stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שקט (שיר)
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי 2.1.2014, גלגלצ
↑  המצעד השבועי 13.2.2014, גלגלצ
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
שמרו שבתותי

"שבת היום" (או "שמרו שבתותי") הוא פיוט המושר בקהילות אשכנז בעת הסעודה השנייה בשבת. שם המחבר, שלמה, חתום באקרוסטיכון, ויש המייחסים אותו לרבי שלמה אבן גבירול.
הפיוט עוסק במעלות יום השבת, ורבים בו האזכורים על החירות והמנוחה והגאולה הכרוכות ביום זה. מוזכרים גם הדברים הקשורים לצד הגשמי של יום השבת.
הפזמון של הפיוט הוא המשפט: "ולוו עלי בני ועידנו מעדני, שבת היום לה'", המבוסס על המדרש בתלמוד: "אמר להם הקדוש ברוך הוא לישראל: בני, לוו עלי וקדשו קדושת היום והאמינו בי ואני פורע".
פיוט זה אף הוא כמו פיוטי שבת אחרים ורבים נחתם בבקשת גאולה לאומית ובבניין ירושלים ובית המקדש.
הערות שוליים

↑  יעקב רוטשילד, "זמירות של שבת", מחניים פה–פו (1964), באתר דעת.
↑  ביצה טו ב
שמרי בירה

שמרי בירה המוגשים כתחליף פרמזן בבית קולנוע
שמרי בירה (באנגלית: Brewers' Yeast או Nutritional Yeast) הם מזון המיוצר משמר האפייה. המאכל נפוץ במיוחד בקרב צמחונים וטבעונים. הוא מכיל אחוז גבוה במיוחד של חלבונים (כ-50%), אינו מכיל שומנים, ומהווה מקור טוב לוויטמינים מקבוצה B ולמינרלים כגון ברזל.
מספר מחקרים פרה-קליניים וקליניים מצביעים על כך ששמרי בירה הם מקור עשיר לחומצות אמינו, מספר מינרלים זמינים ביולוגית (למשל, כרום, סלניום, אבץ, ברזל, מגנזיום, נחושת, מנגן) וויטמינים מקבוצת B.
שמרי הבירה הם שמרים לא פעילים. בתהליך הפקת שמרי הבירה מניחים לשמרים להתרבות על מצע קני סוכר ודבשה. לאחר מכן קוצרים את השמרים שהתרבו, שוטפים ומייבשים אותם. ניתן לרכוש אותם בחנויות טבע בצורת פתיתים או אבקה.
הם תורמים לחיזוק מערכת החיסון, מכילים נוגדי חמצון שמסייעים בהוצאת רעלים, בהורדת כולסטרול, ובאיזון רמות הסוכר בדם.
בבישול הם משמשים לייצור תחליפי גבינה, להקרמה והסמכה של תבשילים ולתיבול. הם ניחנים בטעם חזק המזכיר גבינת פרמזן ומשמשים כתחליף צמחי נפוץ לפרמזן. לשמרי הבירה מרקם גרגרי בצורתם היבשה, אך הם מתמוססים במים ומקבלים מרקם קרמי.
שמרי בירה עשירים בזרחן ועל כן נראה שיש להגביל את הצריכה שלהם ל-1-2 כפיות ביום.
הערות שוליים

↑  Alina Maria Holban and Alexandru Mihai Grumezescu, Diet, Microbiome and Health, Academic Press, 2018, עמ' 237-270
1 2  אפרת נבון, שמרי בירה: למה זה טוב ומה עושים איתם במטבח?, באתר ynet, 21 בנובמבר 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שירלי קאולי

שירלי קאולי-ברי (באנגלית: Shirley Cawley-Berry; נולדה ב-26 באפריל 1932) היא אתלטית עבר בריטית, זוכת מדליית ארד אולימפית (הלסינקי 1952) בקפיצה לרוחק.
ביוגרפיה

קאולי נולדה וגדלה בקרוידון, לונדון רבתי, ופעילה במועדון הספורט המקומי.
ביוגרפיה > 1952

באליפות אנגליה שנערכה בשנת 1952 זכתה קאולי במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.61 מטר.
באולימפיאדת הלסינקי (1952) זכתה קולי במדליית ארד בקפיצה לרוחק, לאחר שקפצה כבר בקפיצתה הראשונה תוצאה של 5.92 מטר, אחרי איווט ויליאמס מניו זילנד שקבעה שיא אולימפי חדש של 6.24 מטר ואלכסנדרה צ'ודינה מברית המועצות (6.14 מטר).
ביוגרפיה > 1954

בתחרות שנערכה בלונדון ב-2 באוגוסט 1954 קבעה קאולי בקפיצה לרוחק תוצאה של 5.82 מטר, שלושה שבועות לאחר מכן, באליפות אירופה שנערכה בברן, שווייץ היא סיימה במקום שביעי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.73 מטר.
ביוגרפיה > 1955

בתחרות שנערכה בשנת 1955 קבעה קאולי בקפיצה לרוחק תוצאה של 5.89 מטר.
שיאים אישיים

קפיצה לרוחק: 5.92 מטר (1952)
הערות שוליים

↑  Shirley Cawley Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com, web.archive.org, ‏2020-04-17
↑  אלופי ואלופות בריטניה באתלטיקה 1945-1959 (באנגלית)
שירים על מות ילדים

מהלר, שירים על מות ילדים 01
שירים על מות ילדים (בגרמנית: Kindertotenlieder) הוא מחזור שירים לקול ותזמורת מאת גוסטב מאהלר. מילות השירים הן פואמות מאת פרידריך ריקרט.
רקע

ה"שירים על מות ילדים" היו במקורם קבוצה של 428 פואמות, שריקרט כתב בשנים 1833–1834 בתגובה למחלת השנית ומותם של ילדיו. פרופסור קארן פיינטר תיארה את הפואמות במילים אלה: "428 הפואמות של ריקרט על מות ילדים היו לתעוד יחיד במינו, כמעט טרוף-דעת, של המאמץ הפסיכולוגי להתמודד
עם אובדן כזה. שוב ושוב, בווריאציות חדשות ומשתנות, שואפות הפואמות של ריקרט להחייאה פיוטית של הילדים, מוטעמת בהתפרצויות מיוסרות. אבל מעל לכל מציגות הפואמות כניעה שקטה לגורל ולעולם שליו של נחמה."[דרוש מקור] הפואמות האלה לא נועדו לפרסום.
מאהלר בחר חמש מן הפואמות של ריקרט ללידר, שהלחין בין 1901 ל-1904. השירים כתובים בניב הרומנטי המאוחר של מאהלר ומשקפים, כמו הטקסטים, מזיגה של רגשות מעורבים: ייסורים, ניסיון הכחשה המדמה את שיבת הילדים לחיים, השלמה. השיר האחרון מסתיים בסולם מז'ור ובהלך נפש של התעלות.
מחזור השירים נוקב פי כמה עקב הידיעה כי ארבע שנים לאחר כתיבתו, איבד מאהלר את בתו, מריה, בת ארבע, במחלת השנית. הוא כתב אל גידו אדלר: "הצבתי את עצמי במצב של אובדן ילדתי שלי. לאחר שאיבדתי את בתי באמת ובתמים, לא הייתי יכול עוד לכתוב את השירים הללו."
מוזיקה וביצוע > תזמור

היצירה כתובה לזמר סולן (גובה התווים מתאים לשירת בריטון או מצו סופרן) ולתזמורת בהרכב הבא:
פיקולו,
שני חלילים,
שני אבובים,
קרן אנגלית, שני קלרינטים וקלרינט בס,
שני בסונים וקונטרבסון,
ארבע קרנות
טימפני
פעמוניה
גונג
צ'לסטה
נבל
כלי קשת
המלחין כתב, בנוגע לביצוע היצירה, "חמשת השירים האלה מיועדים לביצוע כיחידה אחת בלתי נפרדת, ובביצועם אין לפגוע ברציפותם."
ביצוע הבכורה של ה"שירים על מות ילדים" התקיים בווינה ב-29 בינואר 1905. עם פרידריך ויידמאן כסולן ומאהלר כמנצח.
ביצוע היצירה נמשך כ-25 דקות.
מוזיקה וביצוע > מוזיקה

אחת מההקלטות הנודעות ליצירה היא של זמר הבריטון דיטריך פישר-דיסקאו עם התזמורת הפילהרמונית של ברלין בניצוחו של רודולף קמפה. ההקלטה היא מ-20–21 ביוני 1955.
| --- | --- |
: 1. "Nun will die Sonn' so hell aufgeh'n" 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
| --- | --- |
: 2. "Nun seh' ich wohl, warum so dunkle Flammen" 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
| --- | --- |
: 3. "Wenn dein Mütterlein" 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
| --- | --- |
: 4. "Oft denk' ich, sie sind nur ausgegangen" 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
| --- | --- |
: 5. "In diesem Wetter" 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
הערות שוליים

1 2  אתר ריוולווי, "שירים על מות ילדים"
↑  This instruction is reproduced on page 3 of the piano score (IMC, New York, c.1952).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007579067105171  BnF: cb139158582 (data)  LCCN: n83071528  MusicBrainz work: 1dee3abf-d027-458c-9cbb-3f650182ffd9   WorldCat (עם LCCN): n83-071528
שדרה A (מנהטן)

| --- | --- |
פארק כיכר טומפקינס (אנ') בשדרה A בין רחוב 7 לרחוב 10.
פארק כיכר טומפקינס (אנ') בשדרה A בין רחוב 7 לרחוב 10.
 מידע כללי
 אורך:  1.1 מיל 
 מיקום
 עיר:  מנהטן, ניו יורק 
 שכונה:  איסט וילג'
 קואורדינטות:  40°43′35″N 73°59′00″W﻿ / ﻿40.7264°N 73.9833°W﻿ / 40.7264; -73.9833
 he
 
שדרה A (באנגלית: Avenue A) היא שדרה מצפון לדרום הממוקמת במנהטן, ניו יורק, מזרחית לשדרה הראשונה ומערבית לשדרה B. היא עוברת מרחוב האוסטון לרחוב 14, שם היא ממשיכה לכביש לולאה בסטויוויסנט טאון-פיטר קופר וילג' (אנ'), המתחברת לשדרה B. מתחת לרחוב האוסטון, ממשיכה שדרה A כרחוב איסקס (אנ').
השדרה נחשבת לגבול המערבי של אלפבית סיטי (אנ') באיסט וילג'. זהו גם הגבול המערבי של פארק כיכר טומפקינס (אנ').
מתחמים

על פי תוכנית חברי הוועדה משנת 1811 שהגדירה את רשת הרחובות של מנהטן, השדרות התחילו בשדרה הראשונה בצד המזרחי של האי ועברו דרך השדרה ה-12 במערב. מזרחית לשדרה הראשונה, התוכנית סיפקה ארבע שדרות נוספות עם אותיות שנעו משדרה A לשדרה D (ממערב למזרח) בכל מקום בו ניתן היה להתאים אותן.
בעוד השדרה הראשונה הייתה השדרה המזרחית ביותר ברוב מנהטן, כמה קטעים לא רציפים הוגדרו כשדרה A מצפון לאלפבית סיטי של היום.
מתחמים > מתחם אשר ליוויי

קטע קצר של שדרה A, מרחובות 23 עד 25 בקיפס ביי, מנהטן (אנ'), נותק מהקטע הקיים ב-1947 עם בניית סטויוויסנט טאון-פיטר קופר וילג'. שמו של החלק הדו-בלוקי שונה ב-1954 על שם אשר ליוויי, מראשוני האזרחים היהודים בעיר ניו יורק, ותומך חזק ורב השפעה למען זכויות אזרח. הצד המזרחי של מתחם אשר ליוויי מכיל את מרכז הנופש אשר ליוויי (אנ'), הכולל את בית המרחץ אשר ליוויי, שנבנו בשנים 1908-1905.
מתחם אשר ליוויי נסגר באוקטובר 2013 כדי להפוך לחלק ממרכז הבילויים הפארק מכיל כעת שולחנות פינג-פונג מבטון, מסלול ספורט, ציוד כושר ומשחקי ילדים. הוא נבנה על ידי מחלקת הפארקים והנופש של העיר ניו יורק כדי להחליף את הקצה המערבי של מגרש המשחקים של רוברט מוזס ברחוב 42 ו-FDR דרייב הנמכר לאומות המאוחדות, כהכנה לשלב עתידי של איסט ריבר גרינוויי ב-FDR דרייב, מתחת למטה האומות המאוחדות בין הרחובות המזרחית 38 ו-60.
מתחמים > ביקמן פלייס

ביקמן פלייס, הממוקם במטה האומות המאוחדות, פועל כרחוב קצר בין מיטשל פלייס/רחוב 49 ורחוב 51. אף על פי שאינו חלק משדרה A המקורית בתוכנית 1811, הוא נקרא על שם משפחת ביקמן (שחבריה כוללים את ווילהלמוס ביקמן (אנ'), וששמותיה כוללים גם את רחוב ביקמן במרכז העיר ואת רחוב ויליאם (אנ')), שהיו בעלי השפעה על התפתחותה של העיר ניו יורק.
מתחמים > סאטון פלייס ושדרת יורק

סאטון פלייס (אנ') גם סומנה בעבר כשדרה A; באורכו המקורי הוא עבר בין רחובות מזרח 53 ו-92. Effingham B. Sutton בנה בבראונסטון בשנת 1875 בין הרחובות 57 ו-58, ונאמר שהשאיל לרחוב את שמו, אף על פי שהמקור הקדום ביותר שמצא הניו יורק טיימס מתוארך לשנת 1883. מועצת העיר ניו יורק של אלדרמן אישרה עצומה לשנות את השם מ"שדרה A" ל"סאטון פלייס", המכסה את הבלוקים בין הרחובות 57 ו-60.
בשנת 1928 שונה השם של קטע בן בלוק אחד של סאטון פלייס מצפון לרחוב איסט 59 וכל שדרה A מצפון לאותה נקודה, לשדרת יורק (אנ') לכבודו של סמל צבא ארצות הברית, אלווין יורק ממלחמת העולם הראשונה, שזכה במדליית הכבוד על התקפה במתקפת מז-ארגון ב-8 באוקטובר 1918. חלק זה הוא החלק הקודם היחיד בשדרה A שעדיין משתמש במערכת הכתובות של שדרה A (כיוון שיש לו רק מספרי בניין בני ארבע ספרות).
מתחמים > שדרת פלזנט

החלק הצפוני ביותר של שדרה A, המשתרע בין רחובות מזרח 114 ו-120 במזרח הארלם, שונה לשם שדרת פלזנט (Pleasant Avenue) בשנת 1879. הכתובות בשדרת פלזנט אינן רציפות עם הכתובות בשדרה A (שהייתה בסדרה 2000 אילו היו רציפות).
ראו גם

שדרה B (מנהטן)
שדרה C (מנהטן)
שדרה D (מנהטן)
שמר החלוקה

| שמר החלוקה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: פטריות
מערכה:: Ascomycota
מחלקה:: Schizosaccharomycetes
סדרה:: Schizosaccharomycetales
משפחה:: Schizosaccharomycetaceae
סוג:: Schizosaccharomyces
מין:: שמר החלוקה
שם מדעי
 Schizosaccharomyces pombe

שמר החלוקה (שם מדעי: Schizosaccharomyces pombe; באנגלית: Fission yeast) הוא מין של שמר המהווה אורגניזם נחקר מאוד בביולוגיה. שמר החלוקה הוא אורגניזם איקריוטי חד-תאי בעל צורת מתג. שמר החלוקה, בניגוד לשמר האפייה גדל רק בקצוות ומתחלק על ידי פליגה באמצע התא.
בדומה לשמר האפייה, לשמר החלוקה שני טיפוסי זוויג (P ו-M) העוברים זיווג בתנאי עקה (כגון מחסור במקור חנקן) ליצירת תא דיפלואידי. מצב זה אינו יציב לאורך זמן והתא עובר מיוזה ליצירת 4 תאי נבג המסודרים במעטפת משותפת (ascus) בצורת פרסה.
שמר החלוקה בודד לראשונה על ידי חוקר בשם לינדנר (Lindner) מבירה מזרח אפריקאית, ושמו המדעי (Pombe) נגזר מהמילה בירה בסווהילית.
בניגוד לשמר האפייה, שמר החלוקה אינו משמש להכנת מזון אך ניתן להשתמש בו להכנת שיכר. שמר החלוקה וקרובים שלו מצויים במיץ ענבים וערק.
שמר החלוקה כאורגניזם מודל בביולוגיה תאית

יחד עם שמר האפייה, שמר החלוקה נחקר רבות, בשל הקלות היחסית של גידולו בתנאי מעבדה ועקב היותו אורגניזם פשוט מאוד ביחס ליצורים איקריוטיים אחרים. הגנום של שמר החלוקה פוענח במלואו בשנת 2002. פול נורס, לי הרטוול וטים האנט זכו בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על מחקרם על מחזור התא של שמר החלוקה בשנת 2001.
השוואה בין שמר האפייה לשמר החלוקה

על אף שגם שמר האפייה וגם שמר החלוקה שייכים לאותה מערכה, ההבדלים הביולוגיים ביניהם עצומים והיום מעריכים שהאב הקדמון האחרון של שני המינים חי לפני 1,144 מיליון שנה:
בשמר האפייה מוכרים כ-5,600 גנים בניגוד לכ-4,970 בשמר החלוקה.
לשמר האפייה 16 כרומוזומים ולשמר החלוקה 3.
שמר האפייה מתקיים לרוב במצב דיפלואיד לעומת שמר החלוקה המתקיים לרוב במצב הפלואידי.
לשמר החלוקה דמיון במנגנונים רבים לתאים אאוקריוטים עילאיים שאינם משותפים לשמר האפייה כגון מטבוליזם של pre-rRNA ומנגנון ה-RNAi.
שחפית גמדית

| שחפית גמדית |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: שחפיתיים
סוג:: סטרנולה
מין:: שחפית גמדית
שם מדעי
 Sternula albifrons ‏פאלאס, 1764
תחום תפוצה


שחפית גמדית (שם מדעי: Sternula albifrons) היא עוף ים קטן ממשפחת השחפיתיים.
אורכה של שחפית זו 21-25 ס"מ ומוטת כנפיה 41-47 ס"מ. היא בעלת נוצות לבנות לאורך גופה עם ראש כהה כולל פס סביב עיניה ומקור גדול וצהוב. שחפית זו מבלה זמן רב מחייה לב ים והיא נפוצה בעיקר סביב האזורים הממוזגים והטרופיים של חופי אירופה ואסיה. היא נודדת גם דרומה יותר עד לאוסטרליה ולדרום אפריקה.
השחפיות מקננות סביב חופים, איים טרופיים ומלחות בהם היא מטילה 2-4 ביצים. היא ניזונה בעיקר מדגים אליהם היא צוללת בים. בעונת הקינון הזכר מאכיל את הנקבה בדגים. שני בני הזוג דוגרים על הביצים במשמרות במשך 19-22 יום עד לבקיעת האפרוחים.
תת-מינים

S. a. albifrons
S. a. guineae
S. a. sinensis
שחפית גמדית בישראל

בישראל מקננות כמאתיים שחפיות גמדיות מתת המין S. a. albifrons בסביבות בריכות המלח בעתלית.
מצב השימור של תת-המין בישראל נחשב בסיכון CR (בסכנה).
בחודש יוני 2023 מתו בין 1,000–1,500 אפרוחים של שחפית גמדית ושחפית ים, ככל הנראה בשל ווירוס קטלני שהתפשט במהירות במושבה הצפופה. כל הנפגעים היו אפרוחים ולא בוגרים, כשההערכה עמדה על כ-99% מאלו של שחפיות הים, וכ-70% של השחפיות הגמדיות. רוב הזוגות שאיבדו את הדור הראשון של האפרוחים המשיכו לאחר מכן למחזור שני.
גלריה

שחפית גמדית תופסת דג
שחפית גמדית
ביצים של שחפית גמדית מהתת-מין S. a. albifrons, אוסף מוזיאון טולוז
הערות שוליים

↑  שחפית גמדית באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מגדיר הציפורים של ישראל - שחפית גמדית, באתר פורטל צפרות
↑  נעה פישר, כאלף אפרוחים של שחפיות נמצאו מתים בעתלית, באתר ynet, 28 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012430912305171
שמר רביב

| --- | --- |

רביב, יוני 2023
 לידה:  1985 (בן 39 בערך) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 890  קצין אג"ם של עוצבת האש  מפקד חטיבת פארן
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 
שמר רביב (נולד ב-1985) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה המשרת כמפקד חטיבת פארן. קודם לכן שימש מפקד גדוד 890.
ביוגרפיה

שמר רביב נולד בשנת 1985, גדל ביישוב קדומים ולמד במכינה קדם-צבאית עצם. הוא התגייס לצה"ל בשנת 2005 לחטיבת הצנחנים ועבר מסלול של לוחם וקורס קציני חי"ר. בשנים 2017–2018 שירת כמפקד מגמת טירונים בבא"ח צנחנים. בשנים 2018–2019 למד במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.
בשנת 2019 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 890, תפקיד בו שירת עד שנת 2021. בשנים 2021–2023 שירת כקצין אג"ם של עוצבת האש. בנובמבר 2022 פורסם שימונה למפקד חטיבה 646, אך בעקבות פיגוע הירי בגבול ישראל–מצרים הודח מפקד חטיבת פארן ורביב נקרא להחליפו. ב-29 ביוני 2023 מונה למפקד חטיבת פארן והועלה לדרגת אלוף-משנה.
רביב הוא בעל תואר ראשון במשפטים ותואר שני בביטחון לאומי. הוא אב לשלושה. אחיו הוא הארכאולוג ד"ר דביר רביב. לשמר עוד חמישה אחים ואחיות.
הערות שוליים

↑  קובי פינקלר, שקט מתעתע: צה"ל בדריכות מול עזה, באתר ערוץ 7, 8 ביולי 2020
1 2  דובר צה"ל, קורות חייו של אלוף-משנה שמר רביב, ‏29 ביוני 2023
↑  קובי פינקלר, לאחר הדחת המח"ט: הרמטכ"ל מינה את רביב שמר למפקד חטיבת פארן, באתר ערוץ 7, 22 ביוני 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שחמט לעיוורים ולקויי ראייה

לוח שחמט המותאם לעיוורים ולקויי ראייה
שחמט לעיוורים ולקויי ראייה הוא גרסה של משחק השחמט, המאפשרת לשחמטאים עיוורים או לקויי ראייה ליטול בו חלק.
חוקי המשחק

חוקי משחק השחמט הרגילים חלים על המשחק. בנוסף להם חלים כללי ההתאמה הבאים:
במשחק שבו משתתפים שחקן ללא לקות ראייה ושחקן עיוור או לקוי ראייה יכול כל אחד מהם לדרוש שהמשחק יתנהל על גבי שני לוחות: השחקן לקוי הראייה ישתמש בלוח משחק וכלי משחק המותאמים למצבו, והשחקן ללא לקות ראייה יוכל להשתמש בלוח שחמט וכלי שחמט רגילים
לוח השחמט המותאם לבעלי לקות ראייה יהיה בממדים של 20 X ‏20 סנטימטר לפחות. כל הריבועים השחורים בו יהיו בולטים כדי 3 עד 4 מילימטר מעל הריבועים הלבנים, כך שהשחקן לקוי הראייה יוכל להבדיל ביניהם על ידי מישוש. במרכז כל ריבוע בלוח קיימת גומה עגולה
בתחתית כל כלי משחק המותאם ללקויי ראייה קבוע פין בולט הנתקע בגומה שבריבוע על גבי לוח השחמט לשם ייצוב הכלי על גבי הלוח
בראשו של כל כלי משחק שחור המותאמים ללקויי ראייה קבועה בליטה, המאפשרת לשחקן להבדיל על ידי מישוש בינם לבין הכלים הלבנים
לאחר כל מהלך במשחק על שחקן להכריז בקול מהו המהלך שעשה והשחקן האחר יחזור עליו בקול. שחקן לקוי ראייה רשאי לתעד את המהלכים שנעשו באמצעות כתב ברייל או רשמקול במקום על גבי דף רישום מהלכים רגיל.
מותר שימוש בשעון שחמט המותאם ללקויי ראייה בהתאם לתקן שנקבע
שחקן לקוי ראייה רשאי להשתמש בשירותיו של עוזר שיזיז את הכלים על הלוחות וירשום את המהלכים עבורו.
האגודה הבינלאומית לשחמט ברייל

הגוף המנהל את טורנירי השחמט בינלאומיים לעיוורים וללקויי ראייה הוא האגודה הבינלאומית לשחמט ברייל, שנוסדה על ידי הבריטי רג'ינלד בונהם (Reginald Bonham). ראשיתה הייתה ב-1951, עת אורגן לראשונה טורניר שחמט לעיוורים בהתכתבות. ב-1958 ארגנה האגודה טורניר לוח ראשון.
האגודה התפתחה לארגון בעל סניפים בחמישים מדינות. היא מארגנת אליפות העולם השחמט לעיוורים ואת אולימפיאדת השחמט לעיוורים.
האגודה מסונפת לפיד"ה וחברה בפדרציה הבינלאומית לספורט עיוורים. המטה שלה שוכן בעיירה הומברג (Homberg) במדינת הסן שבגרמניה.
שירלי קאופמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 ביוני 1923 סיאטל, ארצות הברית 
 פטירה:  25 בספטמבר 2016 (בגיל 93) סן פרנסיסקו, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית, ישראל 
 מקום לימודים:  תיכון גרפילד 
 שפות היצירה:  עברית, אנגלית 
 צאצאים:  Sharon R. Kaufman 
 פרסים והוקרה:  פרס נשיא המדינה לספרות (2006)  הפרס להנצחת שלי (1991) 
 
שירלי קאופמן (5 ביוני 1923 – 25 בספטמבר 2016) הייתה משוררת ומתרגמת אמריקאית-ישראלית.
קורות חיים > פרסים

1979- מענק NEA (הקרן הלאומית לאמנויות)
1979- זוכת פרס פושקאר
1989- פרס על שם "Alice Fay Di Castagnola" מאגודת השירה האמריקאית
1990- בפרס "Shelley Memorial" שלי ממוריאל למפעל חיים של אגודת השירה של אמריקה
2006 זכתה בפרס נשיא המדינה לספרות בשפה האנגלית בישראל
פרסומים

התבוננות בתחריטי גולגולת הפיל : מאת הנרי מור בירושלים בזמן המלחמה, תל אביב : הקיבוץ המאוחד, תש"ם 1980 (תרגם: דן פגיס)
מחיים לחיים אחרים : מבחר שירים 1970-1995, ירושלים : מוסד ביאליק, תשנ"ה 1995 (תרגם: אהרן שבתאי)
The Floor Keeps Turning. University of Pittsburgh Press. 1970.
Gold Country. University of Pittsburgh Press. 1973.
Looking at Henry Moore’s elephant skull etchings in Jerusalem during the war : poetry, Greensboro, N.C. : Unicorn Press, 1977.
From one life to another, Pittsburgh : University of Pittsburgh Press, c1979.
Claims : a poem, New York : Sheep Meadow Press, c1984
Roots in the air : new & selected poems, Port Townsend, Wash. : Copper Canyon Press, c1996
Hebrew feminist poems from antiquity to the present : a bilingual anthology, edited by Shirley Kaufman, Galit Hasan-Rokem, and Tamar S. Hess, New York : Feminist Press at the City University of New York, 1999.
Threshold. Port Townsend, Washington: Copper Canyon Press. 2003
Ezekiel's Wheels. Port Townsend, Washington: Copper Canyon Press. 2009.
פרסומים > תרגום

Abba Kovner, A canopy in the desert : selected poems, [Pittsburgh] : University of Pittsburgh Press, [1973]
Amir Gilboa, The light of lost suns : selected poems of Amir Gilboa, [London] : Menard Press, 1979
Abba Kovner, The scrolls of fire : a nation fighting for its life : fifty-two chapters of Jewish martyrolog, Jerusalem : Keter, c1981
Abba Kovner, My little sister and selected poems, 1965-1985, [Oberlin] : Oberlin College, c1986
Judith Herzberg . But What: Selected Poems of Judith Herzberg. Oberlin, Ohio: Oberlin College Press, 1988
Meir Wieseltier, The flower of anarchy : selected poems, Berkeley : University of California Press, c2003
Gil Daleski, Is God sad?, Jerusalem : Gefen Pub. House, 2007 5767
לקריאה נוספת

Kearful, Frank J. “Shirley Kaufman’s Art of Turning.” In The Mechanics of Mirage: Postwar American Poetry, edited by Michal Delville, Christine Pagnoulle, 253–275. Liege: 2000.
Idem. “Roots in the Air: The Poetry of Shirley Kaufman.” Literaturwissenschaftliches Jahrbuch, 303–329. Berlin: 2001.
Miller-Duggan, Devon. Jewish American Women Writers: A Bio-bibliographical and Critical Sourcebook, edited by Ann R. Shapiro, 158–164, Westport, CT: 1994.
Eyne Wardi, On place and space in Shirley Kaufman’s "Sanctum". Partial Answers 2,2 (2004) 175-20
Anat Koplowitz-Breier, Déjà Vu: Shirley Kaufman's Poetry on Biblical Women. https://www.academia.edu/40137406/D%C3%A9j%C3%A0_Vu_Shirley_Kaufmans_Poetry_on_Biblical_Women?email_work_card=view-paper
הערות שוליים

↑  הזוכים בפרס פושקר לשנת 1979
↑  זוכי פרס שלי ממוריאל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263661905171  BnF: cb12780400d (data)  ISNI: 0000 0000 6652 7594  LCCN: n80046709  NTA: 072936541  SNAC: w6057qv3  SUDOC: 077362624  Trove: 887261  VIAF: 88064652   WorldCat (עם VIAF): 88064652
שחפית הפיה

| שחפית הפיה |
| --- | --- |
 שחפית הפיה עם טרף
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: שחפיתיים
סוג:: גיגיס
מין:: שחפית הפיה
שם מדעי
 Gygis alba ‏ספרמן, 1786
תחום תפוצה


Gygis alba
שחפית הפיה (שם מדעי: Gygis alba) היא מין של שחפית מהסוג גיגיס במשפחת השחפיתיים. השחפית חיה ליד אוקיינוסים טרופיים ברחבי העולם.
תת-מינים

לשחפית הפיה יש 3 תת-מינים:
Gygis alba alba
Gygis alba leucopesa
Gygis alba candida
המין שחפית פיה קטנה (Gygis microrhyncha) נחשבה בעבר לתת-מין של מין זה.
תיאור

שחפית הפיה היא שחפית קטנה, גופה צבוע כולו בצבע לבן. עיניה ומקורה שחורים. תחום תפוצתה מתפרס על פני האוקיינוס ההודי והאוקיינוס הפסיפי, ולעיתים השחפית מקננת גם באיים באוקיינוס האטלנטי. היא מקננת באיים הנמצאים ליד שוניות אלמוגים, בדרך כלל עם עצים בעלי ענפים דקים, אך גם על רכסי-סלעים ימיים או על מבנים מעשה ידי אדם. שחפית הפיה ניזונה מדגים, שאותם היא תופסת בצלילה.
התנהגות

שחפית הפיה ידועה בהטלת ביצים על הסתעפות בין ענפים קטנים וחשופים או בגומחות קטנות בהם בלא בניית קן. התנהגות זאת אינה רגילה לשחפיות, שבדרך-כלל מקננות על הקרקע, ואפילו מינים שוכני-עצים ביניהן בונים קינים. למרות היתרונות הכרוכים בקינון על גבי עצים, הגוזלים חשופים לרוח, שיכולה להעיף אותם ממקומם, והביצים חשופות להפלה על ידי טורפים. מסיבות אלו השחפית יכולה להטיל ביצה חדשה במהירות, אם גוזל או ביצה מועפים על ידי הרוח או נאכלים על ידי טורפים. הגוזלים שזה-עתה בקעו מהביצה מפתחים בעתיד כפות רגלים מיוחדות, כדי להיאחז במשכנן הלא-יציב. תוחלת החיים של השחפית היא ארוכה מאוד, ויכולה להגיע ל-17 שנים.
הערות שוליים

↑  שחפית הפיה באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575122105171  LCCN: sh2018001249