stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיטון דו קרבה
העפלה

העפלות מתבצעות מעל הרכסים. כל ההעפלות רשומות כדרגת קושי 5 לפי הסיווג הצרפתי במדריכים רבים. הפדרציה הבינלאומית לטיפוס הרים (אנ') מסווגת את מסלולי הטיפוס בדרגות קושי II עד III.
העפלה לפיטון בושה מכביש N3 מפלאטו בושה (Plateau Boucher) (כ-650 מטרים). משך זמן: כשעה וחצי לעלייה, כשעה אחת לירידה.
המעבר ממזרח-לדרום פופולרי, החל מכביש N3 מפלאטו בושה דרך פיטון בושה, פיטון לקרואה ופיטון דימוזה ועד לאתר המרחצאות לשעבר אבסלון. הפרש הגובה הכולל הוא 1,120 מטרים על פני מרחק של 9.5 קילומטרים, כשזמן הליכה המופיע ברוב המדריכים הוא של 7 שעות.
מהכביש N3 מפלאטו בושה דרך פיטון בושה, מורן פיקה וחזרה לפלאטו בושה: 6 קילומטרים, 5 שעות, הפרש גובה של 590 מטרים. לחלופין, חצייה מערבה למורן מודסט (Morne Modeste‏, 534 מטרים).
פיטון לקרואה ממערב. מחניון מורן מודסט דרך מורן פיקה עד פיטון לקרואה וירידה למונז'ולי (Montjoly): 5 קילומטרים, 5 שעות, הפרש גבהים של 820 מטרים.
הערות שוליים

↑  אתר Global Volcanism Program
↑  Volcanoes and Forests of Mount Pelée and the Pitons of Northern Martinique
ערפילית המשקולת

.
| --- | --- |

 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  שועלון
 שמות נוספים:  M27, NGC 6853
 מגלה:  שארל מסיה 
 תאריך גילוי:  12 ביולי 1764
 סוג:  ערפילית פלנטרית
 בהירות נראית:  7.4
 עלייה ישרה:  19ʰ 59ᵐ 36.34ˢ
 נטייה:  ‏19.09″ ‏43′ ‏22°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.52-
 מרחק:  1,250  שנות אור 383.25  פארסק
 קוטר:  2.88 שנות אור
 
ערפילית המשקולת (נקראת גם M27, Messier 27 או NGC 6853) היא ערפילית פלנטרית בקבוצת הכוכבים שועלון שנמצאת במרחק של כ-1,250 שנות אור ממערכת השמש. זו גם הערפילית הפלנטרית הבהירה ביותר באור נראה והראשונה שהתגלתה.
היסטוריה

הערפילית התגלתה על ידי שארל מסיה ב-12 ביולי 1764, במהלך חיפושיו אחר שביטים. הוא הכניסה לקטלוג מסיה כאובייקט מס' 27 וציין כי מדובר בערפילית אובלית ללא כוכבים. בשנת 1782 ציין ויליאם הרשל כי הערפילית מורכבת משני חלקים בהירים המחוברים ביניהם בחלק עמום יותר. הוא שיער כי הערפילית מורכבת מהרבה כוכבים חלשים, אך ציין כי לא מצא שום עדות לכך גם בהגדלה החזקה ביותר. ב-1828 נתן לה ג'ון הרשל את שמה - "ערפילית המשקולת", שכן צורתה נראתה לו דומה לשני כדורים המחוברים במוט צר בדומה למשקולת אימונים.
בשנת 1864 ניתח האסטרונום ויליאם הגינס את הספקטרום של הערפילית וגילה שהאור הנפלט ממנה מורכב מפסי פליטה בודדים ולא מספקטרום רציף האופייני לכוכבים. מכך הוא הסיק שהעצם אינו מורכב מכוכבים כפי ששיערו לפניו.
צפייה בערפילית

בשל בהירות נראיתה הגבוהה יחסית (דרגת בהירות 7.4), קל יחסית לצפות בה וניתן להבחין בה אפילו בעזרת משקפת טובה בתנאי תצפית טובים. הערפילית נמצאת כ-3 מעלות מצפון לכוכב γ (גמא) בחץ. עם זאת, במשקפת קשה להבדיל בין הערפילית לבין כוכב, בשל ההגדלה הנמוכה. עובדה זו מקשה גם על איתור הערפילית בפיינדר.
בתצפית בטלסקופ חובבים לא מתגלה מבנה לערפילית למעט עננה מאורכת שקצותיה גדולים ממרכזה ובהירים ממנו. באמצעות פילטר מטיפוס UHC ניתן להבחין, אם כי בקושי, בעורקים בהירים בתוך המבנה המאורך, ובתנאים טובים מאוד גם נחשפת צורתה המעגלית.
מבנה ומאפיינים

לערפילית צורה של שתי אונות סימטריות מחוברות. ככל הנראה קו הראייה אליה מקביל לקו המשווה שלה. לו קו הראייה היה ניצב לקו המשווה, הייתה צורתה דומה לשל ערפילית הטבעת. הערפילית מתפשטת בקצב של כ-6.8 שניות קשת במאה שנה, כך שעל פי גודלה הנוכחי היא נוצרה לפני 3,000-4,000 שנים (למעשה כ-1,250 שנים יותר בהתחשב במרחק אליה).
כמעט כל הקרינה הנפלטת מהערפילית היא באורך גל של 5,007‏Å הנוצר מחמצן מיונן פעמיים (++O). החמצן מעורר מהקרינה העל-סגולה הנפלטת מהכוכב המרכזי שיצר את הערפילית. קרינה זו אופיינית לערפיליות פלנטריות. מכיוון שאורך גל זה קרוב לשיא הרגישות של העין האנושית, הערפילית נראית בהירה יותר בתצפית ישירה מאשר בצילום. כמות הקרינה הנפלטת בתחום הנראה מהערפילית היא בערך פי 100 מאשר עוצמת ההארה של השמש.
הכוכב המרכזי

במרכז הערפילית נמצא ננס לבן חם ביותר, מסוג ספקטרלי O7 שטמפרטורת פני השטח שלו היא כ-85,000 קלווין. לכוכב בהירות נראית מדרגה 13.5, כלומר עוצמת הארה של כשליש מעוצמת ההארה של השמש. העובדה שהערפילית פולטת פי 300 קרינה מהכוכב מראה שכמעט כל הקרינה של הכוכב נפלטת בתחום העל-סגול ונבלעת בערפילית, שקורנת באור נראה.
תצפיות נוספות העלו שככל הנראה יש לננס הלבן בן זוג עמום ביותר שבהירותו הנראית היא מדרגה 17, הנמצא במרחק זוויתי של כ-6.5 שניות קשת, המקבילות למרחק של כ-0.04 שנות אור או כ-2,500 יחידות אסטרונומיות.
פיג'ו 104

| --- | --- |

פיג'ו 104, שנת 1974
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פיג'ו
 שנות ייצור:  1972–1988
 הרכבה:  צרפת צרפת  תוניסיה תוניסיה
 מודל אחריו:  פיג'ו 205
 חברת אם:  Peugeot
 סיווג:  מכונית סופרמיני
 מרכב:  4 דלתות,  5 דלתות הצ'בק, 3 דלתות הצ'בק
 אורך:  3,600מ"מ (בדגמי 4–5 דלתות), 3,283 מ"מ (בדגם 3 דלתות)
 רוחב:  1,520 מ"מ
 גובה:  1,391 מ"מ (בדגמי 4–5 דלתות), 1,340 מ"מ (בדגם 3 דלתות)
 משקל:  760 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,419  מ"מ (בדגמי 4–5 דלתות), 2,230 מ"מ (בדגם 3 דלתות)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים,954 סמ"ק, המפיק 43 כ"ס, 1,124 סמ"ק, המפיק 50 כ"ס, 1,219 סמ"ק, המפיק 56 כ"ס 1,360 סמ"ק המפיק 60 כ"ס, 72 כ"ס, 91 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות, תמסורת ידנית - 5 מהירויות
 מהירות מרבית:  128 קמ"ש בדגם מנוע 954 סמ"ק, 173 קמ"ש בדגם קופה ZS2
 צריכת דלק:  פיג'ו 104 (דגם בסיסי) - 7.7 ליטר ל-100 ק"מ
 מעצב:  פאולו מרטין
פיג'ו 104 קופה
פיג'ו 104 היא מכונית סופרמיני אשר יוצרה על ידי חברת פיג'ו הצרפתית בין השנים 1972–1988. סך הכול יוצרו 1,624,992 יחידות.
תצורות

4 דלתות, 5 מקומות (1976-1972)
3 דלתות האצ'בק, 4 מקומות (1988-1974), דגם קופה
5 דלתות האצ'בק, 5 מקומות (1988-1976)
דגמים

פיג'ו 104
פיג'ו 104 L
פיג'ו 104 GL
פיג'ו 104 GLS
פיג'ו 104 SL
פיג'ו 104 Sundgau
פיג'ו 104 SR
פיג'ו 104 S
פיג'ו 104 קופה ZL
פיג'ו 104 קופה ZA
פיג'ו 104 קופה Z
פיג'ו 104 קופה ZR
פיג'ו 104 קופה ZS
פיג'ו 104 קופה ZS2
דגמים > פיג'ו 104 קופה ZS 2

יוצרו כ-1,000 יחידות. (שנת 1979). בעל מנוע 4 צילינדרים, 1,360 סמ"ק המפתח 91 כ"ס. מהירות השיא של הדגם הייתה 173 קמ"ש. בשנת 1979 במרוץ "24 השעות" (24 Heures de Chamonix), הגיעו דגמי ה-ZS 2 למקומות ראשון ושני.
תמונות

פיג'ו 104, קופה
פיג'ו 104 - 4 דלתות
פיג'ו 104, 5 דלתות
פיג'ו 104 דגם GL, שנת 1983
פיג'ו 104 דגם ZS
ראו גם

פיג'ו
פיג'ו 106
ערפילית הלגונה

| --- | --- |

ערפילית הלגונה והצביר שבתוכה
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  קשת
 שמות נוספים:  M8 ,NGC 6523
 מגלה:  ג'ובאני בטיסטה אודיירנה, גיום לה ז'נטיל 
 תאריך גילוי:  1654 
 סוג:  ערפילית פליטה ובה צביר פתוח
 בהירות נראית:  6.0+ (הערפילית) 4.6+ (הצביר)
 עלייה ישרה:  18ʰ 03ᵐ 37ˢ
 נטייה:  ‏12″ ‏23′ ‏24°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  5.0- (הערפילית) 6.4- (הצביר)
 מרחק:  5,200  שנות אור 1,594.31  פארסק
 קוטר:  140x60 (הערפילית) 21 (הצביר) שנות אור
 מספר כוכבים:  50-100
 
ערפילית הלגונה (באנגלית: Lagoon Nebula, נקראת גם Messier 8 ,M8 או NGC 6523) היא ערפילית פליטה המורכבת מאזור H II ובתוכו צביר פתוח (NGC 6530) בקבוצת הכוכבים קשת. הערפילית והצביר נמצאים במרחק של כ-5,200 שנות אור והצביר מכיל בין 50 ל-100 כוכבים שנוצרו מהגז של הערפילית. הקרינה של כוכבי הצביר מייננת את ענני הגז וגורמת לפליטת אור נראה.
היסטוריה

הערפילית והצביר זוהו לראשונה בשנת 1654 על ידי האסטרונום האיטלקי ג'ובאני בטיסטה אודיירנה ולאחר מכן ב-1680 על ידי האסטרונום האנגלי ג'ון פלמסטיד שלא ידע על גילויה המוקדם יותר. שניהם תארו את הערפילית ללא התייחסות לכוכבי הצביר, למרות בהירותם. רק בשנת 1746 ציין האסטרונום השווייצרי ז'אן-פיליפ דה שסו את קיומו של הצביר ושנה לאחר מכן קבע האסטרונום הצרפתי גיום לה ז'נטיל כי הצביר נמצא בתוך הערפילית. שארל מסיה הכניס את הערפילית והצביר כעצם יחיד לקטלוג מסיה בשנת 1764 בעוד שויליאם הרשל ציין אותם בקטלוג שלו כעצמים נפרדים, כך שכיום לערפילית ולצביר יש מספרי NGC שונים, אך מספר מסיה יחיד.
תצפית

הערפילית ניתנת לצפייה ללא כל ציוד עזר בתנאי תצפית מיטביים ככתם מטושטש ועמום כ-5.5 מעלות ממערב לכוכב קאוס בוראליס (λ בקשת). באמצעות משקפת ניתן להבחין בכ-25 מהכוכבים הבהירים יותר של הצביר בחלקה המזרחי של הערפילית, שהבהיר מביניהם הוא בעל דרגת בהירות נראית 6.9. בחלקה המערבי של הערפילית נמצא הכוכב 9 בקשת, שלו בהירות מדרגה 6 והאזור מסביבו הוא החלק הבהיר ביותר בערפילית. על הגבול המערבי של הערפילית נמצא הכוכב 7 בקשת, שלו בהירות מדרגה 5, אך הוא לא שייך לערפילית וקרוב ממנה בהרבה.
באמצעות טלסקופ ניתן להבחין במבנה הפנימי של הערפילית שכולל אזורים כהים יותר ובפרט, רצועה כהה במרכז הערפילית המפרידה בין הצביר ובין החלק הבהיר המקיף את הכוכב 9 בקשת. רצועה זו שמפרידה את הערפילית לשני חלקים נתנה לה את כינוייה. בהגדלה רבה יותר ניתן להבחין בעיגולים כהים, שגודלם מוערך בכ-10,000 יחידות אסטרונומיות, ושמהווים ככל הנראה אזורים בהם קרס הגז תחת כוח הכבידה של עצמו לקראת יצירת כוכבים חדשים. בסמוך לכוכב 9 בקשת, מעט דרומית מערבית לו יש אזור בהיר במיוחד של הערפילית שצורתו מזכירה שעון חול ולכן זכה לכינוי "ערפילית שעון החול" (שם שניתן גם לערפילית שעון החול בקבוצת זבוב).
הצבעים האדמדמים של הערפילית מתקבלים רק באמצעות צילום בחשיפה ארוכה ולא ניתנים להבחנה בתצפית ישירה, בשל הקושי להבחין בצבעים באור חלש. לעין נראית הערפילית כאפורה.
מאפיינים

ערפילית הלגונה היא למעשה אזור H II המורכב מענני גז (בעיקר מימן) שבתוכם נוצרים כוכבים חדשים. הכוכבים הצעירים פולטים קרינה על-סגולה חזקה המייננת את אטומי הגז שבערפילית וגורמת להם לזהור באור נראה. הערפילית נמצאת במרחק של כ-5,200 שנות אור ממערכת השמש, צורתה אליפטית וגודלה הוא כ-60x140 שנות אור, כך שגודלה הזוויתי הוא כ-0.6x1.5 מעלות - כמו שלושה ירחים מלאים זה בצד זה.
חלק ניכר מהקרינה המאירה את הערפילית מגיע מהכוכב 9 בקשת. זהו כוכב צעיר שגילו מספר מיליוני שנים מסוג ספקטרלי O5 שרוב קרינתו היא בתחום העל-סגול. גם אזור ערפילית שעון החול מוקרן בחוזקה על ידי כוכבים צעירים שנוצרו בתוכו, החזק שבהם הוא גם כן כוכב מסוג ספקטרלי O שבהירותו היא מדרגה 9.5. באזורים הכהים של הערפילית מתרחשים תהליכי יצירה של כוכבים נוספים.
הצביר הפתוח NGC 6530 שבערפילית מורכב גם כן מכוכבים צעירים במיוחד, מספר מיליוני שנים בלבד, והם גם כן מסוג ספקטרלי O ו-B. הספקטרום של חלקם מציג קווי פליטה של הליום ושל חנקן מיוננים, כנראה בשל השפעת הקרינה העל-סגולה על אטומי הגז שבערפילית המקיפה אותם. למרות שהצביר אינו גדול, קוטרו כ-20 שנות אור בלבד, הוא מכיל בין 50 ל-100 כוכבים.
הצביר NGC 6530 (מימין), הכוכב 9 בקשת (במרכז התמונה) ולידו (שמאלה ולמעלה) ערפילית שעון החול
ערפילית המשקולת הקטנה

| --- | --- |

 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  פרסאוס
 שמות נוספים:  M76, NGC 650/651
 מגלה:  פייר מאשן
 תאריך גילוי:  5 בספטמבר 1780
 סוג:  ערפילית פלנטרית
 בהירות נראית:  10.1
 עלייה ישרה:  01ʰ 42ᵐ 19.69ˢ
 נטייה:  ‏31.7″ ‏34′ ‏51°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.7 - 0.3-
 מרחק:  2,500 - 3,900  שנות אור 1,304.27  פארסק
 קוטר:  2 - 3 שנות אור
ערפילית המשקולת הקטנה (נקראת גם  M76 מ-Messier 76 וכן NGC 650/651) היא ערפילית פלנטרית בקבוצת הכוכבים פרסאוס שמרחקה המדויק אינו ידוע ומוערך בין 2,500 ל-3,900 שנות אור ממערכת השמש. הערפילית דומה לערפילית המשקולת (M27) שבקבוצת שועלון, אך נראית קטנה וחיוורת בהרבה והיא למעשה הערפילית העמומה ביותר בקטלוג מסיה. הערפילית מוארת על ידי כוכב מרכזי מסוג ננס לבן.
היסטוריה

הערפילית התגלתה על ידי האסטרונום הצרפתי פייר מאשן, עוזרו של שארל מסיה, ב-5 בספטמבר 1780. מסיה עצמו צפה בה ב-21 באוקטובר של אותה שנה והכניס אותה לקטלוג מסיה, כשהוא מתאר אותה כערפילית קטנה ועמומה ללא כוכבים ליד הרגל הימנית של אנדרומדה. הוא שיער שהיא מורכבת מכוכבים קטנים מכדי להראות בטלסקופ שברשותו. ב-12 בנובמבר 1787 צפה ויליאם הרשל בערפילית וציין שיש שם שתיים, כאשר הוא מייחס את M76 רק לאחת מהן. ג'ון הרשל רשם את הערפילית כשתי ערפיליות נפרדות בקטלוג הכללי של ערפיליות וצבירי כוכבים, כשהוא מתייחס לאחת מהן כאל M76 ואל השנייה כערפילית שהתגלתה על ידי אביו ויליאם ומשום כך היא קיבלה גם ציון כפול בקטלוג הכללי החדש. ב-1866 בחן האסטרונום ויליאם האגינס את הספקטרום שנפלט מהערפילית והגיע למסקנה שלא מדובר באור של כוכבים אלא בספקטרום פליטה של גז חם. אייזק רוברטס העלה ב-1891 השערה שמדובר בערפילית דומה לערפילית הטבעת כפי שהיא נראית מהצד, אבל רק ב-1918 זיהה האסטרונום האמריקאי הבר קרטיס שמדובר בערפילית פלנטרית.
תצפית

ערפילית המשקולת הקטנה היא אחד העצמים החיוורים והקשים ביותר לצפייה שברשימת מסיה. נחוץ טלסקופ בינוני ותנאי צפייה טובים כדי להבחין בה וגם אז היא נראית ככתם מוארך שקצותיו מעט יותר בהירים ממרכזו. את צבעי הערפילית ואת החלקים פחות בהירים שלה ניתן לראות רק באמצעות בצילום ארוך חשיפה דרך טלסקופ מקצועי.
הערפילית נמצאת כמעלה מצפון-צפון-מערב לכוכב φ בפרסאוס כך שלא קשה לאתרה עם ציוד מתאים ובתנאי תצפית טובים.
מבנה ומאפיינים

חלקה המרכזי של הערפילית הוא בצורת טבעת אליפטית באורך של כ-1.5 דקות קשת וברוחב של כ-0.7 דקות קשת והיא מתפשטת במהירות של כ-42 ק"מ בשנייה. קו הראייה מכדור הארץ אל הערפילית הוא בזווית של כ-15 מעלות ביחס למישור הטבעת כך שהיא נראית כאליפסה שקצותיה בהירים יותר ממרכזה. בניצב למישור הטבעת יש שתי טבעות של גז שהדרום-מזרחית (עליונה בתמונה) מגיעה למרחק זוויתי של 2.75 דקות קשת ממרכז הערפילית והצפון-מערבית (תחתונה בתמונה) למרחק זוויתי של 2.25 דקות קשת ממרכז הערפילית. טבעות אלו נוצרו ככל הנראה לפני הערפילית המרכזית כתוצאה מרוח השמש של הענק האדום שקדם לננס הלבן שבמרכז הערפילית. טבעות אלה מתפשטות במהירות של כ-20 ק"מ בשנייה והגז שבהן מיונן מהקרינה העל-סגולה של הננס הלבן, בדומה לחלק המרכזי של הערפילית. רוב האור הנפלט מהערפילית הוא באורך גל של 5,007‏Å שמאפיין חמצן מיונן פעמיים ([O III]).
מכיוון שמרחקה של הערפילית אינו ידוע בוודאות, קשה להעריך את גודלה. אם המרחק אליה הוא 2,500 שנות אור, אז קוטר הטבעת המרכזית הוא כשנת אור אחת וקוטר הטבעות החיצוניות הוא 1.5-1.7 שנות אור, ואם המרחק של הערפילית הוא 3,900 שנות אור אז קוטר הטבעת המרכזית הוא כ-1.7 שנות אור וקוטר הטבעות החיצוניות הוא 2.5-3 שנות אור.
לננס הלבן שבמרכז הערפילית יש בהירות מדרגה 16 וטמפרטורת פניו מוערכת בכ-60,000 קלווין. כמעט כל הקרינה שלו היא בתחום העל-סגול.
הערות שוליים

1 2  R. Stoyan S. Binnewies, S. Friedrich & K. P. Schroeder: Atlas of the Messier Objects: Highlights of the Deep Sky
| קטלוג מסיה |
| --- | --- | --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |  |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |  |
| אחרים | M40 • M73 |  |
שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש
פליפה גונסאלס

פליפה גונסאלס מרקס (בספרדית: Felipe González Márquez; נולד ב-5 במרץ 1942 בסביליה) הוא פוליטיקאי ספרדי שכיהן כמזכיר הכללי של מפלגת הפועלים הסוציאליסטית הספרדית (PSOE) בשנים 1974–1997. הוא נבחר ארבע פעמים לתפקיד ראש ממשלת ספרד, וכיהן בו בין 1982 ל-1996, הכהונה הארוכה ביותר בתקופה שלאחר השבת הדמוקרטיה לספרד.
ביוגרפיה

גונסאלס הצטרף למפלגת הפועלים הסוציאליסטית הספרדית ב-1964, בתקופת הדיקטטורה של פרנסיסקו פרנקו, שבמהלכה הוצאה המפלגה מחוץ לחוק. ב-1965 סיים לימודי משפטים באוניברסיטת סביליה. בוועידת המפלגה ה-26, שהתקיימה ב-1974 בגלות בצרפת, נבחר גונסאלס למזכיר הכללי של המפלגה. בחירתו סימנה עליה של דור צעיר שנולד אחרי מלחמת האזרחים. הוא הוביל את המפלגה לנטישת שורשיה המרקסיסטיים ואימוץ אידאולוגיה סוציאל-דמוקרטית.
בשתי מערכות הבחירות הראשונות שנערכו בספרד לאחר החזרת הדמוקרטיה, ב-1977 וב-1979, זכתה המפלגה הסוציאליסטית במקום השני, והייתה מפלגת האופוזיציה העיקרית. המפלגה נצחה בבחירות של 1982, וגונסאלס הקים את ממשלת הרוב הראשונה שלו, בתמיכת 202 מתוך 350 חברי הקורטס.  הוא הוביל את ממשלת ספרד שלוש עשרה וחצי שנים, במהלכן נצחה מפלגתו בבחירות כלליות שנערכו ב-1986, ב-1989, וב-1993.
תחת הנהגתו כוננו יחסים דיפלומטיים בין ישראל וספרד בשנת 1986.
בבחירות שנערכו ב-1996 ניצחה המפלגה העממית בראשות חוסה מריה אסנאר. גונסאלס עזב את הנהגת המפלגה הסוציאליסטית ב-1997, והמשיך כחבר בקורטס עד 2004.
הערות שוליים

↑  יוסי מלמן, שותפות עוינת : הקשרים הסודיים בין ישראל לירדן, תל אביב: מיתם, 1987. פתח דבר.
| ראשי ממשלת ספרד |
| --- | --- | --- |
| ספרד הדמוקרטית | אדולפו סוארס • לאופולדו קאלבו סוטלו • פליפה גונסאלס • חוסה מריה אסנאר • חוסה לואיס רודריגס ספאטרו • מריאנו רחוי • פדרו סנצ'ס | דגל ספרד |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271646405171  PLWABN: 9810690910305606  BIBSYS: 4065944  BNE: XX1636739  BnF: cb12264347g (data)  CANTIC: a10208628  CiNii: DA0312389X  GND: 119006146  ICCU: SBLV094106  ISNI: 0000 0001 2320 504X  LCCN: n50035061  NKC: jo20191030037  NLA: 35686737  NTA: 073309338  RERO: 02-A003307823  SELIBR: 336015  SUDOC: 131470280  Trove: 1042622  VIAF: 37717249   WorldCat (עם VIAF): 37717249 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 2020/2021 בליגה הלאומית בכדורסל

| --- | --- |

 מספר משתתפות:  15
 זוכה:  הפועל גליל עליון
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 28 מחזורים   רבע הגמר : הטוב משלושה   חצי הגמר : הטוב מחמישה   הגמר : הטוב משתיים   בית תחתון: שישה משחקים בשיטת ליגה.
 מלך הסלים:  ג'יירוס הולדר (הפועל עכו)  25 למשחק
 מלך הריבאונדים:  פרנק האסל (אליצור יבנה)  13.2 למשחק
 מלך האסיסטים:  גיא דותן (הפועל חבל מודיעין)  7.7 למשחק
 http://ibasketball.co.il/league/4039
 → 2019/20202021/2022 ←
 
עונת 2020\2021 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-55 של הליגה השנייה בחשיבותה בכדורסל בישראל.
לאחר השביתה והמאבק שהתנהל בתחילת עונת 2018/19 החליט איגוד הכדורסל לשנות את מנגנון העולות והיורדות, כך שבמקום עולה אחת ויורדת אחת מליגת העל, החל מעונת 2019/20 יהיו שתי עולות ושתי יורדות, המהלך קיבל את אישור מנהלת הליגה הלאומית אך לא את אישור מנהלת ליגת העל, בהצבעה שנערכה באיגוד הכדורסל תמכו כל חברי הדריקטוריון שנכחו כ-15 במספר ללא מתנגדים, בין החברים התומכים היו נציגים מ-4 קבוצות ליגת העל : מכבי תל אביב, בני הרצליה, הפועל באר שבע והפועל תל אביב, ההחלטה התקבלה לאחר שמנהלת ליגת העל דחתה את ההצעה להגדיל את ליגת העל ל-14 קבוצות יחד עם שינוי מספר העולות, אך בסופו של דבר הוחלט כי בסיום עונת 2019/20 תעלנה שתי קבוצות מהליגה הלאומית וקבוצה אחת תרד מליגת העל, כך שליגת העל תגדל לעונה אחת ל-13 קבוצות והליגה הלאומית ל-15 קבוצות ובסיום עונת 2020/21 העפילו שתי קבוצות מהליגה הלאומית וירדו שתי קבוצות מליגת העל ולאחר מכן בעונת 2021/22 יהיו שתי עולות לליגת העל ושתי יורדות.
בעונת 2019/20 שונתה שיטת הפלייאוף בעקבות ההחלטה על שתי עולות, כאשר ברבע הגמר תשוחק שיטת הטוב מ-5 (במקום הטוב מ-3) בחצי הגמר הטוב מ-5 ובגמר משחק בית ומשחק חוץ כאשר המנצחת בסיכום שני המשחקים היא האלופה
העונה יצאה לדרך ב-29 באוקטובר וקודם לכן ב-23 באוקטובר שוחק הסבב הראשון של גביע המדינה. שיטה זו לא מומשה עקב הקפאת הליגה בעקבות משבר הקורונה ושתי הקבוצות שהוליכו את הטבלה, בני הרצליה והפועל חיפה, העפילו לליגת העל, בעוד הקבוצות בתחתית הטבלה, א.ס. רמת השרון והפועל חבל מודיעין, נשארו בליגה ולא נשרו לליגה הארצית
בעקבות זאת בעונת זו שיחקו בליגה הלאומית 15 קבוצות. 12 הקבוצות שנשארו בליגה מהעונה שעברה, אליהן הצטרפו.
היורדת מליגת העל:מכבי אשדוד, והעולות מהליגה הארצית: הפועל עכו ומכבי עירוני רמת גן
שיטת המשחקים בעונה זו הייתה זהה לעונה הקודמת אך הפעם עקב מספר אי זוגי של קבוצות, שלוש הקבוצות שיסיימו במקומות 15-14-13 ירדו לליגה הארצית.
העונה הייתה אמורה להיפתח ב-5 באוקטובר לאחר טורניר גביע הליגה, אך עקב מגפת הקורנה והסגר שהטילה ממשלת ישראל, נדחו משחקי גביע הליגה, גביע המדינה ומשחקי הליגה, לאחר הסגר השני שהוטל בחגי תשרי, שוחק טורניר כדורסל 3x3 כתחליף למשחקי האימון וההכנה. בסופו של דבר החלה הליגה ב-17 בנובמבר, במשחק במסגרת המחזור ה-5 כאשר 4 המחזורים הראשונים הוושלמו במהלך העונה.
קבוצות

| קבוצה | עיר | אולם ביתי | מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| אליצור "איתו" אשקלון | אשקלון | היכל הספורט העירוני אשקלון | 3,000 |
| אליצור יבנה | יבנה | רלף קליין | 1,000 |
| אליצור נתניה | נתניה | אולם ישורון | 1,000 |
| אליצור קריית אתא | קריית אתא | אולם חדש רמז | 1,000 |
| א.ס. רמת השרון | רמת השרון | קריית יערים | 900 |
| הפועל גליל עליון | מ.א. גליל עליון | הפיס כפר בלום | 2,200 |
| הפועל חבל מודיעין | מועצה אזורית חבל מודיעין | אולם ספורט נחשון | 370 |
| הפועל עכו/מטה אשר | עכו ומ.א. מטה אשר | אולם יצחק נבון | 600 |
| הפועל עפולה | עפולה | אולם עירוני עפולה עלית | 1,000 |
| הפועל רמת-גן גבעתיים | רמת גן וגבעתיים | אולם זיסמן | 1,500 |
| מכבי אשדוד | אשדוד | היכל טוטו הקריה | 2,200 |
| מכבי הוד השרון | הוד השרון | אולם עתידים | 400 |
| מכבי עירוני רמת גן | רמת גן | אולם זיסמן | 1,500 |
| מכבי קריית מוצקין | קריית מוצקין | אולם יצחק נבון | 600 |
| עירוני רעננה | רעננה | מטרווסט | 1,650 |
צוות ונותני חסות

| קבוצה | בעלים/נשיא | מאמן | קפטן | יצרנית תלבושות | נותנות חסות ראשיות ומשניות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליצור "איתו" אשקלון | עיריית אשקלון | אריק אלפסי | פול דילייני | PEAK | מכללת אשקלון |
| אליצור יבנה | שאול דוד | יניב בורגר | אלעד הופמן | PEAK | —— |
| אליצור נתניה | תומר ברזילי | רובן נייברגר | ברייס וושינגטון | Derby | קוסמוס נדל"ן |
| אליצור קריית אתא | נפתלי בנטוב | שרון אברהמי | רועי נציה | PEAK | Broker |
| א.ס. רמת השרון | אלון שפר | גיא קנטור | מוטי מוסקוביץ' | Macron | שיין נדל"ן |
| הפועל גליל עליון | מועצה אזורית הגליל העליון | ברק פלג | אלון ספיר | AND1 | מבטח שמיר |
| הפועל חבל מודיעין | עובד שטח | נתי כהן | גיא דותן | PEAK | מגה-אור |
| הפועל עכו/מטה אשר | משה עקרי | עמית תמיר | ניב אוזן | PEAK | —— |
| הפועל עפולה | עיריית עפולה | ניר קפלן | מוריאל לוטטי | PEAK | —— |
| הפועל רמת גן/גבעתיים | עמותת אורדון ועיריית גבעתיים | מתן חרוש | גיא פלטין | And1 | אורדונס |
| מכבי אשדוד | אדמונד אסולין | עופר רחימי | רביב פיטשון | Macron | —— |
| מכבי הוד השרון | אורי אשכנזי | אלון שטיין | אורן מנסקי | PEAK | סנו |
| מכבי עירוני רמת גן | חן שנידרמן | שמוליק ברנר | יוני ניר | Macron | —— |
| מכבי קריית מוצקין | משה גרוסמן | שלומי אבוחצירא | שלו לוגשי | Derby | —— |
| עירוני רעננה | ערן טסל | יוסי בונן | ירין איינהורן | Macron | יובלים |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליצור יבנה | שי סגלוביץ' | התפטר | 24 בדצמבר 2020 | 12 (4-2) | יצחק אפטקר | 24 בדצמבר 2020 |
| אליצור יבנה | יצחק אפטקר | סיום אימון זמני | 29 בדצמבר 2020 | 12 (5-2) | יניב בורגר | 29 בדצמבר 2020 |
| הפועל עכו/מטה אשר | עודד הנדלר | פוטר | 30 בדצמבר 2020 | 14 (6-1) | עמית תמיר | 4 בינואר 2021 |
| מכבי קריית מוצקין | רועי פרל | פוטר | 31 בדצמבר 2020 | 15 (6-1) | שלומי אבוחצירא | 1 בינואר 2021 |
| הפועל עפולה | רועי חגאי | התפטר | 4 במרץ 2021 | 11 (6-6) | ניר קפלן | 4 במרץ 2021 |
| מכבי עירוני רמת גן | אורי קוקיה | פוטר | 10 במרץ 2021 | 6 (7-8) | שמוליק ברנר | 12 במרץ 2021 |
| מכבי עירוני רעננה | עופר ברקוביץ' | פוטר | 2 באפריל 2021 | 15 (12-6) | יוסי בונן | 2 באפריל 2021 |
| אליצור "איתו" אשקלון | חנן הירשוביץ' | פוטר | 26 באפריל 2021 | 1 (6-20) | אריק אלפסי | 26 באפריל 2021 |
| אליצור יבנה | יניב בורגר | התפטר | 5 בפברואר 2021 | 13 (19-9) | אורי קוקיה | 5 בפברואר 2021 |
טבלת הליגה > עונה סדירה

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אליצור "איתו" אשקלון (העפילה לפלייאוף) | 28 | 22 | 6 | 2401 | 2181 | 220+ | 50 | שלב הפלייאוף |
| 2. | מכבי אשדוד (העפילה לפלייאוף) | 28 | 20 | 8 | 2380 | 2259 | 121+ | 48 | שלב הפלייאוף |
| 3. | הפועל גליל עליון (העפילה לפלייאוף) | 28 | 17 | 11 | 2378 | 2197 | 181+ | 45 | שלב הפלייאוף |
| 4. | אליצור קריית אתא (העפילה לפלייאוף) | 28 | 16 | 12 | 2358 | 2235 | 33+ | 44 | שלב הפלייאוף |
| 5. | אליצור נתניה (העפילה לפלייאוף) | 28 | 16 | 12 | 2278 | 2260 | 18+ | 44 | שלב הפלייאוף |
| 6. | הפועל חבל מודיעין (העפילה לפלייאוף) | 28 | 16 | 12 | 2477 | 2447 | 2+ | 44 | שלב הפלייאוף |
| 7. | הפועל עפולה (העפילה לפלייאוף) | 28 | 16 | 12 | 2412 | 2310 | 102+ | 44 | שלב הפלייאוף |
| 8. | מכבי עירוני רמת גן (העפילה לפלייאוף) | 28 | 15 | 13 | 2414 | 2395 | 19+ | 43 | שלב הפלייאוף |
| 9. | א.ס. רמת השרון (בית תחתון) | 28 | 14 | 14 | 2262 | 2222 | 40+ | 42 | משחקי הבית התחתון |
| 10. | הפועל רמת גן/גבעתיים (בית תחתון) | 28 | 13 | 15 | 2377 | 2430 | 53- | 41 | משחקי הבית התחתון |
| 11. | מכבי הוד השרון (בית תחתון) | 28 | 11 | 17 | 2230 | 2387 | 157- | 39 | משחקי הבית התחתון |
| 12. | מכבי רעננה (בית תחתון) | 28 | 10 | 18 | 2285 | 2368 | 83- | 38 | משחקי הבית התחתון |
| 13. | אליצור יבנה (בית תחתון) | 28 | 9 | 19 | 2299 | 2435 | 136- | 37 | משחקי הבית התחתון |
| 14. | הפועל עכו/מטה אשר (בית תחתון) | 28 | 8 | 20 | 2431 | 2561 | 130- | 36 | משחקי הבית התחתון |
| 15. | מכבי קריית מוצקין (בית תחתון) | 28 | 7 | 21 | 2345 | 2549 | 204- | 35 | משחקי הבית התחתון |
פלייאוף עליון > רבע הגמר

8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). בסדרת הטוב משלושה (בעקבות עומס המשחקים לעונה זו בלבד), כשהקבוצה המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון והשלישי, המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני.
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליצור "איתו" אשקלון | 2–1 | מכבי עירוני רמת גן | 89–77 | 63–66 | 89–85 |
| מכבי אשדוד | 1–2 | הפועל עפולה | 62–69 | 83–81 | 79–81 |
| הפועל גליל עליון | 2–1 | הפועל חבל מודיעין | 96–88 | 82–86 | 84–75 |
| אליצור קריית אתא | 1–2 | אליצור נתניה | 85–76 | 53–88 | 84–85 |