stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ניפר לורנס
חיים אישיים > מעורבות חברתית

לורנס הביעה תמיכה פומבית במספר ארגונים ללא מטרות הרווח המתמקדים ברעב ועוני כמו הארגון ההומניטרי הגדול בעולם World Food Programme שמטפל ברעב ודואג לביטחון תזונתי בקרב נזקקים ברחבי העולם, Feeding America עם מטרות דומות שפועל בארצות הברית לבדה ו-Thirst Project ששם לו למטרה להבטיח שבכל אזור בעולם יהיו מים ראויים לשתייה. שני הראשונים אף חברו יחד ב-2012 ושיתפו פעולה עם לורנס וחבריה לסרט "משחקי הרעב" ג'וש האצ'רסון וליאם המסוורת' כדי לעודד את מעריצי הסרט לעזור לנזקקים. ב-2015 השלושה חזרו לשתף פעולה למען ארגון אחר בשם Do Something. ביולי של אותה שנה היא חברה לרשת השידור למטרות צדקה Chideo, ויחד עם בראדלי קופר השניים נרתמו לגיוס כספים לטורניר המשחקים הבינלאומי של ארגון ספיישל אולימפיקס כשהסכימו לארח את הזוכה במסגרת תחרות של הארגון להשקת הסרט בכיכובם "סרינה". למען אותה המטרה היא השתתפה בקמפיין של פלטפורמה אינטרנטית לגיוס כספים בשם Omaze כשאירחה תחרות גיוס כספים במסגרת ההשקה של סרטה "משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א'". בהמשך השנה היא הביעה תמיכה בפדרציה האמריקאית להורות מתוכננת לאור תקרית ירי בסניף שלה בקולורדו לה היה אחראי מתנגד להפלות, כשטענה שלדעתה "זו לא מתקפה על הפלות אלא על נשים" בשל העובדה שהארגון מסייע לציבור בנושאים רבים אחרים, ואף חשפה שהיא ואמה נעזרו בשירותיו. לאות הזדהות היא השתתפה בסרטון המתנגד להפסקת המימון של ארגונים מסוג זה בשל חשיבותם ותרומתם הרבה לציבור. זאת ועוד היא הפכה לחברה בארגון Represent.Us הפועל למען העברת חוקים נגד שחיתות, כשב-2018 היא הודיעה על המחויבות שלה לעודד אמריקאים צעירים להתנגד לשחיתות באופן גלוי ואף להיות מעורבים פוליטית.
היא מגדירה עצמה כפמיניסטית, בעיקר בהקשר סוגיית פערי השכר בין גברים לנשים, בטענה שנשים לא צריכות לוותר על התכונות הטבעיות שלהן על מנת לדרוש את זכויותיהן וכן מתעקשת שאנשים לא צריכים להירתע ממילה ש"המשמעות שלה היא בסך הכל שוויון". היא בנוסף מקדמת דימוי גוף בריא בקרב נשים ונערות צעירות ומדברת על הצורך בשינוי התפיסה של החברה בנושא. ב-2015 היא כתבה מאמר שפורסם בניוזלטר הפמיניסטי של לינה דנהאם ברשת "Lenny Letter" בו היא ביקרה את פערי השכר בין גברים לנשים בהוליווד בהתבסס על החוויות שלה בתעשייה ובכך העלתה את הנושא לכותרות. באותה שנה היא גינתה תקרית הומופובית במדינה שלה קנטקי כשיצאה נגד פקידה שסירבה באופן עקבי לתת תעודת נישואין לזוגות חד-מיניים ואף ציינה שהיא גורמת לה "להתבייש שבאתי מקנטקי". היא הצהירה שאף על פי שגדלה בבית רפובליקני היא לא מסוגלת לתמוך במפלגה הרפובליקנית, שלדעתה לא שותפה לעמדותיה כשהיא אינה תומכת בזכויות הבסיסיות של נשים ובנישואים חד-מיניים, ומתוך כך גם התנגדה נחרצות לבחירתו של דונלד טראמפ כנשיא ארצות הברית. בינואר 2018 היא הביעה הזדהות עם מעמד האישה בחברה פעם נוספת כשהצטרפה ליוזמה של תנועת Time's Up אשר מטרתה להגן על נשים מפני הטרדות מיניות ואפליה, זאת לצד 300 נשים נוספות בהוליווד, וכן השתתפה במצעד הנשים 2018 באותו חודש.
חיים אישיים > נדבנות

בשנת 2013 לורנס ארגנה הקרנת בכורה מוקדמת של "משחקי הרעב: התלקחות" בעיר הולדתה לואיוויל לקהל מקומי, זאת על מנת לגייס כספים לארגון Saint Mary's Center הפועל בעיר ומסייע לצעירים בעלי מוגבלויות שכליות, ובסוף ההקרנה הצליחה לגייס 40 אלף דולר למען מטרה זו. בשנת 2015 היא ייסדה קרן על שמה התומכת במטרות צדקה, כמו ארגון Boys & Girls Clubs of America המפעיל פעילויות חינוכיות לילדים אחרי שעות הלימודים והארגון הבינלאומי ספיישל אולימפיקס. שנה לאחר מכן היא תרמה שני מיליון דולר לבית החולים Norton Children's Hospital בעיר הולדתה לואיוויל שנועדו לבניית יחידת טיפול נמרץ לב שנקראה על שם הקרן.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | מסיבת הגן | טיף |  |
| 2008 | ערבה בוערת | מריאנה |  |
| 2008 | בית הפוקר | אגנס |  |
| 2010 | קר עד העצם | רי דולי |  |
| 2011 | כמו משוגעים | סמנת'ה |  |
| 2011 | החיים הכפולים של וולטר | נורה |  |
| 2011 | אקס-מן: ההתחלה | מיסטיק |  |
| 2012 | משחקי הרעב | קטניס אוורדין |  |
| 2012 | אופטימיות היא שם המשחק | טיפאני מקסוול |  |
| 2012 | הבית בקצה הרחוב | אליזה קאסידי |  |
| 2013 | השטן שאת מכירה | זואי בילדותה |  |
| 2013 | משחקי הרעב: התלקחות | קטניס אוורדין |  |
| 2013 | חלום אמריקאי | רוזלין רוזנפלד |  |
| 2014 | אקס-מן: העתיד שהיה | מיסטיק |  |
| 2014 | סרינה | סרינה פמברטון |  |
| 2014 | משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א' | קטניס אוורדין |  |
| 2015 | משחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום | קטניס אוורדין |  |
| 2015 | ג'וי | ג'וי מנאגנו |  |
| 2016 | אקס-מן: אפוקליפסה | מיסטיק |  |
| 2016 | הנוסעים | אורורה ליין |  |
| 2017 | אמא! | האמא |  |
| 2018 | דרור אדום | דומיניקה אגורובה |  |
| 2019 | אקס-מן: הפניקס האפלה | מיסטיק |  |
| 2021 | אל תסתכלו למעלה | קייט דיביאסקי |  |
| 2022 | קוזוויי (אנ') | לינזי | גם מפיקה |
| 2023 | לא לוקחים קשה | מאדי בארקר | גם מפיקה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי (2024) |
| TBA | Mob Girl | ארלין בריקמן | גם מפיקה |
| TBA | East of Eden | קטי איימס (אנ') |  |
| TBA | Burial Rites | אגנס | גם מפיקה |
| TBA | Sue | סו מאנגרס | גם מפיקה |
| TBA | The Wives |  | גם מפיקה |
| TBA | Die, My Love |  | גם מפיקה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | מונק |  | פרק: "Mr. Monk and the Big Game" |
| 2007 | פשע מן העבר | אבי ברדפורד | פרק: "A Dollar, a Dream" |
| 2008–2007 | מדיום | קלייר צ'ייס / אליסון בילדותה | 2 פרקים |
| 2009–2007 | המופע של ביל אנגוול (אנ') | לורן פירסון | תפקיד ראשי; (3 עונות); 30 פרקים |
| 2010 | 1000 דרכים למות | טרודי | פרק: "Death On A Stick"; ללא קרדיט |
יחסי גומלין בין חרקים לאדם

שימוש בחרקים לצורכי האדם, תצוגה במוזיאון Natural History במילאנו. בתמונה מוצגים ממצאי אנטומולוגים בין המאות ה-17–18, בעקבות גילוי המיקרוסקופ בתחילת המאה ה-17.
"הזבוב הספרדי", Lytta vesicatoria, נחשב לבעל תכונות רפואיות, ומשתמשים בו לייצור אפרודיזיאק.
יחסי הגומלין והאינטראקציה בין חרקים לבני האדם מורכבים וכוללים מגוון רחב של שימושים ושל סוגי יחסים. האדם משתמש בחרקים בצורה מגוונת, בין היתר כמזון, ברפואה, בתעשיית הטקסטיל ולהפקת חומרי צבע. משחר ההיסטוריה האדם התייחס לחרקים גם בצורה סמלית באמנות, במוזיקה ובספרות. אינטראקציות נוספות כוללות מאמצים של האדם לשלוט בחרקים שהוא מחשיב למזיקים, למשל חרקים הפוגעים ביבול.
התחום המדעי העוסק בחקר חרקים נקרא אנטומולוגיה, והוא העוסק בחקר יחסי הגומלין, הקשרים וההשפעה של חרקים על אוכלוסיות אנושיות ולהפך. ענף אחר שמתעסק בחקר החרקים הוא ביומימטיקה, המתעסק בהבנת אופן פעילות הטבע על מנת לחקותו לצורך פתרון בעיה אנושית.
באופן כללי, אנשים משתמשים בחרקים בצורה מגוונת, באופן מעשי וסמלי כאחד. עם זאת, היחס הרווח בחברה המודרנית כלפי חרקים הוא לרוב שלילי, ונובע מפחד מחרקים שנפוץ ברוב החברות המערביות. הפחד גורם בין היתר לשימוש בקוטלי חרקים, וכתוצאה מכך, חרקים רבים פיתחו עמידות לקוטלי חרקים אלה. בעולם הקדום הפחד מפני חרקים עורר בתרבויות שונות תהליכים של האדרה עד כדי הפיכת החרק לישות אלוהית, כגון בעל זבוב בתרבות הכנענית.
שימושים מעשיים כוללים אכילת חרקים, שימושים בחרקים ברפואה (אנ'); שימושים בתעשיית הטקסטיל, בין היתר לייצור משי; הפקת פיגמנטים של צבע כמו כרמין על ידי החיפושית Dactylopius coccus; שימושים מדעיים, למשל השימוש בזבוב הפירות כאורגניזם מודל מרכזי בגנטיקה; ושימושים בזמן לחימה (אנ'), כדוגמת השימוש בחרקים במלחמת העולם השנייה להפצת מחלות באוכלוסיות אויב. האדם משתמש במגוון תוצרים של דבורת הדבש לצרכיו, למשל בדבש, באבקה, במזון המלכות, בפרופוליס ובפפטיד אנטי-דלקתי בשם מליטין (אנ'). בנוסף, בחברות מסוימות הזחלים של דבורת הדבש משמשים כמזון. שימושים רפואיים בחרקים כוללים בין היתר טיפול ברימות להטריית פצעים. למעלה מאלף משפחות חלבונים זוהו ברוק של חרקים מוצצי דם, וניתן לייצר מהם תרופות שימושיות כגון נוגדי קרישה, מרחיבי כלי דם, אנטיהיסטמינים וחומרי הרדמה.
מערכות אקולוגיות

מערכת אקולוגית מוגדרת כאזור גאוגרפי שבו מתקיים איזון בין בעלי-חיים, צמחים ומיקרוארגניזמים המושפעים מתנאים חיצוניים, כגון, אקלים, כמות הממטרים, רמת התאורה וטיבה, מבנה ומרכיבי הקרקע. דו"ח משנת 2005 של Millennium Ecosystem Assessment (MEA) מגדיר מהם שרותי המערכות האקולוגיות שמטרתם לשרת את החברה האנושית באספקה של משאבים, איזון אקולוגי, תמיכה ותרבות. חרקים מציעים לחברה האנושית מוצרים ושירותים אקולוגיים רבים. כמה מינים של חרקים ידועים היטב בשל השפעתם על בני-האדם לאורך ההיסטוריה, כגון, דבורי דבש, נמלים, חיפושיות, יתושים וזבובים.
מערכות אקולוגיות > יתרונות ועלויות

"אגודת קסרקס לשימור חסרי חוליות" (אנ') חישבה את ההשפעה הכלכלית של ארבעה שירותים אקולוגיים הנתרמים על ידי החרקים לחברה האנושית: שימוש בהאבקה; אתרי נופש שנועדו לתצפיות על חרקים, ציד, דיג וחיות בר, כולל צפרות; קבורת גללים למטרות הזנה והדברה. השווי נאמד ב-153 מיליארד דולר ברחבי העולם. כפי שציין מומחה הנמלים אדוארד א' וילסון: "אם כל האנושות הייתה נעלמת, העולם היה מתחדש בחזרה למצב העשיר של שיווי משקל שהיה קיים לפני עשרת אלפים שנה. אם חרקים היו נעלמים, הסביבה הייתה מתמוטטת לכאוס". בתוכנית נובה, בשירות תחנת הטלוויזיה PBS של השידור הציבורי האמריקני, תואר הקשר עם חרקים בהקשר עירוני: "אנו בני האדם אוהבים לחשוב שאנו מנהלים את העולם. אבל אפילו בלב הערים הגדולות שלנו, קיימת מעצמת-על מתחרה ומשגשגת. היצורים הזעירים האלה חיים מסביבנו במספרים עצומים, אם כי כמעט ולא שמים לב אליהם. אבל במובנים רבים, הם אלה שבאמת מנהלים את התוכנית". העיתון האמריקאי הוושינגטון פוסט קבע: "אנחנו עיוורים בהיבטים רבים של שמירה על הסביבה, וזו הסיבה שאנחנו כל כך מופתעים כשזן כמו דבורת הדבש מתחיל להתרסק, או שקיים חרק שאנחנו לא רוצים אותו, כגון, יתוש הנמר האסייתי או נמלת האש. במילים אחרות: תתחילו לחשוב על הבאגים".
יחסים הדדיים בין חרקים לבני-אדם

חרקים התפתחו על פני כדור הארץ לפני 400,000 מיליון שנים. הקו-אבולוציה בין חרקים לצמחים קדמה לקו-אבולוציה בין חרקים לבעלי חיים. הקרבה הפיזית בין בני האדם לחרקים גרמה ליחסי גומלין מגוונים, אשר הובילו לשינויים בהרכב הגנטי של שני המינים כתוצאה מתהליכי הברירה הטבעית שהם מפעילים זה על זה. בדרך זו מתפתחות בשני המינים תכונות המתאימות אותם זה לזה. יחסי הגומלין בין חרקים לבני-האדם הפכו ליחסים מורכבים ואנטגוניסטיים שכוללים יחסי טפיל-פונדקאי שבהם החרק מנצל משאבים שונים מבני-האדם, כגון, מזון, חום ומסתור המקנים לחרק תנאים נוחים לרבייה והטלה. האדם הנושא את החרקים הופך לווקטור של הפצה יעילה בין אדם לאדם או בין בעל-חיים לאדם. חרקים שונים, כגון, כינים, יתושים, זבובים, חיפושיות ופרעושים הפכו בתהליכים אבולוציוניים, לנשאים של גורמי מחלה שונים, כגון, חיידקים, נגיפים וחד-תאיים. בנוסף ליחסי טפילות ישנם גם יחסים סינרגיסטיים הכוללים פירוק ומחזור חומרי הזנה, פיזור זרעים, שמירה על מבנה הקרקע, איזון אקולוגי בין אורגניזמים השייכים לממלכות שונות: טורפים, זוחלים, עופות, חסרי חוליות. חרקים שונים, בפרט הדבורים ממלאים תפקיד חשוב בהאבקה של צמחי בר וצמחים מתורבתים.
יחסים הדדיים בין חרקים לבני-אדם > יחסי טפיל-פונדקאי

היחסים הטפיליים בין חרקים לבני אדם מגוונים, בין יחסים אובליגטוריים שבהם קיימת צמידות מחיה למשך כל חיי החרק, או צמידות מזדמנת לצורך הזנה במנת דם מאדם בלבד או גם מבעלי חיים נוספים, כגון, מכרסמים, בקר, ועופות. חרקים הפכו לווקטורים ביולוגיים המעבירים מחלות תוך שהם מאפשרים התרבותם של טפילים פתוגניים והשלמת שלבים התפתחותיים במחזור חייהם. חלקם הפכו לווקטורים מכניים המעבירים מחלות באופן מכני.
יחסים הדדיים בין חרקים לבני-אדם > החרקים כווקטורים מכניים להעברת מחלות

תיקנים וזבובים הם ווקטורים מכניים מעבירי מחלות של מערכת העיכול. ההעברה מתרחשת באמצעות מגע רגלי החרק עם הפרשות נגועות למזון גלוי ומשטחים. המגע של התיקנים עם הפרשות מתרחש במערכות ביוב סגורות או פתוחות. מיעוט מיני חרקים מהווים ווקטורים מכניים. לעומת זאת, זבובים, בהיותם מעופפים טובים, מעבירים מחלות על ידי מגע רגליהם בהפרשות נגועות חופשיות למזון גלוי.
שימושים מעשיים > חרקים למאכל אדם

אכילת חרקים מכונה אנטומפאגיה. חרקי מאכל רבים נחשבים למעדן קולינרי ברחבי העולם. העבודה המדעית שפורסמה ב-1951 על ידי המדען הישראלי שמעון בודנהיימר בשם "חרקים כאוכל אנושי" הפנתה את תשומת הלב להיקף ולפוטנציאל של אנטומופגיה, אך תופעה זו אינה שכיחה ואף נחשבת לטאבו בחברות מסוימות. לפעמים חרקים נחשבים מתאימים רק למזון לעניים בעולם השלישי, אבל בשנת 1975 ויקטור מאיר רוצ'וב, נוירוביולוג ממוצא ניוזילנדי העלה את ההצעה בספרו שחרקים יכולים להקל על מחסור במזון עתידי בעולם ודגל בשינוי עמדות המערב כלפי תרבויות שבהן החרקים זוכים להערכה כפריט מזון. החוקרים האוסטרליים P.J. Gullan ו-P.S. Cranston הדגישו במחקרים שונים שהפתרון לכך עשוי להיות שיווק של מאכלי חרקים כמוצרים אקזוטיים ויקרים על מנת להפוך אותם למקובלים על ידי החברה המערבית. הם מציינים שחברות מסוימות באפריקה באזור מדרום למדבר סהרה מעדיפים לאכול זחלים על פני בשר בקר. קבוצת חוקרים ציינו במחקרם כי חרקי מזון מוערכים מאוד במחוזות המצויים בצפון מזרח הודו ויקרים יותר מבשר. באזורים אלה נוהגים לאכול זחלים או פרטים בוגרים של חיפושיות השייכות למינים Prosopocoilus ו-Odontolabis gazella. גסטרונומים במקסיקו נוהגים לחפש זחלי נמלים וביצי חרקים מקבוצת החותרניים, חרקי מים המטילים את ביציהם על צמחייה מימית במעמקים. הביצים נחשבות באזורים אלה כדמויי קוויאר. במחוז הסיני גואנגדונג, חיפושיות המים מקבלות מחיר גבוה למדי ולכן הן מיועדות לטיפוח. מחירים גבוהים במיוחד מקבלים בתאילנד עבור פשפש המים הענק Lethocerus indicus. במזרח התיכון ובמספר ארצות באפריקה, החגב הנודד נחשב כתחליף לבשר.
שימושים מעשיים > חרקים למאכל אדם > מרכיבי מזון חיוניים לאדם

חלבון: חרקים מכילים 13-77% חלבון במשקל יבש.
שומן: חרקים מסוימים עשויים לשמש כמזון עשיר בשומן, עשויים להכיל עד 67% שומן במשקל יבש.
חומצות שומן חיוניות: שומן מחרקים עשיר יחסית בחומצות-שומן רב-בלתי-רוויות כגון אומגה 3, 6 ו-9 הנחשבות לחומצות שומן חיוניות לאדם.
מתכות: חרקים יכולים לספק כמויות גבוהות של מתכות, כגון ברזל. באופן יחסי חרקים מכילים יותר ברזל ואבץ בהשוואה למקורות מזון אחרים כמו בשר בקר.
צבע מאכל טבעי: בפרו קיימת תעשייה מפותחת של הפקת צבעים אדומים טבעיים. צבעי הקרמין E120 המופקים מכנימת הקוכיניאל שמוצאה ממקסיקו, משמשים כפיגמנט טבעי המוסף למזון, על מנת להימנע משימוש בצבעים סינתטיים אדומים, כגון Alizarin Red S בעל סימון E126 ברשימת התוספים המותרים לשימוש במזון של השוק האירופאי המשותף.
אנרגיה: המתקבלת מאכילת חרקים עשויה להיות שווה לאנרגיה המופקת ממקורות אחרים, כמו בשר בקר ועוף, לפי סוג החרק. הפרופילים התזונתיים של חרקים אכילים שונים, בהתאם למינים. בנוסף להבדלים בין המינים, הערך התזונתי מושפע גם מהאזור הגאוגרפי ומקור הליקוט. קיימים הבדלים בין אזור בר או חקלאי, תזונה, גיל, שלב התפתחות והמין. נקבות של צרצרי הבית מכילות יותר שומן מזכרים, בעוד שזכרים מכילים יותר חלבון מנקבות. חרקים מסוימים, כגון, צרצרים ותולעי קמח הם מקור לחלבון מלא ומספקים רמות חומצות אמינו חיוניות בדומה לפולי סויה, ופחות מקזאין, חלבון החלב. הם מכילים סיבים תזונתיים שמקורם בכיטין, המצוי בשריון המכסה את גוף החרק, מינרלים חיוניים, ויטמין B12ריבופלבין, ויטמין A, ומכילים בעיקר שומן לא-רווי. הארבה מכיל בין 8 ל-20 מיליגרם ברזל בכל 100 גרם של חומר גולמי, בעוד שבשר בקר מכיל בערך 6 מיליגרם ברזל ב-100 גרם בשר. על כל 100 גרם של חומר המיוצר מצרצרים יש 12.9 גרם חלבון, 121 קלוריות ו-5.5 גרם שומן. בהשוואה, בשר בקר מכיל 23.5 גרם חלבון ב-100 גרם, אבל יש לו בערך פי שלושה מכמות הקלוריות ופי ארבעה מכמות השומן מאשר בצרצרים. מגוון רחב של חרקים משמש גם להזנת לבעלי-חיים כמקורות לחלבון.
שימושים מעשיים > חרקים למאכל אדם > יתרונות צריכת חרקים לאכילה

ישנם מספר יתרונות סביבתיים משימוש בחרקים כמקור מזון: חרקים עשויים לשמש אלטרנטיבה לחקלאות מסחרית בת-קיימא שמטרתה לתמוך באוכלוסיות הנאבקות בסוגיות של ביטחון תזונתי בשל יכולות התזונה והחקלאות שלהן:
חרקים דורשים פחות מזון באופן משמעותי בהשוואה לבעלי חיים או צמחים
חרקים משחררים פחות דו-תחמוצת-הפחמן בהשוואה למזון ממקורות מזון קונבנציונליים מהחי, על כן מתאים יותר לשימור הסביבה.
ניתן להשתמש בהם כדי להתמודד עם סוגיית האדמות החקלאיות המדולדלות, מכיוון שהן אינן זקוקות לשטח רב לגידול בהשוואה לבעלי-חיים.
שליש מהמזון מבוזבז ברחבי העולם. חרקים יכולים למחזר פסולת מזון ובכך להפחית את בזבוז המזון העולמי.
צריכת מיני חרקים משתנה לפי אזורים גאוגרפיים, בשל הבדלים במערכות האקולוגיות ובאקלים. מספר מיני החרקים הנצרכים לפי מדינה הוא הגבוה ביותר באזורים משווניים וסוב-טרופיים, בעלי שפע אקולוגי (אנ') של חרקים ומגוון ביולוגי רב יותר שנצפו בקווי רוחב נמוכים יותר וזמינות לאורך כל השנה.
שימושים מעשיים > חקלאות > אינטראקציה חיובית > האבקה

רוב הצמחים מסתמכים על האבקה על ידי חרקים, חוץ מאותם צמחים בהם קיים מנגנון של האבקה עצמית. החרקים המוכרים ביותר בתפקיד זה הם דבורי הדבש. דבורים אלו אחראיות להאבקה בכ-80% מהצמחים החקלאיים בעולם וגם במגוון גדול של צמחי-בר. גורמים שונים וביניהם שינוי אקלים ווירוסים שונים, הביאו להידלדלות אוכלוסיית דבורי הדבש. מחקרים שונים מצאו את דבורת הבומבוס כתחליף ראוי לשיפור ההאבקה בחקלאות. התחזית העולמית היא שבמאה הקרובה קיים סיכוי סביר שרוב החרקים יעלמו מהעולם. תחזית זו מדאיגה ביותר, לאור תלות יבולי פירות וירקות שונים בהאבקה על ידי החרקים השונים. העדר חרקים אף מפחיתה את הסיכוי לשמירה על מגוון גנטי המתרחש בעקבות ההאבקה ההדדית. הירידה בכמות החרקים משפיעה בעיקר על פרות וירקות ואינה מסכנת יבולי חיטה, אורז ותירס שאינם תלוים בהאבקת חרקים.
מרכזי מחקר פיתחו שיטות לגידול המוני של מושבות דבורי הבומבוס (אנ') לשיווק מסחרי. נכון לשנת 2024, ההאבקה על ידי דבורי בומבוס מקובלת הן בבתי צמיחה, בייחוד בגידול סולניים, והן במטעים בשטח פתוח, בגידולי אבוקדו, דובדבן ואוכמניות. דבורי הבומבוס מייצרות מעט דבש, אך מוצלחות מאוד כמאביקות. הן סתגלניות, מאביקות מגוון גדול יותר של פרחים מאשר דבורי הדבש ומשתמשות בשיטת האבקה יעילה יותר, הנקראת האבקת זימזום (אנ'). האבקת הזימזום מתרחשת כתוצאה מויברציות של כנפי דבורי הבומבוס. הויברציות מנערות את האבקה ומזרזות את תהליך ההאבקה. השימוש בדבורי בומבוס נפוצה בייחוד בחממות שהן מתקנים ללא רוחות ובלי חרקי האבקה טבעיים. הצלחת השימוש במאביקים תלויה גם ברמת שימוש נמוכה בחומרי הדברה.
שימושים מעשיים > חקלאות > אינטראקציה חיובית > השבחת קרקע

פירוק החומר האורגני בקרקע מתבצע בעיקר על ידי חיידקים ופטריות, אך מזורז על ידי פעילותם של זחלי זבובים. חרקים נוספים התורמים לפירוק החומר האורגני הם עשים וחיפושיות, אשר מפרקים שערות ונוצות. ירידה עתידית במספר הזחלים בטבע כתוצאה משימוש מוגבר בחומרי הדברה תשפיע באופן משמעותי על מחזור החומרים האורגניים בטבע.
שימושים מעשיים > חקלאות > אינטראקציה חיובית > הדברה ביולוגית

הדברה ביולוגיות נעשית במסגרת הניסיונות לצמצם את השימוש בחומרי הדברה קונבנציונליים בחקלאות, מנוצלים בקנה מידה מסחרי החרקים עצמם. זבובים עקרים פוזרו, למשל, בפרדסים בגבול בין קרואטיה לבוסניה. הם דחקו את הזבובים המזיקים מהפרדסים. גלמים מעוקרים של זבוב הפירות הים תיכוני וזכרים מעוקרים משמשים להדברה ביולוגית בפרויקט ביו פליי של חברת ביו-בי הישראלית.
ההדברה הביולוגית עושה שימוש גם בחרקים טורפים וחרקים טפילים. החרקים הטורפים ניזונים מחרקים ואקריות מזיקים. דוגמה לחרקים טורפים היא החיפושית מושית השבע. שמה הלועזי הוא Lady beetle (אנ') והיא נקראה בשם זה על ידי עובדי אדמה נוצרים, באירופה של ימי הביניים. השם בא להודות למרים, אם ישו, על העזרה בהצלת יבוליהם תוך שימוש בחיפושית זו. החרקים הטפילים שעושים בהם שימוש כוללים בעיקר צרעות. הן מטילות ביצים על חרקים מזיקים ולפעמים בתוכם, ועם בקיעת הזחל, הוא ניזון מהמזיק והורג אותו. צרעות טורפות נמכרות לציבור החקלאים במטרה לשלב אותם בחיסול מזיקים, תוך שימוש בחומרי הדברה פחות רעילים.
שימושים מעשיים > חקלאות > אינטראקציה שלילית > נזקי חרקים למשק הצומח

בחלוקה כללית החרקים גורמים לשני סוגי נזקים: נזק ישיר ונזק עקיף. נזק ישיר נגרם על ידי חרקים מוצצים וחרקים מכרסמים. החרקים המוצצים ניזונים ממוהל הצמח, מחלישים אותו, מצמצמים את היבול וגורמים לנזק כלכלי. החרקים המכרסמים ניזונים מעלי הצמח, חופרים מחילות בגבעול, בפירות או בשורשים. קיימים מינים רבים של חרקים הגורמים נזקים כאלה, גם בשלב הזחל שלהם וגם בשלב הבוגר. המונח נזק עקיף מגדיר מצב שבו החרק עצמו איננו גורם נזק ישיר, אך הוא מעביר מזיק ויראלי, בקטריאלי או פטרייתי ליבול.
החרק המזיק המוכר ביותר באזור ישראל ובאזורים חמים ויבשים אחרים הוא הארבה, והוא צורת התקהלות של חגבים. אזכור קדום שלהם ידוע כבר 2000 שנה לפנה"ס. גם בתנ"ך מוזכר הארבה כגורם לנזקים כבדים בחקלאות והוא מתואר כמכה השמינית במכות מצרים. בזמנים מודרניים היו התקפות ארבה בארץ ישראל ב-1827, 1838, 1865, 1866, 1876, 1899, 1904 והתקפה קשה תוך כדי מלחמת העולם הראשונה, ב-1915. להקות הארבה מהוות סכנה חמורה מאוד לביטחון התזונתי של האוכלוסייה. סכנה זו הביאה להקמת מנגנון התמודדות מיוחד על ידי האו"ם. מנגנון זה נקרא Locust Watch ותפקידו לספק מידע מעודכן על תצפיות ותחזיות של תנועת ארבה המדבר (אנ'), בניסיון לנקוט פעולות לפני הגעתו ולמזער את הנזקים ליבול.
חרקים נוספים גורמים לנזקים ליבול, בעיקר דרך פעולה ישירה. זבוב פירות מקסיקני (אנ') פוגע בעיקר בפירות הדר ובמנגו, אך גם בפירות וירקות אחרים וגורם ליבול להיות בלתי אכיל. חרק מזיק אחר הוא החיפושית Popillia japonica. בארץ המקור, יפן, יש לה אויבים טבעיים ולכן גם אינה מהווה מזיק משמעותי, אולם ב-1916, כאשר הגיעה לניו ג'רזי, הפכה למזיק לחקלאות בכל מזרח ארצות הברית. החיפושיות מגיחות מהביצים הטמונות בקרקע בחודש יוני וניזונות במשך 4–6 שבועות מכ-300 מיני צמחים שונים, תוך הסבת נזק גדול לחקלאות.
מזיק אחר ממחלקת החרקים הוא תולעת השורשים המערבית (אנ') שקיבלה את שמה משלב הזחל, הדומה לתולעת, אך מדובר בעצם בחיפושית קטנה המגיחה באביב מביצים ששהו בקרקע במשך החורף והאביב. הבוגרים ניזונים משורשים ומסיבי הקלח ובכך מורידים את התפוקה של השדה. בהיות התירס בעל משמעות כלכלית נרחבת בארצות הברית, גם הנזק הוא משמעותי ביותר. יש קושי רב להדבירה משום שפיתחה עמידות לקוטלי חרקים שונים. חרק מזיק נוסף הוא חיפושית קולורדו (אנ'). זהו מזיק כבד משקל בגידולי תפוחי האדמה, אך גם בעגבניות וחצילים. בשנת 1860, בארצות הברית, התפשטה הבעיה של החיפושיות הללו והפתרון שנבחר היה שימוש ראשון של קוטלי חרקים בקנה מידה נרחב. התוצאה של סוג לחימה זה כנגד מזיקים הייתה בלתי רצויה כי תוך 50 שנה חיפושית קולורדו פיתחה עמידות כנגד 50 קוטלי חרקים שונים, והטיפול חיסל גם חרקים מועילים.
באזורים בעלי אקלים חם ויבש, גרגרי תבואה בשלים המצויים בשדה נושאים חיפושיות ועשים. כאשר התבואה נקצרת, היא נכנסת לאחסון יחד עם חרקים אלה. החרקים ממשיכים להתרבות בתבואה המאוחסנת ודרך המסחר הם מופצים לאזורים גאוגרפיים נוספים.
נזק עקיף בעל היקף נרחב התפשט בארצות הברית ומאיים על כל תעשיית ההדרים במדינה זו. החרק הגורם לנזק הוא כנימת ההדרים האסיאתית (אנ') . הכנימה נושאת בבלוטות הרוק שלה חיידק החודר למערכת ההובלה של עצי ההדרים וגורמת לחסימתה ומותו של העץ הפגוע. בשנת 2023 הכנימה זוהתה גם בישראל.
שימושים מעשיים > חקלאות > אינטראקציה שלילית > נזקים למשק החי

חרקים גורמים לנזקים גם במשק החי. זבובים גורמים לפגיעה בבריאות בקר על ידי גירוי העור בנשיכותיהם. מין אחד של הזבוב הטפיל כוכליומיה (אנ') פעיל בדרום ארצות הברית ובמרכז אמריקה. פרטיו מטילים ביצים ברקמות חיות, שמהן ניזונים הזחלים לאחר בקיעתם. זבובים אחרים מטילים ביצים בפרווה ובעור כבשים וגורמים נזקים כלכליים. זבוב הצה צה מעביר מחלות על ידי העברת הטריפנוזומה. יתושים שונים מעבירים לחיות המשק את הנגיף של קדחת דנגי וקדחת צהובה, הפוגעים בבריאותן.
שימושים מעשיים > חקלאות > אינטראקציה שלילית > נזקים לחקלאות ימית

בהודו חרקים שונים מסדרות החיפושיות, השפיראים והפשפשאים מתפתחים במקווי מים רדודים ובחוות לריבוי דגים. הם טורפים את ביצי הדגים וטורפים גם דגיגים צעירים. הם אף מתחרים על המזון עם הדגיגים ובכך מורידים את התפוקה של החוות.
שימושים מעשיים > מדע וטכנולוגיה > יישומים והמצאות

אינטראקציות בין האדם לחרקים הובילו להתקדמות מדעית וטכנולוגית. החרקים מהווים השראה לחידושים ברובוטיקה, בהנדסת חומרים ובטכנולוגיות חישה והדמיה. לאינטראקציות בין אדם לחרקים ישנה השפעה משמעותית על מחקר מדעי ועל חדשנות טכנולוגית.
בתחום המיקרו-רובוטיקה, חוקרים מאוניברסיטת Ritsumeikan (אנ') ביפן פיתחו אצבע רובוטית שמאפשרת מגע ישיר עם חרקים. הטכנולוגיה מאפשרת מדידה של הכוחות שחרקים מפעילים, ועשויה לאפשר אינטראקציות בקנה מידה מיקרוסקופי בין האדם לבין הסביבה. חרקים חברתיים כמו נמלים ודבורים היוו השראה לפיתוח תחום הרובוטיקה הנחילית, שבו מאגדים כמות גדולה של רובוטים קטנים לביצוע עבודה משותפת בצורה יעילה. התחום מייושם במשימות חיפוש והצלה, בניטור סביבתי (אנ') ובאוטומציה של אחסון. בתחומי החישה וההדמיה, העיניים המורכבות של חרקים היוו השראה לפיתוח של מצלמות קומפקטיות בעלות זווית מפתח רחבה (אנ') ומכשירי הדמיה עם תפיסת עומק טובה ושדה ראייה רחב.
חרקים מהווים השראה גם לפיתוחים טכנולוגיים תוך שימוש בביומימטיקה. חיפושיות שחיות במדבר נמיב היוו השראה לפיתוח שיטות חדשניות לאיסוף מים מהאוויר, לטיפול במחסור במים באזורים צחיחים. בנוסף, תכונות ההדבקה של רגלי חרקים הובילו לפיתוח של דבק מסוגים שונים ושל טכנולוגיות טיפוס שמיושמות אצל רובוטים מטפסים, תוך התבססות על עקרונות הפעולה הטבעיים של היצמדות רגלי החרקים למשטחים. חרקים נוספים המשמשים השראה לפיתוחים טכנולוגיים הם חגבים מסוג Leafhopper (אנ'), המפרישים חלקיקים הנקראים ברוכוזומים (אנ') אשר סופגים אור נראה וקרינה אולטרה סגולה. מחקר של מנגנון הפעילות עשוי לשמש כבסיס לפיתוח מכשירי הסוואה וטכנולוגיות יעילות יותר להפקת אנרגיה סולארית.
מחקרים מציעים אפשרות של שימוש באינטליגנצייה של חרקים ליצירת גישות חלופיות לתכנון אינטליגנציה של רובוטים אוטונומיים. חוקרים בתחום מדגישים את החשיבות של הבנת האינטראקצייה בין האדם לחרקים, תוך הכרה במורכבות ובחוסר העקביות באופן שבו חרקים נתפסים על ידי האדם.