stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיפול באמנות
ייחוד הכלי האמנותי בטיפול נפשי > שימור קונקרטי של דימויים

בטיפול באמנות, הייצוג הפיזי של הדימויים בעבודת האמנות מאפשר שימור התכנים והמשמעויות גם לאחר סיום השעה הטיפולית. הדימויים יכולים לספר יותר ממה שהמטופל מוכן או יכול לומר; המילים עלולות להישכח, ושיחה ניתן להכחיש. תוך כדי יצירה יכולים לעלות אל המודע גם זיכרונות קדם-מילוליים. מטופלים שונים מתקשים לעיתים להחזיק רצף בין הפגישות, אך עבודות האמנות מהוות תיעוד של הנעשה ומאפשרים קשר מיידי למפגש האחרון ואפשרות לבדיקת רצף של תקופה ארוכה של טיפול, אם על ידי המטפל והמטופל יחדיו ואם על ידי המטפל בגפו. תכנים שאינם מודעים העולים בעבודת האמנות יכולים להשתמר בה עד שהמטופל מוצא את הכלים להבחין בתכנים אלו ולהשתמש בהם.
ייחוד הכלי האמנותי בטיפול נפשי > ביטחון כבסיס לקשר

הטיפול באמנות מעניק למטופל תחושה של ביטחון. הפעילות האמנותית מעניקה תחושה של רשות גדולה יותר כחלק מהחופש היצירתי. גם מטופלים שמתקשים להשמיע את קולם יכולים לתפוס מקום מעצם היותה של יצירת האמנות נוכחת בחדר. בטיפול קבוצתי, העבודה האמנותית בחלל אחד פחות מאיימת כיוון שכולם עובדים באותו זמן ולא מדברים על פי התור כנהוג בטיפול מילולי. למטופל יש אפשרות לבחון את אופן ביטויו לפני שהוא חושף אותו בפני הקבוצה כולה, אם בכלל.
השימוש בחומר מאפשר יצירת קשר סביבו. בקבוצה טיפולית, אפשר לבקש ממטופל אחר עיפרון או לחלוק איתו צנצנת מים למכחולים, ואף להשתמש באותו צבע לציור. פעולות אלו יוצרות קרבה מילולית ובלתי מילולית היכולות להוות משקל רב.
ייחוד הכלי האמנותי בטיפול נפשי > תכנים

מטופלים מסוימים עשויים להיות "מילוליים יתר על המידה" ולהתחבא מאחורי מילים ופירושים. האמנות בתהליך הטיפול בו היא כלי המנטרל את המטופל המילולי לעשות מניפולציה ובדרך זאת לאפשר למטפל באמנות חלון אמין לעולמו, דרכו ניתן ליצור קשר אמיתי ואותנטי.
יצירת האמנות יכולה להוות קמע ולסמל את הקשר בין העולם הפנימי לעולם המציאות. ייצוג הרגשות בחפץ מאפשר למטופל שליטה גדולה יותר על רגשותיו ויצירת גבולות עבורם.
האמנות היא כלי רב עוצמה ליצירת השלכות, שמטרתן יכולה להיות בין השאר השגת שליטה על העולם החיצוני. הדבר עשוי להתבטא גם אצל מטופלים פגועי נפש שעולמם הפסיכוטי נובע מתוך השלכות של תוקפנות כלפי העולם החיצוני.
האמנות יכולה לגלות ביטויי העברה. המטופל יכול להשתמש באמנות כתקשורת לא ישירה וביטוי תכנים שאין לדעת איך יתקבלו בדרך אחרת. בתהליך היצירה ניתן לבטא אלימות בדרך שאינה פוגעת באיש; תחת האיסור להיות אלים, יכול המטופל לגלות תוקפנות והמטפל יכול לשרוד התקפות אלו. המטופל יכול גם לתקן, לבנות מחדש, וכל זאת בלי לספוג ביקורת או עונשים. המטופל יכול להיות באותו זמן גם הרסני וגם יצירתי ולבחור אם לחלוק זאת עם אחרים או לא. העשייה החושפת רגשות מפחיתה את הסכנה הנובעת מרגשות עוצמתיים אלו. הבעת רגשות תוקפניים או חושניים וארוטיים מפחיתה את הצורך להביען מחוץ לטיפול.
ייחוד הכלי האמנותי בטיפול נפשי > התמודדות עם חוסר ארגון

השימוש במילים דורש מאדם להיות מאורגן וצלול. הדרישה הזו קשה למטופלים רבים ולעיתים מעוררת חרדה גדולה, בעיקר לחולים פגועי נפש, אך גם למטופלים עם פיגור שכלי או עם לקויות קוגניטיביות אחרות. האמנות מאפשרת גם לאדם מבולבל שמחשבתו מעורפלת או מוטרדת להביע את עצמו. הסמלים השונים שביצירה משקפים את כל אלה ובאמצעות כך ניתן לראות את עולמו הפנימי של המטופל כפי שמשתקף מיצירותיו. ניתן לראות ביטוי לרגש באמצעות החומרים השונים בהם המטופל משתמש בעבודותיו - רך או קשה, צבעוני או שחור-לבן ובאופן השימוש בהם.
כלי טיפול ייחודיים

כלי היצירה השכיחים מתחום האמנות הפלסטית הנמצאים בשירותם של מטפלים באמנות הם ציור ופיסול, אך לעיתים נעשה שימוש בטכניקות יצירה ייחודיות, אם בנוסף לכלים האלו, ואם באופן בלבדי. כך למשל, שימוש בצילום בתהליך טיפולי מתקיים לעיתים בתהליכי טיפול של מטפלים באמנות, אך מטפלים המגדירים עצמם כמטפלים באמצעות ארגז חול, עושים בו לרוב שימוש מרכזי או אף בלעדי ואינם משתמשים כמעט בכלים יצירתיים אחרים. באופן דומה, קבוצות טיפוליות יכולות להיות מוגדרות סביב טכניקות אמנותיות, ואז התהליך הטיפולי משתמש במנעד מצומצם של כלי יצירה. לדוגמה, בקבוצה טיפולית העוסקת בתיאטרון בובות יוצרים המטופלים בובות ותיאטרוני בובות ייחודיים לכל מטופל, ובתוצרים נעשה שימוש דרמטי על מנת לשקף את עולמם הפנימי או את עברם.
טיפול בשולחן חול - שיטת טיפול בה הכלי העיקרי הוא שולחן החול - ארגז ובו חול. בתהליך הטיפולי המטופל משחק ויוצר בשולחן החול. הכלי מאפשר העלאת תכנים נפשיים לא מודעים במטרה להשיג תהליך של ריפוי נפשי והתפתחות אישית של המטופל. טיפול בשולחן חול הוא תהליך מתמשך, המלווה לרוב בשיטות נוספות מתחום הפסיכותרפיה. במהלך פגישה טיפולית, המטופל יכול לבטא את עצמו בשולחן החול באמצעות החול, מים ומגוון חפצים או דמויות. ניתן להתייחס למשחק בחול כצורה קונקרטית של דמיון פעיל. היצירה האישית של המטופל בחול, היא למעשה ייצוג כלשהו של עולמו הפנימי. בסיום תהליך היצירה בשולחן החול, ניתן לעיתים פירוש סמלי לתוצר, על ידי המטופל ובסיוע המטפל.
וידאו תרפיה - פרקטיקה המשתמשת במרחב של יצירת וידאו והפקת סרטים כמרחב טיפולי.
פוטותרפיה - שיטת טיפול העושה שימוש בצילום סטילס ווידאו ככלי לביטוי ויצירה בתהליך הטיפולי. הדימוי המצולם מאפשר יצירת גירוי, ארגון זכרונות, הבנית נרטיב, התמודדות עם הגנות וכדומה.
טיפול באמנות בישראל

המרכז הטיפולי הציבורי הראשון בישראל שעסק בטיפול באמנות נוסד בשנת 1967, וכעבור שנתיים נוסד מרכז שני. במרכזים הטיפוליים הוכר כבר מההתחלה הטיפול באמנות ככלי טיפולי יעיל ואפקטיבי. הוא הונחה על ידי מורים לאמנות ואמנים עם ניסיון בחינוך מיוחד.
עד תחילת שנות ה-80 הטיפול באמנות לא הוכר בארץ כמקצוע בפני עצמו, בניגוד לטיפול בתנועה ובמוזיקה. מלבד אנשי מקצוע מעטים בעלי הכשרה בארץ, עבדו מורים לאמנות ואמנים עם מטופלים בבתי חולים ובמרכזים לטיפול בבריאות הנפש. בשנת 1980 החלו עולים חדשים וישראלים שקיבלו הכשרתם מחוץ לישראל לעבוד במסגרות טיפוליות, ובאותו זמן החלו להיפתח מסלולי הכשרה בתחום. עם הרחבת קהילת המטפלים באמנות, התרחבו אפשרויות התעסוקה בבתי חולים פסיכיאטריים, מרכזים קהילתיים, בתי אבות, בתי ספר ומוסדות טיפוליים שונים. העבודה עם אוכלוסיות מגוונות באוכלוסייה הרב-תרבותית במדינת ישראל, הביאה את המטפלים באמנות להתמודד באתגרים חדשים ולפתח את תחום הטיפול באמנות באופן ייחודי. עם הזמן, השתלבו מטפלים באמנות במסגרות נוספות כמו בתי סוהר וסדנאות עם קבוצות חולים במסגרות צבאיות. המעסיק הגדול ביותר של מטפלים באמנות בארץ הוא משרד החינוך במסגרות של מרכזים טיפוליים ללקויי למידה, בתי ספר לחינוך מיוחד, ילדים במסגרות אשפוז פסיכיאטריים ועוד.
בתי חולים פסיכיאטריים ומועדונים שיקומיים המיועדים לחולים פוסט-אשפוזיים (כמו מועדוניות עמותת אנוש), משתמשים רבות בטיפול באמנות. טיפול באמנות מתאים במיוחד לאוכלוסייה הסובלת מבעיות נפשיות. בתי חולים מקבלים סטודנטים רבים להתמחות במסגרת קלינית. במחלקות מסוימות משולב הטיפול באמנות באופן אינטגרלי, גם מבחינת הקצאות התקנים למטפלים באמנות, וגם מבחינת התנהלות המחלקה ומעורבות הצוות הרב-תחומי בתהליכי ההתפתחות של המטופל באמצעות האמנות.
רשת הקיבוצים מפעילה קליניקות טיפוליות משלה שבהן משולבים מטפלים באמנות, ומטרתן לאפשר לחולי נפש מסגרת טיפולית בקיבוציהם. באופן זה מקבלים המטופלים טיפול המשלב במידת האפשר העסקתם בקיבוץ ושיתופם בחיי החברה, תוך קבלת טיפול מלא מבלי להוציאם מחוץ לקיבוץ.
טיפול באמנות בישראל > מסלולי הכשרה

מסלולי ההכשרה של מטפלים באמנות הם מסלולי לימוד מתקדמים, ולכן מתקבלים אליהם בעלי תואר ראשון בלבד. בשל הדואליות של המקצוע העוסק הן בטיפול והן באמנות פלסטית, חלק מהמטפלים מגיעים מתחום הפסיכותרפיה (פסיכולוגים, עובדים סוציאליים, קרימינולוגים וכדומה) וחלקם בעלי רקע באמנות. האחרונים זקוקים על מנת להתקבל למסלול ההכשרה בהשלמות בפסיכולוגיה ובפסיכופתולוגיה. בנוסף, על מנת להתקבל למסלול ההכשרה יש להציג ניסיון מעשי של לפחות 500 שעות התנסות בתחום האמנות הרלוונטי. במהלך הלימודים הסטודנטים מתנסים בעבודה טיפולית כחלק מההתמחות הקלינית שלהם בבתי חולים, תחנות לטיפול בילד ובמשפחה, מרכזים לבריאות הנפש וכדומה. משך ההתמחות הקלינית הוא שנתיים או שלוש ומלווה בהדרכה מקצועית. נכון לעשור הראשון של המאה ה-21, רק מיעוט מתוכניות ההכשרה למטפלים ביצירה והבעה מעניקות תואר שני, אך המגמה היא להפוך את כל המסלולים למסלולי תואר שני.
טיפול באמנות בישראל > תעודות הסמכה

מטפלים באמנות מוכרים על ידי משרד הבריאות מאז שנת 1988, אז החל להעניק לבוגרי המסלולים תעודת הכרה במעמדם כמטפלים. בפסק דין תקדימי, שניתן בחודש באפריל 2004, פסל בג"ץ את רישוי המקצועות הפרא-רפואיים באמצעות הסדרים מנהליים מתוך טענה של פגיעה בחופש העיסוק. בפסיקת בג"ץ נוספת, שניתנה בחודש יוני 2005, נאסר על המעסיקים הציבוריים והפרטיים להסתמך על תעודה זו בקבלה לעבודה של בעלי מקצוע פרא-רפואיים. מאז פסיקות אלו אין לבוגרי המסלול לטיפול באמנות הכרה רשמית של המדינה בהסמכתם, אך עם זאת הסדרי ההעסקה במוסדות ציבוריים ופרטיים נותרו על כנם, ומטפלים באמנות ממשיכים להיות מועסקים במגזר הציבורי והפרטי.
החל מסוף העשור הראשון של המאה ה-21 מתקיים תהליך חקיקה בכנסת להסדרת העיסוק במקצועות הפרא-רפואיים, לרבות טיפול ביצירה והבעה. חקיקה זו עתידה לפתור את הפגיעה בחופש העיסוק שהציג בג"ץ ולהסדיר מי מוסמך לעסוק בטיפול באמנות, ומה יהיו דרישות ההשכלה, ההכשרה המקצועית והסטאז'.
אתיקה מקצועית

האתיקה בטיפול פסיכולוגי מתייחסת לבעיות מקצועיות-מוסריות בצורת חוקים, תקנות, הנחיות ו'שבועות', שנוסחו עבור אנשי טיפול בדומה לאתיקה הרפואית. האתיקה מגדירה את האחריות של המטפל כלפי המטופל, את הנחות היסוד של המקצוע ואת מסגרת היחסים בין המטפל והמטופל תוך דגש על תחומים רגישים בהם עלול המטופל להיפגע.
מסגרת האחריות של המטפל כוללת התחייבות לחתירה אל בריאות ואיכות חיים אצל המטופל, לכיבוד זכויותיו ולשירות מיטבי בתחום הטיפול. האתיקה אוסרת כל סוג של אפליה.
האתיקה מגדירה גם את האחריות והיושר המקצועית של המטפל באמנות. המטפל מחויב להתעדכן בהתפתחויות בתחומו ובתחום הטיפול בכלל.
הטיפול באמנות מביא למצבים ייחודיים שאינם קיימים בטיפול פסיכולוגי מילולי ומעוררים דילמות אתיות.
הקוד האתי של מטפלים באמנות בישראל נקבע על ידי האיגוד הרשמי של המטפלים ביצירה והבעה; אך כיוון שאין החוק מגדיר מי רשאי לעסוק במקצוע זה, אין לאיגוד סמכות לשלול מאדם לעסוק במקצוע גם אם עבר על הקוד האתי. עם זאת, משמש הקוד האתי כקו מנחה למטפלים.
אתיקה מקצועית > סודיות

כל מטפל בכל שיטה טיפולית נדרש להגן על הסודיות והחיסיון של המטופל ולא לחשוף אותו ברבים. תוצרי האמנות הייחודיים לטיפול באמנות, גם בהשוואה לשאר מקצועות הטיפול בהבעה ויצירה, מוגנים גם הם תחת חיסיון זה.
מורכבות החיסיון על התוצרים רבה, בשל הנוכחות הפיזית של עבודות האמנות בחדר הטיפול, המשמש מספר מטופלים ולעיתים אף קבוצות מטופלים הפועלים בנפרד, אך בחלל משותף ובזמן משותף.
מחד, מהווה חשיפת התוצרים הפרה בוטה של החיסיון; מאידך, הצגת תוצרי האמנות של המטופל יכולה לקדם את התהליך הטיפולי בבניית ביטחון עצמי, הכרה וכדומה. לחשיפה מבוקרת בהסכמת המטופל ובפיקוח המטפל באמנות יש ערך טיפולי אצל מטופלים מסוימים. במסגרות טיפוליות דוגמת מחלקות אשפוזיות יש לכך ערך גם מבחינת הדינמיקה הקבוצתית. סוגיית הסכמת המטופל כשלעצמה היא מורכבת מבחינה אתית, כיוון שלמטופל לרוב אין כלים מתאימים להבין את השלכות חשיפת התהליך הטיפולי שלו.
לדוגמה, ברחבי העולם ובארץ מתקיימות תערוכות ציורים של מטופלים במסגרות אשפוז פסיכיאטריות, שנעשו בתוך מסגרות טיפוליות. תערוכות מסוג זה מהוות מוקד לדיון אתי בטיפול בהבעה ויצירה, כאשר מחד נבחן הערך הטיפולי במציגים בתערוכה ומאידך נבחנת פגיעה אפשרית במטופל נוכח אפשרות של שבירת המכל הטיפולי הנדרש כדי לקיים תהליך מעמיק ומוגן.
אתיקה מקצועית > שימור היצירות

תהליכי הטיפול באמנות נעזרים בחומרים, יצירות (ציורים, פסלים, קלטות, סרטים ועוד) ותיעודן, המכילים את התכנים והנושאים המרכזיים העולים בטיפול. המטפל אחראי על שמירת תוצרים אלו והחיסיון שחל עליהם. אף כי היצירות נשמרות אצל המטפל, הן בבעלות בלעדית של המטופל. לרוב מטפלים באמנות נוהגים להחזיק את יצירות המטופל שנים רבות לאחר תום הטיפול. מנהג זה בעייתי בעיקר בטיפול במסגרתו יש תוצרים תלת־ממדיים שקשה לשמור אותם. כיום, עם נגישות האמצעים הטכנולוגיים, יש מטפלים המסתפקים בשמירת צילומים של עבודות המטופלים. במקרים ייחודיים מאפשרים המטפלים הוצאת עבודות מחדר הטיפול.
לשמירת התוצרים ערך טיפולי רב מבחינת האפשרות של המטפל והמטופל לראות את רצף ההתפתחות בטיפול באמצעות התבוננות בתוצרים לאורך התהליך.
לקריאה נוספת

לינור שטיינהרדט (2004), בין כוכבי שמיים לחול הים, הוצאת שער הים.
פאטרישיה נואל האל (1995), תרפיה באמנות: דרך לריפוי הפיצול, הוצאת אח.
פליסיטי וויר (1995), תפקיד ההבעה הסמלית בהקשר לתרפיה באמנות: גישה קלייניאנית, הוצאת אח.
קת'י מלקיודי (2004), הבנת ציורי ילדים, הוצאת אח.
יהודה רימרמן (1983), ציורי ילדים כאמצעי הבעה ואבחנה, אוצר המורה.
יהודה רימרמן (1975), הילד ניכר בציוריו, אוצר המורה.
טסה דאלי (1995), תרפיה באמנות – התפתחויות חדשות – תאוריה ומעשה, הוצאת אח.
טסה דאלי וקרוליין קייס (1993), תרפיה באמנות: עבודה עם ילדים, הוצאת אח.
דפנה רגב (2000), התאוריה הפנומנולוגית לטיפול באמצעות אמנות, כתב העת "מעגלי נפש".
Malchiodi, Cathy A. (2003). Handbook of Art Therapy. New York: Guilford.
Hogan, S. (2001). Healing Arts: The History of Art Therapy. London: Jessica Kingsley Press.
Schaverien, Joy (1999). The Revealing Image: Analytical Art Psychotherapy in Theory and Practice. London: Jessica Kingsley Press.
Naumburg, M. (1966). Dynamically oriented art therapy: Its principles and practices; illustrated with three case studies. New York: Grune & Stratton.
Kremer, E. (1958). Art Therapy in a Children's Community. Springfield, Illinois: Charles C. Thomas.
Kremer, E. (1971). Art As Therapy With Children. New York: Schocken Books.
הערות שוליים

↑  על פי האגודה האמריקאית לטיפול באמנות
1 2 3 4  Cathy A. Malchiodi, The Art Therapy Sourcebook: Art Making for Personal Growth, Insight, 1999
1 2  דונלד ויניקוט, משחק ומציאות, הוצאת עם עובד, 1971
1 2 3 4  לינור שטיינהרדט, בין כוכבי שמיים לחול הים, הוצאת שער הים, 2004
1 2 3  פאטרישיה נואל האל, תרפיה באמנות: דרך לריפוי הפיצול, הוצאת אח, 1995
↑  פליסיטי וויר, תפקיד ההבעה הסמלית בהקשר לתרפיה באמנות: גישה קלייניאנית, הוצאת אח, 1995
↑  Marijcke W. M. Veltman, Kevin D. Browne, The assessment of drawings from children who have been maltreated: a systematic review, Child Abuse Review 11, 2002-01, עמ' 19–37 doi: 10.1002/car.712
↑  Scott O. Lilienfeld, James M. Wood, Howard N. Garb, The Scientific Status of Projective Techniques, Psychological Science in the Public Interest 1, 2000-11, עמ' 27–66 doi: 10.1111/1529-1006.002
↑  בג"ץ 2921/03 רונית קאופמן נ. ד"ר אמיר שנון - מנהל אגף למקצועות רפואיים, לא פורסם
↑  בג"ץ 1423/05 קדרון-קליין נ. שר הבריאות, לא פורסם
↑  על פי אתר האיגוד הרשמי של המטפלים ביצירה והבעה
↑  יה"ת - האגודה הישראלית לטיפול באמצעות אמנויות
↑  מתוך מדריך האתיקה של האיגוד הרשמי של המטפלים ביצירה והבעה.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294953405171  GND: 4125709-1  LCCN: sh85008334  NDL: 00939929  NKC: ph118622 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עבודה קבוצתית בטיפול באמנות המבוססת על שימוש משני בעיתונים. העבודה האישית בחלל אחד פחות מאיימת כיוון שכל אחד מרוכז בעבודתו, דבר המאפשר עבודה עצמאית, אך גם יחסי גומלין וקשר.
עבודה קבוצתית בטיפול באמנות בחרס המדגימה את האתגר של המטפל בשמירת עבודות תלת מימד כחלק מכללי היסוד של האתיקה.
יחסי אוקראינה–ברזיל

| יחסי אוקראינה–ברזיל |
| --- | --- |
אוקראינה: ברזיל


אוקראינה: ברזיל
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 8,515,770
אוכלוסייה
38,139,491: 212,203,410
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 2,173,666
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 10,243
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית

יחסי אוקראינה–ברזיל הם יחסי החוץ בין אוקראינה לברזיל. שתי המדינות הן שותפות אסטרטגיות ומשתפות פעולה במסחר, טכנולוגיית חלל, חינוך, אנרגיה, בריאות והגנה. ברזיל הכירה בעצמאות אוקראינה ב-26 בדצמבר 1991, ויחסים דו-צדדיים בין המדינות כוננו ב-11 בפברואר 1992. ההתפתחות האחרונה של תעשיית חלל משותפת חיזקה את הקשרים הדו-צדדיים בין שתי המדינות. אוקראינה רואה בברזיל את שותפתה המסחרית המרכזית באמריקה הלטינית והייתה תומכת קולנית בהצעה הברזילאית על מושב קבוע במועצת הביטחון של האו"ם.
בברזיל חיה האוכלוסייה האוקראינית השלישית בגודלה מחוץ למדינות ברית המועצות לשעבר, עם כ-500,000 ממוצא אוקראיני.
היסטוריה

ברזיל הכירה בעצמאות אוקראינה ב-26 בדצמבר 1991. יחסים דו-צדדיים כוננו כעבור חודשיים ב-11 בפברואר 1992. עם זאת, דיאלוג ברמה גבוהה החל באוקטובר 1995, כאשר הנשיא ליאוניד קוצ'מה ערך ביקור רשמי ראשון של נשיא אוקראינה בברזיל. הנשיא פרננדו אנריקה קרדוזו ערך אף הוא ביקור בינואר 2002, והיה לנשיא ברזיל הראשון שביקר באוקראינה.
המגעים הדו-צדדיים גדלו משמעותית לאחר עלייתו לשלטון של הנשיא לואיז אינסיו דה סילבה מברזיל. בספטמבר 2003 נפגשו נשיאי אוקראינה וברזיל בניו יורק, במהלך המושב ה-58 של העצרת הכללית של האו"ם. הדיאלוג הממלכתי המשיך בביקוריו הרשמיים של נשיא אוקראינה בברזיל באוקטובר 2003, ושל נשיא ברזיל באוקראינה בשנת 2004. הדיאלוג הדו-צדדי ברמה הגבוהה ביותר נמשך שוב בספטמבר 2005, במסגרת השתתפותם של נשיאי אוקראינה וברזיל בפעילות המושב ה-60 של האספה הכללית של האו"ם.
בנובמבר 2008 ערך שר הנושאים האסטרטגיים של נשיאות ברזיל, רוברטו מנגייבירה אונגר, ביקור חשוב באוקראינה. הביקור סלל את הדרך לחתימה על כמה הסכמים דו צדדיים חשובים בתחומי הביטחון והטכנולוגיה בחלל.
דחיפה משמעותית לפיתוח שיתוף הפעולה הדו-צדדי היה פגישתם של שני הנשיאים במושב ה-64 של האספה הכללית של האו"ם בניו יורק ב-22 בספטמבר 2009. במהלך פגישה זו הסכימו שני הנשיאים להקים קבוצות עבודה על מנת להתכונן לביקור הנשיא לולה דה סילבה באוקראינה, שנערך בהצלחה בדצמבר 2009. ביקור זה היווה צעד חשוב בחיזוק היחסים הדו-צדדיים - הוא ביסס את השותפות האסטרטגית בין שתי המדינות. ההסכמים בתחומי ייצור המטוסים, ההגנה, הטכנולוגיה, חקר החלל ואנרגיה גרעינית הגיעו בעקבותיהם.
באפריל 2011 נפגש ראש הממשלה מיקולה אזארוב מאוקראינה עם נשיאת ברזיל, דילמה רוסף, בסניה. השניים דנו במגוון רחב של נושאים העומדים על סדר היום הבילטרלי, ובמיוחד בהתקדמות פרויקט החלל האוקראיני-ברזילאי "חלל הציקלון אלקנטרה". מיקולה אזרוב ודילמה רוסף דיברו גם על יום השנה ה-120 לראשית ההגירה מאוקראינה לברזיל. בסופו של דבר פרויקט שיגורים ממרכז החלל אלקנטרה לא יצאה לפועל.
נשיא אוקראינה, ויקטור ינוקוביץ', ערך ביקור ממלכתי בברזיל ב-25 באוקטובר 2011. במהלך האירוע, ממשלות אוקראינה וברזיל פרסמו הצהרה משותפת המתארת אזורי שיתוף פעולה לשנים הקרובות, במטרה להגביר את השותפות הדו-צדדית.
נציגויות דיפלומטיות

ברזיל מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב.
אוקראינה מחזיקה בברזיל שגרירות בברזיליה וקונסוליה כללית בריו דה ז'ניירו וקונסוליה בקוריטיבה.
יחסי אוקראינה–הונגריה

| יחסי אוקראינה–הונגריה |
| --- | --- |
אוקראינה: הונגריה


אוקראינה: הונגריה
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 93,028
אוכלוסייה
38,139,491: 9,665,063
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 212,389
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,687: 21,975
משטר
רפובליקה

נשיא הונגריה יאנוש אדר עם נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי בעת השבעתו של האחרון, 2019
יחסי אוקראינה–הונגריה הם יחסי החוץ בין הונגריה לבין אוקראינה. אורך הגבול בין המדינות הוא 128 ק"מ.
היסטוריה

בשנת 1990 הגיע נשיא הונגריה, ארפאד גנץ, לביקור רשמי באוקראינה הסובייטית, שם קיים שיחות עם הנהגת הרפובליקה הזו שהייתה חלק מברית המועצות. בדצמבר 1991 הכירה הונגריה בעצמאות אוקראינה מברית המועצות וכוננה יחסים דיפלומטיים עם מדינה זו. בשנת 1993 נפתחה בקייב שגרירות הונגריה, לאחר חתימת הסכם שכנות טובה ושיתוף פעולה.
בשנת 2017 איימה הונגריה לחסום את הליך הצטרפותה של אוקראינה לאיחוד האירופי, בשל העובדה שלדברי הצד ההונגרי המדינה השכנה פוגעת בזכויות הלשוניות של המיעוטים. ממשלת הונגריה מצדיקה את דאגתה בכך שכ-150 אלף הונגרים אתניים מתגוררים באוקראינה, ומהווים כ-12% מאוכלוסיית מחוז זקרפטיה. במרץ 2018 הודיעה קייב על כוונתה לפרוס כ-1,000 חיילים של הכוחות המזוינים בגבול עם הונגריה בגלל הסכסוך המתמשך על הגנת זכויותיהם של תושבי הונגריה במערב אוקראינה.
יחסי סחר

בשנת 2017 היקף הסחר בין המדינות גדל ב-31.2% (ב-629.0 מיליון דולר) לעומת השנה הקודמת והסתכם בכ-2.684 מיליארד דולר. בינואר–פברואר 2018 הסתכם מחזור המסחר ב-483.6 מיליון דולר (עלייה של 46.4% בהשוואה לשנת 2017). בשנת 2017 השקיעה הונגריה 796.0 מיליון דולר בכלכלה האוקראינית, שהם 2.0% מכלל ההשקעות הישירות הזרות בחו"ל, ואוקראינה השקיעה 17.5 מיליון דולר בכלכלה ההונגרית.
נציגויות דיפלומטיות

אוקראינה מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט וקונסוליות בנירג'האזה, שיופוק וסגד.
הונגריה מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב ו-6 קונסוליות בברהובה, איוואנו-פרנקיבסק, לוהנסק, לבוב, סימפרופול ואוז'הורוד.
יחס גלישה

יחס גלישה הוא מנה המבטאת את שיעור איבוד הגובה (כתוצאה מגרר והשפעת הכבידה) של עוף או כלי טיס בלתי ממונע, ביחס למרחק האופקי שאותו הוא עובר. ליחס זה נודעת חשיבות רבה בקביעת יעילות התעופה של עופות או כלי טיס חסרי מנוע, כגון דאונים ומצנחי רחיפה. כך למשל, יחס גלישה של 10:1 ("עשר לאחת") משמעו שכלי הטיס, למשל, עובר 10 מטרים בקו אופקי על כל מטר שהוא מנמיך בקו אנכי (קוטנגנס זווית הגלישה).

 {L \over D}={{\Delta s} \over {\Delta h}}={v_{hor} \over v_{h}}
כאשר L מציין את כוח העילוי ו-D את כוח הגרר.
ככל שהגוף בנוי באופן יעיל יותר, ומפיק עילוי רב יותר ביחס למשקלו, יחס הגלישה גדל וניתן לעבור מרחק רב יותר עד הנחיתה על הקרקע.
כיוון שיחס גלישה גדול הוא דבר רצוי, נובעת מכך דרישה על כלי הטיס לייצר גרר (D) מינימלי.
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
יובל שמלא

| --- | --- |

 לידה:  18 בנובמבר 1998 (בן 25) ירושלים, ישראל 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  בית הספר הניסויי ירושלים 
 ספורט
 ענף ספורט:  טיפוס
 הישגים
 שיאים אישיים:  אלוף ישראל בטיפוס בקטגוריית ההובלה (2016, 2017)  הישראלי הראשון שעלה לגמר בתחרות בוגרים בינלאומית בקטגוריית הובלה
 
יובל שֶמְלַא (נולד ב־18 בנובמבר 1998) הוא מטפס מקצועי ישראלי בענף טיפוס הובלה, שזכה פעמיים באליפות ישראל בטיפוס הובלה. נמנה עם סגל נבחרת ישראל בטיפוס. זוכה העונות הראשונה, השלישית, והרביעית של תוכנית המציאות "נינג'ה ישראל" בה הוכתר ב־2022 כנינג'ה (אנ') ה־16 בעולם והראשון בישראל.
ביוגרפיה

שמלא נולד וגדל בירושלים והוא בוגר התיכון הניסויי. ב־2010, והוא בן 12, החל להתאמן בטיפוס קירות מקצועני. כעבור שנתיים סיים במקום השמיני באליפות אירופה לילדים. בנערותו התחנך בקן השומר הצעיר בירושלים.
ב־2015 סיים שמלא במקום השני בסבב אליפות אירופה לנוער בטיפוס הובלה. בשנת 2016 הוכתר שמלא בתואר סגן אלוף אירופה בטיפוס לנוער. בשנים 2016–2017 זכה באליפות ישראל בטיפוס הובלה.
ב־2017 הפך שמלא לישראלי הראשון שעלה לגמר גביע העולם לבוגרים בעיר שאמוני שבצרפת, וכן סיים במקום השני באליפות אירופה לנוער.
ב־2018 התגייס שמלא לצה"ל והוכר כספורטאי מצטיין. באותה שנה השתתף וזכה בעונה הראשונה של תוכנית הריאליטי "נינג'ה ישראל" ששודרה בקשת 12. בעונה השנייה של התוכנית הגיע לשלב הגמר, אולם נכשל במכשול סולם הסלמון וסיים במקום הרביעי. בעונה השלישית הגיע פעם נוספת למקום הראשון בתוכנית. בתחילת העונה הרביעית הודיע כי בסופה יפרוש מהתחרות בתוכנית. בתום העונה הצליח שמלא לא רק לכבוש את המקום הראשון, אלא גם לטפס על "הר המידוריאמה" ב־26 שניות. בכך הפך לנינג'ה ה־16 בעולם.
בשנת 2019 נבחר שמלא לנבחרת הטיפוס הישראלית, שבכוונתה להשיג את הקריטריון לאולימפיאדה.
בשנת 2020 החל לשמש פרזנטור של מותג מזון טבעוני עבור שטראוס, וכן מותג משקפיים לספורטאים. בשנת 2021 היה לפרזנטור של רשת הביגוד הישראלית "הודיס". בשנת 2022 שימש גם כפרזנטור של בית ההשקעות "פסגות", ודיבב בסרט "ארנגול ושודדי האוצר האבוד".
אחרי פרישתו החל שמלא לימודי פיזיקה באוניברסיטת קולומביה שבניו יורק. בתחילת 2023 עלתה לשידור העונה החמישית של נינג'ה ישראל, שבה הצטרף לצוות הפרשנים, ניב רסקין וירדן ג'רבי.
הישגים בולטים > ישראל

2016: מקום שמיני באליפות ישראל, קטגוריית בולדרינג.
2016: אלוף ישראל, קטגוריית הובלה.
2017: מקום שלישי אליפות ישראל, קטגוריית בולדרינג.
2017: אלוף ישראל, קטגוריית הובלה.
2018: מקום 4 באליפות ישראל, קטגוריית בולדרינג.
2019: מקום שני באליפות ישראל, קטגוריית הובלה.
2020: מקום שני באליפות ישראל, קטגוריית הובלה.
2021: מקום שלישי באליפות ישראל, קטגוריית הובלה.
2021: מקום 3 באליפות ישראל, קטגוריית טיפוס בולדרינג.