stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דחייה חברתית

הסצנה שבתמונה מציגה קיסר שמתרחק מבת זוגו כאשר ידו מורמת בתנועת דחייה ועם מבט של זלזול על פניו.
דחייה חברתית היא תופעה שבה אדם מודר בכוונה ממערכת יחסים או מאינטראקציה חברתית. המונח כולל הדרה חברתי, דחייה רומנטית וניכור משפחתי. אדם יכול להידחות על ידי יחידים או על ידי קבוצה שלמה של אנשים.
דחייה יכולה להיות פעילה - על ידי בריונות, הקנטה ולעג, או מוצנעת באמצעות התנהגות פסיבית-אגרסיבית - על ידי התעלמות מאדם או מתן "שתיקה כעונש". החוויה של דחיה היא סובייקטיבית עבור הנמען, והיא יכולה להיות מורגשת גם כאשר היא לא נוכחת בפועל.
דחייה חברתית יכולה לכלול בתוכה גם נידוי חברתי מאורגן כמו אוסטרקיזם - שהיה רווח בתקופת יוון העתיקה וכלל בין היתר גירוש.
על אף שבני אדם הם יצורים חברתיים, רמה מסוימת של דחייה היא חלק בלתי נמנע מהחיים. עם זאת, דחייה עלולה להפוך לבעיה כאשר היא ממושכת או עקבית, כאשר מערכת היחסים חשובה, או כאשר האדם רגיש מאוד לדחייה. לדחייה על ידי קבוצה חברתית שלמה יכולות להיות השפעות שליליות במיוחד, במיוחד כשהיא מביאה לבידוד חברתי.
לחווית הדחייה עשויות להיות השלכות פסיכולוגיות שליליות כמו בדידות, הערכה עצמית נמוכה, תוקפנות ודיכאון. חוויה כזו יכולה להוביל לרגישות מוגברת לדחייה עתידית.
הצורך בהשתייכות

דחייה חברתית עשויה להיות כואבת מבחינה רגשית בגלל הצורך החיוני של האדם באינטראקציה חברתית עם בני אדם אחרים. אברהם מאסלו ותאורטיקנים אחרים טוענים שהצורך באהבה והצורך בהשתייכות הם מניעים אנושיים בסיסיים. לפי מאסלו, כל בני האדם, גם כאלו מופנמים, צריכים להיות מסוגלים לתת ולקבל חיבה כדי להיות בריאים מבחינה פסיכולוגית.
פסיכולוגים מאמינים שמגע פשוט או אינטראקציה חברתית עם אחרים אינם מספיקים כדי למלא את הצורך בקבלה. במקום זאת, לאנשים יש דחף חזק ליצור ולשמור על קשרים בין-אישיים הדדיים ולהרגיש נאהבים. בני אדם זקוקים גם למערכות יחסים יציבות, וגם לאינטראקציות מספקות עם האנשים בתוך מערכות היחסים הללו. אם אחד משני המרכיבים חסר, האדם יתחיל להרגיש בודד ואומלל. לפיכך, דחייה היא איום משמעותי. למעשה, נראה שרוב החרדות האנושיות משקפות חששות הנוגעות להדרה חברתית ולבדידות.
השייכות לקבוצה חשובה גם לצורך גיבוש זהות חברתית, שהיא מרכיב מרכזי בתפיסה העצמית. על פי תאוריה של חוקר מאוניברסיטת דיוק, המטרה העיקרית של הערכה עצמית היא לפקח על יחסים חברתיים ולזהות דחייה חברתית מבעוד מועד. על פי תפיסה זו, ההערכה העצמית היא סוציומטר (אנ') המפעיל רגשות שליליים כאשר מופיעים סימני הדרה.
מחקרים בפסיכולוגיה חברתית מאשרים את הבסיס המוטיבציוני של הצורך בקבלה. באופן ספציפי, פחד מדחייה מוביל להתנהגות קונפורמית, להיכנעות ללחץ חברתי ולעמידה בדרישות של אחרים. הצורך בהשתייכות מתחזק תחת לחץ.
בילדות

דחייה בילדות יכולה להימדד הן באמצעות סוציומטריה והן באמצעות שיטות דירוג אחרות. מחקרים מראים שחלק מהילדים הם פופולריים ומקבלים דירוגים גבוהים, ילדים רבים מקבלים דירוג בינוני, ומעט מהילדים הם דחויים ומקבלים דירוגים נמוכים בדרך כלל. מדד אחד של דחייה מבקש מהילדים לציין שמות של בני גילם שהם אוהבים ולא אוהבים. ילדים דחויים מופיעים מעט ברשומות של "אהבתי", ובהרבה רשומות של "לא אהבתי". ילדים שנתפסים כמוזנחים מקבלים מעט רשומות מכל סוג.
לדברי קארן ביירמן מאוניברסיטת פנסילבניה, רוב הילדים שנדחים על ידי בני גילם מציגים אחד או יותר מדפוסי ההתנהגות הבאים:
שיעורים נמוכים של התנהגות זולתנית, למשל התנהלות בתורות או שיתוף.
שיעורים גבוהים של התנהגות אגרסיבית.
שיעורים גבוהים של התנהגות לא קשובה, לא מותאמת לגילם או אימפולסיבית.
שיעורים גבוהים של חרדה חברתית.
ביירמן טוענת שילדים פופולריים מפגינים הבנה חברתית ויודעים מתי ואיך להצטרף לקבוצות משחק. ילדים שנמצאים בסיכון לדחייה נוטים להתפרץ למשחקים באופן מפריע בתדירות גבוהה יותר, או להיתקע בחוץ מבלי לנסות הצטרף כלל. ילדים אגרסיביים שהם אתלטיים או בעלי כישורים חברתיים טובים צפויים להתקבל על ידי בני גילם, והם עלולים להפוך למנהיגים בהטרדה של ילדים אחרים. ילדים בני מיעוטים, ילדים עם מוגבלויות או ילדים בעלי מאפיינים חריגים או התנהגות שונה מהנורמה הם בעלי סיכויים גדולים יותר לחוות דחייה. בהתאם לנורמות של קבוצת השווים, לפעמים אפילו הבדלים קלים בין ילדים מובילים לדחייה או לנידוי. ילדים מופנמים שמעדיפים משחק בודד נוטים פחות להידחות מילדים שמראים סימנים של חוסר ביטחון או של חרדה.
לאחר שדחייה התבססה היא נוטה להיות יציבה לאורך זמן, ובהתאם יהיה לילד קשה יותר להתגבר עליה. חוקרים מצאו שדחייה ממושכת מזיקה יותר, וסביר שהיא תימשך גם לאחר שהילד עובר לבית ספר אחר. אחת הסיבות לכך היא שדחייה קבוצתית עשויה לשנות את האופן שבו הילד מתנהג בחברה, ולהשפיע על אינטראקציות חברתיות של הילד גם לאחר מכן.
כאשר ילדים דחויים וילדים פופולריים מתנהגים בצורה דומה ומגיעים להישגים דומים, ילדים פופולריים צפויים לזכות ביחס חיובי הרבה יותר. ילדים דחויים צפויים להיות בעלי הערכה עצמית נמוכה יותר, ולהיות בסיכון גבוה יותר לדיכאון. חלק מהילדים הדחויים מציגים דווקא התנהגות מוחצנת, ומפגינים תוקפנות. מכיוון שילדים עם בעיות נוטים יותר להידחות, מדובר במעגל הדדי שמזין את עצמו - הדחייה מובילה לתוקפנות שמובילה לדחייה חברתית גדולה יותר.
ילדים דחויים נוטים לחוות יותר בריונות, ופעמים רבות יש להם פחות חברים מאשר ילדים פופולריים. עם זאת, לחלק מהילדים הפופולריים אין חברים קרובים, בעוד שלחלק מהילדים הדחויים דווקא יש. דחייה חברתית מזיקה פחות לילדים שיש להם חבר קרוב אחד לפחות.[דרוש מקור]
ניתוח של 15 מקרי ירי בבית ספר (אנ') בין השנים 1995 ל-2001 מצא שדחיית חברתית הייתה קיימת בכל המקרים מלבד בשניים (87%). במקרים הללו הייתה מעורבת דחייה חריפה וממושכת, שלעיתים קרובות הופיעה בצורה של נידוי, של בריונות או של דחייה רומנטית. מחברי המאמר ציינו כי על אף שסביר שלחוויות הדחייה הייתה תרומה לקיום הירי בבית הספר, היו לכך קיימים גם גורמים נוספים, כגון דיכאון, שליטה לקויה בדחפים ופסיכופתולוגיות אחרות.
קיימות תוכניות המנסות לסייע לילדים הסובלים מדחייה חברתית. סקירה של 79 מחקרים מבוקרים מצאה שאימון לצורך שיפור מיומנויות חברתיות יעיל מאוד בסיוע להתמודדות עם דחייה חברתית (גודל אפקט של r=0.40), עם אחוזי הצלחה של 70%, בהשוואה ל-30% הצלחה בקבוצות הביקורת. עם זאת, חלה ירידה ביעילות השיפור לאורך זמן, כאשר מחקרי מעקב הראו גודל אפקט קטן במקצת (r=0.35).
דחייה רומנטית

אצל בני נוער ומבוגרים כאחד, דחייה רומנטית מתרחשת כאשר אדם מסרב למחוות רומנטיות של אדם אחר. הוא עשוי להתעלם או למנוע קרבה של אדם שמעוניין בו מבחינה רומנטית, או לסיים באופן חד צדדי מערכת יחסים זוגית קיימת. אהבה נכזבת היא חוויה שכיחה אצל בני נוער.
דחייה רומנטית היא חוויה רגשית כואבת שמעוררת תגובה בגרעין הזנבי של המוח, וכן פעילות מוגברת של דופמין ושל קורטיזול. אנשים דחויים חווים מנעד של רגשות שליליים הכוללים תסכול, כעס עז, קנאה, שנאה, ובסופו של דבר הרגשות עשויים להפוך להשלמה, לייאוש או לדיכאון. עם זאת, קיימים מקרים שבהם הרגשות נעים לסירוגין בין דיכאון לבין כעס.
הערות שוליים

↑  Shane McCausland, First masterpiece of Chinese painting : the Admonitions Scroll, London: British Museum Press, 2003, ISBN 0-7141-2417-6
↑  Definition of ostracize | Dictionary.com, www.dictionary.com (באנגלית)
↑  The social outcast : ostracism, social exclusion, rejection, and bullying, New York: Psychology Press, 2005, ISBN 978-0-203-94288-8
1 2  McDougall, P., Hymel, S., Vaillancourt, T., & Mercer, L. (2001). The consequences of childhood rejection. In M. R. Leary (Ed.), Interpersonal rejection. (pp. 213-247). New York, NY: Oxford University Press.
↑  Laura Smart Richman, Mark R. Leary, Reactions to discrimination, stigmatization, ostracism, and other forms of interpersonal rejection: A multimotive model., Psychological Review 116, 2009, עמ' 365–383 doi: 10.1037/a0015250
↑  A. H. Maslow, Motivation And Personality, Prabhat Prakashan, 1981-01-01. (באנגלית)
↑  Roy F. Baumeister, Mark R. Leary, The need to belong: Desire for interpersonal attachments as a fundamental human motivation., Psychological Bulletin 117, 1995, עמ' 497–529 doi: 10.1037/0033-2909.117.3.497
↑  Roy F. Baumeister, Dianne M. Tice, Point-Counterpoints: Anxiety and Social Exclusion, Journal of Social and Clinical Psychology 9, 1990-06, עמ' 165–195 doi: 10.1521/jscp.1990.9.2.165
↑  Mark R. Leary, Deborah L. Downs, Interpersonal Functions of the Self-Esteem Motive, Boston, MA: Springer US, 1995, עמ' 123–144, ISBN 978-1-4899-1280-0. (באנגלית)
↑  Maarten Vansteenkiste, Richard M. Ryan, Bart Soenens, Basic psychological need theory: Advancements, critical themes, and future directions, Motivation and Emotion 44, 2020-02-01, עמ' 1–31 doi: 10.1007/s11031-019-09818-1
↑  Annaliese K. Beery, Daniela Kaufer, Stress, social behavior, and resilience: Insights from rodents, Neurobiology of Stress, Stress Resilience 1, 2015-01-01, עמ' 116–127 doi: 10.1016/j.ynstr.2014.10.004
1 2  Bierman, K. L, Peer rejection: Developmental processes and intervention strategies, psycnet.apa.org, ‏20034 (באנגלית)
↑  Cillessen, A. H. N., Bukowski, W. M., & Haselager, G. J. T., Stability of sociometric categories, APA PsycNet, ‏2000 (באנגלית)
↑  Hymel, S., Wagner, E., & Butler, L. J., Reputational bias: View from the peer group., APA PsycNet, ‏1990 (באנגלית)
↑  Asher, S. R. & Coie, J. D. (1990). Peer Rejection in Childhood. New York, NY Cambridge University Press. - References - Scientific Research Publishing, www.scirp.org
↑  Mark R. Leary, Robin M. Kowalski, Laura Smith, Stephen Phillips, Teasing, rejection, and violence: Case studies of the school shootings, Aggressive Behavior 29, 2003-04-22, עמ' 202–214 doi: 10.1002/ab.10061
↑  Barry H. Schneider, Didactic methods for enhancing children's peer relations: A quantitative review, Clinical Psychology Review 12, 1992-01, עמ' 363–382 doi: 10.1016/0272-7358(92)90142-U
↑  Roy F. Baumeister, Dawn Dhavale, Two Sides of Romantic Rejection, 1, Oxford University PressNew York, 2006-09-07, עמ' 54–71, ISBN 978-0-19-513015-7. (באנגלית)
↑  Lost Love: The Nature of romantic rejection – Helen Fisher, PhD (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529505005171  LCCN: sh85112479 
ילדים מרביצים לילד.
חליטה

קילוף ידני של עגבניות לאחר התשה אנזימטית במים
חליטה המכונה גם התשה אנזימטית או הלבנה (באנגלית: Blanching), היא שיטת בישול שבה משרים מזון במים חמים לא רותחים לזמן קצר, או מגע עם אדי מים וקירור מהיר באמצעות מקלחות של מים קרים, מי קרח, או באמצעות העברה במנהרת אוורור. ככל שהטמפרטורה גבוהה וזמן החימום קצר יותר (עד דקה), הנזק לירק ואיבוד איכותו קטנים יותר. תהליך ההתשה האנזימטית נועד לשמר את התכונות האורגנולפטיות של המזון: הצבע, הטעם, הריח, המראה, ואת הערך התזונתי של הירק והפרי. ההתשה האנזימטית משמשת לעיתים קרובות גם כהכנה לתהליך של הקפאה, ייבוש או שימור מזון מהצומח בתהליך של ייצור שימורים canning, על מנת לנטרל את הפעילות האנזימטית של רקמת הצמח המעובד. החליטה מגדילה את חדירות קרומי התא של הרקמות השונות ועל ידי כך את יכולת אידוי המים בתהליך הייבוש. החליטה יעילה בהסרת שאריות חומרי ההדברה מעל פני הירק והפרי ובהורדת העומס המיקרוביאלי מעל פניהם ביעילות גבוהה.
שיטות המשתמשות בגלי חום, כגון גלי מיקרו (בתנור המיקרוגל), וגלי אינפרה-אדום, מחממות את הירק באופן מבוקר יותר, ללא שימוש במים חמים, והפגיעה באיכות המוצר מצומצמת. עם זאת, המבנה הפנימי של הרקמות נפגע.
ביהדות, חליטה היא שיטת בישול במים רותחים, המשמשת בין היתר כחלק מהכשר הבשר. אצל חלק מיוצאי תימן בשר לא נחשב ככשר לאכילה אם לא נחלט בסיום תהליך ההכשרה. במידה והבשר ניצלה ישירות על אש, אין צורך בחליטה.
הטכנולוגיה של התהליך התעשייתי

תהליך החליטה בתעשייה מבוצעת על ידי טבילה של תוצרת חקלאית שעברה שטיפה להרחקת חומרים זרים כמו אדמה, אבנים, עלים וענפים. ההתשה מבוצעת באמבט מים או אדים רוויים. בשתי השיטות, המזון מחומם לפרק זמן קצר של מספר דקות ולאחר מכן מוכנס למים קרים או לאוויר קר כדי לעצור במהירות את תהליך החימום. ברמה התעשייתית, מזונות נעים על מסוע רציף באמצעות חימום מראש, טבילה במים חמים או חשיפה לאדים וקירור. טבילת הירקות במים שחוממו מראש ל-70-1000C, לפרקי זמן שונים בהתאם לסוג ולכמות חומר הגלם. פרקי הזמן של ההתשה משתנים בהתאם לסוג התוצרת החקלאית, רמת בשלותו והכמות. כאשר ההתשה מבוצעת על ידי טבילה במים חמים קיימת אחידות רבה יותר של תהליך החימום בהשוואה להתשה על ידי אוויר חם. יתרון זה מאפשר התשה בטמפרטורות נמוכות יותר, אך דורש זמני התשה ארוכים יותר. המים מחוממים ומקוררים באמצעות מחליפי חום ומוחזרים לשימוש רציף. מחזור המים מפחית עלויות ייצור קיימות מערכות התשה המבוססות על קיטור של אוויר חם רווי באדי מים ב־1000C על מזון שמועבר על מסועים. בשיטה זו לא קיימת זליגה של תרכובות המסיסות במים מהמוצר ולכן היא מועדפת בהתשה של ירקות ופרות קטנים כגון, אפונה, תירס, וגזר גמדי ובעלי משטחים חתוכים, כגון שעועית ירוקה.התשה בקיטור חסכונית יותר באנרגיה, ומאפשרת חימום מהיר וזמני עיבוד קצרים יותר. החשיפה הקצרה יחסית לחום בהשוואה להתשה במים שומרת על הצבע, הטעם, הריח, המרקם והאיכות הכללית של מוצרן. לאחר הטיפול הטרמי הירקות והפירות מקוררים במהירות על ידי מים קרים. חלופה נפוצה לקירור במים קרים היא קירור בסילון של אוויר קר. שיטת קירור זו מונעת שטיפה של חומרים מזינים מסיסים במים. החיסרון בשיטה זו הוא שהאוויר גורם לאידוי ואיבוד מרכיבים חיוניים מהירק ומהווה מקור לאבדה כלכלית ליצרן. שני הגורמים החשובים בהתשה הם הזמן והטמפרטורה. יש לחשב את הזמנים והטמפרטורות המומלצים למוצר מזון מסוים על בסיס סוגו, גודל היחידות וצורתן. התשת יתר עלולה להוביל לאובדנם של חומרים מזינים ותרכובות ארומטיות המעניקות למוצר את ריחו וטעמו ולריכוך יתר של המרקם. התשה בטמפרטורות או בזמנים נמוכים מאלה המומלצים עלולה שלא לנטרל ביעילות את כל האנזימים ההידרוליטיים (אנ') ולשחרורם של האנזימים בלתי מנוטרלים אלה אל רקמת הצמח, אשר יגרום לפעילות אנזימטית כללית רבה ברקמת הצמח ולזירוז תהליך הקלקול המוצר. החליטה התעשייתית, על שיטותיה השונות, מנסה למזער את הנזקים הנגרמים לירק ולפרי בתהליך עיבודם, על ידי הרס מבוקר של אנזימים הגורמים לקלקול המוצר ומאידך היא מיועדת לשמר תכונות חשובות לצרכן
יתרונות החליטה

החליטה היא תהליך שימושי בבישול הביתי וכטיפול מקדים לתהליכים שונים בתעשיות המזון. מטרתה העיקרית היא לנטרל אנזימים הגורמים קלקול של פירות וירקות: ליפוקסיגנאז, פוליפנולוקסידאז, פוליגלקטורונאז וכלורופילאז שעלולים לגרום לשינויים אורגנולפטיים בלתי רצויים משמעותיים במוצר הסופי, כגון שינו ייצבע (הבהרה או השחמה), שינויים בריח, יצירת טעמי לוואי בלתי רצויים ושינויים במרקם בעיקר של ריכוך. בתהליך התעשייתי האנזימים קטלאז ופרוקסידאז משמשים כאינדיקטורים לקביעת מידת הצלחת ההתשה של פירות וירקות, כיוון שהם העמידים ביותר לטיפול התרמי, וקל לבדוק את נוכחותם. בדיקות מעבדתיות של תהליך ההתשה המבוצעות בתדירות מספקת בתהליך הייצור מבטיחות התשה מוצלחת. תהליך ההתשה משחרר אוויר הכלוא בתוך רקמות הצמח. זהו שלב חיוני לתהליך התעשייתי של שימורים. ההתשה מונעת את התפשטות האוויר במהלך העיבוד ועל ידי כך, מפחית את הלחץ על המכלים ומפחית את הסיכון להיווצרות מכלי פח עם תפרים פגומים אשר עלולים להוביל לחדירה מיקרוביאלית מן הסביבה החיצונית אל תוך המכלים במהלך תהליך הקירור ובתקופת האחסון.
תהליך ההתשה האנזימטית מוציא אוויר הכלוא בתוך רקמת הצמח. תהליך זה קרוי דאארציה (Degassing) והוא שלב הכרחי בייצור שימורים. הוצאת האוויר בתהליך ההתשה מונעת את התפשטותו ברקמות הצמחיות ובמכלים המשמשים לאריזה, ועל ידי כך מפחיתה את הלחץ הפנימי בכלי הקיבול ומפחית את הסיכון בפגיעה בתקינות איטום סגירת פחיות האריזה. תהליך ההתשה תורם גם להפחתת תהליכי ההשחמה הלא-אנזימטית של פרות וירקות מסוימים, כגון ראקציית מייאר, על ידי הפחתת ריכוזי סוכרים מחזרים על ידי החשיפה למים חמים.
הוצאת האוויר מן הירקות והפרות גורמת לשמירה על שלמות המרקם ומפחיתה את תהליכי חמצון הירק והפרי הארוז, תהליכים שעלולים להוביל להרס התכונות האורגנולפטיות של המוצר הסופי. הוצאת אוויר בתהליך עיבודם של פרות שונים גורמת למרקם טוב יותר ומפחיתה תהליכי חימצון המוצר, האוויר המצוי גורם לשמירת הצבע הפרי והירק. ההתשה מאפשרת קילוף פירות וירקות בעלי קליפה דקה, ולאגוזים מקליפת הזרעים שלהם מבלי להזדקק בחומרי קילוף שונים כגון שימוש בסודה קאוסטית חמה. בהתשה אנזימטית של אגוזים שונים, כגון שקדים או פיסטוקים מולבנים, קליפת הזרעים מתרככת וניתן להסיר אותה בקלות יתר. בקילוף בקיטור יש פחות זיהום סביבתי והפסדי קילוף, בהשוואה לתהליכי קילוף כימיים או ידניים בעיבוד של עגבניות להכנת מחית או עגבניות מקולפות מבוצעת התשה אנזימטית של הירק בטבילה במים רותחים להסרת הקליפה. תהליך ההתשה מקדים את תהליך סחיטת הפרי בהכנת המחית, או בייצור של עגבניות מקולפות בשלמותן או בהכנת קוביות של עגבניות מקולפות משומרות במיץ עגבניות. בחליטה התעשייתית מתרחשים התהליכים הבאים:
ריכוך הירק או הפרי, וקיצור זמן הבישול של המוצר הקפוא.
שטיפה והריסה של חומרי הדברה וחיידקים שעל פני השטח.
הריסת אנזימים שבעטיים מתפתח ריח וטעם רע.
הערך התזונתי של ויטמינים נשמר חלקית, למרות החימום, כי האנזימים המחמצנים האחראים לפירוקם נהרסו בחליטה.
הארכת חיי המדף של המוצר המוגמר הקפוא משתפר משמעותית, ממספר חודשים לעד שנתיים ויותר.
שיפור שמירת צבעו הטבעי של הירק.
אין כיום תהליך תעשייתי של הקפאת ירקות ופירות ללא שלב החליטה. צריך להתאים את שיטות החימום השונות (משך הזמן, גובה הטמפרטורה, מים חמים, אדים, אינפרא - אדום, מיקרוגל, יבוש בוואקום) למוצר המסוים העובר הקפאה. יש להתאים לכל ירק יש את שיטות החליטה שבהם הוא שומר טוב יותר על הערך התזונתי והקריטריונים לאיכות שלו.
חסרונות החליטה

החסרונות של תהליך החליטה הם בעיקר אפשרות של שטיפה של חומרים מזינים המתמוססים במים וחשיפה של תרכובות רגישות המצויות בירק ובפרי לטמפרטורות גבוהות, גם אם היא מתרחשת למשך זמנים קצרים. ויטמינים, מינרלים ותרכובות מסיסות במים אחרות, כגון חלבונים, סוכרים ותרכובות טעם, נודדים מהמזון למים, ומפחיתים את האיכות הכוללת של המזון. מידת הדיפוזיה של תרכובות מתוך המזון תלויה בהרכב המזון, במאפייניו, וביחס הכמותי בין המים לבין המוצר שעובר את תהליך ההתשה. טמפרטורת ההתשה ומשתנים נוספים. ידוע שוויטמינים שונים, בהם ויטמין C (חומצה אסקורבית), ויטמין B1 (תיאמין), ויטמין B2 (ריבופלבין) ווויטמין B5 (חומצה פנטותנית) רגישים לחום. החיסרון הנוסף בתהליך החליטה הוא מתן אפשרות של שטיפת חלק מהחומרים המזינים המסיסים במים ורגישים לחום ועלייה בכמות מי-השפכים במפעל הייצור ועל ידי כך העלאת עלויות הייצור. ביצוע החליטה במים ממוחזרים של מי-ההתשה הראשוניים, עלול להוביל להצטברות של תרכובות מסיסות במים הנחשבות למזהמות של מי - השפכים, ולכן יש לטפל בהם על ידי תהליכי שיקוע לפני שחרור המים הממוחזרים למי-השפכים. התהליך הנדרש של טיפול במי-השפכים עלול להגדיל גם הוא את עלויות הייצור, ומהווה סיבה עיקרית לפיתוח טכנולוגיות התשה חדשות השואפות לשימוש מופחת של מים ולהוזלת התהליך.
שיטות חליטה

שיטות החליטה מתבססות על חימום הירקות או הפירות בטמפרטורות גבוהות-בינוניות ולפרקי זמן שונים. בעיקרון, ככל שהטמפרטורה גבוהה וזמן החימום קצר (דקה ואפילו פחות), הנזק לירק ואיבוד איכותו קטנים יותר. שיטות המשתמשות בגלי חום (מיקרוגל, אינפרא-אדום), מחממות את הירק באופן מבוקר יותר, ללא מים חמים, והפגיעה באיכות המוצר מצומצמת. עם זאת, המבנה הפנימי של הרקמות נפגע.
שיטות חליטה > שיטות מקובלות לחליטה

חליטה במים חמים (זמן ארוך או קצר).
חליטה באדי קיטור (בדרך כלל בזמן ארוך, בשל מעבר החום האיטי יותר מהאדים לירק/פרי).
חליטה במיקרוגל (זמן קצר, טמפרטורה מבוקרת, חוסר אחידות בחימום).
חליטה בקרני אינפרא-אדום (זמן קצר, טמפרטורה מבוקרת, חוסר אחידות בחימום).
חליטה ביתית: תה, צמחים, ירקות, פירות ומוצרים מן החי.
שימושים בתעשייה ובבית

השימושים בתעשייה הם רבים והמוצרים המוצגים בדוכני רשתות המכירה מעידים על כך. השיטה שבה משתמשים בחליטה בבית או במסעדות היא העתיקה יותר שיטה זו משמשת בעיקר להכנת תה ומשקאות נוספים העשויים מעלים, על ידי מיצוי הטעם והריח שמקורם בשמנים האתריים בתוך העלים. אלו הם שמנים המתאדים בטמפרטורה שמעל 80 מעלות צלזיוס. אם יצקו עליהם מים רותחים יאבדו רוב הטעמים ויישאר רק הטעם המריר שבעלים.
שיטה זו גם מסייעת לקילוף עגבניות או פירות הרכים מדי לקילוף בקולפן, להוצאת ריחות לוואי מחלקי פנים של בקר ועוף, לריכוך חומרי גלם שונים על מנת לרככם חלקית ועם זאת לשמור על צורתם, מרקמם החיצוני ועל ערכם התזונתי. מכאן גם מתחלק הבלנשיר לכמה סוגי חליטה ביניהם בישול ירוק, בישול לבן ובישול כחול.
חליטה של עלי תה במים חמים
חליטה ביתית של אפרסקים לסיוע הקילוף
ראו גם

חליטה (הלכה)
חליטת צמחים
ג'נה אייקו

| --- | --- |

 לידה:  16 במרץ 1988 (בת 36) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  ג'נה אייקו אפורו צ'ילומבו
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 מקום לימודים:  קולג' לוס אנג'לס/מערב העיר 
 סוגה:  מוזיקת היפ הופ, R&B אלטרנטיבי, נאו סול, מוזיקת נשמה, מוזיקת פופ, רית'ם אנד בלוז, R&B עכשווי 
 כלי נגינה:  קול
 חברת תקליטים:  ARTium • דאף ג'אם (כיום)   TUG • אפיק (לשעבר)
 צאצאים:  Namiko Browner 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרסים ומועמדויות
 www.jheneaiko.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'נה אייקו אפורו צ'ילומבו (באנגלית: Jhené Aiko Efuru Chilombo; נולדה ב-16 במרץ 1988, בארצות הברית) היא זמרת-יוצרת אמריקאית. אלבום הבכורה שלה "Souled Out", יצא לאור בשנת 2013 וזיכה אותו להצלחה רבה במצעדי הבילבורד, תוך שהגיע למקום השלישי במצעד הבילבורד 200.
בהמשך הקריירה, שלה חברה אייקו לצד ביג שון והשניים הוציאו יחד את האלבום "Twenty88", שהפך לאחד מאלבומי ה-R&B המצליחים ביותר בשנת 2016, על פי מגזין הבילבורד. אלבומה השני "Trip", יצא לאור בשנת 2017 ונמכר בלמעלה מחצי מיליון עותקים בארצות הברית. את ההצלחה הגדולה ביותר קיבלה אייקו בשנת 2020, כאשר הוציאה את האלבום Chilombo, שנמכר בלמעלה מ-152,000 עותקים בשבוע בכורתו בארצות הברית, וקיבל את תואר הזהב על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי.
ביוגרפיה

אייקו נולדה ב-16 במרץ 1988 בלוס אנג'לס, קליפורניה שבארצות הברית. משפחתה התגוררה בדרום לוס אנג'לס אך ביתם נשרף כשהייתה בת שבע. הם עברו לדירה אחרת עד שאייקו סיימה את בית הספר התיכון שלה. את קריירת השירה שלה החלה אייקו בשנת 2002.
היא למדה שיעורי קול בקולבר סיטי, קליפורניה, אך הפסיקה אותם היות שהיא נכנסה להריון באופן בלתי צפוי. את התינוקת היא ילדה בגיל 20.
קריירה

בשנת 2014, הוציאה אייקו את אלבום הבכורה שלה Souled Out. הסינגל הראשון מתוכו "To Love & Die", זכה להצלחה מתונה ובשיאו הגיע למקום ה-18 במצעד השירים שבגרמניה. הסינגל השני "The Pressure" זכה להצלחה נאה במצעד שירי ה-R&B, כאשר דורג במקום ה-23 בשיאו. בסמוך לכך, השתתפה בשיר "Post to Be", שהפך לאחד מהשירים המצליחים ביותר בארצות הברית בשנת 2015, תוך שדורג במקום השני במצעד שירי הקצב השנתי של מגזין הבילבורד. השיר נמכר בלמעלה משלושה מיליון עותקים במדינה. הסינגל השלישי והאחרון מתוך האלבום "Spotless Mind", זכה להצלחה מתונה ונכנס למצעד שירי ה-R&B העכשוויים למבוגרים.
לאחר שנתיים, חברה אייקון לצד ביג שון והשניים הוציאו יחד את האלבום Twenty88, שהגיע למקום הראשון במצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ. הסינגל הראשון והיחיד מתוכו "Selfish", הגיע בשיאו למקום ה-16 במצעד השירים של טיידל. בהמשך, הוציאה את "Maniac" כחלק מאלבום האוסף Def Jam Presents: Direct Deposit Vol. 2. השיר הגיע למקום ה-44 במצעד הספוטיפיי שמופעל על ידי מגזין הבילבורד. בשנת 2017, הוציאה ביחד עם 6lack את השיר "First Fuck", שהגיע למקום ה-22 במצעד שירי ה-R&B הדיגיטליים.
אלבום האולפן השני של אייקו Trip, יצא לאור ב-22 בספטמבר 2017, תוך שכמה חודשים קודם לכן, הוציאה את הסינגל הראשון מתוכו "While We're Young", שהגיע למקום התשיעי במצעד שירי ה-R&B. הסינגל השני "Hello Ego", הגיע למקום ה-17 במצעד הספוטיפיי שמופעל על ידי מגזין הבילבורד. הסינגל השלישי "Sativa" והרביעי "Never Call Me" נמכרו במאות אלפי עותקים בארצות הברית וזכו להצלחה במצעדי הבילבורד.
ב-8 במאי 2019, יצא שירה "Triggered (Freestyle)", שקיבל תוך זמן קצר על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי את תואר הפלטינה במדינה, על מכירות של למעלה ממיליון עותקים. בהמשך, העניק לו איגוד תעשיית ההקלטות האוסטרלי את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-35,000 עותקים במדינה. לקראת סוף 2019, הוציאה את השיר "None of Your Concern", שהצליח לשחזר את הצלחת קודמו וקיבל את תואר הזהב בארצות הברית. בתחילת שנת 2020, יצא השיר "P*$$Y Fairy (OTW)", שקיבל את תואר הפלטינה בארצות הברית גם כן. בסוף פברואר של אותה השנה, הוציאה את "Happiness Over Everything (H.O.E.)", שקיבל את תואר הזהב בארצות הברית. לבסוף, הודיעה כי כל ארבעת הסינגלים הללו יכללו באלבומה השלישי Chilombo, אותו הוציאה במרץ 2020.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2014: Souled Out
2017: Trip
2020: Chilombo
דיסקוגרפיה > אלבומים משותפים

2016: Twenty88
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גראמי | 2025 | ביצוע ה-R&B הטוב ביותר | "Guidance" | מועמדות |  |