stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליעזר רבינוביץ (פיזיקאי)
הערות שוליים

1 2 3  Curriculum Vitae: Eliezer Rabinovici, התוכנית לפיתוח חשיבה יצירתית לפתרון בעיות מבצעיות: סדרת מפגשים חיל-אוויר – אקדמיה, מרץ 2013, עמ' 35–39
1 2  אליעזר רבינוביץ, זרעי ססמי - במבט אישי, איגרת דצמבר 2008, עמ' 32–35
↑  Eliezer RABINOVICI, Sharing Knowledge Foundation
↑  Eliezer Rabinovici, physicist, IHES
↑  ynet, פרופ' מהאונ' העברית נבחר לנשיא המרכז לחקר חלקיקים CERN, באתר ynet, 24 בספטמבר 2021
↑  Professor Eliezer Rabinovici elected as next President of the CERN Council, CERN, 24 September, 2021
↑  ברכות לפרופ' אליעזר רבינוביץ על זכייתו בפרס "דיפלומטיה באמצעות המדע" של ארגון ה-AAAS, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 5 בפברואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007323190605171  CiNii: DA11818150  ISNI: 0000 0000 8325 0654  LCCN: n98081109  SUDOC: 226382400  VIAF: 116385528   WorldCat (עם VIAF): 116385528
שלמה אשר

שלמה אשר (25 במאי 1910 – 16 במרץ 1999) היה עורך דין ישראלי ושופט בית המשפט העליון.
ביוגרפיה

אשר נולד בשנת 1910 בפשמישל, אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית. בנעוריו היה ראש קן "התקווה" שחבר לתנועת "הנוער הציוני". בין השנים 1928 ל-1932 למד משפטים באוניברסיטת לבוב ובקרקוב.
בשנת 1933 עלה לישראל והצטרף לקבוצת הכשרה בפתח תקווה שעברה זמן מה לאחר מכן והתיישבה בקריית ענבים. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה התגייס לבריגדה היהודית בצבא הבריטי ושירת בה עד לסיום המלחמה, בשנת 1945. לאחר מכן סייע במחנות הפליטים באוסטריה.
עם שובו לישראל עבד בפרקליטות מחוז תל אביב. בשנת 1952 הקים יחד עם משה פורת את משרד עורכי הדין פורת את אשר. ביוני 1965 מונה לשופט בית המשפט המחוזי בתל אביב בעל מומחיות במשפט אזרחי ובפרט בדיני מיסים. בינואר 1971 מונה לראשות ועדה לבדיקה מערכת המיסים בישראל שכונתה על שם העומד בראשה.
ב-1 בדצמבר 1973 מונה לכהונת שופט בפועל בבית המשפט העליון, וב-2 במרץ 1977 מונה כשופט בית המשפט העליון. ב-25 במאי 1980 פרש מכס השיפוט עם הגיעו לגיל פרישה. במהלך כהונתו עמד בראש ועדת אשר – הוועדה הציבורית בנושא ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים. הוועדה קבעה כללים לשמירת טוהר המידות ואיסור קבלת טובות הנאה. דו"ח הוועדה הוגש בשנת 1977.
הערות שוליים

↑  קבלת פנים לשופטים חדשים, מעריב, 9 ביוני 1965
↑  ראו למשל: פיצוי על עסקה שנתבטלה חייב במס, מעריב, 15 ביולי 1971
נתקבל ערעור של נישום, מעריב, 5 במאי 1971
אדריכל ישלם מס הכנסה על שני פרסי כסף, מעריב, 31 בדצמבר 1970
↑  מונתה ועדה ציבורית לבחינת מערכת המסים, מעריב, 20 בינואר 1971
↑  הודעה על מינוי שופט, ילקוט הפרסומים 1973, התשל"ד, 3 בדצמבר 1973, עמ' 470; הודעה על מינוי שופט, ילקוט הפרסומים 1996, התשל"ד, 28 בפברואר 1974, עמ' 1120; הודעה על מינוי שופט, ילקוט הפרסומים 2005, התשל"ד, 14 באפריל 1974, עמ' 1340; הודעה על מינוי שופט, ילקוט הפרסומים 2048, התשל"ה, 4 בספטמבר 1974, עמ' 20
↑  הודעה על מינוי שופטים, ילקוט הפרסומים 2306, התשל"ז, 2 במרץ 1977, עמ' 1061
↑  הודעה על גמר כהונתם של שופטים, ילקוט הפרסומים 2704, התשמ"א, 25 במרץ 1981, עמ' 1372
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
הכפר הירוק

ערך זה עוסק בכפר נוער. אם התכוונתם למחלף, ראו .
| --- | --- |
שלטים בכניסה לכפר הירוק
שלטים בכניסה לכפר הירוק
 כפר נוער
 תקופת הפעילות:  1950–הווה (כ־74 שנים) 
 בעלי תפקידים
 מנהל:  אריה קוגן
 באחריות:  רמת השרון
 תלמידים
 :  2,600 (בקירוב)
 מיקום
 מיקום:  גבול רמת השרון ותל אביב
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°08′01″N 34°49′45″E﻿ / ﻿32.13348611°N 34.82917222°E﻿ / 32.13348611; 34.82917222
 אתר הכפר
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) הכפר הירוק(למפת גוש דן רגילה) הכפר הירוק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הכפר הירוק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הכפר הירוק  he הכפר הירוקhe הכפר הירוקמפת  __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון וממערב: __ הרצליה (in English: Herzliya) מצפון: __ גליל ים (in English: Glil Yam) ממזרח: __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מדרום-מזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva) מדרום וממערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כלים חקלאיים בכפר הירוק
הכפר הירוק על שם לוי אשכול הוא כפר נוער בדרום רמת השרון, סמוך לגבולה עם תל אביב, המופעל כחברה ממשלתית. המוסד הוקם בשנת 1950 על ידי גרשון זק במטרה להקים מוסד חינוכי למען נוער עולה מהתפוצות ולנוער יליד ישראל, להשרשת ערכי הציונות, הסוציאליזם והחלוציות, באמצעות עבודת אדמה.
בסמוך למוסד נמצא מחלף הקרוי על שמו, המחבר בין כביש 482 לכביש 5.
שם הכפר

מייסדו של הכפר, גרשון זק, קרא לו "כפר הירוק" (ללא ה"א הידיעה לפני המילה כפר, כלומר הכפר של הירוק), מתוך כוונה לקרוא לו על שם דוד בן-גוריון, ששם משפחתו המקורי היה גרין ("ירוק" ביידיש)[דרוש מקור]. אולם ברבות השנים, וכתוצאה מכך שרבים לא הבינו את הרמז הטמון בשם המקום, הוספה בטעות ה"א הידיעה לשם המוסד והוא נקרא "הכפר הירוק". כ-20 שנה מאוחר יותר, לאחר פטירת ראש הממשלה השלישי, לוי אשכול, נקרא המקום על שמו והוא כונה מאז "הכפר הירוק ע"ש לוי אשכול".
המוסד

בית הספר פועל במתווה כפר נוער לכ-2,600 תלמידים, מתוכם 480 תלמידי פנימייה, אם כי אינו כזה מבחינה פורמלית.
הכפר הירוק משמש ככפר נוער חקלאי, אך יש בו גם כיתות שפועלות כבית ספר רגיל ולא כפנימייה, שתלמידיהן מכונים "ילדי חוץ" או "חוצניקים". תלמידי הכפר מגיעים למוסד מכל רחבי הארץ. במקום נערכים חוגי העשרה שונים לנוער מחונן, ובשעות הערב משמשות הכיתות כקמפוס של האוניברסיטה הפתוחה.
בתוך מתחם הכפר נמצא גם בית ספר אנתרופוסופי – בית הספר וולדורף אורים, הכולל מכללה למורים וגננות בשיטת וולדורף וכן גן ילדים בשיטה זו. בשטח הכפר קיימים גם בית הספר הפרוגרסיבי בשיטת מונטסורי "דרך הילד" (מכיתות גן ועד כיתה ו'), בית הספר "מרום" המיועד לילדים עם לקות למידה, בית הספר הדמוקרטי "מקום לגדול", בית הספר הדו-לשוני (עברי-אנגלי) "קינג סולומון" לתלמידים חילוניים ודתיים, ובית הספר התיכון הבינלאומי EMIS.
כמו כן, במתחם הכפר פועל מרכז מבקרים בשם "לגעת בטבע", המשמש להנאה וללמידה. ב-2011 הקימו תלמידי הכפר, בהדרכת המורים, ובשיתוף אוניברסיטת תל אביב "פארק אקולוגי", מעין שמורת טבע ובה שלולית חורף; נשתלו מיני צמחים ופרחים והובאו בעלי חיים (בעיקר דו-חיים, חרקים וסרטנים ירודים) האופייניים לבתי גידול בשרון ובמישור החוף, הנמצאים בסכנת הכחדה עקב תהליך העיור המואץ באזורים אלה.
המוסד > קייטנות וחוגים

במקום עבודה במשק לכיתות ז'–ח' ישנם חוגי בחירה בסוף היום. התלמידים יכולים לבחור בין חוגי אמנות (אמנות פלסטית, ציור, קולנוע, תיאטרון), חוגי ספורט (ניווט ספורטיבי, משחקי כדור), או חוגים המתמקדים בחשיבה, כגון שחמט. במתחם "לגעת בטבע" פועלת קייטנה נוספת המתמקדת בחי ובצומח בכפר ומיועדת לילדים בבית ספר יסודי. קייטנה נוספת היא קייטנת הניווט המופעלת על ידי מועדון הניווט הכפר הירוק ומיועדת לגילאי 8–10.
המוסד > "פרויקט 48"

בכפר, בכל שנה, כיתות ט' משתתפות בתחרות הנקראת "פרויקט 48". התלמידים נשארים יומיים בכפר ומצלמים סרט לפי דמות, אביזר וז'אנר שהם מקבלים. אורך הסרט חייב להיות שבע דקות ומטה. נשלחים כמה סרטים, והסרט הזוכה נשלח לתחרות. "אחיו הקטן" של פרויקט זה הוא "פרויקט 24" הנערך לפעמים לכיתות ח'.
משק בכפר

המשק החקלאי בכפר הירוק הוא מרכיב חשוב בחיי התלמיד, שעובד בו שלוש שעות שבועיות בכיתה ט'. המשק, שהוא מן הגדולים והמפותחים מבין משקי בתי הספר החקלאיים, מושתת בעיקרו על עבודת תלמידים ומהווה מרכיב חשוב ביצירת תחושת השייכות של התלמיד בכפר הירוק.
במשק הכפר, ישנם כמה ענפים:
רפת – רפת הכפר מייצרת כ-953,000 ליטר חלב בשנה, אותם היא מוכרת לחברת תנובה. עבודות התלמידים הרפת כוללות ניקוי, האכלה, עזרה בהמלטות וחליבת פרות. מתקיימים גם סיורים לימודיים לעובדי הרפת בפריות וברפתות בארץ.
לול – משווק כ-680,000 ביצים בשנה לחברת תנובה. עבודות התלמידים בלול כוללות ניקוי ואיסוף ביצים.
אורווה – כוללת 23 סוסים פרטיים מגזעים אירופים שונים. האורווה אינה קשורה לכפר כבעבר, כיוון שכיום היא משמשת כחווה פרטית אשר עוסקת בספורט קפיצות ראווה עם סוסים. עבודות התלמידים באורווה כוללות ניקוי, טיפול בסייחים, וסיוע לווטרינר. בנוסף, יכולים התלמידים ללמוד שם רכיבה. האורווה משמשת כפנסיון לסוסים ורק שלוש נקבות שייכות לכפר.
מחלבה – הוקמה כמחלבת בוטיק ב-2012 ליד רפת הכפר. המחלבה הוקמה כיזמות עסקית וחינוכית המשלבת ייצור מוצרים איכותיים מחלב בקר והכשרת תלמידים בתחומי הייצור השונים. ליד המחלבה הוקמה חנות בוטיק למכירת התוצרת אשר מוכרת גבינות מיוחדות ובלעדיות מתקופת מלחמת העולם הראשונה.
גידולי שדה – מגדלים כ-600 דונם לשחת בקיה ושיבולת שועל. כ-250 דונם חיטה. כ-250 דונם מגוון גידולי שלחין כגון: אבטיחים, תירס, חמניות, תפו"א. כחלק מהשיעורים בבית הספר השש-שנתי, קיימים שיעורי סביבה ושטח, בהם לומדים התלמידים על עבודה בשדה וחקלאות מודרנית.
בין היתר, מצויים בכפר גם יעלים, גדיים, עזים ועוד.
בקולנוע ובטלוויזיה

על אחד הצריפים ליד המשק בכפר מצויה כתובת לפיה צולם במקום הסרט "סלאח שבתי".
בשנת 1986 צולם בכפר הסרט "נאדיה" בכיכובה של חנה אזולאי-הספרי.
בשנת 2010 צולמה בכפר סדרת הטלוויזיה "אליפים".
בשנת 2016 צולמה בכפר סדרת הטלוויזיה "סוסי פרא".
בשנת 2018 צולמה בכפר הסדרה "תום יער עושה בגרות", בה היא חוזרת לפנימייה בה גדלה ומנסה להשלים את הבגרות שלה.
בית החולים הווטרינרי

מאז שנת 2004 פועל בכפר הירוק בית חולים וטרינרי שבו מרכז מומחים ומוקד חירום המאויש 24 שעות בכל ימות השנה. בית החולים נוסד בידי הווטרינר יוני פרס ועוזריו הווטרינרים יהלי חן ונעם הלפרין ועם השירותים הניתנים במרפאת המומחים נמנים רפואה פנימית, כירורגיה, אורתופדיה, נוירולוגיה, דימות, קרדיולוגיה, רפואת שיניים וכן שיקום ופיזיותרפיה.
בית הספר EMIS

בשנת 2014 ביוזמתו של איתמר גרינס ויזמים בין לאומיים אחרים הוקם בכפר הירוק בית הספר התיכון הבינלאומי Eastern Mediterranean International School (EMIS). בבית הספר לומדים בתנאי פנימייה, 150 תלמידים מרחבי העולם בכיתות י' עד י"ב. מטרת בית הספר היא להשתמש בחינוך כמנוף לקידום שלום וקיימות באזור המזרח התיכון. תקציב בית הספר מגיע ממספר ארגונים ביניהם: קרן קונראד אדנאואר, מכון גתה, וארגון איחוד מדינות הים התיכון, שתורם כ-11 מיליון אירו מדי שנה לתקציב בית הספר.
ארכאולוגיה

ח'ירבת על עורה, אתר ארכאולוגי מהתקופה הרומית והביזנטית, שוכן בסמוך לנחל אחיה ולכפר הירוק. כ-200 מטרים ממזרח לנתיבי איילון.
ראו גם

חוג הכפר הירוק
רשימת בוגרי בית הספר
הערות שוליים

↑  על בית הספר, באתר הכפר הירוק
↑  מתוך אתר הכפר הירוק
↑  אלה בן-ארי, ‏תעודת בגרות, באתר ‏מאקו‏, 29 ביולי 2018
↑   ליאור דטל, הכירו את התיכון הפרטי הבינלאומי: שכר לימוד של 25 אלף שקל בשנה, באתר TheMarker‏, 15 באוקטובר 2013
↑  Eastern Mediterranean International Eastern Mediterranean International School
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465733605171
שילו איילון

שילו איילון (נולד ב-26 בפברואר 1981) הוא שחיין עבר ישראלי, אלוף ישראל בשחייה ושיאן ישראל בעבר ב-1500 מטר חופשי. ייצג את ישראל באליפויות עולם (פוקואוקה 2001 וברצלונה 2003). היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה 1500 מטר חופשי (בריכת 25 מטר) מתחת ל-15 דקות. בעל 3 מדליות כסף מהמכביה השבע עשרה (2005). החזיק בשיא הישראלי במשחה ל-1500 מטר חופשי כ-17 שנים ו-3 חודשים.
ביוגרפיה

איילון נולד בתל אביב גדל בקיבוץ כפר הנשיא. הוא שחה בקבוצת השחייה של הפועל גליל עליון עד גיל 16, בהדרכתו של חנן גלעד. בהמלצת מאמנו הוא עבר לשחות בפנימייה במכון וינגייט תחת הדרכתו של לאוניד קאופמן. איילון נסע לארצות הברית להתאמן בשחייה במכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה (ג'ורג'יה טק) שבאטלנטה, ושם סיים תואר ראשון ושני בהצטיינות בהנדסת אלקטרוניקה. הוא עבר לשחות בקבוצת השחייה של הפועל ירושלים.
ביוגרפיה > 2000

באליפות אירופה שנערכה בהלסינקי, פינלנד ב-6 ביולי 2000 הוא סיים במקום 15 במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 15:48.37 דקות.
ביוגרפיה > 2001

בתחרות שחייה ע"ש גל רודובסקי (בריכת 25 מטר), שנערכה במכבים במאי 2001 קבע איילון במשחה ל-800 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 8:00.08 דקות.
ביוגרפיה > 2001 > אליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי אותה שנה שיפר איילון את שיאיו האישיים בכל שלושת המשחים בהם השתתף מהם שני שיאים ישראלים. הוא סיים במקום 15 במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 15:38.59 דקות, שיפור לשיא בן השנתיים של מיקי חליקה (15:44.00 דקות), במקום ה-20 במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש נוסף של 8:13.49 דקות ובמקום ה-26 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:02.06 דקות.
חודש לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט זכה איילון ב-4 מדליות. מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:53.56 דקות, לפני מיקי חליקה (16:20.43 דקות) וארז פרן (16:26.82 דקות), שלושתם מהפועל ירושלים, שתי מדליות כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:01.52 דקות, אחרי חליקה (4:00.74 דקות) ולפני אופיר סוריאס (הפועל שער הנגב) (4:05.36 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:30.89 דקות, אחרי חליקה (4:25.75 דקות) ולפני אייל עילם (הפועל ירושלים) (4:39.61 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:56.04 דקות, אחרי יונתן כהן (מכבי קריית אונו) (1:54.56 דקות) ואלכסיי מנצ'ולה (הפועל ירושלים רבתי) (1:55.50 דקות).
ביוגרפיה > 2002 > אליפות אירופה

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2002 קבע איילון שלושה שיאים ישראלים. הוא סיים במקום השמיני במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:30.82 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 15:18.31 דקות. שיא זה נשבר לאחר כ-17 שנים ו-3 חודשים על ידי מתן רודיטי. הוא עלה מהמקום השישי ותוך כדי המשחה הוא שיפר את גם השיא הישראלי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:11.37 דקות. הוא סיים במקום ה-16 במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 3:56.83 דקות, שיפור של 5 מאיות השנייה לשיאו של מיקי חליקה (3:56.88 דקות) ובמקום ה-17 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי של 4:30.24 דקות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל שנערכה באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 3:56.28 דקות, לפני מיקי חליקה (4:01.75 דקות) ושי לבנת (4:03.89 דקות).
ביוגרפיה > 2003 > אליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2003 סיים איילון במקום ה-10 במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 8:07.85 דקות, במקום ה-18 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:26.86 דקות, במקום ה-26 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:57.79 דקות, במקום ה-31 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי של 4:28.37 דקות ובמקום ה-51 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:55.61 דקות.
שבוע וחצי לאחר מכן, באליפות ישראל שנערכה באוגוסט אותה שנה הוא זכה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:55.56 דקות, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:08.19 דקות, לפני מיקי חליקה (8:23.18 דקות) ומיכאל דמיטרייב (8:27.79 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:44.43 דקות.
ביוגרפיה > 2004 > אליפות אירופה

באליפות אירופה בשחייה שנערכה במדריד, ספרד במאי 2004 סיים אילון במקום 14 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:47.08 דקות ובמקום 17 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:59.73 דקות.
באליפות ארצות הברית הפתוחה בשחייה שנערכה באותה שנה, לא הצליח איילון לקבוע את המינימום שנקבע לו על מנת להשתתף באולימפיאדת אתונה במשחה ל-1500 מטר חופשי כשקבע תוצאה של 15:28.95 דקות (הקריטריון עמד על 15:22.44 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי אותה שנה, זכה איילון בתואר השחיין המצטיין של התחרות כשזכה ב-3 מדליות זהב אישיות, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:56.59 דקות, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 8:06.88 דקות (התוצאה האיכותית בתחרות), לפני מיכאל דמיטרייב (8:19:52 דקות) ומיקי חליקה (8:19:57 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי 15:36:37 דקות.
ביוגרפיה > 2004 > מקום שישי באליפות עולם (בריכת 25 מטר)

באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באינדיאנפוליס, ארצות הברית באוקטובר אותה שנה סיים איילון במקום השישי במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 14:58.70 דקות, ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה משחה זה מתחת ל-15 דקות. תוך כדי משחה זה הוא שחה 800 מטר חופשי בזמן של 8:01.09 דקות. הוא סיים במקום ה-14 במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:50.13 דקות ובמקום ה-22 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:49.96 דקות.
ביוגרפיה > 2005 > המכביה

בתחרויות השחייה של המכביה ה-17 שנערכו בווינגייט ביולי 2005 זכה איילון ב-3 מדליות כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:45.44 דקות, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:29.37 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:51.86 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:01.92 דקות.
חודש לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט זכה איילון ב-4 מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:59.03 דקות, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:10.10 דקות, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:44.80 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 4:27.50 דקות, לפני גל נבו (4:29.76 דקות) וחליקה (4:31.23 דקות). איילון הדיח את חליקה, לאחר 9 שנים רצופות בהן זכה במשחה ל-400 מטר מעורב אישי.
חייו האישיים

איילון נשוי ואב לבת ולבן.
תארים והישגים

באוקטובר 2013 זכה איילון להיכלל בהיכל התהילה של הספורט באוניברסיטת ג'ורג'יה טק, ובכך הפך לשחיין ה-19 הזוכה להישג זה והראשון מאז 2001.
הערות שוליים

↑  רמי היפש, גם התמדה היא כישרון, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2002
↑  רמי היפש‏, שיא ישראלי לשילו איילון ב-400 מ' חופשי, באתר וואלה, 7 באוגוסט 2002
↑  אורי שטיפט, שני שיאים ישראלים חדשים באליפות ישראל, באתר ONE, ‏7 באוגוסט 2002
↑  רמי היפש‏, אליפות ישראל בשחיה: שיא ישראלי לביכמן, באתר וואלה, 6 באוגוסט 2003
↑  שיא לשילו איילון בפתיחת אליפות ישראל בשחיה, באתר וואלה, 26 ביולי 2004
↑  אורי שטיפט, שיא ישראלי לשליחי הפועל ירושלים, באתר one ‏ 5 באוגוסט 2005
↑  שילו איילון נבחר להיכל התהילה של ג'ורג'יה טק, באתר isa.one, ‏5 באוקטובר 2013
קורס חובלים ה'

מחזור א' של בית הספר לקציני ים עכו בסיום חמש שנות לימוד לאחר סיום קורס חובלים ה', דצמבר 1957.
תמונת מחזור של מחלקת החובלים וקציני הרפואה בסיום קורס הקצינים הבסיסי בבה"ד 1 10 באוקטובר 1955.
קורס חובלים ה' היה המחזור החמישי של קורס חובלים בחיל הים החל ביולי 1955 והסתיים ב-5 בדצמבר 1957. הקורס נערך בתקופה שבה חידש חיל הים את כלי השיט, קלט משחתות, ובמהלכו התקיימה מלחמת סיני. חלק מבוגרי הקורס הגיעו לתפקידי מפתח בחיל הים.
רקע

בעשור השנים הראשונות לקיום חיל הים, ארכו קורסי החובלים כשנתיים. הקורסים הראשונים הפכו את המפקדים שהיו קצינים גם קודם לכן, לקציני צה"ל מן המניין. בחודשי הקורס הראשונים השתתפו החניכים בקורס הקצינים הבסיסי שנערך בבה"ד 1 שבאותה עת נמצא במחנה 80 ליד פרדס חנה. המשך הקורס התקיים בבה"ד חיל הים בשכונת בת-גלים בחיפה. הקורס שימש לסטנדרטיזציה של הכשרות קודמות לקצונה, במגמה לתת צביון אחיד לקצין חיל הים הישראלי.
הרקע לקורס חובלים ה' - לקראת אמצע שנות ה-50 נוצר הצורך בהכשרת קצינים בצורה סדירה למגוון תפקידי פיקוד בחיל, ובפרט בשייטת 13 בה חסרו קצינים רבים. במקביל עמד לסיים את לימודיו מחזור א' של בית הספר לקציני ים עכו, ממשיכו של בית הספר הימי בחיפה. מסיימי ארבע שנות לימוד תוכננו לשנה חמישית בקורס חובלים של חיל הים. כך צורפו גם מספר חניכים שסיימו לימודיהם בבית הספר לדיג מבואות ים במכמורת. לאלה הצטרפו מתנדבים בודדים מיחידות החיל השונות.
חניכים ומדריכים

הרכב חניכי קורס – בתחילת הקורס היו בו 26 צוערים, בהמשכו 46 ובסיומו 42 בוגרים. הקורס היה מורכב, ממספר קבוצות לפי המקורות:
שייטת 13 שלחה לקורס 13 לוחמים מוסמכים להכשרתם לקצונה, שנים מהם בעלי דרגת קצונה,
ממבואות-ים הגיעו לקורס 6 בוגרים,
שבעה חוגרים מחיל הים שהתנדבו לקצונה ימית.
מבית הספר לקציני-ים עכו הצטרפו לקורס, בערך במחצית תקופת ההכשרה בו, 11 בוגרי מגמת סיפון ו- 9 בוגרי מגמת מכונה כך,
מדריכים - מפקד הקורס היה רס"ן חיים אילת (אלטבך), שהיה בשלבים האחרונים של שירותו ועזב כעבור חודשים ספורים. סגן מפקד הקורס, ומפקדו אחרי פרישת רס"ן אילת היה סגן רמי לונץ שקודם במהלך הקורס לדרגת סרן. לונץ  שימש, בתחילה כסגן מפקד הקורס, אך למעשה פיקד עליו מתחילתו עד סיומו המוצלח בשלהי שנת 1957. לונץ גם הדריך מספר מקצועות, ביניהם ניווט חופי ואסטרונומי ומטאורולוגיה. הוא עשה זאת בכישרון רב בהתחשב שלרוב החניכים היה החומר חדש לחלוטין. הידע היסודי שנרכש בזכותו של רמי לונץ שימש גם את אלו אשר בהמשך, עברו לצי הסוחר.
תחילת הקורס > קורס הקצינים בצה"ל

בסוף יולי 1955 התקבצו בבה"ד חיל הים החניכים המיועדים לקורס ויצאו לבה"ד 1 להשתתפות בקורס קצינים בסיסי. בבית הספר לקצינים של צה"ל היו באותה עת, בעיקר, שני קורסים. הראשון, קורס קציני חי"ר, שנמשך כשישה חודשים ובוגריו הוסמכו לקצונה. זה היה הקורס הבכיר. השני, קורס קצינים בסיסי, שבוגריו ענדו סיכות מ"מ והמשיכו את הכשרתם בקורסים חיליים או מקצועיים טרם הסמכתם לקצונה.
עם הגעת החובלים למחנה 80 התברר כי הבה"ד 1 'עבר דירה' לכפר סירקין. מחנה שהיה שדה תעופה צבאי בריטי בתקופת המנדט. מפקד הבה"ד היה סא"ל ישראל טל. המחלקה שאליה צורפו צוערי חיל הים השתייכה לפלוגה בת שתי מחלקות, אחת שהתחילה זמן קצר קודם לכן הייתה מורכבת מאנשי העתודה האקדמאית שבטכניון בחיפה, ומחלקה שנייה שהורכבה מצוערי חיל הים וצוערי העתודה האקדמאית מבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים, ביניהם רופאים ידועי שם לימים יבואו.
ההשתלבות במחלקה אירעה במהירות והיחסים בתוכה היו של עזרה הדדית ושיתוף פעולה.
מפקד המחלקה היה סרן אברהם בר-אורין, שלמד כמה שנים בבית הספר הימי בחיפה. בר-אורין עצמו נעשה מפקד פלוגה בחטיבת גולני וזכה לעיטור העוז על לחימתו במלחמת סיני, 1956. שניים מבין שלושת מפקדי הכיתות היו לוחמי שייטת 13 שכבר היו קצינים, והצטרפו בהמשך כצוערים בקורס, אלה היו אלי טפירו, לימים תמיר, ומשה מלניק, לימים פלג. המדריך השלישי היה בני שפלן, איש חיל תותחנים.

האימונים נמשכו שלושה חודשים וכללו שש סדרות אימונים בשטח, בעיקר בסינדיאנה ליד זכרון יעקב. לאלה שבאו משייטת 13 היו האימונים קלים. עובדת היותם לוחמים בעלי ניסיון מבצעי גרמה לכך שנוצר קשר טוב מעבר לרגיל עם צוות מדריכי בה"ד 1. 

האימונים היו יסודיים, ולקראת סיום תקופת האימונים, לאחר התקפה עם שחר בסדרה האחרונה, זכו החובלים למחמאה ממפקד המחלקה, ”אחרי הביצוע היום, אני מוכן לצאת אתכם למלחמה ממש.”
תחילת הקורס > קורס הקצינים בצה"ל > אירועים מיוחדים

מצעד בירושלים - בשלהי שנת 1955 התפתח מצב ביטחוני מתוח, ושר הביטחון, דוד בן-גוריון, החליט כי טקס הסיום של קורס קציני חי"ר שעמד להסתיים בקרוב, יהיה באצטדיון האוניברסיטה העברית בגבעת רם. ובהמשכו יתבצע מצעד של כלל משתתפי הטקס דרך הרחובות הראשיים של ירושלים. לצורך זה היה על אנשי חיל הים למסור חליפת מדים לבנים לכביסה וגיהוץ מיוחדים, אלה הוחזרו על קולבים ולא מקופלים. בנסיעה באוטובוס למקום התחלת המצעד בבנייני האומה, על מנת שלא לקמט את המדים, נשארו החובלים עומדים במעבר ולא יישובים. ההשקעה השתלמה ובעת המצעד זכו המדים הלבנים של חיל הים למירב התשואות ומחיאות הכפיים.
הקדמת סיכות מפקד המחלקה - האירוע השני התחיל מבעיה. סיום קורס בבה"ד 1 וטקס הענקת סיכות המ"מ במסדר חגיגי, תדיר בהשתתפות אישיות ביטחונית בכירה ביותר, הוא שיא המאוויים של כל צוער. מחלקת צוערי הטכניון עמדה לסיים שלושה שבועות לפני המחלקה שבה שובצו החובלים, עמד להיערך טקס בהשתתפות סגן הרמטכ"ל, אלוף חיים לסקוב. לחובלים נאמר שבגלל סמיכות הזמנים בין סיום שתי המחלקות, לא יערך טקס נוסף. החניכים התרעמו על כך ועמדו על זכותם לקבל את סיכות המ"מ במסדר חגיגי. 

הנושא סוכם בפשרה: החובלים יקבלו סיכות באותו מסדר עם מחלקת הטכניון, אבל, והיה ומישהו יודח במשך שלושת השבועות הנותרים, יהיה עליו להחזיר את הסיכה. כך קיבלו החובלים את סיכות המ"מ כשבועיים קודם. מפקד המחלקה שהיה מחמיר ביותר הדיח מהקורס חמישה צוערים, לא מאנשי חיל הים, שנאלצו להיפרד מהסיכה. הקורס הסתיים בטקס צנוע ב-10 באוקטובר 1955. החניך המצטיין היה זאב ליכטנשטיין, לימים אלמוג, מש"ט 13 ומפקד חיל הים.
תחילת הקורס > קורס הקצינים בצה"ל > גלריה

סיכת מ"מ המוענקת במסדר הסיום של קורסי הקצינים ונישאת בדש הצווארון השמאלי.
חניכי קורס חובלים ה' בבה"ד 1.
טקס סיום בה"ד 1 10 באוקטובר 1955
תחילת הקורס > לימודים בבה"ד ח"י

לאחר האימונים בה"ד 1, התחילו הלימודים הרציניים בקורס החובלים. עוד לפני פתיחת הקורס התברר כי לחלק גדול מן החק"חים חסרה תעודת בגרות ואף השכלה תיכונית בסיסית. לכן הוכנסו לתוכנית הלימודים של הקורס גם לימודים תיכוניים. תוכנית הלימודים כללה: לימודי מתמטיקה ופיזיקה ברמה, שבמושגים של היום הייתה של 5 יחידות.
לימודי השפה האנגלית, שנעשו על ידי המדריך רס"ר שרטון, בצורה של המחזה דיון משפטי עם תובע סניגור נאשמים ושפטים. כך היה אימון מעניין ותרגול בדיבור חופשי. בשלב זה היה הקורס דומה לבי"ס תיכון, אך בתוספת אימון גופני קפדני ששמר על הכושר הפיזי של החובלים.
במחנה הבה"ד נחפרה בתחילת שנות החמשים בריכה לאימון עמודאים. החובלים משייטת 13 שכנעו את מפקד הבה"ד יהודה איגרא שעליהם להמשיך ולהתאמן בצלילות. כך זכה הבה"ד בבריכת שחייה להנאת כל המתחנכים.