stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מריה אורוסה
לקריאה נוספת

Davidson, Alan. (2003). Seafood of South-East Asia: A Comprehensive Guide with Recipes (2nd ed.). Ten Speed Press. pp. 279–295. ISBN 1-58008-452-4.
Mydans, Seth (2022-09-29). "Overlooked No More: Maria Orosa, Inventor of Banana Ketchup". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-02-07.
Orosa, Maria Y. and Helen Orosa del Rosario. (1970). Maria Y. Orosa, Her Life and Work (Helen Orosa del Rosario, Ed.). [Quezon City:] R. P. Garcia Pub. Co.
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הערות שוליים

↑  MARIA Y. OROSA (1892–1945). Pioneering Food Technologist and Inventor (אורכב 04.07.2010 בארכיון Wayback Machine). Retrieved 11 October 2010.
1 2 3 4  She Invented Banana Ketchup & Saved Thousands of Lives. Why Have We Never Heard of Her?, Food52, ‏2022-03-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  "Freedom fighter Maria Y. Orosa and her life-saving 'darak' cookies". Inquirer Lifestyle. 12 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "María Ylagan Orosa's 126th Birthday". Google. 29 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1386184  ISNI: 0000 0000 6294 3603  LCCN: no2009093773  VIAF: 90556239   WorldCat (עם VIAF): 90556239 
פסל של מריה אורוסה בפארק ליד בניין הקפיטול של בטנגס
שלט הנצחה לאורוסה במנילה
פסל מריה אורוסה בלשכת ראש עיריית טאאל, בטנגס
רונלד קוז

| --- | --- |

 לידה:  29 בדצמבר 1910 וילסדן, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  2 בספטמבר 2013  (בגיל 102) שיקגו, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כלכלה, תורה כלכלית, ניתוח כלכלי של המשפט 
 מקום קבורה:  בית הקברות גרייסלנד 
 מקום לימודים:  בית הספר לכלכלה של לונדון  אוניברסיטת לונדון  Queens Park Community School  אוניברסיטת וירג'יניה  בית הספר קילברן 
 מוסדות:  אוניברסיטת שיקגו  אוניברסיטת דנדי  אוניברסיטת וירג'יניה  אוניברסיטת מדינת ניו יורק בבאפלו  The Ronald Coase Institute 
 תלמידי דוקטורט:  דיוויד פרידמן 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לכלכלה (1991)  עמית מכובד של האגודה האמריקאית לכלכלה 
 
רונלד הארי קוז (באנגלית: Ronald Harry Coase; ‏29 בדצמבר 1910 – 2 בספטמבר 2013) היה כלכלן ומשפטן ממוצא בריטי, אשר לימד ופעל משנת 1964 באוניברסיטת שיקגו, בין היתר הוא ערך את כתב העת למשפט וכלכלה The Journal of Law and Economics. קוז זכה בפרס נובל לכלכלה בשנת 1991 ונחשב לאחד מאבות אסכולת משפט וכלכלה (מכונה גם: ניתוח כלכלי של המשפט).
כתיבתו האקדמית של קוז

יש המכנים את זכייתו של קוז בפרס נובל כ"זכייה היעילה ביותר בפרס נובל לכלכלה". ממרה זאת נובעת מכך, שיחסית לזוכים אחרים, היקף פרסומיו של קוז היה מועט, ואולם, כמה מאמרים מפורסמים ביותר, הם שהעמידו את קוז בשורה הראשונה של חוקרי המשפט וכלכלה בעולם.
כתיבתו האקדמית של קוז > The Nature of the Firm

בשנת 1937 פרסם קוז מאמר קצר למדי ששמו The Nature of the Firm (אופי החברה). במאמר זה טבע לראשונה את המונח עלויות עסקה (transaction costs). עלויות עסקה הן העלויות שהצדדים לאינטראקציה כלכלית נושאים בהן כדי להגשים את העסקה. בנוסף, מאמרו של קוז משווה בין חתימת חוזה להתאגדות חברה וממחיש את היעילות האפשרית העשויה לצמוח ממיזוג אנכי של חברות (ובכך, יש הטוענים, שייך את עצמו קוז לאסכולת שיקגו).
השאלה איך חברה נוצרת היא לכאורה פשוטה. יזם הרוצה לקדם עסק מסוים שוכר אנשים נוספים שיעשו חלקים מהעבודה הדרושה לקידום המיזם. השאלה המעניינת יותר, עליה מבקש המאמר לענות, היא מה הסיבה הכלכלית לתופעה, או, במילים אחרות, למה קיימים תאגידים? לכאורה, אם השוק אומנם יעיל (כפי שהיה מקובל לחשוב אז), האין זה הגיוני כי אותו יזם יתקשר בחוזה עם אותם אנשים שיספקו לו את השירותים והמוצרים הדרושים לו לשם קידום המיזם?
קוז הבחין כי להתקשרות בחוזה באמצעות השוק, יש שורה ארוכה של עלויות עסקה. כך למשל, יש עלות לחיפוש מידע, עלויות משא ומתן, עלויות שמירה על הקניין הרוחני, עלויות פיקוח ואכיפה, וכן עלויות הנובעות מהתנהגות אסטרטגית של הצדדים לפני, ובעיקר אחרי חתימת החוזה. לעומת זאת, אם החברה יכולה לבצע את המהלכים האלו, כהליכים פנימיים, היא יכולה לחסוך חלקים ניכרים מעלויות אלו.
מאידך גיסא, קיימות גם עלויות לייצור הפנימי. עלויות אלו כוללות למשל עליה בעלויות הפיקוח על חברה שעוסקת בתחומים שונים ומגוונים, עליה בעלויות הניהול וקשיים בהקצאת המשאבים בחברה וכו'. קוז טען כי ככל שהחברה גדלה, הרווח מהוספת עוד רכיב לחברה הולך ופוחת עד שהוא נהיה שלילי, קרי, לא רווחי ולכן לא כדאי לחברה.
במילים אחרות, גודל החברה, הנמדד באמצעות הכמות של ההתקשרויות הפנימיות של החברה לעומת החיצוניות (החוזיות) שלה, משקף את הניסיון למצוא את נקודת האיזון האופטימלית בין עלויות ההתקשרויות החוזיות ועלויות ניהול חברה גדולה.
כתיבתו האקדמית של קוז > The Problem of Social Cost

גולת הכותרת של עבודתו של קוז הייתה פרסום המאמר The Problem of Social Cost (בעיית העלות החברתית) בשנת 1960. במאמר זה יצר קוז את חוק קוז המפורסם, לפיו אם עלויות העסקה מספיק קטנות, ואם הזכויות המשפטיות (הקנייניות) ברורות מספיק, אזי אופי המשטר המשפטי לא ישנה את התוצאה הסופית אליה יגיעו הצדדים, אלא יהיה לו רק אופי חלוקתי.
לדוגמה (הלקוחה ממאמר זה), אם חקלאי בעל שדות וחוואי בעל עדר הם שכנים, ופרות החוואי הורסות בקביעות את חלקות בעל השדות, אזי, אם עלויות העסקה קטנות מספיק, אין זה משנה אם המשטר המשפטי יאסור או ירשה לפרות לשוטט על חלקות החקלאי, שכן הצדדים יגיעו לפתרון אופטימלי בכל מקרה.
מסקנה נוספת של המאמר הייתה כי ביחסים נזיקיים ההפרדה בין מזיק לניזוק הנה, מנקודת ראות כלכלית, מלאכותית, והצדדים סימטריים ביניהם. כך למשל, אם שדה תעופה גורם רעש הנשמע בבניין מגורים - מהבחינה הכלכלית לא ניתן להבחין האם שדה התעופה הוא המזיק, בכך שהוא גורם רעש לתושבי הבניין, או שהוא הניזוק, בכך שתושבי הבניין, בעצם נוכחותם במקום, הם שיוצרים את הנזק (לעצמם).
קשה להפריז בחשיבות מאמרו זה של קוז. המאמר הוליך אחריו שורה ארוכה מאוד של תאוריות כלכליות ומשפטיות, ולמעשה, בעיני רבים, פרסומו נחשב לנקודת המוצא שממנה נוסדה אסכולת המשפט וכלכלה, שהיא מהבולטות ביותר בתחום חקר המשפט בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21. לשם סיבור האוזן יצוין כי מאמרו של קוז הוא המאמר המצוטט ביותר בספרות המשפטית העולמית, בספרות הכלכלית העולמית, בספרות במדעי החברה, ואולי בכלל.
תאוריות מודרניות בהרבה (כמו תורת הערך) תוקפות את משפט קוז. כיום, עצם נכונותו של משפט קוז, או לפחות הפירושים שניתנו לו ויישומיו במצבים קיצוניים, שנויים במחלוקת.
קוז מוזכר לעיתים קרובות כ"אבי" הרפורמה במדיניות הקצאת תדרי הרדיו, קטע מהספקטרום האלקטרומגנטי שבתחומו ניתן ליצור קרינה אלקטרומגנטית על ידי הזנתה של אנטנה בזרם חילופין, וזאת בהתבסס על מאמרו "The Federal Communications Commission" משנת 1959. במאמרו מותח קוז ביקורת על החכרת התדרים, ומציע זכויות בעלות כשיטה יותר יעילה להקצאת תדרים למשתמשים. בנוסף, עלויות העסקה של גישתו של קוז משפיעות מאוד כיום על התאוריה הארגונית המודרנית, אליה הוכנסו על ידי אוליבר ויליאמסון.
הערות שוליים

↑  The Federal Communications Commission
| זוכי פרס נובל לכלכלה |
| --- | --- | --- |
| 1969–1975 | פריש, טינברגן (1969) • סמואלסון (1970) • קוזנץ (1971) • היקס, ארו (1972) • לאונטיף (1973) • מירדאל, האייק (1974) • קנטורוביץ', קופמאנס (1975) |  |
| 1976–2000 | פרידמן (1976) • אולין, מיד (1977) • סיימון (1978) • שולץ, לואיס (1979) • קליין (1980) • טובין (1981) • סטיגלר (1982) דברה (1983) • סטון (1984) • מודיליאני (1985) • ביוקנן (1986) • סולו (1987) • אלה (1988) • הוולמו (1989) • מרקוביץ, מילר, שארפ (1990) • קוז (1991) • בקר (1992) • פוגל, נורת' (1993) • הרסני, נאש, זלטן (1994) • לוקאס (1995) • מירליס, ויקרי (1996) • מרטון, שולס (1997) • סן (1998) • מנדל (1999) • הקמן, מקפאדן (2000) |  |
| 2001 ואילך | אקרלוף, ספנס, שטיגליץ (2001) • כהנמן, סמית' (2002) • אנגל, גריינג'ר (2003) • קידלנד, פרסקוט (2004) • אומן, שלינג (2005) • פלפס (2006) • הורוביץ, מסקין, מאירסון (2007) • קרוגמן (2008) • אוסטרום, ויליאמסון (2009) • דיאמונד, מורטנסן, פיסרידס (2010) • סימס, סרג'נט (2011) • רות, שפלי (2012) • פאמה, הנסן, שילר (2013) • טירול (2014) • דיטון (2015) • הארט, הולמסטרום (2016) • ת'יילר (2017) • נורדהאוס, רומר (2018) • קרמר, באנרג'י, דופלו (2019) • מילגרום, וילסון (2020) • אימבנס, אנגריסט, קארד (2021) • ברננקי, דיימונד, דיבוויג (2022) • גולדין (2023) • אג'מולו, ג'ונסון, רובינסון (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007421403105171  PLWABN: 9810677410105606  BIBSYS: 13009731  BnF: cb12278813q (data)  CANTIC: a10066652  CiNii: DA02331643  GND: 119069156  ISNI: 0000 0001 0933 518X  LCCN: n80030662  LNB: 000063862  NDL: 00464685  NKC: jn20000601177  NLA: 35029179  NLK: KAC199605293  NTA: 075168693  RERO: 02-A023310576  SELIBR: 181902  SNAC: w69316rc  SUDOC: 031605702  Trove: 459163  ULAN: 500245228  VIAF: 109637822   WorldCat (עם VIAF): 109637822
ביטס אוף גולד

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  2013–הווה (כ־11 שנים)
 ענפי תעשייה:  שירותים פיננסיים, מטבעות וירטואליים
 מוצרים עיקריים:  המרת מטבעות וירטואליים, שירותי נזילות, שירותי תשלומים, המרת מט״ח
 מנכ"ל:  יובל רואש
 אנשי מפתח:  יונתן רואש, יובל רואש, מני רוזנפלד, עופר רותם
 עובדים:  22
  
 http://www.bitsofgold.co.il
 
ביטס אוף גולד בע״מ היא חברה למסחר במטבעות וירטואליים המאוגדת בישראל ופועלת פועלת מכוח רישיון למתן שירות בנכס פיננסי- מורחב (מס׳ 56716) הניתן לה על ידי רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון.
היסטוריה

ביטס אוף גולד נוסדה בינואר 2013. מייסדי החברה נפגשו ביולי 2013 עם עו״ד פול לנדס, יו״ר הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור והוציאו רישיון נותן שירותי מטבע על מנת לסחור בביטקוין באופן מפוקח ולדווח על כך לרשויות. בפברואר 2013 פתחה החברה חשבון עסקי בבנק לאומי אשר באמצעותו היא פועלת עד היום, וביולי 2013 קיבלה רישיון נותן שירותי מטבע מטעם משרד האוצר.
באוקטובר 2013 השיקה ביטס אוף גולד שיתוף פעולה עם חברת GMT, שאיפשר ללקוחות ישראליים לקנות ולמכור ביטקוין באמצעות מזומן בסניפים של צ׳יינג׳ים, ובשנת 2014 השלימה החברה סבב גיוס של כחצי מיליון דולר ממשקיעים פרטיים מהמגזר הפיננסי וקהילת הביטקוין הישראלית. בשנת 2015 הייתה ביטס אוף גולד שותפה לעיצוב שירות הסליקה של חברת סימפלקס (Simplex) המנוהלת על ידי נמרוד להבי. בשנת 2016 הוסיפה את האפשרות לקנות את'ריום באמצעות העברה בנקאית, מזומן וכרטיס אשראי.
בסוף שנת 2017 עמדה ביטס אוף גולד בעומסים כבדים בעקבות עליית שער הביטקוין והאת'ריום, ונאלצה לסגור את המסחר למשך כשבועיים. במהלך 2018 השיקה ביטס אוף גולד שירותים לחברות שמבצעות ICO. בסוף שנת 2018 השיקה ביטס אוף גולד שירות קנייה של ביטקוין ואיתריום בתשלומים חודשיים קבועים באמצעות הוראת קבע, ושירות תשלומים לעסקים באמצעות API.
במהלך חודש מאי 2022, יצרה החברה שיתוף פעולה יחד עם חברת כרטיסי האשראי max בו השיקו יחד את כרטיס maxBack CRYPTO, כרטיס האשראי הראשון בישראל הצובר ביטקוין על הקניות והשימוש החודשי בכרטיס.
בספטמבר 2022 הודיעה רשות שוק ההון ל- Bits of Gold על קבלת רישיון לעסוק במטבעות דיגיטליים (וירטואליים), לראשונה עבור חברה פעילה.
רגולציה

ביטס אוף גולד היא החברה הראשונה בישראל שהוציאה רישיון נותן שירותי מטבע עבור מסחר במטבעות וירטואליים. החברה לוקחת חלק פעיל בקידום הרגולציה בישראל על מנת להסדיר את תחום המטבעות הווירטואליים באמצעות הרגולטורים הפיננסיים השונים, ובכללם רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר; חטיבת הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל; רשות איסור הלבנת הון ומימון טרור; רשות ניירות ערך; רשות המיסים ועוד. ביולי 2018 פורסם כי החברה שיתפה פעולה עם רשות המיסים על מנת להעביר מידע על משקיעי קריפטו בסכומים גבוהים.
בראש מערך הציות של החברה עומדת קצינת הציות לשעבר של בנק ירושלים. לחברה מסמך מדיניות איסור הלבנת הון הכפוף לדין הישראלי, על פיו היא פועלת בסטנדרטים המחמירים ביותר לזיהוי לקוחותיה. החברה מפעילה מערכות אוטומטיות לאימות תעודות מזהות ובדיקה מול רשימות שחורות, וכמו כן, פיתחה באופן עצמאי מערכת דיווחים לרשות לאיסור הלבנת הון המותאמת להנחיות הרשות.
שירותים

ביטס אוף גולד מציעה לקהל הישראלי קנייה ומכירה של ביטקוין ואת'ריום תמורת שקלים, דולרים ואירו באמצעות העברה בנקאית, מזומן וכרטיס אשראי, ומפעילה את כספומט הביטקוין הראשון בישראל בשגרירות הביטקוין בתל אביב. בנוסף, החברה מפעילה חדר מסחר עבור עסקאות OTC בסכומים גבוהים, הכולל שיתופי פעולה עם חברות, משקיעים פרטיים ובתי השקעות, ומפתחת מוצרים פיננסיים לעסקים, כגון מערכות לסליקה וביצוע תשלומים.
המשפט מול בנק לאומי

ביטס אוף גולד הפסידה בשנת 2017 לבנק לאומי לאחר שנקבע בפסק הדין בבית המשפט המחוזי בתל אביב, כי לא ניתן להכריח את בנק לאומי לקבל את כספי החברה שמקורם בפעילות מסחר בביטקוין, לאור העובדה כי בנק ישראל הצביע בהודעתו משנת 2014 על הסכנות הכרוכות במסחר בביטקוין, וכי הוא מתקשה להגיע להכרעה בצעדים שיש לנקוט כדי למנוע סיכון זה, ובמסגרת נסיבות אלו, סירובו של בנק לאומי הוא סירוב סביר.
ביטס אוף גולד הגישה ערעור לבית המשפט העליון במסגרתו העניקה השופטת ענת ברון סעד זמני שפירושו כי עד להכרעה סופית שתתקבל ביחס לתביעה של ביטס אוף גולד נגד בנק לאומי, לא יוכל בנק לאומי להגביל ולחסום באופן גורף פעולות בחשבון הבנק של החברה, אלא רק במקרים נקודתיים. השופטת ברון נימקה החלטתה בכך שהנזקים שעלולים להיגרם לבנק לאומי בהתממשות החששות הם בגדר ספקולציה. ב-3 ביוני 2019 בית המשפט העליון קיבל הסכם פשרה שהוגש על ידי שני הצדדים במסגרתו ביטס אוף גולד תוכל להמשיך לנהל את חשבונה בבנק לאומי לצורכי פעילות מסחר למטבעות וירטואליים.
ראו גם

ביטקוין
מטבע מבוזר
חלפנות כספים
הערות שוליים

↑  "החדשות - טירוף הביטקוין: המתעשרים החדשים | רשת 13". רשת 13. אורכב מ-המקור ב-2018-08-28. נבדק ב-2018-08-28.
↑  רועי קצירי, ‏חוגג הוא לא היחיד שסוגר עסקאות גדולות עם ביטקוין בישראל, באתר גלובס, 20 ביוני 2018
↑  הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, הרשות לאיסור הלבנת הון תקיים "שולחן עגול" עם חברות בתחום המטבעות הווירטואליים (Virtual Currency), באתר משרד המשפטים, ‏29.4.2018
↑  עמרי מילמן, בלעדי לכלכליסט רשות המסים תקבל מידע על משקיעי קריפטו כבדים, באתר כלכליסט, 4 ביולי 2018
↑  רועי קצירי, ‏"לשגרירים לא חסרה עבודה": יום בחיי קהילת הביטקוין בישראל, באתר גלובס, 12 בינואר 2018
↑  יניב אביטל, ביטס אוף גולד תאפשר קנייה של ביטקוין ואת’ר בכרטיס אשראי, באתר גיקטיים, ‏30 באפריל 2018
↑  ע"א 6389/17 ביטס אוף גולד בע"מ נ' בנק לאומי לישראל בע"מ, ניתן ב־25 בפברואר 2018
↑  בנק ישראל, הודעה לציבור בדבר סיכונים אפשריים הטמונים במטבעות וירטואליים מבוזרים (דוגמת ביטקוין), ‏19/02/2014
↑  חנן שטיינהרט, ‏האם מלחמת הבנקים בביטקוין צריכה להדאיג אותנו?, באתר גלובס, 14 בפברואר 2018
↑  רעות שפיגלמן, ניצחון לקהילת הקריפטו: העליון אסר על לאומי להגביל שימוש בחשבון בנק, באתר כלכליסט, 26 בפברואר 2018
↑  ע"א 6389/17 ביטס אוף גולד בע"מ נ' בנק לאומי לישראל בע"מ, ניתן ב־3 ביוני 2019
שלגיה: היפה מכולם

| --- | --- |

 מבוסס על:  שלגיה ושבעת הגמדים 
 בימוי:  קרוליין טומפסון 
 הופק בידי:  קרוליין טומפסון 
 תסריט:  קרוליין טומפסון 
 שחקנים ראשיים:  מירנדה ריצ'רדסון (Evil Queen) טיירון לייצו (The Prince) טום אירוין (King) קריסטין קרוק (Snow White) וינסנט שיאבלי מייקל ג'יי אנדרסון ווריק דייוויס קלנסי בראון 
 מוזיקה:  מייקל קונברטינו 
 מדינה:  קנדה, גרמניה, ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  2001 
 משך הקרנה:  93 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט הרפתקאות, סרט אגדות 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שלגיה: היפה מכולם (באנגלית: Snow White: The Fairest of Them All) הוא סרט טלוויזיה המבוסס על המעשייה "שלגיה ושבעת הגמדים". הסרט שודר לראשונה באירופה ולאחר מכן שודר בארצות הברית כחלק מהתוכנית "עולמו המופלא של דיסני".
עלילה

ג'ון וג'וזפין רוצים מאוד להביא ילד לעולם, וכשנולדת להם תינוקת עם עור לבן כשלג, שפתיים אדומות כדם ושיער שחור כהובנה, הם קוראים לה שלגיה. במהלך הלידה ג'וזפין הולכת לעולמה, ומשאירה את ג'ון לבד עם התינוקת. ג'ון נאבק במציאת מזון לבתו בחורף עד שבסופו של דבר הוא מתמוטט ומזיל דמעה מעל אגם קפוא, מה שגורם להיווצרותו של ייצור בשם "ירוק העיניים" (Green-Eyed One). כאות תודה על כך ששחרר אותו, מעניק הייצור לג'ון משאלות שיגשים עבורו. ג'ון מבקש מהייצור חלב עבור בתו, והוא ממלא אחר מבוקשו. אחרי כן הוא מבקש ממנו להחזיר את אשתו לחיים, אך ירוק העיניים אינו יכול להגשים משאלה זו. למרות זאת, הוא אומר שהוא יכול להביא לג'ון מלכה, ולפתע מוצא ג'ון את עצמו מלך בממלכה משלו.
מכיוון ש"ירוק העיניים" מחויב למלא אחר משאלותיו של ג'ון הוא מבקר את אחותו אלספת, הוא הופך אותה לאישה צעירה ויפה כל מנת שתוכל להתחתן עם ג'ון ולהפוך למלכה שלו ולאמא החורגת של שלגיה. הוא גם מספק לה ראי קסום המאפשר לה לראות דברים נסתרים ונותן לה את האפשרות לרמות את ג'ון. והיא יוצרת מערכת יחסים עמו ועם שלגיה. כדי להיות בטוחה שהיא היפה מכולן היא שואלת את מראות הקסמים שבחדרה אם היא אכן האשה היפה מכולן והמראות עונות לה שהיא אכן היפה מכולן  וכך בכל יום היא שואלת אותן את אותה השאלה.
יום אחד הנסיך אלפרד מגיע אל הממלכה ומתאהב בשלגיה. אלספת כמו בכל יום פונה אל המראות שלה כדי להיות שוב בטוחה שהיא היפה מכולן אבל היא מתמלאת זעם על כך שדמותה של שלגיה מופיעה בחדר המראות שלה, מה שאומר ששלגיה היא היפה מכולן בממלכה. מרוב קנאה היא מזמינה את הצייד הקטור לקחת את שלגיה ליער ולהרוג אותה ולחזור עם ליבה של שלגיה, והיא גם הופכת את אלפרד לדב. הקטור אינו מסוגל להרוג את שלגיה והוא מביא לאלספת לב של חזיר בר במקום. כשהיא מגלה את האמת אלספת הורגת את הקטור, כולאת את ג'ון בחדר המראות שלה וחונקת את שלגיה עם סרט מכושף.
שלגיה ניצלת על ידי שבעה גמדים, אשר כל אחד מהם נקרא על שם אחד מימות השבוע. הגמדים מזמינים את שלגיה להישאר בביתם. כשנודע לאלספת ששלגיה עדיין בחיים היא מכינה תפוח מורעל והופכת את עצמה לדמותה של אמה המנוחה של שלגיה ג'וזפין, אלספת המחופשת לג'וזפין מוצאת את שלגיה ומשכנעת אותה לאכול מן התפוח אשר נראה כי הוא גרם להרג שלגיה.
עם סיום משימתה אלספת משתמשת במראת היד המכושפת שלה על מנת לחזור אל דמותה המלכה אך במקום זאת היא חוזרת לצורתה המקורית לפני שהפכה למלכה והיא נראית אף יותר מכוערת ומתועבת מכפי שהייתה מלכתחילה, ירוק העיניים מגלה לה כי המעשה הרע שעשתה עלה לה ביופיה. הגמדים שמים את שלגיה בארון קבורה מקרח, כשהיא מקבלת נשיקת אהבה אמיתית מהנסיך אלפרד (כשהוא נמצא בדמות דב) היא מתעוררת לחיים, הכישוף מתבטל והוא חוזר לצורתו המקורית, המראות של אלספת מתנפצות וג'ון משתחרר, גם הכישוף שאלסבת הטילה על גמדי הגינה שלה מתבטל והם מתנפלים עליה כנקמה והורגים אותה. שלגיה והנסיך אלפרד חיים באושר ועושר.
אימות מסרים

בתורת האינפורמציה ובקריפטוגרפיה, אִמּוּת מְסָרִים (באנגלית: Message Authentication), שְׁלֵמוּת או כְּלִילוּת מְסָרִים (באנגלית: Message Integrity), מתייחסים למאפיין זיהוי מקור המסרים העוברים ברשת והגנה מפני שינויים זדוניים של תוכנם במהלך העברתם, באופן שהמקבל יכול להבחין בהם לדחותם על הסף ולהחזיר התראה מתאימה לשולח.
הצפנה לבדה אינה מספקת אימות והבטחת שלמות כלל. בעוד שההצפנה יכולה להבטיח את סודיות המידע היא אינה בהכרח מעידה על שלמותו ועל שייכותו לגורם כלשהו. לפעמים לא פחות חשוב ואולי אף יותר חשוב, להבטיח את שלמות המידע ולאמת את מקורו מאשר להגן על סודיותו, הדוגמה הטובה ביותר היא עדכוני תוכנה שעלולים להכיל וירוסים רוגלות ונוזקות אחרות. למרות שהבטחת שלמות ואימות הם מושגים מעט שונים, בהקשר של אימות מסרים הם משולבים יחד כי כמעט תמיד הבטחת שלמות משליכה בהכרח על זיהוי ואימות מקור המסמך או המסר. אפשר להשיג הבטחת שלמות ואימות באמצעות שתי שיטות עיקריות: בשיטה הסימטרית באמצעות קוד אימות מסרים או בשיטה האסימטרית באמצעות חתימה דיגיטלית בשילוב עם פונקציית גיבוב.
יש להבחין בין שני מצבים: מצב בו המידע אינו אמור להיות סודי אך המקבל בכל זאת מעוניין להבטיח את שלמותו ואת זהות השולח. ומצב הצפנה עם אימות, המשלב גם סודיות וגם הבטחת שלמות ואימות המסרים המוצפנים. האחרון נקרא הצפנה מאומתת. לעיתים קרובות המידע העובר ברשת מכיל את שניהם יחד. חלק גלוי המיועד לטיפול על ידי מנהל הרשת כחלק מפרוטוקול התקשורת וחלק מוסתר המכיל את המידע עצמו. מקרה זה נופל בקטגוריה הצפנה מאומתת עם מידע נלווה והיא פופולרית ברשתות תקשורת מודרניות. הרעיון הוא שבמקרה כזה יש להבטיח את שלמות המידע הנילווה הגלוי באופן כזה ששינוי זדוני שלו לא יסכן את סודיות המידע המוסתר.
הצפנה לעומת אימות

המטרה של אימות והבטחת שלמות שונה לחלוטין מהצפנה ולעיתים קל להתבלבל בין השתיים. באופן כללי הצפנה מעצם ההגדרה אינה מספקת הבטחת שלמות ואין להשתמש בה למטרה זו. אלא יש צורך להשתמש בטכניקות ייעודיות לטיפול בהבטחת שלמות. הסיבה לבלבול נובעת מהטענה לכאורה שאם ההצפנה מסתירה את המידע לחלוטין, היריב לא יצליח לשנות את המידע המוצפן למשהו אחר שממנו יתקבל מידע בעל משמעות כלשהי לאחר הפענוח בצד המקבל ולכן אין לחשוש משינוי זדוני כי רוב הסיכויים שמה שיתקבל בצד השני יהיה ג'יבריש. הטענה הזו שגויה כיוון שבהרבה מערכות הצפנה, אפשר להראות כמה קל לבצע שינויים זדוניים מבלי ששני הצדדים יבחינו בכך. למשל בכל צופן זרם או צופן בלוקים הפועל במצב הפעלה המדמה צופן זרם כמו OFB, הטקסט המוצפן הוא  c=G(k)\oplus m כאשר  G הוא מחולל פסאודו אקראי או צופן בלוקים. במקרה כזה הטקסט המוצפן פגיע מאוד למניפולציות ברמה של סיביות. אם הופכים (bit flip) סיבית אחת של הטקסט המוצפן, השינוי ישפיע רק על הסיבית המקבילה בטקסט המקורי וכל היתר ייוותרו ללא שינוי. עובדה זו מאפשרת מצב מסוכן שבו המתקיף יכול לבצע שינוי בטקסט המקורי מבלי לפענח את הטקסט המוצפן. אם חלק ספציפי של מידע מוצפן מכיל ערך נומרי כמו סכום בשקלים, ההשפעה של הפיכת סיביות במיקום זה יכולה היות הרסנית. שקל אחד יכול להפוך למיליון שקל בשינוי של סיבית אחת בלבד ולמקבל אין אפשרות לאמת שאכן בוצע שינוי והסכום המקורי היה אחר.
גם הצפנה באמצעות צופן בלוקים בשיטת CBC או ECB אינה משפרת את המצב. למרות ששינוי של סיבית אחת אמור לייצר בלוק אחר לחלוטין אם הצופן הוא פרמוטציה פסאודו-אקראית, בכל אופן, במצב ECB שהוא הצפנה ישירה של המידע בשיטת "ספר-צופן" מעבר לעובדה שהיא אינה בטוחה לשימוש כשלעצמה ברוב המקרים, אפשר לשנות בה את סדר הבלוקים ללא שתהיה יכולת מצד המקבל לאתר זאת. יתרה מזו כל שינוי בסיבית אחת יגרום לשינוי רק בבלוק בו הסיבית נמצאת, יתר הבלוקים ייוותרו ללא שינוי, עובדה זו פותחת פתח להתקפות מסוכנות על הטקסט המוצפן. במקרה של מצב ההפעלה CBC, אפשר לבצע מניפולציות של וקטור האתחול וההשפעה תהיה רק על הבלוק הראשון בסיביות שנמצאות במיקומים בהם בוצע השינוי בדיוק כמו בצופן זרם, יתר הבלוקים נותרים ללא שינוי. יתרה מזו בשיטה זו כל בלוק טקסט קריא מחובר ב-XOR עם בלוק הטקסט המוצפן הקודם לפני שהוא עובר הצפנה, עובדה זו מאפשרת התקפת מניפולציה של סיביות, אם המתקיף מסוגל לראות את כל תוצאות הביניים של ההצפנה הוא יכול לבצע שינויים נקודתיים מבלי שיחושו בהם. התקפה כזו הצליחה בעבר נגד פרוטוקול SSL. העובדה שאפשר לשנות את הבלוק הראשון לפעמים קריטית יותר כי הבלוקים הראשונים מכילים בדרך כלל מידע כללי לגבי המסר המוצפן. שוב, למקבל אין שום דרך לדעת אם אכן בוצע שינוי זדוני במהלך ההעברה, כי הטקסט הגלוי שמתקבל לאחר פענוח עלול להראות תקין על פניו. המידע המוצפן לא חייב להיות טקסט בעל משמעות בשפה כלשהי. המידע יכול להיות גם מחרוזת בינארית המייצגת קוד תוכנה, מסד נתונים דחוס או מפת סיביות. לכן בעיקרון כל שינוי בטקסט המוצפן עלול להראות כמידע לגיטימי. גם אם למתקיף אין מושג מה הוצפן, עדיין ביכולתו לגרום נזק רב מבלי שהצדדים יבחינו בכך או שהם יבחינו בכך מאוחר מדי.
קוד אימות מסרים

המטרה של קוד אימות מסרים היא למנוע מהיריב מלשנות מסרים העוברים ברשת מבלי שהמשתמשים ישימו לב. הכוונה היא שלמרות שאי אפשר למנוע מיריב זדוני לחבל במידע בפועל בזמן העברתו, אך אפשר לתת ערובה ששינוי כזה אם קרה, יתגלה מייד ולכן השולח והמקבל יפעלו בהתאם לפרוטוקול המגדיר כיצד לפעול במקרה כזה. המקבל ימחק מיד את המסר השגוי ויעביר לשולח הודעה המכילה רק אזהרה כללית כי המסר לא היה תקין, מבלי לפרט בדיוק באיזו דרך, השולח ינסה שוב לשלוח את המסר המוצפן עם תג אימות חדש (כדי למנוע מהמתקיף מללמוד האם המסר החדש זהה לקודם וכן כדי למנוע התקפת שידור חוזר המתוארת להלן) עד שהמסר יתקבל בצד השני בצורה תקינה. בדרך זו אם קיים אדם באמצע המנסה להתקיף את המערכת על ידי החדרת שיבושים במידע ומנסה לבחון את התנהגות הצדדים, לא ילמד מחילופי המסרים שלהם פרט מידע מועיל כלשהו. כמו בהצפנה סימטרית, קוד אימות מסרים מחייב שהמשתמשים ישתפו ביניהם מפתח סודי מראש. עם המפתח הסודי  k והמסר  m אותו הוא מעוניין לשלוח, השולח מייצר תג אימות  t אותו הוא מצרף למסר ושולח את שניהם למקבל. התג מחושב באמצעות אלגוריתם אימות מסרים הנקרא MAC (קיצור של Message authentication code). בניסוח רשמי השולח מחשב את:
ושולח את  (m,t) למקבל והמקבל בתורו מוודא את שלמות המסר  m על ידי חישוב פונקציית האימות:
כאשר  b הוא סיבית אחת המייצגת את תקינות המסר. אם  b=1 המשמעות היא שהמסר "תקין" ואילו אם  b=0 המשמעות היא שהמסר "לא תקין" כי בוצע בו שינוי (ייתכן זדוני) במהלך ההעברה. פונקציית האימות מבטיחה מעצם ההגדרה שהיריב המצותת לרשת לא יכול באמצעות המידע שהשיג לזייף מסר ותג אימות כך שבצד המקבל  b יהיה שווה 1.
חתימה דיגיטלית

חתימה דיגיטלית המסתמכת על הצפנה אסימטרית כמו DSA יכולה לשמש בשילוב עם פונקציית גיבוב קריפטוגרפית להבטיח שלמות ואימות מסרים. הרעיון הוא פשוט, תחילה מייצרים מהמסר ערך גיבוב באמצעות פונקציית הגיבוב, על ערך הגיבוב השולח חותם באמצעות מפתח החתימה הפרטי שלו. הסיבה לשימוש בפונקציית גיבוב היא לאפשר חתימה על מסרים ארוכים מאוד שהחתימה לא יכולה לקבל. את החתימה הדיגיטלית יחד עם ערך הגיבוב הוא מצרף למסר ושולחם ליעדם. בצד המקבל, תחילה המקבל מייצר ערך גיבוב חדש מהמסר באמצעות אותה פונקציית גיבוב שבה השתמש השולח ומשווה את התוצאות מול מה שקיבל. אם בדיקה זו הצליחה בודק שהחתימה על ערך הגיבוב אותנטית באמצעות מפתח האימות הציבורי של השולח. הבדיקה הראשונה מבטיחה שלא נעשה שינוי במסר כי פונקציית הגיבוב מבטיחה שכל שינוי כזה יתגלה מייד כאשר ערך הגיבוב שיתקבל יהיה שונה לגמרי ואילו הבדיקה השנייה מבטיחה שלא נעשה שינוי גם בתג האימות עצמו. חתימה דיגיטלית מבטיחה מעצם הגדרתה, לא רק שלא נעשה שינוי כלשהו אלא היא גם מאפשרת לזהות את החותם.