stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרב סבולדר
רקע היסטורי

בסתיו של שנת 995 אולאף טריגפאסון בא מאנגליה אל נורווגיה כדי לאחדה, ספינתו עוגנת בנידרוס (טרונדהיים של היום) ושם הוא מכריז על עצמו כמלך נורווגיה, תוך כדי כך, המלך החדש והטרי זוכה גם כן בתמיכת העם. בינתיים, השליט דה פקטו של נורווגיה בתמיכת דנמרק-הוקון זיגורדסון, אשר לא היה אהוד על עמו, שומע על בואו של אולאף לנורווגיה ובורח מחשש לחיוו מכיוון שהוא יודע שהעם עלול להעדיף את המלך החדש, להתמרד נגדו להוציאו להורג. בבריחתו, הוקון אולץ להתחבא בדיר חזירים עם כמה מעבדיו, ובינתיים, המלך אולאף מתחיל גם כן לחפשו. בסופו של דבר, כיתרו אנשיו של אולאף את החווה שבה שהו הוקון ועבדיו. אולאף נשא נאום והכריז פרס כספי על ראשו של הוקון, את הנאום הזה שמעו הוקון ועבדיו מתוך דיר החזירים, אחד מעבדיו של הוקון התפתה לפרס הכספי והרג אותו בשינתו. בבוקר שלמחרת העבד הציג את ראשו הכרות של הוקון בפני אואלף, אך במקום לתת לו את הפרס אולאף כרת את ראשו של העבד גם כן. עקב כך בניו של הוקון זיגורדסון, איריק הוקונסון רוזן לדה ואחיו-למחצה סוון הוקונסון נטרו טינה לאולאף וחיכו לרגע המתאים לנקום בו את נקמתם.
לאחר מכן, בשנת 997 אחרי שניצר את כל נורווגיה נהיה אולאף למלך החזק ביותר בצפון ומאיים בכוחו על ממלכת דנמרק, שעליה שלט סוון הראשון, מבחינתו של סוון, אולאף הרג את נציגו בנורווגיה, השתלט עליה וגם ניצר אותה, דבר שהיה מנוגד לאמונתו הפגאנית העמוקה של סוון, עקב כך השניים, אשר בעבר היו בעלי ברית נהפכו לאויבים ונטרו טינה אחד לשני.
בשנת 999 אולאף טריגפאסון בונה את "הנחש הגדול" (Ormurin Langi) ויחד עם צוותו, איינר טמברסקיילב ושאר ספינותיו (11 במספר) שטים אל וונדלנד (פומרניה של היום), במטרה לגייס בעלי ברית שיעמדו לצידו בעימות הקרב עם מלך דנמרק. כשאולאף מגיע לפומרניה הוא מצליח לכרות ברית עם הדוכס זיגוואלדי. אז יוצאים השניים עם צייהם אל עבר מצר ארסונד במטרה לקצר את המסע.
מהלך הקרב

כשאולאף ובעל בריתו מגיעים לסביבות האי סבולדר אורבים להם הציים של מלך דנמרק-סוון הראשון, רוזן לדה-איריק הוקונסון ומלך שוודיה-אולוף סקטקונונג (הידוע גם כאולוף אייריקסון.) עם צי של 71 ספינות. ספינותיו של זיגוואלדי מאיצות ומשאירות את יתר ספינותיו של אולאף משתרכות מאחור, כך זיגוואלדי שכרת ברית בסתר עם מלך דנמרק בוגד באולאף ומשאיר את ציו בן 11 הספינות להתמודד מול צי גדול פי כמה וכמה. כשהציים מתקרבים למרחק של מאות מטרים בודדים הם מחליפים מטחי חיצים, חיציהם של הנורווגים של אולאף פוגעים קשות באנשיו של אולוף סקטקונונג. כשהציים נערכים לעימות חזיתי, אולף האדום, ההגאי של ספינת הדגל הנחש הגדול, מזהיר את אולאף שלא להכניס את הנחש הגדול עמוק מדי, כי ירכתיה ארוכים מדי (כלומר, לנורווגים לא יהיו מספיק אנשים כדי לשמור עליה מעלייה של האויב לסיפון. לבסוף אחרי החלפת מטחי החיצים וההתיישרות, הציים מתנגשים זה בזה. הלוחמים השוודים והדנים תוקפים ראשונים אך הלוחמים הנורווגים של אולאף עמידים וחזקים ומצליחים להחזיק את עצמם כנגד כוח הרבה יותר גדול מהם. לאחר קרב ממושך הנורווגים מצליחים לחסל את רוב הלוחמים הדניים והשוודים אך לוחמיו הנורווגיים של איריק הוקונסון עולים על ספינת הדגל יארנברת'ור הרחב (מילולית: אייל הברזל) ועוקפים את המבנה של צי הקואליציה ועולים על סיפונה של הספינה הדרומית ביותר של אולאף ובכך פותחים בחזית שנייה. שם אנשיו של אולאף אשר כבר היו מותשים נלחמים בחזית שנייה, כעבור זמן לא רב הם נסוגים ונופלים בזה אחר זה. בינתיים, גם בצד הצפוני מצליחים הדנים לבסוף לפרוץ את שורות הנורווגים וגורמים להם לסגת יותר ויותר עמוק אל הנחש הגדול עצמה. לבסוף, כשהקואליצייה השתלטה על שאר יתר הספינות חוץ מהנחש הגדול ורוב אנשיו של אולאף מתים, מצליחים אנשיו של איריק לעלות לסיפון "הנחש הגדול" לאחר קרב קשה שבו נסוגו שלוש פעמים וסוגרים על אולאף. אולאף ו-500 לוחמיו הנותרים מנהלים קרב קשה ונדחקים אל מעקה סיפונה של הנחש. לבסוף אולאף ברואו שהקרב אבוד מבחינתו צועק לאנשיו לקפוץ מסיפון הספינה ולהתאבד עושה זאת וכך גם מרבית לוחמיו הנותרים. אלו שלא קפצו, כגון איינר טמברסקיילב נלקחו בשבי והועברו אל נורווגיה. הקרב מסתיים בניצחון הקואליציה על אולאף טריגפאסון, אך ניצחונם עולה להם בשכר דמם, כיוון שהנורווגים של אולאף לחמו מלחמה עיקשת וגבו קרבנות רבים.
השלכות הקרב

כשהקרב מסתיים במותו של אולאף טריגפאסון, הנורווגים מאבדים את מלכם ועצמאותם. במקום אולאף איריק הוקונסון הופך להיות שליטה החדש של נורווגיה, וכוחה פוחת, במקביל, עקב הקרב כוחן של דנמרק ושוודיה מתחזק וסוף סוף הדנים מתפנים לכיבוש אנגליה. איינר טמברסקיילב, נשאר בחיים וחוזר לעיר הולדתו שבמלהאוס, שם הוא שומר על נחלתו הפרטית ונשאר אויבו של המלך החדש איריק הוקונסון.
ראו גם

קרב נסייאר
ארלינג סקיאלסון
הסאגה של אולאף טריגפסון
קטרין סטיוארט

| --- | --- |

קטרין סטיוארט, יוני 2018
 לידה:  29 בינואר 1988 (בת 36) ויילס, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מקום לימודים:  הקולג' הוולשי המלכותי למוזיקה ודרמה  Ysgol Gyfun Gymraeg Plasmawr 
 פרופיל ב-IMDb
 
קטרין סטיוארט (באנגלית: Catrin Stewart; נולדה ב-29 בינואר 1988) היא שחקנית ולשית.
ביוגרפיה

סטיוארט נולדה בוויילס. היא ידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד אֶמָה, הבת של סטלה, בסדרת הדרמה קומית "סטלה" של ערוץ Sky1, ובתפקיד ג'ני פלינט בסדרת המדע בדיוני הוותיקה "דוקטור הו". עוד גילמה סטיוארט את לילי בשני פרקים בסדרה "עברייני על".
בתיאטרון שיחקה סטיוארט בתפקיד יוליה במחזה "רומיאו ויוליה" עם להקת התיאטרון הדלונג. על הופעתה זו כתב מבקר בעיתון האובזרבר שהיא הייתה "אחת המרתקות ביותר והנוגעות ללב שראיתי".
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 |  | Hearts of Gold | מוד פאוול | סרט טלוויזיה |
| 2006 | מסע צלב בג'ינס | Crusade in Jeans | ססיל |  |
| 2010 |  | On a Knife Edge | לורה | סרט קצר |
| 2012 |  | Frail | קלואי |  |
| 2014 |  | Night Shift | הנערה | סרט קצר |
| 2015 | Y Llyfrgell | The Library Suicides | נאן ואנה | סרט בוולשית |
| 2016 |  | Connie | דולי דיגס / קוני | סרט קצר |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | חדר מיון | Casualty | מישל סטיבנסון | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2010–2011 | עברייני על | Misfits | לילי | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 2011– | דוקטור הו | Doctor Who | ג'ני פלינט | סדרת טלוויזיה (8 פרקים) |
| 2012–2014, 2016, 2017 | סטלה | Stella | אמה מוריס / צ'ודרי | סדרת טלוויזיה |
| 2017 |  | Bang | ג'ינה | סדרת טלוויזיה |
פילמוגרפיה > סדרות רשת

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Vastra Investigates | ג'ני פלינט | פרק ב"דוקטור הו" |
תפקידים בתיאטרון

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | 1984 | 1984 | ג'וליה | תיאטרון לונדון פלייהאוס |
| 2016 | חתולה על גג פח לוהט | Cat on a Hot Tin Roof | מגי | תיאטרון Clwyd |
| 2014 | גן הדובדבנים | The Cherry Orchard | אניה | תיאטרון יאנג ויק |
| 2013 |  | Longing |  | מחזה מאת ויליאם בויד |
| 2012 | רומיאו ויוליה | Romeo and Juliet | יוליה | להקת התיאטרון הדלונג |
הערות שוליים

↑  Haza, D.J. "TV Review: Sky 1's STELLA". WhatCulture.com. Obsessed With Film. אורכב מ-המקור ב-4 ביוני 2013. נבדק ב-23 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Charlotte Marshall (5 מרץ 2013). "Introducing... Catrin Stewart". Official London Theatrea. נבדק ב-9 נוב' 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Edinburgh International Film Festival 70th Edition, 2016, p. 14
קרן מרסר

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  וולת'ם 
 מייסדים:  רוברט מרסר 
 תקופת הפעילות:  14 ביוני 2004 – הווה (20 שנה) 
 https://www.mercerff.org
 קואורדינטות:  42°21′40″N 71°15′29″W﻿ / ﻿42.361138888889°N 71.258194444444°W﻿ / 42.361138888889; -71.258194444444
 he
 
קרן מרסר או קרן משפחת מרסר (באנגלית: The Mercer Family Foundation) היא קרן פרטית למתן מענקים בארצות הברית. בשנת 2013 היו לקרן נכסים בשווי 37 מיליון דולר. הקרן מנוהלת על ידי רבקה מרסר (אנ'), בתו של מדען המחשב ומנהל קרנות הגידור רוברט מרסר.
בהנהגתה של רבקה השקיעה הקרן כ-70 מיליון דולר במטרות שמרניות בין השנים 2009–2014. הקרן תרמה גם לקבוצות שקוראות תיגר על המוסכמה הציבורית בנושא שינויי אקלים.
פעילויות

האינטרסים העיקריים של הקרן הם בתחומי המדיניות הציבורית, ההשכלה הגבוהה והמדע. הקרן תרמה לארגונים ומוסדות כולל קרן המורשת (אנ'), המכון למדיניות של אילינוי (אנ'), מכון הארטלנד (אנ') ואוניברסיטת סטוני ברוק. קרן מרסר מעניקה מימון לקרן של רשת הום דיפו, שמשימתה היא "לשפר את בתיהם וחייהם של יוצאי צבא ארצות הברית ומשפחותיהם."
הערות שוליים

↑  Sellers, Frances (6 באוקטובר 2015). "How a reclusive computer programmer became a GOP money powerhouse". Washington Post. New York. אורכב מ-המקור ב-16 באוקטובר 2015. נבדק ב-11 באוקטובר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Man Who Out-Koched the Kochs". Bloomberg. New York. 22 באוקטובר 2014. אורכב מ-המקור ב-11 באוקטובר 2017. נבדק ב-11 באוקטובר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Johnson, Eliana (8 באפריל 2015). "Meet Ted Cruz's Billionaire Donors". National Review. אורכב מ-המקור ב-1 בנובמבר 2015. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Vicky Ward (17 במרץ 2017). "The blow-it-all-up billionaires; When politicians take money from megadonors, there are strings attached. But with the reclusive duo who propelled Trump into the White House, there's a fuse". The Huffington Post. אורכב מ-המקור ב-18 במרץ 2017. נבדק ב-19 במרץ 2017. According to The Washington Post, the family donated $35 million to conservative think tanks and at least to $36.5 million to individual GOP races. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Mercers, Trump mega-donors, back group that casts doubt on climate science". The Washington Post. 2017. אורכב מ-המקור ב-2019-04-23.
↑  Adeniji, Ade (14 באפריל 2015). "Meet the New Best Friend of Conservative Policy Groups: Robert Mercer". Inside Philanthropy. אורכב מ-המקור ב-22 בדצמבר 2015. נבדק ב-17 בדצמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Robert Mercer". Inside Philanthropy. אורכב מ-המקור ב-16 באוקטובר 2015. נבדק ב-8 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
קפלר-20

| --- | --- |

השוואת קפלר-20e וקפלר-20f לכדור הארץ ונוגה.
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  נבל
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית מסוג G
 בהירות נראית:  12.5
 סיווג ספקטרלי:  G8
 עלייה ישרה:  19ʰ 10ᵐ 47.52ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏19.30″ ‏20′ ‏42°‏+ מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 מרחק:  945  שנות אור 289.74  פארסק
 רדיוס:  0.944 רדיוסי שמש
 מסה:  0.912 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 0.853 מהשמש
 טמפרטורה:  5,466 K
 מהירות סיבוב:  0±1 קילומטר לשנייה
 מהירות רדיאלית:  −21.98±0.92 קילומטר לשנייה
 היסט:  3.4936±0.0095 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  0.132 
 
קפלר-20 הוא כוכב דמוי שמש שנמצא במרחק של כ-945 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים נבל, ומסביבו מערכת כוכבי לכת בת חמישה כוכבי לכת, שמהם שניים קרובים בגודלם לכדור הארץ. טמפרטורת פני השטח שלו דומה לזו של השמש, אך גילו כ-8.8 מיליארד שנים (לעומת השמש- 4.5 מיליארד). ב-20 בדצמבר 2011 פרסמה נאס"א על גילוי שני כוכבי לכת בעלי רדיוס דומה לכדור הארץ המקיפים את קפלר-20. זוהי פעם ראשונה שאושר גילויו של כוכב לכת חוץ-שמשי דמוי גודל ארץ.
כוכבי הלכת

חמשת כוכבי הלכת מקיפים את קפלר-20 במסלולים קרובים מאוד, בין 0.045 ל-0.35 יחידות אסטרונומיות מכוכב האם (לשם השוואה, מרחקו הממוצע של כוכב חמה מהשמש הוא 0.39 יחידות אסטרונומיות ואילו מרחקו של כדור הארץ כיחידה אסטרונומית אחת). הסדר של כוכבי הלכת במערכת על פי מרחקם מהכוכב הוא f ,c ,e ,b ו-d. כל כוכבי הלכת התגלו על ידי טלסקופ החלל קפלר באמצעות שיטת ליקוי.
קפלר-20e הוא כוכב הלכת החוץ-שמשי הראשון שהתגלה שהרדיוס שלו קטן משל כדור הארץ, 0.87 מרדיוס כדור הארץ. נכון לדצמבר 2011, קפלר-22F הוא כוכב הלכת עם הרדיוס הדומה ביותר לרדיוס כדור הארץ, פי 1.034 מרדיוס כדור הארץ. למרות גודלם הדומה לכדור הארץ, התנאים השוררים בהם שונים בתכלית. שניהם נמצאים פנימה מהאזור הישיב של המערכת, והטמפרטורה השוררת על פניהם בלתי אפשרית לחיים. על פי נתוני נאס"א לקפלר-20f טמפרטורת פני שטח של K‏ 705 ולקפלר-22e-‏K‏ 1040.
לשלושת כוכבי הלכת האחרים רדיוס הגדול פי 2–3 מרדיוס כדור הארץ.
| כוכב לכת | מסה (ME) | רדיוס (RE) | צפיפות (g/cm3) | זמןהקפה (d) | מרחק ממוצע (AU) | טמפרטורתפני שטח (K) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b | 8.7 | 1.91 | 6.5 | 3.6961219 | 0.04537 | 1014 |
| c | 16.1 | 3.07 | 2.91 | 10.854092 | 0.0930 | 713 |
| d | 20.1> | 2.75 | 4.07> | 77.61184 | 0.3453 | 369 |
| e | 0.39-1.67 | 0.868 |  ? | 0.608493 | 0.0507 | 1040 |
| f | 0.66-3.04 | 1.034 |  ? | 19.57706 | 0.1104 | 705 |
ראו גם

קפלר-11
הערות שוליים

↑  קפלר-20b באתר נאס"א
↑  קפלר-20c באתר נאס"א
↑  קפלר-20d באתר נאס"א
↑  קפלר-20e באתר נאס"א
↑  קפלר-20f באתר נאס"א
קונדובאדי

| --- | --- |
 מדינות:  הודו
 אזורים:  אסיה
 שפת אם:  1,000 (2004)
 משפחה:  דראווידית דרומית לא ידוע קונדובאדי
 לאום:  הודו הודו
 קוד ISO 639-3:  wku 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
קונדובאדי (באנגלית: Kunduvadi) היא שפה דראווידית דרומית המדוברת בקרלה, שבהודו. לשפה אין ניבים. המבנה הדקדוקי של השפה קרוב למלאיאלאם אך דוברי השפה לא יכולים להבין אחד את השני, השפה קרובה למלאיאלאם ב-65% וב-81% לקאלאנדי. מפאת האוכלוסייה המועטה הדוברת את השפה והחוסר במקומות יישוב ייחודיים לדוברי השפה, נראה כי השפה אינה בשימוש יומיומי ודוברי השפה מדברים מלאיאלאם עם הסביבה.
הערות שוליים

1 2 3 4  Kunduvadi, Ethnologue (באנגלית)
| שפות דראווידיות |
| --- | --- | --- |
| דרומיות | טמילית • מלאיאלאם • קוטה • קודאגו • קאנדה • טולו • מלאיאלאם יהודית • קודאבה טאק • באדאגה • הולייה • קורומבה אטאפדי • טודה • קומבארן • קורומבה קאנדה • מודוגה • אירולה • שולאגה • בטה קורומבה • קאיקאדי • ירוקאלה • ג'סרי • פאניה • אוראלי • מאלארית • קוראגה • בלארי • קאלאנדי • קאניקארית • מולו קורומבה • קאדאר • קונדובאדי • מאלאסאר • מאלה מאלאסאר • קוריצ'ייה • אראנאדאנית • מאלאבדאנית • פאלייאנית • הראבאלאנית • אולאטאנית • ווייאנאד צ'טי • קאקאלה |  |
| דרומיות - מרכזיות | גונדי • מריה • קואי • קונדה • טלוגו • קויה • פנגו • מאנדה • נגארצ'אל • קובי |  |
| מרכזיות | קולאמי • אולארי • דורווה • נאיקי |  |
| צפוניות | קורוך • מאלטו • ברהואי |  |
| לא מסווגות | באזיגאר • וישאבאן • מאלאקוראבאן • אלאר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא שפות ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קשת (מקצוע)

קַשָּׁת הוא חייל שנשקו העיקרי הוא הקֶשֶת. הקשתים חומשו בקשתות מסוגים שונים בהתאם לסוג הקשת שהיה נפוץ בארץ מוצאם. לעיתים, רוב הצבא הורכב מקשתים (דוגמת הצבא המונגולי) או שהקשתים היו אחת הזרועות החשובות בו (כמו בצבא האנגלי בימי הביניים).
בגלל השימוש בקשת, החייל היה יכול לשמור את אויבו במרחק ממנו ולכן רוב הקשתים לא היו מוגנים בשריון גוף. בדרך כלל גם לא השתמשו במגן אלא רק בצינה גדולה. לעיתים היו הקשתים חמושים גם בחרב כנשק לגיבוי והגנה עצמית.
הקשתים היו קיימים בצבאות אירופים עד המאה ה-18 ובמקומות נוספים אף עד המאה ה-19 ובתרבויות בעלות טכנולוגיה מפגרת משתמשים בקשתים עד היום.
ראו גם

קשתות
חץ וקשת
קשת מוצלבת
קרב סדג'מור

קרב סדג'מור היה קרב שנערך בשנת 1685 והיה הקרב המשמעותי האחרון במרד מונמות'. הקרב נערך בין הכוחות הנאמנים לג'יימס השני, מלך אנגליה לכוחות המורדים של הדוכס מונמות', והסתיים בניצחון נאמני המלך.
רקע

ב-6 בפברואר 1865 מת צ'ארלס השני, מלך אנגליה ואת מקומו תפס אחיו, ג'יימס השני. ג'יימס לא היה פופולרי בשל היותו קתולי, ואף על פי שכאשר עלה לשלטון הבטיח שאיש לא יבחין כלל בכך, הרי שבפועל הוא עשה את ההפך. לעומת זאת בנו הלא-חוקי של צ'ארלס, ג'יימס סקוט, דוכס מונמות' הראשון, היה פרוטסטנטי, מצביא מהולל ופופולרי מאוד באנגליה. אביו הגלה אותו להאג, שם הוא המתין להזדמנות לתפוס את הכתר. במאי הוא פתח במה שנודע כ"מרד מונמות'". הוא נחת בדרום-מערב אנגליה - אזור בעל נטייה פרוטסטנטית חזקה. עד מהרה הוא הצליח לקבץ צבא תומכים עממי, אולם במקום לפנות ללונדון פנה אל מחוז סאמרסט. הוא הצליח לכבוש את המחוז, אולם לא להתפשט מעבר לו.
צבא נאמני המלך בפיקודם של לואי דה דוראס, הרוזן השני מפברשאם וסגנו ג'ון צ'רצ'יל, הדוכס הראשון ממרלבורו חסם את סאמרסט, וב-3 ביולי הצליח לכתר את מונמות' בעיירה ברידג'ווטר. הכוח שלו כלל 3,500, רובם איכרים לא מאומנים שגויסו בחיפזון והיו מצוידים בכלי נשק כמו קלשונים. מונמות' ציווה עליהם לבצר את העיר והחל להתכונן למצור. המלוכנים לעומת זאת, על אף שסבלו מנחיתות מספרית קלה, נאמנו מפיקוד מעולה ומקצועי, ציוד אחיד, וכוחותיהם שהיו מורכבים מיחידות מאומנות ומסודרות (בין היתר נכח במקום משמר הגרנדירים). כמו כן נהנו המלוכנים מיתרון בפרשים (במקום נכחו הכחולים והמלכותיים ומשמר החיים).
הקרב

ב-6 ביולי בסביבות השעה 10 בלילה, הוביל מונמות' את אנשיו הלא-מאומנים והמצוידים בדלילות, למתקפה לילית על המחנה של פמברשאם ומרלבורו הם הודרכו על ידי ריצ'רד גודפיר, משרתו של חוואי מקומי, לאורך דרך בריסטול הישנה לכיוון באודריפ. הם פנו דרומה לאורך ברדני ליין ומארש ליין, והגיעו לאזור אדמות בור פתוחות עם תעלות ניקוז עמוקות ומסוכנות.
כוחותיו של מונמות' התעכבו בזמן שחצו את אזורי הניקוז, והראשון שחצה אותם הבהיל את אחד מהסיירים הקדמיים של המלוכנים. אחד החיילים פלט כדור מרובה המוסקט שלו, וגרם לאחד הפרשים לדהור לכיוון כוחותיו של פברשאם ולהזהיר אותם. לורד גריי מוורק הוביל את הפרשים המורדים קדימה, והם נאבקו ברגימנט הפרשים המלכותי שהזעיק את שאר הכוחות המלוכניים. האימון העדיף של הצבא הסדיר וסוסיו הרבים יותר היו יתרון מכריע בקרב, ועד מהרה אוגפו המורדים. 1,300 מהם נהרגו, ועוד רבים נפלו בשבי. מונמות' וגריי נמלטו מהאזור רגלית כשהם מחופשים לאיכרים. ב-8 ביולי נלכד מונמות', וב-15 ביולי נערף ראשו בגבעת מצודת לונדון.
סוף דבר

תבוסת המורדים ומותו של מונמות' סיימו את המרד. המלוכנים הסתובבו בשדה הקרב שעות לאחר מכן וצדו מורדים שהסתתרו בתעלות. הם ערפו את ראשם או תלו אותם בצידי הדרך. פמברשאם תוגמל בכך שנעשה לאביר במסדר הבירית, וסגנו, מרלבורו הועלה לדרגת מייג'ור גנרל. חיילים אחרים, בייחוד אלה שנפצעו, קיבלו קצבאות שבין 5 ל-80 ליש"ט. יש הטוענים שהקרב הוא הקרב האחרון שנערך על אדמת אנגליה, אם כי זה תלוי בהגדרה של "קרב". אחרים מעניקים את התואר לקרב פרינסטון (1715), התנגשות קליפטון מור (1745) אשר שניהם נערכו במהלך מרידות היעקוביטים. יש אף הנותנים את התואר לקרב גרבני מארש, אשר נערך במהלך מלחמת העולם השנייה במחוז קנט. בקרב זה, נאבק צוות של יונקרס Ju 88 מהלופטוואפה בגדוד בריטי.
לקריאה נוספת

Foard, Glen (2003). "Sedgemoor Battle and the Monmouth Campaign". UK Battlefields Resource Centre. Battlefields Trust. נבדק ב-21 ביוני 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
Povey, Malcolm (2006). "Sedgemoor". Smokestack Books. אורכב מ-המקור ב-2008-07-20. נבדק ב-18 באוגוסט 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
קטורת

ערך זה עוסק במושג קטורת. אם התכוונתם לקטורת בבית המקדש, ראו .
תערובות לקטורת עומדות למכירה בשוק
קטורת היא חומר אורגני (או תערובת חומרים) המפיץ ריח במהלך בעירתו ולעיתים אף ללא בעירה. שימוש בקטורת היה נפוץ ברוב תרבויות העולם העתיק, בעיקר בטקסים דתיים ולשימושים רפואיים. לפעמים השתמשו בקטורת גם כמקור תאורה במקום נרות או להרחקת חרקים מזיקים. שימוש בקטורת עבור כל המטרות האלו נמשך עד היום.
קטורת מופיעה בתור: אבנים, שמנים, מקלות קטורת או גושי קטורת (חתיכות עץ למשל), אולם יש גם צורות נוספות של הקטורת. מקור הקטורת יכול להיות בפרחים, זרעים, פירות, עלים, קליפות עצים או העץ עצמו, שרף עץ, שורשים, שעווה, צדפים, חלזונות, אבני חן כגון: ענבר ועוד.
קטורת ביהדות

בבית המקדש, קטורת הסמים הייתה תערובת בשמים שהיו מקטירים על מזבח הזהב, שנקרא גם "מזבח הקטורת". הקטרה הייתה נעשית פעמיים ביום, בבוקר ובערב.
קטורת בנצרות

הנוצרים הקתולים נוהגים להבעיר קטורת בתוך כלים אותם מטלטלים באוויר במהלך טקס התפילה במטרה להפיץ את הריח.
קטורת באסלאם

משמש בתור בושם לבית, הרחקת מזיקים, או בתור תאורה במקום נרות, אש או לפידים. לעיתים נעשה שימוש בקטורת בתור טקס לגירוש שדים והוצאת עין-הרע.
קטורת במזרח אסיה

ברוב תרבויות המזרח נהוג להקטיר קטורת הן במקדשים, הן בבתים ובעיקר בחנויות.
חלק ממטרת הבערת הקטורת היא סילוק ריחות רעים, אולם מטרתה העיקרית ריצוי פניהם של האלים (או האל היחיד) ובקשת הצלחה.
חומרים נפוצים המשמשים לקטורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לבונה
מור
מסטיקא
זעפרן
קמפור
ענבר
כלים עבור קטורת

ישנם כלים המשמשים עבור קטורת כגון: "עששיות" או מגשי עץ, חימר, או ברזל במקרה של קטורת בצורת מקלות.
היבטים בריאותיים

עשן הקטורת מכיל מלבד גזים כמו פחמן חד-חמצני וחומרים אורגניים נדיפים גם מגוון מזהמים[דרוש מקור], בהם תחמוצות חנקן, תחמוצות גופרית וכמו כן מתכות רעילות.
במחקר ישראלי בעכברים שפורסם בשנת 2008 נמצא, כי לקטורת של לבונה הייתה השפעה נוגדת דיכאון ומקלה על חרדה.
באותה שנה פורסמו גם תוצאותיו של מחקר רחב היקף וממושך שנערך בסינגפור. בו נמצא קשר מובהק בין שריפת קטורת לתחלואה בכמה סוגי סרטן של דרכי הנשימה העליונות וסרטן של תאי קשקש. לא נמצא קשר לתחלואה בסרטן ריאות.
הערות שוליים

↑  Moussaieff A, Rimmerman N, Bregman T (באוגוסט 2008). "Incensole acetate, an incense component, elicits psychoactivity by activating TRPV3 channels in the brain". FASEB J. 22 (8): 3024–34. doi:10.1096/fj.07-101865. PMC 2493463. PMID 18492727. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Burning incense linked to respiratory cancers, אתר רויטרס, 25 באוגוסט 2008
| אלים במיתולוגיה הכנענית |
| --- | --- | --- |
| מפחרת האלים | אל • אשרה • בעל־הדד • ענת • עשתרת • דגן • אדון • בעלת גבל • בוהו • מוֹת • בעל פעור • ים • שמש • ירח  • כושר וחסיס • כושרות • רשף • חורון • קדש • אשמון • עשתר • כמוש • מלך • קוס • יהוה • שחר • שלם • צד • נכל ואב • שכמן ושנם • לויתן • תנין (אנ') • מלקרת • תנת • בעל חמון • פמי (אנ') • סכן • צדק (אנ') • מישור (אנ') • שלמן • גד |  |
| אתרים מקודשים | מרום צפון • חכפת • כפתר • עשתרות • תותול |  |
| ספרוּת | שירה אוגריתית: עלילות בעל וענת ‧ עלילת אקהת ‧ עלילת כרת ‧ הולדת שחר ושלם ‧ חתונת ירח ונכל ‧ לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש • כתבי סכניתן |  |
| פולחן | במות • מרזח • פסלים מצבות • מצבות נדר • בית אל • כס עשתרת • מקדש מגדול • תרפים • נסך וקטורת • מזבחות אבן ונחושת • קורבנות, זבחים, מנחות, זבח חלב, שלמים, כליל ועולות • העלאה באוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541077305171  BnF: cb120448144 (data)  LCCN: sh85064733  NKC: ph232596  TDVİA: buhur 
כלי לקטורת מהמאה ה-17, פורטוגל
קולי (תואר)

קולים הוא מונח שהיה בשימוש במאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 לתיאור פועלים מקומיים בלתי מיומנים שנשכרו על ידי חברות, בעיקר בתת-היבשת ההודית ובדרום סין.
כיום, משמש מונח זה הן לתיאור בלתי פוגעני (לדוגמה בהודו, ככינוי לסבלים לנשיאת מטען בתחנות רכבת) והן ככינוי גנאי גזעני באפריקה כלפי אנשים ממוצא אסייתי, בעיקר בדרום אפריקה.
אטימולוגיה

מקור המונח קולי אינו ברור, אך מקובל לחשוב שמקורו בשמה של קבוצת אוכלוסייה מגוג'ראט, שהיו שכירי יום, או אולי מהמילה הטמילית לשכר (கூலி) הסבר אטימולוגי חלופי הוא שהמונח הגיע מהמילה क़ुली, قلی באורדו, שמקורה מהמילה בטורקית לעבד. המילה הייתה בשימוש להגדרת פועלים מהודו. ב-1727 תיאר החוקר הגרמני, אנגלברט קמפפר, את הקולים כפועלי רציף שפרקו ספינות סוחר הולנדיות בנמל נגסאקי ביפן.
המילה הסינית 苦 (בפין-יין: kǔlì) משמעותה באופן מילולי "שימוש בכוח" במנדרינית.
היסטוריה

הסחר בעובדים אסיאתיים החל ככל הנראה במאה ה-16 לערך. לחצים פוליטיים וחברתיים הובילו לביטולה של העבדות בכל רחבי האימפריה הבריטית ב-1807 ובעקבותיה הלכו מדינות אירופאיות נוספות. תעשיות עתירות עובדים, כמו גידול כותנה וקנה סוכר, עבודה במכרות וסלילת מסילות ברזל במושבות בריטניה, נותרו ללא מקורות להעסקת כוח אדם זול. כתוצאה מכך, החלה להיות נפוצה העסקה בתנאים דמויי-עבדות של עובדים חוזיים, בעיקר סינים והודים, החל משנות העשרים של המאה ה-19, כדי למלא את המחסור בידיים עובדות. חלק מעובדים אלה חתמו על חוזים המבוססים על הבטחות שווא, חלקם נחטפו ונמכרו לשוקי העבודה, חלקם היו קורבנות לאלימות שבטית ושוביהם מכרו אותם למתווכים. ואחרים מכרו את עצמם כדי לשלם את חובות ההימורים שלהם. חברות מסחריות בריטיות היו הראשונות לנצל את האפשרות הזאת להשגת עובדים זולים ב-1807, כאשר הם ייבאו 200 סינים לטרינידד. תופעת הקולים זכתה לעיתים קרובות להשוואה עם הסחר בעבדים בראשיתה ושתי התופעות פעלו בצורות דומות.
אף שקיימים דיווחים על ספינות שנשאו קולים מאסיה שכללו נשים וילדים, הרוב המוחלט של הקולים היו גברים. בסופו של דבר, כבר ב-1837, דאגו השלטונות הבריטים בהודו להבטיח את העקרונות של עבודה חוזית מרצון כשההעברה של העובדים מארצות מוצאם לארצות העסקתם תהיה עם תנאי בטיחות ותנאי היגיינה נאותים, אף על פי שבפועל ההקפדה על כך הייתה נדירה, במיוחד במסלולי השיט דרך האוקיינוס השקט ובמכרות הגואנו בפרו. גם ממשלת סין עשתה את מרב המאמצים להבטיח רווחתם של בני ארצה, ושלחה נציגים לצורך זה לממשלות הרלוונטיות ברחבי העולם.