stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פורד 1932

| --- | --- |

1932 Ford, מודל B, שנת 1934
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פורד
 שנות ייצור:  1932–1934
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית  קנדה (1921-1957) קנדה  איחוד דרום אפריקה דרום אפריקה  בלגיה בלגיה  הולנד הולנד  צרפת צרפת  ספרד ספרד  גרמניה גרמניה  דנמרק דנמרק  בריטניה בריטניה  אוסטרליה אוסטרליה  יפן יפן  טורקיה טורקיה  הרפובליקה הסינית (1912–1928) הרפובליקה הסינית  ארגנטינה ארגנטינה  מקסיקו מקסיקו  ברזיל ברזיל  צ'ילה צ'ילה
 מודל קודם:  פורד מודל A (1931-1927)
 מודל אחריו:  פורד סוג 48
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout
 אורך:  4,400 מ"מ (סדאן)
 רוחב:  1,720 מ"מ (סדאן)
 גובה:  1,670 מ"מ (סדאן)
 בסיס גלגלים:  2,692 מ"מ (שנת 1932)  2,845 מ"מ (שנת 1933, שנת 1934)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, בטור  3.3 ליטר  V8 צילינדרים, 3.6 ליטר מסוג "Ford flathead V8 engine" (אנ')
 הילוכים:  תמסורת ידנית
 מהירות מרבית:  115-130 קמ"ש
פורד 1932 (באנגלית: 1932 Ford) הם 3 דגמים: "Model B", "Model 18", "Model 40" מתוצרת יצרנית הרכב האמריקאית פורד, אשר יוצרו בין השנים 1932–1934.
דגמי "פורד מודל B" יוצרו ב-32 מפעלים בארצות הברית, מפעל בקנדה, 7 מפעלים באירופה (בלגיה, הולנד, צרפת, ספרד, גרמניה, דנמרק ובריטניה), בדרום אפריקה, בארגנטינה, מקסיקו, צ'ילה, ברזיל, טורקיה, יפן, סין ואוסטרליה.
דגמים

"פורד מודל B"
"פורד מודל 18"
"פורד מודל 40"
דגמים > פורד מודל B

2 דלתות - רודסטר
2 דלתות - סדאן
4 דלתות - סדאן
2 דלתות - קבריולה
2 דלתות - Phaeton body (אנ')
2 דלתות - טנדר
דגמים > דרגות גימור "פורד מודל B"

"Standard"
"Deluxe"
תמונות

"פורד 1932" מודל B דגם "Standard Tudor Sedan"
"פורד 1932" מודל B, שנת 1932
"פורד 1932" מודל B
"פורד 1932" מודל B, קופה, שנת 1933
"פורד 1932" מודל 40, שנת 1934 - רודסטר
"פורד 1932" מודל B, שנת 1932
"פורד 1932" מודל 40, שנת 1934 דגם "Tudor Sedan"
"פורד 1932" מודל 40, שנת 1934 דגם "730 De Luxe Fordor Sedan"
"פורד 1932" מודל 40 - מבט לתא הנהג
"פורד 1932" מודל 18
פורד מודל 40A - טנדר
פורד מודל BB - טנדר, שנת 1934
פורד מודל 18, ברקע בוני פארקר מצמד השודדים בוני וקלייד
הערות שוליים

↑  Burness, Tad: American Car Spotter’s Guide, 1920–39; Motorbooks International, ISBN 0-87938-026-8
↑  "פורד 1932" מודל 18 ומודל B auto.howstuffworks.com/1932-ford-models-b-and-18
↑  פורד 1932 hagerty.com/articles-videos/articles/2018/03/15/how-the-deuce-coupe-became-the-quintessential-hot-rod
↑  פורד מודל 40 fordhouse.org/experience/edsel-fords-1934-special-speedster
פולמוס מכניסי רחמים

מכניסי רחמים בסידורו של רס"ג
הפולמוס סביב אמירת הפיוט מכניסי רחמים הוא מחלוקת הלכתית, חוצת ארצות, שהחלה עוד בתקופת הראשונים, ונושאה הוא השאלה האם יש לומר בתפילת הסליחות של הימים הנוראים את הפיוט "מכניסי רחמים", או שמא הדבר הוא בבחינת איסור.
רקע

מחברו של הפיוט "מכניסי רחמים" אינו ידוע, עובדה המעוררת חשד באשר לאותנטיות שלו מחד; עם זאת, הפיוט הוא קדום ביותר, ומופיע כבר בסידורו של רב סעדיה גאון, דבר המלמד על חשיבותו מאידך.
הבעייתיות, לדעת המתנגדים, היא בכך שהפיוט אינו פונה ישירות לקב"ה, אלא למתווכים (מכניסי רחמים, מכניסי תפילה, משמיעי צעקה וכו'), דבר המנוגד לעיקר החמישי בשלושה עשר עיקרי אמונה שכתב הרמב"ם.
בתקופת הראשונים, החלו הרהורים בקרב חכמי ישראל, אם ראוי לומר פיוטים המכוונים אל המלאכים, אך אף אחד לא אסר את אמירתם. מי שהעלה את הספקות על הכתב, כגון: צדקיה בן אברהם, מנחם ציוני, או מהר"י ברונא, קבעו כי אין כל פסול באמירת הפיוט, ואין בו משום שיתוף שם שמים.
הראשון שהביע את התנגדותו בכתב היה רבי יוחנן טרייוויש. אמנם את פיוט זה לא מצא לנכון לאסור, שכן: ”אין לָשׂוּם כוונתם, שנתקן לשון זה כנגד המלאכים כלל ח"ו, רק לחסידים שבדור, מזהיר השליח צבו' לחסידים, שיבקשו רחמים על דורם”.
אך על שאר הפיוטים שאינם מכוונים לקב"ה, כתב בחריפות:
”יש לאדם להשתדל ולמחוק מסידורי תפילות כל שם מלאך בבקשה ויהי רצון שכתבום אנשים חסרי דעת, ואף אם היו רגילין במשא ומתן של הלכה, לא היו מבחינים ויודעין לעשו' רע, או אפשר שכתבום תחילה בעלי הכתות מן האמונו' שאינן נכונות, והטעו בהן רבים מהמון העם המוצאים אותם כתובים, ואין בהם דעת נכונה להבחין בין האמת להפכו”.
רקע > תפילות למלאכים ולמשרתי עליון

בסדר התפילות והסליחות לימים הנוראים מופיעים עוד פיוטים רבים, אשר אינם מופנים לקב"ה, אלא למלאכים, למידות, לאבות, לידידי ה', ועוד. פיוטים אלו נכתבו על ידי משוררים ידועים, בדורות קדומים, ומצויים בספרי התפילה.
”מַלְאֲכֵי רַחֲמִים מְשָׁרְתֵי עֶלְיוֹן, חַלּוּ-נָא פְנֵי אֵל בְּמֵיטַב הִגָּיוֹן”. הפיוט חובר על ידי רבינו שמואל הכהן, ונאמר בקהילות האשכנזים באחד בימי הסליחות של ימים נוראים, ובקצת קהילות גם באחד מימי בה"ב.
”מִדַּת הָרַחֲמִים עָלֵינוּ הִתְגַּלְגְּלִי, וְלִפְנֵי קוֹנֵךְ תְּחִנָּתֵנוּ הַפִּילִי, וּבְעַד עַמֵּךְ רַחֲמִים שַׁאֲלִי”. מחבר הפיוט: אמיתי בן שפטיה. הפיוט נאמר בקהילות האשכנזים באחד מימי הסליחות של ימים נוראים, ובתפילת נעילה ביום כיפור.
”שֶׁבֶת הַכִּסֵּא, אֲשֶׁר לְמַעְלָה מְנֻשָּׂא, יְחַלֶּה בַּעֲדֵנוּ לַצּוּר הַמִּתְנַשֵּׂא”. חובר על ידי שמעון הגדול ממגנצא, מחבר של פיוטים רבים, ביניהם ברוך ה' יום יום. נאמר בקהילות האשכנזים בסוף סליחות של אחד מימי עשרת ימי תשובה.
”שְׁלֹשׁ עֶשְׂרֵה מִדּוֹת הָאֲמוּרוֹת בַּחֲנִינָה, נָא כָּל מִדָּה נְכוֹנָה חַלִּי פְּנֵי מַלְכִּי בִּתְחִנָּה”. המחבר אינו מוכר, אך על פי האקרוסטיכון שמו 'שלמה בן מנחם'.
”מִיכָאֵל וְגַּבְרִיאֵל תֶּשֶׁר הָבִיאוּ לה' לְמוֹרָאוֹת, וְחָלוּ נָא פְּנֵי אֵל לְקָרֵב קֵץ הַפְּלָאוֹת”. חובר על ידי 'יואל בן יצחק' מבעלי התוספות. נאמר לפי חלק מהמנהגים בסליחות לערב ראש השנה.
”קוּמוּ יְשֵׁנֵי מַכְפֵּל לְסַעֲדִי, קַלּוֹתִי וּמַעַשׂ אֵין בְּיָדִי, וְזַעֲקוּ וְהִתְפַּלְּלוּ לָאֵל עִמָּדִי, וּמִכֹּחֲכֶם שִׁחֲדוּ בַּעֲדִי”. נאמר לפי חלק מהמנהגים בסליחות לערב ראש השנה.
”יְדִידֵי אֵל שׁוֹמְרֵי שַׁעֲרֵי זְבוּל אַרְמוֹנִים, הִתְאוֹשְׁשׁוּ לְקוֹל קוֹרֵא עַבְדֵי אֵל נֶאֱמָנִים, וּפִתְּחוּ לָהֶם שַׁעֲרִי - עֲתִירוֹת עִם תַּחֲנוּנִים”. מתוך תפילת נעילה בקצת קהילות.
שורה דומה מופיעה בפיוט הידוע, שנוהגים לשיר בליל שבת, שלום עליכם:
”בָּרְכוּנִי לְשָׁלוֹם מַלְאֲכֵי הַשָּׁלוֹם מַלְאָכֵי עֶלְיוֹן”.
דעותיהם של ראשונים ואחרונים

עוד בתקופת הראשונים, ובמשך דורות, עמד הפיוט "מכניסי רחמים" במרכזו של פולמוס, בו השתתפו רבים מחכמי ישראל. נושא המחלוקת היה האם מותר לומר את הפיוט, או שהדבר אסור, שכן הפיוט מעיד על חוסר אמונה.
שורש הבעיה הוא, היותו של הפיוט סותר לכאורה את העיקר החמישי, משלושה עשר עיקרי אמונה של הרמב"ם:
”אֲנִי מַאֲמִין בֶּאֱמוּנָה שְׁלֵמָה, שֶׁהַבּוֹרֵא יִתְבָּרַךְ שְׁמוֹ, לוֹ לְבַדּוֹ רָאוּי לְהִתְפַּלֵּל, וְאֵין רָאוּי לְהִתְפַּלֵּל לְזוּלָתוֹ”.
כמו כן, לכאורה הפיוט מנוגד למאמר חז"ל בירושלמי:
”רַבִּי יוֹדָן אָמַר מִשְּׁמֵיה דִּידֵיה, בָּשָׂר וָדָם יֵשׁ לוֹ פָּטְרוֹן, אִם בָּאת לוֹ עֵת צָרָה אֵינוֹ נִכְנָס אֶצְלוֹ פִּתְאוֹם, אֵלָא בָּא וְעוֹמֵד לוֹ עַל פִּתְחוֹ שֶׁל פָּטְרוֹנוֹ, וְקוֹרֵא לְעַבְדּוֹ אוֹ לְבֵן בֵּיתוֹ, וְהוּא אוֹמֵר אִישׁ פְּלוֹנִי עוֹמֵד עַל פֶּתַח חֲצֵרְךָ, שֶׁמָּא מַכְנִיסוֹ וְשֶׁמָּא מַנִּיחוֹ. אֲבָל הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא אֵינוֹ כֵּן, אִם בָּא עַל אָדָם צָרָה יִצְוַוח לֹא לְמִיכָאֵל וְלֹא לְגַּבְרִיאֵל, אֵלָא לִי יִצְוַוח, וַאֲנִי עוֹנֶה לוֹ מִיָּד”.
במהלך הדורות נשמעו דעות לכאן ולכאן, ואף נכתבו מכתבי התנגדות, ומכתבי תשובה. לראשונה, מופיע הפיוט בסידור התפילות שערך ראש ישיבת סורא, רב עמרם גאון, וזה מעיד כי בוודאי לא התנגד לאמירת הפיוט. לאחריו, מופיע הפיוט ב"סידור לכל השנה כמנהג טרוייש", וגם בשיבולי הלקט, ספרו של רבי צדקיה בן אברהם הרופא, כתוב שאומרים "מכניסי רחמים", ואין בכך משום שיתוף שם שמים. בתשובה ששלח רב שרירא גאון לקהילת יהודי פאס, בנושא עצירת גשמים, מסר להם סדר תפילה, ובו כתב שיש לומר גם את הפיוט מכניסי.
בנוסף, רש"י כתב "לעולם יבקש אדם רחמים שיהו הכל מאמצים את כחו שיסייעוהו מלאכי השרת לבקש רחמים ושלא יהו לו מסטינים מלמעלה". לפי רש"י זה, נראה שאין איסור בכלל לבקש מהמלאכים שיכניסו את תפילותיו.
המהר"ל מפראג כתב שאין לומר את הפיוט בצורתו המקובל, ויש לדלג עליו או שיש לשנות את הנוסח, והחת"ם סופר העיד על עצמו, שהוא מאריך בתפילת נפילת אפיים, כדי להימנע מלומר את הפיוט. האגרות משה והציץ אליעזר הביאו בספריהם סברות מנוגדות, אך לא הכריעו בשאלה.
יישוב אפשרי

בסדור אוצר התפלות נטען כי אין באמת מחלוקת בין הראשונים. לדעתו, כולם מסכימים שאין להתפלל למלאך שישפיע עלינו, כי אין בידו לעשות שום דבר על דעת עצמו, אלא שאמירת מכניסי רחמים הינה בקשה שיכניס המלאך את תפילתינו לפני הקב"ה, ומותר לפיכך לדעת כל הראשונים.
טענה אחרת היא כי פיוט זה (ופיוטים כדוגמתו) איננו מכיל באמת פניה למלאכים ולמתים וכי זוהי בעצם דרך עקיפה לפנות אל הקב"ה עצמו.
שהרי בעת שפונה אל המלאך ודאי גם הקב"ה שומעו, והרי הוא כאדם שחטא כנגד פלוני ובוש לחלות פניו ולפייסו ועל כן פונה לאוהבו המצוי אצלו תמיד, ואומר לפניו כי נשבר ליבו בקרבו וכמה בוש הוא במעשיו ומפציר בו לפייס רעהו. ואותו פלוני מצוי שם אף הוא באותה שעה ומששומע תחנוניו ורואה כי בוש ונכלם הוא מפניו נכמרים רחמיו ונרצה לו.
לקריאה נוספת

הרב שלמה שפרכר, הפולמוס על אמירת 'מכניסי רחמים', בתוך: ישורון, כרך ג' (אלול תשנ"ז), עמ' תש"ו והלאה
הערות שוליים

↑  והיסוד החמישי, שהוא יתעלה הוא ראוי לעבדו ולרוממו ולפרסם גדולתו ומשמעתו, ואין עושין כן למה שלמטה ממנו במציאות מן המלאכים והכוכבים והגלגלים והיסודות וכל מה שהורכב מהן, לפי שכולם מוטבעים בפעולותיהם אין להם שלטון ולא בחירה אלא רצונו יתעלה, ואין עושין אותם אמצעים להגיע בהם אליו, אלא כלפיו יתעלה יכוונו המחשבות ויניחו כל מה שזולתו (פירוש המשנה לרמב"ם, מסכת סנהדרין, תחילת פרק חלק)
↑  צדקיה בן אברהם הרופא, שבולי הלקט, מהדורת שלמה בובר, דפוס ראם, וילנה, (סי' רפ"ב דף קל"ג, א-ב), באתר היברובוקס
↑  מנחם בן מאיר ציוני, ספר ציוני, מהדורת קרימונה, ספר במדבר, פרשת שלח לך, באתר היברובוקס
↑  ישראל מברונא, שו"ת מהר"י ברונא, מהדורת יעקב וינגרטן, ירושלים, (סי' רע"ה דף ק"צ), באתר היברובוקס
↑  רבינו שמואל ב"ר יהודה ממגנצא המוזכר בספרי דבי רש"י, נהרג על קידוש השם בגזירות תתנ"ו עם אשתו ובניו
↑  בנוסח הנהוג בימינו תוקן: "אֲחַלֶּה פְּנֵי מַלְכִּי"
↑  הישנים במערת המכפלה, הם האבות והאמהות
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ט', הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף מ"ד, עמוד ב', ד"ה לעולם יבקש אדם רחמים.
↑  נתיבות עולם, נתיב העבודה יב.
↑  שו"ת חתם סופר, או"ח קסו.
↑  ווילנא תרע"ה, מבוא חלק ג 'למי מתפללין'
פורד פילד

| --- | --- |


 על שם:  פורד 
 מיקום:  דטרויט, ארצות הבריתארצות הברית
 קואורדינטות:  42°20′24″N 83°02′44″W﻿ / ﻿42.34°N 83.045555555556°W﻿ / 42.34; -83.045555555556
 תקופת הפעילות:  24 באוגוסט 2002 – הווה (22 שנים) 
 מפעיל:  דטרויט ליונס 
 אדריכל:  רוזטי אדריכלים 
 מושבים:  70,000 
 www.fordfield.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת  he  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון הפורד פילד (2015)
פורד פילד (באנגלית: Ford Field) הוא אצטדיון פוטבול אמריקאי הממוקם, במרכז העיר דטרויט, שבמישיגן. הוא משמש בעיקר כאצטדיון הבית של קבוצת הדטרויט ליונס.
היסטוריה

בשנת 1975 עברה קבוצת הדטרויט ליונס לאצטדיון ה"Pontiac Silverdome" לאחר שקודם לכן שיחקו באצטדיון טייגר בעיר דטרויט.
בשנות ה-90 החלו לבחון בקבוצה אפשרות לחזור לעיר דטרויט ולבנות שם אצטדיון חדש. ב-20 באוגוסט 1996 הודיעה הקבוצה על כוונתם להקים אצטדיון חדש במרכז העיר. ב-5 בנובמבר 1996 אושרה הקמת האצטדיון על ידי משאל עם בקרב תושבי דטרויט.
עיצוב

העיצוב של האצטדיון משלב בתוכו מחסן לשעבר של חברת "HUDSON'S" שהוקם בשנות ה-20 של המאה ה-20 והוסב במהלך השנים למשרדים.
אירועים מיוחדים

מלבד היותו אצטדיון הבית של קבוצת הדטרויט ליונס, האצטדיון משמש גם לתחרויות אגרוף, התאבקות, כדורגל נשים, כדורסל והוקי רולר. לעיתים אף מתקיימים קונצרטים באצטדיון.
הערות שוליים

↑  "Tigers Ballparks". Tigers.com. נבדק ב-22 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dow, Bill (10 בדצמבר 2010). "The Detroit Lions' Last Game at Tiger Stadium". Detroit Athletic Co. אורכב מ-המקור ב-2019-04-21. נבדק ב-22 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ford Field, Detroit Lions football stadium". Stadiums of Pro Football. נבדק ב-22 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Muret, Don (6 באוגוסט 2012). "Ford Field one of NFL's most versatile stadiums". SportsBusiness Daily. נבדק ב-22 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: d15c08d0-b46c-41d3-8cbf-e7d2925b9c51
עקיבא כהן

| --- | --- |

 לידה:  20 בספטמבר 1944 (בן 80) ארצות הברית 
 ענף מדעי:  תקשורת 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת המדינה של מישיגן 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב  המכללה האקדמית עמק יזרעאל 
 
עקיבא כהן (נולד ב-20 בספטמבר 1944) הוא חוקר תקשורת, פרופסור אמריטוס בחוג לתקשורת באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

כהן נולד בשנת 1944 בארצות הברית לאברהם ואטל, עמם עלה לארץ בשנת 1951. את התואר הראשון שלו, בפסיכולוגיה וסוציולוגיה השלים בשנת 1966 באוניברסיטה העברית בירושלים. את התואר השני בתקשורת, השלים כהן באוניברסיטת מדינת מישיגן בשנת 1971. שנתיים לאחר מכן, ב-1973 השלים את לימודי הדוקטורט באותו מוסד. הוא נשוי לפרופ' אסתר כהן, פסיכולוגית קלינית ופרופסור אמריטה במגמה לפסיכולוגיה חינוכית וקלינית באוניברסיטה העברית. לבני הזוג שני ילדים וששה נכדים.
קריירה אקדמית

עם סיום הדוקטורט, שימש כהן כמרצה בחוג לתקשורת באוניברסיטה העברית בירושלים, שם התקדם בהמשך גם לדרגת מרצה בכיר ופרופסור חבר. בין השנים 1986–1990 כיהן בתפקיד ראש מכון המחקר לקומוניקציה על שם משפחת סמארט ובין 1990–1993 שימש כראש המחלקה לתקשורת ועיתונאות. בשנת 1995 ייסד את החוג לתקשורת באוניברסיטת תל אביב, הועלה לדרגת פרופסור מן המניין ושימש כראש החוג הראשון בין השנים 1995–2000. כהן היה מרצה אורח במספר מוסדות אקדמיים בחו"ל, ביניהם בארצות הברית, אוניברסיטת המדינה של מישיגן, אוניברסיטת קולומביה ניו יורק, אוניברסיטת מרילנד, אוניברסיטת רטגרס, אוניברסיטת פנסילבניה והאוניברסיטה הלאומית צ'נג-צ'י בטאיוואן.
כהן נבחר כעמית (Fellow) של האגודה הבינלאומית לתקשורת ואף כיהן בעבר כנשיאה, הישראלי היחיד שכיהן בתפקיד. הוא פרסם 11 ספרים, פרקים בספרים ערוכים ועשרות מאמרים, בעיקר בתחום חקר החדשות בכלל ובהקשר השוואתי-בינלאומי בפרט. בין ספריו בתחום זה :
Foreign News on Television (2013)
News Around the World: Content, Practitioners and the Public (2006)
Media Minorities and Hybrid Identities (2006)
The Holocaust and the Press (2002)
Framing the Intifada: People and Media (1993)
Social Conflict and Television News (1990)
כהן היה גם בין החלוצים במחקר אודות הטלפונים הניידים בעולם ואף היה ממחבריו, ביחד פרופ' דפנה למיש ופרופ' עמית שכטר של הספר הראשון שעסק בטלפון הנייד בישראל -
The Wonder Phone in the Land of Miracles: Mobile Telephone in Israel (2008).
כהן הוזמן במהלך הקריירה לתת הרצאות וסמינרים רבים במוסדות אקדמיים בעולם, ביניהם ארצות הברית, פולין, פורטוגל, טאיוואן, ברזיל, הונג קונג, סין, הולנד, גרמניה, אוסטרליה, דרום אפריקה ועוד. הוא זכה במענקי מחקר מקרנות שונות, כולל הקרן הלאומית למדע (ISF), הקרן הדו-לאומית ישראל-ארצות הברית (BSF), הקרן הדו-לאומית ישראל-גרמניה (GIF), Ford Foundation, Markle Foundation, Turner Broadcasting (CNN), The Konrad Adenauer Stiftung, וחברת סלקום. הוא שימש כעורך של כתב העת של האגודה הישראלית לתקשורת, "מסגרות מדיה: כתב עת ישראלי לתקשורת".
בין תלמידיו לתארים מתקדמים ניתן למנות בין השאר את פרופ' דפנה למיש, פרופ' נלי אליאס, פרופ' גדעון קוץ, רזי ברקאי; ד"ר נחמן שי, ד"ר מרגלית טולדנו, ד"ר תמר צמח, ד"ר עינת לחובר, ד"ר אורנית קרביץ וד"ר ערגה אטד.
באוקטובר 2012 פרש כהן לגמלאות מאוניברסיטת תל אביב. בשנים 2015-2012 כיהן כראש החוג לתקשורת וראש רשות המחקר במכללה האקדמית עמק יזרעאל.
תפקידים ציבוריים

לצד תפקידיו האקדמיים, שימש תפקידים שונים, בין השאר: יו"ר הוועדה לתוכנית הלימודים בתקשורת במשרד החינוך, חבר ועדת לבני, חבר מליאת רשות השידור, וכיום הוא חבר בוועדת האיתור למועצה של תאגיד השידור הציבורי.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309523505171  BnF: cb122673983 (data)  CiNii: DA02136375  GND: 124849768  ISNI: 0000 0001 2046 4038  LCCN: n86072081  SUDOC: 031462634  VIAF: 17281457   WorldCat (עם VIAF): 17281457
פורמט BED

פורמט BED (ראשי תיבות של Browser Extensible Data) הוא מונח בביואינפורמטיקה המתאר פורמט של קובץ טקסט שמשמש לאחסון מידע גנומי כקואורדינטות ובנוסף מאחסן מידע מאנוטציית DNA. הפורמט מציג את המידע כעמודות המופרדות על ידי רווח או טאב, כאשר כל עמודה מכילה מידע שונה. פורמט BED פותח במהלך פרויקט גנום האדם ולאחר מכן אומץ לשימוש על ידי פרויקטים נוספים. כתוצאה משימוש נרחב בפורמט BED בעולם הביואינפורמטיקה, פורמט זה הפך לסטנדרט.
אחד היתרונות העיקריים של פורמט BED הוא הצגת המידע הגנומי כקואורדינטות במקום הצגת המידע כרצף נוקלאוטידים. אופן הצגה זה מקל על קריאת וניתוח המידע בשפת תסריט כגון: Python‏, Ruby,‏ Perl ובכלים מיוחדים כמו BEDTools.
היסטוריה

בסוף המאה העשרים הופיעו הפרויקטים הראשונים לריצוף הגנום המלא. בין הפרויקטים הללו, פרויקט הגנום האנושי היה הבולט ביותר באותה תקופה, מטרתו הייתה לרצף לראשונה גנום של כמה ג'יגה-בסיסים. עם יצירת רצף הגנום, נדרש ממרכזי הריצוף לפתח כלים לעיבוד הנתונים וניתוח אוטומטי שלהם. עקב דרישה זאת, פורמטים רבים נוצרו כגון: FASTQ, ‏ GTF&GFF‏, BED.
תבנית קובץ BED

לקובץ BED אין מפרט ספציפי, עם זאת התיאור שמספק דפדפן הגנום UCSC נמצא בשימוש רחב.
לקובץ BED קיימות לפחות 3 עמודות, אליהן ניתן להוסיף עוד 9 עמודות (סה"כ 12 עמודות).
שלוש עמודות החובה הן:
Chromosome – מספר הכרומוזום בו נמצא מקטע ה-DNA שרוצף. לרוב ניתן יהיה למצוא את התבנית הבאה: המילה ch ולאחר מכן מספר הכרומוזום הרלוונטי.
Start position – נקודת ההתחלה של הרצף.
End position – נקודת הסיום של הרצף.
תשע העמודות הנוספות מספקות מידע נוסף על הרצף. בין העמודות יש להפריד בין רווחים או טאב. כמו כן, כל שורה בקובץ חייבת להכיל את אותו מספר עמודות.
| מספר עמודה | כותרת | תיאור |
| --- | --- | --- |
| 1 | Chromosome | מספר הכרומוזום (לדוגמה: chr3,chrY) |
| 2 | Start position | נקודת ההתחלה של הרצף |
| 3 | End position | נקודת הסיום של הרצף |
| 4 | Name | שם הגן או שם הרצף |
| 5 | Score | ציון בין 1 עד 1000 |
| 6 | Strand | + או -, כאשר + מייצג את הגדיל sense ומינוס מייצג את הanti-sense |
| 7 | thick start | נקודת ההתחלה של אלמנטים בגנום שמוצגים בדפדפן כאלמנטים עבים יותר (מבחינה תצוגה גרפית) למשל: cds gene |
| 8 | thick end | נקודת הסיום של אלמנטים בגנום שמוצגים בדפדפן כעבים יותר |
| 9 | itemRGB | ערך RGB שמייצג את צבע הרצף |
| 10 | blockCount | מספר הבלוקים (לדוגמה: אקסונים) בשורת ה-BED |
| 11 | blockSizes | רשימה של ערכים שמופרדים בנקודה והם מייצגים את גודל הבלוקים (מספר הערכים חייב להיות מתאים ל-blockCount) |
| 12 | blockStarts | רשימה של ערכים שמופרדים בנקודה והם מייצגים את נקודת ההתחלה של כל בלוק |
דוגמאות

קובץ BED בפורמט מינימלי:
קובץ BED עם 9 עמודות:
סיומות הקובץ

קובץ מפורמט BED נשמר לרוב בסיומת "bed.".
לעיתים מוסיפים את מספר העמודות בסיום הקובץ. לדוגמה: הפורמט המינימלי בעל 3 עמודות יסתיים ב"bed3.", פורמט עם 6 עמודות יסתיים ב"bed6.".
הערות שוליים

↑  W. James Kent,  Charles W. Sugnet,  Terrence S. Furey,  Krishna M. Roskin, The Human Genome Browser at UCSC, Genome Research 12, 2002-6, עמ' 996–1006 doi: 10.1101/gr.229102
↑  Peter J. A. Cock, Christopher J. Fields, Naohisa Goto, Michael L. Heuer, The Sanger FASTQ file format for sequences with quality scores, and the Solexa/Illumina FASTQ variants, Nucleic Acids Research 38, 2010-4, עמ' 1767–1771 doi: 10.1093/nar/gkp1137
↑  Geo Pertea, Mihaela Pertea, GFF Utilities: GffRead and GffCompare, F1000Research 9, 2020-09-09 doi: 10.12688/f1000research.23297.2
↑  Genome Browser FAQ, genome.cse.ucsc.edu
↑  Datatypes, galaxyproject.org
פוברומיס

| פוברומיס |
| --- | --- |

תקופה
סוף מיוקן 9–7.246 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: Hystricognatha
משפחה:: דינומיסיים
סוג:: פוברומיס
מינים
 Phoberomys bordasi  Phoberomys burmeisteri  Phoberomys insolita  Phoberomys lozanoi  Phoberomys minima  Phoberomys pattersoni  Phoberomys praecursor
שם מדעי
 Phoberomys

פוברומיס (שם מדעי: Phoberomys) הוא סוג של מכרסם דמוי-קביה נכחד מהמשפחה דינומיסיים שהיה אחד מהגדולים במכרסמים אי-פעם. הוא חי באמריקה הדרומית בתקופת המיוקן, לפני 9-7.246 מיליון שנה, ואולי התפתח לקרובו העצום, הג'וספורטיגסי, שהיה גדול המכרסמים. נמצאו 7 מינים בסוג.
מאובני מכרסם זה התגלו בארגנטינה, בברזיל ובוונצואלה והוגדרו ב-1926. ככל הנראה, תחומי מחייתו היו קרובים לאגן האמזונאס ויובליו. מכרסם זה היה דומה לקפיבארה אך היה גדול בהרבה, באורך 3 מטרים עם זנב באורך 1.5 מטר ומשקל של מעל 700 ק"ג, קרוב לפר מגודל. כמו מכרסמים אחרים הוא היה בעל לסתות עם שיניים חותכות גדולות שהותאמו ללעיסת צמחייה. ייתכן שהוא חי בחבורות גדולות.
פדויים

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: מרחבים
גובה ממוצע: ‎115 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 522 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎3.8% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) פדויים(למפת מערב הנגב רגילה) פדויים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פדויים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פדויים31°19′37″N 34°36′40″E﻿ / ﻿31.3269117640863°N 34.6111382538514°E﻿ / 31.3269117640863; 34.6111382538514  heמפת היישובים של מועצה אזורית מרחבים (in English: Merhavim Regional Council) באדום - פדויים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

פְּדוּיִים הוא מושב חקלאי דתי, הממוקם בצפון הנגב ליד העיר אופקים והוא חלק ממועצה אזורית מרחבים. שמו לקוח מפסוק בספר ישעיהו: ”וּפְדוּיֵי ה' יְשֻׁבוּן”.
היסטוריה

המושב הוקם על ידי עולים מתימן בשנת 1950.
שטח המושב כולל כ-4,000 דונם, ובהם שטחים חקלאיים רבים (בעיקר רפתות). במושב פועל גן ילדים. ילדי המושב מתחנכים בבתי הספר האזוריים: מבועים, מרחבים או ב"הדסים" שבתפרח. תלמידי התיכון לומדים בבית הגדי ובאחד המוסדות הדתיים שבאזור. יושב ראש הוועד הוא סעדיה עומסי.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר ישעיהו, פרק ל"ה, פסוק י'
↑  פדויים, באתר מועצה אזורית מרחבים
↑  פדויים, באתר תנועת אור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588150805171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פורד פורדסון E83W

| --- | --- |

Fordson E83W, טנדר
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Ford Ten-Ten (באוסטרליה) Fordson 10 cwt Thames 10 cwt Thames ½-Ton
 יצרן:  Ford of Britain (פורד בריטניה) (שם רשמי: Ford Motor Company Limited)
 שנות ייצור:  1932–1935
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 מודל אחריו:  פורד Thames 400E
 חברת אם:  פורד
 אורך:  4,000 מ"מ
 רוחב:  1,626 מ"מ
 משקל:  670 ק"ג
 בסיס גלגלים:  1,981 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, בטור, 1,172 סמ"ק המפיק 10 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
פורד פורדסון E83W (באנגלית: Fordson E83W) היא מכונית מסחרית מתוצרת חברת  Ford of Britain (פורד בריטניה), (שם רשמי: Ford Motor Company Limited), חברת בת של קונצרן הרכב פורד, אשר יוצרה בין השנים 1938–1957.
דגמי "פורד פורדסון E83W" יוצרו במספר תצורות, כולל רכבי קנטינה, משאיות גלידה, ורכבים לשירות כבאי-האש.
תצורות

מסחרית
טנדר
תמונות

פורד פורדסון E83W
פורד פורדסון E83W
פורד פורדסון E83W
פורד פורדסון E83W, שנת 1954
פורד פורדסון E83W, שנת 1954
פורד פורדסון E83W
פורד פורדסון E83W, שנת 1948
פורד פורדסון E83W
פורד פורדסון E83W
פורד פורדסון E83W - טנדר
פורד פורדסון E83W - טנדר
ראו גם

פורד
לקריאה נוספת

פורד פורדסון E83W - תמונות (simoncars.co.uk/fordcv/e83w)
הערות שוליים

↑  היסטוריה  - פורד פורדסון E83W e83w.co.uk/e83w
↑  דגמי פורד פורדסון E83W www.e83w.co.uk
↑  פורד פורדסון E83We83w.co.uk/e83wreg
↑  פורד פורדסון E83W - טנדרangliacarauctions.co.uk/en
פוברטי פוינט

פוברטי פוינט (Poverty Point) הוא אתר ארכאולוגי המורכב ממספר תלים פרהיסטוריים. האתר נמצא על גדת נהר מאקון, כ-25 קילומטר מנתיבו הנוכחי של נהר המיסיסיפי, בצפון-מזרח מדינת לואיזיאנה בארצות הברית. התלים נבנו בין השנים 1650 ו-700 לפנה"ס בתקופה הארכאית באמריקה הצפונית, בידי קבוצה של ילידים אמריקאיים מתרבות המכונה כעת "תרבות פוברטי פוינט" (Poverty point culture). תרבותם של בני הקבוצה התפרסה עד כ-1,600 קילומטר דרומה לאורך דלתת המיסיסיפי.
הארכאולוגים טרם הצליחו להבין במלואה את הסיבה לבניית התלים ומספר הצעות שונות הועלו בנושא. ביניהן האפשרות שמדובר באתר התיישבות, תחנת סחר או אתר פולחן דתי. האתר הוא בגודל של 3.68 קמ"ר והוא האתר הגדול מהתקופה האמורה שנתגלה באמריקה הצפונית. האתר הוכרז כאתר מורשת עולמית בשנת 2014.
פורמט FASTA

פורמט FASTA הוא מונח בביואינפורמטיקה המתאר את צורת הכתיבה המוסכמת לייצוג של רצף הנוקלאוטידים בחומצת גרעין או את רצף חומצות האמינו בחלבון. בפורמט מתיר גם קיום של שורת פתיחה, בו ניתן להוסיף תווי הערות באופן חופשי. מקור הפורמט הוא בתוכנה FASTA, על אף קיומם של פורמטים אחרים, פורמט FASTA הפך להיות הפורמט המקובל בביואינפורמטיקה. הפשטות של הפורמט הופכת את הרצף להיות קל לעיבוד באמצעות כלי עיבוד טקסט ושפות תכנות כמו פייתון, פרל ורובי.