סטטיסטיקות של התנ"ך
הערות שוליים

↑  הנתונים בתרשים לפי "מקראות גדולות הכתר" ולפיהם סיכום האותיות הוא 304,801.
1 2 3  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל', עמוד א'
↑  ספר דברי הימים א', פרק ב', פסוק נ"ה
1 2  אליהו הכהן האתמרי, מדרש תלפיות ערך אותיות, באתר היברובוקס
↑  ספירת המילים והאותיות - על פי תוכנת פרויקט השו"ת של אוניברסיטת בר-אילן.
↑  על פי ספירתו של הרב יעקב שור, במשנת רבי יעקב, פיעטרקוב ה'תר"ץ פרק ד' אות ג'
↑  לדוגמה מציין התלמוד כי לפי מסורת ארצישראלית, את הפסוק ”וַיֹּאמֶר יְהוָה אֶל מֹשֶׁה הִנֵּה אָנֹכִי בָּא אֵלֶיךָ בְּעַב הֶעָנָן בַּעֲבוּר יִשְׁמַע הָעָם בְּדַבְּרִי עִמָּךְ וְגַם בְּךָ יַאֲמִינוּ לְעוֹלָם וַיַּגֵּד מֹשֶׁה אֶת דִּבְרֵי הָעָם אֶל יְהוָה”(ספר שמות, פרק י"ט, פסוק ט') חילקו לשלושה פסוקים.
↑  אמנם יש שהסבירו את כוונת הגמרא, שרק רב יוסף לא היה יכול למנות, כיון שהיה עיוור. (הרב ראובן מרגליות, המקרא והמסורה עמוד יד'.)
↑  כן היא הגרסה בכל עדי הנוסח, הגאונים, הראשונים, וראשוני האחרונים. במהדורות מאוחרות תוקן הנוסח ל-5,888 ולמספרים דומים, על מנת לקרבו למצוי בנוסח המסורה. ראה: אליהו בלר, "פסוקי המקרא לפי הברייתא בקידושין דף ל'", בתוך: אור ישראל יט (שנה ה ג), מונסי - ניו יורק, תש"ס; אתר הכי גרסינן של פרויקט פרידברג; וכן הגהות וציונים בתלמוד בבלי מהדורת עוז והדר תשע"א.
↑  ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק מ"ב
↑  ספר ויקרא, פרק י', פסוק ט"ז
↑  ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק ל"ג
↑  ספר תהילים, פרק פ', פסוק י"ד
↑  ספר תהילים, פרק ע"ח, פסוק ל"ח
↑  ספר ויקרא, פרק ח', פסוק ט"ו
↑  ספר ויקרא, פרק ח', פסוק ח'
↑  אוצר הגאונים מסכת קידושין עמוד 84
↑  כמובא במסכת סופרים ו,ד.
1 2  משנת רבי יעקב, פיעטרקוב ה'תר"ץ פרק ד' אות ג', באתר אוצר החכמה
↑  קנמן בשם על מסכת קידושין
↑  לפי הגרסה בש"ס וילנא.
↑  אליהו בלר, "פסוקי המקרא לפי הברייתא בקידושין דף ל'", בתוך: אור ישראל יט (שנה ה ג), מונסי - ניו יורק, תש"ס
↑  אהבת תורה,קראקא תרס"ה, ד' א'
1 2  ראו כאן רשימה מפורטת
↑  הרב חיים דוד הלוי בשו"ת עשה לך רב חלק ה' קונטרס תורה מן השמים.
↑  יוסף עופר ואלכסנדר לובוצקי, המסורה למקרא כנוהל תיקון שגיאות
↑  מסורת התורה והנביאים מאת פסח פינפער, וילנא ה'תרס"ו עמוד 13.
↑  אליהו בחור מסורת המסורת הקדמה שלישית.
↑  מסורת התורה והנביאים מאת פסח פינפער, וילנא ה'תרס"ו עמוד 13 בשם רב נטרונאי גאון
↑  בסוף החומשים מוזכר מספר הפרקים, על פי החלוקה שנקבעה בתחילת המאה ה-13.
↑  על פי דפוס ונציה ה'רפ"ה - ה'רפ"ו, כפי שהובאו במאמרו של מרדכי ליב קצנלבוגן, רישומי המסורה בסופי פרשיות התורה וספרי התנ"ך, בתוך סיני קכו - קכז, ירושלים ה'תשס"א.
↑  ב"ספר החילופים" וב"קריית ספר": "יהללאל", בכמה דפוסים: "עלו", "לו יין".
1 2  הנתון מתאים לפי ה'טעם התחתון' בו הפסוק (ספר בראשית, פרק ל"ה, פסוק כ"ב) "ויהיו בני יעקב שנים עשר" הוא פסוק בפני עצמו. לפי 'הטעם העליון' נחסר פסוק אחד.
↑  בפרשת מקץ צוין בדפוס ונציה גם מספר המילים: 2,025 אולי כדי להבדילה מפרשת בראשית שבה מספר פסוקים וסימן זהים. גם ב-5 פרשות נוספות ניתנו סימנים למספר המילים. בספרי החסידות הסבירו את התוספת לפרשת מקץ בכך שבשבוע פרשת מקץ חל חג החנוכה; 2,000 שווה בגימטריה 8 פעמים נר כנגד שמונת הנרות שבחג, ו-25 הוא כה בכסלו, התאריך בו מתחיל החג. (בני יששכר לחנוכה מאמר יג'). לפנינו (על פי קצנלבוגן) מספר האותיות 2,022.
↑  לפנינו (על פי קצנלבוגן): 106
↑  הנתון מתאים ל'טעם עליון' לפיו עשרת הדיברות מחולקות לעשרה פסוקים. לפי 'הטעם התחתון' עשרת הדיברות מחולקות ל-13 פסוקים, וסכום הפסוקים: 75.
↑  ב'קריית ספר' וב'ספר החילופים': "עזיה". באחד מכתבי היד: "יאהלום". באחד הדפוסים: "אצא". על חיסרון הסימן לפרשת פקודי, ראו יעקב חיים סופר, בעניין סך פסוקי פרשת פקודי והמסתעף, בית אהרן וישראל צה' עמוד קיז', צב' פסוקים "עזיה" סימן במוסף שבת קודש של יתד נאמן פרשת פקודי גיליון 25 ה'תשע"ד
↑  לפנינו (על פי קצנלבוגן) לפי טעם תחתון - 1210, לפי טעם עליון - 1207
↑  בכל המקורות האחרים: 111.
↑  סימן זה הוא טעות. בדפוס אמסטרדם ה'תל"ה תוקן: "ציווה". ב'ספר החילופים': "דעואל", ב'קריית ספר' נוסף: "מלכיהו".
↑  לפנינו (על פי קצנלבוגן): 97. ראו אור תורה גיליון קיג' (תמוז ה'תשל"ז), עמודים סא סב.
↑  רבים הצביעו על קשר בין; פרשת נשא - הארוכה בתורה המכילה 176 פסוקים (וגם הזוהר והמדרש עליה הם הארוכים ביותר), מסכת בבא בתרא - הארוכה בתלמוד הבבלי הכוללת בחלוקה המקובלת 176 דפים (כולל דף השער), ופרק אשרי תמימי דרך - הארוך ביותר בתנ"ך ומכיל גם הוא 176 פסוקים. ראו לדוגמה כאן, כאן(הקישור אינו פעיל, 23.6.2020), וכאן
↑  בדפוס ונציה צוין מספר המילים: 1,462. לפנינו (על פי קצנלבוגן): 1,409.
↑  בדפוס ונציה צוין מספר המילים: 1,454. לפנינו (על פי קצנלבוגן): 1,245.
↑  בדפוס ונציה צוין מספר המילים: 1,450. לפנינו (על פי קצנלבוגן): 1,454.
↑  בדפוס ונציה צוין מספר המילים: 1,870. לפנינו (על פי קצנלבוגן): 1,849.
↑  הנתון מתאים לשיטה המחלקת את עשרת הדיברות ב'טעם עליון' לתשעה פסוקים. לפי חלק מהשיטות ב'טעם תחתון' הדיברות מחולקות ל-13 פסוקים, ומניין הפסוקים: 122.
↑  בדפוס ונציה צוין מספר המילים: 1,746.
↑  המספר מתייחס ל'ניצבים' ו'וילך' יחד. בוילך לבד - 30.
↑  ב'ספר החילופים', ב'קריית ספר' ובחלק מהדפוסים: "כלב".
↑  הנתון מתאים לפי השיטה שעשרת הדיברות שבפרשת ואתחנן מחולקות בטעם תחתון ל-12 פסוקים. לפנינו הדיברות מחולקות בטעם תחתון ל-13 פסוקים ומניין הפסוקים - 956. לפי השיטה המקובלת בטעם העליון לחלק את הדיברות ל-10 פסוקים - 953.
↑  החישוב הכולל הוא ממקור שונה ואינו מתאים לסיכום סך הפסוקים המצוין לכל פרשה.
↑  מגלה עמוקות על ואתחנן אופן קפו' ועוד.
↑  זוהר חדש על שיר השירים. "סלקין אתוון לשתין רבוא"
↑  מספר הגברים הבוגרים שיצאו ממצרים על פי המקרא הוא 603,550. נהוג לעגל את המספר ל-600,000. על פי הקבלה 600,000 הנשמות הם נשמות 'שרשיות' שיכולות להתחלק גם למספר גדול יותר של בני אדם. (שער הגלגולים פרק לה'.)
↑  אברהם אזולאי, חסד לאברהם מעיין ב' נהר יא'.
↑  יש שהבינו כי לפי דבריו אין הכוונה לאותיות הכתובות בתורה, אלא שאם נחשב את המילוי של 22 האותיות ואת המילוי של המילוי וכן הלאה, נוכל להגיע ל-600,000.
↑  מדבר קדמות מערכת י' אות ו'.
↑  הרב מרדכי יפה, לבוש אורח חיים סימן לו'.
↑  פני יהושע על מסכת קידושין דף ל.
↑  עשרה מאמרות מאמר הנפש חלק ג' פרקים ה - ו.
↑  ד"ר משה כץ, יש שישים רבוא אותיות בתורה, תחומין כא' ה'תשס"א, עמודים 555 - 560
↑  יש שהבינו כי הכוונה לרב סעדיה גאון, ויש שייחסו את האגדה לרב סעדיה בנו של רבי יוסף בכור שור מבעלי התוספות. ראו שם הגדולים מערכת גדולים אות ס' בערך רב סעדיה גאון, ואנציקלופדיה אוצר ישראל ערך "אותיות".
↑  השוו: יוסף שלמה דלמדיגו, נובלות חכמה דף קצ"ז בסיליאה ה'שצ"א, אליהו הכהן, מדרש תלפיות ערך "אותיות" (נדפס לראשונה באזמיר ה'תצ"ו), אשר אנשיל ווירמש, סייג לתורה דף יב' פפד"מ ה'תקכ"ו.
↑  הרב יאיר בכרך בשו"ת חוות יאיר סימן רל"ה.
↑  אברהם קורמן, מספר הפסוקים, המלים והאותיות שבתנ"ך, "שמעתין" גיליון 65
↑  על פי סייג לתורה פפד"מ ה'תקכ"ו
↑  על פי ד"ר משה כץ, יש שישים רבוא אותיות בתורה, תחומין כא' ה'תשס"א, עמודים 555 - 560
↑  אהרן בן אשר, דקדוקי הטעמים, באתר היברובוקס
↑  קריית ספר חלק ב', באתר היברובוקס
↑  עשרה מאמרות, מאמר הנפש חלק ג' פרק ה'
↑  אברהם קורמן, מספר הפסוקים, המלים והאותיות שבתנ"ך, "שמעתין" גיליון 24