stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Visual Basic .NET
מבנה השפה > מבנה - Structure

מבנה (יורשו של ה-Type מה-VB6) בעוד שב-VB6 יכל רק לאגד בתוכו משתנים תחת מרחב שם משותף, בדוט נט בהשראת שפת ++C הוא הורחב מאוד, והפך לסוג של טיפוס שיכול להכיל בתוכו משתנים, מתודות, מאפיינים ואף אירועים ושגרת בנאי. ולמעשה מתנהג כמו מחלקה שיכולותיה הוגבלו מעט וברירות המחדל שלה שונו. אמנם עיקר השימוש שבו נותר ליצור טיפוס משתמש, שמאגד משתנים מסוגים שונים שיש להם עניין משותף.
Private Structure BookType
    Dim Title As String
    Dim URL As String
    Dim Page As integer
End Structure
כאשר מגדירים משתנה מטיפוס זה (עם פקודת New) ניתן לאתחל אותו בהגדרה, כפי שניתן לעשות במחלקה.
Private BookData As New BookType() With {.Title = "The Catcher in the Rye", .Page = 10}
אחד השימושים הנפוצים הוא להגדיר מערך או ליסט של structure היוצרים למעשה UDT (User Defined Types)- שהוא למעשה טבלת משתמש בזיכרון. השימוש במבנה מאפשר לנהל רשומות בזיכרון, וגם לשמור ולקרוא אותם מקובץ באופן קל ופשוט. אפשר גם ליצור מבנים מורכבים יותר, שבו מבנה אחד יכלול מבנה אחר.
Private BookData(12) As BookType

BookData(0).Title = "The Catcher in the Rye"
BookData(0).URL = "http://en.wikipedia.org/wiki/The_Catcher_in_the_Rye"
בדוגמה נוצר מערך בשם BookData של המבנה BookType. ומודגמת בו פעולת השמה של מחרוזת, למשתנה URL של האיבר הראשון במערך. ניתן לשמור ולקרוא מקובץ מבנה או מערך של מבנים, באמצעות פקודות השמירה והקריאה לקובץ של VB.NET.
מבנה השפה > פונקציה ושגרה

מבני הקוד הבסיסיים הם שגרות ופונקציות. מבנים אלו מכילים למעשה את קטעי הקוד להוראה. הם יכולים להיות מוכלים במודלים או במחלקות. ההבדל בין שגרה (Sub) לבין פונקציה (Function), הוא בכך ששגרה מכילה קטע ביצוע מבלי להחזיר ערך, ואילו פונקציה מבצעת קטע ביצועי ומחזירה ערך, ולכן יכולה להיות מושמת למשתנה באמצעות אופרטור =, או להיות כלולה בתחביר תנאי לוגי. צורת החזרת הערך שנעשתה באמצעות השמה לשם הפונקציה ב-VB6, שונתה בשפה זו ונעשית באמצעות פקודת Return כמקובל. יתרון השיטה הזו שבמקרה שמשנים את שם הפונקציה, אין מקומות נוספים שצריך לשנות, דבר מסורבל שבגרסאות שקדמו לדוט נט גרם לשגיאות הרצה.
שני המבנים יכולים לקבל פרמטרים. הפרמטרים כברירת מחדל יהיו לפי ערך (ByVal), אך אפשר גם שהפרמטר יהיה מצביע (באמצעות שימוש במילה השמורה ByRef). אפשר להפוך פרמטר שיהיה אופציונלי (באמצעות המילה Optional) לפני שם הפרמטר, ואז חובה לתת לפרמטר ערך ברירת מחדל. אפשרות נוספת היא לתת בפרמטר מערך באמצעות המילה השמורה ParamArray. אפשר גם לשלוח כפרמטר פונקציה שמחזירה אותו סוג טיפוס של הפרמטר.
[modifiers] Sub SubName[(parameterlist)]
...
End Sub
[modifiers] Function FunctioName[(parameterlist)] As returntype
...
Return {value|variable}
End Function
מבנה השפה > טופס

הטופס הוא רכיב ממשק המשתמש המרכזי באפליקציה שולחנית. הוא מהווה רכיב מכולה ואוסף גם יחד, תפקידו המרכזי להכיל בתוכו פקדים. אף שהוא למעשה כיום מקרה פרטי של מחלקה, נותר אחד המחלקות הבסיסיות והחשובות של השפה. ב-VisualBasic.NET נשמרה והורחבה התפיסה, שהתכנות מתחיל בשלב הוויזואלי בשרטוט וארגון הפקדים על הטופס באמצעות העכבר, הגדרת תכונותיהם בגיליון המאפיינים, ומשם ממשיך לכיוון הקוד, בניגוד לשפות אחרות שמתחילות בקוד מיד.
הטופס הפך להיות גמיש יותר ומרובה תכונות, ופונקציונליות שהושגה לפני כן באמצעות קריאות לפונקציות מערכת, או באמצעות חישובים מדוקדקים, הוטמעה במחלקת הטופס, כך למשל מיקום דינמי של פקדי טופס נעשה קל ופשוט. הוספו מספר רב של פקדים נוספים בתחומים שונים, והוספו מספר רב של תבניות טפסים. השילוב של הטופס ופקדיו עם תכנות מונחה עצמים, מרחיב את הגמישות של הפיתוח, ומאפשר ליצור טפסים על בסיס הטופס המשתמש, ולרשת ממנו את תכונותיו. באופן זה אפשר לשנות את הממשק של כל טופסי היישום, בשינוי טופס הבסיס בלבד. כן ניתן להרחיב תכונות של פקדים או טופסי מערכת.
החלוקה בין פקדי ממשק לרכיבים שתפקידם לבצע פעולות מאחורי הקלעים (כמו למשל timer), נעשתה ברורה יותר (הם מופיעים באזור מיוחד בתחתית המסך). בפקדים עצמם יכולות שהיו קיימות רק בתכנות, הוספו למבט עיצוב. הגמישות בטיפול בפקדים עצמה הוגדלה, ואפשר לטפל בפקדים כמו במשתנים, דבר שלא היה קיים בגרסת ה-VB6. כל הפקדים קיבלו שיטות גרפיות רבות, שלפני כן היו רק לפקד תמונה, וכעת אפשר לצייר אפילו על פקד Label שנחשב לפקד הבסיסי והנחות ביותר.
הקשר בין פקד לאירועיו חוזק, ושינוי שמו של פקד, כבר איננו מנתק את הקשר לאירועים שלו, דבר שהיווה בעיה לא קטנה בגרסת VB6. מאידך האפשרות ליצור אוסף פקדים, באופן שיהיה אפשר להתייחס לפקדים כמו למערך הוסרה מברירת המחדל, וממומשת רק כתוספת תואמת לגרסאות הקודמות, בצורת פקדים מיוחדים, שמסורבל כיום לתפעל אותם מבעבר.
בנוסף לטופס של יישומי חלונות (WinForm), הוסף טופס גרפי מתקדם Window ביישום של WPF, וכן קיים טופס של יישומי אינטרנט (WebForm), שמאפשר ליצור יישומי אינטרנט באופן דומה ליישומי חלונות. (דבר שיושם באופן ממצה במחולל האתרים של הקוד הפתוח DotNetNuke). כמו כן הוסף טופס להתקנים ניידים.
פקודות בסיסיות > אופרטורים

בנוסף לאופרטורים האריתמטיים הרגילים כמו -,/,+,-,*,^,\, ו-MOD
הוספו אופרטורי השמה דבר המאפשר לבצע פעולות על משתנה באמצעות האופרטורים =+, =-, =*, =/, =^,=<<, =>>, =& - כדי לשרשר מחרוזת למחרוזת, בלי תחביר מסורבל.
הוספו האופרטורים << ו- >> לתזוזה של ביטים במשתנה שמבוצעת בו פעולת השמה.
באופרטורים השוואתיים הוספו על ה-Is האופרטורים IsNot ו-Like שנלקח משפת SQL ויכול לבצע השוואות מחרוזתיות לפי תבנית.
בתחום האופרטורים הלוגיים בנוסף ל-And, Not, Or, Xor שכבר היו קיימים הוספו האופרטורים: AndAlso, OrElse, IsFalse, IsTrue
באופרטורים הכלליים הוספו על TypeOf שהיה קיים, AddressOf - שיוצר התייחסות לשגרה, ו-GetType - לשם קבלת סוגו של משתנה.
פקודות בסיסיות > משתנים

השפה כוללת את כל טיפוסי המשתנים הרגילים: בוליאני (Boolean), מספר שלם (Byte, Short, Integer, Long, Decimal), נקודה צפה (Single, Double), תו (Char), ומחרוזת (String = המסוגלת להכיל עד 2 מיליארד תווי יוניקוד). כמו כן ניתן להגדיר מספרים שלמים חיובים (UShort, UInteger, ULong). קיימים גם טיפוס תאריכי (Date), ואובייקט (Object) שהוא משתנה רב תכליתי, המסוגל להכיל מגוון רחב של טיפוסים. (משתנה זה מחליף את משתנה Variant של VB, וסוג הטיפוס שלו משתנה בהתאם לערך שהושם בו. כלומר: אם בשורה הראשונה יושם בו מספר שלם הוא יהיה מסוג integer ואם בשורה השנייה תושם בו מחרוזת הוא יהפוך לטיפוס String).
המשתנים הפכו למעשה להיות אובייקטים. ניתן כמובן להכריז ולהשתמש בהם בדרך הרגילה:
Dim String1 As String = OpenFileDialog.FileName
אבל ניתן לעשות הרבה יותר. ניתן להגדיר משתנה ולאתחל את ערכו כשם שעושים באובייקט. למשל אפשר ליצור משתנה מחרוזת שיהיו בו 500 כוכביות, באמצעות הביטוי הבא:
Dim string1 As New String("*", 500)
מכיוון שהם למעשה אובייקטים. למשתנים יש מתודות שמיוחדות לפי כל משתנה. שוב אין צורך לחפש את שם הפונקציה ולבדוק האם היא פועלת על טיפוס המשתנה שהוכרז או מחזירה שגיאה. לאחר כתיבת המשתנה מקלידים נקודה ומקבלים את כל הפונקציות הפועלות על המשתנה. דוגמה שממחישה את הדבר, היא הבדיקה האם התו השלישי במחרוזת הוא "A", ניתנת להיעשות בדרך הבאה:
String1.Substring(3, 1).Equals("A") = True
פקודות בסיסיות > משתנים > מערכים

כמו ב-VB ניתן להגדיר מערך הן בגודל קבוע מראש (בהגדרת מספר האיברים שבו), והן בגודל משתנה במהלך הריצה (בהקצאה דינמית באמצעות פקודת ReDim) עם אופציה לשמירת הנתונים שכבר קיימים בו. (הגישה לאיברים תהיה באמצעות אינדקס בתוך סוגריים עגולים).
ניתן להגדיר בשפה מערך משונן (jagged array), שהוא למעשה מערך של מערכים, ונועד להכיל בתוכו מערכים בגדלים משתנים.
Dim Array1() As Integer = {1, 2, 3, 4, 5}
    Dim Array2() As Integer = {4, 5}
    Dim JaggedArray()() As Integer = {Array1, Array2}
בנוסף לכל המשתנים הרגילים ובנוסף לטיפוס מערך Array שכבר כולל אפשרויות של מיון וחיפוש שמובנים בו, הוספה מחלקת אוספים (Collections) שמטפלת במשתנים מורכבים: Hashtable, ArrayList, BitArray, CollectionBase, SortedList, DictionaryBase, אוספי מחסנית ועוד, ובגרסה 2 - גרסה גנרית של ArrayList בשם List. למבנים מורכבים אלו יכולות שונות ומשונות לטיפול חכם בנתונים, כמו טיפול במספר איברים בבת אחת, מיון, חיפוש בינארי ועוד, והם פועלים למעשה כמו רשימות מקושרות, כאשר כל הטיפול בזיכרון נעשה מאחורי הקלעים. תפיסה זו של אוספים שהייתה כבר קיימת ב-VB6 הורחבה ושוכללה לסביבת הדוט נט כולה. ניתן ליצור מערכים או LIST לא רק של משתנים פרימיטיביים אלא אף של מחלקות כמו למשל מחלקה של טופס מסוים.
פקודות בסיסיות > מבני בקרה

השפה כוללת מבנה בקרה מסוגים שונים. מבנה הבקרה הם פקודות שמאפשרות שליטה על זרימת הקוד. באופן עקרוני מבנה הבקרה בגרסת הדוט נט נותרו זהים לגרסאות הקודמת.
פקודות בסיסיות > מבני בקרה > מבני תנאי > תנאי If

מבנה התנאי נשאר בתחביר זה לגרסה הקודמת. אפשר ליצור פקודות IF מקוננות אחת בתוך השנייה.
If condition Then
  statements
 [ElseIf condition Then
  statements ]
 [Else
  statements ]
 End If
פקודות בסיסיות > מבני בקרה > מבני תנאי > תנאי Select Case

מבנה זה מאפשר לכתוב מספר של פקודות תנאי שרק אחת יכולה להתקיים. במקרה שמקרה מתקיים, מבוצעת הפקודה שלו, ולאחר מכן מתבצעת יציאה ממנו. זוהי פקודה גמישה מאוד שמנצלת את יתרונות השפה. כך שניתן לשים גם קבועים, גם ביטויים ואף פונקציות. ניתן גם לערבב באותו משפט גם משתנים מטיפוסים שונים כמו מספרי ומחרוזתי ביחד. גם אין צורך לרשום Break בסוף כל Case כפי שקיים בשפות כדוגמת C ו-#C, תתבצע הפסקה אוטומטית ודילוג לסוף ה-Case בסיום ביצוע תנאי.
Select [ Case ] testexpression
    [ Case expressionlist
        [ statements ] ]
    [ Case Else
        [ elsestatements ] ]
 End Select

 Select Case MyVariable
  Case 5 : MenuItemToCheck = Value
  Case 7 To 9
    MenuItemToCheck = Value
  Case 3, 11, 13
    MenuItemToCheck = Value
  Case Is > maxNumber
    MenuItemToCheck = Value
  Case Else
    MsgBox("Message")
 End Select

Dim Text As String = "Me"
Select Case Text
    Case "All" : Camera = 0
    Case "AllMe".Substring(3, 2)
      Camera = 1
    Case -999, -888
      Camera = 1
End Select
פקודות בסיסיות > מבני בקרה > לולאות

לולאות הם מבנים שמבצעים פעילות מחזורית שוב ושוב. מבנים אלו אחראים לחוזק של התכנות באופן כללי, מפני שהם מאפשרים לבצע שוב ושוב מספר רב של מחזורים. שגיאה תכנותית נפוצה קשורה ללולאות במקרה שיש לולאות מתמשכות ללא יציאה מהן, נוצרת לולאה אינסופית, שנראית בעיני המשתמש כתקיעה של התוכנה שרצה.
פקודות בסיסיות > מבני בקרה > לולאות > לולאת For

לולאה זו היא לולאה רגילה, שנזקקת למשתנה כדי שימנה את המחזורים שלה. יש לקבוע את התחום התחתון והתחום העליון, מדרגת הקפיצה בכל מחזור אופציונלית וכברירת המחדל עומדת על 1. (אפשר שהמדרגה תהיה מספר שלילי ולהתחיל ממספר גבוה לעבר מספר נמוך)
For VariableName [As Variable] = StartValue to StoptValue [Step Value]
  statements...
 [Continue For]
 [Exit For]
 Next [VariableName]
פקודות בסיסיות > מבני בקרה > לולאות > לולאת For Each

לולאה זו (שהייתה קיימת ב-VB), היא לולאה מתוחכמת שפועלת עם מערך/רשימה/אוסף, ורצה כפי מספר האיברים שבו. לולאה זו היא לולאה בטוחה, שלא תחרוג ממספר האיברים שבאובייקט. בכל מחזור ריצה היא מצביעה על האיבר הנוכחי באוסף, ואפשר לפנות דרכה לתכונותיו ולמתודות שלו. פעולה שימושית שלה הוא מעבר על כל הפקדים בטופס.
For Each VariableName [As Variable] In Array|List|Collection
      Statements...
      [Continue For]
      [Exit For]
   Next [ObjectItem]
בדוגמה הבאה ישנו מערך מחרוזתי שמכיל שלשה איברים. הלולאה תתבצע שלש פעמים כאשר ערכו של משתנה ה-valueItem יקבל בכל פעם את הערך של האיבר הבא במערך שיודפס בחלון Output.
Dim stringArray() As String = {"Mouse", "Cat", "Dog"}
   For Each valueItem As String In stringArray
      Console.WriteLine(valueItem)
   Next
פקודות בסיסיות > מבני בקרה > לולאות > לולאת Do Loop

לולאה זו היא לולאה שמתבצעת לפי תנאי, בתחילתה או בסופה. היא נכתבת כאשר לא ברורים מראש מספר המחזורים, כמו למשל בקריאת קובץ או בחיפוש איבר במערך.
Do {While | Until} condition
    statements...
   [Continue While]
   [Exit Do]
 Loop

 Do
   statements
  [Continue Do]
  [Exit Do]
 Loop {While | Until} condition
פקודות בסיסיות > אזור - Region

ניתן לתחום אזור באמצעות הפקודה Region לשם ניווט קל בקוד. אזור כזה יפעל כמו תבנית:מסגרת ניווט בוויקיפדיה, ויהיו לו שני מצבים. פתוח וסגור. לאחר המילה השמורה Region, יש לכתוב מחרוזת זיהוי.
#Region "heading"
  ...
 #End Region
פקודות בסיסיות > מרחבי-שם

ניתן לכנוס מספר מחלקות, מודולים או פונקציות תחת שם משותף באמצעות המילה השמורה NameSpace. כדי להשתמש בו יש למקף את האזור באמצעות התחלה וסיום של ה-NameSpace.
פקודות בסיסיות > טיפול בשגיאות

ב-Visual Basic 6 יכולות הטיפול בשגיאות היו מוגבלות, ונשענו על מבנים תכנותיים מיושנים (קפיצות בקוד בעזרת goto), שהיא ירשה מ-QuickBasic.
ב-Visual Basic .NET קיים מנגנון טיפול בחריגות, הדומה לזה שקיים ב-C++‎ ובג'אווה.
Try
    ' ... קטע שמנסה להתבצע
 Catch exp As Exception
   ' ... קטע שיתבצע רק במקרה של חריגה
 Finally
   ' ... קטע שיתבצע בכל מקרה
 End Try
המפתח עצמו יכול להזניק חריגים, שילכדו באמצעות מנגנון לכידת החריגים באמצעות הביטוי Throw New IvalidcaseException
פקודות בסיסיות > רכיבים נוספים בשפה

שפת ה-VB.NET מכילה תמיכה עשירה בשיטות תכנות שונות. ברכיבי ממשק התוכנה ניתן ליצור רכיבי COM לשימוש בתוכנות אחרות (שרת), ולעבודה עם רכיבי COM שנכתבו בשפות אחרות (לקוח). בממשק המשתמש ניתן ליצור בטפסים פקדי משתמש (UserControl), וכן רכיבים (CustomControl), שנועדו לייצר רכיבים חדשים או להרחיב יכולות של רכיבים קיימים תוך ריכוזם ביחידה עצמאית לשימוש חוזר. לשם עבודה בממשק משתמש ניתן ליצור ממשקים תוך שימוש ביחידת ה-WPF של דוט נט, ולשם יצירת תקשורת רשת בין תוכנות ניתן להשתמש ביחידת התקשורת WCF של הדוט נט. לעבודה עם אוספים ומערכים ובסיסי נתונים ניתן להשתמש בהרחבה של ה-LINQ. לשימוש בתכנות פונקציונלי ניתן להשתמש בתחשיב למדא ופונקציות אנונימיות. לשם עבודה עם בסיסי נתונים ניתן להשתמש ברכיבי ה-OLEDB או ברכיבי ה-ADODB.
דברים עיקריים ששונו בשפה זו לעומת VB6

תחביר פקודות השפה ומבני הבקרה הוגמש וחוזק.
פרדיגמת תכנות מונחה-עצמים שהייתה חלקית ב-VB6 הושלמה בשפה זו.
הוספו יכולות תכנותיות מובנות בשפה: תהליכי-משנה (Threading), סימון קטעים קריטיים (Critical section), עבודה עם תבניות גנריות (Generic).
נעשו שינויים שונים במשתנים: משתנים מספרים הוכפלו בגודלם, משתנה מסוג Variant הומר ל-Object. טיפוס רשומה Type הומר ל-Structure. מחרוזת באורך קבוע fixed String הוסרה מהשפה, גודל מחרוזות נקבע אוטומטית. הגדרה כוללנית של משתנים באמצעות Def הוסרה, מעתה יש להגדיר כל משתנה בנפרד.
הוספו פקדים רבים ומגוונים יותר. אוסף פקדים הוסר מברירת המחדל, והפך להיות מעט קשה יותר לביצוע.
אירוע אחד ניתן להקשר למספר פקדים, ופקד אחד ניתן להקשר למספר אירועים, בניגוד ל-VB שם הקשר בין פקד לאירוע היה חד-חד-ערכי.
הוספה מערכת משתנים לפי פרויקט שנשמרים בקובץ Settings, שניתן לקשור אותם למאפיינים של פקדים.
למנגנון לכידת חריגים ON ERROR הוסף מנגנון נוסף בדומה למנגנון שקיים ב-++C.
מנגנון ניהול הזיכרון הפך להיות אוטומטי. במסגרתו קיים מנגנון "איסוף זבל", שמנקה את הזיכרון ומשחרר אובייקטים שאינם בשימוש בתנאים שנקבעו לו.
הוספת שפת LINQ לקיצור תהליכים תכנותיים בעבודה עם מערכים ורשימות בסגנון שפת SQL.
הוספת תחשיב למדא למימוש של תכנות פונקציונלי.
תוכניות לדוגמה

תוכנית שכתובה בגרסה 2005, מנגנת קובץ קול בפורמט WAV, בזמן טעינת טופס, ללא כל שימוש ב-API או קובץ Dll חיצוני בשתי פעולות. דבר המדגים את הפשטות והאלגנטיות של סביבת ה.NET. הפונקציונליות של ניגון קובץ קול מתבצעת ב-
בהגדרת אובייקט SoundPlayer תוך ביצוע השמת תוכן של קובץ קול לתוכו.
הפעלת מתודה של נגינת האובייקט (Play) בזמן טעינת טופס.
Public Class Form1
   Private Sub Form1_Load(ByVal sender As Object, _
               ByVal e As System.EventArgs) Handles Me.Load
     Dim MySound As New System.Media.SoundPlayer("C:\My Music\test.wav")
     MySound.Play()
   End Sub
 End Class
או בתחביר מקוצר:
Public Class Form1
   Private Sub PlayAudio()
         My.Computer.Audio.Play("c:\test.wav")
   End Sub
 End Class
תוכנית שמציגה את שם היציאה הטורית הראשונה שבמחשב
Public Class Form1
   Private Sub ShowSerialPortNames()
        MsgBox(My.Computer.Ports.SerialPortNames.Item(0).ToString)
   End Sub
 End Class
שגרה שמבצעת משלוח אימייל באמצעות שרת SMTP
Imports System.Net.Mail

Public Sub SendMailMessage(ByVal UserName As String, ByVal Password As String)
 Dim MySmtpClient As New SmtpClient("smtp.012.net.il", "25")
 MySmtpClient.Credentials = New Net.NetworkCredential(UserName, Password)
 MySmtpClient.UseDefaultCredentials=False
 MySmtpClient.Send(New MailMessage("bibinat@012.net.il", _
                      "alon123@gmail.com", "Hello", "What's new?"))
End Sub
ראו גם

ASP.NET
DotNetNuke
הערות שוליים

↑  רישיון של הקומפיילר בgithub.com
↑  Scott Wiltamuth's, VB and C# Coevolution, .msdn site
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph138666 
מחולל תפריטים ב-VB 2005. ניתן לראות שהתכנות הוויזואלי, הגרפיקה, הגמישות והמורכבות של התפריטים חוזקה בגרסה זו באמצעות תפריטי הStrip.
עבודה עם בסיסי נתונים. ניתן לסייר בבסיסי נתונים, ליצור להם ייצוגים ויזואליים שונים, ליצור שאילתות ולהריץ אותם, ואף ליצור טופסי קלט ודוחות, באמצעות תכנות ויזואלי המשולב בתכנות רגיל, ותוך שימוש מינימלי בקוד.
פקדים שיתופיים של השפה
אנדרה הלר

| --- | --- |

 לידה:  22 במרץ 1947 (בן 77) וינה, אזורי הכיבוש באוסטריה 
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מקום מגורים:  וינה, גרדה ריביירה 
 תקופת הפעילות:  מ-1974 
 מפלגה:  המפלגה הסוציאל-דמוקרטית האוסטרית 
 בן או בת זוג:  Erika Pluhar (1970–1984) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  דב ברלין (1993)  פרס במבי  פרסי אמדאוס למוזיקה אוסטרית  רומי 
 www.andreheller.com
 
אנדרה הלר (בגרמנית: André Heller; נולד ב-22 במרץ 1947 בווינה) הוא אמן, סופר, משורר, זמר, פזמונאי, שחקן ובמאי יהודי-אוסטרי.
ביוגרפיה

הלר נולד בווינה בשם "פרנסיס צ'ארלס ז'ורז' ז'אן אנדרה הלר-הוארט", למשפחה יהודית עשירה, יצרנית הממתקים גוסטב ווילהלם הלר. כמעט מדי יום ביומו בילה בקפה חוולקה שם פגש כותבים וביניהם פרידריך טורברג, ה 'ארטמן, אליאס קנטי, וכן הנס וייגל והלמוט קואטינגר, ושיתף איתם פעולה. הוא למד משחק אצל הנס ויגל ואחותו אלפרידה אוט.
הלר כותב פרוזה, שירה ופזמונים מאז 1964. את הפנימיה הישועית בה למד עזב זמן קצר לפני תום הלימודים. בין השנים 1965 ל -1967, היה שחקן בתיאטרון האוונגרד הווינאי.
בשנת 1967 הוא ייסד את תחנת הרדיו האוסטרית Hitradio Ö3. שנה לאחר מכן, בשנת 1968 הוציא אלבום ראשון עם שיריו שכלל לחנים וינאים וג'אז. התפרסם בעקבות אלבומו השני אותו הוציא בשנת 1971 בשם Platte . עבד עם אסטור פיאזולה, האברד, צ'קה קאן ועודו, שיתף פעולה עם מיטב הזמרים והמוזיקאים, כולל הלמוט קואלטינגר ד' הופמן ופיטר וולף. בין השנים 1970–1984 היה נשוי לאריקה פלוהר, שגם בצעה חלק משיריו. מאוחר יותר עסק בתיאטרון במקביל לקריירה שלו. הוא שיחק במספר סרטים והפקות תיאטרון, כמו גם בפרויקטים משלו. הלר ייסד את "קרקס רונקלי" ואת   "סברובסקי קריסטוולטן", יצר פסלים ל"מונדיאל 2006" בגרמניה ועבד על פרויקטים ברחבי העולם במדינות כמו: הודו, ישראל, מרוקו, הונג קונגויפן.
הערות שוליים

↑  טורברג פרידריך, באתר עם עובד הוצאת ספרים
↑  DISCOGRAPHY, at André Heller website, ‏; retrieved 25 March 2012
↑  J. Rajcáni, J. Krobová, D. Málková, Distribution of Lednice (Yaba 1) virus in the chick embryo, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 467–472
↑  R. Brezina, S. Schramek, J. Kazár, Selection of chlortetracycline-resistant strain of Coxiella burnetii, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 496
↑  R. Brezina, S. Schramek, J. Kazár, Selection of chlortetracycline-resistant strain of Coxiella burnetii, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 496
↑  M. Musil, Serological differences between some isolates of bean yellow mosaic virus, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 473–480
↑  R. Brezina, S. Schramek, J. Kazár, Selection of chlortetracycline-resistant strain of Coxiella burnetii, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 496
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007344032905171  BnF: cb14548690s (data)  GND: 118548832  ISNI: 0000 0003 6863 8820  LCCN: n83236138  MusicBrainz: 22cbb87e-1f16-4546-ac30-7b2b2bf3b3bb  NKC: xx0158851  NTA: 073446734  RKD: 289063  SUDOC: 060397306  ULAN: 500249926  VIAF: 22381507   WorldCat (עם VIAF): 22381507
אריאל בריקמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בינואר 1964 (בן 60) ברור חיל, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת 102   מפקד טייסת 101   מפקד בסיס חצור
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל קרן רמון
 
אריאל בריקמן (נולד ב-1 בינואר 1964) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, שירת כטייס קרב בחיל האוויר ופיקד על בסיס חצור.
ביוגרפיה

בריקמן גדל בקיבוץ ברור חיל, הוא בנם של שרה, ניצולת שואה ויחזקאל בריקמן שעלו מפולין. התגייס לצה"ל וסיים קורס טיס במגמת קרב. לאחר האימון המתקדם שירת כטייס F-4 פנטום בטייסת העקרב. בהמשך שירותו בחיל האוויר שימש סגן מפקד טייסת, פיקד על טייסת 102 בשנים 1999 עד 2001 ועל טייסת 101 בשנים 2001 עד 2003. ביולי 2006 מונה למפקד בסיס חצור ופיקד עליו במהלך מלחמת לבנון השנייה. ב-2009 השתחרר משירות הקבע.
כיהן כמנכ"ל קרן רמון ע"ש אילן ואסף רמון וחבר בצוות הטייסת - מתחם סימולטורי טיסה שנמצאת במבנה סינמה סיטי גלילות.
חיים אישיים

בריקמן נשוי ואב לשלושה.
ארינה שראפובה

| --- | --- |

 לידה:  30 במאי 1961 (בת 63) מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 השכלה:  המחלקה לפילוסופיה באוניברסיטת מוסקבה  אוניברסיטה ממלכתית לבלשנות במוסקבה 
 תקופת הפעילות:  מ-1985 
 צאצאים:  דנילה שראפוב 
 פרסים והוקרה:  מדליה להנצחת 850 שנים לייסוד מוסקבה  עיטור הידידות (רוסיה) 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  arina.sarapova
 טוויטר:  ArinaSharapova
 טלגרם:  arinasharapowa
 
ארינה שראפובה (ברוסית: Ари́на Ая́новна Шара́пова; נולדה ב-30 במאי 1961) היא מגישת טלוויזיה ועיתונאית רוסייה.
ביוגרפיה

שראפובה נולדה במוסקבה, עקב עבודתו של אביה כדיפלומט היא גרה חלק מילדותה במזרח התיכון. ב-1984 סיימה ללמוד סוציולוגיה יישומית באוניברסיטת מוסקבה, לאחר מכן למדה במכון הלאומי לשפות זרות במוסקבה (Московский государственный лингвистический университет).
ב-1985 התחילה לעבוד ברי"א נובוסטי שם הייתה עד 1991, ואחר כך החלה לעבוד ב-VGTRK. מ-1998 ועד 1998 הגישה את תוכנית האירוח "ארינה". ב-2001 החלה להגיש את תוכנית הבוקר "בוקר טוב".
ב-1997, ו-2002 הייתה מוסרת הניקוד שמטעם רוסיה באירוויזיון.
ב-2006 קיבלה את אות "מסדר החברות" (Орден Дружбы) מטעם ממשלת רוסיה.
במסגרת הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה 2011 הגישה דיבייט פוליטי.
במהלך הבחירות לראשות עיריית מוסקבה ב-2013 תמכה במועמד סרגיי סוביאנין.
ב-2014 ייסדה בית ספר משלה לאומנויות וטכנולוגיית מדיה.
אלפא ואומגה (אופרה)

| --- | --- |
הדפס מהסדרה "אלפא ואומגה" מאת אדוורד מונק
הדפס מהסדרה "אלפא ואומגה" מאת אדוורד מונק
 מידע כללי
 מלחין:  גיל שוחט
 מבוסס על:  סדרת איורים מאת אדוורד מונק
 שפה:  עברית
 תפקידים
 אומגה (סופרן)  אלפא (טנור)  הנחש (מצו סופרן)  חיות (מקהלה), בפרט: דב, צבוע, נמר וחמור
אלפא ואומגה היא אופרה עברית מאת המלחין גיל שוחט על פי ליברית מאת דורי מנור ואנה הרמן. האופרה מבוססת על סיפור אדם וחוה מנקודת מבטם בהשראת סדרת רישומים באותו שם מאת הצייר הנורווגי אדוורד מונק.
אודות האופרה

האופרה עושה שימוש בדמויות אדם (אלפא) וחוה (אומגה) כסמלים. אומגה מסמלת את היצר המיני חסר העקבות, המוביל אותה להזדווג עם הנחש, בעוד אלפא מסמל את רגש הקנאה משולחת הרסן, המובילה לסיום הטראגי הבלתי נמנע.
בכורת האופרה התקיימה במשכן לאומנויות הבמה בתל אביב ב-13 בינואר 2001 בהפקת האופרה הישראלית עם גבי שדה בתפקיד אלפא ומיכל שמיר בתפקיד אומגה, בבימויו של דייוויד אולדן ובניצוחו של גארי ברתיני. הייתה זו הפעם הראשונה שיצירה מקומית זכתה להפקה שהיקפה ותקציבה משתווים לאופרות גדולות של יוצרים בינלאומיים. האקדמיה הישראלית לתיאטרון העניקה לאופרה את פרס האירוע הבולט של השנה בתחום אמנויות הבמה.
תקציר העלילה

אלפא ואומגה, שני בני האדם היחידים בעולם שזה עתה נברא נמצאים על אי שומם, מוקפים בחיות (דב, צבוע, נמר וחמור).
אומגה מעירה את אלפא משנתו והשניים שרים שיר אהבה אשר נקטע עם הופעתו של הנחש. מקהלת החיות מתארת עת מעלליו של הנחש שפלש לאי השלו והביא אליו רוע שלא נודע לפני כן.
אלפא ואומגה נרדמים, אך אלפא נעור לפתע ומבקש ללכת ולחפש את העץ שמפריו יכין שיקוי שיבטיח את נאמנותה של אומגה לעד, מקהלת החיות מזהירה אותו מפני הצעד, אך הוא אינו מאזין לאזהרה. בהיעדרו של אלפא, הנחש זוחל אל אומגה ומפתה אותה עד שהיא נכנעת לו והם מזדווגים. לאחר מכן שב אלפא עם השיקוי ושר שיר אהבה לאומגה, שחשה שגופה משתנה. היא חשה כאב חד ויולדת מרחמה בני-כלאיים שלה ושל הנחש. אלפא רוצח את הוולדות בחמת זעם. אומגה שרה קינה ומבכה את מות ילדיה.
אומגה נכנסת לעובי היער, שם היא מקיימת יחסים עם חיות הפרא. החיות השונות (הנמר, הדב והחמור) מתפארות בכך שכבשו את אומגה. הצבוע מפתה את אומגה בערמומיות ומציע לה יהלומים מתוך עיניו. הנחש מזהיר את אומגה לבל תביט בעיניו הקטלניות של הצבוע. אומגה מתעלמת מהאזהרה ותולשת את היהלומים מעיני הצבוע. היהלומים גורמים לה לצפות בעתידה והיא רואה את אלפא רוצח אותה בטירוף של קנאה. שוב חשה אומגה כאב ויולדת בני כלאיים, פרי זיווגיה עם חיות היער. אומגה מחליטה לברוח מהאי ומגורלה.
אלפא ניצב בודד, כאשר אחד מבני הכלאיים מתקרב אליו וקורא לו "אבא". בני כלאיים רבים אחרים באים בעקבותיו ולאחריהם אמם. אלפא מחבק את אומגה ושר לה שיר ערש, המכין אותה למותה. לאחר מותה הוא מבכה אותה. בני-הכלאיים מתקרבים באיום, דורשים נקמה ומשסעים את אלפא לגזרים.
הנחש מתבונן אל בני הכלאיים, מחזיר מבטו אל הקהל ואומר: "אתם, כולכם, בני הכלאיים של אומגה".
הערות שוליים

↑  האופרה הישראלית - אלפא ואומגה
↑  מרב יודלביץ', אופרה במיליוני שקלים, באתר ynet, 23 בנובמבר 2000
↑  פרס אמנויות הבמה יוענק לאופרה אלפא ואומגה של גיל שוחט, באתר הארץ, 19 בפברואר 2002