stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריאל-ניל לוי
קריירה > בתיאטרון > יצירות אישיות

ב-2011 השתתף אריאל-ניל כיועץ אומנותי, מתרגם וכשחקן בגרמניה, שווייץ וישראל בהצגה סינדרום השלום – פרויקט תיאטרון דוקומנטרי של בית ליסין והתיאטרון העירוני של היידלברג (גר') לצד השחקנים יובל שרף ואמיר שורוש ובבימויו של טורגה קיבלר.
בשנים 2012–2013 שיחק אצל הבמאית אנקה ראוטמן בחלום ליל קיץ בתיאטרון Theater Thikwa (גר') ובהמיזנתרופ בפואטנפאק (גר') בעיר פוטסדאם. כמו כן השתתף בהפקות רבות בתיאטרון האנגלי בברלין (גר'), אשר הידועה שבהן הייתה הבכורה הברלינאית למונודרמה של המחזאי האיראני נאזים סולימנאפור (אנ'): ארנב לבן ארנב אדום.
בשנת 2015 עבד כדרמטורג ומעבד בהפקה אוגוסט: מחוז אוסייג' – מחזהו של טרייסי לטס בבימוי של אילן רונן, שהועלתה בתיאטרון הקו-דאם (גר') בכיכובם של אנטה פריר (אנ'), פליקס פון מנטויפל (אנ') ואורסולה קרוסייט (אנ'). באותה שנה שיחק במופע הווידויים של הבמאי ג'ייסון דנינו הולט: לא מכניסה את זה הביתה בגרסתו הברלינאית לצד ידידיה ויטל.
ב-2016 השתתף באחד מהתפקידים הראשיים לצידה של אלמירה ברהאמי (גר') בתיאטרון הרמפה בשטטוגרט בהפקת תיאטרון בעיבוד לספרו של קזונאבורו אואה: השעיר לעזאזל.
ב-2018 הוזמן על ידי המחזאית סיון בן ישי (גר') ליצור עבודה עם אמנית הסאונד מילנה קיפפנמולר בפסטיבל הספרות הבינלאומי של ברלין (אנ'). העבודה השתמשה בטקסטים מתוך פרוטוקולים מהמשפט של ליהמן ברדרס והועלתה בHaus der Berliner Festspiele (אנ'), כאשר לוי מגלם את ריצ'ארד פולד (אנ') – המנכ"ל של ליהמן ברדרס בעת פשיטת הרגל שלה.
ב-2018 שיחק לוי בתפקיד "Löbsche Bär" במחזהו של קרל צוקמאייר, בבימוי של כריסטיאן פיליפס (גר'): הכרם העליז (גר'). ההפקה הועלתה בבית היצירה Literarisches Colloquium Berlin (גר') על גדות אגם וואנזהה, בהשתתפות שחקנים גרמנים מוכרים, ביניהם: וולטר פלטה (גר'), מקסימיליאן בראוור (גר'), סוזאנה ברדהופט (גר'), מרגריטה ברייטקרייץ (גר'), רוזלינד באפה ועוד. שיתוף הפעולה עם הבמאי כריסטיאן פיליפס המשיך להפקות נוספות בתיאטרון הפולקסבונה יחד עם תחנת רדיו-תרבות הגרמנית (אנ') כגון ההצגה Des Menschen Unterhaltsprozess gegen Gott – Ein Funkoratorium (משפט התחזוקה של האדם נגד אלוהים – נאום רדיו), על בסיס כתביו של קלדרון וברנד אלואיס צימרמן.
ב-2019 שיתף פעולה עם המחזאי והפרפורמר אריאל ברונז במופע: מי רוצה לרכב על גמל עם אנאלי גולדברג אשר הועלה מספר פעמים בברלין. בשנה זו גם שיתף פעולה עם האמן הפורטוגלי פביו מ. סילבה, אמן ומעצב אופנה רב-תחומי א-בינארי. השניים יצרו עבודת פרפורמנס בשם Closet Full of Skeletons (ארון מלא בשלדים), אותה הם פיתחו לסדרת רשת בשם: A Closet Full Of Virus שעלתה ביוטיוב בארבעה פרקים במהלך הסגר הראשון של הקורונה, בשיתוף עם המוזיקאי מיכה קפלן והסופר אמיר נעמן ובתמיכת Framed ברלין.
בין השנים 2019–2020 כתב, הפיק, ביים ושיחק לוי בטרילוגיה של אנאלי גולדברג: The Borscht Belt Trilogy, אשר הועלתה בחלל הפרפורמנס הקווירי Kake בנויקלן, ברלין. בביקורת על המופע של הבלוגר התרבות הקנדי, ג'וש בנטלי, נכתב בין היתר: ”האלטר אגו של אריאל-ניל לוי למופע, אנאלי גולדברג, הוא הכלאה מוזרה של קלאבר (בַּלְיָן) ברלינאי ואמא יהודייה. באופיו, קולו של לוי עשיר, חם ועמוק... לקומדיה של לוי יש הרבה מן המשותף עם ג'ורג' קרלין המנוח, ועם קבוצת הקומדיה הקנדית: הילדים באולם (אנ'). הוא מטונף באופן עקבי, מקומם, ולוחץ על כפתורי הקהל בכוונה.”
קריירה > בקולנוע ובטלוויזיה

משנת 2016 החל אריאל-ניל להרחיב את קריירת המשחק שלו ולהשתתף בסרטי קולנוע וטלוויזיה בעברית, אנגלית, גרמנית ואף ביידיש. בשנה זו שיחק את סוכן המוסד צבי מלחין בסרט הטלוויזיה: תיק חקירה: כללי (גר') בבימויו של שטפאן וגנר (גר'), על פי תסריט של אלכסנדר בורש (גר'). הסרט עוקב אחרי חייו של פריץ באואר, מי שהיה התובע הכללי של מדינת הֶסֶן (גרמניה) ומילא תפקיד מכריע באיתורו של הפושע הנאצי אדולף אייכמן. הסרט הוקרן בערוץ הטלוויזיה הגרמנית ARD.
ב-2018 גילם לוי את אחד התפקידים המרכזיים בסרט קולנוע אוסטרי-לוקסמבורגי לצידם של שחקנים מהשורה הראשונה, ובכללם דבל'ה גליקמן, מנדי קאהן (גר'), קרל מרקוביץ (אנ'), קרל פישר (גר') והשחקנית אינגה מאוקס (אנ'). הסרט מורר – אנטומיה של משפט (גר') הוא מותחן בית משפט המבוסס על המסמכים המקוריים מהתיק של פרנץ מורר, פוליטיקאי מקומי מכובד ובעל אדמות. מורר עומד למשפט בשנת 1963 בעיר גראץ, אוסטריה, ובו מואשם בביצוע פשעי מלחמה בגטו וילנה במהלך השנים 1941 – 1943. הסרט בוים ונכתב על ידי כריסטיאן פרוש (גר') והוצג בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, בערוץ ORF האוסטרי ובנטפליקס (גרמניה). הוא זכה לשבעה פרסים ועיטורים, כאשר המוכרים והבולטים מביניהם הם פרס הסרט האוסטרי הטוב ביותר לשנת 2019 (גר') ופרס גילדת השחקנים הגרמנית 2019 (גר'). התפקיד דרש מאריאל-ניל לשחק בארבע שפות: גרמנית, אנגלית, עברית ויידיש, אותה למד במיוחד עבור התפקיד.
בשנת 2019 שיחק לוי בסרט Apnoe את התפקיד הראשי של שליח בשם מיכאל, אשר נשלט על ידי בוס זדוני בסרט אקספרימנטלי אפוקליפטי. הסרט, בבימויה של יוליה קטלהוט, נוצר עבור הערוצים RBB (אנ') ו־ARD, כאשר לצד אריאל-ניל משחקים גם אנה מולר (גר') ורוברט הונגר בוהלר (גר'). הוא הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים באולדנבורג (אנ') ולאחר מכן שודר פעמים רבות בטלוויזיה הגרמנית.
ב-2023 יצא הסרט שושנה אודות מייסד מחתרת הלח"י אברהם שטרן, בו משחק לוי בתפקיד אורח את עו"ד חיים לובינסקי, מראשי המחתרת, לצד שחקנים מובילים כגון דאגלס בות' והארי מלינג. הסרט, בבימויו של מיכאל וינטרבוטום (אנ'), הוקרן בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בטורונטו ב-8 בספטמבר.
בתחילת שנת 2024 צפוי לעלות סרטה של שיראל פלג: Die Liebeskümmerer, בו שיחק לוי בתפקיד אורח לצד שחקנים דוברי גרמנית כגון לורנס רופ, רוזלי תומאס (גר'), מרגרט טיזל וג'רי הופמן (אנ'). הסרט הופק על ידי חברת UFA הגרמנית ויופץ בלעדית בחברת שירותי ההזרמה נטפליקס.
קריירה > דיבוב וקריינות

החל מהעשור השני של המאה ה-21 עוסק אריאל-ניל בעבודות קוליות במגוון שפות. חברות הפקה גרמניות שוכרות את שירותיו של לוי בכדי לדבב סדרות טלוויזיה וסרטים תיעודיים לגרמנית. בין היתר ניתן לציין סדרות דוברות אנגלית כגון המותחן הבלשי האישה המכובדת (אנ') ששודר ב-2015 ברשת AXN White הגרמנית, דרמת הפשע Snowfall (אנ') ב-FOX בגרמניה, והסדרה דיג שיצר גידי רף ששודרה ב-2016 בערוץ הגרמני RTL ואף בערוץ HOT3 הישראלי.
לצד עבודות הדיבוב מתמחה לוי בקריינות מקצועית בהזמנות מגופים שונים, ובכללם מוזיאונים, אתרי הנצחה, תערוכות ומיצבים שונים. עבודתו הראשונה הייתה ב-2011 כשחברת ההפקה הגרמנית Tonwelt Studios פנתה אל לוי בבקשה להקליט קריינות בגרסה העברית של סיור השמע (אנ') במוזיאון אל-דה (גר') שבעיר קלן, בבניין ששימש את הגסטפו הנאצי. בשנים שלאחר מכן הקליט לוי מספר פרויקטים דומים במוזיאונים שונים, ביניהם סיור השמע באתרי ההנצחה של מחנה הריכוז בוכנוואלד, של אהלם בהנובר (בי"ס יהודי שהפך לכלא הגסטפו ושימש משכן לבתי יהודים) ובמוזיאון שבארמון הלבורן ליד זלצבורג, בו נטל את תפקיד הבימוי באולפן ההקלטות והנחה את השחקנים דוברי העברית. אחד הפרויקטים המשמעותיים ב-2020 הוזמן עבור המוזיאון היהודי בברלין, כאשר אריאל-ניל ביים את כל הגרסה העברית של מדריך השמע ותרם את קולו בהקלטת הקריינות, ובכך מיצב את עצמו כאחד הקריינים הבולטים בגרמניה ובאוסטריה בעבודות בשפה העברית.
בשנת 2018 קריין לוי בעברית את דמותו של אשתון בסרט התיעודי הנעלם מאת גלעד ברעם ואדם קפלן, ובכך סייע ליוצרים להעביר את המסרים של הבלוגר-העיתונאי, שאינו יכול להיחשף בקולו ובדמותו האמיתיים. בסרט תיעודי גרמני ששודר בערוץ SWR באותה שנה, Allein unter Flüchtlingen (לבד בין פליטים) בכיכובו של העיתונאי טוביה טננבוים, ליווה אריאל-ניל את הסרט בקריינות וכן דיבב את טוביה (שהתראיין באנגלית) בתרגום לגרמנית.
קריירה > כמעבד ומתרגם מגרמנית

לוי דובר את השפה הגרמנית על בוריה, עוד משהתקבל ללימודי הרפואה בגרמניה בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21. בשנת 2010 תרגם סימולטנית מגרמנית את עיבודו של נוראן דוד קאליס לרומיאו ויוליה That Bitch Can Be A Part Of Me, שהועלה בתיאטרון המעבדה בירושלים במסגרת פסטיבל ישראל בבימויו של מיכאל רונן, ועיבד לגרמנית את המחזה אוגוסט: מחוז אוסייג' אשר עלה בברלין להופעת בכורה בשנת 2015.
כמו כן עוסק לוי בתרגום ועיבוד עבור הטלוויזיה הגרמנית.
פילמוגרפיה נבחרת > קולנוע

| שנה | סרט | במאי | תפקיד | סוג התפקיד | אורך הסרט | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | יונתן | ליאל סימון | ישי | ראשי | קצר | במסגרת ה-DFFB |
| 2017 | The Magic Worker | ליאל סימון | מר סטריינג'ר | אורח | קצר |  |
| 2017 | The Valley Of The Cross | קרן אידה נתן נעם גורבט | סוחר בדים | משני | מלא |  |
| 2017 | Süß | גאיה פון שוורצה | אורי | ראשי | קצר |  |
| 2018 | Out Of Image | גייסון סטיוארט | מארק | ראשי | קצר |  |
| 2018 | Holiday Spirit | ליאל סימון | העיוור | ראשי | קצר | במסגרת ה-DFFB |
| 2018 | Dead Nature | חואן אנריקה וילאראל | פיטר אקרמן | ראשי | קצר |  |
| 2018 | מורר אנטומיה של משפט | כריסטיאן פרוש | יעקב קגן | ראשי | מלא | זוכה פרס הסרט האוסטרי 2019 |
| 2019 | Apnoe | יוליה קטלהוט | מיכאל | ראשי | קצר | עבור הערוצים ARD ו-RBB |
| 2020 | בבית הכנסת שלנו | בועז פוסטר | אנאלי גולדברג | ראשי | קצר | אקספרימנטלי, הוקרן ב-Deutsches Theater |
| 2021 | פרומו לפרס הקולנוע הגרמני | דניאל דונסקוי | אהרל'ה, סוכן מוסד | משני | קצר |  |
| 2022 | Reconstruction | Ding Ding Jiang | פרידמן | ראשי | קצר |  |
| 2023 | שושנה | מייקל וינטרבוטום | חיים לובינסקי | אורח | מלא |  |
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

| שנה | סדרה / סרט | ערוץ | יוצר | במאי | תפקיד | סוג התפקיד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Die Akte General | ARD | שטפן וגנר, אלכסנדר בוראש | שטפן וגנר | צבי מלחין | אורח |
| 2023 | המטרה: מינכן | Sky Germany | מרטיו בנקה, מיכל אבירם | פיליפ קדלבאך | קריין חדשות | אורח |
| 2024 | Die Liebeskümmerer | Netflix Germany | אנטוניה רוטר, לירמן מלטה ולדינג | שיראל פלג | פליקס | אורח |
פילמוגרפיה נבחרת > וידאו-קליפים

| שנה | קליפ | מוזיקה | במאי | סוג התפקיד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Rolling Back | TWO LANES x Panama | Matthew Thorne | ראשי |
| 2021 | Rough Breakfast | HausWasser | בועז פוסטר | ראשי |
פילמוגרפיה נבחרת > דיבוב וקריינות

| שנה | קטגוריה | יצירה / מיקום | תפקיד | שפה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | מוזיאון | מוזיאון אל-דה קלן | קריינות סיור אודיו | עברית |
| 2014 | סדרת טלוויזיה | האישה המכובדת | דיבוב (דמויות שונות) | גרמנית |
| 2015 | סדרת טלוויזיה | דיג | דיבוב (דמות: חיים) | גרמנית |
| 2017 | סדרת טלוויזיה | Snowfall | דיבוב | גרמנית |
| 2017 | תערוכה | Zentrum für Politische Schönheit | קריינות מיצב | גרמנית |
| 2018 | סרט תיעודי | הנעלם | קריינות (דמות: אשתון) | עברית |
| 2018 | סרט תיעודי | Allein unter Flüchtlingen | קריינות ודיבוב (דמות: טוביה) | גרמנית |
| 2018 | מוזיאון | אתר ההנצחה בוכנוולד | קריינות סיור אודיו | עברית |
| 2020 | מוזיאון | המוזיאון היהודי בברלין | קריינות ובימוי סיור אודיו | עברית |
| 2021 | מוזיאון | Gedenkstätte Ahlem | קריינות סיור אודיו | עברית |
| 2022 | תסכית רדיו | The mysterious Mole | קריינות ובימוי (דמות: אנאלי גולדברג) | אנגלית |
| 2023 | מוזיאון | ארמון הלברון | בימוי סיור אודיו | עברית |
אנאלי גולדברג

בשנת 1995 הגיחה לראשונה אנאלי גולדברג, האלטר אגו של אריאל-ניל לוי כדמות פוסט דראג. אנאלי היא פסיכואנליטיקאית של חדר חושך ויוצרת מולטימדיה, מיסודות חיי הלילה הקווירים התל אביביים של שנות ה-90, המתעסקת בחתך שבין חיי-לילה קווירים ותיאטרון פוסט דרמטי. גולדברג פעלה גם תחת שלל דמויות ושמות דראג אחרים, עבדה בליין הפליירום באלנבי 58 עם עופר ניסים, הופיעה באירועים היסטוריים של הקהילה הגאה כגון אירועי הויגסטוק הראשוניים בשנת 1997 בגן העצמאות, ולאחר מכן בשנת 1998 על במות חגיגות הגאווה בגן מאיר. אנאלי הופיעה באופן קבוע עם גילה גולדשטיין, אבינוף פרומר וקים קונקשיין בקברט של נינו אורסיאנו במרתף העליון בבית ליסין. החל מהעשור השני של המאה ה-21 הייתה פעילה בחיי הלילה הברלינאים ושיתפה פעולה עם עשרות אמניות קוויריות שחיות בעיר.
אנאלי גולדברג > רשימה חלקית של פעילותה של אנאלי גולדברג במסיבות קוויריות, ליינים ואירועים מיוחדים, בערים תל אביב וחיפה

אנא לולו, קווירחנה, קוקשוק, סירופ חיפה, אלנבי 58, קולומבריום, שחיתות, למון, האנגר 11, וויגסטוק 1997 בגן העצמאות, המר"ץ2, KEX, פארסה, "מופע הקברט של נינו" בית ליסין
אנאלי גולדברג > רשימה חלקית של פעילויות בליינים קווירים, מועדונים וערבים מיוחדים בברלין

Kantine am Berghain, Kake, Salon zu Wilde Renate, Griessmühle, Else, Sounds, Heaven's Gayte, Get Fucked with Olympia Bukkakis, Freiluftkino Hasenheide, christa kupfer, Riot, Lecken, Loophole, Pepsi Boston Bar Schwuz, Crack Bellmer, Revier Südost, Fiese Remise, Trashera, Freshera, Queens against Borders, SO36, Schrippe
אנאלי גולדברג תשתף פעולה בסינגל שיצא בהפקתו של לארי טי (אנ'), המפיק המוזיקלי שכתב לרופול את הלהיט You Better Work.
חיים אישיים

לוי הוא הומוסקסואל מוצהר, אשר יצא מהארון בשנת 1992 והיה חלק פעיל בחיי הלילה הגאים של תל אביב בשנות התשעים. ב-2011 התחתן בגרמניה עם זוגתו ליצירה ולחיים הילה גולן. ב-2018 נפרדו כאשר לשניים בת משותפת. בשנת 2021 השתתף בגרמניה בפרויקט יציאה מהארון משותפת ל-185 שחקנים ושחקניות, המכונה ActOut (גר'), שעורר דיון ציבורי בגרמניה בנושא ייצוג להט"בי בתעשיית התרבות. אריאל-ניל מעורב בפעילות קהילתית בנושאים להט"בים וקווירים החל מאמצע שנות התשעים של המאה ה-20.
פרסים ומלגות

בין השנים 2004–2005 קיבל לוי מלגת הצטיינות מקרן אלאנוס (גר')
בשנים 2005–2008 הוענקה לאריאל-ניל מלגת הצטיינות נוספת מטעם קרן DAAD (אנ')
2010 - "דקת דומיה", פרס ההצגה האורחת הטובה ביותר במסגרת "עכו 2", פסטיבל עכו
2012 - "פוליו", פרס ההצגה הטובה ביותר בפסטיבל עכו
2012 - "פוליו", פרס עיצוב החלל בפסטיבל עכו למעצבת תמר גינתי
2019 - "מורר: אנטומיה של משפט", זוכה פרס אנסמבל השחקנים הטוב ביותר, מטעם גילדת השחקנים הגרמנית
בשנת 2022 קיבל מלגה מקרן אמני הבמה עבור פרויקט מחקר: "אנאלי גולדברג וההורמונים המשוגעים"
2023 - זוכה פרס ההוקרה למעורבות בחיי הלילה הלהטב"ים בברלין, יחד עם מלכות הדראג אולימפיה בוקאקיס (מייסדת הליין Get Fucked) ואוזינג גלופ הבריטית
אדון עולם

"אֲדוֹן עוֹלָם" הוא פיוט המופיע בסידורי רבות מקהילות ישראל בטרם תפילת שחרית. המשקל הערבי מחזק את ההשערה ששיר זה חובר בימי הביניים, וסביר שנכתב בספרד או באיטליה. המחבר אינו ידוע, וחלק מהאחרונים ייחסוהו לרב שרירא גאון, לרב האי גאון, או לרב שלמה אבן גבירול. הפיוט נמצא לראשונה בסידור בן המאה ה־13, ועל־כן המחקר דחה השערות אלו.
תוכן הפיוט ומעלתו

הפיוט עוסק בשבח לאלוהים על גודלו מעל העולם ואי-תלותו בו, כאשר לבסוף ישנה אמירה המביעה את הביטחון בו בעת שהאדם הולך לישון, כאשר רוחו מופקדת בידי בורא העולם.
בקהילות ספרד ותימן ישנו נוסח ארוך יותר של הפיוט. לדעת כמה חוקרים, חלק מן התוספות הן חלק מן הפיוט המקורי שנשמט מסידורי אשכנז ואיטליה, בעוד שחלק אחר הוא תוספת מאוחרת.
על מעלת הפיוט נכתב:
כָּל מִי שֶׁמְּכַוֵּן בְּעֵת הַתְחָלַת אֲדוֹן עוֹלָם – כָּתַב רַבִּי יְהוּדָה הֶחָסִיד וְרָב הָאי גָּאוֹן וְרָב שְׁרִירָא גָּאוֹן – עָרֵב אֲנִי בַּדָּבָר שֶׁתְּפִלָּתוֹ נִשְׁמַעַת, וְאֵין שָׂטָן מְקַטְרֵג עַל תְּפִלָּתוֹ, וְאֵין לוֹ שָׂטָן וּפֶגַע רַע בְּרֹאשׁ הַשָּׁנָה וְיוֹם הַכִּפּוּרִים בִּתְפִלָּתוֹ, וְאוֹיְבָיו נוֹפְלִים לְפָנָיו, וְיֵשׁ אוֹמְרִים אַף יֵצֶר הָרַע מַשְׁלִים אִיתּוֹ
אם הרב התכוון לפיוט זה, הרי שלדבריו לא ייתכן שהפיוט נכתב לאחר תקופת רב שרירא, למשל בידי הרב שלמה אבן גבירול. אמנם כאמור בפתיח הערך, על־פי המחקר פיוט זה נכתב בתקופה מאוחרת עוד יותר, ועל־כן לא ייתכן שהגאונים התייחסו אליו.
זמני אמירתו

את הפיוט נהגו בימי הביניים להגיד בליל יום כיפור, ובמשך הזמן הועבר גם לזמנים שונים, הוא נאמר בחלק מהקהילות לפני תפילת שחרית או אחרי תפילת שחרית וערבית. רבות מקהילות אשכנז בארץ חותמות את תפילת ערבית של שבת בפיוט (ואילו בקהילות ספרד ותימן חותמים את התפילה בפיוט יגדל). במסורת בבל הוא הפיוט החותם את שירת הבקשות.
לחנים

הפיוט זכה ללחנים רבים. החל מהעת החדשה באירופה ועד היום בבתי כנסת מסורתיים המתפללים בנוסחים של יוצאי אירופה, הניגון המקובל הוא של אליעזר גרוביץ'.
בין המפורסמים ביותר בישראל ובעולם הוא הלחן שהלחין ושר עוזי חיטמן יחד עם עודד בן חור בפסטיבל הזמר החסידי ב-1976 וזכה במקום השני בפסטיבל. לחן זה היה לשיר המרכזי בכל הופעה של צמד רֵעים ואף זוהה עמם. לחן זה זכה למקום קאנוני כמעט. הוא מושר בעיקר בחגיגות ושמחות, אך על אף שאינו לחן מסורתי הוא משולב לעיתים בתפילה בקהילות יהודיות בארץ ובעולם. שיר זה הושר בידי מקהלת הצבא האדום, במופע לכבוד ישראל.
לקריאה נוספת

יצחק משה אלבוגן, התפילה בישראל בהתפתחותה ההיסטורית, הוצאת דביר, 1972.
יעקב ישראל סטל, ‏הרחבות ותוספות לפיוט 'אדון עולם'., סגולה (כתב עת), גיליון 33, באתר Academia.edu
זאב הרוי, ‏האם ר' שלמה אבן גבירול כתב את אדון עולם', תרביץ, פח, באתר Academia.edu
ביאורים

↑  על פי הפסוק בספר איוב, פרק י"ט, פסוק כ"ה "וַאֲנִי יָדַעְתִּי גֹּאֲלִי חָי".
↑  על פי הפסוק בתהילים ל"א פס' ו' "בידך אפקיד רוחי".
↑  למשל:
"ושם מחברו לא נודע. ומה שיחסו אותו איזה חכמים, זה לרב שרירא גאון, וזה לרב האי גאון, וזה לשר המליצה רבי שלמה בן גבירול, עוד עליהם להביא ראיה לדבריהם. גם מדברי בעל מטה משה סימן ל"א שכתב: "כתב רבי יהודא חסיד ורב האי גאון ורב שרירא גאון: "כל שמכוון בעת תפילת אדון עולם, שהוא שיר נאה ומשובח"" וכו' – גם כן אין עדות על קדימת השיר הזה."
הרב אליעזר לנדסהוט, פירוש "מקור הברכה" על סידור הגיון לב (עמ' 6), קלינינגרד: אדולף סמטר, 1845 (לקריאה באתר HebrewBooks)
↑  במקור אמרו את "יגדל" גם באשכנז (מדריך למנהג אשכנז המובהק (עמ' 26), בני ברק: מכון מורשת אשכנז, ה'תשע"ד), וכן נוהגים עד היום ברוב קהילות נוסח אשכנז בחו"ל.
הערות שוליים

↑  יעקב ישראל סטל, ‏הרחבות ותוספות לפיוט 'אדון עולם', סגלה, גיליון 33, באתר Academia.edu, עמ' 4, הערה 12; סדור מנהג ספרד (קטלוניא) : בעברית-ערבית וספרדית.
זאב הרוי, ‏האם ר' שלמה אבן גבירול כתב את אדון עולם', תרביץ, פח, באתר Academia.edu, עמ' 58, הערה 5: "האזכור הראשון הידוע ל'אדון עולם' הוא משנת מ"ז (1287)... ר' יעקב חזן מלונדרץ, עץ חיים: הלכות, פסקים ומנהגים, א, מהדורת י' ברודי, ירושלים תשכ"ב, עמ' קכה–קכו, והשוו: שם, עמ' שצד".
↑  תורה ושירה (2022-09-11), "אדון עולם" מיוחד! ▪︎ גיטרה: דניאל עקיבא ▪︎ מקאם חיג'אז, נבדק ב-2025-03-11
↑  רשימת לחנים לפיוטי תפילה עם תוויהם ושמות יוצריהם (על פי רשימותיו של מאורו ברונשטיין באתר מאגר הנוסח)
↑  התווים לאדון עולם של גרוביץ' ואפשרות השמעתם, באתר נוטפלייט
↑  ביצוע לחנו של אליעזר גורביץ' בקצב לאטיני בידי הנגן והזמר יהודה גלנץ בעיר בואנוס איירס (יוטיוב)
↑  עוזי חיטמן ועודד בן חור בפסטיבל הזמר, צילום הקהל והמסכים. (אתר יוטיוב)
↑  צמד ריעים שר את אדון עולם תחילה של גרוביץ', אחר כך לחן אמריקאי נפוץ ולבסוף בהובלת עוזי חיטמן עצמו, את לחנו. (תקליט 30 שנה לצמד ריעים, הערוץ הרשמי של צמד רעים באתר יוטיוב)
↑  אדון עולם – מקהלת הצבא האדום בלחן של עוזי חיטמן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289810805171
הנדסת פרומפטים

הנדסת פרומפטים (Prompt engineering) היא טכניקה מענף הבינה המלאכותית, כאשר "פרומפט" בהקשר זה הוא קלט מסוים, לרוב בצורת הנחיה, שאלה או שאילתא, המוזן למודל בינה מלאכותית או למודל שפה במטרה לקבל תוצר מסוים. הפרומפט יכול ללבוש מספר צורות, בהן משפט שלם או מספר מילות מפתח, ועל מהנדס הפרומפטים לדעת כיצד ליצור את הפרומפט שיספק את התוצאה הרצויה בצורה אופטימלית. השימוש במילה "הנדסה" בשם הטכניקה הוא מעט מטעה, שכן בסופו של דבר מדובר במיומנות גרידא, עם אלמנטים הנדסיים מעטים.
הצורך בפיתוח מיומנות זו חווה גידול משמעותי עם התגברות הפופולריות של מודלי שפה גדולים, דוגמת GPT-3 ו-GPT-4, שעליהם בנוי ChatGPT ששוחרר בסוף שנת 2022. זאת, בין היתר, מאחר שמודלים אלו מתמודדים בצורה טובה עם פרומפטים שנכתבים בשפה אנושית. בנוסף, מודלים אלו אומנו בטכניקת למידת חיזוק, הליך במסגרתו מאמן אנושי מספק פרומפט למודל, ונותן לו משוב בהתאם לתוצר שהתקבל.
פעמים רבות, על מנת לקבל את התוצאה האופטימלית מהמודל, יש צורך במספר פרומפטים. כך, למשל, לעיתים עדיף כי המודל יחשוב "צעד אחר צעד", ועל כן יש להעביר לו פרומפטים חלקיים בכל פעם, להבדיל מלנסות לקבל את התוצאה הרצויה באמצעות פרומפט בודד. אימון זה נחשב כיעיל בשיפור ביצועי מודל שפה בפתרון בעיות חשיבה רב-שלבית. ניתן להוביל את המודל לחשוב כך גם באמצעות הבהרה טקסטואלית מפורשת בפרומפט, לדוגמה "נסה לפתור את הבעיה צעד אחר צעד". כמו כן, לעיתים רצוי "להתווכח" עם המודל, או לכלול מספר דוגמאות כחלק מהפרומפט.
דרך נוספת לשפר תוצאות באמצעות הפרומפט, היא להבהיר למודל באיזו רמה מצופה ממנו לענות על השאלה. כך למשל, על מנת להשיב לשאלת פיזיקה, כדאי להתחיל את הפרומפט במשפט "אתה מומחה לפיזיקה". תוספת זו מועילה מכיוון שמודל שפה הוזן במידע טקסטואלי רב, בין היתר טקסט העוסק בפיזיקה שנכתב על ידי מומחים לפיזיקה וכזה שנכתב על ידי כאלו שאינם מומחים לפיזיקה. סטטיסטית, ייתכן כי תוכן שנכתב על ידי אלו שאינם מומחים בפיזיקה נפוץ יותר, ולכן המודל, שתוכנת להשיב את התשובה המסתברת ביותר, לא יפיק תשובה של מומחה אלא אם הדבר נדרש ממנו בפרומפט.
מחקר שנעשה בשנת 2021 הראה כי הנדסת פרומפטים מרובת משימות (כזו המשתמשת במספר רב של נתוני עיבוד שפה טבעית) הראתה ביצועים טובים בבואה לבצע משימות חדשות מבלי שהתאמנה על כך קודם לכן.
בשנת 2022, שוחררו לציבור מודלי למידת מכונה המשמשים ליצירת תמונות באמצעות טקסט, כאשר הפופולריים שבהם הם DALL-E 2, Stable Diffusion, Midjourney ו-Photoleap של חברת לייטריקס הישראלית. העובדה שמודלים אלו מייצרים תמונות כתגובה לקלט טקסטואלי, יצרה קטגוריה חדשה של הנדסת פרומפטים הממוקדת בטקסט לתמונה.
על אף האמור, יש הרואים במיומנות "הנדסת פרומפטים" ככזו שלא תהיה רלוונטית לטווח ארוך. זאת, בעיקר בשל הפיתוח המואץ בתחום מודלי השפה הגדולים, שככל הנראה יביא לכך שהמונח "פרומפט" צפוי לשנות את צורתו באופן המייתר את הצורך באדם היוצר אותו. כך, למשל, כלי הבינה המלאכותית GitHub Copilot, המשלים קוד עבור המתכנתים, אינו דורש פרומפט (בגרסתו המקורית) על מנת ליצור קוד, אלא פועל על בסיס שילוב של קוד שלמד והקוד שלנגד עיניו. אפשרות נוספת, שהציע חוקר הבינה המלאכותית אנדרו אנג, היא שייתכן שהפרומפט העתידי יצטמצם מצורת טקסט, למשל, ללחיצת כפתור בלבד, כפי שנעשית הגברת הווליום בטלוויזיה (להבדיל מבקשה מילולית להגברת הווליום).
שימושים זדוניים

הזרקת פרומפטים היא תת-תחום בענף האקספלויט (ניצול פרצות אבטחה) וממוקדת במודלי למידת מכונה. התקפה בתחום זה נעשית כאשר משתמש זדוני מחדיר למודל פרומפט הגורם למודל לבצע פעולות שאינו אמור לעשות. אחד הסוגים הנפוצים של הזרקת פרומפטים נקרא jailbreak, במסגרתו "משכנעים" את המודל לספק תשובה שהוא לא תוכנת לספק, למשל על ידי העמדת פנים שהבקשה היא במסגרת "משחק תפקידים".
הערות שוליים

↑  יודעים להוציא תוצרים מדהימים ממנועי AI? אתם יכולים..., באתר tech12, ‏2022-12-16
↑  Get a Load of This New Job: "Prompt Engineers" Who Act as Psychologists to AI Chatbots, Futurism
↑  Prompt engineering and jailbreaking: Europol warns of ChatGPT exploitation, ‏2023-03-28 (באנגלית אמריקאית)
↑  Mingkai Deng et al, RLPROMPT: Optimizing Discrete Text Prompts with Reinforcement Learning, 2020
↑  Large Language Models are Zero-Shot Reasoners
↑  עידן בן טובים, בלי לחכות ל-DALL-E 2: לייטריקס הישראלית מאפשרת לכם ליצור תמונות מטקסט - גם בעברית, באתר גיקטיים, ‏2022-09-06
↑  Monge, Jim Clyde (2022-08-25). "Dall-E2 VS Stable Diffusion: Same Prompt, Different Results". MLearning.ai (באנגלית). נבדק ב-2022-08-31.
↑  "Is becoming a 'prompt engineer' the way to save your job from AI?". Financial Times. 2022-12-13. נבדק ב-2023-04-04.
↑  Prompt Engineering: Future of AI or Hack?, Prompt Engineering: Future of AI or Hack?, ‏2022-10-19 (באנגלית)
↑  Willison, Simon (12 בספטמבר 2022). "Prompt injection attacks against GPT-3". simonwillison.net (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-02-09. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Amateurs Jailbreaking GPT Say They're Preventing a Closed-Source AI Dystopia, www.vice.com (באנגלית)
פירושי התורה לרבי יהודה החסיד

| --- | --- |

שער חיבורו של רמ"ז בכתב יד מהמאה ה-13
 מידע כללי
 מאת:  רבי יהודה החסיד
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  פרשנות המקרא, חסידות אשכנז
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ירושלים
 תאריך הוצאה:  תשמ"ה
 עורך:  הרב יצחק שמשון לנגה
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990019295150205171
 
פירושי התורה לרבי יהודה החסיד הוא חיבור המלקט את פירושיו לתורה של רבי יהודה החסיד, מחשובי חכמי אשכנז במפנה המאה ה-13, ונערך על ידי הרב יצחק שמשון לנגה. הספר מבוסס בעיקר על דברים שרבי יהודה מסר בעל פה, ואחר פטירתו הועלו על הכתב בידי בנו רבי משה זלטמן. החיבור עורר פולמוס על אמינותו בקרב רבנים אורתודוקסים, בשל טענה המופיעה בו כי בתורה ישנם קטעים שנוספו אחר מות משה.
הפירוש

בשנת 1975, פרסם הרב יצחק שמשון לנגה את החיבור "פרושי התורה לר' יהודה החסיד" מתוך כתבי יד ומתוך פירושים שהובאו בשמו בספרי בעלי התוספות "מושב זקנים", "דעת זקנים" ועוד.
כתב היד נכתב בידי בנו של רבי יהודה החסיד, רבי משה זלטמן, לאחר מות אביו. זלטמן שילב בין פירושיו ופירושי אביו ולעיתים נחלק עליו. חלק מפירושי אביו הגיעו לזלטמן מחבריו של אביו ואחרים ממה ששמע הוא בעצמו מאביו. בחיבור גם מספר פירושים לחמש מגילות המפזורים בין החומשים. המהדיר סידר את הספר לפי הפסוקים ולא כפי המופיע בכתב היד, שבו הסדר הוא לפי פרשות ללא אבחנה בסדר הפסוקים. החיבור צוטט רבות על ידי ראשונים אשכנזים רבים.
תוכן הספר

בספר חידושים נועזים; למשל, בשל הסתירה בין סדר המכות המופיע בחומש שמות לבין הסדר בספר תהילים. הוא מפרש שהיו שתי מערכות של מכות. עוד סובר המחבר שהייתה התיישבות יהודית בארץ כנען גם בזמן גלות מצרים.
בספר גם פירושים בדרך פשט ועל דרך רמז וגימטריאות.
המחבר עוסק גם בזיהוי ספרים שהוזכרו במקרא ובחקר חיבור המקרא, תוך שימת דגש על זהות המחבר וזמן הכתיבה של מספר קטעים, מהם קטעים שלטענתו התחברו בשנת הארבעים ואחרים שהתחברו במהלך ההיסטוריה.