יפו
הערות שוליים

↑  האוכלוסייה הערבית בתל אביב-יפו בראי המספרי - נתונים ומגמות, עיריית תל אביב-יפו
↑  זאב וילנאי, אגדות ארץ ישראל
↑  נחום סלושץ, ימה של יפו, דבר, 23 בפברואר 1938. ראו גם בספרו של צ'ארלס דיקנס, All the Year Round, לונדון 1860, עמ' 534, הכותב: "Jaffa is supposed to derive its name from Japhet...according to tradition it was founded before the flood; the ark was built there; and Noah lies buried in a tomb in the rock"
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שקלים,  פרק ו', הלכה ב גמרא.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ב', פסוק ט"ו.
↑  ספר עזרא, פרק ג', פסוק ז'
↑  ספר יונה, פרק א', פסוק ג'.
↑  הברית החדשה, מעשי השליחים, פרק ט', פסוקים 36–43.
↑  הברית החדשה, מעשי השליחים, פרק י', פסוקים 5–32.
↑  מקור: עדינה בנבנישתי טיול ביפו ובנווה צדק(הקישור אינו פעיל, 7.4.2020)
↑  עיריית תל אביב-יפו, מפת שכונות תל אביב-יפו, באתר עיריית תל אביב-יפו, ‏08.12.2020
↑  זאב וילנאי, אגדות ארץ ישראל, כרך ב' עמ' 315
↑  טוביה כהנא, ארץ ישראל בתקופת האבות, באתר "דעת"
↑  A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 1, Eisenbrauns, 2012, עמ' 64 (הקטע חוזר גם בעמ' 95, 114, 131, 175, 192, 210 ו־222) וכן ב־A. Kirk Grayson, Jamie Novotny, The royal inscriptions of Sennacherib, king of Assyria (704-681 BC). Part 2, Eisenbrauns, 2014, עמ' 48
↑  ”בהמשך מסעי, צרתי על בית דגון, יפו, בני ברק, אזור, ערי צדקא, שלא מיהר לכרוע לרגלי, כבשתיהם ונשאתי את שללן.” ("מנסרת שיקגו", טור ב', שורות 68ב–72).
↑  יפתח שלו, בין דור הצורית לאשקלון הצידונית: דפוסי יישוב בפיניקיה הדרומית בתקופה הפרסית, ארץ־ישראל לג, 2018, עמ' 238–251
↑  Josette Elayi, Studies in Phoenician Geography during the Persian Period, Journal of Near Eastern Studies 41, 1982, עמ' 83–110
↑  גדעון פוקס, עיר רבת ימים: אשקלון בתקופה ההלניסטית והרומית, הוצאת יד בן-צבי, 2001, עמ' 16-15
↑  ספר עזרא, פרק ג', פסוק ז'.
↑  ספר מקבים ב, י"ב, ג'-ו'.
↑  ספר מקבים א, פרק י, פסוקים עד–עו.
↑  ספר חשמונאים א, פרק יב, פסוקים לג–לד: "ושמעון יצא... נטה אל יפו וילכדה, כי שמע אשר רוצים תושביה למסור את המבצר לאנשי דמטריוס ויצב שם מצב למען ישמרוהו" (תרגום א. ש. הרטום).
↑  ספר מקבים א, פרק יג, פסוק יא.
↑  אוריאל רפפורט, "על היחסים בין יהודה לרומא בימי אלכסנדר ינאי", בתוך: מדינת החשמונאים, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 404.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 14, סעיף 205: "רצוננו הוא, שיפו העיר, שהיהודים החזיקו בה מקדם כשכרתו את ברית הידידות עם הרומאים, להם תהיה כבראשונה".
↑  אוריאל רפפורט, "על היחסים בין יהודה לרומא בימי אלכסנדר ינאי", בתוך: מדינת החשמונאים, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 395.
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים ספר ג' פרק ט ב–ג.
↑  איזק בנימין, 'מושבות רומיות ביהודה - ייסודה של איליה קאפיטולינה', פרקים בתולדות ירושלים בימי בית שני, תשמ"א-1981, עמ' 349.
↑  חנה רם - היישוב היהודי ביפו בעת החדשה: מקהילה ספרדית למרכז ציוני, הוצאת כרמל, ירושלים, 1996. עמ' 348
↑  י' קפלן, 'ממצאים מימי טראיאנוס בחפירות יפו', ארץ ישראל, ט"ו, תשמ"א-1981, עמ' 412-416.
↑  Kaplan, J.', The Fifth Season of Excavation at Jaffa", JQR 54, 1963-4, pp. 113-114 ; וגםיעקב קפלן, 'יפו - עונת החפירות החמישית', חדשות ארכאולוגיות, ב', 1962, עמ' 8–10.
↑  ההיסטוריה של ארץ ישראל, כרך 6, חלק א, פרק 3 (כתב: משה גיל), עמ' 74.
↑  מפת יפו שחוברה על ידי הצבא הצרפתי, 1865, כוללת סימון 'כפר מצרי' בצפון העיר, באתר הספרייה הלאומית, אוסף אמיר כהנוביץ
↑  בתי הבאר של תל אביב(הקישור אינו פעיל, 7.4.2020).
רות קרק ואביב אופנהיים, "התפתחות הסכנאת המצריות באזור יפו במאה התשע-עשרה", אריאל, 210 - 211, אוגוסט 2015, עמ' 159 - 176.
↑  ג'יימס פין, עתות סופה, עמ' 273.
1 2  ויליאם פראנסיס לינטש, מסע מחקר אל הירדן וים המלח, עמ' 314.
1 2 3 4 5 6  גד גילבר, מגמות בהתפתחות הדמוגרפית של הפלסטינים – 1948-1870, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 20.
↑  ויליאם פראנסיס לינטש, מסע מחקר אל הירדן וים המלח, עמ' 311.
1 2  שמואל גילר, "עיריית יפו בשלהי התקופה העות'ומנית" בפרויקט בן-יהודה
1 2  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 788, הערה 1.
↑  צור שיזף, מדריך לאתרי יפו
1 2  יפעת ארליך, יפו השנייה: המזרחים שקלטו את העליות הראשונות | ישראל היום, ‏3.11.2022
↑  מתוך הערך יהודה הלוי באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו.
↑  מתוך סקר מונטיפיורי של תושביה היהודים של ארץ הקודש של 1955
↑  בית העלמין נפתח ב-1840 עם ייסוד חברה קדישא של יפו, עד אז נהגו היהודים להוביל את מתיהם לקבורה בהר הזיתים בירושלים ממספר סיבות שונות ולעיתים יהודים אף נקברו בבית הקברות המוסלמי.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 196.
↑  מתוך מכתב מאת רבי יהודה מרגוזה למשה מנטיפיורי המצוטט במאמר "פרדס מוטיפיורי" מאת שושנה הלוי, מתוך העיתון "קתדרה" מס' 2
↑  ליב ישעיהו ראובן'ס, המגיד, "עובדות ומספרים על יפו". י"ד טבת תרמ"ח, (1887), מתוך: "ארץ ציון ירושלים", שלמה שבא, דן בן אמוץ, הוצאת זמורה, ביתן, מודן, תל אביב, 1973, שער שני: "שחקי, שחקי על החלומות (1883-1904)", פרק: כלכלה ופרנסות, עמוד 92
↑  חבצלת, "מועדון אכסקלוסיבי ביפו", ז' כסליו תרמ"ט, (1888)
↑  אור המזרח, ניסן תשכ"ו, עמודים 140 - 141(הקישור אינו פעיל, 7.4.2020)
↑  אברהם משה לונץ, מורה דרך בארץ ישראל וסוריה, 1890.
↑  עמוס אילון, הרצל, עמ' 318.
↑  מנחם קליין, שישי, קשורים הסיפור של בני הארץ, הקיבוץ המאוחד, 2015, עמ' 224, מסת"ב 978-965-02-0783-0
↑  BRITISH IN PALESTINE NOW BEFORE JAFFA; New Zealand Mounted Troops Rout Turkish Regiment by Bayonet Charge. Germans Concerned Over Jerusalem.‎, באתר עיתון הניו יורק טיימס
↑  יהושע פורת, ממהומות למרידה: התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1939-1929, עמ' 208.
↑  אלון קדיש (עורך), מלחמת העצמאות תש"ח תש"ט - דיון מחודש - חלק א, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, עמ' 393.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים, עמ' 71.
1 2  יואב גלבר, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948, אור יהודה:הוצאת דביר, תשס"ד 2004, עמ' 137.
↑  הרוגים רבים בפיצוץ בית "הועדה הלאומית" ביפו, דבר, 5 בינואר 1948
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים, עמ' 72.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949 תל אביב: עם עובד, תשנ"א 1991. עמוד 136
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמוד 137.
1 2  יואב גלבר, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948 הוצאת דביר, עמ' 104, 2004.
↑  יואב גלבר, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948, אור יהודה: דביר, 2004, עמ' 146
1 2  יואב גלבר, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948, אור יהודה: דביר, תשס"ד 2004, עמ' 404
↑  דומיניק לאפייר, לארי קולינס, ירושלים, ירושלים, עמ' 279.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים, עמ' 142–143.
↑  הממשלה נגד הקמת עיריה ביפו, מעריב, 9 במרץ 1949
↑  פקודת העיריות 1934 - אכרזה על ביטול עיריית יפו, 24 באפריל 1950, קובץ התקנות 95, 18 ביוני 1950, עמ' 1037-1040
↑  שמות עבריים לרחובות ביפו, הַבֹּקֶר, 3 באוגוסט 1950
↑  י. שדמי, מהפכה ביפו: רחובות מקבלים שמות, מעריב, 3 בספטמבר 1954
↑  זוהר צלח, ‏אחרי 24 שנה: מועדון התיאטרון נסגר לצמיתות, באתר ‏מאקו‏, 23 בדצמבר 2020
↑  עיריית תל אביב-יפו, שנתון סטטיסטי 2022 לתל אביב-יפו
↑  עיריית תל אביב-יפו, מצגת השנתון הסטטיסטי לתל אביב-יפו 2022
↑  עיריית תל אביב-יפו, שנתון סטטיסטי לתל אביב-יפו 2008
↑  מצוקת הדיור בקרב הקהילה הפלסטינית ביפו: סוף עידן הדיירות המוגנת בנכסי רשות הפיתוח, במקום – מתכננים למען זכויות תכנון; המרכז לחקר העיר והאזור, הפקולטה לארכיטקטורה בטכניון, 2009
↑  התפרעויות קשות סביב מסגד חסן בק ו"אבולעפיה", באתר ynet, 3 ביוני 2001
↑  יואל הרצברג, העמותה לייהוד יפו, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 30 בספטמבר 2016
↑  נציגה ישראלית ברשימת 50 השכונות הלוהטות בעולם, ישראל היום
↑   גדעון ביגר, התפתחות השטח הבנוי של תל אביב בשנים 1909–1934, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
| תל אביב-יפו |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | יפו • היסטוריה • תחבורה • אדריכלות • בנייה לגובה • רחובות ושדרות • רבעים • צפון תל אביב • דרום תל אביב |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | יפו העתיקה • אחוזת בית • העיר הלבנה • חוף תל אביב • העירייה ומועצת העיר • סמל העיר |  |
| קטגוריה ראשית | פורטל תל אביב-יפו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559768305171  BnF: cb12242732n (data)  GND: 4114063-1  LCCN: n81120618  MusicBrainz: dec32f34-eb0d-47ed-b1de-d6eae549a93c  MusicBrainz: 0d49e378-bcfa-457e-8da9-70d78e5b54e7  NKC: ge307159  VIAF: 148709451   WorldCat (עם VIAF): 148709451 
מראה כללי של שכונת עג'מי
הנוף מגבעת יפו
מדרון יפו (2009)
שחזור שער מימי רעמסס השני. על השער נמצאו 5 תאריו של רעמסס, שם הלידה, שם ההכתרה וכדומה.
בסיס שיש של סביל ליד מסגד מחמודיה
מגדל השעון נבנה על ידי השלטון העות'מאני לרגל מלאת 25 שנים לשלטון הסולטאן עבדול חמיד השני. בנייתו הושלמה ב-1906.
שער ירושלים בחומות יפו העתיקה ומאחוריו "המצודה" באזור של רחוב יפת, לימים פינת רחוב מפרץ שלמה
בית עץ מהמושבה האמריקאית, שעבר שחזור
שלט מחוץ לבית הכנסת היפואי לעולי לוב
חותמת הקהילה היהודית של יפו
הרב יהודה מרגוזה יליד סרייבו עלה לארץ ישראל ב-1801 ולימים שימש כרבה של יפו
בית הכנסת המרכזי ביפו
שער בית הקברות היהודי הראשון ביפו
חוף יפו, 1837
יפו, בסביבות שנת 1899
יפו בציור של האמן האמריקאי הארי פן, 1908
מבט על יפו מכיוון הים, 1911
מגדלור יפו
תחנת הרכבת יפו
הסראיה ב-1918
יפו בתוכנית החלוקה - מובלעת בשטח המדינה היהודית
מימין לשמאל: שבתי לוי (ראש עיריית חיפה), עומר אל-ביטאר (ראש עיריית יפו), הנציב העליון הרולד מקמייקל, מוסטפא אל-ח'אלידי (ראש עיריית ירושלים) וישראל רוקח (ראש עיריית תל אביב), 1942
תחנת טרנספורמציה שהוקמה ברחוב יפת בשנת 1923 בתכנונו של האדריכל אלכסנדר ברוולד - כיום ב"גן השניים"
הנפת דגל ישראל על מגדלור יפו מיד לאחר כיבושה
בניין ארמון הממשלה העות'מאנית - בית הסראייה וכיכר השעון לאחר שיפוצם
מבט על חוף תל אביב מיפו, ב־1949 אוחדו הערים, בהחלטת ממשלת ישראל
המזרקה ביפו
מפה המציגה את הלונה פארק ביפו שפעל מ-1952 עד שנות הששים, מסומן במרקר צהוב
המזרקה בשדרות ירושלים, בטרם הוזזה ממרכז השדרה אל צידה
מסגד חסן בק במנשייה לאחר שיפוץ (2001) שהכפיל את גובה הצריח (המינרט)
בניין הסראיה הישנה שבו שוכנים מוזיאון יפו והתיאטרון הערבי-עברי ביפו
מראה בשוק עמיעד, בסמוך לשוק הפשפשים
בית סורסוק ברחוב רזיאל מספר 6 בו שכנה הנהלת השק"ם לפני שעברה אל שדרות ירושלים מספר 10
סביל סולימאן בחזית מסגד מחמודיה
כנסיית מאר מיכאל מהרציף בנמל יפו - הדגל היווני מתנוסס מעל הכנסייה הערבית
מנזר אנטוניוס הקדוש המרוני
קולנוע אלהמברה בשדרות ירושלים, לפני ששופץ והפך למכרז לסיינטולוגיה
מסגד הים ביפו על רקע הים התיכון