stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוקדמות מונדיאל 1962 - אירופה
מהלך המוקדמות > בית 8

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 6 | 4 | 3 | 0 | 1 | 16 | 5 | 11  |
| סקוטלנד סקוטלנד | 6 | 4 | 3 | 0 | 1 | 10 | 7 | 3  |
| אירלנד אירלנד | 0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 3 | 17 | -14  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 במאי 1961 |  סקוטלנד | 4 - 1 |  אירלנד | האמפדן פארק, גלאזגו צופים: 46,696 |
| 3 במאי 1961 |  | (סיקור) |  | האמפדן פארק, גלאזגו צופים: 46,696 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 במאי 1961 |  אירלנד | 0 - 3 |  סקוטלנד | דלימאונט פארק, דבלין צופים: 45,000 |
| 7 במאי 1961 |  | (סיקור) |  | דלימאונט פארק, דבלין צופים: 45,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 במאי 1961 |  צ'כוסלובקיה | 4 - 0 |  סקוטלנד | טהלן פול, ברטיסלאבה צופים: 50,000 |
| 14 במאי 1961 |  | (סיקור) |  | טהלן פול, ברטיסלאבה צופים: 50,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 בספטמבר 1961 |  סקוטלנד | 3 - 2 |  צ'כוסלובקיה | האמפדן פארק, גלאזגו צופים: 51,590 |
| 29 בספטמבר 1961 |  | (סיקור) |  | האמפדן פארק, גלאזגו צופים: 51,590 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באוקטובר 1961 |  אירלנד | 1 - 3 |  צ'כוסלובקיה | דלימאונט פארק, דבלין צופים: 40,000 |
| 8 באוקטובר 1961 |  | (סיקור) |  | דלימאונט פארק, דבלין צופים: 40,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 באוקטובר 1961 |  צ'כוסלובקיה | 7 - 1 |  אירלנד | אצטדיון סטראהוב, פראג צופים: 30,000 |
| 29 באוקטובר 1961 |  | (סיקור) |  | אצטדיון סטראהוב, פראג צופים: 30,000 |
צ'כוסלובקיה וסקוטלנד סיימו עם מספר נקודות זהה, ולפיכך נערך משחק מכריע במיקום נייטרלי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 בנובמבר 1961 |  צ'כוסלובקיה | 4 - 2‏ה |  סקוטלנד | אצטדיון הייזל, בריסל צופים: 6,000 |
| 29 בנובמבר 1961 |  | (סיקור) |  | אצטדיון הייזל, בריסל צופים: 6,000 |
צ'כוסלובקיה העפילה.
מהלך המוקדמות > בית 9

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד ספרד | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 3 | 2 | 1  |
| ויילס ויילס | 1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | -1  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 באפריל 1961 |  ויילס | 1 - 2 |  ספרד | ניניאן פארק, קארדיף צופים: 45,000 |
| 19 באפריל 1961 |  | (סיקור) |  | ניניאן פארק, קארדיף צופים: 45,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 במאי 1961 |  ספרד | 1 - 1 |  ויילס | אצטדיון סנטיאגו ברנבאו, מדריד צופים: 100,000 |
| 18 במאי 1961 |  | (סיקור) |  | אצטדיון סנטיאגו ברנבאו, מדריד צופים: 100,000 |
ספרד העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי אירופה-אפריקה.
מהלך המוקדמות > בית 10

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יוגוסלביה יוגוסלביה | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 3 | 3 | 0  |
| פולין פולין | 1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 ביוני 1961 |  יוגוסלביה | 2 - 1 |  פולין | אצטדיון צבא העם היוגוסלבי, בלגרד צופים: 30,000 |
| 4 ביוני 1961 |  | (סיקור) |  | אצטדיון צבא העם היוגוסלבי, בלגרד צופים: 30,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 ביוני 1961 |  פולין | 1 - 1 |  יוגוסלביה | אצטדיון שלזיה, חוז'וב צופים: 100,000 |
| 25 ביוני 1961 |  | (סיקור) |  | אצטדיון שלזיה, חוז'וב צופים: 100,000 |
יוגוסלביה העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי אירופה-אסיה.
הערות שוליים

↑  משחק זה לא נערך בעקבות בעיות ויזה. השחקנים של מזרח גרמניה לא קיבלו היתר כניסה להולנד. מאחר שהונגריה עלתה בכל מקרה עם שלושה ניצחונות, לא נקבע תאריך אחר למשחק.
מכילתא דברים

המכילתא לדברים היא מדרש תנאי מבית ר' ישמעאל לספר דברים. המדרש לא הגיע לידינו, אך ניתן למצוא עדויות לקיומו בספרות הראשונים, וכן ציטוטים ומובאות ממנו ממקורות שונים.
רקע

חוקרים מעריכים כי לכל חומש הלכתי (כל חמשת חומשי התורה מלבד ספר בראשית, שאיננו הלכתי) היו קיימים לפחות שני קבצים מדרשיים, אחד מבית ר' עקיבא ואחד מבית ר' ישמעאל (יש הטוענים כי היה קיים מדרש נוסף לכל חומש, מתוך ספרות מדרשי 'ספרי זוטא'). המדרש הקיים בידינו לספר דברים הוא הספרי דברים, שרובו המוחלט הוא מבית ר' עקיבא. לפיכך מניחים כי היה קיים בעבר מדרש מקביל מבית ר' ישמעאל, ושמו המשוער הוא מכילתא לדברים, בדומה למכילתות על ספר שמות.
בספרות הראשונים מוזכר מדרש הלכתי על ספר דברים בשם 'מכילתא', אך אין לדעת בוודאות האם התכוונו לספר זה, או שמא כינו כך את הספרי.
שחזור המדרש בתקופה המודרנית > מדרש תנאים לדברים

הרב סולומון שכטר מצא כמה קטעים קטנים מהמדרש האבוד בגניזה הקהירית ופרסם אותם. בעקבות פרסום זה, החל הרב דוד צבי הופמן במלאכת שחזור המדרש. הוא השתמש בעיקר בחיבור מדרש הגדול, מדרש תימני מאוחר הנוהג לצטט מקורות רבים. הופמן עמד על כך שלפני בעל מדרש הגדול עמדה כנראה המכילתא לדברים, והוא מצטט ממנה לא מעט. הופמן ניסה לזהות את כל הקטעים שמקורם במכילתא לדברים (או שמקורם עשוי להיות בה) וצירף אותם למהדורתו, יחד עם קטעי הגניזה של שכטר (בדומה לעבודה שעשה על המכילתא דרשב"י). למהדורה זו קרא הופמן מדרש תנאים לדברים, הוא היסס לקרוא לה 'מכילתא לדברים' כיוון שהוא הכיר בכך ששחזורו בעייתי.
במהדורת הופמן נמצאים קטעים בגדלים שונים של האותיות. בדרך כלל, הקטעים שהופמן היה בטוח בשייכותם למכילתא דברים הובאו באות גדולה, והקטעים המסופקים באות קטנה. עם זאת, לאורך המהדורה הדבר משתנה לפעמים, ואין לסמוך על כך לגמרי.
שחזור המדרש בתקופה המודרנית > גילויים חדשים

לאחר פרסום מהדורת הופמן נמצאו עוד כמה קטעים בגניזה הקהירית, אך רובו נותר עדיין אבוד. מהקטעים שהתגלו התברר כי חומר רב מהמכילתא לדברים לא צוטט בידי בעל מדרש הגדול, וממילא לא נכנס למהדורת הופמן. מנגד, התברר כי עקב דרכו של בעל מדרש הגדול בעיבוד מקורותיו, הוטעה הופמן והכניס למהדורתו קטעים שאינם מהמכילתא, ומקורם בספרי, בתלמודים, בחיבורים מאוחרים ואפילו במשנה תורה לרמב"ם.
כיום מקובל להתייחס במשנה זהירות למהדורת הופמן, ולא להניח בפשטות שכל דרשה שם מקורה במכילתא, ואף לא שהדרשות כולן תנאיות.
שחזור המדרש בתקופה המודרנית > מקורות נוספים לשחזור המכילתא

במשך השנים מנסים חוקרים לשחזר דרשות מהמכילתא לדברים. מלבד 'מדרש הגדול' עומדים לפניהם מקורות נוספים:
קטעי גניזה חדשים שזוהו על ידי מנחם כהנא.
גליונות בספרי דברים: התברר כי בכמה מעדי הנוסח המערביים של הספרי דברים, שולבו לתוך הספרי דרשות מהמכילתא לדברים. הדבר קרה ככל הנראה כתוצאה מ'גיליון', כלומר, הסופר כתב בצד הספר שלו הוספות מתוך המכילתא, ומי שהעתיק ממנו הוסיף את ההוספות לתוך הטקסט המקורי. החוקרים איתרו 'גליונות' אלו ומשתמשים בהם לצורך שחזור המכילתא.
כתבי יד נוספים של מדרש הגדול, המספקים נוסחים טובים יותר ואף קטעים נוספים.
ציטוטים מתוך המכילתא לדברים המובאים בספרי ראשונים, בעיקר במדרש לקח טוב ומדרש דרש המזהיר.
מחקר של הפרופסור מיכל בר אשר סיגל והדוקטור אבי שמידמן שיחזר את המכילתא מהמדרש הגדול בעזרת ניתוח פילולוגי ושימוש באלגוריתם ממוחשב. הדבר נעשה על ידי זיהוי טקסטים שמתאימים לשונית לתקופת עריכת המכילתא במאה השלישית וניקוי טקסטים שמכילים תוכן שנלקח ממקורות מוכרים אחרים ולכן אין ליחסו למדרש, כלל מקומות בהם שונה סדר המילים או הטייתם.
מבנה המדרש ותכניו

מצבו הלקוי של המדרש שהגיע לידינו מקשה על הסקת מסקנות מוחלטות על מבנהו ותכניו של המדרש. מנחם כהנא שיער על סמך הממצאים כי המדרש היה מחולק בצורה דומה לזו של הספרי הדברים, אך לעת עתה אין בידיו להוכיח השערה זו. בכמה מהקטעים שנמצאו המדרש מחולק ל'פרשיות' הכוללות כארבע-חמישה פסוקים.
מהשוואת מעט החומר שבידינו לזה שבספרי, הסיק כהנא כי החומר האגדתי שבשניהם היה שווה פחות או יותר (כמו שאר החומר האגדתי במדרשי ההלכה, שלטענתו משותף לשני בתי המדרש), אך החומר שבמכילתא נוטה לשמור יותר על צורתו המקורית. לגבי החומר ההלכתי, לטענתו המכילתא הייתה מפורטת ומורחבת יותר מהספרי. הוא גם עומד על כך שחלק מההבדלים בין המדרשים נובעים מפערים אידאולוגיים בין עורכי המדרשים.
ראו גם

ספרי דברים
מכילתא דרבי ישמעאל
מכילתא דרשב"י
לקריאה נוספת

ענת‏ רייזל‏, "מכילתא דברים", בלקסיקון מבוא למדרשים‏, עמ' 90; הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, תשע"א. (מהדורה מוקדמת של הפרק באתר מחלקי המים)
יעקב נחום אפשטיין, ממכילתא לפרשת ראה, מאמרים לזכרון ר' צבי פרץ חיות, קרן לזכרון אלכסנדר קאהוט, וינא, תרצ"ג, עמ' ס-עה (מידע בקטלוג רמב"י)
100-103 M. Kahana, 'The halakhic Midrashim', in: S. Safrai (ed.)', The Literature of the Sages II, Assen 2006, pp
הערות שוליים

↑  Michal Bar-Asher Siegal, Avi Shmidman, Reconstruction of the Mekhilta Deuteronomy Using Philological and Computational Tools, Journal of Ancient Judaism 9, 2018, עמ' 2–25
↑   גדעון לב, חוקרים הצליחו לאתר מדרש שאבד לפני מאות שנים בעזרת אלגוריתמים, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2021
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
משאבת אוויר

משאבת האוויר של בויל
משאבת אוויר היא מתקן שתכליתו דחיפת אוויר דרכו. דוגמאות למשאבות אוויר מטיפוסים ושימושים שונים כוללות משאבת בוכנה לניפוח צמיגי אופניים, משאבה חשמלית לפעפוע אוויר לתוך אקווריום, מדחס המשמש להנעת מכשיר פנאומטי או נפוח צמיגים בלחץ, צופר אוויר, עוגב צינורות, מפוח להפחת אש, שואב אבק, מגדש טורבו ומשאבת ואקום.
מפוחים ידועים מזה אלפי שנים, ושימשו להפחת אש בכבשנים. ב-1649 אוטו פון גריקה המציא משאבת ואקום מכנית, בה השתמש בניסוי מפורסם להדגמת קיומו של לחץ האוויר. משאבת אוויר דוחסת נבנתה באנגליה יוצרה ב-1658 על פי הזמנתו של רוברט בויל.
הערות שוליים

↑  Die Luftpumpe, www.zeno.org
↑  Proceedings of the Royal Society of Edinburgh, Royal Society of Edinburgh, 1851-01-01
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294603905171  GND: 4345709-5  LCCN: sh85002685 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחלף ג'לג'וליה

| --- | --- |
 תאריך הקמת המחלף:  2013
 מיקום:  ג'לג'וליה
 כבישים במחלף:    כביש 444   כביש 531   כביש 5233
 אתרים סמוכים:  צומת שדי חמד
 קואורדינטות:  32°08′50″N 34°56′49″E﻿ / ﻿32.14722222°N 34.94694444°E﻿ / 32.14722222; 34.94694444
 
  (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף ג'לג'וליה(למפת גוש דן רגילה) מחלף ג'לג'וליה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ג'לג'וליה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף ג'לג'וליה
 
מחלף ג'לג'וליה הוא מחלף המחבר בין כביש 444 לכביש 531, בסמוך לצומת שדי חמד.
המחלף הוא בעל שני מפלסים, כאשר כביש 531 במפלס העליון וכביש 444 במפלס התחתון. כביש 531 הוסט לתוואי המחלף ונסללה רמפת לולאה מצפון ומדרום לכיוון מזרח. בתחום המחלף נסלל נתיב שלישי לכביש 444.
היסטוריה

בפברואר 2011 פורסם מכרז לבניית מחלף ג'לג'וליה. במכרז זכתה חברת סולל בונה, ניהול הפרויקט בוצע על ידי אינג' רון מצר מחברת אי.די.סי.אס בע"מ. הוא התחיל להיבנות באמצע שנת 2012  והבנייה הסתיימה בסוף שנת 2013.
הפרויקט כלל סלילה של קטע דו-מסלולי ודו-נתיבי באורך 1.9 קילומטר בכביש 531, ובניית שני גשרים באורך 78 מטר כל אחד, הדרומי ברוחב 22.5 מטר והצפוני ברוחב 12.5 מטר.
ביקורת

על הקמת המחלף נמתחה ביקורת מצד יישובי כביש חורשים, בשל גרימת פקקים, לדעתם, שתנבע מביטול היציאות מכביש חורשים (5233) לכביש 444 או לכביש 531 שאינן על הגשר המתוכנן.
הערות שוליים

↑  כביש 531/444 - מחלף ג'לג'וליה, באתר "נתיבי ישראל" (ארכיון)
↑  המאבק על מחלף ג'לג'וליה, באתר יישוב מתן (ארכיון)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: צומת חגור | מחלפים בכביש 444 | הבא: צומת שדי חמד |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף חורשים | מחלפים בכביש 531 | הבא: מחלף אלישמע |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרדכי מקרמניץ

רבי מרדכי מקרמניץ (תק"ו - י"ג בתמוז תק"פ) היה אדמו"ר בדור הרביעי לחסידות. בנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.
תולדותיו

נולד לשרה רעכיל ולרבי יחיאל מיכל תלמידם של הבעל שם טוב והמגיד ממעזריטש. נישא לבתו של הרב אליעזר מקולבסוב. היה תלמיד של אביו ושל רבי אלימלך מליז'נסק. לאחר פטירת אביו החל לכהן באדמו"רות והיה מגדולי האדמו"רים בדורו וחסידים רבים מווהלין היו נוסעים אליו. חיבר סידור על פי האריז"ל בשם "תפילה ישרה" אשר נדפס בראדוויל בשנת תק"פ (ידוע בשם סדור ברדיטשוב).
מתלמידיו היו רבי אברהם דב אוירבך מאבריטש, רבי ישעיה שור (מחבר ספר כליל תפארת) ורבי מאיר מפרמישלאן שאף הורה לאחיינו רבי ישכר בער לקרוא לבנו רבי מרדכי מנדבורנה על שמו. רבי נתן מברסלב החל את התקרבותו לחסידות אצל רבי מרדכי. היה מחותנו של רבי אפרים זלמן מרגליות.
ילדיו היו:
רבי יצחק מגרנוב חתן רבי שלום שכנא מפראהביטש.
חתנו רבי שלמה מגרנוב בן רבי שמואל לייב מליניץ.
חתנו רבי צבי אריה מפלשטין-צפת.
רבי יחיאל מיכל מווישנוביץ (חותן רבי ישראל מסטביכוב)
רבי יוסף יוסקה מוואלטשיסק
הרב ישראל. חתן רבי חיים הגר מקוסוב.
חתנו רבי מאיר יהודה מבוקווסק.
הרב בנימין.
חוה אשת רבי אהרן מקרלין.
אשת רבי יוסף דוד לנדא מאליק.
מרג' אל-סולטן

| --- | --- |

 מדינה:  סוריה סוריה
 מחוז:  מחוז ריף דמשק
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,500 (2012)
 קואורדינטות:  33°29′36″N 36°28′13″E﻿ / ﻿33.49333333°N 36.47027778°E﻿ / 33.49333333; 36.47027778 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהמרג' אל-סולטן(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהמרג' אל-סולטן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מארג' אל סולטאן (בערבית: مرج السلطان, מאוית גם מארג' סולטאן, שפירושו "האחו של הסולטאן") הוא כפר צ'רקסי בדרום סוריה, חלק מנהלי ממחוז ריף דמשק, הממוקם כ-15 קילומטרים מזרחית לעיר דמשק. הכפר ממוקם באזור ע'וטת דמשק הפורה בתוך אזור מלא בוסתנים. היישובים הסמוכים כוללים חרסטה אל-קנטרה וזבדין ממערב, אל-נשאביה מצפון, אל-בילליה ממזרח, דיר סלמאן מדרום-מזרח, סקה מדרום ודיר אל-אספיר מדרום-מערב.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של סוריה, במפקד האוכלוסין של 2004 מנתה מרג' אל-סולטן 1,860 תושבים. בשנת 2012 נאמדה האוכלוסייה של הכפר כ-2,500 תושבים צ'רקסים. אולם בעקבות מלחמת האזרחים המחוללת במדינה תושבים רבים נטשו את הכפר ועברו להתגורר בעיר דמשק.
היסטוריה > הקמת בתקופה העות'מאנית

מארג' אל-סולטן נוסדה בשנים 1877–1878 על ידי כ-25 משפחות פליטים צ'רקסים, רובן משבט האבזח והשפסוג, מאנטוליה שההתיישבות שלהם באזור בוצעה על ידי השלטונות העות'מאניים. קבוצה זו של צ'רקסים הגיעה לאנטוליה ( טורקיה של ימינו) לאחר שהועברה מבולגריה, שהייתה בעצמה מקלט לצ'רקסים לאחר שאולצו לצאת ממולדתם בקווקז ב-1864 על ידי פלישת כוחות רוסים במהלך מלחמת רוסיה-צ'רקסיה. הם הגיעו למרג' אל-סולטן דרך הנתיב היבשתי דרך חלב וחומס שבצפון סוריה. מושל מחוז דמשק, מידהט פאשא, אהב את הצ'רקסים, בעצמו היה נשוי לאישה צ'רקסית, והציע למהגרים הצ'רקסים מגורים בפרברי העיר דמשק דיוואניה ומוהאג'ירון, אך הם סירבו לכך ובחרו להתגורר במרג' אל-סולטן ואזור רמת הגולן מאחר שהצ'רקסים חיפשו מקומות מגורים עם שטחים עם עצים, מים ועשבים למרעה.
הכפר החדש שהוקם נבנה באופן מתוכנן ומאורגן היטב, בהתחלה הוחלט שחלקו הדרום מזרחי של הכפר ישמש כמקום מגורים, אולם שרידי של בית קברות רומי ישן שנתגלה במקום הכריח אותם לבנות את הבתים בחלק המערבי של הכפר.הצ'רקסים בנו בתי לבנים קטנים חד-קומתיים עם קירוי עץ צפצפה. כל בתי היישוב הי די זההים בצורת בנייתם מלבד לשלושה בתים השייכים לראשי השבט. בתים אלו בלטו מהיתר בכך שהמבנים אלו היו שתי קומות, שבקומות העליונות שבהן חדר אחד ללינת אורחים. בשנת 1879 נבנה מסגד ברובע שאפסוג בכפר.
האדמה הייתה רכושו של הסולטן עבדול חמיד הראשון, ומכאן השם מרג' אל-סולטן ("מישור הסולטן". ) במישור זה היו רועים את 3,000 הסוסים הצבאיים של הסולטאן בעונות האביב והסתיו. הממשלה חילקה לכל משפחה זוג בקר, זוג שוורים, עופות, מוצרי מזון ואוהלים. הכפר שגשג והפך לנקודת מעבר לצ'רקסים לפני הגירתם לרמת הגולן ולעבר הירדן ולמי שנסעו לעשות עסקים בדמשק, חומס וחלב. הדור השני של צ'רקסים סורים חיפש הזדמנויות חינוכיות טובות יותר בדמשק ואוכלוסייתה של מרג' אל-סולטן ירדה בהדרגה.
היסטוריה > תקופה מודרנית

במהלך המרד הסורי הגדול (1925–27) כנגד הכיבוש הצרפתי, בחרו תושביה של מרג' אל-סולטן שלא להצטרף למרד ואף הכפר הותקף בשלב מסוים. למרות שבדרך קבע היו עימותים בין התושבים הצ'רקסים לבין השבטים הבדואים הסוררים של האזור, עדיין היו הסכמים מתמשכים בין הפלגים השונים שהסדירו את היחסים בין הצ'רקסים לבין הבדואים. ההתנגשות הגדולה האחרונה פרצה ב-1954, לאחר עצמאותה של סוריה, כאשר כ-2,000 בני שבטים בדואים פתחו בפשיטה נגד מרג' אל-סולטן, שאוכלוסייתה מנה אז 350 תושבים. תושבי הכפר, שרובם היו מיומנים בנשק חם, הצליחו להדוף את הבדואים ולהגן עם כפרם. בשנת 1951 נבנתה ספרייה ציבורית בכפר וזמן מה לפני כן הוקם המועדון הלאומי הצ'רקסי הכפרי מרג' אל-סולטן, הראשון מסוגו שנבנה באזורים הכפריים הסובבים את דמשק.
בעקבות מלחמת האזרחים שהחל במדינה בשנת 2011 על ידי מורדים שביקשו להפיל את ממשלת בשאר אל-אסד תפסו מחסה במרג' אל-סולטן בנובמבר 2012,. כוחות הממשלה הפציצו לאחר מכן את הכפר וכל אוכלוסייתו נמלטה על פי הדיווחים מהאלימות. רובם פנו לכיוון עיירת הפרבר של דמשק קודסאיה או מחוז העיר רוקן אל-דין. שני האזורים הללו מאוכלסים במשפחות רבות של צ'רקסים. העימותים בנובמבר הביאו להרס של בין 10 ל-15 בתים, לפי עדותם של מקומיים אך לא נקבעו נתוני הנפגעים. ב-25 בנובמבר טענו המורדים כי כבשו את הבסיס הצבאי הסמוך, הנקרא גם מרג' אל-סולטן, מידי כוחות הממשלה. מרכז המעקב הסורי לזכויות אדם, ארגון פעילי אופוזיציה המתעד את הסכסוך, אישר את טענות המורדים. לפי הדיווחים הם שלטו באזורים שמסביב חודשים לפני לכידת הבסיס. פוואז טלו, תומך אופוזיציה, הצהיר כי הלכידה נראה כניסיון של המורדים לנתק את דמשק מנמל התעופה הבין-לאומי דמשק וכן מחלב. דווח כי בסיס האוויר במרג' אל-סולטן נכבש מחדש על ידי חיילי ממשלת סוריה ביום שני, 14 בדצמבר 2015.
עם דעיכת כוחות המורדים והחזרת האחיזה בכפר לידי כוחות השלטון הסורי, החלו תושבי הכפר שברחו לעיר דמשק עת המלחמה לחזור אל הכפר ולשקם אותה מחדש.
נכון לשנת 2023 מתגוררים בכפר כמה עשרות משפחות צ'רקסיות. ומהם אחד התושבים הוא ד"ר עאדל עבד אלסלאם לאש' גדול ההיסטוריונים הצ'רקסיים בסוריה.
הערות שוליים

1 2  Chatty, 2010, p. 110.
1 2 3 4  Chatty, 2010, p. 111.
↑  Batatu, 1999, p. 115. See p. 368 for footnote #31 for further details.
↑  Chatty, 2010, p. 123.
↑  Kanbolat, Hasan. Syrian Circassians have begun to arrive in Turkey (אורכב 30.03.2013 בארכיון Wayback Machine). Today's Zaman. 2012-11-19.
↑  Tastekin, Fehim. Syria’s Circassians Caught in Crossfire (אורכב 26.12.2014 בארכיון Wayback Machine). Al-Monitor. 2012-11-21.
↑  Syria rebels 'seize Marj al-Sultan base near Damascus'. BBC News. 2012-11-25.
↑  Oweis, Khalid Yacoub. Syrian rebels take airbase in slow progress toward Damascus. Reuters. 2012-11-25.
↑  Syria regime, allies recapture key airbase near Damascus. Agence-France Presse. 2015-12-14.
מיס תבל גרמניה

מיס תבל גרמניה (באנגלית: Miss Universe Germany) היא תחרות יופי לבחירת הנציגה של גרמניה למיס תבל.
בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 השתתפו נציגות מגרמניה בתחרות היופי הבינלאומית וביניהן דייזי דאורה.
תחרות מיס תבל המודרנית החלה ב-1952, ומדי שנה הזוכות במיס גרמניה ייצגן את המדינה בתחרות.
ב-1961 זכתה מרלן שמידט הגרמנייה בתואר הבינלאומי.
ב-2000 עברה הבעלות על מיס תבל בגרמניה לתחרות נפרדת הנקראת "Miss Deutschland".
ב-2009 מיס הולנד 2002 קים קוטר קיבלה את הזיכיון על תחרות מיס תבל גרמניה.
כל אחת מן המתמודדות מייצגות אזור בגרמניה, בתחרות מוענק פרס על תלבושת לאומית והתלבושת הזוכה בפרס משמשת את הנציגה הגרמנית במיס תבל.
התחרות משודרת ב-ARD, ארגון השידור הציבורי הגרמני.
מיכאל לחנודרקון

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־8 
 פטירה:  792 
 מדינה:  האימפריה הביזנטית 
 השתייכות:  הצבא הביזנטי 
 דרגה:  סטרטגוס 
 פעולות ומבצעים
 מלחמות ביזנטיות-ערביות  קרב מרסלאי 
 
מיכאל לחנודראקון (המאה השמינית - 792‏; ביוונית : Μιχαήλ Λαχανοδράκω) היה גנרל באימפריה הביזנטית, ותומך נלהב של המדיניות האיקונוקלאסטית (התקופה האיקונוקלאסטית הראשונה 730–787) תחת קיסרי האימפריה קונסטנטינוס החמישי, לאון הרביעי וקונסטנטינוס השישי. במסגרת היריבות בין קונסטנטינוס השישי לאימו אירנה, מסופר לנו כי לחנודראקון תמך בקיסר ועל כך זכה לעלייה בדרגה.
בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-8, בעת ששימש כמושל הת'מה התראסקית במערב טורקיה של היום, הוביל מדיניות של רדיפות אכזריות כנגד נזירים בת'מה שלו, ייתכן ועל רקע מאבק האיקונוקלאזם ותמיכתם של הנזירים באיקונות. לחנודראקון נהרג בקרב מרסלאי ב-792 כנגד האימפריה הבולגרית.
המקורות לחייו ופועלו

המקורות המספרים על חייו של לחנודראקון נכתבו לאחר מותו, ולאחר ניצחון האיקונופילים במאבק האיקונקלאסטי. כפועל יוצא מכך, המקורות מתארים אותו בצורה שלילית, ומכנים אותו בלעג בתור "הדרקון", בהתאם לשם משפחתו וכאזכור לחיה התנכ"ית. המקורות העיקריים הם הכרונוגרפיה של תאופאנס המודה, אריסטוקרט והיסטוריון ביזנטי ותומך באיקונות, וחיבור חיי הקדושים (הגיוגרפיה) של הנזיר סטפנוס הצעיר, מתנגדו של משטר האיקונוקלאזם אשר הוצא להורג עקב פעולותיו.
פעולותיו באיקונוקלאזם

לא ידוע לנו רבות על תחילת חייו של לחנודראקון, אך לפי המסופר לנו בכרונוגרפיה של תאופאנס, בשנת 756 הוא מונה על ידי הקיסר קונסטנטינוס החמישי לשמש כסטרטגוס, המושל הצבאי של ת'מת (מחוז) תראסקיה שבמערב אסיה הקטנה. מינוי זה בוצע לפי תאופאנס, עקב הדעות הפוליטיות של לחנודראקון בהתאם למדיניות האיקונקלאסטית של הקיסר.
כאמור, המקורות שיש לנו על חייו של לחנודראקון אינם אובייקטיביים, ורואים בו ככופר ואויב לנצרות בכלל, ולמוסד הנזירות בפרט. מסופר לנו רבות אודות מעלליו של לחנודראקון ורדיפותיו כנגד הנזירים, ככל הנראה על רקע תמיכת הנזורה במנהג האיקונות.
בשנת 763, בהוראת הקיסר קונסטנטינוס החמישי, פלש לחנודראקון למנזר פלטקה שבמערב טורקיה של היום. לחנודראקון שרף את המנזר, ותפס בשבי 38 נזירים, עינה אותם והוציא אותם להורג לאחר מכן. כ-5 שנים לאחר מכן, הגנרל הורה על כינוס של כל הנזירים והנזירות שבמחוז שלו, והורה להם לפרוש מאורח חייהם ולקחת לעצמם בעל ואישה, מעשה האסור לפי חוקי המנזרים. אלו שסירבו, עוורו והוגלו לקפריסין.
בשנת 770, החליט להלאים את כל רכוש המנזרים שבשטח הת'מה שלו והעביר את הרווחים מכך לקיסר. לחנודראקון שרף את כל הספרים וחיבורי הקדושים שמצא במנזרים אלו. בהתאם למדיניות האיקונקלסאטית, הוא השמיד כל איקונה שמצא, והעניש את בעליהן. לחנודראקון לא עצר בכך, והוציא להורג נזירים רבים, ועינה אחרים בעינויים מזוויעים ואכזריים. לפי המסופר לנו אצל תאופאנס, לא נשאר נזיר אחד בת'מה שלו. בעקבות פעולותיו, קיבל מכתב הוקרה מן הקיסר, ונכתב שסטרטגוי אחרים שראו את הגמול הקיסרי על רדיפות אלו, הלכו בדרכו של לחנודראקון וחיקו את מעשיו. כאמור, יש לקחת את פעולות אלו בעירבון מוגבל, שכן נכתבו על ידי תאופאנס, אשר לו אינטרס ורצון להציג את האיקונוקלאזם ומבצעיו כאכזריים, ואת הפעולות כגדולות ומוגזמות ממה שהיו בפועל ככל הנראה. בנוסף, העובדה כי הגנרלים שכביכול חיקו את לחנודראקון אינם מוזכרים בשמם, על אף היתרון הפוליטי שזה היה מקנה לתאופאנס לפרט על גנרלים-חוטאים נוספים, מראה ככל הנראה על כך שמדובר בהגזמה.
פעולות צבאיות ומותו

ב-778, הקיסר לאון הרביעי, הורה על צבא של כ-100,000 חיילים לצאת אל עבר סוריה כנגד הח'ליפות העבאסית, תחת פיקודם של לחנודראקון וגנרלים נוספים. מסופר כי לחנודראקון, במהלך מצור ולקראת כיבושה של העיר גרמניקה (קהרמאנמרש של היום), לקח שוחד מדודו של החליף ועזב את המצור עם חייליו.
שנה לאחר מכן, תחת פלישתו של הח'ליף הארון א-רשיד, נלחם לחנודראקון כנגד הגנרל העבאסי ת'ומאמה אשר היה אחראי על הפלישות לאימפריה הביזנטית. לחנודראקון ניצח בקרב, והרג במהלכו את אחיו של ת'ומאמה. במסגרת הקרבות עם הח'ליפות, הוביל לחנודראקון כוחות ונלחם כנגד גנרלים נוספים.
ב-790, במהלך סכסוך השליטה בין קיסר האימפריה קונסטנטינוס השישי לאימו הקיסרית אירנה, תמך לחנודראקון בקיסר, ושכנע את אנשי הצבא בארמניה להצהיר על תמיכתם. ככל הנראה, עקב פעולותיו, זכה לעלייה בדרגה לתואר של מגיסטראט.
ב-20 ביולי 792, במהלך מלחמה מול האימפריה הבולגרית, נפל לחנודראקון בקרב על הגנת העיר מרסלאי הממוקמת בדרום-מזרח בולגריה של היום. מסופר כי עקב עצת שווא ונבואה כי ינצח, יצא הקיסר קונסטנינוס השישי מחומות העיר לפגוש בקרב את קרדאם, שליטה הראשון של האימפריה הבולגרית. קרדאם ניצח בקרב, והסב אבידות קשות לביזנטים, ביניהם הגנרל לחנודראקון, ואנשי ממשל נוספים. קונסטנטינוס נאלץ לחזור לחומות העיר. עקב התבוסה בקרב, מינו אנשי הצבא את הקיסר ניקופרוס לשליט האימפריה הביזנטית בבירה קונסטנטינופול.