stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הכנסת סנדיס רואו
היסטוריה

הבניין בו שוכן בית הכנסת נבנה בשנת 1766 על ידי פליטים הוגנוטים מצרפת, שברחו מרדיפותיו של לואי הארבע עשרה. מטרת הבניין הייתה לשמש ככנסייה קהילתית, שנקראה בשם L'Eglise de l'Artillerie (כנסיית הארטילריה) ע"ש רחוב Artillery אשר נמצא בבישופסגייט הסמוך
אותו רחוב לקח את שמו מהעובדה שבימי הנרי השמיני הארטילריה ביצעה אימונים במקום.
עם שינויים דמוגרפים שהתרחשו במקום במהלך המאה ה-19, הכנסייה החליפה ידיים בין קהילות וזרמים נוצרים שונים: היונברסליסטים הבפטיסים (Universalist Baptists), האוניטריאניסטים הבפטיסטים, והסקוטים הבפטיסטים - כולם החזיקו בכנסייה במהלך מאה זו. ואפילו לתקופה מסוימת האתר הוחזק בידי Salem Chapel מהזרם הפרסביטריאני.
ב-1867 הבניין נרכש על ידי אגודה יהודית בשם "חברת מנחם אבלים חסד ואמת", שהוקמה ב-1853 על ידי מהגרים יהודים כקרן עזרה הדדית, וביטוח להוצאות קבורה אך התפתחה לבית כנסת. חברי האגודה היו ממוצא אשכנזי-הולנדי בעיקר ועסקו במלאכות צווארון כחול כגון מגלגלי סיגרים, מלטשי יהלומים וסוחרי ירקות ופירות.
שיפוצו של הבניין זכה להתנגדות מהקהילות היהודיות של לונדון, שהאמינו כי מהגרים צריכים להצטרף לאחת הקהילות הקיימות (ואפילו לאחר השקתו, הרב הראשי של לונדון - ר' נתן מרקוס אדלר - סירב להנחות את טקסי החנוכה). אולם היהודים המהגרים, שהעדיפו ליצור קהילה משלהם, ולא להסתפק במקומות הזולים השמורים לעניים בבתי הכנסת המבוססים של לונדון, ארגנו מגבית לרכישה ושיפוץ בית הכנסת, והצליחו לפתוח את בית הכנסת כשהם מגייסים פני לשבוע מכל אחת ממשפחות הקהילה. סך עלות השיפוצים הגיעה לכדי 1,000 ליש"ט. הקבלן המבצע נטל משכנתא על מרבית הסכום, אשר שולמה בקצב של 70 ליש"ט כל שנה מכספי המגבית.
ולמרות הקשיים, עד שנת 1881, סנדיס רואו הפכה לקהילה הגדולה ביותר במזרח לונדון, עם 460 בתי אב השייכים לה, כשהיא עוברת את קהילת בית הכנסת בוויס מרקס לאור התפצלותו (בשל מעבר של רבים מיהודי הקהילה צפונה) לסניף בבייסווטר ואחר כך במיידה ווייל שבצפון לונדון.
במאי 2009, ארגון English Heritage ("מורשת אנגלית") העניק מענק של 254 אלף ליש"ט לשיפוץ ורסטורציה של הגג ההוגנוטי הייחודי של בית הכנסת. שיפוץ זה הסתיים בנובמבר 2010.
כיום (2015) סנדיס רואו ממשיך לתפקד כבית הכנסת האשכנזי האחרון במזרח לונדון עם תפילות מנחה יומיות וכן תפילת שבת בבוקר. כמו כן במקום נערכות תפילות בחגים וכן האתר מפעיל סיורים במקום.
ב-10 במאי 1941, כחלק מהבליץ הנאצי על לונדון, הופצץ ונחרב בית הכנסת האשכנזי הראשון the Great Synagogue of London ("בית הכנסת הגדול של לונדון"), ובכך היה סנדיס רואו לבית הכנסת האשכנזי העתיק ביותר ששרד בעיר.
ארכיטקטורה

לצורך חידוש הכנסייה והפיכתה לבית כנסת, שכרה הקהילה את שירותי האדריכל נתן ס. ג'וזף.
צורתו של הבניין מלבנית, 48 על 36 מטר. עזרת הנשים נמצאת לאורך הקירות הצפון-מערביים. הכניסה הישנה למבנה הייתה בצד הדרום-מזרחי, אולם האדריכל ג'וזף חסם אותה ופתח כניסה חדשה בקיר הצפון-מערבי. בפינה הדרום-מזרחית עומד כיום ארון הקודש כך שהתפילה נעשית לכיוונה של ירושלים.
סגנונו של בית הכנסת נעשה בצלמו של בית הכנסת הגדול שב-Duke's Place. כמוהו לבית הכנסת תקרה עם קשתות, כרכוב (קרניז), חלונות מוארים וארון קודש בסגנון נאו-קלאסי בתוך אפסיס. ספסלי בית הכנסת עשויים מעץ אורן וארון הקודש ממהגוני (תולענה). פנים בית הכנסת כמעט ולא שונה מאז המאה ה-19.
קולנוע

בית הכנסת הופיע בסרט קצר משנת 2006 בשם The Tenth Man ("האיש העשירי") בבימויו של סאם לייפר ובהשתתפות סטיבן ברקוף וג'ון ברג'ס.
הערות שוליים

1 2  Jack Gilbert (12 May 2009). "Sandys Row Synagogue "little known architectural gem" receives historic English Heritage award". Sandys Row Synagogue. Retrieved 30 March 2011.
↑  LONDON Listed Synagogues and other Jewish Sites at Jewish Heritage UK
↑  Reginald Lane Poole, A History of the Huguenots of the Dispersion at the Recall of the Edica of Nantes, Macmillan and Co., 1880, p. 196.
↑  .London, Rob Humphreys, Judith Bamber, Rough Guides, 2003 pp. 234–235
1 2 3 4  Kadish, Sharman (2006). Jewish Heritage in England: An Architectural Guide. English Heritage. pp. 10–11
↑  Geoffrey Alderman, Modern British Jewry, Oxford University Press, 1998, p. 85
↑  "Works in Hand", The Architect and Contract Reporter: A Weekly Illustrated Journal of Art, Civil Engineering and Building, 1870, v. 4, p. 320.
1 2  The Jewish heritage in British history: Englishness and Jewishness, Antony Robin and Jeremy Kushner, Routledge, 1992, pp. 182–183
1 2  £7 Million to help repair England's historic places of worship
↑  visitjewishlondon.com accessed 15 May 2015
↑  http://www.imdb.com/title/tt0874252/
↑  http://www.youtube.com/watch?v=57p4C1pkin0&feature=youtu.be&a
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 124873071   WorldCat (עם VIAF): 124873071 
פנים בית הכנסת
מקדה

מַקֵּדָה הייתה עיר כנענית ולאחר מכן ישראלית בשפלת יהודה בתקופת המקרא. היא נזכרת במקרא ובכתובות עבריות מן התקופה. כל מופעיה במקרא בספר יהושע.
שמה נזכר בסיפור מלחמת יהושע בברית הדרומית של ערי הממלכה הכנעניות, בתיאור המרדף אחר צבאות הברית הנסים, בתיאור חיסול מלכי הברית שהסתתרו במערה שנמצאה במקדה. היא נזכרה לראשונה בתיאור מסע הכיבוש שבא לאחר מכן. וגם ברשימה המסכמת של כיבושי יהושע. לאחר מכן, מופיעה מקדה ברשימת ערי נחלת שבט יהודה.
שמה נזכר גם בשתי כתובות עבריות מתקופת המקרא במסמך מנהלי-כלכלי שנרשם על אוסטרקון שנקנה בשוק, אך נמצא ככל הנראה בחורבת אלכום. ואדם בשם "מכי בן הצליהו ממקדה" נזכר באוסטרקון - חרס אחיקם מסוף תקופת בית ראשון, שנמצא בחורבת עוזה.
שמה מופיע בצורה "מנקדה" באוסטרקונים אדומיים מתקופת המלך הפרסי ארתחששתא השני.
אוסביוס מקיסריה (המאה ה-4) זיהה את מקדה "ח' מילין מבית גוברין מזרחה". גם פרוקופיוס (המאה ה-6) מציין את המיקום הזה. אולם אוסביוס אינו מסכים עם המידע המקראי בנוגע למיקום. נראה כי הוא ממקם את מקדה מדרום-מזרח, בחורבת בית מקדום. יש הסבורים שיש לקרוא בטקסט "מצפון". תל א-צאפי נמצא מצפון-מערב במרחק זה, וייתכן שהוא מקדה העתיקה.
מכל הידיעות הללו עולה כי יש לזהות את מקדה כישוב בשפלת יהודה. לפי התיאורים הצבאיים במקרא היא צריכה להיות דרומית לעזקה וצפונית ללכיש. בתחום זה היא צריכה להיות קרובה יותר ללכיש, שכן ברשימת ערי נחלת יהודה היא מופיעה בקבוצה אחת עמה.
במאה ה-20 הוצע לזהות אותה באתרים שונים באזור:
חורבת בית מקדום
חורבת אל-ח'יישום
חורבת אלכום
תל בורנה
תל גודד
השם מקדה גזור כנראה מן השורש נק"ד הקשור ברעייה ופירושו קרוב כנראה ל'מקום מרעה'.
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק י', פסוק כ"ט
↑  ספר יהושע, פרק י"ב, פסוק ט"ז
↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק מ"א
↑  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, עמ' 170
↑  אחיטוב, הכתב והמכתב, עמ' 154
↑  בצלאל פורטן ועדה ירדני, תיארוך האוסטרקאות האדומיים על-ידי הקבצה, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, ספר אפרים שטרן (ה'תשס"ט, החלק באנגלית עמודים 144-183.
↑  אוסביוס, אונומסטיקון, האות מ', ספר יהושע (62).
↑  Eusebius of Caesarea, Onomasticon, n. 668
↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים ל"ז–מ"א
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנגולו קאנטה

אנגולו קאנטה (בצרפתית: N'Golo Kanté; נולד ב-29 במרץ 1991) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר באל-איתיחאד מליגת העל הסעודית ובנבחרת צרפת.
ביוגרפיה > קריירת מועדונים

קאנטה נולד ברובע העשירי של פריז, אחד מתשעה ילדים להורים שהיגרו לצרפת ממאלי. בגיל עשר החל לשחק במועדון הנוער בסירן, ושיחק שם במשך תשע שנים. ביולי 2010 עבר לקבוצת בולון שבבולון-סור-מר, במאי 2012 רשם את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגה השנייה בצרפת, עונה לאחר מכן שיחק עם בולון בליגה השלישית וכבש שלושה שערים ב-37 משחקים. ביולי 2013 עבר לקן מליגת המשנה, בעונתו הראשונה בקבוצה שותף ב-38 משחקים, כבש פעמיים וסייע לקן להעפיל לליגת העל. בעונת 2014/2015 שיחק ב-37 משחקי ליגה וכבש פעמיים.
באוגוסט 2015 רכשה לסטר סיטי מהפרמייר ליג באנגליה את כרטיס השחקן שלו תמורת שמונה מיליון אירו וקאנטה חתם בקבוצה לארבע עונות. בעונת 2015/2016 נבחר לנבחרת העונה בפרמייר ליג וסייע ללסטר לזכות באליפות הראשונה בתולדותיה.
ביולי 2016 עבר קאנטה לצ'לסי תמורת 32 מיליון ליש"ט וחתם בקבוצה על חוזה לחמש שנים. בעונתו הראשונה בקבוצה נבחר לנבחרת העונה ולכדורגלן השנה בליגה האנגלית.
ב-12 במאי 2017 זכה עם קבוצתו, צ'לסי, באליפות הליגה, לאחר ניצחון קבוצתו על וסט ברומיץ' 0–1.
בעקבות אליפות זו, הפך קאנטה לשחקן הראשון בפרמייר ליג, שזוכה בשתי אליפויות רצופות בשתי קבוצות שונות (לסטר סיטי וצ'לסי).
ב-29 במאי 2019 זכה עם צ'לסי בליגה האירופית. שנתיים בדיוק לאחר מכן, ב-29 במאי 2021 זכה עם צ'לסי בליגת האלופות ונבחר לאיש המשחק. בתחילת עונת 2022/2023, לאחר ששותף בשני משחקים בלבד, נפצע קאנטה בשריר הירך האחורי, נותח והושבת למשך תקופה ארוכה.
ב-18 ביוני 2023 חתם לארבע שנים באל-איתיחאד מליגת העל הסעודית.
ביוגרפיה > נבחרת

ב-2016 זומן לנבחרת צרפת, הוא רשם את הופעת הבכורה שלו ב-25 במרץ כשנכנס כמחליף בתחילת המחצית השנייה במשחק ידידות מול נבחרת הולנד. ב-29 במרץ כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון על נבחרת רוסיה 2–4. בקיץ נכלל בסגל הנבחרת ליורו 2016, טורניר בו זכתה במקום שני אחרי שהפסידה בגמר 0–1 לפורטוגל.
ביולי 2018 זכה יחד עם נבחרת צרפת במונדיאל שנערך ברוסיה.
נכלל בסגל נבחרת צרפת לטורניר יורו 2024.
סטטיסטיקה

מעודכן ל-19 באוקטובר 2024
| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | גביע הליגה> הופעות | גביע הליגה> שערים | יבשתי> הופעות | יבשתי> שערים | אחר1> הופעות | אחר1> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בולון | 2011/2012 | ליגת המשנה הצרפתית | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | — | 1 | 0 |
| בולון | 2012/2013 | הליגה הצרפתית השלישית | 37 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | — | — | — | — | 39 | 4 |
| בולון | סך הכול | סך הכול | 38 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | — | — | — | — | 40 | 4 |
| קן | 2013/2014 | ליגת המשנה הצרפתית | 38 | 2 | 4 | 1 | 1 | 0 | — | — | — | — | 43 | 3 |
| קן | 2014/2015 | ליגת העל הצרפתית | 37 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | — | — | — | — | 39 | 3 |
| קן | סך הכול | סך הכול | 75 | 4 | 5 | 2 | 2 | 0 | — | — | — | — | 82 | 6 |
| לסטר סיטי | 2015/2016 | פרמייר ליג | 37 | 1 | 1 | 0 | 2 | 0 | — | — | — | — | 37 | 1 |
| צ'לסי | 2016/2017 | פרמייר ליג | 35 | 1 | 5 | 1 | 1 | 0 | — | — | — | — | 41 | 2 |
| צ'לסי | 2017/2018 | פרמייר ליג | 34 | 1 | 5 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 1 | 0 | 48 | 1 |
| צ'לסי | 2018/2019 | פרמייר ליג | 36 | 3 | 2 | 0 | 5 | 1 | 10 | 0 | 0 | 0 | 53 | 5 |
| צ'לסי | 2019/2020 | פרמייר ליג | 22 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 1 | 0 | 28 | 3 |
| צ'לסי | 2020/2021 | פרמייר ליג | 30 | 0 | 4 | 0 | 1 | 0 | 13 | 0 | — | — | 48 | 0 |
| צ'לסי | 2021/2022 | פרמייר ליג | 26 | 2 | 3 | 0 | 4 | 0 | 6 | 0 | 3 | 0 | 42 | 2 |
| צ'לסי | 2022/2023 | פרמייר ליג | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | — | — | 9 | 0 |
| צ'לסי | סך הכול | סך הכול | 190 | 11 | 20 | 1 | 13 | 1 | 41 | 0 | 5 | 0 | 269 | 13 |
| אל-איתיחאד | 2023/2024 | ליגת העל הסעודית | 30 | 2 | 4 | 1 | — | — | 6 | 0 | 6 | 1 | 46 | 4 |
| אל-איתיחאד | 2024/2025 | ליגת העל הסעודית | 6 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | — | — | — | 6 | 0 |
| אל-איתיחאד | סך הכול | סך הכול | 36 | 2 | 4 | 1 | — | — | 6 | 0 | 6 | 1 | 52 | 4 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 376 | 21 | 32 | 5 | 17 | 1 | 47 | 0 | 11 | 1 | 483 | 28 |
1 כולל מגן הצדקה והסופר קאפ האירופי
תארים

פרמייר ליג: 2015/2016
פרמייר ליג: 2016/2017
הגביע האנגלי : 2017/2018
הליגה האירופית: 2018/2019
ליגת האלופות: 2020/2021
הסופר קאפ האירופי: 2021
גביע העולם למועדונים: 2021
מונדיאל 2018
ליגת האומות של אופ"א
תארים > אישיים

קשר השנה של אופ"א: 2021
שחקן העונה בפרמייר ליג: 2016/2017
קוצן מצוי

| קוצן מצוי |
| --- | --- |
 קוצן מצוי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
משפחה:: עכבריים
תת־משפחה:: קוצניים
סוג:: קוצן
מין:: קוצן מצוי
שם מדעי
 Acomys cahirinus
תחום תפוצה


קוצן מצוי (שם מדעי: Acomys cahirinus) הוא מין מכרסם מדברי השייך לסוג קוצן. משקלו הממוצע הוא 45 גרם.
מאפיינים

הקוצן המצוי ניזון מן המשקעים. הוא קולט את המים דרך בטנו שמאפשרת לו לאגור את המים לאורך זמן.
גבו של הקוצן המצוי מכוסה בזיפים קוצניים שצבעם חום -אפרפר. מין זה מצוי בכל חלקי הארץ וניזון מזרעים, חלזונות, חרקים וכדומה. הוא פעיל בשעות הלילה וחי בנקיקי סלעים ובמחילות. פעילותו של הקוצן המצוי בשעות הלילה גורמת לדחיקה תחרותית של הקוצן הזהוב לפעילות יום: במקומות בהם הוסר הקוצן המצוי, הרחיב הקוצן הזהוב את שעות פעילותו והחל להיות פעיל גם בשעות הלילה.
הקוצן המצוי נמצא כמפיץ זרעים איכותי של הצמח רכפתן המדבר. הקוצן נושא בפיו את אשכול הפירות העסיסיים של הרכפתן הרחק מצמח האם וניזון מהפירות באתרי האכילה המוגנים שלו בין הסלעים. הקוצן תועד כשהוא יורק את הזרעים בשלמותם בזמן אכילת הפרי.
הערות שוליים

↑  קוצן מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Kronfeld-Schor, N; Dayan, T (1999). "The dietary basis for temporal partitioning: food habits of coexisting Acomys species". Oecologia. 121:123–128
↑  Shkolnik, A (1971). "Diurnal activity in a small desert rodent". Int. J. Biometeorol. 15:115–120
↑  Samuni-Blank, M; Izhaki, I; Dearing, MD; Gerchman, Y; Trabelcy, B; Lotan, A; Karasov, WH; Arad, Z (2012). "Intraspecific directed deterrence by the mustard oil bomb in a desert plant". Current Biology. 22:1–3
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
  
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית הכנסת שבזי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 על שם:  רבי שלום שבזי
 כתובת:  תרמ"ב 6, ירושלים
 מיקום:  ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 נוסח תפילה:  נוסח בלדי
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ה'תרנ"ד (1894)
 תאריך פתיחה רשמי:  1894 
 
 קואורדינטות:  31°47′16″N 35°13′17″E﻿ / ﻿31.7879°N 35.22146°E﻿ / 31.7879; 35.22146
  (למפת ירושלים מוגדלת) בית הכנסת שבזי(למפת ירושלים רגילה) בית הכנסת שבזי
 
בית הכנסת שבזי הוא בית כנסת בשכונת נחלת צבי בירושלים, שהוקם בשנת ה'תרמ"ח (1888) על ידי יהודי תימן שיצאו מהעיר העתיקה.
היסטוריה

יהודי תימן שעלו בעליית אעלה בתמר בשנת ה'תרמ"ב (1882), כ-30 משפחות עזבו בשנת ה'תרמ"ח (1888) את העיר העתיקה והקימו בסמיכות לשכונת מאה שערים את שכונת נחלת צבי. ייסוד השכונה נעשה בעזרת הלוואה כספית של הברון הירש, בהשתדלות נסים בכר. בשנת ה'תרמ"ט (1889) קנה הברון את אדמות השכונה, ומכספי ההלוואה נשאר סכום מספיק לבניית 17 בתים בלבד.
בעת ייסוד השכונה בשנת ה'תרנ"ד (1894) הוקם גם בית הכנסת שנקרא על שם רבי שלום שבזי. בית הכנסת הוקם במרתף אחד הבתים. המתפללים הראשונים בו היו נוהגים לשבת על מזרנים מסביב לקירות, ולחלוץ את נעליהם לפני הכניסה, כמו המנהג בתימן ומנהג ארץ ישראל הקדמון.
על בית הכנסת כתב יצחק שפירא:
מה נעים בית הכנסת, חצי המרתף הזה על שטיחיו הפשוטים והנקיים, ומה חביבים הם מתפלליו "חלוצי הנעל" (כי חולצים הם את נעליהם בכניסה לפי מנהגם). יהודים יקרים ואביונים אבל שמחים בחלקם. זרה להם העקמומיות הנפשית. ליבם טוב ופיהם אינו דובר שקרים, ואין להם בעולמם אלה בית הכנסת ודירתם הדלה
כיום שוכנת במבנה בית הכנסת ישיבה לחוזרים בתשובה וכולל אברכים של מוסדות "מתימן יבוא".
גלריה

חזית בית הכנסת
פינת בית הכנסת
צד בית הכנסת
ראו גם

בית הכנסת נווה שלום
בית הכנסת אהל שלמה
בית הכנסת הגורל
הערות שוליים

1 2  אדריכל דניאל אבוחצירא, תיק תיעוד מתחמי – נחלת צבי, פרויקט שימור ירושלים (18/04/2012)
↑  פרופ' יהודה ניני, תימן וציון – הרקע המדיני החברתי והרוחני לעליות הראשונות מתימן, פרק תשיעי: עולי תימן בארץ ישראל בשנים תרמ"ב–תרע"ד (1882–1914), עמודים 260–262
↑  שמעון גרידי, נספחות: נחלת צבי, בתוך: הוועד הכללי לקהילת התימנים בירושלים: קורות ומעשים, תשל"ג–תשל"ה, עמודים 260–261
1 2  ראה הרב יוסף קאפח, הליכות תימן, מהדורה שנייה, עמוד 98
↑  יצחק שפירא, ירושלים מחוץ לחומה: תולדה והווי, הוצאת הספרים הארץ ישראלית, ירושלים ה'תש"ח (1948)
↑  אתר מתימן יבוא, אודות הישיבה
ימי התום (שיר של ריטה)

ימי התום הוא הסינגל החמישי מתוך האלבום "ימי התום" של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור ביוני 1988. השיר נכתב על ידי צרויה להב, הולחן ועובד על ידי רמי קלינשטיין.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1988)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1988)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 12 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים נוספים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים נוספים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלי צה"ל (2005) מצעד שירי רמי קלינשטיין | 11 |  |
המופע המשותף

גרסת סיבוב ההופעות "ריטה רמי – המופע המשותף" יצאה לאור במאי 2001 כסינגל ראשון מתוך אלבום המופע המשותף של ריטה ורמי קלינשטיין. על עיבוד גרסה זו היה אחראי גם קלינשטיין.
המופע המשותף > רשימת השמעה

| ימי התום> מס' | ימי התום> שם | ימי התום> מילים | ימי התום> לחן | ימי התום> עיבוד | ימי התום> משך | ימי התום>  | ימי התום>  | ימי התום>  | ימי התום>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ימי התום  | צרויה להב | רמי קלינשטיין | רמי קלינשטיין | 4:33 |  |  |  |  |
המופע המשותף > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 12 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 23 |  |
בית המעצר הדרים

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  בית סוהר 
 מדינה:  ישראל 
 
 קואורדינטות:  32°14′29″N 34°53′04″E﻿ / ﻿32.241361111111°N 34.884416666667°E﻿ / 32.241361111111; 34.884416666667
  (למפת נתניה מוגדלת) בית המעצר הדרים(למפת נתניה רגילה) בית המעצר הדרים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית המעצר הדרים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית המעצר הדרים
 
he
בית המעצר הדרים הוא בית סוהר בשרון השוכן בסמוך למחלף הדרים בכביש 4.
בית המעצר הוא חלק ממתחם השרון הכולל עוד 3 בתי סוהר: בית הסוהר השרון, בית הסוהר אופק ובית הסוהר רימונים ומאוכלס בכ-500 עצירים ושפוטים.
בית המעצר שוכן בבנין חדיש, ומתוכנן על פי התפיסה המודרנית כי יש לשמור על כבוד האדם של האסירים.
בית המעצר מאוכלס ברובו בעצירים שאינם שפוטים, בעצורי ימים ועצורים עד תום ההליכים, ולכן רמת הביטחון בו היא מרבית.
בבית המעצר ישנם שני אגפים המיועדים לאסירים ביטחוניים, באגפים אלו כלוא מרואן ברגותי, ועד ליולי 2008 היה כלוא בבית המעצר סמיר קונטאר.
ג'פרי אפשטיין

| --- | --- |

אפשטיין בתמונת מעצר, 2006
 לידה:  20 בינואר 1953 ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית 
 התאבד:  10 באוגוסט 2019 (בגיל 66) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Star of David Cemetery 
 מקום מגורים:  ליטל סנט ג'פס, פאלם ביץ', Herbert N. Straus House 
 השכלה:  מכון קורנט למדעים מתמטיים  קופר יוניון  בית ספר תיכון לאפאייט 
 מעסיק:  בר סטרנס, Jeffrey Epstein VI Foundation 
 בן או בת זוג:  גיליין מקסוול 
 חתימה:   
 
ג'פרי אדוארד אפשטיין (באנגלית: Jeffrey Edward Epstein;‏ 20 בינואר 1953 – 10 באוגוסט 2019) היה איש עסקים ומיליונר יהודי-אמריקאי. בשנת 2008 הורשע בעבירות מין. ביולי 2019 נעצר והואשם בסחר בקטינות למטרות מין וכעבור כחודש שם קץ לחייו בתאו בבית מעצר בניו יורק.
ביוגרפיה

אפשטיין נולד וגדל בברוקלין להורים יהודים, פאולין (לבית סטולובסקי) וסימור. הוא למד בקולג' הפרטי קופר יוניון ובמכון קוראנט למדעי המתמטיקה של אוניברסיטת ניו יורק (אנ') אך לא סיים את לימודיו. בשנת 1974 החל ללמד מתמטיקה ופיזיקה בבית הספר דלתון שבמנהטן עד שעזב בשנת 1976.
בשנת 1976 הצטרף לבנק ההשקעות בר סטרנס (אנ'), כעוזר זוטר בתחום המסחר. ארבע שנים לאחר מכן, כאשר היה סוחר אופציות, הפך במפתיע לשותף. בשנת 1981 עזב את הבנק כדי להקים את חברת ניהול הנכסים ג'יי אפשטיין ושות'. עסקי ניהול הנכסים והכספים של אפשטיין היו מיועדים אך ורק למיליארדרים. מאז שנות ה-90, החברה רשומה באיי הבתולה של ארצות הברית ונקראת פייננשל טראסט.
בתחילת שנות ה-90 פגש אפשטיין את גיליין מקסוול, בתו של איל התקשורת הבריטי רוברט מקסוול, ובין השניים נוצר קשר אינטימי, שהפך לקשר עסקי לאורך שנים רבות.
אפשטיין היה מכר ותיק של הנסיך אנדרו ותום בארק (אנ'), והוא השתתף באירועים רבים בהם נכחו אישים ידועים, בהם ביל קלינטון, ג'ורג' סטפנופולוס, דונלד טראמפ, קייטי קוריק, וודי אלן והארווי ויינסטין. בין אנשי הקשר שלו נמנים רופרט מרדוק, מייקל בלומברג, ריצ'רד ברנסון, מייקל ג'קסון, אלק בולדווין, משפחת קנדי, משפחת רוקפלר ומשפחת רוטשילד. כמו כן, בין אנשי הקשר שלו נמנים גם ראש ממשלת ישראל לשעבר אהוד ברק, ראש ממשלת בריטניה לשעבר טוני בלייר ויורש העצר הסעודי מוחמד בן סלמאן אאל סעוד. הן קלינטון והן טראמפ טענו כי מעולם לא ביקרו באי של אפשטיין. ב-3 בינואר 2024, התירה השופטת לורטה פרסקה לפרסם את רשימת מקורביו של אפשטיין ביחד עם מסמכים נוספים. הפרסום הוא מתוך תביעת דיבה שהגישה וירג'יניה רוברטס ג'ופרה נגד גיליין מקסוול
ביוגרפיה > קריירה > ניהול הונו של לזלי וקסנר

הלקוח העיקרי של החברה היה המיליארדר היהודי-אמריקאי לזלי וקסנר, שאפשטיין התחיל לנהל את הונו בשנות ה–80. ביולי 1991 העניק וקסנר לאפשטיין הרשאה בלתי מוגבלת לפעול בשמו בכל עניין, לרבות בקרן וקסנר, הרשאה שאותה ניצל אפשטיין לפעולות עסקיות לטובת עצמו. בין היתר רכש אפשטיין נכסים שונים מחברות בשליטת וקסנר ומכר להן אותם בחזרה במחיר כפול. ב-1995 אפשטיין היה חבר דירקטוריון בקרן וקסנר, קרן וקסנר למורשת, ונשיא וקסנר נכסים. הוא הרוויח מיליונים מעמלות ניהול העסקים הפיננסיים של וקסנר. בכתבת פרופיל שפרסמה העיתונאית ויקי וורד ב"ואניטי פייר" ב–2003 צוין כי לשניים מערכת יחסים קרובה ביותר, שאיפשרה לאפשטיין לרכוש מווקסנר את האחוזה במנהטן. שותפים עסקיים מוקדמים של וקסנר טענו בפני "הניו יורק טיימס" כי אפשטיין קטע את קשריהם עם וקסנר. כמו כן הרחיק אפשטיין את אמו של וקסנר מחבר הנאמנים של קרן וקסנר והזרים 21 מיליון דולר מקרן וקסנר לקרן בניהולו הפרטי.
החל מקיץ 1996 החל אפשטיין לתקוף מינית עובדות של וקסנר ודוגמניות שקיוו לעבוד עבור רשת ויקטוריה'ס סיקרט המצויה בבעלותו של וקסנר[דרוש מקור]. לטענת "ניו יורק טיימס," וקסנר הבטיח לטפל בתקיפה מינית נוספת שהתרחשה בשנת 1997, ובה התחזה אפשטיין לבכיר ברשת ויקטוריה'ס סיקרט. בפועל נותקו הקשרים העסקיים הגלויים בין וקסנר לאפשטיין רק עם הרשעתו בפלילים של אפשטיין בשנת 2008.
ביוגרפיה > קריירה > הקלטות וידאו

בפשיטה על אחוזתו של אפשטיין נמצאו מצלמות נסתרות. לפי מספר עדויות, ביתו וגם האי שברשותו רושתו במצלמות. לפי עדות אחת, המצלמות בביתו כוונו לתוך תאי שירותים וחדרי מיטות ונוטרו בידי עובדים במקום. השערה שהועלתה בידי מספר מקורבים לפרשה, היא שהתיעוד הנרחב נועד להוות "פוליסת ביטוח" עבור אפשטיין, על ידי שימוש פוטנציאלי בחומר המצולם למטרות סחיטה של קורבנותיו או שותפיו לפשע. בחזקתו נמצאו תמונות עירום רבות של צעירות, ובכספתו נמצאו תקליטורים ועליהם כיתוב בכתב יד כגון "[שם] הצעיר (ה) + [שם]", "אוסף עירום 1" וכיו״ב.