stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ילקוט ראובני

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אברהם ראובן הכהן סופר 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  פראג 
 תאריך הוצאה:  1660 
 
ילקוט ראובני הוא חיבור המכיל לקט מדרשים, בעיקר מספרי קבלה שונים, שנכתב על ידי רבי אברהם ראובן הכהן סופר, מקובל מחכמי פראג במאה ה-17. חלקו הראשון של הספר ערוך לפי סדר הא-ב (ילקוט ראובני הקטן), וחלקו השני ערוך לפי סדר פרשיות התורה (ילקוט ראובני הגדול).
מלבד שמו, רמוזים בשם הספר גם ראשי התיבות: ילקוט ראובני: ילקוט רזי אורייתא וקבלה בכתיבה נעימה יהבית.
מהדורות

הספר ילקוט ראובני על סדר הא"ב (ילקוט ראובני הקטן) הודפס בשני מהדורות:
מהדורה ראשונה הודפסה בחיי המחבר בשנת ת"כ.
מהדורה שנייה הודפסה בשנת תע"ב.
הספר ילקוט ראובני על התורה (ילקוט ראובני הגדול) הודפס בשש מהדורות:
ספר ילקוט ראובני הובא לדפוס בשנת תמ"א (מהדורה ראשונה).
מהדורה שנייה בשנת ת"ס באמסטרדם הובאה לדפוס על ידי רבי צבי הירש בר אברהם. במהדורה זו הוסף לספר "שכחת לקט" - הוספות לספר "ילקוט חדש" של רבי ישראל מבלזיץ, חובר על ידי רבי נתן מפרנקפורט.
מהדורה שלישית הודפסה בשנת תקע"א באוסטראה ונוספו הסכמותיהם של רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ורבי אשר צבי מאוסטראה.
מהדורה רביעית הודפסה בשנת תר"כ ונוספה הסכמת רבי יוסף שאול נתנזון.
מהדורה חמישית הודפסה בשנת תרמ"ד בוורשה.
מהדורה שישית הודפסה בירושלים בשנת תשכ"ב (מהדורת צילום של מהדורת ורשה בתוספת הקדמת המחבר, דברים אחדים על המחבר וספריו וכן הסכמות).
תוכן

ילקוט ראובני נכתב באופן שונה מילקוט שמעוני; בעוד שילקוט שמעוני נכתב כליקוט מספרי פשט (כגון: גמרא, מדרש רבה, מדרש תנחומא), נכתב ילקוט ראובני גם כליקוט מספרי קבלה (כגון: ספרי הרמ"ק, האר"י והרמ"ע מפאנו). על התלבטותו של המחבר ללקט מספרי קבלה כתב: ”סהדי (=עדי) במרומים ועדי בשחקים (כלומר, אלוהים שבשמים מעיד עלי), כי בהא נחיתנא ובהא סליקנא (באמצעות השמות הקדושים שבספר, ירדתי מהשמים ועליתי לשמים) לאמור, מה לך לפרסם דברים עתיקים המכוסים (=הנסתרים) מבני אדם, אשר הראשונים תקנו אותם לאמר בחשאי כי לא כל הרוצה ליטול את השם יבוא ויטול (כלומר, לא לכל אדם מותר להשתמש בשם ה'), והיה הדבר מוטל עלי בספק לימריה או לא לימריה (=לומר או לא לומר), והדעת מכריע אימ"א ואימ"א (=אני אומר ואומר) ואיני בוש, ואדברה נגד מלכים ולא אבוש, וישרים דרכי ה' צדיקים ילכו בם כו' (כלומר, מי שלא ראוי ללמוד את סודות התורה, זאת אשמתו אם הוא יקרא את זה)”.
יסעוראים

| יסעוראים |
| --- | --- |
 Procellaria westlandica
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחות
 אלבטרוסיים  יסעוריים  חותרניים  יסעורוניים  יסעורונים דרומיים
שם מדעי
 Procellariiformes ‏פורברינגר, 1888

יסעוראים (שם מדעי: Procellariiformes), סדרה של עופות ימיים במחלקת העופות. שמם ניתן להם משום שאינם נרתעים ממזג אוויר סוער. הסדרה מונה כמאה מינים.
מאפיינים

אורכם של היסעוראים נע מ-15 ס"מ עד 115 ס"מ. הגדול במינים אלה הוא אלבטרוס נודד (Diomedea exulans) שהוא בעל מוטת הכנפיים הגדולה ביותר בעולם ואורכה עד 3.5 מטרים (11 רגל), כשמשקלו עד 15 ק"ג. דומה לו בגודלו הוא אלבטרוס מלכותי. הקטן ביותר הוא יסעורון קטן (Halocyptena microsoma) ששוקל עד 20 גרם.
היסעוראים חיים בסביבת ימית, בה הם מצויים בכל ימות השנה מלבד מאשר בעונת הקינון. לבני הסדרה יש חוש ריח מפותח, תכונה נדירה אצל העופות, המסייע להם באיתור טרף ושדות ציד שכבר ידועים להם. מזונם הוא דגים, סרטנאים ורכיכות, והם מלקטים אותו במעוף נמוך הקרוב לפני המים, או בשחייה וצלילה. מנוחתם נעשית על פני גלי הים, והם נזקקים להגיע ליבשה אך ורק לצורכי קינון. זה נעשה לרוב במושבות קינון בחופי הים.
רוב בני הסדרה מצויים בחצי הכדור הדרומי, אך הם נפוצים בכל האוקיינוסים כולל בחופי ישראל בהם שכיח בעיקר המין יסעור מצוי. עוד מינים שיכולים להגיע הם:סערון לבן-חזה, סערון צווארון, סערון אטלנטי, יסעור גדול, יסעור לבן-מצח, יסעור כהה-כנף, יסעור שחור-כיפה, יסעור כהה, יסעור מערבי, יסעור גמדי, יסעור קטן, יסעור פרסי, יסעורון וילסון, יסעורון קטן, יסעורון מדירה, יסעורון פסיפי ויסעורון אטלנטי.
משפחות

הסדרה כוללת את המשפחות:
משפחת אלבטרוסיים (Diomedeidae)
משפחת חותרניים (Pelecanoididae)
משפחת יסעוריים (Procellariidae)
משפחת יסעורוניים (Hydrobatidae)
משפחת יסעורונים דרומיים (Oceanitidae)
תמונות

אלבטרוס גלאפגוס
Garrodia nereis
Pelecanoides urinatrix
Puffinus gavia
יסעורון וילסון
יסעור ענק דרומי
זוג אלבטרוסים מלכותיים בטסמניה
יעקב דוויק הכהן

הרב יעקב שאול דואק הכהן
רבי יעקב ב"ר שאול דוויק הכהן (ה'תקפ"ח, 1827/28 - ב' בסיון ה'תרע"ט, 31 במאי 1919) היה חכם באשי ואב בית הדין של חלב.
תולדות חייו

נולד בחלב בשנת ה'תקפ"ח לרבי שאול וקמר קסב. למד מפי אביו ומפי רבי מרדכי עבאדי. נשא את שרה בת רבי יוסף סת הכהן. לאחר פטירתה נשא את גרז, בת רבי משה סוויד, מחכמי חלב. לאחר פטירתה נשא את אחותה רחל. נולדו לו שלושה בנים ושלוש בנות. בנו משה ובתו מזל נפטרו בצעירותם.
בתחילת דרכו התפרנס כמורה פרטי לגמרא לילדי המשפחות העשירות בעיר, עד להתמנותו לרבה של קיליז (אנ') הסמוכה לחלב (כיום בטורקיה), במקומו של רבו הרב עבאדי.
עם פטירתו של החכם באשי חלב, רבי שלמה צפדיה, נתבקש למלא תפקיד זה. בתפקידו היה לוחם חריף לשמירה על שמירת התורה, והיה בראש החותמים על החרם על מחללי השבת.
בשנת ה'תרס"ח אז התפטר ממשרת החכם באשי, בשל הרצון למנות חכם באשי דובר טורקית שיוכל לפעול לפטור בחורים יהודים בגיוס החובה לצבא העות'מאני, ובמקומו התמנה רבי חזקיה שבתי. רבי יעקב שאול התמנה במקום זאת למשרת ראש אבות בתי הדין בחלב, עד לפטירתו.
בשנת ה'תרל"ז ביקר בארץ ישראל כדי להשתטח על קברי צדיקים, ובמהלך מסעו נפגש עם הראשון לציון רבי אברהם אשכנזי.
נפטר בשבת, ב' בסיון ה'תרע"ט (31 במאי 1919) ונקבר בחלב.
ספריו

דרך אמונה - דברי מוסר לפי סדר הא' ב', כולל הסכמות וחרמות כנגד מחללי שבתות (חלב, ה'תרע"ד; ירושלים, ה'תשל"ח)באתר hebrewbooks.
שארית יעקב דרשות לארבע שבתות השנה (חלב, ה'תרפ"ה).
משכנות יעקב- נספח ל"שארית יעקב". דרשות לזכר רבו, רבי מרדכי עבאדי.
חידושים על מסכת ביצה וסוגיות, נדפסו בסוף ספר "אמרי נעם" לרבי ישעיה דיין.
לקריאה נוספת

הרב דוד ציון לניאדו, לקדושים אשר באר"ץ, אות סט.
הערות שוליים

↑  https://farhi.org/genealogy/pedigree.php?personID=I170938&tree=Farhi
1 2  לקדושים אשר באר"ץ, הרב דוד ציון לניאדו, ירושלים: הוצאת י. אדמוני, תשס"ט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502655505171  VIAF: 43408693   WorldCat (עם VIAF): 43408693
יסעור שחור-כיפה

| יסעור שחור-כיפה |
| --- | --- |
 יסעור שחור-כיפה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: יסעוריים
סוג:: יסעור אפור
מין:: יסעור שחור-כיפה
שם מדעי
 Ardenna gravis
תחום תפוצה


יסעור שחור-כיפה (שם מדעי: Ardenna gravis), הוא מין של עוף ימי ממשפחת היסעוריים.
מאפיינים

אורכו של היסעור 43–51 ס"מ ומוטת כנפיו 105–122 ס"מ. הוא בעל נוצות חומות עם בטן וחזה לבנים ומקור שחור גדול. רגליו מכוסות בקרומי שחייה והוא יכול לדאות בלי מאמץ כמה שבועות.
הוא ניזון ממינים של דיונונים ומדגים אותם הוא תופס בצלילה עד לעומק כמה מטרים מתחת למים. בעתות טובות להקות יסעוריים נמשכים לאתרים טובים בים והוא מתלווה גם לספינות או ליונקים ימיים, איתם קל לו יותר לתפוס דגים כיוון שהם דוחקים אותם אל פני המים.
היסעוריים נודדים בכל האוקיינוסים, ובעיקר בין אמריקה הצפונית לאמריקה הדרומית וההפך וכן בבריטניה ואירלנד ומקננים באיים מרוחקים כמו באינאקססיבל, טריסטן דה קונה, האי גוף ואיים נוספים. היסעורים מטילים ביצה אחת, מטמינים אותה במאורה וחוזרים אליה בלילות, אז פוחת הסיכוי שתתגלה על ידי שחפים רעבים.
מאפיינים > תפוצה בישראל

בישראל הוא מזדמן נדיר ביותר בחורף לחופי הים התיכון, במיוחד בזמן סערות מערביות בחודשים ינואר-פברואר.
| תאריך | מיקום | הערות |
| --- | --- | --- |
| 11.02.1976 | מעגן מיכאל |  |
| 02.01.1985 | עתלית | כ-5 ק"מ לעומק הים |
| 06.02.1995 | חוף יפו |  |
| 21.02.2008 | חוף יפו |  |
| 03.02.2010 | חוף יפו |  |
| 28.01.2012 | חוף שיקמונה |  |
| 06.01.2015 | חוף יפו |  |
| 01.03.2020 | חוף שיקמונה |  |
| 08.02.2023 | חוף יפו |  |
הערות שוליים

↑  יסעור שחור-כיפה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  ד"ר יואב פרלמן, ציפור השבוע: יסעור שחור-כיפה, באתר פורטל הצפרות הישראלי, ‏29 בינואר 2024
↑  Database of rarity records in Israel, israbirding
↑  ד"ר יואב פרלמן, עופות ים נדירים - נסחפים ברוח, באתר פורטל הצפרות הישראלי, ‏9 בפברואר 2023
יעקב הכהן מנהר פקוד

יעקב הכהן מנהר פקוד (או יעקב הכהן גאון) היה מראשוני הגאונים וראש ישיבת סורא שבבבל בשלהי שלטון האימפריה הסאסנית.[דרושה הבהרה]
תיארוך

לפי נוסחת רוב כתבי היד של אגרת רב שרירא גאון, כיהן רב יעקב הכהן גאון כראש ישיבת סורא הייתה במשך שמונה עשרה שנה. קיים חילוקי דעות אודות שנת התחלת כהונתו של רב יעקב גאון, יש כותבים שהתחיל בשנת ד'תע"ב וכיהן עד פטירתו בשנת ד'ת"צ, ויש דוחים שנת התחלת פעילתו כגאון סורא משנת ד'תע"ה עד ד'תצ"ג
הערות שוליים

↑  אטלס עץ חיים, דף שכא
↑  אוצר הגדולים אלופי יעקב להרב נפתלי יעקב הכהן, כרך ה, דף נב
| גאונים |
| --- | --- | --- |
| ראשי ישיבת סורא | רב מר בר רב הונא • רב חנינא גאון (חיננאי) • רב הונא גאון (הונאי) • רב ששנא (משרשיא בר תחליפא) • רב חנניה הכהן מנהר פקוד (חיננאי) • רב נהילאי (הילאי) הלוי • רב יעקב הכהן מנהר פקוד • רב שמואל גאון • רב מרי הכהן מנהר פקוד • רב אחא גאון (סורא) • רב יהודאי בן נחמן • רב אחונאי (אהונאי) כהנא בן פפא • רב חנינאי כהנא בן הונא • רב מרי הלוי בן משרשיא • רב ביבוי הלוי • רב הילאי בן מרי • רב יעקב הכהן בן מרדכי • רב איבומאי • רב צדוק בן אשי (יצחק בן ישי) • רב הילאי בן חנניה • רב קימוי בן אשי • רב משה (משרשיא) גאון • רב כהן צדק בן איבומאי • רב שר שלום בן בועז • רב נטרונאי גאון • רב עמרם גאון • רב נחשון בן צדוק • רב צמח בן חיים • רב מלכא • רב האי בן נחשון • רב הילאי בן נטרונאי • רב שלום בן מישאל • רב יעקב בן נטרונאי • רב יום טוב כהנא בן יעקב • רב סעדיה גאון • רב יוסף בן יעקב בר סטיא • רב צמח צדק • רב שמואל הכהן בן חפני • רב דוסא בן סעדיה • רב ישראל הכהן בן שמואל • רב עזריה הכהן בן ישראל • רב יצחק |  |
| ראשי ישיבת פומבדיתא | רב חנן מאישקיא • רב מרי בר רב דימי • רב חנא (הונא) • רב רבה (רבא, ראבא) • רב בוסאי (בוסתנאי) • רב הונא מרי בן מר יוסף • רב חייא ממישן • רב רביא בן רב אביי (מורונאי) • רב נטרונאי בן נחמיה • רב יהודה גאון • רב יוסף גאון (בר כותנאי) • רב שמואל בן רב מרי • רב נטרוי כהנא בן אמונה • רב אברהם כהנא • רב דודאי בן נחמן (רב דוראי) • רב חנניא בן משרשיא • רב מלכא בר רב אחא • רב רבא (אבא) בר דודאי • רב שינוי • רב חנינאי כהנא בן אברהם • רב הונא הלוי בן יצחק • רב מנשה בן יוסף • רב ישעיה הלוי בן אבא • רב יוסף בן שילא משלחי • רב רברבי כהנא בן חנינאי • רב איכומאי (אחונאי) כהנא בן אברהם • רב יוסף בן אבא • רב אברהם בן שרירא • רב יוסף בן מר חייא • רב יצחק בן חנניה • רב יוסף בן רברבי • רב פלטוי בן אביי • רב אחא כהנא בן מר רב • רב מנחם בן יוסף בן חייא • רב מתתיהו הכהן בן רברבי בן חנינא • רב אבא (רבה) בן אמי בן שמואל • רב צמח בן פלטוי • רב האי בן דוד • רב קימוי בן אחאי • רב יהודה בן שמואל גאון • רב מבשר הכהן בן קימוי • רב כהן צדק בן יוסף • רב צמח בן כפנאי • רב חנניה בן יהודה • רב אהרן הכהן בן יוסף • רב נחמיה בן כהן צדק • רב שרירא גאון • רב האי גאון • רב חזקיה בן דוד |  |
| גאוני ישיבת ארץ ישראל | מר זוטרא בר מר זוטרא• רבי יהושפט בן יאשיהו • רבי צמח בן יאשיהו • רבי אהרן בן משה בן מאיר •  רבי אהרן בן מאיר • רבי אברהם בן אהרן • רבי אהרן הכהן גאון • רבי יוסף הכהן בן עזרון • רבי עזרון • רבי שמואל הכהן בן יוסף • רבי יוסי הכהן בן שמואל • רבי שמעיה גאון • רבי יאשיהו בן אהרן • רבי שלמה בן יהודה גאון • רבי דניאל בן עזריה • רבי אליהו הכהן גאון • רבי אביתר גאון • רבי שלמה הכהן גאון (השני) • רבי מצליח הכהן גאון • רבי משה בן נתנאל הלוי • רבי אברהם בן מזהיר • רבי נתנאל בן משה הלוי • רבי שר שלום בן משה הלוי • רבי עזרא בן אברהם • רבי אברהם בן עזרא גאון • רבי שר שלום בן אברהם • צדוק גאון |  |
| אחרים | רב יצחק מפירוז שבור • רב אחאי גאון משבחא • רב שמעון קיירא • רב ניסים גאון • רבנו חננאל |  |
תנאים  •  אמוראים  •  סבוראים  •  ראשונים  •  אחרונים
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יעקב דוד קמזון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1900 ווֹרנה, רוסיה (ליטא)
 פטירה:  26 באוגוסט 1980 (בגיל 80 בערך) אשקלון
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 שפות היצירה:  עברית 
 
יעקב דוד קַמזוֹן (בכתיב יידי: קאַמזאָן; 1900, ווֹרנה, רוסיה (ליטא) – 26 באוגוסט 1980, אשקלון) היה משורר וסופר עברי ישראלי שכתב בעיקר לילדים. נושא עיקרי בשירתו למבוגרים הוא ירושלים, שבה ישב במשך שלושים שנה מאז עלייתו ארצה ב-1926.
קורות חיים

קמזון נולד ב-1900 נולד בווֹרנה (ביידיש: וואָרנע; בליטאית: Varniai) שבמחוז טלז, בצפון ליטא (במערב האימפריה הרוסית). למד בישיבת טלז ומ-1919 בגרמניה. פרסם ביומון היידי "די אידישע שטימע".
בשנת 1926 עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. מאמצע שנות ה-50 התגורר באשקלון.
בין שתי מלחמות העולם ביקר כמה פעמים בליטא ובדרום אפריקה. בביקורו האחרון בליטא לפני השואה עסק רבות במחקר אתנוגרפי בעיירות ליטא, במיוחד בצילום בתי כנסת, מוסדות ציבוריים, ודמויות טיפוסיות מבין האישים ביהדות ליטא. שיריו הראשונים ראו אור עוד בגרמניה במדורים העבריים של העיתונות היהודית בגרמנית. פרסם מיצירותיו ילדים ב"דבר לילדים", בירחון לבני הנעורים "מולדת" בעריכת יעקב פיכמן ועוד, וכן פרסם שירים בעיתונים וכתבי עת ואנתולוגיות. כתב גם ביידיש. רבים משיריו הולחנו והושרו. בין הידועים שבהם: "אל המעיין" ("... בא גדי קטן"), בלחנו של עמנואל עמירן (פוגצ'וב), שפורסם בעיתון "דבר לילדים" בתאריך 13 בדצמבר 1935; ו"הפלא ופלא" ("ומשה הכה על צור... וייצאו ממנו מים"), בלחנו של ידידיה אדמון, שהתפרסם ב"דבר לילדים" ב-3 באפריל 1947.
קמזון נפטר בביתו באשקלון בסוף חודש אוגוסט 1980, לאחר מחלה ממושכת. נקבר בהר המנוחות. הותיר את אשתו, שרה דבורה קמזון לבית כהן. גיסו (בעלה של אחותה של אשתו, אביגיל), חיים שכטר (1911–2000), היה מרצה לאנגלית בירושלים ומחבר ספרים ללימוד אנגלית ומילונים אנגליים–עבריים ועבריים–אנגליים.
על שמו נקרא רחוב בירושלים, בשכונת רמות.
ספריו

צעצֻעים ופרחים: חרוזים, ברלין–וינה: מנורה, 1925. (לילדים)
חתונה ביער; ציורים מאת אלזה ונץ-ויטר ; חרוזים מאת י"ד קמזון, ברלין–וינה: מנורה, 1925. (לילדים) (הוצאה נוספת: ירושלים – תל אביב: ניב, תש"י.) (חתונה ביער,  במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית)
פון ספר רזיאל המלאך, ירושלים: (דפוס אחדות בת"א), תרפ"ו. (שירים) (ביידיש)
שבת שלום שבת שלום: שירי שבת לילדים; ציורים: א’ לואיזדה; מנגינות: עמנואל פוגצ'וב, דניאל סמבורסקי, ירושלים – תל אביב: ניב, תש"ח. (הוצאה נוספת: תל אביב: ש’ זימזון, 1976.)
ירושלים: שירים, ירושלים: יפה נוף, תש"י. (הוצאה נוספת: תל אביב: ש’ זימזון, תשל"ז.)
ילד קטן הולך לגן; ציורים: ל’ וולפרט, ירושלים – תל אביב: ניב, תש"י. (שיר)
יום הֻלדת; כתוב בידי י"ד קמזון; הציורים: ו’ ויטור, ירושלים – תל אביב: ניב, [תשי"-]. (לילדים)
יהדות ליטא: תמונות וציונים; איסוף התמונות והציונים: י.ד. קמזון, כיתוב: י.ד. קמזון, א. גולדראט, פינחס פלאי. אברהם קריב: ליטא מכורתי. רפאל חסמן: יהדות ליטא העצמאית בזריחתה ובשקיעתה. נפתלי בן-מנחם: חכמי ליטא. ציונים לתולדות חייהם ורשימת ספריהם ..., ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ט.
הנרות הללו: ספורים ושירים; ציורים: א. לואיזדה, ירושלים: ניב, [תשכ"-]. (לילדים)
פלא על כל פלא: ספורים לילדים; ציורים: אלונה, תל אביב: ש’ זימזון, 1966.
בֹא אלי דֻבון טִפשון; ציורים: אורה איתן, תל אביב: יבנה, תשכ"ז. (סיפור לילדים)
עשרה כושים קטנים; חרוזים: י"ד קמזון; ציורים: גרטי מוזר-ליכטל, תל אביב: ש’ זימזון, 1976. (לילדים)
לקריאה נוספת

אוריאל אופק, 'יעקב דוד קמזון ז"ל', ספרות ילדים ונוער ז, ב–ג (1981), 51–52.
הערות שוליים

↑  ברל כהן, יִידישע שטעט, שטעטלעך און דאָרפֿישע יִישובים אין ליטע ביז 1918: היסטאָריש-ביאָגראַפֿישע סקיצעס, ניו יורק: [חמו"ל], 1991, עמ' 82, באתר היברובוקס.
↑  'יעקב-דוד קמזון', ב: רפאל חסמן, 'הספרות והעיתונות היהודית בליטא', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ב: "היהודים בליטא מ-1918 עד 1941", תל אביב: עם הספר, תשל"ב, עמ' 253 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 999)
↑  מוסף דבר לילדים, עמוד 5 http://www.jpress.org.il/Default/Skins/TAUHe/Client.asp?Skin=TAUHe&enter=true&sPublication=DAV&Publication=DAV&Hs=advanced&AW=1399494448291&AppName=2,
↑  ביקורת: אברהם ברוידס, י. ד. קמזון: ירושלים (שירים), דבר, 6 בינואר 1950; י. י. ריבלין, "ירושלים" לי. ד. קמזון, הד-המזרח, 31 במרץ 1950, המשך.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300405105171  GND: 1148589120  ISNI: 0000 0000 6696 9093  LCCN: nr97002071  MusicBrainz: 70d33fcd-d45d-4969-9b0a-934c53f2c770  VIAF: 68831876   WorldCat (עם VIAF): 68831876
יחסי פנמה–צ'ילה

| יחסי פנמה–צ'ילה |
| --- | --- |
פנמה: צ'ילה


פנמה: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
75,420: 756,102
אוכלוסייה
4,529,530: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
83,382: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
18,409: 16,956
משטר
רפובליקה: רפובליקה דמוקרטית

יחסי פנמה–צ'ילה הם יחסי החוץ בין פנמה וצ'ילה.
היסטוריה

במשך מאות שנים חלקו שתי מדינות אלה קשרים היסטוריים ותרבותיים, בזמן שהיו חלק מהאימפריה הספרדית, אך הן נוהלו בנפרד: הקפיטניה חנרל של צ'ילה ובית המשפט המלכותי בפנמה. המגעים הראשונים בין שתי המדינות, שהוקמו כרפובליקות ריבוניות, היו ברמה הקונסולרית, לאחר שבשנת 1868 מונה הדיפלומט הצ'יליאני אגוסטין וידאל כקונסול בפנמה. במהלך מלחמת האוקיינוס השקט תבעה צ'ילה את מדינת פנמה הריבונית (באותה תקופה חלק מארצות הברית של קולומביה) לתמיכה הניתנת למטרה הפרואנית על ידי אישור משלוח נשק וציוד צבאי מאירופה, ארצות הברית וקוסטה ריקה.
באוקטובר 2006 חתמו שתי המדינות על הסכם שיתוף פעולה מוסדי בטמוקו לשיתוף פעולה בתחום המחקר, החדשנות ויצירת טכנולוגיות חדשות. בשנת 2018 הביעה ממשלת צ'ילה את תמיכתה בפנמה לנוכח המשבר הדיפלומטי שעמד מול ממשלת ונצואלה.
מקרה ברנאלס

במהלך ביקור רשמי שערך מפקד משטרת צ'ילה חוסה אלחנדרו ברנאלס בפנמה סיטי, המסוק בו נסע עם אשתו ועשרה אנשים נוספים התרסק לשכונת קלידוניה, כשהוא מתנגש בבניין, ב-29 במאי 2008 בשעה 14:13. 11 מתוך 12 הנוסעים נפטרו, בהם ברנאלס, אשתו ובכירי משטרה נוספים. ההתרסקות גרמה גם לנזקים שונים בשכונה וגרמה לשריפה. חקירת התאונה נמשכה יותר משנה וכללה טבלאות דו-צדדיות וחוות דעת מומחים בין שתי המדינות, אשר קבעו כי המסוק לא היה יכול לבצע את הטיסה האמורה, בגלל תנאי ביטחון מסוכנים, כל אלה הובילו את משפחות הקורבנות לתבוע את מדינת פנמה בגין מות הנוסעין, שכן ניתן היה למנוע את המוות אם היו נוקטים באמצעי הביטחון האוויריים המינימליים. לבסוף השיגה פנמה הסכם פיצויים שהסתכם ב-6.47 מיליון דולר ל-12 משפחות הנוסעים.
יחסים כלכליים

ב-27 ביוני 2006 חתמו פנמה וצ'ילה על הסכם סחר חופשי, שנכנס לתוקפו במלואו ב-7 במרץ 2008, והיה הראשון מסוגו שנחתם בין פנמה למדינה דרום אמריקאית.
צ'ילה ופנמה שוכנות הן לחופי האוקיינוס האטלנטי והן לחופי האוקיינוס השקט. חברת קופה איירליינס מפעילה טיסות יומיות מפנמה סיטי לסנטיאגו דה צ'ילה.
ביקורים רשמיים

נשיא פנמה ריקרדו מרטינלי ערך ביקור רשמי בצ'ילה באוקטובר 2011, שם התקבל על ידי הנשיא סבסטיאן פיניירה. לאחר מכן, באפריל 2017, ערך הנשיא חואן קרלוס וארלה ביקור רשמי בצ'ילה, באותה הזדמנות, יחד עם הנשיאה מישל בצ'לט, הוא חתם על מזכר הבנות לשיתוף פעולה בעניינים קונסולריים, ואחר בנושא חקלאות, ובנוסף נשיאת צ'ילה הביעה את תמיכתה בצירוף פנמה לברית הפסיפית.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה מחזיקה בפנמה שגרירות בפנמה סיטי וקונסוליה בדויד.
פנמה מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו דה צ'ילה.
יחסי הפיליפינים – ניו זילנד

| יחסי הפיליפינים – ניו זילנד |
| --- | --- |
הפיליפינים: ניו זילנד


הפיליפינים: ניו זילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
300,000: 268,838
אוכלוסייה
116,080,711: 5,223,485
תמ"ג (במיליוני דולרים)
437,146: 253,466
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,766: 48,524
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי הפיליפינים–ניו זילנד הם היחסים הדו-צדדיים בין ניו זילנד לבין הפיליפינים. שתי המדינות חברות בשיתוף פעולה כלכלי באסיה ופסיפיק.
יחסים צבאיים

ניו זילנד והפיליפינים נלחמו יחד במהלך מלחמת קוריאה (1950–1953) תחת ה"פעולה המשטרתית" של האו"ם כדי להתמודד עם פלישת צפון קוריאה לדרום קוריאה.
במהלך המלחמה הקרה, ניו זילנד והפיליפינים היו שניהם חלק מ-SEATO בין השנים 1954–1977. חיל האוויר המלכותי של ניו זילנד ערך גם תרגילים בפיליפינים.
יחסים כלכליים

סך הייצוא של ניו זילנד לפיליפינים בשנת 2010 הסתכם בכ-475 מיליון דולר, המהווה גידול של 30% לעומת 2009, מה שהפך את הפיליפינים לאחד משווקי הייצוא העיקרי שלהם.
שר החוץ הפיליפיני אלברט דל רוסאריו ערך ביקור רשמי בן יומיים בניו זילנד בהזמנת שר החוץ מורי מקולי. המזכיר ציין את הפעילות העסקית ההולכת וגוברת בין הפיליפינים לניו זילנד כאשר חברות רבות יותר בשתי המדינות בוחנות ועוסקות בהזדמנויות עסקיות והשקעות בתחומי החלב, טכנולוגיית המידע, הגיאותרמיה ועוד.
ביקורים רשמיים

באוקטובר 2012 ערך הנשיא בניגנו אקינו השלישי ביקור ממלכתי בניו זילנד. הוא היה עד לחתימה על שלושה הסכמים דו-צדדיים שנועדו לחזק את היחסים הדיפלומטיים בין מנילה לוולינגטון. החתימה באה בעקבות פגישה דו-צדדית בין הנשיא אקינו לבין ראש הממשלה ג'ון קי, שניהם נערכו בבניין הפרלמנט. ההסכמים עוסקים בתוכנית חופשית לעבודה הדדית, בשיתוף פעולה הגנתי ובאנרגיה גיאותרמית.
סיוע משטרתי

בשנת 2009, משטרת ניו זילנד סייעה למשטרה הלאומית בפיליפינים להילחם במתאמפטמין. משטרת ניו זילנד מסייעת גם במתן הדרכות למשטרה הלאומית בפיליפינים.
הגירה

בשנת 2013 התגוררו בניו זילנד מעל 40,000 פיליפינים.
מפקד האוכלוסין בניו זילנד בשנת 1936 מצא שישה תושבים מניו זילנד שנולדו בפיליפינים, והגעת הסטודנטים הפיליפינים למדינה החלה לצמוח בשנת 1960 במסגרת תוכנית קולומבו עם זאת, אפילו בסוף שנת 1981, היו בניו זילנד 405 פיליפינים בלבד. בשנות ה-90 של המאה ה-20 האזורים המאוכלסים מאוד כמו וולינגטון ואוקלנד (במיוחד פרברי הנדרסון והר רוסקיל) החלו לראות צמיחה אקספוננציאלית של הקהילות הפיליפיניות שלהם. הקהילות עצמן ידועות בחגיגות רבות הקשורות לפיליפינים, במיוחד בחגיגת יום העצמאות הפיליפיני מדי שנה ביום ראשון הקרוב ל-12 ביוני. באפריל 2008 ציינה שגרירות ניו זילנד כי הם רוצים להגדיל את צריכת האחיות והמהנדסים מהפיליפינים.
נציגויות דיפלומטיות

הפיליפינים מחזיקה בניו זילנד שגרירות בוולינגטון ו-2 קונסוליות באוקלנד ובכרייסטצ'רץ'.
ניו זילנד מחזיקה בפיליפינים שגרירות במנילה.
יחסי טונגה–מקסיקו

| יחסי טונגה–מקסיקו |
| --- | --- |
טונגה: מקסיקו


טונגה: מקסיקו
שטח (בקילומטר רבוע)
747: 1,964,375
אוכלוסייה
104,066: 131,133,866
תמ"ג (במיליוני דולרים)
500: 1,788,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,807: 13,642

יחסי טונגה–מקסיקו הם היחסים הדיפלומטיים בין המדינות המקסיקניות המאוחדות לממלכת טונגה. שתי המדינות חברות באו"ם.
היסטוריה

מקסיקו וטונגה כוננו יחסים דיפלומטיים ב-26 בספטמבר 2008. מגעים דו-צדדיים בין שתי המדינות כמעט ולא קיימים והיחסים מפותחים אך ורק בפורומים רב-צדדיים כגון האו"ם. בנובמבר 2010, ראש חטיבת שינויי האקלים במשרד הסביבה ושינויי האקלים של טונגה, סיונה טוקיה לפה, ייצגה את טונגה בוועידת שינויי האקלים של האו"ם לשנת 2010 שהתקיימה בקנקון.
קיים אינטרס הדדי בחיזוק היחסים הדו-צדדיים בין שתי המדינות בנושאים כמו שיתוף פעולה טכני, חינוכי ותרבותי המקדם את פיתוח טונגה, כולל הכשרה טכנית של צעירים טונגאים, לימוד ספרדית בבתי ספר והפצת התרבות המקסיקנית. מאז 2016, ממשלת מקסיקו הציעה מלגות מדי שנה לאזרחים טונגאים ללימודי תואר שני במוסדות להשכלה גבוהה במקסיקו. בשנת 2018 נחגגו 10 שנים של ידידות בין שתי המדינות.
יעקב דומבליאנסקי

| --- | --- |

יעקב דומבליאנסקי, 1938
 לידה:  1876 איישישוק, פלך וילנה, רוסיה (ליטא)
 פטירה:  1941 (בגיל 65 בערך) גטו קובנה
 מקצוע:  מחנך, סופר
 בת זוג:  רבקה (לבית זֶליקוֹבסקי)
יעקב דומבליאנסקי עם אשתו רבקה לבית זליקובסקי, בתם פייגל ובעלה גרא קורמן, ובנם הצעיר גרשון, קובנה 1938
יעקב דוּמְבּליַאנסקי (נכתב גם: דומבלינסקי, דומבלאנסקי, דומבלנסקי) (1876, איישישוק, פלך וילנה, רוסיה (ליטא) – סתיו 1941, גטו קובנה, תחת הכיבוש הנאצי) היה מורה עברי יהודי ליטאי. לימד בגרודנה, בגימנסיה הריאלית העברית בקובנה ובסמינר למורים של רשת החינוך העברית "תרבות" בעיר.
חיבר ספרי לימוד ומקראות ופרסם סיפורי ילדים, פיליטונים ומאמרים בנושאי לשון וחינוך.