stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת אורוגוואי בכדורגל
היסטוריה > קופה אמריקה 2019

בקופה אמריקה 2019 שובצה הנבחרת בבית יחד עם אקוודור, צ'ילה וויפן. את משחקה הראשון בתחרות סיימה בניצחון 0–4 מול נבחרת אקוודור. את משחקה השני בשלב הבתים מול נבחרת יפן סיימה בתוצאה 2-2. במשחקה השלישי בשלב הבתים, גברה הנבחרת 0–1 על נבחרת צ'ילה והגיעה למקום הראשון בבית. ברבע הגמר הודחה לאחר שפגשה את נבחרת פרו שניצחה אותה 4–5 בפנדלים לאחר 0-0 בתום 90 דקות. גם בקופה אמריקה 2021 הודחה אורוגוואי ברבע הגמר בפנדלים, הפעם על ידי קולומביה.
היסטוריה > מונדיאל 2022

אורוגוואי העפילה למונדיאל 2022 לאחר שסיימה במקום השלישי בבית המוקדמות של דרום אמריקה. בטורניר הגמר שובצה אורוגוואי בשלב הבתים עם פורטוגל, דרום קוריאה וגאנה.  אורוגוואי פתחה את משחקיה בתיקו 0-0 עם דרום קוריאה ולאחר מכן הפסידה 2-0 לפורטוגל. במשחקה האחרון בשלב הבתים גברה אורוגוואי על גאנה 0-2 אך הודחה בעקבות ניצחונה של דרום קוריאה על פורטוגל במשחק המקביל. שתי הנבחרות סיימו עם אותו מספר נקודות והפרש שערים, אולם דרום קוריאה הבקיעה שני שערים יותר מאורוגוואי ועל כן עלתה מהמקום השני בבית, בעוד אורוגוואי הודחה.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אורוגוואי 1930 | מקום ראשון | 4 | 4 | 0 | 0 | 15 | 3 |
הממלכה האיטלקית 1934: פרשה
צרפת 1938: לא נרשמה
| ברזיל 1950 | מקום ראשון | 4 | 3 | 1 | 0 | 15 | 5 |
| שווייץ 1954 | מקום רביעי | 5 | 3 | 0 | 2 | 16 | 9 |
שוודיה 1958: לא העפילה
| צ'ילה 1962 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 6 |
| אנגליה 1966 | רבע גמר | 4 | 1 | 2 | 1 | 2 | 5 |
| מקסיקו 1970 | מקום רביעי | 6 | 2 | 1 | 3 | 4 | 5 |
| גרמניה 1974 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 6 |
ארגנטינה 1978: לא העפילה
ספרד 1982: לא העפילה
| מקסיקו 1986 | שמינית גמר | 4 | 0 | 2 | 2 | 2 | 8 |
| איטליה 1990 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 2 | 5 |
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא העפילה
| קוריאה הדרומית יפן 2002 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 |
גרמניה 2006: לא העפילה
| דרום אפריקה 2010 | מקום רביעי | 7 | 3 | 2 | 2 | 11 | 8 |
| ברזיל 2014 | שמינית גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 6 |
| רוסיה 2018 | רבע גמר | 5 | 4 | 0 | 1 | 7 | 3 |
| קטר (מדינה) 2022 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 |
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 14/22 | 59 | 25 | 13 | 21 | 89 | 76 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
קופה אמריקה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארגנטינה 1916 | מקום ראשון | 3 | 2 | 1 | 0 | 6 | 1 |
| אורוגוואי 1917 | מקום ראשון | 3 | 3 | 0 | 0 | 9 | 0 |
| ברזיל 1919 | מקום שני | 3 | 2 | 1 | 0 | 7 | 4 |
| צ'ילה 1920 | מקום ראשון | 3 | 2 | 1 | 0 | 9 | 2 |
| ארגנטינה 1921 | מקום שלישי | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 |
| ברזיל 1922 | מקום שלישי | 4 | 2 | 1 | 1 | 3 | 1 |
| אורוגוואי 1923 | מקום ראשון | 3 | 3 | 0 | 0 | 6 | 1 |
| אורוגוואי 1924 | מקום ראשון | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 1 |
ארגנטינה 1925: פרשה
| צ'ילה 1926 | מקום ראשון | 4 | 4 | 0 | 0 | 17 | 2 |
| פרו 1927 | מקום שני | 3 | 2 | 0 | 1 | 15 | 3 |
| ארגנטינה 1929 | מקום שלישי | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 6 |
| פרו 1935 | מקום ראשון | 3 | 3 | 0 | 0 | 6 | 1 |
| ארגנטינה 1937 | מקום שלישי | 5 | 2 | 0 | 3 | 11 | 14 |
| פרו 1939 | מקום שני | 4 | 3 | 0 | 1 | 13 | 5 |
| צ'ילה 1941 | מקום שני | 4 | 3 | 0 | 1 | 10 | 1 |
| אורוגוואי 1942 | מקום ראשון | 6 | 6 | 0 | 0 | 21 | 2 |
| צ'ילה 1945 | מקום רביעי | 6 | 3 | 0 | 3 | 14 | 6 |
| ארגנטינה 1946 | מקום רביעי | 5 | 2 | 0 | 3 | 11 | 9 |
| אקוודור 1947 | מקום שלישי | 7 | 5 | 0 | 2 | 21 | 8 |
| ברזיל 1949 | מקום שישי | 7 | 2 | 1 | 4 | 14 | 20 |
| פרו 1953 | מקום שלישי | 6 | 3 | 1 | 2 | 15 | 6 |
| צ'ילה 1955 | מקום רביעי | 5 | 2 | 1 | 2 | 12 | 12 |
| אורוגוואי 1956 | מקום ראשון | 5 | 4 | 1 | 0 | 9 | 3 |
| פרו 1957 | מקום שלישי | 6 | 4 | 0 | 2 | 15 | 12 |
| ארגנטינה 1959 | מקום שישי | 6 | 2 | 0 | 4 | 15 | 14 |
| אקוודור 1959 | מקום ראשון | 4 | 3 | 1 | 0 | 13 | 1 |
בוליביה 1963: פרשה
| אורוגוואי 1967 | מקום ראשון | 5 | 4 | 1 | 0 | 13 | 2 |
| 1975 | מקום רביעי | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 3 |
| 1979 | סיבוב ראשון | 4 | 1 | 2 | 1 | 5 | 5 |
| 1983 | מקום ראשון | 8 | 5 | 2 | 1 | 12 | 6 |
| ארגנטינה 1987 | מקום ראשון | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| ברזיל 1989 | מקום שני | 7 | 4 | 0 | 3 | 11 | 3 |
| צ'ילה 1991 | סיבוב ראשון | 4 | 1 | 3 | 0 | 4 | 3 |
| אקוודור 1993 | רבע גמר | 4 | 1 | 2 | 1 | 5 | 5 |
| אורוגוואי 1995 | מקום ראשון | 6 | 4 | 2 | 0 | 11 | 4 |
| בוליביה 1997 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 |
| פרגוואי 1999 | מקום שני | 6 | 1 | 2 | 3 | 4 | 9 |
| קולומביה 2001 | מקום רביעי | 6 | 2 | 2 | 2 | 7 | 7 |
| פרו 2004 | מקום שלישי | 6 | 3 | 2 | 1 | 12 | 10 |
| ונצואלה 2007 | מקום רביעי | 6 | 2 | 2 | 2 | 8 | 9 |
| ארגנטינה 2011 | מקום ראשון | 6 | 3 | 3 | 0 | 9 | 3 |
| צ'ילה 2015 | רבע גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 2 | 3 |
| ארצות הברית 2016 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 4 |
| ברזיל 2019 | רבע גמר | 4 | 2 | 2 | 0 | 7 | 2 |
| ברזיל 2021 | רבע גמר | 5 | 2 | 2 | 1 | 4 | 2 |
| ארצות הברית 2024 | מקום שלישי | 6 | 3 | 2 | 1 | 11 | 4 |
| סה"כ | 46/48 | 211 | 115 | 40 | 56 | 421 | 225 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
גביע הקונפדרציות

| שנה | השתתפה בתור | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ערב הסעודית 1992: לא העפילה
ערב הסעודית 1995: לא העפילה
| ערב הסעודית 1997 | זוכת קופה אמריקה 1995 | מקום רביעי | 5 | 3 | 0 | 2 | 8 | 6 |
מקסיקו 1999: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2001: לא העפילה
צרפת 2003: לא העפילה
גרמניה 2005: לא העפילה
דרום אפריקה 2009: לא העפילה
| ברזיל 2013 | זוכת קופה אמריקה 2011 | מקום רביעי | 5 | 2 | 1 | 2 | 14 | 7 |
רוסיה 2017: לא העפילה
| סה"כ |  | 2/10 | 10 | 5 | 1 | 4 | 22 | 13 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
סגל הנבחרת

להלן סגל הנבחרת לקראת משחקי מונדיאל 2022
הנתונים מעודכנים ל-2 בדצמבר 2022. לאחר המשחק נגד נבחרת גאנה במסגרת שלב הבתים של מונדיאל 2022.
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוער | פרננדו מוסלרה | 16 ביוני 1986 | 133 | 0 | טורקיה גלאטסראיי |
| 12 | שוער | סבסטיאן סוסה | 19 באוגוסט 1986 | 1 | 0 | ארגנטינה אינדפנדיינטה |
| 23 | שוער | סרחיו רוצ'ט | 23 במרץ 1993 | 11 | 0 | אורוגוואי נסיונל |

| 2 | הגנה | חוסה חימנס | 20 בינואר 1995 | 81 | 8 | ספרד אתלטיקו מדריד (קפטן) |

| 4 | הגנה | רונלד אראוחו | 7 במרץ 1999 | 12 | 0 | ספרד ברצלונה |
| 13 | הגנה | גיז'רמו וארלה | 24 במרץ 1993 | 12 | 0 | ברזיל פלמנגו |
| 16 | הגנה | מתיאס אוליברה | 31 באוקטובר 1997 | 11 | 0 | איטליה נאפולי |
| 17 | הגנה | מתיאס וינייה | 9 בנובמבר 1997 | 28 | 0 | איטליה רומא |
| 19 | הגנה | סבסטיאן קואטס | 7 באוקטובר 1990 | 49 | 1 | פורטוגל ספורטינג ליסבון |
| 22 | הגנה | מרטין קאסרס | 7 באפריל 1987 | 116 | 4 | ארצות הברית ל.א. גלאקסי |
| 26 | הגנה | חוסה לואיס רודריגס | 14 במרץ 1997 | 0 | 0 | אורוגוואי נסיונל |

| 5 | קשר | מתיאס וסינו | 24 באוגוסט 1991 | 65 | 4 | איטליה לאציו |
| 6 | קשר | רודריגו בנטקור | 25 ביוני 1997 | 54 | 1 | אנגליה טוטנהאם |
| 7 | קשר | ניקולס דה לה קרוס | 1 ביוני 1997 | 19 | 2 | ארגנטינה ריבר פלייט |
| 10 | קשר | ג'יורג'יאן דה ארסקאטה | 1 ביוני 1994 | 42 | 10 | ברזיל פלמנגו |
| 14 | קשר | לוקאס טוריירה | 11 בפברואר 1996 | 40 | 0 | טורקיה גלאטסראיי |
| 15 | קשר | פדריקו ואלוורדה | 22 ביולי 1998 | 47 | 4 | ספרד ריאל מדריד |
| 25 | קשר | מנואל אוגרטה | 11 באפריל 2001 | 6 | 0 | פורטוגל פריז סן ז'רמן |

| 8 | חלוץ | פקונדו פז'יסטרי | 20 בדצמבר 2001 | 10 | 0 | אנגליה מנצ'סטר יונייטד |
| 9 | חלוץ | לואיס סוארס | 24 בינואר 1987 | 137 | 68 | ארצות הברית אינטר מיאמי |
| 11 | חלוץ | דרווין נונייס | 24 ביוני 1999 | 16 | 3 | אנגליה ליברפול |
| 18 | חלוץ | מקסי גומס | 14 באוגוסט 1996 | 29 | 4 | טורקיה טרבזונספור |
| 20 | חלוץ | פקונדו טורס | 13 באפריל 2000 | 10 | 0 | ארצות הברית אורלנדו סיטי |
| 21 | חלוץ | אדינסון קבאני | 14 בפברואר 1987 | 136 | 58 | ארגנטינה בוקה ג'וניורס (קפטן שני) |
| 24 | חלוץ | אגוסטין קאנוביו | 1 באוקטובר 1998 | 4 | 0 | ברזיל אתלטיקו פרנאאנסה |
שחקנים מפורסמים

דייגו פורלאן
אלבארו רקובה
אנסו פרנצ'סקולי
פדרו פטרונה
פבלו גרסיה
פאולו מונטרו
פביאן קאריני
גוסטאבו מונואה
דייגו לוגאנו
פביאן אסטויאנוף
וושינגטון טאיס
סבסטיאן אבראו
אדינסון קבאני
כריסטיאן רודריגס
חואן סקיאפינו
לואיס סוארס
צ'נגה מוראלס
חוסה נסאסי
חוסה לאנדרו אנדראדה
חואן אלברטו שיאפינו
לואיס קוביז'ה
דייגו גודין
פדריקו ואלוורדה
שיאי שחקנים

נכון ל-13 ביולי 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | דייגו גודין | 2022-2005 | 161 | 8 |
| 2 | לואיס סוארס | 2007-הווה | 142 | 69 |
| 3 | אדינסון קבאני | 2005–2022 | 136 | 58 |
| 4 | פרננדו מוסלרה | 2022-2009 | 133 | 0 |
| 5 | מקסי פריירה | 2005–2018 | 125 | 3 |
| 6 | מרטין קאסרס | 2007–2022 | 116 | 4 |
| 7 | דייגו פורלאן | 2002-2014 | 112 | 36 |
| 8 | כריסטיאן רודריגס | 2003–2018 | 110 | 11 |
| 9 | דייגו לוגאנו | 2003-2014 | 95 | 9 |
| 10 | אחידיו ארבאלו ריוס | 2006-2017 | 90 | 0 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | לואיס סוארס | 2007–הווה | 69 | 142 | 0.49 |
| 2 | אדינסון קבאני | 2008–2022 | 58 | 136 | 0.43 |
| 3 | דייגו פורלאן | 2002–2014 | 36 | 112 | 0.32 |
| 4 | הקטור סקארונה | 1930-1917 | 31 | 51 | 0.61 |
| 5 | אנחל רומאנו | 1913–1927 | 28 | 69 | 0.41 |
| 6 | אוסקר מיגס | 1950–1958 | 27 | 39 | 0.69 |
| 7 | סבסטיאן אבראו | 1996–2012 | 26 | 70 | 0.37 |
| 8 | פדרו פטרונה | 1923–1930 | 24 | 28 | 0.86 |
| 9 | פרננדו מורנה | 1971–1983 | 22 | 53 | 0.42 |
| 9 | קרלוס אגילרה | 1982–1997 | 22 | 64 | 0.34 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
שחקני נבחרת אורוגוואי במונדיאל 2018
דייגו גודין שיאן ההופעות (161) בנבחרת אורוגוואי בכל הזמנים
לואיס סוארס מלך השערים (69) בנבחרת אורוגאווי בכל הזמנים.
קובנטרי

קוֹ֫בֶנְטְרִי (באנגלית: Coventry, ‏האזנהקובץ:En-uk-Coventry.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר באזור מערב המידלנדס שבאנגליה. העיר מונה כ-345,324 תושבים (נכון למפקד האוכלוסין ב-2021) והיא השנייה בגודלה במערב המידלנדס אחרי בירמינגהאם, והשלוש-עשרה בגודלה בממלכה המאוחדת. קובנטרי היא העיר המרכזית ביותר מבחינה גאוגרפית באנגליה: היא נמצאת 18 ק"מ בלבד דרומית לנקודת המרכז בלסטרשייר.
בימי הביניים עלתה קרנה של העיר, ומאז הפכה לאחת הערים החשובות באנגליה. במאה ה-20 היא הייתה ממרכזי התעשייה הגדולים בבריטניה, ובמיוחד של תעשיית הרכב הבריטית; לפיכך הייתה מייעדי התקיפה העיקריים של גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה. חלק לא מבוטל מהעיר ההיסטורית נהרס בתקיפות אוויריות אלה.
לאחר המלחמה העיר נבנתה מחדש וזכתה לפריחה, בייחוד בזכות תעשיית הרכב ששגשגה בה. מסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80, העיר שקעה במשבר כלכלי כתוצאה ממעבר של מפעלי הרכב למדינות אחרות, שגרם לאחוז אבטלה גבוה. בעשורים האחרונים חווה קובנטרי תחייה מחדש, עם שתי אוניברסיטאות מובילות בתחומי העיר (אוניברסיטת ווריק ואוניברסיטת קובנטרי) בהן יחדיו מעל ל-67,000 סטודנטים.
היסטוריה > ימי הביניים

ככל הנראה, בסביבות שנת 700 לספירה הקימה אוסבורגה הקדושה מנזר נשים על גבעה במקום שהיום נמצא בתחומי העיר קובנטרי. המנזר הושמד בשנת 1016 על-ידי הצבא הדני של המלך קנוט הגדול בפלישתו למרסיה. בסביבות שנת 1043 הקים ליאופריק (בעלה של ליידי גודייבה) מחדש מנזר בנדיקטיני במקום, לכבודה של מריה הקדושה. לפי האגדה, בערך בשנים אלו רכבה ליידי גודייבה עירומה על סוסה ברחבי העיר, על מנת לשכנע את בעלה להקל בעול המיסים אשר הטיל על נתיניו.
ההתיישבות בקובנטרי התחילה לצמוח סביב המנזר. לפי המפקד בספר יום הדין (1086), חיו ביישוב כ-300 איש. ב-1102, הבישוף של ליצ'פילד, רוברט דה ליימסי, בחר להעביר את מושבו מצ'סטר לקובנטרי, ולשנות את תוארו לבישוף של קובנטרי וליצ'פילד; במסגרת מהלך זה, המנזר החל לשמש גם כקתדרלה.
בשנת 1182 קיבלה קובנטרי צו מלכותי מהמלך הנרי השני, שהעניק ליישוב זכויות ועודד שלטון עצמי. בין היתר, אפשר הצו לתושבים המקומיים לקבל בעלות על אדמה, להקים בית משפט מקומי, ונתן חופש מסחר לסוחרים הבאים מחוצה לה. צו זה סייע בהתפתחותה של קובנטרי: עד למאה ה-14, חיו בה בין 5,000 ל-10,000 תושבים, והיא הייתה לרביעית בגודלה בממלכת אנגליה (אחרי בריסטול, יורק ולונדון); זאת במידה רבה היות שהפכה למרכז סחר של טקסטיל וצביעת בדים. בייחוד היה ידוע גוון שנקרא "כחול קובנטרי" ("Coventry Blue"), שיוצר בעיר מצמח האיסטיס. בשנת 1345, קיבלה קובנטרי צו מלכותי נוסף, מהמלך אדוארד השלישי, שהתיר לה להקים מועצה עירונית ולבחור ראש עיר.
בשנת 1451 קיבלה העיר מעמד של מחוז (county status) מהמלך הנרי השישי, עם מרות על התיישבויות מקומיות אחרות באזורה. מעמד זה יישמר לה כארבע מאות, עד 1842, אז חזרה למעמד עיר במחוז ווריקשייר. בתחילת מלחמות השושנים, בשנת 1456, החליטה מרגרט מאנז'ו, אשתו של המלך הנרי השישי, להעביר את חצר המלוכה כולו לקובנטרי; זאת מאחר שהעיר הייתה מהמבוצרות ביותר במרכז אנגליה, וכן היות שתמכה בבית לנקסטר. הפרלמנט של אנגליה אף התכנס מספר פעמים בשנים 1456-1459 בקובנטרי. העיר הייתה איפוא דה פקטו הבירה של הממלכה עד 1461, אז עלה אדוארד הרביעי לשלטון והחזיר את חצר המלוכה ללונדון.
היסטוריה > תקופת טיודור

במאה ה-16 החל מעמדה של קובנטרי לרדת: עודף רגולציה על מסחר ועל עסקים שפעלו בעיר (כגון אופים, נגרים, קצבים וכו'), וכן תחרות גוברת מאזורים אחרים באנגליה (בייחוד גלוסטר), פגעו בכלכלתה של העיר. בתקופת מלכותו של הנרי השמיני, בין 1536 ל-1541, החליט המלך על פירוק המנזרים באנגליה. צעדים אלה בהם נקט הנרי השמיני פגעו קשות בעיר קובנטרי, מכיוון שהייתה בית למנזרים ולכנסיות רבות, בהם מנזר כרמליתי, מנזר פרנציסקני ומנזר בנדיקטיני. עם זאת, האובדן הכואב ביותר לעיר היה מכירתה ופירוקה של קתדרלת קובנטרי, ממנה נותרו לאחר כמה עשרות שנים רק חורבות. זאת הייתה הקתדרלה האנגלית היחידה שנהרסה בעקבות פעולותיו של הנרי השמיני בפירוק המנזרים. כתוצאה מכך, נפלה אוכלוסייתה של העיר בשנים אלה מכ-7,000 תושבים לכ-3,000 בלבד. התפרצות של מגפת דבר ב-1604 הגביר את מצוקתה של העיר, וגם במאה ה-17 לא התאוששה: לפי דוח מיסים מ-1662 הייתה רק ל-19 בגודלה באנגליה.
היסטוריה > המהפכה התעשייתית

בסוף המאה ה-17 ותחילת המאה ה-18, החל תהליך שיקום התעשייה בעיר בהתבסס על סוג בדים שהיה חדש לאנגליה - המשי. לפי הערכות, עד לשנת 1800 יותר מ-60% מתושבי העיר הועסקו בייצור וסחר במשי. במקביל לכך, התפתחה בעיר גם תעשיית שענות ענפה, שהייתה לאחת המובילות באנגליה במאה ה-18 והמאה ה-19: עד לשנת 1861, עסקו בעיר יותר מ-2,000 איש בייצור שעונים. למרות זאת, במהלך המאה ה-18 עקפה העיר הסמוכה ברמינגהאם את קובנטרי בחשיבותה, ומעמדה באזור הווסט מידלנדס הועם.
במאה ה-19, התפתחויות טכנולוגיות באירופה הקשורות לייצור המוני של בד המשי והורדת מכסים על בדי משי מצרפת, פגעו בטווי העיר, שהיו רובם בעלי מלאכה קטנים; עד לשנות ה-60 של המאה ה-19, יצרני משי רבים בעיר פשטו רגל, והיו בה אלפי פועלים מובטלים. בדומה לכך, ייבוא של שעונים זולים משווייץ ומארצות הברית פגע בתעשיית ייצור השעונים בעיר. עקב כך, קובנטרי נקלעה למשבר כלכלי שנמשך כעשור; אז החל גל חדש של תיעוש, במרכזו ייצור אופניים ולאחר מכן תעשיית רכב.
ייצור האופניים בקובנטרי נולד במידה מסוימת במקרה, לאחר שחברה לייצור מכונות תפירה ("Coventry Sewing Machine Company") הסכימה לקבל בשנת 1868 הזמנה של 400 זוגות אופניים מסוג בונשייקר (Boneshaker) למכירה בצרפת, היות שרצתה לגוון את היצע הסחורה שמפעלה מכין. לאחר פרוץ מלחמת צרפת–פרוסיה, לא יכלה החברה למכור את מרכולתה בצרפת, והחליטה לפתח את השוק המקומי; מכאן התפתחה תעשיית האופניים באנגליה, שמרכזה היה בעיר קובנטרי. חלק מדגמי האופניים הראשונים, כאופני פני-פרת'ינג אותם המציא ג'יימס סטארלי, ו"אופני בטיחות" (Safety bicycles) של חברת רובר, הומצאו בעיר. התפתחות תעשיית האופניים הייתה מהירה, והגיעה לשיאה בשנות ה-90 של המאה ה-19: עד לשנת 1891 הועסקו בעיר יותר מ-4,000 עובדים בייצור אופניים, שהם כחצי מכלל המועסקים בתחום באנגליה כולה. עם זאת, בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 תעשיית האופניים בקובנטרי החלה לחוות האטה, ואז ירידה הדרגתית; הסיבות לכך היו בעיקר תחרות גוברת מצד יצרניות אחרות באנגליה ובעולם, וכן תחילתה של תעשיית הרכב בעיר. בשנת 1959 נסגר מפעל האופניים האחרון בקובנטרי, של חברת Motor Company.
בסוף שנות ה-90 של המאה ה-19, התחילה לצמוח תעשיית הרכב בקובנטרי על בסיס תעשיית האופניים הקיימת. בחודשים הראשונים של שנת 1897 חברת דיימלר ייצרה את המכונית הממונעת הראשונה בעיר; בשנים לאחר מכן נוסדו חברות מנועים ומכוניות רבות בעיר, כגון רובר, סידלי, טריומף וסטנדרט. הפריחה של תעשיית הרכב הכפילה את אוכלוסיית העיר תוך כעשרים שנה, מכ-53,000 בשנת 1891 לכ-106,400 ב-1911. גם בעשורים הבאים המשיכה תעשיית הרכב להיות מנוע הצמיחה העיקרי של קובנטרי, והעיר חוותה תקופה של פריחה בתחילתה של המאה ה-20.
היסטוריה > המאה ה-21

ייצור מכוניות המוני המשיך בעיר עד תחילת המאה ה-21, אז נסגר המפעל האחרון על-ידי פיג'ו ב-2006. כיום נותר מפעל רכב אחד פעיל המייצר את מוניות TX4, של חברת LEVC (London EV Company), חטיבה של החברה הסינית ג'ילי. עם זאת, מאז שנות ה-80 כלכלת העיר התאוששה והתגוונה, וכיום מתבססת במידה רבה על שתי אוניברסיטאותיה, אוניברסיטת ווריק ואוניברסיטת קובנטרי, בהן יחד כ-67,000 סטודנטים.
גאוגרפיה > אקלים

כמו כל אנגליה, האקלים בקובנטרי הוא ימי, עם קיצים קרירים וחורפים מתונים ביחס לקו הרוחב שבו נמצאת העיר. הטמפרטורה הקרה ביותר שנמדדה בעיר היא C°‏18.2− בפברואר 1947; והחמה ביותר C°‏38.9 ביולי 2022.
| אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> ינואר.14.4.7.2.1.8.-16.7.61.4 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> פברואר.18.1.7.9.1.8.-18.2.46.8 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> מרץ.23.0.10.4.3.1.-15.6.45.6 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> אפריל.26.7.13.6.4.8.-6.1.49.1 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> מאי.30.9.16.8.7.7.-5.0.52.7 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> יוני.32.4.19.7.10.6.-0.6.65.8 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> יולי.38.9.22.0.12.6.3.4.61.2 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> אוגוסט.35.1.21.5.12.4.0.8.66.2 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> ספטמבר.34.2.18.6.10.3.-1.1.54.9 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> אוקטובר.28.2.14.3.7.5.-4.9.68.7 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> נובמבר.20.6.10.2.4.4.-8.9.64.6 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> דצמבר.16.4.7.5.2.1.-16.1.61.3 | אקלים בקובנטרי (שכונת קאונדון), גובה: 122 מטר, ממוצע בשנים 1991–2020, שיאים בשנים 1892–היום> שנה..14.2.6.6..698.3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: המשרד המטאורולוגי הבריטי; התחנה המטאורולוגית בקאונדון
ערים תאומות

אוסטריה גראץ, אוסטריה
רוסיה וולגוגרד, רוסיה
ראו גם

קובנטרי סיטי
קתדרלת קובנטרי
הערות שוליים

↑  United Kingdom: Countries and Major Cities
1 2  דייוויד מק'גרורי, The Wharncliffe Companion to Coventry: An A to Z of Local History, עמ' 206, הוצאת Pen & Sword Books,‏ 2008
↑  בנג'מין פול, The History of Coventry, עמ' 7-9, הוצאת D. Lewin, ‏ 1854
1 2  פרדריק טיילור, Coventry: 14-Nov-40, עמ' 10, הוצאת Bloomsbury ‏, 2015
↑  פרדריק ו. וודהאוס, The Churches of Coventry: A Short History of the City & Its Medieval Remains, עמ' 13, הוצאת DigiCat, ‏ 2022
↑  Our History: A rebel city on its third cathedral באתר קתדרלת קובנטרי
1 2  The City of Coventry: Local government and public services, Local government to 1451 באתר British History Online
1 2 3  איאן וסט, Coventry, the Silk Trade and the Horsfall family באתר Historic Coventry Articles
1 2 3 4  ההיסטוריה של קובנטרי באתר אוניברסיטת קובנטרי
1 2 3  Coventry - Some History באתר Historic Coventry Articles
↑  Tales from the Archives: Coventry: A Royal Safe-Haven באתר מוזיאון הרברט בקובנטרי
1 2 3 4 5 6  The City of Coventry: Crafts and industries, Modern industry and trade באתר British History Online
↑  Watches באתר מוזיאון קובנטרי
1 2  CLOCKS AND WATCHES IN COVENTRY Notes from Levi Fox – Coventry’s Heritage באתר משפחת סאצ'וול
1 2 3 4  The City of Coventry: Introduction באתר British History Online
↑  First World War 1914 to 1918 באתר מוזיאון קובנטרי לתחבורה
↑  קתרין וונלדבור, Exhibition remembers Coventry soldiers who died in the First World War, 5 בספטמבר 2014, באתר CoventryLive
↑  דייוויד מקגרורי, The Coventry Blitz באתר CWN
↑  ג'סיקה בריין, The Coventry Blitz באתר Historic UK
↑  Redevelopment Plan & Ring Road scheme באתר Historic Coventry
↑  Motor City UK 1950 to the present באתר מוזיאון קובנטרי לתחבורה
↑  אוניברסיטת ווריק באתר Times Higher Education
↑  Coventry - a Welcoming City: Migrants Need Assessment 2018, עמ' 5
↑  המסגד ברחוב איגל, אתר Geograph
↑  דייוויד ת'ומס וטום דונלי, The Motor Car Industry in Coventry Since the 1890's, עמ' 1957-1964, הוצאת Taylor & Francis,
 1985
↑  מדריך קצר למוזיקת טו טון, מיגל רוקה-טרי, אתר bbc.com, 
22 במרץ 2024
↑  Coventry - is the UK's 'motor city' still driving forwards?, שרה פורטלוק, 12 בדצמבר 2016, באתר BBC News
↑  היסטוריה באתר חברת LEVC
↑  כלכלה באתר עיריית קובנטרי
↑  קאונדון, ממוצעים בשנים 1991-2020 באתר המשרד המטאורולוגי הבריטי
↑  שיאי טמפרטורה מאז 1892 באתר התחנה המטאורולוגית בקאונדון, קובנטרי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566715705171  GND: 4010659-7  LCCN: n81071238  MusicBrainz: aab979a4-b106-4baa-a4a3-fc45f775cff9  NKC: xx0046508  RERO: 02-A022795867  VIAF: 144256353   WorldCat (עם VIAF): 144256353 
מרכז העיר לאחר ההפצצה
צ'רצ'יל מבקר בהריסות הקתדרלה של קובנטרי, 1941
איגוד ישיבות ההסדר

| --- | --- |
סמל איגוד ישיבות ההסדר
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  רחוב המלך ג'ורג', ירושלים 
 יושב ראש:  לא מאויש
 מנכ"ל:  אורי פינסקי
 תקופת הפעילות:  ה'תשל"ה, 1975 – הווה
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל
 hesder.org.il
 
איגוד ישיבות ההסדר הוא ארגון ישראלי שנוסד בשנת תשל"ה (1975), ומאגד את רוב ישיבות ההסדר מול צה"ל ומשרד הביטחון.
היסטוריה

האיגוד הוקם בשנת תשל"ה (1975) על ידי מספר ראשי ישיבות ועל ידי יעקב דרורי, שהיה המנכ"ל הראשון של הארגון, במטרה להקים ארגון שיייצג את כל ישיבות ההסדר במגעים ודיונים על השירות הצבאי וזכויות החיילים הדתיים מול צה"ל ומשרד הביטחון, וייצג את הישיבות מול הציבור ובתקשורת. הארגון שם לו למטרה להקים ישיבות רבות המשלבות לימוד תורה עם שירות צבאי משמעותי, לגדל בני תורה ותלמידי חכמים לתורה, יראת ה', ואהבת העם והארץ.
בשנת תשנ"ה (1995) קיבל הארגון פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. את הפרס קיבל בשם הארגון הרב חיים יעקב גולדוויכט, שהקים את ישיבת ההסדר הראשונה, ישיבת כרם ביבנה.
החל משנת ה'תשע"ג, האיגוד מוציא את כתב העת 'אסיף', המאגד מאמרים תורניים של תלמידי ורבני ישיבות ההסדר. כמו כן, מפעיל האיגוד את ספריית אסיף, ובה נמצאים אלפי מאמרים שנכתבו בישיבות ההסדר לאורך השנים.
היסטוריה > הנהלה

במשך כ-25 שנה שימש הרב אברהם ברון כמנכ"ל האיגוד. לאחר סיום תפקידו פוצל התפקיד לשניים: רמ"ט ורכז הפרט. בתפקיד רמ"ט האיגוד שימשו איתן עוזרי, מולי יסלזון וכיום אורי פינסקי. בתפקיד רכז הפרט משמש אליעזר דויטש ("לייזו"), דמות מוכרת באיגוד, שמטפל בקשר עם הצבא ובפניות הפרט של התלמידים.
הרב זאב קרוב היה אחד מראשי הארגון בשנות הקמתו ודוברו בין השנים תשע"ג-תשע"ה. הרב דוד סתיו שימש בעבר דובר הארגון.
יו"ר מועצת האיגוד היה, עד לפטירתו בשנת ה'תשפ"ג, הרב חיים דרוקמן. כיום במועצת הארגון חברים נציגי ראשי הישיבות הרבנים יהושע ויצמן, צבי קוסטינר, שמואל הבר, שלמה רוזנפלד, דוד פנדל, אייל גריינר, יואל מנוביץ, חיים וולפסון ויוסי אלפסי.
משרדי הארגון ממוקמים ברחוב רבי עקיבא בלוד.