stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דולר אוסטרלי

| --- | --- |

 משתמשים:  אוסטרליה אוסטרליה, קיריבטי קיריבטי, נאורו נאורו, טובאלו טובאלו
 סמל:  $ או AUD
 ISO 4217:  AUD
 יחידות משנה
 1/100:  סנט
 מטבעות ושטרות
 שטרות בשימוש:  $5, $10, $20, $50, $100
 מטבעות בשימוש:  5c, 10c, 20c, 50c, $1, $2
 בנק מרכזי
 אינפלציה:  1.5% (אוסטרליה בלבד)
 בנק מרכזי:  הבנק המרכזי של אוסטרליה 
 http://www.rba.gov.au/
 → Australian pound 
 
דולר אוסטרלי (AUD או A$) הוא ההילך החוקי של אוסטרליה, של הטריטוריות השונות של אוסטרליה וכן של קיריבטי, נאורו וטובלו.
כינויים

המטבע מכונה לעיתים "Aussie battler"("האוסטרלי שמסרב להיכנע"), בתקופה בו היה בשפל בין השנים 2001 ו-2002 כונה בלעג "הפסו הפסיפי" ("Pacific Peso").
מסחר במטבע

המטבע האוסטרלי הוא המטבע השישי הנסחר ביותר בעולם (אחרי הדולר האמריקני, הין הסיני, האירו, הלירה שטרלינג, והדולר הקנדי), והמסחר בו מהווה 4% - 5% מהמסחר העולמי במטבעות. מתחילת 2008 ועד אוגוסט 2013 הספיק הדולר האוסטרלי לרשום זינוק של 132 % אל מול הדולר האמריקני.
שטרות ומטבעות

הדולר האוסטרלי מתחלק למאה סנטים. המטבע הקטן ביותר בשימוש הוא מטבע של חמישה סנט (מטבעות של סנט אחד ושני סנט בוטלו בין השנים 1990 - 1992).
השטרות מודפסים על ידי בנק הרזרב של אוסטרליה, והמטבעות מוטבעים על ידי המטבעה המלכותית האוסטרלית.
שטרות ומטבעות > מטבעות

מטבעות הנמצאים כיום בשימוש:
שטרות ומטבעות > מטבעות > דולרים

מטבע דולר אחד (הוצא לראשונה בשנת 1984) - מציג בצד אחד את פני אליזבת השנייה ובצדו השני חמישה קנגורואים - צבעו מוזהב.
מטבע שני דולרים (הוצא לראשונה בשנת 1988) - מציג בצד אחד את פני אליזבת השנייה ובצדו השני אבוריג'יני - צבעו מוזהב.
שטרות ומטבעות > מטבעות > סנטים

מטבע חמישה סנטים - על צדו קיפודן נמלים אוסטרלי.
מטבע עשרה סנטים - על צדו נבלי הדור.
מטבע עשרים סנטים - על צדו ברווזן.
מטבע חמישים סנטים - עליו סמל אוסטרליה. למטבע זה 12 צלעות.
שטרות ומטבעות > שטרות

שטר חמישה דולרים (הוצא לראשונה בשנת 1992) - מציג בצד אחד את פני אליזבת השנייה ובצדו השני את בניין פרלמנט אוסטרליה - צבעו ורוד.
שטר עשרה דולרים (הוצא לראשונה בשנת 1993) - מציג מצדו האחד את באנג'ו פטרסון ומצדו האחר את מרי גילמור - צבעו כחול.
שטר עשרים דולרים (הוצא לראשונה בשנת 1994) - מציג מצדו האחד את מרי רייבי ומצדו האחר את ג'ון פלין - צבעו אדום.
שטר חמישים דולרים (הוצא לראשונה בשנת 1995) - מציג מצדו האחד את דייוויד אואייפון ומצדו האחר את אדית קוואן - צבעו צהוב.
שטר מאה דולרים (הוצא לראשונה בשנת 1996) - מציג מצדו האחד את נלי מלבה ומצדו האחר את ג'ון מונאש - צבעו ירוק.
היסטוריה

הדולר האוסטרלי החליף בשנת 1966 את הלירה שטרלינג האוסטרלית. כמו כן הוחלפה שיטת המטבעות הקודמת בשיטה העשרונית.
ראש ממשלת אוסטרליה, רוברט מנזיס הציע לקרוא למטבע בשם ה-"רויאל" ("the Royal"). כמו כן הוצעו השמות: ה"אוסטרל" וה"קואלה" אולם התקבלה עמדתו של ראש הממשלה והמטבע נקרא "רויאל". שם זה היה לא פופולרי ושונה מאוחר יותר ל"דולר", כשמם של מטבעות רבים בעולם.
היסטוריה > החלפת המטבע

ב־14 בפברואר 1966 הוחלף המטבע ושונתה שיטת חלוקת הכסף.
£1 הפך ל-2$, 10 שילינגים הפכו ל-1$, ושילינג אחד הפך ל-10 סנטים.
מטבעות אחרים שונו לפי הטבלה הבאה:
| --- | --- |
½שילינג = 1 סנט: 6½ שילינג = 5 סנט
1 שילינג = סנט: 7 שילינג = 6 סנט
1½ שילינג = 1 סנט: 7½ שילינג = 6 סנט
2 שילינג = 2 סנט: 8 שילינג = 7 סנט
2½ שילינג = 2סנט: 8½ שילינג = 7 סנט
3 שילינג = 2 סנט: 9 שילינג = 8 סנט
3½ שילינג = 3 סנט: 9½ שילינג = 8 סנט
4 שילינג = 3 סנט: 10 שילינג = 8 סנט
4½ שילינג = 4 סנט: 10½ שילינג = 9 סנט
5 שילינג = 4 סנט: 11 שילינג = 9 סנט
5½ שילינג = 5סנט: 11½ שילינג = 9 סנט
6 שילינג = 5 סנט: 12 שילינג = 1 סנט = 10 סנט
שטרות עשויים פולימר

בשנת 1988 החל הבנק המרכזי של אוסטרליה להנפיק שטרות העשויים פולימר פלסטי. שטרות אלה כללו תמונה הולוגרמית של רב החובל ג'יימס קוק לציון מאתיים שנה להתיישבות האירופאית באוסטרליה.
שטר זה היה השטר ההולוגרמי הראשון בעולם.
בעקבות שטר זה החל הבנק האוסטרלי להנפיק את כל השטרות מחומר זה.
שטר 5 $ אוסטרלי - צדו הקדמי
שטר 5 $ אוסטרלי - צדו האחורי
שטר 10 $ אוסטרלי - צדו הקדמי
שטר 10 $ אוסטרלי - צדו האחורי
שטר 20 $ אוסטרלי - צדו הקדמי
שטר 20 $ אוסטרלי - צדו האחורי
שטר 100 $ אוסטרלי - צדו הקדמי
שטר 100 $ אוסטרלי - צדו האחורי
השטר הראשון העשוי פולימר - שטר 10 דולרים משנת 1988
מטבעות שקדמו לדולר האוסטרלי

קודם להפיכת אוסטרליה לפדרציה, השתמשו המושבות השונות במטבע הלירה שטרלינג (Pound Sterling), אשר הייתה מחולקת ל-20 שילינגים (Shillings), ואלה חולקו ל-12 פני (Pence).
לאחר הקמת הפדרציה בשנת 1901 הממשלה האוסטרלית קיבלה על עצמה את סמכויות הנפקת הכסף, והחלה להוציא מטבע רשמי.
בשנת 1910 נקבע לראשונה כי הכסף האוסטרלי יהיה הליש"ט האוסטרלי, והוא הוצמד בערכו לליש"ט הבריטי.
בשנת 1910 הוטבעו לראשונה המטבעות האוסטרליים בערכים של: שלושה פני, שישה פני, שילינג ושני שילינגים (פלורין אחד). מטבעות אלה היו עשויים כסף.
בשנת 1911 הוטבעו מטבעות נחושת בערכים של פני אחד וחצי פני.
בשנת 1935 הוטבע מטבע של חמישה שילינג על מנת לציין את המלכתו של המלך ג'ורג' החמישי.
בשנת 1913 הונפקו לראשונה שטרות אוסטרלים בערכים של 10 שילינגים ו-1,5, 10 ליש"ט, וב-1914 הונפקו שטרות של 20, 50, 100 ו-1000 ליש"ט. שטר ה-1000 ליש"ט הוגבל לשימוש בין-בנקאי בלבד.
במהלך השפל הכלכלי הגדול הוחלפו כל השטרות.
ב-1948 לאחר שבריטניה ביצעה פיחות בליש"ט אל מול הדולר, נעשה פיחות דומה בליש"ט האוסטרלי.
שערי חליפין

| שער חליפין נוכחי עבור AUD |
| --- | --- |
באתר Google Finance:: CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
באתר Yahoo! Finance:: CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
באתר XE.com:: CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
באתר OANDA.com:: CAD CHF EUR GBP HKD ILS JPY USD
באתר גלובס:: שער דולר אוסטרלי לדולר אמריקאי
דדשוט

| --- | --- |

דדשוט, כפי שהוא מופיע על עטיפת החוברת Secret Six Vol.3 #15 מיוני 2010, אמנות מאת דניאל לויזי.
 סוג:  נבל-על
 הוצאה לאור:  DC קומיקס
 הופעה ראשונה:  Batman #59 (יוני 1950)
 הופעה אחרונה:  Suicide Squad Vol.6 #9 (נובמבר 2020)
 יוצרים:  בוב קיין, דייוויד ורן ריד (כותבים) לו שוורץ (מאייר)
 גילום הדמות:  בראדלי סטרייקר ("סמולוויל"), מייקל רואו ("החץ" ו"הפלאש"), ויל סמית' ("יחידת המתאבדים")
 מידע
 שם אמיתי:  פלויד לוטון
 סטטוס:  לא פעיל
 גזע:  אדם
 מין:  זכר
 מקצוע:  מתנקש ורוצח שכיר
 נטייה:  רע
 כוחות:  ללא כוחות-על  צלף אמן
 כלי נשק:  נשק קל מגוון הכולל רובי צלפים, רובי סער, אקדחים וכלי ירייה המותקן על ידו
 חבר לשעבר בקבוצה:  יחידת המתאבדים ששת הסודיים אליטת הרוצחים החברה הסודית של נבלי-העל
 סגנון לחימה:  צליפה באמצעות רובים ואקדחים
 אזרחות:  אמריקאי
 דמויות קשורות
 משפחה:  ג'ורג' וג'נבייב פיט לוטון (הורים, מתים) אדוארד רוברט לוטון (אח, מת) סוזן לוטון (אשה לשעבר, מתה) זואי (בת) אדוארד (בן, מת)
 אויבים:  באטמן
דדשוט (באנגלית: Deadshot, בתרגום חופשי: ירייה מטווח אפס) הוא דמות בדיונית של נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס באטמן ביקום DC קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Batman #59 מיוני/יולי 1950, והיא נוצרה על ידי צמד הכותבים בוב קיין ודייוויד ורן ריד והמאייר לו שוורץ.
דדשוט הוא האלטר אגו של פלויד לוטון, מתנקש להשכרה וצלף אמן, שמרבה להשוויץ בכך שהוא לעולם לא מפספס. לוטון מסוגל להשתמש במגוון רחב של כלי נשק, אך לרוב הוא נושא שני אקדחים בעלי משתיקי קול.
דמותו של דדשוט מדורגת במקום ה-43 ברשימת מאה נבלי-העל הגדולים של כל הזמנים, לפי אתר IGN.
ביוגרפיה בדיונית

פלויד לוטון גדל בחברה הגבוהה, ונולד לסוכן נדל"ן ולאם ממשפחת בנקאים עשירים. אחיו אדי תואר כניגוד המוחלט ממנו, ופונק בידי הוריו, שהזניחו את פלויד. אביהם היה מתעלל ואמם שאלה את פלויד ואחיו אדי האם יהרגו את אביהם, שננעל למרות נסיונותיו של פלויד להזהירו. בעוד פלויד רץ להביא את רובה הציד שלו, אחיו כבר ירה באביו בספרייה ותכנן להרוג אותו. פלויד טיפס על ענף כדי לנטרל את אחיו, אך בטעות נפל וירה בו בין העיניים. הוא הרג את אחיו האהוב בשוגג כדי להציל את אביו השנוא, שהתגרש מאמו.
ביוגרפיה בדיונית > ניסיון להחליף את באטמן

לוטון עבר לגותהאם סיטי עם משרתו, וגר כפלייבוי מיליונר באחוזתו. הוא נעשה לפורע חוק לבוש מסכת דומינו, צילינדר וטוקסידו עם אקדחים, בהם אף פעם לא פספס. לוטון החל לעבוד בשיתוף פעולה עם המפקח גורדון בעוד באטמן ורובין בחופשה, והחליף את מקומם כמגן העיר. הוא נעשה כה פופולרי, עד שבנו "מאותת דדשוט" כתחליף לזרקור העטלף, ואילו גורדון החשיב את באטמן ורובין לקנאים. באטמן חקר את לוטון וגילה כי הוא עובד בשיתוף פעולה עם פושעים כדי להסיח את דעת המשטרה מפשעים חמורים, וכאשר איים לחשוף אותו, לוטון איים להרוג את באטמן. כאשר באטמן גילה את זהותו הסודית, הוא פרץ לביתו ושינה את כוונת הירי כדי שלוטון תמיד יפספס. בקרב שלאחר מכן, באטמן הביס את לוטון בקלות, וכלא אותו.
אזכור במדיות אחרות

השחקן בראדלי סטרייקר גילם את דמותו בסדרת הלייב אקשן "סמולוויל", בעוד השחקן מייקל רואו גילם את דמותו בסדרת הלייב אקשן "החץ" ובהופעת אורח בסדרת הלייב אקשן "הפלאש". את דמותו של דדשוט גילם בסרט הלייב אקשן "יחידת המתאבדים" השחקן ויל סמית'.
ראו גם

דת'סטרוק
בולזאיי - דמות בדיונית של חברת מארוול קומיקס המתחרה
הערות שוליים

↑  Deadshot is number 43 - IGN, www.ign.com
1 2  Batman #59
↑  Deadshot #1
↑  Deadshot #2
↑  Deadshot #3
↑  Deadshot #4
↑   Detective Comics #169
↑  SUICIDE SQUAD Cast Named - WILL SMITH is DEADSHOT, JARED LETO is THE JOKER, More
ערך זה הוא קצרמרבנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ד'תשט"ז

ד'תשט"ז (4716)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 955 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 956. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דרך אמונה

ערך זה עוסק בספרו של הרב חיים קנייבסקי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  הרב חיים קניבסקי
 סוגה:  חיבור הלכתי
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  (1985-2002) א': תשמ"ה, ב' ו-ג': תשמ"ח, ד': תש"ן, ה': תשס"ג
 מספר עמודים:  א': 296, ב': 391, ג': 423, ד': 429, ה': 687
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  בני ברק
 מספר כרכים:  5
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  חלק א  חלק ב  חלק ג  חלק ד
 הספרייה הלאומית:  000973945
 
דרך אמונה הוא חיבור הלכתי העוסק בהלכות המצוות התלויות בארץ ישראל שחיבר הרב חיים קניבסקי על ספר זרעים במשנה תורה לרמב"ם. הספר נחשב לחיבור הלכה מרכזי בתחום המצוות התלויות בארץ ישראל.
שם הספר מבוסס על דרשת ריש לקיש על הפסוק (ישעיהו, ל"ג, ו') ”'והיה אמונת עתיך חוסן ישועות חכמת ודעת' – אמונת זה סדר זרעים” (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"א, עמוד א')
תיאור הספר

ספר דרך אמונה נכתב במתכונת ספר משנה ברורה, כשבבסיסו הוא מהווה פירוש על הלכות זרעים במשנה תורה להרמב"ם. הספר מפרש ומרחיב את דברי הרמב"ם עם ההכרעה המעשית להלכה בנושאים הנידונים על בסיס הספרות ההלכתית שנכתבה בעניינים אלו. מרבית ההכרעות מבוססות על הוראות החזון איש כפי שהעלה הרב קניבסקי מספריו או שמע מפיו.
בדומה למשנה ברורה, המורכב משלשת החלקים "משנה ברורה", "ביאור הלכה" ו"שער הציון", גם "דרך אמונה" נכתב בשלשה חלקים:
דרך אמונה - עיקר הספר ובו ביאור כל דברי הרמב"ם על פי הנושאים הנדונים, עם תמצות דברי המפרשים וליקוט דעת הראשונים והאחרונים ובפרט דעת החזון איש
ביאור ההלכה - הרחבה וביאורים להלכות שנכתבו בדרך אמונה, כולל פלפול עיוני בסוגיות מהתלמוד הקשורות לנושא הנדון
ציון ההלכה - ציון מקורות לפסקי הדינים ולעיתים הערות נוספות בהלכה
הספר כולל חמישה חלקים ומשמש כספר בסיסי להלכות המצוות התלויות בארץ.
את מרבית ההכרעות ההלכתיות בספר מבסס הרב קניבסקי על פסקי רבו החזון איש ומציין את מקורו בחלק "ציון ההלכה" שבתחתית העמוד. לצד המקור מובאים בציון ההלכה דעותיהם של פוסקים נוספים באם ישנה התייחסות בחיבוריהם לנושא הנדון. כאשר לא נמצאה התייחסותו של החזון איש לנושא כלשהו הנדון בספר, מכריע המחבר כפי שעלה לו מלימוד הסוגיא ומציין בציון ההלכה את מקורו.
למרות היותו חיבור הלכתי ובמתכונת המשנה ברורה מדגיש המחבר בשער הספר ובהקדמתו כי "ח"ו להורות הלכה למעשה מספר זה".
לפני הדפסתו עבר על הספר הרב דוב לנדו ראש ישיבת סלבודקה לבקשת המחבר.
מטרת כתיבת הספר

בהקדמתו מסביר המחבר את מטרת חיבורו וכותב שהפוסקים קיצרו מאוד בדיני המצות התלויות בארץ כי רובם לא התגוררו בארץ ישראל וענייני המצוות התלויות בארץ לא היו מעשיים עבורם. וגם השולחן ערוך שהביא חלק מהלכות התלויות בארץ הביא זאת בתמצות ובקיצור, כי בזמנו היישוב בארץ ישראל היה קטן מאוד והקרקעות לא היו בבעלות יהודית. וכיום שהיישוב בארץ ישראל התרחב ומרבית הקרקעות בבעלות של יהודים התעורר צורך מעשי יומיומי לבירור ההלכות הללו ולכן הוא חיבר את הספר.
בהתייחס לפסקי החזון איש בעניינים אלו כותב הרב קניבסקי בהקדמתו: ”"ובעזה״י זכינו בדורינו שמרן בעל החזו״א זצ״ל בירר בספרי ורוב עניני זרעים ובפרט הנוגעים למעשה אמנם ספריו צריכין לימוד עמוק כידוע והרוצה לדעת קיצור הדברים ותמציתם לא יוכל לידע אם לא ילמוד בעיון כל הענינים השייכים לזה וכל ספרי החזו״א על זרעים כי הם לא חוברו רק על סדר הג' ומאד קשה למצוא ההלכה וגם קצת מפוזר בשאר ספרי החזו״א וגם יש חלק מהדברים שמרן ז״ל לא דיבר בהן"”
מבנה הספר

החיבור כולל בהדפסתו חמישה חלקים, על פי נושאים שונים בהלכות התלויות בארץ:
מבנה הספר > חלק ראשון

הלכות כלאים - כולל כל דיני הרכבה, כלאי זרעים, כלאי הכרם, כלאי בהמה דהרבעה והנהגה ודיני שעטנז.
הלכות מתנות עניים - כולל כל דיני פאה, לקט, פרט ועוללות, שכחה ודיני צדקה.
מבנה הספר > חלק שני

הלכות תרומות - כולל כל דיני הפרשת תרומה, נתינתן, אכילתן, שמירתן ותערובתן.
מבנה הספר > חלק שלישי

הלכות מעשר - כולל כל דיני מעשר ראשון, טבל ודמאי.
הלכות מעשר שני - כולל כל דיני מעשר שני, נטע רבעי, ערלה, ביעור ווידוי.
מבנה הספר > חלק רביעי

הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין - כולל כל הלכות ביכורים, חלה, מתנות, ראשית הגז, פדיון הבן ופדיון פטר חמור.
הלכות שמטה ויובל - כולל כל דיני שביעית, עבודתה ואכילתן בקדושה, שמיטת כספים, דיני יובל, בתי אחוזה, בתי ערי חומה וערי הלוויים.
מבנה הספר > חלק חמישי

השגות הראב"ד על סדר זרעים במשנה תורה
מקורות הרמב"ם על סדר זרעים
מכתבים מהחזון איש שלא פורסמו
רשימת הזרעים והפירות הנזכרים ברמב"ם
לקריאה נוספת

הרב קלמן כהנא, "משנה ברורה להלכות זרעים", המעין כד,ד (תמוז תשמ"ד), עמ' 58–70 (חזר ונדפס אצל: הנ"ל, חקר ועיון, ה (תשמ"ו), עמ' רכב–רלו)
הערות שוליים

↑  רות צביון, בית אמי, בני ברק תשע"ז 2016 עמ' 318
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007421017605171
ד'תשי"ח

ד'תשי"ח (4718)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 957 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 958. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ה'ח'

ה'ח' (5008)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1247 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1248. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
ה'ט"ז

ה'ט"ז (5016)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1255 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1256. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ה'ב'

ה'ב' (5002)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1241 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1242. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'ו'

ה'ו' (5006)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1245 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1246. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דפנה דקרס

| --- | --- |

 לידה:  10 בנובמבר 1968 (בת 55) ניימכן, הולנד 
 שם לידה:  Daphne Muriël Deckers 
 מדינה:  הולנד הולנד
 השכלה:  Canisius College, Nijmegen 
 בן או בת זוג:  ריצ'רד קרייצ'ק (7 ביולי 1999–?) 
 צאצאים:  אמה דקרס 
 מספר צאצאים:  2 
 קישורים חיצוניים
 daphnedeckers.nl
 
דפנה דקרס (בהולנדית: Daphne Deckers; נולדה ב-10 בנובמבר 1968) היא מנחת טלוויזיה הולנדית.
ביוגרפיה

דקרס נולדה בניימכן וזמן קצר לאחר מכן עברה משפחתה לעיירה אחרת.
היא למדה תקשורת המונים ובאותו זמן החלה לדגמן.
ב-1993 הופיעה בסרט הטלוויזיה "Remember" של NBC.
ב-1997 שיחקה תפקיד קטן בדרמת הספורט ההולנדית "All Stars", בשנה זו גם שיחקה בסרט ג'יימס בונד מחר לנצח.
ב-1998 הייתה על שער מגזין פלייבוי.
ב-1999 הנחתה את התוכנית המקורית של האח הגדול בעונתה הראשונה.
מ-2007 ועד 2011 הנחתה ושפטה בתוכנית "הטופ מודל הבאה של הולנד".
היא פרסמה שני ספרים שכתבה בנושא אמהות וספר ילדים משלה, היא גם כתבה טורים למספר עיתונים וביניהם Reader's Digest ו-"De Telegraaf", העיתון המוביל בהולנד.
היא משמשת כשגרירה של הארגון "Nationaal Fonds Kinderhulp".
גורם סביבתי

גורם סביבתי או גורם אקולוגי הוא כל גורם אביוטי או ביוטי המשפיע על אורגניזמים חיים. גורמים אביוטיים כוללים טמפרטורת הסביבה, כמות אור השמש ו-pH של אדמת מים שבה חי אורגניזם. גורמים ביוטיים יכללו את קיומם של אורגניזמים, מזון ונוכחות של גורמים ביולוגים, מתחרים, טורפים וטפילים.
סקירה כללית

הגנוטיפ של אורגניזם (למשל בזיגוטה) מתורגם לפנוטיפ הבוגר במהלך ההתפתחות של האורגניזם, ונתון להשפעות סביבתיות רבות.
אם ניתן להסיק שמחלה נגרמת על ידי שילוב של השפעות גנטיות וסביבתיות, ניתן להתייחס למקור האטיולוגי שלו כבעל דפוס רב גורמי.
סרטן קשור לרוב לגורמים סביבתיים. לדברי חוקרים, שמירה על משקל תקין, אכילת תזונה בריאה, הקטנת צריכת אלכוהול והפסקת עישון, מפחיתים את הסיכון ללקות במחלה.
גורמים סביבתיים נחקרו כמשפיעים על אסתמה ועל אוטיזם.
אקספוזום

אקספוזום הוא מערך הגורמים הסביבתיים האנושיים (שאינם גנטיים) הנוצרים מרגע ההתעברות ואילך, ומשלימים את הגנום. המושג אקספוזום הוצע לראשונה בשנת 2005 על ידי אפידמיולוג הסרטן כריסטופר פול ווילד במאמר שכותרתו "השלמה של הגנום על ידי אקספוזום: האתגר הבולט של מדידת חשיפה סביבתית באפידמיולוגיה מולקולרית״. הרעיון של אקספוזום וכיצד להעריך אותו הוביל לדיונים ערים עם דעות מגוונות בשנת 2010, 2012, 2014 ו-2021.
במאמרו משנת 2005, קבע ווילד, "באופן המקיף ביותר, האקספוזום כולל את כל הגורמים הסביבתיים במהלך החיים (כולל גורמים הקשורים באורח החיים), מהתקופה שלפני הלידה והלאה". הרעיון הוצע לראשונה כדי למשוך תשומת לב לצורך בנתוני גורמים סביבתית טובים ומלאים יותר למחקר סיבתי, על מנת לאזן את ההשקעה בגנטיקה. לפי ווילד, אפילו גרסאות לא שלמות של הגורמים יכולות להיות שימושיות לאפידמיולוגיה. בשנת 2012, ווילד התווה שיטות, הכוללות חיישנים אישיים, ביומרקרים וטכנולוגיות אומיקס, כדי להיטיב להגדיר את האקספוזום. הוא תיאר שלושה תחומים חופפים בתוך האקספוזום:
סביבה חיצונית כללית כולל הסביבה העירונית, חינוך, גורמי אקלים, הון חברתי, דחק
סביבה חיצונית עם מזהמים ספציפיים, קרינה, זיהומים, גורמי אורח חיים (כגון עישון צריכת אלכוהול), תזונה, פעילות גופנית ועוד
סביבה פנימית הכוללת גורמים ביולוגיים כגון גורמים מטבוליים, הורמונים, מיקרוביוטה של מערכת העיכול, דלקת, ועוד
בסוף 2013, הגדרה זו זכתה להסבר מעמיק בספר הראשון שעסק באקספוזום. בשנת 2014, מחבר הספר שינה את ההגדרה כך שתכלול את תגובת הגוף לתהליכים המטבוליים האנדוגניים אשר משנים את העיבוד של כימיקלים. בשל השפעה סביב ובזמן ההריון, נוספו לאחרונה לאקספוזום המטבוליזם האימהי השמנת יתר/עודף משקל וסוכרת, תת-תזונה ודיאטות עתירות שומן/קלוריות. אלו קשורות להתפתחות ירודה אצל עוברים, ובהמשך אצל תינוקות וילדים ושכיחות מוגברת של השמנת יתר והפרעות מטבוליות אחרות בגיל מאוחר יותר.
מדידה

להפרעות מורכבות, נראה שגורמים גנטיים ספציפיים מהווים רק 10-30% משכיחות המחלה, אך אין דרך סטנדרטית או שיטתית למדידת השפעת הגורמים הסביבתיים. מספר מחקרים על האינטראקציה של גורמים גנטיים וסביבתיים בשכיחות של סוכרת הוכיחו ש"גורמי אסוציאציה סביבתית רחבה" עשויים להיות אפשריים.
יוזמות מחקר

נכון לשנת 2016, ייתכן שלא ניתן למדוד או למדל את האקספוזום במלואו, אך מספר פרויקטים אירופאים החלו לעשות ניסיונות ראשונים. בשנת 2012, הנציבות האירופית העניקה שני מענקים גדולים להמשך מחקר הקשור לגורמים סביביתיים. פרויקט HELIX במרכז למחקר של אפידמיולוגיה סביבתית, שבסיסו בברצלונה, הושק בסביבות 2014, ומטרתו לחקור את השפעת האקפסוזום על החיים המוקדמים. פרויקט שני, Exposomics, של האימפריאל קולג' בלונדון שהושק ב-2012, ביקש להשתמש בסמארטפונים המשתמשים ב-GPS וחיישנים סביבתיים כדי להעריך את החשיפה.
בסוף 2013 החלה יוזמה גדולה בשם "חיבור בין בריאות וגורמי סביבה בהתבסס על סקרי אוכלוסייה בקנה מידה גדול" (HEALS). יוזמה זו נחשבת המחקר הגדול באירופה הקשור לבריאות הסביבה. הוא מציע לאמץ פרדיגמה המוגדרת על ידי אינטראקציות בין רצף DNA, שינויים ב-DNA אפיגנטי, ביטוי גנים וגורמים סביבתיים.
בדצמבר 2011, האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית אירחה מפגש שכותרתו "טכנולוגיות מתפתחות למדידת אקספווזומים בודדים".
סקירה כללית של המרכז לבקרת מחלות ומניעתן, "אקספוזומים וחומרי חשיפה", מתווה שלושה תחומי עדיפות לחקר אקספוזום תעסוקתי כפי שזוהה על ידי המכון הלאומי לבטיחות ובריאות תעסוקתית. המכון הלאומי לבריאות (NIH) השקיע בטכנולוגיות התומכות במחקר הקשור לאקספוזום, כולל חיישנים ביולוגיים, ותומכים במחקר על אינטראקציות בין גנים לסביבה.
פרויקט אקספוזום אנושי (HEP)

הרעיון של פרויקט אקספוזום אנושי, המקביל לפרויקט הגנום האנושי, הוצע ונדון בפגישות מדעיות רבות. נכון לשנת 2017 אין פרויקט כזה בשל העדר תמיכה הנובע מחוסר הבהירות לגבי האופן שבו המדע יקדם פרויקט כזה.
הדיווחים על הנושא כוללים:
סקירה משנת 2011 על האקספוזום ומדעי החשיפה מאת פול ליוי וסטיבן רפפורט, "מדע החשיפה והאקספוזום: הזדמנות לקוהרנטיות במדעי הבריאות הסביבתית" בכתב העת Environmental Health Perspectives.
דו"ח משנת 2012 של מועצת המחקר הלאומית של ארצות הברית "מדעי אקספוזום במאה ה-21: חזון ואסטרטגיה", המתאר את האתגרים בהערכות שיטתיות של האקספוזום.
תחומים משיקים

מושג האקספוזום תרם להצעה משנת 2010 של פרדיגמה חדשה בפנוטיפ המחלה, "עקרון המחלה הייחודית": לכל פרט יש תהליך מחלה ייחודי השונה מכל פרט אחר, בהתחשב בייחודיות של האקספוזום והשפעתו הייחודית על תהליכים פתולוגיים מולקולריים כולל שינויים באינטראקטום. עיקרון זה תואר לראשונה במחלות ניאופסטיות כ"עקרון הגידול הייחודי". בהתבסס על עקרון הזה של המחלה הייחודית, התחום אינטרדיסציפלינרי של אפידמיולוגיה מולקולרית פתולוגית (MPE) משלב פתולוגיה מולקולרית ואפידמיולוגיה.
גורמים סוציו-אקונומיים

שינוי גלובלי נוצר על ידי גורמים רבים, אך החמישה העיקריים הם גידול אוכלוסין, צמיחה כלכלית, התקדמות טכנולוגית, עמדות ומוסדות. הגורמים הללו יכולים לנבוע מגורמים סוציו-אקונומיים אשר ניתן לראותם כגורמים בזכות עצמם. הגורמים הסוציו-אקונומיים של שינויי אקלים יכולים לנבוע מביקוש חברתי או כלכלי למשאבים כגון ביקוש לעצים או לגידולים חקלאיים. כריתת יערות טרופית למשל, נגרמת בעיקר בשל הזדמנויות כלכליות הנובעת מביקוש שטחי יבול נוספים.
דוגמה לאופן שבו גורמים סוציו-אקונומיים משפיעים על שינויי האקלים ניתן לראות בסחר בפולי סויה בין ברזיל לסין. הסחר בפולי סויה מברזיל לסין גדל מאוד בעשורים האחרונים. הצמיחה הזו נגרמת ממניעים סוציו-אקונומיים, כמו הביקוש הגובר לפולי סויה ברזילאית בסין, גידול השימוש בקרקע לייצור פולי סויה בברזיל והחשיבות של חיזוק סחר החוץ בין שתי המדינות. לכל הגורמים החברתיים-כלכליים הללו יש השלכות על שינויי האקלים. לדוגמה, עלייה בפיתוח של גידולי פולי סויה בברזיל פירושה שנדרשת יותר קרקע זמינה לכך. זה גורם לכך שיותר יערות גשם הופכהופכים לשטחי גידול חקלאיים תוך השפעה על הסביבה.
דוגמה נוספת היא הוראת האיחוד האירופי לפיתוח דלק ביולוגי עבור מדינות החברות בארגון (Renewable Energy Directive 2009). עם המניע הסוציו-אקונומי בינלאומי להגדלת ייצור הדלק הביולוגי גדל הביקוש בקרקע במדינות אלו. אך כאשר שטחי גידול חקלאיים עוברים לגידולים הקשורים בביו-אנרגיה, ההיצע החקלאי המקורי פוחת, ועוד שהביקוש העולמי אליהם גדל. זה גורם סוציו-אקונומי המביא לגידול הביקוש שטחים חקלאיים חליפיים הדרושים כדי לענות על הביקוש ובהיעדר קרקע זמינה הבישוק מגיעה לאזורים רחוקים יותר ולמדינות אחרות. כך הופכים אזורי סוואנה במדינות אפריקה לאדמות גידולים. יתר על כן, מניע סוציו-אקונומי שגורם לשינוי שימושי קרקע לא תמיד מתרחשים ברמה בינלאומית. ניתן לראות את זה גם ברמת משק הבית.
לדוגמה, בוולונג סין, התושבים המקומיים משתמשים ביערות כעץ לדלק כדי לבשל ולחמם את בתיהם. במקרה זה הגורם הסוציו-אקונומי שמשפיע כאן הוא הדרישה המקומית לעצים כדי לתמוך בקיום. בשל כך האוכלוסייה המקומית מדללת את אספקת עצי הדלק ואנשיה נאלצים להתרחק כדי למצוא את המשאב הזה. ביקוש זה לעצים גורם לירידת אוכלוסיית הפנדות באזור זה מכיוון שהמערכת האקולוגית שלהם נהרסת.
ראו גם

אפידמיולוגיה
תורשתיות