stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לכיש (מושב)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: לכיש
גובה ממוצע: ‎247 מטר
תאריך ייסוד: 1955
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 819 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎2.4% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הר חברון מערב מוגדלת) לכיש(למפת הר חברון מערב רגילה) לכיש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום לכיש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום לכיש31°33′41″N 34°50′32″E﻿ / ﻿31.561270644055°N 34.8423259625235°E﻿ / 31.561270644055; 34.8423259625235  heמפת היישובים של מועצה אזורית לכיש (in English: Lakhish Regional Council) באדום - לכיש בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

תל לכיש (מושב לכיש בצד שמאל של התמונה)
מראה הכניסה ליישוב
כרם ענבי מאכל מזן תומפסון בסמוך למושב לכיש בחבל לכיש
לָכִיש הוא מושב בחבל לכיש השייך למועצה אזורית לכיש. חלק גדול מפרנסת חברי המושב באה מגידול ושיווק ענבי מאכל, אותם ניתן למצוא בשפע בשדות המושב, שהוא אחד מבין שלושת המקומות בעלי מספר הכרמים הגדול בארץ, יחד עם זכרון יעקב ובנימינה.
לכיש העתיקה

לכיש הוא יישוב היסטורי עתיק. ממצאים ארכאולוגיים מצביעים על יישוב כבר מהתקופה הנאוליתית (7500 עד 4000 לפנה"ס), בתקופת הברונזה (3150 לפנה"ס ועד 1200 לפנה"ס) לכיש היא עיר חסות מצרית והיא מוזכרת לראשונה "במכתבי אל עמרנה" שבמצרים העתיקה (המאה ה-14 לפנה"ס).
בתקופת מלכות יהודה לכיש היא עיר מבצר אחת הערים המבוצרות ביותר ביהודה. לכיש זכתה לפרסום העולמי בזכות תבליט ענק שנחשף בטרקלין האירוח בארמון המלך סנחריב שבנינווה. מעדויות היסטוריות וארכאולוגיות עולה כי אבותיהם הקדומים של מתיישבי לכיש עסקו בגידול ענבים לפרנסתם. במובן זה, אפשר לומר שתושבי לכיש של היום ממשיכים את דרכם.
הקמת היישוב

עד למלחמת העצמאות, ההתיישבות העברית באזור זה, החופף את חבל לכיש כיום, הייתה מעטה: נגבה במערב וגת, גלאון, קדמה וכפר מנחם מצפון מערב. המושב הוקם תחילה כהיאחזות נח"ל בשנת 1955, על אדמות [דרוש מקור], הכפר הערבי אל-קוביבה, שנכבש במלחמת העצמאות על ידי גדוד 89 של חטיבה 8, ורק מאוחר יותר הפך למושב. הגרעין המייסד של המושב היה של בני מושבים וקיבוצים באזור ספר ויישובו היה בסדר הקדימויות הראשוני באתגר ההתיישבות הציוני של אותם ימים.
חקלאות

בלכיש 66 משקים חקלאיים, כולם פעילים, ובנוסף עוד כ-70 משפחות של בנים ממשיכים או תושבים, המתגוררים ברובם בשכונת הבנים ובחלקם הגדול עובדים במשק ההורים.
האגודה מספקת שירותי ארגון ושיווק ללא מימון או התערבות בפעילות הכלכלית של החבר. הענף המשותף היחיד הוא גידולי בעל (פלחה) שפרושים על שטח של יותר מ-13,000 דונם של חיטה, חימצה, אבטיח, חמניות וכו'. כמו כן מופעל עדר בקר (פרטי) על שטחי המרעה שבאזור. בנוסף מרכזת האגודה את נושא המים, ניהול המשאבים (קרקעות), הדרכה, שיווק וארגון כללי.
בסך הכל נטועים בלכיש כ-5,000 דונם מטעים, ברובם המכריע כרמים. בנוסף, נטועים בשטח המושב כ-800 דונם פרחי שדה, בעיקר "פרח שעווה" לייצוא וכן חלקות נוספות של חממות, בתי רשת וכדומה. במשק מספר לולים, רפת חלב, משק דבש, משק בקר ועוד ענפים חקלאיים שונים.
חיי הקהילה

בלכיש פועלת אגודה קהילתית שאחראית על פיתוח וארגון חיי הקהילה ובכלל זה: חינוך, תרבות, תשתיות ופיתוח ועוד.
במושב פועלת תנועת הנוער התנועה החדשה.
בנוסף, במושב ישנו מועדון המיועד לותיקי המושב בשם ״ותיכאן״.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008880385105171
לוטן אמסלם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 בנובמבר 2001 (בן 22) ישראל
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.00
 מספר:  8
 קבוצות כשחקן
 2019–2020   2020– 2023  2022 - 2024   2024 -:  מכבי שוהם   הפועל תל אביב  ←  הפועל גליל עליון  הפועל גלבוע גליל
 
לוטן דויד אמסלם (נולד ב-19 בנובמבר 2001) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בהפועל גלבוע גליל. אביו הוא כדורסלן העבר שמעון אמסלם.
קריירה

אמסלם החל את דרכו בכיתה ב' כששיחק במחלקת הילדים של הפועל תל אביב. לאורך שנותיו בקבוצות הנוער של המועדון, אמסלם השתייך לקבוצות השניות של השנתון, עד שבכיתה יב' קיבל הזדמנות בקבוצת הנוער על. ב-20 בדצמבר 2018, הגיע אמסלם יחד עם תיכון חדש תל אביב לגמר ליגת העל לתיכונים, שם הוביל יחד עם דני אבדיה את נבחרת התיכון שלו לאליפות, כשקלע 17 נקודות והוריד 6 ריבאונדים בניצחון על תיכון כצנלסון. ב-19 באפריל 2019 הוביל אמסלם את התיכון לזכייה באליפות העולם לתיכונים כשקלע 19 נקודות בגמר על המארחת מיוון, תוך כדי שהוא נבחר לשחקן המצטיין של הטורניר.
בקיץ 2019, על אף הצעות מהליגה הלאומית, בחר אמסלם לחתום במכבי שוהם מהליגה הארצית. אמסלם היה חלק חשוב מהקבוצה, עד שנפסקה העונה בעקבות מגפת הקורונה.
בעקבות הקורונה התארכה עונת 2019/2020 בליגת העל ואמסלם הצטרף להפועל תל אביב עד תום אותה עונה. ב-21 ביולי 2020, הוא שיחק את משחקו הראשון בקבוצה, כשקיבל דקה בהפסד 82-72 למכבי תל אביב ברבע גמר הפלייאוף. ב-30 באוגוסט 2020, חתם אמסלם ל-4 שנים בקבוצה. בעונת 2020/2021, אמסלם שותף ב-14 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 1.7 נקודות ו-1.0 ריבאונדים ב-5.6 דקות. עונה לאחר מכן אמסלם קיבל קרדיט גדול יותר ברוטציה של הקבוצה תחת המאמן דני פרנקו, כשב-24 משחקים, הוא העמיד ממוצעים של 3.0 נקודות ו-2.4 ריבאונדים ב-10.2 דקות. ב-26 בנובמבר 2022 עבר אמסלם בהשאלה להפועל גליל עליון, בין היתר בגלל הרוטציה הרחבה של הפועל תל אביב באותה עונה ורצונו של אמסלם לצבור דקות משחק.בקיץ 2023 חתם לעונה נוספת בפועל גליל עליון.
ב-27 ביוני 2024 עזב אמסלם את גליל עליון וחתם בהפועל הפועל גלבוע גליל
נבחרת ישראל

ב-2021 זומן אמסלם לסגל נבחרת העתודה לטורניר הצלנג'ר 2021 (שהחליף את אליפות אירופה דרג א' בשנה זו). בחמשת משחקי הטורניר העמיד אמסלם ממוצעים של 3 נקודות, 1.8 ריבאונדים ואסיסט אחד ב-12.5 דקות.
הערות שוליים

↑  אסי ממן, ‏תיכון חדש אלופת התיכונים לאחר 67:96 על כפ"ס, באתר ONE‏, 20 בדצמבר 2018
↑  תיכון חדש ת"א - אלופת העולם לתיכונים, באתר ynet, 19 באפריל 2019
↑  יעקב מאיר, לוטן אמסלם חתם ל-4 שנים בהפועל תל אביב, באתר ישראל היום, ‏30 באוגוסט 2020
↑  אור שקדי‏, לוטן אמסלם ימשיך לעונה שנייה בהפועל גליל עליון, באתר וואלה, 3 ביולי 2023
↑  סטטיסטיקה לוטן אמסלם צאלנג'ר 2021
לונה (בלארוס)

| --- | --- |
בית כנסת בלונה, בתצלום משנת 1930
בית כנסת בלונה, בתצלום משנת 1930
 מדינה:  בלארוס בלארוס
 מחוז:  גרודנו (מחוז) גרודנו
 גובה:  115 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  961 (2009)
 קואורדינטות:  53°27′N 24°16′E﻿ / ﻿53.450°N 24.267°E﻿ / 53.450; 24.267
 אזור זמן:  UTC +3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בלארוס מוגדלת) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהלונה(למפת בלארוס רגילה) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהלונה(למפת מחוז גרודנו רגילה) גרודנו לידא סלונים וולקוביסק סמרגון נבהרדק ליטא ויטבסק מינסק ברסט פוליןלונה(למפת מחוז גרודנו מוגדלת) גרודנו לידא סלונים וולקוביסק סמרגון נבהרדק ליטא ויטבסק מינסק ברסט פוליןלונה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לונה (בבלארוסית: Лунна; בפולנית: Łunna) היא עיירה במחוז גרודנו שבמערב בלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

היישוב נזכר לראשונה במאה ה-16, ובחלוקת פולין השלישית בשנת 1795 נכלל בתחום האימפריה הרוסית. בשנת 1921 נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי לונה

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,600 יהודים, רוב תושביה, והתקיימו בה פעילות ציבורית יהודית ובתי ספר עבריים. פעילות זו הופסקה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.
ב-28 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, כבשו הגרמנים את העיירה, ומיד הטילו על יהודי גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה וגיוס לעבודות כפייה, תוך מעשי התעללות.
באוקטובר 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו סגור ומגודר, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה. ב-2 בספטמבר 1942 שולחו כ-1,500 יהודי הגטו למחנה בקלבסין, וממנו גורשו בדצמבר 1942 לטרבלינקה ולאושוויץ.
כתמית צפונית

| כתמית צפונית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: נימפיתיים
סוג:: Melitaea
מין:: כתמית צפונית
שם מדעי
 Melitaea collina

כִּתְמִית צְפוֹנִית (שם מדעי: Melitaea collina, שם קודם: נימפית צפונית) הוא פרפר נדיר ממשפחת הנימפיתיים הנפוץ רק במזרח התיכון. בישראל הוא מעופף רק בגליל העליון ובחרמון, ישראל היא גבול תפוצתו הדרומי.
במרץ 2009 הוכרז המין כפרפר מוגן בישראל, כחלק מ-14 מיני פרפרים שהוכרזו כמוגנים בהתאם לחוק.
הכתמית הצפונית מקימה דור אחד בשנה ומשוער שצמחה הפונדקאי הוא הקרקפן.
תיאור

מוטת כנפיו של הזכר נעה בין כ-15 עד 17 מ"מ, ושל הנקבה בין 17 ל-19 מ"מ. המין דומה מאוד בצורתו לנימפית ירושלים, עקב הדמיון הרב הוא הוגדר בקרב חוקרי הפרפרים הראשונים לאחר גילויו כתת-מין של נימפית ירושלים. ההבדלים העיקריים בין מין זה לנימפית ירושלים, הם: הכתמית הצפונית קטנה יותר, בכנפה האחורית של הכתמית הצפונית ישנה שורת ריבועים (בשונה מנימפית ירושלים שבעלת שורת עיגולים) וברצף הקישוטים שעל כנפה הקדמית של הכתמית הצפונית.
תפוצה ומרחב מחיה

תפוצתו של המין היא בסוריה, דרום טורקיה, לבנון ועיראק. ישראל היא גבול תפוצתו הדרומי. ניתן למצוא בימים האחרונים של חודש מרץ ובימיו הראשונים של אפריל, את הפריטים הבוגרים הראשונים של הדור בצפון הגליל המערבי.
לקריאה נוספת

דובי בנימיני, מדריך הפרפרים בישראל, כתר, 1990, עמ' 126–127.
הערות שוליים

1 2 3  "נימפית צפונית". מן השדה. 2014-06-08. נבדק ב-2017-10-01.
↑  מתנה לחג האביב: לראשונה הוכרזו פרפרים כערכי טבע מוגנים באתר רשות הטבע והגנים
1 2 3  דובי בנימיני, מדריך הפרפרים בישראל, כתר, 1990
כפפת סייבר

כפפת P5 בשימוש
כפפת סייבר (באנגלית: wired glove או cyberglove) היא התקן קלט לאינטראקציות אדם-מחשב, אשר עוטים על היד כמו כפפה.
מגוון חיישנים מטכנולוגיות שונות קולטים נתונים פיזיים, כגון כיפוף האצבעות, מיקום היד והתנועה שלה במרחב. בדרך כלל בכפפה מותקן חיישן תנועה, כגון מערכת מעקב מגנטית או מערכת ניווט אינרציאלית, כדי לקלוט את נתוני המיקום והסיבוב של הכפפה. המחוות של המשתמש מפוענחות על ידי תוכנה שמחוברת לכפפה, באופן חוטי או אלחוטי, כך שלכל תנועה ניתן פירוש.
כפפות סייבר משמשות לרוב בסביבות של מציאות מדומה. בנוסף, את מחוות היד השונות ניתן להפוך למידע שימושי, כגון זיהוי שפת הסימנים או תפקודים סימבוליים אחרים. כפפות סייבר יקרות ומתוחכמות יכולות לספק משוב בעזרת רטט, ועל ידי כך ליצור הדמיה של חוש המישוש. כך יכולה הכפפה לשמש גם כהתקן פלט.
היסטוריה

כפפת Sayre, שנוצרה על ידי Electronic Visualization Laboratory (באנגלית) בשנת 1977, הייתה כפפת הסייבר הראשונה בעולם.
בשנת 1982 הוציא תומאס ג. צימרמן פטנט על חיישן אופטי גמיש המחובר לכפפה ומסוגל למדוד כיפוף אצבעות. יחד עם ג'רון לנייר שילב צימרמן בכפפה טכנולוגיה על-קולית וטכנולוגיה מגנטית למעקב אחר מיקום היד, וכך נוצרו בהתאמה, ה-Power Glove וה-Data Glove.
אחת מכפפות הסייבר הראשונות שנמכרו לקהל הרחב הייתה כפפת הסייבר של נינטנדו (Power Glove), שיצאה לשוק ב-1987. זו הייתה כפפת משחק בקונסולת משחקי הווידאו של נינטנדו - Nintendo Entertainment System. לכפפה היו חיישן תנועה וחיישני כיפוף אצבעות, וכן כפתורים בחלק העליון שלה. כמו כן, החיישנים ב-PowerGlove שימשו חובבי מחשב ליצירת כפפות סייבר משלהם.
חלופות

אחת החלופות לכפפות סייבר היא שימוש במצלמה ובראייה ממוחשבת כדי לעקוב אחר המנח התלת-ממדי והמסלול של היד. שיטה זו אינה מאפשרת משוב תחושתי של המשתמש. בשל המחיר הגבוה של מרבית הכפפות המסחריות, הציעו החוקר ויטור פמפלונה ליצור התקן קלט חדש: כפפת סייבר מבוססת תמונה (IBDG). המפתחים חיברו מצלמה לידו של המשתמש וסמן חזותי על כל אצבע, ובאמצעות טכניקות של ראייה ממוחשבת הצליחו להעריך את המיקום היחסי של קצות האצבעות. מרגע שמתקבל מידע על המיקום של קצות האצבעות, יכולים החוקרים ליישם חוקים של קינמטיקה הפוכה כדי לשחזר את תנועת האצבעות של המשתמש בעולם וירטואלי. כאשר מוסיפים התקן העוקב אחר תנועה ניתן למפות את המנח התלת-ממדי של היד ואת התנועה שלה. בשיטה זו ניתן לשחזר ברמת דיוק גבוהה כמעט את כל המחוות והמנחים של היד בעלות נמוכה יחסית.
תרבות פופולרית

בסרט דו"ח מיוחד, המבוסס על סיפור מאת פיליפ ק. דיק, מופיע שימוש בכפפות אלחוטיות כדי לשלוט בכלים ממוחשבים עתידניים.
כפפת הסייבר של נינטנדו (Nintendo Power Glove) נראתה בסרטים "פרדי מת: הסיוט האחרון" משנת 1991, "The Wizard" מ-1998 ובסרט "קוראים לי בטהובן" משנת 1992.
ראו גם

מציאות מדומה
מציאות רבודה
הערות שוליים

↑   Sturman, D.J., Zeltzer, D. (January 1994). "A survey of glove-based input". IEEE Computer Graphics and Applications 14 (1): 30–39. doi:10.1109/38.250916
↑   How to build an instrumented glove based on the Powerglove flex sensors. PCVR 16 pp 10–14. Stoughton, WI, USA: PCVR Magazine, 1994
↑   Vitor F. Pamplona, Leandro A. F. Fernandes, João Prauchner, Luciana P. Nedel and Manuel M. Oliveira. The Image-Based Data Glove. Proceedings of X Symposium on Virtual Reality (SVR'2008), João Pessoa, 2008. Anais do SVR 2008, Porto Alegre: SBC, 2008, (ISBN 857669174-4). pp. 204–211
↑   How to build an instrumented glove based on the Powerglove flex sensors. PCVR 16 pp 10–14. Stoughton, WI, USA: PCVR Magazine, 1994
לונה (זמרת)

| --- | --- |

 לידה:  28 באוגוסט 1999 (בת 25) פולין ורשה, פולין 
 מוקד פעילות:  פולין 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ורשה 
 סוגה:  מוזיקת פופ, מוזיקה אלטרנטיבית 
 שפה מועדפת:  פולנית 
 כלי נגינה:  כינור 
 חברת תקליטים:  Kayax 
 
אלכסנדרה קטז'ינה "אולה" ויילגומס (בפולנית: Aleksandra Katarzyna "Ola" Wielgomas; נולדה ב-28 באוגוסט 1999), הידועה בשם הבמה לונה (Luna), היא זמרת-יוצרת פולניה. ייצגה את פולין באירוויזיון 2024 עם השיר "The Tower".
קריירה

ב-2010, לונה הצטרפה למקהלת הילדים ארטוס של התיאטרון הגדול בוורשה.
ב-26 בנובמבר 2021, היא הוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה, Caught in the Night.‏
ב-22 באפריל 2022, היא הוציאה את אלבום האולפן הראשון שלה, Nocne zmory.‏ האלבום הגיע בשיאו למקום ה-14 במצעד האלבומים הפולני.
ב-23 בינואר 2024, היא הוציאה את הסינגל "The Tower". בפברואר של אותה שנה נודע כי היא תייצג את פולין באירוויזיון 2024 עם השיר הזה לאחר שהשיר נבחר על ידי ועדה פנימית של רשות השידור הפולנית TVP.‏ כמו כן, השיר הגיע בשיאו למקום ה-20 במצעד 100 שירי האיירפליי הפולני ולמקום ה-80 במצעד 100 שירי הסטרימינג הפולני.
ב-7 במאי עלתה לונה על בימת חצי הגמר הראשון של האירוויזיון וביצעה את שירה "The Tower". היא נכשלה בניסיונה להעפיל לגמר שהתקיים ב-11 במאי.
הערות שוליים

↑  Rokita, Martyna (2020-12-18). "Luna: Cały czas eksperymentuję". Super Express (בפולנית). ארכיון מ-2020-12-19. נבדק ב-2021-01-12.
↑  "Ola Wielgomas prezentuje utwór 'Serca przemokną'". Polska Płyta / Polska Muzyka (בפולנית). 2019-04-30. ארכיון מ-2021-01-16. נבדק ב-2021-01-12.
↑  "Ola Wielgomas debiutuje ('Między palcami')". Interia (בפולנית). ארכיון מ-2021-01-18. נבדק ב-2021-01-15.
↑  "Ola Wielgomas" (בפולנית). My Name Is New. 2018-09-21. ארכיון מ-2021-03-06. נבדק ב-2020-10-09.
↑  "Caught in the Night - EP by LUNA". 2021-11-26. ארכיון מ-2022-09-25. נבדק ב-2022-09-25.
↑  "Nocne Zmory by LUNA". 2022-04-22. ארכיון מ-2022-04-24. נבדק ב-2022-04-24.
↑  "Luna will sing for Poland in Malmö". Eurovision.tv. EBU. 2024-02-19. ארכיון מ-2024-02-19. נבדק ב-2024-02-19.
↑  Eurovision 2024 Semi-final 1 Results, eurovisionworld
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 44b6a547-3929-4f08-91c3-200d640407fd
לונדרינה

לונדרינה (בספרדית: Londrina) היא עיר הממוקמת בצפון מדינת פרנה, האזור הדרומי שבברזיל, אשר הוקמה ב-1930. העיר ממוקמת כ-369 קילומטרים (229 מיל) מבירת המדינה, קוריטיבה. זוהי העיר השנייה בגודלה במדינה והרביעית בגודלה באזור הדרומי של ברזיל, עם 588,125 תושבים (נכון ל-2022).
לונדרינה נקראה בשמה על ידי יזמים בריטיים שהשיקו תחנות רכבת באזור על מנת להקל על הובלת גרגרי קפה בברזיל. היזמים הבריטיים קראו להתיישבות הראשונה באזור "לונדרינה" כהתייחסות לעיר לונדון.
כלכלה

החקלאות ממשיכה להיות הפעילות הכלכלית העיקרית של לונדרינה, אם כי חשיבותה פחתה בשנים האחרונות. בעבר קפה היה התוצר הכלכלי העיקרי, וכיום התוצרים הכלכליים העיקריים הם תירס, חיטה, כותנה, גננות, שעועית, בוטנים, אורז, קני סוכר ופולי סויה. למרות שאזורי התעשייה הורחבו, החקלאות המשיכה להיות הענף הכלכלי העיקרי.
פעם בשנה מתקיים בעיר את היריד החקלאי הגדול ביותר באמריקה הלטינית, "אקספו לונדרינה".
בלונדרינה ממוקמת אחת האוניברסיטאות הגדולות במדינה, אוניברסיטת לונדרינה. כמו כן, פועלות בעיר כמה מכללות פרטיות.
בסמוך ללונדרינה ממוקם נמל תעופה המשרת את תושבי האזור.
ערים תאומות

פורטוגל גימארייש, פורטוגל
איטליה מודנה, אמיליה-רומאניה, איטליה
ניקרגואה לאון, ניקרגואה
יפן נאגו, קיושו, יפן
ארצות הברית טולידו, אוהיו, ארצות הברית
הערות שוליים

↑  "Home".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561898205171  BnF: cb12006904r (data)  GND: 4036307-7  LCCN: n81047824  MusicBrainz: f57cbc0f-12b3-4ea1-9878-c4ff97908053  SUDOC: 028182340  VIAF: 129013374   WorldCat (עם VIAF): 129013374
מגזרת נייר יהודית

מגזרת נייר יהודית, המציגה מגן דוד מוקף בגלגל המזלות
מגזרת נייר יהודית היא סוג של אמנות יהודית עממית, מסורתית מסוג מגזרת נייר שהייתה נפוצה בקהילות יהודיות באירופה, בצפון אפריקה וברחבי העולם. לפי חוקרת מגזרות הנייר ד"ר גיזה פרנקל ידוע על מגזרת נייר יהודית שנוצרה ב-1345 בספרד על ידי רבי יצחק בן ארדותיאל. עם השמדת הקהילות היהודיות באירופה ובצפון אפריקה בשואה, נכחדה שם גם אמנות מגזרת הנייר היהודית. היהודים שהיגרו לאמריקה שימרו את הגחלת. המגזרת שמשה בעיקר להידור מצווה והיו בה סמלים יהודיים, פסוקים מהמקורות תפילות וברכות. המגזרת היהודית הושפעה מאמנות עממית מקומית. אמנות המגזרת הגיעה לשיא פריחתה בקהילות היהודיות של מזרח אירופה במאות ה-19 וה-20. סגנונן של המגזרות בתקופה זו מכונה, בשל עושרן הרב, "הבארוק היהודי".
המגזרת היהודית היא לרוב סימטרית, עשירה בדגמים וסמלים יהודיים ובקטעי קליגרפיה עם פסוקים מהמקורות, שצמחייה וצורות גאומטריות מחברות ביניהם. כללי היצירה הם שכל מרכיבי המגזרת מחוברים זה לזה ואף אחד מהם אינו מסתיר את משנהו. כך מסמלות היצירות באופן מטפורי את האחדות הקיימת בעם ישראל ואת הסובלנות ההדדית בין בניו.
אף כי מדובר באמנות יהודית עממית שנוצרה מחומר פשוט וזול, הרי שבזכות סמלי המלכות המרובים המופיעים בה (בהשראת הקבלה והזוהר ובהשראת סמלי שלטון מקומיים), ניגודי הצבעים והמורכבות הצורנית, יוצרות המגזרות רושם של עושר ופאר. המגזרות הללו, שנקנו מידי רוכלים או שהתקבלו כשי מעניים שלא יכלו להרשות לעצמם לקנות מתנות, נתלו על קירות של בתים פרטיים ובתי כנסת. זמינותו של הנייר אפשרה ליהודים מכל שכבות העם להדר במצווה ולשלב את כישוריהם האמנותיים ואת אמונתם הדתית באמצעותה. את המגזרת יצרו בעיקר גברים, רבים מהם בחורי ישיבה, שעסקו באמנות זו בשעות הפנאי.
למרות החשיבות האמנותית המיוחסת לה, המגזרת נועדה למטרה דתית-טקסית או למטרה אישית, קמע למשל. מגזרות "מזרח" ו"שיוויתי" קבעו את כיוון התפילה, מגזרת "אושפיזין" קישטה את הסוכה, מגזרת "דגל לשמחת תורה" נישאה בידי ילדים בשמחת תורה, מגזרת "משנכנס אדר" נתלו על קירות בית הכנסת במשך חודש אדר, מגזרת "שבועות'ל" או "רויזעלע" קישטו את הבית בשבועות, ומגזרת "שיר המעלות'ל" שימשו כקמע שהגן על היולדת ותינוקה מפני לילית. כמו כן היו מגזרת לכתובה, לימי זיכרון (יום השנה) ועוד.
ראו גם

אמנות יהודית
לקריאה נוספת

פרנקל, גיזה, מגזרות נייר: אמנות יהודית עממית, מודן, 1996.
ג'וזף ויהודית שאדור, Jewish Paper Cuts: A History and Guide, הוצאת גפן, 1994.
נאמן יעקב, מגזרות נייר יהודיות, הוצאת ד"ר יצחק נאמן, 1981.
שפירא נעמי, מסורת עם ישראל במגזרות נייר, מתן הוצאת ספרים, 2018.
שפירא נעמי, חברים מקשיבים לקולך, מתן, הוצאת ספרים, 2010.
לוטמיים

| לָטְמִיִּים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו־פסיגיים
סדרה:: חלמיתאים
משפחה:: לוטמיים
סוגים
 לוטם (Cistus)  לוטמית (Fumana)  שמשון (Helianthemum)  שמשונית (Tuberaria)
שם מדעי
 CCistaceae ‏ז'יסייה, 1789
הלוטמיים הם משפחת פרחים. בעת הפריחה מכסים פרחיה בשפע את השיחים בחורשות הים־תיכוניות. משפחה קטנה זו מונה כ־170-200 מינים בשמונה סוגים המרוכזים בעיקר באזורים הממוזגים של אירופה ואגן הים התיכון, עם נוכחות בצפון אמריקה ומינים אחדים גם באמריקה הדרומית. רוב הלוטמיים הם שיחים ובני־שיח נמוכים, ומיעוטם עשבים, והם מעדיפים בתי גידול יבשים ופתוחים לאור שמש. בני משפחת הלוטמיים גדלים היטב בקרקעות דלות ומינים רבים מביניהם מאכלסים גינות נוי ברחבי אירופה והעולם.
מורפולוגיה

ללוטמיים פרחים בולטים בצבעים צהוב, ורוד ולבן, בעלי תוחלת חיים קצרה. הפרחים דו־מיניים נכונים, בודדים או סדורים בתפרחת מסוימת, לרוב בעלי חמישה עלי כותרת ולעיתים שלושה (הסוג Lechea). עלי הכותרת מפורדים, מקומטים בניצן הסגור, ולעיתים נשארים מקומטים גם בפרח הפתוח (לוטם שעיר ושמשון השלחופיות). בגביע חמישה עלים, שלושה מהם רחבים ויוצרים את הדור הפנימי, ושני האחרים צרים מהם במידה ניכרת ויוצרים את הדור החיצוני. לעיתים שני עלי הגביע החיצוניים מצטמצמים לכדי חפיות, ומשאירים גביע בן שלושה עלים בלבד.
האבקנים מרובים ובעלי אורך בלתי אחיד, יושבים על דיסקית. זירי האבקנים חופשיים. השחלה עילית, בעלת שלושה עלי־שחלה בדרך־כלל, עם שליות דפניות ושתי ביציות או יותר על כל שליה. הפרי הלקט בעל חמש או עשר קשוות (שלוש ב־Helianthemum). הזרעים קטנים, בעלי קליפה קשה ובלתי חדירה למים, ומשקלם נע בסביבות 1 גרם.
אקולוגיה

יכולתם של הלוטמיים להשתלט בהצלחה על בתי גידול ים־תיכוניים רבים נובעת משתי תכונות אקולוגיות חשובות: זיקה למיקוריזה והתחדשות מהירה אחרי שרפה.
רוב מיני הלוטמיים מסוגלים ליצור מערכת סימביוטית עם פטריית שורש מסוג Tuber. במערכת זו, הפטרייה משלימה את מערכת השורשים בתפקיד ספיגת המים והמינרלים מתוך הקרקע, ובכך מאפשרת לצמח המארח להתקיים על קרקעות דלות במיוחד, כגון קרקעות קירטון. בפרט, תכונה מעניינת של T. melanosporum היא יכולת הפטרייה להמית את כל הצמחייה מלבד המארח באזור התפתחות התפטיר שלה, ובכך להקנות לצמח בלעדיות על אזור הקרקע הסמוך.
כמו כן, הלוטמיים הסתגלו בצורה אופטימלית לשריפות יער הפוקדות תכופות את אזורנו. הזרעים הרבים המבשילים בכל עונה אינם נובטים בעונת הצמיחה הבאה. קליפתם הקשה אינה מאפשרת חדירה של מים והנביטה כתוצאה מכך, והזרעים נשארים תקופה ארוכה במצב של תרדמת. גודלם הזעיר מאפשר להם לחדור פנימה אל תוך הקרקע. כאשר השרפה פוקדת אזור מסוים ומחסלת את הצמחייה שבו, מתרככת קליפת הזרעים כתוצאה מהחימום, והזרעים ששרדו נובטים זמן קצר אחרי השרפה. מנגנון זה מאפשר ללוטמיים להגיע למלאי זרעים רדומים גדול, שרובו נובט בבת אחת וכך מתקבל יתרון על־פני צמחים אחרים באכלוס השטח שהתפנה.
שימושים

הסוגים לוטם (Cistus), שמשון (Helianthemum) ו־Halimium מהווים שיחי נוי מצוינים בזכות פריחתם היפה. דרישות הקרקע שלהם מעטות, והם שורדים היטב גם את החורף המושלג של צפון אירופה ואנגליה, אף שאינם גדלים שם בבר.
ממיני לוטם, במיוחד מ־Cistus ladaniferus, מפיקים שרף ריחני המשמש בתעשיית הבשמים.
היכולת של לוטמיים ליצור מיקוריזה עם פטריית הכמהין (Tuber) שהיא מעדן יקר ערך, הובילה למחקרים אחדים שניסו להשתמש בצמחים אלה כמארחים לכמהה בבתי גידול תרבותיים. גודלם הקטן של שיחי הלוטמיים עשוי לתת יתרון כלכלי על פני השימוש בעצי אלון ואורן שהם המארחים הנפוצים של גידולים כאלה, שכן הם תופסים פחות קרקע ועשויים לתת יותר תנובה ליחידת שטח. עם זאת, עד עתה לא התקבלו תוצאות מסחריות בתחום מחקר זה.
לקריאה נוספת

זהרי מיכאל (1982). כל עולם הצמחים: מורפולוגיה, ביולוגיה, סיסטמטיקה ואבולוציה, עמ' 383. תל אביב: עם עובד, תשמ"ב.
חן קלרה (1982). משפחת הלטמיים. מתוך: אלון עזריה (עורך), החי והצומח של ארץ ישראל: אנציקלופדיה שימושית מאוירת, כרך 10, עמ' 229. תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור.
לוטננט (חיל ים)

לוטננט בצי המלכותי הבריטי. תחריט צבעוני, 1777. מאוסף המוזיאון הימי הלאומי, גריניץ'
לוּטֶנֶנְט (באנגלית: Lieutenant), בהגייה בריטית – לֶפְטֶנֶנְט, היא דרגת קצונה בציי המלחמה של ארצות הברית ובריטניה ובחילות הים של מדינות רבות נוספות. קיצורה הוא Lt‏, LT‏,  (LT(N‏, ,Lieut‏ ו-LEUT. זו הדרגה הגבוהה ביותר של הקצונה הזוטרה. סימן הדרגה מורכב בדרך כלל משני פסי מקלעת זהב ברוחב בינוני, כשלעיתים קרובות נוספת לפס העליון לולאה.
דרגת הלוטננט קומנדר, הנמצאת בסולם הדרגות מעל לוטננט, הייתה לפנים דרגתו של לוטננט ותיק. בציים רבים נהוגה גם דרגה נמוכה יותר - לוטננט-משנה (sub-lieutenant). את התפקיד של "לוטננט ראשון" מחזיק בציי מלחמה רבים לוטננט ותיק.
היסטוריה

באנגליה, מ-1580 לכל המאוחר, היו הלפטננטים שניים בדרגתם אחרי הקפטן. לפני הרסטורציה באנגליה (1660) מונו הלפטננטים על ידי הקפטנים של אוניותיהם, פרקטיקה שהביאה בהכרח למינויים לא ראויים רבים. סמיואל פיפס, מזכיר האדמירליות, הנהיג ב-1667 בפעם הראשונה בחינה לקבלת דרגת לפטננט, והוותק באותה דרגה חושב ממועד הבחינה.
הלפטננטים דורגו על פי הוותק שלהם באונייה, כך שבפריגטה שהייתה רשאית להחזיק שלושה לפטננטים הם נקראו לפטננט ראשון, לפטננט שני ולפטננט שלישי. באוניית קו, בה היו שישה לפטננטים, הם דורגו באותה שיטה. בתחילה היה המינוי ללפטננט תקף רק באונייה בה שירת, אך לאחר אובדן אה"מ "וֵייגֶ'ר" ב-1741 והמרד שפרץ בעקבותיו, הוענק ללפטננטים מינוי מלא אחרי שעברו את הבחינה.
עם התמסדות מערכת הדרגות בציי המלחמה ומאז הונהגו הדרגות של קומנדר, לפטננט-קומנדר ולפטננט-משנה, מקבילה דרגתו של לפטננט בצי לדרגת קפטן בצבא (NATO OF-2  או US O-3).
סימן הדרגה

סימן הדרגה של לוטננט בצי המלכותי הבריטי ובציי מלחמה רבים אחרים מורכב משני פסי מקלעת-זהב ברוחב בינוני (הפס העליון עם לולאה) על רקע כחול כהה (navy blue) או שחור. עיצוב זה הועתק על ידי הצי האמריקני וחילות אוויר שונים עבור הדרגות המקבילות אצלם, אך הלולאה הוסרה. (ראו לוטננט אוויר.)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| קנדה | צרפת | גרמניה | יוון | הודו | פולין | פורטוגל | רומניה | ספרד | בריטניה | ארצות הברית |