stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיטת המרחק הירחי

באיור מודגשים המרחק הירחי לרגולוס, והגובה מעל האופק של הירח ורגולוס.
שיטת המרחק הירחי (באנגלית: Method of lunar distance) היא שיטת ניווט ימי היסטורית, שעשתה שימוש בתנועת הירח ביחס לרקע הכוכבים כבשעון שמיימי ממנו ניתן לקבוע את קו האורך הארצי. מרחק ירחי, שלעיתים נקרא גם לונאר, הוא המרחק הזוויתי בין הירח וגרם שמיים אחר. שיטת המרחק הירחי עשתה שימוש בעובדה שהמרחק הזוויתי הזה זהה בקירוב עבור מדידות סימולטניות ממיקומים שונים בכדור הארץ, ובאלמנך ימי כדי לקבוע את הזמן המקומי בקו האורך גריניץ'. בעזרת זמן גריניץ' והזמן המקומי של הספינה, שאותו ניתן לקבוע על פי מיקום השמש, ניתן לקבל את קו האורך. השיטה פורסמה ב-1763 ונעשה בה שימוש נרחב עד 1850, אז היא הוחלפה על ידי הכרונומטר הימי. שיטה דומה עושה שימוש במיקום הירחים הגליליאניים של צדק.
מטרה

בניווט אסטרונומי, ידיעה של הזמן בקו האורך גריניץ' והמיקומים המדודים של גרם שמיים אחד או יותר מאפשרת לנווט לחשב את קווי הרוחב והאורך. כרונומטרים ימיים אמינים לא היו קיימים עד שלהי המאה ה-18 והיו קשים מאוד להשגה בתחילת המאה ה-19. לאחר שהשיטה פורסמה ב-1763 על ידי האסטרונום הבריטי המלכותי נוויל מסקלין, תוך התבססות על עבודתו החלוצית של טוביאס מאייר, במהלך בערך מאה שנה ימאים שהיו מחוסרי כרונומטר עשו שימוש בשיטת המרחק הירחי כדי לקבוע את זמן גריניץ' כשלב המפתח במציאת קו האורך. יותר מכך, מלח שרצה לבדוק את הדיוק של הכרונומטר שלו יכל לעשות זאת באמצעות קביעה של זמן גריניץ' על בסיס שיטת המרחק הירחי.
השיטה

השיטה מתבססת על תנועתו המהירה יחסית של הירח לרוחב השמיים, המשלים מעגל של 360 מעלות ב-27.3 ימים (חודש סידרלי), או 13.2 מעלות ליום. בשעה אחת הוא ינוע בקירוב חצי מעלה - מרחק זוויתי השווה בערך לקוטר הזוויתי שלו - ביחס לכוכבי הרקע והשמש.
באמצעות סקסטנט, הנווט יכול היה למדוד במדויק את הזווית בין הירח וגרם שמיים אחר. זה יכול היה להיות השמש או אחד מתוך קבוצה של כוכבים בהירים הנמצאים קרוב למסלול הירח, בסמוך למישור המילקה; השימוש בכוכב רגולוס היה נפוץ במיוחד. ברגע מסוים, כל צופה על כדור הארץ ימדוד, לאחר תיקון שגיאת הפרלקסה, את אותו מרחק ירחי. הנווט לאחר מכן נעזר בטבלה מוכנה של מרחקים ירחיים והזמנים בהם הם יתרחשו על פי שעון גריניץ'. באמצעות השוואת המרחק הירחי המתוקן עם הערכים שחושבו מראש, הנווט היה מוצא את שעת גריניץ' עבור התצפית הזאת. מידיעת השעה בגריניץ' והזמן המקומי, הנווט יכול היה לקבוע את קו האורך. את הזמן המקומי ניתן היה לקבוע מתצפיות סקסטנט של גובה השמש או כוכב אחר מעל האופק. לאחר מכן קו האורך (ביחס לגריניץ') מחושב בקלות מההפרש בין הזמן המקומי וזמן גריניץ' כפול קצב הסיבוב של כדור הארץ סביב צירו, שהוא 15 מעלות בשעה.
השיטה > שימוש מעשי בשיטה

לאחר שמדד את המרחק הירחי ואת הגובה של שני עצמים שמימיים, הנווט יכול היה למצוא את זמן גריניץ' בשלושה שלבים.
השיטה > שימוש מעשי בשיטה > שלב ראשון - חישובים מקדימים

טבלאות אלמנך חוזות מרחקים ירחיים בין מרכז הירח למרכז העצם השמימי השני. אף על פי כן, הצופה לא יכל למצוא במדויק את מרכז הירח (או השמש), מפני שרוב החודש הירח מואר רק בחלקו. במקום זאת, מרחקים ירחיים תמיד נמדדים ביחס לקצה החיצוני המואר של הירח. לפיכך, התיקון הראשון למרחק הירחי נובע מהמרחק בין קצוות הירח למרכזו. מכיוון שהגודל הזוויתי הנצפה של הירח משתנה עקב שינוי מרחקו מכדור הארץ (כתוצאה מאקסצנטריות מסלולו האליפטי של הירח), אלמנכים סיפקו ערכים עבור מחצית הקוטר של השמש והירח בכל יום בשנה. כך ניתן היה לחשב במדויק את מיקום הירח.
השיטה > שימוש מעשי בשיטה > שלב שני - סילוק גורמי שגיאה

ניקוי המרחק הירחי פירושו תיקון האפקטים של הפרלקסה והשבירה האטמוספירית בעבור התצפית הזאת. האלמנך מספק מרחקים ירחיים כפי שהיו נראים אילו הצופה היה ממוקם במרכז כדור הארץ השקוף. בגלל שהירח קרוב בהרבה לכדור הארץ מכל כוכב אחר, מיקום הצופה על כדור הארץ מסיט את מיקומו הנצפה של הירח בשיעור של עד כדי מעלה אחת. תיקון הניקוי עבור הפרלקסה והשבירה האטמוספירית הוא פונקציה טריגונומטרית פשוטה יחסית של המרחק הירחי הנצפה והגובה של שני גרמי שמיים אחרים. נווטים נעזרו במקבצים של טבלאות מתמטיות כדי לערוך את החישובים הנדרשים.
השיטה > שימוש מעשי בשיטה > שלב שלישי - מציאת הזמן

לאחר ש"ניקה" את המרחק הירחי, הנווט התוועץ כעת בטבלה מוכנה של מרחקים ירחיים והזמנים שבהם הם יתרחשו כדי לקבוע את זמן גריניץ' של התצפית הזאת. הטבלאות האלו היו פלא מדעי של התקופה - תנועתו של הירח סבוכה ביותר, שכן הוא נמצא במיקום כזה במערכת השמש (הוא קרוב מאוד הן לכדור הארץ והן לשמש - לכן הבעיה הירחית היא בעיה תלת-גופית מובהקת) שגורם למסלולו פרטורבציות כבידתיות משמעותיות. חיזוי מיקומו של הירח שנים קדימה דורש פתירה של בעיית שלושת הגופים, שכן כדור הארץ, הירח והשמש מעורבים כולם בהכתבת התנועה שלו. רק לאחר הבשלת המודלים המתמטיים של תנועת הירח בערך באמצע המאה ה-18 - הודות לעבודתם המאומצת של מתמטיקאים ואסטרונומים דגולים רבים, ניתן היה לחשב טבלאות מיקומים ירחיים אמינות יותר. המתמטיקאי אוילר פיתח שיטה נומרית בה עשו שימוש, שנקראת שיטת אוילר, ובעקבות כך קיבל מענק מוועדת קו האורך כדי שיבצע את החישובים.
לאחר שמצא את זמן גריניץ', הנווט השווה אותו עם הזמן המקומי (אותו מוצאים בעזרת תצפית נפרדת) כדי למצוא את קו האורך שלו.
שלומי בוצ'צ'ו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 באוגוסט 1966 (בן 58) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קישורים חיצוניים
 www.buchacho.co.il
 
שלומי בוצ'צ'ו (נולד ב-30 באוגוסט 1966) הוא עיתונאי רכילות וצלם עיתונות ופפראצי ישראלי.
ביוגרפיה

בוצ'צ'ו עובד כצלם מקצועי מאז נעוריו והוא מחלוצי מקצוע הפפראצי בישראל. בשנים 1991–1987 כתב וערך את מדור הרכילות של השבועון "להיטון". לאחר מכן עבר לשמש ככתב הרכילות של העיתון "מעריב".
בשנת 2005 הגיש בוצ'צ'ו תביעה בגין הפרת זכויות יוצרים נגד ישעיהו רוטר, הבעלים של אתר האינטרנט הפופולרי רוטר.נט, לאחר שהאתר פרסם בחמש הזדמנויות שונות תמונות שצילם בוצ'צ'ו, וזאת ללא רשותו וללא תשלום. בית המשפט קיבל את התביעה ופסק לטובתו פיצויים בסך 50,000 ש"ח‏. ערעור שהגיש רוטר על פסק הדין נדחה . בשנת 2007 הוגשה נגדו תביעה על ידי גיל ריבה בגין פרסום לשון הרע ופגיעה בפרטיות, לאחר שריבה ובנו הקטין צולמו על ידי בוצ'צ'ו בשני מקרים שונים. ריבה תבע פיצויים בסך 250,000 ש"ח, אך תביעתו נדחתה, ובית המשפט קבע שהצילומים לא פגעו בפרטיותם של ריבה ובנו. פסק הדין נחשב לתקדימי לגבי פעילותם של צלמי פפראצי בישראל.
בשנים האחרונות עובד בוצ'צ'ו כצלם באתר וואלה!, ובמקביל הוא משמש כיושב ראש איגוד צלמי החברה (הפפראצי) בישראל. במסגרת תפקידו זה היה בין יוזמי המהלך להחרמת בר רפאלי בשנת 2007, על שלא נעתרה לצלמים שרצו לצלמה בעת ביקורה בישראל.
נכון ל-2010, בוצ'צ'ו מתגורר עם אשתו חגית ברמת אביב בתל אביב.
הערות שוליים

↑  א 028400/04 שלומי בוצ'צ'ו נ' ישעיהו רוטר
יורם ליכטנשטיין, מאמר משפטי על חשיבות פסק הדין
↑  ע"א (ת"א) 3130/05 ישעיהו רוטר נגד שלומי בוצ'צ'ו, ניתן ב-12 בדצמבר 2007
↑  נועם שרביט, ‏נדחתה תביעת גיל ריבה נגד צלם פפראצי: צילום מתוך הרכב אינו פוגע בפרטיות, באתר גלובס, 26 בנובמבר 2008
↑  ליאור ליברובסקי, בוצ’צ’ו זכה בבית המשפט, צלמי הפפראצי הרוויחו, באתר "אייס", 25.11.2008
↑  דפנה ארד‏, ארגון הצלמים קורא להחרים את בר רפאלי, באתר וואלה, 18 במרץ 2007
תדר הישנות הפולסים

תדר הישנות הפולסים (PRF - Pulse repetition frequency), או תדר חזרת הפולסים, הוא מספר הפולסים של אות ליחידת זמן. במונח נעשה שימוש במספר תחומים טכניים, במיוחד במערכות מכ"ם. במערכת מכ"ם, אות רדיו בעל תדירות גל נושא מסוימת מודלק ומכובה לסירוגין; בהקשר זה, המונח "תדירות" מתייחס לגל הנושא, בעוד המונח PRF מתייחס למספר ההדלקות בשנייה. התדירות נמדדת ביחידת מחזורים לשנייה, או הרץ, וה-PRF נמדד ביחידות פולסים לשנייה, הגם שיחידות אלה שקולות מבחינה פיזיקלית. ה-PRF בדרך כלל נמוכה בהרבה מתדירות הגל. לדוגמה, מערכת מכ"ם טיפוסית ממלחמת העולם השנייה כמו ה-Type 7 GCI radar, הייתה בעלת תדירות 209 מגהרץ (209 מיליון מחזורים בשנייה) ו-PRF של 300 או 500 פולסים לשנייה. פרמטר קשור הוא רוחב הפולס, משך הזמן שהמשדר פועל במשך כל מחזור הפעלה וכיבוי.
ה-PRF הוא אחד המאפיינים המגדירים של מערכת מכ"ם. מערכות מכ"ם מורכבות ממשדר רב עוצמה וממקלט רגיש המחוברים לאותה אנטנה. אחרי יצירת פולס קצר של אות רדיו, המשדר מכובה כדי שיחידות המקלט יהיו מסוגלות "לשמוע" את ההחזר של האות ממטרות רחוקות. כיוון שאות הרדיו צריך לנוע החוצה למטרה ובחזרה, ה-PRF הדרוש הוא פונקציה של הטווח הרצוי מהמכ"ם. משכי מחזור ארוכים יותר דרושים לאיתור מטרות רחוקות יותר, ולכן מצריכים PRF נמוך.
המרחק המרבי לגילוי וה-PRF קשורים זה לזה על ידי הנוסחה:
גם למערכות סונאר ולידאר המבוססות גם הן על פולסים מוגדר PRF. במקרה של סונאר, המונח pulse repetition rate ‏(PRR) נפוץ יותר, אך הוא מתייחס לאותה תכונה.
ראו גם

כפילות טווח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4283449-1
רפובליקת אורל

דגל מוצע של רפובליקת אורל.
רפובליקת אורל הייתה מחוז לא מוכר של הפדרציה הרוסית שהתקיים בין 1 ביולי ועד 9 בנובמבר 1993 בגבולות מחוז סברדלובסק. הוא נוצר כתוצאה ממשאל עם שנערך ב-12 באפריל 1993 על ידי ראש המחוז, אדוארד רוסל.
הרפובליקה אורגנה על ידי פוליטיקאים מקומיים, ביניהם אנטון ביקוב - שכם יצר את פרויקט המטבע המקומי: פרנק של אורל.
היסטוריה

25 באפריל - נושא מתן מעמד הרפובליקה לחבל סברדלובסק הוגש למשאל עם.
1 ביולי - המועצה האזורית של סברדלובסק הכריזה על הקמת רפובליקת אורל.
14 בספטמבר - ראשי מחוזות סברדלובסק, פרם, צ'ליאבינסק, אורנבורג וקורגן החליטו להשתתף בפיתוח המודל הכלכלי של רפובליקת אורל על בסיס אזורי אורל. הפרויקט של הישות הטריטוריאלית החדשה קיבל את השם "רפובליקת אורל רבתי".
27 באוקטובר - המועצה האזורית של סברדלובסק אישרה את חוקת הרפובליקה. נוסח החוקה פורסם ב"עיתון האזורי".
31 באוקטובר - חוקת רפובליקת אורל נכנסה לתוקף.
2 בנובמבר - אדוארד רוסל השתתף בישיבה מורחבת של מועצת השרים של הפדרציה הרוסית. באותה פגישה אמר נשיא רוסיה בוריס ילצין כי רצונם של אזורים להעלות את מעמדם הוא תהליך טבעי, וכי על הממשלה לקחת זאת בחשבון.
5 בנובמבר - במסיבת העיתונאים אמר אדוארד רוסל כי הרפובליקה זוכה לתמיכת ילצין והודיע על כוונתו להמשיך בפיתוח הרפובליקה.
8 בנובמבר - המועצה האזורית הודיעה כי הבחירות למושל ובחירות האספה המחוקקת הדו-ביתית של רפובליקת אורל יתקיימו ב-12 בנובמבר.
9 בנובמבר - ילצין חתם על צו נשיאותי מספר 1874 על פירוק המועצה האזורית של סברדלובסק, ולאחר מכן, ב-10 בנובמבר - צו מספר 1890 על פיטוריו של אדוארד רוסל. כל החלטותיו בנוגע לרפובליקת אורל הוכרזו כבטלות. ולרי טרושניקוב מונה לתפקיד ראש מחוז סברדלובסק והרפובליקה חדלה מלהתקיים.
ראו גם

פירוק רוסיה
הערות שוליים

↑  Orttung, Robert W. (2000). The Republics and Regions of the Russian Federation. M.E. Sharpe. p. 524.
↑  Не бойтесь, земляки // На смену!— 1993.— 21 сентября.
↑  Оренбуржье.— 1993.— 23 сентября.
↑  Вечерний Екатеринбург.— 1993.— 4 ноября.
↑  Вечерний Екатеринбург.— 1993.— 6 ноября.
↑  "IGPI.RU::Политический мониторинг::Выпуски политического мониторинга::Свердловская область — Свердловская область в ноябре 1993 года".
↑  Вечерний Екатеринбург.— 1993.— 10 ноября.
↑  Российская газета.— 1993.— 10 ноября.
54°32′00″N 60°20′00″E﻿ / ﻿54.5333°N 60.3333°E﻿ / 54.5333; 60.3333
מיקום רפובליקת אורל רבתי על מפת רוסיה
תה מותסס

תה מותסס ודחוס מסוג פו-אר "המלון המוזהב".
תה מותסס (אנגלית: fermented tea או post-fermented tea) הנקרא גם בסינית הייצ'ה (סינית: 黑茶, פין-יין: hēichá, מילולית: "תה שחור") ובמערב נקרא לעיתים פּוּ־אֶר (מסינית: 普洱, פין-יין: Pǔ'ěr), הוא אחד מששת סוגי התה הקלאסיים. עלי תה מסוג זה עברו התססה על ידי מיקרואורגניזמים במשך מספר חודשים עד מספר שנים.
סוג התה המותסס המפורסם ביותר הוא תה פו-אר, תה מותסס ממחוז יונאן אשר בסין. תה זה נפוץ במערב ביחס לשאר סוגי התה המותסס עד כי לרוב משתמשים במושג "פו-אר" כשם נרדף לתה מותסס.
ישנם שני סוגים מרכזיים של תה מותסס, בוסרי ובשל, הנקראים בסינית שֶנְג (סינית: 生, פין-יין: Shēng, מילולית: חי) ושוּ (סינית: 熟, פין-יין: shú, מילולית: בשל או מבושל) בהתאמה. הפו אר הבוסרי הוא הצורה העתיקה יותר להתססת תה. לפי שיטה זו מיישנים את העלים ללא התערבות, תהליך שלוקח שנים (ולמעשה, לא נעצר לעולם). פו-אר בשל הוא תה בו מאיצים את תהליך התסיסה על ידי שמירת העלים בסביבה לחה וחשיפתם למיקרואורגניזמים האחראים על תהליך התסיסה, בדומה לקומפוסט. פו-אר בשל אינו דורש זמן רב להתיישנות, ובאופן כללי נחשב יציב ושטעמו אינו משתנה גם לאורך שנים, בניגוד לפו-אר בוסרי, דבר שהפך אותו לזול ופופולרי. היחס לפו-אר הבוסרי היקר דומה ליחס למשקאות אלכוהוליים מיושנים במערב. אלו הרוכשים אותם מאכסנים אותם בתנאים אידיאלים להמשך תהליך התיישנותם, וטועמים אותם כל זמן מה כדי לחוש בשינוי הטעמים שחל עם תהליך ההתיישנות.
התססת עלי התה משנה את הרכב התה ברמה הכימית, ומשנה את טעמו וריחו. לרוב ההתססה מעדנת את עפיצות משקה התה ואת מרירותו, ומשפרת את טעם הלוואי ותחושת הפה במהלך שתיית התה.
רובו המוחלט של התה המותסס מיוצר בסין, וחלקו הקטן ביפן.
תה מותסס הוא סוג התה היחיד שנהוג לדחוס כיום. היסטורית היו מספר סוגי תה שהיו נדחסים לצורך הובלה, אך מנהג זה דעך בכל שאר סוגי התה.
שמואל אליהו קהאן

אין תמונה חופשית
הרב שמואל אליהו הלוי קהאן (כ"א בשבט תרמ"ט, 23 בינואר 1889 - תש"א, 1941) היה רבן של קרוגלה, סטארדרוג ואורלה שבבלארוס. גיסו של החזון איש.
קורותיו

נולד בדוקור לראשה-גולדה ולשלום קהאן, חסיד חב"ד. בהיותו בן שתים עשרה נסע למינסק, שם למד בישיבתו של הרב חיים שלמה גולובנציץ. כעבור זמן עבר ללמוד בישיבת שקלוב אצל הרב פסח פרוסקין, ומשם עבר לישיבת סלובודקה. בשנת תר"ע, בהיותו בחור בן עשרים ואחת, פרסם מחידושי תורתו בקובץ התורני "יגדיל תורה", שיצא בסלוצק בעריכתו של הרב איסר זלמן מלצר והרב משה בנימין טומשוב (מבי"ט). הרב מלצר גם הסמיכו לרבנות והעניק לו היתר הוראה.
במשך תקופה שהה בכווידאן שליד וילנה ולמד בחברותא עם החזון איש. החזון איש שידך לו את אחותו בדאנה, ונישואיהם התקיימו בשנת תרע"ד בקוסובה, בה כיהן ברבנות חותנו הרב שמריהו יוסף קרליץ.
לאחר נישואיו כיהן כרבה של קרוגלה. בשנת תרע"ז עבר לכהן כרב העיירה סטארדרוד שליד סלוצק, וכעבור שנה התמנה לכהן כרבה של הקהילה החסידית של אורצ'ה הסמוכה. כשנפטר עמיתו הרב של קהילת המתנגדים, החליטו בני העיר למנות את הרב קהאן לרב יחיד של כל קהילות העיר. הוא כיהן ברבנות למעלה מעשרים שנה, עד להרצחו במלחמת העולם השנייה.
לקריאה נוספת

רבי שמואל־אליהו הלוי קאהן - תורתו אומנתו, בתוך: פאר הדור: פרקים ממסכת חייו ויצירתו של... רבי אברהם ישעיהו קרליץ..., בני ברק תשכ"ז, עמ' קטז-קכא.
שאנז אליזה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  שדות אליסיום 
 אורך:  1,910 מ' 
 רוחב:  70 מ' 
 הקמה
 תקופת הבנייה:  ?–1670
 מיקום
 ערים ראשיות:  רובע שאנז אליזה, פריז, רובע די פובורוג-די-רול, הרובע השמיני של פריז 
 קואורדינטות:  48°52′11″N 2°18′28″E﻿ / ﻿48.86967°N 2.30786°E﻿ / 48.86967; 2.30786
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פריז מוגדלת) שאנז אליזה(למפת פריז רגילה) שאנז אליזה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שדרת שאנז אליזה, מבט מכיכר הקונקורד לכיוון מערב. בקצה הרחוק - שער הניצחון
השדרה - מבט משער הניצחון לכיוון מזרח. בקצה הרחוק - כיכר הקונקורד.
שאנז אליזה ‏האזנהקובץ:Fr-les Champs Élysées.ogg‏Ⓘ‏, או בשמה המלא בצרפתית Avenue des Champs-Élysées, - "שדרות שדות האליסיום", היא אחת השדרות המרכזיות של פריז, ואחד הרחובות המפורסמים ביותר בעולם. שמה נקשר בפריז הזוהרת והאלגנטית, והיא אחד מסמליה המובהקים ביותר.
תיאור

השדרה משתרעת לאורך 2 ק"מ ברובע השמיני היוקרתי של פריז. תחילתה בכיכר הקונקורד בלב העיר, וסופה בשער הניצחון שבכיכר שארל דה גול, הידועה יותר בשמה הקודם – כיכר האטואל (כוכב), משום 12 השדרות האלגנטיות המתנקזות אליה ויוצרות, במבט על, צורת כוכב. שדרת שאנז אליזה מהווה את חלקו המרכזי של הציר ההיסטורי של פריז המכונה "אקס היסטוריק" (Axe Historique) אשר מתחיל בארמון הלובר במזרח, ומסתיים בגרנד ארש שברובע "לה דפנס" מערב.
חלקה המזרחי של השדרה מתוחם, משני צידיה, בשטחי ירק וארמונות שנבנו סביבם (כולל ארמון האליזה), בעוד שחלקה המערבי הוא מסחרי בעיקרו ומאכלס חנויות יוקרה, מסעדות, בתי קפה ומשרדים. עקב העלות הגבוהה של הנדל"ן לאורך השדרה, מעט מאוד אנשים מתגוררים בה עצמה, אך היא שוקקת חיים בכל שעות היום והלילה ובכל ימות השבוע.
היסטוריה

במקור היו אלה שדות שהשתרעו ממערב לארמון טווילרי, מעונה של מארי דה מדיצ'י שניצב על שטח גני הטווילרי של היום. בשנת 1616 החליטה מארי דה מדיצ'י להאריך את ציר הגן של ארמונה בשדרת עצים ארוכה. השדרה וסביבתה שימשו כשטח גנים פתוח, שעם השנים הוארך עד לכיכר האטואל. לקראת סוף המאה ה-18 הפך האזור לאופנתי ויוקרתי למגורים, ונבנו סביבו בתי מידות וארמונות פאר, הבולט בהם – ארמון האליזה. בשנת 1828 הפכה השדרה לרכוש העיר, והתווספו לה שבילי הליכה, מזרקות ותאורת גז. מאז המשיכה להתפתח ולקבל את צביונה העסקי והמסחרי. בשנת 1993 עברה עבודות פיתוח נרחבות, שכללו את הרחבת המדרכות.
מאז 1860 מאוגדים בעלי העסקים לאורך השדרה בוועד, שתפקידו לדאוג לשמירת אופייה הנוצץ של השדרה ולוודא פיתוח עסקי הולם.
פנורמה של השדרה
פוטוכרום של השאנז אליזה, בסביבות 1890–1900
רובעי לונדון

מפת רובעי לונדון כחלק מבריטניה
אזור לונדון רבתי מחולק ל-32 רבעים (באנגלית: London boroughs). כל אחד ואחד מה"רבעים" מהווה למעשה מחוז של הממלכה המאוחדת. מחוזות אלה גדולים בשטחם ובאוכלוסיותם, ומחולקים לרוב למספר אזורי בחירה לפרלמנט הבריטי. במחוזות נמצאות ערים רבות וכפרים רבים שהיו בעבר פרוורים של לונדון, וכיום הפכו ל"שכונות" של לונדון, אף שעל פי גודלן ומספר תושביהן מדובר בערים לכל דבר.
12 מרבעים אלה, וכן הסיטי של לונדון מהווים את לונדון הפנימית. 20 הרבעים הנותרים מהווים את לונדון החיצונית.
משמעות מנהלתית

כל אחד מהרבעים מנוהל על ידי מועצת הרובע הנבחרת מדי ארבע שנים.
וסטמינסטר ייחודית בעניין זה, מאחר שלה מעמד של עיר ולא של רובע, ולכן היא מנוהלת על ידי מועצת עיר.
המועצות אחראיות לניהול ענייני הרובע לרבות חינוך, עזרה סוציאלית, פינוי אשפה, ודאגה לגינון ולמצב הדרכים ברובע. מספר שירותים ציבוריים מנוהלים על ידי רשות לונדון רבתי במרוכז.
לכל אחד מהרבעים מעמד של מחוז באנגליה.
היסטוריה

| רבעים, מחוזות, ערים וכפרים שקדמו להקמת לונדון רבתי> רובע נוכחי | רבעים, מחוזות, ערים וכפרים שקדמו להקמת לונדון רבתי> ישויות קודמות |
| --- | --- |
קמדן: המפסטד, הולבורן וסנט פנקראס
גריניץ': גריניץ' ומרבית וולוויץ'
האקני: האקני, שורדיץ' וסטוק ניואינגטון
האמרסמית' ופולהאם
איזלינגטון: איזלינגטון ופינסבורי
קנזינגטון וצ'לסי
למבת': למבת' (לרבות סטריטהאם וקלפהאם שהיו ברובע המטרופוליני וונדסוורת')
לואישהאם: לואישהאם ודפטפורד
סאת'ק: ברמונדזי, קמברוול, וסאת'ק
טאוור המלטס: בת'נל גרין, פופלר וסטפני
וונדסוורת': בטרסי ווונדסוורת' (למעט סטריטהאם וקלפהאם)
הסיטי של וסטמינסטר: פדינגטון, סנט מרילבון והסיטי של וסטמינסטר
בארקינג ודאגנהאם: בארקינג ודאגנהאם שבמחוז אסקס
בארנט: בארנט, ומזרח בארנט שבמחוז הרטפורדשייר, העיירות פינצ'לי, הנדון ופריירן בארנט שבמחוז מידלסקס
בקסלי: העיירות בקסלי, ארית', קרייפורד והכפר סידקפ שהייתה במועצה המקומית צ'יזלהרסט וסידקפ שבמחוז קנט
ברנט: העיירה ומבלי והכפר וילסדן שבמחוז מידלסקס
ברומלי: העיירות ברומלי, בקנהאם, אורפינגטון, פנג' וצ'זלהרסט שהיו באזור מחוז צ'יזלהרסט וסידקפ שבקנט
קרוידון: קרוידון וקולדון ופארלי שבסארי
אילינג: אקטון, אילינג וסאות'אל שבמידלסקס
אנפילד: אדמונטון, אנפילד וסאות'גייט שבמידלסקס
הארינגיי: הורנסי, טוטנהאם ו-ווד גרין שבמידלסקס
הארו: העיירה הארו שבמידלסקס
הברינג: רומפורד והורנצ'רצ' שבאסקס
הילינגדון: הייז והארלינגטון, רוזליפ נורת'ווד, אוקסברידג' ויוסלי ודרייטון המערבית שבמידלסקס
האונסלו: ברנטפורד וצ'יזוויק, פלטהאם, הסטון ואיזלוורת' שבמידלסקס
קינגסטון שעל התמזה: קינגסטון שעל התמזה, מאלדון וקומב, והעיירה סורביטון שבסארי
מרטון: מיטצ'האם, מרטון ומורדם והעיירה וימבלדון שבסארי
ניוהאם: הרובע הכפרי של איסט האם, הרובע הכפרי של ווסט האם, חלק מהרובע העירוני של בארקינג ממחוז אסקס uצפון וולוויץ' ממחוז לונדון
רדברידג': אילפורד, ואנסטיד וודפורד וכן חלק מהעיירה דאגנהאם, וחלק ממחוז צ'יגוול שבאסקס
ריצ'מונד שעל התמזה: בארנס וריצ'מונד שעל התמזה שבסארי וטוויקנהאם שבמידלסקס
סאטון: בדינגטון, קארשאלטון ומחוז סאטון וצ'ים שבסארי
וולת'אם פורסט: צ'יגפורד, לייטון ווולת'אם שבאסקס
הרבעים הנוכחיים הוקמו ב-1 באפריל 1965 עם הקמת לונדון רבתי. הבחירות הראשונות למועצות הרבעים נערכו בשנת 1964.
בעקבות שינוי מנהלי זה אוחדו המחוזות והרבעים שהיו קיימים קודם לכן וחולקו מחדש. הרבעים קרוידון, וסט האם ואיסט האם בוטלו.
ב-1 באפריל 1986, עם ביטולה של מועצת לונדון רבתי קיבלו הרבעים את סמכויות המועצה. בשנת 2000, עם הקמת רשות העיר לונדון השיבו הרבעים לרשות את הסמכויות שקיבלו בשנת 1986.
הסיטי של לונדון מנוהלת על ידי גוף נפרד - האיגוד של לונדון.
רשימת הרבעים

|  | רובע | שטח (בקמ"ר) | אוכלוסייה (2018) | צפיפות (בנפש לקמ"ר) | מעמד | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הסיטי של לונדון City of London | 2.9 | 7,681 | 2,645 | עיר | לונדון הפנימית |
| 2 | טאוור האמלטס Tower Hamlets | 19.8 | 317,203 | 16,036 | רובע | לונדון הפנימית |
| 3 | לואישהאם Lewisham | 35.1 | 310,324 | 8,829 | רובע | לונדון הפנימית |
| 4 | סאת'ק Southwark | 28.9 | 322,302 | 11,167 | רובע | לונדון הפנימית |
| 5 | למבת' Lambeth | 26.8 | 334,724 | 12,485 | רובע | לונדון הפנימית |
| 6 | וונדסוורת' Wandsworth | 34.3 | 324,400 | 9,468 | רובע | לונדון הפנימית |
| 7 | האמרסמית' ופולהאם Hammersmith and Fulham | 16.4 | 184,050 | 11,224 | רובע | לונדון הפנימית |
| 8 | קנזינגטון וצ'לסי Kensington and Chelsea | 12.1 | 159,301 | 13,139 | רובע מלכותי | לונדון הפנימית |
| 9 | וסטמינסטר Westminster | 21.5 | 254,375 | 11,839 | עיר | לונדון הפנימית |
| 10 | קמדן Camden | 21.8 | 252,637 | 11,595 | רובע | לונדון הפנימית |
| 11 | איזלינגטון Islington | 14.9 | 238,267 | 16,038 | רובע | לונדון הפנימית |
| 12 | האקני Hackney | 19.0 | 281,740 | 14,790 | רובע | לונדון הפנימית |
| 13 | ניוהאם Newham | 36.2 | 353,245 | 9,759 | רובע | לונדון החיצונית |
| 14 | גריניץ' Greenwich | 47.3 | 286,322 | 6,049 | רובע מלכותי | לונדון הפנימית |
| 15 | ברומלי Bromley | 150.1 | 332,733 | 2,216 | רובע | לונדון החיצונית |
| 16 | קרוידון Croydon | 86.5 | 391,296 | 4,523 | רובע | לונדון החיצונית |
| 17 | סאטון Sutton | 43.8 | 207,378 | 4,730 | רובע | לונדון החיצונית |
| 18 | מרטון Merton | 37.6 | 209,421 | 5,566 | רובע | לונדון החיצונית |
| 19 | קינגסטון שעל התמזה Kingston upon Thames | 37.3 | 179,581 | 4,820 | רובע מלכותי | לונדון החיצונית |
| 20 | ריצ'מונד שעל התמזה Richmond upon Thames | 57.4 | 199,419 | 3,474 | רובע | לונדון החיצונית |
| 21 | האונסלו Hounslow | 56.0 | 278,264 | 4,971 | רובע | לונדון החיצונית |
| 22 | הילינגדון Hillingdon | 115.7 | 309,926 | 2,679 | רובע | לונדון החיצונית |
| 23 | אילינג Ealing | 55.5 | 350,784 | 6,315 | רובע | לונדון החיצונית |
| 24 | ברנט Brent | 43.2 | 336,859 | 7,792 | רובע | לונדון החיצונית |
| 25 | הארו Harrow | 50.5 | 255,369 | 5,061 | רובע | לונדון החיצונית |
| 26 | בארנט Barnet | 86.7 | 397,049 | 4,577 | רובע | לונדון החיצונית |
| 27 | הארינגיי Haringey | 29.6 | 284,288 | 9,605 | רובע | לונדון החיצונית |
| 28 | אנפילד Enfield | 80.8 | 337,697 | 4,178 | רובע | לונדון החיצונית |
| 29 | וולת'אם פורסט Waltham Forest | 38.8 | 283,524 | 7,306 | רובע | לונדון החיצונית |
| 30 | רדברידג' Redbridge | 56.4 | 305,910 | 5,422 | רובע | לונדון החיצונית |
| 31 | בארקינג ודאגנהאם Barking and Dagenham | 36.1 | 212,773 | 5,893 | רובע | לונדון החיצונית |
| 32 | הברינג Havering | 112.3 | 257,511 | 2,292 | רובע | לונדון החיצונית |
| 33 | בקסלי Bexley | 60.6 | 249,999 | 4,127 | רובע | לונדון החיצונית |

| לונדון הפנימית Inner London | לונדון הפנימית Inner London | 319.3 | 3,624,536 | 11,352 | 11,352 | 11,352 |
| לונדון החיצונית Outer London | לונדון החיצונית Outer London | 1,254.2 | 5,381,816 | 4,291 | 4,291 | 4,291 |

| לונדון רבתי Greater London | לונדון רבתי Greater London | 1,572.1 | 9,006,352 | 5,729 | 5,729 | 5,729 |
הערות שוליים

1 2 3  Land Area and Population Density, Ward and Borough, London Datastore, Greater London Authority (GLA)
| לונדון רבתי • לונדון • הסיטי של לונדון |
| --- | --- | --- |
| רובעי לונדון | איזלינגטון • אילינג • אנפילד • בארנט • בארקינג ודאגנהאם • בקסלי • ברומלי • ברנט • גריניץ' • האונסלו • האמרסמית' ופולהאם • האקני • הארו • הארינגיי • הברינג • הילינגדון • וולת'אם פורסט • וונדסוורת' • וסטמינסטר • טאוור האמלטס • לואישהאם • למבת' • מרטון • ניוהאם • סאטון • סאת'ק • קינגסטון שעל התמזה • קמדן • קנזינגטון וצ'לסי • קרוידון • רדברידג' • ריצ'מונד שעל התמזה |  |
| שטח בעל מעמד נפרד | הסיטי של לונדון |  |
| שטחים מסוגרים | אינר טמפל • מידל טמפל |  |
| ראו גם | רשות לונדון רבתי • אספת לונדון • מועצת לונדון רבתי • ראש עיריית לונדון • הלורד ראש העיר של לונדון • האיגוד של לונדון |  |
שמונה נשיפות

| --- | --- |

שמונה נשיפות III
 מידע כללי
 צייר:  הילה בן ארי
 תאריך יצירה:  2011
 טכניקה וחומרים:  תצריב, אקווטינטת סוכר, חומצה חיה ותלחיץ
 ממדים בס"מ
 אורך:  34
 רוחב:  74
 נתונים על היצירה
 מפעל מייצר:  סדנת ההדפס ירושלים
 מספר יצירה:  T.2762 (מספר סדנה)
 מיקום:  מוזיאון תל אביב לאמנות
"שמונה נשיפות (2011) היא סדרת הדפסים מאת האמנית הישראלית הילה בן ארי.