stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכון משנת הרמב"ם

| --- | --- |

 בעלי תפקידים
 נשיא:  הרב רצון ערוסי
 יו"ר:  יוסף פרחי
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°04′00″N 34°51′29″E﻿ / ﻿32.066611111111°N 34.858027777778°E﻿ / 32.066611111111; 34.858027777778
 net-sah.org/blog/23090
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מכון משנת הרמב"ם(למפת גוש דן רגילה) מכון משנת הרמב"ם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכון משנת הרמב"ם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכון משנת הרמב"ם  he מכון משנת הרמב"םhe מכון משנת הרמב"םמפת __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono)  __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva) ממזרח: __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ סביון (יישוב) (in English: Savyon), __ יהוד-מונוסון (in English: Yehud-Monosson) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda) ממערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מכון משנת הרמב"ם – עמותת מכון משנת הרמב"ם (מכון מש"ה בראשי תיבות) היא עמותה המקדמת את חקר משנת הרמב"ם וחקר יהדות תימן.
המכון עוסק, חוקר ומוציא ספרים הנוגעים בהלכה, הגות, מנהגי תימן, משפט עברי, כולם ברוח משנת הרמב"ם. כמו כן, המכון מוציא ספרים עתיקים שטרם ראו אור, ביניהם מאור האפלה, מדרש הביאור, פירושים עתיקים על חמש המגילות ועוד. המכון נמצא כיום בקריית אונו, והרב רצון ערוסי, תלמידו של הרב יוסף קאפח, הוא נשיא העמותה. יוסף פרחי מכהן כיושב ראש העמותה.
המכון שותף בפורום המכונים התורניים-ציונים, 'פורום חותם'.
על המכון

עיקר עיסוקו של המכון הוא בספרים ובחיבורים העוסקים במשנת הרמב"ם, חלק מרכזי מהם, נכתבו בערבית ותורגמו על ידי הרב יוסף קאפח. כמו כן, המכון הוציא ספרים רבים של ראשוני ספרד.
גולת הכותרת של המכון, הוא מחקרו המרכזי של הרב קאפח, משנה תורה לרמב"ם, שיצא על פי כתבי יד עתיקים מתימן, ב-24 כרכים. הסדרה שכללה אוסף פירושים מכשלוש מאות מפרשים שונים, רוכזה ובוארה על ידי הרב קאפח, בצמוד להלכות שכתב הרמב"ם.
במסגרת המכון הוצאו מספר רב של ספרים של רב סעדיה גאון. ביניהם, הנבחר באמונות ובדעות, פירושו לתורה, ופירושיו לחמש מגילות, איוב, משלי, תהילים ודניאל. כמו כן, יצאו הספרים "הכוזרי", "תורת חובות הלבבות", "ספר האמיתיות" ועוד.
כיום המכון עוסק, בנוסף, בהפצת תורתו של הרב קאפח. בין היתר, המכון הוציא עשרות דיסקים המכילים שיעורים של הרב קאפח, במורה הנבוכים, הקדמות הרמב"ם למשנה, שמונה פרקים, הנבחר באמונות ובדעות, ועוד. כמו כן, המכון מוציא כתב עת, "מסורה ליוסף", הכולל עשרות מאמרים העוסקים בתורת הרב קאפח, ביהדות תימן, משנת הרמב"ם ועוד.
אוצר מכון משה

אוצר מכון משה הוא תקליטור המכיל כותרים וספרים רבים שהוצאו במסגרת המכון.
ראו גם

הרב יוסף קאפח
מפתח רשת

מפתח רשת (באנגלית: Web developer) הוא מתכנת או מהנדס תוכנה שעיקר עבודתו בפיתוח יישומים ברשת ה-World Wide Web.
יישומי רשת משתמשים בפרוטוקול תקשורת בשם HTTP, כשהיישום עצמו עשוי לרוץ על שרת האינטרנט, על הדפדפן, או בשילוב של שניהם.
מלבד תכנות, מפתח רשת יכול לעסוק גם בנושאים נוספים כגון - עיצוב אתרי אינטרנט, ארכיטקטורת מידע (Information architecture), עיצוב והערכת ממשק משתמש (Usability Engineering), ומערכות לניהול תוכן רשת (Web content management system).
מפתחי רשת לעיתים מתמחים בפיתוח Front-end או Back-end. פיתוח Front-end כולל עבודה על ממשק המשתמש ומשתמש במגוון טכנולוגיות, בהן ECMAScript (ידוע גם כ-JavaScript).  פיתוח Back-end, הידוע גם כ"צד שרת", כולל לעיתים קרובות ממשק לבסיס נתונים.
כלים רלוונטיים

כלי פיתוח פופולריים: Aptana, ‏Dreamweaver, ‏ Visual Web Developer,‏ Zend Studio, ‏Eclipse ועוד.
שפות תכנות צד שרת: Java‏, Common Gateway Interface‏, PHP, ‏ASP.NET, ‏Ruby on Rails, .NET, Javascript (NodeJS)‎
שפות תכנות צד לקוח: JavaScript ,ActionScript HTML, XHTML, DOM, CSS, XUL‏, Silverlight
אחסון נתונים: מסדי נתונים, קבצים
Frameworks: Vue.js, AngularJS, React
ראו גם

Client server
Web 2.0
Web Service
מפתח שיחה

מפתח שיחה (Session key) הוא מפתח הצפנה חד-פעמי לשימוש מוגבל בדרך כלל התקשרות יחידה בין משתמש ושרת או משתמשים מרוחקים. מפתח שיחה מופק בדרך כלל בעזרת אלגוריתם כלשהו כגון מחולל מספרים אקראיים, בסמוך למועד השימוש בו ובדרך כלל לא חוזרים להשתמש בו פעמים נוספות. אם המפתח גדול דיו הסיכוי כי מפתח כלשהו יבחר באקראי פעמים נוספות קלוש ביותר. הצורך במפתח שיחה נובע מבעיית הפצת מפתחות הידועה (ראו להלן). מפתח שיחה טיפוסי משמש בדרך כלל להצפנה סימטרית והעברתו למקבל מוגנת באמצעים קריפטוגרפיים, כלומר המפתח מוצפן בעזרת מפתח אחר המכונה KEK (קיצור של Key encryption key) ובשום שלב לא מועבר באופן גלוי לכן אינו חשוף לציתות מצד יריב כלשהו.
בעיית הפצת מפתחות

בצופן סימטרי חובה על שני הצדדים, המצפין והמקבל להחזיק באותו מפתח. המצפין צריך להעביר את מפתח ההצפנה הסודי בדרך כלשהי למקבל, על מנת שיוכל לפענח את המסר נכונה. נגישות למפתח ההצפנה מצד גורם שלישי תאפשר לו לפענח את כל המסרים. מאחר שבטיחות מערכת כזו תלויה כל כולה בסודיות המפתח, הצורך בהעברת ובשמירת המפתח בסוד לאורך זמן הופכת לבעיה קשה. בעיה זו מכנים בעיית הפצת מפתחות (key distribution problem). הבעיה מחריפה עוד יותר כאשר מדובר ברשת משתמשים, שבה כל משתמש מעוניין שתהיה לו היכולת להתקשר עם כל משתמש באופן דיסקרטי, מבלי שאף אחד אחר יוכל להאזין. מספר המפתחות שיאלץ להחזיק עולה פלאים. רק לצורך המחשה ברשת של 15 משתתפים, כל אחד מהם יזדקק לשמור בסוד כ-15 מפתחות, מספר המפתחות הכולל מגיע ל-100 בקירוב. ליתר דיוק מספר המפתחות הכולל שנדרש עבור כל רשת של  \ n משתמשים הוא  \ n(n-1)/2 מפתחות. ברשת של אלפי משתמשים הדבר הופך כמעט לבלתי אפשרי.
מפתח שיחה מהווה פתרון יעיל לבעיה זו. בשיטה זו, המשתמשים אינם נדרשים לשתף (עבור כל זוג משתמשים) מפתח הצפנה נפרד. אלא תחת זאת, כל אחד מהמשתמשים משתף מפתח הצפנה סודי נפרד עם שרת מרכזי ייעודי שהוקצה למטרה זו, המכונה שרת הפצת מפתחות. כאשר משתמש מעוניין להתקשר עם משתמש אחר באופן בטוח, הוא עושה זאת באמצעות פנייה לשרת המרכזי. לאחר שזהותו של המשתמש אומתה, מחזיר לו השרת (ולעיתים גם לצד השני במקביל) מפתח התקשרות חד-פעמי המתאים להתקשרות זו בלבד, כשהוא מוצפן באמצעות מפתח ההצפנה הסודי המשותף להם. כאמור לשם כך על כל אחד מהמשתמשים ברשת לשתף בנפרד, מפתח הצפנה ארוך-טווח עם שרת המפתחות, שישרת אותו לצורך האימות מול שרת המפתחות בכל עת שיידרש. כמובן ששרת המפתחות אמור לאמת את זהות כל המשתמשים והמפתחות שהם טוענים לבעלותם באמצעים כלשהם, כגון באמצעות זיהוי פיזי או באמצעים מקובלים אחרים. היות ששרת המפתחות אמור לתחזק רשימה של כל המשתמשים והמפתחות המתאימים להם, עליו להפעיל אמצעי הגנה קריפטוגרפיים ואחרים, כדי להבטיח את סודיותם, שלמותם ושייכותם למשתמשים הרשומים.
דוגמה בולטת לשיטת העברת-מפתח כזו היא פרוטוקול קרברוס שמיקרוסופט אימצה בשרתי NT 2000 ומעלה. פרוטוקול זה מאפשר העברת מפתח מזוהה תוך הסתמכות על שרת צד-שלישי נאמן הנקרא KDC, במספר חילופי מסרים ובשיטות סימטריות בלבד.
לקריאה נוספת

סיימון סינג, סודות ההצפנה, הוצאת ידיעות אחרונות, 2003.
מרקו פופוביץ'

| --- | --- |

פופוביץ' בשנת 2011
 לידה:  12 ביוני 1982 (בן 42) זאדאר, יוגוסלבניה (כיום קרואטיה)
 עמדה:  רכז, קלע
 גובה:  1.85 מטרים
 מכללה:  מכללת דרום איידהו
 דראפט:  לא נבחר, 2004
 קבוצות כשחקן
 1998–2003 2003–2004 2004–2005 2005–2006 2006–2008 2008–2011 2011–2013 2013–2015 2015–2019:  זאדאר ולנסיה ציבונה זאגרב אפס פילזן ז'לגיריס קובנה אוניקס קאזאן ז'לגיריס קובנה חימקי מוסקבה פואנלברדה
 הישגים כשחקן
 2 זכיות ביורוקאפ (2011, 2015) זכייה בליגה האדריאטית (2003) 2 זכיות בליגה הבלטית (2008, 2012) זכייה בליגה הקרואטית (2004) 4 זכיות בליגה הליטאית (2007, 2008, 2012, 2013) 2 זכיות בגביע הקרואטי (2000, 2003) זכייה בגביע הטורקי (2006) 3 זכיות בגביע הליטאי (2007, 2008, 2012)  זכייה בגביע הרוסי (2009)
מרקו פופוביץ' (בקרואטית: Marko Popović; נולד ב-12 ביוני 1982) הוא כדורסלן עבר קרואטי, אשר היה פעיל בין השנים 1998–2019. ממוצעיו הכוללים ביורוליג (8 עונות) הם 12.5 נקודות, 2.8 אסיסטים ו-1.7 ריבאונדים למשחק, וממוצעיו ביורוקאפ (7 עונות) הם 14.0 נקודות, 3.9 אסיסטים ו-2.1 ריבאונדים למשחק.
נעורים וקריירת מכללות

פופוביץ' נולד בזאדאר שבקרואטיה, אשר הייתה אז חלק מהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. אביו, פטר פופוביץ', שיחק בקבוצות זאדאר ודוברבה זאגרב בין השנים 1976–1997. מרקו החל את קריירת הכדורסל שלו בקבוצת הנוער של זאדאר בשנת 1991, ובין השנים 1994–1996 שיחק במועדון ציבונה זאגרב בעת שאביו שיחק בדוברבה. בשנת 1997 חזרה המשפחה לזאדאר, ובעונת 1998/1999 שיחק פופוביץ' לראשונה בקבוצת הבוגרים של מועדון הכדורסל. בעונת 1999/2000 זכה עם הקבוצה בגביע הקרואטי בכדורסל – גביע קרשימיר צ'וסיץ'.
בקיץ 2000 עבר פופוביץ' לארצות הברית והחל ללמוד באוניברסיטת דרום איידהו מליגת המכללות השנייה. לאחר עונה אחת בלבד בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה עזב פופוביץ' את לימודיו וחזר לשחק בזאדאר.
קריירת מועדונים

בעונת 2002/2003 זכה עם זאדאר באליפות הליגה האדריאטית, לאחר שגברה במשחק הגמר על מכבי תל אביב בתוצאה 91–88. במשחק הגמר קלע פופוביץ' 27 נקודות, ובסיומו זכה בתואר ה-MVP של הפיינל פור.
בקיץ 2003 עבר לשחק בוולנסיה מליגת העל הספרדית, אך לאחר כחצי עונה חזר לקרואטיה כשחתם על חוזה בציבונה זאגרב. בסיום אותה עונה זכה עם ציבונה באליפות הליגה הקרואטית.
לקראת עונת 2005/2006 עבר לאפס פילזן הטורקית, וסייע לה לזכות בגביע הטורקי.
בשנים 2006–2008 שיחק עבור ז'לגיריס קובנה, וזכה עמה פעמיים באליפות הליגה הליטאית, פעמיים בגביע הליטאי ופעם אחת באליפות הליגה הבלטית.
בשנת 2008 הצטרף לאוניקס קאזאן הרוסית, וסייע לה לזכות בגביע הרוסי לשנת 2009. בעונת 2011 הוביל את קאזאן לזכייתה הראשונה באליפות היורוקאפ, ונבחר ל-MVP של הפיינל פור לאחר שקלע 18 נקודות מול סביליה במשחק הגמר.
בשנת 2011 חזר לשחק בז'לגיריס, ובשתי העונות הבאות זכה עמה באליפות הליגה הבלטית, בגביע הליטאי ובשתי אליפויות ליטא.
בקיץ 2013 חתם על חוזה בחימקי מוסקבה, במדיה זכה באליפות היורוקאפ בעונת 2014/2015.
בין השנים 2015–2019 שיחק עבור פואנלברדה הספרדית. בפברואר 2017 הפך לשיאן הנקודות של ליגת היורוקאפ, אך בהמשך אותה עונה שברו את שיאו בויאן דובלייביץ' ורפא מרטינס. בסיום עונת 2018/2019 פרש פופוביץ' ממשחק, בגיל 36.
נבחרת קרואטיה

בשנת 2000 השתתף פופוביץ' באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 18 כשחקן נבחרת קרואטיה, וזכה עמה במדליית הכסף. במשחק הגמר קלע פופוביץ' 17 מול נבחרת צרפת, אך נבחרתו הפסידה בתוצאה 64–65. באליפות אירופה עד גיל 20 לשנת 2002 הוביל פופוביץ' את כל שחקני הטורניר בממוצעי נקודות (25.0) ואסיסטים (7.1) למשחק, אך קרואטיה סיימה במקום השמיני מתוך 12 נבחרות.
בטורניר אליפות אירופה בכדורסל 2003 השתתף לראשונה במשחקי נבחרת קרואטיה הבוגרת, ובהמשך שיחק במדיה באליפויות אירופה 2005, 2007, 2009, 2011 ו-2017, וכן במשחקי אולימפיאדת בייג'ינג (2008) ובאליפות העולם בכדורסל 2010.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של פופוביץ', באתר היורוקאפ
↑  סיכום המשחק, באתר יורובאסקט
↑  קאזאן זוכה באליפות היורוקאפ, באתר הליגה, 17 באפריל 2011
↑  דובלייביץ' הופך לשיאן הנקודות של היורוקאפ, באתר הליגה, 28 במרץ 2017
↑  פופוביץ' מודיע על פרישה ממשחק, באתר eurohoops.net,‏ 13 במאי 2019
↑  סטטיסטיקות המשחק, באתר פיב"א
↑  הטורנירים בהם שותף פופוביץ', באתר פיב"א
מכללות בישראל

בישראל המונח מכללה אינו חד משמעי, ולכן ניתן למצוא גופים שונים הכוללים את המילה מכללה בשמם.
החלוקה המקובלת של המכללות בישראל היא על פי הקטגוריות הבאות: מכללות אקדמיות (הכוללות מכללות להכשרת מורים וגננות ובתי ספר אקדמיים לסיעוד), שלוחות של מוסדות אקדמיים מחו"ל ומכללות מקצועיות.
על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח-1958, רק מוסד שקיבל אישור מהמועצה להשכלה גבוהה יהיה רשאי להשתמש בכינוי "מכללה אקדמית". החוק בישראל עד ל-1993 אסר על הקמת מוסדות אקדמיים שאינם מחקריים, אך הוא שונה על ידי שר החינוך אמנון רובינשטיין, וביוזמתו נפתחו מכללות רבות. נכון לשנת 2014, פועלות בישראל 64 מכללות אקדמיות.
מכללות אקדמיות

"מכללות אקדמיות" הן מוסדות להשכלה גבוהה, הפועלים על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח-1958, ובפיקוח המועצה להשכלה גבוהה. המכללות הללו מעניקות תואר אקדמי ישראלי, כולן מעניקות תואר ראשון והחל בשנת 2002, עקב תיקון החוק, חלקן אף מעניקות תואר שני עם תזה וללא תזה, נכון ל-2014 אינן מוסמכות להעניק תואר שלישי, באוגוסט 2014 פורסמה החלטה של המל"ג כי החל משנת 2015 יפתחו מסלולי לימוד לתואר שלישי (דוקטור) גם במכללות.
רק חלק מהמכללות מעסיקות חוקרים, ובמרביתן לא מתבצע מחקר אקדמי. חלק מהמכללות עוסקות גם בתחומי הוראה נוספים וחלקן משמשות גם כשלוחות של האוניברסיטה הפתוחה. בנוסף, חלק מהמכללות משמשות כמכללות מקצועיות ומכשירות טכנאים והנדסאים לבחינות המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע. בעבר לא הייתה משמעות לכינוי "מכללה אקדמית", אולם לאחר שמכללת עמק הירדן העניקה לעצמה את התואר הוחלט למסדו והכללים בנושא זה הוכנסו לחוק.
בישראל קיימות עשרות מכללות אקדמיות, שכולן מקבלות את הסמכתן להעניק תארים מן המועצה להשכלה גבוהה. הן נחלקות למכללות פרטיות (שאינן מתוקצבות על ידי המדינה) ולמכללות ציבוריות (שחלקן מסונפות לאוניברסיטאות).
בדצמבר 2011 אושר לחמש מכללות להעניק לאנשי סגל את התואר פרופסור: המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון, מכון טכנולוגי חולון, המכללה האקדמית נתניה, המרכז הבינתחומי הרצליה והמסלול האקדמי המכללה למינהל. המועצה להשכלה גבוהה סייגה אישור זה בדרישה כי במכללה יהיו לפחות חמישה פרופסורים בתחום של המועמד שהמכללה מבקשת להעניק לו תואר פרופסור.
ראשי שלוש המכללות האקדמיות הפרטיות הגדולות מנסים לקדם חוק שיאשר הקמת אוניברסיטאות פרטיות בישראל, שיורשו להעניק גם תואר שלישי (דוקטורט).
כאשר הוקמה מכללת יהודה ושומרון באריאל, התברר כי חוק המועצה להשכלה גבוהה לא חל על מוסדות שאינם בשטחי מדינת ישראל ולכן הקים אלוף פיקוד המרכז את "המועצה להשכלה גבוהה יהודה ושומרון" (מל"ג-יו"ש), הנותנת חסות למה שכונה עד לשנת 2013, "המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון".
מכללות אקדמיות > מכללות להכשרת מורים וגננות

ב־1978, בעקבות ועדת עציוני לשדרוג מעמד המורה, החליטו על הפיכת מקצוע המורה לפרופסיה והחלו בהליך הפיכת "הסמינרים להכשרת מורים" שפעלו בתוקף "חוק בתי המדרש התשי"ד" ל"מכללות אקדמיות לחינוך" המעניקות תואר אקדמי ראשון משולב תעודת הוראה. מהלך זה לווה בחקיקה, במסגרת חוק המועצה להשכלה גבוהה, המסדיר את ההיבטים המשפטיים של פעולת ההשכלה הגבוהה בישראל. מאז, כל המכללות להכשרת עובדי הוראה מעניקות תואר אקדמי, וכלולות בערך על מכללות אקדמיות. סך הלומדים בתשס"ה בכל המכללות להכשרת עובדי הוראה היה כ־23 אלף סטודנטים, מתוכם כ־500 לתואר שני.
מכללות אקדמיות > בתי ספר אקדמיים לסיעוד

חלק מבתי הספר לאחיות ולאחים מוסמכים, הכוללים התמקצעות של מקצועות הסיעוד, הפכו למכללות אקדמיות המעניקות תואר או נקודות זכות לקראת תואר. בנוסף, מוענקים תארים בסיעוד על ידי מוסדות אקדמיים קיימים. זוהי רשימה חלקית שלהם:
בית הספר האקדמי לסיעוד ע"ש הנרייטה סאלד של הדסה והאוניברסיטה העברית בירושלים
בית הספר האקדמי לסיעוד יצחק שמיר, צריפין
בית הספר האקדמי לסיעוד - המרכז הרפואי קפלן, רחובות
בית הספר האקדמי לסיעוד "דינה" ליד בית החולים בילינסון, פתח תקווה
בית הספר האקדמי לסיעוד ליד המרכז הרפואי וולפסון, חולון
בית הספר האקדמי לסיעוד ליד המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר
בית הספר האקדמי לסיעוד תל אביב
בית הספר האקדמי לסיעוד, הלל יפה
בית הספר על שם רקנאטי ליד אוניברסיטת בן-גוריון באר שבע - המגמה לסיעוד
החוג לסיעוד על שם צ'ריל ספנסר - חיפה
החוג לסיעוד במכללת צפת
שלוחות של מוסדות אקדמיים מחו"ל

תואר המוענק ללומדים בשלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל הפועלים בישראל - הוא תואר זר ואינו תואר אקדמי ישראלי מוכר. מוסדות שהם שלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל אינם מוסדות המוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה כמוסדות אקדמיים ישראליים. חלק מהגופים המפעילים שלוחות אלו כוללים את המילה "מכללה" בשמם, לדוגמה: "המכללה לישראל", "רשת מכללות" וכדומה.
היו מקרים שבהם המועצה להשכלה גבוהה לא הכירה בתארים שהוענקו על ידי שלוחות מחו"ל, למשל בתוארי "אוניברסיטת לטביה".
מכללות מקצועיות

מכללות מקצועיות שאינן אקדמיות נמצאות בפיקוח מה"ט - המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע, שהוא גוף ממלכתי המופקד על הכשרת טכנאים והנדסאים במקצועות הנדסיים-טכנולוגיים, במסגרת האגף להכשרה ופיתוח כח אדם, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה. מה"ט מעניק לבוגריו תואר טכנאי מוסמך ותואר הנדסאי.
מכללות אלו מתמקדות לרוב בתחום מסוים ובו הן מעניקות השכלה והכשרה מקצועית על מנת לתת לסטודנט כלים תעסוקתיים-מקצועיים.
רוב המכללות המקצועיות בישראל אינן דורשות תנאי קבלה גבוהים כמו המכללות האקדמיות. בחלק מהמכללות המקצועיות נערכים ראיונות אישיים ומבחני התאמה לקורסים, אך אין בהם דרישה למבחן פסיכומטרי ורק בחלקן נדרשת תעודת בגרות כתנאי קבלה ללימודים.
גופים אחרים

גופים הכוללים את המילה "מכללה" בשמם, למשל "המכללה לגיל הרך" שהיא גן-ילדים, חלק מגופים אלו הם מוסדות להכשרה בתחומים שונים המעניקים תעודת גמר או אישור איגוד מקצועי.
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
מפתח ראשי

מַפתח ראשי (או מפתח חד-חד ערכי) הוא מונח מעולם מסדי הנתונים היחסיים. בעיצוב מסדי נתונים יחסיים משתמשים במפתח ראשי כדי לזהות שורה באופן חד-חד ערכי (Unique) בטבלה, כך שהיא תקבל כל ערך פעם אחת לכל היותר. מפתח ראשי מורכב משדה אחד או יותר (מפתח מורכב) כך שלא יתקיימו שתי רשומות בטבלה שלהן יש את אותו השילוב של ערכים בשדות המגדירים את המפתח. לטבלה אחת יכולים להיות מספר מפתחות ייחודיים (בהתאם לעיצוב הטבלה) אך רק מפתח ראשי אחד.
עבור ארגונים, מהווה המפתח הראשי  מעין לקסיקון המשמש את הארגון לתיוג הלקוחות ולחיפוש רשומה במאגר המידע בעת הצורך. ההבדל העיקרי בין מפתח ראשי לבין מפתח חד-חד ערכי הוא העובדה שמפתח חד-חד ערכי יכול לקבל NULL (שדה ריק) כערך תקין ואילו מפתח ראשי לא מאפשר זאת. מפתחות ראשיים ומפתחות חד-חד ערכיים משמשים גם לזהות רשומות על ידי מפתחות זרים.
דוגמאות למפתחות ראשיים

מפתח ראשי חייב להיות כזה המסוגל לזהות את כל הרשומות בטבלה ולא רק רשומות שקיימות בו בזמן נתון. דוגמה נפוצה למפתח ראשי היא מספר תעודת זהות, כיוון שלכל אזרח יש מספר אחד ויחיד, ואין שני אזרחים בעלי מספר זהות זהה. לחלופין, ניתן להעניק לכל לקוח מספר ייחודי, המשמש לזיהויו. לעומת זאת,  שם פרטי ושם משפחה (בנפרד או ביחד) אינם יכולים להוות מפתח ראשי, מכיוון שהם אינם מהווים יחס חד-חד ערכי, בשל העובדה שייתכנו שני אזרחים עם שם זהה.
דוגמה נוספת למפתח חד-חד-ערכי הוא במפתח שלפיו פותרים חידה בתשבץ. התשובה היא אחת, אך יכול להיות מצב שבו אותה תשובה מופיעה פעמיים (כפרטים דומים בין שתי רשומות או כפי שהרשומות נקראות "רשומות זהות", הזהות בפרטיהן). למשל, ההגדרה של התכנסות היא "ועידה" אך גם ההגדרה של קבוצה של אנשים הנאספת לשם מטרה מסוימת היא ועידה.
ראו גם

מסדי נתונים - מונחים
משטח בורגי

משטח בורגי כאשר α=1 ,-1≤ρ≤1 ,-π≤θ≤π .
בגאומטריה, משטח בורגי או הליקואיד (באנגלית: helicoid) הוא משטח ישרים דמוי בורג. משטח בורגי הוא השלישי בעל שטח מינימלי אחרי המישור והקטנואיד, עובדה שהוכיח אז'ן שרל קטלן. משטח בורגי הוא משטח ישרים וגם  קונואיד ישר. משטח בורגי הוא ההכללה האינסופית של בורג ארכימדס. אפשר לאפיין אותו על ידי המשוואה עם פרמטרים הבאה:
כאשר α הוא קבוע. אם α גדול מאפס, אז המשטח מסתובב נגד כיוון השעון (ימני), ואם שלילי, אז עם כיוון השעון (שמאלי). משטח בורגי הוא הומיאומורפי לישר  \mathbb {R} ^{2}, וכאשר α=0 אז המשטח הוא מישור. אם קובעים h שהוא הערך המקסימלי של ציר ה-z, ו-R זה הרדיוס, אז השטח של המשטח הבורגי בין ערך ה-h וציר ה-x וה-y יהיה  \pi [R{\sqrt {(}}R^{2}+h^{2})+h^{2}*\ln((R+{\sqrt {(}}R^{2}+h^{2})/h)]. העקמומיות גאוסיאנית של משטח בורגי ביא  \pm 1/(1+\rho ^{2})\ .
מעבר בין משטח בורגי לקטנואיד.
משטח בורגי הוא איזומטרי לקטנואיד על ידי פונקציה רציפה שהיא:
עם פרמטרים המוגדרים להיות  -\pi <\theta \leq \pi ,  (u,v)\in (-\pi ,\pi ]\times (-\infty ,\infty ),
כאשר: 
 \theta =\pi  מתאים למשטח בורגי ימני,
 \theta =\pm \pi /2 מתאים לקטנואיד ו-
 \theta =0 מתאים למשטח בורגי שמאלי.
מרכז אומן

| --- | --- |
רחוב ביישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגלבוע
גובה ממוצע: ‎65 מטר
תאריך ייסוד: 1958
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 659 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎17.9% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) מרכז אומן(למפת הכרמל רגילה) מרכז אומן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז אומן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז אומן32°33′48″N 35°14′33″E﻿ / ﻿32.5633205354398°N 35.2424571037704°E﻿ / 32.5633205354398; 35.2424571037704  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגלבוע (in English: Gilboa Regional Council) באדום - מרכז אומן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

בית הספר לחינוך מיוחד "עמק יפה" במרכז אומן
מרכז אומן או אֹמֶן הוא יישוב קהילתי באזור צפון ישראל בחבל תענך השייך למועצה אזורית הגלבוע.
היישוב הוקם בשנת 1958 כמרכז כפרי למושבים ניר יפה, מלאה וגדיש.
שמו של היישוב לקוח מעולם החקלאות, ומשמעו שורה של קמה אשר הקוצר קוצר.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588151905171  VIAF: 317132642   WorldCat (עם VIAF): 317132642 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מלדרה מטרידה

| מלדרה מטרידה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: חיפושיות
תת־סדרה:: Polyphaga
משפחה:: זבליתיים
סוג:: מלדרה
מין:: מלדרה מטרידה
שם מדעי
 Maladera insanabilis ‏Brenske

מלדרה מטרידה (שם מדעי: Maladera insanabilis, בתעתיק: מלדרה אינסנביליס; ידועה בישראל בשמה העממי חומייני) היא חרק השייך לסדרת החיפושיות, ממשפחת הזבליתיים.
מקור השם

שמו המקורי של המין Maladera insanabilis ניתן על ידי ברנסקה (Brenske) ב-1894.
ב-1986 האנטומולוג הישראלי כביר ארגמן, מהשרות להגנת הצומח במשרד החקלאות הגדיר בטעות את המין כמין חדש למדע בשם Maladera matrida אף על פי שהמין כבר היה ידוע מ-1894. השם "מטרידה" מקורו בעברית, וניתן לה כיוון שהיוותה מטרד לתושבי הבתים אליהם היא חודרת, בעיקר בשעות החשכה. המלדרה המטרידה נקראת גם "חומייני" על שום צבעה החום, מקורה האיראני והעובדה שנתגלתה סמוך למהפכה האיראנית של 1979 שבראשותה עמד האייתוללה רוחאללה ח'ומייני.
תיאור

אורך הגוף 7–9 מילימטר, צבעה חום-אדמדם.
הבוגרים פעילים בחודשי האביב והקיץ, מעופפים בעיקר בשעות הערב. הזכרים עפים בשעות הערב והלילה בחיפוש אחר נקבות, נמשכים גם לאור נורות וחודרים לבתים.
הנקבה מטילה את ביציה בקבוצות בקרקע ומספרן נע בין 60 עד 100. הזחלים (מסוג דרן) חיים בקרקע ואוכלים בעיקר שורשים.
בישראל

המלדרה היא מין פולש בארץ ישראל, שהגיע כנראה מאיראן בסוף שנות השבעים או בראשית שנות השמונים של המאה העשרים. מעריכים כי המלדרה הוכנסה לארץ על גבי צמח על ידי ישראלי שחזר מביקור מאיראן. המלדרה נמצאה לראשונה באזור תל אביב, ומאז היא מתפשטת בארץ. בעבר נעשו ניסיונות להדביר את החרק על ידי הדברה ביולוגית, עקב היותו מוגדר כמזיק לחקלאות: הבוגרים אוכלים עלים, ניצנים ופרחים של צמחים שונים, כגון ורדים, בטטות, אגוזי אדמה, ועצי הדר. הזחלים אוכלים בעיקר שורשים, ונזקם לגידולי שורש, כגון בטטות, עלול להיות רב.
הערות שוליים

↑  עודד זיו, חמוש בזכוכית מגדלת - או, עשה לך עבודה אקולוגית
↑  יוסי מלמן, הזבוב שיביא את השלום, באתר הארץ, 1 במאי 2007
מרדכי גלדמן

| --- | --- |

מרדכי גלדמן, 2011
 לידה:  16 באפריל 1946 ט"ו בניסן ה'תש"ו מינכן, אזורי הכיבוש בגרמניה 
 פטירה:  8 באוקטובר 2021 (בגיל 75) ב' בחשוון ה'תשפ"ב תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 שם עט:  דניאל כסיף 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן 
 שפות היצירה:  עברית 
 תקופת הפעילות:  1967–2021 (כ־54 שנים) 
 פרסים והוקרה:  פרס ביאליק (2010)  פרס ברנר (1997)  פרס היצירה לסופרים עבריים (1996) 
 
מרדכי גֶלְדְמן (16 באפריל 1946 – 8 באוקטובר 2021) היה משורר, פסיכולוג, צייר, פסל, מבקר ספרות ואמנות ישראלי, חתן פרס ביאליק למפעל חיים בשירה לשנת תש"ע-2010.