stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שקל חדש
הערות שוליים

↑  האינפלציה והתחזיות לאינפלציה, באתר בנק ישראל
↑  חוק מטבע השקל החדש, התשמ"ה-1985, באתר בנק ישראל
↑  הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מדד המחירים לצרכן, באתר www.cbs.gov.il
↑  CLS Bank live with Israeli Shekel and Mexican Peso 26 May 2008
↑   מירב ארלוזורוב, ביטקוין - הגרסה הישראלית: המדינה רוצה שקל דיגיטלי - שיחליף חלק מהמזומן, באתר TheMarker‏, 23 בדצמבר 2017
↑   מירב ארלוזורוב, ישראל מצטרפת לשיגעון הביטקוין: כל מה שצריך לדעת על השקל הדיגיטלי, באתר TheMarker‏, 24 בדצמבר 2017
↑  שקל דיגיטלי | בנק ישראל - הבנק המרכזי של ישראל, באתר www.boi.org.il
↑  לקראת סוף שנת 2007 יוכנס למחזור מטבע חדש בעריך 2 ש"ח בימים אלה הגיעו דוגמאות ראשונות של המטבע, באתר בנק ישראל, 8 ביולי 2007
↑  קרן מרציאנו, ‏כאות הוקרה לצוותים הרפואיים: מטבע של 5 שקלים בעיצוב חדש, באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2021
↑  מטבעות חדשים נכנסים לשימוש בישראל: זה מה שיקרה בקרוב, באתר אייס, 8 במאי 2024
↑  עידו סולומון, ‏הסוד של השטר: כך הסתיר המעצב הגרפי מסר אישי מרגש על גבי שטר 200 השקלים, באתר ‏מאקו‏, 7 במאי 2022
↑  הודעה לעיתונות של בנק ישראל, 27 באוקטובר 1998
1 2  מאת זאב קליין, ‏בנק ישראל מחליף את שטרות הכסף; בתיכנון - שטר חדש בערך 500 שקל, באתר גלובס, 28 באוקטובר 1998
1 2  , באתר בנק ישראל
1 2 3  פנחס בר-זאב, שטר בסימן שאלה, מתוך עלון עמותת הנומיסמטיקה בישראל, אוקטובר 2005
↑  זאב קליין, ‏קליין: אין צורך בהנפקת שטר בן 500 שקל; האינפלציה הודברה, וזו מתנת בנק ישראל לעניים, באתר גלובס, 25 בנובמבר 2004
↑  שטר בעריך 20 ש"ח מפולימר, אתר בנק ישראל
↑  שטר בעריך 20 ₪ מפולימר יופץ לציבור..., באתר בנק ישראל, 11 באפריל 2008
↑  מהפכת השטרות: רבין ובגין במקום שרת ועגנון, באתר ynet, 17 בדצמבר 2009
↑  נגיד בנק ישראל החליט להחזיר את רשימת הדמויות..., באתר בנק ישראל, 21 בדצמבר 2009
↑  שרי רז ואילנה גור יחליטו מי יופיע על הכסף שלנו, באתר ynet, 28 ביולי 2010
↑  יוסי גרינשטיין, פישר הכריע: משוררים על השטרות החדשים, באתר nrg‏, 9 במרץ 2011
↑  ליאור ליכטמן מנהל אגף ההנפקה בבנק ישראל בריאיון לאיתי הרמן בגלי צה"ל, יולי 2019
↑  בועז פיילר, שטרות בלי מזרחים: "כך לא בונים אתוס משותף", באתר ynet, 28 באפריל 2013
↑  שאלות ותשובות, באתר השטרות החדשים של ישראל - בנק ישראל
↑  הנפקת שטרות חדשים של 20 ו-100 ש"ח, באתר קמפיינ.ים
1 2  הודעות לעיתונות - השטר השני בסדרת השטרות החדשה בעריך 200 שקלים חדשים, יופץ לציבור החל ביום רביעי, 23.12.15, באתר בנק ישראל
1 2 3  בנק ישראל - הודעות לעיתונות - השטרות הבאים בסדרת השטרות החדשה – בעריכים של 20 ש"ח ו-100 ש"ח, יופצו לציבור החל ביום חמישי, ה' בכסלו התשע"ח, 23.11.17, באתר בנק ישראל
1 2 3 4  בנק ישראל מפרסם מידע אודות סדרת השטרות החדשה, באתר בנק ישראל
1 2  עיצוב השטרות 50 ו-200 ש"ח באתר בנק ישראל
↑  אליצפן רוזנברג, כמה כסף אתם מושכים מהבנק מדי שנה?, באתר ynet, 28 באוגוסט 2015
↑  מחלקת המטבע - סקירה שנתית 2014, באתר בנק ישראל, מתאריך 19 באוגוסט 2015 - הנתונים מתוך עמ' 25 בסקירה, לוח מס' 6
↑  גד ליאור, הסוף לשטר של 200 שקלים? רה"מ הנחה לקדם את ביטולו בהקדם, באתר ynet, 19 בספטמבר 2024
↑  מידע מתוך עמוד הפייסבוק של "אות סלע", אוחזר ב-22.2.13
↑  סעיף ה': כתיבת ₪ או $ לפני המספר או אחריו, דף כתיבת מספרים, באתר האקדמיה ללשון העברית
סימן "שקל חדש" שעוצב על ידי משה פרג בשנת 1985 (מימין באפור), ומשמאלו אותו סימן המופיע בגופנים שונים.
אריך קאהן

| --- | --- |

 לידה:  25 באוגוסט 1904 שטוטגרט, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  15 בפברואר 1980 (בגיל 75) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  האקדמיה הממלכתית לאמנויות היפות שטוטגארט 
 תקופת הפעילות:  1922–1960 (כ־38 שנים) 
 זרם באמנות:  אקספרסיוניזם 
 
אריך קאהן (1904–1979) היה אמן אקספרסיוניסטי יהודי- גרמני וניצול הרדיפות הנאציות נגד יהודים בתקופה שקדמה למלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה

אריך קאהן נולד בשטוטגרט ב-1904 למשפחה יהודית. בין השנים 1921–1925 למד באקדמיה הממלכתית לאמנויות היפות בשטוטגרט, שם התמחה באיור וגרפיקה בהנחיית ארנסט שניידלר. הוא הושפע מקבוצת "Üecht" שפעלה בשטוטגרט, וכן מביקור לימודי בפריז בשנת 1926, שעיצב את נטייתו לסגנון אקספרסיוניטי מאוחר.
עליית המפלגה הנאצית לשלטון ב-1933 הפכה את קאהן למטרה לרדיפות. במהלך ליל הבדולח, הוא נעצר ונכלא במחנה ריכוז בואלצהיים, אך שוחרר ב-16 בדצמבר 1938. ביולי 1939 הצליח להגר לבריטניה.
לאחר פרוץ המערכה הגרמנית במערב אירופה בשנת 1940, קאהן, כמו שאר "נתיני מדינות אויב", נעצר על ידי השלטונות הבריטיים. ביולי 1940 נשלח למחנה המעצר האצ'ינסון באי מאן, שכונה גם "מחנה האמנים" בשל חיי התרבות והאמנות העשירים שהתפתחו בו. בין חבריו בתקופה זו היו האמן קורט שוויטרס, שצייר את דיוקנו, וכן הפסלים פאול האמן וקלאוס הינריכסן. קאהן תיעד את חיי המחנה באמצעות רישומים ויצירות גרפיות אקספרסיביות.
בפברואר 1941 שוחרר מהמעצר ושב ללונדון, שם היה פעיל באיגוד התרבותי של גרמנים חופשיים. בשנת 1944 הציג תערוכה במתחם האיגוד לצד האמנים איגנה בת', רנה גרץ ודורותיאה ווסטן.
למרות קשיים כלכליים ממושכים, החל מסוף שנות ה-50 החלה יצירתו של קאהן להתאפיין בקו אמנותי מופשט יותר.
הוא נפטר בלונדון, בגיל 75.
יצירתו

חלק ניכר מיצירותיו של קאהן אבד. הוא נמנה עם מה שכונה "הדור הנשכח" – אמנים יהודים-גרמנים שהושפעו מהאקספרסיוניזם ונולדו בראשית המאה ה-20, אך עליית הנאציזם פגעה קשות בקריירותיהם. בשל רדיפות המשטר הנאצי נאלצו לצאת לגלות ולהתנתק מעולמם הקודם, כשהם "לכודים בין העבר לעתיד".
אוסף ברארדו רכש חלק ניכר מיצירותיו של קאהן, המהוות עדות לעושר יצירתו ולמסלול חייו הייחודי. הביוגרפיה A Painter’s Life and Time, שנכתבה על ידי ההיסטוריון לאמנות קלאוס הינריכסן, שהיה חברו הקרוב במשך שנים רבות, מביאה את סיפורו האמנותי והאישי.
הערות שוליים

1 2 3  "Erich Kahn - Biography". Ben Uri Gallery and Museum (באנגלית). נבדק ב-2023-11-21.
↑  Tate. "Erich Kahn 1904–1979". Tate (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-11-21.
1 2 3 4  "BURU database". www.buru.org.uk. נבדק ב-2023-11-21.
↑  Gritos de guerra e morte no traço de Erich Kahn (אורכב 29.11.2006 בארכיון Wayback Machine)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 12884454X  ISNI: 0000 0000 6684 4020  LCCN: no2001078514  RKD: 295776  SNAC: w6m91232  ULAN: 500087612  VIAF: 74915494   WorldCat (עם VIAF): 74915494 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אריך קאהן".
חסידות באבוב

| --- | --- |

הרב שלמה הלברשטאם, מייסד החסידות
 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  יהדות
 קבוצה:  תנועת החסידות
 מקום ייסוד:  בובובה 
 תאריך ייסוד:  1892 
 מייסד:  שלמה הלברשטאם 
 אדמו"ר:   רבי בנציון אריה לייביש הלברשטאםבאבוב  ומרדכי דוד אונגר באבוב-45
 בתי אב:  4,500 
 תאולוגיה, טקסטים וטקסים
 מאפיינים:  גליציאנית
 ארגונים ופעילות
 אזורי פעילות:  בורו פארק
 
חסידות באבוב (הגייה: בּוֹבּעֶב) היא חצר חסידית משושלת צאנז שמקורה בבובובה שבגליציה ומרכזה כיום בשכונת בורו פארק שבברוקלין, ניו יורק. החסידות נוסדה בסוף המאה ה-19 על ידי הרב שלמה הלברשטאם.
כיום החסידות מפוצלת לשתי חצרות, הגדולה בראשות רבי בן ציון אריה לייבוש הלברשטאם (בית מדרשו בשדרה ה-48), הנושאת את השם "באבוב", והשנייה הקטנה יותר בראשות רבי מרדכי דוד אונגר, הנושאת את השם "באבוב 45" (על שם מיקומו של בית המדרש המרכזי של החצר, ברחוב ה-45). שתי החצרות יחד מונות כ-5,000 בתי-אב, 1,000 בבאבוב 45 ו-4,000 בבאבוב
תולדות החסידות

האדמו"ר הראשון של חסידות באבוב היה רבי שלמה הלברשטאם, נכדו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז. בגיל 8 התייתם מאביו וגדל אצל סבו, רבי אליעזר מדז'יקוב. בגיל 14 נישא, ולאחר 4 שנים החל לכהן ברבנות בביקובסק ובעיירות אחרות. בשנת ה'תרנ"ב (1892) החל לכהן ברבנות בעיירה באבוב ופתח בה חצר חסידית וישיבה.
התפצלות החסידות

לאחר פטירת רבי שלמה, בשנת ה'תרס"ה (1905), החל לכהן בנו, רבי בן ציון הלברשטאם. הוא עמד בראשות הישיבה שפתח אביו. בסוף חיי אביו החל לכהן ברבנות בבאבוב ולאחר פטירתו מילא את מקומו. לאחר מלחמת העולם הראשונה פתח מחדש את ישיבת באבוב, בשם "ישיבת עץ חיים", ועד למלחמת העולם השנייה נפתחו כ-40 סניפים של הישיבה בגליציה ובפולין. הוא פעל לקרב את בני הנוער שהחלו להתרחק מהדת ובעקבות כך התרחבה החסידות והפכה לחסידות הגדולה ביותר בגליציה המערבית. הוא פיתח את נושא הנגינה בחסידות, בשונה מהמקובל בחסידות צאנז, והלחין ניגונים רבים. הוא המשיך בדרך הקנאית של חצרות גליציה, התנגד לציונות ולא הצטרף לאגודת ישראל. רבי בן ציון נרצח בשואה.
החסידות בארצות הברית

בנו של רבי בן ציון, רבי שלמה הלברשטאם, שרד את השואה והקים את החסידות מחדש בארצות הברית. הוא פתח בית כנסת בקראון הייטס ובהמשך עבר לבורו פארק. הוא קירב את שרידי חסידי באבוב, כולל אלו שהפכו למודרניים. בעקבות זאת חסידות באבוב סומנה כמודרנית יותר יחסית, וחלק גדול מהחסידים גילחו את זקנם ולבשו חליפות קצרות. בעזרת בנו וחתניו הוא פתח מוסדות חינוך לבנים ולבנות. גם רבי שלמה הדגיש את הנגינה בחסידות והלחין ניגונים. הוא התרחק מנושאים פוליטיים או שנויים במחלוקת. הוא הקפיד על הופעה חיצונית מסודרת ונאה בקרב חסידיו.
לאחר פטירתו בשנת ה'תש"ס מונה בנו, רבי נפתלי צבי הלברשטאם, שניצל אף הוא מהשואה. הוא כיהן 4 וחצי שנים באדמו"רות, כשבחלקן הגדול הוא היה חלוש. לרבי נפתלי צבי היו רק 2 בנות.
לאחר פטירת רבי נפתלי צבי נחלקה החסידות. חלק מהחסידים פנו לאחיו מאב, רבי בן ציון אריה לייבוש הלברשטאם, אשר כיהן כ"רב הצעיר" בעת כהונתו של אחיו. חלק אחר פנה לחתנו הצעיר, רבי מרדכי דוד אונגר, צאצא לאדמו"רי צאנז, אשר כיהן עד אז כמגיד שיעור. לצידו מכהן החתן הראשון, הרב יהושע רובין, כאב"ד הקהילה.
שני החצרות טענו לבכורה, ולאחר מאבק סוער הסכימו לבוררות זבל"א בבית דין שכלל את הרב יצחק דב ברגר ממנצ'סטר (מצד הרב אונגר), הרב זלמן גראוז (מצד הרב הלברשטאם), הרב אברהם ברוך רוזנברג ממכון להוראה במונסי, הרב יצחק זלטנרייך אב"ד טשאקאווא והרב יחיאל באב"ד אב"ד טארטיקוב. בסוף שנת תשס"ז ערכו הדיינים משאל בקרב 1680 החסידים שגילם בין 20 ל-60, ביחס לזהות האדמו"ר ועמדתם לגבי השימוש בשם "באבוב" על ידי המתמודד השני. תוצאות המשאל נעו בין 55% ל-57% לטובת רבי בן ציון. לאחר שבע שנים הוכרע שהבעלות על השם "באבוב", כמו שאר שמות המוסדות הוותיקים של באבוב, תינתן לחסידות בראשות הרב בן ציון, ומאידך חצר זו תשלם לחצר של הרב אונגר כשישה מיליון דולר כפיצוי. עוד נפסק כי החסידות בראשות הרב אונגר צריכה להוסיף שם לוואי לשמה. לאחר התלבטות קיבלה חצרו של הרב אונגר את הבוררות ואימצה את השם "באבוב 45", על שם הרחוב בבורו פארק שבו בית הכנסת המרכזי של החסידות.
מאפייני ומנהגי החסידות

חסידות באבוב היא חצר גליציאנית מובהקת ומקפידה לשמר את אופייה וצביונה. אדמו"רי החסידות עמדו בראשות כולל גליציה, והחסידות מדגישה את חשיבותו.
מאפייני ומנהגי החסידות > מנהגים

לחסידות באבוב מנהגים וטקסים ייחודיים. אחד מהם הוא "טלית לייגן" ('הנחת טלית') בערב שבת לפני תפילת מנחה. בטקס זה האדמו"ר מתעטף בטלית לקראת התפילה, חובש שטריימל לחתנים בשבת אופרוף, וטועם דגים ממאכלי השבת. לחסידות נעימת תפילה ייחודית. החסידים מקפידים על הגייה גליצאנית: הטעמת האות ה"א בלי להבליע אותה ורי"ש בלתי מתגלגלת (ללא שימוש בקצה הלשון).
לחסידות בראשות רבי בן ציון סידור תפילה בשם "צלותיה דשלמה" ולחסידות בראשות רבי מרדכי דוד סידור בשם "תפילת רב".
מאפייני ומנהגי החסידות > הופעה חיצונית

בחסידות מקפידים על הופעה חיצונית נאה ומסודרת. בחסידות יש הנהגה, שמקורה ברבי חיים מצאנז, לא לגדל את פאות הראש ארוכות יותר מאורך הפנים.
החסידות בגליציה הייתה קנאית ושמרנית בלבוש. החסידים לבשו מכנסיים קצרים וגרביים ארוכים, שחורים בימות החול ולבנים בשבתות. לאחר המלחמה, מרבית החסידים היו מודרניים יחסית לחצרות אחרות, וחלקם לא לבשו כלל לבוש חסידי. במהלך השנים חזרה החסידות ללבוש החסידי, ובסוף ימיו של רבי שלמה חזרה לבישת הגרביים הלבנים וצעיף לבן בשבת ולבישת ה"רעזשוואלקע" (מעיל עליון מבד מבריק) בשבת, וכן לבישת שפענצע (אפודה לבנה). תחת האדמו"רים הנוכחיים החלו חלק גדול מהבחורים ללבוש מכנסיים קצרים וגרביים שחורים בשבתות.
האדמו"רים נוהגים ללבוש סטרָאקֶעס בעקיטשע. הם לובשים רעזשוואלקע גם בימות השבוע.
שלוחות ומוסדות באבוב בעולם

לחסידות קהילות בויליאמסבורג, במונסי, בלייקווד, בטורונטו, במונטריאול, בלינדען, באנטוורפן, בלונדון, בירושלים, בבני ברק, באשדוד, בביתר עילית בבית שמש ובאלעד. וכן נפתח לאחרונה גם קהילה בחיפה. לחצרו של רבי מרדכי דוד יש בית כנסת גם במנצ'סטר.
בישראל הקים רבי שלמה את קריית חסידי באבוב שבבת ים, בה ישיבת באבוב המרכזית. בראשות הקהילה שם עומד חתנו הרב יעקב ישראל מייזליש. הקהילה משתייכת לחצרו של רבי בן ציון.
מוסדות החסידות כוללים ישיבה גדולה "מתיבתא עץ חיים" בניו יורק וישיבות "עץ חיים" ו"קדושת ציון" בישראל. האחרונה מיועדת בעיקר לתלמידים שאינם ישראלים. כמו כן יש לה ישיבה קטנה "כרם שלמה לצעירים" בבורו פארק, "עטרת שלמה" במונסי ו"חכמת שלמה" בבני ברק; וכן תיכון לבנות "בנות ציון". כאמור מוסדות אלה עברו לחצרו של רבי בן ציון, והרב מרדכי דוד פתח מוסדות חדשים, בהם הישיבה הקטנה "דרכי יושר" בירושלים.
לחסידות מספר מחנות קיץ: "מחנה שלווה", "מחנה גילה", "מחנה כרם שלמה" ומחנה מתיבתא בפוקנוס. המחנות עברו לחצרו של רבי בן ציון, ורבי מרדכי דוד פתח את "מחנה נעלה".
לחצרו של רבי מרדכי דוד יש מערכת בשם "בית צדיקים" שהוקמה בתשס"א (2001) ועוסקת בהוצאה לאור של ספרי אדמו"רי חסידות באבוב וכן קובץ תורני בשם עץ חיים.
ניגוני באבוב

אדמו"רי באבוב הדגישו את נושא הנגינה. רבי בן ציון הלחין למעלה ממאה ניגונים. בתקופתו היו בחסידות מלחינים נוספים בהם עזריאל מנדלבוים, אחיו החזן ר' יוסף מנדלבוים, הגה"ח ר' יחזקאל רוטנברג, ראובן פרץ קויפמן, הירש לייב בקון, אהרן מילר (אביו של בן ציון) וחיים דוד בלום. בחסידות שרו גם ניגונים של מלחינים וחזנים אחרים, כמו ר' מאניש חזן ור' זיידל רובנר. החסידות שילבה גם ניגונים מחסידות דז'יקוב וניגונים אחרים מחצרות פולין וגליציה.
לאחר המלחמה הלחין רבי שלמה ניגונים חדשים. בהמשך התבלט בחצר המלחין משה גולדמן, שלחניו נפוצו גם מחוץ לחסידות.
בחסידות נהוג שבטישים לכבוד שמחת בית השואבה מנגנים החסידים בכינורות.
בין הניגונים המפורסמים של החסידות: ניגון מצווה טאנץ שמקורו בצאנז, ותגלה ותראה (רבי שלמה השני), י־ה ריבון (רבי בן ציון), מה אשיב (רבי בן ציון), ניגון באבוב (רבי בן ציון), ניגון חופה (עזריאל מנדלבוים), ברוך אל עליון (קויפמן), ברוך אל עליון (גולדמן), איזהו מקומן (גראמען, הגה"ח רבי יחזקאל שרגא ראטענבערג), צמאה.
המלחין משה גולדמן הוציא מדי שנה דיסק ב"מחנה שלוה" של החסידות. החסידות הוציאה מספר תקליטים בהם "שירי ציון" - 6 תקליטים ובהם ניגוניו של רבי בן ציון, "עת רקוד" (8 תקליטים), תקליט בשם "אה רביש" ועוד. החזן דוד ורדיגר הוציא תקליט של ניגוני באבוב. משפחות מילר וקעסלער הוציאו תקליט של ניגוני אביהם. בנוסף ישנו אוסף של כמה מאות ניגונים, המושרים על ידי זקני חסידים ששרו ניגונים שזכרו מצעירותם וכן תקליטים של ניגונים שהושרו בטיש.
חצרות נוספות מבית באבוב > פאקשיווניץ

רבי יחזקאל דוד הלברשטאם (תרע"ד - תשל"ח) בנו של רבי בן ציון, שרד אף הוא את השואה, וכיהן כאב"ד פאקשיווניץ בבורו פארק. כיום מכהנים בניו:
רבי יחיאל במונסי, חתן הרב אהרן טייטלבוים אבד"ק צ'נשקביץ' (טשענשקאוויטץ)
רבי חיים בפלטבוש, חתן הרב יצחק אייזיק ליבס
רבי בן ציון אברהם בפלטבוש, חתן רבי שרגא פייבל מקשאנוב
רבי שלמה מלייקווד, חתן הרב ישראל שוחט
חצרות נוספות מבית באבוב > הורניסטייפול

חתנו של רבי בן ציון, רבי יעקב ישראל טברסקי, כיהן כאדמו"ר מהורניסטייפול במילווקי. כיום מכהנים בנו ונכדיו. בחסידות זו ישנן השפעות מחסידות באבוב, כמו נושא הנגינה.
חצרות נוספות מבית באבוב > סארוואש

רבי ברוך דוד הלברשטאם (תרצ"ו - י"ד אייר תשפ"ב) בנו של הגה"צ רבי חיים יהושע בנו השלישי של הקדושת ציון כיהן כרב בבית המדרש סארוואש בבורו פארק, בהמשך לחמיו רבי חיים מייזליש. כיום מכהן בנו הגדול רבי משה יהושע (חתן רבי יחיאל הלברשטאם מפאקשיווניץ-טשענסקאוויץ מונסי) כממלא מקומו ברבנות.
חצרות נוספות מבית באבוב > סארוואש > בית חיים יהושע

אחיו רבי יעקב יוסף, שרד את השואה. הוא הקים בית כנסת על שמו של אביו שנרצח בשואה, "בית חיים יהושע". בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] נפתחה ישיבה לחסידות. בנו הוא רבי חיים יהושע הלברשטאם, אב"ד סאטמר מונסי.
ספרי החסידות

מלבד ספרי אדמו"רי השושלת שהם 'דברי חיים' להרבה"ק מצאנז. 'עטרת שלמה' להרה"ק ר'בי שלמה הראשון, 'קדושת ציון' לאדמו"ר מוהרב"צ הי"ד. 'דברי שלמה' לאדמו"ר זצ"ל הוציאו חצרות באבוב ספרים ופרסומים נוספים, ביניהם הוצאה לאור של כתבי יד.
חסידות באבוב 45 הוציאה בין היתר את ספר באבוב - המתאר את תולדות היהודים במקום.
סדרה נפלה בהוצאת עמודי ציון ד'באבוב 'פעולת צדיק לחיים' המסקר ב-3 כרכים את מסירות נפשו של האדמו"ר בעל דברי שלמה בשנות השואה. כמו כן ספר 'ארבע אמהות' תולדות חייהם של אמותיהם של אדמור"י השושלת.
נעם סלונים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 באוגוסט 1968 (בן 56) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  יבמ ישראל  אוניברסיטת פרינסטון 
 אתר רשמי
 
נעם סלונים (נולד בירושלים) הוא מדען ישראלי המתמחה בבינה מלאכותית ואשר עסק גם בכתיבת תסריטים לטלוויזיה.
קריירה אקדמית

בשנת 2002 סיים סלונים דוקטורט בהצטיינות יתרה במרכז לחקר המוח באוניברסיטה העברית תחת הנחייתו של פרופסור נפתלי תשבי. עבודת הדוקטורט שלו התמקדה בתאוריה וישומים של שיטת צוואר הבקבוק של האינפורמציה (אנ'). בשנים 2003–2007 התמחה בלימודי פוסט-דוקטורט במכון לחקר הגנום באוניברסיטת פרינסטון בהנחיית פרופסור ביל ביאליק (אנ') ופרופסור סעיד טבזואי. בשנת 2007 הצטרף למעבדת המחקר של IBM בישראל שם הוא עובד כחוקר בכיר, נכון לשנת 2023.
בשנת 2011 סלונים יזם את פרויקט הדיבייטר (אנ'), במטרה לפתח מערכת בינה מלאכותית ראשונה מסוגה המסוגלת להתמודד מול יריב אנושי בדיבייט פומבי. סלונים הוביל את פיתוח המערכת יחד עם דוקטור דני גוטפרוינד, ולאחר מכן יחד עם דוקטור רנית אהרונוב, בראש צוות חוקרים נרחב ב-IBM. המערכת הוצגה לראשונה בשנת 2018 באירוע מצומצם בפני עיתונאים ולאחר מכן בשנת 2019 בדיבייט פומבי בסן פרנסיסקו. סרט תיעודי המתאר את פיתוח המערכת, "הדיבייטר", נכלל בבחירה הרשמית של הפסטיבל הבינלאומי בקופנהגן לסרטים תיעודיים (אנ') בשנת 2020. המערכת עצמה תוארה באופן מלא במאמר שפורסם בכתב העת Nature בשנת 2021. סלונים הוא מחבר-שותף של יותר מ-30 פטנטים ויותר מ-100 מאמרים אקדמיים.
קריירה ככותב

ב-1996 שימש סלונים ככותב מערכונים לעונה הרביעית של סדרת הטלוויזיה "החמישייה הקאמרית". בשנים 1995–1996 כתב טור שבועי בעיתון הארץ בנושא מדעי המוח. בשנים 1999–2000 יצר את סדרת הטלוויזיה "פאזל", יחד עם אמיר כשר. בשנים 2008–2009 שימש עורך ותסריטאי ראשי של העונה השנייה והשלישית של סדרת הטלוויזיה "המובילים".
משפחה

נשוי ואב לשלושה. נולד לאליהו וניצה סלונים, אחיו הוא ברק סלונים.
הערות שוליים

↑  Lewis-Sigler Institute, lsi.princeton.edu
↑  Saeed Tavazoie | Columbia University Department of Systems Biology, systemsbiology.columbia.edu
↑   אמיתי זיו, להתווכח עם המחשב: IBM הציגה פריצת דרך בבינה מלאכותית שפותחה בישראל, באתר TheMarker‏, 3 ביולי 2018
↑  IBM Research AI - Home, IBM Research AI, ‏2018-06-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  Metz, Cade; Lohr, Steve (2018-06-19). "IBM Unveils System That 'Debates' With Humans". The New York Times. נבדק ב-2023-12-09.
↑  IBM Project Debater - We Should Subsidize Preschool, נבדק ב-2023-12-09
↑  The Debater, באתר IMDb
↑  Noam Slonim et al, An autonomous debating system, Nature 591, 2021-03, עמ' 379–384 doi: 10.1038/s41586-021-03215-w
↑  Noam Slonim, scholar.google.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268197705171  dblp: 62/7001  ISNI: 0000 0000 7079 234X  VIAF: 98222126   WorldCat (עם VIAF): 98222126 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חברון

ערך זה עוסק בעיר בהרי יהודה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
חֶבְרוֹן (בערבית: الخليل; בתעתיק מדויק: אַלְחַ'לִיל) היא עיר במרכז הר חברון שבהרי יהודה, כ-35 ק"מ דרומית לירושלים וכ-50 ק"מ צפונית לבאר שבע. חברון היא אחת הערים העתיקות במזרח התיכון ומהערים העתיקות בעולם המאוכלסות באופן כמעט רצוף מאז העת העתיקה. הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה העריכה ב-2016 את מספר תושבי העיר ב־215 אלף, רובם המוחלט פלסטינים. היישוב היהודי בחברון התקיים במשך שנים רבות, עד לשנת 1936. כיום מתרכז היישוב היהודי בעיר העתיקה של חברון וגרים בו כ-750 יהודים.
על פי המסורת היהודית, במערת המכפלה שבעיר נקברו אבות האומה ואִמותיה, ארבעת הזוגות: אדם וחווה, אברהם ושרה, יצחק ורבקה, יעקב ולאה, ועל כן היא מכונה "עיר האבות". גם האסלאם, אשר מחשיב את אברהם, יצחק ויעקב לנביאים, מייחס חשיבות לציון מיקום קבריהם. מערת המכפלה מכונה בערבית "אל-חרם אל-איבראהימי" (الحرم الإبراهيمي – "מסגד אברהם"), ובה שוכן אתר תפילה למוסלמים וליהודים.
חברון הייתה אחת הערים הגדולות בתקופת הברזל בארץ ישראל, ועל-פי המסופר במקרא, היא שימשה כבירתו של דוד המלך בשנותיו הראשונות כמלך. חברון היא אחת מארבע ערי הקודש (יחד עם ירושלים, צפת וטבריה), שבהן התרכזו מרבית בני היישוב הישן. כיום מחולקת העיר בהתאם להסכמי אוסלו והסכם חברון לאזור H1 הנמצא בשליטת הרשות הפלסטינית, ואזור H2 הנמצא בשליטת צה"ל.
ביולי 2017 החליט ארגון אונסק"ו להכיר בעיר העתיקה של חברון כאתר מורשת עולמית.
שם העיר

כל הנראה מקור השם "חברון" בשני שורשים שמיים, המתלכדים לצורה "חבר" שמשמעותה בעברית ובאמורית היא "לחבור", "להתאגד", כדוגמת המילים "חבר" ו"חברה" בעברית. ייתכן שהוראתו המקורית של השם "חברון" הוא ברית.
בערבית נקראת העיר "אל-ח'ליל", על-פי כינויו של אברהם במסורת המוסלמית – ח'ליל אללה (خليل الله – "ידיד האל"). מכאן שהשם הערבי מתרגם באופן ישיר את המשמעות המילולית של חברון בעברית, במובן של "חבר".
גאוגרפיה

חברון נמצאת בהרי יהודה, כ־35 ק"מ דרומית לירושלים. העיר שוכנת בגובה של כ־927 מטר מעל פני הים, במרכז אזור הר חברון המהווה חלק מהרי יהודה. כק"מ צפונית לחברון נמצאת חלחול. מזרחית ובצמוד לחברון נמצאת ההתנחלות קריית ארבע ו-8 ק"מ מזרחה נמצאת העיירה הפלסטינית בני נעים. יישובים סמוכים נוספים לעיר הם דורא הנמצאת כ-7 ק"מ מדרום-מערב, תפוח ממערב והכפר בית כאחיל כ-7 ק"מ מצפון מזרח לעיר.
חברון היא העיר המרכזית בנפת חברון, הנפה הגדולה ביותר מבין נפות הרשות הפלסטינית ביהודה ושומרון שמספר תושביה עומד על כ-730 אלף (נכון לשנת 2016).
בעיר העתיקה של חברון 13 שכונות: אל-קלעה (القلعة), אל-ח'דמה (الخدمة), אל-מדרסה (المدرسة), אל-מחתסבין (المحتسبين), א-סואכנה (السواكنة), אל-עקאבה (العقابة), אל-קזאזין (القزازين), אל-חושיה (الحوشية), בני דאר (بني دار), אל-משארקה (المشارقة), שיח' עלי אל-בכאה (حارة الشيخ علي البكاء), אל-אכראד (الاكراد), קיטון (قيطون). בין השכונות של חלקה החדש של העיר: עין סארה (عين سارة), ואדי תֻפאח (وادي التفاح), א-ראמה (حي الرامة), קיזון (قيزون), נִמְרה (نمرة), חרם א-ראמה (بئر حرم الرامة), ואדי אל-הריה (وادي الهرية), אל-ג'אמעה (الجامعة), א-שעאבה (الشعابة), עין בני סלים (عين بني سليم) וראס אל-ג'ורה (رأس الجورة).
גאוגרפיה > אקלים

| אקלים בחברון> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בחברון> ינואר.10.8.5.2.139 | אקלים בחברון> פברואר.11.9.5.5.131 | אקלים בחברון> מרץ.14.9.7.7.76 | אקלים בחברון> אפריל.19.6.10.4.19 | אקלים בחברון> מאי.24.1.14.2.1 | אקלים בחברון> יוני.26.7.16.7.0 | אקלים בחברון> יולי.28.3.18.7.0 | אקלים בחברון> אוגוסט.28.3.18.7.0 | אקלים בחברון> ספטמבר.26.6.17.1.0.6 | אקלים בחברון> אוקטובר.23.3.15.1.18 | אקלים בחברון> נובמבר.17.8.11.7.58 | אקלים בחברון> דצמבר.13.2.7.4.109 | אקלים בחברון> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Israel Weather
במקרא ובמדרש

במקרא מסופר שחברון נבנתה שבע שנים לפני העיר צען שבמצרים, ושמה המקורי היה קריית ארבע, על שמו של בעל המקום, ארבע, שהיה "האדם הגדול בענקים".
המסורת המקראית מייחסת לאברהם ישיבת קבע בעיר. על פי אותה מסורת קנה אברהם את מערת המכפלה ואת חלקת השדה סביבה מידיו של עפרון החתי; אברהם קבר בחלקה שקנה את שרה אשתו ונקבר בה בעצמו, ולאחר מכן נקברו בה יצחק ורבקה, ויעקב ולאה. גם יצחק קבע את מקום מושבו בחברון, וכן יעקב, שבסיום מסעו מחרן חזר והתיישב ליד יצחק אביו בחברון. בשל כך מכונה חברון "עיר האבות".
לפי המקרא, לאחר יציאת מצרים הגיעו שנים עשר המרגלים לעיר, בה ישבו באותה עת אחימן, ששי ותלמי, ילידי הענק. העיר נכבשה על ידי יהושע בן נון במלחמתו בחמשת מלכי הדרום האמוריים. לפי הכתוב, מלך בעיר הוֹהָם ועירו הוחרמה ולא הושארה בה נפש חיה. גם הענקים שישבו בעיר הושמדו. העיר הייתה בתוך נחלת שבט יהודה והיא ניתנה, על פי הגורל שנערך במשכן שילה, לכוהנים כאחת משלוש עשרה ערי הכהנים, ואילו את "שדה העיר ואת חצריה" נתנו לכלב בן יפונה, העיר כולה הוכרזה כאחת מערי המקלט.
בחברון הומלך דוד, בה קבע את בירתו הראשונה, ובה מלך שבע שנים, עד שכבש את ירושלים מידי היבוסים וקבע אותה כבירת ישראל. לאחר העתקת ממלכתו מחברון, מרד נגדו בנו אבשלום. מהמרד ואילך יורדת חברון מבימת הסיפור המקראי.
על פי המדרש, חברון היא האזור הגרוע ביותר בארץ לחקלאות, שכן רובה טרשים ולכן הקצו אותה לקבורת מתים בתקופת המקרא. רש"י כתב: ”חברון פסולתה של ארץ ישראל לכך הקצוה לקבורת מתים”.
היסטוריה > העת העתיקה > תקופת הברונזה

על פי ממצאים ארכאולוגיים, יושבה חברון בתקופת הברונזה הקדומה, כ-5,000 שנים לפני זמננו, והייתה לעיר כנענית מרכזית, עד שחרבה במסע הכיבוש המצרי לארץ ישראל במאה ה-16 לפנה"ס. העיר שכנה בתל חברון ("תל רומיידה"), ששטחו המרבי הוא כ-50 דונם. בתקופת הברונזה התיכונה, שכנה בתל עיר מבוצרת בחומה (בדומה לחומות התקופה משכם ושילה), המקיפה שטח של כ-20 עד 30 דונם.
בחפירות ארכאולוגיות לא נמצאו בתל שרידי יישוב מתקופת הברונזה המאוחרת (תקופה המקבילה לתקופת יציאת מצרים במקרא), אם כי נחשפו בו קברים עשירים מהתקופה.
בחפירות קודמות אותרה חומה איתנה מתקופת הברונזה התיכונה 2, תקופה המזוהה עם תקופת האבות.
היסטוריה > העת העתיקה > תקופת הברזל

מתקופת הברזל (התקופה הישראלית) התגלו בתל חברון ממצאים רבים. בין היתר, התגלו שרידי ממגורות מתקופת הברזל 1 (תקופת השופטים) ושרידי מבנים משלהי תקופת מלכות יהודה ובהם בית ארבעת המרחבים ומתקני איסום. ממצאים אלה מתקשרים עם החותמות "למלך-חברון" שנמצאו באתרים שונים הקשורים לממלכת יהודה.
לאחר חורבן בית ראשון בשנת 587 לפנה"ס, הוגלו רוב יהודי הר חברון, ובהם תושבי חברון, ואת מקומם תפסו האדומים. בשל כך, נודע האזור במהלך תקופת בית שני בשם "אִידוּמיאָה".