stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יזנוב קטן
מאפיינים

המין קטן מהיזנוב הגדול ונפוץ ממנו. אמתו קצרה מזנבו ואורכה פחות מ-61 מ"מ. הפנים והאוזניים ורודות בהירות. הוא חי בעיקר לאורך עמק השבר הסורי אפריקני, אך גם בגליל, בתוך מערות יבשות וסדקים. הוא חדר לחבל הים תיכוני כנראה משהתמעטו שם עטלפי החרקים האחרים.
תפוצה בעולם: אפריקה (סביב הסהרה), ישראל, ערב ומשם מזרחה עד הודו. פועל בלילה ומגיח עם דמדומים וניכר במעוף גלי, החותר וגולש חליפות. משקלו בין 6-22 גרם ואורך אמתו בין 51-61 מ"מ. הוא חי בקבוצות קטנות (4-10) שפרטיהן מרוחקים זה מזה. הוא אוגר שומן לחורף בבסיס הגב, במפשעה וביד. אין הוא פעיל בלילות חורף קרים, אך אינו חורף. סביבות המחיה המועדפות על היזנוב הקטן הן סוואנות טרופיות וסבטרופיות, אזורים סלעיים, מערות, מדבריות חמים ואזורי מחיה תת-קרקעיים (לא רק מערות). משתמש באקולוקציה במאפייני QCF בתדרים 30-35kHz.
העטלף חי במדינות: אפגניסטן, אלג'יריה, בנגלדש, בורקינה פאסו, צ'אד, דג'יבוטי, מצרים, אריתריאה, אתיופיה, הודו, איראן, עיראק, ישראל, ירדן, קניה, כווית, ליביה, מאלי, מאוריטניה, מרוקו, מיאנמר, ניגריה, ניז'ר, עמאן, פקיסטן, ערב הסעודית, סומליה, סודאן, תאילנד, תוניסיה ותימן.
ראו גם

יזנוב גדול
הערות שוליים

↑  יזנוב קטן באתר הרשימה האדומה של IUCN
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
השתקעות (מציאות מדומה)

פסקל דומבי 2008
השתקעות (על פי האקדמיה ללשון העברית: אֲפִיפוּת; באנגלית: Immersion) הוא מצב תודעה בו האדם תופש את קיומו המוחשי בעולם שאינו פיזי, במהלך חשיפתו לסביבה שמקיפה את כל חושיו, לרוב מלאכותית.
המושג נמצא בשימוש רב בתיאור מצב המשתמש במציאות מדומה, במיצבים, במשחקי וידאו ובקולנוע.
ג'נט מארי מתארת את ההשתקעות כחוויה הפיזית של שקיעה מוחלטת במים וטוענת שזוהי חוויית מעבר למרחב דמיוני מפותח ושהיא מהנה כשלעצמה וללא קשר לתוכן.
סוגי השתקעות

לפי ארנסט אדמס, יוצר ויועץ בעיצוב משחקים, אפשר לחלק את ההשתקעות לשלוש קטגוריות ראשיות:
סטפן ביורק וג'וסי הולופניין ב-Patterns In Game Design, ‏ מחלקים את ההשתקעות לקטגוריות דומות, אך קוראים להן השתקעות חושית-מוטורית, השתקעות קוגניטיבית והשתקעות רגשית, בהתאמה. בנוסף לאלה, הם מוסיפים קטגוריה חדשה:
ראו גם

מיצב וידאו
מציאות וירטואלית
משחק מציאות חלופית
Cave Automatic Virtual Environment
Ernest Adams
Janet Murray
הערות שוליים

↑  אֲפִיפוּת, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Joseph Nechvatal, "Immersive Ideals / Critical Distances", 1999 Planetary Collegium
↑  Murray, Janet (1997). Hamlet on the Holodeck: The Future of Narrative in Cyberspace. Free Press. p. 98. ISBN 0684827239, 9780684827230.
↑  Adams, Ernest (9 ביולי 2004). "Postmodernism and the Three Types of Immersion". Gamasutra. נבדק ב-2011-07-31. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Björk, Staffan; Jussi Holopainen (2004). Patterns In Game Design. Charles River Media. p. 206. ISBN 1584503548.
ויקיפדיה באורדו

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  27 בינואר 2004 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 יוצרים:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  אורדו 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  216,951
 https://ur.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה באורדו
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה באורדו ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה באורדו (אורדו: اردو ویکیپیڈیا) היא הגרסה בשפת האורדו של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה.
ויקיפדיה באורדו החלה לפעול בחודש ינואר 2004. נכון לחודש דצמבר 2017, היא כוללת כ-126,000 ערכים.
היסטוריה

ויקיפדיה באורדו נוצרה בחודש ינואר 2004, תחת הדומיין ur.wikipedia.com. במקור, הטקסט בוויקיפדיה באורדו נכתב באותיות לטיניות, מאחר שבזמנו, האלפבית בשפת האורדו לא תאם לתוכנת מדיה ויקי, המריצה את אתרי ויקימדיה.
בימיה הראשונים, ויקיפדיה באורדו נאלצה להתמודד עם בעיות טכניות בכל הנודע לגופן הכתיבה באורדו, בעיות שברובן המוחלט נפתרו במרוצת השנים. כיום, ויקיפדיה באורדו עושה שימוש בגופן "Urdu Naskh Asiatype", אשר פותח והופץ בצורה חופשית על ידי ה-BBC באמצעות אתר האינטרנט שלו. גופן זה משמש בוויקיפדיה בעיקר בכותרות הערכים והפסקאות. בנוסף, וריאציה של גופן "Times New Roman" באורדו משמשת עבור קישורי ניווט באתר.
ציוני דרך

| תאריך | מספר הערכים |
| --- | --- |
2007: 5,000
2009: 10,000
2013: 20,000
24 באפריל 2014: 50,000
12 באוגוסט 2015: 75,000
29 בדצמבר 2015: 100,000
בארץ אהבתי השקד פורח

| --- | --- |
 סינגל בביצוע רוחמה רז
 יצא לאור:  1975 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.17 דק' 
 כתיבה:  לאה גולדברג 
 לחן:  מוני אמריליו 
 
"בארץ אהבתי השקד פורח" הוא שיר עברי שכתבה המשוררת לאה גולדברג והלחין המלחין מוני אמריליו.
השיר בוצע לראשונה בשנת 1975 על ידי צוות הווי חטיבת הצנחנים עם הסולנית רוחמה רז, בעיבודו של המלחין, וזכה להצלחה גדולה.
הוא אף הגיע באותה השנה למקום השלישי במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל.
עם השנים הפך השיר לנכס צאן ברזל בזמר העברי.[דרוש מקור]
השיר המודפס

זהו השיר השני במחזור השירים "משירי ארץ אהבתי" מאת לאה גולדברג. שלושת שירי המחזור נקראים על פי מילות הפתיחה שלהם: א. מכורה שלי ב. בארץ אהבתי השקד פורח ג. בארץ אהבתי האביונה. מחזור השירים התפרסם לראשונה בשנת 1951 בכתב העת הספרותי "אורלוגין" של אברהם שלונסקי.
השיר המולחן

שני השירים הראשונים של המחזור הולחנו ושניהם זכו להצלחה גדולה.
הראשון שבהם, "משירי ארץ אהבתי", הולחן בשנת 1970 על ידי דפנה אילת, ביוזמתה של הזמרת והיוצרת חוה אלברשטיין שביצעה את השיר המולחן באותה השנה בעיבודו של אלכס וייס.
מרגע שהשיר התפרסם החליט מוני אמריליו לנסות ולהלחין את החלק השני במחזור, אך הדבר לא צלח בידו.
רק כשהחל לעבוד עם צוות הווי חטיבת הצנחנים כחצי עשור לאחר מכן, הוא השלים את הלחנת השיר כשהוא נעזר בעצתה של אלברשטיין.
השיר זכה להצלחה גדולה מיד עם צאתו אף הפך לשיר הנושא של התכנית כולה ושל האלבום שיצא לתוכנית בשנת 1975.
פרשנויות

ישנה פרשנות פופולרית שהשיר הראשון במחזור השירים נכתב על מחוז ילדותה של גולדברג, העיר קובנה, שהייתה באותה התקופה שבה גולדברג התגוררה בה הבירה הזמנית של ליטא, ואילו השיר השני, שהערך הנוכחי עוסק בו, נכתב על הארץ שאליה עלתה המשוררת, ארץ ישראל. ככל הידוע, אין סימוכין לפרשנות הזו בכתבי גולדברג ובדבריה, וייתכן מאוד שאותם הנופים המתוארים הן בשיר "משירי ארץ אהבתי" והן בשיר "בארץ אהבתי השקד פורח" הם, כמו ברבים משיריה של המשוררת, רק דימויים המתארים את מצבה האישי ולא מעבר לכך.
מורשת

בעשור השני של המאה ה-21 הונפק שטר מאה השקלים החדש עם דיוקנה של המשוררת. את השטר מעטרים פרחי שקד בהשראת השיר.
כארבעה וחצי עשורים לאחר שהוקלט לראשונה, רשומים באקו"ם למעלה משישים ביצועים שונים של השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1975)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | קול ישראל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1975)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1975)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1975)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1975)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | קול ישראל | 3 |  |
הערות שוליים

↑  בארץ אהבתי השקד פורח – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  עפר גביש-אירועי זמר, משירי ארץ אהבתי, בין שני עולמות, סיפורי שיר, באתר עפר גביש - אירועי זמר
אביתר מנור

| --- | --- |

 לידה:  1949 (בן 76 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
אביתר מנור (נולד ב-1949) הוא דיפלומט ישראלי בדימוס. כיהן כשגריר ישראל לארגונים הבינלאומיים של האו"ם בז'נבה וקודם לכן כשגריר ישראל בשוודיה.
מנור נולד בתל אביב. בשנת 1967 התגייס לצה"ל ושירת בחיל התותחנים עד שנת 1970. לאחר שחרורו מצה"ל נרשם ללימודי כלכלה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. למד בהצטיינות בתוכנית לכלכלת האינטגרציה האירופית במכללת אירופה בברוז' שבבלגיה.
בשנת 1973 הצטרף למשרד החוץ כשבין היתר שירת בנציגויות ישראל בבריטניה ובארצות הברית, ובאו"ם בניו יורק. בין השנים 2004–2008 כיהן כשגריר ישראל בשוודיה ולאחר מכן שב לישראל והיה ראש האגף לארגונים בינלאומיים במשרד. באוגוסט 2012 מונה לשגריר קבוע לארגונים הבינלאומיים של האו"ם בז'נבה שבשווייץ, תפקיד בו כיהן עד פרישתו משירות המדינה ב-2016.
בפברואר 2015 פורסם כי העביר למועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם מידע על ויליאם שייבס שהביא להתפטרותו.
מנור נשוי לפרופסור אורלי מנור מהאוניברסיטה העברית, מומחית בכלכלה ובסטטיסטיקה ובמדיניות בריאות הציבור, ואב לשניים.
הערות שוליים

↑   ברק רביד, ישראל היא שהעבירה לפני ארבעה ימים את המידע המפליל שהביא להתפטרותו של שאבאס, באתר הארץ, 3 בפברואר 2015
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המילון ההיסטורי ללשון העברית

המילון ההיסטורי ללשון העברית הוא מפעל מחקר רחב היקף של האקדמיה ללשון העברית, שמטרתו להעמיד מילון מדעי ללשון העברית על כל רבדיה ההיסטוריים.
בניגוד למילון שימושי מן הסוג המקובל, שתפקידו העיקרי להגדיר במדויק את משמעויותיהן של המילים המשמשות בשפה, מילון היסטורי מתמקד בשינויים שעברה כל מילה לאורך ההיסטוריה: גלגולי צורתה במהלך הדורות (כגון טֹפֶס > טְפוּס > טִפּוּס > דְּפוּס) וגיווני משמעיה, מהו התיעוד הראשון שלה בשפה ואימתי פסק השימוש בה, במקרה שפסק.
מענה על שאלות אלו מצריך מאגר גדול של טקסטים מתקופות הלשון השונות. בעוד שמילונים היסטוריים לשפות אירופה מסתמכים בדרך כלל על ציטוטים נבחרים מן הספרות של המאות הקודמות, המפעל הישראלי שואף להתבסס על כל הטקסטים העבריים שהגיעו לידינו מן העת העתיקה וראשית ימי הביניים, ועל מבחר גדול של חיבורים מן המאה ה־11 ועד קום המדינה. הטקסטים מוזנים למסד נתונים ממוחשב על פי עדי הנוסח הטובים ביותר שלהם, וכל מילה בהם מתויגת לערכה המילוני המתאים. כך מתאפשר לאחזר בסדר כרונולוגי את כלל מופעיו של כל ערך מילוני מבוקש, להשוות בין המופעים ולנסח באופן מדויק את גלגוליה של כל מילה עברית.
בשל היקפו ודיוקו הפך ברבות השנים מסד הנתונים של המילון ההיסטורי ממאגר פנימי שנועד לסייע בכתיבת ערכי המילון לארכיון ספרותי לאומי העומד בזכות עצמו, והוא כיום המאגר המקיף והמוסמך ביותר לטקסטים עבריים מכל תקופות הלשון.
הקמת מפעל המילון ההיסטורי

יוזם מפעל המילון ההיסטורי היה נשיא ועד הלשון ונשיאהּ הראשון של האקדמיה ללשון העברית, פרופ' נפתלי הרץ טור־סיני. הוא העלה את הרעיון כבר בשנות השלושים, ועל פיו נקבע בתקנון האקדמיה משנת 1954 (כשנה לאחר הקמתה) כי אחת ממטרות המוסד היא "לעשות לכינוסו ולחקירתו של אוצר הלשון העברית לכל תקופותיה ושכבותיה". ההחלטה על כינון המפעל, בחסות כלכלית מלאה של מוסד ביאליק, אושרה במליאת האקדמיה בשלהי אותה שנה, ובשנת 1955 הוקמה מועצת המערכת של המילון ההיסטורי. כחלוף השנים צומצמה ההתקשרות עם מוסד ביאליק עד שפסקה לגמרי.
בשנת 1956 נתמנה פרופ' זאב בן־חיים לעורך החטיבה של לשון חז"ל במילון. לשם קביעת אופייה של העבודה ביקר בן־חיים במערכות של מילונים חשובים באירופה, בהם המילון האנגלי של אוקספורד וה-Thesaurus Linguae Latinae. בסדרת ישיבות של מועצת מערכת המילון ההיסטורי במאי 1958 דיווח בן־חיים על ממצאיו והציג תוכנית מפורטת לארגון מחדש של מלאכת הכנת המילון. הדוח וההמלצות פורסמו בשנת 1959, ועוד באותה שנה התחיל בן־חיים ביישום תוכניתו. שנה זו נחשבת לשנת ייסודו של המילון ההיסטורי בפועל.
בהשראת מפעלו של רוברטו בוזה, הנחשב לחלוץ המחשוב בענף מדעי הרוח, הציע בן־חיים להשתית את עבודת ההכנה מראשיתה על "השיטה האוטומטית" (כלומר על מחשבים). בשנת 1961 החל הניסיון להיעזר ב"מכונות אוטומטיות" של חברת IBM לעיבוד החיבור התנאי ברייתא דמלאכת המשכן, ובזה הפך המילון ההיסטורי למפעל הראשון בארץ (ומן הראשונים בעולם כולו) לעבד טקסט באמצעות מחשב.
ראשי המילון וחוקריו

פרופ' זאב בן־חיים – בשנים 1956–1992
פרופ' אברהם טל – בשנים 1992–2011
פרופ' חיים א' כהן – משנת 2011 ואילך
צוות עובדי המילון ההיסטורי מונה כשלושים חוקרים וחוקרות הנחלקים בין מדורים שונים על פי תחומי התמחותם. במהלך שנות קיומו של המפעל הטביעו בו את חותמם חוקרים רבים, חלקם לאורך תקופה של עשרות שנים, ובהם ראשי המדורים בעבר: פרופ' ישראל ייבין, ד"ר מרדכי מישור וד"ר בנימין אליצור בספרות העתיקה; ד"ר יחיאל קארה בספרות הגאונים; פרופ' ראובן מירקין ודורון רובינשטיין בספרות החדשה; ד"ר אליקים וייסברג בספרות הרבנית; אהרן ברבריאן בפיוט הקדום ובשירת ספרד. ד"ר גבריאל בירנבאום היה מופקד על הכתיבה הניסיונית של ערכי המילון.
הכנת המילון > איסוף המקורות

בהכנתו של כל מילון יש להכריע קודם כול מה יהיו המקורות – היצירות הספרותיות שמהן יישאב החומר למילון. כבר בתחילת דרכו של המילון ההיסטורי נקבע העיקרון שלצד היצירות החשובות מבחינת השפעתן על האומה תיכללנה במסד הנתונים גם יצירות הנותנות ייצוג לתקופות השונות של היצירה העברית, למקומות גאוגרפיים שונים ולסוגות מגוונות, אף אם חשיבותן הספרותית של היצירות אינה רבה.
העבודות להכנת המילון החלו כצפוי בלשון המקרא, אך כעבור שנים אחדות שונתה מתכונת המילון, כאשר העורך בן־חיים החליט להתמקד במקורות העת העתיקה מחתימת המקרא ועד סוף תקופת הגאונים בלבד. ההחלטה שלא לכלול את המקרא בין מקורות אלו נומקה בעובדה שהחומר המקראי נתון לחוקרים בקונקורדנציות ובמילונים טובים, וניתן בקלות לשאוב אותו משם.
בהתאם לתוכנית זו הוציאה האקדמיה בשנת 1963 את "ספר המקורות" לספרות העתיקה, הכולל רשימה כרונולוגית מפורטת של המקורות למילון, ולגבי כל מקור – באילו מסירות נוסח (כתבי יד, קטעי גניזה, דפוסים ראשונים וכיוצא בזה) ומהדורות הוא נתון, ומהי המסירה העיקרית שעל פיה יובא במילון. מהדורה שנייה מתוקנת של ספר המקורות יצאה בשנת 1970, ומהדורה שלישית בשנת 1997.
בשנת 1977 פורסמה מחברת ראשונה של ספר המקורות לספרות החדשה, שכללה מבחר חיבורים מן השנים 1860–1920, ובשנת 2001 פורסם בשני כרכים ספר המקורות לספרות העברית בצפון־אפריקה משנת קנ"א ואילך.
עם הנגשתו של מאגר הטקסטים של המילון לציבור הרחב פסקה הוצאתם של ספרי המקורות בדפוס, והמידע על כל מקור מרוכז ב"פרטי החיבור" שבמאגר הממוחשב.
הכנת המילון > כתיבת הערכים

בחלוף השנים החלו ראשי המפעל לבחון אפשרויות שונות להתחיל בכתיבת גוף המילון במקביל להמשך העבודה השוטפת על מסד הנתונים. בשנת 1982 פורסמה מחברת לדוגמה: השורש ער"ב (למעשה מדובר במספר שורשי ער"ב הומונימיים) על כל ערכיו הנגזרים, כגון מערב, ערובה, עירב, התערב וכו'. השורש לערכיו נפרס על פני 88 עמודים, והוא התפרסם בכתב העת "לשוננו" בהוצאת האקדמיה ללשון העברית.
בשנת 2005 החלה כתיבה ניסיונית נוספת של ערכים במילון על סמך הטקסטים מן הספרות העתיקה בלבד (עד המאה ה־11). בחוברת שיצאה ב־2006 הוצגו לדוגמה כמה שורשים מן האות ת' והערכים המשתלשלים מהם. לשם המחשה, ערכי השורש תרג"ם מחזיקים בחוברת זו 7 עמודים.
לקריאה נוספת

י' ייבין, "מפעל המילון ההיסטורי", לשוננו לעם מ–מא (תשמ"ט–תש"ן; קובץ לשנת הלשון), עמ' 192–197
הערות שוליים

↑  זכרונות האקדמיה ללשון העברית, כרך א, עמ' 45.
↑  זכרונות האקדמיה ללשון העברית, כרך ה, עמ' 62.
↑  ז' בן־חיים, "לעשייתו של המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית", לשוננו כג (תשי"ט), עמ' 102–123.
↑  זכרונות האקדמיה ללשון העברית, כרך ט, עמ' 127.
↑  דוגמאות לקונקורדנציה ולאוספי מלים של "ברייתא דמלאכת המשכן": ניסיון של אוטומאציה בחקר העברית במכונות IBM, ירושלים תשכ"א, באתר האקדמיה ללשון העברית.
↑  לשוננו מו (תשמ"ב), חוברת 3–4.
| ספריות דיגיטליות בנושאי יהדות |
| --- | --- | --- |
| ספרות מקור - טקסט | ויקיטקסט • ספריא • על התורה • פרויקט השו"ת • דעת • סנונית • אוצר הספרים היהודי השיתופי • המילון ההיסטורי ללשון העברית • מכון ממרא • פרויקט בן-יהודה • הזמנה לפיוט • Grimoar |  |
| ספרות מקור - סרוקה | היברובוקס • אוצר החכמה • הספרייה הלאומית • ספריית אסיף • אוצרות התורה |  |
| כתבי יד | המכון לתצלומי כתבי יד עבריים |  |
| ספרים סרוקים - כללי | ארכיון האינטרנט • גוגל ספרים • פרויקט גוטנברג |  |
| ביבליוגרפיה | מפעל הביבליוגרפיה העברית • רמב"י • רמבי"ש • הלכה ברורה ובירור הלכה |  |
ספריות דיגיטליות בנושאים נוספים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257380705171  VIAF: 137740277   WorldCat (עם VIAF): 137740277 
הגרסה המקוונת של "מאגרים" עד שנת 2014
הממלכה הסודית

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  סדרת ספרים מאת ויליאם ג'ויס
 בימוי:  כריס וודג'
 הופק בידי:  לורי פורט
 תסריט:  ויליאם ג'ויס ואחרים
 שחקנים ראשיים:  ראו כאן
 מדבבים:  ראו כאן
 מוזיקה:  דני אלפמן 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Blue Sky Studios
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, הפצה לאולמות הקולנוע 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 24 במאי 2013 ישראל 11 ביולי 2013
 משך הקרנה:  104 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 סוגה:  פעולה, הרפתקאות, מדע בדיוני, קומדיה
 תקציב:  $93,000,000
 הכנסות:  $268,426,634
 הכנסות באתר מוג'ו:   leafmen
 www.epicthemovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
הממלכה הסודית (באנגלית: Epic) הוא סרט אנימציה של חברת פוקס המאה ה-20. את הסרט ביים כריס וודג', והוא מבוסס על סדרת ספרים מאת ויליאם ג'ויס (אנ').
מדבבים

הדיבוב העברי בוים על ידי נינה אמיר, והופק על ידי יעל אללוף, אמי בכר, גילי בכר ודן שצברג.
| שם הדמות | מדבב/ת במקור | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- | --- |
| מארי קתרין | אמנדה סייפריד | שירה נאור |
| נוד | ג'וש האצ'רסון | יהונתן מגון |
| רונין | קולין פארל | סער בדישי |
| המלכה טארה | ביונסה נואלס | ניצן אשל |
| מנדריק | כריסטוף ואלץ | עמי מנדלמן |
| מאב | עזיז אנסרי | גילן שחף |
| בופו | פיטבול | מירון אהרונוביץ' |
| נים גאלו | סטיבן טיילר | גיורא קנת |
| פרופסור בומבה | ג'ייסון סודייקיס | גלעד קלטר |
| גראב | כריס או'דאוד | אלדד פריבס |
| דאגדה | בלייק אנדרסון | עידו רוזנברג |
| לארי | יהודה פרידלנדר | צביקה פורמן |
| כרוז | לא ידוע | צביקה פורמן |
| קוקי | לא ידוע | לורה שופוב |
| ניהול מוזיקלי | ניהול מוזיקלי | נדיה כהן |
| תרגום שירה | תרגום שירה | דניאל אפרת |
הפקה

בשנת 2006 הודיעו שכריס וודג' יביים סרט מונפש שמבוסס על ספרו של ויליאם ג'וי, "העלים האמיצים והחרקים הטובים", עבור פוקס המאה ה-20. ויליאם, שכבר שיתף פעולה עם כריס כמפיק בסרט "רובוטים" שיצא בשנת 2005, היה אמור להפיק את הסרט. בשלב מסוים כריס קיבל אישור סופי לחפש מקום חדש לפרויקט ופנה לפיקסאר, שבראשה עמד ג'ון לאסיטר, חבר קרוב שעבד איתו בעבר על הסרט טרון. כשפיקסאר ניסו להשיג את הזכויות על הסרט ולהתחיל בפיתוח שלו, שהיה אמור להיות העיבוד הראשון שלהם ליצירה קיימת ולסטות ממה שהם עושים שזה להפיק סרטים המבוססים על רעיונות מקוריים, פוקס שינו את דעתם והסרט חזר לפוקס. הסרט אושר רשמית להפקה בשנת 2009 תחת השם "אנשי העלים". במאי 2012 פוקס הכריזו על שמו הסופי של הסרט, "הממלכה הסודית", יחד עם פרטי הליהוק הראשונים ועלילת הסרט. לדברי כריס, הוא לא היה מרוצה משינוי השם, שהוחלט על ידי מחלקת השיווק. הוא גם לא התלהב מהשמות שנתנו לסרט במדינות שאינן דוברות אנגלית, לדוגמה, בצרפת קוראים לזה "הקרב האחרון על הממלכה".
למרות שהסרט מבוסס על ספרו של ויליאם ג'וס ושואב ממנו דמויות רבות, העלילה שונתה באופן משמעותי. כריס הסביר: "אפילו שויליאם כתב ספר נפלא, רצינו ליצור סרט פעולה והרפתקאות מדהים." בתגובה להשערות ברשת על דמיון אפשרי של הסרט לסרטים אחרים, כמו "פרנגלי: היער הקסום" או "אווטאר", כריס הגיב: "אני שונא לקשר את הסרט שיצרנו לסרטים אחרים. זוהי הרפתקה בסדר גודל של "מלחמת הכוכבים". וכן, הסרט שואב את הקהל לתוכו, כמו ה"אווטאר" אבל יש לו אופי ייחודי משל עצמו."
שחרור

הסרט יצא לאקרנים ברחבי העולם ב-16 במאי 2013 והוקרן רשמית ב-24 במאי 2013 בארצות הברית. הסרט יצא ב-DVD ב-20 באוגוסט 2013. ב-29 בינואר 2021, הסרט הפך לזמין בשירות הסטרימינג "דיסני+" לאחר שחברת וולט דיסני רכשה את פוקס המאה ה-20 וBlue Sky Studios בשנת 2019, אך הוא הוסר מהשירות ב-1 במאי 2021 בשל חוזים קיימים. הסרט זמין עכשיו בשירותי הסטרימינג "דיסני+" ו"הולו". בישראל הסרט יצא לאקרנים ב-11 ביולי 2013 ונוסף לשירות הסטרימינג "דיסני+" ביחד עם השקתו בארץ.
הערות שוליים

↑  ריאן בול, Fox Falls for Joyce's Leaf Men, Animation Magazine, ‏23 באוגוסט 2006 (באנגלית)
↑  מיכאל פלמינג, Wedge turns over new 'Leaf' at Fox, Variety, ‏23 באוגוסט 2009 (באנגלית)
↑  Nbu, (INTERVIEW) A PROPOS D'EPIC AVEC CHRIS WEDGE, Focus on Animation, ‏8 באוקטובר 2013 (בצרפתית)
↑  סוזן ולושצ'ינה, Sneak peek: 'Epic' action in a small world, USA Today, ‏18 בנובמבר 2012 (באנגלית)
↑  ג׳ניפר וולפה, Blue Sky's 'Epic' Hits Retail Shelves, Animation World Network, ‏20 באוגוסט 2013 (באנגלית)
↑  סינתיה ליטלטון, Disney Completes 21st Century Fox Acquisition, Variety, ‏19 במרץ 2019 (באנגלית)
↑  רוג'ר פאלמר, "EPIC" COMING SOON TO DISNEY+, WhatsOnDisneyPlus.com, ‏20 בדצמבר 2020 (באנגלית)
ולנטין טורצ'ין

| --- | --- |

 לידה:  14 בפברואר 1931 פודולסק, מחוז מוסקבה, ברית המועצות 
 פטירה:  7 באפריל 2010 (בגיל 79) Oakland, ניו ג'רזי, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פיזיקה, קיברנטיקה, מתמטיקה, מדעי המחשב, פילוסופיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מוסקבה  הפקולטה לפיזיקה של אוניברסיטת מוסקבה 
 מוסדות:  אוניברסיטת העיר ניו יורק  Keldysh Institute of Applied Mathematics  Institute of Physics and Power Engineering JSC  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 צאצאים:  פיטר טורצ'ין 
 refal.net/author.html
 
ולנטין טורצ'ין (ברוסית: Валенти́н Фёдорович Турчи́н;‏ 14 בפברואר 1931, פודולסק – 7 באפריל 2010, אולנד, ניו ג'רזי) היה מדען סובייטי-אמריקאי ממוצא רוסי שהתמחה בתחומי קיברנטיקה ותכנות.
ולנטין טורצ'ין נולד בפודולסק שבקרבת מוסקבה. בשנת 1952 הוא סיים את אוניברסיטת מוסקבה בלימודי פיזיקה ובשנת 1957 קיבל תואר שלישי. הוא עבד במכון לפיזיקה במסגרת האקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1964 עבר למכון למתמטיקה שימושית במוסקבה, בו פיתח שפת תיכנות חדשה.
במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 התקרב טורצ'ין למתנגדי המשטר הסובייטי. באותה תקופה הוא כתב כמה מאמרים שקיבלו תפוצה רחבה בסמיזדאט. בעקבות כך, הוא איבד את משרתו הניהולית מערכת המדעית הסובייטית. בשנת 1973 הוא הקים סניף סובייטי של אמנסטי אינטרנשיונל ופעל בצמוד לאנדריי סחרוב. בעקבות כך הוא פוטר מעבודתו ונרדף על ידי הק.ג.ב.. בשנת 1977 הוא אולץ לעזוב את תחומי ברית המועצות עם אשתו ובניו דמיטרי ופיוטר.
טורצ'ין הגיע לניו יורק ובשנת 1979 החל ללמד באוניברסיטת העיר ניו יורק. במהלך השנים הוא היה שותף לקידום מספר פרויקטים בתחומי קיברנטיקה ומחשבים. בשנת 1999 פרש ממשרת פרופסור בהסיטי קולג' של ניו יורק.
פרסומים

The Phenomenon of Science. New York: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-03983-3.
Sakharov, Andrei; Turchin, Valentin; Medvedev, Roy (6 June 1970). "The need for democratization". The Saturday Review: 26–27.
Valentin F. Turchin (July 1986). "The concept of a supercompiler". ACM Transactions on Programming Languages and Systems. 8 (3): 292–325.
Quantitative analysis of movement: measuring and modeling population redistribution in animals and plants, Sinauer, 1998
ארז'בט פורגאץ'-האן

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1897 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  8 בינואר 1954 (בגיל 56) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 בן או בת זוג:  פאל גגשי קיש (1936–1954) 
 
קברו של שאנדור ברודי בבודפשט. בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 5-1-40.
ארז'בט פורגאץ'-האן (במקור Hann Erzsébet Anna, בהונגרית: Forgács-Hann Erzsébet; בודפשט, 3 באפריל 1897 – בודפשט, 8 בינואר 1954) הייתה פסלת, גרפיקאית, סופרת יהודייה-הונגרייה.
קורות חיים

ארז'בט האן נולדה במשפחה יהודית כבתם של לאיוש האן (1861–1944) הפקח הראשי של הרכבת הממלכתית של הונגריה, ושל יוזפה לדרר (1866–1941). היא סיימה את לימודיה באוניברסיטת פאזמני פטר (היום אוניברסיטת אטווש לוראנד) במחלקה לפילוסופיה ולתולדות האמנות. לאחר מכן הייתה תלמידה פרטית של הפסל ז'יגמונד קישפלודי שטרובל. בשנים 1927 עד 1928 למדה בפריז. משנת 1928 הייתה כבר אמנית מציגה. בשנת 1933 השתתפה בתערוכת האוסף ה-80 של הסלון הלאומי. בשנת 1957 העניק בעלה את עיזבונה לגלריה המודרנית של פץ'.
חיים אישיים

בעלה הראשון היה מיקלוש ז'יגמונד סאפלונצאי-מיהאלוביץ', איתו התחתנה ב-9 ביוני 1919 בצינקוטה.
בעלה השני, היה פאל גגשי קיש (1900–1993), פרופסור לרפואה. הם נישאו בשנת 1936 במתיאשפלד.
עבודותיה

קברו של ארנולד בודאי האן
קבר שאנדור ברודי (1930)
עצב (1933)
דיוקן עצמי (1946)
מיקלוש סנטקוטי (1947)
אישה שאוחזת בראשה (1947)
המציג את אצבעו (1948)
קישוטי בניין (1952)
תערוכות > אישי

1933, 1946–1948 בודפשט
1957 פץ'
תערוכות > קבוצתי (מבחר)

1928 פריז
1929–1931, 1933, 1938-1936, 1940, 1946–1948, 1950, 1952–1953, 1984 בודפשט
1973 סקשפהרוואר