stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1 בספטמבר
נפטרו

870 – מוחמד אל-בוח'ארי, חוקר אסלאמי פרסי (נולד ב-810)
1159 – אדריאנוס הרביעי, אפיפיור (נולד ב-1100)
1339 – היינריך הארבעה עשר, דוכס בוואריה (נולד ב-1305)
1375 – פיליפ, דוכס אורליאן (נולד ב-1336)
1557 – ז'אק קרטייה, מגלה ארצות צרפתי (נולד ב-1491)
1599 – קורנליס דה האוטמן, חוקר ארצות הולנדי (נולד ב-1565)
1715 – לואי ה-14, מלך צרפת (נולד ב-1638)
1838 – ויליאם קלארק, מגלה ארצות אמריקני (נולד ב-1770)
1930 – בנציון רסקין, סופר יידיש ועברית ומתרגם (נולד ב-1890)
1935 – אברהם יצחק הכהן קוק, הרב הראשי של ארץ ישראל (נולד ב-1865)
1953 – ז'אק טיבו, כנר צרפתי (נולד ב-1880)
1961 – אירו סארינן, אדריכל ומעצב פיני-אמריקאי (נולד ב-1910)
1967 – סיגפריד ששון, משורר בריטי (נולד ב-1886)
1967 – ג'יימס דאן, שחקן קולנוע אמריקאי זוכה פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 1945 על משחקו בסרט "אילן גדל בברוקלין" (נולד ב-1901)
1967 – אילזה קוך, אשתו של קארל קוך, מפקד מחנה הריכוז בוכנוואלד; נודעה לשמצה עקב אכזריותה כלפי האסירים במחנה; התאבדה במהלך ריצוי מאסר עולם (נולדה ב-1906)
1970 – פרנסואה מוריאק, סופר צרפתי (נולד ב-1885)
1981 – אלברט שפר, אדריכל גרמני ופושע מלחמה נאצי (נולד ב-1905)
1988 – לואיס אלוורז, כימאי, חתן פרס נובל לכימיה 1968 (נולד ב-1911)
1997 – זולטן צ'יבור, כדורגלן הונגרי (נולד ב-1929)
1997 – מיכאל וילף, סופר, מבקר ספרות וביבליוגרף ישראלי (נולד ב-1937)
1999 – ריצ'רד סטיבנס, מחבר של ספרים בתחום מערכת ההפעלה UNIX ו-TCP/IP (נולד ב-1951)
2001 – יהלי וגמן, פסנתרן, מנצח ומורה למוזיקה ישראלי (נולד ב-1925)
2004 – אחמד כפתארו, איש דת מוסלמי סוני, כיהן בתפקיד המופתי הגדול של סוריה (נולד ב-1915)
2008 – דון לה פונטיין, קריין ומדבב אמריקאי (נולד ב-1940)
2008 – עודד שרם, מתמטיקאי ישראלי שעסק בתורת השדות הקונפורמיים ובתורת ההסתברות (נולד ב-1961)
2012 – האל דייוויד, פזמונאי יהודי-אמריקאי (נולד ב-1921)
2015 – אברהם אהוביה, איש חינוך ישראלי ויוצר תנ"ך רם (נולד ב-1921)
2016 – ג'ון פוליטו, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1950)
2020 – מיכאל וינטר, פרופסור בחוג להיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה שבאוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1934)
2021 – ז'אן דניס ברדן, עורך דין והיסטוריון צרפתי (נולד ב-1929)
2022 – ברברה ארנרייך, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1941)
2023 – שרה כהן, זמרת ישראלית, מחלוצות השירה בציבור בישראל (נולדה ב-1927)
2023 – ג'ימי באפט, מוזיקאי, זמר רוק, פופ, כותב שירים, סופר ושחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1946)
2023 – ביל ריצ'רדסון, פוליטיקאי, מחבר ודיפלומט אמריקאי (נולד ב-1947)
2024 – נפתלי הרשטיק, חזן, מלחין ומנצח, החזן הראשי בבית הכנסת הגדול בירושלים והמנהל האמנותי של מכון תל אביב לחזנות (נולד ב-1947)
חגים ואירועים החלים ביום זה

תחילת שנת הלימודים ברוב מדינות העולם (כולל ישראל)
(ביפן) – היום למניעת אסונות, לזכר רעידת האדמה הגדולה בקאנטו
31 באוגוסט – 2 בספטמבר
ספטמבר
לוח אירועים שנתי
שלום חנוך
לואי ה-14
הרב קוק
אלברט שפר
החנוכייה הלאומית של ארצות הברית

החנוכייה הלאומית, 2014
החנוכייה הלאומית של ארצות הברית (באנגלית: National Menorah) היא חנוכייה הממוקמת ברביע הדרום מזרחי של האליפסה (פארק הממוקם דרומית לבית הלבן) שבוושינגטון, בירת ארצות הברית. החנוכייה הודלקה לראשונה בשנת 1978 על ידי נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר, ומאז היא מודלקת בחג החנוכה מדי שנה בשנה על ידי שלוחי חב"ד ובהשתתפות נשיא ארצות הברית. עם השנים הוגדלה החנוכייה, וכיום גובהה הוא 9.1 מטרים.
היסטוריה

בשנת 1974 רבי מנחם מנדל שניאורסון (הרבי מליובאוויטש) קרא להגדלת המודעות הציבורית בארצות הברית לחג החנוכה (המתרחש לרוב בסמוך לחג המולד, לו מודעות ציבורית רבה מאוד בארצות הברית).
בראשית פעילותו בעניין זה זכה רבי מנחם מנדל שניאורסון לביקורת רבה של ארגונים ליברליים יהודיים בארצות הברית. בשנת 1979 הציע הרב אברהם שם טוב, חסיד חב"ד, להקים את החנוכייה בחזית הבית הלבן. מזכיר הפנים של ארצות הברית, ססיל ד. אנדרוס התנגד להצעה ולא התיר את הקמת החנוכייה, בטענה כי הדבר סותר את התיקון הראשון לחוקת ארצות הברית, אולם לאחר התעקשותו של הפוליטקאי היהודי סטיוארט איזנשטאט הותרה הצבת החנוכייה והדלקתה.
במהלך חג החנוכה, יצא נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר לסיור בפארק לפאייט, שבמהלכו הדליק את השמש של החנוכייה שהוצבה בפארק על ידי חב"ד. אירוע זה הפך למסורת במסגרתו מדי שנה משתתף נשיא ארצות הברית במקום חנוכייה, כאשר קרטר היה הראשון לעשות זאת.
בשנת 1982 הכריז הנשיא רונלד רייגן כי החנוכייה היא "החנוכייה הלאומית של ארצות הברית".
בשנת 2013 הוצבה במקום חנוכייה בגובה 9.1 מטרים, על במה שגובה 61 ס"מ.
אירוע הדלקת החנוכייה

החנוכייה ממוקמת מדי שנה מחדש על ידי שלוחי חב"ד, ואירוע הדלקתה על ידי נשיא ארצות הברית מוקרן בערוצי החדשות. הטקס מלווה בשירי חנוכה המנוגנים על ידי תזמורת של צבא ארצות הברית.
ההדלקה הראשונה בשנת 1978 בהשתתפות נשיא ארצות הברית, ג'ימי קרטר. משמאל, הרב אברהם שם טוב
יום העצמאות (בלארוס)

ערך זה עוסק ביום העצמאות של בלארוס. אם התכוונתם ליום עצמאות של מדינות אחרות, ראו .
נאום מטעם נשיא בלארוס אלכסנדר לוקשנקו במהלך חגיגות יום העצמאות בכיכר הניצחון, 2010
חיילים בצבא בלארוס במהלך מצעד לכבוד יום העצמאות, 2017
יום העצמאות של הרפובליקה של בלארוס (בלארוסית: Дзень Незалежнасці Рэспублікі Беларусь; רוסית: День Независимости Республики Беларусь; תרגום: יום הרפובליקה) הוא חג לאומי בלארוסי הנחגג מדי שנה ב-3 ביולי לזכר שחרורה של מינסק, בירת בלארוס, מהכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה.
בין השנים 1944-1941, בלארוס נשלטה על ידי כוחות הכיבוש הגרמנים, בעקבות הפלישה של גרמניה הנאצית לברית המועצות במלחמת העולם השנייה. לאחר התבוסות שספג הצבא הגרמני בפני הצבא האדום בסטלינגרד ובקורסק, הצבא האדום החל לדחוק את הוורמאכט מערבה, כאשר במהלך שנת 1944, במסגרת מבצע בגרטיון, הצבא הסובייטי שחרר את כל שטח בלארוס מידי הוורמאכט.
בתאריך 3 ביולי 1944, מינסק, בירת בלארוס, שוחררה מידי הוורמאכט. ההחלטה לחגוג את יום העצמאות ב-3 ביולי, כסמל לשחרור בלארוס כולה מהשלטון הנאצי, הוצעה על ידי הנשיא אלכסנדר לוקשנקו, והתקבלה רשמית לאחר משאל עם בשנת 1996.
האירוע המרכזי של יום העצמאות הוא מצעד צבאי חגיגי. לאחר האירוע הרשמי, מתקיימים מספר אירועים חברתיים וקונצרטים, כמו גם חגיגות שונות ברחבי המדינה, ומופע זיקוקין די-נור מסורתי בשמי מינסק.
הערות שוליים

↑  Belarus’ Three Independence Days
17 באוקטובר

17 באוקטובר הוא היום ה-290 בשנה (291 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה, נשארו עוד 75 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1244 – הממלוכים מביסים את ממלכת ירושלים ואת בני בריתה בקרב הירביה
1448 – קרב קוסובו – הונגרים מובסים על ידי הטורקים. חצי הבלקנים עוברים לשליטת הטורקים
1800 – בריטניה משתלטת על האי קוראסאו
1815 – נפוליאון מתחיל את גלותו השנייה באי סנט הלנה
1905 – הצאר הרוסי ניקולאי השני מפרסם את מנשר אוקטובר
1917 – נגזרים על המנהיגה הסופרג'יסטית אליס פול שבעה חודשי מאסר בעוון הפגנה שקיימה מול הבית הלבן; בתגובה היא פותחת בשביתת רעב ועוברת האכלה כפויה
1941 – החל גירוש יהודי גרמניה
1961 – מפגינים אלג'ירים רבים נהרגים על ידי שוטרים בטבח בפריז
1967 – מועלית הצגת הבכורה של המחזמר שיער
1976 – מתחילים הלימודים באוניברסיטה הפתוחה בישראל
1979 – האם תרזה זוכה בפרס נובל לשלום
2001 – השר רחבעם זאבי נרצח במלון הייאט בירושלים על ידי מחבלים מארגון החזית העממית לשחרור פלסטין
נולדו

1253 – איבו, קדוש נוצרי (נפטר ב-1303)
1696 – אוגוסט השלישי, מלך פולין (נפטר ב-1763)
1756 – יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית (נפטר ב-1804)
1780 – ריצ'רד ג'ונסון, סגן נשיא ארצות הברית התשיעי (נפטר ב-1850)
1803 – פרנץ דיאק, מדינאי הונגרי (נפטר ב-1876)
1813 – גאורג ביכנר, סופר ומחזאי גרמני (נפטר ב-1837)
1853 – מריה אלכסנדרובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, ידועה כ"דוכסית אדינבורו" ו"דוכסית סקסה-קובורג-גותה" (נפטרה ב-1920)
1864 – רוברט לאנסינג, מזכיר המדינה של ארצות הברית בתקופת מלחמת העולם הראשונה (נפטר ב-1928)
1880 – זאב ז'בוטינסקי, מנהיג ציוני, סופר, משורר, מתרגם, פובליציסט ונואם מפורסם (נפטר ב-1940)
1908 – מיכאל קומיי, דיפלומט ישראלי (נפטר ב-1987)
1912 – יוחנן פאולוס הראשון, האפיפיור ה-263 (נפטר ב-1978)
1914 – ג'רי סיגל, קומיקסאי אמריקאי (נפטר ב-1996)
1915 – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נפטר ב-2005)
1918 – ריטה הייוורת', שחקנית קולנוע אמריקאית (נפטרה ב-1987)
1920 – מונטגומרי קליפט, שחקן קולנוע אמריקני (נפטר ב-1966)
1922 – אנג'ל ואגנשטיין, במאי קולנוע, תסריטאי וסופר בולגרי ממוצא יהודי (נפטר ב-2023)
1926 – מרדכי שלו, מסאי ומבקר ספרות ישראלי, מורה לספרות ואיש ספרות ומקרא (נפטר ב-2014)
1929 – רם דע-עוז, מלחין ומכוון פסנתרים ישראלי (נפטר ב-2021)
1931 – עדנה פלידל, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית (נפטרה ב-1993)
1932 – נתן אלבז, חייל צה"ל בעל עיטור המופת (נפטר ב-1954)
1933 – ויליאם אנדרס, טייס חיל האוויר האמריקני, אסטרונאוט ומנהל בכיר בנאס"א (נפטר ב-2024)
1934 – יצחק לבני, איש תקשורת ישראלי (נפטר ב-2017)
1935 – מאיר וילצ'ק, ביוכימאי ישראלי, חתן פרס ישראל למדעי החיים
1936 – סאתימה בי בנג'מין, זמרת דרום אפריקאית (נפטרה ב-2013)
1938 – לוריין קראפ, שחיינית אוסטרלית
1940 – יורם הירשפלד, פרופסור חבר למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב (נפטר ב-2022)
1948 – רוברט ג'ורדן, סופר אמריקאי (נפטר ב-2007)
1949 – אואן ארתור, ראש ממשלת ברבדוס בשנים 1994–2008 (נפטר ב-2020)
1949 – צביקה רוזנברג, טיפוגרף ומעצב גרפי, מייסד חברת מסטרפונט
1953 – אלי גולדשמידט, חבר הכנסת ממפלגת העבודה
1955 – אבי דואן, עובד סוציאלי ישראלי וחבר הכנסת השמונה עשרה מטעם סיעת קדימה (נפטר ב-2018)
1955 – דב צור, ראש עיריית ראשון לציון
1956 – מיי ג'מיסון, רופאה, אסטרונאוטית, האישה האפרו-אמריקאית הראשונה לטוס לחלל
1958 – דן תורג'מן, במאי קולנוע וטלוויזיה ושחקן טלוויזיה, קולנוע ותיאטרון ישראלי
1958 – ג'יימס אספיר, אתלט יהודי-בריטי
1959 – פרנסיסקו פלורס, נשיאה של אל סלוודור בשנים 1999–2004 (נפטר ב-2016)
1959 – נורם מקדונלד, קומיקאי, סופר, שחקן, סטנדאפיסט ומפיק קולנוע קנדי (נפטר ב-2021)
1960 – דן תורן, זמר רוק ושחקן קולנוע ישראלי (נפטר ב-2024)
1960 – דור צויגנבום, שחקן, במאי, מדבב ומחזאי ישראלי
1963 – איתן צור, במאי טלוויזיה ישראלי
1965 – רן שם טוב, זמר-יוצר, מעבד ומפיק מוזיקלי
1966 – איה שבא, שחקנית, במאית ומדבבת ישראלית
1968 – זיגי מארלי, זמר
1968 – אלי האנה, מפתח גוף ישראלי
1972 – אמינם, זמר אמריקאי
1977 – דודו אוואט, כדורגלן ישראלי
1983 – פליסיטי ג'ונס, שחקנית קולנוע טלוויזיה ותיאטרון אנגלייה
נפטרו

532 – בוניפקיוס השני, אפיפיור (שנת לידתו אינה ידועה)
866 – אל-מסתעין הראשון, ח'ליף עבאסי (נולד ב-863)
1456 – ניקולא גרנו, מלחין צרפתי (נולד ב-1375)
1757 – רנה אנטואן פרשו דה ראומיר, מדען צרפתי (נולד ב-1683)
1849 – פרדריק שופן, פסנתרן ומלחין פולני (נולד ב-1810)
1887 – גוסטב קירכהוף, פיזיקאי גרמני שתרם רבות להבנת המוליכות החשמלית, המעגל החשמלי (חוקי קירכהוף) והאנליזה הספקטרוגרפית (נולד ב-1824)
1938 – קרל קאוטסקי, פילוסוף ומנהיג סוציאליסטי גרמני (נולד ב-1854)
1947 – דוד באזוב, רב גאורגי ציוני, ממנהיגי הציונות הדתית בגאורגיה (נולד ב-1883)
1967 – הנרי פו-יי, הקיסר האחרון של סין, שימש כ"שליט בובה" של מנצ'וריה בתקופת הכיבוש היפני (נולד ב-1906)
1973 – אינגבורג בכמן, סופרת אוסטרית (נולדה ב-1926)
1973 – נפתלי הרץ טור-סיני, נשיא האקדמיה ללשון העברית (נולד ב-1886)
1983 – רמון ארון, סוציולוג ופילוסוף פוליטי יהודי צרפתי (נולד ב-1905)
1987 – מרדכי מנטליק, ראש ישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770- בניו יורק וחבר הנהלת "אגודת חסידי חב"ד העולמית" (נולד ב-1912)
2001 – רחבעם זאבי, אלוף בצה"ל ופוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1926)
2002 – מרים ברוך חלפי, משוררת ופסלת ישראלית (נולדה ב-1914)
2004 – עוזי חיטמן, זמר, מלחין ופזמונאי (נולד ב-1952)
2004 – משה מן, מפקדה הראשון של חטיבת גולני (נולד ב-1907)
2006 – ראובן דיין, שחקן ישראלי (נולד ב-1943)
2007 – אלעזר דודמן, אלוף ישראל בטניס שבע פעמים (נולד ב-1936)
2008 – בן וידר, מייסד IFBB ונדבן יהודי (נולד ב-1923)
2010 – משה לופנפלד, אדריכל ישראלי (נולד ב-1931)
2012 – אסתר גמליאלית, זמרת ושחקנית ישראלית (נולדה ב-1919)
2019 – אלייז'ה קמינגס, פוליטיקאי ופעיל זכויות אזרח אפרו-אמריקאי (נולד ב-1951)
2020 – מיכאל שטראוס, איש עסקים ישראלי, ששימש יו"ר קבוצת שטראוס בשנים 1975–2001 (נולד ב-1934)
חגים ואירועים החלים ביום זה

היום הבינלאומי למיגור העוני
יום האדג' הבינלאומי
יום הנאמנות (ארגנטינה) (אנ')
16 באוקטובר – 18 באוקטובר
אוקטובר
לוח אירועים שנתי
זאב ז'בוטינסקי
ארתור מילר
אמינם
פרדריק שופן
רחבעם זאבי "גנדי"
עוזי חיטמן
29 בספטמבר

29 בספטמבר הוא היום ה-272 בשנה בלוח הגרגוריאני (273 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 93 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1349 – טבח ופרעות ביהודי העיר קרמס באוסטריה בעלילת המוות השחור
1362 – סיום מלחמת הירושה של ברטאן
1907 – נוסדה אגודת "בר גיורא", קבוצת שמירה שלימים תהפוך לאגודת "השומר"
1918 – מלחמת העולם הראשונה: כוחות מדינות ההסכמה מבקיעים את קו הינדנבורג
1918 – מלחמת העולם הראשונה: בולגריה חותמת על שביתת נשק
1933 – הנפתו הראשונה של דגל עברי בעת החדשה. הניפו רב החובל הארצישראלי אריה גרבנוב על אונייתו, אוניית הצי העברי הראשונה "עמנואל"
1938 – נחתם הסכם מינכן: מנהיגי אנגליה, צרפת, גרמניה הנאצית ואיטליה חותמים על הסכם המאפשר לגרמניה לספח את חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה
1939 – פולין מחולקת בין גרמניה הנאצית לבין ברית המועצות
1941 – מלחמת העולם השנייה: מתחיל טבח יהודי קייב בבאבי יאר על ידי הנאצים ועוזריהם
1944 – מלחמת העולם השנייה: כוחות סובייטיים פולשים ליוגוסלביה
1954 – ייסוד CERN, המרכז האירופי לחקר הגרעין
1971 – עומאן מצטרפת לליגה הערבית
1982 – סיומה הרשמי של מלחמת שלום הגליל
1993 – רעידת אדמה בהודו. כ-10,000 איש נספים
2004 – האסטרואיד 4179 טוטאטיס חולף ליד כדור הארץ במרחק של רק פי 4 ממרחק כדו"א אל הירח
2015 – מתגלים מים זורמים במאדים
נפטרו

1186 – ויליאם מצור, הארכיבישוף של העיר צור והיסטוריון (נולד ב-1130)
1225 – ארנו אמורי, נזיר ציסטרציאני קטלאני
1560 – גוסטב ואסה, מלך שוודיה (נולד ב-1496)
1839 – פרידריך מוס, גאולוג ומינרלוג גרמני שהתפרסם בשל סולם קשיות המינרלים שהמציא, הקרויה על שמו (נולד ב-1773)
1902 – אמיל זולא, סופר צרפתי, נודע במאמרו "אני מאשים" בעקבות פרשת דרייפוס (נולד ב-1840)
1954 – ווד ג'ונס, ביולוג בריטי (נולד ב-1879)
1967 – קרסון מקאלרס, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1917)
1985 – יונה וולך, משוררת ישראלית (נולדה ב-1944)
1995 – מדלין מארי אוהייר, פעילה אתאיסטית אמריקאית (נולדה ב-1919)
1997 – רוי ליכטנשטיין, צייר ופסל אמריקאי (נולד ב-1923)
2002 – צבי קוליץ, סופר, פוליטיקאי, מפיק קולנוע ותיאטרון ישראלי (נולד ב-1912)
2002 – ברוך רקובר, אב"ד בחיפה, חוקר ומפרש "ביאור הגר"א" על השולחן ערוך (נולד ב-1917)
2010 – טוני קרטיס, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1925)
2013 – דב נוי, פרופסור ישראלי לספרות ופולקלור, חתן פרס ביאליק ופרס ישראל (נולד ב-1920)
2016 – מרים דפנסור-סנטיגו, פוליטיקאית וחברה בסנאט הפיליפיני (נולדה ב-1945)
2018 – משה רוטשילד, רופא חרדי ישראלי, מייסד ונשיא בית החולים מעייני הישועה בבני ברק ומנהלו הראשון (נולד ב-1929)
2019 – שמעון בלס, סופר ישראלי ופרופסור בחוג לשפה וספרות ערבית באוניברסיטת חיפה (נולד ב-1930)
2020 – סבאח אל-אחמד אל-ג'אבר א-סבאח (נולד ב-1929)
2020 − הלן רדי, זמרת אוסטרלית-אמריקאית (נולדה ב-1941)
2021 − דוד ניב, גאולוג ישראלי (נולד ב-1923)
2021 – משה גנן, סופר, משורר, מסאי וחוקר טקסטים ישראלי (נולד ב-1931)
2021 – ברוניוס קוטאביצ'יוס, מלחין ליטאי של מוזיקה קלאסית (נולד ב-1932)
2022 – קת'לין בות', מי שיצרה את שפת האסמבלי הראשונה והשתתפה בתכנון מערכות המחשב הראשונות בבירקבק, אוניברסיטת לונדון (נולדה ב-1922)
2024 – צבי ורשביאק, עסקן ספורט בישראל ויושב ראש הוועד האולימפי בישראל מאז שנת 1997 ועד שנת 2013 (נולד ב-1939)
2024 – רבקה קרמר, זמרת ישראלית, סולנית להקת הצ'יזבטרון (נולדה ב-1930)
חגים ואירועים החלים ביום זה

מיקלמס – החג הנוצרי לכבודו של המלאך מיכאל
28 בספטמבר – 30 בספטמבר
ספטמבר
לוח אירועים שנתי
ראו גם

28 בספטמבר – 30 בספטמבר
ספטמבר
לוח אירועים שנתי
פומפיוס
מיכאל סרווטוס
מיגל דה סרוואנטס
קאראווג'ו
יונה וולך
מדלין מארי אוהייר
רוי ליכטנשטיין
יום קנברה

| --- | --- |

ליידי בנמן מקריאה את שם העיר בטקס חנוכת העיר קנברה
 מדינה:  אוסטרליה 
 סוג:  חג ציבורי 
 סיבה:  קנברה 
 
יום קנברה (באנגלית: Canberra Day) הוא חג לאומי רשמי, שנחוג מדי שנה ביום שני השני של חודש מרץ בטריטוריית הבירה האוסטרלית. החג נחוג על מנת לציין את אירוע חנוכת העיר קנברה ומועד הענקת שמה הרשמי.
בטקס שנערך ב-12 במרץ 1913, הליידי דנמן, אשת המושל הכללי של אוסטרליה, הלורד דנמן, חנכה את העיר והעניקה לה את שמה.
ב-3 במרץ 2007 השר אנדרו בר הציע לחוקק חוק, לפיו התאריך יצוין ביום שני השני של חודש מרץ (כאשר קודם לשנה זו החג צוין ביום שני השלישי של חודש מרץ), על מנת שהוא יצוין בסמוך לתאריך המקורי.
בשנת 2012 החג נחוג ב-12 במרץ; ב-2013 ב-11 במרץ; ב-2016 ב-14 במרץ; ב-2017 ב-13 במרץ; בשנת 2018 החג יצוין ב-12 במרץ, וב-2019 החג יצוין ב-11 במרץ.
במסגרת החג נערך פסטיבל קנברה, שמתקיים בין 11 ל-20 במרץ מדי שנה.
אידו של מארס

.
הכתובת "אידו של מארס" מופיעה על מטבע של ברוטוס המציין את רציחת הרודן
אידו של מארס (לטינית: Idus Martiis) הוא כינוי בלוח השנה הרומי ליום ה-15 בחודש מארס. מונח זה משמש כיום כמטבע לשון שפירושו זמן מועד לפורענות.
פירוש הביטוי

המילה martiis (מרטיוס Martius) מציינת את שם החודש, ואילו מקורה של המילה "אַיִד" (ides) במילה האטרוסקית שמשמעה "לחלק". באותה עת, לוח השנה לא היה מחולק לשבועות. לכל חודש בלוח השנה הרומי היו שלוש נקודות ציון:
הקלנדה (Kalenda), היום הראשון של החודש.
הנונה (Nona), היום החמישי או השביעי של החודש (תלוי באורך החודש).
האידוס (Idus), היום ה־13 (של רוב החודשים) או ה־15 (של החודשים מארס, מאי, יולי ואוקטובר).
מקור המלים 'קלנדה' ו'אידוס' באטרוסקית. הרומים נקטו לרוב לשון רבים: Kalendae, Nonae, Idus. ימים אלה נתנו את שמם לשאר ימות השנה:
יום שלפני אחד הימים בעלי השם נקרא על שם היום שאחריו. למשל, 31 במארס הוא "היום הקודם לקלנדת אפריל" ("PRIDIE KAL APR").
שאר הימים נקראו לפי ספירה אל היום בעל השם הבא (כלומר, ספירה לאחור), בספירה הכוללת את אותו יום בעל השם. למשל, 30 במארס הוא "היום השלישי לפני הקלנדה של אפריל" ("AD III KAL APR").
בחירת התרגום אֵידוֹ של מארס במקום אִידוּס של מארס נובעת מהמילה העברית "איד" שמשמעה או חג (ואז הכוונה חגו של האל מארס), או אסון (ואז המשמעות נגזרה כנראה מהאסון שקרה ליוליוס קיסר ביום זה).
מאפייני היום

ברומא העתיקה יום זה היה יום חגו של האל מארס ונערך בו מצעד צבאי לכבודו. כמו כן, היה זה היום האחרון לתשלום חובות.
בשנת 44 לפנה"ס יוליוס קיסר נרצח באידו של מארס. על פי פלוטרכוס, הוא הוזהר מיום זה מפי חוזה עתידות:
"רבים המספרים שרואה אחד יעץ לו לקיסר להיזהר מפני סכנה הצפויה לו באידו של מארס. הגיע היום, ובדרכו לישיבת הסינאט בירך קיסר את הרואה בדברי לגלוג: 'הנה בא אידו של מארס' אולם הרואה ענה לו חרש: 'אכן, בא – אך טרם חלף.'"
הביטוי נפוץ בשל השימוש שעשה בו ויליאם שייקספיר במחזהו "יוליוס קיסר", שנכתב בשנת 1599. במחזה אומר חוזה בכוכבים את הביטוי "היזהר מאידו של מארס" (beware the ides of march) כדי להזהיר אותו מפני מועד הירצחו.
הרומן "אידי מארס", מאת הסופר תורנטון ויילדר, עוסק בדמויות ואירועים שהובילו לרציחתו של יוליוס קיסר.
מאפייני היום > מטבע לשון

בספרה של ג'ין ובסטר, "אבא ארך רגליים", נעשה שימוש בביטוי זה (בתרגום העברי "אידיו של מרס") כדי לציין את התאריך הגורלי של הבחינה בלטינית.
הסרט ההוליוודי "The Ides of March" משנת 2011 (בעברית נקרא "משחקי שלטון"), שנכתב והופק על ידי ג'ורג' קלוני, מתכתב בתסריט עם הרעיון שחודש מארס נועד לפורענות בזירה הפוליטית.
יום האלמנות הבין-לאומי

יום האלמנות הבין-לאומי (באנגלית: International Widows Day) הוא מועד בינלאומי המוכר על ידי האומות המאוחדות המצוין מדי שנה ב-23 ביוני.
היום הוכר על ידי האו"ם לפעולה בנושא ה"עוני והאי-צדק שנתקלים בהם מיליוני אלמנות והנתמכים על ידן במדינות רבות".
היסטוריה

יום האלמנות הבין-לאומי נוסד על ידי קרן לומבה, כדי להעלות את המודעות לבעיית האלמנות. 23 ביוני נבחר למטרה זו משום שבאותו יום בשנת 1954, אמו של לורד לומבה, מייסד הקרן, התאלמנה. אחת המטרות העיקריות של הקרן היא להדגיש את מה שמתואר על ידה כאסון בלתי נראה. הספר "סובלים בלתי נראים ושכוחים: מצוקתן של אלמנות ברחבי העולם" משנת 2010, מעריך כי ישנן כ-245 מיליון אלמנות ברחבי העולם, וכ-115 מיליון מהן חיות מתחת לקו העוני וסובלות מתיוג חברתי וממחסור כלכלי רק מפני שאיבדו את בעליהן. כחלק מקמפיין המודעות של קרן לומבה, מחקר זה הוצג בפני מזכ"ל האו"ם באן קי-מון ב-22 ביוני 2010.
יום האלמנות הבינלאומי הראשון התקיים בשנת 2005, ביוזמת לורד לומבה ונשיאת הקרן, שרי בלייר, אשתו של ראש ממשלת בריטניה לשעבר טוני בלייר. ביום האלמנות הבינלאומי ב-2010 התקיימו אירועים ברואנדה, סרי לנקה, ארצות הברית, בריטניה, נפאל, סוריה, קניה, הודו, בנגלדש ודרום אפריקה.
הכרת האו"ם

ב-21 בדצמבר 2010, העצרת הכללית של האומות המאוחדות אימצה באופן רשמי את 23 ביוני כיום האלמנות הבינלאומי, ואישרה פה אחד את ההצעה שהוצגה על ידי נשיא גבון, עלי בונגו, החלטה מספר 65/189
של האו"ם. בנוסף הוחלט לקרוא ל"מדינות החברות באו"ם וארגונים בינלאומיים ומקומיים אחרים להקדיש תשומת לב מיוחדת למצבן של אלמנות וילדיהן".
הערות שוליים

↑  International Widows Day profile, theloombafoundation.org; accessed 31 May 2015.
↑  Shrimati Pushpa Wati Loomba profile, bbc.co.uk; accessed 31 May 2015.
↑  Invisible, Forgotten Sufferers: The Plight of Widows Around the World infp, dnaindia.com; accessed 31 May 2015.
↑  115 million widows live in poverty - Loomba Foundation, hindustantimes.com; accessed 31 May 2015.
↑  first International Widows Day (2005), bbc.co.uk; accessed 31 May 2015.
↑  Loomba Foundation website, theloombafoundation.org; accessed 31 May 2015.
↑  UN General Assembly adoption of International Widows Day, articles.timesofindia.indiatimes.com; accessed 31 May 2015.
↑  UN General Assembly adoption of International Widows Day, un.org; accessed 31 May 2015.
8 בינואר

8 בינואר הוא היום השמיני בשנה. עד לסיום השנה נשארו עוד 357 ימים (358 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

1198 – אינוצנטיוס השלישי מוכתר כאפיפיור
1297 – מונקו זוכה בעצמאות
1455 – האפיפיור ניקולאוס החמישי מפרסם הוראה לאפונסו החמישי, מלך פורטוגל, לכבוש אדמות לא-נוצריות ולהקטין את האוכלוסייה הלא-נוצרית
1801 – הצאר פאבל הראשון מוציא צו המספח את כארתלי-קאחתי, היא גאורגיה, לאימפריה הרוסית
1806 – מושבת הכף עוברת מידי ההולנדים לבריטים
1815 – מלחמת 1812: האמריקאים מנצחים את הבריטים בקרב על ניו אורלינס
1816 – סופי ז'רמן נהיית לאישה הראשונה שזוכה בפרס מהאקדמיה הצרפתית למדעים, עבור עבודתה בתחום האלסטיות
1820 – שארג'ה הופכת למדינת חסות בריטית
1912 – ייסוד הקונגרס הלאומי האפריקני
1916 – מלחמת העולם הראשונה – מדינות ההסכמה נסוגות מגליפולי
1918 – וודרו וילסון מציג את ארבע עשרה הנקודות בפני הקונגרס
1926 – אבן סעוד הופך למלך חג'אז ומעניק לה את השם ערב הסעודית
1935 – ארתור ס. הארדי רושם פטנט על הספקטרופוטומטר
1958 – בובי פישר בן ה-14 זוכה באליפות ארצות הברית בשחמט
1959 – פידל קסטרו משלים את ההשתלטות על קובה, עם כיבושה של סנטיאגו דה קובה
1973 – שיגור החללית לונה 21 במסגרת תוכנית לונה הסובייטית. החללית נחתה על הירח והביאה את הרובר לונוחוד 2
1977 – שלושה פיצוצים במוסקבה בתוך 37 דקות, 7 הרוגים ועשרות פצועים. את הפיצוצים ייחס הממשל לארגון ארמני
1979 – הבריחה מכלא רמלה: שמונה אסירים מסוכנים ברחו מכלא רמלה
2017 – פיגוע הדריסה בטיילת ארמון הנציב, שבו נרצחו 4 חיילי צה"ל
2019 – פתיחת קטעו הדרומי של כביש 77, ממחלף ישי עד למחלף תל קשיש, שבעזרתו ניתן להגיע מבאר שבע עד לגליל העליון ללא רמזורים
2020 – התרסקות טיסה 752 של יוקריין אינטרנשיונל איירליינס דקות אחדות לאחר המראתה מנמל התעופה הבינלאומי האימאם חומייני בטהראן כתוצאה מפגיעת טיל קרקע-אוויר איראני, ששוגר בטעות
2023 – פלישתם ופינויים של תומכי נשיא ברזיל לשעבר ז'איר בולסונארו לבניין הקונגרס, הרשות השופטת וארמון פלנלטו בברזיליה, בדרישה להחזיר את בולסונארו לשלטון, כשבוע לאחר השבעתו של לואיז אינסיו דה סילבה