stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מועצה אזורית חוף עזה
יישובים המועצה

צפון הרצועה (התוחמת הצפונית):
אלי סיני
דוגית
ניסנית
מרכז הרצועה:
נצרים
כפר דרום
דרום הרצועה (גוש קטיף):
נוה דקלים
נצר חזני
פאת שדה
קטיף
רפיח ים
שירת הים
שליו
תל קטיפא
בדולח
עצמונה
גדיד
גן אור
גני טל
כפר ים
כרם עצמונה
מורג
מעוז הים
דגל המועצה

דגל המועצה האזורית היה דומה בצורתו לדגלי רוב המועצות האזוריות בארץ, כלומר – סמל המועצה על רקע צבעוני כלשהו ובמקרה זה כתום. עם תחילת המחאה נגד תוכנית ההתנתקות נעשה בו שימוש תכוף עד כדי כך שהרקע הכתום שלו הפך לסמל המחאה ושימש את המתנגדים לתוכנית גם בדגלים אחרים, בשלטים, בצמידים ואף בסרטים כתומים שנתלו על מכוניות ועמודים ברחבי הארץ.
ראו גם

גוש קטיף
התנחלויות
תוכנית ההתנתקות
הערות שוליים

↑  דני צדקוני, בוטלה תכנית ליסד מועצה אזורית להתנחלות ברצועה, דבר, 15 באוגוסט 1972
↑  עזרא ינוב, הוקמה המועצה אזורית קטיף בחבל עזה, מעריב, 10 במאי 1979
↑  עזרא ינוב, פרחים עולים במרחבי החול, מעריב, 24 במאי 1979
↑  דוח שנתי 58א לשנת 2007 של מבקר המדינה
↑  דף המועצה באתר מועצת יש"ע
| ההתנחלויות שפונו במהלך ביצוע תוכנית ההתנתקות |
| --- | --- | --- |
| גוש קטיף | נוה דקלים • נצר חזני • פאת שדה • קטיף • רפיח ים • שירת הים • שליו • תל קטיפא • בדולח • בני עצמון • גדיד • גן אור • גני טל • כפר ים • כרם עצמונה • מורג • דהנייה |  |
| התוחמת הצפונית | אלי סיני • דוגית • ניסנית |  |
| מרכז רצועת עזה | כפר דרום • נצרים |  |
| צפון השומרון | גנים • כדים • חומש • שא-נור |  |
| דגל ישראל מועצות אזוריות בישראל |
| --- | --- | --- |
| מחוז הצפון | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף •  מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל |  |
| מחוז חיפה | אלונה • זבולון • חוף הכרמל • מנשה |  |
| מחוז המרכז | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |  |
| מחוז ירושלים | מטה יהודה |  |
| מחוז הדרום | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת הנגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר |  |
| אזור יהודה והשומרון | גוש עציון • הר חברון • מגילות ים המלח • מטה בנימין • ערבות הירדן • שומרון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308043305171  LCCN: no2005113344  VIAF: 138737128   WorldCat (עם VIAF): 138737128
מחזור מטוני

מערכת שמש הליוצנטרית
מחזור מטוני הוא מחזור של תשע-עשרה שנות חמה, המשמש בסיס לקביעת השנים המעוברות בלוחות שנה ירחיים־שמשיים, זאת לצורך התאמת הלוח, המבוסס על חודשי ירח, לשנת החמה. כאשר מחזור של תשע-עשרה שנים מכיל שתים עשרה שנים בנות שנים עשר חודשי ירח ושבע שנים בנות שלושה-עשר חודשי ירח, היינו שנים מעוברות. ביסוד המחזור עומדת תגליתו של האסטרונום והמתמטיקאי היווני מטון מאתונה, שאורכן של תשע-עשרה שנות חמה שווה בקירוב טוב לאורכם של מאתיים שלושים וחמישה חודשי ירח.
מטון גילה את המחזור בשנת 432 לפני הספירה והוא שולב בחישוב הלוח היווני באופן שהשנים השלישית, השישית, השמינית, האחת עשרה, הארבע עשרה, השבע עשרה, והתשע עשרה בכל מחזור היו מעוברות. לפני כן היה שימוש במחזור, מדויק פחות, של שמונה שנים, כאשר בכל מחזור היו שלוש שנים מעוברות.
המחזור המטוני משמש כבסיס לחישוב מספר לוחות שנה. הוא היה בשימוש בלוח הבבלי, ומשמש להסדרת השנה המעוברת של הלוח העברי וכן לחישוב חג הפסחא.
הבסיס המתמטי

בתקופתו של מטון היה מקובל שאורך שנת חמה הוא 365.25 ימים, כלומר 19 שנים הם בני 6,939 ימים ו-18 שעות.
אורך ממוצע של חודש ירחי היה ידוע בדיוק גבוה יחסית ונחשב ל-29 ימים, 12 שעות, 44 דקות ושלוש שניות ושליש, כלומר 235 חודשים הם 6,939 ימים, 16 שעות ו-33 דקות. זאת אומרת ש-235 חודשי ירח שווים בקירוב ל-19 שנות חמה, כאשר השגיאה עומדת על שעה ו-27 דקות שהמחזור קצר מ-19 שנות חמה. כיום ידוע ששנת החמה קצרה ב-11 דקות ו-14 שניות מ-365.25 ימים, כלומר 19 שנים הן בנות 6,939 ימים, 14 שעות, 26 דקות ו-27 שניות, כך שהשגיאה בפועל היא לכיוון השני וגדולה יותר, דהיינו המחזור ארוך מ-19 שנות חמה בשעתיים ו-6 דקות.
באופן מעשי שנת חמה וחודשי ירח מורכבים מימים שלמים, כך שמחזור יכול להיות 6,940 ימים או 6,939 ימים. כדי להגיע למחזור של 6,940 יש צורך ש-235 החודשים במחזור יהיו מורכבים מ-125 חודשים מלאים בני 30 יום ו-110 חודשים חסרים בני 29 יום. מתוך הנחה שבשנה רגילה מחצית מהחודשים הם בני 29 יום ומחצית בני 30 יום, אזי 7 חודשי העיבור צריכים להיות בני 30 יום, ועוד 4 חודשים במחזור של 19 שנה צריכים לקבל יום נוסף ולהפוך לחודשים של 30 יום.
בלוח העברי, התאמה זו מתבצעת באמצעות הוספת יום לחודש חשוון, שברוב השנים הוא בן 29 יום. בשל הכלל ההלכתי לא אד"ו ראש, מוסיפים יום ביותר מארבע שנים בכל מחזור וכנגדן גורעים יום מחודש כסלו באחת השנים הבאות. התוצאה היא שאורך של 19 שנים עבריות נע בין 6,938 יום ל-6,942 יום וב-13 מחזורים (247 שנים) יש כמעט תמיד 90,216 יום. בלוח הגרגוריאני, 247 שנים נמשכות בין 90,213 ל-90,216 יום.
לקריאה נוספת

The calendar; its history, structure and improvement by Alexander Philip, Cambridge University Press,1921
הערות שוליים

↑  12x12)+(7x13)=235)
↑  אין ודאות שאכן מטון גילה זאת. ידוע שבסין הרעיון היה מוכר מוקדם יותר וייתכן שבדרך כל שהיא הוא הגיע לידיעתו של מטון.
↑  מקרה נדיר שמתרחש בכ-1.63% מהמקרים, יכול לקרות רק כשהשנה הראשונה מעוברת. היה בשנים ה'תשי"ט-ה'תשל"ח ויהיה בשנים ה'תש"ץ-ה'תת"ט.
↑  מחזור 19 שנים עבריות בן 6,942 ימים הוא נדיר מאוד, כחצי אחוז מכלל המקרים. אם מתייחסים למחזורים לפי תחילת המחזורים, הרי שעד היום היו רק שני מחזורים כאלו - המחזור ה154 (ימי דוד המלך), והמחזור ה167 (ימי חורבן בית ראשון), כשלמעשה באותם ימים עיבור השנים וקידוש החודשים היה מסור בידי הסנהדרין ולא על פי הלוח הקבוע כך שאין דרך לדעת האם באמת שנים אלו היו בני 6,942 שנים. המחזור הבא בעל מספר ימים זה יהיה בעוד כאלף שנים, המחזור ה357 - שמתחיל בשנת ו'תשס"ה. אם מסתכלים על מחזורי שנים לא לפי תחילת המחזור הקבוע, מחזור בן 6,942 ימים הוא עדיין נדיר מאוד אך קורה לדוגמה בין השנים תש"ע-תשפ"ט. מחזור כזה מתרחש כאשר השנה הראשונה היא פשוטה, והמולד בה הוא ביום שבת, מט"ז תרפ"ט ועד שעה י"ח (חצות יום השבת) - במצב כזה ראש אותה שנה חל בשבת, ולאחר 19 שנים מולד הלוח יהיה ביום שלישי, אחרי ט' ר"ד (דחיית גטר"ד) וראש השנה יידחה ליום חמישי, כך שסך הימים במחזור זה של 19 שנה יהיה 6,942 ימים.
↑  בכמעט אחוז וחצי מהמקרים יש 90,214 ובכמעט חצי אחוז מהמקרים יש 90,215
↑  215 הכי נפוץ - 53.5%, אחר כך 214 - 24.25%, אחר כך 216 - 19.5%, הכי נדיר 213 - 2.75%.
מגפת הקורונה במונגוליה

| --- | --- |
 במדינות או באזורים:  מונגוליה מונגוליה
 מקרי מוות:  2,179‏
 מקרי הדבקה:  1,008,265‏   • 272 מהם חולים פעילים     • 192 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  1,005,814‏ רענון נתונים
 
מגפת הקורונה התפשטה למונגוליה כאשר אושר המקרה הראשון שלו שזוהה אצל גבר צרפתי שנסע ממוסקבה לדורנוגובי ב-10 במרץ 2020.
רקע

ב־12 בינואר 2020 אישר ארגון הבריאות העולמי (WHO) כי נגיף הקורונה הוא הגורם למחלת נשימה באשכול אנשים בעיר ווהאן, מחוז הוביי, סין, אשר דווח בפני ארגון הבריאות העולמי ב-31 בדצמבר 2019.
יחס ההרוגים במקרה של COVID-19 היה נמוך בהרבה ממגפת SARS בשנת 2003, אך ההעברה הייתה גדולה משמעותית, עם מספר מקרי המוות הכולל.
ציר זמן > מקרים מיובאים

ב-10 במארס 2020, סגן ראש הממשלה אולזייסאיחאני אנחטובשין (Ölziisaikhany Enkhtüvshin) הודיע כי צרפתי שהגיעה לאולן בטור בטיסה ממוסקבה היה מקרה קורונה המאומת הראשון במדינה.
החולה, גבר בן 57, הראה לראשונה סימנים של חום ב-7 במרץ. בבדיקות הראשוניות אושר שהמטופל חיובי לנגיף קורונה והוא נדרש לבודד את עצמו בדורנוגובי. בלי קשר, המטופל התעלם מההמלצה והפר את הנחיות הבידוד. באופן דומה, שניים מקרוביו של החולה עזבו את דורנוגובי למרות המלצות גורמי הבריאות להישאר במחוז. נציבות החירום הממלכתית הודיעה כי השניים יהיו אחראים כחוק למעשיהם. בהמשך, יותר מ-120 אנשים שהיו במגע הדוק עם המטופל הושמו בהסגר ומעל 500 אנשים עם מגע עקיף הוכנסו למעקב רפואי.
הממשלה הודיעה על צעדים שונים לבקרת ההתפרצות. אלה כוללים סגירת מעבר הגבול האווירי והיבשתי בין סין ומונגוליה מאז 27 בינואר עד להודעה חדשה והשעיית כל הטיסות הבינלאומיות ורכבות הנוסעים עד 30 באפריל. כל האירועים הציבוריים כולל כנסים, אירועי ספורט ופסטיבלים בוטלו ברחבי הארץ, בעוד שכל מוסדות החינוך אמורים להישאר סגורים עד 30 באפריל. אסור לאזרחים לנסוע למדינות שנפגעו מההתפרצות וכל מטייל שמגיע משם נתון להסגר בן 14 יום. העונשים שייקראו ממסירת שקרים על היסטוריית נסיעותיהם ומידע בריאותי מובילים לעונשים.
לאחר שמטוסי מעבר מיוחדים החלו לפנות את מי שנחשבים "פגיעים" למחלה מאזורים אירופיים, יפן וקוריאה, דווח על שלושה אנשים נוספים שנדבקו ב-COVID-19 ב-21 במרץ. אחד המקרים הוא קשה ותשעה אנשים בסביבתו הקרובה של המקרה בודדו.
ב-27 במרץ 2020 אדם נוסף בבידוד נמצא חיובי לנגיף, מה שהביא את סך המקרים המיובאים ל-11. האדם היה אחד מתוך 221 בני אדם שנבדקו לאחר שבודד מיד לאחר שיצא מטיסת שכר בקו איסטנבול-אולאן באטור שאושרה על ידי נציבות החירום הלאומית.
ב-27 במרץ קרן אונים מחתה על כך שבמונגוליה יש רק 160 מכונות הנשמה (1 לכל 20,000 לעומת 1 ל-2,000 בארצות הברית) וכי ייבוא מקרים נוספים יביא למצב של לחץ בלתי מוגבל על מערכת הבריאות של מונגוליה.
ציר זמן > הדבקה בקהילה

עד ל-27 במרץ לא היו מקרים מאושרים של הדבקה בקהילה.
ציר זמן > שחרור מפונים לחברה הכללית

ב-27 במרץ הודיעה נציבות החירום הלאומית לציבור כי זמן הבידוד של מפוני מונגוליה (שמספרם 1,000) שהובאו בטיסות שכר יוארך בשבעה ימים בנוסף ל-14 הימים המקוריים. המזון והלינה של שבעת הימים הנוספים בהיקף של 500 מיליון טוגרוג מונגולי (180 אלף דולר) ישולמו על ידי הממשלה וכל אחד מהם יוצב בחדר נפרד מעתה והלאה. המשמעות היא כאלף מפונים ישוחררו לאוכלוסייה הכללית (באולאן בטור) בתאריכים 2–3 באפריל. לדברי ב. אורואנביאר, סגן מנהל הסוכנות הלאומית לניהול חירום (NEMA), יעצו להם לבודד את עצמם בבית למשך 14 יום נוספים. ייחתמו חתימות המבטיחות אפשרות אכיפה. על דלתותיהם תפורסם הודעה המציינת את נוכחותו של אדם מבודד ושכניהם יעודדו להמשיך לשמור עליהם. טיסות השכר הבאות נדו בהתאם והן יתקיימו ב-2 באפריל (לקוריאה הדרומית) ו-3 באפריל (לטוקיו).
הערות שוליים

1 2 3  COVID-19 Coronavirus Outbreak, by Worldometer, מתוך אתר Worldometer, נכון לתאריך 22 במאי 2023, 11:03 שעון ישראל
1 2 3  "Монголд ирсэн франц иргэнээс "COVID-19" илэрлээ". MONTSAME News Agency (במונגולית). נבדק ב-2020-03-10.
↑  Elsevier. "Novel Coronavirus Information Center". Elsevier Connect. אורכב מ-המקור ב-30 בינואר 2020. נבדק ב-15 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Reynolds, Matt (4 במרץ 2020). "What is coronavirus and how close is it to becoming a pandemic?". Wired UK. ISSN 1357-0978. אורכב מ-המקור ב-5 במרץ 2020. נבדק ב-5 במרץ 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Crunching the numbers for coronavirus". Imperial News. אורכב מ-המקור ב-19 במרץ 2020. נבדק ב-15 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "High consequence infectious diseases (HCID); Guidance and information about high consequence infectious diseases and their management in England". GOV.UK (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-3 במרץ 2020. נבדק ב-17 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World Federation Of Societies of Anaesthesiologists – Coronavirus". www.wfsahq.org. אורכב מ-המקור ב-12 במרץ 2020. נבדק ב-15 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mongolia confirms its first coronavirus case in French worker". Reuters. 10 במרץ 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "More than 120 people taken to isolation after contact with coronavirus patient".
1 2  "Тусгай үүргийн онгоцоор ирж тусгаарлагдсан иргэдийн гурваас нь COVID-19 илэрлээ" (במונגולית). נבדק ב-21 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Монгол Улсад шинэ коронавирусийн 11 дэх тохиолдол бүртгэгдлээ [11th case of novel coronavirus recorded in Mongolia] (במונגולית). Ikon.mn. 2020-03-26. נבדק ב-2020-04-07.
↑  "The Government is about to make yet another MISTAKE by sending further charter flights". Gogo Mongolia.
1 2  "Isolation of 1000 citizens brought on charter flights will be extended by 7 days". Gogo Mongolia.
↑  "B.Uuganbayar: There was even a case where food served with biscuits was thrown back at a worker's face". Gogo Mongolia.
למה בכלל יש משהו

שאלה זו נכתבה על ידי פילוסופים לפחות מאז פרמנידס הקדום (בערך 515 לפנה"ס)
"למה בכלל יש משהו?" (או "למה יש משהו ולא כלום?") היא שאלה על הסיבה לקיום הבסיסי. השאלה נידונה על ידי מגוון פילוסופים ופיזיקאים, כולל גוטפריד וילהלם לייבניץ, לודוויג ויטגנשטיין, ומרטין היידגר. היידגר כינה את השאלה "שאלת היסוד של המטאפיזיקה".
השאלה נשאלת בדרך כלל על כל הדברים, ולא על משהו ספציפי, כמו היקום או הרב-יקום, המפץ הגדול, אלוהים, חוקים מתמטיים ופיזיקליים, זמן או תודעה. ניתן לראות את השאלה כשאלה מטאפיזית פתוחה, במקום לחפש תשובה מדויקת.
הנקודה המעוגלת שימשה את הפיתגוראים ומאוחר יותר את היוונים כדי לייצג את ההוויה המטאפיזית הראשונה ואת החיים המטאפיזיים, המונאדה או המוחלט.
סיבתיות

הפילוסוף היווני אריסטו טען שלכל דבר ביקום חייבת להיות סיבה, ששיאו בסיבה בלתי נגרמת.
ברטרנד ראסל השתמש במושג "עובדה אכזרית" כדי לענות על השאלה. "I should say that the universe is just there, and that's all."
הפילוסוף בריאן לפטוב טען שלשאלה לא יכול להיות הסבר סיבתי (כפי שלכל סיבה חייבת להיות סיבה בעצמה) או הסבר תלוי (מכיוון שהגורמים הנותנים את המקרה חייבים להתקיים מראש), ושאם יש תשובה היא חייבת להיות משהו שקיים בהכרח (כלומר משהו שפשוט קיים, במקום שנגרם).
היווצרות היקום

דייוויד יום טען שייתכן שאין צורך בגורם במקרה של היווצרות היקום. כיוון שהיווצרות היקום היא חוויה חיצונית לנו ועשויה להיות כפופה לכללים שונים.
ביקורת על השאלה

הפילוסוף סטפן לאו אמר שאולי אין צורך בתשובה לשאלה, שכן היא מנסה לענות על שאלה שנמצאת מחוץ למסגרת מרחבית-זמנית, מתוך מסגרת מרחבית-זמנית. הוא משווה את השאלה לשאלה "מה יש מצפון לקוטב הצפוני?".
סידני מורגנבסר ענה על השאלה בשנינות, באמרה : "אם לא היה שום דבר עדיין היית מתלונן!", או "גם אם לא היה כלום, עדיין לא היית מרוצה!".
מתמטיקה

הפילוסוף של הפיזיקה דין ריקלס טען שישנה אפשרות שמספרים ומתמטיקה (או החוקים הבסיסיים שלהם) מוכרחים להתקיים.
פיזיקה

פיזיקאים כמו סטיבן הוקינג ולורנס קראוס הציעו הסברים (לפחות על היבט הקיום של 'החלקיק הראשון' של הקוסמוגוניה) המסתמכים על מכניקת הקוונטים, ואמרו שבמצב של ואקום קוונטי, חלקיקים וירטואליים ובועות מרחב-זמן יופיעו באופן ספונטני מה שמסביר למה דברים חייבים להיות קיימים, כי גם אם היה זמן בו היה 'כלום', מתוך ה'כלום' נוצרו דברים.
הפיזיקאי שון קרול טוען, כמו ברטרנד ראסל, ש"כל ניסיון להסביר את קיומו של משהו ולא כלום, חייב בסופו של דבר להגיע לתחתית במערך של עובדות גסות; היקום פשוט קיים, ללא סיבה או הסבר סופיים."
אלוהים

גוטפריד וילהלם לייבניץ התייחס לאלוהים כסיבה מספקת לקיום של כל מה שקיים. הוא כתב:
למה יש משהו בכלל ולא כלום? הסיבה המספיקה לכך... נמצאת במשהו שהוא הכרחי ונושא את הסיבה לקיום עצמו בתוך עצמו.
המקור באנגלית
Why is there something rather than nothing? The sufficient reason... is found in a substance which... is a necessary being bearing the reason for its existence within itself.
לייבניץ אפיין את אלוהים כ"סיבת עצמו" ו"הסיבה לעצם קיומו" ובכך השיב על השאלה למה משהו קיים - כי אלוהים קיים, ואלוהים קיים כי קיומו נובע מעצמו ("סיבת עצמו").
הפילוסוף רוי סורנסן כתב באנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד כי עבור פילוסופים רבים, השאלה היא בלתי אפשרית במהותה, כמו תרבוע העיגול, ואפילו קיומו של אלוהים לא מספק לה תשובה:
"To explain why something exists, we standardly appeal to the existence of something else... For instance, if we answer 'There is something because the Universal Designer wanted there to be something', then our explanation takes for granted the existence of the Universal Designer. Someone who poses the question in a comprehensive way will not grant the existence of the Universal Designer as a starting point. If the explanation cannot begin with some entity, then it is hard to see how any explanation is feasible. Some philosophers conclude 'Why is there something rather than nothing?' is unanswerable. They think the question stumps us by imposing an impossible explanatory demand, namely, 'Deduce the existence of something without using any existential premises'. Logicians should feel no more ashamed of their inability to perform this deduction than geometers should feel ashamed at being unable to square the circle.
"כלום" הוא בלתי אפשרי

הפילוסוף הפרה-סוקרטי פרמנידס היה מההוגים המערביים הראשונים שהטילו ספק באפשרות קיומו של כלום, כאשר טבע את האקסיומה: ”היש ישנו והאין איננו”. הוגים רבים אחרים, כמו Bede Rundle, אמרו שניתן לטעון שהאין הוא בלתי אפשרי שכן כבר יש קיום.
אי קיום

הפילוסוף בן זמננו רוי סורנסן טען שלגיטימי לשאול מדוע אי-קיום או "כלום" אינם אפשריים, גם אם ברור שזה המקרה.
הסברים פילוסופיים

רוברט נוזיק תיאר בפרק השני של ספרו, "הסברים פילוסופיים", את התשובות האפשריות לשאלה:
Self-Subsumption: "a law that applies to itself, and hence explains its own truth."
The Nothingness Force: "the nothingness force acts on itself, it sucks nothingness into nothingness and produces something."
"The Principle of Indifference": establishes that nothing is a possibility among the n possibilities of having something. Then "the probability that there is something is n/(n +1) if n is finite and 1 if n is infinite."
Fecundity: "Every possibility – including the possibility that there is nothing – exists in its own independent noninteracting realm."
הערות שוליים

↑  "Poem of Parmenides : on nature". philoctetes.free.fr. נבדק ב-2 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Parmenides". World History Encyclopedia. נבדק ב-2 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Not how the world is, is the mystical, but that it is", Tractatus Logico-Philosophicus 6.44
↑  "The Fundamental Question". www.hedweb.com. נבדק ב-26 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Nothingness". The Stanford Encyclopedia of Philosophy. 2015. נבדק ב-26 באפריל 2017. {{cite encyclopedia}}:  (עזרה)
↑  Dascal, Marcelo (2008). Leibniz: What Kind of Rationalist? (באנגלית). Springer. p. 452. ISBN 978-1402086687.
↑  "5 Reasons Why the Universe Can't Be Merely a Brute Fact : Strange Notions". 12 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Transcript of the Russell/Copleston radio debate". Philosophy of Religion.
↑  "WHY IS THERE ANYTHING AT ALL? (PART 3)". Closer to Truth.
↑  Sorensen, Roy. "Nothingness". Stanford Encyclopedia of Philosophy. Stanford. נבדק ב-20 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kanterian, Edward (31 באוקטובר 2011). "Bede Rundle obituary". The Guardian. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Sorensen, Roy (2020). "Nothingness".  In Zalta, Edward N. (ed.). The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Spring 2020 ed.). Metaphysics Research Lab, Stanford University. נבדק ב-2020-09-07.
↑  Nozick, Robert (1981). Philosophical Explanations (באנגלית). Harvard University Press. ISBN 978-0-674-66479-1. נבדק ב-2022-06-07.
↑  Berker, Selim (28 בפברואר 2019). "Phil. 169: Nozick's Philosophical Explanations. Meeting 4: Chapter 2 (Nozick on Why There Is Something Rather than Nothing)" (PDF). {{cite journal}}:  (עזרה); Cite journal requires |journal= (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "למה בכלל יש משהו".
מידבא (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  ירדן ירדן
 נפות במחוז:  2
 בירת המחוז:  מידבא
 שטח:  939.7 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  189,192 (2015)
  ‑ צפיפות:  162.7 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  31°36′46″N 35°41′36″E﻿ / ﻿31.612639°N 35.693333°E﻿ / 31.612639; 35.693333 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה       נפות מחוז מידבא tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מידבא (ערבית: محافظة مادبا) הוא אחד משנים עשר המחוזות של ירדן. הוא ממוקם במערב המדינה ובירתו היא העיר מידבא. המחוז מוקף בבלקא בצפון, בעמאן במזרח, בכרכ בדרום, ובים המלח במערב. השטח היה בעברו חלק מאזור פראיה בפרובינקית יודאה הרומאית.
המחוז מחולק לשתי נפות. שטחו 939.7 קמ"ר, אוכלוסייתו מונה 152,900 נפש, וצפיפות האוכלוסייה בו היא השמינית מבין מחוזות הממלכה.
נפות

המחוז מחולק לשתי נפות:
נפת מידבא - בצפון מערב
נפת דיבון - בדרום מזרח
מייקל באקול

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באפריל 1973 (בן 51) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 שם במה:  Michael Bacall 
 שם לידה:  Michael Stephen Buccellato 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 פרופיל ב-IMDb
 
מייקל באקול (באנגלית: Michael Bacall; נולד ב-19 באפריל 1973) הוא שחקן קולנוע ותסריטאי אמריקאי, הוא מוכר בעיקר בכתיבת הסרטים "סקוט פילגרים נגד העולם", "רחוב ג'אמפ 21" "רחוב ג'אמפ 22" ו"פרויקט X".
ביוגרפיה

באקול נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה. הוא שיחק בסרטים ובטלוויזיה מגיל קטן. ופנה לכיוון הכתיבה בשנות האלפיים, הוא כתב וכיכב בסרט "Manic" משנת 2001. במהלך הקריירה שלו, באקול כתב ומכר מספר תסריטים לחברת "Major film studio".
באקול כתב יחד עם אדגר רייט את העיבוד הקולנועי לסדרת ספרי הרומן הגרפי הקנדי סקוט פילגרים, לסרט סקוט פילגרים נגד העולם. באקול כתב את התסריט לסרט רחוב ג'אמפ 21 משנת 2012 וכתב במשותף עם עוד שני תסריטאים נוספים את התסריט לסרט ההמשך רחוב ג'אמפ 22 שיצא לאקרנים בשנת 2014.
פילמוגרפיה > משחק

1989: Columbo Goes to the Guillotine
1989: Wait Until Spring, Bandini
1993: לשחרר את וילי
1993: כך הייתי
1997: באפי ציידת הערפדים - פרק יחיד
2000: אגדה עירונית 2
2001: משוגע
2002: מתוקה
2004: אבודים
2007: חסין מוות
2009: ממזרים חסרי כבוד
2012: ג'אנגו ללא מעצורים
2018: ספיבק
פילמוגרפיה > כתיבה

2001: משוגע
2003: Bookies
2010: סקוט פילגרים נגד העולם
2012: פרויקט X
2012: רחוב ג'אמפ 21
2014: רחוב ג'אמפ 22
מחוז נסאו (ניו יורק)

| --- | --- |
דגל מחוז נסאודגל מחוז נסאו

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ניו יורק (מדינה) ניו יורק
 חבל ארץ:  לונג איילנד
 ערים במחוז:  39
 בירת המחוז:  מינאולה
 תאריך ייסוד:  1899
 על שם:  ויליאם השלישי, מלך אנגליה 
 שטח:  1,173 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  1,395,774 (1 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  1,817 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  40°44′50″N 73°38′17″W﻿ / ﻿40.747222222222°N 73.638055555556°W﻿ / 40.747222222222; -73.638055555556 
 אזור זמן:  UTC -5
 http://www.nassaucountyny.gov
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he  מיקומו של מחוז נסאו בלונג איילנד, במדינת ניו יורק tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז נסאו (באנגלית: Nassau County) הוא מחוז במדינת ניו יורק שבארצות הברית. לפי מפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנת 2010, האוכלוסייה במחוז מנתה 1,339,532 תושבים. המחוז גובל בעיר ניו יורק ממערב, והוא אחד מבין ארבעת המחוזות של לונג איילנד, יחד עם מחוז סאפוק, מחוז קינגס ומחוז קווינס.
היבטים עיקריים:
במחוז נסאו התעשייה, בעיקר ענף התעופה, ירדה בהיקפה, בעוד התעסוקה הקמעונאית וענף השירותית עלו. עלייה דרמטית בבניית המשרדים עם כמה מבנים העולים על יותר מ-1,000,000 מטרים רבועים, שינתה את אופק המחוז והפכה אותו למקום מרכזי בהעסקת צווארון לבן.
במחוז נסאו ישנו ריכוז של מכללות ואוניברסיטאות רבות, ביניהן אוניברסיטת אדלפי, מכללת מולוי, המכון הטכנולוגי של ניו יורק, SUNY אולד ווסטברי, מכללת קהילת נסאו, אוניברסיטת הופסטרה, קמפוס פוסט באוניברסיטת לונג איילנד, האקדמיה לסוחרים ימיים בארצות הברית, ומכון ווב.
מחוז נסאו כולל שני אזורים מוגנים לאומית של מקלט חיות הבר הלאומי של מפרץ הצדפות ואתר ההיסטוריה הלאומי של גבעת סאממור.
המחוז קרוי על שמו של ויליאם השלישי, מלך אנגליה, שהיה נסיך הולנדי בטרם מלכותו וחבר בית נאסאו בעת ששלטו ההולנדים בלונג איילנד. מבחינה פוליטית מצביע המחוז ברובו למפלגה הדמוקרטית.
בשנת 1992 נפתח מרכז הזיכרון והסובלנות לשואה של מחוז נסאו.
במאי 2022 נחתם הסכם ערים תאומות בין המחוז למועצה אזורית שומרון, ובאוגוסט באותה שנה נחתם הסכם ערים תאומות גם עם מועצה אזורית בנימין.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ערים תאומות

ישראל מועצה אזורית שומרון, ישראל
מועצה אזורית מטה בנימין, ישראל
הערות שוליים

↑  NEW YORK STATE, Long Island
Nassau
↑  אורלי הררי, בתום מסע מדיני: נחתמה ברית ערים תאומות בין השומרון למחוז נסאו בניו יורק, באתר ערוץ 7, 17 במאי 2022
↑  אורלי הררי, הסכם ערים תאומות בין בנימין למחוז נסאו בארה"ב: "זוכים לברית עם חבל ארץ מיוחד לעם היהודי", באתר ערוץ 7, 16 באוגוסט 2022
| דגל ניו יורק מדינת ניו יורק |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | אולבני |  |
| אזורים גאוגרפיים | אגמי האצבעות • פארק אדירונדק • הרי קטסקיל • לונג איילנד • אפסטייט ניו יורק • מערב מדינת ניו יורק • עמק ההדסון • עמק מוהוק • רכס שאוואנגונק • אזור הספר של ניאגרה • מטרופולין אולבני-סקנקטדי-טרוי |  |
| היישובים הגדולים ביותר | ניו יורק סיטי • באפלו • יונקרס • רוצ'סטר • סירקיוז • אולבני • ניו רושל • מאונט ורנון • סקנקטדי • יוטיקה • וייט פליינס • טרוי • ניאגרה פולס • בינגהמטון • רומא • לונג ביץ' • פוקיפסי • נורת' טונאוונדה • ג'יימסטאון • אית'קה |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות ניו יורק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564243305171  GND: 4041264-7  LCCN: n79065974  MusicBrainz: 3d1aad97-ab44-4494-a0d5-2a2a66ffdc0b  NARA: 10036460  VIAF: 130173249   WorldCat (עם VIAF): 130173249 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.