותית
יזהר אשדות - מעבד
לאה לופטין - שירה
רותי הולצמן - שירה
גלעד עצמון - כלי נשיפה
נתן תומר - מפיק
כמה טוב שבאת הביתה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אריק איינשטיין
 מתוך האלבום יסמין
 יצא לאור:  נובמבר 1971
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 אורך:  4:18
 חברת תקליטים:  פונוקול
 כתיבה:  יענקל'ה רוטבליט
 לחן:  שלום חנוך
 הפקה:  יצחק קלפטר
 
השורה "כמה טוב שבאת הביתה" במיצב שולחן השבת הריק לציון החטופים ששוחררו במהלך מלחמת חרבות ברזל.
"כמה טוב שבאת הביתה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אריק איינשטיין. הוא יצא לאור בנובמבר 1971, על ידי חברת התקליטים פונוקול, כסינגל מתוך אלבום האולפן השמיני שלו, יסמין (1972). את השיר כתב יענקל'ה רוטבליט, ללחן של שלום חנוך והפקה של יצחק קלפטר. השיר הגיע למקום החמישי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.
רקע וכתיבה

בכתבה מקיפה שפרסם יוסי חרסונסקי בשנת 2021 העניק לו ציון של חמישה כוכבי זהב בסך הכול, והעיר: ”השיר נכתב לשלום חנוך עם חזרתו לארץ [של חנוך] על ידי יענקל'ה רוטבליט לאחר שהות ממושכת בלונדון, והוקלט לאלבומו של אריק איינשטיין יסמין (1972). הוא נשאר אקטואלי ורלוונטי לכל עת במדינה שמרבית בניה הם חייליה, שיר שברבות הימים שימש רקע לאווירה ששררה בארץ עם שובו של גלעד שליט. בעיבוד המקורי יצחק קלפטר הפעיל מספר גיטרות שהעניקו ייחוד לביצוע החם והמתכוון של אריק איינשטיין באקורדים לא פשוטים, צליל שנטמע בשיר כמו נועד לו. "כמה שטוב אתה כבר כאן" – שר איינשטיין ומעצים את תחושת השמחה והאושר שמהולים בעצב. מסוג הלחנים שאחרי כמעט חמישים שנה נשמעים מוזיקה ישראלית קלאסית”.
חברת אל על נהגה להשמיע את השיר במטוסיה בעת שנחתו בנתב"ג והוא נהפך למזוהה איתה. בשנת 2015 חנוך ורוטבליט תבעו את החברה בטענה להפרת זכויות יוצרים ודרשו להפסיק את השימוש בשיר. לטענת היוצרים, אל על בחרה בשיר במכוון מאחר שתוכן השיר עולה בקנה אחד עם סלוגן החברה "הכי בבית בעולם", ובכדי לתת לנוסעים תחושה של "רגש פטריוטי" שיגרום להם לחזור ולטוס באל על.
את השיר הוציאו מחדש במסגרת פרויקט השחזור לאלבומי אריק איינשטיין "שיר שחלמתי" 2018.
מילות השיר, ובייחוד השורה "כמה טוב שבאת הביתה", הופיעו רבות במהלך הסיקור התקשורתי בישראל של חזרת חטופי מלחמת חרבות ברזל בשלבים השונים של המלחמה, וכן בקמפיינים ופרסומים ברשתות החברתיות המברכים את חזרתם.
גרסאות כיסוי

במרוצת השנים הוקלט "כמה טוב שבאת הביתה" עשרות פעמים:
ביצוע חי של השיר על ידי שלום חנוך נכלל באלבומו בהופעה חיה משנת 1978.
בשנת 2009 הקליטה הזמרת-יוצרת עלמה זהר את השיר והוציאה אותו כסינגל. הוא זכה להצלחה מתונה והגיע למקום ה-29 במצעד העברי השבועי של רשת ג'.
בשנת 2010 הקליטו הזמר שלום חנוך והזמרת נינט טייב את השיר יחדיו.
בשנת 2023 יצרו בארץ נהדרת גרסה חדשה לשיר, "כמה טוב שבאתי הביתה", בביצועו של אודי כגן. המערכון מציג את כגן כחייל מילואים במהלך מלחמת חרבות ברזל שחוזר לראשונה מזה שבועות הביתה, ומגלה שהריבים הפוליטיים בארוחה המשפחתית נשארו זהים גם אחרי ה-7 באוקטובר.
בשנת 2024 יצאה גרסת כיסוי של עוזי נבון לשיר.
בשנת 2024 הוציאה נגה ארז את השיר "Come Back Home" הכולל סימפול לפתיחת השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971–1972)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971–1972)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971–1972)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1971–1972)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 5 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | נובמבר 1971 | תקליט | פונוקול |  |
פורבס ישראל

ערך זה עוסק בכתב עת עסקי חודשי ישראלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
לוגו פורבס ישראל
 תדירות:  עיתון חודשי
 סוגה:  כלכלה ועסקים
 מו"ל:  FI Media
 בעלים:  R&B Media
 תאריכי הופעה:  2004–הווה (כ־21 שנים) 
 שפה:  עברית, אנגלית 
 מערכת:  תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 forbes.co.il
 
פוֹרְבְּס ישראל (באנגלית: Forbes Israel) היא המהדורה הישראלית של כתב העת העסקי "פורבס" (Forbes) היוצא לאור בארצות הברית משנת 1917. המגזין מתפרסם ב-40 מדינות ברחבי העולם באמצעות זכיינים מקומיים. פורבס ישראל פועלת כזכיינית מקומית משנת 2004 וסוקרת את הזירה העסקית, היזמית והטכנולוגית בישראל ובזירה הבינלאומית.
היסטוריה

בשנת 2004 החל בית ההוצאה לאור SBC לפרסם בשפה העברית מהדורה מקומית של פורבס ובה מאמרים מתורגמים. הזיכיון נרכש בשנת 2009 על ידי קבוצת ג'רוזלם פוסט. בשנת 2011 החלה הקבוצה לשתף פעולה עם חברת R&B Media, שבבעלות רפי רוזנפלד וניר ברזילי לניהול המותג הישראלי של פורבס. שנתיים אחר-כך רכשה חברת R&B Media את הבעלות המלאה על פורבס ישראל ומאז היא מנהלת את הזיכיון הישראלי של פורבס באמצעות חברת הבת FI Media.
תוכן

רוב תכניה של המהדורה המקומית של פורבס הם מקוריים וחלקם מתורגמים מהמהדורה האמריקאית. התכנים של המגזין יוצאים לאור במהדורה חודשית מודפסת, והחל משנת 2012 התכנים זמינים גם באמצעות אתר אינטרנט ודרך סדרה של מוצרים דיגיטליים כולל אפליקציות מובייל. בשנים האחרונות מפרסם פורבס ישראל את תכניו המקוריים גם באתר בשפה האנגלית.
המהדורה המקומית גיבשה במהלך השנים אופי ייחודי וזכתה לחשיפה תקשורתית נרחבת בעיקר בזכות הדירוגים המיוחדים לה, הכוללים בין השאר את דירוג הרופאים הטובים בישראל, הנשים המשפיעות בישראל, הצעירים המבטיחים מתחת גיל 30 ודירוג 100 עשירי ישראל. בנוסף שותף פורבס ישראל בגיבוש רשימת המיליארדרים העולמית של מגזין פורבס העולמי ואחראי לחלק ניכר מהערכות השווי של המיליארדרים הישראלים בארץ ובעולם. בשנת 2024 הגיע מספר המיליארדרים הישראלים ברשימה הבינלאומית לשיא וכלל 42 איש.
בין המהדורות השנתיות של פורבס ניתן למנות את הרשימות הבאות:
רשימת 100 עשירי ישראל
הרופאים המומחים הטובים בישראל
50 הנשים המשפיעות בישראל (Forbes PowerWomen)
הצעירים המבטיחים בישראל (Forbes 30Under30)
פורבס ישראל מפרסם מהדורות ייחודיות נוספות שאינן מתפרסמות מדי שנה אך מעוררות שיח מקומי ובינלאומי ביניהן דירוג הפוליטיקאים העשירים בישראל, ולהבדיל רשימת ארגוני הטרור העשירים בעולם. דירוג זה זכה לחשיפה בכלי תקשורת מובילים בעולם.
לצד הדירוגים המיוחדים רשום פורבס ישראל על חשיפות ופרסומים בלעדיים, כמו חשיפת האקזיט של ראש הממשלה נפתלי בנט, ימים אחדים לפני כניסתו לתפקיד או פרסום דירוגה של ישראל בין 20 הכלכלות העשירות בעולם. פרסומים אלו צוטטו בהרחבה על ידי כלי התקשורת המקומיים ועוררו תהודה גם ברשתות החברתיות.
פורבס ישראל מקיים ועידות בינלאומיות בנושאים כלכליים אליהם מגיעים אורחים מרחבי העולם, ובשנת 2019 קיים המגזין הישראלי כנס בשדרה החמישית בניו יורק ובו פרסם את רשימת הסטארטאפים הישראליים המבטיחים בניו יורק.