stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בקי שארפ (סרט)

ערך זה עוסק בסרט משנת 1935. אם התכוונתם לסרט משנת 2020, ראו .
| --- | --- |

 מבוסס על:  יריד ההבלים מאת ויליאם מייקפיס תאקרי המחזה בקי שארפ מאת לנגדון מיטשל
 בימוי:  רובן ממוליאן, לוואל שרמן 
 הופק בידי:  קנת מקגואן (אנ') רובן ממוליאן רוברט אדמונד ג'ונס (אנ') 
 תסריט:  פרנסיס אדוארד פרגואה 
 עריכה:  ארצ'י מרשק
 שחקנים ראשיים:  מרים הופקינס אלן מאובריי (אנ') פרנסס די סדריק הרדוויק
 מוזיקה:  רוי ווב 
 צילום:  ריי רנאהאן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Pioneer Pictures
 חברה מפיצה:  RKO Radio Pictures
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 ביוני 1935
 משך הקרנה:  85 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
"בקי שארפ" – הסרט המלא
בקי שארפ (באנגלית: Becky Sharp) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1935 בבימויו של רובן ממוליאן ובכיכובה של מרים הופקינס. עוד השתתפו בסרט פרנסס די, סדריק הרדוויק, בילי בורק, אליסון סקיפוורת', נייג'ל ברוס, ואלן מאובריי.
הסרט מבוסס על מחזה באותו שם מאת לנגדון מיטשל, והמחזה עצמו מבוסס על הרומן "יריד ההבלים" מאת ויליאם מייקפיס תאקרי. המחזה התפרסם בסוף שנות התשעים של המאה התשע עשרה בכיכובה של השחקנית מיני מאדרן פיסק (אנ'). את התסריט כתב פרנסיס אדוארד פראגו. הסרט סימן ציון דרך בתולדות הקולנוע בהיותו הסרט הראשון שצולם בטכניקת הטכניקולור בשלושה פסים, ובעקבותיו צולמו מספר גדל והולך של סרטים בצבע בבריטניה ובארצות הברית.
הסרט מגולל את סיפורה של נערה מהמעמד הנמוך המפלסת את דרכה אל תוך משפחה ממעמד גבוה יותר, ותוך כדי כך היא הורסת את חייה וחיי הסובבים אותה.
תקציר עלילה

בקי שארפ (מרים הופקינס) אשה אנגלייה צעירה ושאפתנית מצליחה לשרוד בשנים שאחרי תבוסתו של נפוליאון בונפרטה בקרב ווטרלו.
במאמציה להתקדם בחיים היא מצליחה להתחבר למספר ג'נטלמנים כמו המרקיז סטיין (סדריק הרדוויק), ג'וזף סדלי (נייג'ל ברוס), רודון קרולי (אלן מאובריי) וג'ורג' אוסבורן (ג'. פ. האנטלי הבן).
היא עולה לפסגת החברה הבריטית. אולם בחוגים החברתיים בהם היא מסתובבת הוא פוגעת בגבירות כמו ליידי בראקרס (בילי בורק). שארפ מושפלת כשהיא צריכה לשיר לפרנסתה בבתי מרזח, אבל תמיד מצליחה להתאושש.
צוות השחקנים

מרים הופקינס - בקי שארפ
פרנסס די - אמיליה סדלי
סדריק הרדוויק - המרקיז מסטיין
בילי בורק - ליידי בראקרס
אליסון סקיפוורת' - מיס קרולי
נייג'ל ברוס - ג'וזף סדלי
אלן מאובריי - רודון קרולי
ג'. פ. הנטלי - ג'ורג' אוסבורן
ויליאם סטאק - פיט קרולי
ג'ורג' האסל - סר פיט קרולי
ויליאם פברשם - הדוכס מוולינגטון
צ'ארלס ריצ'מן - ג'נרל טופטו
דוריס לויד - הדוכסית מריצ'מונד
קולין טפלי - קפטן ויליאם דובין
לאונדר מודי - טרקווין
צ'ארלס קולמן - באולס
פט ניקסון - אז פט ריאן, לעתיד אשתו של ריצ'רד ניקסון ובין השנים 1969 ו-1974 הייתה הגברת הראשונה של ארצות הברית, שיחקה כניצבת בסרט, והיא מופיעה בסצנה של נשף הריקודים.
הפקה

ג'ון היי ויטני וקורנליוס ואנדרבילט ויטני ייסדו את חברת "Pioneer Pictures" כדי להפיק סרטים בצבע. הם חתמו על חוזה להפצת הסרטים עם חברת RKO. אחרי הפקת הסרטים "לה קוקראצ'ה", "בקי שארפ" ו-"Dancing Pirate", הם ייסדו יחד עם דייוויד או. סלזניק את חברת "Selznick International Pictures". שניים מסרטי החברה, "כוכב נולד" ו-"ו"אין דבר קדוש" (שניהם מ-1937) הופקו על ידי סלזניק והופצו על ידי חברת יונייטד ארטיסטס במקום RKO.
לוול שרמן, שהיה הבמאי המקורי של הסרט, חלה בעת שעבד על הסרט "Night Life of the Gods" לפני שהחלו צילומי "בקי שארפ", אבל הוא המשיך לעבוד על הפרויקט. ארבעה שבועות אחרי תחילת ההפקה הוא נפטר מדלקת ריאות.
אחרי מותו של שרמן, הובא רובן ממוליאן להמשיך בבימוי הסרט. ממוליאן לא רצה להשתמש כלל בצילומים של שרמן, והחליט לצלם את כל הסרט מחדש.
"בקי שארפ" היה הסרט באורך מלא הראשון שצולם בטכניקולור בשלושה פסים.
קבלה וביקורת

גרהם גרין כתב בהתלהבות במגזין "The Spectator": "הצבע הוא הכל כאן" ותיאר את השימוש שלו בסרט כ"ניצחון". למרות זאת גרין התלונן שהטכניקולור "עושה שמות בפנים של הנשים", והוא ביקר את הופקינס על "משחק הססני", ולדעתו שיא הסרט בבאת' היה "אבסורדי" ו"טיפשי". עם כל זאת התרשמותו הכללית הייתה שהסרט הוא "תענוג לעיניים".
פרסים

פסטיבל הסרטים של ונציה - סרט בצבע הטוב ביותר לרובן ממוליאן ב-1935
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד ראשי למרים הופקינס; 1935
פסטיבל הסרטים של ונציה: גביע מוסוליני לרובן ממוליאן; 1935
הערות שוליים

↑  "Lowell Sherman's Last". Variety. 1 בינואר 1935. p. 2. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Becky Sharp: Detail View". American Film Institute. אורכב מ-המקור ב-2015-09-22. נבדק ב-22 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Technicolor's earlier processes did not include a blue register, just green and red.
↑  Greene, Graham (19 ביולי 1935). "Becky Sharp/Public Hero No. 1/Barcarole". The Spectator. {{cite journal}}:  (עזרה) (reprinted in: John Russel, Taylor, ed. (1980). The Pleasure Dome. p. 8. ISBN 0192812866.)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14663618f (data)  VIAF: 305887768   WorldCat (עם VIAF): 305887768
בקונשאג

| --- | --- |
סמל בקונשאגסמל בקונשאג

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת פאפה
 שטח:  8.56 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  50 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  47°23′59″N 17°39′01″E﻿ / ﻿47.399769444444°N 17.650411111111°E﻿ / 47.399769444444; 17.650411111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.bakonysag.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.בקונשאג(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.בקונשאג  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בקונשאג (בהונגרית: Bakonyság) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים בהונגריה כמו : אפלן ואמביי בבקונשאג מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 114 ובשנת 2020 רק 50 תושבים.
שם הכפר מגיע מהונגרית עתיקה בה משמעות השם הוא "גבעה".
יהודי בקונשאג

בבקונשאג חיו יהודים בתקופות זמן שונות. חלק מילידי הכפר נרצחו בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 13 |  |
| 1880 | 14 | 460 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודים מהכפר שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת פאפה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פאפה • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • פרקשגייפי • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמשסאלוק • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר |  |
בקונקופאן

בקונקופאן (בהונגרית: Bakonykoppány) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בבקונקופאן מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 259 ובשנת 2020 רק 203 תושבים.
עד שנת 1857 היה שם הכפר קופאן (Koppány)
בתחילת המאה ה-18 אוכלס האזור בתושבים גרמניים, ולאחר מלחמת העולם השנייה גרמנים רבים עזבו את האזור כך שבמפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2011 86.7% מהאוכלוסייה תיארו את עצמם כהונגרים ו-24.5% כגרמנים.
יהודי בקונקופאן

בבקונקופאן חיו יהודים בתקופות זמן שונות. חלק מתושבי הכפר נרצחו בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 7 | 479 |
| 1910 | 7 |  |
| 1920 | 9 |  |
| 1930 | 6 |  |
| 1941 | 5 | 477 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודים מהכפר שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת פאפה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פאפה • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • פרקשגייפי • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמשסאלוק • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר |  |
ג'ורג' ברקלי

| --- | --- |

 לידה:  12 במרץ 1685 ממלכת אירלנד טירת דיזרט (אנ'), ממלכת אירלנד
 פטירה:  14 בינואר 1753 (בגיל 67) ממלכת בריטניה הגדולה אוקספורד, ממלכת בריטניה הגדולה
 מקום קבורה:  קתדרלת כרייסט צ'רץ' (אוקספורד) 
 השקפה דתית:  אנגליקניזם, הכנסייה האפיסקופלית 
 מקום לימודים:  טריניטי קולג', קולג' קילקני 
 זרם:  אמפיריציזם, אידיאליזם
 תחומי עניין:  תורת ההכרה
 עיסוק:  פילוסוף, פילוסוף של המדע, מטאפיזיקאי, אפיסטמולוג, כהן דת אנגליקני, סופר, כומר 
 הושפע מ:  ג'ון לוק
 השפיע על:  דייוויד יום, סמואל ג'ונסון (קולומביה), עמנואל קאנט, ג'ון סטיוארט מיל
 מדינה:  ממלכת אירלנד 
 יצירות ידועות:  על התנועה, The Theory of Vision, or Visual Language, האנליסט, סיריס, שלושה דיאלוגים בין הילאס לפילונוס, מסה לקראת תאוריה חדשה של ראייה, מסה על עקרונות דעת האדם, The Querist 
 בן או בת זוג:  אן פורסטר (1728–?)  אן פורסטר 
 צאצאים:  Lucia Berkeley, הנרי ברקלי, ג'ורג ברקלי 
 חתימה:   
 
ג'ורג' בָּרְקְלִי (באנגלית: George Berkeley;‏ 12 במרץ 1685 – 14 בינואר 1753) היה פילוסוף אירי, עסק בעיקר בתאוריה שאותה כינה א-מטריאליזם (לאחר מכן נקראה אידיאליזם). תיאוריה זו מכחישה את קיומו של החומר ובמקום זאת טוענת שאובייקטים מוכרים כמו שולחנות וכיסאות הם רעיונות הנתפסים על ידי התודעה, ואינם קיימים מבלי להיתפס. את תורתו בנוגע לאובייקטים כאלו אפשר לסכם במשפט, המופיע באחד מספריו: "להיות, זה להיות נתפס".
חייו

נולד בסביבות קילקני שבאירלנד. היה הבן הבכור של ויליאם ברקלי. חונך בקילקני קולג' ועבר לטריניטי קולג', דבלין. קיבל תואר מוסמך ב־1707. נשאר בטריניטי קולג' לאחר סיום התואר בתור מורה פרטי ליוונית. חיבורו הראשון היה מתמטי, אך לא זכה לפרסום. חיבורו הראשון שקיבל תשומת לב היה "Essay towards a New Theory of Vision" ("מסה לקראת תאוריה חדשה של ראייה"), שפורסם ב־1709. אף על פי שעם פרסומו המאמר היה שנוי במחלוקת, כיום מקצת מסקנותיו מקובלות כחלק מתיאורית האופטיקה. חיבורו הבא היה "מסה על עקרונות דעת האדם" (A Treatise Concerning the Principles of Human Knowledge), ויצא לאור ב־1710. ספרו הבא, "שלושה דיאלוגים בין הילאס לפילונוס", יצא ב־1713, ובו חיזק ברקלי את טענותיו הפילוסופיות מספריו הקודמים והכניס תיקונים משניים לנקודות קודמות. בשני ספרים אלו הציג ברקלי את התאוריה הפילוסופית שלו, שהכילה ביקורת נגד המטריאליזם.
בשנת 1725 החל במיזם להקמת אוניברסיטה בברמודה מסיבות מיסיונריות. ברקלי רצה להסמיך בנוסף למתיישבים האמריקאים מאירופה, גם את האינדיאנים. בעזרת כושר השכנוע שלו, הצליח ברקלי להשיג תמיכה ציבורית. בשנת 1734 מונה לבישוף של קלוֹין.
בשנת 1734 פרסם את החיבור The Analyst: A Discourse Addressed to an Infidel Mathematician - מסת ביקורת על עקרונות החשבון האינפיניטסימלי הסותרים, לשיטתו, את עקרונות הפילוסופיה הטבעית, שכוונה ככל הנראה לאייזק ניוטון או אדמונד היילי.
הוא נשאר בעיקר בקלוֹין עד 1752 ואז פרש ממשרתו ככומר ועבר לגור באוקספורד עם בנו. הוא נפטר מעט לאחר מכן ונקבר בקתדרלת כרייסט צ'רץ' באוקספורד.
ברקלי הוא הפילוסוף היחיד שיש על שמו עיר אוניברסיטאית (ברקלי אשר בקליפורניה), כבוד לו זכה על שום שחזה את ההתפשטות האמריקאית מערבה, כאשר שהה באמריקה.
הגותו

ברקלי נחשב לאחד משלושת האמפריציסטים הבריטיים של העת החדשה, יחד עם ג'ון לוק ודייוויד יום והיה לפילוסוף הראשון שדגל באידיאליזם.
הפילוסופיה שלו עומדת על שני עקרונות: מצד אחד כאמפיריציסט מאמין ברקלי שנולדנו לעולם כ"טאבולה ראסה" - לוח חלק, וכל מה שיש בידינו בא לנו מהניסיון שאנו צוברים בימי חיינו. מצד שני מנסה ברקלי להראות שאין שום דרך להוכיח שהדברים שאנו קולטים באמת קיימים, ואי אפשר לדבר על כך שחפץ קיים, אלא רק שהוא קיים בתפיסתו של מישהו.
על פי ברקלי, ידיעתו של האדם מצטמצמת לשני סוגים של דברים: נשמות ומושגים. ברקלי טען שכאשר אנחנו חושבים על עצמים כמו תפוח, אנחנו בעצם חושבים על אוסף של מושאים: המראה של התפוח, הטעם של התפוח, הריח של התפוח וכן הלאה. כל המושאים האלו שוכנים בתודעה, והוא מכנה אותם "מושגים". בעוד שכל אלו קיימים ללא ספק, ברקלי טען שאיננו יכולים לדעת שקיים גם תפוח חומרי מחוץ לתודעה. יתר על כן, בהיות המושאים סבילים, אף אם קיים תפוח חומרי מחוץ לתודעה לא הייתה לכך כל השפעה.
מלבד המושגים, האדם יודע שיש לו תודעה, אותה ברקלי מכנה נשמה (וגם רוח או נפש). בניגוד למושגים, ידיעה זו לא מושגת על ידי החושים, אלא על ידי הרגשה פנימית או רפלקציה. משום כך אין לאדם מושג של הנשמה, אלא רק ידיעה על קיומה ועל תכונותיה. הנשמה, בניגוד למושאים, היא פעילה ואחדותית. על קיומם של נשמות אחרות איננו יודעים באמצעות החושים, אלא באמצעות התבונה - כלומר מתוך מחשבה.
ברקלי הציע הוכחה חדשה לקיומו של אלוהים, שעולה ישירות מתוך שיטתו: יש תפיסות שנוצרות בתודעה בעל כרחה (למשל, כשאנחנו פותחים את העיניים, נוצרת בתודעתנו התמונה של השמש גם אם איננו רוצים בכך). מכיוון שהתפיסות האלו לא יכולות להיווצר מהחומר - שאינו קיים מלבד בתפיסה, ואף אם הוא קיים מחוץ לה הוא סביל - בהכרח קיימת נפש אחרת, כבירת כח, שאחראית לשינויים האלו בתפיסה של האדם. הרהור על תכונותיה של נפש זו, ובפרט הסדירות והתיאום של המושאים, מובילה אותנו לזהות אותה עם אלוהים. אלוהים גם מתאם את המושאים בכל התודעות השונות, וכך הן יכולות להשפיע זו על זו.
עם השנים קמו פילוסופים רבים ובראשם דייוויד יום ואחריו גם עמנואל קאנט וניסו לסתור את תורתו של ברקלי, קודם כל משום שבספריו ניסה ברקלי לטעון שהדרך היחידה להוכיח קיומו של עצם חומרי היא על ידי כך שהעצמים שאינם פרטיים כמו: "אדום" או "גדול" יהיו קיימים בעולם האובייקטים. עם זאת, לטענתו של הפילוסוף הישראלי זאב בכלר השניים למעשה רק חיזקו את העקרונות הבסיסיים בפילוסופיה של ברקלי.
לפילוסופיה של ברקלי הייתה השפעה באמריקה, בעיקר בזכות היכורותו עם סמואל ג'ונסון. מחוץ לה, לרעיונותיו הפילוסופיים כמעט לא הייתה השפעה בימי חייו. תורתו זכתה לעניין מחודש החל מסוף המאה ה-19, ומאז מתפרסמים מדי שנה עשרות מאמרים אודותיה.
ברקלי תקף את הפילוסופיה הפיזקלית של ניוטון (בעיקר בחיבורו "De Motu" - על התנועה). בנוסף, ברקלי תקף גם את המתמטיקה שפיתח ניוטון - את החשבון האינפיניטסימלי. בחיבורו "האנליסט" הוא יצא נגד השימוש באינפיניטסימלים וגדלים או תהליכים אינסופיים, וטען שהם מלאי סתירות לוגיות. הוא ניסה לבסס את החשבון האינפיניטסימלי רק על גדלים סופיים, אך הצלחה במפעל זה הושגה רק במאה שבאה לאחר מכן, בזכות עבודותיהם של אוגוסטן לואי קושי, קארל ויירשטראס, ברנהרד רימן ואחרים.
לקריאה נוספת > כתביו

ג'ורג' ברקלי, שלושה דיאלוגים בין הילאס לפילונוס, הוצאת מאגנס, עם מבוא מאת גבריאל מוקד
ג'ורג' ברקלי, עקרוני הדעת של האדם, הוצאת מאגנס
ג'ורג' ברקלי, מסה על עקרונות דעת האדם, תרגום: גיא אלגת, הוצאת רסלינג, 2007
ג'ורג' ברקלי, "כללים מעשיים בנוגע לפטריוטיות" (מאנגלית: אלעד אהרון), דחק ד', 2014
ג'ורג' ברקלי – מתוך "אלציפרון" (מאנגלית: יהונתן דיין; אחרית דבר: גבריאל מוקד), דחק י', 2018
לקריאה נוספת > על הפילוסופיה שלו

זאב בכלר, שלוש מהפכות קופרניקניות - פרק 2.1: "הזרעים: ברקלי תוקף את הספקנות", עמ' 91–101.
הערות שוליים

↑  מסה על עקרונות דעת האדם באתר רסלינג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258401505171  PLWABN: 9810600630205606  BIBSYS: 90067163  BNC: 000052395  BNE: XX840642  BnF: cb123285193 (data)  CiNii: DA00565541  GND: 118509616  ICCU: CFIV044075  ISNI: 0000 0001 2145 1335  LCCN: n79055588  LNB: 000046524  NDL: 00433046  NKC: jn19990000720  NLA: 36177279  NLG: 274523  NLK: KAC199602311  NSK: 000217672  NTA: 068387148  RERO: 02-A000018612  SELIBR: 178004  SNAC: w6g163x4  SUDOC: 032210205  Trove: 1224607  ULAN: 500187611  VcBA: 495/76303  VIAF: 100192823   WorldCat (עם VIAF): 100192823
גבריאלה פוסנטי

גבריאלה פוסנטי, הקרוי גם "גבריאל הקדוש של גבירתנו של הייסורים" (San Gabriele dell'Addolorata) הוא קדוש נוצרי. שמו המקורי הוא פרנצ'סקו פוסנטי (Francesco Possenti, נולד ב-1 במרץ 1838 באסיזי).
פוסנטי היה בן למשפחה בת 13 ילדים. אביו היה פקיד במדינת האפיפיור. כשהיה ילד עברה המשפחה לספולטו, שם התחנך בבית ספר של האחים של בתי הספר הנוצרים ובמכללה של המסדר הישועי. פוסנטי היה פסיוניסט (חבר באגודה דתית מיסטית שהקים "פאולוס של הצלב" במהלך המאה ה-18). הוא היה ידוע בפולחן מרים הבתולה ובשל כך הצטרף לפסיוניסטים.
פוסנטי מת בגראן סאסו ד'איטליה ב-27 בפברואר 1862 כתוצאה ממחלת השחפת. ב-1920 הכריז עליו האפיפיור בנדיקטוס החמישה עשר כקדוש.
הערות שוליים

↑  הביוגרפיה של גבריאלה פוסנטי באתר stgabriel.wordpress.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810664566905606  BNE: XX935359  BnF: cb10106712q (data)  GND: 119540452  ICCU: SBLV142795  ISNI: 0000 0000 6131 9243  LCCN: n79079115  NDL: 00685805  NKC: jo2018988478  NLA: 50414846  NLK: KAC202251828  NTA: 087429721  SUDOC: 23479318X  Trove: 1506945  VcBA: 495/24254  VIAF: 35268720   WorldCat (עם VIAF): 35268720
ג'יימי

| --- | --- |

 לידה:  4 במאי 1985 (בן 39) האקני, הממלכה המאוחדת 
 שם במה:  Jme 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2001 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גריניץ', Winchmore School 
 סוגה:  מוזיקת גריים 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  Boy Better Know 
 
ג'יימי אדנוגה (באנגלית: Jamie Adenuga; נולד ב-4 במאי 1985), הידוע בשם הבמה ג'יימי (Jme), הוא מוזיקאי גריים (אנ'), ראפר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי בריטי.
ביוגרפיה

ג'יימי אדנוגה נולד בהאקני, למשפחה שמקורה בניגריה. הוא גדל בטוטנהאם, שם התגורר בבית מועצה. אחיו הבכור הוא הראפר סקפטה. הוא החל ליצור מוזיקה על ידי יצירת רינגטונים לטלפונים ניידים. ב-2008 הוציא את אלבום הבכורה שלו, Famous?‎, שיצא באמצעות חברת התקליטים Boy Better Know, שהקים יחד עם אחיו סקפטה.
בספטמבר 2009 הוציא את הסינגל הראשון שלו, "Over Me". לאחר מכן הוציא את "Sidetracked" ו-"CD Is Dead". שלושת הסינגלים נכללו באלבומו Blam!‎, שיצא ב-4 באוקטובר 2010. האלבום הגיע למקום ה-66 במצעד האלבומים הבריטי.
ב-13 בפברואר 2011 הוציא ג'יימי אלבום אוסף בשם History:‎, שהגיע בשיאו למקום ה-162 במצעד האלבומים הבריטי.
ב-12 בינואר 2012 הוציא ג'יימי את הסינגל המוביל מתוך אלבומו השלישי, "96 F**kries", שהגיע למקום ה-41 במצעד הסינגלים הבריטי. ב-4 במאי 2015 יצא אלבומו השלישי, Integrity>‎. האלבום נכנס למצעד האלבומים הבריטי במקום ה-12. האלבום היה אחד מ-19 האלבומים שהועמדו לפרס אלבום השנה של IMPALA. בהמשך, זכה האלבום בתואר הכסף על ידי איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי.
ב-29 בנובמבר 2019 הוציא את אלבומו הרביעי, Grime MC. האלבום יצא אך ורק על גבי תקליטורים ותקליטי ויניל במהלך צאתו הראשונית. האלבום התקבל בחיוב על ידי מגזין Clash, שהעניק לו ציון של 8 מתוך 10, ואף על ידי מגזין פיצ'פורק, שכינה אותו "התקליט החזק ביותר בקריירה שלו".
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2008: Famous?‎
2010: Blam!‎
2015: Integrity>‎
2019: Grime MC
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

2011: History:‎
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים

2015: 48 Hour Mixtape
הערות שוליים

↑  "Stormzy makes history after freestyle enters Top 40 Chart". www.voice-online.co.uk. אורכב מ-המקור ב-17 בנובמבר 2015. נבדק ב-2015-11-16. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mumford & Sons score their second Number 1 album". Official Charts Company. 10 במאי 2015. ארכיון מ-14 במאי 2015. נבדק ב-10 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Young labels featured in shortlist for IMPALA Album of the Year Award". Impala Music. ארכיון מ-4 ביוני 2016. נבדק ב-13 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jme – Integrity". British Phonographic Industry. 27 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "JME teases new album, Grime MC, with YouTube video". FACT Magazine. 14 בנובמבר 2019. ארכיון מ-15 בנובמבר 2019. נבדק ב-15 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jme's 'Grime MC' Album Is Incoming". Clash Music. 14 בנובמבר 2019. ארכיון מ-15 בנובמבר 2019. נבדק ב-15 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "JME announces Grime MC release date, shares tour details". Crack Magazine. 14 בנובמבר 2019. ארכיון מ-15 בנובמבר 2019. נבדק ב-15 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "JME - Grime MC". Clash Magazine (באנגלית). נבדק ב-2020-01-20.
↑  "Jme: Grime MC". Pitchfork (באנגלית). נבדק ב-2020-01-20.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 7230 2190  MusicBrainz: 57879ca6-44aa-4b75-9a97-b801f57a1331  VIAF: 498163707064829422656   WorldCat (עם VIAF): 498163707064829422656
בקי פוזדנר

| --- | --- |

בקי פוזדנר, אלופת ישראל בשחייה ל-5 ק"מ בבריכה, ינואר 2019
 לידה:  25 בפברואר 2004 (בת 20)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  שחייה
 תת-ענף:  סגנון חופשי
בקי פוזדנר (נולדה ב-25 בפברואר 2004) היא שחיינית ישראלית, אלופת ישראל בשחייה (2018) במשחה ל-200 מטר חופשי ואלופת ישראל (2019) במשחה ל-5 ק"מ בבריכה.
ביוגרפיה

פוזדנר נולדה וגדלה בחולון, בתם של אלכסנדרה ודימה. אחותה התאומה ואלרי, אף היא שחיינית עבר מצטיינת. היא מתאמנת בהפועל בת ים בהדרכתם של מאיר לויה ושרון אזובל. היא מחזיקה במספר שיאי ישראל לגילאים השונים.