חירבת תיבנה
הערות שוליים

↑  החפירות הארכאולוגיות הראשונות בתל תבנה, באתר אוניברסיטת בר-אילן, 27 ביולי 2022
↑  ישעיהו פרס, ארץ-ישראל: אנציקלופדיה טופוגרפית-היסטורית, כרך ד, ירושלים: ראובן מס, 1955, עמ' 975
↑  Anson F. Rainey & R. Steven Notley, The Sacred Bridge: Carta’s Atlas of the Biblical World, Jerusalem 2006, p.73 מציעים לזהות את העיר עם העיר 'תפנית' המופיעה בתלמוד הירושלמי, מסכת שביעית פ"ו, ה"א. Shmuel Yeivin, 'Thotmes III's Shorter list of Conquered Palestino-Syrian Towns', Proceedings of the Twenty-Second Congress of Orientalists, p. 594 הציע לזהות אותה עם תמנה שבנחלת יהודה, המזוהה כיום עם תל בטש.
↑  ספר מקבים א', פרק ט', פסוקים נ'-נ"א.
↑  Félix-Marie Abel, Topographie des Campagnes Machabeennes, Revue Biblique 34, 1925, עמ' 205–206
↑  זאב ספראי, גבולות ושלטון בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, תל אביב, 1980, עמ' 60
↑  אוריאל רפפורט, ספר מקבים א: מבוא, תרגום ופירוש, ירושלים, תשכ"ד, עמ' 241
↑  מיכאל אבי-יונה, גאוגרפיה היסטורית של ארץ־ישראל, ירושלים, תשכ"ג, עמ' 36–37
↑  בועז זיסו ואיתן קליין, חורבת חשם שבשפלת יהודה ושאלת זיהויה עם תמנתה–אחד מביצורי בכחידס, חידושים בחקר ירושלים 20, תשע"ה, עמ' 153–157
↑  דביר רביב ואחרים, שרידים מתקופת בית שני ועד מרד בר־כוכבא בתל תמנה שבדרום השומרון, במעבה ההר 7, תשע"ח, עמ' 31
↑  פרק ז', פסוק ד'.
↑  פרק ל"ד, פסוק ח'.
↑  דביר רביב, 'מדרש 'ויסעו': מסעי מלחמה בדרום השומרון ובהר חברון בתקופה החשמונאית הקדומה?, ציון פו, תשפ"א, עמ' 402–403
↑  דביר רביב, 'מדרש 'ויסעו': מסעי מלחמה בדרום השומרון ובהר חברון בתקופה החשמונאית הקדומה?, ציון פו, תשפ"א, עמ' 420
↑  דביר רביב ואחרים, שרידים מתקופת בית שני ועד מרד בר־כוכבא בתל תמנה שבדרום השומרון, במעבה ההר 7, תשע"ח, עמ' 30
↑  דביר רביב ואחרים, שרידים מתקופת בית שני ועד מרד בר־כוכבא בתל תמנה שבדרום השומרון, במעבה ההר 7, תשע"ח, עמ' 31
↑  מיכאל אבי-יונה, גאוגרפיה היסטורית של ארץ¬¬־ישראל, ירושלים, תשכ"ג, עמ' 52
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר י"ד, פסקה 275.
↑  מלחמת היהודים ברומאים, ספר שני, פרק כ', פסקה ד'.
↑  שם, ספר רביעי, פרק ח', פסקה א'.
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5, 26.
↑  שמואל קליין, 'בעקבות האריסות הגדולה בסביבות לוד', בתוך: שמואל קליין (עורך), ספר־היובל לפרופיסור שמואל קרויס למלאות לו שבעים שנה, ירושלים תרצ"ו, עמ' 75.
↑  קלאודיוס פטלומאוס, גאוגרפיקה, חלק חמישי, 16, 8.
↑  שמואל קליין, 'בעקבות האריסות הגדולה בסביבות לוד', בתוך: שמואל קליין (עורך), ספר היובל לפרופיסור שמואל קרויס למלאות לו שבעים שנה, ירושלים תרצ"ו, עמ' 75.
↑  איתן קליין, היבטים בתרבות החומרית של יהודה הכפרית בתקופה הרומית המאוחרת (135–324 לסה"נ), חיבור לשם קבלת התואר דוקטור, רמת גן, 2011, עמ' 241
↑  אוסביוס, האונומסטיקון (מהדורת מלמד), עמודים 14, 21, 43, 58; לפי ישראל פינקלשטיין, 'הערות גיאוגראפיות־היסטוריות לתיאורה של ארץ־ישראל במפת פויטינגר', קתדרה, 8 (1977), עמ' 78, כנראה שתמנה מופיעה גם במפת פויטינגר, אשר מבוססת על מפה מהמאות הראשונות לספירה.
↑  איתן קליין, היבטים בתרבות החומרית של יהודה הכפרית בתקופה הרומית המאוחרת (135–324 לסה"נ), חיבור לשם קבלת התואר דוקטור, רמת גן, 2011, עמ' 240–241
↑  איתן קליין, עינן- אתר פולחן רומי במחוז תמנה, מחקרי יהודה ושומרון כ, תשע"א, עמ' 92–93
↑  חלוקת המחוזות מוזכרת בתעודה מהאפיפיור אלכסנדר השלישי המאשרת את בעלות המנזר האוגוסטיאני בהר ציון על הקרקעות. לדעת R. Rohricht, ‘Studien zur Mittelalterlichen Geographie und Topographie Syriens’, p. 222, n. 14, מחוז טייבה כלל את תבנה.
↑  Edward Robinson, Bibliotheca Sacra, or Tracts and Essays on topics connected with Biblical Literature and Theology, New York & London, 1843, עמ' 464
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ־ישראל, כרך חמישי: השומרון (ב), ירושלים, תשמ"ד, עמ' 63
↑  Félicien de Saulcy, Voyage en Terre Sainte, Paris, 1872, עמ' 226
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ־ישראל, כרך חמישי: השומרון (ב), ירושלים, תשמ"ד, עמ' 63
↑  Claude Conder et al, The survey of western Palestine: memoirs of the topography, orography, hydrography, and archaeology, כרך II: Samaria, London, 1882, עמ' 376
↑  רם גופנא ויוסף פורת, 'הסקר בארץ אפרים ומנשה', בתוך: משה כוכבי (עורך), יהודה, שומרון וגולן: סקר ארכאולוגי בשנת תשכ"ח, ירושלים (תשל"ב), עמ' 234.
↑  Israel Finkelstein et al, Highlands of Many Cultures: The Southern Samaria Survey: The Sites, Tel Aviv (1997), pp. 367-370
↑  דביר רביב ואחרים, שרידים מתקופת בית שני ועד מרד בר־כוכבא בתל תמנה שבדרום השומרון, במעבה ההר 7, תשע"ח, עמ' 15
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ־ישראל, כרך חמישי: הושמרון (ב), ירושלים, תשמ"ד, עמ' 62
↑  Claude Conder & others, The survey of western Palestine: memoirs of the topography, orography, hydrography, and archaeology, Vol. II: Samaria, London 1882, p. 374
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ־ישראל, כרך חמישי: השומרון (ב), ירושלים, תשמ"ד, עמ' 71-62
↑  C. R. Conder, ‘The Survey of Palestine: Lieut. Claude R. Conder’s Reports. XIV.’, PEFQS, 5 (1873), pp. 144-146.
↑  דביר רביב ואחרים, שרידים מתקופת בית שני ועד מרד בר־כוכבא בתל תמנה שבדרום השומרון, במעבה ההר 7, תשע"ח, עמ' 25
↑  דביר רביב ואחרים, שרידים מתקופת בית שני ועד מרד בר־כוכבא בתל תמנה שבדרום השומרון, במעבה ההר 7, תשע"ח, עמ' 50
↑  Jerusalem Post Staff, First archaeological dig begins at site believed to be Joshua's tomb, Jerusalem Post, ‏28 July 2022
↑  חנן גרינווד, בצל מחאות פלסטיניות: עיר מימי בית שני נחשפה ביו"ש, ישראל היום, 28 באוגוסט 2022
| אתרים בבנימין |
| --- | --- | --- |
| עמק שילה | בור הציפורים באחיה • בור יישוב הדעת • בור עדי-עד • בור קידה • המזבח בגבעת הראל • ואדי רשאש • חניון הגדודים העבריים • מעיין הגבורה • מצפור קידה • נחל שילה • עין א-דהרה • עין דח"ש • עין עוז • קובת א-נג'מה • שילה הקדומה •  תצפית הר כוכב |  |
| מערב בנימין | גבעת ההליסטון • גבעת היקבים • הכוורת • המצודה הבריטית בנוה צוף • חורבת פצה • שמורת עיינות נטוף (ואדי זרקא) • ואדי חרמיה • חובלתא • חורבת תיבנה • יער אום צפא • לטרון • מחצבות נטוף • מעיין דולב • מעיין הקשת • מעיין חרשה • מעיין טלמון • מעיין עטרת • חורבת טרפין • מערת עאבוד • מערת שוקבא • נבי סמואל • עין אגוז • עין בובין (מעיין דני) • עין מזור • עין ריא • עינות ענר • פארק קנדה • שמורת אלוני שמואל • שמורת דלבים (ובכללה ואדי דילב) • תצפית גג הארץ • מבצר ארטבה |  |
| גב ההר | סנה ובוצץ • בור מגרון • הר בעל חצור • ואדי שיבן • חורבת ניסיה • יקב פסגות • מעיין הכרמים • נחל מכמש • עין ביתין • קבר בני ישראל |  |
| מדבר בנימין | בקעת סמיא • מערת הנמרים • חורבת אל-קיליה • טאריק אבו ג'ורג' (דרך יריחו-בית אל) • נחל ייטב (עוג'א) • שמורת נחל פרת • מוזיאון השומרוני הטוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007373457205171  VIAF: 83151963645400311007   WorldCat (עם VIAF): 83151963645400311007 
מפת הערים שהיו תחת פיקודו של יוחנן האיסיי