stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליבת כור גרעיני
בקרת קצב תגובה

על מנת להבטיח שהתגובה הגרעינית תתרחש במהירות הנכונה, לכורים יש מערכות שמאיצות, מאטות או משביתות את התגובה הגרעינית, ואת החום שהיא מייצרת.
מערכות אלה, בין היתר, הן מוטות הבקרה - מוטות העשויים חומרים אשר מסוגלים להאט את התגובה על ידי קליטת נייטרונים, וכך לגרום לה להיות תגובה מבוקרת. מספר חומרים שמסוגלים להאט את קצב התגובה הם: בורון, כסף, אינדיום, קדמיום, קובלט, הפניום, גדוליניום ואירופיום. חומרים אלה מסוגלים לקלוט נייטרונים בלי לעבור שום תגובת ביקוע.
האטת קצב התגובה תלויה בהזזת מוטות הבקרה ובמידת החדירה של מוטות הבקרה לחללים שבין מוטות הדלק. במקרה של כשל בבטיחות הכור יש לבצע הכנסה מלאה, פעולה זו עוצרת את תגובת השרשרת ומכונה "כיבוי" של הכור.
מלבד מוטות הבקרה, ברוב הכורים הגרעיניים ישנם גם חומרים ממתני נייטרונים. בשונה ממוטות הבקרה, הממתן אינו קולט נייטרונים, אלא מפחית את האנרגיה הקינטית שלהם באמצעות התנגשויות אלסטיות של הנייטרונים עם גרעיני הממתן עצמו. האנרגיה הקינטית המופחתת מהנייטרון מועברת לחומר הממתן.
ממתן הנייטרונים הנפוץ ביותר בכור גרעיני טיפוסי הוא מים קלים, אך ניתן להשתמש גם בגרפיט מוצק ובמים כבדים.
ליבת כור הומוגני/ הטרוגני

ההבדל העיקרי בליבת כור הומוגני לליבה של כור הטרוגני הוא הפרדת מוטות הבקרה ממוטות הדלק. בכורים הטרוגניים מוטות הבקרה מופרדים לגמרי ממוטות הדלק, ואילו בכורים הומוגניים אין הפרדה מלאה.
הערות שוליים

↑  NUCLEAR 101: How Does a Nuclear Reactor Work?, Office of Nuclear Energy
1 2  Nuclear Fission Energy, Lawrence Berkeley National Lab, ‏אוגוסט 2000
↑  B. R. Betzler, B. J. Ade, A. J. Wysocki, M. S. Greenwood, J. J. W. Heineman, P. C. Chesser, P. K. Jain, F. Heidet, and A. Bergeron, Advanced Manufacturing for Nuclear Core Design, ‏2021
↑  G. G. Bustamante, Reactores nucleares, FisicaNet
↑  IAEA - International Atomic Energy Agency (in Australia), IAEA Specific Safety Standards - Design of the Reactor Core for Nuclear Power Plants, IAEA, ‏דצמבר 2019
1 2 3  How does a nuclear reactor work, World Nuclear Association, ‏2016-2021
1 2  J. R. V. Fogaça, Reator Nuclear, mundoeducacao
↑  O. Planas - Engenheiro Técnico Industrial, Hastes de controle de uma usina nuclear, energia-nuclear, ‏דצמבר 2009
↑  J. Grayson, Control Rods in Nuclear Reactors, ‏פברואר 2011
1 2  O. Planas - Engenheiro Técnico Industrial, O que é um reator nuclear?, energia-nuclear, ‏יולי 2012
המחשה של מוטות הבקרה המאטים את קצב התגובה
סיפורי מעשיות (ספר)

| --- | --- |

סיפורי מעשיות, דפוס ראשון, תקע"ה
 מעשה מאבידת בת מלך  מעשה מחכם ותם 
 מידע כללי
 מאת:  נחמן מברסלב 
 שפת המקור:  עברית, יידיש
 סוגה:  מעשייה, תורת החסידות 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1816 
 
ספר סיפורי מעשיות משנים קדמוניות הוא קובץ הכולל שלושה עשר סיפורים רובם בסגנון של סיפורי עם שסופרו בידי רבי נחמן מברסלב ביידיש והוא יצא לאור על ידי תלמידו, רבי נתן מברסלב שליקט וערך את הספר.
חיבור הספר

רבי נחמן הרבה לספר סיפורים אך רובם לא נכללו בספר סיפורי מעשיות. בשנת תקע"ה-תקע"ו, כארבע שנים לאחר מותו של רבי נחמן, ליקט תלמידו הבולט רבי נתן מברסלב שלושה עשר סיפורים נבחרים והוציאם לאור במתכונת דו-לשונית עברית בחלקו העליון ויידיש בחלקו התחתון. אף שהשפה היום יומית של יהודי מזרח אירופה הייתה יידיש שפת הכתיבה העיקרית הייתה עברית. פרסום הסיפורים גם ביידיש נעשתה על פי בקשתו המפורשת של רבי נחמן.
לרוב הסיפורים שבקובץ זה יש ממד הגותי וקבלי עמוק ורחב.  עם זאת ספר זה כולל גם סיפורים של מעשים שהיו (למשל, סיפור ח, מעשה מרב ובן יחיד), ומצד שני יש סיפורים לא מעטים שיש בהם ממד הגותי וקבלי שלא זכו להיכלל בקובץ זה. השאלה למה בחר רבי נתן דווקא בשלושה עשר סיפורים אלה נידונה הרבה במחקר ועדיין לא ניתנה לה תשובה מכרעת.
מהדורות > הדפוס הראשון

מקום הדפוס לא נזכר והחוקרים חלוקים אם הוא נדפס במאהלוב או באוסטרהא. הטקסט ביידיש נדפס כולו בגופן צו"ר (כינוי לגופן שבו נדפס החיבור צאינה וראינה) שהפך להיות הגופן הסטנדרטי להדפסת ספרים ביידיש. הטקסט העברי כולל גופנים וגדלים שונים. עיקר הטקסט בא בגופן פרנק ואילו ההערות והביאורים (שרובם ככולם יצאו מעטו של ר' נתן המהדיר, כפי שיבואר להלן) באים בדרך כלל בכתב רש"י ר' נתן הוסיף לסיפורים אין ספור ביאורים וגלוסות שבאים בין סוגריים הן במסורת העברית, הן במסורת היידיש. לצד זה יש מקרים רבים שאותו משפט בא במסורת אחת בסוגריים ובמסורת האחרת כחלק מגוף הסיפור, ובמקרים אלה קשה להבחין בין דברי המספר, רבי נחמן, ובין דברי המהדיר, ר' נתן. בכמה וכמה מקרים יש בדפוס הראשון ביטויים השייכים בלי ספק לגוף הסיפור עצמו ועם זאת הם באים בסוגריים.
מהדורות > מהדורות נוספות

הספר נדפס פעמים רבות במהדורות דו-לשוניות, בעברית בלבד, ביידיש בלבד. כמו כן נדפסו גם סיפורים בודדים.
היחס בין היידיש והעברית

שאלת היחס בין מסורת היידיש ובין מסורת העברית נידונה הרבה במחקר:
לדעת שמואל זצר שההדיר את י"ג הסיפורים ביידיש, לעיתים מסורת היידיש מנוסחת על פי המסורת העברית וכי לא תמיד מסורת היידיש משקפת את לשון העל פה של רבי נחמן. מנדל פייקאז' סבור אף הוא כך. לדעתו המסורת העברית פחות מעובדת ממסורת היידיש וכי רבי נתן עיבד יותר את היידיש והתרחק מהניסוחים המקוריים של ר' נחמן כדי להקל על ההמון.
לעומתו, קניג, חסיד ברסלב, כותב בחיבורו נוה צדיקים שמסורת היידיש משקפת את לשונו של רבי נחמן אות באות. ממחקר חדש שנערך לאחרונה עולה שהצדק לכאורה עם זצר. במקומות שונים לאורך הסיפורים ניתן לראות מילים וביטויים עבריים שאינם בשימוש כלל ביידיש ואינם אלא העתקה ממסורת העברית.
ניסיון ראשון של השוואת מדויקת של ההבדלים המרובים בין מסורת היידיש ובין מסורת העברית נערך בידי טרייטל בעבודת הדוקטורט שלו שבה ערך את הסיפורים כולם במהדורה סינופטית. כלומר, שורה בעברית מול שורה ביידיש. מהדורה זו מציגה בבהירות מרבית את מאות ואלפי ההבדלים - בתוכם גם הבדלים של ממש הנוגעים לתוכן - בין שתי המסורות. מהדורה סינופטית זו עשויה להוות כלי עזר למצות את המחקר בשאלה זו.
בקרב חסידי ברסלב נפוץ המנהג, לקבע בשבת לאחר תפילת מוסף שיעור בספר סיפורי מעשיות. חסידי ברסלב וותיקים, דוברי יידיש שמקורם במזרח אירופה, קוראים את מסורת היידיש. ככל הנראה בעיניהם מסורת היידיש היא היא לשונו של רבי נחמן[דרוש מקור].
עיבודים של הספר

הסיפורים זכו לעיבודים שונים ומגוונים. בשנת תרפ"ט פרסם שמואל זצר מהדורה מעובדת ביידיש. זצר מכנה את מהדורתו 'מדעית'. הוא שינה במקומות רבים את ניסוחי היידיש על פי העברית. למעשה מדובר בעיבוד ולא במהדורה מדעית. עיבוד עכשווי של הספר בוצע על ידי הסופר אליעזר שטיינמן בספרו "כתבי רבי נחמן" שבסדרת באר החסידות (ה'תשי"א).
ב-1971 יצא הספר בעיבוד בידי יהודה יערי, בהוצאת מוסד הרב קוק בשם „סיפורי מעשיות משנים קדמוניות״.  בשנת 1981 הוציא הרב  עדין אבן ישראל (שטיינזלץ) שישה מסיפורי המעשיות בצירוף מבוא ופירושים, בהוצאת דביר. פנחס שדה פרסם חלק מסיפורי רבי נחמן ("תיקון הלב", הוצאת שוקן, 1981).
תרגומים של ספר סיפורי מעשיות

מרטין בובר תרגם את הסיפורים ב-1906 לגרמנית.
הסיפורים

מעשה מאבדת בת מלך (סיפור לא גמור)
מעשה ממלך וקיסר
מעשה מחיגר
מעשה ממלך שגזר שמד
מעשה מבן מלך שהיה מאבנים טובות
מעשה במלך עניו
מעשה מזבוב ועכביש
מעשה מרב ובן יחיד
מעשה מחכם ותם
מעשה מבערגיר ועני
מעשה מבן מלך ובן שפחה שנתחלפו
מעשה מבעל תפילה
מעשה משבעה בעטלרס (בעטלרס - קבצנים) (סיפור לא גמור)
סיפור א, מאבדת בת מלך וסיפור יג, משבעה בעטלירס לא גמורים. סיפורים אלו משקפים את המציאות החסרה, כלומר, עולם שלא בא על תיקונו ופרטי העלילה מבטאים את הציפייה לגאולה. אשר לסיפור ז, מזבוב ועכביש, בסיומו מעיר רבי נתן 'שיש עוד הרבה בזה', ולפי זה אף סיפור זה לא גמור. אבל לאחרונה הראה אליעזר טרייטל כי רבי נחמן השלים סיפור זה וכי במהלך העריכה ובהבאה לדפוס נפלו אי דיוקים ולדעתו אין להחשיב סיפור זה בקטגוריה של הסיפורים הבלתי גמורים.
עיבודים לקולנוע ולתיאטרון

ב-2005 עיבד שי אזנקוט את מעשה מביטחון להצגה בשם "מלכת השמחה" שביימה מיכל רנד.
ב-2009 הפיק אריאל ברמן את הסרט מעשה מביטחון בהפקת הינדיק הפקות.
ב-2015 יצא הסרט "סיפורי מעשיות של רבי נחמן" שכתב וביים צבי פישמן, בכיכובו של יהודה בארקן. הסרט מבוסס בין היתר על הסיפור "מעשה מחכם ותם".
ספרי פירוש ויצירות ספרות בעקבות המעשיות

רמזי המעשיות - רבי נחמן מטשערין.
חכמה ותבונה - רבי אברהם חזן.
רבי נחמן מברסלב - עיונים בספוריו - הרבנית יהודית קוק.
פירושו של הרב עדין שטיינזלץ, על שישה מסיפוריו (1981).
פירושו של הרב אריה קפלן על כל סיפורי מעשיות (אנגלית: 1983, עברית: 2023), בהוצאת מכון נחלת צבי.
אורח בעל כנפיים - הרב ארז משה דורון. בהוצאה המחודשת נקרא "כנפיים".
נהרי אפרסמון - הרב אליעזר שלמה שיק
בני אתונו - שיחות מוסר על פי סיפורי מעשיות מהרב יודא שיינפלד
כששומעים סיפור זה אחרת - צבי אייל, הוצאת ידיעות אחרונות (ה'תשס"ו)
בגן הגעגועים - על מעשה מאבדת בת מלך, מאת הרב שלום ארוש
ישמח לב מבקשי ה' - על מעשה מאבדת בת מלך, מאת הרב עמיר כץ
בגן החכמה - על מעשה מחכם ותם, מאת הרב שלום ארוש
דרך אמונה בחרתי - על מעשה מחכם ותם, מאת הרב עמיר כץ
בטעם גן עדן - ביאורים על סיפורי מעשיות - מאת הרב אהרון ישכיל
דרכים של עוצמה, אוהד אזרחי, פירוש ל"מעשה מבעל תפילה", הוצאת אולפני בראשית 2005
קלפי מעשיות ברסלב, אוהד אזרחי, סט קלפים לעבודה פנימית והתבוננות מבוססים על סיפורי רבי נחמן
דרכי נועם - סדרת חוברות על רוב המעשיות, חוברת למעשה, הרב ניסן דוד קיוואק
לעובדא ולמעשה - הרב אפרים נחמן אנשין, שני כרכים על מעשיות א-ב
לוית חן - על פי שיעוריו של ר' לוי יצחק בנדר, בתוך "סיפורי מעשיות" הוצאת אבן שתייה
החיים כגעגוע - קריאות חדשות בסיפורי מעשיות. אסופת מאמרים של רבנים, חוקרים, מטפלים וסופרים, בעריכת רועי הורן
הרב יאיר דרייפוס, חתונה של אבודים, קריאה חדשה במעשה משבעת הקבצנים, מהדורה ראשונה אפרתה תשע"א
הרב בני קלמנזון, סיפורים נפלאים מרבי נחמן מברסלב, עיונים חדשים בסיפורים שגילה ר' שמואל הורביץ, הוצאת גילוי - ישיבת עתניאל, תשע"ז
הרב יאיר פרנק, שערות של זהב: עיונים בסיפורי מעשיות על פי תורותיו ושיחותיו של רבי נחמן מברסלב, תש"פ.
רן ובר, בודאי ישנה אהבה - זוגיות לאור מעשה מאבידת בת מלך
ראו גם

מעשה בבן מלך שנפל לשיגעון
לקריאה נוספת

אליעזר טרייטל , ספר סיפורי מעשיות לרבי נחמן מברסלב ודרכי עריכתו בידי ר' נתן מנמירוב, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, תשפ"ב 2021, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
אליעזר מלכיאל, חכמה ותמימות - פירוש לכמה תורות וסיפורים של רבי נחמן מברסלב, משכל (הוצאה לאור מיסודן של ידיעות אחרונות וספרי חמד), תל אביב, 2005
צבי מרק, כל סיפורי רבי נחמן מברסלב: המעשיות, הסיפורים הסודיים, החלומות והחזיונות: ליקוט הנוסחים מכתבי יד נדירים וממכלול הספרות הברסלבית בתוספת פרקי מבוא והקשרי הסיפורים (עורך ומביא לדפוס דב אלבוים), תל אביב, תשע"ד 2014
מנדל פייקאז', חסידות ברסלב: פרקים בחיי מחוללה ובכתביה מהדורה מורחבת, ירושלים: מוסד ביאליק, תשל"ב.
ביטי רואי, '"פקודא בתר דא להשיב אבדה": גלגולים מספרות תיקוני הזוהר אל ר' נחמן מברסלב', יהודה ליבס, יונתן בן-הראש, מלילה הלנר-אשד (עורכים), הסיפור הזוהרי ב' (תשע"ז), ירושלים 2017 עמ' 668–708
עדין שטיינזלץ, ששה מסיפורי המעשיות של רבי נחמן מברסלב, הוצאת דביר, 1981
הערות שוליים

↑  אוסף מלא ושלם של כל הסיפורים יצא לאור ב-2014 בידי פרופ' צבי מרק מאוניברסיטת בר-אילן תחת השם: כל סיפורי רבי נחמן מברסלב: המעשיות, הסיפורים הסודיים, החלומות והחזיונות, מהדורה מבוררת על פי כתבי יד, בהוצאת ידיעות ספרים ומוסד ביאליק. חיבורו של מרק כולל את שלושה עשר הסיפורים בעברית בלבד
↑  ר' למשל במבוא לעדין שטיינזלץ, ששה מסיפורי המעשיות של רבי נחמן מברסלב וכן במבוא לספרו הנזכר של צבי מרק
↑  ראו טרייטל, דוקטורט עמ' 28 ועוד לאורך העבודה כולה
↑  לפירוט של המהדורות עד לשנת תשל"ב ראו פייקאז' הנזכר בלקריאה נוספת וכן אצל קניג נוה צדיקים. מאז נדפסו עד מהדורות רבות. ראו בקטלוג של הספרייה הלאומית
↑  טרייטל, עמ' 115-111.
↑  מופיע בספר "ברסלב – ביבליוגרפיה מוערת (עדכוני הספר שפרסם פרופ' דוד אסף
↑  ‏אליעזר טרייטל‏ (Q116727371)
↑  ביקורת: י. א. מיכה,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'מחקר על חסידות ברסלב, דבר, 6 באוקטובר 1972.
| חסידות ברסלב |
| --- | --- | --- |
| אתרים | אומן • ברסלב • קבר רבי נחמן מברסלב |  |
| רבנים | נחמן מברסלב • נתן מברסלב • נחמן מטולטשין • נחמן מטשערין • אברהם חזן • אברהם שטרנהרץ • אלתר טפליקר • ישראל קרדונר • ישראל דב אודסר • לוי יצחק בנדר • שמואל שפירא • גדליהו אהרן קניג • יחיאל מיכל דורפמן • אלעזר מרדכי קניג • יעקב מאיר שכטר • אליעזר ברלנד • אליעזר שלמה שיק • ישראל יצחק בזנסון • שלום ארוש • ארז משה דורון • ניסן דוד קיוואק • יצחק לעזער |  |
| ספרות | ליקוטי מוהר"ן • הספר הנשרף • ספר המידות • סיפורי מעשיות משנים קדמוניות • שיחות הר"ן • מגילת סתרים • ליקוטי עצות • ליקוטי תפילות • ליקוטי הלכות • עלים לתרופה • שבחי הר"ן • חיי מוהר"ן • ימי מוהרנ"ת • משיבת נפש • ספרים נוספים |  |
| קהילות | קהילת ברסלב צפת • ישיבת שובו בנים • מוסדות חוט של חסד • נ נח נחמ נחמן מאומן • השול |  |
| מנהגים | תיקון הכללי • התבודדות • הקיבוץ באומן • ניגוני ברסלב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524344905171  BnF: cb15583738q (data)  LCCN: no2021021100  VIAF: 9321157527345227300002   WorldCat (עם VIAF): 9321157527345227300002
תחבורה ציבורית בפתח תקווה

התחנה המרכזית של פתח תקווה במבט עילי, 2022
פתח תקווה, כאחת הערים הגדולות בגוש דן ובישראל ובעלת שיעור מועסקים גדול, מביאה אליה שירות תחבורה ציבורית מפותחת לכל הארץ.
היסטוריה

היותה של פתח תקווה על הדרך ההיסטורית יפו-שכם הביא לכך שפתח תקווה שימשה כצומת תחבורתי מרכזי בארץ ישראל. גם שנחנך כביש החוף הישן בין תל אביב וחיפה בסוף שנות השלושים, הדרך עברה דרך פתח תקווה. הדבר בא לידי ביטוי גם בקווים מתל אביב לצפון ישראל אשר עברו דרך העיר במשך עשרות שנים. גם שנסללו חלופות מהירות יותר כמו קו 841.
את התחבורה הציבורית העירונית בעיר הפעילה חברת דן. בשנות החמישים כבר היו בעיר מספר קווים עירוניים. אשר מוספרו במספרים 7X ו-8X שנתנו שירות עירוני, אך גם שירות לבקעת אונו, ראש העין, ודרום השרון. כבר אז פעלו קו 51 לתחנה המרכזית בתל אביב, וקו 62 למרכז תל אביב. בשנת 1969 נחנכו קו 50 שהוא חלופה מהירה של קו 51 החל לפעול קו 66. ב-1989 החל לפעול קו 82 שהחליף את קו 62.
בשנת 1994 שונו מספרי האוטובסים העירוניים למספרים חד ספרתיים. המספרים שונו למספור אחר עם מעבר הקווים העירוניים לחברת "קווים" בשנת 2006. בשנת 2016 חברת אלקטרה-אפיקים החליפה את חברת קווים.
אוטובוסים

רובו של פרק זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים, וכן כמה דוגמאות שצריך להוסיף מקורת שקו 16 התחיל בתור קו 80 או שקו 38 נפתח ב2022 וכן אלה. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (26 בינואר 2025)
הרשימה לא כוללת קווים להם עצירות במחלף גהה, מחלף אונו ומחלף ירקון בלבד אשר שייכים מוניציפלית לעיר, בנוסף הרשימה לא כוללת קווים עם כיוון נסיעה אחד בלבד (לדוגמה קו 159) וקווי תלמידים.
אוטובוסים > קווים לראש העין

| קו | מפעיל | מסלול | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ארנס, כיכר המייסדים, צומת גנים, ראש העין |  |
| 27 | אלקטרה-אפיקים | מסוף החרש, קריית אריה, ביילינסון, שוק פתח תקווה, כיכר המייסדים, צומת גנים, ראש העין |  |
| 30 | אלקטרה-אפיקים | פסגות אפק, סגולה, גיסין, ביילינסון, גבעת שמואל |  |
| 37 | אלקטרה-אפיקים | קניון איילון, מתחם BBC, ציר ז'בוטינסקי, שוק פתח תקווה, כיכר המייסדים, ראש העין | התחיל כקו 77 מפתח תקווה לראש העין. ב-1994 שונה לקו 7. וב-2022 שונה ל-37 והוארך לקניון איילון |
אוטובוסים > קווים לבקעת אונו

| קו | מפעיל | מסלול | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 8 | מטרופולין | מסוף שניידר, רמת סיב, גבעת שמואל, בר-אילן, קריית אונו, גני תקווה, תל השומר |  |
| 21 | אלקטרה-אפיקים | רכבת קריית אריה, בית עלמין ירקון, כפר גנים, כפר מע"ש, גת רימון, גני תקווה, קריית אונו, מסוף קציר | במקור קו 11 של דן. ב 2006 שונה מספרו לקו 21. |
| 76 | מטרופולין | פתח תקווה מרכז העיר - גת רימון - גני תקווה, קריית אונו, אור יהודה | תדירות: כל 20/30 דקות |
| 77 | מטרופולין | רכבת קריית אריה, נווה גן, ביילינסון, רמת סיב, דרך רבין, קריית אונו, אור יהודה | תדירות: כל 30/60 דקות |
| 78 | מטרופולין | פתח תקווה מרכז העיר - כביש 40 - יהוד מונוסון - אור יהודה | תדירות: כל 60 דקות |
| 79 | מטרופולין | רכבת קריית אריה, אזור התעשייה קריית אריה, רמת סיב, גבעת שמואל, בר-אילן, תל השומר |  |
| 87 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ארנס, מרכז העיר, כפר גנים, בר-אילן, תל השומר |  |
| 137 | מטרופולין | יהוד מונוסון, אור יהודה, קריית אונו, דרך רבין, מחלף אם המושבות, קניון איילון, הדר יוסף, בני אפרים, אוניברסיטת תל אביב | תדירות: כל 30/60 דקות |
| 287 | אלקטרה-אפיקים | תחנה מרכזית - אם המושבות החדשה - טרומפלדור - כפר גנים ג- תל השומר |  |
אוטובוסים > קווים לשרון הדרומי

| קו | מפעיל | מסלול | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 42 | מטרופולין | מסוף בית רבקה, בית חולים השרון, בית חולים שניידר, נווה גן, סגולה, מגדיאל, כפר סבא | לקו חלופה הנכנסת לאזור התעשייה נווה נאמן תדירות: כל 20/30 דקות |
| 551 | מטרופולין | רכבת קריית אריה - תחנה מרכזית פתח תקווה - צומת סגולה - הוד השרון - רעננה - הרצליה | תדירות: כל 40 דקות |
| 553 | מטרופולין | פתח תקווה - מחנות גלילות - הרצליה פיתוח | 3 נסיעות בוקר, 3 נסיעות אחרה"צ |
| 561 | מטרופולין | רכבת קריית אריה - אזור התעשייה קריית אריה - ציר ז'בוטינסקי - תחנה מרכזית - הוד השרון - צומת רעננה - כפר סבא | תדירות: כל 20/30 דקות |
אוטובוסים > קווים למשולש

| קו | מפעיל | מסלול | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 | אלקטרה-אפיקים | פתח תקווה - כפר קאסם | תדירות כל 15 דקות |
| 140 | מטרופולין | פתח תקווה - צומת כפר סבא מזרח, טייבה, קלנסווה | תדירות: כל 60 דקות |
| 142 | מטרופולין | פתח תקווה - הוד השרון, צומת רעננה, בית חולים מאיר, טירה, כוכב יאיר | תדירות: כל 30/45 דקות |
| 391 | קווים | מסוף החרש - ביילינסון - מחלף תקווה - כביש 6 - כפר קרע - אום אל פאחם | 7 נסיעות ביום |
| 620 | מטרופולין | פתח תקווה - באקה אל גרביה - ג'ת | 6 נסיעות ביום |
אוטובוסים > קווים ליעדים נוספים

| קו | מפעיל | מסלול | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 65 | תנופה | פתח תקווה, רבבה, יקיר, נופים |  |
| 83 | אלקטרה-אפיקים | פתח תקווה - ג'לג'וליה, שדי חמד | 83א נכנס לחגור |
| 84 | אלקטרה-אפיקים | פתח תקווה - נחלים, מזור, רינתיה |  |
| 85 | מטרופולין | פתח תקווה - שוהם | לקו חלופה הנכנסת לאזור התעשייה חבל מודיעין |
| 86 | תנופה | פתח תקווה - אריאל | לקו חלופה הנכנסת לברקן |
| 89 | אלקטרה-אפיקים | פתח תקווה - עינת, נחשונים |  |
| 92 | דן | תחנה מרכזית, ארברבנל, וולפסון, ההסתדרות, דגל ראובן, שניידר, ביילינסון, בני ברק |  |
| 95 | תנופה | פתח תקווה - אריאל |  |
| 143 | אגד | מסוף יותם ויואב, דרך רבין, בר-אילן, תל השומר, מחלף מסובים, חולון, בת ים |  |
| 145 | אגד | רכבת קריית אריה, ביילינסון, רמת סיב, גבעת שמואל, בר-אילן, חולון |  |
| 152 | תנופה | פתח תקווה, רכבת ראש העין קדומים |  |
| 159 | אגד | פתח תקווה - צריפין | 3 נסיעות בבוקר בלבד. אחת ממשיכה לרמלה |
| 164 | אגד | פתח תקווה - מחלף גהה - צומת בית דגן - ראשון לציון, נס ציונה, רחובות |  |
| 179 | מטרופולין | תחנה מרכזית - כיכר המייסדים - רוטשילד- פינס - הדר גנים עמישב - אלעד |  |
| 183 | אלקטרה-אפיקים | פתח תקווה - כפר ברא - חורשים - ירחיב- מתן - נירית |  |
| 184 | תנופה | פתח תקווה- אורנית |  |
| 185 | תנופה | פתח תקווה - שער השומרון |  |
| 189 | תנופה | בני ברק - פתח תקווה - מעלה שומרון - קרני שומרון - עמנואל |  |
| 201 | קווים | רכבת פתח תקווה - ביילינסון - מחלף גהה- כביש גהה - כביש 461 - צומת אל על - מודיעין מכבים רעות | נסיעות ספורות ביום |
| 202 | קווים | רכבת פתח תקווה - ביילינסון - מחלף גהה- כביש גהה - כביש 1 - מודיעין מכבים רעות |  |
| 249 | אגד | פתח תקווה - כביש 40 - לוד- רמלה- כביש 40 - רחובות |  |
| 257 | תנופה | פתח תקווה - בית אריה עופרים | נסיעות ספורות ביום |
| 279 | מטרופולין | מסוף החרש- ביילינסון- ארלוזורוב, פרנקפורטר, שוק פתח תקווה, צומת גנים, אלעד |  |
| 292 | דן | הדר גנים עמישב - מחלף שעריה - כביש 471 - בני ברק |  |
| 317 | אלקטרה-אפיקים | פתח תקווה - כביש 4 - התחנה המרכזית של יבנה - אשדוד |  |
| 385 | מטרופולין | פתח תקווה - מגשימים - בארות יצחק - גבעת כ"ח - טירת יהודה - ברקת |  |
| 408 | בית שמש אקספרס | פתח תקווה- הדר גנים - עמישב - אלעד - בית שמש |  |
| 425 | אלקטרה-אפיקים | מסוף החרש - דרך רבין - קריית אונו - אור יהודה - צומת אל על - כביש 443 - גבעת זאב - שכונת רמות - תחנה מרכזית ירושלים |  |
| 426 | אגד | רכבת קריית אריה - פרקנפורטר - וולפסון - הדר גנים עמישב - מחלף נחשוונים - ירושלים |  |
| 446 | מטרופולין | מסוף ארנס - טרמפלדור - כפר גנים ג - קריית אונו - נמל התעופה בן-גוריון |  |
| 641 | קווים | פתח תקווה- הוד השרון - צומת רעננה - צומת בית ליד - נתניה |  |
| 921 | אגד | פתח תקווה- הוד השרון - צומת רעננה - צומת בית ליד - מכללת רופין - חדרה - חוף הכרמל - חיפה - מרכזית חוף הכרמל | היה קו שנסע מחיפה לתל אביב דרך כביש החוף הישן. ב-2021 קוצר לפתח תקווה |
| 947 | אגד | פתח תקווה - מחלף גהה - צומת רעננה - מחלף הרצליה מזרח - תחנה מרכזית נתניה - חיפה מרכזית חוף הכרמל |  |
| 950 | אגד | תחנה מרכזית נתניה - צומת בית ליד - צומת רעננה - הוד השרון - פתח תקווה - צומת אל על - כביש 1 - ירושלים |  |
מוניות שירות

בעיר פעל בעבר מערך מוניות שירות מפותח יחסית, המוניות עובדות גם שהתחבורה הציבורית לא פועלת.
קו 51, שנסע מכיכר המייסדים דרך השוק, ציר ז'בוטינסקי, דרך מנחם בגין בתל אביב עד לשכונת נווה שאנן.
קו 164 שפעל עד לשנת 2020, לרחובות דרך ראשון לציון וכביש גהה.
קו 66 שפעל עד לשנת 2021, מהדר גנים עמישב, עין גנים ומרכז העיר, לרחובות ארלוזורוב דיזנגוף ובן יהודה בתל אביב.
רכבת קלה

בעיר עובר הקו האדום של דנקל, הרכבת הקלה בגוש דן, שמתחיל בתחנה המרכזית העירונית. לקו R1 שבע תחנות בעיר. כולן עיליות, בנוסף לשתי תחנות בחלופת R3 ברכבת קריית אריה ובגשר אם המושבות.
רכבת ישראל

לפתח תקווה שתי תחנות רכבת:
תחנת הרכבת פתח תקווה קריית אריה: נמצאת בסמוך לאצטדיון המושבה, שכונות אם המושבות, ואזור התעסוקה קריית אריה. בתחנה עברו בשנת 2019 כ-970 אלף נוסעים.
תחנת רכבת פתח תקווה סגולה: נמצאת במתחם ירקונים, בסמוך לכביש 40. בתחנה זאת עברו כ-450 אלף נוסעים בשנת 2019.
הערות שוליים

↑  מודעה, באתר דבר, ‏25 בפברואר 1969
↑  מודעה, באתר דבר, ‏3 ביולי 1969
↑  מודעה, באתר מעריב, ‏26 בפברואר 1989
↑   ראיון הרחוב המטופש והמקסים ביותר בתולדות פתח תקווה, כתבה  באתר יוטיוב (אורך: 06:37), 1994, כתבתו של גיא שחר
הרכבת הקלה בתחנת שחם
תחנת הרכבת פתח תקווה – קריית אריה
מיקלוש רדנוטי

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1909 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 נרצח:  9 בנובמבר 1944 (בגיל 35) אבדה, הונגריה 
 שם לידה:  Glatter Miklós 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 השכלה:  אוניברסיטת סגד (1934) 
 מעסיק:  ניוגט 
 בן או בת זוג:  פאני דיארמטי 
 פרסים והוקרה:  פרס באומגרטן (1937)  פרס המורשת ההונגרית (2001) 
 
מיקלוש רַדְנוטי (במקור גלאטר, בהונגרית: Radnóti Miklós;‏ 5 במאי 1909, בודפשט – 9 בנובמבר 1944, אָבְּדָה, היה משורר יהודי-הונגרי מומר, מגדולי המשוררים ההונגרים של המאה העשרים. נספה בשואה. זכה בפרס באומגרטן (1937).
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
רדנוטי נולד בשם מיקלוש גְלָאטֶר (Glatter Miklós) בשנת 1909 בבודפשט למשפחה יהודית מתבוללת.
בלידתו נפטרו אמו ואחיו התאום, דבר שהשפיע עליו והתבטא ביצירותיו. אגנש ארדאי  היא אחותו למחצה.
בשנותיו האחרונות נדחה על ידי החברה ההונגרית על רקע היותו יהודי. ב-1943 עם אשתו פאני דיארמטי קיבל עליו את הנצרות הקתולית.
בשנים 1930-1934 הוא למד באוניברסיטת סגד. לאחר סיום הלימודים הוא שינה את שמו ל"רדנוטי". בשנת 1935 הוא התחתן והחל לעבוד בבית הספר בבודפשט.
בראשית שנות הארבעים נלקח למחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). בין היתר עבר במפעל לסוכר באלשד. בהמשך עבד במחנה הריכוז בור. על פי עדות ראייה, בנובמבר 1944, במהלך צעדה של קבוצת יהודים, הוכה קשות ועונה על ידי שומר שיכור. לאחר מכן היה פצוע וחלש מכדי לעבוד ולכן נורה ונקבר בקבר אחים ליד הכפר אבדה, בצפון-מערב הונגריה.
כמה מספריו תורגמו לעברית. שיר בכתב ידו שכתב בהיותו בעבודת כפייה בתקופת השואה מוצג ביד ושם.
Il faut laisser

אחד משיריו הנודעים של רדנוטי נקרא "Il faut laisser" (צרפתית: 'צריך לעזוב'); זאת על שם השורה הפותחת שיר משנת 1586 של המשורר הצרפתי פייר דה רונסאר. רונסאר טוען כי "צריך לעזוב בית ובוסתן וגן" ("Il faut laisser maisons et vergers et jardins"), קרי להתנזר מהדאגה לרכוש ושאר הבלות העולם הגשמי. רדנוטי מהרהר בקול על פסיקה נושנה זו:
| מקור: דוד גלעדי, תרגומים מהשירה ההונגרית, 1997 | הונגרית |
| --- | --- |
Il faut laisser maisons et vergers et jardins    בשורה הזאת פתח רונסאר את שירו האחרון    ואותה אני מהמה בחלל פי והשביל החום מאזין    ומשיחי הוורדים נושר ומרחף עלה קמל    ושני שיחים ערומים עוקבים אחרי תמהים,    נראה שהנוף הזה מבין מעט שפת צרפת,    Il faut laisser - תוהה גם האלון המדקלם,    ומשיר בלוט לאה על אדי השלכת,    בין עבים יושבת החמה ותיש קשור לחבל    יוצא והולך בזקן לבן ויגון    לסחור-סחור ומבוסס בשלוליות השדה,    להקת ציפורים מתרוממת לנדוד בחלל רקיע    ומופיעה ונעלמת בערפלי השקיעה,    צעיפי גשם קר מתבדרים בין בדים דלילים    Il faut laisser - זה הלחש ורונסאר נטמן ברגבים.    אל תירא, גם עליך יקפאו פניני זעת אפיך.: Il faut laisser maison, et vergers et jardins,     egyik utolsó versét e sorral kezdte Ronsard,    morgom magamban és fülel a barna ösvény    s a kerti rózsafákról egy-egy holt szirom száll;    két meztelen bokor mélán utánam bámul,    úgy látszik ért a táj egy kissé franciául;    il faut laisser, - mereng a tölgyfa is szavalva    s egy fáradt makkot ejt a gőzölgő avarra.    Felhők közt ül a nap, egy bak kötélre fűzve    elindul s mint fehér, szakállas mélabú jár    köröskörül s a rét tócsáiban taposgat;    az égi téreken madárhad vé-je úszkál    és néha eltünik a lassu szürkületben;    a ritkás lomb között hűs eső fátyla lebben,    il faut laisser, - susog, Ronsard-t a földbe tették,    s majd megfagy rajtad is, ne félj a gyöngy verejték.