stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moodle
בישראל

המערכת תורגמה ועוּבּדה לעברית על ידי מכללת שנקר במימון איגוד האינטרנט הישראלי. מאז היא מצאה את דרכה לשימוש בכל מערכת ההוראה האקדמית בארץ - האוניברסיטאות, המכללות, ובמערכת החינוך, כאשר משרד החינוך מאפשר לכל מורה להפעיל קורס Moodle עם הכיתה שלו. רשתות חינוך כמו אורט ישראל, עמל ואמית עושות אף הן שימוש במערכת בבתי הספר שלהן.
בשימוש גם תחת ארגוני חירום כגון מגן דוד אדום שמשתמשים במערכת לצורכי הדרכה ולימוד הכשרות רפואיות את האנשי הארגון עצמם ואת הציבור הרחב.
מערכת Moodle החליפה בכל המוסדות האקדמיים את מערכת HighLearn של בריטניקה. בארגונים עסקיים המערכת משמשת לניהול תהליכי למידה. אחת הדוגמאות לשימוש המערכת בארגונים עסקיים היא תחת ארגוני חירום כגון מגן דוד אדום שמשתמשים במערכת לצורכי הדרכה ולימוד הכשרות רפואיות את האנשי הארגון עצמם ואת הציבור הרחב.
בחלק מהארגונים משתמשים בתוכנת Totara LMS, שהיא מערכת שפותחה על ידי מספר חברות בריטיות על בסיס Moodle ואיננה קוד פתוח.
ראו גם

מערכת לניהול למידה
ביאורים

↑  כלומר סביבת הוראה/למידה מודולרית, דינמית ומונחית עצמים. בעברית, יש המציינים את שם המערכת כ"מוודל" על מנת להתבדל מהמושג מוִִֹדל השכיח בתחום החינוך
הערות שוליים

↑  אתר חברת Moodle
↑  "Moodle Pty Ltd • Moodle HQ • Moodle". Moodle.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-05-01.
↑  עמוד הקרדיטים למפתחים מרחבי העולם באתר חברת Moodle
↑  Moodle Course Design Best Practices - Second Edition[Book], www.oreilly.com (באנגלית)
↑  מערכת ניהול למידה בקוד פתוח בשפה העברית תוצע לשימוש חופשי בבתי הספר בישראל מתוך אתר איגוד האינטרנט הישראלי, אוגוסט 2007
↑  למידה דיגיטלית בבתי הספר, באתר משרד החינוך
↑  שימוש בתוכנה חופשית במוסדות חינוך - מתוך אתר עמותת המקור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007371894105171  GND: 7531637-7  LCCN: no2008006148  NKC: ph475855  VIAF: 180108106   WorldCat (עם VIAF): 180108106
לינדה לרקין

| --- | --- |

 לידה:  20 במרץ 1970 (בת 54) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1990 
 בן או בת זוג:  יול וסקז (2002–?) 
 פרסים והוקרה:  אגדות דיסני (2011) 
 פרופיל ב-IMDb
 
לינדה לרקין (באנגלית: Linda Larkin; נולדה ב-20 במרץ 1970) היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בעיקר בזכות דיבוב דמותה של יסמין בסרט "אלאדין" משנת 1992. על תפקיד זה קיבלה את תואר אגדת דיסני בשנת 2011.
ביוגרפיה > ראשית חייה

לרקין נולדה באלסקה, וגדלה בדולות', מינסוטה. כשהייתה בכיתה ה' המשפחה עברה למייפלווד, מינסוטה.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 1990, לרקין הופיעה לראשונה בסרט "Zapped Again!" כשגילמה את דמותה של ג'ואן.
בשנת 1991 הופיעה בסדרה "רצח במשיכת קולמוס" בתפקיד מלצרית, ובסדרה "דוגי האוזר" בתפקיד קלי.
בשנת 1992 דיבבה את דמותה של הנסיכה יסמין בסרט "אלאדין", ובשנת 1993 גילמה את ליסה בפרק בסדרה "כנפיים".
בין השנים 1994–1995, היא שבה לדבב את יסמין בסרט "שובו של ג'אפר", בסדרת הטלוויזיה "אלאדין", ובסרט הטלוויזיה "אלאדין על הקרח".
בשנת 1996, לרקין גילמה את מלני מילר בסרט הטלוויזיה "Our Son, the Matchmaker", ודיבבה את יסמין בסרט "אלאדין ומלך הגנבים".
בשנת 1998 גילמה את אליסיה בשני פרקים בסדרה "טריניטי".
בשנת 1999 הופיעה בקומדיה הרומנטית "תפוס את הכלה" בתפקיד החברה של גיל. באותה שנה דיבבה את יסמין בפרק "הרקולס והלילה הערבי" בסדרה "הרקולס".
בשנת 2000, לרקין גילמה את קלי בסרט "הדבר הטוב הבא".
בשנים 2002 ו-2005, לרקין דיבבה את יסמין בסדרת משחקי הווידאו "Kingdom Hearts".
בשנת 2007 הופיעה בתפקיד מרים למל בסדרה "חוק וסדר: כוונה פלילית", ודיבבה את יסמין בסרט "הנסיכות של דיסני - סיפורים מכושפים".
בשנת 2013 דיבבה את יסמין בסדרה "הנסיכה סופיה הראשונה", ובשנת 2018 שבה לדבב אותה בסרט "ראלף שובר את האינטרנט".
ביוגרפיה > חיים אישיים

בשנת 2002 נישאה לשחקן יול וסקז.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | תפקיד | הערות | הערות שוליים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Zapped Again! | ג'ואן | — |  |
| 1992 | אלאדין | יסמין | דיבוב |  |
| 1994 | שובו של ג'אפר | יסמין | דיבוב |  |
| 1996 | אלאדין ומלך הגנבים | יסמין | דיבוב |  |
| 1999 | תפוס את הכלה | החברה של גיל | — |  |
| 2000 | הדבר הטוב הבא | קלי | — |  |
| 2007 | הנסיכות של דיסני - סיפורים מכושפים | יסמין | דיבוב |  |
| 2018 | ראלף שובר את האינטרנט | יסמין | דיבוב |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | הערות | הערות שוליים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Ferris Bueller | סטייסי | פרק: "Between a Rock and Rooney's Place" |  |
| 1991 | רצח במשיכת קולמוס | מלצרית | פרק: "Family Doctor" |  |
| 1991 | דוגי האוזר | קלי | פרק: "Dances with Wanda" |  |
| 1993 | Almost Home | קים | פרק: "You Ought to Be in Pictures" |  |
| 1993 | כנפיים | ליסה | פרק: "Bye-Bye, Bunny" |  |
| 1994 | Evening Shade | דניס | פרק: "The Odder Couple" |  |
| 1994-1995 | אלאדין | יסמין | דיבוב; 60 פרקים |  |
| 1995 | אלאדין על הקרח | יסמין | דיבוב; סרט טלוויזיה |  |
| 1996 | Our Son, the Matchmaker | מלני מילר | סרט טלוויזיה |  |
| 1998 | טריניטי | אליסיה | 2 פרקים |  |
| 1999 | הרקולס | יסמין | דיבוב; פרק: "הרקולס והלילה הערבי" |  |
| 2002 | House of Mouse | יסמין | דיבוב; פרק: "Ladies' Night" |  |
| 2007 | חוק וסדר: כוונה פלילית | מרים למל | פרק: "30" |  |
| 2013 | הנסיכה סופיה הראשונה | יסמין | דיבוב; פרק: "צריך שניים לטנגו" |  |
| 2018-2019 | Disney Comics in Motion | יסמין | דיבוב; 2 פרקים |  |
פילמוגרפיה > משחקי וידאו

| שנה | שם | תפקיד | הערות | הערות שוליים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Aladdin's Math Quest | הנסיכה יסמין | דיבוב |  |
| 2000 | אלאדין ונקמתה של נאסירה | הנסיכה יסמין | דיבוב |  |
| 2002 | Darkened Skye | סקיי מלינלורה | דיבוב |  |
| 2002 | Kingdom Hearts | יסמין | דיבוב |  |
| 2005 | Kingdom Hearts II | יסמין | דיבוב בגרסה האנגלית |  |
| 2011 | Kinect: Disneyland Adventures | יסמין | דיבוב |  |
| 2013 | Grand Theft Auto V | ויולט | דיבוב |  |
| 2014 | Disney Infinity 2.0: Marvel Super Heroes | יסמין | דיבוב |  |
| 2015 | Disney Infinity 3.0 | יסמין | דיבוב |  |
| 2023 | Disney Speedstorm | יסמין | דיבוב |  |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרויקט מועמד | פרס | קטגוריה | תוצאה | הערות שוליים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | אלאדין | אגדות דיסני | דיבוב | זכייה |  |
הערות שוליים

1 2 3  Linda Larkin, D23 (באנגלית)
1 2  Zapped Again! (Video 1990) ⭐ 4.3 | Comedy, Sci-Fi (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2024-11-29
1 2  Family Doctor, 1991-01-06, נבדק ב-2024-12-02
1 2  Dances with Wanda, 1991-05-01, נבדק ב-2024-12-02
1 2  Aladdin (1992) ⭐ 8.0 | Animation, Adventure, Comedy (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2024-11-29
1 2  Bye-Bye, Bunny, IMDb
1 2  The Return of Jafar (Video 1994) ⭐ 5.8 | Animation, Adventure, Comedy (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2024-11-29
1 2  Aladdin, 1994-09-05, נבדק ב-2024-12-02
1 2  Aladdin on Ice, 1995-11-17, נבדק ב-2024-12-02
1 2  Our Son, the Matchmaker, 1996-05-08, נבדק ב-2024-12-04
1 2  Aladdin and the King of Thieves (Video 1996) ⭐ 6.3 | Animation, Adventure, Comedy (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2024-11-29
1 2  "Trinity" In a Yellow Wood (TV Episode 1998) - IMDb, נבדק ב-2024-12-04
1 2  "Trinity" In Loco Parentis (TV Episode 1998) - IMDb, נבדק ב-2024-12-04
1 2  Runaway Bride (1999) - IMDb, נבדק ב-2024-12-01
1 2  Hercules and the Arabian Night, 1999-02-10, נבדק ב-2024-12-04
1 2  The Next Best Thing (2000) - IMDb, נבדק ב-2024-12-01
1 2  Kingdom Hearts (Video Game 2002), IMDb
1 2  Kingdom Hearts II (Video Game 2005), IMDb
1 2  30, 2007-02-27, נבדק ב-2024-12-04
1 2  Disney Princess Enchanted Tales: Follow Your Dreams, 2007-09-04, נבדק ב-2024-12-01
1 2  Two to Tangu, 2013-06-14, נבדק ב-2024-12-04
1 2  Ralph Breaks the Internet (2018) - IMDb, נבדק ב-2024-12-01
↑  Aladdin's 25th Anniversary Celebrated by Past and Present Cast, E! Online, ‏2017-11-25
↑  Between a Rock and Rooney's Place, 1990-10-08, נבדק ב-2024-12-02
↑  You Ought to Be in Pictures, 1993-04-24, נבדק ב-2024-12-02
↑  The Odder Couple, 1994-05-16, נבדק ב-2024-12-02
↑  Ladies' Night, 2002-02-23, נבדק ב-2024-12-04
↑  Jasmine "Cat Nap", 2018-12-27, נבדק ב-2024-12-01
↑  Jasmine "Queen for a Day", 2019-01-24, נבדק ב-2024-12-01
↑  Aladdin's Math Quest, 1998-06-19, נבדק ב-2024-12-04
↑  Aladdin in Nasira's Revenge, 2001-03-14, נבדק ב-2024-12-04
↑  Darkened Skye, 2002-01-08, נבדק ב-2024-12-04
↑  Kinect Disneyland Adventures (Video Game 2011), IMDb
↑  Grand Theft Auto V (Video Game 2013), IMDb
↑  Disney Infinity: Marvel Super Heroes (Video Game 2014), IMDb
↑  Disney Infinity 3.0 (Video Game 2015), IMDb
↑  Disney Speedstorm (Video Game 2023), IMDb
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007425127505171  GND: 173802915  ISNI: 0000 0000 4429 2210  LCCN: no2005047007  MusicBrainz: 81dae431-de5d-40ef-8c28-b6685874ae1d  VIAF: 264739590   WorldCat (עם VIAF): 264739590
פרעות גרנדה

פוגרום גרָנָדָה היה טבח שנערך ביום שבת, 30 בדצמבר 1066 (ט בטבת ד'תתכ"ז) בקהילה היהודית של העיר גרנדה באנדלוסיה, על ידי האוכלוסייה המוסלמית של העיר. הפוגרום החל כשהמונים מוסלמים הסתערו על הטירה של שליט גרנדה ורצחו את יועצו היהודי רבי יהוסף הנגיד (בנו של רבי שמואל הנגיד), והמשיכו בטבח של כלל האוכלוסייה היהודית של העיר.
יהוסף בן שמואל הנגיד

רבי יהוסף בר שמואל הלוי הנגיד או "יוסף אבן נע'רילה" (1033-1066) נולד בגרנדה לאביו רבי שמואל הנגיד, אחד מסמלי תור הזהב של היהודים בספרד. רבי יהוסף הנגיד פרסם את כתביו של אביו בקבוצת מאמרים מיוחדת, וסיפר על עצמו בהקדמה של אותה אסופת מאמרים. לפי תיאורו, בגיל 9 ליווה את אביו לקרב אך במהרה התגעגע לעיר מולדתו גרנדה, וחיבר על כך שיר כבר בגילו הצעיר. את מירב השכלתו קיבל מאביו שמואל הנגיד. עם מות אביו, החליף אותו יהוסף כנגיד וכראש הקהילה היהודית של גרנדה.
בכתבים וכרוניקות שנכתבו על ידי ערבים ומוסלמים בני התקופה, הואשם יהוסף הנגיד בתככנות ואי מוסריות. באופן ספציפי, הואשם שהפעיל מניפולציות על מלך גרנדה והפעיל מרגלים במטרה להגדיל את כוחו וסמכותו. בכך הפר לכאורה את תנאי עומר שמעניקים ליהודים (בני מעמד הד'ימי) הגנה רק אם הם שומרים על נאמנותם לשלטון מוסלמי. האשמה נוספת נגד רבי יהוסף הנגיד ממקורות מוסלמיים היא שניסה לסכסך בין האוכלוסייה הברברית לבין האוכלוסייה הערבית בעיר, ולהביא למלחמת אזרחים.
הטבח

ביום שבת ט' בטבת ד'תתכ"ז (30 בדצמבר 1066) הסתערו המוני מוסלמים על ארמון המלך, המקום בו הסתתר יהוסף הנגיד, הרגו אותו וצלבו את גופתו על שער העיר. לאחר מכן טבחו ההמונים המוסלמים בשאר האוכלוסייה היהודית בעיר והרגו אלפים. לפי האנציקלופדיה היהודית של 1906 "יותר מ-1500 משפחות יהודיות, שמנו ביחד יותר מ-4000 אנשים, נהרגו באותו יום". אשתו של יהוסף הנגיד הצליחה להימלט מהעיר ביחד עם בנה הצעיר עזריה, בעזרת יהודים מבני העיר.
לפי ההיסטוריון ברנרד לואיס:
לפעמים, כאשר מתרחשות רדיפות, אנו מוצאים שיוזמיהן דואגים להצדיקן במונחים של החוק הקדוש. הטענה הייתה שהיהודים או הנוצרים הפרו את ההסכם בכך שחרגו מעבר למעמדם הנאות. בכך הם הפרו את תנאי החוזה עם האסלאם, והמדינה המוסלמית ועמה לא היו מחויבים עוד לנהוג על פיו. ... מאלף במיוחד בנושא הזה הוא השיר נגד היהודים, שחיבר אבו אסחאק בגרנדה בשנת 1066. השיר, שנאמר עליו שהיה הגורם להתעוררות נגד היהודים באותה שנה, כולל את השורות המשמעותיות הבאות:
הטבח תואר על ידי היסטוריונים מודרניים כגון זאב לקויר כפוגרום. לדבריו, תחת השלטון המוסלמי "יהודים ככלל לא הצליחו להשיג תפקידים ציבוריים (אך כרגיל, היו יוצאי דופן), והיו לעיתים פוגרומים, כמו זה של גרנדה ב-1066".
הראב"ד הראשון כתב שצום תשעה בטבת, שלא נאמר מה טעמו, נקבע מראש ברוח הקודש על הפרעות בגרנדה. שולמית אליצור ביארה שהיהודים בני התקופה התפעלו מצירוף המקרים ועל כן כתבו כן.
בכמה מקורות נזכרים תאריכים אחרים לטבח, כמו כ' בטבת, או 31 בדצמבר (י' בטבת), אך ככל הנראה מקורם של תאריכים אלה בשיבוש.
בשנים שלאחר הטבח השתקמה הקהילה היהודית בעיר, אך בשנת 1090 נהרס שוב הרובע היהודי בגרנדה במהלך כיבוש העיר על ידי שושלת המוראביטון בהנהגת יוסוף בן תאשפין, עקב האשמה כנגד היהודים שהם צידדו בצד הנוצרי במהלך המלחמה.
לקריאה נוספת

Munk, Notice sur Abou'l Walid, pp. 94 et seq.;
Dozy, R. Geschichte der Mauren in Spanien, German ed., ii. 300 et seq.;
Grätz, Geschichte vi. 55 et seq., 415 et seq.;
Ersch & Gruber, Encyclopedia section ii., part 31, p. 86.;
Medieval Sourcebook: Abraham Ibn Daud: On Samuel Ha-Nagid, Vizier of Granada, 11 Cent
Nagdela (Nagrela), Abu Husain Joseph Ibn by Richard Gottheil, Meyer
הערות שוליים

↑  Lucien Gubbay (1999). Sunlight and Shadow: The Jewish Experience of Islam. New York: Other Press. p. 80. ISBN 1-892746-69-7.
↑  Norman Roth (1994). Jews, Visigoths, and Muslims in Medieval Spain: Cooperation and Conflict. Netherlands: E. J. Brill. p. 110. ISBN 90-04-09971-9.
↑  1066 30 December, Granada (Spain) in Jewish history (Jewish Agency for Israel)
↑  Granada by Richard Gottheil, Meyer Kayserling, Jewish Encyclopedia. 1906 ed.
↑  1971 Jewish Encyclopedia
↑  שבהמשך נפטר בנעוריו בנסיבות טבעיות
↑  ברנרד לואיס, היהודים בעולם האסלאם, מכון זלמן שזר לתולדות ישראל, 1996, עמ' 47.
↑  Laqueur, Walter (2006). The changing face of antisemitism: from ancient times to the present day. New York, New York: Oxford University Press. pp. [                                                           68]. ISBN 978-0-19-530429-9. LCCN 2005030491. OCLC 62127914.
↑  ספר הקבלה, עמ' 73
↑  שולמית אליצור, למה צמנו?, האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים תשס"ז, עמ' 191.
↑  אליהו אשתור, קורות היהודים בספרד המוסלמית, חלק ב, ירושלים תשכ"ו, פרק שני, הערה 281.
↑  Norman A. Stillman, The Jews of Arab Lands: A History and Source Book, Jewish Publication Society, 1979, p. 59.
מיאדזייל

מיאדזייל (בבלארוסית: Мядзел; ברוסית: Мядель, מיאדל; בפולנית: Miadzioł, מיאדז'יול; בליטאית: Medilas, מדילס) היא עיר במחוז מינסק בבלארוס. היא מרכזו של מחוז משנה מיאדזייל. מיאדזייל שוכנת על חופו המזרחי של האגם מיאסטרה (Miastra), אחד מקבוצת אגמי נרץ' בפארק הלאומי נרץ'.
היסטוריה

ב-8 בפברואר 1659 התקיים קרב מיאדזייל (אנ') במסגרת מלחמת רוסיה–פולין (1654–1667) ליד מיאדזייל.
יהודי מיאדזייל

לפני מלחמת העולם השנייה חיו במיאדזייל כ-170 יהודים. הגרמנים כבשו את מיאדזייל במבצע ברברוסה ב-2 ביולי 1941. גזרות הוטלו על יהודי מיאדזייל, חלקם גויסו לעבודת כפייה ועשרות מהם נרצחו בתוך מספר חודשים.
בסוף 1941 הוקם בעיר גטו ואליו גורשו גם יהודים מהיישוב הסמוך קובילניק.
בספטמבר 1942 ברחו ליערות עשרות מתושבי הגטו ובגטו נותרו פחות ממאה יהודים. באוקטובר נמלטו כולם ליער, להוציא קשישה אחת, והצליחו להרוג מספר גרמנים בעת הבריחה. כל הנמלטים הצליחו להגיע לברית המועצות וניצלו.
בית הקברות היהודי במיאדזייל
אנדרטה לזכר קורבנות השואה במיאדזייל
הערות שוליים

↑  מיאדז'יול, באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge1036613  VIAF: 236131038   WorldCat (עם VIAF): 236131038 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בבלארוס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
העיירה בוערת

המשורר מרדכי גבירטיג
שער המהדורה הראשונה של קובץ שירי הגטו של גבירטיג "ס'ברענט" (קרקוב 1946)
אנדרטה לזכר יהודי פשיטיק שנספו בפוגרום פשיטיק ובשואה בבית העלמין בחולון
"העיירה בוערת" (במקור ביידיש: "אונדזער שטעטל ברענט!", "עיירתנו בוערת!"), הידוע גם במילותיו הראשונות: "שרפה, אחים, שרפה!" (ביידיש: ס'ברענט!, 'שרפה!'), הוא שיר יידי מאת המשורר והמלחין היהודי-פולני מרדכי גבירטיג, איש קרקוב, שנכתב בשנת 1938 כתגובה לאנטישמיות הגוברת בפולין לאחר מות פּילסוּדסקי, שכללה בין היתר פוגרומים; מקובל כי האירוע שהצית את כתיבת השיר היה פוגרום פּשִיטִיק, אשר אירע במרץ 1936. השיר נחשב לשיר נבואי, שנתפס בדיעבד כעין אזעקה על השואה המתקרבת.
זהו שירו המפורסם ביותר של גבירטיג, כמו גם אחד השירים המזוהים ביותר עם זיכרון השואה. במלחמה הוא הושר בגטאות ובמחתרות היהודיות, ולאחריה הפך לאחד השירים המושרים ביותר בטקסי זיכרון יהודיים לשואה, לצד המנון הפרטיזנים היהודים של הירש גליק. בעברית הוא מוכר בעיקר בתרגומו של אברהם לוינסון, שהתפרסם ב-1945.
מילות השיר

| --- | --- |
 המקור (כתיב יידיש תקני)  ס'ברענט! ברידערלעך, ס'ברענט!  אוי, אונדזער אָרעם שטעטל נעבעך ברענט!  בייזע ווינטן מיט ירגזון  ריַיסן, ברעכן און צעבלאָזן  שטאַרקער נאָך די ווילדע פֿלאַמען,  אַלץ אַרום שוין ברענט!    [פזמון]  און איר שטייט און קוקט אַזוי זיך  מיט פֿאַרלייגטע הענט,  און איר שטייט און קוקט אַזוי זיך –  אונדזער שטעטל ברענט...    ס'ברענט! ברידערלעך, ס'ברענט!  אוי, אונדזער אָרעם שטעטל נעבעך ברענט!  ס'האָבן שוין די פֿיַיערצונגען  דאָס גאַנצע שטעטל איַינגעשלונגען –  און די בייזע ווינטן הוזשען,  ס'גאַנצע שטעטל ברענט!    [פזמון]  און איר שטייט און קוקט אַזוי זיך...    ס'ברענט! ברידערלעך, ס'ברענט!  אוי, עס קען חלילה קומען דער מאָמענט  אונדזער שטאָט מיט אונדז צוזאַמען  זאָל אויף אַש אַוועק אין פֿלאַמען,  בליַיבן זאָל – ווי נאָך אַ שלאַכט –  נאָר פּוסטע, שוואַרצע ווענט.    [פזמון]  און איר שטייט און קוקט אַזוי זיך...    ס'ברענט! ברידערלעך, ס'ברענט!  די הילף איז נאָר אין איַיך אליין געווענדט.  אויב דאָס שטעטל איז איַיך טיַיער,  נעמט די כּלים – לעשט דאָס פֿיַיער,  לעשט מיט איַיער אייגן בלוט,  באַוויַיזט, אַז איר דאָס קענט!    [פזמון אחרון]  שטייט ניט, ברידער, אָט אַזוי זיך  מיט פֿאַרלייגטע הענט,  שטייט ניט, ברידער, לעשט דאָס פֿיַיער –  אונדזער שטעטל ברענט!:  תעתיק לטיני (הגיית יידיש תקנית)  s'brent! briderlekh, s'brent!  oy, undzer orem shtetl nebekh brent!  beyze vintn mit yirgozn  raysn, brekhn un tseblozn  shtarker nokh di vilde flamen,  alts arum shoyn brent!    [chorus]  un ir shteyt un kukt azoy zikh  mit farleygte hent,  un ir shteyt un kukt azoy zikh –  undzer shtetl brent...    s'brent! briderlekh, s'brent!  oy, undzer orem shtetl nebekh brent!  s'hobn shoyn di fayertsungen  dos gantse shtetl ayngeshlungen –  un di beyze vintn huzhen,  s'gantse shtetl brent!    [chorus]  un ir shteyt un kukt azoy zikh...    s'brent! briderlekh, s'brent!  oy, es ken kholile kumen der moment  undzer shtot mit undz tsuzamen  zol oyf ash avek in flamen,  blaybn zol – vi nokh a shlakht –  nor puste, shvartse vent.    [chorus]  un ir shteyt un kukt azoy zikh...    s'brent! briderlekh, s'brent!  di hilf iz nor in aykh aleyn gevendt.  oyb dos shtetl iz aykh tayer,  nemt di keylim – lesht dos fayer,  lesht mit ayer eygn blut,  bavayzt, az ir dos kent!    [final chorus]  shteyt nit, brider, ot azoy zikh  mit farleygte hent,  shteyt nit, brider, lesht dos fayer –  undzer shtetl brent!
מילות השיר > השיר בכתב יד

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
תוכן ופרשנות

השיר בן ארבעה בתים (בחלק מהגרסאות מושמט בית ב') זהֵי משקל הנחלקים ל-6 ו-4 טורים, שהאחרונים שבהם מהווים מעין פזמון חוזר. בשיר שני תכנים עיקריים: תיאור השרפה וההרס (בית א') והעתיד הנורא, ההשמדה (בית ב'); וקריאה לעזרה (בסיפא של הבתים או ה"פזמון", ובבית האחרון). הקריאה לעזרה שמפנה הדובר בשיר לאחיו לנוכח החורבן מתכתבת באופן מובהק עם הציווי המקראי "לא תעמוד על דם רעך". אֶרמז זה בולט במיוחד בפזמון: "וְאַתֶּם חוֹבְקִים יָדַיִם / בְּלִי הוֹשִׁיט עֶזְרָה, / בְּלִי כַּבּוֹת אֶת אֵשׁ הַלַּהַב, / אֵשׁ הָעֲיָרָה." (בתים א'–ב'); "מֵרָחוֹק אַל תַּעֲמֹדוּ, / כִּי הָאֵשׁ עוֹלָה. / אַל נָא תְּחַבְּקוּ יָדַיִם, / הַשְּׂרֵפָה גְּדוֹלָה!" (הבית האחרון).
כבר בשורה הראשונה מפנה הדובר את זעקתו לעזרה ל"אחים". מחלוקת נתעוררה סביב הכוונה של גבירטיג במילה זו: היו שטענו שהכוונה הייתה לגויים מסביב אשר חובקים ידיים בלי להושיט עזרה; אולם אחרים טענו שבמצב המתוח בין יהודים לפולנים בפולין שלפני מלחמת העולם השנייה, היו רק יהודים מעטים שהיו מתייחסים לגויים כאל אחים שניתן לקרוא להם לעזרה, והמשורר בוודאי לא היה אחד מהם.
הדובר, המתאר באריכות את האסון ואת החורבן האנושי המוחלט הקרוב ("קְרוֹבָה, חַס וְחָלִילָה, הַשָּׁעָה, / כִּי הַלְּהָבוֹת יַתְמִידוּ, / אֶת כֻּלָּנוּ פֹּה יַשְׁמִידוּ, / רַק שְׂרִידֵי קִירוֹת יָעִידוּ / מַה שֶּׁפֹּה הָיָה"), אינו מזכיר ולא ברמז את הגורמים לו, לא כל שכן את זהותם – כך שללא הֶקשר ניתן היה לחשוב שמדובר באסון טבע או בתאונה ולא בפרעות מכוּונות מעשה ידי אדם.
חִצי הביקורת שלו מופנים דווקא אל ה"אחים", ה"חוֹבְקִים יָדַיִם / בְּלִי הוֹשִׁיט עֶזְרָה, / בְּלִי כַּבּוֹת אֶת אֵשׁ הַלַּהַב, / אֵשׁ הָעֲיָרָה", ושלהם הוא קורא לפעולה: "מֵרָחוֹק אַל תַּעֲמֹדוּ, / כִּי הָאֵשׁ עוֹלָה. / אַל נָא תְּחַבְּקוּ יָדַיִם, / הַשְּׂרֵפָה גְּדוֹלָה!".
השיר מהווה מעין אזהרה נבואית; מובעת בו הרגשת אסון האורב ליישוב היהודי בפולין וקריאה לקדם את פניו.
תוכן ופרשנות > הלחן

השיר נכתב בסול מינור פריגיש (סולם מינור המאפיין את המוזיקה היהודית של מזרח אירופה, ואשר ניחן בביטוי סוער של רגשות – במקרה זה, עצב ומצוקה). הוא כתוב במשקל זוגי ובמפעם איטי יחסית (Andante).
מבחינת הקו המלודי: השיר נפתח בקַדמה (אנ'), בקפיצה מהדומיננטה לטוניקה, הנשמעת כקריאה ובכך מתאימה לפתיחת הבית: "ס'ברענט!" ("שרפה!").
השמעת צלילים אינה נתמכת בדפדפן שלך. אפשר להוריד את קובץ השמע.
הקריאה "ס'ברענט!" חוזרת בהמשך אותו טור שירי, ומותאמת לה שוב אותה קפיצה עצמה. בשני המקרים הצליל השני מוארך, ובכך מעצים את הרגשת המתח. על פי שרה רוזן, שתי התיבות הראשונות מדמות למעשה את צליל הסירנות של הכבאיות של קרקוב, שכל תושב קרקוב היה מזהה מיד.
צלילים מוארכים מופיעים גם בסוף הטור השני (שבשני הבתים הראשונים במקור מסתיים אף הוא בקריאה "ברענט!") והטור השישי (שהוא סוף חלקו הראשון של הבית), וכן בסוף הטור השמיני, שהוא כעין התייפחות מרה ("וְאַתֶּם חוֹבְקִים יָדַיִם / בְּלִי הוֹשִׁיט עֶזְרָה"), ובטור העשירי והאחרון (שבבתים הראשון והשלישי באות בו המילים "אונדזער שטעטל ברענט!" – "עיירתנו בוערת!"). חלקו הראשון של הבית מסתיים (בטור השישי) בדומיננטה (הדרגה בעלת המתח הרב ביותר בסולם), כלומר בהַמתנה הטעונה פתרון. בסוף החלק הראשון, כמו בסוף הבית כולו (בטור העשירי), באה פֶרמָטָה (שהי), התורמת עוד לעוצמת הביטוי הרגשי. הקו המלודי בשיר הוא קו עדין, פעמים רבות של צלילים עוקבים. הוא עולה ויורד בצורה האופיינית למוזיקה היהודית, ומחדיר במאזין הרגשת תוגה ויגון.
תרגום > תרגומי השיר לעברית

השיר תורגם לעברית על ידי מספר מתרגמים. התרגום המקובל ביותר הוא זה של אברהם לוינסון ("העיירה בוערת"), שהתפרסם כאמור כבר ב-1945.
תרגומים נוספים הם מאת יוסף אחאי (1945);
שלמה סקולסקי ("בוער, אוי אחים, בוער!", 1946);
צבי ברמאיר ("עיירתנו בוערת", 1945; תרגום שאינו תואם למנגינה);
אלכסנדר מלכיאל (1946);
משה בסוק (1963);
ומרדכי אמיתי (1967).
להלן כמה מתרגומי הבית הראשון של השיר:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  תרגום מילולי  בוער, אחים, בוער  אוי עיירתנו הדלה בוערת  רוחות רעים בירגזון  משברים, מבעירים ומפיחים  ביתר עוז בשלהבות פרא  הכל מסביב כבר בוער    ואתם עומדים ומביטים לכם כך  בחיבוק ידיים  ואתם עומדים ומביטים לכם כך  כיצד עיירתנו בוערת |  העיירה בוערת (אברהם לוינסון)  שְׂרֵפָה, אַחִים, שְׂרֵפָה!  עֲיָרָתֵנוּ בּוֹעֵרָה כֻּלָּהּ,  בָּהּ רוּחוֹת שְׁחֹרוֹת יִסְעָרוּ,  לֶהָבוֹת חֻרְבָּן יִבְעָרוּ,  עִקְבוֹתֶיהָ לֹא נִשְׁאָרוּ,  הִיא עוֹלָה בָּאֵשׁ.    וְאַתֶּם חוֹבְקִים יָדַיִם  בְּלִי הוֹשִׁיט עֶזְרָה,  בְּלִי כַּבּוֹת אֶת אֵשׁ הַלַּהַב,  אֵשׁ הָעֲיָרָה. |  העיירה בוערת (משה בסוק)  אֵשׁ, אַחִים, סָבִיב תִּבְעַר.  הָהּ, עֲיָרָתֵנוּ זוֹ תִּבְעַר.  רוּחַ-זַעַף, רוּחַ-קֶטֶב,  מִשְׂתָּעֶרֶת, מִתְפַּשֶּׁטֶת,  מְשַׁרְבֶּבֶת הַשַּׁלְהֶבֶת,  וְהַכֹּל סָבִיב בָּאֵשׁ.    וְאַתֶּם עוֹמְדִים מִנֶּגֶד  לְמַרְאֵה הָעֲיָרָה;  וְאַתֶּם עוֹמְדִים מִנֶּגֶד  וְהָאֵשׁ גּוֹבְרָה. |  העיירה בוערת (מרדכי אמיתי)  אֵשׁ, אַחִים, תַּבְעֵרָה!  עֲיָרָתֵנוּ הַדַּלָּה, הוֹי בּוֹעֵרָה!  רוּחוֹת-זַעַף שָׁם יִרְגָזוּ,  חִיל וָשֵׁבֶר בָּהּ אָחַזוּ,  לֶהָבוֹת הַשְּׁמָד יַגְבִּירוּ  אֵשׁ בְּכָל הָעִיר –    וָאַתֶּם חוֹבְקִים יָדַיִם  בְּלִי עֲשׂוֹת דָבָר,  וָאַתֶּם חוֹבְקִים יָדַיִם  עֵת הָעִיר תִּבְעַר. |  בוער, אוי אחים, בוער! (שלמה סקולסקי)  בּוֹעֵר, אוֹי אַחִים, בּוֹעֵר!  בָּעֲיָרָה שֶׁלָּנוּ תַּעַל אֵשׁ.  רוּחוּת-סַעַר תְּנַשֵּׁבְנָה,  שְׁבוֹר וּקְרוֹע, אֵשׁ תַּלְהֵבְנָה,  בִּמְחוֹל-פֶּרֶא תִּשְׁתּוֹבֵבְנָה –  הִיא עוֹלָה בָּאֵשׁ.    וְאַתֶּם תַּבִּיטוּ כָּכָה  בְּאָזְלַת-הַיָּד;  כְבָר הָאֵשׁ בָּהּ הִתְלַקָּחָה –  הִיא תִּשָּׂרִף מִיָּד. |  עיירתנו בוערת (צבי ברמאיר)  הריהי בוערת, רחימאים, הריהי בוערת!  עירתנו המסכנת, העניה, בוערת!  נתרגזו רוחות של רוע  ומהרסות, הצת-פּרוע,  הכל בוער כבר מסביב.    ואתם נצבים ומביטים כך ביד חובקת!  ואתם רק נצבים ומביטים כך,  איך בוערת שלנו העירת! |
תרגום > תרגומים לשפות נוספות

השיר תורגם לפולנית עוד במהלך המלחמה על ידי גוסטה דוידזון-דרנגר, ממקימי המחתרת בגטו קרקוב, שנאסרה על ידי הגסטאפו וכתבה יומן בכלא. אחרי המלחמה תורגם השיר שוב לפולנית, על ידי המשורר נתן גרוס, עבור אנתולוגיה בשפה הפולנית של שירים יהודיים שנכתבו תחת הכיבוש הגרמני בשם Pieśń ujdzie cało (השיר ישרוד ללא פגע), שערך של מיכאל בּוֹרְביץ' והתפרסמה ב-1947 בהוצאת הוועדה ההיסטורית היהודית המרכזית של יהודי פולין.
השיר תורגם לרוסית והתפרסם בסמיזדאט יהודי.
לאנגלית תורגם השיר מספר פעמים: על ידי ג'וזף לפטוויץ (אנ')‏ ("Our Town Is Burning"); על ידי רוזְלין ברֶזניק פֶּרי (Roslyn Bresnick Perry)‏ ("It burns, brothers, it burns") על ידי גרטרוד שניידר ושרה רוזן ("It Burns") ועל ידי שמחה (סם) שמחוביץ ("Our Town Is Burning").
ביצועים

שירו של גבירטיג נכנס עד מהרה לקאנון של שירי העם היהודיים, והופיע כדרך קבע ברפרטואר של מבצעי השיר העממי היהודי ביידיש ובעברית, זמרים וחזנים, בעיקר במוקדים היהודיים הגדולים – ארצות הברית וישראל ואף ברית המועצות. הוא היה לאחד השירים המושרים ביותר בטקסי זיכרון יהודיים לשואה, לצד "המנון הפרטיזנים היהודים" של הירש גליק ו"ופונאר" של אלכסנדר (אלק) וולקוביסקי (תמיר) ושמֶרקֶה קצ'רגינסקי. ככזה, הוא זכה לביצועים רבים.
בין המבצעים שהקליטו את השיר בשנות ה-50:
אפרים די זהב,
אמה שייוור (Schaver),
יהודית מורצקה,
בינה לנדאו,
רמה סמסונוב;
בשנות ה-60:
יאן פירס,
שרה גורבי
שושנה דמארי (ביידיש),
המקהלה ותזמורת הקיבוץ הארצי – השומר הצעיר;
סידור בלרסקי,
פריידלה ליפשיץ;
בשנות ה-70:
נחמה ליפשיץ,
דורית ראובני;
ובשנות ה-90:
הזמר הגרמני מנפרד לם,
הזמר הגרמני דניאל קֶמפּין (גר')
והזמרת היידית בנטה קאהאן.