stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליעזר פרחי
קורות חיים

אליעזר פרחי נולד בתוניס בשנת 1851, למשפחה השייכת לקהילת הגראנה. הוא גדל והתחנך בתוניסיה. בין השנים 1871-1883 נסע שלוש פעמים לבקר את דודו, הסופר יוסף שבתי פרחי, בליבורנו, איטליה וחי שם מספר שנים. בעודו בליבורנו הוא הוסמך כרב והתחתן. לאחר חזרתו לתוניס מנסיעתו השלישית פתח חנות ספרים בעיר.
פרחי רצה להפיץ את רעיונות ההשכלה והמודרנה בקרב יהודי תוניסיה. לשם כך ייסד בתוניס בשנת 1884 כתב-עת בשם המבשר. מעט לאחר מכן ייסד גם שבועון בערבית יהודית תחת אותו שם ("אלמובששר").  בכתבי עת אלו פורסמו בעיקר דברי ספרות ושירה. בשנת 1885 ניסה לרכוש בית דפוס קטן בתוניס, אך לא צלח בכך. בהמשך הקים ביחד עם שותף עסקי בית דפוס עצמאי בשם "מטבעה ירושלים" (דפוס ירושלים). לימים בית הדפוס נמכר לעיתון היהודי-תוניסאי אלצבאח, ופרחי הקים בית דפוס נוסף בשם "מטבעת אלנסר" ביחד עם בנו. בבית דפוס זה הוציא לאור מספר גליונות של כתב עת בעריכתו בשם "אלנסר" (הנשר).
פעילותו הספרותית של פרחי החלה עם הוצאה לאור של תרגום מעברית לערבית יהודית של אוסף סיפורים קצרים שחיבר דודו יוסף שבתי פרחי. לאחר מכן חיבר יצירות גם מפרי עטו, את חלקם פרסם בכתבי העת שהוציא לאור, וחלק אחר בספרים הרבים (למעלה מ-20) שפרסם במהלך חייו. חלק קטן מחיבוריו בעברית והיתר בערבית יהודית, מתוך כוונה שיופצו בין בני הקהילה היהודית המקומית. רבים מספריו מאופיינים במרידה בישן ובשמרנות והעלאה על נס של חירות הבחירה של הפרט. היצירה הספרותית הגדולה ביותר שפרחי הביא לדפוס היא אפוס בערבית יהודית, בן ארבעה כרכים ו-1,642 עמודים, המספר את סיפוריו של הרפתקן בדיוני בשם "סייף אל-אזאל". האפוס הודפס בבית דפוס בליבורנו בשנים 1885-1887 תחת השם "סיראת אל-אזאליה: סיראת אל-מאלכ סייף" (ידוע גם בשמות "סירת אלאזאלייא", "חכאיית אלמאלך סיף אלאזל" ועוד). לאפוס היו כנראה שורשים קדומים בסיפורים עממיים, ופרחי העלה אותו על כתב ופרסמו. למעלה מ-1000 עותקים הודפסו ממנו במהדורתו הראשונה, והוא הודפס במספר מהדורות לאחר מכן, והיה לספר פופולרי מאוד בקרב יהודי תוניסיה.
פרחי חיבר גם שירה ופיוטים. בין היתר חיבר קינה בערבית יהודית לזכר רב קהילת נאבל, רב יום-טוב גז, ושלושת בניו שנרצחו על ידי קבוצת מוסלמים בשנת 1891.
פרחי היה מעורב גם בפעילות צדקה והיה הממונה על סיוע לחולים מטעם אגודה פילנתרופית מקומית שפעלה בתוניס. לאחר שעזב את האגודה פתח והפעיל חנות קטנה של תרופות מסורתיות בשוק הגראנה בתוניס. לאורך חייו הרבה לנאום מעל במות שונות בתוניס למען הרעיון הציוני. אחד מעוזריו בבית המרקחת שהפעיל היה העיתונאי והסופר הצעיר דניאל חג'אג', שלימים היה לסופר חשוב בזכות עצמו.
פרחי נפטר בתוניס בשנת 1930, ונזכר כאחד מחלוצי הספרות בדיאלקט המקומי של ערבית יהודית בתוניסיה. בזמנו החלו לפעול סופרים, עיתונאים ומדפיסים נוספים שנתפסים כשותפיו או ממשיכי דרכו, בהם שלום פלאח, יעקב הכהן, דניאל חג'אג', יעקב שמלה ועוד.
ספריו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
לקריאה נוספת

יוסף טובי וצביה טובי, הספרות הערבית-היהודית בתוניסיה 1950-1850, אורות יהדות המגרב, 2000.
חיים סעדון (עורך), תוניסיה, בסדרת "קהילות ישראל במזרח במאות התשע-עשרה והעשרים", הוצאת משרד החינוך ומכון בן צבי, תשס"ה, עמ' 117-128.
הערות שוליים

↑  נאבל באתר תוניסיה מורשת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300250505171  GND: 1179983289  ISNI: 0000 0000 6825 5799  LCCN: n2013036638  VIAF: 97324984   WorldCat (עם VIAF): 97324984
אליפות ישראל באתלטיקה 1949

אליפות ישראל באתלטיקה נערכה באצטדיון המכביה בתל אביב בין התאריכים 15 - 16 ביולי 1949.
תוצאות נשים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | רעיה ברונשטיין   הפועל תל אביב | 1.31 מטר |  |  |  |  |
| קפיצה לרוחק | מרים טפר   הפועל חדרה | 5.02 מטר | תמר מטל   מכבי תל אביב | 4.62 מטר |  |  |
| הדיפת כדור ברזל | רעיה ברונשטיין   הפועל תל אביב | 9.77 מטר |  |  |  |  |
| זריקת דיסקוס | מרים גולדפיין   הפועל ירושלים | 26.82 מטר |  |  |  |  |
| הטלת כידון | רעיה ברונשטיין   הפועל תל אביב | 23.60 מטר |  |  |  |  |
תוצאות גברים > מסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | יצחק כספי   מכבי נתניה | 11.5 שניות |  |  |  |  |
| ריצת 200 מטר | אריה גליק   הפועל תל אביב | 24.5 שניות |  |  |  |  |
| ריצת 400 מטר | נסים קיוויתי   מכבי נתניה | 54.1 שניות |  |  |  |  |
| ריצת 800 מטר | נסים קיוויתי   מכבי נתניה | 2:11.0 דקות | נ. קריזה   הפועל פתח תקווה | 1:11.2 דקות |  |  |
| ריצת 1500 מטר | אריה פויר   ברית מכבים עתיד | 4:25.2 דקות |  |  |  |  |
| ריצת 5000 מטר | אברהם הגר   מכבי הצפון תל אביב | 17:07.0 דקות |  |  |  |  |
| ריצת שליחים 4x100 מטר | הפועל   ג. זהבי   דב זילברברג   מנחם ראקוץ'   אריה גליק | 47.5 שניות | מכבי | 47.6 שניות |  |  |
תוצאות גברים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לגובה | יעקב קובלנץ   מכבי הצפון תל אביב | 1.67 מטר | מנחם ראקוץ'   הפועל קריית חיים | 1.67 מטר |  |  |
| קפיצה לרוחק | זמיר בבל   מכבי הצפון תל אביב | 6.77 מטר |  |  |  |  |
| קפיצה משולשת | יצחק קלאוזנר   הפועל חיפה | 13.07 מטר |  |  |  |  |
| הדיפת כדור ברזל | שמעון לוסקי   מכבי תל אביב | 12.43 מטר |  |  |  |  |
| זריקת דיסקוס | מנחם שמחוני   הפועל גבע | 36.33 מטר |  |  |  |  |
| הטלת כידון | אברהם גרין   מכבי תל אביב | 50.75 מטר |  |  |  |  |
| יידוי פטיש | עמי אברוצקי   הפועל כפר סבא | 30.81 מטר |  |  |  |  |
אותות GPS

איור הדמיה של לוויין מתקדם תוצרת לוקהיד מרטין מסדרת "Block IIIA" ששגורי לווייניה מתוכננים ל-2017 (דחייה של שלוש שנים מהתכנון המקורי)
לווייני "מערכת האיכון העולמית" (או Global Positioning System - GPS) משדרים אותות בתדרי מיקרו-גל המאפשרים למקלטים על או ליד מעטפת כדור הארץ לקבוע את מיקומם ולסנכרן את שעונם.
לווייני מערכת GPS מקיפים את כדור הארץ פעמיים בדיוק בכל יום ומשדרים אותות GPS אל עבר כדור הארץ. מקלטי GPS מנצלים את המידע הנשלח כדי לבצע חישוב משוקלל לאיתור המיקום בו הם נמצאים.
אותות GPS מכילים אותות טווח המשמשים לקבוע את המרחק ללוויין המשדר, ומידע נווטי. ההודעה המכילה את מידע הנווט כוללת נתוני אפמריס המשמש לחישוב מיקום כל לוויין במסלולו, ומידע ומצב מערכת הלוויינים כולה, הנקרא "אלמנך" (Almanac).
מערכת ה-GPS עצמה מתופעלת על ידי משרד ההגנה האמריקאי לשימוש אזרחי וצבאי.
אותות GPS דור ראשון

האפיון הראשוני של סיגנל GPS מכיל שני קודים:
קוד Coarse/Acquisition ‏(C/A) - ציבורי, פתוח לשימוש חפשי.
קוד דיוק מוגבל - "קוד (P)" ‏ (Restricted Precision‏ - P Code) - ‏ מוגבל לשימוש צבאי בדרך כלל.
אותות GPS דור ראשון > קוד Coarse/Acquisition

קוד C/A הוא רצף דטרמיניסטי של 1,023 ביט הנקרא "רעש פסאודו-אקראי" (PRN או PN), אשר אם ישודר בקצב של 1.023 מגה-ביט לשנייה (Mbit/s), יהיה השידור מחזורי עם זמן מחזור של מילישנייה.
תשדורת PRN מתאימה או תואמת בקירוב רק כאשר היא מסונכרנת במדויק. כל לוויין משדר קוד PRN ייחודי, אשר אינו מתאים לשידורי ה-PRN של שאר הלוויינים. משמעות הדבר כי שידורי ה-PRN של לוויינים אורתוגונליים אחד לשני. למעשה זו היא צורה של הריבוב (CDMA‏ (Code Division Multiple Access, אשר מאפשרת למקלט לזהות מספר רב של לוויינים על אותו תדר שידור.
אותות GPS דור ראשון > קוד P

גם קוד P הוא PRN, אולם ה-P Code של כל לוויין הוא באורך של 1012‏x‏6.1871 ביט (מעל 720 גיגה-בייט) ולכן חוזר על עצמו פעם בשבוע (עקב שידור בקצב של 10.23 Mbit/s). האורך הרב של הקוד ומורכבותו מגבירים את מרווח הקורלציה שלו ומונעים אפשרות של כפילות טווח בתחומי מערכת השמש. למרות זאת, הוא כה ארוך ומורכב עד כי בתחילה הוערך כי מקלט לא יוכל להינעל על אות כזה באופן ישיר, אלא יאלץ להינעל תחילה על קוד C/A פשוט ולאחר מכן, כאשר המקלט מצויד בזמן מדויק ממיקום משוער, יסתנכרן עם ה-P Code.
PRN של קוד C/A הוא ייחודי עבור כל לוויין אך ה-PRN של P-Code הוא בפועל מקטע מסוים מתוך רצף של P-Code כללי באורך של 1014‏x‏2.35 ביט (מעל 25.5 טרה-בייט) וכל לוויין משדר במחזוריות את המקטע שהוקצה לו מתוך הרצף השלם.
כדי למנוע שימוש על ידי מי שאינו מורשה ולהימנע ככל האפשר מהפרעות בסיגנל של תקיפות סייבר, הוחלט להצפין את שידורי P-Code. השידור אופיין על ידי רצף הצפנה "W-Code" כדי לייצר את האות המוצפן המשודר - "Y-Code". קוד זה נקרא בדרך כלל "P(y)-Code".
תכונות ה-W-Code נשמרות בסוד, אך ישנה הערכה כי הוא מורכב על ה-P-Code בתדירות של כ-500kHz, קצב איטי יותר (פי 20 בערך) מאשר ה-P-Code עצמו. נתון זה אפשר לחברות אזרחיות לעקוב אחר סיגנל P(Y)-Code ללא ידיעת ה-W-Code.
אותות GPS דור ראשון > מסר ניווט

| תת-מסגרת | מילים | תיאור התכולה |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1–2 | טלמטריה ומילת מסירה (TLM ו-HOW) |
| 1 | 3–10 | שעון לוויין, יחס זמן GPS |
| 2/3 | 1–2 | טלמטריה ומילת מסירה (TLM ו-HOW) |
| 2/3 | 3–10 | נתוני אפמריס (מסלול לוויין מדויק) |
| 4/5 | 1–2 | טלמטריה ומילת מסירה (TLM ו-HOW) |
| 4/5 | 3–10 | רכיב אלמנך (תקציר הרשת הלוויינית, תיקון שגיאות) |
בנוסף ל-PRN, מקלט צריך לדעת פרטי מידע עבור כל לוויין, מיקומו והרשת. במערכת GPS, המידע הנוסף יושב מעל C/A ו-P(Y), ב-50 ביט לשנייה והוא נקרא "מסר נווט".
מסר הנווט מכיל שלשה מרכיבים עיקריים. הראשון מכיל תאריך ו"זמן GPS" וכן מצב הלוויין וסטטוס המצביע על רמת תקינותו. השני מכיל נתוני מסלול הלוויין הנקראים אפמריס, המאפשרים למקלט GPS לחשב את מיקום הלוויין בזמן נתון. השלישי נקרא אלמנך, ומכיל מידע לגבי כלל הלוויינים במערכת, מיקומם ומספרי ה-PRN שלהם.
אפמריס נחשב למידע מפורט ותקפותו לכן אינה עולה על 4 שעות. לעומתו אלמנך כללי יותר ופחות מפורט אך תקף לאורך זמן רב (עד 180 יום). האלמנך עוזר למקלט לקבוע אלו לוויינים לחפש וכאשר המקלט מוצא לוויין הוא מוריד ממנו ישירות את נתוני האפמריס שלו. אם הסיגנל של לוויין מסוים אובד בזמן שהאפמריס בהליך רכישה, המקלט חייב למחוק את המידע שהתקבל ולהתחיל מחדש.
מסר הנווט עצמו מורכב ממסגרת באורך 1,500 ביט, המחולקת ל-5 תת-מסגרות של 300 ביט כל אחת ומשודרת בקצב של 50 ביט לשנייה. כל תת-מסגרת לכן דורשת 6 שניות כדי לשדרה. לכל מסגרת יש את "זמן ה-GPS". תת-מסגרת 1 מכילה את תאריך ה-GPS (הנקרא "מספר שבוע" - "week number") ומידע לתיקון זמן הלוויין לזמן GPS וכן מידע על רמת תקינות וסטטוס. תת-המסגרות 2 ו-3 מכילים את האפמריס של הלוויין. תת-המסגרות 4 ו-5 מכילות את האלמנך. כל מסגרת מכילה 1/25 מתוך האלמנך כולו ולכן מקלט צריך לקלוט 25 מסגרות שלמות כדי להרכיב את 15,000 הביטים של מידע האלמנך במלואו. בקצב זה, 12.5 דקות דרושות למקלט להשיג את מידע האלמנך.
נתוני הנקודות המרכיבות את המסלול, או האפמריס, מתוך מסר הנווט משמשות לחישוב מדויק של מיקום הלוויין בעת תחילת שליחת המסר. מקלט רגיש יותר יוכל לקלוט את מידע האפמריס מהר יותר ממקלט פחות רגיש, וההבדל גדל ככל שהסביבה רועשת יותר.
כל תת-מסגרת מחולקת ל-10 "מילים". היא מתחילה עם מילת טלמטריה (TLM), אשר מאפשרת למקלט לזהות שזו תחילת תת-מסגרת ולקבוע את זמן המקלט בו התחילה תת-המסגרת. המילה הבאה היא מילת מסירה ("handover word" או HOW) אשר נותנת את זמן ה-GPS (בפועל הוא זמן ה-GPS שבו הביט הראשון של המסגרת הבאה ישודר), ומזהה את התת-מסגרת בתוך מסגרת מלאה. 8 המילים הנותרות מחזיקות את המידע הרלוונטי לאותה מסגרת.
לאחר שתת-מסגרת נקראה ופוענחה, זמן השידור של המסגרת הבאה יכול להיות מחושב תוך שימוש בנתוני תיקון השעון ומילת ה-HOW. המקלט יודע את זמן השעון שבו תחילת ההודעה הבאה הגיעה מתוך מילת ה-TLM וכך לחשב את הזמן ואת ה"פסאודו-טווח". המקלט מסוגל לקבל מדידת פסאודו-טווח חדשה בתחילת התת-מסגרת הבאה, או כל 6 שניות.
אותות GPS דור ראשון > אלמנך

נתוני האלמנך, המסופקים בתת-המסגרות 4 ו-5 של כל מסגרת, מורכבים ממסלול משוערך סביב כדור הארץ וסטטוס לכל לוויין במערכת הלוויינים (השייכים ל-GPS), מודל יונוספירה ומידע המסייע לקשר זמן GPS לזמן אוניברסלי מתואם (UTC). כל מסגרת מכילה חלק מהאלמנך (בתתי המסגרות 4 ו-5) וכך האלמנך כולו עובר ברצף שידור של 25 מסגרות, על ידי כל לוויין. שידור כזה לוקח 12.5 דקות.
האלמנך משרת כמה מטרות; הראשונה היא לסייע ברכישת לוויינים בעת תחילת עבודה של מקלט על ידי כך שהוא מאפשר למקלט לייצר רשימה של לוויינים שהוא צפוי לזהות באותו רגע, על בסיס מידע השמור אצלו, וחתימת זמן נכחי. לעומתו האפמריס מכל לוויין משמש לחישוב המיקום של המקלט.
במערכות ישנות, אובדן מידע האלמנך היה גורם להשהיה ממושכת טרם היכולת לקבוע מיקום המקלט, מכיוון שחיפוש הלוויינים ארך זמן רב. חומרה מודרנית יותר מפחיתה משמעותית את זמן החיפוש כך שגם אם אין נתוני אלמנך, הדבר אינו מהווה הפרעה משמעותית.
המטרה השנייה היא לקבוע זמן מתוך נתוני ה-GPS ולהתאימו לסטנדרט UTC. זמן זה נקרא "זמן GPS". המטרה האחרונה היא לאפשר למקלט העובד על תדירות מוגדרת אחת, לבצע תיקונים להשהיות הנובעות ממבנה היונוספירה של כדור הארץ. תיקונים אלו אינם מדויקים כמו התיקונים המתקבלים ממערכות אוגמנטציה כמו WAAS, GAGAN ו-EGNOS, אך הם טובים יותר מאשר להשאיר את המידע ללא תיקונים לשגיאות יונוספירה כלל, שכן שגיאות אלו הן מקור השגיאה הגדול ביותר עבור מערכות תדר בודד.
אותות GPS דור ראשון > אפנון אותות GPS

כדי שיוכלו האותות, קודי C/A ו-P(y) וכן מסר הנווט לעבור מהלוויין למקלט, הם צריכים לעבור אפנון שיעביר את מידע שלהם על גבי גל נושא. באופן הפעולה שתוכנן במקור היו שתי תדירויות, אחת ב-1575.42MHz (או 10.23MHz × 154) שתקרא L1 ושנייה ב-1227.60MHz (או 10.23MHz × 120) שתקרא L2.
קוד ה-C/A נשלח בתדירות L1 כאות בעל 1.023MHz תוך שימוש בשיטת האפנון "מפתוח בינארי של הזחת פאזה" (או BPSK). מאידך קוד ה-P(y) משודר הן ב-L1 והן ב-L2 כסיגנל 10.23MHz עם אותו אפנון, אך משודר בניצב לשידור קוד ה-C/A (היינו ב-90° הפרש פאזה)
מלבד יתירות ועמידות מוגברת להפרעות או חסימות, שידור בשתי תדירויות מלוויין אחד מוסיף יתרון משמעותי והוא האפשרות למדוד וכתוצאה מכך לקזז את השגיאה הנובעת מהעיכוב היונוספרי עבור אותו לוויין. ללא מדידה כזו, מקלט GPS יהיה חייב להכיל או לקבל מודל מוכלל של תיקוני יונוספירה ממקור חיצוני, כגון מערכת הגברה דוגמת WAAS. עם התפתחות הטכנולוגיה ושיפורים משמעותיים ביכולות המקלטים, שגיאת היונוספירה נשארה השגיאה הגדולה ביותר בסיגנל. מקלט שיוכל לבצע מדידה כזו יוכל להיות מדויק יותר באופן משמעותי. מקלט כזה נקרא "מקלט דו-תדרי" (Dual Frequency Receiver).
אותות GPS מודרניים

מערכת הלוויינים GPS הגיעה לתפקוד מלא ביולי 1995 תוך השגת מכלול יעדי התכנון המקוריים שלה. אולם, לאור התקדמות טכנולוגית ודרישות חדשות שנוספו על הקיימות, הוחלט על מאמץ לשדרג את מערכת GPS. ב-1998 הודיעה סגן הנשיא על כוונה זו ופתוח השינויים והתוספות החל בשנת 2000. מאמץ זה כונה על ידי הקונגרס GPS III.
הפרויקט כלל תחנות קרקעיות חדשות ולוויינים נוספים הן לשימושים אזרחיים והן לשימושים צבאיים במטרה לשפר את הדיוק והזמינות עבור כלל המשתמשים.
אותות GPS מודרניים > כללי

מערכת ה-GPS המשופרת כללה שני שיפורים משמעותיים עבור האותות האזרחיים: אות מסייע נוסף חסר נתונים וקידוד FEC (ראשי תיבות של forward error correction) של מסר הנווט.
האות הנוסף, המכונה לפעמים "pilot carrier", מסייע ברכישת הלוויין, ומשודר לצד הגל הנושא המקורי. אות זה מתוכנן באופן שיקל על נעילה עליו ביחס לאות הרגיל. כאשר מתבצעת נעילה עליו קלה יותר הנעילה על הגל הנושא וכך זמן התגובה של המקלט מהיר יותר ומקפיץ את העוצמה של הקורלטור.
השיפור השני היה להשתמש בקידוד FEC עבור מסר הנווט, אשר לאור קצב השידור האיטי של מידע הנווט (50 ביט לשנייה), הפרעות קטנות עלולות להיות בעלות השפעה גדולה. לכן קידוד FEC מכניס שיפור משמעותי על התפקוד הכללי.
אותות GPS מודרניים > L2C

אחת מההודעות הראשונות הייתה על הוספה של תדר נוסף לשימוש אזרחי, מלבד L1 ששימש לסיגנל C/A. הוא קיבל את השם L2C ונקרא כך בשל העובדה שהוא משודר בתדירות של L2.
בשל הצורך בחומרה חדשה על הלוויינים הוא משודר רק מלווייני "Block IIR-M" (הלוויין הראשון בסדרה זו שוגר למסלול בספטמבר 2005 והאחרון באוגוסט 2009) או מאוחרים יותר. סיגנל L2C משפר את דיוק הנווט, מספק דרך קלה לעקוב אחר האות, ומשמש אות יתיר בהפרעות מקומיות.
בשונה מ-C/A, שידור L2C מכיל שני קודי PRN, האחד נקרא CM (או Civilian Moderate) והשני CL (או Civilian Long).
קוד CM הוא באורך 10,230 ביט, וחוזר על עצמו כל 20 מילי-שנייה. קוד ה-CL באורך 767,250 ביט וחוזר על עצמו כל 1.5 שניות. כל אות משודר בקצב של 511,500 ביט לשנייה, אך הם עוברים ריבוב היוצר בסופו של דבר אות של 1,023,000 ביט לשנייה.
CM מאופנן עם מסר הנווט CNAV ואילו CL אינו מכיל נתונים מאופננים ולכן נקרא "רצף נטול נתונים". הרצף הארוך וחסר הנתונים משודר בקורלציה גבוהה ב-24dB (כלומר חזק פי 250 לערך) מאשר C/A של L1.
בהשוואה ל-C/A, ‏ל-L2C יש איחזור מידע גבוה ב-2.7dB ועקיבות נשא גבוהה ב-0.7dB למרות שעוצמת השידור שלו נמוכה ב-2.3dB.
אותות GPS מודרניים > L2C > CNAV

המידע המוכל ב-CNAV מהווה שדרוג של מסר ה-NAV המקורי. הוא מכיל ייצוגי מידע מדויקים יותר מאשר ה-NAV. מידע זהה (זמן, סטטוס, אפמריס, אלמנך) משודר בעזרת הפורמט החדש CNAV, אך במקום להשתמש בארכיטקטורה של מסגרות ותת-מסגרות, הוא מאפיין פורמט שליחת חבילות מידע, המורכבות מעד 12 שניות בהן נשלחת חבילות של 300 ביט.
ב-CNAV, שתיים מתוך כל ארבע חבילות מידע הן אפמריס ולפחות אחת מארבע כוללת נתוני שעון, אך העיצוב מאפשר למגוון רחב של חבילות להישלח. בקונסטלציה של 32 לוויינים, והמידע שמאופיין בעיצוב זה, פחות מ-75% מרוחב הפס מנוצל. רק חלק מחבילות המידע אופיינו באופן מלא. עובדה זו תאפשר למערכת "לגדול" בעתיד עקב הגמישות בשליחת חבילות שעדיין לא הוגדרו באופן קשיח.
ישנם מספר שיפורים שמביא המסר החדש CNAV:
הוא משתמש ב-FEC בקצב פיתול של 1/2, ולכן עבור שליחת מסר בקצב 25bit/s משודר סיגנל בקצב 50bit/s.
מספר השבוע (week number) הוא כעת 13 ביט (מאפשר 8192 שבועות) וחוזר על עצמו רק כל 157 שנים, כך שהפעם הבאה שיחזור ל-0 תהיה ב-2137. המסר הקודם הכיל מספר שבוע של 10 ביט ולכן חוזר ל-0 כל 19.6 שנים.
ישנה חבילה המכילה הזחת זמן GPS-ל-GNSS. נתון זה יאפשר שיתוף עם מערכות GNSS שונות כגון GLONASS,‏ Galileo או ביידו.
רוחב הפס המוגדל מאפשר הכללה של חבילות לתיקון מידע, לשימוש דומה שנעשה במערכות אוגמנטציה מבוססות לוויינים (SBAS), אשר יאפשר תיקון לנתוני שעון של L1 NAV.
כל חבילת מידע מכילה דגל התראה, אשר יודלק אם נתוני הלוויין לא אמינים. משמעות הדבר היא כי משתמשים ידעו תוך 6 שניות אם נתוני הלוויין המגיעים לא ראויים לשימוש.
שיפור משמעותי נוסף הוא תמיכה מובנית בעד 63 לוויינים (לעומת 32 במסר L1 NAV).
אותות GPS מודרניים > M-Code

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
רכיב מרכזי בשיפור מערכת ה-GPS היה סיגנל צבאי חדש שקיבל את הכינוי M-Code (קיצור של Military Code). הוא תוכנן להעצים את יכולות המיגון בפני חסימות כדי לאפשר עבודת מקלטים בסביבה מורעשת, אם באופן טבעי ואם על ידי לוחמה אלקטרונית.
ה-PRN שלו באורך לא מפורסם, והוא משודר ב-5.115MHz. בשונה מ-(P(y, ה-M-Code מתוכנן להיות אוטונומי כלומר תהיה אפשרות לביצוע כלל החישובים על סמך הסיגנל לבדו (ללא C/A).
אותות GPS מודרניים > L5

סיגנל אזרחי הקרוי בטיחות החיים (באנגלית: safety of life) בתדר המוגן על ידי איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ITU) לשימושי ניווט רדיו אוויריים, שודר לראשונה לשם הדגמה על ידי הלוויין USA-203 (אנ') (מסדרת IIR-M), והוא זמין בכל לווייני GPS IIF (אנ') (ומאוחרים יותר).
שני קודי PRN משודרים על L5: קוד מסונכרן מופע, נקרא I5-Code, וקוד במופע אורתוגונלי, נקרא Q5-Code. שניהם באורך 10,230 ומשודרים ב-10.23MHz (כלומר חוזרים על עצמם כל מילי-שנייה). בנוסף, שידור ה-I5 מאופנן בקידוד ניומן הופמן, 10 ביט, בתדירות 1kHz, ושידור ה-Q5 מאופנן בקידוד ניומן הופמן, 20 ביט, בתדירות 1kHz.
אותות GPS מודרניים > L5 > מסר ניווט של L5

מסר CNAV של L5 כולל SV (וקטור מצב - State Vector) של נתוני האפמריס, זמן מערכת, נתוני התנהגות שעון, מסר סטטוס וכיוצא באלה. 50 הביטים לשנייה הנשלחים, מקודדים בקצב של מקודד פיתול 1/2 (1/2 convolution coder). 100 התווים לשנייה (SPS או symbols per second) שנוצרים מוספים (מודולו-2) לקוד I5 בלבד; הביטים של התוצאה משמשים לאפנון הגל הנושא מסונכרן המופע (I5). הסיגנל הנוצר נקרא סיגנל המידע של L5‏ (L5 Data signal). הגל הנושא של הקידוד האורתוגונלי אינו מכיל את המידע ומשמש כ אות מסייע לנעילה (ונקרא L5 Pilot Signal).
אותות GPS מודרניים > L5 > שידור L5

השידור בתדר L5, הוא 1176.45MHz (כלומר 10.23MHz × 115), השייך לתחום תדרי הנווט האווירונאוטי השמור על ידי ה-ITU. התדר נבחר כך שקהילת האוויוניקה תוכל לנהל הפרעות באופן יעיל יותר מאשר ב-L2.
אותות GPS מודרניים > L1C

הסיגנל לשימוש אזרחי, המשדר בתדירות שהוגדרה L1 (של 1575.42MHz) אשר מכילה את קידוד ה-C/A נמצא בשימוש כל מקלטי ה-GPS הקיימים.
L1C צפוי להיות זמין עם השיגור הראשון של Block III (תוכנן במקור ל-2014 אך נדחה באופן משמעותי).
קודי ה-PRN באורך 10,230 ביט ומשודרים ב-1.023Mbit/s הוא משתמש באות נוסף הנקרא אות מסייע (Pilot Carrier), בדומה ל-L2C.
שיטת האפנון נבחרה להיות (1,1)‏BOC (ראשי תיבות של: Binary Offset Carrier) עבור האות המכיל את המידע, ו-TMBOC (אנ') (ראשי תיבות של: Time Multiplexed Binary Offset Carrier) עבור האות המסייע.
אפנון TMBOC הוא למעשה שימוש ב-(1,1)‏BOC עבור כל המחזורים מלבד 4 לכל 33 מחזורים. בהם הוא עובר לאפנון (6,1)‏BOC.
מסך כל אנרגיית הסיגנל, 25% מושקע בסיגנל המכיל את המידע ו-75% לאות המסייע.
תכונות נוספות:
מימושים שלו מתוכננים להכיל את קודי ה-C/A כדי להבטיח תאימות אחורה.
1.5dB תוספת במינימום עוצמת C/A כדי להתעלות מעל רצפת רעש גבוהה יותר.
אות מסייע מגביר את עקיבות האות.
מאפשר תפעול משולב עם Galileo L1
אותות GPS מודרניים > L1C > CNAV-2

מסר הנווט של L1C, הנקרא CNAV-2, הוא באורך 1,800 ביט (כולל FEC) ומשודר ב-100bit/s. הוא מכיל 9 ביט של נתוני זמן, חבילות מידע של 600 ביט נתוני אפמריס ו-274 ביט של מידע נוסף.
תדירויות בשימוש אותות GPS

| תחום  (Band) | תדירות  (MHz) | מופע | שימוש מקורי | שימוש במערכות מתקדמות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L1 | 1575.42 (10.23×154) | תוך-מופע (I) | קוד (‏P(y מוצפן | קוד (‏P(y מוצפן |
| L1 | 1575.42 (10.23×154) | מופע אורתוגונלי (Q) | קוד Coarse-acquisition - C/A | C/A, L1 אזרחי - L1C קוד צבאי M-code |
| L2 | 1227.60 (10.23×120) | תוך-מופע (I) | קוד (‏P(y מוצפן | קוד (‏P(y מוצפן |
| L2 | 1227.60 (10.23×120) | מופע אורתוגונלי (Q) | נשא לא מאופנן | קוד L2 אזרחי (L2C)  קוד צבאי M-code |
| L3 | 1381.05 (10.23×135) |  | משמש לזיהוי פיצוץ גרעיני (NUDET) אירועים אינפרא-אדומים רבי עוצמה. מסייע לאכיפת כללי אמנה אנטי-גרעינית. |  |
| L4 | 1379.913 (10.23×1214/9) |  | (ללא שידור) | נבחן לשימוש עבור תיקוני יונוספירה |
| L5 | 1176.45 (10.23×115) | תוך-מופע (I) | (ללא שידור) | Safety-of-Life - SoL אות המכיל את המידע |
| L5 | 1176.45 (10.23×115) | מופע אורתוגונלי (Q) | (ללא שידור) | Safety-of-Life - SoL אות מסייע - Pilot Signal |
| מערכות ניווט לווייניות |
| --- | --- | --- |
| סוגי מערכות ניווט לווייניות | ארצות הברית טרנזיט • ארצות הברית GPS‏ • רוסיה גלונאס • האיחוד האירופי גלילאו • הרפובליקה העממית של סין BeiDou ‏ • הודו IRNSS ‏ |  |
|  אוגמנטציה (תוספות) |  ארצות הברית WAAS‏ • ארצות הברית LAAS‏ • ארצות הברית JPALS‏ • האיחוד האירופי EGNOS‏ • הודו GAGAN‏ • יפן MSAS‏ • יפן QZSS‏ |  |
מקלטי GPS מוטמעים במכשירים ניידים
פריסת מערכת האוגמנטציה WAAS בארצות הברית
אילוסטרציה של שגיאה הנובעת מפסאודו-טווח
אי-שוויון מינקובסקי

באנליזה, אי-שוויון מינקובסקי הוא אי-שוויון הקרוי על שם המתמטיקאי והפיזיקאי הרמן מינקובסקי. אי-שוויון זה הוא וריאציה של אי-שוויון המשולש לנורמה  p במרחב אוקלידי (גם אינסוף ממדי), המוכיח כי כל פונקציה כזו היא אכן נורמה.
בממד סופי

עבור  p\geq 1, מגדירים את נורמת  {\ell }_{p} של וקטור  x\in \mathbb {R} ^{n} לפי הנוסחה  ||{\overrightarrow {x}}||_{p}={\sqrt[{p}]{\sum _{i=1}^{n}{{|{x}_{i}}^{p}|}}}.
אי-שוויון מינקובסקי קובע כי:  ||x+y||_{p}\leq ||x||_{p}+||y||_{p}, לכל שני וקטורים  x,y\in \mathbb {R} ^{n}.
חשיבותו בכך שהוא מראה שנורמת  {\ell }_{p} מקיימת את אי-שוויון המשולש. מכיוון שהפונקציה הזו גם חיובית והומוגנית, היא מהווה נורמה.
הוכחה

נוכיח את נכונות אי-השוויון.
לפי אי-שוויון המשולש:
{{||x+y||}_{p}}^{p}=\sum _{i=1}^{n}{{|{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p}}=\sum _{i=1}^{n}{{|{x}_{i}+{y}_{i}||{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p-1}}\leq \sum _{i=1}^{n}{{(|{x}_{i}|+|{y}_{i}|)\cdot |{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p-1}}=\sum _{i=1}^{n}{{|{x}_{i}|\cdot |{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p-1}}+\sum _{i=1}^{n}{{|{y}_{i}|\cdot |{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p-1}}
כעת, לפי אי-שוויון הולדר:
\sum _{i=1}^{n}{{|{x}_{i}|\cdot |{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p-1}}+\sum _{i=1}^{n}{{|{y}_{i}|\cdot |{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p-1}}\leq ({||x||}_{p}+{||y||}_{p}){[\sum _{i=1}^{n}{{|{x}_{i}+{y}_{i}|}^{q(p-1)}}]}^{\frac {1}{q}}=({||x||}_{p}+{||y||}_{p}){[\sum _{i=1}^{n}{{|{x}_{i}+{y}_{i}|}^{p}}]}^{\frac {p-1}{p}}=({||x||}_{p}+{||y||}_{p}){{||x+y||}_{p}}^{p-1}
ולכן: 
 {{||x+y||}_{p}}^{p}\leq ({||x||}_{p}+{||y||}_{p}){{||x+y||}_{p}}^{p-1},
ולאחר צמצום נקבל 
 {{||x+y||}_{p}}\leq {||x||}_{p}+{||y||}_{p}.
בתורת המידה

בתורת המידה, נורמה- p של פונקציה על מרחב מידה  (X,S,\mu ) מוגדרת כך -  ||f||_{p}=(\int _{X}{|f|^{p}d\mu })^{\frac {1}{p}}. המרחב  L^{p}(X) הוא אוסף כל הפונקציות עבורן  ||f||_{p}<\infty ; זהו מרחב וקטורי ממשי, כלומר מרחב אוקלידי (לרוב אינסוף ממדי).
באופן זהה כלעיל ניתן להוכיח גם כאן את אי שוויון מינקובסקי -  ||f+g||_{p}\leq ||f||_{p}+||g||_{p}, ולכן זוהי באמת נורמה. ניתן גם להוכיח שהיא שלמה, ולכן זהו מרחב בנך. במקרה  p=2 מתקבל מרחב הילברט  L^{2}(X).
המקרה הסופי הוא מקרה פרטי של מרחבי  L^{p}; הוא מתקבל עבור המרחב  L^{p}(X_{n},P(X_{n}),\#), כאשר  X_{n}=\{1,...,n\} ו- \# היא מידת הספירה (כמות האיברים בקבוצה).
ראו גם

נורמה
אי-שוויון הולדר
מרחב Lp
אמנות ספריי

אמנות ספריי היא אמנות רחוב הנעשית בעזרת פחיות ספריי צבע.
ציור בספריי צבע
פרט לגרפיטי, הנעשה על קירות ברחבי העולם, נוצרה אומנות חדשה ומודרנית המשתמשת באותו המדיום, בספריי צבע.

אמנות זו החלה בדרום אמריקה לפני כשלושים שנה. כיום ניתן למצוא אמני ספריי בכל העולם. ניתן לראות אותם כורעים על ברכיהם, במרכזים תיירותיים ומציירים בנוכחות קהל, ציורי אינסטנט.
הנושאים המצוירים בדרך כלל על ידי ציירי הספריי הם ציורי חלל, מדע בדיוני, פנטזיה וציורי נוף.

היצירה נעשית באמצעות התזה של שכבות צבע ויצירת מרקמים על ידי גילוי השכבות בטכניקות שונות, הנעזרות בעיקר בידיים, ובעזרת סוגים שונים של ניירות, וכן בעזרת חפצים שונים ואקראיים.
הציור נעשה בעיקר על מצע של נייר או פלטות עץ, אך ניתן לצייר על כל משטח חלק ואטום (שאינו סופג את הצבע), כמו מתכת, פלסטיק, גבס וכדומה.
אמנות ספריי בישראל

בישראל התפתחה אומנות הספריי כאמנות רחוב המשתמשת בגרפיטי. אמנים רבים - לדוגמה דורון וינר, רמי מאירי ועדי סנד - ציירו בתוך ועל בניינים רבים, בעיקר בתל אביב. ציורים אלו הפכו לחלק מדמותה של העיר כעיר מודרנית הפתוחה לסוגים שונים של אמנות.
ציור בסוכנות הנסיעות "מצדה"