stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בג"ץ רובינשטיין נגד הכנסת
רקע > החיוב המשפטי בלימודי ליבה

הבסיס החוקי לתוכנית הליבה מצוי בחוק חינוך ממלכתי, התשי"ג–1953. סעיף 3 לחוק קובע כי שר החינוך הוא הקובע את תוכנית הלימודים של מוסדות החינוך הרשמיים, בהתאם למטרות המנויות בס' 2 של החוק. תיקון לחוק חינוך ממלכתי – תקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים), התשי"ג–1953 קובע בסעיף 1 לתקנות כי "תוכנית היסוד" היא "מספר השעות לפי המקצועות שהן חובה על כל מוסד חינוך". וסעיף 3 לתקנות קובע את תנאי הסף להכרה במוסד חינוך מוכר שאינו רשמי, ועל-פיו מוסד חינוך לא ייחשב למוסד מוכר אלא אם כן נתמלאו בו כל התנאים המנויים, לרבות קיום תוכנית היסוד לפי האמור בתקנה. למרות הנוסח המפורש בחוק ובתקנה הרלוונטית, בעשורים הראשונים לקיומה של מערכת החינוך לא גובשה על ידי שר החינוך תוכנית ליבה, והנושא לא נדון כלל.
על רקע זה הוגשו עתירות לבית משפט:
בג"ץ פריצקי: בשנת 1999 הוגשה עתירה ראשונה בנושא "תוכנית הליבה", בה נטען כי המדינה הפרה את חובתה על פי חוק חינוך ממלכתי לקבוע תוכנית יסוד לבתי הספר המוכרים. עמדת העותרים הייתה שמטרת החוק היא להבטיח שכל תלמיד במערכת החינוך ילמד מקצועות חובה מסוימים כדי שיהיו לו ידע וכלים מינימליים להשתלבות בחברה. המדינה הביעה עמדתה במסגרת עתירה זו כי תוכנית הלימודים המיושמת במוסדות הלימוד הרשמיים חלה גם על המוסדות המוכרים. העתירה נדחתה בהנמקה קצרה תוך ציון התחייבותה של המדינה לפרסם חוזר מנכ"ל תוך 30 יום אשר יכלול את תוכנית היסוד שתחול על מוסדות מוכרים.
בג"ץ ארגון המורים: לאחר שלא התפרסמה כל תוכנית ליבה עבור מוסדות החינוך המוכרים, ואף לא הוקמו מנגנוני פיקוח ליישומה של תוכנית כזו במוסדות החינוך החרדיים, הוגשה בשנת 2002 עתירה נוספת בסוגיית תוכנית הליבה. העותר, ארגון המורים בבתי הספר העל-יסודיים, בסמינרים ובמכללות, ביקש מבית משפט זה לבטל את ההקצבות הכספיות הניתנות למוסדות במגזר החרדי אשר אינם עומדים בדרישה לקיים במסגרתם תוכנית ליבה כנדרש בחוק. במהלך ההתדיינויות בעתירה עדכנה המדינה כי ביוני 2003 פורסמה תוכנית ליבה מפורטת הקובעת את הגרעין המשותף לכל מוסדות החינוך היסודי במדינת ישראל. המדינה טענה כי משרד החינוך עמל על תוכנית מקבילה לחינוך העל-יסודי, אך נדרש זמן נוסף על מנת להשלימה. נוכח כל האמור הורה בית המשפט על הוצאת צו מוחלט שמורה למשיבים לבטל את ההקצבות למוסדות המלמדים לימודי קודש אשר אינם עומדים בתנאים ובקריטריונים הקבועים בדין להכרה ב"מוסדות מוכרים" המזכה בהקצבות כספיות.
בג"ץ המרכז לפלורליזם יהודי: על אף הנפסק בבג"ץ ארגון המורים שנת הלימודים תשס"ח החלה ולא הונהגה תוכנית לימודי הליבה כנדרש בחינוך העל-יסודי במגזר החרדי. בפסק הדין היה בכוונת בית המשפט להוציא צו מוחלט שיורה למשרד החינוך ליישומה ולהטמעתה של תוכנית הליבה בכל מוסדות החינוך המוכרים שאינם רשמיים ברמת החינוך העל יסודי במגזר החרדי, וכן להורות על משרד החינוך להימנע ממתן תמיכות ממשלתיות למוסד חינוך במגזר החרדי, אשר אינו מקיים תוכנית ליבה במסגרת תוכנית הלימודים הנהוגה במסגרתו. עוד היה בדעתו של בית המשפט להורות למשרד החינוך לקיים מנגנון פיקוח יעיל לחינוך היסודי והעל יסודי אשר יבדוק את עמידתם של מוסדות החינוך בחובת ההוראה של תוכנית הליבה. עם זאת, סמוך למועד הצפוי לשימועו של פסק הדין התבשר בית המשפט על אישורו של חוק מוסדות חינוך תרבותיים, ולפיכך הוחלט שלא ליתן בעתירות כל צווים אופרטיביים.
בג"ץ מרכז החינוך העצמאי: פסק דין חלקי בעתירה שעניינה בפיקוח והחלת תוכנית היסוד במוסדות השונים והנגזרות התקציביות של העמידה בחובה זו. בית המשפט הוציא צו על תנאי שהורה על חובת קיומן של בחינות המיצ"ב במוסדות החינוך המוכרים שאינם רשמיים, כפי שזו חלה על מוסדות החינוך הרשמי.
פסק הדין > העובדות בבסיס פסק הדין

העתירה עוסקת בשאלת חוקתיותו של חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים, התשס"ח–2008. החוק מכיר במוסדות החינוך החרדיים העל יסודיים, המכונים "הישיבות הקטנות", כמוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים. החוק מעניק למוסדות אלו פטור מלימוד "לימודי ליבה", ובנוסף מעניק להם מימון ממשלתי בגובה של 60% מיחידת התקצוב עבור כל תלמיד הלומד בו. העותרים ובראשם שר החינוך לשעבר אמנון רובינשטיין, ביקשו מבית המשפט להוציא צו על תנאי המורה כי החוק בטל, ולחייב את המוסדות הללו ללמד את לימודי הליבה, או כסעד חלופי להצהיר על בטלות ס' 5 לחוק ובכך לבטל את המימון הממשלתי הניתן למוסדות אלו.
פסק הדין > טענות העותרים

העותרים מבקשים מבית המשפט להכיר בזכות לחינוך כזכות חוקתית משום היותה מוגנת על ידי חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
החוק פוגע בזכות לחינוך של תלמידי הישיבות הקטנות, היעדר לימוד לימודי ליבה פוגע בכבוד האדם שלהם משום שימנע מהם להשתלב בחברה ולחיות בה בכבוד, ולכן אינו בפסגת ההגבלה.
העותרים טוענים כי תלמידי הישיבות הקטנות יתקשו לצאת מקבוצת השייכות שלהם משום שנמנעו מהם הכלים הבסיסיים אותם מקנים לימודי הליבה, ובכך נפגעת האוטונומיה האישית שלהם.
סעיף התקצוב בחוק, המקנה מימון ממשלתי ואיננו מחייב לימודי ליבה פוגע בעקרון השוויון בשני מובנים: ראשית שיתרת המוסדות זכאים לקבלת מימון ממשלתי רק בהתאם להיקף שעות לימוד לימודי הליבה באותו מוסד ושנית, כי התלמידים מופלים לרעה ביחס לשאר התלמידים לגביהם נהוגה חובת לימוד לימודי ליבה.
פסק הדין > טענות המשיבים

אין עילה להתערבות בית המשפט בהחלטת הרשות המחוקקת, החוק איננו פוגע בזכות חוקתית מוגנת, אף אם מדובר בזכות חוקתית, החוק עומד בפסקת ההגבלה.
העתירה מבקשת לכפות לימודי ליבה על מיעוט, האוטונומיה ההורית היא ביטוי לכבוד האדם, למול הפגיעה הנטענת בכבוד האדם של התלמידים יש לשקול את זכותם של ההורים לגדל ילדיהם בהתאם להשקפת חייהם מתוך עקרון חופש הדת והתרבות.
האוטונומיה האישית של התלמידים אינה נפגעת משום שישנם מוסדות אחרים בהם נלמדים לימודי ליבה, ובנוסף ישנה אפשרות להשלמת השכלה לאחר הלימוד בישיבה.
פסק הדין > הכרעת בית המשפט

בית המשפט דן בהרכב מורחב של 9 שופטים וקבע ברוב של 7 שופטים כי אין עילה חוקתית לביטול חוק מוסדות חינוך תרבותיים ודחה את העתירה. כלל השופטים הסכימו כי הזכות לחינוך בגרעינה הקשה היא זכות חוקתית, אך נחלקו באשר לשאלה האם בנסיבות הקונקרטיות, זכותם של תלמידי הישיבות הקטנות לחינוך נפגעה. דעת הרוב הייתה כי בנסיבות המקרה אין לקבל את העתירה. חלק מהשופטים הגיעו להכרעה זו מתוך קביעה כי אמנם נפגעה זכות חוקתית אך הפגיעה עומדת בתנאי פסקת ההגבלה, בעוד שאחרים קבעו כי כלל לא הוכחה כי נפגעה זכות חוקתית. דעת המיעוט הייתה כי יש לקבל את העתירה משום שהחוק פוגע בזכות לחינוך של תלמידי הישיבות הקטנות.
פסק הדין > הכרעת בית המשפט > דעת הרוב

השופט ניל הנדל קבע כי יש להכיר בזכות לחינוך כזכות חוקתית אך בעניין העתירה לא מצא כי העותרים הוכיחו כי נפגעה זכות כזו. השופט קבע כי הזכות לחינוך היא חוקתית רק כאשר הפגיעה נוגעת לגרעין הקשה של כבוד האדם. השופט קבע כי הבחינה החוקתית בשלב הראשון של החוק הוא מספיק וכי אין צורך בבחינת יתר השלבים משום שלא עלה בידי העותרים להוכיח כי הזכות לחינוך של תלמידי הישיבות הקטנות עולה לכדי פגיעה בזכות חוקתית. לא כל פגיעה בזכות לחינוך תיחשב כפגיעה בזכות חוקתית. מסקנתו נובעת מכך שהחוק חל על פלח אוכלוסייה קטן. לדבריו הצטרף השופט ע' פוגלמן.
השופטת אסתר חיות הצטרפה להכרעתו של השופט הנדל. השופטת עמדה על כך כי על לחייב את מוסדות החינוך המבקשים הכרה כמוסד חינוך תרבותי ייחודי, לשלב בתוכנית הלימודים שלהם לימודי אזרחות כתנאי להכרה.
המשנה לנשיא מרים נאור קבעה כי הזכות לחינוך היא זכות חוקתית, ובנוסף קבעה כי החוק פוגע בזכות זו של תלמידי הישיבות הקטנות. בשלב השני של הבחינה החוקתית קבעה כי החוק עומד בתנאי פסקת ההגבלה ובמבחן המידתיות במובן הצר בניגוד לדעתה של השופטת עדנה ארבל. השופטת קבעה כי התועלת המוגשמת על ידי החוק, המאפשרת הגשמת הזכות לאוטונומיה בחינוך, עולה על הנזק השולי שבפגיעה בזכות לקבל חינוך.
השופט יצחק עמית הצטרף להכרעת השופט הנדל ומדגיש כי העתירה מבקשת פוזיטיבית לחייב את המדינה לכפות לימודי ליבה בניגוד לפטור בחוק. ולדינה אין חובה כזו, גם אם מדובר בחוק שאינו ראוי, חוק לא ראוי אינו פוגע בהכרח בזכויות חוקתיות.
השופט א' רובינשטיין: מצטרף לעמדת השופטים ארבל, חיות וג'ובראן שזכות לחינוך היא זכות חוקתית. לעמדתו חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים פוגע בזכות החוקתית לחינוך לכלל הציבור ולא רק לחלק מן הציבור החרדי. בבחינת התקיימותם של תנאי פסקת ההגבלה ס' 8 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ההסדר שנקבע בחוק מתקשה לצלוח את מבחן המשנה השלישי של דרישת המידתיות וזאת לנוכח ס' 5(א) לחוק בעניין השתתפות המדינה בתקצוב מוסד חינוך תרבותי-ייחודי. אולם לאחר שהתלבט אם להצטרף לשופטת ארבל בקטע אחד של החוק ולבטל את ס' 5(א) לחוק מחליט שלא הייתה תשתית מספקת ולכן ללא אינו מקבל את העתירה (גם לא באופן חלקי).
השופט אליקים רובינשטיין קבע כי החוק פוגע בזכות החוקתית לחינוך, מכיוון שההסדר שבחוק פוגע באינטרסים הציבוריים הכלליים של חברת הרוב, בהקשר הזכות לחינוך ותוצריהו. השופט המשיך לשלב השני בבחינה החוקתית של תאני פסקת ההגבלה וקבע כי, ההסדר שנקבע בחוק חינוך מוסדות תרבותיים-ייחודיים מתקשה לצלוח במכלולו את מבחן המשנה השלישי של דרישת המידתיות לנוכח הוראת סעיף 5(א) לחוק בעניין השתתפות המדינה בתקצוב מוסד חינוך תרבותי-ייחודי, אולם חרף כל זאת, דחה את העתירה משום שלא הייתה בפני ההרכב בהקשר ההוראה התקציבית, תשתית מספקת.
הנשיא אשר גרוניס הצטרף להכרעת השופט הנדל כי לא הוכחה פגיעה בזכות חוקתית. הנשיא גרוניס הוסיף, כי לעתירה מספר מאפיינים מיוחדים, אשר מובילים אף הם למסקנה כי דינה להידחות. ראשית, מדובר בעתירה פטרנליסטית חריגה, שמבוקש בה לחייב את המחוקק לנהוג בפטרנליזם כלפי אדם אחר. בעתירה מבקשים העותרים לקדם אינטרס ציבורי כללי, ולא להגן על זכותו של הפרט. שלישית, הנשיא סבור כי יש לנקוט ריסון שיפוטי רב כאשר מדובר בעתירה שמבוקש בה להגן על ״זכות חיובית״.
פסק הדין > הכרעת בית המשפט > דעת מיעוט

לגישת השופטת עדנה ארבל הייתה פגיעה בזכות החוקתית לחינוך, הנגזרת מהזכות לכבוד האדם. משום כך היא פנתה לשלב השני בבחינה החוקתית, שהוא השאלה אם החוק עומד בתנאי פסקת ההגבלה שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, לפיה פגיעה בזכות חוקתית אפשרית רק אם היא נעשתה בחוק או לפי חוק ומכוח הסמכה מפורשת בו; החוק הולם את ערכיה של מדינת ישראל; הפגיעה נועדה לתכלית ראויה, ואינה עולה על הנדרש. לדברי השופטת ארבל, חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים הולם את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית משום שהוא מאפשר התמסרות ללימודי התורה, והולם את ערכיה כמדינה דמוקרטית משום שהוא מאפשר אוטונומיה של קבוצת מיעוט. ההגנה על האוטונומיה ההורית מלמדת כי החוק נועד גם לתכלית ראויה. אשר לתנאי המידתיות, השופטת קבעה כי יש קשר רציונלי בין הפגיעה לבין תכלית החוק, שהיא הגנה על האוטונומיה ההורית ותוצאתו אוטונומיה מלאה למגזר החרדי בתחום החינוך העל יסודי. כמו כן, לא הוכח שישנו אמצעי פחות שיגשים את מטרת החוק. אך לגבי מבחן-המשנה השלישי של מידתיות קבעה השופטת שהחוק נכשל במבחן הצר של איזון בין הזכות לאוטונומיה של הילד מול הזכות לאוטונומיה ההורית, ולכן איננו מידתי, החוק מעניק העדפה מוחלטת לאוטונומיה ההורית ובכך נפגעת זכותם של הילדים לכבוד האדם בצורה שאינה מידתית. השופטת ארבל סברה שיש לקבל את העתירה ולכפות לימודי ליבה חובה על הישיבות הקטנות.
השופט סלים ג'ובראן הצטרף לעמדתה של השופטת ארבל.
בעקבות פסק הדין

פסק הדין הכשיר פטור גורף מלימודי ליבה בישיבות הקטנות (כיתות י'–י"ב) במגזר החרדי, הנחשבים כמוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים.
פסק דין זה לא סימן את סוף הדיון הציבורי באשר להחלת לימודי הליבה על בני הישיבות. בשנת 2016 נחקק חוק לימוד חובה (תיקון מס' 35), התשע"ו–2016 הקובע, בין היתר, כי התנאים לתקצוב מוסדות פטור, לרבות בנושא היקף תוכנית הבסיס הנלמדת במוסדות אלה, לא ייקבעו בחקיקה הראשית, אלא ייקבעו על ידי שר החינוך בתקנות, בהתייעצות עם שר האוצר. כלומר כיום גם במוסדות פטורים נתונים לימודי הליבה לשיקול דעתו של שר החינוך. התיקון גם ביטל סעיף 10א לחוק לימוד חובה, שחייב את כל מוסדות החינוך היסודי בישראל, כולל מוסדות הפטור החרדים, ללמד 10–11 שעות מתמטיקה מדעים ואנגלית. לתיקון לחוק היו מתנגדים רבים אשר ראו במהלך הסכם קואליציוני לא ראוי, על בסיס הסכמות בין שר החינוך נפתלי בנט לבין המפלגות החרדיות.
ראו גם

תוכנית הליבה
המגזר החרדי
חינוך תורני
המהפכה החוקתית
לקריאה נוספת

לטם פרי-חזן, החינוך החרדי בישראל: בין משפט תרבות ופוליטיקה, 2013
אביעד הכהן, בג״ץ או בד״ץ? מעורבות שיפוטית בסוגיות הלכתיות – מגבלותיה, היקפה ותוצאותיה, משפט ועסקים יד, תשע"ב
לטם פרי־חזן, הזכות לחינוך: קווים לדמותה כעידן של מהפכה חוקתית, משפט ועסקים טז, תשע"ד
טל פרוסט, ליבה לשם מה? הערת פסיקה בעקבות פסק דין רובינשטיין: זכות היציאה וחינוך לחשיבה ביקורתית במסגרת לימודי הליבה במגזר החרדי בישראל, מחקרי משפט ל, 2016
אביעד הכהן "'חנוך לנער על פי דרכו'? – דת, אוטונומיה, בדלנות ופלורליזם במערכת החינוך והביקורת השיפוטית עליהן" ספר אדמונד לוי (אוהד גורדון, אסתר חיות, יצחק עמית, אליקים רובינשטיין עורכים) עמ' 143–184
הערות שוליים

↑  בג"ץ 2751/99 פריצקי נ' שר החינוך והתרבות (23.1.00)
↑  בג"ץ 10296/02 ארגון המורים בבתי-הספר העל-יסודיים, בסמינרים ובמכללות נ' שרת החינוך, התרבות והספורט, פ"ד נט(3) 224 (2004)
↑  בג"ץ 3613/10המרכז לפלורליזם יהודי – התנועה ליהדות מתקדמת בישראל נ' משרד החינוך (22.3.12)
מוצרי מדיה נלווים ביקום הקולנועי של מארוול

היקום הקולנועי של מארוול (באנגלית: Marvel Cinematic Universe,‏ MCU בראשי תיבות) הוא זיכיון קולנועי לעולם משותף שמאגד סדרת סרטי גיבורי-על שוברי קופות של אולפני מארוול, המתבססים על חוברות הקומיקס של חברת מארוול קומיקס, וסדרות טלוויזיה ברשתות רבות. יחד עם הסרטים והסדרות קיימות הופעות מדיה רבות נוספות, המרחיבות רשמית את אירועי היקום - סרטים קצרים (oneshot), חוברות קומיקס רשמיות, סדרות רשת, פרסומות וספרים.
סדרות נלוות > האגדות של אולפני מארוול

ב-2021 החלה לצאת סדרת סרטים קצרים המסכמים את אירועי היקום מנקודת מבטו של גיבור מסוים, באמצעות קיבוץ קטעי ארכיון מסרטי וסדרות העבר, מה שנקרא clip-show. ב-8 בינואר 2021, לקראת תחילת הסדרה וונדה-ויז'ן, יצאו שני הפרקים הראשונים, המוקדשים לונדה מקסימוף וויז'ן. במרץ 2021 יצאו, לקראת שידור הסדרה הפלקון וחייל החורף, ארבעה פרקים נוספים, המוקדשים לפלקון, חייל החורף, ברון זמו ושרון קרטר, שניים הראשונים ב-5 במרץ ושניים הנוספים ב-12 במרץ. במאי 2021 יצאו פרקים על לוקי ועל הטסראקט, לקראת צאת הסדרה לוקי.
סדרות נלוות > אולפני מארוול: מתאחדים

ב-2021 החלה לצאת סדרת סרטי "מאחורי הקלעים" המוקדשת לסדרות וסרטי היקום. ב-12 במרץ 2021 יצא הפרק הראשון שהוקדש לסדרה וונדה-ויז'ן. יצאו גם פרקים המוקדשים לסדרות הפלקון וחייל החורף, לוקי, הוקאיי, מה אם...?, מון נייט והסרט האלמנה השחורה, שאנג צ'י ואגדת עשר הטבעות, נצחיים.
סדרות רשת > WHIH Newsfront

WHIH Newsfront היא מעין תוכנית אקטואליה המשודרת ביקום הקולנועי, ומשמשת את אולפני מארוול לקידום סרטים. השחקנית לסלי ביב, אשר גילמה את דמותה של כריסטין אברהרט בסרטים "איירון מן" ו"איירון מן 2", שבה לגלם את דמותה בסדרה כמגישת החדשות הראשית. הסדרה עלתה לאוויר בערוץ יוטיוב מפוברק שנוצר בידי אולפני מארוול בשיתוף עם חברת גוגל.
סדרות רשת > סוכני S.H.I.E.L.D.: סלינגשוט

תוכנית רשת בת 6 פרקים שעלילתה מתרחשת לפני העונה הרביעית של "סוכני S.H.I.E.L.D." ומתמקדת בדמותה של אלנה "יו-יו" רודריגז, בגילומה של השחקנית נטליה קורדובה-באקלי. גם צוות השחקנים הראשי של "סוכני S.H.I.E.L.D." חוזר להופעות קצרות בסדרה. הסדרה עלתה לראשונה לאוויר באפליקציה של רשת הטלוויזיה ABC בזמן הפגרה של העונה הרביעית של "סוכני S.H.I.E.L.D.".
פרסומות > פרסומת לקוקה קולה

לאחר יציאת הסרט "אנטמן" לאקרנים חברת קוקה-קולה הפיצה פרסומת בה רואים את הדמויות אנטמן והענק הירוק מתרוצצות ברחבי העיר במריבה על פחית שתייה.
ספרים

בשנת 2016 יצא לאור רומן "Black Widow: Forever Red" (האלמנה השחורה - תמיד אדומה) המהווה חלק מאירועי היקום. בסוף 2015 - תחילת 2016 יצאו מדי חודש לאור ארבעה כרכים של "הספר הרשמי של היקום הקולנועי של מארוול", שהוקדשו לאיירון מן (הכרך הראשון), הענק הירוק ועוד איירון מן (הכרך השני), תור (החלק השלישי), וקפטן אמריקה (הכרך הרביעי) בהתאם.
שרה ברידג'ס

| --- | --- |

לוגאן בנובמבר 2013
 לידה:  9 בספטמבר 1993  (בת 31) ג'פרסונוויל, אינדיאנה, ארצות הברית
 שם במה:  שרה לוגאן קרייזי מארי דובסון שרה ברידג'ס שרה דובסון
 משקל:  63 ק"ג
 גובה:  1.68 מטר
 מקום מגורים:  אורלנדו, פלורידה, ארצות הברית
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  8 בנובמבר 2011 – הווה (13 שנים)
 מאמנים:  מאד מן פונדו מיקי נאקלס טאקה מיצ'ונוקו WWE Performance Center
שרה ברידג'ס (באנגלית: Sarah Bridges; שמה לאחר הנישואים רואו (Rowe); נולדה ב-9 בספטמבר 1993) היא מתאבקת אמריקאית. היא מוכרת בעיקר בשל תקופתה בארגון ההיאבקות WWE, שבו הופיעה תחת שם הבמה שרה לוגאן.
קריירת היאבקות מקצועית > ארגונים עצמאיים (2016–2011)

ברידג'ס החלה את קריירת ההיאבקות שלה בשנת 2011, תחת השם קרייזי מארי דובסון, כאשר הקרב הראשון שלה היה נגד אחת ממאמניה, מיקי נאקלס, בארגון IWA. דובסון התאבקה בשלל ארגונים עצמאיים בארצות הברית ובאירופה כשהבולטים ביניהם היו הארגון המצליח ROH וארגון הנשים המוביל SHIMMER.
קריירת היאבקות מקצועית > WWE > הופעות ראשונות (2014–2017)

ברידג'ס נראתה לראשונה ב-WWE ב-1 בספטמבר 2014 בתוכנית Raw בסצנות שכללו את המתאבק המיז. ב-29 באפריל 2015 בפרק של NXT הפסידה לבקי לינץ'. ב-19 באוקטובר 2016 נודע שברידג'ס תהיה בין המתאבקים שיקבלו חוזה פיתוח כדי להתאמן במתחם האימונים של ה-WWE. ב-17 בנובמבר ברידג'ס ערכה את הופעת הבכורה שלה בזירה בקרב שלא הועבר לטלוויזיה בניצחון על מייסי אסטרלה. ב-11 בינואר 2017 ברידג'ס ערכה את הבכורה הטלוויזיונית שלה בתוכנית NXT לצד מייסי אוואנס (אותה מייסי אסטרלה) בהפסדן לפייטון רויס ובילי קיי. חצי שנה לאחר מכן ברידג'ס חזרה לזירה תחת השם שרה לוגאן כשהיא מובסת שוב על ידי אותה רויס. לאחר היעדרות מהזירה חזרה לאחר חודשיים והפסידה שוב לרויס. ב-25 באוקטובר התחרתה בבאטל רויאל שקבע את המועמדת הרביעית לקרב המרובע אשר יקבע את הזוכה באליפות הנשים הפנויה, אך לוגאן לא הצליחה לנצח בקרב זה וזאת הייתה הפעם האחרונה שלוגאן נראתה בתוכנית NXT.
ב-16 ביוני 2017 התקבלה הבשורה שלוגאן תהיה אחת מהמתאבקות שתשתתפנה בטורניר הנשים לזכר מאי יאנג. כבר בסיבוב הראשון הודחה לוגאן על ידי מיה יים.
קריירת היאבקות מקצועית > WWE > הפרידה מה-Riott Squad ופיטורים (2019–2020)

ב-14 באוקטובר, לוגאן הועברה לתוכנית Raw כחלק מהדראפט לשנת 2019. באירוע סדרת ההישרדות, שנערך ב-24 בנובמבר, קבוצת Raw בהנהגתה של שארלוט פלייר ביחד עם אסקה, קיירי סיין, נטליה ושרה לוגאן התחרתה נגד קבוצת NXT (ריאה ריפלי, ביאנקה בלאייר, קנדיס לאריי, איאו שיראי וטוני סטורם) וקבוצת סמאקדאון (סשה בנקס, כרמלה, דנה ברוק, לייסי אוואנס וניקי קרוס) בקרב הדחות נשים משולש, שבסופו קבוצת NXT ניצחה. באירוע הרויאל ראמבל, שנערך ב-26 בינואר 2020, לוגאן התחרתה בקרב הרויאל ראמבל המסורתי, כשנכנסה לקרב כמספר ה-22, אך הודחה על ידי המנצחת בקרב, שארלוט פלייר. באירוע תא ההדחות, שנערך ב-8 במרץ, לוגאן נכנסה לקרב תא ההדחות כמספר השלישי, אך הודחה על ידי המנצחת בקרב, שיינה בייזלר. ב-13 באפריל, לוגאן כשלה בהעפלתה לקרב הכסף בבנק של הנשים במסגרת האירוע כסף בבנק לאחר שהפסידה לשיינה בייזלר. יומיים לאחר מכן, ב-15 באפריל, לוגאן שוחררה מהחוזה שלה עקב קיצוצים בתקציב.
קריירת היאבקות מקצועית > WWE > חזרה ודמות חדשה (2022–היום)

בשנת 2022 חזרה ברידג'ס והפעם בדמות חדשה - וולהלה, דמות ויקינגית.
חיים אישיים

לוגאן התארסה ב-28 באוקטובר 2017 למתאבק ריימונד רואו. השניים נישאו בטקס ויקינגי ב-21 בדצמבר 2018.
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות American Pro Wrestling Alliance - APWA
אליפות הנשים של APWA (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות Juggalo Championship Wrestling - JCW
אליפות הזוגות של JCW (פעם אחת)  - עם מאד מן פונדו
הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated - PWI
PWI דירג אותה במקום ה-33 מתוך 100 המתאבקות הטובות ביותר לשנת 2018
הישגים בארגון ההיאבקות Resistance Pro Wrestling - RPW
אליפות הנשים של RPW (פעם אחת)
הערות שוליים

↑  טומי אנד, ביג דאמו וקרייזי מארי דובסון נשלחו למתחם האימונים של ה-WWE
↑  רוסב, קורט אנגל ונוספים שוחררו מהארגון
↑  שרה לוגאן וריימונד רואו מתארסים
↑  ריימונד רואו ושרה לוגאן נישאים בחתונה בסגנון ויקינגי
ה-Riott Squad ברסלמניה 34
היפוקסמיה

| --- | --- |
 תחום:  רפואת ריאות 
 גורם:  תשניק סב-לידתי 
 
היפוקסמיה (באנגלית: Hypoxemia) הוא מצב של תת-חמצן בדם. בהיפוקסמיה ישנו מחסור בחמצן בדם העורקי, משכך היפוקסמיה עלולה לגרום להיפוקסיה (חסר חמצן בתאי הגוף).
מקור השם: "היפו" - מתחת, נמוך, "קס" מ"אוקסיגן", המיה מה"המוס" - דם ביוונית.
הגדרה

היפוקסמיה מתייחסת לרמת החמצן הנמוכה בדם, המונח היפוקסיה הוא כוללני יותר ומתייחס לתכולת חמצן נמוכה באופן חריג באיבר מסוים או בגוף כולו. היפוקסמיה עלולה לגרום להיפוקסיה, אך היפוקסיה יכולה להופיע גם באמצעות מנגנונים אחרים, כמו אנמיה.
אבחון

ניתן למדוד את רמת החמצן בדם בשתי דרכים:
באמצעות מדידה של רמות הגזים – חמצן ופחמן דו חמצן – בדם הנשאב מעורק. זוהי בדיקה מדויקת הנותנת תמונת מצב באשר לכמות החמצן בדם.
באמצעות אוקסימטר – מד חמצן. זוהי בדיקה לא פולשנית שאינה מצריכה שאיבת דם, היא בטוחה ונוחה ובשימוש נרחב בעולם הרפואה.
ראו גם

היפוקסיה
ריווי חמצן בדם
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
Locked Away

"Locked Away" הוא סינגל של הלהקה האמריקאית, רוק סיטי, בשיתוף פעולה עם הזמר האמריקאי אדם לוין. השיר יצא ב-29 ביוני 2015 בהוצאת חברות התקליטים קימוסבי רקורדס ו-RCA רקורדס. השיר מופיע כסינגל המוביל באלבום האולפן הראשון של רוק סיטי, What Dreams Are Made Of. השיר נכתב על ידי סירקט, ד"ר לוק, רוק סיטי וטוני טניל, והופק על ידי סירקט וד"ר לוק.
נכון לספטמבר 2023, השיר הושמע למעלה ממיליארד פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-881 מיליון פעמים בספוטיפיי.
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | 3× פלטינה | 210,000 |
| אוסטריה (IFPI Austria) | זהב | 15,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 20,000 |
| קנדה (Music Canada) | 2× פלטינה | 160,000 |
| דנמרק (IFPI Danmark) | 2× פלטינה | 180,000 |
| גרמניה (BVMI) | פלטינה | 400,000 |
| איטליה (FIMI) | 4× פלטינה | 200,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | 3× פלטינה | 180,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 15,000 |
| נורווגיה (IFPI Norway) | פלטינה | 40,000 |
| פולין (ZPAV) | 4× פלטינה | 80,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | פלטינה | 40,000 |
| שוודיה (GLF) | 3× פלטינה | 120,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
הערות שוליים

↑  "Locked Away (feat. Adam Levine) – Single by R. City". iTunes. 29 ביוני 2015. ארכיון מ-2015-07-07. נבדק ב-30 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  R. City - Locked Away ft. Adam Levine, ארכיון מ-2018-08-10, נבדק ב-2023-09-24
↑  R. City - Locked Away (Audio) ft. Adam Levine, ארכיון מ-2023-07-24, נבדק ב-2023-09-24
↑  Locked Away (feat. Adam Levine), 2015-10-09, ארכיון מ-2023-03-26, נבדק ב-2023-09-24
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: d1ec8c31-20c1-4e87-b972-884eed9f9a4c  MusicBrainz work: c9530e48-8469-4bab-a1f8-870eabd0c0e0
ולא נותר אף אחד

| --- | --- |

עטיפת DVD
 מבוסס על:  עשרה כושים קטנים מאת אגאתה כריסטי
 סוגה:  מסתורין דרמה מתח
 כותבים:  שרה פלפס
 בימוי:  קרייג ויבירוס
 שחקנים:  דאגלס בות'  מירנדה ריצ'רדסון  טובי סטיבנס  נואה טיילור  איידן טרנר  סם ניל  ברן גורמן  אנה מקסוול מרטין  צ'ארלס דאנס  מייב דרמודי  Charlie Russell 
 פסקול:  סטיוארט ארל
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  אבי באץ'
 חברת הפקה:  Mammoth Screen Agatha Christie Productions Acorn Productions A&E Networks
 הפצה:  BBC
 צלמים:  ג'ון פרדיו
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC One
 תקופת שידור מקורית:  26 בדצמבר 2015 – 28 בדצמבר 2015
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ולא נותר אף אחד (באנגלית: And Then There Were None) היא מיני-סדרת מתח משנת 2015 בהפקה בריטית-אמריקאית. הסדרה שודרה לראשונה בערוץ BBC One בין 26 ל-28 בדצמבר 2015. את התסריט כתבה שרה פלפס וביים קרייג ויבריוס. המיני-סדרה מבוססת על הרומן "עשרה כושים קטנים" מאת אגאתה כריסטי. בארצות הברית שודרה הסדרה לראשונה ברשת לייפטיים ב-13 וב-14 במרץ 2016.
תקציר עלילה

ביום קיץ חם באוגוסט 1939 מגיעים שמונה אנשים, כולם זרים זה לזה, לאי קטן ומבודד בחוף דבון באנגליה. כולם הוזמנו על ידי "מר ומרת אוון". האורחים מתמקמים בבית הגדול, ומשרתים אותם תומאס ואת'ל רוג'רס, שנשכרו לעבודה לא מזמן, אבל בני הזוג המארח אינם נמצאים במקום. כשהאורחים מתיישבים אל השולחן לארוחת הערב, הם שמים לב לקישוט מרכז השולחן בו עשר דמויות של חיילים המסודרות במעגל. אחר כך תומאס רוג'רס משמיע תקליט שבו קול המאשים כל אחד מהנוכחים ברצח. זמן קצר אחר כן, אחד מהחבורה מת מהרעלה, ובהמשך אנשים נוספים נרצחים, כולם בשיטות המתאימות לשיר הילדים הידוע "עשרה חיילים קטנים", שעל שמו קרוי האי "אי החיילים". כל פעם שמישהו נהרג הרוצח מסלק דמות אחת מפסלוני החיילים. האנשים הנותרים מחליטים להתמודד יחד. הם חייבים לגלות מי הוא הרוצח לפני שלא ייוותר אף אחד.
צוות השחקנים > תפקידים ראשיים

דאגלס בות' – אנתוני מרסטון. הואשם בהריגת שני ילדים, ג'ון ולוסי קומבס, בנהיגה לא זהירה.
צ'ארלס דאנס – השופט לורנס וורגרייב. מואשם ברצח חף מפשע, אדוארד סיטון, שגזר עליו עונש מוות בתלייה.
מייב דרמודי – ורה קליית'ורן. היא מואשמת ברצח סיריל אוגילבי המילטון, הילד שבו טיפלה כאומנת. היא עודדה את הילד לשחות רחוק מהחוף בתקווה שהוא יטבע. עם מותו אהובה הוגו, דודו של הילד, יירש את הון המשפחה.
ברן גורמן – סמל בילוש ויליאם בלור. מואשם ברצח אסיר הומוסקסואל, ג'יימס סטיבן לנדור, בתא המעצר.
אנה מקסוול מרטין ונואה טיילור – את'ל ותומאס רוג'רס. הם מואשמים ברצח ג'ניפר בריידי, אישה זקנה שהם עבדו אצלה.
סם ניל – גנרל ג'ון מקארתור. הוא מואשם ברצח קצין ששירת איתו, הנרי ריצ'מונד, שניהל רומן עם אשתו של הגנרל.
מירנדה ריצ'רדסון – אמילי ברנט. מואשמת באחריות למותה של ביאטריס טיילור, נערה משרתת שעבדה אצלה והתאבדה אחרי שאמילי נטשה אותה מכיוון שנכנסה להיריון.
טובי סטיבנס – דוקטור אדוארד ארמסטרונג. מואשם בהרג חולה שלו, לואיזה מרי קליז, שניתח כשהיה שיכור.
איידן טרנר – פיליפ לומברד. מואשם ברצח 21 גברים במזרח אפריקה כדי להשיג יהלומים.
צוות השחקנים > תפקידי משנה

הארלי גאלאצ'ר – סיריל אוגילבי המילטון
פול צ'הידי – אייזק מוריס, טיפוס מפוקפק המשמש כמתווך בין הרוצח לשאר המוזמנים.
צ'ארלי ראסל – אודרי
ריצ'רד הנסל – שחקן שמקליט את ההודעה המושמעת למוזמנים
כריסטופר הרטנל – פרד נראקוט
בן דירי – הנרי ריצ'מונד
מרגוט אדוארדס – מיס בריידי
רוב היפס – הוגו המילטון
סיליה הנבורי – לזלי מקארתור (קול בלבד)
טום קלג – לנדור
דייזי ווטרסטון – ביאטריס
קתרין ביילי – אוליביה אוגילבי המילטון
ג'וזף פרואן – אדוארד סיטון