stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיתרידטס השישי, מלך פונטוס
דמויות בהשראתו

סיפור חייו של מיתרידטס השישי שימש כהשראה למחזהו של ראסין "מיתרידטס" (בצרפתית Mithridate), ומחזה זה שימש כבסיס לכמה אופרות. אחת האופרות המפורסמות היא האופרה המוקדמת של מוצרט, "מיתרידטס, מלך פונטוס" (באיטלקית: Mitridate, re di Ponto).אופרה זו מבוססת על תרגום המחזה של ראסין על ידי ג'וזפה פאריני.
לקריאה נוספת

דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי, עמ' 678–685, ISBN 9652244109
McGing. B. C. The Foreign Policy of Mithridates VI Eupator, King of Pontus, Brill Academic Publishers, 1997
הערות שוליים

↑  הערה: כל התאריכים בפרק זה משוערים. יש גרסאות שונות ותאריכים שונים במקורות שונים, כך שייתכן ותהיינה אי-התאמות עם ערכים אחרים או מקורות אחרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007403203405171  PLWABN: 9810597074905606  BNE: XX1220727  BnF: cb122266876 (data)  GND: 118734210  ISNI: 0000 0001 1667 3187  LCCN: n83206563  LNB: 000224432  NKC: jx20100805008  NLA: 49682400  NLG: 50888  NTA: 069833567  SUDOC: 030953448  Trove: 1492973  ULAN: 500355379  VcBA: 495/21591  VIAF: 261471855   WorldCat (עם VIAF): 261471855
מלך החטיפות של ה-NBA

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1974
 מדינות משתתפות:  ארצות הברית ארצות הברית
 זוכה:  דיארון פוקס
 הכי הרבה זכיות:  כריס פול (6)
 
מלך החטיפות של ליגת ה-NBA הוא כינוי, ותואר בלתי-רשמי, הניתן לשחקן אשר סיים את העונה הסדירה עם ממוצע החטיפות למשחק הגבוה ביותר בליגה.
הזוכים בתואר הוכרו רק החל מעונת 1973/1974, בה החלו לתעד נתון סטטיסטי זו. על מנת לזכות בתואר, על שחקן להופיע לפחות ב-58 משחקים מתוך 82 משחקי העונה הסדירה.
כריס פול, אשר זכה בתואר מלך החטיפות שש פעמים, מחזיק בשיא הזכיות. מלבד פול, השחקנים היחידים אשר זכו בתואר יותר מפעמיים הם אלווין רוברטסון, מייקל ריי ריצ'רדסון, מייקל ג'ורדן ואלן אייברסון, אשר כל אחד מהם זכה שלוש פעמים. בעונת 1985/1986 קבע רוברטסון את שיא החטיפות הממוצע בעונה (3.67), ואת שיא הליגה בסך חטיפות בעונה (301).
ארבעה שחקנים שונים זכו בתואר מלך החטיפות באותה עונה בה זכו באליפות ה-NBA: ריק בארי (1975), מג'יק ג'ונסון (1982), מייקל ג'ורדן (1993) ודריימונד גרין (2017).
מלך החטיפות ב-NBA לאורך השנים

| --- | --- |
*: חבר בהיכל התהילה של הכדורסל
^: מציין שחקן פעיל
שחקן (X): מציין את מספר הפעמים שבהם זכה בתואר
| עונה | שחקן | קבוצה | ממוצע חטיפות | סה"כ חטיפות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1974‏ | לארי סטיל | פורטלנד טרייל בלייזרס | 2.68 | 217 |
| 1975‏ | ריק בארי* | גולדן סטייט ווריורס | 2.85 | 228 |
| 1976‏ | סליק ווטס | סיאטל סופרסוניקס | 3.18 | 261 |
| 1977‏ | דון ביוז | אינדיאנה פייסרס | 3.47 | 281 |
| 1978‏ | רון לי | פיניקס סאנס | 2.74 | 225 |
| 1979‏ | אם. אל. קאר | דטרויט פיסטונס | 2.46 | 197 |
| 1980‏ | מייקל ריי ריצ'רדסון | ניו יורק ניקס | 3.23 | 265 |
| 1981‏ | מג'יק ג'ונסון* | לוס אנג'לס לייקרס | 3.43 | 127 |
| 1982‏ | מג'יק ג'ונסון* (2) | לוס אנג'לס לייקרס | 2.67 | 208 |
| 1983‏ | מייקל ריי ריצ'רדסון (2) | גולדן סטייט ווריורס/ניו ג'רזי נטס | 2.84 | 182 |
| 1984‏ | ריקי גרין | יוטה ג'אז | 2.65 | 215 |
| 1985‏ | מייקל ריי ריצ'רדסון (3) | ניו ג'רזי נטס | 2.96 | 243 |
| 1986‏ | אלווין רוברטסון | סן אנטוניו ספרס | 3.67 | 301 |
| 1987‏ | אלווין רוברטסון (2) | סן אנטוניו ספרס | 3.21 | 260 |
| 1988‏ | מייקל ג'ורדן* | שיקגו בולס | 3.16 | 259 |
| 1989‏ | ג'ון סטוקטון* | יוטה ג'אז | 3.21 | 263 |
| 1990‏ | מייקל ג'ורדן* (2) | שיקגו בולס | 2.77 | 227 |
| 1991‏ | אלווין רוברטסון (3) | מילווקי באקס | 3.04 | 246 |
| 1992‏ | ג'ון סטוקטון* (2) | יוטה ג'אז | 2.98 | 244 |
| 1993‏ | מייקל ג'ורדן* (3) | שיקגו בולס | 2.83 | 221 |
| 1994‏ | נייט מקמילן | סיאטל סופרסוניקס | 2.96 | 216 |
| 1995‏ | סקוטי פיפן* | שיקגו בולס | 2.94 | 232 |
| 1996‏ | גארי פייטון* | סיאטל סופרסוניקס | 2.85 | 231 |
| 1997‏ | מוקי בליילוק | אטלנטה הוקס | 2.72 | 212 |
| 1998‏ | מוקי בליילוק (2) | אטלנטה הוקס | 2.61 | 183 |
| 1999‏ | קנדל גיל | ניו ג'רזי נטס | 2.68 | 134 |
| 2000‏ | אדי ג'ונס | שארלוט הורנטס | 2.67 | 192 |
| 2001‏ | אלן אייברסון* | פילדלפיה 76' | 2.51 | 178 |
| 2002‏ | אלן אייברסון* (2) | פילדלפיה 76' | 2.80 | 168 |
| 2003‏ | אלן אייברסון* (3) | פילדלפיה 76' | 2.74 | 225 |
| 2004‏ | בארון דייוויס | ניו אורלינס הורנטס | 2.36 | 158 |
| 2005‏ | לארי יוז | וושינגטון ויזארדס | 2.89 | 176 |
| 2006‏ | ג'רלד וולאס | שארלוט בובקאטס | 2.51 | 138 |
| 2007‏ | בארון דייוויס (2) | גולדן סטייט ווריורס | 2.14 | 135 |
| 2008‏ | כריס פול^ | ניו אורלינס הורנטס | 2.71 | 217 |
| 2009‏ | כריס פול^ (2) | ניו אורלינס הורנטס | 2.77 | 216 |
| 2010‏ | ראז'ון רונדו^ | בוסטון סלטיקס | 2.33 | 189 |
| 2011‏ | כריס פול^ (3) | ניו אורלינס הורנטס | 2.35 | 188 |
| 2012‏ | כריס פול^ (4) | לוס אנג'לס קליפרס | 2.53 | 152 |
| 2013‏ | כריס פול^ (5) | לוס אנג'לס קליפרס | 2.41 | 169 |
| 2014‏ | כריס פול^ (6) | לוס אנג'לס קליפרס | 2.48 | 154 |
| 2015‏ | קוואי לנארד^ | סן אנטוניו ספרס | 2.31 | 148 |
| 2016‏ | סטפן קרי^ | גולדן סטייט ווריורס | 2.14 | 169 |
| 2017‏ | דריימונד גרין^ | גולדן סטייט ווריורס | 2.03 | 154 |
| 2018‏ | ויקטור אולדיפו^ | אינדיאנה פייסרס | 2.36 | 177 |
| 2019‏ | פול ג'ורג'^ | אוקלהומה סיטי ת'אנדר | 2.21 | 170 |
| 2020‏ | בן סימונס^ | פילדלפיה 76' | 2.09 | 119 |
| 2021‏ | ג'ימי באטלר^ | מיאמי היט | 2.08 | 108 |
| 2022‏ | דג'ונטה מארי^ | סן אנטוניו ספרס | 2.09 | 138 |
| 2023‏ | אוג'י אנונובי^ | טורונטו ראפטורס | 1.91 | 128 |
| 2024‏ | דיארון פוקס^ | סקרמנטו קינגס | 2.01 | 147 |
הערות שוליים

↑  דרישות הסף להכללה ברשימות סטטיסטיות, באתר basketball-reference.com
| מובילי הסטטיסטיקות בליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| מובילים עונתיים | מלך הסלים • מלך הריבאונדים • מלך האסיסטים • מלך החטיפות • מלך החסימות |  |
| מובילי כל הזמנים | הקלעים המובילים • הריבאונדרים המובילים • מוסרי האסיסטים המובילים • החוטפים המובילים • החוסמים המובילים • קלעי השלשות המובילים |  |
| מובילי כל הזמנים (פלייאוף) | הקלעים המובילים בפלייאוף ה-NBA • הריבאונדרים המובילים בפלייאוף ה-NBA |  |
| הישגים נוספים | מועדון ה-50-40-90 • משחק 100 הנקודות של וילט צ'מברלין • רשימת שיאי העונה הסדירה ב-NBA |  |
כריס פול, זכה בתואר 6 פעמים
מייקל ריי ריצ'רדסון, זכה בתואר 3 פעמים
אלן אייברסון, זכה בתואר 3 פעמים
מצעד חג ההודיה של מייסיס

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מיקום:  מנהטן 
 מייסדים:  מייסיס 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  24 בנובמבר 1924 – 22 בנובמבר 1951 (3 שעה) 
 אתר רשמי
 
בואו של סנטה קלאוס בסיום המצעד מסמל את תחילת עונת חג המולד
מצעד חג ההודיה של מייסיס בניו יורק הוא אחד המצעדים הגדולים ביותר בעולם ומאורגן על ידי רשת חנויות הכלבו מייסיס. תהלוכה זו, יחד עם תהלוכת חג ההודיה בדטרויט הן תהלוכות חג ההודיה הוותיקות ביותר בארצות הברית, ומתקיימות מאז 1924. התהלוכה מתקיימת בחג ההודיה במנהטן במשך שלוש שעות מ-9 בבוקר ועד 12 בצהריים לפי אזור הזמן המזרחי, והיא משודרת בטלוויזיה ב-NBC מאז 1952.
מצעד חג ההודיה השנתי התחיל בניוארק בניו ג'רזי על ידי לואיס במברגר בחנות במברגרס, והועתק לניו יורק על ידי רשת מייסיס. בניו יורק עובדי מייסיס צעדו בבגדים ססגוניים לחנות הדגל של מייסיס ברחוב 34. במצעד נערכו הופעות של להקות, והוצגו חיות שנשאלו מגן החיות בסנטרל פארק. בסיום המצעד, במה שהפך למסורת, מקבלים את סנטה קלאוס בכיכר הראלד. המצעד הראשון זכה להצלחה, וצפו בו קהל של למעלה מ-250 אלף איש. בעקבות הצלחתו החליטה מייסיס לקיים את המצעד מדי שנה. במהלך שנות ה-30 גבר העניין במצעד, כשבשנת 1933 השתתף בו קהל של למעלה ממיליון איש.
בין שנות ה-70 של המאה ה-19 לשנות ה-20 של המאה ה-20 ילדים בניו יורק לקחו חלק במצעד רגמפין שבו ערכו משחקים דמויי "תעלול או ממתק". עם הזמן דחק מצעד חג ההודיה של מייסיס את המנהג, כשמצעד רגמפין האחרון התקיים ב-1956.
במהלך מלחמת העולם השנייה בין השנים 1942 ל-1944 לא התקיים המצעד, וב-1945 חזר לפעול. המצעד זכה לתהודה לאומית לאחר שהופיע בסרט נס ברחוב 34.
מלך החסימות של ה-NBA

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1974
 מדינות משתתפות:  ארצות הברית ארצות הברית
 זוכה:  ויקטור ומבניאמה
 הכי הרבה זכיות:  כרים עבדול-ג'באר (4) מארק איטון (4) מרכוס קמבי (4)
 
מלך החסימות של ליגת ה-NBA הוא כינוי, ותואר בלתי-רשמי, הניתן לשחקן אשר סיים את העונה הסדירה עם ממוצע החסימות למשחק הגבוה ביותר בליגה.
הזוכים בתואר הוכרו רק החל מעונת 1973/1974, בה החלו לתעד נתון סטטיסטי זו. על מנת לזכות בתואר, על שחקן להופיע לפחות ב-58 משחקים מתוך 82 משחקי העונה הסדירה.
כרים עבדול-ג'באר, מארק איטון ומרכוס קמבי מחזיקים במשותף בשיא הזכיות בתואר, עם 4 זכיות. מלבדם, השחקנים היחידים אשר זכו בתואר יותר מפעמיים הם ג'ורג' ג'ונסון, האקים אולאג'ואן, דיקמבה מוטומבו, ת'יאו ראטליף ואנתוני דייוויס, אשר כל אחד מהם זכה שלוש פעמים. בעונת 1984/1985 קבע איטון את שיא החסימות הממוצע בעונה (5.56), ואת שיא הליגה בסך חסימות בעונה (456).
שני שחקנים בלבד זכו בתואר מלך החסימות באותה עונה בה זכו באליפות ה-NBA: ביל וולטון בעונת 1976/1977, ועבדול-ג'באר בעונת 1979/1980.
הערות שוליים

↑  דרישות הסף להכללה ברשימות סטטיסטיות, באתר basketball-reference.com
↑  רשימת מלכי החסימות של ה-NBA, באתר basketball-reference.com
| מובילי הסטטיסטיקות בליגת ה-NBA |
| --- | --- | --- |
| מובילים עונתיים | מלך הסלים • מלך הריבאונדים • מלך האסיסטים • מלך החטיפות • מלך החסימות |  |
| מובילי כל הזמנים | הקלעים המובילים • הריבאונדרים המובילים • מוסרי האסיסטים המובילים • החוטפים המובילים • החוסמים המובילים • קלעי השלשות המובילים |  |
| מובילי כל הזמנים (פלייאוף) | הקלעים המובילים בפלייאוף ה-NBA • הריבאונדרים המובילים בפלייאוף ה-NBA |  |
| הישגים נוספים | מועדון ה-50-40-90 • משחק 100 הנקודות של וילט צ'מברלין • רשימת שיאי העונה הסדירה ב-NBA |  |
דיקמבה מוטומבו, זכה בתואר 3 פעמים
אנתוני דייוויס, זכה בתואר 3 פעמים
מחבר לייטנינג

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא המעבר ההדרגתי של אפל ל־USB-C לנוכח החקיקה של האיחוד האירופי.
לייטנינג (באנגלית: Lightning, ברק) הוא אפיק נתונים ומַחְבָּר מתח שנוצר על ידי חברת אפל. הוא הוצג ב-12 בספטמבר 2012 יחד עם אייפון 5 במטרה להחליף את קודמו, מחבר ה-30 פינים. הוא מיועד לחבר ולהטעין התקנים ניידים של החברה כגון מכשירי אייפד, אייפון ואייפוד למחשבים, צגים חיצוניים, מצלמות ועוד. עם שמונה פינים במקום 30, הלייטנינג הוא משמעותית קומפקטי מחוברים מהדור הקודם. הוא דורש מתאם כדי לעשות שימוש בכבלים וציוד מהדור הקודם.
טכנולוגיה

לייטנינג הוא מחבר שמונה פינים המעביר אות דיגיטלי. בניגוד למחבר 30 הפינים הישן של אפל שהוא מחליף, הוא סימטרי וניתן לחבר אותו משתי צדדיו. אפל מציעה מתאמים שונים המאפשרים להשתמש במחבר הלייטנינג בעוד ממשקים, כגון 30 פינים, VGA‏, USB‏,‏ HDMI וכרטיסי SD.
מחבר לייטנינג מקורי מכיל שבב אימות שנועד להקשות על יצרני צד שלישי לייצר אביזרים תואמים ללא אישור של אפל. עם זאת, השבב ניתן לפריצה.
מידות תקע הלייטנינג הן 6.7 מילימטר על 1.5 מילימטר.
טכנולוגיה > פירוט פינים

| מספר פין | שם הפין | תיאור |
| --- | --- | --- |
| 1 | GND | חיבור הארקה |
| 2 | Lp0 | מסילה 0 חיובי (העברת מידע) |
| 3 | L0n | מסילה 0 שלילי (העברת מידע) |
| 4 | ID0 | זיהוי/בקרה 0 |
| 5 | PWR | מתח 5V |
| 6 | L1n | מסילה 1 שלילי (העברת מידע) |
| 7 | L1p | מסילה 1 חיובי (העברת מידע) |
| 8 | ID1 | זיהוי/בקרה 1 |
אביזרים המשתמשים במחבר לייטנינג > אייפון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אייפון 5  אייפון 5C  אייפון 5s  אייפון 6/אייפון 6 פלוס  אייפון 6/6s פלוס  אייפון SE |  אייפון 7/7 פלוס  אייפון 8/8 פלוס  אייפון X  אייפון XS/‏XS מקס  אייפון XR  אייפון 11/‏פרו/‏פרו מקס  אייפון 12/‏מיני/‏פרו/‏פרו מקס אייפון 13/מיני/פרו/פרו מקס |  |  |  |  |  |  |
אביזרים המשתמשים במחבר לייטנינג > אייפד

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אייפד 4  אייפד אייר  אייפד אייר 2  iPad (2017)  iPad (2018)  אייפד מיני (דור ראשון) |  אייפד מיני 2  אייפד מיני 3  iPad Mini 4  אייפד פרו (כל הדגמים, מלבד הדור השלישי, שמשתמש ב-USB-C.) |  |  |  |  |  |  |
אביזרים המשתמשים במחבר לייטנינג > אייפוד

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 אייפוד נאנו (דור שביעי)  אייפוד טאץ' (דור חמישי)  iPod Touch:
אביזרים המשתמשים במחבר לייטנינג > מתאמים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  מתאם לייטנינג ל-30 פינים  מתאם לייטנינג ל-30 פינים (0.2 מטר)  מתאם לייטנינג למיקרו USB  מתאם לייטנינג ל-USB C |  מתאם לייטנינג ל-USB 3  מתאם לייטנינג לכרטיס SD  מתאם לייטנינג ל-VGA  מתאם לייטנינג ל-AV |  מתאם לייטנינג ל-HDMI  מתאם לייטנינג ליציאת אוזניות 3.5 מ"מ |  |  |  |  |  |
אביזרים המשתמשים במחבר לייטנינג > אביזרי חומרה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Apple Pencil (דור ראשון)  Magic Keyboard  Magic Mouse 2, Magic Trackpad 2 |  שלט סירי עבור Apple TV  קופסת הטעינה של ה-AirPods  Apple earbuds עם חיבור לייטנינג |  אוזניות BeatsX  רמקול Beats Pill+ |  |  |  |  |  |
מעבר ל USB-C

באוקטובר 2018 אפל החלה בהפצת מודלי אייפד בהם החליפו את מחבר הלייטנינג ב USB-C. מאז כל מודלי האייפד החדשים וגם חלק מאביזרים נוספים המופצים על ידי החברה מזוודים ב USB-C במקום בלייטנינג.
באוקטובר 2022 הפרלמנט האירופי קבע רגולציה הדורשת שכל מוצר אלקטרוני יתמוך ב USB-C. סמנכ"ל השיווק העולמי של אפל, גרג ג'וסוויאק, הצהיר שחברת אפל תעמוד ברגולציה ובכך אישר בעקיפין שגם בשאר מוצרי אפל, ובפרט באייפון, יוחלף כבל הלייטנינג ב USB-C.
ראו גם

Thunderbolt
הערות שוליים

1 2  Jay Peters, You can now buy an Apple TV remote with a USB-C port, The Verge, ‏2022-10-18 (באנגלית אמריקאית)
↑  Arjun Kharpal, Apple iPhone and other devices may be forced to use a common charger after EU lawmakers approve rule, CNBC, ‏2022-10-04 (באנגלית)
↑  Greg Joswiak: Apple Will Have to Comply With the EU and Switch iPhone to USB-C, MacRumors Forums, ‏2022-10-25 (באנגלית אמריקאית)
כבל לייטנינג ל-USB‏ (MD818)
כבל לייטנינג מחובר לאייפד מיני.
אייפון 6S בעל מחבר lightning.
מחבר לייטנינג
מתאם לייטנינג לכניסת אוזניות 3.5 מ"מ
מחולל יישומים

תמונת מסך של מחולל היישומים Base מחבילת היישומים המשרדיים ליברה אופיס
מחולל יישומים המכונה גם שפת תכנות הדור הרביעי (בראשי תיבות מאנגלית: 4GL) הוא כלי לפיתוח יישומי מחשב, שמספק יכולת הפשטה גבוהה יותר של חומרת המחשב מאשר שפות מהדור השלישי, מה שהופך את השפה לידידותית, עוצמתית ורב תכליתית. אחד האפיונים של שפה זו הוא עיסוק עם אוספים גדולים של מידע ולא עם בתים וסיביות. שפות אלו בדרך כלל כוללות תמיכה במסדי נתונים, ממשקי משתמש, אופטימיזציה מתמטית, מולטימדיה ופיתוח אתרי אינטרנט. 
חלק משפות הדור השלישי המתקדמות כמו פייתון, רובי ופרל כוללות כמה תכונות של שפות 4GL. כמו כן, ספריות עם תכונות הדומות לשפות דור רביעי פותחו כתוספות לשפות דור שלישי, דברים אשר טשטשו את האבחנה בין שפות 4GL ו-3GL. בשנת 1980 ו-1990, נעשו מאמצים לפתח שפות תכנות מהדור החמישי (5GL).
דורות של שפות תכנות

מחולל יישומים קרוי לעיתים "שפת דור רביעי", משום שהתפתחותו באה לאחר  שפות דור שלישי – שפות עיליות כגון קובול, פורטרן, פסקל, C, שהן אוסף של הוראות למחשב בפסדו אנגלית שעל פי רוב אינן תלויות בחומרה עליה תתבצע התוכנית.
שפות הדור הרביעי הן השלב הבא בהתפתחות. יצירת כלי לפיתוח תוכנה שבו הגדרתם של יישומים נעשית בכלים מתקדמים במידה רבה מאלה של שפות הדור השלישי, כך שנחסך חלק ניכר מהתכנות הנדרש.
מהות מחולל היישומים

מחולל היישומים מהווה רמת הפשטה גבוהה יותר של מלאכת פיתוח התוכנה מאשר שפות הדור השלישי. נפתח פער גדול יותר בין חומרת המחשב ומערכת ההפעלה לבין השפה, והמפתח איננו נדרש להבנה מעמיקה ברזי החומרה ומערכת ההפעלה כדי ליצור יישום מתפקד. באמצעות מחוללי היישומים ניתן ליצור תוכנות ללא שימוש בתכנות, או עם שימוש מצומצם בקוד פשוט יחסית בשפת תסריט בנקודות מסוימות. מדובר בתוכנה שיש לה יכולות שמוקנות לה מראש בתחום מסוים, וניתן לגזור ממנה את יכולותיה ליישומים שונים ולתת להם את הייחוד, הצורה והפונקציונליות הנדרשת, מתוך מרחב גדול של יכולות שקיימות במחולל.
ניתן לדמות את ההבדל בין שפות תכנות עיליות למחולל יישומים, כהבדל שיש בין בנייה סטנדרטית בלבנים ומלט, לבין בניה מתועשת שבה יוצקים מודולים מבניים ומרכיבים אותם ביחד. מחולל יישומים מאפשר למשתמש בו להתרכז ב"מה" ולא ב"איך", וכך, למשל, מאפשר להתייחס לטבלה במסד נתונים או ליצירת טופס להצגת נתונים מבלי להתייחס לאופן מימושם. 
כתוצאה מכך הפיתוח במחוללי יישומים קל, נוח ומהיר יותר, ודורש יכולת תכנות נמוכה. יש מחוללים שמתפארים בכך שאין בהן קידוד בכלל, ובשל כך אף זכו לביקורת מצד מתכנתים שהרגישו חסומים ביכולות שלהם, אך ברובם יש שילוב של תכנות חזותי ביחד עם אפשרות לקידוד בשפת תכנות כלשהי, שמגדילה את הגמישות התכנותית. 
שילוב זה יוצר שתי רמות של משתמשים במחולל היישומים:
משתמש שאינו מתכנת, כגון מנתח מערכות ומשתמש מתוחכם המתמקד ביישומים שאינם מצריכים תכנות.
מתכנת, המשתמש במחולל היישומים לפיתוח יישומים מורכבים, שבהם נדרשת יכולת תכנותית, ונעזר בכלי המחולל ליצירה מהירה של תשתית התוכנה.
ברוב המחוללים מוטמעים מראש אלגוריתמים שונים לביצוע מטלות תכנותיות שונות. במחוללים שמיועדים לעבודה עם נתונים יהיו יכולות כמו חיפוש, מיון, יצירת אינדקסים, הצגת נתונים, יצירת שאילתות ודו"חות, יבוא ויצוא נתונים בפורמטים שונים, יכולת תקשורת עם מסדים בתקשורת נתונים ודרך האינטרנט, אבטחת נתונים, יכולת הצפנה, מנגנון הרשאה, מנגנון שכפול מידע ועוד, ואילו במחוללים שמיועדים למולטימדיה יהיו יכולות של הצגת תמונות, ניגון קובצי וידאו, אודיו ואנימציה, תצוגת שקופיות וכדומה. יכולות אלו מייתרות את כתיבת אותו קוד שוב ושוב.
זאת ועוד, כתיבת אלגוריתמים מוכנים בידי צוות מקצועי, שמכסה טווח רחב של אפשרויות, כמו למשל שימוש באלגוריתם שונים של מיון וחיפוש לפי המצבים השונים, בדרך כלל מאפשר כיסוי אופטימלי של הנושא, באופן שמתכנת מן השורה שצריך לממש יישום מסד נתונים לא היה מסוגל לו, או מתמודד איתו בקושי רב. הטמעת אלגוריתמים שעברו בחינה מדוקדקת במחוללי היישומים, מאפשרת לפנות את מרצו וזמנו של המפתח, להגדרת ופיתוח האפליקציה המסוימת ותכניה, והממשקים השונים שלה, במקום להתמודד עם בעיות טכניות כמו התעסקות בדליפת זיכרון או בקובץ שננעל.
סוגי מחוללים

לרוב מחוללי היישומים אין יכולת הידור, ליצירת תוכנה עצמאית שרצה עצמאית, כפי שיש לשפות תכנות מהדור השלישי. האפליקציות שנוצרות באמצעותם, שנשמרות בקובץ או מספר קובצי נתונים, יכולות לרוץ במסגרת מחולל היישומים או באמצעות גרסת הרצה שלו (גרסת Run Time) שהיא גרסה מנוונת של המחולל, שאפשר להריץ באמצעותה את היישום, אבל לא לפתח אותו.
אבחנה נוספת בין מחוללי יישומים היא בין מחוללים מקצועיים שמיועדים למפתחים כדוגמת פאואר בילדר, קליפר  ופוקס פרו, שלשימוש בהם נדרש ידע מוקדם ואף יכולת תכנותית, ומחוללים שמיועדים למשתמשי קצה כדוגמת דיבייס, אקסס ומיכה 8, שבהם ניתן ליצור יישום בלי ידע רב ובקלות יחסית ועיקר השימוש בו הוא כמחסן לצורך אגירת ואחזור נתונים.
אבחנה אחרת שעשויה להיות קשורה במידה מסוימת לאבחנה הקודמת,  היא מחוללי יישומים חסרי שפה תכנותית שמוגבלים ביכולות שלהם כמו מג'יק, לבין מחוללי יישומים שמשולבת בהם שפה תכנותית, שמרחיבה במידה כזו או אחרת את הפונקציונליות שלהם ומיועדת לקהל מגוון יותר של מפתחים. אבחנה נוספת היא בשיטה של הטיפול בנתונים, בין מחוללי יישומים מבוססי SQL, לבין מחוללי יישומים שיש להם שפה פנימית אחרת לטיפול בנתונים כדוגמת דיבייס וממשיכיו.
מחולל היישומים וויזדום (Wizdom) שפותח על ידי חברת מ.ל.ל הישראלית היה מחולל היישומים הראשון שהיה בגישה של תכנות מונחה-עצמים, שבו היה ניתן לרשת טופס ולשנות את תכונותיו.
יתרונות וחסרונות > יתרונות

קלות פיתוח: פשטות ונוחות בפיתוח לעומת סביבת פיתוח רגילה. ניתן ליישם פעולות רבות ואף מורכבות בכמה הקלקות וגרירות עכבר, ובכמה בחירות מתוך תיבות רשימה. הצורך להתעסק ב"קרביים התכנותים" פוחת מאוד, במיוחד לדברים מייגעים שבשגרה. הדבר מאפשר ליצור יישומים מורכבים ואפקטיביים מאוד.
מהירות פיתוח: מחזור פיתוח קצר, שמאפשר ליצור יישום חדש בזמן קצר משמעותית מזה הנדרש בסביבת פיתוח רגילה. הדבר גם מאפשר לקצץ בעלויות הפיתוח ולהיות תחרותי ורווחי.
תחזוקה: יכולת תחזוקה קלה, שכן ניתן לנווט בקלות ברכיבים שמכיל היישום כמו טופס או דוח ולתקן את הבעיות. יתר על כן, כיוון שהפיתוח מהיר וקל, במידה שיש חלק בעייתי שלא מתפקד כראוי, ניתן  בקלות למחוק אותו ליצור מחדש במהירות.
ניפוי: מיעוט באגים בשל מיעוט הקוד שקיים במחולל, ובשל העובדה שחלק מהקוד מחולל באופן אוטומטי או מהווה שכבה עוטפת, ומכיוון שמודולים שקיימים בו דובגו בשיטות מקצועיות, ובידי מפתחים מקצועיים מהרמה הראשונה.
נגישות: פשטות הפיתוח מנגישה פיתוח יישומים וביצוע פרויקטים גם לאנשים שאינם מתכנתים מקצועיים, או כאלו שהם ברמה מקצועית נמוכה יחסית, דבר המאפשר גם לקצץ בעלות הפיתוח של פרויקט וגם לאפשר ליצור יישומים גם לאנשים מקצועיים שאינם אנשי תוכנה.
שימוש ברכיבים מקצועיים: חלקים רבים ושונים במחולל נכתבו במטרה לעשות את המטלות באופן המוצלח ביותר, תוך שילוב באלגוריתמים שונים ובדיקת איכות שלהם, דבר שמתכנת בשפה עילית היה מתקשה להגיע אליה. למשל הצפנת הנתונים באופן יעיל, או פיתוח מקבילי שולחני ואינטרנטי ביחד.
יציבות ועקביות: בניגוד לכתיבה בשפה עילית שבה יש דינמיות,  ועשוי להיות שימוש בקטעי קוד שונים במקומות דומים וחסרה עקביות ויציבות, במחולל יישומים קיימת יציבות והרכיבים יפעלו באופן דומה ובאופן צפוי.
יתרונות וחסרונות > חסרונות

חוסר גמישות: מבנה קשיח וחוסר גמישות לעומת הגמישות והחופשיות שמאפשר תכנות רגיל. ברוב המחוללים בדרך כלל צריך להיצמד לקונבנציות שמכתיב מחולל היישומים, ואף אם יש יכולות הרחבה, עדיין תהיה חסרה גמישות במקרים רבים.
כבילות ותלות במפתחי המחולל: כיוון שהמחולל מגיע עם תכונות מובנות, קשה בדרך כלל להרחיב את התכונות שלו, להסיר מגבלות,  ולשפר היבטים רבים בתוכו, ועל כן קיימת תלות של המשתמשים במפתח המחולל, שבדרך כלל יש לו סדר יום משלו ותפיסות שאינן בהכרח עולות בקנה אחד עם של המשתמשים במחולל.
סרבול: אף במקרה שרוצים ליצור אפליקציה קטנה המכילה טבלה וטופס בודד, יהיה צריך לגרור ברוב מחוללי היישומים את כל קובץ ההרצה של המחולל, מכיוון שרוב המחוללים אינם יוצרים קובץ בינארי עצמאי שמוכן להרצה, אלא קובץ נתונים ומשתמשים ביכולות שלהם, או בגרסת זמן ריצה כדי לפעול.
מורכבות: מחוללי היישומים הם בדרך כלל כלים מורכבים שמכילים הרבה חלקים והרבה פרטים, שנדרשת השקעה וזמן רב כדי ללמוד אותם לפרטיהם. בניגוד לשפת תכנות כללית שלאחר שנלמדת פעם אחת, ניתן לעשות בה שימוש בכל תחום, המימוש של מחוללי יישומים הוא בדרך כלל בתחום ההתמחות הצר שלהן.
פעילות לא צפויה: כיוון שהקוד הפנימי לא גלוי, ודרכי הפעולה של המחולל סמויים מהעין, לעיתים קשה לדעת כיצד המערכת תפעל במערכות שונות שמוגדרות אחרת, ואף קשה לשנות אופן פעילות בעייתי.
עלות: בחלק מהמחוללים כמו למשל המג'יק בעבר והפאואר בילדר כיום העלות הכספית גבוהה, והם מתומחרים במחיר גבוה ממחירי סביבות פיתוח רגילות.  ובחלקם יש לשלם תמלוגים על כל גרסת הרצה שמופצת, דבר שמגדיל את העלות ומוריד את הריווחיות. עלות זו מתקזזת מול החיסכון בעלות הפיתוח.
תחומים לפיתוח עם מחולל

מחוללי יישומים ברובם הגדול מיועדים לתחום של מסדי נתונים ומניפולציות על מידע, אך עם זאת ניתן למצוא אותם בתחומים נוספים, כמו מחולל היישומים Toolbook שיועד במקור ליצירת מערכי למידה העוסקות במולטימדיה, או כמו MATLAB בתחום המתמטי והאלגוריתמי המאפשר טיפול קל ונוח במטריצות, שימוש בפונקציות ובנתונים, ומימוש אלגוריתמים על נתונים בתחומים רבים.
רוב רובם של מחוללי היישומים הקיימים כיום, לא מתאימים לפיתוח תוכנות תשתית (מערכות הפעלה, תוכנות תקשורת וכו') וגם לא ליישומים ייעודיים בעלי אלגוריתמיקה ייחודית, במיוחד אלו שדורשים משאבי עיבוד כמו תוכנות גרפיקה, עיבוד תמונה, עיבוד קול ועיבוד וידאו, שכדי לעבוד ביעילות, הן צריכות להיכתב בקוד של שפה עילית שקרובה לחומרה כמו C++.
ראו גם

מיקרוסופט אקסס
פאואר בילדר
מג'יק
מיכה
פלטפורמת פיתוח Low code
ויזואל Xbase++ עם הדגמה
מערבל מזון

מערבל מזון נייח
מערבל מזון ידני
מערבל מזון או מיקסר (מאנגלית: mixer) הוא אביזר מטבח חשמלי המשמש להקצפה וערבול של מוצרי מזון.
ישנם שני סוגי מערבלים עיקריים - מערבל נייח ומערבל ידני.
מערבל המזון הידני הומצא בשנת 1870 על ידי טרנר ויליאמס ונועד במקור רק להקצפת ביצים.
מערבל המזון הידני מוחזק ביד באמצעות ידית המחוברת למכל ובו מנוע חשמלי המסובב שני מטרפים שיש להשקיע בתוך המזון אותו רוצים להקציף.
מערבל המזון הנייח דומה במהותו למערבל מזון ידני אך הוא כולל גם כן התומך במשקל המנוע והמטרפים ומאפשר למכשיר לעמוד יציב. מערבל מזון זה הומצא והחל להימכר ב-1918 בארצות הברית.
במערבלי המזון המודרניים ישנה אפשרות לוויסות מהירות ההקצפה.
תפקידי מערבל המזון וסוגי המטרפים השונים

המטרף הקלאסי - דמוי מטרפה. נועד להקצפת ביצים, אקוופאבה או שמנת מתוקה לקצפת ויכול לשמש גם לערבוב בלילות.
וו ערבול (נקרא בסלנג "וו גיטרה" או "וו K" עקב צורתו במערבלי מזון של חברת "קנווד") - נועד בעיקר לשם הקצפת מסות שומניות (מרגרינה, סוכר וביצים) ומשמש גם להכנת גם בהכנת בצק פריך. שאריות שנותרו על גבי הוו מנוקות בעזרת כף היד או קלף בלבד. ניתן לערבב בעזרת הוו מסות נוספות הדורשות עיבוד או ערבוב והן כבדות מדי לשם שימוש במטרפה ומכבידות על חוטיה (למשל בצק רבוך). ניתן גם לערבב איתו בלילות כגון בלילות פנקייק, וופל בלגי, ועוגות בחושות.
וו לישה - וו (נקרא גם קרס) זה משמש להכנת בצקים ובעיקר כאלה הדורשים לישה מרובה כמו בצק שמרים או בצק פסטה. נקרא "קפטן הוק" בפי הקונדיטורים, בשל צורתו המזכירה יד תותבת של שודדי ים.
ראו גם

מטרפה
ממחה
מיגנוט דבבה

מיגנוט דבבה דאדה (באמהרית: ምኞት ደበበ; נולד ב-2 בספטמבר 1995 בארבה מינץ' שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת סנט ג'ורג' אדיס אבבה מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה.
קריירת מועדונים

דגנצ'או שיחק במועדונים דבביט, אדאמה סיטי ואווסה סיטי מליגת העל האתיופית. ב-16 בספטמבר 2021 חתם בסנט ג'ורג' אדיס אבבה מליגת העל האתיופית.
קריירה בינלאומית

ב-26 באוגוסט 2021 ערך דבבה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בתיקו 0-0 נגד נבחרת סיירה לאון במשחק ידידות.
הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021.