stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד חי אדרעי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באפריל 1888 ח' באייר ה'תרמ"ח צפָת, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  26 במאי 1932 (בגיל 44) כ' באייר ה'תרצ"ב צפרו, מרוקו 
 כינוי:  אח"ד העם המכונה ציון
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית, האימפריה הרוסית, ברית המועצות, המנדט הבריטי על ארץ ישראל, ומרוקו הצרפתית
 מקום מגורים:  צפת, כותיאסי, טשקנט, מירון
 מקום פעילות:  הגליל העליון, גאורגיה, קווקז, אוזבקיסטן ומרוקו
 תקופת הפעילות:  ? – 26 במאי 1932 
 תחומי עיסוק:  פסיקת הלכה, פרשנות המקרא והש"ס, דרשנות, שדרו"ת, חינוך
 חיבוריו:  בד דוד (שני חלקים), חיי דוד, שושנים לדוד, שושן יפה, מועדי דוד, ציפורן דוד, מעשה חיא, רוח חיים
 שד"ר צפת לאימפריה הרוסית ומרוקו
 ראש ישיבה בכותאיסי
 רב הקהילה הבוכרית בטשקנט
 דיין בבית הדין הספרדי בצפת
 מנהל תלמוד התורה הספרדי בצפת
 
רבי דוד חי אדרעי (מכונה: 'ציון') (ח' באייר ה'תרמ"ח, 19 באפריל 1888 – כ' באייר ה'תרצ"ב, 26 במאי 1932) היה ראש ישיבה בכותיאסי שבגאורגיה, ורב העיר טשקנט שבאוזבקיסטן, שד"ר של קהילת צפת, דיין, ומנהל תלמוד תורה בעיר.
ביוגרפיה

נולד בעיר צפת (אז חלק מהאימפריה העות'מאנית). בצעירותו למד בישיבות של הקהילה הספרדית בצפת.
ביוגרפיה > שליחותו הראשונה

בשנת ה'תר"ע (1910) בהיותו בן 22, נשלח כשד"ר לקהילות היהודיות באימפריה הרוסית, לגייס כספים לכולל של קהילת הספרדים בצפת. בפסח ה'תר"ע שהה באחת מערי הקווקז, שם חלה במחלה רשה ונאסר עליו לשתותיין, ולכן באותה שנה נמנע משתיית ארבע כוסות בליל הסדר.
במהלך שליחותו, כשהגיע לעיר כותאיסי שבגאורגיה, ונתבקש על ידי בני הקהילה היהודית בעיר לשמש כראש ישיבה בבית המדרש שהקים הגביר יצחק אליגולי. רבי דוד חי נענה לבקשתם וכיהן כראש הישיבה, אך בשל מזג האוויר הקר בכותאיסי, לא נשאר בעיר לאורך זמן, ועבר לערים צחינוואלי וסוג'ונה (גאו'), שם נשאל על ידי רב העיר, מיכאל אליאשווילי, מספר שאלות הלכתית.
ביוגרפיה > שליחותו השנייה

לאחר שסיים את שליחותו חזר לעיר צפת, ולאחר זמן לא רב נשלח לשליחות פעם נוספת. בשנת ה'תרע"ג (1913) עבר רבי דוד חי דרך העיר טשקנט, בירת מחוז טורקסטן (היום בירת אוזבקיסטן), ונתבקש על ידי בני הקהילה היהודית-בוכרית בעיר להישאר בעיר ולשמש כרב וכדיין בבית הדין של הקהילה. רבי דוד חי נענה לבקשתם ונשאר בעיר כחמש שנים. לצד פעילותו הרבנית בפסיקת הלכה, דרשנות וחיזוקה הרוחני של הקהילה, עסק גם בפעילות ציונית, ודאג להקמת ספריות שיהיו בהם ספרים הכתובים בעברית, וכן פעל להקים סניפים של התנועה הציונית והמזרחי בטשקנט ובשאר הערים באזור.
בשנת ה'תרע"ז (1917) התרחשה באימפריה הרוסית מהפכה שבעקבותיה הקומוניסטים עלו לשלטון והקימו על חורבותיה של האימפריה הרוסית את ברית המועצות. רבי דוד חי סבל מהשלטון הקומוניסטי שאסר על פעילות דתית ורדף אנשי דת ורבנים. גם לאחר המהפכה, למרות רדיפות הקומוניסטים, המשיך רבי דוד חי להנהיג את קהילתו ולפסוק בשאלות שהתעוררו בקרב יהודי טשקנט ואוזבקיסטן כולה.
בשל רדיפותיהם של הקומוניסטים, רבי דוד חי החליט לעזוב את ברית המועצות במטרה לחזור לעיר מולדתו צפת. בדרכו מברית המועצות לארץ ישראל, עבר רבי דוד חי בעיראק, והתעכב תקופה מסוימת בקהילת בגדאד.
ביוגרפיה > פועלו בארץ ישראל

בחודש ניסן ה'תר"פ (1920) הגיע רבי דוד חי לעיר צפת. עם חזרתו לצפת, נקרא על ידי רבי ישועה ועיש, אב בית הדין הספרדי בצפת, לשמש כדיין בבית דינו. בנוסף לתפקידו כדיין בבית דינו של רבי ישועה, מונה רבי דוד חי למנהל התלמוד תורה של הקהילה הספרדית בצפת. בתפקידיו אלה פעל רבי דוד חי בצוותא עם חכמי צפת ובראשם עם קרוב משפחתו, רב העיר רבי ישמעאל בן פנחס הכהן.
לאחר כמה שנים, עזב רבי דוד חי את כל תפקידיו, ועבר להתגורר בהר מירון, ליד ציונו של רבי שמעון בן יוחאי, שם ישב ועסק בתורה, ובעת הצורך עצר את לימודו כדי להתעסק בצורכי הציבור ובניהול דברים דחופים בכולל הספרדים בצפת.
ביוגרפיה > שארית חייו

בשנותיו האחרונות, רבי דוד חי נשלח פעם נוספת בשליחות הכולל, הפעם למרוקו. בקיץ של שנת ה'תרצ"ב הוא הגיע לעיר צפרו שבקרבת העיר פאס. במהלך שהותו בעיר צפרו, בתאריך כ' באייר ה'תרצ"ב, הוא נפטר בפתאומיות, ונקבר בבית הקברות של הקהילה היהודית המקומית.
ביוגרפיה > מפסיקותיו

יש להקל במקום הצורך לקבור את המתים גם מבדים שאינם מפשתן.
מותר לטלטל כלי מילה בשבת ברשות הרבים שאין בה שישים רבוא על ידי גוי או קטן.
משפחתו

אביו של רבי דוד היה רבי חיים אדרעי, מחכמי הקהילה הספרדית בצפת. שמה של אימו היה בכורה.
לרבי דוד חי היו שני אחים, רבי שלמה ומשה, שפעלו כמותו למען קהילת הספרדים בצפת ובמירון. האח הבכור רבי שלמה, היה גם הוא אחד מחכמי קהילת הספרדים בצפת. האריך ימים ונפטר בשנת 1955 כשהוא בן 81. האח הצעיר משה, שימש כמנהל קבר הרשב"י מטעם העדה הספרדית בצפת.
רבי דוד חי נישא למלכה בת רבי שמואל ממן. היו לו חמישה ילדים. בן בשם שמואל ובנות: מרגלית, רבקה, שושנה ושמחה. לשמואל היו ילדים, ביניהם רפי (רפאל) מקלוף (אנ'), שהוא פסל, מעצב ומנהל המטבעה "Tower Mint", שאחראי על עיצוב תבליט של אליזבת השנייה המופיע על שטרות ומטבעות של במדינות חבר העמים הבריטי.
ספריו

רבי דוד חי אדרעי חיבר כמה ספרים מתוכם נדפס רק ספר אחד.
בד דוד - קונטרס הכולל שאלות ותשובות בהלכה שנשאל רבי דוד חי, בעיקר במהלך מסעותיו כשד"ר וכהונתו כרבה של טשקנט. רוב התשובות נחתמות במשפט עם פראפזה על המילה ציון (כינויו של רבי דוד חי), ובכמה מהתשובות הוא חותם "אח"ד העם המכונה ציון". בסוף כל תשובה כתב רבי דוד חי בסוגריים את הסיבה או המאורע האקטואלי שהביאו לכתיבת התשובה. לאחר התשובות ההלכתיות הדפיס רבי דוד חי 24 חידושים על סוגיות שונות בש"ס. הספר נדפס בעיר צפת בשנת ה'תרפ"ב.
בד דוד ח"ב - המשך לספר שנדפס בשנת ה'תרפ"ב. כנראה כולל את התשובות והחידושים שכתב רבי דוד חי לאחר שנת ה'תרפ"ב. חלק זה עדיין בכתב יד.
חיי דוד - ספר דרשות על התנ"ך. עדיין בכתב יד.
שושנים לדוד - פירוש למגילת שיר השירים, ספר זה עדיין בכתב יד.
שושן יפה - פירוש למגילת שיר השירים, ספר זה עדיין בכתב יד.
מועדי דוד - ספר דרשות לחגים. עדיין בכתב יד.
ציפורן דוד - פירוש על עין יעקב. עדיין בכתב יד.
מעשה חיא - עדיין בכתב יד.
רוח חיים - עדיין בכתב יד.
ראו גם

יהדות אוזבקיסטן
יהדות גאורגיה
הערות שוליים

↑  בשער ספרו הוא נקרא "דוד חי אדרעי המכונה ציון".
↑  שו"ת בד דוד, צפת, ה'תרפ"ב, עמוד ג. לאחר שהחלים ממחלתו, כתב תשובה הלכתית על ארבע שאלות שעלו לו בעקבות מצבו הבריאותי, הנוגעות לחולה שהרופאים אסרו עליו לשתות יין כשר (שם, סימן א).
↑  בד דוד דף ז עמוד ב.
↑  למשל, כתב תשובה שהסדירה את חלוקת התפקידים בבית הכנסת כדי להכריע בין בני קהילתו שהסתכסכו ביניהם על זכות העלייה לתורה, קריאת ההפטרה ואמירת הקדיש. בנוסף, הוצרך רבי דוד חי להכריע בבעיה נוספת שהתעוררה לאחר ששד"ר מירושלים בשם רבי יעקב בכור משולם, שהיה בקי בעניינים מסוימים בהלכה אבל לא היה בקי בהלכות גיטין, סידר גט למרות חוסר בקיאותו בהלכות גיטין, ורבי דוד חי היה צריך להכריע בנוגע לכשרותו של הגט.
↑  בהקדמה למכתבו שנדפס בתחילת שו"ת בד דוד הוא מכונה "שאר בשרי". חמותו של ר' דוד חי, הייתה אחות אשתו (הראשונה) של הרב ישמעאל הכהן.
↑  בד דוד דף ט עמוד א.
↑  בד דוד סימן ב, תשובה נגד פסק של רבי שלמה ליב, רבה האשכנזי של העיר סמרקנד שאסר על המוהלים לטלטל את כלי המילה בשבת על ידי קטן או גוי.
↑  חכם שלמה אדרעי, דבר, 29 באוגוסט 1955
↑  עודד בר, "בין מסורת לחידוש: יום השנה לשחרור צפת: וההילולה במירון, תש"ט", בתוך- ידגר, רצאבי וכ"ץ (עורכים), עיונים בתקומת ישראל, כרך 7, מעבר להלכה- מיפוי מחדש של מסורת, חילוניות ותרבות העידן החדש בישראל, הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2014, עמוד 301, הערה 79
↑  David Hay Ederi, באתר people.math.harvard.edu
↑  ראשי תיבות אדרעי חי דוד
1 2  עובדת קיומו של ספר זה מוזכרת אצל משה דוד גאון, אך הוא לא מציין את תוכן הספר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527281005171  VIAF: 308275263   WorldCat (עם VIAF): 308275263
הבור (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  סרט דרמה 
 שחקנים:  אראס בולוט אינמלי  Öner Erkan  Perihan Savaş  ריזה קוג'אולו  Dilan Çiçek Deniz  Necip Memili  Erkan Kolçak Köstendil 
 ארץ מקור:  טורקיה 
 שפות:  טורקית 
 מספר עונות:  4 
 מספר פרקים:  131 
 שידור
 רשת שידור:  Show TV 
 תקופת שידור מקורית:  23 באוקטובר 2017 – 7 ביוני 2021 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הבור (בטורקית: Çukur) היא סדרת  דרמה ואקשן טורקית בבימויו של סינאן אוזטורק.
הדברים שמאחורי השמש

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  יובל שפרמן
 הופק בידי:  אורי סבג עינת ביקל אמיר גבע
 תסריט:  יובל שפרמן
 שחקנים ראשיים:  אסי דיין  סנדרה שדה  טלי שרון  זהר שטראוס
 מוזיקה:  אריאל בלומנטל
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברה מפיצה:  קרן הקולנוע הישראלי   הוט   קולנוע השקעות
 הקרנת בכורה:  7 ביולי 2006
 משך הקרנה:  111 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 פרסים:  פרס וולג'ין (עבור אסי דיין)
 דף הסרט ב־IMDb
"הדברים שמאחורי השמש" הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של יובל שפרמן, אשר הוקרן בבתי הקולנוע החל משנת 2006.
תקציר העלילה

יצחק (אסי דיין) מחליט, לאחר עשר שנים של נתק, לבקר את אביו (קונסטנטין אנטול) השרוי בתרדמת. הוא מוצא עצמו לבד בבית חולים ומתוסכל מחוסר העניין של משפחתו במצבו: אשתו, סמדי (סנדרה שדה), אמנית אנונימית המנסה להגשים את חלומה, בנו, עמית (זהר שטראוס), ילד מזדקן בן שלושים עסוק בעיקר בלבזבז את זמנו ובתו, נעמה (טלי שרון), נמצאת בתהליכי השלמה עם זהותה המינית.
רק בתו הצעירה, דידוש (טס השילוני), נוהגת לבקר את סבה אותו מעולם לא הכירה, מבלי שיצחק אפילו יידע, במטרה לגלות את הסוד המשפחתי הישן - מטרה שתשנה את חיי הדמויות השונות.
על הסרט

"הדברים שמאחורי השמש" הוא סרטו הראשון של הבמאי והתסריטאי יובל שפרמן.
הסרט זכה בפרס וולג'ין בפסטיבל הקולנוע ירושלים ובפרס אופיר על משחקו של אסי דיין. הסרט היה מועמד לשבעה פרסי האוסקר הישראלי בקטגוריות שונות של צוות השחקנים, היוצרים וההפקה. הסרט הוקרן בפסטיבל קאן בצרפת.
שחקנים

| שחקנ/ית | דמות |
| --- | --- |
אסי דיין: יצחק
סנדרה שדה: סמדי
זהר שטראוס: עמית
טלי שרון: נעמה
טס השילוני: דידוש
הילה וידור: מיכל
רוזינה קמבוס: דינה
יוסי יזרעאלי: יוסי
סלבה צ'פלין: שומר
קונסטנטין אנטול: אבא של יצחק
דפו קריית אריה

דפו קריית אריה הוא דפו ותחנת נוסעים בקו האדום של הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב, בקריית אריה בפתח תקווה ומחובר במעבר תת-קרקעי לתחנת הרכבת קריית אריה. בדפו הוקם מרכז הבקרה של הקו האדום, שמאפשר שליטה ובקרה על תנועת הרכבות לאורך הקו ועל תנועת הרכבות בדפו, שליטה ובקרה על התחנות של הקו האדום, בקרת כיבוי אש ועוד. העבודות על הדפו ועל הקטע המקשר בין הדפו לבין המנהרות התחילו ב-19 באוגוסט 2014, והסתיימו בשנת 2021. נת"ע מסרה את בניית הדפו לחברת "סולל בונה".
הדפו, הנמצא בצפון העיר פתח תקווה, בין נחל הירקון לדרך אם המושבות, משמש כאתר לאחסנה, לטיפול, לתחזוקה ולתפעול הרכבת הקלה. הדפו נדרש בראש ובראשונה כדי להעניק מענה לדיור הציוד הנייד בפרק הזמן בו אינו נמצא בשימוש, בעיקר מסוף יום העבודה ועד תחילת היום הבא, כך שלא יפריע לתנועה לאורך המסילות. משיקולי נוחות מתבצעים בדפו גם עבודות האחזקה השוטפות של הציוד הנייד. באתר ממוקמים גם משרדי התפעול ומתקני הבקרה המשמשים את החברה המפעילה.
שלוחת הקו האדום בצפון פתח תקווה היא שלוחה תת-קרקעית ברובה, שנבנתה כדי לשרת את המעבר בין מסילת הקו הראשית לדפו. בשלוחה זו שתי תחנות נוסעים בלבד, כשתחנת המוצא נמצאת בדפו ומעבר תת-קרקעי יקשר בין תחנת קריית אריה של רכבת ישראל לבינה. תחנה זו תשמש את המגיעים לאצטדיון המושבה.
תכנון ובנייה

מרכז השליטה של הדפו, מופעל מתוך "מבנה ירוק", אשר משמש כבניין המינהלה. הבניין הוקם סביב "אטריום" – חלל מעוצב שמאפשר כניסת אור טבעי, אשר מפחית במשך היום את הצורך בשימוש בחשמל. חלונות הבניין מנצלים את תאורת השמש, אוורור המבנה בוצע באופן פאסיבי ואקטיבי, ומערכת החשמל מנוהלת באמצעות מערכת לבקרה ולשימוש באנרגיות מתחדשות.
נת"ע בחרה בחברת "סולל בונה" לביצוע העבודה. העבודות להקמת פורטל הדפו (הקטע המקשר בין הדפו לבין המנהרות) החלו ב-19 באוגוסט 2014.
במתחם הדפו ניתן לאחסן מעל 100 קרונות, בשטח ייעודי לכך. הפרויקט משתרע על פני 5,500 מטר רבוע.
גלריה

מסילות הדיור
מרכז התפעול והבקרה של הקו האדום בדפו
מסילות התחזוקה בדפו
הערות שוליים

↑  מרכז התחזוקה והתפעול של הרכבת הקלה (דפו), באתר נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים
↑  הלית ינאי-לויזון, ‏"הרבה ערים לא רוצות מוסך רכבת כי זה מכוער, אבל אנחנו בנינו אחד אדריכלי ועכשווי", באתר גלובס, 10 בינואר 2019
↑  סיום פרויקט דפו פתח-תקווה, באתר אלום עשת
דניס מיטשל

דניס אלן מיטשל (באנגלית: Dennis Allen Mitchell; נולד ב-20 בפברואר 1966) הוא אתלט אמריקני בעבר. זוכה מדליית ארד אולימפית (ברצלונה 1992), זוכה פעמיים ברציפות במדליית ארד באליפות העולם (טוקיו 1991 ושטוטגרט 1993) ו-4 פעמים אלוף ארצות הברית (1992, 1994, 1996 ו-1999) בריצת 100 מטר. אלוף אולימפי (ברצלונה 1992), סגן אלוף אולימפי (אטלנטה 1996), פעמיים ברציפות זוכה מדליית זהב באליפות עולם (טוקיו 1991 ושטוטגרט 1993) ושיאן עולם בריצת שליחים 4x100 מטר.
ביוגרפיה

מארש נולד וגדל בהאבלוק, קרוליינה הצפונית. למד באוניברסיטת פלורידה והתאמן בהדרכתו של ג'ו ווקר.
ביוגרפיה > 1988

באולימפיאדת סיאול סיים במקום רביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.04 שניות. נוסף לכך, הוא השתתף בריצת שליחים 4x100 מטר בשלב המוקדמות אך הרביעייה האמריקאית פסלה.
ביוגרפיה > 1991 > מדליית זהב באליפות העולם ושיאן עולם

באליפות העולם שנערכה בטוקיו, יפן בשנת 1991 זכה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר ביחד עם אנדרה קייסון, לירוי בורל וקרל לואיס בשיא עולם חדש של 37.50 שניות, לפני צרפת (37.87 שניות) ובריטניה (38.09 שניות) ומדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.91 שניות, אחרי חבריו לנבחרת ארצות הברית, קרל לואיס שקבע שיא עולם חדש של 9.86 שניות ולירוי בורל (9.88 שניות).
ביוגרפיה > 1992 > אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בניו אורלינס, לואיזיאנה ביוני 1992 הוא זכה במדליית זהב לראשונה בקריירה שלו, בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.09 שניות, לפני מארק ויתרספון (10.09 שניות) ולירוי בורל (10.10 שניות).
ביוגרפיה > 1992 > מדליית זהב אולימפית

באולימפיאדת ברצלונה הוא זכה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר, ביחד עם מייקל מארש, לירוי בורל וקרל לואיס בשיא עולם חדש של 37.40 שניות, לפני ניגריה (37.98 שניות) וקובה (38.00 שניות) ומדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.04 שניות, אחרי לינפורד כריסטי מבריטניה (9.96 שניות) ופרנקי פרדריקס מנמיביה (10.02 שניות).
ביוגרפיה > 1993

באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, גרמניה באוגוסט אותה שנה זכה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר ביחד עם ג'ון דראמונד, אנדרה קייסון ולירוי בורל בתוצאה של 37.48 שניות, לפני בריטניה (37.77 שניות) וקנדה (37.83 שניות) ומדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.99 שניות, אחרי לינפורד כריסטי שקבע שיא אירופה חדש של 9.87 שניות ואנדרה קייסון (9.92 שניות).
ביוגרפיה > 1994

במשחקי הרצון הטוב שנערכו בסנקט פטרבורג, רוסיה בשנת 1994 הוא זכה במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.07 שניות, לפני חבריו לנבחרת ארצות הברית, לירוי בורל (10.11 שניות) וג'ון דרמונד (10.12 שניות).
ביוגרפיה > 1995

באליפות העולם שנערכה בגטבורג, שוודיה באוגוסט 1995 הוא נפצע בשלב המוקדמות בריצת 100 מטר.
ביוגרפיה > 1996

באוליפיאדת אטלנטה הוא זכה במדליית כסף בריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 38.05 שניות, אחרי קנדה (37.69 שניות) ולפני ברזיל (38.41 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.99 שניות.
ביוגרפיה > 1997

באליפות העולם שנערכה באתונה, יוון בשנת 1997 הוא השתתף בריצת שליחים 4x100 מטר בשלב המוקדמות אך הרביעייה האמריקאית לא סיימה את הריצה.
ביוגרפיה > 1998 > אימרוץ

בבדיקה שערך מיטשל בשנת 1998 הוא נמצא עם רמות גבוהות מעל המותר של טסטוסטרון והושעה על ידי איגוד האתלטיקה הבינלאומי למשך שנתיים מהשתתפות בתחרויות.
ביוגרפיה > 2001

באליפות העולם שנערכה באדמונטון, קנדה בשנת 2001 הוא זכה במדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר אך המדליה נילקחה מהרביעייה האמריקאית לאחר שטים מונטגומרי הורשע באמרוץ בשנת 2005.
חיים אישיים

מיטשל נשוי לדאמו צ'רי-מיטשל (אנ'), מקום רביעי במשחקים האולימפיים (בייג'ינג 2008) בריצת 100 מטר משוכות ולהם ארבעה ילדים. הוא מאמן במועדון שלו, "כוכבי האתלטיקה", במונטוורדה, פלורידה. הוא אימן ספורטאים ברמה עולמית כולל אלופים אולימפיים ואלופי עולם בהם ג'סטין גאטלין, שקארי ריצ'רדסון, קני בדנרק, ארון בראון, קיילין ויטני, ג'ביאן אוליבר, טואנישה טרי ואחרים.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 9.91 שניות (1991)
הדיוויזיה החמישית (בריטניה)

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1810 1906 1929 1958 1968 1995 – 1815 1922 1947 1960 1970 2012 (כ־5 שנים)
 מלחמות:  המלחמות הנפוליאוניות מלחמת העולם הראשונה מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   מייג'ור גנרל
 מפקדים
הדיוויזיה החמישית של הצבא הבריטי היא דיוויזיה בריטית, אשר לחמה במלחמות השונות של בריטניה מתחילת המאה ה-19.
היסטוריה > המלחמות הנפוליאוניות

הדיוויזיה הוקמה על ידי ארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון במהלך מלחמת חצי האי, ובראשה עמד ג'יימס לית, והיא לחמה בקרבות השונים בחצי האי האיברי. בשנת 1815 לחמה הדיוויזיה בקרב קאטר ברה ובקרב ווטרלו ולאחר כניעת נפוליאון פורקה הדיוויזיה.
היסטוריה > מלחמת הבורים

במהלך מלחמת הבורים השנייה הוקמה הדיוויזיה מחדש תחת פיקודו של צ'ארלס וורן, ולאחר המלחמה פורקה הדיוויזיה.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה התגייסה הדיוויזיה כחלק מחיל המשלוח הבריטי, והיא יועדה לשרת ביבשת אירופה. הדיוויזיה לחמה בקרב מונס, הקרב הראשון על המארן והקרב הראשון על האן. בהמשך השנה לחמה הדיוויזיה בקרב ארמנטייר ובקרב איפר הראשון. בשנת 1915 לחמה הדיוויזיה בקרב איפר השני, ובשנת 1916 היא לחמה בקרב על הסום, שבו ספגה אבדות כבדות. בשנת 1917 לחמה הדיוויזיה בקרב פשנדל ובקרב רכס וימי, ולאחר מכן נשלחה לתקופה קצרה לאיטליה. בשנת 1918 היא לחמה במתקפת האביב הגרמנית ובמתקפת מאה הימים, ולאחר המלחמה פורקה הדיוויזיה.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נשלחה הדיוויזיה ה-5 לצרפת תחת פיקודו של הרולד פרנקלין, כחלק מחיל המשלוח הבריטי. באפריל 1940 נשלחה החטיבה ה-15 של הדיוויזיה לנורווגיה, אולם לאחר כישלון המערכה שם היא הוחזרה לבריטניה במאי. הדיוויזיה לחמה במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה, ובכלל זה במתקפת הנגד באראס, אולם נאלצה להתפנות יחד עם שאר הצבא במהלך מבצע דינמו. לאחר מכן נותרה הדיוויזיה בבריטניה על מנת להגן מפני פלישה גרמנית לבריטניה, והיא הוצבה בתחילה בסקוטלנד ולאחר מכן בצפון אירלנד.
במרץ 1942 נשלח כוח מהדיוויזיה להילחם בקרב על מדגסקר, ולאחר מכן שירתה הדיוויזיה בהודו ובמזרח התיכון כחלק מהארמייה העשירית. באמצע פברואר 1943 נשלחה הדיוויזיה לסוריה, ולאחר מכן היא עברה למצרים, שם שירתה תחת פיקוד הקורפוס ה-13. ביולי 1943 לחמה הדיוויזיה במבצע האסקי, ולאחר מכן השתתפה בפלישת בעלות הברית לאיטליה. הדיוויזיה לחמה בקרבות החזית האיטלקית, ובכלל זה בקרב מונטה קאסינו וקרב אנציו, ולאחר כיבוש רומא היא נשלחה לארץ ישראל. בתחילת 1945 חזרה הדיוויזיה לאיטליה, אולם במרץ 1945 היא הועברה לחזית צפון-מערב אירופה, שם לחמה עד תום המלחמה, ובשנת 1947 פורקה הדיוויזיה.
היסטוריה > לאחר המלחמה

ב-16 באפריל 1958 הוקמה הדיוויזיה מחדש על בסיס דיוויזיית השריון ה-7, עם חטיבות השריון ה-7 וה-20, אולם ב-30 ביוני 1960 היא הפכה לדיוויזיית השריון ה-1. הדיוויזיה הוקמה שוב ב-1 באפריל 1968, תחת פיקוד אסטרטגי של הצבא, וכללה את החטיבות ה-2, ה-8 וה-39, אך פורקה בשנת 1970.
ב-1 באפריל 1995 הוקמה שוב הדיוויזיה כדיוויזיה מחוזית - אזור צבאי - אשר כללה כוחות מצפון מערב, ויילס, והמחוזות המערביים. מטה הקבע שלה היה בשרוסברי, שרופשייר. בשנת 2012 כחלק מרה-ארגון של הצבא פורקה הדיוויזיה.
סמל הדיוויזיה במלחמת העולם השנייה
הבחירות הכלליות בשוודיה 2022

הבחירות הכלליות בשוודיה נערכו ב-11 בספטמבר 2022, ובמהלכן נבחרו כל 349 חברי הריקסדאג (הפרלמנט), בכל מחוזות הבחירה של שוודיה. שני המתמודדים המרכזיים על ראשות הממשלה היו ראש הממשלה, שהייתה מנהיגת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, מגדלנה אנדשון, וראש האופוזיציה, שהוא מנהיג המפלגה השמרנית, אולף קריסטרסון.
תוצאות הבחירות הראו ניצחון דחוק לגוש המרכז-ימין האופוזיציוני על גוש המרכז-שמאל הקואליציוני. הגוש המנצח כלל לראשונה גם את מפלגת השוודים הדמוקרטים שהייתה מנודה עד אז בימין ובשמאל. היא התחזקה ביחס לשנת 2018 והפכה למפלגה השנייה בגודלה. גם מפלגת השלטון הסוציאל הדמוקרטית התחזקה אך בשל החלשות חלק משותפיה היא נאלצה להודות בהפסד לאחר שמונה שנות שלטון.
אולף קריסטרסון, מנהיג מפלגת המתונים (המוכרת כמפלגה השמרנית), הקים ממשלת מיעוט המורכבת ממפלגתו, מפלגת הנוצרים הדמוקרטים והמפלגה העממית הליברלית. ממשלה זו נשענת מבחוץ על השוודים הדמוקרטים.
רקע > תוצאות בחירות 2014, החרם על מפלגת השוודים הדמוקרטים והקמת ממשלת לוון הראשונה בשלהי 2014

מתחילת המאה ה-20 ועד שנת 2002 שלטה בשוודיה המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (האחרונה בראשות יירן פרסון) כמעט ללא עוררין. בעקבות הקמת הברית השוודית (איחוד כוחות של מפלגות מרכז-ימין), הן הצליחו להקים ממשלה בראשות פרדריק ריינפלט שהחזיקה מעמד 8 שנים רצופות. זה היה הרצף הארוך ביותר של ממשלה לא שמאלית בשוודיה מאז 1932. הממשלה הוקמה על אף שהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית נותרה הגדולה ביותר בריקסדאג, הפרלמנט השוודי, אך איחוד מפלגות הימין ("הברית השוודית") זכתה ברוב, ומפלגתו של ריינפלט הכפילה את כוחה. מצב הכוחות נותר פחות או יותר זהה גם בבחירות 2010 וריינפלט נותר ראש הממשלה.
במקביל, בבחירות 2010 נבחרה לראשונה מפלגת ימין פופוליסטי בשם השוודים הדמוקרטים בהנהגת אימי אוקסון, שמכהן בראשה מאז 2005. המפלגה קיבלה 20 מושבים (מתוך 349) אך נותרה מחוץ לממשלת המרכז-ימין בראשות הברית השוודית.
בבחירות 2014 המצב השתנה באופן דרסטי. בעוד המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בראשות סטפן לוון נותרה עם אותו מספר מצביעים (עלתה במנדט אחד), מפלגתו של ריינפלט נחתכה בכ-20 אחוזים מכוחה טרם הבחירות, כשרוב הקולות עברו למפלגתו של אוקסון, שהתחזקה ב-100% (כלומר, הכפילה את כוחה). אף על פי שאף צד לא זכה ב"מספר הקסם" של 175 מנדטים (50 אחוז ועוד אחד) כדי להקים ממשלה, גוש האדומים-ירוקים (שכלל את המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, מפלגת הירוקים ומפלגת השמאל) עלה ב-3 מנדטים, וזכה ב-18 מנדטים יותר ממפלגות הברית השוודית (מפלגת השמרנים, המפלגה הליברלית, מפלגת המרכז והנוצרים דמוקרטים), שירדו ב-32 מנדטים (שרובם, כאמור, עברו לשוודים הדמוקרטים). ממשלת ימין יכלה לקום רק בתמיכת השוודים הדמוקרטים, ובניגוד למגמת תוצאות הבחירות. בעקבות החרמת השוודים הדמוקרטים על ידי כל סיעות הבית, ובמצב העניינים הזה, לאחר מספר שבועות, הושבע לתפקיד ראש הממשלה ראש המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, שכיהן בראש ממשלת מיעוט המחזיקה ב-159 מושבים מתוך 349 (כ-43 אחוזים).
רקע > האיום הרוסי, משבר הצוללות, המלחמה באוקראינה ואפשרות ההצטרפות לנאט"ו

איום צוללות רוסיות אינו דבר חדש בשוודיה, וראשיתו עוד בימי המלחמה הקרה. עם זאת, במהלך 8 שנות שלטון המפלגה הסוציאל-דמוקרטית התרחשו יותר ויותר אירועי ביטחון שבוצעו על ידי הצבא הרוסי. ב-2015, בקיץ 2018 וב-2020 אותרו מספר צוללות לאורך חופי גוטלנד ומספר איים של דנמרק. לאחר כל אירוע כזה, עלתה רמת הכוננות של הצי השוודי וסירות-קרב פטרלו לאורך החופים. לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה בראשית 2022 החל דיון על השאלה "האם להצטרף למדינות ברית נאט"ו". הדיון סבב סביב שתי סוגיות מרכזיות: הראשונה, האם הצטרפות לנאט"ו תרתיע את רוסיה מלתקוף את שוודיה או תהווה תירוץ לתקיפת שוודיה. השנייה, האם הצטרפות לנאט"ו תגרור את שוודיה למלחמות "באזורים רחוקים", שאין לה כל עניין בהן. במהלך חודש אפריל 2022 בוצעו מספר סקרים על ידי מספר אמצעי תקשורת, ולפיהם כ-60 אחוזים מאזרחי שוודיה תמכו בהצטרפות לנאט"ו, זאת לאחר שטרם המלחמה אחוז התמיכה סבב סביב 25 אחוזים בלבד. ראשת ממשלת פינלנד, שכנתה של שוודיה ממזרח, אמרה ש"כ-90 אחוזים מחברי הפרלמנט המקומי תמכו בהצטרפות לנאט"ו".
ב-8 במאי 2022 נערך דיבייט בין כל ראשי המפלגות, ובמהלכו הודיעה ראש הממשלה מגדלנה אנדשון כי "ביום ראשון, 15 במאי, נודיע על החלטתנו בנוגע להצטרפות לנאט"ו". עם זאת, ב-13 במאי הודיע נשיא טורקיה טאיף ארדואן שטורקיה מתכוונת להתנגד להצטרפות שוודיה ופינלנד לנאט"ו בשל הענקת מקלט לאנשי מפלגת הפועלים של כורדיסטן, הנחשבת לארגון טרור בטורקיה.
מפלגות

| שם | שם | שם | אידיולוגיה | מנהיג | בחירות 2018> אחוז הצבעה | בחירות 2018> מושבים | כהונה 2018-2022> קואליציית אדומים-ירוקים2021-2018 | כהונה 2018-2022> ממשלת הסוציאל-דמוקרטים2022-2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | S | הסוציאל-דמוקרטים | סוציאל-דמוקרטיה | מגדלנה אנדשון | 28.26% |  100  | קואליציה | קואליציה |
|  | M | המפלגה השמרנית | שמרנות ליברלית | אולף קריסטרסון | 19.84% |  70  | אופוזיציה | אופוזיציה |
|  | SD | השוודים הדמוקרטים | פופוליזם ימני | אימי אוקסון | 17.53% |  62  | אופוזיציה | אופוזיציה |
|  | C | מפלגת המרכז | ליברליזם | אנני לב | 8.61% |  31  | אופוזיציה | תומכים בקואליציה |
|  | V | מפלגת השמאל | סוציאליזם | נושי דודגוסטר | 8.00% |  28  | תומכים בקואליציה | תומכים בקואליציה |
|  | KD | הנוצרים הדמוקרטים | דמוקרטיה נוצרית | אבה בוש | 6.32% |  22  | אופוזיציה | אופוזיציה |
|  | L | המפלגה העממית הליברלית | ליברליזם | יוהאן פרשון | 5.49% |  20  | אופוזיציה | אופוזיציה |
|  | MP | הירוקים | ירוקים | מרטה סטנווי פָּיִיר בולון | 4.41% |  16  | קואליציה | תומכים בקואליציה |
תוצאות

| שם | שם | שם | תוצאות הבחירות> מספר קולות | תוצאות הבחירות> אחוז מכלל הקולות | תוצאות הבחירות> מנדטים | תוצאות הבחירות> מנדטים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | S | הסוציאל-דמוקרטים | 1,964,474 |  30.33  | 107 |  7 |
|  | SD | השוודים הדמוקרטים | 1,330,325 |  20.54  | 73 |  11 |
|  | M | מפלגת המתונים | 1,237,428 |  19.10  | 68 |  2 |
|  | V | מפלגת השמאל | 437,050 |  6.75  | 24 |  4 |
|  | C | מפלגת המרכז | 434,945 |  6.71  | 24 |  7 |
|  | KD | הנוצרים הדמוקרטים | 345,712 |  5.34  | 19 |  3 |
|  | MP | הירוקים | 329,242 |  5.08  | 18 |  2 |
|  | L | המפלגה העממית הליברלית | 298,542 |  4.61  | 16 |  4 |
ראו גם

ריקסדאג