stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הזנחת צד
הערות שוליים

↑  Carolyn A. Unsworth, Cognitive and Perceptual Dysfunction, In T. J. Schmitz & S. B. O'Sullivan (Eds.), Physical Rehabilitation (pp. 1149-1185). Philadelphia, F.A: Davis Company, ‏2007
1 2  Bisiach, E., & Luzzatti, C. (1978). Unilateral neglect of representational space. Cortex, 14(1), 129-133.
↑  ראה הזנחת_צד#אבחון
↑  C.A. Marzi, N. Smania, M.C. Martini, G. Gambina, G. Tomelleri, A. Palamara, F. Alessandrini, M. Prior, Implicit redundant-targets effect in visual extinction, Neuropsychologia 34, 1996-01, עמ' 9–22 doi: 10.1016/0028-3932(95)00059-3
↑  TONY RO, ROBERT D. RAFAL, Perception of geometric illusions in hemispatial neglect, Neuropsychologia 34, 1996-10, עמ' 973–978 doi: 10.1016/0028-3932(96)00018-8
↑  Gordon C. Baylis, Jon Driver, Robert D. Rafal, Visual Extinction and Stimulus Repetition, Journal of Cognitive Neuroscience 5, 1993, עמ' 453–466 doi: 10.1162/jocn.1993.5.4.453
↑  Anna Berti, Giacomo Rizzolatti, Visual Processing without Awareness: Evidence from Unilateral Neglect, Journal of Cognitive Neuroscience 4, 1992, עמ' 345–351 doi: 10.1162/jocn.1992.4.4.345
↑  John C. Marshall, Peter W. Halligan, Blindsight and insight in visuo-spatial neglect, Nature 336, 1988-12, עמ' 766–767 doi: 10.1038/336766a0
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554075505171  LCCN: sh95006348 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שתי ההמיספרות של המוח
הוראת המדעים

שתי תלמידות בשיעור מדעים עורכות תגובה כימית במבחנות, 2017
שחקנים ממחישים לילדים את מבנה מערכת השמש בסיאטל
הוראת המדעים או חינוך מדעי הוא ההוראה והלימוד של מדע לילדים בבתי ספר ובגנים, לסטודנטים ולאנשים מבוגרים בציבור הרחב.
הוראת מדעים היא תחום ידע הנחקר בעיקר על ידי אנשי חינוך, אנשי מדעי הטבע ומתמטיקאים.
ברוב המוסדות האקדמיים, התחום משויך לפקולטה למדעי הרוח והחברה או לפקולטה לחינוך, אך יש מוסדות שבוחרים לשייכו, דווקא, לתחום מדעי הטבע.
היסטוריה

האדם הראשון שהועסק כמורה למדעים בבית ספר ציבורי בריטי היה ויליאם שארפ (אנ'), שעזב את העבודה בבית הספר רוגבי (אנ') ב-1850 לאחר שהכניס את תחום המדעים לתוכנית הלימודים. קיימת טענה ששארפ ייסד מודל למדעים שיילמד בכל מערכת בתי הספר הציבוריים הבריטיים.
ב-1867 האקדמיה הבריטית לקידום המדע (BAAS) פרסמה דו"ח הקורא להוראת "מדע טהור" והכשרת "הרגל הנפש המדעי". תנועת החינוך הפרוגרסיבי תמכה באידאולוגיה של אימון נפש באמצעות המדעים. BAAS הדגישה הכשרה קדם מקצועית נפרדת בחינוך מדעי תיכוני. בדרך זו, ניתן יהיה להכין חברי BAAS עתידיים.
הפיתוח הראשוני של הוראת המדעים הואט בשל היעדר מורים מוסמכים. התפתחות מרכזית אחת הייתה ייסוד מועצת בית הספר של לונדון (אנ') ב-1870, שדנה בתוכנית הלימודים בבית הספר. התפתחות נוספת הייתה ייזום קורסים לספק למדינה מורים למדעים מיומנים. שני הנושאים קודמו תודות להשפעתו של הביולוג האנגלי תומאס הנרי האקסלי. הפיזיקאי האירי ג'ון טינדל היה בעל השפעה בהוראת מדע הפיזיקה.
את ראשית המחקר המודרני בתחום הוראת המדעים מייחסים לתחילת תקופת המלחמה הקרה. בתקופה זו היו בארצות הברית מדענים רבים ששוחררו ממיזמי מחקר צבאיים והיו נוחים להתארגנות כמו גם לקשר פורה עם אנשים שאינם אנשי אקדמיה. התחום זכה לתמיכה גדולה מממשלת ארצות הברית במיוחד כתגובה להישג המפתיע של ברית המועצות בשליחת האדם הראשון לחלל - יורי גגארין. דחיפה נוספת לקידום התחום ניתנה ממדענים, כמו מלבה פיליפס, אשר כיוון שסירבו לשתף פעולה עם "ועדת בית הנבחרים לפעילות אנטי-אמריקנית" בתקופת המקרתיזם, פוטרו ממשרות אקדמאיות ועברו לפיתוח שיטות הוראה וכתיבת ספרי לימוד.
מטרות ויעדים

מטרתם של העוסקים בתחום היא מציאת שיטות להוראת המדע בבתי הספר, אשר יאפשרו לתלמידים להפוך לצרכנים ביקורתיים של ידע.
יש לטפח בתלמידים הבנה של הדרכים שבהן ידע נוצר ומשתנה לצד מודעות לאופי המתפתח והלא-ודאי שלו, רגישות לקיומן של נקודות מבט שונות ופתיחות ללמידה של מושגים חדשים.
משום שהעיסוק במדע דורש מתלמידים לזהות משתנים רלוונטיים בתופעות טבע ולגלות קשרים ביניהם, המדע הוא אמצעי יעיל ביותר לפיתוח חשיבה מדעית.
באופן זה הוראת המדעים יכולה לתרום להכשרתם של מועמדים מוצלחים ללימודים באוניברסיטאות ובכך לאפשר למדינה ליהנות ממספר רב ככל האפשר של חוקרי מדע מצליחים.
הסוגיות העיקריות המעסיקות את אנשי תחום מחקר זה:
הימנעות מהקניית תפישות שגויות.
הבהרת הקשר בין ידע מדעי לבין חיי היומיום.
מציאת איזון בין יכולת הלמידה של ילדים מגילים שונים לבין הצורך להעביר להם ידע רב ומדויק – דבר שהופך את הפסיכולוגיה ההתפתחותית לתחום ידע חשוב עבורם.
זיהוי ידיעות שחשוב להקנות לתלמידים בגיל צעיר לעומת ידיעות שניתן לדחות את הוראתן.
מאפיינים

כדי ללמוד מדע וטכנולוגיה יש להביא את התלמידים למצב בו הלמידה תהייה מלווה בעשייה, תוך התמודדות עם בעיות מדעיות ובביצוע של חקירה מדעית בהתאם ליכולת שלהם בכל גיל.
מסיבה זו השימוש בלמידה פעילה ולמידת חקר יכול להיות יעיל להוראת המדעים.
שבעה היבטים מרכזיים נחשבים כנכונים בלימוד מדעים בבית הספר: (1) הזמניות של הידע המדעי; (2) תצפיות והפניות; (3) סובייקטיביות ואובייקטיביות במדע ; (4) יצירתיות ושכלתנות; (5) ההטמעה החברתית והתרבותית של המדע; (6) התאוריות והחוקים המדעיים; ו-(7) השיטות המדעיות.
המחנכים מעוניינים לפתח בתלמידים הבנת הדרך שהמחקר המדעי מתנהל בה, שיגלו איזה סוג של ידע הוא מייצר, ולהנגיש להם איך אפשר להשתמש בידע הזה. הבנה כזאת תוכל לסייע לתלמידים להעריך סוגיות ציבוריות המתקשרות למדע ולטכנולוגיה בדרך בוגרת ונבונה יותר.
האם בד בבד להוראה של האופי של המדע (NOS) יש גם לחקור אותו?; האם דרך ההוראה אמורה להיות מפורשת או מרומזת?
החקירה המדעית בחינוך מתמקדת בתהליך של בדיקה של רעיונות ובכלל זה העלאה של שאלות, התייחסות להסברים חלופיים ושקילה ובדיקה של ראיות.
הוראת המדעים בישראל

בישראל קיים ניסיון מוצלח בחשיפת ילדים להתנסויות מדעיות.
בשנת 1995 נכתבה תוכנית המסגרת להוראת המדעים בגני הילדים. הוצבו בה מטרות ופירוט של תכנים בתחומי המדע והטכנולוגיה. הניסיון העשיר שהצטבר בעקבות זאת יצר את הבסיס לתוכנית הלימודים אשר פורסמה בשנת 2009.
בחירת הנושאים בתוכנית הלימודים החדשה התבססה על ההנחה שהדרך הטובה ביותר ללמד ילדים מדע וטכנולוגיה היא להתחיל בנושאים הקרובים לעולמם ומוכרים להם מחיי היומיום.
ראו גם

נשים במדע
תורת ההכרה
הערות שוליים

↑  Layton, D. (1981). "The schooling of science in England, 1854–1939". In MacLeod, R.M.; Collins, P.D.B. (eds.). The parliament of science. Northwood, England: Science Reviews. pp. 188–210. ISBN 978-0905927664. OCLC 8172024.
↑  Bibby, Cyril (1959). T.H. Huxley: scientist, humanist and educator. London: Watts. OCLC 747400567.
↑  משרד החינוך, האגף לתכנון ופיתוח תוכניות לימודים (2009). אסטרטגיות חשיבה מסדר גבוה. מסמך מנחה למתכנני תוכניות לימודים ארציות ומקומיות ולמפתחי חומרי למידה, תשס"ט
1 2 3 4 5 6 7 8  חיים אישך (2009). גן הילדים – גן עדן להוראת מדעים. עלון דע-גן, 2, 16-21.
1 2 3 4 5  תוכנית לימודים בגן הילדים הממלכתי והממלכתי דתי, תשס"ט. משרד החינוך, האגף לתכנון ופיתוח תוכניות לימודים (2009).
↑  Yueh-Hsia Chang, Chun-Yen Chang, Yuen-Hsien Tseng, Trends of Science Education Research: An Automatic Content Analysis, Journal of Science Education and Technology 19, 2010-08, עמ' 315–331 doi: 10.1007/s10956-009-9202-2
↑  Jirout, J., & Klahr, D. (2012). Children’s scientific curiosity: In search of an operational definition of an elusive concept. Developmental Review, 32(2), 125-160.
↑  Rachel A. Louis, Jean M. Mistele, THE DIFFERENCES IN SCORES AND SELF-EFFICACY BY STUDENT GENDER IN MATHEMATICS AND SCIENCE, International Journal of Science and Mathematics Education 10, 2012-10-01, עמ' 1163–1190 doi: 10.1007/s10763-011-9325-9
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563234905171  BnF: cb119651984 (data)  LCCN: sh85118587  LNB: 000114085  NDL: 00564428  NKC: ph344088
אקספטציה

ערך זה עוסק בשינוי בתפקוד של תכונה במהלך האבולוציה. אם התכוונתם למושג מתחום הסוציולוגיה המתייחס לדרך ההתמודדות מול הפרעה לפעילות ארגון, ראו .
אקספטציה (באנגלית: Exaptation) או אפשרויות מקבילות (או בו-זמניות, קואופטציה, co-option) היא שינוי בתפקוד של תכונה במהלך האבולוציה. לדוגמה, תכונה יכולה להתפתח כי שימשה צורך מסוים, אך לאחר מכן היא עשויה לשרת צורך אחר. אקספטציות נפוצות קיימות באנטומיה ובהתנהגות.
נוצות ציפורים הן דוגמה קלאסית. בתחילה אולי התפתחו לוויסות טמפרטורה, אך מאוחר יותר הותאמו למעוף. כאשר נוצות שימשו לראשונה כדי לסייע בטיסה, זה היה שימוש אקספטיבי, כלומר שימוש שעשוי לשמש כמה מטרות. מאז הם עוצבו על ידי הברירה הטבעית כדי לשפר את הטיסה, ולכן במצבן הנוכחי נחשבות הצורה הטובה ביותר המתאימה לטיסה. כך גם לגבי מבנים רבים שקיבלו בתחילה פונקציה כאקספטציה, כלומר שהיה להם תפקוד אחר למטרה אחרת: ברגע שעוצבו לפונקציה חדשה, הם הופכים להיות מותאמים יותר לתפקיד זה.
אקספטציה היא הן תהליך האבולוציה והן תוצריה: התהליך יוצר תכונות מורכבות והתוצרים (פונקציות, מבנים אנטומיים, ביוכימיקלים וכו') עלולים להיות מפותחים בצורה לא מושלמת. המונח "אקספטציה" הוצע על ידי סטיבן ג'יי גולד ואליזבת ורבה כתחליף ל"הסתגלות מראש" (או "הסתגלות מוקדמת, pre-adaptation), שהוא לדעתם מונח טעון מבחינה טלאולוגית (כלומר, הוא מרמז באופן שגוי שהתאמה, או אבולוציה בדרך כלל, פועלת במרדף אחר מטרה כלשהי).
היסטוריה והגדרות

הרעיון שתפקוד של תכונה עשוי להשתנות במהלך ההיסטוריה האבולוציונית שלה מקורו בצ'ארלס דרווין ובספרו "על מוצא המינים בדרך הברירה הטבעית". במשך שנים רבות התופעה כונתה "הסתגלות מראש", אך מכיוון שהמונח הזה מרמז על טלאולוגיה בביולוגיה, שנראה כמתנגש עם הברירה הטבעית, הוא הוחלף במונח אקספטציה.
הרעיון נחקר על ידי מספר חוקרים. בשנת 1982 סטיבן ג'יי גולד ואליזבת ורבה הציגו את המונח "exaptation". עם זאת, להגדרה זו היו שתי קטגוריות עם השלכות שונות על תפקיד ההסתגלות, האדפטציה.
(1) תכונה שעוצבה בעבר על ידי ברירה טבעית עבור תפקיד מסוים (הסתגלות) נצפתה כשהיא בשימוש חדש – קואופטציה. (2) תכונה שלא ניתן לייחס את מקורה לפעולה הישירה של הברירה הטבעית (אי-התאמה) נצפתה בשימוש נוכחי – קואופטציה. (Gould and Vrba 1982, טבלה 1)
ההגדרות לא מתייחסות לשאלה האם האקספטציה עוצבה על ידי ברירה טבעית לאחר קואופטציה, אם כי גולד ו-ורבה מביאים דוגמאות (למשל, נוצות) לתכונות שעוצבו לאחר קואופטציה. לחץ הברירה על תכונה צפוי להשתנות אם היא תשמש (במיוחד, בעיקר או רק) לשימוש חדש, שעלול להתחיל מסלול אבולוציוני אחר.
כדי למנוע אי בהירות אלה, דייוויד בס (David Buss) ואחרים הציעו את המונח "הסתגלות משותפת", המוגבלת לתכונות שהתפתחו לאחר השיתוף. עם זאת, המונחים הנפוצים של "exaptation" ו-"cooption" אינם חד משמעיים בהקשר זה.
הסתגלות מוקדמת

בנסיבות מסוימות, כדי להימנע מטלאולוגיה ניתן לומר שהביטוי "קדם-" או "מראש" שהוא חלק מהביטוי "התאמה מראש" (preadaptation) החל לפני ההתאמה עצמה. כך נוצרת למונח משמעות נבדלת מאקספטציה. לדוגמה, סביבות עתידיות (למשל חמות יותר או יבשות יותר), עשויות להידמות לאלה שכבר נתקלה בהן אוכלוסייה מסוימת באחד מהאזורים שבשולי המרחב או הזמן הנוכחיים שלה. זו אינה ראיית הנולד בפועל, אלא המזל שפקד אוכלוסייה שהסתגלה לאקלים שלימים הפך בולט יותר. וריאציה גנטית עשויה לנקות ממנה את המוטציות המזיקות, מה שמותיר סיכוי מוגבר להתאמות שימושיות, אבל תהליך זה מייצג ברירה טבעית הפועלת על הגנום הנוכחי עם מסקנות לגבי העתיד, לא ראיית הנולד.
התפקוד לא תמיד בא לפני הצורה: מבנים מפותחים יכולים לשנות או להחליף את התפקודים העיקריים שלהם בגלל סיבה מבנית או היסטורית.
דוגמאות

נוצות התפתחו בתחילה לוויסות חום, לתצוגה ובהמשך לשימוש במעוף. דוגמה נוספת היא ריאות של דגים רבים, שהתפתחו לריאות של חולייתנים יבשתיים, אך גם עברו אקספטציה והפכו לשלפוחית אוויר, איבר בקרת ציפה בדגים. שתיים משלוש העצמות בלסת הזוחלים הפכו לעצמות ה-malleus וה-incus באוזן היונק, מה שהותיר ללסת היונקים רק ציר אחד.
מפרוקי-רגליים נוצרו המאובנים המוקדמים ביותר של חיות יבשה שניתן לזהות, מלפני 419 מיליון שנים בתור הסילור המאוחר. מסלולי אקספטציה ושינוי יבשתיים מלפני 450 מיליון שנים נוצרו על ידי פרוקי רגליים. הם הותאמו ליישוב אדמה כי השלדים החיצוניים המשותפים שלהם סיפקו תמיכה נגד כוח הכבידה ורכיבים מכניים יכלו ליצור אינטראקציה כדי לספק מנופים, עמודים ואמצעי תנועה שאינם תלויים בחיים במים.
אקספטציה מתקיימת גם במטבוליזם. מטבוליזם הוא אחת המערכות הביולוגיות העתיקות ביותר והוא מרכזי לחיים. מחקרים הראו שחילוף החומרים עשוי להשתמש באקספטציה על מנת להגביר את הכשירות, בהינתן סט חדש של תנאים או סביבה. מחקרים הראו כי עד 44 מקורות פחמן מאפשרים חילוף חומרים בהצלחה וכי כל הסתגלות אחת במערכות מטבוליות ספציפיות אלו נובעת מאקספטציות מרובות. בפרספקטיבה זו, אקספטציות חשובות ביצירת אדפטציות. דוגמה עדכנית מגיעה מניסוי האבולוציה של אי קולי של ריצ'רד לנסקי, שבו צמיחה אירובית על ציטראט התעוררה באחת מ-12 אוכלוסיות לאחר 31,000 דורות של אבולוציה. ניתוח גנומי על ידי Blount ועמיתיו הראה שתכונה חדשה זו נבעה משכפול גנטי שגרם לטרנספורטר ציטראט שמתבטא בדרך כלל רק בתנאים אנוקסיים (חסרי חמצן), להתבטא בתנאים אוקסיים (עם חמצן), ובכך גרם לו לאקספטציה ואפשר לו להתקיים בתנאים אירוביים (אווירניים).
גולד וברוסיוס (Brosius) לקחו את מושג האקספטציה לרמה הגנטית. אפשר להסתכל על רטרופוזון, שנחשב במקור ל-DNA זבל, ולהסיק שייתכן שהוא קיבל פונקציה חדשה באקספטציה. אם היה מצב חירום בעבר, הייתה עשויה לקרות אקספטציה ב-DNA זבל במין מסוים למטרה שימושית. ייתכן שהדבר התרחש לאבות היונקים כאשר התמודדו עם הכחדת פרם-טריאס לפני כ-250 מיליון שנה ועם עלייה משמעותית ברמת החמצן באטמוספירה של כדור הארץ. נמצא כי יותר מ-100 לוקוסים נשמרים רק בקרב גנומים של יונקים והם נחשבים בעלי תפקידים חיוניים ביצירת תכונות כגון השליה, הסרעפת, בלוטות החלב, הניאוקורטקס ועצם השמע. ייתכן שכתוצאה מאקספטציה, או הפיכה של DNA "חסר תועלת" בעבר ל-DNA שניתן להשתמש בו על מנת להגדיל את סיכויי ההישרדות, נוצרו ביונקים מבני מוח חדשים וכן התנהגות שתסייע להם לשרוד טוב יותר את ההכחדה ההמונית ולהסתגל לסביבות חדשות. באופן דומה, וירוסים ומרכיביהם עברו שוב ושוב אקספטציה לתפקודים של מארחיהם. התפקודים של וירוסים שעברו אקספטציה כוללים בדרך כלל הגנה מפני וירוסים אחרים או מתחרים תאיים, או העברה של חומצות גרעין בין תאים, או פונקציות אחסון. קונין (Koonin) וקרופוביץ' (Krupovic) הציעו שאקספטציה של וירוסים יכולה להגיע לעומקים שונים, החל מאקספטציה של וירוס מתפקד במלואו ועד ניצול של וירוסים פגומים, מפורקים חלקית, וניצול חלבוני וירוס בודדים.
מחזור הסתגלות והרחקה

גולד ו-ורבה שיערו באחד המאמרים הראשונים על אקספטציה, שכאשר מתעוררת אקספטציה, ייתכן שהיא לא מתאימה לחלוטין לתפקידה החדש ולכן עשויה לפתח התאמות חדשות כדי לקדם את השימוש בה בצורה טובה יותר. התפתחות תכונה מסוימת מתחילה בהסתגלות ראשונית לקראת התאמה או תפקיד ספציפי, ולאחריה אקספטציה ראשונית (תפקיד חדש שנוצר תוך שימוש בתכונה הקיימת אך עשוי שלא להיות מושלם עבורה), אשר בתורה מוביל לאבולוציה של הסתגלות משנית (התכונה משופרת על ידי ברירה טבעית לשם הפגנת ביצועים טובים יותר), קידום אבולוציה נוספת של אקספטציה, וכן הלאה.
נוצות הן דוגמה חשובה. ייתכן שהותאמו לראשונה לוויסות חום ועם הזמן הפכו שימושיות ללכידת חרקים, וכך תכונה חדשה שימשה לתועלת נוספת. למשל, בברירה הטבעית נוצרה העדפה לנוצות עם קווי מתאר גדולים וסידורים ספציפיים כי אלה התאימו לתפיסת חרקים בצורה מוצלחת יותר, מה שהוביל בסופו של דבר לתעופה, מכיוון שהנוצות הגדולות יותר שימשו טוב יותר למטרה זו.
השלכות > אבולוציה של תכונות מורכבות

אחד האתגרים לתורת האבולוציה של דרווין היה הצורך להסביר כיצד מבנים מורכבים יכולים להתפתח בהדרגה, בהתחשב בכך שצורת ההתחלה שלהם אולי לא הייתה מספקת למלא תפקיד כלשהו. כפי שציין בטעות ג'ורג' ג'קסון מיווארט, מבקר של דרווין, 5 אחוזים מכנף ציפור לא יהיו פונקציונליים. הוא טען שהצורה המתחילה של תכונות מורכבות לא הייתה שורדת מספיק זמן כדי להתפתח לצורה שימושית.
ההפרכה לטענה זו, כפי שדרווין פירט במהדורה האחרונה של "מוצא המינים", היא שתכונות מורכבות רבות התפתחו מתכונות קודמות ששימשו פונקציות אחרות מאלה ששימשו בהמשך. על ידי לכידת אוויר, כנפיים פרימיטיביות היו מאפשרות לציפורים לווסת ביעילות את הטמפרטורה שלהן, בין השאר, על ידי הרמת נוצותיהן כשהן חמות מדי. כך יש שימוש גם לחמישה אחוז כנף ציפור. בעלי חיים בודדים שבהם הייתה יותר מהפונקציונליות הזו שרדו והתרבו בצורה מוצלחת יותר, וכתוצאה מכך התרבתה והתעצמה התכונה בקרב מין או סוג זה של בעל חיים.
בסופו של דבר, הנוצות הפכו גדולות מספיק כדי לאפשר לכמה פרטים לגלוש, לדאות ולאחר מכן – לעוף. פרטים אלה, בתורם, שרדו והתרבו בצורה מוצלחת יותר, וכתוצאה מכך התפשטה התכונה הזו מכיוון שהיא שימשה תפקיד שני, אחר – ועדיין מועיל: התפקיד של תנועה. כך ניתן להסביר את התפתחות כנפי הציפורים על ידי שינוי בתפקוד: מוויסות הטמפרטורה – לתעופה.
השלכות > עיצוב על דרך האלתור

דרווין הסביר כיצד התכונות של אורגניזמים חיים מתוכננות היטב עבור סביבתם, אך הוא גם זיהה שתכונות רבות מעוצבות בצורה לא מושלמת. נראה שהם נוצרו מחומר זמין, כלומר, אולתרו (jury-rigged). הבנת האקספטציה עשויה להציע השערות לגבי דקויות בהסתגלות. לדוגמה, העובדה שהנוצות התפתחו בתחילה לצורך ויסות תרמי עשויה לעזור להסביר חלק מהתכונות שלהן שאינן קשורות לטיסה. עם זאת, תכונותיהן מוסברות בקלות על ידי העובדה שהן משרתות מטרה כפולה.
חלק מהמסלולים הכימיים שבהם בא לידי ביטוי כאב פיזי וכאב מהדרה חברתית הם חופפים. ייתכן שמערכת הכאב הגופני עברה אקספטציה כדי להניע בעלי חיים חברתיים להגיב לאיומים באי הכללתם בקבוצה.
השלכות > אבולוציה של טכנולוגיה

אקספטציה קיבלה תשומת לב גוברת במחקרי חדשנות וניהול בהשראת דינמיקה אבולוציונית, שם היא הוצעה כמנגנון המניע את ההתרחבות הבלתי פוסקת של טכנולוגיות ומוצרים בתחומים חדשים.
במדעי הקוגניציה של הדת, אקספטציה משמשת כדי להסביר התנהגות ואמונה דתית. הדת נתפסת כתוצר לוואי של אבולוציה מנטלית.
ראו גם

אטביזם
ספנדרל (ביולוגיה)
Vestigiality – שרידים אבולוציוניים
הילסונג

כנסיית הילסונג (Hillsong) היא כנסייה פנטקוסטלית שבסיסה בסידני, ניו סאות' ויילס, אוסטרליה.
Hillsong logo.
היסטוריה

הכנסייה נוסדה בשנת 1983 על ידי הכומר בריאן יוסטון (אנ') ואשתו בובי. בתחילה התמקמה קבוצה קטנה של כ-45 מאמינים באולם בבית ספר בבולקהאם הילס (אנ') (שכונה "המחסן") והקימה את מרכז החיים הנוצרי הילס (אנ'). כתוצאה מהאישיות הכריזמטית של הכומר בריאן יוסטון מספר המאמינים גדל בהתמדה. ב-1990 הכנסייה עברה למרכז מסחרי בקאסל היל (Castle Hill) ששירת את הכנסייה עד המעבר למרכז חדש יותר בבולקהאם הילס בשנת 1997. בתחילת שנות התשעים התחילה להופיע להקת הבית של הכנסייה שנקראה הילסונג (אנ') שהתפרסמה בעולם כמוזיקה רוחנית-דתית עכשווית (אנ'). ב-1999 שם הכנסייה שונה להילסונג באופן רשמי. ב-19 באוקטובר 2002 בנוכחות ראש הממשלה האוסטרלי דאז ג'ון הווארד, נחנך מרכז הכנסים החדש בבולקהאם הילס שכולל אודיטוריום, חניית ענק ומתקנים לפעילויות לילדים. באודיטוריום ישנם כ-3500 מקומות ישיבה, שמהווה נכון להיום את המגה-כנסייה (אנ') הגדולה ביותר באוסטרליה. לשם השוואה, הכנסייה הבאה בגודלה באוסטרליה היא קתדרלת מרי הקדושה (סידני) עם מספר מקומות ישיבה של פחות מ-2000. תפילות כנסיית הילסונג מתאפיינות בקהל גדול ואווירה רוחנית וכוללות שירי תפילה ולימוד מכתבי הקודש שמוקרנים על מסכי ענק עם דגש על מערכת יחסים אישית עם ישו. החוויה הרוחנית והמסרים החיוביים מדברים על אהבה, חמלה, תרומה ועזרה הדדית, בנוסף להתחזקות אישית וברכות בריאות, שגשוג והצלחה בחיים. שירי התפילה מלווים במולטימדיה מודרנית ומוזיקת הילסונג הייחודית שזכתה להצלחה רבה באוסטרליה ובעולם. באוגוסט 2019 הודיע מרטי סמפסון, הסולן ומנחה התפילה הפופולרי של הכנסייה, כי הוא מצוי במשבר אמונה אישי קשה.
כנסיית הילסונג פועלת במודל רב-אתרי ((אנ')), כלומר מספר קמפוסים באוסטרליה שמחוברים ביניהם - בסידני, בריסביין, מלבורן, ניוקאסל, גולד קוסט, נוסה, ובדרווין. בנוסף, שלוחות של כנסיית הילסונג הבינלאומית כוללות כנסיות ברחבי העולם- בבריטניה, באוקראינה, בדרום אפריקה, בשוודיה, ארצות הברית, צרפת, גרמניה הולנד, רוסיה, ספרד, ארגנטינה וברזיל. בפברואר 2017 הודיע הילסונג על הוספת כנסיות בפורטוגל, סן פרנסיסקו, פרת' ווולונגונג באוסטרליה ובבאלי באינדונזיה.
היסטוריה > הילסונג וישראל

בפברואר 2017 הודיעה כנסיית הילסונג על כוונה להקים כנסייה בישראל. באפריל 2017 הכומר בריאן יוסטון הגיע, עם קבוצת צליינים נוצרים, לביקור בישראל באתרים המקודשים לנוצרים, וכן להופעות של להקת הילסונג בחוף צמח וקיסריה.
אמונות

כנסיית הילסונג מזוהה עם Australian Christian Churches(אנ'), השלוחה האוסטרלית של Assemblies of God אשר משתייכת לזרם הפנטקוסטליזם ובעלת נטיות לאוונגליסטיות חזקות. הפנטקוסטליזם הוא אחד הזרמים המתפתחים ביותר בנצרות עם מספר מאמינים שנאמד במאות מיליונים.
הכנסייה מתנגדת למחקר בתאי גזע והפלות. בנוסף, כנסיית הילסונג הכריזה על תמיכה בבריאתנות ובתכנון תבוני. כנסיית הילסונג מכירה שהומוסקסואליות מנוגדת למלומד בכתבי הקודש אך מדגישה שהיא לא מגנה הומוסקסואלים.
הכנסייה פתוחה לקהל הרחב, שוללת אפליה על בסיס מין וגזע, וקהל המאמינים מגיע מרקעים אתניים מגוונים. בנוסף, נשים יכולות להגיע לרמת כמורה שווה לגברים.
ביקורת

בניגוד לכנסיות קתוליות ואנגליקניות באוסטרליה בהן מספר המאמינים שמגיעים להתפלל נמצא בירידה מתמדת, כנסיית הילסונג מדווחת על שיעור נוכחות גבוה במיוחד. נכון לשנת 2018 מעל 40,000 מאמינים מגיעים לכנסייה בכל שבוע באוסטרליה, ועל פי הכנסייה, למעלה מ-100,000 מאמינים מגיעים בכל שבוע לאחת מ-80 הכנסיות שמזוהות עם הילסונג ושממוקמות ברחבי העולם. ייתכן שמתוך העלייה המטאורית במספר המאמינים וכן מתוך הבדלים תאולוגים מסוימים בעולם הנצרות, נשמעת ביקורת כנגד כנסיית הילסונג. למשל, מספר טענות נשמעו כנגד דוקטרינת השגשוג (אנ') אותה מלמדת הכנסייה, ובנוסף הושמעו טענות כי לא ניתן לדעת בדיוק כיצד מושקע הכסף שנתרם על ידי המאמינים. בתגובה לטענות אלו מיתנה הכנסייה את הטפת דוקטרינת השגשוג. הכניסה לכנסייה אינה כרוכה בתשלום או דמי חברות. הכנסייה מעודדות מתן תרומות לשם תחזוק הכנסיות הקיימות, הקמת כנסיות נוספות, ותרומה לקהילה כגון התנדבות ועזרה לנזקקים.
הערות שוליים

1 2  http://www.smh.com.au/articles/2003/01/28/1043804401241.html
↑  https://www.youtube.com/user/hillsongunitedtv
↑  Hillsong Leader Denies Renouncing Faith, but Says He's on 'Incredibly Shaky Ground'.‏ CBN, 14 באוגוסט 2019.
↑  http://hillsong.com/israel-church/
↑  http://www.jctravel.com.au/hillsong-israel-worship-experience/
↑  http://hillsong.com/israel/nights/
↑  www.acc.org.au
↑  "What We Believe". Hillsong Church. נבדק ב-18 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  http://www.dailymail.co.uk/news/article-3186593/Do-love-gays-Australian-Hillsong-Church-pastor-confirms-church-won-t-allow-homosexuals-hold-leadership-positions-affirm-lifestyle-blog-post.html
↑  http://www.christianpost.com/news/pastor-bobbie-houston-explains-why-hillsong-church-does-not-sideline-the-girls-128563/
↑  http://www.catholicaustralia.com.au/church-in-australia/facts-figures
↑  http://cra.org.au/factors-in-declining-church-attendance/
↑  "Inside the rise and rise of Australia's Hillsong megachurch". Mail Online. נבדק ב-2018-03-20.
↑  Stephen McDonell (9 ביולי 2004). "Evangelist Christian vote wanted". Lateline. Australian Broadcasting Corporation. נבדק ב-18 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Hillsong's true believers". The Sydney Morning Herald. 7 בנובמבר 2004. נבדק ב-18 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  https://hillsongchurchwatch.com/
↑  http://www-archive.biblesociety.org.au/news/brian-houston-theres-huge-difference-living-rich-living-blessed
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2019055779  VIAF: 1345155105764376320007   WorldCat (עם VIAF): 1345155105764376320007
דומפרידון

| --- | --- |
נוסחת המודל הרחב של מולקולת דומפרידון
נוסחת המודל הרחב של מולקולת דומפרידון
 שם IUPAC
 5-Chloro-1-(1-[3-(2-oxo-2,3-dihydro-1H-benzo[d]imidazol-1-yl)propyl]piperidin-4-yl)-1H-benzo[d]imidazol-2(3H)-one
 שמות מסחריים בישראל
 דומפרידון, מוטיליום
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C22H24ClN5O2
 מסה מולרית:  425.161853 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 מזהים
 קוד ATC:  A03FA03 
 מספר CAS:  57808-66-9
 PubChem:  3151
 ChemSpider:  3039
 
דומפרידון הנמכרת בשם המסחרי מוטיליום, היא תרופה הנלקחת דרך הפה ומשמשת להקלה על בחילות, להגברת מעבר המזון דרך הקיבה, לטיפול במיגרנות ולהגברת ייצור חלב אם. אולם, בשל הסיכון לתופעות לוואי, השימוש המומלץ הוא לפרק זמן של פחות משבוע ואינו מומלץ כתרופה להגברת ייצור חלב אם.
תופעות הלוואי השכיחות כוללות יובש בפה, חרדה, שלשולים והפרעות בתפקוד המיני. השימוש בתרופה אינו מומלץ לסובלים ממחלות לב עקב הסיכון להפרעות קצב ודום לב פתאומי. עם זאת, שימוש במהלך הנקה נחשב בטוח עבור התינוק. דומפרידון הוא אנטגוניסט לקולטן דופמין סלקטיבי היקפי.
התרופה דומפרידון פותחה בשנת 1974 על ידי חברת התרופות יאנסן והיא זמינה כתרופה גנרית.
למרות שהתרופה זמינה במדינות רבות, היא זמינה בארצות הברית רק בתור טיפול חמלה עבור הפרעות תנועתיות חמורות של מערכת העיכול שאינן ניתנות לטיפול על ידי שיטות טיפול או תרופות אחרות.
שימושים רפואיים > בחילה והקאה

התרופה דומפרידון מיועדת לטיפול בבחילות ובהקאות. היא מומלצת על ידי האגודה הקנדית לטיפול בכאבי ראש ולטיפול בבחילות הקשורות במיגרנה חריפה.
שימושים רפואיים > גסטרופרזיס

גסטרופרזיס הוא מצב רפואי המאופיין בריקון מושהה של הקיבה כאשר אין חסימה מכנית ליציאת הקיבה. הסיבה לכך היא לרוב אידיופטית, סיבוך סוכרתי או תוצאה של ניתוח בטן. המצב גורם לבחילות, הקאות, שובע לאחר אכילה, שובע מוקדם (תחושת שובע לפני סיום הארוחה), כאבי בטן ונפיחות.
שימוש בדומפרידון עשוי להיות שימושי בגסטרופרזיס סוכרתי ואידיופטי. עם זאת, שיעור מוגבר של ריקון קיבה הנגרם על ידי תרופות כמו דומפרידון לא תמיד מביא להקלה בתסמינים.
פריקנסון
מחלת פרקינסון היא מצב נוירולוגי כרוני שבו ירידה בדופמין במוח מובילה לנוקשות (נוקשות בתנועה), רעד ותסמינים נוספים. תפקוד לקוי של מערכת העיכול, בחילות והקאות הן בעיה מרכזית עבור אנשים עם מחלת פרקינסון מכיוון שרוב התרופות המשמשות לטיפול במחלת פרקינסון ניתנות דרך הפה. תרופות אלו, כגון לבודופה, עלולות לגרום לבחילות כתופעת לוואי. יתר על כן, תרופות נוגדות בחילה, כגון מטוכלופרמיד, אשר חוצות את מחסום הדם-מוח עשויות להחמיר את התסמינים החוץ-פירמידליים של מחלת פרקינסון.
התרופה דומפרידון יכולה לסייע בהקלה על תסמיני מערכת העיכול במחלת פרקינסון. היא חוסמת קולטני D2 היקפית אך אינה חוצה את מחסום הדם-מוח במינונים רגילים (המחסום בין מחזור הדם של המוח לשאר הגוף) ולכן אין לה השפעה על התסמינים החוץ-פירמידליים של המחלה.