stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריית שמונה
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל – 2023 והלאה

עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, הוחלט על פינוי העיר קריית שמונה, כמו גם עשרות יישובים בגליל העליון, לבתי הארחה בירושלים, נתניה וחיפה במימון המדינה, מחשש למתקפה מצד צפון בידי ארגון הטרור חזבאללה. במהלך המלחמה הופגזה העיר בטילים ורקטות מלבנון, יחד עם יישובים אחרים באצבע הגליל, ונגרם בה הרס רב. בפברואר 2024 פגע טיל נ"ט בעיר וגרם לפציעתם הקשה של נער ואימו. בסוף מרץ נהרג במתקפת טילים על קריית שמונה עובד מפעל, ושני עובדים נוספים נפגעו קל. בחודש מאי דיווח ראש העיר, אביחי שטרן, שמתוך כ־24,000 תושבים, רק 3,000 איש נותרו בקריית שמונה. שאר התושבים פוזרו בין בתי מלון רבים. בחודש זה פרצו גם שריפות סביב העיר בעקבות שילוב של מטחי ירי ושרב. הירי על העיר התגבר עם פגיעת הרקטה במג'דל שמס ועל רקע האירועים שהובילו מבצע חיצי הצפון. באוקטובר 2024 נרצח זוג תושב העיר מפגיעת טיל שנורה מלבנון, בעת שהיו בטיול עם שלושת כלביהם.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בקריית שמונה 25,034 תושבים, מתוכם 24,868 תושבי ישראל (מקום 92 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+3.2% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 75.7%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 8,742 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
כיום יש זליגה של כ-1,000 משפחות אל ההרחבות בקיבוצים באזור.
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
תעשייה ומסחר

למרות היותה היישוב המרכזי באזור התיירותי של אצבע הגליל, מתקיימת בקריית שמונה פעילות מועטה בתחום התיירות. בקצה הדרומי שלה ממוקם הרכבל העולה למנרה (אינו פועל), המלון היחידי בה הוא בית החייל של האגודה למען החייל ויש בה מעט צימרים. בעיר פועלות מספר מסעדות המסווגות כמסעדות עממיות או מסעדות אוכל מהיר.
לעיר שני אזורי תעשייה: אחד צפוני הנמצא סמוך לכביש 99 המוביל לכיוון היישוב דן, ואחד דרומי הנמצא סמוך לכניסה הדרומית לעיר. שניהם מאכלסים מספר בתי חרושת ומלאכה, מסגריות, מוסכים ונגריות. הבולטים בהם[דרושה הבהרה] הם מפעל "לודזיה" לייצור גרביים, מפעל "מיצי הגליל העליון" (יצרן המותג "סיידר הגליל") מפעל “סימפליויה״ המייצר תרופות וציוד לבתי חולים ומפעל של חברת נביעות.
שטח כלל האזורים המוקצים לתעשייה ומלאכה הוא 1,530 דונם, מתוכם 1,281 הם בגדר "שטח תפוס" והיתר, 249, הם בגדר "שטח פנוי". מספר העובדים בכלל אזורי התעשייה הוא 1,037.
להלן טבלת המפעלים על פי גודל שטח הקרקע:
| מפעלים קטנים (עד 10 דונם) | מפעלים בינוניים (10–30 דונם) | מפעלים גדולים (מעל 30 דונם) |
| --- | --- | --- |
| אדיה חברה לנכסים בע"מ - 9 דונם | רימוני פלסט בע"מ - 11 דונם | עוף הגליל בע"מ - 51 דונם |
| המובילים קריית שמונה בע"מ - 9 דונם | מטיילי קריית שמונה בע"מ - 10 דונם | אשליר בע"מ - 40 דונם |
| מירג חב' לפיתוח בע"מ - 9 דונם | גליל כימיקלים בע"מ - 26 דונם | אדיל אחזקות בע"מ - 39 דונם |
| אם.אי. סולפונציה בע"מ - 8 דונם | חב' ' החשמל לישראל בע"מ - 23 דונם |  |
יהודה ברוך-אל - 8 דונם: 
במרץ 2011 התקבלה בוועדת הכספים של הכנסת החלטה לפיה משרד האוצר ומשרד התמ"ת יסייעו לחברת "איתוראן" להעתיק את מרכז השרות שלה מיהוד לקריית שמונה. מהלך זה היה עשוי להוסיף לעיר 300 מקומות עבודה. בעקבות חילוקי דעות, התבטל המהלך.
באוגוסט 2019 פרסם משרד הכלכלה קול קורא בנוגע להקמת מתחם תעשייה חדש בעיר, שצפוי לאכלס בין היתר מכון לחדשנות בתחום המזון ומתחם פודטק של הרשות לחדשנות. גודל המתחם צפוי להיות כ-17 דונם.
בסוף 2019 החלו העבודות להקמת מעונות סטודנטים בעיר. מפני שמרבית מעונות הסטודנטים בישראל מתפקדים רק עשרה חודשים בשנה, בקיץ המתחם יתפקד כמלון בו ניתן יהיה להשכיר לתיירים את חדרי המתחם. על פי התכנון הפרויקט ישתרע על שטח של כ-17 אלף מ"ר ויכלול קומת מסחר, מעליה קומת משרדים ומעליהן שמונה קומות עם 316 דירות שישמשו כ-400 סטודנטים. על מנת לתת מענה ראוי לדיירי המעונות יבנה במבנה לובי מפואר, חדר כביסה, קולנוע, חדר כושר, וחדר לשיעורי ספורט.
ב-2 בספטמבר 2020 הושק מרכז הפודטק הבינלאומי של ישראל בקרית שמונה "מרגלית סטארט-אפ סיטי בגליל" (Margalit Startup City Galil), שמצטרף למרכזי החדשנות הבינלאומיים שהקים אראל מרגלית בירושלים, בניו יורק, בבאר שבע, בחיפה ובתל אביב.
תעשייה ומסחר > הטבות בחקיקה

בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם  התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. לתושבי יישוב זה ניתן זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה.
תרבות

היכל התרבות המופעל על ידי מחלקת התרבות של העירייה, משמש גם כקולנוע העירוני, בו מוקרנים סרטים בסופי שבוע תמורת תשלום דמי כניסה סמליים.
בעיר פועלת להקת המחול הייצוגית "הורה גואל" ע"ש גואל קמרי, וקבוצת התיאטרון "אנסמבל צפונית'לה". בעבר פעלו בעיר תיאטרון מראה, שהוקם על ידי השחקן מנחם עיני, ומסעדת "קפה חברותא", שהוקמה בעקבות המחאה החברתית ב-2011.
בעיר מצויים מספר מתנס"ים:
בית ונקובר (מתנ"ס כל-נדרי) - בית הנוער העירוני נפתח בשנת 2007, ונותן מענה חברתי לכלל בני הנוער בעיר. בית הנוער משמש כמוקד פעילותם של עיד"ן, נוער בסיכון, מרכז אתגרים, נוער עולה, נוער צד"ל ומנהיגות נוער במהלך שנת הלימודים ובחופשות. כמו כן מהווה המקום מקור לשיתופי פעולה עם מסגרות נוספות הפועלות בתוכו כגון: מטמון, קפה מותק לתשושי נפש, חוגים וציון מועדים על פי הלוח העברי.
מרכז תקוותנו - מבית קרן ילדנו. המרכז הקהילתי הממוקם ברחוב טרומפלדור הוא הגדול באצבע הגליל, ומשרת את תושבי העיר והסביבה משנת 1973. מרכז תקוותנו מפעיל חוגי ילדים, הרצאות בנושאים שונים, הכשרה מקצועית, וקליטת עולים מבני מנשה וחבר העמים – בשיתוף משרד הקליטה. מרכז תקוותנו מפעיל גם 2 מעונות
בית החאן - מרכז אומנויות אזורי.
מתנ"ס ארתור פוקס.
בקריית שמונה שני מקומונים - "מידע 8" היוצא לאור מאז 1973, ו"חדשות הגליל" היוצא לאור מאז 2005. העיתונים מפעילים אתרי אינטרנט ומופצים מדי יום שישי.
חינוך

בעיר ישנם שישה בתי ספר יסודיים המונים כ-1,800 תלמידים. ארבעה מתוכם ממלכתיים: מצודות, תל חי, המגינים וקורצ'אק; שניים מתוכם ממלכתיים דתיים: עוזיאל ורמב"ם. בית ספר "יצחק הנשיא", שפעל בעבר, נסגר ב-2020 עקב מספר תלמידים נמוך.
כמו כן ישנם ארבעה בתי ספר תיכוניים המונים כ-1,750 תלמידים: מקיף דנציגר, המתמיד, אולפנית, ברנקו-וייס.
בעיר ממוקם בית הספר רננים, בית ספר על-אזורי לחינוך מיוחד המונה כ-125 תלמידים. מוסדות חינוך נוספים בעיר הם מרכז פיסג"ה, החווה החקלאית, שפ"י, מתי"א.
בעיר נמצאת ישיבת ההסדר קריית שמונה בראשות רב העיר לשעבר, צפניה דרורי בשיתוף עם הרב ישראל קירשטיין, המהווה מרכז תורני לכל יישובי הגליל העליון. תלמידיה משלבים לימוד תורה עם שירות ביחידות הקרביות של צה"ל. הישיבה הוקמה בשנת 1977 בקריית שמונה במטרה לחזק את העיר.
בסמוך לעיר נמצאת המכללה האקדמית תל חי, מעונות הסטודנטים של המכללה ממוקמים כשני קילומטר מערבית אליה, בחלקה הצפוני של קריית שמונה. לימודי המכללה מתקיימים בשני קמפוסים, האחד המצוי כשני ק"מ צפונית לקריית שמונה, והשני, אשר נחנך בתחילת שנת הלימודים תשס"ט, ממוקם מזרחית לקמפוס הראשון.
חינוך > תנועות נוער

תנועת הצופים - שבט גונן
צמרת בשדה - תנועת נוער שהקימו בוגרי שנת שירות של ארגון צמרת.
תנועת בני עקיבא
תנועת כנפיים של קרמבו
תנועת עיד"ן (עולם יפה דרך נוער) - תנועה מקומית אשר נוסדה בקריית שמונה בשנת 2001.
חוגי סיור של החברה להגנת הטבע במסגרת מרכז לימודי שדה גליל מזרחי.
איגי - ארגון נוער גאה.
תנועת תרבות.
ספורט

לקריית שמונה קבוצת כדורגל מקצוענית, עירוני קריית שמונה. הקבוצה נוצרה מאיחודן של הקבוצות הפועל ומכבי קריית שמונה בשנת 2000. בשנת 2007 היא עלתה לראשונה בתולדותיה לליגת העל, ובסיום העונה הראשונה שלה בליגה סיימה במקום השלישי, שהוביל אותה להשתתפות בגביע אופ"א. בסוף עונת 2008/2009 ירדה הקבוצה לליגה הלאומית, אך בחלוף עונה אחת שבה לליגת העל. בסיום עונת 2011/2012 זכתה הקבוצה באליפות והגיעה עד לשלב הפלייאוף של מוקדמות ליגת האלופות. בתום עונת 2022/2023 נשרה שוב הקבוצה לליגה הלאומית. אצטדיונה הביתי הוא האצטדיון העירוני שבקריית שמונה.
קבוצת הכדורסל הפועל גליל עליון-קריית שמונה, המשחקת בליגת העל ובליגה הבלקנית, היא קבוצה משותפת למועצה אזורית גליל עליון וקריית שמונה. היא נוצרה בשנת 2014 מאיחוד של קבוצת הפועל גליל עליון הוותיקה והפועל קריית שמונה, אשר הייתה פעילה משנת 1996, ושיחקה בליגה ב' צפון.
בעיר נמצא המרכז לטניס בישראל - קריית שמונה של המרכז לטניס בישראל.
סמל

הסמל בנוי ממספר מוטיבים:
האריה השואג: סמל גבורתם של שמונת גיבורי תל-חי, על שמם נקראת קריית שמונה, מסמל את ההיסטוריה של העיר בתקופתו של יוסף טרומפלדור וחבריו בסיפור מאורעות תל-חי. בנוסף "האריה השואג" סמל לחוזק ולכוח העמידה של התושבים מול הקטיושות והפיגועים. האריה השואג מופיע גם בסמל המועצה האזורית גליל עליון, בסמל מכללת תל-חי ובסמל בית ספר תל-חי בקריית שמונה.
גלגל התעשייה: סמל לתעשייה המתפתחת בעיר.
בנייה וצמיחה: העיר בתנופת בנייה והתפתחות תוך שמירה על איכות הסביבה והנוף.
החרמון והשמש העולה: הנוף המרהיב והשמש העולה, המהווה סימן לתקווה.
אקלים

| אקלים בקריית שמונה> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בקריית שמונה> ינואר.16.9.6.2.121.1 | אקלים בקריית שמונה> פברואר.18.4.6.7.103 | אקלים בקריית שמונה> מרץ.21.8.8.7.64.9 | אקלים בקריית שמונה> אפריל.26.11.8.20.6 | אקלים בקריית שמונה> מאי.31.1.15.1.4.4 | אקלים בקריית שמונה> יוני.33.8.18.1.0 | אקלים בקריית שמונה> יולי.35.6.20.4.0 | אקלים בקריית שמונה> אוגוסט.35.6.20.9.0 | אקלים בקריית שמונה> ספטמבר.34.1.18.6.1.6 | אקלים בקריית שמונה> אוקטובר.30.9.15.4.19.9 | אקלים בקריית שמונה> נובמבר.25.10.7.64.4 | אקלים בקריית שמונה> דצמבר.19.3.7.7.99.1 | אקלים בקריית שמונה> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: IsraelWeather
ראשי העיר ויושבי ראש המועצה המקומית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש להשלים את סיעות ראשי העיר והמועצה המקומית.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | ראש המועצה המקומית | מספר קדנציות | משך הכהונה | סיעה | הערה |
| 1 | אברהם הכהן | 1 | 1954-1953 |  | ראש מועצה ממונה |
| 2 | אילן הרטוב | 1 | 1955–1954 |  | ראש מועצה ממונה |
| 3 | יצחק זכאי | 1 | 1955 |  | ראש מועצה ממונה |
| 4 | אשר ניזרי | 3 | 1955 - 1960, 1968-1965, 1970 - 1971 |  | ראש המועצה הנבחר הראשון |
| 5 | דוד מורה | 2 | 1960 - 1965, 1968 - 1970 |  |  |
| 6 | אברהם אלוני | 1 | 1971 - 1974 |  | בסוף כהונתו הראשונה הוכרזה קריית שמונה כעיר |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר  | ראש העיר | מספר קדנציות | משך הכהונה | סיעה | הערה |
| 1 | אברהם אלוני | 2 | 1974 - 1975, 1976 - 1980 |  | יצא לחופשה ללא תשלום בין נובמבר 1975 ועד דצמבר 1976 |
| 2 | דוד חזן | 1 | 1975 - 1976 |  | ממלא מקום של אברהם אלוני |
| 3 | ראובן רוברט | 1 | 1980 - 1983 |  | יו"ר ועדה קרואה |
| 4 | פרוספר אזרן | 3 | 1983 - 1997 |  |  |
| 5 | חיים ברביבאי | 3 | 1997 - 2008 |  | עזב את תפקידו לאחר שהורשע בפלילים |
| 6 | סמי מלול | 1 | 2008 |  | אפריל 2008 - דצמבר 2008, ראש העיר בפועל |
| 7 | ניסים מלכה | 2 | 2008 - 2018 | הליכוד |  |
| 8 | אביחי שטרן | 2 | 2018 - מכהן | קריית שמונה מתחדשת |  |
ערים תאומות

לקריית שמונה יש ברית ערים תאומות עם הערים:
קנדה המפסטד, קנדה (מ־1978)
צרפת נאנסי, צרפת (מ־1983)
גרמניה ממינגן, גרמניה (מ־1985)
סרביה אוז'יצה, סרביה (מ־1991)
ישראל ראשון לציון, ישראל (מ־2006)
אנגליה לסטר, אנגליה (מ־2012)
ראו גם

שדה התעופה קריית שמונה
עירוני קריית שמונה
פרחית נעמי

| פרחית נעמי |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: חיפושיות
תת־סדרה:: Polyphaga
משפחה:: זבליתיים
תת־משפחה:: נחושתניות
סוג:: Oxythyrea
מין:: פרחית נעמי
שם מדעי
 Oxythyrea noemi

פרחית נעמי (שם מדעי: Oxythyrea noemi; נקראת גם זיבלית-פרחים נעמי וזיבל-פרחים נעמי) היא חיפושית פרחים ממשפחת הזבליתיים. פרחית נעמי היא חיפושית בצבע שחור בוהק שעליו תבנית מורכבת של נקודות וכתמים לבנים, וגודלה נע בין 10 ל-15 מילימטר. פרחית נעמי היא המין הנפוץ ביותר של הסוג Oxythyrea (אנ') בארץ ישראל, וניתן למוצאה בכל חלקי הארץ. החיפושית פעילה ביום בעיקר בסוף החורף ובאביב (עד יוני) על פרחים מהם היא ניזונה. הפגיות (לרווה) ניזונות משורשי צמחים.
מינים נוספים בסוג Oxythyrea בישראל הם פרחית אביגיל ופרחית נקודתיים. מראם הכללי דומה לזה של פרחית נעמי: גוף שחור ועליו נקודות לבנות, אך תבנית הנקודות שעליהם שונה מאשר זה של פרחית נעמי והם נדירים יותר. סימן זיהוי בולט של פרחית נעמי לעומת מינים אלה הוא פסים לבנים בצידי החזה.
ארבע חיפושיות פרחית נעמי על פרח חרצית עטורה.
18 בפברואר

18 בפברואר הוא היום ה-49 בשנה בשבוע ה-7 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 316 ימים (317 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

1145 – במנזר פרפה בלאציו נבחר ומוסמך אאוגניוס השלישי כאפיפיור, בבחירות שנויות במחלוקת
1162 – לאחר הסכמתו לגרש את אשתו, אגנס מקורטניי, מוכתר אמלריך כמלך ממלכת ירושלים
1229 – נחתם הסכם יפו בין אל כאמל לבין פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה
1268 – קרב וסנברג בין המסדר הליבוני לקואליציה של נסיכים רוסים
1332 – עמדה ציון הראשון, קיסר אתיופיה מוביל את כוחותיו למלחמה נגד המוסלמים
1358 – נחתם הסכם זאדר בו ויתרה ונציה על שטחיה במזרח הים האדריאטי
1519 – הרנן קורטס מפליג מקובה לכיבושיו באמריקה
1685 – הצרפתים, בראשות רנה-רובר קוואלייה, אדון לה-סאל, מקימים את פורט סיינט לואיס במפרץ מטגורדה בטקסס ומנסים בכך לאשש את תביעתם לשטח
1815 – מסתיימת מלחמת 1812 בין ארצות הברית ובריטניה לאחר חתימת הסכם גנט
1841 – הפיליבסטר הראשון נערך בסנאט
1885 – הספר הרפתקאותיו של האקלברי פין מאת מארק טוויין יוצא לאור
1873 – וסיל לבסקי, ממנהיגי התחייה הלאומית הבולגרית, מוצא להורג בסופיה על ידי השלטונות העות'מאנים
1921 – מורדים ארמנים משתלטים על ירוואן
1929 – המתיישבים הראשונים מגיעים לנתניה
1930 – גילוי כוכב הלכת הננסי פלוטו
1932 – האימפריה היפנית מקימה מדינת חסות במנצ'וריה בשם מנצ'וקוו, ובראשה פויי
1943 – מלחמת העולם השנייה: צבא אנדרס מגיע לארץ ישראל, ועימו ילדי טהראן
1943 – מוקם גטו שאנגחאי
1947 – שר החוץ הבריטי, ארנסט בווין מודיע על החזרת המנדט על ארץ ישראל לידי האו"ם
1965 – גמביה זוכה לעצמאות מבריטניה
1969 – תקיפת מטוס אל על בציריך על ידי חוליה של החזית העממית לשחרור פלסטין
2005 – בריטניה אוסרת על ציד שועלים
2006 – 8 פועלים אמריקאים זוכים בפרס הגדול בהיסטוריה של הגרלות הלוטו, 365 מיליון דולר
2010 – נשיא ניז'ר ממדו טנג'ה מודח בהפיכה צבאית
2018 – טיסה 3704 של איראן אסמן איירליינס מתרסקת וכל 66 הנוסעים ואנשי הצוות נהרגו
2021 – הרובר פרסווירנס נוחת בהצלחה על מאדים
נולדו

1201 – נסיר א-דין א-טוסי, איש אשכולות פרסי (נפטר ב-1274)
1372 – אבן חג'ר אל-עסקלאני, חכם הדת אסלאמי (נפטר ב-1449)
1486 – צ'יטניה, תאולוג, נזיר וחסיד בהקטי יוגה (נפטר ב-1534)
1516 – מרי הראשונה מלכת אנגליה (נפטרה ב-1558)
1543 – קרל השלישי, דוכס לורן (נפטר ב-1608)
1559 – איזק קזובון, מלומד קלאסי, בלשן וחוקר כתבי יד (נפטר ב-1614)
1745 – אלסנדרו וולטה, פיזיקאי איטלקי, מפתח הסוללה החשמלית הראשונה (נפטר ב-1827)
1838 – ארנסט מאך, פיזיקאי ופילוסוף אוסטרי-צ'כי (נפטר ב-1916)
1895 – יצחק אולשן, נשיאו השני של בית המשפט העליון (נפטר ב-1983)
1895 – ברוך אגדתי, צייר ורקדן ישראלי, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל ומאנשי הרוח הבולטים בתל אביב של שנות ה-20 וה-30 (נפטר ב-1976)
1898 – אנצו פרארי, נהג מרוצים איטלקי (נפטר ב-1988)
1903 – ניקולאי פודגורני, נשיא ברית המועצות (נפטר ב-1983)
1906 – הנס אספרגר, רופא אוסטרי (נפטר ב-1980)
1919 – ג'ק פאלאנס, שחקן קולנוע אמריקני (נפטר ב-2006)
1923 – רעננה מרידור, פרופסור חבר בחוג ללימודים קלאסיים באוניברסיטה העברית (נפטרה ב-2023)
1926 – מאיר כהן-אבידב, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2015)
1927 – מייק הררי, בכיר במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (נפטר ב-2014)
1927 – ג'ון וורנר, משפטן ופוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-2021)
1928 – אווה קילפי, משוררת וסופרת פינית
1929 – לן דייטון, היסטוריון צבאי, כותב ספרי בישול וסופר בריטי
1931 – טוני מוריסון, סופרת אמריקאית, כלת פרס נובל לספרות לשנת 1993 (נפטרה ב-2019)
1932 – מילוש פורמן, במאי קולנוע ממוצא צ'כי (נפטר ב-2018)
1933 – יוקו אונו, זמרת, אמנית ואשתו של ג'ון לנון
1933 – בובי רובסון, מאמן כדורגל אנגלי (נפטר ב-2009)
1934 – אודרי לורד, הוגה וחוקרת פמיניסטית אמריקאית (נפטרה ב-1992)
1934 – פאקו רבאן, מעצב אופנה ספרדי (נפטר ב-2023)
1936 – צבי יגנדורף, סופר ומתרגם ישראלי, פרופסור בחוגים לאנגלית ולתולדות התיאטרון באוניברסיטה העברית
1943 – בוריסלב פרבץ, נשיא בוסניה והרצגובינה
1943 – שושה גורן, שחקנית תיאטרון וטלוויזיה ישראלית
1945 – האשם מחאמיד, חבר הכנסת מטעם חד"ש ורע"מ (נפטר ב-2018)
1946 – שמואל (שמיל) גולן, לוחם וקצין בדרגת תא"ל, מפקד ומנהל במשק לשעת חירום (נפטר ב-2020)
1947 – כריסטינה, נסיכת הולנד (נפטרה ב-2019)
1948 – פרנסין שפירו, פסיכולוגית יהודייה-אמריקאית שיצרה ופיתחה את שיטת EMDR (נפטרה ב-2019)
1950 – ג'ון יוז, איש קולנוע אמריקאי (נפטר ב-2009)
1950 – סיביל שפרד, שחקנית אמריקאית
1951 – יצחק פטרבורג, רופא, מומחה ברפואת ילדים, פרופסור ומנהל ישראלי (נפטר ב-2021)
1954 – ג'ון טרבולטה, שחקן קולנוע אמריקאי
1954 – צביקה קרצנר, ראש המחלקה לתסריטאות בבית הספר סם שפיגל בירושלים, תסריטאי, במאי קולנוע, במאי טלוויזיה ומורה לתסריטאות
1958 – רונן בן טל, מפיק סרטים ומוזיקאי
1960 – אילנה אביטל, זמרת ושחקנית ישראלית
1960 – גרטה סקאקי, שחקנית קולנוע אוסטרלית ילידת איטליה
1964 – מאט דילון, שחקן קולנוע אמריקאי
1965 – ד"ר דרה (אנדרה רומל יאנג), ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקני
1967 – רוברטו באג'ו, כדורגלן עבר איטלקי
1968 – מולי רינגוולד, שחקנית אמריקאית
1969 – יונתן קוניאק, שחקן טלוויזיה, שחקן תיאטרון ויוצר ישראלי
1971 – קונסטנטין פופה, כדורסלן רומני-ישראלי
1973 – קלוד מקאללה, כדורגלן צרפתי
1974 – יואב אבן, עיתונאי וכתב ישראלי בחדשות 2
1981 – אנדריי קירילנקו, כדורסלן רוסי בליגת ה-NBA
1982 – נילי נאתכו, כדורסלנית ישראלית-צ'רקסית (נפטרה ב-2004)
1985 – עודד כרמלי, משורר, עיתונאי ופעיל חברתי ישראלי
1988 – ביברס נאתכו, כדורגלן ישראלי-צ'רקסי
1994 – ג'יי-הופ, ראפר, זמר יוצר, רקדן ומפיק מוזיקלי דרום קוריאני
נפטרו

901 – ת'אבת אבן קורה, אסטרונום ומתמטיקאי ערבי (נולד ב-826)
999 – האפיפיור גרגוריוס החמישי (נולד ב-972)
1139 – יארופולק השני, נסיך קייב (נולד ב-1082)
1218 – ברטהולד החמישי, דוכס צרינגן (נולד ב-1160)
1294 – קובלאי חאן, חאן האימפריה המונגולית (נולד ב-1215)
1397 – אנגרן השביעי, אדון קוסי (נולד ב-1339)
1405 – טימור לנג, מייסד האימפריה הטימורית ואבי האומה האוזבקית (נולד ב-1336)
1455 – פרה אנג'ליקו, צייר איטלקי (נולד ב-1395)
1478 – ג'ורג' פלנטג'נט, דוכס קלרנס (נולד ב-1449)
1502 – ידוויגה יגלו, דוכסית בוואריה (נולדה ב-1457)
1535 – היינריך קורנליוס אגריפה, אסטרולוג ואלכימאי גרמני (נולד ב-1486)
1546 – מרטין לותר, מייסד הנצרות הפרוטסטנטית (נולד ב-1483)
1564 – מיכלאנג'לו, אמן איטלקי (נולד ב-1475)
1712 – לואי, דוכס בורגונדיה, דופן צרפת (נולד ב-1682)
1778 – ז'וזף מרי טרא, שר האוצר תחת שלטון לואי החמישה עשר (נולד ב-1715)
1807 – סופי פון לה רוש, סופרת גרמנית (נולדה ב-1730)
1890 – דיולה אנדראשי, ראש ממשלת הונגריה (נולד ב-1823)
1916 – אליסאבטה מלכת רומניה (נולדה ב-1843)
1937 – סרגו אורדז'וניקידזה, חבר הפוליטביורו ומייסד גאורגיה הסובייטית (נולד ב-1886)
1966 – רוברט רוסן, במאי, תסריטאי ומפיק קולנוע אמריקני זוכה פרס האוסקר על "כל אנשי המלך" (נולד ב-1908)
1967 – רוברט אופנהיימר, פיזיקאי אמריקני, ראש תוכנית מנהטן (נולד ב-1904)
1993 – קארי ואן אריק, מתאבק אמריקאי (נולד ב-1960)
2003 – איסר הראל, מדינאי ישראלי, מאבות קהילת המודיעין הישראלית (נולד ב-1912)
2009 – סולימאן הגדול, זמר ישראלי ומחלוצי השירה בציבור בארץ (נולד ב-1921)
2009 – שמעון ליניאל, פרסומאי ישראלי (נולד ב-1922)
2012 – בנימין ברעם, מלחין ישראלי, מרצה למוזיקה ומבקר מוזיקה (נולד ב-1923)
2013 – יואל זילברג, במאי קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה ישראלי; זוכה פרס אופיר על מפעל חיים (נולד ב-1927)
2017 – צלה עמידרור, ממפקדות בית"ר ולוחמות אצ"ל ומאסירות אצ"ל שנכלאו על ידי הבריטים בבית הסוהר לנשים בבית לחם (נולדה ב-1916)
2018 – גינתר בלובל, ביולוג גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1936)
2020 – איריס ז'ורלט, עיתונאית ובעלת טור ישראלית (נולדה ב-1965)
2021 – יהושע שגיא, ראש אמ"ן, חבר הכנסת, ראש עיריית בת ים ושגריר ישראל בפיליפינים (נולד ב-1933)
2021 – אנדריי מייגקוב, שחקן ובמאי תיאטרון רוסי (נולד ב-1938)
2022 – גבריאל בך, פרקליט המדינה ושופט בית המשפט העליון (נולד ב-1927)
2022 – נפתלי הלברשטאם, האדמו"ר מטשאקאווא (נולד ב-1928)
2024 – אמיל שופאני, איש ציבור, מחנך, פעיל שלום ואיש דת ערבי-נוצרי בדרגת ארכימנדריט בכנסייה המלכיתית היוונית-קתולית (נולד ב-1947)
2024 – דני גולן, מאמן כדורגל ישראלי (נולד ב-1959)
2025 – ג'ין הקמן, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1930)
חגים ואירועים החלים ביום זה

גמביה – יום העצמאות
17 בפברואר – 19 בפברואר
פברואר
לוח אירועים שנתי
מרי הראשונה, מלכת אנגליה
מילוש פורמן
ג'ון טרבולטה
ד"ר דרה
קובלאי חאן
טימור לנג
מרטין לותר
מיכלאנג'לו
רוברט אופנהיימר
Red Moon in Venus

Red Moon in Venus (בעברית: "ירח אדום בנוגה") הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת הקולומביאנית-אמריקאית קאלי אוצ'יס. האלבום יצא לאור ב-3 במרץ 2023, על ידי חברת התקליטים גפן רקורדס.
רקע והכרזה

ב-11 בינואר 2022, הודיעה אוצ'יס שהיא סיימה את הקלטות אלבום האולפן השלישי שלה. ב-21 באפריל 2022, סיפרה אוצ'יס בריאיון למגזין בילבורד שיש לה שני אלבומים מוכנים בשפות שונות, אחד באנגלית ואחד בספרדית. ב-2 בספטמבר 2022, הוציאה אוצ'יס את השיר "No Hay Ley", הוצאת הסולו הראשונה שלה מזה כמעט שנתיים. ב-9 בדצמבר 2022, הודיעה אוצ'יס שהציגה את האלבום החדש לחברת התקליטים שלה, ותיארה אותו כ"תרומתה האחרונה לעולם הזה". ב-19 בינואר 2023, יצא לאור הסינגל "I Wish You Roses", יחד עם הווידאו קליפ שלו. השיר הופק על ידי דילן ויגינס וג'וש קרוקר. לפי אוצ'יס, השיר עוסק ב"יכולת לשחרר אנשים באהבה".
ב-23 בינואר, הכריזה אוצ'יס על צאת אלבומה באנגלית הנקרא Red Moon in Venus. באותו הפרסום חשפה את תאריך יציאתו והעטיפות.
ירח אדום בנוגה הוא ביטוי נצחי בוער של תשוקה, שברון לב, אמונה וכנות, המשקף את הנשיות האלוהית של הירח ונוגה.
אוצ'יס חשפה שהאלבום הוא בהשראת האסטרולוגיה, ורצתה לשקף את ירח הדם כטריגר "לשלוח את הרגשות שלך לסיבוב".
רשימות סוף שנה

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| רולינג סטון | 100 האלבומים הטובים ביותר לשנת 2023 | 29 |  |
רשימת רצועות

| Red Moon in Venus> מס' | Red Moon in Venus> שם | Red Moon in Venus> משך | Red Moon in Venus>  | Red Moon in Venus>  | Red Moon in Venus>  | Red Moon in Venus>  | Red Moon in Venus>  | Red Moon in Venus>  | Red Moon in Venus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | In My Garden...  | 0:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I Wish You Roses  | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Worth the Wait (בהשתתפות עומאר אפולו)   | 2:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Love Between...  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | All Mine  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Fantasy (בהשתתפות דון טוליבר)   | 2:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Como te Quiero  | 2:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Hasta Cuando  | 2:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Endlessly  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Moral Conscience  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Not Too Late (interlude)  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Blue  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Deserve Me (בהשתתפות סאמר ווקר)   | 4:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Moonlight  | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Happy Now  | 3:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 43:14 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 149 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים המסחריים | 94 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים העכשוויים | 58 |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 500,000 |