stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יירגן שטרופ
ביוגרפיה

יוזף שטרופ נולד בדטמולד, גרמניה, לאב שוטר. שטרופ זכה רק להשכלה בסיסית, ובשאר הזמן עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבד למחייתו. כאשר היה בן 19, פרצה מלחמת העולם הראשונה והוא מיהר להתנדב לכוחות הגרמניים. בצבא עצמו הגיע עד דרגת המש"ק של סגן-סמל סגל (מקביל פחות או יותר לסמל ראשון). עם סיום המלחמה חזר לעבודתו הקודמת במנהל המקרקעין.
ב-1932 הצטרף שטרופ לשורות המפלגה הנאצית והאס אס. ב-1933 החלה הנסיקה בקריירה הפוליטית שלו, והוא מונה למפקד כוחות הסיוע של משטרת גרמניה. בתוך שנה הוא הועלה מדרגת אוברשארפיהרר (סמל) להאופטשטורמפיהרר (סרן). בעקבות הקידום שירת במפקדות האס אס במינסטר ובהמבורג. באביב 1938 הוא קודם בשנית, לדרגת שטנדרטנפיהרר (אלוף-משנה). לאחר הפלישה לפולין ופרוץ מלחמת העולם השנייה, הוצב שטרופ כמפקד כוחות האס אס בעיירה במרכז פולין. במאי 1941 הוא שינה את שמו הפרטי מיוזף ליירגן, הן על שם בנו הבכור שנפטר חמישה ימים לאחר לידתו בשנת 1933, והן מסיבות אידאולוגיות ("יוזף" היה בעל צלצול נוצרי-תנ"כי, בניגוד ל"יירגן" הגרמני הטהור). קודם לכן אשתו ילדה את בתו רנטה ובשנת 1936 נולד בנו אולאף.
באפריל 1943, לאחר פעולותיו המוצלחות נגד פרטיזנים בברית המועצות, מונה שטרופ על ידי היינריך הימלר למפקד האס אס והמשטרה במחוז ורשה והועלה לדרגת גרופנפיהרר.במהלך כהונתו כמפקד המחוז, פרץ בגטו מרד גטו ורשה.
לאחר שראה כי ההתנגדות היהודית קשה, החליט שטרופ לשרוף את הגטו עד היסוד, בניין אחר בניין. בפעולות שיזם נהרגו אלפים מיהודי הגטו ומרבית אלו ששרדו את השריפה נשלחו להשמדה.
על-פי דיווחו של שטרופ נלכדו בגטו בזמן המרד 50,065 יהודים; כ-14,000 מהם נורו במקום או גורשו לטרבלינקה וכ-5,000 נספו בשרפת הגטו. למרות שהמתמטיקה של שטרופ אינה ברורה, אפשר להניח כי כ-30,000 מכ-40,000 היהודים שהיו בגטו ערב המרד שולחו למחנות – מיעוטם לטרבלינקה ומרביתם למיידנק, פוניאטוב (Poniatow) וטרווניקי (Trawniki); עוד כ-10,000 יהודים נהרגו במהלך המרד בהוצאות המוניות להורג או בשרפות גדולות.
ב-16 במאי 1943 שלח שטרופ הודעה למפקדו פרידריך וילהלם קריגר, שכללה דו"ח מסכם על חיסול הגטו אשר נקרא: 'Es gibt keinen jüdischen Wohnbezirk in Warschau mehr' ('הרובע היהודי בוורשה איננו עוד').
לאחר דיכוי המרד מונה שטרופ לתפקיד דומה ביוון, תפקיד שמילא בין ספטמבר לנובמבר 1943. עד סיום הקרבות היה מפקד כוחות המשטרה והאס אס באזור הריין.
ביוגרפיה > לאחר מלחמת העולם השנייה

שטרופ הועמד לדין במסגרת משפטי דכאו. הוא נמצא אשם בפשעי מלחמה, על הוצאתו להורג של שבוי מלחמה, ונידון למוות.
לאחר תום משפטו הוא הוסגר לפולין כדי לעמוד לדין על חיסול גטו ורשה ונידון למוות בבית המשפט המחוזי בוורשה, ב-23 ביולי 1951. הוא הוצא להורג במקום ביצוע פשעיו בוורשה ב-6 במרץ 1952.
בעת חקירתו של שטרופ בפולין, חלק עמו את תא המאסר אסיר פוליטי פולני בשם קז'ימייז' מוצ'רסקי. הוא ניהל שיחות ארוכות עם שטרופ, ולאחר שחרורו העלה אותן על הכתב בספרו "שיחות עם תליין", המנסה לחדור לנבכי נפשו של רוצח המונים.
לקריאה נוספת

קזימיז' מוצ'ארסקי, שיחות עם תליין, הוצאת בית לוחמי הגטאות, 1979.
משה ארנס, דגלים מעל הגטו, ידיעות ספרים, 2009.
יוסף קרמיש, מרד גטו ורשה בעיני האויב. הדוח"ות של יירגן שטרופ, הוצאת יד ושם, 1966.
הערות שוליים

↑  האנציקלופדיה של הגטאות הערך ורשה  (Warsaw), באתר יד ושם
↑  ראו: אוסף שטרופ, באתר יד ושם.
↑  צילום המברק מ-16 במאי הממוען משטרופ לקריגר, באתר להיסטוריה של השואה.
↑  מחריבי גיטו ורשה - למשפט בפולין, המדינה, 10 באוגוסט 1948
| גרמניה הנאצית |
| --- | --- | --- |
| האידאולוגיה הנאצית | מיין קאמפף • הסדר החדש • קהיליית העם • דם ואדמה • פיהרר • עקרון הפיהרר • ההתפשטות הגרמנית מזרחה |  |
| תורת הגזע | איגניקה נאצית • מישלינג • ראסנשאנדה • לבנסראום • חוקי נירנברג • לבנסבורן • המשרד הראשי לגזע והתיישבות • משרד מדיניות הגזע |  |
| השלטון הנאצי | חוק ההסמכה • האחדה • התעמולה הנאצית: דר שטירמר, היהודי הנצחי, היהודי זיס, אולימפיאדת ברלין • אריזציה • אנשלוס • גנרלגוברנמן |  |
| ארגונים נאציים | אס אס • אס אה • ואפן אס אס • גסטפו • איינזצגרופן • אס דה • משטרת גרמניה הנאצית • המשרד הראשי לביטחון הרייך • ורמאכט • הנוער ההיטלראי • משרד התעופה של הרייך • משרד הרייך לתעמולה ולהשכלת העם • המשרד המרכזי של הרייך למאבק בהומוסקסואליות ובהפלות • משרד הרייך לשטחים הכבושים במזרח |  |
| נאצים בכירים | אדולף היטלר • מרטין בורמן • יוזף גבלס • הרמן גרינג • היינריך הימלר • ריינהרד היידריך • היינריך מילר • ארנסט קלטנברונר • הנס פרנק • אדולף אייכמן • רודולף הס • באלדור פון שיראך • אלברט שפר • ארנסט רהם • לני ריפנשטאהל • יוליוס שטרייכר • יוזף מנגלה • רודולף פרנץ הס • אמון גת • יירגן שטרופ • פרנץ שטנגל • יוזף ביהלר • ריכרד ולטר דרה פושעי מלחמה נאצים נוספים |  |
| קבוצות נרדפות | יהודים • הומוסקסואלים • צוענים • נכים • קתולים • עדי יהוה • קומוניסטים • אחרים |  |
ראו גם פורטל השואה • פורטל גרמניה ציר זמן מאוחד לתקופת הרייך השלישי ומלחמת העולם השנייה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268525305171  PLWABN: 9810574398605606  BIBSYS: 90100145  BnF: cb16560997s (data)  CANTIC: a11366230  CiNii: DA0350620X  GND: 118619381  ICCU: IEIV105841  ISNI: 0000 0001 1606 9465  LCCN: n79076453  NARA: 118998809  NKC: jn20000701736  NLA: 35529369  NLG: 320379  NTA: 279936400  RERO: 02-A014073783  SNAC: w6n31p3r  SUDOC: 073749168  Trove: 986044  VIAF: 22692035   WorldCat (עם VIAF): 22692035 
מכתב רשמי שהדפיס וחתם עליו יירגן שטרופ כחודשיים לפני פרוץ המרד, לגבי עיטור שקיבל מוקדם יותר במלחמה.
יחסי ברוניי–פקיסטן

| יחסי ברוניי–פקיסטן |
| --- | --- |
ברוניי: פקיסטן


ברוניי: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
5,765: 796,095
אוכלוסייה
463,629: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
15,128: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
32,630: 1,341
משטר
סולטנות: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי ברוניי–פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים בין פקיסטן וברוניי. היחסים בין המדינות מאוד חמים וידידותיים, בעיקר בגלל ששתיהן מדינות מוסלמיות וחברות בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי. שתי המדינות הן חברות בחבר העמים הבריטי. כדי לטפח את הקשרים בין שתי המדינות, הוקמה בשנת 2008 אגודת הידידות ברוניי–פקיסטן (BPFA)
היסטוריה

במקור פקיסטן לא תמכה באי-הכללה של ברוניי לפדרציה של מלזיה, כשם שלא תמכה בהפרדת סינגפור. מאוחר יותר, היחסים בין המדינות כוננו ב-9 בפברואר 1984 כאשר מלזיה כוננה יחסים עם ברוניי.
יחסי סחר

קשרי הסחר בין שתי המדינות קטנים, בעיקר בגלל גודלה הקטן של ברוניי. היקף הסחר הנוכחי בין שתי המדינות עומד על 5 מיליון דולר.  כדי לטפח סחר והשקעות בין שתי המדינות, הוקמה חברת ההשקעות המשותפת פקיסטן-ברוניי בנובמבר 2006.  תחומים כמו מגזר הנפט והגז, נדל"ן, מלונאות, טלקומוניקציה ופרויקטים של בשר חלאל הם חלק מהסקטורים שבהם שתי המדינות יכולות להפיק תועלת.
שיתוף פעולה ביטחוני

שיתוף הפעולה הביטחוני בין שתי המדינות נותר חזק. ברוניי ופקיסטן חתמו על מזכר הבנות בנושא שיתוף פעולה בהגנה ב-19 במאי 2004.  פקיסטן אימנה עד כה עד 100 ברוניאנים באקדמיות הצבאיות הפקיסטניות.  בנובמבר 2008, ערך שר ההגנה של פקיסטן, לוטננט גנרל (Rtd) אתאר עלי, ביקור רשמי ברוניי כדי להגביר את שיתוף הפעולה הביטחוני בין שתי המדינות.  באוקטובר 2010, ספינת הצי הפקיסטנית (PNS) SAIF עגנה בנמל מוארה כדי לחגוג את יחסי ההגנה והרצון הטוב בין ברוניי לפקיסטן.
פקיסטן הייתה אמורה להשתתף בתערוכת ההגנה הבינלאומית של ברוניי השלישית (BRIDEX 2011), והזמינה את ברוניי להשתתף בתערוכת ההגנה הבינלאומית והסמינר (IDEAS 2010).  פקיסטן גם הזמינה את כוחות הצי של ברוניי להשתתף בתרגיל הימי הרב-לאומי של פקיסטן. בפברואר 2020 ביקר זפאר מחמוד עבאסי, ראש הסגל הימי של הצי הפקיסטני, ברוניי, שם סייר בספינת סיור ימית מסדרת דרוסלם.
נציגויות דיפלומטיות

פקיסטן מחזיקה נציבות עליונה בבנדר סרי בגוואן.
ברוניי יש נציבות עליונה באסלאמאבאד.
ים אמונדסן

קרחון ימי ארקטי בים אמונדסן
ים אמונדסן הוא ים שולי של האוקיינוס הדרומי הנמצא מערבית לאנטארקטיקה, לחופי ארץ מרי בירד. כף פלאיינג פיש שבאי ת'רסטון הוא הגבול בין ים אמונדסן לים בלינגסהאוזן הסמוך לו מצפון. מדרום לים אמונדסן שוכן ים רוס.
המשלחת הנורווגית של השנים 1928–1929 תחת הקפטן נילס לארסן החליטה לקרוא לים זה על שם מגלה הארצות הנורווגי רואלד אמונדסן, שהיה מגלה הארצות הראשון שהגיע לקוטב הדרומי.
מפרץ פיין איילנד ומפרץ ראסל חוצצים בין ים אמודסן ויבשת אנטארקטיקה.
הערות שוליים

↑  ים אמונדסן, באתר מערכת מידע גאוגרפי לשמות, הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556526405171  GND: 4502786-9  LCCN: sh99000362  NARA: 10038061  NKC: ge1065847  VIAF: 2429163513752211230009   WorldCat (עם VIAF): 2429163513752211230009
טריטונל

| --- | --- |

פצצה עם טריטונל מועלית למטוס מדגם מוסקיטו
 מרכיבים:  80% TNT ו-20% אבקת אלומיניום
טריטונל (באנגלית: Tritonal) היא תערובת של 80% TNT ו-20% אבקת אלומיניום, המשמשת למספר סוגי תחמושת. האלומיניום משפר את המהירות שבה ה-TNT מפתח את הלחץ המקסימלי (brisance). הוספת האלומיניום מגדילה את עוצמת הפיצוץ של הטריטונל בכ-18% מאשר ה-TNT לבדו.
ראו גם

חומר נפץ
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ישראל לב

| --- | --- |
 לידה:  14 באפריל 1952 (בן 72) פתח תקווה שבישראל
 קבוצות כשחקן
 1968–1977:  מכבי פתח תקווה
 קבוצות כמאמן
 1977–1978   1978–1981   1981–1982   1983–1985   1985–1986   1986–1989   1989   1989–1991   1991–1993   1992–1993   1993– 1995   1995–1997   1997–1999   1999–2000   2001–2002   2002–2003   2003–2004   2006–2014   2014–2016:  הפועל חולון (ע. מאמן)   מכבי פתח תקווה   הפועל תל אביב (ע. מאמן)   הפועל שער הנגב   הפועל תל אביב (ע. מאמן)   מכבי פתח תקווה   אליצור פתח תקווה   א.ס רמת השרון   הפועל תל אביב (ע. מאמן)   נבחרת הנשים   הפועל אילת   הפועל אילת (מנהל מקצועי)   מכבי תל אביב (נוער)   הפועל חולון   בני הרצליה   הפועל צפת   עירוני רמת גן   מכבי הוד השרון (מנהל מקצועי)   האקדמיה של איגוד הכדורסל (מנהל מקצועי)
ישראל לב (נולד ב-14 באפריל 1952 בפתח תקווה) הוא מאמן כדורסל ישראלי. לב מונה בקיץ 2014 לרכז המקצועי ולמאמנה הראשי של האקדמיה לכדורסל של איגוד הכדורסל במכון וינגייט.
ביוגרפיה

לב גדל באגודת מכבי פתח תקווה בה שיחק ואימן במשך כ-15 שנה. הוא היה מאמן של קבוצות גילאים שונות, החל מקבוצות הילדים ועד לקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגה הלאומית. בין שחקניו המוכרים בפ"ת בלטו אבי ניר ושרון דרוקר.  בעונת 1977–1978 שימש כעוזרו של פיני גרשון בהפועל חולון, ששיחקה באותה עת בליגה הלאומית. יחד עם אריה מליניאק הקים את בית הספר לכדורסל הראשון בישראל ברמת השרון. ב-1981–1982 שימש כעוזר המאמן של גרשון דקל בהפועל תל אביב. בשנים 1983–1985 אימן את קבוצות הנוער והבוגרים של הפועל שער הנגב מצמרת הליגה השנייה. בשנה זו לב גילה את שמעון אמסלם שעבר איתו להפועל תל אביב. ב-1985–1986 שימש שוב כעוזרו של פיני גרשון בהפועל תל אביב.
בשנת 1989 החליף את אריה מליניאק כמאמן ראשי בא.ס רמת השרון מהליגה הראשונה. עם מאזן של ניצחון בודד וכנגד כל הסיכויים לב הצליח למנוע מהקבוצה לרדת לליגה השנייה לאחר שניצח את רוב קבוצות הצמרת. בעונה לאחר מכן, נאבקה רמת השרון בתחתית, והמשימה לשרוד בליגה הסתיימה שוב בהצלחה.
ב-1991–1993 שימש כעוזרו של רלף קליין ז"ל בהפועל תל אביב. היו אלה עונות השיא של הפועל תל אביב, שכללו זכייה בגביע המדינה ומקום שני בליגה הראשונה. בשנת 1992 שימש כמאמן הראשי של נבחרת ישראל בכדורסל נשים.
ב-1993–1995 אימן לב את הפועל אילת בליגה הראשונה. סיים בעונתו הראשונה במקום החמישי עם כרטיס לגביע הקוראץ', ובעונתו השנייה הגיעה הקבוצה לשלב רבע גמר גביע הקוראץ', שם הודחה לאחר הפסד למילאנו של דיאן בודירוגה. בשנתיים שלאחר מכן שימש לב כמנהל המקצועי של האגודה. כמו כן, היה הפרשן הראשי של ערוץ 1 במשחקי מכבי תל אביב ביורוליג.
בשנים 1997–1999 שימש כמאמן קבוצת הנוער של מכבי תל אביב איתה זכה בגביע המדינה. ב-1999–2000 שימש לב כמאמנה של הפועל חולון מהליגה הראשונה. הקבוצה סיימה במקום החמישי עם כרטיס לפלייאוף העליון והוכתרה כהפתעת העונה. בעונה זו ניצחה חולון לאחר 11 שנה את הפועל ירושלים של צביקה שרף באולמה הביתי 70:75.
בעונת 2000–2001 שימש כפרשן כדורסל בערוץ הספורט. עונה לאחר מכן 2001–2002 שימש כעוזרו של אלי קנטי בבני הרצליה מהליגה הראשונה. במחזור העשירי קנטי פוטר ולב מונה במקומו למאמן הראשי של הקבוצה. בעונת 2003–2004 שימש לב כמאמן ראשי בעירוני רמת גן. בשנים שלאחר מכן, שימש כפרשן כדורסל בערוצי הספורט השונים.
לב עמד על הקווים בלמעלה מ-150 משחקים כמאמן ראשי ובכ-100 משחקים כעוזר מאמן ברמות הגבוהות ביותר של הכדורסל הישראלי (ליגת על, גביע המדינה וגביעי אירופה) והוא נמצא כיום בין 15 המאמנים הבכירים והוותיקים בארץ.
משנת 2006 ועד לקיץ 2014 שימש כמנהל המקצועי של מועדון הכדורסל מכבי הוד השרון. מחלקת הנוער של המועדון, תחת שרביטו של לב, שילשה את מספר הקבוצות והשחקנים תוך 6 שנים ל-22 קבוצות וכ-350 שחקנים. ברמה ההישגית, קבוצות מחלקת הנוער, ששיחקו עד אמצע שנות ה-2000 בליגות הנמוכות, עלו לרמות הגבוהות ביותר בליגות הנוער. במקביל לעבודתו במחלקת הנוער, היה אחראי מקצועית גם על הקבוצה הבוגרת מהליגה הלאומית שהייתה רחוקה בשנת 2013 שני משחקים מהעפלה לליגת העל.
בקיץ 2014 מונה לרכז המקצועי ולמאמנה הראשי של האקדמיה לכדורסל של איגוד הכדורסל במכון וינגייט. באקדמיה הושקעו משאבים כספיים רבים ומטרותיה- איתור קידום שחקנים ישראלים צעירים ומוכשרים, הקניית הרגלי עבודה נכונים לשחקנים צעירים, איתור של כוכבי העתיד של הכדורסל הישראלי והקניית ערכים חינוכיים וספורטיביים.
כיום

משמש כרכז מגמת הכדורסל ומחנך בכפר הנוער ע"ש ב.צ. מוסינזון בהוד השרון, ובנוסף מלמד גם ספורט בהשכלה כללית. כמו כן מרכז קורסי מדריכי כדורסל מטעם מכללת וינגייט.
לב נשוי, אב לשלושה ילדים וסב לשישה נכדים, מתגורר בהוד השרון.
ישראל לוי (הרב הראשי לצרפת)

| --- | --- |

 לידה:  7 ביולי 1856 פריז, צרפת 
 פטירה:  23 ביוני 1939 (בגיל 82) פריז, צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות מונפרנאס 
 מדינה:  צרפת 
 תקופת הפעילות:  ? – 23 ביוני 1939 
 תפקידים נוספים:  רבה הראשי של צרפת 
 פרסים והוקרה:  קצין בלגיון הכבוד 
 
הרב ישראל לוי (בצרפתית: Israël Lévi; ‏7 ביולי 1856 – 1939) היה רבה הראשי של צרפת בין השנים 1920–1939, מרצה לתלמוד, מומחה לתולדות יהודי צרפת וממייסדי החברה לחקר חכמת ישראל בפריז.
ביוגרפיה

נולד בפריז, ב-1879 השלים את לימודיו הרבניים בבית המדרש הרבני של צרפת בפריז. ב-1880 היה שותף להקמת החברה לחקר חכמת ישראל (Société des Études Juives) בפריז ועורכו של כתב העת של החברה "Revue des Études Juives" בו פרסם מאמרים רבים בשלל נושאים השייכים למדעי היהדות.
ב-1892 החל לשמש כעוזר ומזכיר אישי לרב צדוק כהן רבה הראשי של פריז, ולימים של צרפת כולה. במקביל, שימש מ-1896 כמרצה לתלמוד.
בשנת 1909 עמד בראש משלחת שיצאה מטעם "כל ישראל חברים" לבחינת מצב החינוך היהודי בארצות אגן הים התיכון וביקרה בארץ ישראל, במצרים, בסוריה ובטורקיה.
ב-1914 עקב מחלתו של הרב אלפרד לוי, שימש כממלא מקומו כסמכות הרוחנית העליונה של יהודי צרפת, וב-1920 נבחר רשמית למשרת הרב הראשי לצרפת.
נפטר בפריז בשנת 1939, ונקבר בבית הקברות מונפרנאס.
הערות שוליים

↑  י. פ., המלאכות ביפו, הצבי, 21 בדצמבר 1908
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502598805171  BnF: cb12463157b (data)  GND: 116968257  ICCU: CUBV091287  ISNI: 0000 0000 8096 5793  LCCN: nr96018160  Léonore: 233852  NTA: 073439460  SUDOC: 033812071  VcBA: 495/146974  VIAF: 17320795   WorldCat (עם VIAF): 17320795 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחידות מידה עות'מאניות

האימפריה העות'מאנית, 1481–1683

יחידות מידה עות'מאניות מסורתיות היו נהוגות באימפריה העות'מאנית בשנים 1299–1923. בארץ ישראל נהגו המידות הללו באופן רשמי בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל בשנים 1517–1917. אולם גם לאחר מלחמת העולם הראשונה, בתקופת המנדט הבריטי, המשיכו ונהגו חלק מן המידות והמונחים העות'מאניים במשא ומתן ובשווקים באזורי השליטה העות'מאניים לשעבר, ובכלל זה בארץ ישראל.
אורך > א

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אֶנְדָאזֶה | endaze‏ תעתיק טורקי: אֶנְדָזֶה | اندازه | . | מקורה בפרסית:  اندازه, היגוי מקורב: אַנְדָאזֶה. יש לה ולמילה מקור אטימולוגי משותף עם המילה "הנדסה" בפרסית תיכונה | ell | ‏ מידת אורך של 65 ס"מ; בהשאלה: מידה. |
| אַרְשִׁין / אַרְשׁוּן | ‏arşın‏ תעתיק טורקי מקורב: אַרְשִׁין | ׁآرشین / آرشون | . | מקורה בפרסית תיכונה:   אָרִישְׁן: מרפק, אמה. לשם השוואה, ارش (אָרָשׁ) בפרסית חדשה ו־arış בטורקית משמען "אמה", הן במובנה האנטומי, הן כיחידת מידה | ell | יש להבחין בין "מידות שוּק" (çarşı ölçüleri) ו"מידות אדריכליות" (mimar ölçüleri); ארשין אחד מציין אורך של כ־68 ס"מ במידות שוק, וכ־76 ס"מ במידות אדריכליות.  משמעויות נוספות: מוטת זרועות.  צעד רחב. |
| אסקי מיל | ‏eski mil‏ תעתיק טורקי: אֶסְקִי מִיל‏ | اسکی میل | . | מטורקית: eski (ישן) וצרפתית mille (אלף), מלטינית: אלף (צעדים) | ‏ old mile | מילולית: "מיל ישן"; כ־1894 מטר, או 5000 אָיָק (ayak), "רגל". |
אורך > ב

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בֶּרִיד או מֶנְזִל | ‏berid  תעתיק טורקי: בֵּרִיד menzil  תעתיק טורקי: מֶנְזִיל | بريد  منزل | بَرِيد (בָּרִיד: דואר) مَنْزِل (מַנְזִל: דירה, מעון) | . | ‏range‏ | בריד: מידת אורך של 12 מיל, השקולה ל־30,900 ארשין, או 22.74 קילומטר. המונח שימש במגוון מובנים כגון: פרש, נושא דואר רכוב, שליח, רץ, מסמכים שהופקדו בידי שליחי דואר ודואר רשמי. נוסף על כך ציין המונח את המרחק בין שתי תחנות דואר, שהיו פזורות לאורך הדרכים שהובילו לערים השונות. לתחנות אלה הוקצו בהמות לנשיאת הדואר. מנזיל: מונח חלופי לבריד. מובניו: אכסניה, פונדק דרכים או מקום אירוח לחניית לילה.  המרחק בין שני מקומות אירוח לחניית לילה.  דרך של מסע בן יום.  בעגה הצבאית: טווח, למשל של קליע תותח.  בעגה הצבאית: מכלול תפקידי העורף.  ח'אן או פונדק דרכים, שהשיירות ונושאי הדואר הרכובים נהגו לפקוד לשם מנוחה או החלפת סוסיהם.  מרחק מעופם של חצים בתחרויות קליעה. |
אורך > ז

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זִירַא | zirâ, תעתיק טורקי: זירה או זירא | ذراع | ערבית:  ذِرَاع (זרוע, אמה); היגוי: דִ'רַאע | . | . |  יחידת אורך בשיעור של 75–90 ס"מ, המרחק שבין המרפק לקצה האמה.  על פי החוקר ישעיהו פרס בראשית המאה ה-20 הד'רע היא 75 ס"מ בקרקעות; 66.67 ס"מ באריגים.  במאה ה־20 ציינה מידה זו גם שני אורכים אלו: 68 ס"מ בטקסטיל, כ־75.8 ס"מ בקרקע חקלאית. למובנים אלה ראוי להוסיף את המונחים העות'מאניים הבא:  zîrâ-ı a'şârî, המונח שציין את המטר, בעת שהארשין עוד רווח בשימוש.  ziri-i âmme, או zirâ-i mi'mârî, "זירה אדריכלית", או "זירת הבנאים", השקולה לארשין אחד במידות אדריכליות, כ־76 ס"מ. שימשה בנאים אומנים ונגרים של שלדי עץ לבניינים.  zirâ-i kirbâsî (ובמובן זהה, zirâ-i kisrâ), בתרגום חופשי: "זירת אריגים", מהמילה הפרסית کرباس (כַּרְבָּאס): אברזין, קנבס, אריג גס, מידת אורך של 28 פרמק (להלן), קרי כ־88 ס"מ. שימשה בבדים ובאריגים.  zirâ-i mesaha, מערבית مِسَاحَة (מִסַאחַה): מדידת קרקעות, שטח, מידת אורך לקרקעות. |
אורך > ה–ר

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית ושפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| האט | hat‏, תעתיק: הָט | خط | خطّ ("קו" ומובנים נוספים); הגייה: חַ'טּ | . | line | ‏ מידת אורך של 2.63 מ"מ; החלק ה־12 של פַּרְמָק, להלן. |
| מֶרְהַלֶה | ‏merhale‏, תעתיק: מֶרְהָלֶה ‏ | مرحله |  مَرْحَلَة (מַרְחַלַה); שלב, דרגה, המרחק שעובר הנוסע ביום אחד‏ | . | stage, phase‏ |  45.480 ק"מ, שהם שני בריד.  כל אחד מהמקומות שיש לעבור כדי להגיע למחוז החפץ, מנזיל.  המרחק שאפשר לגמוא במסע בן 8 שעות‏. |
| נוֹקְטַה | ‏nokta‏ | نقطه | نُقْطَة (נֻקְטַה); נקודה | . | dot | ‏ מידת אורך של 0.219 מ"מ‏. מילולית: נקודה. |
| פַּרְמָאק / פַּארְמָק | ‏ parmak‏, תעתיק: פַּרְמָק | پرماق, پارمق, או پرمق | . | . | finger | ‏מילולית: אצבע; מידת אורך של 3.157 ס"מ, שהם 12 האט, והחלק ה־24 של ארשין אדריכלי. |
| קוּלָאץ' | ‏kulaç‏; הגייה: קוּלָץ' | قولاچ | . | . | fathom | ‏ 1.8288 m) 6.000 ft) |
| קֶרָּאבּ או קִירָאבּ | ‏kerrab or kirab‏ | کراخ | . | . | . | ‏ מידת אורך של 4.28 ס"מ, החלק ה־16 של ארשין. |
| רוּבּוּע או אוּרוּבּ | ‏rubu or urup‏ | ربع(רובו); اوروب (אורוב) | . | . | . | ‏ 8.50 cm) 3.35 in) ‏ = 2 kerrab |
שטח

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית שפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| דונם | dönüm,  תעתיק טורקי: דוֹנוּם | دونم | . | . | ‏ dunam ‏ | בשם זה השתתפו לפחות מספר יחידות שטח, באתרים ובתקופות שונות; בראשיתה, ציינה יחידת הדונם קרקע שאפשר לחורשה ביום אחד באמצעות צמד שוורים (לפי ההרגשה של האדם הסביר) בהמשך היא נמדדה במדויק, אולם בשם דונם השתתפו מספר מידות, בהן יחידת שטח הידועה 1000 מ"ר |
| דונם טורקי ישן | dönüm,  תעתיק טורקי: דוֹנוּם | دونم | . | . | ‏ (dunam (old ‏ | יחידת שטח 919 m2) 9,890 sq ft) |
| דונם טורקי חדש | dönüm,  תעתיק טורקי: דוֹנוּם | دونم | . | . | ‏ (dunam (big ‏ | יחידת שטח 2,720 m2) 29,300 sq ft) |
נפח

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית שפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שִׁינִיק | ‏şinik‏; הגייה: שִׁינִיק | شینیک | . | . | peck | . |
| קִילֶה | ‏(kile (İstanbul‏ | كيله | . | . | bushel, בושל | ‏ = 4 şinik |
משקל > א–ב

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית שפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אוקה | okka | اوقّه, اوققه, או قیه | . | اوقيّة, היגוי: אוקיה | oka | יחידת משקל רשמית באימפריה העות'מאנית;  על פי ישעיהו פרס, בארץ ישראל בראשית המאה ה-20, 1 אוקה שווה 400 דרהם, או 1.28 ק"ג; ו-78 אוקה שווה 100 ק"ג |
| אוקה | . | . | . | . | . | האוקיה הסורית הייתה שקולה ל־320 גרם בקירוב, ושוות ערך לליברה הרומאית ולליטרה של התקופה הביזנטית.  האוקה הייתה שקולה לאוקיה עד שנת 1500. בשנת 1680 נזכרה כיחידת משקל בערך של 1400 גרם, ובשנת 1900 כיחידת משקל בערך של 1283 גרם |
| אוּקִיֶּה اوقيّة, היגוי: אוקיה | . | . | . | . | . | בראשית שנות העשרים של המאה ה-20, בארץ ישראל: אוקיה שוותה 240 גרם; בלבנון שוותה 213.7 גרם |
| בטמאן | ‏batman‏ | بطمان | . | . | . | ‏ 7.697 kg) 16.97 lb)‏ = 6 okka |
משקל > ד–ס

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית שפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| דִירְהֵם | drachma | درهم | . | נלקחה מהמילה הפרסית: درهم, היגוי: דֶרְהָם; אשר נשאלה מיוונית עתיקה: δράχμα (היגוי: דרכמה) חופן, מלוא היד.  מספר יחידות משקל השתמשו בשם זה:  יחידת משקל.  מטבע כסף – דרכמה – שהייתה נהוגה ביוון העתיקה | dirhem | יחידת משקל (או יחידת מסה), שוות ערך ל־3.207 גרם, ולחלק ה־400 של אוֹקָּה |
| טַבָּה | . | . | . | . | . | יחידת משקל של תוצרת חקלאית: מידת התבואה; שווה 4 סאות, כל סאה שווה 2 רוטל |
| מִיסְקָאל | ‏miskal‏ | مثقال | . | . | . | ‏ 4.81 gr)0.312 g) ‏ = 1.5 dirhem |
| צֶ'קִי | ‏çeki‏; הגייה: צֵ'קִי | چکی | . | . | . | ‏ שווה 4 קנטר |
משקל > ק

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית שפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קִירָאט / קֵרָאט | ‏kırat‏ | . | قيراط | . | ‏carat‏ | . |
| קַנְטָאר / קִנְטָאר | ‏kantar‏   | قنطار | . | . | weighbridge | יחידת משקל: ‏ 56.449 kg) 124.45 lb)‏1 קנטר שווה 100 רוטל, או 225 אוקה, או 288 ק"ג, וזאת במרכז הארץ, ואילו בצפונה, בחיפה, ביירות ודמשק, היה שווה הקנטר 200 אוקה ו-256 ק"ג |
| רוטל | . | . | رطل | . | . | יחידת משקל: 100 רוטל שווה 225 אוקה, או 288 ק"ג, או 1 קנטר |
מונחים שהיו מקובלים ביישוב היהודי בארץ ישראל

| מונח | טורקית | טורקית עות'מאנית | ערבית | פרסית שפות נוספות | אנגלית | ערך המידה ומשמעויות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ליטרה: .
סאה: .
| ג'רה | cerre  תעתיק טורקי: גֵ'רֶה | جره | . | جَرَّة | . | בעברית: כד או כוס, בחלק מהמקרים העשויים חימר או חומר; יחידת נפח של נוזלים, בעיקר שמנים: "ג'רה אחת מכילה 5 רוטלים; בערך 3 ליטראות כל אחד". |
ראו גם

התקופה העות'מאנית בארץ ישראל - מונחים
לקריאה נוספת

ישעיהו פרס, ארץ-ישראל: ספר-המסעות, ירושלים, ברלין, וינה, הוצאת בנימין הרץ, תרפ"א-1921.
שמעון רובינשטיין, מטבעות, מידות ומשקלות: מראשית המאה ה-19 ועד לתקופת המעבר מהשלטון הטורקי לבריטי בארץ ישראל, ירושלים: (בהוצאת המחבר), 1997.
שמעון רובינשטיין, המשבר המוניטרי בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, ירושלים: (בהוצאת המחבר), 2008.
לקריאה נוספת > מילונים

מילון לטורקית עות'מאנית מאת Prof. Dr. Mehmet KANAR
Dictionnaire turc-français par Charles Barbier de Meynard, 1881, E. Leroux.
Kamus-i Firansavi: Dictionnaire turc-français, Şemseddin Sâmî, 1883, Imprimerie Mihran.
הערות שוליים

↑  Haberleşme Hizmetleri ve Osmanlı Devleti'nde Ulak Organizasyonu, Yrd. Doç. Dr. Faris Çerçi‏
↑  מילון המוסד ללשון הטורקית
↑  מילון לטורקית עות'מאנית מאת Prof. Dr. Mehmet KANAR.
1 2  ישעיהו פרס, ארץ-ישראל: ספר-המסעות, עמ' 8.
↑  ‏ zirah, באתר sizes.
↑  ראו:‏ zirah, באתר sizes.
↑  ראו: תרגום, באתר e-tarih.
↑  ראו: מידע, באתר imanveislam.
↑  ראו: תרגום, באתר
 imanveislam.
↑  ראו: , באתר arabdictionary.
↑  http://tdkterim.gov.tr/bts/
↑  בהקשר הארצישראלי, ובשימוש השלטוני והעממי המילה נוקטה תורגמה לעברית היישובית ל"נקודת התיישבות", או תחנת משמר או משטרה, בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל, וגם לאחר מכן, בתקופת המנדט הבריטי.
↑  ישעיהו פרס,ארץ-ישראל: ספר-המסעות, עמ' 8.
↑  על פי המילון המקוון לאטימולוגיה טורקית.
↑  בכך תיפקד שער יחידת המשקל המשתנה כשער של מטבע, ומחיר הסחורות היה גבוה יותר: ראו: ישעיהו פרס, ארץ-ישראל: ספר-המסעות, עמ' 8.
↑  ישעיהו פרס, ארץ-ישראל: ספר-המסעות, עמ' 8.