stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הכנסת הספרדי (פראג)
לקריאה נוספת

מיכאל מאיר, בין מסורת לקדמה - תולדות תנועת הרפורמה ביהדות, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, עמ' 178–180.
ביולוגיה קוונטית

פוטוסינתזה: צמחים קולטים את פוטוני האור בנצילות של כמעט 100 אחוז ומהירות עצומה שאין לה הסבר טוב בפיזיקה הקלאסית. המנגנון היחיד כיום שיכול להסביר אותה הוא קיום של אפקטים קוונטיים בתא הביולוגי
ביולוגיה קוונטית (באנגלית: Quantum Biology) עוסקת בתופעות קוונטיות בצמחים ובבעלי חיים, ומחפשת תשובות לשאלה האם התופעות הקוונטיות כדוגמת סופרפוזיציה קוונטית, מנהור, ושזירה קוונטית (entanglement) מתרחשות בתא החי, ואם כן, מה השפעתן. מכניקת הקוונטים עוסקת בחלקיקים היסודיים ביותר ובמובן טריוויאלי זה נמצאת בכל דבר וגם בתא החי, אך הביולוגיה הקוונטית תרה אחרי התופעות נוגדות האינטואיציה של מכניקת הקוונטים, ומנסה לראות אם הן מעניקות לאורגניזם יתרון, והאם האבולוציה דחפה אותן. קיימות תופעות ביולוגיות, כגון פוטוסינתזה, שמעבר האנרגיה בהן הוא כה מהיר, שההסבר היחיד הקיים להן היום הוא קוונטי. השתתפות של אפקטים קוונטיים בתהליכים ביולוגיים היא לכאורה מפתיעה משום שאפקטים קוונטיים זקוקים לקוהרנטיות, כלומר סביבה ללא הפרעות. הם מוכרים לנו רק בתנאי מעבדה קיצוניים של ואקום וטמפרטורות קרובות לאפס המוחלט. בסביבה המורכבת והרועשת של התא החי הדבר דומה לגלים שנוצרים מזריקת אבן למים, בבריכה סוערת הם ייעלמו במהירות. כשחלקיק מוקף בשלל חלקיקים אחרים האינטראקציה עם הסביבה מפרקת את הסופרפוזיציה והאפקט הקוונטי מתבטל. על אף זאת נמצאו ראיות שתהליכים אלה אכן קיימים בתא החי ויש להם השפעה ביולוגית.

תחום מדעי זה הוא בראשיתו. בחלק מהמקרים ייתכנו הסברים קלאסיים לתופעות, וגם במקרים שהניסויים האמפיריים הוכיחו אפקט קוונטי, לא ברור עד כמה השפעתו משמעותית והאם האבולוציה דחפה את התהליכים האלה.
המבשרים המוקדמים של הביולוגיה הקוונטית

באוגוסט 1932 נשא נילס בוהר הרצאה בכותרת "אור וחיים" (Light and Life) בכנס על טיפול רפואי בעזרת אור. בוהר היה פיזיקאי ולא היה קרוב לתחום הביולוגיה, אך בהרצאה הוא העלה מחשבות על מה שתורת הקוונטים החדשה, אותה עזר לנסח עשור קודם, יכולה לומר על החיים. הוא סבר שהתובנות הפיזיקליות החדשות של מכניקת הקוונטים מספקות בסיס חדש להבנת תהליכים ביולוגיים. בקהל היה פיזיקאי צעיר בשם מקס דלבריק. דלבריק פרש את רעיונותיו של בוהר כקריאה לחקר הגנטיקה בצורה פיזיקלית. באותו זמן מולקות הדנ"א טרם פוענחה ולא היה ידוע הקשר שלה לגנטיקה. דלברוק חקר תורשה של נגיפים וביסס את הגנטיקה כמדע העוסק בהעברת אינפורמציה, עבודה שזיכתה אותו בסופו של דבר בפרס נובל. מחקריו עוררו עניין באחרים, אחד מהם הוא ארווין שרדינגר, שגם הוא בין האנשים שניסחו את תורת הקוונטים. ב-1944 פרסם שרדינגר ספר בשם "מה הם החיים?" (What is Life?). בספר הוא מעלה השערה שמוטציות הן שינוי במבנה המולקולרי של "גן" – אף שאז עוד לא הובן מהו גן – השינוי נשלט על ידי החוקים של מכניקת הקוונטים, והגנים מסודרים במבנה שאותו כינה גביש אפריודי, כלומר מבנה מסודר ומאורגן אך לא מחזורי שמכיל פריטים רבים של מידע. הוא גם מעלה בספר השערה שמוטציות נגרמות על ידי "קפיצות קוונטיות" כלומר מעבר אטומים ממקום אחד לשני. פיזיקאי נוסף שנמשך לתחום בעקבות דלברוק הוא פרנסיס קריק, שב-1953, יחד עם ג'יימס ווטסון הראה ששרדינגר צדק, גנים בנויים מאבני בניין מולקולריים לאורך הסליל הכפול. בשנת 1962 הוענק להם פרס נובל על גילוי מבנה הסליל הכפול של ה-DNA. ב-1963 כתב פר אולוב לואודין (Per-Olov Löwdin) על מנהור פרוטונים כמכניזם נוסף למוטציות בדנ"א. במאמר שכתב בנושא הוא גם טבע את שמו של התחום שהיה אז עתידי – "ביולוגיה קוונטית".

מתחילת המאה ה-21 התחום זוכה להתעניינות רבה, הוא נחקר בעזרת מודלים ובצורה אמפירית, ונמצאו ראיות לקיומם של תהליכים קוונטיים.
דואליות חלקיק-גל בפוטוסינתזה

תהליך הפוטוסינתזה מתחיל כשפוטון באורך הגל המתאים פוגע במולקולת כלורופיל. מולקולת הכלורופיל פולטת חלקיק אנרגיה שנקראת אקסיטון, האקסיטון מגיע למרכז הריאקציה (reaction center) שהופך את אנרגיית האור למטען חשמלי כימי על ידי כך שהוא פולט אלקטרון שנשמר במאגר. אלקטרונים אלה משתתפים בשלב הבא בתהליך חמצון-חיזור שבסופו מים ו-CO2 הופכים לסוכר. אך כדי להגיע למרכז הריאקציה על האקסיטון לפלס את דרכו בין מולקולות הכלורופיל הצפופות האחרות. אם הוא יעשה זאת במסלול אקראי, הדרך תהיה ארוכה והרבה מהאנרגיה ילך לאיבוד בגלל התנגשויות עם המולקולות האחרות. בפועל מדידות מדויקות הראו שנצילות הפוטונים היא כמעט מאה אחוז, כמעט כל פוטון שנקלט מגיע למרכז הריאקציה והוא עושה זאת תוך פיקושנייה, שהיא מיליונית של מיליונית שנייה. מהירות כזאת ונצילות כזאת אי אפשר להסביר באמצעות פיזיקה קלאסית.
ההסבר הקוונטי גורס שהאקסיטון נמצא בסופרפוזיציה קוונטית, אין לו מקום מסוים אלא הוא מתפשט כגל עד שפונקציית הגל קורסת. כך הוא בפועל עובר בבת אחת דרך כל המסלולים האפשריים, ומובטח לו להגיע למרכז הריאקציה בדרך הקצרה ביותר.
לשם כך הסביבה צריכה לשמור על קוהורנטיות לפרק זמן יחסית ארוך במובנים קוונטיים. עדיין לא ברור איך זה נעשה, ייתכן שנוצר סוג של מיסוך להפרעות שמצליח לשמר את הקוהרנטיות לזמן קצר.
מנהור קוונטי באנזימים

על פי מכניקת הקוונטים חלקיק לא נמצא במקום מסוים, המיקום שלו מוגדר על ידי פונקציית גל שמתארת את ההסתברות שלו להיות במקום כלשהו. ההסתברות היא גבוהה סביב אזור מסוים, וקטנה יותר אך לא אפס בנקודות מרוחקות, גם אם הן מעבר למחסום אנרגטי. באנלוגיה הדבר דומה לכדור שנזרק אל קיר ומיד מופיע מצידו השני. בעולם היומיום התופעה אינה מוכרת לנו, אך בתחום החלקיקים היא קורית, והיא נקראת מנהור קוונטי. מנהור קורה בטבע, למשל ללא מנהור השמש לא הייתה זורחת. מנהור גם מנוצל במכשירים כגון מיקרוסקופ מנהור, אבל מכשירים אלה עובדים רק בתנאים מחמירים של ואקום וטמפרטורה קרובה לאפס המוחלט. בסביבה מרובת חלקיקים ורועשת, הסופרפוזיציה קורסת מיד, לכן מנהור בממלכת הביולוגיה לא היה צפוי. אחת הסברות היא שמנהור מסייע לזירוז פעולת האנזימים.
בתהליך כימי דרושה השקעה של אנרגיה ראשונית בצורת חום שנקראת אנרגיית שפעול, כדי להחליש את הקשרים הקיימים בין האטומים ולהעביר את המולקולה למצב ביניים. במצב הביניים האנרגיה של המולקולה היא הגבוהה ביותר, וזהו מצב רגעי שלאחריו היא מתפרקת. אנזימים הם חלבונים שמזרזים תהליכים כימיים על ידי כך שהם מורידים את הרמה של מצב הביניים ולכן את כמות האנרגיה שצריך להשקיע. כך הם מסייעים לחיבור או פירוק של מספר חומרים "מגיבים" כדי ליצור חומרים חדשים שנקראים "תוצרים". התהליכים הכימיים היו מתרחשים גם ללא האנזימים, אך בנוכחותם הם מהירים בסדרי גודל של טריליונים, עד סדר גודל של פי 1020. העברה של אטום מימן ממקום למקום במולקולה היא בעלת חשיבות רבה בתהליכים אנזימטיים, ויש מספר אנזימים שתפקידם לעשות זאת, כמו לקטט דהידרוגנאז וציטוכרום C אוקסידאז (cytochrome c oxidase), שמשתתפים בנשימה וביצירת אנרגיה. העתקת אטום המימן כרוכה בהשקעת אנרגיה, ומנהור מאפשר לפרוטון (אטום המימן) לעבור את המחסום האנרגטי ללא צורך בהשקעת אנרגיה.

כדי לבדוק זאת אמפירית החליפו את המימן בדאוטריום, שהוא איזוטופ של מימן עם תוספת של נייטרון אחד בגרעין ולכן כבד פי שניים ממימן. בתחום הקוונטי ככל שהחלקיק כבד יותר הסיכויים שלו לעבור מנהור קטנים יותר. כצפוי, אכן שיעור המעבר לתוצר היה נמוך פי 100. אחד החוקרים, סיבארד, אף העלה סברה שאם כל אטומי המימן בגוף שלנו היו מוחלפים בדאוטריום היינו מתים, משום שהתהליכים הביולוגיים היו פשוט איטיים מדי. ניסויים שנעשו על האנזים אלכוהול דהידורגנאז (שמשתתף בהתססה של יין ובירה), מצאו שקצב העברת הפרוטון הוא שונה עבור דאוטריום, בשיעור שמתאים למה שהיה צפוי לפי החישובים משינוי המסה. המסקנה אושרה עבור מספר אנזימים נוספים.
אנזימים מאיצים תהליכים ביוכימיים בשיעור כה גבוה, שאין ספק שהם נעזרים במגוון מנגנונים כדי לעשות זאת. ככל הנראה המנהור תורם רק מעט להאצת התהליך. לא ברור אם האנזימים התפתחו אבולוציונית כדי להפיק תועלת ממנהור, או שמנהור פשוט קיים כתופעת לוואי שקורית בתהליך.
שזירה קוונטית בציפורים

ציפורים נודדות למרחקים עצומים על פני כדור הארץ, והן עושות זאת בין היתר באמצעות חישה של השדה המגנטי על כדור הארץ. השדה המגנטי על כדור הארץ הוא חלש מאוד והשינויים ממקום אחד לאחר הם זעירים, ולא ברור איזה מנגנון מאפשר חישה של שינויים כה קטנים. קיימות שתי תאוריות על מנגנון החישה המגנטית (magnetoreception) של הציפורים ובעלי חיים אחרים. תאוריה אחת גורסת קיומם של חלקיקי מגנטיט בראשה של הציפור. לפי הסברה השנייה המנגנון מבוסס על אחת התכונות הקוונטיות של האלקטרון – הספין. ספין, בהפשטה, הוא הסחרור של האלקטרון עם כיוון השעון או נגד כיוון השעון. בגלל הסחרור האלקטרון הוא מגנטי ורגיש לתנודות מגנטיות בסביבה. במולקולות אלקטרונים נוטים להתחבר לזוגות של ספינים הפוכים כך שהמגנטיות שלהם מתבטלת, אך קיימים תהליכים שמפרידים בין האלקטרונים, ויוצרים זוג רדיקלים חופשיים.
ברשתית של אדום-החזה וכן בבעלי חיים אחרים כולל האדם, נמצא החומר קריפטוכרום שרגיש לאור. כשפוטון פוגע בקריפטוכרום הוא גורם לשליפת אלקטרון מאחד האטומים והעברתו לאטום אחר. כששני חלקיקים קיימים יחד באופן שהתכונות שלהן קשורות, למשל אם הם נוצרו בבת אחת מתוך אנרגיה, סכום הספינים שלהם חייב להיות אפס, והם "שזורים" קוונטית. משמעות הדבר היא שאם נמדד הספין של אחד מהם והוא בכיוון השעון, הספין של השני יהיה בוודאות נגד כיוון השעון, אך כל עוד לא נמדד הספין של אחד מהם, הספין של שניהם איננו מוגדר והוא סופרפוזיציה של כל האפשרויות. מדידת הספין של אחד האלקטרונים "בוחרת" את הספין של החלקיק הנמדד, ובו בזמן נקבע הספין של החלקיק המרוחק. ההשערה היא ששני האלקטרונים שהופרדו בקריפטוכרום הם שזורים קוונטית. הם מגנטיים ורגישים לשדה המגנטי של כדור הארץ, ובגלל המרחק שנוצר ביניהם יש הפרש זעיר בתגובה שלהם לשדה המגנטי, והפרש זה מתפרש במוח ככיוון השדה המגנטי של כדור הארץ. שזירה קוונטית, כמו שאר התופעות הקוונטיות, נעלמת מהר מאוד בגלל דה-קוהורנטיות, גם במעבדה קשה לשמור על שזירה קוונטית, והשאלה היא האם בתא החי היא יכולה להחזיק מעמד די זמן כדי שתהיה לה השפעה ביולוגית.
אבולוציה קוונטית

מולקולת דנ"א בנויה משתי שרשראות של נוקלאוטידים (בסיסים) בהן כל זוג בסיסים מחובר בקשרי מימן – אדנין ותימין מחוברים בשני קשרי מימן, וגואנין וציטוזין מחוברים בשלושה קשרי מימן. קיימים שני בורות פוטנציאל לאורך קשר המימן וביניהם מחסום אנרגיה. מקובל לחשוב שהבורות אינם סימטריים ובור אחד עמוק יותר מהשני, לכן פרוטון המימן יימצא בו ולא בבור הרדוד. על פי תאוריית הקוונטים קיימת הסתברות שפרוטון המימן יעבור לצד השני דרך מנהור. אם מנהור כזה מתרחש בזמן שכפול הדנ"א כשהסליל הכפול מופרד לשני גדילים, תקרה מוטציה, משום שמעבר פרוטון המימן לצד השני יגרום לכך שהבסיס לא יתחבר אל בן הזוג הרגיל שלו אלא לבסיס אחר.
ביאורים

↑  קפיצה קוונטית – קפיצת אלקטרון מרמת אנרגיה אחת לשנייה עקב בליעה או פליטה של אנרגיה
↑  דו־תחמוצת הפחמן מחוזרת והופכת לסוכר, ומים מחומצנים והופכים לחמצן
הערות שוליים

↑  Light and life: Niels Bohr's legacy to contemporary biology
↑  Quantum Explorers: Bohr, Jordan, and Delbruck Venturing into Biology
↑  Lowdin, P.O. (1965) Quantum genetics and the aperiodic solid. Some aspects on the Biological problems of heredity, mutations, aging and tumours in view of the quantum theory of the DNA molecule. Advances in Quantum Chemistry. Volume 2. pp. 213–360. Academic Press
↑  Evidence for wavelike energy transfer through quantum coherence in photosynthetic systems
↑  Quantum entanglement in photosynthetic light-harvesting complexes
↑  Activation energy
↑  Did Enzymes Evolve to Capitalize on Quantum Tunneling?
↑  Jim Al-Khalili and the Quantum Robin
↑  Animal Magnetoreception
↑  Retinal cryptochrome in a migratory passerine bird: a possible transducer for the avian magnetic compass
↑  Quantum Tunnelling to the Origin and Evolution of Life A quantum mechanical model of adaptive mutation
↑  Solving Biology's Mysteries Using Quantum Mechanics, מאמר של ג'ים אל קלילי
↑  A quantum mechanical model of adaptive mutation
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4176596-5  NDL: 00576779 
אילו האקסיטון היה מפלס את דרכו במסלול אקראי דרך מולקולות הכלורופיל הוא היה מאבד אנרגיה, אך בפועל הוא מגיע למרכז הריאקציה במהירות עצומה ובנצילות של כמעט 100 אחוז.
אנרגיית שפעול. דרושה השקעת אנרגיה כדי להעביר מולקולה למצב ביניים לקראת התפרקות, שבו יש מקסימום אנרגיה. אנזימים מורידים את האנרגיה הדרושה למצב הביניים
אדום-החזה. מחקרים מצביעים על כך שהוא מוצא את דרכו מצפון אירופה לקצה ספרד, על ידי תחושה של כיוון השדה מגנטי של כדור הארץ בעזרת שזירה קוונטית
בוררות וינה הראשונה

בוררות וינה הראשונה הייתה בוררות, שהתקיימה ב-2 בנובמבר 1938, בווינה וקבעה מחדש את הגבולות בין הונגריה ובין צ'כוסלובקיה: חלק גדול מדרום סלובקיה הועבר לריבונות הונגרית. התכתיב ניתן בנובמבר 1938 על ידי גרמניה הנאצית ואיטליה הפאשיסטית.
הרקע

מאז 1920 ועד לתום מלחמת העולם השנייה, הייתה מטרתה המרכזית של מדיניות החוץ ההונגרית להחזיר לידיה את השטחים שהפסידה במסגרת חוזה טריאנון. במחצית השנייה של שנות השלושים היו בהונגריה כאלה שראו בגרמניה הנאצית את הכלי באמצעותו יושבו להונגריה השטחים שאבדו לה. ואכן, כבר בנובמבר 1937 הבטיח היטלר להונגרים כי יקבלו חלק מצ'כוסלובקיה, זאת במסגרת התוכנית הנאצית להשתלט על צ'כוסלובקיה ולפרק אותה.
בנספח שצורף להסכם מינכן, שנחתם ב-30 בספטמבר 1938, נקבע כי על צ'כוסלובקיה לשאת ולתת עם הונגריה על פתרון המחלוקות הטריטוריאליות שביניהן. באוקטובר אותה שנה הונגריה פתחה בדיונים עם צ'כוסלובקיה. לאחר מספר ימי דיונים הודיעו הצדדים על כישלון השיחות. ב-29 באוקטובר ביקשו הונגריה וצ'כוסלובקיה מאיטליה וגרמניה להיות לבוררות בסכסוך ביניהן, והודיעו מראש כי יכבדו את תוצאות הבוררות.
הבוררות

הבוררות התקיימה בארמון בלוודר בווינה, ב-2 בנובמבר 1938. הבוררים היו שר החוץ הגרמני ריבנטרופּ ושר החוץ האיטלקי גליאצו צ'אנו. במשלחת הגרמנית השתתף גם הרמן גרינג. בראש המשלחת ההונגרית עמד שר החוץ קלמן קניה והשתתף בה גם פאל טלקי שמונה זמן קצר לאחר מכן לראש הממשלה. בראש המשלחת הצ'כוסלובקית עמד שר החוץ פרנטישק כבאלטובסקי.
הבוררות הייתה קצרה ביותר: החלה בצהריים, ופסק הבוררות ניתן בשעה שבע באותו ערב.
פסק הבוררות

בפסק הבוררות נקבע כי צ'כוסלובקיה תעביר להונגריה שלושה מחוזות בסלובקיה, וכן שטחים נרחבים בזובקרפטיה, בסך הכל 12,000 קמ"ר. בשטחים שהועברו היו יותר ממיליון תושבים, מהם כ-60% הונגרים וכ-35% סלובקים.
פרוק צ'כוסלובקיה ב-1938. באדום: השטחים שהועברו להונגריה בנובמבר 1938, בעקבות הבוררות
ארנסט בופל

| --- | --- |

 לידה:  30 בנובמבר 1887 בצינגן, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 הוצאה להורג:  15 בדצמבר 1950 (בגיל 63) קרקוב, רפובליקת פולין 
 מדינה:  גרמניה 
 השכלה:  אוניברסיטת טיבינגן  אוניברסיטת אוקספורד  סורבון  אוניברסיטת לונדון 
 מעסיק:  Bavarian Ministry of Culture 
 מפלגה:  המפלגה הנאצית, מפלגת הפועלים הגרמנית 
 השקפה דתית:  נצרות פרוטסטנטית 
 
ארנסט בופל (בגרמנית: Ernst Boepple‏; 30 בנובמבר 1887 - 15 בדצמבר 1950) היה מוציא לאור, פוליטיקאי ולאומן גרמני שכיהן במהלך מלחמת העולם השנייה כמזכיר ממשלת בוואריה כמו גם בתפקידים מנהליים נוספים.
ביוגרפיה

בופל, יליד העיר רויטינגן שבבאדן, השלים את לימודיו התיכוניים ואת בחינות הבגרות במהלך שנת 1905. עד שנת 1910 סיים לימודי היסטוריה ובלשנות באוניברסיטאות שונות ברחבי אירופה ובכלל זה באוניברסיטת פריז, לונדון ואוקספורד. לאחר סיום לימודיו בשנת 1916 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה. עם סיום לימודיו ובמהלך מלחמת העולם הראשונה (שפרצה באוגוסט 1914) לקח בה חלק כקצין רגלים בצבא הגרמני.
בשנת 1918 הצטרף בופל לליגה הפאן גרמנית שהייתה לארגון פוליטי לאומי וימני במהותו. כמי שהועסק כפועל בהוצאת הספרים במינכן של יוליוס פרידריך להמן. בופל למספר החבר החמישה-עשר של מפלגת הפועלים הגרמנית, אשר עתידה הייתה להפוך בתוך זמן קצר למפלגת הפועלים הנציונל-סוציאליסטית (המפלגה הנאצית).
ב-1 באפריל 1919 ייסד בופל את "הוצאת העם הגרמני" אשר עסקה בעיקר בהוצאה לאור של כתבי עת לאומניים ואנטישמיים. בית ההוצאה מוקם בקומה השנייה של בניין משרדים ברחוב פאול הייזה במינכן. בין היתר הייתה אמונה ההוצאה לאור על הוצאת ספרו של אנטון דרקסלר, מי שהיה למייסדה של התנועה הנאצית תחת הכותר Mein politisches Erwachen. לצד הוצאת ספרו של דרקסלר במהלך שנת 1919, הייתה אמונה ההוצאה לאור על כתביהם של הוגים פוליטיים אנטישמיים ולאומנים אחרים דוגמת אלפרד רוזנברג, אשר הפך לימים לאחד מהוגיה הבולטים והמרכזיים של התנועה הנאצית.
בנובמבר 1923 לקח בופל חלק בניסיון הפוטש הכושל של אדולף היטלר במינכן בירת בבאריה. כתוצאה מכישלון הפוטש הוכרז ביטאונו הרשמי של המפלגה, פלקישר באובכטר (בתרגום חופשי "הצופה העממי") כבלתי חוקי ב-25 בינואר 1925. באותה העת נמנה בופל עם אחד מששת השותפים הבכירים של ה - Großdeutsche Zeitung, שנועד בעת ההיא לעקוף את האיסור שחל על ההפולקישר באובכטר. עם הקמתה המחודשת של התנועה במהלך 1925, שב אליה בופל בשנת 1926.
כבר בשנת 1933, עם עלייתה של המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה, נקלט בופל כבירוקרט בשורות הממשל הבווארי. במהלך תקופה זאת שירת במשרד החוץ הבווארי לענייני חינוך ותרבות, תפקיד אותו מילא החל משנת 1934. באותה השנה אף מונה הלה כחבר במועצת המדינה (Staatsrat) הבווארית. כתוצאה ממותו של האנס שם (Hans Schemm ) הוא מונה למנהל מטעם משרד התרבות של בבאריה. באותה שנה הצטרף בופל לשורות ה אס אס ובשנת 1935 אף קודם לדרגת (Oberführers). החל משנת 1937 כיהן כמזכיר ממשלת בבאריה וכמשנה לשר, אלא שלאחר תקופה של מתיחות עם המנהיג המחוזי (גאולייטר) של מינכן, הוא הוצא לחופשה כפויה שהסתיימה בפרישה של הלה ממשרד התרבות במהלך שנת 1940.
בינואר 1940 הוא מונה למזכיר המדינה של הממשל הכללי כמשנה ליוזף ביהלר ותחת הנאציונל-סוציאליסט הבכיר הנס פרנק שתפקד בעת ההיא כמושלה של פולין הכבושה (גנרלגוברנמן). במהלך תקופה זאת נמנה בופל עם דרגת הקצונה הבכירה, אשר מימשה הלכה למעשה את שואת יהודי מזרח אירופה. בשנת 1942 הוא נשא בתפקידים פוליטיים בכירים נוספים, בין היתר מונה בעת ההיא לסגנו של הנס פרנק, שכיהן אז כנשיא המכון הגרמני לעבודה במזרח שבקרקוב. כבא כוחו של פרנק, היה בופל אף שותף פעיל בחבר הנאמנים של "המכון הגרמני ללשון". מאוגוסט 1944 ועד חודש אפריל 1945 הוא תפקד כאיש הקשר של הנס פרנק בשלזיה תחתית ועילית. בשלביה האחרונים של מלחמת העולם השנייה שב לקחת חלק כחבר בממשל הבווארי.
באוקטובר 1947, כשנתיים לאחר סיום המלחמה, נתפס בופל על ידי הכוחות האמריקאיים המוצבים בגרמניה. באותה שנה הוא הועמד לדין על ידי הרשויות. בית הדין בקרקוב ששפט אותו מצא אותו אשם בדין והוא נידון למוות ב-11 בדצמבר 1949. גזר הדין הוצא לפועל ב-15 בדצמבר 1950 כאשר הוצא להורג בתלייה.
בומבלורינה

| --- | --- |
טיילור סוויפט בתור בומבלורינה בסרט "קאטס", 2019
טיילור סוויפט בתור בומבלורינה בסרט "קאטס", 2019
 הופעה ראשונה:  ספרו של פוסום הזקן על חתולים שימושיים
 יוצרים:  ת"ס אליוט
 מידע
 גזע:  חתולה
 מין:  נקבה
בומבלורינה (באנגלית: Bombalurina) היא דמות ראשית במחזמר "קאטס" משל אנדרו לויד ובר. המחזמר הוא עיבוד תיאטרוני לספר השירה של ת"ס אליוט, ספרו של פוסום הזקן על חתולים שימושיים, שפורסם ב-1939. שמה של הדמות נרשם לראשונה בשיר "The Naming of Cats". בומבלורינה היא חתולה נקבית וחושנית, בעלת ביטחון עצמי ומעוטרת בפרווה אדומה בוהקת. התפקיד אויש לראשונה על ידי ג'רלדין גרדנר בווסט אנד ב-1981, ובשנה שלאחר מכן הוחלפה על ידי דונה קינג. בעיבוד הקולנועי למחזמר דמותה של בומבלורינה מגולמת על ידי טיילור סוויפט.
תיאור הדמות

בומבלורינה היא חתולה בוגרת, בעלת ביטחון עצמי וכוונות טובות בדרך כלל. היא יכולה להיות לעיתים רעה, במיוחד כלפי גריזבלה בתחילה. היא החברה הטובה ביותר של דמטר, ולעיתים קרובות נזהרת ממנה. שתיהן שונאות את מקאוויטי הנבל. בומבלורינה מכשפת חתולים זכרים רבים ביופפיו, במיוחד את רום טום טוגר, שדוחה אותה במהלך ביצוע שירו.
תפקידה של בומבלורינה כולל ריקודים רבים, ומצריך בדרך כלל טווח קולי של מצו-סופרן.
תיאור הדמות > מראה

בומבלורינה מתוארת כחתולה יפה. פרוותה ארוכה בצבע אדום עם כתמים שחורים וחזה לבן.
שירים

הדמות שרה את "The Gumbie Cat" עם וג'לילורום, ולה קטע סולו קצר ב-"Rum Tum Tugger". היא גם מופיעה ב-"Grizabella the Glamour Cat" עם דמטר וב-"Bustopher Jones" עם ג'ניאנדוטס וג'לילורום. חלקה הגדול נכלל ב-"Macavity", אותו היא מבצעת יחד עם דמטר לקראת סוף המחזמר. בעיבוד הקולנועי לשנת 2019 היא גם שרה את "Beautiful Ghosts".
שחקנים

1981 – ג'רלדין גרדנר
1982 – דונה קינג
1983 – מרלין דניאל
1998 – רוזמרי פורד
2019 – טיילור סוויפט
הערות שוליים

↑  "Demeter and Bombalurina". Cats the musical (official website). אורכב מ-המקור ב-25 במרץ 2019. נבדק ב-20 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Cats". Royal Caribbean Cruises Ltd. 2 ביוני 2017. ארכיון מ-30 במרץ 2019. נבדק ב-30 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Cats Audition" (PDF). Vereinigte Bühnen Wien. ארכיון (PDF) מ-30 במרץ 2019. נבדק ב-30 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Cast / Vocal Requirements: Cats". The Musical Company. ארכיון מ-2 באפריל 2019. נבדק ב-2 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Original London Cast List". Really Useful Group. אורכב מ-המקור ב-15 באוגוסט 2008. נבדק ב-30 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Donna King (אורכב 08.04.2018 בארכיון Wayback Machine) at Internet Broadway Database, accessed 8 April 2018
↑  "1998 Video Cast List". Really Useful Group. אורכב מ-המקור ב-7 באפריל 2010. נבדק ב-30 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wiseman, Andreas (20 ביולי 2018). "Jennifer Hudson, Taylor Swift, James Corden & Ian McKellen Line Up For 'Cats' Movie — Miaow". Deadline (באנגלית). ארכיון מ-20 ביולי 2018. נבדק ב-25 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| טיילור סוויפט |
| --- | --- |
פרסים ומועמדויות • דיסקוגרפיית אלבומים • דיסקוגרפיית סינגלים • הופעות חיות • שירים • וידאוגרפיה • השפעה תרבותית • השפעה הפוליטית • תדמית ציבורית
אלבומי אולפן: Taylor Swift • Fearless • Speak Now • Red • 1989 • Reputation • Lover • Folklore • Evermore • Midnights • The Tortured Poets Department
אלבומי הוצאה חוזרת: Fearless (Taylor's Version) • Red (Taylor's Version) • Speak Now (Taylor's Version) • 1989 (Taylor's Version)
מיני-אלבומים: The Taylor Swift Holiday Collection • Rhapsody Originals • iTunes Live from SoHo • Beautiful Eyes
אלבומי הופעה: Speak Now World Tour – Live • Live from Clear Channel Stripped 2008 • Folklore: The Long Pond Studio Sessions (from the Disney+ Special) • Lover (Live from Paris)
אלבומי וידאו: Taylor Swift and Def Leppard • Journey to Fearless
סיבובי הופעות: Fearless Tour • Speak Now World Tour • The Red Tour • The 1989 World Tour • Reputation Stadium Tour • The Eras Tour
סרטים תיעודיים: Taylor Swift: Reputation Stadium Tour • Miss Americana • Folklore: The Long Pond Studio Sessions • All Too Well: The Short Film  • Taylor Swift: The Eras Tour
משפחה: אוסטין סוויפט (אח) • אוליביה בנסון (חתולה) • מרג'ורי פינליי (סבתא)
מורשת: ההשפעה של The Eras Tour • סוויפטיז • Nannaria swiftae‏ • Castianeira swiftay
מחלוקות: מולר נגד סוויפט • מחלוקת המאסטרס • מחלוקת טיקטמאסטר • מותה של אנה קלרה בנבידס
ערכים קושרים: אחוזת סמואל גולדווין • בומבלורינה • הולידיי האוס • וונדרסטראק • וונדרסטראק אנצ'נטד • טיילור סוויפט הפקות • City of Lover •‏ טיילור שיש
אשעריה

האַשְעַרִיָה, או האסכולה האשערית (בערבית: الأشعريـّة או الأشاعرة), היא אחת מארבע האסכולות התאולוגיות באסלאם, על שמו של אבו אל-חסן אל-אשערי (أبو الحسن الأشعري, 873–936 לספירה); חסידיה נקראים גם אשערים. עיקר חשיבותה הוא בהרחקת המחשבה המוסלמית משמעותית מן העולם הנוצרי. לעומת הגישה של אסכולת המועתזילה, שהושפעה מן הפילוסופיה היוונית, האשערים ראו את טבע האלוהים כנשגב מיכולת הבינה של האדם. הם קבעו כי לאדם יש בחירה חופשית וכי אין לו יכולת לברוא דבר. זו גישה המבוססת על "השקפת בורות", לפיה האדם אינו יכול להבחין בין טוב לרע[דרוש מקור].
החל מן המאה ה-11, בתמיכתם של הסלג'וקים ובאמצעות המדרסות (בתי הספר) שהקימו, הפך הכלאם האשערי לנוסח האמונה המקובל באסלאם הסוני – עד לימינו אלה.
עקרונות מרכזיים

נהוג לומר כי האשערים מפשרים בין גישת המועתזלה לבין הגישות של מצדדי החדית' במספר סוגיות בולטות:
עקרונות מרכזיים > מהות האלוהים

אל-אשערי התנגד למועתזילה שהציעה פירוש אלגורי לפסוקים בקוראן שיש בהם חשש להגשמת האל (אנתרופומורפיזם, בערבית: תַגְ'סִים تجسيم). הכוונה היא לתפיסת האל כאנושי וכגשמי, וייחוס לו תכונות אנושיות: שומע, כועס, הולך, בעל ידיים, אף, פה וכדומה). את ההאנשה הזו צמצם אל-אשערי, כשקבע כי במילים כמו 'יד' 'ראש' וכדומה, המופיעות בקוראן ובחדית' טמונה משמעות אלגורית. כדי להימנע מחקירות המיחנה (المحنة, מעין אינקוויזיציה שכפתה את השקפות המֻעתזלה במאה התשיעית), קבע את הכלל "בלא כיף" (بلا كيف "בלי לשאול איך"), היינו, יש לקבל את קיום האלוהים בלי לתהות כיצד הוא מן האפשר.
עקרונות מרכזיים > גזרה קדומה מול בחירה חופשית

הוויכוח בין האלוהים ככל-יכול, לאלוהים כצודק היה אחת הסוגיות המשמעותיות ביהדות ובאסלאם, והעסיקה את הפולמיות בין המעתזלה והאשעריה. רעיון הגזרה הקדומה טוען כי הכול ידוע מראש ונגזר מאז ראשית הימים בידי אלוהים, היודע-כול. מולו טענה ההשקפה של הבחירה החופשית כי מעשי האדם עצמאיים, והוא יתן עליהם דין ביום הדין. המפגש ביניהן סותר: או שמניחים כי אלוהים עושה צדק, ומה שיבחר האדם לעשות בעולם הזה (א-דֻּ֫נְיַא) יאלץ את האלוהים לגמול לו בעולם הבא (אל-אַ֫אחִ'רַה); או שאין לקבוע שאלוהים "חייב" משהו, משום שהוא כל יכול, כל יודע (ואף יודע מראש), ועל כן הוא קובע מה לתת לכל אחד. מכאן שגם מעשי האדם בעולם הזה נקבעו מראש וכן מקומו בעולם הבא, דבר שאינו צודק (האדם לא נבחן במעשיו, אלא דינו נחרץ עוד בטרם לידתו). האשערים קיבלו את הכלל 'שהכל נגזר מאללה' (הכל בידי שמים) אך הוסיפו לכך את רעיון הכִּסְבּ, האחריות האישית של האדם (בדומה ליהדות), כדי לא לפגוע בעקרון הצדק.
עקרונות מרכזיים > נצחיות הקוראן

ויכוח דומה ניטש בין אסכולות האשעריה והמעתזלה בסוגיה של נצחיות הקוראן ( ראו להרחבה הקוראן#מעמדו התאולוגי של הקוראן). באסלאם הקוראן נחשב לאסופת האמירות של אללה לנביא מֻחמד, ולא לעלילה שנכתבה בידי אדם, כמו הברית החדשה. על כן כל הכתוב בקוראן הוא כביכול דברי אלוהים חיים (באמצעות הנביא). הוויכוח נסוב סביב השאלה האם הקוראן היה קיים מעולם, או שנברא כמעשה אלוהים. האשעריה צידדה בעמדת אהל אל-חדית', באומרה כי הקוראן לא נברא, אלא נצחי הוא.
עקרונות מרכזיים > ביקורת על הפשרה

מצדדי המעתזלה טוענים כי הפשרה של האשעריה נוטה בבירור לעמדת אהל אל-חדית' במהות, אך כמס שפתיים במתודה למועתזילה, זאת על אף שמספר עקרונות אומצו מהמעתזלה, כמו אחריות האדם למעשיו וקבלת חלקים של עקרון אל-עַקְל (שכלו הישר של האדם כמנחה).