stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגאפיוס מהייראפוליס
הערות שוליים

↑  קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ג, פסקה ג, סעיפים 63–64: "ובאותו זמן היה ישוע, איש חכם, אם מותר לקרוא לו איש, שכן היה עושה מעשי־פלא... הוא היה המשיח. וכשהוציא פילאטוס דינו לתלייה על־פי מסירתם של האנשים הראשונים (במעלה) אצלנו... נתגלה אליהם ביום השלישי והוא שוב חי, לאחר שנביאי אלוהים ניבאו עליו דבר זה, (וגם) רבבות נפלאות אחרות" (תרגום אברהם שליט).
↑  החיבור ההיסטורי של אגאפיוס - חלק 2
↑  תרגום מתוך: אורה לימור, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א, יחידה 1, עמ' 16. ראו גם: דוד פלוסר, "עדותו של יוספוס על ישו", יהדות ומקורות הנצרות, עמ' 72–80; אורה לימור, בין יהודים לנוצרים, כרך א, עמ' 43.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257565505171  PLWABN: 9810704235005606  BnF: cb123509412 (data)  CiNii: DA15457065  GND: 100970893  ICCU: SBLV300533  ISNI: 0000 0003 9622 4422  LCCN: n2008032993  NTA: 084637080  RERO: 02-A021916819  SUDOC: 066755093  VcBA: 495/120706  VIAF: 291127887   WorldCat (עם VIAF): 291127887 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סופרים ובנושא היסטוריונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ישראל ברודי

הרב, סר ישראל ברודי (10 במאי 1895 ניוקאסל - 20 בפברואר 1979) היה הרב הראשי של בריטניה וחבר העמים הבריטי בין השנים 1948–1965.
קורות חייו

ישראל ברודי נולד לאהרן ברודי בניוקאסל שעל נהר טיין, באנגליה והתחנך בהתחלה במכללת רד'רפורד בעיר הולדתו. לאחר מכן למד במכללה יהודית Jews' College ובקולג' האוניברסיטאי של לונדון. בהמשך למד בבייליול קולג', אוניברסיטת אוקספורד. בשנת 1917 התגייס לחיל האוויר המלכותי ושימש כרב צבאי עד סוף מלחמת העולם.
בשנת 1921 עבד בשרותי הרווחה של האיסט אנד הלונדוני עד שנסע לאוסטרליה.
בעת ביקור הרב הראשי של בריטניה, ג'וזף הרץ, באוסטרליה, הוחלט למנות את הרב ברודי לרב הקהילה האורתודוקסית Melbourne Hebrew Congregation במלבורן. הוא שרת קהילה זו בשנים 1923–1937. באותה תקופה פעל גם במסגרת החוגים הציונים באוסטרליה ונבחר ליושב ראש הראשון של הפדרציה הציונית של אוסטרליה וניו זילנד שקמה בשנת 1927 על מנת לתאם פעילויות המועצות הציוניות הממלכתיות של אוסטרליה בחסות סר ג'ון מונש.
בעת שהותו באוסטרליה היה פעיל הרב ברודי גם בעיתונות היהודית (כחבר במערכת ה-Australian Jewish Herald). החל משנת 1933 והצטרף לבונים חופשיים בלשכת הדוכס מססקס מס. 48 תחת חסות הלשכה הגדולה של ויקטוריה. בהמשך הצטרף ל"לשכת המחקר ויקטוריה" מס.218 והיה למגיסטר שלה. בשנת 1935 עבר לצ'פטר קולינגווד והיה ל Past Grand Chaplain של הלשכה הגדולה ויקטוריה. בראש הקהילה של בית הכנסת החדש של מלבורן, ניהל הקמת בית מדרש גדול ליד בית הכנסת. באפריל 1937 החליט לחזור לאנגליה.
היה רבה של מלבורן באוסטרליה. אחרי סיום מלחמת העולם השנייה התמנה לרב ראשי לאנגליה, בגיל 53. הוא הקים את ועידת רבני אירופה. כמו כן עזר ליהודי אירופה להשתקם אחרי מלחמת העולם השנייה.
ביום פרישתו מהרבנות קיבל תואר אבירות כאות הוקרה על עזרתו ליהודי בריטניה; הוא היה הרב הראשון שזכה בכך.
הרבנים הראשיים יצחק נסים ואיסר יהודה אונטרמן בחברת הרב ישראל ברודי, 1964
מוטי שטיינמץ

| --- | --- |

 לידה:  5 ביולי 1992 (בן 32) ה' בתמוז ה'תשנ"ב רחובות, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 סוגה:  מוזיקה חסידית 
 סוג קול:  קונטרה-טנור
 שפה מועדפת:  עברית, יידיש 
 שיתופי פעולה בולטים:  רובי בנט, שלמה יהודה רכניץ, ישי ריבו, מרדכי בן-דוד, זאנוויל ויינברגר ארגון דרשו
 חתימה:  
 
ישראל ברוך מרדכי (מוטי) שטיינמץ (נולד בה' בתמוז ה'תשנ"ב, 5 ביולי 1992) הוא זמר חרדי-חסידי ישראלי בולט המכונה "אמן הרגש". שר מוזיקה חסידית ובעיקר שירי רגש, נשמה והתעוררות.
ביוגרפיה

נולד ברחובות למשפחה המשתייכת לחסידות ויז'ניץ. הוא רביעי מתוך תשעה ילדים. בהיותו כבן שנתיים עברה משפחתו לקריית ויז'ניץ בבני ברק. אביו, משה, הוא אברך המתפרנס מכתיבת סת"ם, ואמו רבקה היא לבורנטית מעבדה. למד בחיידר, בישיבה קטנה ובישיבה גדולה של החסידות. לצד לימודיו בישיבה, לאחר סדרי הלימוד, עבד בלילות לפרנסתו.
בבחרותו היה שר גראמען בבר מצוות וחתונות של חבריו מהקהילה בשיתוף עם המפיק החרדי יוסי פרנקל. לאחר כמה חודשי עבודה החליט שטיינמץ לעזוב, והחל לשתף פעולה עם המעבד רובי בנט. שטיינמץ הוזמן לשיר באירועים בהם ניגנה להקתו של בנט.
לאחר מכן החל לשתף פעולה גם עם איש העסקים והמלחין שלמה יהודה רכניץ, שר כמה מלחניו והוזמן להופיע במספר הופעות בארצות הברית אותן ארגן רכניץ. הוא מופיע גם בהופעות המכונות "זיץ" בהן שרים בעיקר שירי רגש והתעוררות מן המקורות ומשלבים בהן דברי תורה, הופעות אלו מיועדות בדרך כלל לקהל בני ישיבות גברים בלבד. שטיינמץ מקפיד לא להופיע בהופעות ללא הפרדה בין גברים ונשים.
החל להתפרסם מאמצע העשור השני של המאה ה-21 כשהחל לשתף פעולה עם המעבד והמנצח רובי בנט, ושר עם מרדכי בן-דוד כמה משיריו של איש העסקים והמלחין שלמה יהודה רכניץ.
בחודש חשוון ה'תשע"ח (נובמבר 2017) הוציא לאור את אלבום הבכורה שלו "הנשמה בקרבי" בהפקתו של יוסי רובין. האלבום זכה להצלחה מסחרית ולאחר כחצי שנה הגיע למעמד אלבום פלטינה. ביוני 2018 הוציא דואט עם ישי ריבו בשם "נפשי" על המילים "נַפְשִׁי חָמְדָה בְּצֵל יָדֶךָ, לָדַעַת כָּל רָז סוֹדֶךָ" מתוך שיר הכבוד. השיר זכה ליותר ממיליון האזנות ביוטיוב תוך כחודשיים, ונכון לספטמבר 2023, השיר זכה ליותר מ-12 מיליון צפיות.
ביולי 2018 הופיע ב"חסידיסטוק" סדרת דוקו על גיבורי התרבות של המוזיקה היהודית העכשווית בערוץ כאן 11. בסוף שנת תשע"ח זכה בתואר "זמר השנה" במוזיקה החסידית באתרים כיכר השבת ובחדרי חרדים, כשבין השיקולים נמנו האלבום והדואט האמורים.
באוגוסט 2019 עתרה שדולת הנשים נגד הופעה שלו שיועדה עבור הציבור החרדי בעיר עפולה והייתה אמורה להתקיים בהפרדה מגדרית. השופט יונתן אברהם אסר לקיים את ההופעה. בעקבות כך ביטל שטיינמץ, שאינו מופיע בפני קהל מעורב, את הופעתו. לאחר ערעור שהגיש משה ארבל, החזיר השופט עאטף עיילבוני את ההחלטה לעירייה וההופעה התקיימה בהפרדה כמתוכנן. בדיון בבג"ץ שהתנהל בעיצומה של ההופעה ביטל בג"ץ את ההחלטה השנייה של בית המשפט אך ההופעה כבר עמדה לקראת סיומה ולפיכך הייתה חסרת משמעות. החלטות בית המשפט גרמו לסערה וגררו תגובות רבות. כשבוע וחצי לאחר מכן עתרה שוב שדולת הנשים, נגד הופעה שעמדה להתקיים במרכז הקונגרסים בחיפה לגברים בלבד, של שטיינמץ ומרדכי בן דוד במימון העירייה. בית המשפט אסר על קיום האירוע. בהמשך ביקשו המפיקים לקיים את ההופעה במימון פרטי, אך השופט השיב שהדיון בנושא תם.
במצעד העשור ברדיו קול חי לשנים תש"ע-תש"ף זכה בתואר 'תגלית העשור', ובמצעד העשור של רדיו קול ברמה זכה עם ישי ריבו בתואר 'שיר העשור' על השיר נפשי.
שירים וקליפים שלו המועלים ליוטיוב זוכים למיליוני צפיות. הקליפ שזכה למספר הצפיות הגבוה ביותר הוא "צאינה וראינה" שיצא ב-28 ביולי 2015 עבור ישיבת עטרת שלמה, ונכון לספטמבר 2023 עומד על למעלה מ-14 מיליון צפיות ביוטיוב.
ב-1 בינואר 2022 הוציא את אלבומו השני "עתיק יומין". מבקר המוזיקה של האתר "כיכר השבת" נתנאל לייפר העניק לאלבום ביקורת חיובית וכתב ”אצל מוטי שטיינמץ, כמו אצל מוטי שטיינמץ, אין פשרות והוא הפך את האלבום הזה לכזה שמהצליל הראשון שלו חשתי כי מדובר באלבום מלא מחשבה והשקעה, כזה שרק מגדיל את דמותו ויצירתו של הזמר.”
בשנת 2024 עקב מלחמת חרבות ברזל הוציא שטיינמץ את השיר 'קול דמי בניך'.
חיים אישיים

נישא בשנית ב-2015 למלכה, בתו של הרב ישראל ויזל, דיין בבית הדין של הרב קרליץ. לזוג שתי בנות. שטיינמץ מתגורר בעיר בני ברק.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

הנשמה בקרבי (2017)
עתיק יומין (2022)
דיסקוגרפיה > אלבומים בהם השתתף

ניגוני סקולען - נועם 2
צעקה, מרדכי בן דוד
לב אל הנשמה, משה חזקי' וייס, 2019
סדרת שיר, שלמה יהודה רכניץ
תנועות, 2022
אלול תשע"ט, ישי ריבו
דיסקוגרפיה > 20 הסינגלים הכי פופולריים (לפי מספר צפיות ביוטיוב)

|  | שם סינגל | תאריך יציאה | מספר צפיות ביוטיוב (נכון ל-15 באפריל 2024) | קליפ: | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | צאינה וראינה | 28 ביולי 2015 | 14,885,250 | צילום ובימוי: אלחנן נוסבוים |  |
| 2 | כאייל תערוג | 27 בנובמבר 2014 | 12,068,224 | צילום ובימוי: קובי שירה |  |
| 3 | הנשמה בקרבי | 25 בפברואר 2017 | 8,706,088 | בימוי: אריאל כהן עריכה: אלחנן נוסבוים |  |
| 4 | זכור ברית | 25 בספטמבר 2017 | 2,818,577 | בימוי: אריאל כהן |  |
| 5 | שופכים לב כמים | 1 במרץ 2016 | 2,488,734 | (קליפ מילים) |  |
| 6 | יהא רעווא | 5 ביוני 2019 | 1,967,279 | בימוי ותסריט: שניאור אנטבי |  |
| 7 | מחרוזת ראש השנה | 25 בספטמבר 2016 | 1,825,841 | הפקה: אהרן טייטלבוים |  |
| 8 | בזכות התורה | 28 בנובמבר 2019 | 1,541,366 | עריכה: נתי אלבר |  |
| 9 | כה אמר ה' | 5 בנובמבר 2017 | 1,307,556 | צילום: מוטי אנגל; עריכה: נוימן מדיה |  |
| 10 | השם מלך | 15 בדצמבר 2013 | 1,193,528 | צילום ועריכה: נוימן מדיה |  |
| 11 | יהיו לרצון | 1 באוגוסט 2020 | 1,186,030 | בימוי ותסריט: שניאור אנטבי |  |
| 12 | ניגון ויז'ניץ | 13 בנובמבר 2019 | 686,207 | עיצוב: הרשי סגל |  |
| 13 | אל תשליכנו | 6 בספטמבר 2018 | 654,759 | בימוי ועריכה: אלחנן נוסבוים |  |
| 14 | יענקל'ה הכונס | 4 בינואר 2020 | 596,214 | הפקה ועריכה: לוי"ק טובול |  |
| 15 | לאותו הזמן | 4 במרץ 2017 | 577,136 | עיצוב: נ. חרלפ |  |
| 16 | לב טהור | 5 באוקטובר 2020 | 553,712 | הפקה מוזיקלית: רובי בנט |  |
| 17 | תעיתי | 4 ביוני 2018 | 541,856 | צילום: דרור לבנדיגר; עריכה: רותי פרידליס |  |
| 18 | פתח לנו שער | 19 בספטמבר 2017 | 508,440 |  |  |
| 19 | ואמר ביום ההוא | 20 בפברואר 2020 | 497,916 | צילום: יוסי גולדברגר |  |
| 20 | בזכות התורה בסיום הש"ס של דרשו | 12 במאי 2020 | 486,854 | הפקה מוזיקלית: רובי בנט |  |
| 21 | קול דמי בניך | 4 במרץ 2024 | 88,499 | הפקה מוזיקלית: רובי בנט |  |
דיסקוגרפיה > שיתופי פעולה בולטים

|  | שם סינגל | תאריך יציאה | מספר צפיות ביוטיוב (נכון ל-3 ביולי 2022) | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "נפשי" (דואט עם ישי ריבו) | 9 ביוני 2018 | 11,098,016 |  |
| 2 | "אל הנער" (דואט עם לוי פולקוביץ ומשה מנדלוביץ) | 18 בדצמבר 2013 | 5,987,950 |  |
| 3 | "ותערב" (דואט עם מרדכי בן-דוד) (2 סינגלים ביוטיוב) | 2 במרץ 2014 ; 29 בדצמבר 2014 | 1,685,192 ; 700,098 |  ; |
| 4 | "שתהא תורתך" (דואט עם זאנוויל ויינברגר) 2020 | 30 במרץ 2020 | 589,797 |  |
שיתופי פעולה נוספים:
"עץ חיים" (דואט עם מרדכי בן-דוד) באלבום "שיר1" 2014
"ואמרת בלבבך" (דואט עם מרדכי בן-דוד) באלבום "שיר2" 2016
"פתח לנו שער" (דואט עם מרדכי בן-דוד) באלבום "צעקה" 2017
"צמאה" (דואט עם שולי רנד) במופע צמאה 2020
הפדיברס

לפידברס אין סמל רשמי, אך סמל זה נפוץ בקרב הקהילות השונות המרכיבות אותו כסמל הפדיברס.
פדיברס (מאנגלית: Fedivese, הלחם בסיסים של 'פדרציה' ו'יוניברס') הוא אסופת שרתי רשתות חברתיות ורשתות לפרסום תוכן (תמונות, וידאו, בלוגים) המחוברים זה לזה ומקיימים ביניהם קשרי גומלין. כל שרת מהווה רשת חברתית כשלעצמו, אולם המשתמשים בשרתים השונים יכולים לתקשר האחד עם השני גם במידה ואינם יושבים על אותו השרת שכן השרתים חולקים פרוטוקולי תקשורת המתבססים על קוד פתוח משותף. כך, נוצרת למעשה מעין רשת חברתית מבוזרת ופדרטיבית.
היסטוריה

בשנת 2008 הקים איוון פרודרומו את הרשת החברתית identi.ca ופרסם את התוכנה GNU social ברישיון חופשי תוך שהוא מעצב את פרוטוקול התקשורת המכונה OStatus. על בסיס פרוטוקול זה הוקמו בהמשך הפלטפורמות פרנדיקה, הובזילה, מסטודון ופלרומה והרחיבו את הפדיברס. בהמשך התפתחו מספר פרוטוקולי תקשורת נוספים אשר אפשרו מידות משתנות של השתלבות בפדיברס.
בינואר 2018 הציגו World Wide Web Consortium את פרוטוקול ActivityPub המשפר את יכולות הפעולה ההדדית והשיתוף בין הפלטפורמות השונות. עד אוגוסט 2018 נתמך פרוטוקול זה על ידי כ-13 פלטפורמות, והוא הפך לפרוטוקול הדומיננטי המשמש את הפדיברס, כשמלבדו פועלים גם הפרוטוקולים: OStatus, Diaspora Network, ו-ZOT.
תוכנות

התוכנות הפועלות בפדיברס כולן הן תוכנות חופשיות וכאלו התומכות בקוד חופשי. חלקן מאופיינות בחוויית משתמש של מיקרו בלוגינג הדומה לזו של הרשת החברתית טוויטר (כמו מסטודון, מיסקי, GNU social, פלרומה וכו'). אחרות מזכירות יותר את הרשתות Google+ או פייסבוק (כמו פרנדיקה או הובזילה). ישנן גם כאלו המתמקדות בפרסום מדיה ותמונות ומזכירות את אינסטגרם או את youtube (כמו PIXELFED או Peertube)
התוכנות השונות בפדיברס נבדלות ביניהן בפרוטוקולי התקשורת בהן הן משתמשות ולפיכך גם ביכולת של המשתמשים בהן לתקשר זה עם זה.
ראו גם

מסטודון (רשת חברתית)
דיאספורה (רשת חברתית)
שרתות המציג כיצד הפלטפורמות השונות המרכיבות את הפדיברס מחוברות ובאמצעות אלו פרוטוקולים.
התוכנות השונות הפועלות בפדיברס, בדגש על פרוטוקול ActivityPub לפי תחומי פעילות מרכזיים
ערוץ הכיבוד

| --- | --- |

ערוץ הכיבוד בהופעה בחיפה, 2018
 מוקד פעילות:  יוטיוב
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 סוגה:  רגאטון • דאנס
 חברים
 דור מוסקל ("לידוי", יליד 1988 מיבנה) עומר ריבק ("אסתמה", יליד 1985 מחיפה) רותם קפלינסקי ("שקד פררה", יליד 1985 מירושלים)
ערוץ הכיבוד בהופעה לכבוד הסרט שלהם, "עולה לראש", 2022
ערוץ הכיבוד הוא שם הבמה של הרכב בדרנים, תסריטאים וזמרי רגאטון פארודי ישראלי, המתחזקים ערוץ יוטיוב בשם זה. חברי ההרכב הם דור מוסקל (המכונה "לידוי"), עומר ריבק (בעל הכינוי "אסתמה") ורותם קפלינסקי ("שקד פררה").
לקריאה נוספת

עידו רוזן, Independent Content Creators Online: A Paradigm Shift in Film Aesthetic and Production, the Case of Israel, אוניברסיטת קיימברידג', 2023
הערות שוליים

1 2  חברי "ערוץ הכיבוד" בריאיון ליעל דן בגל"צ
↑  פק"לילה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
↑  mynet קמפיין: מצילים את הברית עם דראכטן - מרכז, באתר web.archive.org, ‏28 באוגוסט 2009
↑   חגית גינזבורג, חלומות על לואי סי קיי: הדור הבא של הטלוויזיה, באתר הארץ, 22 במאי 2015
↑  Ido Rosen, Independent Content Creators Online: A Paradigm Shift in Film Aesthetic and Production, the Case of Israel, 2023-10-12 doi: 10.17863/cam.101964
↑  בן טופח, ‏ושניצ-אל, באתר ‏מאקו‏, 16 בפברואר 2017
1 2  וואלה! תרבות‏, המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-וואלה!, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2017
↑   אמ.סי ישמין - תנין (ביט של אבא), סרטון בערוץ "ערוץ הכיבוד", באתר יוטיוב (אורך: 05:19)
↑  MC Yashmin - אמ.סי ישמין – Tanin - תנין, נבדק ב-2022-04-28
↑  Ravid Plotnik - רביד פלוטניק – Yom Chadash - יום חדש, נבדק ב-2022-04-28
↑  Ido Rosen, Is Israeli Millennials’ Web Comedy Less Politically Engaged? How Social Media Might Hamper Satire, Images. The International Journal of European Film, Performing Arts and Audiovisual Communication 36, 2024-12-11, עמ' 29–54 doi: 10.14746/i.2024.36.45.2
↑  רע"א 3117/21 שידורי קשת בע"מ נ' בנימין (בני) קצובר, ניתן ב־30 במאי 2021
| ארץ נהדרת |
| --- | --- | --- |
| כותבים ראשיים ויוצרים | דוד ליפשיץ • מולי שגב • אסף שלמון |  |
| משתתפים קבועים | מריאנו אידלמן • ליאור אשכנזי • גיה באר גורביץ' • רועי בר-נתן • ירון ברלד • ליאת הר לב • עלמה זק • ערן זרחוביץ' • שחר חסון • תום יער • שני כהן • אורי לייזרוביץ' • יובל סמו • אלי פיניש • טל פרידמן • איל קיציס • אסי כהן • תמיר בר • אוראל צברי |  |
| משתתפי עבר | אורנה בנאי • אודי כגן • מאור כהן • דב נבון • יעל פוליאקוב • אילן פלד |  |
| הפקות ספין-אוף | זוהי סדום • הפרלמנט • עוד כותרות |  |
| ראו גם | ארץ נהדרת - דמויות • מתוקה מהחיים • שאולי ומלחמת האזרחים • שאולי • ניר וגלי • ערוץ הכיבוד • רועי כפרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417616805171 
ערוץ הכיבוד, חיפה
בן בכר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בינואר 1975 (בן 49) טבריה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  תיכון חדש 
 פרופיל ב-IMDb
 
בן בכר (נולד ב-5 בינואר 1975) הוא במאי ותסריטאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בטבריה, לאב תא"ל ששירת בצבא הקבע. בגיל 14 עבר לתל אביב ולמד בתיכון חדש. שירת בצה"ל כצלם צבאי.
לאחר שחרורו מהצבא, נרשם ללימודי קולנוע בקמרה אובסקורה, אך עזב לאחר חודשיים. חגי לוי שהיה המרצה שלו, הציע לו להשתתף בכתיבת סדרת הטלוויזיה "צוות 101". החל את דרכו כעורך וידאו וכתסריטאי בסדרות הטלוויזיה החבר'ה הטובים. ערך כתבות לחדשות 2. ביים פרומואים ופרסומות לאסם, ווינר, גולדסטאר ופריגת. לאחר שצילם פרומו עם דודו טופז לראשון בבידור, החל לעבוד במחלקת הפרומואים של קשת ולביים פרסומות. לאחר מכן החל לעבוד עם שלישיית מה קשור בסדרה "יורדים אל העם" ששודרה בימי שישי בערוץ 10. שיתוף פעולה זה המשיך כשצילם סדרת מערכונים לערב אדיר וכשביים את היכל התרבות והישראלים לרשת 13, ועם סגולה לשידורי קשת.
החל מהעונה השנייה של ארץ נהדרת, החליף את יונתן גורפינקל, כבמאי הראשי של התכנית. בכר המשיך עד לעונה השמינית של התכנית. במסגרת הבימוי כתב והשפיע על השפה העיצובית של הסדרה לצד מולי שגב, דויד ליפשיץ ואסף שלמון.
בכר ביים את הסדרה "זנזורי" בהשתתפות יובל סמו לyes, "חיים שלי" עם קובי מימון ואת "מלבי אקספרס" שכתב מיקי גבע. ב-2011 ביים את "טלוויזיה במיטבה" וב-2018 את "מדינת הגמדים". השתתף בצוות הבימוי של "2025".
ביים את פתיחת גמר אירוויזיון 2019 בה נוחתת נטע ברזילי במטוס לתוך גני התערוכה.
בנוסף לטלוויזיה, ביים ב-2008 את פסטיבל שירי הילדים וב-2016 ביים את הסרטים "הלהקה האחרונה בלבנון", ו"לשחרר את שולי", שכתבו ובו משחקים שלישיית מה קשור, כהמשך לסדרה "עם סגולה".
לרגל יום העצמאות ה-72 של מדינת ישראל, ביים בכר קליפ של עומר אדם שיצא לכבוד טקס פרס ישראל, חידוש לשירה של הזמרת עופרה חזה, "תפילה".
ביוגרפיה > חיים אישיים

בכר נשוי ואב לשניים ומתגורר בתל אביב. בעבר ניהל מערכות יחסים עם שרי גבעתי ודנה עדיני. היה בזוגיות עם מיטל דוהן במשך שלוש שנים. אחיה החורג של אורן זגמן.
הערות שוליים

↑  ליאת רון, ‏"גם 'ארץ נהדרת' קיבלה ביקורות איומות בהתחלה", באתר גלובס, 1 בדצמבר 2017
↑  מיוחד: הקליפ החדש והחגיגי של עומר אדם, באתר ‏מאקו‏, 29 באפריל 2020
רונן יצחק

אין תמונה חופשית
רונן יצחק הוא פרופסור להיסטוריה של המזרח התיכון. הוא יסד את החטיבה ללימודי המזרח התיכון במכללה האקדמית גליל מערבי ועומד בראשה מאז שנת 2010. תחום התמחותו הוא ירדן, מודיעין וטרור.
חייו ופועלו

את כל לימודיו האקדמיים עשה רונן יצחק באוניברסיטת בר-אילן. הוא בוגר תואר ראשון בהצטיינות בשפה וספרות ערבית והמשיך למסלול ישיר לדוקטורט במחלקה ללימודי המזרח התיכון. עבודת הדוקטורט שלו בהנחיית פרופ' אליעזר טאובר עסקה בלגיון הערבי במלחמת 1948.
רונן יצחק מכהן כחבר באגודות מקצועיות רבות בישראל ומחוצה לה ומשמש כחבר הוועד המנהל של האגודה הישראלית ללימודי המזרח התיכון והאסלאם (אילמ"א). בשנים 2012–2015 הוא שימש כעורך-שותף של כתב העת הוותיק ללימודי המזרח התיכון והאסלאם "המזרח החדש".
בשנת 2021 הוא ערך גיליון מיוחד של כתב העת Middle Eastern Studies בנושא 25 שנים להסכם השלום בין ישראל לירדן.
רונן יצחק משמש גם כפרשן לענייני המזרח התיכון באמצעי התקשורת ובעיתונות הכתובה ודעותיו מתפרסמות גם בירדן.
מחקריו

רונן יצחק עוסק בשלושה תחומי מחקר עיקריים: היסטוריה צבאית-פוליטית של ירדן, מודיעין וטרור ויחסי ישראל-ירדן. הוא חקר את הקמת הלגיון הערבי ופעילותו במהלך מלחמת 1948 (מלחמת העצמאות), פעילותם של הקצינים הערבים והשפעת בריטניה על התפתחותו הצבאית של הלגיון הערבי בכלל והמודיעין הצבאי בפרט. כמו כן, הוא עסק בהתפתחות הקשרים בין ישראל לירדן מאז ראשית המאה ה-20. הוא דן באינטרסים ובאופי הקשרים בין שתי המדינות לפני הסכם השלום באוקטובר 1994 ובעקבותיו.
מחקריו > היסטוריה צבאית-פוליטית של ירדן

לטענת רונן יצחק מספר גורמים הביאו לשרידות השלטון ההאשמי בירדן. בעיקרה זו המדיניות הפרגמטית שהתעצבה עוד מימי המלך עבדאללה בירדן עם ראשית שלטונו ב-1921. אף שהמלך עבדאללה שאף להשתלט על כל ארץ ישראל במהלך מלחמת 1948 (מלחמת העצמאות) הוא הבין שבהיעדר יכולת צבאית וללא גיבוי פוליטי מבריטניה, עליו להתפשר ולהסתפק בשטחי הגדה המערבית.מדיניות של פשרנות, גמישות ופרגמטיות אפיינו את השלטון ההאשמי לאורך שנות קיומו ובאו לידי ביטוי גם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים. מצד אחד ניהול מגעים חשאיים עם ישראל ושמירה על שיתוף פעולה אתה, אך מצד שני הפגנת סולידריות עם העולם הערבי גם במחיר הפסד או תבוסה במלחמה.
גורם נוסף הקשור לשרידות השלטון הוא הלגיטימציה שהשלטון ההאשמי זוכה לה במשך השנים בקרב העם הירדני. מחקריו של רונן יצחק הוכיחו כי מעבר לסיוע החיצוני (הצבאי והכלכלי) שמקבל השלטון הירדני ממדינות המערב והמפרץ ומסייע לשרידותו לאורך השנים, הרי גם הלגיטימציה שזוכה לו השלטון ההאשמי בתוך ירדן הוא גורם מכריע לשרידותו. לגיטימציה זו מוענקת לשלטון ההאשמי לא רק בגלל ייחוסי הדתי של המלך ההאשמי מצאצאי הנביא מוחמד, אלא גם בגלל אופי השלטון ההאשמי שנתפס בעיני רבים כמתון וליבראלי הרבה יותר ממדינות ערביות אחרות.
אחד הקצינים הפוליטיים הוא הקצין הירדני הקולונל עבדאללה א-תל מפקד ירושלים במלחמת 1948 לו הקדיש רונן יצחק את אחד מספריו. לטענתו, עבדאללה אל-תל נחשב לאחד המצביאים הגדולים ביותר במזרח התיכון המודרני. אף על פי שהתנגד לשלטון ההאשמי ואף היה מעורב ברצח המלך עבדאללה הראשון ביולי 1951, הוא הסתכסך גם עם נשיא מצרים גמאל עבד אל-נאצר על רקע פעילותו של אל-תל במלחמת 1948. אל-תל היה גיבור מלחמת 1948, הדמות הערבית הנערצת ביותר לאחר המלחמה שהיו לו גם שאיפות פוליטיות ולכן חשש נאצר שהוא זה שיזכה בתהילה לאחדות העולם הערבי ויעמוד בראשה במקומו של נאצר ששאף גם הוא לעשות זאת.
מחקריו > מודיעין וטרור

המחקרים של רונן יצחק שעסקו במודיעין הירדני הוכיחו למעלה מכל ספק כי שירותי המודיעין של ירדן נחשבים לטובים ביותר במזרח התיכון מבין מדינות ערב ובין הטובים בעולם. הודות לסיוע הצבא הבריטי שהיה אמון על בניית המודיעין, שיתוף הפעולה ההדוק עם שירותי המודיעין במערב, לרבות המוסד הישראלי, החדירה העמוקה לארגוני טרור ושיטות פעולה מתקדמות, הוא זכה למוניטין גבוה.יכולתו הגבוהה של המודיעין הירדני באה לידי ביטוי הן בסיכול טרור בתוך ירדן והן בסיוע שהעניק לשירותי מודיעין בסיכול מודיעין במדינות אחרות במזרח התיכון ובסיוע שהעניק ל-CIA בהריגת הטרוריסט הירדני אבו מוסעב א-זרקאווי בשנת 2006.
אחת הסוגיות בהן עסק רונן יצחק היא שאלת הרצח של המלך עבדאללה הראשון ביולי 1951 והאם המודיעין הירדני אכן נכשל בהגנתו על המלך עבדאללה. לפי המחקר, הרצח לא נגרם בשל כשל מודיעיני, שכן התראות מודיעיניות התקבלו ערב הרצח, אלא בשל התנהגותו של עבדאללה שהעדיף להתעלם מהמידע והתנהג ללא כל הגנה. יכולת הגבוהה של המודיעין באה לידי ביטוי בחשיפת הקשר סביב הרצח והעמדה לדין של המעורבים תוך זמן קצר.
מחקריו > יחסי ישראל-ירדן

במסגרת מחקריו על קשרי ישראל ירדן טוען רונן יצחק כי זהות אינטרסים בין שני הצדדים הם שעצבו את מערכת היחסים בין המדינות. זהות אינטרסים זו נוצרה מצורך בסיסי של שיתוף פעולה על רקע העוינות שספגו הציונים והמשפחה ההאשמית שנתפסו כנטע זר באזור. בהמשך, הרצון ההדדי למנוע את הקמתה של מדינה פלסטינית בארץ ישראל היא שחיזקה את הקשרים בין הצדדים והביא לשיתוף פעולה חשאי ביניהם עוד לפני שנחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן באוקטובר 1994.
מהמחקרים של רונן יצחק עולה כי ישראל דאגה לשמור על השלטון ההאשמי בהזדמנויות שונות, כיוון שהיא ראתה במשטר ההאשמי אינטרס חשוב לישראל מאז סוף שנות החמישים של המאה ה-20. העברת מידע מודיעיני קונקרטי שאפשר לעצור חשודים בחתרנות נגד המשטר ההאשמי מחד ופעילות מדינית שעשתה ישראל במדינות המערב, ובעיקר בארצות הברית, כדי לחזק אותו (פוליטית/צבאית) מאידך אפיינו את מדיניותה של ישראל כלפי ירדן בעשורים האחרונים. ירדן מצדה סייעה לישראל מאז ראשית שנות האלפיים להגיע לשווקים הערביים במפרץ ולהתחיל בקשרים מדיניים עם מנהיגים ממדינות המפרץ בעיקר עם ערב הסעודית ואיחוד האמירויות. קשרים אלו, שנפתחו ביוזמת ירדן, והיו חשאיים בהתחלה התפתחו לקשרים פומביים ולהסכמי שלום בהמשך.
ספרים וכתבי עת שחיבר וערך

שותפות ועוינות: עבדאללה, הלגיון הערבי ומלחמת 1948 (תל אביב: י. ל. מאגנס, האוניברסיטה העברית וההוצאה לאור של משרד הביטחון, 2006).
ישראל בפתח העשור השביעי: מחקרים חדשים מההיבטים החברתיים, הביטחוניים, הדיפלומטיים והבינלאומיים (רמת-גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ג) (יחד עם מיכאל מ. לסקר).
Abdullah al-Tall: Arab Legion Officer: Arab Nationalism and Opposition to the Hashemite Regime (Sussex Academic Press, 2012).
From Warm to Cold Peace: 25 Years of the Israel-Jordan Peace Treaty – A Special Issue of Middle Eastern Studies, Vol. 57, Issue 3 (2021).
عبد الله التل ضابط في الجيش العربي بطل حرب فلسطين ٤٨ مناضل قومي (ספר זה הוא תרגום לערבית של הספר על עבדאללה אל-תל שיצא לאור באנגליה).