stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה רינות
מאמרים נבחרים

צרור מכתבים על ייסוד בית המדרש למורים הראשון בירושלים בידי "חברת העזרה ליהודי גרמניה". מיכאל: מאסף לתולדות היהודים בתפוצות, תשל"ג 1973: סה-פג.
אידאולוגיה וחינוך: הפולמוס בשאלות התרבות בקונגרסים הציוניים בשנים והשפעתו על עיצוב החינוך בארץ-ישראל. עיונים בחינוך, אוקטובר 1975: 27-38.
האידאולוגיה הציונית בחינוך הנוער היהודי. עיונים בחינוך, ספטמבר 1976: 5-10.
המאבק בין חינוך דתי לחילוני בארץ-ישראל בשלהי מלחמת-העולם הראשונה. עיונים בחינוך, דצמבר 1977: 127-132.
הפולמוס על עיצוב מערכת החינוך העברי בארץ-ישראל (1920-1918), הציונות, ה', תשל"ח, 114-78.
הערות שוליים

↑  משה רינות נולד ב-23.11.1917, באתר Gravez
↑  הגדוד השלישי, אתר מתנדבי היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה
↑  הד האולפן החדש, עמוד 32
↑  אודות הפקולטה לחינוך, אוניברסיטת חיפה
↑  אלבוים-דרור, רחל, להעפיל עם הסלע אל ראש ההר ולדרדר אותו בחזרה: ראשית ההיסטוריוגרפיה של החינוך בישראל, עיונים בתקומת ישראל: כרך 9, 1999, עמ' 1-36
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267178805171  ISNI: 0000 0000 6988 2794  LCCN: n88210465  VIAF: 98151843   WorldCat (עם VIAF): 98151843 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרית מייסלר

| --- | --- |

 לידה:  1974 (בת 51 בערך) ישראל
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תחום יצירה:  אמנות 
 cemment.com
 
מרית מייסלר (נולדה ב-1974) היא מעצבת תעשייתית ואומנית ישראלית.
ביוגרפיה

מייסלר נולדה ביפו העתיקה והיא בוגרת המחלקה לעיצוב תעשייתי באקדמיה לאומנות ועיצוב בבצלאל בירושלים (2000). ב-1995 למדה במרכז לעיצוב בתל אביב (ויטל) שנה כללית בעיצוב, וב-1996 למדה שנה כללית ב-Central Saint Martins בלונדון.
לימדה במחלקה לעיצוב מוצר באוניברסיטת Pratt שבניו-יורק, בשנקר בית הספר הגבוה להנדסה ולעיצוב ובבצלאל אקדמיה לאומנות ועיצוב בירושלים.
כיהנה כיושבת ראש ועד איגוד עמיתי ההוראה והמרצים מן החוץ שנקר.
בשנת 2006 הקימה את חברת העיצוב ceMMent Design בברוקלין ניו-יורק. לאחר שהייה של שש שנים בניו-יורק חזרה לישראל וכיום ממוקמת ביפו העתיקה. העיצובים שלה בסמנט מיוצרים מבטון ומתכת ומשלבים איכויות ארכיטקטוניות בפריטים שימושיים. עבודותיה מוצגות במוזיאון היהודי של ניו יורק, ברלין, מינכן, סן פרנסיסקו, פילדלפיה ועוד. בשנת 2010 החנוכייה והמזוזה
נרכשו על ידי המוזיאון היהודי בניו-יורק לאוסף הקבוע של המוזיאון.
מייסלר מרית היא בתו של האמן פרנק מייסלר.
משנת 2019 ממשיכה את מפעל חייהם של הוריה – פרנק ובתיה מייסלר. כבעלים של "גלריה פרנק מייסלר" ובית המלאכה, היא ממשיכה לייצר פסלים מהסדרות שתכנן ויצר אביה, יוצרת סדרות של פסלי מתכת חדשים לגלריה, ומקבלת הזמנות מיוחדות.
כמעצבת ואומנית, מייסלר יוצרת גם סדרות אומנות עכשווית. האומנות שלה נמצאת בדיאלוג עם מורשתו של אביה והיא מייצרת רפרנסים לנושאים בהם עסק, לחומריות ולטכנולוגיות שעימן יצר ויוצרת אומנות אישית ועכשווית. היצירות מוצגות בגלריה בישראל ובארצות הברית.
עבודתה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פרסים

1996 – פרס למצוינות בעיצוב The London Institute, Central Saint Martins College of Art and Design, לונדון, אנגליה.
1997 – פרס למצוינות בעיצוב תעשייתי המחלקה לעיצוב תעשייתי, האקדמיה לאומנות ועיצוב בצלאל.
1998 – פרס ברדנבורג המחלקה לעיצוב תעשייתי, האקדמיה לאומנות ועיצוב בצלאל.
2001-2003 – קרן התרבות אמריקה-ישראל פרס לעיצוב תעשייתי.
תערוכות קבוצתיות

2009–2010 – Reinventing Ritual: Contemporary Art and Design for Jewish Life, The Jewish Museum New York
2010 – יודאיקה טוויסט, חדשנות בעיצוב יודאיקה, בית התפוצות, תל אביב
2010 – Design Edition JM, מוזיאון ליהדות בניו-יורק לצד ריצ'רד מאיירס, קרים רשיד, אדם טיהאני, ג'ונתן אדלר ועוד
2012 – Design Tide Tokyo – Around a dinner table, המוזיאון לעיצוב בחולון. טוקיו, יפן
גלריה

| --- | --- |
:  מזוזות מבטון  חנוכיה מבטון  חמסות בטון עם מילוי צבעוני  מזוזות מתכת מכופפת  מזוזות מבטון עם מלוי צבעוני
הערות שוליים

↑  הוראה בשנקר
↑  סגל בבצלאל
↑  הוראה בבצלאל
↑  החנוכייה בקולקציית המוזאון
↑  המזוזה בקולקציית המוזאון
↑  The Jewish Museum NY permanent collection
↑  פסל לביאה חדש
↑  יצירות עכשוויות
↑  תערוכה Design Tide Tokyo – Around a dinner table
רותי קפלר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1986 (בת 39 בערך) 
 שם לידה:  רות אלתר 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  ראיית חשבון
 
רותי קפלר (נולדה בה'תשמ"ו, 1986) היא סופרת, עיתונאית ורואת חשבון ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה לנעמי ולרב שאול אלתר בנו של הרב פנחס מנחם אלתר, האדמו"ר מגור. למדה והתחנכה בבית יעקב ובסמינר גור בירושלים. קפלר בעלת הסמכה לראיית חשבון.
קפלר סופרת ומוציאה לאור ספרים המיועדים לציבור החרדי, וכן כותבת סיפור בהמשכים במגזין "בתוך המשפחה", המיועד לציבור הנשים מהמגזר החרדי ואשר יוצא לאור כחלק מהשבועון "משפחה". בנוסף כתבה קפלר ב"המודיע הצעיר", "הבית שלנו" (עיתון הנשים של המודיע), "מרווה לצמא", ו"לבית" (עיתון הנשים של המבשר).
קפלר עוסקת בספריה ובמאמריה בסוגיות מסדר היום של המגזר החרדי, ובהן סוגיות שאינן נידונות בעיתונות הממסדית של מגזר זה, וכלשונה היא "פורצת דרך, אך לא פורצת גדר".
במענה לשאלת גולשת ברשת על תעוזתה לעסוק בנושאים 'רגישים' כתבה קפלר: "90% בערך מהתגובות, מסכימות עם הנכתב בספרים וטוענות ש'זה בדיוק מה שחשבתי'. לאן הגענו כציבור, אם כדי להביע את דעת הרוב, אנשים חושבים שאני נדרשת לאומץ? האם ה-10% שחושבים אחרת, כל כך מאיימים עלינו?"
.
בין היתר, עסקה בסוגיית נשות השאלים בספרה "הנורמלי האחרון" (2016), והעלתה לדיון את נושא השידוכים ה"מעורבים" של בני עדות שונות בתוך המגזר החרדי בספרה "לחיות וחצי" (2018), וכחלק מכך את נושא מהכאובים במגזר אודות האפליה של בנות מעדות המזרח בקבלתן לסמינרים. בספרה 'אנוכי מבקש' עסקה באברך חסידי החפץ בדרך רוחנית השונה מדרכה של משפחתו, וב'שנייה לפני האור' בחרדים מודרניים ובבחורה החוששת להינשא לבן תורה.
ב-9 בינואר 2025 הותקפה ונדקרה בעת שצעדה ברחוב בשכונת מקור ברוך בירושלים. הרקע לאירוע נבדק. המשטרה פתחה בחקירה והפרקליטות הגישה כתב אישום נגד התוקף.
חיים אישיים

נשואה לרב יחיאל קפלר, להם שישה ילדים, והם מתגוררים בירושלים. קפלר ובעלה משתייכים לקהילת פני מנחם שבראשות אביה.
ספריה

אסתריקה - נתנו בה אמון מהדורה שנייה: יפה נוף. יצא לראשונה תחת שם העט בתיה פרומן, ויצא מחדש כמהדורה נוסטלגית.
בסוף יקראו לך לחזור, מהדורה שנייה: יפה נוף: 2020
משפחת ויצמן בקריסת חלקיבה, ירושלים: יפה נוף, 2008 (ספר קומיקס לילדים, על רקע פרשת חפציבה)
שיבולים שנותרו בשדה, בית שמש: מייזליק ספרים, 2011
עוד פנס ודי, בית שמש: מייזליק ספרים, תש"ע.
אנוכי מבקש, יפה נוף, 2014. הספר עוסק באברך בנש"ק חסידי החפץ בדרך רוחנית שונה מדרכו של אביו, ובמקביל עוסק בחייהם של קבצני רחוב, ובנסיונותיו של אחד מהם להפוך לאדם מן השורה.
הנורמלי האחרון, ירושלים: יפה נוף, 2016. הספר מספר את המציאות מנקודת מבטם של דמויות הנחשבות כלא נורמליות, כמו אח ואחות שחומי עור מכפר במדינה נחשלת הנפגשים עם העולם המערבי, אשת שאלים המשתחררת מין הכת, רווק מזדקן ומיזנתרופ, וחולה נפש עם סינדרום ירושלים.
לחיות וחצי, ירושלים: יפה נוף, 2018. הספר עוסק במנהל סמינר המתנגד לקבלת בנות מעדות המזרח עד שנפגע בתאונה ונהיה צמח, בחסיד מבוגר המתחתן עם ספרדייה, ובביתם המחפשת את זהותה. הדמויות נפגשות עם רעידת אדמה קטלנית בירושלים.
ילדה נוף, יפה נוף, תשפ"א (2021). הספר מספר את סיפורה של אם המתמודדת עם ילדה בעלת הפרעות קשב וריכוז ללא אבחון מדויק, הספיור פורסם בהמשכים תחת שם העט בתיה פרומן.
שנייה לפני האור, 2021. הספר עוסק בחרדים מודרניים וביחס משפחותיהם אליהם, ובאשת אברך המתלבטת האם לייעץ לאחותה להינשא גם היא לבן תורה.
ספריה > ספרים בכתיבה משותפת

מסומן, תשע"ג. ספר המתח נכתב יחד עם מיה קינן ואסתר קווין, כשכל אחת אחראית לכתיבת הדמות הסמוכה לעולמה: קפלר את הדמות החסידית, קווין את הליטאית, וקינן את החוזרת בתשובה.
הערות שוליים

↑  דף הכותבת של קפלר באתר "צריך עיון"
↑  לחיות וחצי, עמ' 379
↑  באתר שבי רגע
↑  https://ch10.co.il/news/955419/
↑  זאב בלוי, ‏כְּשֵׁם שֶׁנִּכְנַס לַבְּרִית • שמחת הברית לנכד רבי שאול אלתר ר"י שפת אמת, באתר JDN‏, כ"ט במרחשון תשע"ח – 18 בנובמבר 2017
↑  הביוגרפיה וספריה המרתקים של הסופרת רות (רותי) קפלר, באתר יפה נוף פלדהיים
↑  אסתריקה-נתנו בה אמון = רותי קפלר?, באתר פרוג - דף הבית של היוצרים החרדים
↑  הספר " אסתריקה" במחיר שווה, באתר יפה נוף פלדהיים
↑  דף הספר באתר הספרייה הלאומית
↑  דף הספר, באתר הספרייה הלאומית
↑  דף הספר באתר הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007496190805171  VIAF: 228081991   WorldCat (עם VIAF): 228081991
מנחם אלכסנברג

| --- | --- |

 לידה:  1937 (בן 88 בערך) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו יורק  ישיבה יוניברסיטי  קווינס קולג' 
 www.melalexenberg.com
 
מנחם (מל) אלכסנברג (באנגלית: (Menahem (Mel) Alexenberg) הוא אמן, מורה לאמנות ומחנך הידוע בעיקר בפעילותו בצמתים בין אמנות, מדע, טכנולוגיה ותרבות, באמצעות יצירות אמנות, הוראה, וכתיבה, כולל בבלוגים.
ביוגרפיה

אלכסנברג נולד והתחנך בניו יורק, שם עשה תואר בביולוגיה במכללת קווינס, בחינוך בישיבה יוניברסיטי, ודוקטורט בינתחומי באמנות, מדע ופסיכולוגיה באוניברסיטת ניו-יורק. הוא גר ברעננה שבישראל, עם אשתו, האמנית מרים בנג'מין. יש להם ארבעה ילדים, שבעה עשר נכדים ושישה נינים.
יצירותיו כלולות באוספים של יותר מארבעים מוזיאונים ברחבי העולם, כולל מוזיאון המטרופוליטן לאמנות, המוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק, המוזיאון הגבוה לאמנות באטלנטה, מוזיאון בולטימור לאמנות, המוזיאון לאמנות בסינסינטי, המוזיאון לאמנות בדנבר, מוזיאון נלסון-אטקינס לאמנות בקנזס סיטי, מוזיאון פורטלנד לאמנות באורגון, סמית'סוניאן בוושינגטון הבירה, מומוק בווינה, מוזיאון ויקטוריה ואלברט בלונדון, המוזיאון העירוני בעיר האג שבהולנד, המוזיאון היהודי בפראג, מוזיאון ישראל בירושלים ומוזיאון מאלמו לאמנות בשוודיה.
כמחנך בארצות הברית, שימש אלכסנברג כפרופסור לאומנות וחינוך באוניברסיטת קולומביה, ראש המחלקה לאמנות במכון פראט, עמית מחקר במרכז ללימודים חזותיים מתקדמים ב-MIT ודקאן לאמנות חזותית בבית הספר "העולם החדש" לאמנויות במיאמי. בישראל, הוא לימד באוניברסיטת תל אביב, בבצלאל, באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטת אריאל, והיה ראש בית הספר לאמנויות במכללת אמונה בירושלם. בשנים 2002–2017, אלכסנברג כיהן גם כחבר מועצת קרן וולף.
עבודתו האמנותית

עבודותיו של אלכסנברג בוחנות את היחסים בין עולם המִרְשֶתֶ ורוחניות, אמנות פוסט-דיגיטלית ומודעות יהודית, אמנות השתתפותית והקהילה, ומערכות מרחב-זמן וטכנולוגיות אלקטרוניות. עבודתיו בבלוגים, פסלים סביבתיים, מיצבי מולטימדיה, אירועי אמנות בתקשורת, ותערוכות ציורים והדפסים נחזו על ידי מיליוני אנשים ברחבי העולם. מגזין האמנות ARTnews שבח את עבודתו בתערוכה "Lights OROT", בשיתוף עם אמן האמנות הקינטית והטכנולוגית אוטו פיֶן הגרמני: "נדיר למצוא תערוכה כה מְעָרֶבֶת ומאתגרת מבחינה אינטלקטואלית".
עבודתו כמחנך > יוזמת "בית ספר חופשי ופתוח" בחיפה

ב-1971 יזם אלכסנברג פתיחת בית ספר "חופשי פתוח" בחיפה, על מנת לטפח מחשבה יצירתית אצל התלמידים, באופן שיישם קודם בתפקידו כמפקח אזורי של בתי ספר בלונג איילנד בארצות הברית.
עבודתו כמחנך > מכללת רמת־הנגב בירוחם

ב-1977 התיישב אלכסנברג בירוחם, וייסד בה את מכללת רמת־הנגב.
תערוכות

LightsOROT: Spiritual Dimensions of the Electronic Age (Yeshiva University Museum, 1988)
Cyberangels: Aesthetic Peace Plan for the Middle East (Jewish Museum in Prague, 2004)
Hidden Garden: An Art Journey into a Leaf (הגנים הבוטניים האוניברסיטאיים בירושלים, 2007–2009)
Photograph God (Kuhn Fine Arts Gallery, Ohio State University, 2010)
Silent Witnesses: Bar Mitzvah in a Brooklyn Mosque (Holocaust Memorial Center, Detroit, 2012)
Shaping Community: Poetics and Politics of the Eruv (Yale University Art Galleries, 2012)
פרסומים

Photograph God: Creating a Spiritual Blog of Your Life (North Charleston, SC: CreateSpace, 2015) ISBN 978-1507658895
ISBN
978-1507658895
The Future of Art in a Postdigital Age: From Hellenistic to Hebraic Consciousness (Bristol and Chicago: Intellect Books/University of Chicago Press, 2011) ISBN 978-1-84150-377-6
ISBN
978-1-84150-377-6
Educating Artists for the Future: Learning at the Intersections of Art, Science, Technology and Culture (Bristol and Chicago: Intellect Books/University of Chicago Press, 2008) ISBN 978-1-84150-191-8
ISBN
978-1-84150-191-8
Dialogic Art in a Digital World: Four Essays on Judaism and Contemporary Art (Jerusalem: Reuven Mass House, 2008) in Hebrew ISBN 978-965-09-0227-8
ISBN
978-965-09-0227-8
The Future of Art in a Digital Age (Bristol and Chicago: Intellect Books/University of Chicago Press, 2006) ISBN 978-1-84150-136-9
ISBN
978-1-84150-136-9
Aesthetic Experience in Creative Process (Ramat Gan, Israel: Bar-Ilan University Press, 1981) ISBN 965-226-013-4
ISBN
965-226-013-4
Light and Sight (Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall, 1970)
A Unitary Model of Aesthetic Experience in Art and Science (doctoral dissertation, New York University, 1969)
בנוסף לפרסומים הנ"ל, כתב אלכסנברג מאמרים רבים, ופרקים בספרים אחרים.
הערות שוליים

↑  שמעון רפפורט, קבוצת הורים מחיפה מבקשת להקים בית־ספר „חופשי פתוח״ לילדיהם, מעריב, 18 באוגוסט 1971
↑  ה. חיותמן, טיול לכפר נחמן, דואר היום, 4 בינואר 1932
↑  אהרן מגד, מירוחם תצא תורה, דבר, 6 במרץ 1981
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 270792  NLI: 987007257507305171  BIBSYS: 8071188  GND: 132607573  ISNI: 0000 0000 8437 5408  LCCN: n84229812  LNB: 000172859  NKC: mzk2004252140  NTA: 321076923  SNAC: w6fb57v9  SUDOC: 118031341  VIAF: 33414010   WorldCat (עם VIAF): 33414010
מרשל ואן אלסטין

| --- | --- |

מרשל ואן אלסטין, 2011
 לידה:  28 במרץ 1962 (בן 62) קולומבוס, אוהיו, ארצות הברית
 ענף מדעי:  מערכות מידע, כלכלה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
 מוסדות:  אוניברסיטת בוסטון בית הספר לניהול סלואן-MIT
מרשל ואן אלסטין (באנגלית: Marshall W. Van Alstyne; נולד ב-28 במרץ 1962) הוא פרופסור באוניברסיטת בוסטון ועמית מחקר ב-"יוזמת MIT לחקר הכלכלה בעולם הדיגיטל". מחקריו ועבודתו עוסקים רבות בנושא כלכלת המידע. ואן אלסטין סיים תואר ראשון במדעי המחשב באוניברסיטת ייל, ותואר שני ודוקטורט במערכות מידע בבית הספר לניהול סלואן -MIT. בין השנים 1997–2004 שימש כאסיסטנט-פרופסור באוניברסיטת מישיגן. פרופסור ואן אלסטין הוא אחד מהמומחים המובילים בתחום המודלים העסקיים ברשת. הוא מוביל מחקרים בתחום כלכלת המידע כגון שוקי התקשורת, הקניין הרוחני, ההשפעות החברתיות של הטכנולוגיה השפעות הפרודוקטיביות של המידע, ולימד ביותר מ-50 בתי ספר לעסקים ברחבי העולם.
תרומתו למחקר

ואן אלסטין תרם במחקרו להבנת שוקי המידע. יחד עם שני דוקטורנטים מ-MIT לודר ו-וואש, הם היו הראשונים להראות כי הפעלת מנגנונים כלכליים ולא טכנולוגיים על דואר אלקטרוני, יוצרים מיון יותר מאשר כל מסנן לספאם. מדובר בהחלת "איתות" ו-"מיסוך" אשר מקדמים תקשורת בעלת ערך על חשבון תקשורת בזבזנית. מנגנון נוסף שעליו חשבו ואן אלסטיין עם לודר ו-וואש הוא מנגנון למניעת האסימטריה של המידע - אשר נותן לאנשים את המודעות לעלויות העברת המידע הלא שימושי ("תאוריית קונספט תשומת הלב בכלכלה" (אנ')). יחד עם פרופ' ג'פרי ג'י פרקר (אנ'), הוא תרם למחקר בתחום "רשתות דו-צדדיות" (אנ'), וכן בתחום השפעות הרשת (אנ'), אשר מסביר כיצד חברות יכולות לרכוש מידע במחיר אפסי. תמחור מסובסד והשפעות רשת דו-צדדית יכולות לגרום לשווקים להיות נשלטים על ידי כמה חברות. מאפיינים אלה, מעידים על אסטרטגיות של החברות והפעלת חוק ההגבלים העסקיים.
לעיתים תכופות הוא מוזמן להרצאות בכנסים בינלאומיים כדובר המרכזי, כמחבר וכבעל הפטנטים על אמצעי שמירת פרטיות התקשורת ומניעת דואר זבל. הוא בעל ארבעה פטנטים רשומים:
1. פתרונות כלכליים לבעיית הספאם (An Economic Solution to the Spam Problem).
2. שיטת ניהול רשימות היתרים (Method for managing a whitelist). על כך קיבל גם פרס National Science Foundation CAREER Awards, בשנת 2011.
3. שיטות ומערכות המאפשרים ניתוח של תוכן תקשורת תוך שמירה על סודיות (Methods and systems fosr enabling analysis of communication content while preserving confidentiality).
4. שיטה למעקב ואיתור רעיון שימוש חוזר (Method For Tracking And Tracing Idea Reuse).
ואן אלסטין שותף בפלטפורמת פסגה לאסטרטגיה אשר נערך מידי קיץ ב-MIT Media Labs.
לאחרונה יחד עם סינאן אראל חקר את השאלה של איזה מבני רשת חברתית מספקים גישה טובה יותר למידע חדשני. ברשתות חברתיות, אנשים יכולים לאבטח מידע חדש על ידי גישור שתי רשתות שאינן קשורות האחת לשנייה בשום דרך. מידע מגוון מתקבל מקשרים ומרשתות שבשליטה מרחוק. יחד עם זאת, מידע מסוג זה בדרך כלל מתקבל בשיעור נמוך יותר מאשר המידע המתקבל מקשרים מקומיים. למרות שהמידע המתקבל מקשרים מקומיים הוא בעל יתירות, ובשל כך ששיעור זרימת המידע כל כך גבוה אנו מקבלים מידע יותר חדיש. אראל וואן אלסטין כינו את היתרון של מבנה מגוון יותר ביחס ליתרון גבוה יותר של זרימת המידע "הפער בין גיוון רשתות התקשורת ורוחב הפס". הפער נובע מכך שרשתות מגוונות יותר, המתיימרות לספק מידע חדיש יותר מכילות בדרך כלל קשרים חלשים יותר, שבהם המידע הזורם הוא פחות חדש.
פרסים

ואן אלסטין קיבל פרסים רבים ואותות כבוד:
2017 - פרס כבוד במחקר מהאקדמיה לניהול.
2016- פרס זהב הספר העסקי הטוב ביותר- מוציא לאור טאייוונס.
2015- מצוינות בהוראה (2015), סטודנטים לתואר שני MBA.
2014- פרס הנחיה וליווי סטודנטים בדוקטורט PHD.
2013- אות כבוד SBIR הקרן הלאומית למדע.
2012/2007- עמית מחקר של דייאן, אוניברסיטת בוסטון SMG.
2012- חדשנות וארגון המדעים, הקרן הלאומית למדע
2011- פרס NSF, כתיבת פטנט רשימת היתרים (white List)
2009- אות לכתיבה הטובה ביותר, ועידת MIT לספאם עם שרה זאטקו.
2009- פרס הוצאה לאור מיהוא מי באמריקה (Marquis Who's Who)
2006- פרס ברודריק למחקר מצוינות, BU - בית הספר לניהול.
1996/2006- אות לכתיבה הטובה ביותר, כנס בינלאומי למערכות מידע.
2006- אות לכתיבה הטובה ביותר, כנס סנבלט (Sunbelt Conference).
1994- מענק יו הפמטון פרס MIT, למחקר חדשני.
1990- פרס וויליאם אל סטיוארט של אחד ממייסדי ה-MIT בשווי של כ-100 אלף דולר
אישי

ואן אלסטין הוא בנו של הפרופסור למשפטים האמריקאי והמומחה למשפט חוקתי ויליאם ואן אלסטין (אנ'). ב-7 בספטמבר 2010, באמצעות תמרון היימליך, הציל את חייו של הזמר רון קנולי (אנ'), שנחנק בזמן ששהה במלון בוושינגטון הבירה.
פרסומים נבחרים

חדשנות, פתיחות ובקרת פלטפורמה, Geoffrey Parker, Marshall Van Alstyne, SSRN,19 Pages, אוגוסט 2017
רזולוציית הפלטפורמות: כיצד שווקים מרושתים משנים את פני הכלכלה ואיך לגרום להם לעבוד בשבילך Geoffrey G. Parker, Marshall Van Alstyne, Sangeet Paul Choudary, מרץ 2016
היעילות החברתית בהגינות, Gavin Clarkson, Marshall Van Alstyne, MIT Sloan Research Paper No. 4765-09, ינואר 2015
מידע משלים, תחליפים, אסטרטגיית עיצוב מוצר, Geoffrey Parker, Marshall Van Alstyne, SSRN, 44 Pages, ינואר 2014
איך למצוא תשובות בתוך החברה שלך, Hind Benbya, Marshall Van Alstyne, MIT Sloan Research Paper No. 5072-10, דצמבר 2013
למה לא חיי נצח? Marshall Van Alstyne, Communications of the ACM, Volume 56 Issue 11, נובמבר 2013
מודלים כספיים למוקים (MOOCS), על ידי Chrysanthos Dellarocas, Marshall Van Alstyne, Communications of the ACM, Volume 56 Issue 8, אוגוסט 2013
מידע, טכנולוגיה ופרודוקטיביות המידע של העובדים, Sinan Aral, Erik Brynjolfsson, Marshall Van Alstyne, SSRN, Page Range: 849 - 867, מרץ 2012
ניתוח אמפירי של אסטרטגיות ושל יעילות ברשתות חברתיות, Nathaniel Bulkley, Marshall Van Alstyne, MIT Sloan Research Paper No. 4682-08,מרץ 2012
הפער בין גיוון רשתות התקשורת ורוחב הפס, Sinan Aral ,Marshall Van Alstyne, American Journal of Sociology, יולי 2011 Vol. 117, pp. 90-171
מעטפת הפלטפורמה Thomas Eisenmann ,Geoffrey Parker, Marshall Van Alstyne ,Strategic Management Journal, אפריל 2011
חיים ברשת: מגיע לגיל לחישוב מיטבי של מדעי החברה, Science: 323(5915): 721–723, פברואר 2009
פתיחת פלטפורמות: כיצד, מתי ומדוע?  Thomas Eisenmann, Geoffrey Parker, Marshall Van Alstyne, Book, ינואר 2009, platforms Markets & Innovation, Pages 131-162
השפעת הפרודוקטיביות על הנפיצות ברשתות, Sinan Aral, Erik Brynjolfsson, Marshall Van Alstyne, SSRN 26 Pages, מאי 2007
אסטרטגיות שווקים דו-צדדיים, Thomas R. Eisenmann ,Geoffrey G. Parker, Marshall Van Alstyne, Harvard Business Review R0610F, אוקטובר 2006
תגובה כלכלית לתקשורת לא רצויה, Theodore Loder, Marshall Van Alstyne, Rick Wash, The B.E Journal, Vol. 6, Issue 1, מרץ 2006
אפקט רשת דו-צדדית: תאוריה של עיצוב מוצר המידע, Geoffrey G. Parker, Marshall Van Alstyne, Managment science, Page: 1494 - 1504, אוקטובר 2005
מידע אסימטרי ומניעת דואר זבל, Thede Loder, Marshall Van Alstyne, Rick Wash, SSRN,11 Pages, ינואר 2004
השפעות פנימיות וחומרי מידע ללא תשלום, Geoffrey G. Parker, Marshall Van Alstyne, ACM conference on Electronic commerce, Pages 107-116, אוקטובר 2000
Platform Revolution: How Networked Markets Are Transforming the Economy
הערות שוליים

↑  http://2015.mitcio.com/prof-marshall-van-alstyne-sm-%E2%80%9891-phd-%E2%80%9898-mit-initiative-digital-economy
↑  http://ssrn.com/abstract=249585 Information Complements, Substitutes, and Strategic Product Design
↑  ארצות הברית 7,890,338
↑  ארצות הברית 7,503,070
↑  Sinan Aral, Van Alstyne, Marshall W, The Diversity-Bandwidth Tradeoff, 2010-04-15
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007405674305171  CiNii: DA18766860  GND: 133434664  ISNI: 0000 0000 4927 314X  LCCN: no2007075075  NKC: vse20181008412  NTA: 302325050  ORCID: 0000-0002-1729-8814  SUDOC: 197041116  VIAF: 47952265   WorldCat (עם VIAF): 47952265
סמסונג גלקסי נוט 10.1 (2014)

מכשיר Samsung Galaxy Note 10.1 (משמאל)
Samsung Galaxy Note 10.1 גרסת 2014 הוא מחשב לוח מבוסס מערכת ההפעלה אנדרואיד בגרסת 4.3 (ג'לי בין) עם ממשק הטאצ'וויז של החברה. המכשיר מיוצר ומשווק על ידי חברת סמסונג. הוא שייך לדור החדש של מחשבי הלוח המיוצרים על ידי סמסונג הכולל את ה-Galaxy note 8.0. הוא הוכרז ב-4 בספטמבר 2013 והושק ברחבי העולם באוקטובר 2013. הוא היורש של ה-Samsung Galaxy Note 10.1 הראשון.
היסטוריה

Samsung Galaxy Note 10.1 הוכרז ב-4 בספטמבר 2013. הוא הוצג יחד עם ה-Galaxy note 3 וה-Galaxy Gear בתערוכת IFA 2013 ובניו יורק בו זמנית. סמסונג הודיעה שהמכשיר יושק בחודש אוקטובר ברחבי העולם, במחיר של החל מ-549 דולר.
תכונות

רוב התכונות הייחודיות למכשיר הם עבור עט הסטילוס ה-S Pen שמגיע עם המכשיר. זה כולל: חלונות "צפים", חיפוש במכשיר, כתיבה על המסך, מחברת, זיהוי כתב יד (עובד גם בעברית) ועוד. למכשיר יש את מערכת ההפעלה אנדרואיד בגרסת 4.3 (ג'לי בין) וכולל את ממשק
ה-TouchWiz UX מבית סמסונג. הוא כולל יישומים של סמסונג, חלקם לקוחים ממכשיר הטאבלט שהוצג יחד איתו ה-Galaxy note 3 ומכשיר הדגל ה-Galaxy S4 ביניהם גם מחוות שונות (לא כולל את כל המחוות שכלולות במכשירים סלולרים לשוק הגבוה מבית סמסונג) כמו: my magzin, ה-s voice. המכשיר כולל גם יישומים של Google הכלולים במערכת ההפעלה אנדרואיד: Google Play ,YouTube ,Gmail ועוד.
המכשיר זמין ב-WIFI בלבד, WIFI/3G, WIFI/ 4G. למכשיר יש שני סוגים של מעבדים בגרסאות ה-WIFI בלבד וה-WIFI/3G הוא כולל מעבד מבית סמסונג הכוללת את פלטפורמת ה-Exynos 5420 הכולל 4 ליבות לביצועים כבדים במהירות 1.9GHz ו-4 ליבות לביצועים חלשים במהירות 1.3GHz ומאיץ גרפי ARM Mali-T628MP6 . גרסת ה-4G כוללת מעבד מרובע ליבות ופלטפורמת ה-Snapdragon 800 במהירות 2.3GHz . למכשיר יש חיישן אינפרה אדום לשליטה עבור מכשירים שונים. יש לו מסך בגודל 10.1 אינץ' WQXGA TFT עם רזולוציה של 2560X1600 הנותן צפיפות פיקסלים (PPI) של 300 פיקסלים לאינץ' (רזולוציה וצפיפות פיקסלים הגבוהה ביותר למחשב לוח בהשקתו, הרזולוציה וצפיפות הפיקסלים זהה לזה שבמכשיר ה-Nexus 10) הוא כולל מצלמה אחורית 8MP הכוללת פלאש LED יחיד ומצלמה קדמית 2.1MP, שניהם יכולים לצלם וידאו ב-1080P HD. למכשיר יש סוללה בנפח 8,220mAh וחריץ הרחבה לכרטיס micro SD עד 64GB. הזיכרון מגיע בשלושה נפחי אחסון: 32GB,16GB ו-64GB (בפועל מקום האחסון יהיה פחות). המכשיר מגיע בשני צבעים: כחול ולבן.
נחמן אביגד

| --- | --- |

 לידה:  25 בספטמבר 1905 זוואלוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  28 בינואר 1992 (בגיל 86) ירושלים, ישראל 
 שם לידה:  Nachman Reiss 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  צ'כוסלובקיה, ישראל
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תלמידי דוקטורט:  רוני רייך, אורה נגבי 
 פרסים והוקרה:  פרס פרשיה שימל (1979)  פרס ישראל (1977)  פרס ביאליק (1954) 
 תרומות עיקריות
 חפירות בבית שערים, במצדה וחקר המערות במדבר יהודה בהן מצא עם יגאל ידין את המגילות הגנוזות. ריכז את החפירות ברובע היהודי שבעיר העתיקה בירושלים.
 
נחמן אביגד (רייס) (Avigad;‏ כ"ה באלול תרס"ה, 25 בספטמבר 1905 – כ"ג בשבט תשנ"ב, 28 בינואר 1992, ירושלים) היה ארכאולוג ישראלי. חתן פרס ישראל לחקר ארץ-ישראל לשנת תשל"ז (1977).