stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת הולנד–אנגליה הרביעית
לאחר מכן

המלחמה התבררה כאסון עבור הולנד, במיוחד מבחינה כלכלית. זה גם הוכיח את היחלשות הכוח ההולנדי במאה ה-18. בסמוך לאחר המלחמה, התוצאה הגרועה יוחסה לניהול כושל של הסטאדהאודר (אם לא גרוע יותר) על ידי יריביו, שהתלכדו למפלגת הפטריוטים. אלה הצליחו לזמן מה להחזיר כמה מהרפורמות של המהפכה של 1747, והפחיתו מאוד את סמכויותיו. עם זאת, מרד פטריוטי זה דוכא בשנת 1787 על ידי התערבות פרוסית ובריטית. הפטריוטים היגרו לחו"ל, אך חזרו ב-1795 בעזרת הצבאות המהפכניים הצרפתיים והקימו את הרפובליקה הבטאווית במקום הרפובליקה ההולנדית הישנה. ארצות השפלה נותרו מרכזיות בחשיבה האסטרטגית הבריטית, והן שלחו כוחות משלחת להולנד ב-1793, 1799 ו-1809. המלחמה גרמה נזק חמור ל-VOC, שכבר הייתה במשבר חמור, ועתידה לפשוט את הרגל רק כמה שנים לאחר מכן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294850605171  LCCN: sh85005062  NKC: ph1060198 
לכידת סנט אוסטטיוס על ידי הצי הבריטי בפברואר 1781. האי נחרב על ידי הבריטים.
באותה שנה, האי נכבש מחדש על ידי כוחות נחתים צרפתיים.
"פעולה מפוארת של האדמירל הצרפתי סיפרן נגד האדמירל הבריטי יוז בים ציילון." התערבותו של הצי הצרפתי ניסתה להציל את המושבות ההולנדיות באסיה.
אינטלקטואליזציה

בפסיכולוגיה, אינטלקטואליזציה (בעברית: שִׂכְלוּן) היא מנגנון הגנה משני שבו נעשה שימוש באינטלקט בכדי להימנע מעימות עם רגשות ומתחים נפשיים, על ידי חשיבה עליהם או הבעה שלהם באמצעים מופשטים. מנגנון הגנה זה נחשב כמנגנון הגנה משני/גבוה כיוון שהוא פיתוח של מנגנון ההגנה הראשוני בידוד.
באמצעות מנגנון זה יכול האדם להוציא את עצמיותו מתמונת המצב ובכך לבטל את פעולתם של מנגנונים נפשיים כמו חרדות ודחפים אחרים. מנגנון האינטלקטואליזציה מודגם היטב במקרה של אדם המקבל בשורה על מחלה קשה של בת זוגו. במקום להתמודד ישירות עם הרגשות הקשים, האדם מגיב בהתמקדות בהיבטים הטכניים של המצב - חוקר את המחלה, בודק אפשרויות טיפול, ומעמיק בידע רפואי רלוונטי. תגובה זו מאפשרת לאדם להתעסק באופן אקטיבי עם המצב, תוך הסטת תשומת הלב מהכאב הרגשי. כתוצאה מכך, המצוקה הרגשית נשארת מחוץ למודעות הישירה, כשהפעילות האינטלקטואלית משמשת כמגן מפני העומס הרגשי הכבד.
אינטלקטואליזציה היא מושג מפתח בתאוריה הפסיכודינמית, שמקורו בעבודתו של זיגמונד פרויד. בתו, אנה פרויד, הרחיבה את המושג והגדירה אותו כאחד ממנגנוני ההגנה הגבוהים. היא הקדישה לנושא זה פרק בספרה "האני ומנגנוני ההגנה" (תורגם לעברית בהוצאת זמורה-ביתן, 1987). אינטלקטואליזציה זוהתה כאחת מפעולות האגו, המשמשת לניהול קונפליקטים פנימיים וחרדה. מנגנון זה פועל על ידי המרת תגובות רגשיות לתגובות אינטלקטואליות, הנתפסות כקלות יותר לשליטה ולניהול.
מנגנון הגנה זה יכול להיות אדפטיבי בטווח הקצר, לספק מגן זמני מפני רגשות מכריעים, אך כאשר משתמשים בו יתר על המידה, הוא יכול להוביל לניתוק מחיי הרגש של האדם ולהפריע לעיבוד רגשי אותנטי.
אינטלקטואליזציה נבדלת מהגנות אחרות בכך שהיא אינה משנה או מדחיקה ישירות את הרגשות הבסיסיים, אלא עוקפת אותם על ידי הסתמכות יתר על ההכרה. זה יכול לגרום להתנהגות קרה ומנותקת שבה הרגשות ממוזערים או מבוטלים, מה שעלול להוביל לקשיים בינאישיים או לחוסר סיפוק רגשי.
השפעות האינטלקטואליזציה על האדם

מנגנון הגנה זה עשוי להשפיע על הפרט בכמה רבדים:
בניית אופי של האינדיבידואל: אינטלקטואליזציה הופכת לתכונה יציבה המשולבת באישיותו של הפרט בשלב מוקדם ונשארת עקבית בבגרותו. היציבות האורכית של האינטלקטואליזציה מרמזת שמרגע שהיא מאומצת, היא ממשיכה לעצב את האופן שבו אנשים מנהלים את עולמם הרגשי ומתקשרים עם הסביבה שלהם לאורך כל חייהם.
השפעות קוגניטיביות ורגשיות: אינטלקטואליזציה משקפת ומשפרת ביטוי קוגניטיבי גבוה, במיוחד ביכולות מילוליות, מה שמצביע על כך שאנשים שמשתמשים במנגנון הגנה זה מיומנים בתהליכי חשיבה מורכבים ושימוש בשפה. גישה קוגניטיבית זו מאפשרת להם להתמקד בפרטים ולשמור על אובייקטיביות, מה שיכול להיות יתרון במיוחד בעיסוקים אינטלקטואליים. עם זאת, הדגש על ניתוח מעמיק ומנותק עשוי גם לתרום לריחוק רגשי, ועלול להגביל את יכולתם לעסוק באופן מלא ברגשותיהם או ברגשותיהם של אחרים.
השפעה פסיכולוגית וחברתית: אינטלקטואליזציה יכולה לשמש כלי שימושי לניהול מצוקה רגשית ושמירה על קור רוח, אך היא עשויה גם להוביל גם לתחושות של ניתוק ודיכאון. אנשים המסתמכים במידה רבה על מנגנון הגנה זה עלולים למצוא עצמם מרוחקים רגשית מחוויותיהם ומאחרים, מה שעלול להפריע לביטוי רגשי וחום ספונטניים.
למרות האתגרים הללו, אנשים כאלה מצטיינים לעיתים קרובות בסביבות תובעניות מבחינה אינטלקטואלית, שבהן הקפדנות הקוגניטיבית שלהם נזקקת, יעילה ומוערכת.
אינטלקטואליזציה מול רציונליזציה

אינטלקטואליזציה ורציונליזציה הם שני מנגנוני הגנה פסיכולוגיים שלעיתים מתבלבלים ביניהם, אך למעשה פועלים באופן שונה:
אינטלקטואליזציה היא תהליך שבו אדם ממיר רגשות או דחפים לרעיונות מופשטים, ובכך מרחיק את עצמו מחוויות רגשיות מטרידות. מנגנון זה מאפשר לאדם להתמודד עם מצבים מורכבים רגשית באמצעות חשיבה מופשטת ואנליטית, תוך הימנעות מעיסוק ישיר ברגשות עצמם. כאמור, כדוגמת האדם אשר שמע כי בת זוגו לקתה במחלה חשוכת מרפא ומתמקד באופן בלעדי בחיפוש מידע על המחלה באינטרנט ובין רופאים, תוך התעלמות מההיבטים הרגשיים של המצב.
לעומת זאת, רציונליזציה היא תהליך שבו אדם מייצר הסברים לוגיים לכאורה כדי להצדיק התנהגויות או מחשבות הנובעות מדחפים שאינם מקובלים על האגו או על החברה. בתהליך זה, האדם מסתיר את המניעים האמיתיים העומדים מאחורי התנהגויותיו או מחשבותיו, ומציג במקומם הסברים שנראים הגיוניים וסבירים יותר. לדוגמה, הורה המכה את ילדו באכזריות ופורק בכך את רגשי התוקפנות שלו, עשוי לתרץ את התנהגותו בצורך הרציונלי לחנך את הילד וללמדו משמעת.
ההבדל המרכזי בין השניים הוא שאינטלקטואליזציה מתמקדת בהרחקת הרגשות באמצעות הפיכתם לנושא לניתוח אינטלקטואלי, בעוד שרציונליזציה עוסקת ביצירת מסגרת הסברים חלופית ו"הגיונית" לרגשות או התנהגויות, תוך הסתרת המניעים האמיתיים. שני המנגנונים משמשים להתמודדות עם מצבים רגשיים מורכבים, אך בעוד שאינטלקטואליזציה מנסה להתרחק מהרגש, רציונליזציה מנסה להצדיק אותו.
לקריאה נוספת

אנה פרויד, האני ומנגנוני ההגנה, הוצאת זמורה-ביתן, 1987
אבנר כספי וסוניה רוקס, אישיות: תיאוריה ומחקר: כרך א: יחידה 1: מבוא - מונחים והגדרות, יחידה 2: תאוריות דינמיות, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2018
הערות שוליים

↑  שִׂכְלוּן, באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2  אינטלקטואליזציה, באתר בטיפולנט
1 2  Giulio Perrotta, Human Mechanisms of Psychological Defense: Definitions, Historical and Psychodynamic Contexts, Classifications and Clinical Profiles, International Journal of Neurorehabilitation, 2020
1 2 3 4  Schimek, J. G., Cognitive style and defenses: A longitudinal study of intellectualization and field independence., Journal of Abnormal Psychology 73(6), 1968, עמ' 575–580 doi: https://doi.org/10.1037/h0026577
1 2 3  שחר כהן וגל צחייק, 8 מנגנוני הגנה של פרויד שחובה להכיר – מלא בדוגמאות מחיי היום יום, באתר מכללת תוצאות, ‏2018-10-23
1 2  אבנר כספי וסוניה רוקס, אישיות: תיאוריה ומחקר: כרך א: יחידה 1: מבוא - מונחים והגדרות, יחידה 2: תאוריות דינמיות, למדא לאקדמיה: האוניברסיטה הפתוחה, 2018, עמ' 124
↑  Siegfried Zepf, About rationalization and intellectualization, International Forum of Psychoanalysis 20, 2011-09, עמ' 148–158 doi: 10.1080/0803706X.2010.550316
הפורום לישראל ירוקה

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מנכ"ל:  גלעד אך
 תקופת הפעילות:  2011–הווה (כ־13 שנים) 
 https://www.greenis.org.il/
 
הפורום לישראל ירוקה היא עמותה ישראלית המקדמת שמירת סביבה בישראל מתוך ראייה ציונית. מטרת העמותה היא לסייע לרשויות החוק בשמירה על משאבי הטבע, באמצעות תיעוד ומעקב בשטח, ביצוע מחקרים על חומרת והיקף התופעות וקידום פתרונות חקיקה בשדה המשפטי והפרלמנטרי. הארגון פועל מתוך תפיסת עולם של 'מפגעים חוצי גבולות' בשל פערי הרגולציה והאכיפה באזורים שונים במדינת ישראל, לרבות יהודה ושומרון, במטרה למנוע מאזורים אלו להפוך למקור זיהום הפוגע בשאר שטחי המדינה כגון עשן שריפות וזיהומי מקורות מים.
מנכ"ל הארגון הוא גלעד אך, שהיה ממייסדי ארגון הימין עד כאן צעירים למען ישראל.
היסטוריה ומבנה ארגוני

העמותה הוקמה בשנת 2011 על ידי קבוצת צעירים בוגרי יחידות מיוחדות בצה"ל, שנחשפו במהלך שירותם הצבאי למפגעי סביבה רבים בכל רחבי הארץ, וכן לקושי של רשויות המדינה בטיפול במפגעים אלו בצורה יעילה.
היסטוריה ומבנה ארגוני > פרשת הקישון

אחד המתנדבים הבולטים היה גלעד אך, שמשמש עד היום כיו"ר העמותה. גלעד הוא אחיו של דוד אך, לוחם שייטת 13 שנפטר לאחר שחלה בסרטן כתוצאה מצלילה במימי הקישון המזוהמים במסגרת שירותו הצבאי. כל חבריו לצוות של דוד נפטרו מסרטן בעקבות הצלילות בקישון והוכרו לאחר מאבק כחללי צה"ל.
במסגרת הליך משפטי שיזמה עמותת העטלף של בוגרי שייטת 13 כנגד צה"ל, פנו אל גלעד אך בבקשה לתעד את זיהום המים בקישון. כך הוקם הגרעין הראשוני של מתנדבים לפעילות של תיעוד מפגעי סביבה, שמתוכם הוקמה העמותה. לימים, הוכח קשר סיבתי בין הפסולת הכימית והביוב התעשייתי שהוזרמו אל הנחל ממפעלים באזור, בין ריכוז החומרים המסרטנים שנמצאו במים, ובין התפרצות המחלה אצל הצוללנים.
בעקבות האובדן, ומתוך הבנה שחלק ניכר מהזיהום והפגיעה בסביבה במדינת ישראל מתבצע על ידי תאגידי ענק ממניעים כלכליים, והיעדר הטיפול והאכיפה האפקטיבית כנגד הפגיעה בסביבה הכוללת השחתה של מרחבים ומשאבים רבים בישראל, הוקמה עמותת 'הפורום לישראל ירוקה' במטרה לתעד, לחשוף ולפעול נגד גורמים עסקיים הפוגעים בסביבה.
תחומי פעילות > פסולת

שריפות והברחות פסולת אלקטרונית.
שריפות פסולת חקלאית ופסולת ביתית.
אתרי הטמנת פסולת בניין פיראטיים.
תחומי פעילות > תעשיות בלתי חוקיות

מחצבות פיראטיות.
מפעלי בטון לא חוקיים.
תחומי פעילות > פירוק כלי רכב

מגרטות רכב לא חוקיות.
הברחות מצברים מקולקלים מחוץ לישראל.
תחומי פעילות > הסברה

עריכת כנסים.
פרסומים בתקשורת וברשתות חברתיות.
תחומי פעילות > פעילות משפטית וחקיקה

קידום חקיקה ראשית לפתרונות מערכתיים לפי זרמי פסולת או פשיעה סביבתית, במטרה להפוך את הפגיעה בסביבה ללא-כדאית כלכלית.
הגשת תלונות לגורמי אכיפה ותביעות כספיות כנגד עברייני סביבה במטרה לגבות מחיר מהפוגעים בסביבה.
דו"חות ומחקרים

אחת לשנה או יותר, מוציאה העמותה דו"חות ומחקרים העוסקים בנושאים סביבתיים שונים. מטרת המחקרים היא להעלות למודעות ולסדר היום הציבורי תופעות של פגיעה בסביבה שיש בהן כשל רגולציה וחוסר אכיפה של רשויות המדינה.
המחקרים שפורסמו:
מחקר גריטת רכבים פיראטית בישראל - סוקר תמונת מצב, מיפוי מגרטות, סטטיסטיקות ונתונים, סקירה בינלאומית ופתרונות למיחזור כלי רכב שירדו מהכביש, באמצעות מנגנון מוסדר לניהול תהליך הפירוק והפיקוח של כלי הרכב בישראל.
מחקר החציבה הפיראטית והחוקית ביהודה ושומרון - סוקר את שוק המחצבות בישראל כולל יהודה ושומרון, השפעות סביבתיות ובריאותיות של המחצבות, פיצוצים במחצבות לא חוקיות, עבריינות והצעות לתיקוני חקיקה.
מחקר פסולת חקלאית אי-אורגנית והטיפול בה בישראל- סוקר היקפים והתנהגות של כמויות הפסולת החקלאית שאינה מטופלת בישראל, את הסכנות משריפתה, סטטיסטיקות והצעת פתרונות מערכתיים לתופעה.
מחקר בנושא מצברים והטיפול בהם בישראל - סוקר את סוגיית הטיפול בפסולת מצברים בישראל, אמנות בינלאומית, תופעות עברייניות, פגיעה בסביבה והצעות לשיפור הרגולציה.
סקר מפגעים ארצי - מיפוי ותיעוד כלל המפגעים האקולוגיים הנגרמים מהתעשיות הבלתי חוקיות בישראל. מטרת הסקר היא להציף את עוצמת התופעה לדרג מקבלי ההחלטות ולשיח הציבורי ובכך לסייע לקידום תהליכי תכנון ברמה הארצית ובתהליכי אכיפה ברמה הפרטנית. הסקר מונגש לציבור באתר הפורום.
הישגים

סגירת מפעל בטון בצור יצחק ומפעל הבטון 'מגא בטון' שנמצא בסמוך למסוף אורנית ולראש העין. שני המפעלים לא עמדו בדרישות התקנים לשמירת איכות הסביבה, לרבות ניקוז שפכים, מניעת מפגעי אבק, זיהום אוויר ופיקוח מוסדר.
סגירת אתר הטמנת פסולת פיראטי בדימונה בערוץ נחל 'אשלון', שפעל ללא אישור מהמשרד להגנת הסביבה וגרם נזקים אקולוגיים רבים.
סגירת אתר הטמנה פיראטי בירקון, שהיה ממוקם בשטח הפתוח מצפון לאזור התעשייה סגולה בפתח תקווה ופעל ללא רישיון עסק ורישיון כללי לטיפול בפסולת.
הטלת קנסות על ידי משרד הגנת הסביבה לתאגידי מחזור פסולת אלקטרונית שפעלו בניגוד להנחיות הסביבתיות.
סגירת תחנת מעבר פסולת בניין גדולה ששימשה ארגוני פשיעה באזור יבנה.
סגירת אתר פסולת בניין ברנתיס.
הערות שוליים

↑  שחר גינוסר, המקום שאליו מתגלגלת האשפה הרעילה של בזק וחברות ביטחוניות, באתר ynet, 15 בדצמבר 2018
↑  יובל בגנו, ‏דו"ח "הפורום לישראל ירוקה" קובע: זו כמות הפסולת הנשרפת באתרים פיראטיים, באתר מעריב אונליין, 4 בינואר 2021
↑  דן לביא, קומנדו טבע, באתר ישראל היום, 13 ביולי 2017
↑    שילה פריד, ‏עשרות מפעלי בטון בלתי חוקיים גורמים לזיהום רעש ואוויר ביישובים השכנים, בעיתון מקור ראשון, 20 בפברואר 2022
↑  שחר זיו, מחקר: בישראל יש 402 "משחטות רכב" לא-חוקיות הגורמות לזיהום סביבתי קשה, באתר ynet, 1 במאי 2022
↑  מחקרי עמותת הפורום לישראל ירוקה.
↑  מחקרי עמותת הפורום לישראל ירוקה.
↑  מחקר החציבה הפיראטית והחוקית ביהודה ושומרון (יצא בפברואר 2021)
↑  מחקר פסולת חקלאית אי-אורגנית והטיפול בה בישראל (יצא בנובמבר 2020)
↑  מחקר בנושא מצברים והטיפול בהם בישראל (יצא באוקטובר 2020)
↑  סקר שטח 2018.
↑  סקר שטח 2019 (יצא באוקטובר 2020).
ח'ייבר שכן

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל בליסטי לטווח בינוני
 יצרן:  משמרות המהפכה האיסלאמית
 פיתוח:  משמרות המהפכה האיסלאמית
 עלות יחידה:  300,000$
 תקופת השירות:  2022–הווה
 משתמשים:  איראן איראן תימן חות'ים
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  מנוע דלק מוצק
 משקל:  6.3 טון
 ממדים
 אורך:  11.4 מטר
 קוטר:  76 ס"מ
 ביצועים
 טווח:  1,450 ק"מ
 גובה טיסה:  135 ק"מ
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  500 ק"ג
ח'ייבר שכן או ח'ייברשכן (בפרסית: خیبرشکن) הוא טיל בליסטי היפרסוני בעל טווח בינוני תוצרת איראן המופעל על ידי חיל האוויר של משמרות המהפכה האסלאמית. הטיל הוא מהדור השלישי של טילי משמרות המהפכה והוא נחשף בשנת 2022 בטקס בהשתתפות מפקדי צבא איראניים לרגל יום השנה ה-43 למהפכה האיראנית.
הטיל נחשב לבעל רמת דיוק גבוהה (מסוגל לפגוע בנקודות), בעל כושר תמרון גבוה מאוד יחסית לטילים אחרים באותה קטגוריה, ובעל ראש קרב המסוגל לשרוד טמפרטורות גבוהות.
שם

שם הטיל "ח'ייבר שכן" מאזכר מבצר ליד מדינה, ח'ייבר, שהיה מאוכלס ביהודים ונכבש בשנת 628 על ידי המוסלמים בראשות מוחמד; פירוש המילה "שכן" היא "משחית", "שובר".[דרוש מקור]
מאפיינים > יכולות תמרון והתחמקות מיירוט

הטיל בעל ראש קרב גדול יחסית ובעל יכולות תמרון עצמאיות שנחשבות טובות. מתכנניו העדיפו יכולות תמרון במחיר של כח גרר מוגדל יותר; כאשר הטיל נכנס בחזרה לאטמוספירת כדור הארץ, הוא מנמיך את מהירותו ומתמרן בעזרת הכנפיים שלו תוך ניצול ממדיו הגדולים, מה שמקשה על יירוטו בעזרת מערכות הגנה מפני טילים בליסטיים, דוגמת קלע דוד של ישראל והפטריוט של ארצות הברית.
במהלך חודשים ספטמבר ודצמבר 2024, מספר טילים מסוג זה ששוגרו מתימן חדרו את מערכות ההגנה האווירית של ישראל, כולל חץ וקלע דוד, וגרמו לנזקים.ככל הנראה הסיבה היא מהירות היפרסונית או יכולות תמרון.
מאפיינים > מהירות

מהירות הטיל היפרסונית. כשהטיל יוצא מהאטמוספירה, מהירותו מגיעה לכ-4–5 מאך, וכאשר הוא פוגע במטרה שלו מהירותו מוערכת בכ-2–3 מאך.
שימוש מבצעי

ב-15 בינואר 2024, סוכנות הידיעות "תסנים" דיווחה כי כוחות התעופה והחלל של משמרות המהפכה שיגרו בחצות ארבעה טילי ח'ייבר שכן מפרובינציית ח'וזסתאן, שטסו למרחק של 1200 ק"מ בכוונה לפגוע במבצעי הפיגוע בכרמאן.
בחודש יוני 2024 שיגרו החות'ים בתימן טיל מסוג זה, אותו הם מכנים "פלסטין", לעבר ישראל. הטיל יורט על ידי מערכת חץ 3.
ראו גם

זולפקאר (טיל)
סג'יל (טיל)
ח'ליג' פארס (טיל)
סומאר (טיל)
קרב ח'ייבר
פאתח-1 (טיל)
הערות שוליים

↑  גיא אלסטר‏, איראן הציגה טיל חדש שלטענתה מגיע למרחק של 1,450 ק"מ, באתר וואלה, 9 בפברואר 2022
↑  אבי אשכנזי, ‏מדוע אחת המערכות הטובות ביותר בעולם לא הצליחה ליירט את הטיל מתימן?, באתר מעריב אונליין, 15 בספטמבר 2024
↑  אורי סלע‏, ניסיונות היירוט כשלו: טיל מתימן גרם להרס בתל אביב; 20 נפצעו קל - בניהם ילדה, באתר וואלה, 21 בדצמבר 2024
↑  יעל צ'כנובר, מאיר תורג'מן, ליאור בן ארי, בית הספר שנפגע ברמת אפעל ייהרס. בצה"ל בודקים: "כנראה נפל טיל" | תיעוד הפיצוץ והנזק העצום, באתר ynet, 19 בדצמבר 2024
↑  ליאור בן ארי, איתמר אייכנר, יואב זיתון, החות'ים קיבלו אחריות: "שיגרנו טיל בליסטי היפר-סוני". צה"ל: הוא כנראה התפרק באוויר, באתר ynet, 15 בספטמבר 2024
↑  "General Gives Details of IRGC Missile Attacks on Mossad, Daesh Targets". Tasnim News Agency. 16 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
סידנא עלי

תבנית:מבנה
סַיִדְנא עלי (בערבית: سيدنا علي - "אדוננו עלי") הוא מסגד הנמצא על הצוק בחלק הצפוני של חוף הרצליה, סמוך לשכונת נוף ים שבמערב הרצליה. המבנה היה המסגד של הכפר הערבי אל-חרם ששכן במקום עד מלחמת העצמאות.
המבנה וסביבתו נחשבים גן לאומי מאז שנת 1966.
תחנת המשטרה הבריטית בסידנא עלי

מצפון למסגד נמצא מוסד לשיקום נערים מצפה ים. הבניין הבולט בתוכו הוקם על ידי הבריטים כתחנה של משטרת החופים שצוידה במכ"ם לגילוי אוניות מעפילים.
ב-23 בנובמבר 1945 הצליחה אוניית המעפילים "ברל כצנלסון" להגיע לחופי הארץ ליד חוף שפיים. הספינה התגלתה בידי הבריטים במשטרת סידנא עלי והם הזעיקו כוחות צבא שעצרו חלק מהמעפילים ומאנשי הפלמ"ח שלא הספיקו להתפנות.
בעקבות מקרה זה הוחלט לתקוף ולפוצץ את תחנות משטרת החופים הבריטית בסידנא עלי ובגבעת אולגה. הפעולה בוצעה ב-25 בנובמבר 1945. הבריטים הבחינו בכוח המתקרב ופתחו באש לעברו. הכוח פרץ למקום והניח את חומר הנפץ. הבריטים הוזהרו כי המקום עומד לפני פיצוץ. רובם עזבו את המקום והנשארים נפגעו מהפיצוץ.
בעקבות פעולה זו הטילו הבריטים עוצר על קיבוץ שפיים ועל מושב רשפון, וערכו במקום חיפוש נרחב עם מכשירים מגנטיים לגילוי מחבואי נשק. בשפיים נתקל הצבא בהתנגדות פסיבית ופרץ לקיבוץ בכוח תוך הפעלת גז מדמיע. בצורה דומה פעל במושב רשפון. ההגנה הזעיקה לשני היישובים אלפים מתושבי האזור. הצבא פתח עליהם באש והם נעצרו לאחר שאחד מהם נהרג. הבריטים השלימו את החיפוש ללא התנגדות נוספת. שללם היה ציוד צבאי מועט ומעט תחמושת. עוצר ובקשה למסדר זיהוי הפוגעים בגבעת אולגה הוטל גם בגבעת חיים ומושב חגלה כיוון שעקבות חולית הפושטים הובילה לשם. אלפים מתושבי עמק חפר הגיעו לעזור ליישובים, עקפו את המחסומים חדרו למשק וחלקם צבאו על הגדרות הבריטיות. המצב הסתבך והבריטים ירו על ההמון ובסוף היום נמנו 8 הרוגים יהודיים. אנדרטת המצור על גבעת חיים מוצבת לזכר האירוע ליד גבעת חיים.
הבריטים שיקמו את הבניין תוך זמן קצר והמשיכו לנסות ולאתר בעזרת הרדאר אוניות מעפילים.
מחנה הקומנדו הימי

לאחר מלחמת העצמאות נעשה המקום מרכז אימונים ל"יחידת המתאבדים של אסקימו". מפקד המקום היה אהרון בן-יוסף. לאחר כשנתיים מוזגו לשייטת 13 והמחנה נעזב.
לקריאה נוספת

זאב וילנאי, מדריך ארץ ישראל: תל אביב, השרון, השפלה והנגב, הוצאת "תוּר", מהדורה שלישית, תש"י–1950.
זאב וילנאי, "סידנה עלי", בתוך: אריאל – אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד: תרבות וחינוך, 1978, כרך נ–ע, עמ' 5382–5385.
יהודה סלוצקי, ספר תולדות ההגנה, כרך שלישי (ממאבק למלחמה), חלק שני, הוצאת עם עובד, תשל"ב, עמ' 861–865.
מנחם תלמי, אפרים תלמי, כל הארץ: לכסיקון גיאוגרפי של ישראל, הוצאת "עמיחי", ספטמבר 1966, עמוד 492.
חנה טרגן, "קבר סידנא עלי בארסוף: לתולדותיו של מקום קדוש", בתוך: ישראל רול, אורן טל ומיכאל וינטר (עורכים), מפגש הצלבנים והמוסלמים בארץ ישראל: השתקפותו בארסוף, בסידנא עלי ובאתרי החוף, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2007, עמ' 111–126.
הערות שוליים

↑  כל מקום ואתר מדריך שלם להכרת הארץ, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא 1980 "סידנא עלי" עמ' 350.
↑  ד"ר זאב וילנאי, אנציקלופדיה לידיעת הארץ, הוצאת ידיעות אחרונות, 1956 הערך "סידנה עלי" עמ' 955.
↑  זאב וילנאי, אריאל-אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל,הוצאת עם עובד, 1978.
↑  ספי בן-יוסף, יואב רגב (ע), מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול. כרך 8: השרון, ירושלים: כתר, 2001, עמ' 109
↑  ארץ ישראל בשבעת ימי האלם, דבר, 2 בדצמבר 1945
↑  משה גורמן ואריה בן-אלי, בסיס חיל הים בין שרידי חרבות של מבצר ימי, "חיל הים" חוברת ה' נובמבר 1948.
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007397533205171  VIAF: 7937156133199158430004   WorldCat (עם VIAF): 7937156133199158430004 
מסגד סידנא עלי, מבט מהאוויר
שלט הסבר בגן לאומי סידנא עלי
מבט ממינרט המסגד לכיוון פאתי הרצליה, 1969
תחנת משטרת החופים הבריטית בסידנא עלי
משה פארדו

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1810 ה'תק"ע ירושלים
 פטירה:  24 ביולי 1888 (בגיל 78 בערך) ט"ז באב ה'תרמ"ח אלכסנדריה
 מקום קבורה:  אלכסנדריה
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית האימפריה העות'מאנית החל מ-1844
 מקום פעילות:  ירושלים, אלכסנדריה
 תקופת הפעילות:  ?–1888 
 רבותיו:  רבי דוד אברהם קאריו
 בני דורו:  אברהם אשכנזי
 חיבוריו:  צדק ומשפט; שמו משה ועוד.
 
 תפקידים נוספים:  רבה של אלכסנדריה ואב"ד הספרדי בירושלים
הרב משה פארדו (ה'תק"ע, 1810, ירושלים – ט"ז באב ה'תרמ"ח, 1888, אלכסנדריה) היה רב ודיין שכיהן כאב בית הדין הספרדי בירושלים וכרבה הראשי של יהדות אלכסנדריה.
תולדות חייו

נולד בירושלים בשנת ה'תק"ע (1810). אביו, הרב רפאל דוד פארדו, היה מצאצאי רבי דוד פארדו ומחותנו החיד"א. אמו הייתה בת למשפחת אבולעפיה המפורסמת, שעליה נמנו מנהיגי היישוב היהודי בטבריה. למד בישיבת "חסד לאברהם – בניין שלמה" בירושלים, אצל הרב דוד אברהם קאריו (אז נרקמו קשרי ידידות בינו לבין חברו לספסל הלימודים הרב יעקב שאול אלישר). כיהן כדיין בבית הדין של העדה הספרדית בירושלים, תחת אב בית הדין הרב אהרן עזריאל ואחריו הרב אברהם אשכנזי. בשנת ה'תרכ"ז לערך התמנה לאב בית הדין. בשנת ה'תר"ל (1870) יצא כשד"ר לקהילות צפון-אפריקה, ובשובו בשנת ה'תרל"א התעכב באלכסנדריה, כשנה לאחר פטירתו של רבה של הקהילה, נתן עמרם. ראשי הקהילה הפצירו בו שייקח על עצמו את התפקיד, ולבסוף נענה לבקשתם. בספרו הביע את מורת רוחו על כך שבשל סיבות כלכליות עזב את כס הדיינות בירושלים. בתפקיד זה כיהן 17 שנה, עד לפטירתו, בט"ז באב ה'תרמ"ח.
תיקן תקנות חשובות בקהילה, בין היתר התיר להכניס ארון-נפטר לבית הכנסת אליהו הנביא בעת הלוויה, בניגוד לעמדת קודמו וכן איסור נחרץ לפנות ל"אינדולקו" – נשים שעסקו ברפואה עממית.
התכתב בהלכה עם חכמי דורו, בהם רבי יצחק קובו, רבי יוסף חזן, קרוב משפחתו רבי שלום משה חי גאגין ועוד.
נקט בעמדה המקילה שיש לגייר נכריות שנשואות ליהודים כדי להציל מהתבוללות, כפי שתיעד רבי אליהו בכור חזן.
חיבוריו

הוראה דבית דין – קונטרס "מזכרת גיטין": שמות מיוחדים שנתעוררו שאלות בבית הדין בירושלים כיצד יש לכתבם בגט, ותשובה ארוכה בעניין גירושין על ידי שליח. איזמיר ה'תרל"ב.
צדק ומשפט – על שולחן ערוך חושן משפט. איזמיר, ה'תרל"ד.
שמו משה – שו"ת. איזמיר ה'תרל"ה.
הגהות על חלק ג' לספר "חסדי דוד" לזקנו ר' דוד פארדו. ירושלים, ה'תר"ן.
תשובה מאהבה – השגות חריפות על פירושו של הרב אליהו בן אמוזג לתורה "אם למקרא". פורסמו בהמשכים בגליונות "כבוד הלבנון", אב ה'תרל"ב – תשרי ה'תרל"ג.
דרשותיו וכן תשובות הלכתיות נוספות נותרו בכתב יד.
לקריאה נוספת

אפרים לוי, לתולדות המחבר כמהר"ר משה פארדו, בתוך: צדק ומשפט, בהוצאת שיח ישראל, ירושלים, ה'תשמ"ב.
הערות שוליים

↑  ראו פולמוס בעניין זה בשו"ת תעלומות לב לרבי אליהו בכור חזן (חלק ג' סי' יז.
↑  ראו קונטרס "כנסייה לשם שמים" לרב מנשה סתהון מחלב
↑  תעלומות לב ג,כט
↑  חלק ראשון (כ"ד באב); חלק שני - (א' באלול); חלק שליש - (ט' באלול); חלק רביעי - (ט"ו באלול); חלק חמישי - (כ"ב באלול); חלק שישי - (ז בתשרי ה'תרל"ג); חלק שביעי - (י"ד בתשרי); חלק שמיני - (כ"א בתשרי); חלק תשיעי - (כ"ח בתשרי).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב נתן עמרם | רבנים ראשיים של אלכסנדריה | הבא: הרב אליהו בכור חזן |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467449705171  VIAF: 285424348   WorldCat (עם VIAF): 285424348
אהרון הפנר

| --- | --- |

 לידה:  22 ביולי 1865 כ"ח בתמוז ה'תרכ"ה פרוסיה פלשן (אנ'), פרוסיה
 פטירה:  23 בדצמבר 1938 (בגיל 73) א' בטבת ה'תרצ"ט פולין ברסלאו, פולין
 מקום קבורה:  בית העלמין היהודי בורוצלב 
 השכלה:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין   אוניברסיטת האלה-ויטנברג
 תקופת הפעילות:  ? – 23 בדצמבר 1938 
 
הרב ד"ר אהרון הפנר (בגרמנית: Aron Heppner; כ"ח בתמוז ה'תרכ"ה, 22 ביולי 1865, פלשן (אנ'), פרוסיה – א' בטבת ה'תרצ"ט, 23 בדצמבר 1938, ברסלאו, גרמניה) היה רבם של הקהילות קוזמין (אנ') וירוצין (אנ'), ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני.
מחקריו של הרב הפנר עסקו בהיסטוריה של היהודים במה שהיה אז החלק המזרחי של הקיסרות הגרמנית וכיום מערב פולין כחלק מההיסטוריה הכוללת של העמים שבתוכם ישבו.
סיפור חייו מגלם בתוכו את סיפורם של יהודי גרמניה אשר ניסו לשמר את היהדות לצד השתלבות בחברה הגרמנית ואת שברון לבם בעקבות רדיפות הנאצים.