stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל ההנדסה הקרבית
מבנה ויחידות > יהל"ם

יהל"ם (יחידה הנדסית למשימות מיוחדות) היא יחידת העילית של חיל ההנדסה. היא אחראית למשימות חבלה מיוחדות, פריצה הנדסית ימית, טיפול במטעני חבלה וחומרי נפץ רגישים במיוחד (סילוק פצצות), חשיפת מנהרות וסליקים, לוחמת מנהרות, פיתוח אמצעי חבלה ואמצעי חבלנות וכן הדרכה ופיתוח תו"ל הנדסי לחבלה וסילוק פצצות (ס"פ). היחידה מחולקת למספר פלגות:
סיירת יעל – משימות הנדסיות מיוחדות, קומנדו, מודיעין הנדסי, מומחי הריסה, חבלה התקפית וחומרי נפץ. הוקמה כיחידה עצמאית ב-1982 וכיום היא מאורגנת כפלגה.
ס"פ – הפלגה לסילוק פצצות. הסמכות המקצועית הצה"לית לחבלה, טיפול במטענים, השמדת אמל"ח אויב במתארים השונים וטיפול בחומרי נפץ.
ספי"ר – סילוק פצצות אוויר, עובדת בצמוד לחיל האוויר הישראלי.
סייפן – פלגת טיהור להגנה מפני נשק בלתי קונבנציונלי (אב"כ) שמשמשת גם כפלגת חבלה וסילוק פצצות.
סמו"ר – פלגת סליקים ומנהרות, מתמחה בלוחמת מנהרות.
הבזק – פלגת הרובוטיקה (פורקה ופוצלה בין שאר הפלגות).
מדרון מושלג – פלגה המתמחה בפריצה חמה וקרה.
בנוסף לפלגות האלה קיימות עוד פלגות שייעודן מסווג ופלגות העוסקות בבניין הכוח ביחידה (בית הספר האחראי על הכשרה ואימונים, תכנון ופיתוח והמכון לחקר ופירוק התחמושת).
היחידה מפעילה אמצעים מיוחדים בהם רובוטים לסילוק פצצות, רובוטים למודיעין וסיור, כלי צמ"ה רובוטיים ונשלטים מרחוק נגד מטענים ומוקשים, אמצעי חבלה מתקדמים, אמצעי סילוק פצצות מתקדמים ומערכת אמולסיה לפיצוץ מנהרות. לוחמי היחידה חמושים ברובי שירות מדגמי M4A1 ותבור X-95 פלאט-טופ וכן באקדחים בתור נשק אישי.
היחידה הוקמה ב-1995 מאיחוד של סיירת יעל והיחס"פ. בעקבות המלחמה בטרור ביהודה, שומרון ועזה הוגדלה היחידה באופן ניכר ונוספו לה פלגות חדשות. בעקבות מבצע צוק איתן הוכפל הסד"כ של היחידה והיא אורגנה כאגד הנדסי. על היחידה מפקד קצין מחיל ההנדסה הקרבית בדרגת אלוף-משנה.
יהל"ם נחשבת לאחת מיחידות העילית המובחרות והעסוקות בצה"ל ורוב פעילותה מסווגת.
מבנה ויחידות > בית הספר להנדסה צבאית

בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ) הוא היחידה בחיל ההנדסה האחראית על כלל ההכשרות ההנדסיות בצה"ל. בהל"צ ממוקם בבה"ד 14 שנמצא ליד צוקי עובדה. הבסיס הועבר לשם מאדוריים במהלך שנות התשעים של המאה העשרים. זהו הבסיס להכשרת חיילי החיל ללוחמי הנדסה מן השורה, מסלול הלוחם הוא שנה שמתוכו 8 חודשים הכשרה.
תפקידו של בהל"ץ הוא להכשיר את חיילי חיל ההנדסה בתור פלסים שלב 5 (בעלי הכשרת רובאי 05) ולאחר אימון מתקדם פלסים שלב 6 (רמת הרובאות ח"יר היא 07). בנוסף, הוא מכשיר את לוחמי חיל ההנדסה במיקוש, חבלה, גישור, פריצה, הפעלת הפומ"ה וכן מבצע הכשרות ייחודיות לאלה הממשיכים לענפי הצמ"ה (ראו קורסי צמ"ה), האב"ך או קצונה. בעתיד אמור לקום בבהל"ץ בית ספר לחבלה וכן מערך הכשרות לתפקיד "פלס-סייר" שיכשיר את לוחמי המחס"ר (מחלקות סיור) של חיל ההנדסה.
הענפים בבהל"ץ הם:
בא"ח הנדסה
הכשרת יסוד (טירונות)
פלוגת טירוני גדוד אסף (פלחה"ן "אופק")
פלוגת טירוני גדוד להב (פלחה"ן "ברקן")
פלוגת טירוני גדוד המח"ץ (פלחה"ן "געש")
פלוגת עיט (מרכזת את טירונות תומכי לחימה זרוע יבשה, בנוסף מרכזת את ההכנה לקצונה לכלל לוחמי חייל ההנדסה הקרבית.)
הכשרה מתקדמת (אימון מתקדם)
פלוגת אימון מתקדם 601
פלוגת אימון מתקדם 603
פלוגת אימון מתקדם 605
ענף המקצועות
מדור חבלה
מדור הלת״ק
מדור הרק"ם
מדור הצמ"ה
קורס מדריכות חה"ן
גדוד הפיקוד (גדוד 614)
פלס"ם
פלוגת נץ
פלוגת שחף
פלוגת עיטם
פלוגת ח"ץ (חה"ן צוערים – השלמה החיילית של קורס קציני חה"ן)
בנוסף להכשרת חיל ההנדסה, מספק בית הספר הכשרה ואימונים לכלל היחידות הלוחמות של צה"ל ובין השאר מאמן את הפלחה"ן (פלוגות חבלה והנדסה) של חטיבות החי"ר השונות וכן את אנשי היחידות המיוחדות הנדרשים למיומנויות חבלה בסיסיות.
בנוסף להדרכות, החיילים בבהל"ץ – המאוגדים תחת גדוד הפיקוד (614) – משמשים כעתודה מבצעית ומדי פעם יוצאים לבצע פעולות בט"ש ומסייעים לכוחות בשטח. בחירום לוחמי גדוד הפיקוד (614) משמשים לגדוד סדיר בנוסף לשלושת הגדודים הסדירים. כוחות מגדוד זה פוצצו את בנייני התאומים בצומת נצרים.
מבנה ויחידות > יחידת יפת"ח

בשנת 1957 מונה דוד לסקוב לסגן קצין הנדסה ראשי. הוא הקים את "חוליית לסקוב" שמטרתה הייתה פיתוח אמצעי לחימה מיוחדים עבור חיל ההנדסה. לימים הפכה "חוליית לסקוב" ליחידת "יפת"ח", הקיימת ופועלת עד היום בשורות צה"ל, במסגרת זרוע היבשה.
יחידה זו אחראית בין השאר לפיתוח גשר הגלילים, מערכת "אור יקרות", רקטות ה"זאב" (שהופעלו במהלך מלחמת ההתשה ואחת מהן פגעה והרגה את הרמטכ"ל המצרי) וחליפות מיגון לדחפורים. תת-אלוף דוד לסקוב היה מפקד היחידה במשך שנים רבות. הוא שירת עד מותו בגיל 86 (היה החייל המבוגר ביותר בצה"ל), ותמיד היה מוכן לתרום מניסיונו ורעיונותיו היצירתיים לצבא. לסקוב תכנן מספר גשרים וביצורים עבור חיל ההנדסה, ורובם יושמו בהצלחה בשטח.
במהלך השנים יפת"ח יצאה מחיל ההנדסה, אל מפח"ש (מפקדת חילות השדה), משם לאט"ל (אגף טכנולוגיסטי), ובתחילת 2006, עם ייסוד החט"ל עברה לחט"ל (חטיבה טכנולוגית ליבשה) תחת זרוע היבשה. כיום היא נמצאת בחטיבת עוז ("חטיבת הקומנדו").
מבנה ויחידות > המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות

המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות היא יחידה צבאית טכנולוגית של צה"ל לגילוי ואיתור מנהרות תת-קרקעיות. המעבדה כוללת מומחים וקצינים מתחומים שונים בהם קציני מודיעין, קציני הנדסה קרבית, קציני מחשבים ואגף התקשוב וההגנה בסב"ר, ומדענים ומהנדסים מתחומי הפיזיקה, הגאולוגיה, ההנדסה ובפרט הנדסה אזרחית והנדסת מכונות. המעבדה מנתחת מידע שאוספים החיילים בשטח ומידע שמתקבל מעבודות עפר, חפירות וקידוחי-עומק שמבצע מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית. באמצעות ניתוח המידע מסוגלת המעבדה לאתר מנהרות, חללים מתחת לקרקע ועבודות חפירה. היא מקבלת גם מידע מודיעיני וכן מידע שאוספת יחידת סמו"ר של יהל"ם המתמחה בלוחמת מנהרות.
כיום קיימות שתי מעבדות כאלה. המעבדה הראשונה פועלת בפיקוד הדרום תחת חטיבה טכנולוגית ליבשה (חט"ל), בשיתוף אוגדת עזה, חיל ההנדסה הקרבית ואגף המודיעין. היא הוקמה ב-2016. מאז הקמתה איתרה המעבדה למעלה מ-15 מנהרות טרור שנחפרו מתחת לגדר המערכת סביב רצועת עזה, אותן השמידו כוחות פיקוד הדרום, חיל ההנדסה הקרבית וחיל האוויר הישראלי. המעבדה השנייה פועלת בפיקוד הצפון תחת החט"ל, בשיתוף עוצבת הגליל, חיל ההנדסה הקרבית ואגף המודיעין. היא פורסמה בדצמבר 2018 בעקבות מבצע מגן צפוני לגילוי ואיתור מנהרות הטרור שחפר חזבאללה בגבול ישראל-לבנון אל תוך שטח ישראל. במהלך המבצע איתרו המעבדה וכוחות ההנדסה 6 מנהרות חודרות גדר, בהן מנהרות בעומק 25 ו-55 מטר.
מבנה ויחידות > פלוגות הנדסה של חטיבות חיל הרגלים

לוחמי פלוגות החבלה וההנדסה (פלחה"ן) של חטיבות חיל הרגלים הישראלי הם בעלי שייכות חילית כפולה. מבצעית וארגונית הם כפופים לחטיבות האם (למשל: פלחה"ן גולני היא חלק אורגני מגדוד הסיור של חטיבת גולני וכפופה למג"ד של גדוד הסיור, ובאותו אופן פלחה"ן נח"ל היא חלק מגדס"ר הנח"ל) אך מקצועית לחיל ההנדסה הקרבית. חלק ממסלול הכשרת הלוחמים מתבצע בבית הספר להנדסה צבאית, שם הם מוכשרים כפלס 07 ולומדים חבלה, מיקוש, פריצה, לוט"ר וכשירויות הנדסיות נוספות. בסיום ההכשרה הם חוזרים לחטיבות החי"ר. מטרת לוחמי הפלחה"ן היא לשמש ככוח הנדסי זמין עבור חטיבות החי"ר, בייחוד בלוחמה בשטח בנוי, שיפעל בצמוד ללוחמי החי"ר ולא יהיה תלוי בסיוע הנדסי של גדודי ההנדסה הקרבית שכפופים מבצעית לחטיבות חיל השריון הישראלי. עם זאת, בעת מלחמה או מבצע גדול גם גדודי ההנדסה הקרבית מסייעים להתקדמות כוחות החי"ר ומספקים סיוע הנדסי לכלל היחידות.
תגי יחידות בחיל ההנדסה הקרבית

תג מפקדת קצין הנדסה ראשי שמשמשת גם כתג היחידה של כל החיל
תג בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ)
תג יחידת יהל"ם 
×3,
תג גדוד 601 "אסף"
תג גדוד 603 "להב"
תג גדוד 605 המח"ץ
תג גדוד 614 גדוד הפיקוד
תג מפקדת הנדסה פיקוד המרכז
תג מפקדת הנדסה פיקוד הצפון
תג מפקדת הנדסה פיקוד הדרום, החל מ-2019
גדוד 7058 "מבקיעי המרכז" (גדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד מרכז)
אגד הנדסי 490
גדוד הנדסה מילואים 7107
גדוד הנדסה מילואים 8173
גדוד הנדסה מילואים 710
גדוד הנדסה מילואים 8170
תג ראשון של חיל ההנדסה, 1948
תג יחידת יפת"ח (הועברה לחט"ל זרוע היבשה)
גדוד סער 606 (פורק בסוף 1973)
תג אגד הצליחה 626 (פורק)
תג מרכז אב"כ (הועבר לפיקוד העורף)
תג גדס"כ 76 (נסגר ב-2015)
התג הישן של מפקדת הנדסה פיקוד הדרום (עד 2019)
עיטורים וצל"שים

עיטורים וצל"שים יחידתיים:
פרס ביטחון ישראל: לחיל ההנדסה על בניית והחזקת קו בר-לב, 1969
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לחיל ההנדסה הקרבית, על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר במבצע שובר גלים, 2022
צל"ש הרמטכ"ל: לגדוד 601 על מבצע עמורה, 1957
צל"ש הרמטכ"ל: לגדוד 605, על לחימתם באירועי גאות ושפל (האינתיפאדה השנייה), 2002
צל"ש הרמטכ"ל: לגדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד מרכז, על לחימתם במבצע צוק איתן והשמדת מנהרות הטרור, 2014
צל"ש אלוף: ליחידת הצמ"ה של אוגדה 340, על לחימתה בג'נין במבצע חומת מגן, 2002
צל"ש אלוף: למחס"ר 603, על חיסול עשרות מחבלים ברצועת עזה בשנים 2003–2004
צל"ש אלוף × 4: ליהל"ם, ב-2002, 2019, 2021 ו-2023
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: ליהל"ם, על פעילותם ללוחמה במנהרות הטרור, 2020
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לגדוד 601, על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-2022
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לגדוד 603, על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-2022
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לגדוד 605, על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-2022
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לי"פ חה"ן 802 פיקוד המרכז, על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-2022
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לגדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד המרכז, על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-2022
תעודת הצטיינות במבצע שובר גלים: יהל"ם, גדוד הנדסה 601, גדוד הנדסה 605, גדוד הנדסה 603 ויחידת ההנדסה של פיקוד המרכז.
עיטורים אישיים:
עיטור העוז: 8 לוחמים בחיל קיבלו את עיטור העוז
עיטור המופת: 19 לוחמים בחיל קיבלו את עיטור המופת
צל"ש הרמטכ"ל: 6 לוחמים בחיל קיבלו את צל"ש הרמטכ"ל
צל"ש אלוף: 20 לוחמים בחיל קיבלו צל"ש אלוף
צל"ש מפקד אוגדה: 8 לוחמים בחיל קיבלו צל"ש מפקד אוגדה
צל"ש מפקד חטיבה: 4 לוחמים בחיל קיבלו צל"ש מפקד חטיבה
פרסים אישיים:
פרס ביטחון ישראל × 3: לתא"ל דוד לסקוב, מייסד ומפקד יחידת יפת"ח
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לרס"ם חיים תמם, לוחם צמ"ה במילואים במבצע צוק איתן, 2014
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לאל"ם ד', מהנדס וקצין במפקדת קצין הנדסה ראשי, 2020
אות הערכה מטעם הרמטכ"ל: לרס"ם ר' ביהל"ם, אות מבצעי אישי על תרומה רבת שנים לפיתוח, הטמעה ויישום יכולות הנדסיות ייחודיות מתקדמות, 2022
הערה: המידע לקוח מאתר הגבורה.
קצין הנדסה ראשי

לקצין ההנדסה הראשי (קהנ"ר) של צה"ל תפקיד כפול:
הוא המפקד של חיל ההנדסה הקרבית ואחראי על התווית דרכו של החיל, בניין הכוח ההנדסי ופיקוח על פעילותו.
הוא הקצין האחראי על כל נושאי ההנדסה בצה"ל, ותפקידיו במסגרת זו הם למצוא פתרונות הנדסיים למצבים בשטח ולנהל פרויקטים הנדסיים קיימים.
קצין ההנדסה הראשי הוא קצין בדרגת תת-אלוף, שהוכשר כקצין בחיל ההנדסה וצבר ניסיון מבצעי כפלס ולוחם. רוב הקהנ"רים שירתו כמפקדי בית הספר להנדסה צבאית לפני שמונו לקהנ"רים, כולל תא"ל עידו מזרחי, שהחליף את תא"ל אילן סבג בתפקיד.
קצין הנדסה ראשי > קהנ"רים

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אל"ם עמנואל שחר | 1948–1954 | מייסד חיל ההנדסה, מלחמת העצמאות |
| אל"ם אפרים להב | 1954–1958 | מבצע קדש, מבצע עמורה |
| אל"ם הלל אל דאג | 1958–1964 |  |
| אל"ם אלחנן קליין | 1964–1969 | מלחמת ששת הימים |
| תא"ל ירחמיאל דורי | 1969–1972 | מלחמת ההתשה |
| תא"ל יצחק בן דב | 1972–1976 | מלחמת יום הכיפורים |
| תא"ל אריה גולן | 1976–1979 |  |
| תא"ל אבישי כ"ץ | 1979–1983 | מלחמת לבנון הראשונה |
| תא"ל יהודה כהן | 1983–1985 |  |
| תא"ל יוסף איל | 1985–1989 |  |
| תא"ל ישי דותן | 1989–1992 | מלחמת המפרץ, בעל עיטור המופת |
| תא"ל איתן לידור | 1992–1995 |  |
| תא"ל אלי טולדנו | 1995–1999 |  |
| תא"ל אברהם בן דוד | 1999–2003 | האינתיפאדה השנייה, מבצע חומת מגן |
| תא"ל שמעון (שימי) דניאל | 2003–2007 | האינתיפאדה השנייה, מלחמת לבנון השנייה |
| תא"ל משה שלי | 2007–2011 | מבצע עופרת יצוקה |
| תא"ל יוסי מורלי | 2011–2014 | מבצע צוק איתן |
| תא"ל אושרי לוגסי | ספטמבר 2014 – אוגוסט 2017 |  |
| תא"ל אילן סבג | אוגוסט 2017 – אוגוסט 2020 | מבצע מגן צפוני |
| תא"ל עידו מזרחי | אוגוסט 2020 – ינואר 2024 | מבצע שובר גלים, מלחמת חרבות ברזל |
| תא"ל יואב טורחאנסקי | ינואר 2024 – | מלחמת חרבות ברזל |
השירות בחיל ההנדסה הקרבית > גיוס לחיל ההנדסה

לשירות כלוחם בחיל ההנדסה נדרש פרופיל צבאי של 82–97. כדי לעודד גיוס ובחירת החיל כעדיפות ראשונה, מאפשר חיל ההנדסה למלש"בים הבוחרים בחיל בעדיפות ראשונה ב"מנילה" לבקש באיזה גדוד לשרת ואף לבקש לשרת עם חברים, במעין מבצע "חבר מביא חבר" או "לוחם מביא לוחם" כפי שקוראים לו בזרוע היבשה.
כמו כל חילות השדה שאינם חי"ר, גם חיל ההנדסה סבל בעבר מבעיות מוטיבציה בגיוס – כלומר: חלק ניכר מהמלש"בים שגויסו לחיל לא רצו לשרת בו בעדיפות ראשונה. אחד הצעדים שנעשו בנושא היה יצירת כומתה ייחודית בצבע אפור בהיר (לצד יצירת כומתות ייחודיות לחטיבות חיל הרגלים ושאר החילות), אך היא לא השיגה את המצופה, והיו שהעירו בציניות שמדובר בכומתה אפורה לחיל אפור. כדי להתגבר על בעיה זו הוגדר מחדש צבע הכומתה ככסוף ונטבעה הסיסמה "כומתות כסופות, אנשים זהב."
בתקופה זו ננקטו מספר צעדים להגדלת המוטיבציה לגיוס לחיל ההנדסה בקרב המלש"בים. שם החיל שונה מ"חיל ההנדסה" ל"חיל ההנדסה הקרבית" וההכשרה הקרבית של לוחם ההנדסה שודרגה. כמו כן הוחלט שמבין המתגייסים ליחידות השדה ורוצים לשרת ביהל"ם – יחידת העילית של חיל ההנדסה ואחת היחידות המיוחדות והמובחרות בצה"ל – חייבים לבחור לשרת בחיל ההנדסה כעדיפות ראשונה ואם ייכשלו בגיבוש/מיון ליהל"ם ישרתו ביחידות הרגילות של חיל ההנדסה.
בשנים האחרונות חלה עלייה במוטיבציה לשרת בחיל. בגיוס נובמבר 2009 כמעט כל המתגייסים שגויסו לחיל רצו לשרת בו בעדיפות ראשונה ובגיוס מרץ 2010 כל מי שגויס לחיל רצה לשרת בו בעדיפות ראשונה. בגיוס אוגוסט 2010 נרשם לראשונה ביקוש יותר מהיצע כאשר על כל מקום פנוי בחיל התמודדו 1.1 מלש"בים.
במפקדת קצין הנדסה ראשי ייחסו זאת לתמורה בתדמיתו של החיל מחיל אפור ומסייע לחיל קרבי הנמצא בחוד הלחימה, דבר שהתבטא בפעילות כוחות ההנדסה מאז תחילת המאה ה-21, בלחימה בטרור, ובהעלאת רמת הרובאי ל-07 (כמו חי"ר); וכן למאמצי השיווק והגברת המוטיבציה שמבצע החיל. מאמצים אלה כוללים כנסי גיוס ובהם תצוגות תכלית של יכולות החיל ומתן אפשרות למלש"בים לשאול שאלות בנוגע לשירות העתידי בחיל, מפגשים אישיים בין מלש"בים ללוחמים וקצינים בחיל, פורומי שאלות ותשובות באינטרנט, ביקורים בבתי ספר תיכונים ועוד. עוד מאמץ שתרם להגדלת המוטיבציה היא האפשרות שנתנו למלש"בים הבוחרים בחיל ההנדסה בעדיפות ראשונה ב"מנילה" לבחור את הגדוד בו הם רוצים לשרת ואף לרשום שמות של חברים איתם הם רוצים לשרת, והללו ישובצו ביחד ככל הניתן ("חבר מביא חבר"). כדי לבקש זאת צריך למלא טופס הנמצא באתר חיל ההנדסה הקרבית.
בעקבות התרומה המכרעת ללחימה של חיל ההנדסה הקרבית במלחמת חרבות ברזל, בגיוס מרץ 2024 הוביל החיל את הביקוש עם 120 אחוזי גיוס.
השירות בחיל ההנדסה הקרבית > מסלול הלוחם והכשרה

מסלול הלוחם וההכשרה אורך כשנה וכולל טירונות חי"ר, אימון מתקדם ופלוגת מסלול. בטירונות מוכשר החייל כרובאי 05 ובסוף המסלול מוכשרים כרובאי 07 ופלס 06.
טירונות חי"ר: אורכת כ-4 חודשים וכוללת בתוכה אימוני קליעה ושימוש נשק, תפעול רובי סער, מקלעים ואמצעי לחימה שונים, ירי בתנאים שונים, זריקת רימון, אב"כ, עזרה ראשונה, קרב מגע, שדאות, הסוואה, כושר גופני וכושר קרבי, מסעות, הנדסה צבאית בסיסית (בעיקר חבלה, מיקוש ופלסות), הסמכות תפקידים, חיול, משמעת צבאית וסדרת חינוך.
אימון מתקדם: אורך כ-4 חודשים וכולל בתוכו תכנים מתקדמים יותר בשלושה תחומים: הנדסה, חי"ר ורק"ם. האימון המתקדם כולל הכשרה בלוחמה בשטח בנוי, לוחמת תת-קרקע, לוחמה בשטח פתוח ותנאי מזג אוויר מורכבים, לחימה על גבי רכב קרבי משוריין (רק"ם), חבלה והנדסה מתקדמים, סדרות קרב, שבועות מלחמה, טקטיקות קרב, מיומנות קליעה והכשרת אמל"ח מתקדמת. במהלך סוף האימון המתקדם, החיילים מוסמכים רשמית כלוחמים בחיל, ולאחר טקס סיום מקבלים את סיכת הלוחם, חלק ממשיכים בפלוגות המבצעיות (רובאית או מחלקת סיור) וחלק לקורס מ"כים, קורס קצינים וקורסים שונים. בנוסף להיותם פלסים, לוחמי ההנדסה הם לוחמי חי"ר לכל דבר ועניין ולכן עוברים מסלול ותכנים זהים.
לאחר מכן מתחילים את שלב פלוגת המסלול האורך גם הוא כ-4 חודשים וכולל בתוכו חודשיים תעסוקה מבצעית בקו וחודשיים אימון גדודי. התרגילים בשלב זה נערכים במסגרת פלוגתית ומחלקתית וכוללים את כל האימונים המשקפים את התפקיד שהלוחמים יצטרכו לבצע בפעילות מבצעית ובשדות הקרב. במהלך פלוגת המסלול עוברים תעסוקה מבצעית ולאחר מכן מסיימים את המסלול. התעסוקה המבצעית והגזרות (קווים) שהחיל תופס הם בעיקר בצפון ובמרכז (וכשנדרש אז גם בדרום), כמו גבול ישראל-לבנון, גבול ישראל-סוריה, איו"ש, הר חרמון, רמת הגולן ורצועת עזה.
במהלך מסלול הלוחם הסטנדרטי ואחריו יכולים הלוחמים לצאת לקורסים שונים, בהם: קורס פלס-סייר, קורס קלעים, קורס חובשים, קורס מקלען נגב, קורס מטוליסטים (מטול רימונים), קורס לאו, קורס מפעיל בארט, קורס קשרים, קורס "דרקוניסט" (מפעיל דרקונית), "קטלן" (מפעיל קטלנית), קורס נהגי רק"ם (M113, פומ"ה ונמ"ר הנדסי) וקורס מרגמה. קורס נוסף הוא קורס צמ"ה המסמיך את החייל כלוחם צמ"ה ומפעיל D9. לאחר השירות הסדיר כלוחם בגדוד בחיל, משובצים הלוחמים לגדודי חיל ההנדסה במילואים.
כל הלוחמים בחיל ההנדסה הקרבית מוגדרים כ"לוחמי חוד", שזו הרמה הגבוהה ביותר של לוחם מבחינת מעמד והטבות מיוחדות.
השירות בחיל ההנדסה הקרבית > נשים בחיל

מפקד בהל"ץ ולימים הקהנ"ר אבישי כ"ץ אפשר ב-1972 לראשונה לנשים לשרת בבית הספר להנדסה צבאית כמדריכות הנדסה קרבית, ובכך הפכו מדריכות ההנדסה הקרבית למדריכות הראשונות בצה״ל. מאז חלק ניכר מההדרכות וההכשרות בבית הספר מועברות על ידי מדריכות. כיום משרתות בחיל מדריכות העוסקות בתחומי ההנדסה השונים: רק"ם, חבלה, צמ"ה, לת"ק, יהל"ם ועוד. המדריכות עוברות הכשרה בת 4 חודשים בבהל"ץ (בית הספר להנדסה צבאית). בקורס מדריכות חיל ההנדסה (קמ"ד חה"ן) עוברות טירונות 02 מורחבת, קמ"ד בסיסי בו עוברות תכנים הדרכתיים ותכנים הקשורים בחבלה בסיסית ולבסוף, עם שיבוץ התפקיד הסופי, קמ"ד מקצועי בו יתמקצעו באופן ממוקד ונפרד בתפקיד שקיבלה כל אחת. ולאחר מכן מי שלא יישארו להדריך בבהל"ץ, במידת הצורך, יתפזרו בבסיסי צהל השונים.[דרוש מקור]
בעקבות בג"ץ אליס מילר פתח חיל ההנדסה לנשים גם את יחידות האב"כ, שם הן מוכשרות כרובאי 03 ובסיום הטירונות ואימון מתקדם שירתו כלוחמות ביחידות מעורבות (בנים משרתים לצד בנות) של גדוד האב"כ. בשנת 2011 הפסיק חיל ההנדסה לגייס נשים לתפקידי לוחמות בגדוד האב"כ.
הגדודים, יחידות הצמ"ה ויחידת יהל"ם נותרו סגורים בפני בנות. ב-2023 התחיל פיילוט בפלגת הס"פ של יהל"ם במסגרתו בבמרץ 2023 התחיל מחזור הגיוס הראשון של טירונות ללוחמה של נשים ביהל"ם. את המסלול סיימו 10 לוחמות.
סמלי החיל

סמל חיל ההנדסה הוא החרב של צה"ל, שנמצאת בתוך צריח (המסמל את יסודות ההתבצרות, הבנייה הקרבית ועבודות ההנדסה) שמוקף בהילה של פיצוץ (שמסמלת את יסודות החבלה, סילוק הפצצות והעיסוק בחומרי נפץ). מתחת לצריח ישנה כרזה בצורת מגילה (banner) ובה שם החיל, שמופיע לעיתים כ"חיל ההנדסה הקרבית" ולעיתים פשוט כ"חיל ההנדסה".
תג היחידה החילי כולל את החרב של צה"ל על רקע פיצוץ צהוב-לבן, הכול על רקע אדום המסמל קרביות, ומוקף במסגרת כחולה עבה שעליה ברגים, שמסמלת את ההנדסה והבנייה. תג זה משמש את מקהנ"ר – מפקדת קצין הנדסה ראשי, ואילו יחידות אחרות בחיל זוכות לתג יחידה משלהם (שלרוב משלב חלק מהמוטיבים של התג החילי).
לחיל ההנדסה כומתה בצבע אפור בהיר, המוגדר רשמית ככסוף, שעליה סמל החיל. הצבע הכסוף נבחר בשנת 1983 על ידי קצין ההנדסה הראשי, תא"ל אבישי כ"ץ, שהחליט לשנות את צבע הכומתות של החיל משחור כדי להעצים את תדמיתו: כץ נזכר שבילדותו הוא קרא סיפור בשם "מכרות המלך שלמה", אשר בו סופר על שני שבטים, האחד טוב, ואחד רע, כאשר השבט הטוב נקרא: "שבט כסופים", לא ניתן היה להשתמש בצבע כסף על הבד הצבאי, אז הוחלט לבחור בצבע דומה – אפור בהיר, שמוגדר רשמית ככסוף.
צבעי הדגל החילי הם שחור וכתום. צבעי הדגל נבחרו בעקבות מבצע עמורה ("אדמה חרוכה") בו השמיד חיל ההנדסה את תשתיות הצבא המצרי בחצי האי סיני בעקבות הנסיגה ממנו אחרי מבצע קדש. כתום מסמל את להבות הפיצוצים והשחור את האדמה החרוכה שהשאיר חיל ההנדסה. דגל זה הוא הבסיס לדגלים השונים של יחידות החיל, כאשר על המשולש הכתום מוטבע סמל או תג של כל יחידה. נס חיל ההנדסה הקרבית – הדגל הראשי והטקסי של החיל, שמשמש גם בטקסים, לרבות טקס הדלקת המשואות – מורכב מהדגל החילי כאשר על המשולש הכתום מוטבע סמל החיל, והדגל מוקף בגדילים זהובים.
ביוני 2020 השיק חיל ההנדסה הקרבית סיכת לוחם חדשה. הסיכה הוגדלה, הפומה הוחלפה בנמרה (לסמל את המעבר מהפומ"ה לנמר"ה) והכנפיים עוצבו בצורת גשרי צליחה. אלמנטים מהסיכה הישנה שנשארו כוללים פיצוץ אדום שעליו צריח המסמל הנדסה וחרב צה"ל המסמלת את היותו חיל לוחם בצה"ל.
המוטו של החיל הוא "הנדסה קרבית – ראשונים תמיד".
עד שנות ה-2000 המנון החיל היה "לך בעקבות הכסופים". ב-2002 נכתב והולחן המנון חדש לחיל על ידי ניב גולן. ההמנון בוצע על ידי נינט טייב, אז חיילת בחיל ההנדסה ולימים זוכת כוכב נולד וידוענית מפורסמת. ההמנון מתייחס לכלל היחידות המרכיבות את החיל ("יהל"ם בכתר, עוצמה בכלי צמ"ה, גדוד המח"ץ להב ואסף פלסים מהשורה הראשונה. כל אנשי האב"כ, טוהר המשימה...") ולתפקידו של החיל כפורץ הדרך, תוך ציון המוטו של החיל "הנדסה קרבית – ראשונים תמיד" וצבע הכומתה של החיל כפי שהוא מוגדר בצה"ל – כסף.
מילות השיר "המנון חיל ההנדסה הקרבית", באתר שירונט
קליפ וידאו וביצוע של ההמנון, אתר עמותת חה"ן
הנצחה

אתר ההנצחה של חיל ההנדסה הקרבית ממוקם בין משמר דוד ליער חולדה, במקום ממנו נפרצה "דרך הגבורה" (דרך בורמה הישראלית). ב-1950 הוקמה במקום אנדרטה לפורצי הדרך וב-1982 היא נהפכה לאנדרטה לחיל ההנדסה ונוסף לה קיר ובו שמות כל חללי החיל. ב-22 בספטמבר 2009 הוקם במקום ביתן הנצחה ובו חדר זיכרון ותערוכה על חיל ההנדסה. בעתיד מתוכנן לקום באתר מוזיאון לחיל ההנדסה ובו חדר זיכרון, תצוגת מורשת, תערוכות, תצוגת כלים ואודיטוריום. ביוני 2017 חנכה עמותת חיל ההנדסה את "שביל אבני המורשת" ובו 24 סלעים ועליהם שלטים עם תיאור מורשת והיסטוריית חיל ההנדסה ויחידותיו, כולל ברקוד סלולרי המקשר לתוכן מורשת מקוון ומולטימדיה. הסלעים מחולקים לפי יחידות ולפי מלחמות ומבצעים צבאיים. ביוני 2023 נחנך חלקו השני של שביל המורשת ובו 60 אבני זיכרון.
בשנת 2007 הנפיקה החברה הממשלתית למדליות ומטבעות מדליה להנצחת חיל ההנדסה הקרבית בעיצובו של מאיר אשל, המדליה כוללת את סמל החיל והמוטו מצד אחד, ודחפור D9L משוריין עם פלס מצד שני.
האנדרטה ודגל החיל לצד דגל ישראל
קיר הזיכרון לחללי חיל הנדסה במערכות ישראל
לוח הסבר שהוצב בחגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל
הרמטכ"ל רב-אלוף בני גנץ בטקס התייחדות לזכר חללי חיל ההנדסה הקרבית באתר חולדה 9 בספטמבר 2014
הרמטכ"ל רב-אלוף בני גנץ בטקס התייחדות לזכר חללי חיל ההנדסה הקרבית באתר חולדה 9 בספטמבר 2014
ראו גם

היסטוריה של חיל ההנדסה הישראלי
חיל ההנדסה במלחמת יום הכיפורים
צבא ההגנה לישראל
מלחמות ישראל
מבצעי צבא הגנה לישראל
הנדסה קרבית
קורס צמ"ה
דחפור די-9 בשירות צה"ל – הדחפור המשוריין של חיל ההנדסה ושימושיו
צליחה בצה"ל – תחום הנמצא תחת אחריות חיל ההנדסה הקרבית
מוקש – פינוי מוקשים ומיקוש נגדי הם אחד התפקידים העיקריים של חיל ההנדסה הקרבית
לקריאה נוספת

תא"ל מיל. ישי דותן, אפי מלצר, יהורם גלילי, ראשונים תמיד: מורשת חיל ההנדסה הקרבית, ישראל: אפי מלצר מחקר והוצאה לאור בשיתוף עמותת פלס, 2018, מסת"ב 978-965-7195-50-5
אשה בורחת מבשורה

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  דויד גרוסמן
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  רומן 
 הוצאה
 הוצאה:  הספריה החדשה
 תאריך הוצאה:  2008
 מספר עמודים:  633
 פרסים
 הפרס הגדול של גיבורי מדאם פיגארו לרומן זר (2012)  פרס מדיסיס זר (2011) 
 
אשה בורחת מבשורה הוא רומן מאת דויד גרוסמן, שיצא לאור בתחילת 2008 במסגרת "הספריה החדשה". הרומן מספר על אורה, אם של חייל המשתתף במבצע צבאי, היוצאת לטיול ברחבי ישראל כדי "לברוח" מהבשורה האפשרית על מות בנה.
כתוב בתחילת הסיפור  4 נערים .
זה לא נכון . זה 2 נערים ונערה ששמה " אורה "
עלילה

הספר נפתח בבית חולים בזמן מלחמת ששת הימים. שלושה נערים בני 16 - אורה, אברם ואילן, נמצאים בבידוד, החולים היחידים. שלושת הנערים סובלים מאוד בחיי היום-שלהם, כל אחד מסיבותיו שלו. בתחילה נראה שאורה ואברם מפתחים רומן, אולם בסופו של דבר אורה דווקא מתאהבת באילן.
לאחר מכן הספר "קופץ" כמה עשורים קדימה. אנו מגלים שאורה ואילן התחתנו, ויש להם שני בנים. הבן הצעיר, עופר, יוצא למבצע צבאי גדול. אורה מנסה בהתחלה לחכות לו בבית, אבל מפתחת חרדות מפני כניסתם של חיילי קצין העיר והודעתם על מות בנה. היא מחליטה לצאת לטיול, כדי לא להיות בבית בזמן שהבשורה מגיעה, וכך "לברוח" ממנה. היא מגדירה את עצמה כ"סרבנית־הבשורה הראשונה". היא מחליטה לקחת איתה למסע את אברם, אביו של עופר (אשר התכחש כל השנים לכך שעופר הוא בנו). לאורך שאר הספר השניים מטיילים בקטעו הצפוני של שביל ישראל, פוגשים אנשים, ואורה מספרת לאברם על חייה.
מטרת הטיול היא לדבר על עופר, אולם למעשה נפרשת תמונה של סיפור חייה של המשפחה ושל אברם. אנו מגלים שאברם נפל בשבי המצרי במלחמת יום הכיפורים, בזמן שהיה חייל. הוא עונה בשבי וכששוחרר, איבד את הרצון לחיות. אנו שומעים את סיפור התבגרותם של שני הבנים של אורה ואילן. אנו גם שומעים על חוויותיהם של אברם ואילן מהמלחמה והשבי. אנו מגלים שהמשפחה של אורה ואילן נמצאת במשבר בנקודת הזמן שבו הסיפור מתרחש. במהלך הטיול מתנתקים אורה ואברם מהציווילזציה כדי שהם לא ישמעו חדשות על המבצע.
מלבד הסיפורים הרבים, הספר גדוש בתיאורים של הטיול עצמו, אנשים שאורה ואברם פוגשים במהלך הדרך, וכדומה. במהלך הטיול מתואר תהליך השיקום החלקי של אברם. לכל אורך הספר עומדת באוויר השאלה שאורה שואלת את עצמה - האם עופר נפגע במהלך המבצע הצבאי?
דמויות

יש בספר חמש דמויות מרכזיות. הספר מספר על אישיותן וחייהן בפירוט יוצא דופן. מלבד זאת יש עוד הרבה מאוד דמויות משניות. חמש הדמויות המרכזיות הן:
אורה - הדמות הראשית בספר. למדה עבודה סוציאלית ואז הפכה לפיזיותרפיסטית. מתוארת כאישה רגישה ואינטליגנטית, הכי פחות "מחוספסת" במשפחה שלה.
אברם - אהוב נעוריה של אורה. מתואר כנער אינטליגנטי ושנון באופן יוצא דופן, מלא יצירתיות וחן, ובעל השכלה ספרותית רחבה מאוד. חולם להיות כותב תסכיתים כשיגדל. לאחר שהוא נשבה במלחמה אברם מאבד את כל הקסם והחן שלו, והופך לשבר כלי. במהלך הטיול הוא משתקם מעט.
אילן - בעלה של אורה. ציניקן מחוספס, מלא שנינות. לא מראה רגשות לעיתים קרובות. בנעוריו היה חברו הטוב ביותר של אברם, והשניים חלמו לכתוב תסכיתים יחדיו. במהלך המלחמה הוא מחליט שלא יעסוק יותר באומנות, ופונה לעסקים.
עופר - בנם של אורה ואברם. מגודל על ידי אורה ואילן. חלק ניכר מהספר סובב סביב התיאור שלו, של גדילתו ושל התבגרותו. מתואר כנער כובש וחייכני.
אדם - בנם של אורה ואילן. אחיו הגדול של עופר. כמו אביו, גם הוא ציני ומחוספס. חבר בלהקת היפ הופ.