עופר גורן
ביוגרפיה > פנטומימה, תנועה ומשחק

כשהיה בכיתה י"א צפה בהופעה של חנוך רוזן, ולאחר ההופעה ניגש להראות לרוזן קטע פנטומימה של ניפוח בלון. רוזן עודד אותו לעסוק בתחום. ב-1983 יצר את המופע "נשחק בכאילו" והופיע איתו ברחבי הארץ במסגרת בני עקיבא. גורן מעלה עד היום מופע זה. בשנה הרביעית ללימודיו בישיבת ימית התלבט האם בתור אמן דתי מותר לו להופיע בפני בנות, כשהתבקש להופיע באירוע פורים באולפנת ערד. על כך סיפר בראיון: "באתי לרב יעקב אריאל בתחילת דרכי, ושאלתי אותו אם אפשר להופיע בפני בנות. הוא לא הבין למה אני רוצה להיות שחקן, אבל לאחר שהשתכנע שזה כלי הביטוי שלי, הוא נתן לי את ברכת הדרך, ואמר לי לקחת את זה לכיוונים חינוכיים". בימי בין הזמנים הופיע בכפר הנופש ובמלון חוף הדקלים בגוש קטיף במופע לכל המשפחה בשם "בידור ללא דיבור", גורן מעלה את המופע עד היום בקהילות ומתנ"סים ברחבי הארץ והעולם.
בשנת 1987 הוא החל להעלות בצורה מסודרת מופעי פנטומימה במסגרת מדרשות כמו מדרשת הדרום ומדרשת עמיעד. המופע הראשון עסק בנושא תפילה. זו היה הפעם הראשונה בה אומנות התיאטרון שימשה כלי להעברת מסרים חינוכיים בקרב בני הנוער במסגרת של סמינריון יהדות. באותה שנה למד פנטומימה אצל שמעון אפלטוני בירושלים.
משנת 1990 העלה מופעים רבים במסגרת חינוך בלתי פורמלי איתם הופיע ברחבי הארץ במגוון קהלים. בין השנים 1990–1995 פיתח והעלה במסגרת מדרשת עמיעד 12 תוכניות על מנהיגות, התבגרות, גבורה ועוד. בין התוכנית שהעלה: "היחיד והיחד" - על חשיבותה של חברה, "השתקפות" - התמודדות ולבטים של נער בגיל ההתבגרות (ביים: גלעד אלפסי במסגרת גשר מפעלים חינוכיים), "גיבורים בעל כורחם" העוסק בסוגי גבורה שונים, "מי היה מאמין?!" - העוסק באמונה באלוהים, ו"תפילה" - על היחס לתפילה.
במדרשת רמות שפירא בבית מאיר העלה את התוכניות "מידה למידה" - חינוך למידות לבני ובנות מצווה, "להתחיל מחדש" - העוסקת בפתיחת שנת הלימודים, "מי הבוס?" - תוכנית לקראת פסח העוסקת בשאלה מהו חופש ומיהו בן חורין והיחס לעבדות בת זמנינו, "בדרך אל האושר" העוסק בנושא סיפוק והגשמה עצמית.
במדרשת מעלה חבר העלה את התוכניות "נשמרתם לנפשותיכם " על זהירות בדרכים, ו"משפחטומימה" - העוסק בנושא של חשיבות המשפחה, על בגרות והתבגרות והיחס בין הורים למתבגרים.
במדרשת שבי שומרון העלה את התוכנית "דיבורים שהשתיקה יפה להם" - תוכנית לבני נוער העוסקת בנושאי צניעות, לשון הרע והתמודדות עם לחץ חברתי. בנוסף העביר סדנאות למורים בתוכנית "כוחה של שתיקה" - סדנה לפיתוח שפת הגוף והמסרים העוברים בדרך לא מילולית.
ב-1992 יצר את המופע "מהמגילה נגילה" המספר את סיפור מגילת אסתר ללא מילים. ב-1994 יצר את המופע-סיור "פנטומה בקפיטול" - סיור חוויתי בגבעת רם בליווי קטעי המחשה. ב-1997 יצר את המופע "מסמך אישי מהשואה" - סיפור על ניצול שואה המעלה זכרונות בעקבות לכידת אדולף אייכמן.
באמצע שנת 1988 נאלץ לעזוב את ההדרכה והאמנות על מנת להחליף את אביו בעסק המשפחתי והתחיל להיות עצמאי במכולת המקומית ביישוב עמנואל. ביום היה עובד כעצמאי ואחר הצהרים למד מחול מודרני, סטפס ומחול ג'אז בבית הספר למחול "מחולה" בירושלים, ולמד תנועה אצל בוריס סבידנסקי בתל אביב. אהבתו לפנטומימה הביאה אותו לקבל החלטה לאחר שנה לסגור את העסק כעצמאי במכולת, ולעסוק באומנות הפנטומימה.
בין השנים 1989–1991 עבד כמאפר בתצוגות אופנה בירושלים, איפר במספר סרטים בקולנוע חרדי, יצר אשליות של פציעה בסרט הדרכה לתחבושת אלסטית ועוד.
בין השנים 1990–1994 למד בימוי והפקת סרטים במעלה - בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות. ב-1995 למד משחק במכינה של הסטודיו למשחק ניסן נתיב. במסגרת המכינה למד להטוטנות ותנועה אצל בוריס סבידנסקי, ובמקביל למד סדנת הבעה וביטוי בעזרת תנועה ומשחק תיאטרלי אצל צביקה פישזון בבית ספר מעלה.
בין השנים 1998–2000 למד תיאטרון בבית הספר במעלה - בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות. שם שיחק על במה כשחקן מדבר בפעם הראשונה, בהצגה "בן מלך ובן שפחה שהתחלפו" בבימויו של שולי רנד על פי הסיפור שכתב רבי נחמן מברסלב.
החל מ-1999 הוא מופיע בחידונים במסגרת "החידון והחויה" על מושגים בתנ"ך, מורשת קרב, משנה, גמרא והיסטוריה. בשנת 2000 גילם את דמות הזאב בהצגה "פטר והזאב" בסדרת קונצרטים של התזמורת הסימפונית ירושלים.
ב-2002 פיתח (בליווי מנחה מהחינוך המיוחד) סדנת פנטומימה טיפולית, כלי תקשורתי-טיפולי לילדים הסובלים מפיגור ואוטיזם. סדנה זו זכתה להצלחה במוסדות לחינוך מיוחד.
בין השנים 2004–2007 היה שותף בהקמת הפסטיבל הבינלאומי לפנטומימה בשפרעם והופיע בו.
ב-2004 למד ליצנות למבוגרים ולילדים ועבודה עם מסכות ואביזרים אצל עמירם אטיאס. ב-2005 העלה מופע משותף עם עמירם אטיאס בשם "גונבים את ההצגה" המשלב להטוטנות, קסמים וליצנות. ב-2006 העלה יחד עם עמירם אטיאס הצגה למבוגרים בשם "ביד המקרה". ב-2007 יצר יחד עם אנה ולאסוב מופע משותף בשם "עזר כנגדו" המתאר מערכת יחסים מורכבת בין בעל לאישה. את המופע ביים גינדי בביצקי. באותה שנה כתב ויעץ חומר מקורי מתוך ארון הספרים היהודי למופע "אם כל חי" של אנה ולאסוב, מופע זה עלה גם בפסטיבלים באירופה. ב-2008 יצר את המופע "שרשרת הדורות" מופע ללא מילים המתאר את השתלשלות המאורעות של עם ישראל לאורך הדורות מאברהם אבינו עד ימינו, בליווי קטעי הקראה בעברית ובאנגלית. ב-2009 יצר את המופע "מופע מה@net (מהפנט)" המתאר את הדילמות בשימוש ברשת האינטרנט. ב-2011 כתב וביים את ההצגה "בד בבד" בתיאטרון המשולש בטבריה. הצגה לשלושה שחקנים העוסקת במאבק המתמיד בין חומר ורוח כפי שמתואר בסיפורי תחילת האנושות. ב-2013 יצר מופע לילדים לקראת פסח "האיש וההגדה" המספר את סיפור ההגדה של פסח" בפנטומימה יחד עם אביזרים.
ב-2013 החל ללמוד בבית מדרש ליוצרים במוסררה בית הספר הרב תחומי לאמנות וחברה ע"ש נגר בהנחיית שמעון קליין והסופרת רבקה מרים.
ב-2019 יצר עם הפנטומימאי והשחקן עמירם אטיאס הצגה ללא מילים "ESTER פנים" - סיפור מגילת אסתר בסגנון קומדיה דל'ארטה, פנטומימה ומסיכות. עם הצגה זו יצא להופיע בפני קהילות יהודיות בחבל הבלקן.
יוזם וחבר בוועד המנהל של הפורום לאומנויות הבמה, והקים עם מספר אומנים את הפרלומימיקה – תיאטרון רב תחומי ללא מילים. חבר באמ"י ובארגון הפנטומימה הבינלאומי.