stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וובה בראון
תארים

גביע המדינה (1): 2012/2013
גביע המדינה (1): 2013/2014
אלוף האלופים (1): 2015/2016
אליפות (2): 2015/2016, 2016/2017
אלוף האלופים (1): 2016/2017
גביע הטוטו (1): 2016/2017
הערות שוליים

↑  שלמה חסיד, ‏‏איש הברזל: בראון שווה את המרדף שעשתה אחריו ב"ש, באתר ספורט1, 30 בינואר 2016
↑  רענן ברנובסקי‏, וובה בראון חתם בקרית שמונה, רמת גן: "יש לו חוזה", באתר וואלה, 19 במאי 2013
↑  ק"ש זכתה באלוף האלופים עם 4:5 בפנדלים על מכבי, באתר ערוץ הספורט, 16 באוגוסט 2015
↑  איציק יצחקי‏, הפועל באר שבע: וובה בראון סיכם ל-4 שנים וחצי: "הגעתי למועדון גדול", באתר וואלה, 19 בינואר 2016
↑  אלוף האלופים: הפועל באר שבע ניצחה את מכבי חיפה 2:4, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2016
↑  הפועל באר שבע זכתה בגביע הטוטו אחרי 1:4 על עירוני קרית שמונה, באתר וואלה, 28 בדצמבר 2016
↑  ליאב נחמני, "החלון כבר נסגר: וובה בראון עבר לאשדוד", באתר ישראל היום, 31 בינואר 2018
↑  שלמה וייס‏, עירוני קרית שמונה: וובה בראון חתם לשנתיים, באתר וואלה, 21 באוגוסט 2018
↑  מאור רחמני, ‏וובה בראון חתם בראשל"צ: מודה לדמאיו וללוזון, באתר ONE‏, 18 באוגוסט 2019
↑  חוזר הביתה: וובה בראון חתם בהפועל רמת גן, באתר וואלה, 6 באוגוסט 2020
↑  רשמית: בראון חתם בנס ציונה, אשכנזי בעפולה, באתר ONE‏, 19 בינואר 2021
↑  הפועל ראשון לציון: וובה בראון ועדי נמני חתמו, באתר וואלה, 2 באוגוסט 2021
↑  מיכאל וייסרמן, החתמת ענק: וובה בראון חתם בטירה, באתר דאבל פס, 12 ביוני 2022
מופלח שלאעטה

מופלח שלאעטה (בערבית: مُفلح شلاعطة) (נולד ב-3 ביולי 2000) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בהפועל עכו.
קריירה

שלאעטה נולד בסח'נין, ושיחק במחלקות הילדים של בני סכנין. בשנת 2014 החל לשחק במחלקת הנוער של מכבי תל אביב: במדיה שיחק בליגת העל בכדורגל לנוער ובליגת האלופות לנוער.
לקראת עונת 2019/2020 הושאל לבית"ר תל אביב בת ים, ובמדיה רשם 59 הופעות ו-5 שערים.
בינואר 2021 הושאל לבני סכנין עד לתום העונה, ובתום העונה חודשה ההשאלה לעונה נוספת. את הופעת הבכורה שלו ערך בליגת העל ב-28 בינואר 2021, כשפתח בהרכב בניצחון קבוצתו 1–0 על הפועל באר שבע בבית. ב-24 במאי 2021 כבש את שער הבכורה שלו בליגה, בהפסד 2–3 להפועל תל אביב במחזור הסיום של העונה.
ב-8 ביולי 2022 חתם במכבי בני ריינה.
ב-13 ביולי 2023 חזר לבני סכנין.
בספטמבר 2024 חתם בהפועל עכו.
שלאעטה שיחק בנבחרות הנוער הצעירות של נבחרת ישראל.
הערות שוליים

↑  מיכאל וייסרמן, ‏‏מבוכה בסכנין: "אין מספיק שחקנים". שלאעטה חתם, קלי נחת, באתר ספורט1, 22 בינואר 2021
↑  דורון בן דור, ‏מופלח שלאעטה סיכם בסכנין, כיאל עדיין בספק, באתר ONE‏, 23 בינואר 2021
↑   ניר צדוק, נפרדו לשלוש: הפועל תל אביב ניצחה 2:3 את בני סכנין במשחק שסגר את הבית התחתון, באתר הארץ, 24 במאי 2021
הנכס (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  הנכס 
 בימוי:  דנה מודן 
 תסריט:  רותו מודן, דנה מודן 
 שחקנים ראשיים:  רבקה מיכאלי פיוטר פאצ'ק אנדז'יי סוורין אורי הוכמן שרון סטרימבן 
 צילום:  ירון שרף 
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  2024 
 משך הקרנה:  110 דק' 
 שפת הסרט:  עברית, אנגלית, פולנית 
 סוגה:  סרט דרמה, קומדיה רומנטית 
 מקום התרחשות:  ורשה 
 תקופת התרחשות:  2009 
 דף הסרט ב־IMDb
 
הנכס הוא סרט ישראלי משנת 2024 בבימויה של דנה מודן על פי רומן גרפי באותו השם שכתבה רותו מודן.
תקציר העלילה

רגינה (רבקה מיכאלי) נוסעת עם נכדתה מיקה (שרון סטרימבן) לוורשה במטרה להשיב נכס משפחתי שהולאם בזמן מלחמת העולם השנייה. בזמן שמיקה מנסה לאתר את הנכס ומתיידדת עם מדריך תיירים מקומי, רגינה מחפשת אחר גבר מעברה.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| רבקה מיכאלי | רגינה סגל | ילידת ורשה השבה לעיר לאחר 70 שנה |
| שרון סטרימבן | מיקה סגל | נכדתה של רגינה |
| אורי הוכמן | אברם יגודניק | קרוב משפחה של רגינה ומיקה המגיע גם הוא לוורשה |
| אנדריי סוורין | רומן גורסקי | סופר פולני ובעליו של הנכס |
| פיוטר פאצ'ק |  | מדריך תיירים פולני שמיקה פוגשת |
פרסים ומועמדויות

הנכס היה מועמד לארבעה פרסי אופיר: שחקנית ראשית, שחקן משנה, תסריט וצילום.
שקד (יישוב)

| --- | --- |
הכניסה לשקדהכניסה לשקד
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: שומרון
גובה ממוצע: ‎405 מטר
תאריך ייסוד: 1981
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,147 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,145 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) שקד(למפת הכרמל רגילה) שקד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שקד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שקד32°28′26″N 35°10′07″E﻿ / ﻿32.473958999594°N 35.1686999217281°E﻿ / 32.473958999594; 35.1686999217281  heמפת היישובים של מועצה אזורית שומרון באדום - שקד בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://shaked81.com
שקד היא התנחלות ויישוב קהילתי חילוני בגוש שקד שבצפון השומרון.שקד היא היישוב הגדול ביותר בגוש. ביישוב גרות 270 משפחות.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1981 על ידי משקי חרות בית"ר. שמו נקבע בשל עצי השקד הגדלים בארץ ישראל. קודם קביעת שמו היישוב נקרא בשמות הזמניים ריחן ג' וחיננית ב'.
הגישה ליישוב היא מכביש 65 (נחל עירון), דרך כביש 6513 סמוך ליישוב קציר (או על 6535 דרך מי עמי) לכיוון מזרח ולכביש 6235. היישוב מצוי על רמה באזור הררי בגובה 436 מ' מעל פני הים.
משקד ניתן לצפות אל השמורה הגדולה "יער ריחן" 2 ק"מ ממערב. פחות מק"מ צפונה לו שוכן היישוב חיננית והתנחלויות נוספות בגושי יישובי שקד בהם טל מנשה וריחן. יישובים פלסטינים סמוכים הם טורה אל-גרביה מדרום וערקה ונזלת זיד ממזרח.
פועלים ביישוב מעון, שני גני ילדים, בריכת שחייה, ספריה, מכולת, מקווה טהרה, שני בתי כנסת, מעו"ז של תנועת הנוער בית"ר ומספר עסקים זעירים. בצמוד למזרח היישוב מצוי אזור התעשייה שח"ק, ובית הספר היסודי "עומר".
תחבורה ציבורית
חברת "תנופה" מפעילה שני קווים ביישוב. קו 25 משקד לחריש וקו 26 משקד לחדרה. קו 25 נוסע משקד לחריש, דרך כל ישוביי הגוש (כולל ריחן). קו 26 נוסע משקד לחדרה ועובר בכל ישובי הגוש (כולל ריחן) ועובר גם בקציר, מספר תחנות בכביש 65 ובחדרה. שני הקווים דו-כיווניים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  לפי אתר היישוב
↑  חנה ביתן, מקורות שמות היישובים בישראל, עמ' 135 (110
↑  צבי אילן, ארץ חמדה: אבני אית"ן, דבר, 30 בינואר 1981
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588146305171  VIAF: 317132695   WorldCat (עם VIAF): 317132695
תום נשר

| --- | --- |

 לידה:  17 בדצמבר 1996 (בת 28) ארצות הברית לוס אנג'לס, ארצות הברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 עיסוק:  עיתונאית, במאית קולנוע
 מעסיק:  בעבר חדשות 13 גלי צה"ל
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  tom.nesher
 
תום נשר (נולדה ב-17 בדצמבר 1996) היא במאית, תסריטאית ועיתונאית ישראלית. בעבר שימשה בתור כתבת תחקירים ומבזקנית בחדשות 13 ובגלי צה"ל.
ביוגרפיה

נשר נולדה ב-1996 בלוס אנג'לס כבת בכורה לבמאי אבי נשר ולרעייתו איריס, צלמת ואמנית. המשפחה חזרה לישראל כשהייתה בת חמש וחצי. אחיה הצעיר, ארי, נהרג בתאונת "פגע וברח" בספטמבר 2018, זמן קצר אחרי שחגג את יום הולדתו ה-17.
היא למדה קולנוע בבית הספר לאמנויות תל אביב ואחריו בתלמה ילין, שם יצרה ארבעה סרטים קצרים, ביניהם "אחת, שתיים, שלוש" עם ג'וי ריגר, שלמדה איתה בתלמה ילין, והסרט "אלבי ואלמה". את סרטה הראשון ביימה כבר בגיל 12, ובגיל 15 השתתפה כבמאית בפסטיבל סרטי ילדים ונוער עם סרטה "ארץ המראות", שבו כיכבה מיכל ינאי.
את שירותה הצבאי עשתה במחלקת הקריינים של גלי צה"ל.
לאחר השחרור, למדה תסריטאות בסם שפיגל בירושלים והחלה בלימודי תואר ראשון בספרות והיסטוריה באוניברסיטת תל אביב, אותו לא סיימה.
נשר החלה את דרכה ב-2007, כשהשתתפה בסרטו של אביה, "הסודות", כאחייניתה של נעמי (אניה בוקשטיין). בהמשך שיחקה בתפקידי אורח קטנים בסרטים נוספים שלו, בהם "פעם הייתי", "זוהי סדום", "פלאות", "החטאים" ועוד.
משנת 2018 הייתה פרזנטורית של רשת האופנה פקטורי 54 במשך כשנתיים ובמקביל ביימה וכתבה את התסריט לסרט הקצר "ועכשיו לעצום עיניים" שבו שיחקו ענבר מרקו ונלי תגר. הסרט מציג בחורה צעירה המגיעה לתערוכת אמנות ומנסה להתגבר על תחושת הבדידות שהיא חווה במהלכה. הסרט הוצג בהקרנה חגיגית במוזיאון תל אביב לאמנות והוקרן רשמית בפסטיבל הקולנוע ירושלים ופסטיבל הסרטים הבינלאומי ברומא.
בדצמבר 2020, החלה לעבוד בחדשות 13 כמבזקנית וככתבת. היא הפיקה עשרות כתבות דוקומנטריות בתקופת הקורונה בישראל ולאחריה.
היא עבדה עם אביה אבי נשר כבמאית משנה בשנת 2021 בסרט "תמונת הניצחון", וביימה את סרט המייקינג אוף (מאחורי הקלעים).
בספטמבר 2022 הודיעה כי היא עוזבת את תפקידה כמבזקנית, אך המשיכה לשמש ככתבת עד לפרישתה מהערוץ.
בשנת 2024 ביימה את סרט הקולנוע "קרוב אליי". נשר כתבה את התסריט לסרט, שנקרא תחילה "סוף סוף" ומבוסס על סיפורה האישי. בסרט מככבות בתפקידים הראשיים ליה אללוף ודריה רוזן, ולצידן נטע גרטי, יעקב זדה-דניאל ואופק פסח. הסרט זכה בפרס בפסטיבל טרייבקה בניו יורק במסגרת קטגוריית ה-Viewpoints, המיועדת לסרטים המציגים "קולות נועזים ויוצאי דופן" בזירת הקולנוע העצמאי.
עלילת הסרט מציגה את עדן ואחיה הצעיר נתי, שנהרג בתאונת דרכים, וכיצד עדן חוקרת את אהבתו של נתי לנערה בשם מאיה.
היא הייתה היוצרת הצעירה ביותר שקיבלה מימון מקרן ממשלתית להפקת סרט. הסרט זכה בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע ירושלים, וכן ב-4 קטגוריות בפרסי אופיר לשנת 2024, וביניהם בקטגוריות ״הסרט הטוב ביותר״ ו״הבמאית הטובה ביותר״.
בנובמבר 2024 נבחרה לאחת מעשרת הבמאים המבטיחים של מגזין וראייטי האמריקאי לשנת 2025.
חיים אישיים

נשר בזוגיות עם גיא קורנובסקי, בן דודה של השחקנית ליהי קורנובסקי. הם גרים בתל אביב.
הערות שוליים

↑  ערן סויסה, תום נשר מצטרפת לחדשות 13, באתר ישראל היום, 15 בדצמבר 2020
↑  צילום: זהר שטרית סטיילינג: תומר אלמוזנינו לסולו, סרט אילם: אופנה בהצגה יומית, באתר "את", 19 בנובמבר 2020
↑  "ועכשיו, לעצום עיניים", באתר פקטורי 54
↑  ועכשיו לעצום עיניים באתר פסטיבל הקולנוע ירושלים
↑  ערן סויסה, פנים חדשות ויפות בחדשות 13, באתר ישראל היום, 5 בנובמבר 2020
↑  הכל נשאר במשפחה: נטע גרטי תשחק בסרט החדש של תום נשר, באתר ישראל היום, 7 במאי 2023
↑  אמיר בוגן, תום נשר והדראג קווין לבית משפחת לאו: פסטיבל טרייבקה מחבק את היהודים, באתר ynet, 13 ביוני 2024
↑  גאווה ישראלית: סרטה של תום נשר זכה בפסטיבל טרייבקה בניו יורק, באתר ישראל היום, 14 ביוני 2024
↑  אמיר בוגן, ניו יורק, תום נשר זכתה בפרס יוקרתי בפסטיבל טרייבקה, באתר ynet, 14 ביוני 2024
↑  מגישת חדשות 13 עוזבת? קיבלה מיליון שקל ותתחיל בצילומים, באתר אייס, 3 באוגוסט 2022
↑  גיל משעלי, ‏פסטיבל ירושלים 2024: "עיד" הזוכה הגדול, הישג לתום נשר, באתר ‏מאקו‏, 25 ביולי 2024
↑  גיל משעלי, ‏כבוד: תום נשר היא אחת מעשרת הבמאים המבטיחים של וראייטי, באתר ‏מאקו‏, 20 בנובמבר 2024
| פרס אופיר לבמאי הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–1999 | שבי גביזון (1990) • יעקב גולדווסר (1991) • אסי דיין (1992) • אנריקה רוטנברג (1993) • שמואל הספרי (1994) • שבי גביזון (1995) • אורי סיון וארי פולמן (1996) • ג'ולי שלז (1997) • שמי זרחין (1998) • אריק קפלון (1999) |  |
| 2000–2009 | בני תורתי (2000) • דובר קוסאשווילי (2001) • ניר ברגמן (2002) • שבי גביזון (2003) • יוסף סידר (2004) • דני סירקין (2005) • שמי זרחין (2006) • ערן קולירין (2007) • ארי פולמן (2008) • סכנדר קובטי וירון שני (2009) |  |
| 2010–2019 | ערן ריקליס (2010) • יוסף סידר (2011) • רמה בורשטין (2012) • יובל אדלר (2013) • טליה לביא (2014) • ארז תדמור (2015) • עילית זקצר (2016) • שמוליק מעוז (2017) • אופיר ראול גרייצר (2018) • ירון שני (2019) |  |
| 2020 ואילך | ניר ברגמן (2020) • ערן קולירין (2021) • אורית פוקס רותם (2022) • איילת מנחמי (2023) • תום נשר (2024) |  |
מערכת הביטחון הישראלית

כוחות חיל השריון, חיל הרגלים וחיל ההנדסה הקרבית של צה"ל סמוך לרצועת עזה, מלחמת חרבות ברזל.
מטוסי קרב F-16I סופה ו-F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי.
טנק מרכבה ברק - פרי תכנון וייצור ישראלי. בעשורים האחרונים משקיעה מדינת ישראל בפיתוח טכנולוגיות ואמצעי לחימה כמכפיל כוח לשמירת היתרון הצבאי של צה"ל מול אויבי מדינת ישראל.
כיפת ברזל - מערכת הגנה אווירית וטיל נגד טילים שפותחה בידי ישראל והפכה למערכת ההגנה האווירית המוצלחת והיעילה ביותר בהיסטוריה.
סער 6 - סדרה של ארבע קורבטות טילים של חיל הים הישראלי, גרסה של הקורבטות מסדרת בראונשווייג הגרמנית
מגנן של חיל השריון וחיל ההנדסה הקרבית ובו טנקי מרכבה סימן 4מ, דחפורי D9 משוריינים ומחפר ממוגן, מבצע צוק איתן (2014).
צלף צה"ל של חיל הרגלים, מלחמת חרבות ברזל.
לוט"ר אילת - יחידת השתלטות במילואים של צה"ל.
לוחם חטיבת הצנחנים ושוטר משמר הגבול
שוטרי מג"ב בירושלים. משמר הגבול משלב בין תפקידים משטרתיים להכשרה קרבית והיררכיה צבאית למחצה.
שוטרי סיור של משטרת ישראל, פסח 2024
הימ"מ, היחידה הלאומית המיוחדת ללוחמה בטרור של משטרת ישראל (כפופה ישירות למשמר הגבול ומשתפת פעולה עם שירות הביטחון הכללי).
מערכת הביטחון הישראלית הוא מכלול הארגונים העוסקים בהגנה על ביטחון מדינת ישראל, כלומר על הגנת אזרחי ותושבי ישראל, מפני אויבים מבחוץ ומבית.
לכל אחד מהגורמים במערכת הביטחון סמכויות משלו, אך לעיתים נדרשת הכרעה בשאלה מי הגורם שיתמודד עם איום ביטחוני מסוים. בין הגורמים השונים מתקיימים אינטראקציה ושיתוף פעולה, לשם מימושן של מטרות משותפות. בנוסף לכך מתקיים מעבר של לוחמים/עובדים בין הגורמים השונים, ובפרט מעבר מצה"ל אל כל יתר הגורמים. במיוחד בולט הדבר במוסד, שרבים מראשיו הם אלופים שהשתחררו מצה"ל.
כוחות הביטחון הישראלים

הארגונים הנכללים במערכת הביטחון בישראל הם:
כוחות הביטחון הישראלים > צבא

זרוע היבשה: אחראית על בניין הכוח בכוחות היבשה של צה"ל. מערך החוד כולל את חיל הרגלים, חיל השריון, חיל ההנדסה הקרבית, חיל התותחנים, חיל הגנת הגבולות ויחידות מובחרות בצה"ל. הפעלת הכוח היא באחריות הפיקודים המרחביים.
חיל האוויר הישראלי: מפעיל מטוסי קרב, מסוקי קרב וסער, מטוסי תובלה, כלי טיס בלתי מאוישים, לוויינים ואמצעים נוספים. משמש כ"זרוע האסטרטגית" של צה"ל.
חיל הים הישראלי: מפעיל ספינות סיור ובט"ש מהירות, ספינות טילים, צוללות אסטרטגיות ואת יחידת הקומנדו הימי שייטת 13. חיל הים מגן על חופי ישראל ונתיבי הסחר הימיים של ישראל, וכן שותף במבצעים אסטרטגיים רחוקים.
אגף המודיעין: אחראי על מודיעין צבאי ובין השאר על מתן הערכות מודיעין טקטיות ואסטרטגיות, כולל התרעה על סיכוי ממשי למלחמה. בין יחידותיו נמנות סיירת מטכ"ל ויחידה 8200.
אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה: אחראי למתן מענה טכנולוגי ולוגיסטי לקיומו, לכשירותו ולמילוי משימותיו של הצבא.
אגף כוח האדם: הגוף המתכנן והמתאם את פעילות הצבת כוח האדם ותנועתו, הטיפול במשאבּי האנוש של הצבא, התכנון מול תקינת אגף התכנון ותנאי השירות של הפרט.
אגף המבצעים: נושא באחריות מטה לתכנון והפעלת כוחו המבצעי של צה"ל באמצעות מפקדות הפיקודים המרחביים, מפקדת זרוע האוויר, מפקדת זרוע הים, זרוע היבשה ואגפי המטכ"ל השונים.
אגף התקשוב וההגנה בסב"ר: הגוף המתווה את מדיניות הקשר, התקשורת, המחשוב, השליטה והבקרה ואבטחת מערכות מידע בצה"ל.
אגף התכנון ובניין הכוח הרב-זרועי: הגוף המרכזי במטה הכללי העוסק בבניין הכוח הצבאי הכולל המלצות לרמטכ"ל על כיוונים אפשריים לבניין הכוח של צה"ל, וגיבוש עבודת מטה בתכנון הקצאת המשאבים ובתחומי הארגון, התשתיות והפריסה בצבא וכן בפיתוח שיטות לחימה וחדשנות.
אגף אסטרטגיה ומעגל שלישי: עוסק בתכנון ותכלול האסטרטגיה הצבאית וריכוז הפעולות לעיצוב ולתכנון המערכה אל מול הזירה האיראנית ("פיקוד איראן").
כוחות הביטחון הישראלים > משטרה

יס"מ: היחידה של משטרת ישראל לתגובה מהירה ומאבק בפשיעה קשה ובהפרות סדר, מהווה מקבילה למשמר הגבול במשטרת ישראל הכחולה.
מערך החבלה של משטרת ישראל: יחידה משטרתית מיוחדת לחבלה וסילוק פצצות של משטרת ישראל. מטפלת בחפצים חשודים, מטעני חבלה, תחמושת ונפלי תחמושת.
משמר הגבול: הזרוע הקרבית של משטרת ישראל. באופן רשמי כפופה למשטרת ישראל בלבד אך בפועל גם לצבא ההגנה לישראל בשיתוף פעולה עם המשטרה בעיקר בזמני חירום. ככוח ז'נדרמריה, משמר הגבול (מג"ב) אחראית על ביטחון הפנים, הגנת הגבולות ואזורי הספר, שיטור כפרי, לוחמה בטרור וסיוע למשטרה באירועים כגון הפרות סדר ואירועים ביטחוניים. מג"ב פועל גם בשטחי יהודה ושומרון תחת פיקוד המרכז ותפקידו שם הוא לספק הגנה וביטחון לתושבים, לצד מלחמה בטרור ולכידת אויבים חיצוניים הנמצאים בתוך גבולות המדינה.
ימ"מ: היחידה הלאומית המיוחדת ללוחמה בטרור. יחידת ההשתלטות הלאומית של ישראל שמתמחה בחילוץ בני ערובה וטיפול בפיגועי חטיפה ומיקוח, בפעולות סיכול ולוחמה בטרור וכן במבצעים מיוחדים וטיפול בפשיעה קשה. מפעילה לוחמי פריצה (צוות חוד), לוחמי טג"ח ("קופים"), מסתערבים, צלפים, חבלנים, כלבנים ועוד.
המשמר האזרחי: ארגון מתנדבים המסייע למשטרה, פועל בכפוף לאגף שיטור אבטחה וקהילה.
כוחות הביטחון הישראלים > ארגונים נוספים

שירות בתי הסוהר (שב"ס)
משמר הכנסת
משמר בתי המשפט
הרשות הארצית לכבאות והצלה
ארגון הכבאות וההצלה הרשמי של מדינת ישראל.
מגן דוד אדום
ארגון ההצלה הלאומי.
יש המחשיבים גם גופי חירום והצלה כגון איחוד הצלה (ארגון הצלה התנדבותי המעניק בעיקר שירותים פרטיים של עזרה ראשונה) הכפופים למשרד הבריאות ובאים להעניק בעיקר טיפולי עזרה ראשונה, ארגון זק"א האמון על סיוע למשטרת ישראל בזיהוי קורבנות בזירות אסון, שירותים רפואיים אחרים ומגנים גם בעיקר מפני פגיעות העלולות להביא למחלות, לפציעות ולמוות, כחלק ממערכת הביטחון הישראלית. בעקבות מלחמת לבנון השנייה הוקמה רשות חירום לאומית כגוף נפרד ממשרד הביטחון אך לבסוף פעילותה כגוף עצמאי הופסקה והיא אוחדה לתוך משרד הביטחון.
מפעם לפעם עולות הצעות לארגון חדש במערכת הביטחון, לשם מילוי פונקציה שחסרה במערכת זו, כפיצול של יחידה ארגונית קיימת והפיכתה ליחידה עצמאית, או לשם שינוי יחסי הכוחות בין המרכיבים השונים של מערכת הביטחון. בחודש מרץ 2004, למשל, הציעה הוועדה לחקירת מערך המודיעין בעקבות המלחמה בעיראק להפוך את אחת מיחידות המודיעין של הצבא, יחידה 8200, לגוף אזרחי נפרד מהצבא (בדומה למקבילתה האמריקאית, ה-NSA).
גופים ממשלתיים

משרד ראש הממשלה
משרד הביטחון
המשרד לביטחון לאומי (לשעבר המשרד לביטחון פנים)
המטה לביטחון לאומי (מל"ל)
מערך הסייבר הלאומי
הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור
גופים ממשלתיים > גופים ממשלתיים שפורקו

המשרד להגנת העורף
משרד המודיעין
פיקוח פרלמנטרי

הפיקוח הפרלמנטרי על מערכת הביטחון מבוצע על ידי ועדת החוץ והביטחון של הכנסת וועדות המשנה שלה:
ועדת משנה למודיעין ולשירותים חשאיים
ועדת משנה לתפיסת הביטחון ובניין הכח
ועדת משנה לכוננות וביטחון שוטף
ועדת משנה לכ"א בצה"ל
ועדת משנה לענייני חוץ והסברה
מערכת הביטחון כפופה לביקורת מטעם מבקר מערכת הביטחון (הממונה על ידי משרד הביטחון), מבקר פנים (בצה"ל ובגופים האחרים) ומבקר המדינה. בנוסף קיימים המטה לביטחון לאומי ותפקידי המזכיר צבאי שתפקידם לתאם ולייעץ לממשלה, ראש הממשלה, שר הביטחון והנשיא. כמו כן קיים הקבינט המדיני-ביטחוני שמטרת הקמתו הייתה קבלת החלטות מושכלת ומקצועית יותר מטעם הממשלה, עקב היעדר ניסיון של מרבית השרים (שהם חסרי ניסיון צבאי משמעותי).
ראו גם

קהילת המודיעין הישראלית
דרגות כוחות הביטחון וההצלה בישראל
תקציב משרד הביטחון של מדינת ישראל
דיני פניות בנושאי מערכת כוחות הביטחון וההצלה
אויב בישראל
גיס חמישי
אויב ביהדות
אני חושב, משמע אני קיים

אני חושב, משמע אני קיים (מלטינית: Cogito ergo sum, קוֹגִיטוֹ אֶרְגוֹ סוּם, ובקיצור הקוגיטו) הוא משפט פילוסופי של הפילוסוף הצרפתי בן המאה ה-17, רנה דקארט, המבטא את הרעיון שאל מול החושים המתעתעים, החשיבה של האדם מעידה על קיומו.
תולדות המשפט

המשפט הופיע לראשונה, בצרפתית, בספר "מאמר על המתודה" שיצא ב-1637. הוא הוצג בלטינית בספרו "עקרונות הפילוסופיה" שיצא לאור ב-1644.
בשנת 1641, בספרו הגיונות על הפילוסופיה הראשונית, הציג דקארט את המשפט בנוסח "אני חושב, אני קיים", כדי לבטא את נכונות המשפט ללא תלות בנכונות הלוגיקה.
למרות שנהוג לייחס את הטיעון לדקארט, הטיעון למעשה אינו מקורי. טיעון דומה מאוד, הכולל גם הוא שימוש ב"שד מתעתע", נכתב לפני כן על ידי הפילוסופית תרסה מאווילה, וסביר שדקארט נחשף אליו במהלך לימודיו והושפע ממנו.
לאחר דקארט היה הפילוסוף הצרפתי גסנדי שהציג את המשפט בנוסח "אני מטיל ספק, לכן אני חושב, לכן אני קיים", כדי להדגיש את אלמנט הטלת הספק.
בספר "מאמר על המתודה" בתרגומו של עירן דורפמן (הוצאת משכל, 2011) מופיעה הערה כדלקמן (עמוד 60): ”לחמש המילים הצרפתיות Je pense, donc je suis  ושלוש הלטיניות Cogito ergo sum, ניתנו לאורך השנים ובמהלך התרגומים השונים יותר משמונה פירושים. גם בעברית אין תרגום אחד שישביע את רצון הכל. אלא שדווקא המילים donc ו- ergo, לפני שמעמיסים עליהן את כל הכבודה שנאספה עם דורות הפרשנות, הן פשוטות. הגיע אפוא הזמן לוותר על ה"משמע" בתרגום שהשתרש בעברית עד עכשיו - אני חושב, משמע אני קיים - ועל כן כתבנו "על כן".”
הרחבה

במסגרת עיסוקו של דקארט בספקנות מתודית, הוא ביקש למצוא נקודת מוצא ודאית שלא ניתן להטיל בה ספק. את תוצאות חקירתו הוא סיכם במשפט אני חושב - משמע אני קיים. בלטינית: cogito ergo sum, לכן מכנים משפט זה בקיצור הקוגיטו. משפט זה מבטא את טענתו של דקארט שמכיוון שהחושים יכולים לתעתע באדם, העדות האמינה היחידה לקיומו של האדם היא העובדה שהוא חושב, שכן אם אדם חושב, חייבת להיות ישות שהיא "אני שחושב את המחשבה". לטענתו, זה התחום היחיד בו ל"שד המתעתע" אין השפעה - שכן אינו יכול לגרום לנו להאמין כי אנו חושבים, בעוד איננו.
לדברי דקארט, ברגע שתודעת האדם מטילה ספק בעצם קיומה, היא מטילה ספק בעצם הטלת הספק (שכן הספק מוטל על ידי התודעה) וטענה זו היא בגדר פרדוקס. למעשה, גם אם אדם מטיל ספק בהטלת הספק, הוא מטיל ספק ועל כן בין כך ובין כך הוא חושב. בכך, למעשה, מוכיחה התודעה את קיומה.
ביקורות על הקוגיטו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מאחר שחסרות ביקורות משמעותיות נוספות.
אחת הביקורות החשובות על הקוגיטו שאף נכתבה בזמנו של דקארט, טענה כי דקארט לא הטיל ספק בלוגיקה האנושית ואילו היה עושה זאת, היה מגיע למסקנה שההוכחה הלוגית שלו לוודאות האדם אינה נכונה, מכיוון שניתן להטיל ספק במושג "הוכחה לוגית".
דקארט השיב לביקורת זו בטענה כי הקוגיטו אינו היסק אלא אינטואיציה פנימית שאמיתותה אינה מותנית בתורת ההיגיון, ומכאן שמביטולה של האחרונה אין נובעת שלילה של הקוגיטו עצמו.
הטענה השנייה, שאותה העלה קאנט, גורסת כי "אני קיים" הוא משפט חסר תכלית מכיוון שזו היא קביעה אנליטית שבה הנושא והנשוא של הקביעה מתלכדים.
ראו גם

סוליפסיזם
הערות שוליים

↑  Christia Mercer, Descartes’ debt to Teresa of Ávila, or why we should work on women in the history of philosophy, Philosophical Studies 174, 2017-10-01, עמ' 2539–2555 doi: 10.1007/s11098-016-0737-9
רנה דקארט
ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום

ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום היא ועדה בממשלת ישראל, בראשות שר הביטחון המוסמכת לעסוק במוכנות הזירה האזרחית למצבי החירום השונים, לרבות בנושאי התגוננות אזרחית וכן בתרחישים אזרחיים כגון רעידות אדמה ואסונות טבע ובכלל זה בהיערכותם וכשירותם של הגורמים הממשלתיים ובהם הגורמים הממשלתיים האופרטיביים, למימוש אחריותם במצבי החירום השונים.
עבודת הוועדה מרוכזת על ידי המטה לביטחון לאומי בתיאום עם מזכירות הממשלה.
בעניין ההיערכות לרעידות אדמה, פועלת לצד ועדת השרים ועדת ההיגוי הבין-משרדית לרעידות אדמה.
מבנה הוועדה וסמכויותיה

הרכב הוועדה הנוכחי ותחום סמכותה נקבעו בהחלטת הממשלה מס' 118 מיום 12 בפברואר 2023.
מבנה הוועדה וסמכויותיה > הרכב הוועדה

|  | שם | תפקיד | מפלגה |
| --- | --- | --- | --- |
|  | ישראל כ"ץ | שר הביטחון – יו"ר הוועדה | הליכוד |
|  | חיים כץ | ממלא מקום השר לביטחון לאומי | הליכוד |
|  | בצלאל סמוטריץ' | שר האוצר | הציונות הדתית |
|  | משה ארבל | שר הפנים | ש"ס |
|  | יצחק גולדקנופף | שר הבינוי והשיכון | יהדות התורה |
|  | ניר ברקת | שר הכלכלה והתעשייה | הליכוד |
|  | יצחק וסרלאוף | שר הנגב, הגליל והחוסן הלאומי | עוצמה יהודית |
|  | אבי דיכטר | שר החקלאות וביטחון המזון | הליכוד |
|  | אלי כהן | שר האנרגיה והתשתיות | הליכוד |
|  | עמיחי שיקלי | השר לשוויון חברתי | הליכוד |
|  | עידית סילמן | השרה להגנת הסביבה | הליכוד |
|  | דודי אמסלם | השר לשיתוף פעולה אזורי | הליכוד |
|  | יעקב מרגי | שר הרווחה והביטחון החברתי | ש"ס |
מוזמנים קבועים
|  | צחי הנגבי | ראש המטה לביטחון לאומי | ראש המטה לביטחון לאומי |
|  | יוסי שלי | מנכ"ל משרד ראש הממשלה | מנכ"ל משרד ראש הממשלה |
|  | יורם לרדו | ראש רשות החירום הלאומית | ראש רשות החירום הלאומית |
|  | רפי מילוא | אלוף פיקוד העורף | אלוף פיקוד העורף |
הערות שוליים

↑  ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום, החלטה מספר 118 של ממשלת ישראל השלושים ושבע, משנת 2023, באתר של משרד ראש הממשלה
| ועדות שרים |
| --- | --- | --- |
| קבינטים | הקבינט המדיני-ביטחוני • הקבינט החברתי-כלכלי • קבינט הדיור  • קבינט העלייה והקליטה |  |
| נוספים | ועדת השרים לענייני חקיקה • ועדת השרים להצטיידות • ועדת השרים למתן היתר לפרסומים • ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום • ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי |  |
| בעבר | ועדת החמישה • המטבח • ועדת השרים להתיישבות • הקבינט לשוויון מגדרי • קבינט הקורונה • ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים |  |
קארזון

ערך זה עוסק באתר אינטרנט ישראלי העוסק ברכבים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


דף בית קארזון
 סוג:  אתר אינטרנט
 תקופת הפעילות:  2018–הווה (כ־7 שנים)
 מייסדים:  אמיר ווינשטוק
 שירותים עיקריים:  מידע על כלי רכב חדשים
 www.carzone.co.il
קארזון הוא אתר אינטרנט ישראלי המציג מידע על מחירי כלי רכב חדשים. האתר מופעל על ידי חברת קארזון טכנולוגיות בע"מ.