stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחיא ח'אן
נשיא פקיסטן > סופה של מזרח פקיסטן > המעורבות האמריקאית

ארצות הברית הייתה נותנת החסות העיקרית לממשלה הצבאית של הנשיא ח'אן. העיתונאי האמריקאי גארי ג'. בס ציין בספרו "מברק הדמים: ניקסון, קיסינג'ר ורצח העם הנשכח" (The Blood Telegram: Nixon, Kissinger, and a Forgotten Genocide) ש"הנשיא ניקסון חיבב מעט מאוד אנשים, אך הוא כן חיבב את הגנרל יחיא ח'אן". יוזמותיו האישיות של הנשיא ח'אן סייעו ליצירת ערוץ הקשר בין ארצות הברית לבין סין, שהיווה את הבסיס לביקור ניקסון בסין ב-1972.
החל מ-1960 ראתה ארצות הברית בפקיסטן כמחסום מול הגוש המזרחי במסגרת המלחמה הקרה. במהלך שנת 1971 תמכה ארצות הברית בזהירות בפקיסטן, אם כי הקונגרס המשיך להטיל אמברגו על שליחת כלי נשק לאזור. הודו שכלכלתה הייתה בעלת נטייה סוציאליסטית חזקה, חתמה באוגוסט 1971 על הסכם שיתוף פעולה וידידות עם ברית המועצות.
הנשיא ניקסון שיגר מספר מסרים בכתב ובעל פה לנשיא ח'אן, ודחק בו לרסן את השימוש שהוא עשה בכוחות המזוינים של פקיסטן. מטרתו הייתה למנוע מלחמה ולשמור על האינטרסים של פקיסטן, אף על פי שהוא חשש שפלישה הודית לפקיסטן תוביל לשליטה הודית בכל תת-היבשת ההודית ותחזק בה את מעמדה של ברית המועצות. באופן דומה, חשש הנשיא ח'אן שקיומה של בנגלדש כמדינה עצמאית עלולה לגרום להתפוררותה של פקיסטן. תמיכתה הצבאית של הודו בלוחמי הגרילה הבנגלים הובילה למלחמה בין הודו לבין פקיסטן.
ב-1971 התקיימה פגישה בין הנשיא ניקסון לבין ראש ממשלת הודו, אינדירה גנדי הוא לא נטה להאמין להבטחתה שהיא לא תפלוש לפקיסטן. ניקסון לא בטח בה ואף פעם אחת הוא כינה אותה בכינוי "מכשפה זקנה". על פי דיווחיו של מזכיר המדינה, הנרי קיסינג'ר, הנשיא ניקסון הגיש הצעות מפורשות לראש הממשלה גנדי לפתרון המשבר, שכמה מהן היא שמעה בפגישה זו בפעם הראשונה, כולל נסיגה הדדית של הכוחות מגבול הודו-מזרח פקיסטן. ניקסון אף הביע את שאיפתו לקבוע תאריך יעד עם הנשיא ח'אן ליצירת אווירה פוליטית רגועה במזרח פקיסטן. הוא העריך שהודו תוכל להסתמך על מאמציה של ארצות הברית להרגעת המשבר תוך זמן קצר. אך הן קיסינג'ר והן יועצה של גנדי, ג'ייקאר, טענו שגנדי כלל לא הגיבה להצעות אלו. קיסינג'ר ציין שהיא "האזינה למה שהיה למעשה אחת ההצעות הטובות ביותר של ניקסון באדישות מרוחקת" אך "לא לקחה לתשומת לבה את אף אחת מהנקודות שבהצעה". ג'ייקאר ציין שגנדי האזינה לניקסון "מבלי להעיר הערה אחת, יצרה סביב עצמה מרחב בלתי חדיר כך ששום קשר בין השניים לא היה יכול להיווצר". היא גם נמנעה מלהבטיח שהודו תלך בעקבות פקיסטן אם זו האחרונה תיסוג מהגבול שבין שתי המדינות. כתוצאה מכך, הנושא העיקרי שנדון בפגישה "ירד לחלוטין מעל הפרק".
ב-3 בדצמבר 1971 ביצע יחיא ח'אן תקיפת מנע על חיל האוויר ההודי וכנקמה תקפה גנדי במזרח פקיסטן. הנשיא ניקסון פרסם הצהרה שבה הוא האשים את פקיסטן בפתיחה בעימות ואת הודו בהסלמתו וקרא להפסקת אש בין הצדדים. ארצות הברית עודדה בחשאי משלוחים של ציוד צבאי מאיראן, טורקיה וירדן למזרח פקיסטן וכיסתה את הוצאותיהן של מדינות אלו על עלות המשלוחים, על אף התנגדות הקונגרס. ארצות הברית איימה על פקיסטן בהפסקת המשלוחים כדי להפעיל עליה לחץ לסגת, בה בשעה שהיא המשיכה בסיוע ומנעה מהודו לשגר פשיטות עמוק יותר לתוך פקיסטן. כוחותיה של פקיסטן במזרח פקיסטן נכנעו ב-16 בדצמבר 1971 ובעקבות כך הוקמה המדינה העצמאית של בנגלדש.
נשיא פקיסטן > התפטרותו

עם שידור החדשות על כניעת הכוחות במזרח פקיסטן בטלוויזיה הממלכתית, זעמו הספונטני והעז של הציבור הפקיסטני על התבוסה שצבאם נחל מידי המורדים הבנגלים ומידי צבא הודו, ובעקבות כך חלוקתה של פקיסטן לשתי מדינות, הוביל להפגנות בכל רחבי המדינה. שמועות על הפיכה צבאית של קציני צבא זוטרים כנגד הנשיא ח'אן החלו להתעורר. ח'אן היה קורבן המלחמה בעל הדרגה הגבוהה ביותר. כדי למנוע אי-שקט נוסף, הוא העביר את שרביט הנשיאות ב-20 בדצמבר 1971 לידיו של זולפיקר עלי בהוטו, מנהיגה השאפתן של המפלגה הפופולרית באותו הזמן, מפלגת העם הפקיסטנית.
תוך שעות מהתפטרותו של ח'אן, ביטל בהוטו את גזר הדין שהוטל על מוג'יבור רחמן ושחרר אותו כך שיוכל לצאת לגלות בלונדון. הנשיא בהוטו גם חתם על פקודות להכנסתו של יחיא ח'אן למעצר בית. שני צעדים אלו יצרו כותרות ראשיות באמצעי התקשורת ברחבי העולם.
מותו

יחיא ח'אן נותר במעצר בית עד 1979 ואז שוחרר על ידי מפקד המשטר הצבאי, הגנרל פאזל חאק. הוא נותר מנותק מהחיים הפוליטיים עד למותו ב-10 באוגוסט 1980 ברוואלפינדי שבמחוז פנג'אב.
הערות שוליים

1 2  Story of Pakistan:Editorial. "Yahya Khan". June 1, 2003. Story of Pakistan Foundation.
↑  Malik, Anas. Political Survival in Pakistan: Beyond Ideology. Routledge, 2010, page 50.
↑  Press Release. "Zulfikar Ali Bhutto becomes President (1971) . Zulfikar Ali Bhutto becomes President [1971.]
↑  Brig A.R. Siddiqui. "Army's top slot: the seniority factor"Dawn, 25 April 2004
↑  Dennis Kux, India and the United States: Estranged Democracies (Washington, DC: National Defense University Press, 1992), 239.
↑  Ziring, Lawrence (1980). Pakistan: The Enigma of Political Development. Dawson. p. 104.
↑  Peter R. Blood (1996). Pakistan: A Country Study. United States: Diane Publication Co. page 206.
↑  Omar, Imtiaz (2002). Emergency powers and the courts in India and Pakistan. England: KLUWER LAW INTERNATIONAL
↑  Bose, Sarmila (8 October 2005). "Anatomy of Violence: Analysis of Civil War in East Pakistan in 1971". Economic and Political Weekly. Archived from the original on 1 March 2007.
↑  Aqil, Tariq (19 November 2003). "Operation Searchlight". Chowk. Archived from the original on 1 November 2006
↑  White, Matthew, Death Tolls for the Major Wars and Atrocities of the Twentieth Century
↑  Hamoodur Rahman Commission Report, chapter 2, paragraph 33
↑  Jack, Ian, "It's not the arithmetic of genocide that's important. It's that we pay attention", The Guardian, 20 May 2011.
↑  Obermeyer, Ziad, et al., "Fifty years of violent war deaths from Vietnam to Bosnia: analysis of data from the world health survey programme", British Medical Journal, June 2008.
↑  Rahman, Serajur, "Mujib's confusion on Bangladeshi deaths", Letters, The Guardian, 23 May 2011.
↑  Bass, Gary J. (2013). The Blood Telegram: Nixon, Kissinger, and a Forgotten Genocide. New York: Alfred A. Knopf, page 7.
↑  The Beijing-Washington Back-Channel and Hanry Kissinger’s Secret Trip to China, September 1970-July 1971, National Security Archive Electronic Briefing Book No. 66 Edited by William Burr, February 27, 2002
↑  Mosleh Uddin. "Personal Prejudice Makes Foreign Policy". Asiaticsociety.org.bd. Archived from the original on 6 July 2011. Retrieved 28 March 2011.
↑  Insults fly on Nixon tapes, The Guardian, 29 Jun 2005
↑  Gandhi, Sajit (16 December 2002). "The Tilt: The U.S. and the South Asian Crisis of 1971". National Security Archive Electronic Briefing Book No. 79. National Security Archive.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 126726116  ISNI: 0000 0000 6383 5145  LCCN: n98033106  NARA: 10574573  NLA: 36591698  SNAC: w66471bm  SUDOC: 252449584  VIAF: 4245317   WorldCat (עם VIAF): 4245317 
פגישת הנשיא יחיא ח'אן עם נשיא ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון בבית הלבן, 25 באוקטובר 1970.
הסכם הכניעה, 16 בדצמבר 1971
יחסי איי בהאמה – סין

| יחסי איי בהאמה – הרפובליקה העממית של סין |
| --- | --- |
איי בהאמה: הרפובליקה העממית של סין


איי בהאמה: הרפובליקה העממית של סין
שטח (בקילומטר רבוע)
13,880: 9,596,967.75
אוכלוסייה
401,723: 1,418,507,662
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,339: 17,794,782
תמ"ג לנפש (בדולרים)
35,692: 12,545
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה עממית

יחסי איי בהאמה-סין הם היחסים הדו-צדדיים בין קהיליית איי בהאמה לבין הרפובליקה העממית של סין.
היחסים הדיפלומטים בין שתי המדינות כוננו ב-23 במאי 1997. פחות מחודשיים לאחר מכן, הממשלה הסינית פתחה שגרירות בנאסאו, באי ניו פרובידנס. ממשלת בהאמה לא הקימה שגרירות בבייג'ינג באופן מיידי, אם כי בשנת 1999 מונה ד"ר ארתור פולקס לשגריר הלא תושב הראשון של איי בהאמה, והוא היה אחראי בין היתר על יחסיה של איי בהאמה עם סין עד אשר איי בהאמה הקימה שגרירות בבייג'ינג. ראש הממשלה הוברט אינגהראם היה ראש ממשלת איי בהאמה הראשון שביקר בסין. ביקורו נערך בשנת 1997.
יחסים כלכליים

בשנת 2002 היקף הסחר בין המדינות הסתכם בכ-62.93 מיליון דולר. אך, רק כ-60,000 דולר מהיקף הסחר בין שתי המדינות היה ייצוא של איי בהאמה.
יחסים דיפלומטים

איי בהאמה מחזיקה בשגרירות בבייג'ינג. מאידך, סין מחזיקה בשגרירות בנאסאו.
יחסי יפן–לוקסמבורג

| יחסי יפן–לוקסמבורג |
| --- | --- |
יפן: לוקסמבורג


יפן: לוקסמבורג
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 2,586
אוכלוסייה
123,588,993: 674,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 85,755
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 127,064
משטר
מונרכיה חוקתית

ראש ממשלת יפן שינזו אבה נפגש עם אנרי, הדוכס הגדול של לוקסמבורג, 2017
יחסי יפן–לוקסמבורג (ביפנית: 日本とルクセンブルクの関係, בלוקסמבורגית: Japan–Lëtzebuergesch Bezéiungen, בגרמנית: Beziehungen zwischen Japan und Luxemburg, בצרפתית: les relations entre Japon et Luxembourg) הם היחסים הדיפלומטיים בין יפן לבין הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בנובמבר 1927.
השוואה מדינית

| מדינה | לוקסמבורג לוקסמבורג | יפן יפן |
| --- | --- | --- |
|  שם בשפה הרשמית | בלוקסמבורגית: Groussherzogtum Lëtzebuerg בגרמנית: Großherzogtum Luxemburg בצרפתית: Grand-Duché de Luxembourg | ביפנית: 日本 |
מפה: 
סמל: 
 דגל: 
| עיר בירה והעיר הגדולה ביותר | לוקסמבורג קואורדינטות של הבירה=49°36′N 6°7′E﻿ / ﻿49.600°N 6.117°E﻿ / 49.600; 6.117 | טוקיו קואורדינטות של הבירה = 35°41′N 139°46′E﻿ / ﻿35.683°N 139.767°E﻿ / 35.683; 139.767 |
| הקמה | הכרזה בשנת 1815 אשרור 9 בספטמבר 1867 | המאה ה-7 לפנה"ס |
| אוכלוסייה | 628,381 נפש (יולי 2020) | 125,507,472 נפש (יולי 2020) |
| צפיפות האוכלוסייה | 242.99 נפש לקמ"ר | 332.11 נפש לקמ"ר |
| שטח | 2,586 קמ"ר | 377,915 קמ"ר |
| אחוז שטח המים | זניח | 0.8% |
| שפות | לוקסמבורגית, גרמנית וצרפתית (רשמיות). | יפנים (לאומית); אין שפה רשמית במדינה. |
| דת | 87% נוצרים קתולים 13% יהודים, נוצרים פרוטסטנטים, יוונים ומוסלמים. | 51.82% שינטו 34.9% בודהיזם 4.0% כתות שינטו 2.3% נצרות 7.0% לא ענו |
| תמ"ג | 62,110 מיליון $ | 5,443,000 מיליון $ |
| תמ"ג לנפש | 98,841$ $ | 43,368 $ |
HDI: 0.909 (גבוה מאוד)
נציגויות דיפלומטיות

יפן מיוצגת בלוקסמבורג על ידי שגרירותה בלוקסמבורג הבירה.
לוקסמבורג מיוצגת על ידי שגרירות בטוקיו, בירת יפן.
סחר

נכון לשנת 2019, הייצוא היפני ללוקסמבורג עומד על 62.3 מיליארד ין. המוצרים העיקריים אשר הוצאו ללוקסמבורג הם: מכונות, ציוד חשמלי וציוד תחבורה.
נכון לשנת 2019, הייבוא היפני מלוקסמבורג עומד על 9 מיליארד ין. המוצרים העיקריים אשר הובאו ליפן הם: טקסטיל, מוצרי פלסטיק ומכונות.
יפנים בלוקסמבורג

נכון לספטמבר 2019 673 אזרחים יפניים חיים בלוקסמבורג.
יחסי איי בהאמה – יפן

| יחסי איי בהאמה – יפן |
| --- | --- |
איי בהאמה: יפן


איי בהאמה: יפן
שטח (בקילומטר רבוע)
13,880: 377,915
אוכלוסייה
401,723: 123,588,993
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,339: 4,212,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
35,692: 34,088
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי איי בהאמה–יפן הם היחסים הדיפלומטיים בין קהיליית איי בהאמה לבין יפן. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים במרץ 1975.
סחר

בשנת 2016 שוויו של הייצוא היפני לאיי בהאמה עמד על 110.2 מיליארד ין וכלל בעיקר סירות ומכונות. באותה השנה, שוויו של הייבוא היפני מאיי בהאמה עמד על 4.39 מיליארד ין וכלל בעיקר דגים.
אוכלוסייה משותפת

על פי הלשכה היפנית המרכזית לסטטיסטיקה, באוקטובר 2016 התגוררו באיי בהאמה שישה עשר אזרחי יפן. ביוני 2017, התגוררו ביפן תשעה עשר אזרחי איי בהאמה.
נציגויות דיפלומטיות

איי בהאמה אינה מיוצגת ביפן הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יפן אינה מיוצגת באיי בהאמה בדרג השגרירות. יפן מיוצגת ביפן בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בנסאו, בירת המדינה. יפן האמינה את שגרירותה שבקינגסטון, בירת ג'מייקה הסמוכה, על איי בהאמה.
יחסי איי בהאמה – יוון

| יחסי איי בהאמה – יוון |
| --- | --- |
איי בהאמה: יוון


איי בהאמה: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
13,880: 131,957
אוכלוסייה
401,723: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,339: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
35,692: 23,773
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: דמוקרטיה

יחסי איי בהאמה–יוון הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין קהיליית איי בהאמה לבין הרפובליקה ההלנית.
סקירה כללית

בין הרפובליקה ההלנית לבין קהיליית איי בהאמה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים. היחסים שבין שתי המדינות כוננו ב-15 בנובמבר 2005. על פי משרד החוץ היווני: "היחסים בין שתי המדינות הם יחסים מצוינים ובין שתי המדינות שיתוף פעולה נפלא, בין היתר בארגונים המולטילטרליים בהם מרבה איי בהאמה לתמוך בהצעות היווניות ולהפך".
בקהיליית איי בהאמה נמצאת קהילה יוונית קטנה ובבעלותה מסעדה יוונית באזור מפרץ נסאו. האי מהווה מקום תיירותי יוקרתי אותו פוקדים מבקרים יוונים באופן יומיומי.
אזרחי יוון המבקשים לנסוע ולשהות באיי בהאמה יכולים לעשות זאת בחופשיות וללא אשרה. אזרחי דומיניקה המבקשים לנסוע ולשהות ביוון יכולים לעשות זאת בחופשיות וללא אשרה.
נציגויות דיפלומטיות

יוון אינה מיוצגת באיי בהאמה בדרג השגרירות אלא האמינה את שגרירותה שבקראקס, בירת ונצואלה, על איי בהאמה. יוון מיוצגת באיי בהאמה בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בנסאו, בירת המדינה.
איי בהאמה אינה מיוצגת ביוון בדרג השגרירות. איי בהאמה מיוצגת ביוון בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה שהיא מחזיקה באתונה, בירת המדינה.
יחסי איי בהאמה – צרפת

| יחסי איי בהאמה – צרפת |
| --- | --- |
איי בהאמה: צרפת


איי בהאמה: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
13,880: 643,801
אוכלוסייה
401,723: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,339: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
35,692: 45,527
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה נשיאותית למחצה

יחסי איי בהאמה–צרפת הם היחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין איי בהאמה לצרפת.
סקירה כללית

אף על פי שהיחסים הפוליטיים בין המדינות אינם רחבים במיוחד, נשיא צרפת פרנסואה הולנד נפגש עם ראש ממשלת בהאמה פרי כריסטי (שהיה אז יו"ר CARICOM) בשולי פסגת האקלים באיים הקריביים במרטיניק ב-10 במאי 2015.
כ-19,000 תיירים צרפתים מבקרים באיי בהאמה מדי שנה.
יחסים כלכליים

היצוא מצרפת לבהאמה הסתכם בשנת 2015 ב-85.09 מיליון אירו, ואילו היבוא מבהאמה לצרפת הסתכם ב-26.61 מיליון אירו.
הסחר עם איי בהאמה נותר מוגבל ונטה לטובת צרפת בסך 58 מיליון אירו בשנת 2016. הייצוא הצרפתי מורכב בעיקר ממטוסים ומשקאות אלכוהוליים.
איי בהאמה מדורגת במקום ה-137 ברשימת שותפות הסחר של צרפת. באזור מרכז ודרום אמריקה, איי בהאמה היא הלקוחה ה-18 בגודלה של צרפת (2018).
חברת רוביס, המתמחה באחסון והפצה של מוצרי נפט, השתלטה על רשת תחנות הדלק ועל מכירת דלק מטוסים מחברת שברון האמריקאית בשנת 2011. סולנטאנץ' באצ'י עובדת עם חברת הבנייה המקומית הגדולה ביותר (קבוצת מוסקו) במספר פרויקטים.
נציגויות דיפלומטיות

איי בהאמה מיוצגת בצרפת באמצעות שגרירותה בלונדון, בריטניה.
צרפת מיוצגת באיי בהאמה באמצעות שגרירותה בפנמה סיטי, פנמה.
יחסי פולין–קולומביה

| יחסי פולין–קולומביה |
| --- | --- |
פולין: קולומביה


פולין: קולומביה
שטח (בקילומטר רבוע)
312,685: 1,138,910
אוכלוסייה
38,438,419: 53,021,775
תמ"ג (במיליוני דולרים)
811,229: 363,540
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,105: 6,856
משטר
רפובליקה

יחסי פולין–קולומביה הם היחסים הדיפלומטיים בין קולומביה לפולין. שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
היסטוריה

ב-1931 כוננו קולומביה ופולין יחסים דיפלומטיים. בתחילה, הסמיכה פולין את הנציגות הדיפלומטית שלה במקסיקו סיטי כהסמכה מקבילה לקולומביה. זמן קצר לאחר מכן, פתחה פולין קונסוליית כבוד בבירת קולומביה, בוגוטה אשר שודרגה מאוחר יותר לנציגות דיפלומטית. בשנת 1935 פתחה קולומביה משלחת דיפלומטית בוורשה.
לאחר הפלישה הגרמנית לפולין בספטמבר 1939 שגרמה לתחילת מלחמת העולם השנייה, ממשלת קולומביה אפשרה בשנת 1942, לממשלת פולין הגולה שבסיסה בלונדון להפעיל נציגות דיפלומטית בבוגוטה. בדצמבר 1941 ניתקה קולומביה את היחסים הדיפלומטיים עם מדינות הציר (גרמניה, איטליה ויפן), בעקבות המתקפה היפנית על פרל הארבור. קולומביה הכריזה מלחמה על מדינות הציר ב-26 בנובמבר 1943. לאחר המלחמה הכירה ממשלת קולומביה בממשלה הזמנית של האחדות הפולנית בדצמבר 1945. בין 1952 ל-1964, היחסים הדיפלומטיים בין קולומביה ופולין הושעו בזמן שבקולומביה הייתה מלחמת אזרחים. ב-28 ביולי 1969, קולומביה ופולין חידשו את היחסים הדיפלומטיים. ב-1975 הגיע השגריר הפולני הראשון לקולומביה ושדרג את המשלחת הדיפלומטית הפולנית לשגרירות בבוגוטה.
ביוני 1998, נשיא פולין לשעבר, לך ולנסה, הוזמן לקולומביה כדי להשתתף בוועידה שנקראה "סולידריות ושלום במילניום החדש". ולנסה הוזמן גם לארמון הנשיאות ונפגש עם נשיא קולומביה אנדרס פאסטראנה אראנגו. באפריל 2002 הפך אלכסנדר קוושנייבסקי לנשיא פולין הראשון שערך ביקור רשמי בקולומביה. בינואר 2018, נשיא קולומביה חואן מנואל סנטוס נפגש עם נשיא פולין אנדז'יי דודה במהלך הפורום הכלכלי העולמי בדאבוס, שווייץ.
היחסים בין שתי המדינות

שתי המדינות חתמו על מספר הסכמים דו-צדדיים כגון: הסכם על שיתוף פעולה טכני ומדעי (1967), הסכם על חילופי תרבות ומדע (1981), הסכם סחר (1989), הסכם על שיתוף פעולה בכרייה ואנרגיה תעשייתית (1983) והסכם על הסרת דרישות אשרה לדרכונים דיפלומטיים - הסרת הויזה לדרכונים דיפלומטיים (2012).
מסחר

בשנת 2012, קולומביה חתמה על הסכם סחר חופשי עם האיחוד האירופי (הכולל את פולין). בשנת 2018, הסחר בין קולומביה לפולין הסתכם בכ-334 מיליון דולר. הייצוא העיקרי של קולומביה לפולין כולל: בננות, פחם, קפה, פרחים וסוכר. היצוא העיקרי של פולין לקולומביה כולל: ציוד טלקומוניקציה, צמיגים וציוד חשמלי.
נציגויות דיפלומטיות

קולומביה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
פולין מחזיקה בקולומביה שגרירות בבוגוטה.
שגרירות קולומביה בוורשה
שגרירות פולין בבוגוטה
יחסי יפן–לטביה

| יחסי יפן–לטביה |
| --- | --- |
יפן: לטביה


יפן: לטביה
שטח (בקילומטר רבוע)
377,915: 64,589
אוכלוסייה
123,588,993: 1,867,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,212,945: 43,627
תמ"ג לנפש (בדולרים)
34,088: 23,364
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

ראש ממשלת יפן שינזו אבה ביחד עם ראש ממשלת לטביה ואלדיס דומברובסקיס, 2013
יחסי יפן–לטביה (ביפנית: 日本とラトビアの関係, בלטבית: Japānas un Latvijas attiecības) הם היחסים הדיפלומטיים בין יפן לבין הרפובליקה של לטביה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-10 באוקטובר 1991.
השוואה מדינית

| מדינה | לטביה לטביה | יפן יפן |
| --- | --- | --- |
|  שם בשפה הרשמית | בלטבית: Latvijas Republika | ביפנית: 日本 |
מפה: 
סמל: 
 דגל: 
| עיר בירה והעיר הגדולה ביותר | ריגה קואורדינטות של הבירה = 56°58′N 24°8′E﻿ / ﻿56.967°N 24.133°E﻿ / 56.967; 24.133 | טוקיו קואורדינטות של הבירה = 35°41′N 139°46′E﻿ / ﻿35.683°N 139.767°E﻿ / 35.683; 139.767 |
| הקמה | פירוק ברית המועצות 21 באוגוסט 1991 | המאה ה-7 לפנה"ס |
| אוכלוסייה | 1,881,232 נפש (יולי 2020) | 125,507,472 נפש (יולי 2020) |
| צפיפות האוכלוסייה | 29.13 נפש לקמ"ר | 332.11 נפש לקמ"ר |
| שטח | 64,589 קמ"ר | 377,915 קמ"ר |
| אחוז שטח המים | 1.5% | 0.8% |
| שפות | לטבית (רשמית). | יפנית (לאומית); אין שפה רשמית במדינה. |
| דת | 79% נוצרים: 34.2%- לותרניזם, 24% קתולים, 17.8% אורתודוקסים ו-1.6% אדוקי האמונה הישנה 21% - חסרי דת | 51.82% שינטו 34.9% בודהיזם 4.0% כתות שינטו 2.3% נצרות 7.0% לא ענו |
| תמ"ג | 54,020 מיליון $ | 5,443,000 מיליון $ |
| תמ"ג לנפש | 28,715 $ | 43,368 $ |
| HDI | 0.854 (גבוה מאוד) | 0.909 (גבוה מאוד) |
נציגויות דיפלומטיות

לטביה מיוצגת ביפן על ידי שגרירותה בטוקיו, בירת יפן.
יפן מיוצגת בלטביה על ידי שגרירותה בריגה, בירת לטביה.
סחר

בשנת 2018, היצוא היפני ללטביה עמד על 7.6 ין. המוצרים העיקריים אשר הוצאו ללטביה הם: מכונות, מוצרים אלקטרוניים ומוצרי רכב.
הייבוא היפני מלטביה באותה השנה, עמד על 8 מיליארד ין. המוצרים העיקריים אשר הובאו ליפן הם: עץ ורהיטים.
אוכלוסייה משותפת

נכון לאוקטובר 2019, 59 אזרחים יפניים חיים בלטביה.
נכון ליוני 2017, 214 אזרחים לטבים חיים ביפן.
ערים תאומות

ליפן ולטביה יש הסכם ערים תאומות אחד:
יפן קובה, יפן עם לטביה ריגה, לטביה
יחסי ארצות הברית – כורדיסטן הסורית

| יחסי כורדיסטן הסורית – ארצות הברית |
| --- | --- |
כורדיסטן הסורית: ארצות הברית


כורדיסטן הסורית: ארצות הברית
משטר
דמוקרטיה ישירה למחצה סוציאליסטית ליברלית פדרציונלית: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי ארצות הברית–כורדיסטן הסורית הם היחסים הדו-צדדיים בין ארצות הברית של אמריקה לבין כורדיסטן הסורית (נקראת גם רוז'אבה). ארצות הברית היא תומכת צבאית של כורדיסטן הסורית ושל היחידות להגנת העם במלחמתם כנגד המדינה האסלאמית, למרות שדה יורה ארצות הברית אינה מכירה ברוז'אבה כמדינה עצמאית. בשנת 2016, מחלקת המדינה של ארצות הברית הכריזה כי תמיכתה הצבאית בכורדים שחיים בסוריה היא חלקית.
היסטוריה

במרץ 2016, כיום לאחר הכרזת העצמאות של כורדיסטן הסורית, אשטון קרטר, מזכיר ההגנה של ארצות הברית, הכריז כי "המיליציות של היחידיות להגנת העם היו בעלות ברית מצוינות שלנו במלחמתנו עם המדינה האסלאמית, ואנחנו מתכוונים להמשיך כך".
כאשר כורדיסטן הסורית פלשה למחוז הסורי א-רקה בשנת 2016, חיילים אמריקאים, לבושים במדי היחידות להגנת העם, לחמו לצד הכורדים כנגד המדינה האסלאמית. במהלך מבצע מנג'יב, הוושינגטון פוסט דיווח על האירוע תחת הכותרת "מתעלמת מטורקיה, ארצות הברית עוזרת לכורדים כנגד דאעש בסוריה". ב-7 בנובמבר 2016, לאחר שנשאל, סגן דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית, מארק סי. טונר, אמר כי "אנחנו [ארצות הברית] לא רוצים לראות אזורים חצי-אוטונומיים בצפון סוריה".
לפי לוטננט-גנרל סטיבן טאונסנד, ארצות הברית אינה מכירה במחוז האוטונומי כ"מדינה כורדית עצמאית", אלא רואה אותה כ"מחוז סורי רב-תרבותי, רב-מפלגתי ורב-אתני שמשוחרר מהמדינה האסלאמית". מאז ה-31 בינואר 2018, ממשלת ארצות הברית מכירה בפרלמנט כורדיסטן הסורית כגוף פוליטי חיצוני.
ראו גם

יחסי ארצות הברית–סוריה
יחסי החוץ של ארצות הברית
יחסי איי בהאמה – קוריאה הדרומית

| יחסי איי בהאמה – קוריאה הדרומית |
| --- | --- |
איי בהאמה: קוריאה הדרומית


איי בהאמה: קוריאה הדרומית
שטח (בקילומטר רבוע)
13,880: 99,720
אוכלוסייה
401,723: 51,704,841
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,339: 1,712,793
תמ"ג לנפש (בדולרים)
35,692: 33,126
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

יחסי איי בהאמה–קוריאה הדרומית הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין קהיליית איי הבהאמה לבין הרפובליקה של קוריאה.
סקירה כללית

בין קהיליית איי הבהאמה לבין הרפובליקה של קוריאה מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין קהיליית איי הבהאמה לבין הרפובליקה של קוריאה כוננו ב-8 ביולי 1985. בין שתי המדינות מתקיימים שיתופי פעולה כלכליים מועטים והתקיימו ביניהן ביקורים רמי דרג שהגבירו את הדיאלוג הפוליטי ביניהן.
ביקורים רמי דרג > מאיי בהאמה לקוריאה הדרומית

אוקטובר 1985 - לינדן פינדלינג, ראש ממשלת איי בהאמה
נציגויות דיפלומטיות

איי בהאמה אינה מיוצגת בקוריאה הדרומית, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
קוריאה הדרומית אינה מיוצגת באיי בהאמה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קוריאה הדרומית האמינה את שגרירותה שבסנטו דומינגו, בירת הרפובליקה הדומיניקנית הסמוכה, על איי בהאמה.
יחסי גאורגיה–שוודיה

| יחסי גאורגיה–שוודיה |
| --- | --- |
גאורגיה: שוודיה


גאורגיה: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 450,295
אוכלוסייה
3,807,418: 10,619,488
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 55,866
משטר
רפובליקה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי גאורגיה–שוודיה הם יחסי החוץ בין גאורגיה לבין שוודיה. לגאורגיה יש שגרירות בסטוקהולם, ולשוודיה יש שגרירות בטביליסי.
לאחר המלחמה בדרום אוסטיה ב-2008, אשר נערכה בין גאורגיה לבין כוחות של דרום אוסטיה ואבחזיה בגיבוי רוסיה וכוח שמירת השלום שלה באזור זה, שוודיה הצטרפה לגאורגיה באי-הכרתה בדרום אוסטיה ואבחזיה כישויות עצמאיות. ב-12 באוגוסט 2008 הפגינו שוודים וגאורגים מחוץ לשגרירות רוסיה בסטוקהולם, כנגד התקיפה הצבאית והמדיניות האגרסיבית של הרוסים כנגד הגאורגים במשך השנים האחרונות.
יחסי פולין – קוריאה הצפונית

| יחסי פולין – קוריאה הצפונית |
| --- | --- |
פולין: קוריאה הצפונית


פולין: קוריאה הצפונית
שטח (בקילומטר רבוע)
312,685: 120,538
אוכלוסייה
38,438,419: 26,517,006
תמ"ג (במיליוני דולרים)
811,229: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,105: 
משטר
רפובליקה: דיקטטורה, טוטליטריזם, משטר חד מפלגתי

יחסי פולין–קוריאה הצפונית הם יחסי החוץ בין פולין וקוריאה הצפונית.
פולין היא אחת המדינות הבודדות המקיימות יחסי סחר דיפלומטיים ומוגבלים (דיג) עם קוריאה הצפונית. פולין הכירה בקוריאה הצפונית ב-16 באוקטובר 1948 כממשלה הלגיטימית היחידה של כל קוריאה.
על פי סקר השירות העולמי של ה-BBC משנת 2013, רק 5% מהפולנים רואים בחיוב את השפעת קוריאה הצפונית, כאשר 68% מביעים דעה שלילית.
סקירה כללית

מיוני 1956 עד 1993 נותרה פולין חלק מוועדת הפיקוח על האומות הנייטרליות (NNSC) שהוקמה על ידי קוריאה הצפונית והמתנדבים הסינים כחלק מהסכם שביתת הנשק. כשנפל הקומוניזם בפולין ובצ'כוסלובקיה, KPA השתלט על המחנות וגירש את הפולנים והצ'כים. בשנת 1989 איבדה פולין את מעמדה כ"חבר" ואת מעמדה המיוחס במגעים עם קוריאה הצפונית. למרות השינוי מקומוניזם לקפיטליזם בפולין בשנת 1989 וביסוס היחסים של פולין עם קוריאה הדרומית, היחסים בין פולין וקוריאה הצפונית נותרו ברמה הוגנת.
פולין מעניקה גם לקוריאה הצפונית מענקים קטנים בתחום ציוד חקלאי ותרופות.
יחסי מסחר

היחסים הכלכליים בין שתי המדינות נשמרים כרגע ברמה הסמלית של שיתוף פעולה בסחר ושייט (החברה הפולנית-קוריאנית CHOPOL Sp. z.o.o. המחזיקה בספינה אחת).  שווי המסחר בשנת 2007 עמד על 15.207 מיליון דולר, כולל ייצוא פולני על 0.507 מיליון דולר:
ייצוא פולני: 0.507 מיליון דולר
יבוא פולני: 14.7 מיליון דולר
הסחורה החשובה ביותר שיצאה פולין הייתה בשרים ומוצרי מזון אחרים, כלים מכניים ואלקטרוניים כמו גם מוצרי ביגוד.
יחסים דיפלומטיים

נכון לשנת 2009, רפובליקת פולין וקוריאה הצפונית חתמו על 16 חוזים דו-צדדיים, 12 כרפובליקה העממית של פולין וארבעה כרפובליקת פולין.
נציגויות דיפלומטיות

קוריאה הצפונית מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
פולין מחזיקה בקוריאה הצפונית שגרירות בפיונגיאנג.