stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טנקים בשירות צה"ל
לקריאה נוספת

מרש גלברט, Modern Israeli Tanks and Infantry Carriers 1985-2004, אוקספורד: אוספרי הוצאה לאור, 2004, ISBN 1-84176-579-1
הערות שוליים

↑  קישור לדיון בפורום פרש על חטיבה 188, במסגרתו עוסקים גם בשימוש בטנקי שרמן M51 במהלך מלחמת יום הכיפורים
| טנק |
| --- | --- | --- |
| ערכי משנה | היסטוריה של הטנקים • מבנה הטנק • סוגי טנקים • דגמי טנקים עיקריים (לפי ארצות) |  |
| מיגון הטנק | שריון פסיבי • שריון מרוכב • שריון ריאקטיבי • מערכת הגנה אקטיבית לטנקים • מדוכות עשן |  |
| ראו גם | לוחמת שריון • חיל שריון • רכב קרבי משוריין  • טנקים בשירות צה"ל • חיל השריון הישראלי |  |
| נגד טנקים | נגד טנקים • רקטה נגד טנקים • טיל נגד טנקים • תעלת נ"ט • בזנ"ט • מטען גחון |  |
דגמים נבחרים • טנקי מערכה מודרניים
סיבוב קנדי

סיבוב קנדי (באנגלית: Kennedy Round), שנמשך משנת 1964 עד שנת 1967, היה סיבוב המשא-ומתן השישי ב-GATT והארוך ביותר עד אז. הוא נקרא על שם נשיא ארצות הברית ג'ון פיצג'רלד קנדי, שהשיג מהקונגרס האמריקאי את חוק הרחבת הסחר (Trade Expansion Act) בשנת 1962, מהלך שנחשב כגורם ראשי בהצלחת הסיבוב.

סיבוב קנדי הביא את הפחתת המכסים הרבה ביותר מסיבובי ה-GATT עד אז, אף כי הסיבוב הבא, סיבוב טוקיו (Tokyo Round), הביא להפחתה בשווי 300 מיליארד דולרים לעומת 40 מיליארד בסיבוב קנדי. בדיוני הסיבוב החלו גם לראשונה להפחית חסמי סחר בלתי מכסיים. רוב ההפחתות בסיבוב קנדי היו על סך העולה על 50% מהמכס המקורי ונוהלו לפי שיטת ההפחתה הליניארית.
פתיחת הסיבוב והחידושים בו

ההחלטה הרשמית לפתוח בסיבוב קנדי התקבלה בסוף כינוס שרים מטעם ארגון ה-GATT ב-21 במאי 1963. השרים קבעו את תחילת הסיבוב ב-1964, וכי בסיבוב ישתתפו נציגי מדינות רבות ככל הניתן להורדת חסמי סחר הדדית, גם למוצרים תעשייתיים וגם למוצרים חקלאיים. ההחלטה התכוונה במפורש להבטיח למוצרים חקלאיים גישה לשווקים עולמיים, וגם הורתה על הורדת מכסים והורדת חסמי סחר בלתי מכסיים (NTB's). הפחתת המכסים הייתה מיועדת להתבצע באופן כללי, כאשר כל מדינה מורידה את מכסיה במספר אחוזים דומה לשאר המדינות (השיטה הליניארית). הוחלט להעניק פטור במספר מקרים מזערי ככל הניתן ולדרוש הצדקה מכל מדינה לכל תחום מוצרים יוצא דופן.

ההתייחסות המפורשת לחסמי סחר בלתי מכסיים נבעה מדחיפות הטיפול בחסמים אלה, שחשיבותם היחסית עלתה ככל שרמת המכסים העולמית ירדה. לאחר חמישה סיבובי ה-GATT הראשונים, בהם לא טופלו חסמי סחר בלתי מכסיים, כבר הייתה להם חשיבות רבה יותר מבעת הקמת ה-GATT, וזאת הייתה צפויה לגדול עוד יותר לאחר הפחתת המכסים הצפויה בסיבוב הנוכחי. בנוסף, יועדו לטיפול הוראות מנהליות וטכניות, נוהלי חישוב מכסים, מדיניות רכישה על ידי מדינות, מיסים פנימיים, אמצעים נגד היצף (Anti-Dumping) והגבלות כמותיות.

הכוונה להוריד מכסים על מוצרים חקלאיים הייתה חידוש בסיבוב קנדי. בנוסף, ההתייחסות המכוונת בהחלטה למדינות המתפתחות הייתה חדשנית.

הרחבה נוספת בתחומי העניין המטופלים על ידי GATT הייתה בניסיון לשלב כלכלות קומוניסטיות מרוכזות במערכת ה-GATT. קבלת ההחלטות המרכזית במזרח אירופה הקשתה לדעת את הסיבה שרכישת מוצרים התקבלה או נדחתה במקרה נתון. בנוסף, דאגת מדינות המזרח מחרם או חוסר מטבע חוץ עודדה אותן לשלם מחירים יקרים יחסית בתוך הגוש המזרחי בגלל הביטחון שיוכלו להמשיך ברכישות בתוך הגוש בלי הפסקות.
השחקנים העיקריים

השחקנים העיקריים בסיבוב קנדי היו ארצות הברית והקהילה האירופית. לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה, נקלעה ארצות הברית למשא ומתן עם מעצמה כלכלית בעלת כוח המתקרב לכוחה. ההתחזקות האירופאית מנעה מארצות הברית להקריב ממשאביה הכלכליים לטובת הקהילה האירופאית, כפי שהייתה עושה בעבר, וההתנגשות בין שתי המעצמות הכלכליות תרמה להעלאת ספקות באותה תקופה בנוגע לברית המערב נגד ברית המועצות וגרורותיה, כולל ספקות על המשך קיום נאט"ו.

מבחינה מבנית, עליית הקהילה האירופאית איימה על ה-GATT באופן עקרוני. ה-GATT יועד לקדם סחר חופשי בכל העולם על בסיס עקרון המדינה המועדפת ביותר (MFN), אבל הקהילה האירופאית מבוססת על אזוריות, המקנה יתרונות סחר למדינות אירופה החברות באזור סחר חפשי משלהן, ומזיקה לסחר אמריקאי. רמת ההצלחה בהפחתת מכסים בסיבוב קנדי הייתה עתידה לסמן באיזה כיוון הסחר העולמי מתקדם: לסחר חפשי כללי, או למספר אזורי סחר מסוגרים יחסית.

למעשה, בעליית הקהילה האירופאית, שאיימה על מערכת ה-GATT, היה טמון כלי בעל חשיבות רבה להמשך המערכת הזאת. עוצמת כלכלת הקהילה הובילה להפחתת מכסי ארצות הברית ונתנה למדינות רבות אחרות להוריד ממכסיהן הן, ובכך הייתה מגורמי ההצלחה העיקריים בסיבוב קנדי. יש גם הרואים בקהילה האירופאית לא רק גורם ראשי בהצלחת הסיבוב, כי אם גורם ראשי בגרימתו: ייתכן מאוד שהקונגרס האמריקאי לא היה מעביר לנשיא סמכויות נרחבות למשא ומתן בסיבוב ה-GATT אילו לא נשקפה סכנה מקידום איחוד השווקים האירופאים על חשבון סחר ארצות הברית עם כלכלות אירופה.

רוב המדינות המפותחות לבד מארצות הברית והקהילה האירופאית התייחסו בכובד ראש להצעות שתיהן, מחמת היותן הסוחרות החשובות ביותר והצורך היוצא מכך לספק את דרישותיהן. לעמדתם הזו היה תפקיד גם במחדלים במשא ומתן, דוגמת אי ההצלחה לחשב שיטה עקבית וגורפת להפחתות מכסים, כאשר המדינות האחרות העדיפו לא להתנגד להצעותיהן של השחקניות העיקריות. לצד עליית הקהילה האירופאית כמשקל נגד לארצות הברית, מעמד בריטניה במשא ומתן בענייני סחר היה בתהליך ירידה. כבר בסיבוב הקודם, סיבוב דילון, חלקה של בריטניה בסחר העולמי היה במגמת ירידה, והמגמה הזאת הייתה ניכרת עוד יותר מניהול המשא-ומתן בסיבוב קנדי במידה רבה בין ארצות הברית והקהילה האירופית.
המדינות המתפתחות ומדינות בעלות מבנה כלכלי מיוחד

החלטת השרים המכריזה על מועד התחלת סיבוב קנדי הכירה במצב המדינות המתפתחות המיוחד, והכוונה הייתה להוריד כמה שניתן מהחסמים העומדים בפני ייצוא מהמדינות הללו, ולהורות למדינות המפותחות לא לצפות לוויתורים הדדיים מהמדינות המתפתחות. עניין המדינות המתפתחות נהיה בסיבוב קנדי משמעותי ביותר בעקבות הצטרפות הרבה מהן ל-GATT בשנים ובחודשים שלפני הסיבוב, ביניהן אוגנדה, בורקינה פאסו, בנין, גבון, ג'מייקה, חוף השנהב, טוגו, טנזניה, טרינידד וטובגו, ישראל, כווית, מדגסקר, מוריטניה, ניגר, ניגריה, סנגל, צ'אד, קונגו, קמרון, קניה, קפריסין והרפובליקה האפריקנית המרכזית.

הסיבוב סייע במיוחד למדינות המתפתחות, כי שיטת המשא-ומתן הליניארית חלה גם על מוצרים החשובים בכלכלותיהן, כשניהול משא ומתן על פי השיטה המסורתית היה עלול להתרכז במוצרים החשובים לכלכלות הגדולות. בסיבוב היו המדינות הללו מוכנות להציע הפחתות מעטות ביחס למדינות המפותחות, בטענה כי הורדת מכסי המפותחות תגדיל את ייבוא המתפתחות וככה תטיב גם למדינות המפותחות. הטענה הזאת התקבלה כבר בישיבת השרים בנובמבר 1961, בה התקבל לראשונה עקרון הגמישות לגבי מדינות מתפתחות במקום הדדיוּת.

למרות עקרון הגמישות, המדינות המתפתחות נתקלו במוצרים יוצאי דופן בלתי מתקבלים. כאמור, על כל משתתפת בסיבוב היה לספק רשימת מוצרים עליהם לא תחול שיטת ההפחתות הרגילה. למשל, חוק הרחבת הסחר אסרה או הגבילה הרדת מכסים על מוצרים כגון עופרת, אבץ, בדי צמר ומנעולים, כתוצאה מסירוב ארצות הברית להפחית את מכסיה על המוצרים האלה כדי למנוע פגיעה בתעשייה האמריקאית.

בעקבות הסיבוב, ייצוא המדינות המתפתחות אל הקהילה האירופאית, ארצות הברית ויפן עלתה ברמה דומה לעליית ייצוא המדינות המפותחות בתחומי מוצרים שמכסם הופחת. אך כשמונים אחוז מייצוא המדינות המתפתחות היוו חומרי גלם, ורוב ההפחתות בסיבוב לא היו בתחום המוצרים ההוא. המדינות המתפתחות גם לא הרוויחו הפחתות משמעותיות במכסים המוטלים על מוצרים תעשייתיים פשוטים, דוגמת מוצרי עץ, בהם מדינות אלה נהנו מיתרון יחסי, אך היוו אחד מיוצאי הדופן האמריקאים להפחתות המכסים הליניאריות על מוצרים תעשייתיים. עם זאת, סיבוב קנדי הביא הפחתות משמעותיות למוצרים המיוצאים על ידי המדינות המתפתחות לארצות הברית, הקהילה האירופאית, בריטניה ויפן, בסך העולה על שני מיליארדי דולרים לשנה. ארצות הברית הפחיתה גם מכסים המוטלים על בדים מסוימים כדי לעזור למדינות המתפתחות, למשל הפחתה בחמישים אחוזים לבדי כותנה המיוצרים ידנית בתעשיות בית וביטול המכסים על מוצרים טרופיים, כנראה בגלל שהפחתות בתחומים האלה לא היו צפויות להזיק באופן משמעותי לשום תעשייה אמריקאית.

לצד המדינות המתפתחות, יש להזכיר את קבוצת המדינות שהוגדרו "כבעלות מבנה כלכלי מיוחד" (אוסטרליה, דרום אפריקה, ניו זילנד וקנדה), שבהן לייצוא חומרי גלם היה חלק מרכזי ומשמעותי. בהחלטת השרים המכריזה על פתיחת סיבוב המשא-ומתן צוין שייתכן כי שיטת ההפחתות הליניארית לא תביא למדינות בעלות מבנה כלכלי או מסחרי מיוחד הטבות המקבילות להקרבותיהן. לכן, למרות שרוב המדינות המשתתפות בסיבוב הפחיתו מכסים לפי השיטה הליניארית, אוסטרליה, דרום אפריקה, ניו זילנד וקנדה הפחיתו באופן ממוקד ולא ליניארי.
כימיקלים

גם הסחר בכימיקלים היה נושא חשוב בדיוני סיבוב קנדי. עד סיבוב קנדי החיל הממשל האמריקאי מכסים על כימיקלים בנזיניים (benzenoid chemicals) על פי מערכת מחירי המכירה האמריקאים (American Selling Price, ASP), שקבעה את מחירי הכימיקלים המיובאים כאילו היו דומים למחירי המוצרים האלה בתוך ארצות הברית. המחירים הפנימיים האלה היו בדרך כלל גבוהים מהמחירים האמתיים ב-71% עד 102%, ובכך ההסדר הגדיל באופן משמעותי ביותר את המכסים המשולמים על ידי מייצאי כימיקלים אירופאים.

נושא הכימיקלים היה מאוד חשוב למדינות אירופה בגלל פגיעת מערכת מחירי המכירה האמריקאים בביטחון חברות אירופאיות: הן לא יכלו להיות בטוחות טרם הייצוא לארצות הברית על איזה מחיר יתבסס המכס. חילוקי הדעות בתחום הכימיקלים, כמו בתחום הדגנים, כמעט גרמו לסיכול הסיבוב, בגלל הפער בין המציאות ובין דרישות הקהילה האירופאית ובריטניה, ונראתה התקדמות לכיוון הסדר רק לקראת סוף הסיבוב. בדצמבר 1965, ביקש השגריר הרטר מוועדת המכסים (Tariff Commission) האמריקאית, על פי הוראות הנשיא ג'ונסון, לחשב איך ניתן להמיר את מערכת מחירי המכירה האמריקאים לשערי מכסים רגילים. לאחר קבלת הדוח המבוקש, חובר דוח נוסף על השפעת החלפת המערכת במערכת מכסים רגילה, וכן על השפעת הפחתת המכסים האלה ב-50% על תעשיות אמריקאיות.

סוכם כי ארצות הברית תבטל את מערכת מחירי המכירה האמריקאים, בעוד היא זכתה בהפחתות מכסים אירופאיות הרבה יותר עמוקות בתחום הכימיקלים מההפחתות האמריקאיות. בנוסף, ארצות הברית שכתה לביטול הדרה נגד דגמי מכוניות אמריקאים במסי הכבישים המוטלים על ידי הקהילה האירופאית, הפחתת ההעדפה הבריטית למוצרי טבק מקומיים וביטול המכסות השווייצריות לפירות משומרים בסירופ תירס.
אמצעים נגד היצף

בסיבוב קנדי טופל גם נושא האמצעים נגד היצף. היצף מוגדר כמכירת מוצר בשוק חיצוני במחיר זול יותר ממחירו בשוק הבית, כדי להחזיק בחלק גדול יותר מהשוק החיצוני. הייתה התנגדות לחוק נגד היצף (Anti-Dumping Act) האמריקאי מצד הקהילה האירופאית ובריטניה, בגלל שהחוק האמריקאי הרשה התחלת חקירה בלי כל תלונה על היצף וגם במקרה של תלונה בלתי מבוססת. מעת פתיחת התחקיר הראשוני הייתה השהייה בהסדרי המכסים לייבוא מוצרים עליהם מדובר בתחקיר, ובמקום להתחיל לחשב את הנזק היוצא מההיצף עם התחלת התחקיר הראשוני, תחקיר החישוב היה מתחיל אחריו, וממשיך להפריע להסדרי הסחר במוצרים זמן ארוך יותר מאשר נדרש. למדינות אחרות לא הייתה חקיקה כדוגמת החקיקה האמריקאית ולא היה שימוש נרחב בהסדר שכזה, למעט קנדה, בה יושמה בתדירות יחסית חקיקה שלא דרשה פגיעה כתנאי לתחקיר.

ארצות הברית מצידה, חששה שהפחתת מכסים משמעותית כמו ההפחתה הצפויה כתוצאה מסיבוב קנדי תגרום לשימוש נרחב יותר בחקיקה נגד היצף במדינות אחרות, וגם ראתה בסיבוב הזדמנות להשפיע על התגבשות מדיניות הקהילה האירופאית נגד היצף, שהייתה בתהליך היווצרותה. עם זאת, לא ראתה המשלחת האמריקאית לנכון לשנות את סעיף 6 ל-GATT, הדן בהיצף, כי שינוי כזה היה דורש את הסכמת הסנט האמריקאי, שם כוחות פרוטקציוניסטיים היו עלולים למנוע הסכמה כזאת.

על הרקע הזה הוחלט כבר ב-1966 לא לשנות את ה-GATT באופן שיחייב מדינות במפורש, אבל להעניק לסעיף 6 פרשנות חדשה, המכונה "הנחיות למניעת היצף" (Anti-Dumping Code). נקבע כי התחקיר הראשוני וחישוב הנזק יתרחשו בבת אחת, כי ייתבעו דמי נזקים רק עם ההיצף היה הגורם העיקרי בגרימת הנזק וכי כל אחד ממייצרי מוצר נתון בתוך מדינה ייחשב כמייצר פנימי. ההנחיות התקבלו לבסוף כאחד מנספחי ההסכם הסופי של הסיבוב.
סיום הסיבוב

הסכמי סיבוב קנדי נחתמו ב-30 ביוני 1967. היום האחרון לפני שפג חוק הרחבת הסחר האמריקאי. במסמך הראשון, המכונה "הפעולה הסופית" (Final Act), נמנים שאר ההסכמים שהתקבלו וחתומות כל המדינות שהשתתפו בסיבוב. הראשונה מבין השאר היא נספח ז'נבה משנת 1967, בה רשומים מכסי מדינות ה-GATT החדשים לשישים ושבע מדינות ששינו את מכסיהם כתוצאה מהסיבוב. בנוסף להסכמים, הוכנו נספחים להצטרפות ל-GATT של איסלנד, אירלנד, ארגנטינה ופולין.

בעת החתימה על הסכמי סיבוב קנדי, המדינות המשתתפות יצרו תקדים ברור להמשך הפחתת מכסים, למשא ומתן מוצלחים למרות כמות משתתפות רבה ואף לטיפול מערכת ה-GATT בחסמי סחר בלתי מכסיים. כל פני הליברליזציה המסחרית האלה התקדמו עוד יותר בסיבובים הבאים, הממשיכים גם הם לפתח את הסחר הבינלאומי.
לקריאה נוספת

Balassa, Bela, Trade Liberalization among Industrial Countries: Objectives and Alternatives (New York: Mc-Graw-Hill Book Company, 1967)
BBC, 2011, Timeline: World Trade Organization, Updated 8 February 2011, Accessed 2 June 2011, http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/country_profiles/2430089.stm
Curtis, T. Bradford, and John R. Vastine, The Kennedy Round and the Future of American Trade (New York: Praeger, 1971)
Deese, David A., World Trade Politics: Power, Principles, and Leadership (New York: Routledge, 2008)
Evans, J.W., Kennedy Round in American Trade Policy: Twilight of the G.A.T.T.? (Massachusetts: Harvard University Press, 1971)
Finger, J.M., "Effects of the Kennedy Round Tariff Concessions on the Exports of Developing Countries", in The Economic Journal 86(341), 1976: 87–95
GATT, "Summary of Results of the Kennedy Round", In Economic Relations after the Kennedy Round, ed. by Frans A.M Alting von Geusau, (Leyden: A.W. Sijthoff, 1967)
GATT, 1968, "Protocols: 1964–67 Trade Conference Final Act" Accesed 2 June 2011, http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/kennedy_e.pdf
Albregts, A.H.M., and A.J.W. van de Gevel, "Negotiating Techniques and Issues in the Kennedy Round", In Economic Relations after the Kennedy Round, ed. by Frans A.M Alting von Geusau, (Leyden: A.W. Sijthoff, 1967)
Hedges, Irwin R., "Kennedy Round Agricultural Negotiations and the World Grains Agreement", Journal of Farm Economics 49(5), 1967: 1332–1341
Migone, Raúl C., "Statement by Raúl C. Migone, Representative in Europe of the Organization of American States, to the International Colloquium on Atlantic Relations after the Kennedy Round", In Economic Relations after the Kennedy Round, ed. by Frans A.M Alting von Geusau, (Leyden: A.W. Sijthoff, 1967)
Preeg, Ernest H., Traders and Diplomats: An Analysis of the Kennedy Round of Negotiations under the General Agreement on Tariffs and Trade (Washington: Brookings Institution, 1970)
Rehm, John B., "Developments in the Law and Institutions of International Economic Relations: The Kennedy Round of Trade Negotiations", in The American Journal of International Law 62(2), 1968: 403–434
Uri, Pierre, "Final Report of the Colloquium on Atlantic Relations after the Kennedy Round", In Economic Relations after the Kennedy Round, ed. by Frans A.M Alting von Geusau, (Leyden: A.W. Sijthoff, 1967)
WTO, "The 128 Countries that Had Signed GATT by 1994", Accessed 2 June, 2011, http://www.wto.org/english/thewto_e/gattmem_e.htm
הדיוויזיה ה-84 (ורמאכט)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  דיוויזיית חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2 בפברואר 1944 – 8 באפריל 1945 (שנה)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים
 
הדיוויזיה ה-84 (בגרמנית: 84. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הוורמאכט במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-2 בפברואר 1944, והועמדה תחת פיקוד ארווין מני. הדיוויזיה הוצבה בחוף תעלת למאנש כחלק מהארמייה ה-15, ולחמה במהלך המערכה בנורמנדי ובמהלך קרב פאלז, שם הושמדה הדיוויזיה. הדיוויזיה הוקמה מחדש באזור הריין התחתון, ולחמה בקרבות בגרמניה, ובתחילת מרץ 1945 הושמדה שוב בלחימה באזור הווזל.
מפקדים

ארווין מני (2 בפברואר 1944 – 21 באוגוסט 1944)
היינץ פיביג (26 בספטמבר 1944 – 8 במאי 1945)
גינס (בירה)

| --- | --- |

 סוג:  מותג בירה 
 יצרן:  דיאג'יו 
 מוצא:  אירלנד אירלנד
 מועד הכנה ראשוני:  1759 
 
גינס (באנגלית: Guinness) היא בירה כהה מסוג סטאוט המבושלת במבשלת סנט ג'יימס גייט בדבלין, אירלנד, על ידי חברה בעלת אותו שם שנוסדה על ידי ארתור גינס, בשנת 1759.
בירה גינס מכילה חנקן, בנוסף לפחמן דו-חמצני, במטרה להפחית את טעמה החומצי של החומצה הפחמתית, תוצר ההמסה של הפחמן הדו-חמצני במים. בזאת שונה גינס מבירות "אקסטרה סטאוט" אחרות.
למרות התדמית של "ארוחה שלמה בכוס" שהודבקה לעיתים לבירה גינס, היא מכילה רק 198 קלוריות לפיינט (כחצי ליטר), פחות מאשר חלב רזה או מיץ תפוזים.
החברה נמצאת כיום בבעלות יצרנית האלכוהול הבריטית דיאג'יו, שמאפשרת גם לזכיינים בארצות אחרות לייצר אותה, אך מבקרים רבים טוענים כי במקרים אלו טעמה שונה[דרוש מקור]. ניגריה היא השוק השלישי בגודלו, והצומח מהר מכולם, בו משווקת בירה גינס.
בשנת 2017 המבשלה שינתה את הדרך בה היא מסננת את השמרים מהבירה. לפני כן, הסינון היה נעשה בעזרת "דבק דגים" (מעיים של דגים). השיטה החדשה נעשית בעזרת קרניים אולטרה-סגולות ואיננה כוללת שימוש בבעלי חיים.
מבשלת גינס

המבשלת נוסדה על ידי ארתור גינס שחכר מבשלת שיכר קטנה בדבלין, ב-1759, והתמחה בבירות ales ו-porter. בשנת 1886 הנפיקו בני הדור השלישי את החברה בבורסת לונדון,
בשנות ה-50 של המאה ה-20, מבשלת ארתור גינס החלה לייצר גם סוגי בירה ומשקאות אלכוהוליים אחרים כבירת הלאגר "הארפ", הבירה האדמדמה "סמית'וויקס" והבירה "קילקני". ב-1955 הושק ספר השיאים של גינס. בשנות ה-70 של המאה ה-20 רכשה גינס יותר מ-200 עסקים בתחומי המזון, המשקאות והמסעדנות.
חובבי הבירה יכולים לבקר במחסן הכשות הישן של המבשלה בדבלין, שהוסב למרכז מבקרים, המתואר לעיתים כ"דיסנילנד של חובבי הבירה". מרכז המבקרים מציע חוויה אינטראקטיבית המספרת את סיפור ייצור הבירה וההיסטוריה של גינס ואפוף בריח לתת קלוי הנישא למרחוק.
סמלה של גינס הוא הנבל של הגיבור האירי בריאן בורו, בן המאה ה-11, השמור עד היום בטריניטי קולג' שבדבלין. נבל זה הוא גם סמלה של אירלנד מאז ימי הנרי השמיני (המאה ה-16). הרפובליקה של אירלנד היא המדינה היחידה שסמלה הוא כלי נגינה. גינס משתמשת בסמל הנבל משנת 1862, אך בסמלה הוא מופנה שמאלה ולא ימינה כבסמל המדינה.
בשלהי חודש דצמבר 2009, נשרף כליל מפעל גינס בדבלין, עקב סיבוך בעבודות תחזוקה שגרתיות. במהלך התקנת גג באחד מ-12 המחסנים במפעל, מסיבה שאינה ברורה, התלקח המחסן - ומייד אחריו עלו באש המחסנים האחרים. אלפי ליטרים של הבירה התאדו בשמי דבלין. לאחר פרסום הדבר, נרשמו מספר אירועים חריגים בקרב אוהדי הבירה בעולם: התקיימו אספות הזדהות ואף פורסמו כמה שירי קינה.
מזיגה והגשה

טמפרטורת ההגשה המיטבית של גינס נחשבת ל-13°C, גבוהה בהרבה מהמקובל לבירות אחרות. עם זאת, העדפה זו אינה מחייבת ויש הנוהגים למזוג גינס בטמפרטורה של 4 עד 7 מעלות צלזיוס.
יש למזוג את בירת הגינס באיטיות, שני שלישים נמזגים והכוס מונחת "להרגע", אז מוסף השליש האחרון. מסע הפרסום של גינס טוען ש"פיינט מושלם נמזג ב-119.5 שניות", אך במדינות כארצות הברית לרוב מתעלמים מכך ומוזגים את הכוס כולה בבת אחת.
בנוסף למזיגה האיטית, רבים מאמינים כי זו מסורת אירית לסיים את המזיגה בתנועה היוצרת דמות עלה תלתן בקצף שבראש הכוס, ואכן מוזגים רבים נוהגים כך. מיתוס אחר טוען שגינס מבושלת במים מנהר הליפי שבדבלין, הסמוך למבשלת סנט ג'יימס. למעשה המים מגיעים ממעיינות באזור ויקלו שמדרום לדבלין.
הבועות השוקעות מטה

ידועה התופעה המעניינת של הבועות השוקעות מטה בכוס. תופעה זו נחשבה לבלתי אפשרית מבחינה מדעית ולאשליה הנובעת משתייה מרובה מדי של גינס.
מחקרים שנערכו בעזרת מצלמה במהירות גבוהה מוכיחים כי אכן הבועות בכוס גינס שוקעות מטה.
תופעה זו מוסברת בכך שנוצר גרר בין הבירה הסמוכה לדופן הכוס לדופן עצמה, ולכן הבועות באזור זה עולות מעלה לאט יותר מאלו שבמרכז הכוס. הבועות העולות שבמרכז הכוס סוחפות עמן נוזל ונוצר "עמוד" של בירה הנעה מעלה במרכז הכוס, מהר יותר מאשר בשוליים. תנועה זו גורמת לנוזל בשולי הכוס "להשאב" מטה ולקבל תנועה בכיוון ההפוך, מה שמתגבר על נטיית הבועות בשולי הכוס לצוף וגורם לתנועה שלהן מטה. בשל היות בירה גינס כהה ואטומה למדי, הצופה מבחוץ מבחין רק בבועות היורדות מטה הסמוכות לשולי הכוס.
פרסום

לגינס היסטוריה ארוכה של פרסום, החל מפרסומות טלוויזיה זוכות פרסים עד לפוסטרים ותחתיות לכוסות הבירה.
סדרת פרסומות ידועה במיוחד היא אוסף של מודעות משנות השלושים והארבעים של המאה העשרים, רובן נוצרו על ידי האמן ג'ון גילרוי ונשאו סיסמאות כגון:
"יום נפלא לגינס" - "Lovely Day for a Guinness",
"אלוהים אדירים הגינס שלי" - "My Goodness My Guinness",
"גינס לכוח" - "Guinness for Strength","גינס עושה אותך חזק" - "Guinness Makes You Strong",
"גינס טובה עבורך" - "Guinness is Good For You"
רבות מן התמונות הציגו בעלי חיים שונים כאשר הבולט בהם הוא הטוקן שמופיע במספר מודעות וציורו מזוהה עד היום עם הבירה, לא פחות מאשר סמל הנבל.
מבחר הבירות

בירת גינס זמינה במספר סוגים:
בירה גינס סטאוט מהחבית ("דראפט").
בירה גינס בבקבוק, הכוללת מנגנון פיזור גזים (פטנט רשום) המדמה את טעם הבירה מהחבית.
בירה גינס בפחית הכוללת מנגנון דומה.
גינס אקסטרה סטאוט בבקבוק, בעלת ריכוז אלכוהול גבוה יותר.
גינס המיועדת לחיי מדף ארוכים יותר.
גינס "טרופיקל סטאוט", בעלת ריכוז אלכוהול גבוה במיוחד, המיועדת להשתמר במזג אוויר חם.
גינס "פוריין אקסטרה סטאוט" המשוקת במערב אפריקה.
מלטה גינס, משקה מתוק נטול אלכוהול הנמכר במערב אפריקה.
גינס בישראל

הבירה משווקת בישראל על ידי מבשלות בירה ישראל בע"מ מקבוצת החברה המרכזית למשקאות קלים (קוקה קולה ישראל) ביחד עם המותגים קרלסברג וטובורג. בשנת 1997 אף הודיעה שתייצר את בירה גינס בישראל, אך הדבר לא יצאה לפועל והבירה עדיין מיובאת לישראל מאירלנד.
אחד ממנהלי החברה בעבר, היה וולטר גינס, הברון הראשון ממוין, הידוע כלורד מוין שנרצח בקהיר על ידי חברי הלח"י.
ראו גם

ספר השיאים של גינס
הערות שוליים

↑  גינס: בירה ומשקאות חריפים - ברווח שיא, באתר גלובס, 14 במאי 1997
↑  מאור בוכניק, ללכת בעקבות האלכוהול: סיורים במבשלות הבירה הטובות באירופה, באתר הארץ, 13 במאי 2011
↑
↑  Here's cheers for that scientific sinking feeling, The Sydney Morning Herald, ‏2004-03-20 (באנגלית)
↑  "Science proves beer bubbles sink" (באנגלית בריטית). 2004-03-16. נבדק ב-2025-02-17.
↑  פטנט הגזים נשאר אך ורק בפחיות גינס (השחורות), בבקבוקים חדלו להוסיף את הפטנט, הקרוי גם "תולעת", מאמצע 2005.
↑  מבשלות בירה ישראל בפעילות שיווקית לקראת חג הבירה האירי, באתר הארץ, 14 במרץ 2005
↑  זהבה דברת, ‏קרלסברג תייצר בירה גינס בישראל, באתר גלובס, 13 בפברואר 1997
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: d6b831a0-97ff-449d-9b1b-c15ede064e22 
שתי כוסות בירה גינס על רקע העיר דבלין, כפי שהיא נשקפת ממרכז המבקרים
מודעת פרסום של גינס עם הטוקן
עודד גינדין

| --- | --- |
עודד גינדין במדי קבוצת הפועל גבעת ברנר/נען
עודד גינדין במדי קבוצת הפועל גבעת ברנר/נען
 לידה:  4 באוגוסט 1944 (בן 80) נען, פלשתינה (א"י) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 מועדון:  הפועל נען
 הישגים
 שיאים אישיים:  400 משוכות: 56.1 שניות (1967) שיא ישראלי בעבר
 
עודד גינדין עובר מעל משוכה
עודד גינדין (נולד ב-4 באוגוסט 1944), הוא ספורטאי ישראלי בעבר. 6 פעמים ברציפות אלוף ישראל (1965–1970) ושיאן ישראל בריצת 400 מטר משוכות במשך כ-8 שנים. כדורסלן מצטיין (3555 נקודות, מקום 49 בכל הזמנים) בקבוצות הפועל גבעת ברנר/נען והפועל רמת גן ושחקן נבחרת ישראל בכדורסל.
ביוגרפיה

גינדין גדל בקיבוץ נען. הוא התאמן הן באתלטיקה בקבוצת הפועל נען והן בכדורסל בקבוצת הפועל גבעת ברנר/נען.
ביוגרפיה > אתלט מצטיין > אלוף ישראל

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי 1965 זכה גינדין במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 58.2 שניות,.
בתחרות אתלטיקה בין נבחרת יוון לנבחרת ישראל שנערכה באתונה ביולי 1966 קבע גינדין בריצת 400 מטר משוכות שיא ישראלי חדש של 56.5 שניות, שיפור לשיא בן השנתיים של יאיר טאו ושלו (56.9 שניות)
בתחרות שנערכה בוינגייט ב-20 במאי 1967 זכה גינדין במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא ישראלי חדש 56.1 שניות. שיא זה החזיק מעמד 6 שנים ונשבר על ידי יובל אור (55.72 שניות).
ביוגרפיה > כדורסלן מצטיין

גינדין שיחק בקבוצת הפועל גבעת ברנר/נען, 9 עונות עד לשנת 1978 כולל, שבה הקבוצה התפרקה. הוא עבר לשחק בקבוצת הפועל רמת גן שתי עונות. במהלך הקריירה שלו, הוא קלע 3557 נקודות, שלישי בכל הזמנים בקבוצת הפועל גבעת ברנר/נען ו-49 בכל הזמנים מבין הקלעים הישראלים.
| עונות | קבוצה | נקודות |
| --- | --- | --- |
| 1970–1978 | הפועל גבעת ברנר | 3,420 |
| 1979–1980 | הפועל רמת גן | 137 |
שיאים אישיים

ריצת 400 מטר משוכות: 56.1 שניות (1967) שיא ישראלי בעבר
הערות שוליים

↑  שני שיאים באליפות ישראל באתלטיקה, חרות, 11 ביולי 1965
↑  רפאל נאה, הופעה כושלת ל"מלכת הספורט" ביוון, דבר, 17 ביולי 1966
↑  קלעי כל הזמנים - עודד גינדין, באתר מנהלת הליגה
↑  50 התוצאות הטובות בכל הזמנים - ריצת 400 מטר משוכות באתר איגוד האתלטיקה בישראל
נחל קטורה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 שפך:  נחל שעלב 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) נחל קטורה(למפת דרום הנגב רגילה) נחל קטורה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל קטורה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל קטורה
 
נחל קטורה הוא נחל באזור הערבה הדרומית, שתחילתו בעין קטורה ונביעתו בבקעת קטורה, הוא זורם ממערבו של הר קטורה, שהוא חלק מצוקי שירות. נחל קטורה נשפך לערבה. באזור הנחל ניתן להבחין בתצורות סלע רבות. כמו כן נמצאו מאובני צמחים, ועצי שיטה. באזור הנחל מסתובבים יעלים ושפני סלע. נחל קטורה קרוי על שמה של קטורה, אשת אברהם.
תוואי הנחל

חלקו העליון של הנחל עובר במישור של בקעת קטורה, מכאן זורם לכיוון צפון -מערב, הערוץ הקודם מתאפיין במדרגות אדמת סחף, הגבוהה מעט מאפיק הנחל, בכיוון ההפוך. בסביבות המפל הזורם מעל אבן גיר קשה, יש מעט גבים המתמלאים במים בעונת החורף. גובהו של המפל כ-380 מ', ומימיו נופלים מגובה של כ-130 מטרים בשתי מדרגותיו, אל האפיק התחתון של הנחל, שם נובע עין קטורה, למרגלותיו של המצוק, באזור הצפוני של הנחל. משמאל למעיין מתרכזים המים במקום אחד. שפיעתו של הנחל מועטה וזאת בהתאם לכמות הגשמים היורדת באזור.