stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קראצ'י
אוכלוסייה > יהודים

היהודים הראשונים, בעיקר מקהילת בני ישראל, הגיעו לעיר בשנת 1818, לפני גל ההגירה הגדול אל העיר בשנת 1839, והקימו בה בית כנסת בשנת 1893. בימינו כמעט ולא נותרו יהודים בפקיסטן (קיימת הערכה כי ישנם עשרה עד 15 יהודים בכל המדינה). עד חלוקת הודו בשנת 1947 מנתה הקהילה היהודית בקראצ'י כ-2,500 אנשים. בעיר קיים בית עלמין יהודי אשר אינו פתוח למבקרים.
בית הכנסת המרכזי של העיר, בית הכנסת מגן שלום, חדל לתפקד לאחר עליית יהודי העיר לישראל בשנות ה-70, ובשנת 1988 נהרס עד היסוד לאחר בקשה רשמית לשימור בית הכנסת כאתר מורשת על ידי יוצאי הקהילה בישראל והוקם במקומו מרכז קניות.
תחבורה

את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי ג'ינה.
ערים תאומות

מאוריציוס פור לואי, מאוריציוס (מ־2007)
הרפובליקה העממית של סין שאנגחאי, הרפובליקה העממית של סין
הרפובליקה העממית של סין הונג קונג, הרפובליקה העממית של סין
ערב הסעודית ג'דה, ערב הסעודית
אוזבקיסטן טשקנט, אוזבקיסטן
טורקיה איסטנבול, טורקיה
לבנון ביירות, לבנון
בנגלדש דאקה, בנגלדש
איראן משהד, איראן
טורקיה איזמיר, טורקיה (מ־1985)
ארצות הברית ניו יורק, ארצות הברית (מ־2008)
בחריין מנאמה, בחריין (מ־2007)
קוסובו פרישטינה, קוסובו (מ־2008)
מלזיה קואלה לומפור, מלזיה (מ־2008)
ארצות הברית יוסטון, ארצות הברית (מ־2008)
ארצות הברית שיקגו, ארצות הברית (מ־2008)
הערות שוליים

1 2  Pakistan: Provinces and Major Cities - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, citypopulation.de
↑  פאקיסטן מחליפה את עיר-הבירה, מעריב, 19 ביוני 1959
↑  רשימת קונסוליות וקונסולי כבוד בקראצ'י, באתר embassy-finder.com (באנגלית)
↑  Mewa Shah Graveyard, מאורדו: میوە شاه قبرِستان.
| הערים הגדולות בעולם: ערים המונות לפחות חמישה מיליון תושבים |
| --- | --- | --- |
| 20,000,000+ | שאנגחאי • בייג'ינג • סאו פאולו • דלהי |  |
| 10,000,000+ | קראצ'י • לאגוס • איסטנבול • טוקיו • מומבאי • מוסקבה • גואנגג'ואו • פריז • שנג'ן • צ'נגדו • קינשאסה • קהיר • ג'קרטה • לאהור • סוג'ואו |  |
| 5,000,000+ | סיאול • מקסיקו סיטי • לונדון • לימה • דאקה • ניו יורק • בנגלור • בנגקוק • דונגגוואן • צ'ונגצ'ינג • נאנג'ינג • טהראן • שניאנג • בוגוטה • הו צ'י מין סיטי • הונג קונג • בגדאד • צ'נאי • צ'אנגשה • ווהאן • טיינג'ין • היידראבאד • האנוי • ריו דה ז'ניירו • פושאן • סנטיאגו דה צ'ילה • ריאד • אחמדאבאד • שאנטואו • סנקט פטרבורג • ח'רטום  • אנקרה • ג'ינאן • האנגג'ואו • סינגפור • יאנגון • לואנדה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550323105171  BNE: XX5747817  BnF: cb142553124 (data)  GND: 4097647-6  ISNI: 0000 0001 0562 9973  LCCN: n79106326  MusicBrainz: 85f13e3d-6817-4153-b417-e15080e6e56b  NARA: 10044300  NKC: ge560794  SUDOC: 027694364  VIAF: 160654448   WorldCat (עם VIAF): 160654448
תיירנו בארי (2000)

תיירנו איסיאגה בארי ארבאלו (בצרפתית ובספרדית: Thierno Issiaga Barry Arévalo; נולד ב-12 בינואר 2000 בסנטה קרוס דה טנריפה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי-גינאי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת אנוסיס נאון פאראלימני מליגת העל הקפריסאית, בהשאלה מפאפוס, ובנבחרת גינאה.
קריירת מועדונים

בארי גדל במחלקת הנוער של טנריפה, ובשנת 2018 החל לשחק בקבוצות המילואים של המועדון. ב-23 באפריל 2021 חתם על חוזה חדש במועדון. ב-4 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 2-0 על פונפראדינה במסגרת המחזור הרביעי בליגה הספרדית השנייה לעונת 2021/2022. בסך הכל ערך שתי הופעות ליגה במדי המועדון. ב-1 בספטמבר 2022 הושאל ל-SD לוגרונייס מהפרימרה דיוויסיון RFEF. הוא ערך תשע הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-13 בספטמבר 2023 חתם בארי באקריטאס חלוראקאס מליגת המשנה הקפריסאית. הוא ערך 21 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע עשרה שערים.
ב-1 ביולי 2024 חתם בפאפוס מליגת העל הקפריסאית, וב-22 באוגוסט הושאל לאנוסיס נאון פאראלימני, גם היא מליגת העל הקפריסאית.
קריירה בינלאומית

בארי נולד בסנטה קרוס דה טנריפה שבספרד לאב גינאי ולאם ספרדייה. ב-19 במרץ 2022 זומן לסגל נבחרת גינאה לקראת משחקי הידידות נגד נבחרות דרום אפריקה וזמביה. ב-25 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 0-0 נגד נבחרת דרום אפריקה.
הערות שוליים

↑  El Tenerife renueva a una de sus perlas de la cantera, DeporPress, ‏2021-04-23 (בספרדית)
↑  El Tenerife devora a una Deportiva que se deja el liderato, MARCA, ‏2021-09-04 (בספרדית)
↑  La ilusión y el compromiso de dos debutantes canteranos, www.clubdeportivotenerife.es (בספרדית)
↑  Tenerife vs. Ponferradina - 4 September 2021 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  Thierno, cedido a la SD Logroñés, www.clubdeportivotenerife.es (בספרדית)
↑  Redacción, El blanquiazul Thierno, convocado con la selección absoluta de Guinea, Stadium Tenerife, ‏2022-03-19 (בספרדית)
↑  South Africa vs. Guinea - 25 March 2022 - Soccerway, int.soccerway.com
ישיבת תורת אמת (חב"ד)

ערך זה עוסק בישיבת חב"ד בירושלים. אם התכוונתם לישיבה בלונדון בראשות הרב משה שניידר, ראו .
| --- | --- |

ישיבת תורת אמת 2009
 ישיבה
 השתייכות:  ישיבה חסידית - חב"ד
 תקופת הפעילות:  ב' בחשון, תרע"ב (1911) – הווה
 מייסדים:  רבי שלום דובער מליובאוויטש
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב אברהם לפידות
 תלמידים
 :  150
 שונות
 ספרים:  מכון עיונים וביאורים להוצאת חידושי תורה מתלמידי הישיבה
 מיקום
 מיקום:  ירמיהו 16 ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′36″N 35°12′49″E﻿ / ﻿31.793305555556°N 35.213638888889°E﻿ / 31.793305555556; 35.213638888889
 torath-emeth.org
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת תורת אמת(למפת ירושלים רגילה) ישיבת תורת אמת(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת תורת אמת(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת תורת אמת
 
הנחת אבן הפינה לישיבת תורת אמת, תשכ"ג, 1963
ישיבת תורת אמת היא ישיבה ותיקה בארץ ישראל המשתייכת לחסידות חב"ד.
היסטוריה

בגלגולה הראשון נוסדה הישיבה בחשוון תרע"ב בחברון בשליחות האדמו"ר שלום דובער שניאורסון מחב"ד, כסניף של ישיבת תומכי תמימים בלובביץ'. הישיבה שכנה בבית רומנו. בראשות הישיבה עמד הרב שלמה זלמן הבלין, שבא ארצה עם שבעה מתלמידי ישיבת תומכי תמימים שבעיירה לובביץ' שברוסיה הלבנה, בהם יחזקאל פייגין, וגם מארץ ישראל בהם יצחק אביגדור אורנשטיין. הישיבה נהייתה חלק מרשת ישיבות תומכי תמימים.
בשנת תרע"ד, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, נאלצו רוב אנשי הישיבה, שהיו נתינים רוסים, לעזוב את הארץ, שנשלטה על ידי הטורקים שעמדו במלחמה עם רוסיה.
בשנת תרפ"ב הוקמה הישיבה בירושלים על ידי הרב אברהם חיים נאה[דרושה הבהרה], כהמשך לישיבה הישנה. במשך עשרות שנים שכנה הישיבה בקצה רחוב מאה שערים ובתשכ"ד נחנכה הבניין שלה ברחוב ירמיהו.
במשך השנים הישיבה הייתה בניהול משפחת הבלין והאדמו"ר רבי יוסף יצחק שניאורסון דרש להעבירה לבעלותה של חסידות חב"ד. בשנת תשי"ב (1952) החליט רבי מנחם מנדל שניאורסון להחליף את הנהלת הישיבה. בעקבות כך התנהל דין תורה בין הרב חנוך הענדל הבלין לחסידות חב"ד בשאלת הבעלות, ובסופו של דבר נפסק בתשט"ז (1956) שהיא תעבור לידי החסידות.
ראשי ומנהלי הישיבה

מנהל הישיבה ומוסדותיה הוא הרב יהושע יוזביץ'. ראש הישיבה הגדולה החל מאביב תשע"ג הוא הרב אברהם לפידות. הרב יוסף יצחק אופן הוא המשפיע, וכן הרב חיים שלום דייטש.
בעבר היו ראשי הישיבה ומנהיגיה הבולטים: הרב שלמה זלמן הבלין עמד בראשות הישיבה מאז היווסדה ועד לפטירתו בשנת תרצ"ו. הרב אלטר שמחוביץ היה המשפיע בישיבה וראש הישיבה מתרצ"ו עד לפטירתו בשנת תרצ"ט. הרב משה אריה לייב שפירא, מחבר ספר "טבעות זהב", היה ראש הישיבה בשנים תרצ"ט-תשכ"ד. לאחר פטירתו, מילא את מקומו תלמידו המובהק, הרב שמואל אלעזר היילפרין שכיהן בראשות הישיבה בשנים תשכ"ד - תשל"ו. הרב אשר לעמל כהן היה ראש הישיבה בשנים תשל"ט - תשמ"ו. הרב בנימין זאב סגל שימש בתפקיד בשנים תשנ"ג-תשע"ג. מאז מכהן הרב אברהם יואל לפידות כראש הישיבה.
מוסדות

במהלך השנים הוקמו על ידי הישיבה מוסדות נלווים:
כולל 'צמח צדק' - כולל ללימודי הלכה והוראה המיועד לאברכים צעירים לאחר חתונתם. ראשי הכולל הם הרב חיים שלום דייטש והרב יוסף צבי סגל. הכולל שוכן בבית הכנסת "צמח צדק" שברובע היהודי בעיר העתיקה.
מכון סמיכה לרבנות - מתקיים באולם בישיבה גדולה. את המכון ייסד הרב חיים שלום דייטש. הרב צבי וויס עומד בראשו.
ישיבה קטנה - בראשות הרב יחיאל מיכל דברוסקין, ברחוב חנה הסמוך
תלמוד תורה
רשת גני ילדים - בהנהלת יעקב שטיינברג.
ישיבה גדולה "תורת אמת"
ישיבה קטנה "תורת אמת"
מראה של היכל הישיבה גדולה תורת אמת בירושלים, 2007
תלמוד תורה "תורת אמת"
לקריאה נוספת

יוסף אשכנזי, תורת אמת - מאה שנה לישיבה, הוצאת "חזק", תשע"ב, 2012
הערות שוליים

↑  יוסף אשכנזי, "תורת אמת", מאה שנות ליובאוויטש בארץ הקודש, עמוד 77.
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270271905171  LCCN: n87850585  VIAF: 168840616   WorldCat (עם VIAF): 168840616
אצטדיון פריץ ואלטר

| --- | --- |

 על שם:  פריץ ואלטר 
 שמות קודמים:  Betzenbergstadion (עד 1985)
 מיקום:  קייזרסלאוטרן, גרמניה
 קואורדינטות:  49°26′04″N 7°46′33″E﻿ / ﻿49.434444°N 7.775833°E﻿ / 49.434444; 7.775833
 אבן יסוד:  1920
 תקופת הפעילות:  1920–הווה (כ־104 שנים)
 שופץ:  2002
 הורחב:  2002
 קבוצות:  פ.צ. קייזרסלאוטרן
 מושבים:  49,780
 ממדי משטח:  105 × 68 מטר
 אתר רשמי
 he
 
אצטדיון פריץ ואלטר (בגרמנית: Fritz-Walter-Stadion ובשנים 1920-1985: Betzenbergstadion) הוא אצטדיון כדורגל הנמצא בקייזרסלאוטרן שבגרמניה. האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של קבוצת פ.צ. קייזרסלאוטרן מהבונדסליגה השנייה. האצטדיון היה אחד מהמגרשים אשר אירחו את גביע העולם בכדורגל שנערך בגרמניה בשנת 2006.
האצטדיון נקרא על שמו של פריץ ואלטר, ששיחק בקייזרסלאוטרן לאורך כל שנות הקריירה שלו ושימש כקפטן נבחרת גרמניה בכדורגל שזכתה במונדיאל 1954.
בשנת 2002, לקראת גביע העולם 2006, הורחב האצטדיון ושופץ. טרם השיפוצים הייתה תכולתו של האצטדיון 38,500 מקומות, ואילו אחריו יכול האצטדיון להכיל עד 48,500 צופים. השיפוץ נעשה בעלות של 76.5 מיליוני אירו.
רבי שבתי

רבי שבתי היה אמורא מן הדור הראשון והשני לאמוראי ארץ ישראל. רבו של רב אסי.
שמו

שמו של רבי שבתי מופיע בכמה צורות: שבתאי, שובתיי, שובתי.
בין בעלי התוספות מצויה דעה כי השם שבתאי (ב-א') אינו שם יהודי, והשם שבתי מצוי יותר בקרב יהודים, אבל שבתאי היא רוח רעה (שיבתא). לפי דעה זו, סביר להניח כי שמו של האמורא היה שבתי.
ביוגרפיה

רבי שבתי היה מראשוני האמוראים, ובמספר מקומות הוא אף מסר בשם חזקיה. לדעה אחת בגמרא, היה תלמידו של רבי יצחק מגדלאה ומסר בשמו, אך לדעה אחרת שם, דווקא רבי יצחק מגדלאה הוא שמסר בשמו של רבי שבתי.
כמו כן מצינו שאף רבי יוחנן וריש לקיש דנו במאמריו ושאלו עליהם.
בגמרא מסופר שכאשר הוא נפטר, תפסה אלמנתו שק מלא מעות למזונותיה, "ולא היה כח ביד חכמים להוציא מידה".
בניו ותלמידיו

בניו היו רבי חייה ורבי כרוספדאי.
בין תלמידיו נמנו: בנו רבי כרוספדאי ורב אסי
מתורתו

אזהרה לדיין שיסבול את הציבור. עד כמה? אמר רבי חנן ואיתימא רבי שבתאי: "כאשר ישא האמן את הינק" (במדבר, י"א, י"ב).
אמר רבי שבתי: כתיב (איוב, ל"ז, כ"ג): ומשפט ורב צדקה לא יענה - אין הקדוש ברוך הוא משהא מתן שכרן של עושה מצות בגוי.
רבי יוסי בשם רבי שבתי ורבי חייא בשם רבי שמעון בן לקיש: לחלה ולנטילת ידיים אדם מהלך ארבע מילי.
בהלכה נקבעה הלכה כדבריו שבן סורר ומורה נידון רק בתקופת זמן של שלושה חודשים בלבד, החל מזמן ההתבגרות (הבאת שתי שערות).
דברי קבלה

דברי קבלה הם כינוי להלכות דינים ומצוות שמקורם הוא מספרי הנביאים והכתובים, ואין להם מקור בתורה. מעט מאותן ציווים המוזכרים בספרי הנביאים, משמש כאסמכתא לחיובים שניתנו למשה רבנו בהר סיני - הלכה למשה מסיני.
לעיתים המונח "דברי קבלה" משמש ככינוי לדברי הנביאים והכתובים בכלל, ולאו דווקא למצוות המופיעות בהם.
מקור וטעם השם

טעמים שונים ישנם בראשונים, מדוע דברי נביאים נקראים דברי קבלה.
לדעת רש"י, הנביאים נקראו כך מאחר שקבלו את נבואתם ברוח הקודש.
יש שכתבו שהטעם הוא לפי שכולם קיבלו נבואתם ממשה רבנו או שהיו מקובלים נביאים מימות יהושע.
ויש מפרשים שהוא מלשון 'צעקה' על שם שהנביאים קובלים וצועקים על הצרות הנראות להם בנבואה.
הגדרה

ישנם שלוש דרגות של חיובים ומצוות: 'דאורייתא', 'דרבנן', ו'דברי קבלה' שהיא הדרגה האמצעית בחשיבות.
דאורייתא - כל הדינים המצוות וההלכות המוזכרים בתורה ('חמשה חומשי תורה'). וכוללים מלבד דינים הכתובים בתורה (במפורש או שנלמדים מפסוק) גם דינים שהם "הלכה למשה מסיני".
דברי סופרים - דינים מצוות הלכות וגזרות שתקנו חז"ל במהלך הדורות. ידועים גם כ'דרבנן' או 'תקנת חכמים'. חלק זה נכלל ב'תורה שבעל פה'
הגדרה > תוקף והגדרת דברי קבלה

דברי קבלה הוא גדר אמצעי בין דין דאורייתא לדין דרבנן. והוא כולל מצוות או חיובים שנאמרו על ידי הנביאים.
לדברי קבלה אין תוקף של דיני התורה, אך הם יותר חמורים מדינים דרבנן. עם זאת, יש בהם קולא מדיני דרבנן כדיני דאורייתא, שבמקרים מסוימים החמירו חכמים בדבריהם יותר מדיני התורה, ובדברי קבלה לא החמירו כבדיני תורה.
במקרה וישנו ספק מסוים במצווה או הלכה שמקורה מדברי קבלה, נחלקו הראשונים כיצד לנהוג. יש שכתבו שבספק בדברי קבלה יש להחמיר כדין ספק דאורייתא לחומרא; ויש שכתבו שיש להקל כדין ספק דרבנן לקולא.
בתלמוד נאמר שדין דברי קבלה הוא כדין דברי תורה, לעניין שדברי קבלה אינם צריכים חיזוק כשם שדברי תורה אינם צריכים חיזוק, מאחר שמסתבר שלא יבואו לזלזל בהם מחמת חומרתם.
לגבי תוקף דברי קבלה נחלקו הרמב"ם והרמב"ן האם חומרתם כדברי תורה או כדרבנן:
בהקדמת הרמב"ם לספר המצוות כתב שכל הדינים ההלכות והמצוות שנתחדשו לאחר משה רבנו, כולם נחשבים דרבנן, אף אם נתקנו על ידי נביאים, כגון נטילת ידיים ועירובין שתיקן שלמה המלך, וכן קריאת המגילה שתיקנו הנביאים.
לדעת הרמב"ן, בהשגותיו לספר המצוות, דברים הכתובים בספרי הנביאים בדרך של סיפור, או דינים והלכות שנאמרו בעל פה על ידי הנביאים אך לא נכתבו בספרי הנבואה נחשבים כדרבנן. לעומת זאת, דינים והלכות שנכתבו בלשון ציווי, שמאחר ואין נביא רשאי לחדש הלכות ומצוות מעצמו, בהכרח שמצוות אלו נאמרו הלכה למשה מסיני, והנביא כתב מצווה או דין שהיה נהוג זה מכבר. יש מהאחרונים שכתבו שאף הרמב"ם מסכים עם הרמב"ן בחילוק זה.
דוגמאות לדברי קבלה

דוגמאות למצוות ודינים מדברי קבלה:
פורים - נתקן על ידי הנביאים, ונזכר במגילת אסתר.
ארבעת הצומות:
צום גדליה
צום עשרה בטבת
צום י"ז בתמוז
צום תשעה באב - נתקן על ידי הנביא
מצוות עונג שבת - נלמדת מדברי הנביא ישעיהו 'וקראת לשבת עונג'
שימושים נוספים במונח

בתלמוד במסכת נידה נאמר ש'אין דנים דברי תורה מדברי קבלה', פירוש הדבר שלא ניתן להשתמש בדברים שנכתבו בנביאים וכתובים כדי לפרש את המצוות והדברים הכתובים בתורה. אמנם, במקום שהדבר בו הפסוק מנ"ך נועד רק ל'גילוי מילתא', היינו לגלות מה פירוש המילה המופיעה בתורה, ניתן ללמוד זאת מנ"ך. בהקשר זה, דברי קבלה הם לא דווקא מצוות שנאמרו בידי נביאים, אלא כל דברי הנביאים והכתובים.
הערות שוליים

↑  חולין קלז ד"ה תורת משה.
↑  שיטה מקובצת בבא קמא ב ב, בשם יש מפרש.
↑  מחזור ויטרי תכד.
↑  שיטה מקובצת בבא קמא שם, בשם הר"פ
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ט, עמוד א'.
↑  שאילתות לה, משנה תורה לרמב"ם, ספר הפלאה, הלכות נזירות, פרק ד', הלכה ט'.
↑  רשב"א וריטב"א מגילה ה ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ט, עמוד א'.
↑  דעת הרמב"ם בהקדמה לספר המצוות בשורשים, שורש א.
↑  בהשגותיו לשורש ב.
↑  נושאי הכלים על הרמב"ם שם.
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ח, פסוק י"ג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף כ"ג, עמוד א'.
↑  בבא קמא ב ב, ברש"י.
קרן וולפסון (יצחק וולפסון)

קרן וולפסון (באנגלית: The Wolfson Foundation) המבוססת בממלכה המאוחדת, היא קרן ציבורית, שהוקמה על ידי לורד יצחק וולפסון ב-1955 במטרה לתמוך בפרויקטים באמנות, חינוך, מחקר, מדע וטכנולוגיה ובריאות. בנו לאונרד וולפסון (אנ') עמד בראשות הקרן במשך שנים רבות עד פטירתו בשנת 2010. כיום עומדת בראש הקרן בתו של לאונרד, ג'נט וולפסון (אנ').
קיימת קרן וולפסון נוספת של זאב וולפסון, המבוססת בארצות הברית ותומכת, בין היתר, בפרויקטים של עבודה קהילתית לאברכים.
מפעולות הקרן בבריטניה

חוץ מתמיכה בפרויקטים קטנים הקרן תומכת במוסדות המשקיעים בנושאים הנ"ל. היא הקימה את וולפסון קולג' (אנ') באוקספורד, וולפסון קולג' (אנ') בקיימברידג', מכון המחקר וולפסון (אנ') באוניברסיטת דרהאם, שבעיר סטוקהום-און-טיז (אנ') ב-2001. במספר אוניברסיטאות נוספות נמצאות מעבדות למחקר ע"ש וולפסון.
מפעולות הקרן בישראל

בישראל השקיעה הקרן בפרויקטים בתחומים שהוזכרו לעיל רבות. מכספי הקרן הוקם בית חולים וולפסון, היכל שלמה, מעבדות ובניינים באוניברסיטה העברית, הטכניון, מכון ויצמן למדע ואוניברסיטת ת"א. נציגות הקרן בארץ ממוקמת בבית הספר לכלכלה, הפקולטה למדעי החברה שבאוניברסיטת ת"א.
ראו גם

משפחת וולפסון (אנ')
פרס וולפסון להיסטוריה
פרס וולפסון לכלכלה (אנ')
שלט המקדיש את בניין מרפאות החוץ בבית חולים וולפסון לקרן וולפסון
קבינט ממשלת אוסטרליה

חדר ישיבות הקבינט בבניין הפרלמנט האוסטרלי בבירה קנברה
הקבינט האוסטרלי (באנגלית: Cabinet of Australia) מהווה את הגוף המרכזי לקבלת החלטות בממשלת אוסטרליה. הוא מורכב מראש הממשלה ומקבוצה מצומצמת של שרים הבאים מתוך המפלגה או הקואליציה השולטת בפרלמנט. הקבינט נושא באחריות לפיתוח מדיניות ממשלתית, קביעת סדרי עדיפויות לאומיים וניהול ענייני המדינה.
תפקידי הקבינט

גיבוש מדיניות: הקבינט אחראי על ניסוח מדיניות ממשלתית בכל תחומי החיים, החל מיחסים בינלאומיים וכלה בכלכלה, חינוך ובריאות.
קבלת החלטות: הקבינט מקבל החלטות גורליות הנוגעות לעתידה של אוסטרליה, כגון חקיקה חדשה, הסכמים בינלאומיים והקצאת תקציבים.
תיאום בין משרדי הממשלה: הקבינט משמש כפורום לתיאום בין המשרדים השונים בממשלה, ומבטיח עקביות במדיניות הממשלתית.
ייצוג הממשלה: הקבינט מייצג את הממשלה בפני הציבור, הפרלמנט והקהילה הבינלאומית.
מבנה ופעילות

הקבינט מתכנס באופן קבוע, בדרך כלל מדי שבוע, כדי לדון בסוגיות הנוכחיות העומדות על סדר היום. ישיבות הקבינט מאופיינות בסודיות גבוהה, שכן הן עוסקות בנושאים רגישים וחשובים לעתידה של המדינה. החלטות הקבינט הן מחייבות על כל שרי הממשלה, ונחשבות לייצוג הרשמי של עמדת הממשלה.
מבנה ופעילות > מבנה

ראש הממשלה: עומד בראש הקבינט וקובע את סדר היום ואת נושאי הדיון המרכזיים.
שרים: חברי הקבינט הם שרים האחראים על תיקים ממשלתיים שונים, כגון חוץ, פנים, אוצר, ביטחון ועוד. כל שר מביא עימו לדיון את הידע והניסיון שלו בתחום האחריות שלו.
מזכיר הקבינט: פקיד בכיר האחראי על תפעול הקבינט, הכנת סדר היום, ניהול הדיונים והפצת ההחלטות.
מבנה ופעילות > תהליך קבלת החלטות

הגשת הצעות: שרים או גורמים ממשלתיים אחרים מגישים הצעות לדיון בקבינט. ההצעות יכולות לכלול חקיקה חדשה, שינויים בתקציב, או יוזמות מדיניות חדשות.
דיון: בישיבות הקבינט מתקיים דיון מקיף על ההצעות השונות. השרים חולקים את דעותיהם, מציגים ניתוחים ומעלים שאלות.
קבלת החלטות: החלטות הקבינט מתקבלות בדרך כלל בקונצנזוס, כלומר כל השרים מסכימים על ההחלטה. במקרים של חילוקי דעות משמעותיים, ההחלטה עשויה להתקבל בהצבעה.
יישום ההחלטות: לאחר קבלת ההחלטה, המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים מתחילים בתהליך יישומה. מזכיר הקבינט עוקב אחר יישום ההחלטות ומדווח לקבינט על ההתקדמות.
מבנה ופעילות > ועדות משנה

כדי להתמודד עם מורכבות הנושאים הנדונים, הקבינט האוסטרלי מקים ועדות משנה המתמקדות בנושאים ספציפיים. ועדות המשנה מאפשרות דיון מעמיק יותר בנושאים מסוימים, ומאפשרות לקבל החלטות מהירות ויעילות. דוגמאות לוועדות משנה:
ועדת הביטחון הלאומי: עוסקת בנושאים הקשורים לביטחון המדינה, מודיעין והגנה.
ועדת הכלכלה: דנה בנושאים הקשורים למדיניות כלכלית, תקציב ותעסוקה.
ועדת החוץ: עוסקת בנושאים הקשורים ליחסים בינלאומיים ושיתוף פעולה עם מדינות אחרות.
אחריות וביקורת

למרות חשיבותו, הקבינט אינו מוזכר במפורש בחוקה האוסטרלית. סמכויותיו ודרכי פעולתו מבוססים על מוסכמות ונוהגים שפותחו לאורך השנים. הפרלמנט האוסטרלי ממלא תפקיד חיוני בפיקוח על פעילות הקבינט, באמצעות שאלות, הצעות חוק והצבעות. כמו כן, התקשורת והציבור הרחב ממלאים תפקיד חשוב בחשיפת מידע על פעילות הקבינט ועל החלטותיו.
הקשר בין הקבינט לפרלמנט

הקבינט והפרלמנט הם שני ענפים נפרדים אך משלימים במערכת הממשל האוסטרלית. הקבינט אחראי על יזום חקיקה ועל ניהול המדינה, ואילו הפרלמנט אחראי על חקיקת חוקים, אישור תקציב המדינה ובקרה על פעילות הממשלה. הקשר בין שני הגופים הוא הדוק, והם תלויים זה בזה לתפקוד תקין של המערכת הפוליטית.
הערות שוליים

1 2 3  Cabinet, Parliamentary Education Office (PEO)
חרונינגן (עיר)

ערך זה עוסק בעיר במחוז חרונינגן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
חרונינגן (בהולנדית: ‏Groningenקובץ:Nl-Groningen.oga‏Ⓘ‏) היא עיר בצפון הולנד ובירתו של מחוז חרונינגן. העיר נחשבת לחשובה ביותר בערי צפון הולנד. אוכלוסיית העיר מונה כ-200,000 תושבים (נכון ל-2017). העיר נפגעה קשות במלחמת העולם השנייה, אך רוב בנייניה שנפגעו שוחזרו לצורתם המקורית.
תעשייה

בעיר ישנם שני מפעלי סוכר שמופעלים על ידי החברות Suikerunie ו-CSM. המפעלים מזקקים כ-600,000 טון סוכר מסלק סוכר מדי שנה (לפי אומדן 2005).
תחבורה

העיר חרונינגן נקראת "עיר האופניים", וזאת כיוון ש-50% מהנסיעות בעיר נעשות על ידי אופניים. העיר מספקת שירות תחבורה ציבורית טובה מאוד, ויש בה נתיבי אופניים גדולים, אוטובוסים ורכבות. בעיר יש גם מדרחוב גדול הממוקם במרכז העיר.
חינוך

חרונינגן היא עיר אקדמאית. נמצאות בה אוניברסיטת חרונינגן ומכללות רבות, ולומדים בה כ-40,000 סטודנטים.
ספורט

מועדון הכדורגל המקומי הוא פ.צ. חרונינגן, הקבוצה, שנוסדה בשנת 1971, משחקת נכון לעונת 2020/2021 בליגת העל ההולנדית. האצטדיון הנוכחי שלהם, שנפתח בינואר 2006, הוא אצטדיון אורבורג שתכולתו 22,550 מקומות.
בעונת 2014/2015 הקבוצה זכתה בגביע הולנדי, היה זה התואר הראשון בהיסטוריית המועדון. כמו כן סיימה פעם אחת במקום השלישי בליגה והגיעה שש פעמים לשמינית גמר גביע אופ"א.
ספורט אמריקאי פופולרי למדי בחרונינגן, יש בו מועדוני פוטבול, בייסבול וכדורסל. מועדון הכדורסל המקצועי של חרונינגן, דונאר, משחק בליגה המקצועית הגבוהה ביותר, ליגת הכדורסל ההולנדית, וזכה שבע פעמים באליפות המדינה.
יהדות חרונינגן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ערים תאומות

בריטניה ניוקאסל על הטיין, אנגליה, בריטניה
אוסטריה גראץ, אוסטריה
רוסיה קלינינגרד, רוסיה
פולין קטוביץ, פולין
רוסיה מורמנסק, רוסיה
ארצות הברית הולנד, מישיגן, ארצות הברית
דנמרק אודנסה, דנמרק
גרמניה אולדנבורג, סקסוניה התחתונה, גרמניה
ניקרגואה סן קרלוס, ניקרגואה
אסטוניה טאלין, אסטוניה
הרפובליקה העממית של סין טיינג'ין, הרפובליקה העממית של סין
צ'כיה זלין, צ'כיה
ראו גם

קרב חרונינגן
גן כרונינגן
הערות שוליים

↑  Club info, FC Groningen (בהולנדית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548084705171  BnF: cb118642384 (data)  GND: 4094052-4  HDS: 005162  ISNI: 0000 0001 0658 9539  LCCN: n79081849  MusicBrainz: 32843dc6-d9a0-46d2-bcf1-981bb8af4b4c  NKC: ge134190  SUDOC: 026384639  VIAF: 127790264   WorldCat (עם VIAF): 127790264
רבי יהושע הגרסי

| --- | --- |
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  דור רביעי לתנאים
 השתייכות:  בֵּית רבי עקיבא
 רבותיו:  רבי עקיבא
 
רבי יהושע הגרסי הוא תנא בן הדור הרביעי.
במקורות הוא מופיע בעיקר בתור משמשו של רבי עקיבא במהלך מאסרו בכלא הרומאי בעקבות לימוד תורה.
ליווי רבי עקיבא בבית הסוהר

בתלמוד הבבלי מסופר שבכל יום ויום היו מכניסים לרבי עקיבא מים במידה על ידי רבי יהושע הגרסי לתאו בכלא. יום אחד מצאו שומר בית האסורים, אמר לו: "היום מימך מרובים – שמא לחתור בית האסורים אתה צריך!", שפך חציים, ונתן לו חציים. כשבא רבי יהושע הגרסי אצל רבי עקיבא, התפלא רבו: "יהושע, אין אתה יודע שזקן אני וחיי תלויים בחייך?" – מדוע התעכבת לבוא עם המים? סח לו רבי יהושע כל אותו המאורע. אמר לו רבי עקיבא: "תן לי מים שאטול ידיי". תמה התלמיד: "לשתות – המים אינם מספיקים, ואתה רוצה לשופכם על נטילת ידיים?! ומה תשתה?!". ענה לו רבו: "מה אעשה שחייבים עליהם מיתה, מוטב אמות מיתת עצמי – ולא אעבור על דעת חבריי".
עוד מסופר במדרש שרבי עקיבא היה עומד ונדון לפני טורנוסרופוס והיה שם יהושע הגרסי עומד בתפלה עימו. ירד ענן והקיפן. אמר רבי יהושע: "דומה אני שלא ירד ענן והקיף אלא כדי שלא תשמע תפלתו של רבי!".