stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרוגרס
דגמים > פרוגרס

הדגם הראשון של חלליות הפרוגרס כונה על ידי היצרן "פרוגרס 7K-TG" ומספרו על פי "אינדקס הטילים והארטילריה" של המינהל הראשי לטילים וארטילריה של משרד ההגנה הרוסי הוא 11F615A15. ‏43 חלליות מטען מדגם זה שוגרו לתחנות החלל סאליוט 6, סאליוט 7 ומיר. הוא היה מבוסס על חללית הסויוז מדגם 7K-T. יצרנית החללית, תאגיד הטילים והחלל אנרגיה (אשר היה ידוע באותה תקופה בשם TsKBEM) החלה לעבוד על תכנון החללית באמצע שנת 1973. התכנון הושלם בפברואר 1974 והדגם הראשון שיוצר היה מוכן לשימוש בנובמבר 1977. השיגור הראשון של חללית הפרוגרס, פרוגרס 1, התבצע ב-1 בינואר 1978. הטיסה האחנוה בוצע ב-5 במאי 1990. בסך הכול בוצעו 43 שיגורים: 12 לתחנת החלל סאליוט 6, 13 לתחנת החלל סאליוט 7 (טיסה אחד בוצע תחת שם "קוסמוס 1669") ו-18 לתחנת החלל מיר.
מפרט טכני:
משקל בזמן שיגור: 7,020-7,240 ק"ג
משקל המטען (פרוגרס 1 - פרוגרס 24): בסביבות 2,300 ק"ג
משקל המטען (פרוגרס 25 - פרוגרס 42): בסביבות 2,500 ק"ג
אורך: 7.94 מטר
קוטר של יחידת מטען: 2.2 מטר
קוטר מרבי: 2.72 מטר
נפח תא המטען: 6.6 מטרים מעוקבים
דגמים > פרוגרס-M ‏11F615A55

הדגם המשופר של חללית הפרוגרס, פרוגרס M (מס' באינדקס הטילים והארטילריה: 11F615A55) שוגר לראשונה באוגוסט 1989 והיה פעיל עד 2009. חלליות הפרוגרס מדגם זה שירתו את תחנת החלל מיר ותחנת החלל הבינלאומית.
השיפורים בחללית מותאמים לשינויים שבוצעו בחללית הסויוז בדגם סויוז-TM. בין היתר החללית יכלה לשהות עד 30 יום בחלל, לשאת בממוצע 100 קילוגרם מטען יותר מהדגם המקורי ולעגון בחלקה הקדמי של תחנת החלל מיר. בחללית היה שימוש בפאנלים סולריים. ניתן היה לצייד את חללית בקפסולת "ראדוגה" (Raduga), אשר יכלה להכיל מטען במשקל של עד כ-150 ק"ג ולהחזירו לכדור הארץ. השימוש בקפסולה נעשה במהלך המשימות לתחנת החלל מיר.
מפרט טכני:
משקל בזמן שיגור: 7,130 ק"ג
משקל המטען: 2,600 ק"ג (מקס')
משקל מטען יבש: 1,500 ק"ג (מקס')
משקל מטען נוזלי וגזי: 1540 ק"ג (מקס')
אורך: 7.23 מטר
קוטר של יחידת מטען: 2.2 מטר
קוטר מרבי: 2.72 מטר
נפח תא המטען היבש: 7.6 מטרים מעוקבים
אורך הלוחות הסולריים: 10.6 מטר
דגמים > פרוגרס-M ‏11F615A60

הדגם הנוכחי והמשופר של הפרוגרס-M (מס' באינדקס הטילים והארטילריה: 11F615A60) נכנס לשירות פעיל ב-26 בנובמבר 2008, עם משימת פרוגרס M-01M. בדגם המשופר המחשב הישן ארגון-16 הוחלף במחשב קטן ומהיר יותר, TsVM-101, ומערכות הטלמטריה האנלוגיות הוחלפו במערכות דיגיטליות קטנות יותר.
דגמים > פרוגרס M1

פרוגרס M-1 מבוסס על פרוגרס-M, כשאר ההבדל ביניהם הוא שהראשון יכול לשאת יותר דלק לתחנת החלל, אולם פחות מטען. עד כה שוגרו 11 חלליות מדגם זה, הראשונה בפברואר 2000.
מפרט טכני:
משקל כולל: 7,150 ק"ג
משקל מטען: 2,230 ק"ג (מקס')
משקל חומרי הדלק: 1,950 ק"ג (מקס')
משקל מטען יבש: 1,800 ק"ג (מקס')
דגמים > פרוגרס M2

בשנות ה-80 הייתה הצעה לבניית דגם משופר של הפרוגרס M בשם פרוגרס M2 אשר ישמש כחללית המטען של תחנת החלל מיר 2 שתוכננה באותה תקופה. על פי ההצעה בחללית יהיה תא שירות גדול יותר לשם נשיאת מטען גדול יותר או רכיבים של תחנת החלל, והיא תשוגר על ידי משגר זניט. לאחר ביטול התוכנית לבניית תחנת החלל מיר 2 והתחלת הפרויקט לבניית תחנת החלל הבינלאומית, הדגם המוצע נשקל לשמש כחללית המטען של התחנה, אך בסופו של דבר ההצעה בוטלה בעקבות שיקולי תקציב והעובדה שלאחר התפרקות ברית המועצות משגר הזניט יוצר על ידי מדינה זרה - אוקראינה.
טיסות

בשנים 1978–1981 נערכו 12 טיסות לתחנת חלל סאליוט 6
בשנים 1981–1985 נערכו 13 טיסות לתחנת חלל סאליוט 7
בשנים 1986–2001 נערכו 66 טיסות לתחנת החלל מיר
בשנים 2000–2023 מעל 50 טיסות לתחנת החלל הבינלאומית
בתאריך 28.4.2015, בטיסה מספר 59 מדגם M-27M, אבד הקשר עם החללית לאחר שהוכנסה למסלול מסביב לכדור הארץ, בשלב הניתוק האחרון מטיל הסויוז. החללית התחילה להסתחרר והתרסקה בחזרה לאטמוספירה בין ה-5–7 במאי.
גלריית תמונות

החללית פרוגרס M-06M מתקרבת לתחנת החלל הבינלאומית, 4 ביולי 2010
חלליות סויוז (מקדימה) ופרוגרס (מאחורה) עוגנות בתחנת החלל הבינלאומית
החללית פרוגרס M-52 לאחר התנתקותה מתחנת החלל הבינלאומית, 15 ביוני 2005
ראו גם

פארום - הצעה לחללית שתחליף את חלליות פרוגרס
ATV - חללית מטען אירופאית
H-II Transfer Vehicle - חללית מטען יפנית
דרגון (חללית)
הערות שוליים

↑  Designations of Soviet and Russian Missiles and Spacecraft, באתר Encyclopedia Astronautica
1 2 3  פרוגרס, באתר .russianspaceweb.com
1 2 3 4  David S. F. Portree, Mir Hardware Heritage ‏, מרץ 1995 (פרק 1.10, עמ' 36-46)
1 2 3 4  פרוגרס, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  פרוגרס-M, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  פרוגרס M1, באתר Encyclopedia Astronautica
↑  פרוגרס M2, באתר Encyclopedia Astronautica
| ברית המועצות תוכנית החלל הסובייטית והרוסית רוסיה |
| --- | --- | --- |
| תוכניות לא מאוישות | תוכנית ספוטניק • תוכנית לונה • תוכנית ונרה • תוכנית לונוחוד • תוכנית מארס • תוכנית זונד • תוכנית וגה |  |
| תוכניות מאוישות | תוכנית ווסטוק • תוכנית ווסחוד • תוכנית סויוז • תוכנית סאליוט • אינטרקוסמוס • פדרציה • מאדים 500 • תוכנית חקר הירח הרוסית • תחנת השירות המסלולית הרוסית |  |
| משימות בולטות | ספוטניק 1 • ספוטניק 2 • לונה 2 • ווסטוק 1 • סויוז 1 • סויוז 11 • ונרה 11 • אפולו-סויוז |  |
| חלליות, מעבורות ומשגרים | ווסטוק • ווסחוד • סויוז • מעבורת החלל בוראן • מעבורת החלל פטיצ'קה • מעבורת 2.02 • מעבורת 2.03 • תחנת החלל מיר • פרוגרס • קליפר • תוכנית מיר ומעבורות החלל • מיר-2 • תחנת החלל הבין-לאומית (המקטע הרוסי) • LK • משגר ווסטוק • משגר ווסחוד • משגר סויוז • משגר מולניה • פרוטון • זניט • N-1 • אנגרה • תחנת החלל המסלולית הלאומית |  |
| קוסמונאוטים ומתכננים | יורי גגארין • גרמן טיטוב • ולנטינה טרשקובה • אלכסיי ליאונוב • לייקה • (קוסמונאוטים נוספים) • סרגיי קורוליוב • ולנטין גלושקו • ולדימיר צ'לומי • קרים קרימוב • קונסטנטין ציולקובסקי |  |
| קוסמודרומים | קוסמודרום בייקונור • קוסמודרום פלסצק • קוסמודרום ווסטוצ'ני • קוסמודרום סבובודני • קפוסטין יאר |  |
| השר לבניית מכונות כלליות וראשי רוסקוסמוס | סרגיי אפאנסייב • יורי קופטב • אנאטולי פרמינוב • ולדימיר פופובקין • אולג אוסטפנקו • איגור קומארוב • דמיטרי רוגוזין • יורי בוריסוב |  |
| חברות ותאגידי חלל פרטיים | תאגיד החלל הרוסי אנרגיה • מחקר מדעי לבניית מכונות •  אנרגומאש • מערכות המידע הלווייניות רשטניוב |  |
שרטוט של הדגם הראשון של חלליות הפרוגרס. משמאל נמצא תא המטען והציוד, במרכז החללית תא התדלוק ומימין תא השירות
שרטוט של חללית הפרוגרס-M
אחד מי יודע

אחד מי יודע, נוסח ספרדי (קורפו), תל אביב, בית משפחת אליהו, 1966.
אחד מי יודע הוא פיוט הנכלל בהגדה של פסח ומושר לקראת סופו של ליל הסדר. הפיוט נכתב בימי הביניים, ולא ידוע שם מחברו.
אחד הטעמים לקביעתו בסוף ההגדה, הוא כדי לעורר את הנרדמים, ובפרט הילדים הקטנים, בשיר חידה שהכל יודעים את תשובותיו, ויש בכך מעין מקבילה ל"ארבע הקושיות" של תחילת הסדר.
מקור הפיוט

בכתב יד של סידור משנת 1406 נכתב כי הפיוט נמצא בבית כנסת של רבי אלעזר מוורמיזא (1160-1230 לערך), בעל "ספר הרקח". הפיוט נדפס לראשונה בהגדות אשכנזיות ב-1590 (דפוס פראג). ישנם כמה מקבילים נכריים לשיר, כולל שיר עם גרמני בשם "Guter freund ich frage dich", שפירושו "ידידי הטוב אותך אני שואל".
נוסח הפיוט

בפיוט שלושה-עשר בתים, העוסקים במספרים 1 עד 13. לכל מספר מוקדש בית, ואורכם של הבתים הולך וגדל, משום שכל בית נוסף מכיל גם את כל המידע שנכלל בקודמו.
להלן הבית האחרון, הארוך ביותר:
שְׁלשָׁה עָשָׂר מִי יוֹדֵעַ? שְׁלשָׁה עָשָׂר אֲנִי יוֹדֵעַ: שְׁלשָׁה עָשָׂר מִדַּיָא. שְׁנֵים עָשָׂר שִׁבְטַיָא, אַחַד עָשָׂר כּוֹכְבַיָּא, עֲשָׂרָה דִבְּרַיָא, תִּשְׁעָה יַרְחֵי לֵדָה, שְׁמוֹנָה יְמֵי מִילָה, שִׁבְעָה יְמֵי שַׁבָּתָא, שִׁשָּׁה סִדְרֵי מִשְׁנָה, חֲמִשָׁה חוּמְשֵׁי תוֹרָה, אַרְבַּע אִמָהוֹת, שְׁלשָׁה אָבוֹת, שְׁנֵי לֻחוֹת הַבְּרִית, אֶחָד אֱלֹהֵינוּ שֶׁבַּשָּׁמַים וּבָאָרֶץ
בקהילות היהודיות השונות בחוץ לארץ היה נהוג לשיר את השיר גם בשפת המקום או בשפה היהודית השגורה במקום. הפיוט מושר בין היתר בלאדינו, חכיתיה, טורקית, יידיש, רוסית, ערבית יהודית ואיטלקית.
יש הנוהגים להתייחס אל השיר כאל שיר מעגלי ולסיימו בשירת הבית הראשון, להדגשת האלוהות.
נושאי הפיוט

אלוהי ישראל
שני לוחות הברית (ברוב הנוסחים בשפות זרות נמצאים במקומם משה ואהרון)
שלושה אבות: אברהם, יצחק ויעקב
ארבע אמהות: שרה, רבקה, רחל, לאה
חמישה חומשי תורה: חמשת הספרים המרכיבים את התורה - בראשית, שמות, ויקרא, במדבר, דברים
שישה סדרי משנה: ששת חלקי המשנה - זרעים, מועד, נשים, נזיקין, קדשים, טהרות
שִׁבְעָה יְמֵי שַׁבָּתָא: שבעת ימי השבוע (בחלק מהנוסחים נמצאים במקומם שבעת ימי החופה)
שְׁמוֹנָה יְמֵי מִילָה: שמונת הימים מהלידה ועד לברית המילה
תִּשְׁעָה יַרְחֵי לֵדָה: תשעת חודשי ההיריון
עֲשָׂרָה דִבְּרַיָא: עשרת הדיברות
אַחַד עָשָׂר כּוֹכְבַיָּא: אחד עשר הכוכבים שראה יוסף בחלומו: ”וַיַּחֲלֹם עוֹד חֲלוֹם אַחֵר, וַיְסַפֵּר אֹתוֹ לְאֶחָיו; וַיֹּאמֶר, הִנֵּה חָלַמְתִּי חֲלוֹם עוֹד, וְהִנֵּה הַשֶּׁמֶשׁ וְהַיָּרֵחַ וְאַחַד עָשָׂר כּוֹכָבִים, מִשְׁתַּחֲוִים לִי” (ספר בראשית, פרק ל"ז, פסוק ט')
שְׁנֵים עָשָׂר שִׁבְטַיָא: שנים עשר שבטי ישראל
שְׁלשָׁה עָשָׂר מִדַּיָא: שלוש עשרה מידות הרחמים הנכללות בפסוקים: ”ה' ה' אל רחום וחנון ארך אפים ורב חסד ואמת נוצר חסד לאלפים נושא עון ופשע וחטאה ונקה” (ספר שמות, פרק ל"ד, פסוק ו') (בחלק מהנוסחים נהגו לציין את שלוש עשרה כגיל למצוות)
ביצועים מודרניים

ב-1992 יצאה להקת נקמת הטרקטור עם ביצוע מודרני לפיוט, בהשתתפותו של אוהד נהרין. השיר נכלל באלבומם "קיר".
השיר "101" של הזמרת קרן אן מונה מספרים עד 101 וכחלק מהמספרים הראשונים מ-1 עד 13 משתמש בתשובות מתוך הפיוט.
השיר "ספירת מלאי" שכתב יוסי בנאי והלחינה נעמי שמר מבוסס על הפיוט וכל אחד מארבעת בתיו מסתיים במילים ”אחד אלוהינו, אלוהינו, אלוהינו; שבשמים ובארץ”.
ב-2020 במסגרת שידור "הסדר הישראלי הגדול" של קשת 12 בערב חג הפסח ששודר בעקבות התפשטות נגיף הקורונה, הושמע ביצוע של השיר ובו השתתפו הזמרים והזמרות הבאים: אייל גולן, שמעון בוסקילה, מאיה בוסקילה, בניה ברבי, שלומי שבת, יובל דיין, ישי לוי, קובי אפללו, שרית חדד, מארינה מקסימיליאן, אניה בוקשטיין, אליעד נחום, ריקי גל, משה פרץ, אגם בוחבוט, דיקלה, שלומי שבן, הראל סקעת, עדן חסון, שירי מימון, סאבלימינל, רן דנקר, ליאור נרקיס, קורין אלאל, עדן אלנה, נסרין קדרי, לירן דנינו, מוש בן ארי, קובי פרץ, נועה קירל ועדן בן זקן.
ראו גם

חד גדיא
מה נשתנה
תנו תנו רבנן
לקריאה נוספת

מנשה גפן, "אחד מי יודע", בספרו גלגולי מוטיבים בפולקלור ובספרות, ירושלים: ר' מס, תשנ"ב 1991, עמ' 171–203.
הערות שוליים

↑  עדין שטיינזלץ, הגדה של פסח, הוצאת כרטא, 1979
↑  איל חיות-מן, גלגולה של הגדה, באתר ישראל היום, 18 באפריל 2024
↑  הפזמון והמבנה זהים, אך התשובות של הידיד הם בעלות מוטיבים נוצריים -

וראו עוד: מ"צ פוקס, 'לתולדות השירים "אחד מי יודע ו"חד גדיא" בישראל ובעמים', אסופות ב (תשמ"ח), עמ' רא-רכו.

 מילות השיר באתר גוגל ספרים
↑  ראו אחד מי יודע במנגינות, שפות, ונוסחים בעדות השונות בקישורים חיצוניים
↑  מקור: אנציקלופדיה יהודית
↑  הקשר בין כל נדרי לפסח - הרב יהודה שאכיר #פסח, נבדק ב-2024-04-29
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: a8fc7518-8197-4c91-bf54-5a90d0139220
תוכנית חקר הירח הרוסית

תוכנית חקר הירח הרוסית (ברוסית: Росси́йская лу́нная програ́мма) היא תוכנית מחקר של רוסיה לחקר הירח, במקום זו שנקטעה בשנת 1976 ומתוכננת לשנים 2022–2040.
מחקר וחקר הירח

ההכרזה על התוכנית למחקר הירח בוצעה ב־28 בנובמבר 2018 במוסקבה בישיבת מועצה של האקדמיה הרוסית למדעים על החלל, בשיתוף פעולה עם רוסקוסמוס, תאגיד החלל הפדרלי. עלות השלב הראשון מוערכת ב־39 מיליארד רובלים. סכום זה כולל כספים עבור הקמת המערכת, משלוח חללית ושיגור כלי רכב וגשושיות.
מחקר וחקר הירח > שלב 1 (2021–2030)

בדיקת כל הטכנולוגיות על תחנת החלל הבין-לאומית לצורך יצירת בסיס מודול לירח, ביצוע ניסויים מתקדמים לחללית "פדרציה", ביצוע שיגורים בלתי מאוישים לירח עם חללית "פדרציה" וחקר תחנות מחקר במסגרת תוכנית "לונה" (לונה 25, 26, 27, 28) לצורך פתרון בעיות מדעיות ובדיקות לקראת צעדים נוספים. מתוכננת גם בניית תחנת מחקר מסלולית סביב הירח שתוקם על בסיס אלמנטים ורכיבים של רוסיה המשמשים אותה בתחנת החלל הבין-לאומית, בפרט, מודול פריצ'אל (2021), תחנת חלל מסלולית לאומית ומודול אנרגיה מדעי (2022); ביצוע נחיתה על פני השטח של הירח והנחתת מטענים ומודולים.
מחקר וחקר הירח > שלב 2 (אחרי 2030)

עיבוד אמצעי גישה על פני הירח: שיגור טיסה מאוישת באמצעות החללית "פדרציה" בשנת 2026 ונחיתה של קוסמונאוטים (אחרי 2030; משך משימה – 14 ימים) על פני הירח ליצירת היסודות הראשונים לבניית בסיסים. בשנים 2025–2030 מתוכננת פריסת לווייני תקשורת במסלול סביב הירח.
מחקר וחקר הירח > שלב 3 (אחרי 2035)

תושלם בניית בסיס ירח. יצירת תשתית מדעית בצורה של מבנים על פני הירח עם שני מצפי כוכבים. יצירת תשתית עבור איסוף מי קרח ובניית מקלטים להגנה מפני נשורת. יצירת מערכת אחידה של טיסות מאוישות ואוטומטיות לחקר הירח.
בשנים 2036–2040 מתכוננת פריסת מכשירים למסלול ניווט על פני השטח של הירח. תושק תוכנית גלונאס לניווט על הירח שתכלול את הלוויינים המקיפים את כדור הארץ, תאפשר שידור אות ניווט מהקרקע אל החללית במסלול סביב הירח.
היסטוריה

ב־24 באוקטובר 2017 תאגיד הטילים והחלל אנרגיה דיווח כי עד שנת 2030 ייבחר המיקום על פני הירח, אשר יתאים לבניית בסיס הירח. בתקופה שבין שנת 2030 ל־2040 תיושם תוכנית הבסיס לקראת הנחתת קוסמונאוטים רוסים. אחרי 2040 תחל בנייה של בסיס הירח, בשנת 2050 ניתן יהיה לבצע עבודות מדעיות נרחבות. בסיס הירח מתוכנן לשמש להפקת משאבים מהירח.
ב־19 בנובמבר 2018, ראש רוסקוסמוס, דמיטרי רוגוזין אמר כי הטיל "אנגרה" ישמש כאמצעי התחבורה העיקרי לשיגור חלליות במסגרת התוכנית לחקר הירח.
ב־21 בנובמבר 2018 ראש המועצה המדעית־טכנית ברוסקוסמוס, יורי קופטב אמר לכלי התקשורת כי תיחנך תוכנית ממשלתית חדשה המוקדשת לחקר הירח. התוכנית נועדה להציג אפשרות לבניית תחנות אוטומטיות, אשר רוסיה מתכננת לשגר לירח עד 2029. לדברי קופטב, התוכנית תדרוש מאות מיליארדי רובלים (לא כולל עלות הקמת סוג חדש של טילים, שמפותחים במסגרת תוכנית חלל פדרלית נפרדת).
ב־28 בנובמבר 2018 בסופה של ישיבת מועצת האקדמיה הרוסית למדעים בענייני החלל, תאגיד החלל הפדרלי "רוסקוסמוס" פרסם את פרטי התוכנית למחקר וחקר הירח, בהיקף של 3 שלבים, שיבוצעו בשנים 2021–2040.
שיתוף פעולה בין-לאומי

ההתעניינות בשיתוף פעולה במסגרת התוכנית כוללת את סוכנות החלל נאס"א. ההנחה היא כי תחנת "לונה־26" תספק את תקשורת הרדיו בין הארץ לתחנה האמריקאית "זריחת הירח" (MoonRise) (אנ') הממוקמת על הצד הרחוק של הירח.
שיגורים

| מספר> שלב ראשון | תאריך> שלב ראשון | רכיבי חלל> שלב ראשון | טיל שיגור> שלב ראשון | משטח שיגור> שלב ראשון | טיסה מאוישת> שלב ראשון | משימה> שלב ראשון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 22 באוגוסט 2023 | לונה-25 (לונה-גלוב) | סויוז-2.1b | ווסטוצ'ני | לא | עיבוד טכנולוגיית הנחיתה. מחקר שטח הירח בקוטב הדרומי של הירח. חללית התרסקה בניסיון נחיתה. |
| 2 | 2027 | לונה-26 (לונה-רסורס-1 ОА) | סויוז-2.1b | ווסטוצ'ני | לא | מחקר מרוחק של הירח, אבטחת תקשורת למשימות ירח עתידיות. |
| 3 | 2028 | לונה-27 (לונה-רסורס-1 ПА) — נחתת עיקרית וחלופית | סויוז-2.1b | ווסטוצ'ני | לא | פיתוח טכנולוגיות ליצירת בסיס קבוע על הירח. חקר סלעי הירח. |
| 4 | אחרי 2030 | לונה-28 (לונה-גרונט) | אנגרה-А5 | ווסטוצ'ני | לא | הבאה לכדור הארץ דגימות אדמת ירח תרמוסטית שהושגו ממשימות קודמות, העשויות להכיל גבישי קרח. |
| 5 | אחרי 2030 | לונה-29 | אנגרה А5/КВТК | ווסטוצ'ני | לא | הטסת נחתת ירח |
| 6 | לאחר 2030 | לונה-30 |  | ווסטוצ'ני | לא |  |
שלב שני
| 1 | 2028 | אוריול (חללית) | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | לא | טיסה לא מאוישת סביב הירח |
| 2 | 2028 | מודול תחנת ירח מסלולית | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | לא | שיגור המודול לירח |
| 3 | 2029 | אוריול (חללית) | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | כן | טיסה מאוישת למסלול סביב הירח. בדיקת עגינה ונחיתה. |
| 4 | 2030 | אוריול (חללית) | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | כן | שליחה לירח צוות של 3 קוסמונאוטים למשימה בת שבועיים. |
| 5 | 2034 | מודול בסיסי | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | לא | שידור מודול עיקרי ראשון לירח |
| 6 | 2034 | אוריול (חללית) | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | כן | הנחתת קוסמונאוטים על הירח כדי להתחיל בבניית בסיס ירח |
| 7 | 2035 | מודול | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | לא | שיגור נחתת ירח כבדה בעלת יכולת עגינה |
| 8 | 2035 | מודול | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | כן | הנחתת קוסמונאוטים על הירח במטרה לערוך נסיעות ברכב ירחי ולבדוק מערכות רובוטיות |
| 9 | לאחר 2035 | מודול | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | לא | שיגור מודול אנרגיה אוטונומי |
| 10 | לאחר 2035 | אוריול (חללית) | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | כן | הנחתת קוסמונאוטים להמשך בניית בסיס הירח |
| 11 | לאחר 2035 | מודול מעבדה | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | לא | שיגור מודול מעבדה |
| 12 | לאחר 2035 | אוריול (חללית) | יניסיי (РН СТК) | ווסטוצ'ני | כן | הנחתת קוסמונאוטים על הירח להמשך בניית בסיס הירח ולעריכת ניסויים |
שלב שלישי
יפורסם
משגרים

סויוז־2.1b וטיל אנגרה־A5 (שלב 1 של התוכנית).
יניסיי (שלב 2 בתוכנית).
ראו גם

לונה
צ'אנג־אה 1
צ'אנג־אה 2
צ'אנג־אה 3
צ'אנג־אה 4
הערות שוליים

↑  РАН: Россия планирует построить на Луне две астрономические обсерватории, 28.11.2018, РИА Новости
↑  Россия отправит к Луне пять исследовательских миссий до 2025 года, 23-01-2016, © Информационное агентство Рамблер
↑  Роскосмос: российская лунная программа рассчитана на период до 2040 года, 28.11.2018, ТАСС
↑  "Федерация" без экипажа сможет облететь Луну в 2026 году, 07.12.2018, РИА Новости
↑  Над Луной планируют развернуть аналог ГЛОНАСС, 30.11.2018, РИА Новости
↑  Российская база на Луне будет построена к 2050 году, 24.10.2017, Федеральное агентство новостей
↑  Российская ракета "Ангара" будет использоваться в Лунной программе, 19.11.2018
↑  В России появится новая госпрограмма по освоению Луны, 21.11.2018
↑  NASA проявило интерес к российским лунным станциям
↑  Российский космос: история будущего
↑  Россия реализует пять научных лунных миссий до 2025 года, Интерфакс
↑  Луна-26 «Ресурс»
↑  Луна-27 «Ресурс»
| ברית המועצות תוכנית החלל הסובייטית והרוסית רוסיה |
| --- | --- | --- |
| תוכניות לא מאוישות | תוכנית ספוטניק • תוכנית לונה • תוכנית ונרה • תוכנית לונוחוד • תוכנית מארס • תוכנית זונד • תוכנית וגה |  |
| תוכניות מאוישות | תוכנית ווסטוק • תוכנית ווסחוד • תוכנית סויוז • תוכנית סאליוט • אינטרקוסמוס • פדרציה • מאדים 500 • תוכנית חקר הירח הרוסית • תחנת השירות המסלולית הרוסית |  |
| משימות בולטות | ספוטניק 1 • ספוטניק 2 • לונה 2 • ווסטוק 1 • סויוז 1 • סויוז 11 • ונרה 11 • אפולו-סויוז |  |
| חלליות, מעבורות ומשגרים | ווסטוק • ווסחוד • סויוז • מעבורת החלל בוראן • מעבורת החלל פטיצ'קה • מעבורת 2.02 • מעבורת 2.03 • תחנת החלל מיר • פרוגרס • קליפר • תוכנית מיר ומעבורות החלל • מיר-2 • תחנת החלל הבין-לאומית (המקטע הרוסי) • LK • משגר ווסטוק • משגר ווסחוד • משגר סויוז • משגר מולניה • פרוטון • זניט • N-1 • אנגרה • תחנת החלל המסלולית הלאומית |  |
| קוסמונאוטים ומתכננים | יורי גגארין • גרמן טיטוב • ולנטינה טרשקובה • אלכסיי ליאונוב • לייקה • (קוסמונאוטים נוספים) • סרגיי קורוליוב • ולנטין גלושקו • ולדימיר צ'לומי • קרים קרימוב • קונסטנטין ציולקובסקי |  |
| קוסמודרומים | קוסמודרום בייקונור • קוסמודרום פלסצק • קוסמודרום ווסטוצ'ני • קוסמודרום סבובודני • קפוסטין יאר |  |
| השר לבניית מכונות כלליות וראשי רוסקוסמוס | סרגיי אפאנסייב • יורי קופטב • אנאטולי פרמינוב • ולדימיר פופובקין • אולג אוסטפנקו • איגור קומארוב • דמיטרי רוגוזין • יורי בוריסוב |  |
| חברות ותאגידי חלל פרטיים | תאגיד החלל הרוסי אנרגיה • מחקר מדעי לבניית מכונות •  אנרגומאש • מערכות המידע הלווייניות רשטניוב |  |
סטארגייט: רצף הזמן

| --- | --- |

 בימוי:  מרטין ווד 
 הופק בידי:  רוברט סי. קופר, בראד רייט 
 תסריט:  בראד רייט 
 שחקנים ראשיים:  בן בראודר אמנדה טאפינג כריסטופר ג'אדג' מייקל שנקס קלאודיה בלאק ריצ'רד דין אנדרסון דון ס. דייוויס
 מוזיקה:  ג'ואל גולדסמית' 
 צילום:  פיטר וואסטה 
 מדינה:  קנדה, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  MGM Home Entertainment
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  29 ביולי 2008
 משך הקרנה:  98 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט פעולה, סרט הרפתקאות, סרט פנטזיה 
 מקום התרחשות:  האזור הארקטי 
 תקציב:  7 מיליון דולר
 הכנסות:  8,055,900 מיליון דולר
 סרט קודם:  סטארגייט: תיבת האמת
 סרט הבא:  Stargate Universe, season 1 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
סטארגייט: רצף הזמן (באנגלית: Stargate Continuum) הוא סרט מדע בדיוני אמריקני-קנדי שהופץ על ידי MGM Home Entertainment ב-29 ביולי 2008 ישירות ל-DVD כחלק מזיכיון סטארגייט. זהו סרט ההמשך השני לסדרה סטארגייט SG-1, אחרי "סטארגייט: תיבת האמת", ומככבים בו הצוות של העונה העשירית של הסדרה, בנוסף להופעת אורח של ריצ'רד דין אנדרסון, שהיה חבר צוות בשמונה העונות הראשונות.
עלילת הסרט עוסקת במסע בזמן, לאחר שהזמן עצמו שונה בידי בעל, אחרון גזע הגואולד.
עלילה

צוות SG-1 וגנרל ג'ק או'ניל משתתפים בטקס הוצאת השיתופן מגופו של בעל, אחרון גזע הגואולד שנותר בחיים ונכלא בהקפאה עמוקה. עם שחרורו מההקפאה, בעל מתפאר בכך שהוא רק אחד מכמה שיבוטים שנעשו על ידי בעל האמיתי, וכי יש באמתחתו תוכנית. באותה עת העלילה עוברת לשנת 1939, שבה בעל האמיתי מגיח מתוך הסטארגייט שהועבר באוניית המשא "אכילס" מגיזה, מצריים לארצות הברית. הוא טובח בצוות הספינה ושותל פצצה באונייה. סבו של קמרון מיטשל, חבר צוות SG-1, משליך את הפצצה ומונע את התפוצצות הספינה. בזמן ההווה, אנשים מתחילים להיעלם, ביניהם ואלה מל דורן וטילק. בעל הורג את ג'ק בטרם מיטשל, קרטר וג'קסון הורגים אותו ונמלטים חזרה דרך הסטארגייט.
הם מגיחים מתוך הסטארגייט לתוך האונייה "אכילס", שבינתיים נסחפה לאזור הארקטי. מיטשל, קרטר וג'קסון מגלים כי בעל שינה את קו הזמן, האונייה כלל לא הגיעה ליעדה ושתוכנית סטארגייט כלל לא יצאה לפועל. לאחר שהם נמלטים מהאונייה הטובעת, מוצא אותם צוות חילוץ בראשותו של קולונל ג'ק או'ניל. למרות שגנרל לנדרי מאמין לסיפורם, הם אינם מורשים לשנות חזרה את קו הזמן. ביקום מקביל זה, דניאל ג'קסון עדיין מנסה לשכנע אנשים בדבר התאוריות שלו על הפירמידות, סמנתה קרטר נהרגה באסון מעבורת חלל, ומיטשל כלל אינו קיים משום שסבו מת בהגנה על ה"אכילס". השלושה מקבלים אישור להתחיל בחיים חדשים.
לאחר שנה, הצוות נקרא לחזור לפעולה לאחר שבכדור הארץ מופיעות ספינות תצפית של הגואולד. בעל הביס את אדוני המערכת וכעת מוכן להשתלט על כדור הארץ, עם מלכתו קאטש (בגופהּ של ואלה מל דורן) וסגנו הראשון טילק. SG-1 פוגשים בנשיא ארצות הברית ובלוטננט גנרל האמונד, שמודיעים להם כי הסטארגייט שבאזור הארקטי נמצא לפי המידע שמסרו. זאת ועוד, הם נשלחים לחלץ את מקור הכוח (הנקרא ZPM, Zero Point Module) שיאפשר את הפעלת הסטארגייט. צבאו של בעל מתאסף בחלל וזה האחרון מודיע לאנשי הארץ את כוונותיו. קאטש מתחילה לחשוד בבעל על היכרותו הרבה עם כדור הארץ ומאלצת אותו לגלות לה הכל. היא בוגדת בו בכך שהיא פוקדת להשמיד את התחנה הארקטית. היא הורגת את בעל לאחר שטילק מגלה את דבר בוגדנותה. טילק נמלט בשעה שקאטש פוקדת על הפצצת הארץ ועושה את דרכה למכונת הזמן.
בעקבות השמדת התחנה הארקטית, צוות SG-1 נשלח לרוסיה משום שהרוסים חילצו את הסטארגייט מהאונייה "אכילס". מטוסי מיג עוזרים להם להגיע ליעדם לאחר שהם מותקפים על ידי דאוני גואולד. גם SG-1 וגם טילק מגיעים למכונת הזמן - מחשב על שעוקב אחר התפרצויות שמש, המשפיעות על תנודות חור התולעת - והם כורתים ביניהם ברית על מנת לעצור את קאטש. הם חייבים לחכות להתפרצות השמש המדויקת שתחזיר אותם חזרה לזמן המתאים, אולם התקפה פתאומית של קאטש וחייליה מאלצת אותם לחייג לכדור הארץ של שנת 1929, עשר שנים לפני המאורעות על סיפון ה"אכילס". קרטר וג'קסון נהרגים במהלך ההתקפה, ומיטשל הוא היחיד שמצליח לחזור בזמן, לאחר שטילק - פצוע אנושות - מפעיל פצצה ומשמיד את המקום על יושביו.
על סיפון ה"אכילס" של שנת 1939, מיטשל הוא נוסע סמוי אשר הורג את בעל ישר אחרי שזה מגיח מהסטארגייט. בזמן ההווה, צוות SG-1 צופה בתהליך הוצאת השיתופן ללא כל תקריות מיוחדות, וכאשר הצוות דן בפשר "תוכניתו"-לכאורה של בעל, בארוניתו של מיטשל תלויה תמונה דהויה של סבו ושל מיטשל עצמו משנת 1939, זה לצד זה.
שחקנים ראשיים

בן בראודר - קולונל קמרון מיטשל/סבו של מיטשל
אמנדה טאפינג - קולונל סמנתה קרטר
כריסטופר ג'אדג' - טילק
מייקל שנקס - ד"ר דניאל ג'קסון
קלאודיה בלאק - ואלה מל דורן
ריצ'רד דין אנדרסון - גנרל/קולונל ג'ק או'ניל
דון ס. דייוויס - לוטננט גנרל האמונד
בו ברידג'ס - גנרל האנק לנדרי
קליף סיימון - בעל
ויליאם דיביין - הנרי הייז, נשיא ארצות הברית
הנסיכה ביאטריס

הנסיכה ביאטריס אליזבת מרי (באנגלית: Princess Beatrice Elizabeth Mary; נולדה ב-8 באוגוסט 1988), היא בתם הבכורה של הנסיך אנדרו, דוכס יורק ושל שרה פרגסון, דוכסית יורק. הנסיכה היא התשיעית (והאישה השלישית) בסדר הירושה לכתר הבריטי, לפני בתה ולפני אחותה הקטנה הנסיכה יוג'יני.
בעת הולדתה, הייתה ביאטריס הנסיכה הבריטית הראשונה מאז שנולדה הנסיכה אן בשנת 1950.