stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד שמעוני
לקריאה נוספת

יוסף קלוזנר, דוד שמעוני (שמעונוביץ) המשורר והוגה הדעות, בצירוף ביבליוגרפיה מאת ברוך שוחטמן וביוגראפיה קצרה, הוועד הארצי של אגודת שוחרי האוניברסיטה העברית בארץ ישראל, תש"ח (1947)
יוסף קלוזנר, משורר־הנשגב, הארץ, 7 באוקטובר 1920
יוסף קלוזנר, מיטב־השיר-אמתו (ליובלו של דוד שמעונוביץ'), השילוח, 1 ביוני 1926
דוד אריה פרידמן, משורר-האיתנים, השילוח, 2 בינואר 1912
על דוד שמעונוביץ בן החמשים, קובץ מאמרים, ב-"גליונות", שנה שנייה, חוברת תשיעית, 1936.
לדוד שמעונוביץ בן החמשים, קובץ מאמרים, ב-"העולם", 13 באוגוסט 1936.
ליובל הששים של דוד שמעונוביץ, קובץ מאמרים, ב-"מאזנים" אלול תש"ו.
לדוד שמעונוביץ - בן הששים, קובץ מאמרים ב-"דבר", 23 באוגוסט 1946.
אחרי מטתו של דוד שמעוני, קובץ מאמרים, ב-"מאזנים" טבת-שבט תשי"ז.
דוד שמעוני ז"ל – חמש שנים למותו, קובץ מאמרים ב-"מאזנים" טבת תשכ"ב.
אהרן אורינובסקי, דוד שמעוני (שמעונוביץ'), בספרו "תולדות הספרות העברית החדשה", כרך ג, ע' 91-66, תל אביב: יזרעאל תש"י
יעקב שטיינברג, הליריקה של שמעונוביץ. בספרו: רשימות, ע' 214-211, תל אביב: דביר, תרפ"ח 1928.
יעקב רבינוביץ, על האידיליה של שמעונוביץ, דבר, 23 באוגוסט 1946
מנחם ריבולוב, דוד שמעונוביץ - משורר האידיליה הארץ-ישראלית, הדואר, שנה 27, גיליון ג', עמ' 56–58, כ"א בחשון תש"ז.
יעקב פיכמן, לזכרו (מבוא למסה), דבר, 11 בינואר 1957
חיים תורן, שירה לשמה, בצרון, שנה י"ט, כרך ל"ז, חוברת ג, ע' 138-135, טבת תשי"ח (ינואר 1958). (בלקסיקון הספרות העברית החדשה)
עמנואל בן-גריון ויצחק עוגן, רשימות על "ספר האידיליות" לדוד שמעונוביץ, ב-"מאזנים" ג' תש"ה, ע' 177-179.
אברהם בלאט, "משורר המולדת", בספרו: בנתיב סופרים, ע' 58-55, תל אביב: המנורה, תשכ"ז 1967.
מרדכי עובדיהו, משורר האידיליות וההגיונות: דוד שמעוני, בספרו: נדבכים: עם סופרי דורי: מסות ורישומים, ע' 38-31, תל אביב: הוצאת אל"ף, תשל"ו 1975.
יעקב חורגין, על שירתו של דוד שמעוני, ב-"מאזנים" תשרי-חשון תשי"ז, ע' 338-332.
יהודה סלוצקי (עורך), באברויסק (שער תשיעי על דוד שמעוני כולל רשימה אוטוביוגרפית), "תרבות וחינוך", תל אביב 1967.
שלמה ויסבליט, חלוציות וחלוצים באידיליות של דוד שמעוני, האומה 55, 1978.
אב"א אחימאיר, בצל גן הדובדבנים, בתוך: 'אטלאנטידה או עולם ששקע, הוועד להוצאת כתבי אחימאיר, 1996, ע"ע 162-125
אב"א אחימאיר, דוד שמעוני, הסובייקטיווי במשוררים, בתוך: 'עין הקורא', הוועד להוצאת כתבי אחימאיר, 2003, עמ' 331-328
דן לאור, הופעתו של דוד שמעוני על רקע תקופת העלייה השנייה, דפים למחקר בספרות, כרך 8, ע' 270-253, 1992-1991.
הערות שוליים

1 2  ראיון עם שמעוני ב"הארץ" 7 באוגוסט 1936, וספרו "פרקי זכרונות"
↑  נתן גורן, ש"י עגנון– דוד שמעוני: שניים שזכו בפרס ישראל תשי"ד לספרות יפה, מעריב, 14 במאי 1954.
↑  פרס טשרניחובסקי לשמעוני ושפאן, מעריב, 2 בדצמבר 1956.
↑  דן לאור, הופעתו של דוד שמעוני על רקע תקופת העלייה השנייה, דפים למחקר בספרות 8, 1991-92, עמ' 270-253
↑  דוד שמעוני למנוחות, דבר, 12 בדצמבר 1956.
↑  רחל כצנלסון, בן ארצו, דבר, 3 בדצמבר 1936
1 2  חיים תורן, שירה לשמה : קוים לדמותו הפיוטית של דוד שמעוני, בצרון ל"ז, חוברת ג, טבת תשי"ח, עמ' 138-135
↑  חיים הררי, "דוד שמעונוביץ (לחצי יובל שירתו)"
↑  מנחן ריבולוב, דוד שמעונוביץ - משורר האידיליה הארץ-ישראלית, הדואר, 15 בנובמבר 1946, עמ' 58-56
↑  אברהם באלט, משורר ההתרפקות על המולדת, הצופה, ב' בשבט תשי"ז, עמ' 5
↑  יעקב פיכמן, לזכרו (מבוא למסה), דבר, ט' בשבט תשי"ז, עמ' 5
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אברהם פריימן | פרס ביאליק לספרות יפה  1936 | הבא: יעקב שטיינברג |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מקס ברוד | פרס ביאליק לספרות יפה  1949 | הבא: שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267919105171  PLWABN: 9810580374905606  BnF: cb150939974 (data)  GND: 131865471  ISNI: 0000 0001 0969 2937  LCCN: no91002008  MusicBrainz: d215f6d2-70cd-4e10-94d1-487a3b469d1a  NKC: mzk2010594016  NTA: 217900003  RERO: 02-A008605185  SELIBR: 91519  SUDOC: 110099303  Trove: 840128  VIAF: 47906498   WorldCat (עם VIAF): 47906498 
קברו של דוד שמעוני בבית העלמין טרומפלדור
דימוי דיוקנותיהם של דבורה בארון, ומימין לשמאל: הרב קוק, ש"י עגנון, דוד שמעוני, א"ז רבינוביץ' וי"ח ברנר, כולם התגוררו בנווה צדק בתקופת העלייה השנייה, במיצג "תוצרת הארץ" - עבודתו של האמן דוד טרטקובר המוצגת בכיכר מרכז סוזן דלל
דוד שמעוני ותלמידיו בגימנסיה הרצליה, 1936
פועלים כורתים עצים ביער חדרה (בשנות ה-30)
המושבה רחובות
עגלונים בכפר-סבא (שנות ה-30)
איהאב בסיסו

איהאב בסיסו (בערבית: إيهاب بسيسو; 28 במאי 1978) הוא איש אקדמיה, משורר ואדריכל פלסטיני. כיום הוא משמש כמנהל הספרייה הלאומית הפלסטינית (אנ'). היו דיווחים על פיטוריו בעקבות דבריו ברשתות החברתיות על הריגתו של ניזאר בנאת בידי כוחות הביטחון הפלסטינים, כחלק מהשתקת הביקורת של הרשות הפלסטינית וגינוי ההפגנות.
ביוגרפיה

איהאב יאסר עריף בסיסו נולד ב-1978 וגדל בשכונת א-רימאל בעיר עזה. הוא למד בבית הספר בעיר, ואז עזב ללימודי אדריכלות בבריטניה. לבסיסו יש תואר ראשון באדריכלות ותואר שני ודוקטורט במדיה בינלאומית מאוניברסיטת קארדיף בויילס.
לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטה, עבד איהאב כאדריכל באיחוד האמירויות הערביות. לאחר שסיים את התואר השני והדוקטורט שלו במדיה בינלאומית, הוא עבד כיועץ אקדמי ומאמן מדיה עבור מספר ארגוני תקשורת ערביים ובינלאומיים. כמו כן, עבד כמרצה במחלקה לתקשורת באוניברסיטת ביר זית וכיהן בה בתפקיד ראש החוג לתקשורת.
הוא מונה למנהל מרכז התקשורת הממשלתי ודובר רשמי של ממשלתו השלישית של ראמי חמדאללה ביוני 2014. מאוחר יותר מונה לשר התרבות באותה ממשלה, לאחר הסבב השני של חילופי שרים שנערך בדצמבר 2015.
בשנת 2019 הוא מונה לנהל את הספרייה הלאומית הפלסטינית. החל משנת 2021 הוא מכהן כסגן נשיא אוניברסיטת דאר אל-קלימה (Dar Al-Kalima University) לתקשורת ויחסים בינלאומיים בבית לחם.
לאורך השנים הוציא חמישה אוספי שירה ואוסף אחד של סיפורים. ב-28 בספטמבר 2022, קיבל מנשיא איטליה תואר מפקד במסדר כוכב איטליה (אנ').
א גנץ יאר פריי-לך

שגיאות פרמטריות בתבנית:להשלים 
פרמטרי חובה  [ נושא ] חסרים
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אין תמונה חופשית
אַ גַאַנְּץ יָאָר פֵרְיילַעך הוא זמר חסידי ביידיש שמשמעותו ותרגומו לעברית "כל השנה בשמחה להיות". לשיר ישנם 2 גירסאות אצל חסידיות שונות.
חסידות ויזניץ

אצל חסידי וויזניץ השיר חובר לכבוד ליל הסדר של פסח בארץ ישראל על ידי תלמידי האדמו"ר מויז'ניץ הרב חיים מאיר הגר לאחר עלייתו לארץ ישראל המפורסם על שם חיבורו האמרי חיים.
בעלון חסידות ויזניץ פורסם במילים אלו על השיר;
"חובר על ידי שחקני ה'פורים שפיל' בויז'ניץ בצילו של בעל ה'אמרי חיים' זי"ע במסגרת ההצגה 'לוקסוס שפיל'. בהצגה הוצג 'סדר נאכט' בביתו של היהודי המסתפק במועט ושר שירי הודי-ה לא-ל לעומת 'סדר נאכט' בביתו של החי חיי מותרות, כשבמהלך תיאור ליל הסדר, זימרו ניגון זה שבמקורו חוברו לו מילים נוספות אודות ליל הסדר".
תרגום השיר מיידיש לעברית;
חסידות ברסלב

בחסידות ברסלב התחבר זמר זה לניגון שמחה על הפסוק (ישעיהו נה,יב) "כִּֽי־בְשִׂמְחָ֣ה תֵצֵ֔אוּ וּבְשָׁל֖וֹם תּוּבָל֑וּן הֶהָרִ֣ים וְהַגְּבָע֗וֹת יִפְצְח֤וּ לִפְנֵיכֶם֙ רִנָּ֔ה וְכׇל־עֲצֵ֥י הַשָּׂדֶ֖ה יִמְחֲאוּ־כָֽף". משוררים אותו את הפסוק בלשון הקודש ואחר כך מוסיפים את המילים א גנץ יאהר פריילאך. בברסלב נהוג לשיר אותו בעיקר בשמחת בית השואבה או שמחת תורה.
כיום

אצל ישיבות ליטאיות וחסידות שונות השיר נפוץ לשיר אותו בשמחות משפחתיות וכן בחתונות בגירסתו הקצרה ביותר ללא הפסוק בישעיה וכך; אַ גַאַנְּץ יָאָר פֵרְיילַאך פֵרְיילַאך זַאַל מַעַן זַיְין.
קישורים חיצונים

אגנץ יאהר פריילך באתר שירי ברסלב
א גנץ יאהר פריילך בישיבת כנסת ישראל חברון
א גנץ יאהר פריילאך, בביצוע המזמרים לפורים בחסות גל פז
השיר "א גנץ יאהר פריילאך" בביצוע "הרבי המשמח" האדמו"ר מברדיטשוב רבי אהרן בוימיל עם הזמר פיני איינהורן
הרבי מברדיטשוב "הרב אהרון בוימיל" מרקד ושר עם חסידיו ומקדיש את השיר "אגנץ יאהר פריילאך" בחג החנוכה לבנימין 'בני' גנץ שר הבטחון הנוכחי וראש ממשלת ישראל החילופי לשעבר
לקריאה נוספת

אשכול ביידיש על השיר אגנץ יאהר פריילאך
הר אתלרד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת)<div style="position:absolute; left:שגיאה בביטוי: אופרנד < בלתי צפוי%; top:-400%;"> בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמה(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה)<div style="position:absolute; left:שגיאה בביטוי: אופרנד < בלתי צפוי%; top:-400%;"> בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמה(למפת אנטארקטיקה רגילה)<div style="position:absolute; left:שגיאה בביטוי: אופרנד < בלתי צפוי%; top:שגיאה בביטוי: חסר אופרנד ל־*%;"> מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת)<div style="position:absolute; left:שגיאה בביטוי: אופרנד < בלתי צפוי%; top:שגיאה בביטוי: חסר אופרנד ל־*%;"> מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומי
הר אתלרד (באנגלית: Mount Ethelred) הוא הר המכוסה ברובו קרח ברכס דאגלס שבצפון-מזרח האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 2,470 מטרים מעל פני הים; והוא ההר השביעי בגובהו באי אלכסנדר (אחרי הר קאלה); הר אתלרד הוא ההר ה-828 בגובהו באנטארקטיקה.
ההר ממוקם 6 קילומטרים דרומית-מזרחית מהר אתלוולף, ו-15 קילומטרים ממפרצון ג'ורג' השישי.
היסטוריה > גילוי ומיפוי ההר

ההר התגלה ב-23 בנובמבר 1935, על ידי לינקולן אלזוורת', בטיסה הטראנס-אנטארקטית שערך מן האי דנדי אל מדף הקרח רוס.
ההר מופה על ידי וולפגנג לואיס גוטפריד יוארג (Wolfgang Louis Gottfried Joerg) בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי אלזוורת'.
צידו המערבי של ההר מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בשנים 1947–1948; המיפוי בוצע על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1960.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
ההר נקרא על שמו של אתלרד הראשון, מלך וסקס המלך הסכסוני של אנגליה; וזאת בדומה לשמות הרים סמוכים רבים הנקראים על שמות מלכי אנגליה.
ראו גם

הר אדרד
הר אתלוולף
הר אתלסטאן
הר אגברט
רכס אתלברט
הר אלפרד
לקריאה נוספת

• Defense Mapping Agency  1992, , P 377
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע גאוגרפי
↑  הרי אנטארקטיקה לפי גובהם
↑  מידע על מקור השם
כאן חינוכית

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 קטגוריה:  ילדים ונוער
 סוג:  ערוץ ילדים ונוער ממלכתי
 תאריך השקה:  15 באוגוסט 2018
 בעלות:  ישראל ישראל
 שפה:  עברית, ערבית
 משרד ראשי:  יונה קרמנצקי 6, תל אביב
 אזור קליטה:  המזרח התיכון
 זמינות
 חבילה:  HOT • ‏yes • סלקום tv • פרטנר tv • ‏+STING • NEXT TV • עידן + • FreeTV
 HOT:  אפיק 80 HD
 yes:  אפיק 80 HD
 סלקום TV:  אפיק 80
 פרטנר tv:  אפיק 80
 עידן+:  מרבב 2
 
 כאן חינוכית
 
גרסה מעוצבת של הלוגו, המשמשת במעברונים
כאן חינוכית הוא ערוץ טלוויזיה ציבורי, ששידוריו מיועדים לילדים ונוער. הערוץ החליף את הטלוויזיה החינוכית הישראלית (ערוץ 23) בעקבות חוק השידור הציבורי הישראלי, וקם ב-15 באוגוסט 2018 כחלק מתאגיד "כאן".
מאז תחילת פעילותו הערוץ משודר באיכות HD (בשידורי yes ו-HOT) בטלוויזיה, ובאיכות HD באתר ובאפליקציית "כאן".
ב-5 בינואר 2021 ערוץ "כאן חינוכית" עבר לשדר באפיק 80, אחרי 25 שנים בהן שידרה הטלוויזיה החינוכית באופן מלא בערוץ 23, ולאחריה החל לשדר באותו האפיק הערוץ החדש של "כאן" עד העברתו של הערוץ "כאן חינוכית" לאפיק 80, זאת כדי להכניס את הערוץ לאפיקים בקידומת שהם שדרת ערוצי הילדים והנוער של ערוצי הכבלים והלווין של HOT ו-yes.
רקע

כחלק מחוק תאגיד השידור הציבורי הישראלי, קו הזמן של ערוצי הברודקאסט בישראל. במשך השנים חלה הידרדרות חמורה במעמדה ובתפקודה של רשות השידור. לאחר איסוף נתונים רבים ודוחות הוחלט שכדאי לסגור את הרשות, ולשם כך נדרשה חקיקה. על אף שמעולם לא היה כל קשר בין הטלוויזיה החינוכית לרשות השידור (בדומה ליחסי רשות השידור-גלי צה"ל), למעט חלוקת שעות השידור ותדר הערוץ עצמו למשך שנים רבות (עד תחילת שנות ה-2000), עם חקיקת חוק השידור הציבורי החדש הוחלט לכלול גם את הטלוויזיה החינוכית הישראלית.
לגיבוש החקיקה הנדרשת הקימה הכנסת את הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי, בראשות חברת הכנסת קארין אלהרר. הוועדה החלה את דיוניה ב-11 ביוני 2014 וקיימה מספר ישיבות רב. ב-9 ביולי אושר נוסח הצעת החוק (שבתוכה גם סגירת החינוכית, ראו סעיף 120). ב-29 ביולי 2014 אושר חוק השידור הציבורי. החוק מורה על הקמת תאגיד השידור הישראלי ועל סגירת רשות השידור, וסגירת החינוכית כ-15 חודשים לאחר העלייה לשידור של התאגיד.
הערוץ יועד לשדר תוכני ילדים במשך כל שעות היום, בניגוד לחינוכית ששידרה תכנים למבוגרים בשעות הערב והלילה. בעקבות זאת, חלק מתכני החינוכית עברו לשידור ב"כאן 11" ולחלקן הוחלט שיופקו עונות חדשות. למרות זאת, חלק מן התכנים משודרים בשני הערוצים, כמו התוכנית "גלילאו". עד לאירוויזיון 2019, עמד הערוץ בהגדרה שהוצבה לו על ידי התאגיד, ובתקופת האירוויזיון שימש כערוץ לשידורי האירוויזיון בשפת הסימנים - דבר החורג מההגדרה שניתנה לו על ידי התאגיד.
בתחילת אוגוסט 2018 פרסם התאגיד מודעות דרושים שמיועדות לעובדי החינוכית בלבד, וזאת עקב התיקון לחוק השידור הציבורי לפיו התאגיד יקלוט 40 מעובדי הטלוויזיה החינוכית. נכון לסוף נובמבר 2018 טרם נקלטו 40 עובדי הטלוויזיה החינוכית.
ב-17 בינואר 2019 מונה עומר מנור למנהל "כאן חינוכית".
מאבקים נגד סגירת החינוכית

במקביל לסגירת רשות השידור והמאבקים כנגד הסגירה, החלו מספר מאבקים גם כנגד סגירת הטלוויזיה החינוכית הישראלית.
במסגרת הקמת תאגיד כאן מונה אלדד קובלנץ במקביל להיותו מנכ"ל הטלוויזיה החינוכית, גם למנכ"ל זמני של התאגיד. בתחילת אוגוסט התפוצץ המשא ומתן בין ההנהלה לעובדים, כשעובדי החינוכית העלו לשידור שקופית שבה קראו להנהלת התאגיד להגיע עמם להסכם ולמנוע את סגירת החינוכית. כתוצאה מהמהלך החליט קובלנץ להפסיק לחלוטין את שידורי החינוכית בכאן 11. לאור מחאות של עובדי החינוכית בטענה לניגוד עניינים בין תפקידיו של קובלנץ, יצא קובלנץ לחל"ת בספטמבר 2017 ובמקומו מונתה אורנה שמחון.
הטלוויזיה החינוכית הפיקה ושידרה מספר תשדירים כנגד סגירתה, בהם משולבים דמויות מתוכניות החינוכית כגון קישקשתא, וקטעים מתוכניות החינוכית כגון סרט ערבי (מהתוכנית "זהו זה!"), והתקיימה מחאה כנגד הסגירה בדף הפייסבוק "החברים של קישקשתא", כמו גם הפגנות ציבוריות, ודיונים בכנסת אודות הסגירה.
בנוסף לכך, התנהלו כמה מאבקים נקודתיים בין ועדי העובדים בחינוכית לבין ההנהלה ומשרד האוצר בעקבות אובדן רצועת השידור של החינוכית בערוץ 2 עקב סגירתו, שהוביל להיעלמות מענק עבור שידור תוכניות בערוץ 2, עם הפסקת השידורים בערוץ. ההנהלה והאוצר הציעו לעובדים להמיר את המענק בהטבה תמורת שידור תוכני החינוכית בתאגיד. במקביל, התוכנית "ערב חדש", ששודרה בערוץ הראשון ב–16:59, הייתה אמורה לעבור לשידור ב–16:00 ב"כאן 11" — אך העובדים טענו כי הקדמת השידור תפגע בתשלום שהם מקבלים על שעות נוספות, ולבסוף התוכנית הועברה לרצועת שידור מאוחרת יותר בערוץ 23 של החינוכית.
עובדי וצופי הטלוויזיה החינוכית ניהלו מאבק ממושך כנגד סגירתה, כשהם טוענים שאיתה יאבד ידע מקצועי ייחודי על השילוב בין טלוויזיה, חינוך ופדגוגיה. עוד טענו כי בניגוד לטלוויזיה החינוכית שהפיקה את רוב תכניה באולפניה, יתבסס ערוץ הילדים החדש בתאגיד על מיקור חוץ ורכש הפקות - דבר שנתמך בהצהרות התאגיד כי להקמת הערוץ החדש הוקצו 13 תקני כוח אדם בלבד. מספר הצעות חוק הונחו על שולחן הכנסת במטרה למנוע את סגירת הטלוויזיה החינוכית והקמת הערוץ החדש, אולם הן לא צלחו - בין היתר על רקע התנגדות ראש הממשלה בנימין נתניהו.
בעקבות נפילת הצעות החוק להצלת הטלוויזיה החינוכית, ביולי 2018 הוכרז שהיא תיסגר סופית ב-15 באוגוסט וערוץ הילדים החדש יעלה ביום שאחריו וצפוי להיקרא "כאן חינוכית".
מאבקים נגד סגירת החינוכית > לאחר הסגירה

ב-25 בספטמבר 2018, כחודש וחצי לאחר סיום שידורי הטלוויזיה החינוכית בפלטפורמות השונות והפסקת הפעילות של הטלוויזיה ברשתות החברתיות השונות, חשבונות היוטיוב, פייסבוק וטוויטר של הטלוויזיה החינוכית הועברו לידי התאגיד. דפי הטוויטר והפייסבוק שינו את שמם ואת המותג ל"כאן חינוכית", ואילו ביוטיוב השתנה רק המיתוג והשם נותר "חינוכית ראשונים בעולם". כתובת דף הפייסבוק הישנה, שהייתה "23tv.tv" הוחלפה ב"kann23tv". עם זאת, אפליקציות הטלוויזיה החינוכית, אתר האינטרנט וחשבון האינסטגרם של החינוכית נותרו כשהיו, וככל הנראה לא הועברו לידי התאגיד.
ב-17 בינואר 2019 מונה עומר מנור למנהל "כאן חינוכית".
ב-6 במרץ 2019, בית הדין לעבודה סיכם כי ארכיון הטלוויזיה החינוכית יועבר לתאגיד השידור הישראלי. כולל תוכני המדיה והאינטרנט וכולל ערוץ היוטיוב.
תקציב

עלות תפעול הערוץ החדש בתאגיד השידור הישראלי עומדת על כ-105.1 מיליון שקל לשנה, הכוללת תקציב של 40 מיליון שקל שיעביר משרד האוצר לתאגיד לשם הפעלת הערוץ, 50 מיליון שקל שיעביר משרד החינוך לשם רכש תוכניות ועד כ-15 מיליון שקל של עלויות של קליטת עובדים בתאגיד ועוד.
שידור > אינטרנט

התאגיד החל לשדר באינטרנט שידורי ניסיון ב-8 באוגוסט, מספר ימים לפני סגירתה הצפויה של הטלוויזיה החינוכית. ביממה האחרונה לפני פתיחת הערוץ ואיחוד שידור אינטרנט ושידור הטלוויזיה שודרה שקופית המבשרת את פתיחתו הצפויה של הערוץ.
בשלב הראשון אתרי האינטרנט של הטלוויזיה החינוכית נשארו במתכונתם הקודמת ובהמשך הוטמעו בתוך אתר תאגיד השידור הישראלי.
ערוצי היוטיוב של החינוכית וכן עמוד הפייסבוק המשיכו לפעול באותו אופן. בנובמבר 2018 נסגר אתר הטלוויזיה החינוכית ומאז הוא מקשר לדף האינטרנט של כאן חינוכית. כמו כן ב-19 בנובמבר הושק עמוד פייסבוק חדש בשם "כאן חינוכית ילדים", אשר מועלים בו תכנים שמתאימים במיוחד לילדים, להבדיל מעמוד הפייסבוק הרגיל שבו מועלים בעיקר תוכני עבר ובדיחות הקשורות בתכנים של הערוץ. ב-3 בפברואר 2019 עודכן יישומון החינוכית ושמו שונה ל"כאן חינוכית".
פרופיל היוטיוב של החינוכית הוא היחיד שמשמש את "כאן חינוכית". פרופילי פייסבוק, אינסטגרם וטוויטר של החינוכית משמשים כפרופילים של "כאן ארכיון". "כאן" הקימה פרופילי פייסבוק ואינסטגרם חדשים עבור "כאן חינוכית", תחת השם "כאן ילדים". בהמשך הוקם גם פרופיל טיקטוק.
ב-4 באוקטובר 2023 "כאן חינוכית" פתחה ערוץ בווטסאפ שבו היא מפרסמת עדכונים בזמן אמת. נכון למאי 2024 הערוץ עדיין פעיל.
ב-3 בדצמבר 2020, הושקו האתר החדש והישומון החדש של "כאן חינוכית", היישומון כולל את כל כלל תוכניות הערוץ ב-VOD כולל את התוכניות לפני שידורן בטלוויזיה וגם את "רדיו חינוכית" - ערוץ אודיו דיגיטלי לילדים שיכלול שירים ופודקאסטים לילדים ובהם פודקאסט היסטוריה לילדים.
תוכניות > תוכניות

אנחנו כאן
אתגר היצירה
בני מצווה
מלון הוטל
בלוגה בלוז
האריות של שלי הכובשת
מהצד שלנו
האחיין שלי בנץ
הבאר
המתחם ה-25
השופטת ליטל
השמרטפים
והילד הזה הוא אני
חיות רשת
חיות שטח
כל עוד בלבב
כראמל
לבד בבית
למה זה טוב?
מי פה הבוס?
מיוחדת
מקיף מילאנו
משחקי המוח
משפחה באוטו
סליחה על השאלה ילדים
עיר המספרים
קפה עמליה
רק בהצבעה
מדרסה
שעת סיפור עם נשיא המדינה
שקשוקה
ילדי בית העץ
הדברים שהלכו לאיבוד
סטודיו אמציה
הסדרתיים
שכונת חיים
הגינה של תמרי (בקרוב)
תוכניות > עונות חדשות

להציל את חיות הבר
פרפר נחמד
מקיף מילאנו
לבד בבית
ילדי בית העץ
השמרטפים
כראמל
שקשוקה
האחיין שלי בנץ
להציל את חיות הבית
הבאר
האריות של שלי הכובשת
קפה עמליה
תוכניות > תוכניות שעברו מהחינוכית

Here we are
Neighbours
אבודים בריבוע
אולי פיל
אחת שיודעת
אני גיטרה
ארץ מולדת
בבית של פיסטוק
בולבול הקבולבול
בחצר של פופיק
בין השורות: דמוקרטיה
בית ספר לקוסמים
בלי סודות
גבי ודבי
גלילאו
דובי דוברמן
דלת הקסמים
דן ומוזלי
דנידינה
האוצר שלנו
האורגינלים
החפרנים
הילדים משכונת חיים
המחלקה לחפצים מיוחדים
העיפרון הכי מחודד
הפלנטונים
הפסקת אוכל
זהו זה!
זומביט
חדשות מהעבר
חיות במה (חיות מסך, חיות במה יוצרות, חיות במה בהופעה, חיות במה צוחקות)
חלם בהלם
חצי המנשה
חשבון פשוט
ילדי בית העץ
כאן ואומן
כושר טוב ישראל
כנסת נכבדה
להציל את חיות הבר
מה הדיבור
מה הסיפור
מה זה מוזה
מה פתאום?
מתויגים
מתחת לעור
סקוטרמן
עולם הבובות של גלי
עניין של זמן
פילו וסופי
פרויקט אפסילון
פרפר נחמד
ציפיטפוט
צמר ויעלי
קרובים קרובים
קריאת כיוון
קשת וענן
רגע עם דודלי
שוסטר ושוסטר
שניים אוחזין
שרגא בישגדא
תראו אותי
תריץ אחורה
תוכניות > תוכניות שעברו מהערוץ הראשון

3, 4, 5 וחצי
אגדות המלך שלמה
אפצ'י וסיפור
הופה היי
החופש האחרון
הצצקנים
הצריף של תמרי
זנב לחדשות
חיות וחיוכים
טלפלא
לא כולל שירות
מועדון החתול שמיל
מסיבת גן
מרציפר
סמי וסוסו
עמוק במים
פלאי קלעים
ציפי בלי הפסקה
קח סיכון
קרוסלה
ראש כרוב
ריץ' רץ'
שיישאר בינינו
שירים ונפלאות
שמיניות באוויר
תוססס
תופסים ראש
תוכניות > תוכניות הרכש המשודרות

אולי ומון
בארץ הקטקטים
בית ספר לגיבורים
בלואי
ג'ייגנטו והדינוזאורים
דוט
הדרדסים (1981)
הדרדסים (2021)
היה היה - החיים
היכון הכן טוס
המופלאה: הרפתקאות ליידי באג
הנסיך הקטן וחברים
הפרוגלים
זאק וקוואק
זה יוני
חבורת הקצב
חקירות קטנות
ילדי הפעמון
לאמה לימה
מקס המדען
מרתה מדברת
סיידי ספארקס
סיפורי עמים
סיפורימפו
ספלאש ובאבלס
צ'רלי ולולה
רכבת הדינוזאורים
שון כבשון
פלליו

תבנית:Infobox NRHPפלליו (או בליליו) הוא אי במדינת האיים פלאו. פלליו, יחד עם שני איים קטנים מצפון מזרח לו, מהווים את אחת משש עשרה מדינות פלאו. באי התרחש הקרב על פלליו במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

פלליו חולק באופן מסורתי לחמישה כפרים; טליו (Teliu) בחוף הדרום-מערבי הגובל בצפון בנרקייוקל (Ngerkeiukl) שבחוף המערבי; נסיאס (Ngesias) במרכז האי, ונרדלולק (Ngerdelolk) בחוף המזרחי. נראוֹל (Ngerchol) נמצא בחלק הצפוני של האי, במערב רכס "האף המדמם" (Bloody Nose Ridge). רוב שרידי הכפרים המסורתיים נמחקו. עם זאת, מקומם של הכפרים ומקומות של מאפיינים בתוך הכפרים, כולל "אודסונל" (odesongel), ידועים ומשתמרים במסורת שבעל פה. מאפיינים מסורתיים אלו הם סמלים חשובים המעניקים זהות למשפחות, חמולות ואזורים.
הלגונה ואיי הסלע הסמוכים הם אזורים בעלי משאבים חשובים, וכנראה נוצלו בצורה אינטנסיבית בפרהיסטוריה. משאבים חשובים כוללים מינים רבים ושונים של עצים וצמחים אחרים ומינים רבים ושונים של דגים ורכיכות. באיים יש גנים מסורתיים שהיו ממוקמים באזורים שבהם הצטברה מספיק אדמה בכיסים נמוכים ובביצות.
התצפית הראשונה של פלליו, בבלדאוב וקורור שנעשתה בידי גורמים מערביים הייתה על ידי המשלחת הספרדית של רוי לופס דה וייאלובוס בסוף ינואר 1543. לאחר מכן הם תוארו כ־Los Arrecifes (לוס ארסיפס; "השוניות" בספרדית). בחודשים נובמבר ודצמבר 1710 ביקרו בשלושת האיים הללו שוב, והם נחקרו על ידי משלחת איי הודו המזרחית הספרדיים בפיקודו של סרחנטו מאיור פרנסיסקו פדייה (Francisco Padilla) בפאצ'ה סנטיסימה טרינידד. שנתיים לאחר מכן הם נחקרו בפירוט על ידי משלחתו של קצין הצי הספרדי ברנרדו דה אגוי. לאחר תבוסתה במלחמת ארצות הברית–ספרד, מכרה ספרד את פלאו (כולל פלליו) לגרמניה ב-1899. ב-1914 עברה השליטה ליפן.
במלחמת העולם השנייה ב-1944 התרחש באי הקרב על פלליו – קרב גדול בין חיל הנחתים של ארצות הברית וצבא ארצות הברית נגד הצבא היפני הקיסרי. הקרב על האי היה אכזרי במיוחד מכיוון שבזמן זה הצבא היפני פיתח טקטיקות הגנה על האיים וביצורים חזקים במערות האי ובתצורות הסלע בתוך הרי האומורברוגול (רכס האף המדמם), מה שאיפשר הגנה לעומק שהביאה לכך שמספר הנפגעים האמריקאיים, הכוח התוקף, היה גבוה ביותר בקרב על האי. משני הצדדים המעורבים בלחימה היו אבדות גבוהות – יותר מ-2,000 אמריקאים ו-10,000 הרוגים יפנים, אך לא היו נפגעים בקרב האזרחים המקומיים מכיוון שהם פונו לאיים אחרים של פלאו לפני הלחימה.
הריסותיהם של רבים מהמתקנים הצבאיים מהתקופה, כמו המנחת, עדיין שלמות, וספינות טרופות מהקרב נותרו חשופות מתחת למים ממש ליד החוף. באי יש אנדרטאות מלחמה להרוגים האמריקאים והיפנים כאחד. פלליו ואנגאור היו האיים היחידים בארכיפלג פלאו שכבשו האמריקאים במהלך מלחמת העולם השנייה. בירת קורור נותרה בידיים יפניות עד סוף המלחמה.
פלליו נכנס רשמית לשליטת ארצות הברית בחסות האומות המאוחדות בשנת 1947 כחלק מטריטוריית הנאמנות של איי האוקיינוס השקט . ב-1947, שנתיים וחצי לאחר הכניעה היפנים, היו למעלה מ-30 יפנים שעדיין הסתתרו במערות, מתוך אמונה שהמלחמה לא הסתיימה. האמריקנים שלחו פקיד צבאי יפני בכיר למערות ושכנע אותם להיכנע. השורד היפני האחרון, קנג'י נגאי, מת בשנת 2019.
פלאו הפכה לעצמאית ב-1978, ופלליו הפך למדינה בתוך הרפובליקה החדשה. באוגוסט 2014 אירח פלליו את "נסיגת המנהיג" (leader's retreat) בפורום איי האוקיינוס השקט ה-45, בהשתתפות נציגים מ-15 המדינות החברות בפורום.
גאוגרפיה

פלליו נמצא כ־10 קילומטרים צפונית מזרחית לאי אנגאור ו־40 קילומטרים מדרום-מערב לאי קורור. מדינת פלליו כוללת את האיים פלליו, נדבוס, אוֹלנֶאוּאַאוֹל, נראו, בלואלַסמאו, רורויד, נבאד, נורונור, נסואל וכמה איים. השטח הכולל של המדינה הוא כ 19.52 ק"מ. האי פלליו, כמו אנגאור, הוא אי אלמוגים עם פלטפורמה מוגבהת עם שטח של 16.98 ק"מ. ממוקם בקצה הדרומי של הלגונה המקיף את קבוצת האיים העיקרית, פלליו מוקף בשוליים עבים של יער מנגרובים המהווים יותר מרבע משטחו הכולל. בצד המערבי של האי נמצאת שדרה תלולה – שקיבלה את השם "רכס האף המדמם" (Bloody Nose Ridge) במהלך הקרב על פלליו במלחמת העולם השנייה – המתנשא לגובה של 75 מטרים. אזור מוגבה שני, Rois ra Sang ו-Roischemiangel, מתנשא לגובה של קצת יותר מ-50 מ' בקצה הצפוני של האי. שאר האי נמצא בדרך כלל מתחת ל־10 מטרים מעל פני הים. לאורך הרכס הזה, צריחים משוננים מאבן גיר קורלינית מזדקרים במבוך סבוך.
חלק ניכר מפלליו מכוסה ביער אי אבן גיר עם דוכנים של יער קזוארינה לאורך חופי חוף חוליים. למעט Ngercheu, שאר האיים במדינה הם איים נמוכים ושטוחים עם שטחים גדולים של מרבצים חוליים המכוסים ביערות קוקוס או קזוארינה. ל-Ngercheu, הממוקם בחלק הצפוני של המדינה, יש פרופיל אי סלע טיפוסי עם צוקים תלולים של שונית מוגבהת המכוסה ביער של אי סלעים.
הגיאוגרפיה של פלליו עוצבה מחדש באופן דרמטי בעקבות אירועי מלחמת העולם השנייה. כהכנה לפלישה האמריקאית הצפויה, המגנים היפנים הפכו את פלליו למבצר הגנתי. הבנייה, שהחלה ב-1943, החלה עם פינוי הפלאונים מפלליו לבבלדאוב . לא פחות מ-10,000 מגינים יפנים חפרו במערות הטבעיות ובסדקים של תצורות הגיר האלמוגים, וחיזקו את העמדות הללו בבונקרים מבטון. כל כך מבוססים היו המגינים היפנים שהם עמדו בהפצצה ימית אדירה ופגשו את כוח הפלישה האמריקני בעוצמה כמעט מלאה ב-5 בספטמבר 1944. הקרב על פלליו, שהתברר בדיעבד כחישוב שגוי ויקר של האמריקאים, נמשך שבועות של קרבות מרים במחיר גבוה מאוד של הרוגים.
רוב השימוש בקרקע בפלליו כיום הוא עבור גינות פרטיות הממוקמות באזורי מגורים וסביבתם. אין כיום מפעלים מסחריים פעילים, והשימוש העירוני מוגבל למספר מתקנים קטנים. מטע קוקוס גדול נמצא באי נגדבוס.
דמוגרפיה

במפקד 2015 הייתה אוכלוסיית המדינה 484 איש והגיל החציוני היה 34.5 שנים. השפות הרשמיות של המדינה הן פלאואנית ואנגלית .
ביוני 1972 מנתה אוכלוסיית התושבים 843.  As of 2000 </link></link> , אוכלוסייתה מנתה כ-571, מה שהופך אותה למדינה השלישית הכי מאוכלסת בפאלאו.  רוב אוכלוסיית האי מתגוררת בכפר Kloulklubed שהוא בירת המדינה בחוף הצפון מערבי. כולל הבירה, ישנם בסך הכל ארבעה כפרים:
קלאולקלובד (צפון מערב)
אימלכול (צפון מזרח)
לדמיסאנג (הדרומי ביותר, בחלק המרכזי של האי)
אונאוידל (הצפוני ביותר)
כיום, הריכוז העיקרי של האנשים מתגורר בקלוקלבד ליד הקצה הצפוני של האי.