stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הלכה וטכנולוגיה
מניעת היריון

מניעת היריון גובלת בביטול מצוות עשה של פריה ורבייה, שכן המצווה הראשונה בתורה, היא בעצם ברכה שמברך אלוהים את האדם: "ויאמר להם אלוהים פרו ורבו", חוזרת ונשנית לנח אחרי צאתו מהתיבה: "ואתם פרו ורבו, שרצו בארץ ורבו בה", עיקרה הוא להוליד בן ובת הראויים בעצמם להוליד, וכך להמשיך את יישוב העולם.
בפרקטיקות שונות למניעה, העוצרות את הזרע ממגע עם גוף האישה ייתכן איסור הוצאת זרע לבטלה, איסור המובא בתלמוד ובספרות ההלכה בחומרה רבה, ומיוחס לנאמר בתורה במעשה ער ואונן.
במניעת היריון על ידי סירוס זמני של האישה, או הגבר, יש לדון מצד איסור סירוס אדם דבר הנאסר בתלמוד ונלמד מהנאמר בתורה לגבי סירוס בעלי חיים,, אולם איסור זה קל מהאיסורים הקודמים, שכן על אישה לא חל איסור זה, ובפרט שמדובר על סירוס זמני.
מעבר לשאלה העקרונית האם מותר למנוע היריון, עולות שאלות בדבר הטכנולוגיה המותרת למטרה זו. לדעת רוב הפוסקים הגלולה למניעת היריון היא אמצעי המניעה העדיף, בתנאי שאין בו סכנה לאישה. כאשר לא ניתן להשתמש בגלולה היו שהעדיפו את ההתקן התוך-רחמי, הדיאפרגמה או קוטלי הזרע.
אמצעי תקשורת > טלוויזיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
שידורי הטלוויזיה כוללים פעמים רבות תכנים שאינם תואמים את ההלכה, ולכן יש שפסקו שצפייה בטלוויזיה היא בניגוד לאיסור לא תתורו אחרי לבבכם ואחרי עיניכם.
אמצעי תקשורת > סלולרי כשר

ההתפתחות הטכנולוגית המואצת של המכשירים הסלולריים בתחילת המאה ה-21, הפכה אותם ממכשיר שנועד לשיחה בלבד לכלי של בידור ופנאי, כמו גלישה ברשת האינטרנט וצפייה בטלוויזיה. אנשים בציבור החרדי החלו להשתמש במכשירים אלה ולהיחשף דרכם לתכנים אינטרנטיים שחלקם נחשב בציבור החרדי כלא מתאימים ואף כתועבה. כדי להתמודד עם הבעיה הוקמה בשנת 2004 "ועדת הרבנים לענייני תקשורת", במטרה להביא ליצירת טלפון סלולרי לציבור החרדי. סלולרי כשר הוא מכשיר טלפון סלולרי הנמצא בשימוש נרחב בציבור החרדי ובמידה מועטה גם בציבור החרד"ל. מכשירי סלולר אלו מיועדים בעיקר לביצוע שיחות, ואין בהם תכונות המצויות ברוב המכשירים הסלולריים המתקדמים - כמו גלישה באינטרנט, שימוש במצלמה, משחקים, ומשלוח וקבלת מסרונים (SMS).
טלפון מסוג זה מבוסס על שני מרכיבים:
מכשיר סלולרי שבו נחסמו ברמת החומרה והתוכנה חלק מהמאפיינים.
קו טלפון אשר בו חסומים שירותים בלתי רצויים. בשל חתימת הסכם בין ועדת הרבנים לענייני תקשורת ובין מרבית חברות התקשורת, קו כשר כבול למכשיר כשר וכן לקידומת מספרית "כשרה", וההתניידות בין חברות, חבילות ומספרים מוגבלת לחבילות "כשרות" ומספרים "כשרים" בלבד.
אמצעי תקשורת > אינטרנט כשר

שירותים הממותגים כאינטרנט כשר, הוקמו בארצות הברית והובאו לישראל כדי לאפשר גישה לאינטרנט לאוכלוסייה הרוצה להימנע מחשיפה לתכנים אותם היא רואה כלא ראויים בעת גלישה באינטרנט או שימוש בשירותי דואר אלקטרוני, בין מסיבות דתיות ובין מסיבות עקרוניות, ובשל כך אף נמנעה מלהשתמש באינטרנט. ברוב החוגים החרדיים היחס לאינטרנט שלילי מאוד, וקיומו נשלל לגמרי שלא למטרות עסקיות/תורניות מובהקות. במהלך השנים האחרונות היחס הוחמר ואף במקרים אלו נדרשים ברוב החוגים מערכות סינון המתאימות לדרישות החוג. למשל חסידות בעלז אשר בהוראת האדמו"ר מתירה לחסידיה להתחבר לאינטרנט "נט-צח" לאחר שנחתם הסכם מול הספקית, להקמת מסלולים ייעודיים עבור אנשי החסידות, ולמי שמחויב לכך לצורך פרנסתו.
הסינון נעשה בשתי דרכים:
סינון באמצעות תוכנה, המסננת דפים או קטעים שבהם היא מזהה תוכן לא ראוי לפי מילות מפתח. טכניקה זו קלה למימוש, אך אינה מושלמת, משום שגם בתנ"ך, בספרות חז"ל ובספרות התורנית מופיעות מילים לא ראויות (למשל בפסוק "איכה הייתה לזונה קרייה נאמנה" שבספר ישעיהו), הגורמות לסינון תוכנם.
סינון אנושי, המבטיח שיקול דעת בפעולת הסינון, אך הוא איטי ביותר, ולכן מוגבל ביכולת לממשו. ניצול חוכמת ההמונים משפר את היכולת של שיטה זו.
מכונים לבירור סוגיות של הלכה וטכנולוגיה

בנוסף לפוסקים השונים שעסקו במהלך הדורות בשאלות הלכתיות שמעוררת הטכנולוגיה, הוקמו בישראל שני מכונים העוסקים, באמצעות צוותים של רבנים ומהנדסים, בשאלות של הלכה וטכנולוגיה.
מכון מדעי טכנולוגי להלכה נוסד בשנת 1965, ביוזמת הרב אליעזר קוגל על ידי הרב לוי יצחק הלפרין במטרה להתמודד עם השאלות והבעיות ההלכתיות המורכבות שמעוררת ההתפתחות הטכנולוגית. המכון מקיים קשרים ענפים עם גדולי היצרנים והיבואנים, על מנת להנגיש לידי ציבור שומרי ההלכה מוצרי החשמל עם התקני שבת והלכה.
מכון צומת הוקם בשנת 1977 על ידי הרב ישראל רוזן. המכון מפעיל צוותי מחקר ופיתוח בתחומי האלקטרוניקה, המחשבים, הטכנולוגיה והמכניקה העדינה. מהנדסי המכון עוסקים בהתאמת מיכשור רפואי לשימוש בשבת ובחגי ישראל - בבתי חולים, בבתי אבות, ובבתי נכים וקשישים; וכן בפתרונות הלכתיים לכוחות הביטחון - צה"ל ומשטרת ישראל, על מנת לאפשר את פעילותם החיונית באופן סדיר, בהתאם לתנאי ההלכה.
משמרת השבת נוסד בשנת 2011 בידי הרב אליהו בייפוס, מרבני בית הדין של הרב נסים קרליץ בבני ברק. 
יוזם הקמתו של הארגון היה הרב יוסף שלום אלישיב. על פי דברי תלמידו הרב יצחק דרזי, לאחר שנחשף הרב אלישיב לפתרון הלכתי ששווק בציבור ולדעתו אסור בשימוש בשבת, הוא פנה אליו ואמר שיש להקים את הארגון, ואף נתן את שמו 'משמרת השבת'. הארגון עוסק בהסברה וחידוד מודעות ציבורית לחששות הלכתיים שונים הכרוכים בשימוש במכשירי חשמל בשבת, בפרט במכשירים העושים שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, שלגבי בעיות הלכתיות שהתעוררו לגביהם קיימת מודעות פחותה גם בקרב קהל שומרי השבת. והצעת פתרונות הלכתיים-טכניים לבעיות אלו.
לקריאה נוספת

יהושע נויבירט, שמירת שבת כהלכתה - דיני שמירת שבת ויום טוב, בשים לב לבעיות שהתעוררו בזמננו
הרב אליעזר טויק, יורה מדע - גיליון היוצא מדי חודש ועוסק במגוון ממשקי הלכה וטכנולוגיה, באתר ספריית אסיף
הערות שוליים

↑  בית יצחק, יורה דעה ב, מפתחות לסימן לא
↑  חזון איש, או"ח נ, ט
↑  ספר בראשית, פרק א', פסוק כ"ח
↑  ספר בראשית, פרק ט', פסוק ז'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ט"ו, הלכה ד'
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף י"ג, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק כ"א, הלכה י"חשולחן ערוך, אבן העזר, סימן כ"ג, סעיף ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"י, עמוד ב'
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ב, פסוק כ"ד
↑  משה ויסברג, בבעלזא יגלשו באינטרנט עם נט-צח, באתר בחדרי חרדים
↑  ראו דבריו בכנס רבנים בבני ברק בתחילת הסרטון.
↑  ראו דברי הרב יצחק דרזי בכנס רבנים בבני ברק דקה 8:00 עד 8:40.
שעון שבת פשוט
שלטים בבני ברק נגד שימוש בסמארטפונים
פשקוויל שהופץ בריכוזים חרדים, בימים נוראים תשע"ב
הרמס (בית אופנה)

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 בורסה:  בורסת פריז (RMS) 
 מייסדים:  טיירי הרמס
 תקופת הפעילות:  1837–הווה (כ־187 שנים)
 חברות בנות:  Fondation d'entreprise Hermès‏ 
 מיקום המטה:  פריז 
 ענפי תעשייה:  activities of head offices, אופנה 
 הכנסות:  2.4 מיליארד אירו (לשנת 2010)
 רווח תפעולי:  5,650,000,000 אירו (נכון ל־2023) 
 רווח:  421.7 מיליון אירו (לשנת 2010)
 יו"ר:  אקסל דיומא (אנ')
 עובדים:  19,686 (נכון לשנת 2022)
  
 hermes.com
 
הרמס (בצרפתית: Hermès) הוא בית אופנה צרפתי שהוקם בשנת 1837. החל משנות ה-50 של המאה ה-20 לוגו החברה הוא מרכבת דוכס המובלת על ידי סוס. החברה מתמחה במוצרי אופנה עילית הכוללים בגדים, אביזרי אופנה ובשמים. אחד המעצבים המפורסמים שהתחילו את דרכם בחברה הוא ז'אן-פול גוטייה.
היסטוריה > הקמת החברה

טיירי הרמס נולד בקרפלד בשנת 1801 ומשפחתו עברה לצרפת ב-1828, ובשנת 1837 נפתחה החנות הראשונה של המותג בפריז. עיצוביה כללו בעיקר אוכפים ותיקי נסיעות שיועדו למעמד האריסטוקרטי הגבוה. החברה זכתה לאזכוריה הראשונים בציבור כאשר זכתה בפרסים על העיצוב בירידי אופנה ברחבי פריז בשנים 1855 ו-1867. צ'ארלס אמיל בנו של הרמס לקח בעלות על החברה בשנת 1880 והעביר את החנות למיקום בו היא נמצאת עד היום. בעזרת בניו, אדולף ואמיל מוריס החברה הצליחה להגיע למעמד יוקרתי ופתחה חנויות ברחבי אירופה, אמריקה, רוסיה ואסיה.
היסטוריה > האחים הרמס

לאחר פרישתו של צ'ארלס אמיל שינו בניו את שם החברה ל"Hermès Frères" (האחים הרמס). הם החלו לספק אוכפים לצאר הרוסי. בשנת 1914 הועסקו בחברה למעלה משמונים עובדים. לאחר מכן לאמיל מוריס הוענקה הזכות הבלעדית להציג רוכסנים בעיצובי העור ובבגדיו ובכך הפכו לראשונים שהציגו בגדים עם רוכסנים בצרפת. העיצוב המפורסם של הרמס היה מעיל גולף מעור בעל רוכסן שעוצב עבור נסיך ויילס ב-1918. בשנות העשרים הפך אמיל מוריס לבעלים הבלעדי של החברה והוציא קולקציה ראשונה של אביזרי אופנה. הוא צירף את שלושת מחותניו כשותפים עסקיים. בשנת 1922 הציג אמיל מוריס תיק עור ראשון כחלק מקולקציית תיקים שעיצב לאחר שאשתו טענה שעדיין לא מצאה תיק שיתאים לצרכיה ולטעמה. ב-1924 נפתחו שתי חנויות של הרמס בארצות הברית. ב-1929 הוצגה בפריז קולקציית בגדי הנשים הראשונה של החברה.
בשנות ה-30 עשה בית אופנה שם לעצמו לאחר שעיצב כמה מעיצוביו המפורסמים כדוגמת "Sac à dépêches" שכונה לאחר מכן "Kelly bag" על שמה של גרייס קלי. בשנת 1937 הציג הרמס קולקציית צעיפים שהפכו במהרה לחלק מתרבות הלבוש הצרפתית. חלק מתדמית המותג שנבנתה באמריקה שייכת להצגת הקולקציות בחנויות כולבו של ניימן מרקוס בניו יורק. במהלך שנות ה-30 החל הרמס לעבוד עם חברה לייצור שעונים שווייצרים כדי ליצור קולקציית שעונים לגברים ולנשים עשויי זהב 18 קרט ופלדת אל חלד, השותפות בין שתי החברות נמשכה עד אמצע שנות החמישים. בשנת 1949 הוציאה החברה את עניבת המשי הראשונה והוציאה בושם ראשון בשם "Eau d'Hermès".
היסטוריה > לאחר מותו של אמיל מוריס

רוברט דומאס, חתנו של הרמס, שיתף פעולה עם גיסו ג'ין רנה לאחר מותו של אמיל מוריס בשנת 1951. בכך היו בעלי החברה הראשונים שלא היו מקורבים מדרגה ראשונה לבעלים המקורי. לאחר שהתמנה לבעלים שינה את שמו לרוברט דומאס-הרמס. זמן קצר לאחר מכן הפך לוגו החברה להיות הסוס עם הכרכרה הידוע כלוגו החברה עד היום. דומאס הציג קולקציות ייחודיות של אביזרי אופנה ותכשיטים. בשנת 1961 הפך עסק הבישום לחברת בת רשמית של הרמס עם השקתו של הבושם "Calèche".
היסטוריה > נפילתו ותקומתו של הרמס

במהלך שנות ה-70 עם עלייתם של בתי אופנה אחרים והתגברותם של החיקויים בשוק החל בית האופנה לדעוך מתהילת העבר שאפפה אותו. ג'ין לואיס דומאס, בנו של רוברט דומאס התמנה ליו"ר החברה בשנת 1978. הוא מיקד את החברה לייצור של מוצרי משי ועור בעיקר והוסיף פריטים חדשניים וטכניקות ייצור חדשות. ג'ין לואיס העסיק שני מעצבים מפורסמים שיהיו אחראים על הקולקצייה של הרמס ואחד מעיצוביהם הידועים הוא ז'קט אופנוענים מעור פיתון. בשנת 1978, כאשר מונה ג'ין לואיס ליו"ר היו מכירות החברה מוערכות בכ-50 מיליון דולר. בשנת 1990 עלו מכירות החברה והגיעו לסכום של 460 מיליון דולר. החל משנות ה-80 החלה החברה לייצר גם משקפי שמש וסכו"ם לבית. בשנות התשעים התרכז דומאס בהליך בו הוריד את רוב חנויות הזכיין והוסיף חנויות בבעלות ישירה של המותג עצמו דבר שהצריך הוצאות רבות אך הגביר את רווחי החברה והשליטה בהכנסות. בשנת 1999 קנה דומאס 35% ממניות המותג ז'אן-פול גוטייה בסכום של 150 מיליון.
היסטוריה > החברה כיום

בינואר 2006 פרש דומאס מניהול החברה וב-2010 הוא מת לאחר התמודדות עם מחלה. פטריק תומאס שהיה סגנו של דומאס החליף אותו ובכך הפך למנהל הראשון שלא נושא את השם הרמס.
וורונז' (מכ"ם)

מבט מאחור על מכ"ם Воронеж-М בלקטוסי
וורוֹנֶז' (ברוסית: Воронеж; נהגה וַארוֹנֶז` ולפעמים וַארוֹנֶשׁ) הוא מכ"ם המהווה את הדור הנוכחי של מערכות "התרעה מוקדמת" (Early warning) של רוסיה, המאפשרות ניטור בטווחים גדולים של המרחב האווירו-חללי להתרעה מפני התקפות על ידי טילים בליסטיים, גילוי ועקיבה אחר מטוסים ואובייקטים בחלל. המכ"ם הראשון נכנס לשלב מבצעי בשנת 2009 ומוקם בלקטוסי שליד סנקט פטרבורג. רוסיה הודיעה על תכנון להחליף את מערכות המכ"ם הקיימות במכ"מי וורונז' עד 2020.
שמו הנפוץ של המכ"ם, הקרוי על שם הנהר וורונז', תואם את סדרת מערכות המכ"ם הקרויות על שמות נהרות. הדור הקודם של המכ"ם היה ידוע בתור דריאל (על שם מעבר דריאל), הוולגה (על שם נהר הוולגה) דווינה (על שם נהר הדווינה) והדור שלפניו – הדנייפר (על שם נהר הדנייפר) והדניסטר (על שם נהר הדניסטר).
מכ"מי וורונז' מיוצרים באופן טרומי, ולכן הם זקוקים לזמן הקמה של חודשים (ולא שנים), והם צריכים פחות אנשי צוות מאשר הדורות הקודמים. הם גם מודולריים, כך שהמכ"ם יכול לפעול (לפחות באופן חלקי) גם בזמן שלא הושלמה בנייתו.
רוסיה השתמשה בהשקת סדרת המכ"מים כדי להעלות את חששותיה לגבי מערכות אמריקאיות להגנה נגד טילים באירופה. בעת ההשקה של המכ"ם בקלינינגרד בנובמבר 2011 נשיא רוסיה דמיטרי מדבדב צוטט כאומר "אני מצפה כי צעד זה [השקת המכ"ם] ייראה על ידי השותפים שלנו כסימן הראשון של מוכנות מדינתנו לתת מענה הולם לאיומים אשר ההגנה מטילים מהווה עבור אסטרטגיית הכוחות הגרעיניים שלנו."
הערות שוליים

↑  "Russia to put new radar on combat duty near Irkutsk in 2012".
↑  Podvig, Pavel (2011-11-29).
↑  Bogdanov, Konstantin (2011-11-29).
הקבוע הסולארי

הקבוע הסולארי הוא עוצמת הקרינה האלקטרומגנטית (הספק ליחידת שטח) שמגיעה מהשמש, במרחק של יחידה אסטרונומית אחת ממנה. מספר זה מייצג את העוצמה הממוצעת של קרינת השמש מחוץ לאטמוספירת כדור הארץ.
הקבוע הסולארי מציין את סך הקרינה מן השמש בכל אורכי הגל, ולא רק את האור הנראה לעין אדם. על פי מדידות שבוצעו בעזרת לוויינים, נמדד ערך הקבוע הסולארי כ-1,367 ואט למטר רבוע.
בפועל, עוצמת הקרינה מהשמש כפי שהיא נמדדת במעטפת החיצונית של אטמוספירת כדור הארץ איננה קבועה, אלא היא משתנה בכ-6.9% במהלך השנה, בגלל האקסצנטריות של מסלול כדור הארץ. לכן עוצמת הקרינה משתנה בין 1,412 ואט למטר רבוע בתחילת ינואר ל-1,321 ואט למטר רבוע באמצע יולי, כתוצאה משינוי מרחקו של כדור הארץ מהשמש.
בכל רגע נתון, כמות האנרגיה הסולארית המתקבלת מהשמש במיקום כלשהו בשטח כדור הארץ תלויה בתאריך, במצב האטמוספירה במיקום הנמדד, ובקו הרוחב שלו על פני כדור הארץ. הערך הנמדד הממוצע בפני השטח של כדור הארץ נע בין 800 ל-1,000 ואט למ"ר. בגרמניה לדוגמה, נמדדו ערכים שנתיים ממוצעים של 950 ל-1,100 ואט למטר רבוע באזורים גאוגרפיים שונים.
וודי סולדסברי

| --- | --- |

וודי סולדסברי
 לידה:  11 ביולי 1934 וינסבורו שבלואיזיאנה
 פטירה:  3 בספטמבר 2007 (בגיל 73) בולטימור, ארצות הברית 
 עמדה:  פאוור פורוורד / סנטר
 גובה:  2.01 מטר
 מספר:  14, 21, 35, 18
 מכללה:  אוניברסיטת דרום טקסס
 דראפט:  60 (סיבוב שמיני), 1957 פילדלפיה ווריורס
 קבוצות כשחקן
 1955–1957 1957–1960 1960–1961 1961–1963 1963 1965 1965–1966:  הארלם גלובטרוטרס פילדלפיה ווריורס סנט לואיס הוקס שיקגו פקרס/זפרס סנט לואיס הוקס ניו הייבן אלמס בוסטון סלטיקס
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות ה-NBA‏ (1966) השתתפות במשחק האולסטאר של ה-NBA‏ (1959) רוקי השנה ב-NBA‏ (1958)
 
וודרו "וודי" סולדסברי הבן (באנגלית: Woodrow "Woody" Sauldsberry Jr.‎; ‏11 ביולי 1934 – 3 בספטמבר 2007) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק בליגת ה-NBA עם ממוצעי קריירה של 10.7 נקודות ו-7.8 ריבאונדים בממוצע למשחק ב-27.7 דקות בממוצע.
ביוגרפיה

סולדסברי נולד בווינסבורו שבלואיזיאנה, למד בתיכון קומפטון בעיר קומפטון שבקליפורניה והיה הכוכב של קבוצת הכדורסל שלו, ואז עבר לאוניברסיטת דרום טקסס (אנ'). בראשית שנות ה-50 של המאה ה-20 שיחק סולדסברי בקבוצת הראווה הארלם גלובטרוטרס, ובשנת 1957 הוא נבחר בבחירה ה-60 בסיבוב השמיני של דראפט ה-NBA על ידי פילדלפיה ווריורס (שמה הקודם של גולדן סטייט ווריורס). בסיום עונת 1957/1958, ב-1958, לאחר שקלע 12.8 נקודות למשחק וקלט 10.3 ריבאונדים, הוא נבחר על ידי הליגה ל"רוקי השנה" — והיה לזוכה האפרו-אמריקאי השני של הפרס ולבחירת הדראפט הנמוכה ביותר שזכתה בפרס זה, שיא שטרם נשבר. ב-1959 שיפר סולדסברי את ממוצעיו, וקלע 15.4 נקודות עם 11.5 ריבאונדים בממצוע למשחק, ונבחר לשחק במשחק האולסטאר של ה-NBA. בהמשך הקריירה המקצוענית שלו שיחק עבור סנט לואיס הוקס; מחלוקת עם מאמן הקבוצה, הארי גלאטין, הובילה לעזיבתו את ליגת ה-NBA למשך מספר עונות. לאחר מספר עונות חזר לליגה בעידודו של ביל ראסל. מלבד פילדלפיה וסנט לואיס שיחק סולדסברי עבור שיקגו זפרס ועבור בוסטון סלטיקס, במדיה זכה באליפות ה-NBA בשנתו האחרונה בליגה.
מבחינה סטטיסטית, וודי סולדסברי היה קלע חלש ביותר, ואחוז הקליעה שלו מהשדה לאורך הקריירה - 34.8% - הוא נמוך ביותר בהשוואה לשחקנים אחרים בעמדתו. כתוצאה מכך, יש לו את המספר הנמוך ביותר של Win Shares מכין כל השחקנים ששיחקו בליגה, 7.9-.
לאחר פרישתו מכדורסל הסתובב סולדסברי ברחבי ארצות הברית ועבד במספר עבודות שונות. הוא הפך למריר בשל אפליה של כדורסלנים שחורים בשנות ה-50 וה-60, והדבר הוביל אותו לחיים של הסתגרות ולהחרמת עולם הכדורסל. הוא מת בעוני בבולטימור שבמרילנד עם רגל קטועה עקב סוכרת.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות קריירה באתר basketball-reference.com
↑  "Player Season Finder | Basketball-Reference.com". Basketball-Reference.com. נבדק ב-2016-05-31.
↑  וודי סולדסברי באתר Find a Grave
הטיית האוטומציה

הטיית האוטומציה (באנגלית: Automation bias) היא הנטייה של בני אדם להעדיף הצעות ממערכות החלטה אוטומטיות ולהתעלם ממידע סותר שהתקבל ממקור ללא אוטומציה, גם אם הוא נכון. מקור המושג הטיית האוטומציה הוא בפסיכולוגיה החברתית שמצאה הטיה באינטראקציות בין אישיות שהראתה שאנשים מייחסים הערכות חיוביות יותר להחלטות שהתקבלו על ידי בני אדם מאשר לאובייקט נייטרלי. אותו סוג של הטיית חיוביות נמצאה עבור אינטראקציה בין אדם לאוטומציה, כאשר ההחלטות האוטומטיות מדורגות בצורה יותר חיובית מאשר נייטרלית. הטיה זו הפכה בעשרות השנים האחרונות לבעיה הולכת וגוברת בתחום הנקרא "קבלת החלטות" מכיוון שיחידות טיפול נמרץ, תחנות כוח גרעיניות ותאי הטייס משלבים יותר ויותר צגי מערכות ממוחשבות ועזרי החלטה אוטומטיים כדי להימנע מטעויות אנוש. שגיאות של הטיית האוטומציה נוטות להתרחש כאשר ההחלטה תלויה במחשבים או בעזרים אוטומטיים אחרים והאדם נמצא בתפקיד מנטר, אך עודנו בעל סמכות החלטה. דוגמאות להטיית האוטומציה נעות החל מעיסוקים קריטיים כמו הטסת מטוס בטייס אוטומטי וכלה בעניינים יומיומיים כמו שימוש בתוכניות בדיקת איות.
חוסר שימוש ושימוש לרעה

אמון של מפעיל במערכת יכול להוביל לאינטראקציות שונות עם המערכת, לרבות שימוש במערכת, חוסר שימוש ושימוש לרעה.
הנטייה להסתמכות יתר על עזרים אוטומטיים ידועה בשם "שימוש לרעה באוטומציה". ניתן לראות שימוש לרעה באוטומציה כאשר משתמש אינו מצליח לנטר כראוי מערכת אוטומטית, או כאשר נעשה שימוש במערכת האוטומטית כאשר לא אמורים לעשות זאת. תופעה זאת עומדת בניגוד לתופעת חוסר השימוש, שבה המשתמש אינו מנצל כראוי את האוטומציה על ידי כיבויה או התעלמות ממנה. הן שימוש לרעה והן חוסר שימוש עלולים להיות בעייתיים, אך הטיית האוטומציה קשורה ישירות לשימוש לרעה באוטומציה באמצעות אמון רב מדי ביכולות המערכת, או לנטייה להיוריסטיקות. שימוש לרעה עלול להוביל לחוסר ניטור של המערכת האוטומטית או להסכמה עיוורת עם הצעת אוטומציה, המסווגת לפי שני סוגי שגיאות, טעויות השמטה וטעויות הוספה, בהתאמה.
לדוגמה, רכישת מידע הוא השלב הראשון בעיבוד מידע, שבמהלכו המשתמש האנושי רושם קלט באמצעות החושים. מד מנוע אוטומטי עשוי לסייע למשתמש ברכישת מידע באמצעות תכונות ממשק פשוטות, כגון הדגשת שינויים בביצועי המנוע, על מנת להפנות את תשומת הלב הסלקטיבית של המשתמש. אולם, כאשר מדובר בהטסת כלי טיס, טייסים עלולים להפנות קשב יתר על המידה למדדי המנוע של המטוס וכך להחמיץ תקלות אפשריות אחרות שאינן קשורות למנוע. כשל מסוג זה נקרא שאננות אוטומציה ושימוש שגוי. עם זאת, אם הטייס יקדיש זמן לפרש את מד המנוע ולתפעל את המטוס בהתאם, אך פעולות אלה לא יביאו לשיפור במצב הטיסה, הטייס עלול להתעלם מהמלצות עתידיות מצד מד המנוע, כשל אשר נקרא שאננות אוטומציה המובילה לחוסר שימוש.
טעויות השמטה והוספה

הטיית האוטומציה יכולה להתבטא בטעויות הוספה, אשר מתרחשות כאשר משתמשים מבצעים הנחיה אוטומטית מבלי לקחת בחשבון מקורות מידע אחרים. לעומת זאת, טעויות השמטה מתרחשות כאשר מכשירים אוטומטיים לא מצליחים לזהות בעיות או מצביעים עליהן והמשתמש לא שם לב, מאחר שהוא אינו מפקח כראוי על המערכת.
נמצא שטעויות של השמטה נובעות מירידה במידת הערנות הקוגניטיבית, בעוד שטעויות של הוספה נובעות משילוב של חוסר התחשבות במידע ואמון מופרז באמינות העזרים האוטומטיים. טעויות הוספה מתרחשות משלוש סיבות: (1) חוסר תשומת לב לעזרה האוטומטית; (2) תשומת לב מופחתת לעזרה האוטומטית; (3) זילזול במידע שנוגד את המלצות העזרה האוטומטית. טעויות השמטה מתרחשות כאשר האדם אינו מבחין בכשל האוטומציה, בין אם עקב ערנות נמוכה או עקב אמון יתר במערכת. לדוגמה, תוכנית בדיקת איות אשר מסמנת באופן שגוי מלה כאיות שגויה ומציעה חלופה (טעות הוספה), או תוכנת בדיקת איות שלא מבחינה במלה שגויה (טעות השמטה). במקרים אלה, הטיית האוטומציה מתרחשת כאשר משתמש מקבל את המילה החלופית מבלי לעיין במילון, או משתמש שאינו מבחין במילה שגויה באיות ומניח שכל המילים נכונות מבלי לעיין בהן.
הכשרה שמתמקדת בהפחתת הטיית אוטומציה ובעיות נלוות הוכחה כמפחיתה את שיעור טעויות ההוספה, אך לא את שיעור טעויות ההשמטה.
גורמים משפיעים

חוקרים טוענים שנוכחותם של עזרים אוטומטיים "מפחיתה את הסבירות שמקבלי ההחלטות יעשו את המאמץ הקוגניטיבי לחפש מידע אבחוני אחר או יעבדו את כל המידע הזמין בדרכים מורכבות מבחינה קוגניטיבית". נוכחות האוטומציה מעודדת את המשתמשים בנוסף לסיים את הערכת המצב בחופזה רבה מדי לאחר שהתבקשו על ידי מכשיר אוטומטי לנקוט בדרך פעולה מסוימת.
שלושה גורמים עיקריים מובילים להטיית האוטומציה. ראשית, הנטייה האנושית לבחור בגישה הכי פחות מעמיסה קוגניטיבית, המכונה השערת הקמצן הקוגניטיבי. שנית, הנטייה של בני אדם לראות בעזרים אוטומטיים כבעלי יכולת אנליטית עדיפה על שלהם. שלישית, הנטייה של בני אדם לשאוף להפחתת המאמץ שלהם כאשר הם מבצעים משימות באופן משותף עם אדם אחר או עם עזר אוטומטי.
גורמים נוספים אשר מובילים להסתמכות יתר על אוטומציה ובכך להטיית האוטומציה כוללים חוסר ניסיון במשימה (אם כי משתמשים חסרי ניסיון נוטים להפיק תועלת רבה ממערכות תומכות החלטות אוטומטיות), חוסר אמון של האדם ביכולותיו, היעדר חלופה זמינה ומידע, כמו גם רצון לחסוך זמן ומאמץ במשימות מורכבות או תחת עומסי עבודה גבוהים. נמצא שאנשים שיש להם אמון רב יותר ביכולותיהם להחליט באופן מיטבי נוטים להיות פחות תלויים בתמיכה אוטומטית חיצונית, בעוד שאלו עם אמון רב יותר במערכות תומכות החלטות היו תלויים בהן יותר.
גורמים משפיעים > תכנון ועיצוב מסך

נמצא כי המיקום וְהַבּוֹלְטוּת של עצות על מסך יכולות להשפיע על הסבירות של הטיית אוטומציה. לעצות אשר הוצגו בצורה בולטת היה סיכוי גבוה יותר להתקבל, בין אם היו נכונות ובין אם שגויות. עם זאת, כמות גדולה יותר של פרטים על המסך יכולה להפוך את המשתמשים לשמרניים פחות ובכך להגביר את הסבירות להטיית האוטומציה. מחקר אחר הראה שאנשים שהרגישו אחריות על דיוק ההחלטות שלהם הפגינו פחות את הטיית האוטומציה.
גורמים משפיעים > זמינות

נמצא כי הזמינות של עזרי החלטה אוטומטיים עשויה להזין את הנטייה האנושית הכללית להשקעה של מאמץ קוגניטיבי מינימלי.
גורמים משפיעים > מוּדָעוּת לתהליך

נמצא שכאשר משתמשים מודעים לתהליך החשיבה המופעל על ידי מערכת תומכת החלטות (ראו גם הסברתיות בינה מלאכותית), הם צפויים להתאים את ההסתמכות שלהם בהתאם ובכך להפחית את הטיית האוטומציה.
גורמים משפיעים > רמת הצוות ורמת הפרט

ביצוע מטלות על ידי צוותים במקום יחידים אשר פועלים לבד אינו מבטל בהכרח את הטיית האוטומציה. נמצא שכאשר מכשירים אוטומטיים לא הצליחו לזהות אי-סדרים במערכת, הצוותים לא הצליחו יותר ממפעילים בודדים להגיב כנדרש לאי-סדרים אלו.
גורמים משפיעים > אימון

הכשרה אשר מתמקדת בהטיית האוטומציה בתעופה הצליחה לצמצם טעויות השמטה של צוערי טייס.
גורמים משפיעים > כשל האוטומציה ו"חוסר זהירות נלמד"

נמצא כי כישלון של אוטומציה מלווה בירידה באמון המפעיל באוטומציה, אשר ממשיכה בהתאוששות איטית של אמון זה. בהתאם, אם עזרים אוטומטיים מתבררים כאמינים ביותר לאורך זמן, התוצאה צפויה להיות רמה מוגברת של הטיית האוטומציה. תופעה זו נקראת "חוסר זהירות נלמד".
גורמים משפיעים > שיקוף רמת האמון במערכת

במקרים שבהם מידע על רמת האמון של המפעילים במערכת מסופק למשתמשים, מידע זה כשלעצמו עשוי להפוך לגורם בהטיית האוטומציה.
גורמים משפיעים > לחץ חיצוני

נמצא שככל שמופעלים יותר לחצים חיצוניים על היכולת הקוגניטיבית של האדם, כך הוא עשוי להסתמך יותר על תמיכה חיצונית.
גורמים משפיעים > בעיות בהגדרה

למרות שמחקרים רבים עוסקים בסוגיית הטיית האוטומציה, ישנן תלונות על כך שהטיית האוטומציה נותרה ללא הגדרה מניחה את הדעת וכי הדיווח על אירועים אשר כוללים הטיית אוטומציה אינו שיטתי.
בסקירה של מחקרים שונים אודות הטיית האוטומציה סווגו המשימות השונות שבהן נעשה שימוש בעזרים אוטומטיים וכן סווגו מטרות העזרים האוטומטיים. המשימות סווגו כמשימות ניטור, משימות אבחון או משימות טיפול. סוגים של סיוע אוטומטי נרשמו כאוטומציה מתריעה, אשר עוקבת אחר שינויים חשובים ומתריעה בפני המשתמש, אוטומציה תומכת החלטה, שעשויה לספק אבחנה או המלצה, או אוטומציה של פעולה, כאשר העזר האוטומטי מבצע משימה מוגדרת.
תחומי השפעה

הטיית האוטומציה נבחנה בתחומי מחקר רבים. תופעה זו היא גורם משמעותי במיוחד בתעופה, ברפואה, בבקרת תהליכים ובמבצעים צבאיים.