stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרשת גל בק
טענות לאי סדרים בטיפול בתיק

כעשור לאחר התאונה, הגיש אביו של בק ערר לפרקליטות בדרישה לפתוח מחדש את התיק. בנוסף, פורסם בתוכנית הטלוויזיה "יומן", תחקיר של העיתונאיות יפעת גליק ואילה חסון, בו נחשפו לכאורה אי סדרים בטיפול בתיק החקירה וסתירות בעדותה של נהגת המונית.
נהגת המונית הוקלטה וצולמה בסתר משוחחת על התאונה, על ידי אדם מטעם משפחת בק. על פי החלטת הפרקליטות בערר, במהלך הקלטה זו חזרה הנהגת וטענה שאינה זוכרת את הפרטים, כי עבר זמן רב, אך מראיינה דחק בה ושם מילים בפיה על מנת להשיג גרסה נוגדת לעדותה במשטרה. כעבור שעתיים הנהגת שלחה למראיינה מסרון בו אמרה לו שנזכרה ושבה לגרסה שמסרה למשטרה. למחרת הגיע המראיין בליווי איילה חסון ויפעת גליק ודחק בה לשוב לגרסה הנוגדת את עדותה, אך היא סירבה.
במהלך התחקיר העיתונאי התברר כי פלטי לא עברה בדיקת אלכוהול וסמים וכן לא בוצעה בדיקה של הטלפון הסלולרי שהייתה יכולה לאשש או לשלול שימוש במכשיר בזמן נהיגה. אלקובי טענה בחקירה כי עמדה ברחוב רקנאטי ובק לצדה, אולם מרחוב רקנאטי, לא הייתה יכולה לראות את צבע הרמזור של נתיב הנסיעה של פלטי, עליו העידה שהיה ירוק. עדים נוספים, בהם חברו של בק שרכב על קטנוע לצדו, וכן נהג מונית שהעיד כי פלטי נהגה בפראות עוד לפני התאונה, לא זומנו לחקירה למסור את גרסתם, לפיה בק נכנס לצומת מרחוב קק"ל ולא מרחוב רקנאטי.
ב-14 באוקטובר 2015 הנהגת החשודה ציינה בחקירה חוזרת במשטרה כי בעלה של חסון, שי נשר, ואב המשפחה נדב פלטי היו מסוכסכים.
ב-29 בנובמבר 2015 פרסמה חסון ב"חדשות 10", כי בבית החולים איכילוב נמצא מסמך ובו בדיקות שנעשו לפלטי לאחר התאונה ומהן עולה כי הייתה בגילופין בליל התאונה. המסמך לא היה בתיק החקירה.
לאחר פרסום התחקיר

בעקבות פרסום התחקיר הודיעה הפרקליטות כי לא תפתח מחדש את תיק החקירה, זאת משום שלא ניתן להרשיע את הנהגת בעקבות התיישנות העבירה. בנוסף הכחישה הפרקליטות כי ניתנו עדויות נוספות של עדי ראייה אשר סותרות את עדות נהגת המונית, לפיה נכנס בק לצומת באור אדום והנהגת הדורסת באור ירוק. כשבוע לאחר פרסום התחקיר זומנה אלקובי למסור עדות חוזרת במשטרה ודבקה בעדותה המקורית לפיה הנהגת חצתה את הצומת בירוק, אולם טענה כי ייתכן שעדותה המקורית, לפיה בק עמד לצדה ברמזור ברחוב רקנאטי ולא ברחוב קק"ל, נבעה מבלבול. נהג מונית נוסף אשר היה לדבריו עד לתאונה אך לא זומן למסור עדות במהלך החקירה המקורית הוזמן אף הוא ומסר עדות.
בעקבות התחקיר התעוררה מחאה ציבורית בדרישה לפתיחת התיק מחדש. ב-18 ביולי 2015, מאות אזרחים הגיעו למחאה שקטה, אותה יזמה המשפחה, בצומת הרחובות קק"ל וחיים לבנון. ב-21 ביולי 2015 זומנו למסור עדות במשטרה ארבעה צעירים שלדבריהם היו עדים לתאונה ונתנו את פרטיהם לשוטרים לצורך מתן עדות מיד לאחר התאונה, אך לא זומנו. גם לדבריהם חצה גל בק את הצומת באור ירוק. באותו יום הודיעה חברת הכנסת רויטל סויד כי יזמה, ביחד עם חבר הכנסת יואב קיש, דיון מיוחד בכנסת במטרה לחייב את הפרקליטות לפתוח מחדש את התיק.
ב-22 ביולי 2015 הודיעה שרת המשפטים, איילת שקד, שהפרקליטות חידשה את החקירה. במסגרת החקירה החדשה נודע כי פלטי הייתה כנראה בגילופין בעת התאונה. בדיקת דם המעידה על כך נמצאה בתיק הרפואי בבית החולים, אך לא נכללה בתיק החקירה המקורי.
בתוכנית הרדיו 'הכל דיבורים' טען השופט בדימוס, שלי טימן, כי לדעתו מדובר בטיוח. לעומתו טען העיתונאי רביב דרוקר שאין ראיות לכך. בתגובה לדברי דרוקר חזרה חסון וטענה שעקב עדויות סותרות בתיק היה עליו להגיע לבירור בבית המשפט.
לאחר בדיקה מחודשת שנפתחה בעקבות התחקיר, החליט פרקליט המדינה שי ניצן בינואר 2016 שלא להגיש כתב אישום נגד הנהגת הפוגעת, משום שחלה התיישנות על העבירות שלגביהן ייתכן שקיימות ראיות, ומנגד אין ראיות על העבירות עליהן אין התיישנות, דהיינו 'הריגה'..
הדיון ברשתות החברתיות בפרשת גל בק

תגובות רבות ברשתות החברתיות ובאתרי אינטרנט לידיעות העוסקות בפרשה כללו עוינות רבה כלפי הנהגת הפוגעת ומשפחתה. העיתונאי חן מענית התייחס לכך:
הם באים אליה בטענות על כך שנולדה למשפחה עשירה והעזה – שומו שמיים – לשכור את שירותיו של עורך דין מוכר ומקושר; קוראים להעניש אותה בחומרה על הריגתו של בק וסוקלים אותה באבנים (וירטואליות) בכיכר העיר החדשה. זאת, על אף שהחקירה המחודשת רק החלה, ושלא מדובר בנהגת שיצאה מביתה עם אקדח טעון כדי להרוג או לפגוע, אלא באירוע של תאונת דרכים טרגית, דבר שקורה ועלול לקרות לרבים מאיתנו.
מן העבר השני, תגובות רבות ברשתות החברתיות ובאתרי אינטרנט לידיעות העוסקות בפרשה טענו כי אין מדובר בעוינות, אלא בדרישה לדין שווה. תגובות אלו כללו התייחסות למבחן בוזגלו בחקירת התאונה, ובהחלטה (הראשונה) לסגור את החקירה ללא כתב אישום כנגד הנהגת פלטי.
הערות שוליים

↑  דנה ירקצי‏, אביו של גל בק תוקף את הפרקליטות: "לא הגיוני שהתיק לא ייפתח", באתר וואלה, 13 ביולי 2015
1 2 3  החלטת פרקליט המדינה בערר עודד בק, אביו של גל בק ז"ל, שהוגש נגד ההחלטה לגנוז את תיק תאונת הדרכים פ.א. 1052-50, באתר משרד המשפטים, בעמוד 24, 21 בינואר 2016
1 2  אילה חסון, פרשת גל בק: הנהגת הפוגעת הייתה שיכורה בערב התאונה, המסמך המוכיח זאת – נעלם, באתר nana10‏, 29 בנובמבר 2015
↑  דנה ירקצי‏, ארבעה צעירים יעידו מחר במשטרה: "גל בק לא עבר באדום", באתר וואלה, 20 ביולי 2015
↑  ח"כ רויטל סוויד על פרשת גל בק בגלצ: "הכנסת חייבת לתת על זה את הדעת", באתר גלי צה"ל, 21 ביולי 2015
↑  אריק בנדר, ‏התפתחות דרמטית: הפרקליטות חידשה את החקירה בפרשת גל בק, באתר מעריב אונליין, 22 ביולי 2015
מורן אזולאי, הפרקליטות חידשה חקירת דריסת גל בק, באתר ynet, 23 ביולי 2015
↑  הכל דיבורים עם אילה חסון, רשת ב, 23 ביולי 2015
↑   רביב דרוקר, תעתועי פרשת גל בק, באתר הארץ, 26 ביולי 2015
↑   אילה חסון, פרשת גל בק: ההבדל בין עובדות לתעתועים, באתר הארץ, 26 ביולי 2015
↑   שרון פולבר, הפרקליטות לא תגיש כתב אישום נגד הנהגת שדרסה את גל בק, באתר הארץ, 21 בינואר 2016
שי ניצן, החלטת פרקליט המדינה בערר עודד בק, אביו של גל בק ז"ל, שהוגש נגד ההחלטה לגנוז את תיק תאונת הדרכים פ.א. 1052-50, באתר משרד המשפטים, 21 בינואר 2016
↑  יעל געתון‏, הפריבילגים: האנשים ששווים יותר מכם ומכופפים את החוק, באתר וואלה, 18 ביולי 2015
צילום מזון

פירות קיווי, דוגמה לצילום מזון
צילום מזון הוא ז'אנר צילומי העוסק בצילום מאכלים למטרות מסחריות עבור שימוש בפרסומות, אריזות, מתכונים וספרי בישול. בעלי המקצוע המרכזיים בצילום אוכל יהיו הצלם והסטייליסט, אשר בשונה מארצות הברית, אחראי על עיצוב המזון והאביזרים כאחד.
מגמות בעבר ובהווה

בעבר נהגו לצלם את האוכל על פי הצורה בה אנשים רגילים לפגוש אותו: פרוש על השולחן ומנקודת מבט של זה שהולך לאכול אותו. הסטייליסטים, לפיכך, היו מעצבים את האוכל בהתאמה לצילום מסוג כזה: כשהצלחת מופרדת משאר הפריטים אשר מסודרים בצורה שטוחה.
מאוחר יותר הפכו התאורה הרומנטית וקומפוזיציה מתוחכמת יותר לאופנתיות והובילו, במקרים בהם השתמשו בהם בהגזמה למונח 'אוכל פורנוגרפי', מונח פרובוקטיבי במקצת המתאר הצגת ויזואלית של אוכל (לרב כזה המתהדר בתכולת קלוריות ושומן גבוהה) בצורה מושכת בפרסומות ואמצעי מדיה השונים.
לאחרונה המגמה הרווחת בצילום מזון מסחרי היא ניסיון להציג את האוכל בצורה פשוטה, נקייה וטבעית ככל האפשר יחד עם מינימום גימיקים ואביזרים. הטכניקות הנפוצות כיום הם פוקוס סלקטיבי התורם לעומק שדה קטן וצילומי תקריב. צורת הצילום הזו משלימה את המגמות הרווחות בבישול מקצועי המדגישות את מראה המאכל . למשל, גובה המאכלים במגמת עליה ולעיתים קרובות למאכלים עצמם מספר שכבות דבר המעניק יתרון לצילום מזווית צרה.
סטייליסט

תפקידו של הסטיליסט הוא להפוך את האוכל המצולם לאטרקטיבי בצילום הסופי. ההבדל העיקרי בין אדם שמבשל בבית או שף בעיצוב האוכל לבין סטייליסט הוא הזמן הרב והאמצעים השונים על ידיהם מנסה מעצב המזון להפוך באמצעות טכניקות שונות את האוכל למושך. נדרש תחכום כדי להצליח לתרגם את הריח והטעם של המאכל לתמונה המוגמרת.
מעצבי מזון נדרשים לעבור הכשרה קולינרית וחלקם הם שפים מקצועיים.
תהליך הצילום

תהליך הצילום מתחיל, כמובן, עם רכישת המזון וחומרי הגלם. עקב העובדה שהמאכל שיידגמן בסוף בתמונה אמור להיות מושלם מבחינה ויזואלית, נדרשים לייצר עוד כמה פריטים כגיבוי דבר שגורם לכל התהליך להיות ממושך למדי. בסופו של דבר, הפריט המוצלח ביותר יהיה זה שיופיע במרכז התמונה.
הצילום בפועל נעשה לרוב בסטודיו בתנאי תאורה מבוקרים. האור והתפאורה הם אלמנטים קריטיים שנבחרים בכובד ראש – עליהם להציג את האוכל בצורה מושכת ככל האפשר אך מבלי להסיח את הדעת ממנו. התאורה, הצבע והמרקם של הרקע נבחרים כך שישלימו ביעילות את המזון ויבטאו בצורה טובה את מהותו. לאחר הצילום יהיה האוכל בדרך כלל לא אכיל ויושלך לפח כיוון שמהלך הצילומים הוא נפגם.
טכניקות נפוצות

בנוסף לבחירת האוכל, הכנתו ועיצובו, הסטייליסט משתמש פעמים רבות בטכניקות שונות כדי להפוך את האוכל לאטרקטיבי ככל האפשר.
יצירת קיטור של אדים קרים או שילוב של חומרים כימיים הנותנים מראה של קיטור.
ריסוס מזון על ידי מים, סירופ תירס או נוזלים אחרים כדי לשמור מראה מזון טרי.
שימוש בשמנת מתוקה במקום חלב כדי שהדגנים לא יספגו את החלב מהר מדי. שימוש בדבק לבן לרוב אינו מומלץ ואינו נפוץ. (ברוב החברות של דגני בוקר שימוש כזה אסור).
בישול אוכל בצורה מינימלית כך שבעצם הוא איננו מוכן לאכילה כדי לשמור על הצבעים והמרקם של המאכל המקורי.
שימוש בפירה במקום בגלידה אמיתית, משום שזו האחרונה נוטה לימס.
טכניקות נפוצות > משקאות קרים

קרח לא יכול לשרוד את חום תאורת הצילום. לפיכך, משתמשים בתחליפים מלאכותיים כמו קוביות עשויות סיליקון, זכוכית אקרילית או פלסטיק.
כדי ליצור את אפקט השכבה דקה של התעבות מים על החלק החיצוני של כוסות המכילות נוזל קר, מתיזים מים המעורבבים עם גליצרין או, לעיתים קרובות, מדביקים על הדפנות רסיסי קרח מאקריליק המדמים את התעבות הנוזלים על הכוס הקרה. על מנת ליצור בועות על פני השטח של הנוזל המצולם מוסיפים מלח או חומרי ניקוי באמצעות טפטפת.
טכניקות נפוצות > סלטים

סלטים בצילום מזון מעוצבים כך שיצרו מרקמים, צורות וצבעים המושכים את העין. כדי לשפר את התמיכה והקומפוזיציה בצילום הסלט שמים בתוך הקערה המצולמת קערה נוספת, קטנה, הפוכה ועליה מניחים את הירקות. 
בדרך כלל לא מצלמים סלטים יחד עם רוטב משום שהרוטב הופך את הירקות לחלקלקים וקשים לעיצוב. כדי לתת לסלט מראה מתובל משתמשים במעט עשבי תיבול והברשות קלות של שמן.
סלטי פירות קשים לצילום בגלל הזמן הקצר שחתיכות הפרי שומרות על המראה הטרי שלהם. לפיכך הפירות נחתכים ממש לפני הצילום הסופי. כיוון שרק השכבה העליונה מצולמת פעמים רבות משתמשים כמילוי פנימי בפירה או כל תערובת אחרת.
טכניקות נפוצות > המבורגר וסנדוויצ'ים

צילום ההמבורגר מאתגר משום שהלחמניות שוקעות בקלות וכל המבנה מאבד את שיווי המשקל. כדי להתגבר על הבעיה הזו מרכיבים את ההמבורגר יחד עם קיסמים ומשתמשים בעגבניות בשרניות כדי למנוע מהמיץ לנזול.
קציצות בשר מטוגנות באופן מינימלי כדי לשמור על הצבעים והמרקם. לעיתים משתמשים בחומרי עזר כמו משחת נעליים כדי להעניק צבע שחום יותר.
ראו גם

צילום
הערות שוליים

↑  מתכוניישן, מבוא לסטיילינג.
↑  הבלוג של אסף רונן.
↑  לאכול עם העיניים: הסודות של צילומי האוכל נחשפים. אוכל טוב.
↑  שם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543495405171  LCCN: sh85101346 
עיצוב המזון, האביזרים והרקע סביב האוכל הוא תפקידו של הסטייליסט.
צלם מזון בפעולה.
צילום פרטי מזון בודדים נעשה לרוב על רקע לבן כדי להקל על הכנסתו מאוחר יותר בעיצובים אפשריים.
ערימה של קוביות הנראות כקוביות קרח.
צעירים שאינם לומדים ואינם עובדים

צעירים שאינם לומדים ואינם עובדים (מכונה באנגלית: NEET, ראשי תיבות של "Not in Education, Employment, or Training") היא תופעה חברתית של צעירים מובטלים ושאינם במסגרת לימודית או בהכשרה מקצועית.
הגדרות

התופעה הוגדרה לראשונה בבריטניה בשנת 1999 על ידי ועדה מיוחדת שהוקמה על ידי קבינט ממשלת בריטניה. לפני כן היה קיים מונח דומה בשם "סטטוס אפס" אך נלוותה אליו משמעות שלילית והוחלט להפסיק להשתמש בו. הגדרת הוועדה למונח היא: "צעירים בגיל 16 עד 24 שאינם לומדים, עובדים או מחפשים עבודה, וכן אלו המטפלים בילדים או בבני משפחה, נמצאים בחופשה ללא תשלום או בנסיעות, חולים או נכים, מתנדבים או עוסקים בפעילות אחרת כלשהי", אולם כדי להעריך את מספר הצעירים הנמצאים במצב זה היה הקריטריון העיקרי חוסר תעסוקה.
ביפן הוגדרה התופעה כ"צעירים בגיל 15 עד 34 שאינם מועסקים, אינם עוסקים בעבודות משק בית, לא נרשמו ללימודים או להכשרה מקצועית ואינם מחפשים עבודה." הכינוי Freeter (אנ') משמש ביפן ככינוי גנאי לאנשים אלה.
ביטוי דומה הוא NLFET, ראשי תיבות של "neither in the labour force nor in education or training". ביטוי זה, להבדיל מהקודם, מחשיב מובטלים שעבדו בעבר כחלק מהנמצאים במעגל התעסוקה.
בספרד, מקסיקו, ארגנטינה, צ'ילה ואורוגוואי המונח המקביל הוא "ניני" - "ni-ni", ראשי תיבות של "ni estudia, ni trabaja" ("לא לומד ולא עובד"). גם בפורטוגזית קיים מונח דומה, "נם-נם".
היסטוריה

התופעה התרחבה במדינות רבות לאחר המשבר הכלכלי העולמי של 2008, בהן צעירים רבים הפכו למובטלים ולא הצליחו למצוא עבודה. צעירים נוטים יותר לעבוד במשרות חלקיות ועם תחילת המשבר הכלכלי ב-2008 פוטרו רבים מהמועסקים במשרות אלה מעבודתם. רק חלק מהם נקלטו במסגרת אחרת, כגון לימודים או הדרכה.
היסטוריה > שיעור הצעירים שאינם לומדים ואינם עובדים במדינות שונות

בשנת 2016 היו בכלל העולם המערבי 42.5 מיליון צעירים, שהם 15% מכלל אוכלוסיית הצעירים, שאינם עובדים ואינם לומדים. שני שלישים מהם הוגדרו "לא פעילים", כלומר לא מחפשים עבודה באופן אקטיבי.
בבריטניה, במשך השנים[דרושה הבהרה] היה שיעור הצעירים בקבוצת הגיל 16 עד 24 שאינם לומדים ואינם עובדים בין 15% ל-20%.
באוסטרליה בשנת 2016 היה שיעור הצעירים בקבוצת הגיל 15 עד 29 שאינם לומדים ואינם עובדים 12.5%.
בקנדה בשנת 2012 היה שיעור הצעירים בקבוצת הגיל 15 עד 29 שאינם לומדים ואינם עובדים 13%.
באמריקה הלטינית, על פי דו"ח של הבנק העולמי משנת 2018, שיעור הצעירים בקבוצת הגיל 15 עד 24 שאינם לומדים ואינם עובדים הוא כ-20%. הדו"ח מציין כי מאז 1992 חלה עלייה משמעותית בקרב הבנים שאינם לומדים ואינם עובדים, וירידה בקרב הבנות.
בארצות הברית בשנת 2011 היה שיעור הצעירים בקבוצת הגיל 16 עד 24 שאינם לומדים ואינם עובדים כ-15%, ובשנת 2017 כ-12.5%. קבוצה זו מכונה גם "נוער מנותק" ("Disconnected youth") (אנ'), וקיים במדינה דיון ציבורי ער אודות הדרכים בהן ניתן לסייע לאנשים אלה להימנע מהדרה חברתית ולהשתלב במעגל התעסוקה.
היסטוריה > בישראל

במדינת ישראל, נכון לשנת 2017 היה שיעור הצעירים בקבוצת הגיל 15 עד 29 שאינם לומדים ואינם עובדים 14.1%. כמחצית מהם לא היו פעילים ולא חפשו עבודה. ישראל מחשיבה את הצעירים המשרתים בצבא הגנה לישראל כחלק משיעור התעסוקה בישראל.
סקר של מכון ברוקדייל שבדק את המאפיינים הסוציו-דמוגרפיים של הצעירים שאינם עובדים ואינם לומדים מצא הבדל משמעותי במאפיינים הבאים:
בעלי מוגבלויות: מהווים 10% מהאוכלוסייה בקבוצת הגיל, אך 37% מהם אינם עובדים ואינם לומדים.
ערבים לעומת יהודים: ערבים מהווים 21% מהאוכלוסייה בקבוצת הגיל, אך 45% מהם אינם עובדים ואינם לומדים.
נשים לעומת גברים: נשים מהוות 49% מהאוכלוסייה בקבוצת הגיל, אך 56% מהן אינן עובדות ואינן לומדות.
המכון הישראלי לדמוקרטיה פרסם בשנת 2017 דו"ח בשם "חוסר מעש בקרב צעירים ערבים בישראל" המנתח את תופעת הצעירים שאינם לומדים ואינם עובדים בקרב ערביי ישראל, מונה את החסמים להשתלבות המיעוט הערבי בשוק העבודה הישראלי, ומציע דרכים להתמודדות עם בעיה זו.
השפעות ארוכות טווח

יש הרואים בתופעה בעיה כלכלית וחברתית ארוכת טווח, בטענה שהתופעה תשפיע על רמת הכישורים של דור העתיד ולטווח רחוק עלולה לגרום לבעיות בריאותיות, עלייה ברמת הפשע ופגיעה בלכידות החברתית במדינה.
הערות שוליים

1 2  צעירים חסרי מנוח: אתגר ה-NEET - ישראל ב-OECD, ‏25 באוגוסט 2016.
↑  בני נוער וצעירים בישראל שאינם לומדים ואינם עובדים (NEET): מאפיינים, צרכים ומדיניות, באתר מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, ‏ספטמבר 2017.
↑  חוסר מעש בקרב צעירים ערבים בישראל, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, ‏פברואר 2017.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 01080968
קב (אביזר)

קבי שעינה מעץ - קבים שנועדו לשימוש של שבועות אחדים על להחלמת המשתמש מפציעה
קבי אמה. קבים כאלה עשויים לרוב מחומר קל, חזק ויקר והם מיועדים לשימוש ממושך.
קב - ובצורה הזוגית קבּיים - הוא פריט טכנולוגיה מסייעת לניידות. הוא מקל את ניידותם של אנשים המתקשים בהליכה, בשל לקות, מחלה או פציעה, מתקשים להשתמש באחת מרגליהם או בשתיהן. הקב הפשוט ביותר הוא מקל הליכה גבוה עם מערכת ידיות. על פי רוב יש בראש הקב תמיכה לזרוע ובתחתיתו סוליה מחומר שמונע החלקה.
היסטוריה

עם השיפור ברפואה בסוף המאה ה-19 ובמהלך המאה ה-20, פצועי מלחמה רבים נותרו בחיים, כנכי צבא והדבר נתן דחיפת פיתוח לציוד טכנולוגיה מסייעת בסיסי. אחד הפיתוחים היה הקב - שכלול של מקל ההליכה, שהוא מן הפריטים הוותיקים ביותר בתחום הטכנולוגיה המסייעת.
מספר אבות-טיפוס של הקב המודרני עוצבו במרוצת המאה ה-20, ופטנטים נרשמו, תחילה על פיתוחו של האמריקאי פיליפ סדרסטום (Cederstom) ב-1915, כעבור שנתיים על הפיתוח של הצרפתי אמיל שליק (Schlick), וב-1945 א. ר. לופסטרנד ג'וניור (Lofstrand) רשם פטנט על קב שניתן לכוונן את אורכו. באמריקה הצפונית מכונים לעיתים קבי-אמה "קבי לופסטרנד" או "קביים קנדיות", ככל הנראה כי הן נפוצות יותר בקנדה. בשוק ניתן למצוא גם גרסה שהיא שילוב בין מקל הליכה מסורתי וקב, שהומצאה על ידי מייקל אדמס (Adams).
אופן השימוש ואוכלוסיית המשתמשים

המשתמש בקביים אינו פטור לחלוטין משימוש ברגליו. אם רק אחת מרגליו אינה מתפקדת, הוא מחזיק רגל זו מורמת, מציב את צמד הקביים מרחק מה מלפניו ומניע את הרגל השנייה קדימה ליישור-קו עם הקביים. במקרה בו הוא מתקשה בשימוש בשתי רגליו, הוא מצמיד את רגליו, בכוחות עצמו או שבעזרת סד המשותף לשתי הרגליים ומשעין את משקל גופו פעם על שתי הרגליים ביחד ופעם על הקביים.
הקב נועד למי שמקל הליכה פשוט אינו מסייע לו במידה מספקת, אך אינו מוגבל מספיק כדי להזדקק להליכון או לכסא גלגלים. ביחס לקב, מקל ההליכה הפשוט נושא חלק קטן יותר ממשקל הגוף עליו ומסייע פחות בשמירה על שיווי המשקל ואילו ההליכון נושא עליו יותר ממשקל הגוף ומסייע יותר בשיווי המשקל. כיסאות גלגלים מסוגים שונים יכולים לסייע בנשיאת משקל הגוף ובשמירה על שיווי המשקל אפילו יותר מן ההליכון.
חסרונם של ההליכון וכיסא הגלגלים בהשוואה לקב הוא בכך שהם מוגבלים במדרגות ומסרבלים את המעבר במקומות צרים ואת הכניסה למקומות בעלי חלל קטן כמו מכוניות וחדרי שירותים. אם כי, חלק מאוכלוסיית האנשים המוגבלים בתנועתם נעזרים לפעמים בקב ולפעמים בכיסא גלגלים, בהתאם למשימת הניידות עצמה.
אוכלוסיית היעד:
פצועים: מי שמצוי בהליך החלמה מפגיעה פיזית באחת מרגליו או שמחלים מניתוח ולכן אינו יכול להשעין את משקלו המלא על אחת מרגליו או על שתיהן. אורתופדית.
בעלי לקות קבועה: מי שהחלים משבר בעמוד השדרה התחתון אך לא חזר לכושר תנועה מלא, פוסט-פוליו או פגיעה בכושר מלא לאחר מחלה אחרת, מי שתנועתו מוגבלת מלידה, למשל בשל שיתוק מוחין, מי שעבר קטיעה וטרם נמצא עבורו תותב יעיל דיו.
חולים: מי שכושר תנועתו מצוי בנסיגה הדרגתית בשל מחלה כגון סוכרת או טרשת נפוצה.
סוגים ומבנה

סוגים נפוצים:
קב-אמה הוא אחד המקובלים ביותר בעולם המערבי. זהו קב שבראשו מעין חישוק שמקיף את הזרוע, כשמתחתיו במורד המקל מצויה ידית לאחיזה, כשהמשתמש מתקדם באמצעות אחיזה זו. סוג זה היה במשך שנים רבות בשימוש על ידי אנשים עם לקות קבועה.
קב-שעינה, מקל מפוצל שחלקו העליון נושא רפידה וממוקם תחת הזרוע, כנגד אזור הצלעות, והידיים אוחזות ב"שלב" שממוקם במרכז המקל, במקביל לרפידה. קביים אלו בשימוש בייחוד בקרב בעלי פציעה זמנית ומכונים גם "קבי בית שחי". שימוש בקביים שממוקמים תחת הזרועות עשוי לגרום לבעיה בעצבים באזור בתי השחי. מקלעת הזרוע ניזוקה כתוצאה מהלחץ שמופעל על ידי הקב. עצב החישור הוא הראשון להיפגע, ואחריו עצב הגומד.
סוגים פחות נפוצים:
קב עם סוליה רחבה במיוחד ושטוחה, שנועד לשפר את צורת ההילוך תוך חלוקת משקל גוף שונה מזו של קב שעינה
קב למוגבלי-אחיזה (בעלי לקות זו או אחרת ביד) שבו הזרוע נחה על פלטפורמה אופקית וחפותה ברצועה
קב לבעלי פגיעה באחד השוקיים, שמותקן סביב הרגל והמשתמש אינו נדרש להיעזר בידיו כלל בעת לכתו.
החומרים שמהם עשויים קביים הם עץ, סגסוגות מתכת, פולימרים מחוזקים (בפחמן או בפיברגלס) או חומר תרמופלסטי (פלסטיק מתרכך). ככל שהקב נועד לשרת את המשתמש למשך זמן ארוך יותר, כך סביר שהוא יהיה מחומר קל, חזק ויקר יותר.
בלהטוטנות

הליכה על קביים גבוהים היא אחת מהמיומנויות בלהטוטנות. היא מהווה תרגיל מבדר של שיווי משקל ויציבות, ונפוצה בין אומנויות הקרקס. הלהטוטן עומד למעשה על זוג קביים שמשווים לרגליו תוספת אורך, ועם ה"רגליים המוגבהות" הוא מהלך כענק להנאת הקהל.
הערות שוליים

↑  Stuart Vyse, In Praise of the Crutch-Makers, Skeptical Inquirer Magazine, ‏8 May 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4498847-3 
הליכה על קביים (ארוכות), פרט מהציור משחקי ילדים של פיטר ברויגל האב, 1560
הליכה על קביים, פרט מהציור משחקי ילדים של פיטר ברויגל האב, 1560
קדמוס איש מילטוס

| --- | --- |
 לידה:  האלף ה־0.5 לפנה״ס מילטוס, טורקיה 
 פטירה:  המאה ה־6 לפנה״ס 
 שפות היצירה:  יוונית עתיקה 
 
קדמוס איש מילטוס (ביוונית עתיקה: Κάδμος ὁ Μιλήσιος) היה על פי כמה מקורות עתיקים, הקדום ביותר מבין הלוגוגרפים. חוקרים המקבלים דעה זו, מייחסים את קדמוס לסביבות שנת 550 לפסה"נ, אולם אחרים רואים בו דמות מיתית לחלוטין.
לפי דברי יוסף בן מתתיהו בחיבורו "נגד אפיון", קדמוס חי זמן קצר לפני הפלישה הפרסית ליוון.
קדמוס היה ראשון כותבי תולדות ייסוד ערים.
סטראבון מציין את קדמוס ראשון מבין שלושת הסופרים שאותם הוא מכנה סופרי הפרוזה הקדומים ביותר מבין היוונים: קדמוס, פרקידס והקטאיוס. גם פליניוס הזקן ציין שקדמוס היה הראשון שכתב בפרוזה (ביוונית), אך במקום אחר כתב שהיה ההיסטוריון הראשון.
ציון מבולבל בלקסיקון הביזנטי סודא (המאה ה-10) מזכיר שלושה אנשים בשם "קדמוס": הראשון, ממציא האלפבית; השני, בנו של פנדיון, שעל פי מקורות מסוימים היה סופר הפרוזה הראשון (בניגוד למשוררים), מחבר היסטוריה של ייסוד מילטוס ושל איוניה בכלל, בארבעה ספרים; השלישי, בנו של ארכלאוס, מזמן מאוחר יותר, מחבר היסטוריה של אטיקה ב-14 ספרים, ושל כמה שירים בעלי אופי ארוטי.
מאחר שדיוניסיוס מהליקרנסוס (Judicium de Thucydide, פרק 23) מציין באופן ברור שהיצירה בזמנו תחת השם קדמוס הייתה זיוף, סביר להניח שהשניים הראשונים זהים לקדמוס הפיניקי, מי שנחשב ממציא האותיות, שהפך לאחר מכן לאיש מילטוס, מחבר היצירה ההיסטורית. בהקשר זה יש לציין כי האצילים הזקנים של מילטוס טענו כי מוצאם מקדמוס הפיניקי או מאחד מחבריו. לא ברור מנוסח הטקסט בסודא אם יש להסביר את קדמוס איש מילטוס השלישי באותו אופן, או שהיה אישיות היסטורית, שכל תיעוד נוסף שלה אבד.
הערות שוליים

1 2 3  Cadmus of Miletus, אנציקלופדיה בריטניקה, המהדורה האחת-עשרה
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק ב: "והאנשים אשר החלו בהם לכתוב ספרי דברי הימים, לאמר: קדמוס איש מילטוס, אקוסילאוס איש ארגוס, ואולי ירצה איש לקרוא בשמות עוד סופרים הבאים אחריהם – כולם חיו רק ימים מספר לפני עלות הפרסים על ארץ יון למלחמה" (תרגום יעקב נפתלי שמחוני).
↑  אריה כשר, נגד אפיון, פירוש לכרך ראשון, ב, 13, עמ' 51.
↑  סטראבון, גאוגרפיקה, ב, 2, 6.
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5, 31.
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 7, 56.
↑  Suidas, s.v. Κάδμος, kappa,21
↑  Suidas, s.v. Κάδμος, kappa,22
↑  Suidas, s.v. Κάδμος, kappa,23
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 102383448  ISNI: 0000 0000 0325 7742  VIAF: 34843459   WorldCat (עם VIAF): 34843459
קונקורדנציה חדשה

| --- | --- |

כריכת ה-קונקורדנציה חדשה
 מידע כללי
 מאת:  אברהם אבן-שושן
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  המלון החדש
 תאריך הוצאה:  2000
קונקורדנציה חדשה לתורה נביאים וכתובים היא קונקורדנציה שחיבר אברהם אבן-שושן. היא מכילה את כל המילים המוזכרות בתנ"ך; בשפות עברית וארמית.
כשמה, היא הקונקורדנציה החדשה, נערכה במתכונת חדשה מורחבת לעומת הקונקורדנציות שקדמו לה.
הקונקורדנציה המקראית הראשונה חוברה על ידי הנזיר הדומיניקני הוגו קארו, וראתה אור כנראה בשנת 1244. זו הייתה קונקורדנציה של הוולגטה, וחוברה בלטינית.
הקונקורדנציה הראשונה בשפה העברית חוברה על ידי רבי יצחק נתן בן קלונימוס (אנ') באמצע המאה ה-15.
אברהם אבן-שושן סובר כי "גולת הכותרת של הקונקורדנציות העבריות בימינו היא בלי ספק הקונקורדנציה "היכל הקודש" של ד"ר שלמה מנדלקרן, שזכתה מאז הופעתה בשנת תרנ"ו 1896 לתפוצה רבה בעשרות מהדורות באירופה, בארצות הברית ובישראל. היא הייתה המקיפה ביותר בזמנה, והביאה את הפסוקים לפי סדרם בתנ"ך ולא על פי סדר הוולגאטה, כפי שהיה נהוג.
מהדורתה הראשונה של הקונקורדנציה החדשה ראתה אור בתשל"ז / 1977.
מפתח משמעים משוכלל בסמוך לכל מילה - ליד כל משמע של מילה מקראית צוינו מספרי הפסוקים המתאימים לאותו משמע.
רשימת קרובים - "רשימה מרוכזת של מילים נרדפות וקרובות-משמע ליד ערכים רבים".
מפתח הצירופים - ערוך בסדר האלפבית ליד רוב הערכים, מאפשר למצוא או "לאשש קיומו של צירוף לשוני".
היא כוללת את כל המילים בתנ"ך ואת כל המקומות המדויקים שבהן מילה מצויה, בספרי תורה, נביאים וכתובים. יתר על כן, היא מביאה את כל המקומות שמילה נזכרת, "בפסוקים השונים, על כל צירופיה והקשריה, צורותיה התקניות והחורגות, נטיותיה וכתיביה, ניקודה במחובר ובהפסק - הכל בתחום המסורה שבמקרא".
הערות שוליים

↑  אברהם אבן-שושן, מן ההקדמה למהדורה הראשונה, קונקורדנציה חדשה, הוצאת המלון החדש, 2000, עמ' לא.
↑  אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה, הוצאת המלון החדש, 2000, עמ' יא.
↑  אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה, הוצאת המלון החדש, 2000, עמ' יג.
↑  אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה, הוצאת המלון החדש, 2000, עמ' ז.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008916266405171  VIAF: 8144160364960363680008   WorldCat (עם VIAF): 8144160364960363680008
קאי קאהלה

קאיאליי קאהלה (באנגלית: Kaialiʻi Kahele; נולד ב-28 במרץ 1974) הוא פוליטיקאי וטייס אמריקאי, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השני של מדינת הוואי בין השנים 2021-2023.
בין השנים 2016–2020 היה חבר בסנאט המדינתי של הוואי כנציג מחוז הבחירה הראשון. בינואר 2019 הודיע כי יתמודד בפריימריז הדמוקרטים מול חברת בית הנבחרים האמריקאי מטעם מחוז הקונגרס השני טולסי גבארד, אך כאשר פרשה כדי להתמקד במסע הבחירות הנשיאותי שלה, נבחר למועמד המפלגה ומאוחר יותר לקונגרס האמריקאי.