stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשות לאומית לתקשורת
תהליך הקמת הרשות הלאומית לתקשורת > פעילות פרלמנטרית וממשלתית בנושא רשות לאומית לתקשורת

בעקבות הדוח של ועדת בועז שהוגש לממשלה בשנת 1996 החליטה הממשלה בהחלטת ממשלה (מס' 897) במאי 1996 להקים צוות שיעסוק בהכנת הצעת חוק בעניין הסדרת פעילות הרשות ובחינת השייכות הארגונית שלה - פנים-ממשלתית או עצמאית. הצוות לא הוקם. במהלך 1996 הוקם צוות בין-משרדי לבחינת המדיניות בענף התקשורת ופתיחתו לתחרות, אשר מונה בידי שר האוצר דאז דן מרידור ושרת התקשורת דאז לימור לבנת. בדצמבר 1996 הגיש הצוות דוח, והמלצותיו העיקריות היו לבחון את המבנה הארגוני לצורך פיקוח ובקרה בתחום התקשורת ולפתוח את שוק התקשורת הפנים-ארצי לתחרות, דבר שמצריך לקבוע הסדרים חדשים בענף. המלצות ועדה זו אומצו בהחלטת ממשלה (מס' 1177) בינואר 1997.
באוגוסט 1997 על סמך דוח הוועדה להרחבה וארגון מחדש של מערך השידורים לציבור בישראל, החליטה הממשלה בהחלטת ממשלה (מס' 2444) להקים רשות לאומית לשידורים שתרכז את כל סמכויות ההסדרה הפזורות בשוק התקשורת. החלטת הממשלה לא יושמה.
בהצעת חוק ההסדרים במשק בשנת 2001 נכתב פרק העוסק בהקמת רשות לאומית לתקשורת. הפרק הנ"ל לא נחקק.
בדצמבר 2002 אימץ שר התקשורת ראובן ריבלין את המלצות דוח ועדת אולניק. בינואר 2003 החליטה הממשלה בהחלטת ממשלה (מס' 2865) להקים רשות תקשורת. ההחלטה התקבלה על בסיס הדוח של משרד התקשורת וועדת אולניק, אך שר האוצר ושר התקשורת עשו בה שני שינויים:
הקמת הרשות תהיה תוך-ממשלתית
הממונה על התקציבים במשרד האוצר או מי מטעמו יהיה חבר שישי במועצת התקשורת. מכוח החלטה זו הוקם צוות בין-משרדי לליווי המשרד לצורך הכנת הצעת חוק להקמת הרשות. הצוות הורכב מנציגים ממשרד האוצר, ממשרד המשפטים, ממשרד התקשורת וממשרד התרבות ומנציגי הרשות השנייה והכבלים.
במרס 2003 התקבלה החלטת ממשלה (מס' 106) שאישרה מחדש את החלטת ממשלה מס' 2865 שקיבלה הממשלה הקודמת בינואר אותה שנה. החלטת ממשלה מס' 2865 קבעה כי ברגע שתוקם הרשות יבוטלו משרד התקשורת, הרשות השנייה והמועצה לשידורי כבלים ולווין, ואף הוקם צוות לטיפול במבנה הרשות, במאפייניה ובהליכי קדם חקיקה שיועדו להסתיים בינואר 2004.
ביולי 2003 הוגשה טיוטת הצעת חוק ראשונית לוועדת השרים לענייני חקיקה. טיוטת הצעת חוק מעודכנת הוגשה לוועדת השרים לענייני חקיקה באפריל 2004.
דיון שנקבע ל-14 ביוני 2004 בוועדת השרים לענייני חקיקה ובנוכחות שר האוצר לעניין קידום הצעת החוק לא התקיים.
באוגוסט 2005 עברה החלטת ממשלה, בנושא הקמת רשות לאומית לתקשורת. על פי ההחלטה תחל הרשות הלאומית לתקשורת לפעול "לא יאוחר מיום 1 ביולי". החלטת הממשלה לא מומשה.
שר התקשורת בממשלה ה-32 משה כחלון, התנגד להצעת משרד האוצר לכלול את איחוד הגופים הרגולטיביים העוסקים בתקשורת במסגרת חוק ההסדרים שנחתם ב-30 במרץ 2009, זאת מתוך כוונה[דרוש מקור] לטפל בנושא במסגרת עבודת משרד התקשורת ולקיים תהליך חקיקה מסודר.
ב-2017 נדונה האפשרות להכפיף את תאגיד השידור הציבורי לאחד מגופי הפיקוח הקיימים, תוך הרחבת סמכויותיו של הגוף המפקח.
בראשית שנת 2018, במהלך הדיונים על תיקון חוק התקשורת הציעה חברת הכנסת שרן השכל לפרק את המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין ולהקים מחלקה של 5 עובדים ברשות השנייה שתפקח על חברות הטלוויזיה השונות.
רשויות מקבילות בעולם

בארצות הברית הגוף אשר אחראי על ענייני התקשורת הוא ה-FCC אשר הוקם בשנת 1934
בבריטניה הגוף האחראי הוא Ofcom אשר הוקם בשנת 2003 והחליף את משרד התקשורת הממשלתי
לקריאה נוספת

הרגולציה של שירותי התקשורת האלקטרונית בישראל, הצורך בהקמת רשות תקשורת, יזהר טל ודינה עברי-עומר, הוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2009
הערות שוליים

1 2  אמיתי זיו‏, שובה של ברית המועצות, באתר וואלה, 19 בפברואר 2008
1 2 3  רשות תקשורת חדשה? המשפט, השוק והשיח הציבורי- סיכום ערב עיון, סדרת פרסומי המרכז למשפט וטכנולוגיה: אוניברסיטת חיפה.
↑  דוח הצוות לתכנון הקמת הרשות הלאומית לתקשורת
↑  הקמת רשות לאומית לתקשורת, החלטה מספר 4105 של ממשלת ישראל, משנת 2005, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  לי-אור אברבך, השר כחלון מתנגד להקמת רשות תקשורת מנותקת מהממשלה, באתר nrg‏, 5 במאי 2009
↑   נתי טוקר, נתניהו מצא דרך לשלוט בתאגיד השידור הציבורי, באתר TheMarker‏, 19 בפברואר 2017
↑  יונתן כיתאין, ציוץ בטוויטר, באתר טוויטר, ‏15 בפברואר 2018
שתילי זיתים

שתילי זיתים הוא חיבור הלכתי, שנכתב בידי הרב דוד משרקי, מחכמי תימן. ספר זה זכה לתפוצה גדולה ביהדות תימן, בעיקר בקרב הקהילות מתפללי הנוסח השאמי.
רקע

חיבור ה"שולחן ערוך" הגיע לארץ תימן בסביבות שנת התל"ה סמוך להדפסתו על ידי סוחרי ספרים, ישנם אף שני שירים שחברו חכמי תימן בשבח הספר, חכמי תימן קבלו את הספר וקבעו בו לימודם לצד לימוד ספר משנה תורה, שהיה במשך דורות סמכות הפסיקה היחידה לאט לאט החל לימוד ה"שולחן ערוך" לתפוס מקום משמעותי בבתי המדרש.

הרב משרקי היה החכם התימני הראשון, שכתב במפורש שיש לפסוק כדעת השולחן ערוך אף נגד הרמב"ם, לדבריו פסיקת יהודי תימן כהרמב"ם הייתה מחוסר ספרים, הוא שאף להשוות את פסיקת יהודי תימן, לכל שאר ארצות המזרח, לדבריו כשם שבארצות המזרח חיבור השולחן ערוך דחק את פסיקת הרמב"ם, כך גם בארץ תימן.
 בנוסף הגיעו לתימן גם ספרי שולחן ערוך עם הגהות הרמ"א וספרי הלבוש, דבר שגרם למבוכה גדולה, לצורך כך חיבר הרב משרקי את חיבורו שתילי זיתים, חיבור קצר בו הוא משמיט חלק ממנהגי אשכנז המובאים ברמ"א, ומסכם בקיצור את דברי הפוסקים האחרונים שהגיעו לידו.
כך כותב מהרד"ם בהקדמתו:
והנה יודע כל שער עמי בעוונותינו הרבים אבדה חכמת חכמינו ובינת נבונינו נסתתרה ונתרבו פירושי תורתינו בדיעות חלוקת - - - בחילוק הסברות, זה אומר בכה וזה אומר בכה ולא ידע הלומד לאן יפנה דרכו. ואני בעניי משתומם הייתי על המראה, שנה אחרי שנה ולא מצאתי און לי. ואהיה משוטט בדעתי והסכמתי עלתה להיות לימודי בספר שחיבר מורינו הקדוש מאורן של כל ישראל שהקים דגל התורה והראה זיוה והודה והדרה מקצות הארץ ועד קצותה, הלא הוא איש האלקים מהר"י קארו זכותו תעמוד לנו ולכל בית ישראל.
שם החיבור

הספר 'שתילי זיתים' נסוב על ספר שולחן ערוך, כמו חיבורים רבים נוספים הנספחים לשולחן ערוך. כמו רבים אחרים רומז החיבור הנלווה לשמו של הטקסט העיקרי; כך למשל, המפה - שמם הציורי של הגהות הרמ"א על השולחן ערוך, השגות ותוספות העוטפות את השולחן המקורי. הכינוי 'שתילי זיתים' רומז לפסוק מתהילים קכ"ח המתאר דימוי של 'שתילי זיתים' הנסובים סביב לשולחנו של בעל הבית.
שיטת הפסיקה

בספר, הרב מבאר את דעת השולחן ערוך, גם אם אין מנהג תימן תואם אותה, ומביא בקצרה דינים ומנהגים נוספים המתאימים לשיטת מרן השולחן ערוך, מדברי הפוסקים או מדעת עצמו, ומכריע בין הפוסקים מי דבריו עולים בקנה אחד עם השולחן ערוך. לצורך חיבורו השתמש הרב בשולחן ערוך ללא הגהות הרמ"א ונהג להוסיף את הגהות הרמ"א רק במקום שבו הם מסכימות לשיטת השולחן ערוך ולמנהגי תימן, על מנת להקל על הלומד. לעיתים מצוין בספר במפורש מנהג תימן, אך מטרתו העיקרית הייתה לפרש את דעת השולחן ערוך כדי ליישב את המחלוקות ההלכתיות שהתעוררו בתימן עקב השפעתו של השולחן ערוך שכבר הייתה גדולה.
תיאור הספר

הספר הוא פירוש על שולחן ערוך אורח חיים. סגנונו של פירוש זה שונה מפרשנים אחרים של השולחן ערוך, הספר נכתב כהמשך ללשונות הרב יוסף קארו והרמ"א, כדי להקל על הלומד. הספר נדפס לראשונה בשנת תרמ"ה בתוספת הערות "שושנת המלך" למארי סאלם חבשוש, משו"ת "פעולת צדיק" למהרי"ץ.
תיאור הספר > השמטת הגהות הרמ"א

מהרד"ם השמיט חלק מהגהות הרמ"א במקרה ולא תאמו לשיטת השולחן ערוך ולמנהג תימן מכמה סיבות:
כדי שלא יטעו ויחשבו ששיטת הרמ"א היא שיטת השולחן ערוך עצמה.
כדי שתתברר ההלכה בצורה התואמת למנהגי תימן ביחד עם שיטת מרן בדינים, כנגד הרמ"א שעיקר חיבורו היה להעמיד את מנהגי אשכנז.
אלה דבריו של מהרד"ם בהקדמה:
"ולכך ראיתי אני הצעיר בתלמידים בדעתי החלושה והקלושה להעתיק לי ספר השולחן ערוך פשוט. ומדברי הגאון רמ"א ז"ל מה שהוא שייך לדברי הש"ע ואפשר שיהיה מוסכם לדעתי אפילו על צד הדוחק. והשמטתי מה שהוא סותר וגם המנהגים. כי מה בצע הלאות אנשים כמנהגים שאינם נוהגים אצלינו, אחר שכבר נתפשטו דיני הש"ע ומנהגיו בכל הארצות וכל הפוסקים ז"ל אינם קוראים לו אלא בשם "מרן" - להודיעך כי הוא מרא דארעא".
מהרד"ם לא המעיט מערכו של הרמ"א, אלא דאג לנוחות הלומד, וכן רואים מדבריו על הרמ"א:
"הנה לפנינו הגאון מהרמ"א ז"ל, ומצא אבנים טובות ומרגליות והעלה כולם, ואית ליה גם כן מדיליה. ברוך ה' אשר לא השבית גואל לעמו ישראל"
תיאור הספר > שאר חלקי השולחן ערוך

מהרד"ם חיבר פירוש לחלק יורה דעה הנקרא "ראשי בשמים" והוא עד סימן ק"י בשולחן ערוך יורה דעה.
הרב שלמה עמר, מחכמי תימן במאה ה-19, המשיך את דרכו של מהרד"ם. הוא השלים את חיבורו של מהרד"ם על חלק יורה דעה, וכתב פירוש על כל חלק אבן העזר. כן רצה לפרש גם את חלק חושן משפט.[דרושה הבהרה] גם הוא קרא לחיבורו בשם "שתילי זיתים", פירוש זה עדיין לא יצא לאור ונמצא בכתב יד.[דרושה הבהרה]
כיום ישנן מהדורות שונות לספר שתילי זיתים שבחלקן הוספות:
זית רענן - בו שני חלקים: "זית רענן", המבאר את דברי מהרד"ם. ו"סביב לשולחנך", המבאר דברי רבי יוסף קארו והרמ"א במקומות שבהם לא התייחס מהרד"ם. במהדורה זו ישנם עוד שני חלקים בשלבי עיבוד.
לקריאה נוספת

ד"ר משה גברא, חכמי ישראל שבתימן - מרי דוד משרקי. בני ברק, ה'תשנ"ג.
הערות שוליים

↑  יהודה רצהבי, "ר' יוסף קארו ויהדות תימן".
↑  הקדמת ספר שתילי זיתים "אחר שהיו קדמונינו ז"ל בכל ענייניהם על פי חיבור הרמב"ם  ז"ל"
↑  משה גברא חכמים וסופרים במאה הי"ח, בני ברק תשנ"ו עמוד 118
↑  הקדמה לשתילי זיתים
↑  כך נכתב בהקדמתו. כך גם שיטת הרב רצאבי בחיבורו שולחן ערוך המקוצר - עיני יצחק לגבי מנהגי תימן בתקופתו של מהרד"ם.
1 2  הקדמת שתילי זיתים - זית רענן, מבוא הספר פרק שביעי, פרק שמיני, פרק תשיעי
↑  ראו הקדמת שתילי זיתים - זית רענן, מבוא הספר פרק עשירי ופרק אחת עשרה
↑  ר' דוד מזרחי, שתילי זיתים, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
↑  http://www.hebrewbooks.org/8313
↑  אוצר ספרי תימן - הרב אברהם נדאף, זכור לאברהם, דף ט"ו
↑  חלק אבן העזר יצא לאור בשלשה כרכים בפעם הראשונה, ירושלים : מוסדות שובי נפשי, תשפ"ג.
↑  סערת תימן - הרב עמרם קורח, דף ל"ט
↑  אודות רבינו דוד משרקי זלה"ה, באתר www.nosachteiman.co.il
| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- | --- | --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |  |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |  |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |  |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |  |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007585835605171  VIAF: 317132175   WorldCat (עם VIAF): 317132175
תבנית צופה

תבנית צופה (באנגלית: Observer Design Pattern) היא תבנית עיצוב שבה אובייקט הייחוס מחזיק רשימה של אובייקטים תלויים בו (מקושרים אליו) אשר כל אחד מהם נקרא צופה לגביו. אובייקט הייחוס "מודיע" לצופים עליו על שינויים המתרחשים בו, כגון שינוי ערך של פרמטר, בדרך כלל על ידי קריאה לאחת מהפונקציות שלהם.
שימושים

תבנית הצופה משמשת בעיקר לייזום טיפול מבוזר באירועים (Events). תבנית העיצוב צופה נפוצה במיוחד ומשמשת באופן נרחב כמעט בכל ממשק משתמש ובספריות רבות המספקות תשתיות.
יתרונות וסיכונים

שימוש בתבנית צופה מאפשר לנו צימוד רפוי, אובייקט הייחוס אינו צריך לדעת דבר על האובייקטים התלויים בו.
במקרים מסוימים עלולה להיווצר זליגת זיכרון אם נוצרים צופים רבים ולא זוכרים "להרוג" את הקישור לצופים. מקרה נוסף, הוא האפשרות שבה אובייקט הייחוס ישלח עדכון לא רלוונטי לאחד או יותר מהאובייקטים התלויים בו.
דוגמה

להלן דוגמת בשפת Java שבה קלט המקלדת מטופל עבור כל שורה באמצעות תבנית צופה. הדוגמה מבוססת על שימוש בספריות java.util.Observer ו-java.util.Observable. כאשר ניתן קלט של מחרוזת ל-System.in, נקראת הפונקציה notifyObservers, שמיידעת את כל הצופים על האירוע (הקלט), באמצעות קריאה לפונקציית  'update' שלהם.
import java.util.Observable;
import java.util.Scanner;

class EventSource extends Observable implements Runnable {
    public void run() {
        while (true) {
            String response = new Scanner(System.in).next();
            setChanged();
            notifyObservers(response);
        }
    }
}
import java.util.Observable;
import static java.lang.System.out;

class MyApp {
    public static void main(String[] args) {
        out.println("Enter Text >");
        EventSource eventSource = new EventSource();

        eventSource.addObserver((Observable obj, Object arg) -> { 
            out.println("\nReceived response: " + arg);
        });

        new Thread(eventSource).start();
    }
}
UML של תבנית צופה
תחמוצת הפניום

| --- | --- |

 שמות נוספים:  הפניה, Hafnium dioxide, Hafnium(IV) oxide
 כתיב כימי:  HfO₂ 
 מסה מולרית:  210.49 גרם/מול
 מספר CAS:  12055-23-1
 צפיפות:  9.68 גרם/סמ"ק
 מצב צבירה:  מוצק
 טמפרטורת היתוך:  2,758 °C   3031.15 K
 טמפרטורת רתיחה:  5,400 °C   5673.15 K
 מקדם שבירה:  2.00 (עבור אורך גל 500nm)
 
תחמוצת הפניום, המכונה גם הפניה, היא תרכובת כימית אי-אורגנית בעלת הנוסחה הכימית HfO2. התחמוצת היא מוצק חסר צבע שאינו מסיס כלל. תחמוצת הפניום היא אחת הצורות היציבות והנפוצות ביותר של היסוד הפניום. התחמוצת היא מבודד בעל פער אנרגיה של 5.3-5.7 אלקטרון וולט.
תחמוצת הפניום היא מוצק אינרטי למדי, אולם היא מגיבה עם חומצות חזקות כגון חומצה גופרתית מרוכזת, ויכולה להגיב גם עם בסיסים חזקים. התחמוצת מתמוססת באיטיות בחומצה הידרופלואורית.
מבנה

תחמוצת הפניום נמצאה בניסויים במספר מבנים גבישיים, ובהם מבנה קובי, טטרגונלי, מונוקליני ואורתורומבי.
שכבות דקות של הפניום, בדרך כלל בעובי של ננומטרים בודדים, המשמשות במספר התקני מיקרואלקטרוניקה מודרניים (ראו: שימושים), הן לעיתים קרובות בעלות מבנה אמורפי. בגלל יתרונות אפשריים של המבנה האמורפי, לעיתים מסגסגים את תחמוצת ההפניום עם תחמוצת סיליקון או תחמוצת אלומיניום על מנת להעלות את טמפרטורת ההתגבשות של החומר.
שימושים > מיקרואלקטרוניקה

טרנזיסטורי MOSFET.
אחרי למעלה מעשור של מחקר אינטנסיבי באקדמיה ובתעשייה, בשנת 2007 הוציאה יצרנית המעבדים אינטל את המעבדים הראשונים הכוללים תחמוצת המבוססת על הפניום כמבודד השער של הטרנזיסטור, בדור ה-45 ננומטר. מדובר בדור הראשון של מבודדי השער המכונים high-k dielectrics, או חומרים דיאלקטריים בעלי מקדם גבוה. חומרים אלה החליפו את תחמוצת הסיליקון אשר שימשה כמבודד השער מאז הימים הראשונים של טרנזיסטורי ה-MOSFET. החלפת תחמוצת הסיליקון יצרה אתגרים רבים, במיוחד בתחומי הנדסת חומרים, והיא נועדה על מנת לאפשר להמשיך במגמת המזעור של ההתקנים, או בשמה הפופולרי חוק מור.
המקדם הדיאלקטרי של תחמוצת ההפניום הוא 4-6 פעמים גבוה יותר מזה של תחמוצת הסיליקון אותה החליף, והערך המדויק תלוי בעיקר במבנה הגבישי ובהרכב הכימי של התחמוצת. השיטה הנפוצה ביותר לגידול שכבות דקות של תחמוצת הפניום היא Atomic Layer Deposition, אולם ניתן לגדל את התחמוצת גם באמצעות שיטות כגון MOCVD, נידוף באמצעות קרן אלקטרונים, ו-reactive sputtering. שינויים קטנים בפרמטרים של גידול התחמוצת יכולים להביא לשינויים ניכרים בריכוז הפגמים, הזיהומים, ההרכב והמבנה הגבישי, ובכך להשפיע בצורה משמעותית על התכונות החשמליות של התחמוצת.
זכרונות. תחמוצת הפניום מתאימה לשימוש גם כשכבה המבודדת בזיכרונות פלאש. לאחרונה תחמוצות הפניום מושכות עניין גם ביישומים של זכרונות מסוג resistive switching. ביישומים אלה משתמשים לפעמים בתחמוצות עם פגמים כגון היעדרויות חמצן.
קבלים. תחמוצת הפניום שימושית גם בקבלי מיקרואלקטרוניקה מסוג מתכת-מבודד-מתכת (MIM), וזאת בעיקר בזכות המקדם הדיאלקטרי הגבוה, פער האנרגיה המתאים וההתאמה לתהליכי הייצור.
שימושים > שימושים נוספים

תחמוצת הפניום משמשת גם בציפויים אופטיים, וגם ביישומים מיוחדים של בידוד תרמי, כמו למשל בצמדים תרמיים היכולים להגיע לטמפ' של 2500 מעלות צלזיוס.
הערות שוליים

↑  Bersch, Eric. "Band offsets of ultrathin high-k oxide films with Si". Phys. Rev. B. 78: 085114. doi:10.1103/PhysRevB.78.085114.
↑  ראו טבלה 3, V. Miikkulainen (2013). "Crystallinity of inorganic films grown by atomic layer deposition: Overview and general trends". Journal of Applied Physics. 113: 021301. doi:10.1063/1.4757907.
↑  J.H. Choi (2011). "Development of hafnium based high-k materials—A review". Materials Science and Engineering: R. 72 (6): 97–136. doi:10.1016/j.mser.2010.12.001.
↑  Intel's Fundamental Advance in Transistor Design Extends Moore's Law, Computing Performance
↑  Robertson, J (2006). "High dielectric constant gate oxides for metal oxide Si transistors". Reports on Progress in Physics. 69 (2): 327–396. doi:10.1088/0034-4885/69/2/R02.
↑  K.-L. Lin (2011). "Electrode dependence of filament formation in HfO2 resistive-switching memory". Journal of Applied Physics. 109: 084104. doi:10.1063/1.3567915.
↑  Very High Temperature Exotic Thermocouple Probes product data, Omega Engineering, Inc., retrieved 2008-12-03
תבנית קוביות קרח

תבנית קוביות קרח
תבנית קוביות קרח היא מתקן ביתי להכנת קוביות קרח המשמשות בעיקר לקירור משקאות ולעיתים ליצירת גלידה ביתית בצורת קוביות.
מאפיינים וגרסאות

בתבנית קוביות קרח מספר רב של שקעים, בדרך כלל שווי גודל, המופרדים זה מזה. אל תוך התבנית נמזגים מים והיא מוכנסת להקפאה. כיום, תבנית קוביות קרח טיפוסית עשויה לרוב מחומר גמיש על מנת לאפשר את כיפופו לאחר ההקפאה ולהקל על הוצאת הקוביות המוכנות. עד להתפשטות הייצור ההמוני של מוצרי פלסטיק גמיש היו תבניות אלו מורכבות ממגש מתכת אליו נמזגו מים והונחה עליו תבנית שתי וערב שנועדה ליצור את הקוביות.
אף שיחידות הקרח מעוצבות לרוב בצורת קוביות (ומכאן שם המוצר), ישנן תבניות המאפשרות ייצור של יחידות קרח בצורות אחרות כמו חצאי-כדורים, גלילים, לבבות וכדומה.
היסטוריה

הפטנט הראשון על תבנית קוביות קרח גמישה נרשם על ידי גאי ל' טינקהאם בשנת 1933. טינקהאם פיתח תבנית עשויה פלדת אל חלד. את הרעיון לייצר תבנית קוביות קרח מגומי הגה הממציא האמריקאי לויד גרוף קופמן. בשנת 1928, כאשר הסתובב ביער כדי ללקט שרף מעצי מייפל, הבחין קופמן שפתיתי קרח לא נדבקו למגפי הגומי שלו. בעקבות זאת החל לבצע ניסויים בהקפאת מים בכוסות גומי. הניסויים הובילו לרישום כמה פטנטים – על תבנית קוביות קרח ממתכת שבה רק ההפרדה בין הקוביות נעשית באמצעות גומי, תבנית מתכת שבתוכה כוסיות גומי, ותבנית העשויה כולו מגומי. כיום מיוצרות מרבית התבניות מפלסטיק או מגומי.
כיום, ברוב המקפיאים הביתיים החדשים (המשולבים עם מקרר) מותקנת מערכת מורכבת יותר, התבנית מחולקת לשתי יחידות ובקצה כל אחת מותקן כפתור מסתובב, התבנית מושחלת במסילה קבועה במקפיא, תחת התבנית קיימת מגירה. מוציאים את התבנית מהמסילה, ממלאים אותה במים ומשחילים אותה חזרה לתוך המסילה, לאחר קפיאת הקוביות מסובבים את התבנית על ידי הכפתורים שבקצותיה, והקוביות נופלות לתוך המגירה התחתונה,  כעת ניתן לשוב ולהקפיא קוביות נוספות.
הערות שוליים

↑  הפטנט של טינקהאם משנת 1933
↑  ביוגרפיה של לויד קופמן (2006), בעמ' 32–33 .
תקרית הטיל הנורווגי

תקרית הטיל הנורווגי היא תקרית ראשונה לאחר המלחמה הקרה שהתרחשה בשנות ה-90 כאשר הרוסים זיהו בטעות טיל מחקר נורווגי, שאסף מידע על הזוהר הצפוני, כטיל גרעיני אמריקאי הטס לכיוון המרחב האווירי הרוסי. נשיא רוסיה בוריס ילצין התעתד לשגר מתקפת נגד גרעינית על ארצות הברית אך לאחר שהתבררה הטעות נמנע השיגור.
מהלך האירוע

ב-25 בינואר 1995, זיהה מכ"ם רוסי טיל שנע מעל אוקיינוס הקרח הצפוני, מצפון למדינה. מפעילי המכ"ם העריכו לכאורה כי הטיל במסלול ישירות למוסקבה.
החשש התגבר כאשר דיווחים מהמכ"ם הראו כי הטיל התפצל לשלושה חלקים, שנראו כראשי הקרב המתפצלים של הטיל טרידנט. ברוסיה חשבו כי מדובר בשיגור מצוללת גרעינית.
בתוך זמן הידיעה הובאה לנשיא רוסיה, בוריס ילצין. ילצין נדרש להחליט אם להפעיל את מערכת הטילים הגרעיניים של מדינתו באמצעות המזוודה הגרעינית נגד ארצות הברית, והיו לו 10 דקות לעשות זאת לפני הערכת המומחים הרוסים שהטיל יתקרב לחופי רוסיה.
בסופו של דבר, ובניגוד לחשש, הטיל התרסק אל תוך האוקיינוס, והכוננות הוסרה. לאחר מעשה, נורווגיה מיהרה להודיע שמדובר היה בטיל ששוגר במסגרת מחקר מטאורולוגי, ושהטיל נחת כמתוכנן, במרחק של יותר מאלף קילומטר מגבולות רוסיה.
נורווגיה מסרה, כי ביקשה משגרירותה במוסקבה לברר מדוע רוסיה לא ידעה על כך שטיל המחקר ישוגר מאדמת נורווגיה. דובר משרד החוץ הנורווגי, אינגווארד האוונן, אמר כי "אוסלו פעלה בהתאם לנהלים המקובלים, כשדיווחה בחודש שעבר לכל השגרירויות הזרות, כולל הרוסית, על כוונתה לשגר טיל מחקר מאנדויה שמול חופיה".
יום לאחר התקרית אמר ילצין כי "השתמשתי לראשונה במזוודה השחורה שאני נושא עמי תמיד. יצרתי קשר עם שר ההגנה ועקבנו אחר מסלול הטיל, מתחילת דרכו ועד סופה". זאת הייתה ככל הנראה הפעם הראשונה מאז תחילת המלחמה הקרה שנעשה שימוש במזוודה הגרעינית הרוסית בזמן אמת, במצב חירום.
כמה ימים לאחר התקרית דווח שמדובר היה במחקר מטאורולוגי בשיתוף פעולה עם ארצות הברית, שמושאו היה האורות הצפוניים.
הערות שוליים

1 2 3 4  אסף שטול-טראורינג, 25.1.1995 / הטיל הנורווגי שהקפיץ את מערך הגרעין הרוסי, באתר הארץ, 25 בינואר 2012
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
שנות ה-70 של המאה ה-8

שנות ה-70 של המאה ה-8 היו העשור השמיני של המאה ה-8, החלו ב-1 בינואר 770 והסתיימו ב-31 בדצמבר 779.
אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

773 – קרל הגדול חוצה את הרי האלפים ופולש לממלכת הלומברדים
774 – קארל הגדול כבש את לומברדיה וסיפח אותה לממלכתו.
ינואר 775 – במסגרת המלחמות הסקסוניות מחליטים הפרנקים בראשות קרל הגדול לצאת למהלך צבאי שני נגד הסקסונים. חיל הרגלים מתכנס בקלן ויוצא לקרבות ב"דרך הקיסר". הפרנקים מצליחים לכבוש ערים סקסוניות על נהר הרוהר. האנגריברים מוכים בידי הפרנקים, כמו גם מספר עממים אחרים, אבל הפרנקים נוחלים תבוסה בווסטפאליה
778 – צבא גדול בפיקודו של קרל הגדול נכנס לחצי האי האיברי אך לא הצליח לכבוש את סרגוסה ונסוג.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > סכסוכים לאומיים ואזוריים

777 – סיום המרד הברברי שנמשך 9 שנים, נגד שלטונו של עבד א-רחמן הראשון.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

4 בדצמבר 771 – לאחר מות קרלומן הראשון, קארל הגדול סיפח את ממלכתו ואיחד את האימפריה הפרנקית תחת שלטונו
אוקטובר 775 – אל-מהדי הופך לח'ליף השלישי לבית עבאס
775 – אלפין השני יורש את קיניאוד הראשון כמלך הפיקטים
776 – הברברים מקימים מדינה עצמאית בתאהירת שבצפון אלג'יריה
כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תרבות פופולרית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תרבות פופולרית > אדריכלות

775 – מוקם מנזר סאמיה בטיבט
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.