stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קניון לב חדרה
הערות שוליים

↑  יואב איתיאל, עדי מאיר צח תנהל את שיווק הקניון הגדול בצפון, באתר מגזין המושבות, 19 באפריל 2015
↑  שי פאוזנר, מליסרון ממשיכה לרכוש: בריטיש ישראל תממש זכויותיה בחצי השני של קניון לב חדרה, באתר כלכליסט, 19 ביוני 2011
↑  רויכמן יעקב, באתר News1 מחלקה ראשונה, 17 באוקטובר 2000
↑  נדב מן,
 ביקור בית: מסע בין המבנים הישנים של חדרה, באתר ynet‏, 4 במרץ 2011
↑  אפי לנדאו ומשה ליכטמן, ‏האחים רויכמן, בלי ברירה, מנפיקים, באתר גלובס, 1 בספטמבר 1997
↑  רוני מולה‏, שדרת מותגים בקניון חדרה, באתר וואלה, 17 בפברואר 2008
↑  רז סמולסקי, בריטיש ישראל רוכשת מחצית מקניון לב חדרה תמורת 260 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 19 ביוני 2011
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כלכלת המשפחה

כלכלת המשפחה היא דיסציפלינה העוסקת בכל תחומי הניהול הכלכלי של משקי בית. בתחום כלכלת המשפחה משתמשים במודלים כלכליים ובמיוחד במודלים מתחום הכלכלה ההתנהגותית לצורך ניתוח ושיפור התנהלות כלכלית של משקי בית. המודלים בהם נעשה שימוש הם פשוטים יחסית למודלים הכלכליים המתייחסים לניהול כלכלת מדינות או ניהול כלכלת חברות. הכלים בהם נעשה שימוש תחום זה הם תכנון תקציב, מאזן, בקרת תקציב, וכלים לניהול סיכונים. בנוסף לשימוש במודלים וכלים כלכליים עשוי להיעשות שימוש גם בכלים מתחומי הפסיכולוגיה, הסוציולוגיה והאימון.
עקרונות בסיסיים

המטרה הבסיסית של ניהול כלכלת משפחה היא תפקודו התקין של משק הבית. כדי להבטיח זאת, על ניהול כלכלת המשפחה לקיים שני עקרונות:
סך ההוצאות קטן מסך ההכנסות.
השקעת ההפרש להבטחת יכולת התמודדות עם שינויים.
הגדלת הכנסות משק הבית - בין אם בבקשת העלאה בשכר ממקום העבודה הקיים, מציאת מקום עבודה עם משכורת מתגמלת יותר או מציאת דרך ליצור הכנסה פסיבית או דרך ליצור רווחים מהשקעה פסיבית.
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה

המודעות הגדלה לנושא של כלכלת המשפחה היא פועל יוצא של שינויים בתחומי הכלכלה והחברה, שהפכו את ניהול כלכלת המשפחה לנושא מורכב ומסובך יותר מאשר בעבר[דרושה הבהרה]. כיום מתקשים אנשים רבים לנהל את הכלכלה האישית והמשפחתית שלהם או שאינם מודעים לצורך בניהול כזה, ומגיעים למצב של גירעון קבוע, לחובות הולכים וגדלים ובמקרים מסוימים אף לפשיטת רגל.
ישנם מספר גורמים שמגדילים את הסיבוכיות והקושי של ניהול כלכלת משפחות כיום:
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > חוסר ידע אל מול מורכבות גדלה

בעבר היה העולם הכלכלי פחות מורכב. כתוצאה מכך, על מנת לנהל את כלכלת המשפחה בצורה אופטימלית נדרשו ידע והבנה כלכלית ופיננסית מאוד בסיסיים. תחום זה, כמו תחומים רבים אחרים, הולך ונעשה יותר ויותר מורכב ולאדם הממוצע יש פחות ופחות זמן ללמוד את הנושא ולהתעמק בו[דרוש מקור].
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > טשטוש הגבולות בין הבית לעבודה

בעבר מרבית האנשים עבדו בשעות מוגדרות ושהו בביתם ועם משפחתם חלק לא מבוטל מהיממה ובעיקר חלק קבוע[דרוש מקור]. כמו כן, בשעות בהן הם היו בבית הם לא עבדו כלל[דרוש מקור]. בשנים האחרונות, התפתחה מודעות לצורך בזמן המוקדש למשפחה, אשר נדחקת מפני דרישות מעסיקים וגם בגלל אמצעים טכנולוגיים כמו המחשב והטלפון החכם. כתוצאה מכך משתנים הרגלי הצריכה ומשפחות רבות מוצאות את עצמן צורכות יותר[דרושה הבהרה]. דוגמה מובהקת היא של ילדים או משפחות שאוכלים במסעדה במקום לאכול ארוחות מסודרות בבית.
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > הקטנת היציבות התעסוקתית

בעבר מרבית האנשים עבדו במקום עבודה אחד או במקומות עבודה מועטים במשך שנות עבודתם. עבודה במקום עבודה יציב אפשרה להם להעריך באופן ריאלי את גובה השכר ואת דפוסי השינוי בו ולתכנן את הוצאות והכנסות משפחתם בהתאם, בהסתמכות על האפשרות להגדיל את ההכנסה ביחס להוצאה לטווח הארוך. כמו תכנון תקופת הפרישה לגמלאות כפנסיה תקציבית על פי המשכורת האחרונה בארגון שלרוב ההעסקה בה הייתה עם אפיק קידומי ואפשרויות העלאת שכר, בהסתמכות על ועד עובדים לסיוע בכך, גם אם רק בשנים האחרונות להעסקה לפני פרישה. לעומת דור ה-X, דור ה-Y מתחילים עם פנסיה צוברת, כך שעיקר הסתמכותם לצבירת רווח לפרישה לגמלאות היא על בסיס הכנסותיהם בשנים הראשונות בשוק העבודה, כשלשנים האחרונות כמעט לא תהיה השפעה. התנגשות זו שבאה בין הפנסיה התקציבית, צבירת החסכונות, אפשרויות התעסוקה והקידום ואסטרטגיית היציבות התעסוקתית של דור ה-X הוותיקים ומנהלי שוק העבודה לבין אפשרויות דור ה-Y, מביאים להתנגשות באפשרויות הדור הצעיר בשוק העבודה הן מבחינת הזדמנויות, שכר וקידום. מה שמקטין את היציבות התעסוקתית שלהם כמו את אפשרויותיהם לצבירת ראויה לתקופת הפרישה לגמלאות.
בשנים האחרונות יש המחליפים מקומות עבודה בתדירות גבוהה יותר, כתוצאה מפיטורין או כתוצאה מתרבות המעודדת החלפת מקומות עבודה על מנת לשפר את השכר. ניידות גבוהה יותר בין מקומות עבודה יוצרת קושי בהערכת הכנסות עתידיות ובתכנון כלכלת המשפחה.[דרוש מקור]
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > ירידת כח הקנייה ביחס לשכר

כוח קנייה ירד דרמטית בעשורים האחרונים באופן כללי, ובפרט כח הקנייה בהתייחס למשתכרים בשכר מינימום או בשכר הממוצע במשק הישראלי. מה שמקשה דרמטית על אפשרויות ההתניידות החברתית במדינת ישראל.
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > עלייה בתוחלת החיים

המשמעות הבולטת של עליה בתוחלת החיים היא צורך בהבטחת יציבות כלכלית שתימשך לאורך תקופה שלא ניתן לצפות את אורכה, וייתכן גם שתכלול מעבר לדיור מוגן ומצב סיעודי.
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > גלובליזציה

הגלובליזציה יוצרת תלות בין הכלכלות במדינות שונות. התלות מגדילה את מורכבות ההתנהלות הכלכלית, הכוללת חשיפה למטבעות, מניות ואיגרות חוב של תאגידים במדינות שונות.
הגלובליזציה משפיעה גם על שוק העבודה. בחלק מהמקרים מופסק ייצור מוצרים בשל תחרות של חברות במדינות אחרות. התוצאה עלולה להיות פיטורי עובדים.
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > גידול במורכבות ובגיוון מכשירים פיננסיים ואפיקי השקעה

כיום ניתן להשקיע במגוון רחב יותר של שווקים פיננסיים בעולם - מניות, איגרות חוב, מטבעות וכיוצא בזה. בנוסף לכך ניתן להשקיע גם בפרויקטים, בסחורות כגון: זהב, נפט, יהלומים ועוד. לפיכך, מגוון כלי ההשקעה העומד לרשות משקי בית רחב ושימוש נבון עשוי לשפר את הניהול הכלכלי.
אתגרים בניהול כלכלת המשפחה > אימפולסיביות צרכנית

בשל שורה של גורמים, טכנולוגיים וחברתיים, נותק הקשר הישיר שבין ביצוע ההוצאות לבין המשאבים הכספיים העומדים לרשות הפרט, ומהצד השני הפכה הנגישות למוצרי הצריכה מלאה ומיידית באופן שלעיתים הופך את הקניה לחוויה רגשית שאינה כוללת הפעלת שיקול דעת בטרם ביצוע הרכישה. כתוצאה מכך, מאופיינת תרבות העולם המערבי החופשי בצריכה אימפולסיבית, מעבר לצרכים האמיתיים של משקי הבית, צריכה שלעיתים מתבטאת בהוצאות גדולות מהמשאבים העומדים לרשות המשפחה.
אימפולסיביות צרכנית לרוב מאופיינת ברכישת מוצרים ללא ביצוע קודם של השוואת מחירים, לעיתים אף ברכישה מודעת למחיר המופרז ללא התאמה לערכו ואיכותו האמיתי של המוצר.
היסטוריה

אף על פי שאדם סמית ראה במשפחה כיחידה כלכלית בסיסית, הנושא של כלכלת המשפחה לא טופל בהיבט המחקרי שלו באופן שיטתי עד לשנות ה-50 של המאה העשרים.
חריג לכלל זה היה תומאס מלתוס, שפרסם בשנת 1798 מאמר בשם: "על עקרון האוכלוסייה". הטענה המרכזית במאמר היא, שהתוצאה הבלתי נמנעת של גידול בשיעור האוכלוסייה, היא הגדלת ההיצע של כוח העבודה וכתוצאה מכך הקטנת גובה השכר. בפועל, התחזיות של מלתוס הופרכו לחלוטין.
המחקרים המודרניים הראשונים בתחום זה המהווים בסיס למחקר העכשווי, היו של גארי בקר, של יעקב מינצר ושל סטודנטים שלהם. מחקרים אלה מבוססים על תאוריות של מיקרו-כלכלה ועל שיטות אמפיריות. תרומה חשובה מאוחרת יותר למחקר בתחום זה הייתה של תיאודור ברגסטרום..
הכלכלן סטיבן מילר חישב נוסחה כלכלית (המבוססת, בין היתר, על חישובי עלות אלטרנטיבית ותשואה שולית פוחתת) להערכת עלות השקעה בסוגי העשרה שונים לילדים (בהם בחירת סוג המוסד האקדמי) מול התועלת הצפויה.
בשנת 1908 נוסדה הפדרציה הבינלאומית לכלכלת הבית (IFHE) וזו החלה לציין ב-21 במרץ את היום הבינלאומי לכלכלת המשפחה.
ראו גם

חינוך פיננסי
מיקרו-כלכלה
תמחור פסיכולוגי
תרבות הצריכה
לקריאה נוספת

יוסי אש ונחמן לידור, המסגרת איך תשמור על מסגרת האשראי, הוצאת יען, 2006, ISBN 965-90638-2-2
יוסי אש ונחמן לידור, ממינוס לפלוס - חכמת הניהול של כלכלת המשפחה, הוצאת יען, 2005
גיל אורלי, נוסחת הכסף ממלחמה במינוס לניצחון כלכלי, הוצאת יבולים, 2005, ISBN 965-90869-0-3
הערות שוליים

↑   רותם אביטל, תוכן מקודם, הבעיה של דור ה-Y עלולה להתגלות רק כשיגיעו לפנסיה, באתר TheMarker‏, 26 ביוני 2019
↑  גד ליאור, כוח הקנייה נשחק: השכר הממוצע נותר יציב, אך השכר הריאלי בירידה, באתר ynet, 3 באוקטובר 2022
↑  אוריון אבידן, למה חווית לקוח חיובית מתחילה בכלל במלאי ומה הקשר לוולט דיסני, שרשרת האספקה 111, מאי 2019, עמ' 38
↑  יעקב הכט, מימוש עצמי בחוויית הצרכנות המקוּונת, איגוד האינטרנט הישראלי, 2019
↑  Simon J.L. 1981. The ultimate resource; and 1992 The ultimate resource II
↑  . Theodore C. Bergstrom, "Economics in a Family Way", Journal of Economic Literature, 34(4), pp. 1903-1934 Retrieved 2012-06-16.
↑  World Home Economic Days, Home Economics Institute of Australia
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558849605171  GND: 4123185-5  LCCN: sh95007409  NDL: 00565168
קופי בין אנד טי ליף

| --- | --- |


חזית סניף הרשת במומבאי
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מוטו:  Simply the Best
 מייסדים:  מונה והרברט היימן
 תקופת הפעילות:  1963 בברנטווד, קליפורניה – הווה
 מיקום המטה:  לוס אנג'לס 
 משרד ראשי:  לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 מוצרים עיקריים:  קפה, תה, אייס בלנדד
 הכנסות:  230 מיליון דולר אמריקני (2010)
 מנכ"ל:  סאני ששון מלווין אליאס (מנהל תפעול)
 עובדים:  12,000 (מאי 2013)
  
 www.coffeebean.com
 
בית קפה של הרשת, בנמל התעופה של מומבי
בניין הנהלת הרשת, בלוס אנג'לס שבקליפורניה
דה קופי בין אנד טי ליף (באנגלית: The Coffee Bean & Tea Leaf - פול הקפה ועלה התה) היא רשת בתי קפה שבסיסה בלוס אנג'לס, בקליפורניה שבארצות הברית, בבעלות ובתפעול חברת "International Coffee & Tea".
אודות החברה

החברה נוסדה על ידי מונה והרברט היימן. היא אחת מהרשתות בבעלות פרטית הוותיקות והגדולות ביותר, המתמחות בבתי קפה ותה. הסניף הראשון נפתח בשכונת ברנטווד בלוס אנג'לס ב-1963. כיום ישנם סניפים בכל דרום-מערב ארצות הברית, עם שלוחות בהוואי. ב-1996 רכש היזם הסינגפורי ויקטור ששון, בן למשפחת ששון, זיכיון מהרשת, ופתח "Coffee Beans" ברחבי דרום-מזרח אסיה. בהמשך הוא רכש בעלות על הרשת כולה. כיום ישנם מעל ל-1000 סניפים ברחבי העולם, והרשת נמצאת בתהליך התרחבות.
לחברה, המתופעלת על ידי "קפה ותה בינלאומיים בע"מ", היו הכנסות ממכירות של 120 מיליון דולר ב-2003 ויותר מ-130 מיליון דולר ב-2007. הרשת מציעה גישת Wi-Fi ב-144 סניפים. זכיינויות קיימות בעיקר מחוץ לארצות הברית, עם סניפים מקומיים שרובם שייכים לחברה. המדינות בהן מוצעות זכיינויות כעת הן: סינגפור, ישראל, קוריאה הדרומית, איחוד האמירויות הערביות, ברוניי, אוסטרליה, אינדונזיה, מזרח מלזיה, הפיליפינים וכווית.
קופי בין ישראל

רשת קופי בין פתחה את סניפה הראשון בישראל בשנת 2000, ומנתה בשיא פעילותה 12 סניפים, חמישה מהם בתל אביב ושניים ברעננה. הסניף הדרומי (והעשירי בארץ) של הרשת נמצא בירושלים (נפתח בספטמבר 2005), ואילו הצפוני ביותר נמצא בכפר טמרה, ונפתח באוגוסט 2009.
במהלך שנת 2011, כ-3 שנים לאחר חתימת ההסדר הקיבוצי בעקבות מאבק זכויות עובדי הרשת, נסגרו מרבית הסניפים, לרבות סניף כפר סבא, שני הסניפים ברעננה, הסניף בקניון עזריאלי, ואף סניף הדגל באבן גבירול ליד גן העיר. כמו כן, לאחר שנתיים וחצי של פעילות, נסגר סניף רמת גן, שהיה במגדל משה אביב, ב-14 ביולי 2009.
ביולי 2008 הודיעו לחם ארז וקופי בין ישראל על מיזוג, אולם המגעים לא הבשילו לכדי שיתוף פעולה.
כיום, נותר בישראל סניף אחד בלבד, ברחוב יפו בירושלים, בפברואר 2018 נכנס לשיפוצים ובסוף דצמבר נפתח מחדש.
קופי בין ישראל > המאבק על זכותם של עובדי הרשת להתאגד

ב-2007 הוקם ועד עובדים לעובדי הרשת. לאחר שמנהלי הרשת פיטרו את מארגן הוועד אלון-לי גרין יצאו העובדים למאבק. לאחר חודש וחצי של מאבק ציבורי ומשפטי, קבעה שופטת בית הדין לעבודה כי המארגן אכן פוטר בעקבות ניסיון ההתארגנות. הנהלת הרשת ננזפה על פיטוריו בניגוד לחוק והוא חזר לעבודה. לאחר ה"בלאגן הציבורי", כפי שהנהלת הרשת כינתה את פרשת פיטוריו של גרין, הוחלף מנכ"ל הרשת אלון לוי בשי כהן. כאשר גם ההנהלה החדשה בראשותו של כהן סירבה להכיר בהתארגנות העובדים יצאו עובדי סניף אבן גבירול של הרשת, שבו עובד גרין, לשביתה, שהחלה ב-22 בינואר 2008 ונמשכה שישה שבועות, במהלכה הוצבו משמרות מחאה גם בשאר 13 סניפי הרשת האחרים (בסיוע ארגונים סוציאליסטיים שונים, בהם בנק"י והאיגוד המקצועי לנוער של הנוער העובד והלומד). מאבק העובדים למען הכרה בזכויותיהם, ביניהן הזכות להתאגד, הסתיים במרץ 2008 בחתימת הסכם קיבוצי בין הבעלים לבין הסתדרות העובדים. הסכם זה הוא הסכם העבודה הקיבוצי הארצי הראשון ברשת בתי קפה בישראל.
ההסדר פתח פתח לעובדים נוספים בענף המלצרות לנהוג כעובדי קופי בין ולהתאגד אף הם.
הערות שוליים

↑  באתר קופי בין
↑  לחם ארז ורשת קופי בין - מתמזגות, באתר nrg
↑  http://coffee-bean-j.inforu.mobi, coffee-bean-j.inforu.mobi (ארכיון)
↑  אמיר תיבון‏, ניסה להקים ועד עובדים - ופוטר, באתר וואלה, 21 ביוני 2007
↑  איציק וולף, עובדי קופי בין ניצחו - הסדר עבודה בענף המסעדנות, באתר News1 מחלקה ראשונה, 11 במרץ 2008
↑  חיים ביאור, לראשונה: הסכם קיבוצי לעובדי בית קפה, באתר הארץ, 10 במרץ 2008
19 בינואר

19 בינואר הוא היום ה-19 בשנה, בשבוע ה-3 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 346 ימים (347 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

1419 – מלחמת מאה השנים: הנרי החמישי מלך אנגליה משלים את כיבוש נורמנדי
1806 – האימפריה הבריטית כובשת את כף התקווה הטובה
1817 – כוח בפיקודו של חוסה דה סן מרטין יוצא מארגנטינה בדרך לשחרור צ'ילה
1853 – הצגת הבכורה של האופרה "איל טרובטורה" מאת ג'וזפה ורדי
1945 – מלחמת העולם השנייה: הצבא האדום משחרר את לודז' ואת קרקוב שבפולין ואת קושיצה שבצ'כוסלובקיה
1945 – מלחמת העולם השנייה: המחתרת הפולנית ארמייה קריובה מתפרקת
1949 – המעפילים שנשלחו לקפריסין מגיעים לישראל
1955 – משחק הלוח שבץ-נא מומצא
1966 – אינדירה גנדי נבחרת לראש ממשלת הודו
1983 – קלאוס ברבי, פושע מלחמה נאצי, נעצר בבוליביה
1986 – וירוס המחשבים האישיים הראשון בעולם, Brain (אנ'), מופץ
1993 – נחיתת מעבורת החלל אנדוור STS-54 לאחר שהות של 6 ימים בחלל
1998 – מטוסי הקרב F-15I נוחתים לראשונה בישראל, בבסיס חצרים
2001 – האופרה הישראלית מעלה אופרה מקורית – "אלפא ואומגה" מאת גיל שוחט ודורי מנור
2003 – משימת מעבורת החלל קולומביה STS-107: שיר השכמה לאילן רמון התשמע קולי, השיר העברי הראשון בחלל
2006 – החללית הבלתי מאוישת ניו הוריזונס משוגרת במטרה להגיע אל כוכב הלכת פלוטו ולאסוף מידע ותמונות עליו
2010 – ההתנקשות במחמוד אל-מבחוח בדובאי
2012 – האתר לשיתוף קבצים megaupload נסגר על ידי ה-FBI לאחר שהפר זכויות יוצרים על סך 500 מיליון דולר
2025 – תחילת מימוש הסכם חמאס–ישראל (2025)
נולדו

399 – פולכריה, שליטה ביזנטית וקדושה נוצרייה (נפטרה ב-453)
1200 – דוגן, מורה זן יפני (נפטר ב-1253)
1544 – פרנסואה השני, מלך צרפת (נפטר ב-1560)
1736 – ג'יימס ואט, ממציא מנוע הקיטור (נפטר ב-1819)
1807 – רוברט אדוארד לי, קצין צבא אמריקאי, מהחשובים בקציני צבא הקונפדרציה (נפטר ב-1870)
1809 – אדגר אלן פו, סופר ומשורר (נפטר ב-1849)
1839 – פול סזאן, צייר צרפתי (נפטר ב-1905)
1878 – הרברט צ'פמן, מאמן כדורגל אנגלי שזכה במספר אליפויות עם האדרספילד טאון וארסנל (נפטר ב-1934)
1879 – גווידו פוביני, מתמטיקאי איטלקי יהודי, הידוע בשל משפט פוביני והמטריקה מטריקת פוביני-סטאדי (נפטר ב-1943)
1905 – אובטה קאלפ הובי, שרת הבריאות הראשונה בארצות הברית (נפטרה ב-1995)
1920 – חוויאר פרז דה קוויאר, מזכ"ל האו"ם בשנים 1991-1982 (נפטר ב-2020)
1920 – מרדכי מקלף, הרמטכ"ל השלישי של צה"ל (נפטר ב-1978)
1920 – רוברטו לווינגסטון, קצין צבא ארגנטינאי (נפטר ב-2015)
1921 – פטרישה הייסמית', סופרת אמריקאית של מותחנים פסיכולוגיים (נפטרה ב-1995)
1923 – מרקוס וולף, "האיש ללא פנים" – ראש השטאזי (נפטר ב-2006)
1923 – ג'ין סטייפלטון, שחקנית אמריקאית, מוכרת בעיקר מהכל נשאר במשפחה (נפטרה ב-2013)
1929 – אלכס וייס, מעבד מוזיקלי ישראלי (נפטר ב-2001)
1929 – נל נודינגס, פילוסופית של החינוך, מרצה באוניברסיטאות סטנפורד וקולומביה (נפטרה ב-2022)
1930 – טיפי הדרן, שחקנית אמריקאית, פעילה למען זכויות בעלי חיים ודוגמנית אופנה
1935 – אילן עמית, מתמטיקאי והוגה דעות ישראלי (נפטר ב-2013)
1940 – אריס סאן, זמר ממוצא יווני שהשתקע בישראל ובארצות הברית (נפטר ב-1992)
1940 – צביה גרנות, מטפלת זוגית, סופרת ועיתונאית ישראלית
1942 – דורון בנדל, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף אשר פיקד על גדוד 932 (נפטר ב-2005)
1943 – ג'ניס ג'ופלין, זמרת אמריקאית (נפטרה ב-1970)
1943 – לארי קלארק, במאי אמריקאי
1945 – דני קורן, חוקר מדע המדינה וחבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה בשלהי הכנסת ה-16 (נפטר ב-2024)
1946 – דולי פרטון, זמרת קאנטרי אמריקאית
1951 – שי אשכנזי, פרופסור מן המניין ודיקן בית הספר לרפואה באוניברסיטת אריאל בשומרון
1951 – שלמה יידוב, מלחין, גיטריסט, זמר ומעבד ישראלי
1954 – אסתר שקלים, משוררת ישראלית פמיניסטית מזרחית
1954 – סינדי שרמן, צלמת אמריקאית
1954 – יהודה קיסר, גיטריסט ומוזיקאי ישראלי
1955 – אברהם בורג, יושב ראש הכנסת לשעבר
1955 – אסתר שמיר, זמרת, פזמונאית ומפתחת שיטת ריפוי באמצעות הקול
1957 – שלום רוקבן, כדורגלן ישראלי
1961 – עודד לבינסון, עורך דין ומגיש בגלי צה"ל
1966 – סטפן אדברג, טניסאי שוודי
1966 – נילי לנדסמן, סופרת, מורה ליוגה ועיתונאית ישראלית
1969 – סטיב סטונטון, כדורגלן ומאמן אירי
1974 – אייל שחר, זמר, פזמונאי ומלחין ישראלי
1980 – ג'נסון באטון, נהג מרוצים בריטי
1981 – מורן רבינוביץ', שחיינית ישראלית
1985 – דמיאן שאזל, תסריטאי ובמאי קולנוע אמריקאי
1985 – יהל דורון, מוזיקאי ישראלי, חלק מהצמד גיא ויהל
1992 – מק מילר, ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקאי-יהודי (נפטר ב-2018)
1992 – לוגאן לרמן, שחקן קולנוע יהודי-אמריקאי
1992 – שון ג'ונסון, מתעמלת עבר אמריקאית
1995 – מקסי רולון, כדורגלן ארגנטינאי ששיחק בעמדת קשר הכנף (נפטר ב-2022)
1995 – מת'יו ואן דר פול, רוכב סייקלו-קרוס ואופני כביש הולנדי
נפטרו

1302 – אל-חאכם הראשון, הח'ליפה העבאסי הסמלי השני שמשל בקהיר (נולד ב-1247)
1526 – איזבלה מאוסטריה, הייתה בתו של פליפה הראשון, מלך קסטיליה (נולדה ב-1501)
1576 – הנס זקס, סנדלר, משורר ומחזאי גרמני בן המאה ה-16 מן העיר נירנברג (נולד ב-1494)
1799 – מריה גאטנה אנייזי, מתמטיקאית ופילוסופית איטלקייה (נולדה ב-1718)
1803 – מרכוס הרץ, רופא ופילוסוף יהודי-גרמני (נולד ב-1747)
1822 – ג'יימס גררד, פוליטיקאי אמריקאי ומושל קנטקי השני (נולד ב-1749)
1949 – בנג'מין אנדרסון, כלכלן אמריקאי (נולד ב-1886)
1952 – יוסף בצרי, הואשם בפעילות ציונית מחתרתית, והועלה לגרדום בבגדאד (נולד ב-1923)
1952 – שלום צאלח, הואשם בפעילות ציונית מחתרתית, והועלה לגרדום בבגדאד (נולד ב-1923)
1969 – יאן פאלאך, סטודנט צ'כי שהתאבד כמחאה על הפלישה הסובייטית (נולד ב-1948)
1972 – מיכאל רבין, כנר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1936)
1982 – אליס רז'ינה, זמרת ברזילאית (נולדה ב-1945)
1990 – ארתור גולדברג, פוליטיקאי ומשפטן יהודי-אמריקאי (נולד ב-1908)
1990 – אלכסנדר פצ'רסקי, מנהיג המרד במחנה ההשמדה סוביבור בשנת 1943 (נולד ב-1909)
1990 – אושו, פילוסוף, סופר ומיסטיקן הודי (נולד ב-1931)
2000 – הדי לאמאר, שחקנית אמריקאית ממוצא אוסטרי וממציאה (נולדה ב-1913)
2003 – פרנסואז ז'ירו, עיתונאית, מחברת ופוליטיקאית צרפתייה (נולדה ב-1916)
2007 – דני דוהרטי, זמר, פזמונאי, מוזיקאי ושחקן קנדי, מהחברים המייסדים של להקת האמהות והאבות (נולד ב-1940)
2009 – פרלי פלציג, אמן ישראלי (נולד ב-1917)
2010 – מחמוד אל-מבחוח, פעיל חמאס, מראשוני הפעילים בגדודי עז א-דין אל-קסאם (נולד ב-1960)
2012 – שרגא גפני, סופר ישראלי, חתם על ספריו הן בשמו האמיתי והן בשמות-העט און שריג, אבנר כרמלי, איתן דרור ויגאל גולן (נולד ב-1926)
2014 – עזריה אלון, בין מקימי החברה להגנת הטבע ושומר טבע מפורסם (נולד ב-1918)
2015 – מיכל זמורה-כהן, פסנתרנית ומוזיקולוגית ישראלית (נולדה ב-1926)
2016 – אטורה סקולה, במאי קולנוע ותסריטאי איטלקי (נולד ב-1931)
2018 – דורון רובין, אלוף בצה"ל ואיש עסקים ישראלי (נולד ב-1944)
2018 – דורותי מלון, שחקנית קולנוע אמריקאית (נולדה ב-1924)
2019 – נייתן גלייזר, סוציולוג יהודי אמריקאי, מראשי הנאו-קונסרבטיבים ו"האינטלקטואלים של ניו יורק" (נולד ב-1923)
2019 – פרנססק סמפדרו, כדורגלן ספרדי-ולנסיאני (נולד ב-1934)
2021 – אמירה זמיר, אתלטית ישראלית, אלופה ושיאנית ישראל בקפיצה לרוחק (נולדה ב-1924)
2022 – דויד קוקס, סטטיסטיקאי בריטי (נולד ב-1924)
2022 – יבגני אריה, במאי תיאטרון ישראלי והמנהל האמנותי של תיאטרון גשר (נולד ב-1947)
2022 – הנס-יורגן דורנר, כדורגלן ומאמן כדורגל גרמני (נולד ב-1951)
2022 – גספר אוליאל, שחקן ודוגמן צרפתי (נולד ב-1984)
2024 – שמעון גרינהויז, ניצול שואה ששימש כמנהל בית הספר עמל ב' בפתח תקווה (נולד ב-1930)
2024 – יוסי לוין, ממובילי ענף הדאייה בישראל (נולד ב-1935)
2024 – לאנס לארסון, שחיין אמריקאי, שיאן עולם במשחה ל-100 מטר פרפר ול-200 מטר מעורב אישי ואלוף אולימפי (נולד ב-1940)
2025 – אווה קליין, ביולוגית תאים יהודייה-הונגרייה-שוודית, אימונולוגית, אונקולוגית וחברה חיצונית באקדמיה ההונגרית למדעים (נולדה ב-1925)
חגים ואירועים החלים ביום זה

טקסס – יום גיבורי הקונפדרציה (יום הולדתו של רוברט אדוארד לי)
באג 2038
18 בינואר – 20 בינואר
ינואר
לוח אירועים שנתי
רוברט אי לי
אדגר אלן פו
פול סזאן
צ'נינג טייטום

| --- | --- |

צ'אנינג טייטום בכנס "קומיק-קון" בסן דייגו, יולי 2017
 לידה:  26 באפריל 1980 (בן 44) קולמן, אלבמה, ארצות הברית
 שם לידה:  Channing Matthew Tatum 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 מקום לימודים:  Tampa Catholic High School (1998)  Glenville State University  תיכון גייתר 
 בת זוג:  ג'נה דוואן (2006–2018)
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  טיים 100 (2022) 
 האתר הרשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
צ'נינג מת'יו טייטום (באנגלית: Channing Matthew Tatum; נולד ב-26 באפריל 1980) הוא דוגמן ושחקן אמריקאי.
טייטום ביצע את הופעת הבכורה שלו בסרט הדרמה "המאמן קרטר" (2005), וקיבל את פרסומו הראשון בשל הופעתו בסרט הריקודים "סטפ אפ" (2006). הוא זכה לתשומת לב רחבה יותר בזכות תפקידיו הראשיים בדרמה "מג'יק מייק" (2012) ובסרט ההמשך "מג'יק מייק 2" (2015); הוא גם כיכב בקומדיית האקשן "רחוב ג'אמפ 21" (2012) ובהמשכו "רחוב ג'אמפ 22" (2014).
טייטום גילם גם את דיוק (אנ') בסרט "ג'י. איי. ג'ו כוח המחץ" (2009) ובסרט ההמשך "ג'י איי ג'ו: סוגרים חשבון" (2013), סרטיו האחרים כוללים "יש לה ביצים" (2006), "וושינגטון על הכוונת" (2013), "פוקס-קצ'ר" (2014), "שמונת השנואים" (2015), "יחי הקיסר!" (2016), "לוגאן לאקי" (2017) ו-"העיר האבודה" (2022). טייטום גם כיכב, הפיק וביים את סרט המסע "דוג טריפ" (2022).
בשנת 2022 נכלל ברשימת טיים 100, כאחד ממאה האנשים המשפיעים ביותר בעולם.
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות

טייטום נולד בקולמן, אלבמה שבארצות הברית. כשהיה בן שש עברה משפחתו למיסיסיפי, שם גדל באזור כפרי סמוך לאחד מיובליו של נהר המיסיסיפי.
כשגדל, עסק בפעילויות ספורט רבות כגון: פוטבול, כדורגל, בייסבול ואתלטיקה ובילדותו אף התאמן בקונג פו. את רוב שנות נערותו הוא בילה בטמפה שבפלורידה, שם למד בתחילה בבית הספר התיכון "גיית'ר" ולאחר מכן עבר לתיכון קתולי. כשסיים את לימודיו, הוצעה לו מלגת ספורט באוניברסיטת גלנוויל, אך הוא דחה אותה וחזר לביתו בקולמן, שם החל לעבוד בעבודות מזדמנות. במהלך זמן זה הוא עבד בעבודה זמנית במועדון חשפנות מקומי כרקדן אקזוטי, בשם "צ'אן קרופורד". מאוחר יותר הוא עבר למיאמי, שם גילה אותו צייד כישרונות בתחום הדוגמנות.
ביוגרפיה > קריירה > דוגמנות

לאחר שטייטום עבר אודישן באורלנדו שבפלורידה, הוא לוהק כרקדן בווידאו קליפ, "She Bangs", של ריקי מרטין. ההתנסות הראשונה שלו בתעשיית האופנה הייתה בדוגמנות עבור חברות ידועות כגון "ארמאני" ואברקרומבי אנד פיץ'. מאוחר יותר השתתף בסרטוני פרסומת לחברות המשקאות הקלים, מאונטן דיו ופפסי. עקב כך, הוא הוחתם על ידי סוכנות הדוגמנות, Page 305, ואף הופיע במגזין ווג. מיד לאחר מכן הוא החל להופיע במסעי פרסום של מותגי אופנה כגון: "אברקרומבי אנד פיץ'", "דולצ'ה וגבאנה", "אמריקן איגל" ו"ארמני". בנוסף הוא הוחתם גם אצל החברות "Beatrice International Models" במילאנו שבאיטליה, וב"פורד מודלס" שבניו יורק.
טייטום מספר שקריירת הדוגמנות שלו הועילה לו רבות:
זה עשה את חיי ואת חיי משפחתי קלים הרבה יותר, מכיוון שאף פעם לא ידעתי מה באמת אני רוצה לעשות - ועתה הם לא צריכים לדאוג לי יותר. ניתנה לי האפשרות לחקור את החיים וכך גיליתי שאני אוהב אמנות, שאני אוהב לכתוב, שאני אוהב לשחק, שאני אוהב את כל מה שנראה הגיוני בעיני. ניתנה לי גם ההזדמנות לצאת ולראות את העולם ואת כל מה שיש לו להציע. לא כולם מקבלים את ההזדמנות הזו.
ביוגרפיה > קריירה > תחילת קריירת המשחק

את קריירת המשחק שלו החל טייטום בשנת 2004 כשהופיע בפרק מתוך סדרת הטלוויזיה "CSI: מיאמי". בשנת 2005 שיחק בסרט קולנוע בפעם הראשונה, בדרמת הנעורים "המאמן קרטר", שם גילם את דמותו של ג'ייסון לייל, שחקן כדורסל בנבחרת בית הספר, לצידו של סמואל ל. ג'קסון והופיע בסרטון "Hope" של טוויסטה, אשר נלווה לסרט. באותה שנה גם שיחק בסרט "סופרקרוס" ובתפקיד משני בסרט הנעורים "משחקי גנגסטה". טייטום סיפר שאף על פי שהוא אוהב לדגמן, הוא החליט לקחת הפסקה קצרה ולהתמקד יותר בקריירת המשחק שלו, והיה רוצה לשחק בסרטים גדולים יותר.
במקור היה טייטום אמור לגלם את דמותו של ג'ינגיס חאן בסרט "מונגול", אך הוחלף לבסוף בשחקן טדנובו אסאנו. בסופו של דבר הוא לוהק לסרט "יש לה ביצים" שם שיחק בתפקיד דיוק. הסרט יצא ב-17 במרץ 2006, זכה להצלחה רבה בקופות וגרף כ-57 מיליון דולר ברחבי העולם.
באותה שנה כיכב בסרט "סטפ אפ", שם גילם את דמותו של טיילר גייג', רקדן ברייקדאנס שגדל בשכונות מצוקה. הסרט יצא לאקרנים ב-11 באוגוסט 2006 וגרף בסוף השבוע הראשון ליציאתו 21 מיליון דולר, וסך ההכנסות שלו ברחבי העולם עומד על כ-114 מיליון דולר. מאוחר יותר באותה שנה, שיחק טייטום בדרמה "מדריך להכרת קדושיך", שם גילם את דמותו של אנטוניו, נער רחוב המשתמש באגרופיו כדי לפתור בעיות. טייטום מתאר את תפקידו בסרט זה כתפקיד הדרמטי הראשון שלו. הסרט הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל הסרטים סאנדנס 2006, שם טייטום קיבל תגובות חיוביות על משחקו בסרט. על תפקיד נוסף גם קיבל מועמדות לפרס אינדפנדנט ספיריט לשחקן המשנה הטוב ביותר בסרט "לא תשכח".