stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוסד פיננסי חוץ-בנקאי

מוסד פיננסי חוץ-בנקאי (באנגלית: non-bank financial institution) הוא מוסד פיננסי שאינו מחזיק ברישיון בנקאי, כגון חברות כרטיסי אשראי, חברות הלוואות וחברות ביטוח, ומספק שירותים פיננסים (אשראי, הלוואות, השקעות), אך אינו מגייס פיקדונות מהציבור.
תפקיד במערכת הפיננסית > תחרות

מוסדות פיננסים חוץ-בנקאים מגברים את התחרות והגמישות במערכת הפיננסית, ומשלימים את המערכת הבנקאית. בנוסף, הם מתאים את השירותים הפיננסיים לצרכים של לקוחות ספציפיים, עשויים להתמחות במגזר מסוים, ולפתח יתרון מידע באמצעות תהליך של מיקוד והתמחות.
בעולם, מוסדות פיננסים חוץ-בנקאים מציעים את רוב סוגי השירותים הבנקאיים, כגון הלוואות אשראי, מימון, תכנון פרישה, המסחר במניות, חיתום, כגון ניהול תיקי מניות ושירותי ניכיון. ניכיון מכשירים וייעוץ בפעילויות מיזוג ורכש.
תפקיד במערכת הפיננסית > יציבות

מערכת פיננסית מרובת משתתפים, הכוללת מוסדות פיננסיים חוץ-בנקאיים, יכולה להגן על הכלכלה מפני זעזועים פיננסיים ולאפשר התאוששות מהירה כאשר זעזועים אלה מתרחשים, על ידי הגדלת מספר החברות ופיזור סיכונים רב יותר.
המצב בישראל

בישראל פעל במשך שנים רבות שוק אפור לא מוסדר של מערכת מימון הפועלת מחוץ למערכת הפיננסית הממוסדת.
בשנת 1993 נחקק "חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות" שנועד להגן על הלווים בשוק זה. אחד המנגנונים בחוק הוא הגבלה של הריבית המרבית שאפשר לגבות בהלוואות חוץ-בנקאיות.
בעשור השני של המאה ה-21 התרחב באופן משמעותי השוק הפיננסי החוץ-בנקאי ונכנסו שחקנים חדשים לתחרות באספקת שירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים. בשנת 2015, המליצה "הוועדה להגברת התחרותיות בשירותים בנקאיים ופיננסיים" (ועדת שטרום) על הקמתו של מפקח פיננסי על מוסדות אשראי חוץ־בנקאיים.
בשנת 2022 נודע על הסתבכות וחשד למעילה של שתי חברות גדולות למימון חוץ בנקאי בישראל:
1 ."יונט קרדיט" בראשות צחי אזר, שלמה אייזיק ושי פנסו, עם משה כחלון, לשעבר שר האוצר, שהיה יו"ר החברה עד התפטרותו ביוני 2022
2. "גיבוי אחזקות", בעלים ויו"ר יהונתן כהן
סוגי מוסדות > מימון חוץ בנקאי

חברות המספקות מימון חוץ בנקאי לעסקים על ידי הלוואה קצרת טווח (בדרך כלל בטווח של 30–120 יום).
סוגי מוסדות > חברות ביטוח וחיסכון לטווח ארוך

חברות ביטוח פנסיה וגמל המספקות מימון לטווח ארוך, לדוגמה לפרויקטים של פיתוח תשתיות.
סוגי מוסדות > אשראי צרכני

חברות המספקות אשראי לצרכנים, לרכישת רכב, שיפוץ דירה וכדומה. לדוגמה חברת "מימון ישיר" מקבוצת "ביטוח ישיר".
סוגי מוסדות > עושי שוק

ברוקר אשר קיבל על עצמו לקנות או למכור נייר ערך מסוים, כאשר מופיע ביקוש או היצע בנייר ערך זה והוא לא נמכר או נקנה בשער הנתון בנייר הערך. פעילותו של עושה השוק חיונית לסחירות של נייר הערך שכן היא מבטיחה שיהיה ביקוש גם כאשר הציבור הרחב בזמן נתון אינו מעוניין בו.
סוגי מוסדות > גמ"ח הלוואות

מוסד פיננסי חוץ-בנקאי יהודי-מסורתי שייעודו מתן הלוואות ללא ריבית לנצרכים. הגמ"חים אינם תחת פיקוח רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון עקב לחצים מצד חברי הכנסת החרדים להחריג אותם.
הערות שוליים

↑  FRB: Speech, Greenspan - Do efficient financial markets mitigate crises? - October 19, 1999
↑   מירב ארלוזורוב, חברות אשראי חוץ־בנקאי יוכלו להנפיק כרטיסים, באתר TheMarker‏, 5 ביולי 2016
↑  דן רבן, גד ליאור, [דן רבן, גד ליאור, פרשת יונט קרדיט: גם שר האוצר לשעבר משה כחלון נחקר ברשות לניירות ערך, באתר ynet, 19 ביולי 2022 פרשת יונט קרדיט], Ynet
↑  רועי ויינברגר, [רועי ויינברגר, ‏מעילת הענק בחברת גיבוי אחזקות: חשד ש-40 לקוחות מעורבים, באתר גלובס, 6 בנובמבר 2022 מעילת הענק בחברת גיבוי אחזקות], גלובס, 2022
↑   מירב ארלוזורוב, "כסף שחור הוא כמו מים": כך חמקו החרדים מהגבלת העסקות במזומנים, באתר TheMarker‏, 13 במרץ 2018
| חברות שירותים פיננסיים והשקעות בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגידים סטטוטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון |  |
| בתי השקעות | IBI (מחזיקה גם בתמיר פישמן) • אימפקט • אינפיניטי • אלומות • אקסלנס נשואה • אלטשולר שחם • הלמן-אלדובי  • הראל השקעות • ילין לפידות • מגדל שוקי הון • מור • מיטב • פסגות • פעילים • קלאריטי |  |
| קרנות השקעות פרטיות | קרן פימי • קרן השקעות סקיי • קרן ריאליטי • קרן תשתיות ישראל  • קרן טנא •  פורטיסימו קפיטל |  |
| קרנות הון סיכון | TLV Partners • JVP • פיטנגו • קבוצת ברמ • ויולה ונצ'רס • תעוזה • בנצ'מרק ישראל • ורטקס ישראל |  |
| קרנות נדל"ן | ריט 1 • מגוריט • מניבים • סלע קפיטל |  |
| תעודות סל | תכלית תעודות סל • קסם מדדים |  |
| מוסד פיננסי חוץ-בנקאי | נאוי גרופ • פנינסולה • אמפא • מיכמן • טריא • מימון ישיר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546720905171  LCCN: sh94005745
מינדנאו

ערך זה עוסק באי בפיליפינים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מבט על נהר פולנגי המתפתל במישור מאפאנג בבוקידנון שבצפון מינדנאו
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  דרום-מזרח אסיה
 קואורדינטות:  7°41′21″N 125°16′31″E﻿ / ﻿7.6892172°N 125.275268°E﻿ / 7.6892172; 125.275268
 ארכיפלג:  הארכיפלג המלאי
 שטח:  104,530 קמ"ר
 גובה מרבי:  הר אפו: 2,964 מטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  הפיליפינים הפיליפינים
 אוכלוסייה:  27,021,036 (2021)
 אזור זמן:  UTC+8
  (למפת הפיליפינים מוגדלת) מנילה קזון סיטי דבאו סיטי סבו סיטי זמבואנגה סיטי קגאיאן דה אורו מלזיה ים הפיליפינים  ים סין הדרומי מינדנאו(למפת הפיליפינים רגילה) מנילה קזון סיטי דבאו סיטי סבו סיטי זמבואנגה סיטי קגאיאן דה אורו מלזיה ים הפיליפינים  ים סין הדרומי מינדנאו
 
מינדנאו (בפיליפינית ובטאגאלוג: Mindanao) הוא האי השני בגודלו והמזרחי ביותר בפיליפינים. מינדנאו הוא גם שמה של קבוצת איים, אחת משלוש קבוצות האיים במדינה, הכוללת את האי מינדנאו וכמה איים קטנים המקיפים אותו. האי מינדנאו מכונה "אי ההבטחה" בשל אדמתו הפורייה, אקלימו הנוח, ושפע משאביו הטבעיים, והוא האזור היחיד בפיליפינים שבו יש אוכלוסייה מוסלמית משמעותית.
במינדנאו פועלות כמה תנועות בדלנות אסלאמיות. הגדולה והידועה בהן קרויה חזית השחרור האסלאמית של מורו (בערבית جبهة تحرير مورو الإسلامية, אבל היא מוכרת בפיליפינים בשמה באנגלית Moro Islamic Liberation Front ובראשי תיבות MILF). התנועה קמה על רקע המצוקה הכלכלית וחילוקי דעות על רקע דתי. הלחימה בין ה-MILF וצבא הפיליפינים גרמה לעקירתם של 100,000 תושבים ממקום מגוריהם, והעימות גרם להתגברות האסלאם הקיצוני.
גאוגרפיה

מינדנאו הוא האי השני בגודלו בפיליפינים (אחרי לוזון), ה-19 בגודלו בעולם והאי השמיני בעולם במספר תושבים. שטחו 94,630 קילומטרים רבועים המהווים 34% מהשטח היבשתי של הפיליפינים. את מינדנאו מקיפים כמה ימים שוליים, ים מינדנאו מצפון, ים סולו ממערב, ים הפיליפינים ממזרח וים סלבס מדרום. כחלק מטבעת האש המקיפה את האוקיינוס השקט, מצוי מינדנאו באזור בו מתחוללות התפרצויות געשיות ורעידות אדמה. פנים האי הררי, כולל ההר הגבוה ביותר בפיליפינים, הר הגעש הרדום אפו (2,938 מטרים), חופיו מישוריים ובהם כמה נמלים טבעיים ויש בו כמה מערכות נהרות גדולים. באי יש מגוון נרחב של צורות נוף: הרים גבוהים המבותרים על ידי גאיות, פסגות געשיות מבודדות, רמות נישאות מקומרות ומישורים ביצתיים שטוחים רחבי ידיים.
קבוצת איי מינדנאו כוללת את האי מינדנאו ואת ארכיפלג סולו המשתרע מדרום מערב לאי. קבוצת האיים מחולקת מנהלית לשישה מחוזות (בפיליפינית rehiyon – אזור), המתחלקים ל-26 נפות (בפיליפינית lalawigan).
גאוגרפיה > רמות

מאפיין חשוב נוסף של הגאוגרפיה של מינדנאו הם סדרת רמות בנפות בוקידנון ולאנאו דל סור. שטחן של רמות אלו נרחב למדי והן מקיפות מספר הרי געש באזור זה. הרמות נוצרו משפכי לבה מעורבים באפר געשי וטוף. בסמוך לשולי הרמות חצבו נהרות קניונים עמוקים, ובכמה מקומות נשפכים מפלי מים אל שפלת החוף הצרה. מפלי מים אלו טומנים בחובם הבטחה משמעותית לפיתוח אנרגיה הידרואלקטרית. ואכן, אחד ממקומות אלו, מפלי מריה כריסטינה, כבר הפך למקור עיקרי להפקת חשמל. משום שגובהן הממוצע של הרמות הוא 700 מטרים מעל לפני הים, הן מציעות מפלט מהחום המעיק של מישור החוף. אגם לאנאו משתרע על מרבית שטחה של אחת הרמות בנפת לאנאו דל סור. זהו האגם הגדול ביותר במינדנאו והשני בגודלו בפיליפינים, שטחו 340 קמ"ר וצורתו כשל משולש שאורך צלעו הארוכה ביותר היא 25 קילומטרים. האגם שוכן בגובה 780 מטרים מעל לפני הים והוא מוקף מצדדיו המזרחיים, הדרומיים והמערביים בסדרת פסגות שגובהן מגיע עד 2,300 מטרים. תנאים גאוגרפיים אלו והטמפרטורה הנוחה שלחופיו מעמידים את האגם בשורה הראשונה של אתרי הנוף בפיליפינים. העיר מאראווי (Marawi) שלחופו הצפוני של האגם נחצית על ידי נהר אגוס (Agus) שמימיו מזינים את מפלי מריה כריסטינה. אגמים נוספים במינדנאו כוללים את בולואן (Buluan), מאיניט (Mainit) ופגוסי (Pagusi).
אתר מפל מים נוסף במינדנאו שוכן במאלאבנג (Malabang), ‏24 קילומטרים דרומית לאגם לאנאו. בנקודה זו מציגים מפלי חוסה אבאד סנטוס (Jose Abad Santos) את אחד מחמדות הטבע היפות במדינה כשער הכניסה לפארק פיתוח לאומי שגודלו 2,000 דונם.
מפלי לימונמסודן (Limunsudan), השוכנים בעיר איליגן (Iligan), שגובהם כ-240 מטרים הם מפלי המים הגבוהים בפיליפינים.
גאוגרפיה > שפלות

שתי שפלות נרחבות שוכנות בלב מינדנאו, העמקים של הנהר אגוסן והנהר מינדנאו (Rio Grande de Mindanao) בנפות אגוסן וקוטאבטו בהתאמה. עמק האגוסן הוא קער נרחב בין רכס ההרים המרכזי באי לרכס החוף המזרחי. אורך העמק 180 קילומטרים מצפון לדרום ורוחבו נע בין 35 ל-50 קילומטרים. כ-55 קילומטרים צפונית להתחלת מפרץ דבאו שוכן קו פרשת המים בין האגוסן ליובלים של הנהר ליבוגנון (Libuganon) הזורם למפרץ. גובה קו פרשת המים הוא מתחת ל-200 מטרים, עובדה המסמלת את התמשכות השפלה בפועל מים מינדנאו בצפון ועד מפרץ דבאו בדרום.
הנהר מינדנאו ויובליו העיקריים, הנהרות קטיסן (Catisan) ופולאנגי (Pulangi) יוצרים עמק שאורכו המרבי 190 קילומטרים ורוחבו נע בין 19 קילומטרים בשפך הנהר ל-100 קילומטרים במרכז קוטאבטו. ההמשך של עמק קוטאבטו כלפי דרום משתרע בלא הפרעה תוך חציית קו פרשת המים בגובה 350 מטרים ממפרץ אילאנה (Illana) בצפון מערב ועד מפרץ סראנגני (Sarangani) בדרום מזרח.
במקומות שונים יש שפלות לאורך החוף של מינדנאו. רבות מהן הן כיסים מבודדים קטנים, למשל לאורך החוף הצפון-מערבי של חצי האי זמבואנגה. במקומות אחרים, כמו במישור דבאו, מגיע רוחבן של שפלות חוף אלו עד ל-15 קילומטרים ואורכן לפי כמה ממספר זה.
מהעיר דיפולוג (Dipolog) מזרחה לאורך החוף הצפוני של מינדנאו כמעט עד העיר בוטואן (Butuan) משתרעת שפלת חוף המנומרת בגבעות שרוחבה משתנה. בנפת מיסאמיס אוקסידנטל (Misamis Occidental) יצר הר הגעש הרדום מאלינדנג (Malindang) שפלה שרוחבה 13 קילומטרים. מפרץ פנקיל (Panquil) הרדוד מפריד בין נפה זו לנפת לאנאו דל נורטה (Lanao del Norte), ובשוליו מצויים שפלות שניקוזן גרוע ויערות מנגרובים נרחבים. רוחב המישור צר במיוחד בנפת מיסאמיס אוריינטל (Misamis Oriental), ובמקומות אחדים הוא נלחץ בין ההרים הפראיים המגיעים עד הים. מזרחית לעיר קגאיאן דה אורו מתמשך חצי אי הררי ארוך לתוך ים מינדנאו.
מדיה וקבצים בנושא הגאוגרפיה של מינדנאו בוויקישיתוף
גאוגרפיה > אקלים

למעט נפת סוריגאו שבצפון מצוי האי מינדנאו מעבר לרצועת הטייפונים. גשם יורד במינדנאו כל השנה. בחצי האי מיסאמיס ובחצי האי זמבואנגה יש תקופה יבשה יחסית בין נובמבר לאפריל, וגשומה יחסית בשאר השנה. בחלק המזרחי של האי אין בכלל עונה יבשה ובין נובמבר לינואר יורדים באזור ממטרים עזים. בשאר האי יורדים גשמים בצורה מאוזנת, והטמפרטורות נוחות במשך כל השנה - טמפרטורה ממוצעת של 27°C, לחות יחסית של 77% וממוצע משקעים של 2,030 מ"מ גשם בשנה בשפלת החוף. הצירוף של פיזור הגשמים, הטמפרטורות הנוחות והיעדר ההשפעה ההרסנית של הטייפונים מאפשר את קיומה של חקלאות משגשת, אחד הגורמים לכינויו של האי "אי ההבטחה".
היסטוריה > עד הגעת האסלאם

מינדנאו קרוי על שם עם המגינדנאו (Maguindanao) שהסולטנות שהקימו הייתה הגדולה ביותר בהיסטוריה של האי, וממפות ששורטטו במאה ה-17 וה-18 מוכיחות כי ילידי המקום באותה תקופה השתמשו בשם זה כשהתייחסו לאי. עדויות להתיישבות אנושית באי מתוארכות ללפני כמה עשרות אלפי שנים. בתקופה הפרהיסטורית ישבה באי אוכלוסייה של ילידים ממוצא נגריטו. סביב 1500 לפני הספירה התפשטו עמים אוסטרונזיים בכל רחבי הפיליפינים ומעבר להם. ממצאים ארכאולוגיים שנתגלו מהתקופה מאוחרת יותר כוללים ספינות עץ שתוארכו לשנת 320 לספירה בבוטואן (Butuan) וחרסים שתוארכו לשנת 585 בדרום קוטאבטו. מהחפירות בבוטואן נתגלה כי בין מינדנאו לבין סין, הודו, ודרום-מזרח אסיה התנהל מסחר והסחורות וכלי המתכת שנתגלו מוארכים ל-900 לספירה. מרכזי הסחר באי היו בוטואן בשפך הנהר אגוסן, קרגה (Caraga) בחוף המזרחי, מגינדנאו שעל נהר המינדנאו ודפיטן (Dapitan) בחוף המערבי.
היסטוריה > בוא האסלאם

האסלאם התפשט באזור לראשונה במאה ה-13, באמצעות סוחרים ערבים שהגיעו ממלזיה ואינדונזיה של ימינו אל מינדנאו והאיים בארכיפלג סולו. קודם למגע זה היו תושבי האזור בעיקר אנימיסטים שחיו בקהילות אוטונומיות קטנות. האוכלוסייה המקומית התאסלמה במהירות, והמסגד הראשון בפיליפינים נבנה ב-1380 באי הקטן סימונול (Simunul). ב-1450 הוקמה באי ג'ולו (Jolo) שבארכיפלג סולו סולטנות סולו, וחמישים שנים אחר-כך הוקמה סולטנות מגינדנאו באי מינדנאו. האסלאם התפשט לעם המראנאו (Maranao – פירוש השם "עם האגם") שהתגורר לחוף אגם לאנאו, וגם בקרב קבוצה אתנית זו קמה סולטנות. בין מגינדנאו (פירוש השם "עם המישורים") לבין סולו וטרנאטה, סולטאניות מוסלמיות קרובות, התקיימו קשרי סחר ונחתמו בריתות.
היסטוריה > האימפריה הספרדית

בתחילת המאה ה-16 הגיעו הספרדים לפיליפינים. קרוב לוודאי שמשלחתו של פרדיננד מגלן עגנה במינדנאו ב-1521. ב-4 בפברואר 1543 נחת בחוף המזרחי של מינדנאו מגלה הארצות הספרדי רוי לופס דה וייאלובוס, והוא כינה לראשונה את קבוצת האיים, איי הפיליפינים (Las islas Filipinas). וייאלובוס כינה את האי "קיסריה קרולי" (Caesarea Caroli) על שם קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. הצי של וילאלובוס שהה באי 32 יום, אבל לאחר שלא נמצא מזון בסביבה, נאלץ וייאלובוס, שצוותו סבל חרפת רעב, להרים עוגן ולהפליג הלאה.
בסוף המאה ה-16 ותחילת המאה ה-17 נוצר המגע הראשון בין תושבי מינדנאו לספרדים. הספרדים הראשונים שהגיעו למינדנאו הופתעו לרעה כשגילו נוכחות מוסלמית ניכרת באי, תקופה קצרה לאחר שהספרדים גרשו את המורים המוסלמים מארצם שלהם לאחר כמה מאות שנות רקונקיסטה. למעשה הספרדים הם שכינו את המוסלמים של הפיליפינים בשם מורו (Moro), שם שמקורו במילה הספרדית מורים, והוא כיום הכינוי שבו משתמשים המוסלמים עצמם.
תהליך ההתאסלמות נמשך במינדנאו במקביל להשתלטות הספרדים על לוזון ואיי ויסאיאס. ב-1635 התיישבו הספרדים בזמבואנגה. חיל המשלוח הספרדי החל להשתלט על חצי האי ומיסיונרים ישועים החלו להמיר את דתם של התושבים. ב-1637 עמד המושל הכללי מטעם הספרדים, סבסטיאן הורטדו דה קורקוארה (Sebastián Hurtado de Corcuera‏; ?-1660) בראש משלחת צבאית שפעלה כנגד סולטנות מגינדנאו, בקרב הראשון הובסו כוחות הסולטנות והסולטאן קודארט (Qudarat) נמלט בעור שיניו, אך המלחמה לא הסתיימה ואחרי שמונה שנות מלחמה חתם הסולטאן הסכם שלום עם הספרדים. ההסכם החזיק מעמד אחת עשרה שנים, וב-1656 הכריז הסולטאן קודראט על ג'יהאד. הקרבות נמשכו לסירוגין עד 1663 שעה שהכוחות הספרדיים קיבלו הוראה להתרכז בלוזון בצפייה להתקפה (שלא התממשה לבסוף) של קוקסינגה, פיראט סיני שהשתלט על טאיוואן ב-1661. הספרדים נטשו את מינדנאו, וסולטנות מגינדנאו שגשגה תוך כדי קיום סחר עם ההולנדים, הבריטים וארצות דרום-מזרח אסיה. הספרדים החלו לחזור למינדנאו במאה ה-18. הם הקימו מחדש את המבצר בזמבואנגה, וישובים נוספים בצפון ובמזרח מינדנאו, כשהם מעודדים הגירה של פיליפינים נוצרים לאזורים אלו. העימותים עם המוסלמים התחדשו לסירוגין, כאשר מערכות עיקריות התחוללו ב-1860 וב-1890. הספרדים נטשו את מינדנאו בעקבות תבוסתם במלחמת ארצות הברית–ספרד ב-1899.
היסטוריה > הכיבוש האמריקני

כמו הספרדים לפניהם גם האמריקנים ששלטו בפיליפינים נתקלו בעוינות של המוסלמים. הם ניסו תחילה להפעיל דיפלומטיה ואחר כך עברו לשימוש בכוח ודיכאו את מרד המורו (1913-1899) שעלה בחייהם של למעלה מ-10,000 תושבים מוסלמים. המרידות המוסלמיות נמשכו בכל התקופה שבה שלטה ארצות הברית בפיליפינים וגם במהלך השלטון העצמאי למחצה של הפיליפינים בשנות ה-30 של המאה ה-20. ב-1937 התחוללו קרבות בין המוסלמים בלאנאו לצבא הפיליפיני. יפנים התיישבו באזור דבאו מתחילת המאה ה-20 והקימו באזור תעשייה המבוססת על צמח האבאקה.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

היפנים פלשו למינדנאו כחלק מהמערכה בפיליפינים (1941–1942). דבאו נכבשה בדצמבר 1941, והכוחות האמריקנים-פיליפיניים באי נכנעו במאי 1942. באי קמה תנועת גרילה שפעלה כל זמן המלחמה. באפריל 1945 נחתו כוחות אמריקניים במינדנאו והשלימו את כיבוש האי עד יוני 1945.
היסטוריה > העימות בין המוסלמים לממשלה המרכזית

כשהפיליפינים הפכו לרפובליקה עצמאית ב-1946 הייתה מינדנאו חלק ממנה. מהגרים מלוזון ומאי ויסאיאס החלו להתיישב במינדנאו וגרמו למיעוט המוסלמי לחשוש לעצמאותו. ב-1971 הקים נור מיסורי (Nur Misuari) את חזית השחרור הלאומית של מורו (MNLF ראשי תיבות שלMoro National Liberation Front), ארגון שמטרתו הקמת מדינה מוסלמית עצמאית (Bangsa Moro). על מנת להפסיק את הלחימה בין הצבא הפיליפיני לבין הארגון, נערכו ב-1976 דיונים בלוב בין הצדדים ועל סמך הסכם טריפולי שנחתם ב-23 בדצמבר 1976 הוקם ב-1989 האזור האוטנומי של מינדנאו המוסלמית (ARMM ראשי תיבות של Autonomous Region in Muslim Mindnao). הקרבות נמשכו עד 1996 ואז נחתם הסכם שלום בין הממשלה הפיליפינית לבין חזית השחרור הלאומית של מורו. שני ארגונים מוסלמים פורשים ממשיכים בלחימה מאז: חזית השחרור האסלאמית של מורו (Moro Islamic Liberation Front ובראשי תיבות MILF) שמטרתו הקמת מדינה מוסלמית במסגרת הפיליפינים וארגון "אבו סייף" ("אבי החרב") – ארגון ג'יהאדיסטי הדוגל בטרור הכולל הטמנת פצצות, וחטיפות, בעל קשרים הדוקים לאל-קאעידה ומאוחר יותר גם לדאעש, שמטרתו הקמת תאוקרטיה אסלאמיסטית סונית בדרום הפיליפינים.
פעילות ארגוני המחתרת המוסלמית, פעילות הטרור שמפעילה המחתרת הקומוניסטית המאואיסטית המכונה "צבא העם החדש" (בפיליפינית Bagong Hukbong Bayan מוכרת גם בראשי התיבות NPA של שמה באנגלית New People's Army), הצבאות הפרטיים שחלק מבעלי ההון מחזיקים ופעילות שודדי ים לאורך חופי מינדנאו תרמה לדימויה של מינדנאו כ"מערב הפרוע" של הפיליפינים.
חלוקה מנהלית

קבוצת האיים מינדנאו היא איחוד מנהלי שרירותי של איים בדרום הפיליפינים, הכולל שישה מחוזות מנהליים. ששת המחוזות מחולקים ל-26 נפות, שמתוכן ארבע נפות אינן בשטח האי מינדנאו. אחד המחוזות הוא שטחים בשליטה אוטונומית למחצה של התושבים המוסלמים. מלבד האי מינדנאו כלולים בקבוצת מינדנאו האיים של ארכיפלג סולו שלדרום מערב, הכולל את האיים העיקריים: בסילן, ג'ולו וטאווי-טאווי, ואיים נוספים הקרובים למינדנאו במקומות אחרים כדוגמת קמיגין, דינאגט, סירגאו וסאמל.
| מחוז | מספר מחוז | תיאור | עיר בירה | שטח (בקמ"ר) | אוכלוסייה (ע"פ מפקד 2007) | צפיפות אוכלוסייה (לקמ"ר) | נפות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חצי האי זמבואנגה  Tangway ng Zamboanga |  IX | המחוז משתרע על החלק המרכזי של צפון מינדנאו וכולל גם את האי קמיגין | זמבואנגה סיטי  Lungsod ng Zamboanga | 16,823 | 3,230,094 | 192.0 |  זמבואנגה דל נורטה (Zamboanga del Norte)  זמבואנגה דל סור (Zamboanga del Sur)  זמבואנגה סיבוגיי (Zamboanga Sibugay)  איסבלה (Lungsod ng Isabela) |
| צפון מינדנאו  Hilagang Mindanao |  X | המחוז משתרע על שטחו הדרום-מזרחי של מינדנאו | קגאיאן דה אורו  Cagayan de Oro | 20,132 | 3,952,437 | 196.3 |  בוקידנון (Bukidnon)  קמיגין (Camiguin)  לאנאו דל נורטה (Lanao del Norte)  מיסאמיס אוקסידנטל (Misamis Occidental)  מיסאמיס אוריינטל (Misamis Oriental) |
| דבאו  Rehiyon ng Davao |  XI | חצי אי שהוא גם מחוז במערב מינדנאו | דבאו סיטי  Lungsod ng Dabaw | 20,244 | 4,156,653 | 205.3 |  עמק קומפוסטלה (Lambak ng Compostela)  דבאו דל נורטה (Davao del Norte)  דבאו דל סור יחד עם העיר דבאו סיטי (Davao del Sur)  דבאו אוריינטל (Davao Oriental) |
| סוקסקסרג'ן  SOCCSKSARGEN – South Cotabato, Cotabato, Sultan Kudarat, Sarangani at General Santos City |  XII | מחוז במרכז מינדנאו, שמו הוא ראשי התיבות של ארבע הנפות והעיר המרכזית | קורונאדל  Koronadal | 22,466 | 3,829,081 | 170.4 |  דרום קוטאבטו יחד עם העיר ג'נרל סנטוס (South Cotabato at General Santos City)  קוטאבטו (נפה) (Cotabato)  קוטאבאטו (Lungsod ng Cotabato)  סולטאן קודראט (Sultan Kudarat)  סרנגני (Sarangani) |
| קראגה  Caraga |  XIII | מחוז בצפון מזרח מינדנאו | בוטואן  Butuan | 21,471 | 2,293,480 | 106.8 |  אגוסן דל נורטה (Agusan del Norte)  אגוסן דל סור (Agusan del Sur)  סוריגאו דל נורטה (Surigao del Norte)  סוריגאו דל סור (Surigao del Sur)  איי דינאגט ((Kapuluang Dinagat |
| האזור האוטנומי במינדנאו המוסלמית  ARMM - Autonomous Region in Muslim Mindanao |  ARMM | מחוז הכולל את חלקו המרכזי של מערב מינדנאו ואת האיים של ארכיפלג סולו. מתוך חמש הנפות רק שתיים (מגינדאנאו ולאנאו דל סור) מצויים במינדנאו | קוטאבאטו   Cotabato | 26,974 | 4,120,795 | 152.8 |  בסילן, למעט העיר איסבלה השייכת למחוז חצי האי זמבואנגה (Basilan)  לאנאו דל סור (Lanao del Sur)  מגינדאנאו, למעט העיר קוטאבטו (Maguindanao)  סולו (Sulu)  טאווי-טאווי (Tawi-Tawi) |
| קבוצת איי מינדנאו |  |  |  | 128,110 | 21,582,540 | 168.4 |  |
דמוגרפיה

נכון ל-2007 התגוררו באי 21,582,540 תושבים, צפיפות אוכלוסייה של 221.3 תושבים לקמ"ר. רוב האוכלוסייה, כ-63%, הם נוצרים, 32% מוסלמים ו-5% בני דתות אחרות. האוכלוסייה הנוצרית מרוכזת בעיקר בערים ובעיירות שהתפתחו בתקופת הכיבוש הספרדי והאמריקני. האוכלוסייה המוסלמית המכונה מורו מתרכזת בדרום האי וכוללת קבוצות אתניות רבות דוגמת המגינדנאו (Maguindanao), המאראנאו (Maranao), הטאוסוג (Tausūg) והבאנגגינגוי (Banguingui). השבטים הילידים של מינדנאו מכונים בשם הקבוצתי לומאד (Lumad) וכוללים 18 קבוצות אתניות כדוגמת הבוקידנון (Bukidnon), המנובו (Manobo), והטבולי (T'boli). שבטים אלו שלכל אחד מהם שפה, דת ותרבות ייחודית הפכו למיעוט בארצם ונאבקים להכרה על זכותם לאדמת אבותיהם. מקרה מיוחד מהווה הקבוצה האתנית של הטאסאדיי (Tasaday). קיומה נודע לעולם ב-1971 על ידי משלחת אנתרופולוגים שסיפרו כי בני השבט חיים במערות בדרום מינדנאו (נפת קוטאבטו) וכי תרבותם שייכת לתקופת האבן. בשנות ה-80 של המאה ה-20 נפוצה שמועה כי מדובר במעשה רמייה, אך מחקרים נוספים איששו את קיומם, אם כי הם העלו כי תרבותם אינה שונה במידה כה רבה משל שכניהם.
שפות

מרבית התושבים במינדנאו מדברים סבואנו. סבואנו היא השפה הראשית במרבית האזורים, למעט האזורים המוסלמים בחוף המערבי ובין שבטי ההרים. צ'אוואקנו (Chavacano), קריאולית המבוססת על ספרדית היא השפה הרשמית של העיר זמבואנגה סיטי, והלינגואה פרנקה בחלקים אחרים של חצי האי זמבואנגה ונפת בסילן. סמבואנגניו צ'אוואקנו (Zamboangueño Chavacano) הוא אחד מששת הניבים של צ'אוואקנו (ודובריה מכונים סמבואנגניו). מיעוט דובר סמבואנגניו צ'אוואקנו מצוי במקומות נוספים במינדנאו כדוגמת דבאו וקוטאבטו. סמבואנגניו צ'אוואקנו היא גם שפת מיעוט בסבה, אחת ממדינות מלזיה באי בורנאו.
יש באי גם מעט דוברי ספרדית, רובם זקנים בני משפחות של מסטיסים.
כלכלה

האקלים הנוח, שפע המים, החסינות מהטייפונים ההרסניים של צפון הפיליפינים והאדמה הפורייה, שמקורה בפעילות געשית ובסחף נהרות מאפשרים חקלאות מגוונת. החקלאים של מינדנאו מגדלים קוקוס, אבאקה, הוואה ברזילאית (עץ הגומי), אורז, קקאו, בוטנים, טבק, בננות ואננס. יבול בולט במיוחד הוא הגומי שב-2003 היה למוצר היצוא החקלאי המכניס ביותר של מינדנאו.
פירות טרופיים דוגמת הלנזון, הדוריאן, המנגוסטין והרמבוטן, גדלים במינדנאו במשך כל השנה. ענפי חקלאות נוספים כוללים גידול בקר ודיג.
משאבי טבע המצוים במינדנאו בשפע כוללים: עצים ומחצבים דוגמת זהב, כסף, עופרת, אבץ, נחושת, מנגן, ברזל, ניקל, כרומיט וקובלט.
לקריאה נוספת

Keat Gin Ooi, Southeast Asia: a historical encyclopedia, from Angkor Wat to East Timor, Volume 1, ABC-CLIO, 2004, ISBN 1576077705, Pages 890-893
Chris Rowthorn, Greg Bloom,  Philippines, Lonely Planet, 2006, ISBN 1741042895, Pages 367-409
Andaya, Leonard (1993). The world of Maluku: eastern Indonesia in the early modern period. Honolulu: University of Hawaii Press.
Cribb, Robert (2000). Historical atlas of Indonesia. Surrey: Curson. ISBN 0-7007-0985-1.
Hanna, Willard Anderson and Des Alwi (1990). Turbulent times past in Ternate and Tidore. Banda Naira: Yayasan Warisan dan Budaya.
H. Scheel, Gerhard Jaschke, H. Braun, W M Halle, T Koszinowski, Bertold Spuler, Frank Ronald Charles Bagley, H Kdhler, The Muslim world: a historical survey. Modern times, Volume 4 Translated by Frank Ronald Charles Bagley, Brill Archive, 1981 ISBN 9004061967 Pages 267-277
הערות שוליים

↑  שתי הקבוצות הנוספות הן ויסאיאס ולוזון
↑  Southeast Asia עמ' 890
↑  Mindanao: land of promise
↑  Why does Mindanao is also called Land of Promise and the Pearl City of the Philippines?
↑  Philippines Mindanao conflict
↑  כך על פי אתר Global Volcanism Program: Apo ו-Philippine Institute of Volcanology and Seismology (PHIVOLCS) Mount Apo Page, 2,954 על פי גרסה אחרת
↑  כלומר שאיננו חלק מרכס הרים ומוקף במישור או ברמה מכל צדדיו
↑  R. W. McColl, Encyclopedia of world geography, Volume 1, Infobase Publishing, 2005, ISBN 0816057869, page 620
1 2 3  Southeast Asia עמ' 891
1 2 3  Brendan I. Koerner, How Islam Got to the Philippines
↑  על היחסים המתוחים בין המוסלמים לממשלה הפיליפינית אפשר לקרוא במאמרים [ Dr. Samuel Tan,  Understanding The Mindanao Conflict: Mindanao at the Crossroad ו-Lessons from Mindanao History: As seen from Mindanao by Mindanaoans
↑  http://scjphil.org/mindanao1.htm Mindanao History]
↑  העיר איסבלה היא חלק מהאי בסילן, אך מחוץ לתחום השיפוט שלו
↑  העיר היא חלק ממאגידאנאו, אבל שייכת למחוז סוקסקסרג'ן
↑  העיר היא מרכז האזור, אבל שייכת דווקא למחוז סוקסקסרג'ן
↑  Tasaday
↑  Abacá (שם מדעי Musa Textilis), צמח מהסוג בננה שמסיביו מכינים חבלים ואת הנייר הקרוי "נייר מנילה"
↑  More Rubber Plantations In Mindanao By 2010
↑  פרי טרופי שם מדעי Lansium domesticum מתוך האתר של גילי חסקין :"שמו הפיליפיני של פרי כדורי בעל קליפה צהובה דקיקה, המחולק לפלחים גדולי גלעין, כשכל גלעין מוקף בציפה לבנה ומתוקה. הוא גדל באשכולות בדומה לליצ'י, אם כי יותר מתוק ופחות מעודן... בתאילנד הוא נקרא לֶאנגְסט (Langsat) וכאן הוא נחשב לפרי הלאומי."
↑  Southeast Asia עמ' 891
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536130805171  GND: 4100996-4  LCCN: sh85085493  NARA: 10046201  NDL: 00629316  NKC: ge1217705  VIAF: 246116894   WorldCat (עם VIAF): 246116894 
הר אפו, הפסגה הגבוהה ביותר בפיליפינים
הר מטוטום
צילום לוויין של אגם לאנאו
מפלי מריה כריסטינה
דייגים מול חופי מינדנאו
מינדנאו במפה ספרדית עתיקה
שבויים אמריקנים במינדנאו, יוני 1943
רקדניות בפסטיבל קמולן (Kaamulan), פסטיבל תרבותי אתני שנתי שבו משתתפים בני שבע קבוצות אתניות של הלומאד בצפון מינדנאו
ייצור גומי בבסילן