stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישמיענו סלחתי
מחבר הפיוט

מחבר הפיוט, רבי שלמה ב"ר שמואל ב"ר אליה, הוא בן המאה ה-12 או המאה ה-13.
לדעת יום-טוב ליפמן צונץ המחבר זהה עם שלמה ב"ר שמואל, מחבר הרשות "אלהא מקמה" לתרגום ההפטרה.
אמצעים אמנותיים

אקרוסטיכון - האותיות שבתחילת כל שורה (למעט הבית המקדים) מרכיבות את שמו של המחבר: שלמה ברבי שמואל ברבי אליה חזק. ישנן לפיוט נוסחאות שונות בהן נשתבשה החתימה, ופעמים שלא הובנה כהלכה על-ידי חוקרי הפיוט.
חריזה פנימית בכל בית (של שלוש שורותיו הראשונות, למעט הבית המקדים בו מדובר רק בשתי שורות) וחריזה חיצונית במסגרתה נחרזים כל שתי שורות אחרונות שבכל בית בסיומת הקבועה ”נוּ” .
הצגת הנושא המרכזי של הפיוט כבר בבית הראשון: משאלתו של הדובר לסליחה ומחילה לעם ישראל מאת הקדוש ברוך הוא.
הפיוט עשיר בהרמזים מקראיים, ואף בהרמזים תלמודיים שונים.
הערות שוליים

↑  נוסח אחר: עֲלֵי.
↑  ברוב המחזורים הנוסח: וּמִי אָזַר זֵר לְזָר.
↑  נוסח אחר: תַּעַל.
↑  נוסח אחר: חֵיקִי.
↑  נוסח אחר: הַגִּיעָהּ.
↑  נוסח אחר: לְהִצְטַדֵּק בְּיִרְאָתְךָ לְהוֹשִׁיעָהּ.
↑  ברוב המחזורים הנוסח: וַתֵּק.
↑  ברוב המחזורים הנוסח: תַּצְלִיחִי בְּמִשְׁלָחִי אָשִׁיב שׁוֹלְחִי.
↑  מחזור ליום כפור, מהדורת דניאל גולדשמידט, ירושלים תש"ל, במבוא עמ' נ"א.
↑  LG. p. 311, הובא במבוא למחזור פסח (גולדשמידט), מהדו' יונה פרנקל, ירושלים תשנ"ג, עמ' מ"ה הע' 99.
↑  ראו למשל אצל ישראל דוידזון, אוצר השירה והפיוט, כרך ראשון, ניו יורק תרפ"ה, עמ' 448, מס' 4116.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ישמיענו סלחתי".
יחסיות תרבותית

יחסיות תרבותית (באנגלית: Cultural Relativism) היא גישה הטוענת כי על-מנת להבין תרבות אחרת, יש להימנע משיפוט. כל תרבות מתאימה למאפיינים של חבריה. אין להעריך תרבות כטובה יותר או פחות מהאחרת, אלא יש ללמוד ולהבין תרבות על פי אמות המידה שלה עצמה.
לפי גישה זו אפשר להתייחס לתרבות על פי הבנת הצרכים של אותה תרבות, ועל-פי הכרת מערכת המשמעויות שחברי התרבות עצמם נותנים למרכיבי תרבותם, ולא גורמים חיצוניים.
גישת של היחסיות התרבותית תורמת לסובלנות כלפי אורחות חיים שונים ומעודדת את הבנתם.
הסוציולוג ויליאם סאמנר ביטא השקפה זו באומרו:
"המנהגים השוררים בזמן ובמקום כלשהם, ימצאו או לא ימצאו צידוקם ביחס לאותו זמן ולאותו מקום. מנהגים טובים הם אלה המתאימים היטב למצב. מנהגים רעים הם אלא שאינם מותאמים.
תרבויות מתפתחות בתנאים הייחודיים לחברה נתונה: תנאי אקלים, משאבים טבעיים, פוליטיקה, כלכלה והיסטוריה, משום כך יימצאו הבדלים בין תרבויות."
אחד המאמרים החשובים בתחום היחסיות התרבותית הוא פולחן הגוף של ה"יאקירמא" של הורס מינר.
ראו גם

אתנוצנטריות
הערות שוליים

↑  יחסיות תרבותית במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כלים המצוירים על לבן מתקופת הברזל

קנקנית השייכת לקבוצת "הכלים המצוירים לבן I", מתוארכת לתקופה הקיפרו-גאומטרית I בין השנים 950-1050 לפנה"ס. אוסף המוזיאון הימי הלאומי
כלים המצוירים על לבן מתקופת הברזל (באנגלית: ‏ (White Painted Ware – Iron Age) היא משפחה של כלי קרמיקה שמקורה בקפריסין. הכלים יוצרו באובניים.
כלים ממשפחה זו הופיעו כבר במאה ה-12 לפנה"ס והיו נפוצים עד סוף התקופה הקיפרו-קלאסית, המאה הרביעית לפני הספירה.
המאפיין את הכלים הם עיטורים של דגמים הנדסיים בצבע שחור או חום כהה על רקע בהיר. העיטורים ההנדסיים כוללים משולשים, קווים, מרובעים, מעוינים ומעגלים, והם כוללים גם היבטים מיקניים. בכלי המשפחה ניתן למצוא קנקניות, קערות, צפחות וצלחות.
הכלים שהופיעו בתחילת הופעת המשפחה מכונים "פרוטו מצוירים על לבן". ישנה משפחת כלים ששמה זהה השייכת לתקופת הברונזה התיכונה. אין קשר בין משפחות הכלים.
כלי הגשה ושתייה מקבוצת כלי משפחה זו נמצאו גם באתרים לאורך חוף פניקיה מחוץ לקפריסין המתוארכים למאה ה-11 והמאה ה-10 לפנה"ס.
כיכר הולנד

| --- | --- |
הכניסה הראשית אל מתחם הר הרצל בכיכר הולנד
הכניסה הראשית אל מתחם הר הרצל בכיכר הולנד
 מידע כללי
 על שם:  ממלכת הולנד
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  בית וגן, קריית היובל
 רחובות מסתעפים:  שדרות הרצל, רחוב הזיכרון, רחוב הפיסגה, רחוב קריית היובל, רחוב עין כרם,
 אתרים:  הר הרצל, מוזיאון הרצל, גן הר הרצל הקטן, מחווה לירושלים, מכון מדעי טכנולוגי להלכה, מכון התלמוד הישראלי השלם, אכסניית בית וגן, תחנת הרכבת הקלה - הר הרצל
 קואורדינטות:  31°46′17.90″N 35°10′55.00″E﻿ / ﻿31.7716389°N 35.1819444°E﻿ / 31.7716389; 35.1819444
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) כיכר הולנד(למפת ירושלים רגילה) כיכר הולנד(למפת הרי ירושלים רגילה) כיכר הולנד(למפת הרי ירושלים מוגדלת) כיכר הולנד he  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כיכר הולנד היא כיכר בירושלים, הקרויה על שם ממלכת הולנד ולזכר הצלתם של יהודים בהולנד על ידי הולנדים בתקופת השואה. הכיכר נמצאת בקצה שדרות הרצל בין שכונת בית וגן ושכונת קריית היובל לבין הר הרצל, בצומת הרחובות הפסגה, קריית היובל, עין כרם והזיכרון.
בצידה המערבי של הכיכר נמצאים הכניסה הראשית אל מתחם הר הרצל, מוזיאון הרצל, רחבת יד ושם, הפסל מחווה לירושלים ונקודת תצפית אל עבר יער ירושלים ושכונת עין כרם. בצידה המזרחי של הכיכר נמצאים אכסניית בית וגן, מכון מדעי טכנולוגי להלכה, מכון התלמוד הישראלי השלם,  ו"גן הר הרצל הקטן", ישיבת בני עקיבא נתיב מאיר וישיבת שפע מקור חיים. בחלקה הדרומי של הכיכר נמצאת תחנת הרכבת הקלה הר הרצל, תחנת הקצה המערבית של הקו האדום, ולצידה מסוף אוטובוסים וחניון "חנה וסע" תת-קרקעי.
גלריה

מוזיאון הרצל
הפסל מחווה לירושלים ונקודת תצפית אל יער ירושלים ועין כרם
"תחנת הרכבת הקלה - הר הרצל" ואכסניית בית וגן
מכון התלמוד הישראלי השלם
כוח נורמלי

הכוח הנורמלי הוא כוח שמפעיל משטח בתגובה לכוח שמופעל עליו. מקורו של השם הוא במילה הלועזית normal אשר פירושה "ניצב" או "אנך", כיוון שכיוונו של הכוח הוא בניצב למשטח.
הכוח הנורמלי מסומן באופן מסורתי באות  \ N. לעיתים הוא מסומן גם כ- F_{\mathrm {n} }\,, כאשר האות הגדולה F מסמנת כוח (Force) והאות הקטנה n מייצגת את המילה normal.
הכוח הנורמלי נוצר כתוצאה מאינטראקציות קוונטיות בין מולקולות המשטח.
דוגמה

נתבונן בגוף העומד על שולחן או כל משטח אחר. פועל עליו כוח הכובד. אנו יודעים מניסיון שגוף אשר מונח על שולחן לא זז, אך לפי החוק השני של ניוטון אנו יודעים שתאוצת כל גוף היא ביחס ישר לסכום הכוחות הפועלים עליו, ולכן אם היה פועל רק כוח הכובד, הגוף היה צריך ליפול לתוך השולחן בתאוצה g. כיוון שהדבר לא מתרחש, ניתן להסיק כי קיים כוח מנוגד בכיוונו אשר מונע מהגוף ליפול לתוך השולחן. הכוח הזה צריך להיות שווה בגודלו ל-mg והפוך לכיוונו, כיוון שסכומם הוקטורי הוא אפס. כוח זה מכונה הכוח הנורמלי, והוא מופעל על ידי השולחן בכיוון המאונך למשטח. מבחינה מתמטית:
כלומר וקטורי הכוחות מנוגדים, אך שווים בגודלם ומכאן ניתן להסיק:
באופן כללי, אין שום סיבה שהכוח הנורמלי יהיה שווה לכוח הכובד המופעל על הגוף. לדוגמה, כאשר לוחצים על הגוף כלפי מטה הכוח שהגוף מפעיל על המשטח גדל ולכן בתגובה גם הכוח הנורמלי גדל, כל עוד הכוחות הפנימיים שמשמרים את מבנה המשטח חזקים מספיק והמשטח לא מתעוות.
באופן כללי, כאשר זווית הנטייה של המשטח היא  \theta , הכוח הנורמלי הוא  N=mg\cos {\theta }, ורכיב כוח הכובד על ציר התנועה של הגוף (במקביל למדרון) הוא  mg\sin {\theta }.
שימושים

משום שהכוח הנורמלי מופעל על ידי גוף או משטח בתגובה לכוח שמופעל עליו, הוא משקף את הכוח הפועל בין שני הגופים או בין גוף למשטח. 
כתוצאה מכך הוא משמש לחישוב מקדם החיכוך - μ, המבטא את היחס בין הכוח הפועל בין שני גופים לכוח החיכוך.
ראו גם

כוח מגע
עקרון האיסור של פאולי
דינמיקה
משיכה
כוח ואן דר ואלס
כשלא פועלים כוחות חיצוניים אנכים, N=mg
הכוח הנורמלי משמש לחישוב כוח החיכוך. בדוגמה - חישוב כוח החיכוך בין גוף למישור משופע.
יחס חוב-תוצר

מפת חום של התפתחות יחס החוב-תוצר של מדינות אירופה, באחוזים מהתמ"ג.
בכלכלה, יחס חוב-תוצר הוא היחס בין החוב הציבורי של מדינה (נמדד ביחידות מטבע) לבין התוצר המקומי הגולמי (GDP) (נמדד ביחידות מטבע בשנה). יחס חוב-תוצר נמוך מצביע על כך שכלכלה מייצרת סחורות ושירותים באופן המספיק כדי לעמוד בהתחייבויותיה מבלי לקחת הלוואות נוספות. קיימים גורמים רבים המשפיעים על הרחבת או הקטנת החוב של מדינות, בהם שיקולים גאופוליטיים וכלכליים - לרבות שיעורי ריבית, מלחמה, מיתון ועוד. אין לבלבל את היחס עם יחס גירעון לתוצר, אשר, עבור מדינות עם גירעונות תקציביים, מודד את ההפסד הפיסקאלי הנקי השנתי של מדינה בשנה נתונה (סך כל ההוצאות בניכוי סך ההכנסות, או השינוי נטו בחוב לשנה) כאחוז נתח מהתמ"ג של אותה מדינה; עבור מדינות עם עודפי תקציב, יחס עודף לתוצר מודד את הרווח הפיסקאלי הנקי השנתי של מדינה כחלק מהתמ"ג של אותה מדינה.
במקרו-כלכלה, ישנם מספר חישובים שונים ליחס חוב-תוצר. היחס הנפוץ ביותר הוא החוב הציבורי חלקי התוצר המקומי הגולמי (תמ"ג), המשקף את כספי הממשלה, בעוד שיחס נפוץ נוסף הוא סך החוב לתוצר, המשקף את כספי המדינה כולה.
שינויים

במצב רגיל, שינויים בתמ"ג של כלכלה מסוימת הם לרוב קטנים (כ-3%). עם זאת, במצב של אינפלציה, או במיוחד במצב של היפר-אינפלציה, התמ"ג עשוי לעלות במהירות במונחים נומינליים; בשל כך, כאשר החוב גם הוא נומינלי, היחס שלו לתוצר יקטן במהירות. לדפלציה תהיה השפעה הפוכה.
ניתן לנתח את יחס החוב לתוצר של ממשלה על ידי הסתכלות על האופן בו החוב משתנה או מתפתח לאורך זמן: {\frac {B_{t}}{Y_{t}}}-{\frac {B_{t-1}}{Y_{t-1}}}=(r-g)\left({\frac {B_{t-1}}{Y_{t-1}}}\right)+\left({\frac {G_{t}-T_{t}}{Y_{t}}}\right)הצד השמאלי של המשוואה מייצג את הדינמיקה של חוב הממשלה. 






B

t



Y

t






{\textstyle {\frac {B_{t}}{Y_{t}}}}

 הוא החוב לתוצר בסוף התקופה t, ו 






B

t
−
1



Y

t
−
1






{\textstyle {\frac {B_{t-1}}{Y_{t-1}}}}

 הוא יחס החוב לתוצר בסוף התקופה הקודמת (t − 1). לפיכך, הצד השמאלי של המשוואה מציג את השינוי ביחס החוב לתוצר משנה אחת לשנה הקודמת לה. הצד הימני של המשוואה מציג את הסיבות לחובות הממשלה. 



(
r
−
g
)
(



B

t
−
1



Y

t
−
1




)


{\textstyle (r-g)({\frac {B_{t-1}}{Y_{t-1}}})}

 מייצג את תשלומי הריבית על מלאי החוב כיחס מהתמ"ג, ו-







G

t


−

T

t




Y

t






{\textstyle {\frac {G_{t}-T_{t}}{Y_{t}}}}

 מציג את יחס הגירעון הראשוני לתוצר.
ֿ
במצב בו לממשלה יש את היכולת להדפיס כסף, ולפיכך לייצר רווחים מהחוב הקיים, המגבלה התקציבית הופכת ל: \left({\frac {B_{t}}{Y_{t}}}-{\frac {B_{t-1}}{Y_{t-1}}}\right)+\left({\frac {M_{t}}{Y_{t}}}-{\frac {M_{t-1}}{Y_{t-1}}}\right)=(r-g)\left({\frac {B_{t-1}}{Y_{t-1}}}\right)+\left({\frac {G_{t}-T_{t}}{Y_{t}}}\right)התנאי 






M

t



Y

t




−



M

t
−
1



Y

t
−
1






{\textstyle {\frac {M_{t}}{Y_{t}}}-{\frac {M_{t-1}}{Y_{t-1}}}}

 הוא השינוי ביתרות הכסף (צמיחת הכסף). על ידי הדפסת כסף הממשלה יכולה להגדיל את יתרות הכסף הנומינליות כדי לשלם את החוב. עם זאת, ההשפעה שיש לעלייה ביתרות כסף נומינליות על הסינוראג' (הפער בין עלות הנפקת הכסף לבין ערכו הנקוב) אינה ברורה, שכן, בעוד שהיא מגדילה את כמות הכסף בתוך המשק, הערך הריאלי של כל יחידת כסף יורד עקב השפעות אינפלציוניות. השפעה אינפלציונית זו מהדפסת כסף מכונה מס אינפלציה.
יישום

אחד הקריטריונים שדורש האיחוד האירופי ממדינה המבקשת לאמץ את היורו כמטבע, הוא יחס חוב-תוצר ממשלתי הנמוך מ-60%. לפי הבנק העולמי וקרן המטבע הבינלאומית, "ניתן לומר שמדינה היא בעלת חוב חיצוני יציב אם היא יכולה לעמוד בחובותיה הנוכחים והעתידיים במלואם, מבלי שתצטרך לדחות את מועד פרעון החובות, מבלי לצבור פיגורים ומבלי לפגוע בצמיחה".
על פי שני המוסדות הללו, מדינה יכולה להשיג קיימות של חוב חיצוני "על ידי הורדת הערך הנוכחי הנקי (NPV) של החוב הציבורי החיצוני לכ-150 אחוז מהיצוא של מדינה או 250 אחוז מהכנסות המדינה".
מאחר שע"פ מחקרים, לחוב חיצוני גבוה עלולות להיות השפעות מזיקות על הכלכלה, אחד מיעדי האו"ם לפיתוח בר קיימא עד שנת 2030 הוא הפחתת מצוקת החוב החיצוני של מדינות עניות.
ישנה חשיבות להבחנה בין חוב חיצוני הנקוב במטבע מקומי, לבין חוב חיצוני הנקוב במטבע חוץ. זאת, מאחר שמדינה יכולה לעמוד בהחזר חוב חיצוני הנקוב במטבע מקומי על ידי הכנסות ממסים, אך כדי לעמוד בחוב במטבע חוץ, יש צורך בהמרת הכנסות ממס למטבע חוץ, מה שמביא לפיחות בערך המטבע המקומי.
סטטיסטיקה > בישראל

בישראל, בסוף שנת 2020, עמד יחס החוב-תוצר הציבורי על שיעור של 71.7% ויחס החוב תוצר הממשלתי עמד על 70.2%, שיעורים המשקפים עליה משמעותית של 12% ביחס לשנה הקודמת, אשר נגרמה בשל מגפת הקורונה. בשנת 2021 יחס החוב-תוצר הציבורי ירד בשיעור של 1.4% ועמד על 70.3% ויחס החוב-תוצר הממשלתי ירד בשיעור של 1.7% ועמד על 68.5%. ירידה זו שיקפה ירידה גבוהה יחסית, ומיוחסת, לפי החשב הכללי במשרד האוצר, לצמיחה הגבוהה של המשק הישראלי, גידול בהכנסות הממשלה ממיסים, הפרטות וייסוף השקל מול המטבעות המרכזיים בעולם.
יחס החוב-תוצר של ישראל נכון ל-2021 נמוך משמעותית מהממוצע ב-OECD אשר עמד בשנה זו על 121%. עם זאת, יש לקחת בחשבון שהממוצע מושפע ממדינות כמו יפן, ארצות הברית ואיטליה עם שיעורי חוב עתק, אך גבוה משמעותית מהממוצע של מדינות הייחוס.
סטטיסטיקה > בעולם

בסוף הרבעון הראשון של 2021, יחס החוב הציבורי של ארצות הברית לתוצר עמד על 127.5%. על פי מסד הנתונים הכלכלי העולמי של קרן המטבע הבינלאומית (אפריל 2021), רמת יחס החוב הממשלתי הגולמי לתוצר בקנדה הייתה 116.3%, בסין 66.8%, בהודו 89.6%, בגרמניה 70.3%, בצרפת 115.2% ובארצות הברית 132.8%.
שני שלישים מהחוב הציבורי של ארצות הברית נמצאים בבעלות אזרחי ארצות הברית, בנקים, תאגידים והבנק המרכזי (הפדרל ריזרב); כשליש מהחוב הציבורי של ארצות הברית מוחזק על ידי מדינות זרות - בדגש על סין ויפן. לשם השוואה, פחות מ-5% מהחוב הציבורי האיטלקי והיפני מוחזק על ידי מדינות זרות.
הערות שוליים

↑  Kenton, Will. "What the Debt-to-GDP Ratio Tells Us". Investopedia (באנגלית). ארכיון מ-2020-09-22. נבדק ב-2020-09-22.
↑  "Budget Deficits and Interest Rates: What is the Link?". Federal Bank of St. Louis. אורכב מ-המקור ב-2014-02-01. נבדק ב-2013-10-09.
↑  Snowdon, Brian; Vane, Howard R. (11 באפריל 2018). An Encyclopedia of Macroeconomics. Edward Elgar. p. 274. ISBN 9781840643879. נבדק ב-11 באפריל 2018 – via Google Books. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Perspectives on increasing foreign debt burden, www.sundaytimes.lk
↑  "The Challenge of Maintaining Long-Term External Debt Sustainability" (PDF). World Bank and International Monetary Fund. ארכיון (PDF) מ-2008-04-08.
↑  Bivens, L. Josh (14 בדצמבר 2004). "Debt and the dollar" (PDF). EPI Issue Brief. Economic Policy Institute. p. 2, "US external debt obligations". אורכב מ-המקור (PDF) ב-17 בדצמבר 2004. נבדק ב-8 ביולי 2007. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Goal 17 | Department of Economic and Social Affairs". sdgs.un.org. ארכיון מ-2020-09-22. נבדק ב-2020-09-26.
↑  אומדן ראשון של יחס החוב לתוצר לשנת 2021, באתר GOV.IL
↑  אדריאן פילוט, יחס החוב תוצר ירד ל-70%: "צמיחה משמעותית בפעילות המשק", באתר כלכליסט, 19 בינואר 2022
↑  Federal Debt: Total Public Debt as Percent of Gross Domestic Product (אורכב 20.02.2017 בארכיון Wayback Machine) Federal Bank of St. Louis.
↑  International Monetary Fund: World Economic Outlook DatabaseGeneral government gross debt(Percent of GDP) (אורכב 07.04.2021 בארכיון Wayback Machine)
↑  
"America's Foreign Creditors". The New York Times. 19 ביולי 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
כלים המקורצפים לבן

פכית דלייה. אוסף המוזיאון הימי הלאומי
כלים המקורצפים לבן (באנגלית: ‏ White Shaved ware) היא משפחה של כלי קרמיקה שמקורה בקפריסין, והם מאופיינים בקרצוף צפוף על פני הכלי שנעשה לפני קלייה. הכנת הכלים נעשתה ביד (למעט מקרים חריגים).
תפוצתה של המשפחה היא בין השנים 1200-1600 לפנה"ס, בתקופת הברונזה המאוחרת, שהייתה תקופה של סחר בינלאומי, והכלים משמשים כמאובן מנחה לתקופה זו לאתרים ארכאולוגים בארץ ישראל. מציאתה באתר ארכאולוגי מצביעים על שייכות השכבה בה נמצאו כלים ממשפחה זו לתקופה זו.
המשפחה כוללת: פכים, פכיות ובקבוקים. הפריט הנפוץ ביותר הוא פכית דלייה חרוטית עם בסיס כלי מחודד ושפת כלי צבוטה ביד. חיבור חלקה התחתון של הידית נעשה על ידי החדרת הידית לתוך הפכית באמצעות נקב בגוף הכלי. כלי המשפחה נוצרו מחומר חולי בהיר ופני הכלי חופו לבן. בכלים רבים החיפוי הלבן לא שרד. גובה הכלי נע בין 16-13 ס"מ לערך.
כלי המשפחה נוצרו בקפריסין באנקומי (Enkomi) - עיר מתקופת הברונזה שהייתה אולי עיר הבירה של אלשיה (קפריסין הקדומה). האתר נמצא ליד פמגוסטה (famagusta) במזרחו של האי. כלים אלה נמצאו באתרים רבים בארצות הים התיכון, כולל בארץ ישראל, ביניהם: תל אבו הואם, תל שקמונה תל מגידו ועוד.
כלי המשפחה נוצרו בקפריסין בתקופה הקפריסאית המאוחרת I המקבילה לתקופת הברונזה המאוחרת א והתקופה הקפריסאית המאוחרת II המקבילה לתקופת הברונזה המאוחרת ב. לארץ ישראל הגיעו הכלים בתקופת הברונזה המאוחרת ב.
לקריאה נוספת

אבשלום זמר ואורית רוטגייזר, כלי חרס מקפריסין בעת העתיקה, קטלוג התערוכה בהוצאת המוזיאון הימי הלאומי 2011, עמ' 31, 63 64
עמית רוזנבלום, כלי חרס מטיפוס "המקורצף לבן" מתל אבו הוואם, עבודת מוסמך, החוג לציוויליזציות ימיות, אוניברסיטת חיפה, 2006
כיכר החירות (דיסני)

כיכר החירות (באנגלית: Liberty Square) היא אחת משבע ה"ארצות" או ה"אזורים" שבממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה.
במרכז הכיכר ישנו העתק של "פעמון הדרור" והכיכר בנויה בסגנון קולוניאלי אמריקאי, ובייחוד בסגנון שהיה נפוץ בניו אינגלנד.
מתקנים בכיכר

בכיכר מספר מתקנים ובהם האחוזה המכושפת, נהרות אמריקה וכן היכל הנשיאים בו מוצגים באמצעות אודיו אנימטרוניקס כל נשיאי ארצות הברית.
היסטוריה

הכיכר תוכננה במקור עבור דיסנילנד שבקליפורניה אולם לא נעשה בתוכניות שימוש. בעת שנבנה הפארק בפלורידה הוחלט לבנות במקום כיכר הדומה לכיכר ניו אורלינס שנמצאת בפארק הקליפורני, אולם שתהא שונה מבחינה הקרבה הדמוקרטית - ועל כן הוחלט לבנות כיכר בסגנון ניו אינגלנד בתקופת המהפכה האמריקנית.
|  אטרקציות בפארקי דיסני |
| --- | --- | --- |
| הרחוב הראשי של ארצות הברית | פנטזיה בשמים • התהלוכה החשמלית של הרחוב הראשי •  משאלות |  |
| ארץ הפנטזיה | טירת סינדרלה • מזחלות מטרהורן • הפילהרקסם של מיקי • המסע הפרוע של מר קרפד •  מעופו של פיטר פן • דרך השמים • טירת היפהפייה הנרדמת • זה עולם קטן • הרפתקאותיו הרבות של פו הדוב • מסעות הקסם |  |
| ארץ המחר | מסע דרך החלל הפנימי • אמריקה שרה • אוטופיה • משגרי החלל של באז שנות אור • קפטן איו • קרוסלת הקידמה • מעוף החלום של דלתא • מסע הצוללת בעקבות נמו • אם היו לך כנפיים • חדשנות • פיפלמובר / רשות התחבורה של ארץ המחר • סילוני הטילים / אסטרו אורביטר • מטות הטילים • הר החלל • סטאר טורס • הבריחה הגדולה של סטיץ' |  |
| ארץ המערב הפרוע | רכבת הר הרעם הגדול • אינדיאני עץ האורן • נהרות אמריקה • הר הרסס |  |
| ארץ ההרפתקאות | הרפתקאות אינדיאנה ג'ונס • מסע בג'ונגל • שודדי הקאריביים • רוחות שוצפות / אינדיאנה ג'ונס ומקדש הסכנה • חדר הטיקי הקסום |  |
| מתקנים ואזורים נוספים | מועדון 33 • ג'מבורי דובי הכפר • ארץ החיות הקטנות • פנטזמיק! • הטירה המכושפת • כיכר ניו אורלינס • שומר הזמן • כיכר החרות • עיר ההנפשה של מיקי • משלחת אוורסט |  |
יחסי ישראל–פלאו

| יחסי ישראל–פלאו |
| --- | --- |
ישראל: פלאו
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

ישראל: פלאו
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 459
אוכלוסייה
9,961,867: 17,688
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 263
תמ"ג לנפש (בדולרים)
51,185: 14,870
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

שגרירת פלאו אילנה סייד נפגשת עם נשיא ישראל יצחק הרצוג, 2022
יחסי ישראל–פלאו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת פלאו.
ישראל הייתה המדינה הראשונה שלא מהאוקיינוס השקט שהצהירה על הכרתה בפלאו בעת קבלת עצמאותה בשנת 1994. ישראל מחזיקה קונסוליית כבוד בעיר קורור.
היסטוריה

שתי המדינות מיודדות במיוחד. רפובליקת פלאו מביעה תמיכה עקבית במדינת ישראל ובמדיניותה ומצביעה באו"ם לצידה. ישראל שולחת למדינה סיוע רפואי קבוע, בעיקר בתחום רפואת העיניים, ומדריכה את רופאיה בתחום תפעול מערכות רנטגן.
משרד החוץ הישראלי שלח משלחות של מומחי חקלאות ודיג לפלאו כדי לסייע בהכשרת האוכלוסייה המקומית. ישראל תמכה בקבלת פלאו לארגון האומות המאוחדות, וכן סייעה כלכלית למדינה הצעירה לאורך השנים.
החל משנת 2006 לפלאו יש שיתוף פעולה ברמה גבוהה עם ישראל בהצבעות באו"ם.
ב-28 ביוני 2006 הגיע נשיא פלאו תומאס רמנגסאו לביקור בישראל, יחד עם רעייתו ובכירים נוספים מהרפובליקה. הנשיא ביקר במשכן הכנסת ונפגש עם ראש הממשלה, אהוד אולמרט, שרת החוץ, ציפי לבני, יושבת ראש הכנסת, דליה איציק, ועם חברי הכנסת, לאחר מכן נטע עץ בחורשת הנשיאים בירושלים. במהלך הביקור הביע תמיכה בלתי מסויגת בישראל והצהיר באומרו על יחסי ישראל–פלאו, "אנחנו החברים הכי טובים ואנחנו כאן כדי לחזור על הידידות הזו".
בדצמבר 2011 נחתם הסכם הדדי בין ישראל לפלאו המבטל את הצורך בוויזה בכניסת אזרחים מאחת לשנייה.
ב-29 בנובמבר 2012 הייתה פלאו בין 9 המדינות שהצביעו נגד שדרוג מעמדה של הרשות הפלסטינית מישות משקיפה שאינה מדינה, למדינה משקיפה שאינה חברה באו"ם (החלטה 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם).
ב-2 בדצמבר 2014, פלאו הייתה בין 4 המדינות היחידות (לצד ארצות הברית, קנדה ומיקרונזיה), אשר הצביעו נגד גינויה של ישראל באו"ם בעניין סירובה של ישראל להתפרק מנשק גרעיני ולהעמיד את מתקניה הגרעיניים לפיקוח של סבא"א (הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית).
בדצמבר 2017, פלאו הייתה בין 9 המדינות שהצביעו נגד הצעה שאומצה על ידי העצרת הכללית של האו"ם בגנות הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל.
באוקטובר 2022 הגישה שגרירת פלאו אילנה סייד, שגרירת פלאו באו"ם והשגרירה הראשונה לישראל, את כתב האמנתה לנשיא ישראל יצחק הרצוג.
ראו גם

יחסי איי מרשל–ישראל
יחסי ישראל–מיקרונזיה
יחסי ישראל–נאורו
כלים אוטומטיים לסקירת קוד

כלים אוטומטיים לסקירת קוד הם כלי פיתוח תוכנה אשר בודקים את התאמת קוד המקור של תוכנה לסט כללים שהוגדרו מראש כ"כתיבה נכונה".
תוכנת הסקירה בודקת את קוד המקור בהתאם לסט כללים, המייצגים ידע נרחב של חוקי יסוד וסמנטיקה, ומסייעים למפתחים מנוסים פחות להעלות את רמת הקוד שהם מייצרים. התוכנה מציגה רשימת אזהרות המונה את הנקודות שבהן הקוד לא עומד בסטנדרטים שנקבעו. בדרך כלל הכלי גם תומך בתיקון ההפרות באופן אוטומטי, או אפשרויות המקלות על המתכנת לתקן את הבעיות באופן ידני.
הקטגוריה הנפוצה והוותיקה ביותר של כלים אוטומטיים לסקירת קוד הניא כלים המבצעים "ניתוח קוד סטטי".
"ניתוח קוד סטטי" הוא תהליך אוטומטי המתבצע ללא הרצה בפועל של התוכנית, אשר לוקח תוכנית ומוצא תכונות או שגיאות תכנות שנכונות ללא תלות בקלט, ונכונות בכל מסלול שמגיע לנקודה מסוימת בתוכנית.
סביבות פיתוח רבות מספקות כלים אוטומטיים לסקר קוד כחלק אינטגרלי מהסביבה, לדוגמה Eclipse ו-Microsoft Visual Studio כסביבות פיתוח משולבות תומכות במגוון רחב של תוספים המאפשרים סקר קוד.
בנוסף לכלים לניתוח קוד סטטי, יש גם כלים לניתוח מבנה ויזואלי. כלים אלו עוזרים למפתחים לקבל הבנה טובה יותר של הקוד. מערכות אלו לא מכילות רשימה של חוקים מוגדרים מראש, ובמקום זאת מסייעות למהנדס על ידי יצירת הצגה גרפית של חלקי הקוד השונים ויחסם זה לזה, לדוגמה אילו מודולים משתמשים באילו שירותים המסופקים על ידי מודולים אחרים.
ראו גם

הנדסת תוכנה
סקר קוד
הערות שוליים

↑  מהו ניתוח קוד סטטי (מתוך סיכום הרצאה של פרופסור מולי שגיב, אוניברסיטת תל אביב
כדור גומי

ערך זה עוסק בסוג של תחמושת. אם התכוונתם לכדור צעצוע, ראו .
כדור גומי 37 מ"מ הנמצא בשימוש הצבא הבריטי במסגרת הסכסוך בצפון אירלנד
כדורי גומי הם תחמושת אל-הרג המיועדת לפיזור הפגנות אלימות והתפרעויות. כדורי גומי הם כדוריות או גלילונים בעלי ליבת מתכת המצופים במעטפת גומי, הנורים מרומה רימונים – התקן המורכב על הרובה האישי.
ירי בכדורי גומי נועדו לפזר הפגנות באמצעות גרימת פציעות יבשות וכואבות למתפרעים וכן לנטרל מתפרעים שמהווים איום על שלום השוטרים או המפגינים. אף על פי שכדורי הגומי מוגדרים כתחמושת "אל-הרג", בטווחים קצרים פגיעת כדורי גומי עלולה להיות קטלנית.
אמצעים (בישראל)

כדורי הגומי נורים משני התקנים עיקריים (תוצרת תע"ש):
ררנ"מ (רומה רימונים נגד מפגינים) - 16 כדורי גומי הנורים על ידי כדור תחמיש חסר קליע. משקלה של כל כדורית 15.4 גרם, והיא עשויה מפלדה בקוטר 15.75 מילימטר, מצופה פוליאתילן בעובי של 2 מילימטר. מהירות הלוע 100 מטר בשנייה (אנרגיה קינטית של כ-77J)הכדורים מפוזרים בירייה אחת ובכך מיועדים לפיזור קהל מתפרעים המוני. הררנ"מ מיוצר בישראל. בטווח של פחות מ-40 מטר הם עלולים להיות קטלניים (על סמך בחינת גופות הרוגים מפגיעת קליעים אלו העריך יהודה היס שהטווח הבטוח הוא לפחות 50 מטרים). התקן זה נמצא בעיקר בשימוש צה"ל ולא בשימוש משטרת ישראל.
"רומה" הוא גליל מתכת המורכב על "הסתרשף" בקצה הקנה של כלי הנשק הארוך ואליו מוכנס "הטמפון". "הטמפון" בדרך כלל בא במארז הכולל 4 שלישיות או 4 רביעיות של גלילוני גומי, הניתן לטעינה מחודשת. הגלילונים נורים על ידי כדור תחמיש חסר קליע, כאשר הניילון המאגד את הגלילונים יחד מתפרק עם יציאת הגלילונים מהרובה בזמן הירי והגלילונים עפים, כל אחד בנפרד. אמצעי זה יותר מדויק מהררנ"מ. משקלו של כל גלילון גומי בשלישייה הוא כ-16 גרם וברביעייה כ-10.5 גרם. הגלילון עשוי מליבת מתכת המצופה בגומי בעובי של שלושה מילימטר. בטווח של פחות מ-40 מטר הם עלולים להיות קטלניים. התקן זה נמצא בעיקר בשימוש צה"ל ובשימוש משטרת ישראל. מי שפיתח את ה"רומה" (גליל המתכת שמורכב על קנה כלי הנשק וממנו נורה ה"טמפון") היה ניצב בדימוס וח"כ מיקי לוי, על רקע האינתיפאדה הראשונה העלה מיקי לוי, אז מפקד פלוגה במג"ב ירושלים, רעיון לייצר תוספת אשר תורכב על קנה הנשק. לתוך אותה תוספת יוכנס בטור מספר גלילוני גומי ("הטמפון") ואותם ניתן יהיה לירות בעזרת תחמיש. המחשבה הייתה להשתמש במספר גלילונים קטן, במקום המספר הרב של כדורי גומי שיש בררנ"מ, וכך להגדיל את האנרגיה של כל גלילון ובהתאם לכך - את טווח המעוף שלו ואת עוצמת פגיעתו. לוי אף בנה אב טיפוס של התוספת לקנה, ובעזרתו ביצע ניסויי ירי מאולתרים. באחד הניסויים ביקש לוי מפקודיו לירות את הגלילונים במיקי לוי עצמו, כדי לעמוד מקרוב על עוצמת הפגיעה והדיוק ואלה פגעו בו באחוריו. הפיתוח החדש הועבר לתעשייה הצבאית, אשר החלה לייצר באופן סדרתי את התוספת לקנה הנקראת רומה רימונים.
מיקי לוי זומן להעיד בוועדת אור כמומחה לירי כדורי גומי (כיום מיוצר על ידי תעש).