stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גאוואוונצ'לה

גאוואוונצ'לה (בהונגרית: Gávavencsellő) הוא כפר גדול במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית גאוואוונצ'לה קטנה עם השנים. כך, בשנת 1990 היו בעיר 4,226 תושבים ובשנת 2020 רק 3,376 תושבים.
הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז המאה ה-13. הוא הוקם באופן רשמי בשנת 1971 מאיחוד של שני כפרים גאווה (Gáva) והכפר וונצ'לה (Vencsellő).
יהודי גאווה

יהודים הגיעו לגאווה בסוף המאה ה-18, ומצאו את פרנסתם במסחר, במלאכה ובחקלאות. בזמן הקרע ביהדות הונגריה בעקבות קונגרס יהודי הונגריה בשנת 1968 הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי. בקהילה פעלו בית כנסת, מוסדות סוציאליים וחברה קדישא.
בשנת 1940 נשלחו הגברים עד גיל 60 לעבודות כפייה, לטובת סיוע לצבא הונגריה. וגם בשנת 1942, נשלחו לעזרת הצבא ההונגרי בחזית אוקראינה, שם נספו רבים.
עם כניסת הצבא הגרמני להונגריה במרץ 1944 הוקם גטו נירג'האזה אליו הועברו גם יהודי גאווה. כעבור זמן מה שולחו משם למחנה ההשמדה אושוויץ.
אחרי המלחמה חזרו לעיירה 21 מבני הקהילה ששרדו. הם מצאו את בית הכנסת הרוס, הקימו מחנה הכשרה במשק סמוך וניסו לחדש את חיי הקהילה. עוינות התושבים וגילויי אנטישמיות הביאו לעזיבת היהודים את גאווה. בנייני הקהילה נמכרו ובשנת 1963 כבר לא חיו שם יהודים.
בדף הקהילה ממפקד קהילות הונגריה כתבו התושבים שבקהילה חיים 172 חברים, ורב הקהילה הוא ליוש טייטלבוים.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 84 |  |
| 1880 | 274 | 2,333 |
| 1910 | 169 |  |
| 1920 | 194 |  |
| 1930 | 186 |  |
| 1941 | 163 | 3,210 |
יהודי ונצ'לה

יהודים הגיעו למקום במחצית השנייה של המאה ה-18. רובם היו סוחרים זעירים. במקום היו חברה קדישא ובית כנסת. הקהילה השתייכה לזרם האורתודוקסי.
בשנת 1942 נלקחו הגברים היהודים בכפר למחנה לעבודות כפייה.
ב-14 באפריל 1944, אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הועברו כל יהודי הכפר לגטו נירג'האזה, ומשם למחנה האראנגוד (HARANGOD). ב-22 במאי הוחזרו לגטו ושולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
בדף הקהילה ממפקד קהילות הונגריה כתבו התושבים שבקהילה חיים 54 חברים, ורב הקהילה הוא אדה פריד.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 11 |  |
| 1880 | 131 | 2,290 |
| 1910 | 69 |  |
| 1920 | 29 |  |
| 1930 | 57 |  |
| 1941 | 55 | 3,554 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי גאווה שנרצחו בשואה
↑  דף קהילת גאווה מתוך מפקד קהילות הונגריה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
↑  תיעוד יהודי ונצ'לה שנרצחו בשואה
↑  דף קהילת ונצ'לה מתוך מפקד קהילות הונגריה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת איבראן |
| --- | --- | --- |
| יישובים | איבראן • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • נג'הלאס • פסב • טיסברצל • טיסטלק |  |
גבריאל כהן (צייר)

| --- | --- |

גבריאל כהן, צילם: סטנלי בטקין
 לידה:  1933 פריז
 פטירה:  5 במאי 2017 (בגיל 84 בערך)
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 לאום:  ישראלי
 תחום יצירה:  ציור
 
גבריאל כהן (1933 – 5 במאי 2017) היה צייר ישראלי יליד פריז. בעבודותיו בולטת הנטייה לתיאור אמנות נאיבית.
ביוגרפיה

גבריאל כהן נולד בפריז, 1933. עלה לישראל ב-1949. כהן היה חתן פרס ירושלים לשנת 1987. השתתף בתערוכה המקיפה "קדימה, המזרח באמנות ישראל (מוזיאון ישראל, 1998)", וזכה בפרס מרדכי איש-שלום (1999).
בשנת 2002 נערכה תערוכה מיצירותיו בבית האמנים בירושלים. עבודותיו נמצאות באוספים שונים, ביניהם אוסף מוזיאון ישראל.
ב-5 במאי 2017 הלך כהן לעולמו. למחרת נקבר בירושלים.
פרסים

1987 - פרס ירושלים, לציור ופיסול
1999 - פרס מפעל חיים ע”ש מרדכי איש-שלום.
הערות שוליים

↑  תערוכות חדשות, באתר הארץ, 25 באפריל 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 279747  NLI: 987007259872305171  ISNI: 0000 0000 8217 7483  LCCN: nr2002040051  VIAF: 31935683   WorldCat (עם VIAF): 31935683 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גבריאל כהן

ערך זה עוסק בהיסטוריון וחבר הכנסת. אם התכוונתם לצייר, ראו .
גבריאל כהן בעת שירותו בחטיבת יפתח, עם תמר באומגרט, לוחמת החטיבה, אשר נפלה בנגב במלחמת העצמאות.
גבריאל (גבי) כהן (30 במאי 1928 – 9 באפריל 2021) היה היסטוריון ואיש ציבור ישראלי, חבר הכנסת בכנסת השישית, פרופסור במחלקה להיסטוריה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

כהן נולד ב-30 במאי 1928 בירושלים. בנעוריו למד בגימנסיה העברית "הרצליה" והיה חבר תנועת הצופים. בשנת 1946 הצטרף לשורות הפלמ"ח בחטיבת יפתח.
במלחמת העצמאות לחם כהן עם החטיבה בשלוש החזיתות בה הוצבה: בגליל המזרחי, בנגב ובמבצע דני במרכז הארץ.
לאחר המלחמה למד היסטוריה באוניברסיטה העברית. בתום לימודיו שירת שנתיים בצה"ל שכללו שנה כראש ענף היסטוריה של צה"ל. לאחר מכן למד לתואר שני ובשנת 1960 השתלם באוניברסיטת אוקספורד. במקביל לכתיבת הדוקטורט שלו על "המדיניות הבריטית בארץ ישראל בשנות המנדט האחרונות", נמנה בין חברי הסגל של אוניברסיטת תל אביב כמרצה להיסטוריה של ימי הביניים והעת החדשה, בקתדרה להיסטוריה צבאית. משנגזר דינו של ישראל בר, מונה, יחד עם מרדכי גיחון, למופקד על הקתדרה והמגמה להיסטוריה צבאית. כן כיהן כמרכז המכון לחקר הציונות. כהן החל לחקור את תולדות ההגנה והפלמ"ח והיה בין ראשוני החוקרים האקדמיים בתחום זה. בשנת 1976 קודם לדרג פרופסור ומאוחר יותר נבחר לדיקן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב (1983–1986) ולחבר המועצה להשכלה גבוהה (1986).
לצד פעילותו האקדמית, כהן הצטרף בשנת 1953 למפלגת אחדות העבודה. בשנת 1965 נבחר לכנסת השישית מטעם המערך, והיה חבר בוועדת החוץ והביטחון וועדת חוקה, חוק ומשפט. בכנסת נקשר שמו של כהן עם ההצעה למנות אומבודסמן וכן עם הנהגת נסיעה חינם לחיילים בתחבורה ציבורית. כהן ביקש לקבוע שפרס ישראל יינתן לאדם אחד כל שנה, באופן שיעלה את יוקרת הפרס, אך הצעתו לא נתקבלה.
לאחר פרישתו מהכנסת ב-1969, כהן קיבל את הזמנתו של הרב שאר-ישוב כהן והצטרף לוועד המנהל של אגודת צדק-מדות-מוסר והמשיך את פועלו בוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת במסגרת צדק-מדות-מוסר מול גופי הממשל השונים.
לקראת הבחירות לכנסת השביעית לא הוצב כהן ברשימת המערך לכנסת, בשל העמדות העצמאיות שהביע בכנסת בניגוד לעמדות סיעתו.
השאיר אחריו בת אחת, יעלה.
פרסומיו

1. צ'רציל ושאלת ארץ-ישראל, ירושלים, תשל"ו, הוצאת יד יצחק בן-צבי.
2. הקאבינט הבריטי ושאלת ארץ ישראל : אפריל - יולי 1943, תל אביב, תשל"ו, אוניברסיטת תל אביב.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  יוסף לפיד, מי אתה יוסף אפשטיין?, מעריב, 27 בינואר 1967
↑  גבריאל כהן, דבר, 24 ביולי 1964
↑  תואר מוסמך למדעי הרוח, דבר, 9 ביולי 1959
↑  שלוש הערות לשני צידי הגבעה, מעריב, 30 בספטמבר 1960
↑  יעשו לחיזוק מעמדה של אוניברסיטת תל אביב, חרות, 9 בנובמבר 1961
↑  אוניברסיטת תל אביב תפתח פקולטה, חרות, 24 במאי 1962
↑  מכון שילוח לחקר המזרח התיכון הועבר לאוניברסיטת תל אביב, מעריב, 3 באוגוסט 1966
↑  יהושע ביצור, א. אבן מקווה שאפשר לקשור יחסים דיפלומטיים עם ספרד, מעריב, 8 במאי 1969
↑  דניאל בלוך, הסמכות והבומראנג, דבר, 23 במאי 1969
↑  יהושע ביצור, תם תור האביב בכנסת, מעריב, 9 ביוני 1970
דניאל בלוך, ננעל מושב הקיץ של הכנסת ה-7, דבר, 14 באוגוסט 1970
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007272364705171  BnF: cb14507650g (data)  ISNI: 0000 0000 6657 2918  LCCN: n79080674  VIAF: 29764382   WorldCat (עם VIAF): 29764382
ג'ומלה

| --- | --- |

פאנל הניהול של ג'ומלה
פאנל הניהול של ג'ומלה
 מפתח:  קוד פתוח/OSM
 מחזור חיים:  15 בספטמבר 2005 – הווה (19 שנים) 
 גרסה אחרונה:  5.1.4 (27 באוגוסט 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות: לינוקס Microsoft Windows OS X
 נכתבה בשפות:  PHP, JavaScript 
 סוג רישיון:  GPL
 קוד מקור:  https://github.com/joomla/joomla-cms 
 קטגוריה:  מערכת ניהול תוכן
 www.joomla.org
 
ג'ומלה (!Joomla) היא מערכת ניהול תוכן (CMS) חופשית המשמשת לפרסום תכנים באינטרנט ובאינטרא-נט, אולם ניתן להשתמש בה בצורה נפרדת למטרות רבות אחרות. נחשבת לאחת משלוש המערכות החינמיות הנפוצות לניהול תוכן, לצד דרופל ווורדפרס.
ג'ומלה נכתבה בשפת התכנות PHP, והיא עושה שימוש בטכניקת פיתוח מונחה עצמים. המידע בה נשמר בבסיס נתונים MySQL, והיא כוללת תכונות כמו מטמון דפים, פיד RSS, גרסאות הדפסה, מבזקי חדשות, בלוגים, סקרים, חיפוש ותמיכה בריבוי שפות.
בשנת הוצאת הגרסה הראשונה, ג'ומלה צברה 2.5 מיליון הורדות. בין מרץ 2007 לבין פברואר 2011 היו למעלה מ-21 מיליון הורדות. ישנן למעלה מ-10,000 הרחבות שזמינות ישירות מספריית ההרחבות הרשמית של ג'ומלה וממקורות נוספים ברחבי האינטרנט.
קונספט

התפיסה הבסיסית בפיתוח של ג'ומלה היא ליצור כלי שישמש בסיס ותשתית יעילה למנהל תכנים, שיהיה פתוח וגמיש לפיתוח רכיבים בידי צד שלישי. כמו מחוללים רבים הוא מורכב מצד של מנהל ומצד של משתמש הגולש באתר. כל הפריטים בכל היבט של ג'ומלה בצד המנהל, מאורגנים במבנה טבלאי. ניתן להקים אתר בג'ומלה מבלי לדעת תכנות או קוד HTML, תוך שימוש בו ברכיבים מוכנים שמשתלבים בג'ומלה.
לג'ומלה פתיחות וגמישות חזקה. כך למשל אפשר להתקין במערכת כמה עורכי מעבד תמלילים ויזואליים, ולהגדיר שמשתמש מסוים יקבל כברירת מחדל עורך מסוים. ניתן שכמה אנשים בו זמנית יערכו את התכנים של האתר, בשל קיום מערכת נעילות שמבקרת התנגשויות עריכה. לג'ומלה קיים מאגר שלם של סקינים, וניתן לשנות מראה של אתר מיום ליום בכמה לחיצות עכבר.
יכולות עיקריות המובנות בג'ומלה

מנהל תפריטים - מאפשר ליצור מספר רב של תפריטים, שכל אחד מהם מורכב מפריטים של תפריטים, שיכולים להצביע על תוכן, קישור, רכיב וכדומה.
מנהל מאמרים - יצירת מאמרים היא הפונקציה המרכזית של מערכת ניהול תוכן זו (ובכלל). כל מאמר שנוצר ניתן לשיוך לקטגוריה, שמשויכת למדור, וכך ניתן ליצור היררכיה תכנים.
מודולים (אזורים) - עמוד האינטרנט כפי שנראה לגולש מורכב מהרבה מאוד אזורים, עליון, תחתון, מרכזי, חלק ימני, חלק שמאלי ועוד. ניתן לקבוע לכל מודול באיזה אזור יופיע ובאילו עמודים (עמוד הבית, חלק מהתכנים או כולם). לכל תבנית עיצוב נקבע מראש אילו אזורים אפשריים להכנסת תוכן ואילו לא.
מנהל משתמשים - מנהל את כל המשתמשים באתר כולל מנהלים, לפי קטגוריות ואת ההרשאות שהם מקבלים. כאשר אדם נרשם בעמוד האינטרנט הוא רשום באתר תחת הסיווג הנמוך ביותר שקיים.
מנהל אשפה - מנהל את התפריטים והתכנים שהושלכו לאשפה, ומאפשר למחזר אותם במקרה של חרטה.
מנהל באנרים - כולל רישום של מספר הקליקים, על כל באנר.
מנהל אנשי קשר - ניתן לנהל את אנשי הקשר של האתר כולל לקוחות ומבקרים באתר. אפשר לקשר איש קשר למשתמש באתר וכך להרחיב את הפרטים אודות המבקרים באתר.
מייל מאורגן (Mass Mail) - משלוח אימייל מהאתר למשתמשים לפי קבוצות.
מנהל תבניות - מאפשר לערוך את קובצי הCSS והHTML של כל טמפלט, ולהוסיף טמפלטים שנוצרו בידי אחרים.
מנהל קישורי רשת - מנהל של קישורים לפי קטגוריות. משתמש רשום יכול להוסיף קישורים. לכל לינק קיים מונה הסופר את מספר הגישות (מכונה בעגה המקצועית הקלקות) אליו.
מנהל סקרים - מאפשר לרשום מספר רב של סקרים, לשמור ולהראות תוצאות לגולשים. גולש לא יכול להצביע פעמיים מאותו מחשב.
סטטיסטיקה - נותן התפלגות של גלישה לפי דפדפנים ומערכות הפעלה, מספר כניסות לכל העמודים והתכנים שאנשים חיפשו באתר באמצעות רכיב החיפוש.
מנהל תוספים - מאפשר להוסיף רכיבים תכנותיים להרחבת התפקודיות של האתר. הרכיבים התכנותיים מורכבים משלשה סוגים: תוספים שכוללים לוגיקה תכנותית, מודולים שמתבססים על תוספים וניתן לשלב באזורי דף, וממבוטים שניתן לשלב בתוך עורך הטקסט.
ישנו ניהול באמצעות עוגיות בלא מעט היבטים של ג'ומלה. במהלך הגלישה אפשר להמיר כל עמוד לדף PDF, לקבל בגרסת הדפסה או לשלוח באימייל (יש שלשה כפתורים מובנים המיועדים לכך).
פיתוח ועדכון גרסה ג'ומלה! 1.0 הופסק ביום 22 ביולי 2009 , כאשר הגרסה האחרונה בסדרה היא 1.0.15. הפיתוח של ג'ומלה! המשיך תחת עץ פיתוח 1.5 וכלל שינוי קוד כולל כל ספריות הליבה והפיכת ג'ומלה בנויה בתכנות מונחה עצמים. מגרסה 1.6.5 עדכון ג'ומלה מתבצע בלחיצת כפתור ממשק הניהול כך ששדרוגה נהפך לקל ונגיש.
רכיבים ותבניות

ג'ומלה נבנתה כמערכת תשתיתית כדי שיוכלו לרוץ עליו תוספים ורכיבים רבים שנוצרו בידי צד שלישי, שמוסיפות פונקציונליות תכנותית לאתר. ניתן למצוא בג'ומלה מגוון גדול ביותר של רכיבים בתחומים רבים ושונים (מספרם עלה מ-3,000 רכיבים באפריל 2006 לכ-4,700 רכיבים באפריל 2010, ולכ-10,000 ביוני 2012). בין הרכיבים הקיימים (רובם תחת רישיון הקוד הפתוח): עורכי טקסטים, מערכות לתגובות, לוחות שנה ואירועים, מילון מונחים, סטטיסטיקות גלישה, מנהל הורדות והעלאות של קבצים, ניהול רשימות תפוצה, מנהלי קבצים, מנהלי טפסים, מנהלי גיבוי, מנהל הרשאות, פורומים, חנויות אלקטרונית, רכיבים לתצוגת פלאש ווידאו ואף רכיב להטמעת אתרי מדיה-ויקי.
ג'ומלה תומכת בשימוש בתבניות עיצוב של האתר (סקינים), שמטפלות במראה של האתר, הן לצד של הניהול והן לצד של הגלישה, כך שניתן לשנות את המראה של האתר בבחירת תבנית אחרת בלחיצת עכבר. ניתן לבחור שדפים מסוימים באתר ישתמשו בתבניות שונות במקביל. ניתן לערוך תבניות, וקיימת אופציה שהגולש עצמו בעת הגלישה ישנה את פני האתר, באמצעות בחירה של תבנית מועדפת. קיימות אלפי תבניות שנוצרו בידי מפתחים צד ג', וחלקן הגדול זמינות בחינם.
בשל כיוון הכתיבה הייחודי של השפה העברית מימין לשמאל (RTL), יש צורך להשתמש בתבנית התואמת RTL או לבצע התאמות מיוחדות בקוד, לתבניות שלא נועדו לשפות RTL, אם רוצים להשתמש בהן באתר בשפה העברית.
היסטוריית גרסאות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| גרסה | תאריך יציאה | נתמכת עד |  |
| 1.0 | 15 בספטמבר 2005 | 22 ביולי 2009 |  |
| 1.5 | 22 בינואר 2008 | 30 בספטמבר 2012, LTS (אנגלית) |  |
| 1.6 | 10 בינואר 2011 | 19 באוגוסט 2011 |  |
| 1.7 | 19 ביולי 2011 | 24 בפברואר 2012 |  |
| 2.5 | 24 בינואר 2012 | 31 בדצמבר 2014, LTS (אנגלית) |  |
| 3.0 | 27 בספטמבר 2012 | 24 באפריל 2013 |  |
| 3.1 | 24 באפריל 2013 | 6 בנובמבר 2013 |  |
| 3.2 | 6 בנובמבר 2013 | 20 באוקטובר 2014 |  |
| 3.3 | 20 באפריל 2014 | 25 בפברואר 2015 |  |
| 3.4 | 25 בפברואר 2015 | 21 במרץ 2016 |  |
| 3.5 | 21 במרץ 2016 | 12 ביולי 2016 |  |
| 3.6 | 12 ביולי 2016 | 25 באפריל 2017 |  |
| 3.7 | 25 באפריל 2017 | 19 בספטמבר 2017 |  |
| 3.8 | 19 בספטמבר 2017 | 30 באוקטובר 2018 |  |
| 3.9 | 30 באוקטובר 2018 | 17 באוגוסט 2021 |  |
| 3.10 | 17 באוגוסט 2021 | 17 באוגוסט 2023, LTS (אנגלית) |  |
| 4.0 | 17 באוגוסט 2021 | 15 בפברואר 2022 |  |
| 4.1 | 15 בפברואר 2022 | 16 באוגוסט 2022 |  |
| 4.2 | 16 באוגוסט 2022 | 18 באפריל 2023 |  |
| 4.3 | 18 באפריל 2023 | n/a |  |
| צבע | צבע | משמעות | משמעות |
| אדום | אדום | גרסה אינה נתמכת יותר | גרסה אינה נתמכת יותר |
| ירוק | ירוק | גרסה נתמכת עדיין | גרסה נתמכת עדיין |
| כחול | כחול | גרסה עתידית | גרסה עתידית |
החל מגרסה 1.6 ג'ומלה החלה במחזור חיים של חצי שנה , כך שכל גרסה נתמכת חודש אחרי הגרסה הבאה. כל שלוש גרסאות יוצאת גרסה עם תמיכה ארוכת טווח (ר"ת של Long Term Support), והיא תיתמך שלושה חודשים אחרי גרסת ארוכת טווח הבאה (ראו טבלה הרצ"ב).
היסטוריית גרסאות > ג'ומלה 1.5

בסוף 2006 יצאה גרסת 1.5 בטא. ב-28 בינואר 2008 הוצאה הגרסה היציבה של 1.5, שכללה שינויים גדולים לעומת הגרסה הקודמת. גרסה זו עברה כתיבה מחדש ואופטימיזציה והוספו בה תכונות כמו מעבר ל-UTF-8 ,XHTML ,patTemplates, תכנות מונחה עצמים, תמיכה בבסיסי נתונים שונים, ממשק נוח יותר לחיבור תוכנות חיצוניות, הרחבת בנאום המערכת באופן שכולל תמיכה מובנת גם בשפות שנכתבות מימין לשמאל כעברית וערבית, תמיכה ב-OpenID ועוד, דבר שגם להגברת היציבות והגמישות של רכיבי צד שלישי.
בעקבות שינויים אלו גרסה זו יציבה, מהירה, אמינה ובטוחה מהגרסה הקודמת. ממשק הניהול של המערכת עבר פישוט: תכונות דומות קובצו, יכולות שהיו מפוזרות אוחדו, תכונות מבלבלות הוכללו או הושמטו, והוספו יכולות חדשות שמקילות על ההתמצאות והשימושיות של המערכת. הדבר תרם לשיפור השימושיות והנוחות של מנהלי ומעצבי האתרים. בנוסף עיצוב התבניות שופר והוגמש והוספו להן פרמטרים, כדי שיהיה אפשר לשנותם באופן קל, למשל שינוי צבעי האתר ורוחבו.
במערכת 1.5 נעשה מאמץ לתאימות לאחור, כדי שרכיבים של הגרסה הקודמת יוכלו גם הם לרוץ וניתן יהיה להריץ את המערכת במצב תאימות לאחור (Legacy mode), כדי להשתמש ברכיבים ישנים שלא נבנו לפי המערכת החדשה. מאז המערכת משופרת ונוספות לה תכונות חדשות במהירות גדולה.
אחד הדברים שמערכת זו (והגרסאות הקודמות) מצטיינות בהן הוא הנפח הקטן שהיא תופסת בדיסק הקשיח, ושל הרכיבים המותקנים בה, יחסית למערכות אחרות. מערכת זו דורשת בשעת ההתקנה רק כ-23 מגהבייט. ואילו הרכיבים נפחם בדרך כלל הוא מאות בודדות של קילובטים. הדבר קיים בין היתר, גם בגלל השימוש שנעשה בקובצי קוד מקור לא מהודרים. דבר המאפשר גם שקיפות ופתיחות גדולה, ומאפשר למתכנתים לשפר ולהתאים לעצמם את המערכת.
היסטוריית גרסאות > ג'ומלה 1.6

ג'ומלה 1.6.0 יצאה ב-10 בינואר 2011. 
הגרסה כוללת בין היתר רשימת בקרת גישה (ACL), קטגוריות מקוננות ללא הגבלה (בניגוד לגרסה 1.5, שכללה רק מדור וקטגוריה), סל מחזור משותף לכל הפריטים שנמחקים, עדכון הרחבות בלחיצת כפתור ועוד. לגרסה 1.6 יצאו שש גרסאות ביניים שבכל גרסה תיקנו באגים והכילו שיפורים מינוריים.
היסטוריית גרסאות > ג'ומלה 1.7

גרסת 1.7 יצאה ב-19 ביולי 2011 [l] והיא כללה שיפורים בהתקנה, בשדרוג גרסה ובריבוי שפות. כמו כן, בגרסה זו הפרידו את הליבה ממערכת ניהול התוכן כדי ליצור את פלטפורמת ג'ומלה (Joomla-Platform) שתשמש לעוד מטרות אחרות חוץ ממערכת ניהול תוכן (בדומה ל-Zend Framework, CodeIgniter או CakePHP).
היסטוריית גרסאות > ג'ומלה 2.5

ג'ומלה 2.5.0 יצאה ב-24 בינואר 2012, שישה חודשים אחרי 1.7.0. גרסה זו היא גרסת תמיכה ארוכת טווח (LTS). במקור גרסה זו הייתה אמורה להיות 1.8.0, אבל ב-9 באוגוסט 2011 הוכרז כי היא תשונה להתאים את המספר לסכימה חדשה כאשר כל גרסת LTS תהיה עם סיומת X.5.
בין החידושים בגרסה זו פונקציית חיפוש חדשה, תמיכה בסוגי מסדי נתונים נוספים, התראה על גרסאות עדכון חדשות לג'ומלה ולרכיבים השונים, CAPTCHA מובנה, קישור של תפריטים חדשים למודולים ועוד.
היסטוריית גרסאות > ג'ומלה 3

ג'ומלה 3.0 יצאה ב-27 בספטמבר 2012 . במקור גרסה זו תוכננה לצאת ביולי 2012, אבל מחזור גרסאות ינואר/יולי לא היה נוח עבור המתנדבים ומחזור הגרסאות שונה לספטמבר/מרץ.
החידוש הגדול בגרסה 3.0 הוא התמיכה במובייל (סמארטפונים וטאבלטים) כחלק מהליבה של ג'ומלה, אשר כוללת את הפריימוורק Bootstrap של טוויטר .
ב-24 בדצמבר 2012 הוחלט כי תתווסף גרסה נוספת בסדרה 3 כדי למטב את הפיתוח ולתת תמיכה ארוכה יותר לגרסאות ארוכות טווח
היסטוריית גרסאות > ג'ומלה 3 > ג'ומלה 3.1

ב-25 באפריל 2013 ג'ומלה 3.1 שוחררה עם תמיכה מובנית בתגיות תוכן.
היסטוריית גרסאות > ג'ומלה 3 > ג'ומלה 3.2

ב-6 בנובמבר 2013 ג'ומלה 3.2 שוחררה עם תמיכה מובנית בגרסאות תוכן, התקנת הרחבות ישירות מפאנל הניהול, Two factors authentication, ממשק Ajax אחיד ועוד.
פרסים

פרויקט ג'ומלה זכה בפרס לפרויקט הקוד הפתוח הטוב ביותר לשנת 2005, בתערוכת LinuxWorld באוקטובר 2005. פרס נוסף ניתן אישית למפתח גרעין הפרויקט, בריאן טימן.
בשנים 2006, 2007 ו-2011 זכתה ג'ומלה במקום הראשון בתואר מערכת הניהול התוכן הטובה ביותר בתחרות של הוצאה לאור Packt   . בתחרות משתתפות מעל 70 מערכות ניהול תוכן.
ב-27 באוקטובר 2008, הוצאה לאור Packt הכריזה על יוהאן ג'אנס כ-MVP (ר"ת Most Valued Person) עבור עבודתו כראש צוות המפתחים של ג'ומלה 1.5 והארכיטקטורה שלה. ב-2009 לואיס לאנדרי קיבל את פרס ה-MVP עבור תפקידו כארכיטקט של ג'ומלה ומתאם פיתוח.
אתרים לדוגמה

אתר הדגמה של ג'ומלה, אתר ג'ומלה העולמי
בישראל

בישראל ישנה קהילת ג'ומלה פעילה המארגנת מפגשים תקופתיים ואת הכנס השנתי - Joomla!Day.
הערות שוליים

↑  "יום הולדת ראשון שמח, ג'ומלה!". באוגוסט 2006. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "דו"ח הורדות של GForce".
↑  "ספריית ההרחבות של ג'ומלה". במרץ 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "JOOMLA!® 1.6 HAS ARRIVED!". בינואר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ג'ומלה 1.7.0 שוחררה!". ביולי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑
↑  "מחזור החיים ברשימת התפוצה של פיתוח ג'ומלה". בינואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "IT'S OFFICIAL – JOOMLA! CMS TO ADD 3.2 RELEASE". בדצמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ג'ומלה 3.1.0 שוחררה". באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ג'ומלה 3.2.0 שוחררה". באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007365080805171  GND: 4997372-1  LCCN: n2007068826  NKC: ph574518  VIAF: 178384514   WorldCat (עם VIAF): 178384514 
צד המנהל של ג'ומלה 1.5 בגרסה עברית. בתמונה מוצגת רשימת הדפים מסודרים בטבלה.
אתר טיפוסי שעוצב באמצעות ג'ומלה בשפה האיטלקית
בת-אביב

| בת-אביב |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: קוציציים
סוג:: בת-אביב
שם מדעי
 Ruspolia ‏לינדאו, 1895
בת-אביב (שם מדעי: Ruspolia; על פי חלק מהמיונים: Pseuderanthemum) הוא סוג צמח פורח ממשפחת הקוציציים.
משמש כצמח גינון פופולרי, בין השאר בישראל, עקב פרחיו העלים של רבים ממיניו שמתהדרים בצבעים שונים בשני צידי העלה. לבת האביב מינים אנדמיים לאזורים באפריקה שמדרום לסהרה, כגון בוצוואנה וזימבבווה. חלק מהמינים הם שיחים נמוכים. המינים ירוקי-עד.
מינים בולטים בגינון

בת-אביב גביענית - עלים אזמליים צרים ירוקים מצידם העליון וסגולים בצידם התחתון, פרחים לבנים עם ליבה סגולה.
בת-אביב דלילה - עלים ביצניים בגוון ירוק כהה, פריחה סגולה או לילך.
גונגה דין

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  הפואמה "גונגה דין" של רודיארד קיפלינג  סיפור של בן הכט וצ'ארלס מקארתור
 בימוי:  ג'ורג' סטיבנס 
 הופק בידי:  ג'ורג' סטיבנס 
 תסריט:  ג'ואל סייר, פרד גואיול
 עריכה:  הנרי ברמן 
 שחקנים ראשיים:  קרי גרנט ויקטור מקלגלן סם ג'אפה דאגלס פייבנקס הבן
 מוזיקה:  הוגו פרידהופר
 צילום:  ג'וזף אוגוסט 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  RKO 
 חברה מפיצה:  RKO
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 בפברואר 1939
 משך הקרנה:  117 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט הרפתקאות, סרט מלחמה, סרט רוחות רפאים 
 תקציב:  1,915,000 דולר
 הכנסות:  2,807,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   gungadin
 דף הסרט ב־IMDb
 
סאם ג'אפה כגונגה דין
גונגה דין (באנגלית: Gunga Din) הוא סרט הרפתקאות אמריקאי משנת 1939 בהפקתו ובבימויו של ג'ורג' סטיבנס, עם קרי גרנט, ויקטור מקלגלן, סאם ג'אפה ודאגלס פיירבנקס הבן בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב בהשראה הפואמה "גונגה דין" (1890) של רודיארד קיפלינג על מחלק מים ומחצצר הודי שנפל בגבורה בקרב בשירות הבריטים. כן מבוסס התסריט על סיפור של בן הכט וצ'ארלס מקארתור.