stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מצפה (עיר מקראית)
זיהוי מיקומה

מיקומה של מצפה משוער על ידי חוקרי ארץ ישראל והמקרא בתל א-נצבא או בנבי סמואל, שני אתרים מצפון לירושלים.
ויליאם באדה, שחפר את תל א-נצבה, זיהה את מצפה בתל א-נצבה, בגלל הקרבה של גבעת בנימין למצפה המתוארת בסיפור פילגש בגבעה.
הזיהוי של מצפה בתל א-נצבא מתבסס על תיאור בניית מצפה בידי אסא. תל א-נצבא הרבה יותר קרוב מנבי סמואל (המרוחקת כ-10 קילומטרים מהרמה) למקום שעל פי הזיהוי המקובל הוא הרמה, ממנה נלקחו האבנים לבניית המצפה. בנוסף, תל א-נצבא והרמה ממוקמות בנקודות אסטרטגיות על הדרך הראשית משכם ושומרון לירושלים, בעוד נבי סמואל נמצא הרבה יותר מערבה מהדרך הראשית. גם התיאור של רצח גדליה בספר ירמיהו ועל כך שישמעאל בן נתניה יוצא לקראת עולי הרגל משומרון ושילה לירושלים, משמש כראייה לכך שמצפה הייתה על הדרך הראשית ולזיהויה כתל א-נצבא.
לעומת זאת, לא מעט חוקרים מעדיפים בהקשר התיאור בספר מקבים א' לזהות את מצפה עם נבי סמואל ולא עם תל א-נצבא, בגלל הקרבה לירושלים ("המצפה נגד ירושלים").
בעבר, היו שמיקמו את מצפה ליד בית חורון בהתאם למובא בבלי במסכת נידה. אחרים הסבירו שהבור במצפה שונה מהבור בבית חורון.
לקריאה נוספת

פנחס נאמן, שמואל אברמסקי, אנציקלופדיה לגאוגרפיה מקראית, כרך ב', עמ' 843. הוצאת יהושע צ'צ'יק, תשכ"ד
עמיחי מזר, עולם התנ"ך - שמואל א', עמ' 85. הוצאת דודזון עתי, 1996
הערות שוליים

↑  ספר שופטים, פרק כ', פסוק א'
↑  ספר שופטים, פרק כ"א, פסוק א'
↑  ספר שמואל א', פרק ז', פסוק ט"ז
↑  ספר שמואל א', פרק ז', פסוק ה'
↑  ספר שמואל א', פרק י', פסוק י"ז
↑  ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוק כ"ב
↑  ספר נחמיה, פרק ג', פסוק ט"ו
1 2 3  אנציקלופדיה מקראית, כרך ה', ערך מצפה, עמ' 238
↑  ספר נחמיה, פרק ג', פסוק ז'
↑  לדעות אחרות ראו תרגום יונתן ובדעת מקרא הפירוש השני והערה 13
↑  ספר הושע, פרק ה', פסוק א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ח, עמוד א'
↑  יהודה קיל, פירוש דעת מקרא להושע, מוסד הרב קוק, פרק ה', פסוק א'
↑  חשמונאים א' ג', מו
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ס"א, עמוד א'
↑  טיול לתל אל נצבה היא מצפה, דבר, 19 ביוני 1932
↑  אנציקלופדיה מקראית, כרך ה', ערך מצפה, עמ' 239
↑  פליאה, מוריה, 17 בינואר 1913
תשובות לשאלה, מוריה, 22 בינואר 1913; המשך
| תקופת השופטים |
| --- | --- | --- |
| שופטי ישראל | עתניאל בן קנז • אהוד בן גרא • שמגר בן ענת • דבורה הנביאה • גדעון בן יואש •  תולע בן פואה • יאיר הגלעדי • יפתח הגלעדי • אבצן מבית לחם • אילון הזבולוני • עבדון בן הלל • שמשון  • עלי הכהן • שמואל הנביא • יואל ואביה בני שמואל |  |
| דמויות בולטות נוספות | בני קיני • ברק בן אבינעם • יעל אשת חבר הקיני • אבימלך בן גדעון • יותם בן גדעון • פינחס בן אלעזר הכהן • אלקנה • חנה • פנינה • חפני ופינחס • אשת פינחס • מנוח • אשת מנוח • בת יפתח • משפחת אביעזר • יהונתן בן גרשום |  |
| דמויות במגילת רות | אלימלך • בעז • נעמי • רות • ערפה • מחלון וכליון |  |
| דמויות נוכריות בולטות | עגלון מלך מואב • יבין מלך חצור • סיסרא • דלילה • אם סיסרא • כושן רשעתים • זבח וצלמונע |  |
| אירועים | מלחמת סיסרא • שירת דבורה • פסל מיכה • פילגש בגבעה • מגילת רות |  |
| מקומות | גלגל • משכן שילה • נחלות שבטי ישראל • המצפה • מעברות הירדן • חרושת הגויים •  קריית יערים • אלון מעוננים • אלון מוצב • תומר דבורה • בית אל • מרוז |  |
| עמים | שבעת העממים • כנען • פריזי • יבוסי • אמורי • חיווים • חתים • גרגשי • ארמים • מואב • עמון • עמלק • פלשתים • מדין • בני קדם • הקיני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412039505171  VIAF: 499145424591786831171   WorldCat (עם VIAF): 499145424591786831171
מרטין לותר קינג השלישי

| --- | --- |
מרטין לותר קינג השלישי
מרטין לותר קינג השלישי
 לידה:  23 באוקטובר 1957 (בן 66) מונטגומרי, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 ידוע בשל:  התמחות בתחום זכויות האדם
 השכלה:  מורהאוס קולג'  The Galloway School 
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 מקצוע:  עורך דין
 מפלגה:  המפלגה הדמוקרטית 
 השקפה דתית:  בפטיזם 
 מספר צאצאים:  3 
 
מרטין לותר קינג השלישי (התמונה משנת 2011)
מרטין לותר קינג השלישי (באנגלית: Martin Luther King III; נולד 23 באוקטובר 1957) הוא בנו הבכור של מרטין לותר קינג ועו"ד המתמחה בזכויות אדם.
בשנת 2006 הוא נישא לבת זוגו ולהם ילדה אחת.
בשנת 1997 נבחר מרטין לותר קינג השלישי לעמוד בראש התאחדות ההנהגה הדרומית-נוצרית שהוא ארגון לזכויות אדם שנוסד על ידי אביו. זמן קצר לאחר בחירתו לתפקיד הוא נכנס לסדרת עימותים קשים עם שאר חברי הארגון, ביוני 2001 הודח מרטין לותר קינג השלישי מתפקידו על רקע שיתוק שאחז בארגון והוחזר לתפקיד שבוע לאחר מכן. הוא פרש מתפקידו בשנת 2004. באפריל 2006 נבחר מרטין לותר קינג השלישי לתפקיד יו"ר ונשיא מרכז קינג.
מרטין לותר קינג השלישי בביקור אצל ראובן ריבלין בבית נשיא מדינת ישראל מעניק אות הערכה לעידן רייכל, פנינה תמנו שטה וענת סרגוסטי על פעילותם למען זכויות אדם.
מצפה הכוכבים גבעתיים

| --- | --- |
מצפה הכוכבים גבעתיים - מבט מדרום
מצפה הכוכבים גבעתיים - מבט מדרום
 מידע כללי
 ארגון:  עיריית גבעתיים, האגודה הישראלית לאסטרונומיה
 מיקום:  גבעתיים בישראל
 גובה:  87 מטר מעל פני הים
 תאריך ייסוד:  1966
 מנהל:  שלום חנניה
 טלסקופ ראשי
 תוצרת:  Meade
 סוג:  שמידט-קסגריין
 קוטר:  40 ס"מ
 אורך מוקד:  4,096 מ"מ
 טלסקופ משני
 תוצרת:  Meade
 סוג:  שמידט-קסגריין
 קוטר:  30 ס"מ
 אורך מוקד:  3,072 מ"מ
 קואורדינטות:  32°04′11″N 34°48′55″E﻿ / ﻿32.069715°N 34.815164°E﻿ / 32.069715; 34.815164
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מצפה הכוכבים גבעתיים(למפת גוש דן רגילה) מצפה הכוכבים גבעתיים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה הכוכבים גבעתיים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה הכוכבים גבעתיים  he מצפה הכוכבים גבעתייםhe מצפה הכוכבים גבעתייםמפת  __ רמת גן (in English: Ramat Gan)  __ גבעתיים (in English: Givatayim) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 מצפה הכוכבים בגבעתיים - דף ראשי
 
חנוכת המצפה ב-1966
חזית המצפה
מצפה הכוכבים גבעתיים הוא מצפה הכוכבים הפעיל הוותיק בישראל. עיקר הפעילות בו היא חינוכית, לקהל הרחב, והוא מוקד לפעילות חובבי אסטרונומיה. המצפה הוא ביתה של האגודה הישראלית לאסטרונומיה. המצפה ממוקם בראש גבעת קוזלובסקי שבגבעתיים (הגבעה הגבוהה ביותר בגוש דן, 87 מטרים מעל פני הים), ונמצא בחלקו הצפון-מזרחי של גן העלייה השנייה.
היסטוריה

מצפה הכוכבים גבעתיים הוקם בשנת 1966 ונחנך בשנת 1968. באותן שנים צפיפות האוכלוסין באזור המרכז הייתה עדיין נמוכה, וזיהום האור חלש, כך ששמי הלילה היו חשוכים כמו באזור כפרי בתנאים של היום. שביל החלב נראה באותה תקופה מהמצפה בנקל.
מנהל המצפה הראשון היה אינג' יוסף פוקס, ששימש גם כיו"ר האגודה הישראלית לאסטרונומיה. מאז הקמתו מנוהל המצפה בשיתוף פעולה בין האגודה הישראלית לאסטרונומיה לבין עיריית גבעתיים. יושבי הראש של האגודה שימשו בדרך כלל גם כמנהלי המצפה. מנהלי המצפה המדעיים (לפי סדר כרונולוגי) הם: אינג' יוסף פוקס, חיים לוי, גבי וויסמן, ד"ר יצחק שלוסמן ד"ר יגאל פת-אל ומשנת 2016 ד"ר דיאנה לאופר.
הפעילות במצפה

במשך רוב חודשי השנה פותח מצפה הכוכבים בגבעתיים את שעריו לקהל בימי חמישי בערב, ובחודשי הקיץ גם בימי ראשון ושלישי. הפעילות לקהל הרחב כוללת הרצאה, מופע פלנטריום ותצפית בה שמים דגש על הירח וכוכבי הלכת הבולטים, אם הם נראים בשמיים בעת הפעילות. במידת האפשר צופים גם על גרמי שמיים עמוקים, כמו צבירי כוכבים, כוכבים כפולים וערפיליות.
בימי חמישי, לאחר הפעילות לקהל, מתקיימות הרצאות של האגודה הישראלית לאסטרונומיה. את ההרצאות מעבירים מרצים שונים מבין חברי האגודה, האקדמיה ואחרים. רמת ההרצאות והנושאים מגוונים מאוד ובהם אסטרונומיה, אסטרופיזיקה, קוסמולוגיה, פיזיקה ומדע כללי.
במצפה מתקיימים חוגים לילדים וקורסים למבוגרים. כל שנה מתקיים קורס אסטרונומיה ואסטרופיזיקה למבוגרים, וכן חוגים לילדים בגילאי בית הספר היסודי. מנחי הקורסים והחוגים הם מדריכים מצוות המצפה.
פעילות מחקר ועבודות גמר לתלמידי תיכון: בצוות המצפה מנחים בעלי תואר שני ושלישי המוכרים על ידי משרד החינוך להנחיית עבודות גמר לתלמידי תיכון בנושא אסטרונומיה שמזכות את התלמידים ב-4 או 5 יחידות פיזיקה לתעודת הבגרות.
המצפה מקיים פעילויות לרגל אירועים מיוחדים כגון: ליקויי חמה וירח, הסתרות, מעברים והתקבצויות של כוכבי לכת, הופעת שביט וכדומה.
בשנת 2009 נחנך בקומה התחתונה של מצפה הכוכבים פלנטריום. בשנת 2019 התחדש הפלנטריום שבמצפה במקרן דיגיטלי ממוחשב חדיש, הכולל מגוון רחב של הדמיות הקשורות לאסטרונומיה וחקר החלל.
המצפה מקיים מגוון פעילויות גם לקבוצות מאורגנות, כגון ביקורי גני ילדים, כיתות בתי ספר בכל הגילאים ו-ועדי עובדים. מתכונת הפעילות דומה, באופן כללי, לערבי הקהל, אך נתונה לשינויים בהתאם לבקשת הקבוצה שמגיעה לביקור.
"מצפה רומנטי": זוגות המעוניינים בערב פרטי יכולים להגיע לביקור מתואם מראש, עם מדריך צמוד ובאווירה אישית ונעימה.
רבים מחברי צוות המצפה בעבר, מצויים כיום בעמדות חשובות בתחום האסטרונומיה במוסדות מחקר יוקרתיים בארץ ובעולם מחד, או במצפי כוכבים חינוכיים בישראל שקמו בשנות ה-90 ותחילת ה-2000 מאידך. ביניהם: פרופ' ארי לאור, פרופ' עופר להב ד"ר אוהד שמר, ד"ר ירון שפר, ד"ר נח ברוש, ד"ר ערן אופק, ד"ר רוני מועלם, ד"ר דיאנה לאופר, ד"ר עופר ירון, אילן מנוליס, אמיר ברנט, עופר גבזו וד"ר איתן גן-צבי.
תגליות, הישגים ופרסומים

צילום ראשון של ערפילית "הביצה הסרוחה" באור נראה. בצילום שנעשה במצפה, על ידי התצפיתן מורן נחשוני בשנת 2001, נראתה ערפילית זו הפעם הראשונה באור נראה.
מדידה ראשונה של זמן סיבוב שביט (שביט הייל-בופ) סביב צירו על פי סילוני הגזים הנפלטים ממנו, בשנת 1995.
תצפית ראשונה של גלי הלם שנוצרו בנק' האנטיפוד לנק' פגיעת חלקי השביט שומייקר-לוי 9 בכוכב הלכת צדק, בשנת 1994 (פורסם בעיתון "הארץ" יום למחרת).
מדידת זמני מינימה של הכוכב המשתנה OO Aquilae בשנת 1993. ערן אופק ועופר גבזו.
הישג מכובד נרשם לזכות חבר צוות המצפה עופר גבזו, כאשר בשנת 1992 הגיע לשיא במספר התצפיות השנתי של צופה אחד בכוכבים משתנים (22,000 תצפיות). שיא זה הוכר על ידי AAVSO, האגודה האמריקאית לצופי כוכבים משתנים, שהיא גם האגודה הגדולה בעולם לעניין זה.
טלסקופים וציוד היקפי במצפה

מצפה הכוכבים בגבעתיים מחזיק ברשותו מגוון רחב של טלסקופים מסוגים וקטרים שונים, מצלמות אסטרונומיות וציוד נלווה.
הטלסקופים הפעילים במצפה כיום הם:
Meade LX200 40cm f/10 - טלסקופ שמידט-קסיגריין ממוחשב המשמש בעיקר לצילום. זהו הטלסקופ הפעיל הגדול ביותר במצפה, והטלסקופ הנייח היחיד. הוא מוגן מפני תנאי מזג האוויר על ידי כיפה בקוטר של כ-6 מטרים. בשנת 2020 שודרג הטלסקופ עם מערכת רובוטית חדישה.
Meade LX200 30cm f/10 - טלסקופ שמידט-קסיגריין ממוחשב המשמש בעיקר לתצפיות קהל. בדרך כלל, זהו הטלסקופ הגדול ביותר שמשמש לצפייה בעין בתצפיות קהל.
Celestron 20cm f/10 - טלסקופ שמידט-קסיגריין ידני המשמש בעיקר לתצפיות קהל.
טלסקופ Bresser שובר אור בקוטר 15 ס"מ ואורך מוקד 750 מ"מ.
טלסקופ SkyWatcher ניוטוני בקוטר 15 ס"מ ואורך מוקד 750 מ"מ.
טלסקופ שמש שובר אור בקוטר 60 מ"מ ואורך מוקד 930 מ"מ, עם מסנן DayStar Quark Prominence מובנה, המעביר אור שנפלט מאטומי מימן (H-אלפא) ומאפשר תצפית וצילום של כתמי שמש ווהתפרצויות שמש.
טלסקופ SkyWatcher שובר אור בקוטר 120 מ"מ ואורך מוקד 600 מ"מ. משמש בעיקר לתצפיות על השמש (עם מסנן מתאים) ועל הירח.
טלסקופ SkyWatcher שובר אור אפוכרומטי בקוטר 80 מ"מ ואורך מוקד 600 מ"מ.
טלסקופ שובר אור בקוטר 10 ס"מ המשמש להקרנת השמש על מסך.
Coronado PST 40 - טלסקופ מיוחד לצפייה על השמש באורכי גל של H אלפא, המשמש לתצפיות קהל באירועים מיוחדים כגון ליקויי חמה וטרנזיטים.
במצפה גם טלסקופים שאינם פעילים כיום. חלקם מכשירים בני למעלה מ-50 שנים שנבנו בידי חובבים:
Coude 15cm f/15 - טלסקופ שובר אור ששימש בעבר לצילום ולתצפית, וכיום אינו פעיל ועומד בקומה העליונה של המבנה, בסמוך ליציאה למרפסת התצפית. יחיד מסוגו בארץ ואף נדיר בעולם.
Meade Starfinder 40cm f/4.5 - טלסקופ מראות דובסוני.
Meade ETX 90mm f/13.8 - טלסקופ מקסוטוב-קסיגריין ששימש לתצפיות קהל.
טלסקופ מחזיר-אור בקוטר 20 ס"מ - מצוי במוזיאון המצפה.
טלסקופ מחזיר-אור בקוטר 15 ס"מ - מצוי במוזיאון המצפה.
טלסקופ קסיגרייני בקוטר 15 ס"מ - מצוי במוזיאון המצפה.
טלסקופ מחזיר-אור בקוטר 12 ס"מ - מצוי במוזיאון המצפה.
כמו כן מצויים במצפה טלסקופים שונים בקטרים שונים, המשמשים אף הם לתצפיות קהל ולצילום, השייכים לאנשי סגל המצפה, ביניהם:
טלסקופ דובסוני בקוטר 33 ס"מ f/4.5 (בניה עצמית).
טלסקופ SkyWatcher מקסוטוב-קסיגריין בקוטר 150 מ"מ ואורך מוקד 1800 מ"מ. שייך לעופר גבזו מסגל המצפה.
טלסקופ שובר אור William Optics ED Doublet בקוטר 70 מ"מ ואורך מוקד 420 מ"מ. שייך אף הוא לעופר גבזו.
ציוד הצילום של המצפה כולל:
SBIG ST8 - מצלמת CCD שנרכשה בשנת 2008.
ZWO ASI 183MM - מצלמת וידאו אסטרונומית מונוכרומטית חדישה, המיועדת לצילומים פלנטריים ולצילומי גרמי שמיים עמוקים ומגיעה עם מסנני צבע. מצלמה זו מיועדת להיות המצלמה הראשית של המצפה, ותחליף את מצלמת ה-ST8 שכבר נחשבת למיושנת.
SBIG ST6 CCD camera - מצלמת ה-CCD הראשונה של המצפה. כיום איננה בשימוש.
Meade Pictor 1616 CCD camera - מצלמת CCD נוספת שכבר אינה בשימוש.
Meade DSII imager - מצלמת CCD video, אף היא כבר אינה בשימוש.
מסנן DayStar Quark Ca-H, המשמש לצילומים של השמש. מסנן זה מעביר רק אור שנפלט מאטומי סידן מיוננים ומאפשר להבחין בפרטים בכתמי שמש ובכרומוספירה של השמש.
מבחר מסננים המיועדים לצילום: מסנני RGB המעבירים רק אור בגווני אדום, ירוק וכחול, ומסננים מדעיים המעבירים רק אור של אטומי מימן (H-אלפא ו-H בטא), חמצן מיונן (O-III) ואטומי גופרית מיוננים (S-II).
הערות שוליים

↑   חנוכת מצפה הכוכבים גבעתיים, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
↑  אתר הבית של ד"ר ערן אופק
↑
↑
מיה קלה בנצור

מיה קלה בנצור (נולדה ב-5 בספטמבר 1958) היא אתלטית ישראלית בעבר, אלופה ושיאנית ישראל באתלטיקה קלה, ייצגה את ישראל באולימפיאדה (לוס אנג'לס 1984) וכיום ד"ר לפיזיותרפיה ומנהלת המחלקה לטיפול בפגיעות ספורט במכון וינגייט.
ביוגרפיה

נישאה בשנת 1982 לאריק בנצור.
בעלת תואר ראשון בחינוך גופני, תואר שני בפיזיותרפיה ובעלת תואר שלישי באוניברסיטת חיפה. ד"ר לפיזיותרפיה במכון וינגייט. מנהלת המחלקה לטיפול בפגיעות ספורט. פיזיותרפיסטית נבחרת ישראל במשחקים האולימפיים.
התאמנה בקבוצות הפועל חיפה ומכבי חיפה.
קריירה כאתלטית > 1972 > אלופת ישראל

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון רמת גן ביולי 1972 זכתה בנצור בשתי מדליות אישיות, זהב וארד. מדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.14 מטר, לפני אורית אברמוביץ' מהפועל חדרה (5.01 מטר) וחנה אנגל מרמת השרון (5.00 מטר) ומדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.38 מטר, אחרי אורית אברמוביץ' (1.65 מטר) ומיכל למדני מהפועל חדרה (1.56 מטר) ובכך הייתה לאלופת ישראל באתלטיקה הצעירה ביותר, בת 13 שנים ו-10 חודשים.
קריירה כאתלטית > 1973

באליפות ישראל שנערכה ביוני 1973 זכתה בנצור בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.39 מטר, אחרי טובה פינק מהפועל תל אביב (5.44 מטר) וסמדר לובנו מהפועל העמקים (5.33 מטר) ומדליית ארד, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.5 שניות, אחרי אסתר רוט-שחמורוב (11.5 שניות) ואלה קציר מהפועל רמת גן (12.1 שניות). חודש לאחר מכן, בתחרויות האתלטיקה של המכביה התשיעית היא זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 48.46 שניות ומדליית כסף בקפיצה לרוחק, בתוצאה של 5.58 מטר, אחרי טובה פינק (5.62 מטר) ולפני זיוה רבינוביץ' (5.44 מטר).
קריירה כאתלטית > 1974

באליפות ישראל שנערכה ביולי 1974 זכתה בנצור במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.42 מטר, אחרי רות זלוצנקו מהפועל רמת גן (5.55 מטר) וזיוה רבינוביץ' מהפועל תל אביב (5.50 מטר).
בתחרויות "הגימנסיאדה" (אליפות העולם לתלמידי בתי ספר תיכוניים) שנערכו בוייסבאדן, גרמניה המערבית בספטמבר 1974 זכתה בנצור במדליית ארד בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש לנערות עד גיל 16 של 5.71 מטר.
קריירה כאתלטית > 1977

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביוני 1977 זכתה בנצור במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.68 מטר, אחרי אורנה עוזיאל מהפועל רמת גן (5.78 מטר) ולפני סיגל קשת מאס"א תל אביב שקבעה שיא ישראלי חדש לנערות גילאי 14 של 5.66 מטר. חודש לאחר מכן, בתחרויות האתלטיקה של המכביה העשירית היא זכתה ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב, בריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם אסתר רוט-שחמורוב, ציפי בן-דב וענת להב בשיא ישראלי ובשיא מכביה חדש של 47.88 שניות ומדליות כסף, בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 12.19 שניות, אחרי רוט-שחמורוב (11.80 שניות) ולפני ציפי בן-דב (12.23 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא אישי חדש נוסף של 25.29 שניות, אחרי רוט-שחמורוב שקבעה שיא מכביה חדש של 24.03 שניות ולפני ענת להב (25.89 שניות).
קריירה כאתלטית > 1979

בתחרות שנערכה בקארדיף שבוויילס ב-21 ביולי 1979 זכתה בנצור במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.82 מטר ובמדליית כסף בריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם ענת להב, רבקה קוגמן ואסתר רוט-שחמורוב בשיא ישראלי חדש של 47.68 שניות.
קריירה כאתלטית > 1981

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1981 זכתה קלה בנצור במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.78 מטר, לפני אורן שילרוף מהפועל חדרה (5.50 מטר) ושרון מירו מהפועל ירושלים (5.28 מטר).
קריירה כאתלטית > 1981 > אלופה ושיאנית המכביה

שבוע לאחר מכן, בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-11 שנערכו בהדר יוסף ביולי 1981 זכתה בנצור בשתי מדליות זהב, בקפיצה לרוחק בשיא מכביה חדש של 5.87 מטר ובריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם מיה בן-יהושע, רבקה קוגמן וענת להב בהשוואת השיא הישראלי ובשיא מכביה חדש של 47.68 שניות.
קריירה כאתלטית > 1983

בתחרות שנערכה בארצות הברית באפריל 1983 קבעה בנצור את הישגי השנה של אתלטית ישראלית, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.24 שניות ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.82 מטר, ובכך קבעה את הקריטריון להשתתפות באוניברסיאדת אדמונטון (1983).
קריירה כאתלטית > 1983 > שיאנית ישראל

בתחרות שנערכה בטוסון אריזונה ב-1 במאי 1983 קבעה בנצור בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 6.16 מטר, שיפור לשיא בן ה-12 שנים של אסתר רוט-שחמורוב (6.14 מטר).
קריירה כאתלטית > 1984

בתחרות שנערכה באולם בפלאגסטאף באריזונה בסוף ינואר 1984 קבעה בנצור בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 6.06 מטר, שיפור לשיא בן ה-12 שנים של אסתר רוט-שחמורוב (5.98 מטר), שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה באותו המקום, בפברואר היא שיפרה את שיאה והעמידה אותו על 6.13 מטר. באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) היא סיימה במקום ה-16 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.07 מטר ובמקום 36 בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.30 שניות. שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בסן סבסטיאן, ספרד ב-19 באוגוסט היא קבעה בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 6.27 מטר. שיא זה החזיק מעמד שנתיים ונשבר על ידי סיגל גונן 6.46 מטר.
תארים והישגים

זכתה לכבוד באירוע הצדעה לנשים בספורט, שהתקיים במסגרת הפסטיבל הבינלאומי "פמינה 2001".
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 12.19 שניות (1977)
ריצת 200 מטר: 25.29 שניות (1977)
קפיצה לרוחק: 6.27 מטר (1984) שיא ישראלי בעבר
קפיצה משולשת: 12.48 מטר (1984) שיא ישראלי בעבר
שיאים אישיים > אולם

קפיצה לרוחק: 6.13 מטר (1984) שיא ישראלי בעבר
הערות שוליים

↑  מיה קלה בנצור, באתר מכון וינגייט - רפואת ספורט ומחקר
↑  שמואל קליגר, וישניצר ובאלס ניכשלו בהכנעת המינימום, דבר, 9 ביולי 1972
↑  יעקב פתאל, אכזבה גם ביום ה-2 באתלטיקה, דבר, 10 ביולי 1972
↑  יעקב פתאל, באליפות ישראל - וכמבחן לקראת המכביה ה-9, דבר, 24 ביוני 1973
↑  אורי ירון, נעילה בלי שיאים, מעריב, 11 ביולי 1974
↑  זהב, וכסף ו-2 ארד לישראל ב"גימנסיאדה", מעריב, 29 בספטמבר 1974
↑  בעריכת אהרן להב, שני שיאים ישראלים בפתיחת אליפות ישראל בא"ק, דבר, 19 ביוני 1977
↑  יעקב פתאל, רמה ירודה וארגון לקוי בפתיחת תחרויות הא"ק בר"ג, דבר, 18 ביולי 1977
↑  יעקב פתאל, ריצות מרתקות ב-200 מטר וב-1500 מטר והישג בפטיש, דבר, 19 ביולי 1977
↑  אסתר רוט ניצחה ב-100 משוכות וקבעה שיא בין-לאומי חדש בוולס, מעריב, 22 ביולי 1979
↑  יעקב פתאל, 2 שיאים לאומיים באליפות האתלטיקה בהדר יוסף: הרמט ניתר לגובה 2.16 מ', קריצשטיין 400 מ' משוכות ב-52.6 ש', דבר, 5 ביולי 1981
↑  יעקב פתאל, 6 שיאי מכביה ושני שיאי ישראל באתלטיקה, דבר, 14 ביולי 1981
↑  האתלטית בן-צור קבעה הישגי השנה בארה"ב, דבר, 26 באפריל 1983
↑  דוד אייגר, מיה קלה שיפרה שיא של רוט מ-1971, מעריב, 3 במאי 1983
↑  מיה בן-צור שיפרה שיאה של שחמורוב, מעריב, 30 בינואר 1984
↑  מיה בן-צור שיפרה את שיאה:6.13 מ', מעריב, 13 בפברואר 1984
↑  חיפה מצדיעה לנשים בספורט, באתר עיריית חיפה
↑  50 התוצאות הטובות בישראל - ריצת 100 מטר, באתר איגוד האתלטיקה בישראל
↑  50 התוצאות הטובות בישראל - ריצת 200 מטר, באתר איגוד האתלטיקה בישראל
↑  50 התוצאות הטובות בישראל - קפיצה לרוחק, באתר איגוד האתלטיקה בישראל
↑  50 התוצאות הטובות בישראל - קפיצה משולשת, באתר איגוד האתלטיקה בישראל
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)  |
| --- | --- | --- |
|  איגרוף | יהודה בן חיים • שלמה ניאזוב |  |
|  אתלטיקה | מאיה בן-צור • אריה גמליאל • מארק הנדלסמן • שם טוב סבג  • יהודה צדוק  • זהבה שמואלי |  |
|  ג'ודו | אדי קואז • משה פונטי |  |
|  הרמת משקולות | מאיר דלויה |  |
|  התעמלות מכשירים | ננסי גולדשמידט • יעקב לוי • יוחנן מויאל • לימור פרידמן |  |
|  התעמלות אמנותית | ליאת חנינוביץ |  |
|  טניס | עמוס מנסדורף |  |
|  סיף | שלומי איל • נילי דרורי • יצחק חטואל • לידיה חטואל |  |
|  קיאק | אבירם מזרחי |  |
|  קליעה | גרי ארמיסט • יאיר דוידוביץ • יצחק יונסי |  |
|  שחייה | יורם כוכבי • אייל שטיגמן • הדר רובינשטיין |  |
|  שיט | יהודה אטדגי • אלדד אמיר • יואל סלע • שמשון ברוקמן • איתן פרידלנדר |  |
מצפה הכוכבים המלכותי בכף התקווה הטובה

| --- | --- |
המבנה הראשי של מצפה הכוכבים המלכותי בכף התקווה הטובה
המבנה הראשי של מצפה הכוכבים המלכותי בכף התקווה הטובה
 מידע כללי
 ארגון:  מצפה הכוכבים האסטרונומי של דרום אפריקה
 מיקום:  שכונת אובזרווטורי, קייפטאון, דרום אפריקה
 גובה:  15 מטר מעל פני הים
 תאריך ייסוד:  20 באוקטובר 1820
 קואורדינטות:  33°56′05″S 18°28′39″E﻿ / ﻿33.9347°S 18.4776°E﻿ / -33.9347; 18.4776
  (למפת קייפטאון מוגדלת) מצפה הכוכבים המלכותי(למפת קייפטאון רגילה) מצפה הכוכבים המלכותי
 
מצפה הכוכבים המלכותי בכף התקווה הטובה (באנגלית: Royal Observatory, Cape of Good Hope) הוא המוסד המדעי העתיק ביותר שעדיין קיים בדרום אפריקה.
המצפה הוקם על ידי מושבת הכף הבריטית ב-1820 ובימינו משמש כבניין המטה של מצפה הכוכבים האסטרונומי של דרום אפריקה (South African Astronomical Observatory).
המוסד שוכן על גבעה קטנה כ-5 קילומטרים דרומית-מזרחית ממרכז קייפטאון. במהלך מאה השנים שלאחר הקמתו העיר גדלה בסביבתו, והשכונה שנבנתה סביבו קרויה על שמו אובזרווטורי (Observatory, "מצפה כוכבים" באנגלית). המצפה נבחן על ידי הוועדה הבינלאומית למונומנטים ולאתרים כמקרה בוחן לאתר מורשת עולמית.
היסטוריה

מצפה הכוכבים המלכותי נוסד ב-1820 על סמך דבר המלך במועצה של ג'ורג' הרביעי, מלך הממלכה המאוחדת. הוא פעל כיישות נפרדת עד 1972 שאז אוחד עם מצפה הכוכבים של הרפבוליקה (Union Observatory) ביוהנסבורג כמוסד בשם מצפה הכוכבים האסטרונומי של דרום אפריקה. המצפה משמש בימינו כבניין המטה של מוסד זה.
במהלך המאה ה-19 נחשב המצפה כיועץ העיקרי לממשל הקולוניאלי בנושאי מדע. הוא שימש כמשכן למשקלות ומידות תקניים של המושבה והיה אחראי לקביעת הזמן ולסקרים גאודזיים. מצפה שמדד מגנטיות נבנה ב-1841, אבל נשרף במהלך העשור אחר-כך. המצפה הוא גם בעלים של סדרה של רישומים מטאורולוגיים.
על פי המנדט שלו, הפעילות העיקרית של המצפה הייתה אסטרומטריה, והוא היה אחראי במהלך קיומו על פרסום קטלוגים רבים של מיקום כוכבים. במאה ה-20 הוא פנה בחלקו לכיוון אסטרופיזיקה, אבל בשנות החמישים התגבר זיהום האור, ואורות העיר קייפטאון מנעו צפייה בכוכבים שאורם חלש, והתחילו לחפש אתר חדש ברמת קארו (Karoo) הצחיחה למחצה. הסכם בנושא, שלו הייתה שותפה מועצת המחקר המדעי הבריטי, אושר ב-23 בספטמבר 1970. עם זאת, כמה טלסקופים עדיין פעלו במקום עד שנות ה-90. מאז כמעט שלא משתמשים בהם למעט אירועים שבהם פותחים את המצפה לציבור. בין האסטרונומים הידועים שעבדו במקום וילם דה סיטר ורוברט אינס. אלן קזינס (Alan William James Cousins) היה האסטרונום הרציני האחרון שעבד באתר המצפה המלכותי.
ההיסטוריה של המצפה המלכותי הייתה נושא לכמה ספרים (ראו בפרק "לקריאה נוספת").