stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באקארה (משחק)
פונטו בנקו > מיקום המשחק בבית הקזינו

בבתי קזינו בארצות הברית פונטו בלנקו נמצא בדרך כלל באזור התחום בחבל בשולי בית הקזינו, או בחדרים פרטיים המופרדים מאולם המשחקים הראשי. משחק הבאקארה אהוב על מהמרים כבדים, העשויים להמר עשרות ואפילו מאות אלפי דולרים על יד בודדה. הימור מינימלי על יד באקארה הוא בדרך כלל בסכום גבוה יחסית, לעיתים קרובות בין 100 ל-500 דולר. תקרת ההימור במשחק מותאמת בדרך כלל למהמר. בחלק מבתי הקזינו יש גם שולחנות מיני-באקארה, בהם מוצב מחלק קלפים אחד והם מוצבים באולם המשחקים הראשי, בשולחנות אלה סכומי המינימום להימור נמוכים יותר.
כיוון שמשחק הבאקארה מושך בדרך כלל מהמרים עשירים, בית קזינו עשוי להרוויח או להפסיד מיליוני דולר בכל לילה של משחק, דבר העשוי להשפיע ישירות על מאזן הרווח וההפסד של החברה בעלת הקזינו. משכך, בדוחות הרבעוניים של חברות הימורים ציבוריות, הנסחרות בבורסה, ניתן למצוא לעיתים קרובות אזהרות רווח ודיווחים על הפסדים וזכיות משמעותיות במשחקי באקארה.
משחק באקארה, פונטו בנקו, בקנה מידה מלא מתקיים ליד שולחן עגול גדול, בדומה לגרסת השמי (chemin-de-fer). שלושה אנשי צוות קזינו ניצבים ליד השולחן, קרופיה, המנהל את המשחק ושני מחלקים האוספים את ההימורים ומחלקים זכיות. סביב השולחן ניצבים עד 14 מהמרים, אולם המשחק יכול להתנהל אף עם מהמר בודד. ב"נעל" יש בדרך כלל 8 חבילות קלפים אותם מערבבים רק אנשי צוות הקזינו: הקרופייה והמחלקים. את ה"נעל" אוחז אחד המהמרים, אשר מחלק את הקלפים לפי הוראות שהוא מקבל מן הקרופיה ובהתאם לחוקי המשחק. בעת זכיית יד השחקן, הנעל עוברת לידי המהמר שזכה בסכום הגדול ביותר, או בכיוון תנועת השעון סביב השולחן, זאת בהתאם לכללי בית הקזינו. מהמר יכול לסרב לקבל את הנעל, או ניתן לבקש מן הקרופיה לחלק את הקלפים. בשולחנות באקארה קטנים ובהימורים נמוכים יותר, המחלק, עובד הקזינו, הוא היחיד המטפל בקלפים.
פונטו בנקו > סיכויי זכייה ואסטרטגיה בפונטו בנקו

היתרון הניתן לבית הקזינו על פני המהמרים, בהימורים במשחק פונטו בנקו, הוא בין הקטנים בין משחקי הקלפים בקזינו, ובאותה עת אף בין הגדולים בין משחקי הקלפים בקזינו, זאת בהתאם לסוג ההימור. הימור על זכיית יד "שחקן" נותן לבית הקזינו יתרון של 1.24% לאורך זמן ואילו הימור על יד "בנקאי" נותן לקזינו יתרון זעיר של 1.06% על פני המהמר לאורך זמן (אף על פי שמן הזכייה נגבית עמלה של 5%).
לעומת זאת, הימור על תוצאת תיקו, אשר מניבה תשלום על זכייה ביחס של 8 ל-1, נותנת לבית הקזינו יתרון של 14.4% על פני המהמר לאורך זמן. רוב בתי הקזינו בבריטניה משלמים על זכייה בהימור על תיקו ביחס של 9 ל-1, המפחיתה את יתרון בית הקזינו ל-4.85% לאורך זמן.
למרות היתרון הנמוך של בית הקזינו על פני המהמר במשחק הבאקארה בגרסת פונטו בנקו, לא ניתן במשחק זה להטות את היתרון לטובת המהמר בשיטת משחק מסוימת ולמרות קווי הדמיון שבין משחק באקארה לבלאק ג'ק, ספירת קלפים במשחק זה איננה יעילה.
Chemin-de-fer

גרסת Chemin-de-fer (מילולית: "המסילה"), המכונה בקיצור "שמי", של המשחק הופיעה לראשונה במאה ה-19 ושמה נגזר מן העובדה שגרסה זו מאפשרת משחק מהיר יותר מן המשחק המקורי. הכינוי "המסילה" בא כיוון שבתקופת פיתוח הגרסה היה זה אמצעי התחבורה המהיר ביותר. זוהי הגרסה הפופולרית ביותר בצרפת.
בגרסה זו מעורבבות שש חפיסות קלפים. המהמרים יושבים בסדר אקראי ליד שולחן אובלי; הקלפים בהם כבר נעשה שימוש במשחק נצברים באמצע השולחן. המשחק מתחיל מימינו של הקרופיה וממשיך בניגוד לכיוון השעון. בתחילת המשחק הקרופיה ולאחריו המהמרים, מערבבים את קלפי המשחק לפי סדר. לבסוף הקרופיה מערבב את הקלפים בפעם האחרונה והמהמר שלשמאלו "חותך" את החבילה.
מרגע שהמשחק מתחיל, אחד המהמרים מקבל את תפקיד "הבנקאי" והוא זה שמחלק את הקלפים. שאר המהמרים הם "שחקנים". תפקיד הבנקאי עובר בין המהמרים לפי סדר ישיבתם בניגוד לכיוון השעון. בכל משחק הבנקאי מהמר על הסכום שבו הוא רוצה לשחק. לאחריו מכריזים שאר המהמרים אם הם יהמרו כנגד ההימור של הבנקאי על ידי השוואת סכום ההימור. אם איש מן המהמרים אינו מהמר כנגד הבנקאי, אזי המהמרים מכריזים איש איש על הימוריהם. אם סך ההימורים אינו משתווה לגובה ההימור של הבנקאי, יכולים אף צופים במשחק להצטרף ולהמר כך שהסכום ישתווה לזה של הבנקאי. אם סך הימורי המהמרים גבוה מזה של הבנקאי, הוא יכול להגדיל את סכום ההימור כך שישתווה לזה של השחקנים. הם הוא עושה כך, אזי ההימורים העודפים מוסרים מן השולחן ומוחזרים לשחקנים בסדר הפוך לזה של הצבת ההימורים.
הבנקאי מחלק ארבעה קלפים כשפניהם כלפי מטה: שניים לעצמו ושניים לשאר השחקנים. השחקן עם סכום ההימור הגבוה ביותר מבין השחקנים, מייצג את שאר השחקנים. שני הצדדים נוטלים את הקלפים ובודקים אותם. אם לאחד הצדדים סך נקודות כולל של 8 או 9, מכריזים על כך והקלפים מגולים לכל המהמרים. אם אף לא אחת מן הידיים מכילה 8 או 9 נקודות, השחקן יכול לקחת, או לסרב, לקלף שלישי. אם הוא לוקח קלף שלישי הרי שזה מונח על השולחן עם פניו מעלה. המנהג הוא לקחת תמיד קלף שלישי אם סך הנקודות הוא בין 0 ל-4 ולסרב תמיד לקלף נוסף בסכום נקודות של 6 או 7. לאחר שהשחקן מחליט, הבנקאי רשאי לקבל או לסרב קלף שלישי. לאחר שהתקבלו ההחלטות, הקלפים מגולים לעיני שאר המהמרים ונקבע הזוכה בהימור.
אם סכום הנקודות ביד השחקן גבוה מזה של הבנקאי, כל אחד מן המהמרים בצד השחקן מקבלים חזרה את כספים וסכום יחסי מתוך הימור הבנקאי. תפקיד הבנקאי עובר למהמר הבא ליד השולחן, לפי הסדר. אם יד הבנקאי זוכה, כל ההימורים שביד השחקן משולמים לבנקאי והמהמר בתפקיד הבנקאי ממשיך בתפקידו גם בסיבוב הבא. אם יש תיקו, ההימורים נותרים על השולחן לסיבוב הבא.
אם הבנקאי מבקש לסיים תפקידו, הבנקאי החדש יהיה המהמר הראשון המוכן להמר על אותו הסכום הנמצא כעת בבנק. אם לא קיים מהמר כזה, אזי השחקן הבא בתור יקבל את תפקיד הבנקאי וסכום ההימור ישתנה לאותו סכום שהוא מוכן לסכן. במשחקים רבים נקבע סכום מינימום להימור.
Baccarat Banque

להבדיל מגרסת "שמי", שם תפקיד הבנקאי מועבר למהמר אחר מיד לאחר זכייתו של הבנקאי בהימור, בגרסת ה"בנק" תפקיד הבנקאי הרבה יותר קבוע. בגרסה זו מערבבים שלוש חפיסות קלפים (שלוש חפיסות הוא המסמפר המקובל, עם זאת, מספר החפיסות עשוי להשתנות ל-4 ואף ל-2). הבנקאי - הפורש מתפקידו אך ורק מרצונו, או מכיוון שכילה את תקציבו - מחזיק בתפקיד לאורך כל סיבובי המשחק עד חלוקת כל הקלפים בחבילה שעורבבה.
בתחילת המשחק נעשה מכרז על תפקיד הבנקאי והוא ניתן למהמר המוכן לסכן את סכום הכסף הגדול ביותר מבין המהמרים ליד השולחן. בחוגים מסוימים התפקיד ניתן לראשון שהציע להחזיק בו, והוא קובע את סכום ההימור.
משהוחלט על תפקיד הבנקאי, הוא תופס את מקומו לידי השולחן באמצע צידו האחד של השולחן האובלי, מול הקרופיה, סל הקלפים שבהם נעשה שימוש במשחק מוצב ביניהם. לשני צידי הבנקאי מתיישבים השחקנים (עשרה שחקנים מהווים שולחן מלא). כל שאר המהמרים המבקשים להצטרף למשחק עומדים מאחורי שורת השחקנים והם רשאים להמר אך ורק אם הסכום עליו מהמר הבנקאי, אינו מושווה על ידי השחקנים היישובים ליד השולחן.
לאחר שהקרופיה ערבב את הקלפים, כל אחד מהשחקנים בתורם מערבב את הקלפים והבנקאי רשאי לערבבם אחרון ולבחור בשחקן שיעשה את חיתוך החבילה. לאחר שכל אחד מן השחקנים הימר, הבנקאי מחלק שלושה קלפים, אחד לשחקן שלימינו, אחד לשחקן שלשמאלו ואחד לעצמו; הוא חוזר על אותה פעולה בפעם השנייה. חמשת המהמרים לימינו של הבנקאי זוכים או מפסידים בהימור בהתאם לקלפים שחולקו לצד שלהם, כך גם המהמרים לשמאלו של הבנקאי. הכללים לנטילת קלף שלישי, כמו גם כללי הזכייה, זהים לאלה של גרסת "שמי". השחקן המחזיק בקלפים, ממשיך בתפקידו זה על עוד הצד שלו זוכה, והתפקיד מועבר לבא בתורו מצידו, לאחר הפסד בהימור. כל מהמר רשאי להשוות את סכום ההימור המונח בבנק, זכות זו ניתנת ראשית לשחקן מימינו של הבנקאי ואחר לשחקן משמאלו וכך לסירוגין עד השחקן החמישי מכל צד. אם שני שחקנים מבקשים להשוות את סכום ההימור בבנק, אזי הם יתחלקו בסכום ההימור. במקרה שמהמר משווה את סכום ההימור לזה המונח בבנק ומפסיד, הוא יכול לשוב ולהמר עד שלוש פעמים ברצף בגובה זה ולא יותר.
מהמר הנוטל על עצמו את תפקיד הבנקאי חייב לשחק סיבוב אחד לפחות ולאחריו לבקש לפרוש מן התפקיד. בעת פרישתו מן התפקיד הוא חייב להצהיר מה היא יתרת הכספים שבידו. בחירת הבנקאי הבא תעשה לפי סדר הישיבה, לסירוגין מימין ומשמאל לאמצע, והבנקאי שפרש יתיישב במקומו של מי שמחליף אותו. "שבירת" הבנק, אינה מונעת מן הבנקאי להמשיך במשחק, בהנחה שיש בידו די כספים להמשיך ולהמר כשחקן מן השורה.
באקארה בתרבות העממית > שערוריית משחק הבאקארה המלכותי

שערוריית משחק הבאקארה המלכותי התפרסמה בבריטניה בשנת 1891 לאחר תביעת דיבה שהגיש איש החברה הבריטי ויליאם גורדון קמינג, זאת לאחר שהמלך אדוארד השביעי, שהיה אז הנסיך מוויילס, הופיע כעד בתביעה ועורר עניין רב בעיתונות ובציבור. השערורייה פרסמה את קיומו של משחק הבאקארה בציבור הבריטי ועיתוני התקופה עסקו בחוקי המשחק ובפרטי הפרשה. השערורייה הייתה לנושא בשירים ובמחזות.
באקארה בתרבות העממית > ג'יימס בונד

באקארה בגרסת "שמי" chemin-de-fer היא המשחק האהוב על ג'יימס בונד הסוכן החשאי, יציר הספרות של איאן פלמינג. בונד משחק באקארה בכמה מסיפוריו של פלמינג, הבולט שבהם היה קזינו רויאל משנת 1953, שבו ציר העלילה הוא משחק בין בונד לבין סוכן חשאי סובייטי. בגרסת הספר המקורית נכתב הסבר על משחק הבאקארה לטובת הקורא שאינו בקיא ברזי המשחק. משחק הבאקארה הופיע גם בשישה סרטי ג'יימס בונד, בהם קזינו רויאל, ד"ר נו, כדור הרעם, בשרות הוד מלכותה, לעינייך בלבד, וגולדן איי. בגרסת 2006 של הסרט קזינו רויאל הוחלף משחק הבאקארה במשחק הקלפים טקסס הולדם, עקב הפופולריות הגוברת של משחק זה בעת עשיית הסרט.
הערות שוליים

↑  "Baccarat" in Chambers's Encyclopædia. London: George Newnes, 1961, Vol. 2, pp. 32-33.
↑  Parlett, David. "Blackjack: Related face-count games". Gourmet Games. David Parlett. נבדק ב-9 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Depaulis, Thierry (2010). "Dawson's Game: Blackjack and Klondike". The Playing-Card. 38 (4): 238.
↑  "The Academy, Volume 41 page 207". Google Books. נבדק ב-23 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dictionnaire de la conversation et de la lecture page 336". Bibliotheque nationale de France. נבדק ב-23 במרץ 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Macau's casinos have a dangerous addiction to baccarat" (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-12 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  כך לדוגמה, תוצאת הימור מוצלח של 100 דולר על יד "שחקן" תניב השבת 100 הדולר דמי ההימור ועוד 100 דולר דמי הזכייה, סה"כ רווח של 100 דולר. תוצאת הימור מוצלח של 100 דולר על יד "בנקאי" תניב למהמר השבת 100 דולר דמי ההימור ועוד 95 דולר דמי הזכייה (100 דולר פחות 5% עמלת קזינו).
↑  "Rules of core casino games in Great Britain" (PDF). ביוני 2011. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2016-12-20. נבדק ב-2018-06-29. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Baccarat - Wizard of Odds". wizardofodds.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-20 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Scarne, John (1986). Scarne's new complete guide to gambling (Fully rev., expanded, updated ed.). New York: Simon & Schuster. ISBN 978-0671630638.
↑  Tutorial - How to play Baccarat. gamblinginfo.com
↑  Quinola, Jean (1893). Nouvelle Academie des Jeux (in French). Paris: Garnier. p. 225. Le Chemin de Fer est un jeu d'invention récente, ainsi nommé à cause de la rapidité de sa marche." בתרגום חופשי: "שמי דה פה הוא פיתוח מן העת האחרונה של המשחק, שמו נקרא בגלל מהירות המשחק."
↑  The Royal Baccarat Scandal at Tranby Croft. 10 July 2011.
↑  WALES AND THE SCANDAL; THE PRINCE OWNED THE BACCARAT COUNTERS. HE WAS ACCUSTOMED TO CARRY THEM ON HIS VISITS TO THE COUNTRY – ANOTHER LIVELY DAY IN THE GORDON CUMMING TRIAL. The New York Times. 5 June 1891.
↑  Griswold, J. (2006). Ian Fleming's James Bond: Annotations and Chronologies for Ian Fleming's Bond Stories. AuthorHouse. p. 320. ISBN 9781425931001. נבדק ב-7 בדצמבר 2014. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Mark Bollman (13 ביוני 2014). Basic Gambling Mathematics: The Numbers Behind The Neon. CRC Press. p. 94. ISBN 978-1-4822-0893-1. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284656105171  BnF: cb12413868w (data)  LCCN: sh85010767  MusicBrainz: 4105a3e2-9c3b-44b0-a814-0654c1d388bd
אופיר מינץ-מנור

| --- | --- |

 לידה:  1973 (בן 52 בערך) כפר סבא, ישראל 
 ענף מדעי:  מדעי היהדות, מדעי הרוח הדיגיטליים 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  שולמית אליצור 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפתוחה 
 מספר צאצאים:  2 
 
אופיר מינץ־מנור (נולד ב-1973) הוא חוקר בתחומי מדעי היהדות ומדעי הרוח הדיגיטליים, שמתמחה בפיוט היהודי בשלהי העת העתיקה ובימי הביניים ובמחקר ספרותי-מחשובי. מכהן כפרופסור מן המניין במחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה.
ביוגרפיה

מינץ־מנור נולד בכפר סבא ללידיה ברנזבורג, שנולדה בבואנוס איירס, ארגנטינה, וליוסי מנור (לבית מינץ), שנולד בכפר סבא. מינץ-מנור למד בבית ספר יסודי ברנר בכפר סבא. לאחר מכן, עבר לגור בקיבוץ חצור, ולמד במוסד החינוכי צפית של השומר הצעיר בכפר מנחם (סיים את לימודיו בשנת 1991).
בשנים 1992–1993 שירת כקומונר של השומר הצעיר בקן כרמיאל במסגרת שנת שירות.
בשנים 1993–1996 שירת שירות חובה בצבא כמפתח הדרכה בבסיס חיל התחזוקה בצריפין.
לאחר סיום שירותו עבר לירושלים כדי ללמוד באוניברסיטה העברית. במקביל ללימודיו, היה חבר במשך כעשר שנים בקיבוץ עירוני בית ישראל בשכונת גילה בירושלים והיה ממקימי המכינה הקדם-צבאית בית ישראל, המכינה הקדם-צבאית הראשונה המשותפת לדתיים ולחילונים.
למד לתואר ראשון, שני ושלישי בחוג לספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2000 סיים תואר ראשון בהצטיינות ובשנת 2002 סיים תואר שני בהצטיינות. את העבודה המחקרית בסוף התואר, שעסקה בפיוטי אלעזר בירבי קליר לחנוכה, כתב בהדרכת פרופ' שולמית אליצור. בשנת 2022 יצאה עבודה זו לאור, כפרסום במכון בן צבי. בשנת 2007 סיים תואר שלישי. את עבודת הדוקטור שעסקה בלשונו הציורית של הפיוט בתקופה הקדם-קלאסית, כתב גם כן בהדרכת פרופ' שולמית אליצור.
עם סיום לימודיו נסע לארצות הברית, והיה חוקר אורח במחלקה למדע הדתות באוניברסיטת בראון (2006) ועמית במכון כץ ללימודים מתקדמים במדעי היהדות באוניברסיטת פנסילבניה (2007).
ב-2008 מונה כמרצה בכיר במחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה, בשנת 2016 מונה לדרגת פרופסור חבר, ובשנת 2023 מונה לפרופסור מן המניין.
בשנים 2017–2018 היה פרופסור אורח באוניברסיטת המבורג בגרמניה.
בשנים 2024-2019 כיהן מינץ־מנור כדיקן הלימודים האקדמיים של האוניברסיטה הפתוחה. כדיקן וכחבר הנהלת האוניברסיטה הוביל את תהליך ההתחדשות של מודל ההוראה של האוניברסיטה הפתוחה לאור לקחי מגפת הקורונה, מקדם ביזור של המבנה הריכוזי של האוניברסיטה תוך האצלת סמכויות למחלקות האקדמיות, ומטמיע תרבות ניהולית-אקדמית מבוססת מידע וכלים מחשוביים.
החל מאוקטובר 2024 הוא עמית-אורח בסיינט ג'ונס קולג' באוניברסיטת קיימברידג' שבאנגליה.
מחקרו

מינץ־מנור מתמחה בשירה ובפרוזה העברית של שלהי העת העתיקה ושל ימי הביניים. בראשית דרכו המחקרית הוא עסק רבות בפילולוגיה ובההדרת פיוטים על בסיס כתבי יד מהגניזה הקהירית, כמו גם במחקר ספרותי שלהם. מאוחר יותר הקדיש מינץ־מנור כעשור לחקר הזיקות שבין השירה יהודית בשלהי העת העתיקה לבין השירה הנוצרית והשירה השומרונית; מחקרים אלו שילבו בין מחקר ספרותי לבין מחקר היסטורי-תרבותי כמו גם מחקר במדעי הדתות. בשנים האחרונות עוסק מינץ-מנור רבות בקידום תחום מדעי הרוח הדיגיטליים בישראל תוך דגש על מחקר ספרותי-מחשובי שמוסיף כלים דיגיטליים לארגז הכלים המחקרי, ומרחיב את האפשרויות הפרשניות של המחקר.
עיסוקים נוספים

נגן קלידים ופסנתר בכריכה רכה (להקה). הלהקה מתמקדת בביצוע שירי משוררים, והוציאה עד היום שלושה אלבומים, ביניהם האלבום "על שפת הלילה", שמבוסס כולו על שיריו של המשורר אלי אליהו.
פעיל שמאל פוליטי, שמתרכז בעיקר בפעולה משותפת עם תושבים פלסטינים בדרום הר חברון. כחבר סגל האוניברסיטה יצא נגד ההחלטה שאסרה על אסירים ביטחוניים לימודים באוניברסיטה הפתוחה, וביקש בשל כך להצטרף לעתירת האסירים כידיד בית המשפט.
בעל רישיון טיס אזרחי על מטוסים קלים.
משפחתו

נשוי ללימור, דוקטור להיסטוריה ואחות השתלות מח עצם; אב לשניים.
פרסומיו > ספרים שכתב

הפיוט הקדום, תל אביב, אוניברסיטת תל אביב, ההוצאה לאור על שם חיים רובין, 2015.
מגדר ומיניות בתרבות חז"ל, רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2017.
פיוטים לחנוכה - אלעזר בירבי קליר, ירושלים: מכון בן צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, 2022.
פרסומיו > ספרים שערך

Ilana Pardes, Ophir Munz-Manor (Eds.), Psalms In/On Jerusalem, De Gruyter, Berlin, 2019
אופיר מינץ-מנור, איתי מרינברג-מיליקובסקי (עורכים), מחקר חישובי במדעי הרוח - אסופת מאמרים, רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2022.
פרסומיו > מבחר ממאמריו

"הרהורים על אופייה של השירה היהודית והנוצרית בשלהי העת העתיקה", פעמים 119 (אביב תשס״ט), עמ' 131–172.
"פיוט אנלוגי בעולם דיגיטלי: לקראת מחקר ממוחשב של ספרות הפיוט", מחקרי ירושלים בספרות עברית, ל"ב (תשפ״א), עמ' 69–98.
Soundscapes of Salvation: Resounding Refrains in Jewish and Christian Liturgical Poems, Studies in Late Antiquity 3:1 (2019), pp. 36-55 (with Thomas Arentzen).
ViS-À-ViS: Detecting Similar Patterns in Annotated Literary Text, VIS4DH 2020 (with M. Schorr, O. Mishali and B. Kimmelfeld)
"'זאת חנכת בני חשמוני': זכר החשמונאים בפיוטים מהתקופה הביזנטית", אוקימתא ה (תשע"ט), עמ' 101–124.
הערות שוליים

↑  אופיר מינץ־מנור, רבי אלעזר בירבי קליר: קדושתאות לשבתות החנוכה, מהדורה ביקורתית, מבואות ופירושים (בהדרכת שולמית אליצור), ירושלים: האוניברסיטה העברית, החוג לספרות עברית, 2002
↑  אופיר מינץ־מנור (ההדיר והוסיף מבוא וביאורים), פיוטים לחנוכה/אלעזר בירבי קליר, ירושלים: מכון בן צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, 2022
↑  אופיר מינץ־מנור, עיונים בלשונו הציורית של הפיוט בתקופה הקדם קלאסית (בהדרכת שולמית אליצור), ירושלים: האוניברסיטה העברית, החוג לספרות עברית, 2006
↑  Visiting Fellows | St John's College, University of Cambridge, www.joh.cam.ac.uk
↑  עליס בליטנטל, כריכה רכה מוסיקלית, באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 בנובמבר 2016
↑  טלילה נשר וג'קי חורי, מרצים באוניברסיטה הפתוחה נגד העליון: לאפשר לימודים לאסירים הביטחוניים, באתר הארץ, 9 בינואר 2013; אופיר מינץ-מנור, ג'נוסייד, שנה א', באתר הארץ, 4 בינואר 2013.
↑  מסמך הבקשה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300309505171  BnF: cb170825328 (data)  GND: 1132596475  ISNI: 0000 0000 6924 7977  LCCN: n2009050085  RERO: 02-A023138635  SUDOC: 203867939  VIAF: 96729947   WorldCat (עם VIAF): 96729947 
פרופ' אופיר מינץ-מנור בהופעה עם הלהקה "כריכה רכה".
קלמן בר

הרב קלמן מאיר בֵּר (נולד בא' בטבת ה'תשי"ח, 24 בדצמבר 1957) הוא הרב הראשי האשכנזי לישראל ונשיא מועצת הרבנות הראשית. קודם לכן כיהן כרב העיר נתניה וכר"מ בישיבת כרם ביבנה ובתפקידים נוספים.
ביוגרפיה

קלמן מאיר בר נולד בשנת תשי"ח (1957) בשכונת יד אליהו בתל אביב. הוא בנם של מרים איטה, צאצאית רבי עקיבא איגר דרך נכדו רבי לייבל אייגר ואדמו"רי איז'ביצא ראדזין, ועמנואל בר, נכדו של האדמו"ר מפשדבורז' וצאצא של רבי קלונימוס קלמן הלוי אפשטיין, ה"מאור ושמש", שעל שמו נקרא הרב קלמן מאיר.
למד בישיבה התיכונית בנתניה בראשות הרב שמחה הכהן קוק. בשנת תשל"ה החל ללמוד בישיבת ההסדר כרם ביבנה. שירת בצה"ל כלוחם בחטיבת הנח"ל ולאחר מכן עשרות שנים במילואים. בשנותיו בישיבה למד בחברותא בכתבי הרב קוק עם הרב עוזי קלכהיים. בהמשך למד בכולל בישיבה ונסמך לרבנות עיר על ידי הרבנים הראשים הרב אברהם שפירא והרב מרדכי אליהו.
בשנת תשמ"ו מונה בידי הרב חיים יעקב גולדוויכט לשמש כר"מ בישיבה. לצד תפקידו בישיבה, שימש כראש המדרשה לבנות בקיבוץ חפץ חיים וכרב מכללת תלפיות. שימש בשליחות רבנית כראש ישיבת יבנה באנטוורפן, וכרב קהילת המזרחי "הרב עמיאל". הגיש פינה תורנית ברדיו קול חי וכיום מגיש פינה תורנית שבועית באתר כיכר השבת.
ביוגרפיה > רבנות העיר נתניה

בשלהי ה'תשע"ד (2014), לאחר 26 שנה שבהן לא כיהן איש בתפקיד, נבחר הרב בר לשמש כרב ראשי אשכנזי בעיר נתניה. בבחירות לתפקיד זכה לתמיכת מפלגת הבית היהודי, האדמו"ר מצאנז, וראש העיר מרים פיירברג. כרב העיר נתניה חיבר ואיחד בין חלקי האוכלוסייה בעיר, והעביר שיעורי תורה רבים לציבור הרחב מכל שכבות האוכלוסייה, בין השאר שיעור שבועי בתנ"ך במדרשת 'תהלליה' בעיר.
במסגרת תפקידו הקים את מערך הכשרות "בהידור הכשרות" בתוך מערכת הכשרות של רבנות נתניה.
ביוגרפיה > הרב הראשי האשכנזי לישראל

בשנת תשפ"ד (2024) התמודד בבחירות לרבנות הראשית לישראל על משרת הרב הראשי האשכנזי. בסבב בחירות ראשון שנערך בשלהי תשפ"ד (ספטמבר 2024) קיבל הרב בר 40 קולות, לצד הרב מיכה הלוי, רבה של פתח תקווה, שקיבל אף הוא 40 קולות. בסבב זה זכה הרב בר לתמיכתם של מפלגת דגל התורה, הרב יעקב שפירא. הרב גבריאל סרף, הרב אהרן פרידמן, ורבנים נוספים.
בסבב בחירות שני שנערך בין השניים כחודש לאחר מכן, נבחר הרב בר לתפקיד ברוב של 77 מקולות הבוחרים, לעומת 58 שתמכו ברב הלוי. בסבב זה הצטרפו לתמיכה בו הרבנים מרדכי גרינברג, אריה שטרן, איתן איזמן, דוד סתיו, אליקים לבנון ורבנים נוספים מחוגי מרכז הרב, כרם ביבנה ועוד.
בג' בחשוון ה'תשפ"ה (4 בנובמבר 2024) הצהיר הרב בר אמונים בטקס במשכן הנשיא, והחל לכהן כרב הראשי לישראל לצידו של הראשון לציון הרב דוד יוסף. עם כניסתו לתפקיד כנשיא מועצת הרבנות הראשית, דיבר הרב בר על הצורך להנגיש את דבר הרבנות אל העם שבשדות והוציא קריאה להתפלל על הגשמים אליהם החקלאים משוועים, ולהוסיף להתפלל לשלום חיילי צה"ל והחטופים במלחמת חרבות ברזל.
משפחתו

נשוי לדפנה לבית אליצור, מורה באולפנת הרב בהר"ן, נכדת הרב זוסמן ריגר. סבתה טובה ריגר הייתה אחותם של הרב שלום נתן רענן והרבנית פנינה כהנא שפירא, רעיית הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא (הרב בר נמנה עם תלמידיו). לרב שישה ילדים. מתגורר בנתניה. חתנו הרב אברהם פלהיימר הוא ראש כולל בנתניה. אחיו הרב משה אברהם בר משמש כרב האשכנזי של שכונת יד אליהו בתל אביב.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עץ משפחת שפירא | עץ משפחת שפירא | עץ משפחת שפירא |   |  |  |  |   |  |  |  יעקב אלעזר הירשוביץ  יעקב אלעזר הירשוביץ     |  יעקב אלעזר הירשוביץ  יעקב אלעזר הירשוביץ     |  יעקב אלעזר הירשוביץ  יעקב אלעזר הירשוביץ     |  |  |  |  |  |  |  | עץ משפחת קוק | עץ משפחת קוק | עץ משפחת קוק |
|  |   |   |  |  |   |   |   |   |   |   |     |   |     |   |   |   |   |  |  |  |   |   |
|  אברהם אלקנה כהנא שפירא  אברהם אלקנה כהנא שפירא     |  אברהם אלקנה כהנא שפירא  אברהם אלקנה כהנא שפירא     |  אברהם אלקנה כהנא שפירא  אברהם אלקנה כהנא שפירא     |     |  פנינה שפירא  פנינה שפירא     |  פנינה שפירא  פנינה שפירא     |  פנינה שפירא  פנינה שפירא     |   |  זוסמן ריגר  זוסמן ריגר     |  זוסמן ריגר  זוסמן ריגר     |  זוסמן ריגר  זוסמן ריגר     |     |  טובה ריגר  טובה ריגר     |  טובה ריגר  טובה ריגר     |  טובה ריגר  טובה ריגר     |   |  שלום נתן רענן  שלום נתן רענן     |  שלום נתן רענן  שלום נתן רענן     |  שלום נתן רענן  שלום נתן רענן     |     |  בתיה מרים  בתיה מרים     |  בתיה מרים  בתיה מרים     |  בתיה מרים  בתיה מרים     |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |   |   |   |     |   |   |  |
|   |   |  יעקב אלעזר כהנא שפירא  יעקב אלעזר כהנא שפירא     |  יעקב אלעזר כהנא שפירא  יעקב אלעזר כהנא שפירא     |  יעקב אלעזר כהנא שפירא  יעקב אלעזר כהנא שפירא     |   |  |  |  רחל אליצור  רחל אליצור     |  רחל אליצור  רחל אליצור     |  רחל אליצור  רחל אליצור     |  |  מרדכי פרום  מרדכי פרום     |  מרדכי פרום  מרדכי פרום     |  מרדכי פרום  מרדכי פרום     |   |  צפורה  צפורה     |  צפורה  צפורה     |  צפורה  צפורה     |  |  אליהו שלמה רענן  אליהו שלמה רענן     |  אליהו שלמה רענן  אליהו שלמה רענן     |  אליהו שלמה רענן  אליהו שלמה רענן     |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |
|   |   |  אביטל  אביטל     |  אביטל  אביטל     |  אביטל  אביטל     |   |  אברהם ישראל סילבצקי  אברהם ישראל סילבצקי     |  אברהם ישראל סילבצקי  אברהם ישראל סילבצקי     |  אברהם ישראל סילבצקי  אברהם ישראל סילבצקי     |   |  דפנה בר  דפנה בר     |  דפנה בר  דפנה בר     |  דפנה בר  דפנה בר     |   |  קלמן בר  קלמן בר     |  קלמן בר  קלמן בר     |  קלמן בר  קלמן בר     |  |  |  |  |  |  |
מפרסומיו

מעשה רקם – על פרשיות השבוע ומועדי השנה, שלושה כרכים (א – בראשית, שמות; ב – ויקרא, במדבר, דברים; ג – מועדים)
לצד זאת פרסם הרב בר מאמרים רבים בתחומי ההלכה, המחשבה והמקרא. בין פרסומיו:
מאמרים של הרב קלמן מאיר בר, באתר ספריית אסיף
'מצוות תכלת בציצית בימנו', בלכתך בדרך א, כרם ביבנה תשנ"ו, עמ' 18–25
'בעניין מנין ימי אבילות', בלכתך בדרך ב, כרם ביבנה תשנ"ו, עמ' 25–29
'לשמה ולא לשמה בעסק התורה והמצוות', באר מים חיים, כרם ביבנה תשנ"ט, עמ' 173–179
'"ואחרי כן יצאו ברכוש גדול"', בלכתך בדרך, כרם ביבנה תש"ס ב, עמ' 219–233
'מעשה במרים בת בילגה – ובטעמי הקרבנות', בלכתך בדרך, כרם ביבנה תשס"ד, עמ' 170–176
'הקבלת פני רבו ברגל בזמן הזה', מפירות הכרם, אלון שבות תשס"ד, עמ' 134–139
'"ונתנה לרעך הטוב ממך": בין מלכות שאול למלכות בית דוד', שמעתין 155, טבת-אדר תשס"ד, עמ' 28–37
'למהות עין הרע', בלכתך בדרך, כרם ביבנה תשס"ח, עמ' 250–257
'"רבי יהודה היה נותן בהם סימנים"', מועדי ה': פסח, ישיבת כרם ביבנה תשס"ח, עמ' 188–193
'מפטירין בחנה', מועדי ה': ימים נוראים, כרם ביבנה תשס"ט, עמ' 138–142
'בדין שומע כעונה בקידוש', גבורת אריה: קובץ לע"נ הרב אריה קופינסקי, כרם ביבנה תשע"ו, עמ' 51–62
מטחנה

ערך זה עוסק במכשיר טחינה. אם התכוונתם למין קולנוע, ראו .
מטחנה חשמלית
פעולת מטחנת הכדור
מטחנת בשר ידנית
מבחר מטחנות לקפה ולתבלינים
מטחנה היא מכשיר המשמש לשבירת חומר מוצק לחתיכות קטנות. ישנם סוגים רבים של מטחנות המעבדות חומרים שונים. מטחנות שונות משתמשות באמצעים שונים להפעלתן. קיימות מטחנות המופעלות ידנית (עלי ומכתש), מטחנות המונעות על ידי בעלי חיים, בעיקר סוסים וחמורים. מטחנות המשתמשות בכוח הנוצר מהרוח, ומטחנות המונעות מזרימת המים. כיום הן מופעלות בעיקר על ידי חשמל.
פעולת המטחנה

טחינה של חומרים מוצקים מתרחשת בעזרת חשיפתם לכוחות מכניים בתוך מבנה של תעלה ושחיקתם אל מול הכוחות הפנימיים בה. לאחר השחיקה מצב המוצק משתנה הן מבחינת גודל הגרגר והן מבחינת צורתו.
גריסה עשויה לשרת את המטרות הבאות בהנדסה:
הגדלת פני השטח של חומר מוצק
ייצור חומר מוצק בגודל רצוי
מעיכה של חומר או הפיכתו לאבקה
מכשירי טחינה

מכשירי טחינה לגריסה ועיבוד הם מכשירים המייצרים חלקיקים מופחתים בגודלם, באמצעות כוחות דחיסה הפועלים ברמת גודל הגרגר. מכיוון שתהליך השחיקה שהם מייצרים מצריך מידה רבה של אנרגיה, לאחרונה הוצעה שיטה למדידת האנרגיה הנדרשת למכונות הכרסום.
מכשירי טחינה > מטחנת כדור

מטחנת כדור מורכבת מגליל מסתובב (נוטה מעט או אופקי) ומלא חלקית בכדורים, בדרך כלל הם עשויים אבן או מתכת. המטחנה טוחנת את החומר למידת הדיוק הנדרשת על ידי חיכוך עם הכדורים המתגלגלים. מטחנות כדור משמשות לבדיקת שחיקה במעבדות אבטחת איכות, לשחיקת מינרלים או יצירת צמנט פורטלנד.