קליטת הפליטים מאוקראינה בישראל (2022)
המחלוקת סביב קליטת פליטים שאינם זכאי חוק השבות > עתירות נגד המדינה בנושא מבקשי המקלט מאוקראינה

עו"ד תומר ורשה המתמחה בדיני הגירה, הגיש עתירה לבג"ץ בתמיכת שגרירות אוקראינה בישראל (בהמשך הסתייגה השגרירות מהעתירה), בדרישה לבטל את מתווה שקד להגבלת כניסתם של פליטים מאוקראינה ולהוציא צו ביניים ליישומו. ב-13 במרץ 2022 המדינה הגישה תגובה לפיה דין העתירה להידחות, וכי ככל שיורה בית המשפט על קביעת העתירה לדיון בפני הרכב, תבקש המדינה לאפשר לה להגיש את תגובתה בסמוך למועד שייקבע. ב-18 במרץ הגישה המדינה את תגובתה לעתירה המתוקנת, בה נמסר:
ב-3 ביולי 2022 קיבל בית המשפט העליון את העתירה. בהרכב ישבו נשיאת ביהמ"ש העליון אסתר חיות, המשנה לנשיאה עוזי פוגלמן שכתב את פסק הדין והשופט יצחק עמית. נשיא אוקראינה זלנסקי הגיב לפסיקה ואמר: ”מברך על החלטת בית המשפט העליון של מדינת ישראל, שלטון החוק וכיבוד זכויות אדם הם מה שמייחד דמוקרטיה אמיתית”.
אשרות כניסה ועבודה:
מאז פסילת המתווה של השרה איילת שקד החלה רשות האוכלוסין להערים קשיים על הפליטים בהגיעם לנתב"ג. כך גדלה מצוקתם של המנסים למצוא מקלט בישראל, כשהם מוחזקים, לעיתים במשך כמה ימים, עוברים תשאולים וחלקם נידונים להישלח חזרה לאירופה.
ב-26 בדצמבר 2022 פורסמה מדיניות חדשה של משרד בפנים, לפיה יאסר על הפליטים מאוקראינה לקבל אשרת עבודה.
שירותי בריאות:
בתחילת שהותם של הפליטים העניקה מרפאת "טרם" שרותי רפואה דחופה, כדי למנוע סיכון חיים או הידרדרות בריאותית. בחלוף הזמן הוברר כי יש הכרח לטפל גם במחלות כרוניות ובצרכים רפואיים מיוחדים. חולים אלה התקשו לעמוד בנטל הכלכלי של קבלת הטיפול הרפואי.
באוגוסט 2023 הפסיק משרד האוצר להעביר כספים בגין הביטוח הרפואי של 14,000הפליטים והם לא יכלו יותר לקבל שירותים רפואיים:
לפליטים מאוקראינה שני סוגים של ביטוח רפואי: לבני יותר מגיל 60 ולבני מתחת לגיל 60. על הביטוח של בני ה-60 ומטה אחראיות מרפאות "טרם" - והתקצוב לכיסוי הביטוחי הופסק.
אזרחי אוקראינה השוהים בישראל, פליטים בני יותר מ-60 ואנשים עם מוגבלות האמורים לקבל כיסוי ביטוח דרך חברת הביטוח "מנורה", שמקושרת עם "קופת החולים לאומית" שמספקת להם שירותי בריאות. גם הביטוח שלהם הופסק.
ב-17 באוגוסט 2023 הוגשה עתירה לבג"ץ נגד ההחלטה להפסיק לממן טיפול רפואי לפליטים מאוקראינה. העתירה הוגשה על-ידי עמותת רופאים לזכויות אדם וארגונים נוספים לסיוע לפליטים. לעתירה הצטרפו ארבע מטופלות, פליטות מאוקראינה, שהטיפול בהן הופסק עקב החלטת הממשלה.
בעקבות העתירה התקבלה החלטת בג"ץ ביום 22 באוגוסט 2023 והמדינה הבטיחה להמשיך ולכסות את הביטוח הרפואי עד מרץ 2024.
במרץ 2024 קבע בג"ץ כי על המדינה להמשיך ולהעניק כיסוי ביטוחי לטיפולים רפואיים שכבר החלו או נקבעו עבור הפליטים מאוקראינה ולהשיב עד ל-10 באפריל 2024 לעתירה שהוגשה נגדה.
מצוקת דיור: חלק מהפליטים התארח בבתי אזרחים ישראלים. היה זה פתרון שאינו מתאים ארוך. מי שביקש לשכור דירה ניתקל בקושי של דמי שכירות גבוהים וכן של אשרת שהייה לזמן קצר.
בינואר 2024 החליטה ממשלת ישראל ביוזמת שר הפנים משה ארבל, להאריך את שהיית הפליטים מאוקראינה עד סוף שנת 2024.
בפברואר 2024 קבע בית המשפט המחוזי כי יש להקנות למבקשי המקלט מאוקראינה הנמצאים בישראל, ואינם יכולים לשוב לארצם, בין אם הגישו בקשת מקלט, בין אם לאו, זכויות קיום בסיסיות. עוד צוין כי אזרחי אוקראינה הנהנים ממדיניות ההגנה הזמנית רשאים לעבוד מכוח הסדר אי אכיפה בעניין תעסוקה (ובלבד שהם שוהים בישראל לפחות 90 יום ומחזיקים בדרכון אוקראיני).
בית המשפט קבע שעל משרד הפנים להעניק לאזרחי אוקראינה השוהים תחת מדיניות ההגנה הזמנית רישיונות ישיבה לפי סעיף 2(א)(5) לחוק הכניסה לישראל, וכי עליו לפרסם על כך הודעה בשפות שונות באתר האינטרנט של רשות האוכלוסין וההגירה.