stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי הולנד – הממלכה המאוחדת
היסטוריה > האמנה האנגלו-הולנדית 1814

ההסכם האנגלו-הולנדי (1814) (הידוע גם בשם אמנת לונדון) נחתם בין הממלכה המאוחדת והולנד בלונדון ב-13 באוגוסט 1814, אשר היה חתום על ידי רוברט סטיוארט, רוזן קאסלריי בשם הבריטים, ועל ידי הנדריק פאחל בשם ההולנדים.
ההסכם החזיר את המושבות של ההולנדים כפי שהיו ב-1 בינואר 1803, לפני פרוץ מלחמת נפוליאון, באמריקה, אפריקה, אסיה, עם יוצא מן הכלל של כף התקווה הטובה, אשר נשארה בידי בריטניה. בנוסף, הבריטים ויתרו להולנדים על הארכיפלג האינדונזי בתמורה לקוצ'י ויחסי התלות שלה בחוף מלבר, הודו. ההולנדים גם ויתרו על מחוז בראנגאר, הממוקם על יד קולקטה, תמורת תשלום שנתי. ההסכם נחתם ב-15 ביוני 1814, והוא כלל את האיסור על מעורבות בסחר העבדים על ידי אזרחים הולנדיים. בריטניה גם הסכימה לשלם 1,000,000 לירה שטרלינג כדי שוודיה כדי לפתור את התביעה באיים הקאריביים, האי גוואדלופ. הבריטים אף הסכימו לתת 2,000,000 ליש"ט על שיפור ההגנה של ארצות השפלה. ובנוסף, 3,000,000 ליש"ט על יישוב המחלוקות בארצות השפלה." מחלוקות שפרצו על ההסכם הזה היו את הבסיס לאמנה האנגלו-הולנדית של 1824.
היסטוריה > האנגלו-הולנדית הסכם 1824

האמנה האנגלו-הולנדית של 1824, הידועה גם בשם אמנת לונדון, נחתמה בין בריטניה לבין הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה בלונדון במרץ 1824. האמנה ביקשה לפתור סכסוכים הנובעים מהאמנה האנגלו-הולנדית של 1814. מצד ההולנדים היא נחתמה על ידי הנדריק פאחל ואנטון ריינהרד פאלק, ואילו מצד הבריטים היא נחתמה על ידי ג'ורג' קנינג ו צ'ארלס ויליאמס-וין.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

במהלך מלחמת העולם השנייה הממלכה המאוחדת והולנד היו בעלי ברית קרובים. לאחר הכיבוש הגרמני של הולנד, המלכה וילהלמינה והממשלה ההולנדית מצאו מקלט בבריטניה. והצי המלכותי ההולנדי הביא את רוב הספינות שלו לאנגליה.
כמה טייסים הולנדים ברחו והצטרפו לחיל האוויר המלכותי, ונלחמו במהלך הקרב על בריטניה. ביולי 1940, שני הולנדים הוקמו שתי טייסות הולנדיות מאנשי הצי ההולנדי, אשר הפעילו מטוסים ימיים פוקר, ונקראו הטייסות ה-320 וה-321 (אשר לאחר מכן הועברה לסרי לנקה), ובשנת 1943 הוקמה טייסת שלישית, הטייסת ה-322.
יחסים פוליטיים

הממלכה המאוחדת והולנד הן שתי מדינות בהן קיימת מונרכיה חוקתית, ובנוסף וילם-אלכסנדר, מלך הולנד עומד במקום ה-890 בסדר הירושה לכתר הבריטי.
הממלכה המאוחדת והולנד משתפות פעולה בפרויקט שנועד לסייע לאנשים החיים בעולם המתפתח להסתגל לשינוי אקלים.
טלסקופ החלל IRAS היה היה טלסקופ החלל הראשון שביצע סקר אסטרונומי מלא של השמים בתחום התת-אדום של הספקטרום האלקטרומגנטי. הלוויין, שהיה פרויקט משותף של ארצות הברית, הולנד והממלכה המאוחדת, שוגר בינואר 1983, למשימה שארכה 10 חודשים.
דאג הנדרסון העיר על יחסי בריטניה-הולנד בשנת 1997:
אנחנו מקיימים משחק הוגן וישיר. יש לנו עניין עמוק ותחושה של אחריות על מה שקורה בעולם הרחב. שנינו חולקים מחויבות לסחר העולמי, ולשתי המדינות יש קשרים טרנס-אטלנטיים חזקים. יתר על כן, כמעצמות קולוניאליות לשעבר, לשתי המדינות חשובים האינטרסים בינלאומיים.
השר ההולנדי המקביל אליו, פריץ בלוקשטיין הגיב באומרו:
בעבר הייתה הולנד תומכת נלהבת בכניסת בריטניה לקהילה האירופית. מלבד הרגשת סימפתיה כלפי העם הבריטי, היא גם הייתה מונעת על ידי האינטרסים והערכים המשותפים שלנו, והמסורת הדמוקרטית המושרשת של שתי המדינות.
יחסים כלכליים

רויאל של ההולנדית, יוניליוור ורקיט בנקיסר שניהם עסקים בריטים/הולנדים משותפים. לשכת המסחר ההולנדית-בריטית הוקמה כדי לקדם את שיתוף הפעולה הכלכלי בין שתי המדינות. בשנת 2006 הולנד ייבאה סחורות מבריטניה בשווי 16.6 מיליארד ליש"ט, מה שהפך את בריטניה ליצואנית החמישית בגודלה בהולנד. המסחר ההולנדי-בריטי נעשה פשוט יותר על ידי יחסים טובים, שיקוף המסגרת המשפטית, שיפור השירותים הפיננסיים, ומערכת תחבורה טובה שגורמת לקרבה הגאוגרפית. אפשר להגיע ממדינה אחת לשנייה על ידי רכבת היורוסטאר, מעבורת או מטוס.
שיתוף פעולה ביטחוני

מאז 1973, יחידות נחתים הולנדים מהווים באימוני נאט"ו חלק מחטיבת הקומנדו ה-3 הבריטית.
שיתוף הפעולה בין הנחתים ההולנדים לחיל הנחתים המלכותי הוביל לאינטגרציה נרחבת בתחומי התפעול, לוגיסטיקה וחומרים, ומהווה דוגמה בתוך נאט"ו למה שיכול להיות מושג באינטגרציה צבאית בארגון.
במהלך מלחמת הירושה הספרדית (1702-1713), בוצעו כמה פעולות בשיתוף פעולה של הנחתים ההולנדים והבריטים, אחד הבולטים ביותר, היה במצור על גיברלטר בשנת 1704. במהלך פעולה זו, התקפה מוצלחת בוצעה נגד המבצר של גיברלטר על ידי חטיבה חזקה בריטית-הולנדית, שכללה 1800 נחתים תחת פיקודו של גאורג, נסיך הסן-דרמשטדט.
הכינוי של הנחתים ההולנדים בפי עמיתיהם הבריטיים, הוא "Cloggies," בשל הסטריאוטיפ כי רוב או כל ההולנדים לובשים כפכפים, במקום נעליים נורמליות.
יחסים דיפלומטיים

הולנד מחזיקה בממלכה המאוחדת שגרירות בלונדון, ו-10 קונסוליות באברדין, בלפסט, ברמינגהאם, קארדיף, דובר, אדינבורו, גרנזי, האל, ליברפול, וסאות'האמפטון. מאידך, הממלכה המאוחדת מחזיקה בהולנד שגרירות בהאג וקונסוליה כללית באמסטרדם.
יחסי לבנון–קפריסין

| יחסי לבנון–קפריסין |
| --- | --- |
לבנון: קפריסין


לבנון: קפריסין
שטח (בקילומטר רבוע)
10,400: 9,251
אוכלוסייה
5,831,521: 1,365,615
תמ"ג (במיליוני דולרים)
17,937: 32,230
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,076: 23,601
משטר
רפובליקה

יחסי לבנון–קפריסין הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה הלבנונית לרפובליקת קפריסין.
היסטוריה

בין המדינות התפתחו יחסים טובים. בשנת 2002, הרפובליקה של קפריסין פתחה שגרירות בביירות. בשנת 2007 חתמה לבנון על גבולות ימיים עם קפריסין. בינואר 2013 רפובליקת קפריסין שימשה כמתווכת בסכסוך הגבולות בין לבנון לישראל. בפברואר 2014 הסכימו המדינות להקים ועדה דו-צדדית שתרכז את האינטראקציה במגזר הבנקאי והפיננסי.
ביוני 2017 הגיע נשיא קפריסין ניקוס אנסטסיאדיס לביקור רשמי בלבנון. במהלך הביקור הושג הסכמה על מתן סיוע של הקפריסאים לכוחות המזוינים של לבנון בסך 15 מיליון אירו.
באפריל 2019 התקיים בביירות מפגש לבנוני־קפריסאי בהשתתפות שרי החוץ והאנרגיה משתי המדינות, שבו הוסכם להאיץ את המגעים ביניהן בתחומי האנרגיה. במסגרת זו, סוכם על משא ומתן אינטנסיבי לגבי הסכם יוניטיזציה בין שתי המדינות. הסכם מעין זה, לפיתוח מאגרים משותפים, מסדיר את ההתנהלות ביחס לשדות גז ונפט משותפים המשתרעים משני צדי הגבול הימי הכלכלי של המדינות.
ביוני 2024 על רקע מלחמת חרבות ברזל שיגר מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה אזהרה שבמידה וישראל תיעזר בשטח קפריסין לתקוף בלבנון - חזבאללה תתקוף את קפריסין.
סחר

בשנת 2009 הסתכם הסחר בין המדינות בכ-48.8 מיליון אירו, ובשנת 2011, פעילות הסחר הציגה עלייה חדה והסתכמה ב-65 מיליון אירו. בשנת 2013 מחזור המסחר בין המדינות הסתכם ב-47.7 מיליון אירו. יבוא הרפובליקה של קפריסין מלבנון: נייר, פלסטיק, כימיקלים, ירקות ופירות, תרופות ואבנים יקרות. יצוא הרפובליקה של קפריסין ללבנון: אבנים יקרות, תרופות, פלסטיק, בעלי חיים, מלח.
יחסי טורקמניסטן–קרואטיה

| יחסי טורקמניסטן–קרואטיה |
| --- | --- |
טורקמניסטן: קרואטיה


טורקמניסטן: קרואטיה
שטח (בקילומטר רבוע)
488,100: 56,594
אוכלוסייה
7,567,497: 3,859,301
תמ"ג (במיליוני דולרים)
59,887: 82,689
תמ"ג לנפש (בדולרים)
7,914: 21,426

יחסי טורקמניסטן-קרואטיה הם יחסי החוץ שבין קרואטיה לבין טורקמניסטן. שתי המדינות הן חברות רשמיות של הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה ושל האו"ם.
לאף מדינה אין שגריר תושב. קרואטיה מיוצגת בטורקמניסטן דרך שגרירותה באנקרה, בירת טורקיה.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים כוננו ב-2 ביולי 1996. שיתוף הפעולה בין המדינות החל בפגישה של נשיא טורקמניסטן גורבנגולי ברדימוחמדוב ונשיא קרואטיה סטייפן מסיץ', שנערכה בספטמבר 2007 בניו יורק, כחלק מהכנס ה-62 של העצרת הכללית של האו"ם. הדיאלוג בין שתי המדינות נמשך גם בישיבת נשיאי שתי המדינות באפריל 2008 בבוקרשט, בפסגת נאט"ו.
ביקורים מדרג גבוה

הביקור הרשמי של נשיא הרפובליקה של קרואטיה סטייפן מסיץ' בטורקמניסטן התקיים ביולי 2008, הביקור הרשמי של נשיא טורקמניסטן גורבנגולי ברדימוחמדוב ברפובליקה של קרואטיה נערך ביוני 2009, וביקור המדינה של נשיא קרואטיה איוו יוסיפוביץ' בטורקמניסטן התקיים באפריל 2014.
ראו גם

יחסי טורקיה-קרואטיה
יחסי טורקיה–נורווגיה

| יחסי טורקיה–נורווגיה |
| --- | --- |
טורקיה: נורווגיה


טורקיה: נורווגיה
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 323,802
אוכלוסייה
87,598,397: 5,603,951
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 485,513
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,649: 86,638
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

שגרירות טורקיה באוסלו
יחסי טורקיה–נורווגיה הם יחסי החוץ בין טורקיה לבין נורווגיה.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1926, ומאז מקיימות יחסי ידידות. אף על פי שהן לא חברות באיחוד האירופי, טורקיה ונורווגיה ממשיכות שתיהן בשיתוף הפעולה ההדוק עם האיחוד, וכחברות בנאט"ו, הן חולקות דעות ודאגות דומות במספר סוגיות בינלאומיות ואזוריות. שר החוץ צ'בושולו ערך ביקור רשמי בנורווגיה ב-29–30 באוגוסט 2019. הקהילה הטורקית המתגוררת בנורווגיה מונה בסביבות 20 אלף איש.
באוקטובר 2021 איימה טורקיה לגרש את שגריר נורווגיה בעקבות תמיכתו בשחרור עות'מאן קבאלה, שהשתתף בניסיון ההפיכה בטורקיה מהכלא הטורקי.
יחסי סחר

היקף הסחר הדו-צדדי בין טורקיה לנורווגיה עמד בשנת 2018 על 1.278 מיליארד דולר (יצוא טורקי: 513 מיליון דולר; יבוא: 765 מיליון דולר). פריטי הייצוא העיקריים של טורקיה לנורווגיה הם ספינות שייט, סירות טיול וכלי שיט דומים להובלת אנשים או סחורות, ספינות דיג, כלי רכב להובלת סחורות ומכלי רכב מנועיים, ואילו פריטי הייבוא העיקריים מנורווגיה הם נפט ופחמימנים אחרים, דגים וסגסוגות ברזל. השקעות נורווגיות בטורקיה מרוכזות בעיקר בתחומי האנרגיה והספנות.
תיירות

יותר מ-161 אלף תיירים נורווגים ביקרו בטורקיה בשנת 2018, עם עלייה של 39% בהשוואה לשנה הקודמת.
נציגויות דיפלומטיות

טורקיה מחזיקה בנורווגיה שגרירות באוסלו.
נורווגיה מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה ו-5 קונסוליות באלניה, אנטליה, איסכנדרון, איסטנבול ואיזמיר.
יחסי זמביה–מלאווי

| יחסי זמביה–מלאווי |
| --- | --- |
זמביה: מלאווי


זמביה: מלאווי
שטח (בקילומטר רבוע)
752,618: 118,484
אוכלוסייה
21,665,733: 21,983,903
תמ"ג (במיליוני דולרים)
28,163: 14,084
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,300: 641
משטר
רפובליקה

יחסי זמביה-מלאווי הם היחסים הדו-צדדיים הרשמיים, הפוליטיים, השיתופיים והמדיניים שבין רפובליקת מלאווי לבין רפובליקת זמביה. בין שתי המדינות ישנה היסטוריה ארוכת שנים, והן חולקות ערכים משותפים, היסטוריה ותרבות.
היסטוריה

שתי המדינות יחד עם זימבבואה, התקיימו כמדינה אחת לאחר תום השלטון הקולוניאלי, בשם הפדרציה של רודזיה וניאסלנד. בזמביה מתגוררים רבים שמוצאם ממלאווי, ובתוכם גם נשיא זמביה לשעבר - רופיה בנדה, והם מהווים בה כוח עבודה חשוב בתעשייה המקומית.
לשתי המדינות ישנה ועדת קבע משותפת למטרת שיתוף פעולה (JPCC), אשר מתקיימת פעם בשנתיים מאז 1982, ועוסקת בעיקר בענייני ביטחון, אך גם בעוד נושאים.
שתי המדינות יחד עם מוזמביק, הסכימו על פיתוח נהר הזמבזי, על מנת לאפשר הובלת סחורות ביתר קלות ובמחיר זול, ובכך לשפר את מצב המסחר באזור.
יחסים דיפלומטיים

זמביה מחזיקה במלאווי נציבות עליונה בלילונגווה, ואילו מלאווי מחזיקה בזמביה נציבות עליונה בלוסקה.
יחסי טורקיה–שוודיה

| יחסי טורקיה–שוודיה |
| --- | --- |
טורקיה: שוודיה


טורקיה: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 450,295
אוכלוסייה
87,598,397: 10,636,207
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,649: 55,778
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי טורקיה–שוודיה היחסים הבינלאומיים בין טורקיה לבין שוודיה.
לשוודיה יש שגרירות באנקרה וקונסוליה כללית באיסטנבול. לטורקיה יש שגרירות בסטוקהולם.
היסטוריה

שתי המדינות הן חברות מלאות של מועצת אירופה, הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD), הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה (OSCE) ואיחוד מדינות הים התיכון.
שוודיה, אשר קיבלה לידיה את סיבוב הנשיאות של המועצה של האיחוד האירופי ביולי 2009, תומכת בחברות של טורקיה באיחוד האירופי. מפלגת הירוקים של שוודיה ביקרה את ההתנגדות של צרפת וגרמניה לחברות של טורקיה.
בשנת 2019, הטילה החסם נשק עם הפלישה הטורקית לצפון סוריה.
באוקטובר 2021 איימה טורקיה לגרש את שגריר שוודיה בעקבות תמיכתו בשחרור עות'מאן קבאלה, שהשתתף בניסיון ההפיכה בטורקיה מהכלא הטורקי.
במאי 2022, בעקבות רצונה של שוודיה להצטרף לברית נאט"ו, טורקיה איימה להטיל וטו על הצטרפותה לברית אשר מותנית באישור של כל החברות בה, כולל טורקיה. הנימוק של ארדואן הוא העובדה כי ישנם כמה מתנגדי משטר, ממפלגת הפועלים של כורדיסטן ומארגונו של המנהיג הדתי פטהוללה גולן, שנחשבים ל"טרוריסטים" בטורקיה אך קיבלו מקלט מדיני במדינה. נציגים שוודים הודיעו כי יגיעו לאנקרה כדי לשכנע אותו להסיר את התנגדותה.
שרת החוץ השוודית אן לינדה אמרה כי "ממשלתו של אולוף פלמה הייתה הראשונה להכיר במפלגת הפועלים של כורדיסטן כארגון טרור, מיד לאחר טורקיה עוד בשנת 1984. האיחוד האירופי אימץ את ההחלטה רק ב-2002. עמדתנו לא השתנתה". כמו כן, שרת החוץ השוודית הודיעה כי החסם הנשק הוסר וכי נעשים מאמצים להגדיר את הקבוצות הכורדיות "היחידות להגנת העם" ו-PKK במדינה כארגוני טרור.
ביוני 2022, טורקיה טענה שכל דרישותיה התקבלו וכי היא תמכה באישור חברותה של שוודיה בברית נאט"ו. נחתם מזכר בין הצדדים.
בינואר 2023 התקיימו הפגנות בבירה סטוקהולם בהן נראתה בובה בדמות של נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן כאילו מוצאת להורג, בשל כך זומן שגריר שוודיה בטורקיה לשיחת הבהרה.
מחלוקת רצח העם הארמני

ב-12 ביוני 2008, הריקסדאג סירב להתייחס לאירועים של רצח העם הארמני ב-1915 כרצח עם. עם זאת, ב-11 מרץ 2010, הריקסדאג בסופו של דבר הצביע על החלטה להכיר ברצח העם הארמני.
להחלטה היה רוב של קול אחד, עם סך של 131 בעד, 130 נגד, ו-88 נעדרים. טורקיה מיד החזירה את שגריר שוודיה לארצו וביטלה שיחות שנועדו להיערך בין שתי המדינות ב-17 במרץ 2010.
ראש הממשלה הטורקי רג'פ טאיפ ארדואן הגיב על ידי הצהרה ש"אנחנו מגנים בתוקף את ההחלטה הזאת, אשר נעשתה על פי שיקולים פוליטיים. זה לא מתאים לידידות הקרובה של שתי המדינות". שגריר טורקיה בשוודיה זרגון קורוטורק אמר בתוכנית הערב השוודית Aktuellt שיהיו "השלכות קיצוניות" לטווח הארוך על טבע היחסים בין שתי המדינות, ואמר: "אני מאוד מאוכזב. למרבה הצער, חברי הפרלמנט חשבו שהם יותר היסטוריונים מאשר חברי פרלמנט, וזה מאוד מצער". שר החוץ השוודי קארל בילדט כתב בבלוג מקופנהגן שהוא "מתחרט" על התוצאה של ההצבעה.
ראו גם

יחסי טורקיה–פינלנד
יחסי יפן – קוריאה הדרומית

| יחסי יפן – קוריאה הדרומית |
| --- | --- |
יפן: קוריאה הדרומית


יפן: קוריאה הדרומית
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 99,720
אוכלוסייה
123,370,009: 51,687,802
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 1,712,793
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,149: 33,137
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי יפן–קוריאה הדרומית אלו היחסים הדיפלומטיים הדו צדדיים שבין הרפובליקה של קוריאה ויפן.
יחסי מסחר

בשנת 1991 ייצאה יפן סחורות 29.1 מיליארד דולר לקוריאה הדרומית, תוך שהיא מייבאת סחורות דרום קוריאניות כמעט 5.8 מיליארד דולר. בשנת 1990 ההשקעה הישירה של יפן בכלכלה הדרום קוריאנית הסתכמה ב-4.4 מיליארד דולר. חברות יפניות ודרום קוריאניות יצרו קשרים מועילים הדדית, מה שהעניק ליפן יתרון בשוק הצומח של מדינה זו. מוצרים רבים מקוריאה הדרומי התבססו על עיצוב וטכנולוגיה יפניים. בשנת 1990 חלה עלייה חדה בייבוא המוצרים הדרום קוריאניים ליפן, הנובעת בחלקה כתוצאה מפעילותם של המשקיעים היפנים בקוריאה הדרומית. בשנת 2016 ייצאה קוריאה הדרומית סחורות ליפן בסכום של 24.4 מיליארד דולר, והיצוא היפני לקוריאה הדרומית הסתכם ב-46.2 מיליארד דולר.
יחסי מסחר > הסלמת היחסים ב-2019

מ-1 ביולי 2019 הטילה טוקיו מגבלות ייצוא על חומרים אסטרטגיים (חומרים לתעשיית המוליכים למחצה) לקוריאה הדרומית, שנגרמת מהחלטת בית המשפט העליון של סיאול לחייב חברות יפניות לשלם פיצויים לצאצאי עובדים קוריאנים שגויסו בכוח לעבודה בדאגה למפעלים במהלך הכיבוש היפני בשנים 1910–1945. המצב הוביל לסיבוך של מכלול היחסים בין סיאול לטוקיו, המפלגות פנו להאשמות זו כלפי זו בנושאים פוליטיים, בקוריאה הדרומית החל קמפיין להחרמת מוצרים יפניים. ב-12 באוגוסט, קוריאה הדרומית מחקה את יפן מרשימת המדינות הזכאות ליבוא מואץ של מוצריה (סיאול הבטיחה לעשות זאת בתחילת אוגוסט, כאשר טוקיו הטילה סנקציות דומות, אך ביקשה לא לנקום) - מספטמבר, לחברות יפניות העובדות עם קוריאה הדרומית צריכות להמתין 15 יום להשלמת כל ההליכים.
יחסי לטביה–פורטוגל

| יחסי לטביה–פורטוגל |
| --- | --- |
לטביה: פורטוגל


לטביה: פורטוגל
שטח (בקילומטר רבוע)
64,589: 92,090
אוכלוסייה
1,861,063: 10,417,363
תמ"ג (במיליוני דולרים)
43,627: 287,080
תמ"ג לנפש (בדולרים)
23,442: 27,558
משטר
רפובליקה

ראש ממשלת לטביה ואלדיס דומברובסקיס נפגש עם שגריר פורטוגל ז'ואאו לואיש ניזה פיניירו, 2010
יחסי לטביה–פורטוגל הם יחסי החוץ בין לטביה לבין פורטוגל.
היסטוריה

פורטוגל הכירה בלטביה דה יורה ב-19 בפברואר 1921, ומאז הכירה בריבונותה של לטביה, אשר אושרה אז על ידי ההכרה של פורטוגל בלטביה ב-27 באוגוסט 1991 וכינון היחסים הדיפלומטיים מחדש ב-2 באוקטובר 1991.
ב-15 בדצמבר 1929 חתמו לטביה ופורטוגל על הסכם סחר דו-צדדי.
לאחר כיבוש לטביה על ידי ברית המועצות ב-1940, היחסים הבין-מדינתיים הוחלפו רשמית ביחסי פורטוגל–ברית המועצות. עם זאת, משטרו של הרודן אנטוניו דה אוליביירה סלזאר בפורטוגל, שהיה פשיסטי-למחצה ואנטי-קומוניסטי חריף, לא הכיר בסיפוח זה. גם לאחר מהפכת הציפורנים ב-1974 והסיום של המשטר, פורטוגל מעולם לא הכירה רשמית בסיפוחה של לטביה בברית המועצות.
לאחר קריסת ברית המועצות ב-1991, לטביה חזרה לעצמאות מלאה באותה שנה. מכיוון שפורטוגל מעולם לא הכירה רשמית בסיפוחה של לטביה בברית המועצות, היא לא הייתה חייבת להכיר רשמית גם בעצמאותה המחודשת של לטביה. במהלך ההתקרבות של לטביה לאחר מכן לאיחוד האירופי, שפורטוגל חברה בו מאז 1986, ולברית ההגנה המערבית נאט"ו, שפורטוגל הייתה ממייסדותיה ב-1949, התקרבו גם פורטוגל ולטביה זו לזו. ב-27 בספטמבר 1995 הם הסכימו על הסכם הגנה הדדי על השקעות, שנחתם ב-17 ביולי 1997. ב-17 באוקטובר 2000 חתמו שתי המדינות בליסבון על הסכם שיתוף פעולה בתחומי החינוך, התרבות, המדע והטכנולוגיה, ובעקבותיו ב-19 ביוני 2001 בריגה הצהרת כוונות להסכם למניעת כפל מס ולמניעת העלמת מס. ב-2001 פורטוגל פתחה שגרירות משלה בריגה. שתי המדינות חתמו על הסכם דו-צדדי להגנה על מידע מהשירות החשאי ב-24 בינואר 2007 בליסבון.
במהלך מדיניות הצנע הנוקשה והמקיפה בפורטוגל לאחר משבר החוב האירופי, שהכניס את המדינה למשבר כלכלי עמוק משנת 2010, פורטוגל סגרה שוב את שגרירותה בלטביה ב-2012. בשנת 2014 הצטרפה לטביה לגוש האירו, כך שהיא חולקת מאז את אותו המטבע עם פורטוגל (משתתפת מייסדת ב-1999). ב-2016 סגרה לטביה שוב את שגרירותה בפורטוגל. ללא קשר לכך, היחסים הבילטרליים נותרו טובים, כפי שעולה מביקורי מדינה רגילים, במיוחד ברמת מזכיר המדינה. כיום, שתי המדינות הן חברות האיחוד האירופי, נאט"ו, האו"ם ופורומים רב צדדיים אחרים.
נציגויות דיפלומטיות

לטביה מיוצגת בפורטוגל באמצעות שגרירותה בדבלין, אירלנד, ובנוסף מחזיקה 3 קונסוליות בליסבון, פונטה דלגדה ופורטו.
פורטוגל מיוצגת בלטביה באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה.
יחסי טורקיה–קפריסין

| יחסי טורקיה–קפריסין |
| --- | --- |
טורקיה: קפריסין


טורקיה: קפריסין
שטח (בקילומטר רבוע)
783,562: 9,251
אוכלוסייה
87,598,397: 1,365,615
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,108,022: 32,230
תמ"ג לנפש (בדולרים)
12,649: 23,601
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי טורקיה–קפריסין (בטורקית: Kıbrıs Cumhuriyeti-Türkiye ilişkileri, ביוונית: Η σχέση μεταξύ Κύπρου και Τουρκίας) הם מערכת היחסים שבין הממשלות והעמים של הרפובליקה הטורקית ושל רפובליקת קפריסין. שתי המדינות לא מקיימות יחסים דיפלומטיים, נכון לשנת 2023. הרפובליקה הטורקית אינה מכירה באופן רשמי בעצמאותה של רפובליקת קפריסין ומקבלת את תביעת הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין על כל שטח האי.
טורקיה היא המדינה היחידה שאינה מכירה בקפריסין.
היסטוריה > ריבונות עות'מאנית (1571–1918)

במהלך המאה ה-15 והמאה ה-16 שלטה הרפובליקה של ונציה על חלקים נרחבים בקפריסין. בשנות השישים של המאה השש עשרה החלה האימפריה העות'מאנית הצעירה, שטורקיה מהווה לה המשך ישיר, להתקיף את האי. קפריסין נכבשה על ידי האימפריה העות'מאנית באופן סופי בשנת 1571, 20,000 מתושבי ניקוסיה הוצאו להורג, וכל הכנסיות ומבני הציבור נבזזו.
במהלך מלחמת העצמאות היוונית (1821-1832), העם היווני נאבק לקבלת עצמאות מהאימפריה העות'מאנית ששלטה אז ביוון. מספר יוונים-קפריסאים מרדו בשלטון, ובתגובה השליטים העות'מאניים ניסו לשמר את שליטתם על ידי שימוש באמצעים דרקוניים של דיכוי. 486 מורדים יווניים-קפריסאים הוצאו להורג ב-9 ביולי 1821, בעוון של קשירת קשר עם המורדים היוונים. ארבעה בישופים, ואזרחים בולטים רבים אחרים, נערפו בכיכר המרכזית של ניקוסיה, בעוד הארכיבישוף קיפריאנוס נתלה. פעולות אלו גרמו למשך התקופה הקצרה שלאחר מכן להתגברות הרצון הקפריסאי-יווני להפוך לחלק מיוון, הידוע בשם "אנוסיס" ("איחוד"). קפריסאים רבים דרשו שוב את סיפוח האי ליוון, לאחר שזו הפכה עצמאית ב-1830, אך קפריסין נותרה חלק מהאימפריה העות'מאנית.
השליטה העות'מאנית על קפריסין הסתיימה בשנת 1878, אז הועברה לידי בריטניה. העות'מאנים, שהובסו במלחמה העות'מאנית-רוסית (1877-1878), ביקשו את תמיכתה של בריטניה בקונגרס ברלין. בתמורה הם חתמו איתה על הסכם סודי, שנודע לאחר מכן כחוזה קפריסין, שבו העבירה טורקיה את קפריסין לשליטה אדמיניסטרטיבית בריטית, אף על פי שהריבונות על האי עדיין הייתה בידי האימפריה. רק בתקופת מלחמת העולם הראשונה, לאחר שבריטניה הכריזה מלחמה כנגד האימפריה העות'מאנית, סופח האי חד צדדית בידי בריטניה.
בעקבות מלחמת העולם הראשונה, ועל פי הנחיות הסכם לוזאן, הרפובליקה הטורקית החדשה שהוקמה ויתרה על כל תביעותיה בקפריסין, והכירה בשלטונה של בריטניה באי.
היסטוריה > ריבונות בריטית (1918–1960)

השנים הראשונות של שלטון הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד על קפריסין היו שנים שקטות באופן יחסי, היחסים בין הקהילה הטורקית לקהילה היוונית באי קפריסין היו יחסים עוינים אך הדבר לא התבטא בסכסוכים מזוינים.
בשנת 1955 הכריזה ממשלת הממלכה המאוחדת על מצב חירום באי קפריסין בעקבות פעילות צבאית של המחתרת היוונית-נוצרית אאוקה מחד, ושל חמושים מוסלמים ממוצא טורקי בתמיכת טורקיה. המפלגה הפרוגרסיבית של העם העובד הקומוניסטית (AKEL) הצטרפה גם היא כצד שלישי, אך זניח באופן יחסי, לסכסוך.
ב-19 בפברואר 1959 נחתם בלונדון הסכם שהתקבל על ידי טורקיה, יוון, בריטניה ושתי הקהילות האתניות באי, ואשר לפיו תסתיים השליטה הבריטית בקפריסין והאי יזכה בעצמאות. ההסכם קבע כי האי לא יאוחד עם יוון ולא יחולק לשתי מדינות אתניות נפרדות, ובסעיף 3 קבע כי טורקיה, יוון ובריטניה ישמשו ערבות לשלום האי ולביטחונו, וכי ידונו יחדיו ביישומו התקין של ההסכם. עוד קבע סעיף 3 להסכם כי אם שלוש המדינות לא יבססו הסכמה בענייניו של האי, רשאית כל אחת מהן לעשות באופן חד-צדדי את הנדרש כדי להביא ליישומם של כללי ההסכם. בכך ניתנה לשלוש המדינות זכות להתערב בענייניו הפנימיים של האי.
היסטוריה > קפריסין העצמאית (1960–1974)

ב-1960 זכתה קפריסין בעצמאותה, אך יחסי שתי הקהילות באי לא השתפרו, ואף החמירו לאחר שנשיא קפריסין הארכיבישוף מקאריוס השלישי הציע לערוך 13 תיקונים בחוקת המדינה. תהליך הקיטוב באי הלך והתעצם, והאוכלוסייה הטורקית, שהיוותה מיעוט, החלה מתרכזת במובלעות. ב-1964 הוקם "כוח שמירת השלום של האומות המאוחדות בקפריסין", או "אונפיסי"פ" (UNFICYP, United Nations Peacekeeping Force in Cyprus).
הן ממשלת טורקיה והן ממשלת יוון, שנשלטה החל מ-1967 בידי החונטה הצבאית, התערבו באופן תדיר בענייניו של האי, אשר נע בלאו הכי בין רעיון האיחוד עם יוון לבין רעיון ה"חלוקה" (Taksim) הטורקי. ב-1971 שוב הקים גריווס כוח מעין-צבאי קפריסאי-יווני, אשר נטל לעצמו את השם EOKA-B, הכל בתגובה לכך שמקאריוס נטש לדעתו את רעיון האיחוד. הכוח, שהוגדר כארגון טרור הן על ידי טורקיה ובריטניה והן על ידי מקאריוס עצמו, נתמך בידי ממשלת הגנרלים היוונית.
לאחר מותו של גריווס בינואר 1974 הגבירה החונטה הצבאית היוונית את שליטתה בארגון, ובעידודה, ב-15 ביולי 1974, תפס הארגון את השלטון במסגרת הפיכה צבאית. התגובה הטורקית לא איחרה להגיע, וממשלתו של בולנט אג'וויט הורתה לצבא הטורקי לפלוש אל האי. תירוצה של הממשלה הטורקית לפלישה הייתה "הגנה על האוכלוסייה המוסלמית באי". טורקיה כבשה את חציו הצפוני של האי קפריסין כאשר האבדות של שני הצדדים הסתכמו בכאלפיים הרוגים.
היסטוריה > היחסים לאחר הפלישה (1975–הווה)

בשנת 1983 הכריזו מנהיגי הקהילה הקפריסאית-הטורקית על עצמאות מלאה ועל ריבונות בשטח שנכבש בידי הצבא הטורקי ב-1974. הכרזת העצמאות קבעה את שם המדינה ל"רפובליקה הטורקית של צפון קפריסין". ההכרזה זכתה להכרה של טורקיה בלבד, ויתר מדינות העולם והארגונים הבינלאומיים הוסיפו לראות בקפריסין הצפונית שטח כבוש, שהריבונות עליו אמורה לחזור לרפובליקת קפריסין השולטת בדרום האי. בתגובה לכך ביטלה טורקיה את הכרתה ברפובליקת קפריסין. סוגיית קפריסין הפכה לסלע מחלוקת בין טורקיה ליוון, אולם מאז 1975 היו רק אירועים אלימים מעטים על הגבול בין שני חלקי האי.
בין שתי המדינות מתקיים תהליך שלום מתמשך.
ב-2017 פורסמו אזהרות מסע מהרשויות הקפריסאיות (היווניות) כי תיירים שיגיעו לקפריסין הטורקית עלולים להיאסר עד שנה או לקבל קנס כבד. בהתאם, משרד החוץ הקפריסאי והשגרירות חידדו את אזהרת המסע לקפריסין הצפונית, וציין שבין השאר, תיירים ישראלים שישהו במלונות בצפון האי עלולים להיענש משפטית.
יחסי לטביה–רוסיה

| יחסי לטביה–רוסיה |
| --- | --- |
לטביה: רוסיה


לטביה: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
64,589: 17,098,242
אוכלוסייה
1,861,063: 144,335,057
תמ"ג (במיליוני דולרים)
43,627: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
23,442: 14,005
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית נשיאותית

יחסי לטביה–רוסיה הם יחסי החוץ בין לטביה לבין רוסיה, אשר קיימים כבר מאות שנים.