stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שורת מחץ
לקריאה נוספת

סלבטורה אטארדו, "The Linguistics of Humor: An Introduction", אוניברסיטת אוקספורד, 25 ביוני 2020.
ליאון רפפורט, "Punchlines: The Case for Racial, Ethnic, and Gender Humor", גרינווד הוצאה לאור, 2005.
הערות שוליים

↑  "שורת מחץ"אתר=מילון אבניאון
↑  APA PsycNet, doi.apa.org
↑  Victor Raskin, The primer of humor research, Berlin ; New York : Mouton de Gruyter, 2008, עמ' 49, ISBN 978-3-11-018616-1
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4129878-0
רנדי רודס

| --- | --- |

 לידה:  6 בדצמבר 1956 סנטה מוניקה, ארצות הברית 
 פטירה:  19 במרץ 1982 (בגיל 25) Leesburg, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Mountain View Cemetery 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1972–1982 (כ־10 שנים) 
 מקום לימודים:  תיכון ברבנק 
 סוגה:  הבי מטאל 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של הרוק אנד רול (2021) 
 randyrhoads.us
 פרופיל ב-IMDb
 
רנדול ויליאם "רנדי" רודס (באנגלית: William Randall "Randy" Rhoads;‏ 6 בדצמבר 1956 - 19 במרץ 1982) היה גיטריסט הבי מטאל, הידוע בעיקר בהשתתפותו בהרכבו של אוזי אוסבורן. בנוסף היה רודס הגיטריסט הראשון של להקת ההבי מטאל Quiet Riot.
ילדות

רודס נולד בדצמבר 1956 בבית החולים סט' גונס'-סנטה מוניקה, הצעיר מבין 3 אחים. כשהיה תינוק, אביו, ויליאם ארתור רודס עזב את אימו דולורס והתחתן שנית; מנישואיו השניים נולדו אחיו למחצה פול ודן. ויליאם שמר על קשר עם המשפחה במשך השנים.
לדולורס היה מרכז למוזיקה בצפון הוליווד, קליפורניה מאז 1949; המרכז עדיין פעיל.
אחיו הגדול של רודס, דואג "קיילי" רודס, היה מתופף וזמר בלהקות שונות, ואחותו הגדולה קאטי למדה לנגן על גיטרה יחד עם רנדי באותה תקופה. רנדי התחיל לנגן בגיטרה בגיל 6 ולקח מספר שיעורים בסוגת "פולק" שבאותה תקופה נחשבה למקובלת ללמידה על גיטרה, אך לא הייתה לו את הסבלנות להמשיך וללמוד את הסגנון. אמו לימדה את רנדי מספר שיעורי פסנתר כדי שיוכל בעתיד לקרוא תווים וללמוד מוזיקה לעומק.
בגיל 12 רנדי החל להתעניין במוזיקת רוק ובעיקר בנגינה על גיטרה חשמלית וכן לקח שיעורי גיטרה 
רנדי למד אצל סקוט שלי (Scott Shelly) במשך כמעט שנה עד ששלי פנה לאימו של רנדי ואמר לה שהוא אינו יכול ללמד את רנדי שום דבר חדש מכיוון שרנדי למד כל דבר שהוא ידע.
בגיל 14 רנדי הקים את להקתו הראשונה, Violet Fox (על שמה האמצעי של אמו) יחד עם אחיו דואג על התופים. הלהקה הייתה קצרת ימים ופעלה כ-5  חודשים.
רנדי היה בעוד מספר להקות בילדותו כמו The Katzenjammer Kids וMildred Pierce 
יחד עם חברו הטוב קלי גרני, הבסיסט לעתיד של Quiet Riot שלמד נגינה אצל דולורס.
רנדי וקלי גרני ניגנו יחדיו באזור  ברבנק במסיבות עד שהקימו את להקת Quiet Riot ב-1976.
בשנת 1976 הוקמה להקת  Quiet Riot עם הסולן קווין דוברו (Kevin DuBrow) והמתופף דרו פורסיט, רנדי על גיטרה מובילה וקלי גרני על גיטרה בס והוציאה שני אלבומים: Quiet Riot 1 וQuiet Riot 2 דרך חברת  CBS/Sony Records היפנית; האלבומים הופצו ביפן וזכו לביקורות חיוביות.
הלהקה צברה פופולריות בסצנת המועדונים של לוס אנג'לס והחלה להופיע במועדונים כמו The Starwood וWhisky a Go Go ובמסיבות באזור ברבנק. למרות שזכתה להכרה אזורית, הלהקה לא הצליחה להגיע להצלחה מסחרית משמעותית.
בשנות השתתפותו בלהקת Quiet Riot החל רנדי ללמד גיטרה במרכז המוזיקה של אמו והחדר שבו לימד
שמור עד היום במצבו המקורי. רנדי לימד לעיתים קרובות 6 שעות ביום בשיעורים בני חצי שעה
עם סטודנט אחד בכל פעם וניגן בלילות עם הלהקה.
הקריירה עם אוסבורן

ב-1979 סולן להקת "בלאק סבאת'" לשעבר אוזי אוסבורן רצה לחדש את הקריירה שלו.
הבסיסט דנה סטראם הציע לרנדי לעבור מQuiet Riot ללהקתו של אוסבורן. רודס ואוסבורן הגיעו לאנגליה במרץ 1980 כדי לעבוד על אלבומם החדש. הלהקה נכנסה לאולפנים כדי להקליט את אלבומם החדש "Blizzard of Ozz" שממנו יצא הסינגל "Mr. Crowley" והלהיט "Crazy Train", שממשיכים עד היום להישמע בהופעות.
המוות

ב-19 במרץ 1982 הלהקה הייתה בדרכה לפסטיבל באורלנדו, פלורידה. הלהקה עצרה למנוחה אחרי נסיעה ארוכה באחוזה של מנהל חברת הנסיעות ג'רי קלאון. הנהג אנדרו איקוק לקח את רודס ואת מעצבת השיער רייצ'ל ינגבלוד לטוס במטוס קטן ללא רשות. במהלך הטיסה אנדרו החליט לטוס מעל האוטובוס שבו ישנו חברי הלהקה. המטוס חג מעל האוטובוס שלוש פעמים, אך בפעם הרביעית אנדרו פנה פנייה חדה ונכנס לתוך האחוזה של ג'רי קלאון. איש מיושבי האחוזה לא נפצע אך רודס, רייצ'ל ואנדרו מתו במקום. בנתיחה אחר המוות התגלה כי בדמו של אנדרו איקוק נמצאה כמות של סם קוקאין.
שאילתה (ממשל)

שאילתה (בעבר רווח הכתיב שאילתא) היא שאלה שחבר פרלמנט מציג בפני שר בממשלה. השאלה חייבת לעסוק בתחום עיסוקו של המשרד שעליו ממונה השר.
המילה שאילתה שבה לשימוש בעקבות הצעתו של זלמן שזר, לימים נשיא ישראל השלישי. בערך בשנת 1945 חיפש דוד רמז, יו"ר ישיבת הוועד הפועל של ההסתדרות באותה עת, חלופה עברית למילה אינטרפֵּלציה (interpellation); הוא פנה אל שז"ר, והלה הציע מיד לייחד להוראה זו את המילה הקיימת שאילתא (בעקבות הארמית שְׁאֵלְתָא).
דיני השאילתה בכנסת

על השאילתה להיות מנוסחת בתמציתיות ובנייטרליות ולעסוק בסוגיה ספציפית וקונקרטית. יושב ראש הכנסת רשאי לפסול או לנסח מחדש שאילתות פגומות. לשר הנשאל ניתנים 21 יום להשיב על השאילתה, ויושב ראש הכנסת רשאי להוסיף עליהם עוד 21.
התשובה לשאילתה מוקראת על ידי השר הנשאל - או על ידי שר אחר לאחר אישור יושב ראש הכנסת - במליאת הכנסת, אלא אם כן השואל אינו נוכח, ואז התשובה מועברת לפרוטוקול הישיבה מבלי שתוקרא; רשאי השואל לבקש שהתשובה תישלח אליו בדואר או תפורסם ב"דברי הכנסת" מבלי שתוקרא. בנוסף לכך, רשאי השר לסרב לענות לשאילתה אם הוא חושב שיש בהקראת התשובה בפומבי משום נזק למדינה.
לאחר מתן התשובה, רשאי חבר הכנסת השואל לשאול עוד שאלה קצרה בעל פה – לפי אותן ההגבלות החלות על השאילתה הרגילה; השר המשיב יכול להשיב על שאילתה נוספת זו בעל פה, לסרב להשיב אם תהיה בתשובה פומבית משום פגיעה במדינה, או לבקש שהשאילתה הנוספת תוגש לו בכתב - במקרה זה חייב השר להשיב עליה תוך 7 ימים.
כלי השאילתה נועד לסייע לחברי הכנסת בפיקוח על עבודת משרדי הממשלה. שימוש נכון של חבר כנסת בשאילתות עשוי להביא לחשיפת עוולות, להפיכת העשייה המשרדית שקופה לציבור, ואף לשינוי מדיניות נקודתי. במהלך השנים חלה ירידה עקבית בשימוש של הח"כים בכלי זה. בידי הכנסת מצויים הכלים לחייב את משרדי הממשלה לענות  לשאילתות אך אין להם מוטיבציה לכך בשל השתייכות רובם לקואליציה. כתוצאה אחוז קטן מאוד מתוך השאילתות המוגשות מקבל מענה.
שאילתה במועצת עיר

על פי פקודת העיריות רשאי חבר מועצת עירייה להגיש לראש העירייה שאלה המנוסחת "בקיצור נמרץ"  לא יאוחר מ־48 שעות לפני תחילת ישיבת מועצה ועל ראש העיר להשיב בכתב ולהקריא את התשובה באותה ישיבה. כל חבר מועצה רשאי להגיש עד שתי שאילתות בכל ישיבה. השואל רשאי להציג, לאחר הקראת התשובה שאלה קצרה נוספת בעל פה שתענה במקום על ידי ראש העירייה או אדם מטעמו. תשובות לשאילות יינתנו בתחילתה של ישיבה מן המניין, השאילתות והתשובות יירשמו בפרוטוקול הישיבה.
הערות שוליים

↑  יצחק אבינרי, שתי פגישות, דבר, 4 בנובמבר 1974
↑  עבודת המליאה באתר הכנסת.
↑  שבי גטניו, שפל חדש: הממשלה ענתה רק על 18% משאילתות הח"כים, באתר שקוף, ‏2024-08-15
↑  S:פקודת העיריות, תוספת שנייה (סעיף 136) (תקנון בדבר ישיבות מועצה והנוהל בהן), פרק 9
↑  S:פקודת העיריות, תוספת שנייה (סעיף 136) (תקנון בדבר ישיבות מועצה והנוהל בהן), פרק 7
↑  S:פקודת העיריות, תוספת שנייה (סעיף 136) (תקנון בדבר ישיבות מועצה והנוהל בהן), פרק 11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4130644-2
שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי

חמשת זרמי הים העיקריים בכדור הארץ, מימין לשמאל: בצפון האוקיינוס האטלנטי, בדרום האוקיינוס האטלנטי, בצפון האוקיינוס השקט, בדרום האוקיינוס השקט, ובאוקיינוס ההודי.
שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי הוא מקבץ של פסולת ימית, שנוצרה על ידי האדם ונישאת על גבי מערבולות של זרמי ים (Gyre) באזור האוקיינוס ההודי. שטחו הוערך בשנת 2011 בכ־2,183,480 קילומטר רבוע, משקלו כ-2,185 טון, וריכוז הפסולת בשטח הוא כ-10,000 טון לקמ"ר.
מדובר בשטח הפסולת הימית השלישי בגודלו מבין חמשת שטחי הפסולת הימים בעולם (לאחר צפון האוקיינוס השקט ששטח הפסולת שבו היא 8,095,000 קמ"ר, וצפון האוקיינוס האטלנטי ששטח הפסולת שבו הוא 3,625,753 קמ"ר), אך הדליל ביותר ובעל כמות הפסולת המועטה ביותר מבין כל שטחי הפסולת באוקיינוסים.
הפסולת מורכבת מחלקי פלסטיק צפים, משקע כימי וחומרים נוספים. שטח הפסולת אינו נראה כגוש רציף, והחלקים הנראים בעין הם בעיקר רכיבי הפסולת הגדולים יחסית. בדומה לשטחי הפסולת הצפה בשאר האוקיינוסים, הפלסטיק מתפורר לחלקים קטנים והולכים ככל שעובר הזמן, עד לרמת הפולימר.
הסבר ויזואלי התפשטות הפסולת באוקיינוסים משנות התשעים ועד שנות ה-2000.
מחקר

ההשערה על קיומו של שטח פסולת נרחב באוקיינוס ההודי הועלתה לראשונה על ידי מסמך שפורסם על ידי מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי (NOAA) בשנת 1988, על בסיס תוצאות של מחקרים שבוצעו באלסקה בשנים 1985 עד 1988 והתמקדו באזור צפון האוקיינוס השקט. מחקרים נוספים על פסולת ימית שנסחפה לחופים באזור האוקיינוס ההודי העלו כי ייתכן שיש מצבור פסולת גם באוקיינוס ההודי.
בשנת 2010 החל מחקר טרנס-אוקייני של ארגון 5 Gyres שמטרתו לקבוע אם ההשפעה של הפסולת באזורים של צפון האוקיינוס האטלנטי וצפון האוקיינוס השקט, דומה להשפעתו גם על דרום האוקיינוס האטלנטי, דרום האוקיינוס השקט והאוקיינוס ההודי. צוות המחקר אסף דגימות פלסטיק בשטח המשתרע על פני כ-4,800 ק"מ באוקיינוס ההודי, בין העיר פרת' באוסטרליה לפור לואי בירת מאוריציוס, וקבע כי למרות דלילותו היחסית של שטח הפסולת, האוקיינוס ההודי הושפע ממצבורי פלסטיק באופן דומה להשפעתו בזרמי הים של שאר האוקיינוסים, במה שכונה על ידי מייסדת הארגון "מרק דק של פלסטיק".
מחקר משנת 2019 טוען כי דלילותו היחסית של הפסולת באוקיינוס ההודי נובעת מרוחות המונסון החזקות הדוחפות את הפסולת מערבה, לכיוון חופי אפריקה הדרומיים ומשם לאוקיינוס האטלנטי. על כן הפסולת אינה לכודה בזרמי האוקיינוס ההודי באופן שיוצר "כתם" על פני המים, כפי שקורה באוקיינוס האטלנטי ובאוקיינוס השקט, אלא נודדת בקביעות מערבה לאוקיינוס האטלנטי.
מקורות הזיהום

מקורות הזיהום הם בעיקר המדינות בעלות קו חוף באוקיינוס ההודיː סין, שאחראית לכ-30 אחוזים מכמות הפסולת הימית העולמית; אינדונזיה הנמצאת במקום השני בעולם; סרי לנקה הנמצאת במקום החמישי בעולם; תאילנד הנמצאת במקום השישי בעולם; מלזיה נמצאת במקום בשמיני בעולם; ובנגלדש הנמצאת במקום העשירי בעולם.
90 אחוזים מהחומרים המרכיבים את שטח הפסולת של כל האוקיינוסים בעולם מגיעים מעשרה נהרות בלבד, המובאים להלן בסדר יורדː נהר היאנגצה בסין, נהר האינדוס בפקיסטן, הנהר הצהוב בסין, הנהר האי (אנ') בסין, הנילוס באפריקה, הגנגס בהודו, נהר הפנינה בסין, נהר האמור ברוסיה, סין ומונגוליה, הניז'ר במערב אפריקה, ונהר המקונג בדרום-מזרח אסיה.
שניים מבין נהרות אלה - נהר האינדוס ונהר הגנגס, הם גם המקורות העיקריים של פסולת המגיעה לאוקיינוס ההודי.
הערות שוליים

1 2  Sesini, Marzia (August 2011). "The Garbage Patch In The Oceans: The Problem And Possible Solutions" (PDF). Columbia University.
↑  Charitha Pattiaratchi, Erik van Sebille, Mirjam van der Mheen, There's no 'garbage patch' in the Southern Indian Ocean, so where does all the rubbish go?, The Conversation (באנגלית)
↑  World's Oceans Clogged by Millions of Tons of Plastic Trash, Scientific American (באנגלית)
↑  Christian Schmidt, Tobias Krauth, Stephan Wagner, Export of Plastic Debris by Rivers into the Sea, Environmental Science & Technology 51, 2017-11-07, עמ' 12246–12253 doi: 10.1021/acs.est.7b02368
↑  Deutsche Welle (www.dw.com), Almost all plastic in the ocean comes from just 10 rivers | DW | 30.11.2017, DW.COM (באנגלית בריטית)
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
רצח במיאמי (משחק וידאו)

| --- | --- |

עטיפת המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  1991
 סוגה:  משחק הרפתקאות גרפי, הצבע והקלק
 פיתוח:  Tomahawk
 הוצאה לאור:  Coktel Vision   Digital Integration
 ארץ מקור:  צרפת 
 הפצה:  קונאמי
 עיצוב:  מיוריאל טראמיס
 הערות:  מערכת הפעלה מינימלית:   MS-DOS 2.11   מערכת הפעלה ממומלצת:   MS-DOS 6.22
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Gob
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  קומודור אמיגה   אטארי ST (אנ')   MS-DOS
 מדיה:  CD-ROM / דיסקט
 דרישות מערכת
 מעבד:  אינטל 80286 (אנ')
 זיכרון:  512KB
 כרטיס מסך:  תומך ב-CGA,‏ EGA,‏ Hercules או ב-VGA
 בקרים:  עכבר
 
רצח במיאמי (באנגלית: Fascination) הוא משחק וידאו מסוגת הרפתקאות-גרפי והצבע והקלק שפותח על ידי חברת Tomahawk והופץ על ידי Cocktel Vision ו-Digital Integration ב-1991 לקונסולות המשחקים קומודור אמיגה ואטארי ST ולמערכת ההפעלה MS-DOS.
בישראל המשחק תורגם לעברית על ידי מחשבת, והוא היה באותה העת המשחק היחיד של החברה שהוגבל בגיל ונועד למבוגרים בלבד.
משחקיות

רצח במיאמי הוא משחק הרפתקה דו־ממדי בממשק "הצבע והקלק" (עם העכבר). עלילת המשחק מתקדמת רק על ידי פתרון פאזלים. בניגוד למקובל במרבית משחקי ההרפתקאות, במשחק זה אפשר להיתקע מפני שהשחקן שכח לקחת חפץ חיוני להמשך המשחק.
עלילה

במהלך טיסה מפריז למיאמי הדיילת דורליס מיי עוזרת לנוסע גוסס שנותן לה דוגמית של תרופה ניסיונית חדשה המגבירה את המשיכה המינית לאדם שלוקח אותה. האיש הגוסס מבקש מדורליס שתשמור על הדוגמית מפני מתנקש שממתין לו במיאמי.
שטח הפסולת הצפון אטלנטי

חמשת זרמי הים העיקריים בכדור הארץ, מימין לשמאל: בצפון האוקיינוס האטלנטי, בדרום האוקיינוס האטלנטי, בצפון האוקיינוס השקט, בדרום האוקיינוס השקט, ובאוקיינוס ההודי.
שטח הפסולת הצפון אטלנטי הוא מקבץ של פסולת ימית, שנוצרה על ידי האדם ונישאת על גבי מערבולות של זרמי ים (Gyre) בצפון האוקיינוס האטלנטי. נכון לשנת 2011, שטחו מוערך בכ-3,625,753 קילומטרים רבועים, צפיפותו היא 25,000 חלקיקים לקמ"ר ומשקלו הכולל הוא כ-9,064 טון. מרבית הפסולת מורכבת ממיקרופלסטיק וחלקיקי פלסטיק קטנים שריכוזם עומד על כ-4,000 חלקיקים לקמ"ר, אך במקומות מסוימים הריכוז מגיע עד ל-200,000 חלקיקים לקמ"ר.
הפסולת מגיעה לאוקיינוס באמצעות נהרות הזורמים אליו, והיא מהווה סיכון אקולוגי לבעלי החיים המימיים ופוגעת גם בבני אדם, מכיוון ששלל הדיג מכיל חלקיקי פלסטיק שנבלעו על ידי הדגים ואינם מתפרקים בגופם.
מאפיינים

שטח הפסולת נמצא בין קווי הרוחב 22° צפון ל-38° צפון אך גבולותיו המזרחיים והמערביים אינם ברורים. קיימת תנודה עונתית של כ-1,600 ק"מ בכיוון צפון ודרום המושפעת גם עקב תופעת האל ניניו. הפלסטיק מתפרק לחלקים קטנים יותר ויותר כאשר אלו הצפים על פני המים הם בעיקר פולימרים כגון פוליאתילן ופוליפרופילן המשמשים לייצור מוצרים ביתיים.
קיימת השערה כי חלקיקים נוספים שוקעים אל מתחת לפני המים וכוללים את הפולימר פוליאתילן טרפתאלט המשמש בין היתר את תעשיית המשקאות הקלים ובקבוקי מים, אך השערה זו לא הוכחה מכיוון שהמחקרים שנעשו על שטח הפלסטיק באמצעות רשתות דגמו רק את הפסולת הצפה.
מחקר והעלאת מודעות

קיומו של מקבץ הפסולת תועד לראשונה בשנת 1972, ובין השנים 1986–2008 התקיים מחקר ארוך טווח על ידי איגוד החינוך הימי של מסצ'וסטס, המכון האוקיינוגרפי בוודס הול ואוניברסיטת הוואי במנואה. במחקר השתתפו כ-7,000 סטודנטים שביצעו 6,136 דיגומים של שטח הפסולת באמצעות רשתות צפופות המשמשות לדיג פלנקטון ואספו כ-64,000 חלקיקי פלסטיק. במחקר נעשה שימוש גם בכ-1,600 תצלומי לוויין על מנת למפות את שטח הפסולת ולחזות כיצד הוא יתפתח בעתיד. במהלך השנים שבהן התבצע המחקר התברר כי ריכוז הפלסטיק הנדגם אינו גדל, והסיבה המשוערת לכך היא שהחלקיקים שוקעים לאורך זמן ומתפרקים לחלקיקים קטנים יותר ויותר, דבר המקשה על תפיסתם ברשתות.
פעולות שונות להעלאת מודעות לקיומו של שטח הפלסטיק ולבעיות הנובעות ממנו, בין היתר על ידי הארגון The Ocean Cleanup שמקדם פתרונות טכנולוגיים במטרה להפחית 90% משטחי פסולת הפלסטיק באוקיינוסים. עם זאת, הארגון מתמקד בשלב הראשון בניסיונות לטפל בשטח הפסולת באוקיינוס השקט ולא בזה של צפון האוקיינוס האטלנטי.
בשנת 2013 הקימה האמנית האיטלקייה מריה קאריסטינה פינוצ'י פסל לפני משרדי מזכ"לית אונסק"ו, אירינה בוקובה, לצורך רתימתה לסוגיה. בעקבות כך הוקם המיזם "מדינת שטח הפסולת" (אנ') בשיתוף פינוצ'י, אונסק"ו והמשרד להגנת הסביבה של איטליה. המיזם נועד להפנות זרקור לתופעה ולהביא אותה לתשומת לב הציבור ומקבלי החלטות בעולם, ומקיים תערוכות בנושא באירופה ובארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Marzia Sesini, [https://epm.300.myftpupload.com/wp-content/uploads/2020/10/sesini_thesis.pdf THE GARBAGE PATCH IN THE OCEANS: THE PROBLEM AND POSSIBLE
SOLUTIONS], Earth Institute, Columbia University, August 2011
1 2  "Massive North Atlantic Garbage Patch Mapped". Wired (באנגלית אמריקאית). ISSN 1059-1028. נבדק ב-2021-02-15.
1 2  Mike Orcutt, How Bad Is the Plastic Pollution in the Atlantic?, Popular Mechanics, ‏19 באוגובט 2010 (באנגלית)
↑  "'Rubbish patch' blights Atlantic" (באנגלית בריטית). 2010-02-24. נבדק ב-2021-02-15.
↑  The Ocean Cleanup, The Ocean Cleanup (באנגלית)
↑  The Garbage Patch State, www.garbagepatchstate.org
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
הסבר ויזואלי התפשטות הפסולת באוקיינוסים משנות התשעים ועד שנות ה-2000.
שומרת יום כנגד יום

שומרת יום כנגד יום הוא מושג יסודי בהלכות נידה המתאר את מצבה של אשה שהיא "זבה קטנה" - שראתה דם בימי הזיבה, הרי היא טמאה ביום שראתה, וכדי להיטהר עליה לשמור (לבדוק את טהרת גופה)  כל היום שלאחר ראייתה עד סוף היום, ואם אכן לא תראה בו תוכל לטבול ולהיטהר.
רקע

זמן ראיית הדם באישה מחולק לשני זמנים: ימי נידה וימי זיבה. ימי נידה הם שבעת הימים הראשונים מאז שהתחילה לראות דם, מהיום השמיני והלאה עד יום 11, אלו ימי זיבה. אישה הנמצאת בתקופת הזיבה, ורואה דם באחד מן הימים, במקרה וראתה יום אחד היא נקראת "זבה קטנה" ודינה הוא שתשמור יום אחד בטהרה. ומכאן שמה "שומרת יום כנגד יום" - כלומר צריכה לשמור יום שלא תראה בו דם נגד אותו יום שראתה בו. ביום זה אסור לה לקיים יחסי אישות. אם ביום שאחרי ראייתה לא ראתה שוב דם, יכולה לטבול ולהיטהר. אף במקרה וראתה שני ימים רצופים דם, תשמור את היום השלישי בטהרה, ותוכל לטבול ולהיטהר.
במקרה והאישה ראתה דם שלושה ימים ברציפות במהלך אותן 11 'ימי זיבה' היא נהפכת ל"זבה גדולה" (נקראת זבה סתם), וצריכה לספור שבעה ימים שלמים שלא תראה בהם דם כלל (-שבעה נקיים), ורק לאחריהם תוכל לטבול ולהיטהר.
דין זה היה קיים במצב הבסיסי של הלכות נידה, אך כיום כבר אינו תופס בגלל חומרתו של רבי לפיה כל אשה הרואה דם חייבת להמתין עוד ששה ימים לטהרתה.
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות איסורי ביאה, פרק ו' ז-י
| נידה |
| --- | --- | --- |
| סוגי ראיות ודמים | נידה • זבה קטנה-שומרת יום כנגד יום • זבה גדולה - שבעה נקיים • כתם (נידה) • הרגשת נידה • דם בתולים • דם חימוד • דם קישוי • דם טוהר |  |
| דיני הוסתות | פרישה סמוך לווסת • וסת קבוע • וסת שאינו קבוע • עונה בינונית • וסת ההפלגה • וסת החודש • וסת השבוע • וסת השעות • וסת הדילוג • וסת הגוף • וסת הסירוג • וסת האונס • רואה מחמת תשמיש • ימי המבוכה |  |
| דיני הנידה | איסור משכב עם נידה • הרחקות הנידה • בועל נידה |  |
| פרישה סמוך לווסת | עונת אור זרוע • עונת חוות דעת • עונת אבי עזרי |  |
| טהרת הנידה | בדיקת עד • הפסק טהרה • מוך דחוק • שבעה נקיים • ליל טבילה • חפיפה לפני טבילה • טבילה • סתירת שבעה נקיים • פולטת שכבת זרע • חומרא דרבי זירא |  |
| שונות | חופת נידה • מסולקת דמים • עד בדיקה • מסכת נידה • ברייתא דמסכת נדה • בודקת טהרה |  |
| חיי אישות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| סדר הנישואין היהודי | שידוך • אירוסים • שטר תנאים • קידושין • חופה וקידושין • ברכת אירוסין • כתובה • חדר ייחוד • שבע ברכות • בעילת מצווה • ברכת בתולים |  |
| מצוות והלכות בזוגיות | פרייה ורבייה • לידה בהלכה • שאר כסות ועונה • יחסי אישות • איסור משכב עם נידה • איסור עריות • לא תנאף • שיור • הוצאת זרע לבטלה • ביאה שלא כדרכה • ביאה דרך איברים |  |
| טהרת המשפחה | דם בתולים • דם חימוד • נידה • זבה • שומרת יום כנגד יום • יולדת  • פולטת שכבת זרע • רואה כתם • רואה מחמת תשמיש • פרישה סמוך לווסת • הפסק טהרה • שבעה נקיים • טבילה • בדיקת עד |  |
| צניעות | שמירת נגיעה • איסור הסתכלות בערווה • איסור ייחוד • כיסוי ראש לנשים |  |
| מסכתות בסדר נשים | יבמות • כתובות • נדרים • נזיר • סוטה • גיטין • קידושין |  |
שורשן

שורשן הוא תת-יחידה של שורש שמי אשר אינה משתנה בנטיות השורש
(כשלפני ואחרי כל שורשן עשויים הגאים להתווסף או להשתנות). השורשנים של שורש תלת־עיצורי הם בדרך־כלל שלושת עיצורי השורש: פ״א הפועל, עי״ן הפועל ולמ״ד הפועל. בשורשים מרובעים, מחומשים ומשושים מכיל לפחות אחד השורשנים יותר מעיצור יחיד, לדוגמה השורשן השני של כרב״ל (שורשנים כ–רב–ל). קיימים גם שורשים המתחלקים לשני שורשנים בלבד, לדוגמה זו״ז ("להזיז"): ז–ז, קל״ק ("להקליק"): קל–ק (ראו דוגמאות להלן). שורשן עשוי גם להיות תנועה או להכיל תנועה, לדוגמה השורשן השני בשורשים ראי״נ ("לְרַאֲיֵן"): ר–אֲי–נ, תאר״כ ("לְתַאֲרֵךְ"): ת–אֲר–כ או רענ״נ ("לְרַעֲנֵן"): ר–עֲנ–נ (השוו בלג״נ ("לְבַלְגֵן"): ב–לג–נ ללא תנועה בשורשן השני).
ניתוח תצורות לפי שורשנים מאפשר את החלתם של בניינים ומשקלים תלת־עיצוריים על נטיות שורשים בני יותר משלושה עיצורים; כך למשל למשקל קִטּוּל ניתן לשייך את המילים "עיצור", "אלתור", "אנגלוז", "אינדוקס" ו"קימפלוקס" ולמשקל קַטֶּלֶת ניתן לשייך את המילים "רכבת", "טרפדת", "תרגמת", "ארגמנת" ו"סמרטטת" (ראו דוגמאות להלן).
שורשנים מרובי עיצורים של שורשים תנייניים נוטים לשקף את צרורות העיצורים הקיימים במקור ממנו נגזר השורש, כך שזה עדיין ניתן לזיהוי בתצורות השורש השונות; כך למשל השורשנים של השורש קונט״ט הם קו–נט–ט (למשל במילה "("מקוונטט", /mekvuntat/), כך שנשמרים צרורות העיצורים שבמקור "קוונט" (/kvant/), בעוד השורשנים של השורש קמפר״ס הם ק–מפר–ס (למשל במילה "מקומפרס", /mekumpras/), כך שנשמרים צרורות העיצורים שבמקור "קומפרסור" (/kompresor/).
הדגמה > שיבוץ שורשנים של שורשים שונים בבניין או במשקל נתון

בתעתיק הפונטי מופיעים השורשנים מתחת לכותרות 1S, 2S ו־S3 בהתאמה והאלמנטים המרכיבים את הבניין או המשקל מתחת לכותרות tf1 עד tf4 (קיצור ל־transfix (אנ')).
הדגמה > שיבוץ שורשנים של שורש נתון בבניינים או במשקלים שונים

השורש "אבסטרק״ט" מובא על ידי פרופ׳ שמואל בולוצקי להדגמת עיקרון הניתוח ע״פ שורשנים גם בשורש בעל יותר מ־6 רדיקלים.
ראו גם

שורש מחומש, שורש משושה
דקדוק עברי - מונחים
הערות שוליים

1 2 המונח "שורשן" נטבע על ידי הבלשן שמואל בולוצקי, ראו:
שמואל בולוצקי, Linear first-time derivation of verbs and consonant cluster preservation in Israeli Hebrew, עמ' 40, מתוך Perspectives on language and language development: essays in honor of Ruth A. Berman מאת Dorit Diskin Ravid,Hava Bat-Zeev Shyldkrot,Ruth Aronson Berman
אורה שורצולד, פרקים במורפולוגיה עברית, כרך 3, עמ' 166
1 2  שמואל בולוצקי, The 'roots' of denominative Hebrew verbs, מתוך
Language processing and acquisition in languages of Semitic, root-based morphology, עמוד 141, מאת Joseph Shimron
↑  ראו אזכורים של תנועה המשמשת כרדיקל של שורש (במקום עיצור) לדוגמה אצל George Heinrich August von Ewald, John Nicholson, A grammar of the Hebrew language of the old testament, עמ' 108 §2, או אצל Archibald Henry Sayce, An Assyrian Grammar, for Comparative Purposes, עמ' 185
↑  Eve V. Clark, The lexicon in acquisition, עמוד 215 – 216
שטיח מנורה

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 תאריך יצירה:  1906–1914
 טכניקה וחומרים:  צמר; אריגת קשרים
 ממדים בס"מ
 אורך:  147
 רוחב:  102
 נתונים על היצירה
 מפעל מייצר:  מחלקת השטיחים של בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
 מיקום:  אוסף פרטי
שטיח "מנורה" הוא כינויו של שטיח שעוצב ונארג בבצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות.