stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיורא זלץ

גיורא זלץ בקיבוץ משגב עם עם דן שפירו, אפריל 2016
גיורא זלץ (נולד ב-1959) הוא מנהל ישראלי; ראש המועצה היוצא של המועצה האזורית הגליל העליון.
ביוגרפיה

זלץ נולד וגדל בקיבוץ להבות הבשן. למד בבית ספר מקיף עינות הירדן. בצה"ל שירת כקצין בחיל השריון והשתחרר לאחר תפקיד מפקד פלוגה. לאחר מלחמת לבנון הראשונה חזר לשירות קבע לתקופה נוספת. בשירות המילואים שימש מפקד גדוד שריון.
זלץ שימש מנכ"ל מפעל "להבות" בקיבוצו בשנים 1989 עד 1999. בתום התפקיד מונה על ידי התנועה הקיבוצית לשליח מטעמה בצפון אמריקה, שם עסק בגיוס כספים ושימש ראש ארגון השומר הצעיר בארצות הברית. ב-2003 שב לישראל ומונה למנהל העסקי של קיבוץ להבות הבשן. לאחר מכן שימש מנכ"ל "אייל אופטיקה" ומנכ"ל "שמיר מוצרים אופטיים מיוחדים" מקיבוץ שמיר. ב-2009 מונה למנכ"ל חברת "אמיקו" בקיבוץ גניגר.
שימש יושב ראש קבוצת הכדורסל הפועל גליל עליון בשנים 2003 עד 2008. הוא היה ממייסדי עמותת בית הספר עינות ירדן ועמד בראשה במשך שנתיים.
בדצמבר 2012 נבחר זלץ לראש מועצה אזורית הגליל העליון. הוא נבחר בשנית לתפקיד בבחירות 2018, כשהוא גובר ברוב של 85.56% על גד יעקב ממעיין ברוך. בדצמבר 2022 הודיע כי לא יתמודד לתקופת כהונה שלישית.
במלחמת חרבות ברזל נדרש להתמודד עם התרוקנות המועצה האזורית מרבים מתושביה, שפונו ממנה מחמת הירי המתמשך לעברה. עקב המלחמה, נדחו הבחירות לרשויות המקומיות בקו העימות, והן התקיימו לבסוף בפברואר 2025.
זלץ נשוי לרחלה ואב לארבעה. הוא מתגורר בלהבות הבשן.
הערות שוליים

1 2  כלנית וסר-אוחיון, מנהרת הזמן, באתר "על הצפון פלוס", 12 בפברואר 2024
↑  רונית יהל, מועמד חדש לראשות מועצת הגליל העליון: מאיר מסטאי משמיר, באתר mynet‏ קיבוץ, 29 במאי 2018
↑  חיים הכט, זלץ: "אין לי ספק שכל תפקיד ציבורי צריך להיות לזמן קצוב", באתר רדיו קול רגע, ‏27 בדצמבר 2022
↑  יאיר קראוס, 3 חודשים של גמגום ישראל בגבול הצפון, זו הדרישה החדשה של ראש המועצה, באתר ynet, 11 בינואר 2024;
גיורא זלץ, ראש מועצת גליל עליון, על המצב הקשה בגבול לבנון: "הצפון יאבד חלק גדול מתושביו, ואם הצפון לא יהיה, לא תהיה מדינת ישראל", 103fm,‏ 7 במאי 2024
מגן דוד אדום

| --- | --- |
מגן דוד אדום בישראל

בניין הנהלת מגן דוד אדום הקודם בתל אביב
 
 דגל מגן דוד אדום (מד"א)
 התאגדות:  תאגיד סטטוטורי
 תחום:  פעילויות בריאות אדם, emergency and relief 
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  רחוב הפלדה 5, אור יהודה
 סינוף ארצי:  סינוף אקדמי לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 מקום פעילות:  ישראל ישראל
 מייסדים:  משולם ליבונטין, ברוך ניסנבוים
 נשיא:  אבי זהר
 מנכ"ל:  אלי בין
 עובדים:  3,000 (נכון ל־2016) 
 תקופת הפעילות:  7 ביוני 1930 – הווה (94 שנים) 
 www.mdais.org
 
סמליל מגן דוד אדום שהיה בשימוש עד 2012
חמ"ל מד"א במטה הארגון, אוקטובר 2023
מגן דוד אדום בישראל (המוכר גם בראשי התיבות מָדָ"א) הוא ארגון ההצלה הלאומי של ישראל.
הארגון בנוי על-פי הדגם של הוועד הבינלאומי של הצלב האדום, והוא מספק שירותי עזרה ראשונה, פינוי נפגעים באמצעות אמבולנסים, שירותי הדם של ישראל, שירותי בנק החלב, הדרכת עזרה ראשונה ורפואת חירום ופעילות הומניטרית בישראל וברחבי העולם. מגן דוד אדום מתנהל כאגודת עזרה של מתנדבים שקיבלה מעמד של תאגיד לפי חוק.
תקציב מגן דוד אדום עומד על כ-645 מיליון ש"ח בשנה. שליש מהתקציב מגיע כתרומות מאגודות הידידים. סיוע מגיע הן ככסף מזומן והן כציוד לאמבולנסים, בניית תחנות ושיפוצן וציוד לבנק הדם. רוב הציוד והאמבולנסים מגיעים בעקבות תרומות. יתר התקציב מגיע מהכנסות שוטפות עבור שירותי אמבולנסים, ניידות טיפול נמרץ ושירותי בנק הדם. ממשלת ישראל אינה מתקצבת את הארגון, אולם משלמת עבור פעילויות שונות, מסבסדת שירותי אט"ן ומקרי אשפוז על פי מספר המקרים שטופלו על ידי הארגון. השתתפות זו מהווה כ-7% מתקציב הארגון.
מנכ"ל מד"א הוא אלי בין ונשיא הארגון הוא אבי זוהר.
מד"א הוא ארגון ללא מטרות רווח.
מבנה ארגוני

המבנה הארגוני של מד"א נקבע בחוק מד"א על פי תקנון שאושר על ידי מועצת מד"א וועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
מבנה ארגוני > אמבולנסים

מגן דוד אדום מפעיל אמבולנסים בכל רחבי הארץ, המאוישים 24/7 בידי חובשים, פרמדיקים ולעיתים אף מגישי עזרה ראשונה או רופאים, הפועלים במשמרות של כ-8 שעות. כמות האמבולנסים הפעילים משתנה בין שעות היום ובין אזורים שונים, והיא נקבעת בכל מקום על פי גודל האוכלוסייה וצפיפותה. צוותי האמבולנס שוהים בתחנות מד"א ובנקודות הזנקה, ובעת קבלת מקרה במערכת הבקרה המקרה מצוות מידית לאחד הצוותים שיוצא בנסיעה אל הכתובת שהתקבלה על מנת לתת מענה רפואי, להזניק כוחות הצלה נוספים ולפנות לבית חולים, במידת הצורך ועל פי רצון המטופל.
בנוסף לאמבולנסים המאוישים בתקן, ישנם אמבולנסים הפועלים מעל התקן, כגון נהג מתנדב הפותח משמרת באמבולנס, אמבולנסים ביישובים מרוחקים בהם פועלים כוננים מבני היישוב בהתנדבות, ונהגים שמקבלים אמבולנס-כונן כרכבם הפרטי ויוצאים עמו לקריאות.
האמבולנסים במד"א מחולקים לצוותי BLS ו-ALS. כדלהלן:
מבנה ארגוני > אמבולנסים > BLS

צוותי BLS (Support Life Basic - סעד חיים בסיסי) מורכבים מנהג עובד (חובש/חובש בכיר/פרמדיק בהכשרתו) המנהל את הצוות ומלווים מתנדבים (חובשים/חובשים בכירים/מע"רים/נוער) המיומנים בביצוע פעולות סיעודיות, ופעולות מצילות חיים בסיסיות.
צוותי BLS פועלים בדרך כלל באמבולנס לבן (מכונה גם 'אמבולנס רגיל') המזווד בציוד נשיאה, כגון מיטה מתכווננת, כיסא מתקפל ואלונקה, ובציוד רפואי כגון בלוני חמצן ומסכות, ציוד להנשמה בסיסית, ציוד חבישה, דפיברילטור חצי אוטומטי, מוניטור פשוט, ערכת לידה, ערכה למתן נוזלים ורידי, ציוד לקיבוע אורתופדי, אספירין, אפיפן ועוד. בנוסף מצויד האמבולנס בציוד לשעת חירום, כגון ערכות מיגון אישי הכוללות שכפ"ץ וקסדה, ערכות למיגון נשימתי ועורי לאירועי חומ"ס וכדומה.
מבנה ארגוני > אמבולנסים > ALS

צוותי ALS (Support Life Advance - סעד חיים מתקדם) מורכבים מפרמדיק עובד המנהל את הצוות, נהג עובד (חובש/חובש בכיר בהכשרתו) ומלווים מתנדבים (משתלמי פרמדיקים/חובשים/חובשים בכירים/מע"רים/נוער), כאשר הפרמדיק מורשה לבצע פעולות מצילות חיים מתקדמות ולהכריז מוות, והצוות מורשה רק לפעולות סיעודיות ופעולות מצילות חיים בסיסיות. צוותי ALS פועלים בדרך כלל באמבולנס טיפול נמרץ (הצבוע בצהוב, ומכונה נט"ן או אט"ן), המזווד בציוד שבאמבולנס הלבן, ובנוסף בתרופות, ציוד למתן תרופות, ציוד להנשמה מתקדמת, מוניטור מתקדם בו משולבים דפיברילטור ידני ו-א.ק.ג., ועוד.
בעבר היו צוותי ה-ALS מחולקים לנט"ן בו נכחו רופא ופרמדיק, ואט"ן בו נכח רק פרמדיק, אך משנת 2015 בוטלה החלוקה ואין יותר רופאים בתקני האמבולנסים.
מבנה ארגוני > כונני תגובה מיידית

מגן דוד אדום מפעיל יחידת כונני תגובה מיידית ברחבי הארץ במטרה לקצר את זמני התגובה, לאפשר הגעה מהירה אל המטופל במקרי חירום שבכבישים פקוקים או במתאר אורבני צר, ובכך לאפשר לבעלי הכשרה מתאימה להגיש סיוע ראשוני מציל חיים בזמן ההמתנה לאמבולנס.
בעת קבלת קריאה במוקד 101 של מגן דוד אדום מאותרים הכוננים שזוהו על ידי האפליקציה כקרובים למקום האירוע ומוזנקים אליו באופן אוטומטי. אל האירוע יוצאים המתנדבים ברכבם הפרטי או בכלי תחבורה שניתן להם על ידי מגן דוד אדום, כגון קטנועים תלת גלגלים, אופנועים כבדים, רכבי תגובה מיידית (קיה פיקנטו), רכבי בימבולנס (רכב חשמלי קטן), אופניים חשמליים ואף אמבולנסים. ברשות הכוננים ערכת עזרה ראשונה, ציוד החייאה מתקדם ולחלקם דפיברילטורים חצי אוטומטיים. לפרמדיקים והרופאים שביניהם יש גם ציוד מתקדם התואם את הכשרתם.
היחידה מורכבת מכ-6,500 מגישי עזרה ראשונה, חובשי רפואת חירום, חובשים בכירים, פרמדיקים ורופאים הפועלים בהתנדבות מלאה. הכוננים מחויבים להשתלמויות מקצועיות ולביצוע משמרות באמבולנסים מדי תקופה. הכוננים נותנים מענה כל יום למאות קריאות הכוללות מקרי חירום רפואיים וסיוע לצוותי מגן דוד אדום.
מבנה ארגוני > כונני תגובה מיידית > פרויקט נאמן חיים

בינואר 2016 הושק פרויקט נאמן חיים במסגרתו אזרחים בעלי הכשרה רפואית נרתמים להענקת טיפול ראשוני במצבי חירום המתרחשים בסביבתם הקרובה. סוג האירועים העיקרי עמם הפרויקט נועד להתמודד הוא מקרים של דום לב ואובדן הכרה שבהם לטיפול בדקות הראשונות יש חשיבות מיוחדת. השותפים למיזם משתמשים באפליקציה מבוססת מיקום שמאפשרת להזעיק נאמני חיים הקרובים ביותר לאירוע בזמן אמת. האפליקציה משמשת בגרסתה המורחבת גם את כלל פעילי מד"א. למעלה מ-21,000 אנשי רפואה שהצטרפו לפרויקט נאמני החיים.
היעד שהציב ארגון מגן דוד אדום לעצמו הוא לגייס לתוכנית מיליון מצטרפים בתוך כמה חודשים.
מבנה ארגוני > מוקדים

במד"א מופעלים מספר מוקדים המפעילים את צוותי האמבולנס והכוננים באמצעות טלפון, מכשירי קשר ומערכת הבקרה הממוחשבת:
מוקד 101 - מוקד טלפוני בו יושבים טלפנים/ות העונים לשיחות הטלפון המחויגות למספר 101, מקבלים מהמודיע את פרטי המקרה ומיקומו, מזינים את הפרטים במערכת הבקרה המזניקה את צוותי האמבולנס, ומדריכים את המודיע בביצוע פעולות מצילות חיים ראשוניות, בהתאם למקרה.
מוקדים מרחביים - המוקדים המרחביים מפעילים את צוותי האמבולנס, מוודאים שהם פועלים כשורה מבחינה תפעולית, ומסייעים להם בהזנקת כוחות נוספים הנדרשים, בהתאם לאירוע.
מוקד תגובה מיידית - מוקד המזניק את הכוננים למתן מענה ראשוני בשטח עד לבוא האמבולנס.
מוקד ארצי - המוקד הארצי מפקח מלמעלה על פעילות הצוותים והמוקדים, ומסייע למוקדים המרחביים באירועים משמעותיים, כגון אירועים רבי נפגעים, חומרים מסוכנים, אירועים בהם נדרשת הזנקת מסוק וכדומה.
מוקד רפואי - במוקד הרפואי יושבים רופאים, פרמדיקים וחובשים מטעם מד"א המהווים סמכות רפואית לצוותים שבשטח, הן באישור פעולות מיוחדות והן בהתייעצות רפואית, במידת הצורך.
מוקד בתי ספר – נותן מענה בעת צורך רפואי בבתי הספר במקום האחיות.
מוקד טפסים - בקרת טפסים
בתקופת הקורונה פעל גם מוקד קורונה.
כל המוקדים האמורים שוכנים במוקד השליטה והבקרה הארצי של מד"א שהוקם ב-2007 בקריית אונו, הנקרא 'מד"א מוקד לאומי משולב' (ממל"מ).
מבנה ארגוני > חלוקה גאוגרפית

פעילות מגן דוד אדום מחולקת ל-4 מחוזות, המחולקים ל-11 מרחבים, אשר כל אחד מהם מנוהל בנפרד באמצעות התחנה המרחבית והמוקד המרחבי שלו:
מבנה ארגוני > חלוקה גאוגרפית > מחוז צפון

מרחב אשר – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בעכו.
מרחב גלבוע – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בעפולה, בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "גליל", המפעיל מבצעית גם את מרחב ירדן.
מרחב ירדן – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בטבריה.
מרחב כרמל – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בחיפה. בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "חוף", המפעיל מבצעית גם את מרחב אשר.
מרחב שרון – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בנתניה. בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "שרון".
מבנה ארגוני > חלוקה גאוגרפית > מחוז מרכז

מרחב איילון – תחנה מרחבית בראשון לציון.
מרחב ירקון – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בפתח תקווה.
מרחב אביב (דן לשעבר) – תת-מרחב הפועל באזור גוש דן תחת מרחב ירקון. תחנה מרחבית ראשית נמצאת בתל אביב.
המוקדים המרחביים של מחוז מרכז פועלים בממל"מ שבקריית אונו.
מבנה ארגוני > חלוקה גאוגרפית > מחוז ירושלים

מרחב ירושלים – תחנה מחוזית ראשית נמצאת בירושלים, בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "י-ם".
מבנה ארגוני > חלוקה גאוגרפית > מחוז דרום

מרחב לכיש – תחנה מרחבית ראשית נמצאת באשדוד. בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "לכיש".
מרחב נגב – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בבאר שבע, המוקד המבצעי "נגב" ממוקם בממל"ם שבקריית אונו.
מבנה ארגוני > שירותי הדם

בנק הדם של מד"א אוסף תרומות דם ומספק אותן לבתי חולים בכל רחבי הארץ.
מבנה ארגוני > שירותי חלב אם

בנק חלב האם של מד"א אוסף תרומות חלב אם ומספק אותן לנשים שלא מסוגלות להניק.
מבנה ארגוני > נוער מד"א

ארגון נוער מד"א הוא ארגון נוער הומניטרי הפועל במסגרת הפעילות של מגן דוד אדום. הארגון מבסס את פעילותו על ערכי החינוך להצלת חיים, פעילות הומניטרית בקהילה והתנדבות. הארגון הוא המקביל לארגוני הנוער של הצלב האדום במדינות אחרות. נוער מד"א מורכב ממתנדבי נוער בגילאי 15 עד 18 אשר מתנדבים באופן פעיל באמבולנסים, בניידות הטיפול הנמרץ, בהתרמות דם ובאירועים קהילתיים.
מבנה ארגוני > יחידת האיתור הבינלאומית

יחידת האיתור הבינלאומית היא יחידה הפועלת במסגרת מגן דוד אדום, כחלק משירות האיתור הבינלאומי של הצלב האדום. מטרת היחידה איתור בני משפחה וחברים שהופרדו במהלך אסונות נרחבים.
היחידה הוקמה לאחר חתימת מדינת ישראל על אמנות ז'נבה, ובהן הנחיה להפעיל שירותי חיפוש קרובים. השירות מטפל בבקשת איתור קרובים שהקשר איתם אבד כתוצאה ממלחמות או מאסונות טבע. בין השנים 2002–2007 טיפלה יחידת האיתור הבינלאומית ביותר מ-5,000 פניות. ביותר מ-1,700 מקרים, הפונים קיבלו אישור על מוות או גירוש יקיריהם ממדינות שונות.
היסטוריה > ארגוני מגן דוד אדום קודמים

הרעיון להקים גוף רפואי יהודי המקביל לצלב האדום הופיע במלחמת העולם הראשונה במספר מוקדים. הראשון היה הרופא היהודי-שווייצרי, ד"ר משה ארלנגר, אשר בשנת 1915 הקים בירושלים אגודה בשם זה לטיפול בחיילים יהודיים פצועים או שבויים. זאת כדי שלא ייאלצו להזדקק לשירותי "הצלב האדום" הנוצרי. לקראת סוף המלחמה אימצו את הרעיון הגדודים העבריים ששירתו בצבא הבריטי. האגף הרפואי שלהם פעל תחת סמל מגן דוד צבוע אדום עד פירוקם במאי 1921. הגדודים העבריים נעזרו בעניין זה בארגון "מגן דוד אדום" שהוקם בניו יורק באפריל 1918. הארגון האמריקאי עסק בעבודה רפואית וסניטרית בארץ ישראל. במשך הזמן הארגון פתח 70 סניפים ובהם 25 אלף חברים, רובם בארצות הברית אך חלק גם בקנדה, באנגליה ואפילו סניף אחד בתל אביב. עם פירוק הגדודים התפרקו סניפי מגן דוד אדום.
במקביל, בספטמבר 1918 הוקם ביפו ארגון מקביל בעל שם זהה "מגן דוד אדום". הארגון הוקם בהתאם להצעת ועד המתנדבות שליד הוועד הזמני של יהודי ארץ ישראל. בגוף החדש שירתו באופן וולונטרי רופאים, חובשים ואחיות וכן בעלי תפקידים נוספים. הם הגישו סיוע רפואי וסיעוד לחיילי הגדודים העבריים ולאוכלוסייה הכללית. הארגון פרסם קול קורא לצעירים יהודים להתגייס לשורותיו למען הערך הלאומי שהוא מייצג בדרך לעצמאות, וכך נכתב: ”לא על בני עם נוכרי, המדברים שפה נוכריה, צריכים אנו להטיל את הטיפול בגיבורי חיילינו” הקריאה לא נפלה על אוזניים ערלות וכ-500 צעירים התנדבו לארגון. גם הארגון הישראלי וגם אחיו האמריקאי פורקו עם פירוק הגדודים העבריים ב-1921.
היסטוריה > הקמת הארגון

במהלך 9 השנים שלאחר פירוק "מגן דוד אדום", גדלה אוכלוסייתה של העיר תל אביב, בשילוב עם תהליך התיעוש של העיר, הדבר הוביל לעלייה במספר התאונות שקרו בעיר, מה שחייב הקמה של גוף שיגיש עזרה ראשונה ויפנה פצועים לבתי החולים. בעקבות זאת פנה ד"ר משולם ליבונטין, מנהל בית החולים "הדסה" בעיר והציע לרכוש במצרים שני זוגות אופניים ומיטה על מנת שישמשו לפינוי פצועים, הצעתו התקבלה והוקצה לשם כך כסף, אבל בסוף הרכישה לא בוצעה.
באותה תקופה ביקר במצרים חיים אלפרין, במסגרת שליחות של מכבי האש, במצרים הוא ראה לראשונה אמבולנס מאובזר, אלפרין התרשם מהרעיון ורצה לרכוש אמבולנס אחד לטובת תושבי תל אביב, הוא יצר קשר עם ד"ר ליבונטין מה שהוביל לפגישה ב-7 ביוני 1930 בה התכנסו ד"ר משולם ליבונטין, חיים אלפרין, משה רבינוביץ', משה פרנקל, ד"ר ישעיהו אליהו, ד"ר ברזל וחיים ליבוביץ בבית קפה תל אביבי והחליטו להקים אגודה לעזרה מהירה בשם "מגן דוד אדום – תל אביב".
היסטוריה > השנים הראשונות

הארגון ארגן קורס לעזרה ראשונה ל-73 מתנדבים. ב-17 באוגוסט אישר הנציב העליון הבריטי את רישום האגודה והיא החלה לאסוף תרומות לרכישת אמבולנס. בדצמבר 1930 נרכש האמבולנס אשר הוכשר לייעודו בינואר 1931. ב-24 בינואר התקיימה נסיעת האמבולנס הראשון בתל אביב מביתו של ליבונטין עד ביתו של מאיר דיזנגוף. דיזנגוף גם יזם איחוד ארגוני מגן דוד אדום שפעלו בערים השונות. באפריל 1931 נחנך בית מגן דוד אדום ברחוב מזא"ה 13. התחנה פעלה עד 1976, אולם הוא המשיך לפעול בתור התחנה להזנקת אמבולנסים עד להחזרתו לעיריית תל אביב ביולי 2014. בספטמבר החלו אנשי הארגון ללבוש מדים אפורים עם סמל הארגון. בשנה הראשונה לפעילותה הגישה האגודה עזרה ל-1,032 איש. בשנת 1932 כבר היו 2,582 קריאות ובשנה שלאחריה – 4,046 קריאות. ביוני 1932 יצא הארגון במבצע לגיוס כספים לאמבולנס שני.
עקב המצב הביטחוני בירושלים, התפתחות המודעות בארגון שירות לפצועים, אזרחים ולוחמים נוסד מגן דוד אדום בירושלים בשנת 1934. המייסדים היו הד"ר יצחק מיטרשטיין וד"ר ורנר ניסל. הארגון היה קשור ל"הגנה" ול"הדסה". באותה שנה החלה לפעול בעיר חיפה תחנת עזרה ראשונה. בהמשך קמו אגודות נפרדות בערים נוספות ובהמשך התאגדו כולם לפעול כארגון אחד. החל משנת 1939 השתתף נציג של הארגון במטה ההגנה. לאחר קום המדינה הוא הוגדר כשירות חירום שתפקידו לסייע לצבא בעתות מצוקה.
משנות הארבעים הוציא לאור מגן דוד אדום את "מדריך לעזרה ראשונה" שנכתב על ידי ד"ר אריה אלוטין, ראש אגף ההדרכה של הארגון. ספר זה הודפס עד שנות השבעים ב-15 מהדורות, תורגם לאנגלית לצרפתית ולערבית, והופץ ב-65,000 עותקים בעברית וביחד עם ההוצאה העממית בשם "עזרה ראשונה לכל" (20,000 עותקים) והתרגומים, כ־100,000 עותקים. בשנת 1960 הוציא לאור מגן דוד אדום את החוברת "הנשמה מפה לפה", חוברת שהייתה בסיס לספרי הדרכת שיטת ההחייאה של שנות השמונים ואילך, (הופצה עד 1971 ב-140,000 עותקים).
לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה הוקמו על ידי מד"א מתקנים מוגנים מיוחדים שנועדו לקלוט פצועים. זאת משום שהיה חשש שארץ ישראל תופצץ מן האוויר, וכך היה. בעת שחיל האוויר האיטלקי הפציץ תל אביב במלחמת העולם השנייה גויסו 50 רופאים ו-400 חובשים מתנדבים על מנת לטפל בפצועי ההפצצה.
היסטוריה > השנים הראשונות > מלחמת העצמאות והקמת המדינה

ערב קבלת תוכנית החלוקה (כ"ט בנובמבר 1947) היו 24 סניפים של מד"א, 28 אמבולנסים וכחמישה אלף מתנדבים בארגון. עם פרוץ מלחמת העצמאות היווה מד"א חלק מהכוחות שלחמו בה. למד"א נתרמו עשרות אמבולנסים מארגונים דוגמת "בני ברית" ו"הבונים החופשיים" ומיהודים בתפוצות.
ב-13 באפריל 1948 השתתפו שני אמבולנסים ונהגיהם בשיירת הדסה. נוסעי האמבולנסים ונהגיהם נספו לאחר שפורעים ערבים תקפו את השיירה.
עם ייסוד צה"ל נענה הארגון לבקשת דוד בן-גוריון לשמש הזרוע המסייעת של "השירות הרפואי הצבאי" (לימים חיל הרפואה) בראשותו של הד"ר חיים שיבא.
היסטוריה > לאחר קום המדינה

ב־15 בנובמבר 1948, נמסר למגן דוד אדום "אווירון אמבולנס" – אמבולנס מוטס שנרכש מכספי תלמידי בתי הספר העירוניים בעיר תל אביב, ביוזמה של הד"ר ברוך בן-יהודה. הטקס נערך ב-שדה דב. מגן דוד אדום העביר לצבא 50 אמבולנסים שהתקבלו כתרומה מיהדות ארצות הברית וסייע בהכשרה, בלימוד ובאימון של צוותי הרפואה הראשונים של צה"ל.
עם קום המדינה הפך מגן דוד אדום לארגון ההצלה הלאומי של מדינת ישראל לשירותי רפואה דחופה טרום אשפוזית ולשירותי הדם. מעמדו ניתן לו באופן רשמי בשנת 1950 מתוקף חוק מגן דוד אדום, התש"י-1950. חוק זה הכיר בו הוכר כארגון ההצלה והחירום הראשי בישראל הפועל לסיוע בריאותי לרשויות הציבוריות. באותה עת היו לאגודה כ-28 סניפים בישראל.
ביולי 1950 התכנסו ב-אולם נחמני שבתל אביב מאות פעילים, עובדים בכירים ונציגי מתנדבים של "מגן דוד אדום" למה שתואר בהזמנה כ"כנס חירום". למוזמני הכנס התברר לפי תוכן הנאומים ש"מצב הארגון בכי רע". על אף הקשיים הניכרים מגן דוד אדום, בעיקר בסניפו בתל אביב הגביר בשנה שחלפה את פעילותו, בסניף תל אביב טופלו כ-3,082 מקרי אסון וסיפקו שירותי עזרה ראשונה ל-17,000 איש ואישה.
בשנת 1959 גדל הארגון עד כדי 50 סניפים ו-158 אמבולנסים. הארגון קיבל על עצמו את הפרוטוקולים המקובלים לטיפול של האיגוד האמריקאי לקרדיולוגיה (אנ').
בתאריך 22 במאי 1970 נחנך בניין הנהלת מגן דוד אדום בישראל (מרכז מד"א) ברחוב יגאל אלון 60 בשכונת יד אליהו בתל אביב. ב-25 במרץ 2009 נחנך בו מרכז הפיקוד והשליטה הארצי של הארגון באור יהודה.
בשנת 1987 נחנך בנק הדם המרכזי הארצי של מגן דוד אדום במרכז הרפואי שיבא (תל השומר) לאחר שעבר אליו מרחוב שבטי ישראל ביפו. הארגון מתרים מאות אלפי מנות דם מלא ומרכיבי דם בשיטת אפרזיס. בשיטה זו מעובד הדם למרכיבים לצורך ייעול ומבצע את כל הבדיקות הנדרשות במעבדות ייעודיות.
הארגון פועל להנחלת המשפט ההומניטארי הבין לאומי בציבור בישראל. הוא מדריך ומנחה למניעת מחלות ותאונות על בסיס כבוד הזולת וקדושת החיים. לפיכך, הארגון מטפל בכל אדם הזקוק לעזרה, ללא יחס לשיוך אתני, פוליטי גזעי או דתי. אפילו טרוריסטים יזכו לטיפול מידיהם של צוותי מגן דוד אדום. הארגון אמון על העברת סיוע הומניטרי באסונות שונים בעולם ובשיתוף עם פיקוד העורף ומשרד הבריאות. משלחות נרחבות יצאו לטיפול ברעידת האדמה בנפאל, ברעידת האדמה בהאיטי וברעידת האדמה והצונאמי באוקיינוס ההודי. בנוסף, מסייע הארגון בסיוע הומניטארי בתוך מדינת ישראל לקשישים ולנזקקים.
בשנת 2018 החלה הקמת הבניין החדש של בנק הדם המרכזי ברמלה כחלק מפרויקט קריית מד"א. 4 שנים לאחר, במאי 2022 נחנך בנק הדם.
במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 סייעו כוחות מגן דוד אדום במאבק נגד המגפה. הארגון פרסם סרטון נגיש למאבק בנגיף, לצד הובלת חולים בקורונה להמשך טיפול מחוץ לביתם וביצוע בדיקות לגילוי קורונה. עם הגעת חיסוני הקורונה למדינת ישראל החל מד"א לחסן את אוכלוסיית בתי האבות ובניידות מיוחדות ברחבי הארץ.
היסטוריה > פרשיות פליליות

במהלך השנים נקשר שמו של הארגון במספר פרשיות בהם עובדי ארגון מגן דוד אדום נחקרו או הורשעו על פרשיות פליליות במסגרת העבודה או ההתנדבות בארגון, חלקם גובו על ידי הנהלת הארגון וחלקם נסגרו בהמשך החקירה.
היסטוריה > פרשיות פליליות > פגיעות מיניות במסגרת ההתנדבות

במהלך השנים עלו עדויות קשות על תרבות אונס וניצול מיני ביחסי מרות של מתנדבות במגן דוד אדום בידי נהגי אמבולנסים, פרמדיקים, כאשר חלקם מלינים על מנהלי התחנות והגורמים בארגון המטייחים לדבריהם את הפרשיות הקשות, חלקם מתלוננות על מקרים שקרו שנים רבות קודם לכן. בשנת 2016 בעקבות תחקיר של יפעת גליק בערוץ 1 התקיים דיון בוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי בכנסת.
במסגרת הדיון עלו טענות קשות, דובר קבוצות תמיכה ברשתות החברתיות שהכילו סיפורים ממתנדבות ועובדות מד"א, וחלק מהמתנדבות העידו כי הסנקציות הקלות על החשודים במעשים בתוך הארגון בידי הגורמים המטפלים במגן דוד אדום כמעט וגרמו להם להפסיק את התנדבותם. מנכ"ל מד"א אלי בין אישר את ממצאי התחקיר והבטיח כי יושב ראש ועדת המשמעת לא יוחזר לתפקידו, וכי מנהלי התחנות נקראו על ידו לשיחה בה הובהרו להם הנהלים ואחריותם לשלום המתנדבים והמתנדבות.
במהלך השנים פורסמו מספר עדויות, תחקירים ופרסומים בנושא ביניהם סדרת תחקירים על ידי העיתונאית יפעת גליק
היסטוריה > פרשיות פליליות > חשד להעלמות מס

בחקירת רשות המיסים שהתנהלה ב-2010, בה אף נחקר מנכ"ל מד"א אלי בין, נבדק החשד להעלמת מס בסך 176 מיליון ש"ח תוך ניצול הטבת המס לה זוכה מד"א במסגרת חוק מד"א על פי הפרסומים נחקרו עשרות עובדים בעמותה, ומנכ"ל מד"א אלי בין הופיע עם מדי מגן דוד אדום לחקירה ברשות המיסים, ויחד עם מנהל הכספים של מד"א עופר דן יצאו לחופשה של חמישה ימים.
היסטוריה > פרשיות פליליות > פרשיית הבדיקות הפיראטיות

בשנת 2020 במהלך פעילות מד"א בימי הקורונה בבדיקות קורונה לאזרחים, נעצרו חמישה אנשים מתוכם 4 מתנדבים ועובדים במגן דוד אדום בחשד כי ניצלו את מעמדם כמתנדבי הארגון וגבו תשלום בסך עשרות אלפי שקלים לכיסם ביניהם סגן מנהל מרחב ירושלים במד"א אבי חובב ולמרות החקירות, הבקשה להרחיקו מהארגון נדחתה על ידי בית המשפט והוא הוחזר לתפקידו באותו העת. בהמשך בחרה הפרקליטות להסיר את האישומים נגד חובב כיוון שלא נמצאו ראיות מספיקות נגדו.
שיתופי פעולה > הצלב האדום

ארגון מגן דוד אדום התקבל כחלק מ"הוועד הבינלאומי של הצלב האדום", אך זה התנה את החברות באימוץ אחד משלושת סמלי הארגון שהיו נהוגים אז, וסירב להכיר בסמל מגן דוד האדום כסמל רביעי. לפיכך, התקבל בתחילה הארגון הישראלי במעמד של משקיף בלבד. ב-8 בדצמבר 2005 עודכנו הוראות הארגון בעקבות לחץ ישראל וארצות הברית. בעקבות זאת הותר שימוש בסמל מקומי מוקף ב"יהלום" אדום במדינות שאינן מעוניינות להשתמש בסמלי הצלב, הסהר או "האריה והשמש". כך, התקבל ב-2006 כחבר מלא, יחד עם הסהר האדום הפלסטיני. על פי ההסכם עם הפדרציה של הצלב והסהר האדום ממשיך הארגון להשתמש בסמל מגן דוד אדום בישראל. פעילות מעבר לקו הירוק וכן משלחות שיצאו לאזורי מצוקה ישתמשו בסמל המעוין האדום, וניתן לשלב במרכזו את סמל מגן דוד. במסגרת מזכר הבנות שנחתם, הכיר מגן דוד אדום בסהר האדום הפלסטיני כארגון האחראי על הטריטוריה שמעבר לקו הירוק, כולל מזרח ירושלים. בהתאם לכך, מגן דוד אדום התחייב שלא לפעול ביהודה ושומרון, ואמבולנסים עבור האוכלוסייה הישראלית מופעלים בידי המועצות המקומיות, ואינם רשאים להשתמש בסמלי הארגון.
מגן דוד אדום חתם ב-2002 על הסכם לשיתוף פעולה עם הצלב האדום האמריקני, וב-2004 עם הצלב האדום הצרפתי.
במרץ 2011 נערך בניהול מגן דוד אדום והסהר האדום הירדני, תרגיל משותף להיערכות לרעידות אדמה. בתרגיל השתתפו כ-200 איש, בהם אנשי מקצוע מיומנים משתי המדינות וחברי הסגל האקדמי וסטודנטים מהפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בדצמבר 2019, 15 רופאים ופרמדיקים מרחבי העולם הצטרפו ליחידת החירום הבינלאומית של מגן דוד אדום.
שיתופי פעולה > הסהר האדום

ב-28 בנובמבר 2005 נחתם מזכר הבנות בין מגן דוד אדום לבין הסהר האדום הפלסטיני. לפי ההסכם מגן דוד אדום לא ייתן שירותי רפואת חירום ביהודה ושומרון. הסכם זה אושרר גם בכניסתם המשותפת לוועד הבינלאומי של הצלב האדום שנה לאחר מכן. באוגוסט 2011 החל מגן דוד אדום לשנות את הסימול של האמבולנסים היישובים ביהודה ושומרון. הכיתוב מגן דוד אדום נמחק ובמקום סמל מגן דוד האדום הרגיל, מופיע מגן דוד ובתוכו מטה אסקלפיוס. מגן דוד אדום נימק את הצעד בצורך להבדיל בין כלל האמבולנסים היישובים בכל הארץ לבין האמבולנסים המופעלים ישירות על ידי הארגון. לפי פר סטנבק, המשקיף שמונה ליישום ההסכם בין מגן דוד אדום לסהר האדום, מחיקת סמלי מגן דוד אדום התבצעה במסגרת הסכם עם הצלב האדום. לפי ההסכם, תרומות מרחבי העולם למגן דוד אדום לא יכולות להיות מופנות על ידי הארגון ליהודה ושומרון. מגן דוד אדום בתגובה רשמית הכחיש את קיום המסמך וטען כי לא חל שום שינוי בפעילות ביהודה ושומרון
לאמבולנסים של הסהר האדום הפלסטיני אין היתר לעבור בשטחי ישראל ואמבולנסים של מגן דוד אדום לא עוברים בשטחי הרשות הפלסטינית. ישנה מחלוקת בין הצדדים בנוגע לזכויות התנועה של אמבולנסים במזרח ירושלים. ב-2005 סוכם כי חמישה אמבולנסים ו-22 אנשי צוות פלסטינים יוסמכו לעבור אל מזרח ירושלים לצורך פינוי חולים לטיפול בישראל, בעיקר בבית החולים אוגוסטה ויקטוריה. אלו מצטרפים אל ארבעה אמבולנסים של בית החולים ליולדות של הסהר האדום. הללו מגיעים לקריאות הן דרך הפניות של מגן דוד אדום והן דרך קריאות של תושביה הערבים של השכונות המזרחיות.
יתר האמבולנסים הפלסטינים לא מורשים להיכנס למזרח ירושלים וכמעט כל החולים הפלסטינים מועברים לירושלים בשיטת "גב אל גב". לפי שיטה זו האמבולנסים מתאמים הגעה למחסום הקרוב באמצעות מנהלת התיאום והקישור או מול מתאמת בריאות של המנהל האזרחי. אל המחסום מוזעק אמבולנס ישראלי מטעם מגן דוד אדום. שני האמבולנסים נוסעים זה לקראת זה ברוורס (ומכאן שם השיטה) והחולה מועבר מן האמבולנס הפלסטיני אל האמבולנס הישראלי. ארגוני זכויות אדם העלו ביקורת כנגד השיטה מאחר שהיא מעכבת את פינוי החולים הפלסטינים.
שיתופי פעולה > אוניברסיטת בן-גוריון בנגב

בשנת 2022 בית הספר לפרמדיקים של מגן דוד אדום סונף אקדמית לפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.