stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליטל מיקס
היסטוריה > 2020–2022: Conffeti

ב-8 במאי 2020 יצא הסינגל "Break Up Song" לאחר מכן, ב-28 באוגוסט 2020 יצא הסינגל "Holiday" וב-23 באוקטובר 2020 יצא הסינגל "Sweet Melody". ב-6 בנובמבר 2020 יצא אלבום האולפן השישי שלהן, "Confetti".
ב-20 במאי 2021, יצא הסינגל "Heartbreak Anthem" בהשתתפות המפיק המוזיקלי דייוויד גטה וההרכב האלקטרוני גלנטיס. ב-23 ביולי, השתתפו בסינגל "Kiss My (Uh-Oh)" של הזמרת אן-מארי. ב-14 במאי 2022, ליטל מיקס הופיעו בפעם האחרונה יחד בדיוק לפני פירוק הלהקה.
חברות הלהקה

לי-אן פינוק (באנגלית: Leigh-Anne Pinnock) נולדה ב-4 באוקטובר 1991, בהיי וויקומב, בקינגהמשייר.
ג'ייד ת'ירלוול (באנגלית: Jade Amelia Thirlwall) נולדה ב-26 בדצמבר 1992, בדרום שילדס, טיין וור.
פרי אדוארדס (באנגלית: Perrie Louiz Edawrds) נולדה ב-10 ביולי 1993, בדרום שילדס, טיין וור.
חברות הלהקה > חברות הלהקה לשעבר

ג'סי נלסון (באנגלית: Jesy Louise Nelson) נולדה ב-14 ביוני 1991, ברומפורד, אסקס. עזבה את הלהקה בשל בעיות בריאותיות.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2012: DNA
2013: Salute
2015: Get Weird
2016: Glory Days
2018: LM5
2020: Confetti
דיסקוגרפיה > הוצאות מחודשות

2017: Glory Days The Platinum Edition
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2021: Between Us
הופעות > סיבובי הופעות

2013: DNA Tour
2014: The Salute Tour
2015: The Get Weird Tour
2017: The Glory Days Tour
2018: The Summer Hits Tour 2018
2019: LM5: The Tour
2020: Summer 2020 Tour
2022: The Confetti Tour
הערות שוליים

↑  Little Mix’s final concert before the band’s hiatus will be held today., www.facebook.com
↑  Aira Aguanta, Little Mix to be on hiatus after wrapping up 'Confetti Tour', Your Guide to the Big City, ‏2022-05-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  https://twitter.com/popbase/status/1525129778889641984, Twitter
↑  Zoe Delaney, Little Mix sob on stage between songs during final farewell gig before hiatus, mirror, ‏2022-05-14 (באנגלית)
↑  All the heartwarming moments from Little Mix's final show, Capital (באנגלית)
| ליטל מיקס |
| --- | --- | --- |
| פרי אדוארדס • לי-אן פינוק • ג'ייד ת'ירלוול   ג'סי נלסון   דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | פרי אדוארדס • לי-אן פינוק • ג'ייד ת'ירלוול   ג'סי נלסון   דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| אלבומי אולפן | DNA • Salute • Get Weird • Glory Days • LM5 • Confetti |  |
| אלבומי אוסף | Between Us |  |
| סיבובי הופעות | DNA Tour • Salute Tour • The Get Weird Tour • The Glory Days Tour • Summer Hits Tour • LM5: The Tour • The Confetti Tour |  |
| ערכים קשורים | The X Factor • Little Mix The Search |  |
| ליטל מיקס – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| DNA | "Wings" • "DNA" • "Change Your Life" • "How Ya Doin'?" |  |
| Salute | "Move" • "Little Me" • "Salute" |  |
| Get Weird | "Black Magic" • "Love Me Like You" • "Secret Love Song" • "Hair" |  |
| Glory Days | "Shout Out to My Ex" • "Touch" • "No More Sad Songs" • "Power" |  |
| LM5 | "Woman Like Me" • "Think About Us" • "Joan of Arc" • "Wasabi" |  |
| Confetti | "Break Up Song" • "Holiday" • "Sweet Melody" • "Confetti" |  |
| Between Us | "Love (Sweet Love)" • "No" |  |
| סינגלים אחרים | "Cannonball" • "Word Up!" • "Reggaetón Lento (Remix)" • "Only You" • "Bounce Back" • "One I've Been Missing" • "No Time for Tears" •  "Heartbreak Anthem" • "Kiss My (Uh-Oh)" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 15027516  BnF: cb167259427 (data)  CANTIC: a11746932  GND: 103711826X  LCCN: no2013053423  MusicBrainz: 38f59974-2f4d-4bfa-b2e3-d2696de1b675  NKC: xx0175454  VIAF: 305883440   WorldCat (עם VIAF): 305883440
זיקר (יצרנית רכב)

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 בורסה:  נאסד"ק (ZK) 
 מייסדים:  ג'ילי
 תקופת הפעילות:  מרץ 2021 – הווה (כ־4 שנים)
 חברת אם:  ג'ילי
 חברות בנות:  לינק אנד קו  Zeekr Technology Europe 
 מיקום המטה:  האנגג'ואו 
 משרד ראשי:  הרפובליקה העממית של סין האנגג'ואו, סין
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב
 מוצרים עיקריים:  מכוניות חשמלית, מכונית יוקרה וספורט
 הכנסות:  7.28 רנמינבי (נכון ל־2023) 
 רווח תפעולי:  1.15 דולר אמריקאי (נכון ל־2023) 
 רווח:  1.16 דולר אמריקאי (נכון ל־2023) 
 הון עצמי:  1.22 דולר אמריקאי (נכון ל־2023) 
 מנכ"ל:  לי שופו
 עובדים:  16,600 (נכון ל־2023) 
  
 www.zeekrlife.com
 
זיקר (באנגלית: Zeekr) היא יצרנית מכוניות חשמליות יוקרה וספורט, שבסיסה בהאנגג'ואו שבסין. היא הוקמה על ידי יצרנית הרכב ג'ילי במרץ 2021, מנכ"ל החברה הוא לי שופו המשמש גם כמנכ"ל ג'ילי. היא משמשת כיצרנית המכוניות החשמליות של ג'ילי.
היסטוריה

בתחילת מרץ 2021 הודיעה לי שופו על פתיחת מותג מכוניות חשמליות וספורט, שיתחרה בטסלה וניאו.
השקת המותג נעשתה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי באפריל 2021, יחד עם השקת המכונית החשמלית הראשונה של זיקר, זיקר 001.
דגמים > זיקר 001, זיקר X

זיקר 001, היא המכונית החשמלית הראשונה של זיקר. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי באפריל 2021. היא כוללת שני מנועים חשמליים המספקים יחד כ-544 כ"ס ומומנט מרבי של 71.3 קג"מ. היא מאיצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 3.8 שניות ומגיעה למהירות מרבית מוגבלת אלקטרונית של 200 קמ"ש. היא כוללת סוללת ליתיום-יון בקיבולת 86 או 100 קוט"ש שתאפשר טווח נסיעה מרבי של 700 ק"מ.
הערות שוליים

↑  Geely looks to battle Tesla with its own premium EV brand Zeekr, באתר אלקטריק, ‏19 במרץ 2021
↑  Geely targeting Tesla with new premium EV brand called Zeekr, באתר אוטובלוג, ‏19 במרץ 2021
↑  Geely Will Launch Zeekr, A Premium EV Brand Aiming For Tesla, באתר insideevs, ‏20 במרץ 2021
↑  ג'ילי משיקה את מותג זיקר החדש שלה עם ה-001 החשמלי, באתר אוטובלוג, ‏15 באפריל 2021
↑  Zeekr 001: המכונית הראשונה של מותג היוקרה החשמלי של גילי נחשפת, באתר קארטיוב, ‏24 באפריל 2021
| זיקר |
| --- | --- | --- |
| אישיים | לי שופו - מנכ"ל החברה |  |
| כלי רכב נוכחיים | זיקר 001 |  |
| אחר | ג'ילי (חברת האם) |  |
אלבין אגר-לינץ

| --- | --- |

 לידה:  29 בינואר 1868 Stribach, אוסטריה 
 פטירה:  4 בנובמבר 1926 (בגיל 58) בולצנו, ממלכת איטליה 
 זרם באמנות:  אקספרסיוניזם 
 יצירות ידועות:  For the Nameless 1914 
 
אלבין אגר-לינץ (בגרמנית: Albin Egger-Lienz‏; 29 בינואר 1868 – 4 בנובמבר 1926) היה צייר אוסטרי, חבר הזצסיון הווינאי. נודע במיוחד בז'אנרים כפריים וציורים היסטוריים.
קריירה

אגר-לינץ נולד בדולסאך-סטריבאך ליד לינץ, במחוז טירול. הוא היה בנם של מריה טרוגר, בת איכרים, וגיאורג אגר, צייר כנסיות. כבוגר הוא השתמש בשם המשפחה של אביו בשילוב שם מקום הולדתו. הוא עבר את הכשרתו האמנותית הראשונה אצל אביו, ולאחר מכן למד באקדמיה במינכן שם הושפע מפרנץ פון דפרגר והצייר הצרפתי ז'אן-פרנסואה מילה.
בין השנים 1893–1899 עבד במינכן, שם הצטרף לאגודה האמנותית המקומית. הוא הציג מאמצע 1890. עבודותיו המוקדמות תיארו סצנות של חיי איכרים וסצנות היסטוריות מהמרד הטירולי משנת 1809.
בשנת 1899 התחתן עם לורה מולוואלד, שאיתה נולדו לו שלושה ילדים, ועבר לווינה שם עבד בנפרד מהסביבה האמנותית המקומית. הוא ניסה לשווא להשיג מישרת מורה באקדמיה לאמנויות יפות בווינה. בשנת 1900 השתתף בתערוכה העולמית בפריז וקיבל את מדליית הארד על ציור.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-20 לעיתים קרובות הוא נסע ועבד בטירול, במיוחד בעמק אוץ. בשנת 1909 הצטרף לזצסיון הווינאי. בהשפעתו של פרדיננד הודלר, פיתח אגר-לינץ שפה רשמית של אקספרסיביות מונומנטלית, שהראתה העדפה לדמויות הרואיות הסגורות במרחבים דמויי במה. צורות מסיביות המתוארות היטב נצבעו באמצעות לוח צבעים כמעט מונוכרומטי של צבעי אדמה.
בשנת 1910 נדחתה שוב בקשתו לפרופסורה באקדמיה בווינה, בשל התנגדותו של יורש העצר, הארכידוכס פרנץ פרדיננד.
בשנת 1911 עבר מווינה להול ליד אינסברוק. בשנים 1911 ו-1912 הוא היה פרופסור בבית הספר לאמנות בויימאר. הוא ביקר בהולנד, שם למד את המאסטרים הוותיקים.
בספטמבר 1913 עבר עם משפחתו לסנטה ג'וסטינה, ליד בולצנו, איטליה.
הוא זומן לשירות צבאי בשנת 1915 והיה צייר מלחמה בבגדים אזרחיים בחזית דרום אוסטריה בשנת 1916. לאחר תום המלחמה הוא נשאר בדרום טירול. בשנת 1919 דחה מישרת פרופסור בווינה.
הוא חזר לצייר סצנות איכרים, אך עם תוכן דתי, כמו תחייתו של ישו. הוא זכה להצלחה בעבודות שצוירו באיטליה, שהוצגו ברומא ובוונציה ובווינה, בשנת 1925, בווינר קונסטלרהאוס. הוא קיבל הצעה מחודשת ללמד באקדמיה לאמנויות יישומיות בווינה, אך סירב שוב.
בשנותיו האחרונות צייר סדרת ציורים וציורי קיר עבור קפלת הזיכרון לנופלים במלחמה בלינץ.
אגר-לינץ נפטר מדלקת ריאות ב-4 בנובמבר 1926.
גלריה

הקוצרים בהרים
הערות שוליים

↑  Egger-Lienz, Albin, Oxford University Press, 2011-10-31, Benezit Dictionary of Artists
↑  Lachnit, Edwin (2003). "Egger-Lienz, Albin". Grove Art Online.
↑  Clegg, Elizabeth (2008). "Albin Egger-Lienz. Vienna". The Burlington Magazine. 50 (1262): 354–356.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007279751205171  PLWABN: 9810668424305606  BnF: cb126538980 (data)  GND: 118529072  ISNI: 0000 0001 0399 5654  KulturNav: 16ecb32a-3deb-4ddf-a0f9-fb267cd1eb76  LCCN: n50030236  NKC: xx0075315  NTA: 255342675  RKD: 25670  SUDOC: 066939402  ULAN: 500000921  VIAF: 24570645   WorldCat (עם VIAF): 24570645
חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל)

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  25 בינואר 1999
 תאריך חקיקה עברי:  ח' בשבט תשנ"ט
 גוף מחוקק:  הכנסת הארבע עשרה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1703, עמ' 86
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד הפנים
 מספר תיקונים:  3
 נוסח מלא:  חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999
 
חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999, שזכה לכינוי "חוק שריון רמת הגולן", אושר בכנסת ב-25 בינואר 1999, ונקבע בו שהחלטת ממשלה לפיה המשפט השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו עוד על שטח מחייבת אישור של רוב חברי הכנסת ואישור במשאל עם.
היסטוריה חקיקתית

הצעת החוק הוגשה לכנסת הארבע עשרה על ידי חברי הכנסת יהודה הראל, עמנואל זיסמן ואלכס לובוצקי, על רקע שיחות בין ישראל לסוריה, שהתקיימו בשנות ה-90 של המאה ה-20, על הסכם שלום בין המדינות, שכללו גם דיון בהחזרת רמת הגולן לשליטת סוריה.
החוק אושר ב-25 בינואר 1999. בגרסתו המקורית היה זה חוק קצר, בו ארבעה סעיפים, שקבע בי החלטת ממשלה לוותר על שטח של המדינה תדרוש אישור של רוב חברי הכנסת (61 או יותר) וכמו כן אישור הוויתור על ידי רוב המצביעים במשאל עם, אך נקבע שסעיף זה יחול רק כאשר יחוקק חוק יסוד המסדיר משאל העם בישראל.
במהלך כהונתה של הכנסת השבע עשרה הציעו חברי כנסת רבים תיקון לחוק זה, לפיו ועדת הבחירות המרכזית היא שתתקין תקנות לעניין עריכת משאל עם ויבוטל הצורך בהסמכת חוק יסוד. התיקון לחוק עבר בקריאה טרומית ב-16 במאי 2007, בניגוד לעמדת הממשלה המכהנת, והוא הועבר לוועדה משותפת של ועדת הכנסת וועדת חוקה, חוק ומשפט במטרה להכינו ולנסחו לקריאה ראשונה. ב-30 ביוני 2008 התיקון עבר גם בקריאה הראשונה ברוב גדול והצעת החוק הוחזרה לוועדה לקראת הכנתה לקריאה שנייה ושלישית, אך זו לא הגיעה עד התפזרותה של הכנסת לקראת עריכת הבחירות לכנסת השמונה עשרה.
ממשלת ישראל השלושים ושתיים, שקמה לאחר הבחירות, החליטה לתמוך בהחלת דין רציפות על הצעת החוק, והדיון בה בוועדה המשותפת נמשך גם במהלך כהונתה של הכנסת השמונה עשרה. לבסוף החליטה הממשלה לתמוך בהצעת החוק, וב-22 בנובמבר 2010 אישרה הכנסת את התיקון לחוק הקיים שזכה לכינוי הנוסף "חוק משאל עם", לפיו בטלה הדרישה לעיגון בחוק יסוד. כשלושה שבועות לאחר אישור התיקון בכנסת, הוגשה עתירה לבג"ץ נגד החלטת הכנסת בטענה כי החוק במתכונתו החדשה פוגע בסדרי השלטון של מדינת ישראל ועוקף חוקי יסוד אחרים ועל כן אין זה ראוי להעבירו בחקיקה רגילה.
עם הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושלוש לאחר השבעתה של הכנסת התשע עשרה, ובמסגרת הסכם קואליציוני שנחתם בין סיעת השלטון הליכוד ביתנו לבין סיעת הבית היהודי, הוסכם לעגן את קיומם של משאלי העם בחוק יסוד, וזאת כדי למנוע אפשרות שבג"ץ יידרש לדון בשאלת החוקתיות של "חוק משאל העם" הקיים משנת 2010. באופן זה החל הליך חקיקתו של חוק היסוד החדש. ב-12 במרץ 2014 אישרה הכנסת את חוק יסוד: משאל עם.
הוראות החוק

לב החוק הוא סעיף 1א שלו הקובע:
(א) הממשלה לא תאשרר הסכם הטעון אשרור ולא תחתום על הסכם שאינו טעון אשרור, שלפיו המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו על שטח, לרבות הסכם הכולל התחייבות לעתיד והתחייבות המותנית בתנאים, אלא לאחר שההסכם אושר בידי הכנסת ובמשאל עם, לפי הוראות חוק זה.

(ב) החלטת הממשלה שלפיה המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו עוד על שטח שלא בדרך של הסכם כאמור בסעיף קטן (א), טעונה אישור בידי הכנסת ובמשאל עם, לפי הוראות חוק זה, בשינויים המחויבים כאילו הייתה הסכם כאמור.
יתר סעיפי החוק מסדירים את אופן האישור בכנסת ואופן עריכתו של משאל העם.
יישום החוק

מאז חקיקתו של חוק זה לא התקבלה כל החלטה על ביטול החלת השיפוט והמינהל של מדינת ישראל על שטח כלשהו, כך שנדרשה הפעלה של המנגנונים שנקבעו בחוק (אישור הכנסת ומשאל עם).
לאחר החתימה על הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון בשנת 2022, שאושר בצד הישראלי רק על ידי ממשלת ישראל, הוגשו מספר עתירות לבית המשפט הגבוה לצדק בטענה שנדרש משאל עם לאישור ההסכם, אך העתירות נדחו, מהטעם העיקרי שהשטחים המדוברים אינם חלק מתחומי השיפוט והמינהל של מדינת ישראל, אלא נמצאים בשטח המים הכלכליים של המדינה.
הערות שוליים

↑   שלבי החקיקה של חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999, ס"ח 1703 מ-9 בפברואר 1999
↑  הצעת חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל) (תיקון - התקנת תקנות), התשס"ז-2007, באתר הכנסת
↑  אמנון מרנדה, אולמרט נתלה באופוזיציה, והפסיד בהצבעה, באתר ynet, 16 במאי 2007
↑  אריק בנדר, אושר בקריאה ראשונה: משאל עם לפני ויתור בגולן, באתר nrg‏, 30 ביוני 2008
↑  החלת דין רציפות על הצעת חוק סדרי השלטון והמשפט, באתר משרד ראש הממשלה
↑   חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל) (תיקון), התשע"א-2010, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  עמית סגל, ‏הכנסת אישרה את חוק משאל העם, באתר ‏מאקו‏, 22 בנובמבר 2010
↑  גלעד גרוסמן‏, עתירה לבג"ץ: חוק משאל העם אינו חוקי ויש לבטלו, באתר וואלה, 13 בדצמבר 2010
↑  יהונתן ליס, בתום משא ומתן מפרך, נתניהו הודיע לנשיא על הקמת הממשלה ה-33, באתר הארץ, 16 במרץ 2013
↑  עידן יוסף, יריב לוין: חוק משאל העם – בגלל בג"ץ, באתר News1 מחלקה ראשונה, 1 באוגוסט 2013
↑  גיל קלנר, ‏בנוכחות הקואליציה בלבד: הכנסת אישרה את חוק יסוד משאל עם, באתר "סרוגים", 12 במרץ 2014
↑  עדיאל איתן מוסטקי, בג"ץ דחה פה אחד את העתירות נגד הסכם הגבול הימי עם לבנון, באתר כלכליסט, 23 באוקטובר 2022;
בג"ץ 6654/22 פורום קהלת ואחרים נ' ראש הממשלה ואחרים, ניתן ב־13 בדצמבר 2022
חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  17 ביולי 2018
 תאריך חקיקה עברי:  ה' באב תשע"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2744, עמ' 902
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד הכלכלה והתעשייה
 מספר תיקונים:  2
 נוסח מלא:  חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים, התשע"ח–2018
 
חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים, התשע"ח–2018, שנקרא במקור חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים, התשע"ח–2018, קובע שגוף ציבורי יאפשר לכל אדם לפנות אליו באמצעי קשר דיגיטלי. החוק אושר בכנסת העשרים ב-17 ביולי 2018, ועבר הרחבה ניכרת ביוני 2022.
היסטוריה חקיקתית

גופים ממשלתיים ועסקים רבים השתמשו בפקס בסוף המאה ה-20, חלקם כערוץ בלעדי למסירת טפסים והודעות מצד לקוחות. החל מהעשור השני של המאה ה-21 התמעטו מספר האנשים אשר עושים שימוש ביתי בפקס. בישראל משתמשים שהמשיכו להשתמש בפקס באו בקרב אוכלוסיות שלא היו מעוניינת לעשות שימוש ברשת האינטרנט. בעיקר בקרב קשישים ומהקהילה החרדית.
בשנת 2014 העלתה לראשונה חברת הכנסת סתיו שפיר הצעת חוק שתחייב את משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, חברות התקשורת והתשתיות לקבל את פניות הציבור באמצעות דואר אלקטרוני ולהפסיק לחייב את הפונים במשלוח מסמכים במכשיר הפקס. ביוני 2015 ועדת שרים לחקיקה אישרה את הצעת חוק "ממשל ללא נייר" שהגיש ח"כ מיקי לוי, לפיה משרדי הממשלה וגופים ציבוריים המתוקצבים על ידה יחויבו להתקשר עם ספקים באמצעות דואר אלקטרוני. עוד עסקו בקידום החוק צוות לובי 99 עם חברי הכנסת שרן השכל ודוד ביטן ממפלגת הליכוד, וכן איש התקשורת דרור גלוברמן שיצר קמפיין לקידום החוק בתוכנית נקסט בשידורי קשת.
ביולי 2018 אושר חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים, והוא נכנס לתוקף לאחר שנה מיום פרסומו ב"רשומות", כלומר ב-26 ביולי 2019.
כאמור בשמו, בגרסתו המקורית עסק החוק רק בפנייה מצד הציבור אל גופים ציבוריים. בהצעת "חוק ההסדרים" לשנות התקציב 2021 ו-2022 נכלל פרק העוסק בשליחת מסרים מגופים ציבוריים בדיוור דיגיטלי. דברי נימקו זאת: "דיוור דיגיטלי יאפשר את שליחת המסר באופן מיידי בערוץ זמין, אמין, נגיש, מאובטח, מהימן וזול, תוך שמירת פרטיותו של הנמען. בכך, בכוחו של הדיוור הדיגיטלי לייעל את תהליך התקשורת עם גופים ציבוריים, הן מנקודת המבט של הפרט שיקבל את המסר והן מנקודת המבט של הגוף הציבורי." במהלך הדיון בהצעת "חוק ההסדרים" הופרד ממנה הדיון בתיקון זה והוא נדון בנפרד. בתיקון מס' 2 לחוק נוספו לחוק פרקים העוסקים בשליחת מסרים מגופים ציבוריים בדיוור דיגיטלי. בהתאם לתיקון זה שונה בו שם החוק לשם הנוכחי, חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים.
הוראות החוק

החוק קובע כי "גוף ציבורי יאפשר לכל אדם לפנות אליו באמצעי קשר דיגיטלי (אמצעי טכנולוגי שבחר הגוף הציבורי, המאפשר לציבור לפנות אליו בפשטות מכל מקום, באמצעות האינטרנט, לרבות באמצעות דואר אלקטרוני, וכן לצרף לפנייתו קבצים), אלא אם כן נקבע אחרת לפי כל דין או שהגוף הציבורי החליט, מטעמים מיוחדים שיירשמו, כי הפנייה לגבי עניין מסוים תהיה בדרך מסוימת אחרת". במקביל יש לאפשר קשר באמצעות פקס. רשימת הגופים הציבוריים שעליהם חלה קביעה זו היא:
החוק מתיר למרשם האוכלוסין לשלוח מסר אלקטרוני למען הדיגיטלי של תושב ומתיר למאסדר המתאים לשלוח מסר אלקטרוני למען הדיגיטלי של חברה, עמותה ואגודה שיתופית, כאשר מתקיימים תנאים אלה:
שליחת המסר תיעשה באופן מאובטח, תוך נקיטת אמצעי הגנה סבירים מפני פגיעה, שיבוש או גישה אליו שלא על ידי הנמען בתהליך שליחתו.
החל מיום 27 בדצמבר 2024, כאשר נקבעו בחיקוק הוראות לעניין שליחת מסר בידי גוף ציבורי בדואר, מסר אלקטרוני ששלח גוף ציבורי ייחשב כאילו נשלח בדואר. כאשר נקבעו בחיקוק הוראות לעניין שליחת מסר בידי גוף ציבורי בדואר רשום, מסר אלקטרוני ששלח גוף ציבורי ייחשב כאילו נשלח בדואר רשום כאשר הנמען אישר את קבלת המסר או שהגוף הציבורי קיבל חיווי על כך שהמסר הוצג לנמען, והכול לאחר שהזדהה באמצעות אמצעי דיגיטלי שמאפשר הזדהות ברמת ודאות גבוהה. הוראות אלה לא יחולו לגבי משלוח הודעה למלש"ב.
תחילה נקבע שר הדיגיטל הלאומי כממונה על ביצוע חוק זה, ובאוגוסט 2021 נקבע ששר הכלכלה והתעשייה כממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו. לא הותקנו תקנות מכוח חוק זה.
מימוש החוק

בנוסף לדרכים הוותיקות, של פנייה בדואר או בפקס, גופים ציבוריים רבים מאפשרים פנייה אליהם בדואר אלקטרוני, אחרים מאפשרים זאת באמצעות טופס מקוון באתר האינטרנט שלהם, ויש שלשם שמירת הפרטיות של הפונים מאפשרים זאת באמצעות אתר מאובטח הדורש הזדהות (למשל רשות המסים ומערכת המשפט).
הערות שוליים

↑  אביב דילבסקי, הדיקטטורה של הפקס לביטול עסקות, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2010
כשאין פקס בבית, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2001
↑   רועי צ'יקי ארד, מי עדיין משתמש בפקסימיליות?, באתר הארץ, 26 באפריל 2013
↑  יהונתן ליס, הצעת חוק: משרדי הממשלה לא יחייבו אזרחים לפנות אליהם בפקס, באתר הארץ, 4 בפברואר 2014
↑   צבי זרחיה, נגמר עידן הפקס? אושרה ההצעה לחייב משרדי ממשלה להתקשר עם ספקים במייל, באתר TheMarker‏, 21 ביוני 2015
↑  ח"כ שרן השכל ועו"ד לינור דויטש על חוק הפקסים וממשל זמין - "יהיה בסדר" / 18.07
↑  אושר בחוק: פניות לגופים ציבוריים לא רק בפקס, באתר ‏מאקו‏, 17 ביולי 2018
↑  חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים, התשע"ח-2018, ס"ח 2744 מ-26 ביולי 2018;
מיכל רז-חיימוביץ', ‏בלי פקסים: משרדי ממשלה יחויבו לקבל מיילים מהציבור, באתר גלובס, 17 ביולי 2018
↑  הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022), התשפ"ב-2021, ה"ח הממשלה 1443 מ-31 באוגוסט 2021
↑  חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון מס' 2 והוראת שעה), התשפ"ב–2022, ס"ח 2980 מ-27 ביוני 2022
↑  הודעה על קביעת שר הממונה על ביצוע חוק לפי חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים, ילקוט הפרסומים 9222, 17 בנובמבר 2020, עמ' 1,272
↑  הודעה על קביעת שרה הממונה על ביצוע חוק לפי חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים, ילקוט הפרסומים 9835, 23 באוגוסט 2021, עמ' 10,473
זכויות להט"ב בפינלנד

| --- | --- |

ירוק (פינלנד), ירוק בהיר (האיחוד האירופי)
 מעמד בחוק:  חוקי מאז 1971
 טרנסג'נדריות:  ישנה הכרה בשינוי מגדר, נדרש ניתוח כולל עיקור
 שירות צבאי:  לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת
 הגנה מפני אפליה:  הגנה מוחלטת מפני אפליה על רקע נטייה מינית, זהות מגדרית וביטוי מגדרי
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  ישנה הכרה בשותפויות רשומות 2002 ונישואים חד-מיניים מאז 2017
 אימוץ:  ישנה הכרה באימוץ משותף על ידי זוגות חד מיניים מאז 2017
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  בעד
זכויותיהם של לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) בפינלנד מוגדרות מהפרוגרסיביות ביותר בעולם. פעילות הומוסקסואלית של גברים ונשים כאחד חוקית בפינלנד מאז 1971 בעוד הומוסקסואליות הוסרה מהגדרתה כמחלת נפש ב-1981. גיל ההסכמה לזוגות הומוסקסואלים והטרוסקסואלים הושווה ב-1999. אפליה על בסיס נטייה מינית אסורה באופן מוחלט מאז 1995 וזהות מגדרית מאז 2005.
נישואים חד מיניים ואימוץ משותף על ידי זוגות חד מיניים הוכשרו על ידי הפרלמנט הפיני ב-2014, אשר נכנסו לתוקף ב-1 במרץ 2017. בעבר, פינלנד אפשרה שותפויות רשומות בין השנים 2002 ל-2017, אשר העניקו לזוגות חד מיניים את אותן הזכויות כמו זוגות נשואים למעט גישה לאימוץ ושם משפחה משותף. זוגות לסביות רשאיות לגשת להפריה חוץ גופית (IVF) מאז 2007, ואימוץ חורג הותר לזוגות חד מיניים מאז 2009. טרנסג'נדרים רשאים לשנות את מינם החוקי על פי מסמכי זהות. עם זאת, בניגוד למדינות נורדיות אחרות, טרנסג'נדרים בפינלנד נדרשים לעבור ניתוח להתאמה מגדרית כולל עיקור עבור הכרה בשינוי מגדר בחוק.
פינלנד מכונה לעיתים קרובות כאחת המדינות הידידותיות ביותר ללהט"ב בעולם לצד קבלה ציבורית רחבה של זכויות להט"ב. סקר 2019 מאת "Eurobarometer" הציג כי 80% מהפינים מאמינים כי הומוסקסואלים, לסביות וביסקסואלים צריכים ליהנות מאותן זכויות כמו הטרוסקסואלים, ו-76% תמכו בהכשרת נישואים חד מיניים. במרץ 2019 דורגה פינלנד כיעד הטיולים הידידותי ללהט"ב הרביעי הטוב בעולם, עם מספר מדינות אירופיות אחרות, בהן הולנד, אוסטריה, מלטה ואיסלנד בין היתר.
מעמד בחוק

פעילות הומוסקסואלית של גברים ונשים הפכה לחוקית בשטחי פינלנד מאז 1971 וב-1981 הוסרה מסיווגה כמחלה, בקירוב לאותו הזמן כמו במדינות נוספות באירופה.
גיל ההסכמה לזוגות הומוסקסואלים והטרוסקסואלים הושווה ל-16 שנים בשנת 1999.
הכרה במערכות יחסים חד מיניות > שנות ה-2000

שותפויות רשומות בפינלנד נוצרו עבור זוגות חד-מיניים בשנת 2002. החקיקה, המעניקה זכויות וחובות דומות לזוגות חד-מיניים כמו לזוגות שנישאים חד-מיניים, הועברה על ידי הפרלמנט בספטמבר 2001 בהצבעת רוב של 99–84. במאי 2009, הפרלמנט תיקן את החוק המתיר לזוגות לאמץ את ילדיו הביולוגיים של בן זוגם הידוע כאימוץ חורג. שותפויות רשומות, שהיו זמינות רק לזוגות חד מיניים, נרשמו ופורקו בהליך דומה לזה של נישואים אזרחיים. החקיקה גם העניקה זכויות הגירה לשותף זר חד מיני של אזרח פיני. חוק השותפות הרשומה בוטל ב-1 במרץ 2017 לאחר שנישואים חד מיניים בפינלנד נכנסו לתוקף.
על פי סקר שנערך על ידי העיתון Kotimaa ב-11 במרץ 2010, הבחירות לפרלמנט ב-2007 הביאו לפיצול בנושא נישואים חד-מיניים, כאשר 54% מחברי הפרלמנט התנגדו לחוק נישואין נייטרלי מבחינה מגדרי בעוד 46% תמכו. עם זאת, ארבע מתוך שמונה המפלגות בפרלמנט - הסוציאל-דמוקרטים, מפלגת העם השוודית, הירוקים וברית השמאל - הצהירו על תמיכתן בנישואים חד מיניים. מפלגת הקואליציה הלאומית הצביעה בעד נישואים חד-מיניים בוועידת המפלגה שלה ביוני 2010. למפלגת המרכז לא הייתה עמדה כללית לגבי נישואים חד-מיניים. הנוצרים-דמוקרטים ומפלגת הפינים השמרניות נקטו עמדה שלילית לגבי נישואים חד-מיניים במצעי הבחירות שלהם.