stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בל תשחית
הערות שוליים

↑  ספר דברים, פרק כ', פסוקים י"ט–כ'
↑  דין זה נלמד מהגמרא בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קכ"ט, עמוד א', שם נאמר ששבירת והבערת כיסא יקר, מוצדקות רק בגלל סיבות בריאותיות
1 2  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"א, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ז', עמוד ב'
↑  מסכת שמחות, ט
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ס"ז, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"ה, עמוד ב'
↑  שמות רבה לה, ב.
↑  פרק א' משנה א', בפירוש הרב עובדיה מברטנורה והמהרי"ח
↑  בית יער הלבנון, בבא קמא צא עמוד ב'
↑  הרב יהודה הלוי עמיחי, עקירת עצים לצורך ציבורי, אמונת עתיך - עלון מס' 26
↑  רמב"ם, הלכות מלכים, פרק ו'
↑  אמונת עתיך 97, ובתגובת הרב יעקב אריאל שם גיליון 98, עמוד 146 - http://www.toraland.org.il/מאגר-המידע/אמונת-עתיך/אמונת-עתיך-98.aspx (הקישור אינו פעיל, 20 באוקטובר 2015)
↑  שו"ת הר צבי, אורח חיים ב, סימן קא
↑  שו"ת יחווה דעת, חלק ה, סימן מו
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ביצנית מצויה

| ביצנית מצויה |
| --- | --- |
 ביצנית לבנת-בטן, יפן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חרטומניים
סוג:: ביצנית מצויה
שם מדעי
 Actitis ‏יליגר, 1811

ביצנית מצויה (שם מדעי: Actitis) הוא סוג של עופות מים במשפחת החרטומניים, הכולל רק שני מיני עופות דומים.
טקסונומיה

הסוג ביצנית מצויה הוצג בשנת 1811 על ידי הזואולוג הגרמני יוהאן יליגר. השם המדעי של הסוג מיוונית עתיקה, aktites, "שוכן חוף" ו-akte, "חוף". המין המאפיין את הסוג הוא ביצנית לבנת-בטן. הסוג הוא קבוצת אחות פילוגנטית לסוג ביצנית.
הסוג מכיל שני מינים:
ביצנית לבנת-בטן (Actitis hypoleucos) – אירואסיה
ביצנית נקודה (Actitis macularia) – אמריקה הצפונית
תיאור

שני המינים בסוג זה הם עופות מים נודדים קטנים, חומים אפרפרים בחלקם העליון ולבנים בחלקם התחתון, עם תעופה קלה לזיהוי, הכוללת תזוזת כנפיים איטית אך חזקה בגובה נמוך מעל פני המים. הניצוי דומה מאוד, מלבד נוצות הרבייה הייחודיות של הביצנית המנוקדת. במקרים של חשד למינים תועים הנמצאים מחוץ לטווח תפוצתם נדרש זיהוי קרוב לאפיון המינים.
לשני המינים יש רגליים צהובות או צהבהבות קצרות ומקור בגודל בינוני. הן חברותיות ולעיתים רחוקות נצפות בלהקות גדולות.
הן מקננות על הקרקע, ובית הגידול שלהן קרוב למים מתוקים. את מזונם הן מלקטות על הקרקע או במים, הן מוצאות את המזון בעזרת הראייה. הן עשויות גם לתפוס חרקים בעת התעופה. הן ניזונות מחרקים, סרטנים וחסרי חוליות אחרים.
מבין החרטומניים, הסוג ביצנית מצויה הוא חלק מהענף הפילוגנטי של הביצנית, הטאטלר (אנ') והשחיינית וקשור פחות לסוג חופית. בהתבסס על מידת ההסתעפות בריצוף ה-DNA ומאובנים שמשוער כי שייכים לביצניות ושחייניות מסביבות גבול תקופת האוליגוקן/ מיוקן לפני כ-23–22 מיליון שנים, ככל הנראה התפצלה הביצנית האפורה מקרוביה באוליגוקן המאוחר. לפי כמות המאובנים הבסיסיים (אנ') הרבים של קבוצה פילוגנטית זו שנמצאו באירואסיה, סביר להניח ששם מקורו של מין זה, ככל הנראה בעקבות בידוד האוכלוסייה לאחר ששרידי הים הטורגאי התייבשו לחלוטין, אירוע שהתרחש בסביבות אותה העת.
בעבר, בעקבות גילוי מאובן מתקופת הפליוקן המאוחר תואר המין, Actitis balcanica, הנטען כי משתייך לסוג זה אך נמצא כי למעשה הוא שייך לחופמי בלתי מוגדר.
הערות שוליים

↑  יליגר, יוהאן קארל וילהלם (1811). Prodromus systematis mammalium et avium (בלטינית). Berolini [Berlin]: Sumptibus C. Salfeld. p. 262.
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names (באנגלית). London: Christopher Helm. p. 31. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  Peters, James Lee, ed. (1934). Check-List of Birds of the World (באנגלית). Vol. 2. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press. p. 269.
↑  Gibson, Rosemary; Baker, Allan (2012). "Multiple gene sequences resolve phylogenetic relationships in the shorebird suborder Scolopaci (Aves: Charadriiformes)". Molecular Phylogenetics and Evolution. 64 (1): 66–72. doi:10.1016/j.ympev.2012.03.008.
↑  Gill, Frank; Donsker, David; Rasmussen, Pamela, eds. (ביולי 2021). "Sandpipers, snipes, coursers". IOC World Bird List Version 11.2. International Ornithologists' Union. נבדק ב-22 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cécile Mourer-Chauviré, Cenozoic Birds of the World, Part 1: Europe, The Auk 121, 2004-04-01, עמ' 623–627 doi: 10.1093/auk/121.2.623
↑  Tara A. Paton, Allan J. Baker, Jeff G. Groth, George F. Barrowclough, RAG-1 sequences resolve phylogenetic relationships within Charadriiform birds, Molecular Phylogenetics and Evolution 29, 2003-11, עמ' 268–278 doi: 10.1016/S1055-7903(03)00098-8
↑  Gavin H Thomas, Matthew A Wills, Tamás Székely, [No title found], BMC Evolutionary Biology 4, 2004, עמ' 28 doi: 10.1186/1471-2148-4-28
בן פוסטר

ערך זה עוסק בכדורגלן עבר האנגלי. אם התכוונתם לשחקן הקולנוע האמריקאי, ראו .
בנג'מין אנטוני "בן" פוסטר (באנגלית: Benjamin Anthony "Ben" Foster; נולד ב-3 באפריל 1983) הוא כדורגלן עבר אנגלי ששיחק בעמדת השוער.
קריירה

פוסטר התחיל את הקריירה שלו בראסינג וארוויק, קבוצה אלמונית בליגה נמוכה באנגליה וכבר אז סומן כשחקן מבטיח. בשנים 2001–2005 שיחק בתפקיד השוער השני בקבוצת סטוק סיטי ששיחקה אז בליגת המשנה באנגליה. הוא נפצע ברצועות הברך ביוני 2003 כששיחק טניס, ופציעה זו השביתה אותו לשישה חודשים. לאחר מכן הושאל למספר קבוצות משנה בזו אחר זו.
פוסטר התגלה על ידי מנג'ר מנצ'סטר יונייטד, אלכס פרגוסון, שבא לראות את בנו דארן משחק. פוסטר ששיחק ברקסהאם, שיחק בגמר גביע ה-LDV ב-2005 בו זכתה קבוצתו בסופו של דבר. מנצ'סטר ניסתה להחליף את שוערה פטר שמייכל, ופרגוסון החליט להחתים את פוסטר תמורת מיליון פאונד.
פוסטר הצטרף למנצ'סטר יונייטד ב-19 ביולי 2005 ומתחילת עונת 2005/2006 הושאל לווטפורד. מנג'ר ווטפורד, אדריאן בות'רויד, טען ש"הוא יותר טוב מהשוער של מנצ'סטר כיום, אדווין ואן דר סאר", והאמין שהוא "הולך להיות השוער הטוב בעולם". גם לדעת פרגוסון יירש פוסטר בעתיד את מקומו של ואן דר סאר בשער היונייטד ואפילו יחליף את פול רובינסון בשער נבחרת אנגליה.
לפוסטר הייתה עונה מרשימה במדי ווטפורד, כשקיבל ביקורות טובות מאוד ממאמנים יריבים. בעיטות השוער הארוכות שלו סייעו בעיקר לחלוצים מרלון קינג ודריוס הנדרסון, והשאיר אותם לפעמים לבד מול שוער. הוא עזר לווטפורד לעלות לפרמייר ליג כשניצחה 0–3 את לידס יונייטד בגמר הפלייאוף של הצ'מפיונשיפ.
ב-10 באוגוסט 2006 חתם על חוזה השאלה חדש למשך כל עונת 2006/2007 לווטפורד, לאחד שמנצ'סטר יונייטד החתימה את השוער הפולני, תומאש קושצ'אק.
ב-1 במרץ 2009 עמד פוסטר בשערה של מנצ'סטר יונייטד בגמר גביע הליגה האנגלית מול טוטנהאם הוטספר והצטיין בבעיטות ההכרעה שנגמרו בתוצאה 1–4 למנצ'סטר ובזכייתה בגביע.
בקיץ 2010 חתם בברמינגהאם סיטי תמורת שישה מיליון ליש"ט עונה לאחר מכן הושאל לווסט ברומיץ' אלביון. בתום תקופת ההשאלה נרכש על ידי וסט ברומיץ' אלביון. ב-5 ביולי 2018 חזר לווטפורד וחתם לשנתיים.
ב-15 בספטמבר 2022 הודיע פוסטר על פרישה מכדורגל לאחר שדחה את הצעתה של ניוקאסל יונייטד. ב-23 במרץ 2023 חזר מפרישה וחתם על חוזה קצר טווח ברקסהאם מהנשיונל ליג במטרה להחליף את שוערה הפצוע של הקבוצה, רוב לייטון. הוא ערך את הופעת הבכורה של מול יורק סיטי שהסתיים בניצחון בתוצאה 0–3. ב-10 באפריל הדף בעיטת עונשין במשחק מול נוטס קאונטי שהסתיים בניצחון בתוצאה 2–3 ופתח פער של שלוש נקודות בראשות הטבלה לזכותה של רקסהאם. ב-22 באפריל הבטיחה רקסהאם את העפלתה לפוטבול ליג השנייה ואת אליפות הנשיונל ליג לאחר ניצחון 1–3 על בורהאם ווד. ב-9 ביוני חתם על חוזה חדש ברקסהאם לשנה אחת, אך ב-20 באוגוסט, לאחר תיקו 5-5 במשחק מול סווינדון טאון וספיגת 13 שערים בארבעת משחקי הליגה הראשונים, הודיע שנית על פרישה מכדורגל בנימוק שאינו מרגיש שיכולתו העונה תואמת את הרמה הדרושה להצלחת הקבוצה.
תארים

פרס הפוטבול ליג: 2004/2005
גביע הליגה האנגלית: 2008/2009, 2009/2010
גביע הליגה האנגלית: 2010/2011
הערות שוליים

↑  סירב לטוטנהאם, חתם בליגה החמישית: שוער אנגליה לשעבר חזר מפרישה, באתר וואלה, 23 במרץ 2023
↑  עם הצלת פנדל בתוספת הזמן: רקסהאם ניצחה בקרב ה-100, באתר וואלה, 10 באפריל 2023
↑  ספג 13 שערים והחליט לפרוש: בן פוסטר שוב תלה את הכפפות, באתר וואלה, 22 באוגוסט 2023
| נבחרת אנגליה – מונדיאל 2014 |
| --- | --- | --- |
|  1 הארט •  2 ג'ונסון •  3 ביינס •  4 ג'רארד •  5 קייהיל •  6 ג'אגיילקה •  7 וילשר •  8 למפארד •  9 סטארידג' •  10 רוני •   11 ולבק •  12 סמולינג • 13 פוסטר •  14 הנדרסון • 15 אוקסלייד-צ'מברלין • 16 ג'ונס • 17 מילנר • 18 למברט • 19 סטרלינג • 20 לאלאנה • 21 בראקלי • 22 פורסטר • 23 שו • מאמן: הודג'סון |  1 הארט •  2 ג'ונסון •  3 ביינס •  4 ג'רארד •  5 קייהיל •  6 ג'אגיילקה •  7 וילשר •  8 למפארד •  9 סטארידג' •  10 רוני •   11 ולבק •  12 סמולינג • 13 פוסטר •  14 הנדרסון • 15 אוקסלייד-צ'מברלין • 16 ג'ונס • 17 מילנר • 18 למברט • 19 סטרלינג • 20 לאלאנה • 21 בראקלי • 22 פורסטר • 23 שו • מאמן: הודג'סון | אנגליה |
בית הכנסת בית מנחם

| --- | --- |

בית מנחם, 2012
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  כפר חב״ד 
 מדינה:  ישראל 
 נוסח תפילה:  נוסח ספרד-חב"ד
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – אפריל 1978
 תאריך פתיחה רשמי:  אפריל 1978 
 קואורדינטות:  31°59′28″N 34°51′00″E﻿ / ﻿31.9911922°N 34.8499034°E﻿ / 31.9911922; 34.8499034
  (למפת גוש דן מוגדלת) בית הכנסת בית מנחם(למפת גוש דן רגילה) בית הכנסת בית מנחם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת בית מנחם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת בית מנחם
 
בית הכנסת "בית מנחם" הוא בית הכנסת המרכזי בכפר חב"ד. המקום משמש גם לאירועים מרכזיים של חסידות חב"ד בישראל.
היסטוריה > הקמה

היישוב הוקם בשנת תש"ט (1949), בתחילה התפללו התושבים בבית כנסת זמני. בית הכנסת "בית מנחם" הוקם בשנת 1962. בראשית שנות ה-70 של המאה ה-20, לאחר גל העלייה מברית המועצות, נעשה המקום צר מלהכיל את רוב תושבי הכפר, הוחלט לבנות בית כנסת על השטח של בית הכנסת הישן. לאחר שרטוט ותכנון הבנייה נסע אחד מחברי ועד הבנייה, חיים ריבקין, לרבי מנחם מנדל שניאורסון והביא לו את התוכניות. הרב שניאורסון הוסיף מספר תיקונים על שרטוט התוכניות.
היסטוריה > בניית בית הכנסת

בשנת תשל"ג 1973 הוחל בבנייה. כדי לעודד את חסידי חב"ד לתרום לבניית בית הכנסת קיבל זושא ריבקין את אישור הרבי מלובביץ' לקרוא לבית הכנסת על שמו, והוא הבניין היחיד שזכה לאישור כזה.
חנוכת בית הכנסת נערכה בי"א בניסן תשל"ח. לקראת האירוע נסע ריבקין להזמין את הרב שניאורסון להשתתף בחנוכת הבית. הרבי נתן לו כתר תורה, ו־1,800 דולרים בשטרות בודדים, כדי לחלק לכל מי שחתמו על טופס ההזמנה. בהתוועדות י"א בניסן ב-770 נתן הרבי את ברכתו לבית הכנסת.
היסטוריה > תיאור בית הכנסת

בבית הכנסת כ-700 מקומות ישיבה, כולל עזרת הנשים.
בית הכנסת הוא בעל שתי קומות וקומת מרתף. בקומת הכניסה שני חדרים המשמשים כ"שטיבלאך" וחדרי לימוד, בנוסף להיכל בית הכנסת. בקומה השנייה ממוקמת עזרת הנשים. בצידי בית כנסת נקבעו 12 חלונות. קיר המזרח של בית הכנסת מצופה אבני שיש, ובמרכזו ארון קודש מפואר, עם עמודי שיש מסוגננים.
בחלקו העליון של בית הכנסת מופיע ציור של מעמד קבלת התורה וספר תורה עם עשרת הדיברות על רקע הרים, ובחלקו האחורי של בית הכנסת מתחת לחלונות של עזרת הנשים מופיעים ציורים של כלי נגינה ותחתיהם הפסוק מספר תהילים: "עבדו את ה' בשמחה בואו לפניו ברננה".
בקומת המרתף של בית הכנסת ממוקם מקווה, וכן בית כנסת "מניין זושא" הפועל בעיקר בשבת ויום טוב.
היסטוריה > כולל זקנים

בתמוז תש"ם יזם זושא ריבקין כולל למבוגרים בבית הכנסת. הוא סיפר על כך לרבי מליובאוויטש, ששלח 2,000 שקלים כהשתתפות בהוצאות. בהמשך ליוזמה זו הציע הרבי בהתוועדות שהתקיימה ב-כ' באב ה'תש"ם, יום השנה לאביו - הרב לוי יצחק שניאורסון, להקים רשת כוללים למבוגרים על שמו, שיקראו בשם "כולל תפארת זקנים לוי יצחק", את הכולל מנהל הרב משה הורביץ.
היסטוריה > הכנסת ספר תורה

ב-י"ט בכסלו תשמ"א (1981) נערכה הכנסת ספר תורה שנכתב על ידי ארגון נשי ובנות חב"ד בישראל לזכות הרבי מלובביץ' ואשתו, בהשתתפות אלפי חסידים. הרבי ערך התוועדות מיוחדת לכבוד המעמד והעניק כתר ויד לספר תורה לגבאי זושא ריבקין.
בחשוון ה'תשמ"ח (1988) הושלמה כתיבתו של ספר תורה נוסף לזכות הרבי מלובביץ' ואשתו, כשהסיום נערך בבית מדרשו של הרבי, והמשיך בכפר חב"ד.
כמו כן קיים בבית הכנסת ספר תורה ששלח האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון לתושבי כפר חב"ד.
אירועים

עד לשנת תשס"ג התקיימו חתונות של תושבי הכפר וחסידי חב"ד בתוך בית הכנסת.
מדי שנה מתקיימים באולם בית הכנסת התוועדויות מרכזיות בי"ט בכסלו וי"א בניסן (יום הולדת של הרבי מלובביץ') בהשתתפות אלפי אנשים. אירוע מפורסם נוסף הוא הקפות שניות, המתקיים במוצאי שמחת תורה בהשתתפות אלפים. באירועים אלו משתתפים אישי ציבור, בהם ראשי המדינה ושרים. בעבר השתתפו בהם נשיאי המדינה זלמן שזר ואפרים קציר והרבנים הראשיים לישראל. בי"ט בכסלו תש"ף השתתף ראש הממשלה בנימין נתניהו בהתוועדות שהתקיימה בבית הכנסת.
לקריאה נוספת

כפר חב"ד - ליקוט משיחותיו ואגרותיו של הרבי מלובביץ' בעניין הכפר, בהוצאת ועד כפר חב"ד, חלק א' עמוד רמה-רנא, חלק ב' עמוד רכ-רכג ועוד
אברהם רייניץ', "סיפור בנייתו של בית הכנסת", עיתון בית משיח גיליון 827 אדר תשע"ב עמוד 27–30
הרב משה אהרון טייכמן, מרומניה עד כפר חב"ד, עמוד 373–380, תש"ף
הערות שוליים

↑  יש בכפר חב"ד בית הכנסת אחר שנקרא 'בית הכנסת המרכזי' והוא הוקם לפני בית הכנסת בית מנחם, אך כמות המתפללים בו קטנה מאוד
↑  הוקם 'קרן הבניין' לבית הכנסת 'בית מנחם', מסמך היסטורי אתר col סיוון תשע"ח.
↑  י. בן מנחם, הבאת לי את הבשורות הטובות ?, עיתון בית משיח, גיליון 120, ט"ז בשבט תשנ"ז.
↑  יצחק יהודה,ארמון למשיח, שבועון כפר חב"ד אדר תשע"ב.
↑  רגע לפני הכנסת ס"ת של הרבי הריי"צ: כתרי התורה כבר מוכנים אתר col סיוון תשע"ח.
↑  שעבר שיפוץ יסודי בשנת תשע"ו, מאחורי הקלעים של שיפוץ "המקווה של זושא" אתר col, ניסן תשע"ו
↑  י. יצחק, החתימות… ההתועדות… הכתר…, עיתון כפר חב"ד, גיליון 11, ו' בטבת תשמ"א.
↑  נתינת התורה של נשות חב"ד, מסמך היסטורי אתר ארגון נשי ובנות חב"ד, סיוון תשע"ח.
↑  לקריאה על האירוע קובץ לחיזוק התקשרות, עמוד 44
↑  ספר תורה לזכות הרבי מליובאוויטש קטע  מהתוועדות, באתר יוטיוב.
↑  סיום והכנסת ספר תורה לזכות הרבי מליובאוויטש קטע  מאותו מעמד, באתר יוטיוב.
↑  מעיל חדש יולבש היום על ספר התורה של אדמו"ר הריי"צ נ"ע באתר col, סיון תשע"ו.; הדור קבלוה: גלריה ראשונה ממעמד הכנסת ספר התורה ההיסטורי. אתר col סיוון תשע"ח.
↑  חתונה בטעם של פעם ב...'בית מנחם' באתר שטורעם
↑  כיכר השבת, ‏'ראש-השנה לחסידות': אלפים חגגו בהתוועדות בכפר-חב"ד, באתר כיכר השבת, 16.12.11
↑  מעמד רב-רושם בהתוועדות המרכזית י"א ניסן אתר col ניסן תשע"ו
↑  יוני שרעבי, ‏הקפות שניות בכפר-חב"ד: חסידים וסרוגים, כאחד, באתר כיכר השבת, 11.10.09, מוצאי שמחת תורה: רבבות בהקפות שניות בכפר חב"ד באתר כיכר השבת
↑  מאז תשפ"ב עברו הקפות לרחבת בית הכנסת
↑  תיעוד נדיר: חגיגות י"ט כסלו בכפר חב"ד לפני 50 שנה, באתר שטורעם
↑  י"ט כסלו בכפר חב"ד לפני כיובל שנים, באתר חב"ד אונליין
↑  שימי פרקש, לא רק נתניהו: התוועדות י"ט כסלו המרכזית בכפר חב"ד • גלריה מסכמת, באתר בחדרי חרדים, 25.12.2019
מבט בית הכנסת מהרחוב, 2020
ארון הקודש של בית הכנסת
אריה רוטמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 בפברואר 1921 וינה, אוסטריה 
 פטירה:  7 בדצמבר 2006 (בגיל 85) עין המפרץ, ישראל 
 לאום:  ישראלי
 תחום יצירה:  ציור, תחריט
 פרסים והוקרה:  פרס הרמן שטרוק (1966) 
 
אריה רוטמן (14 בפברואר 1921 – 7 בדצמבר 2006) היה צייר, מאייר ואמן תחריט ישראלי. נולד בווינה ועלה לישראל ב-1940. רוטמן, ממקימי קיבוץ עין המפרץ, היה מזכיר ארגון הפסלים והציירים של הקיבוץ הארצי וכמו אמנים רבים בני דורו היה אוטודידקט. זוכה פרס הרמן שטרוק לשנת 1966.
רישומיו הראשונים נעו בין גרפיקה דקורטיבית לתיאור של חיי הקיבוץ. בעבודותיו עסק רוטמן באקזיסטנציאליזם ושאלות קיומיות לצד סוציאליזם, דת וזהות יהודית.
בהמשך בולט גם היחס האמביוולנטי שלו לסוציאליזם ושברו, ועיסוקו הנרחב במעמדו של האמן האינדיבידואל למול הקולקטיב הקיבוצי. ביצירותיו משולבים סיפורי תנ"ך וניכרת בהן חיבתו לשפות בכלל ולשפה העברית הכתובה בפרט.
ביוגרפיה > ילדותו

אריה רוטמן נולד בווינה בשנת 1921. הוריו היו יהודים אורתודוקסים, אך לא נישאו דרך שידוך. אביו, יעקב, היה תלמיד ישיבה עסק בפרנסות מזדמנות עד אשר חלה בשחפת והתאשפז תכופות. אמו, שרה, נאלצה לחלק את זמנה בין גידול הילדים לבין פרנסתם והמצוקה בבית הייתה קשה. למרות הדלות הפיזית, עולמם הרוחני היה עשיר וההורים חינכו את ילדיהם על סיפורי התנ"ך, ידיעת השפה העברית ואהבת ארץ ישראל והיה ברור לרוטמן כי עתידו שם.
ההורים קיוו להעניק לילדיהם השכלה רחבה אך בגלל מצוקה כלכלית רק רוטמן הלך ללמוד בגימנסיה העברית בווינה, שם התוודע והצטרף לתנועת השומר הצעיר. במקביל לשיפור במצבה הכלכלית של משפחת רוטמן התדרדר המצב הפוליטי באוסטריה. בליל הבדולח הסתתרו אריה ואביו במחסן בגינה והאם שניסתה להציל את כלי הכסף מבית הכנסת בו נהגה להתפלל המשפחה, הוכתה באכזריות. לאחר ליל הבדולח היה ברור כי עליהם לעזוב את וינה בהקדם האפשרי.
הוריו של רוטמן החליטו לעלות לישראל וב- 1939 עם פרוץ המלחמה. הם החלו את המסע בסירה בנהר הדנובה, אך הנהר קפא והם נתפסו ונרצחו על ידי הנאצים. רוטמן הגיע לישראל בשנת 1940 באנייה הילדה, נתפס על ידי הבריטים ושהה חצי שנה במחנה מעצר בעתלית. במחנה למד עברית ואף השתתף בקורס רישום עם הצייר איזידור אשהיים, אשר לימים ניהל את בצלאל.
ביוגרפיה > החיים בישראל

רוטמן וחבריו השתקעו בקיבוץ עין המפרץ שהיה אז לדבריו "כמה בתים וחולות". בשנים הראשונות בארץ הוא עבד בשדה וברפת ולאחריהן גבר בו הרצון ליצור. בשנת 1944 רוטמן החל להשתתף בתערוכות של ארגון הציירים והפסלים של "הקיבוץ הארצי". רישומיו הראשונים נעו בין גרפיקה דקורטיבית לתיאור של חיי הקיבוץ. בשנים 1953–1955 היה רוטמן מזכיר ארגון הציירים והפסלים של הקיבוץ הארצי. כמזכיר הארגון הוא דאג לארגון ימי עיון, כנסים ותערכות לאמנים.
לקראת הבחירות לכנסת השלישית הוא ארגן קבוצת אמנים שעצבה כרזות תעמולה. בין השנים 1959- 1958 עבד רוטמן כמאייר במשמר לילדים.
ביוגרפיה > אמנות התחריט

לאחר שנים של יצירה ולימוד עצמי, ב-1959 יצא רוטמן לשנת השתלמות באקדמיה ז'וליאן בפריז. בשיטוטיו בגלריות ובמוזיאונים התוודע אל התחריט. רוטמן פנה ללמוד תחריט באקדמיה ושיתף פעולה עם בית דפוס קטן בו למד את סודות המקצוע. בעל המקום הדריך אותו ולימד אותו על מגוון החומרים עד שרוטמן עזב את האקדמיה והתמסר לעבודתו בבית הדפוס. מאוחר יותר, הוא התקבל לסדנה של האמן ג'וני פרידלנדר, בה פגש אמנים מרחבי העולם ולמד את טכניקת הדפסי הנחושת. בפריז החל רוטמן ליצור את שפתו הייחודית.
בשנת 1962 הוצגה התערוכה הראשונה של רוטמן בגלריית גולדמן בחיפה. לאחר תערוכה זו ותערוכות נוספות בישראל ומחוצה לה, החלו תחריטיו להימכר ולאחר שכנועים רבים נעתר הקיבוץ לאפשר לו לעסוק באופן מלא באמנות.
בשנים 1973–1976 לימד בחוג לאמנות באוניברסיטת חיפה ומ- 1976, במשך 5 שנים, לימד בסדנת ההדפס של אגודת הציירים והפסלים בבית האמנים בתל אביב. בשנת 1979 הקים את סדנת ההדפס של המכון לאמנות במכללת אורנים. הסדנה היום הקרויה על שמו.
ב- 1987 נסע לניו יורק להשתלמות במכון פראט והתרשם מציורי הגרפיטי אשר הזכירו לו את חיבתו לכתב כציור. מלא השראה, הוא יצר סדרת תצריבים צילומיים המשלבים צילומי גרפיטי מרחובות ניו יורק ובהם מופיע הומוקלוס (דמות האדם הקטן שיצר) המייצג את הבלבול וחוסר האונים שחש האדם בעיר הגדולה. עם חזרתו לקיבוץ, בשנות התשעים, הפסיק בהדרגה ליצור תחריטים וחזר אל הרישום הקווי שאפיין את ראשית דרכו האמנותית ואל הציור בצבעי מים. בעבודתו המאוחרת יש התפכחות מאשליית ההשתייכות החברתית והכרה בבדידותו של האדם כמצב קיומי.
אריה רוטמן נפטר בשנת 2006, בגיל 85, ממחלת הסוכרת, בקיבוץ עין המפרץ. הותיר אחריו ארבעה בנים ובת.
תערוכות יחיד

1966 – גלריה דוגית, תל אביב
1967 – גלריה גרינפילד, ניו-יורק
1969 – גלריה ספראי, בוסטון
1969, 1980 – מוזיאון עין חרוד
1975 – גלריה מבט, תל אביב וגלריה ארטא, ירושלים
1981 – מוזיאון רמת גן
2013 – מוזיאון הכט, חיפה
ראו גם

כד שבור
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
1 2 3 4 5  שיר מלר-ימגוצ'י - אוצרת, אריה רוטמן - אמן התחריט, מוזיאון הכט - אוניברסיטת חיפה, 2013
↑  איש קצוות: אריה רוטמן: אמן תחריט, באתר התנועה הקיבוצית(הקישור אינו פעיל)
↑  משמר לילדים לט"ו בשבט וגם חידה, באתר tarbut-yeladim.blogspot.co.il(הקישור אינו פעיל)
↑  תולדות משמר לילדים - אוטוביוגרפיה חלקית, באתר tarbut-yeladim.blogspot.co.il(הקישור אינו פעיל)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 277667  NLI: 987007462683305171  LCCN: no2014093022  NGV: 3754  RKD: 323513  SUDOC: 179415379  ULAN: 500477384  VIAF: 308261934   WorldCat (עם VIAF): 308261934
בו ביום

בו ביום הוא כינוי בדברי חז"ל ליום שבו הורידו את רבן גמליאל מנשיאותו והעלו את רבי אלעזר בן עזריה.
רקע

רבן גמליאל ור' יהושע נחלקו שלוש פעמים בתחומים שונים. מכיוון שרבן גמליאל היה חרד על כבודה ומעמדה של הנשיאות ובית הדין החדש ביבנה, נהג בכל הפעמים להדגיש את כפיפותו של רבי יהושע לנשיא ולהחלטת הרוב.
בפעם הראשונה הם נחלקו לגבי התאריך שבו אמור לחול ראש השנה, אז רבן גמליאל ציווה על ר' יהושע שיבוא אליו מחוץ לתחום עם חפצי מוקצה ביום הכיפורים שחל להיות לפי חשבונו של ר' יהושע, ובכך להורות על קבלת סמכותו של רבן גמליאל. בפעם השנייה נחלקו לגבי מום מסוים שנפל בבכור בהמה של ר' צדוק, אם הבהמה נפסלה בכך או לא. רבן גמליאל התווכח עם ר' יהושע ובסיום הוויכוח השאירו לעמוד על רגליו, בשלב הזה כבר התעוררה מחאה בקרב התלמידים והם השתיקו את מתורגמנו של רבן גמליאל (אדם שתפקידו לעמוד בסמוך לתנא הדורש ולחזור בקול רם לאוזני הציבור על דברי התנא הנאמרים בקול שקט).
העברת רבן גמליאל מהנשיאות ובחירת ר' אלעזר בן עזריה

במחלוקת השלישית (האם תפילת ערבית היא רשות או חובה) העמיד שוב רבן גמליאל את ר' יהושע על רגליו ולא אישר לו לשבת. גם בפעם זו השתיקו התלמידים את המתורגמן, אך כעת הוסיפו והחליטו להוריד את רבן גמליאל מנשיאותו.
בבואם למנות חכם אחר כנשיא במקומו עלו מספר הצעות שנפסלו, את רבי יהושע עצמו נמנעו מלמנות כדי שלא לפגוע ברבן גמליאל, ואת ההצעה למנות את רבי עקיבא פסלו בשל חוסר ב"זכות אבות" (ייחוס לאנשים צדיקים), ומשום כך הוא עלול להיפגע מהקפדתו של רבן גמליאל עליו.
לבסוף נבחר ר' אלעזר בן עזריה שהוכר כחכם גדול והיה גם בעל ייחוס מתאים, וכן היה עשיר - דבר הנצרך לנשיא בעת שתדלנותו מול הקיסרות הרומית. למרות גילו הצעיר של רבי אלעזר בן עזריה, שהיה כבן שמונה עשרה בלבד בעת מינויו לנשיא, החליט, לאחר התלבטות והתייעצות עם אשתו, לקבל את המינוי. למרות צעירותו נעשה לו נס ושערותיו הלבינו, כדי שיראה חשוב בעיני התלמידים.
המשך אותו היום

החלפתו של רבן גמליאל בישרה את התנפצות המדיניות הנוקשה שהוביל בתחילת דרכו של בית המדרש ביבנה, שהוקם על חורבותיו של המרד הגדול. רבן גמליאל נאבק בתופעות שזיהה כמאיימות על אחדותו של בית המדרש והיה זה שקיבל את ההחלטה לנדות את רבי אליעזר לאחר המחלוקת העזה בעניין תנורו של עכנאי. רבן גמליאל גם דאג לאיכות הלומדים ואסר על כניסת מי ש"אין תוכו כברו" לבית המדרש, ולשם כך העמיד שומר בפתח בית המדרש שמנע את כניסתם של רוב התלמידים.
באותו היום שהורידו את רבן גמליאל מהנשיאות הסירו גם את השומר שהעמיד והמוני תלמידים הצטרפו ללימוד בבית המדרש, עד שבאותו יום היה צורך להוסיף מאות ספסלים עבור הלומדים החדשים. אופי הלימוד כלל עדויות רבות על הלכות מתקופת בית המקדש השני. למרות סילוקו ולמרות הבושה הגדולה לא נמנע רבן גמליאל מלהגיע גם הוא באותו היום לבית המדרש, באותו היום פסקו הלכה כר' יהושע (נגד רבן גמליאל) בעניין הגרות של יהודה הגר העמוני. מלבד זאת, לא נותרה באותו יום אף שאלה שעלתה ולא הוכרעה.
מסכת עדויות כולה היא פירות הדיון בבית המדרש באותו יום וכן פרק חמישי במסכת סוטה ומשניות נוספות.
סוף המעשה

לבסוף החכמים התפייסו עם רבן גמליאל והוא הוחזר לתפקידו כנשיא, אך את דרשת הנשיא המשיך ר' אלעזר בן עזריה למסור ברוטציה של שבוע אחד מכל שלושה (לפי חלק מהמקורות שבוע אחד מכל ארבעה).
לקריאה נוספת

הרב יצחק אייזיק הלוי, "עיקר ימי יבנה", דורות הראשונים - כרך חמישי, פרנקפורט דמיין תרע"ח, עמ' 203–424
הערות שוליים

↑  דור עשירי לעזרא הסופר
↑  על פי התלמוד הירושלמי – שש עשרה שנה
↑  לפי אחת מהשיטות היה צריך להוסיף לבית המדרש 400 ספסלים, ולפי השיטה האחרת היה צריך להוסיף 700 ספסלים. ראו מסכת ברכות, פרק רביעי, דף כ"ח, עמוד א', באתר ויקיטקסט
בנציון רפפורט

בֶּנְצִיוֹן רַפַּפּוֹרְט, או גם בן-ציון רפפורט (6 באוגוסט 1884 – 1942) היה פילוסוף יהודי יליד פולין.
רפפורט נולד בטרנוב שבחבל גליציה (אז באימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום בדרום פולין). בגיל 3 מתה אימו. בגיל 13 עקר עם אביו לנובי סונץ' שבגליציה, ואף שמשפחתו הייתה דתית הוא נחשף להשכלה ולמד בעצמו הן לימודי קודש והן לימודי חול. תחילה עבד כסוחר, ומשלא הצליח עבר לקרקוב והחל ללמד בגימנסיה העברית בקרקוב. ומשהשתפר מצבו הכלכלי החל לפרסם מאמרים בשבועון העברי "המצפה" שיצא לאור בקרקוב ואחר כך גם בשבועון העולם שיצא לאור באודסה. התחומים בהם עסק כללו ביקורת המקרא, פילוסופיה של ימי הביניים, קבלה ותורת ההכרה.
ספרו הראשון "הכרה ומציאות: קובץ מאמרים פילוסופיים" (ברלין-וינה : בנימין הרץ, תרפ"ד) עסק בתורת ההכרה, בתולדות הפילוסופיה ובפילוסופיה של המוסר. ספרו השני "הוגים והגיונות" (קרקוב : התאגדות הסופרים העברים, תרצ"ו 1936) דן בזרמים החדשים בפילוסופיה. גם בתקופת השואה המשיך לכתוב ספר על פילוסופיה וסיים אותו לפני שנשלח למחנה השמדה. הספר "טבע ורוח", שניצל בדרך נס, יצא לאור בהוצאת מוסד ביאליק ב-1953. ספר זה כולל מאמרים על שופנהאואר וניטשה, על מושג היהדות אצל אחד העם ועוד.
המכתב האחרון שכתב בנציון רפפורט היה ב-16 באוגוסט 1942. הוא נספה בשואה בשלהי שנת 1942.
לקריאה נוספת

"בנציון רפפורט", האנציקלופדיה העברית (כרך לא, עמ' 298), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשל"ט.
בן-ציון רפפורט (1884–1942) - לקסיקון הספרות העברית החדשה