stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יסמין מועלם
ביוגרפיה

מועלם נולדה בירושלים לאב מוזיקאי. בגיל שנתיים היגרה עם משפחתה לפורטוגל, אך כעבור שנתיים חזרו לישראל והתגוררו ביפו. בנעוריה למדה בבית הספר התיכון לאמנויות תלמה ילין, במגמת אומנות פלסטית. למועלם אח ואחות.
בשנת 2015, החלה ללמוד מוזיקה בארצות הברית, למדה גם באקדמיה למוזיקה בלונדון בבריטניה ולאחר מכן, ברימון, שם התחרתה בשנת 2018 בתחרות "שירימון" יחד עם אורי ברינקר, והשניים ביצעו את השיר "נועצת מבט" של עומר אדם וזכו במקום הראשון.
קריירה > 2018–2022: אריה

ב-14 בספטמבר 2018 פרסמה את סינגל הבכורה שלה, "אריה", מתוך אלבום הבכורה הנושא את אותו שם. ב-7 בפברואר 2019 הוציאה את השיר "יותר מדי". ב-16 ביוני 2019 התארחה בשיר "אדמה" של המוזיקאי שקל, מתוך אלבומו "ילד פרפר".
ב-14 בינואר 2020 הוציאה לאור את "מסיבה", הסינגל הרביעי מתוך האלבום, בהשתתפות "שקל". השיר זכה להצלחה רבה כאשר נכנס לפלייליסט של גלגלצ ודורג במצעדים הויראליים של רשתות הסטרימינג ספוטיפיי ו-Apple Music, תוך שזכה להשמעות רבות, ואף היה מועמד לתואר "שיר השנה" במצעדים השנתיים של מאקו, כאן גימל, גלגלצ ומעריב, כשבמצעד של גלגלצ הגיע למקום ה-39 ובמצעד של כאן גימל הגיע למקום ה-23.
ב-20 בפברואר 2020 הוציאה את הסינגל החמישי מתוך אלבום הבכורה שלה, "כמה מתוק", שנכנס לפלייליסט של תחנת הרדיו גלגלצ ואף נכנס להצבעת מצעד הפזמונים העברי השנתי של התחנה. ב-27 בפברואר 2020, כשבוע לאחר מכן, יצא לאור אלבום הבכורה של מועלם, "אריה", שזכה להצלחה רבה ושבחים ממבקרי המוזיקה. בדצמבר, יצא לאור האלבום "לילה טוב" של עטר מיינר בו היא השתתפה בשיר "זמן לדיכאון", וכן תרמה לו ולשיר נוסף לחן.
באוגוסט 2020 הוציאה לאור, יחד עם הראפר טדי נגוסה, את הסינגל "זה בדם שלי". באותה השנה, ביצעה יחד עם הראפר טונה גרסת כיסוי לשירו של אביב גפן, "אור הירח", שנכללה בחלק השני של הפרויקט "צו השעה", לתמיכה במוזיקה הישראלית, שנפגעה בעקבות מגפת הקורונה בישראל. גרסתם הגיעה למקום העשירי במצעד הרשמי של גלגלצ.
באפריל 2021, לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ביצעה ופרסמה מועלם בשיתוף עדן חסון גרסת כיסוי לשירו של עידן רייכל "שושנים עצובות", לזכרו של סמל ראשון דניאל פומרנץ. ביוני 2021 יצא שירם של סטטיק ובן-אל תבורי ונטע ברזילי, "אפס מאמץ", מתוך אלבום הבכורה של הצמד, "שבעה ירחים", שהשתתפה בכתיבתו. באותה השנה, הוכרז כי שירה, "מסיבה" יקבל פרס אקו"ם לשיר השנה.
ב-25 ביוני הוציאה מועלם את הסינגל "מחילה". בדצמבר הוציאה את "יחפים". ב-7 ביוני 2022 הוציאה את הסינגל "לא היה מעולם" אשר שימש כשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה הישראלית "בלאדי מורי". ב-17 ביוני 2022 השתתפה בגרסת לייב לשיר "סהרה" של הראפר טונה. סינגל זה זכה להצלחה רבה והגיע למקום הראשון במצעד השבועי של תחנת הרדיו גלגלצ ולמקום השני במצעד הפזמונים העברי של התחנה לשנת תשפ"ב. מועלם נכללה ברשימת פורבס 30Under30 של מגזין פורבס ישראל לשנת 2022.
קריירה > 2023–הווה: אין עולם

אלבומה השני, "אין עולם", יצא לאור ב-30 במאי 2023. מועלם הפיקה את אלבום זה יחד עם ישי סוויסה והוא כולל הופעת אורח של מרגי בשיר "צונאמי" שיצא כסינגל המוביל מתוך האלבום ב-29 במאי 2023 והצליח במצעדי הפזמונים. גם השיר "יהיה טוב" הצליח במצעדים.
ב-30 באוגוסט 2023 הוציאה גרסת כיסוי לשירו של עדן חסון, "עד שתבואי עד אליי", לכבוד המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ. ב-5 בספטמבר של אותה השנה הוציאה גרסה מיוחדת של "יהיה טוב" בשילוב השיר "מים שקופים" יחד עומר אדם אדם לכבוד פסטיבל התמר של אותה השנה.
ב-8 בפברואר 2024 הוציאה את הסינגל "יום כיפור". ב-1 במאי הוציאה את הסינגל "יוצאת מזה". הסינגל הגיע למקום ה-30 במצעד ההיטליסט ולמקום העשירי במצעד הרשמי של גלגלצ. ב-14 באוגוסט הוציאה את הסינגל "דאמ". הסינגל נכנס למצעד העשירייה בכאן גימל ולמקום השלישי במצעד הרשמי של גלגלצ. ב-10 בדצמבר הוציאה את הסינגל "תן לי את האששש". הסינגל הגיע למקום התשיעי במצעד הרשמי של גלגלצ וכן לעשירייה בכאן גימל.
ב-3 במרץ 2025 יצא הסינגל "מלא מלא", שיתוף פעולה בין מועלם לבין הראפר והמפיק המוזיקלי יובל "דודא" ניאזוב. הסינגל הגיע למקום ה־11 במצעד הישראלי השבועי של מדיה פורסט.
מועלם נשואה לרון בן יאיר והשניים הורים לבת.
סגנונה המוזיקלי

סגנונה המוזיקלי של מועלם משלב בתוכו רית'ם אנד בלוז, מוזיקת נשמה, מוזיקת היפ הופ ומוזיקת פופ. בראיון שהעניקה לוואלה! NEWS, אמרה מועלם כי אחת מהזמרות שהשפיעו על היצירה שלה היא הזמרת הקטלאנית רוסליה, וכי המוזיקה שלה מושפעת גם ממוזיקה אפריקאית. מקורות השפעה נוספים הם איימי ויינהאוס, אתי אנקרי ודניאל סאן קריאף שאף לימדה אותה פיתוח קול.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2020: אריה
2023: אין עולם
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | המצעד העברי השנתי של מאקו | זמרת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2020 | המצעד העברי השנתי של מאקו | שיר השנה | "מסיבה" (עם שקל) | מועמדות |  |
| 2020 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-ynet | שיר השנה | "מסיבה" (עם שקל) | מקום 39 |  |
| 2020 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-ynet | שיר השנה | "כמה מתוק" | מועמדות |  |
| 2020 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-ynet | פריצת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2020 | נבחרי ישראל בידור | שיר השנה | "מסיבה" (עם שקל) | מועמדות |  |
| 2020 | המצעד השנתי של כאן גימל | שיר השנה | "מסיבה" (עם שקל) | מקום 23 |  |
| 2020 | מצעד המוזיקה השנתי של מעריב | שיר השנה | "מסיבה" (עם שקל) | מועמדות |  |
| 2020 | מצעד המוזיקה השנתי של מעריב | פריצת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2020 | נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2021 | פרס אקו"ם | שיר השנה | "מסיבה" (עם שקל) | זכייה |  |
| 2021 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ווואלה! NEWS | אשת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2021 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ווואלה! NEWS | הופעת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2021 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ווואלה! NEWS | שיר השנה | "אור הירח" (עם טונה) | מועמדות |  |
| 2021 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ווואלה! NEWS | שיר השנה | "זה בדם שלי" (עם טדי נגוסה) | מועמדות |  |
| 2021 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ווואלה! NEWS | שיר השנה | "זמן לדיכאון" (עם עטר מיינר) | מועמדות |  |
| 2021 | המצעד השנתי של כאן גימל | זמרת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2022 | המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ | שיר השנה | "סהרה (Live)" (עם טונה) | מקום 2 |  |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | זמרת השנה | עצמה | מועמדות |  |
| 2024 | פרס אקו"ם | הישג השנה | האלבום "אין עולם" | זכייה |  |
הערות שוליים

↑   איך עשו את מסיבה של יסמין מועלם ושקל, סרטון בערוץ "גלגלצ", באתר יוטיוב (אורך: 6:27)
1 2 3  מתן שרון, ‏נועדתי לזה, זה שלי, באתר ‏מאקו‏, 13 בפברואר 2020
1 2  צליל הופמן ועדן יואל, ‏נועה קירל, יסמין מועלם והאווירון, באתר ‏מאקו‏, 6 בפברואר 2020
↑  ynet, לשיר עומר אדם עם לופר, באתר ynet, 3 באפריל 2018
↑  מתן שרון, נוטוריוס ביץ', באתר ynet, 30 ביולי 2019
↑  הדי קולמר, סיכומוזיקלי: שירז שוקרון משתפת פעולה עם זמר אהוב, באתר פרוגי
↑  הפלייליסט של גלגלצ, באתר גלגלצ, ‏13 בדצמבר 2022
1 2  המצעד הישראלי השנתי, באתר ynet
1 2   בן שלו, יסמין מועלם היא השתקפות מדויקת של הרגע הנוכחי בפופ, באתר הארץ, 1 באפריל 2020
1 2  אבנר שביט‏, טינדר, הרצון לשמור מצוות וההצלחה המטאורית: ההבטחה הגדולה של המוזיקה הישראלית מדברת, באתר וואלה, 19 באפריל 2020
1 2  נועם אסולין, כובשת את ישראל: יסמין מועלם היא כוכבת המוזיקה החדשה, באתר פרוגי, 19 במרץ 2020
↑  טדי נגוסה ויסמין מועלם – זה בדם שלי, באתר ‏מאקו‏, 31 באוגוסט 2020
↑  צו השעה, החלק השני: מארינה מקסימיליאן עם שמעון בוסקילה ויסמין מועלם וטונה שרים אביב גפן, באתר ‏מאקו‏, 27 באוקטובר 2020
↑  אלמנות ללא טבעת: חידוש לשיר של עידן רייכל ליום הזיכרון, באתר "סרוגים", 11 באפריל 2021
↑  דור מאיר מועלם, ‏עקיצה וחלום: התמכרנו לשיר החדש של נטע ברזילי עם סטטיק ובן אל, באתר ‏מאקו‏, 1 ביולי 2021
↑  רן בוקר, פרסי אקו"ם: חנן בן ארי "מחבר השנה" עם השיר המושמע ביותר; מפעל חיים למירית שם אור ואתי אנקרי, באתר ynet, 20 ביולי 2021
↑  שגיא בן נון‏, "חששתי להיכנס להיריון מהר אחרי שפרצתי, אבל כל הפחדים שלי התפוגגו", באתר וואלה, 7 ביוני 2022
↑  Forbes 30 Under 30 2022, Forbes Israel
↑   "באה כמו כלי שבור": יסמין מועלם מוציאה שיר חדש ואינטימי, באתר וואלה, 8 בפברואר 2024
↑  המצעד השבועי 06.06.2024, באתר גלגלצ, ‏6 ביוני 2024
↑  שורפת! השיר של יסמין מועלם הפך לוויראלי לפני שהוא יצא, באתר "את", 14 באוגוסט 2024
↑  המצעד השבועי 05.09.2024, באתר גלגלצ, ‏5 בספטמבר 2024
↑  יסמין מועלם & דודא / מלא מלא, באתר הליקון ארומה מיוזיק, ‏3 במרץ 2025
↑  המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, השיר הגיע למקום השיא שלו במצעד בשבוע ה־11 של שנת 2025.
↑  דניאל שירין, מזל טוב: יסמין מועלם ילדה בת, באתר ישראל היום, 16 בפברואר 2022
↑  ליסה פרץ משוחחת כאן הסכתים
↑  המצעד השנתי של ישראל - תש"פ, באתר ‏מאקו‏, 12 באוגוסט 2020
↑  המצעד הישראלי השנתי, באתר ynet
↑  האירוע הגדול של השנה יוצא לדרך!, באתר ישראל בידור
↑  המצעד השנתי הרשמי של כאן גימל, באתר כאן גימל
↑  דודי פטימר, ‏המצעד השנתי של מעריב אונליין: אתם בוחרים את כוכבי השנה במוזיקה העברית, באתר מעריב אונליין, 31 באוגוסט 2020
↑  מצעד נבחרי השנה של פרוגי 2020, באתר frogi
↑  אקו"ם
↑  המצעד הישראלי השנתי של וואלה וגלגלצ, באתר המצעד הישראלי השנתי של וואלה וגלגלצ
↑  המצעד השנתי הרשמי של כאן גימל - הצביעו והשפיעו, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑   שירה נאות, נס וסטילה ויסמין מועלם בין זוכי פרסי אקו"ם. פרסי מפעל חיים יוענקו ליאיר קלינגר ויוסי גיספן, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2024
| יסמין מועלם |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אריה • אין עולם |  |
| סינגלים | "מסיבה" • "מחילה" • "יחפים" • "לא היה מעולם" • "סהרה" • "צונאמי" • "יהיה טוב" • "יום כיפור" • "דאמ" • "תן לי את האששש" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008371169605171  MusicBrainz: 33b87ae6-9c10-4f62-8f4b-d3040cdf1fd3  VIAF: 202159032687301181707   WorldCat (עם VIAF): 202159032687301181707
קיבוץ
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

בשנת 1920, עלתה ביקורת בהנהלה הציונית על התמיכה הכספית הרבה שניתנה על ידי ועד הצירים לקיבוצים. נחמיה דה לימה, שביקש להשתית את הפעילות של ההסתדרות הציונית על יסודות כלכליים איתנים דרש להפוך את כל הקיבוצים למושבי עובדים, ולהפסיק את התמיכה בקיבוצים שאין סיכוי שיהפכו למושבים. מנחם אוסישקין, מנהל ועד הצירים, הסכים שעל הקיבוצים להפוך למושבים אך דרש שהדבר ייעשה בהדרגה מבלי שיפונה יישוב יהודי כלשהו. לעומת זאת, יוסף קלוזנר טען:
"העלייה השלישית" ו"העלייה הרביעית" הביאו לפריחת הקיבוצים. בקרב העליות האלה בלטו תנועות הנוער הציוניות, במיוחד תנועות הנוער הסוציאליסטיות. תנועת הנוער המשמעותית ביותר להתפתחותם של הקיבוצים הייתה תנועת השומר הצעיר בעלת האידאולוגיה הסוציאליסטית. בניגוד לעולים אשר הגיעו לארץ ישראל במסגרת העלייה השנייה, חברי תנועות הנוער הללו עברו הכשרה בענפי החקלאות לפני שהיגרו לארץ ישראל.
הקיבוצים שהוקמו במהלך שנות ה-20 נטו להיות גדולים יותר מאשר קבוצות כגון דגניה שנוסדו לפני מלחמת העולם הראשונה. דגניה הכילה 12 חברים בעת ייסוד הקיבוץ. עין חרוד, שנוסדה רק עשור מאוחר יותר, החלה עם 215 חברים. באופן כללי, התנועה הקיבוצית גדלה ושגשגה בעיקר בשנות השלושים והארבעים של המאה ה-20. בשנת 1922 היו כמעט 700 אנשים אשר התגוררו בקיבוצים בארץ ישראל. בשנת 1927 אוכלוסיית הקיבוצים התקרבה ל-1,800 נפש ואילו ערב פרוץ מלחמת העולם השנייה אוכלוסיית הקיבוצים מנתה 25,000 – 5% מכלל אוכלוסיית היישוב. לשיא הגיעה אוכלוסייתם ב-1949, אז היוו 7.5% באוכלוסייה, כמעט 50,000 נפש.
בדומה לרוב הקהילות החקלאיות היהודיות האחרות, הקיבוצים נוסדו בשלושה אזורים שהיו קטנים יחסית ומישוריים – בעמק הירדן, בעמק יזרעאל ובמישור החוף של חבל השרון. הקרקע הייתה טובענית ופורייה מאוד, אך עם זאת גם הייתה נתונה למכירה משום שבאותה העת שרצה בה מחלת המלריה (קדחת הביצות) ולכן לא ניתן היה לעבד אותה. באזורים הגבוהים יותר בהם המים לא עמדו, והיתושים לא יכלו להתרבות בהם (כגון אזור יהודה ושומרון) היו מעט קיבוצים.
היסטוריה > מקור השם "קיבוץ"

בתחילה נקראו יישובים אלו בשם קבוצות, ומשנות ה-20 של המאה ה-20 הוחל לכנות את חלקם בשם קיבוץ.
הסופר יהודה יערי, מאנשי העלייה השלישית, סיפר כי הרעיון לשם זה עלה לאחר שפגש בירושלים חסיד ברסלב שתיאר את הקיבוץ הקדוש באומן – כינוי להתכנסות חסידי ברסלב בימי ראש השנה. אולם לטענת מוקי צור, היסטוריון של תנועת העבודה, השם עלה כנראה באופן סימולטני בכמה מקומות, הגם שאינו פוסל את האפשרות שהכינוי שאול ממושגי תנועת החסידות.
היסטוריה > התפתחות התנועות הקיבוציות

קיבוצים אחדים שהקימו יוצאי תנועת הנוער השומר הצעיר אוחדו ב-1927 לפדרציה בשם הקיבוץ הארצי, ובשנת 1936 ייסד הקיבוץ הארצי את "מפלגת השומר הצעיר". בשנת 1948, לאחר הקמת מדינת ישראל, המפלגה התאחדה עם מפלגת "אחדות העבודה – פועלי ציון" שהקים הקיבוץ המאוחד ב-1944 ונקראה בשם "מפ"ם" (מפלגת הפועלים המאוחדת).
בשנת 1923 קבוצת דגניה עם קבוצות נוספות הקימו את ועדת הקבוצות שהפכה בשנת 1925 באופן רשמי ל-"חבר הקבוצות". הקבוצות של חבר הקבוצות הכילו פחות מ-200 חברים בכל קבוצה. חבריהן האמינו שעל מנת שהחיים השיתופיים יפעלו, הקבוצות חייבות להיות קטנות ואינטימיות, אחרת האמון ההדדי בין חברי הקיבוץ לא יתקיים.
חברי הקיבוצים התנגדו לאורח החיים היהודי האורתודוקסי אליו השתייכו הוריהם[דרוש מקור], אף על פי כן, הם רצו שהיישובים החדשים אותם הקימו יחיו בתרבות יהודית[דרוש מקור], אותה עיצבו לאורך שנים. בתנועה הקיבוצית, ערבי שבת עדיין נחשבו כ"שבת", השולחנות בחדרי האוכל כוסו במפות לבנות והוגש מזון משובח (ככל הניתן)[דרוש מקור]. החברים נמנעו מלעבוד בימי שבת מלבד בענפי השירות לחברים ולילדים ובענפי בעלי החיים, לפי הצורך בלבד. לאחר מכן, קיבוצים אחדים אימצו את יום כיפור כמועד בו הם קיימו דיון בסוגיות אידאולוגיות ואקטואליות[דרוש מקור]. בקיבוצים נערכו גם טקסי בר מצווה משותפים לילדים – בנים ובנות יחד, בכיתה ז'. אף על פי שאורח החיים בקיבוצים היה חילוני, חברי הקיבוץ נהגו לחגוג את החגים היהודיים השונים כגון שבועות, סוכות ופסח במסיבות גדולות ומשותפות, ארוחה חגיגית וריקודי עם. החג היהודי, ט"ו בשבט, זכה למשמעות מחודשת בקרב הקיבוצים השונים[דרוש מקור]. בסיכומו של דבר, החגים היהודיים אשר התלווה אליהם מאפיין כלשהו שקשור לטבע, כמו פסח, סוכות, ט"ו בשבט ושבועות, הפכו למשמעותיים ביותר עבור התנועה הקיבוצית.
בהמשך התפתחה בתוך התנועה הקיבוצית קבוצה נוספת בשם "הקיבוץ הדתי". הקיבוץ הדתי הראשון היה טירת צבי, שנוסד בשנת 1937. ייחודו של הקיבוץ הדתי הוא בשילוב של ערכי התורה והעבודה. לפי תפיסתם של חברי הקיבוצים הדתיים, התורה אינה סותרת את ערכי ההתיישבות בארץ ישראל ומסתדרת היטב עם המצוות הקשורות להתיישבות בארץ ועם עבודת האדמה. אף על פי שבתנועת הקיבוץ הדתי ניהלו אורח חיים דתי, ערכיהם הושתתו על עקרונות שיתופיים לא פחות מאשר אלו שעל פיהם נהגו בקיבוצים החילוניים.
היסטוריה > עד הקמת מדינת ישראל

בסוף התקופה העות'מאנית הדאגה העיקרית של הקיבוצים הייתה בעיקר מגילויי אלימות פלילית כלפיהם ולא אלימות פוליטית. חוסר העוינות מצד האוכלוסייה הערבית הייתה בשל מיעוט האוכלוסייה היהודית בארץ ישראל באותה התקופה. ההתנגדות של האוכלוסייה הערבית כלפי האוכלוסייה היהודית גדלה בעקבות הצהרת בלפור וגלי המהגרים היהודים הגדולים שפקדו את ארץ ישראל והחלו להטות את המאזן הדמוגרפי באזור. המאורעות לאורך שנות ה-20 שהחריפו במיוחד לקראת סוף שנות ה-30, כשפרץ המרד הערבי הגדול התאפיינו בפעולות אלימות כלפי האוכלוסייה היהודית בארץ ישראל ובכלל זה נגד יושבי הקיבוצים.
במהלך המרד הגדול הקיבוצים החלו לקבל על עצמם תפקיד צבאי בולט יותר מאשר קודם לכן. בעקבות כך, כלי נשק נרכשו או יוצרו וחברי הקיבוצים החלו להתאמן בירי. הקיבוצים מילאו תפקיד משמעותי גם בהגדרה של גבולות המדינה היהודית אשר הוקמה. לקראת סוף שנות השלושים כאשר התברר כי קיימת כוונה לחלק את ארץ ישראל בין האוכלוסייה היהודית והאוכלוסייה הערבית, הוקמו עשרות קיבוצים בקצוות השטח אשר היה תחת המנדט הבריטי על מנת שהסבירות תעלה שהאזורים הללו ישולבו בתוך גבולות המדינה היהודית שתקום. רבים מן הקיבוצים הוקמו בין לילה בשיטת "חומה ומגדל" שפיתח איש קיבוץ תל עמל שלמה גור.
הקיבוצים לקחו חלק מכריע בהקמת הפלמ"ח. הם שימשו בסיס למחלקות הפלמ"ח שחיו בהם, עבדו בענפי הקיבוץ והתאמנו באימונים צבאיים.
בשנת 1946, במוצאי יום הכיפורים תש"ז, הוקמו 11 קיבוצים חדשים בצפון הנגב, כחלק ממהלך אסטרטגי של ההנהגה היהודית באותה העת.
הקיבוץ הארצי, היה הגורם העיקרי האחרון בתקופת היישוב אשר דגל בפתרון מדינה אחת, במקום לחלק את ארץ ישראל בין האוכלוסייה הערבית ליהודית. הקיבוץ הארצי, עם זאת, רצה לאפשר הגירה חופשית של יהודים לארץ ישראל, דבר אליו האוכלוסייה הערבית התנגדה באופן נחרץ, כך שהרעיון ננטש גם על ידיו.
היסטוריה > מהקמת מדינת ישראל ועד לשנות השבעים

לאחר הקמת מדינת ישראל, הגיע זרם עולים גדול מאירופה וממדינות ערב. זרם העולים שהגיע נתן הזדמנות לקיבוצים להתרחב על בסיס קליטת חברים חדשים, אך המשמעות של כך הייתה גם שהקיבוצים, שרוב חבריהם היו מרקע אירופי יצטרכו להסתגל ליהודים בעלי רקע שונה משלהם.
האתגר הראשון שעמד בפני התנועה הקיבוצית היה כיצד הקיבוצים יצליחו לקלוט את מאות אלפי היהודים אשר היגרו לישראל מאסיה, מדינות ערב ומצפון אפריקה. עד שנות החמישים, כמעט כל הקיבוצניקים היו מאירופה ואמריקה, ולכן מבחינה תרבותית היו שונים מן העולים החדשים אשר הגיעו ממקומות כמו מרוקו, תוניסיה, ועיראק. קיבוצים רבים החלו להעסיק כשכירים עולים יוצאי עדות המזרח לעבודה בשדות ובהרחבת התשתיות. במקרים רבים היו העובדים הללו תושבי עיירות פיתוח שהוקמו בפריפריה בסמוך לקיבוצים הוותיקים יותר. אף על פי שהקיבוצים זיהו עצמם מבחינה אידאולוגית עם מעמד העובדים, התפתח ניכור רב-שנים בין תושבי עיירות הפיתוח ובין הקיבוצים השכנים.
מחלוקת נוספת אשר התרחשה אך ורק על בסיס אידאולוגי – ישראל זכתה בראשית ימיה להכרה גם מצד ארצות הברית וגם מצד ברית המועצות. בשלוש השנים הראשונות הייתה ישראל בין המדינות הבלתי-מזדהות, אך דוד בן-גוריון החל באופן הדרגתי לצודד במדינות המערב. השאלה באיזה צד של המלחמה הקרה על ישראל לבחור גרמה למחלוקת בתנועה הקיבוצית, דבר שהיה אחד הגורמים לפילוגים בקיבוץ המאוחד ובקיבוץ הארצי. המחלוקת שככה לאחר שמידת אכזריותו של סטלין החלה להתגלות לכל ולאחר שהתברר שברית המועצות נקטה באופן שיטתי מדיניות אנטישמית כלפי האוכלוסייה היהודית. ההתפכחות מאמונת-שוא הייתה חזקה במיוחד לאחר משפטי פראג שבמהלכם נציג של השומר הצעיר נשפט בפראג במשפט ראווה אנטישמי.
מחלוקת נוספת בקרב התנועה הקיבוצית הייתה השאלה לגבי קבלת שילומים מגרמניה המערבית לאחר השואה. בסופו של דבר, רוב הקיבוצים, הסכימו שחברים ניצולי שואה יזכו לשמור חלק קטן מהכסף של השילומים ברשותם. השילומים ברובם הועברו לקופה המשותפת ושימשו לבניית והרחבת הקיבוץ וכמו גם לשם פעילויות פנאי בקיבוץ.
הקיבוצניקים נהנו משיפור הדרגתי ברמת חייהם במשך עשורים אחדים לאחר הכרזת עצמאות המדינה. ולמעשה, בשנות השישים של המאה ה-20 השתפרה רמת החיים של הקיבוצים מהר יותר מרמת החיים של כלל האוכלוסייה בישראל.
הקיבוצים המשיכו למלא תפקיד חשוב במנגנוני הביטחון של ישראל. במהלך שנות החמישים והשישים נוסדו קיבוצים רבים על ידי גרעיני הנח"ל מטעם צה"ל. רבים מן הקיבוצים הללו של גרעיני הנח"ל אשר נוסדו בעשורים הללו התמקמו בסמוך לגבולות המדינה. במהלך מלחמת ששת הימים, כאשר ישראל איבדה 800 חיילים, 200 מהם היו חברי קיבוצים. המוניטין הטוב לו זכו חברי הקיבוץ בקרב החברה הישראלית באותה העת בא לידי ביטוי בכנסת במהלך שנות השישים – בעוד שרק 4% מהאוכלוסייה הישראלית היו חברי קיבוץ, הפרלמנט הישראלי הורכב באותה העת מ-15% חברי קיבוצים.
במהלך שנות השבעים שגשוג הקיבוצים היה בשיאו. אף על פי שהקיבוצניקים באותה העת ביצעו עבודה אשר אפיינה את המעמד התחתון, או אפילו מעמד האיכרים, חברי הקיבוצים עדיין נהנו מאורח חיים של המעמד הבינוני.
חיי הקהילה

עקרון השוויון נלקח מאוד ברצינות עד שנות השבעים. היו קיבוצים (שהלכו והתמעטו) בהם לקיבוצניקים לא היה רכוש. מתנות וכסף אותם קיבלו הקיבוצניקים מגורמים חיצוניים ניתנו לעיתים לקופה המשותפת. אם חבר קיבוץ קיבל מתנה בשירותים כגון ביקור קרוב משפחה שהיה רופא שיניים או טיול לחוץ לארץ אשר מומן על ידי אחד מהוריו – היו חברי קיבוץ שהעלו טענות על תקינותה של קבלת מתנה מסוג זה.
חיי הקהילה > ילדים

היות שהקיבוץ מנוהל באופן שיתופי, נוצרה כמעט תמיד מחלוקת לגבי שאלת הטיפול בילדים שנולדו בקיבוץ. המנהג שנוצר ברוב הקיבוצים הוא אחריות משותפת וטיפול משותף בילדים, אפילו במידה כזו שחלק מהאמהות בקיבוץ הניקו בראשית התנועה הקיבוצית תינוקות אשר לא היו שלהן.
בשנות ה-20 קיבוצים אחדים, מתנועת הקיבוץ הארצי, החלו לגדל את הילדים, מגיל 12 בערך, באופן קהילתי בנפרד מהוריהם ביישובים מיוחדים שנקראו מוסדות חינוכיים. התאוריה המקובלת באותה העת גרסה כי אחיות ומורים מקצועיים יוכלו לטפל טוב יותר בילדים מאשר ההורים אשר היו עסוקים לרוב ובעלי יכולות גידול חובבניות. כמו כן, האמינו באותה העת שהיחסים של הילדים וההורים יהיו טובים יותר כאשר יגדלו משום שההורים לא יצטרכו להשליט משמעת בילדים לאורך תקופת ילדותם. כמו כן, הם קיוו כי גידולם של הילדים במרחק מה מהוריהם יעזור לאמהות להתאושש מהר יותר מטראומת הלידה. במקום להשקיע שעות רבות במשך היממה בגידול הילדים, הנשים יהיו פנויות לעבוד או ליהנות בשעות הפנאי.
חיי הקהילה > ילדים > גידול ילדים ולינה משותפת

מאז הקמתם ועד סוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80, הייתה נהוגה ברוב הקיבוצים לינה משותפת שאותה יזמו הנשים כבר בקבוצות הראשונות כדי שחלקן תוכלנה לעבוד במשק, כלומר הילדים ישנו בבתי ילדים במקום בדירות של הוריהם. לאורך השנים התבצעו מחקרים מקיפים רבים אשר התמקדו בגידול הילדים בקיבוצים וכל עוד היחס בקיבוצים היה חיובי ללינה המשותפת גם המחקרים שגילו בה בעיות מסוימות הצביעו גם על יתרונות שאיזנו את התמונה. רק כאשר גבר הלחץ בקיבוצים ללינה משפחתית כחלק ממאבק הנשים לחיזוק כוחן (ראו בהמשך תפקידי מגדר), התרבו המחקרים שהתייחסו באופן ביקורתי ללינה המשותפת. רבים ממחקרים אלה לא לקחו בחשבון את אובדן הלגיטימציה הכלל-חברתית לייחודם של סדרי החיים הקיבוציים עם ירידת מעמד הקיבוצים בחברה בעשורים האחרונים, וכתוצאה מכך גם לא את התגברות הספקות בצדקת הדרך החינוכית אצל מבצעי הלינה המשותפת, ספקות והתנגדות ללינה המשותפת שבוודאי השפיעו לרעה על הילדים.
במחקר משנת 1977 השוותה השפעת הפרדתם של ילדי הקיבוצים מאמם לעומת השפעת הפרדתם של ילדי הקיבוצים מהמטפלות שלהם. מהמחקר עלה שהילדים הראו סימני מצוקה בשני המצבים, אף על פי שהתנהגות הילדים כאשר נפגשו מחדש עם הדמות הבוגרת הוכיחה שהם היו קשורים באופן משמעותי יותר לאמם מאשר למטפלת שלהם. גם כאשר הילדים שהו בחברת המטפלת שלהם הם התנגדו להפרדה בינם לבין אימהותיהם. עם זאת, לילדי הקיבוצים היה קשר חזק עם הוריהם לעומת הילדים אשר נשלחו לפנימיות משום שבקיבוץ הילדים בילו שלוש שעות כל יום יחד עם הוריהם.
במחקר אחר, הקבוצה אשר גדלה בסביבה משותפת בקיבוץ הראתה פחות יכולת להתמודד עם מצבי הפרדה מהוריהם מאשר הילדים אשר גדלו יחד עם משפחותיהם. לכך יש השלכות מרחיקת לכת על יכולות ההסתגלות של הילדים למוסדות שונים בהמשך כמו גם לקיבוצים. הערכת האפקט האמיתי של הלינה המשותפת נותרה שנויה במחלוקת למרות כל המחקרים הללו גם משום שכה הרבה מבוגרי השיטה הצליחו בקריירות החיים שלהם הן בתוך הקיבוצים והן מחוצה להם. בעיה נוספת שמגמדת את ערכם של המחקרים היא השונות הגדולה בין הקיבוצים באופן ביצועה של הלינה המשותפת, כמו גם שוני אופן הביצוע בתקופות המוקדמות בהן רבתה האמונה בשיטה לעומת תקופות מאוחרות בהן אמונה זו נתערערה ובעקבות זה בעיות רבות שקודם לכן טופלו כראוי – שוב לא טופלו בתקופה המאוחרת. יתר על כן, טיפול כושל בהן היה גם משום שמנהלות חינוך משותף מסורות וכישרוניות דוכאו על ידי הגברים מנהלי הקיבוץ כשחשו שהצלחותיהן עלולות לקדמן לניהול הקיבוץ, הן עזבו את תפקידיהן ואת מקומן תפסו חסרות-כישרון.
חיי הקהילה > תפקידי מגדר

עם הקמת הקבוצות הראשונות דגניה וכנרת סירבו תחילה הגברים לקבל נשים כחברות שוות-מעמד ורק שביתת הנשים שהפסיקו לכבס ולבשל להם הכריחה אותם לקבלן כחברות. אולם גם אז היו הגברים הרוב בקיבוצים ורק גברים נבחרו לניהולם וכך נוצרה דומיננטיות גברית. יתר על כן, הגברים רצו שהנשים ימשיכו לבצע את התפקידים המסורתיים הנשיים, כגון בישול, תפירה וניקיון ולא רצו לשלב את הנשים בענפי החקלאות בעיסוקים שמאוחר יותר עקב מחסור בכוח אדם נאלצו לשלבן כגון בענפי הרפת, הלול וגני הירקות. כך גם קרה בתחום הביטחון כאשר תחילה הגברים סירבו לאמן נשים בשימוש בנשק אולם כשגברו הסכנות בימי המרד הערבי הגדול נשברה התנגדות זו ונשים החלו משתתפות בשמירה על הקיבוצים. שלב נוסף בשילובן היה בפלמ"ח, שהיה ארגון בין-קיבוצי, ונשים שולבו בו בהמוניהן, כולל בתפקידי פיקוד. אולם, עשרות שנים נשים לא קודמו לניהול הקיבוצים, ובשל כך גם לא לניהול בארגונים בין-קיבוציים שבהם התרכזה עיקר העילית הקיבוצית; עד שנות ה-60 רק נשים בודדות שבכל זאת קודמו לניהול קיבוציהן התקדמו משם גם לתפקידי ניהול בתנועות תחת סמכות מנהיגויות על טהרת הגברים שהיו שרי ממשלה, ח"כים ובכירי הסוכנות היהודית וההסתדרות הכללית.
הן מחסור בכוח אדם הכריח את הגברים לשלב נשים בתפקידים שהיו תחילה גבריים בלבד, והן החינוך המשותף שיזמו הנשים אשר שחרר חלק מהן לעבודה במשק כדי לקדם את אידאולוגיית השוויון הקיבוצית ואת מעמדן. אולם, אף על פי שרבות מנשות הקיבוצים לקחו על עצמן תפקידים גבריים בקיבוצים, הגברים לא לקחו על עצמם את התפקידים המסורתיים של הנשים – לדוגמה, אף על פי שהנשים עבדו בשדות הקיבוץ, הגברים לא גילו נכונות להשתתף בגידול ילדי הקיבוץ. כך נשמר המצב שלנשים הוקצו כל התפקידים המסורתיים של נשים ואלה רבו מאוד עם גבור המשפחתיות בקיבוץ משנות ה-50 ואילך כך שפחות ופחות נשים שוחררו לעבוד במשק. מחקר הסביר שינוי זה בתסכול הנשים מחוסר כוחן בכול תחומי החיים בקיבוץ חוץ מאשר בית ובמשפחה, ולכן הן פעלו להרחבת והאדרת תחום זה על ידי הגברת הילודה ומאבק ללינה משפחתית שתחזיר את הילדים לבית ההורים. החוקרים גם שמו לב שרבות מבנות הקיבוץ בבגרותן מצד אחד הסתייגו מהתפקידים הנשיים המסורתיים וחיפשו קריירות בתחומים המקובלים בחוץ כמו הוראה ועבודה סוציאלית, ומצד שני התמסרו לטיפוח הבית והמשפחה ונאבקו לחיסול הלינה המשותפת. היו שהסבירו זאת בנטייה ביולוגית ואחרים בחינוך למשפחתיות של אמהותיהן שנאבקו על לינה משפחתית, אולם השוואת מחקרי מעמד הנשים בקיבוץ למחקרי מעמד הנשים בחברה המערבית מראה שהגברים בולמים את קידום מעמדן בעולם העבודה באותן דרכים ומכאן המסקנה שהדגשת הבית והמשפחה והבחירה בעיסוקים נשיים מקובלים בחוץ שתיהן הן תוצאת תסכול הנשים מהמשך אפלייתן בעולם העבודה והניהול ובייחוד בארגונים הבין-קיבוציים.