stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שנות ה-70 של המאה ה-15
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  Gordon Gregory S., The Trial of Peter von Hagenbach: Reconciling History, Historiography and International Criminal Law
↑  THE GUILDS OF COUNTRIES OVERSEAS, ספריית האוניברסיטה של לונדון
| עשורים במאה ה-15 |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1400–1409 • 1410–1419 • 1420–1429 • 1430–1439 • 1440–1449 • 1450–1459 • 1460–1469 • 1470–1479 • 1480–1489 • 1490–1499 • >> |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  KulturNav: 8b6f3746-d649-4e85-b7fd-530ce5586627 
אירופה ב-1470
הקרב על נאנסי: איור של רנה השני כובש את נאנסי
הנרי השישי, מלך אנגליה
תוכנה חופשית

תוכנה חופשית היא תוכנה בעלת סטטוס משפטי המתיר לכל אדם להשתמש בה, לשכפלה, להפיצה, להתאימה, לשנותה ולשפרה כפי רצונו, באופן חופשי, אך תחת תנאים מסוימים המבטיחים את זכויותיהם של שאר המשתמשים. המושג נטבע על יד ריצ'רד סטולמן, מייסד המוסד לתוכנה חופשית, בשנת 1984.
אפיונה של תוכנה חופשית

ניתן להגדיר תוכנה חופשית כתוכנה המעניקה למשתמש בה מספר חירויות בסיסיות:
החופש להשתמש בתוכנה לכל מטרה (חירות 0).
החופש ללמוד את דרכי פעולת התוכנה ולהתאים אותה לצרכיו (חירות 1). כדי לממש את חירות זו, נדרשת גישה לקוד המקור של התוכנה.
החופש להפיץ מחדש עותקים של התוכנה לאנשים אחרים כדי לסייע להם (חירות 2).
החופש לשפר את התוכנה ולפרסם את השיפורים לציבור כדי שכל הקהילה תרוויח מכך (חירות 3). כדי לממש חירות זו, נדרשת גישה לקוד המקור של התוכנה.
בשונה מקוד פתוח, תוכנה חופשית מתייחסת למובן ה"מהותי" של החופש, קרי – לא הפרקטיקה של הפיתוח כפי שהיא מתבטאת במאמרים כמו הקתדרלה והבזאר אלא למובן האידאולוגי־סוציאלי. קוד פתוח מחויב מעצם קיומה של תוכנה כחופשית, אולם היותה של תוכנה פתוחת־קוד אינו מחייב את היותה של התוכנה חופשית.
יתרונות

סטולמן מתנגד לשימוש בתוכנה לא חופשית מסיבות אידאולוגיות: "תוכנה צריכה להיות חופשית". אולם רבים מהדוגלים בשימוש בתוכנה חופשית מעדיפים אותה מסיבות מעשיות לחלוטין.
בתוכנה קניינית (אנ') (כלומר: תוכנה לא חופשית, תוכנה שהיא קניינו של מישהו. בדרך כלל מפתחהּ), בעל התוכנה נמצא בעמדת כוח מול המשתמש. רק הבעלים יכול לספק תמיכה ותיקונים לתוכנה. מבחינה זו, תוכנה חופשית היא חסרת-בעלות במובן הקנייני: אין גוף שיכול למנוע ממתכנת מוכשר לבצע תיקונים והרחבות בתוכנה. לפיכך, תוכנה חופשית היא מודל פיתוח עדיף עבור המשתמש.
כמעט תמיד תוכנה חופשית זמינה להתקנה בחינם. הסיבה לכך היא פשוטה: עלות ההפצה היא זניחה, וצריך רק למצוא מישהו שיארוז את התוכנה להתקנה פעם אחת כדי שהיא תהיה זמינה בחינם בצורה נוחה. אולם יש מקרים שבהם, על אף זמינות קוד המקור, תוכנה חופשית נמכרת:
בשנים הראשונות של פרויקט גנו, ריצ'רד סטולמן התפרנס בין השאר ממכירת עותקים של תוכנות גנו ב־150$ לעותק.
גרסת הלינוקס ה"ארגונית" שמוכרת חברת Red Hat במאות דולרים לרישיון שימוש ניתנת למעשה להורדה מאתר החברה (בצורת קוד מקור). קוד המקור של כל החבילות, כולל העדכונים, ניתן להורדה מאתר החברה שמפרסמת איך בדיוק מותר להשתמש בתוכנה מבלי לפגוע בסימנים הרשומים שלהם. ישנן חברות אחרות (כדוגמת סטארקום הישראלית) שגרסת הלינוקס שלהם מתבססת על אותו קוד מקור.
קופילפט

לכל תוכנה חופשית, ישנם תנאי שימוש מסוימים המוגדרים ב"רישיון" שלה. קיימים מספר רישיונות נפוצים, יש המגבילים יותר ויש המגבילים פחות. ההגבלות מטרתן בעיקר להבטיח את זכויות שאר המשתמשים בתוכנה, בעבר ובעתיד. המונח הכולל לתנאים אלו הוא copyleft (תעתיק עברי: קופילפט) בפרפרזה למונח copyright שמגביל את חופש השימוש באינפורמציה (באנגלית: right – "זכות" וגם "ימין". על כן השימוש במילה left, באנגלית: "שמאל" וגם "נעזבה").
הגדרות

ישנן שלוש הגדרות מקובלות ושקולות למדי לתוכנה חופשית:
הגדרת התוכנה החופשית של המוסד לתוכנה חופשית
הגדרת המונח קוד פתוח על ידי ה־Open Source Institute
הנחיות התוכנה החופשית של פרויקט דביאן.
ההגדרה של המוסד לתוכנה חופשית היא משנת 1984. ההגדרה של פרויקט דביאן נוסחה בשנת 1996 ואילו המונח קוד פתוח נוסח והוגדר ב־1998.
היסטוריה

בראשית התפתחות המחשבים, פיתחו בעצמם יצרני המחשבים את כל התוכנה שהמחשבים היו צריכים ומכרו אותה למשתמשיהם כחלק מהמחשב. התוכנה נתפסה בסה"כ כעוד משהו שצריך לפתח כדי לגרום למערכת לעבוד. לא הייתה כל מניעה למשתמשים להעביר תוכנה מאחד לשני. רק בשנות השבעים החלו מכירות תוכנה כמוצרים עצמאיים, ויצרני התוכנה החלו להטיל מגבלות הפצה ושימוש על המוצרים.
בשנת 1983 פרש סטולמן מעבודתו במעבדת הבינה המלאכותית ב־MIT והקים את המוסד לתוכנה חופשית. בתחילת 1984 ייסד את פרויקט גנו כדי ליצור מערכת שלמה אשר משתמשת בתוכנה חופשית.
בשנת 1990 כבר הייתה מערכת גנו בסיסית למעט ליבת המערכת. פרויקט גנו החל לכתוב את Hurd, אבל בינתיים בשנת 1991 כתב לינוס טורבלדס ליבת מערכת הפעלה משלו ובשנת 1992 פרסם אותה עם רישיון GPL. זו הייתה מערכת הפעלה שלמה שכללה תוכנה חופשית.
בשנת 1998 פרסמה חברת נטסקייפ את קוד המקור לדפדפן שלה ויצרה מיזם תוכנה חופשית, מוזילה, מסביב לדפדפן. בשנת 2000 החליטה חברת סאן מיקרוסיסטמס לפרסם את קוד המקור של חבילת התוכנה המשרדית סטאר אופיס ולקרוא לה אופן אופיס.
תוכנות חופשיות נפוצות

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: יותר מדי דוגמאות, והפרדה תמוהה בין מערכות הפעלה לתוכנות. רוב הדוגמאות תחת "מערכות הפעלה" אינן מערכות הפעלה כלל.
בעקבות תנועת התוכנה החופשית, נכתבו תוכנות חופשיות מקבילות לרוב התוכנות בעלות הקניין, בכל קטגוריות התכנות: מערכות הפעלה ופלטפורמות, כלים לכתיבת תוכנות, ניהול אתרים, ניהול משרדי, שירות לקוחות ועוד. התוכנות החופשיות מתאימות גם לסוגי החומרה השונים: שרתים, מחשבים אישיים וניידים, טבלטים, טלפונים חכמים, ואביזרים ממוחשבים. חלק ניכר מהתוכנות החופשיות כתוב בשפות קוד פתוח. דוגמאות:
מערכות הפעלה
לינוקס – מערכת המפותחת למחשבים אישיים, שרתים ועוד. רכיבי המערכת העיקריים נמצאים תחת רישיון GPL.
פלטפורמות
אפאצ'י – אוסף תוכנות חופשיות, שהעיקרית שבהן תוכנה לניהול שרת אינטרנט
מוזילה – אוסף תוכנות בהם דפדפן (פיירפוקס) ולקוח אימייל (ת'נדברד), ועוד
וורדפרס – מערכת ניהול תוכן
מדיה-ויקי – תוכנת ניהול ויקי
VirtualBox – תוכנות ליצירת מכונה וירטואלית
תוכנות
7ZIP – תוכנה לדחיסת ופתיחת קבצים
VLC – נגן מוזיקה ווידאו
Pidgin – תוכנת מסרים מיידיים
Eclipse – סביבת פיתוח של תוכנות
ליברה אופיס – אוסף תוכנות לניהול משרד, מתחרה של תוכנת האופיס של מיקרוסופט
ביטקוין – מטבע דיגיטלי (המימוש הסטנדרטי ורוב שאר המימושים הנפוצים)
ראו גם

תנועת התוכנה החופשית
תוכן חופשי
Copyleft
קוד פתוח
מידע רוצה להיות חופשי
יום חופש התוכנה
הערות שוליים

↑  The Four Freedoms, Free Software Foundation Europe
↑  What is Free Software?, GNU Operating System
↑  Why Software Should Be Free?, GNU Operating System
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563587405171  BNE: XX549777  BnF: cb13537550p (data)  LCCN: sh86005933  SUDOC: 050678051
1948 בגרמניה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1947   1946  1945 |  דגל גרמניה | 1948  בגרמניה |  »»»  1949   1950   1951 |
כל ערכי השנים בגרמניה • אירועים בולטים בעולם ב-1948 פורטל גרמניה • לוח שנה של שנת 1948
1948 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה גרמניה 78 שנות לאום. בשנה זו גרמניה הייתה כבושה על ידי מנצחות מלחמת העולם השנייה, ולא הייתה לה הנהגה מקומית. כמו כן, שנה זו אופיינה בהתאוששות המדינה מנזקי מלחמת העולם השנייה.
אירועים

1 במרץ - בנק המדינות הגרמניות נוסד בפרנקפורט.
25 במאי - המפלגה הדמוקרטית הלאומית של גרמניה נוסדת באזור הכיבוש הסובייטי.
24 ביוני - מתחיל המצור על ברלין.
8 באוגוסט - מועדון הכדורגל נירנברג הוא מחזיק הגביע הגרמני, לראשונה אחרי מלחמת העולם השנייה.
נולדו

16 בינואר - גרגור גיסי, פוליטיקאי גרמני
12 באפריל - יושקה פישר, פוליטיקאי גרמני
14 באפריל - פיטר אורבן, עיתונאי גרמני
17 במאי - וינפריד קרטשמן, פוליטיקאי גרמני
25 במאי - קלאוס מיינה, זמר גרמני
31 במאי - יורגן שטארק, כלכלן גרמני
8 ביוני - הנס יוזף-בקר, בישוף
18 ביולי - הארטמוט מישל, ביוכימאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1988
16 בנובמבר - נורברט למרט, פוליטיקאי גרמני
23 בנובמבר - גבריאל סייפרט, שחקן החלקה אומנותית
2 בדצמבר - ריינהרד הופנר, פוליטיקאי גרמני
2 בדצמבר - כריסטין וסטרמן, עיתונאית גרמנייה
6 בדצמבר - מריוס מולר-ווסטהאגן, זמר גרמני
נפטרו

9 בפברואר - קרל ולנטין, שחקן וקומיקאי גרמני (נולד ב-1882)
14 בפברואר - קונרד גרובר, בישוף (נולד ב-1872)
16 בפברואר - ריכרד פון-קוהלמן, דיפלומט ותעשיין גרמני (נולד ב-1873)
10 באפריל - וילהלם קולץ, פוליטיקאי גרמני (נולד ב-1875)
2 במאי - וילהלם פון אופל, חלוץ רכב גרמני (נולד ב-1871)
9 באוגוסט - הוגו בוס, מעצב אופנה גרמני (נולד ב-1885)
9 באוקטובר - אלפרד רוט, פוליטיקאי וסופר גרמני (נולד ב-1879)
25 באוקטובר - ולטר בוק, כימאי גרמני (נולד ב-1895)
10 בנובמבר - יוליוס קרטיס, פוליטיקאי גרמני (נולד ב-1877)
28 בנובמבר - וויל דוהם, שחקן גרמני (נולד ב-1897)
הערות שוליים

↑  יורגן ובר, גרמניה, 1945-1990: היסטוריה מקבילה, האוניברסיטה המרכז-אירופית, בודפשט, ניו יורק, 2004, עמ' 32
↑  יורגן ובר, גרמניה, 1945-1990: היסטוריה מקבילה, האוניברסיטה המרכז-אירופית, בודפשט, ניו יורק, 2004, עמ' 33
| שנים בגרמניה גרמניה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-19 | 1800 • 1801 • 1802 • 1803 • 1804 • 1805 • 1806 • 1807 • 1808 • 1809 • 1810 • 1811 • 1812 • 1813 • 1814 • 1815 • 1816 • 1817 • 1818 • 1819 • 1820 • 1821 • 1822 • 1823 • 1824 • 1825 • 1826 • 1827 • 1828 • 1829 • 1830 • 1831 • 1832 • 1833 • 1834 • 1835 • 1836 • 1837 • 1838 • 1839 • 1840 • 1841 • 1842 • 1843 • 1844 • 1845 • 1846 • 1847 • 1848 • 1849 • 1850 • 1851 • 1852 • 1853 • 1854 • 1855 • 1856 • 1857 • 1858 • 1859 • 1860 • 1861 • 1862 • 1863 • 1864 • 1865 • 1866 • 1867 • 1868 • 1869 • 1870 • 1871 • 1872 • 1873 • 1874 • 1875 • 1876 • 1877 • 1878 • 1879 • 1880 • 1881 • 1882 • 1883 • 1884 • 1885 • 1886 • 1887 • 1888 • 1889 • 1890 • 1891 • 1892 • 1893 • 1894 • 1895 • 1896 • 1897 • 1898 • 1899 • 1900 גר |  |
| המאה ה-20 | 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
1948 בארצות הברית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1947   1946  1945 |  דגל ארצות הברית | 1948  בארצות הברית |  »»»  1949   1950   1951 |
כל ערכי השנים בארצות הברית • אירועים בולטים בעולם ב-1948 פורטל ארצות הברית • לוח שנה של שנת 1948
1948 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 172 שנה מיום היווסדה.
הנהגה

הנשיא: הארי טרומן (המפלגה הדמוקרטית)
סגן הנשיא: התפקיד לא היה מאויש
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
3 באפריל – הארי טרומן חותם על תוכנית מרשל, שנועדה לעזור לשקם מדינות שנפגעו במהלך מלחמת העולם השנייה
24 ביוני – תחילת המצור על ברלין: ברית המועצות מונעת מעבר מהמערב למערב ברלין. בתגובה לכך, בעלות הברית המערביות מתחילות ב"רכבת אווירית" לברלין
26 ביולי – נשיא ארצות הברית הארי טרומן חותם על צו שמבטל את ההפרדה הגזעית בכוחות המזוינים של ארצות הברית
12 באוגוסט – ג'יימס מקדונלד, השגריר הראשון של ארצות הברית בישראל, מגיש את כתב האמנתו לראש-הממשלה דוד בן-גוריון
14 בספטמבר – הונחה אבן הפינה למטה האומות המאוחדות בניו יורק
15 בספטמבר – הF-86 סייבר קובע שיא מהירות חדש לכלי טיס של 1,080 קמ"ש
2 בנובמבר – הארי טרומן מנצח בבחירות ונבחר לקדנציה שנייה לנשיאות בארצות הברית
ברלינאים מביטים במטוס תובלה דאגלס C-54 סקיימאסטר אמריקאי הנוחת בשדה התעופה של מערב ברלין
2 בנובמבר: הארי טרומן מנצח במערכת הבחירות הנשיאותיות של ארצות הברית
נולדו

14 בינואר – קארל ות'רס (אנ'), שחקן אמריקאי
4 בפברואר – אליס קופר, זמר אמריקאי
31 בינואר – פול ג'בארה(אנ'), שחקן אמריקאי
1 בפברואר – ריק ג'יימס(אנ'), זמר אמריקאי
4 בפברואר – אליס קופר, זמר אמריקאי
5 בפברואר – ברברה הרשי, שחקנית אמריקאית
28 בפברואר – סטיבן צ'ו, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1997
12 במרץ – ג'יימס טיילור, זמר אמריקאי
14 במרץ – בילי קריסטל, שחקן קולנוע אמריקאי
28 בפברואר – ברנדט פיטרס, שחקנית אמריקאית
26 במרץ – סטיבן טיילר, מוזיקאי אמריקאי, סולן להקת אירוסמית'
31 במרץ – אל גור, פוליטיקאי אמריקאי, סגן הנשיא ה-45 של ארצות הברית
27 באפריל – פרנק אבגנייל, הוא יועץ אבטחה הידוע בשל מעשי מרמה רבים שעשה בצעירותו
2 במאי – לארי גטלין(אנ'), זמר גוספל
26 במאי – סטיבי ניקס, זמרת ומוזיקאית, סולנית פליטווד מק
19 ביוני – פיליסיה ראשד(אנ'), שחקנית
23 ביוני – קלרנס תומאס, השופט השחור השני בבית המשפט העליון של ארצות הברית
28 ביוני – קתי בייטס, שחקנית אמריקאית
12 ביולי – ריצ'רד סימונס, שחקן אמריקאי
13 ביולי – דפני מקסוול ריד (אנ'), שחקנית אמריקאית
28 ביולי – סאלי סטראתרס(אנ'), שחקנית
19 באוגוסט – טיפר אייצ'סון, צלמת אמריקאית
27 באוגוסט – רוברט רמוס(אנ')
17 בספטמבר – ג'ון ריטר, שחקן אמריקאי (נפטר ב-2003)
20 בספטמבר – ג'ורג' ר. ר. מרטין, סופר אמריקאי למדע בדיוני ופנטזיה
26 בספטמבר – אוליביה ניוטון ג'ון, זמרת
8 באוקטובר – ג'וני ראמון, גיטריסט
17 באוקטובר – רוברט ג'ורדן, סופר אמריקאי (נפטר ב-2007)
17 באוקטובר – מרגו קידר, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2018)
29 באוקטובר – קייט ג'קסון, שחקנית, במאית ומפיקה אמריקאית
6 בנובמבר – גלן פריי, מוזיקאי ושחקן אמריקאי, ממייסדי להקת האיגלס (נפטר ב-2016)
17 בנובמבר – הווארד דין, פוליטיקאי אמריקני
20 בנובמבר – ג'ון בולטון, שגריר ארצות הברית לאו"ם
21 בדצמבר – סמואל ל. ג'קסון, שחקן קולנוע אמריקאי
14 בדצמבר – דיי וולאס(אנ'), שחקנית
21 בדצמבר – סמואל ל. ג'קסון, שחקן קולנוע אמריקאי
31 בדצמבר – דונה סאמר, זמרת אמריקאית
דונה סאמר
כריסטה מקאוליף
אל גור
אליס קופר
נפטרו

30 בינואר – אורוויל רייט, מחלוצי התעופה (נולד ב-1871)
15 ביולי – ג'ון פרשינג, מפקד חיל המשלוח האמריקני לאירופה במלחמת העולם הראשונה והאדם היחיד בהיסטוריה של ארצות הברית שמחזיק בדרגת גנרל הצבאות (נולד ב-1860)
23 ביולי – ד. וו. גריפית', במאי קולנוע (נולד ב-1875)
16 באוגוסט – בייב רות', שחקן בייסבול אמריקאי (נולד ב-1895)
27 באוגוסט – צ'ארלס אוונס יוז, מדינאי אמריקני ונשיא בית המשפט העליון של ארצות הברית (נולד ב-1862)
אורוויל רייט
11 בספטמבר (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  Elevator
 בימוי:  מרטין גויגוי 
 הופק בידי:  דליה ויינגרוט וורן אוסטרגרד מרטין ספרוק רודריק דייוויד
 תסריט:  מרטין גויגוי סטיבן ג'יימס גולביוסקי
 עריכה:  אריק פוטר 
 שחקנים ראשיים:  צ'ארלי שין ג'ינה גרשון לואיס גוזמן ווד האריס אולגה פונדה ז'קלין ביסט וופי גולדברג
 מוזיקה:  ג'ף טוין 
 צילום:  מסימו זרי
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Screenplay by Sunset Pictures Black Bear Studios Thunder Studios The Film House Thunder Studios Vitamin A Films
 חברה מפיצה:  Atlas Distribution Company
 הקרנת בכורה:  8 בספטמבר 2017
 משך הקרנה:  90 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  מתח/פעולה, דרמה
 הכנסות:  192,318$
 הכנסות באתר מוג'ו:   9112017
 דף הסרט ב־IMDb
 
11 בספטמבר הוא סרט דרמה אמריקאי שבויים על ידי מרטין גויגוי ונכתב על ידי גויגוי וסטיבן גולביוסקי. הסרט מבוסס על סיפור אמיתי, שמתרחש במהלך פיגועי 11 בספטמבר במרכז הסחר העולמי בניו יורק. בסרט מככבים צ'ארלי שין, וופי גולדברג, ג'ינה גרשון, לואיס גוזמן וז'קלין ביסט, והוא שוחרר ברחבי העולם ב-8 בספטמבר 2017.
עלילה

בבוקר של 11 בספטמבר 2001, שליח אופניים שר לביתו "יום הולדת שמח", איש עסקים מיליארדר מנהל עם אשתו ויכוח גירושין, איש תחזוקה מתחיל את היום שלו, ובחורה צעירה מחליטה שהיא נפרדת מה"שוגר דדי" שלה. כאשר המטוס הראשון פוגע במרכז הסחר העולמי, חמשת נוסעי המעלית האלה מוצאים את עצמם לכודים. הם נאלצים להתאחד, ונלחמים כנגד כל הסיכויים כדי לברוח לפני התמוטטות הבניין הבלתי נמנעת שהולכת להתרחש.
צוות השחקנים

צ'ארלי שין – ג'פרי קייג'
וופי גולדברג – מטזי
ג'ינה גרשון – איב
לואיס גוזמן – אדי
ווד האריס – מייקל
אולגה פונדה – טינה
ז'קלין ביסט – דיאן
ברוס דוידסון – מונוהאן
פאונה א. צ'יימברס – הולי
הפקה

צילומי הסרט התקיימו באמצע שנת 2016 באולפנים בלונג ביץ' שבקליפורניה.
קבלה > ביקורות מבקרים

הסרט נקטל בחריפות על ידי המבקרים. באתר Rotten Tomatoes, הסרט קיבל דירוג מאומת של 11% על בסיס תשע ביקורות, עם דירוג ממוצע של 2.6 מתוך 10. ב-Metacritic, הסרט קיבל ציון משוקלל של 20 מתוך 100, בהתבסס על ארבעה מבקרים.
קימבר מאיירס בלוס אנג'לס טיימס העניקה לסרט ביקורת שלילית.
ראו גם

טיסה 93 (סרט)
מגדלי התאומים (סרט)
תוכנה חופשית וקוד פתוח

תוכנה חופשית וקוד פתוח (באנגלית: FOSS; ראשי תיבות: Free and Open Source Software;) היא תוכנה שניתן לסווג אותה הן כתוכנה חופשית והן כתוכנה שהקוד שלה הוא קוד פתוח. כלומר, תוכנה שתנאי הרישיון שלה מעניקים לכל אחד זכות חוקית חופשית להשתמש, להעתיק, ללמוד, ולשנות את התוכנה בכל דרך שהיא ולצורך זה קוד המקור שלה משותף באופן פומבי. גישה זו נועדה לעודד השתתפות ותרומה, לצורך שיפור הקוד או לצורך הנדסת התוכנה. תוכנה קניינית, להבדיל, נמצאת תחת הגבלות זכויות יוצרים או תנאים נוספים המוכתבים על ידי רישיון תוכנה, ובמיוחד, קוד המקור שלה אינו זמין לרוב למשתמשים או זמין עם הגבלות.
עקרונות

על פי עקרונות FOSS, יש לשמור על זכויות חופש אזרחי בתוכנה (ראו "ארבעת החירויות הבסיסיות של תוכנה חופשית"). יתרונות נוספים של FOSS יכולים להיות עלויות נמוכות, אבטחת סייבר משופרת, יציבות הקוד (בעיקר בהקשר של השפעת תוכנות זדוניות), הגנת פרטיות, חינוך, ומתן שליטה גדולה יותר של משתמשים על החומרה שבה הם עושים שימוש. מערכות הפעלה FOSS, כמו לינוקס, ונגזרות של BSD, נמצאות בשימוש רחב כיום בכל רחבי העולם, במחשבים שולחניים. תנועת התוכנה החופשית (free-software movement) ותנועת הקוד הפתוח (open-source software movement) הן קהילות מקוונות שעומדות מאחורי הייצור וההפצה של מודעות ל FOSS, כאשר הקבוצה השנייה מעדיפה להשתמש במונח FLOSS (עבור free/libre).
מבט כללי

FOSS הוא מונח שמשמש כמטרייה לתוכנה שנחשבת גם חופשית, וגם מוצעת כקוד פתוח לציבור. FOSS תמיד מאפשרת למשתמש לחקור את קוד המקור ונותנת רמת שליטה גבוהה על תפקוד התוכנה, בהשוואה לתוכנה קניינית. המונח "תוכנה חופשית" אינו מתייחס לנושאים כספיים כמו עלות התוכנה או התמיכה, אלא לסוג הרישיון שמאפשר חופש מבחינת זכויות אזרחיות ("free” as in “free speech,” not as in “free beer”)‏. ‏ישנם מספר מונחים וראשי תיבות קשורים לתוכנה חופשית וקוד פתוח (FOSS or F/OSS), או "free/libre and open-source software"‏ (FLOSS או F/LOSS)‏.
אף על פי שיש חפיפה גבוהה בין רישיונות חופשיים לבין רישיונות קוד פתוח, יש הבדל פילוסופי מהותי ביניהם. הטרמינולוגיה FOSS נוצרה כדי להוות לשון מאזניים נייטרלית בשוני שבין שני ממדים אלו, לפי הדוקטרינה של FSF (‏Free Software Foundation) לעומת OSI (‏Open Source Institution), ונותנת מונח יחיד מאחד שמאפשר התייחסות לשניהם.
מבט כללי > תוכנה חופשית

הגדרת התוכנה החופשית (אנ'), שנוסחה על ידי ריצ'רד סטולמן ואומצה על ידי המוסד לתוכנה חופשית, מגדירה תוכנה חופשית במונחים של חופש, ולא במונחים של כסף - כלומר, לא "חינם", ובמיוחד היא מכבדת את מה שסטולמן כינה "ארבעת החירויות הבסיסיות". אזכור ראשון של עקרונות אלה הופיע, ככל הידוע, בפרסום ההיסטורי GNU's Bulletin בפברואר 1986‏. גרסה ראשונה של המסמך בגרסתו המלאה פורסמה באתר פרויקט גנו ב-2001 והתעדכנה מספר פעמים מאז. היא תורגמה ליותר מ-40 שפות, בהן גם לעברית.
מבט כללי > תוכנה חופשית > ארבעת החירויות הבסיסיות של תוכנה חופשית

כדי שתוכנה תעמוד בהגדרה "תוכנה חופשית", ה-FSF דורש שרישיון התוכנה שלה יכבד את זכויותיהם של המשתמשים (להבדיל מרישיונות שעוסקים בזכויות המפתחים, או המגבלות החלות על המשתמשים):
החופש להריץ את התוכנה, לכל מטרה שהיא (חירות 0)
החופש ללמוד איך תוכנה עובדת, ולשנות אותה לצרכיהם (חירות 1). גישה לקוד המקור היא תנאי מקדים לכך.
החופש להפיץ עותקים בהפצה-חוזרת כדי שיוכלו למשל לעזור לשכנים שלהם (חירות 2).
החופש לשפר את התוכנה, ולפרסם את השיפורים שלהם לציבור, כך שכל הקהילה תרויח (חירות 3). גישה לקוד-המקור היא תנאי מקדים לכך.
מבט כללי > קוד פתוח

הגדרת הקוד הפתוח (אנ'), משמשת את "יוזמת הקוד הפתוח" (OSI) כדי לקבוע אם רישיון תוכנה עומד בדרישות הארגון להיות "תוכנה בקוד פתוח". את ההגדרה ניסח ברוס פרנס על בסיס "כללי דביאן לתוכנה חופשית"(אנ'), ולא על פי ארבעת החירויות הבסיסיות שניסח סטולמן ופורסמה מאוחר יותר. כתוצאה מכך ציין פרנס שהקידום של קוד פתוח על ידי אריק ריימונד, האפיל שלה בצדק על מאמצי ה FSF, וחידש את תמיכתו בתוכנה חופשית. לאחר מכן, לאורך שנות ה-2000 חזר לדבר על הצורך בקוד פתוח.
אימוץ על ידי גורמים ממשלתיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  "FOSS הוא מונח מקיף הכולל 'תוכנה חופשית' ו'תוכנת קוד פתוח', אשר למרות שהם מתארים מודלים דומים של פיתוח, יש להם תרבות ופילוסופיית פיתוח שונות" (Feller, 2005, עמודים 89, 362). התואר "חופשי" מתאר את היכולת של המשתמשים להעתיק ולעשות שימוש חוזר בתוכנה. המוסד לתוכנה חופשית, ארגון ששם לו למטרה לקדם את מודל החופשיות של תוכנה, מציע לחשוב חופש בהקשר של תוכנה כ"חופש דיבור" ולא על "חינם" כמו "בירה בחינם" (או כפי מטבע הלשון המפורסם באנגלית: "think of free as in free speech, not as in free beer"). תוכנה חופשית מתמקדת בחופש בסיסי למשתמשים, כאשר תוכנה תוכנת קוד פתוח מתמקדת בכח של מודל הפיתוח peer-to-peer. המונח FOSS ניתן לשימוש ללא כל כוונת הטיה נגד אחד ה"צדדים" הפילוסופיים של שני אלו.
1 2  "What is free software? The Free Software Definition". The GNU Project -- GNU.org. 2018-06-12. ארכיון מ-2013-10-14. נבדק ב-2018-09-15.
↑  Stallman, Richard. "FLOSS and FOSS". The GNU Project -- GNU.org (באנגלית). ארכיון מ-2018-09-16. נבדק ב-2018-09-15.
↑  Stallman, Richard. "FLOSS and FOSS". www.gnu.org (באנגלית). ארכיון מ-2018-09-16. נבדק ב-2018-09-15.
↑  Richard M. Stallman, What is the Free Software Foundation?, gnu.org, ‏פברואר 1986 (באנגלית)
↑  What is Free Software?, www.gnu.org
1 2  ההגדרה של תוכנה חופשית - GNU Project - Free Software Foundation, באתר www.gnu.org
↑  Licenses & Standards | Open Source Initiative, opensource.org
↑  "The Open Source Definition by Bruce Perens". 1999-03-29. ארכיון מ-2014-09-15. נבדק ב-2016-01-20., Open Sources: Voices from the Open Source Revolution, January 1999, ISBN 1-56592-582-3
↑  "The Open Source Definition". ארכיון מ-2013-10-15. נבדק ב-2015-06-20., The Open Source Definition according to the Open Source Initiative
↑  "Slashdot.org". News.slashdot.org. 16 בפברואר 2009. ארכיון מ-17 ביולי 2013. נבדק ב-23 באוקטובר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "It's Time to Talk About Free Software Again". אורכב מ-המקור ב-2014-07-16.
↑  "Bruce Perens - State of Open Source Message: A New Decade For Open Source". Perens.com. 1998-02-09. אורכב מ-המקור ב-4 בנובמבר 2013. נבדק ב-2009-07-15. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Barr, Joe (13 בינואר 2003). "Meet the Perens". LinuxWorld Magazine. ארכיון מ-6 בנובמבר 2013. נבדק ב-18 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1947 בצרפת

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1946   1945  1944 |  דגל צרפת | 1947  בצרפת |  »»»  1948   1949   1950 |
כל ערכי השנים בצרפת • אירועים בולטים בעולם ב-1947 היסטוריה של צרפת • פורטל צרפת • לוח שנה של שנת 1947
שנת 1947 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 960 שנות לאום.
הנהגה

נשיא צרפת –
עד 16 בינואר – לאון בלום
מ-16 בינואר – ונסן אוריו
ראש ממשלת צרפת –
עד 22 בינואר – לאון בלום
22 בינואר–24 בנובמבר – פול רמדיה
מ-24 בנובמבר – רובר שומאן
אירועים

16 בינואר – ונסן אוריו מושבע לנשיאות צרפת.
10 בפברואר – הסכמי השלום של פריז נחתמים בין בעלות הברית לבין איטליה, הונגריה, רומניה, בולגריה ופינלנד.
12 בפברואר – כריסטיאן דיור מציג את "המראה החדש" בתצוגת אופנה בפריז.
28 בפברואר – ארצות הברית מעבירה לצרפת בסיס בקזבלנקה.
29 במרץ – ההתקוממות המלגשית: בני שבטים לאומיים מתחילים להתקומם נגד השלטון הצרפתי.
6 במאי – ההתקוממות המלגשית: נהרגים במדגסקר 124–160 פעילים לא חמושים.
11 ביולי – אוניית המעפילים אקסודוס יוצאת מנמל סט, בסמוך למרסיי, ועל סיפונה 4,554 מעפילים.
27 ביולי – האונייה אושן ליברטי מתפוצצת בנמל ברסט וגורמת למותם של 26 בני אדם ולנזק רב.
יולי – חמישה גדודים מגיעים למדגסקר לדיכוי ההתקוממות המלגשית.
27 באוגוסט – הורדת הקצבת הלחם ל-200 גרם מובילה להתפרעויות בוורדן ובלה מאן.
30 באוגוסט – שריפה בבית קולנוע בפרבר של פריז גורמת למותם של 87 בני אדם.
ספטמבר – נפתח לראשונה פסטיבל אביניון.
7 באוקטובר – בווייטנאם, נפתח מבצע לאה לדיכוי מרד הווייט מין.
10 בנובמבר – מעצר ארבעה פועלי פלדה במרסיי גורם למהומות קומוניסטיות.
20 בנובמבר – פול רמדיה מתפטר מראשות ממשלת צרפת. מחליפו, רובר שומאן, מגייס 80 אלף חיילי מילואים כדי לדכא את ההתפרעויות של הכורים.
27 בנובמבר – המשטרה משתלטת בפריז על משרדי המערכת של עיתונים קומוניסטיים.
3 בדצמבר – קומוניסטים מתקיפים רכבת בגלל שמועה שהיא מובילה חיילים. 21 איש נהרגים.
4 בדצמבר – שר הפנים ז'ול מוק מפעיל אמצעי חירום אחרי שישה ימי ויכוחים אלימים באספה הלאומית.
9 בדצמבר – איגודי העובדים מפסיקים לשבות ופותחים במשא ומתן.
22 בדצמבר – מבצע לאה מסתיים בניצחון טקטי לצרפתים.