stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכון ויצמן למדע
סגל המכון > חברים נוספים בהנהלה הבכירה של המכון > סגני הנשיא

| סגן הנשיא | סגן הנשיא | סגן הנשיא למנהל וכספים | סגן הנשיא למנהל וכספים | סגן הנשיא לחדשנות ויישומים טכנולוגיים | סגן הנשיא לחדשנות ויישומים טכנולוגיים | סגן הנשיא לפיתוח משאבים ותקשורת | סגן הנשיא לפיתוח משאבים ותקשורת | סגני נשיא נוספים | סגני נשיא נוספים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיכאל סלע | 1970–1971 | יעקב נען | 1999–2004 | דוד מירלמן | 1993–1998 | דוד שלכט | שנות ה-90 | חנן בר-און (קשרי חוץ) | 1987–2001 |
| ישראל דוסטרובסקי | 1971–1973 | גד קובר | 2004–2010 | צבי ארטשטיין | 1999–2002 | חנן אלון | 2000–? | רות ארנון (קשרים אקדמיים בינלאומיים) | 1995–1997 |
| רות ארנון | 1988–1993 | יצחק שריב | 2010–2012 | חיים גרטי | 2002–2006 | ישראל בר-יוסף | 2006–2019 | זאב לוז (עניינים אקדמיים) | 1987–1999 |
| יורם גרונר | 1993–2001 | שולמית גרי | 2012–2019 | מרדכי שבס | 2007–2019 | רועי עוזרי | 2019–מכהן | יוסף ירדן (עניינים אקדמיים) | 1999–2001 |
| שמואל שפרן | 2001–2007 | אלון הרמלין | 2019–2023 | אירית שגיא | 2019–מכהנת |  |  |  |  |
| חיים גרטי | 2007–2014 | אלון ויינגרטן | 2023–מכהן |  |  |  |  |  |  |
| מיכל נאמן | 2014–2019 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| זיו רייך | 2019–מכהן |  |  |  |  |  |  |  |  |
סגל המכון > חברים נוספים בהנהלה הבכירה של המכון > יו"ר המועצה המדעית

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יגאל תלמי | 1965 | מיכאל פלדמן | 1962–1964 | נתן שרון | 1988–1990 | מנחם רובינשטיין | 2006–2008 |
| אריה ברגר | 1966 | גדעון יקותיאלי | 1970–1971 | לי סגל | 1990–1992 | רון נעמן | 2008–2010 |
| גבירול גולדרינג | 1967 | נתן שרון | 1972–1973 | זאב לוז | 1992–1994 | איתן דומאני | 2010–2013 |
| מרדכי אברון | 1968 | גבירול גולדרינג | 1974–1975 | יורם סלומון | 1994–1996 | מיכל אירני | 2013–2016 |
| יוסף גיליס | 1969 | אוריאל ליטואר | 1978–1979 | אשר פריזם | 1996–1998 | זבולון אלעזר | 2016–2019 |
| שמואל שאלתיאל | 1976 | יואל גת | 1980–1981 | יעקב קליין | 1998–2000 | דניאלה גולדפרב | 2019–2022 |
| אברהם בלאוגרונד | 1977 | אשר פריזם | 1982–1984 | מיכאל אייזנבך | 2000–2002 | מאיה שולדינר | 2022–2024 |
| יוסף גיליס | 1958–1959 | עדה זמיר | 1984–1986 | מיכאל קירסון | 2002–2004 | ניר דודזון | 2024–מכהן |
| שניאור ליפסון | 1960–1961 | זאב וגר | 1986–1988 | יחיעם פריאור | 2004–2006 |  |  |
פרסים > פרסים בינלאומיים

פרס נובל - בשנת 2009 זכתה פרופסור עדה יונת מהמכון בפרס נובל לכימיה. בשנת 2013 הוכתרו אריה ורשל ומיכאל לויט כשניים משלושת הזוכים בפרס נובל לכימיה לאותה שנה. ורשל הוא ישראלי-אמריקאי, שאת התואר השני שלו וכן את הדוקטורט עשה במכון ויצמן, ולויט הוא ישראלי-אמריקאי ששימש פרופסור במכון ויצמן ואף כיהן בו כראש המחלקה לפיזיקה כימית.
פרס טיורינג - שלושה מחוקרי המכון זכו בפרס טיורינג, הפרס הבינלאומי החשוב ביותר לחוקרים במדעי המחשב: אמיר פנואלי (בשנת 1996), עדי שמיר (בשנת 2002) ושפי גולדווסר (בשנת 2012).
פרס יפן - 2 זוכים.
פרס לוריאל-אונסק"ו - 2 זוכים
פרס קוולי - בשנת 2022 נמנה יעקב סגיב עם הזוכים בפרס קוולי לננוטכנולוגיה
פרס בלווטניק - 10 זוכים
פרסים > פרסים בישראל

פרס ישראל - 41 זוכים מהקמת המכון ועד שנת 2025. בשנת תשפ"ה זכתה פרופ' יונינה אלדר מהמחלקה למתמטיקה שימושית ומדעי המחשב בפרס ישראל בתחום ההנדסה. בשנת תשפ"ג זכתה פרופ' מיכל שוורץ מהמחלקה למדעי המוח. בשנת תשפ"א 2021 זכה פרופ' עודד גולדרייך מהמחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב. ב-2017 זכה פרופ' יוסף ירדן מהמחלקה לבקרה ביולוגית. ב-1965 חלקו את הפרס פרופ' יגאל תלמי ועמוס דה שליט מהמחלקה לפיזיקה.
פרס וולף - 10 זוכים. בשנת 2024 זכה פרופ' עדי שמיר מהמחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב.
פרס קריל - 33 זוכים.
דירוג

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: .
בשנת 2019 דורג המכון בין 25 מוסדות המחקר המובילים בעולם בשתי קטגוריות: שיעור הציטוטים של מחקרים ושיעור הפטנטים שרשמו מדעניו, לפי מדד U-Multirank.
בשנת 2021, דורג מכון ויצמן במקום השביעי באירופה ובמקום הראשון בישראל במספר הכולל של מענקי מחקר מטעם מועצת המחקר האירופית.
בשנת 2023 איבד את מקומו בדירוג 100 האוניברסיטאות המובילות במדד שאנגחאי במדעי המחשב.
בשנת 2024 דורגה איכות המחקר של מכון ויצמן למדע במדד ליידן במקום ה־10 בעולם.
בשנת 2024 דורג המכון במקום ה־69 בעולם (והראשון בישראל) כמוסד אוניברסיטאי במדד שנגחאי. באותה שנה ובאותו מדד, דורג ספציפית בכימיה במקום ה־44 ובביולוגיה במקום ה־45.
תכנון אדריכלי במכון ויצמן למדע

קריית המכון משתרעת על שטח של 1,250 דונם. היא כוללת יותר מ-100 בניינים בשטח כולל של כ-155 אלף מ"ר, וכן כמאה יחידות דיור למדענים. כ-120 תלמידי מחקר מתגוררים במעונות הסטודנטים של המכון. למכון עתודות קרקע ("אתר הפקולטה") המצויות בסמוך למכון דוידסון, אשר נרכשו מבעוד מועד על ידי תורמים.
תכנון אדריכלי במכון ויצמן למדע > שערים לקמפוס

למכון ויצמן שישה שערים.
השער הראשי הממוקם ברחוב הרצל מול דרך יבנה ברחובות.
שער בלוך ממוקם ברחוב הרצל מול השער הראשי של הפקולטה לחקלאות.
שער דרום ברחוב הנשיא הראשון, לכניסת הולכי רגל ואופניים בלבד.
שער הולכי רגל ברחוב פינסקר.
שער דוידסון - סמוך לקמפוס שוורץ/רייסמן והנהלת מכון דוידסון, ברחוב הכרמל.
שער הרכבת - להולכי רגל בלבד, מקשר בין תחנת הרכבת רחובות ובין קמפוס המכון.
שער סגור הוא "שער הארמון" המוביל לבית חיים ויצמן.
תכנון אדריכלי במכון ויצמן למדע > מרכזי מבקרים בקמפוס

בשטח הקמפוס ישנם 3 מרכזי מבקרים פעילים:
מרכז המבקרים ע"ש לוינסון - הוקם בשנת 2011 וכולל ביקור עצמאי ואינטראקטיבי וסרט קצר של כ-8 דקות המסביר על המחקר שנעשה במכון. בשנת 2022 ביקרו במרכז כ-20 אלף איש. הביקור במקום ללא תשלום, ומטרתו להנגיש את המדע שנעשה במכון לקהל הרחב. במקום פועלת גם חנות המזכרות של המכון.
גן המדע ע"ש קלור - נפתח מחדש לציבור בקיץ 2024 לאחר שיפוץ שנמשך כמה שנים. במסגרת השיפוצים הוקמו במקום 9 מתחמים: תנועה, אור, קוד, חומר, חי, ארץ, צומח, מוח ומים, לכל אחד מהם נקודת מבט שונה על הטבע ודרכם ניתן לשחק וללמוד על העולם. הכניסה לגן בתשלום ובתאום.
בית חיים ויצמן - נבנה ב-1936 ושימש כמעונם הפרטי של הזוג ויצמן. עם בחירת ויצמן לנשיא המדינה הפך הבית למשכן הנשיא הרשמי, ורק לאחר מותו עבר המשכן לירושלים. בני הזוג תרמו את האחוזה ותכולתה למדינת ישראל וכיום פועל בו מרכז מבקרים המשמר את מורשתם. הביקור בתשלום.
תכנון אדריכלי במכון ויצמן למדע > גנים בקמפוס

בשטח הקמפוס נטועים כ־6800 עצים מלמעלה מ־100 מינים שונים. הקמפוס מהווה ריאה ירוקה ומשמש כפארק עירוני. בין הגנים בקמפוס:
גן האקלום - החל כתחנת ניסיונות חקלאית לאקלום זנים סוב-טרופיים בראשית המאה ה־20 בארץ ישראל, כחלק ממה שלימים היה למכון וולקני. בתחנת הניסיונות ניטעו עצי המנגו הראשונים בארץ, שסק, אבוקדו ועוד. כיום ניתן למצוא בגן האקלום עצי ליצ'י, תות שאמי ואפגני, פיטנגו, גויאבה, תפוח הורד, שעועית הגלידה ועוד.
גן הקקטוסים - ממוקם בין המרכז הישראלי לרפואה מותאמת אישית ובין כפר הנופש. שטחו כ־2000 מ"ר, הוקם ב־2019 וקרוי על שם חנה ואמנון כדורי, שמשפחתם תרמה את אוסף הקקטוסים שגידלו בחצר ביתם שבערד.
הגן היפני - משתרע על שטח של כ־6500 מ"ר ונמצא בסמוך למרכז כנסים לופאטי. מנציח את קשר הידידות והחזון המשותף שנרקמו בין המכון והחברה היפנית "ניקן סוהונשה" סביב הפקת תוסף תזונה מאצת הדונליאלה. הגן תוכנן על ידי אדריכלי הנוף ליאור וולף ובהא מילחם, ועוצבו בו מפלים ואבנים על פי המסורת היפנית, עצי דולב וצמחי מים.
שדרת בלוך - שדרת פיקוסים שניטעה בשנות ה־30 ומובילה משער בלוך אל לב הקמפוס. הפיקוסים שימשו להצללה של ציר ההליכה בכיוון מזרח-מערב שהוביל ממה שהיה השער הראשי לבניין הראשון בקמפוס, בניין זיו.
תכנון אדריכלי במכון ויצמן למדע > מקבץ תמונות

הפקולטה לפיזיקה (הבניינים ע"ש וייסמן ובנוזיו)
מראה כללי של המכון ממרומי מגדל המאיץ, 2009
בניין ביולוגיה ע"ש וולפסון בתכנון בנימין אידלסון וגרשון צפור (1965), 2009
כיפה גאודזית במתחם גן המדע ע"ש קלור, 2009
שדרת עצים ב"שער הפקולטה"
מגדל השמש, 2009
מעונות במכון
אולם ויקס, 2012
מסע הקסם המדעי

"מסע הקסם המדעי" הוא אתר אינטרנט לחדשות המדע של המכון, הכולל מידע על מחקרים הנערכים במכון.
האתר מפרסם כתבות מדע פופולרי, דימויים מדעיים ממעבדות המכון, וכן סרטונים המתארים בפשטות מחקרים עכשוויים. מלבד מדע, מקדיש האתר מקום נרחב לתרבות ובפרט לחיבור בין מדע לאמנות עכשווית. לצד האתר בעברית, פועל גם אתר מדע פופולרי בשפה האנגלית – Weizmann Wonder Wander.
האתר הוא הזרוע הדיגיטלית של המחלקה לתקשורת במכון, המפעילה עורכים, כתבים, צלמים ואנשי תוכן והפקה נוספים בקמפוס. מייסד האתר הוא יבשם עזגד, לשעבר מנהל המחלקה לתקשורת, דובר מכון ויצמן למדע וכיום אוצר האמנות של המכון. האתר מתבסס בחלקו על תוכני רבעון המדע הפופולרי "המכון" אשר מביא חדשות ודיונים על מדע ותרבות בשפה ידידותית, חדשות על המצאות מדעיות ויישומים תעשייתיים ורפואיים שלהן, דיווחים על פעילויות ומגמות בתחום החינוך המדעי, מאמרים על ההיסטוריה של המדע וכן קומיקס מדעי. באתר משולבות גם כתבות וסקירות מ"שירת המדע" – שנתון לספרות, אמנות ומדע – ומפרסומים נוספים מבית מכון ויצמן למדע.
כל ההודעות לעיתונות של מכון ויצמן למדע מתפרסמות באתר בעברית ובאנגלית, ובהמשך מתורגמות גם לשפות נוספות, ובהן צרפתית, ספרדית, גרמנית ופורטוגזית.
ראו גם

מדרשת פיינברג
אוניברסיטאות בישראל
אוניברסיטה ציבורית
לקריאה נוספת

אורי כהן, מעבדה, מכון מחקר, עיר מדע: ממכון דניאל זיו למכון ויצמן למדע 1934–1949, מוסד ביאליק, 2016.
איתי פרל

| --- | --- |

איתי פרל בהופעה במועדון גריי תל אביב, ספטמבר 2024
 לידה:  24 בספטמבר 1978 (בן 46) צפת, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 עיסוק:  זמר, פזמונאי, מלחין, מפיק מוזיקלי, מעבד מוזיקלי
 סוגה:  רוק, בלוז, פופ, ג'אז
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 www.itaypearl.com
 
איתי פרל (נולד ב-24 בספטמבר 1978 בצפת) הוא זמר, פזמונאי, מלחין, מפיק מוזיקלי ומעבד מוזיקלי ישראלי.
ביוגרפיה

למד ברימון בית ספר למוסיקה.
בשנת 2005 הוציא את אלבום הבכורה שלו, בנות, שלא זכה להצלחה רבה.
פרל כתב את השיר "ממי" למירי מסיקה ואת השיר "רגע ועוד רגע" ליעל נחשון, את השיר "השיר של איתי" ("ככה יצא") לאיה כורם, כתב גם את השיר "מסע חיי" לבועז מעודה לקדם-אירוויזיון 2008. כתב לאריק סיני את השירים "נובלס" ו"אל תדאגי ילדונת".
פרל שר ומנגן בהרכב בהופעות של יוני רכטר מ-2006 ועד היום.
באוקטובר 2007 הוציא את הסינגל "אפילו לא אני" מתוך אלבומו השני בהפקתו של אלון אולארצ'יק. בדצמבר יצא הסינגל השני מהאלבום, "ילד טוב נשבר" ובפברואר 2008 יצא הסינגל "מים מתחת לגשר". באפריל 2008 יצא אלבומו השני מים מתחת לגשר.
בשנת 2010 יצא הנה באתי הביתה, אלבום משותף לדנה ברגר ולאיתי פרל.
שיר הנושא של האלבום שימש גם כשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "חטופים".
ב-2012 יצא אלבום הסולו השלישי מסע בלוז, שכולו בלוז עברי מקורי. את יציאתו ליווה מסע הופעות מיוחד בכל הארץ.
ב-2013 יצא אלבום משותף עם דן תורן, קפטן דנימו ונערי הסיפון, פרל ניגן בגיטרה והיה שותף בהפקה המוזיקלית. האלבום הוקלט בסלון הבית של פרל בנוכחות קהל חי. ב-2015 כתב והלחין את "ארץ תכלת לבנה", השיר הפותח באלבומו של גידי גוב, אם היינו. ב-2018 הוציא את אלבומו החמישי מלון ערבה, בהפקת גיל נמט ונדב אזולאי.
ב-2020 הוא השתתף בביצועי השירים באלבום יוני ג'ירף של יוני רכטר.
ב 2023 הוציא גרסה אקוסטית לשיר הנה באתי הביתה כחלק ממלחמת חרבות ברזל.
ב-2024 הוציא את האלבום פעמים אחדות .
פרל הוא בנו של ראש עיריית צפת לשעבר זאב פרל. מתגורר כיום בבאר שבע ובבעלותו פאב שכונתי קטן המכונה בפי רוב "הפרלה".
במשך 3 שנים היה בן הזוג של קרן פלס, והשיר "איתי" נכתב על מערכת היחסים שלהם.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2005: בנות
2008: מים מתחת לגשר
2010: הנה באתי הביתה (ביחד עם דנה ברגר)
2012: מסע בלוז
2018: מלון ערבה
2024: פעמים אחדות
הערות שוליים

↑
↑  ארי ליבסקר,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'חפש אותי בראשון: הזמרים כבר לא גרים בתל אביב, באתר כלכליסט, 1 ביולי 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524040905171  BnF: cb15600340z (data)  ISNI: 0000 0004 0777 7023  MusicBrainz: 4668efd6-6d0e-4272-8ae7-5c82defa7b34  VIAF: 32318558   WorldCat (עם VIAF): 32318558 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איחוד הצלה

| --- | --- |
לוגו איחוד הצלה
 תחום:  רפואת חירום
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירמיהו 78, ירושלים
 מקום פעילות:  כל הארץ
 מייסדים:  אלי ביר
 מנכ"ל:  אהוד דודסון
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 2006 – הווה (כ־18 שנים) 
 1221.org.il
 
סמליל איחוד הצלה 2006–2017
איחוד הצלה הוא ארגון ישראלי המאגד חובשים, פרמדיקים ורופאים מרחבי ישראל כגוף התנדבותי לכונני רפואת חירום, על מנת להציל חיים ולמתן שירותי עזרה ראשונה. נשיא הארגון ומייסדו הוא אלי ביר ומנכ"ל הארגון הוא אהוד דודסון.
מטה הארגון ממוקם בירושלים, ממנו מתנהלת הפעילות בתשעה מחוזות: צפון, חוף, מרכז, שפלה, דן, יו"ש, ירושלים, לכיש ונגב. באמצעות מערכת שיגור מבוססת GPS ופריסת כוח אדם וציוד, משיג הארגון זמן תגובה ממוצע של פחות משלוש דקות ברחבי הארץ ו-90 שניות באזורים עירוניים. תקציב הארגון מגיע ברובו המוחלט (99%) מתרומות, רובן מחו"ל.
הארגון הוקם ב-2006 בתור "ארגון מתנדבי הצלה בישראל", שפרש מארגון המתנדבים החרדי "הצלה ישראל". הארגון החדש, הגדיר עצמו ארגון המתנדבים הלאומי ופתח את שורותיו למתנדבים מכלל החברה הישראלית ללא מגבלות אמונה דתית, מגדר או לאום ונכון לשנת 2024 פעילים בו כ-8,000 מתנדבים: חובשים, פרמדיקים ורופאים.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
באוגוסט 2006 פרשו אלי ביר וקבוצת מתנדבים מארגון הצלה ישראל בעקבות סכסוכים בתוך הארגון והקימו את "איחוד הצלה". בתחילה נקרא הארגון "ארגון מתנדבי הצלה בישראל". עם השנים התפתח הארגון, והיום, בנוסף למתנדבים החרדים, חברים בו אלפי מתנדבים שאינם דתיים, ואף צוות של ערבים ממזרח ירושלים ומהמשולש.
באוגוסט 2008 מונה פרופסור אבי ריבקינד כחבר הוועדה הרפואית של "איחוד הצלה".
באירועי טבח שבעה באוקטובר 2023 גייס מערך החירום של הארגון אלפי מתנדבים וכבר בשעות הבוקר המוקדמות היה בין הראשונים להגיע לשטחי הלחימה בדרום הארץ. תחת ירי טילים ומקלעי מחבלים, הצליחו להגיע מאות מתנדבים אל הקיבוצים, הצמתים, שטח מסיבת הנובה, שדרות ואופקים. מלבד מאמצי הפינוי שהתנהלו יחד עם שאר גופי החירום. הקימו הצוותים הרפואיים של הארגון בשיתוף עם צה"ל, בית חולים שדה גדול בשדה יואב. במרכז לאיסוף פצועים ולטיפולי-חירום שהקים הארגון בשעות הבוקר בצומת חלץ, בוצעו החייאות וניתוחי שדה דחופים. פצועים רבים שחולצו מן התופת בידי מתנדבי הארגון פונו מנקודה זו במסוקים אל בתי החולים. בשבוע הראשון לקרבות התרוקן המרכז הלוגיסטי של הארגון מעשרות טונות של ציוד רפואי ששונע לחזית.
שניים מהמתנדבים נפלו בקרבות (בהגנה על ניר עוז ובמקום נוסף), מתנדב שהיה בתפקיד במסיבת הנובה נחטף ומתנדב נוסף נרצח בעודו מגיש עזרה ראשונה לנערה שנורתה. שני מתנדבים נוספים נהרגו במהלך מלחמת חרבות ברזל.
פעילות

נכון לשנת 2024 מונה הארגון כ-8,000 מתנדבים: חובשים, פרמדיקים ורופאים, והוא מאושר כגוף מסייע רשמי בשעת חירום על ידי משרד הבריאות[דרוש מקור], ורשאי לקבל מידע עדכני על אירועי חירום ממוקד החירום של מגן דוד אדום. חלק מהמתנדבים בארגון פועלים במסגרת רשות השירות הלאומי-אזרחי.
מתנדב בארגון צריך להיות בעל רכב פרטי, או חבר ביחידת האופנועים או האופניים. החובשים מקבלים את קריאות החירום באמצעות מוקד חירום טלפוני של מוקד איחוד הצלה או אפליקציה ייעודית שמזהה את המיקום של המתנדב ומזניקה אותו באופן אוטומטי למקרי חירום שיש בסביבתו. המתנדבים יוצאים להגיש סיוע הרפואי עד להגעת האמבולנס לאירוע.
הארגון מאבזר את כל מתנדביו באמצעי קשר וציוד רפואי מתקדם ויקר ערך. 'איחוד הצלה' רכש מאז הקמתו תיקי החייאה משופרים, בהם כל הציוד הרפואי הנדרש עבור הכוננים המגיעים למתן מענה ראשוני. בנוסף לתיק ההחייאה הבסיסי, 'איחוד הצלה' דואג לאבזר כוננים פעילים גם בדפיברילטור, מכשיר למדידת רמת הסוכר בדם וכדומה.
הארגון מעביר קורסי חובשים בתשלום, למתנדבים בארגון הקורס הוא ללא עלות.
מתנדבי הארגון פועלים בהתנדבות, הטיפול הרפואי והפינוי לבית החולים נעשה ללא השתתפות של החולה, אך הארגון תובע תשלום מקופות החולים או חברות ביטוח.
פעילות > פעילות בינלאומית

מלבד פעילותו כארגון מתנדבים לאומי בישראל, הארגון פיתח פעילות במספר מדינות ולו סניפים: בארצות הברית, אוקראינה ופנמה. הסניף הקבוע באומן שבאוקראינה, מספק מענה רפואי למבקרים בציון רבי נחמן מברסלב.
הארגון השתתף בסיוע במשברים בינלאומיים, בהם: סיוע מתמשך בהאיטי, סיוע לאחר רעידת האדמה בנפאל ב־2015. סיוע לאחר ההוריקנים אירמה והארווי בארצות הברית (2017); סיוע נפשי לאחר הטבח בבית הכנסת בפיטסבורג (2018); סיוע לאחר אסון קריסת הבניין בסרפסייד (2021). מבצע "כנפיים כתומות" לפינוי פליטים באוקראינה ומולדובה (2022). חילוץ והצלה לאחר רעידות האדמה בטורקיה ובמרוקו (2023).
יחסי הארגון עם מגן דוד אדום

שיתוף הפעולה בין איחוד הצלה למגן דוד אדום ידע עליות ומורדות, על רקע חילוקי דעות באשר לאי-שיתוף קריאות חירום ממוקד 101 לכונני איחוד הצלה. בשנת 2008 חדל מגן דוד אדום להעביר קריאות חירום למתנדבי איחוד הצלה. במגן דוד אדום טענו שישנם בארגון מתנדבים ללא הכשרה מתאימה וכי אינם יכולים להזניק כוננים ללא הכשרה מספקת. בעקבות כך הוחלט באיחוד הצלה לפתוח מוקד חירום טלפוני במספר 1221 (ללא כוכבית) שיקבל שיחות מאזרחים המעוניינים בטיפול רפואי, וקריאות אלו יטופלו על ידי מתנדבי הארגון.
לארגון חילוקי דעות עם מד"א, חלקם אף הובילו לתביעות משפטיות הדדיות ולטענות בנושאי שקיפות.
על רקע התפתחותו מארגון מגזרי לארגון הצלה לאומי, נתקל הארגון בביקורת רבנית חריפה. נטען שהארגון פעל להפצת מכתבי רבנים שאסרו להתנדב במד"א מטעמי צניעות (פעילות משותפת של מתנדבים ומתנדבות) בעוד הוא עצמו פועל בסטנדרטים דומים. באוגוסט 2021 בית ההוראה של הרב שמואל הלוי ואזנר, המהווה סמכות הלכתית של ארגון המתנדבים 'הצלה גוש דן' הפועל בחסות מד"א פרסם כי אסור להתנדב בארגון איחוד הצלה מאחר שבין מתנדביו חברים שאינם עומדים בכללי ההלכה, בין היתר נטען כי הארגון מאפשר למתנדבים רווקים לפעול במסגרתו. מנגד הארגון טען כי מדובר בהליך שמטרתו לפגוע בגיוס הכספים לארגון וכי לארגון ועדת רבנים.
יחסי הארגון עם מגן דוד אדום > מוקד החירום הטלפוני

בשנת 2010 הוקצה מספר טלפון חירום מקוצר לארגון והחל ב-1 בספטמבר 2011 איחוד הצלה מפעיל מוקד חירום טלפוני שעונה לקריאות רפואיות 24 שעות ביממה. המוקד מאויש על ידי חובשים ופרמדיקים מהארגון המקבלים את קריאות החירום, ומזניקים את מתנדבי הארגון. במקביל מעביר המוקד את הקריאה למוקד מגן דוד אדום לשם הזנקת אמבולנס לאירוע החירום.
בשלב מסוים ב-2014, הוכרז על שיתוף פעולה בין הארגונים והופסק השימוש במספר החירום הישיר של הארגון. אך בהמשך חזר מוקד החירום של הארגון לפעילות עצמאית וב-2016 עלו שוב טענות למתיחות בין שני ארגוני החירום.
באוגוסט 2017 יצא חוזר מנכ"ל של משרד הבריאות שבו נאסר על הארגון לפרסם את מספרו. במקביל, עתר מגן דוד אדום לבית המשפט ובהמשך לבג"ץ בבקשה לבטל את ההקצאה למספר המקוצר, בטענה שהארגון מפרסם את המספר באופן המטעה את הציבור ובניגוד לעמדת משרד הבריאות, אך העתירה נדחתה.
במטרה לסיים את הסכסוך בין הארגונים פעלו בממשלה ובכנסת באמצעות חוק לאיחוד מוקדי החירום הרפואיים הטלפוניים המורה על הקמת מוקד חירום יחיד שינוהל על ידי מגן דוד אדום ויהיה מחויב לשתף את המידע עם כלל הארגונים. הליך החקיקה החל בשנת 2021 ולאחר מכן בשנת 2022 והצעת חוק זו אושרה בקריאה טרומית, בעקבות פיזור הכנסת הליך החקיקה הופסק, הצעת חוק זהה הוגשה שוב בשנת 2023 על ידי חבר הכנסת משה גפני.
אמצעים מבצעיים

הארגון מפעיל סוגים שונים של כלים מבצעיים.
נכון ל-2024, מפעיל הארגון כ-1,200 אופנועי חירום (אופנולנסים), 450 אופניים חשמליות, 35 רכבי שטח, 60 אמבולנסים ו-5 ניידות טיפול נמרץ. האופנולנסים מצוידים בציוד רפואי מלא למעט אלונקה ומסוגלים להגיע לזירת אירוע תוך 90 שניות באזורים עירוניים.
לכל כלי רכב שנכנס לשימוש הארגון, נכתב דו"ח הנחיות הלכתי ייעודי מפורט של מהנדסי 'מכון מדעי טכנולוגי להלכה', כדי לאפשר למתנדבים הדתיים הפועלים בשבתות לצמצם איסורי שבת בלי לפגוע במהירות הגשת עזרה ראשונה והצלת חיים.
רכב ATV
רכב איחוד הצלה מדגם איסוזו
רכב לוגיסטיקה
אמצעים מבצעיים > אמבולנסים וניידות טיפול נמרץ

כיום פועלים בארץ כ-65 אמבולנסים וניידות לטיפול נמרץ בפריסה ארצית.
אמבולנס רגיל (לבן/כתום) – כולל נהג (בעל הכשרת חובש / חובש בכיר) ועד שלושה אנשי צוות ומתנדבים.
ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) – כוללת ציוד טיפול נמרץ.
אמבולנס משאלות – מאפשר ניידות לחולים במצבים רפואיים קשים.
אמבולנסים של הארגון
ניידת טיפול נמרץ של הארגון
אמבולנסים של הארגון בסכמת הצביעה הקודמת
אמצעים מבצעיים > אמבולנסים וניידות טיפול נמרץ עם עבירות גבוהה

אמבולנס 4X4 – אמבולנס בעל הנעה 4X4 המוזנק לאירוע בו יש צורך לחלץ נפגע משטח שאינו עביר לאמבולנס רגיל (חוף ים, דרך לא סלולה).
טרקטורון-אמבולנס – טרקטורון שעליו מותקנות אלונקות. הטרקטורונים נמצאים בכוננות ומוזנקים לאירועים שבהם יש צורך בחילוץ או טיפול במקרים בעלי עבירות קשה.
אמצעים מבצעיים > כלי רכב לתגובה מיידית

מינילנס - רכבי מיני מאובזרים כאמבולנס, מאפשרים מתן מענה בטווחי זמן קצרים באזורים עירוניים
בימבולנס – כלי רכב חשמלי קומפקטי. מטרתו היא קיצור זמן ההגעה של הצוותים או של כונני מגן דוד אדום לאירועי חירום באזורים עירוניים.
אופנולנס – הלחם של המילים אופנוע ואמבולנס, מטרתו לקצר את זמני ההגעה ולתת מענה ראשוני טרם הגעת האמבולנס. נכון ל-2024 פועלים באיחוד הצלה כ-1,200 אופנועים וקטנועים בפריסה ארצית. אופנולנסים הרכובים על ידי פרמדיקים וחובשים. אופנועי טיפול נמרץ, הם אופנועים גדולים המיועדים לשרת אזורים המתפרסים על שטחים בין-עירוניים נרחבים. האופנועים כוללים את כל הציוד הרפואי הנמצא בניידת טיפול נמרץ סטנדרטית, למעט מיטת פינוי. אופנועי טיפול נמרץ רכובים על ידי פרמדיקים המבצעים פעולות פולשניות ומצילות חיים בשטח.
אופניים חשמליים – בנוסף לכלי הרכב ישנם מתנדבים הרכובים על אופניים חשמליים ייעודיים המכילים ציוד עזרה ראשונה לשיפור יכולת התגובה בערים צפופות.
קטנוע של הארגון עם הכונן
קטנוע (אופנולנס) של הארגון עם הכונן, בסכמת הצביעה הקודמת. דגם Joymax של סאניאנג
רכב חשמלי מסוג בימבולנס לכונן איחוד הצלה
רכב תגובה מהירה
אמצעים מבצעיים > מערך הפינוי בהיסק

איחוד הצלה משתמש במסוקים מדגם MBB Bo-105 של להק תעופה לפינוי מוסק במצבי חירום. כל מסוק מדגם זה כולל טייס אחד ו-2 פרמדיקים והוא בעל יכולת פינוי של 2 פצועים.
מסוק של להק תעופה בשרות איחוד הצלה
אמצעים מבצעיים > כלים לפינוי ימי

לאורך חופי הים התיכון, בצפון ובשפלת החוף, בכנרת ובאילת, מפעיל איחוד הצלה מספר כלי שיט לתגובה מהירה ופינוי ימי.
סירת איחוד הצלה בסכמת הצביעה הקודמת
סירת איחוד הצלה
אמצעים מבצעיים > רכבי פיקוד ושליטה

רכבי חפ"ק' – רכב פיקוד אשר משמש לפיקוד ושליטה באירועים רבי-נפגעים, או באירועי אבטחה גדולים ולסיוע רפואי במצבים מורכבים
רכב מבצעים (משאית חפ"ק) – משאית שהותאמה לצורכי איחוד הצלה, מאפשרת פיקוד ושליטה על כוחות איחוד הצלה בשטח. החפ"ק מאובזר במחשבים ומערכות קשר ואמצעי שליטה ובקרה נוספים
שיתופי פעולה

הארגון משתף פעולה עם ארגון תופעת טבע, בנושא איתור וחיפוש נעדרים.
חברת הביטוח הראל משתפת פעולה עם הארגון במיזמי בריאות.
שיתופי פעולה > פרויקטים נוספים

הארגון מפעיל פרויקטים נוספים שאינם הענקת עזרה ראשונה:
תן כבוד – במיזם זה מתנדבים בעלי הכשרה רפואית מבקרים קשישים בביתם, כדי למדוד להם מדדים חיוניים בסיסיים, והעברתם למוקד מעקב המפנה אותם במידת הצורך למרפאה או יוצר קשר עם הרופא האישי.
יחידת חוסן – בשנת 2016 הוקמה בארגון יחידת חוס"ן (חירום וסיוע נפשי) שמטרתה להגיש עזרה ראשונה נפשית באירועים בהם ישנם נפגעי חרדה או הלם, וכן במקרים המצריכים סיוע נפשי. ביחידה חברים עובדים סוציאליים ופסיכולוגים וכן חובשים שעברו הכשרה מיוחדת לטיפול חוס"ן. בנוסף, קיים בארגון קורס הכשרה לטיפול נפשי ראשוני.
מוסד בטוח – נועד להנגיש ציוד רפואי מתקדם בכל מוסד ובכל בית ספר. שכל מורה ומחנך במדינת ישראל ידע לבצע החייאה ופעולות ראשונות מצילות חיים עד להגעת צוות מקצועי. במסגרת זו "איחוד הצלה" מציע להנהלת המוסד ציוד איכותי במחירים המסובסדים על ידי "איחוד הצלה" בשיתוף קרן ישראלייף.
איתור נעדרים – במקרים של נעדרים, משתתפים מתנדבי 'איחוד הצלה' במערך החיפושים, בשיתוף עם כוחות הביטחון והחירום.
שירותי אמבולנס פרטי

במקביל לפעילות ההתנדבותית, מספק ארגון איחוד הצלה עם רכבי ההצלה שלו שירותי אמבולנס פרטי בתשלום. ניתן להזמין אמבולנס (רגיל או ניידת טיפול נמרץ) לצורך העברת חולים ממקום למקום, שירות אבטחת אירועים וליווי טיולים.
מנכ"לי איחוד הצלה

|  | שם | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- |
| 1 | יוני גדג' | 2012–2013 |
| 2 | משה טייטלבוים | 2013–2019 |
| 3 | אלי פולק | 2019–2024 |
| 4 | אהוד דודסון | 2024–מכהן |
ראו גם

מד"א
הצלה ללא גבולות
הצלה ישראל
הצלה (ארגוני רפואת חירום)
זק"א
חברה קדישא
יד שרה
עזר מציון
לקריאה נוספת

נחמן סלצר, מלאכים בכתום, מאנגלית: מעיין מאיר, סלע מאיר 2024
הרב יעקב אייזנבך (רב איחוד הצלה מודיעין עילית), משנת הצלה: דיני הצלה למתנדב בשבת. א-ג: דיני כונן, אמבולנס וברורי הלכה. מודיעין עילית, תשע"ב
יצחק אייזיק כ"ץ, כונן כהלכה: דינים והלכות לטיפול במקרי חירום בשבת ובחול לכונני רפואת חירום, מהדורה שנייה, ירושלים: ארגון איחוד הצלה, תשע"ח
לירון לב

ערך זה עוסק בזמר ושחקן ישראלי. אם התכוונתם לשחקנית ישראלית המוכרת מהסדרה "רמת אביב גימל", ראו .
| --- | --- |

לירון לב, ינואר 2024
 לידה:  5 בדצמבר 1982 (בן 42) פתח תקווה, ישראל ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 עיסוק:  זמר, מלחין, מדבב, שחקן
 סוגה:  פופ ורוק
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 חברת תקליטים:  טדי הפקות
 שיתופי פעולה בולטים:  רבקה זוהר
 פרופיל ב-IMDb
 
לירון לב (נולד ב-5 בדצמבר 1982) הוא זמר, פזמונאי, מלחין, שחקן ומדבב ישראלי.
ביוגרפיה

לירון לב נולד וגדל בפתח תקווה, וב-1989 בגיל שבע החל לנגן בגיטרה, לשיר ולשחק. כבר בילדותו כתב שירים עם אחיו וביצע אותם בתחרויות לכישרונות צעירים: ב-1993 בגיל 11 זכה בתחרות "פסטיקט" עם השיר "דור זהב" וב-1997 בגיל 15 זכה בתחרות "קולות וצלילים" עם השיר "כמו סרט מצויר".
הוא שירת בצה"ל בלהקת חיל החינוך בהרכב אקוסטי בשם "ארבע על ארבע". בשנת 2002, בעודו חייל, הופיע בתוכנית "כדי שלא יאבד", תוכנית מיוחדת להנצחת חללי צה"ל שמפיקה הטלוויזיה החינוכית בשיתוף קצין חינוך ראשי ומשודרת מדי שנה ביום הזיכרון. לב ביצע את השיר "לא שכחתי דבר" שהלחין למילותיו של חייל שנפל.
קריירה

כנער צעיר שיחק בתפקידי-משנה במחזות זמר: בשנת 1995 גילם את תפקיד פרידריך פון טרמפ (הילד השני במשפחה) במחזמר "צלילי המוסיקה" בכיכובה של חני נחמיאס, ובשנת 1997 השתתף במחזמר המקורי "הלב" בכיכובו של טוביה צפיר.