stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בועיינה-נוג'ידאת
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ראש מועצה מקומית בועינה נוגיאדת, סאלח סולימאן הלך לעולמו, באתר המועצה המקומית בועיינה-נוג'ידאת, 2 באפריל 2018
↑  הועדה המקומית לתכנון ובניה גליל מזרחי, הועדה המקומית לתכנון ובניה גליל מזרחי
↑  Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas, Jerusalem, 1932 באתר ה- Internet Archives , עמוד 73
↑  הדאווי, סקר הכפרים, עמוד 62
↑  פרופיל בועיינה-נוג'ידאת באתר הלמ"ס
↑  מדליקות המשואות: זמן נשים, Saloona 19.3.2014
| דגל ישראל מחוז הצפון |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת רמת הגולן • נפת צפת • נפת עכו • נפת כנרת • נפת יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| ערים | בית שאן • טבריה • טמרה • יקנעם עילית • כרמיאל • מגדל העמק • מעלות-תרשיחא • נהריה • נוף הגליל • נצרת • סח'נין • עכו • עפולה • עראבה • צפת • קריית שמונה • שפרעם • מע'אר | מפת מחוז הצפון |
| מועצות מקומיות | אבו סנאן • אכסאל • אעבלין • בועיינה-נוג'ידאת • בוקעאתא • ביר אל-מכסור • בית ג'ן • בסמת טבעון • בענה • ג'דיידה-מכר • ג'וליס • ג'ש (גוש חלב) • דבורייה • דיר חנא • דיר אל-אסד • זרזיר • חורפיש • חצור הגלילית • טובא-זנגרייה • טורעאן • יאנוח-ג'ת • יבנאל • יסוד המעלה • יפיע • ירכא • כאבול • כאוכב אבו אל-היג'א • כסרא-סמיע • כעביה-טבאש-חג'אג'רה • כפר ורדים • כפר יאסיף • כפר כמא • כפר כנא • כפר מנדא • כפר תבור • מג'ד אל-כרום • מג'דל שמס • מגדל • מזרעה • מטולה • מסעדה • מעיליא • משהד • נחף • סאג'ור • ע'ג'ר • עיילבון • עילוט • עין מאהל • עין קנייא • פסוטה • פקיעין • קצרין • ראמה • ראש פינה • ריינה • רמת ישי • שבלי - אום אל-גנם • שלומי • שעב | מפת מחוז הצפון |
| מועצות אזוריות | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף • מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| מועצה מקומית תעשייתית | מגדל תפן | מפת מחוז הצפון |
| יישובים לשעבר | אבוקה • אחוזת נפתלי • אתגר • גבעות זייד • מחנה ישראל • שייח' בראק | מפת מחוז הצפון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465872005171
שבתי שפטל הלוי הורוביץ (ווי העמודים)

רבי שבתי שפטל הלוי הורוביץ (לעיתים: שעפטל סג"ל; ה'שנ"ב, 1592 – כ"ח בניסן ה'ת"ך, 9 באפריל 1660) היה רב וראש ישיבה מגדולי יהדות אשכנז בדורו. דרשן קהילת פראג ורבן של פיורדא, פרנקפורט, פוזנא ווינה. הוא עורך הספר "שני לוחות הברית" של אביו, רבי ישעיה הלוי הורוביץ, ונודע על שם ספרו ווי העמודים, ועל שם צוואתו המוסרית שנדפסה בסוף ספר "יש נוחלין".
ביוגרפיה

נולד לרבי ישעיה הלוי הורוביץ הנודע בספרו "שני לוחות הברית". למד בעיקר מפי אביו ומפי רבי שלמה אפרים מלונטשיץ. בגיל 17 נישא לבתו של רבי משה חריף רבן של קרמניץ ולבוב. חמיו היה מגדולי דורו ולאחר נישואיו התגורר הזוג לצד הורי האישה והוא למד עם חמיו. גיסו מנישואיו אלה היה הרב ברוך אברהם כ"ץ רפפורט (תכ"ח - ה'תק"ו, 1668-1746), רבן של שוואבך ופיורדא. אשתו זו נפטרה בצעירותה והוא נישא בשנית לפייגל בת משה הלוי יאליש (קרי: יוליש) מקרקוב.
עוד לפני שנת 1620 הקים ישיבה בביתו שבפראג, ועם עליית אביו לארץ ישראל בשנת 1621 (ה'שפ"א), התמנה לתפקיד הדרשן של קהילת פראג. תפקיד זה הביא לפרסומו, וב-1628 (ה'שפ"ח) התמנה לכהן כרבה של פיורדא. במשך ארבע שנים הנהיג את הקהילה היהודית בעיר ועמד בראש ישיבת פיורדא, ואולם בשנת 1632 נחרבה העיר במהלך מאורעות מלחמת שלושים השנים והוא נאלץ לעזוב את העיר. הוא קיבל את משרת רבנות פרנקפורט דמיין וכיהן בה במשך תשע שנים.
אחרי פטירת רבי משה ר' מנדלש ב-1641 (ה'ת"א) נענה לבקשת קהילת יהודי פוזנא ועבר לכהן כרב העיר, ובשנת 1658 (ה'תי"ח) קיבל את משרת רבנות העיר וינה.
נפטר בווינה בכ"ח בניסן ה'ת"ך 9 באפריל 1660 ונקבר בבית הקברות היהודי ברוסאו.
בנו היה רבי ישעיה הלוי הורוביץ (השני), רבן של פיורדא ופרנקפורט. בן נוסף הוא יוסף שמואל הלוי ביליצר.
ראו גם

משפחת הורוביץ
לקריאה נוספת

בנימין שלמה המבורגר, הישיבה הרמה בפיורדא, א, בני ברק תש"ע, עמ' 127–144 (וביבליוגרפיה שם)
הערות שוליים

↑  לפי הביבליוגרפיה אצל המבורגר, להלן "לקריאה נוספת". ואולם, לפי האנציקלופדיה היהודית, להלן "קישורים חיצוניים" הוא נפטר ב-12 באפריל.
↑  אותו לא הכיר כי הוא נולד כ-8 שנים לאחר שנפטר
↑  פנחס מילר, עולמו של אבא, תשמ"ד, עמ' 102
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311538005171  GND: 138857318  ISNI: 0000 0000 6058 8150  LCCN: nb2009011089  NKC: xx0320651  NTA: 098149180  VIAF: 88442513   WorldCat (עם VIAF): 88442513
אריאנה גרינבלט

| --- | --- |

גרינבלט בשנת 2024
 לידה:  27 באוגוסט 2007 (בת 17) ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  שחקנית
 
אריאנה גרינבלט (באנגלית: Ariana Greenblatt; נולדה ב-27 באוגוסט 2007) היא שחקנית אמריקאית.
ראשית חייה

גרינבלט נולדה בניו יורק, ניו יורק שבארצות הברית. אביה, שון גרינבלט, הוא שחקן, והוא וסבתה מצד אביה הם מפיקים בברודוויי. היא ממוצא יהודי אשכנזי דרך אביה, ואילו אימה פורטוריקנית. גרינבלט גדלה בעיר ניו יורק ובפארקלנד, פלורידה.
קריירה

בשנת 2016, גרינבלט החלה את הקריירה שלה כילדה שחקנית כאשר לוהקה לתפקיד ראשי בסיטקום של ערוץ דיסני "הארלי באמצע" בתפקיד דפני, הילדה הצעירה ביותר במשפחת דיאז. תפקידה הקולנועי הראשון היה התפקיד של לורי בסרט "אמהות רעות 2: לשרוד את החג" בשנת 2017. בשנת 2018, גרינבלט שיחקה את גאמורה הצעירה בסרט "הנוקמים: מלחמת האינסוף". היא גם הופיעה בסרטים: "שכונה על הגובה", "איבן האחד והיחיד" ו"אהבה ומפלצות".
בשנת 2020, גרינבלט דיבבה את ולמה דינקלי הצעירה בסרט "סקובי דו!", ובשנת 2021, היא דיבבה את טאביטה טמפלטון בסרט "בייבי בוס 2: עסק משפחתי", תפקיד שאותו היא שיחקה גם בסדרה "בייבי בוס: חזרה בעריסה". בשנת 2023, גרינבלט כיכבה בתור קואה בסרט "65", והופיע בתור סשה בסרט "ברבי" וכאסוקה טאנו הצעירה בסדרה "אסוקה" המשודרת בדיסני+. גרינבלט גם שיחקה את טיני טינה בסרט "בורדרלנדס".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | אמהות רעות 2: לשרוד את החג | לורי הארקנס |  |
| 2018 | הנוקמים: מלחמת האינסוף | גאמורה הצעירה |  |
| 2020 | סקובי דו! | ולמה דינקלי הצעירה | תפקיד קולי; |
| 2020 | איוון האחד והיחיד ('אנ) | ג'וליה |  |
| 2020 | אהבה ומפלצות ('אנ) | מינו |  |
| 2021 | שכונה על הגובה | נינה רוזאריו הצעירה |  |
| 2021 | ער ('אנ) | מטילדה אדמס |  |
| 2021 | בייבי בוס 2: עסק משפחתי | טאביטה טמפלטון | תפקיד קולי; |
| 2023 | 65 | קואה |  |
| 2023 | ברבי | סשה |  |
| 2024 | בורדרלנדס | טיני טינה |  |
| 2025 | האשליה 3 |  | בשלבי הפקה |
| 2025 | רחוב הפחד: מלכת הנשף |  | בשלבי הפקה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | ליב ומאדי | ריינה | פרק: "Joy-to-a-Rooney" |
| 2016–2018 | הארלי באמצע | דפנה דיאז | תפקיד ראשי |
| 2018 | רוקדים עם כוכבים: ג'וניורס ('אנ) | עצמה | מתחרה |
| 2022–2023 | בייבי בוס: חזרה בעריסה ('אנ) | טביתה טמפלטון | תפקיד ראשי (עונה 1); חוזר (עונה 2); תפקיד קולי |
| 2023 | אסוקה | אסוקה טאנו הצעירה | פרק: "Part Five: Shadow Warrior" |
| 2024 | דרגה סודית (אנ') | אנה ספלונקי | דיבוב; פרק: "Spelunky: Tally" |
פרסים ומועמדויות

| שנה | מסגרת | קטגוריה | מועמדות | תוצאה | הפניות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | פרסי המוזיקה במדיה של הוליווד | השיר המקורי הטוב ביותר בסרט אנימציה | "Together We Stand" | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של לאס וגאס | נוער בקולנוע - נקבה | ברבי | מועמדות |  |
| 2023 | איגוד מבקרי הסרטים באזור וושינגטון די.סי | הופעת הנוער הטובה ביותר | ברבי | מועמדות |  |
| 2024 | פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי | השחקן/שחקנית הצעירה הטובה ביותר | ברבי | מועמדות |  |
| 2024 | אגודת מבקרי הקולנוע של עיר המוזיקה | השחקנית הצעירה הטובה ביותר | ברבי | בהמתנה |  |
| 2024 | פרסי גילדת שחקני המסך | הופעה יוצאת מן הכלל של צוות שחקנים בסרט קולנוע | ברבי | מועמדות |  |
| 2024 | אגודת מבקרי הקולנוע של סיאטל | הופעת הנוער הטובה ביותר | ברבי | מועמדות |  |
| 2024 | פרסי הישגי מסך גדול | הכוכב העולה של השנה | עצמה | זכייה |  |
פרנסואז ארדי

| --- | --- |
פרנסואז ארדי, 1969
 לידה:  17 בינואר 1944 הרובע התשיעי של פריז, צרפת 
 פטירה:  11 ביוני 2024 (בגיל 80) ניי-סיר-סן, צרפת 
 שם לידה:  Françoise Madeleine Hardy 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 מוקד פעילות:  צרפת 
 תקופת הפעילות:  1962–2021 (כ־59 שנים) 
 מקום לימודים:  הפקולטה לאמנויות של פריז 
 סוגה:  פופ צרפתי, בוסה נובה, טוויסט, בלדה, תוכנית בידור מגוונת, שאנסון, slow 
 שפה מועדפת:  גרמנית, צרפתית, איטלקית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  Disques Vogue, Pathé, פיליפס רקורדס, וירג'ין רקורדס 
 בן או בת זוג:  ז'אק דיטרון (30 במרץ 1981–2024) 
 פרסים והוקרה:  ניצחונות המוזיקה - אמנית השנה (2005) 
 www.francoise-hardy.com
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
פרנסואז מדלן ארדי (בצרפתית: Françoise Madeleine Hardy;‏ 17 בינואר 1944 – 11 ביוני 2024) הייתה זמרת, שחקנית ואסטרולוגית צרפתייה. הייתה גם דוגמנית, היוותה השראה למעצבי אופנה ובהם איב סן לורן ופאקו רבאן וזכתה למעמד של דמות נערצת בתחום האופנה והסגנון בעולם דובר הצרפתית.
ביוגרפיה

ארדי נולדה בפריז בשנת 1944. בשנת 1961 חתמה לראשונה על חוזה הקלטות עם חברת התקליטים הצרפתית "Disques Vogue" שהתמחתה בתחום הג'אז הקל והפופ. באפריל 1962, זמן קצר לאחר שסיימה את הלימודים בבית הספר התיכון, יצא תקליטה הראשון "Oh Oh Chéri". השיר "Tous les garçons et les filles" ("כל הבנים והבנות", המתחיל במילים - "כל הבנים והבנות בגילי יודעים איך זה להיות מאושר, אך אני בודדה...") אותו כתבה ארדי בעצמה, היה ללהיט, ורכב על גל מוזיקת ה"Yé-yé", סוג של מוזיקת פופ שהיה פופולרי בצרפת ובקוויבק בשנות ה-60 ("יה יה" בסלנג צרפתי: "צעיר, תמים וחמוד"), ומכר שני מיליון עותקים.
ארדי שרה בצרפתית, באנגלית, באיטלקית, בספרדית ובגרמנית. בשנת 1963 ייצגה את מונקו בתחרות האירוויזיון והגיעה למקום החמישי עם השיר "L'Amour s'en va". בשנת 1968 זכתה בפרס הגדול של אקדמיית שארל קרוס.
ב-1966 הופיעה בסרט "הפרס הגדול".
ז'אק דוטרון (Jacques Dutronc) הוא שותפהּ לחיים משנת 1967. בתחילת שנות ה-70 ניהלה במקביל, במשך שנתיים, גם מערכת יחסים רומנטית עם היוצר והזמר האנגלי ניק דרייק.
לדוטרון ופרנסואז נולד בן תומא דוטרון ב-1973 שהפך מוזיקאי מצליח.
בשנת 1994 שיתפה פעולה עם הלהקה הבריטית בלר בהקלטת שיר בשם "To The End ‏(La Comedie)". בשנת 2000 שבה להופיע, והוציאה תקליט בשם "Clair Obscur", בו לקחו חלק אמנים אורחים כאיגי פופ. ב-2012, שירה "Le Temps de l'Amour" היה חלק מפסקול הסרט "ממלכת אור הירח" של הבמאי וס אנדרסון.
נפטרה ב-11 ביוני 2024.
הערות שוליים

↑   הזמרת והשחקנית הצרפתייה פרנסואז ארדי מתה בגיל 80, באתר הארץ, 12 ביוני 2024
↑  Eleanor Beardsley, Françoise Hardy Remains France's National Treasure, https://www.npr.org, ‏12 בספטמבר 2018
↑  Emily Barker, 10 Iconic Rock Stars Shot By The Legendary Gered Mankowitz, NME, ‏2013-09-12 (באנגלית בריטית)
↑  Capricorn vs. Cancer: The Story of French Singer-songwriter Françoise Hardy, PopMatters, www.popmatters.com, ‏2018-05-17 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412579405171  BIBSYS: 6056885  BNE: XX887772  BnF: cb119068909 (data)  GND: 124910106  ICCU: RAVV088649  ISNI: 0000 0000 7980 5565  KulturNav: 86e0039e-0198-4da0-a848-c070d4b5b6c5  LCCN: n80117428  MusicBrainz: d2a79d20-1304-47fd-a998-b4fe1ec78373  NKC: mzk2005269604  NLA: 36098309  NLK: KAC201947570  NTA: 073760447  RERO: 02-A003347832  SNAC: w63v2nft  SUDOC: 026914662  Trove: 1212010  VIAF: 104817455   WorldCat (עם VIAF): 104817455 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מריה ברניאס מוררה

| --- | --- |

 לידה:  4 במרץ 1907 סן פרנסיסקו, ארצות הברית 
 פטירה:  19 באוגוסט 2024  (בגיל 117) אולוט, ספרד 
 מדינה:  ארצות הברית, ספרד 
 
מריה ברניאס מוררה (בקטלאנית: Maria Branyas Morera;‏ 4 במרץ 1907 – 19 באוגוסט 2024) הייתה אישה ספרדייה, והאדם החי המבוגר בעולם, החל מ-18 בינואר 2023, לאחר מותה של לוסיל רנדון. היא החלימה ממחלת נגיף הקורונה במרץ 2020, אחרי שהייתה כמעט ללא תסמינים, והייתה, ככל הנראה, המחלימה המבוגרת ביותר בעולם מהמחלה עד 2021, שבמהלכה רנדון שהייתה מבוגרת יותר ממנה חלתה והחלימה.
החל מ-20 ביולי 2024 ממוקמת ברניאס במקום ה-8 ברשימת האנשים המבוגרים ביותר שתועדו אי פעם.
ביוגרפיה

מריה ברניאס נולדה בסן פרנסיסקו בארצות הברית בשנת 1907, שם עבד אביה כעיתונאי, לאחר שמשפחתה הגיעה לעיר מטקסס.
היא עברה עם משפחתה לקטלוניה בספרד במהלך מלחמת העולם הראשונה. היא שרדה את מגפת השפעת ב-1918 וכן את מלחמת האזרחים בספרד (1936–1939).
ברניאס נישאה ב-1931 לרופא. היו לה שלושה ילדים - שתי בנות שעוד בחיים, ובן שכבר איננו בחיים. הבן הגיע לגיל 86. בנוסף, היו לה 11 נכדים שהמבוגר בהם בן 60, ו-13 נינים.
מאז שנת 2000 לערך התגוררה ברניאס במעון דיור מוגן בעיר אולוט (Olot) שבקטלוניה. במהלך מגפת הקורונה בארצה מלאו לה 113 שנים, כשהיא במצב קוגניטיבי ובריאותי טוב. היא נדבקה בנגיף, סבלה מתסמינים קלים בלבד, לא פונתה לבית חולים, שהתה בבידוד בחדרה והחלימה במרץ 2020, אחרי שהייתה כמעט ללא תסמינים, והיא אז ככל הנראה הייתה המחלימה המבוגרת ביותר בעולם מהמחלה עד 2021, שבמהלכה רנדון שהייתה מבוגרת יותר ממנה חלתה והחלימה.
ברניאס נפטרה בשנתה ב-19 באוגוסט 2024, בגיל 117 ו-168 ימים.
ראו גם

האנשים המבוגרים ביותר שתועדו
הערות שוליים

1 2  Ashifa Kassam, ‏113-year-old coronavirus survivor: ‘The elderly are the forgotten ones of society’, באתר הגארדיאן, 16 במאי 2020.
↑  World's oldest person dies in Spain at 117, says family, באתר RTE, ‏20 באוגוסט 2024.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1339675781  VIAF: 1278172459144322830007   WorldCat (עם VIAF): 1278172459144322830007 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המכללה האקדמית בית ברל

| --- | --- |


חזית בניין הספרייה המרכזית (במקור תוכנן על ידי יוחנן רטנר ומרדכי שושני בשנת 1950)
 מכללה
 על שם:  ברל כצנלסון 
 תקופת הפעילות:  1970–הווה (כ־55 שנים) 
 מיקום
 מיקום:  בית ברל
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°12′04″N 34°55′35″E﻿ / ﻿32.201144444444°N 34.926252777778°E﻿ / 32.201144444444; 34.926252777778
 www.beitberl.ac.il
  (למפת נתניה מוגדלת) בית ברל(למפת נתניה רגילה) בית ברל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ברל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ברל
 
הכניסה למתחם "קלמניה" המשמש את הפקולטה לאמנויות - המדרשה
אולם הספורט
"המבנה המרכזי"
הכניסה למתחם "קלמניה" המשמש כיום כפקולטה לאמנויות - המדרשה
המכללה האקדמית בית ברל היא מכללה אקדמית רב-תחומית להשכלה גבוהה השוכנת באזור השרון. המוסד החל לפעול כמכללה אקדמית בשנות ה-70, על בסיס מוסדות חינוכיים שפעלו בבית ברל עוד לפני קום המדינה.
המכללה מעניקה תארים ראשונים (B.Ed. ו-B.Ed.F.A.) ותארים שניים (M.A.A.T;M.Ed.; M.Teach) במגוון תחומים בהוראה וחינוך (פורמלי ובלתי פורמלי), באמנויות (אמנות חזותית, קולנוע, חינוך לאמנות, טיפול באמנות) ומדעי הרוח והחברה. כמו כן מעניקה המכללה תעודת הוראה לאקדמאים ותעודות התמחות מסוגים שונים.
באוקטובר 2020 החלה פרופ' יולי (יעל) תמיר לכהן כנשיאת המכללה. באוקטובר 2024 החל מנדי רבינוביץ' לכהן כמנכ"ל המכללה.
היסטוריה

מאז עלייתו לארץ ישראל עסק ברל כצנלסון בשאלות חינוך של היישוב בכללותו ושל תנועת העבודה הציונית בפרט. בוועידה הרביעית של מפא"י שהתקיימה ב-1938 הציג כצנלסון בפומבי את חזונו על אודות בית מדרש של תנועת העבודה. שבועות ספורים לאחר מותו, בספטמבר 1944, הוחלט על הקמת בית מדרש למדריכי נוער ופעילי תנועה על שמו. בנוסף הוקמה קרן לתמיכה במיזם - קרן ברל כצנלסון. המוסד הוקם על שטחי חוות קלמניה הסמוכה למושב צופית. טקס הנחת אבן הפינה למוסד התקיים ביום השנה השני לפטירתו של ברל כצנלסון, 21 באוגוסט 1946.
בבית המדרש בבית ברל נערכו סמינרים המיועדים למדריכים בתנועות הנוער העובד והלומד, הצופים והמשמרת הצעירה של מפא"י. בנוסף נערכו סמינרים של איחוד הקבוצות והקיבוצים, סמינרים של מושבים, מחנות קיץ וסמינרים לנוער שהגיע לישראל מרחבי העולם, ובקורסים לעולים חדשים. בתחילת שנות ה-60, בית ברל התפתח למוסד חינוכי שכלל גם בית ספר תיכון שנפתח ב-1961. מדרשה להכשרת מורים וגננות, מרכז כנסים, "המכון להשכלה ולחינוך תנועתי" ומכון מחקר.
בקיץ 1968, ביוזמתו של מנכ"ל קרן ברל כצנסלון דאז נחום שמיר, פורסם מנשר שבישר על הקמת המכון האוניברסיטאי לחקר ולהשכלה ע"ש ברל כצנלסון[דרוש מקור].
בשנת 1970 הוחלט לפתוח בבית ברל באופן רשמי מוסד להשכלה גבוהה שיכול להעניק תואר ראשון. ב-1971 נפתחה מכינה קדם אקדמית, ב-1977 כבר למדו במכינה 3,500 סטודנטים. ב-1972 הוגשה בקשה למועצה להשכלה גבוהה להכרה במכללה כמוסד אקדמי ולהתיר לה להעניק תואר ראשון. האישור להעניק תואר ראשון ניתן למכללה החל משנת 1976.
בשנת 1973, נפתח במכללה מסלול להכשרת אקדמאים להוראה.
בשנת 1986 נפתח מסלול לתואר ראשון במדעי החברה בשיתוף אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1988 התאחדה המכללה בבית ברל עם המדרשה לאמנות ברמת השרון ומספר מוסדות להכשרת מורים והופרדה מקרן ברל כצנלסון. בעקבות המיזוג הפכה למכללה לחינוך והוראה הגדולה בישראל. המיזוג כלל את הסמינר למורים על שם אליעזר שיין בפתח תקווה (שבמקור נקרא בית המדרש הממלכתי למורים בגבעת השלושה), והקריה להכשרת מורים בגבעתיים.
פקולטות

סגל המכללה מונה כ-700 מרצים הפעילים בכל תחומי ההוראה והמחקר, ולומדים בה כ-10,560 סטודנטים בשלוש פקולטות:
פקולטה לחינוך
פקולטה לאמנויות – המדרשה
פקולטה לחברה וקהילה
פקולטות > הפקולטה לחינוך

הפקולטה לחינוך מאגדת תחת קורת גג אחת מסגרות לימודים לתואר ראשון בוגר בהוראה, לימודים לתואר שני למורים בפועל בייעוץ חינוכי. לאקדמאים מוצעות תוכניות הכשרה להוראה מגוונות ותוכנית מוסמך בהוראה בבית הספר העל-יסודי.
המכון האקדמי הערבי לחינוך – פועל במסגרת הפקולטה לחינוך, נוסד בשנת 1971 ומאז שנת 1981 פועל בתוך המכללה האקדמית בית ברל ומציע מגוון מסלולים וחוגים לקראת תואר ראשון "בוגר בהוראה" B.Ed. במקצועות הוראה שונים הנלמדים בבתי ספר ערביים בארץ בחינוך המיוחד, בגיל הרך, בבית הספר היסודי, בבית הספר העל-יסודי ובחינוך הבלתי פורמלי.
פקולטות > הפקולטה לאמנויות – המדרשה > היסטוריה

בשנת 1946 נוסד בית הספר לאמנות "המדרשה" כמדרשה למורים לציור ולמלאכה של זרם העובדים על ידי אליהו בילס. המדרשה פעלה באותם ימים כסמינר ערב במבנה של בית ספר יסודי בתל אביב. כעבור זמן הופרדה הוראת המלאכה מהוראת הציור. שם המוסד הוסב ל"מדרשה למורים לציור" והוא הועמד בפיקוח מחלקת החינוך של הכנסת. בין חברי הנהלת המוסד היו, בנוסף לבילס, אריה אלואיל, נחום גוטמן, משה אביגל ואהרן אבני. בשנת 1964 המדרשה עברה לבעלות משרד החינוך והתרבות ושנתיים לאחר מכן עברה למתכונת לימודי יום. באותה השנה התמנה לתפקיד מנהל המדרשה רן שחורי שכיהן בתפקיד עד שנת 1980. תחת כהונתו של שחורי עברה המדרשה בשנת 1972 למבנים בהרצליה, שהועמדו לרשות משרד החינוך והתרבות על ידי העירייה. ב-1977 עברה המדרשה שוב, הפעם לרמת השרון. באותה שנה הוקם בה המכון להכשרת מדריכים לאמנויות.
לאחר סיום כהונתו של שחורי, בשנת 1980, התמנה לתפקיד מנהל המדרשה הצייר שלמה ויתקין, שכיהן בתפקיד עד 1997. במהלך כהונתו, בשנת 1987, התאחדה המדרשה עם המכללה האקדמית בית ברל. בשנת 1989 הוקמה מסגרת הלימודים לאמנות "המדרשה הפתוחה", הקרואה היום "תוכנית לימודים אישית באמנות". באותה שנה הוקמה גם המחלקה לטיפול באמנות.
בשנת 1995 עברה המדרשה לקמפוס ייעודי במתחם "קלמניה" שבמכללת בית ברל. באותה שנה הוקמה בה המחלקה ללימודי קולנוע. בשנת 1997 החליף האמן יאיר גרבוז את ויתקין בראש הנהלת המדרשה. לתפקיד מנהל בית הספר לאמנות התמנה אורי חכם. בשנת 1999 הפכה המדרשה למוסד אקדמי וקבלה הסמכה מהמועצה להשכלה גבוהה להעניק תואר ראשון B.Ed.F.A באמנות. בשנת 2008 קיבלה המדרשה אישור נוסף מהמועצה להשכלה גבוהה, לפתיחת תוכנית לימודים לתואר שני M.Ed בחינוך לאמנות.
ב-2009 התמנה האמן דורון רבינא לתפקיד ראש בית הספר ונפתחה תוכנית לימודים לתואר ראשון B.Ed.F.A בקולנוע. בשנת 2010 נפתחה תוכנית ללימודי המשך באמנות, בראשה עמד האמן רועי רוזן וראש הלימודים העיוניים בה היה האוצר יהושע סיימון. בשנת 2011 נפתחה המכינה ללימודי אמנות במגזר הערבי. ב-2013 קיבלה התוכנית לתואר שני בחינוך לאמנות הסמכה סופית למתן תואר. בשנת הלימודים תשע"ד עברה מכללת בית ברל למבנה פקולטטי, ושמה הרשמי של המדרשה שונה ל"הפקולטה לאמנויות –המדרשה". דורון רבינא מונה אז לדקאן הפקולטה. באותה שנה קיבלה המדרשה הסמכה להעניק תואר ראשון B.Ed בתוכנית דו-חוגית המשלבת תואר ראשון באמנות-עיונית ובחוג נוסף. ב-2013 החליפה האמנית מירי סגל את רועי רוזן בראשות תוכנית לימודי ההמשך במדרשה, והאוצר אבי לובין מונה לראש הלימודים העיוניים בתוכנית. בשנת ב-2014 נפתחה גלריית המדרשה הירקון 19 בתל אביב. ב-2015 מונה האמן גבי קלזמר לדקאן הפקולטה.
פקולטות > הפקולטה לחברה וקהילה

הפקולטה לחברה וקהילה מציעה חוגים ותוכניות לימוד במגוון תחומים ממדעי החברה, התרבות והרוח. בפקולטה נלמדים חוגים במקצועות מדעי החברה ואזרחות, ספרות, מקרא, תרבות ישראל, ערבית, לשון, היסטוריה, ולימודי ארץ ישראל וגאוגרפיה לצורכי הכשרה להוראה. כמו כן מתקיימים בפקולטה לימודים במגמות קרימינולוגיה ואכיפת החוק, ניהול ארגוני חברתי, ביטחון והגנת העורף, ולימודי מגדר.
בית ברל בקהילה

המכללה מעודדת את הסטודנטים לקחת חלק במעורבות חברתית בקהילה הן במסגרת תוכניות הלימודים והן בפרויקטים ובייזום פעילויות חברתיות. בין היתר פועלים במכללה הפרויקטים הבאים:
קהילת סטודנטים בכפר סבא - קבוצת סטודנטים בחרה לגור בשכונות מצוקה בכפר סבא ולהתנדב בה בפעילויות שונות למען הקהילה. הפרויקט משלב סטודנטים מבית הספר לחינוך ומבית הספר לאמנות - המדרשה, וזוכה לתמיכה של המכללה ושל עירית כפר סבא. הסטודנטים פעילים בפרויקטים בתחומי חינוך, תרבות ואמנות.
שילוב תלמידים עם נכות התפתחותית מורכבת בקהילת הבית - סטודנטים וסגל מבית הספר לחינוך יחד עם בית הספר לחינוך מיוחד "בית איזי שפירא" משלבים ילדים נכים בגן או בבית הספר הקרוב למקום מגוריהם.
סדנת הכנה ליציאה לעולם העבודה לבוגרים עם ליקויי למידה - מעניקה כלים המקלים על סטודנטים בוגרים את הכניסה וההשתלבות בתחומי ההתמחות שלהם. מטרת הסדנה להפחית חרדות, להעניק כלים במהלך הסטאז', להכין את הבוגר בעל לקות הלמידה לקראת תהליך מציאת מקום עבודה, ולשפר את איכות חייו.
כנסים שנתיים

המכללה האקדמית בית ברל מקיימת בקביעות כנסים שמטרתם לשמר את הדיון האקדמי והציבורי בנושאים משמעותיים:
הכנס השנתי לחברה וחינוך בהשתתפות אנשי החברה והחינוך לצד אנשי עסקים בעלי מודעות חינוך וחברה מציג מחשבות ורעיונות יצירתיים לעתיד טוב יותר בתחום החברה והחינוך בישראל.
הכנס השנתי לזכרה של ד"ר ויקי שירן - הכנס עוסק בנושאים הקשורים לנשים וחברה, מסוגיות החזון בפמיניזם דרך נשים בפוליטיקה ועד התמקדות בעשייה משמעותית של נשים מובילות. ד"ר שירן הייתה דוברת מפלגת תמ"י, ייסדה את החוג ללימודי מגדר במכללה האקדמית בית ברל, ואת תנועת הנשים "אחותי".
כנס נשים ושואה - מאז שנת 2002 מתקיים אחת לשנתיים כנס העוסק בסוגיות מגדר הנוגעות למחקר ולזיכרון השואה, ומעודד דיון אקדמי וציבורי בנושאים הללו. הכנס הוא יוזמה משותפת של המכללה האקדמית בית ברל, בית טרזין ובית לוחמי הגטאות, ובחסות ועידת התביעות.
מרכזים ומכונים

במכללה פועלים מרכזים ומכונים התומכים בתוכניות הלימודים, בסטודנטים ובמרצים.
המרכז לתכנון לימודים, הוראה והערכה עוסק בפיתוח מקצועי וקידום ידע, כישורים ומיומנויות בתכנון לימודים הוראה והערכה. הוא נותן מענה למגוון קהלים העוסקים בתהליכי הוראה, למידה והדרכה, ומעורבים בפיתוח מערכות חינוך וקהילה.
המרכז למחקר חינוכי חברתי מתמקד בביצוע מחקרים בתחומי החינוך והחברה.
מרכז קשת - לימודי תעודה ופיתוח מקצועי מציע מגוון אפשרויות לפיתוח פרופסיונלי למורים ולמוסדות חינוך בהתאמה לצורכי השדה.
מרכז להוראת מתמטיקה הוא מרכז משאבים, תמיכה ותקשורת לעוסקים בחינוך המתמטי - מורים בפועל וסטודנטים.
מרכז תמיכה לסטודנטים עם ליקויי למידה מסייע לסטודנטים עם ליקויי למידה הלומדים במכללה ומאפשר להם להעצים את יכולותיהם האקדמיות.
מרכז לחקר השפה, התרבות והחברה הערבית עוסק בחקר השפות ערבית, עברית ואנגלית, ובהיבטים תאורטיים ומעשיים בתחומים חינוך והוראה, ספרות ילדים, תרבות, חברה והיסטוריה של הערבים הפלסטינים בישראל.
מרכז ימימה לחקר ספרות ילדים ונוער ולהוראתה נקרא על שם סופרת הילדים ימימה אבידר-טשרנוביץ. המרכז נוסד בשנת 1985 ובמהלך שנות קיומו הפך לצומת מפגש לחוקרים ולמתעניינים בתרבות הילד, תוך התמקדות בספרות לילדים ולנוער.
ספריות

במכללה פועלות כמה ספריות לשימוש הסטודנטים, הסגל והקהל הרחב:
הספרייה המרכזית - מרכז שירותי מידע הכולל סיוע באיתור חומרים אקדמיים, השאלה של ספרים, השאלה בין-ספרייתית, סיוע בתפעול מחשבים ושימוש בתוכנות, שירותי צילום, מרכז סיוע למרצים בהעלאת חומרי לימוד לאתרי קורסים ועוד.
ספריית מרכז ימימה לחקר ספרות ילדים ונוער ולהוראתה - מתמקדת בספרות ילדים ונוער.
ספריית המדרשה - מרכז מידע לסטודנטים ולסגל אקדמי של בית הספר לאמנות - המדרשה. בספרייה אוסף מקיף בתחומי האמנויות השונות: אמנות פלסטית, אדריכלות, צילום, עיצוב, וידאו-ארט, קולנוע, תרפיה באמצעות האמנויות וחינוך לאמנות.
הספרייה הפדגוגית היא חלק מיחידת המשאבים של המרכז לתכנון לימודים, הוראה והערכה במכללה. הספרייה הפדגוגית משמשת כמרכז מידע ותמיכה שמטרתו לספק מענה לצורכי סטודנטים, סגל אקדמי, מורים וגננות מן השדה (המשתלמים בתחומי חינוך מגוונים) בתחומי הלמידה, ההוראה והמחקר.