stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קליפת המוח
החלוקה התפקודית של קליפת המוח > האזורים התפקודיים > האזורים התחושתיים הראשוניים

האזור התחושתי (סומטו-סנסורי) הראשוני: מקבל מידע חושי מקולטנים על פני העור, מהשרירים והרקמות הפנימיות. מערכת זו מעבירה מידע על מגע. טמפרטורה, כאב ותחושת מצב. מיקום: הפיתול הבתר-מרכזי, אזורי ברודמן 1–3.
אזור הראייה הראשוני: מקבלת קלט חזותי ממערכת הראייה (מהעיניים דרך התלמוס הראייתי) ומבצעת עיבוד פשוט יחסית של הגירויים החזותיים (זיהוי ניגוד בין אור וצל, תנועה וכו'). מיקום: מרכז האונה העורפית, אזור ברודמן 17.
קליפת השמיעה הראשונית: מקבלת ממערכת השמיעה מידע על קולות, ומבחינה באיכויות של צלילים כגון עוצמת הצליל וגובהו. מיקום: באונה הרקתית בצמוד לחריץ הצידי, אזורי ברודמן 41 ו-42.
ארגון תאי העצב באזורים הראשוניים משקף ותואם את הארגון באיבר החישה הרלוונטי. באזור התחושתי הראשוני זהו ארגון סומטוטופי, כאשר מידע מקולטני חישה סמוכים מגיע לתאי עצב סמוכים בקליפת המוח. כך מתקבלת על פני קליפת המוח מעין מפה של הגוף כולו, מהרגליים לראש. בקליפת הראייה זהו ארגון רטינוטופי, שתואם את ארגון קולטני האור ברשתית. בקליפת השמיעה זהו ארגון טונוטופי, שבו קבוצות תאי העצב מסודרות בהתאם לתדירות הצלילים שהן מעבדות.
החלוקה התפקודית של קליפת המוח > האזורים התפקודיים > אזורים מוטוריים

מספר אזורים של קליפת המוח מעורבים בפעולה של המערכת המוטורית:
האזור המוטורי העיקרי: מאזור זה נשלטות התנועות הרצוניות של שרירי השלד. מיקום: הפיתול הקדם-מרכזי, אזור ברודמן 4.
המפה הסומטוטופית של האזור הסומטו-סנסורי (תחושות הגוף) הראשוני. הפרופורציות של האיברים השונים במפה משקפות את כושר ההפרדה עפנ"י העור באזורים השונים. האזור המוטורי המשלים: מעורב בלימוד וביצוע רצפים של תנועות. מיקום: קדמית לפיתול הקדם-מרכזי בחלקו התיכון, אזור ברודמן 6.
הקליפה הקדם-מוטורית: מטפלת בתנועות מורכבות המונחות על ידי מידע מהחושים. מיקום: קדמית לפיתול הקדם-מרכזי, אזור ברודמן 6.
האזור המוטורי המשלים והקליפה הקדם מוטורית מעורבים בתכנון של תנועה. הם מוציאים את התכנון לפועל באמצעות הקשרים שלהם לאזור המוטורי העיקרי.
החלוקה התפקודית של קליפת המוח > האזורים התפקודיים > אזורים אסוציאטיביים

העיבוד של מידע חושי והשליטה על התגובות המוטוריות מעסיק רק חלק קטן של קליפת המוח. למעשה, רוב השטח של קליפת המוח עסוק בניתוח של המידע ובאינטגרציה שלו. חלקים אלו מכונים אזורי האסוציאציה.
אזורי האסוציאציה של קליפת המוח מתפרסים על למעלה משלושה רבעים משטח קליפת המוח והם עוסקים בעיבוד נוסף של מידע הנקלט באזורים הראשוניים. לדוגמה, בעוד אזור השמיעה הראשוני מבחין רק בתכונות פשוטות של צלילים, כמו גובה ועוצמה, הרי אזור האסוציאציה השמיעתי מנתח את המידע הזה ומאפשר לאדם לזהות צלילים שלמים ומורכבים כמו מילים מדוברות או מנגינות.
חיבור המידע מתוך קלט חושי מגוון, אשר מתבצע בקורטקס האסוציאטיבי, מאפשר תכנון של תגובות הולמות לגירויי הסביבה. בהתאם לכך, באזורים אלו מתבצעים תהליכים קוגניטיביים גבוהים כמו תכנון וקבלת החלטות. תהליכים אלו הם חלק מהתפקודים הניהוליים של האדם, האחראים על היכולת ליזום, להתמיד, לעכב ולשנות.
העיבוד המתקדם של מידע ראייתי מתבצע בשני נתיבים היוצאים מקליפת הראייה הראשונית. הנתיב הגבי עולה לאונה הקודקודית ומנהל עיבוד חזותי מתקדם הקשור בעיקר לתנועה ולמיקום במרחב, והנתיב הגחוני יורד לאורך האונה הרקתית ומעבד מאפיינים מורכבים של הגירויים עצמם (למשל: זיהוי פנים). עם זאת, זוהי חלוקה מעט פשטנית של מערכת העיבוד הראייתי, שהיא מאוד מורכבת.
האונה הקודקודית היא נקודת מפגש חשובה בין אזורים אסוציאטיביים של ראייה, שמיעה ומגע. האינטגרציה ביניהם מאפשרת לגבש תפיסה מרחבית ומסייעת בהכוונת תנועות הכוללות מגע עם חפצים.
האזור הקדם-מצחי הוא אזור אסוציאציה שממוקם בקדמת האונה המצחית, לפני האזורים המוטוריים. אזור זה מנהל היבטים שונים של תכנון והכוונת התנהגויות מורכבות. פעילותו קשורה לתפקודים קוגניטיביים גבוהים של קבלת החלטות, חתירה להשגת מטרות והתנהגות חברתית.
בקליפת המוח זוהו שני אזורים הקשורים לשפה. בחלוקה גסה, אזור ברוקה, הממוקם באונה המצחית, מטפל בעיקר בהפקה של דיבור, ואזור ורניקה באונה הרקתית אחראי על הבנה של שפה מדוברת וכתובה. במרבית המקרים, אזורים אלה ממוקמים בהמיספרה השמאלית של קליפת המוח.
הערות שוליים

1 2 3 4  גריג ר. ג. וזימברדו פ.ג. (2010). מבוא לפסיכולוגיה. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה.
↑  Mark R. Rosenzweig, Arnold L. Leiman, S. Marc Breedlove (1999). Biological psychology: an introduction to behavioral, cognitive, and clinical neuroscience. 2nd ed. Sunderland, Massachusetts: Sinauer Associates.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
1 2 3 4 5  רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר בירושלים הקיבוץ המאוחד.
↑  Cytoarchitecture of cerebral cortex, Kenhub (באנגלית)
↑  V. B. Mountcastle, Modality and topographic properties of single neurons of cat's somatic sensory cortex, Journal of Neurophysiology 20, 1957-07, עמ' 408–434 doi: 10.1152/jn.1957.20.4.408
↑  הוארד גארדנר (1995). מוח חשיבה ויצירתיות. רעננה: ספרית פועלים.
↑  שי-קרין, נופר (2009). תפקודים ניהוליים (EF) - מה הקשר להפרעת קשב ולרכיבה על סוסים.מאתר פסיכולוגיה עברית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284808805171  BnF: cb120850547 (data)  GND: 4072114-0  LCCN: sh85022087  NDL: 01087199  NKC: ph123010  TA98: A14.1.09.003 
שכבות בקורטקס הראייתי, לפי שתי צביעות היסטולוגיות שונות לגופי תאים. מספרי השכבות מצוינים בספרות רומיות.
חלוקת המוח הגדול לשתי המיספרות – ימנית ושמאלית. באדום רואים את החריץ האורכי.
הקורטקס הלימבי נמצא סביב הקצוות של החלק הפנימי של ההמיספרות.
הפיתול הקדם מרכזי (מסומן באדום), שבו נמצא האזור המוטורי העיקרי
אזור ברוקה ואזור ורניקה במוח
רכס 90 מזרח

רכס 90 מזרח במרכז התמונה. משמאל ניתן לראות את הקצה הדרומי של תת-היבשת ההודית ומשמאלה רכס צ'גוס
רכס 90 מזרח הוא רכס תת-ימי באוקיינוס ההודי. הרכס נקרא כך משום שהוא מתמשך בכיוון צפון-דרום באופן כמעט מקביל לקו האורך 90° מעלות מזרח. הרכס מתחיל בצפונו במפרץ בנגל בקו הרוחב 17° צפון ומתמשך דרומה לאורך כ-5,000 קילומטרים עד קו הרוחב 33° דרום. רוחבו הממוצע הוא כ-200 ק"מ.
הרכס מורכב בעיקר מבזלת תולאיטית שגילה מתוארך לכ-81 מיליון שנה בצפון הרכס ולכ-43 מיליון שנה בדרומו. "הזדקנות" הבזלת ככל שמתקדמים צפונה ברכס הביאה את המדענים להשערה כי הרכס נוצר על ידי נקודה חמה. נראה כי הנקודה החמה של קרגלן בדרום האוקיינוס ההודי יצרה את הרכס בזמן שהלוח האינדו-אוסטרלי נע צפונה החל מסוף עידן המזוזואיקון. פרצי הבזלת מנקודה חמה זו יצרו גם מישור קרגלן בדרום האוקיינוס ההודי (אשר מקצת ממנו בולט מעל פני הים בדמות האיים קרגלן והרד) ואת מדרגות ראג'מל במזרח הודו. ניתוח כימי של הסלעים באזורים אלה מחזק את ההשערה כי כולם נוצרו ממקור געשי זהה.
הרכס הוא אזור סייסמי פעיל. מאז 1913 נמדדו באזור לפחות ארבע רעידות אדמה בעוצמה 7 ומעלה ו-10 רעידות בעוצמה 6 או יותר.
אזור הרכס נחקר מספר פעמים בעבר.
הערות שוליים

↑  Stein, S.; Okal, W. A. (1974). "Seismicity and Tectonics of the Ninetyeast Ridge Area: Evidence for Internal Deformation of the Indian Plate" (PDF). Journal of Geophysical Research
ריאליזם הגנתי

ביחסים בינלאומיים, ריאליזם הגנתי הוא גרסה של האסכולה ריאליזם. ריאליזם הגנתי מסתכל על מדינות כשחקני חיברות, והם השחקנים העיקריים בפרשיות עולמיות. ריאליזם הגנתי צופה כי אנרכיה בזירה העולמית גורמת למדינות לפתח אובססיביות לביטחון. התוצאה היא דילמת הביטחון, דילמה שבה הדחף של המדינות להגדיל את ביטחונן גדל, כיוון שמדינות אחרות מגדילות את ביטחונן.  היות שביטחון הוא משחק סכום אפס, זה עלול לגרום לחוסר יציבות כשהביטחון של המדינות היריבות ירד.
בין התאוריות הבולטות של הריאליזם ההגנתי, יש את זו של הגנה התקפית, הקובעת כי יש איזון אינהרנטי בטכנולוגיה, בגאוגרפיה, ובדוקטרינה, שנזקף לטובתו של התוקף או המגן בשדה הקרב. תאוריה זו מנסה להסביר את מלחמת העולם הראשונה כסיטואציה שבמהלכה כל הצדדים האמינו שהאיזון היה לטובת התוקף, אך טעו.
ריאליסטים מבניים הגנתיים לא מסכימים עם הענף החדש של נאו-ריאליזם (הלוא הוא ריאליזם התקפי) בנוגע לשאלה: האם המדינות חייבות תמיד למקסם את העוצמה היחסית שלהן על פני כל מטרה אחרת. בעוד הריאליסט ההתקפי מאמין שזה המצב, ריאליסטים הגנתיים מאמינים כי מאזן ההגנה התקפית עלול להעדיף את המגן, ובכך ליצור את האפשרות שמדינה תשיג ביטחון. בדרך כלל מתייחסים ליכולת מכה שנייה בארסנל נשק גרעיני כמציין את עליונותה של ההגנה במאזן ההגנה ההתקפית עבור המדינות שברשותן יכולת זו. עם זאת, בעולם רב־קוטבי יכולת מכה שנייה אינה מספקת את אותו האפקט כבעולם דו־קוטבי (לדוגמה, במהלך המלחמה הקרה). ריאליסטים הגנתיים נבדלים גם מעמיתיהם ההתקפיים באמונה שמדינות עשויות לאותת על כוונותיהן אחת לשנייה. אם מדינה יכולה לתקשר עם מדינה אחרת ולהגיד לה כי כוונותיה לא יפגעו בה, ניתן להתגבר על דילמת הביטחון. לבסוף, הרבה ריאליסטים הגנתיים מאמינים כי פוליטיקה פנימית עשויה להשפיע על מדיניות החוץ של מדינה: הם נוטים להתייחס אל מדינות כעל קופסאות שחורות ..
בעידן המודרני, מספר קבוצות כלכליות ופוליטיות מפיקות תועלת מהאפקטים של ריאליזם הגנתי, הן במונחים של פעילות כלכלית שנוצרת על ידי אספקת משאבים וטכנולוגיה הדרושה כדי להגביר את הביטחון העצמי של המדינה, והן במשוב חיובי שמגיע מאי היציבות בביטחון של מתנגדים כפי שזו נתפסת באמצעות התבוננות השוואתית.
ראו גם

ריאליזם (מדע המדינה)
נאו-ריאליזם (מדע המדינה)
הערות שוליים

↑  See Charles Glaser and Chaim Kaufmann, "What is the Offense-Defense Balance? International Security 22 (Spring 1998), 44-82
↑  צ'ארלי גלזר הוא תומך חריף ברעיון. ראו את עבודתו: "Realists as Optimists: Cooperation as Self-Help," International Security 19 (Winter 1994-95), 50-90.
↑  Stephen Walt,  "International Relations: One World, Many Theories," Foreign Policy 110 (Spring 1998), 29-45.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רומולאנים

| --- | --- |

 הופעה ראשונה:  הפרק "Balance of Terror" של "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית", שנת 1966.
 נתונים
 שם אמיתי:  ריהאנסו (Rihannsu = "בני-ריהאן")
 טריטוריית מגורים:  לפי הסדרות רביע אלפא, לפי המפות באתר הרשמי של הסדרה רביע ביתא
 כוחות:  צי הצבא הרומולאני והטאל שיאר
הרומולאנים (במקור: Romulans) הוא גזע חייזרים בדיוני המופיע ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים". הופעתו הראשונה של גזע זה הייתה בסדרה "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית", בפרק משנת 1966 שנקרא "מאזן האימה". לאחר מכן, גזע זה הופיע בשאר סדרות ההמשך של המותג: סדרת האנימציה, "הדור הבא", "חלל עמוק 9", "וויאג'ר", "אנטרפרייז", "פיקארד" ו"דיסקברי". כמו כן, רומולאנים הופיעו בשניים מהסרטים המבוססים על הסדרה - "נמסיס" (2002) ו"סטארטרק" (2009) - וגם בסדרות-חובבים, דוגמת "אורורה".
רומולוס, כוכב הבית של הרומולאנים; מתוך הפרק "Inter Arma Enim Silent Leges" של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", 1999.
רקע והיסטוריה > עתיד כוכב הלכת והגזע

במהלך התקופה שבין המאה ה-24 למאה ה-31 נשאו מאמציו של השגריר ספוק פרי, והוולקנים והרומולאנים התאחדו. הרומולאנים, שכוכב הבית שלהם הושמד, עברו להתגורר על וולקן, ושמו של הכוכב שונה לני'וואר (Ni'Var). על ני'וואר מתקיימת תרבות משותפת שבה משתלבות תורתו של סוראק ודרכן של הקוואט מילאט.
השמדת כוכב הבית הרומולאני

בשנת 2387 הושמד כוכב הבית הרומולאני בסופרנובה. במהלך השנים שקדמו לאסון סייעה הפדרציה בפינוי האוכלוסייה בעזרת ארמדה של ספינות חלל שחלקן ספינות קיימות שהוסבו לפינוי אזרחים וחלקן ספינות מדגם "ולנברג" (על שם ראול ולנברג) שתוכננו ונבנו במיוחד למטרה זו. על הארמדה פיקד אדמירל ז'אן לוק פיקארד. לאחר התקפת הסינתטיים על מאדים החליטה הפדרציה למשוך את ידיה ממשימת הצלת הרומולאנים, השביתה את צי הספינות והפסיקה את התמיכה במחנות הפליטים שבהם שוכנו הפליטים הרומולאנים (חלקם בשטחי הפדרציה).
טאל שיאר

טאל שיאר הוא סוכנות הביון הרומולאנית, שמתואר לעיתים בפדרציה כמשטרה החשאית הרומולאנית. זהו ארגון יעיל וחסר רחמים, שהתנגדות לו מביאה בדרך כלל להיעלמותו או מותו של המתנגד.
ז'אט ואש

הז'אט ואש הוא ארגון חשאי שמסתתר בתוך הטאל שיאר, ויש אף הטוענים שהטאל שיאר הוקם על ידו וסביבו על מנת להסוות את פעילות הז'אט ואש. מטרת הז'אט ואש לחסל את כל החיים המלאכותיים בגלקסיה על מנת למנוע את השמדת כל החיים הביולוגיים על ידם. הז'אט ואש הוקם לאחר שקבוצת רומולאנים גילו מתקן שגרם לחלקם הגדול להשתגע, אך מיעוטם חוו חיזיון לפיו החיים בגלקסיה יושמדו על ידי האנדרואידים. מדובר בארגון סודי, חשאי אף יותר מהטאל שיאר, שרוב הידיעות עליו הן אגדות.
קוואט מילאט

הקוואט מילאט הן מסדר של נזירות לוחמות, שאימצו את דרך הכנות המוחלטת. על פי דרך זו עליהן לומר רק אמת בכל עת, ולא להסתיר את רגשותיהן. ניגוד מוחלט זה עם התרבות הרומולאנית שמבוססת על הטעיות, שקרים וסודות הביאה לכך שהקוואט מילאט והטאל שיאר הם אויבים מוחלטים, ושוררת ביניהם שנאה וחוסר אמון. הקוואט מילאט מקבל לשורותיו נשים בלבד. חברת המסדר רשאית לקשור את גורלה במשימה שעונה על הקריטריונים של המסדר, לפיהם על המשימה להיות חסרת תקווה, לטובת מטרה אבודה.
במאה ה-32 הפכו חברות הקוואט מילאט לחלק משמעותי בתרבות הוולקאנית והרומולאנית, לאחר איחודן מחדש של שתי התרבויות תחת השם "ני'וואר". חברות המסדר ניצלו את כנותן המוחלטת ושאיפתן לאמת אובייקטיבית על מנת לתווך בין שתי התרבויות במטרה ליצור אמון ביניהן. נכון לעת זו קיבל המסדר לשורותיו גם נשים שאינן רומולאניות, דוגמת גבריאל ברנהאם.
ראובן רוטשילד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1957 (בן 67 בערך) עפולה, ישראל 
 עמדה:  סנטר (כדורסל)
 קבוצות כשחקן
 1975–1983:  הפועל עפולה
 
ראובן רוטשילד (נולד ב-1957) הוא כדורסלן ונהג אוטובוס עבר ישראלי, ששיחק בתפקיד הסנטר בהפועל עפולה ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה > ראשית חייו

נולד לכדורסלן העבר שלמה רוטשילד. למד בבית הספר אורט בעפולה במגמת אלקטרוניקה. בגיל 13 החל ראובן רוטשילד את קריירת הכדורסלן שלו, כשהצטרף לקבוצת הנוער של הפועל עפולה.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 1973 השתתף במדי נבחרת הקדטים של ישראל באליפות אירופה שנערכה באיטליה. בעונת 1974/1975 רשם את עונתו הראשונה בליגה הבכירה במדי הפועל עפולה, אך הקבוצה, תחת המאמן רני כהנא רשמה עונה חלשה וירדה לליגה השנייה, כאשר רוטשילד קלע בממוצע של 10.1 נקודות למשחק. בשנת 1975 התגייס לצה"ל וכשחקן נבחרת ישראל, זכה למעמד של ספורטאי מצטיין והוצב לשרת בתפקיד מקצועי, בבסיס חיל האוויר ברמת דוד, הקרוב לביתו. במהלך כל הקריירה שלו ככדורסלן, שירת רוטשילד בשירות קבע.
בעונת 1975/1976 שיחק רוטשילד במדי עפולה בליגה השנייה וסייע לה להעפיל חזרה לליגה הראשונה. בשנת 1976 השתתף רוטשילד עם נבחרת הנוער באליפות אירופה לנוער בספרד. כן בשנת 1976 ייצג את חיל האוויר בגביע הרמטכ"ל בכדורסל. בעונת 1976/1977 סיימה עפולה במקום ה-11 בליגה, אך מכיוון שהייתה יורדת אחת, היא ניצלה מירידה. רוטשילד קלע בממוצע של 12 נקודות למשחק. בשנת 1977 הוזמן רוטשילד את נבחרת ישראל הבוגרת באליפות אירופה שנערכה בבלגיה, תחת המאמן רלף קליין. הנבחרת רשמה הישג שיא כאשר סיימה את הטורניר במקום החמישי, אך רוטשילד לא שותף בטורניר. כן באותה שנה ייצג את נבחרת ישראל בכדורסל במכביה העשירית.
בשלושת העונות הבאות הייתה עפולה קבוצת תחתית אך הצליחה להישאר בליגה, ורוטשילד רשם ממוצעים של 12, 11 ו-13.6 נקודות למשחק. בעונת 1980/1981 לא השתתף רוטשילד במשחקי הליגה ושהה בארצות הברית, ללמוד את מערכת בקרת הירי של מטוסי ה-F16 לאחר שצה"ל רכש מטוסים. בהמשך רשם רוטשילד עוד שתי עונות בעפולה, ובסיום עונת 1982/1983 עבר לקבוצה השנייה של העיר - הפועל יזרעאל/עפולה, ולא חזר לשחק עוד בליגה הראשונה.
סך הכל שיחק רוטשילד 7 עונות בליגה הראשונה בכדורסל, בהן רשם 110 משחקים, קלע בממוצע של 9.3 נקודות למשחק, והוא מדורג במקום השישי בטבלת קלעי הפועל עפולה בכל הזמנים.
בנבחרת ישראל בכדורסל שיחק רוטשילד 9 משחקים והשתתף באליפות אירופה 1977.
בשנת 2018 נבחר רוטשילד על ידי אתר mynet, לאחד מעשרת הכדורסלנים הגדולים של עפולה בכל הזמנים.
ביוגרפיה > לאחר הפרישה

בשלהי הקריירה עבר רוטשילד קורס מאמני כדורסל. בשנת 1985 השתחרר רוטשילד משירות הקבע, והחל לעבוד כנהג אוטובוס באגד. בשנת 1988, שיחק ואימן בקבוצת הכדורסל "חבל - איילות" שבדרום. לשם כך עבר עם משפחתו להתגורר בקיבוץ יטבתה במשך ארבע שנים, ובתוך כך עבד כנהג בסניף אגד באילת. בשנת 2004 נבחר רוטשילד לכהן כשופט בבית הדין של אגד ובשנת 2013 נבחר ליו"ר מנהל משפט החברים הארצי.
הערות שוליים

1 2 3 4  כרטיס שחקן, אתר מנהלת הליגה
1 2 3 4  מכדורסלן מצטיין ונהג לחורץ גורלות, אתר אגד
↑  הערב שני משחקי הגמר בגביע הרמטכ"ל בכדורסל, דבר, 30 ביוני 1976
↑  כרטיס שחקן, אליפות אירופה 1977, אתר פיב"א
↑  כל ספורטאי משלחת ישראל, בעשירית, מעריב, 12 ביולי 1977
↑  רבבות דולרים עברו ידיים בשוק העברות בכדורסל, דבר, 29 ביולי 1983
↑  הפועל עפולה קלעי כל הזמנים, אתר מנהלת הליגה
↑  יוסי וקנין, בכל הזמנים: עשרת הכדורסלנים הגדולים של עפולה, mynet העמק, 20 באפריל 2018
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1977 (מקום חמישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 נחמיאס •  2 שוורץ •  3 גורן •  4 חוזז •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 קפלן • 10 רוטשילד • 11 ינאי • 12 מרזל • מאמן: קליין  |  1 נחמיאס •  2 שוורץ •  3 גורן •  4 חוזז •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 קפלן • 10 רוטשילד • 11 ינאי • 12 מרזל • מאמן: קליין  | ישראל |
ריאליזם דיכאוני

ריאליזם דיכאוני (באנגלית: Depressive realism) הוא מונח המתאר את הנטייה של אנשים הסובלים מדיכאון קל-בינוני לבצע שיפוטים, ייחוסים, וניבויים מדויקים ונטולי הטיות לטובת העצמי. המונח נטבע לראשונה על ידי הפסיכולוגיות לורן אלוי ולין אברמסון. למרות שיש לסובלים מדיכאון מחשבות אוטומטיות שליליות חוזרות ונשנות, התנהגויות לא מסתגלות ועמדות דיספונקציונליות, ריאליזם דיכאוני טוען לא רק שהשליליות הזו עשויה לשקף תפיסת מציאות מדויקת יותר, אלא שההערכות של אנשים שאינם מדוכאים מוטות באופן חיובי.
למשל, במחקר בו התבקשו משתתפים ללחוץ על כפתור ולדרג את מידת השליטה שהייתה להם לגבי האם המנורה נדלקה או לא, אנשים עם דיכאון העריכו את דירוג השליטה שהיה להם באופן מדויק יותר. בקרב המשתתפים שהתבקשו להשלים משימה ולדרג את ביצועיהם ללא כל משוב, לאנשים מדוכאים היה דירוג עצמי מדויק יותר לגבי עצמם מאשר לאנשים שאינם מדוכאים.
חוקרים אחרים הצביעו על כך שהריאליזם הדיכאוני עשוי לבטא פיצוי-יתר על הנטייה הדיכאונית לעיבוד מידע אינטואיטיבי ובלתי מסתגל על ידי הפעלת שליטה רציונלית מוגזמת במצבים טריוויאליים וציינו, שההבדל בין פרטים דיכאוניים ולא-דיכאוניים נעלם בנסיבות משמעותיות יותר. כן נטען כי הראיות אינן חד משמעיות משום שלא קיים תקן למציאות, וייתכן שהתוצאות אינן חלות על העולם האמיתי.
על אף תופעת הריאליזם הדיכאוני, המצביעה על נטייתם של אנשים דיכאוניים (המאופיינים על-ידי תפיסה פסימית), לתפוס את המציאות בצורה מדויקת יותר, רואים מטפלים קוגניטיביים רבים את הנטייה הפסימית בכלל ואת הניסיון לנבא את העתיד בפרט כעיוות שיש להפריך ולתקנו בטיפול. זאת, דווקא כאשר ברשימת העיוותים הקוגניטיביים ניתן למצוא את אשליית השליטה – הנטייה של האדם להאמין שהוא יכול לשלוט, או לפחות להשפיע, על תוצאות שאין לו עליהן שליטה בעליל.
ראו גם

האדרה עצמית – המוטיבציה לשמור על דימוי עצמי גבוה ככל האפשר מאופיינת בהטיות הפוכות לאלו המתוארות לעיל.
אפקט פורר – הנטייה להעניק דירוג נכוֹנוּת גבוה לתיאור חיובי
עקרון פוליאנה – הנטייה של אנשים לזכור פריטים נעימים בצורה מדויקת יותר מאשר פריטים לא נעימים
אשליות חיוביות – תפיסות ואמונות חיוביות ולא מציאותיות שיש לאנשים כלפי עצמם או כלפי האנשים הקרובים אליהם
רומינציה – הנטייה להתמקד באופן חוזר ונשנה בחשיבה על סיבות, נסיבות, תוצאות וסימפטומים של רגשות שליליים ובהשלכותיהם
ריאליזם נאיבי (פסיכולוגיה) - עמדה נפשית בה האדם תופס את מבטו על המציאות כאובייקטיבי, כאשר החולקים עליו טועים או משקרים.
הערות שוליים

1 2  Alloy, L. B., & Abramson, L. Y. (1988). Depressive realism: Four theoretical perspectives. In L. B. Alloy (Ed.), Cognitive processes in depression (pp. 223–265). The Guilford Press.
↑  Lauren B. Alloy, Lyn Y. Abramson, Judgment of contingency in depressed and nondepressed students: Sadder but wiser?, Journal of Experimental Psychology: General 108, 1979, עמ' 441–485 doi: 10.1037/0096-3445.108.4.441
↑  Lauren B. Alloy, Lyn Y. Abramson, Donald Viscusi, Induced mood and the illusion of control., Journal of Personality and Social Psychology 41, 1981-12, עמ' 1129–1140 doi: 10.1037/0022-3514.41.6.1129
↑  Carmelo Vázquez, Judgment of contingency: Cognitive biases in depressed and nondepressed subjects., Journal of Personality and Social Psychology 52, 1987, עמ' 419–431 doi: 10.1037/0022-3514.52.2.419
↑  C. Raymond Knee, Miron Zuckerman, A Nondefensive Personality: Autonomy and Control as Moderators of Defensive Coping and Self-Handicapping, Journal of Research in Personality 32, 1998-06-01, עמ' 115–130 doi: 10.1006/jrpe.1997.2207
↑  Michael T. Moore, David M. Fresco, Depressive realism: A meta-analytic review, Clinical Psychology Review 32, 2012-08-01, עמ' 496–509 doi: 10.1016/j.cpr.2012.05.004
↑  M. Zuckerman, C. R. Knee, S. C. Kieffer, L. Rawsthorne, L. M. Bruce, Beliefs in realistic and unrealistic control: assessment and implications, Journal of Personality 64, 1996-06, עמ' 435–464 doi: 10.1111/j.1467-6494.1996.tb00517.x
רכס אואן סטנלי

ערך זה עוסק ברכס בפפואה גינאה החדשה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מראה הרכס משביל קוקודה
 מידע כללי
 גובה:  4,038 מ' 
 מדינה:  פפואה גינאה החדשה 
 מיקום:  פרובינציית אורו, פפואה גינאה החדשהפפואה גינאה החדשה
 רכס הרים:  רכס ביסמרק 
 קואורדינטות:  9°20′00″S 148°00′00″E﻿ / ﻿9.33333333°S 148°E﻿ / -9.33333333; 148
  (למפת פפואה גינאה החדשה מוגדלת) פורט מורסבי לאה קונדיאבה גורוקה וואבג מדנג קוקופו וייווק אלוטאו איי שלמה  א י נ ד ו נ ז י ה  או. ים ביסמרק ים האלמוגים  ים שלמה  האוקיינוס השקט רכס אואן סטנלי(למפת פפואה גינאה החדשה רגילה) פורט מורסבי לאה קונדיאבה גורוקה וואבג מדנג קוקופו וייווק אלוטאו איי שלמה  א י נ ד ו נ ז י ה  או. ים ביסמרק ים האלמוגים  ים שלמה  האוקיינוס השקט רכס אואן סטנלי
 
רכס אואן סטנלי (באנגלית: Owen Stanley Range ) הוא רכס הרים בחלקה הדרום מזרחי של פפואה גינאה החדשה. הרכס נצפה לראשונה ב-1849 על ידי קפטן אואן סטנלי שסקר את החוף הדרומי של פפואה, ועל שמו נקרא הרכס. הנקודה המזרחית ביותר ברכס היא הר ויקטוריה (4,072 מטרים) והנקודה המערבית ביותר היא הר ת'יין, אך לרוב מכלילים גם את ההרים שבקצה הדרום מזרחי של האי, אף על פי שאלה הרים נפרדים מרכס אואן סטנלי.
תנאי השטח לאורך הרכס הם קשים, בעיקר בקצה הדרום מערבי. ישנן מספר שבילים החוצים את הרכס, שהמפורסם בהם הוא שביל קוקודה המקשר בין פורט מורסבי ובונה ושנמצא בשימוש מעל 50 שנה. שביל נוסף הוא שביל קאפה קאפה, בו השתמשו 900 חיילי הרגימנט ה-126 האמריקאי במלחמת העולם השנייה, והוא מקביל לשביל קוקודה אך נמתח כ-48 קילומטרים דרומית לו. לרגימנט נדרשו חמישה שבועות לחצות את 210 הקילומטרים של השביל, שחוצה ג'ונגלים סבוכים.
רכסים אדירים... התנשאו אחד אחר השני כשיני מסור. בעיקרון, הדרך היחידה בה יכלו החיילים לטפס על רכסים אלה, שהיו תלולים יותר מאלה שבשביל קוקודה, הייתה או על הידיים והרגליים, או על ידי חציבת מדרגות באמצעות גרזן או מצ'טה. כדי לנוח, פשוט נשענו האנשים קדימה ונאחזו בענפים ובשורשים כדי למנוע החלקה.
בשל העלות הגבוהה והקושי הלוגיסטי הכרוך בכך, אין דרך לרכב ממונע החוצה את הרכס. בשל קשיים אלה נכשלו היפנים בחציית הרכס בזמן מלחמת העולם השנייה, וכתוצאה מכך לא הצליחו לכבוש את פורט מורסבי בראשית 1942.
הערות שוליים

↑  מילנר, עמ' 113.
רדוסלאב מיידאן

רדוסלאב מיידאן (בפולנית: Radosław Majdan; נולד ב-10 במאי 1972) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת השוער.
קריירה

מיידאן נולד בשצ'צ'ין והתחיל את הקריירה שלו בקבוצת פוגון שצ'צ'ין ששיחקה אז בליגה הפולנית השנייה. בתום עונת 1991/1992 העפילה קבוצתו לליגת העל הפולנית ובעונה הראשונה שלה בליגה הבכירה, מיידאן הפך לשוער הראשון שלה.
בקיץ 2001 חתם בגזטפה מליגת העל הטורקית. בקיץ 2002 הצטרף לפאוק סלוניקי מליגת העל היוונית במדיה מיעט לשחק ובינואר עזב את המועדון לבורסאספור.
באוגוסט 2003 הצטרף למ.ס. אשדוד מליגת העל. בינואר 2004 שוחרר מהמועדון וחתם בוויסלה קרקוב עמה זכה בשתי אליפויות.
בקיץ 2006 חזר לקדנציה שנייה בפוגון שצ'צ'ין עמה ירד לליגה השנייה בסיום העונה וחתם בפולוניה ורשה.
במאי 2010 פרש מכדורגל ומונה למנהל המקצועי של המועדון.
חיים אישיים

מיידאן היה נשוי לזמרת הפולניה דודה.
הערות שוליים

↑  משה גוזגל, אשדוד: טלסניקוב ומיידן חתמו בקבוצה, באתר ynet, 20 באוגוסט 2003
| נבחרת פולין – מונדיאל 2002 |
| --- | --- | --- |
|  1 דודק •  2 קלוס •  3 ז'ילינסקי •  4 מיכל ז'בלקוב •  5 רז'נסה •  6 הייטו •  7 שבירצ'בסקי •  8 קוהארסקי •  9 קרישאולוביץ' •  10 קלוז'ני •   11 אוליסדבה •  12 מיידאן • 13 גלובצקי •  14 מרצ'ין ז'בלקוב • 15 ולדוך • 16 מוראבסקי • 17 א.בונק • 18 קז'ינובק • 19 ז'וראבסקי • 20 י.בונק • 21 קוז'מינסקי • 22 מאטיסק • 23 שיביק • מאמן: אנגל |  1 דודק •  2 קלוס •  3 ז'ילינסקי •  4 מיכל ז'בלקוב •  5 רז'נסה •  6 הייטו •  7 שבירצ'בסקי •  8 קוהארסקי •  9 קרישאולוביץ' •  10 קלוז'ני •   11 אוליסדבה •  12 מיידאן • 13 גלובצקי •  14 מרצ'ין ז'בלקוב • 15 ולדוך • 16 מוראבסקי • 17 א.בונק • 18 קז'ינובק • 19 ז'וראבסקי • 20 י.בונק • 21 קוז'מינסקי • 22 מאטיסק • 23 שיביק • מאמן: אנגל | פולין |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810588268405606  GND: 1234649179  ISNI: 0000 0003 7123 6726  VIAF: 250730079   WorldCat (עם VIAF): 250730079