stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרב אבנסברג
רקע > חלוקת הכוחות

לאחר אירועי 19 באפריל צבא אוסטריה כבר חולק לשני אגפים. הארכידוכס קרל פיקד ישירות על האגף הימני של הצבא מדרום לדנובה, אגף זה נמתח ממערב למזרח. הקורפוס השלישי (הוהנצולרן) היה עדיין פעיל סביב העיר האוזן, שם לחם באותו יום. הקורפוס הרביעי (רוזנברג) היה ארבעה קילומטרים מזרחה, בדונצלינג. לבסוף קורפוס המילואים (ליכטנשטיין) היה עוד חמישה קילומטרים מזרחה. האגף השמאלי של הצבא, בפיקודו של יוהאן פון הילר, התרכז בדרום מערב. הקורפוס החמישי תחת לודוויג, ארכידוכס אוסטריה וקורפוס המילואים השני היו ממזרח לנהר אבנס, וכוחותיהם רוכזו בזיגנבורג, כ-20 ק"מ מדרום-מערב להאוזן. הילר עצמו פיקד ממחנהו שהיה 18 קילומטרים דרומה, במיינבורג. שני קורפוסים נוספים היו צפונית לדנובה, עם אחד מצפון לרגנסבורג ושני סביב אמברג. נפוליאון היה מודע בדרך כלל למיקומם של רוב הקורפוסים האוסטרים, אך לא לשני הקורפוסים מימין לקו שלהם, בדונצלינג וצפונית לאגמול.
גם הצרפתים היו פרושים על גבי שטח נרחב. הקורפוס השלישי (תחת פיקודו של דאבו) היה משמאל. מימינו, הקורפוס תחת פיקודו של המרשל ז'אן לאן, שהגיע לחזית רק בערב 19 באפריל, לאחר פעילות בממלכת ספרד הנפוליאונית במסגרת מלחמת חצי האי. ז'אן לאן קיבל נוסף על הקורפוס הרביעי גם פיקוד על קורפוס חדש חזק, ששימש מאוחר יותר בתור הכוח התוקף העיקרי ב-20 באפריל. הקורפוס השביעי של מרשל פרנסואה ז'וזף לפבר, התרכז סביב העיר אבנסברג, עם הקורפוס השמיני (תחת פיקודו של דומיניק ואנדאם) נמצא בקרבתו מאחור. חיל מצב צרפתי קטן עדיין החזיק את רגנסבורג, עם הגשר המכריע שלה על פני הדנובה. הקורפוס הרביעי של מסנה והקורפוס השני של אודינות היו סביב פפנהופן, עשרים וחמישה קילומטרים מדרום-מערב לאבנסברג.
רקע > האסטרטגיה הצרפתית

תוכניות נפוליאון ל-20 באפריל כוונה להשמדת הצבא האוסטרי. הדחף העיקרי של הכוחות נגד האוסטרים היה מגיע מלאן, לפבר וואנדאם. היה על כוחות אלו לתקוף את המרכז האוסטרי, לפרוץ אותו ואז להתפצל, כאשר חלק מהכוח הראשי אמור לפנות לעבר לנדשוט כדי לנתק את כל האוסטרים שמנסים לסגת מזרחה לדרום הדנובה, והשאר פונים שמאלה בניסיון ללכוד את שאר הצבא האוסטרי הנדחק נגד הדנובה. הגשר ברגנסבורג היה המפתח לתוכנית זו – כל עוד הוא נשאר בידי הצרפתים לאגף הימין האוסטרי לא הייתה דרך לחצות את הדנובה, אך לא ידוע לנפוליאון רגנסבורג הוחזק רק על ידי חיל מצב קטן. בהמשך היה על הכוחות תחת המרשל מסנה, שהונח כי יגיע באותה העת כבר לעיירה לנדשוט, לנטרל את כל הכוחות האוסטרים שנסוגו בפני הצרפתים. בצד שמאל הצרפתי תפקידו של דאבו היה לאתר את מה שנפוליון האמין שהוא השרידים המנופצים של האגף הימני האוסטרי, שנמחץ ביום הקודם לאחר הקרב בטוגן-האוזן. לתוכניתו של נפוליאון היו שני פגמים עיקריים. הראשון התבסס על מודיעין שגוי – הימין האוסטרי לא נמחץ ב-19 באפריל, ולכן כאשר צבא אוסטריה פוצל לשניים, עדיין היה לפיקודו של הארכידוכס קרל שלושה קורפוסים שלמים. השנייה הייתה שמרשל מסנה הצליח להגיע לעיירה לנדשוט במהירות המצופה, מה שאפשר לאגף השמאל האוסטרי לברוח מעבר ללך.
הקרב

ב-20 באפריל החל ז'אן לאן בקרב, והתקדם דרומית-מזרחית לכיוון העיירה באכל. מימינו הדיוויזיה הבווארית הראשונה עברה מזרחה והדפה כוח אוסטרי מאופנסטטן. הכוח האוסטרי ניסה לסגת לעבר באכל, אך במקום זאת נתקל בפרשים קלים צרפתים. הבריגדה האוסטרית הקלה החלה לקרוס, וניסתה לברוח דרומית-מזרחית יותר לעבר רוהרבאך. לאן עקב אחריו, ומוצבי הגנה האוסטרים המפוזרים באזור נאלצו במהירות לסגת מזרחה לקו חדש על נהר גרוס לאבר. כאשר האוסטרים נסוגו מזרחה, לאן המשיך בדרום מזרח לכיוון אותו נהר ברוטנבורג. ברוטנבורג לאן נתקל בחיליו של יוהאן פון הילר, שהתקדם במעלה נהר גרוס לאבר במהלך היום. העימות החל בשעות הערב המוקדמות עם מתקפה אוסטרית מעבר לנהר, אך זו נהדפה במהירות, והילר נאלץ להישאר במגננה עד לרדת החשיכה ולנסיגת הצרפתים למחנות. באותו לילה הוא נטש את תפקידו ברוטנבורג והחל בנסיגה חזרה לעבר העיר לנדשוט.
המתקפה העיקרית השנייה של הצרפתים החלה רק בסביבות הצהריים. הדיוויזיה הבווארית השנייה חצתה את אבנס בביבורג, מימין לקורפוס של לאן ותקפה את האוסטרים של בריגדת ביאנקי. הפעם האוסטרים הצליחו להחזיק בעמדותיהם הראשוניות, והבווארים לא הצליחו להתקדם במשך כמה שעות. בשלב זה לאן והחטיבה הבווארית הראשונה והשלישית התקדמו מרחק רב, ולכן החליט נפוליאון להסתמך על כוחותיו מווירטמברג לתמוך בדיוויזיה הבווארית השנייה. הכוחות הנוספים הללו שכנעו את האוסטרים שהגיע הזמן לסגת, וביאנקי הביא לנסיגת כוחותיו לעבר פפנהאוזן. לדיוויזיה הבווארית השנייה של ורדה הייתה תרומה נוספת לקרב, כאשר נפוליאון הורה להם לבצע התקפה לילית על העמדה האוסטרית החדשה בפפנהאוזן. הופעתם הבלתי צפויה של הכוחות הבוואריים עוררה בהלה בפפנהאוזן. האוסטרים בעיירה התכוננו לסגת לעבר לנדשוט, ובתוהו ובוהו הצליחו הבווארים לחצות את הגשר הבוער מעל הלאבר ולכבוש את העיירה. בכך הסתיימה הלחימה של היום, עם הצרפתים על הלאבר, השמאל האוסטרי בנסיגה מלאה והימין האוסטרי השלם עם הארכידוכס קרל, מבודד מצפון.
הקרב > תוצאה

בסוף 20 באפריל פוצל הצבא האוסטרי הראשי לשני כוחות שונים ונסוג בכיוונים נפרדים. אגף הילר נאלץ לנוע מזרחה לכיוון לנדשוט, לאחר שספג 7,200 הרוגים ב-19–20 באפריל. לעומת זאת הצרפתים ובעלי בריתם הגרמנים ספגו 1,000 הרוגים ביומיים. התוצאה הטובה היחידה לאוסטרים ב-20 באפריל הייתה כניעת חיל המצב הצרפתי ברגנסבורג. חיל המצב החזיק מעמד בהתקפה מצפון, אך כאשר הופיעו גם כוחות אוסטריים מדרום עמדתם הייתה חסרת תקנה. גשר האבן החזק מעל הדנובה ברגנסבורג נפל אפוא שלם לידיו של קרל, מה שנתן לו דרך מילוט מעבר לדנובה. נפוליאון עדיין לא ידע עד כמה חזק האגף הימני האוסטרי בפועל, ולכן ב-21 באפריל הוא מיקד את כל תשומת ליבו בשמאל האוסטרי הנסוג, מתוך אמונה שזה הגוף העיקרי של צבאם. כתוצאה מכך נותר לדאבו להתמודד עם הכוח הראשי של הארכידוכס סביב אגמול, ואילו צבא צרפת ובעלי הברית העיקרי התקדם לעבר לנדשוט, שם התפתח קרב ב-21 באפריל.
ראו גם

ז'אן לאן
הארכידוכס קרל, דוכס טשן
קרב אספרן-אסלינג
ראש וילקוקס

| --- | --- |

מבט מהאוויר לעבר ראש וילקוקס
 מידע כללי
 מדינה:  גרינלנד 
 מיקום:  אוואנאאטה, גרינלנדגרינלנד
 קואורדינטות:  74°29′25″N 57°30′45″W﻿ / ﻿74.4903°N 57.5125°W﻿ / 74.4903; -57.5125
  (למפת גרינלנד מוגדלת) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור ראש וילקוקס(למפת גרינלנד רגילה) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור ראש וילקוקס
 
ראש וילקוקס (באנגלית: Wilcox Head) הוא לשון יבשה, באזור קאסואיצופ שבצפון-מערב גרינלנד.
גאוגרפיה

לשון היבשה בולטת מהאי קיאטאסואק, התוחמת את הקצה הדרומי של מפרץ מלוויל; כאשר הקצה השני של מפרץ מלוויל הוא כף יורק - 297.5 קילומטרים לכיוון צפון-מערב, בצפון מפרץ באפין.
בחודשי החורף (ינואר עד אפריל) מכוסה מפרץ מלוויל במדף קרח מראש וילקוקס ועד כף יורק. עוביו של מדף זה מתעבה ממטר בחודש ינואר, ועד שני מטרים בחודש מרץ.
החל מחודש יוני מתחיל הקרח להישבר, עד שנוצרת תעלה שניתן להפליג בה בין ראש וילקוקס לבין בסיס חיל האוויר תולה.
קבוצה של ארבעה איים קטנים, שגובהם נע בין 60 ל-120 מטרים מעל פני הים, מצויים במרחק של 60 עד 20 קילומטרים בכיוון צפון - צפון-מערב מראש וילקוקס.
לקריאה נוספת

• NATIONAL GEOSPATIAL-INTELLIGENCE AGENCY, , P 325
• David Boertmann, Nicholas Per Huff eldt, , Scientific Report from DCE – Danish Centre for Environment and Energy 2013, P 14
• W. W. ROWLEE and K. M. WIEGAND, , BOTANICAL GAZETTE
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ראו ב"לקריאה נוספת" בספר "Sailing Directions for West Coast of Greenland"
רדזילוב

| --- | --- |
סמל רדזילובסמל רדזילוב

רדזילוב בשנות העשרים של המאה ה-20
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  פודלסיה פודלסיה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,267 (2007)
 קואורדינטות:  53°24′39″N 22°24′36″E﻿ / ﻿53.41083°N 22.41000°E﻿ / 53.41083; 22.41000
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטירדזילוב(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטירדזילוב(למפת פרובינציית פודלסיה רגילה) ביאליסטוק סובאלק לומז'ה אוגוסטוב ביילסק פודלסקי  רוסיה - קלינינגרד  לו. ורמיה-מזוריה בלארוס ליטא מזוביהרדזילוב(למפת פרובינציית פודלסיה מוגדלת) ביאליסטוק סובאלק לומז'ה אוגוסטוב ביילסק פודלסקי  רוסיה - קלינינגרד  לובלין ורמיה-מזוריה בלארוס ליטא מזוביהרדזילוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
רדזילוב (בפולנית: Radziłów; ביידיש: ראַדזשילעווע, ראַדזשילעוו) הוא כפר (לשעבר עיירה) בפרובינציית פודלסיה שבצפון-מזרח פולין, הנמצא כ-27 ק"מ דרומית לעיירה גרייבו וכ-61 ק"מ צפונית-מערבית לבירת הפרובינציה, ביאליסטוק. כיום (2007) מונה אוכלוסיית הכפר כ-1,250 נפש.
תולדות היישוב

לרדזילוב הוענקו זכויות עיר בשנת 1466, ובמהלך המאה ה-16 התפתח היישוב, בשל מיקומו על נתיב מסחר מרכזי. באמצע המאה ה-17 הוענקו ליישוב גם היתרים לקיים בו ימי שוק שבועיים.
בשנת 1869, בעקבות מרד ינואר, ניטל מהיישוב מעמדו העירוני. בשנת 1897 נמנו בכפר 891 יהודים, ובין מלחמות העולם נמנו בו 671 יהודים.
פוגרום רדזילוב

היישוב נכבש בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, אך הועבר כעבור זמן מה לידי הסובייטים בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב. ב-23 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בשנית בידי הגרמנים. כעבור יומיים ריכזו הגרמנים את הגברים היהודים מהכפר, והכריחו אותם לרקוד סביב מדורה בה שרפו את ספרי התורה מבית הכנסת המקומי. לאחר מכן, אילצו הגרמנים את היהודים להתפלש בביצות המקומיות, ובהמשך, רתמו אותם לעגלות במקום סוסים.
לאחר שעזבו את היישוב החיילים הגרמנים, הוקם בו ועד פולני, בו היה חבר הכומר המקומי. בימים אלו החלו הפולנים להתפרץ לבתי היהודים ביישוב, תוך ביצוע מעשי שוד והתעללות בהם. ב-6 ביולי 1941, בשל הגעת ידיעות על בריונים פולנים מוונסוש הסמוכה, שערכו במקום פוגרום, ואשר מתכננים להגיע גם לרדזילוב, נמלטו יהודי רדזילוב מבתיהם, והעבירו את הלילה בשדות. עם שובם של היהודים ליישוב למחרת, קברו פולנים מקומיים בחיים את אחד היהודים ואת בתו. בהמשך אותו היום, 7 ביולי 1941, הגיעו לכפר מספר כלי רכב עם אנשי גסטאפו. או אז רוכזו היהודים בכיכר השוק בכפר, לעיני הקהל הפולני, ושם ערכו בהם הגרמנים והפולנים מעשי השפלה והתעללות קשים, תוך צילום המעשים. לאחר מכן, הריצו הפולנים את 500 עד 800 היהודים שבכיכר לאסם תבואה בקצה היישוב, בו נעלו אותם, תוך העלאת האסם באש. שני צעירים שהצליחו להימלט מהאסם הבוער נרצחו במקלות בידי הפולנים.
לאחר הטבח, ערכו הפולנים מצוד אחר יהודים מסתתרים בכפר. את חלקם השליכו למדורה שעוד בערה באסם, לרבות תינוקות בני יומם, ואת חלקם רצחו בגרזנים ובאתים, תוך ריצוץ ראשי ילדים. באותו השבוע של הטבח בכפר בוצעו פוגרומים גם ביישובים הסמוכים לרדזילוב, ובהם וונסוש, ידוובנה וסטאוויסקי. כ-20 יהודים שעוד נותרו בחיים לאחר הטבח נכלאו בבית ביישוב, והועסקו בעבודות כפייה. יהודים אלו הועברו בנובמבר 1942 למחנה המעבר בבוגושה, ומשם למחנות ההשמדה השונים.
אב יהודי ובנו מהכפר שהצליחו להסתתר בזמן המלחמה בסביבת היישוב, ושבו לכפר לאחר השחרור, נרצחו ימים ספורים לאחר מכן בידי הפולנים המקומיים.
ראש חבר העמים הבריטי

| --- | --- |

 איוש נוכחי:  צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת
 תאריך כניסה לתפקיד:  8 בספטמבר 2022
 ייסוד המשרה:  28 באפריל 1949 
 איוש ראשון:  המלך ג'ורג' השישי
 אתר רשמי
 
ראש חבר העמים הבריטי (באנגלית: Head of the Commonwealth, בצרפתית: Chef du Commonwealth, באפריקאנס: Hoof van die Statebond) הוא תואר מלכותי של העומד בראש חבר העמים הבריטי בו חברות 53 מדינות, שהוא באופן מסורתי (אך לא בהכרח) מלך הממלכה המאוחדת. המלך ג'ורג' השישי היה הראשון לשאת בתואר זה, כיום מחזיק בו צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת.
תפקיד

ראש חבר העמים הבריטי אינו משמש כראש המדינה של מדינות חבר העמים הבריטי (אלא רק של ממלכות חבר העמים הבריטי, אולם בעל התואר נושא תואר זה לכל חייו ומסמל את חבר העמים הבריטי על מדינותיו. אין לנושא התואר סמכות ממשית בקביעת המדיניות של חבר העמים הבריטי.
תואר זה אינו נתון לבית המלוכה הבריטי, אלא ניתן אישית לאליזבת השנייה, והיה יכול להינתן, תאורטית, לאחר מותה של אליזבת, לאדם אחר (שאינו בהכרח המונרך של הממלכה המאוחדת), אולם בעקבות ועידת אדינבורו (ראו להלן) הוא ניתן עם מותה לבנה - צ'ארלס השלישי.
בדיון שנערך בוועידת אדינבורו של חבר העמים הבריטי בשנת 1997 הגיעו ראשי המדינות להסכמה, שהתואר צריך להינתן לאותו אדם הנבחר כמונרך בממלכות חבר העמים הבריטי.
ראש חבר העמים משמש למעשה סמל של חבר העמים הבריטי, ומשתתף בוועידות החבר, במשחקי חבר העמים הבריטי (הנערכים מדי ארבע שנים), וביום חבר העמים הבריטי (יום שני, השני בכל חודש מרץ) הוא נושא נאום לאזרחי מדינות חבר העמים הבריטי.
נהוג שראש חבר העמים נוכח בפגישות ראשי ממשלות חבר העמים הבריטי (CHOGM).
היסטוריה

החלטת לונדון משנת 1949 אשר נוסחה על ידי ראש ממשלת קנדה, לואי סן-לורן, קבעה כי המונרך יהא הסמל של חבר העמים הבריטי - ואף מדינות שלא היו ממלכות חבר העמים הבריטי, בהתאם להחלטה זו, רואים בראש חבר העמים אך ורק ראש החבר, ולא ראש המדינה, דבר שאפשר למדינות שהן רפובליקות (כגון הודו שהפכה לרפובליקה בשנת 1950) להישאר בחבר העמים.
בשנת 1952 עם עלייתה לשלטון של אליזבת השנייה, היא הפכה לראש חבר העמים.
רק בשנת 1953 הוסף התואר לתארה הרשמי של אליזבת השנייה, ובאותה שנה הועבר חוק בשבע ממלכות חבר העמים באותה עת אשר קבע כי לתארה של המלכה יתווסף התואר "מלכת ממלכת [שם הממלכה] והארצות והטריטוריות האחרות שלה. ראש חבר העמים".
בדצמבר 1960 עוצב דגל המלכה אליזבת השנייה אשר נועד לסמל את המלכה בתפקיד זה (ולא בתפקידה כמלכת הממלכה המאוחדת). בדגל זה נעשה שימוש בעת שאליזבת השנייה ביקרה במדינות חבר העמים או ממלכות חבר העמים, ואף כאשר הייתה בבית מארלבורו שבלונדון - הבניין הראשי של חבר העמים הבריטי, הונף עליו דגל זה ולא הנס המלכותי (דגל אליזבת השנייה כמלכת הממלכה המאוחדת).
הערות שוליים

↑  Queen of [Realm] and her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth
↑  דגל המלכה אליזבת השנייה באתר משפחת המלוכה הבריטית (באנגלית)
| המלכה אליזבת השנייה |
| --- | --- | --- |
| כתרים של ממלכות חבר העמים |  מלכת אנטיגואה וברבודה • מלכת אוסטרליה • מלכת איי שלמה • מלכת איי בהאמה • מלכת בליז • מלכת ג'מייקה • מלכת גרנדה • מלכת הממלכה המאוחדת • מלכת טובלו • מלכת ניו זילנד (מלכת איי קוק) • מלכת סנט וינסנט והגרנדינים • מלכת סנט לוסיה • מלכת סנט קיטס ונוויס • מלכת פפואה גינאה החדשה • מלכת קנדה  |  |
| כתרים לשעבר | מלכת פקיסטן • מלכת דרום אפריקה • מלכת סרי לנקה • מלכת גאנה • מלכת ניגריה • מלכת טנזניה • מלכת סיירה לאון • מלכת אוגנדה • מלכת קניה • מלכת מלטה • מלכת גמביה • מלכת גינאה • מלכת מאוריציוס • מלכת פיג'י • מלכת ברבדוס  |  |
| תארים | ראש חבר העמים הבריטי • הצ'יף הגדול של פיג'י |  |
| אירועים רשמיים |  הכתרתה • יובל הכסף • יובל האודם • יובל הזהב • יובל היהלום • יובל הספיר • יובל הפלטינה • יום הולדתה הרשמי של המלכה • יום ויקטוריה • מותה של אליזבת השנייה • הלוויית המלכה אליזבת השנייה  |  |
רדי מייד

"מזרקה" מאת מרסל דושאן
רֶדִי מֶייד (באנגלית: Readymade, הגיע מהמונח בצרפתית: "Objet trouvé", אוֹבּזֶ'ה טרוּבֶה) הוא מונח שטבע האמן מרסל דושאן המתאר אמנות הנוצרת תוך שימוש באובייקטים או בחפצים יומיומיים. השימוש בחפצים כ'אמנות', כשהם מנותקים מן הקונטקסט המקורי שלהם, מרחיב בצורה משמעותית את החשיבה המקובלת אודות מה היא אמנות, בייחוד בעידן שבו המוצר ועיצובו מקבלים משנה חשיבות.
בין יצירות ה'רדי מייד' הידועות של דושאן נמצאת "מזרקה", שהיא משתנה ציבורית שאותה קנה האמן והציג אותה כיצירת אמנות. רדי מייד אחרים של דושאן היו "מתקן בקבוקים", "בטרם הזרוע השבורה" ועוד. לעיתים נעשים שינויים בחפצי הרדי מייד כדי להדגיש אמירה אמנותית כלשהי. כך לדוגמה, ביצירה של האמן מאן ריי - "מתנה" משנת 1921. זוהי יצירה המשלבת טכניקה של אסמבלאז', ומורכבת ממגהץ ברזל שעליו התקין האמן שורה של ווים או מסמרים קטנים, המעקרים את הפונקציונליות של האובייקט.
אמנים נוספים עושים שימוש בחומרי רדי מייד, תוך התאמתם ליצירה וטיפול אמנותי בהם, לעיתים תוך הרחקתם ממושג הרדי מייד כפי שהגה אותו דושאן. כאשר הטיפול בחפץ הוא דו־ממדי, (לדוגמה, ניירות שונים המודבקים יחדיו), נקרא האובייקט קולאז'. כאשר האובייקט שנוצר הוא תלת־ממדי, כגון תבליט התלוי על הקיר, נהוג לכנותו בשם אסמבלאז'. לעיתים האסמבלז' הופך להיות פיסול של ממש, בעיקר כתוצאה משימוש בשיטות פיסול מודרניות כגון ריתוך.
אמנים

אמנים מודרניים רבים מוכרים בשימוש באובייקטים יומיומיים באמנותם. ביניהם ניתן למנות את:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  טרייסי אמין  ארמן  יוזף בויס  גנג'ו גולן |  ג'ספר ג'ונס  סלבדור דאלי  מרסל דושאן  ג'ים דיין |  דמיאן הירסט  לואיז נבלסון  נאם ג'ון פייק  ניקי דה סן פאל |  פבלו פיקאסו  רוברט ראושנברג  מאן ריי  קורט שוויטרס |  |  |  |  |
לקריאה נוספת

דוב, טירי דה, "הרדי-מייד ושפופרת הצבע", סטודיו, כתב עת לאמנות, גיליון מס' 68 (חלק א') ו-69 (חלק ב'), פברואר, 1992.
ראמן פארימלה

| --- | --- |

 לידה:  21 בנובמבר 1948 (בת 75) Mayiladuthurai, הודו 
 ענף מדעי:  אלגברה 
 מקום לימודים:  מוסד טאטא למחקר בסיסי  אוניברסיטת מומבאי  אוניברסיטת מדראס 
 מנחה לדוקטורט:  Ramaiyengar Sridharan 
 מוסדות:  אוניברסיטת אמורי 
 תלמידי דוקטורט:  Sujatha Ramdorai, Amit Kulshrestha, Parvin Sinclair, Jodi A. Black, Nivedita Bhaskhar, Parvathi Shastri, Maneesh L. Thakur, Preeti Raman, Suresh Venapally, Reed Gordon-Sarney 
 פרסים והוקרה:  פרס שאנטי סווארופ בהטנגר למדע וטכנולוגיה (1987)  TWAS Prize for Mathematics (2005)  מדליית סריניוואסה רמנוג'אן (2006)  הרצאת נתר (2013)  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013) 
 
ראמן פארימלה (בהינדית: रमन परिमिला‏; נולדה ב-21 בנובמבר 1948) היא מתמטיקאית הודית המתמחה באלגברה. זוכת פרס שאנטי סוורהופ באטניגר למדע וטכנולוגיה (1987). משנת 2005 מכהנת כפרופסורית למתמטיקה בבית הספר לאומנות ומדע של אוניברסיטת אמורי שנמצאת באטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית.
קורות חיים

ראמן פארימלה נולדה בשנת במאדראס (כיום טאמיל נאדו) בדרום הודו. היא למדה בתיכון סרדה וידיילדה לבנות בהודו ולאחר מכן המשיכה את לימודיה בסטלה מאריס (1965), קולג' קתולי לנשים שנמצא בשאנגחאי, טאמיל נאדו, הודו. את התואר השני שלה, קיבלה מהאוניברסיטה של מאדראס בשנת 1970, ולאחר מכן את הדוקטורט שלה במתמטיקה בשנת 1976 מאוניברסיטת בומבי בהודו.
לאחר קבלת הדוקטורט, הצטרפה פארימלה לסגל ההוראה של טתה, מכון למחקר בתחומים מדעיים ומתמטיים בבומבי. היא נאלצה לעזוב את העבודה לאחר זמן קצר, כיוון שנישאה ועברה בעקבות עבודתו של בן זוגה לטנזניה, אך לאחר שהוצע לה לעשות פוסט-דוקטורט באוניברסיטת ציריך בשווייץ, עזב בן זוגה את עבודתו והם עברו לשם. לאחר פוסט הדוקטורט שבה פארימלה למשרתה כפרופסורית במכון טתה. בשנת 1987, קיבלה פארימלה את פרס באטינגר למחקר בתחומי המדע והטכנולוגיה על מחקריה שנעשו בתחום המתמטיקה האלגברית ותאוריית המספרים ובשנת 1994 היא הוזמנה לשאת נאום בקונגרס המתמטיקאים הבנילאומי שנערך בשנה זו בציריך.
כאות הערכה על מחקריה, היא קיבלה בשנת 1999 תואר "דוקטור של כבוד" מאוניברסיטת לוזאן שבשווייץ. בשנת 2005, הוענק לה פרס הtwas (the world academi of science), פרס שניתן למדענים ממדינות מתפתחות, אשר הישגיהם המדעיים תרמו לקידום המדע במדינות הללו. את הפרס היא קיבלה על מחקרה בנושא אנלוגיות ריבועיות, שנחשב למוביל לפיתוחים עוקבים בתחום. פארימלה היא האישה הראשונה שזכתה בפרס זה בנושאי הפיזיקה והמתמטיקה ב20 שנות קיומו. כיום היא פרופסורית מן המניין באוניברסיטה הפרטית אמורי לאומנויות ומדע באטלנטה, ג'ורג'יה, שם היא מלמדת קורסים בנושאי האלגברה בשדה הלא ממשי והגאומטריה .
מחקריה בתחומי האלגברה

בשלב מוקדם בקריירה האקדמאית שלה, הצליחה פארימלה הצליחה למצוא דוגמה לא טריוויאלית לקבוצה ריבועית במישור נקודות, דבר שעד מערך המחקר הנ"ל לא היה נחשב לאפשרי. לאחר שהיא גילתה את הדוגמה הזו, היא השתמשה בה כדי להפריח ולאמת תאוריות מתמטיות שונות שקשורות לתחום האנלוגיות הריבועיות והתבניות הריבועיות. מחקריה בתחומים אלו הובילו אותה לחקור גם אלגברה גאומטרית של השדה הממשי ובשדה המרוכב (הלא ממשי), תאוריות בתחום הקוהומולוגיה והקשר ביניהם . מחקרה בתחום משוואות ריבועיות מדרגה נמוכה הוביל אותה לגילוי של הגדרה חדשה לדיסקרימננטיה של פולינום ריבועי. פולינום ריבועי זה, שניתן לפתור בעזרת נוסחת השורשים, אינו משתנה תחת אינוולוציה. כלומר, אינו משתנה תחת טרנספורמציה של משתנה אחד במשוואה, כיוון שזה משתנה חזרה למצב הקודם, וחוזר בפתרון לצורתו המקורית במשוואה ההתחלתית. גילוי של דיסקרימננטיה זו, הוביל לאפשרות ליישב ויכוחים שונים על שאלות שנוגעות לקבוצות אלגבריות ריבועיות. שאלות אלו היו קיימות עוד בשנות ה-30 של המאה ה-19 וגילוייה של פארימלה בתחום זה הובילו למחקר נוסף ומעמיק יותר שקשור לשאלות הללו ולפולינומים ריבועיים.
בנוסף למחקרים אלו, במחקריה בתחום הקהומולוגיה הצליחה פארימלה למצוא תשובה להשערתו השנייה של המתמטיקאי ז'אן-פייר סר. השערה זו שפותחה בשנת 1963 הייתה משוואה בנושא הגדרת סופיות של שדות מקומיים. עד מחקרה של פארימלה היה נהוג לחשוב, על סמך מחקרים קודמים, שהתשובה היא 8. לאחר שחקרה גם היא את אותה משוואה, היא מצאה כי התשובה היא בעצם 10 או פחות, כלומר השדה אינו סופי לגמרי.
גילוייה בתחומים אלו הובילו אותה לזכייה בפרס ה-TWAS למתמטיקה בשנת 2005.
פרסים ועיטורי כבוד

פרס באטינגר למחקר בתחומי המדע והטכנולוגיה (1987).
דוברת בקונגרס המתמטיקאים הבין לאומי בשווייץ והודו (1994, 2010).
תואר "דוקטור של כבוד" מאוניברסיטת לואיזיאנה, ארצות הברית (1999)
פרס TWAS למדענים ממדינות מתפתחות (2005).
מדליית ראמנוג'אן של האקדמיה הלאומית של הודו למדע וטכנולוגיה (2006).
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Larry Riddle, Raman Parimala, agnes scott college, ‏25.2.2016
1 2  2015 American Mathematical Society Elections, Notices of the AMs, 2015
1 2  Raman Dummi Parimala, Mathematics Genealogy Project
1 2 3  CAROL CLARK, Her math adds up to a brilliant career, Emory Report, ‏November 16, 2009
1 2 3 4 5 6  Department of Math/CS - Raman Parimala - Department of Mathematics and Computer Science - Emory University, www.mathcs.emory.edu (באנגלית)
↑  Prof. R. Parimala, www.mathcs.emory.edu
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007421957005171  GND: 1110986009  ISNI: 0000 0001 1119 163X  LCCN: nb2010028467  MGP: 59460  NTA: 191023043  SUDOC: 146774353  VIAF: 161545048   WorldCat (עם VIAF): 161545048
רביעית

רביעית היא יחידת מידה תנאית לנפח של נוזלים שנהגה בתקופת המשנה, וכמו כן הוא אחד משיעורי תורה בעל משמעות במספר תחומים הלכתיים.
פירוש המילה רביעית הוא רביעית ממידת הלוג.
מקור המידה

המקור למידת הרביעית הוא מהתייחסות התלמוד לפסוק "ארץ חיטה ושעורה":
אמר רבי חנן כל הפסוק כולו לשיעורין נאמר חטה דתנן וכו'. שעורה דתנן וכו', גפן כדי רביעית יין לנזיר, תאנה כגרוגרת להוצאת שבת
.
עם זאת הובאה שם בתלמוד דעת החולקים, ששיעורים אלה הם הלכה למשה מסיני, והדרשה מהפסוק אינה אלא אסמכתא.
השימוש במידה

העיסוק הרב בספרות ההלכה בשיעורה המדויק של מידת הרביעית, נובע מכך מאחר שהיא נוגעת לשני דינים שמצויים תדיר בחיי היום יום:
ראשית, מידת הרביעית משמשת לשיעור אותו יש למזוג לכוס של ברכה, כגון כוס של קידוש בשבת ויום טוב, וכן לעניין שיעור שתיית ארבע כוסות בליל הסדר, ועוד. שיעור זה צריך להימצא בכוס בשעת הברכה, אמנם לעניין שתיית היין בפועל די בשתייה בשיעור של 'מלוא לוגמיו' שהוא פחות משיעור רביעית.
כמו כן מידת הרביעית משמשת לשיעור ברכה אחרונה - 'רביעית' הוא השיעור המינימלי של משקה המחייב לברך אחר שתייתו ברכה אחרונה.
כמו כן מזוכר שיעור רביעית לעניין טומאת מת - היינו הכמות המינימלית של דם אדם מת הנצרכת על מנת לטמא בטומאת מת היא לפחות רביעית.
שיעור הרביעית בשעורי זמננו

כאמור 'רביעית' פירושו שיעור של רביעית ממידת הלוג.
אמנם בשיעור הלוג עצמו נחלקו פוסקי ההלכה כיצד לשערו במידות הנהוגות היום. מחלוקתם נובעת ממחלוקת שורשית בשיעור 'כביצה' האם הביצים שבימינו נתקטנו מכמות שהיו בזמן חז"ל או לא.
רבי אברהם חיים נאה חישב את השיעורים על פי הרמב"ם, שהציג את השיעורים על פי משקל ה'דרהם'. לפי חישובו מידת הלוג היא 345.6 מ"ל (סמ"ק), ולפי זה שיעור הרביעית הוא 86.4 מ"ל. הוא חישב זאת על פי הדרהם הטורקי שהיה מצוי בזמנו בארץ ישראל.
ממחקרים מחודשים שנעשו, התברר כי ה'דרהם' שעליו דיבר הרמב"ם היה קטן בכ-12% מהדרהם הטורקי שעל בסיסו חישב הרב נאה, ומהחישוב המעודכן יוצא ששיעור 'רביעית' הוא 75 מ"ל. שתי השיטות הללו יוצאות מנקודת ההנחה ששיעור "כביצה" המופיע בחז"ל דומה בגודלו לביצים המצויות בזמננו.
במדידות שערך ה"נודע ביהודה" הוא הגיע למסקנה שהביצים בזמן חז"ל היו גדולות כמעט פי שנים מהביצים המצויות כיום, ולכן גם שיעורי הנפח המצויים בחז"ל גדולים פי שניים. בעל ה'חזון איש' קיבל את שיטתו, וחישב על פיו את שיעור הלוג כ-597.2 מ"ל, ולדעתו יוצא ששיעור רביעית הוא 149.3 מ"ל.
ראו גם

רשימת מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה
לוג
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה תלמודית ערך "רביעית"[דרושה הבהרה]
הערות שוליים

↑  ראו תוספות לתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ט, עמוד א' דיבור המתחיל "רביעית", שדחו את פירוש רבותיו של רש"י הסבורים שרביעית היא רביעית הקב. התוספות דחו פירוש זה על פי הגמרא בפסחים.
↑  דברים, ח', ז'–ח'
↑  ראו כאן בעמוד 5 את דברי הרב הדר מרגולין בספרו "הידורי המידות", באתר פורטל הדף היומי.
↑  צל"ח על פסחים קטז, ב.
| מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה |
| --- | --- | --- |
| מידות אורך | אצבע • סיט • טפח • זרת • אמה • ריס • מיל • פרסה |  |
| מידות נפח | כור • לתך • איפה • סאה • הין • עשרון • קב • לוג • מלוא לוגמיו • רביעית • כביצה • ככותבת • כגרוגרת • כזית • משורה • קורטוב • כעדשה |  |
| מידות מטבעות | כיכר של קודש • כיכר של חול • מנה • דינר זהב • סלע • שקל • זוז (דינר כסף) • סלע מדינה (טרפעיק) • מעה • פונדיון • איסר • מסמס • קונטרק • פרוטה |  |
| מידות שטח | בית כור • בית לתך • בית סאה • בית קב • בית רובע |  |
| מידות זמן | חלק • שיתין נשמין • תוך כדי דיבור • כדי אכילת פרס • כדי הילוך • שעה זמנית • מעת לעת |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ראמנה מהארשי

| --- | --- |

 לידה:  30 בדצמבר 1879 Tiruchuli Assembly constituency, הודו 
 פטירה:  14 באפריל 1950 (בגיל 70) Sri Ramana Ashram, הודו 
 שם לידה:  இரமண மகரிசி 
 מדינה:  הודו, הראג' הבריטי, הדומיניון של הודו 
 השקפה דתית:  אדויתה, Neo-Vedanta 
 
ראמנה מהארשי (Ramana Maharshi;‏ 30 בדצמבר 1879 - 14 באפריל 1950) היה אחד מהגורואים והמורים הרוחניים ההינדיים הבולטים ביותר בתקופה המודרנית.