stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף הלפרין
קורות חיים

נולד בלודז' למשפחה ציונית, אמצעי בין שלושה אחים. אביו, חיים, היה סוכן-נוסע בתעשיית הטקסטיל, ואמו, חיה-הלה, לבית גולדלוסט, עקרת בית. הלפרין תכנן לעלות לארץ ישראל בספטמבר 1939 (אחיו הבכור, מרדכי, עשה כן ב-1938 באמצעות סרטיפיקט של סטודנט) אך פרוץ מלחמת העולם השנייה שיבש את התכנית. הלפרין נדד מזרחה אל בלארוס. ב-1940 התגלגל לתפקיד מנהל בית ספר כפרי קטן באזור ברנוביץ'. ביוני 1941 החלה ההתקפה הגרמנית על ברית המועצות, והלפרין ירד למחתרת. ב-1944 עבר לאזור קלצה בפולין והצטרף כפרטיזן לארמייה קריובה. לימים נודע לו כי הוריו ואחיו הצעיר, אפרים, נספו במחנה ההשמדה בלז'ץ.
בתום המלחמה ארגן קבוצת נערים יהודים למטרת עלייה לארץ ישראל דרך איטליה. בינואר 1946 הגיע לארץ עם הקבוצה באוניית המעפילים "אנצו סרני".
נפצע במלחמת העצמאות בקרב על שכונת אבו תור בירושלים, ובזמן החלמתו למד בבית המדרש למורים בבית הכרם. ב-1949 פגש את רחל ינאית-בן צבי שמינתה אותו כמנהל בית ספר לילדי עולים שאותו היא הקימה בעין כרם.
החל ללמוד בפקולטה לחקלאות ברחובות. באותה תקופה התגורר בקיבוץ חולדה ולאחר מכן בקבוצת שילר, שם עבד כמורה לטבע.
בשנת 1958 סיים את התואר השני והתקבל לעבודה כחוקר בכיר באנטומולוגיה במכון וולקני. את מעבדתו הקים באילנות ושם גם התגורר במשך כשלושים שנה.
היה חלוץ בישראל בשלושה תחומים של אנטומולוגיית העץ: יער, נוי ועץ מעובד. פעל רבות להעלאת המודעות לסכנות תהלוכן האורן.
כמו-כן פיתח שיטה להדברת המזיק באמצעות הזרקות לגזע העץ. ב-1974 התוודע לראשונה לנזקי הליקטוס – מין פולש של חיפושית הניזונה מעץ מעובד – לענף הנגרות. משרד המסחר והתעשייה אימץ ב-1978 את המלצתו לאסור ייבוא עץ נגוע מסוג אוביצ'י, והבעיה נעלמה בהדרגה.
ב-1987 עבר להתגורר בנס ציונה ופרש לגמלאות, אך המשיך לעבוד בהתנדבות במכון וולקני. במשך 12 שנה שימש כיועץ בתחום מזיקי עץ תעשייתי במכון התקנים הישראלי. ב-2010 נפטר. נטמן בבאר יעקב.
להלפרין תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית על עבודתו בנושא תהלוכן האורן.
מספר פרסומיו המדעיים: מעל 200. כתב שני ערכים לאנציקלופדיה לחקלאות ו-15 ערכים לאנציקלופדיה החי והצומח של ארץ ישראל.
על שמו קרויים לפחות 15 חרקים שונים ואקרית אחת. ביניהם חיפושית בשם Clada halperini ועש בשם Pseudoterpna coronillaria halperini.
חיים פרטיים

נישא לשרה לבית רזניק (1928–1977). להם בן, ד"ר אפרים (אפי) הלפרין, ששימש כמנהל היחידה למחלות זיהומיות בבית החולים ביקור חולים בירושלים.
ספריו

הדרך לחרות 1945–1946, מורשת – בית עדות ע"ש מרדכי אנילביץ, 1996.
נעורים באזיקים, (עם הקדמה מאת פרופ' אוריאל סימון) משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2002
הערות שוליים

↑  קורותיו בתקופת המלחמה מתוארים בספרו "נעורים באזיקים"
↑  על אירועים אלה כתב את ספרו "הדרך לחירות"
↑  תכנית להדברה כללית של טואי-התהלוכה של האורן, הצופה, 28 במרץ 1960
↑  דני צדקוני, "טוואי התהלוכה" מאיים על חורשות האורנים, למרחב, 13 במרץ 1966
↑  טוואי התהלוכה עלול להתפשט לכרמל ולגליל, מעריב, 17 במרץ 1971
↑  דע את האויב בגן: הטוואי, מעריב, 15 בנובמבר 1987
↑  יעוץ בנושא מזיקים בעץ, מעריב, 19 בפברואר 1988
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305368105171  PLWABN: 9810562794905606  GND: 129377996  ISNI: 0000 0001 1755 2790  LCCN: nr96019157  RERO: 02-A003343231  VIAF: 30614983   WorldCat (עם VIAF): 30614983
מנחם אליעזר זאב רוזנבוים

רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים (נולד בכ"ד בניסן תש"ט, 23 באפריל 1949) הוא האדמו"ר מקרעטשניף.
תולדותיו

נולד ברחובות לרבי דוד משה רוזנבוים האדמו"ר מקרעטשניף ולאסתר רחל בת האדמו"ר רבי חיים מרדכי רוזנבוים מנדבורנה, למד בישיבה של אביו ברחובות.
בה' באדר א' תשכ"ז (1967) התחתן עם לאה רחל בתו של הרב יואל בעער, האדמו"ר מראצפרט מסאו פאולו ברזיל. לאחר נישואיו התגורר בברזיל ושם למד בכולל אברכים. לאחר כשנה חזר לישראל ואביו ביקש ממנו ומאחיו התאום רבי ישראל ניסן שיהיו בחדרו בעת קבלת הקהל.
בט"ו בתמוז תשכ"ט (1969) בעת מסע לקברי אבות ברומניה נפטר אביו, ובמהלך הלוויה הוכתר למלא את מקום אביו, אך את ההנהגה בפועל קיבל על עצמו רק בעת סעודת פורים בשנת תש"ל.
במשך כשלושים שנה התגורר בדירה שהייתה חלק מבית המדרש של החסידות, עד שנבנה לו בית מיוחד במרחק הליכה מבית המדרש. בבית קיים חדר לימוד, ספרייה וכן מקווה פרטי וחדר קבלת קהל. בקומה התחתונה נבנה בית כנסת פרטי שבו מתפלל בימות החול בנו הגדול הרב דוד משה רוזנבוים. בבית כנסת זה עורך האדמו"ר טיש בצהרי יום שבת וכן טישים מיוחדים במהלך השנה. מאז תחילת מלחמת חרבות ברזל בשנת תשפ"ד עבר להתגורר בחזרה בבנין בית המדרש.
בין מקורביו היו גם אנשים לא-חרדים (בהם אריאל שרון ואליעזר פישמן). תחת נשיאותו נפתחו בקריית קרעטשניף ברחובות מוסדות רבים בהם: בית מדרש, בית כנסת גדול, ישיבה קטנה, ישיבה גדולה, כולל אברכים, תלמוד תורה, גני ילדים, בית ספר לבנות, וארגון "לשבוע", המספק מוצרי מזון למשפחות נזקקות. נציגו במועצת העיר רחובות הוא פנחס הומינר, מחזיק תיק הכספים בעירייה.
בטישים מרבה האדמו"ר לשיר מניגוני סקולען, ניגונים שהולחנו על ידי האדמו"רים רבי אליעזר זוסיא פורטוגל ובנו רבי ישראל אברהם, וניגוני חב"ד - במיוחד בשבת שלפני י"ט בכסלו (חג הגאולה) וג' בתמוז (יום ההילולא של רבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד).
האדמו"ר מוסר דברי תורה לחסידים בשעת עריכת הטיש בליל שבת בבוקר שבת ובסעודה שלישית, דרשה על פי תורת החסידות בפרשת השבוע המכונה בפי החסידים "תורה". בעבר היה נוהג לומר שתי שיחות ולפעמים אפילו שלוש שיחות בליל שבת, אולם במשך כמה שנים אינו אומר בליל שבת שום שיחה. השיחה בצהרי שבת היא בדרך כלל קצרה מאוד, אולם בסעודה שלישית נוהג למסור שיחה של בין חצי שעה לשעה. שיחותיו ודרשותיו יוצאות לאור מדי שבוע בידי ועד מיוחד.
בשנת תשפ"ג (2023) תיקן סדר לימוד מיוחד לחסידות של שתי הלכות ביום, לאחר כשנה הוסיף על זה לימוד שלוש משניות יומיות.
כמו אביו, מקפיד לא לבקר בכותל המערבי, ואינו מצביע בבחירות. האדמו"ר מתנגד לשימוש בטלפונים חכמים בשל חששו מ"הנזק הרוחני שיתרחש מהשימוש בהם" ולכן יזם ופעל לשימוש בטלפונים כשרים,
בחנוכה לאחר הדלקת הנרות ובמועדים נוספים הרבי מנגן בכינור כמנהג אבותיו האדמורי"ם לבית פרמישלאן - נדבורנה- קרעטשניף.
משפחתו

הרב דוד משה, רב הקהילה ברחובות, נשוי לצירל, בת רבי ישראל אליעזר אדלר, האדמו"ר מדז'יקוב-ויז'ניץ
הרב איתמר, רב הקהילה בבני ברק, נשוי לגעלא מלכה, בת רבי נפתלי ראובן קורנרייך, האדמו"ר מקוסוב ויז'ניץ, בית שמש
הרב חיים מרדכי, ראש ישיבת קרעטשניף ורב הקהילה בביתר עילית, נשוי בזיווג שני למלכה שרה, בת דודו רבי ישראל ניסן רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף קריית גת
הרב יקותיאל יהודה, רב הקהילה במודיעין עילית, נשוי לשרה בת רבי אליעזר כהנא, מספינקא ירושלים
מלכה, נשואה לרבי פנחס יוסף חיים שנייבלג, האדמו"ר מווערצקי
הינדא, נשואה לרב יוסף מאיר הורביץ, האדמו"ר מבית שמואל צבי-ספינקא
אסתר, נשואה לרב ברוך הגר רב קהילת ברכת משה בבית שמש, בן הרב ישראל אליעזר הגר אב"ד סערט ויז'ניץ ירושלים
שרה מרים, נשואה לרב איתמר מאיר אברהם אביש וייס רב קהילת דעת קדושים בבני ברק, בן רבי ישראל חיים וייס האדמו"ר מספינקא
פערל, נשואה לרב ישכר בעריש קאהן, רב קהילת תולדות אברהם יצחק בהר יונה, בן רבי שמואל יעקב קאהן האדמו"ר מתולדות אברהם יצחק
לקריאה נוספת

אריה ארליך, העוז והענווה, עיתון משפחה גיליון 1308, כ"ט באייר תשע"ז
הערות שוליים

↑  נפטרה בחודש כסלו תשל"ה בתאונת דרכים
↑  יואב יצחק, פישמן מתייעץ עם האדמו"ר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 ביוני 2007
↑  משה ויסברג • צילום: שוקי לרר, הדלקה בקרעטשניף: צפו באדמו"ר מנגן בכינור, באתר בחדרי חרדים, 25.12.2016
| שושלת נדבורנה |
| --- | --- | --- |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה בעבר | רבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן • רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן • רבי מאיר מפרמישלאן • רבי יצחק מקאליש • רבי שלמה מפרמישלאן • רבי ישכר בער לייפר (נדבורנה) • רבי אהרן אריה לייב לייפר (נדבורנה) • רבי מרדכי לייפר  • רבי ישכר בער לייפר (סאטמר) • רבי מאיר רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי איתמר רוזנבוים • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (קרעטשניף) • רבי שלמה איזקסון • רבי מאיר לייפר • רבי יוסף לייפר (פיטסבורג) • רבי חיים מרדכי רוזנבוים • רבי אברהם אבא לייפר • רבי אהרן יחיאל לייפר • רבי דוד משה רוזנבוים (רחובות) • רבי אליעזר זאב רוזנבוים (ראחוב) • רבי ישכר בער רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי מאיר איזקסון • רבי צבי הירש רוזנבוים • רבי ישראל רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (חדרה) • רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים • רבי נתן דוד רוזנבוים • רבי ישראל ניסן רוזנבוים • רבי יצחק אייזיק רוזנבוים (קליבלנד) • רבי מרדכי ישכר בער לייפר • רבי מאיר רוזנבוים (קראקאס) • רבי שמואל שמעלקא לייפר |  |
| אדמו"רי שושלת נדבורנה כיום | רבי אליעזר זאב רוזנבוים (נדבורנה) • רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים • רבי מאיר רוזנבוים (פרמישלאן) • רבי דוד משה רוזנבוים (קריית גת) • רבי יחזקאל שרגא רוזנבוים (טערבישאן) • רבי שלום אליעזר זאב רוזנבוים • רבי חיים מרדכי רוזנבוים (טשרנוביץ) • רבי ניסן חיים רוזנבוים • רבי זיידא אליעזר זאב רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (זוטשקא) • רבי מאיר יצחק אייזיק רוזנבוים • רבי אשר ישעיה רוזנבוים (ביתר עילית) • רבי יוסף נפתלי רוזנבוים • רבי ישכר בער לייפר • רבי משה מאיר לייפר • רבי משולם אליעזר לייפר • רבי אורי לייב הכהן רוזנבוים • רבי יחיאל מאיר רוזנבוים • רבי חיים לייפר • רבי ברוך פנחס לייפר • רבי דוד צבי רוזנבוים • רבי משה רוזנבוים • רבי זונדל ישכר דב רוזנבוים • רבי יהודה רוזנבוים • רבי גדליה משה רוזנבוים • רבי שלמה רוזנבוים • רבי מרדכי רוזנבוים (ירושלים) • רבי מאיר לייפר (דינוב) |  |
| ענפים בשושלת | חסידות נדבורנה באניא • חסידות ביטשקוב • חסידות בישטינא • חסידות זוטשקא • חסידות חוסט • חסידות טמשוואר • חסידות טערבישאן • חסידות טשערנוביץ' • חסידות לינסק • חסידות מז'יבוז' • חסידות מיאלען • חסידות נדבורנה • חסידות סטניסלב • חסידות סטרוז'ניץ • חסידות פיטסבורג • חסידות פרמישלאן • חסידות קאליש • חסידות קליבלנד • חסידות קרעטשניף • חסידות ראחוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312967605171  ISNI: 0000 0004 0257 7639  VIAF: 298405268   WorldCat (עם VIAF): 298405268 
בניין בית הכנסת הגדול של החסידות ברחובות
ג'ון טולקין

ג'ון מייקל טולקין (באנגלית: John Michael "JMi" Tolkin; נולד ב-31 ביולי 2002 בצ'טהאם בורו שבניו ג'רזי, ארצות הברית) הוא כדורגלן אמריקאי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת הולשטיין קיל מה-בונדסליגה ובנבחרת ארצות הברית.
קריירת מועדונים

טולקין גדל במחלקת הנוער של ניו יורק רד בולס. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון, ובשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון במסגרת ה-MLS.
ב-16 בינואר 2025 חתם בהולשטיין קיל מהבונדסליגה.
קריירה בינלאומית

ב-28 בינואר 2023 ערך טולקין את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארצות הברית, בתיקו 0-0 נגד נבחרת קולומביה במשחק ידידות. הוא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר גביע הזהב 2023, וערך שתי הופעות בטורניר.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של ארצות הברית לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
הערות שוליים

↑  Marko MItrović names 2024 U.S. Olympic Men's Soccer Team באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל של ארצות הברית, 8 ביולי 2024 (באנגלית)
| נבחרת ארצות הברית – גביע הזהב 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 טרנר •  2 ידלין •  3 לונג •  4 מיאזגה •  5 ריינדולס •  6 בוסיו •  7 סוניורה •  8 סנדס •  9 פריירה •  10 רולדן •   11 קאוול •  12 רובינסון • 13 מוריס •  14 מיכאילוביץ' • 15 ג'ונס • 16 מוריס • 17 זנדחאס • 18 ג'ונסון • 19 ואסקס • 20 ניל • 21 טולקין • 22 גרסל • 23 סלונינה • 24 יוייל • מאמן: ברהלטר |  1 טרנר •  2 ידלין •  3 לונג •  4 מיאזגה •  5 ריינדולס •  6 בוסיו •  7 סוניורה •  8 סנדס •  9 פריירה •  10 רולדן •   11 קאוול •  12 רובינסון • 13 מוריס •  14 מיכאילוביץ' • 15 ג'ונס • 16 מוריס • 17 זנדחאס • 18 ג'ונסון • 19 ואסקס • 20 ניל • 21 טולקין • 22 גרסל • 23 סלונינה • 24 יוייל • מאמן: ברהלטר | ארצות הברית |
| נבחרת ארצות הברית – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 שולטה •  2 האריאל •  3 צימרמן •  4 דיץ •  5 טולקין •  6 בוסיו •  7 פארדס •  8 טסמן •  9 יואו •  10 בות' •   11 ארונסון •  12 רובינסון • 13 מקגוויר •  14 מיכאילוביץ' • 15 קרמאשי • 16 מקגלין • 17 ויילי • 18 סלונינה • מאמן: מיטרוביץ' |  1 שולטה •  2 האריאל •  3 צימרמן •  4 דיץ •  5 טולקין •  6 בוסיו •  7 פארדס •  8 טסמן •  9 יואו •  10 בות' •   11 ארונסון •  12 רובינסון • 13 מקגוויר •  14 מיכאילוביץ' • 15 קרמאשי • 16 מקגלין • 17 ויילי • 18 סלונינה • מאמן: מיטרוביץ' | ארצות הברית |
יצחק גלבוע

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1963 (בן 62 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, תורת המשחקים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת נורת'ווסטרן 
 מנחה לדוקטורט:  דוד שמיידלר 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת נורת'ווסטרן  אוניברסיטת בוסטון  אוניברסיטת פנסילבניה  בית הספר הגבוה ללימודי תעשייה וניהול בפריז 
 תלמידי דוקטורט:  Akihiko Matsui, צביקה נאמן, Amit Pazgal, Massimo Marinacci, Toshimasa Maruta, Enriqueta Aragones, Robert Lapson, עדי פוזנר, Karl H. Schlag, Marzena Rostek 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה האקונומטרית (2000) 
 
יצחק (צחי) גלבוע (נולד ב-1963) הוא כלכלן ישראלי, דיקן בית הספר טיומיקין לכלכלה באוניברסיטת רייכמן ופרופסור לכלכלה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת HEC פריז. מחקריו עוסקים בתורת ההחלטות ובתורת המשחקים.
אודות

גלבוע נולד בתל אביב. סיים תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב בהצטיינות באוניברסיטת תל אביב בשנת 1982, ובנוסף סיים תואר בכלכלה באותה שנה. בשנת 1984 סיים תואר שני בכלכלה בהנחיית פרופסור דוד שמיידלר. בשנת 1987 סיים דוקטורט בהנחיית פרופסור דוד שמיידלר. נושא עבודתו היה "Non-Additive Probability Measures and Their Applications in Expected Utility Theory".
בשנת 1987 החל ללמד בבית הספר לניהול באוניברסיטת נורת'ווסטרן באילינוי. בשנת 1990 הועלה לדרגת פרופסור חבר ובשנת 1992 לפרופסור מן המניין. בין השנים 1997 ל-1999 לימד באוניברסיטת בוסטון. במקביל, בשנת 1997 הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב. הוא היה ראש התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן. בשנת 2008 הצטרף לסגל אוניברסיטת פריז HEC. בשנת 2020 לימד באוניברסיטת רייכמן (הבינתחומי הרצליה) כמרצה אורח.
הוא סגן עורך של כתב העת הכלכלי Econometrica.
יצחק גלבוע נשוי לפרופסור איוה גלבוע שכטמן, פסיכולוגית קלינית מומחית וחוקרת באוניברסיטת בר-אילן.
ספריו

Rational Choice, MIT Press, April 2010
Theory of Decision under Uncertainty, Cambridge University Press, March 2009
A theory of case-based decisions, Cambridge University Press, 2001 (with David Schmeidler)
הערות שוליים

↑  פרופ' יצחק גלבוע, באתר www.runi.ac.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304879105171  BIBSYS: 99066836  BnF: cb13566746c (data)  CANTIC: a1154966x  CiNii: DA11636528  dblp: 40/2634  GND: 131540548  ISNI: 0000 0001 1489 1850  LCCN: nb2001052194  MGP: 88308  NDL: 00985834  NKC: vut2011627348  NLK: KAC200509131  NTA: 097002364  ORCID: 0000-0002-6062-7660  SELIBR: 224669  SUDOC: 061442038  VIAF: 27233319   WorldCat (עם VIAF): 27233319
נמרוד שלום אריאב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בספטמבר 1926 לובלין, פולין
 פטירה:  3 באוגוסט 2023 (בגיל 96) ישראל
 שם לידה:  שולם ציגלמן
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1948
 מקום מגורים:  ישראל
 תפקיד:  מנכ"ל התעשייה האווירית לישראל
 תקופת כהונה:  1983–1985
 
נמרוד שלום (ציגי) אריאב (24 בספטמבר 1926 – 3 באוגוסט 2023) היה מנכ"ל התעשייה האווירית לישראל בשנים 1983–1985.
קורות חיים

אריאב נולד בלובלין שבפולין, בנם של אריה-לייב ציגלמן ומרטה לבית וייסברוד. בפרוץ מלחמת העולם השנייה עברה משפחתו לבלז'יצה. ב-1942 רצחו הנאצים את אביו במהלך אקציה בגטו בלז'יצה. לאחר הטבח הוחלט כי ינסה להסתוות לפולני-נוצרי בזכות מראהו, הוא לקח לעצמו את השם הבדוי "הנריק גורסקי", עבר לוורשה שם הצטרף למחתרת ארמייה קריובה ועבר הכשרה כלוחם. הוא הביא את אחיו התאום אברהם לוורשה, אך זהותם נחשפה וב-1943 נהרג אחיו. הוא שינה את שמו שוב ל"בז'ה יבגנוב קובלסקי". תחת זהות זו השתתף במרד ורשה במהלכו נפצע באורח קשה. לאחר המלחמה עבר למחנה עקורים בגרמניה, למד באוניברסיטה במינכן והצטרף לאצ"ל. הוא היה פעיל בתנועת הבריחה ומונה למפקד מחנה ההכשרה של ההגנה בצרפת.
ב-1948 עלה לישראל. הוא שירת בחיל האוויר במשך שבע שנים, שימש קצין אחזקה ראשי בכנף 4 והשתחרר בדרגת סרן. ב-1954 החל לעבוד במפעל בדק מטוסים (לימים התעשייה האווירית לישראל), ב-1958 הקים את החטיבה לייצור כלי טיס, לצורך ייצור מטוסי פוגה מגיסטר, ב-1964 מונה לסמנכ"ל ייצור וכיהן בתפקיד עד 1973. לאחר מכן ניהל חברה בבעלות שאול אייזנברג לשיווק מוצרי תעופה. עשור לאחר מכן התבקש על ידי משה ארנס לשוב לתעשייה האווירית על מנת לכהן כמנכ"ל ולקדם את פרויקט הלביא, אריאב הסכים תוך קציבת הכהונה מראש לשנתיים, וכיהן בתפקיד עד 1985.
לאחר פרישתו כיהן במשך כשנה כיו"ר החברה לישראל בבעלותו של אייזנברג. הוא היה שותף במשך 15 שנים עם אהרון פרנקל בחברה בתחום ייצור כלי טיס.
היה נשוי לאודט עד למותה ב-2018. נולדו להם שני בנים.
נפטר ב-3 באוגוסט 2023 והובא לקבורה בבית הקברות קריית שאול.
הערות שוליים

↑  שי אספריל, מתחת לרדאר, באתר כלכליסט, 19 ביוני 2015
| ראשי התעשייה האווירית לישראל |
| --- | --- | --- |
| יושבי ראש החברה | מיכאל פירון • ישראל סחרוב • דוד עברי • מרדכי הוד • צבי צור • יאנוש בן גל • אורי אור • יאיר שמיר • דב בהרב • רפי מאור • הראל לוקר • עמיר פרץ |  |
| מנהלים כלליים | אל שווימר • גבריאל גידור • מאיר דביר • נמרוד שלום אריאב • משה קרת • יצחק ניסן • יוסי וייס • נמרוד שפר • בועז לוי |  |
מס יסף

מס יסף (מכונה גם מס עשירים) הוא מס הנוסף על מס קיים, וחל בעיקר על הכנסות גבוהות.
בישראל

| הסף למס יסף לפי שנים |
| --- | --- |
2022: 663,240 ש"ח
2023: 698,280 ש"ח
2024: 721,560 ש"ח
2025: 721,560 ש"ח
סעיף 121ב לפקודת מס הכנסה קובע כי בנוסף לכל מס (מס הכנסה, מס רווח הון, מס דיווידנד), יש להוסיף מס בשיעור 3% על כל שקל של הכנסה מעל 721,560 ש"ח לשנה (נכון לשנת 2024).
סעיף החוק פורסם בספר החוקים באוגוסט 2012, ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2013.
מס יסף אינו חל על חברות, אלא על יחיד.
דוגמה: לאדם הכנסה חייבת במס של 1,500,000 ש"ח בשנת 2024. חישוב המס:
תקרת מס יסף (2024): 721,560 ש"ח.
חלק חייב במס יסף: 1,500,000 - 721,560 = 778,440 ש"ח.
מס יסף לתשלום: 778,440 × 3% = 23,353 ש"ח.
הערות שוליים

↑  ספר החוקים 2382, כ"ה באב התשע"ב, 13.8.2012 (תיקון מס' 135)
↑  סעיף 2 לתיקון 135
מספר סוריאליסטי

מספר סוריאליסטי הוא מבנה קומבינטורי המייצג משחק אסטרטגיה, שאותו ניתן לעיתים לפרש כמספר. המתמטיקאי האנגלי-אמריקאי ג'ון קונוויי המציא או גילה (כדבריו של קונוויי) את המספרים הסוריאליסטים בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20. הם הופיעו לראשונה בנובלה פרי עטו של דונלד קנות' שאף נתן להם את שמם. מאוחר יותר הופיעה התאוריה בספרו של קונוויי On Numbers and Games. אוסף המספרים הסוריאליסטים מהווה מערכת מספרים משוכללת, המכלילה   את שדה המספרים הממשיים ואת אוסף המספרים הסודרים). השם Surreal number רומז לאופי הסוריאלסטי-משהו של הבנייה, ולכך שמספרים אלו ניצבים (במידת-מה) מעבר למספרים הממשיים (Real numbers).
הגדרת המספרים הסוריאליסטיים מבוססת על רעיונת שונים מרוב מערכות המספרים המקובלות במתמטיקה. ניתן להתייחס עליהם מ-2 נקודות מבט:
כמערכת מספרים - מנקודת מבט זו, אין חשיבות להגדרה של מספר סוריאליסטי ספציפי, אלה רק לאוף שלהם ולפעולות עליהם (בדומ לשאר מערכות המספרים)
כמשחקים קומבינטוריים - כאן יש חשיבות להגדרה הספציפית של מספר סוריאליסטי בתור משחק. ככאלה המספרים הסוריאליטיים מהווים כלי תאורטי חשוב בניתוח משחקים, במסגרת תורת המשחקים הקומבינטורית.
משחקים

משחקי אסטרטגיה מופשטים הם משחקים שבהם יש שני צדדים (נאמר, L ו-R), המבצעים מהלכים לסירוגין, תוך ידיעה מלאה על מצב המשחק וללא השפעה של מזל. באופן המשחק המקובל, הצד שאינו יכול לבצע עוד מהלך חוקי, מפסיד. בין הדוגמאות למשחקים כאלה: דמקה, איקס עיגול ונים.
קונוויי הבחין שבמשחקים מעין אלה, אין צורך לתאר את המהלכים שיכול לבצע כל שחקן (ובוודאי שלא את כללי המשחק או חוקיו) – די לתאר את המצבים שאליהם יכול כל שחקן להגיע בתורו. הפשטה זו מביאה להגדרה של משחק סוריאליסטי כזוג סדור, שכל אחד משני רכיביו הוא קבוצה של משחקים סוריאליסטיים (ומכאן ואילך, משחקים סתם): ברכיב השמאלי מופיעים המשחקים שאליהם יכול להגיע בתור אחד השחקן L, וברכיב הימני המשחקים שאליהם יכול להגיע בתור אחד השחקן R. מקובל לסמן את הקבוצות בין סוגריים מסולסלים, ולהפריד אותן בקו ניצב:  \ \{a,b,c,\ldots |x,y,z,\ldots \}. הגדרה זו נדמית מעגלית, אך היא מייצגת מבנה אינדוקטיבי, וניתן בנקל להפוך אותה להגדרה באינדוקציה טרנספיניטית.
לדוגמה, המשחק  \ \{|\} מציין משחק נטול מהלכים (ומקיים את ההגדרה באופן ריק): כל שחקן שתורו לנוע, יפסיד. נסמן (כמקובל) את המשחק הזה ב-0. במשחק  \ \{|0\} יש לצד R מהלך יחיד, המעביר את המשחק ל-0, ואילו לצד L אין מהלכים כלל. אם תורו של L, הוא מפסיד; ואם תורו של R, אז הוא בוחר (בלית ברירה) לעבור ל-0, ואז עובר התור לרשותו של L, המפסיד מיד. משחק זה מבטיח ניצחון לצד R והפסד לצד L. באופן דומה, המשחק  \ \{0|\} מבטיח ניצחון לצד L, ואילו המשחק  \ \{0|0\} מבטיח ניצחון לשחקן הראשון (R או L).
מִספרים כמשחקים

ישנם משחקים שאפשר להתאים להם ערך מספרי, האמור לייצג את "ערך המשחק" עבור השחקן L. לדוגמה,  \ \{0|\} הוא משחק בעל ערך 1, ו-  \ \{0,\{0|\}|\},\{\{0|\}|\} שניהם בעלי ערך 2. הערך מותאם באופן כזה שאם R יכול להשוות בין המהלכים השונים האפשריים בתורו, הוא יעדיף לבחור בזה שהערך שלו הוא הנמוך ביותר, בעוד ש- L יעדיף תמיד מהלכים בהם הערך הוא הגבוה ביותר.
בתנאים אלה, ההיגיון מחייב שערכו של משחק נמוך מכל הערכים שאליהם יכול R להוביל, וגבוה מכל הערכים שאליהם יכול L להוביל. ואכן, כך מוגדר מספר סוריאליסטי: משחק סוריאליסטי הוא מספר, אם כל המצבים שלו הם מספרים, וכל המצבים בימין גדולים מכל המצבים בשמאל. למשל, המשחקים בעלי ערך 2 מתאימים למספר 2, בעוד שהמשחק  \ \{0|0\} (שבו השני מנצח) אינו בעל ערך מספרי. לצורך כך מוגדר יחס הסדר בין משחקים באופן הרקורסיבי הבא:  \ x\leq y אם לא קיים רכיב שמאלי  \ x^{L} (כלומר איבר של הצד השמאלי של x) כך ש- \ y\leq x^{L}, ולא קיים רכיב ימני  \ y^{R} כך ש- \ y^{R}\leq x. אם  \ x\leq y ו- \ y\leq x אומרים שהמשחקים שווים (אף על פי שהם עשויים להיות שונים זה מזה כזוגות של קבוצות).
מִספרים כמשחקים > פעולות על מספרים סוריאליסטים

על אוסף המספרים הסוריאליסטיים אפשר להגדיר באופן רקורסיבי פעולות של חיבור וכפל, ההופכות אותו לשדה סדור (שאינו ארכימדי).
החיבור מוגדר לפי  x+y=\{x^{L}+y,x+y^{L}|x^{R}+y,x+y^{R}\}, לכל  \ x^{L},x^{R} רכיבים שמאליים וימניים של x בהתאמה, וכן ל-y.
כדוגמה, נוכיח שמתקיים  x+0=x: נניח שהתכונה מתקיימת לכל הרכיבים השמאליים והימניים של x, ונקבל: ל0 אין רכיבים ימניים ולא שמאליים, לכן הרכיבים השמאליים של  x+0 הם  x^{L}+0=x^{L}, והרכיבים הימניים הם  x^{R}+0=x^{R}. קיבלנו  x+0=\{x^{L}|x^{R}\}=x.
הכפל מוגדר לפי  xy=\{x^{L}y+xy^{L}-x^{L}y^{L},x^{R}y+xy^{R}-x^{R}y^{R}|x^{L}y+xy^{R}-x^{L}y^{R},x^{R}y+xy^{L}-x^{R}y^{L}\}.
כדוגמה, נוכיח שמתקיים  x\cdot 0=0: ל0 אין רכיבים ימניים ולא שמאליים, לכן הביטוי  x^{L}y+xy^{L}-x^{L}y^{L} לא קיים (בשל אי קיומו של  y^{L}), וכן לגבי שאר הביטויים המופיעים בהגדרת  x\cdot 0. לכן  x\cdot 0=\{|\}=0.
השדה מכיל מספרים כגון  \ \omega =\{1,2,3,\dots |\}, אבל גם  \ {\frac {\omega }{2}}=\{0,1,2,\cdots |\omega ,\omega -1,\omega -2,\cdots \} ואף  \ {\sqrt {\omega }}=\{0,1,2,\cdots |\omega ,{\frac {\omega }{2}},{\frac {\omega }{4}},\cdots \}.
שדה המספרים הסוריאליסטיים

האוסף של כל המספרים הסוריאליסטיים גדול כל כך, עד שאינו מהווה קבוצה, אלא מחלקה (כך לפי הפרדוקס של בורלי-פורטי, משום שכל מספר סודר הוא מספר סוריאליסטי). האוסף הזה הוא "שדה סדור אוניברסלי": כל שדה סדור ניתן לשיכון (יחיד) בתוכו.
ראו גם

מערכות מספרים
הערות שוליים

↑   K יכול להיות כל שדה מספרים. השדה   F יהיה ההשלמה שלו במקום סופי שלו, והשדה הסופי 
 \mathbb {F} _{q} יהיה מנה של חוג השלמים  {\mathcal {O}}_{K} באידיאל הראשוני המתאים. לדוגמה אפשר לקחת את  K=\mathbb {Q} \langle i\rangle  ואז  {\mathcal {O}}_{K}  יהיה חוג השלמים של גאוס. אם רוצים ששני החיצים המקווקוים ייצגו העתקות אז צריך לבחור שדה שיש לו גם שיכונים ממשיים וגם מרוכבים, למשל  K=\mathbb {Q} \langle {\sqrt[{4}]{2}}\rangle .
↑   K יכול להיות כל שדה מספרים. השדה   F יהיה ההשלמה שלו במקום סופי שלו, והשדה הסופי 
 \mathbb {F} _{q} יהיה מנה של חוג השלמים  {\mathcal {O}}_{K} באידיאל הראשוני המתאים. לדוגמה אפשר לקחת את  K=\mathbb {Q} \langle i\rangle  ואז  {\mathcal {O}}_{K}  יהיה חוג השלמים של גאוס. אם רוצים ששני החיצים המקווקוים ייצגו העתקות אז צריך לבחור שדה שיש לו גם שיכונים ממשיים וגם מרוכבים, למשל  K=\mathbb {Q} \langle {\sqrt[{4}]{2}}\rangle .
↑  הסימבול  t יכול לסמן משתנה אחד או כל קבוצה סדורה היטב של משתנים. יש שיכון בין אובייקט המתאים לקבוצה  X  של משתנים לבין אובייקט המתאים לקבוצה  X'   של משתנים  המכילה את   X.
↑  הסימבול  t יכול לסמן משתנה אחד או כל קבוצה סדורה היטב של משתנים. יש שיכון בין אובייקט המתאים לקבוצה  X  של משתנים לבין אובייקט המתאים לקבוצה  X'   של משתנים  המכילה את   X.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534216205171  BnF: cb12269146s (data)  GND: 4439590-5  LCCN: sh87000053  SUDOC: 031485111
מזכר רצ'ינסקי

אדוארד רצ'ינסקי
מזכר רצ'ינסקי היה מזכר רשמי, שחובר על ידי נציגי הממשלה הפולנית הגולה ב-10 בדצמבר 1942. המזכר נקרא על שמו של אדוארד רצ'ינסקי (אנ'), שר החוץ של הממשלה הגולה ומחבר המזכר, ונחשב למסמך הראשון המתייחס מפורשות להשמדת היהודים בשטחי פולין שתחת הכיבוש הנאצי. המזכר, שנשלח לשרי החוץ של בעלות הברית, היה הדיווח הרשמי הראשון על זוועות השואה וביקש ליידע את דעת הקהל במערב על פשעי הנאצים. במסמך נזכרים בשמם המחנות טרבלינקה, סוביבור ובלז'ץ ומצוין כי בתחומיהם מתבצעת השמדת יהודים שיטתית. היה זה גם המסמך הראשון שנכתב על ידי ממשלה של מדינה הנתונה לכיבוש נאצי ובו הגנה על היהודים באשר הם ולא רק על אזרחיהן היהודים.