stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צילום הרצאות בווידאו
צילום ההרצאה > שיטות לצילום הרצאה > צילום במצלמת וידאו

צילום של המרצה באמצעות מצלמת וידאו המחוברת לחצובה. מצלמות מאפשרות איכות צילום התומכת באיכות וידאו גבוהה ובנוסף איכות צליל טובה באמצעות מיקרופון דש חיצוני. צילום בשיטה זאת יכול אפילו לתת מענה למרצה המעוניין לצלם את עצמו ללא תלות בגורם מומחה ובאופן שהתוצר יהיה איכותי וישרת אותו שוב בעתיד. פעילות זאת דורשת רמת המיומנות מסוימת אך עדיין אינה דורשת התמחות מקצועית. ישנם אתרי אינטרנט וסרטונים ברשת המסבירים כיצד לבצע זאת.
יתרונות:
התוצר איכותי – מיקרופון חיצוני מיועד לאיכות קול טובה, כמו כן התוצר הוויזואלי באיכות טובה.
ניתן לערוך לאחר מכן את הסרטון ולשבץ בו תמונות או שקפים, לשזור בו קטעי וידאו ועוד.
היתרון הפדגוגי הוא במיקוד בתוצר ללא אובדן זמן, בתכנון מוקפד של השיעור המצולם ללא הפרעות ובאיכות טובה.
חסרונות:
נדרשת מיומנות בצילום (הגדרות המצלמה, התחשבות בכיווני האור, חיבור של מיקרופון חיצוני, עריכת הסרט ועוד).
העלות של כלל הציוד מעט גבוהה בהשוואה לשימוש במצלמת אינטרנט.
צילום ההרצאה > שיטות לצילום הרצאה > כיתה מוקלטת

על פי מודל זה מציבים ציוד הקלטה בכיתה באופן שבו כל תהליך ההקלטה והעריכה מבוצעים באופן אוטומטי. עם תחילת השיעור מפעילים את ההקלטה ובסיומו מפסיקים אותה. מאחר שבדרך כלל מערכות מסוג זה נשלטות באמצעות מחשב, ניתן לתזמן את ההקלטה באופן אוטומטי. המודל של הקלטת הרצאה נועד להנגיש תוכן מתועד באופן ויזואלי. מודל זה קיים כבר שנים רבות ובגלגולים שונים כדוגמת: הטלוויזיה הלימודית או באמצעות שידורי הרדיו של האוניברסיטה הפתוחה. תכליתה של הרצאה מצולמת להעביר תוכן באופן ויזואלי והיא במהותה למידה "ביהביוריסטית" באופיה. הערך המוסף של מדיום זה הוא באפשרות של הצופה לחזור לאחור במידה ולא הבין, לבחור במועד המתאים לצפייה. את כל הציוד הנדרש מתקינים בכיתה באמצעות קיבוע שלו באופן חד פעמי. הרעיון העיקרי הוא להימנע ככל ניתן בהפרעה למרצה או בשימוש בצלם – כך שהמרצה במהלך השיעור אינו מודע בעצם לכך שהוא מצולם.
פתרונות טכנולוגיים כוללים:
שימוש במצלמות בעלות רזולוציה גבוהה, אשר תוכנה ייעודית מזהה את האזור המצולם וניתן לגזור מהתמונה הגדולה את תמונת המרצה בלבד (מעקב אחרי המרצה ללא הזזת העדשה). ישנן מספר חברות המובילות בתחום כדוגמת Stream it up ו- Berale הישראליות.
שימוש במספר מצלמות וניתוב התמונה ביניהן באמצעות כלים אוטומטיים המזהים תמונה - במקרה זה מדובר במספר תוכנות המותקנות על גבי מחשב מרכזי, אשר מקבלות את מקורות הצילום ומבצעות את העריכה אונליין ברשת. התוכנות בהם משתמשים הן Ispy לזיהוי המצלמה הרואה את המורה, ותוכנה כדוגמת Vmix אשר מנתבת בזמן אמת את התמונה בין המצלמות השונות.
צלם מקצועי המתעד את השיעור.
יתרונות השיטה:
פשטות (לאחר ביצוע כל ההתקנות).
חיסכון בעלות צלם (במידה ומתבססים על מערכת אוטומטית).
השיעור לא "מופרע" על ידי צלם או גורמים נוספים אשר דורשים מהמורה הערכות מיוחדת.
תוצר מהיר לצפייה.
חסרונות השיטה:
לא ניתן לנייד את הציוד לחדר אחר.
המצלמות בדרך כלל ממוקמות גבוה כך שהסטודנטים לא יסתירו את המרצה ולכן התמונה נראית כמו שצולמה מגבוה או בדומה לאודיטוריום.
למרות פתרונות העקיבה האוטומטיים לעיתים המרצה יימצא באזורים "מתים" או ייתפס בזויות צילום בעיתיות.
אובדן זמן רב בתוצר המצולם אשר לא מוצג בו תוכן.
תלמידים עשויים שלא להגיע לשיעור (כי ההקלטה זמינה להם).
צילום ההרצאה > שיטות לצילום הרצאה > צילום באולפן

צילום המרצה בחדר בו ניתן לשלב תמונות רקע או שקפים ממחשב (באמצעות מסך רקע ירוק). בחדר בדרך כלל יש מערכת תאורה ייעודית וציוד שמע מקצועי אשר מאפשרים תוצר איכותי מאוד. בדרך כלל אורכו של סרטון יעמוד על 15–30 דקות ויקיף נושא אחד, את עריכת הסרט ניתן לבצע בזמן אמת או לאחר הצילום.
יתרונות השיטה:
תוצר עם איכות קול ותמונה ברמה גבוהה מאוד.
סרט ממוקד ויעיל ללא זמן צילום מיותר.
אפשרויות עריכה רבות והתאמה כפי שמאפשר אולפן שבו יש את כל הסביבה הטכנולוגית הנדרשת.
חסרונות השיטה:
עלות גבוהה יחסית (בגלל הצורך באנשי מקצוע המלווים את תהליך הצילום והעריכה).
מראה מעט מנוכר של התוצר (בדומה לקריינות חדשות).
עריכת הסרט

תוכנות העריכה הן רבות והמובילה ביניהן היא אדובי פרימייר (Adobe Premier). עם זאת, יצאו לשוק תוכנות רבות אשר נותנות מענה מספק למרבית הצרכים כדוגמת קורל (Corel) וכן וונדרשר (Wondershare). במידה ומדובר בתוכנה המאפשרת עריכה בזמן אמת, ישנן תוכנות ייעודיות מורכבות יותר, כמו תוכנת וימיקס (Vmix) לתפעול, אשר לרוב מיועדות לשימוש על ידי אנשי מקצוע. פרט להיבט הטכני של עריכת הסרט יש לתת את הדעת להיבטים הפדגוגיים. רצוי שלא יעלה על עשרים דקות, יהיה מחולק למקטעים ברורים ועם מבנה והצגה שייצרו עניין לצופה. יש חשיבות רבה להבניה נכונה של הסרט: שילוב של תמונות ושקפים, הדגמות ויזואליות ולא רק הסברים באמצעות דיבור - כל אלה ייצרו עניין ויתנו מענה להיבטים הקוגניטיביים של מגוון רחב של לומדים.
הפצת הסרט

לרוב יועלה השיעור המוקלט לרשת האינטרנט, חשוב שניתן יהיה להגיע אליו בקלות ולצפות בו בנוחות (כאשר הכוונה היא שניתן יהיה להגיע אליו בקלות דרך הרשת - יש להשקיע בקידום אתרים במנועי חיפוש SEO). הפלטפורמה המובילה כיום להפצת וידאו היא Youtube. אך עם זאת, יכולות הגדרת הפרטיות מוגבלות והשיעור יהיה פתוח לרשת האינטרנט. על מנת לספק קישור לנמענים מסוימים עליהם להיות רשומים לשירות Gmail. פתרון נוסף הוא Vimeo המאפשר הגדרת רמת פרטיות על פי דומיין, כך שרק מתוך אתר ספציפי ניתן יהיה לנגן את הסרט. ישנן גם מערכות אחסון פנים ארגוניות (פרטיות) כדוגמת קלטורה או Macamedia אשר מאפשרות גישה למשתמשים על פי הרשאות ארגוניות, המבוססות על פלטפורמות סטנדרטיות לניהול זהויות, כדוגמת Active Directory. ארגונים אשר חפצים לאפשר גישה לשיעורים שלהם לכל רשת האינטרנט יבחרו בפלטפורמות הפתוחות ואלו המיעדים את הגישה ללומדים שלהם בלבד ישתמשו בפלטפורמות המאפשרות הגבלת גישה על פי הרשאה.
ראו גם

E-learning
קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים
למידה מרחוק
למידה סינכרונית
למידה מקוונת
לקריאה נוספת

Ten Tips To Effectively Use Videos in E-Learning - מאמר המציג עשרה כללים ליישום וידאו בחינוך מאת כריסטופר פאפס
Using Video in Teaching and Learning - הערכים המוספים של שימוש בווידאו
הערות שוליים

↑  Swann, William, The Impact of Applied Cognitive Learning Theory on Engagement with eLearning Courseware, Journal of Learning Design 6, 2013, עמ' 61-74
↑  Chih-Ming Chen, Effects of different video lecture types on sustained attention, emotion, cognitive load, and learning performance, Computers & Education Volume 80, ELSEVIER, 2014, עמ' 108
↑  http://video.mofet.macam.ac.il
דוגמה ליישום של מודל כיתה הפוכה במדעי החברה
מצלמת אינטרנט המתחברת למחשב האישי
אולפן צילום מקצועי עם רקע ירוק המאפשר "הלבשת" רקע במהלך העריכה
מצלמת וידאו סטנדרטית
מיקרופון דש חיצוני המתחבר למצלמה
תוכנית מקומות ישיבה

דיאגרמת מקומות ישיבה של תיאטרון בבוסטון
סדר הישיבה בבית אנגלי מסורתי. המקום במרכז השולחן A נשמר לאורח
כרטיס לשיבוץ אורח בשמחה משפחתית למקום הישיבה
דיאגרמת מקומות ישיבה במטוס בואינג 747-400
תוכנית מקומות ישיבה היא תרשים או סדרה של הוראות, בהן מוסבר מהם מקומות הישיבה האפשריים במתקן מסוים, כגון אולם קולנוע או מטוס נוסעים.
ארוחות רשמיות

תוכנית הישיבה מכוונת אורחים ומשתתפים באירוע למקום מושבם. באירועים משפחתיים התוכנית נקבעת בדרך כלל לפי ההיכרות והקרבה בין המוזמנים.
ארוחות רשמיות > תוכנית הישיבה לסעודה בעולם הרומי

בעולם הרומי מקובל היה לארגן את הריהוט לסעודה במתכונת של "טרקלין", כלומר שלוש ספות מסודרות בצורת האות "ח". במרכז הספה האמצעית ישב האדם הבכיר באירוע, ושאר האורחים ישבו לימינו ולשמאלו על פי מידת חשיבותם בסדר יורד.
דוגמה לדיון בסדר ישיבה זה ניתן למצוא במקורות ישראל:
כיצד סדר היסב? בזמן שהן שתי מיטות, גדול מיסב בראשה של ראשונה, שני לו למטה הימנו. בזמן שהן שלוש מיטות, גדול מיסב בראשה של אמצעית, שני לו למעלה הימנו, שלישי לו למטה הימנו
דוגמה נוספת לסדר חברתי זה ניתן למצוא בתיאור סדר המסובים לסעודה בהגדה של פסח:
מַעֲשֶׂה בְּרַבִּי אֱלִיעֶזֶר וְרַבִּי יְהוֹשֻעַ וְרַבִּי אֶלְעָזָר בֶּן עֲזַרְיָה, וְרַבְּי עֲקִיבָא וְרַבִּי טַרְפוֹן, שֶהָיוּ מְסֻבִּין בִּבְנֵי בְרַק
.
ברשימה זו מופיעים חמישה מן החכמים החשובים בדורם, אולם סדר הרשימה אינו ברור. יש המבקשים להסביר את סדר הרשימה כמבוססת על עולם הנימוסים הרומי שהיה מקובל באותם ימים גם בקרב חכמי ישראל (כולל מנהג ההסבה שהפך לנוהג בליל הסדר), ולומר כי החכמים מוזכרים על פי סדר ישיבתם (משמאל לימין) על הספה המרכזית בטרקלין כפי שראה אותם מי שעמד מול פניהם. האיש החשוב ביותר בחדר, רבי אלעזר בן עזריה שהיה ראש הסנהדרין, מוזכר שלישי ברשימה כיוון שישב במרכז הספה. לימינו ישב החכם המארח, רבי עקיבא (המוזכר רביעי ברשימה), שבני ברק הייתה עירו, ולשמאלו ישב החכם החשוב של הזמן רבי יהושע בן חנניה (המוזכר שני ברשימה). שני החכמים החשובים פחות, רבי יהושע בן חנניה (המוזכר ראשון) ורבי טרפון (המוזכר חמישי), יושבים בשני קצות הספה.
ארוחות רשמיות > ישיבות עסקים

בחירת מקום הישיבה סביב שולחן הישיבות בפגישה עסקית משפיעה רבות על יכולתו של המשתתף להציג את עמדתו ולהביאה לידי ביטוי בתהליך קבלת ההחלטות. בחירת המקום נגזרת בין היתר מן העולם התרבותי בו מתקיימת הישיבה (בעולם מערבי האדם החשוב בחדר ישב בראש השולחן, בעוד שבעולם המזרח מקובל להושיב את האדם החשוב במרכז אחד מצידי השולחן) וממידת הקרבה בין המשתתף ובין האדם המשפיע בחדר.
ארוחות רשמיות > שיבוץ אורחים לשמחה משפחתית

דוגמה נפוצה לצורך בארגון מקומות הישיבה היא שיבוץ האורחים המוזמנים לשמחה משפחתית, דוגמת חתונה. הצורך להושיב את האורחים במתכונת שתאפשר להם להפיק את המיטב מן הערב, ולבלות עם אורחים אחרים המוכרים להם ויש להם נושאי שיחה משותפים, הוביל ליצירת מערכות מחשב ייעודיות המתחשבות במכלול השיקולים. מערכות אלו מציגות את האילוצים הקיימים (בעיקר תוכנית השולחנות וסידורם באולם) ומאפשרות לשבץ את האורחים תוך התחשבות בסיכוי שיגיעו לאירוע.
טיסות

במטוס נוסעים, התוכנית משמשת לביקורת ולפיקוח על כך, שכל נוסע נמצא במחלקה שבו הוא אמור להיות.
טיסות > תוכנית מקומות הישיבה כמקור הכנסה

בשנים האחרונות הפכה תוכנית מקומות הישיבה למקור הכנסה עבור חברות התעופה, הגובות תשלום עבור "הזכות" לבחור את המושב או עבור שיבוץ יחד לקבוצת מושבים. תהליך זה, שהחל כאמצעי להגדלת הכנסות בחברות הלאו קוסט, התפשט ומקובל כיום כמעט בכל חברות התעופה. עיתוני התיירות מנסים מעת לעת להציע שלל עצות כיצד "לעקוף את השיטה" ולהוזיל את האפשרות לשיבוץ בתוכנית מקומות הישיבה של המטוס.
בידור

בתיאטראות ובבתי קולנוע, תוכנית מקומות הישיבה מאפשרת לקהל הלקוחות לבחור מראש היכן הם מעוניינים לשבת.
בידור > סיווג מקומות ישיבה מועדפים

מאחר שלא קיים שוויון בין כל מקומות הישיבה באולם המופעים בהיבט התמורה שהם מציעים ליושב בהם, בחירת המושב המתאים להעדפותיו של הצופה יש השפעה רבה על ההנאה שיפיק מן המופע. בעלי האולמות מגדירים לרוב את מקומות הישיבה המועדפים והנחותים, וגובים עליהם מחיר גבוה יותר או נמוך יותר בהתאם. ככל שהמופע מבוקש יותר כך ניתן לגבות יותר מן הלקוח המבקש לשבת במושב המועדף עליו. על מנת לסייע ללקוחות לבחור מקום ישיבה טוב באולמות שאינם מוכרים להם (בעיקר תיירים), קיימים אתרי אינטרנט המציעים שירות של המלצות על מושבים מועדפים לאור דירוג של אלו שביקרו במקום.
לקריאה נוספת

ג'פרי הרמן, "פרסאי בצרכי סעודה בקיאי מינייכו": נימוסי שולחן ותרבות פרס בתלמוד הבבלי, בתוך: ציון - רבעון לחקר תולדות ישראל, החברה ההיסטורית הישראלית, שנה עז, ב, תשע"ב
צבי פלג, הישיבה, ההסבה והריהוט ששימש בסעודה בתקופת המשנה והתלמוד, אלול תשנ"ח 1988
הערות שוליים

↑  מיקום זה הכל: היכן כדאי לשבת בחדר הישיבות, באתר כלכליסט, 15 במרץ 2015
↑  בניית סידור מקומות ישיבה לחתונה שלכם
↑  שירי הדר וליאור קורן, מחיר ההושבה: כל מה שחובה לדעת על מושבים בטיסה, באתר ynet, 26 במרץ 2019
↑  איך לבחור מושב בטיסה?
↑  בחירה של מקומות ישיבה בתיאטרון בלונדון
שלמה כהן (קריקטוריסט)

| --- | --- |

 לידה:  9 באוקטובר 1943 (בן 81) בת ים, פלשתינה (א"י) 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תקופת הפעילות:  מ-1964
 תחום יצירה:  קריקטורות, צילום תת-מימי, עיצוב גרפי, איור 
 פרסים והוקרה:  פרס דוש לקריקטורה (2015)  פרס האו"ם ע"ש רענן לוריא לקריקטורה (2009) 
 shlomocohen.com
 
שלמה כהן (נולד ב-9 באוקטובר 1943) הוא מעצב גרפי, מאייר, קריקטוריסט, צולל וסופר ישראלי.
ביוגרפיה

שלמה כהן נולד בבת ים לרבקה ויצחק כהן שהיו מוותיקי היישוב.
למד במחזור הראשון של בית הספר הממלכתי שנפתח בבת ים (ראשונים) ולאחר מכן בתיכון עירוני א (כיום תיכון חשמונאים) בעיר.
כהן למד עיצוב גרפי ב"בצלאל" וסיים את לימודיו ב-1966. עם סיום הלימודים החל לעבוד כמעצב גרפי בסטודיו ציזר. רכש ידע גם בזכות הכישורים האוטודידקטים שלו.
בשנת 1969 סיים קורס צלילה והוא בעל תעודת Dive Master מקורס הצלילה הראשון לדרגה זו שנערך בישראל.
החל מתחילת שנות השבעים מסלול יצירתו ועבודתו נע בשני מסלולים מקבילים שהשתלבו זה בזה. האחד כמעצב גרפי, מאייר וקריקטוריסט ובשני, צולל וצלם תת-מימי.
בנוסף לעבודתו השוטפת כקריקטוריסט וכחלק מעיסוקיו המגוונים, כתב, אייר, הפיק והוציא לאור, ספרי קריקטורות בנושאים שונים, סדרת ספרים ייחודיים על אתרי צלילה בעולם וספרי ילדים. נוסף על כך יצר לוחות שנה מאוירים וסדרות של חולצות שעליהן הודפסו קריקטורות שלו.
קריירה

כהן החל לפרסם קריקטורות ואיורים באמצע שנות השבעים ובין השנים 1977–2007 הופיעו הקריקטורות שלו, רובן פורטרטים, בעיתונים "העולם הזה", "מוניטין", "כספים" ובידיעות אחרונות. בעיתונים "חדשות", "מעריב", "גלובס" ובעיתוני רשת "ידיעות תקשורת" היה לו מדור קבוע.
משנת 2007, עם צאתו לאור של העיתון "ישראל היום" החל לצייר את הקריקטורה היומית הפוליטית והוא מתמיד מאז היום. הוא מצייר בסגנון מפורט, מסוגנן וריאליסטי, הדורש השקעה מרובה בעבודה, ויחד עם זאת מאפשר להביא לידי ביטוי, מגוון רחב יותר של רעיונות ואפשרויות. יכולת הציור שלו הקנתה לו שליטה בכל טכניקות הציור הקלאסיות: מרישומי עיפרון וציפורן ועד צבעי מים, אקריליק, שמן ו-Air Brush. הוא ייחודי בכך שלצד יכולת רישום חופשית וספונטנית הוא יוצר גם עבודות ואיורים בתלת־ממד, שמהווה בעצם את הניגוד הגמור לרישום ספונטני. כהן התמחה גם באנימציות דו-ממדיות ותלת-ממדיות ויצר קריקטורות אנימטיביות וסרטונים למדיה הסלולרית בישראל ומחוצה לה.
מעריכים כי הקריקטורה היומית שלו נצפית מדי יום על ידי 300,000 צופים בישראל ומחוצה לה. הקריקטורה מופיעה בכל המדיות בהן מתפרסם "ישראל היום": בעיתון המודפס, ב-Newsletter של העיתון, בגרסה המקוונת, בדף הפייסבוק של העיתון ובגרסה מתורגמת לאנגלית. בעבר, חלק מהקריקטורות הופיעו גם בגרסת אנימציה המיועדת לטלפונים סלולריים בעזרת ברקוד נסרק.
עם הופעתו של העט הדיגיטלי, המאפשר שליטה מוחלטת של רגישות היד במחשב, עבר כהן לשימוש לשימוש בעט זה, ופיתח טכניקה מיוחדת לציור ספומטני ישירות על גבי מחשב. הוא מרצה באופן קבוע על טכניקות אלו בסדנאות ובקורסים. הוא חבר בקבוצת מאיירים המייעצת לחברת Wacom - מפתחת העט הדיגיטלי.
כהן הציג תערוכות יחיד בישראל ומחוצה לה, השתתף במספר רב מאוד של תערוכות קבוצתיות. ב-2009 זכה בפרס האו"ם לקריקטורה על-שם רענן לוריא.
ב-27 בדצמבר 2015 זכה בפרס דוש לקריקטורה על מפעל חייו מטעם עיריית תל אביב-יפו.
בנוסף לכל אלה מעביר כהן הרצאות בפני פורומים שונים על הנושאים: 'מהי קריקטורה?', 'קריקטורה וצנזורה, בעיתונות הישראלית'.
בינואר 2022 הפיק כהן NFT בנושא צארלס הוסקינסון, מפתח המטבע הקריפטוגרפי - קרדאנו, שמוצג בשם HoskinToons (הקריקטורות של צארלס).
צלילה

כהן מחזיק ב"שיא" ייחודי. הוא צלל ומיפה 183 אתרי צלילה ברחבי העולם וכן צלל ואייר בדו-מימד ותלת-מימד 24 אוניות טבועות.
כהן היה הראשון שמיפה ואיתר את אתרי הצלילה לאורך מפרץ אילת, מאילת ועד שארם א-שייח' הוא תיעד והוציא לאור את הספר הראשון בסדרה בסגנון ובעיצוב ייחודיים לו. ספר זה הופיע תחת השם: זאת בספר בשם: Red Sea Diver's Guide. במשך השנים מיפה כהן בשיטה זו גם את איי בהאמה, איי קיימאן, איי פלורידה, איי פלאו וגואם וכן את אתרי הצלילה ממפרץ סואץ ועד הורגדה במצרים.
כהן עיצב עשרות סמלילים (לוגו) מסחריים, ביניהם את סמליל ההתאחדות הישראלית לצלילה. הוא עיצב פרוספקטים, אתרי תדמית, ומודעות לעשרות חברות מסחריות בתחומי עיסוק מגוונים.
כהן היה חבר בהנהלתה ועיצב וערך את מגזין 'צלילה'. בשנים האחרונות הוא מעורב בפרויקטים שונים להצלת הכרישים ושימור הים. עבודותיו בנושאים אלו הוצגו בתערוכת הספנות הבינלאומית בדיסלדורף.
תערוכה של עבודותיו הוצגה בשנת 2010 על קרקע הים באילת, כשהקהל יושב באולם תערוכת פוטוקינה בקלן, גרמניה, וכהן בשידור ישיר עם ציוד צלילה מיוחד ובאמצעות תקשורת לוויינית מרצה על עבודותיו.
ניסיונו העשיר בצלילה ובצילום תת-מימי והידע הרב בתוכנות מחשב גרפיות הקנו לו מקום קבוע בצוות השופטים של תחרויות הצילום התת-מימית הבינלאומית של אפסון.
חיים אישיים

שלמה כהן נשוי ואב ל-4 ילדים.
פרסומיו

כהן פרסם 6 ספרי קריקטורות, 4 ספרי ילדים, 8 ספרים על אתרי צלילה בעולם ומציג מעת לעת תערוכות של יצירותיו.
פרסומיו > ספרי קריקטורות

על הפנים - פורטרטים, קריקטורות ואיורים (הוצאת כתר, 1988)
(The Bible AtoZ (Seapen, 1998
(Sex AtoZ (Seapen, 1998
על ארץ מרגיזה (עם דידי מנוסי, הוצאת טפר 2004)
מבט על - פוליטיקאים, גנרלים, עיתונאים, שחקנים, זמרים, ספורטאים, בדרנים, מאמנים, עסקנים ועוד אישים שונים ומשונים (אריג'נט, 2008)
ישראל עד היום (ישראל היום, 2009): כמחצית מהקריקטורות שפרסם ב-500 הגיליונות הראשונים של ישראל היום, יחד עם קטעי מאמרים מהעיתון המבהירים את הרקע לקריקטורות.
פרסומיו > ספרי ילדים

(1975 ,The Sea I Love (Seapen
(The Columbus Log (Kingston Publishers, 1992
המגלדון ונערי הכרישים (2018 ,DP publishing)
(Sharkids Advebtures (DP publishing, 2019
פרסומיו > ספרי צלילה

(Red Sea Diver's Guide (1975
(Bahamas Diver's Guide (Seapen, 1989
(Cayman Diver's Guide (Seapen, 1991
(Florida Keys Divers Guide: Upper Keys (Seapen, 1991
(The Caribbean Columbus log A to Z (Kingston, 1992
(Red Sea Diver's Guide, Vol. 2 (1994
(Cayman Islands Diver’s Guide and Logbook, Vol.2 (Seapen 2000
(Palau Diver’s Guide and Logbook (Seapen 2001
פרסומיו > תערוכות יחיד

'גדולי האומה תלויים בספרייה', הספרייה, תל אביב 1992
'פנים אל פנים, פורטרטים בעיפרון וציפורן', תיאטרון חולון 1995
'קריקטורות ורישומים על צלילה', אנטיב, צרפת 1995
'ארץ מרגיזה', סינמטק תל אביב, תל אביב 2004
'גיבורי תרבות ההמונים', הגלריה העירונית יד לבנים, רעננה 2005
'מבט על', סינמטק תל אביב, תל אביב 2008
'אשת העשור שלי', בית יד לבנים, רמת השרון 2010
'תערוכת קריקטורות תת-מימית', אילת 2011
'קריקטורות פוליטיות', מרכז אשכול, טבריה 2012
'חמש שנים, 1356 קריקטורות', פסטיבל חוצות היוצר, ירושלים 2012
"מסביר פנים" 50 דיוקנים סאטירים, המוזיאון הישראלי לקריקטורה, חולון 2016
"שלמה כהן מסביר פנים", פורטרטים וקריקטורות, המרכז האקדמי ויצו חיפה, 2017
לקריאה נוספת

שלמה כהן, "מדוע הפכה האות למ"ד שבחתימתי לצלב", שפיץ 5, פברואר 1994, עמ' ס"ב.
הערות שוליים

↑  אלי אשד, שלמה כהן − קריקטוריסט השנה, צוללן ומגלה ספינות טבועות, באתר יקום תרבות, ‏20 בינואר 2016
↑  "קריקטוריסTEE", שפיץ 8, מרץ 1995, עמ' 70
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 279812  NLI: 987007278019505171  BnF: cb145948776 (data)  ISNI: 0000 0000 7252 3127  LCCN: n88231944  RERO: 02-A023227970  ULAN: 500483281  VIAF: 97311379   WorldCat (עם VIAF): 97311379
גירית סמורית סינית

| גירית סמורית סינית |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: סמוריים
סוג:: גירית סמורית
מין:: גירית סמורית סינית
שם מדעי
 Melogale moschata ‏גריי, 1831
תחום תפוצה


גירית סמורית סינית (שם מדעי: Melogale moschata) היא מין של גירית מהסוג גירית סמורית, החיה במזרח אסיה ביערות ואזורי מחיה שונים. היא נפוצה בהרבה מקרובות משפחתה לסוג ואיננה בסכנה. תחום מחייתה העיקרי היא סין ואזורים נוספים בדרום-מזרח אסיה מהודו עד ללאוס.
מאפיינים

אורכה של הגירית 33-43 ס"מ ומשקלה 1–3 ק"ג. היא בעלת פרווה אפורה לאורך הגב עובר פס לבן והראש שחור למעט ה"מסיכה" של אזור העיניים. החוטם והפה שחורים ומוארכים ויש לה גם שפם ארוך שעוזר לה להתמצא בשעות חשוכות. גם האוזניים והעיניים גדולות ומותאמות לחיי לילה. לגירית רגליים קצרות וזנב גדול והפרווה משיית וארוכה.
היא חיה בטבע במרכז ודרום סין ונפוצים מהודו עד לטאיוואן, הונג קונג וצפונה של הודו-סין. היא מתאימה עצמה למגוון אזורי-חיות בעיקר ביערות, ערבות ויערות-גשם. נמצאת גם באזורים מיושבים, ליד כפרים, שם היא עלולה לגרום נזק כלכלי עקב טריפת תרנגולים וחיות בית אחרות.
גירית זו היא אוכלת כל. ניזונה גם מיצורים קטנים שונים כמו שלשולים, חרקים ודו-חיים. כמו כן נוהגת לאכול פירות בשרניים כמו: Prunus salicina ,Hovenia dulcis ,Diospyros lotus ו-Actinidia chinensis.
היא איננה נמצאת בסכנת הכחדה אך היא מין מוגן בארצות תפוצתה, כי בעבר ניצודה בכמויות גדולות עקב הביקוש לפרוותה. צייד בלתי חוקי של גירית זו נמשך עד היום.
הערות שוליים

↑  גירית סמורית סינית באתר הרשימה האדומה של IUCN
| סמוריים |
| --- | --- | --- |
| סמורים | סמורים |  |
| סמור | הרמין • חמוס השלגים • חמוס מבאיש • חמוס סיבירי • סמור האמזונאס • סמור הררי • חמוס ערבות • סמור קולומביאני • סמור ארך-זנב • סמור יפני • סמור צהוב-בטן • חורפן אירופאי • סמור הרים אינדונזי • חמוס שחור-רגל • סמור מלאי • סמור מפוספס-גב • סמור מצרי |      |
| חורפן (סוג ומין יחיד) | חורפן אמריקאי |      |
| סמור פטגוני (סוג ומין יחיד) | סמור פטגוני |      |
| גריזונים | גריזונים |      |
| גריזון | גריזון גדול • גריזון קטן |      |
| סמור משויש (סוג ומין יחיד) | סמור משויש |      |
| חמוס מפוספס | חמוס מפוספס סהרי • בואש אפריקני |      |
| סמור אפריקאי (סוג ומין יחיד) | סמור אפריקאי |      |
| דלקים | דלקים |      |
| דלק | דלק הסלעים • דלק אמריקאי • דלק צהוב-גרון • דלק נילגירי • דלק אירופי • דלק יפני • דלק דייג • דלק סיבירי |      |
| גרגרן (סוג ומין יחיד) | גרגרן |      |
| טאירה (סוג ומין יחיד) | טאירה |      |
| גיריות | גיריות |      |
| גירית | גירית מצויה • גירית קוואקזית • גירית אסייתית • גירית יפנית |  |
| גירית דובית (סוג ומין יחיד) | גירית דובית |  |
| גירית סמורית | גירית סמורית בורנאית • גירית סמורית סינית • גירית סמורית ג'אווה • גירית סמורית בורמזית • גירית סמורית וייטנאמית |  |
| גיריות דבש | גיריות דבש |  |
| גירית דבש (סוג ומין יחיד) | גירית הדבש |  |
| גיריות אמריקאיות | גיריות אמריקאיות |  |
| גירית אמריקאית (סוג ומין יחיד) | גירית אמריקאית |  |
| לוטרות | לוטרות |  |
מלאלה יוספזאי

| --- | --- |

מלאלה יוספזאי, 2013
 לידה:  12 ביולי 1997 (בת 27) מינגורה (אנ'), פקיסטן 
 מדינה:  פקיסטן פקיסטן
 מקום מגורים:  ברמינגהאם 
 השכלה:  תיכון אדג'בסטון (2017)  ליידי מרגרט הול, אוקספורד (2020) 
 השקפה דתית:  אסלאם סוני 
 בן זוג:  אסר מאליק
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לשלום (2014)  אזרחות כבוד קנדית (2013)  מסדר החיוך (2016)  פרס הומניטרי של השנה (2013)  פרס קטלוניה הבין-לאומי (2013)  חילוני השנה (2013)  מדליית הכבוד של האליס איילנד (14 במאי 2017)  Commander of the Order of Bravery (אוקטובר 2012)  100 נשים (BBC) (2021)  Memminger Freedom Prize 1525 (2013)  טיים 100 (אפריל 2013)  Jane Addams Children's Book Award (2018)  פרס שגריר המצפון (2013)  פרס השלום הבין-לאומי לילדים (2013)  פרס השלום הלאומי ע״ש מלאלה (2011)  פרס סימון דה בובואר (2013)  פרס סחרוב לחופש המחשבה (2013)  פרס אינדקס (2013)  פרס אנה פוליטקובסקיה (2013)  פרס זכויות האדם האירופי (2013)  פרס האומות המאוחדות בתחום זכויות האדם (2013)  מדליית החירות של פילדלפיה (2014)  עיטור ארבע החירויות - החירות מפחד  Fred and Anne Jarvis Award 
 www.malala.org
 
מלאלה יוספזאי (שנייה מימין) בפגישה עם נשיא ארצות הברית לשעבר, ברק אובמה, אשתו, מישל ובתם מאליה, 2013
מלאלה יוספזאי (בפשטו: ملاله یوسفزۍ, תעתיק מדויק: מלאלה יוספזי; נולדה ב-12 ביולי 1997) היא פעילה למען זכויות נערות מהעיר מינגורה ממחוז סוואט, ח'ייבר פח'טונח'ווה, פקיסטן. היא ידועה בזכות פעילותה למען זכויות נשים בעמק סוואט, בו אסרו לעיתים אנשי ארגון הטליבאן על נשים ללמוד בבתי ספר. ב-2013 הוענק ליוספזאי פרס סחרוב לחופש המחשבה ופרס האומות המאוחדות בתחום זכויות האדם, ובשנת 2014 הוכרזה ככלת פרס נובל לשלום, הצעירה ביותר מאז ומעולם שזכתה בפרס נובל.
ביוגרפיה

מלאלה יוספזאי נולדה ב-12 ביולי 1997. היא נקראה "מלאלה", שם שמשמעותו "מוכת יגון", על שמה של מלאלה ממייוואנד, משוררת פשטונית ולוחמת. שם משפחתה, יוספזאי, הוא שמו של שבט פשטוני גדול שדומיננטי בעמק סוואט בפקיסטן, יחול שם נולדה וחיה יוספזאי. מלאלה מתגוררת במינגורה עם הוריה, ויש לה שני אחים.
יוספזאי רכשה את השכלתה במידה רבה על ידי אביה, זיודין יוספזאי, משורר, בעל בית ספר ופעיל חינוכי בעצמו, המפעיל רשת של בתי ספר. כילדה הצהירה כי היא רוצה להיות רופאה, אך מאוחר יותר עודד אותה אביה להפוך לפוליטיקאית.
בתחילת 2009, בגיל 11, התפרסמה יוספזאי בזכות בלוג שכתבה עבור רשת השידור BBC בו היא מתארת את חייה תחת שלטון הטליבאן, נסיונותיהם להשתלט על העמק ודעותיה אודות חינוך לנערות. בקיץ שלאחר מכן ערך הניו יורק טיימס סרטון תיעודי על חייה עת השתלט הטליבאן על האזור, השתלטות שהגיעה לשיאה בקרב השני של סוואט. יוספזאי החלה להיות מוכרת ונתנה ראיונות בטלוויזיה וכתבי עת. היא הייתה מועמדת לפרס השלום הבין-לאומי לילדים וזכתה בפרס השלום הלאומי לנוער, שנקרא מאוחר יותר על שמה.
ב-9 באוקטובר 2012 נורתה יוספזאי על ידי איש טליבאן חמוש עת חזרה לביתה באוטובוס מבית הספר כדור אחד פגע בראשה, בצווארה ובכתפה. במהלך הימים הראשונים לאחר הפגיעה היא הייתה מחוסרת הכרה ובמצב קשה. ב-15 באוקטובר הוטסה לבריטניה להמשך הטיפול. היא החלימה במהירות ושבה לפעילות. קבוצה של 50 אנשי דת מוסלמים פרסמה פתווה נגד המתנקשים בחייה של יוספזאי.
ב-2013 זכתה באזרחות כבוד של קנדה.
ראש ממשלת בריטניה לשעבר, גורדון בראון, פתח עצומה באו"ם על שמה של יוספזאי, תחת הסלוגן "אני מלאלה", הקוראת לכך שכל ילדי העולם ילמדו בבתי ספר עד שנת 2015. בראון אמר כי ימסור את העצומה בנובמבר לנשיא פקיסטן, אסיף עלי זרדארי.
ב-2014 זכתה בפרס נובל לשלום בשיתוף עם קאילש סאטיארת'י. יוספזאי היא האדם הצעיר ביותר שזכה בפרס מעולם.
בשנת 2015 גינתה את רצח סבין מהמוד.
בשנת 2021 התארחה בפרק האיחוד של חברים ובו רואיינה עם חברתה הטובה על רשמיה מהסדרה.