stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שומרון (עיר)

| --- | --- |

רחוב עמודים בחורבות שומרון מהתקופה ההלניסטית, תצלום משנת 1925 לערך
 מדינה:  ממלכת ישראל
 תאריך ייסוד:  887 לפנה"ס
 סיבת נטישה:  כיבוש הארץ על ידי צבא אשור
 תאריך נטישה:  721 לפנה"ס
 יישובים יורשים:  סבסטיה
 קואורדינטות:  32°16′34″N 35°11′42″E﻿ / ﻿32.276111°N 35.195°E﻿ / 32.276111; 35.195 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) שומרון(למפת צפון השומרון רגילה) שומרון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שומרון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שומרון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שרידים מיסודות ארמון אחאב - בחלק העליון לאורך
שומרון הייתה עיר קדומה בארץ ישראל ששימשה כבירת ממלכת ישראל במאות ה-9 וה-8 לפנה"ס. על-פי המסופר בתנ"ך, היא נוסדה בידי עמרי מלך ישראל, שקנה את המקום מאדם בשם שמר. חפירות ארכאולוגיות חשפו במקום את שרידיו של ארמון מפואר שנחשב לאחד הגדולים באזור הלבנט בתקופת הברזל. לפי הדעה המקובלת במחקר, הארמון נבנה בידי עמרי ובנו אחאב. בימי האימפריה האשורית החדשה מלכי האימפריה התייחסו למלכי ישראל כמלך שומרון – "שומרוני" (באשורית: URU.sa-me-ri-na-a-a,‏ URU.sa-me-ri-i-na-a-a,‏ או URU.sam-si-mu-ru-na-a-a‏), והשם "שומרון" ניתן גם לכל ממלכת ישראל (הן במקרא והן בכתבים אשוריים), כחלק מהנוהג לקרוא ממלכה על שם בירתה. העיר נחרבה בשנת 721 לפנה"ס לערך במהלך כיבוש ממלכת ישראל על ידי האימפריה האשורית. לאחר חורבן הממלכה, שומרון המשיכה לשמש כמרכז מנהלי בתקופה האשורית, הבבלית והפרסית בארץ ישראל.
האתר הארכאולוגי של העיר שומרון נמצא ליד הכפר הפלסטיני סבסטיה שבהרי השומרון שבשמו השתמר השם "סבסטה" (Sebaste), כפי שנקראה על ידי הורדוס שבנה אותה מחדש. כיום האתר נמצא בשליטה ישראלית, אך ביקור במקום מתאפשר רק בקבוצה ולאחר תיאום עם צה"ל.
בהיסטוריה

על-פי ספר מלכים היה המקום בבעלותו של שמר, ונקנה ממנו בידי עמרי מלך ישראל.
בנו של עמרי המלך אחאב ביצר את העיר ובנה בה בניינים מפוארים. אחד מבניינים אלה הוא בית השן, בניין מפואר המעוטר בשנהב. שרידי בניין זה התגלו בחפירות ארכאולוגיות.
העיר נחרבה בשנת 721 לפנה"ס תוך כדי כיבוש הארץ על ידי צבא אשור, תחת שלטון שלמנאסר החמישי (או סרגון השני).
ממהדורת האנאלים מארמונו בדור שרוכין של סרגון השני (715 לפנה"ס) נמסר שהוגלו לתחומי שומרון "בני ערב הרחוקים יושבי המדבר".
שומרון איבדה את צביונה השומרוני לאחר כיבוש הארץ על ידי אלכסנדר מוקדון והפכה לעיר יוונית הלניסטית. תושביה היוונים של העיר שיבשו את שמה לסמריה שם שנשאר שגור בשפות הזרות עד היום, העיר נחרבה עם כיבושה על ידי הנשיא המושל החשמונאי יוחנן הורקנוס. לזכר כיבושה בידי יוחנן נקבע יום טוב בכ"ה בחשוון, כנזכר במגילת תענית.
בתקופתו של הורדוס נבנתה שומרון מחדש כעיר רומית מפוארת שנקראה סבסטיאה על שם הקיסר אוגוסטוס (Σεβαστη, "סבסטה", היה כינויו היווני של אוגוסטוס). היה זה אחד ממפעלי הבנייה המרשימים של הורדוס. הורדוס, שייחס חשיבות למיקומה של העיר בלב שטחי שלטונו, החליט לפתח אותה ואף יישב בה חיילים משוחררים שהבטיחו את נאמנותה של העיר למלך. לשם כך הוקפה שומרון בחומה שאורכה כ-3,500 מ' ובמרכזה נבנה האוגוסטאום, מקדש מפואר שהוקדש לקיסר. בנוסף הוקמו במקום מבנים האופייניים לעיר רומאית: אצטדיון, פורום ותיאטרון. העיר קשורה גם למסעותיהם של ישו ועמיתיו כאתר מרכזי בדרך ההר בין ירושלים לנצרת.
ארכאולוגיה

בשומרון נעשו מספר חפירות. הראשונה בין השנים 1908–1910 מטעם אוניברסיטת הרווארד. מנהל החפירה היה ג'ורג' אנדרו רייזנר ששכר את שירותיו של גוטליב שומכר כדי שיסייע לו בחפירה, לאחר שלא היה מרוצה מעבודתו, פיטרו, והביא במקומו את קלרנס פישר שחפר לפני כן במסופוטמיה. בחפירה נחשף האגף המערבי של מצודת מלכי ישראל מימי עמרי ויהוא.
החפירה השנייה התבצעה בשנים 1931–1935, והשתתפו בה חוקרים מחמישה מוסדות: אוניברסיטת הרווארד, הקרן לחקר ארץ ישראל, בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים והאוניברסיטה העברית. ניהל את החפירות ג'ון וינטר קרופוט, מנהל בית הספר הבריטי לארכאולוגיה, וסייעה לצידו אשתו הבוטנאית גרייס קרופוט. בחפירה התברר כי העיר חרבה פעמים רבות, ובכל פעם שנבנתה מחדש פורקו מבניה, ואבניהם שימשו לבניה המחודשת, דבר שהקשה על הבחנה בין השכבות השונות.
בין השנים 1965–1967 נערכו חפירות מצומצמות מטעם אגף העתיקות הירדני בראשות ז' זיאדין, בעיקר באזור התיאטרון ומקדש אוגוסטוס.
מהתקופה הישראלית נמצא כי היו עיר עליונה (אקרופוליס) ותחתונה. ממדיה שנויים במחלוקת: בעוד שקרופוט סבר כי לא עלו על 75 דונם, קתלין קניון (שהשתתפה אף היא במשלחת המנדטורית) סברה כי היו קרובים לממדים של העיר בתקופה הרומאית שעמדו על כ-640 דונם. הבניה הייתה משובחת, ונעשתה ב"בנייה יבשה" של אבנים משולבות ללא טיט. נראה כי נעשתה בהשראת הפיניקים ואולי אף בעזרתם. בחדרי המחסנים נמצאו חרסי שומרון, אוסטריקונים בעברית הכתובים בדיו שחור שהיו למעשה תעודות משלוח של שמן ויין שהועלו כמס.  שנהבי שומרון שנמצאו בארמון נחשבים לממצאים החשובים ביותר בסיווג של אמנות זעירה מאותה תקופה.  לחלק משנהבים אלה יש דמיון רב לשנהבים שנבזזו על־ידי האשורים ונמצאו בארסלאן טאש ובכלח (אנ'). תארוכם מצוי במחלוקת, כאשר השוואה לשנהבים דומים מארמונות האשורים נוטה לתארכם לסוף המאה ה־8 לפנה"ס; חוקרים אחרים מתארכים למאה ה-9 לפנה"ס.

לאחר הכיבוש האשורי במחצית השנייה של המאה ה-8 לפנה"ס, הוקמה בעיר בירת הפחווה, אם כי העיר החדשה הייתה כנראה קטנה מזו שלפני הכיבוש.
לשיא תפארתה הגיעה העיר בתקופה הרומית. בתקופה זו הוקמו בניני ציבור בחלקם על ידי הורדוס שקיבל את העיר מידי אוגוסטוס. בין הממצאים ניתן לציין את מקדש אוגוסטוס, מקדש האלה קורֶה, שנבנה על גבי שרידי מקדש הלני לאלה איזיס, אצטדיון, תיאטרון בקוטר 65 מטר, פורום ובזיליקה, וכן מערכות קברים שונות, חלקן חצובות בסלע, וחלקן בנויות כמאוזוליאום מאבני גזית ומקורה בכיפה. הכיפה נתמכת בפנדנטיבים, וזו הדוגמה הקדומה בעולם לשימוש בטכניקה זו.
קבר אחאב ואביו עמרי

הארכאולוגית נורמה פרנקלין, מאוניברסיטת תל אביב הביעה השערה לגבי מיקום הקברים בחפירות שומרון המקראית. בהרצאה בכנס מחקרי יהודה ושומרון במרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון ביוני 2007 היא הציגה תיאור של שני קברים שנחצבו מתחת לארמון מלכי ישראל בעיר שומרון. הקברים נחפרו לפני למעלה מ-100 שנה, על ידי משלחת מאוניברסיטת הרווארד הראשונה בין השנים 1908–1910 אך לא זוהו בתור כאלה. החוקרת סיפרה כי בהתאם לשיטת העבודה של המשלחת, היות שהיא חפרה בשטח שעובד על ידי חקלאים, היה עליה לפי החוק לחשוף בכל פעם רצועה צרה אחת של אדמה, ומיד לכסות אותה בסיום רישום הממצאים. וזאת כדי לא לפגוע יתר על המידה בפעילות החקלאית. בדו"חות שהותירה המשלחת היא מציגה שרטוט מלא של שני האולמות המוארכים - בעלי צורה מלבנית - בעלי קמרונות, העשויים להיות קברי המלכים. בביקור שערכה באתר היא הצליחה לחדור לקמרונות ולבחון את צורתם.
תחילה היא הבחינה בשרטוטים כי שניים מהמבנים מתחת לארמון שונים מהאחרים ואינם בורות מים, ומסדרון חצוב בסלע הוליך אליהם. בניגוד לאחרים, שני המבנים הללו נראו כמו מערות קבורה בצורה מלבנית. המבנה שלהם ומיקומם דומים לקברים המלכותיים של מלכי אשור בחורסאבד (היא דור שרוכין בירת סרגון השני), ביניהם קברו של סרגון השני. שם נמצאו קברי מלכים ושליטים שנחצבו בסלע מתחת לארמון המלוכה ובהם נמצאו תכשיטי זהב מעוצבים, כלי מלחמה ועוד. תמיכה בהשערה מצאה פרנקלין במקרא, בדברי ישעיהו הנביא המציין את נוהג מלכי הגויים לעומת מנהג מלכי בית דוד: ”כָּל-מַלְכֵי גוֹיִם, כֻּלָּם שָׁכְבוּ בְכָבוֹד, אִישׁ בְּבֵיתוֹ”. פרנקלין מעריכה כי המערה האחת היא של עמרי והשנייה של אחאב.
גן לאומי שומרון (סבסטיה)

אתר החפירות הארכאולוגיות הוכרז כגן לאומי ונוהל על ידי רשות הטבע והגנים הלאומיים, והכניסה אליו הייתה בתשלום. במקום נבנו על ידי תושבי הכפר הסמוך סבסטיה מסעדות וחנויות מזכרות. שטח הגן כ-218 דונם. כיום הכניסה לגן הלאומי היא ללא תשלום, אך אפשרית רק במסגרת טיולים מאורגנים, בתיאום מראש עם צה"ל, ואיננה מתאפשרת למבקרים בודדים, למעט בזמנים מיוחדים כגון חול המועד פסח וחול המועד סוכות, שבהם הכניסה לרכבים פרטיים מאובטחת על ידי צה"ל.
ניתן לראות במקום שרידים מתקופות שונות: שרידי ארמונות מתקופת ממלכת ישראל (בית עמרי), קטעי ביצורים ומגדלים הלניסטיים, ובעיקר שרידי מבנים ציבוריים ומרכזי הפולחן מן התקופה ההרודיינית/רומית. כמו כן קיימים כיום שרידים של רחוב עמודים (קארדו) ששימש כמרכז מסחרי. רחוב זה מאוחר לתקופת הורדוס אך כנראה שגם הורדוס הקים רחוב דומה.
סמוך למקום נמצאות ההתנחלות שבי שומרון ומדרשת השומרון.
גן לאומי שומרון (סבסטיה) > הרס באתר

| --- | --- |
 :  ראו גם – הרס אתרי מורשת ישראלית
ביולי 2022 הציתו ערבים פלסטינים חלקים נרחבים מהאתר, ריססו כתובות גרפיטי על עתיקות, וגרמו נזק לעתיקות ולממצאים הארכאולוגיים במקום. במרץ 2023 פרסמה עיריית סבסטיה בדף הפייסבוק שלה כי היא סללה כביש טבעתי בתוך שטח הגן הלאומי שומרון, בתוואי שחודר כ-400 מטר לעומק שטחי C. במהלך העבודות נהרסה החומה ההרודיאנית ונפרצו מערות קבורה מתקופת בית שני שנשדדו והושחתו. אל הקברים הושלכו פגרי חזירים. במאי 2023 אישרה ממשלת ישראל תוכנית לשיקום הגן הלאומי מההרס בהיקף של 32 מיליון שקלים.
גן לאומי שומרון (סבסטיה) > גלריית תמונות מהגן הלאומי שומרון

סרקופג
שדירת עמודים בפורום
פינת ישיבה עגולה בקצה הפורום
התיאטרון
מגדל עגול
מדרגות למקדש
עתיקות שומרון בגן לאומי סבסטיה 2016
גן לאומי שומרון (סבסטיה) > גלריית תמונות מהכנסייה הביזנטית

מסורת ימי-ביניימית מצביעה על בירת השומרון כמקום קבורת ראשו של יוחנן המטביל, כפי שמופיע במפות צליינים מן התקופה.
פרוזדור הכניסה
השער מתוך הכנסייה
הקריפטה
האפסיס
ראו גם

ממלכת ישראל
שנהבי שומרון
שבי שומרון
לקריאה נוספת

האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, משרד הביטחון והוצאת כרטא, כרך 4 עמ' 1493 - 1503
יוסף אבירם (עורך), ארץ שומרון - הכינוס הארצי השלושים לידיעת הארץ, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, ירושלים, תשל"ד
עמוס פרומקין, מערכת אספקת המים של שומרון-סבסטיה, אמות מים קדומות בארץ ישראל- קובץ מאמרים, בעריכת דוד עמית, יזהר הירשפלד ויוסף פטריך, הוצאת יד בן צבי, 1989
על אמות המים של ירושלים ראה מדריך ישראל החדש, כרך 11: "הרי יהודה", עמ' 63 - 70
שושנק הראשון

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־10 לפנה״ס 
 פטירה:  924 לפנה"ס
 מדינה:  תקופת הביניים השלישית במצרים (אנ')
 בן או בת זוג:  Karomama A 
 
פניו של שושנק הראשון כפי שתוארו בתבליט קיר מצרי.
שושנק הראשון ובנו-תבליט במקדש כרנך
כתובת שישק הראשון שהתגלתה בתל מגידו (גובה השבר 42.5 ס"מ), מוצבת כיום במוזיאון רוקפלר
שושנק הראשון היה מלך מצרים, מייסדה של השושלת ה-22 (הלובית, שושלת בובסטיס). שושנק הראשון מזוהה בידי רוב החוקרים עם המלך המצרי שישק הנזכר במקרא.
קיים ויכוח על תקופת שלטונו של שושנק הראשון: האגיפטולוג קנת קיטצ'ן (Kenneth Kitchen) קבע את שלטונו בשנים 924-945 לפנה"ס, אך בהמשך התעדכן התיארוך, וכיום מקובל בין החוקרים כי שנות שלטונו היו בין השנים 922-943 לפנה"ס. תיארוך זה נובע מהערכה שמסעו הצבאי לארץ ישראל נערך בשנת 925 לפנה"ס, ושהוא חי עוד מספר שנים לאחר המסע.
לפני שהומלך למלך, היה שושנק הראשון מפקד בצבא מצרים, ויועץ למלך הקודם פסוסנס השני. אבותיו היגרו מלוב בתקופת הממלכה החדשה. דודו אוסרקון הזקן מלך במצרים במשך שש שנים לפחות, כחלק ממלכי השושלת ה-21, לכן לא נחשבה עלייתו לשלטון כהפתעה גמורה. הוא נישא למאעתקארה בתו של פסוסנס השני, ולאחר עלייתו לשלטון בחר בבנו אוסורקון הראשון כיורשו, ומינה את בנו השני לתפקיד הכהן הגדול של אמון בתבי, מושל מצרים העליונה ומפקד הצבא. את בנו השלישי מינה כמפקד הצבא בעיר הרקלאופוליס שבמרכז מצרים.
שושנק הראשון שמר על טאניס כעיר בירתו, ולא הכין כל תוכניות לבניית עיר בירה חדשה.
מסעו הצבאי של שושנק הראשון

בתיאור המקראי, כתוב כי שישק מלך בימי המלך שלמה. מתואר כיצד שני המלכים גילו עניין בפיתוח המסחר עם גְבָל שבפיניקיה, ולכן נעשו במהרה מתחרים על ההשפעה בפיניקיה בכלל ובגבל בפרט. הואיל ולא היה מסוגל לנקוט בפעולה צבאית ישירה בראשית ימי מלכותו, העדיף שישק פעילות מדינית והעניק מקלט למתנגדו של שלמה, ירבעם בן נבט שברח למצרים, תוך סיכום ביניהם שבזמן המתאים יצאו להילחם על יהודה, ירבעם מהצפון כמנהיג בית יוסף ופרעה מדרום. לאחר מות שלמה חזר ירבעם ליהודה, מרד ברחבעם והקים את ממלכת ישראל, ולאחר שהבין שרחבעם אינו חפץ להילחם בו התחמק משישק והפר את הסיכום. כשהבין זאת שישק סבר שהתנאים בשלו לפעולה צבאית. הוא פלש ליהודה וישראל והחריב ערים רבות (925 לפנה"ס לערך).
מבחינה היסטורית, מסע שושנק מתנהל בתקופה בה קיימת ממלכת ישראל הצפונית, לצד ממלכות צפוניות נוספות, בעוד שישנה מחלוקת לגבי המתרחש באזור ההר - האם התקיימה ממלכה מאוחדת או שמא התיישבות מקומית דלילה באזור ירושלים שלא מתנהלת תחת שלטון מרכזי לצד ישראל.
פרטים על מסע זה נתגלו בכתובת ארוכה ומפורטת על קירותיו של מקדש אמון בכרנך שבמצרים: על הקיר הדרומי של המקדש נמצא תחריט ובו רשימת טופונימים המכילה כ-150 שמות מקומות אותם כבש שושנק בארץ ישראל. ירושלים לא מופיעה ברשימת השמות. אמנם ייתכן שירושלים הייתה רשומה באחד החלקים של הכתובת שלא נשתמרו, אולם אם השמות כתובים בסדר גאוגרפי מסוים היינו מצפים למצוא אותה אחרי אזכור בית חורון וגבעון, ושם הכתובת שלמה.
בנימין מזר ניתח את הכתובת ושיחזר את מסעו של שושנק הראשון, שאותו הוא זיהה עם הדמות המקראית שישק. המסע העיקרי התנהל לכיוון ממלכת ישראל, וחלקו פנה דרומה לנגב. המסע עבר מעזה לגזר, ומשם דרך אילון, בית חורון וגבעון לירדן. המשיך בירדן המרכזי, עמק בית שאן, עמק יזרעאל, מגידו, נחל עירון ולאורך השרון. מזר יחס לשישק חלק מהחורבן באתרים שנחפרו: תל בטש שכבה IV, גזר שכבה VIII, תל אל מזר, תל א-סעידייה, ותל אל חמה שבעמק הירדן, בית שאן, מגידו שכבה VA-IVB, תל אבו הואם שכבה IV, תל מבורך VII, תל מיכל ותל קסילה שכבה VIII. שבר מאסטלה עם הכרטוש של שושנק הראשון שהתגלה במגידו, פירש מזר כשבר מאסטלת ניצחון שהציב שושנק במגידו לאחר שנכבשה, ובה הוא תיאר את כיבושיו. בעיר גבל התגלה בסיס פסל עם שמו של שושנק הראשון.
שמות הערים בכתובת שושנק

לפי מזר, הערים בכתובת שושנק הן:
עזה, אילון, גבעון, אדמה, פנואל, צפון, תרצה (?), רחוב, תענך, יד-המלך, ערון, יחם, שכה, גזר, קריתים, מגדל, סוכות, מחנים, אדורים, בית שאן,
מגידו, בורים, בית-עלם (או בית-ערם), בית-תפוח, רבת, בית-חורון, צמרים, קדש, שות (?), חפרים, פעמק ("העמק"), שונם, אדר, חנם, גת-פתל, קכרו (?). שמות של ערים נוספות ברשימה נמחקו/לא ניתנים לקריאה.
קבר שושנק הראשון

שושנק שלט במצרים כ-21 שנה, ולאחר מותו ירש אותו בנו אוסרקון הראשון. עד היום לא נמצא קברו של שושנק הראשון. פריט הקבורה היחיד שידוע הוא תיבה קנופית, שנמצאת במוזיאון לאגיפטולוגיה בברלין. ישנם אגיפטולוגים שסבורים שהוא נקבר בעיר טאניס. אחרים משערים שהוא נקבר בעיר ממפיס, בגלל מפעלי הבניה שלו בעיר.
זיהוי שושנק הראשון עם שישק במקרא

שושנק הראשון מזוהה בידי רוב החוקרים עם המלך המצרי שישק מלך מצרים הנזכר במקרא שלוש פעמים. אם אכן שישק הוא שושנק הראשון, הרי כי אז זהו האירוע הראשון המוזכר במקרא, שלו נמצאה עדות ממקור חיצוני, ומכאן חשיבותו הרבה לחקר תולדות עם ישראל.
תיארוך זמנו של מסע שישק לאור המקרא

הועלתה הצעה, לתארוך זמנו של מסע שישק לכנען, לאור 'קרב קרקר'. הקרב נערך בשנת 853 לפני הספירה, בין שלמנאסר ה-3 מלך אשור לבין קואליציית המלכים שכללה את אחאב מלך ישראל. מועד זה, ביחד עם עדות המחבר המקראי לגבי סך כל שנות מלכותם של מלכי ממלכת ישראל (בניכוי שנות קורגנציה אפשריות), חושף כי השנה בה נערך מסע שישק לארץ כנען היא 924 לפני הספירה, בקירוב.
פולקלור

בסרט "שודדי התיבה האבודה" מזוהה שושנק הראשון עם המלך שישק. הוא מתואר כמי שכבש את ירושלים, בזז את בית המקדש הראשון, ולקח איתו למצרים את ארון הברית. במצרים הוא הציב את הארון בעיר הבירה שלו טאניס (צען). לאחר זמן לא רב, העניש אלוהים את טאניס, וקבר אותה בחול. בסוף שנות ה-30 שלח אדולף היטלר משלחת צבאית לחפור את טאניס, ולמצוא את ארון הברית, שישמש אותו כנשק לכיבוש העולם. העלילה אינה תואמת את הכתוב בתנ"ך ואת הכתובת בכרנך. בשני המקורות לא מצוין ששישק לקח מבית המקדש את ארון הברית (אם כי בספר מלכים נכתב "ואת הכל לקח" שממנו אפשר להבין שכל אוצרות המקדש נלקחו, כולל ארון הברית), ולפי הכתובת מכרנך כלל לא ברור אם שישק הגיע בכלל לירושלים.
ראו גם

כתובת הניצחון בכרנכ (שושנק)
לקריאה נוספת

בנימין מזר, "מסע שישק לארץ-ישראל", כנען וישראל, ירושלים תשל"ד, עמ' 234–244
נדב נאמן, "מסע שישק לארץ ישראל בראי הכתובות המצריות, המקרא והממצא הארכאולוגי", ציון סג, תשנ"ח, עמ' 247–276
יוחנן אהרוני, "מסע שישק", "ביצורי רחבעם", ארץ ישראל בתקופת המקרא, מהדורה מתוקנת בעריכת ישראל אפעל, ירושלים תשמ"ז, עמ' 249–257
הערות שוליים

↑  Ancient Egyptians: People of the Pyramids, נכתב על ידי Rosalie F. Baker, Charles F. Baker, הוצאת Oxford University Press, USA, עמ' 175
↑  עלייתה של האימפריה האשורית וחורבנה של ממלכת ישראל, דקות 26:23-10:24
↑  https://www.daat.ac.il/he-il/tanach/iyunim/neviim/rishonim/melahim/prakim/gros-shishak.htm
↑  אירית יעקב, מלחמת שישק בממלכת יהודה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 12 במרץ 2013
↑  וַיִּקַּח אֶת-אֹצְרוֹת בֵּית-ה', וְאֶת-אוֹצְרוֹת בֵּית הַמֶּלֶךְ, וְאֶת-הַכֹּל, לָקָח; וַיִּקַּח אֶת-כָּל-מָגִנֵּי הַזָּהָב, אֲשֶׁר עָשָׂה שְׁלֹמֹה (מלכים א', י"ד, כ"ו)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007519119305171  GND: 131575104  LCCN: no2006019831  VIAF: 129763893   WorldCat (עם VIAF): 129763893 
תיאור על הקיר הדרומי במקדש אמון-רע מכרנך של מסע הכיבושים של ששונק הראשון בארץ ישראל המתוארך ל-925/6 לפנה"ס, ותוצאותיו - שבויי מלחמה אשר סביב צווארם קשורים חבלים המוחזקים על ידי אמון-רע
TYP

| --- | --- |

 מקום הקמה:  תל אביב-יפו 
 מוקד פעילות:  ישראל ת"א, ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 סוגה:  פופ, מוזיקה אלקטרונית
 חברת תקליטים:  יוניברסל מיוזיק גרופ
 שיתופי פעולה בולטים:  עופר ניסים
 www.typband.com
 חברים
 עברי לידר יונתן גולדשטיין גיל נוי רועי שני אוריאל יקותיאל אורי סלעי
 
TYP (ראשי תיבות של The Young Professionals; בעברית: המקצוענים הצעירים) הוא מיזם מוזיקלי מז'אנר הפופ - מוזיקה אלקטרונית שהחל את פעילותו בשנת 2011. במיזם חברים עברי לידר, יונתן גולדשטיין, גיל נוי, רועי שני, אוריאל יקותיאל ואורי סלעי.
ב-5 בינואר 2012 הוחתם הפרויקט על חוזה בינלאומי עם יוניברסל תחת חברת-הבת הצרפתית שלה, פולידור. החוזה כולל הפצה עולמית של האלבום של הצמד, הקלטת והפצת שלושה אלבומים נוספים, וסיבוב הופעות בינלאומי. ב-26 במרץ 2012 הוחתם הפרויקט על חוזה בחברת המופעים הגדולה בעולם, לייב ניישן, המייצגת בין השאר את מדונה, רדיוהד, קולדפליי, אדל, אמינם ורבים ואחרים. TYP הם הישראלים הראשונים שהוחתמו בחברה, וזאת בעקבות המלצה של גורמים ביוניברסל (חברת התקליטים בה חתמה הלהקה), על פיה TYP הם ”הדבר החם הבא בעולם”.
היסטוריה > 2009–2011: הקמת ההרכב ואופי הפרויקט

ראשיתו של המיזם בפנייה של גולדשטיין ללידר בשנת 2009, מתוך מטרה לשכנע אותו להשתתף באלבום הבכורה שלו. לידר לא הופיע באלבום אך לבסוף נפגשו השניים והחלו לשתף פעולה ביצירת שירים.
מתוך ראייה של המוזיקה כחוויה שחורגת מהאזנה, החליט הצמד להדגיש ולשלב בעשייתו היבטים של אופנה, עיצוב ואינטרנט. הדבר בא לידי ביטוי בקליפים של ההרכב בהם ניתן דגש לפרטים ולעיצוב; בזהות חברי ההרכב בו ישנם גם מעצב אתרים, מנהל אסטרטגי, אשת יחסי ציבור ומעצב; ובמתן האפשרות לשמיעה בחינם של רבים משירי ההרכב באינטרנט. הצמד גם מתעד חלק מפעילותו במסגרת מגזין תמונות מקוון.
שמו של ההרכב מתאר לדברי לידר את החברים בו, "אנשים צעירים, יחסית מקצועיים במה שהם עושים, [ש]לוקחים את העבודה שלהם ברצינות", ומעלה את שאלת טשטוש הגבול בין החיים הפרטיים לעבודה. בנוסף, באתר הלהקה ובעמוד הפייסבוק שלהם, כתבו "אנחנו המקצוענים הצעירים. אנחנו יוצרים משהו חדש, שתמיד מתבסס על משהו ישן. דרך סאונד, מילים, ויזואליות, וחומרים אחרים, אנו מנסים לתקשר. איתך, עם אחרים, עם עצמנו".
היסטוריה > 2011: אלבום בכורה

ב-12 בספטמבר 2011, לאחר עבודה של כשנתיים, יצא אלבומו הראשון של ההרכב, ‎09:00 To 17:00, 17:00 To Whenever. לדברי ההרכב הקונספט של האלבום הוא תיאור סדר יומם וסגנון החיים של "המקצוענים הצעירים" בעיר הגדולה. סגנון חיים עמוס בהתרחשויות שמעורר רגשות סותרים רבים. כל רצועה מ-14 הרצועות שבאלבום מוקדשת לשעה אחרת ביום ולפעילות השונה בה: "מההשכמה, לגימת הקפה של הבוקר, בדיקת אימייל, הנסיעה למשרד, הפסקת צהריים לארוחת הערב והישר לפאב, יציאה למועדון וסיום באפטר פארטי".
כל שירי האלבום הולחנו בידי גולדשטיין ולידר. מילות השירים מלבד Blood Makes Noise (גרסת כיסוי לשירה של סוזן וגה) נכתבו בידי לידר. האלבום זכה לביקורות אוהדות.
ליציאת האלבום קדמה הוצאתם של מספר סינגלים וקליפים נלווים להם. הסינגל הראשון מתוכו, D.I.S.C.O, יצא ב-7 ביולי 2011 והוא מסמפל את הפזמון של שירה, בעל השם הזהה, משנות ה-80 של הלהקה הצרפתית Ottawan. השיר נכלל גם באוסף הדאנס הבינלאומי של חברת הענק וורנר. הקליפ לשיר מכיל מספר אמירות אופנתיות ושורת מחוות לתרבות הקאמפ, לפט שופ בויז, ולביונסה. בקליפ בולטת גם הופעתו של הרקדן והכוריאוגרף אוריאל יקותיאל, לצידן של מספר מלכות יופי בעברן. נכון לסוף מרץ 2013, לקליפ 1,334,000 צפיות.
ב-6 בספטמבר 2011 יצא הקליפ לסינגל השני של הלהקה, ‎20 Seconds. הקליפ המשיך את הקו האמנותי של D.I.S.C.O והוא מתאפיין באווירה "מזרח תיכונית". על הכוריאוגרפיה הופקד יקותיאל, שגם הופיע בו לצד קבוצת רקדניות בטן. נכון לסוף מרץ 2013, לקליפ 787,000 צפיות.
במרץ 2012 פורסם ביוטיוב קליפ של הלהקה לשירה "Young Professionals". את הקליפ ביים רועי שני, המעצב הגרפי של הלהקה, וצילם אותו זיו שדה. גלעד אדמוני הפיק את הסרט, ואת התסריט כתבו לידר וגולדשטיין בעצמם. טרם עלייתו ליוטיוב, הקליפ הופץ דרך האתר הצרפתי הפופולרי Konbini, תחת השם "This is (How We See) Tel Aviv". הקליפ זכה ל-45,000 צפיות ב־Konbini ולעוד 27,000 ביוטיוב. בקליפ מופיעים אנשים שצולמו ברחובות תל אביב, והלהקה אף הזמינה דרך חשבון הטוויטר שלה אנשים להשתתף בקליפ, ביום הצילומים.  באוקטובר 2012 יצא קליפ נוסף של הלהקה לשיר "Young Professionals" הפעם בבימוי וניה הימן, הקליפ יצא כחלק משיתוף פעולה מסחרי של TYP עם חברת אמריקן אקספרס.
ב-31 במרץ 2012 הוציאה הלהקה את הסינגל השלישי שלה, Deserve, הרצועה החמישית באלבום.
ההרכב נבחר להתמודד מטעם ישראל בקטגוריית "האמן האירופאי הטוב ביותר" בטקס פרסי ה-EMA לשנת 2011, אך לא זכה בתואר.
ההרכב הופיע בטקס פתיחת האגף החדש במוזיאון תל אביב לאומנות, ב-2 בנובמבר 2011. ההופעה לוותה בתצוגת וידאו חדשנית שנוצרה עבור ההופעה, והוקרנה על המבנה כולו, הופכת אותו למעשה למסך אחד ענקי ומרשים.
בסוף דצמבר 2011, במסגרת המצעד הלועזי השנתי של גלגלצ ווואלה!, ביצע ההרכב גרסת כיסוי קצרה לשיר Till the World Ends אשר ביצעה במקור בריטני ספירס.
בסוף ינואר 2012 עלתה לאינטרנט גרסת כיסוי של הפרויקט ללהיט הבכורה של לנה דל ריי, Video Games. הגרסה זכתה מיד להצלחה ובצעד יוצא דופן פרסמה הזמרת את הביצוע בבלוג הרשמי שלה. נכון לאוקטובר 2013, לביצוע ביוטיוב כ-430,000 צפיות.
היסטוריה > 2012 והלאה: הכרה והצלחה בינלאומית

ב-2012 הוציאו TYP שני מיני אלבומים, הכוללים כל אחד מספר רמיקסים לשירם D.I.S.C.O (דיסקו). בין הרמיקסים ניתן למצוא רמיקסים של 7th Heaven, עופר ניסים, Guéna LG,‏ Mathieu Bouthier,‏ Alle Farben ו-Yuksek.
ב-26 במרץ 2012 פורסם כי ההרכב הוחתם בחברת מופעי המוזיקה הגדולה בעולם, לייב ניישן, והפכו לישראלים הראשונים שמוחתמים בחברה.
בסוף אפריל 2012, הופיעו TYP אל מול 500 עיתונאים ואנשי תקשורת מצרפת, במועדון הצרפתי Club 15-15.
ב-14 במאי 2012, פורסם בתקשורת הישראלית כי TYP צפויים להופיע בתוכנית Le grand journal (ערוץ קנאל+), בספיישל השנתי שלה המשודר בשידור ישיר מפסטיבל קאן. התוכנית נחשבת לאחת מהתוכניות הנצפות ואהובות ביותר בצרפת ובמדינות דוברות צרפתית אחרות, והשתתפו בה בשנים האחרונות אישים דוגמת ברק אובמה, ניקולה סרקוזי, ז'ראר דפארדיה, U2, ליידי גאגא, ואישים נוספים.
עוד באותו היום, פרסמה הלהקה סרטון קצר, המהווה קדימון להופעה הגדולה הראשונה שלהם בצרפת, שתתרחש ב-22 ביוני, בסמוך מאוד לצאת אלבום הבכורה שלהם בצרפת, ב-18 ביוני. לאחרונה גם נודע שיוניברסל, חברת התקליטים של ההרכב, הוסיפה את רוסיה לרשימת המדינות בהם צפוי האלבום לצאת בקרוב.
ב-8 ביוני 2012 הופיעו TYP במצעד הגאווה בתל אביב, אל מול קהל של כ-30,000 בני אדם. לקראת ההופעה צולמו עברי לידר ויונתן גולדשטיין, חברי הלהקה, צועדים במעבר חצייה בסמוך לכיכר הבימה בתל אביב, אשר נצבע במיוחד עבור הצילומים בצבעי הגאווה.
ב-18 ביוני 2012 יצא אלבום הבכורה של TYP, בגרסה הצרפתית שלו (אשר תופץ במקביל גם בבלגיה), שם הוא נקרא 9Am To 5Pm, 5Pm To Whenever. לגרסה הזאת שתי מהדורות - הרגילה, בה 13 שירים, והדלוקס, בה 17 שירים. ההבדלים ביניהם הן בעיקר בכמות השירים שנכללו גם בגרסה הישראלית של האלבום. בשתי המהדורות יכללו שני שירים חדשים, Be With You Tonight ו־Gucci Gun, וגרסה חדשה לשיר Dirty Messages.
בסוף יוני 2012 פורסם באתר הלהקה ולאחר מכן בווידאו בערוץ הלהקה ביוטיוב כי הלהקה צפויה להופיע במצעד הגאווה בפראג, שיתרחש ב-18 באוגוסט 2012, ובמצעד הגאווה במרסיי. בנוסף, הלהקה העלתה קליפ קצר בו מככבים לידר וגולדשטיין, לקידום הופעתם באירועי הגאווה בפראג.
שירם seconds 20 הוא שיר הנושא של דרמת האקשן הישראלית נויורק.
ב-3 בפברואר שחררה הלהקה את הסינגל הראשון מהאלבום השני שלהם, Quick Quick Star Star Money Money. בסינגל, העונה לשם Let's Do it Right, מתארחת הזמרת ההולנדית אווה סימונס.
ב-23 בפברואר שחררה הלהקה קליפ לסינגל השני מהאלבום, ושמו All of It But Me, בו מתארחת היוצרת האוסטרית אנה F.
במרץ 2015 יצאו עם רמיקס לטובה לו, על פי בקשתה של חברת יוניברסל צרפת.
דיסקוגרפיה

09:00 To 17:00, 17:00 To Whenever ‏(2011)
Quick Quick Star Star Money Money ‏(2014)
ראו גם

עברי לידר
יונתן גולדשטיין
נויורק
שלמה בן-חיים

| --- | --- |

 לידה:  15 באוקטובר 1957 (בן 67) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 אתר רשמי
 
שלמה בן-חיים (נולד ב-15 באוקטובר 1957) הוא יזם ואיש עסקים, קרדיולוג, פרופסור חבר בפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט בטכניון ואיש מדע שימושי ישראלי בתחום הציוד הרפואי.
עיסוקיו בתחומי הרפואה

בן-חיים הוא בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה בשנת 1975. במהלך לימודיו שם החל ללמוד פיזיקה בטכניון. התגייס לצה"ל במסגרת העתודה האקדמית ובשנת 1982 קיבל תואר דוקטור לרפואה M.D. בטכניון. במהלך שירותו הצבאי הקים בית חולים במרג' עיון שבדרום לבנון. בשנת 1987 קיבל תואר D.Sc. ברפואה. התמחה בקרדיולוגיה במחלקה הפנימית בבית החולים רמב"ם, ועבד כקרדיולוג. הועלה לדרגת פרופסור חבר לרפואה בתחומי הפיזיולוגיה והביופיזיקה בטכניון ופרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד. הוא בעל רקע השכלתי גם בתחומי פיזיקה גרעינית ומדעי המחשב. במהלך מחקריו רשם כ-200 פטנטים והשתתף בכתיבת עשרות רבות של מאמרים ופרסומים מדעיים. בן חיים שימש כמדען הראשי של חברת ג'ונסון אנד ג'ונסון. הוא זכה בפרס יולודן על מחקרו.
בן-חיים הוא מהמייסדים של תוכנית עתידים ונמנה עם הוועד המנהל שלה.