stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסגת ריגס (איי שטלנד הדרומיים)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2 3 4 5 6 7 8 9  הגאזט האנטארקטי הבולגרי
↑  לפי הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR, גובה הפסגה 1,680 מטרים מעל פני הים
↑  לפי מקור אחר הפסגה ממוקמת 2.1 קילומטרים דרומית-מערבית מפסגת נאופיט
↑  לפי מקור אחר פסגת ריגס ממוקמת 5 קילומטרים דרומית - מערבית מהר פוסטר
↑  לפי מקור אחר פסגת ריגס ממוקמת 12.5 קילומטרים צפונית-מזרחית מכף ג'יימס
↑  פסגת נאופיט הסמוכה נקראת על שמו של הנאופיט של רילה.
| איי שטלנד הדרומיים |
| --- | --- | --- |
| איים עיקריים | אי הפיל (אלפנט) • המלך ג'ורג' • גריניץ' • דספשן • לואו • ליווינגסטון • נלסון • סמית' • סנואו • קלרנס • רוברט |  |
| איים קטנים | אלפאוס • אסטור • בארלו • האף מון • איי זד (האי אספרנטו • האי לסידרן • האי פאנאגוריה • האי קושאבה) • ראגד |  |
| איונים | סלע גרייס • סלע פולגר • סלעי ראגד |  |
| מצרי ים | איגליקה • מצר אוסמר • מצר אינגליש • מצר בויד • מצר ברנספילד • מצר מורטון • מצר מקפארליין • מצר סמולנסק |  |
| שוניות והר מצולה  (הרים תת-ימיים) | הר ורדי |  |
| רכסי הרים | רכס אימאון • רמת דוספיי • רמת וידין • רכס ולקה |  |
| הרים ומצוקים | אבלוגי • אונגל • אורגנה • אירווינג • אנטים • דרינוב • הלמט • כריסטי • מאטוצ'ינה • מומצ'יל • מזק • מיזייה • נאופיט • נייפייר • סבלייבסקי • סלאטינה • סלאבייקוב • סן סטפנו • פוסטר • פלאנה • פסגה • רוז • ריגס • שארפ • שופן |  |
| אוכפים | ויטושה • ורשץ • מאדאן • נסבר • פופובו • קוסטנץ |  |
| נונאטאקים | וילן • באחו |  |
| גבעות | אדינבורו • באטנברג • דולו • דרונג • לזלי • נגרו • סילר • פנקה • צ'סטר • רזן |  |
| חצאי אי ולשונות יבשה | נקודת אדוארדס • גבעת אדינבורו • נקודת איוואן אסן • נקודת אלין פלין • נקודת אמאדוק • נקודת אסקס • חצי האי ארצ'ר • נקודת באטאק • חצי האי בורגס • נקודת באטאק • נקודת בטוליה • נקודת בוטב • חצי האי ביירז • נקודת בנסון • נקודת ברון • נקודת גארמן • כף ג'יימס • נקודת גרגורי • נקודת דבליאנוב • נקודת דומטה • נקודת דופניצה • נקודת דליאן • נקודת האמר • נקודת הרמוני • נקודת ואראדרו • חצי האי וארנה • נקודת וונד • נקודת וילאגרה • נקודת וליקאן • נקודת זהרי • נקודת יאנה • נקודת יובקוב • נקודת יירצ'ק • נקודת לאקאטניק • נקודת לברנוב • ליונז ראמפ • נקודת ליסטה • נקודת מדובנה • נקודת מקין • נקודת מקרוני • ראש מרטינז • נקודת מרקלי • נקודת נגרה • נקודת ניואל • נקודת ניקופול • נקודת סאדאלה • נקודת סבאר • נקודת סומוביט • נקודת סידינס • נקודת סמירננסקי • כף סמית' • נקודת סנאה קרוז • נקודת סקלינה • נקודת סרדץ • נקודת פרליק • נקודת קובאדין • נקודת קוטיס • חצי האי קופרמיין • נקודת קיצ'ן • נקודת קתרינה • נקודת ראדב • נקודת רוברט • נקודת רוס • נקודת רזדל • חצי האי ריי • נקודת רילה • נקודת ריש • נקודת רנייר • כף שירף |  |
| מפרצים | אדמירליטי • איוואן אסן • באבה טונקה • ברשליאן • גארניה • המלך ג'ורג' • הירו • ודנה • זאפאלניה • חיסריה • יארביצה • יונדולה • לגרו • לינבו • מון • מיטשל • מיקאלבי • נבסטינו • ניקולוב • פאקושה • צפינה • קרוני • קרלוטה |  |
| אגמים | אגם לימנופולאר • אגם מידג' |  |
| קרחונים | קרחוני איי שטלנד הדרומיים בחלוקה לפי איים |  |
| מבנים | כנסיית השילוש הקדוש |  |
| אזורים אנטארקטיים מוגנים במיוחד | חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • ליונז ראמפ • מפרץ אדמירליטי • כף שירף |  |
| אזורי ציפורים בעלי חשיבות | מפרץ אדמירליטי • נקודת בארנארד (נקודת ברנרד) • חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • האי טרטר • ליונז ראמפ • חצי האי פוטר • כף שירף |  |
מבט על חופו הדרומי של האי סמית', ממצר אוסמר
פסגת רפרנס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,030 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  67°15′00″S 50°29′00″E﻿ / ﻿67.25°S 50.4833°E﻿ / -67.25; 50.4833
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת רפרנס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת רפרנס
 
פסגת רפרנס (באנגלית: Reference Peak) היא פסגה חרוטית בארץ אנדרבי, שבאנטארקטיקה.
הפסגה ממוקמת בין הר ולר והר הולינגסוורת'; 6 קילומטרים דרומית למפרץ אמונדסן.
במבט מכיוון צפון, מדרונות הפסגה תלולים ביותר וחלקים (ולכן צורתה החרוטית).
גובהה של הפסגה 1,030 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הפסגה

הפסגה התגלתה לראשונה באוקטובר 1956 על ידי משלחת של משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה, בפיקודו של פ. וו. קרוהן (P.W. Crohn).
היסטוריה > מקור השם

הפסגה נקראת בשם זה בשל היותה נקודת ייחוס (באנגלית "רפרנס") לתצפיות המגנטיות שנעשו באי אובזרביישן.
לקריאה נוספת

• Edward S. Grew, Osumilite in the Sapphirin-quartz Terrane of Enderby Land, Antarctica: Implications for Osumilite Petrogenesis in the Granulite Facies, American Mineralogist, Volume 67, pages 762-787, 1982
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
פרנדכ (טהראן)

| --- | --- |
 מדינה:  איראן איראן
 פרובינציה:  טהראן
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  4,613 (2006)
 קואורדינטות:  35°30′43″N 51°03′12″E﻿ / ﻿35.51194444°N 51.05333333°E﻿ / 35.51194444; 51.05333333 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןפרנדכ(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןפרנדכ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פַּרַנְדַכּ (בפרסית: پرندک) הוא כפר במחוז רובאט כרים, בפרובינציית טהראן שבאיראן.
במפקד ב-2006 מנתה האוכלוסייה 4,613 נפשות[דרוש מקור] ב-1,088 משפחות.
ראו גם

דיוויזיית תכאוור ה-23, המוצבת בבסיס בפרנדכ.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באיראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרחה ששון

| --- | --- |

פַרְחַה (פלורה) ששון
 לידה:  18 בנובמבר 1859 מומבאי, הראג' הבריטי 
 פטירה:  14 בינואר 1936 (בגיל 76) ט' בטבת תרצ"ו 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  הראג' הבריטי 
 תקופת הפעילות:  ? – 14 בינואר 1936 
 בן או בת זוג:  סלימאן ששון (?–1894) 
 צאצאים:  דוד סלימאן ששון 
 
פַרְחַה (פלורה) ששון (באנגלית: Flora (Farha) Sassoon; ‏ 18 בנובמבר 1859 – 14 בינואר 1936) הייתה אשת עסקים יהודיה הודית-בריטית, בת למשפחת ששון ("הרוטשילדים של המזרח"), שמוצאה מבגדאד. נודעה כפילנתרופית, רבנית מלומדת ופעילה ציונית.
לקריאה נוספת

ר' שם טוב גאגין, תולדות חיי הרבנית רבת המעלות מרת פרחה ששון בתוך "פרקי שירה", קיידאן (ליטא), תרצ"ז, עמ' 8–12.
אברהם בן-יעקב, פרקים בתולדות יהדות בבל, 2 כרכים, ירושלים, תשמ"ט.
דוד סלימאן ששון, מסע בבל: בצירוף עניינים לתולדות הקהלה היהודית בבגדאד, מהדיר ועורך: פרופ' מאיר בניהו, תשט"ו-1955.
נתן סלימאן ששון, נחלת אבות: אסופת גנזים מבית משפחת ששון, ירושלים: מכון אהבת שלום, תשס"ז.
Breger, Jennifer. Three Women of The Book: Judith Montefiore, Rachel Morpurgo and Flora Sassoon. AB Bookman’s Weekly 101 (March 30, 1998): 853–864.
Jackson, Stanley. The Sassoons (New York: Dutton, 1968).
Roth, Cecil. The Sassoon Dynasty (London: Hale, 1941).
יעל לוין, "פרחה (פלורא) ששון", דף לתרבות יהודית 275 (חשון התשס"ח), יהודים ויהדות בהודו – עבר והווה, עמ' 20–21.
לקריאה נוספת > ממאמריה

'דרשה מאת מרת פרחה ששון', בתוך: "אמרי יואל (ויקרא)" לרב יואל לייב הלוי הרצוג, עמ' 204–206.
'Rashi.' In The Jewish Forum, New York: October 1930, pp. 377–383.
'Thirteen.' In The Jewish Forum, New York: March 1931, pp. 68–72.
הערות שוליים

1 2  Breger, Jennifer. "Flora Sassoon." Jewish Women: A Comprehensive Historical Encyclopedia. 1 March 2009. Jewish Women's Archive
↑  משפחת ששון וארץ ישראל, דואר היום, 3 בפברואר 1925
↑  'דרשה מאת מרת פרחה ששון', בתוך: "אמרי יואל (ויקרא)" לרב יואל לייב הלוי הרצוג, עמ' 204-206.
↑  הבן איש חי, "אמרי בינה", ירושלים (תרס"ח), דף יג, עמ' ג'-ד'
↑  ראו כאן, שהרב ניסים מכנה אותה "הגבירה המפורסמה, הרבנית המצוינת בחכמתה מרת פרחה תחי', אשת הנגיד המנוח ר' סלימאן דוד ששון ז"ל מלונדון"
↑  יעל לוין, תשובת הרב יצחק נסים בדבר נשים ותלמוד תורה עמ' 38-39
↑  מקור באנגלית: “a living well of Torah, of piety, of wisdom, of goodness and charity ... and out of her wonderful well Israel could draw in abundance noble incentives and lofty inspiration.”
↑  דוברות העירייה, נחנכה כיכר על שם פלורה (פרחה) ששון, באתר עיריית ירושלים, ‏20 בספטמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007519212605171  SNAC: w6mq5wdp  VIAF: 308282438   WorldCat (עם VIAF): 308282438 
מצבתה בהר הזיתים
פסק דין ניקס נגד הידן

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון של ארצות הברית
 תאריך טענות:  24 באפריל 1892
 תאריך החלטה:  10 במאי 1893
 מראה מקום:   149 U.S. 304
 החלטה
 עגבניות הן ירק ולא פרי עבור חוק המכס 1883 בהתבסס על המשמעות המקובלת של הביטוי
 חברי המותב
 נשיא בית המשפט:  מלוויל פולר
 חברי המותב:  סטיבן פילד, ג'ון מרשל הרלן, הוראס גריי, סמואל בלאצ'פורד, דייוויד ברואר, הנרי בראון,  ג'ורג' שירס, האוול ג'קסון
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  גריי, פה אחד
 
עגבנייה
פסק דין ניקס נגד הידן (Nix v. Hedden, 149 U.S. 304 (1893)) ניתן על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית ב-1893 ובו נקבע כי למטרות מכס העגבנייה היא ירק ולא פרי. העתירה הוגשה נגד גובה המיסים של נמל ניו יורק בהקשר למכסי מגן שהוטלו על יבוא עגבניות.
לפי חוקי מכסי המגן משנת 1883, הוטלו מכסי מגן נגד "ירקות במצבם הטבעי או במלח או במי מלח". עוד נקבע בחוק ש"פירות ירוקים, בשלים או יבשים לא נכללים תחת חוק זה". לפיכך נדרש בית המשפט לדון האם העגבנייה היא פרי או ירק והאם החוק תקף לגביה. לצורך בירור סוגיה זו הוקראו הגדרות מתוך מילון ובסטר ונקראו מומחים שונים מתחום המסחר בפירות וירקות לעדות.
בית המשפט הכריע לטובת ההגנה ופסק שהעגבנייה היא ירק, זאת בהתבסס על הדרך בה משתמשים בה ועל התפיסה הכללית בקרב הציבור.
ראו גם

פסק דין טוי ביז נגד ארצות הברית - בו נפסק שדמויות צעצוע מסוימות של גיבורי על הן צעצועים ולא בובות לצורכי מכס
עמליה לבנוני

| --- | --- |

לבנוני, מרץ 2008
 לידה:  22 ביוני 1944 (בת 80) בצרה, עיראק 
 ענף מדעי:  היסטוריה, מזרחנות
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה 
 
עמליה לבנוני (נולדה ב-22 ביוני 1944) היא פרופסור אמריטה בחוג למזרח התיכון שבאוניברסיטת חיפה.
חייה ופועלה

עמליה לבנוני נולדה בבצרה, כבת למשפחת זבידה שהיו משפחת סוחרים מבוססת בעיראק, אחת משבעה אחים. המשפחה במקור מבגדאד, היא נולדה בבצרה כי שם שהתה המשפחה לרגל עסקיה. עלתה ביחד עם משפחתה ב-1951, מתגוררת בחיפה משנת 1959. למדה בתיכון "ערב חדש". למדה ערבית ואנגלית לתואר ראשון באוניברסיטת חיפה, עבדה כמורה במשך עשר שנים ובגיל 34 החלה ללמוד לתואר שני אותו הסבה ללימודי המזרח התיכון, אף אותו עשתה באוניברסיטת חיפה. עשתה תואר שלישי באוניברסיטה העברית, תחת הנחייתו של פרופסור נחמיה לבציון וקיבלה דוקטורט ב-1990. נושא הדיסרטציה שלה היה: "הרקע לעליית ברקוק לשלטון והמעבר מסולטנות טורקית לסולטנות צ'רקסית במצרים."
בשנים 2007-2003 כיהנה עמליה לבנוני כראש החוג למזרח התיכון באוניברסיטת חיפה. בין הפרויקטים הבולטים שיזמה וניהלה כראש חוג: האחד: "חברים על ספסל הלימודים"; בשיתוף ובמימון המרכז היהודי-ערבי. מטרתו ליצור שיתוף פעולה בין יהודים לערבים בתחום האקדמי. במסגרתו מסייעים תלמידים יהודים לתלמידים ערבים בהגשת עבודות בעברית ואנגלית והתלמידים הערבים עוזרים ליהודים בערבית. השני: לבנוני עניינה את המשטרה בלימודי ערבית מדוברת ויש לה פרויקט משותף עם קורס קציני צוערים במשטרה. זהו פרויקט תרבותי, חברתי ואקדמי במטרה ליצור התקרבות של המשטרה למגזר הערבי, לאחר הקרע שחל בעקבות אירועי אוקטובר 2000.
לבנוני מכהנת כחברת סנאט אוניברסיטת חיפה, חברת ועדת הפרס ע"ש סילביה שיין, חברת ועדת חוקת אוניברסיטת חיפה, חברת האגודה הישראלית ללימודי המזרח, חברת ועדת החינוך ישראל-ארצות הברית של קרן פולברייט.
לבנוני שהתה בשבתונים באוניברסיטת טיבינגן, אוניברסיטת אברהארד, אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת שיקגו ואוניברסיטת פרינסטון.
מחקרה

מחקרה של עמליה לבנוני הוקדש לחקר ההיסטוריה הממלוכית בנושאים פוליטיים וחברתיים. במחקרה היא סותרת חלק נכבד מן התיזה של מייסד תחום המחקר על הממלוכים החוקר החשוב ביותר בתחום, דוד איילון.
איילון חקר את המוסד הממלוכי מן הופעתו במאה ה-9 בח'ליפות העבאסית. התיזה העיקרית של איילון גורסת כי המוסד הממלוכי התקיים מן המאה ה-9 ועד לחיסולו על ידי מוחמד עלי בראשית המאה ה-19 על פי אותה שיטה ואותם עקרונות סיעתיים. על פי השיטה הממלוכית, השליטים המוסלמים קנו ילדים ונערים, בעיקר טורקים, מן הערבה האירו-אסייתית על מנת שישמשו שומרי ראש נאמנים לאחר תקופת חניכות שבמהלכה הם למדו את עקרונות האסלאם ואימון צבאי. למרות מעמדם הרם, הממלוכים היו עילית בת דור אחד מאחר שהם לא הורשו להוריש את מעמדם הצבאי והפוליטי לצאצאיהם. כל שליט הקים יחידת עילית ממלוכית משל עצמו על מנת להגן על שלטונו ובשלב מסוים לאחר עלותו לשלטון הוא היה חייב להיפטר מן הממלוכים של קודמו או קודמיו על מנת לקדם את הממלוכים שלו. לדעת אילון, בתקופת החניכות חונך הממלוכ לנאמנות בלתי מסויגת לאדונו ולסולידריות עם עמיתיו הממלוכים המשתייכים לאותו אדון. קשר סולידריות זה, חשדאשיה, לא הותר כל ימי חייו של אדונם ואף לאחר מותו. בתקופה הממלוכית (1517-1250) החשדאשיה עמדה בבסיס הסיעתיות בפוליטיקה הממלוכית, כאשר תנועה מעגלית מתקיימת בה ללא הרף של ממלוכים חדשים הדוחפים החוצה מן המערכת הפוליטית-צבאית את הוותיקים ואלה בתורם מסולקים ממנה על ידי ממלוכים טריים שזה עתה התבססו בה. אילון גם ייחס חשיבות למוצאם האתני של הממלוכים, בהסתמך על הערות של היסטוריונים מסוימים בני התקופה, וגרס כי בתקופה הראשונה של הסולטנות הממלוכית, התקופה הבחרית או הטורקית, (1382-1250), המערכת הפוליטית הייתה יציבה יותר וכי הממלוכים הטורקים עלו בכישוריהם הצבאיים על הממלוכים הצ'רקסים (1382-1517) וכי אלה האחרונים הביאו לשקיעתו של הצבא הממלוכי ולשקיעת המדינה הממלוכית בשל משטרם הקלוקל.
ספר פרי עטה

A Turning Point in Mamluk History: The Third Reign of al-Nasir Muhammad Ibn Qalawun (1310-1341)/ by Amalia Levanoni. Leiden: E.J. Brill, 1995.
ספרים שערכה

The Mamluks in Egyptian and Syrian Politics and Society, edited by Michael Winter and Amalia Levanoni. Boston, MA: Leiden; Brill, 2003.
The Mamluk Sultanate: Political, Military, Social and Cultural Aspects, eds. Amalia Levanoni and Reuven Amitai.
לקריאה נוספת

שי חורב, עמליה לבנוני, בלקסיקון החיפאים אישים ודמויות בחיפה, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 212, 2018.
הערות שוליים

↑  "The Sultan's Laqab: A Sign of a New Order in Mamluk Factionalism", The Mamluks in Egyptian and Syrian Politics and Society, co-edited Michael Winter and Amalia Levanoni, E.J. Brill (Leiden, 2004), pp. 79-115.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264448605171  BnF: cb14410647x (data)  GND: 1126276286  ISNI: 0000 0000 8360 765X  LCCN: n88291676  NKC: jo20221157762  SUDOC: 076345599  VIAF: 17437165   WorldCat (עם VIAF): 17437165
עמותה למען נוער וצעירים ערביים - בלדנא

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  חיפה 
 עובדים:  6 
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים) 
 
עמותה למען נוער וצעירים ערביים, המכונה בלדנא (מערבית: بلدنا, "ארצנו"), היא עמותה ערבית-ישראלית שהוקמה בסוף שנת 1999 ונרשמה כחוק אצל רשם העמותות בפברואר 2001.
מטרותיה המוצהרות של העמותה לפעול לקידום חשיבה והתנהגות דמוקרטית ופלורליסטית בקרב הנוער הערבי בישראל, וכן במטרה לעודד את בני הנוער לקחת חלק פעיל במעורבות חברתית בתוך הקהילה הערבית בישראל. העמותה פועלת נגד שירות לאומי של אזרחים ערבים.
הרקע להקמת ארגון הנוער הערבי

הארגון הוקם מתוך המחסור במשאבים ובאנשי חינוך מיומנים במסגרת החינוך הבלתי פורמלי כגון מועדונים ופעילויות לנוער לאחר שעות הלימודים עבור בני המגזר הערבי בישראל. כמו כן, על פי הארגון, תוכני מערכת החינוך הפורמלית מושפעים מהחינוך היהודי-ישראלי והמערכת מנוהלת על ידי יהודים, מה שמוביל לכך שבני הנוער הערבים לא לומדים בצורה מספקת על זהותם ועל ההיסטוריה הפלסטינית. כך לדוגמה, תנועות הנוער הערבי הן בדרך כלל חלק מתוך תנועות נוער יהודי ישראלי. לתנועות אלו ישנם אידיאלים ישראלים יהודים, מה שמהווה בעיה עבור הנוער הערבי וזהותו. פעילותן של תנועות אלו במספר מצומצם של יישובים.
בנוסף, גופי נוער ערביים רבים משויכים למפלגות (ערביות). מפלגות אלו מסבסדות את הגופים הללו במטרה להשתמש בנוער בעת הצורך לענייניהם הפוליטיים, ואינן דואגות כלל, לדברי הארגון, להעברת תכנים חינוכיים לבני הנוער. מערכת החינוך הבלתי פורמלית גם אינה מטפלת בקונפליקטים הפנימיים הקיימים בחברה הערבית (בלבול זהות, מעמד האישה), מתוך חוסר יכולת להתמודד עימם או מתוך חשש.
בין הארגונים החברתיים הנוספים שקמו בשנות ה-90 על רקע דומה, ניתן למנות את עדאלה, אלסיוואר, מרכז מוסאוא ואחרים.
מקימי בלדנא

על רקע נושאים אלו הוקמה בלדנא על ידי קבוצה של אנשים המייצגים את הדור החדש של ערביי ישראל. בין המקימים ניתן למצוא אקדמאים, אנשי חינוך, אמנים, משפטנים, עובדים קהילתיים, פמיניסטים פעילים ועיתונאים.
חלק גדול מהמקימים עבדו בעבר בארגונים מעורבים של יהודים וערבים, ובשל האכזבה מפעולותיהם פנו להקמת ארגון פלסטיני ישראלי.
המקימים צברו אומנם ניסיון בעבודה עם נוער, אך פרט לכך הם צברו גם תסכול רב ממערכת החינוך הבלתי פורמלית. לטענתם, מערכת החינוך הבלתי פורמלי בעלת יומרה להיות מערכת שוויונית המחנכת לפלורליזם, אך בפועל שומרת את עמדת השליטה והכוח ליהודים ובכך ממשיכה להנחיל את האג'נדה היהודית-ציונית ישראלית.
מקימי בלדנא > מבנה וחברי העמותה

יו"ר המנהלה: לנה פאהום – בעלת תואר מוסמך ברפואה; מתנדבת העמותה מזה 5 שנים.
דירקטור: נאדים נאשף – בעל תואר מוסמך בהיסטוריה מאוניברסיטת חיפה, בעל תואר מוסמך בעסקים משלוחת אוניברסיטת דרבי בישראל.
התפתחות העמותה

בתחילת דרכה שימשה בלדנא כמקום מפגש עבור בני נוער ערבים – מקום שבו הם יכלו לדון בנושאים הקרובים לליבם כמו היותם מיעוט במדינת ישראל ומיעוט במזרח התיכון בעל השפעה רבה על הפוליטיקה במזרח התיכון.
עם השנים, בשביל למלא אחר ייעודה, הקימה בלדנא קבוצת נוער שבה היא מנחילה לצעירים ידע ורקע על הלאומיות שלהם ומיומנות לחשיבה ביקורתית. מקבוצות אלו צמחה קבוצת מנהיגות צעירה, ובכך מעצם קיומה של קבוצה מעין זו משמשת בלדנא לא רק כמקום שבו אפשר להביע דעה, אלא היא מטפחת בני נוער שיפעלו בתוך הקהילות הערביות השונות בארץ למען אותה מטרה.
פעילויות ופרויקטים

העמותה מפעילה מספר קורסי הכשרת מדריכים בשנה, שבהם היא מכשירה כוח אדם מיומן לעבודה עם בני נוער. מדריכים אלו פועלים בהמשך בבניה ובהפעלת קבוצות מנהיגות צעירה בקרב בתי ספר תיכונים ערבים ברחבי הארץ.
מלבד קורסי הכשרת המדריכים וקבוצות מנהיגות צעירה, מקיימת העמותה מחנות קיץ בשיתוף עם פרויקטים של נוער מחו"ל, נוער פלסטיני מהשטחים וכן נוער יהודי ישראלי.
פעילויות ופרויקטים > קבוצות נוער וצעירים

פרויקט השגיות ציבורית: מכשיר את בני הנוער לאתר ולזהות בעיות בקרב הקהילה שבה הם חיים ובהמשך לנסות ולפתור בעיות אלו.
מפגשים אזוריים: נוער מאזורים שונים מהמדינה נפגשים יחד על מנת לדון בבעיות בנושאים המשותפים לכלל המגזר הערבי בישראל, כגון בלבול הזהות, היסטוריה משותפת וכדומה.
פעילויות ופרויקטים > פרויקט מדיה

פרויקט המהווה במה עבור הנוער הערבי בישראל, שדרכה באפשרותם להביע את דעותיהם ורעיונותיהם וליצור קשר עם כלל בני הנוער בעולם ובפרט עם הנוער מהשטחים.
Shabab: מגזין חודשי עבור בני הנוער הערבים בישראל.
הנוער עובר הכשרה והדרכה עיתונאית ובהמשך משתמש בכישורים אלו על מת לכתוב במגזין חודשי. במגזין זה עוסקים בני הנוער בסוגיות שונות המעניינות את בני גילם. בדרך זו מבטאים בני הנוער את דעתם וכן חווים מה זה להיות עיתונאי.
Momken: אתר אינטרנט – אתר שעלה ב-2005, ומאז מספק עבור בני הנוער הערבים בישראל מידע חדשני על המתרחש וכן על אירועים הצפויים להתרחש.
פעילויות ופרויקטים > פרויקטים נוספים

Jadal: פרויקט דיבייט – מועדון דיון בשיתוף עם El Fattah, תנועת נוער חיפאית מקומית. יחד במועדון מתדיינים בנושאי מחלוקת הקרובים לעולמם של בני הנוער.
טיולי מולדת – בפרויקט זה יוצאים בני הנוער לטיולים ברחבי המדינה במטרה להכיר אותה ובכך להכיר את ההיסטוריה והזהות שלהם.
פעילות בינלאומית וחילופי משלחות – בלדנא מארגנת מספר משלחות בשנה למקומות שונים בעולם. במשלחות אלו נפגשים בני נוער מכל רחבי העולם. מטרת מפגשים אלו לאפשר לצעירים לפגוש אוכלוסיות ממגוון תרבויות וכן לקחת חלק בעבודה קהילתית בחו"ל. מפגשים אלו מביאים להעלאת מודעות חברתית לבעיות כגון אפליה וגזענות בעולם תוך הכרת השונה וקבלתו.
קורסי העשרה: – בלדנא מקיימת מספר קורסי הכשרה לנוער בתחומים שונים במהלך השנה.
מסעות פרסום: – בלדנא עוסקת בפעילות נגד שירות לאומי של ערבים בישראל. היא פועלת נגד הצעת החוק הקוראת לחייב את כל בני ה-18 בשירות צבאי או אזרחי ולשלול זכויות מסוימות מהמשתמטים. במרכזו של מסע הפרסום עומדת הסיסמה " שירות לאומי – הדרך שלך לצבא". במסגרת קמפיין זה מחלקים חברי העמותה עלונים בין בתי הספר הערביים השונים בארץ בהם מפורטות הסכנות שהם רואים בשירות האזרחי. כמו כן כחלק ממסע ההסברה הפיקה העמותה בשיתוף להקת הראפ הערבית "דאם" שיר מחאה ששמו "לשירות האזרחי דרוש ערבי שאיבד את הזיכרון", אשר מותח ביקורת חריפה נגד הרעיון לשירות אזרחי ונגד מי שבוחרים לקחת בו חלק. לשיר המחאה מתוסף סרטון שבו מופיעים אנשי דת וחברי הכנסת, אשר קוראים להימנע מהצטרפות לשירות האזרחי.
לאחר מספר שנים שבהן פועלת בלדנא במישור החברתי-קהילתי בקרב בני נוער וצעירם ערבים בישראל, הציבה לעצמה העמותה להרחיב את פעולותיה ולהיות גורם מייצג של הנוער הערבי אל מול גורמים ממשלתיים ואל מול הקהילה הבינלאומית.
ביקורת

בדצמבר 2022 פורסם כי העמותה אירחה במשרדיה כנס לכבוד אזרחים ערבים שנעצרו על שותפותם במהומות האלימות בשנת 2021. בכנס דיברו כמה מחבלים משוחררים. הכנס עורר ביקורת ציבורית על תמיכתו המפורשת של הארגון בטרור ואלימות.
הערות שוליים

↑  נדים נאשף, 'שנינו יחד או כל אחד לחוד?', חברה – כתב עת סוציאל-דמוקרטי, גיליון 6 ,2003.
↑  לשירות הערבי דרוש ערבי שאיבד את הזיכרון, מחסום, 8 בנובמבר 2007 (דף ארכיון)
↑  שילה פריד, עמותה חינוכית אירחה אירוע תמיכה בפורעי שומר החומות. העמותה: "לא נגיב למי שקורא לזה פרעות", באתר מקור ראשון, ‏20.12.2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498747605171
פייר ליטבארסקי

פייר ליטבארסקי (בגרמנית: Pierre Littbarski, נולד ב-16 באפריל 1960 בברלין המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בפ.צ. קלן בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים

ליטבארסקי העביר כמעט את כל הקריירה שלו כקשר התקפי בפ.צ. קלן, ונחשב לאחד מגדולי השחקנים של פ.צ. קלן בכל הזמנים. ליטבארסקי החל לשחק בקלן בשנת 1978, ושיחק בקבוצה עד לשנת 1993, למעט עונת 1986/87, אותה העביר במועדון הצרפתי ראסינג פאריס. ליטבארסקי זכה עם קלן בגביע מקומי אחד בשנת 1983, ושלוש פעמים סיים עם קלן במקום השני, בשנים 1982, 1989 ו-1990, אך מעולם לא זכה באליפות עם הקבוצה. בנוסף, ליטבארסקי הגיע עם קלן לגמר גביע אופ"א בשנת 1986, בו הפסידה קלן לריאל מדריד 5-3 בסיכום שני משחקים, אשר ליטבארסקי פתח בשניהם. ליטבארסקי שיחק בסך הכל 14 עונות במדי קלן, וצבר 406 הופעות בבונדסליגה, בהן כבש 116 שערים, ובשנת 1993 עזב את המועדון, ועבר לשחק בליגת העל היפנית, תחילה ביונייטד צ'יבה, ואחר כך בברומל סנדאיי, במדיה פרש בשנת 1997 ממשחק פעיל.
קריירה בינלאומית

לליטבארסקי הייתה קריירה בינלאומית עשירה בנבחרת גרמניה המערבית, אותה הוא ייצג בחמישה טורנירים גדולים. במונדיאל 1982 היה חלק מחוליית התקפה עם קרל היינץ רומניגה וקלאוס פישר, שהציגה כדורגל יעיל והתקפי באותו טורניר, ונעצרה רק במשחק הגמר על ידי נבחרת איטליה. ביורו 1984 ליטבארסקי היה חלק מהנבחרת שנכשלה והודחה כבר בשלב הבתים. במונדיאל 1986 גרמניה המערבית שוב הציגה כדורגל מצוין, ושוב הפסידה במשחק הגמר, הפעם לנבחרת ארגנטינה, אך הפעם ליטבארסקי סופסל בשלבי ההכרעה על ידי המאמן פרנץ בקנבאואר. ביורו 1988 ליטבארסקי היה חלק מהנבחרת שהודחה בחצי הגמר על ידי נבחרת הולנד. במונדיאל 1990 זכה ליטבארסקי לראשונה בתואר בינלאומי לאחר טורניר מצוין מבחינה אישית וקבוצתית, כאשר נבחרתו זכתה בטורניר לאחר שגמלה במשחק הגמר לנבחרת ארגנטינה על ההפסד בגמר המונדיאל הקודם. לאחר הזכייה של גרמניה המערבית במונדיאל 1990, פרש ליטבארסקי מהנבחרת, לאחר ששיחק בה תשע שנים, וכבש 18 שערים ב-73 הופעות.
קריירת אימון

ליטבארסקי התנסה באימון לאחר הפרישה מהמשחק, והתחיל בליגת העל היפנית, בה סיים את הקריירה כשחקן, בפ.צ. יוקוהמה. לאחר מכן שימש כעוזר מאמן בבאייר לברקוזן ובדיסבורג, ובהמשך חזר ליוקוהמה, ואימן גם בפ.צ. סידני האוסטרלית, ובאביספה פוקואוקה וסאיפה היפניות. בין השנים 2010-2012 ביצע תפקידי עוזר מאמן בוולפסבורג.
תארים

הגביע הגרמני: 1982/83
גביע העולם: 1990; 1982, 1986 (סגנות)
שער השנה בגרמניה: 1985
מלך הבישולים של מונדיאל 1982
מלך השערים של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1982
פריפטאה

בתורת הספרות, פריפטאה (ביוונית: περιπέτεια; נקרא גם פריפטי) הוא רגע היפוך הנסיבות, או נקודת מפנה. המונח משמש בעיקר בהתייחסות ליצירות ספרותיות. על פי הפואטיקה לאריסטו, היא רגע המפנה בטרגדיה. לדברי אריסטו, הטרגדיה מתאפיינת, בין השאר, במעבר מאושר לאומללות. הפריפטאה היא הרגע העלילתי בו מעבר זה מתרחש. עם זאת, רגע המפנה אינו צריך להיות שרירותי, טוען אריסטו, אלא נובע מהשרשרת הסיבתית של הפעולות בעולם המיוצג.
ראו גם

תפנית עלילתית
פרס המוזיקה של MTV אירופה למופע הקוריאני הטוב ביותר

| --- | --- |

B.A.P מחזיקים בשיא הזכיות בפרס
 הגוף המעניק:  MTV
 תקופת הפרס:  2013–2021 (כ־8 שנים)
 המספר הרב ביותר של זכיות:  B.A.P (2)
 המספר הרב ביותר של מועמדויות:  B.A.P • GFriend (אנ') (3)
פרסי המוזיקה של MTV אירופה למופע הקוריאני הטוב ביותר (באנגלית: MTV Europe Music Award for Best Korean Act) הוא פרס המוענק מאז 2013. B.A.P הם שיאני הזכיות בקטגוריה זו עם 2 זכיות וכן שיאני המועמדויות עם 3 מועמדויות יחד עם GFriend (אנ').