stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בר (עסק)
סוגים

הבעלים והמנהלים של בר עשויים לבחור את שמו של בר, העיצוב, התפריט, המשקאות, התאורה, ואלמנטים אחרים שהם חושבים שימשכו סוג מסוים של לקוחות, בהם הם מעוניינים. עם זאת, יש להם השפעה מוגבלת בלבד על הגודל ועל ההרכב של קהל הלקוחות בפועל, כך שגם אם בר נועד במקור לשרת לקוחות מפרופיל דמוגרפי אחד, ייתכן ועם הזמן, הבר יהפוך לפופולרי דווקא בקרב קהל לקוחות מרקע אחר לגמרי. לדוגמה, גיי בר עם רחבת ריקודי דיסקו, המיועד לקהל לקוחות להט"בי, עשוי, עם הזמן, למשוך דווקא יותר ויותר לקוחות הטרוסקסואלים; בר בלוז עשוי להפוך לבר של אופנוענים, אם רוב לקוחותיו הם רוכבי אופנועים.
קוקטייל לאונג' (טרקלין קוקטיילים) הוא בר יוקרתי הממוקם בדרך כלל בתוך מלון, מסעדה, או בשדה תעופה.
"בר מלא" הוא בר המגיש משקאות מזוקקים, קוקטיילים, יין, ובירה.
"בר יין" הוא בר אלגנטי, המתמקד ביין בלבד, ולא מגישים בו בירה או משקאות חריפים אחרים. לקוחותיהם של ברים אלה יכולים לטעום יינות לפני שהם מחליטים לרכוש אותם. בחלק מברים אלו מוגשות צלחות קטנות של מזון או חטיפים אחרים.
"בר בירה" מתמקד בבירה, במיוחד בירות המיוצרות במבשלות בוטיק, ולא ניתן לרכוש בו יין או משקאות חריפים אחרים. ישנם ברים המגישים בירה המיוצרת במקום, באמצעות מבשלה.
"בר פרן" הוא מונח סלנג אמריקאי המתייחס לבר יוקרתי המיועד לקהל לקוחות סטודנטיאלי או יאפי.
"בר מוזיקה" הוא בר בו ישנן הופעות של מוזיקה חיה.
"Dive bar" הוא בר זול, אשר עלול להיחשב כמקום מפוקפק.
סוגים > בידור

ישנם ברים המסווגים על פי סוג הבידור שהם מספקים ללקוחותיהם:
ארקייד בר – בר שיש בו מכונות ארקייד או קונסולות משחק בהם יכולים המבלים לשחק במשחקי וידאו.
בלוז בר – מתמחה בהופעות חיות של מוזיקת בלוז.
מועדון סטנד-אפ – מתמחה בהופעות סטנד-אפ של קומיקאים.
דאנס בר – בר שיש בו רחבת ריקודים בהם לקוחות יכולים לרקוד לקולות של מוזיקה מוקלטת מראש. כאשר מדובר ברחבת ריקודים גדולה במיוחד, ובתקליטן מפורסם, המקום עשוי להיחשב כמועדון לילה או דיסקוטק.
קריוקי בר – מתמחה בהצעת שירותי קריוקי ללקוחות.
בר מוזיקה – מתמחה בהופעות חיות של זמרים, זמרות ולהקות.
דראג בר – מתמחה בהופעות של גברים בלבוש דראג שלרוב מבצעים ליפ סינק לשירי זמרות מפורסמות.
סלסה בר – דאנס בר המתמחה בהשמעת מוזיקת סלסה לטינית.
ספורט בר – בר אליו מגיעים אוהדי ספורט על מנת לצפות במשחקים המשודרים בשידור חי בבר על מסכי ענק.
בר חשפנות – בר בו נשים חשופות חזה רוקדות ו/או מגישות את המשקאות.
סוגים > לקוחות

ישנם ברים המסווגים על פי סוג הלקוחות הפוקדים את המקום:
אופנוענים – ברים המיועדים לבעלי אופנועים, ובאזורים מסוימים – לחברי מועדון אופנועים בלבד.
סטודנטים – ברים הממוקמים בתוך או בסמוך לאוניברסיטאות או מכללות, שרוב לקוחותיהם הם סטודנטים.
בר שכונתי – בר שנמצא בסמוך לאזורי מגורים, שרוב לקוחותיו גרים או עובדים בקרבת מקום, מכירים זה את זה, ומבקרים בו באופן קבוע.
שוטרים – ברים המיועדים למפגשים של שוטרים (או של בעלי מקצוע אחרים בתחום אכיפת החוק), לאחר שעות העבודה.
גיי בר – ברים המיועדים לקהל לקוחות הומואים או לסביות.
בר מעורב – בר המיועד בעיקר לקהל לקוחות ביסקסואלים, אך בין לקוחות יש גם סטרייטים וגם הומואים.
פנוים/פנויות או רווקים/רווקות – בר אליו מגיעים (בעיקר) אנשים סטרייטים שאינם נשואים, משני המינים, על מנת להיפגש ולהתרועע.
בר נשים – בר המיועד לקהל לקוחות נשי בלבד (סטרייטיות ו/או לסביות).
אוהדי ספורט – בר שבו אוהדים מתאספים, על מנת לעודד את הקבוצות האהובות עליהם ביחד עם אוהדים הדומים להם.
בר (דלפק)

הדלפק שמאחוריו עומד הברמן ואשר עליו הוא מגיש את המשקאות ללקוחותיו נקרא "בר". מונח זה מוחל, כסינקדוכה, על מוסדות שתייה שנקראים "ברים". דלפק זה, בדרך כלל, הוא גם מקום אחסון של מגוון רחב של בירות, יינות, משקאות חריפים, וכן מוצרי מזון ומשקה שאינם אלכוהוליים, המאורגן כדי להקל על העבודה של הברמן, בעיקר בשעות עומס.
שימוש המילה "בר" בהקשר זה נעשה כבר בשנת 1591, על ידי המחזאי רוברט גרין, ביצירתו "A Notable Discovery of Coosnage".
דלפקים המשמשים לצורך הגשה של סוגים אחרים של אוכל ושתייה יכול גם כן להיקרא "ברים", אפילו אם אינם מגישים משקאות אלכוהוליים כלל. דוגמאות לשימוש שכזה במונח זה כוללות בר סלטים, סושי בר, בר מיצים, גלידריות ועוד.
ביבליוגרפיה

Hamill, Pete (1994). A Drinking Life: A Memoir. NewYork: Little, Brown and Company. ISBN 978-0-316-34102-8.
Maloney, Ralph (2012). How to Drink Like a Mad Man. Mineola, New York: Dover Publications. ISBN 978-0-486-48352-8.   A humorous account of the drinking culture of Madison Avenue advertising executives during the 1960s. Originally published in 1962 as The 24-Hour Drink Book: A Guide to Executive Survival.
Moehringer, J.R. (2005). The Tender Bar: A Memoir. New York: Hyperion. ISBN 1-4013-0064-2.
ראו גם

גיי בר
גן בירה
גסטרופאב
טברנה
מועדון לילה
ספיק איזי
פאב
קריאה אחרונה
הערות שוליים

↑  Cocktail Lounge definition from The Free Dictionary
↑  Todd Dayton, San Francisco's Best Dive Bars. Ig Publishing, 2009 ISBN 097031258X. p. 4. נבדק ב-2010-07-22.
↑  John M. Kingsdale, “The 'Poor Man's Club': Social Functions of the Urban-Working Class Saloon,” in American Quarterly, Vol. 25, No. 4. (Oct., 1973)
| קוקטיילים |
| --- | --- | --- |
| סוגי קוקטיילים | קוקטייל יין • קוקטיילי שלהבת • קוקטיילי חנקן נוזלי • סאוור • פונץ' |  |
| ציוד וכלים לקוקטיילים | שייקר •  כפית בר • מבחש • מסננת קוקטיילים • מגרסת קרח • ג'יגר |  |
| עיטורי קוקטייל | דובדבן מסוכר • מטריית קוקטייל • קשית שתייה |  |
| סירופים וציוד נוסף | מי סוכר • גרנדין • מכונת קפה • מסחטה • בלנדר |  |
| כוסות לקוקטיילים |  כוס מרטיני •  כוס אולד פאשנד •  כוס ברנדי סניפטר •  כוס הייבול •    כוס יין •  כוס מרגריטה •  כוס קולינס •  כוס שמפניה |  |
| אחר | בר • מסיבת קוקטייל • פליירינג • מוזג • איגוד הברמנים הבינלאומי • אנגוסטורה ביטרס • שמלת קוקטייל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544370605171  BNE: XX554719  GND: 4198747-0  LCCN: sh93000452  NARA: 10662868  NKC: ph118777 
צילום פנים של מסבאה שבבית-מלון בקליפורניה, ארצות הברית, 1889
בר בלואיזיאנה, בתקופת השפל הגדול
ברמן עובד בבר שבירושלים, ישראל
שורה של בקבוקי משקאות חריפים שונים, מסודרים מאחורי בר (דלפק)
יצחק חילו

יצחק בן יוסף חילו היה יהודי ספרדי ונוסע לארץ ישראל מהמאה ה-14. עלה לארץ ישראל בשנת 1333 (שנת ה'צ"ג). מכתב בן שלושה עמודים בעברית לאביו ולקרוביו בספרד נשתמר בספרייה הלאומית של צרפת וכתב היד המקורי אבד.
בשיכון דן בתל אביב נקרא רחוב על שמו.
שבילי ירושלים

בשנת 1847 פרסם אליקים כרמולי בספרו "Itinéraires de la Terre Sainte" תרגום לצרפתית של איגרת בשם "שבילי דירושלים" שמיוחסת לחילו. מאוחר יותר תורגם החיבור לעברית על ידי ישראל זאב הורוביץ, ופורסם במאסף "ירושלים" של אברהם משה לונץ. החיבור נכתב בצורה של מכתב המופנה לאביו ולקרוביו של המחבר, ובו הוא מתאר את חיי היהודים ומשלח ידם בירושלים ובערים בקצה כל שבעת השבילים היוצאים מירושלים ומתפרסים בכל רחבי ארץ ישראל.
חוקרים שונים טענו כי אגרת כזאת אכן הייתה קיימת בספרייה בפריז, אך התוכן שפרסם כרמולי הוא מזויף. בתוך הדברים יש לכאורה חומר בעל-חשיבות לתולדות הקבלה. חוקר הקבלה גרשם שלום ראה בו זיוף. פרופסור מיכאל ארליך מהמחלקה ללימודי מזרח התיכון באוניברסיטת בר-אילן, סבר שרוב החיבור הוא מקורי וחובר על ידי נוסע בן המאה ה-14, ורק מיעוטו הוא תוספות מזויפות של כרמולי.
הספר נכלל גם בקובץ של יהודה דוד אייזנשטיין "אוצר מסעות", אשר ראה אור בשנת 1927.
הערות שוליים

↑  יהודה דוד אייזנשטיין, אוצר מסעות, מבוא, עמ' 71
↑  גרשם שלום, "ס' שבילי דירושלם המיוחס לר' יצחק חילו — מזויף", ציון: מאסף החברה הא״י להיסטוריה ואתנוגרפיה ט, תרצ"ד, עמ' מ (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  הרחוב על שמו של יצחק חילו המאונך לרחוב על שם בנימין מטודלה, שבדומה לחילו נסע אף הוא בעולם וכתב על מסעותיו.
↑  מאיר וקסמן, History of Jewish Literature, כרך 2, עמ' 491
1 2  גרשם שלום, "ס' שבילי דירושלם המיוחס לר' יצחק חילו — מזויף", ציון: מאסף החברה הא״י להיסטוריה ואתנוגרפיה ט, תרצ"ד, עמ' לט–נג (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, עמ' 222, הערה 104: "העוסקים בתולדות ארץ־ישראל בימי־הביניים זוכרים תמיד את הזיוף המפורסם מאוד של המלומד רב־המוניטין א' כרמולי, ממציא מסע העלייה־לרגל של ר' יצחק חילו. אם כי הזיוף כבר הוכח בו־זמנית על־ידי ג' שלום ומ' איש־שלום, משתמשים בו עד היום כמה חוקרים נוצרים נכבדים".
↑  מיכאל ארליך, ספר שבילי דירושלים המיוחס לר' יצחק חילו - מזויף?, ירושלים וארץ־ישראל 6, תשס"ח, עמ' 87-59
חמנית מצויה

.
| חמנית מצויה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אסטראים
משפחה:: מורכבים
סוג:: חמנית
מין:: חמנית מצויה
שם מדעי
 Helianthus annuus ‏לינאוס, 1753
חמניות בשדה
חמנית מצויה או חמנית חד-שנתית (בקיצור חמנית או חמנייה; שם מדעי: Helianthus annuus) היא מין צמח הנמנה ממשפחת המורכבים ("Compositae"). מוצא החמנית במערב אמריקה הצפונית. הסוג חמנית (Helianthus) כולל כ־50 מינים ובהם החמנית המצויה שהוא הצמח החקלאי העיקרי מסוג זה. גרעיני חמנית ("גרעינים שחורים") משמשים למאכל ולהפקת שמן.
בישראל, החמנית המצויה מוגדרת כמין פולש.
שימושים

שמן חמניות ‒ חמניות מגדלים בעיקר לצורך הפקת שמן, באזורים נרחבים בעולם: במזרח אירופה, בדרום וצפון אמריקה, בדרום אפריקה, באוסטרליה, בספרד ובטורקיה.
החמנית גודלה על ידי האינדיאנים בצפון אמריקה למאכל ולשמן והובאה על ידי הספרדים לאירופה במאה ה־17, שם הופצה כצמח גן לנוי ולמאכל.
זנים לפיצוח נפוצים באזור הים התיכון, בישראל, טורקיה וספרד.
בשנת 2013 פרסמה קבוצת חוקרים מאוניברסיטת 'נאמיק קמאל' בטורקיה (Namik Kemal University) מחקר הקובע כי קליפות גרעיני החמנייה נמצאו כבעלי פוטנציאל מעניין בייצור בטון.
ביולוגיה > תיאור החמנית

הגבעול גלילי, שעיר וגס, הולך ודק כלפי מעלה. עוביו מותנה בתנאי הגידול ובדרך־כלל קיים קשר בין קוטר הגבעול וקוטר הקרקפת, המאפשר לאמוד את היבול עוד לפני הפריחה. עלי הכותרת של החמנית שעירים עם פטוטרות ארוכות וטרפים דמויי לב ומפורצים. מספרם 20–30. תפרחת החמנית היא קרקפת המורכבת מפרחים צינוריים חד-מיניים נקביים, הערוכים בקרניים אקסצנטריות היוצאות מן המרכז. הדור החיצוני מורכב מפרחים לשוניים עקרים. מספר הפרחים בדרך־כלל 500–2,500 בהתאם לגודל הקרקפת. שורש החמנית שפודי ומסתעף בעיקר בשכבת הקרקע העליונה, בה קוטר בית השורשים עשוי להגיע ל־2 מטרים ויותר. חלק מהסעיפים מעמיקים בקרקע עד כדי 2 מטר.
ביולוגיה > מערכת השורשים בחמנייה

בחמנייה ישנו מנגנון הנקרא "שלטון קודקודי", שליטה של החלק הגדל מהר (החלק שבקצה הנצר) על התפתחותם של שאר חלקי הצמח. בחמנית ישנו קודקוד נצר גדל אחד, ובנוכחותו אין גידול נראה לעין של הניצנים שבחיקי העלים מתחתיו. נוכחותו של קודקוד זה משנה את אופי ההתפתחות של נצרים אחרים בחמנית לדוגמה, הענפים הצדדיים גדלים אבל רק לכיוון אופקי, אלא אם כן מוסר הקודקוד הראשי ואז הם פונים מעלה. קודקודי נצר מתפתחים מעודדים היווצרות עוד ועוד שורשים, אך השורשים הקיימים אינם מתפתחים ומתרחבים. השפעת הקודקודים הגדלים גורמת למכלול התהליכים ההתפתחותיים המביאים להיווצרות כל התאים השונים המרכיבים את מערכות ההובלה ובנוסף היא אחראית לקישור העלים החדשים עם שאר חלקי הצמח. נוכחות והתפתחות רקמות הנצר שומרות על קיומו של ציר הצמח המקשר ביניהם לשאר חלקי הצמח, ובמיוחד לשורשים. כאשר רקמות הנצר מוסרות הציר המוביל אליהן מתנוון, ובכך מתחילה החמנית בתהליך גסיסה.
ביולוגיה > הפריה בחמנית > מנגנון אי התאם עצמי בחמנית

ההפריה בחמנייה היא זרה וההאבקה מבוצעת בעיקר על ידי דבורים. בחמניות קיים מנגנון אי-התאם עצמי - מנגנון גנטי המונע האבקה עצמית ובכך שומר על השונות הגנטית בחמניות ואף מגדיל אותה. מנגנון זה מבוסס על אינטראקציה בין גרגירי האבקה לרקמות העלי. רקמת העלי מונעת נביטה של גרגר האבקה לתוך עמוד העלי ובכך נמנעת עצם ההפריה. אי ההתאם מתקבל במקרה שבו גמטות שמקורן באותו צמח חמנית או גמטות ממקור זר הנושאות אללים זהים לאלו של אותה החמנית.
ביולוגיה > הליוטרופיזם

החמנייה מפורסמת בתכונת ההליוטרופיזם (סיבוב של איברי הצמח בהתאם לזווית קרני השמש)  (מיוונית הליו Helio- שמש ; טְרוֹפִּיזֶם tropism - נטייתו של אורגניזם, ובפרט צמח, לגדול לכיוון גירוי סביבתי חיצוני מסוים). תכונה זו הקנתה לה את שמה בשפות שונות. האיברים המבצעים הליוטרופיזם הם ניצן התפרחת והעלים העליונים, העוקבים אחר תנועת השמש עד לשלב שבו הקרקפת נפתחת ומתחילה לפרוח. בתקופת הפריחה, הקרקפת פונה לאורך כל היום לכיוון מזרח ואינה מבצעת עוד הליוטרופיזם (בניגוד לאמונה הרווחת). בהליוטרופיזם מעורבים רצפטורים לאור (פוטורצפטורים). הסידור של הרצפטורים מאפשר לצמח "לחוש" את כיוון האור. (קולר, 2003)
סיקור זני הפיצוח בישראל

מחזור הזרעים הנפוץ בישראל בגידול חמניות הוא בן 4 שנים. בישראל נהוג לגדל חמניות בשתי שיטות: חקלאות בעל וחקלאות שלחין. היבול בגידול שלחין גדול פי 2.5 עד 3 מגידול בעל, ההבדל בעלויות אינו מתבטא בהכנת השטח אלא בהוצאות ההשקיה. החמנית היא גידול קיצי המחייב שמירה על הקרקע נקייה מעשבים במהלך החורף. ישנם כ־20 הרביצידים המאושרים לריסוס חמנית, חלקם משמשים כקדם הצצה –הם שאריתיים בקרקע אך לא פוגעים בחמנית, וחלקם בררניים מבחינת מגע. עונת הזריעה של חמנית בישראל היא בין החודשים פברואר לספטמבר. המרחקים המומלצים הם 20 ס"מ בין הזרעים ובין השורות של החמנית 30 ס"מ.
נכון לשנת 2004, זני הפיצוח השונים בישראל מתאפיינים בהקניית תכונות שונות המשפרות את יבול החמנית ומאפשרות להגיע ליבול רב, בעל איכות גבוהה.
שיפור זני החמניות כולל פיתוח חמנית בכירה או אפילה, פיתוח זנים בעלי יבול איכותי הניתן לפיצוח בקלות, שיפור והקניית עמידות למחלות שונות התוקפות את הצמח.
הזנים הבכירים ביותר הם חמניות הפורחות לאחר 55- 60 יום (ד.י"3, עומר, שמש) והאפילים ביותר פורחים לאחר 75 יום (הזרע 2004) גובהם של מרבית הזנים הנמצאים היום בשוק נע בין 140- 160 ס"מ, פרט "קו 10" שהוא זן ננסי (80 ס"מ).
לזנים שונים פיתחו עמידות למחלות התוקפות את הגידול, עמידות גבוהה לעלקת הוקנתה לזן "הזרע 2005" בעוד הזן ד"י3 הוא הרגיש ביותר לעלקת. עמידות גבוהה במיוחד לחילדון העלה הוקנתה לזנים: הזרע 2658" ולזן" י2000".
משום שבישראל גידול החמניות מתמקד בעיקר בסוג לפיצוח, המדד לאיכות גבוהה של זנים הוא אורך הזירעון, כל הזנים החדשים מצטיינים באורך זרע של 22 מ"מ לפחות. כאשר בוחנים את יבול הזנים יש להתחשב באחוז היבול שהוא סוג א', מכיוון שיבול שאינו סוג א' ערכו המסחרי יורד. הזן "הזרע 2658" מצטיין ביבול גבוה (מעל 300 ק"ג וכ־80% מיבול זה סוג א'). בשאר הזנים היבולים נעים בין 250 -290 ק"ג כשאחוז הזרעים הממוין סוג א' עומד על כ־75%.
מחלות ומזיקים

חילדון - מחולל המחלה היא הפטרייה Puccinia Heliathi. המחלה הורסת את הרקמות המטמיעות של הצמח, ככל שהיא מקדימה להופיע כך היבול קטן. הפטרייה משלימה את מחזור חייה על החמנית ועוברת מעונה לעונה על ידי שרידי הצמחים ונספחיהם.
ריקבון הקרקפת - מחולל המחלה פטרייה מהסוג Rhizopus, המועברת לקרקפת על ידי ציפורים.
מחלות נוספות אשר ניתן למנוע בעזרת טיפול מתאים.
כשותית - פטרייה הגורמת לצמחים ננסים, ללא יבול במקרים קשים. ניתן להימנע על ידי חיטוי הזרעים ברידומיל.
קשיון רולפסי - נפוצה בשדות שלחין וסימניה הם נבילה מוקדמת של עלים, ריקבון לח ונקודות לבנות על השורש. ניתן להימנע על ידי שימוש בשיטת בעל.
מקרופמינה ('Sclerotium Bataticola) - פטריית קרקע, אשר מופיעה בתנאי יובש השקיה נכונה תוריד את פגיעתה בגידול.
עלקת
הערות שוליים

↑  חמנית מצויה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  על פי רב מילים, שם הצמח הוא "חַמָּנִית" ואילו "חַמָּנִיָּה" הוא "חלופה רווחת בלשון הדיבור". המלה חודשה על ידי ביאליק (ניתן למצוא אותה בשיר הילדים "בערוגת הגינה" (ושם, אגב, באופן דומה, מופיע "עגבנית" במקום "עגבנייה")); רוביק רוזנטל מסביר: "אחת התופעות החביבות בחידושי ביאליק היא שימוש בשמות פרטיים מן המקרא והפיכתם לשמות עצם. [...] חמון שבנחלת אשר או נפתלי הפכה לחמנית".
↑  חמנית מצויה : צמח פולש, באתר www.wildflowers.co.il
↑  מחקר חדש: בטון מגרעיני חמניות, באתר AgriNews.co.il‏, 21 במאי 2013
↑  "Sunflower seed waste as lightweight aggregate in concrete production", Can Burak Sisman – Academia.edu
1 2 3  פרסומי שי כיתאין, שירות ההדרכה והמקצוע (שה"מ) של משרד החקלאות, 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548788205171  BNE: XX529366  BnF: cb11975395v (data)  GND: 4124213-0  LCCN: sh85130542  NDL: 00616904  NKC: ph116188 
חמנייה בגינת הכנסת
חמנייה פונה לכיוון השמש ביישוב נווה צוף
שדה חמניות בפארק הרצליה
ווקר זימרמן

ווקר דוויין זימֵרְמַן (באנגלית: Walker Dwain Zimmerman; נולד ב-19 במאי 1993 בלורנסוויל שבג'ורג'יה, ארצות הברית) הוא כדורגלן אמריקאי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת נאשוויל מה-MLS ובנבחרת ארצות הברית.
ביוגרפיה

זימרמן נולד בג'ורג'יה שבארצות הברית, למשפחה נוצרית אדוקה, ואביו אף היה כומר במשך כ-21 שנה. הוא בן הזקונים מבין שלושה אחים, להוריו דייוויד ובקי.
נשוי לסאלי זימרמן, ולהם ילד משותף.
קריירת מועדונים

זימרמן החל את הקריירה המקצוענית שלו בדאלאס מליגת ה-MLS הצפון-אמריקאית. ב-11 במאי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על די. סי. יונייטד במסגרת הליגה. ב-22 ביוני 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד ספורטינג קנזס סיטי במסגרת הליגה. בסך הכל ערך 95 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שמונה שערים.
ב-10 בדצמבר 2017 חתם זימרמן בלוס אנג'לס מה-MLS. ב-7 באפריל 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 5-0 לאטלנטה יונייטד במסגרת הליגה. ב-22 בספטמבר הבקיע את שערי הבכורה שלו במועדון, צמד שערים בניצחון 0–2 על סן חוזה ארת'קווייקס במסגרת הליגה. בסך הכל ערך 54 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע חמישה שערים.
ב-11 בפברואר 2020 חתם זימרמן בנאשוויל מה-MLS.
נבחרות ארצות הברית

ב-3 בפברואר 2017 ערך זימרמן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארצות הברית, בניצחון 0–1 על נבחרת ג'מייקה במשחק ידידות. ב-28 במאי 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–3 על נבחרת בוליביה במשחק ידידות.
הוא היה חלק מסגל נבחרת ארצות הברית בטורניר גביע הזהב 2019, בו ערך שלוש הופעות, ובטורניר גביע הזהב 2021, בו זכה יחד עם נבחרתו, כשהוא עורך שלוש הופעות.
נכלל ומשחק בסגל נבחרת ארצות הברית הבוגרת בטורניר מונדיאל 2022 שבקטאר.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של ארצות הברית לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
תארים

גביע ארצות הברית הפתוח (1): 2016
גביע הזהב של CONCACAF ‏ (1): 2021
בונדסטאג

| --- | --- |

 מדינה:  גרמניה גרמניה
 סוג:  בית תחתון
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  7 בספטמבר 1949 – הווה (75 שנים) 
 הרכב
 מספר מושבים:  736
 
 קואליציה (416)        הסוציאל-דמוקרטים‏ (206)       הירוקים‏ (118)       הליברלים‏ (92) אופוזיציה (320)        האיחוד‏ (197)      הנוצרים הדמוקרטיים‏ (152)       הנוצרים-סוציאלים בבוואריה‏ (45)      אלטרנטיבה לגרמניה‏ (79)       השמאל‏ (39)       עצמאיים‏ (5)
 בחירות
 בחירות קודמות:  2021
 בחירות הבאות:  2025
 מנהיגים
 נשיאת הבונדסטאג:  ברבל בס, SPD החל מ-26 באוקטובר 2021
 משכן
 
 בניין הרייכסטאג, ברלין, גרמניה
 אתר אינטרנט
 www.bundestag.de
 
מליאת הבונדסטאג
בניין הבונדסהאוס, משכן הבונדסטאג בבון (1949–1999)
חלוקת המושבים בבונדסטאג בשנים 1949–2005 (באחוזים). שחור=המפלגה הנוצרית-דמוקרטית CDU/CSU; אדום=המפלגה הסוציאל-דמוקרטית SPD; צהוב=המפלגה הדמוקרטית החופשית FDP; ירוק=הירוקים; סגול=די לינקה; חום=המפלגה הגרמנית DP
הבונדסטאג (בגרמנית: Bundestag) הוא בית הנבחרים הפדרלי של גרמניה, ונחשב לפעמים לבית התחתון של הפרלמנט הגרמני (לעומת הבונדסראט המייצג את המדינות המרכיבות את הפדרציה), אם כי אינו מוגדר רשמית ככזה. הוא בא למעשה להחליף את הרייכסטאג של העבר כפרלמנט של גרמניה, בהתחלה בשטח גרמניה המערבית ואחרי 1990 בגרמניה המאוחדת. מקום מושבו מאז 1999 הוא במבנה הרייכסטאג בברלין. הבונדסטאג נבחר כל ארבע שנים בבחירות עממיות ובידיו נתונה סמכות החקיקה העליונה. הבונדסטאג בוחר את הקאנצלר הפדרלי (בונדסקאנצלר).
היסטוריה > הרייכסטאג

ב-1871, עם איחוד גרמניה ויצירת הקיסרות הגרמנית, נוסד גם הרייכסטאג בברלין כבית מחוקקים. בניין הרייכסטאג הוקם כ-20 שנים מאוחר יותר. עד אוקטובר 1918 נבחרו החברים בו בבחירות ישירות, ורק גברים היו בעלי זכות בחירה. הקנצלר (ראש הממשלה) וממשלתו לא נבחרו על ידי הרייכסטאג אלא על ידי הקיסר. לאחר כינון רפובליקת ויימאר ניתנה זכות הצבעה לנשים, והן יכלו גם לשרת כחברות בית הנבחרים. לחברי הבית ניתנו זכויות דמוקרטיות ובראשן הזכות להצביע הצבעת אי אמון בקנצלר ובממשלתו. עם עליית הנאצים לשלטון בינואר 1933, המשיך הרייכסטאג להתקיים, אך הנאצים שרפו את הבניין כחודש לאחר מכן, ב-27 בפברואר, מה שהוביל להכרזת "מצב חירום" ולחיקוק חוק ההסמכה במרץ אותה שנה, שהותיר את הרייכסטאג ככלי ריק מתוכן.
היסטוריה > הבונדסטאג בבון

הבונדסטאג נוסד כפרלמנט של מערב גרמניה מכוח חוקת גרמניה הפדרלית לאחר מלחמת העולם השנייה ב-1949. כיוון שמצבה הפוליטי של מערב ברלין העמיד אותה מחוץ לתחומי תחולת החוקה החדשה, התכנס הבונדסטאג בעיר בון. אזרחי מערב ברלין אף לא יכלו להצביע לבונדסטאג.
בין 1949 ל-1999 התכנס הבונדסטאג בעיר בון, במתחם שנקרא Bundeshaus (בונדסהאוס), שהיה גם משכן הבונדסראט ("המועצה הפדרלית"). מאז 1999 הבניין משמש כמרכז כנסים בינלאומי. עקב התנגדות סובייטית נחרצת, לא התקיימו ישיבות של הבונדסטאג בברלין, למעט ישיבות הגוף הבוחר את נשיא גרמניה (ה-Bundesversammlung).
היסטוריה > חזרה לברלין

אחד מסמלי איחוד גרמניה היה שיבת הבונדסטאג, כפרלמנט של גרמניה המאוחדת לבניין הרייכסטאג בברלין, שעבר לצורך כך שיפוץ נרחב בראשות האדריכל הבריטי סר נורמן פוסטר.
תפקידים

הבונדסטאג הוא הרשות המחוקקת במערכת הפוליטית הגרמנית. חברי הבית הם נושאי המשרות הציבוריות הפדרליים היחידים במדינה הנבחרים ישירות על ידי הציבור. הבונדסטאג מבקר את פעולות הממשלה וחוקיה ונעזר לשם כך במערך של ועדות נושאיות. אחד מתפקידיו החשובים של הבונדסטאג הוא בחירת הקנצלר.
בחירות

בחירות נערכות כרגיל כל ארבע שנים. תקופת כהונה מקוצרת יכולה להיווצר עקב חוסר יכולת הקנצלר להשיג רוב בבונדסטאג, אז ממליץ הקנצלר לנשיא לפזר את הבית המכהן ולכונן בחירות. הפרלמנט מתפזר בפועל רק עם מינויו של גוף בוחרים חדש לאחר הבחירות. כל אזרח גרמני מעל גיל 18 יכול לבחור ולהיבחר כחבר הבית ואין מגבלה על זמן הכהונה. אחוז החסימה עומד על 5% עבור מפלגה ארצית ולפחות שלושה נבחרים שנבחרו בבחירות אישיות במחוזותיהם, נציגי מפלגה ארצית שלא עברה את אחוז החסימה (זה למשל היה מצבה של מפלגת די לינקה בשנים 1990–1998). הדבר מונע קיומן של מפלגות מיעוט קטנות (שקיומן ערער מאוד את הפוליטיקה של רפובליקת ויימאר).
כמחצית מחברי הבית נבחרים בבחירות אישיות ב-299 מחוזות בחירה ומחציתם השנייה נבחרים בבחירות כלליות ישירות ופרופורציונליות מקרב הרשימות הארציות. כך, כל בוחר מקבל בעת הצבעה שתי רשימות-בחירה, אחת לפי המחוז ובה רשימת מועמדים אישית (כל מועמד משויך למפלגה ארצית) והשנייה ובה רשימת המפלגות הארציות, הצבעה זו קובעת את החלוקה היחסית של המפלגות בבית. מספר החברים לא קבוע, אך הוא עומד על לפחות 598 חברים. חלוקת המנדטים מבוצעת מאז 2005 לפי שיטת סנט-לגי (Sainte-Laguë method). במקרים שונים, המעוגנים בחקיקה (למשל חוסר איזון בין ההצבעה הארצית למספר מועמדים שנבחרו בבחירה אישית), מוענקים למפלגה מושבים עודפים.
ראשית נכנסים לפרלמנט הנבחרים שנבחרו אישית. אחר כך נוספים נבחרים לרשימה הארצית כך שמספר הנבחרים הכולל למפלגה יתאים לאחוז הבוחרים שבחרו בה (ברשימות האזוריות והארציות יחד). במקרה שהאחוז הכולל שקיבלה מפלגה נמוך מ (האחוז שמייצג) מספר הנבחרים האישיים – לא מתבטלת בחירתם האישית והם נשארים בפרלמנט (בהתאם לרצון הבוחר). ובשל כך מספר הנבחרים בפרלמנט גדל מעבר ל-598. בנוסף לכך, מספר החברים בפרלמנט גדל עוד יותר, על ידי הוספת נבחרים לרשימות הארציות של המפלגות האחרות במטרה לאזן ולהחזיר את הייצוג היחסי של כל מפלגה לאחוז הבוחרים שבחר בה (שוב כדי לממש את רצון הבוחר).
נהגים, נהלים ומבנה ארגוני > עקרון אי-ההמשכיות

כל פרלמנט נבחר בראשית הקדנציה נחשב לגוף מחוקק נבדל לחלוטין מקודמו שהתקיים לפני הבחירות (עקרון הנקרא בגרמנית Der Diskontinuität, אי-המשכיות). כתוצאה מכך, כל הצעת חוק שהייתה בשלבי חקיקה בפרלמנט לפני הבחירות, שבה (אם בכלל) לראשית תהליך חקיקה בגוף-המחוקקים החדש לאחר הבחירות.
נהגים, נהלים ומבנה ארגוני > הסיעות

החלוקה המפלגתית הפרופורציונית בבחירות הארציות קובעת את גודלן של הסיעות (בגרמנית Fraktion) בבונדסטאג. גודל הסיעה קובע את התקציב הממשלתי המוקצה לה לפעילותה, את זמן הנאום של חבריה במליאה, את יחס חבריה בוועדות השונות, את מספר יו"רי הוועדות המוקצים לה ואת נציגיה בארגונים הפרלמנטריים השונים. הנהלת הסיעה אחראית על חלוקת ההקצאות לחברי המפלגה המכהנים. כאשר לא התקיימה סיעה, משום שהמפלגה הארצית לא עברה את אחוז החסימה, אולם לבונדסטאג נכנסו 3 חברים שנבחרו בבחירות אישיות במחוזותיהם, הקצאותיהם הסיעתיות היו נמוכות מאשר אילו התקיימו כסיעה של מפלגה ארצית.
נהגים, נהלים ומבנה ארגוני > הוועדות

רוב הפעילות הפרלמנטרית בבונדסטאג מתבצעת בוועדות. רוב הוועדות הן ועדות קבועות, יציבות לאורך הקדנציה. מספר הוועדות ונושאי העניין שלהן חופף במידה רבה את משרדי הממשלה הפדרלית (חינוך, ביטחון, חקלאות וכו'). ככלל, חלוקת יו"רי הוועדות לפי הפרופורציה הסיעתית נתונה למשחק הפוליטי, אולם בראשות ועדת הכספים יושב תמיד יו"ר מהסיעה הגדולה ביותר של האופוזיציה.
נהגים, נהלים ומבנה ארגוני > הנשיאות

נשיאות הבית (בגרמנית: Ältestenrat, מילולית "מועצת הזקנים") מורכבת מיושב ראש הבונדסטאג, סגנו וקבוצה בת 23 נציגי סיעות (באופן פרופורציונלי, כאמור).
תפקידיה הם ניהול שוטף של ענייני הבית, כולל קביעת סדר היום, מינוי יו"רי הוועדות וכפורום לליבון סוגיות בין-מפלגתיות פרוצדורליות ובנושאי חקיקה. משטרת הבונדסטאג אחראית על הביטחון במתחם.
ראו גם

בונדסראט
פוליטיקה של גרמניה
בתי מחוקקים לפי מדינה
השתלת איברים

השתלת איברים היא טכנולוגיה רפואית שהתפתחה במחצית השנייה של המאה ה-20. בטכנולוגיה זו מוחלפים איברים, חלקי איברים או רקמות שהגיעו לאי-ספיקה סופנית באיברים, חלקי איברים או רקמות תקינים.
השתלות איברים נעשות לרוב בבני אדם, פרט למקרים שבהן נערכות השתלת איברים בבעלי חיים, בעיקר לצורך מחקר, לימוד והתנסות.
האיבר המושתל יכול להיות מאותו אדם לעצמו (כמו בהשתלת רקמות), מאדם (חי או מת) לאדם אחר, או ממין אחד למין אחר (קסנוטרנספלנטציה). איברים מושתלים יכולים להיות מלאכותיים או טבעיים, שלמים או חלקי איברים (כמו שסתומים, רקמות וכדומה).
תרשים המדגים השתלת לב