stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המזרחי (מפלגה)
היסטוריה

תנועת המזרחי נוסדה בשנת 1902 בווילנה כארגון ציוני דתי ביוזמתו של הרב יצחק יעקב ריינס בתגובה להחלטתו של הקונגרס הציוני העולמי לכלול את החינוך בתחומי פעילותה של ההסתדרות הציונית העולמית, שכן עלה החשש שהרוב החילוני יכתיב את מדיניות החינוך של התנועה הציונית. בנוסף היה לה גם איגוד מקצועי, הפועל המזרחי, אשר ההחל בשנת 1921. במנדט הבריטי, התפתחה התנועה למפלגה, המזרחי.
לבחירות לאספה המכוננת היא התמודדה במסגרת רשימה משותפת בשם החזית הדתית המאוחדת, לצד הפועל המזרחי, אגודת ישראל ופועלי אגודת ישראל. המפלגה זכתה ב-16 מנדטים, מתוכם מפלגת המזרחי היוותה ארבעה, והפכה למפלגה השלישית בגודלה בכנסת, אחרי מפא"י ומפ"ם. היא הוזמנה להצטרף לממשלת הקואליציה על ידי דוד בן-גוריון.
לחזית הדתית המאוחדת היה חלק מרכזי בהפלת הממשלה הראשונה, עקב אי הסכמה עם מפא"י בסוגיות החינוך במחנות העולים החדשים ובמערכת החינוך הדתית וכן דרישותיה לסגור את משרד האספקה והקיצוב ואיש עסקים שמונה לשר המסחר והתעשייה. בן-גוריון התפטר ב-16 באוקטובר 1950. אך קמה הממשלה השנייה, עם אותם שותפים ושרים קואליציוניים כמו קודם.
בבחירות לכנסת השנייה, התמודדה המפלגה לבדה לכנסת וזכו בשני מושבים בלבד. הם הצטרפו לקואליציה שהרכיבה את הממשלה השלישית, ושני חברי הכנסת שלה הפכו לשרים - דוד צבי פנקס הפך לשר התחבורה, ומרדכי נורוק לשר שירותי הדואר. עם זאת, כאשר הממשלה השלישית קרסה, גם פנקס וגם נורוק איבדו את תפקידי השרים שלהם, אף על פי שהמפלגה נשארה בקואליציות של הממשלות הרביעית, החמישית והשישית.
לקראת בחירות 1955 שילבה המפלגה את תאומה האידאולוגית, הפועל המזרחי, והקימה את החזית הדתית לאומית שוב. המפלגה החדשה זכתה ב-11 מושבים (אם כי רק שניים הוחזקו בידי חברי מזרחי), מה שהפך אותה לרביעית בגודלה, ושוב היו שותפות קואליציוניות בשתי ממשלות הכנסת השלישית. בשנת 1956, איחוד שתי המפלגות נעשה קבוע, והשם שונה למפלגה הדתית לאומית (או מפד"ל).
נציגי המפלגה בכנסת

| הכנסת מספר חברי הכנסת | חברי כנסת |
| --- | --- |
הראשונה (1949–1951) (4): יהודה לייב פישמן מימון, מרדכי נורוק, דוד צבי פנקס, אברהם-חיים שאג
השנייה (1951–1955) (2): מרדכי נורוק, דוד צבי פנקס (הוחלף על ידי ישראל שלמה בן-מאיר)
השלישית (1955–1956) (2): מרדכי נורוק, ישראל שלמה בן-מאיר
הערות שוליים

↑  המזרחי, באתר www.idi.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528093005171  ISNI: 0000 0001 1482 1131  VIAF: 144264255   WorldCat (עם VIAF): 144264255
חוק כביש אגרה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  24 באוגוסט 1995
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ח באב התשנ"ה
 גוף מחוקק:  הכנסת השלוש עשרה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1545
 משרד ממונה:  משרד התחבורה
 מספר תיקונים:  3
 נוסח מלא:  חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ״ה–1995
 
חוק כביש אגרה התקבל בכנסת ה-13, ב-24 באוגוסט 1995, ה'תשנ"ה. מטרת החוק היא להסדיר את ענייני הנסיעה בכבישים המוגדרים ככבישי אגרה בישראל. כביש אגרה הוא כביש שעליו נחתם חוזה זיכיון בין בעל הזיכיון לבין הממשלה. חברה אשר זכתה במכרז מקבלת זיכיון לגבות כסף על נסיעה בכביש. אם לא נמצא זוכה, רשאים השרים לקבוע כי הזיכיון יינתן לחברת כביש חוצה ישראל בע"מ.
כבישי האגרה בישראל, נכון ל-2021, הם כביש 6, כביש 6 חוצה צפון, מנהרות הכרמל והנתיב המהיר בכביש 1.
בעל הזיכיון

בעל הזיכיון הוא חברה הרשומה בישראל, אשר נמצאה מתאימה ונבחרה במכרז פומבי. על תנאי המכרז ואופן ניהולו מחליטים שר האוצר ושר התחבורה. בין בעל הזיכיון לבין הממשלה נחתם חוזה בשם חוזה זיכיון אשר קובע את זכותו של בעל הזיכיון לגבות ולקבל אגרה ואת יתר זכויותיו וחובותיו של בעל הזיכיון.
בעל הזיכיון > סמכויות

עם הסמכויות של בעל הזיכיון ניתן למנות את הזכויות הבאות: תִמרור בכביש על פי חוקי התנועה; יכולתו להקים ולהפעיל מתקנים ומכשירי גבייה; קביעת סכום הגבייה עבור נסיעה; יתר על כן, רשאי בעל הזיכיון לפטור מתשלום על נסיעה לפי אמות מידה שנקבעו מראש.
בעל הזיכיון > ההגבלות

החוק מטיל מספר הגבלות על בעל הזיכיון, לדוגמה, לבעל הזיכיון אין סמכות למנוע מכלי רכב לנסוע בכביש, פרט למקרה של אי תשלום אגרה. בעל הזיכיון מחויב להודיע על כל שינוי בתשלום האגרה.
אירוע חירום

במקרה של אירוע חירום, רשאי מפקד מרחב של משטרת ישראל להורות לבעל הזיכיון שאין לגבות אגרה או למנוע שימוש בכביש. דוגמות לאירוע חירום הן: תאונת דרכים, פיגוע חבלני, אסון טבע או כל אירוע אחר שימצא לנכון מפקד המרחב.
כמו כן, חל עליו איסור לעכב אמבולנס, כלי רכב משטרתי, של השב"כ, של צה"ל או רכב כיבוי שריפות. איסור זה תקף בתנאי שאותם רכבי חירום משמיעים אות אזעקה ומפיצים בפנס מיוחד אור מהבהב.
גביית אגרה

כל רכב הנוסע בכביש אגרה מצולם במצלמה או במסרטה באופן אלקטרוני או בכל אופן אחר, והצילום משמש ראייה קבילה בכל הליך משפטי. בצילום צריך להיות מפורט מספר הזיהוי של הרכב, ומקום וזמן המצאות הרכב בעת הצילום.
אם בעל הרכב המצולם מוכיח שהרכב נגנב ממנו, הוא אינו חייב לשלם את האגרה.
גביית אגרה > גבייה קולקטיבית שנתית

מתקיימת גבייה שנתית קבועה קולקטיבית מכל הנהגים במדינה למען מימון כבישים ותחזוקתם. כמו כן, כלי רכב שלא שילמו עד כה על עצם נסיעתם (לדוגמה תיירים), יאלצו לשלם גם כן. נוהג זה מתקיים בכמה מדינות באירופה, למשל שווייץ. בישראל לא נוהגים בשיטה זו.
עבירות ועונשים

חוק כביש האגרה מגן על בעל הזיכיון מפני אי תשלום של נהגים בכביש האגרה.
תשלום שלא שולם, לאחר כ-30 ימים יתווסף אליו הפרשי הצמדה (כמוגדר בחוק פסיקת ריבית והצמדה). אם לא שולם גם לאחר כ-3 חודשים מתאריך החיוב, נוסף לתשלום גם תוספות פיגור וריביות. כמו כן, כל החובות ניתנות לגבייה על ידי ההוצאה לפועל.
האוכפים את החוק הם המדינה ובעל הזיכיון, עבור כביש 6, חברת דרך ארץ.
כבישי אגרה בישראל > כביש 6

כביש 6 הוא כביש אגרה מתחיל במחלף עין תות ומסתיים במחלף שוקת ואורכו 175 קילומטרים. כביש זה הוא כביש האגרה הראשון בישראל והוקם בשנת 1993 על ידי ממשלת ישראל העשרים וחמש. כיום כביש 6 בבעלות דרך חברת דרך ארץ.
נוסף על כך, נפתח כביש נפרד מכביש 6, "כביש 6 חוצה צפון" הנמשך מיקנעם עילית עד מחלף סמוך ואורכו כ־22 ק"מ. כמו כן, המנוי לכביש 6 אינו תקף עבור כביש זה.
כבישי אגרה בישראל > מנהרות הכרמל

מנהרות הכרמל הוקמו בשנת 2010 הפרויקט הוקם, מומן ומתוחזק על ידי קבוצת כרמלטון בע"מ. המנהרות מחברות בין מחלף חיפה דרום בכביש 2 לצ'ק פוסט'. ניתן לנסוע במנהרות הכרמל הן כמשתמשים רשומים והן כמשתמשים לא רשומים. לרשות המנויים עומדים נתיבי מעבר ייעודיים פתוחים, ללא מחסומים, המאפשרים מעבר מהיר ללא צורך בעצירה. בעת המעבר מזהה המערכת את הרכב, באמצעות לוחית הרישוי .
לרשות המשתמשים שלא נרשמו כמנויים לפרויקט עומדים נתיבי תשלום מאוישים, בהם ניתן לשלם במזומן או באמצעות כרטיס אשראי.
כבישי אגרה בישראל > הנתיב המהיר בכביש 1

הנתיב המהיר הוקם בשנת 2011 על ידי קבוצת שפיר הנדסה ותעשייה בע"מ. ואורכו של הנתיב כ-13 קילומטרים. מקביל לכביש 1 ממחלף בן-גוריון עד לכניסה לנתיבי איילון. כלי רכב פרטי המבקש לנסוע בנתיב המהיר חייב בהרשמה מראש ובתשלום אגרה. ישנם כלי רכב אחרים שאין מחובתם בתשלום אגרה, למשל רכב רב תפוסה, אוטובוסים ומוניות שירות ורכב נכים.
כבישי אגרה במדינות אחרות

ישנם כמה סוגים עיקריים של כבישי אגרה ברחבי העולם, המתנהלים בצורה שונה מישראל:
כבישי אגרה במדינות אחרות > כבישים בין מדינתיים

כבישים בין מדינה למדינה, שנוצרו מלכתחילה על ידי משקיעים פרטיים, ופועלים בדרך יעילה יותר מאשר כביש שהמדינות עצמן היו מקימות ומתחזקות.
כבישי אגרה במדינות אחרות > כבישי אגרה מקומיים

כבישים אלו מממנים את עצמם, ודואגים לכך שמערכת התחבורה באזור תהיה טובה. לדוגמה, כניסה אל ערים גדולות כגון לונדון וסטוקהולם בכלי רכב תהיה כרוכה בתשלום.
הערות שוליים

↑  חוק פסיקת ריבית והצמדה
↑  האתר של כביש 6
↑  האתר של מנהרות הכרמל
↑  האתר של הנתיב המהיר בכביש 1
ברית חלוצים דתיים

חלוצים חברי בח"ד בהכנסת ספר תורה בקבוצת רודגס בפתח תקווה
ברית חלוצים דתיים (בח"ד)הייתה תנועת נוער חלוצית דתית שנוסדה בגרמניה בשנת 1928 ועלתה לארץ ישראל בשנת 1929, חבריה הקימו את תנועת הקיבוץ הדתי בשנת 1939 שמטרתם הייתה יישוב הארץ בחלוצים דתיים. תחילה נקראה בשם "החלוץ המזרחי", אך מכיוון שמקימיה בקשו להעניק לה שם נייטרלי נטול הקשרים פוליטיים ותיוג מפלגתי, נבחר שם הכולל את בני הנוער מכל הזרמים השונים בגרמניה.
היסטוריה

התנועה הוקמה ב-24 בדצמבר 1928 בעקבות הוועידה השלישית של צעירי מזרחי בהנהגתו של אויגן מיכאליס שהתקיימה בהמבורג, שבה הוחלט על ייסוד "ברית הנוער של צעירי מזרחי", הנפרדת מצעירי מזרחי בהיותה נעדרת גוון פוליטי והשתייכות לתנועת המזרחי. השימוש במילה "ברית" מסמל את הקשר בין אדם לבוראו ולחברו. כשהדת מתייחסת לברית עם אלוהים והסוציאליזם לברית בין אנשים. מטרת הברית היא לממש את החיבור הזה בהגשמה חלוצית, תוך שמירה על ערכי הדת. במהלך הוועידה נבחר עורך הדין אריך מיכאליס, אחיו של אויגן, כיו"ר התנועה, ונבחרו חברי הנהלת התנועה: אויגן מיכאליס, פאולה שאלתיאל ובנו אופנבורג (ברוך צבי אופיר). מכיוון שרבים מבני תנועות נוער אחרות הסתייגו ונמנעו מלהצטרף לארגון שבשמו מופיעה המילה "המזרחי", הוחלט על שינוי השם ל"ברית חלוצים דתיים".
בינואר 1929 פורסם תקנון הברית, שהגדיר את הארגון כמיועד עבור כל החלוצים הדתיים בגרמניה ושתפקידו להכשיר מקצועית ורוחנית את חבריו, תוך התחשבות בנטיותיהם האישיות וצרכיה של ארץ ישראל. התנועה הוציאה לאור ירחון בשם "חיינו".
התנועה הקימה ברודגס חוות הכשרה ברוח תורה ועבודה עבור נוער דתי ציוני שיעלה לארץ ישראל. מלבד בגרמניה, התנועה פעלה באוסטריה, צ'כוסלובקיה, הולנד, רומניה ואנגליה, בהן הקימה מרכזי הכשרה, וכן בפולין, שבה פעלו חלוצי התנועה במסגרת בני עקיבא והשומר הדתי. בשנת 1939 נוסד על ידי קבוצת חלוצים דתיים מגרמניה, פולין וארצות נוספות הקיבוץ הדתי, ועם עליית הנאצים לשלטון הצליחה התנועה להביא נוער יהודי לאנגליה, שם הצטרף אל הנוער הדתי-ציוני המקומי.
הגרעין הראשון של חבריה כלל אחד עשר מחניכי רודגס, שעלו בשנת 1929 והקימו בשנת 1931 את "קבוצת רודגס" (לימים קבוצת יבנה) בחווה בכפר אברהם שליד פתח תקווה. המקום הפך למרכז הכשרה של בח"ד וחברי תנועות אחרות.
בשנת 1937 הקימו מספר חברי בח"ד, בשילוב עם בוגרי תנועות נוער דתיות-חלוציות מפולין, את קבוצת טירת צבי, שהייתה הראשונה מקבוצות הקיבוץ הדתי. חברי בח"ד לקחו חלק בהקמת מושב הזורעים והקיבוצים בארות יצחק ושלוחות. בשנת 1949 ייסד גרעין מאנגליה את קיבוץ לביא, ובשנת 1982 הקים גרעין נוסף של התנועה את קיבוץ בית רימון.
חברי התנועה התנדבו לבריגדה, ויחידות ההצלה שהגיעו מאנגליה בתום מלחמת העולם השנייה במטרה לסייע לשארית הפליטה. עם תום המלחמה, חידשה בח"ד באנגליה את קשריה עם התנועה באירופה והמשיכה לעודד עלייה של נוער דתי ולהעניק לו הכשרה תורנית דרך תנועה בני עקיבא.
לקריאה נוספת

'ברית חלוצים דתיים (בח"ד)', בתוך: אלי אברהמי, לקסיקון הקיבוץ, רמת אפעל: יד טבנקין, תשנ"ח 1998.
תנועת תורה ועבודה בחזון ובמעש, הסתדרות הפועל המזרחי, תל אביב: הסתדרות הפועל המזרחי בארץ ישראל, 1993.
הערות שוליים

1 2  תורה ועבודה בחזון ובמעש, תולדות הפועל המזרחי וספור פעלם של מייסדיו תרצ"ג-תרצ"ט, תל אביב: הסתדרות הפועל המזרחי בארץ ישראל / הוועד הפועל, 1993 תשנ"ג, עמ' 117. (בעברית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258403505171
הזרם הרומנטי באמנות

"הטייל מעל לים הערפילים" יצירתו של קספר דויד פרידריך שעבודתו מייצגת את הזרם הרומנטי בציור
הזרם הרומנטי באמנות הוא שמה של תנועה ספרותית, פילוסופית ואומנותית שאפיינה את המחצית הראשונה של המאה ה-19 בגרמניה ומשם התפשטה אל מערב אירופה.
חלק נכבד מהסגנון הרומנטי באמנות מתקיים במקביל לנאו קלאסיציזם, אלא שהסגנון הנאו קלאסי מזוהה בעיקר עם צרפת וקשור לאירועים פוליטיים חברתיים שנבעו מהמהפכה הצרפתית והשלכותיה. לעומת זאת, הרומנטיקה היא תנועה בינלאומית שחצתה ארצות וגבולות ומשותפת בהשקפת עולמה לאינטלקטואלים ואמנים רבים.
אם הנאו קלאסיקה העלתה את הלאומנות כערך נעלה וביטאה את ויתור הפרט על מימוש עצמיותו למען הכלל, הרי שהרומנטיקה מעלה את האינדיבידואליזם, בו מחפש היוצר את מימושו העצמי באמצעות יצירתו. היצירה של היוצר הרומנטי מבטאת את תחושותיו, מכאוביו ואף את מחאתו האישית ביחס לנעשה בארצו.
האמנות הרומנטית התקיימה לא רק במקביל לנאו קלאסיציזם אלא גם בו-זמנית בארצות שונות במערב אירופה, כשהמכנה המשותף לבסיס היצירה הרומנטית אצל אמנים שונים בא לידי ביטוי בסגנון דומה.
רוב הנושאים הרומנטיים עוסקים במהות הקיום האנושי, ביצרים, כאכזריות האדם כלפי רעהו, או בעוצמתם של כוחות הטבע הגדולים של הבריאה אל מול האדם העומד חסר אונים כנגדם.
הזרם הרומנטי בציור > סקירה כללית

הסגנון הרומנטי בציור מעלה את ערך הצבע על חשבון הקו, זאת בניגוד לנאו קלאסיציזם. לכן מכונה הסגנון הרומנטי "ציור קולוריסטי". רוב הציורים הרומנטיים משלבים בין צורה לתוכן: התכנים עוסקים באדם ואלו מתבטאים בצבעוניות גועשת, ניגודי צבעים חריפים וכתמיות חופשית.
הקומפוזיציות לרוב דינאמיות, בנויות על כתמי צבע המתמזגים זה בזה עם הרבה גוני ביניים, שבאמצעותם מודגשת האווירה הדרמטית ולעיתים אף קודרת שמעוניין האמן לבטא. בדרך כלל אווירה כזו תואמת את רגשותיו ותחושותיו של האמן.
הזרם הרומנטי בציור > ציירים בולטים בזרם הרומנטי באומנות

קספר דויד פרידריך: צייר גרמני. מאפייני יצירותיו היו אפסות הקיום האנושי נוכח כוחות הטבע. ציוריו הציגו לרוב את הטבע המאיים, האפל והמסתורי, שהתבטא ביער עד, ים אינסופי, שלג וסופה, שמול כל אלה מתגמד האדם חסר האונים, כשהוא אינו מסוגל לשנות או להשפיע. מיצירותיו: "הטייל מעל לים הערפילים", "הנזיר שעל שפת הים", "מנזר ביער האלונים", "שני אנשים מתבוננים בירח".
ויליאם טרנר: צייר אנגלי, מהווה דוגמה לציור הרומנטי באנגליה הן בנושאים והן בטכניקה המיוחדת לו. הוא צייר נוף אנגלי טיפוסי, עסק ברישומים של צמחייה ונופי נהר, והיה לחבר האקדמיה. עם השנים זנח את הציור האקדמאי ועבר לציור באורח חופשי וכתמי יותר, שנבע מטיוליו בחיק הטבע ומהתרשמותו ממזג האוויר באנגליה (גשום וערפילי). טרנר הושפע גם מהטכנולוגיה המתקדמת. ציוריו הרומנטיים עוסקים במאבקים בין כוחות הטבע, במרחבים אינסופיים ובקדמה הטכנולוגית. הצבעים מתמזגים, האווירה מטושטשת, סערות בטבע, שריפות כמטפורה למצוקתו הנפשית של טרנר. הטכניקה שלו היא להשתמש בצבעי שמן על בד כבצבעי מים. הוא הפיק שקיפויות, מעברי צבע רכים. בעקבות הטשטוש הועף מהאקדמיה. מיצירותיו: "שרפת בתי הפרלמנט", "ספינת העבדים".
אז'ן דלקרואה: נחשב לצייר הרומנטי הצרפתי החשוב ביותר. הוא נהנה ממעמד גבוה בחברה הצרפתית ועסק ביצירותיו באירועים קשים ומטרידים, בין אם התרחשו ממש ובין אם נלקחו ממחזות תיאטרון בתקופתו. מיצירותיו: "החירות מובילה את העם", "מות סארדאנאפאלוס", "הטבח בכיוס".
| זרמים באמנות |
| --- | --- | --- |
| אמנות העת העתיקה | יוון העתיקה • רומא העתיקה • מצרים העתיקה • הסהר הפורה |  |
| אמנות ימי הביניים | אמנות מרובינגית • אמנות קרולינגית • אמנות רומנסקית • אמנות גותית • ביזנטיון |  |
| הרנסאנס | מנייריזם |  |
| אמנות מזרחית | אמנות סינית • אמנות יפנית |  |
| אמנות העת החדשה | בארוק • רוקוקו |  |
| אמנות מודרנית | נאו-קלאסיציזם • רומנטיציזם • פרה-רפאליטים • אר נובו • אר דקו • ריאליזם (אמנות) • פוינטיליזם • אימפרסיוניזם • פוסט-אימפרסיוניזם • נאו-אימפרסיוניזם |  |
| אמנות המאה ה-20 וה-21 | אמנות מופשטת • קוביזם • אקספרסיוניזם • פוטוריזם • קונסטרוקטיביזם • סוריאליזם • אקספרסיוניזם מופשט • פוביזם • פופ ארט • אופ ארט • נאו-גאו • דאדא • אסתטיקת יחסים |  |
פורטל האמנות
גשם, קיטור ומהירות: מסילת הרכבת המערבית הגדולה, ציור של ויליאם טרנר משנת 1844.
אמיר גוטמן

ערך זה עוסק בקצין בחיל הים. אם התכוונתם למוזיקאי ישראלי, ראו .
| --- | --- |

אמיר גוטמן
 לידה:  1975 (בן 49 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1994
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד דבורה  מפקד אח"י חץ  מפקד פלגה 915  מד"ר קורס חובלים  מפקד אח"י אילת  מפקד פלגה 33  מפקד קורס חובלים  נספח ימי בוושינגטון  מפקד בסיס אשדוד  מפקד מספן המודיעין  מפקד מספן הים
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  מבצע עמוד ענן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע חשיפה מלאה     מבצע צוק איתן   מבצע שומר החומות  מלחמת חרבות ברזל
 
אמיר גוטמן (נולד בשנת 1975) הוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף המשמש כראש מספן הים בזרוע הים. בעבר שימש כראש מספן המודיעין וכמפקד בסיס אשדוד.
ביוגרפיה

גוטמן נולד ולמד בנתניה. התגייס לחיל הים והתנדב לקורס חובלים. בסיום הקורס הוצב בפלגה 914 ולאחר הכשרה הוסמך לפיקוד על דבורה. לאחר פיקוד על כלי שיט מונה למפקד סיירת דבורות. בשנים 2003–2004 פיקד על פלגה 915. היה מפקד אח"י חץ (סער 4.5) ולאחר מכן מדריך ראשי בקורס חובלים. בשנת 2012 הועלה לדרגת סגן-אלוף וקיבל את הפיקוד על אח"י אילת. באוגוסט 2014 מונה למפקד פלגה 33, ובין שאר המבצעים פיקד על הפלגה במהלך מבצע עמוד ענן, מבצע חשיפה מלאה ומבצע צוק איתן.
לאחר מכן פיקד על קורס חובלים בבה"ד חיל הים. ב-2017 מונה לנספח הימי בוושינגטון בדרגת אלוף-משנה.
ב-2019 מונה למפקד בסיס אשדוד, ופיקד על הבסיס במהלך מבצע שומר החומות. בספטמבר 2021 סיים את תפקידו. בדצמבר 2021 הועלה לדרגת תא"ל ומונה לראש מספן המודיעין בחיל הים. לאחר שהוביל את המספן במלחמת חרבות ברזל הוא סיים את כהונתו באוקטובר 2024. באוקטובר 2024 פורסם כי הוא עתיד לפקד על מספן הים, והוא נכנס לתפקיד בנובמבר באותה שנה.
גוטמן נשוי לנטלי ואב לארבעה ילדים.
הערות שוליים

1 2  אביב פירסט, טקס החלפת מפקד בסיס אשדוד, באתר זרוע הים, ‏2 בספטמבר 2019
↑  מירב לוי דיאמנט, משמר המפרץ שלנו, באתר יום יום אילת, ‏2 בספטמבר 2003
↑  אמיר בוחבוט‏, "מדובר כאן בהישרדות": הסיוט הכי גדול בגיבוש לקורס חובלים, באתר וואלה, 28 בינואר 2016
↑  קובי פינקלר, מפקד חדש לבסיס חיל הים באשדוד: אל"מ אלי סוחוליצקי, באתר ערוץ 7, 20 בספטמבר 2021
↑   מערכת את"צ, מפקד חדש למספן המודיעין בזרוע הים, באתר צה"ל, 31 באוקטובר 2024
↑  אריה יואלי, ‏כבוד למגזר: אל"מ שגיא ברוך יועלה לדרגת תא"ל, באתר "סרוגים", 5 באוקטובר 2024
↑   מערכת את"צ, תא"ל אמיר גוטמן נכנס לתפקידו כראש מספן הים, באתר צה"ל, 12 בנובמבר 2024
הטלה (ביולוגיה)

ביצים של בעלי חיים שונים (בעיקר ציפורים)
הטלה היא אופן הולדה של בעלי חיים מטילי ביצים, המאפשר לעובר להתפתח מחוץ וללא תלות בגוף ההורה. זאת בניגוד לבעלי חיים משריצים אשר אשר מולידים צאצאים מפותחים יחסית. אופן הולדה זה מצוי אצל רוב הדגים, דו-חיים, רוב הזוחלים, וכל הפטרוזאוריה, הדינוזאורים (כולל עופות) יונקי הביב, החרקים, רכיכות ועכבישנים.
אופני הולדה

באופן מסורתי נהגו מבחינה ביולוגית להתייחס לכל בעלי החיים מטילי הביצים כקבוצה אחת לעומת בעלי חיים שמשריצים צאצאים חיים. עם זאת, הביולוג Thierry Lodé (2001) הציע לחלק את הקטגוריה המסורתית של הטלה לקטגוריות משנה. הטלה (ovuliparity) והטלה אמיתי (oviparity) בהתבסס על הקשר בין הזיגוטה (ביצית מופרית) לבין ההורים :
הטלה (Ovuliparity): הפריה חיצונית. הביצים שהנקבה משחררת לסביבה מכילות ביצים שאינם מופרות, והזכר מפרה אותן מחוץ לגופה. הביצים של רוב המינים ברוב המקרים הביצים מכילות כמות ניכרת של חלמון לתמיכה בצמיחת העובר ובפעילותו לאחר ההפריה, ולעיתים גם למשך זמן מה לאחר הבקיעה. הולדה זו נחשבת לצורת ההולדה העתיקה ביותר ממנה התפתחו הצורות האחרות. צורה הולדה זו קיימת בקרב חולייתיות רוב הדגים ורוב הדו-חיים. כמו גם בקרב צורבים, מסרקנים, קווצי עור, רכיכות, ועוד כמה מערכות אחרות.
הטלה אמיתית (Oviparity): הפריה פנימית. בצורת הטלה זו ההפריה מתרחשת בתוך גוף האם. בין אם הזכר מחדיר את הזרע לנקבה ובין אם היא קולטת אותו באופן אקטיבי או פסיבי - הנקבה מטילה ביצים המכילות זיגוטות עם כמות ניכרת של חלמון כדי להאכיל את העובר בזמן שהוא נשאר בביצה. הביצה אינה נשמרת בגוף במשך רוב תקופת ההתפתחות של העובר. הטלה אמיתית מתרחשת בכל הציפורים, ברוב הזוחלים, בחלק מהדגים וברוב פרוקי הרגליים. מבין היונקים ארבעה מינים של יונקי הביב (ברווזן קיפודניים) הם מטילי ביצים אמיתיים.
הערות שוליים

1 2  Lode, Thierry (2012). "Oviparity or viviparity? That is the question ...". Reproductive Biology. 12: 259–264. doi:10.1016/j.repbio.2012.09.001. PMID 23153695.
↑  Thierry Lodé (2001). Les stratégies de reproduction des animaux (Reproduction Strategies in Animal Kingdom). Eds. Dunod Sciences. Paris.
שדה עוזיהו

| --- | --- |
יד לחללים בני המושב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: באר טוביה
גובה ממוצע: ‎30 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: העובד הציוני
סוג יישוב: מושב
מוצא המייסדים: לוב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,560 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-3.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) שדה עוזיהו(למפת אשדוד רגילה) שדה עוזיהו(למפת השפלה רגילה) שדה עוזיהו(למפת השפלה מוגדלת) שדה עוזיהו31°45′23″N 34°40′40″E﻿ / ﻿31.7564877109936°N 34.6777585365014°E﻿ / 31.7564877109936; 34.6777585365014  heמפת היישובים של מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) באדום - שדה עוזיהו בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

שדה עוזיהו (שְׂדֵה עֻזִּיָּהוּ) הוא מושב באזור הדרום, מדרום-מזרח לעיר אשדוד, השייך למועצה אזורית באר טוביה.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1949, על ידי 120 משפחות עולים מהערים מיסראתה ואל-ח'ומס שבלוב, חלקם ניצלו משואת יהודי לוב.
היישוב נקרא בהתחלה "אשדוד ד", לאחר מכן "יד שמשון". שמו הנוכחי של היישוב הוא על שמו של עוזיהו, מלך יהודה אשר לפי דברי הימים בנה ערים באזור בו נמצא כיום היישוב.
בתאריך 7 פברואר 1951 נרצח אחד התושבים על ידי חוליית פדאיון שחדרו מרצועת עזה.
עד סוף שנות ה-60 פעל במושב בית קולנוע קטן ובית ספר על שם "עוזיאל" עד חטיבת ביניים.
בשנת 1970 חובר הטלפון הביתי הראשון במושב, ובשנת 1975 חוברה מערכת ביוב במושב לראשונה מאז הוקם.
בשנת 2000 הופשרו קרקעות לבניה במרכז המושב, מה שמשך זוגות צעירים לאווירה הפסטורלית השוררת במושב וכמות האוכלוסייה גדלה לכ-400 משפחות ול-1500 אנשים ומעלה שחלקן מתפרנסות מחקלאות מחסנים ומפעלים תעשייתיים.
היסטוריה > ספורט

מאז תחילת שנות החמישים ייצגה את המושב קבוצת כדורגל בשם "הפועל שדה עוזיהו", שהתמודדה רוב שנותיה בליגה ג', הנמוכה ביותר. בנוסף התמודדה באופן קבוע במשחקי גביע המדינה. בסיום עונת 1999/2000 העפילה לליגה ב' דרום ב' כשמשחק העלייה התקיים באצטדיון הי"א באשדוד לעיני 2,000 צופים. בליגה ב' שיחקה במשך שלוש עונות ונשרה בסיום עונת 2002/2003 מהמקום האחרון. בשנת 2006 התפרקה הקבוצה סופית בעקבות פסילת מגרשה הביתי שלא עמד בתקנות החדשות של ההתאחדות לכדורגל. הקבוצה הוזכרה בתשדיר פרסומת למפעל הפיס בכיכובו של השחקן, ספי ריבלין.
ניסים דבוש, נולד במושב, היה ממקימי הקבוצה וניהל אותה שנים רבות כמפעל חיים. לימים ניסים פתח תחנת טוטו לוטו במושב המהווה עד היום מוקד להתכנסות לצפייה משותפת באירועי והימורי ספורט.
תמונות מהמושב

בית העם
מגדל המים הישן
בית הכנסת המרכזי
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007521012905171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Atom (תקן)

| --- | --- |

 סיומת קובץ:  .atom, .xml
 סוג מדיה באינטרנט:  application/atom+xml
 מפתח:  Internet Engineering Task Force
 תאריך השקה:  דצמבר 2005
 סוג:  סינדיקציית רשת
 התפתח מהתקן:  XML
 תקן:  RFC 4287, RFC 5023
 פורמט פתוח?:  כן
 תוכנה נפוצה:  Apache Abdera, Rome, Fomich
 RFC 4287
 
Atom הוא תקן אינטרנטי המשמש לסינדיקציה של תוכן ולהפצת עדכונים באתרים. התקן כולל שני מרכיבים עיקריים: פורמט הסינדיקציה של Atom ופרוטוקול פרסום Atom (AtomPub). פורמט הסינדיקציה של Atom מבוסס על XML ומאפשר לאתרי אינטרנט להציג עדכונים שוטפים של תוכן למנויים. פרוטוקול AtomPub משמש לפרסום, עריכה ומחיקה של משאבים ברשת, כגון מאמרים ופוסטים בבלוגים.
היסטוריה

Atom פותח בתחילת שנות ה-2000 כחלופה ל-RSS, בעקבות דיונים על חסרונות ה-RSS והצורך בתקן חדש ומתקדם יותר. התקן נתמך על ידי הארגון IETF והפך לסטנדרט רשמי בשנת 2005 עם פרסום ה-RFC 4287. בשנת 2007 פורסם פרוטוקול AtomPub כ-RFC 5023.
פורמט הסינדיקציה של Atom

פורמט Atom מבוסס על XML ומשמש לסינדיקציה של תוכן, כלומר, העברת עדכונים על תוכן חדש או מתעדכן לקוראים. כל מסמך Atom נקרא "פיד" (Feed) ומכיל פריטים (Entries) שהם תכנים ספציפיים כגון מאמרים, חדשות או פוסטים בבלוגים. כל פריט מכיל פרטי מידע כמו כותרת, מחבר, תאריך פרסום, וקישורים למשאבים נוספים.
פרוטוקול פרסום Atom (AtomPub)

AtomPub הוא פרוטוקול המבוסס על HTTP המאפשר פרסום ועדכון משאבים כמו פוסטים, תמונות, וקבצים אחרים באתרים. הוא מספק כלים למפתחים לנהל תוכן בצורה נוחה ואוטומטית, כולל יצירת פריטים חדשים, עריכת פריטים קיימים, ומחיקת פריטים.
יתרונות Atom

מבנה מאורגן: שימוש ב-XML מאפשר מבנה ברור ומסודר שקל לעבד ולנתח.
אוניברסלי: תומך בשפות שונות ומאפשר לציין שפה עבור כל פריט.
תמיכה במשאבים חיצוניים: מאפשר הכללת קישורים לתמונות, קבצים, ומידע נוסף.
שימושים

Atom משמש להפצת תוכן בעדכונים כגון חדשות, בלוגים, פורומים, ואתרי תוכן אחרים. הוא מאפשר למשתמשים להישאר מעודכנים במידע חדש המפורסם באתרים מועדפים באמצעות קוראי פיד.
ביקורת והשוואה ל-RSS

Atom מציע מספר יתרונות על פני RSS, כמו גמישות רבה יותר בתיאור פריטים והוספת מטא נתונים. עם זאת, יש עדיין תמיכה רחבה ב-RSS, ושני התקנים קיימים במקביל בשוק.
דוגמה לפיד Atom 1.0

<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<feed xmlns="http://www.w3.org/2005/Atom">
	<title>Example Feed</title>
	<subtitle>A subtitle.</subtitle>
	<link href="http://example.org/feed/" rel="self" />
	<link href="http://example.org/" />
	<id>urn:uuid:60a76c80-d399-11d9-b91C-0003939e0af6</id>
	<updated>2003-12-13T18:30:02Z</updated>
	<entry>
		<title>Atom-Powered Robots Run Amok</title>
		<link href="http://example.org/2003/12/13/atom03" />
		<link rel="alternate" type="text/html" href="http://example.org/2003/12/13/atom03.html"/>
		<link rel="edit" href="http://example.org/2003/12/13/atom03/edit"/>
		<id>urn:uuid:1225c695-cfb8-4ebb-aaaa-80da344efa6a</id>
        <published>2003-11-09T17:23:02Z</published>
		<updated>2003-12-13T18:30:02Z</updated>
		<summary>Some text.</summary>
		<content type="xhtml">
			<div xmlns="http://www.w3.org/1999/xhtml">
				<p>This is the entry content.</p>
			</div>
		</content>
		<author>
			<name>John Doe</name>
			<email>johndoe@example.com</email>
		</author>
	</entry>
</feed>
ממשק משתמש של קורא פיד atom
חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי

חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי הוא התאגדות של רבנים בעלי השקפה ציונית דתית שהשתייכה לתנועת הפועל המזרחי.