כרונולוגיה של המשבר הכלכלי העולמי ב-2008
השבוע המתחיל ב-28 בספטמבר 2008

ביום ראשון בבוקר הכריז שר האוצר האמריקאי כי הושג הסכם על כל המרכיבים העיקריים של תוכנית הסיוע הממשלתי וכי סכום הסיוע הכולל יהיה עד 700 מיליארד דולר, וכן תתווסף האפשרות ליצירת מערכת לביטוח משכנתאות. במקביל דווח באותו היום כי נקבעה תוכנית לענק המשכנתאות הבריטי ברדפורד אנד בינגלי (Bradford & Bingley) ולפיה הבנק הגדול בספרד, גרופו סנטנדר (Grupo Santander) ירכוש את משרדי הבנק הבריטי ויקבל לידיו את חשבונות החסכון, ואילו חשבונות ההלוואות והמשכנתאות של הבנק יולאמו.
ביום ראשון בשבוע אף הולאם חלקית ענק הבנקאות מבנלוקס, Fortis, כאשר ממשלות בלגיה, הולנד ולוקסמבורג השקיעו 11.2 מיליארד אירו בבנק. בלגיה רכשה 49% מן החטיבה הבלגית של הבנק ואילו הולנד ולוקסמבורג נקטו בצעד דומה ביחס לחטיבות ההולנדית והלוקסמבורגית. החלטת ממשלת הולנד שונתה ב-3 באוקטובר, כאשר החליטה להשתלט על נכסי הבנק בהולנד.
ביום שני, 29 בספטמבר, הוכרז כי Wachovia, הבנק הרביעי בגודלו בארצות הברית, יירכש על ידי סיטיגרופ. עסקה זו לא יצאה לפועל, אולם הבנק נמכר לבנק ולס פארגו ב-12 באוקטובר.
ביום שני הכריז שר האוצר הגרמני על תוכנית ממשלתית להצלת חברת ההחזקות ממינכן, Hypo Real Estate, אשר בבעלותה מספר בנקי משכנתאות בגרמניה, אולם ב-4 באוקטובר 2008 התברר כי התוכנית לא תצא לפועל. באותו היום החליטה ממשלת איסלנד להלאים את הבנק השלישי בגודלו במדינה, בנק גליטניר (Glitnir)
.
ביום שני נפלו שערי המניות באופן קיצוני בבורסות אירופה וארצות הברית למרות הזרמת כספים לשוק לאשראי קצר מועד בידי הבנקים המרכזיים
.
תוכנית הסיוע הממשלתי האמריקאית, אשר זכתה לשם "חוק החירום לייצוב כלכלת ארצות הברית לשנת 2008", הונחה על שולחן הקונגרס האמריקאי להצבעה. הקונגרס לא אישר את החוק, אף על פי שההצבעה הופסקה ל-40 דקות בניסיונות לשכנע חברי קונגרס, 205 הצביעו בעד החוק ו-228 התנגדו. במקביל התרחשו באותו היום ירידות שערים חדות בבורסות ארצות הברית. בתוך דקות לאחר כישלון ההצבעה מדד דאו ג'ונס ירד ב-300 נקודות וסיים בירידה כוללת של 777.68 נקודות, הנאסד"ק איבד 199.61 נקודות מערכו וירד אל מתחת ל-2000 נקודות, ומדד S&P 500 איבד 8.77% באותו היום. מדד הדאו ג'ונס ידע באותו יום את הנפילה הגדולה ביותר בתולדותיו עד לאותו מועד. בין המניות שאבדו בחדות מערכן היו מניות בנקים אשר נחשבו ליציבים.
ביום שלישי, 30 בספטמבר, התאוששו שוקי המניות, אולם שוקי האשראי נותרו במצוקה כאשר ריבית הליבור (באנגלית: London Interbank Offered Rate, ר"ת: LIBOR) עלתה בתוך יממה מ-4.7% ל-6.88%. ביום שלישי, 30 בספטמבר, הזרימו ממשלות צרפת, לוקסמבורג ובלגיה, 6.4 מיליארד אירו לבנק Dexia, אשר נקלע למצוקת אשראי.
ביום שני, 29 בספטמבר, לאחר שבנקים באירלנד נקלעו אף הם למצוקת אשראי החליטה ממשלת אירלנד על תוכנית דו-שנתית להבטחת כל פיקדונות הבנקים של שישה בנקים במדינה, הוצאה הנאמדת בכ-400 מיליארד דולר.
ב-1 באוקטובר אישר הסנאט של ארצות הברית את תוכנית סיוע החירום האמריקאי ב-700 מיליארד דולר, כולל ביטוח פיקדונות בבנקים עד לסכום של 250,000 דולר וכן 100 מיליארד דולר בהנחות מס לעסקים ולאנרגיה חלופית. החוק אושר ברוב של 74 כנגד 25 מתנגדים. ביום שישי עלה החוק להצבעה מחודשת בקונגרס והפעם זכה לרוב של 263 כנגד 171 מתנגדים.
בשעות הלילה של ה-2 באוקטובר הלכה ממשלת יוון בדרכה של אירלנד והודיעה כי תבטח את הפיקדונות בכל הבנקים במדינה. ביום שישי, 3 באוקטובר, הכריזה רשות השירותים הפיננסיים בבריטניה כי החל מ-7 באוקטובר יגדל הסכום המבוטח בפיקדונות בבנקים ל-50,000 ליש"ט, לעומת 35,000 ליש"ט עד אותו יום, זאת בניסיון להגביר את אמון הציבור בבנקים. באותה עת נמשכו באירופה שיחות בין המדינות כדי להחליט על תוכנית סיוע אירופית לחוסר היציבות בשוקי הכספים. מגעים אלה הובילו לכנס שנערך בפריז, בשבת אחר הצהריים, בראשות נשיא צרפת ניקולא סרקוזי. הכנס נערך על רקע דיווחים כי בנק אירופי נוסף, בנק ההלוואות האיטלקי הענק יוניקרדיט נקלע אף הוא לקשיי אשראי.