stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם קורקידי
תולדותיו

נולד בשנת תקע"ג (1813) לג'ויא (מרגלית) ורבי דוד, עליו מעיד בנו כי ”היה ירא את ה', לא פסיק גירסא מפומיה” (ויקח אברהם, דרוש ראשון). הוריו היו עניים, אך עם כל זה "יגעו עמנו בעשר אצבעותיהן ללמדנו תורה ומצות מתוך הדחק". הוריו נפטרו במהלך מגפת הכולירא בשנת התקצ"א (1831), עת היה בן 18.
למד בישיבת בית יעקב רבי יחד עם הרב אברהם פלאג'י, שמעיד עליו שהיה מתמיד ואהוב לשמיים ולבריות וחדשן.
בשריפה הגדולה שאירעה באזמיר בליל י"א אדר תר"א, נשרפו רוב בתי היהודים בעיר, וביניהם ישיבת בית יעקב רבי, על ספרייתה העצומה. רבי אברהם עזב, יחד עם אחיו, את העיר, אך בעוד הרב משה נקלט כמלמד בקהילת קודש תירייא הסמוכה לאזמיר, רבי אברהם התקבל לשוחט ושליח ציבור בק"ק אדאסי, שם דרש כבר בשנת תקצ"ד, וככל הנראה מצא חן בעיני הקהילה שהזמינה אותו להיקלט בה.
לאחר 15 שנה, בשנת תרט"ו (1853), עבר לעיר בירגאמה, קהילה אמידה, שם כיהן כרב, דרשן ושוחט במשך כ30 שנה.
בשנת התרמ"ב (בקירוב) עלה לארץ ישראל יחד עם אשתו ובן הזקונים.
נפטר ביפו בי"ז באב התרמ"ה (29 ביולי 1885). אשתו, שולטאנה, נפטרה ב-17 ביוני 1905.
משפחתו

אחיו הגדול של הרב אברהם היה הרב משה קורקידי, מחבר ספר משה עבד. נישא למרת שולטאנה, בת לראב"ד הרב חיים משה מורינו הכהן, מחבר ספר פני חמה, שנפטר בו' בשבט הת"ר.לרב אברהם נולדו ארבעה בנים:
חיים משה, שנולד בשנת תר"ג הקים בתי חרושת בבירגאמה והיה מראשי הקהילה. בשנת 1878 הקים באר ציבורית בעיר, שם נכתבו כתובות בעברית וטורקית לכבודו. בשנת תרמ"ה (1885) ניסה להקים בית ספר יהודי גדול בעיר, אך הדבר לא צלח. בסוף שנת תרל"ה (1875) תרם ספר תורה מפואר ביותר, ולחגיגה שנערכה לרגל המאורע הזמין לעיר גם את דודו, רבי משה, שהגיע מתירייא. הדרשות שנשאו רבי אברהם ורבי משה לכבודו של חיים נדפסו בחיבוריהם. כמו כן חיים הדפיס על חשבונו את החיבורים הנזכרים של אביו ושל דודו
דוד קורקידי
יוסף קורקידי
נסים גרשון, נולד בבירגאמה בשנת תרל"ב ועלה עם הוריו לארץ ישראל. למד בירושלים אצל הרב חזקיה שבתי, הוסמך לרבנות וגר ביפו. עסק במסחר וכיהן כשליח ציבור של בית כנסת בית יעקב בעיר. נפטר בכ"ו בחשון תרצ"ט (1938). בנו היה ד"ר נחום קורקידי (בר-נס), מהרופאים הנודעים בירושלים בתקופת המנדט.
חיבוריו

וייקח אברהם (אזמיר תרמ"ב), מהדורה שנייה (ירושלים תשמ"ד) - שלושה חלקים בספר:
דרשות - הנושאים העיקריים בספר הם דרשות לשבת הגדול, לשבת תשובה, הספדים, דרשות לנישואין וכן דרשות לשבת הלבשה.
ליקוטים על דרך האגדה על סדר התורה.
ליקוטי חידושים על הרמב"ם, מתוך חיבור גדול שתכנן לכתוב, מעין מפתח לכל ספרות פרשנות הרמב"ם. מאחר שעזב את אזמיר ואת ספרייתה הגדולה של ישיבת בית יעקב רבי, שבלאו הכי נשרפה, לא היו לו הכלים המתאימים להשלים מלאכה זו, ועל כן הדפיס בסוף וייקח אברהם את המעט שהספיק ללקט.
לספר הסכמה מהרב אברהם פאלאג'י, שמברכו שיזכה לעלות לארץ ישראל, ונתקיימה ברכתו.
עט סופר (בכת"י) - נוסחי שטרות מסוגים שונים: מסחר, נישואים, גיטין וחליצה.
לקריאה נוספת

וייקח אברהם, מהדורה שנייה, ירושלים תשמ"ד, מבוא.
אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, עמוד 101.
הערות שוליים

↑  משה עבד, דרוש י'
↑  70 ק"מ דרומית לאזמיר
↑  וייקח אברהם, דרוש ז'
↑  וייקח אברהם, מהדורה שנייה, ירושלים תשמ"ד, מבוא.
↑  א. פריימאן, מצבות רבני וחכמי אזמיר, ברלין תרע"ג עמוד 148
↑  דרשת בר המצוה שלו מופיעה בספרו של אביו, דרוש ח' משנת התרט"ו
↑  וייקח אברהם דרוש יא, ומשה עבד דרושים ה, ז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511767205171  VIAF: 308281141   WorldCat (עם VIAF): 308281141 
וייקח אברהם
Xonix

|  כללי |
| --- | --- |
 תאריך הוצאה:  1984 
 סוגה:  ארקייד
 ארץ מקור:  ישראל
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  DOS 
 
קסוניקס (באנגלית: Xonix; בעברית נקרא לעיתים גם "סוגר שטחים") הוא משחק מחשב ישראלי שהיה פופולרי בישראל ובמדינות חבר העמים בשנות ה-80 וה-90, פותח למחשבי PC על ידי דני כץ ואילן רב בשנת 1984, בזמן שירותם הצבאי בצה"ל.
קסוניקס פותח למערכת ההפעלה DOS בהשראת משחק הארקייד Qix (אנ'). המשחק היווה השראה למשחקים נוספים באותו סגנון מלבד קסוניקס, כגון AirXonix (פותח ברוסיה על ידי AxySoft),‏ Antix (שפותח על ידי מפתח טטריס), Super Xonix והמשחק הפרסומי כח צבר.
לוח המשחק הורכב מאזור "ים" ואזור "יבשה". ב"ים" נעו מספר כדורים שנעו בצורה ליניארית (בקווים ישרים) וקפצו בחזרה בכל פעם שפגעו באזור ה"יבשה" או בכדורים אחרים. השחקן נע חופשי באזור היבשה ללא חשש, אך משנכנס ל"ים" הופיע מאחוריו שובל (פס), כאשר כל כדור הפוגע בפס זה פוסל את השחקן. כאשר השחקן היה חוצה את ה"ים" ומגיע שוב ליבשה, הפס מאחוריו וכל השטח ללא כדורים שסגר היה הופך ליבשה. אם בתוך התחום שסגר היה לפחות כדור אחד, רק הפס עצמו היה הופך ליבשה, חוצה את לוח המשחק לשני אזורים מופרדים, והכדור/ים היו נותרים כלואים בתוך התחום שנסגר.

מטרת המשחק היא לסגור אחוז (הולך ועולה עם השלבים) גבוה מספיק של "יבשה" כדי לעלות לשלב הבא - בו מספר הכדורים רב יותר והם נעים יותר במהירות.
ראו גם

Volfied
הערות שוליים

↑  בחלק מהגרסאות, ישנה סכנה לפסילה גם באזור היבשה.
אהרן מיכל ברכיהו

| --- | --- |

 לידה:  25 בדצמבר 1869 כ"א בטבת תר"ל וילנה, ליטא, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית 
 פטירה:  15 בפברואר 1946 (בגיל 76) י"ד באדר א' תש"ו ירושלים
 שם לידה:  אהרן מיכל בורוכוב 
 מדינה:  פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בית הקברות הר הזיתים
 פעילות בולטת:  פובליציסט ציוני, מזכיר הוועד האודיסאי
 בת זוג:  חיה שרה (לבית פראם)
 
אהרן מיכל ברכיהו (ברוכוב) (כ"א בטבת תר"ל, 25 בדצמבר 1869 - י"ד באדר א' תש"ו, 15 בפברואר 1946) היה פובליציסט ציוני, מזכיר הוועד האודיסאי, איש העלייה השנייה, ולימים מזכיר בצלאל.
קורות חיים

ברכיהו נולד בשם אהרן מיכל ברוכוב בווילנה, ליטא (רוסיה), בנו של הרב אבא יעקב הכהן בורוכוב, בעל ה"חבל יעקב", ורחל בריינה, ואחיו של ד"ר מרדכי ברכיהו. למד בישיבת וולוז'ין יחד עם חיים נחמן ביאליק, הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מיכה יוסף ברדיצ'בסקי ואלתר דרויאנוב ואחר כך בסלובודקה. לימים עזב את הישיבה ונעשה ציוני. למד באוניברסיטת ברן שבשווייץ.
החל משנת 1899 התחיל לכתוב מאמרים פובליציסטיים בנושאי היהדות והציונות בעיתונים וכתבי העת העבריים ולאורך השנים כתב מאות מאמרים ומסות. בין השאר השתתף ב"המליץ", "הזמן", "מאזנים", "גליונות", "דואר היום", "הארץ", "הבקר" וכו'. ב־1905 חזר לרוסיה ושימש בתפקיד אחד המזכירים של הוועד האודיסאי של חובבי ציון עד 1909. באודסה התיידד עם שאול טשרניחובסקי, המו"ל ח. רבניצקי, מנחם אוסישקין ועם עוד סופרים ופעילים ציוניים. ידיד נעוריו חיים נחמן ביאליק גר אף הוא באודסה באותן השנים. ב־1909 עבר לווילנה במזכירות המרכז הציוני ובין היתר ערך לזמן קצר את "העולם", ביטאון של ההסתדרות הציונית. עם העברת מרכז חובבי-ציון לפטרבורג עבר איתו לשם.
ב־1912 עלתה המשפחה לארץ ישראל. אשתו חיה שרה לבית פראם וילדיהם, הבנות רבקה ומרים והבן הצעיר מתיתיהו עלו איתם, בעוד בנם הבכור אלחנן שלמד באוניברסיטה בצרפת הגיע לארץ ישראל בקיץ 1914. הם השתקעו בירושלים, שם שימש כמזכיר (ככל הנראה כמנהל אדמיניסטרטיבי) של בצלאל.
לאחר הצטרפות טורקיה למלחמת העולם הראשונה גירשו הטורקים מארץ ישראל את נתיני מדינות האויב צרפת, אנגליה ורוסיה. כדי להימנע מן הגירוש הפכו אהרן מיכל ואחיו הרופא ד"ר מרדכי ברכיהו (בורוכוב), שעלה אף הוא לארץ ישראל, לנתינים עות'מאניים. תנאי החיים בארץ ישראל נעשו בהמשך קשים מאוד: היה מחסור במזון והשלטונות הטורקים הציקו ליהודים. אהרן מיכל נאסר על ידי המשטרה הטורקית והוגלה לדמשק, שם היה צפוי לחרפת רעב. אחיו הצעיר מרדכי שהיה רופא ושירת בזמן המלחמה בצבא הטורקי כקצין רופא בבית חולים צבאי בעיר זחלה שבלבנון הציל אותו. הוא נסע לדמשק, חילץ את אהרן מיכל ממאסר והביא אותו לזחלה, שם נשאר עד סוף המלחמה.
בשנות ה-20 או ה-30 שינה כנראה את שם המשפחה שלו לברכיהו, ומאז התחיל לחתום על מאמריו בשם זה.
אחרי סיום המלחמה חזר לירושלים ויחד עם אחיו מרדכי היה בין ראשוני המתיישבים בשכונת בית הכרם. בשנים הבאות עבד כמורה בגימנסיה העברית וכן בבית המדרש למורים בבית הכרם. בתחילת המנדט הבריטי נבחר לוועד הזמני של יהודי ארץ ישראל ולמרכז המורים (הנהלת אגודת המורים) ובשנים 1925–1927 היה חבר ויו"ר מרכז המורים ושליחם לקונגרס הציוני. כן היה בין מייסדי אגודת הסופרים. 
הרבה לכתוב מאמרים בעניינים לאומיים בעיתונים, בעיקר בעיתון "הארץ". מאמרו "למצב היהודים והיהדות" התפרסם בגיליון הראשון של העיתון מ-1919 לצד מאמר המערכת בעמוד הראשון. בשנת 1938 ליקט 27 מאמרים שהיו חשובים לדעתו לספר בשם "נכסים וערכים" (בהוצאת דביר).
נפטר בתש"ו, 1946 ונקבר על הר הזיתים ולידו נקברה גם אשתו חיה שרה.
בנו הבכור, המהנדס אלחנן ברכיהו, היה מנהל המחלקה הטכנית של הקק"ל, ממקימי חברת "מקורות" ואחד ממנהליה, ובשנות עבודתו האחרונות בקק"ל עמד בראש מפעל ייבוש החולה.
בשכונת בית הכרם בירושלים נקרא רחוב על שמו.
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.
ספרו

וערכים, הוצאת דביר ת"א תרצ"ח (1938). (לקט מאמרים)
לקריאה נוספת

ח"נ ביאליק, על א. מ. ברכיהו, בנשף היובל למלאות לו ששים שנה (אדר תר"ץ).
א.מ. ליפשיץ, "א. מ. ברכיהו". מאזנים, שנה ב', גל' א' (51) (י' באייר תר"ץ, 8 במאי 1930), עמ' 12.
'ברכיהו (ברוכוב), אהרון מיכל', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 111–112. (הספר בקטלוג ULI)
צבי וויסלבסקי, "א. מ. ברכיהו", שנתון דבר תש"ו (תל אביב 1946) עמ' 611–619.
מ. רבינזון, “א. מ. ברכיהו (הריאליסטן שבין ה‘הרוחניים’)”. מאזנים, שנה כ"ב, גל ג', (סיון תש"ו, 1946), עמ' 175–177.
דוד תדהר (עורך), "אהרן מיכל ברכיהו (ברוכוב)", אנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 210-209.
אליעזר שביד, "מולדת וארץ יעודה", עם עובד תל אביב (1979) עמ' 135–138.
ד"ר רות בורשטיין, מלחמת השפות ותולדות בית המדרש למורים העברי.
הערות שוליים

↑  לפי ג. קרסל, מחבר ה"לקסיקון לספרות העברית".
↑  ארכיון אהרן מיכאל ברכיהו, בספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305591605171  ISNI: 0000 0000 6825 207X  NTA: 306212617  VIAF: 97193182   WorldCat (עם VIAF): 97193182 
הגיליון הראשון של "הארץ"
Xterm

| --- | --- |


תוכנית שמופעלת בתוך מסוף Xterm
 מפתח:  תומאס דיקי
 גרסה אחרונה:  394 (2 בספטמבר 2024) 
 מערכת הפעלה:  סביבת X11
 נכתבה בשפות:  C
 סוג רישיון:  MIT
 קוד מקור:  https://invisible-mirror.net/archives/xterm/ 
 קטגוריה:  מדמי מסוף
 invisible-island.net/xterm/
 
מערכת X11 (עם מנהל החלונות TWM) ובה מספר מסופי XTerm פתוחים
XTerm (קיצור של X Terminal, כלומר: מסוף לסביבת X) הוא מדמה המסוף הסטנדרטי לסביבות מערכת החלונות X. במצב ברירת המחדל, xterm מטפל במערכת   מעטפת יוניקס. ניתן להשתמש במספר מסופי XTerm במקביל, וכל אחד מהם יספק מערכת קלט-פלט עצמאית (אולם בניגוד למדמי מסוף אחרים, כל מסוף דורש הרצה נפרדת של XTerm).
xterm נכתבה במקור כיישום עצמאי לתחנת העבודה VAXstation גרסה 100 על ידי מרק ונדוורד. אולם הוא הפך להיות חלק ממערכת מסביבת X עוד בגרסאותיה הראשונות (לפני X11). באמצע שנות התשעים של המאה העשרים פיתוח המערכת הזו המשיך בעיקר דרך מיזם XFree86[דרוש מקור]. אנשים שונים כתבו מספר תיקונים ל־XTerm. אחד מהם היה תומאס דיקי, שהחל מיוני 1996 החל לפרסם את גרסאותיו ל־XTerm כטלאי תוכנה לגרסה העדכנית מ־XFree86. בהמשך הוא החל לפרסם את גרסתו כתוכנה עצמאית (אולם מספרי הגרסאות עדיין נקראים Patch level #NNN, כלומר "טלאי מרמה NNN").
הערות שוליים

↑  לא לגמרי מדויק. אפשר לנסח מחדש כשייכתב הערך על XFree86.
↑  קובץ השאלות הנפוצות מאתר XTerm
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Via Gnosis

Via Gnosis הוא אלבומה הראשון של להקת המטאל הגותי-דום-דת' מלודי השוודית Nox Aurea. האלבום זכה להצלחה ובעקבותיו הוחתמה הלהקה בחברת התקליטים הגדולה Napalm Records.
שירים

Opus Draconus - 1:55
The Funeral Of All - 10:18
Odium Divinum - 7:49
Suffer - 11:12
Distant Stars - 2:19
Nights In Solitude - 10:06
Lost Amongst Earth And Sky - 9:01
Mother Alethia - 12:31
Via Gnosis - 6:26
סקירה אמנותית

האלבום הוא אלבום קונספט העוסק בגנוסטיקה ובהארה הלוציפרנית. האלבום מציג את השקפת העולם של הלהקה Nox Aurea שהחיים הם קללה של אשליות ושהדרך להגיע לאושר היא על ידי הגנוסיס הלוציפרנית. השקפת עולם זו מתוארת דרך סיפורו של גבר הסובל ושונא את החיים (השיר The Funeral Of All), המאשים את הדמיורגוס בכאבו ובסבל שהוא עובר, ודורש שיסבול כמוהו כדין צדק (השיר Suffer). בעקבות הסבל והארה שניתנת לו על ידי לוציפר הוא מתאבד (השיר Nights In Solitude) ונשמתו נודדת בין הארץ לשמיים (השיר Lost Amongst Earth And Sky) עד שהיא נגאלת בידי אמא אלתיאה ולוציפר (השיר Mother Alethia). השיר האחרון Via Gnosis חותם את האלבום ומסכם שדרך הידיעה, הגנוסיס, נגאלים מהכאב והסבל של החיים.
מבחינה מוזיקלית האלבום הוא שילוב של מטאל גותי ודום מטאל/דת' מטאל (דום-דת') מלודי עם "שירת היפה והחיה" שמשלבת גרואלינג גברי ושירה נשית נקייה. בחלק מהשרים הזמר והזמרת מבצעים קאנון בשני קולות. הקצב של האלבום איטי והוא מלווה בקטעים מסוימים על ידי חליל.
מבצעים

פטריק קולברג Patrick Kullberg - שירה גברית, גרואלינג
פטר לאושטסן Peter Laustsen - גיטרה, באס, קלידים
גרים וינדקאל Grim Vindkall - גיטרה, באס, קלידים, שירה
רוברט פרסון Robert Persson - גיטרה, באס, קלידים, שירה
אליס פרסל Alice Persell - שירה נשית
יואקים אנטונסון Joakim Antonsson - תופים
יאן סלנדר Jan Sallander - שירה גברית, גרואלינג
אדי קנטור

| --- | --- |

 לידה:  31 בינואר 1892 מנהטן, ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  10 באוקטובר 1964 (בגיל 72) בוורלי הילס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Edward Israel Iskowitz 
 מקום קבורה:  בית הקברות הילסייד ממוריאל פארק 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1907 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  Audio Fidelity Records 
 מספר צאצאים:  5 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לשם כבוד  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד  פרס גילדת שחקני המסך למפעל חיים 
 www.eddiecantor.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אדי קנטור
אדי קנטור (באנגלית: Eddie Cantor;‏ 31 בינואר 1892 - 10 באוקטובר 1964) היה זמר, קומיקאי, רקדן, שחקן ופזמונאי יהודי-אמריקאי.
קנטור היה ידוע לקהל ברודוויי, קהל הרדיו וקהל הטלוויזיה בימיה הראשונים כ-Banjo Eyes. נולד בשם איזידור איצקוביץ' בניו יורק, ארצות הברית כבן למהגרים יהודים מרוסיה.
When I Was Young

When I Was Young (בעברית: כשהייתי צעירה) הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-יוצרת הדנית מו. המיני-האלבום יצא לאור ב-26 באוקטובר 2017 על ידי חברת התקליטים סוני מיוזיק אנטרטיינמנט.
המיני-אלבום הגיע למקום השמיני במצעד האלבומים של דנמרק.
רשימת רצועות

| When I Was Young> מס' | When I Was Young> שם | When I Was Young> משך | When I Was Young>  | When I Was Young>  | When I Was Young>  | When I Was Young>  | When I Was Young>  | When I Was Young>  | When I Was Young>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Roots  | 3:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | When I Was Young  | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Turn My Heart to Stone  | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Linking with You  | 3:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | BB  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Run Away  | 3:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 20:07 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  דנמרק | היטליסטן | 8 |
הערות שוליים

1 2  When I Was Young, Discogs (באנגלית)
↑  Hitlisten.NU, Hitlisten.NU
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9f6031fc-596d-4acf-b749-95ffbbe66798
אוגר שקופיות

אתחול מערכת ההפעלה Knoppix, מציג את Tux.
אוגר מסגרות (Framebuffer) הוא חלק מזיכרון ה־RAM במחשב, המוקצה לאחסון של מידע גרפי על תמונה אחת. המידע בדרך כלל מורכב מערכי צבעים לכל פיקסל (נקודה שאפשר להציג) על המסך. אוגר המסגרות הוא אחד מן השניים:
"מחוץ למסך", כלומר כתיבה לאוגר מסגרות לא מופיעה על המסך הנראה.
"על המסך", כלומר כתיבה לאוגר מסגרות משפיעה מיידית על התצוגה.
לדוגמה, מנהל התקן לאוגר המסגרות של לינוקס (fbdev) הוסף ללינוקס כדי לתמוך בצג של מחשב המקינטוש, אשר אין לו מצב טקסט. הוא הוסב ל־x86 ומשמש להצגת לוגו (לרוב Tux, הדמותג של לינוקס) על גבי מסך של טקסט.
אודסקי וסטניק

| --- | --- |

גליונו השני של העיתון בשנת 1837
 תאריכי הופעה:  5 בינואר 1827 – 26 באוגוסט 1893 (66 שנים) 
 שפה:  אוקראינית, רוסית, צרפתית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, אוקראינה 
 
אודסקי וסטניק (ברוסית: Одесский вестник, מילולית: המבשר (או: המגיד) של אודסה) היה עיתון שיצא לאור בעיר אודסה שבאימפריה הרוסית בין השנים 1827–1893 בשפה הרוסית והצרפתית.
העיתון יצא לאור בפקודת הנסיך מיכאיל סמיונוביץ' וורונצוב (אנ') בעריכתם של אלכסיי ליובשין (הוא אלכסיס דה לבשין (צר')) ואחרים. בראשית שנות ה-40 של המאה ה-19 עבר העיתון להתפרסם ברוסית בלבד והחל מ-1833 נוספו לו מוספים ספרותיים שכללו סיפורים קצרים, יומני מסע ועוד. אלכסנדר טרויניצקי (רו') היה העורך שביסס את העיתון והפך אותו לאחד הפופולריים ביותר בקרב תושבי אודסה, הוא התמנה ב-1834 ושימש בתפקיד העורך קרוב ל-23 שנים.
במשך רוב ככל שנות פעילותו היה העיתון כפוף ישירות לשלטונות העיר אודסה.
לאחר שנים של אי־יציבות בשנות ה-80 של המאה ה-19 חדל העיתון מלהתפרסם באוגוסט 1893.
אוסף מלא של כל גליונות העיתון ההיסטוריים מצוי בספרייה המדעית הלאומית של אודסה.
ב-1991, קרוב למאה שנה לסגירתו של העיתון, הוקם עיתון חדש בשם זה באודסה שבאוקראינה, עורכי העיתון החדש מיתגו אותו כפרסום המשך ל'אודסקי וסטניק' המקורי, ואף חגגו ב-2007, חגיגות 180 שנה לעיתונם 'הוותיק בעיתוני אוקראינה'.
הערות שוליים

↑  רשימת אוספי הספרייה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוקראינה ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
STS-4

STS-4 היא המשימה הרביעית של מעבורות החלל של נאס"א, והמשימה הרביעית של מעבורת החלל קולומביה. STS-4 שוגרה אל החלל ב-27 ביוני 1982, וחזרה שבוע לאחר מכן, ב-4 ביולי 1982.
צוות

מפקד המשימה: תומאס מטינגלי  (Thomas K. Mattingly)
טייס: הנרי הרטספילד (Henry W. Hartsfield)
המשימה

משימת STS-4 הייתה המשימה הראשונה בתוכנית החלל שיצאה ללא שום עיכוב, והייתה המשימה האחרונה לצורך מחקר ופיתוח של המעבורת.
השיגור התבצע ב-27 ביוני 1982 בשעה 11:00:00 לפי שעון קיץ החוף המזרחי של ארצות הברית, כשעל סיפונה של מעבורת החלל, מפקד המשימה תומאס מטינגלי והטייס הנרי הרטספילד.
המצנחים האמורים להאט את נפילתם של מאיצי הדלק המוצק בזמן השיגור, לא נפתחו, וכתוצאה מכך המאיצים הריקים פגעו במים ושקעו.
ניסוי מערכת האלקטרופורזה וניסוי Monodisperse Latex Reactor בוצעו שנית.
הצוות ביצע צילומים של פעילות ברקים באטמוספירה באמצעות מצלמות ידניות, וערכו על עצמם ניסויים רפואיים לשני פרויקטי סטודנטים, הצוות גם השתמש בזרוע הרובוטית של המעבורת (ה-RMS) כדי להניף ניסוי שנקרא Induced Environment Contamination Monitor סביב המעבורת.
מטען המעבורת כלל תשעה ניסויים של אוניברסיטת המדינה של יוטה, ניסוי מסחרי ראשון הכולל מערכת אלקטרופורוזה בזרימה רציפה, המשימה כללה גם מטען מסווג של מחלקת ההגנה של ארצות הברית.
כאשר המעבורת הייתה על כן השיגור, חדרו מי גשם לכיסוי המגן של מספר אריחי מגן. כאשר המעבורת הגיעה לחלל, הופנו האריחים אל השמש, והמים התאדו, ובכך נמנע נזק נוסף מקפיאת המים.
STS-4 תוכננה לשהייה בחלל של 7 ימים. היא נחתה ב-4 ביולי 1982 בשעה 9:10 בבוקר לפי שעון קיץ האזור הפסיפי (PDT) על מסלול הנחיתה 22 בבסיס חיל האוויר אדוארדס בקליפורניה. הייתה זו הפעם הראשונה שבה מעבורת חלל נחתה על מסלול נחיתה מבטון (אורכו 4.6 ק"מ). המשימות הקודמות נחתו על קרקע האגם היבש רוג'רס שבשטח אותו בסיס.
המשימה ארכה 7 ימים, שעה אחת 9 דקות ו-31 שניות. הקולומביה עברה במהלך כל המשימה 4.7 מיליון ק"מ והקיפה את כדור הארץ 113 פעמים.
המעבורת הוחזרה למרכז החלל קנדי בפלורידה ב-15 ביולי 1982.
ראו גם

משימות מעבורות החלל
Xorg.conf

xorg.conf הוא קובץ המשמש להגדרת שרת X.Org. בדרך כלל הוא ממוקם בנתיב /etc/X11/xorg.conf, אך המיקום עשוי להשתנות.
זמן רב הייתה עריכת xorg.conf הכרחית לפעילות תקינה להתקנים בעלי קלט מתקדם, ותצוגת צגים מרובה.  דבר זה היווה מכשול משמעותי לשימושיות הקובץ. במערכות מודרניות העריכה נחוצה לעיתים רחוקות, בשל יכול ההחלפה חמה של קלט, והרחבת XRandR ששולבה בשחרור החדש של X.org. התקנים מסוימים עדיין דורשים עריכה ידנית, ובכללם רכיבים המשתמשים במנהלי התקנים קניינים, עשויים לדרוש תצורה מפורשת, על מנת ש-Xorg יטען אותם.
ראו גם

X11
הערות שוליים

↑  ניתן לראות באמצעות הפקודה "man xorg.conf" את המיקומים האפשריים לקובץ
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
When It Comes to You

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
When It Comes to You (בעברית: כשזה בא אליך) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן אלנה. השיר יצא לאור ב-26 במרץ 2019, על ידי חברות התקליטים ארומה מיוזיק ואן אם סי יונייטד.
רקע וכתיבה

השיר הופק על ידי ג'וליאן בונטה ונכתב על ידי סטף ג'ונס, קליאו טייג, אנדרו האס, איאן פרנצינו. השיר הוא בסגנון הפופ.
הסינגל עצמו זכה לסיקור מיוסי חרסונסקי אשר ציין את השיר לחיוב והעניק לו ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.
וידאו קליפ

טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה אלנה לערוץ היוטיוב שלה ב-26 במרץ 2019, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר.
הערות שוליים

↑  סטף ג'ונס, קליאו טייג, אנדרו האס, איאן פרנצינו
↑  When It Comes To You, נבדק ב-2020-02-07
↑  יוסי חרסונסקי, Eden, When It Comes To You, יוסמיוסיק
↑  Eden - When It Comes to You, נבדק ב-2020-02-07
| עדן אלנה |
| --- | --- | --- |
| מיני-אלבום | השיר הבא לאירוויזיון |  |
| סינגלים | "Better"‏ • "Save Your Kisses for Me"‏ • "When It Comes to You"‏ • "Feker Libi"‏ • "מה אתה עובר" • "Set Me Free"‏ • "La La Love"‏ • "Ue La La" |  |
| ערכים קשורים | אקס פקטור ישראל • ישראל באירוויזיון 2020 • אירוויזיון 2020 • ישראל באירוויזיון 2021 • אירוויזיון 2021 |  |
When Lights Are Low

When Lights Are Low (בעברית: "כשהאורות מעומעמים") הוא האלבום ה-19 של הזמר האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה חברת התקליטים קולומביה רקורדס לאור ב-20 באפריל 1964, לאחר שהוקלט בחודשים פברואר–מרץ אותה השנה.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nobody Else But Me  | 2:55 |
| 2. | When Lights Are Low  | 4:58 |
| 3. | On Green Dolphin Street  | 4:00 |
| 4. | Ain't Misbehavin'  | 2:42 |
| 5. | It's A Sin To Tell A Lie  | 2:18 |
| 6. | I've Got Just About Everything  | 6:08 |
| 7. | Judy  | 3:00 |
| 8. | Oh! You Crazy Moon  | 2:23 |
| 9. | Speak Low  | 2:08 |
| 10. | It Had To Be You  | 3:15 |
| 11. | It Could Happen To You  | 1:16 |
| 12. | The Rules Of The Road  | 2:12 |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:19 |
| When Lights Are Low — רצועות בונוס> מס' | When Lights Are Low — רצועות בונוס> שם | When Lights Are Low — רצועות בונוס> משך | When Lights Are Low — רצועות בונוס>  | When Lights Are Low — רצועות בונוס>  | When Lights Are Low — רצועות בונוס>  | When Lights Are Low — רצועות בונוס>  | When Lights Are Low — רצועות בונוס>  | When Lights Are Low — רצועות בונוס>  | When Lights Are Low — רצועות בונוס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | How Long Has This Been Going On?  | 2:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | All of You  | 2:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | We'll Be Together Again  | 2:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 45:03 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 79 |
הערות שוליים

↑  Tony Bennett.com
↑  When Lights Are Low
| טוני בנט |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | Because of You • Cloud 7 • Alone at Last with Tony Bennett • Tony • The Beat of My Heart • Long Ago and Far Away • In Person! • Strike Up the Band • Hometown, My Town • To My Wonderful One • Tony Sings for Two • Alone Together • Sings a String of Harold Arlen • My Heart Sings • I Left My Heart in San Francisco • I Wanna Be Around... • This Is All I Ask • The Many Moods of Tony • When Lights Are Low • Who Can I Turn To • If I Ruled the World: Songs for the Jet Set • The Movie Song Album • Tony Makes It Happen • For Once in My Life • Yesterday I Heard the Rain • Snowfall: The Tony Bennett Christmas Album • I've Gotta Be Me • Tony Sings the Great Hits of Today! • Tony Bennett's "Something" • Love Story • Summer of '42 • With Love • The Good Things in Life • Listen Easy • Life Is Beautiful • The Tony Bennett/Bill Evans Album • Tony Bennett Sings 10 Rodgers & Hart Songs • Tony Bennett Sings More Great Rodgers and Hart • Together Again • The Art of Excellence • Bennett/Berlin • Astoria: Portrait of the Artist • Perfectly Frank • Steppin' Out • Here's to the Ladies • Tony Bennett on Holiday • Tony Bennett: The Playground • Bennett Sings Ellington: Hot & Cool • Playin' with My Friends: Bennett Sings the Blues • A Wonderful World • Christmas With Tony Bennett and the London Symphony Orchestra • The Art of Romance • Duets: An American Classic • A Swingin' Christmas • Duets II • Viva Duets • Cheek to Cheek • The Silver Lining: The Songs of Jerome Kern • Love Is Here to Stay • Love for Sale] |  |
| סינגלים | "Because of You" • "Cold, Cold Heart" • "Blue Velvet" • "Here in My Heart" • "Rags to Riches" • "Stranger in Paradise" • "Close Your Eyes" • "Just in Time" • "One for My Baby (and One More for the Road)" • "In the Middle of an Island" • "Climb Ev'ry Mountain" • "I Left My Heart in San Francisco" • "I Wanna Be Around" • "The Good Life" • "This Is All I Ask" • "When Joanna Loved Me" • "A Taste of Honey" • "It's a Sin to Tell a Lie" • "If I Ruled the World" • "The Shadow of Your Smile" • "The Very Thought of You" • "For Once in My Life" • "MacArthur Park" • "(Where Do I Begin?) Love Story" • "Living Together, Growing Together" • "New York State of Mind" • "Just in Time" • "Body and Soul" • "The Lady Is a Tramp" • "Don't Get Around Much Anymore" • "Anything Goes" • "I Can't Give You Anything but Love, Baby" • "Nature Boy" • "Winter Wonderland" • "I Get a Kick Out of You" • "Love for Sale" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a66a58d7-52ef-45c1-a177-cec0b3c7480c