stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שינייד או'קונור
קריירה > שנות ה-2000

ב-2002 יצא האלבום Sean-Nós Nua, שהכיל ביצועים של או'קונור לשירי עם איריים, חלקם באירית. זמן קצר לאחר מכן יצא אלבום ההופעה "She Who Dwells in the Secret Place of the Most High Shall Abide Under the Shadow of the Almighty". באותו זמן היא הכריזה על פרישה מקריירת המוזיקה.
הכרזתה על פרישה הופרכה בשנת 2005, עם הוצאת אלבום הרגאיי "Throw Down Your Arms". ב-2007 הוציאה את אלבומה השמיני, "Theology". ב-2012 הוציאה אלבום בשם "How About I Be Me (And You Be You)?".
ב-2013, בעקבות יציאת השיר "Wrecking Ball" של מיילי סיירוס, המלווה בווידאו קליפ פרובוקטיבי שבו בין השאר רוכבת סיירוס על כדור הריסה בעירום מלא, פרסמה או'קונור מכתב פומבי ובו הזהירה אותה מכך שהיא נותנת לתעשיית המוזיקה לסרסר אותה ושהופעותיה בעירום שולחות את המסר ש"זה מגניב להיות זונה". פרסום המכתב עורר עניין רב בתקשורת והתפתח לעימות בין שתי הזמרות כאשר סיירוס פרסמה תגובה לעגנית בטוויטר ואו'קונור איימה בתביעה משפטית אם סיירוס לא תתנצל.
באוגוסט 2014 יצאה לאור האלבום האחרון שהקליטה "I'm Not Bossy, I'm the Boss".
באוגוסט 2018 חשפה שיר חדש, "Milestones", הראשון לאחר ארבע שנים. הוא הודיע שהוא "הקלטת דמו ראשון למעריצים" מתוך אלבום אולפן עליו היא עובדת, בשם "No Mud No Lotus" (אלבוום זה לא הושלם לבסוף).
הופעות בישראל

שינייד או'קונור הופיעה בישראל בשנת 1995 באמפיתיאטרון בקיסריה. בראיון סיפרה אוקונור אחר כך על ביקורה בישראל "שנאתי את המקום הזה, זה היה אחד המקומות האגרסיביים ביותר שהייתי בהם", זאת לאחר שצלמים שעקבו אחריה לכל מקום, הוציאו אותה משלוותה, והיא תקפה אחד מהם.
בשנת 1997 הייתה אמורה להופיע בירושלים, באירוע פוליטי תחת הכותרת "שתי בירות, שתי מדינות", אך ביטלה את הופעתה לאחר שקיבלה איומים על חייה. או'קונור האשימה את איתמר בן גביר באיומים וכתבה לו מכתב פתוח, שבו כתבה בין השאר: "תמיד הייתה בי אהבה לעם היהודי וחשתי הזדהות עם הסבל שנאלצו לעבור". היא אף ציטטה מספר שמות. בן גביר התגאה בתגובתו כי הוא ותומכיו הביאו לביטול המופע, אך הכחיש כי איים עליה. הוא הוסיף שאכן אמר כי יפגין "כנגד המופע שעיקרו היה חלוקת ירושלים", וטען כי המופע בוטל בשל העובדה שאלפי מפגינים התכוונו להופיע להפגנה. גם ראש העיר אהוד אולמרט הגיב אז בסיפוק לביטול המופע וטען כי מארגניו הונו את העירייה כשלא הודיעו על כוונתם האמיתית לקיים אירוע פוליטי. הוא אף שמח על כך שנמכרו מעט כרטיסים להופעה, לטענתו, טענה שאנשי או'קונור הכחישו.
ב-2014 הייתה אמורה שוב להופיע בישראל אך ביטלה את הופעתה לאחר לחצים של תנועת ה-BDS שמקדמת חרם תרבותי על ישראל. היא נימקה את החלטתה בטענה "שלא ידעה שיש חרם על ישראל, ושהיא משתתפת בצערם של הפלסטינים". לאחר מכן הרחיבה בנושא זה בראיון לעיתונות: "אני לא הולכת להופיע שם כי זה מקום מחורבן, אבל במובן מסוים אני מרחמת על הצעירים משני הצדדים של המצב, שבגלל סכסוך שהם לא אשמים בו, הם לא יכולים לנהל חיים נורמליים, כולל מוזיקה והופעות של מוזיקאים. [...] ברמה האנושית, לכל אדם בעל שפיות כלשהי, כולל אני, יכולה להיות רק אהדה למצוקה הפלסטינית. אין אדם שפוי בכל כדור הארץ שיכול להצדיק את מה שהרשויות הישראליות עושות לפלסטינים."
בקיץ 2021 התפרסם ספר הזיכרונות שלה "Rememberings".
חיים אישיים

או'קונור נישאה והתגרשה ארבע פעמים, ונולדו לה ארבעה ילדים מארבעה אבות.
באפריל 1999, לאחר שישה שבועות של לימודי תאולוגיה, היא הוסמכה ככומר על ידי הבישוף העצמאי מייקל קוקס, ראש "הכנסייה הקתולית האורתודוקסית האפוסטולית של אירלנד" (גוף פסבדו-קתולי שאיננו מצוי בקומוניון עם האפיפיור) ואימצה את השם הדתי "מרי ברנדט".
ב-2003 אובחנה כסובלת מהפרעה דו־קוטבית. ב-12 בינואר 2012 דווח כי בשבוע שלפני כן ביצעה או'קונור שני ניסיונות התאבדות באמצעות בליעת מנת יתר של תרופה בה היא מטופלת. בנובמבר 2015 פרסמה מכתב התאבדות בפייסבוק ומסרה כי לקחה מנת יתר במלון באירלנד, אליו נכנסה בשם בדוי. כשעתיים לאחר העלאת הפוסט היא אותרה על ידי המשטרה והועברה לטיפול רפואי.
ב־2017 שינתה את שמה למגדה דאויט (באנגלית: Magda Davitt). באוקטובר 2018 הודיעה כי התאסלמה ושינתה את שמה לשוהאדה סדקאת (באנגלית: Shuhada' Sadaqat). בנובמבר 2018 תקפה בסדרת ציוצים בטוויטר כל מי שאינו מוסלמי, אמרה שלעולם אינה רוצה להיות יותר עם "אנשים לבנים" (הגדרתה למי שאינו מוסלמי) והגדירה אותם כ"מגעילים", ותקפה את התנ"ך והתלמוד היהודיים, את הקאנון הנוצרי, את המהאבהארטה ה"ניבזית" ואת דונלד טראמפ. בספטמבר 2019 התנצלה בטוויטר על דבריה "כנגד אנשים לבנים" ועל "הכאב שהם גרמו", אמרה שהם "לא היו אמיתיים אז, ולא אמיתיים עכשיו" והגנה על עצמה בטענה שהיא הייתה "כעוסה ולא בקו הבריאות", ושהדברים נאמרו בתגובה ל"איסלמופוביה שהושלכה נגדי". באותו חודש התארחה בתוכנית טלוויזיה כשהיא לבושה בחג'אב ועונדת טבעת עם מגן דוד על אצבעה.
בינואר 2022, לאחר שבנה שיין בן ה-17 דווח כנעדר במשך יומיים, הוא נמצא מת על ידי המשטרה. לאחר מותו ביצעה ניסיון התאבדות נוסף.
ב-26 ביולי 2023 נמצאה או'קונור מתה בדירתה שבלונדון. כשנה לאחר מותה פורסם שנפטרה כתוצאה מסיבוכים של מחלת ריאות חסימתית כרונית ואסתמה.
דיסקוגרפיה

1987: The Lion and the Cobra
1990: I Do Not Want What I Haven't Got
1992: Am I Not Your Girl?
1994: Universal Mother
1997: Gospel Oak (EP)
2000: Faith and Courage
2002: Sean-Nós Nua
2005: Throw Down Your Arms
2007: Theology
2012: How About I Be Me (and You Be You)?
2014: I'm Not Bossy, I'm the Boss
הפרעה אפקטיבית

| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 טיפול:  flutoprazepam  למוטריג'ין  אוקסקארבאזפין  ציטאלופרם  טופירמאט  לורסידון  ריספרידון  קארבאמזפין  קווטיאפין  אריפיפרזול  דולוקסטין  פלואוקסטין  אולנזאפין 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D019964
 סיווגים
 DSM-5:  Mood Disorder
 ICD-10:  F30-F39
 ICD-11:  MB24 
 
הפרעה אפקטיבית או הפרעת מצב רוח היא שם כולל לקבוצה של הפרעות נפשיות, שהמאפיין המרכזי שלהן הוא פגיעה או שינוי משמעותי במצב הרוח או באפקט (חוויית הרגש) של האדם. ההפרעות האפקטיביות מסווגות ומפורטות במדריך האבחנות הפסיכיאטרי הרשמי ICD-10. בעבר הסיווג התקיים גם במדריך DSM-IV-TR, אך בגרסתו החדשה DSM-5 (שיצאה ב-2013) הסיווג כבר לא קיים: ההפרעות האפקטיביות חולקו להפרעות דיכאון ולהפרעות דו-קוטביות.
המונח נטבע על ידי הפסיכיאטר הבריטי הנרי מודסליי בתחילת המאה ה-20, כשם כולל להפרעות הקשורות במצב רוח. ההפרעות הנפוצות ביותר הכלולות בקטגוריה זו הן דיכאון ומאניה, וכן שילוב של מאפיינים מהפרעות אלו בהפרעה דו-קוטבית.
הפרעות מצב רוח נחשבות להפרעות הנפשיות הנפוצות ביותר בחברה המערבית. ההערכה היא כי כ-20-25% מהאנשים באוכלוסייה ילקו במהלך חייהם בדיכאון, ועוד כ-5% ילקו בהפרעה דו-קוטבית. במחקר על מדגם ישראלי נמצא כי כ-10% דיווחו כי סבלו מהפרעת דיכאון במהלך חייהם, בהשוואה לכ-6% באירופה.
סוגים > הפרעות דיכאון

דיכאון היא הפרעה המתאפיינת במצב נפשי מתמשך של ירידה במצב הרוח, שקיעה לתוך עצבות וייאוש עמוקים, ואובדן עניין והנאה ברוב תחומי החיים. אנשים מדוכאים חווים רגשות שליליים לרוב, בין אם בתחושתם כלפי עצמם (מרגישים שאינם בני אדם בעלי ערך) ובין אם כלפי אחרים (סבורים שהזולת לא אוהב אותם ולא חפץ בקרבתם). הם עלולים לסבול גם מנטיות אובדניות.
הפרעות דיכאון שונות כוללות:
דיכאון מז'ורי (ידוע גם כ"מצב דיכאוני מז'ורי", "דיכאון קליני" או כאפיזודה של הפרעה דיכאונית מז'ורית (MDD) או של "הפרעה חד-קוטבית") – מתאפיין במופעים של מצב רוח ירוד שאליו מתלווים אנהדוניה, עצבות, יאוש ורגשות שליליים נוספים. אחרי מופע אחד, האבחון הרפואי על פי ה-DSM הוא ""Major Depressive Disorder-single episode אחרי יותר ממופע אחד האבחון משתנה ל-"Major Depressive Disorder-recurrent".
דיכאון אטיפי (AD) או דיכאון עם מאפיינים לא טיפוסיים – תת-סוג של דיכאון קליני, נבדל בקיומן של תכונות לא טיפוסיות לדיכאון קליני או למלנכוליה וכוללות בעיקר שיפור במצב הרוח בתגובה לאירועים חיוביים.
מלנכוליה - תסמונת שהיא חלק מהדיכאון המז'ורי.
דיכאון פסיכוטי (PMD) – דיכאון מז'ורי עם מאפיינים פסיכוטיים.
דיכאון קטטוני – דיכאון מז'ורי עם מאפיינים קטטוניים.
דיכאון סב לידתי – תסמיני דיכאון שחוות נשים רבות בתקופה שסביב הלידה.
דיכאון עונתי (SAD) או "דיכאון חורף" – מונח המציין את קיומו של דפוס עונתי למופעים של דיכאון קליני או דיכאון מסוג אחר.
דיסתימיה – סוג של דיכאון קל יחסית אך המופיע למשך פרקי זמן ארוכים, או שעות רבות במשך היום, והמאפשר בדרך כלל תפקוד תעסוקתי נורמטיבי.
DD-NOS – האבחון הניתן על פי ה-DSM לסובלים מדיכאון, שאינו תואם את הקריטריונים של הפרעה ספציפית; ראשי תיבות של "Depressive Disorder - Not Otherwise Specified".
הפרעת אישיות דיכאונית (DPD) – הפרעת אישיות עם מאפיינים דיכאוניים.
דיכאון קצר וחוזר (RBD) – הפרעה המתאפיינת במופעים דומים לדיכאון קליני, אך קצרים ותכופים באופן משמעותי.
דיכאון מינורי – דיכאון קליני קל, האבחון הניתן כשמופיעים לפחות שניים מהתסמינים של דיכאון קליני, אבל לא כולם, למשך לפחות שבועיים.
סוגים > מאניה

בניגוד לדיכאון, מאניה היא הפרעה המאופיינת בתחושת התעלות, תחושת כל-יכולות ופעלתנות יתר. אדם שלוקה בהתקף מאני מאופיין במצב רוח מרומם או באופוריה, והוא נוטה לרקום תוכניות חדשות. מחשבותיו מהירות, והדיבור עשוי להיות מהיר מאוד (לוגומניה), עד כי אינו מצליח להדביק את קצב המחשבה, כך שלעיתים הוא משמיט מדיבורו משפטים או חלקי משפטים, דבר המקשה את הבנתו. הוא עשוי להיראות רציונלי ברגע אחד וחסר כל שליטה ברגע שלאחר מכן. לעיתים קיים איבוד עכבות בתחומי חיים שונים, בין השאר בתחום המיניות וגילויי האלימות, והאדם עלול לפעול באופן נמהר וקיצוני ותוך בוחן מציאות לקוי.
בהיעדר טיפול עלול ההתקף המאני להימשך חודשים ואף שנים. צורה מתונה יותר של התקפי מאניה מכונה היפומאניה.
סוגים > הפרעות דו־קוטביות

הפרעה דו-קוטבית, או מאניה דֶפרסיה, היא הפרעה בה החולה סובל מתנודות קיצוניות ומחזוריות בין שני הקטבים של מאניה ודיכאון, ללא תלות הכרחית בנסיבות הסביבתיות. דרושה לפחות אפיזודה מאנית אחת כדי להגדיר הפרעה דו־קוטבית, גם אם שנים לאחר מכן האדם סובל מדיכאון בלבד. בין התקף להתקף יכולות לחלוף שנים של מצב רוח מאוזן. ההפרעה נפוצה הרבה פחות מדיכאון, אך השלכותיה על הלוקה בה ועל הסובבים אותו עלולות להיות הרסניות, במיוחד בשלבים המאניים של ההתקף.
צורה מתונה יותר של התקפי ההפרעה הדו-קוטבית, ללא תסמינים פסיכוטיים, מכונה ציקלותימיה.
סוגים > הפרעות אפקטיביות אחרות

הפרעות אפקטיביות אחרות המוגדרות ב-DSM הן הפרעה אפקטיבית בעקבות מצב רפואי כללי (עם מאפיינים דיכאוניים, מאניים או מעורבים), וכן הפרעה אפקטיבית עקב שימוש בחומרים ממכרים (עם מאפיינים דיכאוניים, מאניים או מעורבים שנשארים קבועים גם אחרי שהסתיימו השימוש בחומרים או תסמיני הגמילה מהם).
גורמים

מרבית החוקרים טוענים כי שילוב בין גורמים ביולוגיים לגורמים פסיכולוגיים וסביבתיים הוא שמביא להיווצרות הפרעות אפקטיביות.
גורמים ביולוגיים – פעילות בלתי מווסתת של המוליכים העצביים נוראפינפרין וסרוטונין, וכן אצטילכולין ודופמין, נמצאה קשורה להפרעות מצב רוח. גורמים נוספים הם ויסות הורמונלי לקוי ובעיה מבנית באזורי מוח מסוימים. כמו כן, מחקרים גנטיים שנערכו בקרב משפחות ותאומים מעידים על קיומו של רכיב תורשתי גנטי בהפרעות האפקטיביות.
גורמים פסיכולוגיים – הגישה הפסיכודינמית מסבירה את היווצרות הדיכאון ביחסי אם-ילד מוקדמים בעייתיים, אובדן או פרידה משמעותיים (ממשיים או סמליים), והתמודדות לקויה עם מאורעות חיים אלו; מאניה מוסברת כניסיון כושל להתנגדות לתסמינים הדיכאוניים, ניסיון להכחשת התלות באובייקט (האדם המשמעותי) שאבד ושחרור ממגבלות הסופר אגו. לעומת זאת, לפי הגישה הביהביוריסטית, הלוקים בדיכאון נוטים לעיבוד מידע באופן בלתי יעיל, דבר שמשפיע על יצירת תפיסה שלילית ופסימית של העצמי ושל העולם וללמידה בלתי יעילה, ואלו מביאים לתחושת חוסר אונים.
גורמים ביו-חברתיים – קיימת מחלוקת בקרב החוקרים לגבי מידת השפעתם של אירועי חיים מלחיצים על היווצרות הפרעות אפקטיביות. במחקרים נמצא כי הלוקים בהפרעות אפקטיביות נטו יותר מאנשים אחרים לחוות אירועי חיים מלחיצים רבים ובעוצמה גבוהה יחסית. כך למשל נמצא כי אנשים שאיבדו את אמם לפני גיל 11 נמצאים בסיכון גבוה יותר לפתח תסמיני דיכאון, וכך גם הסיכון בקרב מובטלים לעומת עובדים.
טיפול

ברוב המקרים מטופלים הלוקים בהפרעות אפקטיביות בשילוב של טיפול תרופתי עם טיפול פסיכולוגי.
טיפול תרופתי – קיימות תרופות שונות לטיפול בדיכאון ובמאניה. הטיפול בדיכאון כולל לרוב תרופות אנטי-דיכאוניות לוויסות פעילות הסרוטונין והנוראדרנלין. הטיפול בהפרעה דו-קוטבית כולל לרוב תרופות לאיזון התנודתיות בין מצבים מאניים למצבים דיכאוניים. השפעה מיטיבה של התרופות ניכרת לרוב רק לאחר מספר שבועות של שימוש. במצבים חמורים של מאניה או דיכאון יש המוסיפים לטיפול התרופתי גם טיפול בנזעי חשמל (ECT).
טיפול פסיכולוגי – במקביל לטיפול התרופתי, שמשפר את מצבם של מרבית החולים, מקובל לשלב טיפול פסיכולוגי כדי להקל על התמודדות עם ההפרעה והשפעותיה ולשפר את המוטיבציה להמשך הטיפול התרופתי. הטיפול הפסיכולוגי תלוי בגישה התאורטית: טיפול לפי הגישה הפסיכודינמית או הפסיכואנליטית מתמקד בהבנה מעמיקה של מקורות הדיכאון או המאניה, למשל בעברו וילדותו של המטופל, ובפיתוח מיומנויות רגשיות בהן הוא מתקשה, כגון יצירת קשר חיובי ומלא אמון עם האחר, יכולת לעבד אבל ועוד. לעומתן, טיפול קוגניטיבי-התנהגותי מתמקד בתסמינים של הדיכאון ובשינוי הנחות וסכמות קוגניטיביות בלתי יעילות (למשל הנחה של אדם מובטל הלוקה בדיכאון שאם אין לו עבודה זה אומר שהוא חסר ערך כאדם), תוך אימון הדרגתי בהתנהגויות יעילות וגמישות יותר.
אשפוז – אשפוז החולה בבית חולים פסיכיאטרי מבוצע לרוב במקרים של מאניה או דיכאון חמורים, היוצרים סכנה ממשית לחייו של האדם (למשל בדיכאון חמור עלול האדם לפגוע בעצמו, להשתמש בחומרים ממכרים או לנסות להתאבד; במאניה חמורה עלול האדם להסתבך בקטטות אלימות ומסכנות חיים או במכירת רכוש קיצונית). במצבים אלו יכול אשפוזו של החולה לאפשר טיפול ושיכוך של המצב הקיצוני, תוך הגברת המוטיבציה והיכולת להימנע מהתנהגויות הרסניות בהמשך ולהתמיד בטיפול התרופתי והפסיכולוגי גם בסיום האשפוז.
הערות שוליים

↑  הפרעות מצב רוח (אפקטיביות), במדריך האבחנות ICD-10
↑  הפרעות מצב רוח ב-DSM-IV-TR
↑  הפרעות מצב רוח, בלקסיקון הפסיכולוגי "בטיפולנט"
↑  nrg מעריב, הפרעת מצב רוח רע לחמישית מהישראלים, באתר nrg‏, 12 בנובמבר 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293838005171  BnF: cb11971548x (data)  GND: 4205031-5  LCCN: sh85001494  LNB: 000153908  NKC: ph118274 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שלושת ימי הקונדור

| --- | --- |

כרזת הסרט בארצות הברית
 מבוסס על:  Six Days of the Condor 
 בימוי:  סידני פולאק
 הופק בידי:  סטנלי שניידר
 תסריט:  דייוויד רייפיל לורנזו סמפל ג'וניור
 עריכה:  Don Guidice 
 שחקנים ראשיים:  רוברט רדפורד מקס פון סידוב פיי דאנאוויי ג'ון האוסמן
 מוזיקה:  דייב גרוסין
 צילום:  אוון רויזמן 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  אולפני סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 24 בספטמבר 1975
 משך הקרנה:  118 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ריגול, סרט פשע, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט מתח פוליטי 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 הכנסות:  41,509,797 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   threedaysofthecondor
 דף הסרט ב־IMDb
 
שלושת ימי הקונדור (באנגלית: Three Days of the Condor) הוא סרט דרמה ופעולה ומתח משנת 1975 בכיכובם של רוברט רדפורד, מקס פון סידוב, פיי דאנאוויי וג'ון האוסמן, המבוסס על ספר מתח מאת העיתונאי ג'יימס גראדי בשם "ששת ימי הקונדור".
עלילה

עלילת הסרט נפתחת כאשר ג'ו טרנר, יוצא חיל הקשר של צבא ארצות הברית העובד כאנליסט בשלוחה חשאית של ה-CIA בניו יורק, שב מקניות למשרד רק כדי לגלות שכל עמיתיו נרצחו באכזריות בידי צוות חיסול. טרנר, ששם הקוד שלו הוא "קונדור" (ומכאן שם הסרט) נמלט על חייו מפני המחסלים כמו גם מפני אנשי ה-CIA, שמשוכנעים כי בגד ורצח את עמיתיו. עד מהרה מתברר לו כי במחקריו פענח שלא מדעת קונספירציה של הממשל, ואנשי סוכנות הביון מעוניינים להורגו כדי לשומרה בסוד.
המלחמה הקרה השנייה

מפה של שלוש מעצמות העל הקשורות למלחמה קרה שנייה אפשרית: ארצות הברית, רוסיה, וסין.
המונח המלחמה הקרה השנייה (או המלחמה הקרה החדשה) מתייחס למגמות פוליטיות וצבאיות בין רוסיה או סין העממית לבין העולם המערבי, בדומה למלחמה הקרה בין הגוש המערבי בהנהגת ארצות הברית לגוש המזרחי בהובלת ברית המועצות. מקורות המשתמשים במונח נבדלים ביניהם בהגדרתו והאם מדובר בתיאור מצב קיים, אפשרי, עתידי או שלא סביר שיתרחש.
בהקשר למינוח, מוזכרים אירועים אחדים שהשפיעו על יחסי רוסיה עם ארצות הברית או עם האיחוד האירופי. דוגמה לכך, הם המלחמה בדרום אוסטיה, מלחמת האזרחים באוקראינה, מלחמת האזרחים בסוריה, הפלישה הרוסית לאוקראינה ומלחמת חרבות ברזל.
הוויכוח האם ההגדרה "מלחמה קרה" ליחסים הנוכחיים בין רוסיה למערב נכונה או לא, נסוב סביב מאפיינים שחלקם דומים לתקופת המלחמה הקרה (דוגמת האינטרסים המתנגשים באירועים המוזכרים או בחלקם) ואילו חלקם מאפשרים הבחנה (דוגמת הקשרים הכלכליים ההדוקים יותר של רוסיה עם העולם שמחוצה לה, כולל המערב).
ראו גם

מלחמת עולם שלישית
ארתור קלטי

| --- | --- |

 לידה:  9 בנובמבר 1889 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  7 בנובמבר 1969 (בגיל 79) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Rosenberg Artúr 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 שפות היצירה:  צרפתית, איטלקית, הונגרית 
 
ארתור קלטי (במקור רוזנברג, בהונגרית: Keleti Artúr; בודפשט, 9 בנובמבר 1889 – בודפשט, 7 בנובמבר 1969) היה משורר, מתרגם ספרותי. יהודי-הונגרי הוא היה בין היוצרים ומעצבי הספרים ההונגריים שהוצגו בצורה האמנותית ביותר.
יצירותיו

A kámzsás festő strófái (versek, Budapest, 1912); Gulácsy Lajos rajzaival Online
A megszentelt puszpáng (Rodenbach novelláinak fordítása, Budapest, 1914) ; fedelén Gulácsy Lajos rajzával
Angyali üdvözlet (versek, Budapest, 1916) Online
Az boldogtalan Raymondo és az szerentsés Bertrand lovagoknak hiteles szerelmes története hét képben (verses komédia, Budapest, 1920); illusztrálta Vértes Marcell, a könyvdíszeket Gróf József készítette
Tintagiles halála (Maeterlinck drámájának fordítása, 1923); Balogh István grafikus rajzaival
Pax vobiscum, avagy egy költő pásztorlevele a nyájas olvasókhoz (tanköltemény, Budapest, 1923); illusztrálta Fáy Dezső
A' szépreményű Goethe Úr béfogatása az könnyű Musa kotsijába (Budapest, 1926);
Az angyali üdvözlet (litániák, Budapest, 1928); új, díszes kiadás, Molnár C. Pál fametszeteivel
A bölcs Esopusnak és másoknak fabulái (műfordítás, Heltai Gáspár nyomán, Békéscsaba, 1943). A Magyar Bibliophil Társaság ,,Év legszebb könyve" címét kapta
Nyársforgató Jakab meséi (Anatole France Les Contes de Jacques Tournebroche című művének fordítása, Hincz Gyula illusztrációival, Békéscsaba, 1948). A Magyar Bibliophil Társaság ,,Év legszebb könyve" címét kapta. A kötet fordításáért Keleti Artúr, illusztrációiért Hincz Gyula 1948-ban a Művészeti Tanács nívódíjában részesült.
הוא לא הספיק לסיים את העבודה שהחל על חברו הצייר לאיוש גולאצ'י.
ראו גם

ארפאד טוט: ברכת המלאך ניוגט, 1916. מס' 17.
מילן פישט: Maeterlinck: The Death of Tintagiles כתב העת ניוגט, 1925. מס' 7.
ארתור אלק: אמנים צעירים וחדשים כתב העת ניוגט, 1927. מס' 18.
לקריאה נוספת

לקסיקון יבודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
"A magyar társadalom lexikonja" (PDF). Mtdaportal.extra.hu. 1930. נבדק ב-2014-10-21. (282. o.) (לקסיקון החברה ההונגרית)
Pintér Jenő: A magyar irodalom története: tudományos rendszerezés Budapest, 1930–1941; 8. kötet. A költészet / Impresszionisták, szimbolisták c. alfejezet. (CD-ROM: Arcanum Kiadó) (היסטוריה של ספרות הונגרית: שיטתיות מדעית בודפשט, 1941-1930; כרך 8. שירה / אימפרסיוניסטים, סמליות.
Szij Rezső (1970). "Keleti Arthur (1889-1969) könyvművészeti munkássága" (PDF). Magyar Könyvszemle (4. szám): 306–314. נבדק ב-2014-11-04. (רז'ה סי: פעילותו האמנותית של ארתור קלטי בעצוב ספרים. 1970)
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 155331/1909. Forrás: MNL-OL 30797. mikrofilm 507. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1910. év 34. oldal 9. sor
↑  "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 2273/1889. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-06.
↑  Szij Rezső, i. m. 307. o.
↑  Szij Rezső, i. m. 308. o.
↑  Szij Rezső, i. m. 313. o.
↑  Szij Rezső, i. m. 306. o.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7986 8013  LCCN: no95027276  NKC: jo20231198736  VIAF: 22670883   WorldCat (עם VIAF): 22670883
טאטע תטהר

"טאטע תטהר" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי יאיר אלייצור. הוא יצא באופן עצמי ב-10 בדצמבר 2024 כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
רקע

"טאטע תטהר" נכתב והולחן על ידי אלייצור ונאור כרמי, שגם הפיק אותו מוזיקלית לצד אפי שיינר. השיר הוא תפילה לטהרת הלב, שבה הדובר מבקש מאלוהים לטהר אותו ממאבקיו הפנימיים, תוך הכרה בכך שהוא  לא מכיר "רופא אחר". הוא מתאר את הקושי לשמור על נורמליות בעולם מלא פיתויים, מתייחס לסיפור חסידי על שליטה עצמית ומבקש שלא להישבר אלא להתמלא בטוב. השיר מייחל לחיבור בין חסידות ברסלב לחסידות חב"ד-לובביץ' ואת הצימאון הרוחני של רבים, תוך חזרה על בקשות לטהרה והשראה ממקורות יהודיים. הוא מסתיים בתפילה, המדגישה את התקווה והאמונה בכוחו של האל להעניק טהרה והתעלות רוחנית.
ב-14 בינואר 2025 פורסמה גרסה אקוסטית לשיר מתוך החזרות למופע במועדון "גריי" שבתל אביב-יפו. הגרסה הוקלטה בהשתתפות בן צור.
הצלחה מסחרית

השיר הפך ללהיט רדום בישראל, ורק ב-13 בפברואר 2025 נכנס במקום התשיעי למצעד הרשמי של גלגלצ.
מיקומי שיא > בהשתפות בן צור

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 15  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 4  |  |
|  ישראל | העשירייה | 4  |  |
|  ישראל | היטליסט | 5 |  |
הערות שוליים

↑   אלייצור - טאטע תטהר, סרטון  באתר יוטיוב
↑  טאטע תטהר – אקוסטי, אפל מיוזיק
↑  מדיה פורסט - המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, הגיע למיקום שיא בשבוע 8 של שנת 2025
↑  glglz, חג פורים, חג פורים, חג גדול למצעדים! 🎉, באתר אינסטגרם, ‏13 במרץ 2025
↑  kan_gimel, אחרי פגרה קצרה יש לנו מקום ראשון חדש - בחיבק של תמר ריילי שכבש את הרשת וגם אותנו 🧡🎶, באתר אינסטגרם, ‏6 במרץ 2025
ה' יברך אותך

| --- | --- |
 שיר בביצוע אושר כהן
 מתוך האלבום גיטרה ולנשום
 יצא לאור:  6 בפברואר 2025
 שפה:  עברית
 אורך:  2:58
 חברת תקליטים:  הליקון ארומה מיוזיק
 כתיבה:  אושר כהן, טל קסטיאל
 לחן:  אושר כהן, טל קסטיאל
 הפקה:  אושר כהן
"ה' יברך אותך" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אושר כהן. הוא יצא לאור ב-6 בפברואר 2025 דרך חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, כרצועה השלישית מהמיני-אלבום החמישי של כהן, "גיטרה ולנשום".
רקע

"ה' יברך אותך" נכתב והולחן על ידי טל קסטיאל לצד כהן, שגם הפיק אותו מוזיקלית. השיר עוסק בפרידה כואבת אך מפויסת, שבה הדובר מבין שאין טעם לשוב לקשר, על-אף הגעגועים. הוא מתאר את הזמן החולף לאט, את הזיכרונות החוזרים בלילות ואת ההכרה בכך שאהבתו הפכה למאבק. עם זאת, במקום לשקוע בכאב, הוא מאחל לאהובתו לשעבר הצלחה בדרכה, תוך שימוש בביטוי "שה' יברך אותך". הדובר מכיר בעוצמתה של האישה ומעודד אותה להמשיך הלאה, אך גם מבקש ממנה לא ליצור קשר, מחשש שהחזרה רק תוביל לכאב מחודש.
הצלחה מסחרית

"ה' יברך אותך" הפך ללהיט ברחבי ישראל. הוא הגיע בשיאו למקום השישי במצעד של "היטליסט", המבוסס על נתוני סטרימינג שבועיים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3  |  |
|  ישראל | היטליסט | 1  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2  |  |
הערות שוליים

↑   אושר כהן – ה' יברך אותך, סרטון  באתר יוטיוב
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, מיקום השיא נקבע בשבוע 10 של שנת 2025
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 במרץ 2025
↑  glglz, חג פורים, חג פורים, חג גדול למצעדים! 🎉, באתר אינסטגרם, ‏13 במרץ 2025
| אושר כהן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים | דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים |  |
| אלבומי אולפן | נזכר בעיניה ‏•‏‏ חיכיתי לך |  |
| מיני-אלבומים | אושר ‏•‏‏ Part II ‏•‏‏ The Last Episode ‏•‏‏ Next Episode ‏•‏‏ גיטרה ולנשום |  |
| סינגלים | "כתבתי לך" ‏•‏‏ "עוד רגע" ‏•‏‏ "לחיות בנפרד" ‏•‏‏ "נזכר בעיניה" ‏•‏‏ "רק איתך ודי" ‏•‏‏ "חולם אותך" ‏•‏‏ "עזבי את חיי" ‏•‏‏ "בואי נברח" ‏•‏‏ "המרחק ממך" ‏•‏‏ "ברגעים שאת הולכת" ‏•‏‏ "מאמי מאמי" ‏•‏‏ "מי אמור" ‏•‏‏ "עיר תחתית" ‏•‏‏ "בא לי בא לי" ‏•‏‏ "ידיים אוהבות" ‏•‏‏ "לב שבור" ‏•‏‏ "טרי בריו - גרסה מזרחית" ‏•‏‏ "אני שונא אותך" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "מה את עושה לי" ‏•‏‏ "מרגיש שלך" ‏•‏‏ "עצבים בגוף" ‏•‏‏ "ציפרלקס" ‏•‏‏ "מה הוא יודע" ‏•‏‏ "ביי" ‏•‏‏ "הריני מקשר" ‏•‏‏ "כל הזמן אומרת" ‏•‏‏ "מי עוד יחבק" ‏•‏‏ "תחזרי מהר" ‏•‏‏ "אני אוהב אותך" ‏•‏‏ "ככה בלי שלום" ‏•‏‏ "זוגות כאלה" ‏•‏‏ "שירים של עומר" ‏•‏‏ "הנה את בוכה" ‏•‏‏ "עושה לי בלאגן" ‏•‏‏ "קפה אצל ברטה" ‏•‏‏ "רעשים" ‏•‏‏ "מקבל על עצמי" ‏•‏‏  "תמונות שלך" ‏•‏‏ "שומר עליך" ‏•‏‏ "אהובי לב אדום" ‏•‏‏ "חמישי שישי" ‏•‏‏ "בסוף נרקוד" ‏•‏‏ "בשבילך" ‏•‏‏ "תרקדי (7.10.23)" ‏•‏‏ "קווים לדמותו" ‏•‏‏ "פלסטרים" ‏•‏‏ "אין כמו בבית" ‏•‏‏ "לופ" |  |
| סינגלים שיווקיים | "לתת ולקחת" |  |
| שירים אחרים | "אהבה" ‏•‏‏ "אין אותי" ‏•‏‏ "איפה אתה" ‏•‏‏ "אני פה" ‏•‏‏ "גיטרה ולנשום" ‏•‏‏ "ה' יברך אותך" ‏•‏‏ "לופ" ‏•‏‏ "מאחל לך טוב" ‏•‏‏ "מנגן ושר" ‏•‏‏ "עד שיירד הסהר" |  |
אליהו רחמים זייני

| --- | --- |

הרב זייני נואם בטכניון
 לידה:  11 באוגוסט 1946 (בן 78) י"ד באב ה'תש"ו אלג'יריה 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מקום פעילות:  אלג'יריה, צרפת, ישראל
 השתייכות:  ציונות דתית
 תחומי עיסוק:  תלמוד, מחשבת ישראל, הלכה, ספרות הגאונים, קבלה
 מעסיק:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 רבותיו:  הרב מאיר זייני (אביו), הרב לוי סעדיה נחמני, הרב פרופ' בנימין זאב בנדיקט, הרב שלמה דהן (החכם דהן)
 חיבוריו:  "עולמות באיחודם", "רבנן סבוראי וכללי ההלכה" "עץ ארז" ועוד
 
 תפקידים נוספים:  דוקטור במתמטיקה ומרצה בטכניון
 
 מנחה לדוקטורט:  Moshe Marcus 
 
הרב ד"ר אליהו רחמים זיני (נולד בי"ד באב ה'תש"ו, 11 באוגוסט 1946) הוא פוסק ורב דתי לאומי, ראש ישיבת "אור וישועה" שהוקמה על ידו בחיפה ב-2001. בעבר, שימש רב הטכניון ומרצה בפקולטה למתמטיקה ובמחלקה ללימודים הומניסטיים ואומנויות.