stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסקפיזם
אספקיזם והחיפוש אחר נוחות בעידן התרבות הצרכנית

סרטי נוחות או סרטי "נחמה" הם אחת הדרכים הנפוצות של אסקיפזם של העידן של התרבות הצרכנית, שבו משמשת המדיה - כמוצר - שירות חיוני לעיצוב חייו של אדם באמצעות שינוי דפוסי התנהגות (בין היתר: שינוי מצב רוח באמצעות צפייה). סרטים אלה משמשים דרך להסיח את הדעת. פעולת הצפייה בסרטי נחמה מתקשרת לנוסטלגיה שמלווה את אותם סרטים; מאפשרת לאנשים להתמודד עם מצב רוחם הירוד, מפעילים את סרט "הנחמה" שלהם שמסמן להם תקופה שחלפה, שהיא חיובית עבורם. דרך המנגנון הנוסטלגי הזה, הצופים בורחים נפשית ושוקעים באותם זיכרונות העבר שנותנים להם את אפקט "הנוחות". ניתן לראות במנגנון זה כמנגנון שיוצר אווירה מלאכותית שהיא פרי דמיונו של אדם. נסיגה נפשית של ההווה הוכיחה את הצלחתה בקרב אנשים רבים והם הצליחו לברוח מאי-הנוחות שהם נמצאים בה לאן שהם חפצים להיות נפשית.
ישנו ז'אנר של סרטי נחמה שגם משמש דרך של אסקפיזם והוא סרטי גילטי פלז'ר. הסיבה מאחר הכינוי הזה (גילטי= אשמה, פלז'ר=סיפוק/תענוג) הוא משום שאנשים לרוב לא יודו שהם אוהבים סרטים מסוג זה, שאותם סרטים נותנים להם תחושה טובה ומספקת.
מדובר בסרטים שאנשים צופים בהם פעם אחר פעם למרות שהם אינם זוכים לשבחים. לרוב מדובר בסרטים שהם בעלי תוכן "קיטשי" ופשוט מכמה סיבות; סרטים מסוג זה אינם דורשים ערנות גבוהה לעקוב אחר ההתרחשויות בהם; הן העלילה והן הסוף שלהם הם לרוב ניתנים לחיזוי בקלות (אין ספויילרים קיצוניים) והם לרוב מתאימים לצורכי צפייה משפחתית.
השלכות

פעילות אסקפיסטית נקשרה לתופעות חיוביות ושליליות. במחקר מטא-אנליזה נבדקו מחקרים על שחקנים במשחקי מחשב. המשחק נמצא קשור גם לתופעות חיוביות (הנאה, דמיון, הישגיות, קשרים חברתיים, שייכות, אוטונומיה, דימוי עצמי) וגם לתופעות שליליות (התמכרות לאינטרנט, בדידות, דיכאון וחרדה). בשני המקרים מדובר במחקרים מתאמיים, כך שקשה לדעת מה הסיבה ומה התוצאה. ייתכן ששעות המשחק הגבירו את הדמיון ואת החרדה, אך ייתכן גם שהדמיון והחרדה הגבירו את שעות המשחק.
חברות אסקפיסטיות

כמה מבקרי חברה מזהירים מפני ניסיונות של המעצמות השולטות בחברה לספק אמצעי אסקפיזם במקום לשפר את מצב העם - מה שהמשורר הרומאי יובנאליס כינה "לחם ושעשועים". חברות אסקפיסטיות מופיעות לעיתים קרובות בספרות. בספר "מכונת הזמן" של הרברט ג'ורג' ולס מתואר אלוי (Eloi), גזע עתידי אדיש, אינו מעניק משמעות לעתיד ולאיום על אמונותיהם ודבקותם באורח חייהם המאושר. הרומן מבקר בעדינות את הקפיטליזם, או לפחות את הקלאסיזם, כאמצעי בריחה. חברות אסקפיסטיות נפוצות ברומנים דיסטופיים; למשל, בחברה בפרנהייט 451 משתמשים בטלוויזיה ובמכשירי רדיו שטחיים כדי להימלט מחיים עם תקנות נוקשות ואיום של מלחמה קרובה. במדע הבדיוני האסקפיזם מתואר לעיתים קרובות כהרחבה של האבולוציה החברתית, כשהחברה מתנתקת מהמציאות הפיזית ומתמכרת למציאות וירטואלית, כמו בסרט המדע הבדיוני האמריקאי Gamer (אנ') משנת 2009, המבוסס על משחק ה-MMO האמיתי "Second Life". חברות אסקפיסטיות אחרות בספרות כוללות את "באג המציאות" מאת די ג'יי מקהייל, שבו ציוויליזציה שלמה מותירה את עולמה הרוסה בזמן שהיא 'קופצת' למציאות המושלמת שלה, ומטרתו של האנטי-גיבור היא להפוך את המציאות לפחות מושלמת, לכאורה, כדי להשיב לידיה את השליטה על כוכב הלכת הגוסס שלה.
הפילוסוף החברתי ארנסט בלוך כתב כי אוטופיות ודימויים של הגשמה, ויהיו רגרסיביים ככל שיהיו, יש בהם גם תמריץ לשינוי חברתי קיצוני. לדבריו, לא היה זה אפשרי לממש את צדק חברתי מבלי לראות את הדברים באופן מהותי בצורה אחרת. משהו שהוא רק "חלום בהקיץ" או "אסקפיזם" מנקודת מבטה של חברה טכנולוגית-רציונלית עשוי להיות זרע לסדר חברתי חדש ואנושי יותר, שכן ניתן לראות בו "תחליף לא בוגר, אך כנה, למהפכה".
ראו גם

מנגנוני הגנה
הסחת דעת
בידור
פנאי
הערות שוליים

↑  מילים שוות לכל נפש, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏6 במאי 2014
↑  escapism, Cambridge dictionary
↑  Definition of ESCAPISM, www.merriam-webster.com, ‏2023-10-05 (באנגלית)
1 2  Frode Stenseng, Jostein Rise, Pål Kraft, Activity Engagement as Escape from Self: The Role of Self-Suppression and Self-Expansion, Leisure Sciences 34, 2012-01, עמ' 19–38 doi: 10.1080/01490400.2012.633849
↑  Sigmund Freud, Introductory lectures on Psychoanalysis
↑  Otto Fenichel, The Psychoanalytic Theory Of Neurosis, 2006-01-16 doi: 10.4324/9780203981580
↑  Daniel Goleman, Emotional intelligence: A new vision for educators, PsycEXTRA Dataset, ‏1996
↑  John L. Longeway, The Rationality of Escapism and Self-Deception, Behavior and Philosophy 18, 1990, עמ' 1–20
↑  Frode Stenseng, Jostein Rise, Pål Kraft, Activity Engagement as Escape from Self: The Role of Self-Suppression and Self-Expansion, Leisure Sciences 34, 2012-01, עמ' 19–38 doi: 10.1080/01490400.2012.633849
↑  Kaur, Sohni, THE COMFORT WATCH: PSYCHOLOGY AND MEDIA THEORY PERSPECTIVES ON NOSTALGIA AND FILM, 2021, עמ' 31-32
↑  Kaur, Sohni, THE COMFORT WATCH: PSYCHOLOGY AND MEDIA THEORY PERSPECTIVES ON NOSTALGIA AND FILM, 2021, עמ' 2-3
↑  Umer Hussain, Sami Jabarkhail, George B. Cunningham, Jean A. Madsen, The dual nature of escapism in video gaming: A meta-analytic approach, Computers in Human Behavior Reports 3, 2021-01, עמ' 100081 doi: 10.1016/j.chbr.2021.100081
↑  William S. Anderson, Juvenal, Peter Green, Juvenal, the Sixteen Satires. With an Introduction and Notes, The Classical World 62, 1968, עמ' 16 doi: 10.2307/4346623
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX551681  GND: 4137052-1  LCCN: sh85044780  NDL: 00564556
אסטרוסטטיסטיקה

אסטרוסטטיסטיקה (באנגלית: Astrostatistics), הוא ענף מחקרי רב-תחומי המשלב בין אסטרופיזיקה, ניתוח סטטיסטי וכריית נתונים. הוא משמש לעיבוד הכמות העצומה של הנתונים המיוצרים על ידי חיישני מיצפי הטלסקופים השונים מהחלל ומהקרקע, בסריקה אוטומטית של הקוסמוס. מערכי נתונים מורכבים אלו משמשים לאפיון גרמי שמיים שונים ולקישור נתונים אסטרונומיים לתאוריה אסטרופיזית. ענפים רבים של נתונים סטטיסטיים מעורבים בניתוח אסטרונומי, כולל סטטיסטיקה א-פרמטרית, רגרסיה (אנליזה) רב-משתנה ומיון רב-משתנים, ניתוח סדרות זמן, ובעיקר הסקה בייסיאנית.
העוסקים באסטרוסטטיסטיקה מיוצגים על ידי האיגוד הבינלאומי לאסטרוסטטיסטיקה (International Astrostatistics Association) המזוהה עם המכון הבינלאומי לסטטיסטיקה (International Statistical Institute), קבוצת העבודה של האיגוד האסטרונומי הבינלאומי באסטרוסטטיסטיקה ואסטרואינפורמטיקה, קבוצת העבודה האמריקאית לאסטרונומיסטיקה באסטרוסטטיסטיקה ואסטרוסטטיסטיקה, קבוצת ההתעניינות האמריקאית לסטטיסטיקה באסטרוסטטיסטיקה, ויוזמת הקוסמוסטטיסטיקה. כל הארגונים הללו משתתפים באתר פורטל אסטרוסטטיסטיקה ואסטרואינפורמטיקה.
הערות שוליים

↑  Eric D. Feigelson, Pennsylvania State University, Astrostatistics, The Encyclopedia of Mathematics wiki.
אסתר עובדיה

| --- | --- |

אסתר עובדיה
 לידה:  25 בדצמבר 1923 ביטולה, ממלכת יוגוסלביה 
 נהרגה:  26 באוגוסט 1944 (בגיל 20) קיימאקצאלאן, יוון 
 מדינה:  ממלכת יוגוסלביה 
 מקום מגורים:  ביטולה
 כינויים נוספים:  מָרָה
 ידועה בשל:  היותה פרטיזנית  עוטרה בתואר "גיבורת יוגוסלביה"
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה
 פרסים והוקרה:  גיבור יוגוסלביה 
 
אסתר ("אסתריה") עובדיה (במקדונית: Естреја Овадија;‏ 25 בדצמבר 1923, ביטולה, ממלכת יוגוסלביה – 26 באוגוסט 1944, קיימאקצאלאן, ממלכת בולגריה) הייתה פרטיזנית יהודייה, חברה בשומר הצעיר ובהמשך חברה בתנועת הנוער של המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה. לאחר כיבוש מקדוניה בידי הבולגרים הצטרפה לכוחות הפרטיזנים, התקדמה לדרגת קומיסר פוליטי של גדוד פרטיזנים ונהרגה בקרב מול הצבא הבולגרי בפסגת קיימאקצאלאן. אסתר עובדיה אשר כינויה המחתרתי היה "מָרָה" הפכה לגיבורה לאומית ביוגוסלביה ולאחד מסמלי המאבק החמוש נגד הכיבוש הבולגרי והגרמני.
קורות חיים

אסתר עובדיה נולדה בביטולה (מונאסטיר) למשפחה קשת יום בשכונה היהודית בביטולה. היא עבדה ככובסת במקביל ללימודיה בבית הספר היסודי והצטרפה לקן תנועת השומר הצעיר בעירה. ב-1938, בסיוע ארגון ויצו, נשלחה ללימודי מקצוע בבלגרד בירת הממלכה ובה הושפעה מחוגי השמאל הפוליטי, עד שהצטרפה לתנועת הנוער של המפלגה הקומוניסטית. ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה בידי גרמניה הנאצית ומסירת מקדוניה לחזקת בולגריה בשל הצטרפותה להסכם התלת-צדדי, שבה אסתר לביטולה והצטרפה למחתרת שפעלה בעיירה. היא חמקה ממעצר והצטרפה לכוחות הפרטיזנים.
ב-11 במרץ 1943 ביצעו הבולגרים אקציה בביטולה ועצרו 3,296 מיהודי ביטולה וכלאו אותם במחנה הריכוז מונופול, שהוקם בתוך מפעל לטבק בסקופיה. מקצת מיהודי העיר נמלטו לפני האקציה לאלבניה. ב-29 במרץ נשלחו יהודי העיר והאזור ישירות למחנה ההשמדה טרבלינקה. אסתר עובדיה הצליחה להימלט מהאקציה ומצאה, ביחד עם חברתה ז'מילה קולונומוס, מסתור בביתו של סטויאן-בוגויה סיליאנובסקי, שהיה בעל חנות לממכר טבק בעיר. לימים העניק ארגון יד ושם לסיליאנובסקי את עיטור חסיד אומות העולם.
גדוד הפרטיזנים בו לחמה אסתר ניהל קרבות שונים מול חיילי הצבא האיטלקי, הבולגרי והוורמאכט והסב אבדות כבדות יחסית לכוחות השונים. בינואר 1944 מונתה אסתר לקומיסר פוליטי של גדוד פרטיזנים. במרץ 1944 תקפה חטיבת פרטיזנים ובכללה גדודה של אסתר את תחנת הרכבת בעיירה ריסטובאץ, הסמוכה לווראניה, והצליחה לכבוש אותה ולפגוע קשות בכוחות הבולגריים והגרמניים שהגנו על המקום. פעולותיה של אסתר עובדיה בקרב זה הוציאו את שמעה למרחוק. ב-26 באוגוסט 1944, בעת הסתערות כוח פרטיזנים על עמדות הצבא הבולגרי בפסגת קיימאקצאלאן, נפגעה אסתר מכדור בראשה ונהרגה במקום.
הנצחתה

אסתר עובדיה הפכה גיבורה לאומית ביוגוסלביה והונצחה בכתבים ובשירים עממיים שנכתבו לאחר מלחמת העולם השנייה. ב-11 באוקטובר 1953 העניק לה נשיא יוגוסלביה יוסיפ ברוז טיטו את עיטור "גיבורת יוגוסלביה". רחוב ברמת בית הכרם בירושלים מנציח את שמה. בביטולה פועל גן ילדים עירוני ע"ש אסתר עובדיה-מארה. אף על פי שבעיר לא מתגוררים יהודים, אומץ הגן על ידי הקהילה היהודית בסקופיה ומועברים בו תוכני מורשת יהודית.
הערות שוליים

↑  מיכאל בר-זוהר, הרכבות יצאו ריקות, הוצאת הד ארצי, אור יהודה, 1999, עמוד 124.
↑  חיים קשלס, תעודות ומסמכים, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 848.
↑  סטויאן-בוגויה סיליאנובסקי, באתר יד ושם.
| יהודים גיבורי יוגוסלביה יוגוסלביה |
| --- | --- | --- |
|  | נסים אלבחרי • אליאס אנגל • איזידור ברוך • פאבלה גוראנין • רוברט דומאני • סלאבישה ויינר • וויו טודורוביץ' • אסתר עובדיה • פאבלה פאפ • משה פיאדה • אדולף שטיינברגר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299332405171  ISNI: 0000 0000 7096 5933  VIAF: 97369551   WorldCat (עם VIAF): 97369551 
שלט הרחוב על שם אסתר עובדיה בירושלים
פרוטומה של אסתר עובדיה בעיר ביטולה, מקדוניה
אריק כהן

אין תמונה חופשית
אריק (אהרון הנרי) כהן (6 בינואר 1951-‏14 באוקטובר 2014), היה פרופסור בבית-הספר לחינוך באוניברסיטת בר-אילן, איש חינוך וחוקר של העם היהודי בן זמננו.
פרסם עשרות מאמרים ושמונה ספרים שעסקו בזהות יהודית, חינוך יהודי, הוראת השואה, חינוך בלתי פורמלי, תרבות נוער, תיירות חינוכית, ועוד. בנוסף, היה מומחה למתודולוגיות מחקר ולשימוש בתורת השטחות.
קורות חייו

נולד באוג'דה שבמרוקו ובגיל 6 עלה עם משפחתו לישראל. בשל קשיים כלכליים, המשפחה היגרה לדרום צרפת, ליון ובניס. אביו משה (מואיז) היה חייט ואמו רוזט הייתה עקרת בית. לאריק ארבעה אחים ואחיות: נלי, דניאל, ז'אן-מרק ומרים. בליון שימש בית המשפחה, בית למהגרים יהודים מצפון אפריקה. למרות הדוחק הכלכלי, זכו ילדי המשפחה לחינוך מעולה בזכות מדיניות החינוך החינמית הצרפתית.
למד פילוסופיה, סוציולוגיה וסוציו-בלשנות לתואר ראשון ושני באוניברסיטת ליון. את עבודת הדוקטורט שלו כתב בסורבון בפריז בהנחיית אנני קריז'ל (Annie Kriegel), בנושא המתנדבים בארץ בזמן מלחמות. היה מתלמידיו של הרב "מאניטו" (הרב יהודא ליאון אשכנזי).
כנער, הצטרף לתנועת הנוער היהודי הצרפתי דז' (Dejj) אשר הקים ג'ורג' פהל. כמדריך של קבוצת "עלה דז'", עלה ארצה בגיל 20 במהלך מלחמת יום הכיפורים.
בישראל היה אחד מבוגריה הראשונים של תוכנית עמיתי ירושלים של מכון מנדל למנהיגות ועסק במחקר של חינוך יהודי ויהדות התפוצות.
הוא הרבה לעסוק בהוראה, בין היתר באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת בר-אילן.
התאמן ולימד קראטה והיה בעל דאן 3. היה מתלמידיו של מאיר יהל, ממייסדי שיטת השוטוקאן בישראל.
תרומתו המחקרית

אריק היה מומחה ליהדות צרפת וחקר במשך שנים את הדמוגרפיה, הזהות, התרבות והמגמות החברתיות בקהילה היהודית בצרפת. בין היתר, הוא העריך את גודל הקהילה בכחצי מיליון נפש וב־2014 טען שכ־100,000 מבני הקהילה עשויים לעלות לישראל.
בתחום חקר השואה ערך יחד עם רעייתו עינת מחקר מקיף במסגרתו רואיינו למעלה מ-500 מורים ו- 2,500 תלמידים. המחקר לימד על עוצמת ההשפעה של לימוד השואה על עיצוב זהות התלמידים ועל הרצון שלהם להמשיך ללמוד על הנושא. בפרט, זוהתה חשיבות רבה לפעילויות חינוך בלתי-פורמליות, כגון נסיעה לפולין. לתחום הוראת השואה משמעות פוליטית רבה בשל השפעת השואה על גיבוש הזהות הישראלית. המחקר השפיע על השיח ועל קבלת ההחלטות בהוראת השואה לתלמידי המגזר היהודי והערבי.
אריק ורעייתו חקרו במשך עשרות שנים את פעילותן של תנועות נוער יהודיות ברחבי העולם, ובפרט את השפעתן של ביקורי בני נוער בישראל במסגרת תוכניות של מחלקת הנוער והחלוץ של הסוכנות היהודית, פרויקט תגלית, ועוד. בנוסף, הם חקרו את השפעתן של תוכניות להכשרת מורים עבור מכונים כגון יד ושם, מכון שלום הרטמן וקרנות שונות. במסגרת פעילות מחקר וייעוץ זו, פיתח אריק שיטה ייחודית להערכת תוכניות חינוכיות, אשר מותאמת למטרות הספציפיות של אותה תוכנית, ומאפשרת קבלת החלטות על ידי מנהליה. על בסיס התוצאות של מחקרים אלו פרסם אריק עשרות מאמרים בתחום הסוציולוגיה של החינוך.
אריק היה מומחה לסוציולוגיה של החינוך הבלתי-פורמלי. היכרותו עם התחום התבססה על ניסיונו האישי כחניך וכמדריך בתנועת הנוער דז', ועל עשרות מחקרים של תנועות נוער, תוכניות לערכים בבתי-ספר ותיירות חינוכית. תרומתו המחקרית בתחום זה חרגה מנושאי המחקר הישירים שלו והוא תרם לפיתוח שיטות ומושגים חדשים בתחום. למשל, מושג ה-Dark Tourism המתאר תופעה פרדוקסלית בה תיירים מבלים את החופשה שלהם באתרי קטסטרופה כגון הירושימה ואושוויץ. אריק פיתח מושג זה מתוך חקר נסיעות למרכזי ריכוז והשמדה.
אריק תרם לפיתוח כלים המבוססים על תורת השטחות, שיטה סטטיסטית אשר פותחה על ידי המתמטיקאי לואי גוטמן, והשתמש בכלים אלו לניתוח שאלות בתחומי מדע מגוונים, כגון רפואה, פסיכולוגיה, וסוציולוגיה וחינוך. השימוש בתורת השטחות סייע לו לתיאור תמונה מבנית של התחומים אותם חקר.
חיים אישיים

היה נשוי לעינת בר און-כהן, בתם של אראלה ומרדכי בר-און, ואביהם של אדם, איתמר, אבנר ואסף חזני.
מספריו

Cohen, E. H. (1991). L'étude et l'éducation juive en France, Paris: Editions du Cerf
Cohen, E. H. and Cohen, E. (2000). The Israel Experience Program: A Policy Analysis, Jerusalem: Jerusalem Institute for the Study of Israel (in Hebrew)
Cohen, E. H. & Ifergan, M. (2005). La jeunesse juive: Entre France et Israël. Paris: Observatoire du monde juif
Cohen, E. H. (2007). Heureux comme Juifs en France? Etude sociologique. Akadem – Elkana Editions: Paris-Jérusalem
Cohen, E. H. with the collaboration of Bar-On Cohen, E. and Ofanansky, A. (2008). Youth tourism to Israel: Educational experiences of the Diaspora. Clevedon, UK: Channel View Publications
Cohen, E. H. et al. (2008). Jewish identity, values and leisure of Israeli youth. Tel Aviv, Israel: The Kelman Center, School of Education, Tel Aviv University (in Hebrew,
Erik H. Cohen (2013), Identity and Pedagogy: Shoah Education in Israeli State Schools, BostonAcademic Studies Press
אריק ה' כהן (עורך) (2015), יהדות צרפת: בין ייחודיות לאוניברסליות בעת החדשה ובזמננו, רמת גן, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן.
הערות שוליים

↑  הצרפתים באים: קצב העלייה מצרפת הוכפל, nrg, באתר nrg
↑  הוראת השואה בבתי ספר יהודים וערבים, ישיבה של ועדת החינוך, התרבות והספורט בתאריך י"ג טבת תש"ע, (30/12/2009), אתר כנסת פתוחה
↑  הוראת השואה במגזר היהודי ובמגזר הערבי, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 29 בדצמבר 2009, איתי פידלמן
↑  Antenatal diagnosis of cardiac malformation: a structural study, by EH and AJ, Fetal diagnosis and therapy, 2000 Jan-Feb;15(1):54-60
↑  Cohen, E. H., Pianelli, C. and Abric, J.C. (2003). The Social Representation of the Use of Seat Belts: A Facet Theory Approach, in Levy, S. and Elizur, D. (Ed.): Facet Theory: Towards Cumulative Social Science. University of Ljubljana: Faculty of Arts, Center for Educational Development, 325-335.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259873505171  BnF: cb12225145n (data)  GND: 170085147  ISNI: 0000 0000 8050 4858  LCCN: n50026506  NKC: mzk2005294760  NLA: 35029429  NLK: KAC200813859  NTA: 31400260X  SUDOC: 030934966  Trove: 802654  VIAF: 84630365   WorldCat (עם VIAF): 84630365
ארמופזוס

| ארמופזוס> תקופה |
| --- | --- |
סוף אאוקן 36–33 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: ארמופזיים
סוג:: ארמופזוס
מין:: Eremopezus eocaenus
שם מדעי
 Eremopezus eocaenus

ארמופזוס (שם מדעי: Eremopezus) הוא סוג של עוף גדול חסר יכולת תעופה שכנראה השתייך לקבוצה עופות קדומים חסרי שיניים, בה נכללים האמו והיען המודרניים, אשר התקיים במשך האאוקן המאוחר שלפני 36 עד 33 מיליון שנה מזמננו בצפון אפריקה.
הוא התגלה בשכבות מאובנים בתצורות ג'בל קטראני (Jebel Qatrani Formation) שעל יד העיר פיום שבמצרים, קרוב לאגם קארון והוא תואר למדע ב-1904 בידי החוקר הבריטי צ'ארלס וויליאם אנדרוס (Charles William Andrews), כשמשמעות שמו היא: "Eremos" – נזיר ביוונית עתיקה (לפי מספר דעות הכוונה היא לשוכן מדבר) ו-"pezós" – מהלך, כלומר: "מהלך מדברי או נזירי". סוג זה כלל מין יחיד – Eremopezus eocaenus, מאחר שהתקיים באאוקן.
תיאור

הארמופזוס קרוב במראהו לאמו, יען או לננדו אך משויך למשפחה עצמאית – הארמופזיים (Eremopezidae), כאשר בעבר סברו שמבנה גפיו דמה לזה של עופות הפיל ממדגסקר ובעיקר למולרורניס, הקטן יחסית. בעבר גם סברו שנמצאו ביצים ענקיות שלו, מה שהוביל לקרבתו אליהם, אך אלה התבררו כבני גילאים צעירים יותר.
לפי המאובנים שנמצאו הוא הגיע לגובה של 1.6 מטר ולמשקל של מעל 30 ק"ג ואולי אף מעל 50 ק"ג, אם כי הדעות על כך חלוקות. עקב גודלו כנראה שלא יכל לעוף אלא נע על הקרקע. מספר חוקרים טוענים שלמרות שהיה נע על הקרקע השתייך לקבוצה עופות מפותחים חסרי שיניים, בהם מספר מינים שהותאמו לחיי קרקע כמו הקבוצה דמויי תרנגול וכן המנעלן, החובתיים והלבלר, שאולי היו קרוביו.
הערות שוליים

↑  Amadon, Dean (1947). "An Estimated Weight of the Largest Known Bird" (PDF). Condor. 49 (4): 159–164. doi:10.2307/1364110. JSTOR 1364110.
↑  Agnolin et al, Unexpected diversity of ratites (Aves, Palaeognathae) in the early Cenozoic of South America: palaeobiogeographical implications Article in Alcheringa An Australasian Journal of Palaeontology · July 2016 DOI: 10.1080/03115518.2016.1184898
אליפות אירופה בכדורגל נשים 2017

| --- | --- |

 מארחת:  הולנד הולנד
 תקופת התחרות:  16 ביולי 2017 – 6 באוגוסט 2017 (22 ימים) 
 מספר משתתפות:  16  (מתוך 47 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:  הולנד הולנד
 מספר משחקים:  31
 מספר שערים:  68 (2.19 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  247,041 (7,969 בממוצע למשחק)
 מלכת השערים:  אנגליה ג'ודי טיילור   (5 שערים)
 השחקנית מצטיינת:  הולנד ליקה מרטנס
 → 20132022 ←
אליפות אירופה בכדורגל נשים 2017, הידועה גם בשם יורו הנשים 2017, היא אליפות אירופה בכדורגל נשים ה-12 שארגנה אופ"א. הטורניר נערך בהולנד מ-16 ביולי עד 6 באוגוסט 2017. נבחרת הולנד העפילה אוטומטית לטורניר כמארחת, כאשר שאר 15 הנבחרות עלו מטורנירי המוקדמות שהתקיימו מאפריל 2015 עד אוקטובר 2016.
לאחר שהתחרויות הקודמות כללו 12 נבחרות, הורחב טורניר זה ל-16 נבחרות.
שבע מדינות הציעו לארח את הטורניר: אוסטריה, צרפת, ישראל, הולנד, פולין, סקוטלנד ושווייץ. בדצמבר 2014 נבחרה הולנד לארח, בפעם הראשונה בתולדותיה.
במשחק הגמר נפגשו הולנד ודנמרק שהעפילו שתיהן בפעם הראשונה בתולדותיהן לשלב זה. בסיום המשחק ניצחה הולנד 2–4, וזכתה בתואר.
אצטדיונים

שבעה אצטדיונים, בשבע ערים שונות, נבחרו לארח את משחקי אליפות אירופה. שני חצאי הגמר והגמר נערכו באצטדיונים של אנסחדה וברדה.
שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הולנד | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 4 | 1 | 3 |
|  דנמרק | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 2 | 1 | 1 |
|  בלגיה | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 3 | 0 |
|  נורווגיה | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | -4 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  הולנד | 1 – 0 | נורווגיה   |
|  דנמרק | 1 – 0 | בלגיה   |
|  נורווגיה | 0 – 2 | בלגיה   |
|  הולנד | 1 – 0 | דנמרק   |
|  בלגיה | 1 – 2 | הולנד   |
|  נורווגיה | 0 – 1 | דנמרק   |
שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 4 | 1 | 3 |
|  שוודיה | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 3 | 1 |
|  איטליה | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 5 | 6 | -1 |
|  רוסיה | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 5 | -3 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  איטליה | 1 – 2 | רוסיה   |
|  גרמניה | 0 – 0 | שוודיה   |
|  שוודיה | 2 – 0 | רוסיה   |
|  גרמניה | 2 – 1 | איטליה   |
|  רוסיה | 0 – 2 | גרמניה   |
|  שוודיה | 2 – 3 | איטליה   |
שלב הבתים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 5 | 1 | 4 |
|  צרפת | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 3 | 2 | 1 |
|  שווייץ | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 | 0 |
|  איסלנד | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 6 | -5 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | 1 – 0 | שווייץ   |
|  צרפת | 1 – 0 | איסלנד   |
|  איסלנד | 1 – 2 | שווייץ   |
|  צרפת | 1 – 1 | אוסטריה   |
|  איסלנד | 0 – 3 | אוסטריה   |
|  שווייץ | 1 – 1 | צרפת   |
שלב הבתים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אנגליה | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 1 | 9 |
|  ספרד | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 | -1 |
|  סקוטלנד | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 8 | -6 |
|  פורטוגל | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 5 | -2 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ספרד | 2 – 0 | פורטוגל   |
|  אנגליה | 6 – 0 | סקוטלנד   |
|  סקוטלנד | 1 – 2 | פורטוגל   |
|  אנגליה | 2 – 0 | ספרד   |
|  פורטוגל | 1 – 2 | אנגליה   |
|  סקוטלנד | 1 – 0 | ספרד   |
שלבי הנוק-אאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 29 ביולי - דוטינחם | 29 ביולי - דוטינחם |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 29 ביולי - דוטינחם | 29 ביולי - דוטינחם |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  הולנד הולנד |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  הולנד הולנד |  2 |   |   | 3 באוגוסט - אנסחדה | 3 באוגוסט - אנסחדה |   |   |  |  |
|  |  שוודיה שוודיה |  0 |   |   | 3 באוגוסט - אנסחדה | 3 באוגוסט - אנסחדה |   |   |  |  |
|  |  שוודיה שוודיה |  0 |   |   |  הולנד הולנד |  3 |   |   |  |  |
|  | 30 ביולי - דוונטר | 30 ביולי - דוונטר |   |   |  הולנד הולנד |  3 |   |   |  |  |
|  | 30 ביולי - דוונטר | 30 ביולי - דוונטר |   |   |  אנגליה אנגליה |  0 |   |   |  |  |
|  |  אנגליה אנגליה |  1 |   |   |  אנגליה אנגליה |  0 |   |   |  |  |
|  |  אנגליה אנגליה |  1 |   |   |  |  |   |   | 6 באוגוסט - אנסחדה | 6 באוגוסט - אנסחדה |
|  |  צרפת צרפת |  0 |   |   |  |  |   |   | 6 באוגוסט - אנסחדה | 6 באוגוסט - אנסחדה |
|  |  צרפת צרפת |  0 |   |   |  |  |   |   |  הולנד הולנד |  4 |
|  | 30 ביולי - רוטרדם | 30 ביולי - רוטרדם |   |   |  |  |   |   |  הולנד הולנד |  4 |
|  | 30 ביולי - רוטרדם | 30 ביולי - רוטרדם |   |   |  |  |   |   |  דנמרק דנמרק |  2 |
|  |  גרמניה גרמניה |  1 |   |   |  |  |   |   |  דנמרק דנמרק |  2 |
|  |  גרמניה גרמניה |  1 |   |   | 3 באוגוסט - ברדה | 3 באוגוסט - ברדה |   |   |  |  |
|  |  דנמרק דנמרק |  2 |   |   | 3 באוגוסט - ברדה | 3 באוגוסט - ברדה |   |   |  |  |
|  |  דנמרק דנמרק |  2 |   |   |  דנמרק דנמרק (פנ') |  0 (3) |   |   |  |  |
|  | 30 ביולי - טילבורך | 30 ביולי - טילבורך |   |   |  דנמרק דנמרק (פנ') |  0 (3) |   |   |  |  |
|  | 30 ביולי - טילבורך | 30 ביולי - טילבורך |   |   |  אוסטריה אוסטריה |  0 (0) |   |   |  |  |
|  |  אוסטריה אוסטריה (פנ') |  0 (5) |   |   |  אוסטריה אוסטריה |  0 (0) |   |   |  |  |
|  |  אוסטריה אוסטריה (פנ') |  0 (5) |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ספרד ספרד |  0 (3) |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ספרד ספרד |  0 (3) |   |   |  |  |   |   |  |  |