stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמוס עזאני
ביוגרפיה

עזאני נולד בירושלים. לאחר שחרורו מצה"ל סיים תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב וחזר לשירות קבע בצבא כקצין בחיל המודיעין, במלחמת ההתשה פיקד על מחב"ש 3. את שירותו סיים בדרגת סרן.
ב-1975 הצטרף לשורות משטרת ישראל במסגרת תוכנית גיוס רב שכבתי להכנסת קציני צה"ל ואקדמאים למשטרה. ב-1978 מונה לראש מחלק ההערכה הראשון של הארגון, שנוסד יחד עם הקמת היחידה המרכזית של מחוז תל אביב. בהמשך שירת כראש אגף חקירות במרחב דן, סגן מפקד המרחב, מפקד מחלק בילוש ומודיעין במרחב ירקון וראש מפלג מודיעין בימ"ר תל אביב.
ב-1983 זכה לעיטור השירות של המשטרה על תרומתו לארגון וההפעלה של המודיעין במחוז תל אביב. בין השאר היה שותף בלכידת העבריינים הרצל אביטן ויעקב שמש, ופענוח רציחתם של שולמית שלי ומישל נחמיאס על ידי שרה ושמעיה אנג'ל. ב-1985 מונה למפקד היחידה המרכזית של מחוז תל אביב, וב-1989 קיבל את הפיקוד על מרחב איילון. באמצע 1990 נקבע שהוא ימונה למפקד היחידה הארצית לחקירות הונאה, אולם בסופו של דבר הוא מונה בדצמבר 1990 לסגן מפקד מחוז תל אביב.
ב-1993 עבר למטה הארצי של המשטרה והתמנה לסגן ראש אגף חקירות, קודם לדרגת ניצב ובדצמבר 1994 מונה למפקד המחוז הצפוני של המשטרה, תפקיד בו כיהן עד סוף 1996.
ב-1997 התמנה לנציב שירות בתי הסוהר. תקופתו בשירות התאפיינה בשינויים ארגונים מקיפים ולראשונה קביעת מטרות ומדיניות של השב"ס לטווח הארוך. הארגון נפתח לתקשורת והועברו קורסים למסבירים. בנוסף הוטמע בארגון קוד אתי, הוקם ענף לשירותי פסיכולוגיה ונבנה מרכז לבריאות נפש האסיר. האירוע הפלילי הבולט בתקופתו של עזאני, היה רציחתו של תת-גונדר ד"ר יעקב זיגלבוים. זיגלבוים כיהן כקצין הרפואה הראשי של השב"ס והיה ראש מנהל טיפול ושיקום האסיר, בעת שמטען נפץ שהוטמן במכוניתו התפוצץ והרגו.
לאחר פרישתו מהשב"ס פנה עזאני לפוליטיקה המקומית, הוא התמודד ב-2003 על ראשות מועצת אבן יהודה וזכה בבחירות ברוב גדול. ב-2006 הצטרף למפלגת קדימה. ב-2008 נבחר לכהונה שנייה לאחר ניצחון על יריבו בסיבוב השני. שימש בתפקיד עד 2013.
הערות שוליים

↑  חדשים בצמרת, מעריב, 26 בינואר 1990
↑  מינויים והעלאות בדרגה במשטרה, מעריב, 15 באוקטובר 1981
↑  אילן בכר, 34 אנשי האומץ, המופת והשירות, מעריב, 10 במאי 1983
↑  עזאני - נצ"מ, מעריב, 1 בינואר 1986
↑  יוסי לוי, משה כספי - סגן מפקד מרחב ירושלים, מעריב, 12 ביוני 1990
פרופסורים לענייני הונאה, מעריב, 6 בספטמבר 1990
↑  מינויים חדשים במשטרת מחוז תל אביב, מעריב, 4 בדצמבר 1990
↑  גבי לסט הועלה לדרגת ניצב, מעריב, 10 בדצמבר 1990
↑  הנציבים בתולדות שב"ס באתר שירות בתי הסוהר
↑  אילאיל שחר, הרשויות מחזקות את אולמרט, באתר nrg‏, 2 בפברואר 2006
פארק החולדות

פארק החולדות הוא כינוי למחקר בנושא התמכרות לסמים שנערך בשנות ה-70 המאוחרות (ופורסם בשנת 1980), על ידי הפסיכולוג הקנדי ברוס ק. אלכסנדר ועמיתיו באוניברסיטת סיימון פרייזר בקולומביה הבריטית שבקנדה.
השערתו של אלכסנדר הייתה כי סמים לא גורמים להתמכרות, ושההתמכרות לכאורה לסמים הנרקוטיים שנצפתה בשכיחות בחולדות מעבדה ניתנת לייחוס לתנאי החיים שלהם, ולא לתכונות הממכרות של הסם עצמו. הוא כתב בנייר עמדה לסנאט הקנדי בשנת 2001, שניסויים קודמים שבהם חולדות מעבדה הוחזקו מבודדות בכלובי מתכת צפופים, נקשרו למנגנון הזרקה עצמית, רק מראים כי "בעלי חיים במצוקה קשה, כמו אנשים במצוקה קשה, יקלו על מצוקתם בצורה תרופתית אם יוכלו".
כדי לבחון את השערתו, אלכסנדר בנה פארק חולדות, מושבת דיור בגודל 8.8 מטר רבוע (95 רגל מרובע), פי 200 מהשטח של כלוב מעבדה סטנדרטי. היו 16-20 חולדות משני המינים במעון, שפע של מזון, כדורים וגלגלים למשחק, ומספיק מקום להזדווגות וגידול הגורים. תוצאות הניסוי תמכו בהשערתו. חולדות שנאלצו לצרוך מורפין הידרוכלוריד במשך 57 ימים רצופים הובאו לפארק החולדות וניתנה להן הבחירה בין מי ברז רגילים ומים מהולים במורפיום. על פי רוב, הם בחרו במים רגילים. במאמרו כתב על כך אלכסנדר: "שום דבר שניסינו... לא יצר משהו שנראה כמו התמכרות בחולדות ששוכנו בסביבה רגילה באופן סביר." קבוצות ביקורת של חולדות מבודדות בכלובים קטנים צרכו הרבה יותר מורפיום בניסוי זה ובכמה מהניסויים שאחריו.
המאמר המקורי נדחה על ידי כתבי העת המדעיים החשובים ופורסם לבסוף בכתב עת קטן יחסית, "Psychopharmacology". מספר ניסויים אחרים שנערכו בעקבות המחקר, לא הצליחו לשחזר את תוצאותיו. עם זאת, המחקר עורר תשומת לב באשר לתנאי הכליאה של חולדות מעבדה והשפעתם על תוצאות ניסויים. מחקרים חדשים מתחילת המאה ה-21 מצאו כי סביבה מעשירה עשויה להקטין את התמכרותם של עכברים למורפיום, וכן להפחית סיכון להפרעות כמו אלצהיימר, הנטינגטון ופרקינסון.
אלכסנדר עצמו ממשיך להרצות על מחקרו; החל מ-1985 הוא עבר לחקור התמכרות לסמים בקרב בני אדם מתרבויות מגוונות, מתוך הנחה שההבדלים הבין-תרבותיים בין אנשים מדמים את ההבדל בין חולדות בכלוב לעומת בפארק.
הערות שוליים

↑  Alexander, Bruce K., (2001) "The Myth of Drug-Induced Addiction", a paper delivered to the Canadian Senate, January 2001
עונת 1991/1992 בגביע האירופי

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  10 בספטמבר 1991
 תאריך סיום:  17 במרץ 1992
 מספר משתתפות:  39
 ערים מארחות:  משחק הגמר:פאלה דס ספורטס, נאנט
 זוכה:  ספרד ריאל מדריד
 מספר משחקים:  80
 מלך הסלים:  ברניסלב פרלביץ' סרביה, פאוק  25.6 למשחק
 מלך הריבאונדים:  אווב בלאב גרמניה, אלבה ברלין  10.6 למשחק
 מלך האסיסטים:  אמיר מוטרצ'יץ' בוסניה והרצגובינה, אלבה ברלין  4.4 למשחק
 → 1990/19911992/1993 ←
 
עונת 1991/1992 בגביע האירופי הייתה העונה ה-26 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. זו הייתה העונה הראשונה במתכונת החדשה.
המשחק הראשון התקיים ב-10 בספטמבר 1991 ומשחק הגמר התקיים ב-17 במרץ 1992. בתחרות השתתפו 39 קבוצות.
במשחק הגמר של התחרות גברה ריאל מדריד על פאוק בתוצאה 63:65, וזכתה בגביע בפעם השלישית בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות

בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ. לשלב המוקדמות השלישי הצטרפו 8 קבוצות שנשרו בשלב 1/16 של הליגה האירופית של פיב"א. לקבוצות המנצחות של השלב השלישי הצטרפו פאוק (מחזיקת הגביע), ריאל מדריד ופו אורטז. 12 קבוצות אלו אורגנו בשני בתים. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת עד שני ניצחונות והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.
מהלך התחרות > שלב הבתים

בית א'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוון פאוק | 10 | 19 | 9 | 1 | 829 | 762 | 67 |
| 2. | איטליה גלקסו ורונה | 10 | 18 | 8 | 2 | 862 | 818 | 44 |
| 3. | צרפת לימוז' | 10 | 14 | 4 | 6 | 855 | 841 | 14 |
| 4. | בלגיה סונייר אוסטנדה | 10 | 14 | 4 | 6 | 935 | 903 | 32 |
| 5. | ישראל מכבי ראשון לציון | 10 | 13 | 3 | 7 | 891 | 959 | 68- |
| 6. | גרמניה אלבה ברלין | 10 | 12 | 2 | 8 | 758 | 847 | 89- |
בית ב'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד ריאל מדריד | 10 | 19 | 9 | 1 | 917 | 832 | 85 |
| 2. | סלובניה סמלט אולימפיה | 10 | 17 | 7 | 3 | 878 | 829 | 49 |
| 3. | צרפת פו אורטז | 10 | 16 | 6 | 4 | 899 | 889 | 10 |
| 4. | יוון פאניוניוס | 10 | 13 | 3 | 7 | 832 | 847 | 15- |
| 5. | פורטוגל בנפיקה | 10 | 13 | 3 | 7 | 787 | 851 | 64- |
| 6. | ישראל הפועל גליל עליון | 10 | 12 | 2 | 8 | 877 | 942 | 65- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   סלובניה סמלט אולימפיה |   סלובניה סמלט אולימפיה | 81 | 61 | 86 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   יוון פאוק |   יוון פאוק | 68 | 79 | 104 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   יוון פאוק |   יוון פאוק | 68 | 79 | 104 |   |   |   |   יוון פאוק |   יוון פאוק |   | 63 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   יוון פאוק |   יוון פאוק |   | 63 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   ספרד ריאל מדריד |   ספרד ריאל מדריד |   | 65 |  |  |  |
|  |   איטליה גלקסו ורונה |   איטליה גלקסו ורונה | 71 | 72 |   |   |   |   |   ספרד ריאל מדריד |   ספרד ריאל מדריד |   | 65 |  |  |  |
|  |   איטליה גלקסו ורונה |   איטליה גלקסו ורונה | 71 | 72 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   ספרד ריאל מדריד |   ספרד ריאל מדריד | 79 | 74 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 במרץ 1992 | ספרד ריאל מדריד | 63:65 | יוון פאוק | פאלה דס ספורטס, נאנט צופים: 5,400 שיפוט: זורן גרבאץ' (קרואטיה),  פיליף מאיאבה (צרפת) |
| 17 במרץ 1992 | מארק סימפסון (24) |  | ברניסלב פרלביץ' (29) | פאלה דס ספורטס, נאנט צופים: 5,400 שיפוט: זורן גרבאץ' (קרואטיה),  פיליף מאיאבה (צרפת) |
ישראל בתחרות

העונה לישראל היו שלוש נציגות בתחרות:
הפועל גליל עליון התחילה את התחרות משלב המוקדמות השני בו היא ניצחה את יוניון מאוסטריה 67:87 ו-69:93. בשלב המוקדמות השלישי היא נפגשה עם הפועל חולון וניצחה 89:100 ו-81:90. את שלב הבתים היא סיימה במקום האחרון.
הפועל חולון התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב השני בו היא פגשה את הונווד מהונגריה וניצחה 90:99, 67:111. בשלב המוקדמות השלישי היא נפגשה עם הפועל גליל עליון והפסידה 100:89 ו-90:81.
מכבי ראשון לציון החלה מהשלב המוקדמות השלישי (כאשר היא נשרה מהליגה האירופית של פיב"א) בו היא נפגשה עם שלונסק וורוצל מפולין וניצחה 92:85 ו-86:101. את שלב הבתים היא סיימה במקום החמישי.
פאולה פירסט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 במאי 1896 גלוגוב, הרייך הגרמני 
 נרצחה:  יוני 1942 (בגיל 46) גרמניה הנאצית אושוויץ, גרמניה הנאצית 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 מעסיק:  ההתאחדות הארצית של היהודים בגרמניה 
 בן או בת זוג:  חנה קרמינסקי 
 
פאולה פירסט (בגרמנית: Paula Fürst;‏ 6 באוגוסט 1894 - נרצחה כנראה ביוני 1942) הייתה מחנכת רפורמית גרמנייה-יהודייה.
חינוך

פירסט נולדה בגלוגוב לאוטו פירסט, סוחר יהודי, ומלווינה פירסט לבית רוזנברג. אביה מת בטרם עת, והיא עברה לברלין, גרמניה, עם אמה ואחותה הגדולה. במהלך לימודי צרפתית והיסטוריה התוודעה לעקרונות שיטת מונטסורי, והתרשמה מדרך חינוך זו. היא השיגה תעודת מונטסורי בלימודים בברלין וברומא, והפכה לראש כיתת מונטסורי הראשונה בברלין. בנוסף, הייתה מרצה תדיר בנושאים פדגוגיים.
תחת המשטר הנאצי

לפי האידאולוגיה הנאצית, שיטת מונטסורי הופצה בעיקר על ידי "גורמים יהודיים", ותרמה להתנהגות אנוכית ואנטי לאומית. כתוצאה מכך, נאלצה פירסט להתפטר מתפקידה כמורה ב-1933, סמוך לאחר עליית הנאצים לשלטון. באותה שנה הפכה למורה הראשית של בית הספר תיאודור הרצל בברלין, בית ספר ציוני עם 600 תלמידים. כשהנאצים החמירו את תנאי חייהם של היהודים בגרמניה, הידרדרו התנאים בבית הספר הרצל. לאחר ליל הבדולח בנובמבר 1938, הציע ליאו בק לפירסט לנהל את בתי הספר היהודיים בגרמניה. היא ליוותה ילדים רבים לקינדר-טרנספורט ללונדון, אך סירבה להישאר בחו"ל, למרות שחיי היהודים בגרמניה הפכו בלתי נסבלים ומלחמת העולם השנייה הייתה בפתח.
גירוש ומוות

פירסט נעצרה ב-19 ביוני 1942 וגורשה למינסק ב-24 ביוני 1942 יחד עם 201 אנשים. לא ברור היכן ומתי נרצחה. היסטוריונים משערים שהיא נרצחה במחנה השמדה, אולי באושוויץ, מאוחר יותר באותה שנה.
גירוש ומוות > פרסומים

Manfred Berger: Recherchen zur Situation des Kindergartenwesens im Dritten Reich, in: Unsere Jugend, 1988/H. 2, S. 64 ff.
Manfred Berger: Paula Fürst - eine in Vergessenheit geratene Montessori-Pädagogin, in: Montessori. Zeitschrift für Montessori-Pädagogik, 2005/H. 3, S. 147 ff.
Manfred Berger: Führende Frauen in sozialer Verantwortung: Paula Fürst, in: Christ und Bildung, 2005/H. 4, S. 27
Martin-Heinz Ehlert: Paula Fürst. Aus dem Leben einer jüdischen Pädagogin. Berlin 2005, ISBN 3-938414-76-6.
עיצוב ספרים

עיצוב ספרים הוא פעילות עיצוב המתמקדת בספרים. עיצוב הספר מתייחס לצורה שבה יוצג הספר לציבור, והוא כולל רכיבים רבים, אשר לכל אחד מהם מגוון רחב של אפשרויות. המספר הגדול של ספרים היוצא לאור מדי שנה, וייחודו של כל ספר, הופכים פעילות זו לנרחבת למדי.
חשיבות ומאפיינים

להגדה של פסח טקסט אחיד (פחות או יותר) שלו הוענקו מאות עיצובים שונים. זו דוגמה קיצונית לכך שאף כשהמרכיב העיקרי של הספר הוא הטקסט, יש חשיבות רבה גם לצורה שבה מוגש תוכן זה. דוגמה זו מבליטה את מרחב התמרון אליו ניתן להגיע. לעיצוב מוצלח של הספר השפעה רבה על יכולת הקורא לקרוא את הספר ולהבינו. עיצוב הספר הוא בעיקר באחריותו של המו"ל, אשר מנחה את הגורמים השונים העוסקים בעיצוב. היצירה השלמה המוגשת לקורא מורכבת מהטקסט ומעיצובו.
עיצוב הספר משפיע על עלות הפקתו, ולכן יושפע העיצוב מהתפוצה הצפויה לספר ומקהל היעד שלו. הפקת ספרי לימוד שנועדו לסטודנטים, פירושה, פעמים רבות, תקציב נמוך, ובמקרים רבים גם תפוצה נמוכה, ולכן ההשקעה בעיצוב ספרים אלה היא מינימלית. "ספרי מתנות", מאידך, מעוצבים ברמה גבוהה במיוחד. לספרות מקצועית, הנרכשת מתקציבו של הארגון, ניתן לקבוע מחיר גבוה מבלי שמחיר זה ירתיע את הקונה הפוטנציאלי, אך בתמורה חייב הספר להיות מעוצב באיכות גבוהה, שתפתה הן לקנות את הספר והן לקוראו.
הופעת ספר במסגרת של סדרה מותירה מעט מקום לעיצוב ייחודי. גם כאשר לא קיימת מסגרת זו עיצוב הספר מושפע מהאופנה הקיימת בתחום זה ומשתנה עם הזמן. עיצוב אופנתי תורם להצלחת שיווקו של הספר, ולכן חריגה מהאופנה נעשית רק כאשר יש סיבה טובה לכך. דוגמה מובהקת לנושא זה הוא ספרה של רות סירקיס, "מהמטבח באהבה", שיצר נורמה חדשה בעיצובם של ספרי בישול בישראל.
השפעה מרחיקת לכת הייתה לעיצוב העמוד במהדורת התלמוד הבבלי שהוציא לאור דניאל בומברג בשנים 1520 - 1523. עיצוב זה, שבו נוסח התלמוד במרכז העמוד, פירוש רש"י בצד הפנימי ופירוש התוספות בצד החיצוני, הוא המקובל עד היום בכל מהדורות התלמוד.
עיצוב הדף

פעולת הסידור מעבירה את המקור של הספר (החל בכתב יד וכלה בקובץ של מעבד תמלילים) לצורה הראויה לדפוס. קודם הסידור יש להחליט על עיצובו של דף בספר: סוגי האותיות (צורתן וגודלן), מבנה הפסקאות (רווח בין פסקה לפסקה, תחילת פסקה), רוחב שורה, ועוד. עיצוב הדפים מתבסס על עקרונות אחידים הנשמרים בעקביות לכל אורך הספר, כך שכבר מראה הדף ידבר אל הקורא ויסייע לו בהבנת הכתוב.
עיצוב הדף > הגופן

תכונה בסיסית של גופן להדפסת ספר היא קריאות גבוהה ומראה נעים לעין, הן לאות הבודדת והן לדף השלם. הגופן הנפוץ ביותר בהדפסה עברית הוא "פרנק-ריהל" שעוצב בשנת 1910, ומקובלות גם אותיות "נרקיס", "נרקיסים", "דוד" שעוצבו בחצי השני של המאה העשרים.
דוגמה בולטת לחשיבות הגופן בעיצובו של ספר ניתנת בתנ"ך קורן, אשר אות "קורן" שעוצבה במיוחד לשם הדפסתו הפכה לאות המועדפת להדפסת פסוקים מן התנ"ך. מפורסם וותיק יותר הוא כתב רש"י המשמש להדפסת פירוש רש"י לתנ"ך ולתלמוד, וכן בספרי קודש אחרים.
בדרך כלל מודפס הספר בגופן יחיד, אך לעיתים נעשה שימוש בסוגי גופנים אחדים, לשם הבחנה בין סוגים שונים של טקסט. בספר "דיני עבודה" (מאת מנחם גולדברג, הוצאת סדן) נעשה שילוב של ארבעה גופנים שונים, להבחנה בין טקסטים מסוגים שונים הנכללים בו: חוק - נרקיסים שמן, תקנות - נרקיסים מוצר, דברי הסבר - פרנק-ריהל, סימוכין - פרנק-ריהל מוצר.
עיצוב הדף > גודל האותיות

גובה האותיות נמדד ביחידת מידה הקרויה נקודה (point). נקודה היא 1/72 של האינץ'. 12 נקודות הן פיקה (pica), כלומר באינץ' שש פיקות. בצמוד להחלטה על גודל האות יש להחליט על המרחק בין שורה לשורה (leading). שני גדלים אלה נרשמים יחדיו בצורה 10/12 למשל, שפרושה אות בגודל 10 נקודות, ומרחק של 12 נקודות בין שורה לשורה. החלטה כפולה זו משפיעה במידה מכרעת על כמות הטקסט שתכנס בדף, אך כמות זו מושפעת גם מסוג האותיות. באותיות שעוצבו צרות יחסית, ניתן להכניס יותר טקסט בדף מאשר באותיות רחבות יחסית. גובה מקובל לאותיות רגילות, בהן מודפס עיקר הטקסט, הוא 8 עד 12 נקודות (זהו גובהה של אות רגילה, שאינה חורגת אל מעל לשורה או מתחתיה - x-height).
גודל אותיות חריג יושם בספר The Compact Edition of the Oxford English Dictionary. בגרסה קומפקטית זו צולם כל דף בהקטנה קווית של 50%, כך שנתאפשרה הדפסת ארבעה עמודים של המילון המקורי בעמוד אחד של הגרסה הקומפקטית. באמצעות טכניקה זו, ותוך שימוש בנייר דק, נדחסו 13 הכרכים של המילון המקורי לשני כרכים בלבד. עקב מידותיהן הזעירות של האותיות צורפה למילון גם זכוכית מגדלת.
עיצוב הדף > גודל הדף

גודל (אורך ורוחב) הדף משקף שתי החלטות התלויות זו בזו: גודל הדף הפיזי, וגודל החלק המודפס של הדף. ההבדל בין גדלים אלה יוצר את שולי הדף. בקביעת גודל הדף נהוג להתחשב בגודלו של גיליון הדפוס, כך שהגיליון ינוצל במלואו.
גדלים מקובלים:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| פורמט | דף פיזי (ס"מ) | דף מודפס (ס"מ) |
| ספר כיס | 18 × 10.5 | 15 × 8 |
| ספר כיס מוגדל | 20 × 11.5 | 16.5 × 8.5 |
| רגיל | 21 × 14 | 17 × 10 |
| מוגדל | 22 × 11.8 | 18 × 10.5 |
| אלבומי | 25 × 19 | 24 × 16 |

כפי שניתן לראות מהגדלים המקובלים, כמעט תמיד גובה הספר עולה בשיעור ניכר על רוחבו (עיצוב זה קרוי portrait). לעיתים נבחר דווקא עיצוב שבו רוחב הדף עולה על גובהו. עיצוב זה קרוי landscape, והוא נבחר במקרים אחדים:
צילומים או ציורים, שפורמט זה הולם אותם, הם מרכיב חשוב של הספר.
לספר שוליים רחבים מאוד, המשמשים לאיורים המלווים את הטקסט, לכותרות לטקסט ועוד.
כמות הטקסט הנכנסת בדף היא פונקציה של שני משתנים: גודל הגופן וגודל הדף המודפס. לפיכך הגדלת הפורמט של הספר אינה גורמת בהכרח להגדלת תוכנו, משום שהיא מלווה לעיתים בהגדלת הגופן או בהגדלת השוליים.
כאשר הדף בספר רחב במיוחד, כפי שקורה בספר המודפס בפורמט גדול (האנציקלופדיה העברית, למשל) או בפורמט landscape, מקובל לסדרו בשני טורים, משום שקריאת שורות רחבות מדי אינה נוחה. מילון או לקסיקון מודפסים פעמים רבות בשני טורים, אף כאשר לדף פורמט רגיל. הפסקה בספרים אלה קצרה, ומופרדת בשורה ריקה מהפסקה הקודמת, ולכן הדפסה רגילה תגרום לפסקאות בנות שורה ארוכה אחת או שתיים. הדפסה בשני טורים מאזנת את היחס בין רוחב הפסקה לבין גובהה, ומעניקה לספר מראה אסתטי ונוח לקריאה.
לעיתים ספר יוצא לאור בשני גדלים, זהים מבחינת תוכנם. הגורמים לכך:
המהדורה הרגילה אינה נוחה לכבדי ראייה, ולכן מופקת למענם מהדורה באותיות גדולות יותר.
המהדורה הרגילה תופסת מקום רב על מדף הספרים, ולכן מופקת מהדורה מוקטנת, התופסת פחות מקום.
עיצוב העטיפה

עטיפה של ספר היא חלקו הגלוי לעין כאשר הוא סגור. בספר בכריכה קלה מתלכדת העטיפה עם הכריכה, וכך גם בכריכת עוקדן ובכריכה ספירלית. בספר בכריכה קשה קיימות שתי אפשרויות: עטיפת נייר נפרדת, או עטיפה המהווה חלק בלתי נפרד מהכריכה.
העטיפה יוצרת את הקשר הראשון בין הקורא הפוטנציאלי ובין הספר, והיא המפתה את הקורא המשוטט בחנות הספרים ליטול את הספר לידיו, ולכן לעיצובה חשיבות רבה מבחינה שיווקית. המעצב דן רייזינגר הגדיר את משמעות העטיפה: "עיצוב העטיפה - צופן ויזואלי של תוכן הספר". בעת הוצאה לאור של ספר שאזל מהשוק, פעמים רבות מודפס הספר ללא שינוי, ורק עטיפתו עוברת רענון, לשם התאמתה לרוח הזמן. גם ספרים היוצאים לאור ברציפות משך שנים רבות, משנים מפעם לפעם את עטיפתם.
עיצוב הכריכה

מטרתה העיקרית של הכריכה היא הגנה על דפי הספר ומניעת התבלותם. לכריכת הספר אפשרויות אחדות, אותן יש להתאים לאופי הספר ולקהל היעד שלו:
כריכה קשה (hard cover), עם עטיפת נייר או בלעדיה.
כריכה קלה (כריכה רכה) (soft cover)
כריכת עוקדן: נועדה לספר שיש לעדכנו לעיתים תכופות באמצעות דפי החלפה.
כריכה ספירלית: מאפשרת את פתיחת הספר תוך קיפול הכריכה לאחור, כך שבהיות הספר פתוח מונח לעיני הקורא רק עמוד אחד. הספר הפתוח תופס מחצית המקום שתופס ספר רגיל, ולכן מתאימה כריכה זו לספרים שרצוי כי יתפסו מקום מזערי, כגון ספרי עזר למחשב המונחים על ברכי המשתמש. כמו כן נוחה כריכה זו לספרי עזר שיש לאפשר פתיחה מלאה שלהם ללא החזקתם, למשל לצורך העתקת קטעים מתוכם.
איורים

בספרים רבים כלל לא מופיעים איורים - הספר מכיל טקסט בלבד. על כך העירה כבר אליס, קודם רדתה לארץ הפלאות: What is the use of a book without pictures or conversations?
איורים > בספרי ילדים

איור הוא מרכיב מקובל מאוד בספרי ילדים, ולעיתים אף מרכיב דומיננטי.
האיורים לספרי ילדים אחדים נחשבים לחלק בלתי נפרד מהיצירה, ומלווים אותה בכל תרגומיה. בקטגוריה זו נכללים:
הרפתקאות אליס בארץ הפלאות מאת לואיס קרול, מאייר ג'ון טניאל.
פו הדב מאת א.א. מילן, מאייר ארנסט שפארד.
איורים > בספרי עיון

הצגה של רעיון בצורה גרפית טובה מעבירה אותו לקורא בבהירות ובקלות העולים על אלה של הצגה מילולית, ומסייעת לזכור רעיון זה, ולכן איורים נאותים תורמים רבות לאיכות הספר.
איורים בספרי עיון נעשים בטכניקות שונות: תרשימים, תצלומים, ציורים, מסמכי מקור, גרפים ועוד.
מהדורת שטיינזלץ של התלמוד יצאה לאור בשני גודלי דף
עומר ברנע

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 ביוני 1980 (בן 44) ישראל בן שמן, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקן, דוגמן
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 פרופיל ב-IMDb
 
עומר ברנע (נולד ב-20 ביוני 1980) הוא שחקן, דוגמן וקריין ישראלי.
ביוגרפיה

ברנע הוא בנם של השחקנית איריס ברנע ועודד ברנע, האמצעי מבין שלושה בנים. אחיו הגדול הוא השחקן והמדבב איתי ברנע ואחיו הצעיר הוא השחקן רום ברנע. הוא גדל במושב בן שמן. למד משחק בבית הספר תלמה ילין. הוא השתתף בין השאר בסרטים "אינג'יל", "פרא" "Holy Rollers". בנוסף, שיחק בתיאטרון הישראלי בהצגות "1913" ו"מותו של סוכן". בשנת 2002 הופיע בטלוויזיה בטלנובלה "לחיי האהבה". בחנוכה 2003 עלה המחזמר "ספיד וגלגלי הקסם" בהשתתפותו, בבימויו של חנוך רוזן. לאחר מכן, ב-2004, שיחק בסדרה "אסתי המכוערת" ולאחר מכן בסדרות הבת.
בשנת 2005 התחרה ברנע בתוכנית "רוקדים עם כוכבים" עם הרקדנית ויקטוריה מגלניק והודח כזוג השני. במרץ 2006 שיחק בטלנובלה של ערוץ 24 "ילדות רעות" ובדרמת הטלוויזיה "האקס המיתולוגי". באותה שנה שיחק בסרטים "מחילות" ו"ריקוד מסוכן". בנוסף, השתתף בפרסומות רבות בהן לחברת הבגדים TNT, שבה הוא שימש כדוגמן הבית. כמו כן, השתתף בפרק בעונה הרביעית של הסדרה "הפיג'מות" בתור חבר הילדות של נתן (יובל סגל).
ב-2010 השתתף בדרמה היומית "נשות הטייסים" בערוץ 10.
ב-2012 השתתף בסרט הקולנוע הישראלי "2 בלילה".
בעשור השני של המאה ה-21 הוא מרבה להופיע בתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה ובסרטים בארצות הברית, ובמיוחד בסרטיו של הבמאי הקנדי ג'וסף זנטיל. ב-2013 בסרט הדרמה "Americano" בתפקיד הראשי לצד אליס באקל. שיחק גם במותחן "The Girl Is in Trouble". שיחק בפרק בסדרה "מבוקש" בתור ג'וזף. שיחק גם בסרט "ג'ון וויק" בתור גרגורי. שיחק גם בסרט "הולי רולרס" בתור חסיד.
בשנת 2015 השתתף בסדרת הטלוויזיה "המדרשה" יחד עם אחיו רום ברנע בערוץ 2 של רשת.
השתתף ב"כדברא" בשנת 2017 בערוץ ניקלודיאון ב-yes ובתפקיד אורח ב"החברים של נאור".
בשנת 2020 הצטלם לסדרה "לבד בבית", המשודרת בכאן חינוכית, בתפקיד איזמיר קורבשי.
בשנים 2022-2024 השתתף בעונות 2 ו-3 של הסדרה "מנאייכ" בתפקיד שי פיליפ.
ברנע משמש כקריין הבית של קניוני עזריאלי.
בשנת 2024 שיחק בסדרה "האיש שרצה לדעת הכל".
כיום, לצד העיסוק במשחק, הוא מנחה סדנאות פסיכודרמה.
הערות שוליים

↑  עומר ברנע – תאריקה זוהר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011549423405171  ISNI: 0000 0004 1867 4396  LCCN: no2013094073  VIAF: 305209112   WorldCat (עם VIAF): 305209112
פאסינה קונט

פאסינה קונט (בצרפתית: Facinet Conte; נולד ב-24 במרץ 2005 בקונקארי שבגינאה) הוא כדורגלן גינאי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת בסטיה מליגת המשנה הצרפתית ובנבחרת גינאה.
קריירת מועדונים

קונט גדל במחלקות הנוער של סיאקה אקדמי פוט ופלאמה אולימפיק. ב-29 ביוני 2023 חתם קונט על חוזה לשנה אחת בבסטיה מליגת המשנה הצרפתית. ב-26 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–3 על טרואה במסגרת המחזור הרביעי בליגה לעונת 2023/2024. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון.
קריירה בינלאומית

קונט נכלל בסגל נבחרת גינאה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023, על-אף שלא שיחק במדי הנבחרת לפני כן.
ב-8 בינואר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גינאה, בניצחון 2-0 על נבחרת ניגריה במשחק ידידות, בו הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.
הוא ערך ארבע הופעות במסגרת גביע אפריקה לאומות 2023.
הערות שוליים

↑  Facinet Conte signe avec le Sporting באתר הרשמי של בסטיה, 29 ביוני 2023 (בצרפתית)
↑  Liste des 25 pour la CAN 2023 בחשבון הטוויטר הרשמי של פדרציית הכדורגל הגינאית, 23 בדצמבר 2023 (בצרפתית)
| נבחרת גינאה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 ע. קייטה •  2 א. קונט •  3 א. סילה •  4 סו •  5 דיאקאבי •  6 דיאוורה •  7 גילאבוגי •  8 נ. קייטה •  9 גיראסי •  10 מוריבה •   11 באיו •  12 דיאקיטה • 13 מוח. קמארה •  14 כ. סיסה • 15 ס. סיסה • 16 מוס. קמארה • 17 ז'נווייה • 18 א. קמארה • 19 קמאנו • 20 קונאטה • 21 ס. סילה • 22 קונה • 23 טורה • 24 קאנטה • 25 פ. קונט • מאמן: ק. דיאוורה |  1 ע. קייטה •  2 א. קונט •  3 א. סילה •  4 סו •  5 דיאקאבי •  6 דיאוורה •  7 גילאבוגי •  8 נ. קייטה •  9 גיראסי •  10 מוריבה •   11 באיו •  12 דיאקיטה • 13 מוח. קמארה •  14 כ. סיסה • 15 ס. סיסה • 16 מוס. קמארה • 17 ז'נווייה • 18 א. קמארה • 19 קמאנו • 20 קונאטה • 21 ס. סילה • 22 קונה • 23 טורה • 24 קאנטה • 25 פ. קונט • מאמן: ק. דיאוורה | גינאה |
עומר ג'ערון

עומר ג'ערון (בערבית: عمر جعرون; נולד ב-10 בדצמבר 1983) הוא כדורגלן עבר אמריקאי-פלסטיני ששיחק בעמדת הבלם.
קריירת מועדונים

ג'ערון נולד בכווית סיטי לאם אמריקאית ולאב פלסטיני מטול כרם. כשהיה בן 7 ג'ערון היגר עם משפחתו לפיצ'טרי סיטי, ג'ורג'יה שבארצות הברית לאחר שטיל נורה פרוץ מלחמת המפרץ הראשונה. ג'ערון התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הכדורגל של אוניברסיטת ממפיס ואוניברסיטת דייטון.
בשנת 2004 חתם בשיקגו פייר פרמייר ממנה עבר לאטלנטה סילברבקס. בשנת 2008 בוונקובר ווייטקאפס עוד לפני שזו הצטרפה ל-MLS. ב-6 בפברואר 2009 חתם פלוטה שווינואוישצ'ה מהליגה הפולנית השנייה. בהמשך שיחק בפוגון שצ'צ'ין, טמפה ביי וארקה גדיניה.
ב-31 ביולי 2012 חתם בשרלרואה מליגת העל הבלגית במדיה רשם רק 2 הופעות בעונה אחת.
ב-7 בינואר 2014 הצטרף לאוטווה פיורי הקנדית. בהמשך שיחק בבהרט,ופיצ'טרי סיטי מובה.
קריירה בינלאומית

בשנת 2007 החליט ג'ערון לייצג את נבחרת פלסטין. ב-8 באוקטובר 2007 ערך את הופעת הבכורה הבינלאומית שלו במשחק נגד סינגפור.
לזכותו 12 הופעות בנבחרת.
פאביו מירטי

פאביו מירטי (באיטלקית: Fabio Miretti; נולד ב-3 באוגוסט 2003 בפינרולו שבאיטליה) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת גנואה מהסרייה א' ובנבחרת איטליה.