stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אושוויינצ'ים
הקהילה היהודית > תנועות נוער וארגונים > השומר הצעיר

פעילות תנועת הנוער השומר הצעיר החלה בעיר בשנת 1919. היה זה ארגון הנוער הראשון בעיירה. האווירה כלפי השומר הצעיר לא הייתה אוהדת, בפרט בקרב הציבור הדתי, אך הדבר לא הפריע להתפתחותו של הקן ולפריחתו. חברי התנועה באו כולם מקרב נוער לומד. הקן מנה כ-60 איש, שתי קבוצות נערות ואחת של נערים.
עקב היות אושוויינצ'ים עיירת גבול, היא הפכה לתחנת מעבר חשובה עבור חלוצים עולים, שחיפשו דרך לעליה בלתי ליגלית לארץ ישראל. העיר הייתה מקום ריכוז לחלוצים אלו ומשם יצאו לדרכם. חברי השומר הצעיר היו פעילים בעזרה לעולים שבדרך ובאכסונם.
הקהילה היהודית > תנועות נוער וארגונים > ארגון ספורט "קדימה"

בשנת 1922 נוסדה באושוויינצ'ים קבוצת כדורגל יהודית בשם "קדימה", כשמה של התאחדות הספורט היהודית בעיר.
הקמתה של הקבוצה לוותה בקשיים רבים משום שלא היו קיימים אמצעים לרכישת ציוד, לשכירת מגרש אימונים ומשחקים ולמימון ההוצאות.
כל שחקן היה חייב לדאוג בעצמו לציודו האישי ולהתרים אנשים לטובת הקבוצה, כדי לאפשר לה לשכור מגרש אימונים וחדרי הלבשה.
האצטדיון שבה החלה הקבוצה להתאמן היה במקור מגרש אשר היה מיועד לסחר בבהמות וסוסים, שעמד ריק ברוב ימות השבוע.
בהתחלה "קדימה" הייתה קבוצה קטנה, אשר הלכה והתרחבה עם השנים, עד שבשנת 1927 התקבלה רשמית לליגה ב' של איגוד הכדורגל הפולני.
לאחר שנתיים של משחקים בליגה הפולנית, הגיעה הקבוצה לתוצאות מרשימות. היא שיחקה מול קבוצות בעלות שם, זכתה בניצחונות ועמדה בראש טבלת ליגה ב', דבר שעורר שמחה רבה ברחוב היהודי. בשנת 1934 התפרקה הקבוצה בשל מחסור בשחקנים שעזבו את העיר.
הקהילה היהודית > תנועות נוער וארגונים > הסתדרות פועלי אגודת ישראל

הסניף של הסתדרות פועלי אגודת ישראל באושוויינצ'ים נוסד בשנת תרפ"ט 1929 על ידי מספר בחורים צעירים דתיים אשר רצו ללמוד מקצוע ולהתכונן לעליה לארץ-ישראל.
באותה תקופה רוב הנוער היהודי בעיר היה חרדי, רק חלק מועט היה בתנועות הציוניות אשר יצאו להכשרה כדי להקנות לעצמם זכות לעליה ארצה בבוא הזמן.
מצבה הכלכלי של האוכלוסייה היהודית היה קשה באותה עת. חלק מרכזי מהיהודים התפרנס מרוכלות, אשר הביאה פרנסה, אך לא נתפסה על ידי רבים כמקצוע בעל עתיד, בייחוד בתקופות בהם התרבו הפגיעות האנטישמיות שנהנו מתמיכת השלטונות, דבר שהתבטא בהתנפלויות ופגיעות קשות בעת הנסיעות ברכבות. לא פעם גורשו הרוכלים מבתיהם של לקוחות חייבים. נסיבות אלו הביאו לכך שחלק מהצעירים החלו בלימוד מקצוע. תופעה זו לוותה בהתנגדות רבה מצד האוכלוסייה היהודית, בימים שבהם היות בעל מקצוע ומלאכה, נחשב ככתם במשפחה. כמו כן, לא היו קיימים בעיר בתי ספר מקצועיים ותעשייה בהיקף מספק, ומעט בתי מלאכה קטנים שהיו בידי יהודים לא סיפקו את צורכי הפרנסה.
מספר צעירים התאספו במטרה להתמודד עם הבעיות הללו. הוקמו ועדות נפרדות ללימוד מקצוע, לסידור בעבודה, לקשר בין משרדי, לענייני ארץ ישראל, קרן היישוב ( קרן של אגודת ישראל, שמטרתה הייתה קידום נושא ההתיישבות מטעם אגודת ישראל), הכשרה לעליה, לתרבות ולנוער. בתוך זמן קצר יצאו מבין חבורה זו בעלי מקצוע בעלי שם בכל העיר, בהם חשמלאים, אופים ואורגים. אף על פי שיהודים אלה היו בעלי מקצוע, תעודות רשמיות לא היו להם, ולפיכך לא יכלו לפתוח באופן רשמי בתי מלאכה או לקבל רישיון לעסוק במקצועות שלהם כעצמאים. אחרי מאמצים רבים הצליחו חברי פועלי אגודת ישראל להגיע להסכם עם האיגוד המקצועי הכללי לארגן שיעורי ערב ללימודים כלליים במשך חודשי הקיץ. למשתתפים בקורסים שעברו בהצלחה הוענקו תוארי בעלי מקצוע מוסמכים שהוכרו על ידי האיגוד המקצועי.
פעולותיו של הסניף הלכו והתרבו ובמקביל רבו גם החברים בו ונפתחו סניפים נוספים בעיר. בחדרי הסניף התקיימו מדי ערב, נוסף ללימודי קודש, שיעורים קבועים בעברית, תנ"ך, אנגלית, הנהלת חשבונות, ועוד. בלילות שבת התקיימו לימודים ושיחות בפרשת השבוע והופעלו תוכניות לארגון הנוער ללימוד מקצוע במקביל להליכה בדרך התורה. חברי סניף פועלי אגודת ישראל ופעיליו הצליחו לחדור ולהתערות בחיים הציבוריים והקהילתיים. היו להם נציגים בכל המוסדות החשובים בעיר וההתנגדות שלוותה את האגודה בתחילת ימיה, התחלפה בתחושת הערכה והוקרה לפועלם.
באביב שנת 1939, כשגברה המתיחות בגבול הפולני-גרמני, פנו נציגי הממשל והצבא לנציגי התנועה בהצעה לארגן, בין היתר, הגנה אזרחית וקורסים של הצלב האדום בעזרה ראשונה וטיפול בפצועים. כ-30 חברים עברו הדרכה והכשרה מתאימה בארגון הגנה אזרחית, שימוש בנשק קל וקשר, וקבלו תעודות הסמכה. זמן קצר לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה גויסו החברים וחויילו במדי צלב האדום.
בפרוץ המלחמה, בעת שהעיר הופצצה על ידי הלופטוואפה מהאוויר, עזרו 30 הבחורים לאזרחים והדריכו אותם איך לנהוג בעת התקפת הגרמנים. הם פינו הרוגים, הגישו עזרה לפצועים ודאגו לביטחון האוכלוסייה האזרחית בהעברתם לבונקרים ולמחסות. הייתה זאת אחת הפעולות האחרונות בה נטלו חברי התנועה חלק כקבוצה מאורגנת. מרבית חברי הקבוצה נרצחו בשואה.
הקהילה היהודית > השואה

בשנות ה-30 של המאה ה-20, על רקע המשבר הכלכלי שפגע קשות באזור אושוויינצ'ים, התחזקה האנטישמיות באזור, גברה האלימות כלפי היהודים והוטלו מגבלות מטעם השלטונות. ב-1938 נאסר על היהודים לרחוץ בנהר ולהיכנס לפארק הלאומי.
מיד עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1 בספטמבר 1939, הופצצה אושוויינצ'ים מהאוויר וב-10 בספטמבר נכבשה העיר על ידי הצבא הגרמני. בעשרת הימים שחלפו מפרוץ המלחמה ועד כיבוש העיר, הצליחו חלק מהיהודים לברוח מזרחה לכיוון שטחי ברית המועצות.
בלילה שבין 29 ו-30 בנובמבר 1939 נשרף בית הכנסת הגדול בעיר על ידי הנאצים. לקראת סוף 1939 הוקם יודנראט בעיר ובראשו הועמד יוסף גרוס. היודנראט ארגן מטבח ציבורי שדאג לאספקת מזון ולחלוקת בגדים לנזקקים. קיומו של "ארגון לעזרה יהודית" בעיר, שדאג להקמת מקומות עבודה ולהכשרת בעלי מקצוע סייע בתחילה לכך שהגרמנים נמנעו מגיוס היהודים לעבודות כפייה והעדיפו לאפשר להם לעבוד במפעלים המקומיים שגויסו למאמץ המלחמתי הגרמני. מצב זה שרר עד פברואר 1940, אז נצטווה היודנראט לספק כמה מאות עובדי כפייה שהחלו בבניית מחנה ההשמדה אושוויץ.
באפריל 1941 הוציאו הגרמנים צו שהורה לכל האוכלוסייה היהודית לעזוב את העיר ולעבור לגטאות בעיירות הסמוכות סוסנוביץ, בנדין וכשאנוב. בתוך כשבוע מהוצאת הצו פונו כל יהודי העיר. רוב יהודי העיר הובלו מאוחר יותר מאותם גטאות להשמדה באושוויץ.
ב-27 בינואר 1945, יחד עם שחרור מחנה ההשמדה אושוויץ על ידי הצבא האדום, שוחררה גם אושוויינצ'ים. 186 מיהודיה שניצלו מהשואה שבו להתגורר בה עד ספטמבר באותה שנה.
מוסדות יהודיים חדשים באושוויינצ'ים

המוזיאון היהודי ובית הכנסת באושווינצ'ים  נפתח בשנת 100[דרושה הבהרה] המרכז היהודי באושוויינצ'ים נפתח ב-2014.
כמו כן, בית הקברות היהודי באושוויינצ'ים שופץ בשנות ה-90 של המאה העשרים. משנת 2014 הוכנס בית הקברות לרשימת האנדרטאות הרשמיות, במכון הלאומי למורשת התרבותית של פולין ומרשם האנדרטאות של העיר.
לקריאה נוספת

מ. צאנין, חשאנוב, בריגל, אושפיצין בתוך: תל עולם: מסע על פני מאה קהילות נחרבות, תל אביב: המנורה, 1962. עמ' 289–292 (תיאור החורבן ותיאור של המקום מיד לאחר מלחמת העולם השנייה ומבט האוכלוסייה המקומית על חיסול היהודים והשימוש בשללם)
הערות שוליים

↑  על פי האנציקלופדיה העברית: 4,000 יהודים מתוך אוכלוסייה של 12,000 נפש
↑  GUTMAN, I., "AUSCHWITZ - AN OVERVIEW", IN GUTMAN, I. AND BERENBAUM, D., (EDS.) ANATOMY OF THE AUSCHWITZ DEATH CAMP, INDIANA UNIVERSITY PRESS, 1994, PP. 5-33; VAN PELT, R. J., "A SITE IN SEARCH OF A MISSION", Ibid., PP. 93-156.
↑  בנימין מפתח תקווה, תולדות ושורשים - עצי משפחה: יחוס האחים הרבנים למשפחת וולף, באתר תולדות ושורשים - עצי משפחה, ‏יום שלישי, 1 במרץ 2011
↑  טור יורה דעה, הגהות רבי ברוך מנחם וולף אב"ד בוכניא | ווינרס מכירות פומביות, באתר winners-auctions.com(הקישור אינו פעיל)
↑  אפריל 1941, גירוש יהודי אושוויינצ'ים לגטו בנדין, אתר יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566691405171  BnF: cb11952380p (data)  GND: 4068979-7  LCCN: n81146701  MusicBrainz: 908298f9-0559-487c-a70a-4ad5e8f79416  NARA: 10045549  NKC: ge307692  VIAF: 148939114   WorldCat (עם VIAF): 148939114
סקסוהוליסטים אנונימיים

לוגו של סקסוהוליסטים אנונימיים SA
מדליה לחבר החדש ב-SA
סקסוהוליסטים אנונימיים (SA) היא תוכנית שנים עשר הצעדים לאנשים הסובלים ממחשבות והתנהגויות מיניות כפייתיות, המבוססת על שנים עשר הצעדים ושתים עשרה המסורות של אלכוהוליסטים אנונימיים.
SA היא אחת מבין כמה קבוצות שונות של 12 צעדים המציעות החלמה מהתמכרות מינית, כמו גם "מכורים למין ולאהבה אנונימיים" (SLAA), מכורים למין אנונימיים (SAA), ואחרות, והיא מבדילה עצמה מקבוצות אחרות בכך שהיא מגדירה מפוכחות מינית כהימנעות מאוננות וכן קיום יחסים עם פרטנרים שאינם בני זוג. במקרה של רווקים, יש להימנע מקיום יחסי מין כלל.
הקבוצה משתמשת ב"ספר הגדול" של "אלכוהוליסטים אנונימיים" ובספר "סקסוהוליסטים אנונימיים" (המכונה לעיתים קרובות "הספר הלבן") כמדריכיה הבסיסיים.
היסטוריה

סקסוהוליסטים אנונימיים נוסדה על ידי רוי קיי (הידוע כ-"Roy K" - בקבוצות 12 צעדים נהוג להתייחס לחברים בשמם הפרטי והאות הראשונה של שם המשפחה שלהם, כדי לשמור על האנונימיות שלהם). SA קיבלה אישור מ-AA להשתמש בשנים עשר הצעדים ושתים עשרה המסורות בשנת -1979.
בישראל

קבוצות של סקסוהוליסטים אנונימיים קיימות בישראל משנת 1995. בתחילה, הפעילות בקבוצות התבצעה באנגלית בלבד. שנתיים אחר כך, תורגם לעברית הספר "סקסוהליסטים אנונימיים" על ידי חברים מהקבוצות, ופעולה זו הביאה לקידום התפתחות הקבוצות בעברית. בשנים האחרונות הקבוצות בישראל התאחדו לחברותא אחת, עם מספר ועדות ארציות (אינטרגרופים) כנסים ארציים שנתיים, וכנסים למטפלים ואנשי סיוע. בשנת 2014, בחודש מאי, התקיים כנס אזורי מאירופה והמזרח התיכון בירושלים, עם השתתפות של חברי SA מכל רחבי אירופה.
בינואר 2017 התקיים לראשונה כנס החורף השנתי הבין-לאומי של SA העולמי מחוץ לגבולות ארצות הברית, בישראל. לכנס הגיעו מאות אנשים מישראל והעולם.[דרוש מקור]
ביקורת

פסיכולוג המעורב בטיפול בהתמכרות מינית, פטריק קארנס, מעודד את ההגדרה העצמית של מפוכחות מינית בכתביו, ואמר כי הגדרת מפוכחות ללא אוננות מתאימה רק לחלק מהמכורים למין, וכי גבול תחתון כן עשוי להשתנות לאורך זמן. ג'ו קורט, מבקר את SA על עמדת הנישואין הפרו-הטרוסקסואלית שלה.
עזרה למשפחות וחברים של מכורים למין

התמכרות יכולה להיות בעלת השפעה על משפחתו וסביבתו של המכור, ולכן קמה גם חברותא מקבילה, לעזרה ותמיכה במשפחות, בני ובנות זוג של מכורים למין ותאווה, בשם קבוצות המשפחה של אס-אנון (S-Anon) והן קיימות בארץ ובעולם. (בדומה לקבוצת ה-Al-Anon של האלכוהוליסטים). הקבוצה מציעה תמיכה, עזרה ותקווה לבני משפחה, חברים ומכרים של סקסוהוליסטים - או מכורים למין - ללא מטרות רווח.
משום טבעה של התמכרות זאת, קבוצות האס-אנון מקבלות אליהן גם אנשים שנפגעו או הושפעו מהתנהגות מינית של אנשים מכורים למין.
הערות שוליים

↑  על פי האתר הרשמי של הקבוצה
↑  Essay (Sexaholics Anonymous): 1. December 2009.
↑  Patrick J. Carnes, David L. Delmonico, Elizabeth Griffin (2004). In The Shadows Of The Net: Breaking Free of Compulsive Online Sexual Behavior. Hazelden PES.
↑  Joe Kort. Ten Smart Things Gay Men Can Do to Improve Their Lives. Alyson Publishing, p.108
האסיפות הרוחניות

בדת הבהאית, האסיפות הרוחניות (בפרסית: محفل روحانی; באנגלית: Spiritual Assembly) הן האסיפות הנבחרות המנהלות את הדת ברחבי העולם. הקמתן של האסיפות הרוחניות נקבעה על ידי עבד אל-בהאא', ומאחר ובדת הבהאית אין מעמד של אנשי דת (כמו רבנים, כמרים וכדומה), ממלאות האסיפות הרוחניות חלק מהתפקידים האופייניים שממלאים אלה המשתייכים למעמדות אלה בדתות אחרות.
בחירה ותפקיד

האסיפות הרוחניות הן מועצות הנבחרות ברמה האזורית או המקומית וברמה הלאומית, אם כי לעיתים עשויה אספה רוחנית לאומית לכלול רק חלק ממדינה או מספר מדינות. מאחר שקיומן של האסיפות הרוחניות נקבע בכתבי הקודש הבהאים, מייחסים להם המאמינים טבע של שליחות שמימית. בין תפקידיהן של האסיפות הרוחניות המקומיות נמנים ארגון הקהילה הבהאית וניהול קופתה, ארגון אירועים בהאים, ייעוץ לחברי הקהילה וסיוע בארגון חתונות והלוויות, חינוך ופעילות חברתית וכלכלית וקבלת מאמינים חדשים. האסיפות הרוחניות הלאומיות ממלאות תפקידים דומים במישור הלאומי ובשינויים המחויבים, ובין היתר עוסקות בקשרי הקהילות הבהאיות עם מוסדות השלטון במדינה, מפקחות על האסיפות המקומיות וקובעות את קווי הגבול ביניהן. האסיפות הרוחניות פועלות פעמים רבות בדרך של מינוי ועדות משנה או יחידים מבין חברי הקהילה, על מנת לטפל בעניינים מסוימים.
אספה רוחנית מקומית מוקמת בכל מקום יישוב בו מתגוררים לפחות תשעה מאמינים בני 21 ויותר, ונבחרת אחת לשנה ביום בראשון של חג הרידוואן (21 באפריל) למשך שנה או עד לבחירת האספה המקומית הבאה. אם מונים מספר המאמינים העונים על התנאים תשעה בדיוק, יכריזו אלה על עצמם כאספה המקומית הראשונה באותו יישוב ביום הראשון של הרידוואן. אספה רוחנית לאומית נבחרת על ידי הנציגים הבוחרים מטעם האסיפות הרוחניות המקומיות, לאחר שבית הצדק העולמי אישר את הקמתה וקבע את גבולותיה. האספה הרוחנית הלאומית נבחרת אחד לשנה במהלך הרידוואן, ומכהנת בתפקידה משך שנה או עד בחירת האספה הבאה.
היסטוריה > האסיפות הרוחניות המקומיות

מקורן של האסיפות הרוחניות המקומיות הוא באל-כתאב אל-אקדס, ספר הקודש הבסיסי של הדת הבהאית אשר נכתב על ידי הבהאא אללה. בספר זה קבע בהאא אללה כי בכל עיר תתכנס אספה, אותה כינה "בית צדק", ובה תשעה חברים לפחות. אלה יראו עצמם כמשגיחים אשר מונו על ידי האל, וייוועצו יחדיו על מנת לפעול למען קהילת המאמינים עליה הם מופקדים. בשנת 1878 קמה בטהראן אספה בהאית בלתי רשמית, והאסיפה הרשמית הראשונה נוסדה בעיר ב-1897 על ידי חג' אחונד. שמה הרשמי של אספה זו אינו ידוע אך ב-1899 היא הייתה לגוף נבחר, אשר למרות היותו מקומי בהגדרתו, הוא תיאם את פעולות הבהאים בכל רחבי איראן.
ב-1899 נבחרה אספה בהאית מקומית בשיקגו, והקהילה הבהאית בניו יורק עשתה כן ב-1900. בהתאם לכינוי שהעניק בהאא אללה לאסיפות הרוחניות המקומיות, שינתה האספה הבהאית בשיקגו את שמה ל"בית הצדק של הבהאים של שיקגו, אילינוי". בתגובה לכך פרסם עבד אל-בהאא', מנהיגה של הדת באותה עת, הנחיות ותפילות לשימוש האסיפות הרוחניות. ב-1902 הורה עבד אל-בהאא' על שינוי שמה של האספה "לאספה רוחנית", וזאת כדי למנוע מהשלטונות המקומיים לסבור בטעות כי מדובר בבית משפט (באנגלית "House of Justice" - "בית צדק"). המושג "אסיפות רוחניות" משמש את המוסד מאז, אך הוא נחשב לזמני, והן עתידות לאמץ את השם "בתי צדק" בהתאם לקביעתו של בהאא אללה באל-כתאב אל-אקדס.
בעשור הראשון של המאה ה-20 החלו קמות אסיפות רוחניות במקומות שונים, אם כי אלה נטלו לעצמן כינויים שונים. באסיפות היו חברים גברים בלבד עד שב-1911 גילה עבד אל-בהאא' את דעתו כי על האסיפות בארצות הברית לכלול גם נשים. באיראן החלו נשים לכהן באסיפות הרוניות רק בשנות ה-50. עבד אל-בהאא' הורה כי מספר חברי האסיפות יעמוד על חמישה לפחות, למעט יוצאי דופן שקבע.
כששוגי אפנדי נבחר למנהיג הדת הבהאית ב-1921 הוא העניק קדימות להקמתן של האסיפות הרוחניות וקבע את מספר חבריה של כל אספה על תשעה לפחות. כתוצאה מכך החלו קמות אסיפות רוחניות מקומיות רבות, וב-1928 הן מנו 85 ברחבי העולם. בשנת 2001 נפקדו 11,740 אסיפות רוחניות מקומיות.
היסטוריה > האסיפות הרוחניות הלאומיות

האסיפות הרוחניות הלאומיות הוזכרו לראשונה בצוואתו של עבד אל-בהאא', אם כי היו שמועות על הקמתן העתידית מספר שנים קודם לכן. כבר ב-1909 בחרו הקהילות הבהאיות בארצות הברית ובקנדה "ועדה מתאמת" (Executive Committee) ובה תשעה חברים, שבידיהם הופקדה הקמת בית התפילה הבהאי סמוך לשיקגו. ועדה זו קיימה מפגשים שנתיים והקימה עם הזמן ועדות משנה שהופקדו על עניינים ספציפיים. כאשר נחשפה צוואתו של עבד אל-בהאא' ברבים ב-1921, כבר תפקד המוסד הצפון אמריקאי כאספה לאומית לכל דבר.
ב-1922 קרא שוגי אפנדי לבהאים ברחבי העולם לבחור מקרבם אסיפות לאומיות, אשר יבחרו בהליך בחירות לא ישיר, היינו שכל אספה מקומית תבחר מקרבה נציג שישתתף בבחירות לאספה הלאומית. ב-1928 היו תשע אסיפות רוחניות לאומיות, וב-2008 מנו אלה 184. חלק מהאסיפות הלאומיות הוקמו במישור היבשתי והתפצלו לאחר מכן לאסיפות לאומיות. קיימות יחידות אדמיניסטרטיביות כמו אלסקה, הוואי, פוארטו ריקו או סיציליה שלהן אספה רוחנית "לאומית" משלהן. האסיפות הלאומיות מונות תשעה חברים והן נבחרות לשנה. חברי כל האסיפות ההרוחניות הלאומיות משתתפים בבחירת חברי בית הצדק העולמי המתקיימת בישראל מאז 1963 אחת לחמש שנים. בישראל לא פועלת אספה רוחנית לאומית.
ראו גם

יחסי המרכז הבהאי העולמי וישראל
הערות שוליים

↑  The Constitution of the Universal House of Justice
↑  The Covenant of Bahá'u'lláh
| הדת הבהאית הכוכב הבהאי |
| --- | --- | --- |
| דמויות מרכזיות | עלי מוחמד שיראזי, הבאב • בהאא אללה • עבד אל-בהאא • שוגי אפנדי |  |
| הכתבים הבהאיים | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • האיגרת אל בן הזאב • באיאן • איגרות אל המלכים והשליטים • מפציעי השחר |  |
| מוסדות עיקריים | מנגנון המנהל הבהאי • המרכז הבהאי העולמי • בית הצדק העולמי • האסיפות הרוחניות |  |
| עקרונות כלליים | עקרונות הדת הבהאית • התגלות מתמשכת • מעמד האישה בדת הבהאית • אחדות בדת הבהאית • עבדות בדת הבהאית • להט"ב והדת הבהאית |  |
| היסטוריה ופילוגים | באביזם • היסטוריה של הדת הבהאית • סובח-י אזל • אבראהים ג'ורג' ח'יראללה • צ'ארלס מייסון רמי • רות וייט |  |
| אנשים | אותיות הח"י •  ידי האמונה • שליחי בהאא אללה • טאהרה • בהיה ח'אנום • מרתה רוט • לואה גטסינגר • פיבי הרסט • ת'ורנטון צ'ייס |  |
| לוח השנה הבהאי | חגים בהאיים • נורוז • רידוואן • הולדת בהאא אללה • יום הברית • איאם-י הא • צום תשעה עשר הימים |  |
| בית התפילה הבהאי | אשגבאט • שיקגו • קמפלה • סידני • פרנקפורט • פנמה סיטי • סמואה • דלהי • סנטיאגו דה צ'ילה |  |
| קהילות בהאיות | הקהילה הבהאית הבין-לאומית • אוזבקיסטן  • אוסטרליה • אינדונזיה • איראן  • אנגליה • ארצות הברית  • ברזיל  • גרמניה  • דרום אפריקה • הודו  • טורקיה  • טורקמניסטן • מצרים  • ניו זילנד • סין • ספרד • קנדה • רוסיה |  |
| מנהגים ופולחן | סמלים בהאיים • עלייה לרגל • תפילה • חקוק אללה • צום |  |
בית התפילה הבהאי סמוך לשיקגו
מועצת המדע הבין-לאומית

| --- | --- |

 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  צרפת 
 משרד ראשי:  פריז, צרפת צרפת
 מטה הארגון:  פריז 
 יושב ראש:  פיטר גלוקמן, B. Daya Reddy 
 תקופת הפעילות:  יולי 2018 – הווה (כ־6 שנים)
 נוצר מתוך:  המועצה הבין־לאומית למדע והמועצה הבין־לאומית למדעי החברה
 Council.Science
 
מועצת המדע הבין-לאומית (באנגלית: The International Science Council, בראשי תיבות: ISC) הוא ארגון לא־ממשלתי בין־לאומי המאגד 40 איגודים מדעיים בין־לאומיים, 142 אקדמיות, מועצות מחקר, ארגונים מדעיים לאומיים ואזוריים ו־30 חברים עמיתים ומוקדש למען שיתוף פעולה בין־לאומי לקידום המדע ברחבי העולם. הארגון הוקם ביולי 2018 כתוצאה ממיזוג בין המועצה הבין־לאומית למדע (נוסדה בשנת 1931) והמועצה הבין־לאומית למדעי החברה (אנ') (נוסדה בשנת 1952) ומקום מושבו בפריז, צרפת. מטה מועצת המדע הבין־לאומית בפריז מבטיח את התכנון והפעילות השוטפים בהנחיית הוועד המנהל שנבחר.
פעילות המועצה

החזון של המועצה הוא לקדם את המדע כטובת ציבור עולמית על ידי שיתוף פעולה בין־לאומי כוללני ושוויוני בידע, נתונים, מומחיות מדעית והנגשה אוניברסלית. המשימה היא לפעול כקול העולמי למדע ומיוצג בנקודות הבאות:
מדברים על ערכם של כל המדע והצורך בהבנה מושכלת של ראיות ולקבלת החלטות
המרצה ותמיכה במחקר מדעי בין־לאומי ובלימודים בנושאים מרכזיים הנוגעים לדאגה עולמית
פירוט ידע מדעי בנושאים כאלה ברשות הרבים
קידום המשך וקידום השוויון של הקפדנות המדעית, היצירתיות והרלוונטיות בכל חלקי העולם
הגנה על התרגול החופשי והאחראי של המדע.
ערכי הליבה שישמרו בניהול, בעבודת המועצה והשותפויות הם מיומנות ומקצועיות, כלול ומגוון, שקיפות ויושרה וכן חידוש וקיימות.
המועצה מכנסת ומגייסת את הקהילה המדעית הבין־לאומית בנושאים בעלי חשיבות מדעית וציבורית גדולה. פעילויות המועצה מתמקדות בשלושה תחומי עבודה עיקריים:
מדע-למדיניות כדי לעודד ולתמוך במחקרים ומדעים בין־לאומיים ולהעברת מדע הרלוונטי לסוגיות מדיניות בין־לאומיות.
דיון מדעי לקידום פיתוחים המאפשרים למדע לתרום בצורה יעילה יותר לנושאים מרכזיים ברשות הרבים הבין־לאומית.
חופש מדעי ואחריות להגן על העיסוק החופשי והאחראי של המדע.
פעילויות המועצה כוללות מגוון רחב של תוכניות מחקר בין־לאומיות, הממומנות על ידי שיתוף פעולה בחסות שותפים, החל מקיימות עולמית, עוני, בריאות עירונית והפחתת סיכוני אסון, וכלה בנתונים, מערכות תצפית וייעוץ מדעי לממשלות. למועצת המדע הבין־לאומית יש תוכנית לקידום המדע כטובת עולם גלובלית הנקראת: תוכנית פעולה 2021-2019.
ניהול וארגון המועצה

הגוף הניהולי העיקרי של המועצה הוא האספה הכללית שלה, אשר נפגש כל שלוש שנים. האספה הכללית בוחרת את הוועד המנהל, אשר מספק מנהיגות מדעית ומאפשר יישום החזון, המשימה, העקרונות והערכים, כמו גם את חוסנה הפיננסי והניהולי של המועצה. הוועד המנהל מורכב משישה מנהלים ושמונה חברים רגילים. בנוסף, קיימות ארבע ועדות מיוחדות המסייעות לוועד המנהל:
• הוועדה למימון וגיוס הכספים • הוועדה לחופש ואחריות במדע • הוועדה לתכנון מדע • הוועדה להנגשת המדע לציבור ולהעסקה.
למועצת המדע הבין־לאומית שלושה משרדים אזוריים; המשרד האזורי לאפריקה הוקם בספטמבר 2005 והוא מתארח על ידי הקרן הלאומית למחקר (דרום אפריקה) (אנ') בפרטוריה, דרום אפריקה; המשרד האזורי לאסיה והאוקיינוס השקט נחנך בספטמבר 2006 ומתארח על ידי האקדמיה המלזית למדעים (אנ') בקואלה לומפור, מלזיה; המשרד האזורי באמריקה הלטינית והקריביים נחנך בשנת 2007 והתארח על ידי האקדמיה הברזילאית למדעים (אנ') בריו דה ז'ניירו, ברזיל ולאחר מספר מעברים, הוא נסגר בשנת 2016.
בהנחיית ועדות מדע אזוריות, המשרדים מקדמים את המשך פיתוח וחיזוק המדע בהקשר של סדרי עדיפויות אזוריים, ומקרבים את המדע של מדינות מתפתחות למרחב הבין־לאומי. המשרדים פועלים גם כדי להבטיח שמדענים מהאזור יהיו מעורבים בפעילויות מועצת המדע הבין־לאומית.
חברים > עמיתים חברים

להלן רשימת 30 עמיתים חברים נכון לשנת 2020:
| ראשי תיבות | שם | שנת הצטרפות |
| --- | --- | --- |
| AAS | האקדמיה האפריקאית למדעים (אנ') | 2014 |
| AASSA | איגוד האקדמיות וחברות המדעים באסיה | 1986 |
| ACSS | האקדמיה למדעי החברה (אנ') | 1982 |
| ASTC | איגוד מרכזי המדע והטכנולוגיה (אנ') | 2018 |
| CIE | נציבות התאורה הבין־לאומית (אנ') | 2014 |
| EADI | האיגוד האירופי למכוני פיתוח והדרכה |  |
| ECPR | הקונסורציום האירופי למחקר פוליטי (אנ') |  |
| FIG | הפדרציה הבין־לאומית של המודדים | 1992 |
| IAAP | האיגוד הבין־לאומי לפסיכולוגיה יישומית (אנ') | 1984 |
| IAHR | האיגוד הבין־לאומי להנדסה ומחקר הידרו-סביבתי (אנ') | 1935 |
| IASC | הוועדה הבין־לאומית למדע ארקטי (אנ') | 2005 |
| ICA | הנציבות הבין־לאומית לאקוסטיקה (אנ') | 2006 |
| ICIAM | המועצה הבין־לאומית למתמטיקה תעשייתית ויישומית (אנ') | 2011 |
| ICLAS | המועצה הבין־לאומית למדעי בעלי החיים במעבדה | 1976 |
| ICO | הנציבות הבין־לאומית לאופטיקה (אנ') | 2005 |
| ICSTI | המועצה הבין־לאומית למידע מדעי וטכני (אנ') | 1984 |
| IFDO | הפדרציה הבין־לאומית של ארגוני נתונים למדעי החברה | 1975 |
| IFIP | הפדרציה הבין־לאומית לעיבוד מידע (אנ') | 1970 |
| IFLA | הפדרציה הבין־לאומית של ארגוני ספריות ומוסדות | 1974 |
| IFS | הקרן הבין־לאומית למדע | 1993 |
| IIASA | המכון הבין־לאומי לניתוח מערכות יישומיות (אנ') | 1987 |
| ISA | האגודה למחקרים בין־לאומיים (אנ') | 1984 |
| ISDE | האגודה הבין־לאומית לכדור הארץ הדיגיטלי | 2016 |
| IUVSTA | האיגוד הבין־לאומי למדע ואקום, טכניקה ויישומים (אנ') | 1992 |
| IWA | איגוד המים הבין־לאומי (אנ') | 1974 |
| PSA | איגוד המדע של האוקיינוס השקט (אנ') | 1970 |
| SSRC | המועצה לחקר מדעי החברה (אנ') | 2002 |
| TNI | המכון הרב־לאומי (אנ') | 2015 |
| TWAS | האקדמיה העולמית למדעים | 1984 |
| UIS | האיגוד הבין־לאומי לספלאולוגיה (אנ') | 2010 |
רשת The GeoUnions (בקיצור: Gus)

GeoUnions היא קבוצת משנה של מועצת המדע הבין־לאומית העוסקת במדעי כדור הארץ והחלל. אנשי קהילת הרשת הקימו בשנת 2004 ועדת היגוי (בפריז, צרפת) לקידום המדעים ברחבי העולם, לתקשורת ולתיאום פעילויות מדעיות של איגודים בודדים, וכדי לדבר בשם חברי GUs בפני הוועד המנהל של מועצת המדע הבין־לאומית, חברי המועצה והגופים הבין־תחומיים שלה ובמיוחד בפני ארגוני האומות המאוחדות. ועדת ההיגוי של אנשי ה־GUs נפגשת בדרך כלל יום לפני האסיפות הכלליות והפגישות של האיגודים המדעיים של מועצת המדע הבין־לאומית. חברי ה־GUs חופפים באופן חלקי עם ועדת המומחים של האו"ם בנושא ניהול מידע גיאו־מרחבי גלובלי (אנ') (The UN-GGIM Geospatial Societies או בקיצור: UN-GGIM). הרשת כוללת את הארגונים הבאים:
האיגוד האסטרונומי הבין־לאומי (IAU)
האגודה הקרטוגרפית הבין־לאומית (ICA)
האיגוד הבין־לאומי לגאוגרפיה (IGU)
האיגוד הבין־לאומי למחקר רבעוני (INQUA)
האגודה הבין־לאומית לפוטוגרמטריה וחישה מרחוק (ISPRS)
האיגוד הבין־לאומי לגאודזיה וגאופיזיקה (IUGG)
האיגוד הבין־לאומי למדעי הגאולוגיה (IUGS)
האיגוד הבין־לאומי למדעי הקרקע (IUSS)
האיגוד הבין־לאומי למדעי הרדיו (URSI)
הערות שוליים

↑  The International Science Council, About Us.
↑  The International Science Council, High-Level Strategy of the International Science Council..
↑  The International Science Council, Action Plan 2019-2021.
↑  The International Science Council, Our Members, Member Unions and Associations.
↑  The International Science Council, Our Members, Member Organizations.
↑  The International Science Council, Our Members, Affiliated Members.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1263712509  ISNI: 0000 0004 9534 661X  LCCN: no2019136843  VIAF: 2331156919250354970009   WorldCat (עם VIAF): 2331156919250354970009
בניין המשרדים של הסנאט הארט

.
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מבנה אדריכלי 
 על שם:  פיליפ הארט 
 מיקום:  וושינגטון די. סי. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – נובמבר 1982
 תאריך פתיחה רשמי:  נובמבר 1982 
 
 קואורדינטות:  38°53′35″N 77°00′15″W﻿ / ﻿38.893055555556°N 77.004166666667°W﻿ / 38.893055555556; -77.004166666667
 אתר רשמי
  (למפת וושינגטון די. סי. מוגדלת) בניין המשרדים של הסנאט הארט(למפת וושינגטון די. סי. רגילה) בניין המשרדים של הסנאט הארט
 
מפה של מתחם הקפיטול. בניין הארט, (צבוע בצבע אדום כהה) ברביע הימני העליון של המפה.
בניין המשרדים של הסנאט הארט (באנגלית: Hart Senate Office Building) או בשמו המלא בניין המשרדים של הסנאט פיליפ א. הארט (באנגלית: Philip A. Hart Senate Office Building) הוא בניין המשרדים השלישי של הסנאט של ארצות הברית. הבניין הוא ממוקם ברחוב 2 צפון מזרח (2nd Street NE) בין שדרת החוקה (צפון מזרח) לבין רחוב C צפון מזרח בוושינגטון בירת ארצות הברית.
הבנייה החלה בינואר 1975, והסתיימה בנובמבר 1982.
באוגוסט 1976 הבניין נקרא על שם פיליפ הארט, ששירת 18 שנים כסנאטור מטעם מדינת מישיגן.
המבנה מקושר אל יתר מבני הקונגרס באמצעות הרכבת התחתית של קפיטול ארצות הברית.