stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדנאן מילאד
ביוגרפיה

מילאד נולד ברמלה שבישראל, בן בכור להוריו. ב-28 באפריל 2018 עזר לאביו בעבודה בקיבוץ חפץ חיים, ובמהלך העבודה התחשמל כאשר ניסה להרים כבל חשמל שהיה מונח בשטח. כתוצאה מההתחשמלות איבד את הכרתו, והובהל למרכז הרפואי קפלן, שם הורדם והונשם. כתוצאה מהתאונה, נקטעה ידו הימנית. לאחר שלושה שבועות יצא מילאד מכלל סכנה, ואושפז במשך שנה במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר, שם עבר סדרה של ניתוחים לטיפול בכוויות הקשות. במהלך האשפוז ביקר אותו ליאור יסעור, אביו של לוחם הטאקוונדו הפאראלימפי אסף יסעור, שחשף אותו לענף הטאקוונדו הפאראלימפי. לאחר פגישות עם מספר מאמנים, החליט עדנאן להתחיל דרך חדשה כספורטאי תחרותי בענף הטאקוונדו הפאראלימפי.
קריירה ספורטיבית > 2023 > סגן אלוף המשחקים האירופיים

במשחקים האירופיים שנערכו באוגוסט ברוטרדם שבהולנד זכה במדליית כסף בקטגוריית עד 63 ק"ג, לאחר שגבר בשלב חצי הגמר על סנדרו מגרלשווילי מגאורגיה בתוצאה של 26:7, והפסיד בשלב הגמר למהמוט בוזטקה הטורקי.
קריירה ספורטיבית > 2024

ב-8 במרץ 2024 השיג את הקריטריון הפאראלימפי למשחקים הפאראלימפיים בפריז, לאחר שגבר בגמר תחרות המיון האירופית בסופיה שבבולגריה על יריב גאורגי.
במאי 2024 זכה במדליית ארד באליפות אירופה סרביה
הערות שוליים

↑  רותם פלדברג, ‏עדנאן מילאד השיג את הקריטריון הפראלימפי, באתר ערוץ הספורט, 8 במרץ 2024
↑  רענן וייס, לוחם הטאקוונדו הפראלימפי עדנאן מילאד זכה במדליית הארד באליפות אירופה, באתר ynet, 10 במאי 2024
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | עמית חסדאי |  |
|  בדמינטון | נינה גורודצקי • אמיר לוי |  |
|  בוצ'יה | נדב לוי |  |
|  חתירה | שמוליק דניאל •  מורן סמואל •  חתירה זוגית (שחר מילפלדר וסאלח שאהין) |  |
|  טאקוונדו |  אסף יסעור • עדנאן מילאד |  |
|  טניס | אדם ברדיצ'בסקי • מעיין זיקרי • סרגיי ליסוב •  גיא ששון |  |
|  ירי תחרותי | יוליה צ'רנוי |  |
|  כדורשער |  נבחרת ישראל (נשים) (רוני אוחיון, ליהיא בן-דוד, גל חמרני, אורי מזרחי, אלהאם מחאמיד רוזין, נועה מלכה) |  |
|  קאנו/קיאקים | טליה אילת (קיאק) • אירן שפיר (קאנו) |  |
|  שחייה | ורוניקה גירנקו •  עמי דדאון • אריאל מליאר •  מארק מליאר |  |
ירחמיאל ירון

| --- | --- |

ירחמיאל ירון
 לידה:  10 בינואר 1909 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  21 בדצמבר 1983 (בגיל 74) 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 
ירחמיאל רם ירון (10 בינואר 1909 - 21 בדצמבר 1983, י"ד בטבת תשמ"ד) היה פעיל ציוני, מראשוני משטרת ישראל ודיפלומט ישראלי.
חייו

ירון נולד בשם רוברט ("בובי") לוסטיג בווינה שבאוסטרו-הונגריה. בסיום לימודיו בבית ספר ריאלי בבודפשט למד בבית ספר גבוה למסחר בווינה ולימודים בתחום מדעי המדינה באוניברסיטת וינה. בתקופת הלימודים היה יושב ראש ארגון אגודות נוער ציוניות, ובשנים 1931–1932 היה חבר ההסתדרות הציונית באוסטריה. הגיע בשנת 1932 לארץ ישראל למשחקי המכביה כנציג "מכבי" אוסטריה. בשנת 1933 עלה לארץ ישראל.
ירון שירת משנת 1933 ועד הקמת מדינת ישראל בשורות משטרת המנדט, משנת 1936 כקצין. בשנים 1940–1942 הוצב במרכז הבולשת ביפו, ומשם הועבר למרכז הבולשת בירושלים. בתקופת שירותו במשטרת המנדט שיתף פעולה עם מטה ההגנה והעביר לו ידיעות באמצעות אנשי קשר. במהלך השנים צבר מוניטין כמומחה לענייני קומוניסטים. לאחר קום המדינה והקמת משטרת ישראל היה חבר המטה הארצי ושירת בדרגת מפקח מחוזי בתפקיד ראש אגף החקירות הפליליות.
בשנת 1950 הצטרף לשירות החוץ ושירת בתפקיד הקונסול הראשון של ישראל לקפריסין (1950–1952), קונסול בשיקגו ומזכיר ראשון בשגרירות במקסיקו (עד 1956). הוא חזר לישראל ועמד בראש מחלקת המנגנון במשרד החוץ. בשנים 1957–1958 היה מנכ"ל חברת "ים סוף" (אינקודה) ולאחר מכן מונה לציר ישראל בהונגריה (דצמבר 1958 - אוקטובר 1960) ולשגריר ישראל בקונגו-ברזוויל ושגריר לא תושב בגאבון (נובמבר 1960 - פברואר 1964).
ביולי 1964 מונה למנהל לשכת המסחר ישראל-אמריקה, ולאחר מכן, ביולי 1965, נשלח לטורונטו, קנדה, כנציג המחלקה הכלכלית של הסוכנות היהודית. ב-1968 שב לישראל.
היה נשוי ואב לשניים.
הערות שוליים

↑  יעקב (יואל) עמרמי, הדברים גדולים הם מאתנו: פרקי עבר], תל אביב: הדר, תשנ"ד-1994, עמ' 141.
↑  ירחמיאל ירון - קונסול ישראל בקפריסין, חרות, 24 באוגוסט 1950
↑  היום הראשון בקונסלית ישראל בקפריסין, מעריב, 17 בספטמבר 1950
↑  קונסולית ישראל תפתח בשיקאגו, הצופה, 20 במאי 1952
↑  ד"ר קיסרי ציר ברוב ארצות דרום אמריקה, חרות, 15 ביוני 1954
↑  י. רם ירון ציר ישראל בבודפשט, דבר, 22 בדצמבר 1958
↑  ציר ישראל הגיש את כתב האמנתו בבודפשט, דבר, 17 בפברואר 1959
טבח קושקונאר וקושגאלה

| חלק מהסכסוך הטורקי-כורדי |
| --- | --- |
 תאריך:  26 במרץ 1994
 מקום:  Kuşkonar, Bezokê 
 סוג:  תקיפה אווירית, טבח 
 הרוגים:  כ-38
 פצועים:  13 
 
טבח קוּשקוֹנאר (בטורקית: Kuşkonar) וקוּשגָאלה (בטורקית: Koçağılı) הוא השם שניתן לטבח שערכו כוחות צבא טורקיה, בשני כפרים כורדים שבדרום מזרח טורקיה, ב-26 במרץ 1994, ובו נהרגו 38 תושבים כורדים.
הטבח

התקרית התרחשה בכפרים קוקונאר ו-קושגאלה שבמחוז סירנאק (אנ') בדרום מזרח טורקיה. בבוקר ה-26 במרץ 1994, בסביבות 10:30 בבוקר, שעה שרוב הגברים בשני הכפרים, עבדו בשדות, מטוסים צבאיים ומסוק של חיל האוויר הטורקי חגו מעל שני הכפרים והחלו להפציץ אותם. חלק מהתושבים נפגעו או נלכדו מתחת להריסות הבתים ואלו שניסו להימלט, נורו במקלעים מהמסוק.
בהפצצה נהרגו 38 בני אדם, רובם תינוקות, ילדים, נשים או קשישים ובנוסף, נפצעו 13 בני אדם. מאוחר יותר האשימו חיילי הצבא הטורקי את (PKK) בביצוע הטבח ואף השתמשו בתקרית כתעמולה.
המשפט

למרות תלונותיהם של תושבי הכפר וקרובי הנפגעים, הממשלה הטורקית סירבה לפתוח בחקירות.
משפחות הקרבנות פנו לבית המשפט הטורקי ושם נתקבלה החלטה שהטבח בוצע על ידי מפלגת הפועלים של כורדיסטן (PKK). המשפחות ערערו בפני בית הדין האירופי לזכויות אדם (ECHR) וטורקיה נמצאה אשמה ואחראית לטבח. בנוסף לגינוי, על הריגת אזרחים, ה-ECHR הורה לטורקיה לשלם למשפחות הקרבנות 2.3 מיליון יורו.
לא ידוע אם אכן המשפחות קיבלו פיצוי.
עורך הדין של התיק - טאהר אלצ'י

עורך הדין של התיק היה טאהר אלצ'י (אנ') (1966–2015) כורדי, פעיל זכויות אדם ועורך דין. לאורך הקריירה שלו הוא הגן על כורדים שנאשמו על ידי השלטונות ואף נעצר, באשמת קשר עם ה-PKK. במהלך המשפט בתיק הטבח, הוא קיבל איומים על חייו ואף נעצר באשמת סירוב להצהיר בבית המשפט שה-PKK הוא ארגון טרור. באוקטובר 2015, אלצ'י נעצר שוב והואשם בהפצת "תעמולת טרור" לאחר שאמר בראיון ל-CNN שה-PKK אינו ארגון טרור. אלצ'י נהרג בדיארבקיר שבדרום מזרח טורקיה, ב-28 בנובמבר 2015. שעה שערך מסיבת עיתונאים פומבית, ברחוב ושוטרים שהיו במרדף אחרי חשודים, פתחו באש, לתוך הקהל. ממשלת טורקיה לא קיבלה אחריות למוות בטענה שייתכן והירי בוצע על ידי "צד שלישי" והיו שאף האשימו את PKK ברצח. מנגד, הממשלה הטורקית הואשמה על ידי גורמים בטורקיה ומחוצה לה, ברצח טאהר אלצי.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  "The European Court of Human Rights: Case of Benzer and others v. Turkey" (PDF) (Mass execution of Kurdish villagers). 24 במרץ 2014. נבדק ב-25 דצמבר 2023. {{cite journal}}:  (עזרה); Cite journal requires |journal= (עזרה)
↑  , Kuşkonar Katliamını Askeri Savcılığın Soruşturması Doğru mu?, Bianet, 25 במרץ 2014
↑  , “Kuşkonar Bombardment” Case Dismissed, Bianet, 21 באפריל 2014
↑  ""Kuşkonar Bombardment" Case Dismissed". Bianet - Bagimsiz Iletisim Agi. נבדק ב-3 באפריל 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Kürt köylerini yok edenler yargılanacak mı? - Al-Monitor: the Pulse of the Middle East (in Turkish)". Al-Monitor. נבדק ב-4 באפריל 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  Emma Sinclair-Webb, Dispatches: European Court Presses Turkey on Justice, Human Rights Watch, 13 נובמבר 13,2013
↑  , Turkey fined 2.3 mln euros for killing of 33 villagers in 1994, Hurriyet Daily Nnews, 12 bucncr 2013
↑  A lifetime of struggle: Tahir Elçi, ANF News (באנגלית)
↑  "Pro-Kurdish lawyer Tahir Elci shot dead in Turkey". BBC News (באנגלית). 2015-11-28. נבדק ב-2023-12-25.
↑  Militant claims PKK behind murder of Tahir Elçi - Türkiye News, Hürriyet Daily News, ‏2016-06-06 (באנגלית)
↑  Protests as Top Kurdish Lawyer Gunned Down in Turkey, NDTV.com
עו"ד טאהר אלצ'י
שאול ישראלי (קצין)

ערך זה עוסק בקצין צה"ל. אם התכוונתם לרב, חתן פרס ישראל, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  31 בינואר 1984 (בן 40)
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  שאולי
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד גדוד 74  מפקד גדוד 77 בחטיבה 7  קצין אג"ם אוגדה 91  מפקד חטיבת אגרוף הברזל
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה     מבצע צוק איתן
 
שאול ישראלי (נולד ב-31 בינואר 1984) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה המכהן כראש מחלקת תכנון בזרוע היבשה. בעבר פיקד על חטיבת אגרוף הברזל.
ביוגרפיה

התגייס לצה"ל בשנת 2002 ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה בגדוד 198. בהמשך מונה לסגן מפקד גדוד 74 בחטיבה 188. בשנים 2017–2019 פיקד על גדוד 77 בחטיבה 7. לאחר מכן כיהן כקצין אג"ם אוגדה 91. בשנת 2021 מונה למפקד חטיבת אגרוף הברזל וכיהן בתפקיד עד ליוני 2023.
ב-1 במאי 2023, מונה לרמ״ח התכנון של זרוע היבשה.
ב-22 בנובמבר 2024 פורסם כי ימונה למפקד חטיבה 7.
הערות שוליים

↑  עדו בן פורת, 77 מאז ועד היום, באתר ערוץ 7, 25 באפריל 2018
↑   אל"ם יואב שניידר נכנס לתפקיד מפקד חטיבת אגרוף הברזל, באתר צה"ל, 7 ביוני 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נדב נידם

נדב אביב נידם (נולד ב-11 באפריל 2001 במודיעין-מכבים-רעות שבישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת עירוני קריית שמונה (בהשאלה ממכבי תל אביב) מליגת העל.
קריירת מועדונים

נידם גדל במחלקות הנוער של עירוני מודיעין ומכבי תל אביב. ב-7 באפריל 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב, בניצחון 4-1 על מכבי נתניה במסגרת ליגת העל לעונת 2018/2019.
ב-6 באוגוסט 2020 הושאל נידם למשך עונה אחת לבית"ר תל אביב בת ים מהליגה הלאומית. הוא ערך 34 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-15 באוגוסט 2021 הושאל נידם למשך עונה אחת לעירוני קריית שמונה מליגת העל. הוא ערך 32 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-7 באוגוסט 2022 הושאל נידם למשך עונה אחת להפועל ירושלים מליגת העל.
ב-28 ביולי 2023 הושאל נידם לעונה שנייה בהפועל ירושלים.
קריירה בינלאומית

נידם הוא חלק מסגל נבחרת ישראל הצעירה עד גיל 24.
תארים

אליפות ישראל (2): 2018/2019, 2019/2020
אלוף האלופים (2): 2020, 2024
הערות שוליים

↑  יגאל גולדשטיין, ‏רשמי: נדב נידם הושאל לעירוני קריית שמונה, באתר ערוץ הספורט, 15 באוגוסט 2021
↑  מוטי פשכצקי, ‏רשמית: נדב נידם הושאל להפועל ירושלים, באתר ערוץ הספורט, 7 באוגוסט 2022
↑  מוטי פשכצקי, ‏נדב נידם הושאל לעונה נוספת בהפועל י-ם, באתר ערוץ הספורט, 28 ביולי 2023
צעקה (אלבום)

צְעַקַּה הוא אלבום סולו של הזמר החסידי מרדכי בן דוד, האלבום יצא בשנת 2017.
הפקה

את האלבום הפיק יידל ורדיגר (בנו של בן דוד), והוא כולל לחנים של בן דוד עצמו, ושל אלי קליין ואיצי ברי, יוסי גרין, יצחק פוקס וברוך שלום בלסופסקי. כשעל העיבוד המוזיקלי אלי קליין ואיצי ברי, יואלי דיקמן, ברוך שלום בלסופסקי, אלי לאופר ומונה רוזנבלום. האלבום מכיל שירים בעברית ויידיש.
בשיר פתח לנו שער (רצועה 2) מארח בן דוד לדואט את הזמר מוטי שטיינמץ, כמו כן בשיר ואנפהא נהירין (רצועה 10) מארח לדואט את נותי פוקס. את האלבום מלוות מקהלת שירה, מקהלת בעלי המנגנים ומקהלת הילדים החסידית-אמריקאית שיר ושבח.
לחלק משירי האלבום יצאו גרסאות כיסוי, בהם: הנני רופא לך בלחן של יוסי גרין (רצועה 8) יצאה כקאבר על ידי מקהלת שירה, מקהלת הילדים יידיש נחת ומנדי הרשקוביץ. השירים "צעקה" ו"כבשה אחת" יצא כקאבר על ידי שמילי אונגר באלבומו על הבמה.
האלבום זכה להצלחה רבה ותוך שבועיים מכר למעלה מ-30 אלף עותקים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | לחן | מעבד | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כל הנשמה  | תהילים ק"נ, בראשית רבה | מרדכי בן דוד | אלי קליין ואיצי ברי | 5:07 |
| 2. | פתח לנו שער  | תפילת נעילה | אלי קליין ואיצי ברי | אלי קליין ואיצי ברי | 4:45 |
| 3. | צעקה  | שיחות הר"ן | אלי קליין | אלי קליין ואיצי ברי | 3:53 |
| 4. | מזמור לדוד אבי  | ליפא שמלצר | יצחק פוקס | מונה רוזנבלום | 5:55 |
| 5. | בואי כלה  | פיוט לכה דודי | מרדכי בן דוד | אלי קליין ואיצי ברי | 3:24 |
| 6. | הנה ימים באים  | עמוס | יצחק פוקס | יואלי דיקמן | 6:04 |
| 7. | כבשה אחת  | אלי קליין, ילקוט שמעוני | אלי קליין ואיצי ברי | אלי קליין ואיצי ברי | 3:53 |
| 8. | הנני רופא לך  | מלכים ב' | יוסי גרין | אלי קליין ואיצי ברי | 4:51 |
| 9. | כתר מלוכה  | פיוט ויאתיו כל לעבדך | אלי קליין | אלי קליין ואיצי ברי | 3:30 |
| 10. | ואנפהא נהירין  | כגוונא | יוסי גרין | יואלי דיקמן | 5:35 |
| 11. | אשרי האיש  | תהילים א' | ברוך שלום בלסופסקי | ברוך שלום בלסופסקי | 3:49 |
| 12. | יעלה תחנונינו  | פיוט יעלה תחנוננו | אלי קליין | אלי קליין ואיצי ברי | 5:29 |
| 13. | הבל הבלים  | קהלת | מרדכי בן דוד | אלי לאופר | 5:31 |
השתתפו הקלטות

מוטי שטיינמץ
נותי פוקס
מקהלת שירה
מקהלת בעלי המנגנים
מקהלת הילדים שיר ושבח
הערות שוליים

↑   הנני רופא לך, בביצוע מנדי הרשקוביץ, מקהלת שירה, אידיש נחת, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 6:38)
↑  המפיק שלום וגשל, בראיון למנחם טוקר, ברדיו קול חי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a679eabb-cf8b-4fa0-9305-820a9eab29cc
מיס שווייץ

| --- | --- |
 מדינה:  שווייץ 
 מטה הארגון:  ציריך 
 תקופת הפעילות:  1951–הווה (כ־74 שנים) 
 www.miss.ch
 
פטרישה פאסלר, מיס שווייץ לשנת 1993
מיס שווייץ היא תחרות יופי שנתית המתקיימת בשווייץ, התחרות נערכה לראשונה ב-1951 ומשודרת בערוץ הטלוויזיה הממלכתי של שווייץ "SRG SSR".
כל אחת מהמתמודדות מייצגות בתחרות קנטון שונה במדינה, הזוכה בתחרות מייצגת את מדינתה בתחרות מיס תבל והתחרות גם החזיקה בזיכיון עבור מיס עולם עד 2005, מיס אינטרנשיונל עד 1993 ומיס אירופה עד 2006.
הזוכות

| שנה | הזוכה |
| --- | --- |
1982/1983: לוליטה מורנה
1993: פטרישה פאסלר
1997: טניה גוטמן
1999: אניטה בורי
2005: לאוריאן גיליארון
2006: כריסטה ריגוזי
2014: לאטיטיה גוארינו
דאדלי ווטן

דאדלי גודול ווטן (באנגלית: Dudley Goodall Wooten‏; 19 ביוני 1860 – 7 בפברואר 1929) היה עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי שכיהן קדנציה אחת כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטקסס מ-1901 עד 1903.
ביוגרפיה > ראשית חייו

ווטן, שנולד ב-19 ביוני 1860 ליד ספרינגפילד, מיזורי, עבר בינקותו עם הוריו לטקסס במהלך מלחמת האזרחים.
ביוגרפיה > השכלה

הוא למד בבתי ספר פרטיים בפריז, טקסס, וסיים את לימודיו באוניברסיטת פרינסטון ב-1875. הוא למד באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, בולטימור, מרילנד, וסיים את המחלקה למשפטים של אוניברסיטת וירג'יניה בשרלוטסוויל, שם זכה בפרסים הגבוהים ביותר של בית הספר על כתיבה ודיונים והיה חבר באחוות פי קאפה פסי.
ביוגרפיה > קריירה

הוא התקבל ללשכת עורכי הדין בשנת 1880 ועסק בכך באוסטין, טקסס. הוא שימש כפרקליט של אוסטין בשנים 1884–1886. הוא עבר לדאלאס, טקסס, ב-1888. הוא כיהן כשופט בבית המשפט המחוזי של מחוז דאלאס בשנים 1890–1892. הוא כיהן כחבר בבית הנבחרים של המדינה בשנים 1898 ו-1899. כחבר בבית המחוקקים של טקסס, ווטן שימש כציר בוועידת ההגבלים העסקיים הלאומית בשיקגו בשנת 1899. הוא כיהן כחבר במועצה המבצעת של הפדרציה הלאומית האזרחית בשנת 1900. הוא שימש כציר בוועידת המס הלאומית בבאפלו ב-1901. חבר הקונגרס ווטן נסע לאלסקה ב-1902 כדי לערוך מחקר בקונגרס על צורכי השטח.
ווטן נבחר כדמוקרט לקונגרס ה-57 כדי למלא את המקום הפנוי שנגרם על ידי מותו של רוברט אמט בארק וכיהן מ-13 ביולי 1901 עד 3 במרץ 1903. בשנת 1902 הפסיד ווטן בניסיונו לקבל מועמדות כמועמד הדמוקרטי למושב בבית הנבחרים.
ביוגרפיה > אחרית חייו

לאחר שעזב את בית הנבחרים, ווטן חידש את עריכת הדין בסיאטל, וושינגטון. הוא כיהן כשופט מיוחד של בית המשפט העליון בתקופות שונות. הוא שימש כציר בקונגרס הלאומי של הנהרות והנמלים ב-1912. הוא שימש כציר בקונגרס השימור הלאומי ב-1913. הוא מונה לחבר במועצת המדינה של תוכניות לימודים גבוהות יותר על ידי המושל ב-1919.
ווטן עבד כפרופסור למשפטים באוניברסיטת נוטרדאם, נוטרדאם, אינדיאנה מ-1924 עד 1928.
ביוגרפיה > מותו

הוא מת בזמן ביקור באוסטין, טקסס, ב-7 בפברואר 1929.
הערות שוליים

↑  Kestenbaum, Lawrence. "Dudley Goodall Wooten-The Political Graveyard". The Political Graveyard. נבדק ב-27 ביוני 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 2515 6694  LCCN: n85157395  SNAC: w6tg4n7m  US Congress: W000740  VIAF: 50661568   WorldCat (עם VIAF): 50661568
עבסאן אל-כבירה

| --- | --- |
מראה מעבסאן אל-כבירה. המסגד הגדול
מראה מעבסאן אל-כבירה. המסגד הגדול
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  ח'אן יונס
 ראש העיר:  מוסטפא סוליימן א-שוואף
 תאריך ייסוד:  המאה ה-16 (אזכור ראשון)
 גובה:  77 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  26,767 (2017)
 קואורדינטות:  34°20′51″N 31°19′25″E﻿ / ﻿34.347589°N 31.323708°E﻿ / 34.347589; 31.323708
 אזור זמן:  UTC +2
 http://abasan.ps/website/?lang=en
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מערב הנגב מוגדלת) עבסאן אל-כבירה(למפת מערב הנגב רגילה) עבסאן אל-כבירה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עבסאן אל-כבירה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עבסאן אל-כבירה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
רצועת עזה והעיר עבסאן אל-כבירה
עבסאן אל-כבירה (בערבית: عبسان الكبيرة – עבסאן הגדולה, או "עבסאן אל-כביר" (عبسان الكبير), נקראה בעבר גם עבסאן אל-ע'רביה (عبسان الغربية) – כלומר "עבסאן המערבית") היא עיר בשטח הרשות הפלסטינית, בדרום רצועת עזה בנפת ח'אן יונס.
אוכלוסיית עבסאן אל-כבירה, לפי הערכת הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה בשנת 2017 חיו בעיר 26,767 תושבים. במקור הייתה יישוב בדואי. בעיר מוכרות חמולות כמו א-שוואף, א-דע'מה, מסאביח, אבו יוסף, אבו מוסטפא, אבו טייר, אבו דקה (או דגה), אבו טבש, אבו דראז, אבו מוטלק, אבו סובחה ואבו עאמר. החקלאות מהווה מקור עיקרי להכנסה. קיימים גם ענפי תעשייה קטנה בתחום הלבנים, הכלים החקלאיים וייצור שמן זית.
מיקום

עבסאן אל-כבירה שוכנת במרכז נווה מדבר, בגובה 77 מ' מעל פני הים, 3–4 ק"מ מזרחית-דרומית מן העיר ח'אן יונס, 20 ק"מ מדרום לעיר עזה ו-10 ק"מ ממזרח לחוף הים התיכון.
מקור השם

משמעות שמו של היישוב היא עלומה, והוא נקרא "אל-כבירה" (הגדולה) כדי להבדילו מהכפר השכן – עבסאן א-סע'ירה (הקטנה), הנמצא צפונית-מזרחית ממנה.
היסטוריה > בתקופה הרומית והביזנטית

במקום התקיים יישוב (עם מצודה) בתקופה הרומית והביזנטית. הכפר הערבי נבנה מעל השרידים הקדומים. בבתים נמצאים עמודי שיש, שברי עמודים ובסיסים, אבני בנייה עתיקות של המצודה העתיקה, שתי רצפות פסיפס. רבים מהבתים נבנו מאבני חורבת שוק מזי (Sycamazon).
היסטוריה > בתקופה העות'מאנית

שם היישוב עבסאן מוזכר בשנת 1596 ברשימות המיסים (דפתר) כחלק מהנאחיה של עזה או הליווא עזה במסגרת סנג'ק עזה. 
אז הוא מנה 28 משקי בית (כ-150 תושבים), כולם של מוסלמים, ששילמו את מיסיהם באמצעות חיטה, שעורה, ירקות, פירות, עזים, כוורות דבורים, וכו'.
בשנת 1886 עבסאן אל-כבירה תוארה ככפר קטן ומשגשג, בנוי מאבן. נחפרו במקום ארבה רצפות שיש עתיקות.
בימי מלחמת העולם הראשונה במהלך שנת 1917 חנו בעבסאן חיילים מאוסטרליה וניו זילנד שהשתתפו במסע הצבאי הבריטי לכיבוש ארץ ישראל מידי הטורקים.
במאי 1917 הוארך צינור שהוביל מים מתחנת משאבה מאל עריש עד לעבסאן אל-כבירה לצורכי המאהלים הבריטיים במקום.
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

מפקד האוכלוסין בשנת 1922 (באותה תקופה עבסאן כללה את שני היישובים: אל-כבירה וא-סע'ירה או אל-ג'דידה) הצביע על אוכלוסייה בת 695 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד משנת 1931 נספרו 1,144 תושבים ב-186 בתים. בשנת 1945 היו שני היישובים עבסאן עדיין מאוחדים ומנו 2,230 תושבים, כולם ערבים, עם שטח 16,084 דונם. מתוך השטח הנ"ל 15,616 שימשו לגידול דגן ו-92 דונם למטעים וקרקע בנויה.
היסטוריה > 1948 ואחריה > במלחמת העצמאות

ב-22–23 בדצמבר 1948, במהלך מלחמת העצמאות, בתחילת מבצע חורב, פשט כוח ישראלי על עבסאן ועל משלט 86 במטרת הטעיה מכוון אל הענף המערבי של הצבא המצרי. לכוח הישראלי היו אבדות כבדות בגלל אי יכולת לקבל תגבורות עקב תנאי מזג האוויר.
היסטוריה > 1948 ואחריה > חלק מ"רצועת עזה"

החל משנת 1948 קשרה עבסאן את גורלה בזה של "רצועת עזה" שבשנים 1948–1967 נשלטה על ידי מצרים ובשנים 1967–1994 נמצאה בשליטה המלאה של ישראל.
אחרי מלחמת העצמאות של ישראל כשבעקבות הסכם שביתת הנשק בין ישראל למצרים
הגיעו הצוותים לשרטט את הקו בשטח, הסתבר כי תוואי הגבול שנקבע חצה באזור את כפרי עבסאן והפריד בין בתי הכפר ובין אדמותיו. משום כך בפברואר 1950 לפי בקשת מצרים הגיעו המשלחות הישראלית והמצרית לכלל הסכמה על תיקון הקו כך שהכפר עבסאן יועבר בשלמותו לשליטת מצרים.
בתמורה הועבר לישראל שטח בצפון רצועת עזה.
תחת השלטון המצרי הוקמה בעבסאן אל-כבירה מועצה מקומית.
בשנות ה-1950 נכנסו מהאזור לשטח ישראל "מסתננים" פלסטינים למטרות פיגועים ושוד.
במסגרת פעולות התגמול, ב-30 באוגוסט 1955 פעל כוח משוריין ישראלי נגד פדאיון בח'אן יונס. בפעולה זו הופגזו עמדות צבאיות גם על יד עבסאן אל-כבירה. מאוחר יותר, ב-3 בנובמבר 1956 במסגרת מבצע קדש רצועת עזה כולל עבסאן נכבשה זמנית (עד תחילת 1957) על ידי צה"ל.
ביוני 1967 נכבש היישוב יחד עם כל רצועת עזה על ידי ישראל בימי מלחמת ששת הימים. הממשל הצבאי ניסה להסדיר את ענייני השלטון המקומי, והקים מועצה אזורית ובה שלושה יישובים: עבסאן אל-כבירה, עבסאן א-סע'ירה וח'וזאעה. במרוצת הזמן התברר שהמריבות הבלתי-פוסקות בין נציגי שלושת היישובים סיבכו את עבודת המועצה, והיא פורקה לשלוש מועצות נפרדות. באוגוסט 1974 חוברה העיירה לרשת החשמל הישראלית.
החל משנת 1994 בהתאם להסכמי אוסלו בין ישראל לאש"ף הפך היישוב לחלק מהרשות הלאומית הפלסטינית. בשנת 2005 אחרי פינוי הכוחות הצבאיים של ישראל מכל שטחי רצועת עזה התנהלו במקום מאבקי כוח בין הארגונים הפלסטינים פת"ח וחמאס. בעקבות הבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית בינואר 2006 הקים החמאס, שזכה לרוב במועצה המחוקקת הפלסטינית, ממשלה ברשות הפלסטינית. יושב ראש הרשות הפלסטינית אבו מאזן פיזר ממשלה זו ב־2007 והחמאס השתלט על רצועת עזה ועבסאן אל-כבירה בכללה בעימות חמאס–פת"ח ברצועת עזה.
בעקבות מעורבות חמאס וארגונים פלסטינים נוספים בפיגועים נגד ישראל ובמתקפות טילים על שטח ישראל התחוללו באזור עימותים צבאיים. במבצע עופרת יצוקה (בדצמבר 2008 – ינואר 2009) כוחות ישראלים ביצעו סריקות קרקעיות ותקיפות אוויריות ממוקדות גם באזור עבסאן אל-כביר. בעת מבצע עמוד ענן בנובמבר 2012 ומבצע צוק איתן ביולי–אוגוסט 2014 עבר היישוב הפגזות אוויריות. בימי המבצע עמוד ענן באזור עבסאן נתגלו מנהרות "התקפיות" שחפרו אנשי חמאס אל שטח ישראל, כולל אל הקיבוץ ממול, נירים. בשנת 2023, הקרב בח'אן יונס התחולל גם בכפר זה.
דמוגרפיה

לפי הערכת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הרשות הפלסטינית, בשנת 2016 חיו בעיר
23,914 תושבים. 75% מהתושבים הם ממוצא בדואי והשאר פליטים.
בשנת 1922 מפקד אוכלוסין ביישוב מנה 605 תושבים, מתוכם 427 נשים ו-268 גברים, כולם מוסלמים. 
ב-1931 נספרו 1,144 תושבים ב-186 בתים. היחס נשים-גברים היה הפעם מאוזן: 591:553.
בשנת 1945 חיו בעבסאן 2,230 תושבים ובשנת 1967 4,740. ב-1972 חיו בעבסאן אל-כבירה כ-3,700 נפש ובעבסאן א-זע'ירה כ-1,500 נפש.
בריאות

בעיר פועלים בית החולים "האלג'יראי" ("אל-גַ'זַאאִירִי") ובית החולים הצבאי "אל-כראמה", כמו כן מרפאות של משרד הבריאות הפלסטיני, קליניקת אבו תמא, המרכז UHCC.
אתרי דת וארכאולוגיה

מתחם הקבר של שייח' אבראהים – קפלה לשעבר וקבר ביזנטי עם פסיפסים שהוקדשו לאחר מכן לדמות קדושה מוסלמית. קצה מאחד הפסיפסים עורר את תשומת לבו של החוקר אלואיס מוסיל ב-30 במרץ 1898.
המסגד המרכזי אבו בכר
המסגד עז-א-דין אל-קסאם – נהרס בעת מבצע עופרת יצוקה (2009)
קברו של ח'ליל א-רחמן ועל ידו האתר הארכאולוגי המכונה "סדרת אום עמיר" (אולי שרידים של העיר העתיקה מנואיס)
בשנים 2006–2016 נבנו בעיר 18 מסגדים.
לקריאה נוספת

עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ-ישראל, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, תל אביב 1999, עמ' 728.
יובל אלעזרי (עורך), לקסיקון מפה - ארץ ישראל, תל אביב 2003.
Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft. 1977 ISBN 3-920405-41-2
,1886 Schumacher, G. Researches in Southern Palestine. Quarterly statement - Palestine Exploration Fund. 18: 171–194
Patrick Hamilton, Riders of Destiny: The 4th Australian Light Horse Field Ambulance 1917–18: An Autobiography and History. Gardenvale, Melbourne: Mostly Unsung Military History 1996