stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנקה ברגמן
בשואה

בנובמבר 1941 הם נצטוו להגיע לאולם ששימש כמחסן ליד תחנת הולסוביץ בפראג. אנקה וברנד הופרדו, ואנקה נשלחה לטרזינשטט. היא קיבלה שם עבודה בחנות מזון כדי שתוכל לעזור להאכיל את 15 בני משפחתה המורחבת שהובלו לאותו גטו. לאחר זמן מה אנקה הצליחה למצוא את בעלה, וללדת תינוק בשנת 1944, ג'ורג' (דן). הגסטפו אילץ אותה לחתום על מסמך שאם בנה ייוולד הוא ייהרג, אבל הוא נפטר בגיל חודשיים מדלקת ריאות במחנה.
בספטמבר 1944 נשלח ברנד לאושוויץ-בירקנאו. אנקה הייתה שוב בהריון, ומבלי שהכירה את המחנה, התנדבה להצטרף אליו. עם הגעתה באוקטובר, היא שוב הופרדה מברנד, שלימים נורה בבצעדת מוות על ידי הנאצים ב-18 בינואר 1945. אנקה, שסבלה מתת תזונה ושמרה את הריונה בסוד, נבחרה לעבודת כפייה במפעל לכלי נשק ליד דרזדן. היא סבלה מתת תזונה לאחר שפונתה למאוטהאוזן. לימים סיפרה כי איכר הציע לה כוס חלב בדרך למחנה. היא הייתה אמורה להישלח לתאי הגזים אך הם הופצצו. כאן היא ילדה את בתה אווה קלארק. שלושה ימים לאחר מכן שוחרר המחנה על ידי כוחות אמריקאים.
לאחר המלחמה

ברגמן חזרה לפראג והתגוררה אצל בן דודה. בעלה, הוריה ושתי אחיותיה ניספו באושוויץ. ב-1948 היא נישאה לקארל ברגמן, מתורגמן לצ'כית בצבא הבריטי, בקארדיף, ויילס, ולעיתים קרובות הייתה מספרת על חוויותיה במהלך השואה.
אנקה ברגמן נפטרה ב-17 ביולי 2013. בתה, אווה קלארק, מספרת את סיפורם באופן קבוע עבור קרן הוראת השואה.
הערות שוליים

1 2  "Holocaust survivor born in death camp" (באנגלית בריטית). 12 בפברואר 2017. נבדק ב-28 בנובמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "A Week in Auschwitz: 'Anka's Story' - A Tribute to Anka Bergman". A Week in Auschwitz. נבדק ב-28 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Vulliamy, Ed (5 באפריל 2013). "Terezín: the Nazi camp where music played amid the horror". The Observer (באנגלית בריטית). ISSN 0029-7712. נבדק ב-28 בנובמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Narrating Mauthausen: Anna Bergman (born Kaudrová)". Mauthausen Memorial. נבדק ב-1 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Holocaust survivor shares her mother's story". www.af.mil (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-28 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Holocaust Educational Trust - Holocaust Educational Trust". www.het.org.uk. נבדק ב-28 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hedgepeth, Sonja M. Saidel, Rochelle G. (2010). Sexual Violence against Jewish Women during the Holocaust. University Press of New England. OCLC 731331954.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
1 2  Guardian Staff (9 בינואר 2005). "Auschwitz 60 years on: The mother and daughter". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-28 בנובמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010857548805171  PLWABN: 9810682343005606  LCCN: no2014133426  NKC: hka2016923981  VIAF: 310730937   WorldCat (עם VIAF): 310730937 
תמונת החתונה של ברגמן וברנד נתן במאי 1940.
ברגמן ובתה, אווה קלארק, במאוטהאוזן ב-11 במאי 1945
ברכת ההודאה

ערך זה עוסק בברכה בתפילת שמונה-עשרה. אם התכוונתם לברכת הגשמים, ראו .
ברכת מודים או ברכת ההודאה היא הברכה ה-18 בתפילת שמונה עשרה, הברכה השישית בתפילת שבע והברכה השמינית בתפילת תשע. ברכת מודים היא אחת משלוש ברכות ההודאה שבסוף תפילת העמידה, ועניינה הוא הודאה לקב"ה על עניינים שונים. הברכה נאמרת לאחר ברכת העבודה ולפני ברכת שים שלום. בחזרת הש"ץ אומרים לאחר הברכה ברכת כהנים.
הנוסחים הקדומים

אולם, ממצאים מן הגניזה הקהירית מגלים כי נוסח זה מורחב מאוד ונלוו עליו תוספות רבות במשך השנים. באופן כללי ניתן להצביע על שני נוסחים עיקריים, נוסח בבל ונוסח ארץ ישראל. ככל הנראה הנוסח הקדום יותר הוא זה שנהג בארץ ישראל והנוסח הבבלי, שהוא הבסיס לנוסח המקובל כיום, הרחיב אותו - תחילה במעט וברבות השנים רבו התוספות.
הנוסח הארצישראלי
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ אַתָּה הוּא ה' אֱלֹהֵינוּ וֶאֱלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ

עַל כָּל הַטּוֹבוֹת הַחֶסֶד וְהָרַחֲמִים שֶׁגְּמַלְתָּנוּ וְשֶׁעָשִׂיתָ עִמָנוּ וְעִם אֲבוֹתֵינוּ מִלְּפָנֵינוּ 

וְאִם אָמַרְנוּ מַטָּה רַגְלֵנוּ - חַסְדְךָ ה' יִסְעָדֶנוּ 

בָּרוּךְ אַתָּה ה' הַטּוֹב לְךָ לְהוֹדוֹת
הנוסח הבבלי
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ (שֶׁ)אַתָּה הוּא ה' אֱלֹהֵינוּ וֶאֱלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ לְעוֹלָם וָעֵד 

עַל חַיֵּינוּ הַמְּסוּרִים בְּיָדְךָ וְעַל נִשְׁמוֹתֵינוּ הַפְּקֻדּוֹת לָךְ 

וְעַל נִסֵיךָ שֶׁבְּכָל יוֹם עִמָנוּ וְעַל נִפְלְאוֹתֶיךָ שֶׁבְּכָל עֵת, עֶרֶב וּבֹקֶר 

וְעַל כֻּלָּם יִתְבָּרֵךְ וְיִתְרוֹמֵם שִׁמְךָ מַלְכֵּנוּ לְעוֹלָם וָעֵד 

כָל הַחַיִּים יוֹדוּךָ סֶּלָה 

בָּרוּךְ אַתָּה ה', הַטּוֹב שִׁמְךָ וּלְךָ נָאֶה לְהוֹדוֹת.
הנוסחים הקדומים > חלוקת הברכה

ניתן לחלק את הברכה לחלקים עיקריים:
פתיחה כללית- הודאה כללית לקב"ה. שורות 1–2
פירוט ההודאה- פירוט של העניינים עליהם מודה המתפלל. שורות 3–7
סיום- אמירות כלליות ביחס להודאה לקב"ה. 8-10
חתימת הברכה- שורה 11.
מודים דרבנן

בעת חזרת הש"ץ, כשהחזן אומר את ברכת מודים, אומר הקהל "מודים דרבנן" ("מודים של חכמים"). זהו נוסח "מודים" שאינו ברכה (אין חותמים בה בשם ומלכות) והוא כולל קטע של בקשה להמשך ההגנה והגאולה עליהם מודים בברכה ובחלק הראשון של מודים דרבנן.
נוסח תימן
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ שֶׁאַתָּה הוּא יְיָ אֱלֹהֵינוּ, אֱלֹהֵי כָל בָּשָׂר, יוֹצְרֵנוּ וְיוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּמְתָּנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּינוּ וּתְחָנֵּנוּ וְתֶאֱסֹף גָּלִיּוֹתֵינוּ לְחַצְרוֹת קָדְשָׁךְ

לִשְׁמוֹר חֻקֶּיךָ וּלְעָבְדָךְ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנָךְ בְּלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאָֽנוּ מוֹדִים לָךְ.
נוסח אשכנז
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ, שֶׁאַתָּה הוּא יְהֹוָה אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ, אֱלֹהֵי כָל-בָּשָׁר, יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ, עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּמְתָּנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּנוּ וּתְקַיְּמֵנוּ וְתֶאֱסוֹף גָּלֻיּוֹתֵינוּ לְחַצְרוֹת קָדְשֶׁךָ

לִשְׁמֹר חֻקֶּיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנְךָ וּלְעָבְדְךָ בְלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאֲנַחְנוּ מוֹדִים לָךְ.

בָּרוּךְ אֵל הַהוֹדָאוֹת.
נוסח הספרדים ונוסח פרובאנס
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ שֶׁאַתָּה הוּא ה' אֱלהֵינוּ וֵאלהֵי אֲבותֵינוּ אֱלהֵי כָל בָּשָׂר, יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכות וְהוֹדָאות לְשִׁמְךָ הַגָּדול וְהַקָּדושׁ עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּמְתָּנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּינוּ וּתְחָנֵּנוּ, וְתֶאֱסוף גָּלֻיּותֵינוּ לְחַצְרות קָדְשֶׁךָ.

לִשְׁמֹר חֻקֶּיךָ וְלַעֲשׂות רְצונְךָ וּלְעָבְדְּךָ בְּלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאֲנַחְנוּ (בנוסח פרובאנס: שֶׁאָנוּ) מוֹדִים לָךְ.

בָּרוּךְ אֵל הַהוֹדָאות.
נוסח איטליה
מוֹדִים כּוֹרְעִים וּמִשְׁתַּחֲוִים אֲנַחְנוּ לְפָנֶיךָ אֱלֹהֵינוּ אֱלֹהֵי כָל בָּשָׂר, יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִית.

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ עַל שֶׁהֶחֱיִתָנוּ וְקִיַּמְתָנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּנוּ וּתְחָנֵּנוּ וְתֶאֱסֹף גָּלֻיּוֹתֵינוּ מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ,

וְנָשׁוּב לִשְׁמוֹר חֻקֶּיךָ, וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנְךָ בְּאֱמֶת וּבְלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאֲנוּ מוֹדִים לָךְ.

בנוסח המאוחר יש מוסיפים:בָּרוּךְ אֵל הַהוֹדָאוֹת.
נוסח רומניא
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ, שֶׁאַתָּה הוּא יי אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ, אֱלֹהֵי כָל בָּשָׂר, יוֹצְרֵנוּ יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל וְהַקָּדוֹשׁ, עַל שֶׁהֶחֱיִיתָנוּ וְקִיַּימְתָּנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּינוּ וּתְחָנֵּנוּ וְתֶאֱסוֹף גָּלִיּוֹתֵינוּ לְחַצְרוֹת קָדְשֶׁךָ

לִשְׁמוֹר חוּקֶּיךָ וְלַעֲשׂוֹת רְצוֹנְךָ וּלְעָבְדָךְ בְלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לָךְ.

בָּרוּךְ אַתָּה יי אֵל הַהוֹדָאוֹת.
נוסח קטלוניה
מוֹדִים אֲנַחְנוּ לָךְ שֶׁאַתָּה הוּא ה' אֱלהֵינוּ וֵאלהֵי אֲבותֵינוּ, יוֹצֵר בְּרֵאשִׁית.

בְּרָכוֹת וְהוֹדָאוֹת לְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל עַל שֶׁהֶחֱיִתָנוּ וְקִיַּמְתָנוּ.

כֵּן תְּחַיֵּנוּ וּתְחַיֵּינוּ, וְתֶאֱסוף גָּלִיּוֹתֵינוּ מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ לְחַצְרוֹת קָדְשָׁךְ,

לִשְׁמוֹר חוּקֶּיךָ לַעֲשׂות רְצונָךְ בְּלֵבָב שָׁלֵם, עַל שֶׁאָנוּ מוֹדִים לָךְ.
הוספות בברכה > על הנסים

בפורים ובחנוכה אומר המתפלל בברכת מודים את נוסח על הנסים. כפי שניתן להסיק משמה, תוספת זו באה להודות לקב"ה על הנסים אשר אירעו בימי חנוכה ופורים לעם ישראל. מוסיפים את "על הנסים" בין המשפט "כי מעולם קיוינו לך" (שורה 7) ל"ועל כולם" (שורה 8). אם שכח לומר "על הנסים" וסיים את הברכה, אינו חוזר אלא ממשיך בתפילתו כרגיל.
הוספות בברכה > עשרת ימי תשובה

בעשרת ימי תשובה מוסיפים תוספת הקשורה לימים אלה: "וכתוב לחיים טובים (כל) בני בריתך". לפי נוסח אשכנז, נוסח ספרד, ונוסח פרובאנס מוסיפים תוספת זו בין "לעולם ועד" ל"וכל החיים", למנהג הספרדים ונוסח קטלוניה מוסיפים אותה לאחר "וכל החיים יודך סלה" לפני "ויהללו", ובנוסח איטליה מוסיפים אותה לפני החתימה. אם שכח לומר תוספת זו אינו חוזר אלא ממשיך בתפילתו כרגיל.
הוספות בברכה > עשרת ימי תשובה > זכור רחמיך

אצל כמה ראשונים וגאונים מובאת תוספת לנוסח זה. בסידור רב עמרם גאון מובאת תוספת ארוכה: ”זְכֹר רַחֲמֶיךָ וּכְבֹשׁ כַּעֲסְךָ וְכַלָּה, דֶּבֶר וְחֶרֶב וּמַשְׁחִית וּמַגֵּפָה וְיֵצֶר הָרַע וְשִׂנְאַת חִנָּם וַעֲבוֹדָה זָרָה וְחִלוּל ה' וְכָל מַחֲלָה וְכָל תַּקָּלָה וְכָל קְטָטָה וְכָל גְּזֵרָה רָעָה מֵעָלֵינוּ וּמֵעַל כָּל בְּנֵי בְּרִיתְךָ”. ואחר כך אומרים "ועל כולם...תמיד שמך מלכנו לעולם ועד" ואז מוסיפים "וכתוב לחיים טובים כל בני בריתך". מנהג זה השתמר בנוסח איטליה, אך הנוסח שם קוצר והתוספת של "וכתוב לחיים" נאמרת סמוך לברכת "הטוב שמך", כלומר מיד לאחר התוספת חותמים בברכה "הטוב שמך וכו'".
כיום מנהג אשכנז המזרחי לומר את הנוסח "זכור רחמיך" בחזרת הש"ץ במוספי ראש השנה ובחזרות הש"ץ של כל תפילות יום כיפור, כאשר הם מוסיפים אותו לפני "וכתב לחיים", ובנוסח רומניא אמרוהו בכל תפלות עשרת ימי תשובה קודם "ועל כלם", ואילו "וכתוב" מוסיפין לפני "ויהללו ויברכו".
אצל הרמב"ם הנוסח הוא ”זְכֹר רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וּכְבֹשׁ כַּעַסְךָ וּכְתֹב לְחַיִּים טוֹבִים כָּל בְּנֵי בְּרִיתָךְ.” הרמב"ם מציין שהתוספת נאמרת סמוך לחתימת הברכה. כשיטת הרמב"ם נוהגים עד היום יהודי תימן, וכך גם הנוסח בסידור רב סעדיה גאון (ללא המלים "ה' אלהינו").
בתרבות

מודים אנחנו לך - צודיק גרינוולד, לחן של מונה רוזנבלום, גרסת כיסוי לשיר של ישראל ורדיגר ומקהלת שירה.
מודים אנחנו לך - שלומי קצנלבוגן.
מודים אנחנו לך - ברוך לוין.
הטוב - לחן של ר' בן-ציון שנקר, ללחן ביצועים רבים, בהם: יונתן רזאל באלבומו פותח לב, גלעד פוטולסקי.
אתה הוא - אייזיק האניג בלחן של האדמו"ר מפיטסבורג, עיבוד של מונה רוזנבלום באלבום אמת ניגוני חסידי פיטסבורג 11.
לקריאה נוספת

יחזקאל לוגר, נוסח תפילת העמידה לחול על פי הגניזה הקהירית, ירושלים תשס"ג, עמ' 184–195
בני ויאיר גזונדהייט,  'מודים דרבנן' בבבלי ובירושלמי - בין יהודי התפוצות ליושבי ארץ ישראל, עלון שבות לבוגרי ישיבת הר עציון. תשס"ט/ 2008, עמ' 35–45.
הערות שוליים

↑  בסדר התמיד, נראה שמפוסק כך, וראו נוסח קטלוניה להלן.
↑  כך כתוב בסדר התמיד, וכנראה צריך להיות כל עת או בכל עת.
↑  מהדורת פרומקין עמוד קמ"ז
↑  במנהג אשכנז המערבי לא מוסיפים פיסקה זו, עיין דניאל גולדשמידט, מחזור לימים נוראים, חלק א (ראש השנה), עמ' 273.
↑  מחזור רומניא, ויניציאה רפ"ג, דף יד ע"ב.
↑  בסדר התפילה המובא בסוף ספר אהבה במשנה תורה
↑  כמו מנהג איטליה שתואר לעיל
↑  מהדורת דודזון, אסף, יואל עמוד רכ
↑  ישראל ורדיגר ומקהלת שירה מודים אנחנו לך, קאבר לשירו של צודיק גרינוולד בלחן של מונה רוזנבלום באתר יוטיוב.
↑  מודים, שלומי קצנלבוגן באתר יוטיוב.
↑  ברוך לוין, מודים אנחנו לך באתר יוטיוב.
↑   הטוב, בביצוע יונתן רזאל, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:01)
↑   הטוב, בביצוע גלעד פוטולסקי, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 3:36)
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מודים דרבנן - שלט בבית הכנסת ביקיר
אברהם יסקי

| --- | --- |

אברהם יסקי, 2011
 לידה:  14 באפריל 1927 קישינב, כיום במולדובה
 פטירה:  27 במרץ 2014  (בגיל 86) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תקופת הפעילות:  1951–2014 (כ־63 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות
 יצירות ידועות:  #פרויקטים נבחרים
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל
 
"שיכון רבע הקילומטר" בבאר שבע (2005)
כיכר העצמאות, נתניה, 1953 (בהשתתפות הפסל משה ציפר), אפריל 2007
שיכוני יסקי, קריית גת, ספטמבר 2009
אברהם יסקי (14 באפריל 1927 – 27 במרץ 2014) היה אדריכל ישראלי, חתן פרס ישראל לאדריכלות לשנת 1982. היה פרופסור חבר בפקולטה לאדריכלות בטכניון ופרופסור מן המניין בבית הספר לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב. תכנן מבנים רבים ברחבי ישראל ובעיקר מגדלים רבים בתל אביב, מרביתם בשיתוף האדריכלים יעקב גיל ויוסי סיון.
ביוגרפיה

יסקי נולד בקישינב שבממלכת רומניה (כיום במולדובה) להורים יהודים:שמואל ומינה יאסקי.. בשנת 1935 עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתגורר בתל אביב. למד אדריכלות בטכניון. שירת בצה"ל במלחמת העצמאות, ולאחריה שב ללימודיו וסיים ב-1951. מאז ועד מותו היה פעיל כאדריכל. בראשית דרכו פעל כשותף עם שמעון פובזנר (1954–1955) ועם אמנון אלכסנדרוני (1955–1965). בשנת 1965 ייסד את משרד האדריכלות ותכנון הערים שלו, שאליו הצטרפו יעקב גיל (ב-1970), ויוסי סיוון (ב-1973) - יסקי מור סיון אדריכלים. לימים, בשנת 1990, הצטרף כשותף בנו של יסקי, ד"ר יעקב יסקי, בעל תואר דוקטור באדריכלות מאוניברסיטת קרנגי מלון (1981), וב-1992 פרש גיל מהשותפות. כיום מונה המשרד כ-70 עובדים, מהם 36 אדריכלים. במהלך שנות פעילותו זכה המשרד בפרסים רבים.
בשנים 1979–1983 כיהן יסקי כחבר מועצת עיריית תל אביב. בהמשך כיהן כנשיא לשכת המהנדסים והאדריכלים (1987–1993).
משנת 1987 עד 1991 היה פרופסור חבר בפקולטה לאדריכלות בטכניון, ובשנים 1994–1998 היה ראש בית הספר לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב.
זכה על עבודותיו בפרסים חשובים, בהם פרס רוקח (1957 ו-1976), פרס רכטר (1970, על תכנון בית החולים הרצפלד בגדרה,) פרס קפלן (1975) ופרס ישראל לאדריכלות (1982).
בשנת 2007 הוציא האדריכל וחוקר התרבות שרון רוטברד בהוצאת בבל את הספר "אברהם יסקי, אדריכלות קונקרטית", המסכם את פועלו של יסקי מראשית שנות ה-50 ועד היום.
מנישואיו לרות לבית גורדון, נולד בנם יעקב. מנישואיו השניים נולדו לו שני ילדים נוספים.
נפטר ממחלה ב-27 במרץ 2014.
פרויקטים נבחרים

מגדל אמות השקעות בתל אביב, 1979.
כיכר מלכי ישראל (כיום כיכר רבין), זכייה בתחרות במקום הראשון יחד עם אדריכל שמעון פובזנר, 1952.
כיכר העצמאות, נתניה, זכייה בתחרות במקום הראשון יחד עם האדריכל שמעון פובזנר, ובשיתוף הפסל משה ציפר, 1953.
קבר אחים למגיני ניצנים, קיבוץ ניצנים. בשיתוף האדריכל שמעון פובזנר והפסל משה ציפר, 1954.
הפקולטה לכלכלה ומדעי החברה ע"ש קפלן בגבעת רם, יחד עם אדריכל שמעון פובזנר, 1955.
הוסטל לאקדמאים בבאר שבע, 1957.
תוכנית בינוי לשיכון לדוגמה בבאר שבע, ומרכז קליטה יעלים ("שיכון רבע הקילומטר") בשכונה ה', 1960.
המכון למתכות בקריית הטכניון, חיפה, 1963.
בית מגורי העיתונאים בתל אביב (בשיתוף האדריכל אמנון אלכסנדרוני), 1963.
הוסטל לאקדמאים בנצרת, 1964.
בית ספר בשכונת הקטמונים (בשיתוף האדריכל אמנון אלכסנדרוני), ירושלים, 1964.
מעונות סטודנטים (מעונות איינשטיין) באוניברסיטת תל אביב (בשיתוף אדריכל יעקב גיל), תל אביב, 1983-1969.
בית חולים הרצפלד בגדרה, זכה על תכנון הפרויקט בפרס רכטר.
בית הלוחם תל אביב (עם יעקב גיל וחייקה פרידמן), 1975.
בית יבמ, בשדרות שאול המלך פינת רחוב ויצמן, תל אביב, 1978.
מגדל חברת החשמל במפגש הרחובות דרך בגין ורחוב החשמל בתל אביב.
קניון השרון ברחוב הרצל 60 נתניה, 1985
מגדל האופרה, תל אביב, 1989.
מגדלי עזריאלי (התכנון העיקרי נעשה על ידי אלי עטיה), שנות ה-90.
מגדלי צמרת ברחוב פנקס, תל אביב, 2003.
מגדלי YOO, תל אביב. (משרד יסקי-סיוון אדריכלים והמעצב פיליפ סטארק), 2005.
מגדל מנהטן
שימור בית השגרירות הרוסית, תל אביב.
שכונת מגורים באלפי מנשה.
שכונות מגורים בבית אל, 1983.
שכונת מגורים באריאל, 1987.
תכנון ובינוי בנעלה.
קניון חברת אזורים בקריית אונו.
גלריית תמונות

בית יבמ הישן
פרט של פתח תאורה בבית הלוחם, ת"א. 2/06
מגדלי אקירוב (צמרת) ברחוב פנקס
מגדל משרדים לחברת החשמל, דרך בגין, תל אביב, 7/07
בנייני הפקולטה למדעים מדויקים ולהנדסה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2/11
ראו גם

ערכים על מבנים ואתרים שתכנן אברהם יסקי
לקריאה נוספת

שרון רוטברד, אברהם יסקי - אדריכלות קונקרטית, הוצאת בבל, 2007.
הערות שוליים

↑  באתר הגניאלוגי Geni
1 2  "פרס רכטר" – למתכנן ביה"ח הרצפלד בגדרה, דבר, 31 בדצמבר 1970.
↑  אברהם יסקי - חתן פרס ישראל באדריכלות, דבר, 17 בינואר 1982
↑  מיכאל יעקובסון, כיכר העצמאות של המדינה, באתר Xnet‏, 9 במאי 2011
↑  מיכאל יעקובסון: סקירה על האנדרטה בקבר אחים להרוגי ניצנים - העבודה הראשונה של יסקי, אתר 'חלון אחורי', 24 בפברואר 2013
↑  בית הלוחם מסייע לשיקום הרוחני של נכי צה"ל, מעריב, 9 בספטמבר 1969
יהודית ליבנה, מועדון לנכה ולמשפחתו בבית הלוחם באפקה, דבר, 14 באוגוסט 1974
↑  מגדל חברת החשמל, באתר "תל אביב במבט חדש"
| זוכי פרס ישראל בתחומי האמנות החזותית |
| --- | --- | --- |
| פיסול | זאב בן-צבי (1953) • יצחק דנציגר (1968) • אריה ארוך (1971) • ראובן רובין (1973) • דני קרוון (1977) • בתיה לישנסקי, יחיאל שמי (1986) • מנשה קדישמן (1995) • יגאל תומרקין (2004) • מיכה אולמן (2008) |  |
| ציור | יוסף זריצקי (1959) • מרדכי ארדון (1963) • מרסל ינקו (1967) • יוסל ברגנר, אנה טיכו, פנחס ליטבינובסקי (1980) • יחזקאל שטרייכמן (1990) • לאה ניקל (1995) • משה קופפרמן (2000) • פנחס כהן גן (2008) |  |
| ציור ופיסול | זהרה שץ • (1955) בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (1958) • מיכאל גרוס (2000) |  |
| אדריכלות | דב כרמי (1957) • אריה שרון (1962) • דורה גד, אלפרד מנספלד (1966) • בנימין אידלסון (1968) • יעקב רכטר (1972) • אריה אלחנני (1973) • אברהם יסקי (1982) • דוד רזניק (1995) • ליפא יהלום, דן צור (1998) • רם כרמי (2002) • יעקב יער, עדה כרמי-מלמד (2007) • אדם מזור (אדריכלות ועיצוב; 2013) |  |
| עיצוב | יונה פישר, אלישבע כהן (1977) • דן ריזינגר (1998) • דוד טרטקובר (2001) • ירום ורדימון (2007) |  |
| תולדות האמנות | בצלאל נרקיס (1999) • זיוה עמישי-מייזלש (2004) |  |
| צילום | דוד רובינגר (תקשורת; 1997) • מיכה בר-עם (2000) • אלכס ליבק (2005) • פטר מירום (2010) |  |
| אמנות פלסטית | יעקב דורצ'ין (2011) • מיכל נאמן (2014) • שרה ברייטברג-סמל (2020) • מיכל רובנר (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 279572  NLI: 987007303768005171  ISNI: 0000 0001 2212 0319  LCCN: no2008169144  SNAC: w6sc1rzs  ULAN: 500277202  VIAF: 66297223   WorldCat (עם VIAF): 66297223
פרס ביטחון ישראל

| --- | --- |

עיטור פרס ביטחון ישראל
 תיאור:  פרס עבור הגברת ביטחון מדינת ישראל
 מיקום הטקס:  משכן הנשיא, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 הגוף המעניק:  נשיא מדינת ישראל 
 תקופת הפרס:  1958–הווה (כ־67 שנים) 
 נקרא על שם:  אליהו גולומב 
 
פרס ביטחון ישראל ע"ש אליהו גולומב הוא פרס הניתן מדי שנה ליחידים או לגופים עבור פעילות שתרמה להגברת הביטחון של מדינת ישראל, ובדרך כלל ניתן על פיתוח טכנולוגי (על הישג שמקורו בעוז רוח בשדה הקרב ניתנים עיטורי צה"ל). חלוקת הפרס החלה בשנת 1958. הפרס מוענק בטקס על ידי נשיא המדינה, ראש הממשלה ושר הביטחון.
זוכי הפרס נקבעים על ידי שר הביטחון. החלטתו מתבססת על המלצות ועדת שופטים חיצונית, המתמנה על ידיו.
כל שנה מוענקים שלושה או ארבעה פרסים - אחד עבור מפעל חיים מצטבר, ושניים או שלושה עבור אדם או צוות שלפעילותם תרומה לתחום המבצעי. פרס אחד לפחות יוענק למערכת נשק או מערכת תומכת לחימה, שלא מהתחום המודיעיני, זאת בתנאי שיש למערכת זו תרומה מוכחת בתחום המבצעי והיא מתאפיינת ביצירתיות ובמקוריות. בשנה שבה לא נמצאה מערכת נשק או מערכת תומכת לחימה, שלא מהתחום המודיעיני, כראויה לפרס ביטחון ישראל – יוענקו לא יותר משני פרסים. בשנת 2015 עמד סכום הפרס על 36,000 ש"ח.
מקבלי הפרס

שמותיהם של מרבית מקבלי הפרס נשמרים בסוד, וכך גם פרטי הפעילות שזיכתה אותם בפרס (לעיתים מתפרסמים הפרטים כעבור שנים). עד 2020 זכו בפרס 188 פרויקטים, כ-1,000 אנשים, מהם 16 על מפעל חיים. 52 אנשים זכו בפרס פעמיים. 7 אנשים זכו יותר מפעמיים.
מקבלי הפרס > זוכי פרס ביטחון ישראל למפעל חיים מצטבר

אישים שזכו לפרס ביטחון ישראל למפעל חיים מצטבר:
מנס פרת, 1965
ארנסט דוד ברגמן, 1966
צבי דר, 1968
מאיר מרדור, 1980
אברהם מקוב, 1981
חיים לסקוב, 1982
דוד לסקוב, 1984
שמואל שטריקמן, 1991
מיכאל שור, 1991
משה אפשטיין, 1997
עוזי עילם, 2002
בנימין ורד (בלומברג) 2006
יצחק פורת, 2009
עמוס חורב, 2011
א', איש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, 2020
י', איש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, 2024
גלריה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  נשיא המדינה חיים הרצוג ושר הביטחון יצחק רבין מעניקים את פרס ביטחון ישראל ליוסף לוין מרפא"ל, על חלקו בפיתוח הטיל "פופאי", 1986  שאול שמאי מקבל את תעודת הפרס מראש הממשלה דוד בן-גוריון, סגן שר הביטחון שמעון פרס והרמטכ"ל צבי צור, 1963  אילן ארבל מקבל את פרס ביטחון ישראל מידי שר הביטחון יצחק רבין, ראש הממשלה יצחק שמיר והרמטכ"ל דן שומרון, 1989  מסמך פרס ביטחון ישראל שהוענק לששון יצחייק, 1972  |  |
אינגריד פלדמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 ביולי 1973 (בת 51) הולנד הולנד, ממלכת ארצות השפלה
 מדינה:  ישראל, ממלכת ארצות השפלה 
 השקפה דתית:  נצרות 
 אתר רשמי
 
אינגריד פלדמן (בהולנדית: Ingrid Feldman; נולדה ב-23 ביולי 1973) היא דוגמנית עבר הולנדית-ישראלית.
קורות חיים

פלדמן נולדה בהולנד, בעיירה שעל יד הגבול עם גרמניה. ב-1991 נבחרה למלכת היופי של הולנד. אך לאחר מכן נלקח ממנה תארה, משום שהתגלה, שהייתה נשואה באותו זמן.
היא הגיעה לישראל בגיל 20, בעקבות בן זוגה הישראלי. בזמן שהייתה בחוף הים, גילה אותה צלם, והיא חתמה חוזה עם סוכנות לוק.
פלדמן הופיעה בעשרות תצוגות אופנה בישראל, בין היתר של חברת האופנה הישראלית "קסטרו", ועברה הדרכה אצל סמדר גנזי.
ב-2005 הצטלמה למגזין בגדי הים של "בלייזר".
היא התפרסמה בטלוויזיה כאחת מנערות "גלגל המזל". ב-1999 גילמה דוגמנית בסדרה "רמת אביב גימל", באותה שנה באירוויזיון שהתקיים בישראל, הופיעה בסרטונים בין השירים. ב-2008 החלה לשמש כפרזנטורית של רשת אופנת הנשים לורד קיטש.
פלדמן עובדת כמאפרת מקצועית. פועלת גם כציירת בסגנון ריאליסטי, מציירת בעיקר נופים ימיים, טבע דומם ולאחרונה (2023) בעלי חיים. ציוריה נסחרים ומוצגים בתערוכות. כתחביב היא לומדת תיפוף.
אברהם מתתיהו זילברשלג

| --- | --- |

מתס זילברשלג בשנת 2015
 לידה:  22 ביוני 1934 גורה הומורה, רומניה
 פטירה:  31 בדצמבר 2022 (בגיל 88)
 בת זוג:  זהבה זילברשלג
אברהם מתתיהו (מתס) זילברשלג  (כז' בתמוז תרצ"ד, 10 ביולי 1934 – ז' בטבת תשפ"ג, 31 בדצמבר 2022) היה מחלוצי ישיבות הציונות הדתית.
קורות חייו > ילדותו בזמן השואה

נולד בגורה הומורה, רומניה לשמעון ואסתר רבקה כבן הזקונים לשישה ילדים. הוא נקרא על שמו של האדמו"ר רבי אברהם מתתיהו פרידמן משטפנשט שנפטר באותה שנה. מתס גדל בבית חסידי המקורב לחסידויות בויאן וסדיגורה תוך כדי שאיפה ציונית עזה לעליה לארץ ישראל.
עם התבססות המשטר הנאצי החלו להופיע חוקים נגד יהודים. השיא היה ביום ראשון כ"א בתשרי תש"ב, 12 באוקטובר 1941 בו גורשו יהודי העיירה ובהם משפחתו, במסגרת גירוש יהודי רומניה לטרנסניסטריה אשר בדרום מערב אוקראינה מעבר לנהר הדניסטר.
מתס, שהיה בעת הגירוש בן שש בלבד, החל עם משפחתו במסכת תלאות ומאבק קיומי. הם התמקמו בדוחק רב תחת איומי הרג, רעב ומגפת הטיפוס, בגטו מוגילב עד לשחרור הגטו על ידי הצבא האדום במרץ 1944.
קורות חייו > העלייה לארץ ישראל

לאחר סיום המלחמה נדדה המשפחה לבסרביה וכשהתאפשר חזרה המשפחה לבית שגורשה ממנו בגורה הומורה. בשנת 1948 קיבלו מהארץ סרטיפיקט עלייה ועזבו את העיירה בדרך לארץ ישראל. הם הגיעו לפריז, בצרפת ושם המתינו לרגע המיוחל בו יוכלו לעלות ארצה. הזדמנות זו הגיעה בפברואר 1949 כאשר מתס ומשפחתו עלו על סיפונה של האוניה "עצמאות" בדרך ארצה.
ביום חמישי, ב' באדר תש"ט, 1 במרץ 1949 הגיעה האוניה לנמל חיפה בארץ ישראל. כמו עולים רבים אחרים המשפחה שוכנה במחנה העולים בפרדס חנה ולאחר תקופה קצרה הם עברו למעברת "מחנה שמעון" באבו כביר שבתל אביב. מתס שהיה כבר בן 15 למד בבית הספר "סיני" בתל אביב בכיתה של תלמידים הצעירים ממנו בשנתיים (ילידי 1936) וכך גם בהמשך חייו נשאר עם קבוצת גיל זו.
קורות חייו > הלימודים בישיבת כפר הרואה

לאחר סיום לימודיו בתל אביב בתש"י, 1950, החל מתס יחד עם חבריו ללמוד בישיבת בני עקיבא בכפר הרואה אצל הרב משה צבי נריה והרב אברהם צוקרמן.
בתקופה זו הישיבה מנתה עשרות תלמידים בלבד והרב נריה זיהה במחזור זה של מתס וחבריו, בני שבט איתנים, שאיפות חלוציות ותורניות ושלח אותם למשימות לאומיות שונות כמו סיוע במחנות העולים. בראשית שנות הישיבה ניתנו סמכויות רחבות לוועד התלמידים, שמנה חמישה חברים. הוועד היה אחראי על קביעת נוהלי הישיבה, קבלת תלמידים חדשים, מניעת סילוק קיימים וכדומה. כל תלמיד הגיע לתקופת ניסיון, ורק לאחר שהוועד אישר את קבלתו הוא היה הופך לתלמיד ולאחר מכן גם לחבר ולבעל זכות בחירה לוועד. ראשי הישיבה שיתפו את חברי הוועד בהכרעותיהם ולבטיהם. מתס היה אחד מחברי ועד החברים ולמרות הרקע ה"גלותי" שלו, היה אחד מהפעילים בישיבה.