stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אתיקה משפטית
כללי האתיקה המשפטית > שמירה על כבוד המקצוע

כללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית) מתייחסים, בין השאר, לשמירה על כבוד המקצוע. יש הסבורים כי הסיבה לכך היא ירידת קרנו של מקצוע עריכת הדין, או החשש לירידה כזו, ויש המייחסים זאת להיותו של כבוד המקצוע חלק אינטגרלי מחשיבותו.
כללים שונים נועדו לשמור על כבוד המקצוע, ביניהם הדרישה כי פגישה בין עורך דין ללקוחו תתקיים במשרדו של עורך הדין או במקום הולם, ייחוד משרדו של עורך הדין לפעילות משפטית בלבד, דרישה כי שכר הטרחה ישולם בכסף, ולא באמצעות תמורה אחרת שאינה כספית, וכן הסדרת אופן הפרסום של משרד עורכי דין, באופן שהפרסומת לא תהווה פגיעה בכבוד וביוקרת המקצוע.
כללי האתיקה המשפטית > יחסים שבין עורך דין ללקוחו

היחסים בין עורך הדין ללקוחו חייבים להיות יחסי אמון מוחלטים, לאור חשיבות העניינים בהם עוסקים עורכי הדין. לשם כך הוסדרו כללי האתיקה, אשר מבטיחים, בין השאר, שמירה מרבית על האמון שחש לקוח כלפי עורך דינו.
כלל אחר מחייב מניעת ניגוד עניינים בין עורך הדין ללקוח שלו, בין אם מקורו בעניין אישי של עורך הדין, ובין אם הוא נובע מייצוג של אדם אחר. כללי לשכת עורכי הדין קובעים כי "עורך דין ייצג את לקוחו בנאמנות, במסירות, ללא מורא..". לנושא זה חשיבות רבה, כיוון שמצב של ניגוד עניינים עלול לשתק על עבודתו של עורך הדין, לחבל בעבודתו או לפגוע באפקטיביות שלו כלפי לקוחו.
ישנם כללים אשר מסדירים את אופי ההתקשרות בין עורך דין ללקוחו, לרבות הסדרת אופן הפסקת התקשרות. עורך דין אשר מעוניין להפסיק ייצוגו של לקוח, עליו לעשות זאת בצורה המוסדרת בכללי האתיקה ובאופן שישמור על כבוד המקצוע וזכויות הלקוח.
כללי האתיקה עוסקים בענייני כספים. הם קובעים כי שכר טרחת עורך הדין צריך שיינתן בכסף בלבד (או באחוזים מהתביעה). הם גם מחייבים את עורך הדין לנהל את כספי הלקוח, אשר הופקדו אצלו, בחשבון נפרד וקובעים באילו תנאים יוחזרו הכספים ללקוח.
אחד מכללי האתיקה החשובים ביותר של עורכי הדין בישראל, מתייחס לחובה לשמור על חיסיון עורך דין-לקוח (סודיות). כלל זה חל גם על העובדים במשרד עורכי הדין. חובת הסודיות מבטיחה ללקוח כי במידע שהוא משתף עם עורך דינו, לא ייעשה בעתיד שימוש כנגדו. כלל זה חשוב גם מבחינת האפקטיביות של יחסי עורך דין-לקוח.
כללי האתיקה המשפטית > יחסים שבין עורך דין לחברו

על עורך הדין חלה חובה לנהוג בכבוד ובאופן "חברי" כלפי הצד שכנגד. לדוגמה: מניעת דחיית מועד דיון לבקשת הצד השני, מטעמים של התנכלות או חוסר התחשבות, היא עבירה אתית.
כמו כן, חלה עליו חובה לנהוג בדרך ארץ כלפי חברו, ובאופן שלא יבזה את כבוד המקצוע. נאסר על עורך דין לאיים על לקוחו של הצד שכנגד, או לפנות אליו ישירות, שלא באמצעות עורך דינו.
בנוסף, עורך דין שקיבל לטיפולו עניין שטופל קודם לכן על-ידי עורך דין אחר, עליו ליידע את עורך הדין הקודם שטיפל בתיק, כי התיק הועברת אליו.
כללי האתיקה המשפטית > יחסים שבין עורך דין לבית המשפט

עורך דין חייב בשמירה על כבודו של בית המשפט, ואי שמירה על כבודו עלולה לעלות לעורך הדין "ביוקר", לרבות אישום בביזיון בית המשפט הקבוע בחוק העונשין. על עורך דין חל איסור להטעות את בית המשפט בעובדות לא נכונות, בחצאי אמיתות, בפסיקה לא מעודכנת ועוד.
הגופים האמונים על שמירת האתיקה של עורכי הדין

מוסדות לשכת עורכי הדין הדנים בנושאים של אתיקה מקצועית ומשמעת עוגנו בחוק לשכת עורכי הדין.
הגופים האמונים על שמירת האתיקה של עורכי הדין > ועדת האתיקה של לשכת עורכי הדין

בכל מחוז, על פי חלוקת המחוזות המשפטיים בישראל, קיימת ועדת אתיקה, אשר דנה בתלונות שהוגשו כנגד עורכי דין הפועלים באותו מחוז. ועדת האתיקה בוחנת האם התקיימה עבירת משמעת לפי כללי לשכת עורכי הדין וחוק לשכת עורכי הדין.
הגופים האמונים על שמירת האתיקה של עורכי הדין > תפקיד בית הדין המשמעתי

בית הדין המשמעתי דן בעבירות משמעת שהוגשו כנגד עורכי דין, והרכבו מופיע בחוק לשכת עורכי הדין. בית הדין יכול להטיל עונשים וסנקציות על עורכי דין שפעלו בניגוד לכללי הלשכה וחוק לשכת עורכי הדין, כגון הפקעת חברותו של עורך דין בלשכה, השעיית עורך דין מעיסוק במקצוע לזמן מסוים, תשלום קנסות כספיים וכיוצא בזה.
המסגרת המשפטית

לכללי האתיקה של עורכי הדין בישראל חשיבות עליונה לשמירה על התנהלות תקינה של עורכי הדין בישראל. הם שומרים על כבודו ויוקרתו של מקצוע עריכת הדין, באמצעות התקנת כללים ובאמצעות הקמת מוסדות לטיפול בענייני אתיקה. לשכת עורכי הדין פועלת גם להסדרת היחסים בין עורך הדין לבין סביבתו, בסביבה עתירת חיכוכים.
הערות שוליים

↑   עדן ארשיד, "הדור הזה עובר בקלות בין עבודות, ומשאיר מאחור את משרדי עריכת הדין": הצעירים שהגיעו לגלימה - והחליטו לפרוש, באתר TheMarker‏, 19 ביוני 2022
↑  כללי לשכת עורכי הדין
↑  חוק לשכת עורכי הדין, תשכ"א-1961
↑  סעיף 3 לכללי לשכת עורכי הדין
↑  כללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית), תשמ"ו-1986, באתר www.nevo.co.il
↑  סעיף 18ב' לחוק לשכת עורכי הדין
↑  סעיף 14 לחוק לשכת עורכי הדין
↑  סעיף 16 לחוק לשכת עורכי הדין
נבחרת יוון בכדורגל עד גיל 21

נבחרת יוון בכדורגל עד גיל 21 היא נבחרת הכדורגל של יוון, המייצגת אותה בתחרויות כדורגל בינלאומיות לנבחרות צעירות. היא מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל של יוון. הנבחרת השתתפה 4 פעמים באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21, הישג השיא שלה הוא המקום השני אליו הגיעה פעמיים ב-1988 וב-1998.
כל אליפויות אירופה לנבחרות צעירות

1978–1986 - לא העפילה
1988 - מקום שני
1990–1992 - לא העפילה
1994 - רבע הגמר
1996 - לא העפילה
1998 - מקום שני
2000 - לא העפילה
2002 - רבע הגמר
2004 - 2017 - לא העפילה
נבחרת בלגיה בכדורגל עד גיל 21

נבחרת בלגיה בכדורגל עד גיל 21, מייצגת את בלגיה בתחרויות בינלאומיות לנבחרות צעירות. הנבחרת השתתפה פעמיים באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21. השג השיא שלה היה השתתפות במשחק חצי הגמר ב-2007.
כל אליפויות אירופה לנבחרות צעירות

1978–2000 - לא העפילה
2002 - שלב הבתים
2004–2006 - לא העפילה
2007 - חצי הגמר
2009 - 2013 - לא העפילה
גלית ליס

| --- | --- |

 לידה:  28 במאי 1967 (בת 57)
 www.galitliss.com
גלית ליס (נולדה ב-28 במאי 1967, י"ח באייר ה'תשכ"ז) היא כוריאוגרפית, מורה, מייסדת ומנהלת אמנותית של בית הספר ״גילה״ לתנועה ואמנות הבמה לנשים בגיל הבוגר.
ביוגרפיה

נולדה בקיבוץ החותרים בשנת 1967. בשנת 1977 עברה המשפחה לקיבוץ בית העמק, אז החלה את לימודי הריקוד באולפן למחול בקיבוץ געתון, בניהולה של יהודית ארנון.
בשנת 1981 נסעה עם משפחתה לשליחות בת שלוש שנים בפרו והתגוררה בעיר טרוחיו ובלימה הבירה, שם רקדה בלט קלאסי בסטודיו של המורה Steela Puga, שהייתה תלמידתה של הרקדנית הקובנית Alicia Alonso.
בשנת 1984 חזרה עם משפחתה ארצה ועברה להתגורר בראשון לציון. ליס החלה ללמוד במרכז למחול ביכורי העיתים בתל אביב, וכן רקדה בלהקת המחול העירונית של ראשון לציון ״גוונים״, בניהולה של אילנה שגב.
בתום שירותה הצבאי פנתה ללימודים גבוהים באקדמיה למוסיקה ומחול בירושלים, וכן רקדה בלהקת הסטודנטים של ירושלים בניהולו של דן בירון.
ליס בוגרת לימודי תואר ראשון B.Dance ותעודת הוראה מהאקדמיה למוזיקה ומחול בירושלים (1992), תואר שני M.Mus במחול וקומפוזיציה מהאקדמיה למחול ע“ש רובין בירושלים (2007), וכן השתתפה בתוכנית ״אמנים לשינוי חברתי״ של בית הספר מוסררה לצילום מדיה ומוזיקה חדשה ע"ש נגר (2008).
חיה בזוגיות ואמא לשלושה.
קריירה

ליס החלה את דרכה כיוצרת עצמאית במחול בשנת 2008, לאחר שנים רבות בהן לימדה מחול מודרני וקומפוזיציה, יצרה למגמות מחול ועסקה בניהול ארגוני מחול ואמנות.
ליס שימשה בתפקידי ניהול כרכזת המחול במרכז הקהילתי בית דני בשכונת התקווה בתל אביב (1995-1997), רכזת בית ספר למחול במרכז ביכורי העיתים בתל אביב (1998–1999), ובמתא"ן - מפעל תרבות ואמנות, שימשה כראש תחום מחול (2003–2005) וכרכזת מחול (2000–2002).
כרקדנית השתתפה ביצירה "שביר" מאת הכוראוגרפית נעה דר, עמה הופיעה בפסטיבל "הרמת מסך" בשנת 1993 ובגרמניה.
משנת 2008 ליס יוצרת עם נשים מבוגרות בגילאי 60–88 שאינן רקדניות (non-dancers), ויצירותיה מוצגות בפסטיבלי מחול בארץ ובעולם. כחלק מהאג'נדה האמנותית והחברתית שלה, היא מבקשת למתוח את גבולות הז'אנר המחולי הבימתי מעבר לתפיסות ולסטראוטיפים המקובלים בחברה, ולנסח מחדש את הרלוונטיות של כל גוף באשר הוא. היא פועלת ליצירת מרחב אמנותי לנשים בגיל השלישי, ולקידום הרעיון של חיים בחברה המאפשרת התפתחות ומימוש עצמי בגוף בוגר.
הצטרפה כחברה בעמותת הכוריאוגרפים בשנת 2009.
גילה – בית ספר לתנועה ואמנות הבמה לנשים בגיל הבוגר

ליס היא היוזמת והמנהלת של בית ספר "גילה" בתנועה ואמנות הבמה לנשים בגיל הבוגר, במסגרתו היא מפתחת את "שפת גילה" – מתודולוגיה ייחודית לעבודה עם הגוף הבוגר דרך חקירת האסתטיקה הפיזיולוגית הייחודית שלו. זוהי עבודה בעלת עקרונות סומטיים וקינסטטיים, המבקשת למצוא דרכים לשכלול תנועתי, זיכרון של תנועה בודדת ושל רצפים תנועתיים. החקר התנועתי מגיע מתוך איתור איכויות תנועה ספציפיות ו"מופעי גוף גנריים" המשקפים מגבלות גופניות. המודעות למגבלות מאפשרת שיפור ושכלול היבטים פיזיולוגיים.
בית הספר הוקם בעקבות המופע הראשון שיצרה ליס עם נשים מבוגרות בשנת 2008 שנקרא "גילה", בעקבותיו התקבלו פניות רבות של נשים שציינו כי הן רוצות לרקוד אך אינן מוצאות מסגרת מתאימה לגילן. בשנת 2009 ליס יזמה את סדנאות "גילה" בתנועה ואמנות הבמה לנשים בגיל הבוגר, שעם השנים הפכו לבית ספר "גילה" הפועל כיום במרכז קהילתי צהלה בתל אביב. לבית הספר מגיעות נשים מכל הארץ בגילאי 50–88, רובן ללא כל רקע בריקוד. במהלך השנים נוצרה קהילה של נשים שהמשותף להן היא התשוקה לרקוד, סקרנות למחקר גוף ולתהליכי יצירה.
ליס מוזמנת להרצות ולהעביר סדנאות ברחבי העולם על עבודתה עם הגוף המבוגר ועל המתודולוגיה של שפת "גילה" לגוף הבוגר.
גילה – בית ספר לתנועה ואמנות הבמה לנשים בגיל הבוגר > שפת "גילה" – עקרונות מרכזיים

לעבוד עם מה שיש – הקשבה לגוף ולמגבלות הפיזיות הנולדות עם השנים, ומינופן לצורך פיתוח השפה התנועתית והבימתית.
מחקר גוף – עבודה אישית של כל משתתפת על פי הקצב האישי שלה. העבודה נעשית דרך "אימפרוביזציה חוקרת" בעקבות הצעות שניתנות בשיעור על ידי המורה, לפיתוח והעשרת השפה התנועתית של כל משתתפת.
נוכחות פרפורמטיבית – נוכחות הגוף במרחב מתוך עבודה על "איכות תנועה" רב שכבתית הכוללת: התכווננות (Attention) – הגוף כחומר; כיוון (Direction) – הגוף ביחס למרחב; כוונה (Intention) – הלך הרוח, הדיבור הפנימי; ודינמיות.
עוגנים תנועתיים – מושג מתוך "שפת גילה" העוסק בגוף כחומר דרך שימוש בדמיון, דימויים, תחושה והחושים השונים.
מי אני – עיסוק בחומרים ביוגרפים הקשורים לעולמן הפנימי והאישי של המשתתפות ועיבודם לבמה.
מחקר גוף בשילוב תהליך יצירה – חיבוריות של כל האלמנטים הנלמדים בשיעור. זהו תהליך אישי המאפשר העמקה של החומר הנלמד, תוך שימוש בשפה המארגנת אותם לכדי רעיון. תהליך זה מאפשר שכלול תנועתי, העמקת ידע ופיתוח מחשבה יוצרת.
שילוב השפה האמנותית עם עקרונות הפלסטיות של המוח – עבודה תנועתית הכוללת גישה סנסורית, מוטורית וקוגניטיבית.
מיצירותיה

ACTING OUR AGE – קו-פרודוקציה של גלית ליס (ישראל) ויעל פלכסר (אנגליה), עלתה בבכורה באנגליה ובישראל בשנת 2023. על היצירה: בפרויקט משתפים פעולה רקדנים ופרפורמרים מאנגליה ומישראל בגילאים שונים (26–76), אשר מקיימים מרחב משותף של שיח על החוויות שעיצבו את זהותם האישית והמקצועית.
כחולות / Blue Zone (עם אורית גרוס) – בכורה במסגרת פסטיבל ישראל 2020 בניהולו האומנותי של איציק ג'ולי הבכורה והפסטיבל התקיימו במהלך מגפת הקורונה. על היצירה: בכחולות, אנסמבל של 13 נשים בגילאי 65–80 מציבות את העבר וההווה זה לצד זה. מתוך התפרקות של רעיונות קולקטיביים ולצד תנועתיות המאתגרת את הגוף המבוגר עולות שאלות בנוגע לנאמנות, לזהות, לגוף, למקום ולבית. הרקדניות חושפות את הביוגרפיה הקבוצתית שחקוקה בגופן וקשורה ברעיונות חברתיים-לאומיים ובאתוס הציוני שלרגליו התחנכו, ובו בזמן פורמות אותה ומפנות מקום לארוס ולגוף האישי.
GO (עם אורית גרוס) – בכורה בשנת 2017 במרכז סוזן דלל בתל אביב. היצירה הופיעה במרכז סוזן דלל וברחבי הארץ, וכן בפסטיבל הבינלאומי למחול TANZ-THEATRE בהנובר, גרמניה. על היצירה: GO הוא מניפסט לגוף הבוגר! במהלכו נעים זה לצד זה טייס קרב, בלרינה, וגוף נשי מבוגר. מתוך יחסים שנבנים ונפרמים בין הדימויים לבין הגוף הפיזי, עולות שאלות על נוכחות, רצון חופשי, כפייה והשתלטות.
557 – בכורה במסגרת פסטיבל ״הרמת מסך״ 2014 במרכז סוזן דלל, ניהול אמנותי איציק ג׳ולי. על היצירה: בעולם בו נבחנות מחדש מוסכמות אמנות המופע, העבודה מבקשת להניח את הגוף המבוגר והיומיומי - המבצע פעולות פשוטות שאינן מצופות מנשים בגיל הבוגר, כערך אסתטי העומד בפני עצמו, אשר משרת את רוח היצירה ושפתה.
אשת חיל (עם איריס נייס הדר) – בכורה במסגרת פסטיבל ״בין שמים לארץ״ 2012, בניהולם האמנותי של רונן יצחקי ודניאלה מיכאלי. על היצירה: היצירה נוגעת בהיבט האוניברסלי של האישה החיה בתוך מרחב אישי וחברתי. סעודת השבת והמסורת היהודית מייצגות את המסגרת המאורגנת והמובנת אשר ניתן גם לפרקה.
צילה – בכורה בשנת 2012 במרכז סוזן דלל בתל אביב.על היצירה: מופע בינתחומי המהלך על חבל דק שבין הדוקומנטרי לאמנות הבמה. מבוסס על סיפורה של צילה חיון, אישה באמצע חייה שנפצעה אנושות ושבה אל החיים.
גילה – בכורה במסגרת פסטיבל אישה 2008, בניהולה האמנותי של ריבי פלדמסר ירון. על היצירה: המופע עוסק בחיים דרך משקפי הזיקנה. זהו המופע הראשון של ליס עם נשים מבוגרות ״לא רקדניות״, והשתתפו בו תלמה דים, פרופ׳ רות בן ישראל – כלת פרס ישראל לחקר המשפט, השחקניות חנה ריבר, מרים גבריאלי ומירי לרמן באר. תהליך העבודה על היצירה גילה תועד בסרטו הדוקומנטרי של הבמאי עופר ינוב, פלטשקעס. הסרט הוקרן בפסטיבל דוקאביב 2011, בסינמטקים שונים, בטלוויזיה ובפסטיבלים לקולנוע ברחבי העולם.
פרויקטים קהילתיים ותערוכות

I'm Here – מהלך פרפורמטיבי עם נשים מאזור Vysočina בצ'כיה ונשים מישראל. הפרויקט נעשה בשיתוף עם המרכז לפיתוח כוריאוגרפי SE.S.TA ועלה בבכורה בצ'כיה - לראשונה בפסטיבל KoresponDance 2022 ובגרסתו השנייה במסגרת ה-Prague Quadrennial 2023.
טוות / Weaving – מהלך פרפורמטיבי עם נשים מבוגרות מישראל ומגרמניה, בכורה בתיאטרון Theatre DansArt בבילפילד, גרמניה, בדצמבר 2022.
BALANCE - סדנה ומופע מסכם לנשים מבוגרות במסגרת פרויקט סדנאות אמן ב־DanSArt Theatre בבילפילד, גרמניה.
החזירו לנו את התרבות - בית ספר "גילה" באקט מחאה בעקבות סגר הקורונה, ספטמבר 2020.
יופי אין סופי – פריחה, תנועה והזמן החולף – תערוכה בגלריית הקצה - המרכז לאמנות תרבות וחברה בגליל, נהריה, אוצרת: לי רמון, 2009. במסגרת התערוכה הוצגו תמונות סטילס של הצלם אלי פסי ווידאו דאנס של אמן הווידאו ניב משה בן דוד מתוך המופע גילה.
נגישות – תערוכה של קבוצת 'אמנים לשינוי חברתי', אוצר: גבי יאיר, 2008. במסגרת התערוכה הוצג ווידאו דאנס של אמן הווידאו ניב משה בן דוד וגלית ליס מהמופע גילה.
פרסים והישגים

בשנת 2022 זכתה ליס בפרס רוזנבלום לאומנויות הבמה של עיריית תל אביב-יפו, לאמנים בעלי הישגים מבטיחים. באותה השנה גם נבחרה כאחת מגיבורי השנה של קשת ומפעל הפיס.
בשנת 2008 קיבלה את אות יקירת גמלאי ישראל, מטעם הסתדרות הגמלאים בישראל.
פוליטיקה 2.0

פוליטיקה 2.0 היא מונח המתייחס לשינויים שחלו התנהלות הפוליטית בעקבות השימוש בפלטפורמות וב 2.0. פוליטיקאים משתמשים בכלי וב 2.0, כגון פייסבוק, טוויטר, יוטיוב, בלוגים וכו' במטרה לקדם את מעמדם, ליצור קשר עם המצביעים, לגייס כספים ועוד. הפלטפורמה מאפשרת לפוליטיקאים להתבטא בצורה חופשית ומגוונת, לכוון את מאמצי הקמפיין לקהל מטרה מסוים, להעביר מסר בעלות זולה יחסית, באופן מתמיד ועדכני. השינוי בקרב הבוחרים בא לידי ביטוי בעובדה שהמדיה המקוונת יוצרת אינטראקטיביות ותקשורת דו-סטרית בין התומכים לבין המועמד, מאפשרת לבוחרים לתקשר בינם לבין עצמם, ולמעשה ליצור מעין קהילה שיש בידה כלים לפעילות ולהתארגנות, אשר לא היו קיימים במדיה המסורתית. הכלים החדשים מאפשרים לקהל גדול ליצור תכנים ולשתף אותם, הם נגישים, זולים, ומתעדכנים באופן תדיר.
פוליטיקה 2.0 בארצות הברית

נשיא ארצות הברית לשעבר, ברק אובמה, הרבה להשתמש במדיה המקוונת. בקמפיין הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2008 עשה אובמה שימוש רחב באינטרנט וברשתות החברתיות, במקביל לשימוש בכלי התקשורת המסורתיים. לגולשים היה חלק גדול בקמפיין האינטרנטי של הנשיא, כדוגמת הקליפ "התאהבתי באובמה" אשר אמנם אינו פרי יוזמתו, אך קיבל סיקור מכלים חברתיים רבים. על פי מספר מקורות ברבע הראשון של 2007, אובמה גייס 32 מיליון דולר, כאשר שליש מהם ברשת. פוליטיקאים רבים מנסים לחקות את הצלחתו של אובמה ולנהל קמפיין בחירות בעזרת פלטפורמת וב 2.0.
פוליטיקה 2.0 בישראל

המפלגות הישראליות משקיעות כסף רב בקמפיינים באינטרנט. עם זאת, סקר שערך TheMarker בשנת 2008, גילה כי בישראל האינטרנט עדיין משמש בעיקר ככלי לאיסוף מידע על מפלגות ועל מועמדים לראשות הממשלה ולא מקום לנקיטת עמדה או למעורבות. בנוסף, מחקר שמתבסס על נתונים שנאספו בין השנים 2013 עד 2015 מצא כי מפלגות גדולות מפיקות יותר ערך מפרסום ברשתות החברתיות מאשר מפלגות קטנות, למשל הן נהנות מיותר עוקבים והפוסטים של חברי המפלגה זוכים בממוצע ליותר מעורבות מצד הקהל. מחקר נוסף מצא שאתרי אינטרנט של חברי כנסת הם כלי לפרסונליזציה, ודרך משמעותית להבליט את האישיות והמצע של חבר הכנסת על חשבון המפלגה לה הוא שייך.
נשיא המדינה לשעבר, שמעון פרס, עשה גם הוא שימוש בפוליטיקה 2.0, והשיק עמוד פייסבוק פעיל. לקראת ההשקה פנה בית הנשיא למוזיקאי נוי אלוש, כדי להפיק קליפ אינטרנטי שיתפרסם בכל הרשתות החברתיות בו יופיע פרס ויציע לגולשים להיות חבריו בפייסבוק. את הקליפ "Be my Friends for peace" חשף בית הנשיא באולפני פייסבוק ביום ההשקה ב-06.03.12.
ראו גם

כנסת פתוחה
הערות שוליים

↑  Andreas Jungherr, Digital campaigning: how digital media change the work of parties and campaign organizations and impact elections, Edward Elgar Publishing, 2023-03-31, עמ' 446–462, ISBN 978-1-78990-676-9
↑  Andreas Jungherr, Four Functions of Digital Tools in Election Campaigns, The International Journal of Press/Politics 21, 2016-04-08, עמ' 358–377 doi: 10.1177/1940161216642597
↑   פוליטיקה 2.0, בביצוע קליפ התאהבתי באובמה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  Rachel Gibson, From Brochureware to ‘MyBo’: An Overview of Online Elections and Campaigning, Politics 32, 2012-05-04, עמ' 77–84 doi: 10.1111/j.1467-9256.2012.01429.x
↑  מעיין כהן, סקר של TheMarker ומכון פאנלס: הבחירות עברו לאינטרנט - הבוחרים לא, באתר TheMarker‏, 15 בינואר 2009
↑  Nili Steinfeld, Azi Lev-On, A big-data analysis of the communication patterns of parliament members with the public on Facebook: top-down, non-inclusive and non-egalitarian, Aslib Journal of Information Management 76, 2022-11-17, עמ' 1–15 doi: 10.1108/ajim-07-2022-0324
↑  Gunn Sara Enli, Eli Skogerbø, PERSONALIZED CAMPAIGNS IN PARTY-CENTRED POLITICS, Information, Communication & Society 16, 2013-06, עמ' 757–774 doi: 10.1080/1369118x.2013.782330
↑  Lior Livak, Azi Lev-On, Gideon Doron, MK websites and the personalization of Israeli politics, Israel Affairs 17, 2011-07, עמ' 445–466 doi: 10.1080/13537121.2011.584676
↑   Be my Friends for peace, סרטון  באתר יוטיוב
אובמה כותב בטוויטר
חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות

| --- | --- |


 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  27 ביוני 2022
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ח בסיוון תשפ"ב
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים וארבע
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2984 מ-3 ביולי 2022, עמ' 918
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הרווחה והביטחון החברתי
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא:  הנוסח המלא
חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"ב–2022, אושר ביוני 2022 בנסת העשרים וארבע ומטרתו, בהתאם לנאמר בו, היא "להסדיר ולעגן את זכותו של כל זכאי לקבל שירותי רווחה, תוך תמיכה בכל אלה:
היסטוריה חקיקתית

הצעת החוק מטעם הממשלה שילבה בתוכה הצעות חוק פרטיות אחדות. דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את מטרתו:
דברי ההסבר מתארים את אופן גיבוש הצעת החוק:
החוק אושר בכנסת ב-27 ביוני 2022, ונקבע שתחילתו 18 חודשים מיום פרסומו, כלומר ב-3 בינואר 2024. מאז אישורו תוקן החוק פעם אחת, בתיקון לשוני. לקראת תחילתו של החוק פורסם תזכיר חוק לדחיית תחילתו ב-18 חודשים, אך בעקבות מחאה ציבורית לא קודם תזכיר זה. פורסמה גם טיוטת תקנות שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"ד–2024, אך התקנות טרם אושרו.
הוראות החוק

החוק מגדיר מוגבלות כאחת או יותר מהמוגבלויות הבאות, מתמשכת או שצפוי שתהיה מתמשכת, אשר בשלה מוגבל תפקודו של אדם באופן משמעותי בתחום חיים אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים: אוטיזם (כהגדרתו במדריך DSM במהדורתו העדכנית ביותר), מוגבלות שכלית-התפתחותית (כהגדרתה בחוק הסעד), מוגבלות קוגניטיבית–נוירופסיכולוגית, מוגבלות מוטורית, מוגבלות ראייה, מוגבלות שמיעה, עיכוב התפתחותי. אבחון קיומה של מוגבלות ייעשה על ידי איש מקצוע מתאים.
תושב ישראל, שבשל מוגבלותו הוכר כזכאי לקבל שירותי רווחה לפי חוק זה, יינתו לו (ולמשפחתו בקשר לטיפול בו) שירותי רווחה, כדי לקדם אפשרות בחירה בחיים עצמאיים ואוטונומיים על בסיס רצונותיו, בחירותיו, צרכיו, יכולותיו, גילו וכישוריו של הזכאי, ובשיתופו בהליך בחירת השירותים המתאימים לו. שירותי הרווחה יינתנו לזכאי על ידי רשות מקומית או על ידי משרד הרווחה, או מי מטעמם. זכאי או מבקש הכרה הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של גורם מכיר או מהחלטה של משרד הרווחה או המחלקה לשירותים חברתיים בעניין אישור שירותים מותאמים, או נציגם, רשאי לערור עליה לפני ועדת ערר לפי הוראות חוק שירותי הסעד.
התחומים של שירותי הרווחה הניתנים לפי חוק זה:
שר הרווחה רשאי להסמיך מפקחים מקרב עובדי משרדו, לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה.
הערות שוליים

1 2  הצעת חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"ב–2022, ה"ח הממשלה 1543 מ-23 במאי 2022
↑  חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"ב–2022, ס"ח 2984 מ-3 ביולי 2022
↑  תזכיר חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות (דחיית מועד התחילה ותיקונים שונים), התשפ"ד–2023, באתר החקיקה הממשלתי, 3 בדצמבר 2023
↑  הדס יום טוב, ‏משרד הרווחה חוזר בו מדחייה מוחלטת של יישום חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלויות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 בדצמבר 2023
↑  טיוטת תקנות שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"ד–2024, באתר החקיקה הממשלתי, 1 בינואר 2024
תאוריה מתמטית

תאוריה מתמטית (או תורה מתמטית) היא ענף במתמטיקה המבוסס על קבוצה של אקסיומות. בה בעת זה יכול גם להיות גם גוף של ידע (למשל, מבוסס על אקסיומות והגדרות ידועות), ולכן במובן זה יכול להתייחס לתחום של מחקר מתמטי במסגרת שנקבעה.
אחת המעלות התאורטיות המשמעותיות ביותר במתמטיקה הוא עומק ההסבר. לדוגמה, לתורת הקבוצות יש את היכולת לסדר ולהסביר את תורת המספרים ואנליזה גאומטרית.
למרות ההכרח ההגיוני הרב (וההוכחה העצמית) של אמיתות אריתמטיות כגון 1<3, 2+2=4, 6-1=5 וכן הלאה, תאוריה שרק מניחה המון אמיתות כאלה לא תהיה מספקת. תאוריה נאותה היא תאוריה שבה אמיתות כאלה נגזרות מאקסיומות קודמות באופן הסברתי, כגון אקסיומות תאורטיות של קבוצות, כגון אקסיומות צרמלו-פרנקל.
ההישג הייחודי של תורת הקבוצות האקסיומטית הוא יכולתה לתת בסיס לגזירה של מכלול המתמטיקה הקלאסית מקומץ אקסיומות. הסיבה שתורת הקבוצות מוערכת כל כך היא בגלל העומק ההסברתי שלה. תאוריה מתמטית שרק מניחה אינסוף אמיתות אריתמטיות ללא עומק הסבר לא תהיה מתחרה רצינית לאריתמטיקה של פאנו או לתורת הקבוצות של צרמלו-פרנקל.
ראו גם

משפט - הצהרה עם הוכחה מתמטית
הערות שוליים

↑  
Nelson, Sam. "Theorems and Theories". www.esotericka.org. אורכב מ-המקור ב-2014-08-19.
↑  
Chu-Carroll, Mark C. (13 במרץ 2007). "Theorems, lemmas, and corollaries". Good math / bad math (blog). {{cite web}}:  (עזרה)
↑  
Maddy, Penelope (2011). Defending the Axioms: On the Philosophical Foundations of Set Theory. Oxford University Press. p. 82.
↑  
Maddy, Penelope (1988). "The Journal of Symbolic Logic". Believing the Axioms II. 53 (3): 762. doi:10.2307/2274569. נבדק ב-2 במרץ 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
שמואל יעקבסון

ערך זה עוסק במזכיר הכנסת הרביעי. אם התכוונתם למאמן הכדורסל, ראו .
שמואל יעקבסון (י"ג בתמוז ה'תרפ"ט, 21 ביולי 1929 - י"ט באב ה'תשנ"ז, 22 באוגוסט 1997) היה מזכיר הכנסת הרביעי.
חייו

יעקבסון נולד בירושלים לרייזיל ולרב שלום יעקבסון, בנו של "העילוי מלוצין", הרב אברהם דוד יעקבסון. היה דור שישי בארץ, נצר לרבי יעקב מלוצין מראשי עליית תלמידי הגר"א ונינו של הרב שמואל הומינר, מבוניה הראשונים של ירושלים שמחוץ לחומות, שעל שמו נקרא. בהיותו בן 17 נפטר אביו ויעקבסון היה למפרנס העיקרי עבור אימו ואחיו הצעירים. בתקופה זו היה בוגר חדר ולמד בישיבות עץ חיים ומרכז הרב. מאוחר יותר למד גם באוניברסיטה העברית בירושלים. עם פטירת אביו השתלם בכתבנות ועבד ככתבן במרכז העולמי של "המזרחי". בשנת 1950 התקבל ככתבן בכנסת.
בכנסת עבד ברציפות במשך 47 שנים, עד לפרישתו מהכנסת ב-31 בדצמבר 1996. בשנות החמישים שימש עוזרו של מזכיר הכנסת משה רוזטי לענייני כח אדם. בשנת 1972 מונה לסגן מזכיר הכנסת וב-1978 למשנה למזכיר. ב-2 בינואר 1983 החל לכהן כמזכיר הכנסת הרביעי, כמחליפו של נתנאל לורך, וכיהן בתפקיד עד ליום פרישתו מן הכנסת, ב-31 בדצמבר 1996. בתקופה זו נבחר גם לכהונה בת שלוש שנים כחבר הנהלה באיגוד הבין-פרלמנטרי.
גם לאחר שפרש המשיך יעקבסון ליטול חלק פעיל בהווי הכנסת ולייעץ מניסיונו למחליפו, אריה האן.
כינויו בכנסת היה "מר תקנון" ו"מורה הנבוכים של הכנסת", שכן נודע כידען מופלג בכל ענייני הכנסת, וידע את תקנון הכנסת על בוריו. כמו כן היה יעקבסון קפדן מאוד בכבודה של הכנסת, ובתרבות הביטוי שלה אשר הובעה מעל דוכן הנואמים. כמו כן כונה יעקבסון על ידי חבר הכנסת דן תיכון, שהיה יושב ראש הכנסת האחרון שעבד עם יעקבסון כמזכיר, כ"חבר הכנסת ה-121, עמוד האש של הדמוקרטיה הישראלית".
שנים מספר לפני מותו לקה בליבו.
אשתו שולמית עמדה בראש אגודת ידידי עמותת ית"ד (ילדי תסמונת דאון), בה הוקמה קרן מלגות על שמו לאחר פטירתו.
דיני חוזים

דיני החוזים הם חלק מהענף המשפטי העוסק בחיובים רצוניים והם חלק מן המשפט האזרחי.