stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיאטרון היסטורי
הערות שוליים

↑  Le théâtre d’Alexandre Dumas dans le « Courrier de Paris » de L’Illustration (בצרפתית)
↑  Théâtre-Historique (בצרפתית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1057905100  LCCN: no2004103866  VIAF: 155123607   WorldCat (עם VIAF): 155123607
ג'ונתן בנקס

| --- | --- |

 לידה:  31 בינואר 1947 (בן 77) וושינגטון די. סי., ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1974 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אינדיאנה בלומינגטון  Northwood High School 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ונתן ריי בנקס (באנגלית: Jonathan Ray Banks; ‏31 בינואר 1947) הוא שחקן אמריקאי, מועמד שלושה פרס אמי על תפקידיו בסדרות "סוכן סמוי", "שובר שורות" ו"סמוך על סול".
ביוגרפיה

בנקס נולד בוושינגטון לפרופסורית אלנה בנקס שעבדה עבור ארגון ה-CIA. הוא למד ב"אוניברסיטת אינדיאנה בולומינגטון", שם למד עם כוכב הקולנוע קווין קליין. הוא עזב את האוניברסיטה באמצע הלימודים והצטרף לחברת משחק תיירותית שם שימש כמנהל במה.
החל את דרכו כשחקן בסוף שנות ה-70 בתפקידי ניצב בסרטים כמו "השיבה הביתה" ו"רוז".
התגלה לראשונה בתור שחקן משנה בראשית שנות 1980 בקומדיות "שגעון על תנאי" של סידני פואטייה ו"48 שעות" של וולטר היל ובדרמה "פרנסיס" בתפקיד הטרמפיסט לצידה של ג'סיקה לאנג.
ב-1984 השתתף בנקס בקומדיית הפעולה "השוטר מבוורלי הילס" בתפקיד הנבל ז'אק, יד ימינו של ויקטור מייטלנד.
בנקס פרץ לראשונה בתפקיד משמעותי גדול בשנת 1987 בסדרת דרמת הפשע "סוכן סמוי". בנקס הופיע בסדרה במשך 4 עונות בתור פרנק מקפייק הקצין והמפעיל של הסוכן החשאי ויני טרנובה (קן וול). בנקס הועמד על תפקידו בסדרה לפרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 1989.
בשנות ה-90 הופיע בנקס במותחן הפעולה "פריג'ק" ובסרט ההרפתקאות "פליפר" בתפקיד צייד הדולפינים דירק מורן.
ב-2001 שיחק בנקס בסרט ההמשך השלישי של הלהיט "קרוקודיל דנדי", "קרוקודיל דנדי בלוס אנג'לס". ב-2006 הופיע בסדרת הפשע "שחר האתמול" בתפקיד "איש הצל" קונרד דטוויילר.
בשנת 2009 צורף בנקס לצוות העונה השנייה של סדרת הפשע המפורסמת "שובר שורות" בתפקיד החוקר הפרטי "מייק ארמנטראוט". דמותו המשנית של מייק הייתה מהדמויות המעניינות והבולטות בסדרה ובנקס הוחתם לשלוש עונות ההמשך. בנקס הועמד על תפקידו בסדרה לפרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר בשנת 2013 וזכה בפרס סאטורן. לאחר תום התוכנית לוהק בנקס על ידי יוצר הפורמט וינס גיליגאן לתוכנית הספין אוף "סמוך על סול".
ב-2014 שיחק בנקס בעונה החמישית של קומדיית המצבים "קומיוניטי" בתפקיד באז היקי.
ב-2015 הועמד בנקס לפרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר על משחקו בתור מייק ארמנטראוט בסדרת הדרמה "סמוך על סול".
ב-2016 שיחק בסרטו של פיטר בילינגסלי "במנוסה", דרמת פשע בכיכובם של וינס ווהן, היילי סטיינפלד, טראג'י פ. הנסון ואחרים.
בשנת 2020 גילם את ראש המודיעין הלאומי בדימוס ג'יימס קלאפר במיני-סדרת הטלוויזיה "נאמנות עליונה" של רשת שואוטיים, שמבוססת על הספר של ג'יימס קומי מ-2018.
חיים אישיים

לבנקס שלושה ילדים משלוש מערכות נישואין.
באפריל 2016 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת אינדיאנה.
בשנת 2018 נהרס ביתו בזמן השריפה "ווּלסי" בקליפורניה.
פילמוגרפיה

השיבה הביתה (1978)
בלש בגרוש (1978)
רוז (1979)
שגעון על תנאי (1980)
מלחמות הגנגסטרים (1981)
פרנסיס (1982)
48 שעות (1982)
גרמלינס (1984)
נדיה (1984)
ההרפתקאות של בוקארו באנזי לאורך המימד השמיני (1984)
השוטר מבוורלי הילס (1984)
חמוש ומסוכן (1986)
פלדה קרה (1987)
הנה הולכת השכונה (1992)
פריג'ק (1992)
צד עיוור (1993)
נקודת רתיחה (1993)
תחת מצור 2 (1995)
פליפר (1996)
טיפשי (1999)
תנו לשטן ללבוש שחור (1999)
קרבה (2001)
קרוקודיל דנדי בלוס אנג'לס (2001)
כחול מושחת (2003)
קצב היממה (2005)
שואפים גבוה (2006)
שמור עלי (2007)
אמריקאי גאה (2008)
חשבון משותף (2013)
סופרים אנונימיים (2014)
בולט (2014)
במנוסה (2016)
פרחים בבוץ (2017)
הנוסע (2018)
אל קמינו: שובר שורות - הסרט (2019)
Catwoman: Hunted‏ (2022) - דיבוב
פילמוגרפיה > טלוויזיה

טי.ג'יי הוקר (אנ') (1983-1982)
הרדקסל ומקורמיק (אנ') (1984)
עולם אחר (1985)
פלקון קרסט (אנ') (1987)
סוכן סמוי (1987–1990)
התלקחות (1998-1997)
Melanie Darrow‏ (1997) - סרט טלוויזיה של USA Network
הלוחשת לרוחות (2006)
ללא עקבות (2006)
שחר האתמול (2007-2006)
דקסטר (2007)
שובר שורות (2009–2012)
מתחזה (2011)
וגאס (2012)
קומיוניטי (2014)
השוטר גרזן (2015-2013) - דיבוב
סמוך על סול (2015–2022)
מייג'ור לייזר (2015) - דיבוב
האקדמיה של סקיילנדרס (2018-2016) - דיבוב
נאמנות עליונה (2020)
קונסטלציה (אנ') (2024)
!Kite Man: Hell Yeah‏ (2024) - דיבוב
הערות שוליים

↑  Breaking Bad's Jonathan Banks Joins Community - IGN, web.archive.org, ‏2018-07-12
↑  Dan Snierson Updated August 20, 2013 at 07:01 PM EDT, 'Breaking Bad' vet Jonathan Banks joins 'Community', EW.com (באנגלית)
↑  Indiana University to present Jonathan Banks with an honorary degree: IU Bloomington Newsroom: Indiana University Bloomington, web.archive.org, ‏2018-11-03
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1533887352867  BnF: cb14152637d (data)  GND: 1236698282  ISNI: 0000 0003 6383 7134  LCCN: no96052852  NTA: 396038093  VIAF: 226081187   WorldCat (עם VIAF): 226081187
פירס צ'ארלס

פירס ג'וזף צ'ארלס (באנגלית: Pierce Joseph Charles; נולד ב-21 ביולי 2005 במנצ'סטר שבאנגליה) הוא כדורגלן צפון אירי-אנגלי המשחק בעמדת השוער בקבוצת שפילד ונסדיי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובנבחרת צפון אירלנד.
קריירת מועדונים

צ'ארלס גדל במחלקות הנוער של מנצ'סטר סיטי ושפילד ונסדיי. בחודש אוקטובר 2022 חתם על חוזה מקצועני בשפילד ונסדיי. ב-26 בינואר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 1-1 נגד קובנטרי סיטי במסגרת הסיבוב הרביעי של גביע ה-FA לעונת 2023/2024.
קריירה בינלאומית

ב-12 באוקטובר 2024 ערך צ'ארלס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת צפון אירלנד, בתיקו 0-0 נגד נבחרת בלארוס במסגרת ליגת האומות 2024/2025.
הערות שוליים

↑  Owls spell out crystal clear transfer stance on talented youngster tipped for the top, The Star, ‏2023-08-11 (באנגלית)
↑  by Dom Howson, Pierce Charles contract details confirmed as talented youngster looks to future, Yorkshire Live, ‏2022-10-18 (באנגלית)
↑  "Sheffield Wednesday 1-1 Coventry City: Djeidi Gassama secures Owls replay with Sky Blues". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2024-01-26. נבדק ב-2024-11-29.
↑  Frustrating night for Northern Ireland against Belarus, IFA (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פירס צ'ארלס".
מצוות עשה שהזמן גרמן

מצוות עשה שהזמן גרמן הן מצוות עשה החלות רק במועדים קבועים, ומתבטלות לאחר פרק זמן קבוע. לדוגמה, מצוות סוכה חלה רק במהלך חג הסוכות, ומצוות הנחת תפילין חלה רק בימי חול, ביום ולא בלילה. מצוות שיש להן זמן חלות קבוע אך אין להן זמן ביטול, כגון מילה ביום השמיני או פדיון הבן ביום השלשים, אינן בכלל זה.
ייחודן של מצוות עשה שהזמן גרמן הוא שלמעט מספר חריגים, נשים (וכן עבדים כנעניים) פטורים מהן, כלומר נשים אינן מחויבות מבחינה הלכתית לקיים מצוות אלו, בשונה ממצוות עשה שלא הזמן גרמן וכן כל מצוות לא תעשה, שככלל חלות על נשים וגברים במידה שווה.
מקור הפטור

פטור הנשים ממצוות אלו מוזכר פעמים רבות בתלמוד. מקור הכלל הוא במשנה במסכת קידושין: ”וכל מצוות עשה שהזמן גרמה, אנשים חייבין ונשים פטורות”. בתלמוד על המשנה נלמד הכלל בבניין אב ממצוות הנחת תפילין, שבעצמה נלמדת בהיקש ממצוות תלמוד תורה הכתובה לפניה.
אילו מצוות כלולות בפטור

רק מצוות מעטות מבין תרי"ג המצוות הן מצוות עשה שהזמן גרמן. בהן מצוות ציצית, הנחת תפילין, קריאת שמע, שמיעת שופר בראש השנה, ישיבה בסוכה ונטילת לולב בסוכות.
נחלקו הפוסקים אם ברכת הלבנה נחשבת כמצוות עשה שזמן גרמא.  הרב שלמה קלוגר טוען שהברכה תלויה בהתחדשות הירח ולא בזמן גרידא, ולכן נשים חייבות, וכפשטות דברי הגמרא שנשים חייבות. לעומתו, המגן אברהם סובר שהיא נחשבת כמצות עשה שהזמן גרמא, ושנהגו הנשים דווקא שלא לברך (מטעמים קבליים).
אילו מצוות כלולות בפטור > מצוות חריגות

מספר מצוות מן התורה הוחרגו מפטור זה אף על פי שהן תלויות בזמן, והן: מצוות שמחה (בשלוש רגלים), מצוות הקהל, קידוש בשבת וחג, תענית יום הכיפורים, ואכילת מצה בליל הסדר. לכל אחת מהמצוות הללו ישנו מקור מהתורה לחייב בהן נשים. בשמחה ברגל והקהל המקור מפורש בתורה. בקידוש ואכילת מצה, החיוב נלמד בהיקש מאיסור מלאכה בשבת וחמץ בפסח.
עם זאת, לדעת הרמב"ם, הכלל שנשים פטורות ממצוות עשה שהזמן גרמן וחייבות בשאר מצוות עשה כלל אינו מלמד על הפרטים, אלא נוצר מהן ונאמר על דרך הרוב, ולכן הפטור או החיוב בכל מצווה בפני עצמה נלמד בקבלה מיוחדת.
מצוות חכמים כהדלקת נרות חנוכה, קריאת מגילה בפורים, ושתיית ארבע כוסות בליל הסדר הוטלו אף על נשים, אף על פי שהזמן גרמן, בנימוק "שאף הן היו באותו הנס".
סיבת הפטור > תפקידים אחרים

לפי האבודרהם (1340) הנשים נפטרו מקיום מצוות אלו מפני "שלום בית": ”לפי שהאשה משועבדת לבעלה לעשות צרכיו, ואם הייתה מחויבת במצוות עשה שהזמן גרמא אפשר שבשעת עשיית המצווה יצווה אותה הבעל לעשות מצוותו. ואם תעשה מצוות הבורא - אוי לה מבעלה. ואם תעשה מצוותו ותניח מצוות הבורא - אוי לה מיוצרה. לפיכך פטרה הבורא ממצוותיו כדי להיות שלום עם בעלה.” (תיקון התפילות וענייניהם, השער השלישי)
לדעת הרב משה פיינשטיין הפטור ממצוות אלו נובע מהעיסוק בגידול הילדים, אליו האישה מותאמת יותר מהאיש, ואין ליחסו לקדושה פחותה של האישה. גם הרב אליהו כי טוב נימק את סיבת הפטור באופן דומה. לדבריו יש בו אף להעיד על מעלת האישה.
סיבת הפטור > דבקות יתרה

הרש"ר הירש (1808-1888) אף הוא ראה בפטור הנשים ממצוות אלו מעלה יתרה על גבי הגברים:
פטור הנשים משאר מצוות עשה שהזמן גרמן איננו יכול להיות תלוי בפחיתותן; כאילו התורה סבורה, שאין הן ראויות לקיים אותן מצוות. אלא נראה לנו לומר כך: התורה לא חייבה את הנשים במצוות אלה, מפני שאין הן זקוקות להן. שהרי זה כל עצמן של מצוות עשה שהזמן גרמן: הן מבטאות אמיתות, מחשבות, עקרונות והחלטות על ידי מעשים סמליים; והן מחדשות ערכים אלה מפרק לפרק, למען נשיב אותם אל ליבנו ונגשים אותם במעשינו, והתורה מניחה שיש לאשה דביקות יתירה ונאמנות של התלהבות לייעודה; והנסיונות המזומנים לה בתחום ייעודה – סכנה מועטת נשקפת לה מהם; משום כך לא היה צורך להטיל עליה את כל המצוות, המוטלות על האיש; כי האיש טעון זירוז חוזר ונשנה לנאמנות בקיום ייעודו; ויש צורך לחזור ולהזהיר אותו מפני כל רפיון במילוי תפקידו.
קיום מצוות מרצון

הפטור כשלעצמו אינו מפקיע את אפשרות קיום המצווה, אם כי "גדול המצווה ועושה ממי שאינו מצווה ועושה", כלומר עשיית המצוות מתוך חיוב עדיפה על עשייתן מתוך העדפה אישית. מכאן שחיוב במצוות יתרות נחשב למעלה רוחנית - וזהו ההסבר המקובל לברכה שתוקנה לגברים: 'ברוך שלא עשני אישה'.
קיום מצוות מרצון > ברכת המצוות לפטור מהמצווה

לעניין ברכת המצוות נחלקו הפוסקים האם אישה המקיימת מצווה שהיא פטורה ממנה רשאית לברך עליה ("אשר קידשנו במצוותיו וציוונו"), או שמא יש בכך ברכה לבטלה ואמירת דבר שקר מאחר שנשים לא נצטוו.
השולחן ערוך בעקבות הרמב"ם פסק להלכה שאין לנשים לברך על מצוות עשה שהזמן גרמא, וכן מנהג רוב הנשים הספרדיות שלא לברך. סברתם היא שנשים לא יכולות לומר "אשר קידשנו במצוותיו וציוונו" שכן הן לא חויבו במצווה.
אך ברמ"א פסק כדעת ר"ת שאף שהנשים פטורות יכולות לקיים המצווה ולברך אם ירצו. שכן הן שייכות בקיום המצוות ומקבלות שכר על קיומן. וכן הוא מנהג האשכנזיות לברך.
קיום מצוות מרצון > כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט

בראשונים הקשו האיך נשים יכולות לקיים מצוות עשה שהזמן גרמא אם רוצים בכך, והרי כלל הוא בידינו "כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט". מסקנת דבריהם היא
התם שעושה דבר שאינו מצווה מן התורה כלל שהוא כמוסיף על התורה, אבל מי שעושה מצוות התורה כתקנן, אע"פ שלא נצטוה הוא בהם כגון נשים וגוים מקבלים עליהם שכר שכל דרכיה דרכי נועם וכל נתיבותיה שלום
קיום מצוות מרצון > קיום מצוות מתוך רצון לשוויון

היהדות הרפורמית והקונסרבטיבית אינן מבחינות בין גברים לנשים בהלכה. במסגרת זאת נשים רפורמיות וקונסרבטיביות וכן פמיניסטיות דתיות נוהגות לעיתים לקיים אף מצוות עשה שהזמן גרמן שמטעמים מיוחדים באופן מסורתי לא נהגו נשים לקיימן, כגון התעטפות בטלית והנחת תפילין. ארגון מוביל בנושא זה הוא נשות הכותל.
רבנים אורתודוקסיים כדוגמת הרב משה פיינשטיין נוטים להסתייג מקיום מצוות כמו התעטפות בטלית והנחת תפילין על ידי נשים על אף שמבחינה הלכתית הדבר מותר, מפני שלהשקפתם ”פשוט שהוא רק בחשקה נפשה לקיים מצוות אף כשלא נצטוותה, אבל מכיון שאינו לכוונה זו אלא מצד תורעמותה על ה' יתברך ועל תורתו, אין זה מעשה מצווה כלל אלא אדרבה מעשה איסור, שהאיסור דכפירה שחושבת דשייך שיהיה איזה חילוף בדיני התורה”.
הערות שוליים

↑  לדוגמה תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף כ"ח, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ', עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף כ"ז, עמוד א'
↑  משנה, מסכת קידושין, פרק א', משנה ז'
↑  אמר קרא (שמות יג, ט) והיה לך לאות על ידך ולזיכרון בין עיניך למען תהיה תורת ה' בפיך הוקשה כל התורה כולה לתפילין מה תפילין מצוות עשה שהזמן גרמא ונשים פטורות אף כל מצוות עשה שהזמן גרמא נשים פטורות (תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ה, עמוד א')
↑  "ותפילין גמר לה מתלמוד תורה." (תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ד, עמוד א')
↑  האלף לך שלמה או"ח קצג.
↑  סנהדרין מב.
↑  ריש סימן תכו.
↑  "ושמחת בחגך אתה ובנך ובתך ועבדך ואמתך" (ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ד), "הקהל את העם האנשים והנשים והטף..." (דברים לא)
↑  רמב"ם פירוש המשנה על משנה קדושין א, ז
↑  תלמוד בבלי שבת דף כג, עמוד א, לגבי נר חנוכה; תלמוד בבלי מגילה דף ד, עמוד א, לגבי קריאת מגילה; ותלמוד בבלי פסחים דף קח, עמוד ב, לגבי ארבע כוסות.
↑  ולבד טעמי התורה שלא ידוע לסתם אינשי אף לא לת"ח ... איכא גם טעמים גלוים לכל, כי סתם נשים בעולם אינם עשירות ועליהן מוטל גידול הילדים והילדות שהיא מלאכה היותר חשובה להשי"ת ולהתורה, וכן ברא השי"ת בטבע כל מין ומין דמבע"ח =דמבעלי חיים= שהנקבות יגדלו את הולדות ואף את מין האדם לא הוציא מן הכלל בזה שגם טבע הנשים מסוגל יותר לגידול הילדים שמצד זה הקל עליהן שלא לחייבן בלמוד התורה, ובמ"ע שהזמ"ג =ובמצוות עשה שהזמן גרמה= ... אין זה בשביל שנשים פחותות במדרגת הקדושה מאנשים דלעניין הקדושה שוות לאנשים ... חיוב הכבוד על האיש לאשתו ועל האשה לבעלה בלא שום חִלוק, והרבה מהנשים שהיו נביאות ויש להן כל דיני נביא שבאנשים, ובהרבה דברים נשתבחו בין בקראי בין בדברי חז"ל עוד יותר מלאנשים (שו"ת אגרות משה או"ח חלק ד' סימן מט')
↑  ”אף האשה, כיון שהושוותה לאיש לכל המצוות שבתורה ואחר כך יצאה להפטר מחלק אחד של המצוות שהזמן גרמן – פטור זה מעלה הוא אצלה, שהוא בא להעיד כמה חשובים הם התפקידים המיוחדים שהיא עמוסה בהם עד שדוחים הרבה גופי מצווה הכתובים בתורה” (איש וביתו, פרק ח')
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ז, עמוד א'
↑  נחלקו בעניין הרמב"ם ורבינו תם, השולחן ערוך פסק כדעת הרמב"ם, שאין לברך, והרמ"א כדעת ר"ת (ראו בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקפ"ט, סעיף ו', וכן גם בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן י"ז, סעיף ב'), הספרדים נוהגים בדרך כלל כדעת השולחן ערוך והאשכנזים כדעת הרמ"א. בכל זאת היו קהילת ספרדיות שבהם הנשים נהגו לברך (חיד"א, שו"ת יוסף אומץ, סימן פב; ציץ אליעזר, ט, סימן ב).
↑  ערוך השולחן אורח חיים תרמ: "אמנם נשים שלנו – רבות יושבות בסוכה, ומברכות "לישב בסוכה". ואין זה ברכה לבטלה, דהכי קיימא לן לומר בכל מצווה שהזמן גרמא – רשות בידן לעשות המצווה, ומברכות עליהם."
↑  שו"ת אגרות משה, אורח חיים חלק ד סימן מט.
בית הספר למקצועות התעופה

| --- | --- |

סמל בית הספר למקצועות התעופה
 פרטים
 כינוי:  ביסמ"ת
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  בסיס הדרכה
 בסיס האם:  בסיס עובדה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1987–הווה (כ־38 שנים)
 פיקוד
 יחידת אם:   חיל האוויר הישראלי
בית הספר למקצועות התעופה (ביסמ"ת) 501 הוא יחידת ההדרכה להכשרת חיילים לשירות במערך התעופה של חיל האוויר ככבאים, פקידות מבצעים (פקמ"ציות), מפענחי תצלומי-אוויר (תצ"א), המודיעין, מש"קיות ניווט, ועוד. בית הספר ממוקם בבסיס חיל-האוויר עובדה (בח"א 10).
היסטוריה

עד 1987 בית הספר היה ממוקם בבסיס חפץ חיים.
בשנת 1987 היחידה עברה לבסיס עובדה. עד נובמבר 2004 התקיימה בביסמ"ת מגמת קציני תעופה שעברה לבית הספר לקצינים של חיל האוויר. בבית הספר עוברים הדרכה כ–2200 חניכים בשנה, מתוכם כ–1500 חניכות עוברות טירונות בבית–הספר עצמו. בבית–הספר ישנן ארבע מגמות, שלוש מגמות מקצועיות: "ביטחון", "מבצעים ובקרה", "מודיעין" ומגמת "טירונות". כל מגמה מקצועית מופקדת על מספר קורסים. משך הזמן של מסלול בבית הספר משלושה שבועות, הקצר ביותר, ועד ארבעה חודשים הארוך ביותר.
החל משנת 2018 מפקד בית הספר הוא מאיר בוחבוט.
בית הספר התרחב במהלך השנים, כאשר מרבית הקורסים בשיטת 'הכשרה במהלך העבודה' (OJT) עברו לביסמ"ת כדי לקבל מסגרת רצינית יותר.
בשנת 2007 מסלול הכש"מ (הכשרת המפקד) עבר לטייסת הדרכה החדשה שהוקמה בבסיס עובדה, והמשיך במתן שירותי הדרכה והכשרת מדריכים ומפקדים לכלל החיל.
ביולי 2020 הוקם בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה בבח"א 10 וההכשרה לתפקידים: קציני בקרה אווירית, מש"קי בקרה אווירית, קציני פיקוח ופקחי טיסה עברה מביסמ"ת לבית הספר החדש.
באוגוסט 2021 נסגרת טייסת הדרכה בבסיס עובדה, והתאחדה לתוך ביסמ״ת.
עקב כך, נפתח גף חופ״ה  (חקר ופיתוח הדרכה) ומסלול הכש״מ (הכשרת מפקדים להדרכה) מחדש ביחידה.
ביולי 2022, נקלטה בבית הספר מגמת הכשרות הקצונה שכוללת בתוכה את ההכשרות המתקדמות של קציני מערך התעופה והמנהלה של חיל האוויר.
בפברואר 2023, מסלול הכש״מ (הכשרות מפקדים) נקלטו למגמת הכשרות הקצונה. בעקבות שינוי ארגוני זה המגמה הפכה להיות מגמת הכשרות הקצונה והפיקוד.
ב־10 ביולי 2023, הוחלף סמל היחידה כחלק מהשינויים הארגוניים שהתרחשו ביחידה בשנים האחרונות יחד עם תיקוף חזון וייעוד יחידתיים.
הערות שוליים

↑   מערכת את"צ, כל מה שרציתם לדעת על בסיסי חיל האוויר, באתר צה"ל, 24 באוגוסט 2017
↑  מגרש חנייה אטרקטיבי למטוסים יוקם בעובדה, באתר nrg‏, 12 באוגוסט 2010
↑  ליהי חנן, ‏גוזרים את הסרט: נפתח בית הספר החדש לבקרה אווירית ופיקוח טיסה, באתר חיל האוויר הישראלי, 21 ביולי 2020
סמל בח"א 501 (בסיס חיל האוויר חפץ חיים) עד 1987 בתקופה שהתקיים בו בית הספר למקצועות התעופה
שלמה טוויזר

| --- | --- |
 כינוי:  "באבא טוויזר"
 השתייכות:   שירות בתי הסוהר
 תקופת הפעילות:  1966–2002 (כ־36 שנים)
 דרגה:   גונדר (בדימוס)
 תפקידים בשירות
 מפקד כלא באר שבע, ראש מנהל ביטחון האסיר, ראש מטה שירות בתי הסוהר
 תפקידים אזרחיים
 ראש עיריית טייבה בפועל (2007-2008)
 
שלמה טוויזר הוא איש שירות בתי הסוהר לשעבר, גונדר בדימוס ואיש ציבור ישראלי.
ביוגרפיה

טוויזר גדל בשכונה ד' בבאר שבע.
הוא שירת בשירות בתי הסוהר במשך 36 שנה. באחד מתפקידיו הבולטים בשב"ס שימש טוויזר מפקד כלא באר שבע. פיקד על דינו בזינזאנה בקֶרב האסירים נודע בכינוי "באבא טוויזר". תפקיד נוסף שמילא היה ראש מנהל ביטחון האסיר בשב"ס, וכן ניהל את בית הסוהר מעשיהו, בית מעצר מג"ן-ניצן ובית מעצר תל אביב (אבו כביר) . תפקידו האחרון בשב"ס היה ראש מטה שירות בתי הסוהר. מתפקיד זה פרש באוגוסט 2002, והחליט לעזוב את שירות בתי הסוהר על אף שהוצעו לו מספר תפקידים שונים בשב"ס על ידי השר לביטחון פנים דאז עוזי לנדאו.
לאחר פרישתו משירות בתי הסוהר שקל להתמודד על ראשות עיריית באר שבע, אך לא עשה זאת לבסוף.
בשנים 1999 עד 2005 שודרה בערוץ 2 הסדרה "זינזאנה", המבוססת על סיפור חייו של טוויזר. בין היתר הובא בסדרה סיפור אובדנם של שני אחיו, האחד נרצח בחיסול חשבונות והשני מת ממנת יתר של סמים. בסדרה גילם אלברט אילוז את דמותו של שלמה טוויזר, וטוויזר אף הופיע בה בהופעת אורח.
בשנת 2003 היה פעיל במפלגת "ישראל ביתנו".
במרץ 2005 הגיש יחד עם חטיבת זכויות האדם של המרכז האקדמי למשפט ולעסקים, עתירה לבית המשפט העליון, לביטול תיקון מס' 28 לפקודת בתי הסוהר, שאפשר הקמה של בית סוהר בניהול פרטי. בהחלטה תקדימית, קבע בית המשפט ב-2009, בפסק דין הקרוי בג"ץ הפרטת בתי הסוהר, כי יש בהקמת בית סוהר פרטי משום פגיעה בלתי מידתית בכבודם ובחירותם של האסירים, ועל כן הורה לבטל את התיקון.
מ-2007 עד 2008 שימש ראש העירייה בפועל של טייבה, כשמילא את תפקיד יושב ראש הוועדה הקרואה, מטעם משרד הפנים, שהייתה ממונה על טייבה. הוא מונה לתפקיד לאחר שראש העירייה הקודם, עבד אל-חכים חאג' יחיא, הודח על ידי שר הפנים דאז רוני בר-און. טוויזר שימש בתפקיד במשך כשמונה חודשים, שלוו בסכסוכים עם התושבים ובמתיחות עם הממונה על הכספים מטעם משרד הפנים, אבנר כהן. שבועיים לאחר שהצהיר כהן כי הוא מבקש להדיח את טוויזר מהתפקיד, התפטר טוויזר מיוזמתו. בתפקיד יו"ר הוועדה הקרואה של טייבה החליף אותו חמי דורון.
הערות שוליים

↑  שמעון איפרגן, תת גונדר שלמה טויזר דורש להכיר בו כנכה, באתר ynet, 15 באפריל 2001
↑  שמעון איפרגן, "האבא" של האסירים הולך הביתה, באתר ynet, 14 באוגוסט 2002
↑  יהושע אשכנזי, שמישהו ינסה לעצור אותו, באתר Mnews,‏ 30 באוקטובר 2007
↑  רועי נחמיאס, טוויזר מ"ישראל ביתנו" ימונה לראש עיריית טייבה, באתר ynet, 4 ביולי 2007
↑  רועי נחמיאס, הודחו ראשי מועצות טייבה, כפר-מנדא ומגדל, באתר ynet, 27 ביוני 2007
↑  יאיר אלטמן, טוויזר חוזר הביתה, באתר Mnews,‏ 12 במרץ 2008
ורוצלב

ערך זה עוסק בעיר הפולנית ורוצלב, המוכרת גם בשם ברסלאו. אם התכוונתם לערים אחרות בעלות שם דומה, ראו .
חנות הכלבו של האחים באראש בסגנון אר-נובו בורוצלב
ורוצלב (בפולנית: Wrocław, נהגה: וְרוֹצְווַאף; ‏האזנהקובץ:Pl-Wrocław.ogg‏Ⓘ‏; גרמנית: Breslau, ‏האזנהקובץ:De-Breslau.ogg‏Ⓘ‏, בְּרֶסְלָאוּ; בצ'כית: Vratislav; בלטינית: Wratislavia או Vratislavia; ביידיש: ברעסלע או ברעסלוי), היא העיר הרביעית בגודלה בפולין ושוכנת בדרום מערב פולין, על גדות נהר האודר. כמו כן היא בירת פרובינציית שלזיה תחתית. נכון ל-31 בדצמבר 2020 אוכלוסיית העיר מונה 641,928 נפשות.
העיר מהווה צומת מרכזי בין הים הבלטי, הים האדריאטי, מרכז אירופה ומזרחה.
היסטוריה

ורוצלב נזכרת בכתובים לראשונה בשנת 900, כעיר שוק (Marktstadt) סלאבית השוכנת על אי בין ערוצי הנהר אודר. במאות הבאות עברה השליטה בעיר מיד ליד. בשנת 990 נכבשה על ידי הנסיך מיישקו הראשון מבית פיאסט. ב-992 נכבשה על ידי ממלכת פולין. מ-1038 ועד 1054 חזרה לשליטת נסיכי פיאסט. ב-1054 חזרה לשליטת ממלכת פולין, ששלטונה נמשך עד 1202. לאחר מכן עברה לידי דוכסות שלזיה.
בשנת 1335, לאחר 350 שנות שלטון פולני, עברה העיר לשלטון גרמני, תחילה בידי מלכות בוהמיה, כחלק מן האימפריה הרומית הקדושה. ב-1741, במהלך מלחמת הירושה האוסטרית, ממלכת פרוסיה שטענה לבעלות על מרבית שטחי שלזיה שלחה חיילים כדי לכבוש את העיר (שאז נקראה ברסלאו) מידי ממלכת הבסבורג ששלטה בעיר באותה התקופה. העיר נכבשה על ידי החיילים שלא נתקלו בהתנגדות צבאית כלשהי. ב-1742 נחתם הסכם ברסלאו (אנ') שהביא לסיומה של המלחמה השלזית הראשונה שהייתה חלק ממלחמת הירושה האוסטרית. במסגרת ההסכם העבירה מריה תרזה, הארכידוכסית של אוסטריה את רוב שטחה של שלזיה (כולל ברסלאו) לממלכת פרוסיה שסיפחה אותו אליה. מאוחר יותר העיר אוחדה יחד עם ממלכת פרוסיה לתוך הקיסרות הגרמנית, ולאחר מלחמת העולם השנייה, סופחה למדינה הפולנית החדשה. רוב תושביה הגרמנים גורשו מיד לאחר המלחמה (מאוכלוסייה של כ-630 אלף בשנת 1939 נותרו 171,000 בשנת 1946). רבים מהגרמנים שנותרו נדחקו בשנים שלאחר המלחמה, ופולנים שגורשו משטחים שסופחו לברית המועצות במזרח פולין התיישבו בעיר.
ב-1982, בזמן המשטר הצבאי בפולין, הוקם בורוצלב הארגון האנטי-קומוניסטי האלטרנטיבה הכתומה. גמדי ורוצלב מברונזה שנוצרו להנצחתו הפכו לנפוצים בעיר.
העיר בהיסטוריה היהודית

בהיסטוריה היהודית נודעת ורוצלב בעיקר בשם "בְּרֶסְלַאוּ" או "בְּרֶסְלוֹי" (כתיב יידי: ברעסלויא). בעיר הייתה קיימת קהילה יהודית ענפה כבר מהמאה ה-12. במאה ה-19 זכה לתהילה ויוקרה בית-המדרש לרבנים ששכן בעיר - מוסד לימודי לחכמת ישראל, שנוהל על ידי פרופ' הרב זכריה פרנקל ושימש אבן שואבת לצעירים המעוניינים בלימודי יהדות בגישה אקדמית ומודרנית, ולמעוניינים להכשיר עצמם לתפקידי רבנות בקהילות נאורות. בשנת 1870 חיו בעיר כ-17,500 יהודים ובשנת 1933 כ-20,000 יהודים.
העיר בהיסטוריה היהודית > אוסף הסמינר התאולוגי

בבית המדרש לרבנים בברסלאו היה קיים אוסף כתבי יד יהודיים שמנה 30,000 פריטים, ובתוכו היה האוסף של ויטה ליאון סראוול. במלחמת העולם השנייה החרימו הנאצים את האוסף, והוא הוחזר לאחר המלחמה, אך חלקו אבד. האוסף מפוזר בין מוסדות שונים בוורשה, מוסקבה, ירושלים, ניו יורק, פראג, ואוספים פרטיים. חלק גדול מהספרייה הועבר לשווייץ ופוזר בין קנטונים שונים. לפני כעשר שנים נאספו החלקים השונים והאוסף שוכן כיום בספריית הקהילה היהודית בציריך.
לאחרונה[דרושה הבהרה] האוסף הוחזר לקהילה היהודית של ורוצלב (ברסלאו), שהיא היורשת החוקית של בית המדרש. הודות לשיתוף פעולה מוצלח של מוסדות שונים, כתב היד ואינקונבולות מאוספו של ויטה ליאון סראוול הופקדו בספרייה של אוניברסיטת ורוצלב (ברסלאו).[דרוש מקור]
אתרים בעיר

כיכר השוק ובית העירייה הישן Rynek Główny
כיכר המלח Plac Solny
פנורמה רקוואויצה Panorama Racławicka בה הוצג ציור של יאן סטיקה
אוסטרו טומסקי (אי הקתדרלה) Ostrów Tumski
בית כנסת החסידה הלבנה
ספורט

קבוצת הכדורסל שלונסק ורוצלב היא מהבולטות בפולין. נכון ל-2021 הקבוצה זכתה ב-17 אליפויות, מהן חמש ברצף בין השנים 1998–2002. קבוצת הכדורגל של המועדון, המארחת את משחקיה הביתיים באצטדיון העירוני, זכתה פעמיים באליפות ליגת העל הפולנית, בה היא משחקת גם כיום (2023).
ורוצלב אירחה 3 פעמים את אליפות העולם באקרובטיקה בשנים: 1995, 2000 ו-2010. ב-2017 אירחה העיר את משחקי העולם, אירוע הספורט המרכזי בעולם הספורט של הענפים שאינם אולימפיים.
תחבורה

תחנת הרכבת של העיר היא ורוצלב גלובני, שבה עוברות בין היתר רכבות של חברת הרכבות הפולנית PKP. זמן הנסיעה לוורשה הוא כ-3 וחצי שעות, לפוזנן כשעתיים וחצי, לשצ'צ'ין 6 שעות, לגדנסק 5 שעות ולקרקוב 3 ורבע שעות. בסמוך לתחנת הרכבת נמצאת תחנת האוטובוסים המרכזית וקניון "ורוצלביה".
התחבורה הציבורית בעיר כוללת קווי אוטובוס, 22 קווי רכבת קלה המופעלים על ידי חברת Miejskie Przedsiębiorstwo Komunikacyjne.
לאורך העיר יש שבילי אופניים באורך כולל של 255 ק"מ, ובעיר מופעל שירות השכרת אופניים.
מדרום לעיר עובר הכביש המהיר A4 המקשר אותה ממזרח לשלזיה עילית ולקרקוב וממערב לדרזדן. בצדה הצפוני והמערבי עובר כביש A8, המתחבר עם כביש S5 שמוביל לכיוון פוזנן ובידגושץ', ול-S8 המוביל לכיוון אולשניצה, לודז' וורשה. את העיר משרת נמל התעופה ורוצלב קופרניקוס שהוא נמל תעופה בינלאומי הנמצא מערבית לעיר.
בעיר עובר נהר אודר, ופועלות בה מספר מרינות.
ערים תאומות

הולנד ברדה, הולנד (מ־1991)
מקסיקו גוודלחרה, מקסיקו (מ־1995)
בלארוס הורדנה, בלארוס (מ־2003)
צ'כיה הראדץ קראלובה, צ'כיה (מ־2003)
גרמניה דרזדן, גרמניה (מ־1963) (השותפות חודשה ב-1991)
צרפת ויין, צרפת (מ־1990)
גרמניה ויסבאדן, גרמניה (מ־1987)
אוקראינה לבוב, אוקראינה (מ־2002)
צרפת ליל, צרפת (מ־2009)
ליטא קובנה, ליטא (מ־2003)
ישראל רמת גן, ישראל (מ־1997)
ארצות הברית שארלוט, קרוליינה הצפונית, ארצות הברית (מ־1991)
ראו גם

אולם המאה בוורוצלב
בית הכנסת החדש (ורוצלב)
חנות הכלבו של האחים באראש
בית הכנסת החסידה הלבנה