stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברברה עמיאל

| --- | --- |

 לידה:  4 בדצמבר 1940 (בת 83) ווטפורד, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  קנדה 
 מקום מגורים:  טורונטו 
 השכלה:  אוניברסיטת טורונטו  בית הספר נורת' לונדון 
 בן או בת זוג:  קונרד בלאק (21 ביולי 1992–?) 
 פרסים והוקרה:  פרס אדגר (1978) 
 
ברברה ג'ואן עמיאל, הברונית בלאק מקרוסהרבור (באנגלית: Barbara Joan Estelle Amiel, Baroness Black of Crossharbour; נולדה ב-4 בדצמבר 1940) היא סופרת, בעלת טור, עיתונאית ואשת חברה יהודיה בריטית בעלת דעות שמרניות. אשתו (בנישואיה החמישיים) של איל התקשורת לשעבר קונרד בלק וסגנית הנשיא באימפריית התקשורת שלו, קונצרן ההוצאה לאור "סאן טיימס מדיה גרופ" (הולינג'ר אינטרנשיונל) (אנ'). זוכת פרס אדגר לסופרי מתח ומסתורין.
לקריאה נוספת

איילת כרמל, תיק אישי: 40 טייקונים בינלאומיים, ידיעות אחרונות - ספרי חמד - גלובס, 2006. עמ' 68.
ברברה סטיל

| --- | --- |

מתונה מתוך הסרט "The Pit and the Pendulum"
 לידה:  29 בדצמבר 1937 (בת 86) בירקנהד, הממלכה המאוחדת 
 סוגה מועדפת:  סרט אימה 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1958 
 בן או בת זוג:  ג'יימס פו 
 פרסים והוקרה:  פרס מכונת הזמן (2012) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ברברה סטיל (באנגלית: Barbara Steele; נולדה ב-29 בדצמבר 1937 בבירקנהד, צ'שייר, בריטניה), היא שחקנית קולנוע בריטית, אשר שיחקה בעיקר בסרטים איטלקיים, ונודעה כ"מלכת הצרחות" של ז'אנר סרטי האימה הגותיים האיטלקיים בשנות ה-60 של המאה ה-20. היא החלה את הקריירה שלה בהופעה ב"יום ראשון השחור" של הבמאי מריו באבה (Mario Bava) ב-1960 והופיעה, בין היתר, גם ב-8 וחצי של פדריקו פליני ובילדה יפה של לואי מאל.
מסרטיה

יום ראשון השחור (1960)
טירת האימים (1961, עיבוד של רוג'ר קורמן לסיפור של אדגר אלן פו)
8 וחצי (1963)
צמרמורת (1975, מסרטיו הראשונים של דייוויד קרוננברג)
פיראנה (1978, פארודיה על סרטי אימה)
חדר הפרפרים (2012)
בארט אדוארדס

| --- | --- |

 לידה:  1989 (בן 35 בערך) גילדפורד, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 מקום לימודים:  בית הספר טרינג פארק לאמנויות הבמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
בארט אדוארדס (באנגלית: Bart Edwards; נולד ב-1989) הוא שחקן בריטי.
ביוגרפיה

אדוראדרס נולד בגילדפורד, סארי בשנת 1989. הוא למד בבית הספר לאמנויות הבמה "Tring Park" ולאחר מכן למד משחק בבית הספר לתיאטרון בריסטול אולד ויק.
קריירה

אדוארדס החל את הקריירה שלו בשנת 2008 כששיחק באופרת סבון בריטית "איסטאנדרס". בשנת 2011 הופיע בפרק בסדרה "נפגעים".
בשנת 2012 הופיע בתפקיד משנה במיני-סדרת הטלוויזיה "Leaving".
בשנת 2015 הופיע אדוארדס בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "פיפ שואו". שנה לאחר מכן התארח בסדרות הטלוויזיה "מיילדת", "Fresh Meat" ו-"Lucky Man".
בשנת 2017 הופיע בסרט "האיש עם לב הברזל". שנה לאחר מכן שיחק בסדרת הטלוויזיה "Unreal" בתפקיד משנה. והחל לשחק בסדרת הטלוויזיה הנורווגית "Lykkeland".
בשנת 2019 שיחק בסרט הקולנוע "אתגר המוות". באותה שנה החל לשחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "המכשף".
בשנת 2020 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה "ולאנדר הצעיר".
בשנת 2021 שיחק בסדרת הטלוויזיה "Glow & Darkness".
בשנת 2022 שיחק בסרט הקולנוע "The Stranger in Our Bed". באותה שנה גילם ג'סטין בסדרה "דירת שותפים" (אנ') מבית פרמאונט+.
הערות שוליים

↑  "Bart Edwards". Tring Park School for the Performing Arts (באנגלית). נבדק ב-2019-03-11.
↑  "Interview with British Actor BART EDWARDS | Creative Being". The Hedonist Magazine (באנגלית). 2018-04-19. נבדק ב-2019-03-11.
↑  Reischel, Jennifer. "Bristol Old Vic Theatre School Final Year Acting Showcase review at Criterion Theatre London | Review | Student showcase". The Stage (באנגלית). נבדק ב-2019-03-11.
↑  Terri Schwartz, Who's Who in Netflix's The Witcher Cast, from Renfri to Stregobor, IGN Southeast Asia, ‏6 בנובמבר 2019
↑  Terri Schwartz, Who's Who in Netflix's The Witcher Cast, from Renfri to Stregobor, IGN Africa, ‏6 בנובמבר 2019
1 2  Emma Nolan, UnREAL season 3 cast: Who is in the cast of UnREAL?, Express.co.uk, ‏5 במרץ 2018
↑  "Peep Show cast and crew credits". British Comedy Guide (באנגלית). נבדק ב-2019-03-11.
1 2 3 4  ON THE RISE: Bart Edwards On His Blossoming Career, Latest Projects and More! - Icon Vs. Icon, Icon Vs. Icon, ‏3 בינואר 2018
↑  Paramount+ greenlights UK drama Flatshare from 42 - Televisual, Televisual, ‏1 בינואר 2022
↑  Adrienne Tyler, The Witcher: The Biggest Unanswered Questions Season 3 Needs To Answer, Screen Rant, ‏6 באוגוסט 2022
↑  Terri Schwartz, Who's Who in Netflix's The Witcher Cast, from Renfri to Stregobor, IGN Nordic, ‏6 בנובמבר 2019
↑  Young Wallander Season 2 Is Much Mysterious Than It’s First Installment – Why You Must Watch It? - Netflix Junkie, Netflix Junkie, ‏6 בינואר 2022
↑  Actor Bart Edwards on new film ’The Stranger in our Bed’, The Hollywood News, ‏1 באוגוסט 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1273766792  VIAF: 3826166959210547160006   WorldCat (עם VIAF): 3826166959210547160006
בארט אהרמן

| --- | --- |

 לידה:  5 באוקטובר 1955 (בן 68) לורנס, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  חקר המקרא 
 מקום מגורים:  דרהאם 
 מקום לימודים:  מכון מודי בייבל  Princeton Theological Seminary  קולג' וייטון 
 מנחה לדוקטורט:  ברוס מצגר 
 מוסדות:  אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל 
 פרסים והוקרה:  פרס המלך הוא עירום (2014)  מלגת גוגנהיים (2018) 
 bartehrman.com
 
בּארט דֶנטוֹן אֶהרמָן (באנגלית: Bart Denton Ehrman‏; נולד ב-5 באוקטובר 1955) הוא חוקר מקרא אמריקני, פרופסור הקתדרה ע"ש ג'יימס איי. גריי למדע הדתות באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל. אהרמן מתמחה במחקר אודות ישו ההיסטורי ונצרות קדומה.
ביוגרפיה

אהרמן נולד בעיר לוֹרֶנס שבמדינת קנזס למשפחה אפיסקופלית אדוקה למדי. בגיל חמש עשרה, החל להשתתף בפעילויות של התנועה האוונגליקלית "נוער למען ישו" (YFC). הוא עזב את הכנסייה הליברלית בה חונך והפך לפונדמנטליסט נוצרי. ב-1973 החל ללמוד במכון מוּדי למקרא שבשיקגו, מעוז אוונגליסטי, בו למד בין השאר את יסודות מחקר נוסח הברית החדשה, מזווית שמרנית ומחמירה שהייתה מחויבת לנכונותו המוחלטת והמילולית של הטקסט.
לאחר שלוש שנים החליט אהרמן לנסות לפתח קריירה באקדמיה החילונית, ולשם כך עבר למכללת וויטון, מוסד אוונגליסטי ליברלי יותר בעיר. במקביל לתואר בספרות אנגלית, למד יוונית קוינה. עיסוקו המעמיק בביקורת המקרא הביא אותו לשאלות אמוניות לגבי כתבי-היד המקוריים של הברית. עם קבלת התואר הראשון בוויטון ב-1978, הוא החליט להשתלם בתחום תחת פרופ' ברוס מֶצגֶר, מגדולי מבקרי נוסח הברית החדשה. אהרמן עבר ללמוד עם מצגר בסמינר התאולוגי הפרסביטריאני פרינסטון בניו ג'רזי, מוקד של ליברליזם נוצרי. בשנתו הראשונה בסמינר חווה משבר אמוני, עזב את האוונגליזם ושב לכנסייה האפיסקופלית. הוא השלים תואר שני בתאולוגיה ב-1981, ודוקטורט (שעסק בדידימוס סגי נהור) ב-1985, שניהם magna cum laude.
עם סיום לימודיו לימד במשך כארבע שנים באוניברסיטת ראטגרס, וב-1988 נכנס למחלקה למדע הדתות של אוניברסיטת צ'אפל היל. הוא התקדם עד ראשות המחלקה, אותה קיבל ב-2000 ובה כיהן שש שנים. ב-2003 קיבל את קתדרת ג'יימס איי. גריי. ב-2009/10 ושוב ב-2018/2019 היה עמית במרכז הלאומי למדעי הרוח. בנוסף לפעילותו באוניברסיטה, שימש כעורך בכתבי-עת מדעיים רבים: בין היתר, הוא אחד העורכים הראשיים של Vigiliae Christianae בהוצאת בריל והעורך לענייני נצרות קדומה באנציקלופדיה להיסטוריה עתיקה של הוצאת ויילי.
מעט לפני שנת 2000 עזב את הנצרות (לפי עדותו, עקב שאלות מוסריות לגבי עקרון הסבל שאינן קשורות למחקרו המדעי) ונעשה אגנוסטי. נשוי לשרה בקווית, פרופסורית לאנגלית ולתיאטרון, ואב לבן ובת.
מחקר וכתיבה

הטענה העיקרית שאהרמן הציג בעבודותיו המחקריות, שהופיעה כבר בחיבורו Orthodox Corruption of Scripture מ-1993, היא שהטקסטים המקוריים של הברית החדשה במאות הראשונה והשנייה היו לא-אחידים עד כדי חוסר יכולת למצוא נוסח מקורי, עקב כך שהועתקו לא על ידי סופרים מומחים אלא בידי פשוטי עם בעלי השכלה מוגבלת. כמו כן, הם עברו עריכה מגמתית נרחבת בידי מי שכינה "פרוטו-אורתודוקסים" – אבות הכנסייה המוקדמים, שיד יורשיהם ותלמידיהם הייתה על העליונה בוועידות הגדולות של המאות הרביעית והחמישית. קבוצה זו, בראייתו, הייתה רק מתמודדת אחת על הבכורה במאות השנייה והשלישית, ואף לא הייתה מגובשת. התורות הנוצריות שהביסה והכתבים שגנזה נחשבים בעיניו ל"נצרויות אבודות" ול"כתבי קודש אבודים". הדקויות הנוגעות לתזה שלו עוררו דיונים נרחבים באקדמיה. חוקרים אחרים סברו שהוא מפריז בהמעטה בערכם של הסופרים הקדומים, בהיעדר הגיבוש או המסורת של הפרוטו-אורתודוקסיה, ובאיכות הקישורים שהוא עורך בין כתבי-היד לבין התנועות שפעלו בנצרות בשעתו. אהרמן היה מעורב גם בדיונים פרטניים רבים הנוגעים לביקורת נוסח הברית החדשה: בין היתר, הוא אחד המלומדים היחידים הסוברים שייתכן ו"אלוהים" בבשורה על-פי יוחנן א':א' היה לא-מיודע במקור, והתייחס לטבע אלוהי כללי ולא לאלוהים ממש, ושהשינוי בנוסח נערך על ידי אורתודוקסים בעת המחלוקת האריאנית. הוא ערך יחד עם מורו מצגר את המהדורה הרביעית (יצאה ב-2005) של The Text Of The New Testament, אחד הספרים הקלאסיים בתחום ביקורת הברית החדשה, וכתב מאות מאמרים בנושאים מגוונים. הוא כתב גם מספר ספרי לימוד המשמשים באוניברסיטאות להוראה.
אהרמן זכה לתשומת לב תקשורתית וציבורית בשל הפצת דעותיו אלו בספרים פופולריים, כמו Misquoting Jesus שיצא ב-2005 והביא את עיקרי עבודתו במתכונת נגישה לקורא הממוצע. הספר עורר את חמתם של מלומדים אוונגליסטים. עקב פרסומו בתחום, הוא מרואיין רבות ומרבה להופיע בקהל. בין היתר, קיבל ב-2014 את פרס הקרן האמריקנית לחופש מדת על תרומתו להפצת ספקנות ועל עימותיו הפומביים עם אוונגליסטים ושמרנים דתיים.
הערות שוליים

↑  אהרמן, Misquoting Jesus: The Story Behind Who Changed the Bible and Why. הרפר קולינס, 2005. עמ' 1–15. פרטי הביוגרפיה שאינם משם נמצאים בעמוד הבית שלו.
↑  לסקירת עיקרי עבודתו: Lee Martin McDonald, Forgotten Scriptures: The Selection and Rejection of Early Religious Writings, Westminster John Knox Press, 2009. עמ' 3, 12-13.‏ Abidan Paul Shah, Changing the Goalpost of New Testament Textual Criticism, Wipf and Stock, 2020. עמ' 1-8.
↑  Daniel B. Wallace, Revisiting the Corruption of the New Testament. Kregel, 2010. עמ' 236 ועוד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260721405171  PLWABN: 9810557376505606  BIBSYS: 90688761  BNE: XX1140697  BnF: cb127726603 (data)  CANTIC: a10346909  CiNii: DA07797964  GND: 134030028  ICCU: TO0V164660  ISNI: 0000 0001 1439 4571  LCCN: n86112715  MusicBrainz: 189ea08d-d4af-47af-aadd-254f8694a7e5  NDL: 01047699  NKC: xx0036359  NLA: 41025847  NLG: 203584  NLK: KAC200604963  NSK: 000368953  NTA: 073720704  RERO: 02-A003211477  SUDOC: 074093681  Trove: 1451235  VIAF: 22267857   WorldCat (עם VIAF): 22267857
אייפל (שפת תכנות)

| --- | --- |

 פרדיגמות:  תכנות מונחה-עצמים, תכנות גנרי, class-based programming, תכנות מרובה פרדיגמות, concurrent computing 
 תאריך השקה:  1986 
 מתכנן:  ברטראן מייר 
 מפתח:  ברטראן מייר 
 הושפעה על ידי:  עדה, Z notation, בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 
אייפל (במקור: Eiffel) היא שפת תכנות מונחת עצמים. שפה זו פותחה ועוצבה על ידי ברטראנד מאייר ועל ידי חברת Eiffel Software בשנת 1985. השפה נקראת על שם גוסטב אייפל, המהנדס שתכנן את מגדל אייפל.
השפה באה לענות על חסרונותיהן של שפות תכנות מונחות עצמים קודמות לה. כתיבת השפה הושפעה מהשפות פסקל, Simula, Ada, Z ושימשה השראה לשפות פופולריות כמו C#‎, Java, Ruby, D, ועוד. מושגים רבים שהוצגו לראשונה על ידי אייפל, לאחר מכן שולבו בעיצובן של שפות תכנות מוכרות יותר כמו C#‎ ו־Java. מאייר חיבר ספר על עקרונות התכנות המונחה עצמים (Object-Oriented Software Construction), כללי הפרדיגמה שניסח בספר בסופו של דבר הולידו את השפה אייפל.
עיצוב > סקירה כללית

חוצה פלטפורמות
השפה משלבת שתי גישות לתרגום—יש לה גם מפרש, וגם מהדר. קוד שלא נעשה בו שינוי מאז הפעם האחרונה, כולל ספריות מערכת, הוא קוד שעבר הידור, ולכן במינוח השפה הוא קפוא. לעומת זאת, קוד ששונה הותך, ועל ההרצה שלו מופקד המפרש של השפה.
תכנון לפי חוזה—יצירת חוזה בעבודה עם קטעי קוד.
טיפוסיות חזקה—ללא המרות מרומזות.
טיפוסיות קבועה—דורשת הגדרה והתאמת טיפוסיות בזמן הידור.
קישור דינמי—קישור בזמן ריצה. מאפשר פולימורפיזם.
קריאות—מנגנונים ללוגיקה, מבניות בקוד ותיעוד.
תיעוד קוד אוטומטי
מחלקות גנריות—מאפשרת שימוש במחלקות גנריות.
העמסת מתודות—ניתן לבצע חפיפת מתודות של השפה.
העמסת אופרטורים—ניתן לבצע חפיפת אופרטורים של השפה.
חשבון מצביעים לא קיים בשפה.
ביטויים רגולריים לא קיימים בשפה.
עיצוב > תכנות לפי חוזה

חוזה הוא קובץ אילוצים המוגדר על ידי המתכנת על מנת להבטיח את אמינות הקוד. העיקרון הומצא על ידי ממציא השפה וזאת אחת התכונות החשובות של השפה. בשפות תכנות עכשוויות נעשה שימוש בפיתוח מונחה בדיקות כתחליף לתכנות מונחה חוזים. לכל פונקציה ניתן להצהיר את האילוצים הבאים.
תנאים לפני ביצוע הפונקציה (pre-conditions).
תנאים לאחר ביצוע הפונקציה (post-conditions).
מגבלות לגבי תוכן הפרמטרים שהפונקציה מקבלת.
מגבלות לגבי התוכן שהפונקציה מחזירה.
מגבלות לגבי תוכן החריגות שהפונקציה יכולה לזרוק.
תופעות לוואי של הרצת הפונקציה (לדוגמה, שימוש בלולאה לצורך השהייה).
נתונים על הביצועים שלה (זיכרון, זמן ריצה).
ביטויים קבועים לאורך התוכנית (invariant).
"Design by Contract" הוא סימן רשום של Eiffel Software, והמונח הוטמע והומצא על ידי ד"ר ברנרד מאייר, יוצר השפה. עובדה זאת מאוששת את חשיבות החוזה כמרכיב מרכזי בשפת התכנות אייפל.
עיצוב > תכנות לפי חוזה > דוגמה לשימוש בחוזה

create
 make feature {NONE}
 -- Initialization
 make (a_day: INTEGER; a_hour: INTEGER) -- Initialize `Current' with `a_day' and `a_hour'.

 require
 valid_day: 1 <= a_day and a_day <= 31
 valid_hour: 0 <= a_hour and a_hour <= 23
 do
 day := a_day
 hour := a_hour

 ensure
 day_set: day = a_day
 hour_set: hour = a_hour

 end

feature -- Access
 day: INTEGER -- Day of month for `Current'
 hour: INTEGER -- Hour of day for `Current'

 feature -- Element change
 set_day (a_day: INTEGER) -- Set `day' to `a_day'

require
 valid_argument: 1 <= a_day and a_day <= 31
 do
 day := a_day
 ensure
 day_set: day = a_day
 end

 invariant
 valid_day: 1 <= day and day <= 31
 valid_hour: 0 <= hour and hour <= 23
 end
עיצוב > עקרון פתיחות/סגירות

הקוד הקיים (מתוך ספריות) צריך להיות פתוח להרחבה, אך סגור לשינויים, והדבר יכול להתבטא בשתי צורות הבאות.
כפי שהעיקרון מתבטא בשפת אייפל - כותבים מחלקה בצורה רגילה, ואם נתפס באג בתוכנה, אז במקום לשנות את המחלקה המקורית, יוצרים מחלקה חדשה שמשתמשת במחלקה הקודמת ועושה את השינויים הדרושים, או שיוצרים מחלקה שיורשת מהמחלקה המקורית שבה עושים את השינויים.
בצורה הרגילה. שימוש במחלקה מופשטת, וירושה המאלצת הלימה לממשק ההפשטה. מכאן עקרון הפולימורפיזם בתכנות מונחה עצמים יאפשר שימוש עם תאימות לאחור בקוד הקיים.
עיצוב > עקרון הגישה האחידה

כיוון שיש שינויים ותוספות של אובייקטים חדשים לשפה, דאגו לעשות שכל הפניות יהיו באותה צורה כדי לחסוך תקלות. ולכן יש מנגנון גישה זהה לכל הפונקציות והמחלקות. לדוגמה הסימון Foo.Bar(5) יכול לשמש בתור קריאה לפונקציה ושליחת הערך 5 כפרמטר, ויכול גם לשמש לאתחול מחלקה שהמשתנה שלה יקבל את הערך 5.
עיצוב > עקרון הפרדת פקודות משאילתות

הפרדה מוחלטת בין פונקציה שמחזירה ערך, כלומר בקשת מידע ואשר אינה יכולה בשום אופן לעדכן מידע, לבין פרוצדורה המעדכנת או מבצעת פעולה, אך אינה מחזירה מידע. עיקרון זה ידוע יותר בתכנות פונקציונלי באופן מקובל יותר כהפרדת פונקציות פונקציונליות גרידא מפונקציות שאינן פונקציונליות גרידא ולהן תוצאות לוואי. מעצב השפה כינה פונקציות עם תוצאות לוואי כ־"פקודות", ופונקציות פונקציונליות גרידא כ־"שאילתות", אך המינוח הזה אינו נהוג בשפות אחרות.
עיצוב > תאימות לשפות אחרות

השפה בנויה כך שתוכל להתממשק בקלות עם מגוון שפות (בדגש על שפת C, ושפות התכנות מבוססות .NET). השפה מאפשרת לכתוב קוד בשפת C הישר בגוף הפונקציה של Eiffel, ובכך להשלים כל חיסרון שעלול להיות בשפה עם הספריות של שפת C.
עיצוב > ניהול זיכרון

ניהול זיכרון של תוכנית Eiffel הוא מאתגר כהשלכה מהנסיבות הבאות.
תוכנית בשפת Eiffel יכולה לקרוא לפונקציות בשפת C, לכן צריך להתחשב בכך שיכולים להיות בתוכנית שני סוגי זיכרון: זיכרון ל־Eiffel וזיכרון ל־C.
צריך להבחין בין אובייקטים רגילים - אובייקטים בעלי גודל קבוע שנקבע באופן סטטי (בזמן ההידור) על פי מספר תכונות האובייקט, לבין אובייקטים מיוחדים - אובייקטים בעלי גודל משתנה (מערכים, מחרוזות ועוד).
לא מספיק לשחרר זיכרון רק לשם שימוש חוזר בתוכניות בשפת Eiffel, אלא אנו מעוניינים שניתן יהיה להחזיר את הזיכרון אל מערכת ההפעלה לשימוש חוזר גם באפליקציות אחרות.
מסיבות אלה, Eiffel אינה מסתפקת ב־syscall malloc()‎ (שכן malloc()‎ לא יכול להחזיר את הזיכרון אל מערכת ההפעלה), אלא יש לה מנגנון לניהול זיכרון משלה.
כמו כן, על מנת לפתור את בעיית איסוף הזבל, השפה אינה מסתפקת באלגוריתם יחיד לאיסוף זבל, אלא היא משתמשת בכמה אלגוריתמים בסיסיים, ובכל פעם שיש צורך, בחירת האלגוריתם המיטבי נקבעת לפי הנסיבות ורמת הדחיפות.
שני האלגוריתמים העיקריים לאיסוף זבל בשפת Eiffel, הם mark & sweep, ו־memory compaction. כברירת מחדל, כל יישום בשפת Eiffel כולל איסוף זבל אוטומטי. אבל בכל אופן ניתן לשלוט על מנגנון ניהול זיכרון ולכוון אותו כך שיתאים לצרכים הספציפיים של המתכנת באמצעות פונקציות ופרוצדורות השייכות למחלקה MEMORY, המאפשרות למתג את תהליך איסוף הזבל האוטומטי.
המאפיין הייחודי של מאסף הזבל של Eiffel הוא שאינו מבצע שחרור זיכרון רק עבור שימוש חוזר על ידי הקצאת אובייקטים נוספים לאותה תוכנית, אלא למעשה, מחזיר את הזיכרון למערכת ההפעלה ומשחרר אותו לשימוש חוזר על ידי תוכנית אחרת. למרות שקשה ליישם את המאפיין החשוב הזה, הוא הכרחי בעיקר למערכות שצריכות לרוץ לאורך זמן, או אפילו באופן קבוע.
עיצוב > מנגנון לטיפול בחריגות

לשפה קיים מנגנון לטיפול בחריגות המבצע מספר ניסיונות שהוגדרו לו מראש על מנת לטפל בחריגה בזמן הריצה. הגדרת ההצלחה לטיפול נעשית לפי בדיקת ה־post-condition של החוזה שהוגדר לו מראש.
connect_to_server (server: SOCKET) -- Connect to a server or give up after 10 attempts.
 require
 None_Null: server /= Void and then server.address /= Void
 local
 attempts: INTEGER
 do
 server.connect
 ensure
 connected: server.is_connected
 rescue
 if attempts < 10 then
 attempts := attempts + 1
 retry
 end
 end
עיצוב > אפשרויות נוספות בשפה

קריאות חד פעמיות – משמשות לאיפוס ערכים באובייקטים.
תחביר

המהדר אינו מבחין בין אותיות גדולות וקטנות, אבל מקובל להשתמש בסגנון כתיבה קבוע לשפה כדי לשמור על הקוד קריא לכל מי שמכיר את השפה. נוהגים לכתוב שמות של מחלקות באותיות גדולות, שמות פונקציות באותיות קטנות, שמות משתנים עם אות ראשונה גדולה והשאר קטנות, צירוף מילים כותבים תמיד עם קו תחתון בין המילים.
ב־Eiffel אין חובה להפריד בין פקודות באמצעות נקודה פסיק ; בסוף שורה.
יש להבדיל בין אופרטור הבדיקה = המחזיר ערך בוליאני (אמת או שקר) כתוצאה של הערכת תנאי, לבין אופרטור ההקצאה =:.
הסימון -- (מינוס כפול) פותח הערה באותה שורה.
פונקציות יצירה הן סוג של פונקציות בונות (אלא שקוראים להן אקטיבית) המשמשות לאתחול והגדרות המחלקה. מגדירים פונקציות כאלה בחלק CREATE במחלקה, אך ממשים אותן בחלק FEATURS כמו כל שאר הפונקציות.
החלק IS בהגדרת הפונקציה מכיל הערה הממצה את מהות המחלקה ("מטפורה").
פונקציות נקראות באופן דומה למשתנים, ולכן המתכנת לא צריך לדעת את אופן המימוש.
השפה מבנית, נכתבת בבלוקים לכל קבוצת קוד באופן דומה לשפת התכנות עדה.
כאשר פונקציה מחזירה פרמטר, משתמשים בפרמטר המובנה בשפה RESULT לצורך החזרה. (בדומה ל-PL/SQL)
אין נגישות למערך אחרי הגדרתו. לכן מאתחלים עצמים כגון מערכים, וקבצים בעזרת CREATE.
בטיפוס מסוג עצם בברירת מחדל הקצאה מחזירה מצביע לעצם, ולכן אם הוא נמחק קיים מצביע מתנדנד ולכן רצוי להשתמש ב־CLONE או COPY.
תחביר > משתנים פשוטים

נקראים גם EXPANDED
הגדרת משתנים נעשית בדרך דומה לשפת פסקל, שם המשתנה נכתב מצד שמאל לאחריו נקודתיים ושם הטיפוס.
flag: BOOLEAN

i: INTEGER

s: STRING

r: REAL

d: DOUBLE

c: CHARACTER
תחביר > עצמים

נקראים גם REFERENCE ומכילים עצמים או מערכים. לדוגמה,
i: MYoBJ
תחביר > ערכי ברירת מחדל

|  | ערך | טיפוס |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | INTEGER |
| 2 | 0 | REAL |
| 3 | 0 | DOUBLE |
| 4 | FALSE | BOOLEAN |
| 5 | NULL | CHARACTER |
| 6 | VOID REFERENCE | REFERENCE |
תחביר > מערכים

נקראים ARRAY. הכרזה לדוגמה,
keywords : ARRAY[STRING]
numbers: ARRAY[INTEGER]
יצירה (מערך מ-1 עד 100).
create keywords.make(1,100)
תחביר > רשומה

נקראת TUPLE, מקבילה של STRUCT או CLASS ללא פונקציות, אלא רק נתונים.
t: TUPLE [name: STRING; weight: REAL; date: DATE]
יכול להוות תאריך או רשומה מסוימת וא"צ להגדיר מחלקה
["Brigitte", 3.5, Last_night]
גישה
t.weight := t.weight + 0.5
תחביר > אופרטורים

|  | שם | סימן |
| --- | --- | --- |
| 1 | גדול | < |
| 2 | קטן | > |
| 3 | שווה | = |
| 4 | שונה | =/ |
| 5 | גדול או שווה | =< |
| 6 | קטן או שווה | => |
| 7 | הקצאה | =: |
תחביר > תנאי

if תנאי
then גוף
else אם לא מתקיים התנאי
end סוף תנאי
if(num>10) then

 output.putint (num)

 output.new_line

else

 output.putstring ("Error")

end
תחביר > לולאה

from תנאי התחלה
until תנאי עצירה
loop/end גוף הלולאה
from I:=0 until I>10 loop

 RESULT := RESULT + 1

end
תחביר > פונקציות ופרוצדורות

במינוח השפה ישנה הסכמה לגבי הפרדה גמורה בין פונקציות ללא תוצאות לוואי ופונקציות עם תוצאות לוואי.
פונצקיות - עושות חישובים ומחזירות ערך, אבל לא יכולות לבצע שינויים במשתנים.
פרוצדורות - עושות שינויים במשתנים, אבל לא מחזירות ערך.
בצורה כזאת, אפשר לשלוח פונקציה בלי לדאוג שישתנו דברים בתוכנית. אך בפועל המהדר אינו אוכף נושא זה. אחרי שם הפונקציה באים הפרמטרים בסוגרים, ואחר כך הערך המוחזר (אפשר להשמיט את הערך המוחזר, את פרמטרים, או את שניהם) ה־IS מכיל הערה שמתארת את הפונקציה.
תחביר > מחלקות

כמו בשפות תכנות מונחות עצמים אחרות, ב־Eiffel מגדירים תבנית לעצמים בעזרת מחלקה.
note - תיעוד המחלקה.
class - שם המחלקה.
inherit - ירושה (אפשרות).
create - פונקציות מאתחלות.
local - משתני מחלקה.
do...end - גוף המחלקה.
note
description : "targil5 application root class"
date : "$Date$"
revision : "$Revision$"

class
 MY_CLASS

 inherit
 OTHER_CLASS

 create
 Function1

 feature {NONE} my_function (variable_name: SOME_TYPE)-- Initialization
 -- Run application.
 local
 cmp : CLASS1
 do
 cmp.make
 ....
 ....
 end

end
מהדרים

Eiffel רצה על Windows, לינוקס, Unix, OpenBSD, FreeBSD, macOS, ו־OpenVMS.
EiffelStudio - סביבת הפיתוח והמהדר העיקריים של השפה, פותחו ועוצבו על ידי מתכנני השפה. הסביבה חינמית אך ורק לפיתוח תוכנה חופשית.
SmartEiffel - מהדר חינמי קוד פתוח מתאים לכל מעבד ANSI C.
Visual Eiffel - סביבת פיתוח מסחרית IDE כולל GUI עובד על Win32, Linux.
מהדרים > שפת C כשפת ביניים

ל־Eiffel שני שלבי הידור: החלק הראשון הוא הידור לקוד ביניים בעזרת מהדר, עליו רץ מפרש. אחר כך, הקוד מתורגם לשפת C, ובעזרת מהדר C הוא מהודר לשפת מכונה. לטענת מתכנני השפה, מטרת התרגום לשפת C כשפת ביניים, הוא ניצול שיטות הייעול הקיימות במהדרי שפת C. (לטענת מעצבי השפה, קוד בשפת Eiffel יכול להיות יעיל כאילו נכתב בשפת C עצמה או Fortran).
הערות שוליים

↑  התממשקות עם C ו-C++ באתר של שפת התכנות אייפל
↑  EiffelStudio, www.eiffel.org, ‏2020-05-22
↑  SmartEiffel, the GNU Eiffel Compiler, Tools and Libraries, smarteiffel.loria.fr
↑  Visual-Eiffel, visual-eiffel.com
ביאטה סירוטה גורדון

| --- | --- |

 לידה:  25 באוקטובר 1923 וינה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה 
 פטירה:  30 בדצמבר 2012 (בגיל 89) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  קולג' מילס  German School Tokyo Yokohama 
 תקופת הפעילות:  מ-1943 
 
ביאטה סירוטה גורדון (בגרמנית: Beate Sirota Gordon;‏ 25 באוקטובר 1923 - 30 בדצמבר 2012) הייתה אמנית יהודיה ופעילת זכויות אדם שניסחה את הסעיפים הקשורים לנשים בחוקת יפן שאחרי מלחמת העולם השנייה. היא אחיינית של יאשה הורנשטיין.
ביוגרפיה

נולדה בווינה, להורים יהודים, יוצאי רוסיה. אביה, לאו סירוטה, היה מוזיקאי, פסנתרן קונצרטים. בשנת 1928 עברה המשפחה לטוקיו, יפן, בעקבות האב שקיבל שם משרה באקדמיה למוזיקה. ביאטה התחילה את לימודיה בבית ספר גרמני בטוקיו, אותו עזבה עקב האווירה הנאצית ועברה לבית ספר אמריקאי. עם תחילת מלחמת העולם השנייה, ב-1939, עזבה את יפן ונסעה ללמוד בקולג' בארצות הברית. בעקבות המתקפה היפנית על פרל הארבור, ב-1941, נותק הקשר בינה לבין הוריה שנותרו בטוקיו. גורדון שלטה בשפות יפנית, גרמנית, אנגלית, צרפתית, ספרדית ורוסית, וניצלה את שליטתה בשפות אלה כדי להשיג עבודה. שליטתה ביפנית סייעה לה להתקבל לעבודה במודיעין האמריקאי. ב-1945, לאחר סיום המלחמה, קיבלה משרה של מתורגמנית ליפנית, במטהו של גנרל דאגלס מקארתור, המפקד העליון של צבא הכיבוש של בעלות הברית ומושלה של יפן, לאחר כניעתה של יפן. היא חזרה ליפן, כחברה במשלחת האמריקאית. אחרי חיפושים מצאה את הוריה, אשר שהו במחנה הסגר יפני במהלך המלחמה.
ביוגרפיה > בתקופת הכיבוש האמריקני של יפן

האמריקאים לא התכוונו לכפות על יפן מערכת פוליטית חדשה באופן חד-צדדי. במקום זאת, היה בכוונתם לעודד את מנהיגיה החדשים של יפן ליזום רפורמות דמוקרטיות בעצמם. אולם, הבכירים היפנים לא ראו עין בעין עם אנשיו של מקארתור את כינונה של החוקה המתגבשת. הקיסר הירוהיטו, ראש הממשלה קיג'ורו שידהרה ומרבית שרי הממשלה נרתעו מהחלפתה של החוקה הקיימת, חוקת מייג'י, שנחקקה ב-1890, במסמך ליברלי יותר, וניסו להציע תיקונים שמרניים יחסית לחוקת מייג'י.
הגנרל מקארתור דחה תיקונים אלה ובשנת 1946 הורה לאנשיו לנסח מסמך חדש. מרבית החוקה החדשה נוסחה על ידי שני קציני צבא בכירים בעלי תואר במשפטים, מיילו ראוול וקורטני ויטני, יחד עם צוות של 22 מומחים. גורדון, בת ה-22, הייתה האישה היחידה בקבוצה זו והיא שהייתה אחראית לניסוחם של שני הסעיפים הדנים בזכויות הנשים: סעיף 14 המעניק לכל האזרחים זכויות שוות בלי הבדל מין גזע ודת, וסעיף 24 המעניק לנשים באופן מפורש זכות לבחור בן זוג, זכויות רכוש, ירושה ובחירת מגורים.
פרסים ואותות הוקרה

גורדון קיבלה מספר רב של פרסים ומספר תוארי ד"ר לשם כבוד.
בשנת 1998 הוענק לה אות מסדר האוצר ה"קדוש".תואר הכבוד היפני הגבוה ביותר.
האסטרואיד 5559 Beategordon שהתגלה על ידי אלינור הלין, נקרא על שמה. ההכרזה ניתנה בנובמבר 2019.