stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רסלמניה 8

| רסלמניה 8> מידע |
| --- | --- | --- |
ארגון: WWF
תאריך: 5 באפריל 1992
עיר: אינדיאנפוליס, אינדיאנה
אולם: הוז'ר דום
מספר צופים: 62,167
סיסמה פרסומית: !Friendship Torn Apart !The Macho/Flair Affair
סדרת אירועי שלם וצפה של ה-WWE
| רויאל ראמבל | רסלמניה 8 | סאמרסלאם |
סדרת אירועי רסלמניה
| 7 | רסלמניה 8 | 9 |
רסלמניה 8 (או בשמו המוכר יותר WrestleMania VIII) היה אחד מאירועי השלם וצפה של ארגון ההיאבקות האמריקאי, ה-WWF. האירוע נערך ב-5 באפריל 1992, באצטדיון הוז'ר דום שבאינדיאנפוליס, אינדיאנה. האירוע היה האירוע ה-8 בסדרת אירועי רסלמניה.
עשרה קרבות התנהלו באירוע, כולל אחד שהיה קרב חושך. לאירוע היו שני קרבות מרכזיים ששניהם פורסמו על פוסטר האירוע. בראשון, אלוף העולם במשקל כבד של ה-WWF, ריק פלייר הגן על התואר נגד רנדי סאבאג', ובשני, האלק הוגאן התחרה בקרב יחידים נגד סיד ג'סטיס.
בקרב המרכזי הראשון, פלייר כשל בניסיונו להגן על התואר, כשרנדי סאבאג' זכה באליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF ובקרב המרכזי השני, הוגאן גבר על סיד. עוד ברשימת הקרבות, ברט הארט ניצח את רודי פייפר וזכה באליפות הבין-יבשתית, והנאטורל דיסאסטרס (ארת'קוייק וטייפון) ניצחו את מאני אינק (ארווין אר שייסטר וטד דיביאסי) בקרב זוגות על אליפות הזוגות של ה-WWF כתוצאה מספירת חוץ, אך לא זכו בחגורות האליפות.
הפקה > רקע

צוות השידור של האירוע הכיל את גורילה מונסון ובובי הינן. לאחר ששימש כשדר המוביל של שבעת הרסלמניות הקודמות, זאת הייתה הפעם האחרונה שמונסון שימש כשדר של רסלמניה.
הפקה > עלילות

הקרב שתוכנן בין הבריטיש בולדוג לברזרקר לא התרחש עקב אילוצי זמן. הסיומת לקרב של הוגאן נגד סיד לא התרחשה כמתוכנן. התכנון המקורי היה שהוגאן יבצע על סיד את מהלך הלג דרופ ולאחר מכן פאפא שאנגו יגיח וישבור את ניסיון ההצמדה, מה שיגרום לפסילתו של סיד. לעומת זאת, פאפא שאנגו פיספס או לא קרא נכון את הסיטואציה ולכן איחר בהגעתו לזירה, מה שגרם לסיד לאלתר ולצאת מניסיון ההצמדה של הוגאן לבדו. מנקודה זו, השופט ארל הבנר פסל בכל מקרה את סיד בגלל התערבותו של המנג'ר שלו, הארווי וויפלמן. האולטימייט ווריור ערך הופעה מפתיעה בתום האירוע כשנחלץ לעזרתו של הוגאן לאחר תקיפה מצד סיד ופאפא שאנגו. הליג'ן אוף דום היו אמורים להיות הטוענים לכתר לאליפות הזוגות, אך הוק נפצע או היה תחת השעיה עד לאחר רסלמניה. כתוצאה מכך, המחליפים שלהם כטוענים לכתר היו הנאצ'ורל דיסאסטרס (ארת'קוייק וטייפון).
התכנון המקורי לקרב המרכזי היה קרב בין ריק פלייר להאלק הוגאן על אליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF, המפגש בין השניים אף קודם לרשתות הטלוויזיה במהלך מסיבת העיתונאים לקראת האירוע. גם פלייר וגם הוגאן התאבקו האחד נגד השני במספר קרבות במסגרת אירועים בשידור ישיר שאינם שודרו בטלוויזיה. לאחר מכן, התכנון לרסלמניה זו שונה לקרב מרכזי כפול שבו האלק הוגאן יתחרה מול סיד ג'סטיס, בעוד שפלייר יתחרה נגד רנדי סאבאג'. מסיבות עלילתיות, סיד התאבק נגד הוגאן עקב מתיחות בין השניים מאירוע הרויאל ראמבל של אותה השנה, שבו הוגאן הודח על ידי סיד. מהלך זה איפשר להוגאן להדיח את סיד מבחוץ על ידי עזרה מריק פלייר, כך שהאחרון לא רק ניצח בקרב הרויאל ראמבל המסורתי, אלא גם זכה באליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF. זכייה זו הפכה את ריק פלייר למתאבק השני שזכה גם באליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF וגם באליפות העולם במשקל כבד של ה-NWA. הראשון שעשה זאת היה "נער הטבע" המקורי, באדי רוג'רס.
הקרב בין הוגאן לסיד כונה בשם "הקרב האחרון של הוגאן", אך למעשה, הוגאן נעדר מהופעות על המרקע עקב שערוריית סטרואידים שבה היה מעורב והחלה להתפרץ בחדשות.
באותה התקופה החברה החזיקה במדיניות שבה הקרבות לא כוללים דם. אף על פי כן, ריק פלייר נתפס כאשר חתך את עצמו במהלך הקרב שלו ואף נקנס בכמה אלפי דולרים. למרות שגם ברט הארט חתך את עצמו, הוא היה מספיק דיסקרטי במעשה שלו, שזה נחשב כתאונה ומשום כך הוא אפילו לא נקנס, בניגוד לפלייר.
באחד מהופעותיו הראשונות ב-WWF, שיין מקמהן היה אחד מבכירי ההנהלה מאחורי הקלעים שניסה לשמור על מיס אליזבת' רחוק מהזירה במהלך הקרב של פלייר נגד סאבאג'. לאחר מכן, הוא ריסן את סאבאג' מקטטה שנבעה כתוצאה מכך לאחר הקרב.
תוצאה לאורך זמן

היריב העיקרי של סאבאג' לאורך עונות האביב והקיץ של שנת 1992 היה ריק פלייר, כשמיס אליזבת' המשיכה לתפקד משחק בפיוד הזה. לאחר מכן, נחשף במגזין של ה-WWF שהתמונות של פלייר ביחד עם אליזבת' היו מזויפות, ולמעשה היו של סאבאג' ואליזבת'. במציאות, סאבאג' ואליזבת' עמדו להיפרד ואכן עשו זאת, כשהופעתה האחרונה של אליזבת' ב-WWF הייתה ב-19 באפריל 1992 באירוע השלם וצפה UK Rampage. רסלמניה 8 סימלה את האירוע השלם וצפה האחרון של אליזבת' בארצות הברית עבור ה-WWF.
למרות שהפיוד בין סאבאג' לפלייר המשיך, ההיבט של אליזבת' נמחק מהעלילה, והזוג לשעבר התגרש באופן רשמי בספטמבר 1992.
שון מייקלס קיבל פוש גדול ראשון בקריירת היחידים שלו, כשאיתגר את רנדי סאבאג' על אליפות העולם במשקל כבד באירופה, בזמן שאיתגר את ברט הארט על האליפות הבין יבשתית, ובנוסף חבר פעמיים לריק פלייר בקרבות צמדים נגד הארט וסאבאג'. בסופו של דבר, מייקלס זכה באליפות הבין יבשתית של ה-WWF מידי הבריטיש בולדוג (שזכה בתואר לאחר שניצח את הארט באירוע סאמרסלאם על אדמת לונדון, אנגליה) באוקטובר.
הוגאן ופייפר נעדרו מהופעות לאחר רסלמניה 8. ג'ייק רוברטס עזב את החברה, אך חזר לאחר ארבע שנים, כשחזר בגימיק של "נוצרי שנולד מחדש". סיד ג'סטיס לא נחל הצלחות בקרבות שלו לאחר רסלמניה נגד האולטימייט ווריור ואנדרטייקר ובסופו של דבר עזב את החברה, אך חזר בשנת 1995.
ביקורות

המבקרים שיבחו את הקרב על האליפות הבין יבשתית בין פייפר להארט. תומאס גליאנופולוס מה-Complex Sports דירג את הקרב במקום ה-15 מתוך 50 ברשימת הקרבות הגדולים ביותר בהיסטוריה של רסלמניה, ואף הוסיף ואמר ש"הקרב שינה את כיוונו מהיאבקות חובבנית לקרב רחוב עם סיומת נהדרת." גליאנופולוס דירג את הקרב בין פלייר לסאבאג' באותה הרשימה במקום ה-19, כששיבח את היכולות הפסיכולוגיות בזירה למרות סיומת מקוטעת. מצד שני, העיתונאי של Wrestling Observer Newsletter, דייב מלצר, העניק לקרב המרכזי בין הוגאן לסיד ציון של 2 כוכבים בלבד, כאשר הוא ציין את הביצועים חסרי הברק של שניהם בנוסף לכניסה המאוחרת של פאפא שאנגו אשר הצריכה אותו לפעול באופן יותר מהר בסיומת הקרב.
תוצאות

| מס' | תוצאות | התניות | זמן |
| --- | --- | --- | --- |
| D1 | הבושווקרס (בושווקר בוץ' ובושווקר לוק) ניצחו את האחים בוורלי (בו בוורלי ובלייק בוורלי) | קרב זוגות | 10:00 |
| 2 | שון מייקלס (עם סנסיישונאל שרי) ניצח את טיטו סנטנה | קרב יחידים | 10:38 |
| 3 | אנדרטייקר (עם פול ברר) ניצח את ג'ייק רוברטס | קרב יחידים | 06:36 |
| 4 | ברט הארט ניצח את רודי פייפר (א) | קרב יחידים על האליפות הבין-יבשתית של ה-WWF | 13:51 |
| 5 | ביג בוס מן, ג'ים דאגן, הסמל סלוטר ווירג'יל ניצחו את המאונטי, הנאסטי בויז (בריאן נובס וג'רי סאגס) וריפו מן (עם ג'ימי הארט) | קרב ארבעה נגד ארבעה | 06:33 |
| 6 | רנדי סאבאג' (עם מיס אליזבת') ניצח את ריק פלייר (א) (עם מר. פרפקט) | קרב יחידים על אליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF | 18:04 |
| 7 | טטנקה ניצח את ריק מרטל | קרב יחידים | 04:33 |
| 8 | הנאצ'ורל דיסאסטרס (ארת'קוייק וטייפון) ניצחו את מאני אינק (ארווין אר שייסטר וטד דיביאסי) (א) (עם ג'ימי הארט) בספירת חוץ | קרב זוגות על אליפות הזוגות של ה-WWF | 08:38 |
| 9 | אואן הארט ניצח את סקינר | קרב יחידים | 01:36 |
| 10 | האלק הוגאן ניצח את סיד ג'סטיס (עם הארווי וויפלמן) בפסילה | קרב יחידים | 12:28 |
(א) - מתייחס למתאבק/מתאבקים שהגיעו לקרב כאלוף/אלופים D - מציין שהקרב היה קרב חושך (קרב שלא שודר בטלוויזיה)
אישיויות אחרות על המסך

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  צוות השידור בובי הינן  גורילה מונסון מראיינים לורד אלפרד הייז  שון מוני  ג'ין אוקרלנד כרוזים הווארד פינקל  ריי קומבס - קרב ארבעה נגד ארבעה |  |  שופטים דני דייוויס  ארל הבנר  ג'ואי מארלה  רוג'ר רופן אחרים פול אלרינג - מרואיין  ליג'ן אוף דום - מרואיינים  לקס לוגר - מרואיין |
הערות שוליים

↑  רשימת 50 הקרבות הגדולים ביותר בהיסטוריה של רסלמניה - מקום 15. ברט הארט נגד רודי פייפר, רסלמניה 8
↑  רשימת 50 הקרבות הגדולים ביותר בהיסטוריה של רסלמניה - מקום 19. רנדי סאבאג' נגד ריק פלייר, רסלמניה 8
שאפ

| --- | --- |
סמל שאפסמל שאפ

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  היידו-ביהר היידו-ביהר
 נפה:  נפת ברטיואויפאלו
 שטח:  19.22 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  770 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°15′31″N 21°21′05″E﻿ / ﻿47.258530555556°N 21.351369444444°E﻿ / 47.258530555556; 21.351369444444 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.sap.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.שאפ(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.שאפ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שאפ (בהונגרית: Sáp) הוא כפר במחוז היידו-ביהאר, בנפת פישפקלדאן.
מיקום

זהו יישוב דרומית לעיר המרחצאות היידוסובוסלו, בין פלדש, נאג'רבה וברטיואויפאלו.
נגישות

ניתן להגיע אל הכפר ברכבת על קו MÁV 101 פישפקלדאן - ברטיואויפאלו - ביהארקרסטש). תחנת הרכבת ממוקמת בין באראנד לבין ברטיואויפאלו.
היסטוריה

בשנת 1264, היישוב שאפ הוזכר לראשונה בתעודות מאותה תקופה. הכפר היה בבעלות משפחות אצילות, במאה ה-16 משפחת שאפי והמשפחת נאג' מפלדש היו בעלי אדמות הכפר.
שאפ היה אחד הכפרים בעלי הזכויות שאושרו על ידי גאבור בתלן בשנת 1689 העניק לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה גם זכויות יתר ליישוב שלא פורטו, אך שנה לאחר מכן הוסיף ליישוב היתר לבניית גשר מכס.
אתרים בעלי חשיבות

הכנסייה הקלוויניסטית - הושלמה בשנת 1892. מגדל הפעמון היה בנוי 1810.
ילידי המקום

שאנדור בן עמי או בנעמי (בהונגרית: Benamy Sándor; שאפ, 6 במאי 1899 – בודפשט, 13 באוקטובר 1989) היה סופר, עיתונאי, מתרגם יהודי-הונגרי.
שוי

שוי (בהונגרית: Sóly) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
הכפר היה ידוע בכרמיו שמגפניו נעשה יין איכותי. בשנת 1880 החלה להתגלות באזור כנימת הפילוקסרה שעד אמצע שנות הרסה את כל הכרמים בכפר.
יהודי שוי

בשוי חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1920 | 1 |  |
| 1941 | 1 | 468 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת וספרם |
| --- | --- | --- |
| יישובים | וספרם • באנד • ברנג • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטגאל • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שאפור בח'תיאר

| --- | --- |

 לידה:  1914 אספהאן, המדינה הנשגבת של פרס 
 נרצח:  6 באוגוסט 1991 (בגיל 77 בערך) סירן, צרפת 
 מדינה:  המדינה האימפריאלית של איראן 
 מקום קבורה:  בית הקברות מונפרנאס 
 השכלה:  סורבון 
 מפלגה:  החזית הלאומית האיראנית, התנועה הלאומית של ההתנגדות האיראנית 
 חתימה:   
 
שאפור בח'תיאר (בפרסית: شاپور بختیار;‏ 26 ביוני 1914 – 6 באוגוסט 1991) היה פוליטיקאי איראני, מתנגד למשטר השאה מוחמד רזא שאה פהלווי. כיהן כראש הממשלה האחרון שמונה על ידיו בזמן המהפכה ב-1979. לאחר החלפת ממשלתו קצרת הימים, יצא לגלות בצרפת, שם נרצח.
ביוגרפיה > תחילת דרכו

שאפור בח'תיאר נולד ב-1914 בדרום מערב פרס. סבו מצד אמו היה ראש ממשלה פעמיים תחת שלטון השאה אחמד שאה קג'אר. אמו מתה כשהוא היה בן 7, ואביו הוצא להורג על ידי משטר רזה שאה פהלווי ב-1934.
בח'תיאר למד בבית ספר תיכון באספהאן, ואחר כך בבית ספר צרפתי בביירות. עם סיום לימודיו התיכוניים עבר ללמוד באוניברסיטה בצרפת. היה פעיל במלחמת האזרחים הספרדית למען הכוחות הרפובליקניים, התנדב לצבא הצרפתי ובתקופת מלחמת העולם השנייה היה פעיל בתנועת ההתנגדות הצרפתית. ב-1945 קיבל תואר דוקטור במדעי המדינה מהסורבון.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

ב-1946 חזר לאיראן, והיה מנהל מחלקת העבודה במחוז אספהאן ואחר כך בח'וזסתאן. ב-1953, בזמן ממשלת מוסאדק, מונה לסגן שר העבודה. אחרי הדחת מוסאדק בהפיכת 1953 היה ממתנגדי משטר השאה מוחמד רזא שאה פהלווי. הוא היה חבר בחזית הלאומית. הוא וחבריו דגלו בפעולה בלתי אלימה, וקראו לדמוקרטיזציה במסגרת מלוכה חוקתית. למרות מתינותם השאה הוציא את החזית מחוץ לחוק, וכלא רבים מחבריה. בח'תיאר היה כלוא לסירוגין במשך 6 שנים. ב-1977 הוקמה החזית הלאומית מחדש, ובח'תיאר עמד בראש המפלגה הגדולה שבה.
בסוף 1978 עמד משטרו של השאה פהלווי בפני התפוררות, ובניסיון לרצות את מתנגדיו הוא מינה ב-4 בינואר 1979 את בח'תיאר לראש הממשלה. בחת'יאר, שחשש מהשתלטות הקומוניסטים או האסלאמיסטים על המדינה, קיבל את התפקיד, למרות שהדבר עלה לו בגירוש מהחזית הלאומית.
ב-16 בינואר עזב השאה את איראן ויצא לגלות.
בח'תיאר הורה על שחרור כל האסירים הפוליטיים, ביטל את הצנזורה על העיתונים, מיתן את השלטון הצבאי, הורה על פיזור הסאוואכ וקרא לאופוזיציה לאפשר לו לארגן בחירות חופשיות תוך שלושה חודשים.
בח'תיאר לא הצליח לזכות בתמיכה משמעותית. רק מיעוט קטן באוכלוסייה תמך בו - נאמני השאה ותומכי הדמוקרטיה.
ב-1 בפברואר התיר בחת'יאר את שובו של האייתוללה ח'ומייני מהגלות.
ח'ומייני כינה את בח'תיאר בוגד ומשתף פעולה עם השאה וסירב לשתף עמו פעולה. ב-4 בפברואר מינה ח'ומייני 
ממשלה משלו בראשות מהדי באזרגאן. 
ב-11 בפברואר הגיע שיא המהפכה כאשר כוחות הצבא הודיעו על נייטרליות, ואיפשרו לנאמני ח'ומייני להשתלט על המדינה ולהפיל את ממשלת בח'תיאר. המשטר החדש גזר דין מוות על משפחת השאה ועל שורה של פקידי ממשלה, בהם גם בח'תיאר.
ביוגרפיה > בגלות

באפריל 1979 נמלט בח'תיאר מהמדינה והגיע לפריז, שם קיבל מקלט מדיני.
מפריז הנהיג את תנועת ההתנגדות הלאומית (NAMIR) כנגד משטרו של חומייני.
עמד בראש ניסיון לביצוע הפיכה באיראן נגד המשטר האיסלאמי החדש, אולם ניסיון זה נכשל כשהשלטונות באיראן חשפו אותו ב-9–10 ביולי 1980. 
זמן קצר אחר כך, ב-18 ביולי, נעשה ניסיון התנקשות בחייו. חוליה של חמישה מתנקשים ניסתה לפגוע בו בביתו בפרברי פריז, אולם במקום זאת, הרגה שוטר ושכן.
בח'תיאר נרצח באוגוסט 1991 כאשר שלושה מתנקשים דקרו אותו ואת מזכירו למוות בביתו. למרות השמירה המשטרתית עליו, גופותיהם נמצאו רק אחרי 36 שעות. שניים מהרוצחים הצליחו להימלט לאיראן. השלישי נתפס בשווייץ, הוסגר לצרפת ונשפט למאסר עולם. הוא קיבל חנינה ושוחרר ב-2010, והתקבל באיראן כגיבור.
ראו גם

תאוריית הקשר על הדחת השאה מאיראן
הערות שוליים

↑  דודי כהן, רוצח ר"מ איראן לשעבר התקבל כגיבור בטהרן, באתר ynet, 19 במאי 2010
| ראשי ממשלת איראן |
| --- | --- | --- |
| פרס (1910-1925) המדינה הנשגבת של פרס | נסר אללה מושיר א-דוולה • סולטאן עלי וזיר-י אפח'אם • עלי אסגר אתאבכ • אחמד מושיר א-סלטנה • אבו אל-קאסם נאסר אל-מולכ • חוסיין-קולי נזאם א-סלטנה מאפי • אחמד מושיר א-סלטנה • כאמראן מירזא נאיב א-סלטנה • ג'וואד סעד א-דוולה • מוחמד ולי ח'אן תונכאבוני • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • מוחמד ולי ח'אן תונכאבוני • נג'ף קולי ח'אן בח'תיארי • מוחמד-עלי עלא א-סלטנה • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • חסן פירניא • עבד אל-מג'יד מירזא • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • עבד אל-חוסיין מירזא פרמאן-פרמא • מוחמד ולי ח'אן תונכאבוני • חסן ווסוק א-דוולה • מוחמד-עלי עלא א-סלטנה • עבד אל-מג'יד מירזא • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • נג'ף קולי ח'אן בח'תיארי • ווסוק א-דוולה • חסן פירניא • פתח אללה ח'אן אכבר  • זיא א-דין טבאטבאי • אחמד קוואם • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • חסן פירניא • רזא ח'אן |  |
| איראן (1964–1979)המדינה האימפריאלית של איראן | מוחמד עלי פורוע'י • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • מהדי קולי הדאית • מוחמד עלי פורוע'י • אחמד מתין דפתרי • עלי מנצור • מוחמד עלי פורוע'י • עלי סוהיילי • אחמד קוואם • עלי סוהיילי • מוחמד סאעד מראע'אי • מורתזא קולי ביאת • אבראהים חכימי • מוחסן סדר • אבראהים חכימי • אחמד קוואם • מוחמד רזא חכמת • אבראהים חכימי • עבד אל-חוסיין הז'יר • מוחמד סאעד מראע'אי • עלי מנצור • חאג' עלי רזמארא • חוסיין עלא • מוחמד מוסאדק • אחמד קוואם • מוחמד מוסאדק • פזל-אללה זאהדי • חוסיין עלא • מנוצ'הר אקבאל • ג'עפר שריף אמאמי • עלי אמיני • אסד אללה עלם • חסן עלי מנצור • אמיר עבאס הוויידא • ג'משיד אמוזגאר • ע'ולאם רזא אזהארי • שאפור בח'תיאר |  |
| איראןהרפובליקה האסלאמית של איראן | מהדי באזרגאן • מוחמד עלי רג'אי • מוחמד-ג'וואד באהונר • מוחמד-רזא מהדווי כני • מיר-חוסיין מוסאווי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007568487705171  BnF: cb11889933z (data)  GND: 120309939  ISNI: 0000 0000 8214 1683  LCCN: n83005415  NTA: 074431188  SELIBR: 333845  SUDOC: 026701618  VIAF: 29529530   WorldCat (עם VIAF): 29529530
שועל קולפאו

| שועל קולפאו |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: כלביים
סוג:: שועל דרום אמריקני
מין:: שועל קולפאו
שם מדעי
 Lycalopex culpaeus ‏מולינה, 1782
תחום תפוצה


שועל קולפאו (שם מדעי: Lycalopex culpaeus, בעבר - Pseudalopex culpaeus), מין בסוג שועל דרום-אמריקני. שועל הקולפאו נפוץ בדרום אמריקה. דמוי שועל זה הוא בן משפחת הכלביים השני בגודלו בדרום אמריקה אחרי זאב הרעמה. מבחינת מראהו, דומה שועל הקולפאו לשועל. לו פרווה אפורה, סנטר לבן, רגליים אדמדמות, ורצועה על גבו שעשויה בקושי להראות.
הוא נפוץ מאקוודור ופרו לפטגוניה וארץ האש.
תזונתו כוללת מכרסמים, ארנבים, ציפורים, לטאות, פודו ובמידה פחותה גם צמחים ופגרים. לעיתים ניצוד או מורעל שועל הקולפאו כיוון שנטען שהוא הורג כבשים.
הערות שוליים

↑  שועל קולפאו באתר הרשימה האדומה של IUCN
| כַּלְבִּיִּים (מתת-משפחת הכלבים) |
| --- | --- | --- |
| שבט כלבים, תת-שבט כלבים ("דמויי-זאב") | סוג כלב, מינים: זאב מצוי · (תת-מין כלב הבית) • זאב ערבות • זאב אדמוני • זאב אלגונקווין • זאב חבשי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב ♦ סוג ומין יחיד זאב טלוא ♦ סוג תן, מינים: תן שחור-גב • תן לבן-פס ♦ סוג ומין יחיד דול מצוי |   |
| שבט כלבים, תת-שבט כלביים דרום-אמריקאיים | סוג ומין יחיד זאב הרעמה ♦ סוג ומין יחיד זאב היער ♦ סוג שועל דרום אמריקאי, מינים: שועל הפמפס • שועל דרווין • שועל ארגנטינאי אפור • שועל ארגנטינאי לבן • שועל ערבות פרואני • שועל קולפאו ♦ סוג ומין יחיד שועל הסרטנים ♦ סוג ומין יחיד שועל קטן-אוזן |   |
| שבט שועלים אפורים | סוג שועל אפור, מינים: שועל אפור מצוי • שועל איים אפור |   |
| שבט שועלים | סוג שועל-רקון, מינים: שועל-רקון מצוי • שועל-רקון יפני ♦ סוג ומין יחיד שועל אוזנן ♦ סוג שועל (שועלים אמיתיים), מינים: שועל מצוי (אדום) • שועל פנק • שועל החולות • שועל הכף • שועל שלג • שועל צוקים • שועל בנגלי • שועל קורסאקי • שועל מקרוטיס • שועל מהיר • שועל חיוור • שועל חול טיבטי |   |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556708405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שועל פוקלנדי

| שועל פוקלנדי |
| --- | --- |

מצב שימור
 נכחד נכחד (EX) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: כלביים
סוג:: שועל זאבי
מין:: שועל פוקלנדי
שם מדעי
 Dusicyon australis ‏(סופר), 1792
תחום תפוצה


שועל פוקלנדי, שועל מאלוויני או וארה (שם מדעי: Dusicyon australis) הוא מין נכחד של טורף ממשפחת הכלביים מהסוג שועל זאבי. השועל הפוקלנדי היה נפוץ באיי פוקלנד ונכחד בשנת 1876.
השועל הפוקלנדי נתגלה על ידי צ'ארלס דרווין בשנת 1833. פרוותו הייתה בצבע חום-צהוב וקצה זנבו לבן. נראה שניזון מעופות ופרוקי רגליים. המתיישבים הלבנים באי חששו שהשועלים יפגעו בעדרי הכבשים שגידלו ועל כן היו מרעילים אותם או יורים בהם. בהיעדר יערות באיים, נכחד השועל הפוקלנדי שהיה היונק היחיד שגדל באותה עת באיים.
הערות שוליים

↑  שועל פוקלנדי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שאפור השני

מטבע עם דיוקנו של שאפור השני
שאפור השני (בפרסית: شاپور دوم; ידוע גם בשם שבור השני. בתלמוד: שבור מלכא) "הגדול" (309–379) היה מלך פרס מהשושלת הסאסאנית לאחר מותו של הורמיזד השני. שאפור היה השליט הפרסי אשר שלט לאורך הזמן הרב ביותר (70 שנה), לאחריו באורך תקופת השלטון היו שאה תהמאספ הראשון ונאסר א-דין שאה קאג'אר.
ביוגרפיה

אחר מותו של הורמיזד השני, ערבים מהדרום החלו לפלוש לערים הדרומיות של האימפריה ולבזוז אותן. הם התקיפו אפילו את מחוז פארס, מחוז לידתם של המלכים הסאסאנים. בינתיים, אצילים פרסים הרגו את בנו הבכור של הורמיזד השני, עיוורו את השני וכלאו את השלישי (שלאחר מכן נמלט לטריטוריה הרומאית).
כס המלכות נשמר עבור ילדהּ של אחת מנשותיו של הורמיזד השני, שעדיין לא נולד. יש אומרים כי שאפור השני היה המלך היחיד בהיסטוריה שהומלך כבר כעובר: הכתר הונח על בטנה של אמו. הילד, שנקרא על שם שאפור, נולד כמלך. כשהיה צעיר, האימפריה נשלטה בידי אמו והאצילים. לאחר שהגיע לפרקו, הוא נטל את הכוח לידיו והוכיח את עצמו תוך זמן קצר כשליט אקטיבי ויעיל.
ביוגרפיה > מלחמה בדרום ובמזרח

שאפור השני הוביל את צבאו הקטן אך הממושמע כנגד הערבים בדרום, הוא נע דרך מזרחה לנג'ד עד אשר הגיע אל הרי חג'ר, וכך הבטיח את גבולותיה הדרומיים של האימפריה. על מסעו נגד הערבים נכתב בתבליט זורואסטרי:
הגיעו הערבים; אלו לקחו את חוריג רודבר [ערי גבול]; במשך שנים רבות בזזו אותן עד הגיעו של שאפור לשלטון; הוא השמיד את הערבים ולקח את הארץ והשמיד שליטי ערבים רבים ושלף מספר רב של אוצרות.
לאחר מכן החל במסעו הראשון כנגד הרומאים במערב, שבו הפרסים לא הצליחו לכבוש שטחים נוספים. מסעות אלה הופסקו בשל פלישות נוודים בגבול המזרחי של האימפריה שאיימו על טראנסאוקסאניה, אזור אסטרטגי חשוב לשליטה על דרך המשי. לפיכך חתם שאפור על חוזה שלום עם קונסטנטיוס השני (353-361) שבו שני הצדדים הסכימו שלא להתקיף זה את זה לתקופה מסוימת.
שאפור צעד מזרחה לטראנסאוקסאניה כדי להילחם בנוודים המזרחיים. הוא ניצחם וסיפח שטחים חדשים כמחוז נוסף לאימפריה, והשלים את כיבוש האזור שנמא בתחומי אפגניסטן של ימינו. בעקבות הכיבושים הללו, התרבות הסאסאנית גם היא התפשטה, ואמנות סאסאנית חדרה לטורקיסטן והגיעה עד לסין דרך אגן טארים.
ביוגרפיה > מלחמה ברומא

שאפור השני, יחד עם המלך הנווד גרומאטס, החל במסע שני כנגד הרומאים ב-359, והצליח לכבוש את הערים סינגארה ואמידה. בתגובה, הקיסר הרומאי יוליאנוס הכופר (361-363) פלש עמוק לתוך השטח הפרסי וניצח את כוחותיו של שאפור בקטסיפון, אך לאחר שלא הצליח לכבוש את הבירה, נהרג הקיסר תוך ניסיון נסיגה לשטח הרומאי, ישנן הערכות כי היה זה שאפור בכבודו ובעצמו אשר הרג את הקיסר הרומאי. יורשו יוביאנוס, שנלכד בגדה המזרחית של הפרת, נאלץ להסכים לעביר את כל המחוזות שהפרסים העבירו לרומאים ב-298 וכן את סיניביס וסינגארה, על מנת להבטיח מעבר בטוח לצבאו אל מחוץ לפרס.
ביוגרפיה > דת

שאפור השני נקט במדיניות דתית קשוחה. תחת שלטונו נחתמו כתבי האווסטה, הכתבים הקדושים של הדת הזורואסטרית, כופרים נענשו ונוצרים נרדפו. רדיפת הנוצרים הייתה תגובה להתנצרות האימפריה הרומית בידי קונסטנטינוס הגדול (324-337). על פי התלמוד, שאפור השני - בניגוד לשאפור הראשון, שהיה ידידותי כלפי יהודים - דיכא את היהודים בממלכתו, גבה מהם מיסים מופרזים, רדף את החכמים, ושיכן את חייליו בערי היהודים על חשבון התושבים. רדיפת היהודים הייתה בחלקה תגובה לעימותים בין-דתיים בין הנתינים היהודים והנוצרים בממלכה.
בסוף שלטונו של שאפור, האימפריה הפרסית הייתה חזקה מתמיד, כשאויביה ממזרח נכנעו לה וארמניה מצויה תחת שלטון פרסי. מאוחר יותר, יהיה זה ח'וסרו הראשון אשר ייבדל כשליט הסאסאני הגדול ביותר.
| --- | --- |
לפניו:  הורמיזד השני: אחריו:  ארדשיר השני
הערות שוליים

↑  Touraj Daryaee, “ŠĀPUR II,” Encyclopædia Iranica, online edition.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף ה' עמוד ב'. לפי התיארוך, "שבור מלכא" המוזכר שם היה שאפור השני.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ו עמוד א' - אמנם לא מוזכר שם שאפור השני בשמו, אך תקופת שלטונו חופפת לזמן חייו של האמורא רבה; וכן בתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ד עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ה' עמוד ב' ופירוש רש"י שם.
↑  G. Widengren, “The Status of the Jews in the Sassanian Empire,” Iranica Antiqua 1 (1961), pp. 117-162, esp. pp. 134-138.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007278115505171  PLWABN: 9810556530405606  GND: 118754084  ISNI: 0000 0000 3862 4813  LCCN: n88229502  SUDOC: 063461455  VcBA: 495/326395  VIAF: 148148207641400340000   WorldCat (עם VIAF): 148148207641400340000