stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדי וטורי
תארים > אס"א תל אביב

אליפות המדינה: 2013/2014, 2014/2015
גביע המדינה: 2013/2014
הערות שוליים

↑  עדי וטורי ממשיכה בהפועל רעננה, באתר רעננה – פורטל עירוני קהילתי ,‏ 8 באוגוסט 2018
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עדי וטורי".
פארק סוקולניקי

| --- | --- |

הכניסה הראשית אל הפארק
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1878 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 מיקום:  סוקולניקי, מוסקבה
 קואורדינטות:  55°48′01″N 37°40′27″E﻿ / ﻿55.800277777778°N 37.674166666667°E﻿ / 55.800277777778; 37.674166666667
 park.sokolniki.com
  (למפת מוסקבה מוגדלת) פארק סוקולניקי(למפת מוסקבה רגילה) פארק סוקולניקי he
 
פארק סוקולניקי (ברוסית: «Парк «Сокольники) הוא "פארק ציבורי" הממוקם ברובע סוקולניקי בצפון העיר מוסקבה על יד שער סוקולניצ'קאיה.
היסטוריה

אזור זה היה בעבר ביתם של הבזים של הצאר מהמאה ה-17 (סוקול היא המילה הרוסית לבז). הוא נוצר על ידי הצאר אלכסיי מיכאילוביץ '(אביו של פיטר הגדול), צייד נלהב שאהב לצאת לצייד באזור זה. פריסת הפארק והכבישים הנוכחית של הפארק החלה תחת הצאר פיוטר הגדול. הפארק תוכנן בתחילה בתור רשת של מבוך או סימטאות היוצאות מתוך הכניסה. לאחר הקמת ברית המועצות תוכנן הפארק מחדש בצורה של "קרני שמש" כאשר בכניסה ישנה "כיכר מעוגלת" שבתוכה מזרקה ממנה יוצאים כל השבילים אל עבר הפארק.
כיום משמש הפארק בתור "פארק רוסי טיפוסי" עם יריד, מתקני שעשועים אחרים לילדים, ודוכני מזון מהיר רבים המקובצים כולם קרוב אל הכניסה הראשית של הפארק. בקיץ הסמטאות המרכזיות הן מסה של ערוגות פרחים רשמיות בצבעים עזים, בעוד שמעמקי הפארק מהווים בית גידול לאורנים, עצי ליבנה ואלונים הפארק כולל גם מיני עצים אחרים כמו גם של עצים שאינם ילידים כגון, ארזים.
הוא הוקם בתור גן עירוני ציבורי בשנת 1878 והורחב לאחר מכן. משנת 1931 ואילך פותח בתור: "פארק תרבות ופנאי" רשמי. הפארק ששטחו שישה קילומטרים רבועים, הוא גם הרחבה של שמורת טבע גדולה יותר המשתרעת מהקצה המזרחי של רובע סוקולניקי לכביש הטבעת כביש הטבעת של מוסקבה ומעבר לו. שטח הפארק מכיל פארק שעשועים, משטח החלקה על הקרח בחורף ומרכז תערוכות בינלאומי. הוא מכיל גם את ארמון הספורט סוקולניקי.
מדי שנה בימי חג החנוכה מועמדת במרכז הפארק חנוכייה ציבורית גדולה, ע״י בית חב״ד הפועל בשכונה. באחד הימים מתקיים אירוע הדלקה בהשתתפות הרב הראשי לרוסיה ברל לזר, אנשי ממשל, וקהל רב.
פוטון (מצע)

פוטון יפני
פוטון (ביפנית: 布団) הוא סוג של מיטה יפנית המכילה מזרן ושמיכה מרופדים. המזרן גמיש מספיק על מנת לקפלו להניחו בצד במהלך היום ולאפשר שימוש בחדר למטרות אחרות מלבד שינה. הפוטון מורכב משני חלקים: שיקיבוטון (敷き布団), המזרן התחתון, וקאקֶבוטון (掛け布団), שמיכה עבה. השם "פוטון" לתיאור המזרן בלבד אומץ בטעות, תחילה בארצות הברית ואחר כך בעולם המערבי כולו וכיום נהוג לקרוא בכל העולם, מלבד ביפן, למזרן שיקיבוטון בשם פוטון.
שיקיבוטון הוא מזרן שטוח העשוי בד, ובתוכו מילוי כותנה, צמר או חומר סינתטי אחר, בגודל מיטת יחיד, חצי זוגית או זוגית. את המזרן פורשים על מחצלת טטאמי, ובסיום השינה מקפלים אותו על מנת לאפשר את השימוש בחדר. את המזרן נוהגים היפנים לאוורר מדי יום, ורבים משתמשים בפוטון טטאקי, מכשיר העשוי חזרן הדומה לחובט שטיחים.
שיקיבוטון בגרסתו המערבית מבוסס על שיקיבוטון היפני, אך עם מספר הבדלים. לרוב הוא מונח על מסגרת עץ או מתכת כמיטה או כספה, ולעיתים מוסיפים לו ספוגים או קפיצים. שיקיבוטון המערבי עבה יותר וגדול יותר משיקיבוטון היפני, ומותאם למידות המיטות המערביות.
ראו גם

ואשיצו
טטאמי
עושר העמים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אדם סמית 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  מסה 
 הוצאה
 הוצאה:  William Strahan, Thomas Cadell 
 מקום הוצאה:  לונדון 
 תאריך הוצאה:  9 במרץ 1776 
 סדרה
 ספר קודם:  Lectures on Jurisprudence 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001754563
 
עושר העמים או עושר האומות  (באנגלית: The Wealth of Nations), או בשמו המלא "מחקר בדבר טבעו וסיבותיו של עושר האומות", ספרו של אדם סמית, התפרסם ב-1776 ונחשב לאבן דרך בתולדות התפתחות המחשבה הכלכלית והתפיסות הכלכליות. התאוריות שהוצגו בספר זה, הפכו לבסיס התאורטי המרכזי של הכלכלה הקלאסית.
אדם סמית
עושר העמים בנוי למעשה מחמישה חלקים (ספרים):
"על הגורמים המשפרים את פריון העבודה, ועל הכללים לפיהם מתחלק התוצר בין המעמדות השונים בחברה".
"על מהותו של ההון, צבירתו והקצאתו".
בשני אלו מוצגת רוב רובה של משנתו הכלכלית של אדם סמית.
"על השוני בתהליך הצמיחה של העושר אצל עמים שונים" – מחקר וניתוח היסטורי כלכלי.
"על שיטות של כלכלה מדינית" – מוקדש לתיאור התאוריה  המרקנטיליסטית, (התאוריה ששלטה בחשיבה הכלכלית באותה תקופה) ולמחשבה הכלכלית של הפיזיוקרטים, ממנה הושפע.
"הכנסות הריבון או המדינה" – סקירה של הפעילות הממשלתית, מימון ציבורי, שיטות המיסוי, והחוב הלאומי.
תוכן הספר

בין המושגים המרכזיים בספר מוגדרים:
עקרונות ערך העבודה וחלוקת העבודה. ערך העבודה הוא הערך בעיני הקונה של העבודה שהושקעה ביצירת מוצר. מעקרון חלוקת העבודה נובע כי כל עובד צריך להתמחות בחלק מהתהליך. העיקרון מגלם בתוכו ייעול ופריון גבוה, והיה הבסיס לתאוריות ניהול כגון הניהול המדעי שהרחיב את עקרונות הגישה, והיה לגישה השלטת בתחילת המאה ה-20.
העיקרון המפורסם ביותר, הוא עקרון  היד הנעלמה על פיו ההתפתחות הכלכלית של החברה יכולה להתרחש רק כאשר מתקיים שוק חופשי המנווט עצמו על בסיס היצע וביקוש וללא התערבות המדינה.  לעיקרון זה מספר השלכות: הכלכלה יכולה לצמוח (בניגוד להנחה   המרקנטיליסטית על פיה כמות ההון הכללית קבועה). ההתערבות השלטונית רק מפריעה לפעילות הכלכלית ומונעת מלהגיע לרמת איזון אופטימלית של היצע וביקוש.
תוכן הספר > התייחסות לסחר חופשי

סמית בחן את השפעת מרקנטיליזם על הפריון של המדינה, והראה שלמרות שנקיטת מכסי מגן מחזקת את התעסוקה בענף המוגן בטווח הקצר (ולעיתים גם בטווח הבינוני), הרי שבטווח הארוך אותו ענף עלול להיפגע מחוסר יעילות שתיגרם כפועל יוצא מהעדר הצורך בתחרות בתוצרת חוץ.
לפי סמית היתרון בסחר החופשי מבוסס על ארבעה עקרונות:
עקרון היד הנעלמה:
”כל פרט עמֵל כדי להגדיל את רווחיה של החברה ככל יכולתו. הוא אינו מתכוון לקדם את עניין הציבור, ואף אינו יודע באיזו מידה הוא מקדם אותו. בהעדפתו לתמוך בתוצרת מקומית על פני תוצרת זרה, הוא מכוון רק לקידום ביטחונו; ובאמצעות הכוונת תעשייה זו באופן שתוצריה יהיו בעלי הערך הרב ביותר, הוא מכוון רק כדי להשיג רווח עבור עצמו, ובכך, כמו במקרים רבים אחרים, הוא מובל על ידי יד נַעֲלָמָה לקידום מטרה שאינה חלק מכוונתו. ואין זה תמיד מזיק לחברה שאין כוונתו לכך. באמצעות רדיפת עניינו הוא, הוא לעתים קרובות מקדם את עניינה של החברה ביותר יעילות מאשר אילו התכוון באמת לקדמה. מעולם לא חזיתי בטובה גדולה שיצאה מאלו שניסו להשפיע על הסחר לטובת הציבור.”
עם זאת, סמית אינו שולל לחלוטין נקיטת פרוטקציוניזם, אך לשיטתו זהו סטייה מברירת המחדל, שמחייבת את הממשל לתת נימוקים להפעלתה.
סמית עצמו סבר שבשלושה מקרים ראוי להגביל את הסחר החופשי:
צורכי ביטחון לאומי - הטלת מכסי מגן על מוצרים שהמדינה מעוניינת לייצר בעצמה בצורכי ביטחון, ומאותה סיבה ניתן אף להגביל ייצוא של טכנולוגיה צבאית.
הטלת מכס במטרה להוביל להדדיות בסחר חופשי (לדוגמה: אם מדינה מטילה מכס גבוה על ייבוא ממדינה אחרת, ראוי שמדינה זו בתגובה תטיל מכס גבוה על ייבוא מאותה מדינה במטרה לגרום לה לחתום על הסכם סחר חופשי הדדי).
לעיתים כדי למנוע קריסה פתאומית של ענף מקומי עקב תחרות, ראוי להטיל מכסות מגן שיופחתו בהדרגה עד לביטולם המוחלט, כדי לאפשר הסתגלות הדרגתית.
השפעה

ל"עושר העמים" נודעה לאורך השנים השפעה חשובה על החשיבה הכלכלית. טענותיו של סמית, במיוחד כאשר צורפו אליהן טענותיו של ממשיכו החשוב, דייוויד ריקארדו ושל ז'אן-בטיסט סיי הפכו לבסיס החשוב ביותר של ההגות הכלכלית בבריטניה. זו התעצבה במיוחד בהשראתו של אלפרד מרשל, ואומצה מאוחר יותר על ידי הזרם המרכזי בהגות הכלכלית באנגליה ובארצות הברית. אסכולה כלכלית מרכזית זו ראתה באדם סמית את הכלכלן המודרני הראשון וב"עושר העמים" מעין תנ"ך של החשיבה הכלכלית המודרנית. הביקורת העיקרית שהוטחה בסמית, אפילו בקרב חסידיו הנלהבים ביותר, נגעה לאימוץ רעיון הערך של העבודה השגוי, ובעיקר לסתירות הפנימיות בטיעונים בזכות מימון תשתיות וחינוך, שאינם עולים בקנה אחד עם התזה הכללית של "עושר העמים."
השפעה חשובה מאוד הייתה לספר גם על החשיבה המרקסיסטית, ובמיוחד על קרל מרקס. מרקס ביטא אומנם בוז לסמית, אך אימץ את הניתוח הכלכלי שלו ושל ריקרדו, ובמיוחד את תורת הערך של העבודה של סמית. רעיון נוסף של סמית, שהייתה לו השפעה על מרקס, היה הצבעתו על ה"ניכור" הנוצר אצל עובדים בחזרה אינסופית על פעולות פשוטות (סמית כמובן לא השתמש במונח המרקסיסטי "ניכור"). הוגים מאוחרים יותר בהגות המרקסיסטית גינו את סמית במילים חריפות הרבה יותר מאלו של מרקס, כשעיקר מתקפתם מופנה נגד רעיון ההתפתחות האוטומטית של שגשוג עליה דיבר סמית.
תפישתו של אדם סמית ושל "עושר העמים" כהוגים הכלכליים הראשונים זכתה לערעור חשוב באמצע המאה ה-20 מצידו של ג'וזף שומפטר, שהצביע על כך שחלק ניכר מרעיונותיו של סמית אומצו מרעיונותיהם של הוגים אחרים. מתקפות אלו גרמו לכך שסמית נתפש היום פחות כחדשן ויותר כממזג של תפישות שהיו רווחות אצל הוגים כקנטיון או קסניי לפניו.
לקריאה נוספת

חיים ברקאי, אדם סמית באספקלריה של ימינו, מוסד ביאליק והאוניברסיטה הפתוחה, 1995.
אדם סמית, עושר העמים, תרגמו מאנגלית: יריב עיטם ושמשון ענבל, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1996.
הפילוסופים הארציים: חייהם, ימיהם ורעיונותיהם של הוגי הכלכלה הגדולים, רוברט היילברונר, 2011.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  סמואל גרג, "ישראל והסחר החופשי" השילוח 16, אוקטובר 2019
↑  David Ricardo, Principles of Political Economy and Taxation. London: John Murray, 1917.
↑  ראו לדוגמה ההקדמה למהדורת 1953 של הספר, שנוסחה מופיע כאן.
↑  למשל, Eamonn Butler, Adam Smith — A Primer, London: IEA, 2007.
↑  עושר העמים, ספר 1, פרק 6.
↑  מקס לרנר, לדוגמה, תיאר את סמית בהקדמה למהדורת "מודרן ליבררי" (1937) של "עושר העמים" כ"שכיר חרב לא מודע בשירות המעמד הקפיטליסטי העולה... שהעניק הדרת כבוד לתאוות הבצע ואישור מחדש לדחפים הטורפניים."
↑  Schumpeter, Joseph Alois. Economic Doctrine and Method, an Historical Sketch. New York: Oxford University Press, 1954. כמו כן ניתן למצוא ביטוי לעמדות כאלו אצל Emil Kauder: "Genesis of the Marginal Utility Theory: From Aristotle to the End of the Eighteenth Century," in J. Spengler and W. Allen (eds), Essays in Economic Thought (Chicago: Rand McNally and Co., 1960), עמ' 277-87, וכן במאמר "The Retarded Acceptance of the Marginal Utility Theory," Quarterly Journal of Economics (Nov. 1953), pp. 564-75. טיעונו העיקרי של קאודר היה כי סמית ניתב את החשיבה המדעית לערוץ שהתעלם מרעיונות התועלת השולית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12099112r (data)  MusicBrainz work: 75e0169d-75ff-4fc2-b251-0bd0ff2d84ae
פאווידוקלה

| --- | --- |
 מדינה:  ליטא ליטא
 מחוז:  קובנה
 מחוז משנה:  ראסייני
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  4 (2021)
 קואורדינטות:  55°25′8″N 22°53′45″E﻿ / ﻿55.41889°N 22.89583°E﻿ / 55.41889; 22.89583
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ליטא מוגדלת) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד פאווידוקלה(למפת ליטא רגילה) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד פאווידוקלה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פאווידוקלה (בליטאית: Paviduklė; בפולנית: Pawidukle) הוא כפר במחוז קובנה שבליטא שבה התקיימה קהילה יהודית עד לשואה. פירוש שם הכפר הוא "ליד וידוקלה", מכיוון שהוא ממוקם כ-1 קילומטר צפונית לעיירה וידוקלה. כיום חיים בכפר רק 4 תושבים.
פארק סטארבד רוק

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1911 
 נתונים ומידות
 שטח:  2,630 אקר
 מיקום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מיקום:  Deer Park Township 
 קואורדינטות:  41°19′17″N 88°59′25″W﻿ / ﻿41.3214°N 88.9903°W﻿ / 41.3214; -88.9903
 אתר רשמי
  (למפת אילינוי מוגדלת) ספרינגפילד אורורה רוקפורד ג'ולייט פאוריה ווקיגן ויסקונסין ימת מישיגן  איווה מיזורי קנטקי אינדיאנה מי.סטארבד רוק(למפת אילינוי רגילה) ספרינגפילד אורורה רוקפורד ג'ולייט פאוריה ווקיגן ויסקונסין ימת מישיגן  איווה מיזורי קנטקי אינדיאנה מי.סטארבד רוק(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה סטארבד רוק(למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה סטארבד רוק
 
פארק סטארבד רוק או שמורת סטארבד רוק (באנגלית: Starved Rock State Park) הוא פארק במדינת אילינוי שבארצות הברית.
גאוגרפיה

הפארק משתרע על כ-10.6 קמ"ר של קניונים וממוקם דרום מזרחית לכפר צפון אוטיקה במחוז לה-סאל על גדות נהר אילינוי. לפני 14,000-17,000 הכו באזור שיטפונות עצומים אשר הקוות מימיהם יצרו את הקניונים ואת צורות הסלע השונות בפארק. הטבע בפארק מתאפיין בצמחיית יער ובמגוון חיות בר. כשני מיליון מבקרים מגיעים לפארק מדי שנה ודייג מהווה את אחת האטרקציות המרכזיות בפארק.
בטרם הגיעו האירופאים לאמריקה, האזור היווה בית ומסתור לשבט הקסקסקיה הילידי שבנה את "הכפר הגדול של אילינוי" מעבר לנהר.
לואי ז'ולייה וז'אק מארקט היו האירופאים הראשונים בהיסטוריה המוכרת אשר חקרו את האזור. ב-1683 סיימו הצרפתים להקים את מבצר סנט לואיס על גבעת אבן חול הצופה על הנהר. מאוחר יותר, במאה ה-18, על פי תורה שבעל פה, קבוצת ילידים מפדרציית האיליני התבצרו על הגבעה לאחר שנסוגו אליה בקרבות מול שבטי האוטווה והפוטווטומי. השבטים צרו על הגבעה ויושביה עד שאלו גוועו ברעב והגבעה קיבלה את שמה - סטארבד רוק - הסלע הגווע.
בשלהי המאה ה-19 השטח פותח כחלק מאתר נופש. האתר נקנה על ידי מדינת אילינוי ב-1911 כדי להפכו לפארק בחסות המדינה. בשנות השלושים של המאה ה-20 נבנו באזור מתקני הפארק על ידי חיל השימור האזרחי במסגרת הניו דיל. מתקנים אלו מהווים כיום חלק נוסף בחשיבותו ההיסטורית הלאומית של הפארק. בשנת 1960 הוכרזה הגבעה כאתר היסטורי לאומי. בשטח הפארק נערכו מספר מחקרים ארכאולוגיים אשר בחנו פעילות ילידית ואירופאית באזור.
עוזי פרס

| --- | --- |

עוזי פרס
 לידה:  21 בפברואר 1951 ז'נבה, שווייץ 
 נהרג:  31 ביולי 1992 (בגיל 41) קטמנדו, נפאל 
 מדינה:  ישראל 
 מספר צאצאים:  3 
 פרופיל ב-IMDb
 
קברי עוזי, גרשון וכרמלה פרס בבית העלמין קריית שאול
עוזיאל שלמה פרס (21 בפברואר 1951 - 31 ביולי 1992) היה במאי קולנוע, תסריטאי ומפיק ישראלי.
תולדות חייו

עוזי פרס נולד בשווייץ וגדל בתל אביב. אביו, גרשון "גיגי" פרס (אחיו של שמעון פרס), היה קבלן בניין שבנה בתים רבי קומות בתל אביב ומחוצה לה, אמו, כרמלה פרס, הייתה ספורטאית ומדריכה לחינוך גופני.
פרס שירת כקצין קשר בצה"ל ולאחר שחרורו מהצבא נסע לטיול בעולם.
ב-1973 חזר לישראל, לחם במלחמת יום כיפור והחל ללמוד קולנוע באוניברסיטת תל אביב. לאחר שנת לימודים עבר להתגורר בצרפת וסיים את לימודי הקולנוע בסורבון.
תולדות חייו > תחילת דרכו

בתחילת דרכו עבד פרס כעורך בסרטיו של במאי הסרטים הדקומנטריים פרדריק רוסיף, והנהיג את קבוצת קי"ץ (קולנוע ישראלי צעיר) של במאים ישראלים שקראו לעידוד סרטי איכות על חשבון הקולנוע המסחרי.
תולדות חייו > כקולנוען

פרס כתב וביים את כל סרטיו, בהם הסרט "דומה לא דומה" (1979) "Pareil Pas Pareil", והסרטים "אהבה ראשונה" (1982) עם גילה אלמגור ו"אני והמאהב של אשתי" (1983) עם אלברט כהן ואושיק לוי אותם הפיקה אחותו הבמאית רותי פרס.
לעומת סרטיו הישראלים שלא זכו להצלחה, זכו סרטיו הצרפתיים להצלחה ביקורתית ומסחרית:
סרטו "דומה לא דומה" זכה לשבחי הביקורת ושני סרטים - "Ombre d'un jeu, L" ,"Artiste, L" היו מועמדים בפרס בפסטיבל קאן.
בשנת 1985 החל לעסוק בנדל"ן בצרפת.
תולדות חייו > מותו

פרס נהרג ב-1992 בהתרסקות טיסה 311 של תאי איירווייז  מעל הרי ההימלאיה. דודו שמעון פרס ודודתו סוניה השתתפו באזכרה לזכרו בסינמטק תל אביב ושמעון פרס הספיד אותו. השאיר אחריו אישה ושלושה ילדים.
בשנת 2012 נקרא בסינמטק תל אביב אולם על שמו.
מסרטיו

"אהבה ראשונה" (1982) עם גילה אלמגור
"אני והמאהב של אשתי" (1983) עם אלברט כהן
סרטיו הצרפתים:
pareil-pas-pareil
https://en.unifrance.org/movie/2668/pareil-pas-pareil
L'Ombre d'un jeu
L'Amour mensonge
L'Artiste
פוטון (סדרת לוויינים)

לייוון פוטון M
פוטון (ברוסית:Фотон) היא סדרת לוויינים שפותחה בברית המועצות ושיגורים נמשכו ברוסיה. הלוויינים היו מיועדים למחקרים שונים בעיקר בתחום הנדסת חומרים והתרחבו לניסויים בתחום ביולוגיה. הלוויין האחרון בסדרה שוגר בשנת 2014. הלוויינים כוללים יחידת נחיתה.
הלוויינים פותחו במרכז הטילים והחלל פרוגרס על בסיס לוויין זניט 2M. משקל הלווין היה 5,400 ק"ג. השיגור הראשון בוצע בשנת 1983. בסך הכול מהדור הראשון בוצעו 12 שיגורים. השיגורים הראשונים שוגרו תחת שם "קוסמוס". בשנת 2002 החלו שיגורים של דגם משופר "פוטון M". לאחר התפרקות ברית המועצות החל שיתוף מדינות נוספות בניסויים. למעט השיגרו האחרון, משך פעילות הלוויין הייתה כשבועיים.
רשימת שיגורים

עד לשנת 2002 כל השיגורים בוצעו מקוסמודרום פלסצק בעזרת משגר לוויינים וחלליות מסדרת סויוז. בשנת 2005 שיגורים עברו לקוסמודרום בייקונור.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | משך פעילות, ימים | לוויין | תיאור פעילות |
| 16 באפריל 1985 | 13 | קוסמוס 1645/פוטון 1 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים |

| 21 במאי 1986 | 14 | קוסמוס 1744/פוטון 2 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים |
| 24 באפריל 1987 | 14 | קוסמוס 1841/פוטון 3 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים |
| 14 באפריל 1988 | 14 | פוטון 4 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים |
| 26 באפריל 1989 | 15 | פוטון 5 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים |
| 11 באפריל 1990 | 16 | פוטון 6 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים וביולוגיה תוך שיתוף פעולה עם סוכנות החלל האירופית |
| 4 באוקטובר 1991 | 16 | פוטון 7 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים וביולוגיה תוך שיתוף פעולה עם צרפת וגרמניה |
| 8 באוקטובר 1992 | 16 | פוטון 8 | מחקרים בתחום הנדסת חומרים וחוסר כבידה תוך שיתוף פעולה עם גרמניה |
| 14 ביוני 1994 | 18 | פוטון 9 | מחקרים בתחום חוסר כבידה |
| 16 בפברואר 1995 | 15 | פוטון 10 | מחקרים בתחום חוסר כבידה תוך שיתוף פעולה עם צרפת וגרמניה |
| 16 באוקטובר 1997 | 14 | פוטון 11 | מחקרים בתחום חוסר כבידה |
| 9 בספטמבר 1999 | 15 | פוטון 12 | מחקרים בתחום חוסר כבידה תוך שיתוף פעולה עם סוכנות החלל האירופית |
| 15 באוקטובר 2002 |  | פוטון M1 | השיגור נכשל |
| 31 במאי 2005 | 15 | פוטון M2 | מחקרים בתחום חוסר כבידה ומחקרים נוספים תוך שיתוף פעולה עם סוכנות החלל האירופית |
| 14 בספטמבר 2007 | 12 | פוטון M3 | מחקרים בתחום ביולוגיה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל האירופית |
| 19 ביולי 2014 | 45 | פוטון M4 | מחקרים בתחום ביולוגיה |
עוזי פריידקין

| --- | --- |

 לידה:  22 בדצמבר 1950 (בן 73) לודז', רפובליקת פולין 
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1957
 עיסוק:  מילונאי, עורך ומתרגם
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 שפות היצירה:  עברית 
 
עוזי פריידקין (נולד ב-22 בדצמבר 1950) הוא מילונאי, עורך ומתרגם ישראלי. שימש כעורך הראשי של מילון "רב-מילים" שיצא לאור ב-1997 במהדורה מודפסת וכיום קיים כמילון מקוון.
ביוגרפיה

נולד בשם יֶז'י פריידקין (בפולנית: Jerzy Freidkin) בלודז' שבפולין. הוריו, דוד ובלה פריידקין, עברו את מלחמת העולם השנייה בגטו לודז' ובאושוויץ. בשנת 1957 הגיעה משפחתו לישראל במסגרת "עליית גומולקה" והשתקעה בהרצליה, שם החל את לימודי בית הספר היסודי ללא ידיעת עברית. בהמשך למד ב"תיכון חדש" בתל אביב ובאוניברסיטה העברית בירושלים (פילוסופיה ופסיכולוגיה).
לאחר מספר שנים שבהן עבד כעורך בהוצאות ספרים, שימש בשנות התשעים כעורך הראשי של מילון "רב-מילים". בעשור הראשון והשני של המאה ה-21 עבד בהוצאת שוקן כעורך באנציקלופדיה העברית המקוונת (שטרם יצאה לאור).
נשוי למינה פריידקין, העוסקת אף היא במילונאות, עריכה ותרגום. בנו, בן פריידקין, הוא מוזיקאי ג'אז.
עבודתו המילונאית

עוזי פריידקין שימש כעורך הראשי של מילון "רב-מילים", המהווה חלק ממפעל למילונאות ולבלשנות חישובית שבראשו עמד המתמטיקאי וחוקר מדעי המחשב פרופ' יעקב שויקה. הגישה שננקטה במילון "רב-מילים", הן בגרסתו המודפסת והן בגרסתו המקוונת, חוללה שינוי בהשוואה למילונים העבריים הקודמים, שהאחרון שבהם היה מילון אבן-שושן. השפעת גישה מילונאית זו ניכרת במילונים העבריים והדו-לשוניים שיצאו לאור אחרי מילון "רב-מילים".
מסימני ההיכר של גישתו המילונאית: שימת הדגש על העברית המודרנית; הענקת מקום מרכזי לעברית הבינונית (המשלבים שבין הלשון הספרותית לבין לשון הדיבור העממי); הכרה בחשיבותו של הסלנג; הבאת מידע על הסביבה הלשונית של המילה המוגדרת; הגברת נגישותם של הערכים למשתמשי המילון והכרה במשקלן של המילים הלועזיות שנטמעו בתוך העברית.
את מדיניות העריכה שננקטה במילון "רב-מילים" הציג עוזי פריידקין במאמר מסכם שפורסם ב"לשוננו לעם".
פעילותו הספרותית

במסגרת עבודתו כמתרגם תרגם מפולנית את ספרה של יואנה אולצ'אק-רוניקר, "בגן הזיכרון", שיצא לאור בשנת 2012 בהוצאת שוקן.
תרגם, יחד עם רעייתו מינה פריידקין, שירים מפולנית, צרפתית, גרמנית ויידיש, שפורסמו בכתבי עת ספרותיים (מֹאזנַיִם, הו!, המוסך, עתון 77 ועוד) ובאנתולוגיה "דאדא וסוריאליזם בצרפת" שיצאה לאור בשנת 1992 בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
בין הספרים שערך ניתן למנות את "שבילים בקמח" מאת ויולה ויין, שיצא לאור ב-2005 בהוצאת קרן (מפולנית: ענת זיידמן).
פעילותו הספרותית > מילונים בעריכתו

"רב-מילים - המילון השלם", סטימצקי, המרכז לטכנולוגיה חינוכית, ידיעות אחרונות וספרי חמד, 1997. ראש המערכת: פרופ' יעקב שויקה, עורך ראשי: עוזי פריידקין
"רב- מילים הצעיר", ראש המערכת: פרופ' יעקב שויקה, עורכת: יעל צחי-ינאי, יועץ למילונאות: עוזי פריידקין
"מילון הניבים (אנגלי-עברי)", אריה גולן, הוצאת שוקן, 2006. עורך ראשי: עוזי פריידקין, עורכת: פרופ' דורית רביד
"מילון שימושי חדיש, עברי-רוסי, רוסי-עברי", יוסף גורי, המרכז לטכנולוגיה חינוכית, 1992, יועצים למילונאות: פרופ' יעקב שויקה ועוזי פריידקין
הערות שוליים

↑  עוזי ומינה פריידקין, רב-מילים, המילון השלם - מילון עברי חדש, לשוננו לעם מט, תשנ"ח, עמ' 25-3
↑  רות עמוסי, איריס ירון, דאדא וסוריאליזם בצרפת: אנתולוגיה, הקיבוץ המאוחד, 1992
↑  ויולה ויין, תרגום: מפולנית: ענת זיידמן, עריכה: מינה ועוזי פריידקין, שבילים בקמח, קרן, 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306079905171
עוגת שכבות

| --- | --- |

פרוסות של עוגות שכבות שונות
 
 מאכלים
 סוג:  עוגה, כריך 
 מוצא:  אירופה 
 מרכיבים עיקריים:  crust 
 
חייל צבא קוריאה הדרומית וחייל מהצי השביעי של ארצות הברית פורסים עוגת שכבות
עוגת שכבות היא עוגה המורכבת מיריעות של עוגה הערומות זו על גבי זו, וביניהם זיגוג או סוג אחר של מילוי כגון ריבה. מתכונים רבים של עוגות ניתן לשנות להכנת עוגת שכבות; לרוב הופכים עוגות ספוג וחמאה לעוגת שכבות. לעיתים העוגה מכוסה בציפוי כלשהו ולעיתים לא מצפים את דפנות העוגה וכך ניתן לראות את המילוי ואת מספר השכבות עוד לפני הפריסה.
היסטוריה

באמצע המאה ה-19, ספר הבישול של המחברת האמריקאית מריה פרלואה, שפורסם בבוסטון בשנת 1872, הכיל את אחד ממתכוני עוגות השכבה הראשונה. מתכון לפני כן נוסף לעוגת שכבות פורסם ב"ספר הבישול האוניברסלי החדש של קאסל" בלונדון בשנת 1894.
סוגים

בין העוגות הפופולריות שהן עוגות שכבות ניתן למנות את עוגת השוקולד הגרמנית ועוגת היער השחור. עוגת חתונה היא לרוב עוגת שכבות מצופה.
צורות מסורתיות

צורה ישנה יותר של עוגת השכבות נפוצה במזרח ובדרום אירופה. באוקראינה וברוסיה, אנשים עדיין אופים עוגות אלו בצורה המסורתית והישנה. בלילת העוגה נאפית במחבת בשכבות דקות, כל אחת בעובי של כסנטימטר. שכבות אלו מצופות לאחר מכן בשכבה דקה של קצפת או ריבה ונערמות עד לגובה של 7 או 8 שכבות. ערימה זו, שהיא בגובה של עוגת שכבות מערבית, מצופה על מנת שלא יהיה אפשר לראות את המבנה שלה.
השוואה לעוגות אחרות

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה .
עוגת שכבות תמיד מוגשת לאנשים רבים, ולכן היא גדולה יותר מקאפקייק, פטיפור או מנות אחרות שמיועדות לאדם יחיד. עוגת שכבות נפוצות שנאפית בתבניות עוגה עגולות בקוטר של כ-22 ס"מ, מספיקה לכ-16 סועדים.
בניגוד לעוגת רולדה או עוגה וייטנאמית, עוגת שכבות מורכבת ממספר שכבות שונות של עוגה. עוגה שטוחה יותר, ניתן להפוך לעוגת שכבות אם חותכים אותה לחלקים ומחברים אותם מחדש בעזרת מילוי או ציפוי.
ראו גם

עוגת צפרדע
הערות שוליים

↑  Kotschevar, Lendal Henry (1974). Standards, Principles, and Techniques in Quantity Food Production (באנגלית). Cahners Books. p. 521. ISBN 978-0-8436-0583-9. 9" – 2 layer cake. Yield:  16 servings
↑  The America's Test Kitchen Cooking School Cookbook: Everything You Need to Know to Become a Great Cook (באנגלית). America's Test Kitchen. 2013-10-15. p. 636. ISBN 978-1-936493-52-4. You can also convert a sheet cake recipe into a layer cake....bake the sheet cake as directed and then make a squared-off layer cake.  Cut the cooled sheet cake in half crosswise to yield two layers...
| רשימת עוגות |
| --- | --- | --- |
| עוגות חמאה | עוגת מזון השטן • עוגת חמאה דביקה • עוגת פאונד |  |
| עוגות גבינה | אוסטקהקה |  |
| עוגות שוקולד | עוגת היער השחור • עוגת צ'נטילי • עוגת שוקולד ללא קמח • עוגת פאדג' • עוגת גאראש • עוגת שוקולד גרמנית • עוגת ג'ופרה • קלאדקהקה • עוגת שוקולד מותך • זאכרטורטה • טורטה קפרזה • טורטה סטבלי • פיטיבייה • אקלר |  |
| עוגות פירות | לחמנייה שחורה • בולו ריי • עוגת גזר • עוגת גנואה • עוגת דובדבנים • עוגת דאנדי • טארט טאטן • עוגת ירח • פנפורטה • שטרודל • עוגת תפוחים יהודית • עוגת תות |  |
| עוגות שכבות | עוגת מזון מלאכים • באקויט גאטאו • דאקוויז • דובוש • טורט אסטרהאזי • עוגת חלב חם • עוגת קייב • עוגת מריה לואיז • קרמשניט • עוגת הנסיכה • פרינצרגנטנטורטה • עוגת קשת בענן • קק לאפיס סראוואק • ספקקואק • טורט |  |
| עוגות חלולות | באומקוכן • קורטוש • סקאז • ספטטאקהקה • טרדלניק |  |
| עוגות ספוג | באן בו • עוגת באטנברג • בוסטון קרים פאי • שארלוט • עוגת שיפון • דונאוולה • קארנץ • פרנץ' פנסי • עוגת צפרדע • עוגת למינגטון • מדריה • מנטאקאדס • עוגת שיש • עוגת אופרה • עוגת פנדן • עוגה עטופה בנייר • עוגת קטיפה אדומה • עוגת ראם • שורטקייק • עוגת תבלינים • טרס לצ'ס • עוגה הפוכה • עוגת אגוזים וקפה • עוגת דבש |  |
| עוגות בצק עלים | טארט טאטן • סנט אונורה • פיטיבייה • שטרודל |  |
| עוגות קצף | עוגת מזון מלאכים • קסטלה • ז'נואז • בישקוט • עוגיית מדלן • מקצפת • רולדה |  |
| עוגות שמרים | עוגת אקלס • באבקה • לחם בננה • עוגת בנבורי • דובשנית • עוגת וולש • עוגת עקיצת הדבורה • פאנדורו • צ'ורליי • עוגת קברות זבובים • ראם באבה • שטראוסקלוצ'ן • עוגת תמר מצוי ואגוזים |  |
| עוגות אחרות | עוגת יום הולדת • עוגת חתונה • עוגת ליל כל הקדושים • ברמברק |  |