stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יואב סגלוביץ
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > מינוי למפקד אגף חקירות

בינואר 2009 התמנה למפקד אגף חקירות ומודיעין. הוא אישר את המלצות צוות החקירה בעניינו של ראש ממשלת ישראל לשעבר אהוד אולמרט להעמידו לדין בפרשת המינויים הפוליטיים אך החליט לסגור את התיק בפרשת הבית בכרמיה. כמו כן המליץ ליועץ המשפטי לממשלה מני מזוז להעמיד לדין את שר החוץ אביגדור ליברמן באשמת שוחד, תיק אשר נסגר בסופו של דבר לאחר דחיות רבות על ידי היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין. סגלוביץ טען במספר רב של ראיונות כי: "תיקים ציבוריים בהם נידונים מקרים של בכירים, נבחרים ואישי ציבור ראויים להתברר בבית המשפט ולא להסתיים בהסדר טיעון. ליברמן הוא חשוד שהיה צריך להעמיד לדין על עבירות שביצע".
סגלוביץ הוביל את החקירה המסועפת של פרשת הולילנד מראשיתה, כנגד אישים בכירים רבים בהם ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט. בתקופת כהונתו נחקרו פרשיות שחיתות רבות כנגד ראשי רשויות ואישים בכירים נוספים בהם הרב הראשי האשכנזי לשעבר יונה מצגר והרב יאשיהו פינטו. עם סיום תפקידו כמפקד אגף חקירות ומודיעין, פרש מהמשטרה.
בנובמבר 2013 קיבל סגלוביץ את אות אביר איכות השלטון בקטגוריית צבא וביטחון.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית

ב-29 במאי 2016, הודיע סגלוביץ על הצטרפותו למפלגת "יש עתיד". בתחילת דרכו הפוליטית הוביל וכתב את תוכנית נחשון, תוכנית למאבק בשחיתות השלטונית וחיזוק מערכת האכיפה. בגיבוש התכנית נשען על מאמרו בנושא "שחיתות חוקית" שהתפרסם מטעם המכון הישראלי לדמוקרטיה.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת בשנת 2019, אוחדו הרשימות של המפלגות יש עתיד, חוסן לישראל ותל"ם לרשימת "כחול לבן", סגלוביץ שובץ במקום ה-28 ברשימה ונבחר לכנסת לאחר שהרשימה זכתה ל-35 מנדטים. במהלך הבחירות לכנסת העשרים ושתיים הוצג באותו המיקום שוב ונבחר לכנסת. במהלכה, היה חבר ועדת הכנסת.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הכנסת ה-23

בשנת 2020 במהלך הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, הוצג במקום ה-28 ברשימת "כחול לבן" ונבחר לכנסת. לאחר מערכת הבחירות, התנגד סגלוביץ להחלטתו של ראש מפלגת "כחול לבן", בני גנץ, להיכנס לממשלה. אכן סיעת "כחול לבן" התפלגה בעקבות המהלך, וסגלוביץ החל לכהן בכנסת העשרים ושלוש מטעם הסיעה "יש עתיד-תל"ם". באותה שנה, דורג במקום ה-2 כשיאן נוכחות בעבודת הכנסת ע"פ "שקוף".
סגלוביץ בולט בפעילותו למיגור תופעת האלימות כלפי נשים, כך קידם את הצעת החוק למניעת אלימות במשפחה (אלימות כלכלית), שהפכה להצעת חוק ממשלתית, את הצעת החוק איזוק אלקטרוני לגברים אלימים והפעיל כלים פרלמנטריים רבים לפיקוח על הממשלה בתחום. במהלך הכנסת ה-23 כיהן בתפקיד יו"ר השדולות למאבק בשחיתות שלטונית והאלימות בחברה הערבית, וכמו כן חבר ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל ומ"מ ועדת החוץ והביטחון. בנוסף, פעיל ביותר בוועדה לקידום מעמד האישה ולשיווין מגדרי ובוועדה למיגור הפשיעה בחברה הערבית. במהלך הקדנציה, היה חבר משלחת הכנסת לאספה הפרלמנטרית לארגון לשיתוף פעולה וביטחון באירופה – אבש”א (OSCE).
במהלך כהונתו כחבר כנסת באופוזיציה הוזמן סגלוביץ לכנס של "יוזמות אברהם" בכפר קאסם שם הבין את המצוקה בה נתונה החברה הערבית בצל האלימות והפשיעה. במהלך השנתיים הבאות סייר וביקר סגן השר סגלוביץ בעשרות יישובים ערביים ונפגש עם מנהיגי ציבור ונציגי ארגונים אזרחיים מהם למד לעומק את הנושא הפשיעה והאלימות וכיצד ניתן לטפל בתופעה. לקראת הבחירות לכנסת ה-24 הציג בעיר טייבה יחד עם יאיר לפיד את התכנית למאבק בפשיעה ובאלימות בחברה הערבית שכתב. התכנית שולבה במצע "יש עתיד"
לקראת הבחירות לכנסת ה-24 בשנת 2021 הוצב במקום ה-11 ברשימת "יש עתיד" לכנסת ונבחר.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הכנסת ה-24

עם כינונה של ממשלת ישראל השלושים ושש מונה סגלוביץ לסגן השר לביטחון הפנים. ב-3 באוקטובר 2021 אימץ צוות השרים המיוחד שהוקם בראשות ראש הממשלה נפתלי בנט את תוכנית החירום של סגלוביץ לפעולה מיידית למאבק באלימות ובפשיעה בערבית, התכנית הייתה חלק מהחלטת ממשלה 549 ומכוחה מונה סגלוביץ לעמוד בראש הצוות ולהוביל את יישום התכנית.
כחלק מהחלטת ממשלה 549, הופעל מבצע "מסלול בטוח" אשר יצא לפועל באוקטובר 2021. סגלוביץ מונה להוביל את המבצע שריכז את כלל משרדי הממשלה ורשויות האכיפה לפעילות משותפת אל מול מחוללי הפשיעה בחברה הערבית כמו משטרת ישראל, רשות המיסים, שירות הביטחון הכללי, משרד המשפטים, הייעוץ המשפטי לממשלה, פרקליטות המדינה, המטה לביטחון לאומי. המבצע תוכנן להימשך חצי שנה אך הוארך עד סוף 2022.
הפעילות הביאה לפגיעה כלכלית משמעותית של ארגוני הפשיעה בחברה הערבית ולראשונה מאז 2014 לירידה של 15 אחוז במספר הנרצחים.
במקביל לפעילות האופרטיבית מינה סגלוביץ צוותי עבודה שעסקו בתופעות ונושאים שמשפיעים על הפשיעה ועל הדרכים להאבק בה: צוות שטיפל בתופעות ה״שוק השחור״- חשבוניות פקטיביות, החזקת מזומן וצ'ינג'ים וצוות שטיפל בתופעת המכרזים ברשויות המקומיות והשתלטות עבריינים עליהם. הטיפול בנושא זה כלל הנחיות ושינויי חקיקה שחלקם עברו אך חלקם עדיין לא עברו בשל התפזרות הכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-25 בשנת 2021 הוצב שוב במקום ה-11 ברשימת "יש עתיד" לכנסת ונבחר.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הכנסת ה-25

בכנסת ה-25 סגלוביץ מכהן כחבר בועדת החוקה, חוק ומשפט ומוביל שם יחד עם ח"כים אחרים את מאבק האופוזיציה נגד הרפורמה המשפטית שמובילה הממשלה. כמו כן סגלוביץ חבר בוועדה לקידום מעמד האישה.
חיים אישיים

סגלוביץ' מתגורר ביישוב צורן. הוא נשוי לדורית ולהם שלושה ילדים.
אוניברסיטאות בישראל

משכנו הראשון של הטכניון בשכונת הדר הכרמל, בצילום משנת 1913
עשר אוניברסיטאות ישראליות עוסקות במחקר ובמתן השכלה גבוהה. כולן מפוקחות על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
לצד האוניברסיטאות בישראל פועלות 48 מכללות אקדמיות, העוסקות במתן השכלה גבוהה, אך לרוב אינן עוסקות במחקר תאורטי וקליני כתחום עיקרי. האוניברסיטאות והמכללות בישראל פועלות בפיקוח המועצה להשכלה גבוהה ועל כן מוגדרות כגוף דו מהותי.
הקריטריונים המרכזיים המשמשים את האוניברסיטאות בישראל למיון ולסינון המועמדים הם תעודת בגרות והבחינה הפסיכומטרית למעט האוניברסיטה הפתוחה.
האוניברסיטאות בישראל

קיימות עשר אוניברסיטאות מחקר בסך הכול:
| מוסד | מיקום | שנת ייסוד | מספר הסטודנטים בשנת ה'תשפ"א | נשיא/ה | רקטור/ית או נושא/ת תפקיד מקביל | הערות | דירוג שאנגחאי לשנת 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל | חיפה | 1924 | 14,405 | אורי סיון | עודד רבינוביץ (משנה בכיר לנשיא) | קמפוס ראשי בקריית הטכניון בנווה שאנן, הפקולטה לרפואה נמצאת בבת גלים, בסמוך למרכז הרפואי רמב"ם | 79 |
| האוניברסיטה העברית בירושלים | ירושלים | 1925 | 21,818 | אשר כהן | תמיר שפר | שלושה קמפוסים בירושלים (הר צופים, גבעת רם ועין כרם),הפקולטה לחקלאות ובית הספר לוטרינריה ברחובות, קמפוס משנה בבית דגן וכן המכון הבין-אוניברסיטאי למדעי הים באילת | 86 |
| מכון ויצמן למדע (בית הספר למחקר) | רחובות | 1949 | 1,251 | אלון חן | זיו רייך (סגן הנשיא) | מעניקה תואר שני ומעלה בלבד | 68 |
| אוניברסיטת בר-אילן | רמת גן | 1955 | 19,819 | אריה צבן | אמנון אלבק | מפעילה גם את הפקולטה לרפואה בצפת | 401-500 |
| אוניברסיטת תל אביב | תל אביב-יפו | 1956 | 27,265 | אריאל פורת | מרק שטייף |   | 201-300 |
| אוניברסיטת חיפה | חיפה | 1963 | 17,480 | גור אלרואי | מונא מארון | כולל קמפוס הנמל ומתקני מחקר בכל אזור הצפון. ב-2017 הוכרז על איחוד צפוי עם מכללת אורט בראודה בכרמיאל ומכללת ויצו וכן בניית מגדל מחקר במרכז הרפואי רמב"ם | 601-700 |
| אוניברסיטת בן-גוריון בנגב | באר שבע | 1969 | 18,428 | דניאל חיימוביץ | חיים היימס | קמפוסים נוספים בשדה בוקר ובאילת | 501-600 |
| האוניברסיטה הפתוחה | רעננה | 1976 | 52,102 | ליאו קורי | גיא מירון (משנה לנשיאה) | קמפוס ראשי ברעננה, כ-70 מרכזי-לימוד ברחבי הארץ | לא מדורגת |
| אוניברסיטת אריאל בשומרון | אריאל | 1982 (הוכרזה כאוניברסיטה ב-2012) | 13,541 | יהודה שינפלד | אלברט פנחסוב | בשנת 2012, קיבלה אישור להפוך ממכללה אקדמית לאוניברסיטה ציבורית | לא מדורגת |
| אוניברסיטת רייכמן | הרצליה | 1994 (הוכרזה כאוניברסיטה ב-2021) | 8,607 | בועז גנור | אמנון להבי (משנה לנשיא) | ב-17 באוגוסט 2021, קיבלה אישור להפוך ממכללה אקדמית "המרכז הבינתחומי הרצליה" לאוניברסיטה פרטית, היחידה מסוגה בישראל | לא מדורגת |
חיפה היא העיר היחידה בארץ שלה קמפוסים ראשיים של שתי אוניברסיטאות שונות: הטכניון, ואוניברסיטת חיפה.
בשנת 2005 ממשלת ישראל קיבלה החלטה להקים אוניברסיטה חדשה בגליל; בהמשך החלה אוניברסיטת בר-אילן בהקמת בית ספר לרפואה, והחל משנת הלימודים תשע"ב (2011) פועלת הפקולטה לרפואה בצפת מטעם בר-אילן.
נכון ל-2021, תשע מתוך עשר האוניברסיטאות בישראל הן אוניברסיטאות ציבוריות, הנהנות בין היתר מתקציב מהמדינה המועבר להן על ידי הוועדה לתכנון ולתקצוב שפועלת במסגרת המועצה להשכלה גבוהה בישראל. בשנת 2021 הפכה אוניברסיטת רייכמן לאוניברסיטה הפרטית הראשונה והיחידה בישראל.
בשנת 2020 בעקבות תקופת מגפת הקורונה בישראל והכרח ההתקדמות של מערכת החינוך הישראלית לשימוש בטכנולוגיות למידה, הוקם מיזם "קמפוס ג'וניור". מיזם שמטרתו להרחיב את הלימוד האוניברסיטאי והסטנדרט האוניברסיטאי לילדי מערכת החינוך.
ב-2018 הונחה אבן הפינה להקמת הקריה האקדמית של אשדוד.
מספר הסטודנטים הכולל בישראל

| שנה | מספר הסטודנטים הכולל |
| --- | --- |
1948: כ-1,600
1958: כ-9,000
1970: כ-35,000
1980: כ-56,000
1990: כ-76,000
2000: כ-166,000
2006: כ-245,000
2013: כ-300,600
נכון לשנת 2018, 49.9% מהאוכלוסייה בין הגילאים 25 עד 64 מחזיקים בתואר אקדמי (כולל מכללות). לפיכך, ישראל היא במקום השלישי מבין המדינות המשכילות בעולם.
ארגוני הסטודנטים שותפים ב"התאחדות הסטודנטים בישראל".
מסלולים מיוחדים

באחדות מהאוניברסיטאות בישראל מתקיימים, בצד מסלולי הלימוד הרגילים, מסלולים מיוחדים:
מסלולי לימוד מיוחדים ומקוצרים פתוחים בפני אנשי מערכת הביטחון, הממומנים על ידי שרותי הביטחון. אנשי אקדמיה מתחו ביקורת על מסלולי הלימוד הייחודיים לקצינים, בטענה שהם רק הסדר נוח לשיפור תנאי השירות, ואינם חושפים את הלומדים לעושר הדעות באוניברסיטה ולקושי אקדמי אמיתי.
בקורס טיס משולבים לימודים אקדמיים, ובסיומו מקבלים הבוגרים גם תואר ראשון מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, כמו כן בתום קורס חובלים ניתן למסיימים תואר ראשון בלימודים רב תחומיים, מטעם אוניברסיטת חיפה. בתוכנית חבצלות מקבלים הבוגרים תואר ראשון מטעם האוניברסיטה העברית, ובתוכנית תלפיות מסיימים הבוגרים תואר ראשון מורחב בפיזיקה, מתמטיקה ו/או מדעי המחשב מטעם האוניברסיטה העברית.
בנוסף, במסגרת העתודה האקדמית מספר תוכניות עיליות המאפשרות מסלול לימודים מיוחד. בין תוכניות העילית: תוכנית ברקים, בה מסיימים הבוגרים תואר ראשון ושני בהנדסת מכונות מטעם הטכניון ותואר כפול בהנדסה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תוכנית גבישים, בה מסיימים הבוגרים תואר ראשון ושני עם תזה בהנדסת חומרים מטעם הטכניון, תוכנית פסגות, בה מסיימים הבוגרים תואר ראשון בהנדסה מטעם הטכניון, אוניברסיטת תל אביב או אוניברסיטת בן-גוריון, וכן תוכניות לתחומים נוספים כגון תוכנית סילון להנדסת אווירונאוטיקה וחלל ותוכנית אלונים להנדסת נתונים.
במרבית בתי הספר למנהל עסקים קיימות תוכניות לימוד מואצות חוץ תקציביות במסלולי מנהלים, בהן שכר הלימוד גבוה מהרגיל. תוכניות דומות קיימות גם בבתי הספר למינהל ציבורי. נגד תוכניות אלו נטען כי הן מובילות להפרטה של האקדמיה ולמכירת תארים.
מרבית הפקולטות לרפואה מפעילות תוכניות חוץ תקציביות לסטודנטים אמריקאים, בהן שכר הלימוד דומה לשכ"ל בארצות הברית. במסגרת תוכניות אלו הסטודנטים המשלימים את לימודי הרפואה בישראל בתוכניות המותאמות למערכת הרפואית בארצות הברית.
עובדי האוניברסיטאות

נכון לשנת 2019, היו כ-56 אלף עובדים וכ-34 אלף משרות באוניברסיטאות ובמכללות. 38% מהמשרות במערכת ההשכלה הגבוהה מרוכזות באוניברסיטת בן-גוריון, האוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת תל אביב. כמעט חצי מעובדי מערכת ההשכלה הגבוהה הועסקו בפחות מחצי משרה, בהם תלמידים לתארים מתקדמים שעובדים במקביל ללימודים, עובדי מחקר בפרויקטים זמניים ומרצים מן החוץ.
חברי הסגל האקדמי הבכיר מחלקים לדרגות של מרצה, מרצה בכיר, פרופסור חבר ופרופסור מן המניין. קיימת שונות בהתפלגות הדרגות בין תחומים אקדמיים שונים, כשבשנת 2019 שיעור הפרופסורים מן המניין במדעי המחשב עמד על כ-55% ושיעור הפרופסורים מן המניין במדעי הרוח עמד על 22%.
על מנת לעודד גיוס חברי סגל חדשים, מקצות האוניברסיטאות סל קליטה למרצים חדשים ששוויו הממוצע הוא כ-240 אלף ש"ח.
עובדי האוניברסיטאות > ארגוני העובדים

ארגוני הסגל האקדמי הבכיר של האוניברסיטאות מאוגדים ב"מועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר", ארגוני הסגל האקדמי הזוטר שותפים ב"פורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות".
ראו גם

אוניברסיטה ציבורית#ישראל
אוניברסיטה פרטית#ישראל
חינוך בישראל
מכללות אקדמיות בישראל
מכללות מקצועיות בישראל
שביתת הסגל האקדמי הבכיר (תשס"ח)
לקריאה נוספת

עמי וולנסקי, אקדמיה בסביבה משתנה: מדיניות ההשכלה הגבוהה של ישראל 2004-1952, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005.
לין חלוזין־דברת, יוסי שורץ, הגר קוטף, איל חוברס ושי לביא (עורכים), לחשוב על האוניברסיטה: ידע, פוליטיקה ואקדמיה בישראל, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2024.
הערות שוליים

↑  נתונים ומידע - המועצה להשכלה גבוהה
↑  שרה גורי-רוזנבליט (2000). נגישות להשכלה גבוהה: היבטים חברתיים ותהליכי מיון - ניירות עמדה. ירושלים: מכון ון ליר.
↑  קבצי נתונים סטטיסטיים אודות ההשכלה הגבוהה בישראל
↑  ShanghaiRanking's Academic Ranking of World Universities, www.shanghairanking.com
↑  ציבורית
↑  פרטית
↑  אושרה הקמת אוניברסיטאות באיזור הגליל ובעיר אריאל, באתר גלובס, 2 במאי 2005
↑  הקמת אוניברסיטה בגליל | מספר החלטה 3578, באתר משרד ראש הממשלה
↑  ראו עוד בצופיה כהן מרצבך, ‏מצפון תפתח הטובה, השילוח, 24
↑  אוניברסיטאות בישראל, ‏2020
↑  מיזם קמפוס ג'וניור
↑  עופר אשטוקר, מה קורה עם בניית הקריה האקדמית באשדוד?, באתר אשדוד נט, ‏2 בדצמבר 2021
↑  אלי לוי, ד"ר יחיאל לסרי נכנע ללא מאבק: לא תוקם אוניברסיטה באשדוד (עמ' 12-13), באתר ידיעות אשדוד, ‏10 בדצמבר 2021
↑  שירות כלכליסט, הישג מרשים לישראל: המדינה השלישית הכי משכילה בעולם, לפי ה-OECD, באתר כלכליסט, 9 בפברואר 2018
↑  יוסף גרודזינסקי, צה"ל חסר השכלה, באתר הארץ, 24 בינואר 2007
↑  דף הבית, באתר talpiot.mod.gov.il
↑  אקדמיה לעשירים: "נותרנו תלויים בהורים", באתר ynet, 11 באוקטובר 2013
↑   יצחק פפו, הישראלים מתקשים להתקבל לרפואה - כי המדינה מפנה מקום לזרים, באתר TheMarker‏, 3 בספטמבר 2017
1 2 3 4  דין וחשבון על הוצאות השכר של הגופים הציבוריים 2019, עמ' 124
↑  אבי שילון, האם האוניברסיטאות עוד רלוונטיות? האקדמאים מנסים לענות על השאלה, באתר ynet, 19 ביוני 2024;
 איתמר בן-עמי, כיצד האקדמיה צריכה להתמודד עם עידן ה"פוסט־אמת"?, באתר הארץ, 5 בפברואר 2025
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
בניין המנהלה בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית
בניין שרייבר למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב
המחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן
אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
בניין רבין, אוניברסיטת חיפה
היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   משטרת ישראל
 בסיס האם:  לוד
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־21 שנים)
 נתוני היחידה
 ייעוד:  מאבק בעבירות פליליות בעלות מאפיינים כלכליים הגורמות לפגיעה בקופה הציבורית
 פיקוד
 יחידת אם:   להב 433
 דרגת המפקד:    תת ניצב
 מפקד נוכחי:  בועז בלט
היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית (יאל"כ) היא יחידה במשטרת ישראל המופקדת על מאבק בעבירות פליליות בעלות מאפיינים כלכליים
הגורמות לפגיעה בקופה הציבורית, תת-יחידה של להב 433.
היחידה למאבק בפשיעה הכלכלית הוקמה בשנת 2004 על פי החלטת הממשלה לאחר שזוהו תופעות פשיעה ברמות חומרה שונות, אשר גורמות נזק כספי ישיר ועקיף לקופה הציבורית, ונוכח תובנה כי בחברה הישראלית התפתחו נורמות פסולות להוצאת כספים מהקופה הציבורית במרמה. נורמה פסולה זו הצליחה לחדור לרבדים רחבים בחברה, הן בשל אדישותה ולעיתים בעידוד ובשיתוף פעולה מצד גורמים עבריינים שונים.
חזון

היחידה תוביל מאבק כלל מערכתי לצמצום תופעות של פשיעה כלכלית במטרה ליצור שינוי ערכי ביחס של החברה בישראל לקופה הציבורית. היחידה תתמחה בטיפול בתופעות פשיעה כלכלית ותנחיל ידע מקצועי לכלל משטרת ישראל.
ייעוד

הובלה של מאבק כלל מערכתי לצמצום תופעות של פשיעה כלכלית - הוצאת כספים או מניעת כספים מן הקופה הציבורית או אובדן/נזק לנכסים ציבוריים ו/או לקופת המדינה.
תפקידי היחידה

ביצוע עבודת מודיעין לחשיפת תופעות של פשיעה כלכלית וחשיפת עבריינים העומדים מאחוריהן
חקירת עבירות בתחומי האחריות של היחידה, מניעת עבירות וסיכולן.
שיתוף פעולה עם גורמי רשויות ועם גורמים נוספים לאיתור כשלים וחולשות בשיטות העבודה של משרדי הממשלה השונים על מנת לצמצם את היקף הפשיעה הכלכלית.
ביצוע משימות בשיתוף פעולה עם גורמים בינלאומיים, סיוע משפטי וחיקורי דין בינלאומיים - ע"פ תחומי העיסוק של היחידה.
חקירת עבירות שהמפכ"ל או ראש אגף החקירות או ראש להב 433 או היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה הורו למשטרה לחקור מפאת רגישותן ואו מורכבותן.
עקרונות תפיסת ההפעלה

מאבק כלל מערכתי, אינטגרטיבי, של הגורמים השלטוניים
יצירת ממשקי עבודה שוטפים וקבועים עם הרשויות השונות לצורך העברת מידע חיוני להבטחת טיפול אפקטיבי ומקצועי בתופעות פשיעה
בניית שרשרת טיפול שלמה של מניעה, סיכול, חשיפה, חקירה, אסוף ראיות, העמדה לדין וענישה. הכל לצורך יצירת הרתעה והשגת שינוי נורמטיבי
איתור חולשות בתהליכים השונים וייזום שינויי חקיקה ושינויים רב מערכתיים בתהליכי עבודה
פיתוח ידע והתמחות, מחקר וזיהוי טכנולוגיות כבסיס לעבודת היחידה
מבנה

זרוע חשיפה - מפלג מודיעין, מפלג בילוש ומפלג הערכה
זרוע חקירות - מפלג חקירות משאבים לאומיים, מפלג חקירות מקרקעין, מפלג חקירות תשתיות, מפלג שחיתות ציבורית, מפלג פלס, מחלק הלבנת הון.
עיסוק

מקרקעין - כרייה, הטמנה ותכנון ובנייה - היחידה מטפלת בכל קשת העבירות שהן בעלות זיקה לקרקעות מדינה, ובכלל זאת הונאה, שחיתות של בעלי תפקידים ציבוריים, זיוף מסמכים והטיית מכרזים. בנוסף, מטפלת היחידה בעבירות כרייה בלתי חוקית וגנבת מחצבים, עבירות הגורמות נזק כבד לקופה הציבורית לצד נזק (לעיתים אף בלתי הפיך) לטבע.
תשתיות מדינה - דלק, גז מתכות ורדיו פיראטי - משק הגז והדלק הוא תחום עסקי לו מחזור מכירות בהיקפים של מיליארדי שקלים. היחידה מטפלת בעבירות שונות בתחום הדלק, דוגמת תחנות דלק פיראטיות, מהילת דלקים, הכנסת דלק שלא כדין מישראל לרשות הפלסטינית, ועבירות נוספות הקשורות לתחום הדלק. בעבירות בתחום הגז עוסקת היחידה באחסנה ואספקה בניגוד לחוק, אספקת גז פיראטית ועבירות שונות הנעברות על רקע כך, גרימת מפגעי בטיחות ועוד. כן אמונה היחידה על טיפול בתופעת הרדיו הפיראטי ובמתחמי ברזל.
שחיתות ציבורית - חקירתן של שחיתויות במנהל הציבורי, ברמה הארצית והמקומית, הפוגעות בעיקר במישור הערכי - בעיקר עבירות שוחד, מרמה, הפרת אמונים והלבנת הון.
שחיתות בחברות ממשלתיות - הובלה של מערך כלל מערכתי לצמצום תופעת שחיתות בחברות הממשלתיות (קיימות כ-100 חברות ממשלתיות), בשיתוף רשויות ציבוריות וגופים חוץ ממשלתיים כדי למנוע הוצאת כספים שלא כדין מהקופה הציבורית או למנוע נזק לנכסים ציבוריים.
זיוף כסף - הובלה של מאבק בשת"פ בנק ישראל בצמצום התופעה של זיוף הכסף בארץ על ידי התמודדות עם מגוון העבירות של זיוף/חיקוי מטבעות, החזקת חומר לזיוף כסף, הנפקה/סחר בכסף מזויף והכנת מכשירים לזיוף מטבעות.
קניין רוחני - מערך הקניין הרוחני מטפל בהפרות זכויות יוצרים בתחומים שונים (מוזיקה, קולנוע, ספרות, תכנות מחשב) ובשימושים אסורים בסימני מסחר בכלל מוצרי הצריכה. יחידת הקניין שביחידה הכלכלית אמונה על טיפול בתופעות בעלות היבטים כלל ארציים, בשונה מן היחידות המחוזיות המטפלות בתופעות טריטוריאליות - נקודתיות. המטרה היא להילחם בעבריינים בכל שרשרת הסחר- ייצור, ייבוא, הפצה ומכירה, בשיתוף עם רשויות אכיפה נוספות (משרדי הבריאות, המכס, המע"מ, משרד התמ"ס ועוד).
מחלק "סער" (סחר עבדות ורמייה כנגד עובדים זרים) - אמון על חקירת עבירות בנוגע לסחר בבני אדם, רשתות הסתננות, מרמה זיוף וגביית כספים שלא כדין על ידי חברות כוח אדם העוסקות במהגרי עבודה ופשיעה מחוץ לגבולות הארץ הקשורה בהבאת מהגרי עבודה לארץ
סחר בבני אדם - מניעת התופעה הגלובלית בסחר בבני אדם במדינה לצורכי זנות וניצול מיני, עבדות ועבודות כפייה וסחר למטרת נטילת איברים
עבירות בנמלים - אכיפת הפשיעה אשר מבוצעים בכלל הנמלים ומעברי הגבול במדינה לרבות הברחות, עבירות שוחד, מרמה והפרת אמונים של עובדי ציבור אשר אמונים על שערי הכניסה למדינה
הנדסה חברתית - חקירת תופעת הונאות באמצעות "הנדסה חברתית", המהווה ניצול של תכונות פסיכולוגיות של האדם, אשר עשויות להביא אותו לציית לבקשותיו של מבצע ההונאה.
יחידת "פלס" (פועלים ללא סיכון) - מניעת וחקירת אירועי תאונות עבודה ולאחר מכן גיבוש הערות. היחידה הוקמה בדצמבר 2018.
בנוסף לאלו מטפלת היחידה בארגוני פשיעה, בעבירות פליליות וכלכליות חמורות המבוצעות על ידי עבריינים הפועלים במסגרת ארגוני פשיעה או מטעמם.
ראשי היחידה

יואב סגלוביץ (2004–2007)
דודו מנצור (2007)
יעקב בריי (2008–2010)
אבי נוימן (2010–2012)
יועז פנקס (2012–2016)
מוטי לוי (2016–2017)
אלי אסייג (דצמבר 2017 - אפריל 2021)
בועז בלט (אפריל 2021 - דצמבר 2024)
ירון בן-דוד (פברואר 2025 - נוכחי)
הערות שוליים

↑    ירון דורון, ‏תיק בזק: הצצה ליחידת החקירות הכלכליות של להב, בעיתון מקור ראשון, 19 בפברואר 2018
↑  נעמה סיקולר ותומר גנון, חברות ממשלתיות: זו יחידת המשטרה שמחפשת אתכן, באתר כלכליסט, 3 במאי 2017
↑  להב 433: פרשת עוקץ חדשה גורמת למתיחות עם צרפת, באתר פוסטה, ‏2019-03-03
↑  רועי ינובסקי, המשטרה השיקה את "היחידה לחקירות תאונות עבודה", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 31 בדצמבר 2018
| להב 433 |
| --- | --- | --- |
| מפקדי להב 433 | יואב סגלוביץ (ינואר 2008 - ינואר 2009) • יורם הלוי (ינואר-אוקטובר 2009) • דודו מנצור (אפריל 2010 - יולי 2012) • מני יצחקי (יולי 2012 - ספטמבר 2013) • מנשה ארביב (ספטמבר 2013 - פברואר 2014) • רוני ריטמן (אוגוסט 2014 - מאי 2018) • יגאל בן שלום (מרץ 2018 - מאי 2020) • מוטי לוי (מאי 2020 - מאי 2024) • מני בנימין (ספטמבר 2024 ואילך) |  |
| יחידות בלהב 433 | אתג"ר • יאחב"ל • היחידה הארצית לחקירות הונאה • היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית • היחידה הארצית לחקירת סוהרים • יחידת הגדעונים • יחידת הסייבר הארצית • יחידת פלס |  |
מעוז אביב

#invoke:תבנית מידע
מעוז אביב היא שכונה הממוקמת בעברו הצפוני של נחל הירקון, בצפון-מזרח תל אביב. בעבר השכונה שימשה למגורי שיכונים אך, בשנים האחרונות התפתחה השכונה, והפכה ליעד מבוקש עבור משפחות במעמד בינוני-גבוה הרוצות לחיות באווירה קיבוצית במקביל לקרבה למרכז תל אביב.
תולדות השכונה

השכונה נוסדה בשנת 1954, כשיכון לאנשי צבא וכוחות הביטחון, ויועד ל-742 משפחות. על תכנון השכונה קיבל זאב רכטר את פרס רוקח. בסוף 1956 נפתח סניף דואר בשכונה.
שמה של השכונה ניתן לה על ידי דוד בן-גוריון.
לרב השכונה התמנה הרב אהרן שויקה. 
כעבור זמן מה נבנו בניינים בסגנון דומה ממזרח לרחוב בני אפרים, והשכונה החדשה נקראה מעוז אביב ב'.
מאפייני השכונה וגבולותיה

שכונת מעוז אביב נמצאת בסמוך לשכונות תל ברוך, נאות אפקה א', שיכון דן והדר יוסף.
גבולות השכונה הם: רחוב מבצע קדש בצפון, הרחובות הרב מרק ובני אפרים במזרח ובדרום ובמערב רחוב רפידים (מקביל לנתיבי איילון, בין השכונה לנתיבי איילון מתנשאת דיונה). בשכונה מרכז מסחרי, הכולל שני בתי קפה, מספרה, סופרמרקט קרפור ומשרד תיווך. עוד בשכונה בית ספר יסודי ("מגן"), גני ילדים ('צב' ו"פיקוס"), בית הספר ונצואלה-קלישר לילדים בעלי ליקויים התפתחותיים ושבט הצופים "הנשיא" הצמוד לבית ונצואלה ונמצא על התפר שבין מעוז אביב ותל ברוך. 
כל הבתים בשכונה הם בניינים מוארכים בעלי 3 עד 4 קומות, למעט בניין אחד בעל 12 קומות. בשכונה 14 בתים השייכים לאגודה שיתופית ועוד 12 בתים שלא שייכים לה. לכל אחד מבתי האגודה יש מספר בית בנוסף לכתובת הרגילה.
שכונת מעוז אביב מאופיינת בצמחייה רבה ומגוונת ובמרבדי דשא רחבים. הבנייה בשכונה מרווחת וככלל היא בעלת אופי שקט ונינוח. מאפיינים אלו גרמו לכינויה כ"קיבוץ" בפי תושבי האזור.
האגודה השיתופית מאגדת כ-500 משפחות. האגודה מתארת את השכונה כ"שכונה שקטה ושלווה המוקפת חורשות יער וירק מכל עבריה ובה מנהלת [האגודה] את אורח חיי חבריה כמעט בלי צורך בהתערבות רשויות העירייה". בשכונה מתקיימים אירועים קהילתיים רבים: הקרנות סרטים, חגיגות משותפות, הפנינג שבועות, בזארים ו'פסטיבל בתים פתוחים'.
בשנים האחרונות בוצעו הרחבות בנייה בחלק מדירות השכונה וכיום ניתן למצוא בה מבחר רב יחסית של דירות בגדלים שונים. מחירי הנדל"ן בשכונה נחשבים לגבוהים במיוחד ומבטאים את המיקום, איכות הסביבה הגבוהה, שירותי החינוך והקהילה שהשכונה מציעה.
כיום מעמד האנשים בשכונה הוא בינוני-גבוה. התושבים מתנגדים לתוכניות בינוי בבנייני דירות ישנים בסביבות השכונה.
מאפייני השכונה וגבולותיה > רחובות מרכזיים

רפידים
מבצע קדש
בני אפרים
קדש ברנע
ברחוב קדש ברנע יש אנדרטה ואתר זיכרון לנופלים במערכות ישראל.
הערות שוליים

↑  הקמת הבנין הגדול ביותר בארץ - לפני סיומה, דבר, 20 במאי 1954
↑  פרס רוקח למהנדסים יחולק בקרוב, דבר, 20 בדצמבר 1956
↑  דואר בשכונות הצפון, דבר, 10 בדצמבר 1956
↑  ה"פ (תל אביב) 2221/94 "מעוז אביב" – שיכון מיסודם של אנשי צבא קבע נגד הוועדה המקומית לתכנון ולבניה תל אביב, 20 בפברואר 1995
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520624605171 
מרכז מסחרי במעוז אביב
מראה אופייני במעוז אביב - ירק ושולחנות פיקניק