stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הינדואיזם
החלוקה החברתית בהינדואיזם

ההינדואיזם דוגל בשיוך האדם לווארנות (מילולית "חלוקות", מעשית מעמדות) ולג'אטים (איגודים מקצועיים אנדוגמיים שבמרוצת הזמן התקבעו סביב תורשה ומיקום) שמוינו למעמדות או קאסטות.  הריבוד החברתי בהודו כמו בארצות אסיה האחרות, הוא היררכי – ישנן בהודו קאסטות עליונות וישנן קאסטות נחותות, שאינן מתערבות ביניהן. מחוץ לשיטת הקאסטות ישנם "הטמאים" – הנחשבים לנחותים שאסור לגעת בהם. מאז פעילותו של מוהנדס קרמצ'נד גנדי, שקרא להם "בניו של אלוהים" (הריג'אנס), נעשה מאמץ, שהצליח חלקית בלבד, לטשטש את החלוקה המעמדית ולהפחית את אפליית המעמדות הנמוכים, עד כדי אפליה מתקנת לטובת המעמדות הנמוכים, אנשי השבטים וה"טמאים".
מערכת הקאסטות מורכבת מווארנות (מעמדות) וג'אטים (מקצועות).
ארבע הווארנות בהודו הן:
הברהמינים שהם בדרך כלל הכוהנים והמורים.
הקשאטרייה – הלוחמים והשליטים.
הוואישיה – שהם האיכרים, הסוחרים והאומנים.
השודרה שהם בדרך כלל הפועלים וכוח האדם.
ומחוץ למערכת, בעמדה נחותה, הטמאים.
כל מעמד נחלק לתתי מעמדות, לכל אחד מהם היררכיה מוגדרת, וכל אחד אמור לעסוק במקצוע מסוים בלבד.
החלוקה למעמדות הוזכרה כבר במזמור הריג-וודה (10.90, מזמור לפורושה, האישיות), מאמצע האלף השני לפנה"ס, בהיות הפורושה חיבור של ארבעה רבדים חברתיים. זוהי אחת העדויות הקדומות ביותר לתאוריה חברתית, והבנה של החברה כגוף בעל איברים שונים אשר שיתוף הפעולה ביניהם מאפשר קיום אנושי וחברתי.
המשמעות המקורית היא שככל הנראה לכל אדם יש יכולות משלו, וכל חלקי החברה שזורים זה בזה ומשרתים זה את זה, ואין עולה מכך שאיבר אחד בגוף החברתי חשוב מאחר, אלא שנדרשות יכולות ופעולות שונות מחלקים שונים בחברה. בהמשך, מפקדי האוכלוסים  שערכו הבריטים בהודו, שנערכו על ידי יודעי קרוא וכתוב (לרוב ברהמינים) עזרו מאוד לקבע את החלוקה הבין-מעמדית לא על סמך כישורים אלא על סמך לידה בלבד, תוך אימוץ הביטוי הפורטוגזי האירוצנטרי "קאסטה", ויצירת מידרוג חשיבות בין המעמדות השונים.
תפוצה גאוגרפית

במדינות הבאות רוב האוכלוסייה הוא הינדואי:
הודו
מאוריציוס
נפאל
מיעוטים הינדואים משמעותיים יש במדינות הבאות:
בנגלדש (11 מיליון)
מיאנמר (7.1 מיליון)
אינדונזיה, באלי (4 מיליון)
סרי לנקה (2.5 מיליון)
ארצות הברית (1.7 מיליון)
פקיסטן (1.3 מיליון)
דרום אפריקה (1.2 מיליון)
הממלכה המאוחדת (1.2 מיליון)
מלזיה (1.1 מיליון)
קנדה (0.7 מיליון)
פיג'י (0.5 מיליון)
טרינידד וטובגו (0.5 מיליון)
סורינאם (0.4 מיליון)
הולנד (0.4 מיליון)
גיאנה (0.4 מיליון)
בהוטן (0.4 מיליון),
סינגפור (0.3 מיליון)
אפגניסטן (0.3 מיליון)
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: הינדואיזם
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
היוגה סוטרות של פטנג'לי
אדריכלות מקדשים הינדואים
לקריאה נוספת

יוגי ראמצארקה, מדע הנשימה היוגי, 1903
עזריאל קרליבך, הודו - יומן דרכים, 1956, 1986, 2014
יוחנן גרינשפון, הינדואיזם: מבוא קצר, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב והוצאת מפה (הספר בקטלוג ULI)
טינה רוזנברג, "המלאכיות של הודו - נשים מכת הטמאים בהודו מיילדות תינוקות, מרפאות מחלות ומצילות חיים", נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 127, דצמבר 2008
חיים שפילברג, הודו - אמונות ודעות, הדר הוצאת ספרים (הספר בקטלוג ULI)
קים נוט, הינדואיזם: מבוא קצר מאוד, משכל הוצאה לאור מיסודן של ידיעות אחרונות וספרי חמד, 2008, תרגום רוני פרצ'וק, מסדרת מבואות קצרים מאוד של אוניברסיטת אוקספורד (הספר בקטלוג ULI)
קלאוס ק' קלוסטרמאייר, לקסיקון להינדואיזם, הוצאת כרמל, 2018 (הספר בקטלוג ULI)
Flood, Gavin (1996). An introduction to Hinduism. New York, NY: Cambridge University Press. ISBN 0521438780.
המילה "אום" בסנסקריט, המסמלת שלמות ומשמשת כמנטרה בפולחן ובמדיטציה ההינדית
דנוונטרי, גלגול של האל וישנו
בית העיתונאים על שם סוקולוב

| --- | --- |

הכניסה לבית העיתונאים ברחוב קפלן
 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 שימוש:  מרכז אגודת העיתונאים
 כתובת:  רחוב קפלן 4, תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 3 באפריל 1957
 תאריך פתיחה רשמי:  1935 
 אדריכל:  שולמית ומיכאל נדלר
 
 קואורדינטות:  32°4′23.48″N 34°46′56.79″E﻿ / ﻿32.0731889°N 34.7824417°E﻿ / 32.0731889; 34.7824417
 www.jat.org.il
 תבנית:לשוניות2
 
סדר דפוס ישן המוצב בפתח בית העיתונאים בתל אביב
בית העיתונאים על שם סוקולוב בתל אביב-יפו או בשמו המקוצר "בית סוקולוב", הוא מרכז אגודת העיתונאים בתל אביב המשמש לפעילות העיתונות בישראל בשגרה ובמיוחד בתקופות המצריכות סיקור תקשורתי נרחב דוגמת מלחמות ופרשיות מסעירות. המבנה משמש גם כאולם כנסים וכגלריה לתערוכות אמנות זמניות. הבניין, שנבנה בשנת 1957, שוכן ברחוב קפלן 4, בין בית יכין לבית הסופר ובקרבת בית הסוכנות היהודית. מבנה נוסף ששכן בחלקו האחורי שימש את חטיבת דובר צה"ל במשך למעלה מיובל שנים, והכניסה אליו הייתה דרך רחוב איתמר בן אב"י 9.
היסטוריה

אגודת העיתונאים שכנה בשנים הראשונות להקמתה בשנת 1939 במשרד בשדרות רוטשילד 27, אולם במהרה זה היה צר מהכילה. יוסף הפטמן ומשה רון (דנציגרקרון), מי שהיו יושב ראש האגודה ומזכירה הכללי בהתאמה באותה התקופה, הציעו להקים מרכז עיתונאי עברי שירכז את הפעילות העיתונאית, והציעו שהבית ייקרא על שמו של נחום סוקולוב שהיה אחד מאבות העיתונות העברית ונפטר זמן קצר לפני כן בשנת 1936. המגרש לבניית המבנה ניתן לאגודת העיתונאים על ידי עיריית תל אביב-יפו ומשנת 1945 הוחל במבצע גיוס תרומות לצורך הבנייה, בראשות חיים ויצמן, שהיה אז נשיא ההסתדרות הציונית העולמית. בין התורמים היו יהודים מהקהילה במצרים ובאמריקה הדרומית.
בשנת 1948 התקיימה תחרות אדריכלית לתכנון המבנה, בו זכו בני הזוג שולמית נדלר ומיכאל נדלר.
בינואר 1953, התקבלה התרומה המכרעת שאיפשרה את הקמת המבנה הגיעה מקרן התרבות אמריקה-ישראל, וב-30 בספטמבר 1953 נערך טקס חגיגי להנחת אבן הפינה. בינואר 1954 החלה בניית המבנה.
ב-3 באפריל 1957 נחנך בית העיתונאים במעמד נשיא המדינה יצחק בן-צבי וראש הממשלה דוד בן-גוריון. עוד קודם להשלמת הבניין, ביוני 1956, נערך טקס בו נקרא האולם המרכזי על שם אדוארד נורמן, שהיה נשיא קרן התרבות אמריקה-ישראל ונפטר שנה קודם.
במאי 1958 נחתם הסכם על הקמת אגף חדש בן 4 קומות, עבור משרדי לשכת העיתונות הממשלתית בתל אביב, הצנזורה הצבאית לשכת הקשר לעיתונות שליד המטה הכללי. האגף הנוסף נחנך בינואר 1961.
באוגוסט 1984 אירע תקרית אלימה בבית סוקולוב, במהלך מסיבת עיתונאים של חברי המועצה המקומית אום אל-פחם שהתקיימה לאחר ההתפרעות של אנשי תנועת כך בעיר. פעילי "כך" פרצו לבניין ותקפו את הנוכחים ופרצו בצעקות "לגרש את הערבים".
בפברואר 1987 הודיעה אגודת העיתונאים כי נאלצה למכור את המגרש שעליו עומד הבניין, לאחר שקיבלה הודעה כי עליה לשלם מס רכוש של 130 אלף שקל, ולקופת האגודה לא היה כסף לתשלום מיסים אלה. היא הגיעה להסכם עם קבלן על כסקת קומבינציה לפיה יבנה מגדל משרדים על שטח הגינה ובתרמה תקבל האגודה 40% ממנו. עסקה זו לא יצאה לפעול לבסוף.
בקיץ 2010 נחנך בבית סוקולוב מרכז תקשורת חדשני על שם דב יודקובסקי, שתרם כ-1.5 מיליון שקל להקמתו.
המבנה

המבנה נמצא על קרקע בבעלות רשות מקרקעי ישראל, ולאגודה זכויות חכירה לכ–50 שנה. הוא בנוי על מגרש של 3.7 דונם. בשנת 1998, חוזה החכירה של הקרקע מול מינהל מקרקעי ישראל פקע לאחר 50 שנה. אגודת העיתונאים לא חידשה את החוזה ולא שילמה דמי חכירה, ומאז ישבה בבניין בסטטוס של "מחזיקים ללא חוזה". האגודה צברה חוב למינהל שתפח לעשרות מיליוני שקלים. ב-2014, יצאה אגודת העיתונאים במכרז למכירת זכויות הבנייה במתחם. במקום ניתן יהיה להקים מגדל של 17 קומות שבו ייבנו 95 דירות, שטחי מסחר ומשרדים. באפריל 2015 זכתה במכרז, תמורת 172 מיליון שקל, קרן ריאליטי (67%) וחברת הביטוח הפניקס (33%). אולם אישור הפרויקט התעכב.
באפריל 2021, אחרי שנים של מאבקים משפטיים ומחלוקות על הזכויות בקרקע, אישרה ההוועדה המקומית לתכנון ולבנייה את התוכנית לשימור המבנה ובניית מגדל של 19 קומות לצידו. "בית  סוקולוב" ימשיך לשמש את אגודת העיתונאים, לצד גלריה ואולמות כנסים, שמאחוריו יוקם מגדל חדש, שיכלול משרדים, שטחי מסחר, דירות קטנות ומלון. לצורך מימוש הפרויקט הוועדה המקומית אישרה ניוד זכויות ממבנה לשימור ברחוב רמב"ם 15.
הפעילות בבית העיתונאים

בית העיתונאים היה עד מהרה למרכז הפעילות של העיתונות בישראל ושימש כמוקד למסיבות עיתונאים ומקום קבוע לביצוע ראיונות שעד אז הצריכו את העיתונאים להתרוצץ ברחבי ישראל על מנת לקיימם. בנוסף על כך בית העיתונאים מקיים סימפוזיונים בנושאים שונים, כגון עיתונות, ספרות, אמנות, תיאטרון, כלכלה וכדומה. לצורך ההכנסה השוטפת ותחזוקת המבנה מתקיימים בבית גם אירועים וכנסים סגורים בתשלום.
לקריאה נוספת

צבי אלחייני ומיכאל יעקובסון: האדריכלות של נדלר-נדלר-ביקסון-גיל, 2010-1946, הוצאה עצמית, 2016
הערות שוליים

↑  ההכנות להקמת "בית־סוקולוב", הארץ, 6 במאי 1946
↑  ח. וייצמן על "בית סוקולוב", דבר, 1 באפריל 1945ויצמן על ,בית סוקולוב" בתל אביב, הַבֹּקֶר, 30 במרץ 1945
↑  יהדות מצרים תשתתף בהקמת בית סוקולוב, משמר, 6 באפריל 1945
תרומה ל"בית סוקולוב" ושני  תנאים בצדה, הארץ, 15 במאי 1946
↑  75 אלף דולאר ל"בית סוקולוב", דבר, 7 בינואר 1953
↑  אבן פינה ל"בית סוקולוב", על המשמר, 28 בספטמבר 1953
↑  הוחל בהקמת "בית סוקולוב", הארץ, 20 בינואר 1954
↑  נחנך בית העתונאים ע"ש נחום סוקולוב, דבר, 4 באפריל 1957
א. בן-דוד, עתונאי ישראל נכנסים לביתם: חנוכת "בית סוקולוב" תיערך השבוע, מעריב, 31 במרץ 1957
↑  אולם ב"בית סוקולוב" ע"ש אדוארד נורמן, דבר, 22 ביוני 1956
↑  מת אדוארד נורמן, הארץ, 21 ביוני 1955
↑  אגף ללשכת העתובות - ליד בית סוקולוב, למרחב, 21 במאי 1958
↑  דוד ליפקין, האגף החדש של "בית סוקולוב", דבר, 1 בינואר 1961
↑  נתן זהבי, סילבן שלום, אמנון אטד, מכות,קללות-ועוד כהנה וכהנא, חדשות, 2 באוגוסט 1984
↑  אלעזר לוין, מגוש בית סוקולוב נמכר לאבן זיו, חדשות, 17 בפברואר 1987
↑  בית סוקולוב מתחדש במרכז תקשורת מתרומה של דב יודקובסקי, באתר TheMarker‏, 6 ביולי 2010
לי-אור אברבך, ‏התורם הסודי לאגודת העיתונאים: העורך המיתולוגי דב יודקובסקי, באתר גלובס, 6 ביולי 2010
↑   אריק מירובסקי, במקום בית העיתונאים בת"א: מגדל של 17 קומות, באתר TheMarker‏, 13 באוגוסט 2014
↑  בית העיתונאים בת"א נמכר תמורת 172 מיליון שקל, באתר גלובס, 29 באפריל 2015
↑   רז סמולסקי, לאן יילך הכסף? מתחם בית העיתונאים בת"א נמכר ב-172 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 29 באפריל 2015
↑  הדרך למגדל עוד ארוכה: מה קורה עם בית העיתונאים בת"א?, באתר גלובס, 19 ביוני 2017
↑   גילי מלניצקי, מתיחת הפנים של בית העיתונאים: שימור המבנה האייקוני, מגדל של 19 קומות, ומעט מאוד חניה, באתר TheMarker‏, 28 באפריל 2021
↑  גיא נרדי, ‏אור ירוק לניוד הזכויות שיאפשר את הקמת מגדל בית העיתונאים בתל אביב, באתר גלובס, 28 באפריל 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303332105171 
בית סוקולוב,  הכניסה ליחידת דובר צה"ל מרחוב איתמר בן אב"י
עיכול

איור של מערכת העיכול האנושית.
עיכול (או "תהליך העיכול") הוא תהליך המתבצע ביצורים הטרוטרופיים, חד-תאיים ורב-תאיים, והוא כולל פירוק אנזימטי של חומרי מזון אשר מקורם בסביבה. בסופו של התהליך, המזון או רובו מפורק לחומרים בעלי מולקולות קטנות, מסיסות במים, המוטמעות לתוך תאי הגוף. שם חלקן ישמשו כחומר גלם בתהליך חילוף החומרים, להפקת אנרגיה, וחלקן האחר ישמש לבניית תרכובות הדרושות לבניית התא עצמו.
ביצורים בעלי מערכת עיכול ומערכת הובלה, המולקולות הקטנות הנוצרות הן בעלות יכולת מעבר דרך דופן מערכת העיכול אל מערכת ההובלה וזו מעבירה אותן לתאים.
עיכול חוץ גופי אצל יצורים ירודים

ביצורים ספרופיטיים, כמו הפטריות, העיכול מתבצע מחוץ לגופם. יצרים אלה מפרישים אנזימי עיכול אל מחוץ לגופם והם מעכלים מולקולות אורגניות גדולות שמקורם בגופם של יצורים מתים. המולקולות הקטנות שנוצרות בתהליך פירוק זה, נקלטות לגוף הספרופיט. כך המצב גם בכל החיידקים. הפרשת אנזימי עיכול על ידי חיידקים ופרוטוזואה אל מחוץ לגופם היא פעולה שמביאה תועלת ליצורים המשמשים להם כפונדקאים. שתי דוגמאות הן החיידקים בטרמיטים וביונקים אוכלי-צמחים.
1. הטרמיטים ניזונים מעצה של צמחים, העשויה ברובה תאית. הטרמיטים עצמם אינם מסוגלים לעכל תאית משום שאינם מייצרים צלולאז, האנזים שמפרק תאית. אולם, במעיהם חיים פרוטוזואה המפרישים צלולאז. בסיום פעולתו של אנזים זה, התאית מפורקת למולקולות חד-סוכר, אשר בחלקן נספגות אל תאי הפרוטוזואה ובחלקן אל גופן של הטרמיטים.
2. אצל אוכלי עשב מעלי גירה, אחד ממדורי קיבתם, הנקרא כרס, מאוכלס בצפיפות בחיידקים מפרקי תאית. החיידקים מפרישים את האנזים המפרק את התאית אל מחוץ לגופם, אל קיבת מעלה הגירה. חלק מתוצרי הפירוק של התאית מנוצלים על ידי החיידקים עצמם וחלק על ידי היונק הפונדקאי.
עיכול חוץ-גופי אצל יצורים מפותחים

יש גם יצורים אשר בהם העיכול מתחיל עוד לפני שהמזון נכנס לתוך הגוף. דוגמה לכך היא העכביש. הוא נועץ בטרף את גפי הטרף החלולים שלו, דרכם הוא מכניס אנזימי עיכול מתוך בלוטת הארס. האנזימים הללו מפרקים את החלקים הרכים של הטרף ואת תוצרי פירוק זה העכביש שואב לתוך מערכת העיכול שלו, שם מסתיים הפירוק.
גם אצל נחשים ארסיים הארס מכיל גם פרוטאזות, המקילות על עיכול הטרף לאחר בליעתו, כנראה על ידי התחלה של פירוק החלבונים בשרירים והקלת העיכול לאחר בליעת הטרף לתוך מערכת העיכול של הנחש.
עיכול תוך-תאי

ביצורים חד-תאיים, דוגמת אמבה וסנדלית, פירורי מזון מוצק או טיפות נוזל נקלטים מהסביבה בתהליך הנקרא אנדוציטוזה. סביב פירור המזון נוצר קיפול של קרום התא, המוכנס כלפי פנים. אותו מקטע נסגר ומתנתק מקרום התא. כך נוצרת בועית מזון בתוך התא. זו מופרדת משאר חלקי התא על ידי הקרום. אנזימים מופרשים על ידי הציטופלסמה לתוך הבועית ומפרקים את תוכנה למולקולות קטנות, היוצאות מהבועית אל הציטופלסמה, לניצול על ידי התא. השאריות הבלתי מעוכלות מופרשות אל מחוץ לתא בתהליך הפוך, הנקרא אקסוציטוזה. גם הספוגיים מעכלים את מזונם בשיטה זו. בצדפות, חלקיקי מזון זעירים נקלטים מתוך המים על ידי סינון ומועברים אל תוך התאים של בלוטת העיכול בתהליך של אנדוציטוזה. שם פירורי המזון מפורקים על ידי אנזימים, עד קבלת מולקולות קטנות. אלו עוברות אל כל תאי הצדפה.
עיכול חוץ-תאי, תוך-גופי

בחסרי חוליות ירודים העיכול מתבצע בתוך שק בעל פתח אחד בלבד. בהידרה יש מערכת עיכול המשלבת עיכול חוץ-תאי ועיכול פנים-תאי. היא צדה את טרפה בעזרת זרועות הציד ומכניסה אותו, דרך הפתח היחיד, אל חלל הגוף, הנקרא גם חלל העיכול. שם הטרף מפורק לפירורים קטנים באמצעות אנזימים המופרשים על ידי תאים המצויים בדופן חלל העיכול. חלק מפירורים אלה נקלטים בפינוציטוזה על ידי תאים אחרים מדופן חלל העיכול, ובתוכם מתבצע עיכול תוך-תאי, עד קבלת מולקולות קטנות ומסיסות. חומרים שלא נעכלו יוצאים מהתאים באקסוציטוזה אל חלל העיכול, ומופרשים אל החוץ דרך הפתח היחיד של חלל העיכול.
אולם, ברוב חסרי החוליות ובכל בעלי החוליות יש מערכת עיכול הבנויה צינור בעל שני פתחים, בשני הקצוות של הגוף: פתח פה ופתח פי הטבעת.
בשלשול, כל העיכול הוא חוץ-תאי. התהליך מתבצע בתוך צינור בעל שני פתחים. תחילת הצינור בנויה חלקים שריריים ובהם מתבצע העיכול המכני, בעוד שבהמשכו מתבצע העיכול הכימי, באמצעות אנזימים המופרשים על ידי תאי דופן המעי. המולקולות הקטנות, הנוצרות בעיכול הכימי, נספגות על ידי תאים אחרים בדופן המעי ועוברות משם למערכת דם סגורה, המובילה אותן לכל חלקי הגוף. חומר שלא נעכל נדחף החוצה דרך פי הטבעת.
בחגב יש מאפיינים דומים לאלו של השלשול, אך גם תוספות המשפרות את תהליך העיכול. גם בחגב יש צינור עיכול בעל שני פתחים והמזון נדחף לאורכו, מהפה עד פי הטבעת. כל העיכול הוא חוץ-תאי. ראשיתו בעיכול מכני והמשכו עיכול כימי, על ידי אנזימים. יש בו בלוטות מיוחדות המפרישות אנזימים לתוך צינור העיכול ואלו בלוטות הרוק ובלוטות העיכול. המולקולות הקטנות שנוצרות בתהליך העיכול נספגות דרך דופן המעי אל מערכת דם פתוחה, המביאה אותן אל כל תאי הגוף. החומרים הבלתי מעוכלים מופרשים דרך פי הטבעת.
העיכול באדם

העיכול באדם דומה לזה שתואר לעיל מכמה בחינות: כל העיכול הוא חוץ-תאי ומתרחש בתוך צינור בעל שני פתחים. לצינור זה יש חלקים בעלי התמחויות שונות.
הפירוק המכני המתבצע בפה בעזרת השיניים, בו נגרס האוכל לחלקים קטנים יותר, שקלים יותר לעיכול. פירוק מכני מתבצע גם בקיבה ובמעי.
הפירוק הכימי מתחיל בפה, על ידי האנזים עמילאז, המפרק עמילן לדקסטרין, גלוקוזה ומלטוזה. מהפה, דרך הוושט, בליל המזון מגיע אל הקיבה, שם תאים מיוחדים מפרישים מימן כלורי, היוצר סביבה חומצית חזקה, בעלת pH2. הסביבה החומצית דרושה לפעילותו של האנזים פפסינוגן, המופרש גם הוא בקיבה. בהשפעת החומצה, הפפסינוגן הופך לפפסין, המפרק חלבונים לפפטידים. בקיבה מתקיימת גם ספיגה של ברזל וסידן. החומציות בקיבה גם מחסלת את מרבית המיקרואורגניזמים המגיעים עם המזון. בקיבה מופרש מוצין, חומר צמיג המגן על רירית הקיבה מפני החומצה החריפה.
מהקיבה אל המעי הדק עוברת תערובת המזון המפורק חלקית וכן החומרים שהתווספו אליו. בתריסריון, החלק העליון של המעי הדק, מתבצע המשך הפירוק הכימי, באמצעות אנזימים המיוצרים בלבלב ומועברים לתריסריון. אנזימים נוספים מופרשים על ידי תאי המעי הדק עצמו ופעולתם מתאפשרת על ידי מלחי המרה. מיץ המרה נוצר באופן שוטף בכבד, נאגר בכיס המרה ומופרש לפי הצורך, עם הגעת בליל מזון, אל התריסריון. מיץ המרה מכיל פיגמנטים של המרה ומלחי מרה. פיגמנטים אלה הם תוצרי פירוק של המוגלובין, והם אלה שצובעים את הצואה בצבעה האופייני. מלחי המרה הם חומרים היוצרים תחליבים מהשומנים שבמזון ומאפשרים את פעילות האנזים ליפאזה, המפרק את השומן לרכיביו. בסופו של התהליך מתקבלות היחידות הבסיסיות של רכיבי המזון והן: חד-סוכרים, חומצות אמינו, פפטידים קצרים, חומצות שומן, גליצרול, כולסטרול ובסיסים חנקניים. במעי הדק מתקיימת ספיגה של המולקולות הקטנות הללו אל מחזור הדם, דרך פני השטח הפנימיים של המעי הדק, המגיעים לגודל הנע בין 200 ל-500 מטר מרובע. גודל זה מתקבל הודות לקפליו של המעי, קיום קיפולים על פניו (סיסים) וסיסונים על פני תאי האפיתל המרפדים את הסיסים. במעי הדק גם נספגים חזרה אל הדם רוב המים שעברו במערכת העיכול. בקצה המעי הדק, במעבר אל המעי הגס, מתחבר התוספתן. במשך תקופה ארוכה החוקרים סברו שהתוספתן הוא שריד אבולוציוני של המעי העיוור והוא חסר תפקיד באדם. בתחילת שנות ה-2000 המחקרים הוכיחו שהוא מהווה מרחב מוגן עבור חיידקי מעיים מועילים. כאשר האדם עובר אירוע של שלשול זיהומי והחיידקים המועילים נעלמים, מאגר החיידקים מהתוספתן מאפשר שיקום מהיר של אוכלוסיית החיידקים המועילים במעי. בנוסף, התוספתן גם מכיל כמות גדולה של רקמה לימפואידית, הקשורה ליכולת הגוף לזהות אנטיגנים זרים בתוך המזון.
בהמשך צינור העיכול, במעי הגס, מתקיים המשך ספיגת המים ובקצהו נמצא פי הטבעת. כאן מגיע תהליך העיכול לסיומו ומופרשת הצואה. היא מכילה מים, סיבים בלתי מעוכלים, תאי אפיתל שנשרו מדופן צינור העיכול, חיידקים, מלחי מרה, צבעי מרה ושאריות מזון שלא נספגו במעי.
בתוך צינור העיכול המזון מתקדם בכיוון אחד בלבד, בעזרת תנועה גלית הנקראת תנועה פריסטלטית. תנועה זו היא תוצאה של התכווצות והרפיה לסירוגין של קטעים בצינור העיכול. מעבר המזון מווסת על ידי שסתומים (שוערים), אחד במעבר מהוושט לקיבה, אחד ביציאה מהקיבה אל המעי ואחד בחלחולת. העיכול באדם מושפע גם על ידי הורמונים שונים הפועלים על איברים השייכים למערכת העיכול.
עיכול אצל מעלי גירה

מעלי הגירה הם קבוצה בתוך מחלקת היונקים ההרביבוריים, אשר חלק גדול מנפח מזונם הוא תאית. אין אף יונק המסוגל לייצר אנזים מפרק תאית, ולכן יש צורך באסטרטגיה מיוחדת, אשר התפתחה במהלך האבולוציה, לניצול מירב המזון. דרך העיכול מתבססת על קיבה בעלת מבנה מיוחד, ובה ארבעה מדורים: הכרס, בית הכוסות, ההמסס, והקיבה האמיתית. בתחילת התהליך, המזון שנאסף בפה נלעס שם לעיסה חלקית. הבליל המכיל רוק יורד אל מדור הכרס, אשר אינה מפרישה מיצי עיכול.  הכרס מכילה מיקרואורגניזמים ובעיקר חיידקים סימביונטיים, בכמות גבוהה,  ובעזרתם מתבצעת התססה, המפרקת תאית מהמזון הצמחי. תוצרי הפירוק נספגים אל מערכת הדם. שאר המזון, אשר עדיין לא התפרק, נדחף חזרה לפה, נלעס היטב ונבלע שנית. הוא יורד שוב אל הכרס ושם חלה בו תסיסה ממושכת, שוב בעזרת המיקרואורגניזמים. בהדרגה המזון עובר במנות קטנות אל שאר מדורי הקיבה, עד שהוא מגיע אל הקיבה האמיתית, שם מופרשים מיצי עיכול, הפועלים על שארית המזון. בשלב זה מפורקים גם חיידקים סימביונטיים שנמצאים בתוך הבליל, ומשמשים כמקור חלבון לבעל החיים הפונדקאי. בצורת הזנה זו יש יתרון הישרדותי. אצל אוכלי הצמחים החיים בטבע, איסוף המזון מתבצע בשטח פתוח, שם הם עלולים להימצא חשופים לטורפים אורבים. לכן, איסוף מהיר של מזון ולעיסתו המהירה מקטינים את הסיכון להיטרף. הלעיסה החוזרת, האיטית, מתבצעת במקומות שאינם חשופים לטורפים.
בניגוד למעלי הגירה, אוכלי צמחים אשר אינם מעלים גירה מנצלים את מזונם באופן חלקי. לדוגמה, אצל הסוס קיים אומנם מעי עיוור גדול, המאוכלס על ידי פרוטוזואה סימביונטיים, אבל החומר הצמחי מגיע לשם לעוס חלקית ולכן גם פירוקו חלקי. כתוצאה מכך, הסוסים אינם מנצלים את כל הפוטנציאל התזונתי של מזונם ובגללי סוסים ניתן למצוא חומר צמחי בלתי מפורק.
ראו גם

מערכת העיכול
מנגנוני תנועה במערכת העיכול
הערות שוליים

1 2 3  רעיה אילן, חילוף חומרים בתא וגלגולי אנרגיה בעולם החי והצומח, ירושלים, יפתח, עמ' 164-175
1 2 3 4 5 6 7  קנוט שמידט-נילסן, הפסיולוגיה של בעלי החיים, תל אביב: יחדיו וספרית הפועלים, 1982, עמ' 11–21
↑  R.G.Thomas, F.H. Pough, The effect of rattlesnake venom on digestion of prey, Toxicon 17(3), 1979, עמ' 221-228
↑  מאיר ברק, מה ההבדל בין פינוציטוזה לבין מקרו-פינוציטוזה?, באתר מכון דוידסון, ‏ספטמבר 2009
1 2  חברי מערכת: אל' פוליאקוב מייבר ועוד, ביולוגיה - חקר החיים, כרך ה, ירושלים, תשל"א, עמ' 414-415
↑  עזרה זהר, יאיר שפירא, הגוף ותיפקודו, תל אביב: עם עובד, 1986, עמ' 104-107
↑  Eric Ogier-Denis, The appendix is not an unnecessary organ but is in fact correlated with a longer lifespan, Inserm-מרכז מחקר של דלקות, ‏אוגוסט 2021
↑  Julie Pomerantz, Does the appendix serve a purpose in any animal?, Scientific American, ‏דצמבר 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552905605171  BNE: XX524951  BnF: cb11949131d (data)  GND: 4062676-3  LCCN: sh85037947  NDL: 00572078  NKC: ph135087 
פינוציטוזה – קליטה והכנסת חומר נוזלי אל תוך התא
הידרה – צילום מיקרוסקופי
ברוק לין הייטס

| --- | --- |

 לידה:  10 במרץ 1986 (בת 38) טורונטו, אונטריו, קנדה
 שם לידה:  Brock Edward Hayhoe
 מדינה:  קנדה 
 ידוע בשל:  המרוץ לדראג של רו פול: עונה 11, המרוץ לדראג של קנדה
 השכלה:  הבלט הלאומי של קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 מקצוע:  מלכת דראג, רקדן בלט, אישיות טלוויזיה, מפיק בפועל
 https://www.brookelynnhytes.com/
 
ברוק לין הייטס הוא שם הבמה של ברוק אדוורד הייהו (נולד ב-10 במרץ 1986), מלכת דראג, רקדנית בלט ואישיות טלוויזיה קנדית. אחרי שעבדה כרקדנית בבלט קייפ טאון סיטי ולס בלטס טרוקדרו דה מונטה קרלו, הייטס התחרתה בעונה ה-11 של המרוץ לדראג של רו פול. הייטס הגיעה למקום השני לאחר שהפסידה לאיבי אודלי. הייטס היא הקנדית הראשונה שהתחרתה בתוכנית. הייטס היא גם מנחה ראשית בתוכנית הספין אוף המרוץ לדראג של קנדה, מתמודדת המרוץ לדראג הראשונה שהפכה לשוטפת במשרה מלאה בזיכיון.
ביוגרפיה

הייהו נולד ב-10 במרץ 1986 בטורונטו, קנדה. הוא למד בתיכון לאומניות אטוביקוק. כשהוא היה בן 15, הוא התחיל ללמוד בלט בבית הספר הלאומי לבלט של קנדה ולמד במשך חמש שנים. הוא יצא מהארון כשהוא היה בן 18. הוא ממוצא שוודי וצרפתי.
קריירה

בגיל 20, הייטס עברה לדרום אפריקה והופיעה בבלט קייפ טאון סיטי. מאוחר יותר, היא עברה לניו יורק והצטרפה ללס בלטס טרוקדרו דה מונטה קרלו, להקת בלט של גברים בלבד בדראג. ב-2014, הייטס זכתה בתחרות היופי מיס קונטיננטל.
ב-24 בינואר 2019, הוכרז שהייטס תשתתף בעונה ה-11 של המרוץ לדראג של רו פול. היא זכתה בשלושה אתגרים בפרקים אחד, חמש ו-11 והייתה בפסגה תשע פעמים, הכי הרבה פעמים של מלכה בעונה אחת של התוכנית. היא התחרתה בליפ סינק נגד איבי אודלי לשיר "Sorry Not Sorry" של דמי לובאטו שממנו שתיהן ניצלו, מה שנחשב לאחד מהליפ סינקים הכי טובים בתולדות התוכנית. הייטס הגיעה בסוף העונה למקום השני.
ביוני 2019, הייטס הייתה אחת מ-37 מלכות דראג שהופיעו על עמוד השער של המגזין ניו יורק. ב-26 בספטמבר, הוכרז שהיא תהיה שופטת במשרה מלאה במרוץ לדראג של קנדה, תוכנית הספין אוף של המרוץ לדראג של רו פול. היא המתמודדת הראשונה מהזיכיון שהפכה לשופטת במשרה מלאה. ב-11 בנובמבר היא זכתה בפרס בחירת הקהל ל"קנדית הכי שווה הייפ".
ב-25 במרץ 2021, הייטס הוציאה סינגל עם פריאנקה בשם "Queen of the North". במאי 2021, הייטס, והשופטים הנוספים בתוכנית, סטייסי מקנזי וג'פרי בויאר-צ'פמן זכו ב-Canadian Screen Award למנחה או המגיש הטוב ביותר בתוכנית אמיתית או מציאות/תחרות. באותו החודש, היא השיקה פודקאסט עם פריאנקה בשם "Famous This Week" והוכרזה כמנחה של "1 Queen 5 Queers", חידוש של "1 Girl 5 Gays".
חיים אישיים

הייטס גרה בנאשוויל, טנסי לפני שהתקבלה למרוץ לדראג. מאז היא עברה ללוס אנג'לס, קליפורניה. אימהות הדראג שלה הן פארה אן. הייטס וושינגטון הייטס, ואחות הדראג שלה היא הבן לי הייטס.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | תפקיד | הערות | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Seek | מלכת דראג |  |  |
| 2020 | The Queens | עצמה | סרט תיעודי |  |
| 2021 | The Bitch Who Stole Christmas | קיטי מיאו |  |  |
פילמוגרפיה > קליפים

| שנה | שם | אומן | תפקיד |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | "Receiver" | Ice Cream | עצמה |
| 2020 | "Good as Hell (גרסה ברזילאית)" | ליזו | עצמה |
| 2020 | "Always (Drag Star Official Video)" | ג'ורג' מייקל, מרי ג'יי בלייג', וייז ואודסי, טומי ת'או | עצמה |
| 2020 | "Hype" | איבי אודלי (עם ונסה ונג'י מטאו) | עצמה |
| 2021 | "G.A.P (Official Video)" | היידי אן קולזט (עם וידו ון דו) | עצמה |
| 2021 | "Queen Of the North" | ברוק לין הייטס (עם פריאנקה) | עצמה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | OUTspoken Biography | אורחת | פרק: "Snow Queen: An Exposé of Drag in Canada" |
| 2018 | Ozzy & Jack's World Detour | אורחת | פרק: "Grand Ole Osbournes" |
| 2019 | המרוץ לדראג של רו פול: עונה 11 | מתמודדת | מקום שני |
| 2019 | רופול: הכול בחוץ: עונה 10 | מתמודדת | עונה עשירית |
| 2020 - הווה | המרוץ לדראג של קנדה | מנחה |  |
| 2021 | המרוץ לדראג: אולסטארס עונה 6 | אורחת | פרק 2: "The Blue Ball" |
| 2021 | רופול: הכול בחוץ: אולסטארס: עונה 4 | אורחת | עונה שלישית |
| 2021 - הווה | 1 Queen 5 Queers | מנחה |  |
| 2022 | Trixie Motel | אורחת | פרק 8: "Pride Grand Opening" |
| 2022 | המרוץ לדראג של רופול: VIP | מנטורית | עונה 2 |
| 2022 | המרוץ לדראג של קנדה: קנדה נגד העולם | מנחה |  |
פילמוגרפיה > סדרות רשת

| שנה | שם | תפקיד | הערות | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | US of Aurora | אורחת | פרקים 1, 3, 4 ו-6 |  |
| 2019 | Follow Me | אורחת | פרק: "Mayhem Miller" |  |
| 2019 | Whatcha Packin’ | אורחת |  |  |
| 2019 | Countdown to the Crown | אורחת |  |  |
| 2019 | Queen to Queen | אורחת |  |  |
| 2019 | Ca$tmate$ for Ca$h | אורחת |  |  |
| 2020 - 2022 | The Pit Stop | אורחת |  |  |
| 2020 | TERRELL :Drunk Games with Brooke Lynn Hytes! | אורחת |  |  |
| 2021 | Out of The Closet | אורחת | פרק: "Home of the Queen of the North" |  |