stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגל השני של הפמיניזם
התנועה הרדיקלית

הזרם השני הבולט ב"גל השני של הפמיניזם" היה הפמיניזם הרדיקלי. זרם זה מיקד את עיקר מאבקו בשליטה הגברית, ובייחוד בתא המשפחתי - נשות הזרם הרדיקלי האמינו שהתא המשפחתי הוא מיקרוקוסמוס של החברה כולה, ולכן רצו לשנות את התפקידים המקובעים של בני המשפחה, בתקווה שכך ישתנו יחסי הכוחות בין המינים בחברה כולה.
הבדל נוסף בין הפמיניזם הליברלי לרדיקלי היה בהגדרות ובמילים: בעוד הפמיניזם הליברלי דיבר על "אפליה" לעומת "שוויון", התבטאו הפמיניסטיות הרדיקליות במילים קיצוניות יותר ודיברו על "דיכוי" ו"שחרור". מילים אלו מייצגות עמדה שרואה בתעמולה וההסתה נגד הנשים כדיכוי מכוון של הגברים, שרצונם להמשיך ולשלוט בעולם.
רוב נשות הזרם הרדיקלי, כמו גם חלק נרחב מבנות הזרם הליברלי, היו פעילות עד אמצע שנות ה-60 בתנועות לזכויות האזרח ובארגוני שלום; אלא שגם שם נתקלו הנשים באפליה על רקע מינן, כאשר נשלחו לבצע תפקידים "נשיים" (כתיבת הודעות, הדפסת מנשרים והכנת קפה), ולא נתנו להן לשאת דברים בוועידות של התנועות. כאשר ניסו הנשים בארגון "סטודנטים למען חברה דמוקרטית", למשל, לדבר על מעמדן של הנשים בתוך התנועה, הן נתקלו בצעקות משפילות, קללות ואף ביטויים גסים. שולמית פיירסטון הקנדית ממוצא יהודי, הייתה חברה בארגון שמאל המטיף לשלום, ולאחר שתי ועידות בהן ספגה דחייה כשניסתה לדבר, הקימה תנועה פמיניסטית לנשות ארגוני השמאל. כמו כן הוציאה פיירסטון ספר פמיניסטי ידוע, "הדיאלקטיקה של המין: הטענה בעד מהפכה פמיניסטית" ב-1970.
קבוצות של נשים פמיניסטיות רדיקליות נהגו בתקופה זו להתאסף, לדבר על מצבן ולתכנן את צעדיהן העתידיים. שיחות אלו הפכו לפופולריות מאוד, ונשים רבות נחשפו לדעותיהן של התנועות הרדיקליות דרכן. משיחות אלו הבינו הנשים כי הבעיות האישיות שלהן הן בעיות משותפות, ולכן, טענו הרדיקליות, על הנשים לשתף זו את זו בצרותיהן, כדי להשתחרר מרגשות התסכול והאשמה שמכרסמות בהן. הן טענו כי הגברים לא יוותרו על עמדות המפתח בהן הם מחזיקים, ולכן אין לראותם כבני ברית אפשריים, אלא כחלק מהבעיה, ואף כאויבים. מתוך תנועה זו נולדו זרמים של פמיניזם בדלני, וכן לסביות פוליטית. זאת בניגוד לזרם הליברלי, שראה בגברים כבני ברית ושמח לצרפם לארגון; פרידן חששה שהאידאולוגיה של שנאת גברים ולוחמה מינית תמנע מנשים רבות להצטרף לארגונה, ולכן שיוותה לארגונה מראה שמרני יותר, ואף גרמה להדרה של נשים להט"ביות מתוכה.
בשנת 1968 התקיימה הפגנה של כ-200 פמיניסטיות רדיקליות, רבות מהן מהקבוצה "נשים רדיקליות בניו יורק" (New York Radical Women) נגד תחרות "מיס אמריקה", בה הן טענו כי "נשים הן בני-אדם, לא חיות", ו"האם מייק-אפ יכול להסתיר את פצעי הדיכוי?". המפגינות הציבו פח אשפה שזכה לתואר "פח האשפה של החירות", וזרקו אליו כל דבר הנחשב לסממן נשי - נעלי עקב, גיליונות של הירחון הפורנוגרפי "פלייבוי", מטליות כלים, מחוכים וחזיות. ההפגנה יצרה הד תקשורתי, סוקרה בהרחבה בעיתונות, ואף זכתה לכותרת "הנשים המשוחררות שורפות חזיות".
באותה שנה קם גם הארגון W.I.T.C.H, שבשל ראשי התיבות נודעה בשם "מכשפה". חברות המכשפה ארגנו טקסים והפגנות שנויים במחלוקת, כגון מסע הלוויה לקבירת "הנשיות המסורתית", וקבלת פנים לנשים שהגיעו ליריד הכלות בניו יורק בשירת "הנה באה השפחה" (במקום "הנה באה הכלה" המסורתי).
המהפכה ברחבי העולם

המהפכה הפמיניסטית התרחשה גם מחוץ לארצות הברית בתקופה זו. בבריטניה התרחשו ב-1968 עשרות שביתות במפעלים תחת הסיסמה "שכר שווה תמורת עבודה שווה". שנה אחר כך, ב-1969, מילאו אלפי נשים את כיכר טרפלגר בלונדון וקיימו את אחת ההפגנות הגדולות בתולדות המהפכה הפמיניסטית. בצרפת הוקמה ב-1968 קבוצת הנשים "נשי-גברי-עתיד" הרדיקלית, שעסקה ביחסים בין המינים.
הגל השני של המהפכה הפמיניסטית שהחלה בשנות ה-60 נמשך כ-20 שנה, ובו נאבקו הנשים לשינוי מעמד האישה בתוך המשפחה והתעמולה נגד הנשים. הגל השני הגביר את המודעות בעולם לגבי דיכוין של נשים, ותרם למגמת השינוי בחלוקת התפקידים בתוך התא המשפחתי, כאשר נשים החלו לתפקד גם כמפרנסות במסגרת המשפחה.
ראו גם

הגל הראשון של הפמיניזם
הגל השלישי של הפמיניזם
תרבות אונס
בטי פרידן
ג'סיקה הארדי

ג'סיקה הארדי (באנגלית: Jessica Hardy; נולדה ב-12 במרץ 1987) היא שחיינית אמריקאית, האלופה האולימפית במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (לונדון 2012), אלופת העולם, בעלת 10 מדליות מהן 3 זהב ושיאנית עולם בעבר, במשחים ל-50 מטר חזה ול-100 מטר חזה.
הארדי, היא האישה הראשונה ששחתה 50 מטר חזה מתחת ל-30 שניות (בריכה אולימפית) ומתחת ל-29 שניות (בריכת 25 מטר).
ביוגרפיה

הארדי נולדה בלונג ביץ', קליפורניה. היא למדה שנתיים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי וזכתה 4 פעמים בתואר אליפות NCAA. בשנת 2007 עזבה והפכה לשחיינית מקצוענית. כיום היא מתאמנת תחת הדרכתו של דייב סאלו במועדון השחייה טרוג'אן, שליד אוניברסיטת דרום קליפורניה.
ביוגרפיה > שיאנית עולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה במונטריאול בשנת 2005 זכתה הארדי ב-3 מדליות כסף. במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 30.85 שניות, אחרי ג'ייד אדמיסטון שקבעה שיא עולם חדש של 30.45 שניות ולפני ברוק הנסון (30.89 שניות) שתיהן מאוסטרליה, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:06.62 דקות, אחרי לייזל ג'ונס 1:06.25 דקות ולפני בת ארצה טארה קירק (1:07.43 דקות), בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא עולם חדש של 1:06.20 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:59.92 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא תחרות חדש (3:57.47 דקות) ולפני גרמניה (4:02.51 דקות).
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בשאנגחאי סין באפריל 2006, זכתה הארדי בשתי מדליות: מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב כששחתה במוקדמות, ומדליית ארד במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 30.48 שניות.
ביוגרפיה > אלופת עולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה במלבורן בשנת 2007 זכתה הארדי במדליית זהב במשחה ל-50 מטר בתוצאה של 30.63 שניות, לפני ג'ונס (30.70 שניות) ולפני קירק (31.05 שניות) ובמדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב כששחתה בשלב המוקדמות.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במנצ'סטר בריטניה באפריל 2008 זכתה הארדי ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חזה בשיא עולם חדש של 29.58 שניות, במשחה ל-100 מטר חזה בשיא תחרות חדש של 1:04.22 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא עולם חדש נוסף של 3:51.36 דקות.
ביוגרפיה > נכשלה בבדיקת סמים

הארדי נבחרה לייצג את ארצות הברית לאחר המבחנים לאולימפיאדת בייג'ינג (2008), אלא שהיא נכשלה בבדיקת סמים שנערכה לה. היא פרשה מהנבחרת והשהתה את עצמה מתחרויות. במאי 2009 היא קיבלה עונש של השעיה לשנה מהיום שנמצאה חיובית. מצבה המשפטי נמצא בבירור ולא היה ידוע האם תוכל להשתתף באולימפיאדת לונדון (2012). בסופו של דבר באפריל 2011 היא קיבלה אישור להשתתף באולימפיאדה.
הישגים ותארים

בסך הכל קבעה הארדי 9 שיא עולם אישיים, 7 שיאי עולם במשחה ל-50 מטר חזה (2 בבריכה אולימפית ו-5 בבריכת 25 מטר) ושניים במשחה ל-100 מטר חזה (בריכה אולימפית). בנוסף, היא הייתה שותפה פעמיים לשיא עולם במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (בריכת 25 מטר).
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

| משחה | תוצאה | תאריך |
| --- | --- | --- |
| 50 מטר חזה | 29.80 שניות, שיא עולם, בעבר | 7 באוגוסט 2009 |
| 100 מטר חזה | 1:04.45 דקות, שיא עולם, בעבר | 7 באוגוסט 2009 |
| 200 מטר חזה | 2:34.27 דקות | 28 במאי 2006 |
| 50 מטר חופשי | 24.48 שניות | 5 ביולי 2008 |
| 100 מטר חופשי | 53.86 שניות | 1 באוגוסט 2012 |
| 50 מטר פרפר | 26.61 שניות | 18 באוגוסט 2010 |
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

| משחה | תוצאה | תאריך |
| --- | --- | --- |
| 50 מטר חזה | 28.80 שניות, שיא עולם, בעבר | 15 בנובמבר 2009 |
| 100 מטר חזה | 1:03.30 דקות | 14 בנובמבר 2009 |
| 200 מטר חזה | 2:33.20 דקות | 30 בינואר 2004 |
| 50 מטר חופשי | 23.96 שניות | 10 בנובמבר 2009 |
| 100 מטר חופשי | 53.46 שניות | 12 באפריל 2008 |
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר חזה
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר חזה
תענית חלום

בהלכה, תענית חלום היא תענית שעל פי התלמוד מועילה לבטל את השפעותיו של חלום רע. את התענית יש לקיים ביום שבו נחלם החלום, ואפילו אם הוא יוצא בשבת.
מקור הדין

בתלמוד הבבלי מובא שהתענית טובה לבטל את השפעתו של חלום רע, ושיש לקיימה בו ביום שנחלם החלום, ואפילו בשבת:
אמר רבא בר מחסיא אמר רב חמא בר גוריא אמר רב: יפה תענית לחלום כאש לנעורת. אמר רב חסדא: ובו ביום. ואמר רב יוסף: אפילו בשבת
דיני התענית > תענית בשבת

על פי התלמוד, אף שככלל אסור להתענות בשבת, אדם שחולם בליל שבת חלום רע, כיוון שיש להתענות את תענית החלום 'בו ביום', יכול להתענות גם בשבת. אלא שעליו להתענות תענית נוספת אחר השבת, כדי לכפר על שציער עצמו בתענית בשבת.
דיני התענית > מחלוקת הראשונים אם התענית היא חובה או רשות

מלשונו של הרמב"ם עולה שתענית חלום היא חובה: ”הרואה חלום רע צריך להתענות למחר, כדי שישוב ויעור במעשיו ויחפש בהן ויחזור בתשובה” (רמב"ם הלכות תעניות פרק א' הלכה י"ב). וכפי שפירשו בשיטתו לחם משנה ומעשה רוקח. וכן פירש דעתו רבי יהודה עייאש בספר מטה יהודה.
לעומתו, הרשב"א כתב ש"לא חייבו בשום מקום להתענות על החלומות, אלא שאמרו שהתענית יפה לחלום כאש בנעורת". וכן פסקו המגן אברהם והמשנה ברורה להלכה.
דעת ביניים היא שיטתו של הריב"ש, שכתב שמי שאינו חושש מהשפעת החלום, או שמצטער מאד מהצום, "אין כאן לא חובה ולא מצווה להתענות", ובשבת אף עובר איסור אם צם. מעין זאת כתב רבי דניאל טירני בספרו עיקרי הד"ט, שלדעת הרמב"ם ביום חול יש חיוב מדברי חכמים לצום, ובשבת אין חיוב.
דיני התענית > על אילו חלומות מתענים

בהגהות מרדכי כתב בשם מהר"ם שרק על חלום שחזר על עצמו שלוש פעמים יש להתענות תענית חלום.
בספר בנימין זאב כתב בשם רב האי גאון שרק על שלושה חלומות מסוימים מתענים תענית חלום. רבי יוסף קארו בספרו בית יוסף בשם "ספרים קדמונים" שרק על שלושה חלומות אלו מתענים בשבת. ויש אומרים שגם לגבי שלושה חלומות אלו, רק מי שנפשו עגומה עליו רשאי להתענות בשבת.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"א, עמוד א'
↑  על הלכות תעניות פרק א' הלכה י"ב.
↑  אורח חיים סימן רפ"ח סעיף קטן ד'.
↑  שו"ת הרשב"א חלק א' סימן קל"ב.
↑  סימן ר"כ סעיף קטן ג'.
↑  סימן ר"כ סעיף קטן ז'.
↑  שו"ת הריב"ש סימן תקי"ג.
↑  עיקרי הד"ט או"ח סימן כ"ט סעיף קטן כ"ז.
↑  הגהות מרדכי על מסכת שבת רמז תנא.
↑  שו"ת בנימין זאב סימן רי"א.
↑  בית יוסף על אורח חיים סימן רפ"ח.
↑  ברכי יוסף אורח חיים סימן רפ"ח סעיף קטן ג'.
פטל (סוג)

ערך זה עוסק בסוג במשפחת הורדיים. אם התכוונתם לתת-סוג בסוג פטל (המונח העברי ל-Raspberry הלועזי), ראו .
| פטל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ורדנאים
משפחה:: ורדיים
תת־משפחה:: ורדאים
סוג:: פטל
שם מדעי
 Rubus ‏לינאוס, 1753
פטל (שם מדעי: Rubus) הוא סוג של שיח בעל פרחים ממשפחת הוורדיים, הכולל למעלה מ-250 מינים ותת-מינים, הגדלים בכל אזורי העולם, בעיקר בצפון הממוזג; ישנם מינים תרבותיים שפירותיהם משמשים למאכל, להכנת ריבות ומיצים.
מאפייני הצמח

למרבית מיני השיח יש חוחים בדומה לוורדים, בהם הם נעזרים כדי לטפס על קירות ומבנים. יוצא דופן מבחינה זו הוא הפטל האדום, שגבעוליו ישרים וחלקים.
הפירות של כל מיני הפטל הם בצורת מקבץ גרגרים זעירים, הסדורים בצורה מעגלית סביב העוקץ. אשכולות הפטל מתוקים-חמוצים והם טובים למאכל אדם.
קוצי הפטל מעוקלים, חדים ודוקרים. בקטיף פטל עלולים להיפצע מקוציו.
בארץ ישראל נפוצים שני מיני בר: פטל לביד ופטל קדוש, על-פי רוב בקרבת מקורות מים, למשל באפיקי נחלים. בגידול מסחרי בישראל קיימים גידולים של פטל אדום (מתת-הסוג פטל) ושל אוסנה.
שיח הפטל הוא למעשה מערכת של נצרים רבים. את זני הפטל מקובל לחלק לזני 'פלוריקן' הנותנים יבול פעם אחת בלבד על הענף הדו-שנתי ולזני 'פרימוקן' הנותנים יבול אחד – מיד בשנה הראשונה, ויבול שני בהמשך, מן הענפים הצדדיים. המכנה המשותף בין שני סוגי הזנים של הפטל שהנצר אינו מתקיים יותר משנתיים.
בהלכה

אופן גדילתו של שיח הפטל, שבו השיח עצמו הוא רב-שנתי אך כל אחד מנצריו מוציא פרי רק פעם אחת ולכל היותר פעמיים, עורר דיון הלכתי רחב בשאלה האם יש להגדירו כעץ או כירק. לשאלה זו ישנן השלכות לעניין איסור ערלה ולעניין ברכות הנהנין:
יש אומרים שברכתו בורא פרי העץ ויש אומרים שברכתו בורא פרי האדמה. מספק יש לברך "אדמה", שנפטר בה בכל אופן.
הערות שוליים

1 2  שמואל זילכה, פירות גרגריים: תמונת מצב 2014, עלון הנוטע ס"ח, ארגון מגדלי הפירות בישראל, 2014, עמ' 32-36
↑  הרב יואל פרידמן, הפטל אילן או ירק לעניין ערלה וברכות, באתר למעשה - אקטואליה הלכתית.
הרב אליעזר מלמד, הגדרת העצים החייבים בערלה, באתר פניני הלכה.
הרב שניאור זלמן רווח, מהו דין פטל לגבי שנת ערלה, באתר המכון למצוות התלויות בארץ. (ארכיון)
↑  עיין במשנה ברורה בסימן ר"ג ס"ק א'-ג'. ובחיי אדם, נ"א ס"ט כתב לברך בורא פרי העץ, וכן כתב בערוך השלחן, ר"ג ס"ה. ובש"ת מהרש"ם, ח"א קצ"ו צידד שברכתו אדמה אך למעשה כתב שהמנהג לברך עץ, וכן כתב בשו"ת אגרות משה ולברך עץ. ובקצה"ש כתב לברך בורא פרי האדמה וכן הביא בספר "ותן ברכה" בשם הגרש"ז אויערבאך לברך בורא פרי האדמה מספק. ובספר "כיצד מברכים" עמוד יג' כתב שכיוון שהפטל גדל בגזע עצמו ולא מהענפים יש עליו ספק בברכתו. ובימינו ידוע שחש זני פטל שגזעם לא מתקיים משנה לשנה לפיכך ודאי שאין לברך עליו עץ.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546155505171  GND: 4178596-4  LCCN: sh85115696  NDL: 01191469  NKC: ph500502
דפנה בן נון

| --- | --- |

בן נון באנטארקטיקה
 לידה:  11 בספטמבר 1980 (בת 44) ישראל
 לאום:  ישראל ישראל
 תחום יצירה:  צילום
 זרם באמנות:  צילום טבע
 dafnaphoto.com
דפנה בן נון (נולדה ב-11 בספטמבר 1980) היא צלמת טבע ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה ב-11 בספטמבר 1980. בשל עיסוקיו של אביה כרופא נסעה בן נון בילדותה רבות ברחבי ישראל ואוסטרליה. למדה בתיכון בקיבוץ מעברות.
שירתה בתזמורת צה"ל. לאחר שירותה הצבאי שהתה באוסטרליה במשך שנה, ובשובה החליטה לעסוק בצילום. למדה באוניברסיטה הפתוחה וידאו, פוסט-פרודקשן, צילום ועריכה, וכן צילם סטודיו בטכניון.
ב-2011 זכה תצלום שצילמה, בו נראים לבנתנים משפריצים מים, בפרס חביב הקהל בתחרות צילום הטבע הבינלאומית של נשיונל ג'יאוגרפיק. ב-2012 הוצג צילום הלבנתנים, יחד עם צילום נוסף, בתערוכה של נשיונל ג'יאוגרפיק בסיאול שנקראה "The beautiful days".
ב-2017 התפרסם מיזם בו צילמה אמנים ואנשי תקשורת, בהם מיקי חיימוביץ', אלי פיניש, דביר בנדק וישראל אהרוני, עם המילה "סליחה" על זרועם, כביקורת על היחס לניצולי השואה בישראל.
ב-2018 זכה תצלום שצילמה, בו נראים בבונים בזימבבואה, לחשיפה תקשורתית רבה בשל דמיונו לסצנה מתוך הסרט המצויר מלך האריות.
ב-2020 הגישה פינה בתוכנית הטלוויזיה "פותחים יום", בה עסקה בצילום טבע ובעלי חיים. באותה שנה החלה לפרסם מדור קבוע במגזין נשיונל ג'יאוגרפיק קידס ישראל.
בנוסף לעיסוקה כצלמת טבע מנהלת בן נון עסק לצילום ילדים ומשפחות, מרצה על צילום ומדריכה בתחום צילום טבע ובעלי חיים.
ב-2024 נבחרה לצלמת הבית של נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל.
הערות שוליים

↑  ארז ארליכמן, פרס לצלמת מישראל שתיעדה לוויתנים יורקים, באתר ynet, 21 בדצמבר 2011
↑  נעם ברקן, סליחה ששכחנו אתכם, באתר ynet, 22 באפריל 2017
↑  Chris Dyer, It's the real-life circle of life! Monkey holds its baby aloft, just like scene from The Lion King, Daily Mail,19 October 2018
↑  ליאת עיני, שילוב מנצח - צילומי ילדים וסוסים מהאגדות, באתר ynet, 12 ביוני 2018
↑  מסע מרתק בעקבות החלום: דפנה בן נון, צלמת טבע פורצת דרך, באתר נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, 15 בדצמבר 2024
Tension II

Tension II הוא אלבום האולפן השבעה עשר של הזמרת האוסטרלית קיילי מינוג. האלבום יצא לאור ב-18 באוקטובר 2024, על ידי חברות התקליטים דרנוטה וBMG רייטס מנג'מנט. זהו הוצאת האלבום הראשון שלה מאז Tension ‏(2023). הסינגל המוביל "Lights Camera Action" צפוי לצאת לאור ב-27 בספטמבר 2024.
רשימת רצועות

| Tension II> מס' | Tension II> שם | Tension II> משך | Tension II>  | Tension II>  | Tension II>  | Tension II>  | Tension II>  | Tension II>  | Tension II>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Lights Camera Action  | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Taboo  | 2:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Someone for Me  | 2:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Good as Gone  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kiss Bang Bang  | 2:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Diamonds  | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Hello  | 2:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Dance to the Music  | 2:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Shoulda Left Ya  | 2:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Edge of Saturday Night (ביחד עם דה בלסד מדונה)   | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | My Oh My (ביחד עם ביבי רקסה וטובה לו)   | 3:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Midnight Ride (ביחד עם אורוויל פק ודיפלו)   | 3:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Dance Alone  | 2:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 36:47 |  |  |  |  |  |  |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 18 באוקטובר | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה • תקליטור • תקליט | דרנוטה • BMG |  |
ממשל צבאי

ערך זה עוסק במושג כללי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ממשל צבאי הוא שלטונו המאורגן של צבא באוכלוסייה אזרחית תוך פגיעה בזכויות האדם, בדרך כלל לאחר מלחמה וכיבוש. לרשות הממשל עומדת מערכת משפטית, הכוללת חוקים, תקנות ומוסדות, והיא מופעלת על ידיו.
ממשל צבאי מונהג בדרך כלל באחת מהנסיבות הבאות:
הפיכה צבאית, שבה משתלטים קציני צבא על השלטון במדינה כלשהי.
כיבוש של שטח בידי צבא של מדינה זרה.
החלטה של ממשלה חוקית להעביר חלק מסמכויותיה לצבא הכפוף לה, עקב מצב חירום או משיקולים פוליטיים.
ממשל צבאי מתאפיין בקשיחות יחסית, ובשיתוף מועט (אם בכלל) של הציבור הנשלט בהחלטות השלטון. כמו כן, בממשל צבאי אין הפרדת רשויות מלאה. מאז מלחמת העולם השנייה רואה הקהילה הבינלאומית בממשל צבאי כורח בל-יגונה שנועד למצבי חירום בלבד ואשר יש לסיימו במהירות האפשרית.
ממשל צבאי מבטל תמיד חלק מזכויות האדם. ממשל כזה מגביל את זכות הקניין, את חופש התנועה, מקצר הליכים משפטיים מקובלים, מחמיר את הענישה, ולפעמים אף מחמיר את נטל המיסים. במדינות רבות, הממשל הצבאי מטיל עונש מוות גם על פשעים שעליהם בדרך כלל לא מוטל עונש כזה.
במדינות רבות ממשל צבאי אוכף חוקים מיוחדים, למשל עוצר. בממשל צבאי מערכת המשפט מוכפפת לצבא, כך שגם אזרחים נשפטים בבתי דין צבאיים. ממשל צבאי עשוי להנהיג מעצרים בלא משפט, ולהשעות צווי הביאס קורפוס.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > ארץ ישראל ומדינת ישראל > הממשל הצבאי הבריטי (1917 - 1920)

הממשל הצבאי הבריטי בארץ ישראל החל בסוף 1917 (תאריך ההתחלה המקובל הוא ה-9 בדצמבר 1917, יום כניסת אדמונד אלנבי לירושלים) ונמשך עד להקמת השלטון האזרחי עם הגעתו של הרברט סמואל ביולי 1920. ממשל זה השתדל לשמר את הסטטוס קוו, ולפיכך עיכב את יישומה של הצהרת בלפור שעוררה התנגדות בקרב הערבים. במהלך תקופת הממשל הצבאי התחלפו שלושה מושלים שונים וכולם שמרו על מדיניות זו. במהלך תקופה זו התרחשו גם מאורעות תר"פ. כמו כן, הופרדה למעשה עבר הירדן משטח המנדט העתידי, על-פי הבנות בין בריטניה למשפחה ההאשמית שמשלה בחג'אז וגורשה ממנו. ההפרדה אושרה לבסוף מבחינה משפטית בכתב המנדט שניתן לבריטניה מחבר הלאומים.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > ארץ ישראל ומדינת ישראל > הממשל הצבאי הבריטי (1917 - 1920) > הממשל הצבאי על ערביי ישראל

בין 1948 ל-1966 שרר בישראל ממשל צבאי מלא באזורים שבהם מתגוררים ערביי ישראל. ממשל זה הגביל במידה רבה את חופש התנועה של ערביי ישראל ואת זכויות הקניין שלהם, ועם זאת התיר להם לבחור ולהיבחר לכנסת. ב-1963 הוקלו התקנות, בעיקר אלה הנוגעות לחופש התנועה, בעקבות קריאה ציבורית רחבה לביטול הממשל הצבאי, שבאה בין השאר לידי ביטוי בארבע הצעות חוק שהוגשו בכנסת לשם ביטולו (של המפלגות: מק"י, מפ"ם, אחדות העבודה - פועלי ציון וחירות). ב-1966 הכריז ראש הממשלה לוי אשכול על ביטול הממשל הצבאי על ערביי ישראל. תקנות שעת חירום שנקבעו במערכת החוקים של המנדט הבריטי נותרו בתוקפן.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > ארץ ישראל ומדינת ישראל > הממשל הצבאי המצרי ברצועת עזה (1949 - 1967)

הממשל הצבאי המצרי שלט ברצועת עזה החל מ-1948 (רשמית מ-1949, תום מלחמת העצמאות) ועד למלחמת ששת הימים, למעט החודשים שלאחר מבצע קדש בהם החזיקה ישראל ברצועה (וכוננה בה ובסיני ממשל צבאי). הממשל הצבאי המצרי מימש את מדיניותה של ממשלת כל פלסטין שהוקמה באוקטובר 1948 על ידי הוועד הערבי העליון, אולם זו דעכה עם הזמן ופורקה כליל בסוף 1959. מצרים, בניגוד לירדן, לא ניסתה לספח את רצועת עזה לשטחה וכלל לא ניסתה לפתחו. בתקופה זו התרבו מקרי החדירה מהרצועה לישראל של הפדאיון.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > ארץ ישראל ומדינת ישראל > הממשל הצבאי בשטחים שנכבשו במלחמת ששת הימים

במהלך מלחמת ששת הימים, ביוני 1967, כבשה ישראל את יהודה ושומרון, רצועת עזה, רמת הגולן וסיני. רמת הגולן וסיני נחשבו לפני המלחמה לשטחים בריבונות סוריה ומצרים (בהתאמה), וסיפוח הגדה המערבית לירדן ב-1950 זכה להכרה בינלאומית על ידי בריטניה, עיראק, פקיסטן ומדינות נוספות, אף כי הייתה כלפיו התנגדות מצד ישראל.
בפועל, הנהיגה ישראל בכל השטחים האלה ממשל צבאי בהתאם לאמנת ז'נבה הרביעית, המסדירה את פעילות הצבא בשטחים שנתפסו במלחמה. יצאו מכלל זה מזרח ירושלים, שעליה החילה ממשלת ישראל את החוק הישראלי לפי צו בהתאם לסעיף 11ב לפקודת סדרי השלטון והמשפט. רצועת עזה הייתה נתונה בממשל צבאי מצרי משנת 1949, כך שהממשל הצבאי הישראלי החליף ממשל צבאי מצרי. אזור יהודה ושומרון סופח לירדן ב-1950, ואף על-פי שישראל לא הכירה בסיפוח, היא כיבדה אותו דה-פקטו בכך ששמרה על החוק והמשפט הירדני ברוב השטח (אף זאת בהתאם לאמנת ז'נבה הרביעית). הממשל הצבאי בסיני הסתיים סופית ב-1982, עם החזרת השטח לידי מצרים במסגרת הסכמי קמפ דייוויד. הממשל הצבאי ברמת הגולן הסתיים עם קבלת חוק רמת הגולן ב-1981, חוק המורה על החלת החוק והמשפט הישראליים בשטח זה. המחלוקת בדבר המעמד המשפטי ועתיד השטחים של אזור יהודה, שומרון וחבל עזה (זהו הכינוי הישראלי הרשמי ליתר השטחים האמורים מאז סוף שנות ה-70) הביאה לכך שחלק מכללי אמנת ז'נבה לא הוחלו עליהם. כך, ישראל הקימה יישובים בשטח בניגוד לכללי האמנה, ואף גירשה מדי פעם תושבים מקומיים שנחשדו בהמרדה (פעולה שחוקיותה במסגרת כללי האמנה שנויה במחלוקת). מאז תחילת שנות ה-80 ועד 1994 פעל בשטחים אלה המנהל האזרחי, שתפקידו היה לנהל את חיי היומיום האזרחיים של התושבים המקומיים. גוף זה הורכב מפקידי ממשלה במשרדים שונים של ממשלת ישראל, אזרחים עובדי צה"ל וקצינים. הרעיון מאחורי הקמתו היה להביא אנשים בעלי ניסיון במינהל ציבורי אזרחי, שייטיבו לנהל את חיי היומיום מקציני הצבא שלא הוכשרו לכך. עם זאת, ההכרעה הסופית בעניינים השונים נותרה בידי הממשל הצבאי.
בעקבות חתימת הסכמי אוסלו בין השנים 1993–1996 הוקמה רשות פלסטינית אוטונומית בחלק מהשטח. רשות זאת קיבלה את סמכויות המנהל האזרחי, וחלק מסמכויות הממשל הצבאי. עם זאת, ברוב השטח נותר הממשל הצבאי על כנו, והוא עדיין בתוקף.
בעקבות תוכנית ההתנתקות בוטל הממשל הצבאי ברצועת עזה בתחילת ספטמבר 2005.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > ארצות הברית

בארצות הברית מתיר החוק להכריז על ממשל צבאי בעתות חירום. יוצאת מכלל זה מדינת טנסי שחוקיה אינם מאפשרים להכריז על ממשל צבאי. סוגיית הנסיבות שבהן אפשר להכריז על ממשל צבאי נבחנה בבית המשפט העליון של ארצות הברית במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית, ובמהלך מלחמת העולם השנייה. בפסיקה שהתקבלה ב-1866 קבע בית המשפט העליון כי לא ניתן לשפוט אזרחים בבתי משפט צבאיים בתוך ארצות הברית בזמן שבתי המשפט האזרחיים פעילים, ובכך הגבילו את עקרון הממשל הצבאי. ארצות הברית לא הכריזה על מצב חירום המאפשר ממשל צבאי מאז ה-9 במרץ 1933.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > קנדה

במשך שנים רבות יכלה ממשלת קנדה להפעיל ממשל צבאי באמצעות תקנה המאפשרת לה להכריז מצב מלחמה. מצב זה הוכרז שלוש פעמים, פעמיים במלחמות העולם ופעם אחת ב-1970 כנגד מהומות של תומכי התפלגות קוויבק שידועה כמשבר אוקטובר. סמכות זו הוחלפה בסמכות להכרזת מצב חירום ב-1988. ג'סטין טרודו הפעיל את התקנה בפברואר 2022 בעקבות מחאה עממית נגד הגבלות הקורונה ("מחאת נהגי המשאיות").
ממשלים צבאיים בארצות שונות > סין

חוקת סין נותנת לקונגרס הלאומי העממי את הסמכות להכריז ממשל צבאי. ב-1989 הכריז לי פנג חד צדדית על ממשל צבאי על מנת לטפל במחאות בכיכר טיין-אן-מן. צעד זה היה שנוי במחלוקת משפטית ולבסוף ב-2004 ניתנה לממשלה סמכות רשמית להכריז מצב חירום.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > טיוואן

תחת שלטון הקוומינטנג חוותה טיוואן תקופה ארוכה של ממשל צבאי. מהומות 28 בפברואר 1947 הובילו להכרזת ממשל צבאי, ולאחר-מכן נומק המשך הממשל הצבאי בצורך להתגונן מפני הקומוניסטים והבדלנים באי. הממשל הצבאי בוטל בשנת 1987.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > פולין

הממשל הצבאי בפולין הוכרז על ידי הממשלה הקומוניסטית ב-13 בדצמבר 1981 על מנת לבלום תנועות דמוקרטיזציה (כמו סולידריות) מלגייס אוכלוסייה ולהשתלט על השלטון. מנהיגים דמוקרטיים, בהם לך ואלנסה, נעצרו. הממשל הצבאי נמשך עד 1983. לאחר התמוטטות הקומוניזם בפולין התברר שהממשל הצבאי הוכרז בניגוד מוחלט לחוקת המדינה. החוקה מתירה לממשלה להכריז ממשל צבאי רק בין כינוסי הפרלמנט ואילו הפרלמנט היה מכונס באותה עת.
ממשלים צבאיים בארצות שונות > עיראק

מיד לאחר מלחמת המפרץ השנייה הקימו ארצות הברית ובריטניה ממשל צבאי בעיראק. הממשל הצבאי, שפעל בצמידות לממשל אזרחי, פעל במשך כשנה עד ה-28 ביוני 2004. במהלך זמן זה ניסה הממשל הצבאי לשקם את עיראק אולם התקפות טרור רבות לא אפשרו זאת.
ראו גם

משטר צבאי
מצב חירום
הממשל הצבאי על ערביי ישראל
לקריאה נוספת

אולריך הרברט, הממשל הצבאי הגרמני בפריז וגירוש יהודי צרפת, בתוך: הנ"ל (עורך), מדיניות ההשמדה הנאצית, 1939-1945, מחקר ופולמוס בהיסטוריוגרפיה הגרמנית החדשה, ירושלים: הוצאת יד ושם, תשס"א-2001, עמ' 151–188
טקס העברת השלטון בלוד מידי הממשל הצבאי לראש העיר האזרחי, 1950-1
חיילים בבית לחם, 1978
קיריל פריגודה

קיריל גנדייביץ' פריגודה (ברוסית: Кирилл Геннадьевич Пригода; נולד ב-29 בדצמבר 1995) הוא שחיין רוסי, הוא אלוף עולם לבריכת 25 מטר (האנגג'ואו 2018) ושיאן עולם הנוכחי (2021) במשחה ל-200 מטר חזה (בריכת 25 מטר).
ביוגרפיה

קיריל פריגודה נולד וגדל בסנקט פטרבורג. בנם של שחיינים מצטיינים, אביו, גנדי פריגודה סגן אלוף אולימפי, בעל 4 מדליות אולימפיות משתי אולימפיאדות (סיאול 1988 וברצלונה 1992) ואמו, ילנה וולקובה אלופת העולם (פרת' 1991). הוא בוגר של אוניברסיטת הפוליטכניק של סנקט פטרבורג בניהול אסטרטגי.
ביוגרפיה > 2014

באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה באוגוסט 2014 סיים פריגודה במשחה ל-200 מטר חזה במרקום שמיני בתוצאה של 2:12.96 דקות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 2:11.92 דקות ובשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 2:11.26 דקות.