stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
13 באוגוסט
אירועים היסטוריים ביום זה

1312 – האפיפיור קלמנס החמישי מפזר את מסדר הטמפלרים
1521 – טנוצ'טיטלאן (היום: מקסיקו סיטי) נופלת בידי הרנאן קורטס
1704 – ג'ון צ'רצ'יל והנסיך אויגן מסבויה מנחילים תבוסה לכוחות הפרנקו-בוואריים במסגרת קרב בלנהיים, כחלק ממלחמת הירושה הספרדית
1868 – רעידת אדמה באזור צ'ילה. חוזקה מוערך בכ־8.5–9.0
1889 – פרדיננד פון צפלין רושם פטנט על ספינת האוויר צפלין
1913 – פלדת אל חלד מיוצרת לראשונה בבריטניה על ידי הארי ברלי (Harry Brearley)
1940 – הקרב על בריטניה נפתח בהתקפה מאסיבית של הלופטוואפה
1942 – במבי, סרט האנימציה מבית דיסני, מוקרן לראשונה
1960 – הרפובליקה המרכז אפריקאית מכריזה על עצמאות מצרפת
1961 – גרמניה המזרחית סוגרת את הגבול בין מזרח ומערב ברלין, כדי למנוע בריחת אזרחיה למערב – מוקמת חומת ברלין
1968 – אלכסנדרוס פנגוליס מנסה להתנקש בחייו של גאורגיוס פאפאדופולוס, ראש משטר הקולונלים ביוון
1995 – אהרן ברק מתמנה לנשיא בית המשפט העליון
1997 – קומדי סנטרל משדרת את הפרק הראשון של סדרת האנימציה הסאטירית סאות'פארק
2004 – נפתחה אולימפיאדת אתונה
2006 – נחתמת הפסקת האש שעתידה לסיים את מלחמת לבנון השנייה, נכנסה לתוקף ביום למחרת
2008 – מייקל פלפס קובע שיא במספר מדליות הזהב האולימפיות האישיות בשחייה (14 מתוכן 8 בבייג'ינג ו-6 באתונה). כאשר הוא זוכה במדליית הזהב בשחיית 200 מטר פרפר
2014 – מרים מירזאח'אני זוכה במדליית פילדס להישגים יוצאי דופן בתחום המתמטיקה, והופכת לאישה הראשונה שזוכה בפרס, וכן לאדם האיראני הראשון שזוכה בו
2020 – הכרזה על הסכם איחוד האמירויות-ישראל - הסכם היסטורי בין ישראל לבין איחוד האמירויות הערביות
נולדו

985 – אל-חאכם, ח'ליפה פאטמי (נפטר ב-1021)
1311 – אלפונסו האחד עשר, מלך קסטיליה (נפטר ב-1350)
1814 – אנדרס יונאס אונגסטרם, פיזיקאי שוודי (נפטר ב-1874)
1818 – לוסי סטון, סופרג'יסטית ופעילה למען זכויות נשים (נפטרה ב-1893)
1819 – ג'ורג' סטוקס, פיזיקאי ומתמטיקאי אנגלי (נפטר ב-1903)
1820 – ג'ורג' גרוב, סופר אנגלי (נפטר ב-1900)
1851 – פליקס אדלר, אתיקן פוליטי וחברתי, יהודי גרמני-אמריקאי (נפטר ב-1933)
1860 – אנני אוקלי, צלפית (נפטרה ב-1926)
1899 – אלפרד היצ'קוק, במאי קולנוע (נפטר ב-1980)
1925 – מאיר שמגר, נשיא בית המשפט העליון בשנים 1983–1995 (נפטר ב-2019)
1926 – משה פלד, אלוף בצה"ל, מפקד גייסות השריון (נפטר ב-2000)
1926 – פידל קסטרו, מהפכן, נשיאה ה-15 של קובה (נפטר ב-2016)
1927 – רות פרחי, שחקנית ישראלית (נפטרה ב-2021)
1928 – יהודה לפידות, פרופסור לביוכימיה באוניברסיטה העברית בירושלים, וראש ארגון "נתיב"
1933 – ג'וסלין אלדרס, האדם האפריקאי-אמריקאי הראשון והאישה השנייה שמונתה לראש הסוכנות לרפואה ציבורית (Surgeon General) של ארצות הברית
1939 – ברוריה אבידן-בריר, עיתונאית, סופרת ושחקנית ישראלית
1942 – נורית הירש, מוזיקאית ומלחינה ישראלית
1947 – אלדון ברג'וול, קצין בדרגת מייג'ור גנרל ששירת כמפקד כוח דלתא (נפטר ב-2019)
1947 – אלחנן גלזר, חבר הכנסת השבע עשרה מטעם מפלגת גיל ובהמשך מטעם סיעת היחיד "הדרך הטובה"
1947 – יצחק גת, תת-אלוף (במילואים) בחיל האוויר הישראלי, יו"ר חברת רפאל
1948 – רפי לוין, פיזיקאי ומנהל ישראלי
1949 – ראובן כינורי, רוכב אופניים ישראלי
1951 – דן פוגלברג, פזמונאי, מלחין וזמר אמריקאי (נפטר ב-2007)
1952 – הרב ריטס, צלם אופנה ובמאי אמריקאי (נפטר ב-2002)
1957 – יגאל רביד, שדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי
1959 – נעמי פרלוב, כוריאולוגית, מנהלת חזרות ומורה למחול ישראלית
1959 – יעל פרלוב, עורכת ישראלית
1962 – מנואל ואלס, ראש ממשלת צרפת
1962 – בועז בן משה, מוזיקאי, מרצה, מורה למוזיקה ומלחין ישראלי
1964 – דבי מזר, שחקנית אמריקאית
1966 – גאולה הודס-פלחן, משוררת, מתרגמת ומסאית ישראלית (נפטרה ב-2022)
1966 – יורם חטב, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה
1969 – מידורי איטו, מחליקה אמנותית על הקרח ממוצא יפני
1970 – אלן שירר, שחקן כדורגל
1974 – שרון גל, עיתונאי, פוליטיקאי ואיש טלוויזיה ורדיו ישראלי
1976 – מעיין בלום, יוצר, תסריטאי ושחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי
1979 – נוי אלוש, עיתונאי, מוזיקאי, אמן מדיה ושדרן רדיו ישראלי
1979 – אנה סטפן, שחקנית, במאית וכתבת טלוויזיה
1980 – תומר אופנר, שחקן ישראלי
1982 – סבסטיאן סטן, שחקן אמריקאי
1996 – עומר גולדשטיין, רוכב אופני כביש ישראלי
1996 – אלברו ריקו, שחקן ספרדי
1999 – לנון סטלה, זמרת-יוצרת ושחקנית קנדית
נפטרו

587 – רדגונדיס, נסיכה פרנקית ומלכה מרובינגית (נולדה ב-520)
604 – ון, קיסר סין (נולד ב-541)
612 – פאביה אודוקיה, קיסרית רעיה של האימפריה הביזנטית, אשתו הראשונה של הקיסר הרקליוס (נולדה ב-580)
662 – מקסימוס המודה, נזיר נוצרי, תאולוג, והיסטוריון (נולד ב-580)
908 – אל-מכתפי, בנו של הח'ליף העבאסי הקודם אל-מעתדד הראשון (נולד ב-875)
1311 – פייטרו גראדניגו, הדוכס ה-49 של ונציה (נולד ב-1251)
1447 – פיליפו מריה ויסקונטי, דוכס מילאנו, האחרון בשושלת בית ויסקונטי (נולד ב-1392)
1523 – חרארד דוויד, צייר ומאייר כתבי יד בהולנד (נולד ב-1460)
1865 – איגנץ זמלווייס, רופא אוסטרי-הונגרי, "מציל האמהות", גילה את חשיבות ההיגיינה למניעת תמותת נשים בלידה (נולד ב-1818)
1882 – ויליאם סטנלי ג'בונס, כלכלן ולוגיקן בריטי (נולד ב-1835)
1910 – פלורנס נייטינגייל, חלוצת מקצוע האחות המודרני (נולדה ב-1820)
1912 – ז'יל מאסנה, מלחין צרפתי (נולד ב-1842)
1946 – ה.ג'. ולס, סופר מדע בדיוני אנגלי (נולד ב-1866)
1984 – טיגראן פטרוסיאן, אלוף עולם בשחמט (נולד ב-1929)
1989 – משה בליטנטל, מראשי תנועת פועלי אגודת ישראל, כיהן כראש החזית הדתית בחיפה וכחבר מועצת עיריית חיפה וסגן יושב ראש המועצה הדתית בעיר (נולד ב-1911)
1995 – מיקי מנטל, שחקן בייסבול (נולד ב-1931)
2004 – ג'וליה צ'יילד, שפית וסופרת אמריקאית (נולדה ב-1912)
2008 – אנרי קרטן, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1904)
2009 – לס פול, גיטריסט קאנטרי-ג'אז אמריקאי (נולד ב-1915)
2013 – קורי מונטית', שחקן ומוזיקאי קנדי (נולד ב-1982)
2019 – חיים כהן ("החלבן"), מקובל ישראלי (נולד ב-1935)
2020 – סמדר שיפמן, חוקרת ספרות ישראלית וראש התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב (נולדה ב-1952)
2021 – קרוליין שומייקר, אסטרונומית אמריקאית (נולדה ב-1929)
2021 – מחמוד גנאים, חוקר הספרות הערבית המודרנית והנשיא הראשון של האקדמיה ללשון הערבית בישראל (נולד ב-1949)
2022 – אקטרינה יוסיפובה, מחנכת, עיתונאית ומשוררת בולגרית (נולדה ב-1941)
2024 – פרנק סלבי, כדורסלן אמריקאי (נולד ב-1932)
חגים ומועדים החלים ביום זה

יום השמאליים הבינלאומי
12 באוגוסט – 14 באוגוסט
אוגוסט
לוח אירועים שנתי
אלפרד היצ'קוק
פידל קסטרו
ון, קיסר סין
ה.ג'. ולס
8 באוגוסט

8 באוגוסט הוא היום ה-220 בשנה (221 בשנה מעוברת) בשבוע ה-32 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 145 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1444 – סוחרי עבדים פורטוגזים מביאים לראשונה עבדים מאפריקה לאירופה ומקימים שוק עבדים בלאגוש שבפורטוגל
1570 – שלום סן ז'רמן-אן-לה שם קץ למלחמת הדת השלישית
1648 – מהמט הרביעי בן השש מתמנה לסולטאן התשעה עשר של האימפריה העות'מאנית
1786 – ז'אק באלמה ומישל פקארד מעפילים לראשונה לפסגת המון בלאן
1900 – דויד הילברט מציג את 23 הבעיות שלו בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים
1912 – מוקמת חברת סרטי יוניברסל
1918 – מלחמת העולם הראשונה: דיוויזיות של מדינות ההסכמה פותחות במתקפת מאה הימים, שמביאה בסופו של דבר לסיום המלחמה
1933 – צבא צרפת כובש את אנדורה, לבקשתו של הבישוף מאורז'יי, כדי להשליט סדר בנסיכות
1938 – החלה הקמת מחנה הריכוז מאוטהאוזן
1940 – קרול השני, מלך רומניה, החל ביצירת חוקים להגדרת היהודים ברומניה 1940–1944 והגבלת פעילותם
1944 – התנקשות של הלח"י בנציב העליון הבריטי הרולד מקמייקל. מקמייקל נחלץ בשלום מההתנקשות אך אשתו נפצעה
1944 – מלחמת העולם השנייה: הקרב על גואם מסתיים בניצחונה של ארצות הברית, שכובשת את גואם מידי היפנים
1949 – בהוטן זוכה לעצמאות מבריטניה
1963 – סכום של 2.6 מיליון לירות נשדד מרכבת דואר בבריטניה
1967 – נוסד איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה
1970 – המועד שנחשב לסיומה הרשמי של מלחמת ההתשה
1974 – נשיא ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון, מודיע על התפטרותו בעקבות פרשת ווטרגייט
1990 – שישה ימים לאחר שכבשה את כווית, מכריזה עליה עיראק כעל המחוז התשעה עשר שלה
1991 – קורסת אנטנת הרדיו של ורשה
1994 – נחנך מעבר ערבה, מעבר הגבול הראשון בין ישראל לירדן
2008 – נפתחה אולימפיאדת בייג'ינג 2008
2008 – נפתחה המלחמה בדרום אוסטיה בין רוסיה לגאורגיה
2016 – בפיגוע ההתאבדות בכוויתה שבמחוז בלוצ'יסטן בפקיסטן נרצחו 93 אנשים, מרביתם עורכי דין
2021 – הסתיימה אולימפיאדת טוקיו 2020
נפטרו

1533 – לוקאס ואן ליידן, צייר וחרט הולנדי (נולד ב-1494)
1553 – ג'ירולמו פרקסטורו, רופא ומשורר איטלקי (נולד ב-1478)
1827 – ג'ורג' קנינג, ראש ממשלת בריטניה (נולד ב-1770)
1828 – לואי-ניקולא רובר, מהנדס מכונות צרפתי, ממציא שיטת ייצור הנייר המודרנית (נולד ב-1761)
1897 – יעקב בורקהרדט, היסטוריון שווייצרי של האמנות והתרבות (נולד ב-1818)
1898 – אז'ן בודן, צייר צרפתי (נולד ב-1824)
1902 – ג'יימס טיסו, צייר צרפתי (נולד ב-1836)
1933 – אדולף לוס, אדריכל אוסטרי, מחלוצי האדריכלות המודרנית (נולד ב-1870)
1967 – סמירה עזאם, סופרת פלסטינית ומתרגמת לערבית
1968 – ורה ישראלית, מתרגמת ישראלית (נולדה ב-1909)
1974 – באלדור פון שיראך, מראשי המשטר הנאצי בגרמניה (נולד ב-1907)
1975 – קנונבול אדרלי, נגן סקסופון אלט (נולד ב-1928)
1984 – אברהם אבן-שושן, מילונאי עברי (נולד ב-1905)
1984 – בן-ציון קשת, איש אצ"ל וחבר הכנסת מטעם גח"ל והליכוד (נולד ב-1914)
2000 – הרב שלום נח ברזובסקי, האדמו"ר מסלונים, מחבר סדרת הספרים נתיבות שלום (נולד ב-1911)
2010 – צבי נרקיס, גרפיקאי ומעצב אותיות, טיפוגרף ומעצב בולים ויוצר גופנים עבריים (נולד ב-1921)
2010 – פטרישה ניל, שחקנית אמריקאית, זוכת פרס אוסקר (נולדה ב-1926)
2013 – קארן בלק, שחקנית קולנוע, תסריטאית ומוזיקאית אמריקאית (נולדה ב-1939)
2014 – מנחם גולן, במאי קולנוע ומפיק סרטים ישראלי (נולד ב-1929)
2018 – דן זסלבסקי, מהנדס קרקע ומים (נולד ב-1931)
2022 – אוליביה ניוטון-ג'ון, זמרת ושחקנית אוסטרלית-בריטית (נולדה ב-1948)
2023 – סיקסטו רודריגז, זמר-יוצר פולק אמריקאי (נולד ב-1942)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום האב בטאיוואן
יום ארבעה-עשר הקדושים המסייעים
יום החתול הבין-לאומי
7 באוגוסט – 9 באוגוסט
אוגוסט
לוח אירועים שנתי
ש"י עגנון
מכשפות סמלסברי

טירת לנקסטר, שהייתה מקום עריכת המשפטים ב-1612
מכשפות סמלסברי (אנגלית: Samlesbury witches) הוא כינוי לשלוש נשים מהכפר סמלסברי בלנקשייר, אנגליה - ג'יין סאות'וורת', ג'נט בירלי ואלן בירלי - שהואשמו בפעולות כישוף בתחילת המאה ה-17. עדת התביעה המרכזית במשפטן הייתה ילדה בת 14 בשם גרייס סוורבאטס. המשפט נערך בבית המשפט של לנקסטר ב-19 באוגוסט 1612, והיה חלק מסדרת משפטי מכשפות שנערכו שם במשך יומיים, שנחשבים בין הידועים ביותר בהיסטוריה של אנגליה. משפטים אלה נבדלו במקצת ממשפטי מכשפות אחרים שנערכו באותה תקופה. תומאס פוטס, פקיד בית המשפט, פרסם את רשמיו מההליכים השונים בספרו Wonderfull Discoverie of Witches in the Countie of Lancaster. מאפיין נוסף היה מספר ההרשעות וההוצאות להורג בתלייה, שהיה גבוה יחסית ועמד על עשר בלנקסטר ומקרה נוסף ביורק. למרות מספר ההרשעות הגבוה כל שלוש הנשים מסמלסברי זוכו.
שלוש הנשים מסמלסברי הואשמו ברצח ילדים ובקניבליזם, וזאת בניגוד לאישומים במשפטים האחרים שנערכו בפני אותו מותב, שהיו גרימת נזק באמצעות כישוף. טיעוני התביעה נגד שלוש הנשים התערערו מאוד לאחר שהשופט חשף את סוורבאטס כ"כלי לעדות שקר של כומר קתולי". מספר היסטוריונים, בהם יו טרבור-רופר, טענו כי משפטי המכשפות של המאה ה-16 והמאה ה-17 היו תוצאה של מאבקי הדת באותה תקופה, כאשר הכנסייה הקתולית והכנסייה הפרוטסטנטית היו נחושות למגר את מה שהיה לשיטתן כפירה.
רקע

ב-1603 הוכתר ג'יימס הראשון למלך אנגליה. המלך החדש החל להתעניין בכישוף ולמד את הנושא. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-16 השתכנע ג'יימס הראשון כי מכשפות מסקוטלנד זוממות להדיחו. ב-1597 הוא חיבר ספר בשם Daemonologie, שבו הורה לתומכיו לרדוף כל מי שתומך או עוסק בכישוף. ב-1604, שנה אחת לאחר עלייתו לשלטון, נחקק חוק חדש שקבע עונש מוות על אדם שהורשע בגרימת נזק באמצעות שימוש בקסם או הוצאת גופות מהקבר לצורך ביצוע קסמים. כשנודע לג'יימס על משפטי המכשפות בלנקשייר, בהן משפט המכשפות מסמלסברי, הוא הטיל ספק בעדויות שהוצגו, ואף חשף בעצמו אי-התאמות בעדויות שהובאו נגד הנאשמים בכישוף.
המכשפות הנאשמות התגוררו במחוז האנגלי לנקשייר, שנחשב בשלהי המאה ה-16 כאזור חסר חוק ו"מפורסם בגלל הגנבה, אלימות ומתירנות מינית, מקום שבו פשוטי העם כיבדו את הכנסייה ללא כל הבנה של הדוקטרינה שלה". הכמרים הקתוליים נאלצו לחיות במחתרת מאז מות המלכה מרי הראשונה ועליית אחותה החורגת אליזבת הראשונה ב-1558. הסיבה לכך הייתה שמרי הייתה קתולית, שהחליטה להתנער ממורשתו האנגליקנית של אביה, הנרי השמיני, וביטלה רפורמות רבות שבוצעו בתקופתו. אליזבת הראשונה, אחותה החורגת של מרי, פעלה באופן הפוך. אולם הכמרים הקתוליים באזורים מרוחקים כגון לנקשייר המשיכו לקיים מיסות בחשאי. בתחילת 1612, השנה שבה נערכו המשפטים, ניתנה פקודה לכל שופטי השלום בלנקשייר לחבר רשימה של מי שלא קיבל את מרות הכנסייה האנגליקנית, דבר שנחשב באותה תקופה לעבירה פלילית.
הרפורמציה האנגלית, שבמהלכה התפצלה הכנסייה האנגליקנית ולא סרה עוד למרותו של האפיפיור, גרמה לפיצול במשפחת סאות'וורת' מסמלסברי הול. סר ג'ון סאות'וורת', ראש המשפחה עד מותו ב-1595, היה ממנהיגי הקתולים בלנקשייר, שנעצרו מספר פעמים לאחר שסירבו להתכחש לאמונתם הקתולית. בנו הבכור ג'ון המיר את דתו לאנגליקניזם ונושל מהירושה המשפחתית, אך שאר בני המשפחה נותרו קתולים אדוקים. ג'יין סאות'וורת', אחת מהנאשמות, נישאה לבן המנודה ג'ון בערך ב-1598, והזוג עבר להתגורר בלואר הול שבסמלסברי. ג'יין התאלמנה מבעלה חודשים אחדים לפני המשפט שלה ב-1612.
הספר של תומאס פוטס

כמעט כל המידע אודות המשפטים מבוסס על תיאורם בספר "The Wonderfull Discoverie of Witches in the Countie of Lancaster", שנכתב על ידי הפקיד תומאס פוטס. השופטים הורו לו לכתוב את תיאור האירועים, והוא השלים זאת ב-16 בנובמבר 1612. ברומלי עבר על כתב היד ותיקן אותו לפני פרסומו ב-1613, וטען כי כתב היד מתאר את האירועים בצורה נכונה וראוי להוצאה לאור. אף על פי שהספר נכתב כדין וחשבון מדויק, הוא איננו מתאר את מה שנאמר בפועל במשפט אלא משקף את האירועים. למרות זאת, פוטס נחשב כמי ש"ככל הנראה נתן תיאור שבדרך כלל היה אמין, גם אם לא מקיף, אודות משפט מכשפות, וזאת בתנאי שהקורא מודע לכך שהוא התבסס על חומרים כתובים בדיעבד ולא על דיווחים שנכתבו בזמן אמת".
פוטס כתב בהקדמה לספרו "כך אנו למשך זמן עזבנו את המכשפות מהיער של פנדל, לשיקול הדעת הטוב של חבר מושבעים מאוד מוכשר". דברים אלו נכתבו לאחר שברומלי שמע את העדויות נגד שלוש המכשפות מפנדל שהודו באשמתן, אך עדיין היה צריך לשפוט את הנאשמים האחרים שטענו לחפות. הוא ידע שהעדות היחידה נגד הנשים היא של ילדה בת תשע, וכי המלך ג'יימס הורה לשופטים לבדוק בזהירות את העדויות נגד המכשפות הנאשמות, והזהיר אותם מפני עבודה לא זהירה. בסיכום שלו לאירועי המשפט כתב פוטס שהוא הופרע ברצף הצפוי "על ידי הוראות ופקודות מיוחדות", ככל הנראה של השופטים. לאחר שהרשיע את שלוש המכשפות ודן אותן למוות, הצליח ברומלי להתחמק מהחשד לעבודה לא זהירה באמצעות הצגת "החשיפה האמנותית" של עדותה של גרייס סוורבאטס, ולאחר מכן החל לטפל בשאר המכשפות מפנדל.
אחרית דבר

השופטים סברו כי שני האיומים המשמעותיים ביותר על אורח החיים היעקוביני בלנקשייר הם הכישוף והמורדים הקתוליים, ורצו להיראות בפני המלך ג'יימס כמי שמטפלים בשניהם באותה נחישות. הרשויות חשדו שסמלסברי הול, בית משפחת סאוות'וורת', הוא מקום מקלט עבור כמרים קתולים, ולפני המשפטים של 1612 הוא היה נתון במשך תקופה ארוכה תחת מעקב חשאי של הממשלה. ייתכן שאחד ממניעיו של שופט השלום רוברט הולדן בחקירותיו היה רצונו "להוציא בעזרת עשן את הכומר הישועי", כריסטופר סאות'וורת'.
משפטי המכשפות באנגליה היו שונים במקצת בהשוואה לאלה של שאר מדינות אירופה, כיוון שבאנגליה היה רק ציד מכשפות משמעותי והמוני אחד, שנערך על ידי מת'יו הופקינס במזרח אנגליה ב-1645. בציד מכשפות זה הואשמו והורשעו למעלה מחמישית ממספר המכשפות שככל הנראה הוצאו להורג באנגליה בין תחילת המאה ה-15 לאמצע המאה ה-18, שהיה מעט פחות מ-500‏. מערכת המשפט האנגלית הייתה שונה במידה רבה ממודל החקירה של אירופה, כיוון שהיה צורך שאדם כלשהו יאשים את שכניו בפשע מסוים, וכן שהמקרה יידון בפני חבר מושבעים המורכב מהאצילים הממונים עליהם. משפטי המכשפות של אנגליה באותה תקופה התבססו על אמונות עממיות, שלפיהן פשע הכישוף היה סוג של עשיית רוע, והיה צורך בעדויות חזקות על מנת לבסס את האשמה.
פוטס הקדיש עמודים אחדים לביקורת מפורטת על העדות של גרייס סוורבאטס, והעניק מבט פנימי על אי ההתאמות ששררו בתחילת המאה ה-17 בין ההשקפה הפרוטסטנטית על הכישוף לבין האמונות של פשוטי העם, שככל הנראה הושפעו על ידי השקפות אירופיות של כמרים כגון כריסטופר סאות'וורת'. בניגוד לאירופאים, האליטה הפרוטסטנטית האנגלית האמינה שמכשפות מגדלות בני לוויה רוחניים, או בעלי חיים מלווים, ולפיכך הטענה שלמכשפות סמלסברי לא היו כאלה נחשבה כבלתי אמינה. הסיפור של גרייס על מפגשי המכשפות לא היה מוכר באנגליה באותה תקופה, אך האמונה בקיומן של התאספויות מכשפות בחשאי הפכה לנפוצה באירופה. רוב הדמונולוגים של אותה תקופה, כולל המלך ג'יימס, החזיקו בהשקפה שרק אלוהים יכול לגרום לנס, והוא לא העניק את הכוח לפעול בניגוד לחוקי הטבע לאלה שפועלים בעצה אחת עם השטן. לפיכך החליט פוטס להתייחס בזלזול מסוים לטענה שג'נט בירלי הפכה את עצמה לכלב שחור גדול, וכך גם לתיאורים של גרייס על מפגשי המכשפות שבהם פגשה יצורים על-טבעיים.
משפט המכשפות מסמלסברי ב-1612 היה ככל הנראה "חתיכה גדולה של תעמולה אנטי-קתולית", ואף "משפט ראווה", מתוך כוונה להדגים כיצד לנקשייר מטוהר ממכשפות ומ"קושרים אפיפיוריים".
ברומלי קיבל את מבוקשו, וב-1616 קודם לתפקיד שופט בבית המשפט של אזור המידלנדס. ב-1615 מינה ג'יימס את פוטס לשומר הקרקעות של פארק סקאלמה, והטיל עליו את משימת הגידול והאילוף של כלבי הציד שלו. ב-1618 הורחבו תחומי האחריות של פוטס, ותפקידיו החדשים היו "איסוף המיסים על חוקים הנוגעים לשופכין, למשך עשרים ואחת שנים". תומאס סאות'וורת', בנה הבכור של ג'יין, ירש בסופו של דבר את האחוזה של סבו בסמלסברי הול.
ראו גם

ציד מכשפות
משפטי המכשפות של איי התעלה
משפטי הכישוף בבמברג
מכשפה
פרידריך שפה
ציד המכשפות בסיילם
עינויים
פטיש המכשפות
נשיקת הבושה
לקריאה נוספת

Sharpe, James (2002), "The Lancaster witches in historical context", in Poole, Robert, The Lancashire Witches: Histories and Stories, Manchester: Manchester University Press, pp. 1–18, ISBN 978-0719062049
Hasted, Rachel A. C. (1993), The Pendle Witch Trial 1612, Preston: Lancashire County Books, ISBN 978-1871236231
Pumfrey, Stephen (2002), "Potts, plots and politics: James I's Daemonologie and The Wonderfull Discoverie of Witches", in Poole, Robert, The Lancashire Witches: Histories and Stories, Manchester: Manchester University Press, pp. 22–41, ISBN 978-0719062049
Davies, Peter (1971) [1929], The Trial of the Lancaster Witches, London: Frederick Muller, ISBN 978-0584109214(Facsimile reprint of Davies' 1929 book, containing the text of the The Wonderfull Discoverie of Witches in the Countie of Lancaster by Potts, Thomas (1613))
Bennett, Walter (1976), The Pendle Witches, Lancaster: Lancashire County Council Library and Leisure Committee, OCLC 60013737
Swain, John (2002), "Witchcraft, economy and society in the forest of Pendle", in Poole, Robert, The Lancashire Witches: Histories and Stories, Manchester: Manchester University Press, pp. 73–87, ISBN 978-0719062049
Gibson, Marion (2002), "Thomas Potts's Dusty Memory: Reconstructing Justice in The Wonderfull Discoverie of Witches", in Poole, Robert, The Lancashire Witches: Histories and Stories, Manchester: Manchester University Press, pp. 42–57, ISBN 978-0719062049
Wilson, Richard (2002), "The pilot's thumb: Macbeth and the Jesuits", in Poole, Robert, The Lancashire Witches: Histories and Stories, Manchester: Manchester University Press, pp. 126–145, ISBN 978-0719062049
הערות שוליים

↑  שארפ, עמוד 1
↑  האסטד, עמוד 23
↑  האסטד, עמוד 2
↑  פאמפרי, עמוד 22
↑  פאמפרי, עמוד 23
↑  פאמפרי, עמודים 23 - 24
↑  האסטד, עמוד 5
1 2 3 4  האסטד, עמודים 30 - 32
1 2 3  מכשפות סמלסברי באתר מועצת המחוז של לנקשייר
↑  פאמפרי, עמוד 24
↑  דייוויס, עמוד 86
↑  דייוויס, עמודים 86 - 89
↑  דייוויס, עמוד 90
↑  דייוויס, עמודים 94 - 95
↑  דייוויס, עמוד 94
1 2 3  פאמפרי, עמוד 35
↑  האסטד, עמוד 31
↑  דייוויס, עמודים 104 - 105
↑  דייוויס, עמוד 168
↑  דייוויס, עמוד 106
↑  דייוויס, עמוד xli
↑  גיבסון, עמוד 48
↑  גיבסון, עמוד 50
↑  דייוויס, עמוד 83
↑  דייוויס, עמוד 107
↑  פאמפרי, עמוד 31
↑  וילסון, עמוד 139
↑  שארפ, עמוד 3
1 2  פאמפרי, עמוד 28
↑  שארפ, עמוד 4
↑  פאמפרי, עמוד 34
↑  פאמפרי, עמוד 38
סמלסברי הול
שער המהדורה המקורית
17 בספטמבר

17 בספטמבר הוא היום ה-260 בשנה, (261 בשנה מעוברת) בשבוע ה-38 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 105 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1176 – בקרב מיריוקפאלון, מביסים הכוחות הסלג'וקים של סולטנות רום בראשות קיליצ' ארסלאן השני, את כוחות האימפריה הביזנטית, שהונהגו על ידי הקיסר מנואל קומננוס; קרב זה מציין את אובדן השליטה הביזנטית באסיה הקטנה ובקיליקיה, ושקיעתה הסופית של האימפריה הביזנטית
1480 – האינקוויזיציה הספרדית ממנה את שני האינקוויזיטורים הראשונים ומתחילה בפעילותה נגד יהודים מומרים שמוצאם ביהדות ספרד
1630 – בוסטון נוסדת
1631 – קרב ברייטנפלד: הניצחון הפרוטסטנטי הראשון במלחמת שלושים השנים
1787 – חוקת ארצות הברית מוכרזת בפילדלפיה
1849 – הארייט טאבמן נמלטת מן העבדות
1862 – מלחמת האזרחים האמריקנית: קרב אנטיאטם, עם כ-23,000 נפגעים ביום אחד
1894 – מלחמת סין–יפן הראשונה: הצי הקיסרי היפני מביס את הצי הצפוני של סין בקרב נהר יאלו
1916 – "הבארון האדום" מנפרד פון ריכטהופן משיג את הפלתו הראשונה
1939 – ברית המועצות פולשת לפולין
1944 – מתחיל הקרב על ארנהם
1948 – שליח האו"ם, הרוזן פולקה ברנדוט, נרצח בירושלים על ידי חברי לח"י
1978 – נחתמים הסכמי קמפ דייוויד
1982 – מלחמת לבנון הראשונה: ישראל נסוגה מביירות
1983 – ונסה ויליאמס נבחרת כמיס אמריקה השחורה הראשונה
1988 – נפתחת אולימפיאדת סיאול
1991 – ליטא ולטביה מתקבלות כחברות באו"ם
2019 – הבחירות לכנסת העשרים ושתיים
2024 – פיצוץ של אלפי זימוניות שהיו בידי אנשי חזבאללה ברחבי לבנון וסוריה
נולדו

879 – שארל התם, מלך פרנקיה המערבית (נפטר ב-929)
1552 – פאולוס החמישי, אפיפיור (נפטר ב-1621)
1739 – ג'ון ראטלדג', פוליטיקאי ומשפטן אמריקאי בן המאה ה-18 (נפטר ב-1800)
1743 – המרקיז דה קונדורסה, פוליטיקאי, פילוסוף, מתמטיקאי וחוקר מדע המדינה צרפתי (נפטר ב-1794)
1825 – לוציוס למאר, פוליטיקאי ושופט בית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטר ב-1893)
1826 – ברנהרד רימן, מתמטיקאי גרמני, מחשובי המתמטיקאים של המאה ה-19 (נפטר ב-1866)
1913 – מירה לובה, סופרת ילדים אוסטרית (נפטרה ב-1995)
1918 – חיים הרצוג, נשיא מדינת ישראל (נפטר ב-1997)
1922 – מריאן כהן, פעילה במחתרת היהודית בצרפת בתקופת מלחמת העולם השנייה (נרצחה ב-1944)
1924 – בנימין גלעד, ניצב במשטרת ישראל (נפטר ב-2003)
1928 – גיל אלדמע, מלחין ומעבד ישראלי (נפטר ב-2014)
1929 – סטירלינג מוס, נהג מרוצים בריטי (נפטר ב-2020)
1930 – תומאס סטאפורד, לוטננט גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית, אסטרונאוט בתוכנית ג'מיני ובתוכנית אפולו (נפטר ב-2024)
1931 – ז'אן-קלוד קרייר, תסריטאי, סופר ושחקן ומי שכיהן כנשיא Fémis, בית הספר הצרפתי לקולנוע (נפטר ב-2021)
1933 – ארלוזור לב, טייס קרב ומפקד בחיל האוויר (נהרג ב-1973)
1933 – צ'אק גראסלי, פוליטיקאי אמריקאי
1939 – ולדימיר מנשוב, שחקן, במאי, תסריטאי ומפיק סובייטי ורוסי (נפטר ב-2021)
1945 – רוברט הניג, שחקן תיאטרון וקולנוע ישראלי
1947 – אילנית, זמרת ישראלית
1947 – גייל קרסון לוין, סופרת אמריקאית-יהודייה
1948 – יוקו קומיאמה, פוליטיקאית ושרת הבריאות, הרווחה והעבודה של יפן
1950 – נרנדרה מודי, ראש ממשלת הודו ה-14
1950 – רון כתרי, מנהלו הכללי של בית הספר הריאלי העברי בחיפה, דובר צה"ל
1950 – אבשלום קור, בלשן עברי, זוכה פרס סוקולוב לעיתונאות
1956 – יוחנן לוקר, אלוף בצה"ל, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה
1958 – יאנז יאנשה, ראש ממשלת סלובניה
1963 – רמי סערי, משורר, מתרגם ועורך ישראלי
1968 – פרנססק (טיטו) וילאנובה, שחקן ומאמן כדורגל ספרדי (נפטר ב-2014)
1968 – שריל סטרייד, סופרת אמריקאית
1968 – אנסטייז'ה, זמרת פופ ויוצרת אמריקאית
1969 – קובי אוז, מוזיקאי וסופר ישראלי, סולן להקת טיפקס
1969 – מיקי פלג רוטשטיין, שחקנית וזמרת יוצרת ישראלית
1974 – פיטר רוט, מוזיקאי ישראלי, חבר להקת מוניקה סקס
1974 – דני גבע, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ישראלי
1975 – ענת חדיד, שחקנית דרוזית ישראלית
1976 – ענבל לורי, שחקנית, תסריטאית, אימפרוביזטורית ומורה לאימפרו
1977 – רן בנימיני, עיתונאי ישראלי
1978 – ניק קורדרו, שחקן קנדי (נפטר ב-2020)
1978 – דן מנו, עורך דין, מנחה טלוויזיה ואיש עסקים ישראלי
1985 – תומאש ברדיך, טניסאי צ'כי
1987 – ניאה, זמרת-יוצרת שוודית
1995 – נתנאל ששון, זמר ויוצר ישראלי
2001 – איטל שפושניקוב, שחיינית ישראלית
נפטרו

1179 – הילדגרד מבינגן, מלחינה, משוררת, רופאה, מחזאית, סופרת ומיסטיקנית גרמנית (נולדה ב-1098)
1422 – קונסטנטין השני, קיסר בולגריה, הקיסר האחרון של האימפריה הבולגרית השנייה (נולד ב-1369)
1482 – וילהלם השלישי, רוזן תורינגיה (נולד ב-1425)
1621 – רוברטו בלרמינו, קרדינל (נולד ב-1542)
1676 – שבתי צבי, משיח שקר (נולד ב-1626)
1836 – אנטואן-לורן דה ז'יסייה, בוטנאי צרפתי (נולד ב-1748)
1858 – דרד סקוט, עבד שחור שתבע את אדונו (נולד בסביבות שנת 1795)
1877 – ויליאם הנרי פוקס טלבוט, מדען, בוטנאי, מתמטיקאי, בלשן, מו"ל וצלם אנגלי, הזכור בעיקר כאחד מאבות הצילום (נולד ב-1800)
1948 – פולקה ברנדוט, דיפלומט שוודי (נולד ב-1895)
1965 – משה יעקב בן גבריאל, סופר ועיתונאי (נולד ב-1891)
1966 – פריץ וונדרליך זמר גרמני בעל קול טנור לירי (נולד ב-1930)
1985 – לורה אשלי, מעצבת אופנה וולשית (נולדה ב-1925)
1994 – קרל פופר, פילוסוף של המדע (נולד ב-1902)
1997 – תאודורו פרננדס, כדורגלן פרואני (נולד ב-1913)
2001 – מיכאל בן-חנן, מראשי ארגון "ההגנה" בירושלים, מחנך ושדרן רדיו ישראלי (נולד ב-1912)
2003 – יצחק ארצי, פעיל ציוני, איש ציבור ופוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1920)
2003 – יצחק גולן, מראשוני השדרנים בקול ישראל (נולד ב-1923)
2016 – רננה גוטמן, מנכ"ל משרד מבקר המדינה (נולדה ב-1924)
2017 – בובי הינן, מתאבק מקצועי בWWE ועוזרו של אנדרה הענק (נולד ב-1944)
2020 – טרי גודקיינד, סופר אמריקאי ומחברה של סדרת הפנטזיה רבת-המכר "חרב האמת" (נולד ב-1948)
2021 – עבד אל-עזיז בותפליקה, נשיא אלג'יריה (נולד ב-1937)
2022 – ולאדו מילוניץ', אדריכל ממוצא קרואטי שהתגורר בפראג (נולד ב-1941)
2024 – יוסף צ'חנובר, איש כלכלה ומנהל ישראלי (נולד ב-1933)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום החוקה
יום מוזיקת הקאנטרי הבין-לאומי
16 בספטמבר – 18 בספטמבר
ספטמבר
לוח אירועים שנתי
שארל התם
המרקיז דה קונדורסה
תומאס סטאפורד
שבתאי צבי
קרל פופר
9 באוקטובר

9 באוקטובר הוא היום ה-282 בשנה (283 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 83 ימים.