stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היוריסטיקה
היוריסטיקת הזמינות

היוריסטיקת הזמינות מאפשרת לענות על שאלות באמצעות בחינת זמינות בזיכרון. לדוגמה: אנשים מעריכים את סיכויי המוות מגורם מסוים כתלות באופן בו הוא זמין להם בזיכרון.
דניאל כהנמן ועמוס טברסקי ערכו ניסוי שבו נתבקשו נבדקים להעריך מה יש יותר - מילים שמתחילות ב-K, או כאלו שהאות השלישית שלהן היא K. מאחר שקל בהרבה לשלוף מילים שמתחילות ב-K, זמינותן בזיכרון גבוהה יותר. על כן, בהתאמה להיוריסטיקת הזמינות, מרבית הנבדקים אמורים להעריך באופן שגוי כי מילים המתחילות ב-K שכיחות יותר, אף שבמציאות מספר המילים באנגלית שבהן האות השלישית היא K כמו ask ו-acknowledge הוא פי שלושה ממספר המילים המתחילות ב-K. כהנמן וטברסקי הראו באופן מובהק, שהאנשים מעריכים באופן שגוי את שכיחות המילים, בהתאמה להיוריסטיקת הזמינות.
בהתחשב בהיוריסטיקה זו ניתן לשער שמסעות פרסום יכולים להשפיע על ידי הפיכת אירוע או אובייקט מסוים לזמינים יותר בזיכרון ובכך לחולל שינויים באומדנים שעורכים אנשים. למשל, אם מפעל הפיס יציג בפרסומות משפחות רבות שזכו בפרס הראשון, הסיכוי לזכות ייראה בעיני הצופה גבוה יותר מכפי שהוא במציאות.
נמצא כי זמינות המידע משפיעה על האופן בו אנשים עושים שיפוטים על עצמם. שוורץ ואחרים הראו כי אנשים תפסו את עצמם יותר אסרטיביים או פחות כתלות בקלות השליפה של מקרים אסרטיביים בזיכרון. ככל שנבדקים לפני ביצוע השיפוט התבקשו לשלוף יותר אירועים בהם הם הפגינו התנהגות אסרטיבית כך השליפה הייתה יותר קשה, ובהתאמה הם הצהירו על עצמם כפחות אסרטיביים.
היוריסטיקת הזמינות > קונצנזוס מזויף (False Consensus Effect)

המונח קונצנזוס מזויף מתאר את נטייתם של אנשים להשתמש במידע אשר הם יודעים על עצמם, על מנת להעריך את ההסתברות שאחרים חושבים גם כך. לדוגמה: נבדקים שהיססו להמר העריכו ביתר את הסיכוי שנבדק אחר שהם לא מכירים יהסס גם הוא. בד בבד נבדקים שלא היססו להמר העריכו גם הם ביתר את הסיכוי שנבדק שהם לא מכירים לא יהסס להמר.
היוריסטיקת הזמינות > אפקט תביעת היתר (Overclaiming Effect)

האפקט אשר מקורו בהטיית הזמינות מתאר את העובדה שאנשים מעריכים את חלקם בביצוע מטלה מסוימת יתר על המידה. לדוגמה: במחקר שביצעו החוקרים קורגר וגילוביץ בני זוג התבקשו להעריך בנפרד את חלקו של כל אחד מהם במטלות בית. נמצא כי סכום החלקים שנתנו בני הזוג עלה על 100%.
היוריסטיקת הזמינות > פירוק לגורמים (Unpacking)

מתמטית כאשר ישנם שני מאורעות, ההסתברות שלפחות אחד מהם יתרחש היא:  P(A\cup B)=P(A)+P(B)-P(A\cap B). עם זאת כאשר אנשים באים להעריך הסתברות זו הם נוטים להעריך את הסתברות האיחוד  P(A\cup B) פחות מאשר חיבור שתי ההסתברויות של המאורעות  P(A)+P(B). לדוגמה: נניח שעליית מחירים ביפן מסומנת ב- P(A) ועליית מחירים בארצות הברית מסומנת ב- P(B). אנשים יעריכו את הסיכוי לעליית מחירים ביפן או בארצות הברית (מסומנת ב- P(A\cup B)) פחות מאשר הסיכוי לעליית מחירים ביפן ועוד הסיכוי לעליית מחירים בארצות הברית.
היוריסטיקת השטף

היוריסטיקת השטף (Fluency heuristics) היא תופעה בה ביצוע שיפוט מושפע מהקלות בו מוצג השיפוט. בשנת 2008 הראו סונג ושוורץ כי אנשים שנדרשו להעריך כמה זמן תארך הכנת מתכון, העריכו זמן ארוך יותר כתלות בקושי שלהם לקרוא את המתכון.
היוריסטיקת ההדמיה

לפי היוריסטיקת ההדמיה, ככל שקל יותר לדמיין אירוע, כך הוא נחזה כסביר ורלוונטי יותר. היוריסטיקה זו יכולה להסביר מדוע אדם מתרגש אם "כמעט" נכח במקום אסון. ההסבר לכך הוא שברצף האירועים שהביאו את האדם לקרבת האסון, קל לו לדמיין מצב שבו אירוע אחד ברצף היה מתרחש באופן מעט שונה ובכך היה מביאו להיות נוכח באסון. כלומר, מאחר שהאדם נדרש לדמיין רק שינוי קטן באירוע אחד שבו נכח הוא חש "שניצל בנס" (לדוגמה: לדמיין שרץ והספיק לעלות על אוטובוס שעצר בתחנה ושלאחר מכן היה מעורב בתאונת דרכים, לעומת האירוע האמיתי שבו רץ אך לא הספיק לתפוס את האוטובוס).
בייחוס סיבתיות נוטים להשליך את האחריות הסיבתית לגורם שקל לדמיין את המצב בלעדיו. אם התרסק מטוס, וידוע שעלו עליו נוסעים בעלי מראה חשוד, טבעי יותר להצביע עליהם כגורם האחראי, גם אם בנוסף מציינים שמצב התחזוקה של המטוס היה גרוע ביותר.
היוריסטיקת היציגות

היוריסטיקת היציגות היא מצב שבו בני אדם שופטים דברים כדומים על בסיס הדמיון לכאורה ביניהם, לעיתים קרובות על בסיס תכונות שטחיות כמו מאפיינים עיקריים וסטריאוטיפים.
לפי טברסקי וכהנמן, החוקרים הראשונים שזיהו היוריסטיקה זו, היוריסטיקת היציגות יכולה להסביר את הקושי שחווים אנשים בזיהוי רצפים אקראיים באמת, משום שאנשים מצפים לשינויים רבים יותר מאשר קיימים בפועל ברצף אקראי, במיוחד בציפייה שרצף קצר של אירועים אקראיים יהיה דומה או מייצג לרצפים ארוכים הרבה יותר של אותם אירועים. תופעה זו אחראית להטיות קוגניטיביות כמו אשליית הצֶבֵר ולכשלים לוגיים כמו כשל המהמר וכשל רגרסיה.
היוריסטיקת היציגות > הזנחת שיעור הבסיס (Base Rate Neglect)

אנשים נוטים להתייחס לייצוגיות של פריט מסוים את הקבוצה לה הוא שייך תוך התעלמות מהבדלים מהותיים בין הקבוצות, אחד ההבדלים האלה הוא גודל הקבוצות. לדוגמה: אנשים אשר מעריכים את ההסתברות שאדם מסוים ילמד לימודי סביבה אם הוא פעיל סביבתי כגדולה מאשר ההסתברות שהוא ילמד באחד החוגים למדעי החברה והרוח, מתעלמים מהעובדה שמעט מאוד סטודנטים לומדים לימודי סביבה.
היוריסטיקת היציגות > כשל החיתוך (Conjunctive Fallacy)

כאשר אנשים באים להעריך הסתברות של פריט להשתייך לקבוצה, הם נוטים להגדיל את ההסתברות של חיתוך שתי קבוצות  מעבר להסתברות אחת הקבוצות מקוריות, אף על פי שקבוצת החיתוך מוכלת בשתיהן. בכתיב מתמטי: מעריכים ש- P(A\cap B)>P(A). לדוגמה: אנשים אשר מעריכים את ההסתברות שאדם מסוים ילמד לימודי מוזיקה אם הוא מנגן על פסנתר כגדולה מאשר ההסתברות שהוא ילמד בפקולטה לאמנות, אשר מכילה את החוג ללימודי מוזיקה.
היוריסטיקת היציגות > חוסר רגישות לגודל המדגם

לפי חוק המספרים הגדולים ככל שהמדגם יותר גדול כך הסיכוי שלו לסטות מהתוחלת של האוכלוסייה קטן. אף על פי כן, אנשים נוטים להתייחס למדגם כמייצג את התפלגות האוכלוסייה, ולכן לא להתייחס לגודל של מדגמים, להטיה זו כהנמן וטברסקי נתנו את הכינוי "חוק המספרים הקטנים".
היוריסטיקת העיגון וההתאמה

היוריסטיקה זו באה לידי ביטוי כאשר פריט מידע בסביבת קבלת ההחלטה, מעלה את יתרונה של אחת החלופות, אף אם אין שום סיבה לעשות זאת.
בניסוי מפורסם ביקשו מכלכלנים להעריך שיעורי ריבית. לקבוצת כלכלנים אחת נתנו עוגן באמצעות השאלה:"האם לדעתך שיעור הריבית יפחת מ-8%" ומיד אחר כך שאלו אותם לשיעור הריבית הצפוי לדעתם. לקבוצה שנייה הוצגה השאלה האחרונה, אחרי שנשאלו האם לדעתם ייפחת שיעור הריבית מ-14%. הכלכלנים שניתן להם עוגן גבוה יותר, 14%, חזו בממוצע שיעור ריבית צפוי גבוה יותר מאלו שהוצגה בפניהם השאלה על ה-8%. ממצא זה מעיד על חשיבותה של ההיוריסטיקה, אפילו כאשר מדובר בבעלי מקצוע.
היוריסטיקת העיגון וההתאמה > אפקט הפיתיון (decoy effect)

האפקט מתאר השפעה של אחת החלופות על קבלת החלטה, ללא תלות בחלופות האחרות המהווה בסיס רציונלי להשפעה. לדוגמה כאשר מוצג לקיחת עט יקר אל מול 9 דולרים, אם תתווסף חלופה של עט זול, הדבר יעלה את הסיכוי שנבדקים יבחרו בעט היקר.
היוריסטיקת הגיוון

כאשר אנשים נדרשים להעריך את רצונם לטווח ארוך בחלופות מוצעות, הם נוטים לתת משקל יתר לרצון בגיוון. לדוגמה אם לאנשים מוצע קבלת חטיף מסוים כל יום, אך הם צריכים להחליט חודש מראש איזה חטיף הם יקבלו כל שבוע הם נוטים לגוון בסוג החטיף. עם זאת בכל יום ויום אם ישאלו אותם איזה חטיף הם מעדיפים, הגיוון בסוג החטיף יהיה קטן הרבה יותר.
היוריסטיקת הרגש

כאשר אדם בא לבחון את חוזקם של טיעונים רציונליים, המידה בה מקבל ההחלטה אוהב או לא אוהב את המסקנה העולה מהטיעונים משפיעה על האופן שבו הוא שופט את תוקף הטיעון. עם זאת בני אדם אינם חסינים לחוזקם של טיעונים ודעתם משתנה כאשר מצליחים להראות כי עמדה מסוימת היא פחות מסוכנת ממה שמקבל ההחלטה חשב. יתר על כן, כאשר משתכנעים מטיעון מסוים, הדבר משפיע לא רק על תפיסת הסיכון שבעמדה מסוימת אלא גם משנה את היחס ליתרונות שבאותה השיטה, גם כאשר לא התקבל מידע חדש בעניינם. את המונח לתופעה הציע הפסיכולוג פול סלוביק(אנ').
סטריאוטיפים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
יחס בחוק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

הטיה קוגניטיבית
שיטת חיפוש היוריסטית
כלל שיא-סוף
אלגוריתם
הלן בלנשארד

| --- | --- |

 לידה:  25 באוקטובר 1840 פורטלנד, ארצות הברית 
 פטירה:  12 בינואר 1922 (בגיל 81) פרובידנס, ארצות הברית 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה הלאומי לממציאים (2006) 
 
הלן אוגוסטה בלנשארד (בגרמנית: Helen Augusta Blanchard;‏ 25 באוקטובר 1840 - 12 בינואר 1922) הייתה ממציאה אמריקאית, שרשמה 28 פטנטים בין 1873 ל-1915. היא הייתה ידועה בהמצאותיה הרבות העוסקות במכונות תפירה וטכנולוגיית תפירה.
חייה

בלנשארד נולדה בפורטלנד, מיין ב־25 באוקטובר 1840 למשפחה עשירה. אביה היה נתנאל בלנשארד, בעל אוניות ואיש עסקים; אמה הייתה פיבי בוקסטון בלנשארד. הלן הייתה אחת משישה ילדים; שתי בנות נוספות לואיז פובה, ופרס, ושלושה בנים דייוויד, אוגוסטוס ואלבוס. הלן הפגינה כישורי המצאה כבר בגיל צעיר, אך לא קיבלה את הפטנט הראשון שלה, עד שהייתה בת יותר משלושים, לאחר התמוטטות העסקים של אביה. אין שום רמז לכך שהיא קיבלה השכלה מכנית או טכנית, אף על פי שהפטנטים שלה היו מעורבים בתחומים אלה.
המצאות ראשונות

אביה ספג הפסדים כספיים כתוצאה מהמשבר הכלכלי שהיה בשנת 1866, מה שהביא לאובדן בית האחוזה המשפחתי. באותה העת, אביה נפטר והותיר את משפחתו עם בעיות כלכליות. הלן בלנשארד עברה לבוסטון, מסצ'וסטס, ורשמה פטנט על מספר המצאות הנוגעות למכונות תפירה בשנת 1873 ו-1875. ההמצאות כללו את מכונת התפירה שיכולה הייתה במקביל לתפור ולגזור סריגים.
פילדלפיה וניו יורק

לאחר שפיתחה טכניקות לתפירת זיגזג ולתפר יתר (over seaming), עברה בלנשארד לפילדלפיה, שם הקימה חברות למכירת מכונות תפירה כדי לשווק את המצאותיה בסוף שנות ה-70 שלהמאה ה-19 או בתחילת שנות ה-80. היא עברה לניו יורק בתחילת שנות ה-1890 והמשיכה לרשום פטנטים על מגוון המצאות, כולל מחדד עפרונות ומכונת תפירה לכובעים.
חיים מאוחרים ומורשת

לאחר שהרוויחה מהעסקאות המסחריות שלה, בלנשארד הצליחה לרכוש בחזרה את בית האחוזה המשפחתי בפורטלנד, ועברה לשם בשנת 1901. היא המשיכה לרשום פטנטים על המצאות עד שסבלה משבץ מוחי בשנת 1916. היא נפטרה בפרובידנס, בשנת 1922. היא קבורה בחלקה המשפחתית בבית העלמין בפורטלנד. לא ברור מה עלה בגורל רכושה ועושרה לאחר מותה. עם זאת, היא הונצחה בהיכל התהילה הלאומי של הממציאים האמריקאים בשנת 2006.
פטנטים

הלן בלנשארד רשמה 28 פטנטים במשך כ-45 שנים, 22 מתוכם היו למכונות תפירה. רבות מההמצאות הללו שולבו על ידי ממציאים אחרים בפטנטים שלהם. שכלוליה נגעו לחלקים רבים במיכון תעשיית התפירה.
המצאתה הראשונה הייתה בשנת 1873 שיפור במכונות תפירה, היא יצרה דרך לתפור לולאות. היא המשיכה לשפר את מכונות התפירה במהלך השנים, בין השאר גם במכונות לתפירת נעליים - שנתיים מאוחר יותר, שאפשרו לתפור שני חוטים מסוגים שונים שחיזקו את התפרים והגמישו את פיסות העור ויצרו נעליים טובות יותר.
חלק מהפטנטים היו שכלולים פשוטים, אך יצרו שיפור ניכר בתעשייה, כגון כיסויים לבוכיירי החוטים, שהגנו עליהם מפני הלכלוך המצטבר בבית המלאכה או במפעל (1883). מחט התפירה זכתה לשיפורים מספר פעמים שנעשו על ידה. ב-1893 שינתה את המחט, על ידי הוספת תפס שמאפשר לפתוח אותה ביד אחת, ולהניח את החוט בחריץ, במקום להשחיל אותו בתוך קוף המחט - פעולה יותר מסובכת וגוזלת זמן. שיפור נוסף היה במחט מכונת התפירה בשנת 1900, מה שאיפשר למחט לחדור בקלות רבה שכבת בדים ולתפור אותם יחדיו.
חידושיה בתחומי מכונות התפירה נמשכו עד 1914, שיפרו והגדילו את התפוקה בתהליך התפירה בתעשיות השונות.
עיסוקה במחטים של מכונות תפירה, עוררו אותה להמציא שיפור למחטים כירורגיות, בשנת 1894. המצאה זו מהווה שיפור למחטים כירורגיות קודמות. למחט יש מבנה המאפשרת לה לחדור את העור בקלות עם התנגדות מינימלית ולכן בפחות כאב למטופל. החריץ בחלק האחורי של המחט מאפשר לחוט להתנתק מהמחט על ידי נסיגה מהעור.
ראו גם

מחט
זיגזג (מלאכת יד)
הערות שוליים

↑  Stanley, Autumn. Mothers and Daughters of Invention: Notes for a Revised History of Technology. New Brunswick, NJ: Rutgers U, 1995. Print.
1 2 3  Stanley, Autumn (1993). Mothers and Daughters of Invention. Metuchen, NJ: Scarecrow Press.
↑  Francis E. Wilard; et al. (2005). Great American Women of the 19th Century: A Biographical Encyclopedia. Humanity Books. p. 117.
↑  HELEN BLANCHARD Inventor Sewing Machine Improvements, Inventricity.com (באנגלית)
↑  (U.S. Patent No. 304,900 issued September 9, 1884)
↑  Day, Lance; McNeil, Ian (1998). Biographical Dictionary of the History of Technology (1. publ. in paperback. ed.). London: Routledge.
↑  "Spotlight | National Inventors Hall of Fame". Invent.org. 2013-11-21. Archived from the original on 2016-08-14. Retrieved 2016-05-29.
↑  Blanchard, Helen A. Improvement in Sewing Machines. Helen A Blanchard, assignee. Patent US141987. 19 Aug. 1873. Print.
↑  אברהם אבן-שושן, ב, המלון החדש, כרך א-ד, 1989, ירושלים: קרית-ספר, 1989, עמ' 231, מסת"ב 965-17-0107-2. (בעברית)
↑  בוכייר, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Blanchard, Helen A. Surgical Needle. Helen A Blanchard, assignee. Patent US527263 A. 9 Oct. 1894. Print
הנוער העובד והלומד

ערך זה עוסק בתנועת הנוער העובד והלומד. אם התכוונתם לתנועת הנוער העובד שלפני האיחוד ב-1959, ראו .
| --- | --- |

 שם מלא:  הסתדרות הנוער העובד והלומד
 כינוי:  הנוע"ל, הנוער העובד, הנוער
 תאריך ייסוד:  17 באוקטובר 1924
 ארגון גג:  הסתדרות העובדים הכללית החדשה, דרור ישראל
 השתייכות פוליטית:  סוציאל-דמוקרטיה, ציונות, שמאל חברתי-כלכלי
 תנועות מקבילות:  הבונים דרור תנועות חולצה כחולה אחרות
 מספר יישובים:  מעל 700
 מספר  חניכים (על פי התנועה):  95,000
 מספר חניכים (על פי משרד החינוך):  67,300
 אישים בולטים:  דוד כהן ("האבא" של הנוער העובד) ישראל גלילי (המזכ"ל הראשון) אברהם ברוידס (משורר הנוער העובד) שמעון פרס (מזכ"ל) זרובבל גלעד (מזכ"ל) יצחק רבין חגי מירום נחמן רז יגאל אלון מולה כהן משה יעלון עמרם מצנע שמואל מסטצ'קין אריאל שרון חנה סנש מוקי צור (ראש מחלקת הדרכה) שולמית אלוני שלום שמחון (נשיא תנועת המושבים) רועי יסוד  
 מזכיר כללי:  אופיר חלבה וניצן רוזנוקס-זיו – רכזי הנוער העובד והלומד
 מיקום המטה:  תל אביב (משכן ברנר וחבריו)
 מוטו:  לעבודה, להגנה ולשלום – עלה והגשם! עלה נעלה
 תלבושת
 
 חולצת תנועה
 
 http://www.noal.org.il
חג המעלות ברקפת, 6 באוקטובר 2021
תנועת הנוער העובד והלומד (הידועה גם בראשי התיבות של שמה, הנוע"ל; בערבית: الشبيبة العاملة والمتعلمة, תעתיק מדויק: אלשביבה אלעאמלה ואלמתעלמה) היא תנועת נוער ארץ ישראלית שמושתתת על ערכי הציונות העובדת. יסודותיה בתנועת הנוער העובד, שהוקמה ב-17 באוקטובר 1924 בארץ ישראל על ידי בני נוער עובדים שהתאגדו על מנת להגן על עבודתם וזכויותיהם. בשנת 1959 התמזגה לתוך "הנוער העובד" תנועת הבונים-התנועה המאוחדת ושם התנועה שונה בעקבות האיחוד ל"הנוער העובד והלומד" (חברי תנועות אלו היוו, בתקופה שלפני קום מדינת ישראל, כמחצית מחברי ההכשרות המגויסות לפלמ"ח).
נכון ל-2015 הנוער העובד והלומד היא תנועת הנוער השנייה בגדולה במדינת ישראל. בתנועה כיום מאות סניפים, קנים ומועדונים בכל רחבי הארץ ועשרות אלפי חניכים. התנועה פועלת בכל חלקי החברה הישראלית והיא תנועת הנוער היחידה שמשותפת ליהודים, לערבים, לדרוזים ולצ'רקסים.
החניכים בתנועה מתחלקים לשלוש קבוצות גיל: חניכים בכיתות ד'–ו' משתייכים לשכבה הצעירה, חניכים בכיתות ז'–ח' משתייכים לשכבה "מתבגרת" וחניכים מכיתה ט'–י"ב הם חברי השכבה הבוגרת. את חניכי התנועה ניתן לזהות על-פי החולצה הכחולה והשרוך האדום.
מתוך התנועה צמחה בשנות ה-90 תנועת בוגרים, שנקראת מאז 2006 "תנועת דרור ישראל".
לנוער העובד והלומד תנועת-אחות בין-לאומית הנקראת הבונים דרור, וכן קשרים הדוקים עם איגודים מקצועיים לנוער ותנועות וארגוני נוער סוציאליסטים ברחבי העולם. התנועה חברה, יחד עם תנועת המחנות העולים במעגל תנועות הנוער הציוניות-חלוציות-מגשימות וכן חברה יחד עם תנועת השומר הצעיר בתנועת הפאלקון העולמית.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מה היה בשנות ה-60, ה-70 וה-80?.
בשנת 1959 התאחדה התנועה המאוחדת עם תנועת הנוער העובד ל"הנוער העובד והלומד". מטרת האיחוד הייתה לכונן תנועת נוער כללית, שתאגד את כל הנוער הארץ ישראלי במסגרות חברתיות, ותחת הרעיון הציוני-סוציאלסטי.
לתנועה שורשים אידאולוגיים עמוקים עם תנועת העבודה הישראלית, וכן היא מזוהה עם ההסתדרות הכללית. הקשר עם ההסתדרות נוצר מיד בשנותיה הראשונות של התנועה (על ידי דוד כהן שמונה כמלווה לתנועה מטעם ההסתדרות, בברכתו של ברל כצנלסון), והיא נחשבת תנועת בת של ההסתדרות על אף שתמיכת ההסתדרות בה הצטמצמה לאורך השנים. בעבר היה הקשר הרעיוני בין ההסתדרות לתנועה חזק והתנועה הייתה מסונפת לאגף בוועד הפועל, אולם בעקבות תהליכים שהתרחשו בהסתדרות בשנים האחרונות, הקשר התרופף.
התנועה קשורה אידאולוגית ונתמכת כלכלית על ידי התנועה הקיבוצית. כמו עם ההסתדרות, בעבר היו קשרים אלו הדוקים וכללו בעיקר שליחת גרעינים לקיבוצי יעד ואחוזים רבים של בני-קיבוצים בגרעיני התנועה, אך בשנות ה-90 הקשר הפך לרופף יחסית, עם הקמת תנועת הבוגרים סביב תהליך פנים תנועתי שנקרא "להוביל שנית", ושינויים שחלו בתנועה הקיבוצית עצמה.
לאחר מלחמת ששת הימים שלחה תנועת הנוער והעובד והלומד להיאחזות בשטחים שנכבשו במלחמה (לסיני ולגולן) גרעיני היאחזות, זאת במקביל לקו שהתוותה הממשלה ביחס להתיישבות במקומות אלו, וכהמשך לקו האידאולוגי שקבע את ההתיישבות כנתיב הגשמה מרכזי.
ייעוד התנועה ועקרונותיה > ייעוד התנועה

בוועידת התנועה העשירית, בשנת 2015, נקבע ייעוד התנועה:
ייעודה של תנועת הנוער העובד והלומד יונק את תוקפו וחיותו ממגילת העצמאות, לפיכך אנו קובעים כי: תפקידה ההיסטורי של הסתדרות הנוער העובד הוא ביסוסה ופיתוחה של מדינה יהודית-דמוקרטית, אשר גרעינה הקשה הוא קהיליית קהילות ישראלית המורכבת משותפות מבחירה של ערבים, יהודים, דרוזים, צ'רקסים וקהלים נוספים ללא הבדל דת, גזע, מין, מגדר והעדפה מינית. קהיליית קהילות החותרת להגשמת ייעוד של חברה ברוח החברותא, שערכיה שוויון ערך האדם, סוציאליזם, פמיניזם, שיתוף, צדק, ציונות הרצלאית, דמוקרטיה, הגנה, עבודה ושלום. קהילייה המבקשת לייסד חברת אדם מופתית ששורשיה נטועים בערכי הנצח של מורשת הנביאים, ובמיטב ערכיו של ספר הספרים. תנועת הנוער העובד והלומד תחתור להוות את גרעינה הקשה והחלוצי של קהיליית קהילות ישראלית על ידי ניסיון להקים בקרבה חברת מופת של ילדים, נוער וצעירים תוך שימת דגש על המרד בעוולות האדם והחברה, ועל הגשמה אישית וקבוצתית של הייעוד באורח חייה.
ייעוד התנועה ועקרונותיה > ביתנו פתוח לכל נערה ונער

עקרון מרכזי של התנועה הוא עיקרון הכלליות, שמבוטא בסיסמה "ביתנו פתוח לכל נערה ונער" שנטבעה בימיה הראשונים של התנועה. העיקרון נובע מתפיסה של שוויון ערך האדם, ולפיו כל אחד ואחת יכולים למצוא את מקומם בתנועה. אלכסנדר ברזל, מזכיר הנוער העובד בשנות ה-50 ניסח זאת כך:
"אתמול הכרזנו חזור והכרז: "ביתנו פתוח לכל נער". האם נקיים צו זה גם להבא, הלכה למעשה? הדרישה היא לא לפתיחת הדלת, אלא ליצירת בית חם לכל הבאים, ללא הבדל עדות ותרבויות".
נהוג לרשום סיסמה זו בכניסה לסניפי התנועה, כתזכורת תמידית למרכזיותו של עיקרון זה בדרכה של התנועה.
סמלי התנועה > חולצת התנועה

חולצת התנועה היא חולצה כחולה עם שרוך אדום. החולצה הכחולה מסמלת את העבודה, והשרוך האדום הוא סמל לשוויון בין כל בני האדם שדמם אדום ומסמל את הסוציאליזם. החולצה הכחולה משותפת לתנועות הנוער המזוהות עם תנועת העבודה (הנוער העובד והלומד, המחנות העולים, השומר הצעיר) המכונות בשל כך "התנועות הכחולות". על החולצה נכתב השיר העממי "חולצה כחולה".
סמלי התנועה > סיסמת התנועה

סיסמת התנועה היא "לעבודה, להגנה ולשלום – עלה והגשם! עלה נעלה". המילים "לעבודה להגנה ולשלום" לקוחות מתוך שירו של אברהם ברוידס, "משורר הנוער העובד", שנכתב לאחר מאורעות 1929. מילים אלו היוו את סיסמת "הנוער העובד". המילים "עלה והגשם! עלה נעלה" היו סיסמת "הבונים-התנועה המאוחדת". עם איחוד "הבונים התנועה המאוחדת" לתוך "הסתדרות הנוער העובד" והקמת "הסתדרות הנוער העובד והלומד" נוצרה הסיסמה המאוחדת. בטקסים ואירועים של התנועה נהוג שהמברך קורא "לעבודה, להגנה ולשלום – עלה והגשם!" והחניכים עונים ביחד "עלה נעלה".
סמלי התנועה > סמל התנועה

המרכיבים בסמל תנועת הנוער העובד והלומד מייצג מספר דברים:
החיטה והמעדר מסמלים את העבודה.
החץ מסמל את ההגנה.
עלי הזית העוטפים את הסמל מסמלים את השלום.
סרט ועליו מתנוססת סיסמת התנועה מחבר ומאחד את כל המרכיבים.
ההיסטוריה של סמל התנועה
עם איחוד התנועות "הבונים-התנועה המאוחדת" ו"הנוער העובד" בשנת 1959, אוחדו סמלי התנועות לכדי סמל אחד. סמל זה שימש את התנועה עד לשנת 2016. ועידת התנועה שנערכה בקיץ 2015 קבעה כי יש לעצב את סמל התנועה מחדש לסמל דו-לשוני, ערבי-עברי, "כדי להעמיק את השוויון והשותפות בין כל חברי התנועה וחברותיה". סמל התנועה החדש נחשף באוקטובר 2016.
סמל הנוער העובד
סמל התנועה המאוחדת
סמל התנועה עד אוקטובר 2016
גרסה ערבית לסמל התנועה עד אוקטובר 2016
סמל התנועה החל מאוקטובר 2016 – דו לשוני
מבנה ארגוני > קני התנועה

בהתאם למבנה הכללי, קיימים שישה סוגי קינים (סניפים) בתנועת הנוער העובד והלומד. הקינים נבדלים ביניהם באופן הפעילות ובמתכונתו, אך הערכים והתכנים העומדים בבסיסם זהים. ברחבי הארץ פועלים כ-700 קינים במתכונות הבאות:
הקן והמועדון העירוני – הקן המוכר ביותר לגבי רוב האוכלוסייה. הקן העירוני פועל בערים ובעיירות רבות ברחבי הארץ, מקריית שמונה בצפון ועד למצפה רמון שבדרום.
הקן הקיבוצי – פועל בקיבוצים רבים בארץ, ומשתדל להתאים את אופן הפעילות למסגרת הקיבוצית הייחודית ולתהליכי ההפרטה המתרחשים בימינו בקיבוצים רבים.
הקן האזורי – הקן האזורי הוא בדרך כלל קן פדרטיבי בפני עצמו, בו קיימים מספר מועדוני שכבה צעירה הפועלים כחלק מהקן, ומקום עיקרי לפעילויות השכבה הבוגרת. קיימים קינים בודדים שהם קינים אזוריים.
בני המושבים – בעבר פעלה במושבים בלבד וכיום פועלת בכל המרחב הכפרי – מושבים, קיבוצים, יישובים קהילתיים ומועצות מקומיות.
הקן הערבי – פועל ביישובים ערביים רבים ב-25 קנים ומספר החניכים בהם נאמד ב-18 אלף. קן מזרח ירושלים הוא הקן הגדול בתנועה.
הקן הדרוזי – פועל בכל היישובים הדרוזים בישראל.
המחדשים והאיגוד המקצועי לנוער – גוף ייחודי לתנועת הנוער העובד והלומד, האחראי על חינוך הנוער העובד בארץ בכלל ובפרט נוער שלומד בבתי ספר מקצועיים. גוף זה מגן על זכויותיהם של הנערים העובדים ובכלל. למחדשים גם סניפים ברחבי הארץ שבהם הפעילות דומה לפעילות בקינים אך פונה לבני נוער עובדים.
מבנה ארגוני > מחוזות התנועה

הקנים העירוניים והקנים הקיבוציים מחולקים לאחד עשר מחוזות שונים בארץ וכל קן משתייך למחוז מסוים. לכל מחוז יש רכז מחוז, רכז הדרכה ורכז ארגון והוא פועל בפני עצמו. קינים רבים מתגבשים בתוך המחוז ממש כמו ההתגבשות התוך קינית ויוצאים יחד לטיולים מחוזיים. המחוזות הם:
מחוז הגליל – גובל בנהריה במזרח מועצה אזורית משגב וכרמיאל בדרום עד לגליל העליון בצפון
מחוז עמקים – כולל את נהלל, רמת דוד , מגדל העמק, עמק הירדן, טבריה, עפולה, קריית טבעון, רמת ישי
מחוז חיפה – אזור חיפה הקריות ועכו
מחוז חוף – מטירת כרמל עד נתניה
מחוז שרון – אזור השרון
מחוז ירקון – אזור פתח תקווה, ראש העין, רמלה ולוד
מחוז איילון – אזור תל אביב
מחוז חולות – אזור ראשון
מחוז דרום – אזור רחובות ואזור אשדוד
מחוז נגב – אזור הנגב
מבנה ארגוני > מוסדות חניכים

מוסדות החניכים הם למעשה ביטוי לערך הדמוקרטיה בתנועה. המוסדות הם מעגלי-שיח של החניכים והמדריכים, העוסקים בעיצוב התנועה וקבלת ההחלטות בה. מוסדות החניכים הן:
מועצות הקינים – בהן נציגים מכלל הקבוצות בשכבה הבוגרת בקן.
מועצת מחוז – בה שני נציגים מכל קן במחוז.
מועצה מחוזית – כינוס של כלל חניכי השכבה הבוגרת במחוז לסמינר, אחת לכמה שנים, שבסופו מתקיימת הצבעה וקבלת החלטות על אופיו של המחוז והתנועה.
מזכירות חברי וחברות התנועה – בה חברים נציגים מכלל מעגלי התנועה המזכירות היא מוסד החניכים שמייצג את כלל חלקי התנועה השונים בדגש על מפגש ושותפות בין יהודים, ערבים, דרוזים וקהלים נוספים.
הוועידה – נקודת השיא של תהליך חינוכי ארוך והמפגש הנציגותי הרחב ביותר קרו רק 10 ועידות מהקמת התנועה, הוועידה האחרונה כללה כ-1500 צירים, חניכים מהבוגרת, קומונרים, חיילים במסלול הנח"ל ורכזים חברי תנועת הבוגרים שעושים משימה בתנועת הנוער. בוועידה מקבלים החלטות על דרכה של התנועה, בוועידה האחרונה הסכימו הצירים על "ייעוד הנוער העובד והלומד".
מועצת חניכים ארצית – כינוס של כלל חניכי השכבה הבוגרת בארץ לסמינר, מתקיימת לעיתים רחוקות מאוד, שבסופו מתקיימת הצבעה וקבלת החלטות על אופייה של התנועה.
מועצות שכבתיות – בשכבות י"א וי"ב מתכנסות מועצות שכבה מחוזיות וארציות ששותפות ומעצבות את התהליכים החינוכיים וההגשמתיים ביחד עם צוות המדריכים של השכבה. בשכבה י"א מכונה "מועצת שביעיות" והיא גם מופקדת על תהליך הרכבת הגרעינים לקראת סמינר הגשמה. בשיכבה י"ב מכונה "מועצת שמיניות" ולוקחת חלק בעיצוב ההתחנכות בגרעינים לקראת פרק חוות ההכשרה.
מבנה ארגוני > מרחבים פנימיים

מרחב חיים – מרחב האחראי על נושא הב.ב.ב. (ביטחון, בטיחות, בריאות) בתנועה. המרחב דואג להתעדכן בנוהלי חוזר מנכ"ל משרד החינוך, לייצר נהלים פנימיים, לבצע הפקת לקחים והערכות סיכונים ולהטמיע את נושא הב.ב.ב. באופן חינוכי אצל חניכי ומדריכי התנועה. מרחב זה משתמש אף בלומדה (סימולטור) אותה עוברים מדריכי התנועה לפחות פעם בשנה. המרחב מחולק פנימית לשתי מחלקות: המחלקה למפעלים וטיולים – האחראים על הביטחון, הבטיחות והבריאות בפעילות התנועתית ובתוך זה אחראים על המפעלים והטיולים בתנועה. מחלקת לוגיסטיקה – האחראים על ניהול מבני ורכבי התנועה ושמירה על בטיחותיהם, ועל הביטוח בתנועה. פעילותו של מרחב חיים הוזכר בדו"ח ועדת אדם לקידום הבטיחות והבריאות בעבודה של משרד הכלכלה בתור דוגמה חריגה ואיכותית לעיסוק בבטיחות בחינוך הבלתי פורמלי
האיגוד המקצועי לנוער של הנוער העובד והלומד – הוא הגוף היציג (על פי חוק הסכמים קיבוציים), של הנערים העובדים בישראל. הארגון עוסק בארגונם, איגודם, ליווים והגנה על זכויותיהם של נערים עובדים, וכן מקיים מערכת הכשרה מקצועית, פעילות תנועתית כגון מחנות, טיולים וסמינרים, והבראה לנערים עובדים. הארגון מציע ייעוץ משפטי חינם לנערים עובדים, וכן ייצוג משפטי חינם בבית הדין לעבודה לנערים עובדים מנוצלים כנגד מעסיקיהם. הארגון יושב גם במועצה לענייני נוער עובד שהוקמה מכוח חוק עבודת הנוער. במסגרת הארגון פועל המחדשים (פירוט למעלה). פועל בשיתוף ובקשר עם הסתדרות העובדים הכללית החדשה.
להקת התנועה – הלהקה הייצוגית של תנועת הנוער העובד והלומד. הלהקה מופיעה באירועים רשמיים בישראל ומחוצה לה כייצוג של התנועה. הופעותיה כוללים בין היתר את השירים התנועתיים, שירי עם ושירים פופולריים נוספים בעברית ובאנגלית. חברי הלהקה הם חניכים מכל הארץ בשכבה הבוגרת (ט–י"ב). נוסף על כך, לוקחת הלהקה חלק במקהלת תנועות הנוער המקובצת ומופיעה בחסותה בעצרות וטקסים ממלכתיים רבים.
תיאטרון התנועה כמו להקת התנועה מורכב התיאטרון מחברי השכבה הבוגרת. התיאטרון מעלה הצגות בנושאים הקשורים לפעילות התנועה כגון הדרכה, ציונות עלייה וכדומה. התיאטרון מודרך על ידי מדריכים כקבוצה תנועתית בנוסף לפיתוח יכולות המשחק והעבודה על ההופעות.