stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2015 בליגת העל השוודית בכדורגל
אלופת המחוז (הדרבי) > "התנגשות האלופים" (Mesta Mästarmötet)

התנגשות האלופים (בשוודית: Mesta Mästarmötet; מילולית: "המפגש של ההכי-הרבה אלופות") מפגיש בין מאלמה וגטבורג, שתי הקבוצות המעוטרות ביותר בהיסטוריה של הכדורגל בשוודיה, וכן שתי הקבוצות השוודיות המצליחות ביותר בהיסטוריה של הכדורגל האירופי. אף על פי שהמפגש בין הקבוצות אינו "דרבי" (אין קשר מוניציפלי בין שתי הקבוצות), המשחק הזה נחשב למעשה מעין ה"סופר קלאסיקו" של שוודיה.
העונה נפגשו שתי הקבוצות פעמיים, לעיני כ-18,000 צופים בממוצע, ובשני המפגשים הייתה ידה של מאלמה על העליונה (1 - 0 במשחק הראשון, 2 - 1 במשחק השני).
| אלופת התנגשות האלופים> # | אלופת התנגשות האלופים> קבוצה | אלופת התנגשות האלופים> ניצחונות | אלופת התנגשות האלופים> תיקו | אלופת התנגשות האלופים> הפסדים | אלופת התנגשות האלופים> שערים | אלופת התנגשות האלופים> נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מאלמה | 2 | 0 | 0 | +2 | 6 |
| 2 | גטבורג | 0 | 0 | 2 | -2 | 0 |
אלופת המחוז (הדרבי) > סטוקהולם

הדרבי של סטוקהולם מתייחס לרוב ליריבות-הספורטיבית ההיסטורית בין קבוצות AIK סולנה ויורגודן, משתתפות קבועות בליגה הבכירה. משחקים אלו מביאים קהל רב, כשהשיא עומד כיום על לא פחות מ-44,130 צופים (25 במאי 1967). השיא כמעט ונשבר השנה בניצחון סולנה 1 - 0 נגד יורגודן בפרנדס ארנה ב-10 באוגוסט 2015, משחק אליו הגיעו 39,387 צופים.
העונה התמודדה על "אלופת סטוקהולם" בנוסף לשתי הקבוצות גם המרבי.
| אלופת סטוקהולם רבתי> # | אלופת סטוקהולם רבתי> קבוצה | אלופת סטוקהולם רבתי> ניצחונות | אלופת סטוקהולם רבתי> תיקו | אלופת סטוקהולם רבתי> הפסדים | אלופת סטוקהולם רבתי> שערים | אלופת סטוקהולם רבתי> נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | AIK סולנה | 2 | 1 | 1 | +3 | 7 |
| 2 | המברי | 2 | 1 | 1 | ±0 | 7 |
| 3 | יורגודן | 0 | 2 | 2 | -2 | 2 |
אלופת המחוז (הדרבי) > "הקרב על סקונה"

הקרב על סקונה (בשוודית: Slaget om Skåne), לעיתים נקרא גם "הדרבי של סקניה" הוא המפגש בין מאלמה והלסינבורי. בדומה לדרבי של סטוקהולם, גם בסקונה יכולה להשתתף בתחרות קבוצה נוספת, אך הדבר קורה לעיתים רחוקות, ולא קרה השנה. מלבד זה, לרוב המושג "הקרב על סקונה" מתייחס ספציפית למפגש בין שני מועדנים אלו.
הסיבה ליריבות-הספורטיבית בין שתי הקבוצות נובעת מכך ששתי הערים (מאלמה והלסינגבורג) הן שתי הערים הגדולות ביותר בסקונה וגם המאוכלסות ביותר בחבל הארץ הדרומי של שוודיה. כמו כן, שתי הקבוצות נפגשו אין ספור פעמים במסגרות שונות מלבד הליגה הבכירה, בהן "אליפות סקונה", הגביע השוודי, הסופרקאפן ועוד. שתי הקבוצות הן היחידות מחבל סקונה שזכו באליפות השוודית (18 של מאלמה, 5 של הלסינבורג).
המפגש הראשון אי-פעם בין הקבוצות התקיים במסגרת משחק-גביע ב-10 בספטמבר 1916 באצטדיון הישן של מאלמה (מספר האוהדים שהיו באצטדיון לא מתועד), כשהלסינגבורג נצחה 4-3 את מאלמה. משחק הליגה הראשון התקיים באצטדיון אולימפיה (שמשמש את הלסינגבורג עד עצם היום הזה) ב-22 במאי 1922, שהסתיים בתיקו 1-1. שיא כמות האוהדים עומד כיום על 29,280 שנכחו במפגש באצטדיון מאלמה ב-24 בספטמבר 1967, אז ניצחה האורחת את הקבוצה המקומית 2-1. בשנים האחרונות (מאז עונת 2000) עומד ממוצע הצופים במשחק על כ-25,000. בין השנים 1968 ל-1992 לא התקיימו מפגשים רשמיים בין הקבוצות, מאחר שהלסינגבורג לא שיחקה בליגה הבכירה.
העונה ניצחה מאלמה את יריבתה ללא פשרות, (3-1 בבית, 3-0 בחוץ) והוכתרה (באופן לא רשמי) כ"המנצחת של הקרב על סקונה".
| המנצחת של הקרב על סקונה> # | המנצחת של הקרב על סקונה> קבוצה | המנצחת של הקרב על סקונה> ניצחונות | המנצחת של הקרב על סקונה> תיקו | המנצחת של הקרב על סקונה> הפסדים | המנצחת של הקרב על סקונה> שערים | המנצחת של הקרב על סקונה> נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מאלמה | 2 | 0 | 0 | +5 | 6 |
| 2 | הלסינבורי | 0 | 0 | 2 | -5 | 0 |
סטטיסטיקה > השוער המצטיין

(שיחק לפחות 10 משחקים)
| מקום | שוער | קבוצה   | מספר משחקים | מספר ספיגות | הצלות באחוזים | מספר משחקים ללא ספיגה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוודיה יוהאן אלוובוייה | גטבורג | 30 | 22 | 81% | 14 |
| 2 | שוודיה דויד מיטוב נילסון | נורשפין | 30 | 33 | 76% | 9 |
| 2 | שוודיה פטריק קארלגרן | AIK סולנה | 25 | 26 | 76% | 8 |
| 2 | שוודיה גוסטב יאנסון | אוטבידברג | 11 | 21 | 76% | 2 |
| 5 | שוודיה סטויאן לוקיץ' | האלמסטד | 29 | 43 | 75% | 8 |
| 5 | שוודיה אוטו מרטלר | פולקנברג | 30 | 56 | 75% | 8 |
| 5 | שוודיה יוהאן וילנד | מאלמה | 14 | 12 | 75% | 7 |
| 5 | שוודיה כריסטופר שלקוויסט | האקן | 13 | 15 | 75% | 5 |
| 5 | שוודיה יאקוב רינה | ארברו | 14 | 20 | 75% | 2 |
| 10 | שוודיה פר הנסון | הלסינבורי | 23 | 34 | 74% | 6 |
סטטיסטיקה > שלושער

| שחקן | קבוצה | נגד | תוצאה | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| דנמרק סרן ריקס | גטבורג | האקן | 4–0 | 16 באוגוסט 2015 |
| ברזיל פאוליניו | האקן | האלמסטד | 4–1 | 14 בספטמבר 2015 |
| שוודיה מרטין ברוברי | ארברו | אלפסבורג | 4–2 | 21 בספטמבר 2015 |
| ברזיל פאוליניו | האקן | אלפסבורג | 5–2 | 25 באוקטובר 2015 |
| שוודיה סבסטיאן אנדרסון | יורגודן | סונדסוואל | 4–2 | 31 באוקטובר 2015 |
סטטיסטיקה > מספר צופים

| קבוצה | בית> ממוצע | בית> סך הכל | חוץ> ממוצע | חוץ> סך הכל | סך הכל> ממוצע | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| המרבי | 25,507 | 382,607 | 12,811 | 192,165 | 19,159 | 574,772 |
| AIK סולנה | 20,983 | 259,973 | 11,579 | 173,689 | 14,455 | 433,662 |
| מאלמה | 17,332 | 197,178 | 8,575 | 128,626 | 10,860 | 325,804 |
| יורגודן | 15,484 | 232,263 | 11,932 | 178,984 | 13,708 | 411,247 |
| גטבורג | 14,350 | 215,256 | 13,091 | 196,361 | 13,721 | 411,617 |
| נורשפין | 10,296 | 154,443 | 9,868 | 148,014 | 10,082 | 302,457 |
| אלפסבורג | 9,239 | 138,579 | 9,471 | 142,066 | 9,355 | 280,645 |
| הלסינבורי | 8,138 | 122,071 | 9,522 | 142,824 | 8,830 | 264,895 |
| ארברו | 7,074 | 106,107 | 7,757 | 116,354 | 7,415 | 222,461 |
| קאלמאר | 6,163 | 92,443 | 9,157 | 137,357 | 7,660 | 229,800 |
| סונדסוואל | 5,050 | 75,749 | 8,413 | 126,196 | 6,732 | 201,945 |
| האלמסטד | 4,675 | 70,119 | 9,852 | 147,776 | 7,263 | 217,895 |
| יפלה | 4,258 | 63,877 | 7,976 | 119,634 | 6,117 | 183,511 |
| אוטבידברג | 3,801 | 57,019 | 9,058 | 135,865 | 6,429 | 192,884 |
| האקן | 3,565 | 53,480 | 9,390 | 140,846 | 6,478 | 194,326 |
| פולקנברג | 3,557 | 53,362 | 7,946 | 119,189 | 5,752 | 172,551 |
| כל הליגה |  |  |  |  |  9,967 |  2,392,098 |
הערות שוליים

↑  האצטדיון יכול להכיל עד 50,000 צופים, אך הקבוצה החליטה ב-2014 להוריד את הכמות המרבית ל-34,000, מכיוון שהאצטדיון היה גדול מדי. ראה כתבה (בשוודית)
↑  משחק התנגשות האלופים ראשון תקציר (בשוודית)
↑  משחק התנגשות האלופים שני תקציר (בשוודית)
סטורה מורטנסון ממאלמה במשחק "התנגשות האלופים" משנת 1945
פאולו קנבארו

פאולו קנבארו (באיטלקית: Paolo Cannavaro; נולד ב-26 ביוני 1981 בעיר נאפולי, איטליה) הוא כדורגלן עבר איטלקי ששיחק בקבוצת ססואולו מהסרייה א'. פאולו הוא אחיו הצעיר של פאביו קנבארו.
קנבארו החל לשחק במחלקת הנוער של קבוצת נאפולי. עם ירידתה של הקבוצה לסרייה ב' עבר קנבארו לפארמה, במסגרתו הופיע לראשונה כאשר החליף את אחיו. הוא שיחק בקבוצה עד שנת 2006 כשבמהלך התקופה הושאל לעונה אחת בהלאס ורונה.
עם עלייתה של נאפולי לסרייה ב' בשנת 2006 עבר קנבארו בחזרה לקבוצת נאפולי. הוא היה ממצטייני הקבוצה ועזר לה לעלות בחזרה לסרייה א'. הוא משמש כאחד הקפטנים של הקבוצה והצטיין במהלך עונת 2007/2008. ב-31 בינואר 2014 הושאל לקבוצת ססואולו. בסוף העונה חתם באופן קבוע בקבוצה. בדצמבר 2017 הודיע על פרישה ממשחק פעיל, ומונה לעוזר מאמנו של אחיו פאביו בגואנגג'ואו אוורגראנד.
קנבארו היה חלק מנבחרת איטליה הצעירה.
עלינה סטרניצקה

| --- | --- |

בתפקיד יינטה השדכנית ב"כנר על הגג", 1965
 לידה:  ראשית המאה העשרים פולין
 פטירה:  16 ביוני 1986
 מדינה:  ישראל 
 
עלינה סטרניצקה מימין ויהודית פרקל בשיר התימניות בתיאטרון המטאטא
עלינה סטרניצקה (נציץ; 1900 לערך - 16 ביוני 1986) הייתה שחקנית, קומיקאית וזמרת ישראלית. מוותיקות הבמה הקלה והתיאטרון המסחרי בישראל.
הצגות בהשתתפותה (רשימה חלקית)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  תיאטרון "המטאטא" תוכנית י"ט (1930)  תוכנית כ' (1931)  תוכנית כ"ב (1931)  "הבית" (1931)  תוכנית כ"ה (1932)  תוכנית כ"ז (1932)  "במהרה בימינו" (תוכנית ל"ב, 1933)  "ארץ החיוכים" (1933) |  "המנון לתוצרת הארץ" (1933)  תוכנית כ"ט (1933)  "הכל בסדר" (תוכנית ל"ו, 1934)  "להד"ם – לא היו דברים מעולם" (1934)  "פרוספריטי" (תוכנית ל"ה, 1934)  "חגלידע" (1935)  "שמע קולנו" (תוכנית ל"ט,1935)  "ביזנס" (אבירי האוויר, 1935)  "חלום ליל כנען" (1936) |  תוכנית למלאת 8 שניים לקיום המטאטא (1936) תיאטרון "כל הרוחות" "במזרח אין כל חדש" (1939) האופרה א"י עממית" "רוזנת הצ'ארדש" (1941) תיאטרון עברי" "גסטאפו במוסקבה" (1941) תיאטרון לילית" "הלו תל אביב" (1943) |  תיאטרון "לי לה לו" "נא להציץ" (1945)  "זהירות צבע טרי" (1946)  "מכירה כללית" (1946)  "בבקשה לשבת" (1946)  "כך כתוב בלקסיקון" (1946)  "קצת מזה וקצת מזה..." (1946)  "1:0 לטובתנו" (1947)  "ארצנו הקטנטונת" (1947) |  "לא יותר מדי" (1947)  "חדר להשכיר" (1949)  "רק למבוגרים" (1948)  "אופנבך בתל אביב" (1950)  "מתח גבוה" (1950)  "בתיאבון ישראל" (1952)  "יהיה טוב" (1952)  "אביב בתל אביב" (1953) |  "התיאטרון המוזיקלי" "ברון הצוענים" (1950)  "חלום הואלס" (1951) תיאטרון זיקית "ברצינות גמורה" תיאטרון "דו רה מי" "הרוזנת מאריצה" (1953)  "סילוה נסיכת הצ'ארדש (1954) |  "שושנת איסטנבול" (1954)  "שלום, שלום" (1955)  "שולמית" (1957)  "שערורייה בגימנסיה" (1957)  "שני קוני למל" (1959) תיאטרון "זירה" "הבעל האישה והמוות" (1956)  "פתקאות בכובע" (1958) |  תיאטרון "תילון" "הציפור הכחולה" (1962) תיאטרון גיורא גודיק "כנר על הגג" (בעברית וביידיש, 1965) תיאטרון בורשטיין "הירושה של אמא" (1966) הפקות פרטיות, נשפים ומופעים חד פעמיים "רומל, רומל - מה נשמע?" (1943)  "ערב משחק וזמרה" (1947)  "נשף פרידה ממתתיהו רוזין" (1949)  "חג שמח" - נשף גדול של אמני תל אביב (1949)  "ויהי בימי הצנע" (1950) |
הערות שוליים

↑  תחת השם עליזה נציץ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012399755105171  VIAF: 4643168850950667620008   WorldCat (עם VIAF): 4643168850950667620008 
[[קטבוריה:ישראלים שנפטרו ב-19866
פורמיון

| --- | --- |
 לידה:  אתונה העתיקה
 פטירה:  בסביבות 428 לפנה"ס אתונה
 מקום קבורה:  אתונה, הדרך המובילה אל האקדמיה האפלטונית
 מדינה:  אתונה העתיקה
 צאצאים:  אסופיוס (גם הוא מפקד צי)
 תקופת הפעילות:  440 לפנה"ס – 428 לפנה"ס (כ־12 שנים)
 תפקידים בשירות
 מפקד צי, נאוארכוס ("אדמירל")
 פעולות ומבצעים
 קרב פוטידאה קרב נאופקטוס קרב ריון
 
פורמיון בן אסופיוס (ביוונית: Φορμίων, בלטינית: Phormio) היה מצביא ומפקד צי אתונאי, שעמד בראש כוחות צבא וצי לפני המלחמה הפלופונסית ובמהלכה. הוא היה מפקד צי מוכשר ורב תושייה, שנחל שני ניצחונות חשובים על הצי הפלופונסי בשנת 428 לפנה"ס.
לקריאה נוספת

תוקידידס, תולדות מלחמת פילופוניס. תרגם מיוונית והוסיף הערות א"א הלוי. הקדים מבוא א' פוקס. ירושלים, מוסד ביאליק, תשי"ט.
מאיר שש, המערכה על הימים – תולדות העוצמה הימית. תל אביב, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"א (1991). (פרק ח'.) העתק דיגיטלי בפרויקט בן-יהודה.
Pausanias. Description of Greece. Translated by Jones, W. H. S. and Omerod, H. A. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1918. Digitized copy in: Theoi.
Thucydides. The History of the Peloponnesian War. Translated by Richard Crawley. J.M. Dent and Co., 1903.Digitized copy in: classics.mit.edu
Thucydides. Translated by C.F. Smith. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1920. Digitized copy in: Archive.org.
Diodorus Siculus. Library of History. Translated by C.H. Oldfather, R.M. Geer, C.L. Sherman, F.R. Walton and C.B. Welles. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1933-1967.
Nelson, Andrew G. (Lt Commander, USN). "Phormio: The First Naval Tactician". USN Proceedings, vol. 89, April 1963. E-text and digitized copy, subscription required.
ראו גם

קרב ריון
קרב נאופקטוס
הערות שוליים

↑  תוקידידס, 1.117.
↑  תוקידידס, 1.64; כל המובאות בתרגום א"א הלוי. ראו גם: דיודורוס, 12.37.
↑  תוקידידס, 1.65.
↑  תוקידידס, 2.29.
↑  תוקידידס, 2.69; דיודורוס, 12.47.1
↑  תוקידידס, 2.80.
↑  תוקידידס, 2.81.
↑  תוקידידס, 2.83.
↑  תוקידידס, 2.84; דיודורוס, 12.48.
↑  תוקידידס, 2.90-92; דיודורוס, 12.48.
↑  תוקידידס, 2.103.
↑  תוקידידס, 3.7.
↑  פאוסניאס, 1.29.3.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1031746498  VIAF: 296569877   WorldCat (עם VIAF): 296569877
פוסה ענקית

| פוסה ענקית |
| --- | --- |

מצב שימור
 נכחד נכחד (EX) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי חתול
משפחה:: טורפי מדגסקר
סוג:: פוסה
מין:: פוסה ענקית
שם מדעי
 Cryptoprocta spelea ‏גרנדידייה, 1902
תחום תפוצה


פוסה ענקית (שם מדעי: Cryptoprocta spelea) הוא מין טורף נכחד מהמשפחה טורפי מדגסקר אשר חי באי מדגסקר שבאוקיינוס ההודי ונכחד בעת החדשה. קרובו היחיד לסוג פוסה הוא המין פוסה (Cryptoprocta ferox) החי במדגסקר והוא הטורף הגדול ביותר בה. נמצאו תת-מאובנים שלו במערב, צפון ובדרום--מרכז מדגסקר. המין תואר בשנת 1902 בידי החוקר הצרפתי גוליאם גרנדידייר. משמעות שם המין: "spelea" הוא "מערה", עקב התגלות המאובנים במערת אנקזואדו (Ankazoabo Cave), בדרום מדגסקר.
מאפיינים

הפוסה הענקית היה טורף גדול שהזכיר במראהו נמייה ענקית חומה אך הוא השתייך למשפחה שונה. הוא היה דומה מאוד למין הקיים אך היה גדול יותר והגיע על פי הערכות לאורך 2 מטר, בהתחשב באורך עצם הירך הארוכה שלו ולמשקל 17-20 ק"ג, גדול מכל מין של טורף מדגסקר. הפוסה היה בעל שיניים מחודדות בעלות ניבים גדולים ובעל שרירים גדולים מאוד. ככל הנראה הוא היה מטפס עצים מוצלח.
טורף זה חי בפאונה נכחדת שכללה עופות ענק, למורים בגודל גורילות, טנרקיים והיפופוטמים גמדיים שכנראה שימשו בחלקם מזון לטורף הגדול. עם זאת הוא נכחד כתוצאה מהגעת האדם והפגיעה בבתי גידולו סביב שנת 500 לספירה. לא נתגלו עדויות לכך שחי לצד קרובו בזמן כלשהו.
הערות שוליים

↑  פוסה ענקית באתר הרשימה האדומה של IUCN
עזריאל בן יחיאל

הרב עזריאל בן יחיאל (1270 לערך – 1340 לערך) היה מחשובי הפוסקים באשכנז בדור שאחרי בעלי התוספות, תלמיד רבי מאיר בן ברוך מרוטנברג.
ביוגרפיה

הרב עזריאל היה תלמיד של המהר"ם מרוטנברג, ושל רבינו פרץ מקורביל. היה דיין ברוטנבורג על הטאובר, ככל הנראה עוד בחיי המהר"ם. לאחר מות המהר"ם היה לכתובת לשאלות ותשובות של חכמי אשכנז, שבדבריהם כינו אותו בתואר "מורי". הרא"ש כותב עליו: "כבר קיימתי דברי מרי הר' עזריאל". באחת מתשובותיו הוא מזכיר את ספר המרדכי דבר המעיד שהספר כבר היה לפניו.
רק מעט מכתביו שרדו. הוא כתב פירוש בדרך הפשט על מסכת נזיר שהובא בשיטה מקובצת. קטעים מפירוש זה נמצאו בכתב יד של ספריית קרקוב. שרדו גם תשובות של הרב עזריאל, רובם בדיני ממונות. תשובותיו מוזכרות על ידי מהרי"ל ומהרי"ק. כמה מתשובותיו הוכנסו לתוך ספר המרדכי ובמיוחד לאחד מכתבי היד של המרדכי שמכיל הגהות רבות שנלקחו מתשובות של הרב עזריאל.
הערות שוליים

↑  אברהם יוסף חבצלת, תשובות רבינו עזריאל ב״ר יחיאל, צפונות א, תשמ"ט, עמ' ה', באתר היברובוקס
↑  יהודה בו הרא"ש, זכרון יהודה, סימן צב, באתר היברובוקס
↑  יהודה ליב בילר, מן הגנזים, 4. המרדכי, עמ' 33-42, באתר היברובוקס. הספר באתר הפוך.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פימי

ערך זה עוסק בנהר ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. אם התכוונתם לקרן השקעות ישראלית, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  241 ק"מ
 מוצא:  אגם מאי נדומבה
 יובלים:  Lukenie River 
 שפך:  קסאי 
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 נהר הפימי מסומן באדום
 
פימי (צרפתית - Fimi) הוא נהר ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו הזורם מאגם מאי נדומבה לנהר קסאי, יובל של נהר קונגו.
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פוסה טבעתית

| פוסה טבעתית |
| --- | --- |
 פוסה טבעתית
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: כלבי ים
סוג:: פוסה
מין:: פוסה טבעתית
שם מדעי
 Pusa hispida ‏שרבר, 1775
תחום תפוצה


פוסה טבעתית (שם מדעי: Pusa hispida) ובשפה האסקימוסית ידוע כנטסיק או נטיק, הוא מין יונק ימי מהסוג פוסה שבמשפחת כלבי הים החי באוקיינוס הארקטי.
המין נפוץ ברחבי אוקיינוס הקרח הצפוני. ניתן למצוא אותו בים הבלטי, בים ברינג ובמפרץ הדסון. בית המחיה המועדף על הפוסה הטבעתית הם אזורים הקופאים לקרח במהלך החורף. הפוסה הטבעתית חי מתחת לשכבת קרח במשך מספר חודשים בשנה. הם שוכנים במאורות בקרח ובשלג, שאותן הם בונים באמצעות הסנפירים הקדמיים שלהם. מאורות אלו משמשות להם מקלט מפני טורפים ומחסה מפני הקור. הם מסוגלים לתחזק חורי נשימה בקרח בעובי של עד שני מטרים, אשר מאפשרים להם להשתכן במקומות שכלבי ים אחרים לא מסוגלים להתגורר בהם.
צבעו של הפוסה הטבעתית אפור בהיר עם נקודות שחורות, שמוקפות לעיתים קרובות בסימון טבעתי בהיר, תכונה אשר הקנתה לפוסה הטבעתית את שמו המקומי. ראשם קטן, וחוטמם קצר וצר.
קיימים מספר תת-מינים של פוסה טבעתית. אלו שונים בממדיהם הפיזיים. אורך הגוף של הפוסה הטבעתית מתת-המין P. h. hispida  (תת המין הארקטי) ומתת המין P. h. ochotensis (הנפוץ בים אוחוצק) הוא 1-1.5 מטר, והמשקל כ-50–70 ק"ג, כאשר הנקבות קטנות במקצת מן הזכרים. תוחלת חייהם של תת-מינים אלו מגיעה לכ-43 שנה. תת-המין הנפוץ בים הבלטי P. h. botnica הוא הגדול ביותר מבין תת-המינים של הפוסה הטבעתית, אורך גופו 1.5-1.75 מטר ומשקלו 110–124 ק"ג. תוחלת חייו היא כ-40 שנה. משקלו של תת-המין הנפוץ בימת לדוגה 32-56 ק"ג, והוא קטן מתת-המינים P. h. botnica ו-P. h. saimensis וצבעו כהה יותר. תת-המין P. h. saimensis הנפוץ בימת סאימה שבפינלנד מגיע באורכו עד 1.5 מטר ומשקלו 45–100 ק"ג.
הנקבות מגיעות לבגרות מינית בגיל 5–7 שנים ואילו הזכרים בגיל 6–8 שנים. ההזדווגות מתחילה באפריל ומאי. הזכרים משוטטים בחיפוש אחר בת זוג. כאשר מוצא הזכר בת זוג, הוא עשוי לבלות עמה מספר ימים לפני ההזדווגות. לאחר מכן מחפש הזכר זיווג נוסף. העובר מתפתח ברחם הנקבה רק באוגוסט או ספטמבר, מספר חודשים לאחר ההזדווגות. לאחר היריון האורך 8–9 חודשים ממליטות הנקבות את גוריהן בתקופה שמאמצע מרץ ועד תחילת אפריל. הגורים זקוקים לטיפול אמהי במשך כ-40 יום.
טורפיו הטבעיים של הפוסה הטבעתית הם קטלנים, דובי קוטב, זאבים וגרגרנים. בנוסף על הסכנה מטורפים, עקב ההתחממות העולמית, קרחונים החלו להתפרק מוקדם מבעבר. כיוון שכך נהרסים לעיתים האזורים שבהם ממליטות הנקבות נהרסים לפני שהגורים בוגרים מספיק כדי לדאוג לעצמם ולבני זוגם.
תת-מינים

האוכלוסיות המתגוררות באזורים שונים התפתחו לכדי תת-מינים נפרדים:
Pusa hispida hispida - נפוצים בחופים הארקטיים של אירופה, רוסיה, קנדה ואלסקה, וכן נוביה זמליה, ספיטסברגן, גרינלנד והאי באפין. תת-המין הנפוץ ביותר. בשל תפוצתו הנרחבת קשה לאמוד את גודל אוכלוסייתו, אך הערכה גסה מעריכה את מספרם ב-2–7 מיליון פרטים.
Pusa hispida ochotensis - קמצ'טקה, ים אוחוצק ודרומה מ 35°N, לאורך חופי האוקיינוס השקט ביפן. אוכלוסייתו נאמדת ב-800 אלף עד מיליון פרטים.
Pusa hispida botnica - הים הבלטי, המפרץ הבוטני והמפרץ הפיני. מספרם נאמד בכ-5,500 פרטים.
Pusa hispida ladogensis - ימת לדוגה
Pusa hispida saimensis - חי רק בימת סיימה בפינלנד והוא אחד מכלבי הים הנמצאים בסכנת ההכחדה הרבה ביותר בעולם ואוכלוסייתו הכוללת נאמדת בכ-250 פרטים.
פוסה טבעתית מתבוננת על הצלם, ליד איי בוגיצ'בה שבים לאפטב, הסמוך לרוסיה ולאוקיינוס הקרח הצפוני
גור של פוסה טבעתית
פוסה מתת-המין P. h. botnica החיה במפרץ הבוטני
הערות שוליים

↑  פוסה טבעתית באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538868405171  NKC: ph886257
פגאניזם גרמאני

סלע רונות נורדי. המיתולוגיה הנורדית היא דוגמה לחלק מהפגאניזם הגרמאני
מפה של האימפריה הרומית וגרמאניה במאה השנייה לספירה
המונח פגאניזם גרמאני מתייחס לתאולוגיה ולאמונות הדתיות של העמים הגרמניים החל מתקופת הברזל עד להתנצרותם בימי הביניים. הפגניזם הגרמאני תואר כמערכת של אמונות ותפישות עולם הקשורות אחת לשנייה וקרובות אחת לשנייה, ולא כדת אחת. האמונה הפגאנית בקרב השבטים הגרמאנים התבססה על מאמינים בודדים ומסורות משפחתיות וקבוצות אשר התאגדו ביחד, בתוך מסגרת אמונתית רחבה יותר.
הפגאניזם הגרמאני לבש צורות שונות במקומות שונים בעולם הגרמאני. הגרסה אשר מתועדת בצורה הטובה ביותר היא המיתולוגיה הנורדית מהמאה ה-10 והמאה ה-11, אף על פי שמקורות אחרים יכולים להימצא ממקורות אנגלו-סקסונים וממקומות אחרים באירופה היבשתית. מקורות מוקדמים יחסית נמצאים גם בכתבים רומאיים, את המקורות ניתן לאמת עם ממצאים ארכאולוגיים ואמונות מהפולקלור הגרמאני מהתקופה שלפני הנצרות.
הפגאניזם הגרמני היה פוליתאיסטי בדומה לדתות אחרות באירופה הקדם נוצרית. אלים גרמאנים רבים הופיעו עם שם דומה או זהה בקרב העמים הגרמאניים השונים. דוגמה לכך הוא האל הנורדי אודין אשר הופיע בשמות שונים מאותו מקורב מקורות מתקופות וממקומות שונים, כמו וודאן, כשמקור כל השמות הללו הוא במילה הפרוטו-גרמאנית *ווד'אנאז.
היסטוריה

רוב המקורות אשר תיעדו את הפגאניזם הגרמאני ככל הנראה אבדו. מאיסלנד ישנה ספרות תיעודית חשובה, בעיקר הסאגות והאדות; אף על פי שרוב הטקסטים מסוג זה נכתבו זמן רב לאחר ההתנצרות של איסלנד. מידע מסוים נמצא בשירת הניבלונגים. הטקסט הספרותי הקרוב ביותר למקור ככל הנראה הוא ביאוולף, אשר חוקרים מניחים כי נכתב בסביבות המאה ה-8, ולכן נחשב למקור ראשוני מאחר שנכתב כאשר הזיכרון של הפגאניזם האנגלו-סקסי. מידע מוגבל נמצא גם בעבודה האנתרופולוגית של טקיטוס "גרמאניה".
מידע נוסף על הפגאניזם הגרמאני מצוי בפולקלור הגרמני, גם אם עוות מעט בידי הנצרות או בידי הזמן, אשר כולל בתוכו גם חוקים שונים, תאריכים בלוחות שנה, סיפורים מהפולקלור וסימבוליזם באומנות הפולקלור.
מידע רב גולה זמן האחרון בזכות תגליות ארכאולוגית, אשר כוללות בתוכן את אתר הקבורה המלכותי האנגלו-סקסוני סאטון הו. בלאדות הנורדיות העתיקות שמרו אף הן ידע רב על הפגאניזם הגרמאני.
הדמות אשר אולי אחראית על הרס של הכי הרבה עדויות לפגאניזם הגרמאני הוא בנו של הקיסר קארל הגדול, לואי החסיד.
היסטוריה > התקופה שלפני נדידת העמים

התקופה הגרמאנית המקובלת התחילה עם עידן הברזל האירופאי, ביחד עם התרבות הקלטית בדרום. מאפיינים העידן הזה צמחו ממנהגים עתיקים יותר מתקופת הברונזה הנורדית. ההיסטוריה הגרמאנית המוקדמת נשארת בפרהיסטוריה עד לתיעוד הרומאיים במאה הראשונה לפנה"ס.
היסטוריה > התקופה שלפני נדידת העמים > יוליוס קיסר

הצורות המוקדמות ביותר של דת בגרמאניה יכולות רק להיות משוערות על בסיס עדויות ארכאולוגיות. העדות הכתובה הראשונה המדברת על הדת הגרמאנית מצויה בחיבורו של יוליוס קיסר מלחמת גאליה, בו הוא מדבר על המסורות הדתיות השונות ברחבי העולם הגרמאני.
הגרמאנים נבדלים ממנהגים אלו בהרבה, מאחר ואין להם דרואיד לשבת בראש התפקידים המקודשים שלהם, וגם אינם מחשיבים במיוחד הקרבת קורבנות. הם דרגו את מספרם של האלים אותם הם מחשיבים לחשובים, ואת אלו אשר ישירות מביאים לרווחם, משמע, השמש, האש, והירח; הם לא שמעו על האלים האחרים אפילו מעט
חוקרים מודרניים לא נותנים משקל רב לעדויות של יוליוס קיסר, מאחר שאלו האחרונות סותרות ממצאים אחרים מהתקופה אליה הוא מדווח.
היסטוריה > התקופה שלפני נדידת העמים > טקיטוס

תיאור מדויק ומפורט בהרבה של הדת הגרמאנית נמצא אצל טקיטוס בחיבורו "גרמאניה" מהמאה ה-1 לספירה. הוא מתאר בספרו קורבן בעלי חיים וקורבן אדם כאחד. הוא זיהה את האל הראשי של הגרמאנים עם האל הרומאי מרקוריוס, אשר קיבל קורבנות אדם, ואילו אלים שונים כגון הרקולס ומרס אשר זוהו בידי טקיטוס רבלו קורבנות של בעלי חיים.
היסטוריה > תקופת נדידת העמים

במהלך תקופת נדידת העמים הפגאניזם הגרמאני היה חשוף להשפעות נרחבות של הנצרות ושל התרבות הים תיכונית. החיבור גטיקה של יורדנס הוא תיאור מהמאה ה-6 של הגותים, אשר נכתב כמאה וחצי אחרי שהנצרות החליפה את רוב המסורות והדתות הישנות של הגותים. לפי גטיקה האל הראשי של הגותים היה מרס, אשר הם האמינו שנולד בקרבם. הפרנקים, לומברדים, אלמנים(אנ'), אנגלו-סקסונים, סקסונים ופריסיאנים(אנ') התנצרו בסביבות המאה ה-6 לספירה עד המאה ה-10 לספירה. לקראת תחילה המאה ה-11 רק הסקנדינבים נשארו פגאנים בין השבטים הגרמאנים.
היסטוריה > עידן הוויקינגים

האמונות בעידן הוויקינגים מתועדות טוב בהרבה מהאמונות אשר היו לפניהן, רובן כתובות באדות ובסאגות האיסלנדיות משנת 1150 עד 1400 לערך.
טקס הקרבת הקורבנות הטיפוסי נודע כבלאוט(אנ'), חגיגה עונתית בה מתנות וזבחים הוצעו לאלים, וניסיונות לחיזוי העונות הבאות בוצעו. אירועים דומים לעיתים אורגנו בעתות משבר, בהם בוצעו פחות או יותר אותם המנהגים. האלה הגרמאנית פריה ככל הנראה פוצלה לשתי אלות שונות הקשורות רבות אחת לשנייה: פריג ופרייג. במסורות המוקדמות יותר של המיתולוגיה הנורדית רואים גרסאות שונות, בחלק שתי האלות אלה אחת, בחלקן האלה נשואה לאודין, בחלקן לאל בשם אודר.
היסטוריה > ימי הביניים

בימי הביניים רוב סקנדינביה והעמים הגרמאנים התנצרו, אם כי בתחילתם סגידה לאלים פגאנים הייתה עדיין נסבלת. הפגאניזם הגרמאני השפיע רבות על העולם המודרני ובכללו על הנצרות, והביא מסורות פגאניות לחגים נוצרים, כגון חג המולד.
מיתולוגיה > אלים

הפגאניזם הגרמאני היה פוליתאיסטי וסבב סביב הסגידה לאלים שונים. אלים מסוימים נסגדו בחלקים נרחבים מהעולם הגרמאני, אף כי בשמות שונים. אלים אחרים היו מקומיים לאזורים קטנים יחסית, ומוזכרים גם בטקסטים אנגלו-סקסונים וגם בטקסטים איסלנדיים, בהם הם תוארו כ"רוחות הארץ אשר חיות בארץ זאת".
האסיר, היה מעגל מצומצם של אלים או אבות רחוקים בעלי כוחות נרחבים, למשל:
טיר
וודאנז
פריו
דונראז
גופים שמימיים הוגדרו כאלים לעיתים, סול כשמש, מאני כירח ואאורוונדיל ככוכב הערב. עדיין, לא קיימת האנשה ברורה של בחלק מהמקורות של הגופים הללו.
ראו גם

מיתולוגיה גרמאנית
נאו-פגאניזם גרמאני
הערות שוליים

↑  יאן דה פריס, Altnordisches etymologisches Wörterbuch, 1957, עמ' 416. (בגרמנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph721299 
הדף הראשון מביאוולף, אפוס סקנדינבי המהווה מקור מידע חשוב בנוגע לפגאניזם הגרמאני
מדליית זהב אשר מתארת את האל הגרמאני וואדן
תליונים של מיולניר, מקבתו של האל תור, נמצאים באתרי קבורה רבים, בעיקר לקראת סוף האמונה בפגאניזם
פריה, אלה גרמאנית מהמיתולוגיה הנורדית