stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת השישית
אירועים מרכזיים

האירוע הבולט ביותר במהלך כהונתה של הכנסת השישית היה מלחמת ששת הימים, שפרצה ב-5 ביוני 1967. במהלך תקופת ההמתנה שקדמה לה, הצטרפה רפ"י לקואליציה, ומשה דיין מונה לשר הביטחון. ביום בו פרצה המלחמה, הצטרפה גם גח"ל לקואליציה, לראשונה מאז קום המדינה, והוקמה ממשלת האחדות הראשונה בתולדות המדינה. כשבועיים לאחר המלחמה נערכו תיקוני החקיקה הדרושים לשם החלת החוק הישראלי במזרח ירושלים. סוגיית גורלם של יתר השטחים שנכבשו במלחמה החלה להעסיק את חברי הכנסת עם סיום המלחמה, והיא עודנה מעסיקה את הכנסת.
ב-28 במרץ 1966 נאם במליאת הכנסת נשיא איסלנד, אאוסגייר אאוסגיירסון, והיה ראש המדינה הזר הראשון שעשה כן.
ב-30 באוגוסט 1966 נחנך משכן הכנסת במקומו הנוכחי בגבעת רם, לאחר שב-16 השנים הקודמות פעלה הכנסת בבית פרומין. ישיבתה הראשונה של הכנסת במשכנה החדש התקיימה ב-31 באוגוסט.
ב-26 ביולי 1967 אישרה הכנסת את תקנון הכנסת.
ב-26 במרץ 1968 בחרה הכנסת בזלמן שזר לתקופת כהונה שנייה כנשיא המדינה. שזר היה המועמד היחיד, והוא נהנה מתמיכתם של 86 מחברי הכנסת. 24 חברי כנסת נוספים שלשלו פתק לבן.
ב-26 בפברואר 1969 נפטר ראש הממשלה לוי אשכול. הייתה זו הפעם הראשונה בתולדות המדינה שראש הממשלה נפטר במהלך כהונתו. יגאל אלון התמנה לראש הממשלה בפועל, עד ה-17 במרץ, אז הקימה גולדה מאיר את הממשלה ה-14. עם הרכבת הממשלה הייתה מאיר לאישה הראשונה, והיחידה עד כה, שמכהנת כראש ממשלת ישראל.
חקיקה

במהלך כהונתה של הכנסת השישית, אישרה הכנסת 259 חוקים, מהם 234 ביוזמה ממשלתית (90.3%) והיתר ביוזמה פרטית. בין החוקים הבולטים שנחקקו בתקופת כהונתה של הכנסת השישית: חוק יסוד: הממשלה, חוק המקרקעין, חוק בית הדין לעבודה, חוק ההוצאה לפועל, חוק רישוי עסקים, חוק ניירות ערך, חוק הבוררות, חוק המכר, חוק הפטנטים, חוק משכן הכנסת ורחבתו, חוק ועדות חקירה, ועוד.
חקיקה > חוקי יסוד

חוק יסוד: הממשלה - חוק יסוד הממשלה הוא חוק היסוד המסדיר את אופן הרכבת הממשלה, תפקידיה וסמכויותיה. היה זה חוק היסוד הרביעי שנחקק, אחרי חוק יסוד: הכנסת, חוק יסוד: מקרקעי ישראל וחוק יסוד: נשיא המדינה.
חקיקה > חקיקה בתחום המשטר

חוק לתיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט (מס' 10) - תיקון לפקודת סדרי השלטון והמשפט שנחקק בעקבות מלחמת ששת הימים, וקובע כי "המשפט, השיפוט והמינהל של המדינה יחולו בכל שטח של ארץ-ישראל שהממשלה קבעה בצו". לאחר חקיקת החוק, הוציאה הממשלה צו שקבע כי המשפט, השיפוט והמינהל יחולו במזרח ירושלים.
חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 6) - תיקון זה לפקודת העיריות הוא מהלך משלים לתיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט, והוא מסמיך את שר הפנים להרחיב את תחום שיפוטה של רשות מקומית לשטח שהממשלה הוציאה לגביו צו להחלת המשפט, השיפוט והמינהל, ללא צורך בהליך המקובל של ועדת גבולות. באמצעות התיקון הורחב תחום השיפוט של ירושלים כך שנכלל בו גם השטח שהממשלה הוציאה לגביו צו.
חוק משכן הכנסת ורחבתו - החוק מסדיר את חסינות משכן הכנסת ואת תפקידיהם וסמכויותיהם של קצין הכנסת ומשמר הכנסת.
חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 8) - תיקון לחוק הבחירות לכנסת, שבין היתר מסדיר את הקמתה של ועדת הבחירות המרכזית ואת סוגיית ההצבעות בכלי שיט.
חוק ועדות חקירה.
חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה).
חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' 3) - תיקון זה מסדיר את שידורי תעמולת הבחירות בטלוויזיה.
חקיקה > חקיקה חברתית

חוק ההגנה על חוסים.
חוק הסעד (טיפול במפגרים)
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 6) - תיקון זה קובע, בין היתר, כי יראו בחבלה שגרמה למותו של חייל בדרכו למחנה או ממנו כחבלה שנגרמה בעת מילוי תפקידו, וכן שינה חלק מהתגמולים הניתנים למשפחות שכולות.
חוק שירות המילואים (תגמולים) (תיקון מס' 4) - חוק המסדיר מתן תגמולים לסטודנטים המשרתים במילואים.
חקיקה > חקיקה כלכלית

חוק רישוי עסקים.
חוק ניירות ערך.
חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 5) - תיקון לפקודת העיריות המסדיר מחדש הוראות בעניין תשלום ארנונה.
חוק עידוד התעשייה (מיסים). חוק שהעניק הטבות כלכליות למפעלי תעשייה.
חוק זיכיון צינור הנפט - חוק המסדיר את הזיכיון שניתן לחברה המפעילה את קו צינור אילת-אשקלון.
חוק להסדר ההימורים בספורט - החוק מכונן את המועצה להסדר ההימורים בספורט, ומסדיר את תפקידיה ואת סמכויותיה.
חוק לעידוד השקעות הון (תיקון מס' 5) - תיקון לחוק לעידוד השקעות הון שמעניק הטבות מס לבעלי בניינים המיועדים להשכרה.
חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס) - החוק נועד לאפשר לרשויות שונות הגובות מסים להחליף ביניהן מידע אודות נישומים.
חוק החזרת תשלומים (התקנת טלפון וטלקס) - בעקבות הפחתת התעריף בגין התקנת קווי טלפון וטלקס, נחקק החוק שקובע החזר רטרואקטיבי למי ששילם את הסכום הגבוה יותר.
חקיקה > חקיקה פלילית

חוק לתיקון פקודת החוק הפלילי (מס' 28) - התיקון כולל שורה של שינויים בדרכי הענישה הקבועות בפקודת החוק הפלילי המנדטורי ובהן עדכון שיעורי הקנסות, ביטול עונשי מאסר הפחותים מחודש, וביטול החובה להטיל עונש חמור יותר במקרה של עבירה חוזרת. כן בוטלו מספר עבירות ובהן הזמנה לדו-קרב וניסיון התאבדות.
חוק ביטול התיישנות בפשעים נגד האנושות - החוק קובע כי בעבירות לפי החוק בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם ובחוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם לא תהיה תקופת התיישנות.
חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (מס' 2) - התיקון קובע עבירה של הדחת קטין לשימוש בסמים.
חוק לתיקון פקודת שפיכתם של שמנים לתוך מי הים - התיקון מחמיר את הענישה בעבירות לפי הפקודה.
חקיקה > חקיקה אזרחית

חוק המקרקעין.
חוק המכר.
חוק הפטנטים.
חוק המחאת חיובים.
חוק המתנה.
חוק לתיקון פקודת זכות היוצרים (מס' 2) - חוק המסדיר את סוגיית זכויות היוצרים בשידורי רדיו וטלוויזיה.
חקיקה > מערכת המשפט

חוק בית הדין לעבודה.
חוק ההוצאה לפועל.
חוק הבוררות.
חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים) - חוק המקנה לנשיא בית המשפט העליון את הסמכות לקבוע איזו ערכאה תדון בהתרת נישואים של בני זוג שעניינם אינו בסמכותו הייחודית של אף בית דין דתי.
חוק החנינה - חוק המעניק חנינה כללית (למעט עבירות חמורות מסוימות) לאסירים ועל הפסקת הליכים פליליים, לרגל הניצחון במלחמת ששת הימים.
חוק הדיינים (תיקון מס' 3) - תיקון לחוק הדיינים הקובע כי הרבנים הראשיים יהיו נשיאי בית הדין הרבני הגדול, וכי בית הדין ידון בהרכב שלא יפחת משלושה דיינים. כן הוסדרו דרכי מינוי אבות בתי הדין הרבני האזוריים.
חוק בתי המשפט (תיקון מס' 3) - החוק קובע כי את הרשמים בבתי המשפט ימנה נשיא בית המשפט העליון באישור שר המשפטים, ולא שר המשפטים.
חקיקה > חקיקה ביטחונית

חוק סמכויות חיפוש בשעת חירום (הוראת שעה) - חוק המקנה סמכויות חיפוש ותפיסה לשוטרים, חיילים וחברי הג"א לשם שמירה על ביטחון הציבור, או אם יש להם חשד שאדם נושא נשק שלא כדין.
חוק שירות עבודה בשעת חירום - חוק המסמיך את שר העבודה להוציא צווי ריתוק לעובדים חיוניים בשעת חירום.
חוק ההתגוננות האזרחית (תיקון מס' 2) - תיקון מקיף בחוק ההתגוננות האזרחית, בעקבות דו"ח מבקר המדינה בנושא, שבו נקבעו, בין היתר: סמכותו של ראש הג"א לקבוע חלוקה לפיקודים, הוראות בעניין תשלום למי שממלא תפקיד נדרש בתקופת קרבות, הוראות לקביעת תקציב הג"א מקומי ברשויות המקומיות, הסמכות לקביעת מפרטים למקלטים וחובת רשויות התכנון לבדוק את קיומו של מקלט לפני מתן היתר בנייה, סמכות ראש הג"א להועיד מקומות למחסות ציבוריים, הסמכות לאמן עובדי מפעלים בפעולות התגוננות אזרחית, הוראות לגבי פינוי מיטלטלין ממקלטים, סמכויות שר הביטחון לקבוע הוראות בנוגע לחומרים רעילים ואחסנתם, הסמכת שר הביטחון להטיל היטל המיועד לרכישת ציוד אישי לצורכי התגוננות אזרחית, הוראות דין משמעתי הנוגעות לחברי הג"א שאינם חיילים ועוד.
חוק גנים לאומיים ושמורות טבע (תיקון מס' 2). חוק שאפשר לשר הביטחון להציב תנאים לפני הכרזה על גן לאומי בשטח צבאי או בשטח שיש לו לדעתו חשיבות ביטחונית וכן קבע כי הוראות החוק לא יחולו על מערכת הביטחון בגנים לאומיים המצויים בשטחים צבאיים.
חקיקה > תעבורה

חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 7) - תיקון לפקודת התעבורה המתיר את השימוש במצלמות המוצבות על גבי רמזורים כראיות.
חוק הדרכים (שילוט).
חקיקה > חינוך

חוק לימוד חובה (תיקון מס' 5) - תיקון לחוק לימוד חובה שבמסגרתו מוגדל מספר שנות לימוד החובה מ-8 שנים ל-10 (מגיל 5 ועד 15).
חוק פיקוח על בתי ספר.
חקיקה > שונות

חוק השמירה על המקומות הקדושים.
חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות -. חוק המסדיר את רישויים של קבלנים בתחום זה.
חוק תחנת הכוח תל אביב - החוק נועד לעקוף את חוק התכנון והבנייה לשם הקמתה של תחנת הכוח רדינג ד' בתל אביב.
חוק אזורי נמל חופשיים.
חוק לביטול חיקוקים שנושנו - החוק ביטל 21 חוקים מנדטוריים שאין בהם עוד שימוש, ובהם פקודת הסכמי מכס בין פלשתינה (א"י) וסוריה ובין פלשתינה (א"י) והלבנון (הקנאת תוקף חוקי), 1940, פקודת חיל הספר של עבר הירדן מזרחה, 1940, פקודת אסירים נכריים (חבישה), ועוד.
חברי הכנסת

חברי הכנסת שכיהנו בכנסת זו:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| המערך |  | לוי אשכול, קדיש לוז, ישראל גלילי, גולדה מאיר, יגאל אלון, זלמן ארן, פנחס ספיר, אבא אבן, אליהו ששון, עקיבא גוברין, חיים יוסף צדוק, ראובן ברקת, ישראל ישעיהו-שרעבי, מרדכי ביבי, מרדכי נמיר, אהרן בקר, דוד הכהן, רות הקטין, ישראל קרגמן, אריה אליאב, אהרן ידלין, זאב צור, דבורה נצר, משה ברעם, שמואל שורש, מרדכי סורקיס, משה ארם, זאב שרף, מנחם כהן, צבי דינשטיין, מרדכי זר,גבריאל כהן, אשר חסין, רחל צברי, ברוך אזניה, דוד פתל, אברהם ביטון, שולמית אלוני, מרדכי עופר, אהרן אוזן, יוסף פישר, משה ורטמן, שושנה ארבלי-אלמוזלינו, אמנון לין, דוד גולומב, ארי אנקוריון, שמעון פרס, יצחק נבון, אריה בהיר, עמוס דגני, מרדכי בן-פורת, יזהר הררי, שמעון פרס, מטילדה גז, יוסף-אהרן אלמוגי, יצחק נבון, משה דיין, מרדכי סורקיס, מרדכי בן-פורת, עמוס דגני, אריה בהיר, מאיר יערי, יעקב חזן, ויקטור שם-טוב, שלמה רוזן, ראובן ארזי, אמה תלמי, עבד אל-עזיז א-זועבי, נתן פלד |
| גח"ל |  | מנחם בגין, יוחנן בדר, אריה בן-אליעזר, יעקב מרידור, חיים לנדאו, יוסף שופמן, בנימין אבניאל, אסתר רזיאל-נאור, יוסף קרמרמן, אליהו מרידור, חיים כהן-מגורי, מנחם ידיד, יוסף ספיר, אלימלך-שמעון רימלט, יוסף סרלין, מרדכי-חיים שטרן, יצחק-הנס קלינגהופר, צבי צימרמן, שניאור זלמן אברמוב, ברוך עוזיאל, שלמה פרלשטיין, אהרן גולדשטיין, יוסף תמיר |
| מפד"ל |  | חיים משה שפירא, יוסף בורג, זרח ורהפטיג, יצחק רפאל, ישראל שלמה בן-מאיר, משה אונא, דניאל יצחק לוי, בנימין שחור, מיכאל חזני, טובה סנהדראי, שבתי דון-יחייא, פריג'א זוארץ |
| ליברלים עצמאיים |  | פנחס רוזן, משה קול, גדעון האוזנר, יהודה שערי, יצחק גולן, נסים אליעד |
| אגודת ישראל |  | יצחק מאיר לוין, שלמה לורינץ, מנחם פרוש, שלמה יעקב גרוס |
| המרכז החופשי |  | שמואל תמיר, אליעזר שוסטק, אברהם טיאר, שלמה כהן-צידון |
| המערך הראשון |  | משה כרמל, חיים גבתי, בכור-שלום שטרית |
| רק"ח |  | מאיר וילנר, תופיק טובי, אמיל חביבי |
| פועלי אגודת ישראל |  | קלמן כהנא, יעקב כ"ץ, אברהם ורדיגר |
| רפ"י |  | יזהר סמילנסקי, צבי צור |
| קידמה ופיתוח |  | סיף א-דין א-זועבי |
| שיתוף ואחווה |  | דיאב עובייד |
| העבודה |  | דב סדן |
| העולם הזה - כוח חדש |  | אורי אבנרי |
| מק"י |  | שמואל מיקוניס |
| הסיעה הדרוזית הישראלית |  | ג'בר מועדי |
| אחווה יהודית-ערבית |  | אליאס נח'לה |
| ח"כ יחיד |  | דוד בן-גוריון |
חברי הכנסת > חילופי גברי

| תאריך | חבר הכנסת היוצא | חבר הכנסת המחליף | רשימה | סיבה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 בדצמבר 1965 | שבתי דון-יחייא | פריג'א זוארץ | מפד"ל | התפטרות |
| 8 בדצמבר 1965 | צבי צור | עמוס דגני | רפ"י | התפטרות (בחר לחזור לתפקידו כמנכ"ל חברת מקורות |
| 11 בינואר 1966 | משה קול | יצחק גולן | ליברלים עצמאיים | התפטרות (נשארו חברים בממשלה) |
| 17 בינואר 1966 | חיים גבתי | שושנה ארבלי-אלמוזלינו | המערך הראשון | התפטרות (נשארו חברים בממשלה) |
| 17 בינואר 1966 | משה כרמל | משה ורטמן | המערך הראשון | התפטרות (נשארו חברים בממשלה) |
| 16 באוקטובר 1966 | אליהו מרידור | שלמה כהן-צידון | גח"ל | נפטרו |
| 28 בינואר 1967 | בכור-שלום שטרית | אמנון לין | המערך הראשון | נפטרו |
| 20 בפברואר 1967 | יזהר סמילנסקי | אריה בהיר | רפ"י | התפטרות |
| 21 בדצמבר 1967 | יעקב כ"ץ | אברהם ורדיגר | פועלי אגודת ישראל | נהרג בתאונת דרכים |
| 9 בדצמבר 1968 | דוב סדן | דוד גולומב | המערך | התפטרות |
| 23 בדצמבר 1968 | פנחס רוזן | נסים אליעד | ליברלים עצמאיים | התפטרות |
| 26 בפברואר 1969 | לוי אשכול | ארי אנקוריון | המערך | נפטר |
בעלי תפקידים

| התפקיד> נשיאות הכנסת | בעל התפקיד> נשיאות הכנסת | הערות> נשיאות הכנסת |
| --- | --- | --- |
| יושב ראש הכנסת |  קדיש לוז |  |
| סגני יושב ראש הכנסת | אריה בן-אליעזר, רות הקטין, יצחק נבון, דבורה נצר, טובה סנהדראי, יוסף סרלין, אמה תלמי |  |
ראשי הוועדות הקבועות
| יושב ראש ועדת החוץ והביטחון | דוד הכהן |  |
| יושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט | משה אונא |  |
| יושבת ראש ועדת החינוך והתרבות | אלימלך-שמעון רימלט |  |
| יושב ראש ועדת הכלכלה | בנימין אבניאל |  |
| יושב ראש ועדת הכנסת | ברוך אזניה |  |
| יושב ראש ועדת הכספים | ישראל קרגמן, יוסף קרמרמן |  |
| יושב ראש ועדת העבודה | משה ארם, משה ברעם |  |
| יושב ראש ועדת הפנים | מרדכי סורקיס |  |
| יושב ראש ועדת השירותים הציבוריים | שלמה רוזן |  |
בעלי תפקידים פרלמנטריים אחרים
| ראש האופוזיציה | מנחם בגין | באותה העת לא הוגדר התפקיד בחוק באופן רשמי |
| יושב ראש הקואליציה | משה ברעם |  |
בעלי תפקידים בכנסת
| מזכיר הכנסת | משה רוזטי, חיים ליאור |  |
| קצין הכנסת | משה גת, יצחק בן-גל |  |
הערות שוליים

↑  דנה בלאנדר וערן קליין, "חקיקה פרטית - נייר עמדה", באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה‏
↑  נכון לשנת 2012 מצויה סמכות זו בידי שר התמ"ת.
ראש הממשלה לוי אשכול מדליק נרות חנוכה עם רעייתו מרים
משכן הכנסת
השטח שסופח לישראל והרחבת תחום השיפוט של ירושלים
קו צינור אילת אשקלון
בית הדין הארצי לעבודה בירושלים
שילוט דרכים בכניסה לשבי ציון
תחנת הכוח רדינג בתל אביב
שולמית אלוני ומאחוריה זאב שרף בישיבת הפתיחה של הכנסת השישית 22 בנובמבר 1965
ראש הממשלה גולדה מאיר נושאת דברים במליאת הכנסת, לצידה יושב ראש הכנסת קדיש לוז, 1969
פרדיננד ואן קאסל

| --- | --- |
 לידה:  7 באפריל 1648 אנטוורפן, ארצות השפלה הספרדיות 
 פטירה:  1696 (בגיל 47 בערך) ברדה, הולנד 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  ציורי בארוק פלמיים 
 הושפע על ידי:  יאן ואן קאסל האב, יאן ברויגל האב 
 
"מספרת קופים", פרדיננד ואן קאסל
פרדיננד ואן קאסל (בהולנדית: Ferdinand van Kessel;‏ 1648 – 1696) היה צייר בארוק פלמי הידוע בציורי נוף, טבע דומם וסדרת ציורי קופים.
ביוגרפיה

הוא נולד באנטוורפן ליאן ואן קאסל האב, שהיה נכדו של יאן ברויגל האב. אביו החל בשנת 1663 ללמדו ציור. הוא עבר לברדה שם היה המורה של יאקוב קמפו ויירמן ולואי דה מוי, ושם גם נפטר.
יצירתו

לדברי ויירמן, אביו של פרדיננד היה מוכר מאוד בימיו ושאב השראה מהתמות בציוריו של יאן ברויגל האב שהיה "עוף החול של ציורי נוף הכוללים בעלי חיים וציפורים". אף על פי שפרדיננד מעולם לא הגיע לרמתו של אביו, הוא היה נאמן לשם המשפחה של ואן קסל-ברויגל, ואחרי שיאן ברויגל הבן נפטר, הוא היה הצייר היחיד באנטוורפן שהמשיך את המסורת המשפחתית.
הוא התגלה על ידי מר מולו, נציג המלך הפולני יאן סובייסקי, ששלח כמה עבודות שלו לפולין. כשאלה התקבלו יפה, הוא הזמין את ואן קאסל לבוא לברדה כדי להכין ציורים שיקשטו חדר שלם בארמון וילאנוב.
לאחר מכן עבר ואן קאסל לברדה כדי להשלים עבודה זו, לפי טעמו של מלך פולין. הוא התחיל בציור סצנות של "ארבעת היסודות" על דפי נחושת ברוחב של מטר. ארבעת היסודות הוצגו כל אחד על ידי כרובים, והציור הראשון היה של ילד שיושב על נשר המייצג את "האוויר", מוקף בציפורים. "הארץ" הייתה מיוצגת על ידי ילד שהניח את זרועו על גבי אריה, מוקף בעשבים, פירות ופרחים. "האש" הייתה מיוצגת על ידי נער שמתבונן בכלי מלחמה עם רתמות משובצות זהב וכסף, ולצדו תופים, כאשר קוף קטן מעשן מקטרת ושותה מכוס. "המים" היו מיוצגים על ידי נער שנשען על כלי חרס המסמל את מקור המים האלוהי בשולי נהר מוקף ים, דגים, פנינים, אלמוגים וצדפים בחוף. הציור השלם היה ממוסגר בשולי זהב ומוקף בארבעה עשר או חמישה עשר סמלים של היסודות.
יצירה זו התקבלה בצורה טובה מאוד, עד כי ואן קאסל הוזמן לצייר סדרה נוספת למלך פולין בנושא "ארבע היבשות". ואן קאסל המשיך לצייר עבורו ציורים מביתו בברדה וסירב להזמנה לעבוד בחצר המלכות הפולנית. כששריפה פגעה בציוריו בפולין, הוא הציע במהרה לצבוע מחדש את החלקים שנפגעו מיצירותיו. הוא המשיך לקבל הזמנות מפולין ולציירן כשאת חלק מהעבודה העביר לציירים אחרים באנטוורפן. קשריו אלה עם מלך פולין נמשכו עד מות המלך בשנת 1696. מר מולו סירב לשלם עבור הזמנות שכבר החלו אך לא הושלמו.
ואן קאסל צייר גם ציור תקרה לארמונו של ויליאם השלישי מאורנז' בברדה.
הערות שוליים

↑  Discover painter, court painter, draftsman Ferdinand van Kessel (I), rkd.nl (באנגלית)
1 2 3 4 5  Jacob Campo Weyerman, De levens-beschryvingen der Nederlandsche konst-schilders en konst-schilderessen, met een uytbreyding over de schilder-konst der ouden, by de Wed. E. Boucquet, H. Scheurleer, F. Boucquet, en J. de Jongh, 1729. (בהולנדית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BPN: 81641674  GND: 138882398  ISNI: 0000 0000 6902 7181  RKD: 44089  ULAN: 500030696  VIAF: 95497640   WorldCat (עם VIAF): 95497640 
פרדיננד ואן קאסל ופטר קסטייל, אלגוריה של חוש הטעם.
פרדיננד ואן קאסל, מסדרת ארבעת היסודות - אדמה
אנדור גאבור

| --- | --- |

 לידה:  20 בינואר 1884 ריניהאוינפ, הונגריה 
 פטירה:  21 בינואר 1953 (בגיל 69) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Greiner Andor 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 שפות היצירה:  הונגרית, גרמנית 
 בן או בת זוג:  Ilona Kökény (6 באפריל 1913–1919)  Ferike Vidor (14 ביוני 1919–1924)  Olga Halpern (1923–1953) 
 פרסים והוקרה:  פרס קושוט (1953) 
 
אנדור גאבור (במקור גריינר, בהונגרית: Gábor Andor; ריניהאוינפ, 20 בינואר 1884 – בודפשט, 21 בינואר 1953) היה סופר, משורר, הומוריסט, פובליציסט, פזמונאי הונגרי-יהודי. הוא נולד בכפר קטן במחוז שומוג' בדרום מערב הונגריה על הגבול עם קרואטיה. לאחר מותו הוענק לו פרס קושוט.
ביוגרפיה

גאבור נולד במשפחה יהודית. אביו היה פקיד זוטר, יוז'ף גריינר ואמו הייתה אמה גרוס. לאורך שנות לימודיו באוניברסיטה כתב מאמרים בשבועונים ובכתבי עת שונים. בשנת 1903 תרגם את הפואמה שכתב פרדריק מיסטרל בשפה הפרובנסאלית, "Mireio" (הקציר), שנכתבה, ב-1859, לתחרות של אגודת קישפלודי, ואחר כך תרגם את שירת רולאנן. הוא הפך ליוצר קברטים מבוקש בעשור השני של המאה ה-20. הוא גם הצליח בקומדיות, רומנים סאטיריים וכרכי שירה. במהלך מלחמת העולם הראשונה (1914–1918) השתתף בתנועה האזרחית האנטי-מיליטריסטית. בשנת 1918 הוא עבד לצד המועצה הלאומית במהלך מהפכת החרציות הדמוקרטית.
עוד לפני ההכרזה על הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, היה לו קשר עם בלה קון. בשנת 1919 השתתף בתנועה הפרולטרית. בעת נפילת הרפובליקה הוא הציע לקון ולמשפחתו לגור אצלו, אך בסופו של דבר זה לא קרה. הוא נכלא, שוחרר לאחר מספר שבועות, והיגר לווינה, שם הפך לחבר בעיתון ההונגרי הרדיקלי הבורגני וייצג את התנועה הקומוניסטית. בשנת 1925 גורש מאוסטריה. לאחר מכן הוא נסע לפריז אך גורש גם משם ובסופו של דבר התיישב בברלין. משנת 1927 היה כתב בברלין. בשנת 1929 התמנה לחבר של האיגוד הפרולטרים הגרמני. עם עליית היטלר לשלטון בשנת 1933 נסע למוסקבה, שם הפך לעורך משנת 1938 של מגזין ה"קול החדש" (Új Hang) שייסד שאנדור ברטה שהוצא להורג זמן קצר לאחר מכן. בשנת 1945 שב חהונגריה ועבד עבור מגזינים ועיתונים יומיים אחדים. בין 1950 לבין 1953 היה העורך הראשי של השבועון הסאטירי לודאש מתי.
אשתו הראשונה הייתה הקומיקאית אילונה קוקני, השנייה הייתה שחקנית הקברט פריקה וידור (בשמה המקורי פרנציסקה וקסלמן), איתה התחתן ב־14 ביוני 1919 בבודפשט. בשנת 1923 התחתן בשלישית, הפעם עם אולגה הלפרן, מתרגמת ספרות, הקבורה לצידו בקבר משותף. (אלמנתו, אולגה הלפרן הקימהפרס על שמו, פרס אנדור גאבור, בשנת 1958).
כתביו > עד 1919

Böske a becsületét akarja; Schenk, Bp., 1911 (Mozgó könyvtár)
Buta a feleségem és egyéb bolondságok; Schenk, Bp., 1911 (Mozgó könyvtár)
Gábor Andor–Szirmai Albert: Fehér kabarédalok. Szöveg és zene; Bárd, Bp., 1911
Jaj, a feleségem! és egyéb jelenetek; Dick, Bp., 1912
Gábor Andor–Liptai Imre: A sarkantyú. Dráma; Dick, Bp., 1912
Pesti sirámok. Könyv a beteg városról; Dick, Bp., 1912
Gábor Andor–Köváry Gyula:Medgyaszay-esték. Jelenetek, dalok; 1913
Tarka rímek. Versek; Dick, Bp., 1913
Petur meg a dinnye és más 30 humor; Dick, Bp., 1913
Mit ültök a kávéházban?; Dick, Bp., 1914
Palika. Színmű; Dick, Bp., 1915
Mancika, tündér! Vidám és szomorú jelenetek; Dick, Bp., 1915 k.
Untauglich úr. Regény az itthonmaradtakról; Dick, Bp., 1915
A kozák és egyéb jelenetek; Dick, Bp., 1915
Ciklámen. Színjáték; Dick, Bp., 1916
A kanári és egyéb vadállatok; Dick, Bp., 1916
Szépasszony. Vígjáték; Dick, Bp., 1916
A polgőr és egyéb jelenetek; Dick, Bp., 1916
Mágnás Miska. Operett; zene Szirmai Albert, vers Gábor Andor   1916
Dollár-papa. A pénz komédiája 4 felvonásban; Dick, Bp., 1917
A hatalmas vadász és egyéb figurák; Dick, Bp., 1917
Meghalni jobb; Légrády Ny., Bp., 1917
Duó. Tréfás versek és verses tréfák; Dick, Bp., 1917
Majd a Vica! Vígjáték; Dick, Bp., 1918
Vidám könyv; Légrády, Bp., 1918
Doktor Senki. Regény, 1-2.; Dick, Bp., 1918
A princ. Vígjáték; Dick, Bp., 1918
Öregszem mégis...; Légrády, Bp., 1918
A vágyak valcere és egyéb elbeszélések; Légrády, Bp., 1918
Harminchárom; Újságüzem Ny., Bp., 1918
Hét pillangó. Regény; Dick, Bp., 1918
בושקה רוצה את כבודה; 1911 (הספרייה הנודדת)
אשתי הטיפשה ומטופשים אחרים ; 1911 (הספרייה הנודדת)
גאבור אנדור ואלברט סירמאיי: שירי קברט לבנים. טקסט ומוזיקה ; 1911
אוי אשתי! וסצנות אחרות; 1912
גאבור אנדור וליפתאי אימרה: הדורבנות. דרמה ; 1912
תלונות מפשט. ספר על העיר החולה ; 1912
גאבור אנדור ודיולה קוברי : ערבי מדג'אזי. 1. סצנות, שירים, בלוז ;  1913
חרוזים צבעוניים. שירים ; 1913
פטור ומלון ועוד 30 הומור ;  1913
בשביל מה אתה יושב בקפיטריה? ;  1914
פליקה, מחזה ;  1915
מנציקה, פיה! סצנות עליזות ועצובות ; 1915
מר אונאוגליך. רומן על להישאר בבית ; 1915
הקוזקים וסצנות אחרות ;  1915
רקפת. קומדיה ;1916
כנריות וחיות בר אחרות;  1916
אישה יפה. קומדיה ; 1916
האזרח וסצנות אחרות ; 1916
מאגנאש מישקה. אוֹפֵּרֶטָה ; מוזיקה אלברט סירמאי, השירים אנדור גאבור, 1916
דולר-סבא. קומדיית כסף בארבע מערכות ; 1917
הצייד האדיר ודמויות אחרות ; 1917
עדיף למות ; 1917
שירים מצחיקים ובדיחות פואטיות ; 1917
ואז ויקה! קומדיה ; 1918
ספר עליז ;  1918
דוקטור אף אחד. רומן, 1-2.  1918
הכתר. קומדיה ; 1918
אבל אני מזדקן. . . ;  1918
ואלס של רצונות וסיפורים אחרים ; 1918
שלושים ושלוש ; 1918
שבעה פרפרים. רומן
כתביו > משנת 1920 (חלקי)

Világomlás. Új versek; szerzői, Bécs, 1922
Halottak arcai; szerzői, Wien, 1922
És itt jön Jászi Oszkár, aki megeszi Marxot és Lenint; Ama, Wien, 1922
Mert szégyen élni s nem kiáltani; Ama, Wien, 1923
Egerszeg. Három kép a magyar életről és a magyar halálról; Ama, Wien, 1924
Forradalmi dalok. A dalok szövegeit, a 21, 24, 30 és 32 számok kivételével Gábor Andor írta vagy fordította; Aksamit, Prága, 1926
Gábor Andor összegyűjtött költeményei; Nemzetközi Könyv, Moszkva, 1940
Bank ucca, vagyis: Hogy rabolták ki magyar urak a bécsi magyar szovjetkövetséget?; Ama, Wien, 1942
Rehákné lelkem! Két pesti szomszédasszony beszélgetései. Első sorozat. 1942. nyarától Mussolini bukásáig; Idegennyelvű Irodalmi Kiadó, Moszkva, 1943
Hazámhoz; Idegennyelvű Irodalmi Kiadó, Moszkva, 1943
Rehákné lelkem! Két pesti szomszédasszony beszélgetései. A fedezetlen vásárló-erőtől Magyarország megszállásáig; Idegennyelvű Irodalmi Kiadó, Moszkva, 1944
Így kezdődött ...; Hungária, Bp., 1945
Kis József–Gábor Andor–Urbán Ernő: A háromtornyú palota és egyéb játékok a magyar falu számára; Szikra, Bp., 1947
Gábor Andor versei; Athenaeum, Bp., 1947
Haspók úr ebédel. Tréfa; in: Régi magyar kabaré; Kultúra, Bp., 1948
Bécsi levelek; Athenaeum, Bp., 1950
Válogatott cikkek; szerk. Gergely Sándor et al.; Szépirodalmi, Bp., 1953
Válogatott versek; szerk. Gergely Sándor et al., bev. Illés Béla; Szépirodalmi, Bp., 1953
לקריאה נוספת

מי ומי בספרות ההונגרית Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 9638607106
Országos Széchényi Könyvtár|OSZK. "Hegedüs Géza: A magyar irodalom arcképcsarnoka - Gábor Andor" (בהונגרית).
Moly.hu. "Szerzői adatlapja" (בהונגרית).
הערות שוליים

↑  Kun Béláné: Kun Béla (Budapest, Magvető Könyvkiadó, 1969, 219–220. o.
↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. IV. ker. állami házassági akv. 167/1919. folyószáma alatt.
↑  Forgatókönyvet írt és filmet rendezett belőle Gyalui Jenő.
↑  Forgatókönyvet írt és filmet rendezett belőle Gyalui Jenő.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301644205171  PLWABN: 9810676564005606  BIBSYS: 98044600  BNE: XX5572231  BnF: cb13498870f (data)  GND: 119033887  ISNI: 0000 0000 7836 9570  LCCN: n81089657  NKC: mzk2012716084  NLG: 171986  NTA: 070485313  RERO: 02-A003335799  SUDOC: 057564728  VIAF: 77116863   WorldCat (עם VIAF): 77116863
איך למדתי לנהוג

| --- | --- |
 כתיבה:  פולה ווגל
 דמויות:  חתיכה קטנה  הדוד פק  בן מקהלה יוונית  בת מקהלה יוונית  נערת מקהלה יוונית
 סוגה:  דרמה
 הצגת בכורה:  16 במרץ 1997
 שפה:  אנגלית 
 פרסים:  פרס פוליצר לדרמה 
 
איך למדתי לנהוג (באנגלית: How I Learned to Drive) הוא מחזה מאת המחזאית האמריקאית פולה ווגל. המחזה עלה בבכורה ב-16 במרץ 1997, באוף ברודוויי בתיאטרון הוויניארד (אנ'). על יצירה זו זכתה ווגל בפרס פוליצר לדרמה לשנת 1998.
הסיפור עוקב אחר היחסים המיניים המתוחים בין חתיכה קטנה (Li'l Bit) לבעלה של דודתה, הדוד פק (Uncle Peck), החל מגיל ההתבגרות שלה דרך שנות העשרה שלה לקולג' והלאה. באמצעות הנהיגה כמטפורה וסוגיות של פדופיליה, גילוי עריות ומיזוגיניה, המחזה חוקר רעיונות של שליטה ומניפולציה.
רקע

פוגל כתבה את המחזה בתיאטרון ה-Perseverance באלסקה, שם התגוררה באופן זמני. התיאטרון העלה קריאה ראשונה של המחזה. ווגל כתבה את המחזה בהשראת "לוליטה" מאת ולדימיר נבוקוב. היא סיפרה היא הייתה המומה למצוא את עצמה אוהדת את המספר, הומברט הומברט, שמטריד מינית נערה מתבגרת.
ווגל הסבירה:
...היא התכוונה שהמחזה יביא לקהל להסכים לצאת למסע שהם בדרך כלל לא יצאו אליו, או אפילו לא יידעו שהם יוצאים אליו.