stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אובסידיאן
מאפיינים > מבנה

אובסידיאן הוא לרוב אמורפי, אם כי עשויים להופיע בו גבישים מיקרוסקופיים. בדומה לגרניט אובסידיאן קרוב לנקודה אוטקטית – שבה מתקבלת נקודת ההתכה הנמוכה ביותר. עובדה זו מסבירה את היעדרם של גבישים מפותחים. היעדרו של מבנה גבישי אחראי לשבירה הקונכייתית האופיינית לסלע.
הגאולוג והפטרולוג הנורווגי יוהאן הרמן לאי ווגט (Johan Herman Lie Vogt,‏ 1858-1932) – שנחשב לחלוץ במחקר פיזיקלי-כימי של סלעי יסוד – כתב ב-1923 כי הרכבים אוטקטיים או יחסים כמעט-אוטקטיים מקדמים את היווצרותה של זכוכית, מאחר שלהרכבים אלו נקודת התכה נמוכה. כתוצאה מכך בטמפרטורה זו הנתך צמיג יותר מאשר בנקודה אחרת על העקומה, ונקודות סמוכות לאוטקטית נוטות להגיע לנקודת מוּצקיוּת בטרם הגיען לנקודת ההתגבשות. בהתקררות מהירה יחסית, ההתגבשות תתרסן במלואה או כמעט במלואה. לכן, טוען ווגט, אין זה מקרי כי במרבית המקרים הרכבו הכימי של אובסידיאן קרוב לנקודה האוטקטית של גרניט.
באובסידיאן עשויות להיווצר ליתופיזות – נקבוביות הנוצרות כאשר הלחץ החיצוני נמוך דיו לאפשר לגזים המומסים בלבה הנוזלית להתרחב וליצור חלל.
מאפיינים > מראה

ב-1822 כתב הגאולוג והמינרלוג האמריקאי פרקר קליבלנד (Parker Cleaveland,‏ 1780–1858):
לסוג זה דמיון עז לזכוכית. שבירתו קונכייתית, עם חללים גדולים ומבריק בעוצמה עם ברק זגוגי. פני השטח של השבר מפגינים לרוב מראה פסי או גלי, והופעתו חלקלקה מעט. הוא שורט זכוכית, מפיק ניצוץ עם פלדה, אך פריך ונשבר לרסיסים חדי שפה. לרוב הוא שקוף למחצה בשוליים, או אטום, אך כמה סוגים הם שקופים למחצה ואף שקופים בשברים דקים. צבעו שחור, עמוק או טהור, או מגוון בחום, ירוק, כחול או אפור, ולעתים במעבר לכחול, ירוק, חום או אפור, אף צהוב או אדום. הצבעים הכהים מגלים לעתים גוון ירוק במעבר אור בחומר שקוף למחצה.
תיאור זה מיטיב לפרט את תכונותיו של אובסידיאן, ובהן:
ברק זכוכי
שבר קונכייתי
צבע – שחור לרוב, אך עשוי להיות אפור, ירוק ואדמדם, מפוספס או בעל כתמים
שקיפות – ככל זכוכית, אובסידיאן היה שקוף לולא נוכחותן של תחמוצות ברזל ויסודות נוספים בהרכבו הגורמים להופעת הצבעים השונים
מאפיינים > פסי זרימה

באובסידיאן ניכרים לעיתים פסי זרימה, הנוצרים כאשר זרמי לבה חמים מתגבשים במהירות במפגש עם גוף קר – אוויר, מים או סלע אחר. הפסים נוצרים במהלך התקררות מהירה המאפיינת את היווצרות הסלע. הפסים נראים במקביל לחזית התגבשות, ועשויים לשקף לחצים שונים המופעלים על הזרם בעת התגבשותו, או מסדרה של תהליכי התגבשות, שבירה פריכה והלחמת השברים.
היווצרות

היווצרות אובסידיאן נדירה למדי במערכות געשיות ואופיינית לקשתות געשיות קאלק-אלקליניות. נדירות זו נובעת כנראה מהעובדה כי אובסידיאן הוא התוצר השיורי הסופי של מערכות מובדלות, ומהעובדה כי עובי הנתך מוגבל לכיפות וזרמי לבה בהיקפים מוגבלים – המזדקרים או נדחקים אל פני השטח בקושי רב.
אובסידיאן נוצר כאשר לבה פלסית – לבה עתירת פצלת השדה וסיליקה – מתקררת במהירות. בעת ההתקררות המהירה לא מספיקים לצמוח גבישים, והתוצאה היא זכוכית טבעית שאינה כוללת את המבנה הגבישי של המינרלים המרכיבים סלעים הדומים בהרכבם לאובסידיאן.
מאחר שאובסידיאן נוטה למיום הגורם לבלייתו, מרביתו הנמצא בימינו אִין סִיטוּ צעיר מ-10 מיליון שנים.
סוגים

אובסידיאן מופיע לרוב בצבע כהה ואחיד, ובמקרים נדירים עשוי להיות כמעט חסר צבע. הצבעים הכהים השונים נגרמים מנוכחות תכלילים וזיהומים כימיים, דוגמת ברזל ומגנזיום המעניקים לו גוונים ירוקים וחומים ומגנטיט האחראי לגוונים השחורים.
סוגי אובסידיאן:
אובסידיאן מהגוני – סוג צבעוני של אובסידיאן, המופיע כסלע חום-אדום עם כתמים שחורים. הגוונים החומים והאדומים נובעים מנוכחות גבוהה של ברזל, המתבטאת במינרל המטיט ומעניקה לסלע גוון כשל מהגוני.
אובסידיאן ספסרטין – סוג שקוף למדי של אובסידיאן בעל גוון כתום הנובע מתכלילים מיקרוסקופיים של גבישי ספסרטין.
אובסידיאן פתיתי שלג – סוג זה של אובסידיאן כהה, לרוב שחור, מנוקד בספרוליטים של מחטי קריסטובליט זעירות. מקבצים לבנים אלה מזכירים בצורתם הכללית פתיתי שלג.
אובסידיאן קשת – תופעה אופטית מעניינת המופיעה באובסידיאן ומתבטאת בבוהק ססגוני. תופעה זו – הנראית גם בבועות סבון – נקראת אִירִיזַצְיָה (iridescece) ונגרמת מהתאבכות משכבות דקות. הסיבה לבוהק הן תבניות של בועות גז – שאריות מזרימת הלבה – הערוכות בשורות לאורך השכבות שנוצרו כאשר הלבה המותכת זרמה לפני התקררותה.
אובסידיאן בוהק – דומה ל"אובסידיאן קשת", אך הבוהק בסוג זה זהוב בלבד.
דמעות אפאצ'ים – כדוריות עגולות וכהות של אובסידיאן שקוטרן 0.5–5 ס"מ. כדוריות אלה נמצאות במקרים רבים כשהן משובצות במסת אם של פרליט. גולות כאלה נוצרות מגושים גדולים יותר, שלוטשו ועוגלו על ידי רוח ומים. שמן נקשר בסיפור עם של שבט האפאצ'י בדרום-מערב ארצות הברית.
תפוצה

אובסידיאן מצוי במקומות רבים בעולם, בהם אתיופיה, איטליה, טורקיה, הונגריה, סלובקיה, הרי אורל, הקווקז, מקסיקו, סקוטלנד, ניו זילנד וארצות הברית.
תפוצה > אתרים לדוגמה

גוטנסר (Goutansar) – כיפה געשית ברכס הרי ג'גמה (Geghama) בארמניה שנוצרה ברביעון ממאגמה צמיגה במיוחד. הכיפה מורכבת ממעבר בין אובסידיאן שחור לחום ולסוגים נוספים של סלעים געשיים זכוכיתיים: פרליט ופומיס, המצביעים על תאי מאגמה רדודים.
באי הגעשי מלוס בדרום הים האגאי קיימות עדויות לכרייה של הסלע במשך 12,000 שנים.
באי ליפארי – הגדול והצעיר מבין האיים הליפאריים לחופה הצפון-מזרחי של סיציליה – תועדו שלושה זרמי לבה שיצרו אובסידיאן בין המאה ה-6 למאה ה-8.
עוד באיים הליפאריים – גם באי וולקנו זוהו זרמי אובסידיאן.
בתחומי הפארק הלאומי ילוסטון מצוי צוק האובסידיאן – שנוצר מלבה ריוליטית במהלך הפליסטוקן לפני כ-180,000 שנים. הצוק נוצר מזרם שעוביו 120–160 מטרים. הסלעים במבנה עמודי – בדומה לעמודי בזלת, ובחלקו התחתון הוא נחצה על ידי רצועות של ספרוליטים – כדוריות של מחטי גבישים אפורים נעדרי ליתופיזות. בנקודות גבוהות יותר בצוק קיימות ליתופיזות במקביל למישור הזרימה.
בקלדרת ניוברי (Newberry) במדינת אורגון מצוי אובסידיאן בכיפות געשיות שנוצרו בגעשיות פליסטוקנית והולוקנית. ארבעה זרמי אובסידיאן שנוצרו בפעילות המאוחרת של הר הגעש – לפני כ-2,000 שנים – עדיין מבריקים, חדים וחפים מצמחייה. הגדול בהם, המכסה 1.5 קמ"ר, פוקק את צינור ההזנה. התפתחות זו של הקלדרה נחשבת למרתקת מבין זרמי אובסידיאן המוכרים.
בקליפורניה:
לפני פחות מ-1,000 שנים נפלטו שני זרמי אובסידיאן בהר הגעש מדיסין לייק (Medicine Lake), כ-50 ק"מ צפונית-מזרחית להר שסטה. זרמים אלה יצרו את "הר הזכוכית" (Glass Mountain) החשוף.
לאותה תקופה מתוארכים גם פסי זרימה של אובסידיאן משולב בריוליט המצויים בשרשרת הרי הגעש של לועות מונו-איניו (Mono-Inyo Craters).
אף שהוא נפוץ במקומות רבים בעולם, אובסידיאן אינו מצוי בישראל.
שימושים

אובסידיאן שימש בעבר – ומשמש גם בהווה – להכנת כלי אבן חדים: כלי נשק, כלי עבודה ואף לניתוחים. הסלע משמש גם ליצירת תכשיטים וחפצי אמנות, ונחשב לאבן חן חצי יקרה.
שימושים > שימושים מעשיים ומסחר

לאובסידיאן חשיבות ארכאולוגית רבה, מאחר שהסלע – ששימש בימי קדם לקישוט וליצירת ראשי חץ, להבים ומגרדות – נסחר בהרחבה כחלק מו המהפכה הנאוליתית. הסלע זכה להערכה רבה בתרבויות מסוימות של תקופת האבן, משום שבדומה לצור אפשר היה לסתת אותו ליצירת להבים חדים ולעצבו לראשי חץ. כמו כל סוגי הזכוכית וכמה סוגים אחרים של סלעים טבעיים, אובסידיאן נשבר בקו שבר קונכייתי אופייני שקצהו חד. ייתכן גם שליטשו אותו ליצירת מראה קדומה. על פי תפוצת הממצאים ברחבי הסהר הפורה, מסתבר שאובסידיאן היה מראשוני המוצרים שבהם נערך מסחר קבוע: גושים שלמים ומוצרים מעובדים מחומר זה נישאו על הגב – לפני ביות בהמות לתובלה – מרמת אנטוליה לארץ ישראל ולמפרץ הפרסי כבר בנאוליתית הקדם-קרמית, כ-8,000 שנים לפני הספירה.
תושבי מרכז אמריקה הפרה-קולומביאנית עשו שימוש רב ומתוחכם באובסידיאן חתוך ומעובד ככלי עבודה וכחפצי נוי. תושביה הקדומים של אמריקה המרכזית גם התקינו מין חרב בעלת להבי אובסידיאן המורכבים על גוף עץ שנקראה מאקואהואיטל. נשק זה יכול היה לגרום פצעים קשים בשילובו של קצה להב חד מאוד עם חיתוך משונן של נשק מסורי. ידועים דיווחים של עדי ראייה לשימוש בנשק זה לקטיעת גפיים ולכריתת ראשי אויבים בלהט הקרב, ואפילו לעריפת ראשו של סוס קרב ביש מזל.
כיום נעשה באובסידיאן שימוש בניתוחי לב, שכן להבים משוכללים מחומר זה מצוידים בחוד העולה עד פי חמישה בחדותו על זו של אזמלי פלדה משובחים. קצה הלהב מגיע לדקיקות מולקולרית ממש, מאחר שאפשר לחדד אותו יותר מפלדה. להב דק וחד כל כך משיג חתך נקי יותר ומפחית את החבלה לרקמות, וכך תורם להחלמה מהירה יותר ולהקטנה של הצלקות לאחר הניתוח.
שימושים > אובסידיאן כאבן חן

אובסידיאן הפך לאבן חן מבוקשת בשל מאפייניו: צבעיו המגוונים, דרגות שונות של שקיפות וקצוות חדים בשבירתו. תכונה המיוחדת לאובסידיאן גורמת להצגת מראה שונה בהתאם לאופן הליטוש: כאשר מלטשים אותה בכיוון אחד היא שחורה להפליא, כמו שחרון, ואילו בליטוש בכיוון אחר היא בוהקת בגוון אפור.
השימוש הנפוץ באובסידיאן כאבן חן נעשה בתכשיטים, בחפצי נוי ובאדריכלות. אף שאובסידיאן נדיר באוסטרליה, נמצאו חפצי נוי שהוכנו ממנו בקווינסלנד. היוונים והרומאים כרו את הסלע באי מלוס בדרום הים האגאי במשך 12,000 שנים, והשתמשו בו כאבן חן. האצטקים כרו אותו לצרכים דומים בשנים 1350–1520. אובסידיאן, הנחשב בעיני גמולוגים לאבן חן חצי יקרה, שימש את התכשיטן פטר קארל פברז'ה ליצירת קישוטים בדמות בעלי חיים.
אובסידיאן המשמש אבן חן לשיבוץ בתכשיטים מלוטש באופנים שונים. סוגים שקופים מלוטשים כפאסט – פאות ישרות, בעיקר בחיתוך יהלום. סוגים שקופים פחות מלוטשים כקבושון או כחיתוך שולחן – משטח עליון רחב וישר.
אובסידיאן שימש כבר בתקופה הרומית להפקת אבני פסיפס (טסרה (אנ')) סגולות, שחורות וכחולות לשם שיבוץ ברצפות פסיפס. גם בתקופה הביזנטית המשיכו להשתמש באובסידיאן ליצירת אבני הטרסה ושיבוצן בפסיפסים.
בתרבות

להב אובסידיאן מוזכר בסדרת ספרי שיר של אש ושל קרח של ג'ורג' ר. ר. מרטין כנשק נגד המהלכים הלבנים. השם הילידי לאובסידיאן בסדרה הוא "זכוכית-דרקון", ונטען שניתן להבעיר את החומר ולהשתמש בו כנר.
בסדרת ספרי נפילת הממלכות של מורגן רודס האבן משמשת כאחד מקריסטלי הרביעייה, והיא מסמלת את אלמנט האדמה.
ביקום של מסע בין כוכבים ובעיקר בסדרת הטלוויזיה חלל עמוק 9 מוזכר רבות מסדר האובסידיאן ("The Obsidian Order") – ארגון ביון כוחני וחזק השייך לאיחוד הקרדסי.
במשחק הווידאו "Minecraft" אובסידיאן הוא בלוק קשה ביותר שנוצר ממפגש של מים ולבה ובאמצעותו ניתן לבנות שער לגיהנום ושולחן שבעזרתו אפשר לכשף ספרים.
אובסידיאן הוא גם שם הפרק השני בספיישל "הרפתקאות פין וג'ייק", Distant Lands.
בסדרה סטיבן יוניברס אובסידיאן היא אבן חן שנוצרת ממיזוג של כל "אבני הקריסטל".
בפרויקט דואולינגו ללימוד שפות ישנה ליגה בכירה המכונה "אובסידיאן". היא מיוצגת בצבע שחור, והיא שנייה לליגת היהלום בלבד, מתוך 10 ליגות.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
התפרצות געשית
זכוכית געשית
זכוכית
גמולוגיה
לקריאה נוספת

עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3
שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, רעננה: האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, ירושלים: אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0
מ' סברדמיש וא' משיח, אבני חן, מדע אבנים יקרות, 1995
Encyclopedia of Volcanoes, ‏ ISBN 0-12-643140-X, Academic Press
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3, כרך 3, עמ' 267–276
הערות שוליים

↑  פליני הזקן, פרק 36 של Historia naturalis
↑  פליני הזקן, פרק 37 של Historia naturalis
↑  המילון המקוון לביוגרפיה ומיתולוגיה היוונית והרומית
↑  אובסידיוס
↑  ה-Lexicon Universale המקוון
↑  ג'ון היל על אובסידיאן
↑  "Abhandlung Von Edelsteinen" (חיבור על אבנים טובות), ISBN 1165992787
1 2  גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, עמ' 101
↑  Encyclopedia of Geology, כרך 3, עמ' 15
↑  ווגט בבריטניקה המקוונת
↑  ווגט באתר encyclopedia.com
↑  The Physical Chemistry of the Crystallization and Magmatic Differentiation of Igneous Rocks, עמ' 233–252
↑  עקומת מוּצקיוּת ונוֹזליוּת של התכת סלעים, ר' גיבוש מפריט
1 2  Obsidian Study Guide & Homework Help - Reference - eNotes.com
↑  Dynamics of obsidian flows inferred from microstructures
↑  Flow banding in obsidian
↑  מערכות מובדלות – מערכות שחל בהן גיבוש מפריט
↑  אובסידיאן ספסרטין באתר Mindat
↑  סיפור דמעות האפאצ'ים
↑  Encyclopedia of Geology, כרך 3, עמ' 270
↑  Encyclopedia of Geology, כרך 3, עמ' 271
↑  Dragonglass in the Wiki of Ice and Fire
| סלעים |
| --- | --- | --- |
| סלעי יסוד | סלעי יסוד |  |
| סלעים געשיים | אבן זפת • אגלוטינט • אגלומרט • אובסידיאן • איגנימבריט • אנדזיט • אצת פלה • בוניניט • בזלת • בזלת תולאיטית • בסניט • ברקציה געשית • דמעות אפאצ'ים • דמעות פלה • דקיט • הוואיט • היאלוטוף • היאלוקלאסטיט • טוף • טפריט • טקיליט • טרכיט • לטיט • לפיליסטון • מליליטיט • נפליניט • סידרומלן • סקוריה • פוידיט • פומיס • פונוליט • פלגוניט • פרליט • קומטיט • קרבונטיט • ריודקיט • ריוליט • שערות פלה |  |
| סלעי ביניים | דיאבז • למפרואיט |  |
| סלעים פלוטוניים | אנורתוזיט • גברו • גרנודיוריט • גרניט • דוניט • דיוריט • טונליט • טרוקטוליט • מונזוגברו • מונזוגרניט • מונזודיוריט • מונזוניט • מונזוסיאניט • סיאניט • פרידוטיט • קוורץ דיוריט • קימברליט |  |
| סלעים מותמרים | סלעים מותמרים |  |
|  | אמפיבוליט • אקלוגיט • גנייס • הורנפלס • לווחה • לפיס לזולי • מיגמטיט • פיליט • צפחה • קוורציט • שיש • סטיאטיט |  |
| סלעי משקע | סלעי משקע |  |
|  | אבן בוץ • אבן גיר • אבן חול • אבן חול נובית • אואולית • ארקוזה • ברקציה • דולומיט • חוואר • חוואר הלשון • חלמיש • חרסית • אבן טין • כורכר • פצלי שמן • פצלים • צור • קונגלומרט • קירטון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541119205171  BnF: cb119834052 (data)  GND: 4172330-2  LCCN: sh85093752  NDL: 00575735  NKC: ph398379 
הגדרת אובסידיאן ב-Lexicon Universale, 1698
אובסידיאן מהגוני
שבירה קונכייתית באובסידיאן
פסי זרימה באובסידיאן
אובסידיאן קשת
מסלול המסחר באובסידיאן בסהר הפורה במאה ה-4 לפנה"ס
ראש חץ העשוי אובסידיאן
יבגני רומן

| --- | --- |

 לידה:  1979 (בן 46 בערך) מינסק, ברה"מ 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש 
 פרופיל ב-IMDb
 
יבגני רומן (נולד ב-1979) הוא במאי, תסריטאי ועורך קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
קורות חייו

יבגני רומן נולד וגדל במינסק (כיום בבלארוס, אז הייתה חלק מברית המועצות) ולו אח גדול ממנו. אביו יעקב, נולד באודסה; אמו, אסתר, נולדה במינסק; שני הוריו גדלו במינסק והם מהנדסים במקצועם. יבגני עלה עם משפחתו לישראל ב-1990 והם התיישבו בראשון לציון. הוא למד במגמת הפקה בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב (2006-2000). בתקופת לימודיו זכה במענק מקרן התרבות "אמריקה-ישראל" בקטגוריית בימוי קולנוע. סרט הגמר שלו "נס" שודר בערוץ 2 ובסינמטקים ברחבי הארץ. הוא והוזמן לפסטיבלים רבים וזכה בפרסים רבים בהם: הסרט הטוב ביותר בפסטיבל FIDEC 2006 בבלגיה ופרס הסרט האסייתי הטוב ביותר בפסטיבל הסטודנטים ה-5 בבייג'ינג.
רומן יצר, שימש כתסריטאי ובמאי של "בין השורות", סדרת דרמה יומית עבור yes, הראשונה בישראל בשפה הרוסית. הסדרה כוללת 50 פרקים ומשחקים בה יבגניה דודינה, הנרי דוד, ולדימיר פרידמן, אולה שור-סלקטר, מרינה שויף, גרא סנדלר, אלכסנדר סנדרוביץ', אולג לוין, ומיכאל רוז'צקי.
הוא ביים והיה תסריטאי שותף של הדרמה הקומית "לנין באוקטובר" (2010), ששודרה בפריים טיים בערוץ 2 ובסינמטקים ברחבי הארץ. היא זכתה בציון לשבח ובציון לשבח לשחקן הראשי, אלכסנדר סנדרוביץ'.
סרט הקולנוע הראשון של רומן, "איגור ומסע העגורים", יצא בבכורה עולמית בפסטיבל טורונטו הבינלאומי בספטמבר 2012, ובציון לשבח בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה 2012, הוא עתיד לצאת לבתי הקולנוע בישראל בפסח 2013. בסרט מככבים אולה שור-סלקטר ומנשה נוי.
סרטו השני באורך מלא ״האיש שבקיר״, צולם במהלך שישה ימים בלבד, והוקרן בהקרנת בכורה עולמית בפסטיבל הקולנוע של רוטרדם 2015. הסרט יצא לאקרנים בישראל רק בראשית שנת 2018.
בשנת 2008 שימש כעורכו של סרט הקולנוע "חמש שעות מפריז", בבימויו של לאון פרודובסקי, בהפקת "תותים הפקות".
בשנת 2019 כתב את סרטו של פאבל לונגין, "עשו" ושותף גם בכתיבת התסריט.
בשנת 2020 ביים וכתב (יחד עם זיו ברקוביץ') את הסרט "קולות רקע" שהיה מועמד ל 4 פרסי אופיר וזכה בפרסים בפסטיבלים בטאלין, לונדון, בארי ועוד.
בשנת 2021 ביים את הסדרה "מנגן ושר" עבור "Yes".
בשנת 2023 ביים את סדרת הדרמה איסט סיייד שושדרה בכאן 11 ונוצרה על ידי יעל רובנשטיין ויוסי מדמוני.
בשנת 2025 יצאה הסדרה שאותה יצר וביים ״ מגרש הרוסים״.
חיים אישיים

יבגני רומן נשוי למילנה והם מתגוררים באזור המרכז.
פילמוגרפיה כבמאי ותסריטאי

איסט סייד (2023) - במאי. סדרת דרמה עבור כאן11
מנגן ושר (2021) - במאי. סדרת דרמה עבור Yes
קולות רקע (2019) - בימוי ועריכה. התסריט נכתב במשותף עם הצלם זיו ברקוביץ'. ציון לשבח בתחרות לקולנוע עלילתי בפסטיבל חיפה.
מקוללים (2018) - במאי.
סרט אימה באורך מלא (81 דקות).
האיש שבקיר (2015) - תסריט ובימוי.
איגור ומסע העגורים (2012) – במאי.
סרט קולנוע עלילתי באורך מלא. בהפקת "UCM אפיקים מאוחדים", Yeti Films,(פולין) Ulysses Films (גרמניה). בתמיכת קרן הקולנוע הישראלי, קרן הקולנוע הפולני, קרן המבורג, ערוץ 10. בכורה עולמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו ספטמבר 2012. ציון לשבח פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה 2012. יציאה לבתי קולנוע ב-14 במרץ 2013 בהפצת יונייטד קינג.
לנין באוקטובר (2010) במאי ותסריטאי שותף.
דרמה קומית 50 דקות, בתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, קרן רבינוביץ', והרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. בהפקת "UCM אפיקים מאוחדים". ציון לשבח תחרות דרמות, ציון לשבח שחקן ראשי - פסטיבל חיפה 2010.
שודר בפריים טיים בערוץ 2 ובסינמטקים ברחבי הארץ.
בין השורות (2009) יוצר הסדרה, תסריטאי ראשי, ובמאי.
סדרת דרמה יומית בעבור yes, הראשונה בישראל בשפה הרוסית.
50 פרקים, 30 דקות פרק. מפיקים: "רוני הפקות" - שי נשר.
נס (2006) - תסריטאי ובמאי. (סרט גמר באוניברסיטת תל אביב).
35 דקות, עלילתי. זוכה בפרס סרט הטוב ביותר בפסטיבל 2006 FIDEC בבלגיה, פרס הסרט האסייתי הטוב ביותר בפסטיבל הסטודנטים ה-5 בבייג'ינג, ופרסים נוספים בפסטיבלים בפולין, צ'כיה, וארצות הברית. השתתף בתחרות הדרמות בפסטיבל הקולנוע ה-23 בירושלים ועוד כ-30 פסטיבלים בינלאומיים ברחבי העולם. שודר בערוץ 2 ובסינמטקים, נרכש לשידור על ידי "yes".
ורוניקה (2004) - תסריטאי, עורך ובמאי (סרט קצר במסגרת החוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב).
20 דקות, עלילתי. פסטיבל חיפה הבינלאומי ה-20 ועוד מספר פסטיבלים בינלאומיים ברחבי תבל. נרכש לשידור על ידי yes.
שחקנים: טניה חזנובסקי – ורוניקה, לנה אטינגר, שותפתה לחדר של ורוניקה, קיריל ספונוב – איליה.
ישיבות חסידי חב"ד ליובאוויטש

ערך זה עוסק ברשת ישיבות חסידי חב"ד ליובאוויטש בצפון ישראל, המשתייכות לזרם המשיחי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש הוא שמה של רשת ישיבות חב"ד מסוג ישיבה קטנה וישיבה גדולה, הממוקמות במספר ערים בישראל. הישיבה המרכזית היא ישיבה גדולה בעיר צפת, שהיא גם הישיבה החב"דית הגדולה בעולם המונה כ-450 תלמידים בישיבה המרכזית, ועוד כ-500 בסניפיה. סניפי הישיבה קיימים גם בערים: חיפה, נצרת עלית וישיבה קטנה נוספת בעיר צפת. רשת הישיבות משתייכת לזרם המשיחיסטי בחב"ד.
שם הישיבה

הישיבה הגדולה בצפת נקראה תחילה בשם ישיבת תומכי תמימים, אך על פי הוראת הרבי מלובביץ' שונה שמה לישיבת חב"ד ליובאוויטש. בשנת ה'תשמ"ז כתב הרבי במכתב את שמה של הישיבה ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש כשהוא מסביר בפירוט כל מילה מהשם, וכך נקבע שמה. לישיבה שתי שמות נוספים 'בית מנחם' (משמש את הפנימייה) ו'בית לוי יצחק' (משמש כשם כולל לכל המוסדות).
היסטוריה

בשנת ה'תשל"ז הציע הנהלת ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל לרב אריה ליב קפלן, שליחו של הרבי מלובביץ' לצפת, להקים ישיבה חב"דית בעיר. הרב קפלן שאל את הרבי מלובביץ' שהשיב להצעה בחיוב.
כבר שנה קודם לכן, בשנת ה'תשל"ו, שלח הרבי מלובביץ' כעשרה שלוחים לירושלים ועשרה שלוחים לצפת, כחלק מהם מונו לרבניה. לתפקיד ראש הישיבה מונה הרב יוסף יצחק וילשנסקי.
הישיבה נפתחה באייר ה'תשל"ז (1977), קבוצת בחורים מישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד עברה ללמוד בישיבה החדשה. בתחילה, הבית מדרש הוקם בבית הכנסת וויז'ניץ-תוניס בעיר העתיקה. כעבור שנה נקבע מקום זה לבית כנסת הרידב"ז, אולם הלימוד התרחב משמעותית בשנת תשס"ב ושוב בשנת תשע"ח.
בהמשך התרחבה הישיבה, ומוסדות נוספים הוקמו בערים שונות, כחלק מהרשת: שתי ישיבות בנצרת עלית, ישיבה בחיפה, וישיבה קטנה נוספת בצפת.
בחודש אדר תשפ"ה, הלך לעולמו ראש הישיבה הרב יוסף יצחק וילשנסקי. לממלא מקומו מונה בנו הרב מאיר.
הישיבה הגדולה בצפת

בניין הפנימייה היה תחילה במלון 'הרצליה' ואחר כך עבר בשנת ה'תשמ"ד למלון 'רקפת'. כעבור שנים הבניין נקנה על ידי הישיבה, בסיוע יוסף יצחק גוטניק. בתחילת שנת ה'תשע"ח לאחר מאבק משפטי ארוך על הבעלות של הבניין הוצא צו פינוי מאת ההוצאה לפועל המורה לפנות את הפנימיה עד לסוף 2017. יום לפני הפינוי המיועד, בעזרת ראש העיר אילן שוחט וחברי העירייה שעבדו על חידוש המגעים של הישיבה עם הבעלים על מנת להגיע לפשרה לטובת שני הצדדים, הושהה הפינוי. בהמשך לכך הצליחה הישיבה להגיע להסדר על מנת לרכוש את המבנה, אך לשם כך נדרש ממנה לגייס 24 מיליון ש"ח עד לסוף ינואר 2018. בעקבות כך פתחה הישיבה בקמפיין גיוס כספים על מנת להשיג את הסכום, ובו הושג הסכום והמבנה נרכש.
בישיבה שוכן כולל בו לומדים כעשרים אברכים.
הישיבה הגדולה בצפת > מחלקה לבעלי תשובה

בשנת ה'תשל"ח הוקמה בישיבה מחלקה לבעלי תשובה. המחלקה מנוהלת כיום בידי הרב יוסף דניאל.
הישיבה הגדולה בצפת > מחלקה לדוברי אנגלית

בישיבה מחלקה לתלמידים בני חוץ לארץ, בעיקר מארצות הברית. המחלקה הוקמה בשנת ה'תשל"ט ונוהלה על ידי הרב יעקב רייצס. כיום המחלקה מנוהלת על ידי הרבנים יונתן הסופר, יהודה ליפסקר ולוי ווילשאנסקי.
הישיבה הגדולה בצפת > שערי ישיבה

בישיבה שתי מערכות הוצאה לאור של קובצי חידושים תורניים, פרי תלמידי הישיבה. אחת מוציאה ספרים מדי שנה לקראת סופה. השנייה מוציאה קבצים מעת לעת במהלך השנה.
הישיבה הקטנה בצפת

בשנת ה'תשמ"ח הקימה הישיבה גם מסגרת לתלמידים צעירים יותר, בראשה עמד הרב יצחק אייזיק לנדא. בשנת ה'תשנ"ט נסגרה הישיבה ונפתחה מחדש בשנת ה'תשס"ט במבנה של הסוכנות היהודית לשעבר, שמוחזק כיום ברשות מוסדות "יתד התשובה". עקב צמיחה משמעותית במספר התלמידים, בסוף שנת תשע"ט רכשה הישיבה מתחם סמוך למצודת צפת ששימש בעברו כבית מלון ועמד למכירה. בישיבה קטנה (נכון לה'תשפ"ה) לומדים כ-300 תלמידים. הישיבה קטנה מנוהלת על ידי הרבנים מנחם מנדל פרידמן ולוי יצחק ניסילביץ'. בראש הישיבה עומד הרב ישראל וילשאנסקי.
הישיבות בנוף הגליל

הישיבה הוקמה בשנת ה'תשס"ד על ידי הרב מנחם מנדל נחשון. במקום פועלת ישיבה גדולה לבחורים בגילאי 17–20 ובנוסף קיים מכון סמיכה לאלו שרוצים ללמוד הלכה כדי לקבל הסמכה לרבנות. בשנת ה'תשס"ט נפתחה במקום גם ישיבה קטנה לבחורים בגילאי 14–16 ונכון לשנת ה'תש"פ לומדים בישיבה גדולה כ-50 תלמידים ובישיבה קטנה כ-30 תלמידים.
הישיבה בחיפה

הישיבה הוקמה בשנת ה'תש"ס על ידי הרב מנחם מנדל וילשנסקי העומד בראשה. הישיבה מקבלת מהישיבה הראשית בצפת כ-30 בחורים בשנה השניה ללימודם והם מתחלפים בחבריהם כעבור חצי שנה. הדגש בישיבה זו הוא העיסוק בשליחות ובמבצעי הרבי מחב”ד. תלמידי הישיבה מקפידים לצאת למבצע תפילין בכל יום בשבוע. בין רבני הישיבה נמנים הרב אסף חנוך פרומר והרב יהושע ליפש.
רבני הישיבה (חלקי)

בהווה:
הרב שלמה זלמן לבקיבקר
הרב מאיר וילשאנסקי
הרב ירון יחזקאל נאמן
הרב מאיר טרעגער
הרב חיים הלל שפרינגר
הרב יוסף יצחק אופן (משמש גם כמשפיע בישיבת תורת אמת)
הרב עופר מיודובניק
הרב שלום דובער וולף
בעבר:
הרב יוסף יצחק וילשנסקי
הרב אליהו יוחנן גוראריה (רב העיר חולון)
הרב משה מרדכי ארנשטיין
הרב יצחק אייזיק לנדא (רב העיר בני ברק)
הרב מאיר אשכנזי (רב היישוב כפר חב"ד)
הרב יעקב רייצס (רב היישוב יסוד המעלה)
הערות שוליים

↑  בלעדי: סקירה מקיפה של מפת הישיבות החב"דית, באתר https://chabad.info, כל החידושים והשינויים: מפת ישיבות חב"ד בישראל תשפ"ד, באתר https://col.org.il
↑  הישיבה, ישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת וארגון אביחי"ל, תשס"ד, עמ' 14
↑  הרב ביסטריצקי בהלוויה: "בני הרב ווילשאנסקי ימשיכו את דרכו", באתר חב"ד אינפו.
↑  ראש העיר צפת: "הצו לא בוטל, הפינוי הושהה", חב"ד אינפו
↑  המערכה הגורלית על עתיד הישיבה • כל הפרטים, חב"ד אינפו
↑  כתבות באתר חב"ד אינפו: הקמפיין נפתח: הצלת בנין הישיבה בצפת – מערכה קיומית, איך מגייסים בשבועיים 24 מיליון ש"ח?, הושלמה רכישת מבנה הקבע לישיבת חב"ד צפת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300402605171  LCCN: n80123861  VIAF: 123157136   WorldCat (עם VIAF): 123157136
העולם שאבד (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ארתור קונאן דויל 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  אמריקה 
 הוצאה
 הוצאה:  הודר וסטאוטון 
 מקום הוצאה:  הממלכה המאוחדת 
 תאריך הוצאה:  1912 
 סדרה
 הספר הבא:  The Poison Belt 
 
העולם שאבד (באנגלית: The Lost World) הוא ספר מסוגת מדע בדיוני מאת ארתור קונאן דויל שפורסם לראשונה בשנת 1912, אודות משלחת היוצאת לאגן האמזונס של דרום אמריקה, בה עדיין שרדו בעלי חיים פרהיסטוריים. הרומן פורסם במקור כסדרה במגזין Strand ואויר על ידי האמן יליד ניו זילנד הארי רונטרי במהלך החודשים אפריל-נובמבר 1912. דמותו של פרופסור צ'לנג'ר הוצגה בספר זה. הרומן מתאר גם מלחמה בין ילידים לשבט מרושע של יצורים דמויי קוף.
הספר זכה לספרי המשך שלא תורגמו לעברית, ביניהם "The Poison Belt (‏1913) "The Land of Mist (‏1926) "When the World Screamed" (‏1928) ו"The Disintegration Machine" (‏1929).
הספר תורגם לעברית על ידי גדעון טורי בהוצאת כתר, משנת 1986.
דמויות

פרופסור ג'ורג' אדוארד צ'לנג'ר, זואולוג
אדוארד ד' מאלון, כתב
פרופסור סאמרלי, מדען
לורד ג'ון רוקסטון, הרפתקן
גומז, אח למורה העבדים שרוקסטון נהרג
מנואל, חברו של גומז
זמבו, חבר דרום אמריקאי של המשלחת
גלדיס הונגרטון, מושא אהבתו של אדוארד מאלון
ג'סי צ'לנג'ר, אשתו של צ'לנג'ר
מייפל ווייט, חוקר שמת שגילה את העולם שאבד