stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונג
עונג ביהדות

היהדות אינה רואה פגם מהותי בעונג כשלעצמו. עם זאת, קיימות מצוות האוסרות על האדם תענוגות, כגון ציוויי הכשרות, וכן הגבלות בתחום יחסי המין, ובכלל - לדעת הרמב"ן אשר קיימת מצוות "קדושים תהיו" המצווה על פרישה מתענוגות מכל סוג שהוא. לדעה אשר "קדושים תהיו" אינה מצווה על פרישה מעונג, המצוות האחרות המגבילות לכאורה עונג, מהוות הגבלות נקודתיות ולא מצביעות על מגמת התנזרות מתענוגות.
בניגוד לדתות אחרות כמו הנצרות והבודהיזם המעודדות נזיריות, מצווה היהדות על "קידוש החומר", כלומר, שימוש במעשים שנעשים בדרך כלל מתוך תשוקה ועונג חומריים בצורה של קדושה והתעלות רוחנית כאמצעי להשגת מטרות נעלות יותר (אך רק לשם מטרה נעלית ובאם ישנה מטרה נעלית כזו בלבד, "קדש עצמך במותר לך". השקפה זו מתבטאת, בין השאר, במושג "סעודת מצווה", בקידוש היין ועוד. מגמה זו בולטת במיוחד בכתבי תנועת החסידות. לאור קבלת האר"י הרואה בעולם החומרי חלק ממקור אלוהי, מייחסים החסידים תפקיד חיובי לאלמנטים חומריים בחיים שהאדם השרוי בהם צריך "להעלותם לשורשם העליון בקדושה" אך זה רק בתנאי שהאדם שקוע בעולם הרוחני בזמן המעשה הפיזי ואינו נתון להנאה והעונג הפיזי כי אם לעונג הרוחני.
מאידך, היו מגדולי החסידות שכתבו שלא כל אחד יכול לעשות את הפעולה האלקית של להעלות את העולם הפיזי לקדושה במעשי היתר אלא רק צדיקים גמורים שאין להם יצר פיזי וגשמי כלל וכל מעשיהם הם רק להכרח לקיום גופם ולכן כתבו שגם בעת שמתעסקים עם דבר מצווה שבדרך כלל קשור בעונג כסעודת מצווה (כמו בשבת ויום טוב) ויחסי אישות לשם קיום מצוות פרייה ורבייה עדיף למכט בהנאה הגשמית והפיזית. זאת לאור דברי הזהר שמכנה את התענוג הפיזי הגשמי בשם "משחא דחוויא" (תרגום: "עור הנחש") ביטוי ששיך על רוע שהוריד הנחש בחטא אדם הראשון.
ראו גם

עונג שבת
זרימה (פסיכולוגיה)
דת ואושר
נהנתנות
הערות שוליים

1 2  אשר משיח, קורין ספקטור ואורלי רונן (2004). לחנך לפנאי. רעננה: מכון מופ"ת.
↑  ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ב'
↑  ראה בדברי הבעש"ט בספרו כתר שם טוב ובדברי שאר גדולי החסידות.
↑  ראה בספרי תלמידי המגיד ממעזריטש "יושר דברי אמת" ובספר התניא.
| משחקים |
| --- | --- | --- |
| סיווג לפי כלי המשחק | משחקי לוח • משחקי קופסה • משחקי קלפים • משחקי עט ונייר • משחקי חברה ללא עזרים  • משחקי כדור • משחקי מחשב, פלייסטיישן ומשחקי וידאו |  |
| סיווג לפי אופי המשחק | משחקי ספורט • משחקי תפקידים • משחקי מלחמה • משחקי אסטרטגיה • משחקי ילדים • משחקי חשיבה |  |
| שימושים למשחקים | פנאי • הנאה • בידור • גן שעשועים • משחקייה • הוראה מתקנת • E-learning ולמידה משולבת מחשב • אימון מוחי • תחרות • ספורט • משחוק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555704405171  BnF: cb11933142d (data)  GND: 4156660-9  LCCN: sh85103436  NDL: 00564560 
פעילויות מהנות יכולות לעורר את תחושת העונג. למשל, משחק עם קבוצת השווים.
תחושת העונג שעולה מתוך ההנאה שבעשייה
פודרגיים

| פודרגיים |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: תחמסאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פודרגיים
סוגים
 Podargus  Batrachostomus  Rigidipenna
שם מדעי
 Podargidae

פודרגיים (שם מדעי: Podargidae) הם משפחה של עופות מסדרת התחמסאים.
מאפיינים

הפודרגיים חיים בטווח שמתת-היבשת ההודית, דרום-מזרח אסיה וגינאה החדשה ועד אוסטרליה, טסמניה ואיים קטנים באוקיינוס השקט. הם מומחים בהסוואה - דבר נדיר אצל עופות, ובעלי פה ענקי היכול להיפער עד לעיניהם העצומות והצהובות בעלות העפעפיים הענקיות. הם מזכירים במראם ינשופים, אך אינם קרובים לינשופים מבחינה טקסונומית, והמראה הדומה נובע מאבולוציה מתכנסת ולא מקרבה גנטית.
מקורם ישר ומוארך יותר ממקורם של ינשופים והם פעילים גם במשך היום. הבדל נוסף הם פעילים ביום ובלילה ויוצאים לצוד חרקים שונים. המינים הגדולים גם טורפים חולייתנים קטנים כמו קרפדות, לטאות ועכברים אליהם הוא מסתער בדממה מהעץ.
מיון

משפחה פודרגיים (Podargidae)
סוג Podargus
מין פודרגוס ינשופי (Podargus strigoides)
מין Podargus ocellatus
מין Podargus papuensis
סוג Batrachostomus
מין Batrachostomus auritus
מין Batrachostomus harterti
מין Batrachostomus septimus
מין Batrachostomus stellatus
מין Batrachostomus moniliger
מין Batrachostomus hodgsoni
מין Batrachostomus poliolophus
מין תחמס ג'אווה (Batrachostomus javensis)
מין Batrachostomus affinis
מין Batrachostomus cornutus
סוג ומין יחיד פרוגמאוס שלמה (Rigidipenna inexpectata)
סמואל דל קמפו

סמואל דל קמפו
סמואל דל קמפו (בספרדית: Samuel del Campo; ‏23 במאי 1882–1960) היה דיפלומט בשירות החוץ של רפובליקת צ'ילה, חסיד אומות העולם, שעזר ליהודי רומניה בהכנת מסמכים שונים במלחמת העולם השנייה.
קורות החיים

סמואל דל קמפו היה דיפלומט בשירות החוץ של רפובליקת צ'ילה. בין השנים 1941 ל -1943 שימש כשר האוצר בנציגות צ'ילה בבוקרשט שברומניה, וסייע ליהודי רומניה בהנפקת מסמכים שונים - בעיקר ליהודי פולין בצ'רנוביץ.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

במהלך אוקטובר 1941 הוקם גטו בעיר צ'רנוביץ והחלו גירושים לטרנסניסטריה. בהיעדר נציגות פולנית רשמית ברומניה, הועבר ייצוג האינטרסים של אזרחי פולין ברומניה לצ'ילה, ודל קמפו החל להנפיק דרכונים צ'יליאנים ליהודים בעלי אזרחות פולנית, כולל לבני משפחת קיסלר מצ'רנוביץ ומשפחת רוזנטל מבוקרשט. לאחר שהגירושים מצ'רנוביץ לטרנסניסטריה התחדשו ביוני 1942, דל קמפו המשיך להתערב עם השלטונות הרומניים לטובת "היהודים בהגנת צ'ילה". בהתבסס על פרוטוקולים מוקלטים מדיונים במועצת השרים של רומניה, יד ושם הצליח להעריך כי כ -1,200 יהודים קיבלו דרכונים צ'יליאניים המספקים להם הגנה מפני הגירושים. באביב 1943 נותקו היחסים הדיפלומטיים בין צ'ילה לרומניה ושווייץ החלה לייצג את האינטרסים של צ'ילה. המסמכים שהוציא דל קמפו לא התאימו בבירור למדיניות ממשלת צ'ילה; כששליחי שווייץ ביקשו ממשרד החוץ של צ'ילה להבהיר את מדיניות המשרד בנוגע להענקת דרכונים צ'יליאניים, נאמר להם כי "הם מעדיפים שלא להעניק דרכונים חדשים ללא אישור משרד החוץ של צ'ילה. "
לאחר המלחמה

דל קמפו מונה לקונסול הכללי בציריך, אך המינוי מעולם לא נכנס לתוקף, ודל קמפו מעולם לא חזר לכהן במשרד החוץ של צ'ילה. הוא נפטר בפריז בשנות ה-60.
הכרה והנצחה

ב־23 בנובמבר 2016 הוכר סמואל דל קמפו כחסיד אומות העולם ושמו נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם, יד ושם ירושלים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Yad Vashem to Honor Samuel del Campo, Righteous Among the Nations from Chile, on Sunday, Yad Vashem (באנגלית)
↑  סמואל דל קמפו, באתר יד ושם (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סמואל דל קמפו".
פזוסירן

| פזוסירן |
| --- | --- |
 שלד של פזוסירן
תקופה
תחילת אאוקן 50 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: תחשאים
משפחה:: פרורסטומיים
סוג:: פזוסירן
מין:: Pezosiren portelli
שם מדעי
 Pezosiren

פזוסירן (שם מדעי: Pezosiren; מילולית: "סירנה רגלית") הוא סוג נכחד קדום בן בסדרת התחשאים שחי בתחילת האאוקן שלפני 50 מיליון שנה במונטיגו ביי שבאי ג'מייקה. השלד נחשף בידי החוקר דריל דומנינג (Daryl Domning) ממשלחת של אוניברסיטת הווארד, וושינגטון די. סי. לג'מייקה. הוא כלל שלד שהתאבן במצב שימור כמעט שלם, טוב בהרבה ממרבית מאובני יונקי הים שנתגלו.
הפזוסירן תואר לראשונה ב-2001 וכלל מין יחיד - Pezosiren portelli. הוא השתייך למשפחה הקדומה Prorastomidae, לצד הפרורסטומוס שחי גם כן באזור ג'מייקה. שני הסוגים נחשבים לראשוני התחשים אך הם התפתחו מאבות יבשתיים.
מאפיינים

הפזוסירן היה שונה מכל שאר התחשאים, ובין הבודדים שהיה יכול לנוע על היבשה. הוא הגיע לאורך שני מטרים ולמשקל 150 קילוגרם, אך היה נמוך מאוד בשל רגליו הקצרות. רגליו לא דמו לסנפירים והיו בעלות אצבעות רחבות דמויות-פרסה. הפזוסירן היה בעל גוף עגלגל, בדומה להיפופוטם, לסתותיו התעקלו מטה ויכלו ללקט צמחייה עשבונית ודמו בצורתם ללסתות של תחשי נהרות מודרניים.
לתחש קדום זה היה זנב קצר ורגליים קצרות שהותאמו לחיים במים רדודים, כך שלא היה מסוגל לשחות בים הפתוח, אלא רק בשוליו, בדומה להיפופוטם. ההימצאות שלו באי ג'מייקה נובעת, ככל הנראה, מקיומו של גשר יבשתי קדום בין מרכז אמריקה והאיים הקריביים, דרכו עברו מספר יצורים. עם הזמן נסגר הגשר והתחשים החיים בו "נתקעו" על האי, ואולי כך פיתחו את יכולת השחייה המפותחת.
לצידו של הפזוסירן התגלו מינים שונים של חסרי חוליות ימיים, תנינאים, דגים, כמה פרימטים, ואף סוג נמוך של יונק דמוי-קרנף - ההיראצ'יוס. כל אלה נכחדו עם סוף האאוקן.
שלדי פזוסירן:
פה זה לא אירופה

פה זה לא אירופה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני, ביחד עם ליין מסיבות הגייז "אריסה". השיר יצא לאור ב-21 באוקטובר 2014, כסינגל שלא מתוך אלבום, אלא כסינגל שנתי שאותו מוציאים אריסה ביחד עם אמן ישראלי בולט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי דורון מדלי שגם הלחין אותו. במקור נכתב השיר לזמרת דנה אינטרנשיונל, אך לבסוף הוקלט על ידי מרגלית צנעני.
שיר זה הוא שיר בסגנון הפופ, אשר משלב בתוכו בית מהפזמון הידוע "אני מאמין", אשר אותו שרים כמה זמרי ליווי שהתנדבו לשיר זאת בקליפ, ובאודיו של השיר.
מדלי אף היה אחראי לכתיבת והלחנת הלהיט הנוסף של אריסה, "תל אביב", אשר אותו שר עומר אדם שנה לפני כן. שנה לאחר מכן, הוציאו אריסה ביחד עם שרית חדד את השיר "קרקס", אשר הפך ללהיט גם כן.
שיר זה נחשב לשיר מחאה, ווואלה! NEWS אף אמרו כי: "מרגול החליטה לצאת בשיר מחאה ציני ומשעשע כנגד כל אותם אנשים שחושבים שהעיר הגדולה היא אירופה, כשהיא שרה לגייז "גברת היפסטר, נו איך בברלין? את משתלבת יפה עם גרמנים?" וממשיכה בפזמון "פה זה לא אירופה, פה זה ישראל - תתחיל להתרגל".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שיצא עבור השיר, בוים על ידי עומר טובי, והועלה לערוצם של אריסה ב-21 באוקטובר 2014, בסמוך לצאתו כסינגל. בקליפ משתתף אוריאל יקותיאל, אשר לאורכו לובש שמלה, ופניו מאופרות.
בין לבין ניתן לראותו רוכב על קרוסלה, ויושב ברכב כשגברים רבים מסביבו. הקליפ של השיר קוצר לאורך של כדקה וחצי, כאשר אורכו המקורי הוא שלוש וחצי דקות.
תחנת הרדיו

באותו הזמן שבו יצא השיר, עלתה תוכנית ברדיו לב המדינה, בשם "פה זה לא אירופה!", בהגשת הני זובידה ומרגול, אשר נתמכה על גבי השיר הזה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 9 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 16 |  |
הערות שוליים

↑  נשארת בארץ: מרגול, באתר "חריף", הפורטל של המוזיקה המזרחית בישראל (ארכיון)
↑  מילים לשיר פה זה לא אירופה - דורון מדלי, באתר שירונט
↑  דורון מדלי: "נטע הציתה בי את האש"
1 2  ARISA (2014-10-22), ARISA אריסה עם מרגלית צנעני - פה זה לא אירופה, נבדק ב-2018-04-14
↑  עומר אדם - הערוץ הרשמי (2013-05-29), Omer Adam feat. Arisa - Tel Aviv עומר אדם עם אריסה - תל אביב, נבדק ב-2018-04-14
↑  ARISA (2015-06-08), ARISA feat. Sarit Hadad - אריסה עם שרית חדד - קרקס, נבדק ב-2018-04-14
↑  בכורה: שיר המחאה של מרגול, באתר וואלה, 21 באוקטובר 2014
↑  ARISA, YouTube
↑  ARISA (2014-10-21), ARISA אריסה עם מרגלית צנעני - פה זה לא אירופה - הקליפ, נבדק ב-2018-04-14
↑  "פה זה לא אירופה - רדיו 91FM - רדיו לב המדינה". רדיו 91FM - רדיו לב המדינה. נבדק ב-2018-04-14.
↑  אסף נבו, ‏עידן עמדי מוריד את אביב גפן ומתי כספי מהפסגה, באתר ‏מאקו‏, 31 באוקטובר 2014
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
פואנלברדה (כדורסל)

הקבוצה במשחק מול ריאל מדריד
פואנלברדה (בספרדית: Baloncesto Fuenlabrada) היא קבוצת כדורסל ספרדית מהעיר פואנלברדה שליד הבירה מדריד, המתמודדת בליגה הספרדית השנייה.
היסטוריה

המועדון הוקם בשנת 1983. בסיום עונת 1997/98 העפילה הקבוצה לליגה הבכירה. בעונת 1999/00 החלה להשתתף במסגרת אירופאית בגביע קוראץ'. בעונת 2001/02 הגיעה הקבוצה עד לרבע גמר גביע קוראץ' והפסידה לקבוצת מארוסי מיוון. בעונת 2001/12 הגיעה הקבוצה עד לרבע גמר היורוצ'לנג' והפסידה לקבוצת טריומף ליוברצי מרוסיה.
אולם הבית של המועדון הוא היכל פרננדו מרטין המכיל כ-5,000 מקומות ישיבה.
אימן את הקבוצה, המאמן לואיס חיל, שאימן בעבר את נבחרת הנוער של ספרד.
תארים והישגים

גביע קוראץ' :
רבע גמר: 2002
יורוצ'לנג' :
רבע גמר: 2012
שחקנים בולטים בעבר ובהווה

ארגנטינהפאבלו פריג'יוני
קרואטיהמרקו תומאס
ארצות הבריתנייט האפמן
ארגנטינהולטר הרמן
ספרדחוסה קלדרון
פוארטו ריקופטר חואן ראמוס
סרביהווק ראדיוויביץ'
אורוגוואיאסטבן באטיסטה
ארצות הבריתג'רלאד פיץ'
ארצות הבריתאלן ווסקיל
ספרדג'ון קנטאבריה
ספרדפראן לאבינה
ארגנטינהלאונרדו מאינולדי
ארגנטינהמאטיאס סאנדיס
לטביהקאספרס ברזינס
ישראלטל בורשטיין
ונצואלהגרגורי ורגאס
פוהוסט זהורודסקי

| --- | --- |
 מדינה:  בלארוס בלארוס
 וובלסט:  ברסט (מחוז) ברסט
 ראיון:  פינסק
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  263 (2019)
 קואורדינטות:  52°19′23″N 26°20′53″E﻿ / ﻿52.323055555556°N 26.348055555556°E﻿ / 52.323055555556; 26.348055555556 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בלארוס מוגדלת) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהפוהוסט זהורודסקי(למפת בלארוס רגילה) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהפוהוסט זהורודסקי(למפת מחוז ברסט רגילה) ברסט ברנוביץ' פינסק קוברין ברזה קרטוסקה  לוניניץ גרודנו מינסק ה ו מ ל  אוקראינה פוליןפוהוסט זהורודסקי(למפת מחוז ברסט מוגדלת) ברסט ברנוביץ' פינסק קוברין ברזה קרטוסקה  לוניניץ גרודנו מינסק ה ו מ ל  אוקראינה פוליןפוהוסט זהורודסקי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פוהוסט זהורודסקי (בבלארוסית: Пагост Загародзкі, פהוסט זהרודזקי; בפולנית: Pohost Zahorodzki) היא עיירה במחוז ברסט שבמערב בלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

היישוב נזכר לראשונה בשנת 1528, ובראשית המאה ה-17 הוענקו לו זכויות עיר. בחלוקת פולין בשנת 1795 נכלל היישוב בתחום האימפריה הרוסית, ובשנת 1921, בהתאם להסכם ריגה, נכלל בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי פוהוסט זהורודסקי

בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-550 יהודים, כשני שלישים מתושביו, והתקיימה בה פעילות חסידית וציונית, תוך קיום תלמוד תורה ובית ספר עברי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.
בתחילת מבצע ברברוסה, סוף יוני 1941, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן החרמת רכוש, חובת ענידת סרט זרוע וחובת ביצוע עבודות כפייה.
ביום 10 באוגוסט 1941 רצחו אנשי ס"ס 120 גברים יהודים בעיירה. יתר הגברים היהודים בני 14 ומעלה שולחו מהעיירה למחנה עבודה. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה הנותרים בגטו שהוקם בה.
ב-15 באוגוסט 1942 חוסל הגטו שבעיירה, כאשר כל יושביו נרצחו בבורות ירי. כמה עשרות יהודים מהגטו שהצליחו להימלט בשעת האקציה ליערות הסביבה, ביצעו פעולות חבלה בתשתיות הטלפוניה והתחבורה של הגרמנים באזור, וחברו לאחר מכן ליחידות פרטיזנים סובייטיות.
פוהאן ואנג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1980 (בן 44 בערך) בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין 
 מוקד פעילות:  הרפובליקה העממית של סין 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הנובר למוזיקה, תיאטרון ותקשורת 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 
פוהאן ((לשעבר שיאוהאן-פויו) ואנג; נולד ב-1980) הוא פסנתרן סיני.
ילדות ולימודים

פוהאן ואנג נולד בבייג'ינג, סין. הוא החל לנגן בפסנתר בגיל חמש ובגיל שתים-עשרה התחיל ללמוד אצל ז'ין אייפינג, לי קויפאנג וז'ו גואנגרן בקונסרבטוריון למוזיקה בבייג'ינג. בשנת 1998 החל ללמוד בבית הספר הגבוה למוזיקה בהאנובר, גרמניה. בין מוריו שם פרופסור אריה ורדי ופרופסור מאטי רקאליו.
קריירה

ואנג מופיע ברסיטלים בסין וברחבי העולם, באירופה, ארצות הברית וישראל. בין השאר ניגן בפסטיבל רוויניה ובפסטיבל גילמור בארצות הברית, בפסטיבל בטהובן בגרמניה ובפסטיבל ארתור רובינשטיין בישראל. כמו כן ניגן כסולן עם תזמורות רבות, ביניהן תזמורת רדיו בוואריה במינכן והתזמורת הפילהרמונית הישראלית. באוקטובר 2007 ניגן פוהאן עם התזמורת הסימפונית ראשון לציון וכן הופיע במסגרת "קאמרי בצהרי שישי" בראשון לציון בנגינת סונאטת האביב (עם אקרט לורנצן, כינור) וסונאטת האמרקלאוויר של לודוויג ואן בטהובן.
ואנג הוא גם מלחין והוזמן לכתוב את יצירת החובה ל"תחרות בטהובן" בבון, גרמניה.
פוהאן ואנג זכה בפרסים בתחרויות בינלאומיות לפסנתר. בפרס התחרות היוקרתית של ההוצאה לאור "ברנרייטר" זכה כפסנתרן הצעיר ביותר מאז ומעולם שזכה בתחרות זו. בשנת 2001 הגיע לשלב הגמר בתחרות "ואן קלייברן" בארצות הברית. ביפן נבחר להופיע כאחד מ"מאה הפסנתרנים של המאה ה-20".
בשנת 2012 חזר לבייג'ינג והתמנה לפרופסור למוזיקה בקונסרבטוריון של עיר.
הערות שוליים

↑  https://cliburn.org/?performer=2001-cliburn-competition
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: e12d4b5a-130f-48db-97fe-d871248f01b7 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פונקציית תעדוף

פונקציית תעדוף (באנגלית: Priority function) היא פונקציה שמטרתה לדרג יעדים שונים ולתת עדיפות לטיפול בהם.
דוגמאות

במערכות הגנה אקטיביות מפני טילים. הפונקציה מקבלת את נתוני המטרות וקובעת מספר חיובי לכל מטרה שקובע את מידת האיום שמטרה זו מהווה. פונקציית התעדוף מאפשרת לדרג מטרות לפי חומרת האיום שהן מהוות וכך לתת עדיפות ליירוט מטרות מסוימות על פני אחרות. פונקציה זו חשובה מכיוון שיש מספר מגבלות על שיגור טילים מיירטים אל עבר המטרות. מספר הטילים בכל משגר טילים מוגבל, ויש לחכות זמן twait בין כל שיגור למשנהו, דהיינו הפרדה בזמן בין שני שיגורים עוקבים.
פונקציית התעדוף הבסיסית עבור מטרות שנעות במהירות זהה לכיוון אזור ההגנה היא:
Priority=1/R
כלומר העדיפות פרופורציונלית הפוך למרחק מהמערכת המיירטת.
ניתן לראות דוגמה פשוטה לפונקציית תעדוף זו במשחקי מחשב בהם יריבים רבים (זומבים למשל) מתקרבים אל השחקן והשחקן נדרש לחסל אותם. במקרה זה, בעצם בחירתו של השחקן לירות ביריבים הקרובים יותר הוא בוחר למעשה פונקציית תעדוף. חומרת האיום של המטרות פרופורציונלית הפוך למרחק של כל מטרה כי (תחת ההנחה שמדובר ביריבים זהים) הזמן שלה עד להגעה פרופורציונלי למרחק ולכן לשחקן יהיה מספר הזדמנויות N שפרופורציונלי למרחק לירות במטרות, כך שאם מניחים מודל הסתברותי, הסתברות ההרג - ההסתברות להגיע ל-k פגיעות (נדרשות k פגיעות כדי לחסל יריב) היא בקירוב N*p)/k) ולכן חומרת האיום (שיחסית הפוך להסתברות ההרג) פרופורציונלית להופכי המרחק.
פארק הפילים הלאומי אדו

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1931 
 נתונים ומידות
 שטח:  1,640 קמ"ר
 גובה ממוצע:  252 מ' 
 מיקום
 מדינה:  דרום אפריקה דרום אפריקה
 מיקום:  הכף המזרחי 
 קואורדינטות:  33°26′46″S 25°44′45″E﻿ / ﻿33.4461°S 25.7458°E﻿ / -33.4461; 25.7458
 אתר רשמי
  (למפת דרום אפריקה מוגדלת) פרטוריה קייפטאון בלומפונטיין יוהנסבורג דרבן פורט אליזבת נמיביה בוטסואנה זימבבואה מוזמביק לסוטו אסוואטיני האוקיינוס ההודיפארק הפילים הלאומי אדו (למפת דרום אפריקה רגילה) פרטוריה קייפטאון בלומפונטיין יוהנסבורג דרבן פורט אליזבת נמיביה בוטסואנה זימבבואה מוזמביק לסוטו אסוואטיני האוקיינוס ההודיפארק הפילים הלאומי אדו 
 
פארק הפילים הלאומי אדו (באנגלית: Addo Elephant National Park) הוא פארק, שמתפקד כשמורה לחיות בר, לרבות פילים, והשלישי בגודלו בדרום אפריקה (כ-686,000 הקטאר, שמחולקים ל-164,000 הקטאר של אדמה וכ-120,000 הקטאר של מים). הפארק מחולק למספר אזורים נפרדים, מקארו ועד לאוקיינוס, ואמנם בשמו מצוין פילים, אך הפארק נכון לעכשיו מגן על מספר חיות בר חשובות ובהם פינגווינים וציפורים. הוא ממוקם בעמק מלריה- פרי סנדיי ריבר malaria free) Sunday river) בכף המזרחי, סמוך לפורט אליזבת.
היסטוריה

לפני כ-1,000 שנה אנשי קוי קוי הגיעו לאזור אדו והתיישבו בו. ב-1750 אנשי בוהר הגיעו לאזור ועבדו בחקלאות. השבטים השונים ניהלו מלחמות פנימיות ביניהם ובין היתר צדו את הפילים באזור. ב -1900 נשארו אוכלוסיות בודדות של פילים באדו. בין יוני 1919 ועד אוגוסט 1920 אוכלוסיית הפילים פחתה שוב מ-130 פרטים ל-16 פרטים בלבד. הסיבה לכך הייתה בידי אדם אחד - Major P. Protorius. בשנים אלה הפילים הפריעו רבות לחקלאות באזור, וצרכו את מקור המים העיקרי של החקלאי. כדי להוריד את איום הפילים עבור האנשים באזור, המשרד האדמיניסטרטיבי הממשלתי הוציא צו הכחדה. הפילים נשחטו, עורם נוצל להכנת שוטים (ניתן לראות תצוגה שלהם במוזיאונים מקומיים ומרוחקים יותר) ומוצרים אחרים. ב-1931 נותרו רק 11 פילים באזור ונעשו מאמצים על ידי סידני סקייפה להקמת פארק לאומי לשימור הפילים שנותרו ולהגנתם. מאמצים אלו נפלו לתהום כיוון שהפארק היה מסוגר וצפוף- לא תאם לחיי פילי הבר ועל כן הפילים מתו זה אחר זה. ב-1954 נעשה ניסיון נוסף לפארק -ניסיון שצלח, וכיום יש כ-600 פילים בשמורה והאוכלוסייה פורחת ומתרחבת.
התרחבות

הפארק המקורי הורחב לאחר מכן וכיום משתרע על 3,600 קמ"ר, טומן בתוכו שטחים ימיים ושטחי אדמה גם יחד. הוא מחולק למספר אזורים נפרדים וכולל בתוכו מספר איים ושמורות, כמו אי בירד (אי הציפור - bird island) ואי סנט קרוי, אשר מהווים בתי גידול לציפורים, פינגווין שחור-רגל וחיות בר נוספות. האי בירד הוא הבית למושבת הרבייה של סולת הכף – כ-120,000 ציפורים ולמושבת הרבייה השנייה בגודלה של הפינגוונים האפריקאים.
עם ההתרחבות נמנו חיות בר נוספות בפארק אדו ובניהם 400 תאו אפריקני, 48 קרנפים שחורים, אריות, עמלץ לבן וצבוע נקוד.
הכחדה ורביית יתר

הכחדה ורביית יתר, הם שני משתנים שתלויים אחד בשני. מאחר שמשימתו הראשונית של הפארק הייתה שימור של יונקים נכחדים כמו הפיל אפריקני וקרנף צר-שפה, המאמצים האקולוגים הראשוניים נעשו על מנת לשמור על מיני היונקים. עם זאת, עם העלייה במספר היונקים בפארק, חלה ירידה באוכלוסיית הצומח באזור. אוכלוסיית היונקים שגדלה נזקקה למזון רב של צומח כמו גם גרמה לנזק רב עקב דריסתם ומעיכתם. כתוצאה מכך הצמחים סיגלו התאמתם והחלו ליצור רעלנים כנגדם, וכיום ניתן לראות כ-77 מינים אנדמים בעלי רעלנים המזיקים ליונקים באזור.
הערות שוליים

↑  Anthony J. Mills, Dian Spear, Thabisisani Ndhlovu, Michael H. Knight, Dean M. Peinke, Sally Hofmeyr, Richard M. Cowling
African Journal of Ecology vol: 52 issue: 4 first page: 577 year: 2014
↑  The Bloody History of Addo Elephant National Park, www.nature-reserve.co.za
↑  Sydney Harold ('Stacey') Skaife, web.archive.org, ‏2011-08-07
↑  Everything you need to know about Addo Elephant National Park, Getaway Magazine, ‏2018-01-15
↑  South African National Parks - SANParks - Official Website - Accommodation, Activities, Prices, Reservations, www.sanparks.org (באנגלית)
↑  Johnson, C. F., Cowling, R. M., & Phillipson, P. B. (1999). The flora of the Addo Elephant
National Park, South Africa: are threatened species vulnerable to elephant damage?. Biodiversity & Conservation, 8(11), 1447-1456.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4528686-3  VIAF: 240533473   WorldCat (עם VIAF): 240533473 
פינגווינים האפריקאיים- פינגווין שחור רגל
פודרגוס ינשופי

| פודרגוס ינשופי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: תחמסאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פודרגיים
סוג:: פודרגוס
מין:: פודרגוס ינשופי
שם מדעי
 Podargus strigoides ‏לאת'אם, 1802
תחום תפוצה


פודרגוס ינשופי מסווה עצמו על ענף
פודרגוס ינשופי (שם מדעי: Podargus strigoides) הוא מין של עוף אוסטרלי ממשפחת הפודרגיים שבסדרת התחמסאים.
מאפיינים

הפודרגוס הוא עוף המזכיר ינשוף וכמותו פעיל בעיקר בלילות אך הוא קרוב בהרבה למשפחת התחמסיים. הוא מגיע לאורך 34–53 סנטימטרים ומשקל מרבי של 680 גרם, אף על פי שהוא נפוץ יותר בטווח 320 גרם, תלוי בתת-מין. לפודרגוס יש מקור הנפער כמו לסת של צפרדע לצידי לחייו ולצידו ישנם זיפים דמויי-שפם. הוא בעל אישונים גדולים וצהובים שגורמים לו להזכיר ינשוף. הוא בעל נוצות אפורות-חומות המותאמות להפליא לרקע הענפים עליהם הוא נח חלק רב מזמנו.
עוף זה שוכן ביערות, רמות, ערבות, סוואנות פארקים פתוחים ואף במדבריות מיוערים ברחבי אוסטרליה והאי טסמניה. הוא עוף מונוגמי הפעיל בלילות. הוא צייד מובהק הטורף בעיקר חסרי חוליות ליליים כמו פשפשים, חיפושיות, נמלים, צרעות, עקרבים ונדלים. עם זאת הוא לא יהסס לטרוף טרף גדול יותר לרבות זוחלים, דו-חיים ועכברים קטנים. פיו המעוקל עוזר לו לקטול את הטרף או אף לבלוע אותו כמו שהוא. בניגוד לינשופים אמיתיים, הוא אינו משתמש בטפריו למטרות הציד.
ביום הוא נח בקנו או מעל ענף. כדי להימנע מטריפה הוא מסתווה בצורה משוכללת בעומדו על גזע או ענף של אקליפטוס או עץ דומה.
מאפיינים > תת-מינים

Podargus strigoides phalaenoides
Podargus strigoides brachypterus
Podargus strigoides strigoides
הערות שוליים

↑  פודרגוס ינשופי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007574709305171