stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'קי אזולאי
קריירה

אזולאי פרצה לתודעה בשנת 2012 כאשר השתתפה בתוכנית "מאסטר שף" בעונה השלישית, כאשר עלתה לגמר וסיימה במקום השלישי. בשנת 2013 השתתפה בפרסומת של הום סנטר לרגל חג הפסח. בשנת 2014 השתתפה ביחד עם בעלה ישראל בתוכנית המציאות "זוג מנצח VIP עונה 1" וזכתה במקום הראשון. בשנת 2015 השתתפה בתוכנית המציאות "חלומות מפלסטיק". החל משנת 2016 אזולאי החלה להשתתף בדוקו-ריאליטי הסובב את משפחתה בדגש על אחיותיה ואמה, ועל חייה האישיים "אחותי ג'קי".
בשנת 2018 נכנסה בתור אורחת באחד מהפרקים של העונה התשיעית של התוכנית "האח הגדול". החל משנת 2019 לאזולאי יש תוכנית בישול משלה בשם "אצל ג'קי". בשנת 2020 השתתפה בפרק בתוכנית המציאות "אמא מחליפה".
בשנת 2021 השתתפה בתוכנית המציאות "הישרדות VIP עונה 4", והגיעה למקום השני.
בשנת 2024 שיחקה בסדרת הדרמה של הוט "טיטו ורוחו".
קריירה > פרשת אבן האש

ב-2 באפריל 2022 התקיים הגמר של העונה ה-11 של "הישרדות" במהלכו השתתפה אזולאי ביחד עם המתמודדות אודליה סוויסה ואלה אייבינדר. במהלך הצבעת המושבעים אייבינדר ואזולאי קיבלו את אותה כמות קולות ולכן הן התמודדו במבחן של הדלקת אש עם אבן אש. אייבינדר ניצחה את אזולאי אך יום לאחר השידור החלו האשמות כלפי אייבינדר כי היא רימתה במבחן ההדלקה וזכייתה הוקפאה. בעקבות כך החל סכסוך מתוקשר בין השתיים. לאחר כמה ימים נודע כי הפקת התכנית החליטה לאשר באופן רשמי את הזכייה לאחר שלא נמצאו ראיות לכך שאייבינדר רימתה בתחרות. אזולאי לעומת זאת לא קיבלה את דבריי הפקת התכנית ושלחה מכתב שנכתב על ידי עורך דינה יוסי כהן להפקת התכנית ובו ביקשה למצוא הוכחות נוספות לכך שאייבינדר לא רימתה במבחן.
חיים אישיים

בשנת 2009 נישאה לבן זוגה ישראל אזולאי ונולדו להם ארבעה ילדים. ב-25 במרץ 2021 התגרשו השניים.
בשנת 2021 ועד 2022 הייתה אזולאי במערכת יחסים עם הכדורגלן דניאל בוסי. בשנת 2022 ועד 2023 הייתה אזולאי במערכת יחסים עם הכדורגלן בני פרץ.
אזולאי מתגוררת בראש העין.
הערות שוליים

↑  בר זגה, רזים ושזופים: משתתפי "הישרדות VIP" נחתו בישראל, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 20 במאי 2021
↑  קיץ ברבנר, ‏רגע לפני הגמר הגדול: זאת השורדת שזכתה בכרטיס הראשון, באתר מעריב אונליין, 23 במרץ 2022
↑  מאור בן הרוש‏, "אין ביכולתי לקבל זאת": האיום של ג'קי אזולאי על בכירי רשת, באתר וואלה, 10 באפריל 2022
↑  נועה רחמים, ‏עכשיו זה רשמי: ג'קי אזולאי ובעלה ישראל חתמו על הסכם גירושים, באתר מעריב אונליין, 25 במרץ 2021
↑  נועה רחמים, ‏רגע אחרי פתיחת הישרדות: ג'קי אזולאי ודניאל בוסי בטיול רומנטי ראשון, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2021
↑  יפעת הללי אברהם, ‏אחרי שנה של זוגיות: ג'קי אזולאי והחבר נפרדו, באתר ‏מאקו‏, 24 באפריל 2022
↑  מיקי לוין, ‏שוב הפרש גילים ניכר: ג'קי אזולאי חושפת את בן הזוג החדש, באתר מעריב אונליין, 4 בספטמבר 2022
כ"ח בטבת

כ"ח בטבת הוא היום העשרים ושמונה בחודש הרביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושמונה בחודש העשירי 
למניין החודשים מניסן.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח טבת היא ברוב השנים פרשת וארא. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
דיוקן של נפוליאון השלישי
חגים ומועדים

מגילת תענית מציינת יום זה כיום שמחה על ניצחון הפרושים על הצדוקים בידי שמעון בן שטח
אירועים היסטוריים

ה'תרי"ח – נפוליאון השלישי ניצל מהתנקשות
ה'תרע"ח – בפינלנד נכנס לתוקפו חוק אשר הופך את היהודים לאזרחים מלאים במדינה
ה'תשכ"ב – בניו יורק מתחילה הפעלתה של רכבת הנוסעים האוטומטית הראשונה
ה'תשל"ז – מדענים אמריקאים מגלים את החיידק שגורם למחלת הליגיונרים
ה'תשנ"ו – יאסר ערפאת נבחר למשרת יו"ר הרשות הפלסטינית
ה'תשס"ה – תושבי הרשות הפלסטינית מצביעים בבחירות לנשיאות הרשות, לראשונה לאחר מותו של יאסר ערפאת
נולדו

ב'קצ"ד – לפי גרסת הילקוט שמעוני, שמעון הבן השני של יעקב אבינו
ה'תקי"ג – רבי משה טוביה מזונטהיים רבה של הנאו ומגדולי רבני יהדות גרמניה בתקופתו (נפטר ד' בתשרי ה'תקצ"א)
ה'תר"פ – מרדכי מקלף, הרמטכ"ל השלישי של צה"ל (נפטר בה'תשל"ח)
ה'תרצ"ח – הרב צבי טאו, רב, ומנהיג בזרם החרדי-לאומי
ה'תש"א – תרצה אתר, משוררת, סופרת ומתרגמת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשל"ז)
ה'תש"ב – מוחמד עלי, מתאגרף אמריקאי
ה'תש"ג – אליהו גבאי, חבר הכנסת מטעם המפד"ל
ה'תש"ו – ניסן סלומיאנסקי, חבר הכנסת מטעם הבית היהודי
ה'תשכ"ב – הרלן קובן, סופר יהודי-אמריקאי
ה'תשכ"ג – מיכאל גורלובסקי, חבר הכנסת מטעם הליכוד
נפטרו

ה'תפ"ח – רבי דוד ניטו – רב בקהילה הספרדית בלונדון, מחבר 'כוזרי שני'.
ה'תקצ"ו – רבי חננאל ניפי, דיין ודרשן בפרארה ומרא דאתרא בצ'נטו, מגדולי הפוסקים ביהדות איטליה וחבר הסנהדרין של פריז. (נולד בה'תק"ך)
ה'תרי"ח – רבי אברהם ענתיבי, רבה הראשי של חלב
ה'תרפ"ז – רבי חנוך ארנטרוי, רב הקהילה הנפרדת "עדת יראים – אוהל יעקב" במינכן ומראשי היהדות האורתודוקסית בגרמניה. (נולד בה'תרי"ד)
ה'תרפ"ז – אשר צבי גינצברג, סופר והוגה דעות ציוני שנודע בכינוי אחד העם
ה'תר"צ – רבי ישראל ניסן קופרשטוק מחבר הספר עני בן פחמא ורב העיירות אודז'יבול, רוז'אן, ופשיסחה
ה'תשט"ז – הרב ירחמיאל אליהו בּוֹצ'קוֹ מייסד ישיבת עץ חיים במונטרה שבשווייץ (נולד ט"ו בשבט ה'תרמ"ח)
ה'תשכ"א – הרב אברהם יצחק קליין, רבה של הקהילה האורתודוקסית בנירנברג, רב בחיפה וחבר מועצת גדולי התורה. (נולד בי"ז באלול ה'תרל"ה)
ה'תשמ"א – הרב ישכר בער רוזנבוים, מייסד חסידות סטרוז'ניץ
כ"ז בטבת – כ"ט בטבת
טבת
נו ג'אז

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  ג'אז, אסיד ג'אז, ג'אז פיוזן, מוזיקת נשמה, סמות' ג'אז, אלקטרוניקה, ג'אז חופשי, מוזיקת האוס, מוזיקה אלקטרונית, ג'אז ראפ, טכנו, מוזיקת דאנס אלקטרונית, מוזיקת דאנס
 מקורות תרבותיים:  תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, ארצות הברית, בריטניה, יפן, צרפת, גרמניה, נורווגיה, מקסיקו וברזיל
 נושאים קרובים
 אלקטרו סווינג, טריפ הופ, נו-מטאל
 
נו ג'אז (Nu jazz או Nü jazz), ג'אזטרוניקה (Jazztronica) או ג'אז עתידי (Future jazz) הוא ז'אנר המערב ג'אז יחד עם מוזיקה אלקטרונית, תוך שילוב אלמנטים של ג'אז עם סגנונות מוזיקליים אחרים כגון פאנק, מוזיקה אלקטרונית ומוזיקה מאולתרת (אנ')‏. ההבדל בין נו ג'אז לסגנון - האח אסיד ג'אז, הוא בכך שנו ג'אז מתאפיין יותר באלמנטים אלקטרוניים. כמו כן, נו ג'אז יכול להיות מאוד ניסיוני באופיו ולנוע בטווח רחב בצליל ובקונספט. בנוסף, הסאונד של נו ג'אז רחוק יותר משורשי הבלוז יחסית לאסיד ג'אז, משום שהוא מתאפיין בניסוי של צלילים אלקטרוניים ובניסיון ליצור ג'אז חושני יותר.
היסטוריה

תחילתו של הנו ג'אז היה עם תחילת השימוש בכלים אלקטרוניים בשנות ה-70, בתוספת השפעות משמעותיות של האמנים מיילס דייוויס, הרבי הנקוק ואורנט קולמן. לעבודתו של הרבי הנקוק בתחילת שנות ה-80, ובמיוחד לשיתוף הפעולה שלו עם ביל לאסוול באלבום Future Shock, היה חלק משמעותי בהגדרת הז'אנר, באמצעות כך ששילבו מקצבים של אלקטרו והיפ הופ בנו ג'אז. המגמה המשיכה, ועד סוף שנות ה-80 מוזיקאי היפ-הופ רבים שילבו ראפ יחד עם ג'אז, כולל להקות כמו א טרייב קולד קווסט גאנג סטאר דה רוטס, ונאז. במקביל, בשנות ה-80 מוזיקאי האוס רבים שאבו השראה מג'אז, בפרט מפוסט-בופ וג'אז-פאנק.
באמצע שנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000 אמני דאון-טמפו רבים נכנסו באופן משמעותי לעולם הג'אז. בנוסף, יוצרים של מוזיקת דאנס אינטליגנטית ומוזיקת טכנו גילו עניין בנו - ג'אז. דמויות מסצנות ההארדקור והברייקקור יצרו גרסה קשוחה ורועשת יותר של נו ג'אז. עשור לאחר מכן, כמה מפיקי דאבסטפ, כמו Boxcutter, התנסו גם הם בג'אז אלקטרוני.
הנו ג'אז יכול לשלב את האלמנטים המסורתיים של הג'אז. הפסנתרן Bugge Wesseltoft והחצוצרן Nils Petter Molvær ידועים באלתורים המוזיקליים שלהם בסגנון נו ג'אז, תוך שמירה על הצורות המסורתיות של הג'אז. הלהקה הבריטית "התזמורת הקולנועית" מוכרת בשילוב של אלמנטים מסורתיים של ג'אז ביצירותיה, יחד עם אלמנטים אלקטרוניים.
הערות שוליים

↑  Definition from Sergey Chernov, June 7, 2002, in The St. Petersburg Times (אורכב 18.09.2009 בארכיון Wayback Machine)
1 2 3   (אורכב 26.12.2007 בארכיון Wayback Machine)
↑  (en) John Bush, «  [archive] », sur AllMusic (consulté le 15 mars 2014).
↑  Lachaud Martine, «  [archive] », sur lexpress.fr, Archive, 13 September 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007579239105171  LCCN: sh2012000325
עזרא ועזריאל בני שלמה

רבי עזרא בן שלמה מגרונה, ואחיו רבי עזריאל בן שלמה מגרונה, היו מגדולי המקובלים בקטלוניה בסביבות שנת ד'תתק"ן, 1190. רבי עזרא נפטר בשנת ד'תתקפ"ח 1227. שניהם היו תלמידים של רבי יצחק סגי נהור בנו של הראב"ד בתורת הקבלה, וע"פ חלק מן הדעות, רבותיו של הרמב"ן בקבלה. חיברו חיבורים קצרים בתורת הקבלה, בניסוח סתום המאפשר הבנה בהם רק למי שכבר ידועים לו ענייני הקבלה ממקורות אחרים.
במקורות מסוימים מחליפים בין רבי עזריאל בן שלמה זה, לבין רבי עזריאל בן מנחם, מקובל אחר בן אותה תקופה.
תולדותיהם

שנת לידתם ופטירתם של האחים אינה מבוררת. על שנת פטירתו של רבי עזרא יש עדויות סותרות: יש המקדימים אותה לשנת ד'תתקנח, 1188, עובדה שאינה עולה בקנה אחד עם היותו תלמיד בנו של הראב"ד שנפטר שנה מאוחר יותר. יש המאחרים את תאריך פטירתו לט' טבת ד'תתקפח (20 בדצמבר 1227), ויש המאחרים אותה בעוד עשר שנים. החיד"א בספרו שם הגדולים כותב שרבי עזרא בן שלמה הוא רבי עזרא הנביא ממונקטור (Moncontour), המובא בתוספות.
רבי עזרא היה מבוגר מרבי עזריאל.
מדברי רבי עזריאל בספרו את תולדות חייו, ניכר שהיה מטבעו פילוסוף ומבקש חכמה, ומתוך אמונה שסודות היקום נמסרו ליהודים הוא חיפש את האמת ומצאה בדברי המקובלים היהודיים, שתורתם לא זכתה בזמנו לפרסום. ואלו דבריו:
"מאז היותי צעיר ועד הנה לא נחתי מהיותי מחפש ומבקש בסודי ה' יתברך ויתעלה, ומעניין בריאת מעשיו ברוך הוא שהגיד מעשיו לעמו, ואני ברוב תאותי בכל מקום שהייתי לא עצרתי כח לשאול מכל אדם מעניין הקבלה ולקבלה כאשר ייתכן, והאמנתי בדברי המקובלים אשר להם נגלו סתרי אל וכל תעלומותיו . . ואני כהיום בארץ ספרד הביאני הזמן במקום עומד השפל בין פילוסופים, ואחבר זה הספר להיות לפניהם."
יחסי הקרבה בין שני המקובלים

עובדת דמיון שמו של רבי עזרא לשמו של אחיו רבי עזריאל, הביאה לידי כך שבמקומות רבים מובאים דברים בשמו של האחד, שעה שבמקורות אחרים הם מובאים בשמו של האחר. יש מהחוקרים שהסיקו מחמת כך שאדם אחד היה שלפעמים קראוהו עזרא ולפעמים קראוהו עזריאל.
עם זאת, מסקנת החוקרים היא שאכן שני אנשים היו ופעלו יחד. ראיה מכריעה לכך היא שתלמידם רבי משולם דאפירה כותב בספר הדיואן שלו קינה, ובה נאמר: "אקונן על שני אחים כשרים, יחדש מספדי יומי ולילי, לעזרא ועזריאל אבך ואבכה, ונזכר בן ברכיה באבלי". גם בשירים אחרים בספרו הוא מזכיר את שני האחים.
סתירות רבות קיימות בדבר יחסי הקרבה בין שני המקובלים. בשער כתב יד של פירושי תפילות שחיברו, נאמר: "פירושי תפילות מרבי עזרא שחיבר והיה מקובל עם חתנו רבי עזריאל", אם כי ייתכן שרבי עזריאל נשא לאישה את אחייניתו, דבר הנחשב מצווה, לכל הפחות בזמנם. בדברי רבי משולם דאפירה הנזכרים מפורש שהיו אחים, אם כי ניתן לקבל את דבריו כמטפורה לידידותם ופעילותם המשותפת. אך במקומות רבים מופיע שמם של אביהם, רבי שלמה, מה שמחזק את ההשערה שאחים היו בני אב אחד (ואמנם, ע"פ י. תשבי, גם זה יכול להיות תוספת של מעתיקים שהעבירו את שם האב מהאחד לשני בעקבות השערה על קרבתם), ובמקומות רבים מביא רבי עזריאל את רבי עזרא ומכנה אותו אדוני אחי.
כך או כך, ניתן להסיק שרבי עזרא היה מבוגר מרבי עזריאל, עד שניתן היה לחושבו כחותנו, מה גם שרבי עזריאל מביא הרבה מדברי אחיו רבי עזרא ומכנה אותו אדוני אחי, ואילו רבי עזרא אינו מביא מדברי רבי עזריאל.
משנתם

משנתם העיקרית עוסקת בפירוש עשר הספירות כשלשלת של האצלה שבה התגלה האל במידותיו. מופיעים בה מאפיינים סימבוליים הלקוחים מתוך ספר יצירה, וסימבוליזם אנתרופומורפי על שיעור הקומה של האל. רבי עזרא התעניין בכל תחומי ההויה: האלהות, המלאכים, העולם והאדם. לעומתו רבי עזריאל התרכז בעיקר בתחום ההתבוננות בעולמות האצילות העליונים.
רבי עזרא נהג לחזור על דבריו במקומות שונים כמעט ללא שינוי, ולעומתו רבי עזריאל מנסח את רעיונותיו בכל מקום בניסוח שונה ובתוספת גוון רעיוני חדש.
מושגים רבים מתורת הפילוסופיה של הרמב"ם במורה נבוכים מקבלים צורה מיסטית בתורתם של מקובלים אלו, וכך יוצרת משנתם סינתיזה בין הפילוסופיה לקבלה. כך לדוגמה המושגים חומר, צורה ואפס, מקבלים במשנתם פירוש מיסטי. בכתבי רבי עזריאל בלבד מופיעה חלוקת עשר הספירות לפי מערכת העולמות הנאופלטונית, למוטבע, מורגש ומושכל.
בפירוש שיר השירים של רבי עזרא לא מוזכר שמו של חכם אחר כלשהו, מלבד רבנו החסיד (רבי יצחק סגי נהור) בפסוק עורי צפון. עובדה ראויה לציון לנוכח עדותו הנזכרת של אחיו רבי עזריאל על כך שהיה מקבל ולומד חכמה מאנשים רבים.
בפירוש שיר השירים של רבי עזרא מבואר שזמן הגאולה הוא בשנת ה'ר (1440). הרדב"ז בספרו מגן דוד (אות סמ"ך) מתחבט רבות בהשוואת מסורת זו ואחרות עם המציאות לפיה המשיח טרם בא.
הנחתם הפשוטה הייתה כי תורת הקבלה שבידיהם הייתה גלויה לכותבי התלמוד, והם רמזוה באגדות התלמוד. הם ראו את רעיונותיהם כגילוי, פיתוח וסידור בלבד של הרעיונות המובעים באגדות אלו. את מחלוקות החכמים בענייני אגדה הם ראו כמחלוקת שולית, "בעניין הנאות לגלות בו את הסוד". אך לעומת רבי עזרא שהאמין בתמימות כי כוונת חז"ל בדבריהם היא לסודות הקבלה שבידו, רבי עזריאל מתאמץ מאמצים פרשניים רבים כדי לבצע את ההתאמה הזו.
ישנם מקובלים מהזרם הלימודי של תלמידי הגר"א, הרואים בהתייחסותו של ר' עזריאל, למקומות בהם מקובצים עשר הספירות יחד כמעין אבן דרך לחידוש המיוחס להאר"י בתבניות של פרצופים
למרות תפיסתם את תורת הקבלה כתורה שנמסרה דור אחר דור ממשה עד ימיהם, רבי עזרא אינו מונה בין מעבירי המסורת את רבי שמעון בר יוחאי, לו יוחס לאחר מכן ספר הזוהר, וחכמים אחרים כרבי עקיבא ורבי יוחנן בן זכאי תופסים את מקומו כמקובלים מדור המשנה. בספר ברית מנוחה, המאוחר מעט לגילוי הזוהר, ניסה לפתור בעיה זו תוך שהוא מייחס את הזוהר לרבי שמעון בנו של רבי יהודה הנשיא, שחי בסוף תקופת התנאים, תקופה שלא מפורטת בתיאורו של רבי עזרא.
תלמידיהם

הרמב"ן- ואולם כבר הוכיח י. תשבי כי ייחוס זה הוא טעות
רבי משולם דאפירה
רבי יצחק בן ברכיה
חיבוריהם

רבי עזרא
פירושי אגדות התלמוד ופירושי מעשה בראשית ומעשה מרכבה, מרבי עזרא.
פירושי שיר השירים, מרבי עזרא. נדפסו על שמו של הרמב"ן. מהדורה חדשה, בליווי הערותיו של ר' חיים דוב שעוועל, נדפסה בתוך כתבי רמב"ן, מוסד הרב קוק תשכ"ד.
פירוש על התורה, מרבי עזרא. מוזכר בפירושו על שיר השירים. פרופ' אפרים גוטליב מציין שהמשפט המזכיר את פירושו לתורה הוא טעות בהגהה. ועל כן החיבור לא קיים.
פירוש על ספר יצירה, מרבי עזרא[דרוש מקור]. מוזכר בספרי רבי אברהם אבולעפיה ורבי משה די ליאון ועוד.
איגרת בתורת הקבלה מרבי עזרא בבירור הסתירות שבין דברי הרמב"ם לדברי המקובלים, ספר ביאליק תרצ"ד 1934, עמ' 155, בליווי הערותיו של גרשם שלום.
פירושי תפילות, כתב יד בספרית פארמה, מרבי עזרא, ויש המייחסים אותו לרבי עזריאל.
יש המייחסים לר' עזרא את חיבור אגרת הקודש המיוחסת לרוב לרמב"ן.
רבי עזריאל
פירוש האגדות לרבי עזריאל, ירושלים תש"ד/ה 1945. מהדורה מוערת בצירוף מבוא לשם קבלת דוקטורט על ידי ישעיה תשבי, בהנחיית גרשם שלום.
פירוש על ספר יצירה, מרבי עזריאל, נדפס על שמו של הרמב"ן.
פירוש על עשר ספירות מרבי עזריאל, במבנה של י"ב שאלות ותשובות, בשם עזרת ה', נדפס בברלין תרי"ח 1858, ובברדיטשוב תקנ"ח בשם "שו"ת עקרים ויסודים לחכמת הנסתר".
שרידים חדשים מכתבי ר' עזריאל מגירונה, בתוך ספר זיכרון לגולק ולקלין תש"ב 1942, בליווי הערותיו של גרשם שלום.
משך תקופה ארוכה, יוחס לרבי עזריאל, ככל הנראה בטעות, חיבור ספר הבהיר.
לקריאה נוספת

ישעיה תשבי, פירוש האגדות לרבי עזריאל: מראשוני המקובלים בגירונה, הוצאת מאגנס.
ישעיה תשבי, המקובלים ר' עזרא ור' עזריאל ומקומם בחוג גירונה, ציון כרך ט עמ' 178.
ישעיה תשבי, אגדה וקבלה בפירושי האגדות של ר' עזרא ור' עזריאל מגירונה, מנחה ליהודה עמ' 170.
ישעיה תשבי, כתבי המקובלים ר' עזרא ור' עזריאל מגירונה, סיני טז עמ' קנט-קעח. מאמר יסוד במשנתם.
ישראל וינשטוק, המחקר במבוכיו סביב לספר ה"בהיר", סיני נ עמ' תמב-תנב.
משה יאיר וינשטוק, תוכן הספירות לשיטתם, שלחן המערכות בסתרי החכמה מערכה א מחלקה א סימן ג.
נטע ריסקין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 באוקטובר 1976 (בת 48) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקנית, כתבת
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה 2015 (שחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה – "שטיסל")
 פרופיל ב-IMDb
 
נטע ריסקין (נולדה ב-28 באוקטובר 1976) היא שחקנית טלוויזיה וקולנוע ישראלית; זוכת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2015 לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה, על תפקידה ב"שטיסל".
ביוגרפיה

ריסקין נולדה וגדלה בצפון תל אביב. היא בתם של האדריכל ניצול השואה שעלה מליטא אריק ריסקין, ושל האדריכלית הצברית יעל ריסקין, שהתגרשו כשהייתה בת 13. היא נכדתו של האדריכל אשר גליברמן שעלה מבלארוס. אחותה הצעירה היא צלמת עיתונות, גוני ריסקין.
בנעוריה, למדה בתחילה בתיכון עירוני ה' שבעיר הולדתה, ולאחר מכן עברה ללמוד במגמת קולנוע של בית הספר התיכון אלון רמת השרון. היא נשרה בטרם עת מלימודיה התיכוניים, אך סיפרה כי השלימה בגרויות מאוחר יותר. ריסקין לא שירתה בצה"ל.
ב-1999, כשהייתה בת 23, תועדה בתוכנית הדוקומנטרית של תמיר קמחי "אופטימיות קוסמית".
בשנים 2000–2003 התגוררה בברלין. שם, החלה לכתוב רומן שלא-הושלם בסופו של דבר. לאחר שובה לישראל, עבדה ריסקין במשך תקופה ככתבת במוסף "סופשבוע" של "מעריב".
ב-2006 השתתפה בסדרת הדרמה "לא הבטחתי לך" בתור ענת.
ב-2007 זכתה בפרס השחקנית עבור משחקה בסרט "בום בוי" שנכתב ובוים על ידי בועז לביא במסגרת פרויקט סרטים של 48 שעות בתל אביב. בשנה זו גילמה גם את נועה, התפקיד הראשי במיני-סדרה זוכת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה "להוציא את הכלב", תפקיד זה הביא לפרסומה בקרב הציבור הרחב. בשנת 2008 גילמה את שירה רואה בעונה השנייה של סדרת הדרמה הקומית "אולי הפעם". ב-2009 גילמה את נטע שדה במיני-סדרה "מה שנחוץ לרווק", עיבוד של עירית לינור לספר "גאווה ודעה קדומה" מאת ג'יין אוסטן. ב-2012 גילמה את נטליה "נטשה" גורדין/נתי גנות, אחותו של אייל גורדין, אותו גילם רן דנקר בסדרה "תא גורדין" מבית yes.
ב-2013 גילמה, לצד זהר שטראוס, את גיטל "גיטי" וייס, אם חרדית לחמישה שבעלה נעלם, בסדרת הדרמה "שטיסל" מבית yes. ריסקין הייתה מועמדת על תפקיד זה בעונה הראשונה לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2013 בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה/ מיני סדרה/ סדרת ילדים ונוער במקביל לעמיתתה לסדרה איילת זורר. "שטיסל" זכתה בפרסים ב-12 קטגוריות. בשנת 2015 שיחקה בסדרת הקומדיה הרומנטית "החדש של עומרי גורדון" בערוץ 2 של קשת. לאחר מכן, השתתפה בעונה השנייה של "שטיסל" ועל תפקידה בעונה זאת זכתה בפרס האקדמיה ל"שחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה", כשבמקביל, הייתה מועמדת באותה שנה לפרס לשחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית, על תפקידה ב"החדש של עומרי גורדון". היא השתתפה באותה שנה גם בסרט הגרמני זוכה הפרסים "בכל מקום אחר" (Anderswo) (גר') של אסתר עמרמי בתפקיד הראשי, ובסרט הדרמה הישראלי-אמריקאי "סיפור על אהבה וחושך" בבימויה ובכיכובה של נטלי פורטמן, בו שימשה גם כיועצת תסריט ושפה לפורטמן. היא גם השתתפה בסדרת הטלוויזיה הגרמנית, "שרה שטיין" (בגרמנית: Der Tel-Aviv-Krimi – 'מותחן הפשע התל אביבי'), שעלתה לשידור ב-2016.
ב-2017 עלה לאקרנים סרט הדרמה-הרומנטי "געגוע", בכיכובם של רסקין ושי אביבי, על פי תסריט שכתב שבי גביזון וכן בבימויו.
בנוסף ב-2017, גילמה את שרונה בסרט "להציל את נטע" של ניר ברגמן, שיחקה בסרט האמריקאי-ישראלי "נורמן" של יוסף סידר, ו"פרשת דמשק" של דן זליק ברק. באותה שנה הופיעה בתפקיד הראשי בסרטו של ערן ריקליס "מסתור".
ב-2018 השתתפה בעונה השנייה של הסדרה "כפולים" בתפקיד ענת קדמי, ובעונה השנייה של "איש חשוב מאוד" בתור אלי שיין.
ב-2019 השתתפה במיני-סדרה הביוגרפית הצרפתית דוברת-האנגלית "אלי", על אודות המרגל הישראלי אלי כהן.
בשנת 2023 שיחקה בסדרה "איסט סייד" בתור אסתי.
במאי 2024 עלתה סדרת הדרמת מתח "האיש שרצה לדעת הכל" בכאן 11, בה היא מגלמת את אורנה דניס.
במהלך השנים, ריסקין השתתפה בין השאר גם בשלל קמפיינים ופרסומות לטלוויזיה הישראלית, וביניהן לוויזה, בזק בינלאומי, ביטוח ישיר, אחת מתשע, שוקולד פרה, סלקום, וסנפרוסט.
חיים אישיים

בשנות העשרים לחייה, נישאה ריסקין, אך כעבור זמן מה, התגרשה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | במאי | תסריטאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | בום בוי |  | בועז לביא | בועז לביא |  |
| 2015 | בכל מקום אחר (גר') |  | אסתר עמרמי | אסתר עמרמי | תפקיד ראשי; סרט גרמני |
| 2015 | סיפור על אהבה וחושך | חיה | נטלי פורטמן | נטלי פורטמן | סרט ישראלי-אמריקאי |
| 2017 | געגוע | יעל | שבי גביזון | שבי גביזון | תפקיד ראשי |
| 2017 | להציל את נטע | שרונה | ניר ברגמן | ניר ברגמן |  |
| 2017 | נורמן | חנה | יוסף סידר | יוסף סידר | סרט אמריקאי-ישראלי |
| 2017 | פרשת דמשק |  | דן זליק ברק |  |  |
| 2017 | מסתור | נעמי רימון | ערן ריקליס | ערן ריקליס | תפקיד ראשי |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | יוצר | במאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | אופטימיות קוסמית | עצמה | תמיר קמחי |  | תוכנית דוקומנטרית |
| 2006 | לא הבטחתי לך | ענת |  |  |  |
| 2007 | להוציא את הכלב | נועה |  | ניר ברגמן | מיני-סדרה; תפקיד ראשי |
| 2008 | אולי הפעם | שירה רואה |  |  | עונה 2 |
| 2009 | מה שנחוץ לרווק | נטע שדה |  |  | מיני-סדרה |
| 2012 | תא גורדין | נטליה "נטשה" גורדין/נתי גנות |  |  | סדרת טלוויזיה של Yes |
| 2013–2021 | שטיסל | גיטל "גיטי" וייס |  |  | 3 עונות |
| 2015 | החדש של עומרי גורדון | אודליה |  |  |  |
| 2016 | שרה שטיין |  |  |  | סדרת טלוויזיה גרמנית |
| 2018 | כפולים | ענת קדמי |  |  | עונה 2 |
| 2018 | איש חשוב מאוד | אלי שיין |  |  | עונה 3 |
| 2019 | אלי | טובה |  |  | מיני סדרה אמריקאית-צרפתית |
| 2023 | איסט סייד | אסתי |  |  |  |
| 2024 | האיש שרצה לדעת הכל | אורנה דניס |  |  | סדרה של כאן 11 |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  חיליק גורפינקל, סגנון, נטע זר, באתר nrg‏, 5 בדצמבר 2007
1 2  ארי פינס, ‏"מעריצות של רן דנקר ירקו עליי ברחוב", באתר ‏מאקו‏, 1 בינואר 2015
↑  Yolanda Di Mambro, Interview with shelter actress Neta Riskin, VERTIGOMAG
↑  נטע ריסקין באתר "מכונת קריאה" של הוצאת בבל
↑  הוכרזו המועמדים לפרסי האקדמיה לטלוויזיה 14–2013: הוט מובילה עם 16 מועמדויות
↑  הוכרזו זוכי פרסי האקדמיה לטלוויזיה 14–2013: "שטיסל" ו"הפרלמנט" הטובות ביותר
↑  העולים לשלב הגמר בתחרות הטלוויזיה 2015 באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודמת: 2014 – אלמה דישי (איש חשוב מאוד) | פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה – השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה  2015 – נטע ריסקין (שטיסל) | הבא: 2016 – בת חן סבג (מטומטמת) |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011218506805171  GND: 1079391495  ISNI: 0000 0004 5311 321X  LCCN: no2017103885  SUDOC: 233240837  VIAF: 69144897957850201619   WorldCat (עם VIAF): 69144897957850201619
היקארו נו גו

| --- | --- |
  העטיפה באנגלית של כרך המאנגה הראשון
הגו של היקארו
 סוגה:  משחקים, פסיכולוגיה, פנטזיה, בית ספר

 מאנגה
 יוצר:  יומי הוטה
 מאייר:  טקאשי אובטה
 הוצאה:  Shueisha
 התפרסם לראשונה במגזין:  Shonen Jump
 קהל יעד:  שונן
 תקופת הפרסום המקורית:  1998 – 2003
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  23

 אנימה
 אורך פרק:  20 דקות
 במאי:  שין נישאיזאווה
 אולפני אנימציה:  סטודיו פיירו
 רשת שידור:  TV Tokyo  (יפן)  ערוץ הילדים (ישראל)
 תקופת שידור מקורית:  10 באוקטובר 2001 – 26 במרץ 2003
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  75
הסדרה היִקָארוּ נוֹ גוֹ (ביפנית: ヒカルの碁, ברומאג'י: Hikaru no Go, "משחק הגו (碁) של (の) היקארו (ヒカル)") היא סדרת אנימה שמבוססת על המשחק הסיני גו.
תקציר העלילה

היִקַארוּ שינְדוּ בן ה-12 מגיע יחד עם חברתו אקארי לבית של סבא שלו. בעודו מחפש מציאות שיוכל למכור כפיצוי על ביטול דמי הכיס שלו בעליית הגג, הוא מוצא לוח גו מוכתם בדם. אקארי לא מצליחה להבחין בדם, והיקארו המבולבל רואה רוח רפאים יוצאת מהלוח. רוח הרפאים היא של פוג'יווארה נו סאי, שחקן גו מתקופת הייאן. נשמתו של סאי מתערבת בתודעתו של היקארו והוא הופך למין דיבוק של היקארו.
להיקארו אין כל עניין במשחק הגו, אבל סאי, שמשחק הגו הוא כל מהותו, מפציר בהיקארו לתת לו לשחק ולבסוף היקארו מחליט להסכים. היקארו לוקח את סאי לאולם הגו בו משחק סבא שלו, ושם הוא פוגש ילד בן גילו. היקארו משחק איתו כאשר סאי מכתיב לו מהלכים והוא מבצע אותם. סאי מגלה כי הילד מוכשר מאוד, אך הוא אינו ברמה של שחקן כמו סאי. שמו של הילד הוא אקירה טויה, ולמרות גילו הצעיר הוא שחקן מוכשר במיוחד, ברמה של שחקן מקצועי. אביו של אקירה, שחקן גו מקצוען והשחקן המוביל כרגע ביפן, מגלה עניין בשחקן שניצח את בנו ומזמין אותו למשחק. המשחק נקטע כאשר היקארו נבהל ובורח. לאט לאט מתחיל היקארו להתעניין בגו ולשחק בעצמו. הוא מתקדם במטרה להביס את אקירה טויה בעצמו, בלי עזרת סאי, ולהפוך למקצוען גו.