stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עזרא שיינברג
הערות שוליים

↑  קובי רוזן, ‏הותר לפרסום: הרב עזרא שיינברג הוא הרב החשוד מהצפון, באתר כיכר השבת, 16 ביולי 2015
↑  דוגמה: הרב שמואל אליהו, כַּאֲרִי יִתְנַשָּׂא, באתר "ישיבה", אב תשע"ג
↑  המאיר לארץ - בראשית / הרב עזרא שיינברג, באתר "אוצר הספרים"
↑  נטעאל בנדל, ‏ועל הניסים: מצעד עושי הניסים של המגזר,  באתר כיפה, 11 בדצמבר 2012
↑  קובי נחשוני, אשתו של עזרא שיינברג: הוא הודה בפניי ששכב עם נשים, באתר ynet, 13 באוגוסט 2015
↑  קובי נחשוני וגואל בנו, רב נערץ ובעל עוצמה: זה החשוד בעבירות מין, באתר ynet, 17 ביולי 2015; עדי חשמונאי ויקי אדמקר‏, רבנים בצפת הרחיקו רב מוכר בשל "מעשים מיניים", באתר וואלה, 30 ביוני 2015
↑  קובי נחשוני וגלעד מורג, 'הציע טיפול ותקף מינית': רב ידוע נעצר בנתב"ג, באתר ynet, 2 ביולי 2015
↑  יאיר קראוס, עזרא שיינברג מצפת הוא 'הרב מהצפון' החשוד באונס, באתר nrg
↑  הרב אברהם אנגל, דעה: נביא השקר מצפת, באתר ערוץ 7, 16 ביולי 2015
אחיזת עיניים של נביא השקר, באתר ערוץ 7, 19 ביולי 2015
↑  קובי נחשוני וגואל בנו, "מקובל שהשתמש בכוחות טומאה": מיהו הרב עזרא שיינברג, באתר ynet, 17 ביולי 2015
1 2  בש"פ 7822/16 מדינת ישראל נ' פלוני, ניתן ב־15 בדצמבר 2016, החלטה של השופט סלים ג'ובראן
↑  גיל קלנר, ‏אישום נגד הרב שיינברג: עבירות מיניות חמורות כתב אישום נגד הרב שיינברג: עבירות מיניות חמורות, באתר "סרוגים", 27 ביולי 2015
↑  הרב מצפת שרימה נשים בטיפול הורשע בעבירות מין, באתר ynet, 26 ביולי 2017
↑  אלי אשכנזי‏, ביצע עבירות מין בשמונה נשים: שבע וחצי שנות מאסר לרב שיינברג, באתר וואלה, 6 בפברואר 2018
↑  ע"פ 2454/18 עזרא שיינברג נ' מדינת ישראל, ניתן ב־6 בדצמבר 2018
↑  מאיר תורג'מן, הרב שתקף מינית יצא מהכלא עם חיוך: "שילמתי את חובי", באתר ynet, 1 בינואר 2023
↑  אריה יואלי, ‏עזרא שיינברג הגיע לבית כנסת בקצרין וגורש בצעקות, באתר "סרוגים", 28 בספטמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007572430105171  LCCN: no2014149719  VIAF: 311777558   WorldCat (עם VIAF): 311777558
נחל יששכר

| --- | --- |

ערוץ נחל יששכר יורד מזרחה אל עמק הירדן
 מידע כללי
 אורך:  21 קילומטרים
 אגן ניקוז:  103 קמ"ר 
 יובלים:  נחל ברית, נחל תולע, נחל יחמי, נחל גבול, נחל צבאים, נחל זיקה 
 שפך:  נהר הירדן 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) נחל יששכר(למפת עמק בית שאן רגילה) נחל יששכר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל יששכר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל יששכר
 
גשר רכבת העמק מעל נחל יששכר, ליד חוות דושן
נַחַל יששכר הוא הדרומי בנחלים הגדולים של הגליל התחתון ואורכו כ־21 ק"מ, התחלתו של תוואי הנחל באזור גבעת גזית, והוא נשפך לנהר הירדן.
הנחל נקרא בערבית בכמה שמות וביניהם: ואדי אל-עשה.
תוואי הנחל

מאזור גבעת גזית הנחל יורד לאט לאט לכיוון דרום מזרח דרך רמות יששכר שבהן יש אבני בזלת. כמה קילומטרים ממזרח למושב מולדת מעמיק הנחל, ומדרונותיו באזור זה אינם מעובדים. אזור זה, הנכלל בשמורת נחל יששכר, משמש המשך רציף לשמורת נחל תבור הצמודה אליו. חלקו התחתון של הנחל, המצוי מחוץ גבולות השמורה, עובר בעמק הירדן עד לנהר הירדן ושם הוא מסתיים ונשפך לירדן (כ-2 ק"מ מדרום מזרח לבית יוסף).
לאורך הנחל יש כמה מעיינות, שהגדול שבהם הוא עין יבלה שנקרא כשם היישוב הערבי יוּבְּלָא (ער') שהיה במקום עד שנת 1948. ספיקתו כ-80 מ"ק מים בשעה, ובאפיק לידו בנוי סכר האוגר את עודפי מי המעיין ואת מי השיטפונות של נחל יששכר (הנקרא מאגר יובלה).
בנחל זיקה, ליד מפגשו של נחל זה עם נחל יששכר, נובע עין יששכר המזרים מים אל נחל יששכר.
אתרים

בשמורת נחל יששכר יש מספר אתרי עתיקות, הבולטים שבהם הם תל יששכר (בצידה המזרחי של השמורה) וחורבת גבול. אתרים נוספים כוללים את חורבת קיטה, חורבת יחמי, חורבת שחוח, חורבת יוב, חורבת סידרה וחורבת סהר.
כ-200 מ' מדרום למעיין יובלא נראים שרידי הכפר הערבי הנטוש יובלא, ובו שרידי מבנים מהתקופה הרומית-ביזנטית.
לאורך הנחל גם כמה אתרים עתיקים (בהם תל דבו ותל יששכר), המראים כי בעת העתיקה עבר בנחל נתיב תחבורה חשוב.
בנחל יששכר ובשטחי הרמה שמשני עבריו חיים מאות צבאיים ואפשר לראותם לפעמים.
ב-12 ביולי 2019 נשרפו כ-10,000 דונמים משמורת נחל יששכר, מתוכם כ-3,000 דונם השייכים למושב מולדת.
מסלולים באזור הנחל > מסלול רגלי נחל יששכר

תחילת המסלול, בצידו המערבי הוא במושב מולדת. המסלול יורד מזרחה לאורך האפיק הרחב של נחל יששכר ההולך ונעשה קניוני. המסלול בחלקו באפיק הנחל וחלקו לאורך דרך עפר שלאורך גדות הנחל. באפיק גדלה צמחיית נחלים אופיינית. לאחר כ-3.5 ק"מ, במפגש עם הדרך העולה לכוכב הירדן ממשיך המסלול מזרחה. המסלול חשוף ברובו ומסתיים בחוות דשן ליד קיבוץ גשר ותחנת הרכבת הישנה בית יוסף.
מסלולים באזור הנחל > מסלול המתאים להליכה רגלית או לנסיעה ברכב

הנחל עובר בליבו של הגליל התחתון המזרחי ומנקז את רמות יששכר. המסלול מתחיל מגבעת המורה וממשיך במתינות על גב שלוחת צבאים ומגיע לפתחו של נחל יששכר בואך כביש 90.
לאורך הדרך יש נקודות תצפית מרהיבות, שלטי הסבר, חורשות ומקבצי נטיעות. אורך המסלול כ-25 ק"מ ואפשר לחלקו למקטעים. בימים חמים מומלץ לעשותו ברכב. ניתן להיכנס לדרך כביש 65 ממערב לגבעת המורה, מכביש מולדת – רמת צבי ומכביש 71 דרך הכניסה לפארק תעשייה רמת צבאים או מקיבוץ בית השיטה.
יובלים

נחל ברית
נחל צבאים
נחל גבול
נחל תולע
נחל זיקה
נחל יחמי
הליכתיות

אזור להולכי רגל בווינה, אוסטריה
הליכתיות או הליכוּת (באנגלית: Walkability) הוא מושג מתחום הקיימות והתכנון העירוני, המבטא את מידת הנוחות ובטיחות ההליכה באזור מסוים, עבור הולכי רגל. להליכתיות השלכות בריאותיות, חברתיות, כלכליות וסביבתיות.
הקדמה

לאחר שנים רבות שבהם שלטו דגמי הפרבור ותכנון עירוני מוטה רכב פרטי, בשנים האחרונות התפשטה ההבנה כי שימוש נרחב ברכב הפרטי כאמצעי תחבורה העיקרי בעיר גורם לזיהום אוויר, פקקי תנועה ותאונות דרכים, וכן מביא לצמצום המרחב הציבורי המיועד לאנשים ופוגם באיכותו של מרחב זה. כתוצאה מכך ערים רבות מאמצות דגמים אורבניסטיים ומקיימים יותר, שמתעדפים אלטרנטיבות לתלות ברכב הפרטי - כגון אופניים ותחבורה ציבורית, בד בבד עם הפיכת המרחב הציבורי לנעים ובטוח יותר להולכי הרגל השונים.
משבר הקורונה שהחל בשנת 2020 העלה לדיון ציבורי מחודש את השאלה כיצד ניתן ורצוי להשתמש ברחובות הערים. סגרים שהוטלו בערים ברחבי העולם הביאו לצמצום דרסטי בתנועת כלי רכב, ובעקבות הצורך בשמירה על ריחוק חברתי נדרש מרחב ציבורי גדול יותר. בערים שונות בעולם, למשל בניו יורק ומילאנו, שונו הסדרי תנועה ושימושי קרקע כדי להעדיף את הולכי הרגל על פני הרכב הפרטי ולייצר מרחב ציבורי נוח יותר להליכה, רכיבה ושהייה. רחובות נחסמו למעבר מכוניות (או הוגבלו לדיירי הרחוב ומקרי חירום), חניות הוסבו לשטחים ציבוריים פתוחים, לשבילי אופניים או לאזורי ישיבה של מסעדות וברים. גם במספר ערים בישראל בוצעו מהלכים דומים. מהלכים אלו מדגישים את המתח הקיים בין העדפת הרכב הפרטי בזכות הדרך על פני הולכי הרגל אל מול הצרכים של תושבי הערים, ומציגים אפשרות לעירוניות שונה, בה הולך הרגל נמצא בראש סדרי העדיפות.
גורמים המשפיעים על הליכתיות

בין הגורמים המשפיעים על מידת ההליכתיות של אזור ניתן למנות את איכות מסלולי ההליכה והמדרכות, תנאי התנועה והכבישים, איכות מעברי החציה ומתן זכות קדימה להולכי הרגל, מידת הנגישות והחיבור בין הדרכים לבין המבנים הפרטיים והציבוריים, ועוד. לדוגמה, מדרחובים, אזורים שבהם התנועה מותרת רק להולכי רגל, מעודדים הליכה. מנגד, כבישים רחבים מרובי נתיבים עם מדרכות צרות ורמזורים במעברי חציה שמתעדפים את כלי הרכב, מקטינים את הסיכוי שהתושבים יבחרו לנוע ממקום למקום ברגל. גורמים נוספים המשפיעים על הליכתיות במרחב עירוני מסוים כוללים טופוגרפיה מקומית, תנאי אקלים וסביבה מקומיים, תחושת הביטחון של הולכי הרגל ומידת העניין והפעילות האנושית במרחב זה.
הליכתיות איננה אחידה עבור כל משתמשי הדרך. אנשים שונים חווים את ההליכה בעיר באופנים שונים, והיא תלויה גם במאפיינים של גיל, מגדר והעדפות אישיות. במחקר מ-2019 שנערך בסן פרנסיסקו נמצא כי עבור נשים, הגורם המשמעותי ביותר שמשפיע על הליכתיות ברחוב מסוים הוא החשש מפשיעה ברחוב.
השפעות של הליכתיות בתחומים שונים > השפעות בריאותיות

אורח החיים המודרני בעשורים האחרונים מאופיין בפחות פעילות גופנית מאומצת ויותר פעילויות המבוצעות בישיבה. התרחבות הערים הגדילה את המרחק מהבית לעבודה והביא להמרת ההליכה בנסיעה ולהגברת התלות ברכב הפרטי. שינויים אלה הובילו לירידה בהיקף הפעילות הגופנית היומיומית וגרמה להשפעות שליליות על בריאות האדם. מחלות כרוניות קשות כמו סוכרת, מחלות לב, השמנה ושבץ שכיחות יותר בקרב אנשים הממעטים בפעילות גופנית יום-יומית. מאידך, ביצוע פעילות גופנית משפר את הבריאות ואת הכושר הגופני, מוריד את הסיכון לחלות במחלות ולסבול מחרדה ודיכאון ומשפר את איכות החיים.
משרד הבריאות הישראלי הכיר בחשיבות של תכנון עירוני המעודד הליכה, וביצירת מרחבים עירוניים בעלי הליכתיות גבוהה, כחלק ממדיניות עידוד פעילות גופנית. המשרד ממליץ "לקדם מדיניות תכנון רחובות ושימוש בקרקעות עירוניות שתומכות בביצוע פעילות גופנית", ו"תכנון אזורי מגורים בקרבת מקום לבתי ספר, למקומות עבודה, לחנויות ולמקומות שהוקצו לביצוע פעילות גופנית. כולל תכנון מדרכות רציפות, בטוחות ונעימות להליכה".
השפעות של הליכתיות בתחומים שונים > השפעות חברתיות

הליכה במרחב הציבורי מפגישה את ההולך עם הסביבה הפיזית והחברתית שבה הוא חי. מרחבים עירוניים צפופים, מגוונים ובעלי הליכתיות גבוהה, מזמנים להולכי רגל חוויות ומפגשים עם אנשים, רעיונות, והתרחשויות שונות, באופן אקראי ומכוון. מחקר של נוסדן וקלארק מ-2013 מצא קשר בין מאפייני הליכתיות בערים אמריקאיות לכמות הארגונים החברתיים בהם. החוקרים טוענים שאזורים עירוניים בעלי הליכתיות גבוהה מעודדים את היווצרותם של ארגונים חברתיים. ההליכה מאפשרת לפרטים להיפגש ולהכיר, לבנות אמון, חברויות וערבות הדדית ובכך לעודד פעולה משותפת למען מטרה מוסכמת. סביבה עירונית בעלת הליכתיות גבוהה מעצימה את היחיד ואת הקהילה ותורמת להון הפיזי-חברתי של האנשים החיים בה. הליכתיות גבוהה עשויה לתרום לקידום שוויון חברתי מכיוון שהליכה אינה עולה כסף והיא נגישה כמעט לכולם. הליכה אינה מוגבלת לבעלי מעמד חברתי-כלכלי מסוים (בדומה לבעלות על רכב פרטי) או לאנשים בעלי כישורים מסוימים (החזקת רישיון רכב אינה חוקית לילדים) ולכן סביבה עירונית בעלת הליכתיות גבוהה מזמינה קבוצות רחבות להשתתף בחברה ומפחיתה הדרה חברתית.
השפעה נוספת של הליכתיות בתחום החברתי היא בהקניית תחושת ביטחון ברחוב ובהפחתת רמת הפשיעה, מכיוון שנוכחות הולכים ושבים לאורך כל שעות היום עשויה להרתיע פושעים ולייצר מרחב מוגן.
השפעות של הליכתיות בתחומים שונים > השפעות כלכליות

רחובות מסחריים בעלי הליכתיות גבוהה מעודדים שהייה במרחב הציבורי ותורמים לפעילות הכלכלית באותו אזור. ברחובות אלו ערך הנכסים והחנויות לרוב גבוהים מכיוון שהם מציעים הזדמנויות כלכליות גדולות יותר. הנגישות הגבוהה לחנויות, יחד עם תנועה רבה של הולכים ושבים, מסייעת לבעלי החנויות ומספקת להם זרם לקוחות. חזיתות מסחריות הפונות לרחוב מייצרות עניין להולך הרגל. הצללה וספסלים מעודדים את הולכי הרגל להמשיך ללכת ברחוב או להשתהות מול החנויות, וכך עולה הסיכוי שייכנסו לחנות.
בנוסף, אטרקטיביות המרחב הציבורי מביאה לעליית ערך הנדל"ן באזור. רחובות המעודדים הליכה מביאים לתועלת כלכלית מכיוון שערך הדירות ברחובות אלו לרוב גבוה יותר מדירות ברחובות בעלי הליכתיות נמוכה.
השפעה נוספת שהליכתיות יכולה להוסיף לעיר היא עידוד תיירות. הליכתיות טובה בעיר מזמנת לתייר מגוון אפשרויות, מפגשים ופעילויות ספונטניות, והיא חוויה טובה ומרכזית שתישאר בזיכרון התייר.
השפעות של הליכתיות בתחומים שונים > השפעות סביבתיות

עיר המוכוונת להליכתיות מפחיתה נסיעות ברכב וצריכת דלק וכך תורמת לירידה בכמות זיהום האוויר. נסיעות קצרות ברכב הן אלו שמזהמות את האוויר באופן הרב יותר ולכן הפחתת השימוש ברכב ועידוד הליכה יכולים לתרום לסוגיה זו. אנשים מעדיפים לנסוע ברכב מרחק של עד 500 מטרים, אך תנועה זו יכולה להתבצע בהליכה אם מתקיימת סביבה הליכתית.
תאוריית ההליכתיות

אחד הדוברים המרכזיים בתחום ההליכתיות הוא המתכנן האורבני ג'ף ספק (Jeff Speck), שפרסם ב-2012 ספר בתחום בשם "Walkable City: How Downtown Can Save America", הדן ביתרונות של הפיכת מרכזי הערים בארצות הברית למוטי הליכה, ואף טען כי הפיכת מרכזי הערים למוקדים ברי הליכה יכול להציל את אמריקה.
התיאוריה הכללית של הליכתיות על פי ג'ף ספק גורסת כי הליכה בעיר צריכה לענות על ארבעה צרכים של הולכי רגל: הליכה שימושית, בטוחה, נוחה ומעניינת. ארבעת הצרכים הללו הובילו את ספק לניסוח "עשרה צעדים להליכתיות" הכוללים עירוב שימושי קרקע, הגבלת שימוש ברכבים, הסדרת אזורי חנייה, ושיפור איכות התחבורה הציבורית. צעדים אלו עונים על הצורך של הליכה שימושית. הגנה על הולכי הרגל ושיפור מסלולי האופניים בעיר נותנים מענה על הצורך בבטיחות. עיצוב המרחב בקנה מידה אנושי ונטיעת עצים להצללה - נותנים מענה על הצורך בנוחות, ואילו עיצוב חזיתות רחוב ייחודיות וידידותיות ורשת רחובות עם נקודות עוגן מספק להולך הרגל עניין בהליכה.
תאוריית ההליכתיות > מאפייני המרחב הבנוי

למאפייני המרחב הבנוי יש השפעה רבה על מידת ההליכתיות. הצורה בה יעדים שונים ממוקמים במרחב, והדרך בה מקומות אלה מחוברים אחד לשני מעצבים את חוויית ההליכה. ניתן למנות מספר מאפיינים עיקריים שמעודדים הליכתיות, בהם: אזורים עירוניים קומפקטיים עם שימושי קרקע מעורבים וצפיפות גבוהה, קישוריות רחובות גבוהה, ותשתיות תחבורה להולכי רגל בשילוב עם מערכת תחבורה ציבורית יעילה. מאפיינים אלו תורמים לקירוב בין יעדים ומאפשרים מבחר של אפשרויות ניידות ביניהם.
במחקר שנערך בישראל ופורסם ב-2016 נבחנה השפעת המבנה המרחבי של שכונות על רמות הפעילות הגופנית של תושביהם, ונמצא כי שכונות בעלות אופי עירוני ומרוכז מעודדות הליכה בקרב מבוגרים וילדים. לעומת זאת, בשכונות בעלות אופי פרברי ומשתרע, ההליכה נמצאה בשכיחות נמוכה יותר. הסיבות לכך נעוצות באופי התנועה של הולכי הרגל במרחב, אשר נעים במהירות איטית יחסית, ונדרשים למאמץ רב כדי להגיע מנקודה לנקודה. מרקם עירוני רצוף ומרוכז, רשת רחובות צפופה ומרובת צמתים, מספקים להולכי רגל מסלולים ישירים בין יעדים ומקצרים מרחקי הליכה וזמני הגעה, בעוד עירוב שימושים מאפשר מיקום של יעדים מסוגים שונים (מסחר, תעסוקה, בילוי ופנאי) בקרבת אזורי מגורים ועל כן מקנה נגישות גבוהה ליעדים אלו. לעומת זאת, בשכונות פרבריות ומשתרעות, המתוכננות בעיקר עבור הרכב הפרטי, רחובות ללא מוצא ודרכים מפותלות מאריכים את מרחקי ההליכה, וההפרדה בין אזורי מגורים למסחר תורמת להגדלת המרחק בין יעדים שונים.
הליכתיות בישראל

ישנם מספר מדדים נגישים לציבור לכימות רמת ההליכתיות במרחב עירוני, ביניהם Walk Score המופעל על ידי חברה פרטית, ו-Walkability Index שמפורסם על ידי ממשלת ארצות הברית. בישראל אין מדד הליכתיות כלל ארצי נגיש לציבור אולם ישנם קבוצות הפועלות ליצירת מדד כזה ומקדמות שיח ציבורי לעידוד הליכתיות, כמו מראה מקום ומיזם שכונה 360. בנוסף, חוקרים בישראל פועלים ליצירת מדד הליכתיות המותאם לתנאי האקלים המקומיים.
בשנים האחרונות גוברת ההכרה בחשיבות של הליכתיות במרחב העירוני הישראלי, כמרכיב הכרחי המאפשר ניידות מקיימת (sustainable mobility). לאור תחזיות גידול האוכלוסייה והתלות הגבוהה ברכב הפרטי בישראל, עולה הצורך בקידום מעבר לאמצעי תחבורה מקיימים, בהם הליכה, רכיבת אופניים ושימוש בתחבורה ציבורית. הדבר בא לידי ביטוי במדיניות ממשלתית אשר מכוונת את תהליכי התכנון העירוני והתכנון התחבורתי לתמיכה בניידות מקיימת במסגרת "תוכנית אסטרטגית לאומית לתנועה מקיימת במרחב העירוני (2019)".
התוכנית מציעה צעדים שנועדו לשפר את ההליכתיות בשכונות חדשות וקיימות בערים בישראל. בהם הגדלת הצפיפות העירונית בישראל, השקעה בתשתיות הליכה איכותיות, תכנון רשת רחובות הליכתיות בשכונות החדשות, עירוב שימושי קרקע תוך יצירת חזיתות מסחריות הפונות לרחוב, הגדלת זכות הדרך של הולכי רגל ורוכבי אופניים על חשבון הרכב הפרטי, ועוד.
ראו גם

רכיבתיות
קיימות
אורבניזם
הערות שוליים

↑  החלטות האקדמיה בישיבתה האחרונה (אייר תשפ"ב, מאי 2022), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏9 ביוני 2022
↑  ג'יין ג'ייקובס, מותן וחייהן של ערים אמריקאיות גדולות (תרגום: מרים תליטמן), תל אביב: הוצאת בבל (פורסם לראשונה בשנת 1961), 2008
↑  מיזם "מסעדות פתוחות" של עיריית ניו יורק, ‏2020
↑  מיזם "כבישים פתוחים" של עיריית מילאנו, ‏2020
↑  עיר המדרחובים של ישראל: 13 רחובות בירושלים יהפכו למדרחובים, באתר ירושלים נט, ‏1 יוני 2020
↑  פרחי ליאן, הגיע הזמן לחשוב מחדש על "זכות הדרך", באתר שפת רחוב, ‏יולי 2020
↑  שאול קרקובר, איך אומרים Walkability בעברית?, תכנון, 2 11, 2014, עמ' 63-66
↑  Golan, Yael, et. al., Gendered walkability: Building a daytime walkability index for women, Journal of Transport and Land Use 12, 2019, עמ' 501-526
↑  Physical Activity and Health: A Report Surgeon General. Atlanta, GA : U.S Department of Health and Human Services, 1996
↑  משרד הבריאות מדינת ישראל. התנהגויות בריאות - עידוד פעילות גופנית. 2011.
↑  Knusden, BB & Clark , TN, Walk and Be Moved: How Walking Builds Social Movements, URBAN AFFAIRS REVIEW 49, 2013, עמ' 627-651
1 2  Gilderbloom, John I, Riggs, William W, Meares, Wesley L, Does walkability matter? An examination of walkability’s impact on housing values, foreclosures and crime, Cities 42, 2015, עמ' 13-24
1 2  Litman, T A, Economic Value of Walkability, TRANSPORTATION RESEARCH RECORD 1828, 2003, עמ' 3-11
↑  משרד התחבורה, משרד הבינוי והשיכון, מנהל התכנון. הנחיות לתכנון רחובות בערים- תנועת הולכי רגל. 2009.
1 2  מדינת ישראל. 2019. תוכנית אסטרטגית לאומית לתנועה מקיימת במרחב העירוני.
↑  Jeff Speck, Walkable City: How Downtown Saves America, One Step at a Time, 2012
↑  מורן, מיקה ו פלאוט, פנינה, משתנים פיזיים של שכונות מגורים המעודדים אורח חיים פעיל, אופקים בגאוגרפיה 89, 2016, עמ' 61-83
↑  Walk Score, https://www.walkscore.com
↑  Walkability Index, https://www.epa.gov/smartgrowth/smart-location-mapping
↑  מראה מקום, באתר https://citywalk.org.il/
↑  שכונה 360, באתר http://www.nd360.org/
↑  שעשוע-בר, לימור, ואחרים, פיתוח מדד הליכתיות המותאם לתנאי הארץ, אקולוגיה וסביבה- כתב עת למדע ולמדיניות הסביבה אוקטובר, 2016
מימין: רשת רחובות בעלת קישוריות גבוהה המעודדת הליכתיות (העיר העתיקה בבאר שבע), משמאל: רחובות מפותלים וללא מוצא מעודדים תלות ברכב פרטי (שכונת נאות אילן בבאר שבע) מתוך: openstreetmap.org
ג'יבוטי

ערך זה עוסק במדינה. אם התכוונתם לעיר בירתה, ראו .
הרובע האירופי בעיר ג'יבוטי
רפובליקת ג'יבוטי (בערבית: جمهورية جيبوتي; בצרפתית: République de Djibouti) היא מדינה בקרן אפריקה שבמזרח אפריקה. בג'יבוטי נמצא הצד הדרום-מערבי של מצר באב אל-מנדב שבצידו הצפון-מזרחי, במרחק של 28 קילומטרים, נמצאת תימן בחצי האי ערב. המצר מקשר בין מפרץ עדן לים סוף. ג'יבוטי גובלת באריתריאה בצפון, באתיופיה במערב ובדרום ובסומליה בדרום-מזרח.
רוב מכריע מאוכלוסיית ג'יבוטי הם מוסלמים. בתור אחת מתוך כלל מדינות העולם שלהן רוב מוסלמי, היא מדינה חברה גם בליגה הערבית וגם בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
היסטוריה

רפובליקת ג'יבוטי קיבלה עצמאות מצרפת ב-27 ביוני 1977. ועוד קודם לכן החל מעורבותה של צרפת באזור בשנת 1892 עם התעניינותם של הצרפתים בקרן אפריקה. והתמקדה באזור הנמל המרכזי של המדינה. ב-1896 הייתה ג'יבוטי למושבה בשם סומלילנד הצרפתית (נקראה גם "הטריטוריה הצרפתית של העפרים והאיסאים"). ב-1988 פקדה את הארץ מכת ארבה וארצות המערב הושיטו לה סיוע.
ההיסטוריה של ג'יבוטי מתחילה לפני אלפי שנים, בזמן שהשבטים הג'יבוטים סחרו בעורות בתמורה לבשמים ולתבלינים של מצרים העתיקה, סין והודו. בעקבות הקשרים ההדוקים של ג'יבוטי עם חצי האי ערב במשך כאלף שנה, השבטים הסומלים והעפרים באזור היו בין הראשונים באפריקה שקיבלו על עצמם את האסלאם. ג'יבוטי היא מדינה אסלאמית המשתתפת באופן קבוע במאמצים האסלאמיים וכמו כן בפגישות הערביות.
ב-2008 נפתח סכסוך גבול בין אריתריאה לג'יבוטי על שטח אדמה קטן בגבול ביניהן.
פוליטיקה

המשטר בג'יבוטי הוא נשיאותי למחצה. בפרלמנט החד-ביתי ישנם כ-65 מושבים והבחירות מתקיימות אחת לחמש שנים. בג'יבוטי ישנה רק מפלגה דומיננטית אחת, כאשר האופוזיציה מוגבלת מאוד. כמחאה, האופוזיציה החרימה את הבחירות ב-2005 וב-2008.
הנשיא, איסמאעיל עומאר גואלה הוא הדמות הדומיננטית בפוליטיקה המקומית ומהווה ראש המדינה. ממשלתו נתמכת על ידי שבטים סומלים שונים. גואלה נבחר לראשונה בשנת 1999. לאחר שש שנים הוא נבחר על ידי 100% מהקולות, כאשר אחוז ההצבעה עמד על כ-79%. בבחירות בשנת 2011 גואלה ניצח פעם נוספת עם רוב של כ-80% ואחוז ההצבעה של כ-75%. בחירות אלה התקיימו במקביל האביב הערבי ואזרחים רבים השתתפו במחאות. אף על פי שגורמי אופוזיציה החרימו את בחירות אלו, משקיפים בינלאומיים מהאיחוד האפריקאי תיארו את הבחירות כחופשיות והוגנות. גואלה נבחר לכהונה רביעית בבחירות בשנת 2016. בבחירות אלה הועלו טענות קשות מצד האופוזיציה, וצוות של ה-BBC נעצר, נחקר וגורש לאחר שראיין נציג מהאופוזיציה. גואלה נבחר לכהונה חמישית ב-2021 ברוב של 97%.
השיטה המשפטית בג'יבוטי מבוססת על שילוב של המשפט הקונטיננטלי, המסורת המשפטית המקומית והשריעה.
פוליטיקה > יחסי חוץ

ג'יבוטי מקיימת קשרים הדוקים עם ממשלות סומליה, אתיופיה, צרפת וארצות הברית, בין היתר בשל מיקומה האסטרטגי. היחסים עם אריתריאה מתוחים בשל סכסוכים טריטוריאליים. לאחר הכרזת העצמאות של אריתראה, הפכה ג'יבוטי למוצא הים של אתיופיה.
ב-2001 חכרה ארצות הברית מג'יבוטי בסיס צבאי סמוך לנמל התעופה הבינלאומי אמבולי (Ambouli). הבסיס האמריקאי הקבוע היחיד על אדמת אפריקה משמש בין השאר למלחמה בטרור בסומליה ותימן.
מאז תחילת העשור הראשון של המאה ה-21, השלטון חיזק את הקשרים עם סין ואף הוקם בה בסיס חיל הים הסיני הראשון מחוץ למדינה.
לג'יבוטי אין יחסים רשמיים עם ישראל, אך נשיא ג'יבוטי הודה כי מתקיימים יחסים לא רשמיים שבמסגרתם נכנסים אנשי עסקים ישראלים למדינה, ואזרחים ג'יבוטיים נכנסים לישראל. על פי הפרסומים ישנן הסכמות לא רשמיות בין המדינות בנוגע לעגינת אוניות ישראליות בנמל המדינה, ומעבר מטוסים בשטחיה האוויריים.
ג'יבוטי גם משתתפת באופן פעיל בענייני הליגה הערבית, האיחוד האפריקאי, וכן גם בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.
פוליטיקה > זכויות אדם

נכון לשנת 2011, המדינה מוגדרת כלא חופשית. הארגון עיתונאים ללא גבולות נוהג לדווח על אלימות של המשטרה המקומית כלפי עצירים.
כלכלה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כלכלת ג'יבוטי מבוססת על שירותים הקשורים במיקום האסטרטגי של המדינה ובסטטוס שלה כשטח חופשי למסחר בצפון אפריקה.
שני שלישים מתושביה חיים בעיר הבירה – ג'יבוטי, והשאר בעיקר נוודים ורועי צאן המפוזרים במדינה. מרבית המדינה היא מדבר שהגשם בו נדיר, דבר המגביל את גידול הפירות והירקות, ולכן מרבית המזון מיובא. ג'יבוטי מספקת שירותים כנתיב מעבר בינלאומי (למשל לספינות) וכמרכז תדלוק באזור כולו. בג'יבוטי קיימים מעט אוצרות טבע ותעשייה זעירה. שיעור האבטלה במדינה עומד על כ-50% ומהווה בעיה קשה.
לעומת בעיית האבטלה, בעקבות הקשר החזק בין הפרנק הג'יבוטי (Djiboutian franc) לדולר האמריקני, האינפלציה איננה מהווה בעיה של ממש. תוצאת הלוואי של הצמדה זו היא ערכו המלאכותי הגבוה של הפרנק הג'יבוטי המזיק למאזן התשלומים של המדינה. בשל הגורמים הללו, וכדי לאזן ולפתח את המדינה מבחינה כלכלית, ג'יבוטי תלויה עד מאוד בסיוע ממדינות אחרות.
הצריכה לנפש בג'יבוטי ירדה בכ-35% בעקבות המיתון הכלכלי, מלחמת האזרחים שפקדה את האזור וקצב גידול מהיר של האוכלוסייה, כולל מהגרים ופליטים. בעקבות ריבוי הקשיים הכלכליים, הממשלה נכנסה לחובות כספיים למלווים חיצוניים ונאבקת בחיפוש אחר תורמים. בשל חיזוק הקשרים עם סין, המדינה נהנית מהשקעות ופרויקטים לפיתוח, כמו הנחת מסילת רכבת.
גאוגרפיה

ג'יבוטי נמצאת במזרח אפריקה. היא גובלת באריתריאה בצפון, בצפון-מערב עד דרום היא מוקפת באתיופיה ובדרום-מזרח – בסומליה. שטחה הוא 23,000 קמ"ר, אחת הקטנות במדינות אפריקה. במרכזה נמצא מפרץ טאג'ורה שמתחבר למפרץ עדן. לחופו של מפרץ טאג'ורה שוכנות הבירה ג'יבוטי, הערים טאג'ורה, אובוק (Obock) וערים נוספות. במרכז המפרץ שוכן האי מוצ'ה (Moucha Island).
במרכז המדינה, 10 ק"מ מערבית למפרץ טאג'ורה, בעמק מכותר הרים גבוהים נמצא אגם עסל, ומצפון לו עוד כמה אגמים קטנים. בדרום מערב המדינה, 130 ק"מ מדרום מערב לבירה, שוכן האגם הגדול במדינה, אגם אַבְּהֶה, חציו המערבי בתחומי אתיופיה.
הפסגה הגבוהה ביותר במדינה היא הר מוסה עלי, שרומו 2,063 מטרים מעל פני הים, הנמצא בצפון המדינה, בסמוך לגבול עם אתיופיה. במדינה עוד מספר פסגות הגבוהות מ-1,500 מ'. גם דרום המדינה בגבול אתיופיה הוא אזור גבוה מאוד.
ג'יבוטי היא ארץ מדברית. האקלים בג'יבוטי נע בין צחיח חם לצחיח למחצה חם. טמפרטורות המכסימום הממוצעות בעיר הבירה נעות בין 28 מעלות בינואר ל-40 ביולי.
דמוגרפיה

על פי אומדן ספר העובדות העולמי מ-2024, מונה אוכלוסיית ג'יבוטי 994,974 נפש, על פי יוניצ"ף היא מונה 1,120,849 נפש. רוב האוכלוסייה מתגוררת בעיר הבירה, אשר נקראת גם היא ג'יבוטי. האוכלוסייה הלא-עירונית מורכבת בעיקר מרועים.
שתי הקבוצות האתניות העיקריות הן בני שבט עיסה, המשתייכים לעם הסומלי, ובני עפר, עם השוכן גם באתיופיה ובאריתראה. כ-60% מהתושבים הם ממוצא סומלי, כ-35% הם מעם העפר, והיתר, כ-5%, הם אתיופים, ערבים (בעיקר תימנים) או אירופים (בעיקר צרפתים ואיטלקים). כ-94% מתושבי ג'יבוטי הם מוסלמים סונים, והיתר נוצרים. הפולחן הדתי הרווח משלב אמונות מקומיות שקדמו לאסלאם. צרפתית וערבית הן השפות הרשמיות, כאשר הראשונה משמשת כשפת החינוך והמנהל. בנוסף מדוברות סומלית בניב איסה ועפרית, שתיהן שפות כושיות.
תוחלת החיים עלתה משמעותית מאז 2000, אז עמדה על 57 שנה ועומדת על 65.3-67 שנה לפי הערכות שונות. לעומת זאת שיעור הילודה ירד מ-2.6 לידות ל-100 נשים בשנת 2020.
יוענה גונן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  הארץ 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  Yoan Gonen
 
יוענה גונן היא עורכת, מתרגמת, עיתונאית ופובליציסטית ישראלית. לצד עיסוקים אלה התחום אשר הקנה לה את פרסומה הרב ביותר הוא חיבור המדור 20 שאלות בעיתון הארץ.