stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריית ארבע
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בקריית ארבע 7,605 תושבים, מתוכם 7,578 תושבי ישראל (מקום 209 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+0.4% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 67.0%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,497 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
כ-11% מתושבי קריית ארבע הם מקהילת בני מנשה שנקלטו ביישוב באמצע שנות ה-90. שאר האוכלוסייה מורכבת מדתיים לאומיים, שומרי מסורת, חרדים, ומעט חילונים. לפי נתוני בתי ספר ל-2017, יש ביישוב בית ספר חילוני אחד.
שכונות

בשנת 2018 פורסם כי בחמש השנים שלפני כן נבנו בקריית ארבע כ-200 יחידות דיור.
לב הקריה - השכונה המרכזית. כוללת את האזור הוותיק של קריית ארבע, ובו רוב השירותים ומוסדות הציבור (בהם ישיבת ניר), לצד בנייה חדשה כגון שכונת "נופי כרמים" (המוכרת בתור "המדורגים").
רמת ממרא (גבעת חרסינה) - השכונה הצפונית והשניה של הקריה. השכונה, שגובהה כאלף מטרים מעל פני הים, היא שכונת המגורים הגבוהה ביותר בארץ ישראל. במקור נקראה השכונה על שמו של אל"ם אהרן חרסינה, ראש מחלקת הגנה מרחבית במטכ"ל. בשכונה נמצאים יקב רמת חברון והישיבה התיכונית קריית ארבע.
אשמורת יצחק - שכונה קטנה הסמוכה ללב הקריה
גבעת האבות - שכונה קטנה הנמצאת מול הכניסה מקרית ארבע לחברון. בשכונה זו מתגוררים איתמר בן גביר, אליהו ליבמן ובנצי גופשטיין.
שכונת גל - שכונת מאחז מדרום מערב ללב הקריה. סמוכה לשכונה הערבית 'גאליס'.
נופי ממרא - שכונה חדשה היושבת על הכניסה הצפונית לקריית ארבע.
מוסדות חינוך

בקריית ארבע מערכת חינוך ענפה המשרתת את תושבי האזור.
מוסדות חינוך > גנים ובתי ספר

22 גני ילדים
יסודי ממלכתי דתי - "ממ"ד חברון", "אלוני ממרא", "תלמוד תורה קניין תורה" ו"תלמוד תורה חברון".
יסודי ממלכתי - "גוונים"
תלמוד תורה מערת המכפלה (זילברמן)
מועדוניות רווחה - "בית הדקל" ו"בית ארז"
מוסדות חינוך > ישיבות ואולפנות

"אולפנת קריית ארבע"
אולפנת מבשרת חברון
"ישיבה תיכונית קריית ארבע"
ישיבת הסדר - "ישיבת ניר"
מוסדות חינוך > תנועות נוער

בני עקיבא - סניף קריית ארבע, סניף נופי ממרא, סניף החרסינה
אריאל בנים - סניף קריית ארבע, סניף רמת ממרא
אריאל בנות - סניף קריית ארבע, סניף רמת ממרא
בית"ר - מעוז קריית ארבע
מוסדות חינוך > לימודים כלליים

מכללת הוראה הפועלת כשלוחת מכללת אפרתה
מדרשה לטיולים - "מדרשת חברון"
מרכז פסג"ה (פיתוח סגלי הוראה) אזורי המשמש גם את מוסדות החינוך שבישובים באזור (גוש עציון, אפרת והר חברון)
אתרים מרכזיים במועצה > תרבות

מתנ"ס
היכל תרבות
מועדון "גיל הזהב"
הספרייה הציבורית
מחקר ופיתוח אזורי יהודה
מכון לרבני יישובים
מרכז הפיס
אולם הספורט המרכזי
בריכת שחייה
קאנטרי קלאב
המרכז האזרחי בבניין המועצה
הריקוד מרכז לאומנויות המחול
אתרים מרכזיים במועצה > מסחר

המרכז המסחרי
המרכז המסחרי רמת ממרא
אזור תעשייה קריית ארבע
אתרים מרכזיים במועצה > תיירות

פארק אלון
מוזיאון ארץ יהודה
פארק מאיר כהנא
מצפה דביר
מעיין חי
מצפה השלושה
מצפה רוח אחרת
תחבורה

את קריית ארבע שירתה במשך שנים רבות חברת אגד עד ינואר 2017, שבה הוחלפה בחברת אגד תעבורה. בקריה קיים מסוף אוטובוסים מרכזי של "אגד תעבורה". מסוף זה משמש לרוב כתחנת מוצא (קווי ירושלים, באר שבע, קריית גת, הר חברון ועוד) אך גם כתחנת ביניים למספר קווים (באר שבע, חברון).
סמל היישוב

הסמל עוצב בידי ברוך נחשון תושב המקום וצייר במקצועו. הוא כולל את המרכיבים הבאים:
המרכיב העיקרי הוא הנבל המציין כי דוד המלך מלך בחברון.
על שני הנבל גפנים ובקצותיו רימונים - שני פירות אלה נמנים עם שבעת המינים ואופיינים לאזור.
במרכז הנבל ניצב אריה המביט לשמאל - זהו סמל שבט יהודה.
האריה ניצב על מבנה מערת המכפלה השוכנת בחברון הסמוכה - מסמלת את הזיקה ההיסטורית היהודית למקום.
בתחתית הנבל הרים עגולים ובתים - מסמלים את בתי חברון והרי יהודה.
קצות נבל הן בצורת שופרות - מסמלים את הגאולה.
ראו גם

היישוב היהודי בחברון
ישיבת ניר קריית ארבע
ישיבה תיכונית קריית ארבע
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר יהושע, פרק כ"א, פסוקים י"ג–כ"א
↑  משה דוד קאסוטו, אנציקלופדיה מקראית, א, מוסד ביאליק, תש"י - 1950, עמוד 527
↑  בראשית רבה, פרשה נ"ח, פסקה ד'
↑  תוקם קריית חברון היהודית מיד, מעריב, 19 ביוני 1970
↑  יהושע ביצור, בניית הקריה בחברון מתנהלת בקצב מהיר, מעריב, 15 בספטמבר 1970
↑  ראו למשל: יהושע ביצור, ההתנחלות בחברון, מעריב, 4 במרץ 1970
↑  צו בדבר ניהול קריית ארבע (יהודה והשומרון) (מס׳ 561), תשל״ה–1974
↑  על פי צו בדבר ניהול מועצות מקומיות (יהודה והשומרון) (מס׳ 892), תשמ״א–1981.
↑  פרופיל קריית ארבע באתר הלמ"ס
↑   חיים לוינסון, המדינה משלמת מאות אלפי שקלים לישיבה המפעילה גרעין תורני בקרית ארבע, באתר הארץ, 8 בפברואר 2015
↑  גיא נרדי, ‏“קריית ארבע היא מיקרוקוסמוס של ישראל”, באתר גלובס, 6 במרץ 2018
↑  אתר פסג"ה קריית ארבע
| מחוז יהודה ושומרון |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת יהודה ושומרון חופפת את שטח המחוז | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| ערים | אריאל • ביתר עילית • מודיעין עילית • מעלה אדומים | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| מועצות מקומיות | אורנית • אלפי מנשה • אלקנה • אפרת • בית אל • בית אריה-עופרים • גבעת זאב • היישוב היהודי בחברון • הר אדר • מעלה אפרים • עמנואל • קדומים • קריית ארבע • קרני שומרון • שער השומרון | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| מועצות אזוריות | גוש עציון • הר חברון • מגילות • מטה בנימין • ערבות הירדן • שומרון | מפת מחוז יהודה ושומרון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564462505171  LCCN: n82049447  VIAF: 124354788   WorldCat (עם VIAF): 124354788 
בניין המועצה
רחוב מגורים טיפוסי בקריית ארבע, מרץ 2019
שכונה בקרית ארבע ומעליה ברקע נוף שכונת החרסינה וחברון
הישיבה התיכונית
חזית היכל התרבות
ויסגינס

ויסגינס (בליטאית: Visaginas) היא עיר בחבל אוקשטאיטייה, המשויכת מבחינה מנהלית למחוז המשנה ויסגינס במחוז אוטנה שבמזרח ליטא. רוסית היא השפה הראשונה של רובם המכריע של אוכלוסיית העיירה.
ערים תאומות

ויסגינס מקיימת קשרי ערים תאומות עם:
פולין זמברוב, פולין
אוקראינה סלאבוטיץ', אוקראינה
רוסיה אובנינסק, רוסיה
בלארוס סמרגון, בלארוס
בומה (הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו)

| --- | --- |

 מדינה:  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 שטח:  65 קמ"ר
 גובה:  61 מטרים
 קואורדינטות:  5°51′S 13°03′E﻿ / ﻿5.85°S 13.05°E﻿ / -5.85; 13.05 
 he
 
בול של מדינת קונגו החופשית, ששימש בבומה בסביבות 1900
מבט צפונה מבומה, 1889
בומה (בצרפתית: Boma) היא עיירת נמל על נהר קונגו, כמאה ק"מ במעלה הזרם מהאוקיינוס האטלנטי, במחוז קונגו מרכז של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, בסמוך לגבול עם אנגולה. אוכלוסייתה מוערכת ב-162,521 נכון לשנת 2012.
בומה הייתה עיר הבירה של מדינת קונגו החופשית וקונגו הבלגית (הרפובליקה הדמוקרטית המודרנית של קונגו) בתאריכים 1 במאי 1886 עד 1926, אז הועברה הבירה ללאופולדוויל (מאז שונה שמה לקינשאסה). הנמל מטפל בייצוא עץ טרופי, בננות, קקאו ותוצרת דקלים.
היסטוריה

בומה הוקמה על ידי סוחרים אירופיים במאה ה-16 כנמל כניסה, כולל עבור סחר העבדים. המסחר היה בעיקר בידי סוחרים הולנדים, אך היו שם גם חברות בריטיות, צרפתיות ופורטוגזיות. שום מעצמה אירופית לא הפעילה ריבונות, אף שתביעות הועלו מעת לעת על ידי פורטוגל.
החוקר הבריטי הנרי מורטון סטנלי הגיע לכאן ב-9 באוגוסט 1877, לאחר שחצה את אפריקה ממזרח למערב.
בשנת 1884 נאלצו אנשי בומה להעניק פרוטקטורט של ארצם לאיגוד הבינלאומי של קונגו, המורכב ממעצמות אירופאיות. בשנת 1886 הקים ליאופולד, מלך בלגיה, את מדינת קונגו החופשית והגדיר את בומה כבירתה. הוא ניהל את המדינה כפרויקט אישי שלו במשך כמה שנים, כמעט ושיעבד רבים מקונגו בצבא פרטי והתעלל בהם במסגרת מפעל ייצור הגומי שלו. זעם בינלאומי ופעולה של המחוקק הבלגי הביאו לכך שהממשלה השתלטה על מה שהוקם כמושבה של קונגו הבלגית.
בומה המשיכה לשמש כבירת קונגו הבלגית עד 1926. לאופולדוויל, ששמה שונה לכינוי קינשאסה, הוגדרה כבירה החדשה. (שטח זה הוא כיום הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו).
תחבורה

בומה שוכנת על הגדה הצפונית של נהר קונגו, כמאה ק"מ במעלה הזרם ממואנדה, שם הנהר זורם לאוקיינוס האטלנטי . הרוחב והעומק הגדולים של הנהר מאפשרים לספינות ימיות להגיע לבומה, שהוא הנמל השני בגודלו של קונגו, אחרי מטאדי. בין 1889 ל-1984 שירתה את הנמל קו רכבת ברוחב 610 מ"מ מטצ'לה.
אישים

אנטואן-רוג'ר בולמבה, פוליטיקאי ומשורר, נולד כאן בשנת 1913.
מפונגו לאנו, זמר קונגולזי פופולרי, יליד בומה 1956, מת בשנת 1990.
אקלים

מערכת סיווג האקלים של קופן-גייגר מסווגת את האקלים של המקום כטרופי רטוב ויבש. טמפרטורת השיא הגבוהה ביותר הייתה 41 מעלות צלזיוס ב-25 בפברואר 1976, בעוד שטמפרטורת השיא הנמוכה ביותר הייתה 10 מעלות ב-21 באוקטובר 1976.
גלריה

מזח בומה, 1899
הרשויות בקצה המזח, בומה, 1899
"תשעת המלכים הוותיקים של בומה" (צילום משנת 1898, המוזיאון המלכותי למרכז אפריקה.
נמל שינקקאסה; ביצור על נהר קונגו ליד בומה
כנסיית בומה, שעדיין קיימת; הוותיקה ביותר במדינה
מקום מגוריו של המושל הכללי בבומה
מפת האזור של הנרי מורטון סטנלי במהלך המסע שלו במורד נהר קונגו
הערות שוליים

↑  "World Gazetteer". אורכב מ-המקור ב-2013-02-17.
↑  The Modern world encyclopaedia : illustrated. Home Entertainment Library. 1935. OCLC 1091880941.
↑  Stanley, H.M., 1899, Through the Dark Continent, London: G. Newnes, Vol. One ISBN 0486256677, Vol. Two, p. 359 ISBN 0486256685
↑  תבנית:EB1911 This references H. M. Stanley, The Congo and the Founding of its Free State (London, 1885).
↑  Albert S. Gerard, European-language writing in sub-Saharan Africa, Volume 1, p. 164, accessed March 2010
↑  "Rumba on the River". Coldrun Books. אורכב מ-המקור ב-2012-04-08.
↑  "Boma, Zaire". Voodoo Skies. נבדק ב-2014-02-05.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562607705171  GND: 4586676-4  LCCN: n89123018  NARA: 10038313  VIAF: 133812041   WorldCat (עם VIAF): 133812041
במנדה

| --- | --- |

 מדינה:  קמרון קמרון
 אזור:  אזור צפון-מערב
 גובה:  1,614 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  348,766 (2012)
 קואורדינטות:  5°57′41″N 10°09′06″E﻿ / ﻿5.9613888888889°N 10.151666666667°E﻿ / 5.9613888888889; 10.151666666667 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קמרון מוגדלת) יאונדה דואלה מרואה גארואה ברטואה נגאונדרה ניגריה ניז'ר צ'אד הרפובליקה המרכז אפריקאית  קונגו גבון גינאה המשוונית  מפרץ גינאה במנדה(למפת קמרון רגילה) יאונדה דואלה מרואה גארואה ברטואה נגאונדרה ניגריה ניז'ר צ'אד הרפובליקה המרכז אפריקאית  קונגו גבון גינאה המשוונית  מפרץ גינאה במנדה(למפת אזור צפון-מערב רגילה) באלי קומבו וום אקו דרום-מערב אד. המערב ניגריהבמנדה(למפת אזור צפון-מערב מוגדלת) באלי קומבו וום אקו דרום-מערב אדמאווה המערב ניגריהבמנדה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
במנדה (בצרפתית: Bamenda) היא עיר שמשמשת כבירת האזור הצפון-מערבי של קמרון. העיר ידועה גם בשם אבאקווה (בצרפתית: Abakwa) ובשם מנקון טאון (בצרפתית: Mankon Town).
גאוגרפיה

העיר נמצאת כ-267 קילומטרים מיאונדה, בירת קמרון.
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 18 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא ינואר (20 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא אוגוסט (12 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 1,592 מילימטרים בשנה. חודש ספטמבר הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (317 מ"מ גשם), וחודש ינואר הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (6 מ"מ גשם).
תנועה ותחבורה

העיר ממקומת ליד הכבישים הלאומיים N6 ו-N11.
ערים תאומות

הולנד דורדרכט, הולנד
לקריאה נוספת

Christopher M. Awambeng, Evolution and growth of urban centres in the North-West Province (Cameroon) : case studies (Bamenda, Kumbo, Mbengwi, Nkambe, Wum), P. Lang, Bern, Berlin, 1991, 129 p.ISBN 3-261-04401-2 (texte remanié d'une thèse)
Anne Lebel (et Emmanuelle Pontié), « Bamenda », in Le Cameroun aujourd'hui, Éditions du Jaguar, Paris, 2011, p. 112-113 ISBN 978-2-86950-464-6
הערות שוליים

↑  "World Gazetteer".
↑  Toyin Falola, Daniel Jean-Jacques, Africa: An Encyclopedia of Culture and Society [3 volumes]: An Encyclopedia of Culture and Society, ABC-CLIO, USA, 2015, p. 142
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564696405171  BnF: cb12045406n (data)  GND: 4382384-1  LCCN: n85370215  VIAF: 147824595   WorldCat (עם VIAF): 147824595 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בקמרון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'אמשדפור

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  ג'הרקאנד
 שפה רשמית:  הינדי, אנגלית 
 תאריך ייסוד:  1919 
 על שם:  ג'מסטג'י טאטא 
 שטח:  230.59 קמ"ר
 גובה:  159 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,558,000 (2019)
 קואורדינטות:  22°48′00″N 86°11′00″E﻿ / ﻿22.8°N 86.183333333333°E﻿ / 22.8; 86.183333333333 
 אזור זמן:  UTC+5:30
 http://www.tatanagar.com/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיג'אמשדפור(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיג'אמשדפור  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ג'אמשדפור (בהינדי: ‏जमशेदपुरקובץ:Jamshedpur.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר גדולה בהודו. העיר ממוקמת במחוז מזרח סינגבהום שבמדינה ההודית ג'הרקאנד.
אקלים

האקלים באזור ג'אמשדפור הוא טרופי. עונת הקיץ מתחילה באמצע מרץ ויכול להיות חמה במיוחד במאי וביוני. במהלך הקיץ הטמפרטורה הממוצעת נעה בין 35 ל-49 מעלות צלזיוס. הטמפרטורה המינימלית במהלך החורף היא 5 מעלות צלזיוס. ישנם גשמים עזים באזור ג'אמשדפור מיולי עד ספטמבר ובממוצע כ-1,200 מ"מ של גשם יורדים באזור ג'אמשדפור בשנה.
אוכלוסייה

העיר מדורגת במקום ה-36 ברשימת הערים המאוכלסות בהודו ובמקום הראשון במדינת ג'הרקאנד. בשנת 2019 בעיר היה 1,558,000 תושבים לערך. העיר היא הגדולה בג'הרקאנד.
דמוגרפיה > שפה רשמית

השפה הרשמית בג'אמשדפור היא הינדי, כאשר השפה המדוברת השנייה היא אורדו. שפות מדוברות אחרות בעיר הן בנגלית וטמילית.
דמוגרפיה > דת

בעיר ישנה התפלגות של דתות:
הדת הרשמית בעיר היא ההינדואיזם, המהווה ע"פ שנת 2011 כ-83.67% מהעיר.
הדת השנייה בגודלה בעיר היא האסלאם, המהווה כ-6.95% מכלל העיר.
דת הסיקיזם כוללת כ-4.12% מכלל האוכלוסייה.
הנצרות מהווה כ-2.24% מהאוכלוסייה.
דת הג'ייניזם כוללת כ-0.16 מהאוכלוסייה.
והבודהיזם מהווה כ-0.09% מהאוכלוסייה.
וסט איילנד

| --- | --- |
שדה התעופה של איי קוקוס, באי וסט
שדה התעופה של איי קוקוס, באי וסט
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 טריטוריה:  איי קוקוס איי קוקוס
 שטח:  6.23 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  147 (10 באוגוסט 2021)
 קואורדינטות:  12°11′13″S 96°49′42″E﻿ / ﻿12.186944444444°S 96.828333333333°E﻿ / -12.186944444444; 96.828333333333 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איי קוקוס מוגדלת) באנטם צפון קילינגוסט איילנד(למפת איי קוקוס רגילה) באנטם צפון קילינגוסט איילנד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
תצלום לווין של איי קוקוס. האי ווסט בצד השמאלי התחתון של התצלום.
וסט איילנד (באנגלית: West Island - מילולית: האי המערבי; מלאית: Pulau Panjang, מלאית איי קוקוס: Pulu Panjang) היא עיר הבירה של איי קוקוס (קילינג), טריטוריה של אוסטרליה.
העיר נמצאת באי באותו שם ("וסט איילנד") בעיר מתגוררים כ-120 תושבים. האי הוא השני במספר תושביו מבין שני האיים המיושבים של איי קוקוס (האי המיושב ביותר באיים הוא הום איילנד).
אי זה היה חלק מהמטעים של משפחת רוס- קלוניס. בתקופת מלחמת העולם השנייה נבנה באי מנחת מטוסים. באי מצויים כל בנייני הממשל, וכן שדה התעופה הנוכחי של האיים, חנות לתיירות ואכסניית התיירים היחידה באי. בנובמבר 2013 נחשף כי צבא אוסטרליה מפעיל תחנת האזנה במערב האי.
הערות שוליים

↑  מתוך ספר העובדות העולמי של ה-CIA, כפי שפורסם ב-11 באוקטובר 2015
↑  דורלינג, פיליפ תחנת האזנה באיי קוקוס, הקנברה טיימס, 1 בנובמבר 2013
| ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> בירה לאומית ומרכז עירוני  של טריטוריית הבירה האוסטרלית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> ניו סאות' ויילס | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> הטריטוריה הצפונית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> קווינסלנד | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> אוסטרליה הדרומית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> טסמניה | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> ויקטוריה | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> אוסטרליה המערבית | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> נורפוק | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> איי קוקוס | ערי הבירה של המדינות והטריטוריות של אוסטרליה> אי חג המולד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קנברה | סידני | דרווין | בריזבן | אדלייד | הובארט | מלבורן | פרת' | קינגסטון | וסט איילנד | פלאיינג פיש קואוב |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007574707005171 
מפת איי קוקוס. האי וסט בצד השמאלי התחתון
תאי גזע עובריים

| --- | --- |
 שיוך:  pluripotent stem cell, embryonic cell 
 מזהים
 טרמינולוגיה היסטולוגיקה:  H1.00.01.0.00030 
 FMA:  82841 
 קוד MeSH:  A11.872.700.250 
 מזהה MeSH:  D053595 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0596508 
 
תאי גזע עובריים אנושיים בתוך תרבית תאים
תאי גזע עובריים הם התאים הראשונים של הבלסטוציסט אשר מהם מתמיינים כל תאי הגוף השונים במהלך ההתפתחות העוברית.
התפתחות עובר מתחילה כביצית מופרית (זיגוטה) ההופכת לתא טוטיפוטנטי (תא גזע שיכול להתפתח לכל תא בעובר ובשליה) יחיד. בשעות הראשונות, תא זה יתחלק לשני תאים טוטיפוטנטיים זהים. תוך כ-4 ימי התחלקות, התאים מתחילים לקבל התמחויות ובכך הופכים לתאי גזע פלוריפוטנטיים (תאי גזע שיכולים להתפתח לכל תא בגוף) שיכולים להפוך גם הם לסוגים רבים של תאים ולאחר התמחות נוספת הם הופכים לתאי גזע מולטיפונטניים שיכולים להפוך לכמה סוגי תאים ספציפיים בלבד. בשונה מתאי גזע אחרים, רק תא טוטיפוטנטי יכול ליצור רקמה חוץ גופית (כגון שליה) שהיא לא חלק מהעובר.
מחקרים

מחקר בתאי גזע עובריים נעשה על ידי שימוש בתרומת עוברים עודפים מהפריה חוץ-גופית, שהכוונה להשמיד אותם לאחר היריון מוצלח. בעת המחקר, נלקחים תאים מעוברים בני חמישה ימים, כך שבפועל עוברים אלו לא מתפתחים. על אף שממילא אין כוונה לאפשר לעוברים אלו להתפתח מעלה המחקר בתאי גזע שאלות של ביואתיקה ואתיקה רפואית הקשורות להגדרת היותו של עובר אדם חי.
מחקרים רבים ניסו לעמוד על טיבם של תאי הגזע העובריים ולהבין אילו תאים יעברו תהליך של התמיינות לתכונות הגוף השונות, ואילו תאים יישארו תאי גזע עם היכולת להתמיין לכל תא בגוף. נכון לשנת 2020, ההשערה המובילה היא שישנם חלבונים מסוימים הנקראים גורמי גדילה (באנגלית: Growth Factors) והם אלה שאחראיים על הבחירה בין תא שמתמיין לתא שנשאר תא גזע עוברי.
בשנת 2013 פורסם מחקר שבו פותחו כדוריות מיניאטוריות המצופות בגורם גדילה שנקרא Wnt. הכדוריות מוקמו בסביבה של תאי גזע של עכברים. במחקר נמצא כי שהמיקום הספציפי של גורם הגדילה ביחס לתא הגזע הוא שהשפיע על הבחירה האם התא יתמיין או לא. תא שהיה מצוי בסמיכות לגורם הגדילה שמר על האפיון "הגזעי" של התא ונותר כפי שהוא, ואילו תא שהיה רחוק מגורם הגדילה התחיל להתמיין.
מחקר בתאי גזע עובריים מבחינה מוסרית

הלגיטימיות המוסרית של מחקר בעוברים תלויה בהגדרת מעמדו של העובר. הגישות חלוקות בין תפיסת העובר כאדם לבין התייחסות אליו כאוסף תאים. מחלוקת זו ניכרת במיוחד בתחום חקר תאי הגזע העובריים, בעיקר בשלבי ההתפתחות המוקדמים של העובר. לעובר יש מעמד ביולוגי ייחודי בשל יכולתו להתפתח לאורגניזם שלם. עם זאת, השאלה אם פוטנציאל זה מקנה לו מעמד מוסרי הדומה לזה של אדם היא נושא לדיון פילוסופי ואתי. בעוד שיש המייחסים לו כבוד בשל קשרו לבני האדם, אחרים גורסים כי כבוד זה אינו שקול למעמד של אדם בעל זכויות מלאות.
הוויכוח סביב הסטטוס של העובר כרוך גם בשאלת הפוטנציאליות: האם עצם האפשרות של העובר להתפתח לאדם מקנה לו זכויות? יש הטוענים כי יש להגן על העובר בשל הפוטנציאל שלו, בעוד אחרים מדגישים כי פוטנציאל אינו שקול למעמד מוסרי בפועל. כמו כן, בהפריה חוץ-גופית, התליך נעשה בהתערבות רפואית וכן רק חלק קטן מהעוברים מתפתח, מה שמעלה שאלות נוספות על משמעות הפוטנציאליות.
מחקר בתאי גזע עובריים מבחינה דתית > ביהדות

על פי המקרא והתלמוד, מעמדו האנושי של העובר נרכש בהדרגה במהלך ההיריון, ולא מרגע ההפריה. בשלבים המוקדמים של ההתפתחות, העובר נחשב לחלק מגופה של האם, ולכן ניתן לשקול הפלה כאשר נשקפת סכנה לבריאותה הפיזית או הנפשית, בהתאם לעקרון פיקוח נפש. סטטוס עוברי מגובש נקבע רק לאחר 40 יום, ולפני כן אין לעובר מעמד עצמאי.
ביהדות, לעובר שנוצר בהפריה חוץ-גופית אין מעמד משפטי כל עוד לא הושתל ברחם. עוברי טרום-השתלה יתירים שלא הושתלו מסיבות רפואיות או על פי החלטת ההורים אינם נחשבים כמיועדים להפוך לבני-אדם, ולכן ניתן להשתמש בהם למטרה ראויה, קרי: מחקר וליצירת תאי גזע למטרות רפואיות.
בהתאם לעקרון פיקוח נפש, מחקר בתאי גזע ושיבוט למטרות רפואיות יכולים להיות מוצדקים מבחינה הלכתית. טכנולוגיות אלו נחשבות לנייטרליות מבחינה מוסרית, כאשר ערכן נקבע על פי השימושים שנעשים בהן. הדגש מושם על מטרות רפואיות חיוניות, לצד הצורך למצוא איזון בין שיקולים כלכליים, צדק חברתי, וזכותם של מדענים ליהנות מפירות מחקרם.
העמדות בנושא מחקר תאי גזע עובריים עוגנו בדו"ח הוועדה המייעצת הלאומית לביו-אתיקה בארצות הברית (NBAC), שנכתב על ידי הרב האורתודוקסי הרב משה דוד טנדלר והרב הקונסרבטיבי אליוט דורף.
ההלכה היהודית מגדירה שישה שלבים בתהליך התפתחות האדם:
ביצית מופרית ועובר טרום-השתלה – החל משלב ההפריה מחוץ לרחם.
עובר לפני השלמת צורת אנוש – לאחר ההשרשה ברחם, כאשר העובר מתחיל לגדול באופן טבעי.
עובר בעל צורת אנוש (fetus) – מהיום ה-41, כאשר מתאר איברי העובר הושלם.
עובר בר-קיום – החל מהשליש השלישי להריון, כשהוא מסוגל לשרוד מחוץ לרחם.
עובר בשלב הלידה – מתחיל עם התקדמות הלידה.
ילוד – מעמד מלא של בן-אנוש לאחר יציאתו לאוויר העולם.
קדושת החיים ביהדות מוענקת באופן מלא רק בלידה (שלב 6), אך העובר זוכה להגנה בשלבים מוקדמים יותר. עם זאת, עובר מהפריה חוץ-גופית בשלב טרום-השתלה (שלב 1) אינו נהנה מאותו מעמד של עובר מושרש. ההלכה מתייחסת לעובר כזה באופן שונה, שכן הסיכוי שייוולד חי נמוך, ואף הצלתו אינה דוחה את השבת. עם זאת, כל עוד יש לו פוטנציאל להשתלה ולידה, חל עליו איסור השמדה כמו על השחתת זרע.
מסקנות ההלכה לפי הרב ד"ר מרדכי הלפרין:
השמדת עובר מבחנה טרום-השתלה זהה לניצולו למחקר, ואסורה אלא אם כן נעשית למטרת פיקוח נפש.
אם עובר מבחנה איבד את פוטנציאל ההשתלה, ניתן להשתמש בו למחקר, כולל פירוקו לתאים נפרדים.
אסור להשתמש בעובר מושתל בר-קיימא לצורכי מחקר.
יצירת עובר מראש לצורכי מחקר אסורה, אלא אם קיים סיכוי ממשי שהמחקר יביא להצלת חיים. היתר זה חל גם על שיבוט עוברי למטרות רפואיות.
ההלכה אינה מכירה בגבול השרירותי של 14 יום להבחנה בין עובר ל"טרום-עובר".
סוגיות אלו נידונו בהרחבה על ידי פוסקי הלכה וגורמים אקדמיים מובילים בתחום האתיקה היהודית והרפואה.
מחקר בתאי גזע עובריים מבחינה דתית > בנצרות > הגישה הקתולית והאורתודוקסית

הכנסייה הקתולית והאורתודוקסית רואות את ההתפתחות האנושית כרצף בלתי-מופרד, מההפריה דרך הלידה ועד התפתחות רוחנית וגופנית מלאה. על פי גישה זו, לכל שלבי ההתפתחות יש ערך של קדושה, ולכן הכנסייה הקתולית מביעה התנגדות נחרצת לשימוש בעוברים למחקר רפואי.
באגרת מ-2 באוגוסט 2000, הדגיש הוותיקן כי קיומו של האדם מתחיל בהפריה, ולכן לעובר מוקדם יש זכות לחיים. יצירת עוברים חוץ-גופיים לצורכי מחקר, לרבות תאי גזע, אסורה לחלוטין, שכן הפריות מלאכותיות מובילות לעוברים "עודפים" שנידונים לכליה מלכתחילה.
מחקר בתאי גזע עובריים מבחינה דתית > בנצרות > הגישה הפרוטסטנטית

הפרוטסטנטיות היא זרם פלורליסטי, ולכן אין לה סמכות אחת לגבי מחקר רפואי בעוברים. העמדה הפרוטסטנטית מבוססת על הכרעה מוסרית אישית, ולפיכך קיימות דעות שונות:
יש הרואים בעובר מוקדם ישות שעדיין לא רכשה סטטוס של בן-אדם, ולכן מחקר בעוברים ותאי גזע מוצדק.
אחרים טוענים כי העובר, גם בשלבים הראשונים, ראוי להגנה מלאה בשל פגיעותו, ולכן יש להימנע ממחקר שכזה.
הכנסיות הנוצריות המאוחדות בארצות הברית קובעות כי לעובר מוקדם יש פוטנציאל להתפתחות אנושית, אך אין להעניק לו מעמד של בן-אדם. לפיכך, הן תומכות בקידום מחקר בתאי גזע, תוך רגולציה ופיקוח ציבורי שיבטיח את האתיות של התחום.
מחקר בתאי גזע עובריים מבחינה דתית > בנצרות > דו"ח הוועדה המייעצת לביו-אתיקה בארצות הברית (NBAC)

הדו"ח מציג מגוון השקפות נוצריות, כולל את עמדתה של התאולוגית הקתולית מרגרט א. פרלי מאוניברסיטת ייל, הקוראת לחזור לעמדה קתולית מסורתית יותר. פרלי טוענת שהפריה היא תהליך ולא רגע אחד, ולכן בשלבים המוקדמים, העובר אינו אינדיבידואל מלא.
לדברי קבוצה הולכת וגדלה של תאולוגים קתוליים, לעובר מוקדם (לפני השרשה או יצירת "התכונה הראשונית") אין סטטוס של ישות אנושית אינדיבידואלית. מכאן, שאין מניעה לשיבוט רפואי לצורכי השתלות תאי גזע, כל עוד אין מדובר ברבייה.
מחקר בתאי גזע עובריים מבחינה דתית > באסלאם

באסלאם, השימוש בעוברים לצורכי מחקר רפואי מותר, כל עוד המחקר מתבצע לפני שהעובר מקבל נשמה – דהיינו, לפני היום ה-120 להפריה (סוף השליש הראשון להריון).
על פי הקוראן והשריעה, ההתפתחות העוברית היא תהליך הדרגתי, ורק לאחר שלושה שלבים בני 40 יום כל אחד (סך הכול 120 יום), העובר נחשב לישות בעלת נשמה. למרות זאת, העובר נחשב ל"חי" כבר לפני שלב זה. בשלבים המאוחרים יותר, חיי האדם נתפסים כקדושים, ואסור להתערב בהם ללא הצדקה חמורה.
עבדול עזיז שחדינה מאוניברסיטת וירג'יניה מציין בדוח ה-NBAC כי מרבית הפוסקים המוסלמים המודרניים מסמנים נקודת מעבר מעבר לשלב הבלסטוציסט, שבה העובר הופך לבעל מעמד אנושי.
מחקר בתאי גזע נתפס כהתערבות מותרת, כל עוד הוא נעשה בשלבים המוקדמים ולמטרות רפואיות.
באסלאם, ההכרה בריבונותו של אלוהים כמעניק החיים מאפשרת מחקר כזה, כל עוד הוא נועד לשיפור בריאות האדם.
חוקים ופרשנויות משתנים בין מדינות מוסלמיות שונות, אך קיימת הסכמה רחבה כי רק בשלבים המאוחרים יותר של ההיריון העובר מקבל סטטוס מוסרי מלא.
ראו גם

דם טבורי