stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגביע הארץ-ישראלי 1946
משחק הגמר > הסיבוב השני

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביולי 1946 | מכבי תל אביב | 0:3 | הפועל ראשון לציון | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 4,000 שיפוט: יון |
| 14 ביולי 1946 | קשי   7'   יוסף מרימוביץ' , 51'   גורפינקל  , 79' |  |  | אצטדיון המכביה, תל אביב צופים: 4,000 שיפוט: יון |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020• 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
ה'תמ"ו

ה'תמ"ו (5,446) ובקיצור תמ"ו – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 בספטמבר 1685, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1686.
המולד של תשרי חל ביום שישי, 14 שעות ו-662 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-287. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-195.
שנה זו היא שנת 1,617 לחורבן הבית, ושנת 1,997 לשטרות.
אירועים

כיבוש בודפשט מידי האימפריה העות'מאנית בידי צבא ממלכת הבסבורג האוסטרית (כחלק ממלחמת האימפריה העות'מאנית–הליגה הקדושה) מביא לחורבן הקהילה היהודית באובן (בודה, לימים אחת ממרכיבי בודפשט).
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'שע"ה

ה'שע"ה (5,375) ובקיצור שע"ה – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1614, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1615.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 5 שעות ו-215 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 27 (סימנה כזיאא) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,546 לחורבן הבית, ושנת 1,926 לשטרות.
אירועים

כ"א בניסן – בוורמייזא התנפלו הגויים על יהודי העיר בעיצומה של תפילת שחרית, גרשו אותם מהעיר והחריבו את בית הכנסת
נולדו

רבי גרשון אשכנזי, רבה של וינה ומחבר "עבודת הגרשוני" (נפטר בה'תנ"ג)
רבי הלל בן נפתלי הירץ, מפרשני השולחן ערוך, מחבר הספר "בית הילל" (נפטר בה'ת"ן)
נפטרו

י"ד בכסלו - רבי שמואל פלורנטין (הזקן), רב וראש ישיבה מחכמי יהדות סלוניקי בראשית המאה ה-17. רבה של ק"ק "שלום" בסלוניקי (נולד בערך בשנת ה'ש').
כ"ז באייר - הרב אברהם שמואל בכרך, רבה של וורמייזא, בעלה של חוה בכרך וסבו של החות יאיר.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
היד האדומה של אלסטר

היד האדומה של אלסטר
היד האדומה של אלסטר (באירית: Lámh Dhearg Uladh, באנגלית: Red Hand of Ulster) הוא מטען הרלדי המזוהה עם הפרובינציה האירית אלסטר. היד האדומה היא כף יד ימנית בצבע אדום אשר חמש אצבעותיה זקופות וצמודות. במספר גרסאות מוצגת גם כף יד שמאלית או כף יד שבה האגודל אינו צמוד.
היד נקראת גם לעיתים "היד האדומה של או'ניל" וגם "היד האדומה של אירלנד", ומקורה המשוער בדמות המיתולוגית Labraid Lámh Dhearg ובמספר סיפורי עם איריים שעברו מדור לדור. הסמל מקושר למסורת הגאלית האירית, ובמיוחד לשבטים מאזור אלסטר טרום המאה ה-15, כדוגמת שבט אונייל.
מקורות מיתולוגיים

מקובל לשער כי מקורו של הסמל הוא במסורת הפגנית ובדמותו של Labraid Lámh Dhearg, אולם על פי אגדה נוספת, ממלכת אלסטר נותרה ללא יורש עצר ותחרות שיט נערכה בין הטוענים לכתר. הזוכה בתחרות היה זה אשר ייגע ראשון בחופה של אלסטר. אחד המתמודדים, אשר חשק בכס המלוכה וראה כי הוא עומד להפסיד במירוץ, כרת את כף ידו הימנית וזרקה אל עבר החוף, וכך זכה במרוץ ובכס המלוכה. צבעה האדום של כף היד הוא ככל הנראה בצבעו האדום של הדם. בגרסה מסוימת של אגדה זו הזוכה הוא חבר שבט אונייל, וכך זוהתה כף היד האדומה עם שבט זה.
השימוש בסמל

במהלך מלחמת תשע השנים (1594 - 1603) בין שבט אונייל לבין אנגליה הוצג הסמל כסמלו של השבט. המלחמה נקראה בפיהם Lámh Dhearg Abu! (יד אדומה לניצחון!).
היד האדומה מופיעה כמטען בשלטי האצולה של משפחות רבות המקושרות לשבט או'ניל, הן באירלנד (בעיקר בצפונה) והן בסקוטלנד. לאחר שהפך וולתר דה ברוס לרוזן אלסטר בשנת 1234 שולב בשלט האצולה שלו, שבו צלב אדום על רקע זהב, סמל היד האדומה. השלט הפך ברבות הימים לדגלה של אלסטר.
מוטיב היד האדומה שולב גם בדגל צפון אירלנד, בסמליהם של כמה מחוזות בצפון ושל ארגונים רשמיים ופרטיים באירלנד. סמל היד האדומה נחשב אחד הסמלים הבודדים אשר חוצים את גבולות הסכסוך בין תומכי האיחוד עם הממלכה המאוחדת לבין הרפובליקנים.
דגל אלסטר
דגל צפון אירלנד
ה'תנ"ה

ה'תנ"ה (5,455) ובקיצור תנ"ה – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1694, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1695.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 12 שעות ו-125 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-288. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-195.
שנה זו היא שנת 1,626 לחורבן הבית, ושנת 2,006 לשטרות.
נולדו

רבי אריה לייב גינצבורג, "השאגת אריה", ראש ישיבה, פוסק ופרשן תלמוד בולט בתקופת האחרונים. מרא דאתרא ואב"ד מץ. (נפטר בכ"ה בתמוז ה'תקמ"ה)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
הום סטייג'ינג

הום סטייג'ינג (באנגלית: Home Staging) היא דרך להעלות את ערך הדירה בעזרת השקעה מינימלית וכך לאפשר את מכירתה בזמן הקצר ביותר ובסכום מקסימלי. כיום התחום מפותח מאוד במדינות צפון אמריקה ובחלק גדול ממדינות מערב אירופה. האחוז הממוצע של המשתמשים בהום סטייג'ינג במדינות אלו נע בין 50% ל-60% מאוכלוסיית מוכרי הבתים. חברות אשר המתמחות בתחום ההום סטייג'ינג מספקות את שירותיהן הן ישירות למוכרי הנכסים והן לחברות תיווך הנדל"ן המקומיות.
גם בישראל החל תחום ההום סטייג'ינג לקבל תאוצה בשנים האחרונות, והמודעות לערך המוסף שלו עבור מוכרי הנכסים עלתה משמעותית במהלך 2012 בזכות תוכניות הטלוויזיה השונות בתחום עיצוב פנים והום סטיילינג.
הום סטייג'ינג הוא נישה בתוך התחום הרחב של עיצוב פנים, אשר מיועדת לבעלי דירות שלא מצליחים למכרן בתקופת זמן מוגדרת או בסכום הרצוי. המומחיות של מעצבי הום סטייג'ינג היא לכוון את בעלי הבית ליתרונות של נכסם, ולהציג דרכים שיעזרו להבליט יתרונות אלו בעיני הקונים הפוטנציאלים; ובמקביל לזהות את החולשות של הנכס ולנטרל אותן בעיני אותם הקונים. כמו כן, בשונה ממעצב פנים שמטרתו לקלוע לטעם האישי של בעלי הבית; מטרתו של מעצב ההום סטייג'ינג היא לקלוע לטעם של קהל קונים כמה שיותר מגוון, ולהתאים את העיצוב של הבית למכירה למכנה המשותף הרחב ביותר של הקונים הפוטנציאלים באזור הרלוונטי. העלויות הן נמוכות יחסית לשירותים של מעצב פנים, כיוון שלרוב אין שום סיבה לבצע אדריכלות פנים מורכבת או שיפוצים יקרים כדי להשביח את הנכס לטובת מכירה – ברוב המקרים השקעה כזאת לא תצדיק את עצמה.
הרושם הראשוני אצל כל אדם נוצר במהלך ה-10 השניות הראשונות. מסיבה זאת הום סטייג'ינג משלבת בתוכה דרכים ליצור את ההרגשה הנכונה אצל קונה פוטנציאלי בזמן הביקור בבית. בעזרתה הבית יראה גדול יותר, מואר יותר, נקי יותר, חם יותר, ומעורר אצל קונים פוטנציאלים רצון להישאר בו ולרכוש אותו. התאמת הבית למכירה לקונה ממוצע, דומה לאפקט שנותנת בובת ראווה בחנות בגדים.
ה'תנ"ב

ה'תנ"ב (5,452) ובקיצור תנ"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1691, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1692.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 20 שעות ו-1024 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-287. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-195.
שנה זו היא שנת 1,623 לחורבן הבית, ושנת 2,003 לשטרות.
אירועים

בדיהרנפורט, שבתי משורר בס הדפיס לראשונה את ספר "מגיני ארץ" – שולחן ערוך אורח חיים עם פירושי מגן אברהם ומגן דוד
נולדו

ט"ו בשבט – רבי יוסף מולכו, רב ודיין בסלוניקי
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
היגשיאוסקה

היגשיאוסקה (ביפנית: 東大阪市), היא עיר במחוז אוסקה שביפן. בשנת 2022 אוכלוסיית העיר הוערכה בכ־489,000 תושבים בכ־233,000 משקי בית. הצפיפות המשוערת היא 7,900 נפש לקילומטר רבוע, בשטח עירוני המתפרס על כ־61.78 קמ"ר.
היגשיאוסקה המודרנית נוסדה ב־1 בפברואר 1967 על ידי מיזוג של שלוש ערים.
דמוגרפיה

לפי מפקדי האוכלוסין היפניים, אוכלוסיית היגשיאוסקה גדלה במהירות משנות החמישים ועד שנות השבעים, ומאז התייצבה:
1950 - 228,923
1960 - 318,001
1970 - 500,173
1980 - 521,558
1990 - 518,319
2000 - 515,094
2010 - 509,632
ערים תאומות

גרמניה מיטה, ברלין, גרמניה
ארצות הברית גלנדייל, קליפורניה, ארצות הברית
הערות שוליים

↑  Higashiōsaka population statistics
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552724505171  LCCN: n82013551  MusicBrainz: dc8606e6-f02b-400b-9ba6-2132490be16c  NDL: 00280196  VIAF: 125506258   WorldCat (עם VIAF): 125506258 
בית עיריית היגשיאוסקה
ה'תמ"ח

ה'תמ"ח (5,448) ובקיצור תמ"ח – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1687, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 1688.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 8 שעות ו-254 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-287. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-195.
שנה זו היא שנת 1,619 לחורבן הבית, ושנת 1,999 לשטרות.
אירועים

ג' בכסלו–ה' בכסלו – סטודנטים נוצרים התנפלו על הגטו היהודי בפוזנא ובקשו לפרוע ביהודי העיר. היהודים נלחמו נגדם, ובתום קרב בן שלשה ימים הצליחו להדוף אותם אל מחוץ לגטו. יום ה' בכסלו נקבע לדורות כתענית ציבור קהילתית.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
הדיוויזיה ה-58 (האימפריה הגרמנית)

| --- | --- |

סמל מפקדת דיוויזיה בצבא הקיסרי הגרמני
 פרטים
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 שיוך:   צבא הקיסרות הגרמנית
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  6 במרץ 1915 – ינואר 1919 (כ־3 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
הדיוויזיה ה-58 (הסקסונית ה-5) (בגרמנית: 58. Infanterie-Division (5. Königlich Sächsische)) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-6 במרץ 1915, ואורגנה במהלך החודשיים הבאים. היא הייתה חלק מגל של דיוויזיות חי"ר חדשות שהוקמו באביב 1915, ובמקור הוקמה מכוחות ממלכת סקסוניה וממלכת וירטמברג, אך הפכה לדיוויזיה סקסונית מלאה ב-1916.
הדיוויזיה לחמה בתחילה בחזית המערבית, והשתתפה בקרב ארטואה השני. ביולי 1915, היא הועברה לחזית המזרחית והשתתפה במתקפת גורליצה-טרנוב. באוקטובר 1915 היא חזרה לחזית המערבית ונכנסה לתעלות בלורן. בשנת 1916, היא נלחמה בקרב ורדן ובקרב הסום. בשנת 1917, היא נלחמה בקרב השני על האן, שנקרא גם הקרב השלישי על שמפאן. בסוף אפריל 1917 חזרה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם היא נשארה עד אוקטובר. לאחר שחזרה לחזית המערבית, היא השתתפה בשלבים המאוחרים של קרב פשנדל, שנקרא גם קרב איפר השלישי. הדיוויזיה נשארה באזור פלנדריה עד אוגוסט 1918, אז הועברה לאזור הסום, נלחמה במונשי-בופום ולאחר מכן התנגדה למתקפה של מדינות ההסכמה בין קמברה לסן-קנטן. הדיוויזיה פורקה ב-1919 במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.
המודיעין של מדינות ההסכמה דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה מדרג שני.
מפקדים

גנרל-לויטננט גאורג פון גרסדורף (5 במרץ 1915 – 14 באפריל 1917)
גנרל-מיור וולדמר ויצטום פון אקשטדט (15 באפריל 1917 – ינואר 1919)
לקריאה נוספת

Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.
הערות שוליים

1 2  58. Infanterie-Division (Chronik 1915/1918)
↑  Histories of Two Hundred and Fifty-One Divisions of the German Army which Participated in the War (1914-1918), compiled from records of Intelligence section of the General Staff, American Expeditionary Forces, at General Headquarters, Chaumont, France 1919 (1920), pp. 521-524.
ה'תמ"ז

ה'תמ"ז (5,447) ובקיצור תמ"ז – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1686, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1687.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 23 שעות ו-458 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-287. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-195.
שנה זו היא שנת 1,618 לחורבן הבית, ושנת 1,998 לשטרות.
אירועים

י"ח בניסן – רבי יצחק מאיר תאומים-פרנקל ג.ורש מרבנות פוזנא בידי הקהילה, שנתים לאחר שהובא לכהן שם כרב
נולדו

ט"ו בתמוז – רבי עמנואל חי ריקי, מקובל ופרשן המשנה יהודי איטלקי. (נפטר בה'תק"ג)
רבי נתנאל וייל, ראש ישיבה בפראג ורב העיר קרלסרוהה, מחבר "קרבן נתנאל" על הרא"ש. (נפטר בה'תקכ"ט)
רבי דוד אלטשולר, רב בפראג וביברוב, מחבר פירוש המצודות לנ"ך ומחשובי פרשני הנ"ך. (נפטר בה'תק"ל)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
היד המלוקקת (אגדה אורבנית)

היד המלוקקת (מאנגלית: The Licked Hand) הידועה גם בשמות "ליקוק מכלב" או "גם בני אדם יכולים ללקק" היא אגדה אורבנית בעלת מספר גרסאות. האגדה הופיעה לראשונה על גבי דפוס בפברואר 1982.
עלילה

ילדה צעירה נשארת בבית לבדה בפעם הראשונה, כאשר רק הכלב שלה מארח לה לחברה. הילדה מקשיבה לחדשות ושומעת על רוצח שמסתובב חופשי בשכונה בה היא מתגוררת. הילדה נבהלת, נועלת את הדלתות והחלונות בביתה, אך שוכחת לנעול את החלון במרתף הבית. הילדה נכנסת למיטתה ביחד עם כלבה ונותנת לו לישון למרגלות המיטה. במהלך הלילה, הילדה מתעוררת למשמע רעשי טפטוף שמגיעים מחדר הרחצה בבית. הרעשים מפחידים את הילדה, אבל היא מפחדת לצאת מהמיטה ולגלות את מקור הרעש. במטרה להרגיע את פחדיה, הילדה שולחת את ידה לתחתית המיטה לכיוון כלבה ומרגישה ליקוק על כף ידה. בבוקר למחרת, הילדה מתעוררת והולכת לחדר הרחצה במטרה לשתות מים ומגלה באמבטיה את גופת כלבה שהושחטה ואת דמו מטפטף על האריחים. על קיר החדר נכתב "גם בני אדם יכולים ללקק" בעזרת דמו של הכלב.
גרסאות אחרות לאגדה מציגות אישה זקנה במקום ילדה צעירה. גורלו של הכלב גם הוא משתנה, החל מהיותו תלוי בחדר האמבטיה בפשטות ועד לגופת כלב מרוטשת. לעיתים, המשפט נכתב על רצפת האמבטיה או על המראה מאשר על הקיר. חלק מהגרסאות כוללות את הורי הילדה שחוזרים לבית ומוצאים את הרוצח שמסתתר במרתף הבית, בארון בחדר השינה של הילדה או מתחת למיטתה. גרסאות אחרות כוללות את הורי הילדה שחוזרים לבית בבוקר ושואלים אותה אם הלילה עבר בשלום, כאשר היא מספרת להם שהכלב הרגיע אותה, הם מופתעים ומסבירים לה שהכלב סגור בתוך מרתף הבית או קשור בחצר. בחלק מהגרסאות הסיפור מסתיים כאשר הרוצח מעולם לא נמצא או כאשר הילדה מתה.
במדיות אחרות

בשנת 1919 פורסם סיפור בשם "יומנה של גברת פוינטר" מאת הסופר אם. אר ג'יימס (אנ') ובו איש צעיר מלטף את כלבו (או כך לפחות הוא חושב) בזמן שהוא קורא ידיעה על מותו של תלמיד. בסיפור זה, הדמות אותה האיש מלטף היא אינה כלב.
האגדה האורבנית סופרה על ידי דמויות הסרט "Death Screams (אנ')" בזמן ישיבה מסביב למדורה.
האגדה הוצגה בסרט "Campfire Tales (אנ').
אחת מגרסאות הסיפור מוצגת בסרט "אגדה עירונית 2".
הפרק "Family Remains" בסדרת הטלוויזיה "על טבעי" מציגה גרסה נוספת לאגדה לפיה ילד פרא מלקק את ידה של נערה מתבגרת. הנערה הופכת להיסטרית לאחר שהיא מבחינה בכלבה עומד במסדרון ומבינה שלא הוא מלקק אותה. בגרסה זו, הכלב נרצח בזמן שגיבורי הסדרה, סאם ודין עוזרים לבני המשפחה לברוח מהבית.
בסרט "אגדה עירונית 3", אחת הדמויות נרצחת בדרך הדומה לרצח הילדה בסיפור.
בסרט "ג'ון מת בסוף (אנ')" גיבור הסרט נכנס למיטה (במטרה להוביל אליה רוח רפאים) ומתעורר לאחר שהוא מרגיש ליקוקים בכף ידו, אך במהרה מתברר שכלבו של הגיבור שותה מים מקערה בחדר אחר.
אחת מגרסאות הסיפור מסופרת בסדרה "The Enfield Haunting (אנ')".
הסיפור שומש כסיפור מקור לדמות בשם "ראימי" במאנגה ובסדרת האנימה "ההרפתקה המוזרה של ג'וג'ו".
הערות שוליים

↑  Jan Harold Brunvand, Encyclopedia of urban legends, Santa Barbara, Calif. : ABC-CLIO, 2001, ISBN 978-1-57607-532-6
ההסתדרות המצומצמת

ההסתדרות המצומצמת או ההסתדרות המצומצמת של בוגרי הגימנסיה הייתה תנועת נוער לומד ארץ-ישראלי שהתארגנה בפוליטיקה של היישוב העברי בארץ-ישראל בתקופת העלייה השנייה למען קידום מטרות הציונות.
המילה 'מצומצמת' בשם ההסתדרות נובעת מכך שרק מעטים מתלמידי המחזור הצטרפו לארגון זה, בהשוואה להסתדרות הדור הצעיר (הסתדרות חניכי הגימנסיה) שנועדה לאגד את כל בוגרי הגימנסיה ואת כל התלמידים בני 16 ומעלה לפעילות תרבותית ולמשימות ציוניות-לאומיות.
היסטוריה

לקראת סיום לימודיו של המחזור הראשון של הגימנסיה העברית "הרצליה", הקימה קבוצה בראשות אליהו גולומב ארגון בשם 'ההסתדרות המצומצמת', אשר במסגרתו חבריו התחייבו להקדיש את עצמם לטובת הכלל. חברי ההסתדרות הציבו לעצמם מטרות לעסוק בתעמולה בקהילות בגולה לרעיון התחייה הלאומית, עבודת האדמה והגנה על הזכויות המדיניות של היישוב העברי. פעולתם הראשונה הייתה מעורבות במלחמת השפות כששיתפו בנושא זה פעולה עם תלמידי בית המדרש למורים בירושלים. (גם במהלך מלחמת העולם הראשונה, גויסו קבוצות מעורבות של תלמידי הגימנסיה ותלמידי הסמינר למורים יחד, כך שעברו הכשרה צבאית ומסלול מיוחד לקצונה עם אפשרות השמה לתפקיד מתורגמנים בשל השכלתם, אם יימצאו מתאימים לכך. בתפקיד זה נדרשו לשלוט היטב בטורקית וגרמנית או גם שפות אחרות).
מייסדי התנועה היו: יעקב כבשנה-עצמון, אליהו גולומב, יצחק כהן-קדמי, דב הוז, משה שרת, דוד בית לחמי (קומרוב), עקיבא גינזבורג ונעמן ברמן. אחרי כמה חודשים צירפו אליהם מספר תלמידים צעירים יותר, בהם צבי שוורץ ורחל קלימקר, שניהם ממחזור ג' של הגימנסיה שבתום לימודיהם הלכו להגשמה במרחביה ונישאו, ציפורה מאירוב ואחיה שאול אביגור שלא היה חבר רשמי אבל יצא מטעם ההסתדרות לקבוצת כנרת, שמואל סבוראי (גולדזייגר) שהצטרף לגדוד העבודה וייסד את מוזיאון בית שטורמן, יצחק אולשן, אליעזר גולומב ורבקה שרתוק.
הארגון הושפע מרעיונותיו של "הקולקטיב" שהוקם בסג'רה על ידי אנשי "פועלי ציון" ו"השומר". במסגרת הארגון נשלחו בית לחמי וכבשנה-עצמון לעבוד בחקלאות בבן שמן, הוז, גולומב ומשה כרמי שהסתפח לקבוצה עברו לדגניה לעבוד את האדמה ואילו אחרים נשלחו להמשך לימודים; למשל משה שרת נסע ללמוד משפטים באיסטנבול. במהלך מלחמת העולם הראשונה התגייסו רובם לצבא העות'מאני.
קשרי גומלין עם ארגונים אחרים

לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה הצטרפו רוב חברי ההסתדרות המצומצמת לקבוצה היפואית ומאז הייתה חפיפה מסוימת בין ההסתדרות המצומצמת לבין הקבוצה היפואית והם הקימו את גרעין ההכשרה החלוצי הראשון של הנוער העובד בארץ.
המרכז שנבחר לנהל את "הסתדרות חניכי הגמנסיה הרצליה" (הסתדרות הדור הצעיר) היה בן 5 חברים, מתוכם שלושה היו חברי ההסתדרות המצומצמת (משה שרת (יו"ר) רבקה שרתוק ודוד קומרוב.
לקריאה נוספת

רחל אלבוים-דרור, החינוך העברי בארץ ישראל, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1986, עמ' 309 - 350
הערות שוליים

↑  אהוביה מלכין, האקטיביסט - סיפור חייו של אליהו גולומב, אפקים-עם עובד, 2007, עמ' 28
↑  דוד תדהר (עורך), "יעקב כבשנה-עצמון", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1781
↑  צבי למד משפטים, רחל עסקה בחינוך והם היו הוריהם של רות דיין וראומה ויצמן
↑  נישאה ב-1922 למשה שרת
↑  הדיפלומט
הידעו הדמעות

הֲיֵדְעוּ הַדְּמָעוֹת הן המילים הפותחות בשירו של רבי יהודה הלוי אשר חי ופעל בתקופת תור הזהב בספרד. השיר הוא שיר קינה על "איש גדול וחכם", שנקבר בתוך רגבי האדמה.
השיר נעשה אהוד בתפוצות ישראל. הלחן שחיבר לו חנינא קרצ'בסקי במחצית המאה ה-20, זכה לביצועים רבים.
הערות שוליים

↑  ראו: הידעו הדמעות, באתר זמרשת.
האם אתה מאושר

האם אתה מאושר הוא סינגל ראשון מתוך האלבום "אהבה גדולה" של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור ביולי 1994 ומלווה בווידאו קליפ. השיר נכתב על ידי אריאנה הרן הכהן, הולחן על ידי שלמה ארצי ועובד על ידי נאור דיין ומשה לוי.
רשימת השמעה

| האם אתה מאושר> מס' | האם אתה מאושר> שם | האם אתה מאושר> מילים | האם אתה מאושר> לחן | האם אתה מאושר> עיבוד | האם אתה מאושר> משך | האם אתה מאושר>  | האם אתה מאושר>  | האם אתה מאושר>  | האם אתה מאושר>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | האם אתה מאושר  | אריאנה הרן הכהן | שלמה ארצי | נאור דיין, משה לוי | 4:21 |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1995)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 16 |  |
האם המעונה ובנה

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 פַּסל:  יחיאל שמי
 תאריך יצירה:  1952
 טכניקה וחומרים:  עץ
 ממדים בס"מ
 גובה:  210
 עומק:  30
 נתונים על היצירה
 מיקום:  המשכן לאמנות על שם חיים אתר עין חרוד מאוחד שבישראל
"האם המעונה ובנה - אירופה 1942" או "האם הכבולה ובנה - אירופה 1942" הוא פסל משנת 1952 מאת הפסל הישראלי יחיאל שמי.
הפסל "האם המעונה ובנה", שנוצר בשנת 1952 מעץ אזדרכת, מציג דימוי של אישה שידיה מורמות ועקודות מעל ראשה, השמוט לצד. אל רגליה צמודה דמות של ילד, העומד בגבו אל הצופה ומרים ראשו לעברה. שמי עיצב את הדמויות בקומפוזיציה היוצרת מעין עמוד טוטם. ביקורת מאוחרת מצאה בו הקשר לאמנות נוצרית וליצירתם של אמנים כקתה קולביץ וזאב בן-צבי.
שמי יצר את הפסל בראשית שהותו בכברי. הוא העיד בראיון מאוחר כי הסמליות שבפסל לא הייתה טבעית בעבורו:
חזרתי [מארה"ב]. היתה מלחמת-השחרור. בהשפעת המלחמה עשיתי כמה עבודות... אחר -כך עשיתי גם ב"הצתה מאוחרת" בהשפעת השואה את "אירופה 42". א-פרופו סימבוליקה. ככל שדחיתי יותר ויותר את הסימבוליקה, עניין השם הטריד אותי. שיניתי את השם ל"אם כבולה" ואחר-כך ל"אם וילד"... היו המון שמות...
הפסל הוצג לראשונה בתערוכה בקיבוץ נען בשנת 1952 ביחד עם הפסל "אדם בערבה" ופסל ראש של לוחם וזכה לביקורות חיוביות בקרב הציבור וקהל המבקרים, שהתרשמו מן הביטוי החזותי של שואת יהודי אירופה. באותה עת ביקש בית לוחמי הגטאות לרכוש את הפסל, אולם לבסוף הוא נרכש לאוסף המשכן לאמנות על שם חיים אתר.
גלריה

רישום (האם המעונה ובנה), ראשית שנות החמישים
עיפרון על נייר
גובה 38 ס"מ, רוחב 22 ס"מ
הערות שוליים

1 2  ראו: סגן כהן, מיכאל, יחיאל שמי, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 1997, עמ' 24-25.
↑  ראו: אגסי, מאיר, ניירות יחיאל שמי, א.ר. הסדנה לספרים, 1998, עמ' 46-49.
↑  ראו: אגסי, מאיר, ניירות יחיאל שמי, א.ר. הסדנה לספרים, 1998, עמ' 49.
הידעוני

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  מייקל סקוט
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 מקום התרחשות:  סן פרנסיסקו 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  25 במאי 2010 בארצות הברית 5 באוגוסט 2010 בממלכה המאוחדת
 מספר עמודים:  389 (באנגלית)
 סדרה
 סדרת ספרים:  הסודות של ניקולס פלמל בן האלמוות
 ספר קודם:  אשת הכשפים
 הספר הבא:  הבוגד
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003361563
 
הידעוני (אנגלית: The Necromancer) הוא רומן פנטזיה משנת 2010, הרביעי בסדרת הסודות של ניקולס פלמל בן האלמוות שנכתבה על ידי מייקל סקוט. הספר עוסק בעלילותיהם של התאומים ג'וש וסופי ושל האלכימאי בן האלמוות ניקולס פלמל. שמו בא משם הדמות ג'וש ניומן והוא והפך לרב מכר לילדים ולנוער.