stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מקסין בראון
דיסקוגרפיה (חלקית)

Maxine Brown – 1961
The Fabulous Sound of Maxine Brown – 1962
Maxine Brown, Irma Thomas & Ronnie Dickerson – 1964
Spotlight on Maxine Brown – 1964
Maxine Brown's Greatest Hits [LP] – 1967
We'll Cry Together – 1969
Blue Ribbon Country, Vol. 1 – 1975
One in a Million – 1984
Like Never Before – 1985
Oh No Not My Baby: The Best of Maxine Brown – 1990
הערות שוליים

↑  Maxine Brown Page, www.soulwalking.co.uk
↑  Maxine Brown Songs, Albums, Reviews, Bio & More, AllMusic (באנגלית)
↑  Maxine Brown, Billboard
↑  Ace Records, Best Of The Wand Years, Ace Records
↑  Maxine Brown - MusicBrainz, musicbrainz.org
↑  Maxine Brown music, videos, stats, and photos, Last.fm (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 4031909  BNE: XX1624121  BnF: cb139467966 (data)  GND: 135005299  ISNI: 0000 0003 8306 3519  LCCN: n2003082891  MusicBrainz: 6635d23d-b809-49cb-990d-e6a2748e6a89  NLK: KAC2020S1390  VIAF: 267966019   WorldCat (עם VIAF): 267966019
חיות כיס (הסכת)

| --- | --- |

 סוגה:  הסכת כלכלה 
 מנחים:  שאול אמסטרדמסקי, צליל אברהם, אלון אמיצי 
 ארץ מקור:  ישראל 
 מספר פרקים:  377 (נכון ל־9 ביולי 2024) 
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  19 בדצמבר 2016 – הווה 
 
חיות כיס הוא הסכת במימון ציבורי בנושאי כלכלת ישראל של תאגיד השידור "כאן". את ההסכת מגישים העיתונאים: שאול אמסטרדמסקי, צליל אברהם, אלון אמיצי וענת קורול גורדון. דנה פרנק והילה ויסברג הגישו בעבר חלק מההסכת. את ההסכת עורך תומר מיכלזון ומפיקה ליהיא צדוק. בעבר ערכו את ההסכת נעה בן הגיא, ורום אטיק שהיה העורך הראשון של ההסכת, בין השנים 2016–2021. ההסכת נוצר כחלק מדסק הכלכלה "כאן כלכלי" של חטיבת הדיגיטל של תאגיד השידור, עם סגירת הדסק עבר לחטיבת ההסכתים של התאגיד, כאן הסכתים.
הפרקים נחלקים בין כאלו שעוסקים בנושאים כלכליים קלאסיים, כמו יוקר המחיה, דיור, תחרות ועוד, לבין כאלו שעוסקים בנושאים שונים מזווית כלכלית, ביניהם ספורט, תרבות, טכנולוגיה, אוכל, וחינוך. בפרקי התוכנית התראיינו: ד"ר קרנית פלוג, מיכל הלפרין, פרופ' דן אריאלי, שי באב"ד, שי אגסי, פרופ' אביה ספיבק, ניר ברקת, רחל עזריה ואחרים.
קיימת קבוצת פייסבוק המיועדת לדיונים בנושאי כלכלה ופרקי הפודקאסט, המנוהלת על ידי אנשי "חיות כיס" וחטיבת הדיגיטל של כאן 11.
ב-2020 "חיות כיס" היה ההסכת המואזן ביותר בישראל, עם כ-300 אלף הורדות בחודש. בנובמבר 2019, זכה ההסכת בפרס מיוחד על פעילות רדיו דיגיטלית מטעם אגודת העיתונאים.
היסטוריה

פרקי התוכנית עולים לרשת מדי שבוע מאז 19 בדצמבר 2016, ואורכם הוא כ-30 דקות. ההסכת משודר גם בתחנת הרדיו כאן תרבות. בנוסף, פרנק ואברהם מגישות סרטונים בערוץ הדיגיטל של כאן באותו השם.
ב-5 ביוני 2019 הפודקאסט חזר לעונה שנייה, עם פרק בשידור חי, ה-104 במספר, "החלום הישראלי".
ב-3 בנובמבר 2021 הפודקאסט חזר לעונה שלישית, עם פרק 213, "מבוא לכסף". ב-13 ביולי 2022 הפודקאסט חזר לעונה רביעית, עם פרק 238, "מחדשים חוזה".
סדרות בת

גורי כיס - פרקים המוקדשים למענה על סוגיות ושאלות כלכליות לילדים וצעירים פרק נוסף הוקדש לתהיות כלכליות של עולים חדשים.
חיות ביס - פרקים המוקדשים לכלכלה שמאחורי האוכל. הסדרה הושקה בפרק ה-100 של הפודקאסט, שעסק בטחינה.
חלומות גדרה - סדרה קצרה שעסקה בתוכנית מחיר למשתכן.
איך הגעתי לכאן - נשים בכירות מספרות על דרכן לצמרת. בין המרואיינות: אמי פלמור, מקסין פסברג, נדין בודו-טרכטנברג, פיונה דרמון וחגית לרנאו. הסדרה החלה בהגשתה של הילה ויסברג ונמשכה בהגשת גיל מרקוביץ.
הערות שוליים

↑  "מנועי הכסף" של כלכליסט - בין חמשת הפודקאסטים הנשמעים ביותר בספוטיפיי בישראל, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2020
↑    לימור גריזים–מגן, ‏התקשורת המגזרית צריכה להיות חוד החנית של החדשנות והיצירה, בעיתון מקור ראשון, 16 בנובמבר 2020
↑  הוכרזו הזוכים בפרסי הרדיו בכנס אילת 2019
↑   חיות כיס, "פרק 1: איך חיות כיס נולד", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בדצמבר 2016
↑   חיות כיס, "פרק 104: החלום הישראלי (חיות כיס לייב)", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 ביוני 2019
↑   חיות כיס, "פרק 213: מבוא לכסף", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 3 בנובמבר 2021
↑   חיות כיס, "פרק 238: מחדשים חוזה", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 13 ביולי 2022
↑   חיות כיס, "פרק 100: חיות ביס - פרק הטחינה הגדול", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 במרץ 2019
| תוכניות תאגיד השידור הישראלי  |
| --- | --- | --- |
| חדשות ואקטואליה | חדשות הערב • חדשות הלילה • חדשות שישי • חדשות השבת • ערב ערב • העולם היום • שרון ואורי • מהצד השני עם גיא זהר • משחקי הכיס • עצם העניין • הכול פוליטי • שבע עם איילה חסון • הזמן הירוק |  |
| תוכניות תחקירים | זמן אמת • שטח הפקר • האזרח גואטה • דו"ח רולניק |  |
| דוקו ותעודה | וואי וואי וואי • יוצאים מהכלל • המהפכה הגאה • לבנון • אויבים • שרון • שופטים בשר ודם • לוחמים • הבלתי חשובים • המנדט • בשם האב • מדורות השבטים • חילוניות • 3 שירים |  |
| מציאות תיעודית | טיול אחרי צבא • בואו לאכול איתי • רילוקיישן • סליחה על השאלה • 80 וארבע • מתחילים מאפס • עוד ניפגש • סיפורים מהכורסה • יומני היקר • פרויקט משפחות • היהודי החדש • עולם קטן |  |
| שעשועונים | המרדף • האחוזון העליון |  |
| תרבות וראיונות | סוכן תרבות • פגישה עם רוני קובן • חדר 101 • קארפול קריוקי • פשוט בבית • ארון השירים היהודי • שאלה תשובה • מה שתגידו |  |
| סאטירה, בידור ואירוח | עד כאן! • הלילה עם לוסי וגורי • זהו זה! • ערב עם שי שטרן • ערוץ אפס |  |
| עלילתיות | קופה ראשית • היהודים באים • שב"ס • שטוקהולם • אבא משתדל • מתיר עגונות • טהרן • מנאייכ • שעת נעילה • חזרות • אחד על אחד • מותק בול באמצע • המפקדת • החנות שיש בה הכל • עלומים • שישו ושמחו • קרתגו • שישה אפסים • סובייצקה • הצבי • תיק נעדר • האיש שרצה לדעת הכל • האמת |  |
| סדרות רשת (כאן דיגיטל) | סוף הדרך • הטרמפיסטים • עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי • פגום • משפחת פנסטה |  |
| רדיו והסכתים | חיות כיס • שיר אחד • אגן הים התיכון • המעבדה • לך תזכור |  |
המוות נאה לה

| --- | --- |

 בימוי:  רוברט זמקיס 
 הופק בידי:  רוברט זמקיס
 תסריט:  מרטין דונובן דייוויד קפ
 עריכה:  ארתור שמיט 
 שחקנים ראשיים:  מריל סטריפ גולדי הון ברוס ויליס איזבלה רוסליני
 מוזיקה:  אלן סילבסטרי 
 צילום:  דין קונדי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי יוניברסל 
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  31 ביולי 1992
 משך הקרנה:  104 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט קומדיה, סרט אימה, סרט קומדיה שחורה 
 תקציב:  55 מיליון דולר
 הכנסות:  149 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   deathbecomesher
 פרסים:  פרס אוסקר על האפקטים 2 פרסי סאטורן לשחקנית משנה ולאפקטים
 דף הסרט ב־IMDb
 
המוות נאה לה (באנגלית: Death Becomes Her) הוא סרט קומדיה אמריקאי שיצא בשנת 1992 ובוים בידי רוברט זמקיס. משתתפים בו מריל סטריפ, גולדי הון, ברוס ויליס ואיזבלה רוסליני. הסרט הוא קומדיה שחורה על תופעת הניתוחים הקוסמטיים בקרב סלבריטאיות והפחד מהזדקנות.
עלילת הסרט

מדלן אשטון (סטריפ), שחקנית הוליוודית מתבגרת, גוזלת את הארוס של חברת ילדותה, הלן שארפ (הון), מנתח פלסטי בשם ארנסט מנוויל (ויליס) לאחר שהשלושה נפגשו בערב הפתיחה של הצגה כושלת של מדלן. כתוצאה מכך, הלן עוברת התמוטטות עצבים ובמשך שבע שנים מזניחה את עצמה, עולה במשקל ומוכנסת למוסד פסיכיאטרי, שם היא מחליטה להוציא לפועל את נקמתה במדלן.
לאחר שבע שנים נוספות מדלן וארנסט נשואים יחדיו. מדלן מתמודדת עם הזדקנותה והקריירה הכושלת שלה בעוד ארנסט עובד כמאפר גופות ומתמודד עם אלכוהוליזם. השניים מקבלים במפתיע הזמנה מהלן לכבוד הוצאת הספר החדש שלה, "צעירה לנצח". לכבוד האירוע מתכננת מדלן לעבור טיפול קוסמטי מסיבי בספא הפרטי שלה ונדחית, אך מקבלת הפניה לאישה בשם ליסל וון- רומן (רוסליני). בערב הפתיחה פוגשים מדלן וארנסט את הלן, שמסתברת להיות יפהפייה מאי פעם. הדבר מדכא את מדלן עוד יותר, והיא פונה בצעד נואש אל ליסל. על אף מראה הנערי, ליסל היא בת שבעים ואחת, וההצעה שלה למדלן היא שיקוי נעורים נצחיים, שעוצר את הזקנה ואף מביא למראה צעיר יותר. מדלן מקבלת את ההצעה וקונה את השיקוי במחיר גבוה במיוחד. לאחר שהיא שותה אותו נעוריה חוזרים אליה, וכן גם ביטחונה העצמי.
בינתיים הלן יוצרת קשר עם ארנסט בביתו ומשכנעת אותו לברוח איתה, לאחר שירצחו את מדלן והדבר ייראה כהתאבדות. ארנסט מסכים והלן עוזבת את המקום.
בהגעתה הביתה מדלן מתריסה את ארנסט ומשפילה אותו, ובזעם רב, הוא דוחף אותה במדרגות והיא שוברת את המפרקת. ארנסט הנרגש מדווח על כך להלן וקורא לה לבוא, אולם מדלן קמה במהרה ומתפקדת לחלוטין, וארנסט המופתע מסיע אותה לבית חולים, שם מסתבר שפיזית היא מתה.
בבית עושה ארנסט טיפול קוסמטי מקיף למדלן, בזכות יכולותיו כקברן, אך הלן במפתיע מגיעה, מתעמתת עם מדלן, שהורגת אותה ביריית רובה אחת. מהר מאוד גם הלן קמה לתחייה (ועם חור עצום בבטן) ומסתבר כי גם היא שתתה את השיקוי של ליסל. השתיים מתעמתות זו עם זו אך מגיעות לפשרה, וארנסט מטפל בשתיהן.
אולם, הטיפול של ארנסט הוא זמני, והן מחליטות להביא אותו לליסל במטרה שישתה את השיקוי ויטפל בהן לנצח. הן מעלפות אותו ומביאות אותו אליה, אך זה מסרב להצעה של השיקוי ובורח.
37 שנים אחר כך, ארנסט מת ומדלן והלן נותרות לבדן, והן נאלצות לטפל ולשמר זו את זו לנצח.
חרבראנד באקר

| --- | --- |

 לידה:  28 באפריל 1962 (בן 62) Wieringerwaard, הולנד 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חרונינגן 
 שפות היצירה:  הולנדית 
 יצירות בולטות:  The Twin 
 הושפע מ:  ג'ון אפדייק, ג'ון מקסוול קוטזי 
 פרסים והוקרה:  Gouden Ezelsoor (2006)  פרס אקדמיקה לספרות (2006)  קצין במסדר אורנז'-נסאו (23 בפברואר 2023) 
 www.gerbrandsdingetje.nl
 חתימה:   
 
חֶרְבְּראנְד באקר (בהולנדית: Gerbrand Bakker; נולד ב-28 באפריל 1962) הוא סופר הולנדי.
באקר הוא גנן ומדריך סקי במקצועו ובעבר עבד בתמלול כתוביות לטלוויזיה ההולנדית.
ספרו למעלה שקט (בהולנדית: Boven is het stil) משנת 2006 זכה להצלחה ברחבי העולם, זיכה את מחברו בפרס ה-IMPAC האירי, ואף תורגם לעברית ויצא לאור בסדרת "ספרית פועלים - סיפורת" של הוצאת הקיבוץ המאוחד בשנת 2011, בתרגומה של רחל ליברמן.
ספרו השני יוני יצא לאור ב-2009 וטרם תורגם לעברית.
ספרו השלישי The detour יצא לאור ב-2010 וטרם תורגם לעברית.
ג'רמי דודזיאק

ג'רמי דודזיאק (בגרמנית: Jeremy Dudziak; נולד ב-28 באוגוסט 1995) הוא כדורגלן גרמני-תוניסאי המשחק בעמדות הקשר והמגן בהרטה ברלין.
קריירה

אימו של דודזיאק היא גרמנית, ואביו נולד בגאנה אך גדל בתוניסיה.
לאחר שעבר במחלקות הנוער של דיסבורג ושל שאלקה 04, בשנת 2009 הצטרף דודזיאק למחלקת הנוער של בורוסיה דורטמונד. בשנת 2013 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון, וב-21 במרץ 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת, בניצחון החוץ 3–2 על הנובר 96.
באוגוסט 2015 נמכר תמורת 250 אלף אירו לזנקט פאולי מהבונדסליגה השנייה, ובמדיה שיחק במשך ארבע עונות.
ביולי 2019 עבר בהעברה חופשית להמבורג, גם היא מהבונדסליגה השנייה.
באוגוסט 2021 נמכר תמורת 750 אלף אירו לגרויטר פירט, העולה החדשה לבונדסליגה.
קריירה > קריירת נבחרות

דודזיאק שיחק בנבחרות הנוער השונות של גרמניה, אך בחר לייצג את הנבחרת הבוגרת של תוניסיה.
את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת ערך ב-6 בספטמבר 2019, בניצחון נבחרתו 1–0 על מאוריטניה במשחק ידידות.
הערות שוליים

↑  Germany, RevierSport, Essen (14 בנובמבר 2010). "BVB-Kicker Dudziak mit tollem Debüt". Reviersport. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dudziaks Traum vom EM-Titel". RP Online. נבדק ב-1 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Frühstarter Calhanoglu beschert KSC den Sieg". Kicker. נבדק ב-2 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hannover 96 vs Borussia Dortmund". Soccerway. נבדק ב-2 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Der FC St. Pauli verpflichtet Jeremy Dudziak". FC St. Pauli. נבדק ב-28 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ein gelungenes Debüt gab der 15-jährige BVB-Spieler Jeremy Dudziak im Nationaltrikot der U16-Nationalmannschaft beim 4:0 Sieg der DFB-Elf gegen Russland". Revier Sport. נבדק ב-2 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Germany edge out Portugal for second U19 crown". UEFA. נבדק ב-2 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tunisia vs. Mauritania - 6 September 2019 - Soccerway". ca.soccerway.com.
אריק אבר

| --- | --- |
 לידה:  לנינגרד, ברית המועצות ברית המועצות
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 עיסוק:  ספוקן וורד, מוזיקאי, מנהל אמנותי
 חברת תקליטים:  בדיבור
 
אריק אבר הוא אמן ספוקן וורד, משורר, מוזיקאי, מייסד ומנהל אמנותי של פואטרי סלאם ישראל.
ביוגרפיה

אבר נולד בברית המועצות לשעבר בעיר לנינגרד (בימינו סנקט פטרבורג) ועלה לישראל בינואר 1990 יחד עם הוריו. הוא גדל בירושלים. לאחר שירותו נדד מחוץ לישראל והתגורר, בין היתר, בלונדון, בריסל ואיסטנבול. באותן שנים עסק בקרקס ותיאטרון רחוב. בשנת 2009 חזר ארצה. כיום מתגורר בפרדס חנה עם בתו ובנו
ביוגרפיה > קריירה

2008 היה הראשון לייצג את ישראל בתחרות פואטרי סלאם בינלאומית בפריז.
2012  הפיק יחד עם עמית אולמן ונילי קופלר את ערב הפואטרי סלאם הראשון בישראל שהתרחש בתיאטרון האינקובטור בירושלים.
במהלך עשר השנים הבאות תחת ניהולם האמנותי של אבר וקופלר הפך הפואטרי סלאם לתופעה תרבותית נרחבת והתבסס כז'אנר אמנותי חדש בישראל.
2014 - 2017 העלה ב"תיאטרון החנות" את "ביטמילה" אחד ממופעי הספוקן וורד המוזיקליים הראשונים בארץ.
הפרויקט נוצר יחד עם המוזיקאי קובי בן עזרא שגם הלחין רבים מהשירים. בהמשך, הפרויקט הפך למופע סולו של אבר.
בינואר 2017 ביים והנחה את סדרת הטלוויזיה "הקרם דה לה סלאם" ששודרה בערוץ הראשון ובה התארחו אמני ספוקן-וורד ומשוררים אורחים. בין המשתתפים היו ג'ימבו ג'יי, איציק פצצתי, עמית אולמן, שאנן סטריט, יורם טהר לב, עלמה דישי, צביה מרגליות רוני סומק, להקת טיפקס, קרולינה, מרגול ואחרים. התוכנית הייתה ההפקה האחרונה של רשות השידור וירדה מהמסך עם פירוקה.
יוני 2018 העלה יחד עם המוזיקאי תומר בר את המופע "אתה חי אתה מת" שמורכב משירי השניים ועוסק בתכניו בדיכאון, חרדה ומוות.
באוגוסט 2018 יצא אלבום הבכורה של אבר "בינתיים אני יכול לומר" בהפקתו של נעם הלפר.
באלבום אבר משתף פעולה עם המוזיקאים רונה קינן, אביב גדג', איציק פצצתי, דן מאיו, קמילה וגלעד בלום.
מתוכו יצאו הסינגלים: מי אני מה (פלייליסט ערב גלגלצ), חתיכה מהלב (בחירת העורכים כאן 88), פרידה (זוכה הסרט הקצר הטוב ביותר בפסטיבל אסיף 2017), בינתיים וכמה עצות למנהיג צעיר (זוכה הפרס לקליפ האנימציה של השנה פסטיבל אסיף 2018).
בדצמבר 2018 יצא לאור הספר "בקול רם" שאותו ערך יחד עם נילי קופלר ונעמה לופו ומאגד בתוכו את רב אמני הספוקן וורד הבולטים בישראל כמו גם צר זמן היסטורי של התפתחות הז'אנר.
באפריל 2019 יזם, אצר והפיק את הפרויקט "שירה בתנועה" יחד עם יעל עוזסיני ונילי קופלר. הפרויקט הפגיש בין עשרה אנימטורים ועשרה אמני ספוקן וורד ובמהלכו נוצרו 10 סרטי אנימציה של שירה מדוברת.
ביוני 2019 הוציא מיני-אלבום (EP) בשם "אבא בהתהוות" ובו שבע רצועות קצרות על תחושותיו של אדם שעתיד להפוך לאב. את האלבום הלחין המוזיקאי תומר בר.
בינואר 2020 קיבל בשם "פואטרי סלאם ישראל" את פרס ראש העיר ראשון לציון למצוינות בשפה העברית על שם מאיר אריאל.
2021 יצר יחד עם עמית אולמן וג'ימבו ג'יי את המופע "שירה חייבת" עם גרסאות צ'לו ופסנתר לשירי השלושה.
2022 החל לנהל אמנותית את חלל המופעים "סטודיו 213" בקיבוץ גלויות ת"א.
2022 יזם, הפיק וערך, יחד עם ד"ר אמיר חרש את פרויקט "הוצאה לאוזן" שמטרתה להוציא לאור ספרי אודיו של ספוקן-וורד. במהלך השנה יצאו שלושה ספרים בפרי עטן של טל כהן, ענת דרימר ועלמה קיני.
2022 יצר יחד עם המוזיקאי מעין פרלמן את המופע "חצי חיים" עם שירים מאלבום שעתיד לראות אור ב-2024
2023 החל לבקר שירה במוסף הספרים של עיתון "ישראל היום"
כיום אבר מנהל אמנותית, יחד עם נילי קופלר, את "פואטרי סלאם ישראל".
כעולה מברית המועצות אבר משתף פעולה עם קבוצת "הבריגדה התרבותית", שהקימה אלקס ריף, שפועלת להנגיש את תרבות ברית המועצות לקהל ישראלי. הוא מרבה להופיע בערבי "טוסובקה" בהפקתם.
אבר חתום בלייבל "בדיבור" של תיאטרון האינקובטור ומופיע באופן קבוע במופעי סולו בליווי לופר ומופעי להקה בהם הוא מארח אמנים שונים.
אלבומים מוזיקליים

2018: בינתיים אני יכול לומר
2019: אבא בהתהוות, EP
האגודה למלחמה בסרטן

| --- | --- |
לוגו האגודה למלחמה בסרטן

"בית מטי" בגבעתיים, הסניף הראשי של האגודה למלחמה בסרטן
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רחוב רביבים 7, גבעתיים
 מייסדים:  סוזי אבן 
 מנכ"ל:  משה בר-חיים
 תקופת הפעילות:  1952–הווה (כ־72 שנים)
 https://www.cancer.org.il/
 קואורדינטות:  32°03′55″N 34°48′27″E﻿ / ﻿32.065199°N 34.807625°E﻿ / 32.065199; 34.807625
 he
 
האגודה למלחמה בסרטן היא עמותה התנדבותית ישראלית שהוקמה בשנת 1952 ומטרתה להפחית את מספר החולים במחלת הסרטן ומספר המתים ממנה בישראל. לאגודה שירותים ופרויקטים רבים.
מנכ"ל האגודה הוא משה בר-חיים.
היסטוריה

האגודה למלחמה בסרטן נוסדה בסוף 1952. פעילותה הראשונה של האגודה הייתה הסברה לרופאים על חשיבות ודרכי זיהוי מוקדם של המחלה. פעילותה השנייה הייתה הקמת מרכזי בדיקה לגילוי מוקדם של סרטן, בהן נעשו בדיקות לזיהוי סרטן השד בחינם. שתי תחנות ראשונות הוקמו בחיפה ובתל אביב. בשנת 1960 הוקמו תחנות ברחובות ובטבריה. בפברואר 1961 הוקמה תחנה בהרצליה.
האגודה פעלה בשנות ה-50 על סמך תרומות ספורדיות ולקראת סוף שנות ה-50 ניסתה להגדיל את תקציבה בפנייה לציבור הרחב, בין השאר בקונצרטים לגיוס תרומות. מטרות האגודה נמסרו כ: חינוך מקצועי, חינוך הציבור ושירותים אישיים.
שירותים ופרויקטים

האגודה למלחמה בסרטן היא אחת העמותות ההתנדבותיות הגדולות בישראל. האגודה מפעילה פרויקטים ושירותים למען מבוגרים וילדים חולי סרטן, ולמען בני משפחותיהם.
בין הפרויקטים עבור הילדים:
פרויקט "השלמת חומר נלמד" - האגודה מגייסת מורים ומתנדבים העוזרים בהשלמת החומר הנלמד בבית הספר.
פרויקט "מחשב לכל ילד" - האגודה מעניקה עשרות מחשבים אישיים לילדים חולי סרטן ברחבי ישראל.
חופשה בכפר הילדים באורלנדו - האגודה שולחת ילדים במצב מחלה מתקדם, עם בני משפחתם מדי שנה.
הפרויקט הקהילתי "בוגרים צעירים - יוצאים לחיים" - פרויקט לצעירים בני עשרים ומעלה שהחלימו ממחלת הסרטן.
נופש במלון קיבוץ שפיים - הפרויקט נערך למשפחות בהן ילד חולה סרטן שמעניק נופש במלון מדי שנה בסוכות.
מימון צוות מקצועי - האגודה מעניקה צוות רפואי המטפל בילדים חולי סרטן בבתי החולים ברחבי ישראל.
שיפור מחלקות ילדים ושיפור הטיפול - האגודה בונה ומשפצת מחלקות ורוכשת מכשור רפואי חדשני לטיפול בילדים חולי סרטן בכל המרכזים הרפואיים בישראל.
סיוע כספי - האגודה מעניקה סיוע כספי זמני למשפחות של ילדים חולי סרטן.
הוספיס-בית לילדים - האגודה מפעילה שירות לטיפול בבית לילדים בשלבי מחלה סופניים. המשפחות יכולות להיעזר בצוות מיומן ומקצועי גם ברגעים הקשים בביתן.
פרויקטים נוספים:
פעילויות בבתי ספר - הסברה, הדרכה, הרצאות.
מבצע "הקש בדלת" - האגודה מגייסת תלמידים (את מי שרוצה) להתנדבות ליום התרמות.
פרסום מידע בחוברות ועלוני מידע בשפות שונות בכל הקשור למחלות הסרטן, דרכי המניעה והאבחון המוקדם.
הפניית מודעות לגורמי מחלה ספציפיים > שבוע המודעות לסרטן העור

מאז שנת 1992 עורכת האגודה מדי שנה את שבוע המודעות למניעת סרטן העור ואבחונו המוקדם, וזאת בשיתוף קופות החולים. בשבוע זה נפתחות ברחבי ישראל מאות תחנות בהן אפשר לעבור בדיקה לגילוי מוקדם של סרטן העור, בחינם.
הפניית מודעות לגורמי מחלה ספציפיים > המאבק בעישון

האגודה עורכת מעת לעת השתלמויות בנושא נזקי עישון לסטודנטים לחינוך ולרפואה על מנת לשלבם במערכי ההדרכה וההסברה של האגודה בנושא.
הפניית מודעות לגורמי מחלה ספציפיים > סרטן המעי הגס

מעיסקופיה הוא קמפיין שמטרתו לעודד אנשים בגילאי 50 שנה ומעלה לעבור בדיקת קולונוסקופיה לאיתור סרטן המעי הגס. הסלוגן של הקמפיין הוא: "שקט נפשי ארוך עובר דרך בדיקה אחת קצרה". האגודה מקיימת פרויקטים במטרה להעלות את המודעות למחלה ומניעתה ביניהם שרשרת אנושית של נבדקים בבדיקת קולונוסקופיה, יצירת אתגר ויראלי של ריקוד ה-wiggle כניסה חינם למתחם חמי געש לאלו שביצעו את הבדיקה, משחק ראווה בין נבחרת גולסטאר לבין שחקני עבר, פיתוח אפליקציית "של מי הישבן הזה?" ועוד.
סניפי האגודה

הסניף הראשי של האגודה נמצא ב"בית מטי" בגבעתיים על שם מטילדה רקנאטי.
לאגודה יש כ-70 סניפים הפרוסים ברחבי ישראל, המופעלים על ידי מתנדבים. בסניפים נערכות פעילויות הסברתיות, אירועים לגיוס תרומות, פעילויות לתמיכה בחולים בקהילה ועוד, וכן מגייסים בהם עובדים ותרומות למאבק בסרטן.
הערות שוליים

↑  ליגה למלחמה בסרטן, הַבֹּקֶר, 5 בפברואר 1953
↑  האגודה למלחמה בסרטן מבקשת עזרת הציבור, דבר, 8 בדצמבר 1953
↑  אנודה למלחמה בסרטן, זמנים, 29 בינואר 1954
↑  מרפאה לבדיקת חולי סרטן, הצופה, 28 בפברואר 1957
מרפאה למלחמה בסרטן נפתחה היום בתל אביב, שערים, 3 במרץ 1957
↑  אלף נשים נבדקו על־ידי שרותי האגודה למלחמה בסרטן, דבר, 3 בפברואר 1958
↑  5 שנות פעולה של האגודה למלחמה בסרטן בחיפה, הצופה, 16 במרץ 1960
↑  תחנה לבדיקות סרטן ברחובות, קול העם, 27 במרץ 1960
↑  תחנה למלחמה בסרטן בטבריה, הצופה, 24 במאי 1960
↑  עדה כהן, תחבה לבדיקת הסרטן נפתחה השבוע בהרצליה, מעריב, 8 בפברואר 1961
↑  פעולות האגודה למלחמה בסרטן בישראל, קול העם, 3 בפברואר 1958
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256815905171  GND: 16005796-6  ISNI: 0000 0000 9751 5297  LCCN: n86057794  VIAF: 144329714   WorldCat (עם VIAF): 144329714 
קופת צדקה בחנות
אהמט איופ טורקאסלאן

אהמט איופ טורקאסלאן (בטורקית: Ahmet Eyüp Türkaslan;‏ 11 בספטמבר 1994 – 6 בפברואר[דרושה הבהרה] 2023) היה כדורגלן טורקי ששיחק בעמדת השוער.
קריירת מועדונים

טורקאסלאן גדל במחלקת הנוער של גזיאנטפספור. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בבוגסאשספור מהליגה הטורקית השלישית, במדיה ערך 40 הופעות ליגה. במהלך עונת 2016/2017 הושאל למשך תקופה קצרה לאוסמנילספור מליגת העל הטורקית, ובהמשך חתם על חוזה קבוע במועדון. בסך הכל ערך 29 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת ליגת העל הטורקית וליגת המשנה הטורקית.
ב-9 בספטמבר 2020 חתם טורקאסלאן באומרנייספור מליגת המשנה הטורקית. בסך הכל ערך 16 הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-26 ביולי 2021 חתם טורקאסלאן על חוזה לעונה אחת בייני מלטיהספור מליגת העל הטורקית. בעונת 2021/2022, שהסתיימה בירידה של יני מלטיהספור לליגת המשנה הטורקית, ערך טורקאסלאן שתי הופעות ליגה. בעונת 2022/2023, עד למותו, שימש כשוער המחליף של הקבוצה, ולא ערך הופעות ליגה.
מותו

ב-6 בפברואר 2023 דווח כי טורקאסלאן נלכד מתחת להריסות בניין מגורים לאחר רעידת האדמה בטורקיה. גופתו התגלתה למחרת, ב-7 בפברואר.
הערות שוליים

↑  Yeni Malatyaspor, Ahmet Eyüp Türkaslan'ı transfer etti - Futbol Haberleri - Spor באתר Fanatik, ‏ 26 ביולי 2021 (בטורקית)
↑  Yeni Malatyaspor'un kalecisi Ahmet Eyüp Türkaslan depremde enkaz altında kaldı באתר Gazete Duvar,‏ 6 בפברואר 2023 (בטורקית)
↑  Ahmet Eyüp Türkaslan hayatını kaybetti, acı haberi Yılmaz Vural duyurdu באתר Fanatik,‏ 7 בפברואר 2023 (בטורקית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אהמט איופ טורקאסלאן".
פילוסופיה - מונחים

המונחים הפילוסופיים נוצרו מאז העת העתיקה ביוונית עתיקה, שפות סינו-טיבטיות, סנסקריט, פאלי, ערבית, לטינית, ומאז העת החדשה בגרמנית, צרפתית ואנגלית. לרוב, השפה המקורית בה נטבעו לראשונה היא השפה בה הם כונו בהמשך לאורך ההיסטוריה האקדמית. חלק מהמושגים קיבלו מובנים נוספים על ידי הוגים שחידשו אותם או השתמשו בהם.
מונחים פילוסופיים הופיעו בעברית בספרות הולכת וגדלה של כתבים מקוריים ומתורגמים מאז תחיית הלשון העברית. למרות זאת, עד כה לא הוסכם על תרגום מקובל למונחים בסיסיים רבים. ועדת המינוח של האקדמיה ללשון העברית הוציאה לאור מספר מילוני מונחים, אולם עבודתה בתחום הפילוסופיה נמשכת שנים רבות ועדיין לא נסתיימה. עם זאת, מונחים רבים השתרשו בשפה העברית, אם על פי המקובל באקדמיה ואם בתרגומים של חיבורים פילוסופיים מקוריים.
המונחים בערך זה ממוינים על פי:
סדר האלפבית
תחומים
פילוסופים