ממחרת השבת
הערות שוליים

↑  ראה משנה, מסכת מנחות, פרק י', משנה ג'. ובתלמוד הבבלי על משנה זו נאמר: תנו רבנן: אלין יומיא דלא להתענאה בהון, ומקצתהון דלא למספד בהון: ...דלא למספד שהיו צדוקים אומרים... חגא דשבועיא דלא למספד - שהיו בייתוסין אומרים: עצרת אחר השבת. ניטפל להם רבן יוחנן בן זכאי ואמר להם: שוטים! מנין לכם? ולא היה אדם אחד שהיה משיבו, חוץ מזקן אחד שהיה מפטפט כנגדו, ואמר: משה רבינו אוהב ישראל היה, ויודע שעצרת - יום אחד הוא. (לעומת פסח וסוכות שהם בני שבעה ימים) עמד ותקנה אחר שבת, כדי שיהו ישראל מתענגין שני ימים. (כי לשיטתם היא תמיד ביום ראשון, כך שיש שני ימי חופש: שבת וראשון) קרא (רבן יוחנן בן זכאי) עליו (על הזקן הפטפטן) מקרא זה: אחד עשר יום מחורב דרך הר שעיר (ציטוט מספר דברים, פרק א', פסוק ב', על המרחק ממצרים לארץ ישראל) ואם משה רבינו אוהב ישראל היה - למה איחרן במדבר ארבעים שנה? אמר לו: רבי בכך אתה פוטרני? אמר לו: שוטה! ולא תהא תורה שלמה שלנו, כשיחה בטילה שלכם... (תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה) 
הסוגיה ממשיכה ומביאה הוכחות שונות לדעתם של התנאים לנכונות שיטתם.
↑  לפי חנוך אלבק, להלן. וראה תלמוד ירושלמי, מסכת יומא,  פרק א', הלכה ה' (בהקרבת קרבן יום הכיפורים) משנה:  
מְסָרוּהוּ זִקְנֵי בֵית דִּין לְזִקְנֵי כְּהֻנָּה, וְהֶעֱלוּהוּ לַעֲלִיַּת בֵּית אַבְטִינָס, וְהִשְׁבִּיעוּהוּ...: אָנוּ שְׁלוּחֵי בֵית דִּין, וְאַתָּה שְׁלוּחֵנוּ וּשְׁלִיחַ בֵּית דִּין - מַשְׂבִּיעִין אָנוּ עָלֶיךָ בְּמִי שֶׁשִּׁכֵּן שְׁמוֹ בַבַּיִת הַזֶּה, שֶׁלֹּא תְשַׁנֶּה דָּבָר מִכָּל מַה שֶׁאָמַרְנוּ לְךָ. הוּא פּוֹרֵשׁ וּבוֹכֶה, וְהֵן פּוֹרְשִׁין וּבוֹכִין...  
גמרא:  ולמה משביעין אותו? מפני הבייתוסין - שהיו אומרים: יקטיר מבחוץ ויכניס מבפנים. (כלומר שאת ההקטרה לדעתם יש לעשות מחוץ לקודש הקודשים, לפי הפסוק: (בפרשת אחרי מות) ...וְאַל יָבֹא בְכָל עֵת אֶל הַקֹּדֶשׁ מִבֵּית לַפָּרֹכֶת, אֶל פְּנֵי הַכַּפֹּרֶת אֲשֶׁר עַל הָאָרֹן - וְלֹא יָמוּת! - כִּי בֶּעָנָן אֵרָאֶה עַל הַכַּפֹּרֶת.) ובהמשך אותה גמרא: ...שהרי הצדוקין אומרים: יתקן מבחוץ ויכניס! אם לפני בשר ודם עושין כן, קל וחומר לפני המקום! ואומר: (כלומר: וזאת על פי מה שכתוב בתורה) כִּי בֶּעָנָן אֵרָאֶה עַל הַכַּפֹּרֶת. אמרו להן חכמים: והלא כבר נאמר (בסוף אותה הפרשייה) וְנָתַן אֶת הַקְּטֹרֶת עַל הָאֵשׁ לִפְנֵי ה'? (וְכִסָּה עֲנַן הַקְּטֹרֶת אֶת הַכַּפֹּרֶת אֲשֶׁר עַל הָעֵדוּת - וְלֹא יָמוּת): אינו נותן אלא מבפנים!! אם כן למה נאמר: כִּי בֶּעָנָן אֵרָאֶה עַל הַכַּפֹּרֶת? - מלמד שהוא נותן בה מעלה עשן.... (מעלה עשן הוא שמו של סם קדום שהוסיפו לקטורת לפי חז"ל)
↑  (משנה, מסכת חגיגה, פרק ב', משנה ד') עצרת (כלומר חג השבועות) שחל להיות בערב שבת, בית שמאי אומרים: יום טבוח אחר השבת, ובית הלל אומרים, אין יום טבוח (אחר השבת). ומודים - שאם חל להיות בשבת, שיום טבוח אחר השבת, ואין כהן גדול מתלבש בכליו, ומותרין בהספד ותענית, שלא לקיים דברי האומרין: עצרת אחר השבת
↑  שהוא גם תאריך הפסחא במקור
↑  הציטוט הנרחב להלן דרוש על מנת להבין את מלוא היקף המחלוקות, ומקורן
↑  המשנה, מסכת מנחות, פרק י', משנה ג', מתארת את הפעולות הטקסיות בקציר העומר: כיצד היו עושין?  שלוחי בית דין היו יוצאין מערב יום טוב, ועושין אותו כריכות במחובר לקרקע, כדי שיהא נוח לקצור. כל העיירות הסמוכות לשם, מתכנסות לשם, כדי שיהא נקצר בעסק גדול. כיוון שחשיכה, אומר להן: "בא השמש?!" אומרין: "הין!". "בא השמש?!"  אומרין: "הין!!" -"בא השמש??!" אומרין: "הין!!!"  "מגל זו?" אומרין: "הין!". "מגל זו?!" אומרין: "הין!!"... ...שלוש פעמים על כל דבר ודבר, והן אומרין הין, הין, הין.  כל כך למה? מפני הבייתוסיין, שהיו אומרין: אין קצירת העומר במוצאי יום טוב.
↑  מגילת תענית בכתב יד על פי למחלוקות הצדוקים והפרושים בענייני המקדש וקודשיו חנוך אלבק מתוך העיתון סיני נ"ה, ה'תשכ"ג (אתר דעת)
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ו', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה, עמוד ב'.
↑  ראה כי לא נעשה כפסח הזה מאמרו של הרב צבי שוורץ (באתר דעת)
↑  למעט שניים, והסוגיה דנה מהן הדחיות, ואילו מהשניים הוא טען שאין לדחות.
↑  כלומר: לפי דעתה הצדוקים (וכאמור הבייתוסים) שפעלו לפי ספר היובלים, החלו לספור אחרי השבת שאחרי פסח, וגם הביאו את מנחת העומר באותו זמן, לאחר החג. (תמיד ביום ראשון בשבוע, בתאריך ה-26 לחודש הראשון לשיטתם, חמישה ימים לאחר הפסח (שתמיד הסתיים ביום שלישי בשבוע).
↑  יש הטוענים שזו הוכחה לצדקת השיטה המאחדת את הבייתוסים וספר היובלים, שכן השיטה הקראית - על פיה מדובר בשבת שבתוך הפסח, אינה נדחית בטענה זו. הבייתוסים כמובן טענו שהשבת פירושה שבת בראשית, אותה השבת שעליה כתוב בתורה: ויהי ערב ויהי בקר יום השישי, ויכולו השמים... ויכל אלהים ביום השביעי...
↑  איתמר כסלו, "והאכילנו את המן ונתן לנו את השבת" - למשמעות "ממחרת השבת", הוצאת תבונות, מכללת הרצוג
↑  ניצן חמיאל, חידת "ממחרת השבת", פשט ומסר
↑  שמואל כהן, "ממחרת השבת", הוצאת תבונות, מכללת הרצוג
1 2  הסבר ממחרת השבת (באתר הקראים)
↑  The Feast of Shavuot, The Samaritans (באנגלית אמריקאית)
↑  שרון שלום, מסיני לאתיופיה, עולמה ההלכתי והרעיוני של יהדות אתיופיה, ידיעות ספרים, 2012, עמ' 181. יוסי זיו, חג ומועד בביתא ישראל, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח ומכון מופ"ת, 2017, עמ' 81.
↑  מי כתב את המגילות הגנוזות הרצאתה של פרופ' רחל אליאור מהאוניברסיטה העברית המאחדת את הצדוקים עם כת מדבר יהודה, ובפרט ספר היובלים
↑  ר' מאמרו של יעקב זוסמן, חקר תולדות ההלכה ומגילות מדבר יהודה, תרביץ נ"ט, עמ' 52
↑  ר' דברי אליאור בהרצאתה שם, ובספרה. כמו כן לפי גישה זו מובנים יותר כמה מהטיעונים של הפרושים כנגד הבייתוסים המופיעים במסכת מנחות, כאמור לעיל
↑  ביקורת על הספר מקדש ומרכבה כוהנים ומלאכים (ספרה של פרופ' רחל אליאור), על ידי פרופ' מאיר בר-אילן מאוניברסיטת בר-אילן
↑  עולם התנ"ך, ויקרא