stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעקב רקח
ביוגרפיה

נולד בטריפולי, לרב שלמה רקח שהיה נינו של הרב מסעוד חי רקח מחבר הספר מעשה רקח על הרמב"ם. הוא סירב לשמש בתפקיד רבני רשמי מטעם הקהילה וחי חיי עוני וצמצום, לפרנסתו עבד כמנהל חשבונות בחברה גדולה.
נשא לאשה את בתו של ר' אהרון ואתורי. ובנו היה המשורר והרב רבי אברהם רקח, ורבי כמוס רקח.
אחיו היה רבי ציון חיים רקח.
ייסד את ישיבת רבי יעקב בטריפולי, בסמטת בוארץ מס' 44, והחזיק אותה מכספו האישי. בספריית הישיבה נמצאו 1000 ספרים שונים וכתבי יד יקרי ערך, בישיבה למדו מדי ערב הלכה, וביום השבת התאספו בעלי המלאכה ולמדו מדברי פרשני המקרא על פרשת השבוע. מבנה הישיבה נהרס בהפצצה אווירית בימי מלחמת העולם השנייה.
עמד בקשר מכתבים עם רבים מגאוני הרבנים בני דורו, כמו: רבי חיים פלאג'י, ורבי חיים בנימין פונטרימולי, מחבר הספר פתח הדביר.
הוא המקור לאימרה: האוכל דג ביום דג ניצל מדג, אמרה המעודדת את מנהג אכילת הדגים ביום השבת - שכן אותיות דל"ת וגימ"ל יחד בגימטריה הם שבעה, רמז ליום השביעי, על מנת להינצל מ"דין גהינם".
ספריו

כאמור, חיבר רבנו ספרים רבים. להלן רשימה של ספריו:
להרחבה ופירוט ראו: כאן. בנוסף ייתכן שספרים נוספים שחיבר אינם נמצאים בידינו ונותרו בכתב יד.
ספריו > ספר שערי תפילה

ספרו שערי תפילה ראה אור בשנת תר"ל (1870), הספר דן בדיני תפילה, מנהגיה, נוסחאותיה, מקורותיה ודינים לקריאת חק לישראל. ספר זה נדפס שוב בשנת תשמ"ד במהדורה מחודשת. הספר מהווה ליקוט מקיף בעניינים בהם עסק, כך למשל בעניין הנענוע בתפילת שמונה עשרה אסף 39 פוסקים הדנים בנושא. דוגמה נוספת בעניין חתימת ברכת למינים ומלשינים אם יחתום "שובר אויבים מכניע זדים" או "שובר אויבים מכניע מינים" אסף 58 פוסקים הדנים בנושא ומכריע לחתום "ומכניע זדים". בעניין המאחר לבוא לבית הכנסת ומצא ציבור בסוף פסוקי דזמרא ואין לו מניין אחר להתפלל בו, אם יתפלל על פי הסדר או ידלג חלק מהמזמורים על מנת להתפלל עם הציבור, כאן ריכז המחבר כמאה פוסקים המכריעים לדלג ולהתפלל עם הציבור כדעת השולחן ערוך.
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה ארזי הלבנון, עמ' 1192–1194.
ספר שלחן לחם הפנים חלק ב' הקדמת המהדיר.
ראובן גפני, פותח סידור: מסע בעולמם של סידורי ארץ ישראל בעת החדשה, הוצאת תבונות, אלון שבות, תשפ"ב, עמ' 99-97.
הערות שוליים

↑  בנו של ר' ברוך רקח בן ר' יצחק בן ר' מסעוד חי רקח.
↑  מועד לכל חי בהשמטה בסופו, מכתבו של רבי יעקב רקח אל רבי חיים פלאג'י.
↑  ר’ יעקב רקח זצ”ל | מרכז מורשת יהדות לוב
↑  שלחן לחם הפנים, חלק ד, עמוד ג, סימן רמ"ב, פסקת: 'הרב': "ועל זה רמזו זכרונם לברכה: כל האוכל דג ביום ד"ג ניצול מד"ג, כי יום ד"ג רצונו לומר שבת - כי ד"ג עולה ז', ניצול מד"ג - מדין גהינם..."  רמז זה הובא בעילום שם המחבר בספר בני יששכר. הרב יוסף משאש תקף בספרו בחריפות את הנותנים לאימרה זו חשיבות הלכתית: "ורֹב ההמון נתעו בְּשַׁוְא - והוליכם שולל החרוז שהולידו הַפְּתָאִים, ונוסף גם הוא על שונאינו לשפוך עלינו בוז וקלון." (שאלות ותשובות מים חיים, חלק א' סימן ק"י.)
↑  ביקורת ספרים בהמעיין: שלחן לחם הפנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283631405171  ISNI: 0000 0000 6694 3547  LCCN: n86039512  NLA: 35802717  NTA: 40085824X  Trove: 1094190  VIAF: 33474296   WorldCat (עם VIAF): 33474296 
שער הספר "קולו של יעקב"
ויז'ואל סטודיו קוד

| --- | --- |

ויז'ואל סטודיו קוד גרסה 0.10.1 רץ על Windows 7 עם אפשרות "חיפוש" מופעלת
ויז'ואל סטודיו קוד גרסה 0.10.1 רץ על Windows 7 עם אפשרות "חיפוש" מופעלת
 מפתח:  מיקרוסופט 
 מחזור חיים:  14 בנובמבר 2015 – הווה (9 שנים) 
 גרסה אחרונה:  1.95.1 (31 באוקטובר 2024) 
 מערכת הפעלה:  Windows 7 ומעלה, OS X 10.10 ומעלה, לינוקס
 נכתבה בשפות:  TypeScript, JavaScript, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 סוג רישיון:  קוד מקור: רישיון MIT. קבצים בינאריים: תוכנה חינמית.
 קוד מקור:  https://github.com/microsoft/vscode 
 קטגוריה:  עורך קוד
 code.visualstudio.com
 
ויז'ואל סטודיו קוד (באנגלית: Visual Studio Code) הוא שמה של פלטפורמה מבוססת קוד פתוח לעריכת קוד ופיתוח תוכנה הפועלת על מערכות ההפעלה Windows, לינוקס ו-macOS. העורך תומך בניפוי שגיאות, בקרת גרסאות של גיט, המחשה סינטקטית של קטעי קוד, השלמת קוד חכמה (intelligent code completion), קטעי קוד אוטומטיים (snippets), ושינויי קוד רוחביים (code refactoring).
ויז'ואל סטודיו קוד מבוסס על תשתית "Electron", שמשתמשת במנוע V8, דבר המאפשר פיתוח של העורך בשפות התכנות JavaScript וTypeScript. העורך משתמש בגרסה של העורך "Monaco", שאותה אפשר להריץ בנפרד בדפדפן, לדוגמה כחלק מאתר.
היסטוריה

הגרסה הראשונה שוחררה על ידי מיקרוסופט בסוף אפריל 2015 לתצוגה מקדימה (public preview). גרסה 1.0 יצאה באפריל 2016.
מאפיינים

ויז'ואל סטודיו קוד היא עורך קוד. ויז'ואל סטודיו קוד תומכת במספר שפות תכנות. המאפיינים הנתמכים עבור כל שפה מצוינים בטבלה הבאה:
| מאפיינים |  |
| --- | --- |
המחשה סינטקטית: Batch, C++, Clojure, CoffeeScript, DockerFile, Elixir, F#, Go, Pug template language, Java, HandleBars, INI, Lua, Makefile, Objective-C, Perl, PowerShell, Python, R, Razor, Ruby, Rust, תסריט Shell, SQL, Visual Basic, XML
קטעי קוד אוטומטיים: Groovy, Markdown, Nim, PHP, Swift
השלמת קוד חכמה: CSS, HTML, JavaScript, JSON, Less, Sass, TypeScript
שינויי קוד רוחביים: C#, TypeScript‎
ניפוי שגיאות:  JavaScript ו-TypeScript עבור פרויקטי Node.js  C#‎ ו-F#‎ עבור פרויקטיי Mono על לינוקס ו-macOS  C ו-C++‎ על Windows, לינוקס ו-macOS  Python עם תוסף Python מותקן  PHP עם XDebug ותוסף לינפוי שגיאות עבור PHP מותקן
ויז'ואל סטודיו קוד ניתן להרחבה באמצעות תוספים הזמינים במאגר מרכזי, לדוגמה, תוספים לעורך עצמו ותמיכה בשפות נוספות.
ראו גם

ויז'ואל סטודיו
הערות שוליים

↑  Why Visual Studio Code (באנגלית) (ארכיון)
↑  Monaco - The Editor of the Web, Monaco Editor (באנגלית) (ארכיון)
↑  Ars Staff, Visual Studio Code editor hits version 1, has half a million users, Ars Technica, ‏2016-04-14 (באנגלית אמריקאית)
| מיקרוסופט |
| --- | --- | --- |
| שירותי אונליין | Live (msn) ‏• Outlook.com ‏• בינג • OneDrive ‏• Microsoft Azure •‏ Office Online ‏• מיקרוסופט 365 • ‏Groove |  |
| חומרה | Surface ‏• Xbox Series X/S ‏• Xbox One ‏• Xbox 360 ‏• Xbox ‏• Kinect ‏• זון |  |
| מערכות הפעלה | Microsoft Windows •‏ Windows Phone ‏• Windows Server ‏• Windows CE ‏• Windows Mobile |  |
| פלטפורמות וסביבות פיתוח | ויז'ואל סטודיו‏ • Visual Studio Code •‏ Microsoft Silverlight |  |
| תוכנות מחשב | מיקרוסופט טיסה • אינטרנט אקספלורר • מיקרוסופט אדג' • סקייפ • Microsoft Mathematics ‏• Microsoft Security Essentials •‏ Microsoft Office ‏• Windows Defender ‏• SQL CE ‏• Microsoft Teams |  |
| תוכנות שרת | Microsoft SQL Server‏ • SharePoint‏ • Internet Information Services • שרת Exchange‏ • Microsoft Biztalk Server‏ • Active Directory |  |
| אנשי מפתח | ביל גייטס • פול אלן • סטיב באלמר • סאטיה נאדלה |  |
| טכנולוגיות | ‎.NET •‏ DirectX •‏ ‎.NET Core |  |

ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רובאי המלך האפריקנים

| --- | --- |
סמל הגדוד הראשון הזהה לסמל הרגימנט עם תוספת הספרה "1"
סמל הגדוד הראשון הזהה לסמל הרגימנט עם תוספת הספרה "1"
 פרטים
 מדינה:  מזרח אפריקה הבריטית מזרח אפריקה הבריטית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1902–הווה (כ־122 שנים) 
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה 
 
רובאי המלך האפריקאים (אנגלית: The King's African Rifles; בראשי תיבות: KAR) היה רגימנט בריטי שחייליו גויסו מבין הקולוניות הבריטיות במזרח אפריקה החל משנת 1902 ועד מתן העצמאות לקולוניות בשנות השישים.
על הרגימנט הוטלו משימות שיטור ומשימות צבאיות בשטחי המושבות המזרח אפריקאיות והיא הייתה פעילה בשתי מלחמות העולם. חיילי הרגימנט היו ילידים אפריקאים, בעוד שהקצונה בו הורכבה בעיקר מקציני צבא בריטניה. לקראת סוף השליטה הבריטית במושבות במזרח אפריקה, הלך וגדל מספר הקצינים האפריקאים בגדודים השונים.
מבנה החטיבה

בשנת 1902 אוחד רגימנט מרכז אפריקה של הצבא הבריטי עם רגימנט רובאי מזרח אפריקה ורגימנט רובאי אוגנדה. הרגימנט המאוחד חולק לשישה גדודים שנשלחו לשרת בניאזאלנד, קניה, אוגנדה וסומלילנד הבריטית.
הגדוד הראשון והגדוד השני שירתו בניאזלנד משנת 1902 ופורקו בשנים 1963-1964. גדודים אלו הוכרו גם בשם הגדודים המרכז אפריקאים. 
הגדוד השלישי שירת בקניה עד שנת 1963 והגדוד הרביעי שירת באוגנדה עד שנת 1962.
הגדוד החמישי שירת גם הוא באוגנדה והיה למעשה הגדוד הראשון שהוקם בחטיבה. הוא היה פעיל שנתיים בלבד, עד שנת 1904. 
הגדוד השישי שירת בסומלילנד הבריטית עד שנת 2010. הוא והגדוד החמישי פורקו בהוראת משרד המושבות הבריטי כדי לצמצם את עלויות הפעלת הצבא הבריטי באפריקה ומתוך לחץ של המתיישבים הבריטים לצמצם את מספר הילידים המאומנים בנשק.
מבנה החטיבה > מדי הרגימנט

מדי הרגימנט כללו מכנס וחולצת כותנה בצבע חאקי, תרבוש, אבנט וחותלות. עד 1914 הדגישו מדי הרגימנט את האופי השיטורי שלה, כאשר באותה עת כללו אפודה וחותלות בצבע כחול כהה. החיילים האפריקאים, שנקראו אסקרים, צעדו בסנדלים או יחפים לגמרי, מתוך הנחה שהנעליים הצבאיות הכבדות לא יתאימו למתגייסים אשר מעולם לא נעלו נעליים. 
על התרבושים סומנו מספרי הגדודים בספרות רומיות או ערביות. גדודים שגויסו במיוחד במהלך המלחמות נשאו על תרבושיהם את סמל הגדוד. 
במהלך מלחמת העולם הראשונה הוחלפו המדים הכחולים במדים בצבע חאקי והתרבוש הוחלף בכובע קטן יותר, גם הוא בצבע חאקי. בתום המלחמה הוחלפה חולצת החאקי בחולצה חסרת צווארון בצבעי כחול-אפור מצמר אנגורה.
היסטוריה מבצעית > הקמת הרגימנט

בתחילת המאה ה-20 הוקם הרגימנט על ששת גדודיו. בשנת ההקמה לקח הרגימנט חלק במערכה נגד מוחמד עבדאללה חסן, המולא המשוגע, בסומליה. בשנת 1920 היה החרגימנט שותף לכוח שחיסל את המולא ולוחמיו.
היסטוריה מבצעית > מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ המלחמה מנה רגימנט רובאי המלך האפריקנים 21 מחלקות בשלושה גדודים: הגדוד הראשון של ניאזאלנד (מחציתו של הגדוד מוקמה בצפון מזרח ניאזאלנד), הגדוד השלישי של מזרח אפריקה (שמתוכה מחלקה אחת הוצבה בזנזיבר) והגדוד הרביעי של אוגנדה. המחלקות פוזרו ברחבי מזרח אפריקה.
בשנת 1914 מנה הרגימנט שבעים קצינים בריטיים, שלושה נגדים בריטיים ו-2,325 חיילים אפריקאים. החטיבה לא החזיקה חימוש כבד, אך בידי כל מחלקה הייתה מכונת ירייה אחת.
הרגימנט הורחב בשנת 1915. שלושת הגדודים עברו ארגון מחדש וכעת מנו 4 מחלקות כל אחד, כשכל מחלקה מנתה 1,045 חיילים. ב-1916 הוקמו מחדש הגדוד השני של ניאזאלנד והגדוד החמישי של קניה. מאוחר יותר באותה שנה, פוצלו הגדוד הראשון, השני והשלישי לשני גדודים נוספים כל אחד, לאחר גיוס נמרץ באזורם. הרחבה הכוחות האפריקאים עברה קודמה אף ביתר שאת תחת פיקודו של גנרל הוסקין, כאשר מונה להיות מפקד הכוחות הבריטיים במזרח אפריקה בשנת 1917. הגדוד הראשון הוכפל בגודלו פעם נוספת וגדוד שישי הוקם באזור טנגנייקה מהכוחות האפריקאים ששוחררו מכיבוש גרמני. הגדוד השביעי הוקם אף הוא באותה שנה מכוחות זנזיבר החמושים. הגדודים כולם הוכפלו במהלך השנה הבאה ונוספו להם גדודי אימונים וגדודים משלימים. במסגרת גדילת הכוחות פותחה היחידה הרכובה (על גמלים) בגדוד השלישי של רובאי המלך ויחידת קישור.
בשנת 1918 מנו רובאי המלך האפריקנים 22 גדודים. 
בניין הכוח האפריקאי התבססה על השוואת מספר החיילים ועצמתם לזו של היחידות הבריטיות ויחידות השירות ההודיות, לצד העלאת מספר הקצינים והנגדים האירופאים בגדודים השונים. העלאת מספר המפקדים נתקלה בקשיים עקב מחסור רב באירופאים דוברי סוואהילית.
הכוחות לחמו במערכה על מזרח אפריקה נגד הגנרל הגרמני פאול פון לטו-פורבק וכוחות במזרח אפריקה. הובלה ותמיכה בכוחות הלוחמים בעומק היבשת ניתנה על ידי למעלה מ-400,000 סבלים ששירתו כחיל תובלה של הגדודים.
בתום מלחמת העולם הראשונה מנה החיל 1,193 קצינים בריטיים, 1,497 נגדים בריטיים ו-30,658 לוחמים אפריקאים המחולקים בין 22 גדודים. מספר הנופלים בחיל במהלך המלחמה עמד על 5,117 שנפלו בקרב ו-3,039 נוספים שמתו ממחלות ותנאי השטח.
היסטוריה מבצעית > בין מלחמות העולם

בין מלחמות העולם צומצמו כוחות החיל לסדר כוחות של שישה גדודים שחולקו לחטיבה צפונית וחטיבה דרומית. סדר הכוחות של שתי החטיבות יחד כלל 94 קצינים, 60 נגדים ו-2,821 חיילים אפריקאים. עם פרוץ המלחמה היוו כוחות אלו את הגרעין להתעצמות המהירה של החיל שעמד ב-1940 בסדר כוחות של 883 קצינים, 1,374 נגדים ו-20,026 חיילים.
היסטוריה מבצעית > מלחמת העולם השנייה

רובאי המלך האפריקנים לחמו במספר מערכות במהלך מלחמת העולם השנייה. הכוחות לחמו מול הכוחות האיטלקים במזרח אפריקה האיטלקית, מול הכוחות של צרפת של וישי בקרב על מדגסקר וכנגד היפנים בבורמה במהלך המערכה על בורמה.
בשנת 1941 במהלך המערכה על מזרח אפריקה, הוענק לסמל נייג'ל גריי ליקי הקנייתי עיטור צלב ויקטוריה על מעשה גבורה בקרב על קוליטו באביסיניה. ליקי היה האפריקאי היחיד שזכה לעיטור הראשון בחשיבותו מאת המלכה.
החטיבה הראשונה פורקה בנובמבר 1941 והחטיבה השנייה פורקה באפריל 1943. החטיבה ה-11 הוקמה באותה שנה ונשלחה לקרב על בורמה.
עד תום המלחמה גויסו לחיל ארבעים ושלושה גדודים ביניהם שני גדודים בריטיים מסומלילנד, תשע מחלקות עצמאיות, חטיבה משוריינת, יחידה ארטילרית ויחידות קשר, הנדסה ואספקה.
היסטוריה מבצעית > לאחר מלחמת העולם השנייה

שנה לאחר תום המלחמה, בשנת 1946 הצטרף לכוחות רובאי המלך האפריקנים אידי אמין. 
בשנת 1952 לקח הגדוד השביעי הקנייתי חלק בדיכוי מרד המאו מאו בקניה. מספרו של הגדוד שונה לגדוד ה-11 בשנת 1956 והוא המשיך לקחת חלק חשוב בשמירה על הביטחון השוטף בקניה. 
גדודים 1-3 לקחו חלק במצב החירום המלאי ונלחמו בכוחות הקומוניסטים המורדים. לאורך הלחימה ספגו הגדודים 23 הרוגים.
היחידות האפריקאיות פורקו או הוטמעו בחילות הלאומיים של המדינות אשר קיבלו בהדרגה עצמאות מבריטניה. חלק מהמדינות, ביניהן טנזניה, בחרו לשנות את מבנה היחידות הבריטי ולארגן מחדש את צבאם. מדינות אחרות כדוגמת קניה, ממשיכות לשמור על המודל הבריטי ואף מקיימות טקסי זיכרון לאירועים היסטוריים של הגדודים ורגימנטים של רובאי המלך האפריקנים.
ראו גם

אידי אמין
רואלד דאל
לקריאה נוספת

Mollo, Andrew; McGregor, Malcom; Turner, Pierre (1981). The armed forces of World War II: uniforms, insignia, and organization. New York: Crown Publishers. ISBN 0-517-54478-4.
ארבעה מרובאי המלך האפריקנים בטקס המלכתו של אדוארד השביעי.
אימון החטיבה בקניה, 1944
מושגי יסוד בתלמוד הבבלי

התלמוד הבבלי הוא כספר חתום בפני קורא לא מנוסה, הן מבחינת מבנה העמוד והספר, הן מבחינת היחס בין התכנים השונים שבעמוד, ובעיקר בגלל השפה הארמית והתוכן ההלכתי. החיבור מתייחד בכך שנשמר בלשון מקורית - ככל שהמסורת יכלה להבטיח זאת - שאינה מובנת באופן טבעי לאדם מהעת החדשה, וכן הוא עוסק בנושאים רבים ומגוונים החובקים את כל רובדי החיים של האדם וממילא יוצרים השפעה ישירה ומעשית על חייו של הלומד.
מבנה כללי

התלמוד הוא ספר הנסוב סביב ששת סדרי משנה, ועל כן חלוקת התוכן שלו מקבילה לזו של המשנה - שישה "סדרים" העוסקים בתחומים רחבים שונים (זרעים, מועד, נשים, נזיקין, קדשים וטהרות), כל "סדר" מכיל מסכתות שונות, העוסקות בנושא מסוים מתוך התחום הכללי בו עוסק ה"סדר". המסכת במקורה היא אוסף משניות, והתלמוד הוסיף תוכן סביב כל משנה. אם כך תוכן התלמוד בנוי מיחידות לימודיות על כל קטע משנה. גודלה של יחידה כזו משתנה, ובמקרים מסוימים יכול להגיע לכמה שורות ועד כמה דפים.
מבנה העמוד והספר

התלמוד נדפס במהדורות שונות לאורך ההיסטוריה, אך כיום קיימת בלעדיות כמעט מוחלטת למהדורת ש"ס וילנא. במהדורה זו, שזכתה לכינוי 'צורת הדף', המשנה והתלמוד (1) מופיעים בחלקו המרכזי של הספר; סביבם פירוש רש"י (2) והתוספות (3); בחלק מהמסכתות פירוש נוסף של אחד מהראשונים (כגון רבנו גרשום או רבנו חננאל) (4); ומקורות ביבליוגרפיים: "עין משפט" מאת רבי יהושע בועז (5) - המפנה לספרי הפוסקים המרכזיים (משנה תורה לרמב"ם, ארבעה טורים ושולחן ערוך), "תורה אור" (לצד מקטע 1) המפנה למיקום המדויק בתנ"ך של פסוקים המופיעים מעת לעת בתלמוד, ו"מסורת הש"ס" (6) - המפנה לסוגיות ודיונים מקבילים או דומים במקומות אחרים בתלמוד.
באף אחת מהמהדורות המסורתיות אין פיסוק בתלמוד, ורק במהדורות שיצאו בשלהי המאה ה-20 הוחל לפסק את התלמוד.
שיטת סימון דפים בתלמוד

על מנת לציין מקורות בתלמוד כותבים את שם המסכת, הדף והעמוד (א' או ב'). העמוד מצוין בכמה שיטות מקובלות: הזכרת שם המסכת והדף, ולאחר מכן נקודה אחת לציון עמוד א' (.) ושתי נקודות לציון עמוד ב' (:). אפשרות אחרת היא לסמן את העמוד בראשי תיבות: ע"א או ע"ב. ואפשרות שלישית היא כתיבת א' או ב'.
לדוגמה: על מנת לציין את העמוד הראשון בתלמוד יש לכתוב: תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ב' (ומכאן כמה אפשרויות:) .\ע"א\א'.
מונחים לשוניים ארמיים > ציטוטים ומושגי יסוד

בתלמוד, המילה או הביטוי שבפתיחת המאמר מאפיינים את מקור הציטוט:
תנן - (=שנינו). ציטוט ממשנה (מקור תנאי).
תנו רבנן - (=שנו חכמים). מונח המשמש פתיחה לציטוט מברייתא או תוספתא (מקור תנאי).
תניא - (=שנויה). מונח המשמש פתיחה לציטוט מברייתא (מקור תנאי).
איתמר - (=נאמר). פתיחה לדיון הלכתי, על פי רוב מדברי אמוראים.
גופא - (גוף העניין). פתיחה לדיון מורחב בנושא שהובא קודם לכן באופן צדדי.
אמר מר - (=אמר אדון) - פתיחה לדיון בציטוט שהובא לפני כן ממשנה או ברייתא.
מונחים לשוניים ארמיים > שאלות

מאי בינייהו - (=מה ביניהם?) שואלים מה ההבדל (ההלכתי) בין שתי דעות שנראות דומות.
מאי טעמא - (=מה הטעם?) (הסיבה) - (לעיתים בראשי תיבות: מ"ט).
מנא הני מילי - (=מהיכן אלו הדברים?). מהו המקור המקראי או הלימודי להלכה.
מאי נפקא מינא - (=מה יוצא מזה?) - כלומר מה מאמר זה בא לחדש לנו, מה ההבדל המעשי בין שתי דעות רעיוניות.
מונחים לשוניים ארמיים > קושיות

בשלמא - (=שלום לפי... אבל לפי...) - פתיחה לקושיא שמסתדרת עם דעה אחת אך סותרת את הדעה השנייה.
הא גופא קשיא - (=זו עצמה קשה) - הצבעה על סתירה פנימית בדבר הלכה.
מתיבי - (=משיבים) קושיא ממקור הלכתי סמכותי יותר (ממשנה או ברייתא על אמורא, או מהמקרא על תנא).
ורמינהו - (=והטל אותם). סתירה בין מקורות הלכתיים שווים (מברייתא על ברייתא מפסוק על פסוק).
מתקיף - קושיא מסברה.
מונחים לשוניים ארמיים > שונות

איבעיא להו - (=נשאלה להם), פתיחה לדיון בעל שני צדדים לפסיקה, עם סברות לשתי הדעות.
תנא כוותיה - (=תנא כמוהו). הבאת מקור תנאי לדעת אמורא.
תא שמע - (=בוא ושמע) (ת"ש בראשי תיבות), פתיחה להבאת מקור תנאי לשם ראיה, קושיא, תשובה ועוד.
שמע מינה (=מבינים מכך) (ש"מ בראשי תיבות) - פתיחה להבאת ניסיון הוכחה; סיכום לקבלת ההוכחה.
כתנאי - הבאת מחלוקת תנאים שנחלקו במחלוקת שנחלקו בה אחר כך אמוראים.
לימא/נימא כתנאי (=יאמר כתנאי) - ניסיון להבאת מקור תנאי שנחלקים בו תנאים במחלוקת אמוראים.
מסתברא - (=מסתבר). סיוע הגיוני מסברה לדעה.
חסורי מחסרא והכי קתני - (=חסור חסרה [המשנה] וכך שונה). המקור התנאי משובש וחסר בו חלק, ולכן יש צורך לשנות את הקטע ולהוסיף לו מילים.
איכא דאמרי ... ואיכא דאמרי - (=יש אומרים ויש אומרים). ניסוח למחלוקת עם שתי דעות לפחות או לציון גרסה נוספת של הסוגיה.
איבעית אימא - (=אם תרצה תאמר). פתיחה להבאת תירוץ אחד מבין כמה.
לקריאה נוספת

עדין שטיינזלץ, מדריך לתלמוד, כתר ספרים.
הערות שוליים

↑  פירוש רש"י נמצא תמיד בחלקו הפנימי של הדף, ושל בעלי התוספות בחלק החיצוני; משמע - בעמוד א' של הדף פירוש רש"י יהיה מימין ופירוש התוספות משמאל, ובעמוד ב' של הדף פירוש רש"י יהיה משמאל ושל בעלי התוספות מימין.
↑  למעט פיסוק מינימלי ביותר, המפריד בין המשנה והתלמוד, ולעיתים גם בין דיונים שונים.
↑  גם כללי פיסוק אלה חסרי משמעות מסורתית, שכן הם נעשו בידי עורכים מאוחרים.
↑  שורש המילה "רמי" זהה לשורש העברי "ירה", כלומר הושלך, הוטל
נערה אחרונה

הנערה האחרונה הוא דימוי בסרטי מותחן ואימה (במיוחד סרטי רצח), המתייחס לאישה האחרונה שנותרת בחיים ומתעמתת עם הרוצח, כביכול זו שנשארת לספר את הסיפור.
מבין סרטים רבים בהם מופיעה דמות של "נערה אחרונה", ניתן למנות את הסרטים הנוסע השמיני, ליל המסכות, יום שישי ה-13 וסיוט ברחוב אלם.
המונח הוטבע על ידי קרול ג'יי קלובר בספרה גברים, נשים ומסורים חשמליים (אנ'). קלובר מציינת שבסרטים אלו הצופה מתחיל בשיתוף נקודת המבט של הרוצח, אבל חווה שינוי באופן חלקי בלהזדהות עם הנערה האחרונה במשך הסרט.[דרושה הבהרה]
סאלי הארדסטי מהסרט "המנסרים מטקסס" היא הנערה הראשונה ששרדה את הרוצח בסרטי אימה בשנת 1974, וממנה הגיע דימוי ״הנערה האחרונה״.
הראשונה בהיסטוריה.
הערות שוליים

↑  Totaro, Donato (January 31, 2002). "The Final Girl: A Few Thoughts on Feminism and Horror". OffScreen.
↑  Final Girl Friday: Sally Hardesty from 'Texas Chainsaw Massacre', IMDb (באנגלית אמריקאית)
| סרט אימה |
| --- | --- | --- |
| תת-ז'אנרים | קניבלי • עממי • רומנטי גותי • מפלצות (קאייג'ו) • פסיכו-בידי • שטני • סלאשר • גור • חג • ג'אלו • מותחן חברתי |  |
| טריטוריות | הודו (סרט רפאים • בוליווד) • סין • גרמניה (אקספרסיוניזם • מחתרתי) • קוריאה • יפן • צרפת (קיצוני) |  |
| רשימות סרטים | המכניסים ביותר בכל הזמנים • ראשונים לפי מדינה |  |
| נושאים | מוזיקה • מגדר (נערה אחרונה • מלכת הצעקה) • להט"ב • גזענות • אם ארכאית |  |
| ערכים קשורים | סרט ניצול • בי מובי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא פמיניזם ובנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אריתמטיקה של גבולות

בחשבון אינפיניטסימלי, כללי האריתמטיקה של גבולות (לעיתים בראשי תיבות: אש"ג) הם חוקים בסיסיים העוסקים בגבולות של פונקציות המתקבלות מביצוע פעולות אריתמטיות בין פונקציות (ממשיות או מרוכבות) נתונות.
אריתמטיקה של גבולות סופיים

תהיינה  f\,ו- g\, פונקציות המוגדרות בסביבה (נקובה או לא) של  \,x_{0} שעבורן קיימים הגבולות הסופיים  \lim _{x\rightarrow x_{0}}f(x) ו- \lim _{x\rightarrow x_{0}}g(x).
בתנאים אלו מתקיימים הכללים הבאים:
אריתמטיקה של גבולות סופיים > כלל הסכום

הגבול של סכום פונקציות, שווה לסכום הגבולות של הפונקציות, כלומר:
אריתמטיקה של גבולות סופיים > כלל המכפלה

הגבול של מכפלת פונקציות, שווה למכפלת הגבולות של הפונקציות, כלומר:
אם נבחר בפונקציה  \ g(x)=\alpha , קבוע, יתקבל המקרה הפרטי  \lim _{x\rightarrow x_{0}}\alpha \cdot f(x)=\alpha \lim _{x\rightarrow x_{0}}f(x). בפרט  \lim _{x\rightarrow x_{0}}(-f(x))=-\lim _{x\rightarrow x_{0}}f(x) ומכאן נובע "כלל ההפרש", המקביל בצורתו לכלל הסכום, ועוסק בגבול של הפרש פונקציות.
אריתמטיקה של גבולות סופיים > כלל המנה

הגבול של מנת פונקציות, שווה למנת הגבולות של הפונקציות בתנאי ש:  \lim _{x\rightarrow x_{0}}g(x)\neq 0, כלומר:
כללי האריתמטיקה לגבולות סופיים תקפים גם כאשר  \,x\rightarrow \pm \infty .
אריתמטיקה של גבולות אינסופיים

תהיינה  f\,ו- g\, פונקציות המוגדרות בסביבה (נקובה או לא) של  \,x_{0} שעבורן מתקיים:
\lim _{x\rightarrow x_{0}}f(x)=+\infty .
\lim _{x\rightarrow x_{0}}g(x)=L, כאשר  L\in \mathbb {R}  (כלומר מספר סופי).
בתנאים אלו מתקיימים כללי האריתמטיקה לגבולות אינסופיים שלהלן:
\lim _{x\rightarrow x_{0}}(f+g)(x)=+\infty .
\lim _{x\rightarrow x_{0}}(g-f)(x)=-\infty .
\lim _{x\rightarrow x_{0}}({\frac {g}{f}})(x)=0.
\lim _{x\rightarrow x_{0}}(f\cdot g)(x)=+\infty .
\lim _{x\rightarrow x_{0}}(f\cdot g)(x)=-\infty .
כאשר  \,L=0 לא ניתן לדעת באופן מיידי את ערכו של הגבול  \lim _{x\rightarrow x_{0}}(f\cdot g)(x) מכיוון שגבול זה אינו מוגדר היטב, שכן הוא מהצורה של " 0\cdot \infty " ולכן במקרה זה לא ניתן לדעת דבר על הגבול או על קיומו. יש לחפש דרכים אחרות לחישוב הגבול, ביניהן כלל לופיטל.
כללי האריתמטיקה לגבולות האינסופיים תקפים גם כאשר  \,x\rightarrow \pm \infty .
תהי  f\, פונקציה המוגדרת בסביבה (נקובה או לא) של  \,x_{0} שעבורה מתקיים:
\lim _{x\rightarrow x_{0}}f(x)=0.
קיימת סביבה מנוקבת של  \,x_{0} בה מתקיים  f(x)>0\,.
בתנאים אלו מתקיים:
\lim _{x\rightarrow x_{0}}({\frac {1}{f}})(x)=+\infty .
הערה: המשפט אנלוגי לגמרי עבור המקרה בו קיימת סביבה נקובה של  \,x_{0} בה מתקיים  f(x)<0\, ובמקרה הזה הגבול הוא  -\infty .
תהיינה  f\,ו- g\, פונקציות המוגדרות בסביבה (נקובה או לא) של  \,x_{0} שעבורן מתקיים:
\lim _{x\rightarrow x_{0}}f(x)=+\infty .
\lim _{x\rightarrow x_{0}}g(x)=+\infty .
בתנאים אלו מתקיים :
\lim _{x\rightarrow x_{0}}(f\cdot g)(x)=+\infty .
גם כלל זה תקף כאשר  \,x\rightarrow \pm \infty .
גבול של הרכבת פונקציות

אם  f\,ו- g\, פונקציות שעבורן  \lim _{x\rightarrow x_{0}}f(x)=y_{0} וכן גם  \lim _{y\rightarrow y_{0}}g(y)=L (עבור  x_{0},y_{0},L כלשהם),
ומתקיים לפחות אחד משני התנאים הבאים  (1)    L=g(y_{0})  (כלומר  g(y) רציפה ב  y_{0})      (2)  f(x)\neq y_{0} בסביבה מנוקבת של  x_{0}
אז הגבול של הרכבת הפונקציות  g\circ f בנק'  x_{0} קיים ושווה ל-  \lim _{x\rightarrow x_{0}}(g\circ f)(x)=\lim _{x\rightarrow x_{0}}g(f(x))=L .
הוכחות > הוכחת כלל הסכום

נסמן ב- \,A וב- \,B את הגבולות של  \,f ושל  \,g בהתאמה. 
יהי  \varepsilon >0. יש להוכיח כי קיים  \ \delta >0\, כך שלכל 
 x\, המקיים  |x-x_{0}|<\delta \, מתקיים 
 |(f\pm g)(x)-(A\pm B)|<\varepsilon \,.
מהנתונים על הגבולות של  f\,ו- g\, נסיק כי:
קיים  \delta _{1}>0\, כך שלכל  x\, המקיים  |x-x_{0}|<\delta _{1}\, מתקיים  |f(x)-A|<{\frac {\varepsilon }{2}}\, (1).
קיים  \delta _{2}>0\, כך שלכל  x\, המקיים  |x-x_{0}|<\delta _{2}\, מתקיים  |g(x)-B|<{\frac {\varepsilon }{2}}\, (2).
נבחר את  \delta \, להיות  \delta =\min\{\delta _{1},\delta _{2}\}\,. לפי אי-שוויון המשולש:
|(f\pm g)(x)-(A\pm B)|=|f(x)\pm g(x)-A\mp B|\leq |f(x)-A|+|g(x)-B|.
מכאן ש-  |(f(x)\pm g(x))-(A\pm B)|\leq |f(x)-A|+|g(x)-B|<{\frac {\varepsilon }{2}}+{\frac {\varepsilon }{2}}=\varepsilon .
הוכחות > הוכחת כלל המכפלה

יהי  \varepsilon >0. יש להוכיח כי קיים  \delta >0\, כך שלכל  x\, המקיים  0<|x-x_{0}|<\delta \, מתקיים  |(f\cdot g)(x)-(A\cdot B)|<\varepsilon \,. נגדיר 
 \,\varepsilon _{1}=\min \left\{1,{\frac {\varepsilon }{1+|A|+|B|}}\right\}.
מהנתונים על הגבולות של  f\,ו- g\, נסיק כי:
קיים  \delta _{1}>0\, כך שלכל  x\, המקיים  0<|x-x_{0}|<\delta _{1}\, מתקיים  |f(x)-A|<\varepsilon _{1}
קיים  \delta _{2}>0\, כך שלכל  x\, המקיים  0<|x-x_{0}|<\delta _{2}\, מתקיים  |g(x)-B|<\varepsilon _{1}
נבחר את  \delta \, להיות  \delta =\min\{\delta _{1},\delta _{2}\}\,. יהי  x\, המקיים  0<|x-x_{0}|<\delta \,. נקבל, על-פי אי-שוויון המשולש, כי:
\,|f(x)g(x)-AB|=|(f(x)-A)(g(x)-B)+(f(x)-A)B+A(g(x)-B)|
 \,\leq |f(x)-A|\cdot |g(x)-B|+|f(x)-A|\cdot |B|+|A|\cdot |g(x)-B|
 \,<\varepsilon _{1}\cdot \varepsilon _{1}+\varepsilon _{1}\cdot |B|+|A|\cdot \varepsilon _{1}\leq \varepsilon _{1}+\varepsilon _{1}\cdot |B|+|A|\cdot \varepsilon _{1}
 \,=\varepsilon _{1}(1+|A|+|B|)\leq \varepsilon
כלומר, הראינו שאם  x\, מקיים  0<|x-x_{0}|<\delta \, אזי  |f(x)g(x)-AB|<\varepsilon , ומכאן נובע כלל המכפלה.