stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביום שהאדמה רעדה

| --- | --- |

מימין לשמאל: שלום מיכאלשווילי, נדב נייטס, ליאנה עיון
 סוגה:  דרמה, מתח, מדע בדיוני
 יוצרים:  עמרי גבעון
 כותבים:  עמרי גבעון
 בימוי:  עמרי גבעון
 שחקנים:  נדב נייטס צחי הלוי שלום מיכאלשווילי אניה בוקשטיין דניאל גל ריימונד אמסלם ליאנה עיון אדם קארסט
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיק:  חיים שריר   מוש דנון   ליונל אוזן   פסקל ברטון
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  קשת 12
 תקופת שידור מקורית:  23 באוקטובר 2019 – 28 בנובמבר 2019
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
ביום שהאדמה רעדה היא סדרת טלוויזיה ישראלית בכיכובם של נדב נייטס, שלום מיכאלשווילי וליאנה עיון. היא נוצרה ובוימה עומרי גבעון. הסדרה שודרה בערוץ קשת 12 בין ה-23 באוקטובר 2019 ועד ה-28 בנובמבר 2019 והייתה לדרמה השנייה הנצפית ביותר מאז פיצול ערוץ 2, אחרי בשבילה גיבורים עפים. היא גם הייתה הסדרה הישראלית המחופשת ביותר בגוגל ב-2019.
הסדרה, המוגדרת כסדרת מדע בדיוני, משתעשעת ברעיונות מדעיים תאורטיים, בעיקר בתחום היקומים המקבילים, גשר איינשטיין-רוזן ומרחב-זמן, וכוללת אזכורים שונים של אנשי מדע ושל עקרונות פיזיקליים כגון לודוויג בולצמן ועקרון הבלתי נבדלים של לייבניץ.
הייתה כוונה שהסדרה תוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל הסדרות הבינלאומי של קאן (Cannes Series. דבר שלא קרה בסופו של דבר בעקבות ביטול הפסטיבל עקב מגפת הקורונה.
למרות נתוני הרייטינג הגבוהים, הסדרה התקבלה בביקורות צוננות ששיבחו את הצילום האומנותי ומשחקו של נדב נייטס, אך ביקרו את התסריט המבלבל וקצב העלילה האיטי.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 23 באוקטובר 2019 | 28 בנובמבר 2019 |
עלילה

בתחילת הסדרה, רעידת אדמה בצפון הארץ חושפת בור גדול בשמורת טבע. בבור מתגלים שלושה שלדי אדם, והעלילה מסתבכת כאשר באמצעות בדיקות DNA מתברר שה-DNA של שלוש הגופות זהה ל-DNA אותו נושאים שלושה אנשים חיים.
הראשון הוא יואל רוסו (בגילומו של נייטס), פקח שמורת טבע שמגדל את בנו היחיד נוח 9 שנים לאחר שאיבד את אשתו הילה (דניאל גל) בתאונת דרכים.
השני הוא נועם זייד (שלום מיכאלשווילי), הידוע יותר בשם "ניקו", אמן חושים מפורסם אשר קיבל חיזיון עתידי דרך אחת המתנדבות, קרן (אורטל בן שושן), במופע יום הגיבוש של חברת הייטק. בחיזיון הוא רואה את עצמו רוצח אותה ומשליך אותה לנחל.
השלישית היא אסירה צעירה בשם אביגיל לביא (ליאנה עיון), שמואשמת ברצח ומרצה מאסר בכלא נשים.
החוקר המשטרתי גבריאל (צחי הלוי) והבלשית חווה פופר (מיכל קלמן) חוקרים את נושא השלדים שנמצאו בבור, ככל שהחקירה מתקדמת עולות יותר ויותר שאלות שלא נמצא להן הסבר הגיוני.
לבסוף מתגלה שההסבר לכל האירועים בסדרה הוא קיומו של יקום מקביל, אשר גרסאותיהן המקבילות של גיבורי הסדרה מצאו דרך להגיע ממנו אל היקום המוכר לנו. זאת במטרה לחטוף את נח, בנו של יואל, אשר מתגלה כבעל כוחות מיוחדים.
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | פרק הבכורה | 23 באוקטובר 2019 |
| 2 | 2 | הזהות נחשפת | 23 באוקטובר 2019 |
| 3 | 3 | פרופיל ד.נ.א | 30 באוקטובר 2019 |
| 4 | 4 | החקירה המשטרתית | 30 באוקטובר 2019 |
| 5 | 5 | התאוריה | 7 בנובמבר 2019 |
| 6 | 6 | ההסתבכות | 14 בנובמבר 2019 |
| 7 | 7 | המרדף | 24 בנובמבר 2019 |
| 8 | 8 | פרק סיום העונה | 28 בנובמבר 2019 |
הערות שוליים

↑  מאיה כהן, "ביום שהאדמה רעדה": שלדים ומסתורין
↑  מערכת ישראל היום, גוגל מציגה: מה עניין את הישראלים ב-2019?
↑  דסק קשת 12, ‏הסדרה "ביום שהאדמה רעדה" תוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל קאן, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2020
אורי ברבש

| --- | --- |

ברבש, 2008
 לידה:  24 בדצמבר 1946 (בן 78) תל אביב, פלשתינה (א"י)
 סוגה מועדפת:  סרטים עלילתיים, סרטים תיעודיים, דרמה טלוויזיונית
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1975
 עיסוק:  במאי קולנוע
 מקום לימודים:  בית הספר לקולנוע בלונדון 
 יצירות בולטות:  מאחורי הסורגים, אחד משלנו, טירונות, מילואים
 פרסים והוקרה:  פרס לנדאו, פרס אריק איינשטיין, פרס כינור דוד, חבר האקדמיה האמריקאית לקולנוע, חבר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
 פרופיל ב-IMDb
 
אורי ברבש (נולד ב-24 בדצמבר 1946) הוא במאי קולנוע ובמאי טלוויזיה ישראלי עטור פרסים, חבר האקדמיה האמריקאית לקולנוע והאקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה. סרטו ״מאחורי הסורגים״ (1984) היה מועמד לפרס האוסקר לסרט הזר הטוב ביותר.
נושאים מרכזיים ביצירתו

צה"ל והסכסוך הישראלי-ערבי מהווים נושאים מרכזיים ביצירתו של ברבש. הם הנושאים ראשיים של "מאחורי הסורגים", "החולמים", "אחד משלנו", "זמן אמת", "מאחורי הסורגים 2", "ללקק ת'תות", "מלח הארץ", "קו 300", "טירונות", "במצפון נקי", "מילואים", "כוונות טובות", "אזהרת מסע" ו״הזמן השבור״. מבין אלו, "אחד משלנו", "ללקק ת'תות", "מלח הארץ", "טירונות" ו"מילואים" מתרחשים במרחבים צבאיים, בעיקר בסיסים. רבות מן הדמויות לבושות מדי צה"ל לאורך חלקים נרחבים מן החומר המצולם. בסדרה "טירונות" בוחן ברבש, דרך המציאות הצבאית, סוגיות בחברה הישראלית כגון: אלימות במשפחה, קשיים בקליטה של עולים חדשים, בעיות במפגש בין חרדים לעולם החילוני.
השואה גם היא נושא חוזר ביצירתו של ברבש ב"משפט קסטנר", "מיי פירסט סוני", "אביב 1941", "קאפו בירושלים", "דבש שחור: שירת חייו של אברהם סוצקבר" ו״בחירתה של ניצה״.
נושא האשמה מופיע בכל היצירות שהוזכרו, כמו גם ב"חתום לכל החיים", "הילד של דיאנה" ו"האמת העירומה".
רבים מגיבוריו של ברבש נאבקים נגד גורלם במציאות חברתית ואישית רומסת. דוגמאות לכך הם ברונו ב"קאפו בירושלים", ארתור ב"אביב 1941", הסרבנים ב"במצפון נקי", רפא ב"אחד משלנו", אורי ועיסאם ב"מאחורי הסורגים" וגבי בן יקר בסרט בשם זה.
בנוסף, עוסק ברבש באמנויות עצמן, תוך שימת דגש על ההקשר החברתי והערכי שלהן. דוגמאות לכך ניתן למצוא ב"מוזיקת נשמה יהודית", "גן עדן", "אהובה עוזרי", "באר חלב באמצע עיר", "תפילת האדם: סיפורה של נולה צ'לטון" ו"דבש שחור: שירת חייו של אברהם סוצקבר" העוסקים במוזיקה, שירה ותיאטרון.
פילמוגרפיה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  סרטים תיעודיים "מוזיקת נשמה יהודית" (1975)  "יום בחיי רפ"ק לושי" (1976)  "כאן לא גן עדן ואנחנו לא מלאכים" (1976)  "יום של חול" (1976)  "הילדים של שושנה" (1977)  "גן עדן" (1977)  "החיילים של תמי" (1978)  "במצפון נקי" (2004)  "באר חלב באמצע עיר" (2012)  "תפילת האדם: סיפורה של נולה צ'לטון" (2013)  "דבש שחור: שירת חייו של אברהם סוצקבר" (2018)  "בחירתה של ניצה" (2022)  "הזמן השבור" (2023) |  סרטים עלילתיים "אות קין" (1982)  "מאחורי הסורגים" (1984)  "החולמים" (1987)  "אחד משלנו" (1989)  "דרך הנשר" (1990)  "זמן אמת" (1991)  "מאחורי הסורגים 2" (1992)  "ללקק ת'תות" (1992)  "מלח הארץ" (2006)  "אביב 41" (2008)  "קאפו בירושלים" (2015) |  דרמות וסדרות טלוויזיוניות "ברקיע השביעי" (1978)  "חתום לכל החיים" (1979)  "גבי בן יקר" (1982)  "משפט קסטנר" סדרת דרמה בשלושה פרקים שהופקה על ידי ערוץ 1 (1994), מבוססת על מחזה של מוטי לרנר. זכתה בפרס האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.  "ייפוי כוח" (1994)  "סיטון" (1995)  "קו 300" (1997)  "טירונות" (1998)  "המכון" (2001)  "מיי פירסט סוני" (2002)  "מילואים" (2005)  "הילד של דיאנה" (2005)  "כוונות טובות" (2008)  "האמת העירומה" (2008)  "אזהרת מסע" (2020) |
מונא (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  מירה עווד
 כותבים:  מאיה הפנר
 בימוי:  אורי סיון
 שחקנים:  מונא חוא, רועי אסף, עלא דקה, רבאקה תלחמי, אורי גבריאל, סלווה נקארה, סוהיל חדאד, עדי גילת
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית וערבית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיק:  חיים שריר, מוש דנון
 מפיקים בפועל:  כפיר וייס
 חברת הפקה:  דרמה-טים
 עורכים:  רוני קידר
 צלמים:  ניתאי נצר
 בעלי תפקידים נוספים:  יואל הרצברג (מעצב אמנותי), אופיר חזן (מעצבת תלבושות), הילה מינס (מאפרת), דן סחר (אפקטים ויזואליים)
 מוזיקה:  דודו טסה, ניר מימון
 אורך פרק:  30
 שידור
 רשת שידור בישראל:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  7 בינואר 2019 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מונא (ערבית: منى) היא סדרת דרמה המשכית המשודרת בערוץ כאן 11 שביים אורי סיון, כתבה מאיה הפנר ויצרה מירה עווד. הסדרה משודרת החל מ-7 בינואר 2019.
עלילה

מונא עבוד, צלמת ערביה החיה בתל אביב, נבחרת לייצג את ישראל בתערוכת צילום בינלאומית בפריז, צרפת. על רקע אווירת מלחמה ההולכת ומתעצמת, נאלצת מונא להתמודד עם מערכת לחצים, גזענות ושמרנות המאיימים על הקריירה שלה, זהותה ויחסיה עם הקרובים לה ביותר.
הפקה

את הפקת הסדרה יזמה במקור רשות השידור, עם סגירת הרשות עברה ההפקה לתאגיד השידור הישראלי החדש "כאן".
יוצרת הסדרה, המוזיקאית והשחקנית מירה עווד, יצרה את הסיפור בעקבות השתתפותה כנציגת ישראל באירוויזיון 2009 (לצד אחינועם ניני), יחד עם התסריטאית מאיה הפנר.
פסקול הסדרה הופק על ידי דודו טסה וניר מימון עם לחנים של טסה בהשתתפות מירה עווד, שאנן סטריט ובן זילכה.
דמויות

מונא עבוד (מונא חוא)
יניב נקש (רועי אסף)
ראני (עלא דקה)
נאג'וה עבוד (סלווה נקארה)
אבו נאג'י (סוהיל חדאד)
אלי נקש (אורי גבריאל)
סוהיר (רבאקה תלחמי)
גל נקש (עדי גילת)
עאדנאן (לואי נופי)
איהאב (ג'לאל מסארווה)
נאג'י עבוד (יוסף סוויד)
פיליפ (אמג'ד בדר)
רות "תתי" אדמוני (נטע פלוטניק)
פרקי הסדרה > פרק ראשון: גאות ושפל

מונא היא צלמת פלסטינית-ישראלית, תושבת תל אביב, הנבחרת לייצג את ישראל בתערוכת צילום בינלאומית בפריז. חלק מהעבודות אותן היא אמורה להציג בתערוכה הן שחזורים של תצלומי עצי זית של דודתה הצלמת אילהאם. מונא שואפת לשחזר את הצילומים באופן מדויק, ולפיכך היא חוזרת לכפר הולדתה כדי לבקש את המצלמה המקורית מידי אביה, שגירש אותה מביתו לפני עשר שנים. בעקיפין היא אף מקווה לזכות בהכרתו של אביה בה ובהישגיה. אך למרות ניסיונות התיווך של אמה, אביה מוסיף להתנכר אליה, מסרב לבקשתה ומגרשה שנית מביתם.
במקביל פורץ סבב לחימה בין ישראל ועזה, ובה נהרג קצין צה"ל שהיה בין מכריה. מונא הולכת לטקס ההלוויה שלו. במהלכה ניגשת אליה בחורה לא מוכרת, ומבקשת את תגובתה לתקיפת צה"ל בעזה, תוך שהיא מצלמת אותה ללא רשותה. צילום הראיון מופץ ברשת, וגורר תגובות נזעמות מכל הכיוונים, כאשר חלק מחבריה הפלסטינים של מונא מגנים את השתתפותה בהלווייה של קצין צה"ל, ואילו חלק מהצופים היהודים מנאצים ומגדפים אותה על דברי הביקורת שהשמיעה על הרג הילדים בעזה. מונא מבינה שהופלה בפח.
פרק שני: צבע אדום
ראני, שותפה של מונא בסטודיו לצילום, מבין את הנזק הכלכלי שנגרם לעסק המשותף בעקבות פרסום הראיון. הוא פונה למונא ודורש שתפתור את הבעיה לאלתר. "אנשים רוכבים על הגל הזה ומטביעים אותנו" הוא מטיח בה. במקביל, מונא מוזמנת לראיון טלוויזיוני בהנחיית אשתו-בנפרד של הסוכן שלה, יניב, שהוא גם בן הזוג שלה. בפאנל משתתפת גם חברת כנסת מן הימין הדתי-לאומי. מונא, שקיוותה להתמקד בקידום תערוכת הצילום אליה היא מוזמנת, מוצאת עצמה מותקפת על ידי חברת הכנסת, אשר מביעה פקפוק בנאמנות של מונא למדינה, וטוענת כי המדינה לא אמורה לשלוח אזרחים ערבים לייצגה בתחרות בינלאומית. "מדינת ישראל לא צריכה לממן את אמנות הנכבה שלך" היא מטיחה בה. המראיינת, אשר נוטרת איבה למונא על רקע אישי, מוסיפה שמן למדורה ומטיחה אף היא האשמות כלפיה. מונא מבינה שבמקום לתקן היא רק העמיקה את הבור אליו נפלה. במקביל היא לומדת שאחד מחבריה הפלסטינים, פיליפ, מחתים עצומה נגדה. ראני מנסה לשכנע את פיליפ להשהות את פרסומה, אך נענה בסירוב, כאשר פיליפ טוען שמונא הפכה חלק ממנגנון התעמולה הישראלית.
בית הוריו של יניב, המתגוררים בשדרות, נפגע מנפילת טיל. מונא מציעה ליניב להזמין אותם לגור אצלו בתל אביב. בו בזמן, מונא מקבלת קריאה לעזרה מחברתה משכבר, סוהיר, בעקבות אלימות שספגה מידי בעלה. מונא נוסעת שנית לכפר כדי לסייע לחברתה החבולה. היא אוספת אותה במכוניתה לביתה בתל אביב.
פרקי הסדרה > פרק שלישי: אורחים לרגע

סוהיר מתארחת בדירתה של מונא בתל אביב, ראני מקבל את פניה במאור פנים, בעוד שיניב מתחיל להרגיש אמביוולנטיות לגבי הקשר עם מונא. בו בזמן גם סוהיר מתחילה לחוש חרטה ואשמה על כך שעזבה את בית בעלה. ברקע נשמעות חדשות. המלחמה בעזה נמשכת במלוא עוזה וגובה מחירים קשים הן בעזה והן בישראל. בנוסף, מאיים גם חסאן נסראללה בתקיפה נוספת מצפון, בטילים ישירים שיגיעו למרכז הארץ. בינתיים התפרסמה העצומה נגד מונא, וראני מציע לה בזהירות להימנע מלהגיע לסט צילומים מתוכנן, ומציע לייצג את שניהם בעצמו. מונא מבינה שהיא הפכה לנטל על חברת הצילום שלהם, ואכן מתברר כי הלקוח ביטל את הזמנתו. בתל אביב נשמעת אזעקה ואף פגיעה. מונא וראני עולים לגג המשרד כדי להשקיף. מונא מקבלת פנייה מעיתון אל ג'זירה שמבקש לראיין אותה אודות המצב בתל אביב. בראיון שואל המראיין על התחושה של אזרחי ישראל הערבים, ומתעניין אם הם סופגים פגיעה נוספת בשל היותם ערבים. מונא משיבה שאכן הזהות של הפלסטינים-הישראלים מורכבת גם בימים כתיקונם, ובוודאי בשעת מלחמה, אך אז היא מתאמצת להסיט אל הדיון אל האמנות שלה ואל הצילומים שלה. תוך כדי הראיון פורצת אזעקה נוספת. ראני, מונא וסוהיר מסתופפים בתוך הדירה תחת המשקוף. הראיון באל ג'זירה זוכה תוך זמן קצר לצפיות מרובות. יניב מקבל אזהרה שהנסיעה של מונא לתחרות נמצאת בסכנה. יניב פונה למונא ומבקש שתקטין את חשיפתה התקשורתית כדי שלא לסכן את נסיעתה לתערוכה. מונא עונה בכאב שאין זו תוצאה של מה שהיא עושה או אומרת, אלא תוצאה של מי שהיא.
הערות שוליים

↑   איתי שטרן וחגי חיטרון, נשים מאחורי המצלמה ומלפניה: אושרו סדרות ראשונות לתאגיד השידור הציבורי, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2016
↑   גילי איזיקוביץ, "מונא": החיים בתל אביב הם אשליה של ליברליות, באתר הארץ, 6 בינואר 2019
שקד (מאכל)

.
שקדים בדרגות קילוף שונות
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  57 ג'
 
 קלוריות:  252 קק"ל
 
 חלבונים:  9.4 ג'
 פחמימות:  7.8 ג'
 שומן:  22.2 ג'
 שומן רווי:  1.68%
 כולסטרול:  0 מ"ג
 
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  0.45 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.1 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.46 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  1.53 מ"ג
  ‑ ויטמין B6:  0.06 מ"ג
  ‑ ויטמין C:  0 מ"ג
  ‑ ויטמין E:  11.8 מ"ג
 
 ברזל:  1.7 מ"ג
 סידן:  120 מ"ג
 מגנזיום:  121 מ"ג
 זרחן:  219 מ"ג
 אשלגן:  319 מ"ג
 נתרן:  4.8 מ"ג
 נחושת:  0.45 מ"ג
 אבץ:  1.4 מ"ג
 בטא-קרוטן:  0.45 מק"ג
 סיבים תזונתיים:  2.56 ג'
 
 מקור: שקדים ירוקים, חצי בשלים
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 מים:  4.4 ג'
 
 קלוריות:  579 קק"ל
 
 חלבונים:  21.2 ג'
 פחמימות:  21.6 ג'
 שומן:  49.9 ג'
 שומן רווי:  3.8%
 שומן חד בלתי רווי:  31.6%
 שומן רב בלתי רווי:  12.3%
 
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  1 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.211 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  1.014 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  3.385 מ"ג
  ‑ ויטמין B5:  0.469 מ"ג
  ‑ ויטמין B6:  0.143 מ"ג
  ‑ ויטמין B9:  50 מק"ג
  ‑ ויטמין C:  0 מ"ג
  ‑ ויטמין D:  0 מ"ג
  ‑ ויטמין E:  25.6 מ"ג
  ‑ ויטמין K:  0 מק"ג
 
 ברזל:  3.72 מ"ג
 סידן:  264 מ"ג
 מגנזיום:  268 מ"ג
 מנגן:  2.9 מ"ג
 זרחן:  484 מ"ג
 אשלגן:  705 מ"ג
 נתרן:  1 מ"ג
 נחושת:  1 מ"ג
 אבץ:  3.08 מ"ג
 סיבים תזונתיים:  12.5 ג'
 
 מקור: Nuts, almonds
שקדים (מכונים גם שקדים מתוקים) הם מאכל המבוסס על פרי עץ השקד המצוי המתורבת. החלק הנאכל העיקרי הוא הזרע, אך גם הפרי הצעיר בשלמותו משמש למאכל. זרעי השקד התרבותי מכילים כמויות גדולות של שומן, חלבון, ויטמינים ומינרלים, ונחשבים למאכל בעל יתרונות בריאותיים מובהקים. מבחינת ייצור מסחרי, השקדים הם האגוז החשוב בעולם עם תפוקה עולמית של מעל 1.76 מיליון טון (ללא הקליפה החיצונית) בעונת 2020–2021.
מאכלי הפרי

כאשר פרי השקד נאכל בשלמותו הוא מכונה "שקדים ירוקים". הוא נאכל כאשר יש לו עדיין ציפה ירוקה, שעירה בשרנית וחמצמצה, והקליפה שמתחתיה עוד לא התקשחה. הפרי בכללותו חמצמץ.
שקדים ירוקים הם חטיף פופולרי בחלקים רבים של המזרח התיכון. לרוב הם נאכלים טבולים במלח בישול כדי לאזן את הטעם החמוץ, כבושים, ובמגוון צורות נוספות. בחצי הכדור הצפוני הם זמינים בעיקר מסוף מרץ ועד אמצע יוני.
שקדים ירוקים
שקדים ירוקים בשוק עכו
מאכלי הזרע

זרעי השקדים מצופים בקליפה דקה בצבע חום, ותוכם לבן.
שקדים נמכרים ברמות שונות של עיבוד: בשלמותם, קלופים ("מולבנים"), חצויים, פרוסים, חתוכים לרצועות ("שבבים"), שבורים לגדלים שונים, וטחונים (קמח שקדים). בנוסף, נמכרים מוצרי שקדים ברמות עיבוד גבוהות יותר – חלב שקדים, חמאת שקדים, שמן שקדים ועוד.
השקדים ניתנים למאכל כמות שהם ללא עיבוד כלשהו, ונאכלים כפרי יבש וחטיף. מספר שיטות עיבוד בסיסיות נפוצות על מנת לשנות את המרקם והטעם של השקדים:
קלייה – השקדים מתקבלים פריכים יותר וטעמם שונה במעט.
חליטה – מרככת את השקדים ומאפשרת הסרת הקליפה בקלות.
המלחה – לעיתים קרובות השקדים מומלחים לאחר קלייתם או חליטתם.
שקדים הנמכרים ברמות הביניים של העיבוד משמשים בדרך כלל כתוספת למאכלים אחרים. שקדים מעשירים מנות בשומן וחלבונים, ובהרבה מנות בעלות מרקם רך משמשים כניגוד למרקם המנה.
השימוש בשקדים ברמות חיתוך שונות נפוץ מאוד במגדנאות.
מאכלי הזרע > מוצרי שקדים מעובדים > קמח שקדים

קמח שקדים מתקבל מטחינה של שקדים מולבנים. הקמח משמש באפייה ובמגדנאות – בייצור מקרוני שקדים ומאפים מתוקים אחרים, במילוי עוגות ופשטידות, והוא אחד משני המרכיבים העיקריים של מרציפן וממרחי שקדים. בצרפת, קמח שקדים הוא מרכיב חשוב בפרנג'פן, המילוי של עוגת המלך המסורתית.
שימוש רב בקמח נעשה במאפים המותאמים לדיאטה דלת פחמימות או דלי גלוטן. הקמח מוסיף לחות וטעם אגוזי עשיר למאפים. פריטים שנאפים עם קמח שקדים נוטים להיות עשירים בקלוריות.
בשקדים יש רמות גבוהות של שומנים רב בלתי רוויים. בדרך כלל, מוגנות חומצות השומן אומגה 6 מפני חמצון על ידי הקליפה וויטמין E. כאשר שקדים נטחנים, ההגנות הללו נשברות, שטח הפנים החשוף גדל דרמטית ומגביר מאוד את נטיית הקמח להתחמצן.
מאכלי הזרע > מוצרי שקדים מעובדים > חמאת שקדים

חמאת שקדים היא ממרח העשוי מטחינת שקדים, עם הקליפה או מולבנים. חמאת שקדים ניתנת גם להכנה באמצעים ביתיים על ידי טחינת שקדים בממחה. בחמאת שקדים ללא תוספים נוצרת עם הזמן היפרדות של השמן.
חמאת שקדים שימושית למריחה ישירה (למשל על פרוסת לחם או קרקר), בשילוב עם חומרי טעם נוספים כבסיס לממרחים בטעמים אחרים, כתוספת לרטבים ולמשקאות.
מאכלי הזרע > מוצרי שקדים מעובדים > חלב שקדים

חלב שקדים הוא משקה העשוי משקדים טחונים, מים וממתיקים. בשונה מחלב מן החי, חלב השקדים אינו מכיל כולסטרול או לקטוז. חלב השקדים שימש כמשקה של המעמדות הגבוהים החל מהתקופה הרומית בכל רחבי אירופה ואסיה.
בימי הביניים שימש חלב השקדים תחליף לחלב בתקופת התענית, שבה נאסר על נוצרים לאכול מוצרים מן החי. חלב השקדים אף שימש תחליף לחלב רגיל בשל עמידותו לעומת חלב הבקר (בתקופה שבה טרם היו אמצעי קירור), ולכן חלב השקדים שימש כמשקה, בעוד שחלב הבקר והצאן חובץ לחמאה וגבינות.
כיום נמכר חלב שקדים בייצור מסחרי, ולעיתים מוסיפים לו תמציות טעם בטעמי וניל ושוקולד. משקה שקדים מזרח תיכוני נפוץ המבוסס על חלב שקדים קרוי "רוזטה", ונמכר לרוב כסירופ לבן ממותק בניחוח שקדים, שמדללים אותו במים קרים.
מאכלי הזרע > מוצרי שקדים מעובדים > סירופ שקדים

סירופ שקדים הוא תחליב המיוצר משקדים ותמציות טעם. היסטורית, נהגו לייצר סירופ שקדים משקדים מתוקים ומרירים, בדרך כלל עם סירופ שעורה או מי פרחי תפוז וסוכר. בשל הציאניד המצוי בשקדים המרים, סירופים מודרניים מיוצרים בדרך כלל רק משקדים מתוקים. מוצרי סירופ כאלה אינם מכילים רמות משמעותיות של ציאניד, ולכן נחשבים בדרך כלל בטוחים למאכל אדם. הסירופ משמש כיום במשקאות כגון רוזטה ומאי תאי.
מאכלי הזרע > מוצרי שקדים מעובדים > שמן שקדים

שקדים הם מקור עשיר לשמן: 30%–60% מהמסה היבשה של הזרע הם שומן. שמן שקדים מורכב מ-95% חומצות שומן, העיקריות שבהן חומצה אולאית חד בלתי רוויה (חומצת שומן אומגה 9), וחומצה לינולאית (חומצת שומן חיונית רב בלתי רוויה אומגה 6). השמן הוא מקור עשיר לוויטמין E, שמספק 261% מהערך היומי ל-100 מ"ל.
ב-100 גרם שמן שקדים 884 קק"ל.
השמן מיוצר משקדים מתוקים או מרים, והוא גליצריל אולאאט עם ריח קל וטעם אגוזי. הוא כמעט בלתי מסיס באלכוהול אך מסיס בקלות בכלורופורם או באתר. שמן שקדים מתוקים משמש כשמן נשא בארומתרפיה ובקוסמטיקה בעוד שמן שקדים מרים, המכיל בנזאלדהיד, משמש כחומר טעם למזון ובבשמים.
שמן שקדים נחשב יעיל בהזנת העור והחזרת גמישותו, טיפול בקמטים ובצלקות ובחידוש תאים. בשמן נעשה שימוש בקוסמטיקה כמרכיב בקרמים, חלב גוף וכשמן עיסוי. זהו אחד השמנים המומלצים לעיסוי פרינאום לקראת לידה.
מאכלי הזרע > במגדנאות

מגוון רחב של ממתקים קלאסיים כוללים שקדים כמרכיב מרכזי.
מאכלי הזרע > במגדנאות > מרציפן

המרציפן הוא מרקחת המורכבת בעיקר מסוכר ושקדים טחונים. המרציפן משמש בעיקר כממתק המיוצר בצורות וטעמים מגוונים כגון: חטיף מרציפן מצופה שוקולד, חטיפי מרציפן בתוספת תמציות פרי וכתוספת לנוגט ומיני מתאבנים וקינוחים.
בתעשיית העוגות המרציפן משמש בעיקר לקישוט ולציפוי עוגות חתונה מסורתיות, עוגות יום-הולדת ועוגות לאירועים מיוחדים. יתרונו הבולט מתבטא בקשיותו, המאפשרת כיתוב או הדפס בצבעי מאכל על-גבי העוגה.
הודות למרקם הגמיש אך הנוקשה של המרציפן, ניתן לעצבו ולצבעו לשם הנוי והאמנות שבדבר. במדינות רבות בעולם קיימת מסורת של אמנות במרציפן. לדוגמה: באיטליה (ובמיוחד בפלרמו), נהוג לעצב ולצבוע המרציפן בדמויות קטנות של חיות במהלך חג המולד. בפורטוגל, נוהגים לעצב את המרציפן בצורות של פירות וכך נוהגים גם בספרד. בקרב הקהילה היהודית בוונציה רווח המנהג לאכול כדורי מרציפן תוצרת בית בפורים. המתכון המקובל כלל שקדים קלופים מיובשים וטחונים מעורבים באבקת סוכר ובביצה.
מאכלי הזרע > במגדנאות > דרז'ה

דְרָזֶ'ה הם שקדים שלמים, עם קליפתם, המצופים בסוכר צבוע בצבעי מאכל שונים. לממתקים הללו היסטוריה ארוכה והם מקושרים באופן מסורתי לחתונות, מסיבות אירוסין, חינה, פדיון הבן, בת מצווה ובר מצווה וחגיגות מיוחדות. באירועים מסוג זה נהוג לחלקם בתוך שקיקים, והם משמשים כסמל לשגשוג, פריון, אושר, ומזל טוב.
לדרז'ה שמות רבים באזורים שונים בעולם. באיטליה הם נקראים קונפטי, במדינות ערב ועולי ארצות אלה הם נקראים מלאבס ("מצופה" בערבית), ובמדינות רבות "שקדים ירדנים".
מאכלי הזרע > במגדנאות > קרם שקדים

קרם שקדים עשוי משקדים טחונים, סוכר, חמאה וביצים. הקרם משמש למילוי נוגט (להלן) ומגוון של מיני מאפה, בהם קרואסון שקדים, פיטיבייה, עוגת המלך, ועוגה באסקית.
מאכלי הזרע > במגדנאות > נוגט

שקדים משמשים בחלק מסוגי הנוגט, לעיתים כקרם ולעיתים בשלמותם. נוגט שקדים שמקורו באליקנטה שבספרד נקרא "טוּרוֹן", או בקטלאנית "טוֹרו", ומכיל לפחות 60% שקדים.
מאכלי הזרע > במגדנאות > מקרונים

המָקָרוּן הוא שם כללי לעוגיות אפויות קלות – ללא קמח, חמאה, מרגרינה או שמן. הבסיס לעוגיית מקרון הוא חלבוני ביצה מוקצפים, סוכר ואגוזים טחונים, כשקמח שקדים הוא אחד הבסיסים הפופולריים להכנת מקרונים.
ערכים תזונתיים

שקדים הם מזון עשיר מבחינה תזונתית, המספק 20% או יותר מהערך היומי של ויטמיני B ריבופלבין וניאצין, ויטמין E, והמינרלים החיוניים סידן, נחושת, ברזל, מגנזיום, מנגן, זרחן ואבץ. שקדים הם מקור מתון (10%–19% ערך יומי) של ויטמיני B תיאמין, ויטמין B6 ופולאט, כולין והמינרל החיוני אשלגן. הם מכילים גם סיבים תזונתיים רבים, חומצה אולאית וחומצה לינולאית. כמו אגוזים וזרעים אחרים, שקדים הם מקור לפיטוסטרולים כגון בטא-סיטוסטרול, סטיגמסטרול, קמפסטרול, סיטוסטרול וקמפסטנול. בקליפת השקדים תכולה גבוהה של נוגדי חימצון.
שקדים נכללים בין המזונות המומלצים על ידי משרד החקלאות האמריקאי כמקור טוב לחלבון. סקירה של מחקרים קליניים שבוצעה בשנת 2016 הצביעה על כך שצריכה קבועה של שקדים עשויה להפחית את הסיכון למחלות לב על ידי הורדת רמות הכולסטרול LDL בדם.
סיכונים בריאותיים > רעילות

הזרעים של שקדי בר הם מרים, ומכילים חומר בשם אמיגדאלין, המתפרק ויוצר חומצה ציאנית. חומצה זו רעילה, ולפיכך אכילת כמות מרובה של שקדים מרים מסוכנת. סכנה זו לא קיימת בשקדים מתוקים.
סיכונים בריאותיים > אלרגיה

שקדים עלולים לגרום לאלרגיה או אי סבילות (אנ'). לשקדים תגובתיות צולבת שכיחה עם אלרגנים של אפרסק (חלבונים להעברת שומנים) ואלרגנים של אגוזי עצים. התסמינים נעים בין סימנים ותסמינים מקומיים (כגון תסמונת אלרגיה בפה, סרפדת) ועד לסימנים ותסמינים מערכתיים כולל אנפילקסיס, אנגיואדמה ותסמינים במערכת העיכול והנשימה.
סיכונים בריאותיים > עובש

עצי שקד רגישים לעובשים המייצרים אפלטוקסין. זיהום העובש עלול להתרחש מהאדמה, משקדים שנדבקו בעבר, וממזיקים כגון תולעת טבור-כתומה. רמות גבוהות של צמיחת עובש מופיעות בדרך כלל כגידול נימה אפור עד שחור. אכילת שקדים שמקורם בעץ נגוע בעובש נחשבת ללא-בטוחה.
במדינות שונות יש הגבלות קפדניות על רמות מותרות של זיהום אפלטוקסין בעצים ונדרשת בדיקה נאותה לפני שניתן לשווק את השקדים. האיחוד האירופי, למשל, מציג מאז 2007 דרישה שכל משלוחי השקדים ייבדקו לאפלטוקסין. אם האפלטוקסין אינו עומד בתקנות הבטיחות המחמירות, ניתן לעבד את כל המשלוח מחדש כדי לחסל את האפלטוקסין או שיש להשמיד אותו.
היסטוריה

על פי ממצאים ארכאולוגיים, שקדי בר לוקטו על ידי האדם 10,000 שנה לפני זמננו, והיו מעצי הפרי הראשונים שתורבתו. עדויות ארכאולוגיות מוקדמות, למשל באתר נומיירה שבירדן, מצביעות על אזור זה כמקום בו תורבתו לראשונה (5000–4000 שנה לפני זמננו). שקדים נמצאו באתרים ארכאולוגיים בכל רחבי הלבנט, ביניהם בקברו של תות ענח' אמון במצרים (בערך 1325 לפנה"ס).
השקדים מופיעים בכתבים שומריים המפרטים מרכיבים בארוחות משתה. בתנ"ך מופיעים השקדים כחלק מהמנחה שמביאים בני יעקב לפרעה. היפוקרטס (מאה 5 לפנה"ס) וקלאודיוס גלנוס (מאה 2 לספירה) תיארו בכתביהם את תכונותיהם של השקדים.
ברפואה העממית

ברפואה העממית השתמשו בשקדים נגד כאבי בטן, הרעלות קיבה, תולעים, שיעול יבש, מחלות ריאה, דלקות באוזניים, כאבי ראש, מחלות עור, צרבת ובעיות חומציות.
כן השתמשו בשקדים להגברת התשוקה המינית ולטיפול בהפרעה בזקפה, להמעטת החלב של מניקות ולהגברת החלב של מניקות.
על פי הרפואה הסינית אנרגיית השקד היא נייטרלית, והשקדים יעילים לחיזוק צ'י ודם, להפסקת שיעול, ליחלוח ריאות, שימון המעיים והקלה על עצירות שנגרמה מיובש.
הערות שוליים

1 2  Almond (Prunus dulcis) oil
↑  Almond production worldwide in 2021/2022, by country (in 1,000 metric tons)*
1 2  Nadia Chaouali, Ines Gana, Amira Dorra, Fathia Khelifi, Anouer Nouioui, Wafa Masri, Ines Belwaer, Hayet Ghorbel, Abderazzek Hedhili, Potential Toxic Levels of Cyanide in Almonds (Prunus amygdalus), Apricot Kernels (Prunus armeniaca), and Almond Syrup, ISRN Toxicology 2013, 2013-09-19, עמ' 610648 doi: 10.1155/2013/610648
↑  Nutrients and health benefits | Choose MyPlate, web.archive.org, ‏2019-04-16
↑  Kathy Musa-Veloso, Lina Paulionis, Theresa Poon, Han Youl Lee, The effects of almond consumption on fasting blood lipid levels: a systematic review and meta-analysis of randomised controlled trials, Journal of Nutritional Science 5, 2016-08-16, עמ' e34 doi: 10.1017/jns.2016.19
↑  Almond Allergy, www.food-info.net
↑  The High Cost of Aflatoxins, web.archive.org
↑  Aflatoxins in food | EFSA, www.efsa.europa.eu (באנגלית)
↑  ספר בראשית, פרק מ"ג, פסוק י"א
↑  סוף עונה: שקדים ירוקים • חומוס להמונים, באתר חומוס להמונים, ‏2013-06-08
↑  עם או בלי הקליפה?, באתר EatWell, ‏2013-08-13
קמח שקדים נטחן באמצעות עלי ומכתש
חלב שקדים