stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמון אמארת' (להקה)
הערות שוליים

↑  Gimmicks: Amon Amarth, Manowar, Dethlehem, ‏2018-10-19 (באנגלית)
↑  ביוגרפיית הלהקה באתר הרשמי
↑  ביוגרפיית הלהקה, באתר Allmusic
↑  אלבום הבכורה של הלהקה, באתר Allmusic
↑  ביקורת על האלבום With Oden on Our Side, באתר Allmusic
1 2  פרסים ומועמדויות של אמון אמארת', באתר Allmusic
1 2  ביקורת על האלבום Surtur Rising, באתר Allmusic
↑  ביקורת על האלבום Deceiver of the Gods, באתר Allmusic
| אמון אמארת' |
| --- | --- | --- |
יהואן הג • אולאבי מיקונן • יוהאן סדרברג • טד לונדסטרם
| אלבומי אולפן | Once Sent from the Golden Hall • The Avenger • The Crusher • Versus the World • Fate of Norns • With Oden on Our Side • Twilight of the Thunder God • Surtur Rising • Deceiver of the Gods • Jomsviking |  |
| מיני אלבומים | Sorrow Throughout the Nine Worlds |  |
| אלבומי הופעה | Wrath of the Norsemen |  |
| אלבומי אוסף | Hymns to the Rising Sun |  |
קטגוריה:אלבומי אמון אמארת' • פורטל:הבי מטאל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb142451200 (data)  GND: 10323148-1  ISNI: 0000 0001 1498 6892  LCCN: no2007149900  MusicBrainz: 5b687684-ad34-4a9f-b425-0e7aa81fbd38  NKC: mzk2003189328  SUDOC: 077443756  VIAF: 136287782   WorldCat (עם VIAF): 136287782 
בסיסט הלהקה טד לונדסטרם
הסולן יוהאן הג
ריו אבה

מועדון כדורגל ריו אבה (בפורטוגזית: Rio Ave Futebol Clube) הוא מועדון כדורגל המייצג את העיר וילה דו קונדה שבצפון פורטוגל. המועדון נוסד בשנת 1939 ונקרא על שם הנהר אבה אשר זורם בעיר. הקבוצה מכונה בפי האוהדים 'ריו גראנדה' (הנהר הגדול).
היסטוריה

לריו אבה אין הישגים משמעותיים, ומיקום השיא שלה בליגה הבכירה היה בשנת 1982/1981 כאשר סיימה במקום החמישי. שנתיים לאחר מכן בעונת 1984/1983 היא העפילה לגמר הגביע הפורטוגלי לראשונה בתולדותיה, והפסידה לפורטו בתוצאה 1–4. במהלך רוב שנות ה-90 הקבוצה שיחקה בליגה השנייה, אך בסיום עונת 1998/1999 הקבוצה זכתה באליפות, וחזרה לליגת העל הפורטוגלית. בסוף עונת 2005/2006 הקבוצה ירדה לליגה השנייה פעם נוספת, לאחר שסיימה במקום ה-16. לאחר שתי עונות בליגה השנייה הקבוצה שבה לליגה הראשונה. בעונת 2012/2013 סיימה הקבוצה במקום השמיני בליגה. בעונת 2013/2014 הגיעה לגמר הגביע הפורטוגלי בפעם השנייה בתולדותיה אך הפסידה לבנפיקה ליסבון. בנוסף הגיעה לגמר גביע הליגה. אף על פי שלא זכתה בשום תואר היא השתתפה בליגה האירופית בעונת 2014/2015 משום שבנפיקה זכתה גם באליפות הליגה ועל כן השתתפה בליגת האלופות. לאחר שגברה על גטבורג ואלפסבורג השוודיות בסיבוב השלישי ובפלייאוף בהתאמה, הקבוצה העפילה לשלב הבתים. את שלב הבתים סיימה במקום הרביעי והודחה מהטורניר. זו הייתה הפעם הראשונה בתולדות הקבוצה שהיא השתתפה במפעלים אירופאים.
בסיום עונת 2021/2022 שבה הקבוצה לליגת העל הפורטוגלית.
סגל שחקנים

נכון ל-10 בספטמבר 2024
הערות שוליים

↑  Equipa Principal, Rio Ave Futebol Clube, ‏2023-08-13 (ב־European Portuguese)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 129579242   WorldCat (עם VIAF): 129579242
יעילות תפילה

בדתות שונות בעולם נהוג לפנות לאל בתפילה ובבקשות שונות, באמונה שהאל יענה לתפילה וימלא את הבקשות. בספרות התאולוגית נדונה השאלה, האם האל שומע תפילות, ונערכים מחקרים מדעיים המנסים לענות עליה.
בספרות התאולוגית > בנצרות

מספר הוגים נוצריים עסקו אף הם בשאלה זו, כך אוריגנס הציב שלושה שאלות: א. האל יודע את בקשותינו, ב. האל יודע את העתיד כך שלא יכול להיות שהעתיד יישתנה, ג. לא ייתכן שתפילת האדם מסוגל לשנות את רצון האל.
אוריגנס הסביר, שרצונו החופשי של האדם מונע על ידי הנטיות הקיימות בתוכו והן קיימות מאז ומעולם וידועות לאל מבראשית, וממילא כשהאדם מתפלל האל כבר ידע את מהלך הדברים, וסידר את המציאות בהתאם לכך, רעיון דומה מובא גם בכתבי מייסטר אקהרט.
תומאס אקווינס הציב שאלות אחרות: א. האל יודע הכל ואין צורך בתפילה שידע למה אנו זקוקים, ב. דעתו של האל אינה נתונה לשינוי וממילא אין צורך בתפילה שעניינה שינוי דעת האל, ג. יהיה נדיב יותר מצד האל למלא אל משאלותינו ללא צורך בבקשה.
אקווינס במהלך חייו ענה כמה תשובות לכך עמדתו האחרונה נוסחה ב"מכלול נגד הגויים" לדבריו ההשגחה האלוהית כוללת חוק רוחני שתפילה נענית על ידי האל וניתן להשיג בה את המבוקש וזהו רצונו של האל, אקווינס הוסיף שיש לבקש בקשות שיביאו בוודאי לתוצאות חיוביות וכן בקשות שלא מכפיפות את רצון האל אלא נכנעות אליו.
מחקרים מדעיים > היסטוריה

ראשיתו של מחקר התפילה היה ב-1872 אצל פרנסיס גולטון ששם לב שהעם מתפלל בכנסייה לשלומה של משפחת המלוכה, ואם כן משפחת המלוכה אמורה להיות יותר בריאה משאר העם. כשבדק את הדבר לא מצא שום הבדל סטטיסטי בין משפחת המלוכה לשאר העם. לתוצאה דומה הגיע כשהתפלל על חלקות אדמה מסוימות ונמצא שלא היה הבדל בין חלקות אלו לאחרות.
מחקרים מדעיים > מחקרים מבוקרים > מטרת המחקר

מטרת המחקר היא לבדוק האם קיומה של תפילה שינה את המצב הבריאותי של החולים כפי שהוא מוגדר במדדים שונים כגון, טיפול בטיפול נמרץ, ימי אשפוז בבית החולים וכדומה.
מחקרים מדעיים > מחקרים מבוקרים > מאפייני המחקר

במחקרים קלינים עם סמיות כפולה החוקרים והנחקרים כאחד אינם יודעים מי מהנחקרים משתייך לקבוצת הניסוי (שבה מחולל המדען שינוי יזום ומשמעותי) ומי לקבוצת הביקורת (שבה המדען לא עורך שינוי). במחקרי תפילה בנוסף על כך אין על החולה לדעת על המתפלל ולא על המתפלל לדעת על שם החולה. החולה לא יודע על המתפלל שכן ייתכן שעובדה זו תשפיע על מצבו הבריאותי, והמתפלל לא יודע על החולה שכן ייתכן שייבחר חולה בעל סיכויים גבוהים יותר לרפואה.
תנאי נוסף והכרחי הוא שהקצאת הנבדקים לקבוצות תהיה אקראית, ושהנבדקים בקבוצת הניסוי יהיו בעלי מאפיינים דומים לאלה בקבוצת הביקורת. מהימנות המחקר מושפעת גם מגודל המדגם, כלומר ממספר הנבדקים בכל אחת מהקבוצות.
במקרה בו אין הבדל בין הקבוצות לא לטוב ולא לרע, המסקנה היא שלא נמצא אישוש לכך שתפילות פועלות, אך לא ניתן להוכיח שהתפילה לא עובדת, זאת בשל העובדה שתמיד יהיה ניתן לטעון שאלוהים לא נענה כשמעמידים אותו למבחן, או שלא פנו לאל הנכון, (נצרות, אסלאם, יהדות וכו') או שהחולים היו בני עם מסוים, או שלא התקיימו תנאים משלימים הנדרשים כדי שהאל ישמע לתפילה.
היו שטענו שגם במקרה והניסוי הצליח והחולים הבריאו עדין לא תהיה הוכחה לכך לקיומו של האל זאת מפני שייתכן לדוגמה שכוחות מהמתפלל עוברים לחולה וכך הוא נרפא. אבל יש ששללו טענה זו וסבורים כי היא אינה נכונה. מיכאל אברהם הסביר את הדבר באמצעות משל: אדם ההולך באנטארקטיקה ופוגש שם אדם מטוקיו הדבר אינו אמור להפתיע יותר מאשר שייפגוש שם אדם מפריז, אך אם לפני שהאדם יצא לאנטארקטיקה הוא הצהיר שיפגוש שם אדם מטוקיו, זה מוכיח על יכולת הניבוי שלו. אף כי מבחינה סטטיסטית האפשרויות שיפגוש אדם מפריז או אדם מטוקיו שקולות, אולם הניבוי המוקדם של האירוע מסיט את המשקל הסטטיסטי. וכך בנידון זה: לפני הניסוי יש ניבוי שהתפילה מועילה. כנגד לה נצבת העמדה שתפילה אינה מועילה. במקרה שהמחקר הוכיח שהתפילה הועילה, יש אישוש ברור לתזה הדתית.
מחקרים מדעיים > תוצאות מחקרים שונים

כחמישה מיליון דולר מושקעים בשנה על מחקרים הבודקים את יעילות התפילה. המחקר הגדול ביותר היה מחקר שנערך במימונה של קרן טמפלטון, בהובלתו של הרברט בנסון (אנ'). במחקר השתתפו כאלף שמונה מאות חולים בשישה בתי חולים. החוקרים חלקו את החולים לשלוש קבוצות: הקבוצה הראשונה קיבלה תפילות ולא ידעה על כך, הקבוצה השנייה לא קיבלה תפילות ולא ידעה על כך, הקבוצה השלישית קיבלה תפילות וידעה על כך. בכדי לשמור על החסיון הרפואי של החולים ניתן למתפללים רק השם הפרטי והאות הראשונה של שם המשפחה של החולים.
תוצאות המחקר לא מצאו הבדל בין הקבוצה שהתפללו עליה וזו שלא, אך בקרב נבדקי הקבוצה שהתפללו עליה והם ידעו על כך נצפו יותר סיבוכים רפואיים. ההסבר שניתן לממצא זה היה שקבוצה זו חששה שהסיבה שמתפללים עליהם נובעת ממצבם החמור מה שגרם לתופעה פסיכולוגית שהרעה את מצבם – אפקט הנוצבו.
מחקרים מבוקרים איכותיים עם הקצאה אקראית, סמיות כפולה ומספר גדול של נבדקים אינם נפוצים. סקירת קוקרן משנת 2009 שכללה 10 מחקרים עם 7,646 נבדקים לא מצאה עדות ליעילות של תפילה על תמותה, מצב קליני כללי, אשפוז חוזר בטיפול נמרץ, או חזרה לאשפוז בבית החולים. במטא-אנליזה שנערכה בשנת 2006 וכללה 14 מחקרים מבוקרים לא נמצא אפקט של תפילה. סקירה שיטתית ומטא-אנליזה מ-2007 של 17 מחקרי תפילה עם 3,713 נבדקים העלתה כי בעשרה מהם לא היו הבדלים בין קבוצת הניסוי לקבוצת הביקורת ובשבעה נמצא שיפור בעל "אפקט קטן, אך עם מובהקות סטטיסטית" בקבוצה שעבורה התפללו. עם זאת, בשלושת המחקרים האיכותיים ביותר בסקירה לא נמצא אפקט.
יהודה שינפלד ועמיתיו סיכמו ב-2002 תוצאות של שבעה מחקרים אחרים, בבחינה של תוצאות המחקרים ניתן לראות שכל המחקרים שחקרו בסמיות כפולה נמצאה יעילות ואילו בשאר שלקו בביצוע המתודה המדעית לא נרשמה יעילות.
מחקרים מדעיים > יעילות כאפקט פלצבו

מספר חוקרים הראו שיש בתפילה יעילות כאפקט פלצבו.
ראו גם

תפילה
יש אלוהים?
השגחה
דת ואושר
לקריאה נוספת > מבחינה תאולוגית

אברהם סתיו, "כיצד פועלת התפילה? סוגיית התפילה משמעותה והשפעתה במחשבת הראשונים", אסיף ה (תשע"ח), עמודים 301–336, (מאמרו מיוסד על עבודת המוסמך שלו: תפקיד התפילה ואופן השפעתה, בהגותם של רבי חסדאי קרשקש ורבי יוסף אלבו, אוניברסיטת בן-גוריון תשע"ז (בהנחיית פרופסור חיים קרייסל).
שלום רוזנברג, "תפילה והגות יהודית – כיוונים ובעיות", בתוך: גבריאל חיים כהן (עורך), התפילה היהודית: המשך וחידוש, ירושלים תשל"ח עמ' 85–130.
חיים קרייסל, "מדו-שיח להתבוננות הטרנספורמציה של מהות התפילה בפרשנות הפילוסופית היהודית בפרובנס בימי הביניים", שפע טל: עיונים במחשבת ישראל ובתרבות היהודית מוגשים לברכה זק, באר שבע תשס"ד, עמ' 59–83.
הרב יהושע שפירא, קראתי ויענני, פרי עץ הגן, גיליון ד, רמת גן, אלול תשס"ד, עמ' 399–451.
משה רט, תפילות וניסויים מדעיים?, באתר עולמות
לקריאה נוספת > מבחינה מחקרית

ריצ'רד דוקינס, יש אלוהים?, הוצאת ידיעות אחרונות תל אביב 2007, עמ' 95–101.
מיכאל אברהם, "על ניסויים ותפילות ועל מתודות מדעיות" נספח ה לספר אלוהים משחק בקוביות, הוצאת ידיעות אחרונות, תל אביב 2011 עמ' 447-468.
אבי בלייך, "תפילה מרחוק עניין של אמונה מדע או שניהם", הרפואה כרך 141 חוברת ו, יוני 2002, עמ' .522-523.
Kevin S. Masters, Glen I. Spielmans, Jason T. Goodson, Are there demonstrable effects of distant intercessory prayer? A meta-analytic review, Annals of Behavioral Medicine 32, 2006-08-01, עמ' 21–26 doi: 10.1207/s15324796abm3201_3
סתווניתיים

| סתווניתיים |
| --- | --- |
 סתוונית
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: שושנאים
משפחה:: סתווניתיים
שם מדעי
 .Colchicaceae DC ‏קנדול, 1804
סתווניתיים (שם מדעי: .Colchicaceae DC) היא משפחת צמחים עשבוניים רב-שנתיים, חד-פסיגיים בעלי פקעת או קנה שורש (בסוג Gloriosa), בעבר שויכה למשפחת השושניים. המשפחה מונה 15 סוגים ו-280 מינים ונפוצה באזורים ממוזגים ובאזורים טרופיים ברוב העולם למעט אמריקה הדרומית.
Disporum smilacinum
Gloriosa superba
בישראל ובסביבתה (כולל סיני והרי אדום) מיוצגת משפחת הסתווניתיים על ידי הסוג סתוונית בלבד, שממנו נגזר שם המשפחה כולה. הסוג כולל 13 מינים, בהם גם בצלצייה ארץ-ישראלית (המכונה לעיתים "סתוונית בצלצייה"), אך אינו כולל את סתוונית רמון, שעדיין לא תוארה למדע. שלושה מהם נדירים ובסכנת הכחדה: סתוונית קצרת-עלים, סתוונית התשבץ וסתוונית רמון (עדיין לא תוארה למדע).
כל מיני הסתווניתיים מכילים את הרעלן קולכיצין (colchicine), שנקרא גם הוא על שם הסתוונית. חומר זה אינו אופייני למשפחת השושניים, ומייחד את הסתווניתיים מבחינה ביוכימית.
טקסונומיה

במהלך השנים עבר מיקומה הסיסטמטי של משפחת הסתווניתיים שינויים משמעותיים. במיונים בוטניים מסוימים המשפחה כלל לא נחשבה כקיימת, בעוד שבאחרים היא שויכה לתת-משפחה בתוך משפחת השושניים. במיונים העדכניים (החל מ-APG II מ-2003) היא מוקמה תחת סדרת השושנאים כמשפחה עצמאית. בעבר, חלק ממיני הסתווניתיים נחשבו כשייכים לתת-משפחת הסתווניתיים (Melanthiodeae) בתוך משפחת השושניים. ישנם חוקרים הממשיכים לראות אותם כך גם כיום.
אופייני לכל בני משפחת הסתווניתיים הוא קיומה של פקעת, שהיא למעשה קטע מעובה של אחד ממפרקי הגבעול, או לחלופין קנה שורש. מבנים אלה אינם נפוצים במשפחת השושניים. שאר תכונות הפרח במשפחת הנרקיסיים זהים לאלה של משפחת השושניים (במובן הרחב הקלאסי): עטיף הפרח על פי רוב כותרתי (ללא גביע), וערוך בשני דורים בני שלושה עלים או אונות. האבקנים ערוכים אף הם בשני דורים בני שלושה אבקנים בכל דור. השחלה עילית מורכבת משלושה עלי שחלה מאוחים. הצלקת נישאת על עמוד שחלה ברור. השליות זוויתיות. הביציות נטויות כלפי מטה, הפרי הלקט, בן שלוש מגורות מרובות זרעים.
שמה של המשפחה, בעברית ובלטינית, נגזר משמו של הסוג הנפוץ ביותר בה – סתוונית. על מקור השם ראה ערך סתוונית.
מאפיינים

סוגי המשפחה הם גאופיטים, בעלי פקעת או קנה שורש (במיני הסוג Gloriosa).
העלים ערוכים כשושנת בבסיס הצמח, או שהם מסורגים לאורך הגבעול, לפעמים נגדיים או מאוגדים. העלים פשוטים, תמימים, יושבים (חסרי פטוטרת), דמויי סרגל-אזמל, שטוחים, לעיתים קרובות עוטפים את הגבעול (בבסיסם נדנים), מעורקים לאורכם בעורקים מקבילים, לעיתים-נדירות (בסוג Gloriosa) קודקודם מסתיימים בקנוקנת.
הגבעולים זקופים או מטפסים, פשוטים או מסועפים, לעיתים חסרים.
התפרחות מסוג סוכך, אשכול או שיבולת, או פרחים יחידים, עם או בלי חפים.
הפרחים, נכונים, בעלי עטיף פשוט, על פי רוב דו-מיניים, בעל שחלה עילית, בעלי פטוטרת או מחוסרים. הפרחים מואבקים על ידי חרקים.
העטיף בעל עלים כותרתיים השווים פחות או יותר זה לזה בצורתם ובגודלם, מופרדים לאורכם או יוצרים צינור ארוך וצר בבסיס הפרח (למשל, מיני סתוונית), לפעמים ישנם צופנים בבסיסם.
האבקנים 6, הזירים מפורדים, או נעוצים בבסיס אונות העטיף, דקים או לעיתים מעובים בבסיסם. המאבקים בני שני לשכות מתחברים מבסיסם אל הזיר (basifixed anther) או מגבם באזור ציר יחסית (dorsifixed anther) ופונים לכל מיני כיוונים. פתיחת המאבקים באמצעות סדקי אורך שפונים החוצה ולעיתים רחוקות פנימה.
השחלה עילית יושבת (מחוסרת עוקץ של עצמה), בעלת 3 עלי שחלה מאוחים, 3 מגורות, בכל מגורה 5 עד 50 ביציות, השיליה חיקית (זוויתית).
עמוד השחלה יחיד או שלושה, אם יחיד אז עמוד השחלה מתפצל בחלקו העליון ל-3 אונות, זקופות או כפופות בזווית ישרה מהשחלה. אם שלוש, אז הם מפורדים, ישרים או כפופים לאחור. כל אונה או עמוד שחלה נושא צלקת זעירה, יבשה או רטובה.
הפרי הלקט, הנפתח לאורך המחיצות בתפר הגב (פְּתִיחָה חוֹצַת חַיִץ) או בין המגורות (פְּתִיחָה חוֹצַת מְגוּרָה) בשלוש קשוות בשרניים או בעלי מרקם של עור.
הזרעים רבים אדומים-חומים, כדוריים או לעיתים רחוקות כמעט עגולים, לעיתים עם תוספות קטנות בבסיסם אדומים ובשרניים. הזרעים מכילים אנדוספרם שמנוני, חסר עמילן.
סוגים

תחת המשפחה מסווגים, על פי רוב המיונים, 15 הסוגים הבאים:
סתוונית (Colchicum) - בצלציה (Androcymbium), ו- Bulbocodium, Merendera הם שמות נרדפים לסתוונית. ראו ערך מורחב.
גלוריה (Gloriosa) מוכרת בשם הנרדף ליטוניה (Littonia). בישראל גדלה גלוריה הדורה (Gloriosa superba) הידועה גם כ"שושנת אש" או "לילית התהילה". מין זה מקורו באזורים הטרופיים והדרומיים של אפריקה, האוקיינוס ההודי המערבי, תת-היבשת ההודית ואיי סונדה הקטנים. מדובר בצמח גאופיט בעל פקעת, הגדל בעיקר בבתי גידול טרופיים עם עונות יובש מוגדרות. הצמח משמש כרעל וכתרופה, ויש לו שימושים סביבתיים, חברתיים ואף כמזון. באביב, לאחר תרדמת החורף הפקעת מלבלבת והגבעול המטפס צומח בקצב מהיר עד שמגיע לגודלו הסופי ואז במהלך הקיץ חלה הפריחה. כל פקעת מייצרת מספר רב של פרחים ועם השנים ככל שהפקעת גדולה יותר, מספר הפרחים עולה וכך גם משך הפריחה.
ויורמבי (Wurmbea) - Neodregea, Onixotis הם שמות נרדפים לוויורמבי.
איפיגניה (Iphigenia)
סנדרסוניה (Sandersonia)
Baeometra
Burchardia
Camptorrhiza
Disporum
Hexacyrtis
Kuntheria Conran & Clifford
Ornithoglossum
Schelhammeria
Triplandenia
Uvularia
מקור חלק מהשמות בעברית(הקישור אינו פעיל), משרד החקלאות.
מיני המשפחה בישראל

משפחת הסתווניתיים מיוצגת בישראל וסביבתה על ידי 13 מינים הנמנים עם הסוג סתוונית. הסוג בצלצייה (Androcymbium palaestinum Baker) הועבר לסוג סתוונית ובצלציה ארץ-ישראלית שונתה לשם סתוונית ארץ-ישראלית (Colchicum palaestinum) בשנת 2008.
הערות שוליים

1 2  .Colchicaceae DC, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  סיתווניתיים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2  דרור מלמד, סתווניתיים, באתר צמח השדה
↑  סתוונית רמון, באתר פורטל הערכות הסיכון לטבע בישראל, ‏1-1-2011
↑  Vinnersten, Annika; Larsson, Sonny (December 2010). Biochemical Systematics and Ecology. 38 (6): 1193–1198. doi:1193–1198, Colchicine is still a chemical marker for the expanded Colchicaceae, Biochemical Systematics and Ecology 38, 12-2010, עמ' 1193–1198
↑  L. Watson and M.J. Dallwitz, The Families of Angiosperms - Colchicaceae DC, DELTA – DEscription Language for TAxonomy, ‏27-11-2013
↑  Gloriosa superba L., POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  סימה קגן, גלוריוזה הדורה, באתר צמחי הגן של סימה, ‏10-6-2020
↑  Colchicum palaestinum, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
סתוונית היורה גדלה בר בגינה בנתניה
סתוונית היורה
גלוריה הדורה
נרבתא

נרבתא הייתה עיר בתקופת בית שני, הנזכרת בתיאור המרד הגדול בכתבי יוסף בן מתתיהו. זיהוי מיקומה שנוי כיום במחלוקת.
זיהוי המקום > תקופת המקרא

התאולוג וחוקר המקרא הגרמני אלברכט אלט העלה השערה כי שמו הארמי של יישוב זה היה ארבתא, והציע לזהות אותה עם אֲרֻבּוֹת הנזכרת כעיר מחוז של הנציבות השלישית של ממלכת שלמה המלך.
אדם זרטל  בעקבות סקר הר מנשה וחפירה באתר קושר בין ארובות של אלט ונרבתא של בן מתתיהו מימי המרד הגדול וממקם אותם בח'ירבת אל-חמאם שבשומרון (32°24′31″N 35°08′00″E﻿ / ﻿32.408551°N 35.133396°E﻿ / 32.408551; 35.133396), בין ההתנחלויות חרמש למבוא דותן, בה נמצאו שרידי ביצורים של העיר וכן שרידי דייק ומחנות, המעידים על מצור שהטילו הרומאים על העיר בתקופת המרד הגדול. בשל מרחק נקודה זו מקיסריה (כ-25 ק"מ), ומאחר שלפי תיאורו של יוסף בן מתתיהו (מלחמות היהודים ב', י"ח, י') העיר נפלה בפשיטה ללא מצור, יש שהטילו ספק בזיהוי זה. זרטל מבהיר כי בתיאוריו של בן מתתיהו מדובר על "מחוז נרבתא", וכי גבולו המזרחי של המחוז, הוא שהיה במרחק 60 ריס מקיסריה, לאורך דרך הים. לעניין המצור, אף כי אינו נזכר אצל בן מתתיהו, מציע זרטל לראות בו את הסיבה לעיכוב ולנסיגה של קסטיוס גאלוס מירושלים (מלחמות היהודים, ב', י"ט, ז').
זיהוי המקום > ימי החשמונאים

שמואל קליין זיהה את נרבתא גם עם ארבתויס הנזכרת בנוסח היווני של ספר חשמונאים א' (ה', כ"ג) כיישוב יהודי בזמן מרד החשמונאים.
זיהוי המקום > תקופת המרד הגדול

נרבתא מרוחקת 60 ריס (כ-12 ק"מ) מקיסריה על פי הכתוב אצל יוסף בן מתתיהו (מלחמות היהודים ב' י"ד, ה'). על סמך זה בנימין מזר זיהה אותה עם תל נרבתה (בערבית: ח'ירבת בַּידוּס) (32°27′17″N 35°01′52″E﻿ / ﻿32.454846°N 35.031184°E﻿ / 32.454846; 35.031184), הנמצא בחלקו הדרום-מזרחי של קיבוץ מענית, במרחק של כ-14 ק"מ מקיסריה. בתל זה התגלו חרסים המעידים על יישוב מאז התקופה הרומית, ממצא התומך בזיהוי מקום זה עם נרבתא הקדומה.
יוסף בן מתתיהו מספר על המתיחות שהייתה בין תושבי קיסריה היהודים לבין מושלי העיר היוונים שהתנכלו להם בחודש אייר של שנת 66. לשיאו הגיע הסכסוך בתגרה שהתחוללה ביום שבת, לאחר שאיש יווני התגרה ביהודים המכונסים בבית הכנסת. שר הרוכבים הרומאי במקום ניסה להשלים בין הצדדים, אולם היוונים לא שעו אליו, "והיהודים מהרו לקחת את ספרי התורה ולצאת אל נרבתא - היא אחת אחוזותיהם במרחק ששים ריס מקיסריה". עזיבת יהודי קיסריה הייתה אחד האירועים שקוממו את היהודים בירושלים והביאו לפרוץ המרד הגדול.
מאוחר יותר, בעת מסעו של קסטיוס גאלוס לדיכוי המרד, הוא שלח רוכבים רבים למחוז נרבתא, שהחריבו את הארץ ובזזו אותה, והרגו את רוב יושביה.
זיהוי המקום > לאחר החורבן

יש המזהים את נרבתא עם גדווד, מקום הנזכר במשנה, שבו נפגש רבי עקיבא עם רבן גמליאל ורבי יהושע. בתיאור אותו מקרה בספרא (נגעים א') קרוי המקום "נדבת", ובנוסחים אחרים של המשנה הוא נקרא "נרווד" או "נרבת". לפיכך יש פרשנים הסבורים כי גדווד היא נרבתא שממזרח לקיסריה.
זיהוי נוסף של נרבתא וארובות, שהוצע בעבר ואינו מקובל היום, הוא בתל אֱסוּר (בערבית: תל אל-אסאוויר) ליד מושב עין עירון.
הערות שוליים

↑  ספר מלכים א', פרק ד', פסוק י'
↑  שמואל קליין, ארץ יהודה מימי העלייה מבבל עד חתימת התלמוד, הוצאת דביר 1939, עמ' 220-226
↑  אדם זרטל, 'ארבות, חפר והנציבות השלישית של שלמה', הקיבוץ המאוחד ספרית פועלים, 1984,עמ' 18, 114
↑  אדם זרטל, 'הכביש הרומי קיסרי-גיניי', בתוך מחקרי שומרון (עורכים: שמעון דר וזאב ספראי), הוצאת הקבוץ המאוחד 1986. עמ' 183-194
↑  אדם זרטל, 'מערכת המצור הרומית בח'ירבת אל חמאם (נרבתא) בשומרון'. קדמוניות י"ד, 1981. עמ' 112-118
↑  מלחמת היהודים, ספר ב', פרק י"ד, פיסקה ה'
↑  מלחמת היהודים, ספר ב', פרק י"ח, פיסקה י'
↑  משנה, מסכת נגעים, פרק ז', משנה ד'
↑  בן-ציון סגל, הגאוגרפיה במשנה, הוצאת המכון לחקר המשנה תשל"ט, עמ' 136
התנדבות בקיבוץ

מתנדבים אוסטריים, בקטיף תפוחים בקיבוץ עין השופט (קיץ 1973)
המתנדבים בקיבוצים הם לרוב צעירים אשר מגיעים מכל רחבי העולם לקיבוצים בישראל כדי להיות שותפים לפרק זמן מוגבל בעבודה בענפי הקיבוץ השונים, לעיתים גם על-מנת לצבור ניסיון בתחום החקלאות וניהול חווה ומשק ולשוב למדינתם.
המתנדבים בדרך כלל מגיעים לישראל לתקופה קצרה של שניים עד שלושה חודשים באשרת מתנדב, ומשתתפים בעבודה בכל ענפי הקיבוץ (כגון חקלאות, מטבח, גינון, תעשייה). המתנדבים מקבלים לרוב דמי כיס מן הקיבוץ (נכון ל-2008 כ-200 ש"ח בחודש) ומקבלים מגורים, מזון ופעילויות חברתיות אותם מספק הקיבוץ המארח בתמורה.
בתום תקופת ההתנדבות, מחליטים מעטים מן המתנדבים להישאר בארץ, כאשר חלקם אף התחתנו עם ילידי הארץ. מתוך המתנדבים היהודים אשר מחליטים להישאר בארץ, רובם נשארים בקיבוצים בהם התנדבו ולפעמים אף ממשיכים לשירות סדיר בצה"ל. המתנדבים הלא יהודים אשר מחליטים להישאר בארץ לרוב מתגיירים.
היסטוריה

תופעת המתנדבים בקיבוצים החלה באמצע שנות השישים כאשר צעירים מדור הבייבי בומרס, בייחוד יהודים, אך גם צעירים לא יהודים מאירופה, שהסתקרנו מחיי הקומונה בקיבוצים בישראל, החליטו להתנדב ולהתנסות בחיי שיתוף. עד מלחמת ששת הימים מדובר היה במתנדבים בודדים בכל קיבוץ. מיד אחרי מלחמת ששת הימים, עם עליה בגל ההזדהות עם מדינת ישראל ששטף את יהודי התפוצות, גברה התעניינותם של הצעירים היהודים ממדינות המערב בישראל ובעקבות כך גם הגיעו מספר רב יותר של מתנדבים ונוצרו בקיבוצים תשתיות דיור והתארגנות לטיפול בתופעה.
בשנים שלאחר מכן התגברה בהדרגה והתמסדה תופעת המתנדבים בקיבוצים. במקביל, ירד חלקם של המתנדבים היהודים ורוב המתנדבים הגיעו ממדינות מערב אירופה בקבוצות או כבודדים. בשנים הראשונות היו הקיבוצים מרוצים מהתופעה שהביאה עבודה זולה במקום העבודה השכירה שהייתה מנוגדת לאידאולוגיה הקיבוצית וגם הוסיפה צבע חדש לקיבוץ ופתיחות לתרבות העולם, אולם חיש מהר, עלו גם תופעות לוואי למתנדבים שנתקבלו בפחות שביעות רצון בקיבוצים: שימוש בסמים, תרבות שתיית אלכוהול ונישואי תערובת שהיו כרוכים לעיתים בהגירת חברי הקיבוץ ובניו שנישאו לבני זוג שהיו מתנדבים.
בתקופת השיא של תופעת המתנדבים, בשנות השבעים, הגיעו קרוב ל-12 אלף מתנדבים מדי שנה, והיוו גורם תרבותי משפיע וכוח עבודה נייד וזול במאות קיבוצים ברחבי הארץ.
בעקבות משבר הקיבוצים בשנות ה-80 וה-90 החלו רבים מהקיבוצים לאמץ דפוסי פעולה מונחי כלכלת שוק והגיעו למסקנה כי עבודת המתנדבים אינה משתלמת. במקביל, החלו בהדרגה חלק מהקיבוצים להעסיק עובדים זרים מתאילנד בחקלאות ועובדים ישראלים בתעשייה ובשירותים.
סך הכל הגיעו לקיבוצים בישראל מאז מלחמת ששת הימים ועד שנת 2005 כ-350 אלף מתנדבים מ-35 מדינות שונות. כשהמדינות מהן הגיעו הכי הרבה מתנדבים הן הממלכה המאוחדת (50 אלף), דרום אפריקה (40 אלף), שוודיה (25 אלף), דנמרק (20 אלף), וגרמניה (15 אלף). ב-2010 נטען כי 20 מתוך 179 חברי הפולקטינג שהו בעברם בקיבוצים.
הסרת התמיכה וההתנדבות האירופאית בקיבוצים

בסרט התיעודי "תוצרת חוץ" שנעשה על תופעת ההתנדבות בקיבוצים, מועלת הטענה שהתזוזה ימינה של החברה הישראלית ואירועים כמלחמת לבנון הראשונה, האינתיפאדה הראשונה, ורצח יצחק רבין, הורידו את האטרקטיביות של הקיבוצים בקרב צעירים ממדינות המערב. וכתוצאה מכך חלה ירידה משמעותית בגלי המתנדבים בקיבוצים כאשר השיא היה בשנת 2001 כאשר הגיעו רק 100 מתנדבים לישראל עקב פריצת האינתיפאדה השנייה. מנגד החלה להיווצר תופעה של צעירים הבאים להתנדב לטובת הצד הפלסטיני ובשטחי הרשות, כולל תמיכה בתנועות החרם על ישראל. בשנת 2007 הגיעו קרוב ל-1,500 מתנדבים לישראל.
מתנדבים מפורסמים

חלק מהמתנדבים הרבים, אשר הגיעו מכל העולם במשך השנים, התפרסמו במהלך הזמן. ביניהם:
ג'רי סיינפלד - הקומיקאי האמריקני וכוכב קומדיית המצבים המצליחה "סיינפלד" התנדב בגיל 17 בקיבוץ סער בשנת 1971.
סשה ברון כהן - הקומיקאי הבריטי והאדם שמאחורי עלי ג'י ובוראט התנדב במשך שנה בקיבוץ ראש הנקרה לקראת סוף שנות השמונים.
סיגורני ויבר - השחקנית האמריקנית והכוכבת של סאגת הנוסע השמיני, התנדבה בקיבוץ תל יצחק ועבדה במטבח במשך מספר חודשים בגיל 18 בשנת 1967.
סיימון לה-בון - סולן להקת דוראן דוראן התנדב בקיבוץ גבולות. בשל כך באלבום הראשון של הלהקה נכלל שיר אשר נקרא תל אביב.
סנדרה ברנרד - הקומיקאית האמריקנית התנדבה בקיבוץ כפר מנחם בשנת 1972 בהיותה בת 17.
דברה וינגר - השחקנית האמריקנית וכוכבת הסרט "קצין וג'נטלמן" התנדבה בקיבוץ בית זרע בשנת 1972 בגיל 17.
בוב הוסקינס - השחקן הבריטי וכוכב הסרט "מי הפליל את רוג'ר ראביט", התנדב בקיבוץ זיקים בגיל 25 בשנת 1967.
אנני ליבוביץ' - הצלמת האמריקאית, הייתה מתנדבת בקיבוץ עמיר ב-1969.
היינץ פישר - נשיא אוסטריה לשעבר, היה מתנדב בקיבוץ שריד בשנות ה-60.
מישל בקמן - פוליטיקאית אמריקאית, הייתה מתנדבת בקיבוץ בארי.
אוליבר סאקס - נוירולוג וסופר מדע פופולרי בריטי-אמריקאי, התנדב בצעירותו בקיבוץ עין השופט.
ברני סנדרס - סנאטור אמריקאי-יהודי ממדינת ורמונט, התנדב בשער העמקים.
אנתוני הופקינס - שחקן בריטי, התנדב ביגור.
רנה סימונסן - דוגמנית דנית, התנדבה ב-1989 ארבעה חודשים בגבעת חיים מאוחד.
ג'וזף פיינדר - סופר אמריקאי, התנדב בתל יוסף.
בוריס ג'ונסון - ראש ממשלת הממלכה המאוחדת, התנדב בכפר הנשיא בקיץ 1984, כאשר היה בן 20.
הלן מירן - שחקנית בריטית, התנדבה ביישוב האון בסוף שנות השישים ביחד עם בן זוגה הישראלי באותה תקופה.
לארס פאבורג-אנדרסן - ראש משלחת האיחוד האירופי לישראל בין השנים 2013-2017, התנדב בקיבוץ נאות מרדכי.
נועם חומסקי - פילוסוף והיסטוריון אמריקאי-יהודי. התנדב בקיבוץ הזורע ב-1953, כאשר היה בן 24.
פיטר גרין - מייסד פליטווד מק, התנדב במשך חודשיים לאחר שעזב את הלהקה בקיבוץ משמרות בשנת 1971, כאשר היה בן 25.