stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יקטרינה פנצ'נקו
ביוגרפיה > לאחר השואה

לאחר השחרור פאבל ונינה התאחדו עם אביהם. הם נשארו בקריבאיה רודה, התחתנו שם וגידלו את ילדיהם ונכדיהם במקום.
יקטרינה עלתה לישראל בשנת 1995 בעקבות בתה לידיה. המשפחה עברה בין מספר מקומות בארץ ולבסוף קבעה את מקום מושבה בירוחם. יקטרינה נאבקה במחלת קשה במהלך חייה. היא הבריאה, חלתה פעם נוספת ונפטרה בשנת 2008. היא קבורה בבית הקברות בירוחם (חלקת חסרי דת).
יקטרינה קיבלה כאמור הכרה על ידי יד ושם כחסידת אומות עולם ב־10 בדצמבר 2001 יחד עם אמה ואחיותיה.
הערות שוליים

↑  Yad Vashem, The Righteous Among the Nations: Movchan Yekaterina (Panchenko), Yad Vashem, ‏Last Accessed March, 23 2021
קברה של יקטרינה פנצ'נקו בבית הקברות החדש בירוחם
מירזא ע'ולאם אחמד אל-קאדיאני

| --- | --- |

 לידה:  13 בפברואר 1835 קאדיאן, הודו 
 פטירה:  26 במאי 1908 (בגיל 73) לאהור, הראג' הבריטי 
 מדינה:  הראג' הבריטי 
 מקום קבורה:  Bahishti Maqbara 
 
 חתימה:   
 
מירזא ע'ולאם אחמד אל קאדיאני (באורדו: مرزا غلام احمد, 13 בפברואר 1835 – 26 במאי 1908) היה מייסד הכת האחמדית באסלאם.
חייו

מירזה ע'ולאם אחמד נולד בקדיאן שבמדינת פנג'אב בהודו למשפחה אמידה. איתו נולד עוד אח תאום, שמת כעבור זמן קצר. הוא קיבל חינוך יסודי בבית – למד לקרוא את הטקסט של הקוראן בערבית, דקדוק ערבי בסיסי ואת השפה הפרסית. אביו, מירזה ע'ולאם מורטזה, שהיה רופא, לימד אותו רפואה. בסביבות גיל שש עשרה הוא החל ללמוד גם על הנצרות, בעיקר על סמך טיעונים מיסיונריים נוצריים נגד האסלאם, וכתב תשובות כדי להשיב עליהם. את תשובותיו פרסם בספר "ברחין", שנתן לו תהילה וכבוד בין מלומדים מוסלמים.
מ-1864 עד 1868, לפי בקשת אביו, הוא החל לעבוד כפקיד בסיאלקוט, שם בא במגע עם מיסיונרים נוצרים וניהל שיחות רבות על הדת. אחרי 1868 חזר לקדיאן, והופקד על הטיפול בכמה פרשיות נדל"ן. במהלך אותה תקופה היה ידוע בשם "אחמד המתבודד" והיה מבלה את רוב זמנו בבדידות ללימוד ספרי דת ותפילה במסגד המקומי. ככל שעבר הזמן, הוא החל להתווכח יותר ויותר עם מיסיונרים נוצרים בהגנת האסלאם נגד טענותיהם. לעיתים קרובות היה מתעמת איתם בדיונים ציבוריים, במיוחד עם תושבי העיר בטלה, שהייתה במרחק 11 קילומטר מקדיאן.
לאחר מות אביו בשנת 1875, כאשר ע'ולאם אחמד היה בן 40, הוא טען שהוא מקבל מסרים מהאלוהים. הוא הכריז כי אללה הטיל עליו את תפקיד המוג'דיד (מחדש האסלאם) ועליו להשליט בעולם צדק ויושר.
ארבעים יום של בדידות

בשנת 1886 מספר מנהיגים של התנועה ההינדית להתחדשות אריה סמג' קיימו ויכוחים עם ע'ולם אחמד על אמיתותו של האסלאם וביקשו, כי יוכיח כי האסלאם הוא הדת האמיתית. כדי למצוא טיעונים חזקים על צדקות האסלאם נסע ע'ולם אחמד להושיארפור, לפי טענתו לפי צו אלוהי כדי להקדיש תפילות מיוחדות למטרה זו וכדי לחפש עוד הנחיה אלוהית. כאן בילה 40 ימים בבדידות, לפי המנהג שמכונה צ'ילה-נשיני. למקום זה הוא נסע בליווי 3 אנשים. בהושיארפור הוא השתקע בבית קטן בן 2 קומות של אחד מחסידיו. שם הוא נותר לבדו וחבריו הביאו לו אוכל כל יום תוך שהוא שמר על תענית דיבור, התפלל הרבה והתעמק בנושא. את הבית היה עוזב בימי שישי לתפילות יום שישי במסגד נטוש. בתקופה זו הכריז, כי קיבל מסרים מהאלוהים וכי הוא "בנו האהוב".
יסוד כת האחמדיה

ב-1880 פרסם מירזא ע'ולאם אחמד את ספרו הראשון, "בראהיני אחמדיה" ("ההוכחות האחמדיות"). פרסום הספר הקנה לו את פרסומו הראשוני, ולאחר צאתו של הספר החל להשתתף אחמד בוויכוחים דתיים. ב-1882 התחיל ע'ולם אחמד לטעון, שהאלוהים מינה אותו להיות מחדש האסלאם, אבל לא ביקש עדיין שבועת אמונים מהמצטרפים לדרכו. בחודש דצמבר 1888 הודיע אחמד שאלוהים הסמיך אותו וכי על חסידיו להישבע שבועת בייעא ולהתחייב על נאמנותם לו. בינואר 1889 הוא פרסם עלון בו הוא פרש את עשרת תנאי היסוד של התנועה. התנאים האלה לא שונו עד סוף חייו. ב-23 במרץ 1889 הוא ייסד את התנועה האחמדית על ידי השבעה של 40 איש על עקרונות התנועה. הצורה הרשמית להצטרפות לתנועה האחמדית היא על ידי שילוב ידיים והשבעה על עקרונות התנועה. המצטרפים החדשים נדרשו לבצע את טקס זה עד סוף ימיו של מירזה ע'ולם ובימי יורשיו. עד מותו ייסד אחמד כמה כתבי עת באורדו, בערבית ובפרסית, שתכליתם הייתה הפצת מטרותיה של הכת.
הטענות של אחמד לגבי תפקידו ההיסטורי והדתי

אחמד הכריז שהוא עצמו שילוב ההתגלמות של האל קרישנה, של ישו ושל הנביא מוחמד, ולפיכך הוא עצמו "אל-מועוד" (מילה המקבילה במשמעותה למהדי ומשמעותה מודרך / נביא / המשיח המובטח) של האסלאם וכי הוא באישיותו, הוא התגשמות נבואות שונות על המשיח בנצרות ובאסלאם. טענתו זו עוררה נגדו מחלוקת גדולה, בעיקר בקרב מוסלמים, אך גם נוצרים וכן כמה אנשי דת הינדים. חסידיו של אחמד טוענים, כי הוא מעולם לא טען שהוא פיזית אותו ישו שחי 1900 שנה לפניו, אלא כי ישו מת מוות טבעי, בניגוד לאמונה המוסלמית המסורתית בהתעלותו הפיזית של ישו לשמים והאמונה הנוצרית המסורתית בצליבתו ועלייתו. בספריו טען, שיש דעיכה כללית של האסלאם, והדת הזאת זקוקה נואשות למשיח. לסיבת משיחיותו הביא אסמכתה מכך שישו הופיע 1400 שנה אחרי משה, והמהדי לכן צריך להופיע 1400 שנה אחרי מוחמד.
בספרו "תזכירתוש שחדיין" הוא כתב על הגשמת נבואות שונות מהקוראן ומהחדית', הקשורות להופעתו של המהדי לבין תיאוריו שלו בגיל שהתחיל לייחס לעצמו סגולות אלה. בספר זה (כמו גם בשאר פרסומיו) יש שילוב של סופיות והשפעה הודית.
הוא הואשם על ידי המוסלמים ביצירת דת חדשה, מעשה שנחשב ככפירה באסלאם. מירזא ע'ולם הכחיש זאת וטען שוב ושוב שהוא יוצר רק תנועת התעוררות והתחדשות איסלאמית וכי הוא נביא בתוך ה"אומה האיסלמית", כמו שמוחמד לפי האמונה המוסלמית נביא בתוך "האומה" של ישו, שבעצמו נביא ב"אומה" של משה.
הערות שוליים

↑  יוחנן פרידמן, "האחמדיה", בתוך מאיר בר-אשר ומאיר חטינה (עורכים): האסלאם: היסטוריה, דת, תרבות, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017, עמ' 682
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304501505171  PLWABN: 9810693182305606  BIBSYS: 99019416  BNE: XX889284  BnF: cb12119002p (data)  GND: 119095734  ISNI: 0000 0000 8078 2911  LCCN: n50039298  LNB: 000179421  NKC: jx20050413002  NLA: 35680869  NLG: 158523  NSK: 000538759  NTA: 072996080  RERO: 02-A013495337  SELIBR: 32131  SNAC: w6xs87bj  SUDOC: 074536214  TDVİA: chor  Trove: 1039779  VcBA: 495/852  VIAF: 184324467   WorldCat (עם VIAF): 184324467
סלוביצה

סלוביצה – פסל הוקרה לתורמי ויקיפדיה (תמונת תקריב). למרגלות הפסל נקבעו לוחיות הסבר.
סְלוּבִּיצֶה (בפולנית: Słubice בגרמנית: Slowakei, סלוביצע, ביידיש) היא עיר גבול במערב פולין. העיר שוכנת על הגדה המזרחית של נהר האודר, ובגדה המערבית שלו נמצאת העיר הגרמנית פרנקפורט על האודר.
היסטוריה

בשנת 2011 התגוררו בעיר כ-18,000 תושבים. העיר היא בירת מחוז סלוביצה והמושב המנהלי של גמינת סלוביצה.
היישוב נוסד במאה ה-12, כחלק מפרנקפורט על האודר, והיה במעמד זה עד לסיום מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה נקבע הגבול בין גרמניה לפולין לאורך נהר האודר, וכך הופרד החלק המזרחי של העיר משאר פרנקפורט והפך לעיר הפולנית סלוביצה. כיום יש יחסי ידידות בין פרנקפורט לסלוביצה, ושתי הערים מפעילות יחד פרויקטים ומתקנים משותפים, כגון מתקן לטיהור שפכים.
באוקטובר 2014 נחנך באחת מכיכרות העיר (Plac Frankfurcki) פסל הוקרה לתורמי ויקיפדיה.
בעבר, יהודי פרנקפורט על האודר היו נקברים בבית עלמין בסלוביצה (פו'), שאז היה נחשב חלק מפפד"א, אך כיום הוא במדינה אחרת- בפולין. קבורים שם רבנים חשובים ויש יהודים שמגיעים מרחוק לבקר את קברי הרבנים שם. בין השאר, קבורים שם רבי זכריה מנדיל מפרייטיץ, ורבי יוסף בן ר’ מאיר, בעל ה"פרי מגדים", שהיו רבנים בפרנקפורט.
 כמו-כן, הוצב בו אנדרטה ל-17 חיילים יהודים (פו') שנספו במלחמת העולם הראשונה. האנדרטה נופצה בפרעות ליל הבדולח.
ערים תאומות

גרמניה פרנקפורט על האודר, גרמניה (מ־1975)
גרמניה היילברון, גרמניה (מ־1998)
מקסיקו טיחואנה, מקסיקו (מ־1998)
ארצות הברית יומה, אריזונה, ארצות הברית (מ־2000)
אוקראינה שוסטקה, אוקראינה (מ־2008)
ליטא אלקטריינאי, ליטא (מ־2010)
הערות שוליים

↑   ויקי-פסל: כך בחרו בפולין להוקיר את האנציקלופדיה החופשית, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2014
↑  בית העלמין בסלוביצה, באתר קברי צדיקים
תמונה פנורמית של מרכז העיר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555026205171  GND: 4093155-9  LCCN: n81105884  MusicBrainz: a4e1c34b-ec5d-41de-84c4-b1bef4e81665  NKC: ge309855  VIAF: 126326655   WorldCat (עם VIAF): 126326655
ישראל פרידלר

| --- | --- |
אל"ם ישראל פרידלר בסיום תפקיד מפקד חטיבת ביסלמ"ח 14.8.2024
אל"ם ישראל פרידלר בסיום תפקיד מפקד חטיבת ביסלמ"ח 14.8.2024
 לידה:  1979 (בן 45 בערך) סאו פאולו, ברזיל ברזיל
 מדינה:  ישראל 
 בת זוג:  דבורה פרידלר
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-אוגוסט 1998
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 51  סגן מפקד חטיבת גולני  מפקד חטיבת אלכסנדרוני  מפקד בא"פ אליקים  מפקד חטיבת ביסלמ"ח
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 עיטורים
   צל"ש מפקד אוגדה
 
ישראל פרידלר (נולד בשנת 1979) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, ששימש מפקד חטיבת ביסלמ"ח במהלך מלחמת חרבות ברזל. קודם לכן שימש מפקד חטיבת אלכסנדרוני ומפקד בא"פ אליקים, סגן מפקד חטיבת גולני ומפקד גדוד 51.
ביוגרפיה

פרידלר נולד בסאו פאולו שבברזיל, ועלה לישראל בשנת 1990. למד בישיבת בני עקיבא נתיב מאיר בירושלים ובישיבת בני עקיבא אור עציון במרכז שפירא ולאחר סיום התיכון בישיבת מעלה גלבוע. התגייס לצה"ל באוגוסט 1998, שובץ בחטיבת גולני והתקבל לפלחה"ן גולני. עבר הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לפלחה"ן ומונה למפקד צוות, והשתתף בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. בהמשך שימש כסגן מפקד הפלחה"ן במהלך מבצע חומת מגן. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה א' בגדוד 51, ופיקד עליה בין היתר במלחמת לבנון השנייה. במהלך המלחמה הוביל את הפלוגה בקרב בינת ג'בייל בו נפצע בידו. על אף שנפצע, חבש עצמו והוסיף לפקד על הפלוגה עד לסיום הקרב. על פועלו הוענק לו צל"ש מפקד אוגדה ממפקד עוצבת געש. במהלך לימודיו החל מבצע עופרת יצוקה, הוא קטע את לימודיו, שב לחטיבה והחליף מפקד פלוגה בגדוד 13 שנפצע, עד לסיום המבצע. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של חטיבת גולני בין השנים 2013–2014.
ב-6 ביולי 2014 הועלה לדרגת סגן אלוף ומונה למפקד גדוד 51, והוביל את הגדוד בלחימה בין היתר במבצע צוק איתן, את תפקידו מילא עד שנת 2016. בהמשך שימש כסגן מפקד חטיבת גולני בין השנים 2016–2017. לאחר מכן שירת כקצין קישור של צה"ל בצבא ארצות הברית בין השנים 2017–2019. ב-5 בספטמבר 2019 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת אלכסנדרוני, ובמקביל מונה ב-28 בנובמבר 2019 למפקד בא"פ אליקים. ביוני 2022 מונה למפקד חטיבת ביסלמ"ח. פרידלר פיקד על החטיבה במלחמת חרבות ברזל, במהלכה לחמה ברצועת עזה, השמידה תשתיות אויב והרגה פעילי חמאס. ב-14 באוגוסט 2024 סיים את תפקידו ויצא לתקופת לימודים.
ב-22 בנובמבר 2024 הוכרז כי ימונה למפקד עוצבת אדום ויועלה לדרגת תת-אלוף.
חיים אישיים

פרידלר מתגורר באלון שבות, נשוי לדבורה ואב לשישה. היה בין מקימי אביגיל.
הערות שוליים

↑  ירון קלנר, גולני זה הכי אחי, ידיעות אחרונות, 7 באוגוסט 2014
↑  עשהאל לובוצקי, מן המדבר והלבנון, הוצאת ידיעות ספרים, 2008. לבנון: מבצע "קורי פלדה" - בינת ג'ביל, עמוד 81
↑  מקבלי העיטורים והצל"שים במלחמת לבנון השנייה, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2007
↑  יוחאי עופר, גולני שלהם: מפקדי הגדודים מתמודדים עם פרשת אזריה, באתר nrg‏, 5 באוגוסט 2016
↑  אמרי לוי סדן‏, חקירת המג"ד והבטחת השווא של המ"פ: המחדלים בחקירת הביזה ב"צוק איתן", באתר וואלה, 20 במרץ 2018
↑  יוסי יהושוע, הכיפות והקסדות, באתר ynet, 19 ביולי 2016
↑  אורלי הררי, אל"מ ישראל פרידלר מונה למפקד חטיבת אלכסנדרוני: "נלחמים על הבית כולו", באתר ערוץ 7, 8 בספטמבר 2019
↑   אל"ם ישראל פרידלר נכנס לתפקידו כמפקד בא"פ אליקים, באתר צה"ל, 28 בנובמבר 2019
↑  קובי פינקלר, אל"מ יאיר פלאי - מפקד חטיבת גולני החדש, באתר ערוץ 7, 13 בספטמבר 2021
↑  גידו רן, בחאן יונס עם הלוחמים שמשכללים את מכונת המלחמה: "הצעירים עושים לנו בית ספר", באתר ynet, 8 במרץ 2024.
↑  מפקד חדש לחטיבת ביסל"ח (828), באתר דובר צה"ל, ‏14 באוגוסט 2024
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל
↑    יאיר קראוס, ‏"היה ברור לכולנו שאנחנו הולכים כדי למסור את הנפש", בעיתון מקור ראשון, 23 באפריל 2020
Burp Suite

Burp או Burp Suite (באנגלית: Burp Suite, תעתיק עברי: ברפ סוויט) הוא כלי גרפי לבדיקות אבטחה של יישומי אינטרנט. הכלי נכתב בשפת Java ופותח על ידי חברת PortSwigger Security.
לכלי 2 גרסאות: גרסה חלקית הניתנת להורדה בחינם (Free Edition) וגרסה מלאה אותה ניתן לרכוש לאחר תקופת ניסיון (Professional Edition).
הכלי פותח על מנת לספק מענה ראוי לכלי מקיף שנועד לבדיקות אבטחה של יישומי אינטרנט.
מלבד אפשרויות בסיסיות כגון: שרת פרוקסי (HTTP Proxy), סורק (Scanner) ופולש (intruder).
הכלי מכיל אפשרויות מתקדמות יותר כגון: עכביש (Spider), מהדר (repeater), מפענח (decoder), משווה (Comparer), מרחיב (extender) ורצף תשדירי (sequencer).
בנוסף, פיתחה החברה גם אפליקציית סלולר המכילה כלים דומים וזמינה להורדה למכשירים סלולריים עם גרסת תוכנה iOS 8 ומעלה בלבד.
אפשרויות הכלי

HTTP Proxy - בדיקה ושינוי בקשות העוברות מהלקוח אל השרת ולהפך.
Proxy הוא באמת המהות של Burp Suite. באמצעות מינוף פונקציונליות ה- proxy, הכלי Burp Suite מסוגל לראות את כל התעבורה העוברת דרכה.  Burp Suite עובד כאדם שבאמצע, ועוזר לנו ליירט בקשות.
Scanner - סריקת פגיעויות ביישומי אינטרנט (אפשרות זו קיימת בגרסה המלאה בלבד).
לסריקת הפגיעויות שנמצא ב-Burp Suite ניתן להוסיף הרחבה בשם HackBar שבעזרתו גם ניתן לנצל את החולשות ללא שימוש בכל נוסף.
Intruder - תקיפות של יישומי אינטרנט (Brute Force).
במקרה שיש יישום עם דף התחברות שבו המשתמש צריך להזין אישורים כדי להמשיך הלאה. מנקודת מבט של בדיקת חדירות, כדאי לבדוק את דף הכניסה הזה עבור אישורי ברירת מחדל, סיסמאות חלשות או מנגנוני נעילה. זה המקום שבו Intruder יכול להיות שימושי. בהינתן רשימה של שמות משתמש וסיסמאות, Intruder יכול לנסות את כל השילובים הללו כדי לראות אם אחד מהם תואם.
אנו יכולים גם לשקול תרחיש אחר שבו יש לנו בקשה מעניינת שברצוננו לחקור עוד כדי לבדוק אם היא פגיעה ל-SQL Injection או XSS. ניתן יכולים פשוט להפנות את Intruder לכתובת ה-URL ולפרמטר שאנו רוצים לבדוק ולהאכיל אותו עם רשימה של מטענים של הזרקת SQL או סקריפטים חוצי אתרים. לאחר מכן הוא ינסה להכניס את כל המטענים שסיפקנו לפרמטר שאנו רוצים לבדוק ולהשיג לנו את התגובות. לאחר שהדבר נעשה, עלינו לבדוק את התגובות כדי לראות אם חלק מהמטען הביא למעשה לניצול של הפגיעות.
Spider - סריקה אוטומטית של יישומי אינטרנט.
ראה זחלן רשת.
Repeater - הקלטה ושחזור של תעבורת HTTP.
Decoder - קידוד, גיבוב ופיענוח נתונים.
Comparer - השוואה בין קלטים וקובצי נתונים.
Extender - הרחבת האפשרויות הקיימות בכלי.
Sequencer - איכות הרנדומליות של מחרוזות וקלטים שונים.
חלופות ל- Burp Suite

השוק של כלי סריקת אבטחת יישומים גדל במידה רבה. בעוד ש-Burp Suite ממלא את רוב צורכי הבדיקה הידנית והאוטומטית, הוא מתחרה בכמה כלים אחרים כמו אלה המוצגים בטבלה הבאה.
| --- | --- |
מסחרי: חינמי/Open Source
Acunetix: OWASP ZAP
Netsparker: W3af
IBM AppScan: Arachni
WebInspect: Iron Wasp
ראו גם

רחרחן
בדיקת חדירות
Parrot Security
OWASP Zap
BeEF
שניר

ערך זה עוסק בקיבוץ בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
בתים ביישוב שניר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגליל העליון
גובה ממוצע: ‎308 מטר
תאריך ייסוד: 1967
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 749 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) שניר(למפת אצבע הגליל רגילה) שניר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שניר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שניר33°14′30″N 35°40′40″E﻿ / ﻿33.2416616897184°N 35.6777305495387°E﻿ / 33.2416616897184; 35.6777305495387  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגליל העליון (in English: Upper Galilee Regional Council) באדום - שניר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

שְׂנִיר הוא קיבוץ מתנועת הקיבוץ הארצי באצבע הגליל. הקיבוץ נמצא במרחק כעשרה קילומטרים מצפון-מזרח לקריית שמונה, בתחום המועצה האזורית הגליל העליון.
שמו של היישוב נגזר מאחד משמותיו של הר חרמון הסמוך, על פי הפסוק ”צִידֹנִים יִקְרְאוּ לְחֶרְמוֹן שִׂרְיֹן וְהָאֱמֹרִי יִקְרְאוּ-לוֹ שְׂנִיר” (דברים, ג', ט').
היסטוריה

היישוב הוקם בכ"א באלול ה'תשכ"ז (26 בספטמבר 1967) כהיאחזות נח"ל ברמת הבניאס, שהייתה אזור מפורז, ממערב לגבול הבינלאומי, מאז הסכם שביתת הנשק 1949, אך הוחזקה בפועל בידי סוריה עד מלחמת ששת הימים. ההיאחזות הוקמה במקום שיועד למצודת אוסישקין ו', במסגרת תוכנית מצודות אוסישקין, אך לא יצאה אז אל הפועל. ההיאחזות אוזרחה כקיבוץ בחשוון ה'תשכ"ט (1968) על ידי ארגון "השומר הצעיר". בראשית דרכו נקרא הקיבוץ "כפר משה שרת" אולם לאחר תקופה קצרה נקבע השם שניר, כשמו של הר החרמון בשפה האמורית. מקורות הפרנסה של הקיבוץ הם: מטע אבוקדו מהגדולים במזרח התיכון, גידולי שדה בעמק החולה, לול לבשר, בקר לבשר, תיירות צימרים וקייטרינג, מפעל סנו שהיה שייך בעבר לקיבוץ, הרחבה קהילתית שנתפשת כענף כלכלי מובהק ומקור ליציבות כלכלית על אף הצהרות חברי הקיבוץ.
בסוף שנות ה-70 היה קיבוץ שניר הראשון בקיבוץ הארצי שהחליט על מעבר מלינה משותפת ללינה משפחתית. לאחר שבתנועה סירבו לאפשר את המעבר, הודיע הקיבוץ על פרישה מתנועת הקיבוץ הארצי.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 היה שניר הקיבוץ הראשון שעבר הפרטה, ואחד הראשונים שהוקמה בהם הרחבה קהילתית.
במהלך מלחמת חרבות ברזל פונה הקיבוץ.
גלריית תמונות

טקס העלייה לנח"ל שניר ב-1967 על גבי שער במחנה נח"ל
מועדון לחבר
קיר אמנות שיצר משה סעידי בחזית מועדון לחבר
חדר אוכל
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מנחם רהט, שתי האחזויות חדשות בצפון, מעריב, 9 באוגוסט 1967; המשך
↑  ארנון מגן, קיבוץ "מתמרד" מכין מגורים ללינה משפחתית, דבר, 19 ביוני 1981
ארנון מגן, קיבוץ שניר פרש מהקיבוץ הארצי, דבר, 7 בספטמבר 1981
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009461178505171
יניב חלילי

| --- | --- |

יניב חלילי, 2024
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  עיתונאי
 מעסיק:  ידיעות אחרונות, ynet
 תחום סיקור:  2006 שליח ידיעות אחרונות לניו יורק  2010 שליח ידיעות אחרונות ו-ynet ללונדון
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  yaniv.halily
יניב חלילי הוא עיתונאי ואיש תקשורת. כיהן במשך כשני עשורים כשליח "ידיעות אחרונות" בארצות הברית ובאירופה. במהלך עבודתו העיתונאית היה לעיתונאי הראשון אשר ראיין את נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד, הסתנן לעיראק ודיווח מתוך ארמונותיו של סאדם חוסיין וכן חשף מספר גילויים עיתונאיים כגון המגעים בין ישראל לאיחוד האמירויות שהובילו לבסוף להסכמי אברהם, והקשר היהודי של כוכבת הטלוויזיה שרה ג'סיקה פארקר.
ביוגרפיה

בצעירותו הגיש חלילי פינה בתוכנית הטלוויזיה "רואים 6/6" בטלוויזיה החינוכית ואת תוכנית הרדיו "מועדון הצעירים של ג'" ברשת ג'.
בשנת 2005 החל לעבוד כעיתונאי ב"ידיעות אחרונות" בניו יורק, ושנה לאחר מכן התמנה חלילי לתפקיד שליח "ידיעות אחרונות" בארצות הברית, תפקיד אותו מילא עד שנת 2010.
במהלך זו ראיין חלילי לא מעט אישים מפורסמים כגון אנג'לינה ג'ולי, ג'וליה רוברטס, מריל סטריפ, וודי אלן ואחרים.
בשנת 2010 התמנה לתפקיד שליח "ידיעות אחרונות" באירופה ודיווח ממקום מושבו בלונדון. בבריטניה סיקר חלילי את החתונות והלידות המלכותיות של בני משפחת המלוכה הבריטית, ובשנת 2011 סיקר עבור עיתון הגרדיאן" את החתונה המלכותית של הנסיך ויליאם וקייט מידלטון. חלילי הוזמן פעמיים למסיבת התה של המלכה אליזבת השנייה שנערכה בארמון בקינגהאם.
בנוסף, בשנים אלה שידר חלילי עבור ערוץ רשת 13.
בשנת 2019 סיקר את הסכמי השלום בין מדינת ישראל לאיחוד האמירויות ומרוקו, ואף ראיין את שרי החוץ של שתי המדינות הערביות.
חלילי בוגר המחזור הראשון של תוכנית משיבי רוח בקרן מנדל ומחזיק בתואר ראשון בתקשורת, תואר שני במנהל ציבורי ותואר שני בשיווק בינלאומי מאוניברסיטת לונדון.
ביוגרפיה > קריירה עיתונאית

עבודתו העיתונאית של חלילי לוותה במספר גילויים עיתונאיים.
בשנת 2007, התפרסם במוסף סוף השבוע של ידיעות אחרונות ריאיון שערך חלילי עם בר רפאלי תחת הכותרת "בר רפאלי נגד מדינת ישראל". במהלך הריאיון הודתה רפאלי כי אינה מצטערת שלא התגייסה לצבא.
בנוסף, אמרה רפאלי בריאיון: ”למה טוב למות בעד ארצנו? מה, לא עדיף לחיות בניו יורק? זה דבילי שאנשים צריכים למות כדי שאני אגור בישראל”. בעקבות הריאיון התעוררה ביקורת ציבורית על רפאלי סביב העובדה שלא מילאה שירות חובה בצה"ל, ביקורת שהמשיכה להדהד גם כעבור שנים לאחר הריאיון.
בעקבות הריאיון קיבלה רפאלי מידיעות אחרונות פיצוי בסך חצי מיליון שקל בנוסף לפרסום התנצלות על הריאיון, וגרסה כי הציטוטים שהובאו היו שקריים והוצאו מהקשרם. העיתון סירב להתנצל וציין כי השיחה עם רפאלי הוקלטה ודבריה הובאו כלשונם.
בשנת 2008, בעת היותו שליח ידיעות אחרונות בארצות הברית, ראיין את נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד במטה האומות המאוחדות בניו יורק, ובכך והיה לעיתונאי הישראלי היחיד שראיין את נשיא איראן.
עוד באותה שנה, קיים חלילי ריאיון עם הכוכבת שרה ג'סיקה פארקר, שבו חשף לראשונה את הקשר היהודי שלה ואת העובדה שאחותה היא חרדית שחזרה בתשובה.
בשנת 2009 הסתנן חלילי עם דרכונו הישראלי לעיראק, שהה בבגדד במשך שמונה ימים וסיקר את מלחמת המפרץ השנייה. במהלך ביקורו בעיראק, היה חלילי לעיתונאי הישראלי הראשון שביקר בארמונות של סדאם חוסיין ושל בני משפחתו.
בשנת 2017, ביקר חלילי במדינות המפרץ, ובכך היה אחד העיתונאים הישראליים הבודדים שעשו זאת לפני הסכמי אברהם.
בשנת 2018 סיקר את זכייתה של נטע ברזילי באירווזיון.
בשנת 2019 חשף כי דובאי תאפשר כניסת תיירים בעלי דרכון ישראלי בעת קיום האקספו באוקטובר 2020.
פעולות נוספות

חלילי מנהל את קרן משפחת עידן ובתיה עופר ומשמש דוברם של השניים.
בשנת 2023 עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, הקים חלילי את החמ"ל הוורוד, ארגון ההסברה הישראלי המיועד לקהילה הגאה העולמית. זמן קצר לאחר מכן, חלילי ניהל את הקמפיין הבינלאומי של עידן ובתיה עופר נגד אוניברסיטת הרווארד, במחאה על התנהלות האוניברסיטה בעקבות אירועי 7 באוקטובר. הקמפיין סוקר בכלי התקשורת בעולם והצית גל מחאה נרחב נגד אנטישמיות בקמפוסים בארצות הברית.
הערות שוליים

↑  ערן סויסה, לונדון כן מחכה לו: יניב חלילי נוטש את ניו יורק, באתר nrg‏, 19 ביולי 2010
↑  אמילי גרינצוויג‏, האיש שלנו בלונדון, באתר וואלה, 2 במאי 2011
↑  שבוע האפרטהייד נפתח בלונדון, באתר חדשות 13, 23 בפברואר 2016
↑  משתתפי המחזור הראשון, באתר humanities.tau.ac.il
1 2  יעל גאוני, ‏בר רפאלי דורשת מ"ידיעות" פיצוי של חצי מיליון שקל והתנצלות בעמוד הראשון; טוענת: דבריי הוצאו מהקשרם, באתר גלובס, 11 באוקטובר 2007
↑   רוגל אלפר, הבגידה של בר רפאלי, באתר הארץ, 21 באוגוסט 2016
↑  יאיר אלטמן‏, צה"ל נגד בר רפאלי: "לא שירתה, לא ראוי שתייצג את ישראל", באתר וואלה, 17 במרץ 2013
↑  יניב חלילי, ניו-יורק, ניו-יורק שלא תכירו, באתר ynet, 2 בספטמבר 2010
↑  יניב חלילי, "7 ימים", שרה אחותנו, באתר ynet, 17 באפריל 2008
↑  יניב חלילי, בגדד, סודות מלחמה, באתר ynet, 30 באפריל 2009
↑  יניב חלילי, המפרץ הפרסי, יומן מסע: ישראלי עם דרכון זר במפרץ הפרסי, באתר ynet, 17 בנובמבר 2017
↑    יניב חלילי, ליסבון, הרגע הגדול של נטע, באתר "ידיעות אחרונות", 10 במאי 2018
↑  יניב חלילי, לונדון, "אהלן וסהלן": דובאי תפתח את שעריה לישראלים, באתר ynet, 6 בנובמבר 2019
↑  משתתפי המחזור הראשון, באתר humanities.tau.ac.il
↑  Yaniv Halily on Linkedin
↑  חגי אייד, החמ"ל הוורוד: "מסבירות את ישראל בצורה שפונה לדור ההאשטאגים", באתר ynet, 21 בנובמבר 2023
↑  יניב חלילי על הסברה בזמן מלחמה - לא רק יח"צ (podcast), באתר Listen Notes, ‏2023-11-29 (בפורטוגזית)
↑  Matt Egan, Israeli billionaire blasts Harvard leadership and quits board in protest, CNN, ‏2023-10-13 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007406325605171
ה'תשס"ט

ה'תשס"ט (5,769) ובקיצור תשס"ט – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 בספטמבר 2008, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 2009.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 7 שעות ו-1057 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-304. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-207, ולכן מברכים בה את ברכת החמה.
שנה זו היא שנת 1,940 לחורבן הבית, ושנת 2,320 לשטרות.
מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשס"ט 61 שנות עצמאות.
אירועים

י"ג בחשוון – הבחירות לרשויות המקומיות
כ"ח בחשוון – תחילתה של מתקפת הטרור במומבאי.
ל' בכסלו – תחילת מבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה
ט"ז בשבט – הבחירות לכנסת השמונה עשרה
ו' בניסן – בנימין נתניהו מציג את ממשלתו השנייה בפני מליאת הכנסת ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
י"ד בניסן – ברכת החמה, ברכת ראייה החלה פעם ב-28 שנים
כ"ה באלול – נשלחה קלטת ראשונה מהחייל החטוף גלעד שליט (אשר הגיעה לישראל רק בי"ג בתשרי ה'תש"ע ושודרה למחרת הגעתה, בי"ד בתשרי, ערב חג הסוכות, ה'תש"ע).
נפטרו

א' בשבט – חבר הכנסת הרב אברהם רביץ (נולד ב-ה'תרצ"ד).
י"ג באדר – הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת חב"ד, רב שכונת בית ישראל בירושלים, ויו"ר ומקים איגוד צאצאי רבנו הזקן (נולד ב-ה'תרצ"ג).
י"ז באדר – הרב ברוך שמעון סלומון, רב העיר פתח תקווה (נולד ב-ה'ת"ש).
כ' באייר – הרב מאיר ברנדסדורפר, חבר בד"ץ העדה החרדית בירושלים (נולד ב-ה'תרצ"ד).
כ"ה באייר - שבע ברכה ארנסטר, רבנית ופעילה להצלת יהודים מידי הנאצים בשואה.
ז' בסיוון – פרופסור אפרים קציר, נשיאה הרביעי של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרע"ו).
פרסי ישראל

עמנואל טוב – חקר המקרא
ישראל לוין – חקר הספרות העברית
ראובן צור – חקר ספרות כללית
זהבה סולומון – חקר העבודה הסוציאלית
מרדכי רוטנברג – חקר העבודה הסוציאלית
איתמר פרוקצ'יה – חקר הפיזיקה
יהודה ג'אד נאמן – קולנוע
עמיחי מזר – חקר הארכאולוגיה
מיכה אולמן – פיסול
נחום היימן –זמר עברי
דובי זלצר – זמר עברי
צבי לרון – חקר הרפואה
המכון הישראלי לדמוקרטיה – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
רות רזניק – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
מרדכי שני – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה