stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מולדובה (חבל ארץ)

ערך זה עוסק בחבל ארץ המכונה גם "מולדביה". אם התכוונתם לנסיכות מולדובה ששכנה בו (1352–1859) וכונתה אף היא "מולדביה", ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  רומניה רומניה
 שטח:  35,806 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בחבל ארץ:  4,284,062 (2011)
 קואורדינטות:  46°33′N 26°13′E﻿ / ﻿46.55°N 26.22°E﻿ / 46.55; 26.22 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור מולדובה(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור מולדובה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
החבלים ההיסטוריים של רומניה
מולדובה (ברומנית: Moldova) הוא חבל ארץ בצפון-מזרח רומניה. מאז הכרזת העצמאות של רפובליקת מולדובה מכונה החבל גם בשם "מערב מולדובה" (Moldova occidentală או Moldova de vest).
גאוגרפיה

החבל, המשתרע על פני 35,806 קילומטרים רבועים, שוכן באזור שהיה בעבר שייך לנסיכות מולדובה. במהלך ההיסטוריה של האזור ספחה האימפריה הרוסית חלק משטחי הנסיכות. שארית הנסיכות התאחדה עם נסיכות ולאכיה ויצרו בכך את המדינה הקרויה רומניה. חלק מהאזורים שסופחו לאימפריה הרוסית מהווים כעת מדינה עצמאית הנושאת את השם רפובליקת מולדובה ובחלקם הקטן משתייכים לאוקראינה.
חבל מולדובה שברומניה גובל בצפון עם אוקראינה, בצפון מערב עם חבל בוקובינה המחולק בין אוקראינה לרומניה, במערב עם טרנסילבניה, בדרום עם מונטניה, בדרום מזרח עם דוברוג'ה ובמזרח עם רפובליקת מולדובה.
חבל מולדובה שברומניה כולל בימינו את המחוזות הבאים (מצפון לדרום):
מחוז בוטושאן - לא כולל את היישובים סינאוץ, רוגוז'שט וקנדשט, שהם חלק מחבל בוקובינה.
מחוז סוצ'אבה - רק החלק הדרומי והמזרחי, כולל העיר פלטיצ'ן.
מחוז יאשי
מחוז ניאמץ - לא כולל את היישובים ביקאזו ארדלאן, ביקאז-קיי ודמוק, שהם חלק מחבל טרנסילבניה.
מחוז וסלוי
מחוז בקאו - לא כולל את היישובים גימש-פגט ופויאנה סראטה, שהם חלק מחבל טרנסילבניה.
מחוז גאלאץ
מחוז ורנצ'אה - לא כולל את היישובים שמדרום לנחל מילקוב, השייכים לחבל מונטניה.
אוכלוסיית החבל, לפי נתוני שנת 2011, כוללת 4,284,062 תושבים.
ליברדה פז

אין תמונה חופשית
ליברדה פז (באנגלית: Librada Paz) היא אקטיביסטית מקסיקנית - אמריקאית שפעלה בעיקר עבור זכויות חקלאים, ובעיקר חקלאים ממוצא היספני. בעקבות פועלה בשיתוף עם ה R.M.M זכתה בפרס רוברט פ. קנדי לזכויות אדם לשנת 2012.
ההגירה לארצות הברית והעבודה כחקלאית

פז נולדה בעיירה קטנה וענייה במחוז ואחאקה שבמקסיקו. בגיל 15 היא ואחותה חצו את הגבול אל ארצות הברית בתקווה לחיים טובים ומלאי הזדמנויות. הן עברו גזענות, שנאת זרים ומחסום שפתי, ומפאת חוסר ההזדמנויות זוג האחיות הצטרפו לאחיהן ועבדו כקוטפי עגבניות במדינת אוהיו.
העבודה הייתה קשה ומפרכת, עם שעות ארוכות של עמידה כפופה בשמש בשדות, ללא תנאי מחיה בסיסיים וזכויות עובדים. פז נאלצה לישון על הרצפה בחדר קטן עם עוד עשרה אנשים, שם התעללו בה פיזית ומינית. היא ואחיה נאלצו לעבור ממקום למקום בארצות הברית: מקטיף עגבניות באוהיו למטעי תפוחים בניו יורק, ומשם לפרדסי תפוזים בפלורידה.
רכישת השכלה ותחילת עבודתה כאקטיביסטית

לאחר שלוש שנים של עבודה בשדות, פז עברה לברוקפורט, ניו יורק והתחילה ללמוד בתיכון. באותו זמן לקחה שיעורים בקולג' הקהילתי של מונרו, ואז עברה ללמוד באונ' RIT, שם בשנת 1998 סיימה תואר ראשון בהנדסה מכנית. במקביל היא המשיכה לעבוד בשדות כדי לממן את לימודיה, וקבלה אזרחות אמריקאית ב־1998.
בזמן הפנוי המועט שהיה לה העלתה מודעות לתנאי העבודה המחפירים של החקלאים בארצות הברית, בעקר באמצעות הפגנות. כך פגשה את ריצ'רד וויט, המנהל בפועל של ארגון המהגרים הכפריים (RMM) שאיתו המשיכה לעבוד גם בעתיד.
המשך עבודתה כאקטיביסטית

בזכות הבנתה העמוקה של סבלם של החלקאים הזרים, ליברדה פז הפכה לאוזן הקשבת והמגשרת בין אותם עובדים למחוקקים וארגוני אקטיביזם אמריקאים שיכולים לסייע למטרתם. בעזרת ארגון RMM היא הפגינה בעד זכויות והגנות משפטיות בעד אותם עובדים הנתונים לניצול בגלל מעמדם הנמוך כמהגרים ובגלל משבר השפה שלהם.
בשנת 2012 פז והRMM זכו יחדיו בפרס רוברט פ. קנדי לפעילי זכויות אדם על פועלם עבור זכויות החקלאים, ופז זכורה כאחת מהאנשים המשמעותיים ביותר בתהליך בקבלת הזכויות של אותם העובדים. בשנה שלאחר מכן, ממשלת מדינת ניו יורק כמעט העבירה את הצעת החוק לנהגי עבודה הוגנים, שהייתה עוצרת את האפליה נגד עובדי חקלאות ונותנת להם מגוון זכויות בעבודה וזכויות משפטיות, אך החוק לא הועבר.
הערות שוליים

↑  Librada Paz' Acceptance Speech, נבדק ב-2023-11-26
↑  Juan Gonzalez, The amazing journey of Librada Paz: She came to U.S. via scary desert trek, got degree & citizenship and wins RFK award for aiding farm workers, New York Daily News, ‏2012-07-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  From farmworker to advocate, RIT (באנגלית)
↑  Librada Paz | RFK Human Rights, ROBERT F. KENNEDY HUMAN RIGHTS (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ליברדה פז".
מאסטרס אולימפיה

| --- | --- |
 ענף:  פיתוח גוף 
 תאריך ייסוד:  1994 
 תקופת התחרות:  ?–2003 
 
מאסטרס אולימפיה (באנגלית: Masters Olympia) הייתה תחרות בינלאומית של פיתוח גוף שנערכה כל שנה על ידי הפדרציה הבינלאומית של פיתוח הגוף (IFBB). את התחרות הגה ג'ו ווידר בשנת 1994 כתחרות שבה יוכלו אלופים לשעבר (אלו שכבר זכו בתחרות היוקרתית מר אולימפיה) להמשיך להתחרות ברמות המקצועיות הגבוהות גם בשנים המאוחרות של חייהם. התחרות נערכה כל שנה עד 2003 (חוץ מב-1998) עד שהופסקה.
מאז התוכנית הומשכה למרות שכיום היא נקראת " IFBB Masters Professional World Championships" . בשנת 2006 התקיימה התחרות לראשונה בשם החדש ונערכה בניו יורק ב-15 באפריל. בתחרות ניצח בוב קיקרילו.
זוכי התחרות הם:
1994: רובי רובינסון
1995: סוני שמידט
1996: וינס טיילור
1997: וינס טיילור
1998: לא נערכה
1999: וינס טיילור
2000: וינס טיילור
2001: וינס טיילור
2002: דון יאנגבלוד
2003: קלוד גרואלקס
מחבר (התקן)

ברגים
בורג עם אום
מַחְבֵּר (או אביזר חיבור) הוא התקן שמאפשר לצרף יחד באופן מכני שני עצמים או יותר.
ככלל, מחברים נועדו ליצור חיבור שאינו קבוע, כלומר שניתן לפרקו מבלי לפגוע בחלקים שהם משמשים לחיבורם.
שימושים

ישנם מחברים ייחודים לחיבור עץ (אנ'), הנובעים מתכונות העץ, ולעיתים נעשה שימוש בחומר חיצוני כגון סיכות מתכת או ברגים.
מחברים יכולים לשמש לסגירת קופסאות שאינן קשיחות, כגון שקית חטיפים, או מעטפה. במקרה כזה משתמשים בפקק או באביזרים שנוצרו במיוחד למטרה זו כמו אטב לחם.
חומרים

מחברי פלדה עשויים לרוב מפלדת אל-חלד, פלדת פחמן או פלדת סגסוגת.
הערות שוליים

↑  Stonecypher, Lamar. "Fasteners - Their Needs and Types". Bright Hub Engineering.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567828605171  BnF: cb11978870m (data)  LCCN: sh85047400  NARA: 10636685  NKC: ph195824 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מטקסיתריום

| מטקסיתריום |
| --- | --- |

תקופה
סוף אוליגוקן-פליוקן 25.7–3 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: תחשאים
משפחה:: תחשיים
סוג:: מטקסיתריום
מינים
 M. albifontanum  M. arctodites  M. crataegense  M. floridanum  M. krahuletzi  M. medium  M. serresii  M. subapenninum
שם מדעי
 Metaxytherium

מטקסיתריום (שם מדעי: Metaxytherium; מיוונית עתיקה: "μεταξύ" - ביניים, "θηρίον" - חיה/בהמה כלומר: "חיית ביניים") הוא סוג נכחד של יונק ימי ממשפחת התחשיים, אשר התקיים בימים רדודים מכוסי עשב ימי באמריקה, אירופה ואפריקה בין האוליגוקן לפליוקן שלפני 25.7 עד 3 מיליון שנה מזמננו. המאובנים שלו התגלו סביב ים הקדום פרתטיס (Paratethys), הים התיכון ולחופי האוקיינוס האטלנטי, הים הקריבי ואף לחופי האוקיינוס השקט המערבי.
סוג זה תואר ב-1840 בידי החוקר De Christol על סמך מאובנים מפלורידה ובאחה קליפורניה והתגלה כבר במאה ה-17 במונפלייה שבצרפת, אך נחשב לסוג של היפופוטם. הסוג מכיל כמה שם נרדף כמו: Thalattosiren‏, Halianassa‏, Felsinoitherium‏, Cheirotherium ו-Hesperosiren, אשר נכללו בהם כמה מינים שעברו לסוג.
הסוג קרוב לדוסיסירן ולתחש המשכן המודרני וכמותו בעל מבנה גוף חביתי, לסתות עבות ושיניים המותאמות ללחיכת עשבים ימיים ואצות כשהיה שחיין איטי יחסית אך בעל זנב רחב דומה לזה של לווייתנאים ופחות מזכיר את פרות הים. גודלו משתנה בין המינים באורך של 2 עד 5 מטרים.
ככל הנראה רעה באזורים טרופיים ונע באיטיות על קרקעית הים. הוא עצמו נטרף לעיתים בידי כריש טיגרי (נמצאו מאובנים עם שרידי נשיכה מתאימות לכריש טיגרי) ומינים קדומים של שש זימיים ואלי גם בידי המגלודון.
מינים

הסוג מכיל 8 מינים תקפים:
Metaxytherium albifontanum
Metaxytherium arctodites
Metaxytherium crataegense
Metaxytherium floridanum
Metaxytherium krahuletzi
Metaxytherium medium
Metaxytherium serresii
Metaxytherium subapenninum
למפוניים

| למפוניים |
| --- | --- |
 Lampona cylindrata
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישניים
סדרה:: עכבישאים
משפחה:: למפוניים
שם מדעי
 Lamponidae ‏סימון, 1893
תחום תפוצה


למפוניים (שם מדעי: Lamponidae) היא משפחה של עכבישים בני הקבוצה ארנומורפיה, החיים באוסטרליה והאיים סביבה וכמה מינים חיים גם בגינאה החדשה, ניו זילנד וקלדוניה החדשה. המשפחה תוארה ב-1893 בידי החוקר הצרפתי אז'ן סימון והיא כוללת מעל 200 מינים.
מאפיינים

עכבישים אלה מכונים "עכבישים לבני זנב", עקב הקצה האחורי הלבן שלהם ורובם קטנים מאוד. עכבישים אלה נמצאים במרבית חלקי אוסטרליה, ורבים חיים בסמוך ליישובים אנושיים ובבתים. אף על פי שהם קטנים חלקם די ארסיים (בעיקר בני הסוג Lampona) ונשיכתם יכולה לגרום להרס רקמות, מוגלות וצלקות וכן לבחילות והקאות אך לא למוות.
עכבישים אלה ניזונים בעיקר מעכבישים אחרים שהם תופסים בלסתותיהם. הם אינם בונים רשתות אלא מסתווים לטרף בין פסולת עלים ומחבואים דומים.
מיון

תת-משפחה Centrothelinae
סוג Asadipus
סוג Bigenditia
סוג Centrocalia
סוג Centroina
סוג Centrothele
סוג Centsymplia
סוג Graycassis
סוג Longepi
סוג Notsodipus
סוג Prionosternum
סוג Queenvic
תת-משפחה Lamponinae
סוג Lampona
סוג Lamponata
סוג Lamponega
סוג Lamponella
סוג Lamponicta
סוג Lamponina
סוג Lamponoides
סוג Lamponova
סוג Lamponusa
סוג Platylampona
תת-משפחה Pseudolamponinae
סוג Paralampona
סוג Pseudolampona
מברק נוביקוב

מברק נוביקוב (נקרא גם דו"ח נוביקוב, ברוסית: Николай Васильевич Новиков) הוא כינוי למברק ששלח ניקולאי נובִיקוֹב (Новиков,‏ Novikov), שגריר ברית המועצות בארצות הברית (אפריל 1946 - אוקטובר 1947), למנהיגי המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות בספטמבר 1946. במברק מתאר נוביקוב את מדיניות החוץ של ארצות הברית בתקופת ממשלו של הארי טרומן, כפי שהיא נתפסת על ידיו.
רקע

מיד בתום מלחמת העולם השנייה, שבה שיתפו פעולה ממשלות ארצות הברית בריטניה וברית המועצות (שלושת הגדולים), החל להיווצר מתח בין ארצות הברית ובריטניה לבין ברית המועצות. מתח זה, שעצימותו שונה מתקופה לתקופה, מכונה המלחמה הקרה. רוזוולט נפטר באפריל 1945, ולא הספיק לקבל את כניעת גרמניה הנאצית ויפן, וסגנו הארי טרומן החליפו. בתקופת ממשלו שונתה מדיניות ארצות הברית מקצה לקצה. הדוקטרינה ששלטה עד אז, דוקטרינת מונרו, השואפת לבדלנות אמריקנית: אירופה לאירופאים ואמריקה לאמריקנים, דוקטרינה זו שונתה לדוקטרינת טרומן. מרכיבים רבים חברו יחד ליצירת דוקטרינה זו, כמו השינויים המהירים במלחמה הקרה, השתלטות ברית המועצות על חלקים נרחבים במזרח אירופה, מרוץ החימוש ועוד. אירועים אלו לא פסחו על טרומן, שהבין שיש לשנות מדיניות אל מול הסובייטים.
דוקטרינת טרומן והמברק הארוך

אחד הגורמים לשינוי זה הוא "המברק הארוך, בו תיאר ג'ורג' קנאן, דיפלומט אמריקני בכיר במוסקבה, במברק ארוך (מעל 5,300 מילים), את השקפתו לגבי ברית המועצות ושאיפותיה, ומלחמתה בקפיטליזם. מברק זה העניק לקנאן מעמד בתחום מדיניות החוץ האמריקנית כלפי ברית המועצות, והוא היה מעורב מאוד בכתיבת תוכנית מרשל. המברק הפך גם למאמר שפרסם קנאן תחת שם בדוי 'X'. במברק זה מציע קנאן לשנות מדיניות אל מול הקומוניזם, למדיניות שלימים תקרא מדיניות ההכלה,containment, או תורת הבלימה. טרומן עצמו מזכיר את המברק בנאומו בפני הקונגרס, כאשר הוא מבקש לאשר העברת סכום עתק של 400,000,000$ לידי יוון וטורקיה בשל מלחמת האזרחים שמתרחשת שם, ובקשתם לעזרה. נאום זה הוא הנאום שהתווה את דוקטרינת טרומן, המושתתת על הפחד מאפקט הדומינו.
תוכן המברק

מברק נוביקוב נכתב כתגובה למברק הארוך. גם מברק זה היה ארוך, וכלל נושאים רבים. הוא מתנגח בממשל טרומן, ומכנה אותו קיצוני. הוא רואה בו שינוי משמעותי מממשלו של רוזוולט, שזה האחרון חיפש שיתוף פעולה עם הכוחות הגדולים, ואילו ממשל טרומן רוצה לשלוט על העולם ולכפות את הקפיטליזם על כל מדינות העולם וגם על ברית המועצות. כהוכחה לכך הוא מראה את הרחבת הכוחות המזוינים של ארצות הברית בתום המלחמה, למרות שארצות הברית מעולם לא החזיקה צבא שלום. נוביקוב רואה בכך הוכחה לניסיון האמריקני לקחת לעצמו פטרונות על העולם.
המברק נחשף לעיני המערב רק לאחר נפילת הגוש הקומוניסטי.
ראו גם

המלחמה הקרה
ג'ורג' קנאן
מולדה (אתר מקראי)

נחלות שבטי ישראל
מוֹלָדָה הייתה עיר בנגב יהודה בתקופת המקרא; בספר יהושע נמנתה בין היישובים והאתרים שיועדו לשבט יהודה:
”זֹאת, נַחֲלַת מַטֵּה בְנֵי-יְהוּדָה--לְמִשְׁפְּחֹתָם: ... אֲמָם וּשְׁמַע, וּמוֹלָדָה:”
ואחר כך לשבט שמעון, יחד עם באר שבע:
”וַיֵּצֵא הַגּוֹרָל הַשֵּׁנִי, לְשִׁמְעוֹן--לְמַטֵּה בְנֵי-שִׁמְעוֹן, לְמִשְׁפְּחוֹתָם; וַיְהִי, נַחֲלָתָם, בְּתוֹךְ, נַחֲלַת בְּנֵי-יְהוּדָה: וַיְהִי לָהֶם, בְּנַחֲלָתָם--בְּאֵר-שֶׁבַע וְשֶׁבַע, וּמוֹלָדָה:”
מולדה הייתה בין הערים שבהן התיישבו עולי בבל משבט יהודה בתקופת שיבת ציון; כך נכתב בספר נחמיה.
”וְאֶל הַחֲצֵרִים בִּשְׂדֹתָם מִבְּנֵי יְהוּדָה יָשְׁבוּ בְּקִרְיַת הָאַרְבַּע וּבְנֹתֶיהָ ...: וּבְיֵשׁוּעַ וּבְמוֹלָדָה וּבְבֵית פָּלֶט”
ייתכן שמולדה המקראית היא מולדה האדומית שאליה הגיע הורדוס כאשר נמלט מאגריפס, כפי שהוזכר בחיבוריו של יוסף בן מתתיהו, ובאונומסטיקון.
בעת החדשה הוצע לזהותה בתל-אל-מִלְח, מדרום מזרח לבאר שבע, או עם חִ'רבת אל-וַטַן (מילולית: חורבת המולדת) ממזרח לבאר שבע; באתר זה נמצאו בחפירה ארכאולוגית ממצאים מהתקופה הישראלית. שמה של מולדה נזכר בעברית באחד ממכתבי ערד.
לקריאה נוספת

הערך: מולדה, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 496.
יהודה גוברין, אתר נחל יתיר - מולדה שבנחלת שבט שמעון?, עתיקות, 20, תשנ"א, עמ' 13-23.
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק כ'-כו.
↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק ב'.
↑  ספר נחמיה, פרק י"א, פסוק כ"ו.
↑  קדמוניות היהודים יח ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588156105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מאיה קולנוביץ

| --- | --- |

 לידה:  1 במרץ 1975 (בת 49) סרייבו, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 מקום לימודים:  המכללה לאמנות ועיצוב צ'לסי  אוניברסיטת מכללת אונטריו לאמנות ועיצוב 
 תחום יצירה:  ציור 
 
מאיה קולנוביץ, (באנגלית: Maya Kulenovic; נודלה ב-1975) היא אמנית קנדית, המציגה יצירות ברחבי העולם.
ביוגרפיה

קולנוביץ' נולדה ב-1975 בסרייבו, בוסניה והרצגובינה, יוגוסלביה.
למדה באוניברסיטת אונטריו קולג' לאמנות ועיצוב בטורונטו, אונטריו, קנדה; אוניברסיטת מימר סינאן באיסטנבול, טורקיה; ומכללת צ'לסי לאמנות ועיצוב (University of the Arts London) בלונדון, אנגליה. היא גם בוגרת של Goodenough College בלונדון, אנגליה.
ביוגרפיה > יצירה

בין עם יצירתה הם דיוקנאות, שהיא מכנה "פנים", ארכיטקטורה, המכונה על ידה עבודות "בנייה", נופים או דימויים של טבע דומם, ההתמקדות של קולנוביץ' היא ללכוד אווירה או מצב פסיכולוגי. היא חוקרת בכוונה עמימות, ובגישתה למשטח המצויר היא עובדת בשכבות מזוגגות וכן בטכניקות ליצירת דימויים המעוררים קשר א-טמפורלי מסוים. למרות השונות בנושאים, יש ליצירותיה אותה הילה של בדידות, שקט ותשוקה.
עבודותיה נעות בין פיסול וציור לאדריכלות, צילום וקולנוע, וכוללות מסכות מוות רומיות, צילום דאגרוטיפ מהמאה ה-19, סרטים דוקומנטריים, תמונות סטילס מסרטי קולנוע פגומים, ועוד.
אדוארד לוסי-סמית' כתב את הדברים הבאים על עבודתו של קולנוביץ': "אף אחד לא יכול היה לתאר את ציוריה של מאיה קולנוביץ' כ'צילום', אבל מקומם מצוי במסורת הריאליסטית. עבודתה ריאליסטית באופן שרמברנדט וגויה הם ריאליסטים. הם מנסים לחקור את מהות הקיום האנושי, ולעיתים קרובות מגיעים עם אמיתות לא נוחות. האמיתות הללו מועברות באמצעות ציורים שנכללים בקטגוריות מאוד ספציפיות, הקשורות להיררכיית הז'אנרים הישנה שנפסלה על ידי המודרניסטים החלוציים. בעבודתה של קולנוביץ'. אפשר למצוא ציורי טבע דומם, דיוקנאות (לסוגיהם), נופים וקומפוזיציות אדריכליות"
טבע הדומם, הקומפוזיציות האדריכליות, הפנים והנופים במהותם, הם ניסיונות לזהות ולהציג מצב מסוים של הוויה. תכונה זו היא, כפי שאדוארד לוסי-סמית' קובע, 'הדבר שהופך את עבודתה כל כך שונה מעבודתה של כל אמן אחר מהדור שלה שאני יכול לחשוב עליה מיד'.
הערות שוליים

↑  "Maya Kulenovic". Archived from the original on 2012-04-25.
↑  Selene, Deanna (12 April 2020). "Something Lost, Something New: Interview with Painter Maya Kulenovic". Combustus.
↑  "Archived copy" (PDF). Archived from the original (PDF) on 2016-03-04.
↑  Kulenovic, Maya; Kingwell, Mark; Collins, Anthony (2017). Maya Kulenovic: fugue
↑  Collins, Anthony. "Introduction" Maya Kulenovic: Fugue
↑  "Maya Kulenovic". Archived from the original on 2016-07-14.
↑  Karin van der Beek. Maya Kulenovic: Selected Works 2005 - 2012, Amsterdam. Kunstkrant, November/ December 2012 pg17
↑  Maya Kulenovic". Archived from the original on 2016-07-14.
↑  Lucie-Smith, Edward (2007). Maya Kulenovic: paintings. D'jonge Hond.
↑  Lucie-Smith, Edward."Maya Kulenovic" (d'jonge Hond/Netherlands 2008), ISBN 90-8910-045-8 pg15
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb15844032n (data)  GND: 135799996  ISNI: 0000 0001 1469 4822  LCCN: nb2008009795  NTA: 308059093  SNAC: w62c3h9m  SUDOC: 128458968  VIAF: 26596962   WorldCat (עם VIAF): 26596962 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מאיה קולנוביץ".
כישורי הישרדות

כישורי הישרדות אלו שיטות לפעולות הנועדו לספק צרכים בסיסיים לחיי אדם. והם מסייעים לאנשים שהתרחקו מהציוויליזציה או אנרכיה עקב מצבים א-נורמליים קיצוניים כגון אסון טבע או ריחוק מאולץ: מים, מזון ומחסה, על מנת להימנע מאינטראקציות קטלניות אפשריות עם בעלי חיים וצמחים וטיפול בכל פציעה או מחלה שתתקבל, כדי להתגבר על תנאים מסוכנים.
סוגי כישורי הישרדות

כאשר שגרת החיים הרגילה נקטעת על ידי מאורע מסוים, יש להסתגל לתוצאות המאורע בטווח הקצר, זאת בהנחה כי יש לספק את הצרכים הפיזיולוגיים של האדם, אך תוך התייחסות לטווח רחוק יותר. כישורי ההישרדות נבדלים זה מזה בשתי צורות:
תוואי השטח: מתייחס לשאלה האם מדובר בהישרדות בשטח אורבני, למשל בזמן ולאחר אסון טבע או מלחמה. מנגד הישרדות בשטח טבעי - יערות, מדבריות, ג'ונגלים ומקומות אחרים נטולי ציליוויזציה. בשני המקרים למשל, אחד הצרכים הפיזיולוגיים שיש למלא הוא הצורך במים. עם זאת, בטבע כישורי ההישרדות הנחוצים להשגת מים יתמקדו במעקב וגילוי מקורות מים טבעיים (כגון טל, מעיינות וצמחים עתירי נוזלים), בעוד שבשטחים אורבניים כישורי ההישרדות הנחוצים על מנת להשיג מים יהיו פריצה לחנות בעיר שננטשה עקב אסון טבע במטרה לרוקנה מבקבוקי המים שהשאירה אחריה הציליוויזציה, או מציאת דודי שמש המאחסנים מים.
מטרת ההישרדות: מתייחס לשאלה האם מדובר בהישרדות שאינה מוגבלת בזמן (כמו הישרדות לאחר אסון טבע) או בהישרדות שמטרתה להגיע מנקודה א' לנקודה ב'.
עזרה ראשונה

כדי לשרוד במצב בו אי אפשר לקבל סיוע רפואי ממוסד דרושה יכולת להבדיל בין פציעות ומחלות שהטיפול בהן דחוף לבין פציעות ומחלות שהטיפול בהן סובל דיחוי. יש צורך לזהות מצבים המסכנים את הבריאות ולהימנע מהם. בין החסכים הגופניים יש צורך להבין באיזה חסך יש לטפל קודם (בתנאים מסוימים דחוף יותר, למשל, להשיג מים ובאחרים להדליק אש או למצוא מחסה מהרוח). כמו כן יש לדעת להעניק טיפול רפואי הולם לפצועים וחולים.
הישרדות במקום מבודד > מים

האדם זקוק למים כדי לחיות. אדם שלא ישתה במשך מספר ימים יסבול מהתייבשות - יכולת התפקוד שלו תפגע ולבסוף הוא ימות. על כן יש חשיבות רבה להשגת מים. אינדיקטור יעיל לאבחון מצב של התייבשות הוא צבע השתן. ככל שהוא כהה יותר, המחסור במים גדול יותר.
ניתן לחפש מקורת מים זמינים כגון נחלים, בארות ובורות האוגרים מי גשמים. את מקורות המים ניתן למצוא על ידי התבוננות בשטח, בצמחייה ובבעלי החיים בסביבה. ריכוז גדול של צמחים ובעלי חיים מעיד בדרך כלל על מקור מים זמין.
חפירת בור (תמילה) תגלה אם יש מים באדמה. אפשרות נוספת היא לאסוף מים המתעבים על עצמים קרים. גוף האדם צורך מים גם דרך המזון אותו הוא אוכל.
במידת האפשר יש לטהר את המים (על ידי הרתחה למשל או בעזרת חומרים שונים) כדי להימנע ממחלות וזיהומים. מי ים אינם ראויים לשתייה ואף מאיצים את ההתייבשות.
הישרדות במקום מבודד > הדלקת אש

לאש מגוון שימושים ברשות השורד. היא מקור לחום ואור, מאפשרת להרתיח מים ולבשל מזון והיא יכולה לשמש לאיתות לעזרה. כאשר מצויים במקום קר, חובה קודם כל להצית אש. דחיית מטלה זו מסכנת את האדם במוות מקור.
אם אמצעים להדלקת אש אינם זמינים (מצת, גפרורים, אבן צור) ניתן להדליק אש על ידי יצירת חיכוך בין עשבים ועלים יבשים לבין מקל.
הישרדות במקום מבודד > השגת מזון

ניתן להשיג מזון על ידי ציד וליקוט. בעת השגת מזון יש לקחת בחשבון את בזבוז האנרגיה וסיכויי ההצלחה להשגתו. לעיתים עדיף ליקוט צמחים בעלי ערך תזונתי נמוך על פני מרדף עיקש אחר טרף קשה. עדיף לאכול צמחים מוכרים וכך להקטין את הסיכויים להרעלה. בערכות הישרדות אפשר למצוא מנות מוכנות לאכילה (באנגלית: Meal, Ready-to-Eat).
הישרדות במקום מבודד > מחסה

אדם כדי לשרוד בטבע צריך מחסה.
מחסה יכול להיות מחסה טבעי (לדוגמה מערה) או מחסה שנבנה על ידי השורדים. מחסה מאפשר להישמר מפני מזג האוויר ומפני בעלי חיים עוינים ולאפשר לשורדים לישון ולנוח.
הישרדות במקום מבודד > ניווט והתמצאות בשטח

בניווט בשטח ניתן להסתייע במיקום השמש והכוכבים. שיטה ידועה למציאת הצפון מסתייעת בטחב, שבחצי הכדור הצפוני נוטה לגדול על צידם הצפוני של גזעי עצים, איפה שיש צל במרבית שעות היום.
הישרדות במקום מבודד > איתות לעזרה

אות עזרה צריך להיות בולט למרחק. אות אידיאלי צריך להיות גדול, במקום הנראה למרחק, שונה במידה מספקת מסביבתו ולהכיל תנועה שתתפוס את העין. אות מצוקה מקובל הוא SOS.
כלי פופולרי לאיתות הוא נור אשר נורה מאקדח נורים.
עוד סוג של איתות לעזרה הוא הבערת מדורה גדולה מספיק שיראו אותה.
שחיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לעיתים שחיה היא צורך הכרח בהישרדות. על השורד  לפעמים לדוג, לצלוח נהר או נחל וגם להימלט מהמקום בו הוא נמצא בשחיה.
אם אדם אינו יודע לשחות וצריך לחצות מקור מים כלשהו הוא יכול להיעזר בבול עץ אם ימצא לידו, הרי ידוע שעצים צפים כיוון שצפיפותם קטנה מזו של המים.
הישרדות באסונות טבע הפוקדים אוכלוסייה גדולה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הממד הנפשי

המוח ותהליכיו הם קריטיים להישרדות. במצב קטלני, הרצון לחיות לעיתים קרובות מפריד בין אלה ששורדים לבין אלו שמתים.
סיפורי הישרדותם ההרואיים של אנשים רגילים עם הכשרה מועטה או חסרת הכשרה, אך עם רצון עז לחיות אינם נדירים. מצב ההישרדות יכול להיות כל כך מלחיץ, שאפילו אנשי מקצוע מיומנים יכולים להיות מושפעים נפשית. אדם הנקלע למצב של ריחוק מהציוויליזציה צריך להיות מוכן נפשית ופיזית להתגבר על פאניקה ופעולה מכרעת מהורהרת במהלך אסון. לבדיקת מתח יש גבולות אנושיים, אך היתרונות של אימוני לחץ מתח בהגדרת גבולות אלה יכולים לעלות על חוסר הלחץ.
כיוון שבמצב הישרדותי ישנה חשיבות קריטית לא להיכנס לפאניקה, לא להיקלע לייאוש, ולשמור על מורל גבוה. הדרך הטובה ביותר לא להיקלע לייאוש היא על ידי עיסוק מתמיד בפעילויות הקשורות לשיפור פוטנציאל ההישרדות כגון: גילוף, הכנת מלכודות, הכנת חכות דייג מאולתרות ועוד.
ראו גם

הישרדות, התחמקות, התנגדות ובריחה
לקריאה נוספת

אל סיברט "אישיות והישרדות", הוצאת עם עובד, 1999
טחב בצידו הצפוני של עץ (שמאל) לעומת צידו הדרומי (ימין)
מגדלור חיפה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מגדלור 
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2007
 תאריך פתיחה רשמי:  2007 
 מידות
 גובה:  25 מטר
 קואורדינטות:  32°49′22″N 35°00′31″E﻿ / ﻿32.82287778°N 35.00866389°E﻿ / 32.82287778; 35.00866389
  (למפת חיפה מוגדלת) מגדלור חיפה(למפת חיפה רגילה) מגדלור חיפה(למפת הגליל המערבי רגילה) מגדלור חיפה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) מגדלור חיפה
 
מגדלור חיפה (באנגלית: Haifa Lee Breakwater Light) הוא מגדלור בחיפה. הוא ממוקם בסוף הרציף על שובר הגלים הפנימי של נמל חיפה.
עד 2007 מיקום האור היה במבנה בטון מרובע בגובה 9 מטרים ששימש לבקרת השייט במעגן. גובה המוקד היה 14 מטרים וטווח הראות היה 9 קילומטרים. מאז, שובר הגלים של המפרץ פותח מחדש והאור הועבר למגדל מכ"ם משולש בגובה 25 מטרים.
הערות שוליים

↑  Sailing Directions for the Mediterranean
↑  List of Lights, Pub. 113: The West Coasts of Europe and Africa, the Mediterranean Sea, Black Sea and Azovskoye More (Sea of Azov), National Geospatial-Intelligence Agency, 2009, ע. 356
↑  Rowlett, Russ ‏, Lighthouses of Israel, The Lighthouse Directory, אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל
ערך זה הוא קצרמרבנושא חיפה ובנושא מבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחבצה כלקוליתית

מחבצה גדולה מהתקופה הכלקוליתית, מוזיאון ישראל
מחבצה קטנה מהתקופה הכלקוליתית, תרבות באר שבע, מוזיאון הכט
כלי בדמות אשה ערומה נושאת מחבצה, מהתקופה הכלקוליתית, מאתר גילת שבנגב, מוזיאון ישראל
מחבצה כלקוליתית היא טיפוס של כלי חרס, ככל הנראה לחביצת חמאה מחלב, אשר היה נפוץ בתקופה הכלכוליתית בארץ ישראל (לרבות עבר הירדן).
תיאור חומרי

הכלי עשוי מחרס. צורתו חבית שרועה, שתנוחתה מאוזנת. כל קצה של כלי מכווץ וממנו מתרוממת ידית אוזן קטנה. בכלים הקדומים יותר הקצוות היו שווים, כאשר בכלים מאוחרים יותר צורת שני הקצוות אינה שווה. קצה חד מכווץ והשני שטוח. באמצע הגוף המאוזן יוצא צוואר רחב. בחלק מהכלים נמצאה מסננת בתחתית הצוואר.
לכלי היו שני טיפוסים דומים בצורתם: קטן וגדול.