stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לואיס לאון סאנצ'ס
ביוגרפיה > אסטנה (2015–2021)

סאנצ'ס חזר לקבוצה מהדרג הבכיר לאחר שהצטרף לאסטנה הקזחית. הוא סיים חמישי בוואלטה אה מורסיה (מרוץ חד יומי) וחמישי בוואלטה או אלגארבה. סאנצ'ס ערך את הופעת הבכורה שלו בג'ירו ד'איטליה, הוא סיים במקום ה-2 בקטע ה-14 שהיה נגד השעון. לאחר מכן סאנצ'ס ייצג את ספרד במשחקים האירופיים באותה השנה שהתקיימו בבאקו, הוא זכה במדליית זהב במרוץ הכביש ובמדליית ארד בנגד השעון. הוא נבחר לוואלטה אספנייה ועזר לפאביו ארו לנצח את המרוץ, כשהוא עצמו לא מתבלט, כשהתוצאה הטובה שלו במרוץ הייתה מקום 14 בקטע ה-17.
ב-2016, סיים במקום השני בוואלטה אה ולנסיה. הוא ניצח את הקטע השני בוולטה או אלגארבה ובמקום ה-11 במונומנט מילאנו - סן רמו. הוא השתתף בטור דה פראנס אבל לא בלט. לאחר מכן השתתף גם בוואלטה אספנייה ושם כבר בלט יותר, הוא סיים ארבע פעמים בתוך העשירייה הראשונה, כשהתוצאה הטובה מבין הארבעה הייתה בקטע השישי, 20 שניות לאחר סיימון ייטס שניצח. לאחר מכן השתתף סאנצ'ס באליפות אירופה, הוא סיים עשירי במרוץ הכביש ובמקום ה-12 בנגד השעון.
ב-2017, סיים רביעי בוולטה או אלגארבה, 59 שניות אחרי פרימוז' רוגליץ' המנצח. הוא השתתף שנית בג'ירו ד'איטליה וסיים שלישי בקטע ה-8, רביעי בקטע ה-10 ושביעי בקטע ה-19. הוא השתתף גם בוואלטה אספנייה והתוצאה הטובה ביותר שלו במרוץ הייתה מקום רביעי בקטע ה-6. לאחר מכן ניצח את מרוץ גראן פרמיו ברונו בגלי, מבריחת יחיד.
את עונת 2018 פתח סאנצ'ס באוסטרליה, כשסיים שמיני בטור דאון אנדר. הוא סיים שני בוואלטה אה ולנסיה וניצח את מרוץ וואלטה מורסיה. הוא סיים חמישי בוואלטה אה אנדלוסיה ושמיני בטור של האלפים כשהוא גם מנצח את הקטע הרביעי במרוץ. הוא השתתף בפעם השנייה ברצף והשלישית בכללי בג'ירו ד'איטליה 2018, התוצאה הטובה ביותר שלו הייתה מקום שמיני בקטע ה-4 וסייע למיגל אנחל לופס לסיים את המרוץ במקום השלישי. לאחר מכן סיים חמישי במרוץ "לה רוט ד'ידאוקסיטאני וסיים רביעי במרוץ הכביש באליפות ספרד. הוא ניצח את הקטע השני בטור של אלמטי וסיים את המרוץ במקום הרביעי. לקראת סוף העונה, סיים שמיני בטור של גואנשי.
גם את עונת 2019 פתח סאנצ'ס בטור דאון אנדר והפעם עלה למקום הרביעי, 19 שניות מדריל אימפי המנצח. הוא ניצח את הוואלטה מורסיה, שבניגוד לשנה שעברה, הפעם הייתה מרוץ קטעים עם שניים כאלו וסאנצ'ס ניצח גם את קטגוריית הנקודות. הוא סיים תשיעי בפריז - ניס ושני בגראן פרמיו מיגל אינדוראין. סאנצ'ס ניצח את הקטע השני בטור דה סוויס וסיים שני במרוץ הכביש באליפות ספרד. הוא נבחר לטור דה פראנס, אך פרש מהמרוץ לפני הקטע ה-17. הוא נבחר גם לוואלטה אספנייה ושם סיים את המרוץ במקום ה-23, כשהתוצאה הטובה ביותר שלו היא מקום 3 בקטע ה-16 (כשבקטע ניצח בן קבוצתו, יאקוב פוגלסן) וניצחון בנגד השעון הקבוצתי. סאנצ'ס סייע למיגל אנחל לופס לסיים את כל המרוץ במקום ה-5.
ב-2020, ניצח את הקטע השני בוואלטה מורסיה וב-23 באוגוסט הפך לראשונה לאלוף ספרד במקצה הכביש, לאחר שחבר לחסוס הראדה בקילומטר האחרון של המרוץ, ולבסוף הקדים את גורקה איזאגירה ווינסנטה גרסיה די מתאוס ב-15 שניות, בעוד הראדה סיים רק במקום ה-15 ובפער של דקה עקב תקלה טכנית שעיכבה אותו.
פרשיות סמים

בתחילת 2012 החליטה קבוצת רבובנק להשעות את סאנצ'ס ללא הגבלת זמן במטרה לחקור את מערכת היחסים שלו הרופא אופמיאנו פונטאס, רופא שהואשם בסימום ספורטאים מבצע פוארטו.
באוקטובר 2013, הודיעה רבובנק (שהפכה לבלקין) שתשחרר את סאנצ'ס מהקבוצה בעקבות הקשר שלו עם הרופא המדובר וההאשמות שהיו סביב סאנצ'ס למבצע פוארטו.
הערות שוליים

↑  במקור ולוורדה סיים תשיעי אך לאחר הפסילה של ברנרד קוהל שסיים שמיני, הוא הועלה למקום השמיני
↑  במקור סיים שלישי, אך לאחר שלילת הישגיו של אלחנדרו ולוורדה מעונה זו, הועלה למקום השני.
↑  לאחר פסילתם מהתחרות של אלברטו קונטדור ודניס מנצ'וב
↑  במקור סיים עשירי, אך לאחר פסילתו של אזקייל מוסקוורה הועלה למקום התשיעי.
סאנצ'ס בטור דה פראנס 2012
מארינר סימן 2

איור רעיוני של חללית CRAF המבוססת על מארינר סימן 2
איור רעיוני משנת 1988 של חללית SOTP המבוססת על מארינר סימן 2, בהמשך עוצב מחדש לחללית קאסיני-הויגנס
מארינר סימן 2 (באנגלית: Mariner Mark II) הייתה תוכנית לסדרת חלליות בלתי מאוישות לחקר מערכת השמש החיצונית, אשר הייתה אמורה להיות מפותחת ומתופעלת על ידי המעבדה להנעה סילונית בין השנים 1990-2010.
רקע

לאחר משימות של מיליארדי דולרים בתוכנית פלאגשיפ בשנות ה-70, נאס"א חיפשה בשנות ה-80 כיוון זול יותר לשנות ה-90 והלאה. שני פרויקטים התגבשו בשנת 1983 בוועדה לחקר מערכת השמש של נאס"א, תוכנית פלנטרי אובסרבר ומארינר סימן 2.
תוכנית אובסרבר שהחלה עם מארס אובזרבר, תוכננה כסדרה של משימות בעלות נמוכה במערכת השמש הפנימית, בהתבסס על לוויינים מסחריים המקיפים את כדור הארץ, בעוד מארינר סימן 2 הייתה תוכנית לסדרת חלליות גדולות לחקר מערכת השמש החיצונית.
חלליות במארינר סימן 2 תוכננו להשתמש בתכנון סטנדרטי וכך גם בתוכנה וחומרה, רובם ממשימות קודמות כמו תוכנית וויאג'ר וגלילאו וכן מספר טכנולוגיות חדשות, כגון גירוסקופ מתקדם, כאשר המטרה היא חיסכון בעלויות. התקווה הייתה להפחתת עלויות משימה לסביבות 400 מיליון דולר, כחצי מעלות גלילאו.
שתי המשימות הראשונות של הפרויקט היו משימה לשבתאי והירח שלו טיטאן, הגשושית שבתאי/טיטאן (בהמשך נקראה קאסיני) ו-Comet Rendezvous Asteroid Flyby אושרו על ידי הקונגרס בשנת 1990.
משימות אחרות שתוכננו לחלליות מארינר סימן 2 היו בהובלת סוכנות החלל האירופית: רוזטה וניו הורייזונס.
עם זאת, הקונגרס כפה קיצוצים בתקציבי 1992-1993 אשר גרמו לביטול משימת Comet Rendezvous Asteroid Flyby ודחייה במשימת קאסיני מאפריל 1996 לאוקטובר 1997. במטרה להציל את המשימה נאס"א ביצעה שינויים משמעותיים בעיצוב במטרה להקטין את עלויות הפרויקט תוך שמירה על תאריך השיגור באוקטובר 1997.
לאחר מכן החליפה נאס"א את תוכנית מארינר סימן 2 בתוכנית דיסקברי.
ראו גם

תוכנית מארינר
תוכנית וויאג'ר
תוכנית פיוניר
| תוכניות נאס"א לחקר מערכת השמש |
| --- | --- | --- |
| פעילות | אקספלורר • וויאג'ר •  חקר מאדים • משימות פלנטריות (דיסקברי • גבולות חדשים • חקר מערכת השמש) • פלאגשיפ • חקר עולמות אוקיינוס |  |
| הושלמו | פיוניר • מארינר • לונר אורביטר • ריינג'ר • סרוויור • אפולו • ויקינג • פלנטרי אובסרבר • MESUR • מרס סרוויור 98 • מארס סקאוט • מארס רובר |  |
| בוטלו | פלנטרי גראנד טור • וויאג'ר (מאדים) • פרומתאוס • קונסטליישן • ניו מילניום • מארינר סימן 2 |  |
היכל מנורה מבטחים

| --- | --- |


 כינוי:  יד אליהו
 שמות קודמים:  היכל הספורט ע"ש יוסף בורשטיין היכל נוקיה (2004–2014)
 כתובת:  רחוב יגאל אלון 51
 מיקום:   יד אליהו, תל אביב-יפו, ישראל
 קואורדינטות:  32°03′39″N 34°47′29″E﻿ / ﻿32.060947°N 34.791333°E﻿ / 32.060947; 34.791333
 תקופת הפעילות:  17 בספטמבר 1963 – הווה (61 שנים)
 שופץ:  1968–1971, 2005–2007
 הורחב:  1971, 2007
 בעלים:  עיריית תל אביב-יפו
 מפעיל:  חברת היכלי הספורט תל אביב-יפו
 משטח:  פרקט
 קבוצות:  מכבי תל אביב (1964–הווה) הפועל תל אביב (2005–2006, 2025–הווה) הפועל רמת גן (1974–1984) נבחרת ישראל בכדורסל
 מושבים:  10,383
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה מפורטת #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היכל מנורה מבטחים (נקרא גם "היכל הספורט יד אליהו") הוא היכל כדורסל ובידור הממוקם בשכונת יד אליהו שבתל אביב. בהיכל 10,383 מקומות ישיבה ומתקיימים בו אירועי ספורט, בידור וכנסים מהבולטים בישראל.
היכל הספורט, השייך לעיריית תל אביב-יפו ומנוהל על ידי חברת "היכלי הספורט תל אביב-יפו", משמש כמגרשן הביתי של קבוצות הפועל ומכבי תל אביב בכדורסל. ההיכל נחשב לאחד ממגרשי הכדורסל הביתיים ביותר באירופה. בעבר גם קבוצת הכדורעף של מכבי תל אביב אירחה את משחקיה הביתיים בהיכל, עד לפתיחתו של אולם הספורט הדר יוסף בשנת 1995.
ההיכל מורכב משני מפלסים (אולם ויציע), שכל אחד מהם מחולק ל-12 שערים. עד פתיחתו של פיס ארנה ירושלים בשנת 2014 היה היכל מנורה מבטחים ההיכל הגדול בישראל. במשך השנים הועלו בו אירועים המוניים שונים, כגון פסטיגלים, מחזות זמר, הופעות של זמרים מישראל ומהעולם, כנסים של הציבור החרדי ותחרויות הרובוטיקה של ארגון FIRST.
ב-12 בדצמבר 2015 נבחר האולם לארח את אחד מארבעת הבתים במסגרת אליפות אירופה בכדורסל 2017.
היסטוריה

ההיכל נבנה בשנת 1963, כמגרש פתוח ללא קורת גג, כחלק מקומפלקס ספורט שבו הייתה גם בריכת גלית. המגרש, שנקרא אז על שם סגן ראש עיריית תל אביב-יפו יוסף בורשטיין, היה מרוצף באריחים, והכיל כ-5,000 מקומות ישיבה על יציעי בטון (המהווים כיום את גוש המושבים התחתון). המגרש נחנך ב-17 בספטמבר 1963 במשחק בין נבחרת ישראל בכדורסל לנבחרת יוגוסלביה. במגרש זה התקיימו רוב משחקי נבחרת ישראל בכדורסל ומשחקי מכבי תל אביב. בין המשחקים במגרש היו ניצחונותיה של מכבי תל אביב ב-1967 על חובנטוד בדאלונה במשחק שהוכתר מאז בשם "נס בדאלונה" ועל איניס וארזה במשחק השני של גמר גביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל (מכבי תל אביב נוצחה בסיכום שני המפגשים), ועל קבוצת הפאר ריאל מדריד ב-1968.
בסוף שנות ה-60 עבר המגרש שיפוץ יסודי ובפועל נבנה מחדש בתכנונם של האדריכל זאב פורת והמהנדסים אריה זינגר ואשר מילשטין. פרויקט השיפוץ של ההיכל נוהל על ידי גרשון פורמן, מנהל אגף האירועים של עיריית תל אביב באותה התקופה, שעם סיום השיפוץ מונה להיות מנכ"ל ההיכל והמשיך בתפקידו זה במשך 25 שנה, עד שנת 1996. למבנה הוסף היציע העליון שהשלים את מספר המושבים לכ-10,000. בנוסף, קורה המבנה בתקרת מתכת והמגרש הפך לאולם סגור. הוקם אולם המתנה ("פואייה") עליון, בו גם אולם לקבלת אורחים ומשרדים להנהלת ההיכל. נבנו מזנונים וחדרי שירותים נוספים עם מערכת מיזוג, זירת המשחקים הוגדלה והותאמה גם למשחקי כדורעף, כדוריד ולאירועים רב תכליתיים, הותקנה תאורה המתאימה לצורכי צילומי טלוויזיה ומופעים תיאטראליים, ומערכת החשמל הותאמה לצורכי המבנה המוגדל. עם סיום העבודות, באוגוסט 1971, היה היכל הספורט אחד ממתקני הספורט המשוכללים והמתקדמים באירופה באותה עת. בעקבות המעבר לאולמות סגורים באמצע שנות ה-70 שימש ההיכל כאולמן הביתי של מספר קבוצות, בהן הפועל תל אביב.
משחק הפתיחה של האולם המחודש היה משחק כדורסל בין נבחרת ישראל לבין פלקנסטרו קאנטו האיטלקית שנערך ב-15 בפברואר 1972, בו ניצחה ישראל 80–70. משחקים חשובים נוספים בקנה מידה אירופי שנערכו בהיכל היו גמר גביע אירופה לאלופות בין איניס וארזה לבין יוגופלסטיקה ספליט ומשחקי פיינל פור היורוליג בשנים 1994 ו-2004, אליו העפילה מכבי תל אביב לאחר שניצחה את ז'לגיריס קובנה במשחק המכונה "נס ז'לגיריס", שאף הוא נערך באולם זה.
בין 2005 ל-2007 עבר ההיכל שיפוץ אדריכלי רחב-היקף שכלל הרחבה של קירות, הוספת כאלף מקומות ישיבה, קוביית מסכים היורדת מהתקרה, מסכי פרסומות דיגיטליים ו-24 תאי צפייה והוספת חנויות ומסעדות בשטחו. בנוסף הוחלפו כיסאות המתכת האדומים בכיסאות פלסטיק כחולים מתקפלים, ומקומות הישיבה לנכים הועברו מהפרקט לאולם. במסגרת השיפוץ הושארה פינה נוסטלגית בעלייה ליציע מס' 6 וניתן לראות שם בין היתר איך נראתה טריבונה טרום השיפוץ ואיך היו מסודרים כיסאות המתכת האדומים. בשנת 2011 פרסם מבקר המדינה דוח על מחדלים בהליך השיפוץ באולם. שטח ההיכל, נכון ל-2024, הוא כ-23,460 מ"ר בנויים.
בשנים 2009 ו-2010 אירח ההיכל מפגשי גביע דייוויס בטניס בין נבחרת ישראל ונבחרות רוסיה ואוסטריה.
בעונת 2011/2012 אירח ההיכל את פיינל פור הליגה האדריאטית, בו השתתפה מכבי תל אביב ובסיומו זכתה באליפות.
ב-2023 הורכבו על גג ההיכל פאנלים סולאריים שיוכלו להפיק עד 252 קילו ואט חשמל.
בינואר 2025 החל לשמש גם כביתה הזמני של הפועל תל אביב, בשל רצון המועדון להגדיל את מספר המנויים שלו מעבר לקיבולת הנוכחית של היכל קבוצת שלמה. כמו כן, מיועד היכל קבוצת שלמה לעבור שיפוץ שבמסגרתו תורחב הקיבולת שלו, ובמקרה כזה תשחק הפועל תל אביב בהיכל מנורה מבטחים עד לתום העבודות.
שימושים נוספים

בנוסף לשימוש בעת אירועי ספורט, היכל הספורט משמש גם להופעות תרבות שונות של אמנים מישראל ומחוצה לה, לכנסים ואירועים ולהצגות ומופעים, בעיקר בחנוכה. בהיכל נערכו הופעות של אמנים בין-לאומיים שונים כמו פול אנקה, רוד סטיוארט, ניל סדקה, שארל אזנבור, פיליפ קירקורוב, סקורפיונז, סינדי לאופר, טייק ד'את, וסטלייף, פייב, LMFAO, אלישה קיז, שון פול, חואן לואיס גרה, נטליה אוריירו, טין אנג'לס, לאלי אספוסיטו, חוליו איגלסיאס, ואנריקה איגלסיאס.
בשנות השמונים אירח האולם את תחרויות ועד שנת 2006 שימש כאולם ההצגות המרכזי של הפסטיגל. כמו כן צולמו בו תוכניות הגמר של הישרדות, גמר תוכנית גילוי הכישרונות אייל גולן קורא לך, גמר דה וויס ישראל בעונה השנייה ופרקי האודישנים של אקס פקטור ישראל (2013), וכן הופעות של גאליס והחממה. משנת 2005 ההיכל מארח כל שנה תחרות רובוטיקה של ארגון FIRST, תחרות הנמשכת שלושה ימים בין קבוצות רובוטיקה מכל רחבי הארץ.
שם ההיכל

עם פתיחתו נקרא באופן רשמי "היכל הספורט ע"ש יוסף בורשטיין", על שמו של איש מפא"י שהיה סגן ראש עיריית תל אביב, אך נודע בשמו הבלתי רשמי "היכל הספורט יד אליהו" על שם שכונת "יד אליהו" בה הוא ממוקם. בשנים 2004–2014 נקרא ההיכל בשם המסחרי "היכל נוקיה" בעקבות הסכם שנחתם בין חברת היכלי הספורט תל אביב-יפו לחברת יורוקום. על פי ההסכם שילמה יורוקום 6.6 מיליון דולר לצורך מימון חלק מעלות השיפוץ שעבר ההיכל בשלוש השנים הבאות ובתמורה קיבלה את הזכויות על שם האולם עד סוף שנת 2014. שם זה מלווה את ההיכל בפי רבים עד היום.
בשנת 2014 שילמה חברת מנורה מבטחים 20 מיליון שקלים בעבור הזכויות על שם האולם, ועקב כך הוסב שמו ב-1 בינואר 2015 ל"היכל מנורה מבטחים".
גלריה

יד אליהו, 1964, לפני הוספת היציע העליון והגג
מבט על ההיכל מבחוץ
ההיכל במהלך הופעה של משינה, אפריל 2013
מבט פנימי על ההיכל משער 11, במהלך משחק של מכבי תל אביב נגד ברצלונה.
מראה ההיכל ביום גשום
מבט פנימי על ההיכל משער 4 במהלך משחק גביע דייוויס בין נבחרת ישראל לנבחרת רוסיה
מבט פנימי על ההיכל במהלך משחק של נבחרת ישראל בכדורסל
תמונה פנורמית של ההיכל במהלך משחק גביע דייוויס בין נבחרת ישראל לנבחרת רוסיה
ראו גם

היכלי כדורסל בישראל
הדרבי של תל אביב (כדורסל)
כדורסל בישראל
לקריאה נוספת

עפר שלח, נובאדי פאקס וויז מכבי אין דה יד; בתוך: ספורט 5 - הספר, עורך: ירון טלפז, עמ' 124–127, טבע הדברים, 2002
הערות שוליים

↑  האתר הרשמי
↑   אריה ליבנת, הפועל תל אביב שוב ביד אליהו, ויכולה להרגיש בבית, באתר הארץ, 10 בינואר 2025
↑  אבי סגל, אולם ומלואו: דירוג האולמות הכי ביתיים ביורוליג, באתר ישראל היום, 1 במאי 2023
↑  הערב: ישראל - יוגוסלאויה בכדורסל בפעם החמישית, דבר, 17 בספטמבר 1963
↑  ברוך דגון, היכל פאר לספורט הישראלי, דבר, 23 במאי 1971
↑  יעקב ברוש, היכל של ספורט, דבר, 1 באוקטובר 1973
↑  היום לפני, באתר ספסל, 15 בפברואר 2010
1 2  אוהד גרינוולד‏, המבקר חושף ובועט: מחדלי נוקיה, באתר וואלה, 17 במאי 2011
↑  62% מודעים לשינוי השם של יד אליהו להיכל נוקיה, באתר וואלה, 7 ביוני 2004
↑  שני שילה, משחק חוץ, באתר הארץ, 29 ביוני 2007
↑  אהרל'ה ויסברג, היכל נוקיה - הסוף?, באתר ישראל היום, 11 באוגוסט 2014
↑  טל וולק, ‏השם החדש של יד אליהו: "היכל מנורה מבטחים", באתר גלובס, 7 בדצמבר 2014
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: דרן ארנה אנטוורפן | גמר גביע אירופה לאלופות האולם המארח  1972 | הבא: קאונטי הול סארט טילמן לייז' |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: היכל השלום והאחווה פיראוס | פיינל פור הליגה האירופית של פיב"א האולם המארח  1994 | הבא: היכל הנסיך פיליפה סרגוסה |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: פלאו סן ז'ורדי ברצלונה | פיינל פור היורוליג האולם המארח  2004 | הבא: אולימפיסקי מוסקבה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 37b1e4be-5bc9-424f-9b8e-7b7a9fa4707f
האזור ההאדלי

שכבות האוקיינוס
האזור ההאדלי (בלעז: Hadal zone; ביוונית: "דמוי-האדס", כלומר: בלתי-נראה") או האזור ההאדופלגי (Hadopelagic zone) הוא הכינוי לעמודת המים באזורים העמוקים ביותר באוקיינוס, בעומק שלמן 6,000 מטר ומטה, ועד לקרקעית (האזור הדמרסלי (Demersal zone) והאזור הבנתי (Benthic zone). מקור השם הוא שמו של אל השאול היווני האדס – הבלתי נראה.
תנאים

בשנת 1960 הגיעו ז'אק פיקאר (Jacques Piccard) ודון וולש (Don Walsh) לשקע מריאנה, השקע העמוק ביותר על-פני כדור הארץ, שעומקו כ-10,911 מטרים, והבחינו ביצורים חיים.
מקובל לחשוב כי רוב החיים בעומק זה נתמכים על ידי שלג ימי או על ידי פעולות כימיות מסביב לארובות הידרותרמיות. המחסור באור והלחץ העצום יוצרים סביבת חיים עוינת, שאליה הסתגלו רק מינים ספורים. מכיוון שאור השמש אינו חודר לשכבה זו, צמצמו מינים רבים בים העמוק את יכולת הראייה לטובת הגדלת העיניים, הקולטות הבזקים ביולומינסנטיים. למרבית היצורים המתגוררים בסביבות הקרקעית אין פיגמנטים כלל, מאחר שבהיעדר אור אין כל משמעות לצבע.
הלחץ יכול להגיע עד 1,100 אטמוספירות. באזורים שבהם לחץ נמוך יותר, ימותו יצורים אלה.
המינים הנפוצים באזור, המסוגלים להתמודד עם הלחץ העצום, הם מדוזות, דגי צפע, תולעי צינור ענקיות, צדפות וחכאים.
ראו גם

שקע מריאנה
אזור התהומות
הערות שוליים

↑  A. Aristides Yayanos & Allan S. Dietz, Death of a Hadal Deep-Sea Bacterium After Decompression, Science, 29 April, 1983
↑  גיא פז, מפגש עם תולעי המעמקים, באתר ynet, 16 בנובמבר 2006
עוקץ פלדה

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  פצצת מרגמה מונחית
 ארץ ייצור:  ישראל ישראל
 יצרן:  אלביט מערכות
 פיתוח:  ישראל תעש מערכות ואלביט מערכות
 שימוש ראשון:  מלחמת חרבות ברזל, 13 באוקטובר 2023
 מלחמות ומבצעים:  מלחמת חרבות ברזל
 תקופת השירות:  2022–הווה (כ־3 שנים)
 משתמשים:   צה"ל
 פלטפורמת שיגור:  מרגמות "קשת" ו"חנית"
 ממדים
 קוטר:  120 מ"מ 
 ראש קרב והנחיה
 הנחיה:  הנחיית לייזר והנחיית GPS
 
פצמ"ר "עוקץ פלדה" שבריר שנייה לפני פגיעה במטרה
מרגמת "קשת" ועליה פצמ"ר "עוקץ פלדה"
עוקץ פלדה היא פצצת מרגמה (פצמ"ר) מונחית תוצרת אלביט מערכות, שנמצאת בשימוש בצה"ל במרגמות 120 מ"מ "קשת" ו"חנית" שבשירות חיל הרגלים. הפצמ"ר בעל הנחיה כפולה: הנחיית לייזר והנחיית GPS. "עוקץ פלדה" היא ארטילריה של צה"ל ברמת הגדוד שתאפשר לגדודי החי"ר פגיעה מדויקת במטרות איכות, כולל במטרות בתוך שטח בנוי, תוך הפחתת הסיכון לפגיעה בבלתי מעורבים.
פיתוח "עוקץ פלדה" החל בתעש מערכות ב-2011 והמשיך באלביט מערכות אחרי שרכשה את תעש מערכות. ב-14 במרץ 2021 סיימה "עוקץ פלדה" סדרת ניסויים מוצלחים שחתמו את שלב הפיתוח והגדירו אותה כמוכנה למסירה לצה"ל. צה"ל הצטייד ב"עוקץ פלדה" במהלך 2021–2022 וצוותים בפלוגות חשיפה-תקיפה מפעילים את הפצמ"ר.
השימוש המבצעי הראשון ב"עוקץ פלדה" נעשה במלחמת חרבות ברזל, כאשר יחידת מגלן השמידה באמצעותה עמדה של חמאס. עד 22 באוקטובר נעשה בה שימוש שש פעמים ברצועת עזה ושבע פעמים בחזית הלבנונית במהלך המלחמה.
ב-29 ביולי 2024 הודיע משרד הביטחון כי הוא רוכש פצצות מרגמה מסוג "עוקץ פלדה" בעלות 815 מיליון ש"ח.
הערות שוליים

↑  יואב זיתון, הראשון מסוגו בעולם: הפצמ"ר המדויק מגיע לצה"ל | צפו בתיעוד מהניסוי, באתר ynet, 14 במרץ 2021
↑   הפצמ"ר המדויק והראשון מסוגו בעולם - נכנס לשימוש בצה"ל, באתר צה"ל, 8 בספטמבר 2022
↑   ירדן מושליון, כך פלוגת ה'חשיפה-תקיפה' מכפילה את הכוח בזירת הקרב, באתר צה"ל, 29 בדצמבר 2021
↑   שימוש מבצעי ראשון של מגלן ב"עוקץ פלדה", באתר צה"ל, 22 באוקטובר 2023.
↑  יואב זיתון, שימוש מבצעי ראשון בפצמ"ר המדויק "עוקץ פלדה" | תיעוד, באתר ynet, 22 באוקטובר 2023.
↑  משרד הביטחון, משרד הביטחון מחזק את עצמאות הייצור בישראל ורוכש מחברת 'אלביט מערכות׳ פצצות מרגמה מסוג "עוקץ פלדה" לצה״ל בשווי 815 מיליון ₪., באתר טוויטר
מאט דוהרטי

מתיו "מאט" ג'יימס דוהרטי (באנגלית: Matthew "Matt" James Doherty; נולד ב-16 בינואר 1992) הוא כדורגלן אירי, המשחק כמגן ימני בוולברהמפטון וונדררס ובנבחרת אירלנד.
קריירת מועדונים

דוהרטי אותר על ידי וולברהמפטון וונדררס בזמן ששיחק עבור Bohemian במשחק הכנה נגדם ביולי 2010 ובמהרה חתם על עסקה לשנתיים. (עם אפשרות לשנה נוספת) במועדון האנגלי תמורת סכום של 75,000 ליש"ט. המגן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון ב-8 בינואר 2011 בתיקו בגביע האנגלי נגד דונקסטר רוברס, לפני שערך הופעת בכורה בפרמייר ליג ב-24 בספטמבר 2011 נגד ליברפול.
בינואר 2012 דוהרטי הושאל למועדון הסקוטי היברניאן לחלק האחרון של עונת 2011/12. לאחר הופעת הבכורה שלו בניצחון 0–1 מול קילמרנוק ב-4 בפברואר בגביע הסקוטי, הוא הופיע בסך הכל 17 פעמים עבור המועדון, בהן כבש פעמיים. משחקו האחרון היה גמר הגביע הסקוטי 2012, בדרבי נגד הארט אוף מידלות'יאן שם הפסיד עם קבוצתו 1–5. הערותיו של דוהרטי לאחר המשחק בראיונות ובטוויטר ספגו ביקורת על ידי אוהדי הקבוצה, ודוהרטי התנצל לאחר מכן על ביצועי הקבוצה.
באוקטובר 2012 הושאל דוהרטי לברי מהפוטבול ליג הראשונה בעסקה לשלושה חודשים. יומיים לאחר מכן, ערך דוהרטי את הופעת הבכורה שלו עבור הקבוצה, בהפסד 0–1 לסווינדון טאון. דוהרטי הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה אך בעיות כלכליות במועדון גרמו לכך ששחקנים מושאלים שלהם, כמו דוהרטי, נאלצו לחזור למועדונים שלהם, ובכך חזר דוהרטי לוולברהמפטון וונדררס בינואר 2013. דוהרטי הפך שחקן הרכב קבוע במועדון ובספטמבר 2013 האריך את חוזהו במועדון. שער של דוהרטי מול פולהאם במהלך עונת 2015/16, זכה בשער העונה של המועדון לאותה העונה. ב-26 בספטמבר 2017 חתם דוהרטי על חוזה חדש ששומר עליו בוולבס עד קיץ 2021. לקראת סיום עונת 2017/18, וולבס עלתה שוב לפרמייר ליג לאחר שש שנות היעדרות.
דוהרטי הבקיע את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג בהופעתו התשיעית בפרמייר ליג ב-6 באוקטובר 2018 מול קריסטל פאלאס כשהוולבס ניצחו 0:1. יומיים לאחר מכן הוכרז כי דוהרטי זכה בפרס שחקן החודש בפרמייר ליג לחודש ספטמבר. בכך הפך רק לשחקן האירי הרביעי שזכה בפרס זה בתולדות הפרמייר ליג. ב-15 בפברואר 2019 חתם דוהרטי על חוזה חדש בוולברהמפטון וונדררס עד קיץ 2023.
ב-8 באוגוסט 2019, הבקיע דוהרטי את השער הראשון של הוולבס בניצחון 0–4 על פיוניק ירוואן בהופעת הבכורה האירופית שלו בסיבוב השלישי במוקדמות הליגה האירופית.
ב-30 באוגוסט 2020, עבר דוהרטי לטוטנהאם הוטספר בעסקה שנעמדה ב-15 מיליון אירו.
את הופעת הבכורה ערך במחזור הראשון של עונת 2020/2021 ב-13 בספטמבר בהפסד קבוצתו 0–1 לאברטון. ב-26 בפברואר 2022 כבש שער בכורה בניצחון 0–4 על לידס יונייטד.
קריירה בינלאומית

דוהרטי ייצג את נבחרות אירלנד מתחת לגיל 19 ובנבחרת עד גיל 21. דוהרטי יכול היה לייצג גם את נבחרת הולנד, מכיוון שאמו הולנדית.
דוהרטי זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת ב-11 במרץ 2016 למשחק הידידות של אירלנד נגד שווייץ וסלובקיה. את הופעת הבכורה שלו ערך ב-23 במרץ 2018, בהפסד 1:0 לטורקיה, דוהרטי עלה כמחליף במקומו של הקפטן סיימוס קולמן.
תארים

אליפות הפוטבול ליג הראשונה: 2013/2014
אליפות הצ'מפיונשיפ: 2017/2018
שחקן העונה של וולברהמפטון וונדרס: 2015/2016
שחקן החודש בפרמייר ליג: ספטמבר 2018
הערות שוליים

↑  Wolverhampton Wanderers | News | Latest News | Latest News | Doherty's Dream Delight, web.archive.org, ‏29 בספטמבר 2010
↑  Doherty focused on Wolves, Sky Sports (באנגלית)
↑  In pictures: Matt Doherty cleans up at Wolves' end of season awards, www.expressandstar.com (באנגלית)
↑  Doc's New Deal, www.wolves.co.uk (באנגלית)
↑  Joe Edwards, Wolves' Matt Doherty voted PFA Fans' Player of the Month, www.expressandstar.com (באנגלית)
↑  Matt Doherty becomes only the fourth Irish player to win Premier League Player of the Month, JOE.ie (באנגלית)
↑  "Wolves: Conor Coady and Matt Doherty sign new deals until 2023". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2019-02-15. נבדק ב-2020-08-09.
↑  Joe Edwards, Matt Doherty living the dream with Wolves, www.shropshirestar.com (באנגלית)
ליילנד טיטאן (B15)

| --- | --- |

ליילנד טיטאן (B15)
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  British Leyland Motor Corporation
 שנות ייצור:  1978–1984
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 מודל קודם:  Daimler Fleetline 
 מודל אחריו:  Leyland Olympian
 אורך:  9,560 מ"מ
 רוחב:  2,500 מ"מ
 גובה:  4,400 מ"מ
 משקל:  15.150 טון
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע ליילנד סדרת 500, המפיק 170 כ"ס (מנוע דיזל) מנוע ליילנד סוג "ליילנד TL11" (מנוע דיזל)  מנוע "Gardner" סוג "Gardner 6LXB"
 
ליילנד טיטאן (B15) (באנגלית: Leyland Titan B15) הוא אוטובוס קומתיים מתוצרת יצרנית כלי הרכב הבריטית"ליילנד" (שם מלא: "BritishLeylandMotor Corporation") אשר יוצר בין השנים 1978–1984.
ליילנד טיטאן (B15)

מנוע דגם ה-"ליילנד טיטאן (B15)" הורכב מאחור
לדגמי "ליילנד טיטאן (B15)" הורכבו 1-2 דלתות.
מספר המושבים בדגם: קומה תחתונה:
22 | 25 | 27, קומה עליונה: 44
ליילנד טיטאן בלונדון

100 יחידות (T1–100), משנת 1979
150 יחידות (T101–250), משנת 1980
150 יחידות (T251–400), משנת 1981
275 יחידות (T401–675), משנת 1982
210 יחידות (T676–885), משנת 1983
240 יחידות (T886–1125), משנת 1984
תמונות

ליילנד טיטאן (B15) בדובאי
ליילנד טיטאן (B15)
ליילנד טיטאן (B15), שנת 1979
ליילנד טיטאן (B15)
ליילנד טיטאן (B15), שנת 1978
ליילנד טיטאן (B15)
ליילנד טיטאן (B15)
ליילנד טיטאן (B15)
ליילנד טיטאן (B15)
ליילנד טיטאן (B15)
ראו גם

ליילנד טיטאן (מנוע קדמי - דו קומתי)
ליילנד MCW אולימפיק
ליילנד סוויפט
ליילנד פנתר
ליילנד 15/20
ליילנד B21
ליילנד פנתר קוב
ליילנד קוב CU
ליילנד טייגר (מנוע קדמי)
ליילנד טייגר קוב
ליילנד טייגר
לקריאה נוספת

ליילנד טיטאן (B15) (aronline.co.uk/ar-cars)
ליילנד טיטאן (B15) - תמונות (ltmcollection.org/photos)
הערות שוליים

↑  אתר leylandsociety
↑  ליילנד טיטאן (B15) Underground, Overground: A London Transport Miscellany
↑  of the Leyland Titan brochure. ליילנד טיטאן (B15) Leyland Titan (B15) - Park Royal Vehicles Site
יחסי אוזבקיסטן–ישראל

| יחסי אוזבקיסטן–ישראל |
| --- | --- |
אוזבקיסטן: ישראל
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

אוזבקיסטן: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
447,400: 22,072
אוכלוסייה
36,767,644: 10,023,983
תמ"ג (במיליוני דולרים)
90,889: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,472: 50,868
משטר
רפובליקה נשיאותית: דמוקרטיה פרלמנטרית
שגרירים
פרוזה מחמודובה: זהבית בן הלל
בין מדינת ישראל לרפובליקת אוזבקיסטן מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים מאז 1992. היחסים החלו באותה השנה לאחר נפילת מסך הברזל, כשישראל הכירה בעצמאותה של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית וזו הכירה במדינת ישראל. לישראל שגרירות בטשקנט ולאוזבקיסטן שגרירות ברמת גן. שגרירת ישראל באוזבקיסטן משנת 2020 היא זהבית בן הלל. שגרירת אוזבקיסטן בישראל משנת 2020 היא פרוזה מחמודובה. קיים גם אתר הידידות הישראלית - אוזבקית בקריית גת.