חסידות חב"ד
מעורבות חב"ד בפעילות פוליטית

על פי כללי האתיקה המקובלים בחב"ד, התנועה אינה מפלגתית ואינה מתערבת בפוליטיקה. עם זאת, אבן יסוד בתפיסה של חב"ד היא "שמירה על שלמות התורה, שלמות העם ושלמות הארץ", גישה המקובלת בקרב רוב ארגוני הימין בישראל. בהתאם לכך, אנשי חב"ד סייעו במהלך השנים לעיתים קרובות לארגוני ימין ולפוליטיקאים מהצד הימני של המפה הפוליטית. בין חסידי חב"ד נמנים רבנים בולטים מקרב הימין הקיצוני בישראל, בהם הרב יצחק גינזבורג, הרב יצחק שפירא והרב שלום דובער וולפא.
גם הרבי מלובביץ' לא נמנע מהבעת עמדות בסוגיות במחלוקות פוליטית בישראל, בנימוק שעמדותיו אלה אינן פוליטיקה אלא דאגה לקיומו הרוחני והפיזי של העם בישראל. בסוגיית הסכסוך הישראלי ערבי הציג הרבי מלובביץ' קו ניצי המתנגד בחריפות לכל מסירת שטחים לערבים. הסיבה לכך הייתה פיקוח נפש ולא אידאולוגיה לאומית. הוא סבר כי ויתורים ונסיגות יסכנו את ביטחונה של ישראל, יחלישו אותה, יגבירו את הלחצים עליה וירחיקו את השלום. עם זאת, הוא לא הורה לחסידיו להתיישב בהתנחלויות, מתוך חשש שכעבור תקופה יפונו במסגרת ויתורים או נסיגות. בין השאר נאבקו בחב"ד נגד ויתורים במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים.
הרב שניאורסון נאבק רבות גם על תיקון חוק מיהו יהודי, בקריאה לציין בחוק במפורש כי יהודי הוא אך ורק מי שנולד לאם יהודייה או שהתגייר כהלכה. הוא טען כי החוק הקיים מעניק הכרה גם לילדים ונכדים של יהודי למרות גוייתם המוחלטת על פי ההלכה, ומכיר גם בגיורים רפורמיים וקונסרבטיביים שהם לשיטתו גיורים פקטיביים, וכך נרשמים גויים כיהודים ואחדות העם נפגעת.
בדרך כלל נמנעת חב"ד מהזדהות מפלגתית. האדמו"ר האחרון הקפיד על כך גם כשהדבר פגע באפשרויותיה של חב"ד לקבל תקציבים. לדבריו, חב"ד צריכה לפנות לכל חלקי העם היהודי, ואילו מפלגה היא מלשון פלג ופילוג.
חב"ד נמנעת מהמלצה לבחור במפלגה מסוימת בבחירות לכנסת. הרב שניאורסון הנחה את חסידיו להצביע "לרשימה היותר חרדית" ובשנים אחרות הורה להצביע למפלגה השומרת על "שלמות העם, ושלמות השטחים ושלימות כל הארץ, ביחד עם שלימות התורה". למרות זאת, משנת 1988 ואילך בלטו מספר מקרים של מעורבות חב"ד בפעילות פוליטית.
במערכת הבחירות לכנסת השתים עשרה (1988) הורה האדמו"ר לחסידיו להצביע לאגודת ישראל לאחר שחל בה פילוג והליטאים פרשו ממנה בהוראת הרב שך והקימו את דגל התורה, כחלק ממאבקו בחב"ד. בבחירות אלו התגייסו חסידי חב"ד למען מפלגת אגודת ישראל והיא זכתה לראשונה בתולדותיה בחמישה מנדטים.
בשנת 1990 כאשר ניסה שמעון פרס להרכיב ממשלה לאחר נפילת ממשלת שמיר, במסגרת "התרגיל המסריח", סיכל זאת הרבי מליובאוויטש. פרס הצליח לכאורה להשיג רוב של 61 ח"כים, ובהם חברי אגודת ישראל. ואולם ביום המיועד לאישור הממשלה החדשה התברר כי שניים מחברי הכנסת של האגודה, אליעזר מזרחי (חסיד חב"ד) ואברהם ורדיגר, נעדרו ברגע האחרון והכשילו את הניסיון להקים ממשלת שמאל צרה. השניים הושפעו בעניין זה מעמדות הרב שניאורסון בעניין שלמות הארץ.
בשנת 1993 ייסדו פעילים בחב"ד עמותה בשם "פיקוח נפש" שפעלה נגד ראש הממשלה יצחק רבין ונגד תהליך השלום הישראלי-פלסטיני. הם החתימו מאות רבנים על פסק הלכה הקובע כי על פי תורת ישראל אין למסור שטחים תמורת שלום. בין היתר הוציאו פסק הלכה לפיו "המוסר שטחים מביא לשפיכות דמים". לאחר רצח יצחק רבין הם תוארו בכלי התקשורת כגוף שהסית לרצח. שר הדתות שמעון שטרית ראה בפסק ההלכה מעין הסתה, וייתכן שהציטוט משולחן ערוך "יוצאים עליהם בכלי זין" נראה בעיניו כקריאה לאזרחים לאחוז בכלי נשק. לאחר חתימת הסכמי אוסלו נערך כנס בו נשא דברים הרב גערליצקי, ממייסדי העמותה, ובנאומו אמר, בין השאר, כי "יש להעמיד את פושעי אוסלו לדין". הוא טבע לראשונה ביטוי זה, שנהפך לנפוץ בקרב ארגוני ימין בישראל בשנים שלאחר מכן.
בשנת 1996, במערכת הבחירות לכנסת הארבע עשרה ולראשות הממשלה, נבחר בנימין נתניהו לראשות ממשלת ישראל. בבחירות אלו סייע הרב יוסף יצחק אהרונוב לבנימין נתניהו, ובהנחייתו התגייסו לפעילות רבים מאנשי חב"ד, בשל עמדתה של חב"ד שראתה בהסכמי אוסלו סכנת פיקוח נפש. מטה שהקימו חסידי חב"ד טבע את הסיסמה "נתניהו טוב ליהודים", וסייע לבחירת נתניהו לראשות הממשלה. מעורבות התנועה, שמגדירה את עצמה כאי-פוליטית, עוררה את קצפם של תומכי מפלגת העבודה והשמאל, בפרט לנוכח תרומתו של המיליונר האוסטרלי יוסף יצחק גוטניק, חסיד חב"ד, שמימן את הקמפיין. מהלך זה היה הפעם הראשונה שבה חסידות חב"ד התערבה ישירות במערכת הבחירות בישראל, בניגוד למדיניותה במשך השנים. בכירים בחב"ד יצאו נגד פעילותו של אהרונוב: "הוא הרס את חב"ד", אמר בכיר לשעבר בתנועה, "הוא דאג לאינטרסים הצרים שלו ובדרך רמס את כל העקרונות של החסידות".
בשנת 2019 היה הרב יעקב מיוחס, פעיל מרכזי בחב"ד, בין יוזמי הקמת איחוד מפלגות הימין, רשימה שהתמודדה לכנסת העשרים ואחת ושולבו בה המפלגות הבית היהודי, האיחוד הלאומי ועוצמה יהודית. חסידי חב"ד רבים תמכו ברשימה זו.
במערכת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, מטה חב"ד לשלמות התורה העם והארץ קרא לחסידי חב"ד להצביע למפלגת "עוצמה יהודית". על פי השקפת המטה, "הסוגיה של המאבק למען שלמות הארץ עניין הלכתי תורני בעל חשיבות עליונה", וההלכה היא זו שמכתיבה מדיניות של "אף שעל".
בבחירות בשנת 2022 זכתה רשימת הציונות הדתית, שייצגה את איחוד מפלגות הימין, ב-56% מהקולות בכפר חב"ד.
במערכות הבחירות לרשויות המקומיות בישראל, בערים שבהן מתגוררות קהילות גדולות של חסידויות חב"ד, קיימת מעורבות גדולה של חסידי חב"ד.