stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1899/1900 בפוטבול ליג
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1. | אסטון וילה  | 34 | 22 | 6 | 6 | 77 | 35 | 2,200 | 42 | 50 | זכייה בליגה |
| 2. | שפילד יונייטד | 34 | 18 | 12 | 4 | 63 | 33 | 1.909 | 30 | 48 |  |
| 3. | סנדרלנד | 34 | 19 | 3 | 12 | 50 | 35 | 0.957 | 15 | 41 |  |
| 4. | וולברהמפטון וונדררס | 34 | 15 | 9 | 10 | 48 | 37 | 1.297 | 11 | 39 |  |
| 5. | ניוקאסל יונייטד | 34 | 13 | 10 | 11 | 53 | 43 | 1.233 | 10 | 36 |  |
| 6. | דרבי קאונטי | 34 | 14 | 8 | 12 | 45 | 43 | 1.047 | 2 | 36 |  |
| 7. | מנצ'סטר סיטי | 34 | 13 | 8 | 13 | 50 | 44 | 1.136 | 6 | 34 |  |
| 8. | נוטינגהאם פורסט | 34 | 13 | 8 | 13 | 56 | 55 | 1.018 | 1 | 34 |  |
| 9. | סטוק סיטי | 34 | 13 | 8 | 13 | 37 | 45 | 0.822 | 8- | 34 |  |
| 10. | ליברפול | 34 | 14 | 5 | 15 | 49 | 45 | 1.089 | 4 | 33 |  |
| 11. | אברטון | 34 | 13 | 7 | 14 | 47 | 49 | 0.959 | 2- | 33 |  |
| 12. | ברי | 34 | 13 | 6 | 15 | 40 | 44 | 0.909 | 4- | 32 | זכייה בגביע האנגלי |
| 13. | וסט ברומיץ' אלביון | 34 | 11 | 8 | 15 | 43 | 51 | 0.843 | 8- | 30 |  |
| 14. | בלקברן רוברס | 34 | 13 | 4 | 17 | 49 | 61 | 0.803 | 12- | 30 |  |
| 15. | נוטס קאונטי | 34 | 9 | 11 | 14 | 46 | 60 | 0.767 | 14- | 29 |  |
| 16. | פרסטון נורת' אנד | 34 | 12 | 4 | 18 | 38 | 48 | 0.792 | 10- | 28 |  |
| 17. | ברנלי | 34 | 11 | 5 | 18 | 34 | 54 | 0.630 | 20- | 27 | ירדה ליגה |
| 18. | גלוסוף נורת' אנד | 34 | 4 | 10 | 20 | 31 | 74 | 0.419 | 43- | 18 | ירדה ליגה |
עונת 1905/1906 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  2 בספטמבר 1905 – 30 באפריל 1906 (241 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  ליברפול
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  1242 (3.27 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (26) אלברט שפרד (בולטון וונדררס)
 → 1904/19051906/1907 ←
 
עונת 1905/1906 הייתה העונה ה-18 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-2 בספטמבר 1905 והסתיימה ב-30 באפריל 1906.
הליגה כללה 20 קבוצות. ליברפול ובולטון וונדררס היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
ליברפול שרק העונה עלתה מליגת משנה זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדות המועדון.
בסוף העונה לליגת משנה ירדו נוטינגהאם פורסט ווולברהמפטון וונדררס. במקומן לליגה הבכירה עלו בריסטול סיטי ומנצ'סטר יונייטד.
כדורגלנים מצטיינים

אלברט שפרד מבולטון וונדררס כבש 22 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | ליברפול  | 38 | 23 | 5 | 10 | 79 | 46 | 1.717 | 33 | 51 | זכייה בליגה |
| 2 | פרסטון נורת' אנד | 38 | 17 | 13 | 8 | 54 | 39 | 1.385 | 15 | 47 |  |
| 3 | ונסדיי | 38 | 18 | 8 | 12 | 63 | 52 | 1.212 | 11 | 44 |  |
| 4 | ניוקאסל יונייטד | 38 | 18 | 7 | 13 | 74 | 48 | 1.542 | 26 | 43 |  |
| 5 | מנצ'סטר סיטי | 38 | 19 | 5 | 14 | 73 | 54 | 1.352 | 19 | 43 |  |
| 6 | בולטון וונדררס | 38 | 17 | 7 | 14 | 81 | 67 | 1.209 | 14 | 41 |  |
| 7 | ברמינגהאם סיטי | 38 | 17 | 7 | 14 | 65 | 59 | 1.102 | 6 | 41 |  |
| 8 | אסטון וילה | 38 | 17 | 6 | 15 | 72 | 56 | 1.286 | 16 | 40 |  |
| 9 | בלקברן רוברס | 38 | 16 | 8 | 14 | 54 | 52 | 1.038 | 2 | 40 |  |
| 10 | סטוק סיטי | 38 | 16 | 7 | 15 | 54 | 55 | 0.982 | 1- | 39 |  |
| 11 | אברטון | 38 | 15 | 7 | 16 | 70 | 66 | 1.061 | 4 | 37 | זכייה בגביע האנגלי |
| 12 | ווליץ' ארסנל | 38 | 15 | 7 | 16 | 62 | 64 | 0.969 | 2- | 37 |  |
| 13 | שפילד יונייטד | 38 | 15 | 6 | 17 | 57 | 62 | 0.919 | 5- | 36 |  |
| 14 | סנדרלנד | 38 | 15 | 5 | 18 | 61 | 70 | 0.871 | 9- | 35 |  |
| 15 | דרבי קאונטי | 38 | 14 | 7 | 17 | 39 | 58 | 0.672 | 19- | 35 |  |
| 16 | נוטס קאונטי | 38 | 11 | 12 | 15 | 55 | 71 | 0.775 | 16- | 34 |  |
| 17 | ברי | 38 | 11 | 10 | 17 | 57 | 74 | 0.770 | 17- | 32 |  |
| 18 | מידלסברו | 38 | 10 | 11 | 17 | 56 | 71 | 0.789 | 15- | 31 |  |
| 19 | נוטינגהאם פורסט | 38 | 13 | 5 | 20 | 58 | 79 | 0.734 | 31 | 21- | ירדה ליגה |
| 20 | וולברהמפטון וונדררס | 38 | 8 | 7 | 23 | 58 | 99 | 0.586 | 23 | 41- | ירדה ליגה |
עקומת פיליפס

עקומת פיליפס
עקומת פיליפס מתארת את הקשר ההפוך בין אינפלציה לאבטלה.
מקורה של עקומת פיליפס במחקר אמפירי של הכלכלן הבריטי אלבן פיליפס שפורסם ב-1958. במחקרו מצא פיליפס קשר סטטיסטי הפוך בין עליות שכר נומינליות ושיעור האבטלה בבריטניה בין השנים 1861 ו-1957.
ב-1960 ניסחו פול סמואלסון ורוברט סולו את תגליתו של פיליפס מחדש על ידי החלפת השינוי בשכר בשיעור האינפלציה. בכך הביאו את העקומה לצורה הפשוטה והמוכרת כפי שהיא מוצגת בתרשים. כמו כן אישרו בעבודתם כי גם בארצות הברית קיים הקשר המגולם בעקומה במציאות. כלכלנים נוספים אישרו את תקפותו בארצות אחרות.
שילוב עקומת פיליפס במודל הקיינסיאני

הקשר האמפירי בין אבטלה לאינפלציה שולב במודל הקיינסיאני על ידי כלכלנים נאו-קלאסיים כסמואלסון וריצ'רד ליפסי. ההצדקה התאורטית לקיומו היא שבמצב של אבטלה גבוהה, חברות תעשייתיות שרוצות לייצר יותר כדי לענות על ביקוש גבוה צריכות להעלות את שכר העבודה שהן מציעות פחות מאשר היו צריכות בהינתן שיעור אבטלה נמוך יותר. ההפך גם הוא נכון: במצב של אבטלה נמוכה או כשאין אבטלה בכלל יאלצו התעשיינים להאיץ את קצב עליית השכר כדי להתחרות על מעט העובדים הזמינים.
הסבר מקובל נוסף הוא כי ברמת אינפלציה גבוהה השכר המשולם לעובדים קבוע נומינלית על פי החוזה האחרון שנחתם בין העובדים למעביד, בעוד שהמעביד מעדכן את מחיריו לאינפלציה. כך שהערך הכלכלי המתקבל מכל עובד גבוה יותר שכן שכרו נשחק על ידי האינפלציה בעוד שהתוצר שהוא מייצר נמכר בערכו הריאלי, כך שהביקוש לעובדים גדל.
למיזוג העקומה אל תוך המודל הייתה השלכה מעשית חשובה: הוא נתן בידי קובעי מדיניות כלכלית את האפשרות להשתמש בהוצאה ממשלתית להעלאת הביקוש המצרפי על מנת להוריד את שיעור האבטלה במשק על חשבון אינפלציה גבוהה. לחליפין יכולה הממשלה לנקוט במדיניות הפוכה ולהשיג יעד של אינפלציה נמוכה במחיר של אבטלה גבוהה על ידי צמצום הוצאות הממשלה או העלאת מיסים.
הגאות הכלכלית בשנות ה-60 של המאה ה-20 אישרה את תחזיותיה של התאוריה; מדינות רבות נהנו מאבטלה נמוכה וצמיחה גבוהה במחיר של אינפלציה גואה. בחלק מהמקרים היה זה פרי מדיניות ממשלתית מכוונת אך בארצות הברית, למשל, הייתה זו תוצאת לוואי של מלחמת וייטנאם שכפתה על ממשל ג'ונסון מדיניות פיסקלית מרחיבה.
סטגפלציה והביקורת על עקומת פיליפס

בשנות ה-70 של המאה ה-20 נקלעו מדינות מתועשות רבות למצב הנקרא "סטגפלציה", שלא תאם את תחזיותיהם של פיליפס וסמואלסון משום ששיעורי האינפלציה והאבטלה היו שניהם גבוהים בעת ובעונה אחת. כלכלנים מונטריסטים כמילטון פרידמן תקפו את עקומת פיליפס ואת הגישה הגורסת כי ניתן באמצעות מדיניות מוניטרית מרחיבה להשיג שיעור אבטלה נמוך וצמיחה גבוהה לאורך זמן.
רוב הכלכלנים חדלו לראות בעקומת פיליפס בצורתה הראשונית ייצוג נאמן של המציאות. המחוונים הכלכליים הוכיחו שהקשר בין אינפלציה לתעסוקה מורכב יותר.
שיעור האבטלה הטבעי

השערת "שיעור האבטלה הטבעי", אותה הציג פרידמן ב-1968 היא הכללה של התאוריה המגולמת בעקומת פיליפס. לפיה יש להבדיל בין הטווח הקצר בו נע המשק על העקומה, לטווח הארוך בו תתרחש תזוזה של העקומה אשר תביא בשיווי משקל את המשק לרמת התעסוקה המקורית. רמה זו היא שיעור האבטלה הטבעי הנגזר מקיומם של פרטים שלא רוצים או לא יכולים לעבוד.
לפי פרידמן, עקומת פיליפס לטווח הארוך היא למעשה קו אנכי. מדיניות פיסקלית מרחיבה או מצמצמת תביא לשינויים בשיעור האינפלציה אך לא ברמת התעסוקה.
המנגנון שיביא לתזוזה של העקומה ולחזרה לשיעור האבטלה הטבעי הוא הסתגלותם של הפרטים לרמת האינפלציה החדשה. פרידמן מסתמך על כך שלעובדים יש ציפיות רציונליות והם ישנו בטווח הארוך את הביקוש לעבודה בכל רמת שכר נתונה בהתאם לאינפלציה ולערך הקנייה האמיתי של שכרם.
כלכלנים אחרים דחו את ההסבר של פרידמן כי העובדים סובלים מאשליית כסף בטווח הקצר ולכן מוכנים לעבוד יותר. לדעתם, מה שנותן לעקומת פיליפס את צורתה לטווח הקצר הוא היכולת של עובדים במצב של אבטלה נמוכה לסחוט באמצעות איגודיהם שכר גבוה יותר מהמעסיקים. המעסיקים מעבירים את העלויות לצרכן בצורת העלאת מחירים.
המחלוקת התאורטית בין אלה לאלה היא בעיית ביצה ותרנגולת. האם עליית מחירים גורמת לאבטלה נמוכה או ההפך? בשני המקרים התוצאה זהה: יחס הפוך, לפחות בטווח הקצר בין אינפלציה לאבטלה.
עקומת פיליפס במאה ה-21

הגישה הרווחת במחקר הכלכלי של תחילת המאה ה-21 היא קבלת התזוזות של העקומה מעת לעת. מחקרים בארצות הברית, למשל הראו כי עקומות שונות מתאימות למידע המקובץ של תקופות בנות כעשור.
העובדה שעקומת פיליפס זזה אין פרושה בהכרח ששיעור האבטלה הטבעי אכן קיים וקבוע כפי שסבר פרידמן. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 היה שיעור האבטלה בארצות הברית נמוך מ-4 אחוזים, הרבה מתחת לאומדנים המקובלים באותה עת של שיעור האבטלה הטבעי באמריקה.
ישנם כלכלנים הסבורים כי הקשר הנכון אינו בין שיעור האינפלציה לשיעור האבטלה אלא בין שיעורי השינויים שלהם בהתאמה.
הפוליטיקה של העקומה

הבחירה המשתמעת מעקומת פיליפס בין יציבות מחירים לאבטלה נמוכה היא במהותה פוליטית משום שהמדיניות האופטימלית עבור סקטור אחד אינה בהכרח מיטיבה עם אחרים.
בישראל כמו ברוב מדינות המערב, שני משתני החלטה עיקריים קובעים את מיקום המשק על העקומה:
המדיניות הפיסקלית הנקבעת על ידי הממשלה ובעיקר הגרעון התקציבי שלה.
שער הרבית הנהוג במשק ונקבע על ידי הבנק המרכזי.
הממשלה רואה בדרך כלל לנגד עיניה את צמצום האבטלה ועידוד הצמיחה כמטרה עליונה ואילו הבנק המרכזי מעדיף לשמור על יציבות מחירים. לצידו של נגיד הבנק עומדת הטענה המונטריסטית: בין כה וכה לא ניתן להשיג צמיחה ארוכת טווח באמצעות אינפלציה. הממשלה יכולה לטעון, לעומת זאת כי ההשפעה לטווח קצר עשויה לארוך מספר שנים ולהביא תועלת רבה למשק.
עקומת פיליפס - תזוזה דו שלבית וחזרה לשיעור האבטלה הטבעי
עונת 1903/1904 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  1 בספטמבר 1903 – 30 באפריל 1904 (243 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  ונסדיי
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  939 (3.07 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (20) סטיב בלומר (דרבי קאונטי)
 → 1902/19031904/1905 ←
 
עונת 1903/1904 הייתה העונה ה-16 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-1 בספטמבר 1903 והסתיימה ב-30 באפריל 1904.
הליגה כללה 18 קבוצות. מנצ'סטר סיטי וסמול הית' היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
ונסדיי זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדות המועדון ובפעם השנייה ברציפות.
קבוצות שסיימו את העונה במקומות 17-18 ירדו לליגת משנה. בסוף העונה ליברפול ווסט ברומיץ' אלביון ירדו ליגה. במקומם עלו פרסטון נורת' אנד וווליץ' ארסנל.
כדורגלנים מצטיינים

סטיב בלומר מדרבי קאונטי כבש 20 שערים וזכה בתואר מלך השערים. זאת בפעם החמישית בקריירה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1 | ונסדיי  | 34 | 20 | 7 | 7 | 48 | 28 | 1.714 | 20 | 47 | זכייה בליגה |
| 2 | מנצ'סטר סיטי | 34 | 19 | 6 | 9 | 71 | 45 | 1.578 | 26 | 44 | זכייה בגביע האנגלי |
| 3 | אברטון | 34 | 19 | 5 | 10 | 59 | 32 | 1.844 | 27 | 43 |  |
| 4 | ניוקאסל יונייטד | 34 | 18 | 6 | 10 | 58 | 45 | 1.289 | 13 | 42 |  |
| 5 | אסטון וילה | 34 | 17 | 7 | 10 | 70 | 48 | 1.458 | 22 | 41 |  |
| 6 | סנדרלנד | 34 | 17 | 5 | 12 | 63 | 49 | 1.286 | 14 | 39 |  |
| 7 | שפילד יונייטד | 34 | 15 | 8 | 11 | 62 | 57 | 1.088 | 5 | 38 |  |
| 8 | וולברהמפטון וונדררס | 34 | 14 | 8 | 12 | 44 | 66 | 0.667 | 22- | 36 |  |
| 9 | נוטינגהאם פורסט | 34 | 11 | 9 | 14 | 57 | 57 | 1.000 | 0 | 31 |  |
| 10 | מידלסברו | 34 | 9 | 12 | 13 | 46 | 47 | 0.979 | 1- | 30 |  |
| 11 | סמול הית' | 34 | 11 | 8 | 15 | 39 | 52 | 0.750 | 13- | 30 |  |
| 12 | ברי | 34 | 7 | 15 | 12 | 40 | 53 | 0.755 | 13- | 29 |  |
| 13 | נוטס קאונטי | 34 | 12 | 5 | 17 | 37 | 61 | 0.607 | 24- | 29 |  |
| 14 | דרבי קאונטי | 34 | 9 | 10 | 15 | 58 | 60 | 0.967 | 2- | 28 |  |
| 15 | בלקברן רוברס | 34 | 11 | 6 | 17 | 48 | 60 | 0.800 | 12- | 28 |  |
| 16 | סטוק סיטי | 34 | 10 | 7 | 17 | 54 | 57 | 0.947 | 3- | 27 |  |
| 17 | ליברפול | 34 | 9 | 8 | 17 | 49 | 62 | 0.790 | 13- | 26 | ירדה ליגה |
| 18 | וסט ברומיץ' אלביון | 34 | 7 | 10 | 17 | 36 | 60 | 0.600 | 24- | 24 | ירדה ליגה |
פופולריות

פופולריות – ציור משנת 1922
פופולריות היא תכונה המגדירה את מידת האהדה, ההערצה, הפרסום או הקבלה, שציבור נרחב רוכש לאדם, מוסד, רעיון, מושג, סוגה אמנותית, מוצר וכדומה, ואת מידת השפעתם של אלו בקרב הציבור.
תרבות פופולרית היא התרבות השולטת בחברה מסוימת. תוכן התרבות הפופולרית נקבע על ידי אינטראקציות, צרכים ורצונות יום-יומיים – ה'רגעים' התרבותיים שמרכיבים את חיי היומיום. היא עשויה לכלול פעילויות כמו סריגה, בישול, סיפור סיפורים, משחקי קלפים או משחקי כדור. בחברות מודרניות ופוסט-מודרניות תרבות פופולרית מושפעת משמעותית מתעשיות שמפיצות חומר תרבותי, למשל תעשיות הקולנוע, הטלוויזיה והפרסום, וכן תעשיית החדשות.
מוזיקה פופולרית היא מוזיקה המשתייכת לאחד ממגוון סגנונות מוזיקליים הנגישים לקהל הרחב ולרוב מופצים בצורה מסחרית.
בהקשר זה, להיט מתייחס לשיר או נעימה, הזוכה להצלחה רבה בקרב ציבור מסוים.
רב-מכר הוא ספר פופולרי שנמכר בעותקים רבים. בדומה ל"שובר קופות" בקולנוע ו"אלבום זהב" במוזיקה.
מדע פופולרי הוא דיווח על רעיונות מדעיים ותגליות מדעיות באופן המובן לקהל הרחב ולהדיוטים. המדע הפופולרי מופץ לציבור בטורים ומדורים בעיתונים הפונים לקהל הרחב, במגזינים פופולריים המיוחדים לענייני מדע (להבדיל מכתבי עת מדעיים), בספרי עיון, בפינות בתוכניות טלוויזיה ורדיו, בתוכניות מדע פופולרי וכמעט בכל מדיום הפונה אל ההמונים.
Google Trends הוא שירות אינטרנטי הניתן על ידי חברת גוגל, אשר מאפשר מחקר של פופולריות של מונחים שונים בקרב משתמשי האינטרנט ברחבי העולם בתקופות שונות.
ראו גם

מיינסטרים
מדיה חברתית
כריזמה
התנהגות עדרית (אנ')
עונת 1898/1899 בפוטבול ליג

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  1 בספטמבר 1898 – 29 באפריל 1899 (241 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  אסטון וילה
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  868 (2.84 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (23) סטיב בלומר (דרבי קאונטי)
 → 1897/18981899/1900 ←
 
עונת 1898/1899 הייתה העונה ה-11 של הפוטבול ליג שהיא הייתה הליגה האנגלית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-1 בספטמבר 1898 והסתיימה ב-29 באפריל 1899.
הליגה כללה 18 קבוצות. ברנלי וניוקאסל יונייטד היו הקבוצות שעלו מליגת משנה.
עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. במידה וכמה קבוצות זכו באותו מספר נקודות, הקבוצה עם יתרון ביחס שערים דורגה במקום גבוה יותר. שיטה זו הייתה בתוקף עד לעונת 1976/1977.
אסטון וילה זכתה באליפות בפעם הרביעית בתולדות המועדון.
קבוצות שסיימו את העונה במקומות 15-16 ירדו לליגת משנה. בסוף העונה בולטון וונדררס וונסדיי ירדו ליגה. במקומם עלו מנצ'סטר סיטי וגלוסוף נורת' אנד.
כדורגלנים מצטיינים

סטיב בלומר דרבי קאונטי כבש 23 שערים וזכה בתואר מלך השערים. זו הייתה הזכייה השלישית בקריירה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | יחס שערים | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1. | אסטון וילה | 34 | 19 | 7 | 8 | 76 | 40 | 1,900 | 36 | 45 | זכייה בליגה |
| 2. | ליברפול | 34 | 19 | 5 | 10 | 49 | 33 | 1,485 | 16 | 43 |  |
| 3. | ברנלי | 34 | 15 | 9 | 10 | 45 | 47 | 0,957 | 2- | 39 |  |
| 4. | אברטון | 34 | 15 | 8 | 11 | 48 | 41 | 1,171 | 7 | 38 |  |
| 5. | נוטס קאונטי | 34 | 12 | 13 | 9 | 47 | 51 | 0,922 | 4- | 37 |  |
| 6. | בלקברן רוברס | 34 | 14 | 8 | 12 | 60 | 52 | 1,154 | 8 | 36 |  |
| 7. | סנדרלנד | 34 | 15 | 6 | 13 | 41 | 41 | 1,000 | 0 | 36 |  |
| 8. | וולברהמפטון וונדררס | 34 | 14 | 7 | 13 | 54 | 48 | 1,125 | 6 | 35 |  |
| 9. | דרבי קאונטי | 34 | 12 | 11 | 11 | 62 | 57 | 1,088 | 5 | 35 |  |
| 10. | ברי | 34 | 14 | 7 | 13 | 48 | 49 | 0,980 | 1- | 35 |  |
| 11. | נוטינגהאם פורסט | 34 | 11 | 11 | 12 | 42 | 42 | 1,000 | 0 | 33 |  |
| 12. | סטוק סיטי | 34 | 13 | 7 | 14 | 47 | 52 | 0,904 | 5- | 33 |  |
| 13. | ניוקאסל יונייטד | 34 | 11 | 8 | 15 | 49 | 48 | 1,021 | 1 | 30 |  |
| 14. | וסט ברומיץ' אלביון | 34 | 12 | 6 | 16 | 42 | 57 | 0,737 | 15- | 30 |  |
| 15. | פרסטון נורת' אנד | 34 | 10 | 9 | 15 | 44 | 47 | 0,936 | 3- | 29 |  |
| 16. | שפילד יונייטדונסדיי | 34 | 9 | 11 | 14 | 45 | 51 | 0,882 | 6- | 29 | זכייה בגביע האנגלי |
| 17. | בולטון וונדררס | 34 | 9 | 7 | 18 | 37 | 51 | 0,725 | 14- | 25 | ירדה ליגה |
| 18. | ונסדיי | 34 | 8 | 8 | 18 | 32 | 61 | 0,525 | 29- | 24 | ירדה ליגה |
עידו גנדל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1977 (בן 47 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 סוגה:  מדע בדיוני 
 www.idogendel.com
 
עידו גנדל (נולד ב-1977) הוא מייקר, מתרגם, עורך וסופר ישראלי הכותב בעיקר בסוגות המדע הבדיוני והפנטסיה.
ביוגרפיה

עידו גנדל הוא בעל תואר ראשון בפסיכולוגיה ובסוציולוגיה ותואר שני בפסיכולוגיה קוגניטיבית מטעם אוניברסיטת תל אביב.
הבלוג שלו, "הבייט הלבן", שעוסק בנושאי מייקינג (בעיקר מערכות אמבדד, תיכנות ואלקטרוניקה), פעיל מאז שנת 2012 והוא בין הבלוגים הבודדים בתחום בשפה העברית.
סיפוריו הקצרים הופיעו בזירות רבות בסצנת המדע הבדיוני הישראלית, ובכלל זה בשני כתבי העת המקומיים, מרקורי וחלומות באספמיה, וכן בגיליון האיחוד של פנטסיה 2000.
בשנת 2007 יצא לאור ספרו הראשון, "ימים באים", בהוצאת רסיס נהרה. הספר הוא אוסף סיפורים קצרים בז'אנר המדע הבדיוני והפנטסיה, והוא היה מועמד לפרס גפן 2008 בקטגוריית ספר המקור.
זכה פעמים אחדות בתחרויות כתיבה של האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה:
מקום ראשון בתחרות "מיתוסיפור" 2005
מקום שני (משותף) בתחרות "חלום ליל קיץ" 2007
מקום שלישי בתחרות "מעבר לאדם" 2007
מקום ראשון (משותף) בתחרות "פרס עינת" 2008
גנדל תרגם עבור המהדורה העברית של "סיינטיפיק אמריקן". הוא היה כתב מחשבים וטכנולוגיה בפורטל "נענע 10" וב-Mako, יוצר טור הנונסנס "רובונענע" והקומיקס "דאבל פאנץ' 3D" בערוץ "ג'נענע" של "נענע 10".
גנדל נשוי ואב לשלושה.
הערות שוליים

↑  פרס גפן - עדכונים שוטפים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463686105171  ISNI: 0000 0003 6973 868X  VIAF: 233941871   WorldCat (עם VIAF): 233941871
עדת הצופים

עדת הצופים או הצופים הדתיים היא חטיבה דתית בת 17 שבטים בתוך תנועת "הצופים העבריים".
סמל עדת הצופים
מטרת "העדה" לאפשר לכל נער ונערה שומר מצוות להשתייך לתנועה בלי קשר למוצאו ולדעותיו הפוליטיות והרוחניות תוך שימת דגש על גשר בין הדתיים לחילוניים. עדת הצופים מחנכת במקביל למטרות תנועת הצופים, אולם את אלה היא יונקת מתורת ישראל והדת היהודית.
היסטוריה והתפתחות "עדת הצופים"

תנועת הצופים בישראל נוסדה בשנת 1919 ובמסגרתה פעלו גדודי צופים דתיים שכונו "צופי ציון". בל"ג בעומר תר“ץ 1930 בתל אביב, ייסד אשר ריבלין, בוגר התנועה, את ארגון הצופים הדתיים הנושא את השם "זרובבל" שנהפך לשבט הצופים הדתי הראשון. עם הזמן קיבל הארגון את שמו המוכר לנו היום "עדת הצופים" או בקיצור "העדה" ו"שבט זרובבל" הפך לשבט "העדה" שהתחיל בצריף בבית הספר תחכמוני ושהתמקם לבסוף בשכונת שפירא בתל אביב, השבט נסגר לבסוף בתחילת שנות ה-2000 ובמקומו הוקם שבט איתן של העובדים הזרים. בשנת 1939 הצטרף הארגון ל"הסתדרות הצופים העבריים".
בתחילת הדרך, הגיעו רוב החניכים מבית הספר "תחכמוני" התל אביבי שריבלין היה ממוריו. לימים, היה רב בית הספר, הרב איסר פרנקל, רב "העדה" ודמות חינוכית פעילה משך שנים רבות. הצופים הדתיים התרחבו מעבר לגבולות המרכז והקימו שבטים בכל רחבי ארץ ישראל. בשנת 1945, הקים עמנואל מנחם מידב, בוגר השבט החיפאי 'משוטטי הכרמל', את שבט "משואות" בירושלים. במלחמת העצמאות נפל מידב בהגנה על הרובע היהודי בירושלים. בשנת 1963 הכיר משרד החינוך ב"עדת הצופים" כתנועת נוער. משמעות ההכרה היא שעל כל בית ספר ממלכתי-דתי לאפשר גיוס תלמידיו ל"עדת הצופים". אולם לא כל מנהלי בתי הספר מיישמים הוראה זו. בשנת 1969 מנתה "עדת הצופים" תשעה שבטים, מהם שלושה בתל אביב, אחד בירושלים, בחיפה, באשדוד, בסלמה ג' ובגבעת אולגה. מאז ועד היום נפתחו ונסגרו שבטים רבים. בשנת 2011 הוקם שבט שוב"ל ביישוב אפרת, והיה לשבט הראשון של הצופים הדתיים בתחומי איו"ש.
בוגרי "העדה" כוונו בעיקר לגרעיני הנח"ל שבמסגרתם הקימו ותיחזקו במהלך השנים יישובים וקיבוצים רבים, כגון הקיבוצים שלוחות ומעלה גלבוע של "הקיבוץ הדתי", שחברי שבט "משואות" היו ממייסדיהם. היישוב אבני איתן ברמת הגולן קרוי על שם שלוש בוגרות של שבט משואות, חברות גרעין אית"ן שנהרגו ממוקש בשדות רמת מגשימים. על בוגרי התנועה נמנים דמויות חשובות במדינה בתחומי התורה, התקשורת, הפוליטיקה, הצבא והחברה (כדוגמת חבר המייסדים של תנועת "במעגלי צדק").
"עדת הצופים" בהווה

"העדה" נאבקת על לבו של הנער הן כחלק מהמשבר הכללי של תנועות הנוער וקריסת המסגרות הערכיות של ימינו והן כחלק מהמערכה על ליבותיהם של נוער דתי החשוף לעולם המודרני והפוסטמודרני. כחלק ממערך זה, הופקה בשנת 2006 תוכנית ההדרכה "צופה נתתיך" הבלעדית לחניכי "עדת הצופים" המתמודדת עם מסרים כגון: תפילה, מצוות, ואהבת לרעך כמוך, צניעות, במישורים אקטואליים ורוחניים. בשנת 2014 במקביל לפיתוח תוכנית "המסע בצופים" פיתחה "עדת הצופים" תוכנית הדרכה שנתית לחניכי כיתות ג'- י"ב בשם "המסע בעדת הצופים". התוכנית עוסקת בתכנים חינוכיים המקיפים את חיי החניך והחניכה הדתיים בעולמם הדתי.
"עדת הצופים" בהווה > הנהגת העדה

הנהלת "העדה" יושבת בבית פיליפס של "הנהגת ירושלים" בעמק המצלבה בירושלים. בראשה עומדים "ראש העדה", "מרכז/ת העדה", רכזי/ות הדרכה ורכז/ת הגשמה.
ראש ה"עדה" כיום הוא אלדד וייל, ומרכז ה"עדה" כיום הוא אמיתי צורי.
"עדת הצופים" בהווה > שבטים

במסגרת העדה פועלים שבעה-עשר שבטים:
ברעננה: שבט הראל
בתל אביב: שבט תמ"ר (שבט שחציו דתיים וחציו חילוניים)
בכפר אדומים: שבט יהודה (שבט שחציו דתיים וחציו חילוניים)
ברחובות: שבט סער
בירושלים: שבט משואות, שבט אלעד, שבט להבות
במודיעין: שבט דרור, שבט לביא
באשחר: שבט אשחר (שבט שחציו דתיים וחציו חילוניים)
באפרת: שבט שוב"ל ("ושבו בנים לגבולם")
בנס הרים: שבט איתן (שבט שחציו דתיים וחציו חילוניים)
בקבוצת יבנה: שבט מידב (על שם עמנואל מנחם מידב, מייסד עדת הצופים בירושלים)
בשלפים: שבט מעיינות (שבט שחציו דתיים וחציו חילוניים)
באליאב: שבט חרוב (שבט שחציו דתיים וחציו חילוניים)
בראשון לציון: שבט מעוז
בקיבוץ כרמים: שבט כרמים (שבט שחציו דתיים וחציו חילוניים)
בנוסף לשבטים מקיימת העדה גרעין שנת שירות - בגרעין "רעים מקימים", בשבטי "עדה" חדשים, גרעין "החיים המשותפים" וגרעיני פנימיות.
בשוהם: פעל בעבר "שבט רעות".
בתל אביב: פעלו בעבר "שבט העדה" - שבט הצופים הדתי הראשון בארץ ישראל וחדל לפעול בתחילת שנות ה-2000 "שבט חורב"- בשכונת יד אליהו, שחדל לפעול ב-2022 ו"שבט עדת אביב״ ברמת אביב שחדל לפעול.
עולמה החינוכי והערכי של "עדת הצופים"

"עדת הצופים" נחשבת לחטיבה בתוך תנועת הצופים הישראלית. ערכיה זהים לאלו של תנועת הצופים הכללית. בנוסף למוסר האנושי יונקים חניכי "העדה" את עמדותיהם מתורת ישראל. "עדת הצופים" חרתה על דגלה את הרצון להוות גשר ואחדות בין דתיים לשאינם דתיים. הדגש המיוחד על מטרה זו ב"עדה" הוא שהצופים הדתיים והצופים הלא-דתיים כולם לובשים מדי-חאקי, עוברים את מערכי הפעולות הזהים ואמונים על המחנאות והצופיות המעשית ודווקא מתוך המכנה המשותף הם יוצאים לברור השונה.
כחלק מתפיסתה הפלורליסטית, איפשרה תנועת הצופים ל"עדה" לשמור על צביונה הדתי במסגרת השבטים והמפעלים התנועתיים. כך למשל, הוכנסה האמונה לה' והנאמנות למצוות ב"עשרת דיברות הצופה" ובנוסח "ההבטחה" של "העדה", נשמר סמל "הרימון" של "עדת הצופים", החניכים חייבים להגיע עם חולצה לבנה לפעולות ביום שבת, הבנים עם כיפה והבנות בחצאיות, מתקיימות תפילות וישנו דגש תורני בפעולות. כך נשמר איזון ייחודי של ארגון דתי-הילכתי בתוך תנועת נוער ממלכתית.
תנועת הצופים משתדלת מצידה לספק לחניכי "העדה" את כל המענה הדתי והרוחני שהחניכים הדתיים זקוקים במפעלי התנועה, ו"עדת הצופים" מצידה, מבקשת שלא להיבדל ומופיעה ופעילה בכל הפורומים, הטיולים והמחנות התנועתיים.
בהיותה חלק מתנועת הצופים הכללית, "עדת הצופים" אינה מקבלת כל תמיכה פוליטית והיא תנועה לא מפלגתית. האופי הדתי של "עדת הצופים" הוא אורתודוקסי וחניכיו באים מן החינוך הממלכתי-דתי. במובן זה, "עדת הצופים" היא חלק בלתי נפרד ממסגרות החינוך הבלתי-פורמליות של הציונות הדתית ומכל זרמי המגזר הציוני-דתי מגיעים אליה.
חוקת "עדת הצופים"

עדת הצופים מחנכת במקביל ובלי סתירה למטרות תנועת הצופים, אולם את אלה היא יונקת מתורת ישראל והדת היהודית.
חינוך הנוער לערכי הרוח של היהדות.
קיום מצוות הלכה למעשה.
חינוך לעקרונות מדינת ישראל, להכשרת הנוער לייעוד ציוני-דתי ולשרות העם.
לחתור לאחדות לאומית וגשר בין דתיים ושאינם דתיים.
בוגרים בולטים

אברהם הרשקו - חתן פרס נובל לכימיה
אילעאי עופרן - ראש מכינת רוח השדה ורב קבוצת יבנה
איתן בן-אליהו - לשעבר מפקד חיל האוויר
ברוך קרא - עיתונאי ופרשן משפטי
דוד קאסוטו - אדריכל, לשעבר סגן ראש עיריית ירושלים וזוכה אות יקיר ירושלים
הרצי הלוי - הרמטכ״ל, אלוף פיקוד דרום, לשעבר ראש אמ"ן
דניאל כהנמן - חתן פרס נובל לכלכלה
חיים באר - סופר ומשורר
חיים טופול - שחקן, מנחה טלוויזיה, מפיק קולנוע וזמר ישראלי
יאיר אטינגר - עיתונאי ופובלציסט
יעקב טירקל - שופט בית המשפט העליון
יצחק שילת - ראש ישיבת ההסדר במעלה אדומים
מירה קדר - סופרת
נעה לנדאו - עיתונאית
עודד רביבי - ראש המועצה המקומית אפרת
ציון טוויל - רב קהילה וראש ישיבת ההסדר באריאל
לקריאה נוספת

חמדה אלון, היה נכון - חמישים שנות צופיות עברית בארץ ישראל, הוצאת עם הספר, 1976.
צופיה הירשפלד, היֵה נכון לתפילה, באתר ynet, 24 בפברואר 2011
״אתם מחברים את המדינה שלנו יחד״, ערוץ 7, 22 בינואר 2019