stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישיבת תורת רפאל
תולדות הישיבה

הישיבה הוקמה בשנת תשנ"ז (1997) על ידי הרב חיים קוק, ונקראה על שם סבו הרב רפאל קוק. בנשיאות הישיבה עמד הרב שמחה קוק, אביו של הרב רפאל. עם הקמתה מנתה הישיבה 18 בחורים שהתקבצו בעיקר מחוג המקורבים והמכרים של רבני הישיבה דאז, ובזמני השיא שלה למדו בין 90-120 בחורים בכל אחת משלוש השכבות.
עם הקמת ישיבת נתיבות חכמה, שלחה ישיבת תורת רפאל בחורים רבים לישיבה, שהיוו את גרעין היסוד שלה ועזרו להצלחתה.
באלול תשע"ח (2018) פתחה הישיבה סניף בביתר עילית, בראשות הרב זאב כץ (בנו של הרב יעקב כץ), ששימש לפני כן כר"מ בישיבה. בשנת תשפ"א הוכרז על פתיחת סניף נוסף בעיר בית שמש.
בישיבה שימש הרב מרדכי (מוטי) שפירא כר"מ מעת הקמתה וכעבור שנתיים מונה לכהן כמשגיח הישיבה, במקום הרב זאב צבי זאבי, שעבר לשמש כמשגיח בישיבת אמרי נועם. במשך השנים נוצרו חילוקי דעות בין הרב שפירא לצוות הישיבה על האופן הראוי שיש להנהיגה, לאחר שהישיבה החלה בהידוק הפיקוח על הבחורים.
באדר תשפ"א (2021) עזב הרב שפירא את הישיבה ועורר שם סערה. לאחר עזיבתו מונה הרב ישראל קליין למשגיח במקומו, והרב שפירא פתח את ישיבת 'היכל אברהם' בתמיכתו של הרב משה הלל הירש.
באלול תשפ"ב (2022) קיבלה הישיבה 40 בחורים בלבד לשיעור א', ולהנהלת הישיבה מונה הרב אברהם צוויג. בא' באב הודיעה הישיבה כי בשל בעיות טכניות רבות הישיבה תיסגר, ובסוף אותה השנה הפסיקה את פעילותה.
אופי הישיבה

הישיבה שמה דגש מרכזי על עבודת ה' מתוך חיבור פנימי ועבודה אישית, ומצד שני גם הדגישה את העניין של לימוד תורה כדי לדעת ולא רק כדי לעסוק בלימוד בלבד, ובמסגרת זו ניתן יותר דגש בלימוד הבקיאות באופן יחסי למקובל ברוב הישיבות הקטנות הליטאיות, וסדר ג' הוקדש לחזרה נוספת על לימוד הבקיאות של סדר ב' ולא להכנה על הנלמד בסדר א' בעיון.
אחת לשנה בחודשי החורף לאחר כשבועיים של חזרות נבחנו התלמידים על כ־60 דפי גמרא בעל־פה בקבוצות ביום מסוים ביישוב גמזו.
כמו כן תפילות השבת ארכו זמן רב מהמקובל בציבור הליטאי, וסעודה שלישית נמשכה בשירי דבקות והתעוררות לעיתים מספר שעות.
הערות שוליים

↑  חנני ברייטקופף, ‏הישיבה הוותיקה פתחה סניף בבית שמש, באתר כיכר השבת, 7 באפריל 2021
↑  חזקי שטרן, ‏הפיקוח בישיבה התהדק והבחורים יצאו במחאה, באתר כיכר השבת, 5 במרץ 2019
↑  חנני ברייטקופף, ‏פיצול בישיבה ירושלמית: המשגיח הדומיננטי עזב במפתיע, באתר כיכר השבת, 1 במרץ 2021
↑  משה ויסברג, סערה בישיבה היוקרתית: הקלטה להורים "איש צוות עזב", באתר בחדרי חרדים, 1 במרץ 2021
↑  חנני ברייטקופף, ‏המשגיח שעזב במפתיע; פותח ישיבה חדשה, באתר כיכר השבת, 6 באפריל 2021
↑  הישיבה החדשה של 'המשגיח' הוקמה אצל הגרמ"ה הירש • גלריה, באתר המחדש, ‏7 באפריל 2021
↑  איצלה כץ, ישיבת 'תורת רפאל' לצעירים בירושלים שעמדה בראשות הגאון רבי חיים קוק הודיעה על סגירתה, באתר המחדש, ‏29 ביולי 2022
↑  חנני ברייטקופף, ‏הישיבה נסגרה; הגרי"ג הטיל על הגר"ד כהן לדאוג לבחורים, באתר כיכר השבת, 5 באוגוסט 2022
↑  משה ויסברג, הישיבה המצויינת נסגרה: הסיפור מאחורי מכתבו של הגרי"ג אדלשטיין, באתר בחדרי חרדים, 5 באוגוסט 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010857133805171
סרטן (מחלה)

| --- | --- |

 תחום:  אונקולוגיה 
 גורם:  גורמים מגוונים, וביניהם גורמים ביולוגיים, גנטיים וחיצוניים. ראו בגוף הערך
 גורמי סיכון:  מגוונים, וביניהם עישון, חשיפה לכימיקלים ועוד.
 טיפול:  ראו בערך: הטיפול בסרטן
 סיווגים
 ICD-10:  C00-C97 
 
תמותת גברים מסוגי סרטן שונים
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
תמותת נשים מסוגי סרטן שונים
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
סרטן הוא שם כללי למחלות שונות שבהן תאי הגוף מתחלקים בצורה בלתי מבוקרת. הצטברות של תאים כאלה יוצרת גידול ממאיר (נאופלזיה), ובמקרים מסוימים חלק מתאים אלה נודדים למקומות אחרים בגוף ויוצרים גרורות.
מקור המונח הוא בבעל החיים סרטן, וכבר אצל היפוקרטס מתוארים סוגים שונים של מחלות סרטן במילה היוונית καρκίνος (תעתיק: קרקינוס, פירושו: בעל החיים סרטן). גלנוס מציין שסרטן השד נקרא כך בשל דמיונו לצורת סרטן: הגידול נראה כגוף הסרטן, וכלי הדם המקיפים אותו מזכירים את רגלי הסרטן.
שדה המחקר והטיפול במחלת סרטן ברפואה נקרא "אונקולוגיה" (מיוונית - "תורת ההתנפחות"). מחלת הסרטן היא מושא מחקר חשוב עם עליית תוחלת החיים, מפני שהיא מופיעה לרוב אצל מבוגרים, לאחר הצטברות של מוטציות מסוימות בגנום. למרות התקדמות בפיתוח טיפולים נגד סרטן, מיוחסת חשיבות גבוהה לגילוי מוקדם של סרטן בשלביו ההתחלתיים, בהם אחוזי הריפוי מסרטן גבוהים, בעוד סרטן שהתגלה בשלבים מאוחרים בדרך כלל אינו ניתן לריפוי, ועלול להוביל למוות. עם זאת, גם לסקירה לגילוי מוקדם יש מגבלות ולעיתים אף חסרונות, ביניהן איבחון-יתר.
אחת מהסיבות המרכזיות לקושי לטפל בסרטן, ובפרט כשהמחלה חוזרת, היא היכולת של תאי הסרטן לפתח עמידות לתרופות שהמטופל מקבל, זאת בשל קצב התרבות גבוה, מה שיוצר מוטציות חדשות בחומר התורשתי שמקנות את העמידות. בצורה דומה חיידקים יכולים לפתח עמידות לאנטיביוטיקה, או נגיפים ההופכים חסינים לחיסון. יש לציין כי התפתחות העמידות בכל אחד מהמקרים לא נובעת בהכרח מאותם מנגנונים.
במטרה לאגד כל המידע בהקשר לחקר המחלה, לנושא הוקצתה סיומת אינטרנט .cancerresearch.
ביולוגיה של גידולים ממאירים > גרורה

סרטן מסוגל להתפשט דרך הגוף בשני מנגנונים: התפשטות מקומית וגרורה מרוחקת. התפשטות מתייחסת להתפשטות ישירה של הסרטן לרקמה שכנה ואילו גרורה מתייחסת ליכולת של תאים סרטניים לחלחל דרך קשרי הלימפה וכלי הדם, לנוע בחופשיות דרך מחזור הדם, ולהתפשט לרקמה בריאה במקום אחר בגוף. הסרטן הוא קטלני מאוד כאשר הוא גרורה.
ביולוגיה של גידולים ממאירים > מדדי ממאירות

חודרנות לתאים מסביב
קצב גידול מהיר
התמיינות נמוכה
שליחת גרורות
ביולוגיה של גידולים ממאירים > המחלה אצל מינים אחרים בטבע

מניחים שהתאים הסרטניים הופיעו עם הופעת יצורים רב-תאיים. התיעוד לאונקוגנים, מחלת הסרטן עצמה ויכולת התפשטותה נצפו אצל הידרות שהופיעו על פני כדור הארץ בתקופת פרקמבריון לפני 550 מיליוני שנים.
הגורמים לסרטן

סרטן נגרם על ידי שינויים גנטיים בגרעין התא, תהליך טבעי שעובר הגוף במהלך הזדקנותו.
כיום מקובלת ההנחה שישנם גורמים מסוימים אשר מאיצים שינויים גנטיים בגרעין התא, כגון:
גורמים כימיים
גורמים פיזיקליים
גורמים ויראליים
גורמים בקטריאליים
גורמים הורמונליים
גורמים תורשתיים
תפקוד לקוי של המערכת החיסונית
הגורמים לסרטן > גורמים כימיים

מחקרים אפידמיולוגיים בארצות שונות, וגם מחקרים הנעשים לגבי תפוצת הסרטן בקרב קבוצות מהגרים, מצביעים על כך כי מספר גדול של גידולים (שאתות) נגרמים כתוצאה מגורמים סביבתיים, הכוללים גם תרכובות כימיות טבעיות או מלאכותיות. כבר בשנת 1577[דרוש מקור] התגלה הקשר שבין סרטן עור ובין היחשפות לפיח, כשנתגלו מקרים רבים של סרטן בעור כיס האשכים אצל נערים שעבדו כמנקי ארובות ונחשפו חשיפה ממושכת לפיח ולחומר מסרטן הנמצא בו. קרבה לבארות נפט ולבארות גז קשורה בסיכון משמעותי לסרטן דם מסוג ALL אצל ילדים ואחד החומרים המסרטנים החשודים הוא בנזן. בנזן הוא אחד החומרים המסרטנים אליהם נחשפים עובדי בארות הנפט והגז הימיות הרחק מהחוף, שם מופק גם קונדנסאט. חשיפה זו נמצאה קשורה באופן מובהק למיאלומה נפוצה וייתכן גם לסרטני דם נוספים (לוקמיה מילואידית חריפה AML, לוקמיה לימפוציטית כרונית CLL).
כימיקלים רבים הנמצאים במוצרי טבק הם מסרטנים וייתכן שכך גם בעשן קנאביס. עשן הסיגריות מכיל כ-70 חומרים המוגדרים כמסרטנים-בבני-אדם והעישון (כולל עישון פאסיבי) גורם למגוון של מחלות, כולל מחלות סרטן שונות.
רק בשנים 1915–1918 הוכח הקשר בין חשיפה לחומר מסרטן ובין סרטן העור, על ידי משיחה נשנית של עטרן הפחם על עור ארנבות. כעבור שנים מספר בודד החומר המסרטן הראשון - "בנזנתרצן 1" ולאחריו "בנזנתרצן 2", ומאז זוהו עוד מאות חומרים שגרמו סרטן בחיות מעבדה, בתרביות תאים ובאדם.
נוסף על המסרטנים המלאכותיים, יש גם מסרטנים טבעיים, כגון אפלטוקסין - רעלן המופרש על ידי עובשים מסוימים מהסוג אספרגילוס (נמצא קשר בינו ובין סרטן כבד). עובשים אלו מדביקים סוגים שונים של גידולים חקלאיים כמו תירס, בוטנים ואגוזים. איננו מכירים את כל החומרים המסרטנים המצויים בסביבה, ועדיין אין מבחן כימי רחב טווח המזהה חומרים מסרטנים.
חלק מהתרופות בשימוש הרפואה הן מסרטנות או חשודות כמסרטנות. דוגמאות כוללות נוגדי-חומצה כמו אומפרזול, המגביר סיכון לסרטן קיבה, תרופות הורמונליות כגון דוטסטרייד (להקטנת ערמונית) שנמצאו כמגבירות התקדמות סרטן ערמונית בטיפול של מעל שנתיים, תרופות נגד אפילפסיה, כמו פניטואין, החשוד בהגברת סיכון לסרטני לימפה, נוירובלסטומה, נוגדי לחץ דם מסוג ARB (בהשוואה לפלצבו נמצאה עליה של בין 0% ל-18% בשכיחות סרטן; ובמיוחד בשילוב עם חוסמי ACE), תרופות ציטוטוקסיות (כימותרפיה) ומדכאות-חיסון, כמו ציקלוספורין (בעיקר סרטני עור) ועוד.
הגורמים לסרטן > גורמים פיזיקליים

חשיפה לקרינה אלקטרומגנטית מייננת כמו קרני רנטגן עלולה לגרום לסרטן. חשיפה לחומרים רדיואקטיביים הפולטים קרינות מסוגים: אלפא, בטא וגמא עלולה לגרום לנזקים בחומר הגנטי של התאים. אבחון הנזק על ידי מנגנון פנימי בתא מונע חלוקה של התא עד לתיקונו, לחלופין אם הנזק גדול מדי התא מתאבד. במקרה שהנזק הגנטי נוצר לקבוצת חלבונים (P53) מסוימת המתווכת את ההוראה לאפופטוזה התא שומר על הנזק הגנטי וממשיך בריבוי. אם המערכת החיסונית לא תוקפת את התא, יכול להיווצר גידול סרטני.
הקשר בין חשיפה לקרינה והתפתחות סרטן מבוססים בעיקר על אוכלוסיות שנחשפו לכמויות גבוהות יחסית של קרינה מייננת כמו ניצולים מפצצות האטום שהוטלו על יפן, אנשים שנחשפו לקרינה בכורים גרעיניים, ואנשים שעברו טיפולים רפואיים בקרינה מייננת לצורך אבחון (צילומי רנטגן, ממוגרפיה, צפיפות עצם, סי.טי.) או ריפוי (רדיותרפיה). גם חשיפה בלתי מבוקרת לקרינת השמש עלולה גם היא לגרום למלנומה שהיא סרטן העור.
חשיפה לקרינה בלתי מייננת ברמות גבוהות, כמו למשל חשיפה לקרני מיקרו הנפלטות מאנטנות שידור, נחשבת בעיני הציבור כגורם אפשרי לסרטן. זאת למרות עמדת ארגון הבריאות העולמי, לפיה קרינה זאת זהה לקרינה מהטלפון הסלולרי. עם זאת לא נמצאו מחקרים המעידים על קשר ישיר בין שימוש בטלפון סלולרי לסרטן המוח (ראו ערך מורחב: השפעות בריאותיות של קרינת טלפון סלולרי).
הגורמים לסרטן > גורמים נגיפיים (וירוסים) וחיידקיים (בקטריות)

כבר בתחילת המאה ה-20 נמצא קשר ישיר בין נגיפים לסרטן בחיות מעבדה. תחילה הוכח כי סרטן הדם (לוקמיה) וסרקומה (גידול ממאיר שמקורו בעצם, בסחוס או ברקמת חיבור אחרת) עלולים להיגרם על ידי נגיף. רק בשנות ה-50 הצליחו לבודד נגיף אונקוגני ראשון, נגיף הפוליומה. הקושי הגדול בהוכחת הקשר בין נגיף לסרטן נעוץ בעובדה שהימצאות נגיף ברקמה סרטנית איננה הוכחה שהנגיף גרם את הסרטן, שכן נגיפים מצויים גם ברקמות תקינות שונות של בעלי חיים; ולעיתים הנגיף רק "מתאחסן" ברקמה.
עם זאת, כמה נגיפים ידועים כמחוללי סרטן אצל בני אדם, ונגיפים אחרים חשודים בכך. נגיף צהבת C ידוע כגורם לסרטן כבד, נגיפים ממשפחת הפפילומה ידועים כגורמים לסרטן צוואר הרחם, נגיף ה־CMV כגורם סרקומת קפושי, וירוס אפשטיין בר כגורם ללימפומת בירקיט, ונגיף ה-HIV כגורם ללימפומות וגידולים סרטניים אחרים במערכת הדם.
חיידק הליקובקטר פילורי, שעשוי לגרום לזיהום קיבה כרוני, הוא גורם הסיכון הידוע המשמעותי ביותר לסרטן קיבה. עדויות עקיפות מצביעות גם על קשר אפשרי בין דלקת חניכיים וחיידקי הפה לבין סרטן הלבלב וסרטנים נוספים.
הגורמים לסרטן > גורמים הורמונליים

מחקרים עדכניים על הקשר בין הורמון גדילה והזדקנות מצביעים על כך, שככל שתאי המטרה קולטים יותר הורמון גדילה, הם מזדקנים יותר, ובהתאמה גם הגוף כולו חולה יותר במחלות הקשורות להזדקנות, לרבות ובמיוחד סרטן. עוד מסתבר, שגם ההפך נכון, דהיינו, מניעת קליטת הורמון גדילה בתאי המטרה יכולה למנוע סרטן. חולים בתסמונת לרון למשל, אינם חולים כמעט לעולם בסרטן. מחקר על 99 חולי לרון שכאלה, במשך 24 שנים גילה אשה אחת בלבד אצלם, שחלתה בסוג כלשהו של סרטן.
הגורמים לסרטן > גורמים סביבתיים

גורמים סביבתיים, כגון זיהום אוויר, עלולים לעלות את תחלואת הסרטן באזורים גאוגרפים מסוימים. מחקרים של משרד הבריאות מראים שתחלואת הסרטן בנפת חיפה גבוה בשיעור של בין 15% ל-20% משאר הארץ. שוני זה נשאר יציב משנת 1984. אחת ההשערות לתחלואה העודפת של סרטן במפרץ חיפה היא שזיהום האוויר החריג במפרץ חיפה הוא הגורם שמסביר את התחלואה הגבוהה בסרטן. בשנת 2015 פורסם כי העיר חיפה מציגה את תחלואת הסרטן הגבוהה ביותר ב-OECD
 הסוקר קשר אפשרי זה בין זיהום האוויר לתחלואת הסרטן בנפת חיפה.
צורות של סרטן

מושג הסרטן רחב מאוד וכולל מחלות שונות. חלקן, אם מתגלות במצב מוקדם, ניתנות בדרך כלל לטיפול מהיר, וחלקן קשות יותר:
סרטן של מערכת העצבים
סרטן המוח
סרטן של מערכת הראייה
סרטן העין
סרטן הלחמית
סרטן הרשתית (רטינובלסטומה)
סרטן באזור הראש והצוואר
גליומה
סרטן הפה והלוע
סרטן בלוטות הרוק
סרטן חללי האף
סרטן רירית האף
סרטן בלוטת התריס
סרטן של מערכת הנשימה
סרטן הריאה
סרטן הגרון
מזותליומה ממאירה - סרטן קרום הצדר
סרטן של מערכת הקול
סרטן מיתרי הקול
סרטן הענבל (נדיר)
סרטן של מערכות הדם והלימפה (המטולוגי)
סרטן הדם/לוקמיה
לוקמיה לימפוציטית חריפה (ALL)
לוקמיה לימפוציטית כרונית (CLL)
לוקמיה מיאלואידית חריפה (AML)
לוקמיה מיאלואידית כרונית (CML)
לימפומה
לימפומת הודג'קין
לימפומה שאינה הודג'קין
מיאלומה נפוצה
סרטן הלב (נדיר)
סרטן השקדים (נדיר)
סרטן העור
מלנומה
קרצינומה
קרצינומת תאי קשקש
קרצינומה של תאי בסיס
סרקומה ע"ש קפושי
לימפומה עורית של תאי T (נדיר)
סרטן של מערכת השלד
סרטן העצמות (סרקומה)
סרטן בדרכי השתן
סרטן שלפוחית השתן
סרטן הכליה
סרטן של אזור החזה
סרטן השד
סרטן של מערכת העיכול
סרטן הוושט
סרטן הלבלב
סרטן הכבד
סרטן הקיבה
סרטן כיס המרה
סרטן דרכי המרה
סרטן המעי הדק
סרטן המעי הגס
סרטן המעי העיוור (נדיר)
סרטן הרקטום
סרטן פי-הטבעת
סרטן התוספתן
סרטן של מערכת המין הנקבית
סרטן השחלה
סרטן הרחם
סרטן צוואר הרחם
סרטן רירית הרחם
סרטן הפות
סרטן הדגדגן
סרטן החצוצרות
כוריאוקרצינומה
סרטן של מערכת המין הזכרית
סרטן בלוטת הערמונית
סרטן האשכים
סרטן הפין
סרטן העטרה
הטיפול בסרטן

דרכי הטיפול בסרטן הן:
טיפול כירורגי
טיפול בקרינה (רדיותרפיה)
טיפול כימי (כימותרפיה)
טיפול חיסוני (אימונותרפיה)
טיפול הורמונלי (הורמונתרפיה)
הכחדת גידול באמצעות גלי מיקרו
הטיפול בסרטן > הטיפול הכירורגי

הטיפול הכירורגי בסרטן כולל ניתוח להסרת הגידול. זהו הטיפול הראשוני היעיל ביותר ברוב מקרי הגידולים הממאירים (השאתות הממאירות). עם זאת, יש גידולים (שאתות) שהטיפול הראשוני היעיל ביותר להם הוא טיפול תרופתי (כימותרפיה) או טיפול קרינתי (רדיותרפיה). הטיפול הכירורגי הרדיקלי מוגבל לגידולים (שאתות) ממוקמים, שטרם פרצו את גבולות האיבר שבו הם צמחו, אך לפעמים יועיל ניתוח גם כשהמחלה התפשטה לבלוטות הלימפה האזוריות.
ככל שהגידול (שאת) הראשוני גדול יותר, רבה יותר ההסתברות שהוא פיזר גרורות דרך כלי הלימפה והדם. גידולים (שאתות) שגודלם עולה על גודל מסוים נחשבים לבלתי-ניתנים להסרה כירורגית. אמנם מבחינה טכנית ניתן להסירם, אך ההסרה לא תאפשר לאיבר להוסיף ולהתקיים, וכריתת האיבר במקרה זה אינה מעלה את תוחלת החיים של החולה ולעיתים אף יכולה לגרום נזק. אף על פי כן, לעיתים מבצעים ניתוח פליאטיבי (ניתוח מקל, ניתוח משכך) העשוי להקל על החולה אך לא להאריך את תוחלת חייו (לדוגמה, כריתת שאת החוסם את המעי הגס, אף על פי שגרורותיה כבר נתגלו בכבד). הטיפול הכירורגי יעיל ביותר לריפוי סרטן הממוקם באיברים כגון השדיים, המעי הגס והרחם. לפני הניתוח יש לערוך בדיקה מקיפה ויסודית ולוודא את ממדי התפשטות השאת.
הטיפול בסרטן > טיפול כימותרפי

הטיפול התרופתי או הטיפול הכימותרפי הוא בעיקר טיפול עזר לטיפול בהקרנה. באמצעות תכשירים ציטו-טוקסיים (רעילים לתאים) ניתן לערער את מבנה גדילי ה-DNA וה-RNA של תאים ממאירים וניתן לעשותם פגיעים יותר לקרינה. ניסיון מצטבר של השנים האחרונות מלמד שאפשר לשפר את תוחלת החיים של חולים שלקו בסוגי סרטן מסוימים על ידי טיפול משולב של הקרנה ותכשירים ציטו-טוקסיים.
תופעות הלוואי של מקצת התרופות היא ירידה בתפקוד מח העצם, אך אפשר למנוע חסר תאים אדומים, לבנים וטסיות, או לטפל בחסר כזה, על ידי מתן אריתרופויאטין, חומרים המגבירים את ייצור תאי הדם הלבנים ותרומבופויאטין.
היום פותחו תרופות להתמודדות עם הבחילות, הצרבות וההקאות, ולכן ברוב המקרים החולה ירגיש תופעות לוואי פחות קשות מבעבר.
בחילות, צרבות והקאות מטופלות על ידי תרופות כגון:
גסטרו
פארמין
זנטקס
סיטרון
הטיפול בסרטן > אימונותרפיה

טיפול חיסוני או טיפול אימונותרפי הוא טיפול המבוסס על הפעלת גורמים שונים במערכת החיסון, תוך כדי חיזוקה והגברתה, כנגד גידול הסרטני או גורמים המסייעים לו. יש מספר רב של דרכים תאורטיות לעורר את הגוף ליצירת תגובה חיסונית כנגד תאי הסרטן - הזרקה של תאי הסרטן מוקרנים, הזרקת ציטוקינים המעוררים את המערכת החיסונית, הזרקת תאי דם שונים (בעיקר לימפוציטים מסוג T תת-אוכלוסייה CD8) והזרקת נוגדנים. מכל הטיפולים הללו רק טיפול בנוגדנים נמצא בשימוש נרחב.
הטיפול בנוגדנים מבוסס על העובדה כי תאי סרטן מבטאים חלבונים מסוימים שאינם נמצאים בתאים בוגרים נורמליים או שמצויים בכמות גדולה בתאים סרטניים. כנגד חלבונים אלו (Tumor specific antigen) פותחו נוגדנים מואנשים, הנוגדנים נקשרים לחלבון, מנטרלים את פעולתו וחושפים את התא הסרטני למנגנוני תקיפה שונים של מערכת החיסון. בין הנוגדנים המואנשים הידועים נמצא ההרצפטין - נוגדן נגד החלבון HER-2 המעכב גידולים בחולות סרטן השד.
טיפול חדשני, העושה שימוש בווירוסים גורמי איידס מוחלשים, המפעילים לימפוציטים מסוג T, נוסה בארצות הברית והוכיח הצלחה גדולה בריפוי סרטן הדם. הטיפול נמצא עם זאת, עדיין, בשלבי ניסוי. טיפול אחר, העושה שימוש בחיידקי שחפת מוחלשים, המגרים את מערכת החיסון לפעולה, קיים ונפוץ בשימוש ברפואה מזה כשלושים שנה והוכיח הצלחה במניעת חזרת סרטן שלפוחית השתן.
טיפול אנטי-אנגיוגני

הטיפול האנטי-אנגיוגני אינו מכוון ישירות כנגד הגידול הסרטני עצמו, אלא מונע יצירת כלי-דם חדשים. הרקמה הסרטנית זקוקה לחמצן וחומרי גלם על מנת להתפתח ועל כן מפרישה גורם המזרז יצירת כלי דם באזור המכונה VEGF - Vascular Endothelial Growth Factor. חסימת VEGF גורמת להרעבת הגידול ומונעת ממנו להתפתח ואף גורמת לו להתכווץ.
הטיפול האנטי-אנגיוגני הוצע כבר בתחילות שנות ה-70, אך התקבל בספקנות בקהילה המדעית, היות שהקונספציה העיקרית הייתה טיפול ישיר בתאים הסרטניים. רק בשנת 1996 הוכח שחסימת הפקטור באמצעות נוגדנים חד-שבטיים פוגע בגידול. ב-2004 אישר מינהל התרופות והמזון האמריקאי תרופה בשם בוואציזומאב (אווסטין) המורכבת מאותם נוגדנים חד-שבטיים כנגד VEGF. הטיפול מיועד כיום בעיקר לסובלים מסרטן המעי הגס גרורה, וניתנת בשילוב עם כימותרפיה. הרעיון של תקיפה עקיפה של הגידול הסרטני יצר שינוי גישה בקהילה האונקולוגית וכיום נעשים מאמצים רבים להבין את הקשר בין הגידול הסרטני לבין המיקרו-סביבה שבה הוא שוכן.
מניעת הסרטן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מחלות סרטן שונות ניתנות למניעה על ידי: הרחקת גורמי סרטן וגורמים מדכאי חיסון (כמו תרופות מדכאות חיסון (אנ')), חיסונים (כמו חיסון פפילומה), בדיקות מקדימות כמו סיגמואידוסקופיה, והקפדה על תזונה מאוזנת שכוללת ירקות וקטניות, בדגש על ירקות ממשפחת המצליבים (כרוב, כרובית, ברוקולי), שום, כורכום, עגבניות (בעיקר מבושלות), אגוזים ועוד, לצד פעילות גופנית יומיומית מרובה.
ראו גם

כאב אונקולוגי
דירוג גידול סרטני
HIV נגד לוקמיה
שחפת נגד סרטן שלפוחית השתן
סינדרום פרה-נאופלסטי
תזונה וסרטן
מחלה שארית מינימלית
סרטן ראש צוואר
סרטן ילדות
לקריאה נוספת

ד"ר רוברט ברקוב (עורך ראשי), מֶ‏רְק - המדריך הרפואי השלם, בהוצאת כנרת זמורה ביתן דביר והד ארצי, 2002, עמ' 805-789
רחל טלשיר, המחלה ההיא, עם עובד, 2007
דויד סרואן שרייבר, לא לסרטן, מודן, 2008
יעקב שהם, הסרטן כאתגר: תגליות מדעיות ותובנות חדשות - מקור לתקווה, מודן, 2013. אוניברסיטה משודרת, 2013.
סידהרתא מוקרג'י, מלכת כל המחלות: ביוגרפיה של מחלת הסרטן. (The Emperor of all Maladies: A Biography of Cancer) מאנגלית: יוסי מילוא. עם עובד 2013. ISBN 978-965-13-2340-9
אוסקר בתלן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בספטמבר 1909 ברטיסלאבה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  20 בינואר 1969 (בגיל 59) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  Pantheon of the Workers' Movement 
 מפלגה:  מפלגת הפועלים הסוציאליסטית ההונגרית 
 
אוסקר בתלן (במקור בטלהיים, בהונגרית: Betlen Oszkár; ברטיסלאבה, 13 בספטמבר 1909 – בודפשט, 20 בינואר 1969) היה עיתונאי, היסטוריון, יהודי-הונגרי דוקטור למדעים היסטוריים. עורך ראשי של עיתונים וכתבי עת. אסיר בשלושה מחנות ריכוז (דכאו, בוכנוולד, אושוויץ). הוא אביו של מגיש הטלוויזיה ההונגרית יאנוש בתלן.
קורות חיים

אוסקר בטלהיים נולד במשפחה יהודית והגיע לבודפשט עוד בילדותו. לאחר שסיים ארבע כיתות תיכון למד את מקצוע החשמלאות ועבד במקצועו כמה שנים. בשנת 1930 למד בבית הספר בן ששת החודשים של ארגון הנוער הקומוניסטי במוסקבה. לאחר שובו הביתה בשנת 1931, הופקד על ניהול עבודת השכנוע והתעמולה וניהול מערכת העורכים של כתב העת "הפרולטר הצעיר". הוא נעצר באפריל 1931. לאחר שריצה את עונש המאסר של 9 חודשים גורש ב-1932 לברטיסלאבה. הוא גויס לצבא צ'כוסלובקיה ולאחר שחרורו הצטרף לתנועת הפועלים הסלובקית ב-1934.
ב-1935 היה ציר בקונגרס העולמי של אינטרנשיונל הנוער הקומוניסטי. ב-4 באוקטובר 1936 נוסדה בברטיסלאבה פדרציית הנוער ההונגרי, קבוצה פופוליסטית בשליטת המפלגה הקומוניסטית של צ'כוסלובקיה שהמציגה את עצמה כאגודת תרבות. מייסדי הפדרציה היו אינטלקטואלים קומוניסטים צעירים שנאספו סביב העיתון "היום ההונגרי", היומון בשפה ההונגרית של המפלגה הקומוניסטית של צ'כוסלובקיה. ארגון הנוער הסלובקי בחר בו כחבר במזכירותו ולאחר מכן כאחד ממזכיריו. עד מהרה הפך לחבר בהנהגת המפלגה הקומוניסטית הסלובקית. משנת 1937 עמד בראש פדרציית הנוער ההונגרי בסלובקיה, ומשנת 1937 עבד במערכת של העיתונים ה-Moravska Ostrava וה-Magyar Nap. לאחר הכיבוש הגרמני של צ'כוסלובקיה ופירוקה לשתי מדינות ב-19 במרץ 1939, השתתף בבריחה של קומוניסטים לחו"ל, והבטיח את מעבר הגבול שלהם בין צ'כיה לפולין. אבל בגדו בו, הגרמנים תפסו אותו ב-1939 וגורש למחנה ריכוז. הוא נכלא תחילה בדכאו ואחר כך בבוכנוולד. ב-1942, יחד עם כמה מחבריו הועבר לאושוויץ והיה אסיר במחנה ההשמדה עד 1945. הוא הנציח את חוויותיו בספרו "החיים בארץ המוות". לאחר שחזר הביתה הצטרף למערכת של סאבאד נפ (Szabad Nép), בשנים 1946–1951 היה כתב של העיתון ובין 1951 לבין 1954 היה העורך הראשי שלו.
ב-22 באפריל 1951 בחרה האספה הכללית של הפדרציה הלאומית של העיתנאים ההונגרים (MÚOSZ) את הנהלת הפדרציה, אוסקר בתלן הפך לחבר הנשיאות. מ-1951 היה גם חבר חליף בהנהלה המרכזית של המפלגה הקומוניסטית (MDP) עד 1956. בין 1954 ל-1956, הוא היה העורך האחראי (ראשי) של המהדורה ההונגרית של עיתון בינלאומי. הוא היה חבר גם באגודת מיצקביץ' ההונגרית, שמטרתה הייתה לטפח את יחסי הונגריה-פולין ועסקה בעיקר בספרות.
לאחר נקמת השלטון במשתתפי המרד ההונגרי, שנקרא בהונגריה "מהפכת 1956", הוא ערך את סדרת החוברות הקומוניסטיות שפורסמה בעילום שם, "הספר הלבן", שהציגה גם אירועים בכפרים. מ-1957 ועד מותו, היה חוקר במכון לתולדות המפלגה של הוועד המרכזי של מפלגת הפועלים הסוציאליסטית ההונגרית (MSZMP). כראש המדור הבינלאומי עסק במחקר ובעיבוד ההיסטוריה של הקומינטרן.
כתביו (חלקי)

שיאבד השוביניזם! עם חופשי, 11 ביולי 1945.
רהסלובקיזיה ויישוב כפוי מחדש של סלובקים. סקירה חברתית 1946.
היחסים החדשים של צ'כוסלובקיה וצ'כיה-הונגריה. סקירה חברתית 1946.
"ספרים לבנים" I-IV. - פורסם על ידי משרד המידע של מועצת השרים בארבעה כרכים תחת הכותרת כוחות נגד המהפכה באירועי אוקטובר ההונגריים. הכרך הראשון פורסם בנובמבר 1956, החלטת ה-MSZMP על פרסומו לא שרדה. בין חברי מערכת היו: Oszkár Betlen, István Darvasi, Tamás Fellegi, Márton Lovas, Dezső Nemes, János Nemes, László Orbán, István Szirmai.
החיים בארץ המתים (רומן ביוגרפי, 1959)
מהפכת-נגד בהונגריה 1956 (בודפשט, 1958)
ההתפתחות הדמוקרטית העממית בספרד 1936–1939 (בודפשט, 1963)
הקונגרס השביעי של האינטרנציונל הקומוניסטי (קומינטרן) (בודפשט, 1964)
תנועת החזית המאוחדת והמאבק למען מפלגה מהפכנית מאוחדת של מעמד הפועלים 1933–1937 (בודפשט, 1967)
מדיניות האחדות של הקומינטרן 1933–1937 (בודפשט, 1968)
ההיסטוריה של תנועת העבודה ההונגרית והבינלאומית 1848–1945 (רשימות האוניברסיטה, בודפשט, 1969)
פריז, מדריד, וינה (הוצאת הספרים קושוט, 1968)
לקריאה נוספת

Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Litván György: Betlen Oszkár rendőrségi tanúvallomása a Szabad Nép szerkesztőségében létrejött „jobboldali csoportosulásról" és 1956-ról. Dokumentumközlés bevezetővel. In: Évkönyv VI. 1998. 243-251. oldal
Magyar életrajzi lexikon 1000-1990 Betlen Oszkár, mek.oszk.hu (לקסיקון ביוגרפי הונגרי 1000–1990)
הערות שוליים

↑  Kortárs magyar írók 1945-1997. Bibliográfia és fotótár. Szerk. F. Almási Éva. Bp., Enciklopédia Kiadó, 1997, 2000.
↑  Gerencsér Tibor: A Magyar Mickiewicz Társaság második évtizede. A Magyar Mickiewicz Társaság tagjainak névsora. In: Acta Papensia XI (2011) 3-4. 195-199. o., library.hungaricana.hu.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297234005171  PLWABN: 9810571939905606  BnF: cb11467198r (data)  ISNI: 0000 0001 1071 0610  LCCN: n94044967  NKC: xx0116091  VIAF: 74296682   WorldCat (עם VIAF): 74296682 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אוסקר בתלן".
אולגה שיקלוש

| --- | --- |

 לידה:  6 בנובמבר 1926 קלוז'-נאפוקה, ממלכת רומניה 
 פטירה:  22 ביולי 2006 (בגיל 79) בודפשט, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לתאטרון ולקולנוע 
 בן או בת זוג:  Bálint Magyar 
 צאצאים:  Bálint Magyar, Fruzsina Magyar 
 
אולגה שיקלוש (במקור שוורץ, בהונגרית: Siklós Olga;‏ קלוז', 6 בנובמבר 1926 – בודפשט, 22 ביולי 2006) הייתה דרמטורגית, במאית, סופרת, דוקטור (CSc) שכיום נקרא בהונגריה (PHD) למדעי הספרות (1968).
קורות חייה

אולגה שיקלוש נולדה במשפחה יהודית כבתם של דז'ה שווארץ ושל רוזה קליין. היא קיבלה את התואר שלה בשנת 1958 במחלקה לדרמה של האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע. שיקלוש עבדה בתיאטרון הלאומי משנת 1945, מייד אחרי ששרדה בשואה. מאוחר יותר הייתה דרמטורגית בתיאטרון הנוער (Ifjúsági Színház) (מ-1951), בתיאטרון קטונה יוז'ף בקצ'קמט (מ-1956) ולאחר מכן בתיאטרון פטפי בעיר וספרם (מ-1966). משנת 1973 עבדה ברדיו ההונגרי כבמאית. עבודותיה כוללות מחקרים בתולדות התיאטרון והדרמה, כתיבה ובימוי תסריטי טלוויזיה ומחזות רדיו, מחזות סיפורי אגדות, מחזות דוקומנטריים. בנוסף לאלו, היא נתנה הרצאות באופן קבוע ב"חברה להפצת ידע מדעי" (TIT) (באנלגית שמה Society for Dissemination of Scientific Knowledge) ובערי השדה - על קולנוע ותיאטרון. בווספרם בלטו הפקותיה בתיאטרון של הקראות בלתי נשכחות.
מספר מופעיהבכורה שלה הרשומים במאגר התיאטרון : כבמאית -5 ; כסופרת/מחזאית - 7 .
משפחתה

בעלה היה באלינט מדיאר היסטוריון קולנוע ותיאטרון, בנה הוא פוליטיקאי, ובתה פרוז'ינה מדיאר היא דרמטורגית.