stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלכלת ממלכת ירושלים
מטבע

בימי הביניים כל ישות עצמאית או בעלת אוטונומיה כלכלית טבעה מטבעות משלה. כך, המטבע בטור בצרפת היה שונה מהמטבע שהיה נפוץ בפריז. הכמות העצומה של המטבעות השונים הקשתה על המסחר והייתה קרקע פורייה שעליה פרחו עסקיהם של חלפני כספים.
מטבעות הזהב הנפוצים במזרח התיכון בימי הביניים היו משני מקורות: ביזנטי שהורכב ממטבעות דוגמת ההיפרפרון ומוסלמי עם נציג בולט בדמותו של הדינר. ממלכת ירושלים טבעה גם מטבע זהב עצמאי המוכר בשם ביזנטינוס או ביזנט, אך גם שני המטבעות הראשונים היו נפוצים בממלכה. לצד מטבעות אלו, היו נפוצים מטבעות רבים שמקורם באירופה ובאסיה, בעיקר עם מרכזים שאיתם היו לצלבנים קשרי מסחר דוגמת ונציה. לצד מטבעות הזהב, היו נפוצים גם מטבעות העשויים מכסף ומנחושת.
טביעת המטבעות בממלכה הייתה פריבילגיה של המלך. עונש חמור של החרמת הפייף הוטל על אציל שהעז להפר את הצו המלכותי וטבע מטבעות משלו. למרות האיסור החמור, מוצאים בחפירות ארכאולוגיות מטבעות שנטבעו על ידי האצולה הבכירה. הסיבה להופעת מטבעות עצמיים היא התרופפות השלטון המרכזי לקראת סוף המאה ה-12.
חקלאות

החקלאות בממלכת ירושלים הייתה דומה לחקלאות בעת העתיקה. הגידולים העיקריים שבהם התברכה מדינת הצלבנים הם הדגן (בעיקר חיטה ושעורה, אך גם דורה, שיבולת-שועל וכוסמת), גפן וזית. גידולים נוספים היו מוכרים גם כן. לצד הדגן גידלו גם פירות, ירקות (בעיקר מלפפונים, אבטיחים, מלונים, בצל, שום וחרדל) וקטניות (בעיקר פול, אפונה, עדשים, שעועית וחמצה). לצד גידולים מתורבתים השתמשו הפרנקים בגידולי פרא דוגמת קצח, מרווה ופיגם.
אף שהגידולים העיקריים לא השתנו, עברו תמורות רבות על הקרקע הזמינה לחקלאות. בדומה לתקופה המודרנית, חלק ניכר מארץ ישראל היה קשה לעיבוד חקלאי בגלל מיעוט מים. הפורענות שעברה הארץ בכיבוש הרומי (המאה ה-1 וה-2 לספירה) והמוסלמי (המאה ה-8) הותירו את הארץ מרוקנת מחלק נכבד מאוכלוסייתה ושטחים רבים שהיו מעובדים קודם לכן נזנחו לקראת הכיבוש הצלבני בגלל העדר כוח עבודה. האזורים שננטשו הם בעיקר הנגב ומישור החוף הדרומי היה מיושב בדלילות יחסית למה שהיה בתקופה הביזנטית.
פרופ' יהושע פראוור מציין שאופי היישוב הצלבני היה יכול להשפיע גם כן על עיבוד הקרקע - הקומונות האיטלקיות לא התעניינו בחקלאות והתרכזו בערי החוף ואילו הכנסיות נבנו סביב המקומות הקדושים דוגמת ירושלים והר תבור. יחד עם זאת, הוא טוען שגם אם לוקחים בחשבון את דפוס ההתיישבות הצלבני, עדיין יש השפעה ניכרת לגלי הכיבוש על עיבוד הקרקע בממלכה.
אזור גידול הדגן העיקרי של הממלכה היה במזרח לירדן ומצפון מזרח לכנרת, במיוחד סביב הבניאס ובאזור הגליל. אזור זה התברך גם באדמת מרעה משובחת. צפון מזרח הכנרת שימש גם את אמירות דמשק המוסלמית, ובתחילת המאה ה-12 היו מלחמות רבות על השליטה באסם תבואה זה, אך בסופו של דבר הגיעו הצדדים להסכם שלפיו נהנו שניהם מהקרקע. הסכם זה החזיק מעמד כמה עשרות שנים. תבואה רבה גדלה גם בחלק המערבי של ארץ ישראל, בעיקר בשפלה מקיסריה שבעמק יזרעאל עד רמלה. במישור החוף הדרומי גדלה התבואה ליד אשקלון ועזה. אזור ההר ליד ירושלים ובית לחם הוקדש לגידולי גפן.
חקלאות > פירות

הזית הוא אחד הגידולים החשובים בארץ ישראל עוד מהעת העתיקה. הזית היה נפוץ כמעט בכל רחבי ממלכת ירושלים, אך אזור הגידול העיקרי היה בדרום-מזרח ובחוף. הזית גודל הן למאכל והן להפקת שמן. הזיתים גודלו לשימוש ביתי, אך גם למסחר - בעיקר באזור צור. בתי הבד היו מצויים בכל הכפרים.
פרי נפוץ אחר היו הענבים. בדומה לזיתים, גם הענבים גודלו לשתי מטרות - הפקת יין ומאכל. זהו הענף שזכה להשפעה הגדולה ביותר מידם של הצלבנים. המוסלמים ששלטו בארץ ישראל לפני בוא הצלבנים לא צרכו יין וכתוצאה מכך, לא השקיעו במטעי הענבים. הענבים גדלו בעיקר בהרים בשומרון וביהודה ובמידה פחותה מזה באזור החוף.
בנוסף לגפן ולזית גדלו בארץ ישראל תמרים שגדלו בסביבת בית שאן. התמרים שימשו למאכל וגם להפקת סילאן (סירופ תמרים). דבר מתיקה נוסף שגדל בארץ ישראל מלבד התמר הוא קנה הסוכר. קנה הסוכר היה חשוב בעיקר לייצוא לאירופה כי באירופה לא גדלו באותה תקופה צמחים שניתן להפיק מהם סוכר. אזור הגידול העיקרי של קנה הסוכר היה ליד צור ובמקומות נוספים שיש לידם מים בשפע.
פירות הדר גדלו אף הם בארץ ישראל בתקופה הצלבנית. בראש ובראשונה אלו הם הלימון והתפוז. הלימונים שימשו לא רק לאכילה, אלא גם לתיבול. פרי ההדר גדלו בעיקר בחוף, ליד מבצר מונפור וליד בניאס. לצד פירות ההדר גדלו בבקעת הירדן בננות שהצלבנים כינו "תפוח גן עדן".
תאנים היו נפוצות, אך רימונים שהיו גידול חשוב בעת העתיקה כמעט שלא נזכרים בתעודות הצלבניות. בנוסף לכך גדלו בארץ ארטישוקים, שקדים, אגוזים ופירות נוספים.
חקלאות > עיבוד הקרקע

רוב האיכרים היו ילידי המקום, מוסלמים ברובם, אך גם מיעוט נוצרי ישב בכפרים. רוב האוכלוסייה הפרנקית התרכזה בערים. הכפרים נהנו מאוטונומיה ונדרשו לשלם מס לבעלי הקרקע הפרנקים. החקלאים בתקופה זו הבדילו בין שני סוגי גידולים עיקריים: גידולי חורף וגידולי קיץ. שיטות העיבוד החקלאי היו מפגרות מבחינה טכנולוגית והתנובה הייתה קטנה. עבור כל קילו גרעיני חיטה קיבל האיכר בערך 4 ק"ג של מוצר מוגמר ועל כל קילו של שעורה בערך 5.7 ק"ג של מוצר מוגמר.
עיבוד הקרקע החל בסמוך לעונת הגשמים בנובמבר וכל הקרקע הוכשרה לזריעה, בין אם מדובר בגידולי קיץ ובין אם בגידולי חורף. גידולי החורף העיקריים הם חיטה, שעורה וקטניות. חלק אחר הושאר לנוח ולא נזרעו בו גידולים. קרקע שיועדה לגידולי חורף לא נזרעה שוב כי הקציר איחר את מועד זריעת האביב של גידולי הקיץ במרץ. גידולי קיץ לא היו חשובים לכלכלה, ונזרעו בעיקר למען שמירת הקרקע, אגירת המים ושירוש עשבים שוטים.
חקלאות > מיסוי החקלאות

המס הבסיסי שהוטל על האיכר בממלכת ירושלים הוא "מס קרקע" ששולם בדרך כלל בתוצרת חקלאית. גובה המס עמד בדרך כלל על שליש מהיבול. כמו כן, נגבו מיסים מיוחדים לקראת חגים ומועדים. מיסים אלו נקראו בשם הקיבוצי "כסניה" (Xenia) - מילה לטינית שפירושה "מתנה" או "מנחה" אך האיכר היה חייב בתשלום המיסים האלה. בנוסף לכך, הוטלו מיסים מיוחדים על גידולים רווחיים דוגמת הזית. מיסים נוספים נגבו על שימוש בבהמות, הובלת התבואה אל הגורן, מס על דבורים, מס על לקיטת עצים למדורה ומיסים נוספים. לפעמים הוטלו מיסים נוספים שנועדו להגדיל את רווחת הסניור הפאודלי. בהשוואה למיסים שנגבו באירופה, נטל המס בממלכת ירושלים לא היה כבד במיוחד. בממוצע הרווח שניתן היה להפיק מכפר אחד עמד על כ-500 ביזנטים בשנה - סכום שמספיק לחימושו של אביר אחד.
הכובשים הפרנקים לא התערבו בנעשה בכפר והאיכרים היו חייבים במספר קטן מאוד של עבודות למען הסניור הפאודלי, בניגוד למצב הרווח באירופה המערבית שממנה באו הפרנקים והמנוריאליזם לא היה מפותח בארץ ישראל. בנוסף לכך, הקרקע כמעט שלא נוצלה בדרך כלל באופן ישיר על ידי הסניור, אלא רווחיו באו לו מההיטלים על היבול של האיכרים. כתוצאה מכך, האיכרים לא נדרשו להפריש שלושה ימי עבודה, כמקובל באירופה, לעיבוד הקרקעות הסניוריות. הקרקעות שכן נוצלו באופן ישיר על ידי הסניור, בעיקר המטעים היו קטנים. כתוצאה מכך היה פנוי האיכר לעיבוד נחלותיו ולא נכפתה עליו הקורווה שהייתה מקובלת באירופה.
סחר חוץ

סחר החוץ של הממלכה התנהל בעיקר עם אירופה המערבית. הייצוא התבסס בעיקר על תוצרת מקומית שיוצאה לאירופה ומקניית סחורות מסוחרים ערבים והעברתם הלאה לאירופה (בעיקר תבלינים). הייצור המקומי שנועד ליצוא כלל בעיקר: טקסטיל, זכוכית, חומרי צבע וסוכר. בנוסף לכך, הייתה הממלכה שוק חשוב ליבוא מאירופה.
הטקסטיל היה ענף הייצור שנועד ליצוא החשוב ביותר בארץ ישראל. מרכזי יצור הטקסטיל הם רוזנות טריפולי ונסיכות אנטיוכיה. גם צור הייתה מרכז חשוב לייצור משי. הצבע היה ענף רווחי, אך רק מעט מרכזים תעשייתיים התרכזו בייצורו. כלי הזכוכית נוצרו בעיקר בצור. קנה הסוכר נהנה כמעט ממעמד מונופולין ביצוא כי לא היו לאירופה מקורות טובים אחרים למוצר זה.
הסוחרים האיטלקים ובמידה פחותה מזה הפרובנסלים היו אחראים על מרב סחר החוץ של הממלכה. קומונות איטלקיות זכו לרבעים פטורים ממסים כתשלום על עזרתן בכיבוש ערי החוף בעזרת כוחות הצי שלהן. פטור ממס והביטחון שסיפקה השליטה הנוצרית על ערי הנמל גרמה לניתוב הסחר האיטלקי לממלכת ירושלים ולא לארצות אחרות.
סחר פנים

לכל עיר צלבנית היה מרכז מסחרי משלה ובערים גדולות אפילו מספר מרכזים. המרכז היה בדרך כלל מורכב מדוכנים בכיכר קטנה מוקפת בניינים או חנויות בקומות הקרקע של בתי מגורים או מחסנים. בדומה לאירופה, כל שוק התמחה במוצר ספציפי. כך היו נפוצים שוקי דגים, שווקים לתוצרת חקלאית וכדומה. רוב סחר הפנים התמקד בשיווק מוצרי מזון ותוצרת תעשייתית שלא ניתן היה לייצרם באחוזה.
לקריאה נוספת

יהושע פראוור, הצלבנים - דיוקנה של חברה פיאודלית, מוסד ביאליק, מהדורה ראשונה 1975, מהדורה שנייה מורחבת ומתוקנת 1985
ענת פלד, סוכר בממלכת ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2009
הערות שוליים

↑  יהושע פראוור, הצלבנים - דיוקנה של חברה פיאודלית, מוסד ביאליק, עמ' 463
היפרפרון ביזנטי
עץ זית
ישראל במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020)

המשחקים הפאראלימפיים טוקיו הם המשחקים הפאראלימפיים ה-16 שבהם השתתפה משלחת ישראלית.
המשלחת הישראלית מנתה 33 ספורטאים וספורטאיות פאראלימפיים שהתחרו ב-11 ענפי ספורט. נושאי הדגל בטקס הפתיחה היו מורן סמואל ונדב לוי.
הרכב המשלחת הישראלית

המשלחת הישראלית הורכבה מ-33 ספורטאים 18 נשים ו-15 גברים ב-11 ענפי ספורט.
| ענף | נשים | גברים | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- |
| אתלטיקה | 0 | 1 | 1 |
| בדמינטון | 1 | 0 | 1 |
| בוצ'יה | 0 | 1 | 1 |
| הרמת כוח | 1 | 0 | 1 |
| חתירה | 4 | 3 | 7 |
| טניס בכיסאות גלגלים | 0 | 4 | 4 |
| טניס שולחן | 1 | 0 | 1 |
| ירי תחרותי | 1 | 1 | 2 |
| כדורשער | 6 | 0 | 6 |
| קיאקים | 1 | 0 | 1 |
| שחייה | 3 | 5 | 8 |
| סך הכל | 18 | 15 | 33 |
הישגים בולטים > מדליות

| מדליה | שם | ענף | תחרות | דרגת נכות | תאריך | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | איאד שלבי | שחייה | 100 מטר גב | S1 | 25 באוגוסט |  |
|  | מארק מליאר | שחייה | 200 מטר מעורב אישי | SM7 | 27 באוגוסט | שיא עולם |
|  | מארק מליאר | שחייה | 400 מטר חופשי | S7 | 29 באוגוסט | שיא עולם |
|  | עמי דדאון | שחייה | 200 מטר חופשי | S4 | 30 באוגוסט | שיא עולם |
|  | איאד שלבי | שחייה | 50 מטר גב | S1 | 2 בספטמבר |  |
|  | עמי דדאון | שחייה | 50 מטר חופשי | S4 | 2 בספטמבר | שיא פאראלימפי |
|  | עמי דדאון | שחייה | 150 מטר מעורב אישי | SM4 | 28 באוגוסט |  |
|  | מורן סמואל | חתירה | יחידות | PR1 | 29 באוגוסט |  |
|  | מארק מליאר | שחייה | 100 מטר גב | S7 | 30 באוגוסט |  |
הישגים בולטים > שיאי עולם

| שם | ענף | תחרות | דרגת נכות | תאריך | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מארק מליאר | שחייה | 200 מטר מעורב אישי | SM7 | 27 באוגוסט | מליאר קבע שיא עולם חדש במשחה הגמר - 2:29.01 דקות ובכך שיפר בשנייה ו-71 מאיות את השיא העולמי הקודם אותו קבע יבגני בודייקו. |
| איאד שלבי | שחייה | 150 מטר מעורב אישי | SM1 | 28 באוגוסט | שלבי קבע שיא עולם חדש בשלב המוקדמות - 4:52.88 דקות, ובכך שיפר ב-4 שניות ו-84 מאיות את שיא העולם הקודם שלו אותו קבע ב-8 באפריל 2021. |
| מארק מליאר | שחייה | 400 מטר חופשי | S7 | 29 באוגוסט | מליאר קבע שיא עולם חדש במשחה הגמר - 4:31.06 דקות ובכך שיפר ב-2 שניות ו-58 מאיות את שיא העולם הקודם שלו אותו קבע ב-10 בספטמבר 2019. |
| עמי דדאון | שחייה | 200 מטר חופשי | S4 | 30 באוגוסט | דדאון קבע שיא עולם במשחה הגמר - 2:44.84 דקות ובכך שיפר ב-6 שניות ו-8 מאיות את שיא העולם הקודם שלו אותו קבע ב-17 ביוני 2021. |
ענפים > אתלטיקה

אלכסנדר אלכסיינקו הבטיח את מקומו במשחקים לאחר שהדף כדור ברזל למרחק של 9.09 מטר באליפות אירופה לשנת 2021, בה סיים במקום השישי.
| שם> שם.גברים | מקצוע> מקצוע.גברים | הגמר> תוצאה.גברים | הגמר> מקום.גברים |
| --- | --- | --- | --- |
| אלכסנדר אלכסיינקו | הדיפת כדור ברזל F34 | 9.66 מטר שיא עונתי | 9 |
ענפים > בדמינטון

נינה גורודצקי הבטיחה את מקומה במשחקים. זוהי הופעת הבכורה של ענף הבדמינטון במשחקים הפאראלימפיים.
| שם | מקצוע | שלב הבתים> משחק 1 | שלב הבתים> משחק 2 | שלב הבתים> משחק 3 | שלב הבתים> מקום | רבע הגמר | חצי הגמר | הגמר/ארד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נינה גורודצקי | יחידות WH1 | ג'אנג ג'ין    סין   הפסד (11–21, 12–21) | סוג'יראט פוקהאם    תאילנד  הפסד (4–21, 9–21) | סינתיה מאטז    שווייץ  הפסד (15–21, 10–21) | 4 | לא העפילה | לא העפילה | לא העפילה | 7 |
ענפים > בוצ'יה

נדב לוי הבטיח את מקומו במשחקים באמצעות הדירוג העולמי.
| שם | מקצוע | שלב הבתים> משחק 1 | שלב הבתים> משחק 2 | שלב הבתים> משחק 3 | שלב הבתים> מקום | רבע הגמר | חצי הגמר | הגמר/ארד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נדב לוי | יחידים מעורב BC2 | נטלי פאריה    ברזיל   ניצחון (0-8) | נלסון פרננדס    פורטוגל   ניצחון (2-5) | וואטשאראפון וונגסה    תאילנד   הפסד (10-0) | 2 | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | 11 |
ענפים > הרמת כוח

פולינה כצמן ייצגה את ישראל בקטגוריית משקל מעל 86 ק"ג לאחר שהעפילה למשחקים בזכות דירוגה במקום השביעי בדירוג העולמי.
| שם> נשים | מקצוע> נשים | תוצאה> נשים | מקום> נשים |
| --- | --- | --- | --- |
| פולינה כצמן | מעל 86 ק"ג | 121 ק"ג | 7 |
ענפים > חתירה

החותרת מורן סמואל זכתה במדליית הארד במקצה היחידים באליפות העולם בחתירה לשנת 2019 המתקיימת באוסטריה עם תוצאה של 10:30.190 דקות המהווה שיא ישראלי חדש. החותר שמוליק דניאל סיים במקום השישי עם תוצאה של 10:00.980 דקות. החותרים סימונה גורן, מיכל פיינבלט, אחיה קליין וברק חצור וההגאית מרלנה מילר סיימו במקום השישי עם תוצאה של 7:43.510 דקות. התוצאות הללו הבטיחו למשלחת הישראלית מקום במשחקים הפאראלימפיים בשלוש תחרויות כאשר המכסות בענף מוענקות למדינה.
| שם> שם.נשים | מקצוע> מקצוע.נשים | מוקדמות> תוצאה.נשים | מוקדמות> מקום.נשים | בית הניחומים> תוצאה.נשים | בית הניחומים> מקום.נשים | הגמר> תוצאה.נשים | הגמר> מקום.נשים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מורן סמואל | יחידות PR1 | נפסלה | נפסלה | 10:33.34 דקות | FA 1 | 11:18.39 דקות |  |
גברים
| שמוליק דניאל | יחידים PR1 | 10:22.90 דקות | 3 R | 9:28.78 דקות | FA 2 | 10:23.02 דקות | 6 |
מעורב
| סימונה גורן מיכל פיינבלט אחיה קליין ברק חצור מרלנה מילר | רביעייה מעורבת PR3 עם הגאי | 7:38.95 דקות | 3 R | 7:09.59 דקות | FA 2 | 7:51.42 דקות | 6 |
ענפים > טניס בכיסאות גלגלים

שרגא ויינברג, יוסי סעדון, אדם ברדיצ'בסקי וגיא ששון ישתתפו במשחקים הפאראלימפיים לאור מיקומם בדירוג העולמי.
| שם> גברים | מקצוע> גברים | סיבוב של 64> גברים | סיבוב של 32> גברים | שמינית הגמר> גברים | רבע הגמר> גברים | חצי הגמר> גברים | הגמר/ארד> גברים | מקום> גברים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אדם ברדיצ'בסקי | יחידים | בן ויקס    אוסטרליה   הפסד (2-0) | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | 33 |
| גיא ששון | יחידים | דייסוקה אראי    יפן   הפסד (2-0) | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | 33 |
| אדם ברדיצ'בסקי גיא ששון | זוגות |  | רפאל מדאירוס / מאוריציו פומה    ברזיל   ניצחון (0-2) | טום אגברינק / מייקל שפרס    הולנד   הפסד (2-0) | לא העפילו | לא העפילו | לא העפילו | 9 |
קוואד
| שרגא ויינברג | יחידים |  |  | נילס וינק    הולנד   הפסד (2-0) | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | 9 |
| יוסי סעדון | יחידים |  |  | סם שרודר  הולנד   הפסד (2-0) | לא העפיל | לא העפיל | לא העפיל | 9 |
| שרגא ויינברג יוסי סעדון | זוגות |  |  |  | מיצוטרו מורוישי / קוג'י סוגנו    יפן  הפסד (2-0) | לא העפילו | לא העפילו | 5 |
ענפים > טניס שולחן

קרולין טביב השתתפה במשחקים הפאראלימפיים לאחר שהוענק לה הכרטיס החופשי מאחר שלא הצליחה להעפיל דרך אליפות אירופה, טורניר ההעפלה או הדירוג העולמי.
| שם | מקצוע | שלב הבתים> משחק 1 | שלב הבתים> משחק 2 | שלב הבתים> מקום | רבע הגמר | חצי הגמר | הגמר/ארד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קרולין טביב | יחידות C5 | ח'תאם אבו עוצ'    ירדן ניצחון (3–1) | פנוואס סינגאם    תאילנד הפסד (0–3) | 3 | לא העפילה | לא העפילה | לא העפילה | לא העפילה |
ענפים > ירי תחרותי

הקלע, דורון שזירי, הבטיח למשלחת הישראלית מקום במשחקים לאחר שזכה במדליית כסף בירי בשלושה מצבים ברובה אוויר ל-50 מטר בגביע העולם לשנת 2018 וצבר 445.9 נקודות. המכסות בענף הקליעה ניתנות למדינה. יוליה צ'רנוי, הבטיחה מקום נוסף למשלחת לאחר שזכתה במדליית הארד בירי ממצב שכיבה ברובה אוויר ל-50 מטר מעורב באליפות העולם בקליעה לשנת 2019.
| שם> שם.גברים | מקצוע> מקצוע.גברים | מוקדמות> תוצאה.גברים | מוקדמות> מקום.גברים | הגמר> תוצאה.גברים | הגמר> מקום.גברים | גברים | גברים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| דורון שזירי | רובה ל-50 מטר שלושה מצבים | 1,150 נקודות | 10 | לא העפיל | לא העפיל |  |  |
מעורב
| דורון שזירי | רובה ל-50 מטר שכיבה | 613.5 נקודות | 21 | לא העפיל | לא העפיל |  |  |
| יוליה צ'רנוי | רובה ל-50 מטר שכיבה | 616.3 נקודות | 10 | לא העפילה | לא העפילה |  |  |
| יוליה צ'רנוי | רובה אוויר ל-10 מטר שכיבה | 631.8 נקודות | 14 | לא העפילה | לא העפילה |  |  |
ענפים > כדור שער

נבחרת ישראל בכדורשער נשים זכתה במדליית כסף באליפות אירופה לשנת 2019 שהתקיימה ברוסטוק, גרמניה. הנבחרת הישראלית זכתה בכרטיס למשחקים הפאראלימפיים מאחר שנבחרת הנשים של טורקיה זכתה בכרטיס למשחקים כבר באליפות העולם לשנת 2018.
ענפים > כדור שער > טורניר נשים

| שם | שלב הבתים> משחק 1 | שלב הבתים> משחק 2 | שלב הבתים> משחק 3 | שלב הבתים> משחק 4 | שלב הבתים> מקום | רבע גמר | חצי גמר | גמר/ארד | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת ישראל רוני אוחיון ליהיא בן דויד גל חמרני אורי מזרחי אלהאם מחאמיד רוזין נועה מלכה |  אוסטרליה   ניצחון (11–1) |  קנדה   הפסד (2–6) | רוסיה   ניצחון (8–3) |  סין  הפסד (1–4) | 2 |  יפן  הפסד (1–4) | לא העפילו | לא העפילו | 6 |
ענפים > קיאקים

הקיאקיסטית, פסקל ברקוביץ, הבטיחה למשלחת הישראלית מקום במשחקים לאחר שבמאי 2021 סיימה במקום השביעי בתחרות גביע העולם בהונגריה למרחק של 200 מטר בזמן של 1:03.25 דקות.
| שם> שם.נשים | מקצוע> מקצוע.נשים | מוקדמות> תוצאה.נשים | מוקדמות> מקום.נשים | בית הניחומים> תוצאה.נשים | בית הניחומים> מקום.נשים | הגמר> תוצאה.נשים | הגמר> מקום.נשים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פסקל ברקוביץ | 200 מטר יחידות KL2 | 1:02.291 דקות | 5 SF | 1:00.366 דקות | 5 FB | 58.123 שניות | 10 |
ענפים > שחייה

השחיין, מארק מליאר, הבטיח את השתתפותו במשחקים לאחר שזכה בתואר אלוף העולם ב-400 מטר חופשי באליפות העולם בשחייה לשנת 2019. השחיין, עמי דדאון, הבטיח גם הוא את מקומו במשחקים לאחר שזכה במדליית הכסף במשחה ל-200 מטר חופשי באליפות העולם בשחייה לשנת 2019. בנוסף, ורוניקה גירנקו, אראל הלוי, יוליה גורדיצ'וק, אריאל מליאר, איאד שלבי ובשאר חלבי הבטיחו את מקומם במשחקים לאחר שעמדו בקריטריון הפאראלימפי.
| שם> שם.נשים | מקצוע> מקצוע.נשים | מוקדמות> תוצאה.נשים | מוקדמות> מקום.נשים | הגמר> תוצאה.נשים | הגמר> מקום.נשים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יוליה גורדיצ'וק | 100 מטר פרפר S9 | 1:13.08 דקות | 6 Q | 1:13.35 דקות | 7 |
| יוליה גורדיצ'וק | 200 מטר מעורב אישי SM9 | 2:52.48 דקות | 12 | לא העפילה | לא העפילה |
| יוליה גורדיצ'וק | 400 מטר חופשי S9 | 4:58.40 דקות | 10 | לא העפילה | לא העפילה |
| ורוניקה גירנקו | 50 מטר גב S3 | 1:11.78 דקות | 10 | לא העפילה | לא העפילה |
| ורוניקה גירנקו | 50 מטר חזה SB3 | 1:22.17 דקות | 14 | לא העפילה | לא העפילה |
| ורוניקה גירנקו | 100 מטר חופשי S3 | 2:37.00 דקות | 11 | לא העפילה | לא העפילה |
| ורוניקה גירנקו | 150 מטר מעורב אישי SM4 | 4:32.00 דקות | 16 | לא העפילה | לא העפילה |
| אראל הלוי | 100 מטר חופשי S7 | 1:20.08 דקות | 13 | לא העפילה | לא העפילה |
| אראל הלוי | 100 מטר גב S7 |  |  | 1:40.68 דקות | 6 |
| אראל הלוי | 400 מטר חופשי S7 |  |  | 5:44.97 דקות | 7 |
גברים
| עמי דדאון | 50 מטר חופשי S4 | 38.42 שניות | 2 Q | 37.21 שניות |  |
| עמי דדאון | 50 מטר גב S4 | 48.28 שניות | 9 | לא העפיל | לא העפיל |
| עמי דדאון | 100 מטר חופשי S4 | נפסל | נפסל | לא העפיל | לא העפיל |
| עמי דדאון | 150 מטר מעורב אישי SM4 | 2:33.92 דקות | Q 1 | 2:29.48 דקות |  |
| עמי דדאון | 200 מטר חופשי S4 | 2:56.66 דקות | Q 1 | 2:44.84 דקות |  |
| בשאר חלבי | 100 מטר חזה SB4 | 2:37.37 דקות | 13 | לא העפיל | לא העפיל |
| אריאל מליאר | 50 מטר חופשי S4 | 40.48 שניות | 6 Q | 41.70 שניות | 7 |
| אריאל מליאר | 50 מטר גב S4 | 58.81 שניות | 15 | לא העפיל | לא העפיל |
| אריאל מליאר | 100 מטר חופשי S4 | 1:36.04 דקות | 9 | לא העפיל | לא העפיל |
| אריאל מליאר | 200 מטר חופשי S4 | 3:38.51 דקות | 13 | לא העפיל | לא העפיל |
| מארק מליאר | 50 מטר חופשי S7 | 28.57 שניות | Q 2 | 28.49 שניות | 6 |
| מארק מליאר | 50 מטר פרפר S7 | 33.90 שניות | 12 | לא העפיל | לא העפיל |
| מארק מליאר | 100 מטר גב S7 | 1:11.92 דקות | Q 2 | 1:10.08 דקות |  |
| מארק מליאר | 200 מטר מעורב אישי SM7 | 2:32.86 דקות | 1 Q | 2:29.01 דקות |  |
| מארק מליאר | 400 מטר חופשי S7 | 4:41.82 דקות | Q 1 | 4:31.06 דקות |  |
| איאד שלבי | 50 מטר גב S1 |  |  | 1:11.79 דקות |  |
| איאד שלבי | 100 מטר גב S1 |  |  | 2:28.04 דקות |  |
| איאד שלבי | 150 מטר מעורב אישי SM3 | 4:52.88 דקות | 12 | לא העפיל | לא העפיל |
ראו גם

ישראל באולימפיאדת טוקיו (2020)
ישראל במשחקים הפאראלימפיים
ישראל במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016)
לוח וגיר

| --- | --- |
 שיר בביצוע שמוליק קראוס
 יצא לאור:  1971
 פורמט:  קלאסי
 שפה:  עברית
 אורך:  3:54
 כתיבה:  יענקל'ה רוטבליט
 לחן:  שמוליק קראוס
 עיבוד:  שמוליק קראוס
 
"לוח וגיר" הוא שיר שנכתב על ידי יענקל'ה רוטבליט, הולחן והושר על ידי שמוליק קראוס. השיר מופיע באלבום האוסף שבעים שמונים, אלבום האוסף הראשון של קראוס, שיצא בשנת 1981 בהד ארצי.
תוכן השיר

השיר "לוח וגיר" מתאר את מאווייו של נער המתאהב במורה שלו. השיר, בביצועו של שמוליק קראוס, יצא בשנת 1971.  בשיר התלמיד מביע רגשות אהבה ומשיכה כלפי מורתו המבוגרת ממנו. היחסים המציאותיים ביניהם מתרחשים במסגרת הכיתה, בשעת השיעור, ורק כך מתקיים קשר בין השניים.
ביצועים נוספים

השיר מופיע בפסקול הסרט מכת שמש וביצע אותו יובל בנאי.
בשנת 1997 חידש את השיר גידי גוב בתוכניתו לילה גוב וליוותה אותו להקת התנינים. השיר הופיע באותה שנה באלבומו של דני ליטני הנושא את שמו. ביצוע ידוע נוסף הוא של עירית ענבי, חני נחמיאס ואהרון פררה. את השיר ביצע דוד לביא בעונה התשיעית של תוכנית המציאות כוכב נולד. צעירי תל אביב ביצעו את השיר בסדרת הטלוויזיה, החופש האחרון. בקליפ הופיעו בין היתר ניר פרידמן, אורן שבו וניר גומז.
הערות שוליים

↑  דודי פטימר, ‏במלאת עשור לפטירתו: חבריו ושותפיו של שמוליק קראוס מספרים על חייו, באתר מעריב אונליין, 4 בפברואר 2023
↑  nuritkkatan, "לוח וגיר": עיצוב חוויית בית הספר ברוק הישראלי של שנות ה-70, באתר kkatan, ‏2020-07-30
↑  ארנה גולן, לוח וגיר: שירי זמר על בית הספר, באתר "יקום תרבות", 2 בספטמבר 2021
↑   החופש האחרון, צעירי ת"א - לוח וגיר, סרטון בערוץ "Maor Gofer", באתר יוטיוב (אורך: 02:54)
כפר דניאל

| --- | --- |
הכניסה לכפר דניאלהכניסה למושב כפר דניאל
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: חבל מודיעין
גובה ממוצע: ‎96 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: מושב שיתופי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 678 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-0.7% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) כפר דניאל(למפת גוש דן רגילה) כפר דניאל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר דניאל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר דניאל31°56′02″N 34°55′57″E﻿ / ﻿31.9338654015095°N 34.9324523757637°E﻿ / 31.9338654015095; 34.9324523757637  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) באדום - כפר דניאל בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

כְּפַר דָּנִיֵּאל הוא מושב שיתופי הנמצא בשפלה, בתחומי המועצה האזורית חבל מודיעין. המושב הוקם ב-9 באוקטובר 1949, ומשתייך כיום לאיחוד הקבוצות והקיבוצים. המושב נמצא כ-4 קילומטרים מדרום-מזרח לעיר לוד בתוך יער בן שמן. ממזרח לכפר דניאל נמצא המושב גמזו. ממערב לכפר דניאל נמצא הקטע המשותף של כביש 1 וכביש 6 וכן מחלף דניאל. צפונית לכפר דניאל נמצא פארק הקופים.
היסטוריה

כפר דניאל נקרא על שם דניאל פריש שהיה נשיא ארגון ציוני אמריקה ונפטר בשנה בה המושב נוסד. נכדו הוא פרופסור הלל פריש. תחילה נקרא המושב בֵּית חֵבֶר על שם הארגון שבו היו חברים מייסדיו. נוסד על ידי אנשי המח"ל מארצות דוברות אנגלית.
המושב כפר דניאל הוקם באדמות הכפר הנטוש דאניאל (בערבית: دانيال). במסגד של הכפר היה קבר המיוחס לנביא דן. השומרונים הכירו את המקום כקברו של דן בן יעקב. הכפר נמצא בתחום הנחלה של שבט דן. התושבים המוסלמים של הכפר הערבי נמלטו ונטשו את המקום במלחמת העצמאות לאחר שהעיר לוד הקרובה נכבשה על ידי צה"ל.
שטח המושב הוא כ-2,900 דונם ובשנות ה-80 של המאה ה-20 גרו בו כ-200 נפש. המושב מתבסס על גידולי שדה, מטעים, לול ורפת. לפי נתוני הלמ"ס לסוף 2021 אוכלוסיית המושב מנתה כ- 683 תושבים, חלקם מתפרנס מחקלאות וחלקם בעלי מקצועות חופשיים.
בשנת 1995 הוחל במקום בהליכי הפרטה וייחוס הבתים במושב השיתופי לתושבים המתגוררים בהם. בשנת 2005 החל במקום פרויקט הרחבה של כפר דניאל ובו 91 משפחות.
במושב היה נמצא בעבר מפעל "הצורפים" למוצרי יודאיקה, בשנים האחרונות הייצור הועבר למפעל בטורקיה ונשארו באזור המשרדים וחנות המפעל. משנת 2023 פתוחים במתחם "הצורפים" מבשלת הבירה הישראלית ביר בזאר, ומסעדה-בית קפה בשם Wild Bread.
גלריית תמונות

מפעל הצורפים
שרידים מהכפר דאניאל שעל שטחו הוקם כפר דניאל
מבנה מהכפר דאניאל המשמש היום כארכיון ובית זיכרון
לקריאה נוספת

כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא, 1978. עמוד 243.
זאב וילנאי, אנציקלופדיה אריאל לידיעת הארץ, עם עובד - תרבות וחינוך 1986. עמוד 3725.
מיכאל יעקובסון: סקירה על שרידי הכפר הערבי דאניאל בין בתי כפר דניאל, באתר 'חלון אחורי' 20 בנובמבר 2014