stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בלוטות'
טכנולוגיה > טווחים

טווח הקליטה של בלוטות' מתחלק לשלוש רמות לפי צריכת אנרגיה במילי ואט ודציבלים למילי ואט (dBm). הטבלה הבאה מסכמת את טווח הקליטה במטרים הנתמך בבלוטות' עד גרסה 5.
| רמה | צריכה | רמה הכי גבוהה | טווח קליטה | התקן לדוגמה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| רמה 1 | גבוהה | 100 מילי ואט (20 dBm) | עד 100 מטר | מתאם USB |
| רמה 1.5 | בינונית/גבוהה | 10 מילי ואט (10 dBm) | עד 30 מטר | חיישן לביש, Beacon |
| רמה 2 | בינונית | 2.5 מילי ואט (4 dBm) | עד 10 מטר | מכשיר נייד, כרטיס חכם |
| רמה 3 | נמוכה | 1 מילי ואט (0 dBm) | עד מטר אחד | מתאם בלוטות' |
רמה 1.5 נוספה בגרסה v5 והייתה למעשה הרמה המקסימלית של בלוטות' בצריכה נמוכה בגרסאות 4.0-4.2. וכן הועלתה רמת האנרגיה של התקנים בצריכה נמוכה ל-100 מילי ואט כל עוד הרשויות המקומיות מאפשרות זאת. כדי לאפשר להתקני בלוטות' למצוא אחד את השני ולהקים רשת, קיימים שני מצבי הפעלה מיוחדים "מצב גילוי" שתפקידו לבצע לפרקים סריקה (scan) של הערוצים הפיזיים בתדרים מוגדרים, לאתר התקנים קרובים ולהגיב לבקשות התחברות בערוץ המתאים עם כתובת בלוטות' ומידע נוסף. ב"מצב חיבוריות" ההתקן מבצע לפרקים דפדוף (page) בערוצים הפיזיים וכן מגיב לדפדוף של התקנים אחרים בקרבת מקום כדי לאתחל התחברות.
התקני בלוטות' תומכים בקצבי מידע מרובים והם מתוכננים עם תאימות לאחור מלאה. גרסאות מתקדמות יותר תומכות בנוסף לקודמות בקצבי תעבורה גבוהים יותר. הקצב הבסיסי הנתמך החל מהגרסה הראשונה הוא לכל היותר 1 מגה ביט לשנייה. ומגיע לתפוקה מרבית של 720 קילו בתים לשנייה (kbps) בגרסה 3 ומעלה נוסף קצב תעבורה של 2.1 מגה לשנייה בקירוב. בלוטות' צריכה נמוכה נוסף בגרסה 4.0 ועודכן ב-4.1 ו-4.2. המטרה הייתה להביא למצב שההתקן יופעל עם סוללות זעירות.
אבטחת מידע

אבטחת בלוטות' כוללת חמישה שירותי אבטחה בסיסיים:
אימות. אימות זהות ההתקנים המשתתפים בהתקשרות בהתבסס על כתובת הבלוטות' שלהם. תקן בלוטות' אינו מכיל אימות משתמש.
סודיות. מניעת חשיפת המידע העובר בין התקנים על ידי ציתות, באמצעות אלגוריתמים להצפנה שמבטיחים כי רק התקנים מורשים יוכלו לקרוא את המידע.
הרשאות. אפשרות שליטה במשאבים ותוכן על ידי וידוא שההתקן מורשה להשתמש בשירות או המידע לפני שהוא מקבל גישה.
שלמות מסרים. וידוא שלמות המידע העובר ברשת בלוטות' בין התקנים, כך שאם יהיה שינוי על ידי צד שלישי הוא יתגלה על ידי הפרוטוקול.
צימוד/חיבור. שיתוף ואחסון מפתחות סודיים בין התקנים באופן שמאפשר להם להקים צימוד בטוח בין זוג התקנים.
תקן בלוטות' BR/EDR/HS מגדיר פרוצדורות להצפנה ואימות שניתנות לאכיפה במהלך שלבים שונים של ההתקשרות בין התקנים. אכיפה ברמה של שכבת הקישור מתייחסת לכינון אימות והצפנה שמתרחש לפני שהחיבור הפיזי הושלם בהצלחה. אכיפה ברמת שירות מתייחסת לכינון אימות והצפנה המתרחש אחרי שהחיבור הפיזי בוצע והערוץ הלוגי טרם הושלם. עד גרסה 2.0 היו שלושה אופני אכיפה של האימות וההצפנה ברמה של קישור פיזי, ברמה של שירות או ללא אבטחה כלל. כאשר אופנים אילו היו נתונים להתאמה. מגרסה 2.1 ומעלה נוסף אופן רביעי שמגדיר מחדש את תהליך הצימוד. אם שני ההתקנים תומכים באופן הרביעי הם מחויבים לעבור למצב זה. ארבעת אופני ההפעלה של אבטחת בלוטות' מובאים בטבלה הבאה:
| אופן | שלב כינון האבטחה |
| --- | --- |
4: שירות מגרסה 2.1
3: קישור פיזי
2: שירות עד גרסה 2.0
1: ללא
אופן אבטחה 1 אינו בטוח כי הצפנה ואימות לא מופעלים כלל מה שמותיר את ההתקן חשוף להתקפות. למרות שההתקן יכול להשתתף בחיבור עם התקנים אחרים שנמצאים באופן אבטחה שונה. NIST ממליצים שלא להשתמש באופן זה אף פעם. באופן 2 מנהל אבטחה מקומי לפי מפרט בלוטות' מבצע אבטחה ברמת שירות ואחראי על גישה לשירותים או מידע. מנהל האבטחה מנהל מדיניות הרשאות לגישה לשירותים וממשקים וחיבור עם התקנים אחרים. באופן זה קביעת מדיניות האבטחה והגבלת גישה נעשים ברמת תוכנה ואפשר להגיע לתצורה שבה דרישות אבטחה שונות מגבילות גישה לשירותים ספציפיים מצד התקנים מסוימים באופן מקבילי וללא תלות אחד בשני. באופן 2 ההצפנה והאימות מיושמים בבקר ובהתקנים חדשים אופן זה נתמך רק לצורך תאימות לאחור עם גרסאות 2.0 ומטה. אופן אבטחה 3 אוכף אבטחה ברמה הפיזית בזמן שהקישור בין ההתקנים מתבצע. אף פעולה לא יכולה להתבצע לפי שהאבטחה אותחלה (הכנת מפתחות) והצפנה ואימות הוגדרו כהלכה. למרות שבאופן 3 אין צורך באבטחה ברמת שירות NIST ממליצים בכל זאת לפעיל אבטחה ברמת שירות כדי למנוע התקפות שמנצלות את האימות של המכשיר כדי לגשת דרכו להתקנים אחרים ללא ידיעת המשתמש. כל ההתקנים עד גרסה 2.0 של בלוטות' תומכים באופן 3 אך ההתקנים החדשים תומכים בו רק לצורך תאימות לאחור. באופן 4 שנוסף בגרסה 2.1+EDR האבטחה נאכפת ברמת שירות לאחר שהקישור הפיזי הושלם. באופן 4 האימות מתבצע בשיטת SSP (צימוד פשוט בטוח), שבו פרוטוקול שיתוף ECDH משמש להכנה ושיתוף של מפתחות קישור. עד גרסה 4.0 נעשה שימוש בעקום אליפטי P192 והאלגוריתמים להצפנה ואימות היו זהים לגרסה 2.0. בגרסה 4.1 נוסף עקום אליפטי P256. בגרסה זו האימות שודרג לאלגוריתם אימות HMAC-SHA-256 המבוסס על HMAC עם פונקציית הגיבוב SHA-2 שאושר על ידי תקן FIPS. אלגוריתם ההצפנה שודרג לאלגוריתם AES במצב הפעלה CCM.
פותחה שיטת גנבת מידע ממערכת שנקראת Bluesnarfing.
אבטחת מידע > בלוטות' אנרגיה נמוכה

החל מגרסה 4.0 נוספה למפרט בלוטות' גרסת אנרגיה נמוכה (low energy) או צריכה נמוכה. הרעיון העיקרי בגרסה זו הצורך להפחית את צריכת האנרגיה של המכשיר באופן כזה שיוכל לפעול על סוללות זעירות במשך מספר שנים. שימושי בעיקר בסנסורים אלחוטיים זעירים או מכשור רפואי לביש. המאפיינים העיקריים של בלוטות' אנרגיה נמוכה הם: צריכת אנרגיה מופחתת מאוד, דרישות זיכרון נמוכות, ייעול תהליכי גילוי/התחברות, חבילות קצרות, ופרוטוקולים פשוטים. הטבלה הבאה מראה את ההבדלים העיקריים בין המאפיינים השונים של טכנולוגיית בלוטות' BR/EDR לבין טכנולוגיית בלוטות' צריכה נמוכה.
| מאפיינים | בלוטות' BR/EDR> לפני גרסה 4.1 | בלוטות' BR/EDR> גרסה 4.1 ומעלה | בלוטות' צריכה נמוכה> לפני גרסה 4.2 | בלוטות' צריכה נמוכה> גרסה 4.2 ומעלה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ערוץ פיזי RF | 79 ערוצים עם 1 מגה הרץ רווח | 79 ערוצים עם 1 מגה הרץ רווח | 40 ערוצים עם 2 מגה הרץ רווח | 40 ערוצים עם 2 מגה הרץ רווח |
| גילוי/חיבור | בקשה/דפדוף | בקשה/דפדוף | פרסום | פרסום |
| מספר משרתי פיקונט | 7 פעילים מתוך 255 | 7 פעילים מתוך 255 | בלתי מוגבל | בלתי מוגבל |
| פרטיות כתובת ההתקן | ללא | ללא | פרטיות זמינה | פרטיות זמינה |
| קצב מקסימלי | 1-3 מגה לשנייה | 1-3 מגה לשנייה | 1 מגה לשנייה באפנון GFSK | 1 מגה לשנייה באפנון GFSK |
| אלגוריתם צימוד | לפני 2.1: E21 / E22 / SAFER+‎ | עקום אליפטי P-256 עם HMAC-SHA-256 | AES-128 | עקום אליפטי P-256 עם AES-CMAC |
| אלגוריתם צימוד | גרסאות 2.1 עד 4.0: עקום אליפטי P-192 / HMAC-SHA-256 | עקום אליפטי P-256 עם HMAC-SHA-256 | AES-128 | עקום אליפטי P-256 עם AES-CMAC |
| אלגוריתם אימות התקן | E1 / SAFER+‎ | AES-CCM | AES-CCM | AES-CCM |
| אלגוריתם הצפנה | E1 / SAFER+‎ | AES-CCM | AES-CCM | AES-CCM |
| טווח קליטה | עד 30 מטר | עד 30 מטר | עד 50 מטר | עד 50 מטר |
| אנרגיה מקסימלית | 100 מילי ואט (20 dBm) | 100 מילי ואט (20 dBm) | 10 מילי ואט (10 dBm) | 10 מילי ואט (10 dBm) |
החל מגרסה 4.0 של בלוטות' התקנים יכולים לתמוך גם בקישוריות בסיסית BR/EDR/HS וגם באנרגיה נמוכה בסגנון הנקרא "מצב דואלי". לדוגמה מכשיר טלפון נייד יכול להתחבר בו זמנית לאוזניות בלוטות' בקישוריות רגילה ולהתחבר לסנסור הנעילה של הרכב במצב צריכת אנרגיה נמוכה.
גרסאות

עד לשנת 2024 פותחו 14 גרסאות של תקן בלוטות': 1.0, 1.1, 1.2, 2.0, 2.1, 3.0, 4.0, 4.1, 4.2, 5.0, 5.1, 5.2, 5.3 ו-5.4 בכל גרסה שופרו יכולות ותוקנו היבטים שונים הנוגעים לשידור.
גרסאות > גרסה 1.0 ו- 1.0B

לגרסאות 1.0 ו- 1.0B היו הרבה בעיות ויצרנים התקשו להשיג תאימות בין המוצרים השונים. כמו כן שתי גרסאות אלו הכתיבו שידור חובה של כתובת רכיב בלוטות'. בתהליך החיבור (מה שלא איפשר אנונימיות ברמת הפרוטוקול), דבר זה היה מכשול משמעותי ביצירת שירותים שונים שתוכננו לשימוש בסביבת בלוטות'.
גרסאות > גרסה 1.1

תוקנו באגים רבים שנתגלו בגרסה 1.0B.
נוספה האפשרות לערוצים לא מוצפנים.
נוסף מדד של עוצמת השידור (RSSI).
גרסאות > גרסה 1.2

גרסה זו כללה שיפורים גדולים שכוללים:
יכולות חיבוריות וגילוי מהירות יותר.
נוספה היכולת של דילוג תדר פזור ספקטרום (FHSS), שמפחיתה את ההפרעות בשידור על ידי הימנעות בשימוש בתדרים עמוסים ברצף הקפיצות.
מהירויות שידור גבוהות יותר בפועל, עד 721 קב"ש, בהשוואה לגרסה 1.1.
חיבורים סינכרוניים מורחבים שמשפרים את איכות הקול של חיבורי אודיו על ידי שידור חוזר של חבילות עם שגיאות, בנוסף זה מאפשר, העלאה של ההשהיה ולקבל העברת מידע יותר אמינה.
הוספת פעילות של פרוטוקול Host Controller Interface (HCI) עם UART תלת-חוטי.
הוצגו בקרת הזרימה ומצבי השידור החוזר של פרוטוקול L2CAP.
גרסאות > גרסה 2.0 + EDR

גרסה זו של בלוטות' שוחררה בשנת 2004, ההבדל העיקרי מגרסאות קודמות הוא ההוספה של קצב מידע מוגבר (Enhanced Data Rate - EDR) שתרם להגברת קצב השידור של המידע. הקצב הנורמלי של EDR הוא בערך 3 מגה ביט לשנייה אבל הקצב המעשי הוא 2.1 מגה ביט לשניה. EDR משתמש בשילוב של Gaussian frequency-shift keying ו- Phase-shift keying ונותן צריכת אנרגיה טובה יותר הודות להורדת מחזור הפעילות.
הנתונים של גרסה זו פורסמו כ "Bluetooth v2.0 + EDR" מה שמרמז שהאפשרות של EDR אופציונלית. מלבד EDR נוספו שיפורים קטנים אחרים לגרסה 2.0 ומוצרים יכולים לטעון תאימות עם 2.0 מבלי לתמוך במהירויות הגבוהות יותר.
גרסאות > גרסה 2.1 + EDR

גרסה זו של בלוטות' אומצה על ידי ארגון Bluetooth Special Interest Group ביולי 2007. בגרסה זו הייתה ההוספה של: SSP- Secure Simple Pairing יכולת זו משפרת את חוויית החיבור של מכשירי בלוטות' תוך כדי העלאת החוזק והשימוש באבטחה.
גרסה זו מאפשרת שיפורים נוספים שונים כגון Extended Inquiry Response - EIR שמספקת מידע נוסף במהלך תהליך החיפוש כדי לאפשר סינון של מכשירים לפני החיבור אליהם ו- Sniff Subrating שמשפר את צריכת האנרגיה במצב של צריכת אנרגיה נמוכה.
גרסאות > גרסה 3.0 + HS

גרסה 3.0 הוכרזה ב-21 באפריל 2009 והיא מספקת קצב העברת נתונים תאורטי של עד 24 מגה ביט לשנייה, אבל קצב זה לא מתקיים על גבי חיבור הבלוטות' עצמו, במקום, חיבור הבלוטות' משמש ליצירת החיבור הראשוני והמידע הגדול מועבר דרך חיבור נוסף של 802.11. זוהי התוספת החדשה העיקרית, שנקראת AMP (Alternative MAC/PHY)' ההוספה של 802.11 לתעבורה בקצב גבוה. החלק של HS אינו מחייב ולכן רק מכשירים שתומכים בו יוכלו להעביר קבצים במהירות גבוהה, מכשיר בלוטות' ללא +HS לא יוכל להשתמש במהירות הגבוהה אלא רק בתוספות חדשות אחרות של גרסה זו.
בנוסף לHS נוספו התוספות הבאות:
מצבים מורחבים של L2CAP - מצב Enhanced Retransmission Mode (ERTM) מציג ערוץ L2CAP אמין ולעומתו מצב Streaming Mode (SM) מציג ערוץ לא אמין ללא בקרת זרימה או שידור חוזר.
AMP (Alternative MAC/PHY) - מאפשר להשתמש ב MAC או PHY כאלטרנטיבה להעברת המידע של הבלוטות'. הבלוטות' עצמו עדיין משמש לחיפוש התקנים, חיבור והגדרות ראשוניות אבל כאשר יש צורך בהעברה של כמות גדולה של מידע השימוש יהיה באלטרנטיבה של 802.11. בצורה זו נשמר החסכון באנרגיה של מצב השינה מצד אחד ומצד שני ניתן לקבל מהירויות גדולות יותר ברגע שצריך להעביר כמות גדולה של מידע.
Unicast Connectionless Data - מאפשרת למידע שירותי להישלח ללא יצירה של ערוץ L2CAP. אופציה זו נועדה להתקנים שדורשים השהיה נמוכה בין פעולת המשתמש לבין חיבור מחדש או שליחה של נתונים ומשמשת לכמויות קטנות של מידע.
בקרת אנרגיה מוגברת - בקרת האנרגיה עודכנה והחוג הפתוח הוסר ונוספו שיפורים בתוספות שנוספו לבקרת האנרגיה עם הוספת EDR. בקרת האנרגיה בחוג סגור נוספה כך שניתן להתחיל את סינון ה RSSI ברגע שהתגובה מתקבלת. בנוסף הוצגה בקשה חדשה של "מעבר ישיר לאנרגיה מקסימלית" במטרה לפתור את בעיות ניתוק החיבור עם דיבוריות עם הכנסת המכשיר הסלולרי לכיס בצד השני של הדיבורית.
גרסאות > גרסה 4.0

גרסה 4.0 ,שנקראה "Bluetooth Smart", הוכרזה ב-30 ביוני 2010 וכוללת את הפרוטוקולים הקלאסיים של בלוטות', של בלוטות' HS ושל אנרגיה נמוכה (Bluetooth Low Energy - LE).
בלוטות' LE, שנקרא קודם Wibree, הוא תת-סט של בלוטות' 4.0 עם מחסנית פרוטוקולים חדשה לחלוטין לבניה מתמשכת של חיבורים פשוטים. כאלטרנטיבה לפרוטוקולים הסטנדרטיים של בלוטות' שהוצגו בגרסאות 1.0 עד 3.0 LE נבנה עבור מכשירים של אנרגיה נמוכה מאוד שרצים בעיקר על סוללות מטבע. תכנוני הצ'יפים מאפשרים שתי שיטות ביצוע, מצב דואלי ומצב יחיד בנוסף לשיפורים לגרסאות קודמות. השמות הפנימיים Wibree ו- Ultra Low Power ננטשו לטובת BLE ובסוף שנת 2011 הוצג ה- "Bluetooth Smart Ready" ו- "Bluetooth Smart" ליצוג של BLE.
במצב יחיד (Single-Mode) רק המחסנית של LE ממומשת. צ'יפים כאלה מאפשרים הפחתת עלויות, מכשירים קומפקטיים ואינטגרטיביים יותר, רמת link רזה יותר שמאפשרת פעילות נמוכת אנרגיה במצב שינה, גילוי פשוט של מכשירים, והעברת נתונים אמינה מנקודה אחת למספר נקודות בנוסף לחיבוריות מאובטחת יותר בעלות הנמוכה ביותר.
במצב דואלי (Dual-Mode) היכולות של Bluetooth Smart ממומשות בבקר קלאסי של בלוטות'. הארכיטקטורה הזאת משתמשת באותן פעולות ותדרים של הבלוטות' הקלאסי מה שמשפר את העלויות וגורם להפרש זניח בינם לבין בלוטות' קלאסי.
השינויים בגרסה זו הם השינויים הדרושים לפעילות BLE והוספת פרופיל ה Generic Attribute Profile (GATT), ושירותי Security Manager בהצפנת AES.
גרסאות > גרסה 4.1

גרסה זו שוחררה ב-4 בדצמבר 2013 והיא עדכון תוכנתי לגרסה 4.0 ולא כוללת עדכון חומרתי. עדכון זה מוסיף פיצ'רים חדשים שמשפרים את השימושיות עבור המשתמש עם תמיכת "דו-קיום" מתקדמת עם LTE, קצבי החלפת מידע גדול, ושיפור בחדשנות למפתחים על ידי מתן האפשרות למכשירים לתמוך בתפקידים שונים במקביל.
תחומי השיפור העיקריים בגרסה זו הם:
Mobile Wireless Service Coexistence Signaling.
Train Nudging ו-Generalized Interlaced Scanning.
פרסום מבוסס מחזור פעילות נמוך.
חיבור מונחה L2CAP וערוצים ייעודיים עם בקרת זרימה מבוססת קרדיטים.
טופולוגיה של שכבת ה-link עבור LE.
802.11n PAL.
עדכונים של ארכיטקטורת האודיו עבור דיבור פס רחב.
מרווח פרסום נתונים מהיר.
זמן גילוי מוגבל.
גרסאות > גרסה 4.2

גרסה זו שוחררה ב-2 בדצמבר 2014 והציגה תכונות חדשות בעיקר בתחום האינטרנט של הדברים והוא בעיקר עדכון חומרתי, למרות זאת חלק מחומרות הבלוטות' הישנות יותר הולכות לקבל חלק מהפיצ'רים של 4.2 כגון עדכוני אבטחה על ידי עדכוני קושחה.
תחומי השיפור העיקריים בגרסה זו הם:
הרחבה של אורך חבילות המידע של LE.
חיבורי LE מאובטחים.
אבטחה של שכבת ה link.
הרחבה של הScanner Filter Policies של שכבת ה link.
תמיכה בחיבוריות IP עבור מכשירי בלוטות' חכמים תהיה אפשרית בקרוב דרך ה Internet Protocol Support Profile (IPSP) החדש, חיבוריות זו תתן חיבור IPv6 למכשירים אלו מה שיהפוך אותם לאידיאליים לבתים מחוברים ואימפלמנטציות שונות של האינטרנט של הדברים.
על ידי הרחבת התכולה של החבילות החכמות של בלוטות' גרסה זו יכולה להעביר מידע במהירויות יותר גבוהות.
הוספת הגדרות פרטיות חדשות שמורידות את צריכת האנרגיה ומקשות על מאזיני-סתר לעקוב אחרי המכשיר דרך חיבור הבלוטות' ללא הרשאה.
גרסאות > גרסה 5.0

בשנת 2015 הוכרז על גרסה 5.0, כאשר חברת סמסונג התחילה להשתמש בטלפונים סלולריים גלאקסי S8 ואייפון 8 גם יצא עם אותה טכנולוגיה.
אחד מהחידושים בגרסה זו היא אפשרות להשתמש ב-2 סוגי אוזניות בו זמנית.
יתרונות וחסרונות לעומת תקשורת אלחוטית אחרת

| יתרונות | חסרונות |
| --- | --- |
אין צורך בקו ראייה (לעומת תת אדום).: הפרעות מצד מכשירים אלקטרוניים שפועלים באותו תחום תדרים.
הספק חשמל נמוך אשר מהווה גורם משמעותי בהתקנים ניידים.: רוחב פס נמוך יחסית מונע אפשרויות של העברת קבצים גדולים וזרימה של וידאו.
יכולת הצפנה סבירה.: 
אפשרות לתקשר עם/עד 8 מכשירים במקביל לכל רשת.: 
חיבור אוטומטי בין המכשירים השונים (לעומת תקן ה-WI-FI).:
ראו גם

Wi-Fi
גלי מיקרו
תת-אדום
הערות שוליים

1 2  העולם המופלא של השן הכחולה, באתר גלובס, 3 ביוני 1998
↑  אפי לנדאו, לאס וגאס, ‏אריקסון חשפה מוצר ראשון במיזם BlueTooth, באתר גלובס, 21 בנובמבר 1999
↑  שירות בלומברג, מונטה קרלו, ‏סוף עונת החיווטים; מוטורולה תספק לי.ב.מ וטושיבה התקני "שן כחולה", באתר גלובס, 12 ביוני 2000
↑  הארץ, ‏שבב ה-Bluetooth הישראלי יוצג מחר בתערוכה במונאקו, באתר גלובס, 12 ביוני 2000
↑  רוני ליפשיץ, ‏הפרפר ידבר עם המחשב, באתר גלובס, 21 בינואר 1999
באטרפליי החלה לפעול כטקסס אינסטרומנטס ישראל, באתר גלובס, 27 במאי 1999
↑  בעז בבאי, שבב הסלולר המתקדם בעולם פותח בישראל, באתר TheMarker‏, 5 ביוני 2002
↑  איי אונליין, ברודקום רכשה את אינובנט תמורת 440 מיליון דולר במניות, באתר TheMarker‏, 12 ביוני 2000
↑  איי אונליין, ברייטקום מציגה: איך תשפיע טכנולוגיית 'השן הכחולה' על חיינו, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2000
איי אונליין, ברייטקום, חב' הסטארט-אפ מראש העין, התקבלה כחברה בארגון ה- Bluetooth, באתר TheMarker‏, 5 בדצמבר 2000
רוני ליפשיץ, ברייטקום ו-RF האמריקאית יוציאו לשוק פתרון Bluetooth משותף, באתר הארץ, 12 ביוני 2002
↑  צורי דאר, ברייטקום ב-50 אלף דולר, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2003
צורי דאר, פלקסטרוניקס ישראל סיפקה לחברת Ingenico הצרפתית רכיבי בלוטות' בהיקף של 2 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 3 באוגוסט 2004
↑  איי אונליין, מחקר : הכנסות של 53.12 מיליארד דולר מטכנולוגיית ה - Bluetooth  ב- 2006, באתר TheMarker‏, 14 בינואר 2001
↑  TheMarker digital, משרד התקשורת דן בשחרור תדרים לטכנולוגיית  Bluetooth, באתר TheMarker‏, 15 ביולי 2001
שירות גלובס, ‏משרד התקשורת דן בשחרור תדרים לטכנולוגיית BLUETOOTH, באתר גלובס, 19 ביולי 2001
↑  גילעד נס, ‏רק (לא) בישראל: הדור הבא, באתר גלובס, 13 בדצמבר 2001
↑  הארץ, צה"ל דורש 14 מיליון ד' תמורת פינוי תדרי בלו-טות', באתר TheMarker‏, 19 במרץ 2002
↑  עודד חרמוני, תדרי הבלו-טות' וה-WI-FI יותרו לשימוש אזרחי, באתר TheMarker‏, 23 ביולי 2003
↑  הדס גייפמן, ‏הסטרט-אפ הישראלי דיסקרטיקס יספק פתרונות אבטחה לאריקסון, באתר גלובס, 6 בדצמבר 2001
בעז בבאי, הסטארט אפ הישראלי דיסקרטיקס גייס 20 מיליון דולר; חתם על חוזה מסחרי עם אריקסון, באתר TheMarker‏, 21 בינואר 2002
↑  עודד חרמוני, דיסקרטיקס חתמה על הסכם עם חברת טקסס אינסטרומנטס, באתר TheMarker‏, 17 בפברואר 2004
↑   ענבל אורפז, עוד אקזיט: ARM רוכשת את סאנסה ב-85–90 מיליון דולר ומקימה מרכז פיתוח בישראל, באתר TheMarker‏, 30 ביולי 2015
↑  Jim Kardach, Tech History: How Bluetooth got its name
↑  Guide to BluetoothSecurity, NIST Special Publication 800-121 Revision 2, May 2017
1 2  Guy Kewney, High speed Bluetooth comes a step closer: enhanced data rate approved
↑  Updated Bluetooth® 4.1 Extends the Foundation of Bluetooth Technology for the Internet of Things
↑  Zayed Rehman, Bluetooth 4.2 Announced: Here’s What Is New
↑  Michael Hatamoto, Bluetooth 4.2 Promises Faster Connections, Better Security to Stop Snooping (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290950905171  GND: 4638953-2  LCCN: sh00004813  NKC: ph307648 
ארכיטקטורת בלוטות' ‎4.x‎ לפי תקן SP 800 121 r2
רשת scatternet של בלוטות' המשלבת יחד מספר פיקונטים הנמצאים בחפיפה חלקית.
מכבי רחובות (כדורגל)

מכבי רחובות הוא מועדון כדורגל מהעיר רחובות. המועדון הוקם ב-1912 ונמנה עם המועדונים הוותיקים ביותר בישראל. בתקופה שלפני קום המדינה, ובשנות החמישים לקח המועדון חלק בליגה הבכירה, כאשר הישג השיא שלו הוא לסיים כסגנית אלופת המדינה בעונת 1943/1944, אולם הקבוצה התדרדרה לליגות הנמוכות והתפרקה ב-2017. בשנת 2020 הוקמה הקבוצה מחדש, וכיום היא משחקת בליגה ג', הליגה הנמוכה בישראל.
היסטוריה

מכבי רחובות נוסדה בשנת 1912, והיא הקבוצה הרביעית הוותיקה בישראל אחרי מכבי פתח תקווה, מכבי ירושלים ומכבי תל אביב.
ימי השיא של הקבוצה היו לפני קום המדינה, בהם הקבוצה הייתה חברה קבועה בצמרת הליגה. מיקום השיא של הקבוצה הוא המקום השני בעונת 1943/1944, אחרי האלופה הפועל תל אביב.
מכבי רחובות הייתה אחת משלוש עשרה הקבוצות שייסדו את הליגה הבכירה בכדורגל, בעונת 1949/1950. בעונת 1953/1954 הקבוצה סיימה במקום החמישי מתוך שלוש עשרה קבוצות, שזהו מיקום השיא שלה בליגה הבכירה שלאחר קום המדינה. סה"כ שיחקה בליגה שלאחר קום המדינה חמש עונות (שתי עונות התבטלו). עונתה האחרונה של מכבי רחובות בליגה הבכירה הייתה עונת 1955/1956 בה ירדה לליגת המשנה בישראל, אליה מעולם לא חזרה. באותן שנים בלט בקבוצה בלם נבחרת ישראל, משה (מוזיק) ליטבק.
שנה לאחר שירדה מכבי רחובות לליגה השנייה, הייתה קרובה לעלות חזרה לליגה הראשונה. הקבוצה סיימה את העונה במקום השני בליגה השנייה, מיקום שהיה אמור להקנות לה כרטיס עלייה לליגה הבכירה, אולם תוצאות אסטרונומיות שהושגו במחזור הלפני האחרון בליגה א' (הליגה השנייה באותם ימים) גרמו להקמת "ועדת לם", בה הוחלט על משחקי פלייאוף בין חמש הקבוצות הראשונות לקביעת שתי העולות לליגה הראשונה. מכבי רחובות לא הצליחה במשחקי הפלייאוף, ונשארה בליגה השנייה (אלמלא נערך אותו הפלייאוף, הייתה מכבי רחובות עולה חזרה לליגה הבכירה).
בשנת 1960 נשרה מכבי רחובות לליגה השלישית. בעקבות התדרדרותה נוהלו מגעים עם ראשי המועדון המתחרה מרחובות, קבוצת מכבי שעריים, ושתי הקבוצות התאחדו. הקבוצה המאוחדת נקראה מכבי שעריים-רחובות ושיחקה בליגה א' אולם האיחוד לא עלה יפה וכעבור שנתיים בלבד פורק האיחוד, וכל קבוצה המשיכה לשחק בנפרד. מכבי רחובות המשיכה לשחק בליגות הנמוכות, ואילו מכבי שעריים עלתה לליגה הלאומית (אז הליגה הבכירה).
הקבוצה לא הצליחה לשפר את מיקומה, ונותרה בליגות הנמוכות ובאמצע שנות התשעים נשרה לליגה ג' בה היא שיחקה עד שב-2017 התפרקה.
ב-2020 הקבוצה הוקמה מחדש ונרשמה לליגה ג'.
הישגים

ליגת ארץ ישראל:
סגנות (1): 1943/1944
אלופת מחוז דרום ב של ליגת העל הישראלית :  1939
ראו גם

מרדכי קינד
הערות שוליים

↑  משה ליטבק הלך לעולמו, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל, 8 במרץ 2012
↑  יונתן גינזבורג, ‏ההיסטוריה חוזרת למגרשים: מכבי רחובות בליגה ג', באתר ONE‏, 12 בספטמבר 2021
ירגזי תכול

| יַרְגָּזִי תכול |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: ירגזיים
סוג:: ירגזי-כחול
מין:: ירגזי תכול
שם מדעי
 Cyanistes cyanus ‏פאלאס, 1770
תחום תפוצה


יַרְגָּזִי תכול (שם מדעי: Cyanistes cyanus) הוא מין של ציפור שיר ממשפחת הירגזיים שנפוצה בעיקר ברוסיה ובולטת בצבעיה הייחודים. בעבר שויך הירגזי התכול לסוג ירגזי ונקרא Parus cyanus אך בעקבות מחקרים גנטיים שנערכו ב-2005 הוא פוצל לסוג ירגזי-כחול.‏ ירגזי זה בולט בצבעי התכלת-כחול והלבן שלו, ומכאן שמו העממי Azure Tit וגם שמו המדעי. אורכו של הירגזי התכול כ-13 ס"מ, הוא נע בזריזות ומלקט חרקים.
מאפיינים

אורך גופו מגיע ל-12–13 ס"מ, מוטת כנפיו 19–21 ס"מ, ומשקלו 10–16 גרם. צבע הגחון לבן, כנפיו בעלי נוצות בצבעי תכלת וכחול, גבו וצווארו בצבע תכלת דהוי וזנבו בצבע כחול ומפוספס בחלקו העליון. ראשו לבן עם כיפה לבנה וקו כחול-כהה חוצה את הראש אופקית בגובה העין. קו נוסף עובר מתחת ללחיים אל העורף. הלחיים לבנות. רגליו בגוון תכלת בהיר. לתת המין C. c. flavipectus יש חזה צהוב. לירגזי 10 אברות יד (הארוכה ביותר היא האמצעית, באורך 60–65 מ"מ והקצרה ביותר היא הקיצונית, באורך 23.5–20.5 מ"מ), 9 אברות אמה (הארוכה ביותר היא הקיצונית, באורך 55–51.5 מ"מ, והקצרה ביותר היא הפנימית, באורך 29–24.3 מ"מ) ו-12 אברות זנב (הזנב בצורת מניפה סימטרית, כך שהאברות הארוכות ביותר הן האמצעיות, באורך 66.6–73 מ"מ, והקצרות ביותר הן הקיצוניות, באורך 68–58 מ"מ). המקור חרוטי וקצר ובצבע אפור-כחלחל, והקשתיות כהות. פרטים צעירים דהויים יותר כאשר רוב החלקים הכחולים הם אפרפרים בהשוואה לבוגרים.
התנהגות

כמו ציפורים אחרות ממשפחתה ניזונה ציפור זו מחרקים (בעיקר זחלים), עכבישים, זרעים, גרגירים, ושאריות אוכל של בני אדם. הוא ניזון בקיץ בעיקר מחרקים, כאשר המזון הצמחי מקבל חשיבות בעיקר בחורף. עונת הקינון היא בין אפריל ויוני. ברוסיה האירופית הנקבה מטילה ביצים מאמצע מאי. המין מונוגמי. הנקבה בונה קן בצורת גביע, מעשבים יבשים, טחב, נוצות, פרווה וצמר, בחורים וסדקים בעצים, סלעים ומבנים מעשי ידי אדם. הנקבה מטילה בין שבע לאחת עשרה ביצים לבנות עם נקודות חומות. הדגירה אורכת 13–14 יום, והגוזלים פורחים בגיל 16–14 יום. הנקבה מטילה פעם אחת בשנה.
בית גידול ותפוצה

הירגזי התכול מצוי בעיקר באסיה ובצפון מזרח אירופה. הוא מצוי ברוב החלק הדרומי של רוסיה ובמערבה. גבול תפוצתו המזרחי הוא חוף האוקיינוס השקט של הרפובליקה העממית של סין וגבול תפוצתו המערבי הוא צפון מזרח אירופה. זהו עוף יציב כאשר רוב הירגזים אינם נודדים. בית הגידול שלו הוא אקלים ממוזג ותת-ארקטי, באזורים שופעי מים וביערות (במיוחד צפצפה, ערבה, אשל, שדר, אשוחית וערער), חורשות, בבתה ובגריגה (בית גידול המאופיין בשיחים וצמחייה נמוכה) וביצות. המין יציב ולא נודד ברוב תחום המחייה, אך אוכלוסיות הרריות נודדות לאזורים נמוכים יותר בעונות הקרות.
הירגזי התכול יכול להתרבות עם ירגזי-כחול אירואסייתי שנפוץ בכל אירופה, מרוסיה ועד ספרד. הצאצא בן הכלאיים (Cyanistes × pleskei) הוא בעל גוף לבן אך עם גוונים כחולים יותר ובעל כיפה תכולה לראשו (בניגוד לכיפה הלבנה של הירגזי התכול).
בית גידול ותפוצה > שימור

הערכות טווח התפוצה (17,900,000 קמ"ר) וגודל האוכלוסייה (20,000–100,000 פרטים) לא קטנות, ולכן המין אינו מתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון גודל הטווח וקריטריון גודל האוכלוסייה. למרות העובדה שמגמת האוכלוסייה נמצאת בירידה, הירידה אינה מהירה מספיק כדי להתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון מגמת האוכלוסייה. כתוצאה מכך, הירגזי התכול מסווג כמין ללא חשש. על פי ההערכה, ביבשת אירופה מקננים כ-3,900–15,800 זוגות של ירגזי תכול. המין מוגן על ידי אמנת ברן לשימור חיות הבר ובתי הגידול של אירופה (אנ') נספח II.
בית גידול ותפוצה > תפוצת תת-מינים

לירגזי התכול 8 תת-מינים:
C. c. berezowskii - פלסקה, 1893 - מצוי בצפון סין
C. c. carruthersi - הארטרט, 1917 - מצוי במרכז אסיה
C. c. cyanus - פאלאס, 1770 - מצוי מרוסיה האירופית לנהר הוולגה
C. c. flavipectus - סברצוב, 1873 - מצוי במרכז אסיה, נחשב לעיתים למין עצמאי בו נמצאים C. f. berezowskii, C. f. carruthersi ו- C. f. flavipectus
C. c. hyperrhiphaeus - דמנטייב והפטנר, 1932 - מצוי בדרום רוסיה וצפון קזחסטן
C. c. koktalensis - פורטנקו, 1954 - מצוי בדרום מזרח קזחסטן
C. c. tianschanicus - מנזביר, 1884 - מצוי בין קזחסטן, מנצ'וריה ופקיסטן
C. c. yenisseensis - בורטולין, 1911 - מצוי בדרום סיביר ונהר אמור
גלריה

תת המין C. c. flavipectus
ירגזי תכול אוכל זחל
ביצים של ירגזי תכול
ראו גם

ירגזי-כחול
ירגזי כחול אירואסייתי
ירגזי מצוי