stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יבגני גרנגרוס

| --- | --- |

יבגני גרנגרוס
 לידה:  10 בפברואר 1855 סנט פטרבורג, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית (1699–1858)
 פטירה:  15 במאי 1912 (בגיל 57) סנט פטרבורג, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית (1883–1917)
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 השכלה:  The First Saint-Petersburg Gymnasium 
 השתייכות:   צבא האימפריה הרוסית
 תקופת הפעילות:  1873–1912 (כ־39 שנים)
 דרגה:   לוטננט גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית קרים ראש מנהל המטה הכללי
 עיטורים
 עיטור  אנה הקדושה,  דרגה ראשונה  מסדר סטניסלב הקדוש, דרגה 1  מסדר ולדימיר הקדוש, דרגה 2 
 תפקידים אזרחיים
 שר המלחמה
 
יבגני אלכסנדרוביץ' גרנגרוס (ברוסית: Евгений Александрович Гернгросс;‏ 10 בפברואר 1855 – 15 במאי 1912) היה לוטננט גנרל רוסי אשר שימש במשך תקופה קצרה כראש מנהל המטה הכללי הרוסי.
ביוגרפיה

גרנגרוס נולד בסנט פטרבורג ב-10 בפברואר 1855. הוא היה בן למשפחת אצולה. ב-1873 הוא התגייס לחיל הפרשים של צבא האימפריה הרוסית. ב-1877 הוא החל לשרת במשמר הקיסרי כלוטננט. ב-1881 הוא סיים את לימודיו באקדמיית המטה הכללי "ניקולייב". ב-1888 הוא מונה למפקד גדוד פרשים במשמר הקיסרי. ב-1889 הוא הועלה לדרגת קפטן, וב-1892 הועלה לדרגת פודפולקובניק. ב-29 ביולי 1896 הוא מונה למפקד הזמני של דיוויזיית קרים עד 2 בספטמבר של אותה שנה. לאחר מכן מונה למפקד רגימנט הדרגונים ה-35 עד 1901. באותה שנה הוא הועלה לדרגת פולקובניק ומונה למפקד רגימנט הפרשים של המשמר. ב-1904 הוא מונה לראש מטה המשמר הקיסרי. ב-1906 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. ב-1909 הוא הועלה לדרגת גנרל-לוטננט. בספטמבר של אותה שנה, הוא מונה לראש מנהל המטה הכללי. בתפקידו זה, הוא חרג ממדיניותם של קודמיו בתפקיד שהסתפקו בתפקידים רשמיים והפכו את המטה הכללי הקיסרי לגרורה של משרד המלחמה. גרנגרוס הצליח להעניק למטה הכללי עצמאות מסוימת, והעביר סמכויות מסוימות לאחריותו הבלעדית. ב-22 בספטמבר 1911 הוא הועבר מהתפקיד לאחר שמצבו הבריאותי הורע. הוא נפטר בסנט פטרבורג ב-15 במאי 1912.
שלום קלזאן

אין תמונה חופשית
הרב שלום קלזאן (תר"ע, 1910 – ל' בתשרי תש"מ, אוקטובר 1979) היה ראש ישיבת סוכת שלום בירושלים.
ביוגרפיה

נולד בצנעא, בירת תימן, צאצא למשפחת רבנים בת כמה מאות שנים. למד בישיבת בית שרעבי מפי הרב אהרן הכהן ומפי הרב אברהם הכהן. אחר כך למד אצל הרב חיים כסאר. היה רב שכונה, ורב בית הכנסת בית צאלח. סירב לכהן בראשות בית הכנסת חג'אג'י.
לאחר שעלה לישראל, התגורר בירושלים. את לימודו קבע בישיבת שערי ציון של הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל ובישיבות נוספות. לאחר מכן למד בישיבת סוכת שלום של הרבנים שלום כסאר והרב שלום יצחק הלוי[דרושה הבהרה], ולאחר פטירתם נתמנה לראשות הישיבה. מונה לרב בית הכנסת "תפארת ירושלים" בשכונת קטמון ג'. לצורך פרנסתו עבד כסופר סת"ם וכמגיה ספרי תורה של הרבנות הראשית. היה חזן ומומחה בשירת יהודי תימן ונעימותיה.
אחר פטירתו של הרב שלום הוציא בנו ספר ביוגרפי לזכרו שזכה להקדמות מהרב חיים כסאר, הרב יוסף קאפח, הרב יחיא אלשיך ועוד.
בנו הרב יוסף קלזאן היה רב הקהילה התימנית במצפה יריחו. אחיינו הוא פרופ' יוסף טובי.
הערות שוליים

1 2  לזכר הר"ר שלום קלזאן, עמוד י"א
1 2 3  לזכר הר"ר שלום קלזאן, עמוד י"ב
↑  נפטר בכ"ה באלול ה'תש"פ. ראו כאן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462980205171  ISNI: 0000 0003 6959 8584  VIAF: 239258868   WorldCat (עם VIAF): 239258868
לב דייטש

| --- | --- |

 לידה:  26 בספטמבר 1855 טולצ'ין, אוקראינה 
 פטירה:  4 באוגוסט 1941 (בגיל 85) מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות 
 
לב (לֶיְיבּ, לֶאוֹ) גריגורייביץ' דֶיְיטש (נכתב לעיתים דייץ'; גם דוֹיְטְש; ברוסית:  Лев Григорьевич Дейч;‏ 26 בספטמבר 1855, טולצ'ין, מחוז פודוליה, האימפריה הרוסית – 4 באוגוסט 1941, מוסקבה, ברית המועצות) היה מהפכן רוסי ממוצא יהודי, נרודניק ולאחר מכך בין מנהיגי המנשביקים.
חייו

לֶיְיבּ דייטש נולד בטולצ'ין שבפודוליה במשפחת סוחרים יהודים. כשהיה בן 4 עברה משפחתו לעיר קייב. בשנת 1867 אביו פשט רגל, ומשפחתו סבלה מעוני. דייטש החל את פעילותו בתנועת הנרודניקים בשנת 1874. ביוני 1876 השתתף בהתנקשות באחד מחברי הארגון, שנחשד בבגידה. בשנת 1877 השתתף בארגון מהומות איכרים בסביבות העיר קייב, וכתוצאה מכך נעצר, אך כבר בשנת 1878 נמלט מהכלא. בשנת 1879 החל להשתתף בפעילות של ארגון "זמליה אי ווליה" ("אדמה וחופש"), ולאחר פיצולו הצטרף לארגון "החלוקה מחדש השחורה".
בשנת 1880 עזב דייטש את האימפריה הרוסית. בשנת 1883, בהיותו בשווייץ, היה בין מייסדי הארגון הרוסי-מרקסיסטי הראשון: "שחרור העמל" (Освобождение труда). הוא היה מעורב בהוצאה לאור והעברה לתחומי האימפריה הרוסית של ספרות מהפכנית שפורסמה על ידי הארגון. בשנת 1884 הוא נעצר בגרמניה והוסגר לרוסיה כפושע פלילי על השתתפותו בהתנקשות של שנת 1876. הוא נשפט, ונשלח ל-13 שנות גלות בסיביר. לאחר מספר שנים קוצרה תקופת הגלות. בהיותו בסיביר הוא התחתן. בשנת 1897 הוא עבר לעיירה הסיבירית הקטנה סְרֶטֶנְסְק, ועבד במשרד לנתיבי תחבורה. לאחר פטירת אשתו עבר לבלאגובשצ'נסק והיה עורך העיתון המקומי.
בשנת 1901 נמלט דייטש לארצות הברית, ומשם עבר למינכן. בהיותו במינכן הוא השתתף בהוצאה לאור של העיתון "אִיסְקְרָה" ("הניצוץ"). דייטש השתתף בארגון ועידת מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית השנייה, ובמהלך הוועדה נמנה עם קבוצת המנשביקים. בסתיו 1905 הוא חזר לרוסיה, נעצר ונשלח לסיביר, אך תוך זמן קצר נמלט. בהיותו באירופה השתתף דייץ' בוועידות המפלגה. לאור השינויים הפוליטיים ברוסיה הוא תמך בביטול הפעילות המחתרתית והפיכת המפלגה למפלגה לגאלית.
בשנת 1911 עבר דייטש לניו יורק עם אשתו השנייה, אסתר זִינוֹבְיֶיבה. הוא ישב בניו יורק במשך 5 שנים, והשתתף בהוצאה לאור של עיתונות מהפכנית.
לאחר מהפכת פברואר שב דייטש לרוסיה, ונטל חלק בפעילות של קבוצת מנשביקים שדגלו בתמיכה בממשלה החדשה. ביחד עם גאורגי פלכנוב וורה זסוליץ' תמך בחתימת הסכם עם הממשלה החדשה והמשך השתתפות המדינה במלחמת העולם הראשונה. דייטש היה בדעה שמלחמת אזרחים ברוסיה "תהרוג את המדינה החופשית הצעירה".
דייטש התנגד למהפכת אוקטובר. הוא היה בדעה שבשלב זה לא ניתן להצליח במהפכה הסוציאליסטית בכלל וברוסיה בפרט. בחודשים הראשונים שלאחר המהפכה עבד במערכת של כמה שבועונים. לאחר פטירת פלכנוב בשנת 1918 עבר על הוצאה לאור של עבודותיו, וכתב מאמרים על ההיסטוריה של התנועות המהפכניות ברוסיה.
בשנת 1928 פרש לגמלאות.
נפטר במוסקבה שברוסיה הסובייטית ב-1941.
יהודה ברוניצקי

ברוניצקי, 1984
יהודה לוסיאן ברוניצקי (נולד ב-23 בספטמבר 1934) הוא מהנדס מכונות ויזם ישראלי, מייסד קבוצת אורמת. חתן פרס ישראל לתעשייה לשנת 2018.
קורות חיים

ברוניצקי נולד בלבוב (אז בפולין כיום באוקראינה), בנם של נפתלי ואן בקנרוט. לאחר הכיבוש הנאצי במבצע ברברוסה גורשה המשפחה לגטו דרוהוביץ', אביו, שהיה אגרונום, פעל להצלת יהודים על ידי ארגון עבודתם בחקלאות. במהלך השואה שינה אביו את שם המשפחה לברוניצקי על שם העיירה ויער ברוניצה, שבו נרצחו רבים מהיהודים באזור. לאחר המלחמה עבר עם משפחתו לקרקוב וב-1946 לצרפת.
הוא למד לתואר ראשון במדעי הגרעין במכון CNAM, הנדסת מכונות בבית הספר להנדסה בפריז (Arts et Métiers ParisTech) ותואר שני בפיזיקה מאוניברסיטת פריז. במקביל ללימודיו עבד במכון למחקר גרעיני כמפתח ציוד עבור CERN.
ב-1958 עלה לישראל, הוא חבר לצבי תבור, שהיה ראש המעבדה הלאומית לפיזיקה ויחד עבדו על ניצול אנרגיית השמש. במעבדה פיתחו את הטורבו-גנרטור ואת מעגל רנקין אורגני (ORC). ב-1965 הקים יחד עם רעייתו יהודית (דיתה) את מפעל אורמת ביבנה וכיהן כמנכ"ל החברה, המפעל הוקם בסמוך למפעל סיבעור, מפעל מחזור שהקים אביו. בשנת 1966 הצטרף לחברה יוסף שידלובסקי שרכש 50% ממניותיה. המפעל ייצר טורבינות אותן ייצא למדינות רבות ברחבי העולם, בהמשך נהנתה החברה מגידול בפעילות ייצוא טורבינות השמש כתוצאה מהגידול במחירי האנרגיה בעקבות משבר האנרגיה העולמי. במקביל לפעילותה הקימה החברה את בית הספר המקצועי אורט-אורמת מרשת אורט. מיזם בריכת שמש שהקים ב-1978 באזור עין בוקק דעך לאחר הירידה במחירי הנפט.
בשנות ה-80 של המאה ה-20 החלה הקבוצה להקים ברחבי העולם תחנות כוח המייצרות חשמל מאנרגיה גאותרמית. ב-1991 הונפקה חברת אורמת בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בשנת 1996 עברה שינוי אסטרטגי נוסף והחלה לעסוק במכירת אנרגיה מתחנות כוח בבעלותה.
בשנים 1992 עד 2006 כיהן ברוניצקי כיו"ר מנועי בית שמש, חברה שנרכשה על ידי אורמת, ובשנים 1992 עד 1995 כיו"ר משותף של אורבוטק, שנוסדה מאורבוט, אחת מהחברות שהוקמו במסגרת חממה טכנולוגית של אורמת, ומשנת 1999 עד 2005 כיו"ר אורעד מערכות הייטק, אף היא חברה מהחממה.
עד 2016 כיהן ברוניצקי כדירקטור וכמדען הראשי באורמת. לאורך השנים פיתח טכנולוגיות רבות ועל שמו נרשמו עשרות פטנטים.
ב-1977 זכה ברוניצקי בפרס רוטשילד, ב-1978 זכה יחד עם רעייתו בפרס התעשייה וב-2008 זכה בפרס מפעל חיים מהתאחדות התעשיינים. כמו כן הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, מהטכניון וממכון ויצמן למדע, וב-1992 זכה בפרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים. בשנת 1994 נמנה עם מדליקי המשואות בפתיחת חגיגות יום העצמאות. כיהן במועצת המנהלים ובוועד הפועל של מכון ויצמן למדע. יחד עם רעייתו הקים את מרכז ברוניצה ליזמות וחדשנות בטכניון. הוא מכהן כחבר מועצת יד ושם.
ברוניצקי הכיר את רעייתו יהודית במהלך צעדת ירושלים, השניים נישאו ב-1961 ולהם שלושה ילדים. בנם יורם כיהן כיו"ר אורמת טכנולוגיות עד 2015.
הערות שוליים

↑  Patents by Inventor Lucien Y. Bronicki
↑  מקבלי פרס תעשייה, אתר התאחדות התעשיינים
↑  יעל גרוס-אנגלנדר, ‏נבחרת התעשיינים: מיהם הזוכים בפרס מפעל החיים של התאחדות התעשיינים?, באתר גלובס, 8 ביוני 2008
↑  הענקת תואר דוקטור לשם כבוד ליהודה ברוניצקי, אתר מכון ויצמן למדע
The Line

| --- | --- |
סמל The Line

 מדינה:  ערב הסעודית ערב הסעודית
 מחוז:  תבוכ
 תאריך ייסוד:  2022 
 קואורדינטות:  28°09′11″N 34°39′20″E﻿ / ﻿28.152972°N 34.655472°E﻿ / 28.152972; 34.655472 
 אזור זמן:  UTC+3
 https://www.neom.com/ar-sa/regions/theline
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ערב הסעודית מוגדלת) ריאד ג'דה מכה אל-מדינה דמאם בוריידה ח'מיס מושייט איראן כווית עיראק ירדן יש. מצרים סודאן ארי. תימן עומאן איחוד האמיר.  ק. המ. הפ.  ים סוף The Line(למפת ערב הסעודית רגילה) ריאד ג'דה מכה אל-מדינה דמאם בוריידה ח'מיס מושייט איראן כ. עיראק ירדן יש. מצ. סודאן ארי. תימן עומאן איחוד האמיר.  ק. המ. הפ.  ים סוף The Line  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
The Line (בערבית: الخط) היא עיר חכמה בהקמה, לפי דגם העיר האנכית, הנמצאת בערב הסעודית ומהווה חלק ממטרופולין ניאום.
העיר אמורה להיות ללא כבישים עם מכוניות או רחובות להולכי רגל. העיר תהיה למעשה רצועה ארוכה וצרה (רוחבה צפוי להיות כ-200 מטרים בלבד ואורכה כ-170 קילומטרים) שמסביבה יוקמו עשרות מבני מגורים, מסחר, תעסוקה ובילוי. על פי התכנון, הסעודים מצפים שהעיר תייצר קרוב לחצי מיליון מקומות עבודה חדשים ותוסיף סכום של קרוב ל-50 מיליארד דולרים לתוצר המקומי הגולמי של המדינה. העיר מתוכננת להכיל כ-9 מיליון תושבים.
עבודות החפירה של הפרויקט החלו באוקטובר 2021. מועד סיום הפרויקט הסופי הוא 2045.
תכנון

העיר מתכוננת להיות באורך של כ-170 קילומטרים, מחופי הים האדום ועד קרוב לפאתי תבוכ. התכונן הוא שהעיר תכיל כ-9 מיליון תושבים בצפיפות של 260,000 נפש לקמ"ר. לשם השואה, בירת הפיליפינים והעיר הצפופה בעולם, מנילה היא בעלת צפיפות של 41,515 לקמ"ר. הבניינים שיוקמו בצדדי ה"קו" יהיו בגובה של כ-500 מטרים, דבר שיהפוך אותם לבניינים השלישים בגובהם במדינה, לאחר אבראג' אל-בית ומגדל ג'דה (שנכון לכרגע בנייתו הקופאה). העיר צפויה לפעול כולה על אנרגיה מתחדשת והיא תורכב משלושה מפלסים: שכבה עליונה להולכי רגל, שכבה נוספת לתשתיות העיר ושכבה תחתית לתחבורה הציבורית התת-קרקעית של העיר. בינה מלאכותית תפעל בעיר כדי לייעל את העיר ולשפר את חיי התושבים בה.
עלות הבנייה המשוערת של הפרויקט היא כ־100-200 מיליארדי דולר אמריקאי (400–700 מיליארד ריאל סעודי) אך קיימות הערכות שהעלויות יגיעו עד טריליון דולר. הממשלה הסעודית טוענת שהעיר תייצר כ-460,000 מקומות עבודה חדשים ותתרום כ-48 מיליארדי דולרים (180 מיליארד ריאל סעודי) לתוצר המקומי הגולמי של סעודיה עד 2030. על פי התכנון לכל התושבים תתאפשר גישה לכל המתקנים והשירותים תוך 5 דקות, בנוסף לכך, תוקם רכבת מהירה שתחבר את שני קצוות העיר בנסיעה של כ-20 דקות.
היסטוריה וביקורת

התוכניות להקמת העיר הוכרזו ב-10 בינואר 2021 על ידי יורש העצר הסעודי, מוחמד בן סלמאן. עבודות שיטוח הקרקע להקמת "הקו" עצמו החלו באוקטובר 2021. על פי התכנון, השלב הראשון של הפרויקט אמור להיחנך ב-2030.
באוקטובר 2022, צילומי מזל"ט הראו כי הבנייה ב"קו" מתבצעת ועבודות חפירה מתקיימות לכל אורך הפרויקט. עד מרץ 2023, יותר מ-4,500 כלונסאות, מנקודה זו ואילך, עבודת כלונסאות עברה לכיוון אזורים 45, 46 ו-47 הממוקמים במרינה המתכוננת בקצה המערבי של "הקו".
ביקורת מרכזית על הפרויקט הייתה לגבי פינוי שבט בדואי שישב באזור "הקו" ופונה בכוח. פעילי זכויות אדם חוששים שהעיר תאופיין בהפרעות זכויות אדם בוטות בכל הקשור לפרטיות התושבים. בנוסף לכך, רבות מההכרזות המרכזיות בנגוע לפרויקט, במיוחד בתחומי האנרגיה והתחבורה, מבוססות על טכנולוגיות שאינן קיימות אפילו בצורת אב טיפוס.
הערות שוליים

1 2  "What is The Line? All you need to know about Saudi Arabia's plan for a futuristic zero-carbon city". Free Press Journal (באנגלית). ארכיון מ-11 בינואר 2021. נבדק ב-12 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Top Global Oil Exporter Saudi Arabia Launches Car-free City". Barrons (באנגלית אמריקאית). 10 בינואר 2021. ארכיון מ-11 בינואר 2021. נבדק ב-12 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Summers, Nick (11 בינואר 2021). "Saudi Arabia is planning a 100-mile line of car-free smart communities". Engadget (באנגלית). ארכיון מ-12 בינואר 2021. נבדק ב-12 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  "Saudi Arabia plans 100-mile-long mirrored skyscraper megacity". The Guardian (באנגלית). 27 ביולי 2022. ארכיון מ-29 ביולי 2022. נבדק ב-29 ביולי 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ravenscroft, Tom (19 באוקטובר 2022). "Drone footage reveals The Line megacity under construction in Saudi Arabia". Dezeen (באנגלית). ארכיון מ-19 באוקטובר 2022. נבדק ב-19 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World's largest piling project shifts to the Line's marina". 26 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "This is what Saudi Arabia's 100-mile long emission-free smart city could look like". Engadget (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-28 ביולי 2022. נבדק ב-29 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hurst, Luke (27 ביולי 2022). "'The Line': Saudi Arabia unveils plans for two 170km-long skyscrapers". euronews (באנגלית). ארכיון מ-28 ביולי 2022. נבדק ב-29 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "FEATURE-Saudi 'surveillance city': Would you sell your data to The Line?". Reuters. 23 באוגוסט 2022. נבדק ב-23 באוגוסט 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Line – Saudi Arabia's Controversial 170-Km-Long Linear City of the Future". www.odditycentral.com (באנגלית אמריקאית). 2021-04-15. נבדק ב-2021-04-17.
התקדמות החפירות של "הקו" (מסומן בחצים כחולים, סרגל 150 ק"מ לקנה מידה), אוקטובר 2022
אצטדיון מרכז ג'דה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  ערב הסעודית ג'דה, ערב הסעודית
 משטח:  דשא
 מושבים:  45,794 (מתוכנן)
 
אצטדיון מרכז ג'דה (בערבית: ملعب وسط جدة, בתעתיק מדויק: מלעב וסט ג'דה) הוא אצטדיון רב-תכליתי המתוכנן להיבנות בעיר ג'דה שבערב הסעודית, ומיועד לארח משחקים בשלב הבתים ובשלב 32 הגדולות של מונדיאל 2034. בנוסף, יארח האצטדיון משחקים במסגרת גביע אסיה בכדורגל 2027. האצטדיון מיועד להכיל 45,794 מקומות ישיבה.
בניית האצטדיון החלה בשנת 2024, והוא מתוכנן להיפתח בשנת 2026.
הערות שוליים

↑  הצעת ערב הסעודית לאירוח מונדיאל 2034 (באנגלית)
↑  Sarangi Nair, Central Jeddah Stadium, with a cubic design, to open in Saudi Arabia by 2030, ‏2024-02-02 (באנגלית אמריקאית)
↑  Design: Jeddah Central Project Stadium – StadiumDB.com, stadiumdb.com
↑  "Construction of Saudi stadiums gathers pace | MEED". MEED (באנגלית אמריקאית). 2024-01-16. נבדק ב-2024-12-20.
קלע חד

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  מערכת הגנה אקטיבית להגנה אווירית נגד טילים היפרסוניים
 ארץ ייצור:  ישראל ישראל
 יצרן:  ישראל רפאל - מערכות לחימה מתקדמות
 פעילות מבצעית:  טרם נכנס לשימוש
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  מנוע רקטי דו-שלבי
קלע חד (שם בין-לאומי: Sky Sonic, תרגום מילולי: "שמיים קוליים") הוא טיל מיירט, שמפותח על ידי חברת רפאל הישראלית, ונועד ליירט טילים היפרסוניים מתמרנים.
רקע

נשק היפר-סוני הוא נשק בעל יכולת תמרון, שנע במהירות שגא קולית, פי 5 או יותר ממהירות הקול.
נכון לשנת 2023 אין מערכת יירוט ייעודית לפגיעה בטיל מתמרן במהירות כזו.
פיתוח

ב־14 ביוני 2023 פרסמה חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות על פיתוח טיל מיירט בעל יכולת תמרון מתקדמת, שנועד ליירט טילים היפרסוניים מתמרנים. הפרסום נעשה על רקע כוונת החברה להציג את הטיל בביתן שלה בתערוכת הסלון האווירי בפריז, שתיערך שבוע לאחר מכן בלה בורז'ה בצרפת. המערכת נמצאת בשלב הפיתוח וטרם בוצעו בה ניסויים.
מאפיינים > יכולות הטיל

עבור הטיל פותחו אמצעי גילוי ומעקב מתקדמים, הכוללים מערכת חיישנים מסונכרנים לשם גילוי הטיל ההיפרסוני ומעקב אחר מיקומו, וכן יכולת בניית מסלול טיסה גמיש המתביית על הטיל ההיפרסוני, שנע במהירות שגא-קולית ובמסלול שאינו בליסטי.
דווח שלמערכת יכולת ליירט מערכות הנעות במהירות של מעל 10 מאך.
מאפיינים > אופן היירוט

היירוט מבוצע בגבהים שבין 20 ל-70 ק"מ, שבהם מערכות נ"מ אינן יעילות, ונעשה באופן דו-שלבי: פגיעה ישירה של הטיל המיירט בטיל ההיפרסוני, ויצירת פיצוץ של הטיל המיירט ליד הטיל ההיפרסוני שגורם להשמדתו.
ראו גם

קלע דוד
מגן אור
הערות שוליים

↑  יובל אזולאי, כשבוע לאחר חשיפת הטיל ההיפר-סוני של איראן: רפאל חושפת תוכנית לטיל היירוט "קלע חד", באתר כלכליסט, 14 ביוני 2023
↑  אמיר בוחבוט‏, מערכת "קלע חד": המענה לאיום הטילים החדש של רוסיה ואיראן, באתר וואלה, 14 ביוני 2023
↑  יובל אזולאי, בחסות המלחמה: היירוט בלייזר בדרך להיות מבצעי בקרוב, באתר כלכליסט, 20 בנובמבר 2023
↑  שי לוי, ‏רפאל חושפת פיתוח של מערכת "קלע חד" ליירוט טילים היפרסונים, באתר ‏מאקו‏, 14 ביוני 2023
| הגנה מפני טילים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים | מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים |  |
| חץ 4 (בפיתוח) | טיל נגד טילים אקסו-אטמוספירי, מיועד לירוט טילים בליסטיים בעלי ראשי קרב מתפצלים בחלל |  |
| חץ 3 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה אקסו-אטמוספירית נגד טילים בליסטיים ובפרט נגד טילים בליסטיים בין-יבשתיים |  |
| חץ 2 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים ארוכי-טווח ובפרט נגד טילים בליסטיים |  |
| קלע חד (בפיתוח) | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים היפר-סוניים |  |
| קלע דוד | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילי קרקע-קרקע לטווחים בינוניים-ארוכים ונגד טילי שיוט וכלי טיס |  |
| יהלום | מערכת טילי MIM-104D פטריוט משופרים נגד מטוסים ונגד רקטות וטילים לטווחים בינוניים |  |
| כיפת ברזל | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילים לטווחים קצרים ובינוניים, וכן נגד מטוסים. התצורה הימית מכונה כיפת מגן. |  |
| מגן אור | מערכת הגנה מקומית מבוססת נשק לייזר נגד פצצות מרגמה ורקטות קצרות-טווח, ידועה גם כ"קרן ברזל". מערכת דומה, שככל הנראה בעלת יכולות קטנות יותר נקראת "להב אור". |  |
| מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט | מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט |  |
| לכלי טיס | לוחמה אלקטרונית • מוץ • נור • מגן רקיע |  |
| לכלי שיט | לוחמה אלקטרונית • ברק 1 • ברק 8 • ברק MX • כיפת מגן • תותח אוטומטי פלנקס (נוקמני) |  |
| לכלי רכב | מעיל רוח • חץ דורבן • מעגל איתן • כיפת רחפן |  |
| מערכות גילוי והתראה | מערכות גילוי והתראה |  |
| מכ"מים ומערכות התראה | מתקן המכ"ם בדימונה • מכ"ם אורן ירוק • מכ"ם אורן אדיר • מכ"ם ר"ז EL/M-2084‏ • מכ"ם EL/M-2083 • טל שמיים • הילה • צבע אדום |  |
| ערכים קשורים | ערכים קשורים |  |
| ראו גם |  מערך ההגנה האווירית של צה"ל • תעשייה ביטחונית בישראל • מנהלת חומה • רפאל מערכות לחימה מתקדמות • התעשייה האווירית לישראל • אלתא מערכות • אמפרסט מערכות • חץ (מערכת נגד טילים) |  |
| ישראל אמצעי לחימה מתוצרת רפאל מערכות לחימה מתקדמות |
| --- | --- | --- |
| טילים ורקטות | אנקור (אנקור כחול • אנקור כסוף • אנקור שחור) • ברק • גיל • גיל 2 • דרבי • לוז • מטאדור • סיימון • ספייק • פופאי • פיתון • שפריר • משגר השביט • תמוז • ‏CARPET • ‏Sea Breaker •  רוקס |  |
| עמדות שליטה מרחוק בנשק | טייפון • מאג רפא"ל • קטלנית • רואה-יורה |  |
| מערכות הגנה אווירית | ברק • כיפת ברזל • כיפת מגן • מגן אור • קלע דוד ("שרביט קסמים") • קלע חד • SPYDER • ‏כיפת רחפן |  |
| לויינים | אביר • ונוס |  |
| רכבי שטח, כלי שיט וכלי טיס | גולן • זאב • חצצית • סקיילייט • פרוטקטור • רקון • מעוז |  |
| שונות | אזוב • מאמין • מאמין קל • "מעיל רוח"/TROPHY • ספייס • לייטנינג‏ • Sky Shield‏ • THOR – מערכת סילוק פצצות |  |
רגש

שישה עשר ביטויי פנים לתשוקה האנושית, J. Pass 1981
גלגל הרגשות של רוברט פלוצ'יק
הצמדים בגלגל הרגשות של רוברט פלוצ'יק
רגש הוא מצב פסיכולוגי שמלווה בשינויים נוירופיזיולוגיים, הקשור למחשבות, תחושות, תגובות התנהגותיות ורמה הדונית של הנאה או סבל. המונח מתאר הן חוויה סובייקטיבית מודעת והן סט של מאפיינים נצפים הכוללים מצב מנטלי, דפוס פעילות של מערכת העצבים והתנהגות אופיינית, המתרחשים במקביל לחוויה הסובייקטיבית. שני התיאורים מכוונים לאותה התופעה הנקראת רגש.
תאוריות פסיכולוגיות ופילוסופיות רבות נבנו על מנת לתאר את טיב הקשר בין הגורמים השונים הנצפים לבין החוויה המודעת. עם זאת ישנם חולקים על הגדרה זו, ואין קונצנזוס בקהילה המדעית לגבי ההגדרה הנכונה לרגש. נוסף למחקר הפסיכולוגי והפילוסופי הרגש נידון גם בתאולוגיה, כאשר ישנם זרמים המייחסים לרגש חשיבות מרכזית.
סיווג רגשות

רגשות שונים מרכיבים את החוויה היום יומית של בני האדם, כאשר ישנם רגשות אשר ניתן לסווגם כקרובים יותר אחד לשני על סמך דמיון בביטוי שלהם. לדוגמה הרגשות שמחה, אושר והתלהבות ייחשבו כרגשות קרובים אחד לשני כיוון שאדם החווה אותם לרוב יפגין סט ביטויים דומה. מודלים המתארים את המרחק והסדר של הרגשות השונים נקראים מודלים לסיווג רגשות. בטרם בואם לבחון את האינטראקציה בין הרגשות השונים, מודלים אלו נדרשים לשאלה היסודית – האם רגשות הם תופעה קיימת בעולם או שהפרשנות שלנו כבני אדם לגורמים בסיסיים יותר בעצם יוצרת את מושג הרגש.
סיווג רגשות > רגשות כדבר טבעי

גישות הרואות ברגשות דבר הקיים בטבע המציאות מניחות כי לפחות חלק מהרגשות נמצאים באופן הטבוע באורגניזם מלידתו, והם אינם דבר הנלמד ומושפע מהסביבה החיצונית לאורגניזם. כמו כן לפי גישות אלו ניתן יהיה להבחין או בסט תגובות אופייני לרגש או במקור אחד האחראי לפעילות הרגשית. לפי תומכי הגישה, הרגשות הם כלי הישרדותי אשר התפתח עם מיליוני שנות אבולוציה ולכן הם נפוצים בעולם החי. בהתאם, לרגשות השונים צריכים להיות יתרונות אבולוציונים בהתמודדות עם סביבת האורגניזם. ממובילי הגישה בעת המודרנית ניתן למנות את הפסיכולוג פול אקמן (אנ'), אשר במחקריו הראה כי התגובות האופייניות לרגשות שונים הן אוניברסליות בין תרבויות שונות, ואף בני שבטים מבודדים מסוגלים לזהות את הרגשות המובעים בפניהם של בני אדם לבנים.
סיווג רגשות > גלגל הרגשות של רוברט פלוצ'יק

פלוצ'יק טען כי קיימת קבוצה מצומצמת של שמונה רגשות בסיסיים. כעס, פחד, עצב, גועל, הפתעה, ציפייה, אמון ושמחה.
סיווג רגשות > פירוק הרגשות לגורמים בסיסיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תאוריה של הרגש

במהלך ההיסטוריה האנושית הוצעו כמה וכמה מודלים שניסו למדל את טיב הקשר בין הסביבה החיצונית לאדם לבין הרגש העולה כתגובה לה.
תאוריה של הרגש > הרגש בעת העתיקה

ביוון הקדומה, העלה קלאודיוס גלנוס את תאוריית ארבע הליחות הטוענת כי לרגשות יש ביטויים פיזיולוגים. גלנוס איבחן כי לאדם ישנם 4 נוזלי גוף (מרות) בסיסיים. לכל מרה הוא ייחס תכונות משלה, כך שכאשר רמה של נוזל מסוים נמצאת בכמות גבוהה יחסית, הוא אמור לפי גלנוס לחוש רגשות מסוג מסוים, בהתאם לתכונות שיוחסו למרה הספציפית. למשל, אדם בעל מרה צהובה (רמה גבוהה של נוזל צהוב) יהיה אדם כועס. ביטוי שכיח שמקורו בתאוריה זו הוא "מרה שחורה" כביטוי לרגשות עצב, צער, דיכאון, יגון.
תאוריה של הרגש > התאוריה של ג'יימס ולאנג

החוקרים ויליאם ג'יימס וקרל לאנג (אנ') היו מראשוני החוקרים בעת המודרנית של הרגש. לדידם מקור החוויה המודעת של הריגוש נעוץ בתגובה הפיזיולוגית לגירוי מעורר הריגוש. לדוגמה במקרה של רעש מפחיד, לפי התאוריה קודם נשמע את הרעש, בעקבותיו תתרחשנה תגובות גופניות שונות כגון עליה בלחץ הדם, ובעקבות ניתוח הפעילות הפיזיולוגית יעלה לחוויה המודעת הרגש המתאים. תימוכין לתאוריה נמצא במחקר אשר הראה כי פגיעה במערכת העצבים האוטונומית פוגעת ביכולת לחוות חוויה רגשית, על אף שהפגיעה אינה מונעת התנהגות התואמת למצב הרגשי האמור לעלות מגירוי רגשי. עם זאת לתאוריה הושמעו ביקורות רבות. טיעון מרכזי, שלימים יכונה "פרדוקס הרגש", הוא העובדה שאנו חשים רגשות שונים, אך לא נמצאת שונות חדה בתגובות הפיזיולוגיות בפריפריה. ביקורת נוספת היא שהשינויים הפיזיולוגים בחלקם הם איטיים מכדי שיוכלו להוות את הבסיס לחוויה הרגשית אשר נחווית סמוך מאוד לאירוע מעורר הרגש.
תאוריה של הרגש > התאוריה של קנון ובארד

כתגובה לחסרונות שבשיטתם של ג'יימס ולאנג, הציע פיזיולוג אשר התמחה בחקר וויסות הומאוסטאטי בשם וולטר קנון תאוריה חלופית שטוענת לסימולטניות בין התגובה הפיזיולוגית לתגובה החווייתית. את התאוריה של קנון פיתח וחקר תלמיד המחקר שלו באותה העת פיליפ בארד, והיא נקראת יחדיו על שם שניהם. לפי התאוריה בתגובה לגירוי מעורר רגש חלק במוח הנקרא תלמוס מעצבב באופן סימולטני הן את קליפת המוח המעורבת ביצירת חוויה מודעת, והן את האזורים המפעילים את המערכת האוטונומית האמונה על העלאת רמת העוררות. התחושה האמוציונאלית היא תוצאה של העצבוב הכפול. עם התפתחות הנוירואנטומיה התפקודית נחשף כי האזורים האחראיים על תגובה לגירוי רגשי הם אזורי המערכת הלימבית, אך דבר זה אינו גורע מחלקה הארי של תאוריה זו.
תאוריה של הרגש > התאוריה הדו גורמית של הרגש

החוקרים סטנלי שכטר וג'רום זינגר (אנ') העלו בשנת 1962 הצעה חדשה למנגנון התהוות הרגש. התאוריה, שלימים תיקרא התאוריה הדו גורמית של הרגש, תולה את יצירת הריגוש בשני מרכיבים. הראשון העוררות הגופנית בה נמצא האדם לאחר הגירוי, השני הכרה שקיים מצב המעורר את הריגוש. המצב המעורר הוא כפי שצוין לעיל אמורפי, ולכן יש צורך במרכיב נוסף אשר יבצע את המעבר מן המצב הפיזיולוגי לרגש. המרכיב שהוצע הוא אפוא התיוג, הדבקת תווית למקור העירור הפיזיולוגי בסיטואציה הסובבת את האורגניזם.