stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאבל באז'וב

| --- | --- |

צילום מ-1911
 לידה:  15 בינואר 1879 (יוליאני) סיסרט, רוסיה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  3 בדצמבר 1950 (בגיל 71) מוסקבה, רוסיה, ברית המועצות 
 שם לידה:  Па́вел Петро́вич Бажо́в
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 מקום קבורה:  Ivanovskoe cemetery 
 מקום לימודים:  הסמינר התאולוגי בפרם 
 שפות היצירה:  רוסית 
 יצירות בולטות:  תיבת המלכיט 
 תקופת הפעילות:  מ-1924 
 צאצאים:  אריאדנה באז'ובה 
 פרסים והוקרה:  פרס סטלין  עיטור לנין 
 חתימה:   
 
פאבל פטרוביץ' באז'וב (ברוסית: Па́вел Петро́вич Бажо́в‏; 27 בינואר 1879 – 3 בדצמבר 1950) היה סופר רוסי, חוקר פולקלור, הראשון שהביא את סיפורי העם הסיביריים לתודעת הציבור הרחב והעלה אותם לדרגת ספרות יפה.
ביוגרפיה

באז'וב נולד במשפחתו של פועל מפעל בעיירה סיסרט (Сысерть) שליד יקטרינבורג. בוגר לימודים תיכוניים ומכללה דתית בעיר פרם. עבד כמורה ביקטרינבורג וקמישלוב. התחתן עם תלמידתו, אב ל-4 ילדים. במלחמת האזרחים של 1918 התגייס לצבא האדום. לאחר מכן עבד כעיתונאי ועורך. כתב כמה עבודות על התרבות העממית וההיסטוריה של אורל. ספר ראשון של מאמריו "מעשיות אורל" (Уральские были) יצא בשנת 1924.
ב־1936 פרסם בכתב-עת את ה"סקאז" הראשון שלו - "הילדה אזובקה" (Девка Азовка). בשם "סקאז" (сказ) באז'וב כינה את המעשיות של אזור אורל - להבדיל מהמילה הרוסית הרגילה ל"אגדה" - "סקאזקה" (сказка). ב־1939 הוציא את קובץ הסקאזים "תיבת המלכיט" (Малахитовая шкатулка). הסקאזים עסקו בחייהם של פשוטי העם, ובפרט במחפשי האבנים היקרות בהרי אורל. הספר נערך ויצא מחדש מספר פעמים בחיי הסופר ונוספו אליו עוד ועוד סקאזים. בשנת 1943 באז'וב קיבל עליו את פרס סטלין מדרגה שנייה.
באז'וב נפטר ב-3 בדצמבר 1950 במוסקבה. נקבר בסברדלובסק (יקטרינבורג).
מורשתו ומשפחתו

על-פי ספריו של באז'וב נעשו סרטים, סרטים מצוירים, הצגות ומופעי מחול.
ראש ממשלת רוסיה בשנת 1992 יגור גאידר - נכדו.
משנת 1999, לרגל 120 שנה להולדת הסופר, ברוסיה הונהג פרס על־שם באז'וב, אשר מוענק מדי שנה ביום הולדתו לסופרים ואנשי תרבות על תרומה משמעותית לתרבות של אורל.
רובל רוסי עם דמותו של באז'וב, שיצא לרגל יום הולדתו ה-115.
ספר העלילות

| --- | --- |

 גיז'מאר  Laüstic  יונאק  מילאן  Chaitivel  Chevrefoil  Les Deux Amants  אדם זאב (רומנסה)  לנבל  אקיטן  המילה  אלידוק 
 מידע כללי
 מאת:  מארי דה פרנס 
 שפת המקור:  צרפתית עתיקה 
 סוגה:  עלילה ברטונית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  המאה ה־12 
 
ספר העלילות או "העלילות של מארי דה פרנס" (בצרפתית: Lais de Marie de France) הוא קובץ של תריסר עלילות ברטוניות, שירים עלילתיים קצרים הכתובים בניב האנגלו-נורמאני, המתמקדים באופן כללי בפיאור עקרונות האהבה הנאצלה דרך הרפתקאות גיבוריהם. מעט מאוד ידוע על המחברת, מארי, מלבד העובדה שהיא נולדה בצרפת, מה שהוביל לכינוי "מארי דה פרנס". על-פי האמונה הרווחת היא חיה באנגליה בזמן שכתבה את ספר העלילות, בשלהי המאה ה-12.
מבנה

העלילות, הכתובות בחריזה במשקל מתומן, זכו לתשומת לב בשל הילולן את האהבה, ייחודיות הדמויות, וחיוּת התיאורים - סימן ההכר של ספרות התקופה. אורכם של השירים נע בין 118 שורות ב"יערת הדבש" ועד 1184 שורות באלידוק.
חמישה כתבי-יד שונים כוללים אחת או יותר מהעלילות, אך רק אחד - הרלי 978, כתב-יד בן המאה ה-13 השוכן בספרייה הלאומית הבריטית - משמר את כל התריסר. אוסף זה כולל גם פתח-דבר בן 56 שורות, בו מתארת מארי את מניעיה לחיבור העלילות. בפתח-הדבר כותבת מארי שהיא קיבלה השראה מהדוגמה של היוונים הקדמונים והרומים ליצור משהו שיהיה מבדר ומטיף מוסר גם יחד. היא גם מצהירה על רצונה לשמר למען הדורות הבאים את המעשיות ששמעה בנעוריה.
שתיים מהעלילות של מארי - לנבל, יצירה אהובה מאוד שעובדה מספר פעמים לאורך השנים (לרבות "סר לנפל" באנגלית ביניימית), ו"שברפואל" (יערת-הדבש), יצירה קצרה על טריסטן ואיזולדה - מזכירות את המלך ארתור ואבירי השולחן העגול. העלילות של מארי דה פרנס היו בין המבשרות על יצירות מאוחרות בנושא, ומארי הייתה ככל הנראה בת-זמנו של כרטיאן מטרואה, שכתב סיפורים על ארתור.
העלילות

(רשימה זו סודרה לפי גרסת כתב-היד הרלי 978.)
| --- | --- |
 גיזְ'מָאר ("Guigemar")  אקיטן ("Equitan")  המֵילה ("Le Fresne")  אדם זאב ("Bisclavret")  לַנְבָל ("Lanval")  Les Deux Amanz ("שני האוהבים"):  יונק  Laustic ('הזמיר')  מילן  Chaitivel ("ארבעת האבלים")  Chevrefoil ("יערת-הדבש")  אלידוק
לקריאה נוספת

סיפורי מארי דה פרנס, בתרגומה של ד"ר טובי ביברינג, הוצאת כרמל, 2015.
אריה סתיו, עלילות אבירי השולחן העגול - מבחר פרקי שירה מן הסאגה הארתוריאנית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2007.
סמילה

סמילה (אוקראינית: Сміла) היא עיר במחוז צ'רקאסי אוקראינה.
היסטוריה

המידע הקדום ביותר על היישוב נמצא במסמכים של הדוכסות הגדולה של ליטא מ-1542, במקום היה כפר בשם יצקוב-טיאסמינה. בשנות ה-50 של המאה ה-17 החל להופיע השם הנוכחי, סמילה.
ב-1660 סמילה עברה לידיה של האיחוד הפולני-ליטאי. בעקבות פלישות של טטרים וטורקים וקרבות בלתי-פוסקים הצטמצמה אוכלוסיית היישוב.
ב-1773 היא קיבלה זכויות מגדבורג.
בעקבות חלוקת פולין העיר עברה לידיה של האימפריה הרוסית. באמצע המאה ה-19 החלה התפתחות תעשייתית של העיר. ב-1876 העבירו בעיר קו רכבת.
ב-4 באוגוסט 1941 העיר נכבשה על ידי הגרמנים ושוחררה על ידי הצבא האדום ב-29 בינואר 1944.
הקהילה היהודית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אוכלוסייה

שינוי אוכלוסייה של סמילה לאורך השנים:
| --- | --- |
שנה: מספר אוכלוסייה
1741: 2,500
1845: 8,000
1860: 12,600
1897: 15,200
1917: 33,300
1973: 58,000
1989: 89,000
2005: 69,800
2007: 68,600
2010: 67,800
2011: 68,700
ערים תאומות

רוסיה רז'ב, רוסיה
רוסיה דנילוב, רוסיה
ארצות הברית ניוטון, ארצות הברית
פולין קנדז'ז'ין-קוז'לה, פולין
אוקראינה וטוטינה, אוקראינה
אוקראינה קובל, אוקראינה
ליטא יאנובה, ליטא
תושבים מפורסמים

גריגורי שטרן - מצביא סובייטי.
שלמה שליפר - הרב הראשי של מוסקבה בין השנים 1943–1957.
עץ (תרשים)

אילן יוחסין (עץ משפחה) הוא אחד מצורות התיעוד הגנאלוגי הנפוצים ביותר, בתמונה: אילן היוחסין של ויליאם הראשון, מלך אנגליה
תרשים עץ הוא תרשים המאפשר לארגן ולהציג מידע באופן היררכי על פי קטגוריות.
השם עץ נובע מדמיונו של תרשים זה לעץ טבעי, שלו יש גזע, ממנו יוצאים ענפים, מהם ענפי משנה, וכך הלאה עד לעלים. להבדיל מעץ טבעי, הצומח מלמטה כלפי מעלה, תרשים עץ צומח מלמעלה כלפי מטה, או משמאל לימין (בטקסט אנגלי), או מימין לשמאל (בטקסט עברי).
מבנה כללי

בדומה לעץ הטבעי, גם תרשים העץ בנוי משלוש שכבות עיקריות: גזע, ענף ועלים.
גזע האיבר הגבוה ביותר ממנו יוצאים שאר האיברים.
ענף איבר אמצעי בעץ. כלומר יוצא מאיבר אחר ולא קיצוני.
עלה איבר ממנו לא מסתעפים איברים נוספים.
עם זאת, תרשים העץ יכול להסתעף לאורך מספר בלתי מוגבל של רמות על פי סוג הנתונים שהוא מתאר.
מונחים והגדרות

"צומת"- איבר בעץ.
"ענף"- קו המחבר בין שני צמתים בעץ. לענפים יש כיוון, כלומר אחד הצמתים נקרא צומת מקור והצומת האחר נקרא צומת יעד.
"אב"- צומת המשמש צומת מקור של ענף נקרא אב ביחס לצומת היעד.
"צאצא"- צומת המשמש צומת יעד של ענף נקרא צומת צאצא או צומת בן ביחס לצומת המקור- "האב".
השימוש במושגים הקשורים למשפחה נובע מהשימוש הנרחב בעצים לשם תיאור מבנה משפחתי. בהקשר זה מקובל יותר השם אילן- "אילן יוחסין".
צומת אב הוא צומת בדרגה אחת גבוהה יותר בהיררכיה.
שני צמתים היוצאים החולקים אותה צומת אב נקראים אחים.
דוד הוא צומת אח של צומת אב.
בכל עץ סופי קיימת צומת שאין לה צומת אב. צומת זה נקרא שורש. ההפך לא נכון: לעץ אינסופי קיים רק גזע ללא שורש.
מסלול הוא מערך ענפים המקשר בין צמתים, לאו דווקא בכיוון הענפים.
מסלול העובר בכל צומת לכל היותר פעם אחת, נקרא מסלול פשוט. בעץ יש מסלול פשוט אחד ויחיד בין כל שני צמתים.
דוגמאות ושימושים

דוגמה בולטת לתרשים במבנה של עץ הוא עץ ארגוני - תרשים המתאר את מבנהו של ארגון היררכי. דוגמה: בראש צה"ל נמצא הרמטכ"ל, שלו כפופים אלופי הפיקודים. בכל פיקוד יש חטיבות, המורכבות מגדודים, המורכבים מפלוגות וכו'.
דוגמה נוספת: "עץ הדעת", המתאר את הדוקטורנטים של פרופסור מסוים, ולכל אחד מדוקטורנטים אלה את הדוקטורנטים שלו, וכך הלאה.
התיקיות במערכות קבצים מודרניות מסודרות אף הן במבנה של עץ, המומחש באמצעות "סייר". עץ זה, להבדיל מעץ סטטי המשורטט על-גבי נייר, הוא עץ דינמי: ניתן לפתוח בו תיקייה כך שיוצגו כל התיקיות הנמצאות בתוכה, או לסגור אותה.
גנאלוגיה היא תחום בו עושים שימוש רב בתרשימי עץ, לצורך בניית אילנות יוחסין.
ראו גם

מפת מושגים
עץ (תורת הגרפים)
תרשים עץ (הסתברות)
מבנה של תרשים עץ
תרשים עץ של תיקיות וקבצים
ספר הפרשיות של שרלוק הולמס

| --- | --- |

גיליון הסטרנד שבו הופיע הסיפור "פרשת שלושת הגרידבים"
 מידע כללי
 מאת:  ארתור קונאן דויל
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ספרות בלשית
 הוצאה
 הוצאה:  ג'ון מארי
 תאריך הוצאה:  1927
 מספר עמודים:  320
 הוצאה בעברית
 תרגום:  1985 (אורי בלסם)
 סדרה
 ספר קודם:  הקידה האחרונה 
 
ספר הפרשיות של שרלוק הולמס (באנגלית: The Case-Book of Sherlock Holmes) הוא אוסף הסיפורים הבלשיים האחרון שנכתב על ידי ארתור קונאן דויל. הוא פורסם לראשונה ב-1927, ומכיל סיפורים שפורסמו בין 1921 ל-1927.
שם האוסף

המהדורה הבריטית הראשונה והמהדורה האמריקנית הראשונה של האוסף פורסמו ביוני 1927. אולם, השמות שלהן היו שונים. השם של המהדורה הבריטית הכיל מקף בין שתי המילים הראשונות ואילו זה של האמריקנית לא הכיל.
בלבול נוסף באשר לשם הספר נגרם כאשר במהדורות מאוחרות יותר הוא נקרא The Casebook of Sherlock Holmes (כאשר Casebook היא מילה אחת).
רשימת הסיפורים

במהדורה הכרונולוגית הראשונה סדר הסיפורים היה כך:
הפרשה של אבן המזארין
פרשת גשר תור
פרשת האיש הזוחל
פרשת הערפד מסאסקס
פרשת שלושת הגרידבים
פרשת הלקוח רם המעלה
פרשת שלושת הגמלונים
פרשת החייל הלבן
התעלומה של רעמת האריה
פרשת מוכר הצבעים הזקן
פרשת הדיירת המצועפת
התעלומה באחוזת שוסקומב הישנה
אולם, במהדורות אחרות סדר הסיפורים היה כך:
פרשת הלקוח רם המעלה
פרשת החייל הלבן
פרשת אבן המזארין
פרשת שלושת הגמלונים
פרשת הערפד מסאסקס
פרשת שלושת הגרידבים
פרשת גשר תור
פרשת האיש הזוחל
התעלומה של רעמת האריה
פרשת הדיירת המצועפת
התעלומה באחוזת שוסקומב הישנה
פרשת מוכר הצבעים הזקן
בעקבות שתי המהדורות השונות, "פרשת מוכר הצבעים הזקן" נחשב לעיתים כסיפור האחרון של שרלוק הולמס שנכתב על ידי דויל, אך למעשה הסיפור האחרון היה "התעלומה באחוזת שוסקומב הישנה".
מידע נוסף

ספר זה מכיל שלושה סיפורים שאינם כתובים מנקודת מבטו של דוקטור ווטסון, כפי שנכתבו רוב סיפורי הולמס האחרים. "פרשת אבן המזארין" מסופר בגוף שלישי, כיוון שהוא היה עיבוד של מחזה שבו לווטסון היה תפקיד קטן מאוד. "פרשת החייל הלבן" ו"התעלומה של רעמת האריה" מסופרים מנקודת מבטו של הולמס, כאשר האחרון מתרחש לאחר פרישתו של הולמס.
ישנם חובבי הולמס המתייחסים לסיפורים הללו כאל הסיפורים הפחות טובים בקאנון. הסיפורים הללו נכתבו בתקופה שבה דויל היה שקוע באהבתו החדשה לספיריטואליזם וסיאנסים, והוא התעניין פחות בהמשך הכתיבה של סיפורי הולמס ואף התייחס אליהם כאל מטרד. הספר פורסם 40 שנה לאחר צאתו לאור של הספר חקירה בשני (הספר הראשון שכתב דויל), ותשומת לבו של דויל כבר לא הייתה מרוכזת בהולמס.
| סדרת שרלוק הולמס מאת ארתור קונאן דויל |
| --- | --- | --- |
| ספרים | חקירה בשני • חותם הארבעה • כלבם של בני בסקרוויל • עמק הפחד |  |
| אוספי סיפורים קצרים | הרפתקאותיו של שרלוק הולמס • זיכרונותיו של שרלוק הולמס • שובו של שרלוק הולמס • הקידה האחרונה • ספר הפרשיות של שרלוק הולמס |  |
| דמויות | שרלוק הולמס • מייקרופט הולמס • דוקטור ווטסון • המפקח לסטרייד • פרופסור מוריארטי |  |
| דמויות משנה | איירין אדלר • סבסטיאן מורן • מרי מורסטן • דמויות נוספות |  |
| שונות | רחוב בייקר 221 ב' • מוזיאון שרלוק הולמס |  |
| עיבודים נבחרים | סרטים: שרלוק הולמס ותעלומת גרבי המשי • שרלוק הולמס והפרחחים מרחוב בייקר • טום וג'רי פוגשים את שרלוק הולמס • מר הולמס • הולמס & ווטסון • אנולה הולמס • אנולה הולמס 2 • אנולה הולמס 3   סדרות: זיכרונות על שרלוק הולמס • שרלוק • אלמנטרי • שרלוק הולמס (2013) • מיס שרלוק • שרלוק ברוסיה • הפרחחים • הולמס וסילי ליוואנוב: הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון (הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון • שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון • הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון: המאה העשרים מתחילה • הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון: כלבם של בני בסקרוויל • הרפתקאותיהם של שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון: אוצר אגרא)   רוברט דאוני ג'וניור: שרלוק הולמס (סרט, 2009) • שרלוק הולמס: משחק הצללים • שרלוק הולמס 3   משחקי וידאו: שרלוק הולמס: התעוררות • שרלוק הולמס נגד ארסן לופין • שרלוק הולמס נגד ג'ק המרטש |  |
סרגיי קופליאקוב

סרגיי ויקטורוביץ' קופליאקוב (ברוסית: Серге́й Викторович Копляков; נולד ב-23 בינואר 1959) הוא שחיין עבר סובייטי מבלארוס, הוא אלוף אולימפי (מוסקבה 1980), אלוף אירופה (ספליט 1981), בעל מדליית ארד מאליפות העולם (ברלין 1978), 3 פעמים אלוף ברית המועצות (1978, 1979 ו-1981) ושיאן העולם במשחה ל-200 מטר חופשי. קופליאקוב היה לשחיין הראשון בהיסטוריה ששחה משחה זה מתחת ל-1:50 דקות.
ביוגרפיה

קופליאקוב נולד באורשה בירת מחוז ויטבסק שבבלארוס. הוא עבר להתאמן בסנקט פטרבורג.
ביוגרפיה > מדליית כסף אולימפית

באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכה קופליאקוב במדליית כסף, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם ולדימיר רסקטוב, אנדריי בוגדנוב ואנדריי קרילוב בתוצאה של 7:27.97 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 7:23.22 דקות ולפני בריטניה (7:32.11 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום עשירי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:53.44 דקות.
ביוגרפיה > מדליית זהב באליפות אירופה

באליפות אירופה שנערכה בינקפינג, שוודיה בשנת 1977 זכה קופליאקוב בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (7:28.21 דקות) ומדליית ארד במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי (3:28.91 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חופשי.
ביוגרפיה > סגן אלוף עולם ושיאן אירופה

באליפות העולם שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 1978 זכה קופליאקוב בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם סרגיי רוסין, אנדריי קרילוב וולדימיר סלניקוב בתוצאה של 7:28.41 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 7:20.82 דקות ולפני מערב גרמניה (7:33.29 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אירופה חדש של 1:51.33 דקות, אחרי ביל פורסטר שקבע שיא אליפות חדש של 1:51.02 דקות וראודי גיינס (1:51.10 דקות), שניהם מארצות הברית.
ביוגרפיה > שיאן עולם

בתחרות שנערכה בפוטסדאם, מזרח גרמניה ב-7 באפריל 1979 קבע קופליאקוב במשחה ל-200 מטר חופשי שיא עולם חדש של 1:49.83 דקות, שיפור לשיא בן ה-3 שנים של ברוס פורניס מארצות הברית (1:50.29 דקות) ובכך היה לשחיין הראשון בהיסטוריה ששחה משחה זה מתחת ל-1:50 דקות. שיא זה החזיק מעמד כשנה ונשבר על ידי ראודי גיינס (1:49.16 דקות).
ביוגרפיה > אלוף אולימפי

באולימפיאדת מוסקבה (1980) זכה קופליאקוב ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש של 1:49.81 דקות, לפני אנדריי קרילוב (1:50.76 דקות) וגריים ברואר מאוסטרליה (1:51.60 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם ולדימיר סלניקוב, איוור סטוקולקין ואנדריי קרילוב בתוצאה של 7:23.50 דקות, לפני מזרח גרמניה (7:28.60 דקות) וברזיל (7:29.30 דקות). מדליית כסף במשחה לשליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם ויקטור קוזניצוב, ארסנס מיסקרובס ויבגני סרדין בתוצאה של 3:45.92 דקות, אחרי אוסטרליה (3:45.70 דקות) ולפני בריטניה (3:47.71 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 51.34 שניות, 5 מאיות לאט ממדליית ארד.
ביוגרפיה > אלוף אירופה

באליפות אירופה שנערכה בספליט, קרואטיה בשנת 1981 זכה קופליאקוב ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי (1:51.23 דקות), במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (7:24.41 דקות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר חופשי (3:21.48 דקות).
לאחר שפרש משחייה תחרותית אימן קופליאקוב שחייה במינסק.
שיאים אישיים

100 מטר חופשי: 51.34 שניות (1980)
200 מטר חופשי: 1:49.81 דקות (1980), שיא עולם בעבר
ראו גם

התפתחות שיא העולם במשחה ל-200 מטר חופשי
עץ פילוגנטי מושלם

עץ פילוגנטי מושלם הוא מונח מתחום הביולוגיה החישובית המציין עץ פילוגנטי, שבו לכל מין המתפצל מאב קדום ישנה תכונה השייכת אך ורק לפרטים המתפצלים מאותו המין והלאה. כתוצאה מכך במורד הענפים בעץ לא תמצא הומופלסיה, מונח המתאר תכונות אשר התפתחו ממנים שונים אך מבחינה פונקציונלית מבצעים את אותה הפעולה באותו האופן. כאשר אין הומופלסיה נגרר בהכרח שהתכונות לא עוברות אבולוציה מתכנסת, מונח המתאר תהליך של הסתגלות לסביבה מסוימת הגורמת לפיתוח תכונה דומה בין מינים ללא אב קדמון משותף. תכונה נוספת של עץ פילוגנטי מושלם היא שבכל צומת בעץ עומד אב קדמון משותף של הענפים היוצאים ממנו מה שגורר שאין העברה גנטית הוריזונטלית בין מינים כלומר אין ערבוב גנים בין פרטים שהם לא מאותו המין.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פוטוליזה

פוטוליזה (באנגלית: Photolysis; לעיתים פוטודיסוציאציה) היא תגובה כימית שבמהלכה גורמת אנרגיית האור לפיצול של מולקולה.
פוטוליזה מתרחשת במקומות רבים בטבע. להלן שתי דוגמאות:
האוזון המצוי באטמוספירה של כדור הארץ נוצר בתגובת פוטוליזה. בתחילה מתפצלת מולקולה דו-אטומית של חמצן לשני אטומי חמצן באמצעות אנרגיית אור השמש; לאחר מכן מתרכב כל אטום חמצן עם מולקולה דו-אטומית אחרת של חמצן לקבלת אוזון (O3).
בפוטוסינתזה בצמחים ובמספר אצות וחיידקים צורך היצור מים ופולט חמצן לאטמוספירה. המים (H2O) מתפצלים בתגובת פוטוליזה באמצעות אנרגיית אור השמש. החמצן נפלט החוצה והמימן מתרכב עם פחמן דו-חמצני לקבלת פחמימה.
ראו גם

פלאש פוטוליזה
עיצומים (יחסים בין-לאומיים)

ביחסים בין-לאומיים, עיצומים (בלועזית: סנקציות) הם בדרך כלל הגבלות על מדינה.
סוגי העיצומים העיקריים הם:
עיצומים כלכליים: בדרך כלל עיצומים כלכליים כוללים איסור על סחר בכלי נשק, נפט, או איסור כללי על סחר למעט מזון ותרופות.
עיצומים בין-לאומיים: אמצעי לחץ דיפלומטיים, ביניהם ביטול ביקורים רשמיים, גירוש אנשי השגרירות, וביטול אירועי ספורט.
היסטוריה

הפעלת לחץ בדרכים שונות בין גורמים שונים הייתה גם בימי קדם, אולם שימוש בעיצומים כפרקטיקה רשמית לניהול סכסוך מתועדת היטב בעיקר בעת החדשה. החל ממלחמת תשע השנים, דרך מלחמת האזרחים האמריקאית או מלחמות העולם, ועד שימוש הולך והגדל במפנה המאה ה־21. מכיוון שבמאה ה־20 התפתחו שיתופי פעולה כלכליים ודיפלומטיים חסרי תקדים, והוקמו מוסדות כמו הבנק העולמי והאו"ם, ניתן היה לקיים עיצומים בינלאומיים ביעילות שלא הייתה קודם לכן.
ניתן לראות בהתנהלות ארצות הברית לאחר פיגועי 11 בספטמבר כאבן דרך בשימוש בעיצומים כלכליים. העולם היה אז בנקודה היסטורית, בה לאחר המלחמה הקרה הייתה ארצות הברית מעצמת העל העולמית היחידה, ולפיכך יכלה לגייס תמיכה שהיא אולי חסרת תקדים. תמיכה זו זכתה ללגיטימיות רבה עקב אופיים של הפיגועים, שאיים על מספר מדינות ברחבי העולם. לפיכך ארצות הברית הובילה להטלת עיצומים מרחיקי לכת על גופים, אישים ומוסדות הקשורים לדעתה לפיגועים, והצליחה לרתום לשם כך את המערכת הכלכלית הבינלאומית, שאימצה רגולציה חדשה בנושא "מלחמה במימון טרור" והקפידה על אכיפה מחמירה של העיצומים. חרף כל זאת, יעילותם של העיצומים הוגבלו על ידי שחקניות רבות בזירה הבינלאומי, ביניהן מדינות שונות במזרח התיכון המעורבות בקשרים עסקיים עם גורמי טרור מצד אחד, ומצד שני בעלות ברית של ארצות הברית.
עם הפיכתה של סין לשחקן משמעותי בזירה הבינלאומית, התנגדה באופן מסורתי לעיצומים המוטלים על ידי קואליציה בינלאומית בראשות ארצות הברית, והפכה עקב כך למעין "מקלט" מדיני וכלכלי עבור אותם גורמים עליהם מופעלים עיצומים נרחבים. חסימת דרכן של מדינות שונות למערכות הכלכלה הבינלאומית הובילה לניסיונות לייצר אלטרנטיבות למערכות אלו.
פלישת רוסיה לאוקראינה בשנת 2022 גרמה להטלה החמורה ביותר של עיצומים שהוטלה אי פעם על מדינה, עם הטלתם של למעלה מ־6,000 עיצומים נכון לשנת 2023.
סיבות להטלת עיצומים

הסיבות העיקריות להטלת עיצומים על מדינה הן:
עיצומים למטרת אכיפה של החוק הבין-לאומי. למשל, לאחר פלישת עיראק לכווית בשנת 1990 הוטלו עליה עיצומים שונים, ביניהן מצור ימי ואווירי על עיראק. מטרת עיצומים הייתה אכיפת החוק הבין-לאומי על עיראק, מכיוון שהיא הפרה את ריבונותה של כווית.
עיצומים לצורך מניעת איום על השלום באזור מסוים. למשל, הסכם הביניים בז'נבה על תוכנית הגרעין האיראנית כולל עיצומים המגבילים מכירת טילים וציוד צבאי העלולים לשמש לייצור נשק גרעיני.
עיצומים למטרת אכיפה של החלטות מועצת הביטחון של האו"ם. למשל, בשנת 1965 הכריז המיעוט הלבן בדרום רודזיה על עצמאות מבריטניה, ללא העברת השלטון לאוכלוסייה המקומית, בניגוד להחלטת האו"ם. בתגובה הטיל האו"ם עיצומים צבאיים וכלכליים על רודזיה, כולל איסור על סחר בנפט ובמוצרי נפט.
יעילות והשפעה של עיצומים

לעיצומים שמטרתם אינה סמלית, אלא פגיעה ממשית באינטרסים של מדינה, השפעות רבות. למשל, עיצומים כלכליים יכולים לגרום להשפעות שליליות על המדינות עליהן מוטלים העיצומים, אולם מנגד יכולים לגרום גם השפעות שליליות על הכלכלה העולמית, ולעיתים אף פוגעות במידה מסוימת במדינות המטילות את העיצומים.
מכיוון שעיצומים מוטלים מתוך מטרה מסוימת, של הפעלת לחץ בניסיון לגרום לשינוי בפעולות הננקטות, השאלות, האם הטלת העיצומים יעילים בהשגת המטרות, והאם הם מצדיקים את ההשפעות השליליות על כלל הגורמים, נמצאות במחלוקת בין גורמים רבים במערכת הבינלאומית. בניסיון לפתור שאלות אלו, גורמים שונים אוספים מידע לגבי יעילותם של העיצומים כבר מראשית העת החדשה, ומידע זה משמש למחקר ביחסים הבינלאומיים – מחקר אשר הפך רלוונטי יותר בעשורים האחרונים, עם ריבוי המקרים בהם בוחרות ממשלות להשתמש בכלי של עיצומים כלכליים. המחקר האקדמי שבחן בעשורים האחרונים את יעילותם של העיצומים מצביע באופן כללי על שיעורי הצלחה נמוכים. כך, מידת יעילותם כל העיצומים ככלי מלחמתי שמטרתו להכריע מערכה, נמוכה למדי, אולם ניתן גם לראות בעיצומים כלי דיפלומטי שמטרתו להפעיל לחץ רב ולהקנות הון דיפלומטי, ובמקרה זה קשה יותר להעריך את יעילותם.
יעילות והשפעה של עיצומים > השלכות עקיפות

ניסיונות של קואליציות בינלאומיות להגביר את היעילות של העיצומים על ידי חסימת גישה למערכת הכלכלית הבינלאומית דוגמת "סוויפט", הובילה ליצירת מערכת בינלאומית של חברות קש והלבנת הון המסתירות את מוצאן של חברות שונות – תוך שיתוף פעולה של חברות ואנשי עסקים ממדינות רבות, בהן סין ואף ארצות הברית עצמה – ואף לניסיון ליצירת מערכות כלכליות אלטרנטיביות, אשר גם אם נכון לשנת 2023 היקף השימוש בהן נמוך מאוד, עדיין מסייעות למדינות לעקוף לפחות חלק מהעיצומים. עיצומים שהוטלו יצרו תמריצים להקמת גוש כלכלי הכולל את סין, רוסיה, ונצואלה, ואף מדינות דוגמת הודו שנוטות לא להשתתף בעיצומים שמנהיגה ארצות הברית – אשר ינסה להציב אלטרנטיבה לשימוש המשמעותי בדולרים בכלכלה העולמית.
עיצומים כלכליים של עיצומים על גורמים שונים, כמו איראן, רוסיה, סוריה וארגוני טרור, מגבירים את פנייתם של גורמים אלו לפשיעה בינלאומית כאמצעי הכנסה, דוגמת סחר בסמים ובתרופות מזויפות – המגיעים בסופו של דבר גם למדינות שהטילו את העיצומים.
ראו גם

עיצומים נגד איראן
העיצומים נגד עיראק (1990)
עיצומים כלכליים נגד הרשות הפלסטינית (2006–2007)
עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  האם סנקציות הן כלי יעיל או איום על הסדר העולמי - JISS, באתר JISS, ‏26 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555972405171  BnF: cb11973586z (data)  LCCN: sh85117159
פאבל אדמוביץ'

פאבל בוגדאן אדמוביץ' (בפולנית: Paweł Bogdan Adamowicz;‏ 2 בנובמבר 1965 – 14 בינואר 2019) היה פוליטיקאי ועורך דין פולני. הוא כיהן בתפקיד ראש עיריית גדנסק שבפולין מ-1998 עד הירצחו.
ביוגרפיה

אדמוביץ' נולד בעיר גדנסק בשנת 1965. הוא רכש את השכלתו באוניברסיטת גדנסק. בשנת 1989 החל לעבוד כעוזר באוניברסיטת גדנסק. בשנים 1990–1993 היה סגן רקטור לענייני סטודנטים. בשנים 1993–1996 סיים הכשרה משפטית כיועץ משפטי. בשנת 1990, לאחר נפילת השלטון הקומוניסטי בפולין באירועי סתיו העמים, החל אדמוביץ' את כהונתו כחבר במועצת עיריית גדנסק. הוא כיהן בתפקיד זה עד לשנת 1998, אז מונה לראש העיר. בשנת 2002 אושרר מינויו של אדמוביץ' ברוב של 70% מהקולות. במהלך תקופת כהונתו, עוטר אדמוביץ' בפרסים רבים על ידי מנהיגים בפולין ומחוצה לה, ביניהם יוחנן פאולוס השני ואלכסנדר קוושנייבסקי. אדמוביץ' הביע תמיכה בזכויות להט"ב ובקהילה היהודית בפולין.
בינואר 2019 נרצח אדמוביץ' במהלך מופע צדקה על ידי אסיר משוחרר, שטען כי מפלגתו של אדמוביץ', המצע האזרחי, אשמה במאסר שלו.
חיים אישיים

בשנת 1999 התחתן אדמוביץ' עם מגדלנה אברמסקה, סטודנטית למשפטים באוניברסיטת גדנסק, אותה הכיר במהלך לימודיו. לימים היא הפכה לפרופסור למשפטים באותה אוניברסיטה. יש להם שתי בנות, אנטונינה (ילידת 2003) וטרזה (ילידת 2010).
הערות שוליים

↑  Prezydent Miasta Gdańska |Curriculum Vitae, Portal Miasta Gdańska
↑  משה בסון, אבל בפולין: מת ראש העיר שנדקר על הבמה, באתר ynet, 14 בינואר 2019
↑  "Who was Pawel Adamowicz?". BBC News (באנגלית בריטית). 2019-01-14. נבדק ב-2020-05-12.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810610580705606  GND: 1175438243  ISNI: 0000 0000 4660 162X  LCCN: no97013862  VIAF: 46363365   WorldCat (עם VIAF): 46363365 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פולנים ובנושא פוליטיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צופים פולנים שומרים על ארון הקבורה של פאבל אדמוביץ' לפני הלווייתו
עדן אטיאס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 1966 (בן 57) רעים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1984–2011 (כ־27 שנים)
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת 100   מפקד טייסת 103   מפקד שדה דב   מפקד בסיס נבטים
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה
 תפקידים אזרחיים
 נספח משרד הביטחון בקנדה
 
עדן אטיאס (נולד ב-9 באוקטובר 1966) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, שירת כטייס תובלה בחיל האוויר הישראלי, פיקד על בסיס נבטים. לאחר שחרורו מונה לנספח משרד הביטחון בקנדה.
ביוגרפיה

אטיאס נולד בקיבוץ רעים, גדל והתחנך באשדוד. התגייס לקורס טיס בנובמבר 1984, אותו סיים במגמת קרב. במהלך קורס האימון המתקדם הוחלט שיעבור למערך התובלה. הוא שירת בטייסת הדקוטה בבסיס לוד והשתתף במבצע כחול וחום. שימש סמ"ט ב' בטייסת אבירי הציפור הצהובה, סמ"ט א' בטייסת 103, היה ממתכנני ומשתתפי מבצע שלמה להעלאת יהודי אתיופיה ב-1991, לאחר מכן פיקד על טייסת 100 ועל טייסת 103. בהמשך שירותו הצבאי פיקד על בסיס שדה דב, יצא לתקופת לימודים ומונה באוגוסט 2008 למפקד בסיס נבטים. עם תחילת כהונתו הועברו הטייסות והיחידות שפעלו עד אז בבסיס לוד לנבטים והבסיס הפך לבסיס המשלב טייסות ממערך התובלה וממערך הקרב. כיהן בתפקיד עד אוקטובר 2011 והשתחרר משירות הקבע.
בנובמבר 2011 מונה לנספח הראשון של משרד הביטחון בקנדה, כיהן בתפקיד עד אוגוסט 2014.
לאחר שחרורו מונה למנכ"ל חברת PARA ZERO העוסקת במערכות לכלי טיס בלתי מאוישים. הוא מכהן כיושב ראש דירקטוריון חברת RBS projcets וכיושב ראש דירקטוריון חברת SkyilnX.