stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלאך המות והשוחט
פרשנות > מוסר השכל

סיפור זה הוא סיפור יראי מובהק. לאורך כל הסיפור לומד הקורא את שבחן של המצוות, המצילות אפילו ממוות. הסיפור מסתיים במוסר השכל, המסביר מדוע זכה השוחט לאריכות ימים:
בשביל שהיה מאכיל את אנשי עירו בשר כשר ובשביל שהיה תמים בכל ארחותיו ובשביל שכיבד את השבת בכל כחו, ובשביל שלא שח בתפילתו אפילו שיחה קלה, שכל העושה חסד עם הבריות ומדקדק עם עצמו שלא תצא תקלה על ידו לגבי כשרות ומשים ארחותיו בתמימות ואינו שח בתפילתו ומכבד את השבת, ואין צריך לומר שומר שבת כהלכתו, מלאך המות מניח ממנו והקדוש ברוך הוא מרבה ימיו ומוסיף לו שנות חיים.
אסתר פוקס שוללת מוסר השכל יראי זה ומציינת: "תיאור הדחייה החוזרת ונשנית הודות לעורמתו של השוחט הזקן והודות לרחמיו של מלאך המוות והשתדלותה של הנשמה לפני הבורא, אינו מתאים לפירוש היראי שמציע המספר בסוף הסיפור, לפיו זכה השוחט לדחות את מותו בשל יראתו הרבה וצדקנותו היתרה, שכן הללו מתוארים בסיפור כפועל יוצא מיראת מותו."
פרשנות > פער אירוני בין דברי המספר ומשמעותם

אסתר פוקס, בספרה אמנות ההיתממות: על האירוניה של ש"י עגנון, מוצאת פער אירוני בין דברי המספר, שלהם מטרה דידקטית, לבין משמעותם. כך, למשל, השוחט מדבר בסעודתו על חלות, טשולנט וקיגל, והמספר מייחס לדיבורים אלה משמעות מיסטית. אומרת על כך פוקס:
ייחוס משמעות מיסטית נעלה לדבריו הפרוזאיים למדי של גיבור הסיפור חיוני מנקודת ראותו של המספר היראי, המבקש להוכיח שמעשים טובים וצדיקות יתרה מסוגלים לעמוד אפילו בפני חרבו החדה של מלאך המוות בכבודו ובעצמו. אלא שמטרתו של המספר אינה עולה בידו בשל הפער האירוני בין הנושא הארצי של השיחה (חלות, שמרים, חמין) לבין הפירוש הנשגב שהוא מציע.
לקריאה נוספת

שמואל ורסס, ש"י עגנון כפשוטו : קריאה בכתביו, מוסד ביאליק, תש"ס, הפרק "במאבק לחיים: עיון ב'מלאך המות והשוחט'", עמ' 152-146.
אפרים צורף, בשולי סיפורת ושירה : מסות על ש"י עגנון, ח"נ ביאליק וש' שלום, הוצאת בינאור, תשל"ה.
הערות שוליים

↑  שמואל ורסס, "במאבק לחיים - עיון ב'מלאך המות והשוחט'", בספרו ש"י עגנון כפשוטו, מוסד ביאליק, תש"ס, עמ' 146
1 2 3 4  ש"י עגנון, "מלאך המות והשוחט", בכרך האש והעצים, הוצאת שוקן, 1966, עמ' רמג
1 2 3 4  "מלאך המות והשוחט", עמ' רנא
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ג, עמוד ב'
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רס
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רע
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רסז
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רמב
↑  מגילת קהלת, פרק ז', פסוק א'
↑  פרפרזה על דברי רבי חייא בר אבא בשם רבי יוחנן: "כיון שיצאו רוב שנותיו של אדם ולא חטא שוב אינו חוטא" (תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ח, עמוד ב')
↑  בהתאם לפירושו של רד"ק לספר תהלים, פרק ל"ו, פסוק י': "כמו מי המקור שלא יפסקו כמו שפוסקים המים המכוכסים, כן חיי העולם הבא בלא הפסק, והם חיים שאין אחריהם מיתה".
↑  ש"י עגנון כפשוטו, עמ' 149
1 2  "מלאך המות והשוחט", עמ' רנז
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רסח
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רנב
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רנח
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רמח
↑  בעקבות תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ב', הלכה א' (דפוס וילנא: דף דף "ח, עמוד ב')
↑  ש"י עגנון כפשוטו, עמ' 77.
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רנ
↑  "מלאך המות והשוחט", עמ' רעא
1 2  אסתר פוקס, אמנות ההיתממות: על האירוניה של ש"י עגנון, מכון כץ לחקר הספרות העברית, אוניברסיטת תל אביב, תשמ"ה, עמ' 49-48
| כתבי שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- | --- |
| רומנים | הכנסת כלה • סיפור פשוט • אורח נטה ללון • תמול שלשום • שירה • בחנותו של מר לובלין |  |
| נובלות | בדמי ימיה • והיה העקוב למישור • עד הנה • שבועת אמונים • תהלה |  |
| סיפורים קצרים | אגדת הסופר • אחות • אצל חמדת • בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש • בין שתי ערים • בשעה אחת • בתוך עירי • האדונית והרוכל • המלבוש • הסימן • הפרוטה • הרופא וגרושתו • השיר אשר הושר • התרנגול ותפילת בני אדם • לאחר הסעודה • מאויב לאוהב • מלאך המות והשוחט • מעשה העז • מעשה רבי גדיאל התינוק • עגונות • עד עולם • עובדיה בעל מום • עידו ועינם • פנים אחרות • פרנהיים • פת שלימה • שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו |  |
| סיפורים | לפנים מן החומה • הנדח • בלבב ימים |  |
| קובצי סיפורים | אלו ואלו • פולין: סיפורי אגדות (מתוך "אלו ואלו") • על כפות המנעול • סמוך ונראה • פרקים של ספר המדינה (מתוך "סמוך ונראה") • ספר המעשים • עד הנה • האש והעצים • עיר ומלואה • לפנים מן החומה • פתחי דברים  • קורות בתינו • תכריך של סיפורים |  |
| מכתבים | אסתרליין יקירתי (עם אשתו) • ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו – תשי"ט) (עם המוציא לאור) • מסוד חכמים |  |
| אנתולוגיות | ימים נוראים • אתם ראיתם  • ספר סופר וסיפור • סיפורי הבעש"ט |  |
| שונות | כלב חוצות • ספר האותיות (ספר ילדים) • מעצמי אל עצמי (קובץ מאמרים ונאומים) • יידישע ווערק (קובץ סיפורים ושירים ביידיש) |  |
מפרץ איירי

ערך זה עוסק במפרץ בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  63°35′00″S 57°38′00″W﻿ / ﻿63.5833°S 57.6333°W﻿ / -63.5833; -57.6333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרץ איירי(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמפרץ איירי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ איירי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ איירי
 
מפרץ איירי (באנגלית: Eyrie Bay) הוא מפרץ הממוקם מצפון לנקודת ג'ייד, בכף יאטרוס, בחצי האי טריניטי, בחלקו הצפוני ביותר של חצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה/
רוחב פתחו של המפרץ 4 קילומטרים. עומק כניסתו אל תוך היבשת - 5 קילומטרים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי ההר

אזור המפרץ מופה בשנת 1996 על ידי סוקרים גרמניים מטעם המכון לגאודזיה יישומית (Institut für Angewandte Geodäsie) וסוקרים בריטיים מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפרץ ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של ארצות הברית.
בשל קרבתו לאי נשר.
באנגלית "איירי" משמעו "קן ציפור".
מנואל פרננדש

מנואל פרננדש (בפורטוגזית: Manuel Fernandes; נולד ב-5 בפברואר 1986) הוא כדורגלן עבר פורטוגזי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים

פרננדש התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של ספורטינג ליסבון, ובגיל 9 הצטרף לזו של בנפיקה ליסבון. בעונת 2003/2004, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ובמשחק השני כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 נגד ז'יל ויסנטה והפך לכובש הצעיר אי פעם בתולדות המועדון. במהלך עונת 2005/2006, פרננדש עבר ניתוח עקב פציעה במפשעה.
בקיץ 2006, פרננדש הושאל לפורטסמות' מהפרמייר ליג, עם אופציה לרכישת כרטיס השחקן שלו בסכום של 7 מיליון פאונד. פרננדש ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 במסגרת גביע הליגה האנגלי נגד מאנספילד טאון, ואף הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה.
בינואר 2007, פרננדש האריך את חוזהו בבנפיקה ולאחר זמן קצר הצטרף לאברטון בהשאלה עד לסיום העונה. ב-10 בפברואר, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד בלקברן רוברס. ב-24 בפברואר, פרננדש הבקיע את שער הבכורה שלו במשחק הליגה נגד ווטפורד. עם סיום העונה, רצתה אברטון לרכוש את פרננדש מבנפיקה, אך עקב העובדה שמספר סוכניות החזיקו בחלק מכרטיס השחקן שלו, בסופו של דבר העסקה לא יצאה לפועל.
ב-26 באוגוסט 2007, פרננדש חתם לשש שנים בוולנסיה תמורת 18 מיליון אירו עבור 100% מכרטיס השחקן שלו ועם סעיף שחרור של 60 מיליון אירו. ב-2 בספטמבר 2007, פרננדש ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד אלמריה. בינואר 2008 הושאל לאברטון לסיום העונה עם אופציה של האחרונים לרכוש את כרטיס השחקן שלו, אך בסיום העונה חזר לוולנסיה. ב-5 באוקטובר 2008, הבקיע את השער הראשון שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד ריאל ואיאדוליד.
בינואר 2010, סוכמה עסקת השאלתו של פרננדש לאינטר מילאנו, אך ב-30 בינואר נכשל בבדיקה הרפואית ופרננדש חזר לוולנסיה. לקראת סיום חלון ההעברות בליגה, סיכם בפורטסמות' שלא הצליחה לרשום את פרננדש לפני תום סגירת חלון ההעברות ולכן נשאר בוולנסיה עד לסיום העונה.
בדצמבר 2010, סוכמה עסקת השאלתו של פרננדש לבשיקטש מליגת העל הטורקית עד לסיום העונה. ב-3 בינואר 2011, הצטרף רשמית. ב-11 במאי 2011, נערך גמר הגביע הטורקי בו בישל את שער הקבוצה במשחק שנגמר בתיקו 2-2 נגד איסטנבול בשאקשהיר. בשיקטש זכתה בגביע אחרי ניצחון 3–4 בדו-קרב בעיטות עונשין, בו כבש פרננדש את אחד משערי הקבוצה. ביולי 2011 רכשה בשיקטש את כרטיס השחקן שלו, תמורת 2 מיליון אירו.
ב-2 ביוני 2014, חתם בלוקומוטיב מוסקבה מליגת העל הרוסית. באוקטובר 2014, נבחר לכדורגלן החודש בליגה. ב-28 בספטמבר 2017, פרננדש כבש שלושער אחרי 17 דקות משחק נגד פסטאב זלין במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית, וקבע שיא מהירות של כבישת שלושער במפעל זה.
ב-2 בספטמבר 2019, פרננדש חתם בקרסנודאר עד לסיום העונה.
ב-5 באוקטובר 2020, פרננדש חתם בקייסריספור מליגת העל הטורקית.
ב-18 בפברואר 2022 הצטרף לאפולון סמירניס מליגת העל היוונית עד לסיום העונה.
ב-23 ביולי 2022 פרננדש חתם בספהאן מליגת העל האיראנית.
קריירה בינלאומית

פרננדש, השתתף עם הנבחרת הצעירה פעמיים באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 בשנים 2006 ו-2007, באחרונה אף הוסיף שער בניצחון 0–4 נגד ישראל.
ב-9 בפברואר 2005, פרננדש ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 0–1 לאירלנד. ב-26 במרץ, כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1–4 נגד קנדה.
פרננדש, נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2018.
תארים

ליגת העל הפורטוגלית: 2004/2005
הגביע הפורטוגלי: 2003/2004
הסופר קאפ הפורטוגלי: 2005
גביע המלך הספרדי: 2007/2008
הגביע הטורקי: 2010/2011
ליגת העל הרוסית: 2017/2018
הגביע הרוסי: 2014/2015, 2016/2017, 2018/2019
חיים אישיים

פרננדש נולד בליסבון להורים ממוצא כף ורדי.
פרננדש הוא בן דודם של הכדורגלן אדימילסון פרננדס, גלסון פרננדס וקאברל.
ממשלת ישראל השישית

| --- | --- |
 
 ממשלת ישראל השישית בראשות משה שרת בבית הנשיא יצחק בן-צבי. עומדים מימין לשמאל: זאב שרף מזכיר הממשלה, דוד בן-גוריון, יוסף בורג, בכור-שלום שטרית, חיים משה שפירא, פנחס רוזן, גולדה מאיר, יצחק בן-צבי, משה שרת, דב יוסף, פרץ נפתלי, לוי אשכול, בן-ציון דינור וזלמן ארן
 מידע כללי
 29 ביוני 1955 – 3 בנובמבר 1955 (128 ימים)
 תחום שיפוט:  ישראל 
 ראש ממשלה:  משה שרת
 הקבינט הקודם:  ממשלת ישראל החמישית
 הקבינט הבא:  ממשלת ישראל השביעית
 
ממשלת ישראל השישית הייתה ממשלת ישראל, בראשותו של משה שרת, שפעלה מ-29 ביוני 1955 עד 3 בנובמבר 1955, בזמן כהונתה של הכנסת השנייה.
הרכב הכנסת השנייה ערב הקמת הממשלה

| סיעה | ראש הסיעה | מנדטים | מושב | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מפא"י | משה שרת | 47 | קואליציה |  הצטרפו שני חברי הסיעה הבלתי תלויה – לאחדות העבודה (לאחר שפרשו תחילה ממפ"ם) |
| הציונים הכלליים |  | 22 | אופוזיציה |  התווספו 2 חברי כנסת מספרדים ועדות מזרח (חבר כנסת מהתאחדות התימנים בישראל הצטרף ולאחר מכן עזב) |
| הפועל המזרחי | חיים משה שפירא | 8 | קואליציה |  |
| חרות | מנחם בגין | 8 | אופוזיציה |  |
| מפ"ם | מאיר יערי, יעקב חזן | 7 | אופוזיציה |  שלושה חברי כנסת פרשו והקימו את סיעת השמאל, מהם חזר אחד  שני חברי כנסת פרשו והקימו את הסיעה הבלתי תלויה – לאחדות העבודה  ארבעה חברי כנסת פרשו והקימו את סיעת אחדות העבודה-פועלי ציון |
| מק"י | שמואל מיקוניס | 7 | אופוזיציה |  הצטרפו שניים מחברי סיעת השמאל (לאחר שפרשו תחילה ממפ"ם) |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פינחס רוזן | 4 | קואליציה |  |
| אחדות העבודה-פועלי ציון | יצחק טבנקין | 4 | אופוזיציה |  פורשי מפ"ם |
| רשימה דמוקרטית לערביי ישראל | סיף-אלדין אל-זועבי | 3 | קואליציה |  |
| אגודת ישראל | יצחק מאיר לוין | 3 | אופוזיציה |  |
| פועלי אגודת ישראל | קלמן כהנא | 2 | אופוזיציה |  |
| המזרחי | דוד צבי פנקס | 2 | קואליציה |  |
| קידמה ועבודה | סאלח-חסן ח'ניפס | 1 | קואליציה |  |
| חקלאות ופיתוח | פארס חמדאן | 1 | קואליציה |  |
| התאחדות התימנים בישראל | שמעון גריידי | 1 |  |  נפרד מהציונים הכלליים לאחר שהצטרף אליהם קודם לכן |
הקמת הממשלה

הממשלה הוקמה לאחר פרישתו של משה שרת ב-29 ביוני 1955 מראשות הממשלה. שרת החליט להתפטר בעקבות סירובם של ארבעת שרי הציונים הכלליים (פרץ ברנשטיין, יוסף ספיר, יוסף סרלין, וישראל רוקח) להתפטר מהממשלה, לאחר שהחליטו להימנע בהצעת אי אמון שעסקה במשפט קסטנר. הממשלה כיהנה, למעשה, כממשלת מעבר לקראת הבחירות לכנסת השלישית.. הממשלה התפטרה לאחר הבחירות ב-15 באוגוסט 1955.
ציוני דרך ומדיניות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סיעות הקואליציה

| סיעה | מנדטים | משרדי השרים | משרדי סגני השרים | תחילת חברות בממשלה | סיום חברות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מפא"י | 47 | משרד ראש הממשלה, משרד האוצר,  משרד הביטחון, משרד הבריאות,  משרד הפיתוח, משרד החוץ,  משרד החינוך והתרבות, משרד החקלאות,  משרד המסחר והתעשייה, משרד המשטרה,  משרד העבודה, משרד התחבורה |  | 29 ביוני 1955 | 3 בנובמבר 1955 |  |
| הפועל המזרחי | 8 | משרד הדואר, משרד הדתות,  משרד הסעד, משרד הפנים |  | 29 ביוני 1955 | 3 בנובמבר 1955 |  |
| המפלגה הפרוגרסיבית | 4 | משרד המשפטים |  | 29 ביוני 1955 | 3 בנובמבר 1955 |  |
| רשימה דמוקרטית לערביי ישראל | 3 |  |  | 29 ביוני 1955 | 3 בנובמבר 1955 | הייתה חברה בקואליציה ללא ייצוג  בממשלה |
| המזרחי | 2 |  |  | 29 ביוני 1955 | 3 בנובמבר 1955 | הייתה חברה בקואליציה ללא ייצוג  בממשלה |
| קידמה ועבודה | 1 |  |  | 29 ביוני 1955 | 3 בנובמבר 1955 | הייתה חברה בקואליציה ללא ייצוג  בממשלה |
| חקלאות ופיתוח | 1 |  |  | 29 ביוני 1955 | 3 בנובמבר 1955 | הייתה חברה בקואליציה ללא ייצוג  בממשלה |
מספר הח"כים החברים בקואליציה:
66 ח"כים במשך כל תקופת הממשלה השישית (29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955).
הרכב הממשלה

בממשלה כיהנו 12 שרים והיא הייתה זהה בהרכבה לממשלה החמישית בעת סיום כהונתה, למעט ארבעת שרי הציונים הכלליים, שלא היו שותפים לקואליציה שהרכיבה את הממשלה השישית.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | מפא"י |  | הפועל המזרחי |  | המפלגה הפרוגרסיבית |  |  |
פער בין כהונותיהם של שרים שונים באותו המשרד, משמעו מילוי מקום על ידי ראש הממשלה
| משרד> שרי הממשלה | שר> שרי הממשלה | שר> שרי הממשלה | מפלגה> שרי הממשלה | מפלגה> שרי הממשלה | כהונה> שרי הממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| משרד ראש הממשלה |  | ראש הממשלה משה שרת |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד החוץ |  | ראש הממשלה משה שרת |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד האוצר |  | לוי אשכול |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד הביטחון |  | דוד בן-גוריון |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד הבריאות |  | דב יוסף |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד הפיתוח |  | דב יוסף |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד הדואר |  | יוסף בורג |  | הפועל המזרחי | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד הדתות |  | משה שפירא |  | הפועל המזרחי | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד הסעד |  | משה שפירא |  | הפועל המזרחי | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד הפנים |  | משה שפירא |  | הפועל המזרחי | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד החינוך והתרבות |  | בן-ציון דינור |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד החקלאות |  | פרץ נפתלי |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד המסחר והתעשייה |  | פרץ נפתלי |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד המשטרה |  | בכור-שלום שטרית |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד המשפטים |  | פנחס רוזן |  | המפלגה הפרוגרסיבית | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד העבודה |  | גולדה מאיר |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
| משרד התחבורה |  | זלמן ארן |  | מפא"י | 29 ביוני 1955 - 3 בנובמבר 1955 |
מזכיר הממשלה: זאב שרף
הערות שוליים

↑  הורכבה ממשלה חדשה בלי הכלליים, שערים, 30 ביוני 1955
| משה שרת |
| --- | --- | --- |
| משפחתו | יעקב שרתוק (אב) • פניה שרתוק (אם)  • צפורה (רעיה) • יעקב (בן) • יעל (בת) • חיים (בן) • יהודה (אח)  • דב הוז (גיס) • אליהו גולומב (גיס) |  |
| הנצחתו | נווה שרת • רמת שרת • ארכיון מפלגת העבודה • אתר הזיכרון למשה שרת • קריית שרת • העמותה למורשת משה שרת |  |
| ראש ממשלת ישראל השני | ראש ממשלת ישראל השני |  |
| ממשלות | ממשלת ישראל החמישית (1954–1955) • ממשלת ישראל השישית (1955) |  |
| אירועים בכהונתו | העסק הביש • מסעו לאסיה (1956) • אסון מעגן (1954) • ביקור או נו בישראל (1955) • מבצע אלקיים (1955) |  |
| שונות | נאום הדגל • בית כהן-שרת |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: ממשלת ישראל החמישית   1954–1955 | ממשלת ישראל השישית  29 ביוני 1955 – 3 בנובמבר 1955 | הבא: ממשלת ישראל השביעית   1955–1958 |
מישור הזמן

התמרת פורייה מקשרת את מישור הזמן של הפונקציה, המוצג באדום, למישור התדר של הפונקציה, המוצג בכחול. רכיבי התדרים, פרושים לרוחב ספקטרום התדרים, מיוצגים כפסגות במישור התדר.
מישור הזמן הוא מונח המתייחס לניתוח של פונקציות מתמטיות, אותות פיזיקליים או סדרות הזמן של מידע כלכלי או סביבתי ביחס לזמן. במישור הזמן, אות או ערך של פונקציה מיוצג על ידי המספרים ממשיים שלו, במקרה של זמן רציף, או על ידי מופעים נפרדים שונים במקרה של זמן בדיד. אוסצילוסקופ הוא כלי נפוץ המשמש להמחיש אותות מהעולם האמיתי במישור הזמן.
גרף במישור הזמן מראה כיצד אות משתנה עם הזמן, ואילו גרף במישור התדר מראה כמה מהאות נמצא בתוך כל תדר בטווח תדרים נתון.
מקור המונח

השימוש במונחים הנגדיים, מישור הזמן ומישור התדר התפתח בתחום הנדסת תקשורת בארצות הברית בשנות ה-1940 המאוחרות, כשהם מופיעים יחד ללא הגדרה עד 1950. כאשר ניתוח משתמש בשנייה או כפולה שלה כיחידת מדידה, אז הוא במישור הזמן. כאשר ניתוח משתמש ביחידות מקבילות כגון הרץ, אז הוא במישור התדר.
הערות שוליים

↑  Lee, Y. W.; Cheatham, T. P., Jr.; Wiesner, J. B. (1950). "Application of Correlation Analysis to the Detection of Periodic Signals in Noise". Proceedings of the IRE. 38 (10): 1165–1171. doi:10.1109/JRPROC.1950.233423.
מנהל אתחול

מנהל אתחול (באנגלית: Boot loader) היא תוכנה המופעלת כחלק מתהליך האתחול של מחשב וטוענת את מערכת ההפעלה. התוכנה שמורה במיקום מוגדר בזיכרון ההתקן והיא פשוטה וקטנה בהרבה ממערכת ההפעלה, ולכן ניתן לטעון אותה בקלות רבה יותר.
ישנם שני מנהלי אתחול הפועלים זה לאחר זה. מנהל האתחול הראשון צרוב כקושחה בזיכרון כדוגמת ROM, והוא פונה לזיכרון אחסון (כגון מחיצה בדיסק הקשיח, החסן נייד) בו קיים מנהל אתחול תוכנתי נוסף הממשיך את התהליך.
מנהלי אתחול בהתקנים שונים

במחשבים אישיים רגילים תוכנת ה־BIOS, או ה־UEFI, הצרובה בלוח האם של המחשב היא מנהל האתחול הראשון. מנהל האתחול השני נקרא לפעולה בדרך־כלל על ידי מנהל האתחול הראשון, והוא אחראי לטעינת מערכת ההפעלה שנבחרה בהגדרות הרצויות, ומעביר אליה את השליטה על המשך תהליך האתחול, הכולל את טעינת ליבת מערכת ההפעלה, מנהלי ההתקנים, ממשק המשתמש ועוד.
קיימים מנהלי אתחול המהווים חלק ממערכת הפעלה מסוימת ותומכים בהפעלתה בלבד כגון NTLDR, וכאלו התומכים בבחירת כמה מערכות הפעלה, כגון GRUB. למחשבי Mac של חברת Apple קיימת תוכנת עזר בשם Apple BootCamp, המאפשרת למנהל האתחול להפעיל את המחשב גם עם מערכת ההפעלה Microsoft Windows.
מנהל אתחול קיים בהתקנים אלקטרוניים דיגיטליים רבים נוספים, כגון טלפונים סלולריים, בצורה זו או אחרת. בטלפונים מבוססי אנדרואיד, למשל, קיים רכיב בשם Boot ROM המפעיל תוכנת מנהל אתחול הצרובה במחיצה בפני עצמה הקרויה Bootloader והיא מפעילה את מערכת ההפעלה, הצרובה במחיצה נוספת.
אבטחה

חולשת אבטחה בתהליך האתחול יכולה לאפשר טעינת מנהלי התקנים זדוניים, שליטה על מערכת ההפעלה וגישה למידע קנייני רגיש או מידע אישי, אף אם חלקים אחרים של מערכת ההפעלה מאובטחים.
בעבר אפשרויות האבטחה היו מצומצמות למדי וכללו שיטות שאינן מגנות במידה מספקת כנעילת הגדרות ה BIOS בעזרת סיסמה והגנה פיזית על מארז המחשב. כיום קיימות טכניקות מודרניות שונות לאבטחת תהליך האתחול הכוללות אבטחה של מנהל האתחול, כגון Secure boot המהווה חלק מתקן UEFI, בשילוב הצפנה תוכנתית ופיזית של אמצעי האחסון בעזרת תקנים כ TPM ו־OPAL.
מטעמי אבטחה, שמירה על פעולתו התקינה של ההתקן וסיבות מסחריות, יצרני התקנים רבים אינם מעוניינים שהמשתמשים יוכלו להחליף את קושחת המכשיר, כגון מערכת הפעלה בטלפונים סלולריים, ולכן נועלים את מחיצת מנהל האתחול לקריאה בלבד. לעיתים פתיחתו מתאפשרת על ידי תהליך רשמי הכולל הסרת אחריות היצרן, או על ידי פריצה. מלבד החלפת קושחה במכשירי סלולר, בהתקנים כגון מחשב אישי פריצת מנהל האתחול יכולה לאפשר מודיפיקציות שונות המוסיפות פונקציות למנהל האתחול. עם השנים ניכרת מגמה של נעילת מנהל האתחול ללא אפשרות פתיחה באמצעים כגון הצפנה.
התאוששות מכשל

ייתכן כשל במנהל האתחול, מסיבות כגון צריבת קושחה שנכשלה. שיטה להתאוששות מכשל כזה היא שכפול שני עותקים של זיכרון ROM המכיל את מנהל האתחול, ושימוש בתקין מביניהם במקרה כשל.
בעת כשל במחיצת מערכת ההפעלה, יכול מנהל האתחול לטעון מערכת אלטרנטיבית לשחזור המערכת ממחיצה אחרת, המכונה Recovery, המאפשרת את איתור התקלה, התקנת תיקוני תוכנה ופעולות נוספות. מחיצת שחזור קיימת בהתקני אנדרואיד, נוצרת בהתקנת Microsoft Windows החל מגרסה 8 ואילך, יצרני מחשבים רבים כוללים בה עותק מלא של מערכת ההפעלה בדיסק הקשיח של המחשב, ובמקרים רבים ניתן ליצור אותה ידנית אם אינה קיימת.
שיטה המכונה A/B (Seamless) System Updates מאפשרת שדרוג מערכת הפעלה באמצעות הורדתה מהאינטרנט – FOTA תוך כדי שימוש במכשיר, במכשירים תומכים, ללא הפרעה למשתמש. באמצעות שכפול מחיצת מערכת ההפעלה ניתן לייצר עותק מעודכן מאחורי הקלעים, תוך כדי שימוש במכשיר. בעת האתחול מנהל האתחול מוודא אם העותק החדש תקין ומאתחל ממנו, אם אינו תקין תטען המערכת הוותיקה, ובכשל כולל יפנה למחיצת השחזור.
כשל שאינו ניתן להתאוששות במנהל האתחול, כגון תקלה בצריבת קושחת לוח האם או מחיצת מנהל האתחול בטלפון סלולרי, עלול להביא את המכשיר למצב בריק מלא, שאינו הפיך באמצעות ציוד ביתי.
מנהלי אתחול

בין מנהלי האתחול אפשר למצוא את:
BIOS – מנהל האתחול הבסיסי במחשבים אישיים.
UEFI – תקן מודרני המחליף את BIOS.‏
NTLDR – מנהל האתחול ששימש את מערכות Microsoft Windows NT עד חלונות ויסטה.
BOOTMGR (Windows Boot Manager) - מנהל האתחול של מערכות Microsoft Windows מויסטה והלאה.
GRUB – מנהל אתחול המיועד בעיקר למערכות לינוקס.
Syslinux – מנהל אתחול חליפי לסביבת לינוקס.
ראו גם

קושחה
אתחול
מערכת הפעלה
אבטחת מידע
BootCamp – תוכנת עזר למחשבי מקינטוש, המאפשרת להפעילם עם מערכת Microsoft Windows.
הערות שוליים

↑  boot - Where is the bootloader stored - in ROM, RAM, or elsewhere?, Ask Ubuntu
↑  linux - Why do we need a bootloader in an embedded device?, Stack Overflow
↑  The Android Booting process | NXP Community, community.nxp.com
↑  punyavashist, The Android Boot Process, Hacker Noon, ‏2017-11-25
↑  Android Boot Process, GeeksforGeeks, ‏2018-08-14 (באנגלית)
↑  נמצאו תקיפות יעילות בשלבים יסודיים יותר של המערכת ולמעשה עוקפות את אבטחת תהליך האתחול, כגון חולשות בארכיטקטורת המעבד כ־Meltdown ו־Spectre, או השתלת שבב זדוני בלוח האם על ידי גורמים סיניים. ראו How china used a tiny chip to infiltrate america's top Companies, bloomberg.com, 2018-10-04.
↑  בדומה לפתיחת נעילת מכשיר סלולרי לרשת סלולר מסוימת.
↑  Android Pay no longer works if you unlock your bootloader, and that's a good thing, Android Central, ‏2016-10-21 (באנגלית)
↑  C. SCOTT BROWN, Huawei will no longer allow bootloader unlocking, androidauthority.com, ‏MAY 25, 2018
↑  A/B (Seamless) System Updates, Android Open Source Project (באנגלית)
↑  Implementing A/B Updates, Android Open Source Project (באנגלית)
↑  How A/B Partitions and Seamless Updates Affect Custom Development on XDA, xda-developers, ‏2018-07-21 (באנגלית)
מירי כץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1951 (בת 73 בערך) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תפקידים בולטים:  סגנית היועץ המשפטי במשרד האוצר  יושבת ראש הרשות לניירות ערך  דירקטורית בבנק ירושלים  דירקטורית בבנק לאומי
 בן זוג:  עו"ד אופיר כץ
 
מירי (מרים) כץ (נולדה במרץ 1951) היא עורכת דין ישראלית, האישה הראשונה שכיהנה כיושבת ראש הרשות לניירות ערך.
ביוגרפיה

מירי כץ לבית יובל נולדה במרץ 1951 וגדלה בחיפה. למדה בבית הספר היסודי מעלה הכרמל ולאחר מכן בתיכון עירוני ה' בחיפה. את שירותה הצבאי עשתה כמזכירתו של זאב בונן מנכ"ל רפאל.
כץ נשואה לעורך הדין אופיר כץ. לזוג בת ובן וארבעה נכדים והיא מתגוררת בתל אביב. כץ היא אחותה של העיתונאית והעורכת רותי יובל.
קריירה מקצועית

כץ למדה משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ועם סיום ההתמחות במשרד עו"ד יגאל ארנון החלה לעבוד במשרד האוצר. שם טיפלה בנושאי שוק ההון, ביטוח וחסכון ובנושאי המחשוב כולל ייעוץ לוועדת הרכישות העליונה והובלה משפטית של חוזים של משרדי ממשלה וגופי ממשל שונים. תפקידה האחרון היה סגנית היועץ המשפטי במשרד האוצר. במהלך עבודתה במשרד האוצר כיהנה כץ כדירקטורית בחברת קרתא ובבזק בינלאומי.
בשנת 1985 פרשה כץ ממשרד האוצר ועברה לעבוד בחברת HP - היולט פקארד כיועצת משפטית וחברת הנהלה.
לאחר מספר שנים פתחה משרד עורכי דין פרטי כסניף למשרדו של בעלה בירושלים – משרד עו"ד אופיר כץ ושות'. היא המשיכה להעניק לחברת HP שירותים משפטיים כעורכת דין חיצונית. במהלך תקופה זו כיהנה כחברת מליאת רשות ניירות ערך.
מ-1997 עד 2002 כיהנה כיושבת ראש רשות ניירות ערך. במסגרת תפקידה הביאה לחקיקה שאפשרה רישום בשתי בורסות, עבור חברות ישראליות בתנאים מיוחדים. חקיקה זו אפשרה לחברות היי-טק בעיקר, שהיו עד אז רשומות למסחר בארצות הברית בלבד להירשם למסחר בבורסה בארץ. מהלך זה איפשר נגישות לחברות ישראליות אטרקטיביות וכך זכתה הבורסה בתל אביב להרחבת פעילותה.כץ מינתה את ועדת אחיטוב ובעקבות עבודתה הקימה מערכת ממוחשבת מהמתוחכמות בעולם מאגנה - עבור תשקיפים וכלל דיווחי החברות הציבוריות ואפשרה גישה לרשת האינטרנט לכל המידע המשוחרר מהחברות לציבור כולו בזמן אמת. לאחר שמינתה את ועדת ברנע הכניסה שינויים והקלות במבנה התשקיפים ונדרש עדכון שוטף של המידע. בתום חמש שנות סיימה את כהונתה כיו"ר הרשות.
עם סיום כהונתה כיו"ר רשות ניירות ערך חזרה לעבוד כעורכת דין עצמאית ובמקביל כיהנה כדירקטורית חיצונית בטאור סמיקונדקטור, דירקטורית בחברה לפיתוח קיסריה, בקרן קיסריה ובקרן אדמונד ונדין רוטשילד. כדירקטורית חיצונית בבנק ירושלים, כדירקטורית באיתמר מדיקל בע"מ, כדירקטורית בבנק לאומי לישראל, כדירקטורית בבנק דיסקונט לישראל.