stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עלובי החיים (מחזמר)
המחזמר בישראל > שחקנים ודמויות

| דמות | משתתפי המחזמר בישראל, 1987  התיאטרון הקאמרי | משתתפי המחזמר בישראל, 1999  המשכן לאמנויות הבמה | משתתפי המחזמר בישראל, 2012  בית צבי | משתתפי המחזמר בישראל, 2016  תיאטרון הבימה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ז'אן ולז'אן | דודו פישר | דודו פישר / יבגני שפובלוב | עידן שמי / זוהר בדש | אמיר דדון / זוהר בדש |
| ז'אבר | ליאור ייני / קרול מרקוביץ' | ששי קשת / קרול מרקוביץ' | יואל ברמן/ בר פלד | יגאל שדה / גלעד קלטר |
| פנטין | ריקי גל / סימה עמיאל | לימור עובד | טל גינת / יפעת כהן | מירי מסיקה / מיכל שפירא / מיי פיינגולד |
| קוזט | טל אמיר / סימה עמיאל | רינת גבאי | לירון ויגדור / מיטל סגל / גיה באר גורביץ' | טל ברגמן / הדר עטרי |
| קוזט (ילדה) | רינת ג'יבלי / ליאת רוזנברג / רעות ארד | מיה אלוני / אלונה אלכסנדר / כליל חורש-פרחי דקל | לירון ויגדור / מיטל סגל / גיה באר גורביץ' | אופק בן מאיר / ביסאן אבו לבן / מאיה מלכי / נועם לנין / רוני מדואל / שי הראל |
| אפונין | שלומית אהרון / עדי בנטוב-סילשי | חני דינור | נוי הלפרין / ירדן מרחבי | רוני דלומי / נוי הלפרין / דיאנה גולבי |
| אפונין (ילדה) | גילי אחי-אילן (ביתה של תיקי דיין) / דיצה בן-ציון / מיתקה בן-ציון / טל טולדנו (ביתו של אבי טולדנו)/ ימית סדרינה | ליאלין סטובה / דון פורטנו / טליה רוזן | נוי הלפרין / ירדן מרחבי | אופק בן מאיר / ביסאן אבו לבן / מאיה מלכי / נועם לנין / רוני מדואל / שי הראל |
| מריוס | אבי טולדנו / יותם זילברמן / חיים פנירי | ישראל ארנסט / עמוס בן דוד | בר פלד / יואב מילשטיין | הראל סקעת / אלדר ברנטמן / אימרי זיו |
| אנז'ולרא | יובל דור / אדי ג’ייקובס | שי פלד / גיא ליכטנטל | מוטי חובה / עומר קרן | עדו ברטל / נדיר אלדד |
| מר ת'נרדייה | אלברט כהן / עדי ויס / יהויכין פרידלנדר | אלי דנקר | ישראל גולדרט | אבי קושניר / אורי הוכמן |
| גברת ת'נרדייה | תיקי דיין / דינה גולן | עדי לב | שיר זלינגר / קרן קרביץ | חנה לסלאו / מיקי קם / דוית גביש |
| הבישוף | קרול מרקוביץ' | קרול מרקוביץ' | זוהר בדש / דניאל ורטהיים | נועם טלמון |
| גברוש | טל בלכרוביץ' / יניב אדלמן / טל טולדנו (בתו של אבי טולדנו) / אלעד בהרב / אופיר פישר (בנו של דודו פישר) | דניאל מגון / גיל סגל / ליאור רונן | רביב מדר | עמית ברנר / אדם מוכתר / ניב לקט |
| הלהקה | חני בודגוב, רבקה בכר, יובל בליסטרא, עדי בנטוב-סילשי, ניקו בר, עפרה ברוך, דינה גולן, אדי ג'ייקובס, עדי וייס, אבי מאיר וענונו, ירון חדד, שמוליק טנא, ישראל טרייסטמן, קרול מרקוביץ', אשר סיון, סימה עמיאל, גלית עמר, אמירה פולן, חיים פנירי, יהויכין פרידלנדר, אורלי קפח-נחמיה, רועי ששון, ועינת שרוף | צאלה אחרק, שרית אמיתי, נועה בודנר, עמוס בן-דוד, לירז ברגמן, ארז בן שושן, עמית גור, גיא דגן, ליאור זרחין, נעם כהן, חן ליאוני, גיא ליכטנטל, יגאל מזרחי, יוסי סוקולסקי, ענת פורת, גיא שגיא, אבינועם שמחי. | חן בר, נקטר גפן, מאור גרינר, אביתר בר-דוד (אברהם), שירה ויסבלט, גל שלום כהן, לורין מוסרי, גלעד סמק, סער שגיב שריפי, נתנאל בסיל, הילה הויזמן, רוית חגאי, מוטי חובה / יואב מילשטיין, מור חלא, סהר סופר, מירית פרג'ון, בר קדמי, יותם קוזניץ, אייר שטיימן | אליעד סודאי, גיל קפטן, ג'סיקה אוזן, דורון ישינסקי, דותן עמרני, דנה אלבו, הדרה דדון, זוהר בדש, חן לקס, יעל הללי, יהושע רונה, מאור גרינר, מיכל ברנד, מירית פרג'ון, נדיר אלדד, ניל משען, ניסו שליו, ענת פורת, ציון חורי, רוית יעקב, רועי קקון, שירה רונן, שמעון חאבה, תמר אילנאי, זיו שליט, עומר קרן, מיכל פרדקין, הדר ברנשטיין |
הסרט המבוסס על המחזמר

מיד לאחר חגיגות חצי היובל למחזמר הודיע המפיק אלן בובליל כי בכוונתו להפיק סרט קולנוע אשר יהיה מבוסס על המחזמר (בניגוד לסרטים הקודמים שהופקו על בסיס הספר). הוא חבר לבמאי טום הופר וגייס צוות כוכבים מרשים: אן האת'וויי, יו ג'קמן, ראסל קרואו, סאשה ברון כהן, הלנה בונהם קרטר, אמנדה סייפריד ועוד. הסרט יצא למסכים ב-5 בדצמבר 2012. הסרט זכה לביקורות טובות במיוחד לאור ההפקה המרשימה, והעובדה שהשחקנים שרו חי בזמן הצילומים ולא הוסיפו אחר כך את השירה באולפן ההקלטות. אן התוואי אף זכתה על תפקידה בסרט בפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
המשכוכית

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  קוני ויליס
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  בולדר 
 הוצאה
 הוצאה:  ספרי בנטם 
 הוצאה בשפת המקור:  ספרי בנטם
 תאריך הוצאה:  1996
 מספר עמודים:  248
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  זמורה ביתן
 תרגום:  עמנואל לוטם, גפי אמיר
 פרסים
 פרס לוקוס לנובלה (1997) 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001774663
 
המשכוכית (באנגלית: Bellwether) הוא רומן קומי דרמטי מאת קוני ויליס, שיצא לראשונה בשנת 1996. הרומן היה מועמד לפרס נבולה לרומן הטוב ביותר לשנת 1997.
מבוא לעלילה

גיבורת הספר, ד"ר סנדרה פוסטר, חוקרת אופנות. החברה המעסיקה אותה, חברת "היי-טק", רוצה לדעת כיצד לחזות אופנות, וזאת על מנת ליצור אופנה בעצמה. בזמן שד"ר פוסטר לומדת ומנתחת אופנות בשיטתיות, חברת "היי-טק" בעצמה עוברת שטף של אופנות ניהול. במקביל, ההנהלה מעוניינת שאחד החוקרים בחברה יזכה ב"מענק נייבניץ" המסתורי - פרס דמיוני, המוענק ללא קריטריון ברור, בדומה למענק המצוינות של תוכנית עמיתי מקארתור. במקביל, על העובדים להאבק בכאוס שנוצר בעקבות גיוסה של "המזכירה מהגיהנום".
עלילה

החוקרים מבצעים ניסויים בכבשים, לאחר שלמדו שהן מובלות על ידי "משכוכיות".
אלו הן כבשים שהן "בלתי ניתנות להבחנה משאר הכבשים שבעדר, אלא שהן מעט יותר חמדניות, מעט יותר מהירות, מעט יותר רעבות, מעט לפני העדר". באופן דומה, מי שמתחיל אופנות חדשות הם אנשים אשר, מבלי לדעת זאת, הם קצת לפני העדר.
בספר זה ויליס יוצרת גרסה משלה לסיפור של רוברט בראונינג בשם "Pippa Passes". בסיפורו של בראונינג, אשר מוזכר באופן מפורש ב"המשכוכית", פיפה, נערה חייכנית, עוברת ליד אנשים בכפר משפיעה על כולם לטובה. בסיפורה של ויליס, ה"מזכירה מהגיהנום" פליפ, משפיעה גם היא על כל הסובבים אותה, אם כי לא בשמחה ולא תמיד לטובה.
הערות שוליים

↑  "1997 Award Winners & Nominees". Worlds Without End. נבדק ב-2009-07-30.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 3fc539fb-53e2-45e2-bb38-d67b8b5c4c67
וואלה! תקשורת

| --- | --- |


"בית וואלה!" ביוני 2017
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  יקי דוניץ ודוד אסיא
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־39 שנים)
 חברת אם:  ג'רוזלם פוסט (100%)
 חברות בנות:  וואלה  וואלה! שופס 
 מיקום המטה:  בית וואלה! 
 משרד ראשי:  בית וואלה!, אבן גבירול 166, תל אביב, ישראל
 בעלות:  אלי עזור
 ענפי תעשייה:  תעשיית התקשורת, תעשיית הטלקומוניקציה 
 מוצרים עיקריים:  פורטל אינטרנט בעברית
 הכנסות:  200 מיליון ש"ח (2011)
 רווח תפעולי:  3.39 מיליון ש"ח (2011)
 רווח:  הפסד של 2 מיליון ש"ח ב-2015
 עובדים:  כ-450
  
 https://www.walla.co.il/
 
וואלה! תקשורת בע"מ היא חברת תקשורת ישראלית פרטית המפעילה את פורטל וואלה. החברה נמצאת בבעלות עיתון ג'רוזלם פוסט.
היסטוריה

פורטל האינטרנט "וואלה!" הוקם על ידי ארז פילוסוף וגדי הדר ב-1995 במסגרת החברה "טלטל ערוצי תקשוב בע"מ". החברה הוקמה על מנת לספק שירותים למערכת ה-TVTEL. בתחילת דרכו שימש כמדריך אתרי אינטרנט, הראשון בשפה העברית. ב-1997, נרכשה חברת האם של האתר בידי חברת "משוב מחשבים שיווק", מקבוצת "משוב מחשבים", שבשליטת יקי דוניץ ודוד אסיא.
בשנת 1998 שינתה החברה, אשר נסחרה בבורסה לניירות ערך בתל אביב, את שמה ל"וואלה! תקשורת בע"מ". באותה שנה נרכשה השליטה בחברה על ידי פורמולה מערכות, בניהולו של דני גולדשטיין. בשנת 2001 מוזגה לתוכה חברת IOL מקבוצת הארץ, שסיפקה לאתר תוכן בנושאי אקטואליה.
ב-2008 הודיעה "הארץ" על כוונתה למכור את החזקותיה בחברה, וב-2010 רכשה אותן "בזק" תמורת 88 מיליון ש"ח. בהמשך רכשה "בזק" את מניות הציבור, ובאפריל 2012 הפכה החברה לפרטית ונמחקה ממסחר בבורסה.
באוגוסט 2008 רכשה חברת וואלה תקשורת כ-34% מאתר "מקושרים" תמורת 4.55 מיליון ש"ח; במרץ 2009 רכשה 36% נוספים תמורת 4.5 מיליון ש"ח ובכך הגדילה את החזקותיה בחברה ל-70%. בעקבות עליית הפופולריות של פייסבוק הפכה "מקושרים" במהלך השנים ללא רלוונטית. ב-11 במאי 2014 נסגר האתר וכיום אין כל גישה אליו.
ב-2009 רכשה וואלה את אתר הבילויים 'לילה' שבשיאה מנתה מערכת הצלמים של 'לילה' 110 איש בכל רחבי הארץ, בעלות של כ-15 מיליון שקל.
מאז רכשה "בזק" את מניות החברה, החלה החברה להישען יותר על צוות האתר וכן שדרגה מהותית את מערכת החדשות העצמאית. בבניין החברה בתל אביב הוקמו אולפני וידאו עצמאיים ובהם מוקלטות תוכניות קבועות המשודרות באתר וכן מהדורת חדשות יומית.
ביולי 2010 רכשה 75 אחוזים מחברת "קורל תל" המחזיקה באתר יד2, ובנובמבר 2013 רכשה וואלה! את יתרת הבעלות בחברה. במאי 2014 מכרה את מלוא החזקותיה באתר יד2 למו"ל הגרמני אקסל שפרינגר, בסכום של כ-800 מיליון ש"ח בעסקה שהובילו מנכ"ל החברה אילן ישועה וסמנכ"ל הכספים גיל בנימיני. הייתה זאת הרכישה הגבוהה ביותר של חברת אינטרנט הפועלת בשוק המקומי.
בספטמבר 2020 הודיעה "בזק" על מכירת "וואלה" ל"ג'רוזלם פוסט" שבשליטת אלי עזור תמורת 65 מיליון ש"ח.
בעלי עניין

בעלת השליטה בחברה בעבר הייתה חברת "בזק" (100%) ויושב ראש החברה היה שלמה רודב. החל מספטמבר 2020 נמצאת החברה בשליטתו של בעלי ג'רוזלם פוסט אלי עזור.
מנכ"ל החברה היה עידו אשד, אשר נכנס לתפקידו כמנכ"ל ביוני 2019, לאחר שהחליף את קודמו בתפקיד אילן ישועה. החל משנת 2022 עידן אלרום מכהן כמנכ"ל החברה.
תחומי פעילות

החברה מפעילה את אתר החדשות וואלה, שמספק גם שירות דואר אלקטרוני חינמי.
החברה מפעילה את אתר הסחר האלקטרוני וואלה! שופס. בשנת 2009 הורשעה החברה בעבירות של הטעיית צרכנים.
החברה מפעילה את אתר התיירות והנופש "וואלה! טורס".
החברה מפעילה את אתר הווידאו "וואלה! yes" בשיתוף חברת yes.
החברה מפעילה את אתר השוואת המחירים kama.
החברה מפעילה את אתר הילדים וואלה קידס.
החל ממאי 2011 החברה הפעילה את אתר טיפו עד לסגירתו ב-2 בדצמבר 2014.
עד 1 במאי 2018 החברה הפעילה את אתר מוגובי (עולם וירטואלי לילדים).
החברה מפעילה את אתר התשלומים וואלה pay.
החברה מפעילה את אתר יורם לימודים.
עד שנת 2013 הפעילה את אתר IOL אשר תפקד כדף בית עצמאי עם קישורים המובילים לכתבות באתר וואלה.
עד מאי 2013 הפעילה החברה את אתר וואלה מיוזיק אשר סיפק תחנות מוזיקה און ליין, וידאו קליפים (חלק מהתכנים כרוכים בתשלום)
מיולי 2010 ועד מאי 2014 החברה הפעילה את אתר יד2.
עד מאי 2014 הפעילה החברה את אתר "JobCity" - לוח דרושים חינמי בשיתוף אתר האינטרנט "יד2".
בדצמבר 2014 הודיעה החברה על מיזם "וואלה! מובייל", שבמסגרתו תציע שירותי טלפון סלולרי כמפעיל וירטואלי על רשת פלאפון.
בשנת 2022 הוחלט להשיק את 'וואלה פלוס' - אפליקציה שאורזת לערוץ טלוויזיה את כל תוכני הווידאו שכבר היו קיימים באתר, ואליהם יתווספו תכנים שמיוצרים בזרועות המדיה האחרות של קבוצת אלי עזור, כמו רדיו 103 או תוכניות הספורט של צ'רלטון. אליו יצורפו תכנים חדשים, הערוץ גם משודר ב-+yes, ב-STING+, בפרטנר TV, בסלקום TV באפיק 21, ב-HOT וב-NEXT TV בערוץ 1, באתר ובאפליקציות של וואלה!.
הערות שוליים

1 2  דוח תקופתי ושנתי לשנת 2011, עמוד 82, באתר מאי"ה של הבורסה לניירות ערך
↑  Mashov Computers Marketing Ltd. in process of signing an agreement to acquire TeleTel, אתר חברת משוב מחשבים, 12 באוגוסט 1997
↑  איילת צור, הנישואים הדיגיטליים של IOL ו-וואלה, באתר TheMarker‏, 8 ביוני 2001
↑  מעיין כהן, קבוצת הארץ מעמידה את אחזקותיה בוואלה למכירה, באתר הארץ, 11 בפברואר 2009
1 2  אמיתי זיו, בזק משתלטת על וואלה: תממש זכות סירוב ותרכוש את חלקה של "הארץ", באתר TheMarker‏, 18 במרץ 2010
↑  וואלה מתרחבת ורוכשת חלק מהרשת החברתית "מקושרים"
↑  T. O. I. staff, Netanyahu’s lawyers begin cross-examining key witness in premier’s graft trial, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  אלכסנדר כץ, גם האיחוד עם 'מקושרים' לא עזר: אתר 'לילה' יסגר ביום שישי - לאחר יותר מעשור, באתר ביזפורטל, 14 במרץ 2011
↑  רועי גולדנברג, ‏מסתמן: וואלה תרכוש את מלוא הבעלות באתר יד2, באתר גלובס, 3 בנובמבר 2013
↑   אמיר טייג, כיצד השיגה יד2 את השווי הגבוה ביותר לחברת אינטרנט מקומית?, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2014
1 2  דו"ח מיידי - חתימת הסכם למכירת "וואלה", באתר "מאיה, 15 בספטמבר 2020
↑   נתי טוקר, רשות התחרות אישרה את המיזוג בין וואלה למעריב, באתר TheMarker‏, 21 באוקטובר 2020
↑   נתי טוקר, אילן ישועה סיים היום את תפקידו כמנכ"ל וואלה; עידו אשד יחליפו, באתר TheMarker‏, 11 ביוני 2019
↑  End of Service Notice, www.alexa.com
↑  "בית המשפט המחוזי בחיפה הרשיע את חברת האינטרנט "וואלה שופמיינד" ואת חברת "סם ליין" בגין עבירות של הטעיית הצרכן", אתר משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, 22 ביוני 2009
↑  שוברים את המחירים: חברת וואלה! נכנסת לתחום הסלולר עם המחירים הזולים בשוק, באתר וואלה, 1 בדצמבר 2014
גד פרץ, ‏מנכ"ל וואלה: "מי שלא יצטרף אלינו הוא פראייר גדול", באתר גלובס, 2 בדצמבר 2014
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏נערכים לשוק התקשורת החדש: וואלה ו-ynet ישיקו ערוצי טלוויזיה | בלעדי, באתר גלובס, 17 במאי 2022
↑  תגידו מזל טוב: קבוצת וואלה מתכוננת להשקת ערוץ הטלוויזיה החדש וואלה+, באתר וואלה, 13 ביוני 2022
סמליל וואלה! עד אפריל 2015
צ'אטרה

על הבודהה, שניצב תחת מטריית "צ'אטרה", רשום: "מתנת אבהיימירה בשנת 154 בעידן גופטה" (474 לספירה) בתקופת שלטונו של קומאראגופטה השני (אנ'). אמנות גופטה (אנ') במוזיאון סרנאת (אנ').
צ'אטרה (בסנסקריט: छत्र, מילולית "מטרייה") הוא סמל המבשר טובות בהינדואיזם, ג'ייניזם ובודהיזם.
הצ'אטרה במסורות שונות

על פי המיתולוגיה ההינדית, זהו הסמל של וארונה, שנחשב גם כהתגלמות של מלכות. "צ'אטרה" היא גם אל, יידאם (אנ') ואישתא-דוואטה (אנ'). במסורות דהרמיות שונות זה חלק ממדי השרד של הצ'קראווארטי (אנ').
מספר אלים מתוארים עם "צ'אטרה", כולל גנש (במיוחד בזמן גנש צ'טורתי (אנ')), רוונאטה (אנ'), סוריה, ווישנו (כאווטאר ומאנה (אנ') שלו). הצ'אטרה הוא אחד הסמלים של האשטה מאנגלה, מקבץ מקודש של שמונה סמלים מבשרי טובות, המופיע במספר דתות הודיות כמו הינדואיזם, ג'ייניזם ובודהיזם, למשל, במסורת דיגאמבארה (אנ') הג'יינית, ומסורת הווג'ריאנה הבודהיסטית.
באיקונוגרפיה של מסורת הדהרמית, בטנגקות (אנ') של רפואה טיבטית מסורתית (אנ') ובדיאגרמות של איור ודה, ה"צ'אטרה"" מיוצגת באופן אחיד כסהאסרארה (אנ').
הצ'אטרה חולקת ערך סמלי דומה לבלדאצ'ין (אנ'), ראו את הציור המודרני של דמותו של וישוואקרמה (אנ'), האדריכל האלוהי של הוודות בגלריה להלן.
בתרבות הבורמזית (אנ'), ההטי (אנ') נחשב כסמל מלכותי, ומכתיר גם פגודות בורמזיות.
המטריה המלכותית בת תשע השכבות (אנ') היא חלק אחד מתוך מקבץ הסמלים המלכותי של תאילנד, ומופיעה בהקשר לתפקיד זה בלוגו של חברת האורז הסינגפורית "המטריה המלכותית" (Royal Umbrella).
גלריה

צ'אטרה המכתירה את וסודווה-קרישנה (אנ') על מטבע של אגאתוקלס מבקטריה (אנ'), בערך.180 לפני הספירה.
פסל של בודהיסטווה מוכתר על ידי "צ'אטרה", אמנות מתורה (אנ')
פסל מודרני של צ'נדרגופטה מאוריה מתחת לצ'אטרה
תקריב של ה"הטי" של פגודת שוודאגון (אנ')
המטריה המלכותית בת תשע השכבות (אנ') (נובאפדול מהאסווטאצ'אטרה) מחוברת לכס המלכות בתוך אולם בארמון הגדול, בנגקוק. רק מלך מוכתר יכול להשתמש במטריה עם תשעה מפלסים, עד אז הוא חייב להסתפק בשבעה בלבד.
ראמה השביעי, מלך תאילנד חותם על חוקת תאילנד (אנ') באולם הכתר. "צ'אטרה" לבנה גדולה ליד נראית ליד כס המלכות.
"ספטפאדול מהאסווטאצ'אטרה" (מטריה לבנה בת שבע שכבות) תלויה מעל כד האפר של הנסיכה בג'ארטאנה (אנ') מתאילנד בזמן שהכד מועבר ל"מרכבת הניצחון הגדולה", המטריה בת שבע השכבות מציינת את דרגתה כנסיכה מלכותית..
"נובאפדול מהאסווטאצ'אטרה" (המטריה המלכותית בת תשע השכבות) מעל מדורת שריפת גופתו של ראמה התשיעי, מלך תאילנד.
צ'אטרות השמורות במשרד של מקדש טיג'ארה הג'ייני (אנ') בראג'סטאן
סמל "צ'אטרה"
מטריה עם שמונה מוטיבים מבשרי טובות, סביב המאה הראשונה - המאה השנייה לספירה. מוזיאון מתורה (אנ')
ביאורים

↑  גם צ'אטראראטנה (סנסקריט: छत्ररत्न) "שמשיה מעוצבת/יקרה"
↑  אל המשמש מוקד למדיטציה ותרגול רוחני, שנאמר כי הוא ביטוי של הבודהה או של מוח שעבר הארה.
↑  מונח המשמש בהינדואיזם המציין את האל האהוב על המתפלל.
↑  תוארו של שליט אוניברסלי אידיאלי, בהיסטוריה ובדת של הודו.
↑  פסטיבל הינדי של יום ההולדת של גנש.
↑  אומנות ייחודית לטיבט של ציור ורקמה על משי
↑  או צ'אקרת הכתר נחשבת לצ'אקרה העיקרית השביעית במסורות היוגה. מתוארת כפרח לוטוס סגול עם 1,000 עלי כותרת בצבעים שונים. אלה מסודרים ב-20 שכבות, כל אחת עם כ-50 עלי כותרת.
↑  חופה מוצבת בדרך כלל מעל מזבח או כס מלכות.
הערות שוליים

↑  "Collections-Virtual Museum of Images and Sounds". vmis.in. American Institute of Indian Studies.
↑  Do you know about our rice?
↑  Osmund Bopearachchi, Emergence of Viṣṇu and Śiva Images in India: Numismatic and Sculptural Evidence, 2016.
מפלגת BSW

| --- | --- |

 מדינה:  גרמניה 
 שם רשמי:  Bündnis Sahra Wagenknecht - Für Vernunft und Gerechtigkeit 
 מייסד:  זארה ואגנקנכט, Amira Mohamed Ali 
 מנהיגים:  Amira Mohamed Ali 
 תקופת הפעילות:  8 בינואר 2024 – הווה (שנה) 
 מטה:  ברלין 
 נציגויות בפרלמנטים
 חברי פרלמנט:  10 (בונדסטאג) 
 
 bsw-vg.de
 
ברית זארה וַגְנְקְנֶכְט – שכל וצדק, או בקיצור BSW, היא מפלגה פוליטית גרמנית שהוקמה ב-8 בינואר 2024. עוד קודם לכן, ב-26 בספטמבר 2023, הוקמה עמותה רשומה שכָּללה בעיקר חברים לשעבר במפלגה הפוליטית הגרמנית די לינקה, כהכנה להקמת המפלגה הפוליטית החדשה. התוכניות להקמת המפלגה החדשה הוצגו במסיבת עיתונאים פדרלית ב-23 באוקטובר 2023 על ידי חברי הבונדסטאג, זארה וגנקנכט, אמירה מוחמד עלי וכריסטיאן לי, מנכ"ל לשעבר של די לינקה בנורדריין-וסטפאליה לוקאס שון, והיזם ראלף סויקאט.
אמירה מוחמד עלי הודיעה שהיא, יחד עם וגנקנכט, לי ושבעה חברים נוספים בסיעת הבונדסטאג, תעזוב את מפלגת די לינקה ותצטרף ל-BSW שזה עתה הוקמה, והם ישמרו על חברותם בסיעה הפרלמנטרית של די לינקה וישמרו על הרשאותיהם הפרלמנטריות. אולם, הסיעה פורקה על ידי די לינקה ב-6 בדצמבר 2023.
המטרה העיקרית של העמותה היא להפוך למפלגה חדשה בראשות וגנקנכט. המפלגה סקפטית הן לגבי פוליטיקה ירוקה והן לגבי תמיכה באוקראינה במלחמת רוסיה–אוקראינה. לפי סקרים עדכניים, בין 12% ל-20% מהמשיבים אמרו שהם ישקלו להצביע למפלגה (בקרב תושבי מזרח גרמניה לשעבר השיעור גבוה יותר, כ-32%).
בבחירות הכלליות בגרמניה 2025 המפלגה לא עברה את אחוז החסימה (5%) ולא נכנסה לפרלמנט. ועתידה לא ידוע.
היסטוריה > רקע

וגנקנכט, שתוארה כפוליטיקאית שמאלנית בולטת, הייתה חברה במפלגת די לינקה ובמפלגות שהתאחדו ויצרו את די לינקה, כגון מפלגת האחדות הסוציאליסטית של גרמניה (SED) ומפלגת הסוציאליזם הדמוקרטי (PDS). עמדותיה הפוליטיות מזוהות בדרך כלל כשמאלניות פופוליסטיות. למרות שהייתה בעברה מנהיגה משותפת של השמאל מ-2015 עד 2019, סכסוך עם חברי מפלגה אחרים בנושאים כמו מדיניות הפליטים הגרמנית, חיסון נגד COVID-19, והפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, הוביל להשערות מאז 2021 שהיא תעזוב את השמאל ותקים מפלגה פוליטית חדשה.
הספקולציות גברו לקראת הבחירות במדינת הסן ב-2023 ולבחירות ב-2023 במדינת בוואריה ב-8 באוקטובר, שבהן די לינקה לא הצליחה לעבור את אחוז החסימה בגובה 5%, בעוד שמפלגת אלטרנטיבה לגרמניה (AfD) זינקה בשתיהן. הצלחת ה-AfD הובילה את וגנקנכט לטעון כי מפלגה פופוליסטית שמאלנית יכולה להתחרות ב-AfD תוך כיבוד חוק היסוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.
וגנקנכט טוענת שהסיבה לכישלונות האלקטורליים של די לינקה (שיעור התומכים במפלגה ירד מ-12% ב-2009 ל-5% ב-2021) היא ההתמקדות במאבק באפליה סקסיסטית, גזענית או הומופובית, על חשבון נושאים כלכליים.
היא טוענת שיש להתמקד בכלכלה, בניגוד לגישה ההצטלבותית של הנהגת המפלגה, המשתמשת במונח "קלאסיזם" לתיאור הפערים החברתיים כסוג של אפליה, בדומה לסקסיזם או גזענות. לדעתה, מעמדות הפועלים כבר לא מזהים את עצמם בשיח של השמאל, והם פונים למפלגת הימין הקיצוני, אלטרנטיבה לגרמניה, ככלי קיבול להצבעת המחאה.
הקמת המפלגה

העמותה "BSW – Für Vernunft und Gerechtigkeit eV", שממוקמת בקרלסרוהה, נרשמה בפנקס העמותה בבית המשפט המחוזי במנהיים ב-26 בספטמבר 2023. באמצע אוקטובר הגישו למעלה מחמישים מחברי די לינקה בקשה להרחיק את וגנקנכט מהמפלגה כדי למנוע ממנה לבנות מפלגה חדשה תוך שימוש במשאבים של די לינקה.
חברי המפלגה ופרשנים פוליטיים טענו שהספקולציות המתמשכות לגבי הקמת מפלגה חדשה והתפרקות די לינקה הן שגרמו לתוצאות הגרועות של די לינקה בבחירות. מרטין שירדוואן, יו"ר פדרלי של השמאל ויו"ר משותף של השמאל בפרלמנט האירופי - GUE/NGL, הכריז שהמפלגה תגרש חברים שהתחייבו להקים מפלגה מתחרה באמצעות עמותת BSW. הוועד המנהל הפדרלי של השמאל העביר החלטה של חוסר תאימות (Unvereinbarkeitsbeschluss) עם BSW.
זמן קצר לאחר ההכרזה על מסיבת העיתונאים, נרשם אתר מזויף בכתובת "www.bswpartei.de", שהציג את עצמו כאתר הרשמי של המפלגה, תוך שימוש בתמונות המוגנות בזכויות יוצרים ובכתובת משרדה של וגנקנכט בהחתמתו. וגנקנכט הגישה תלונה למשטרה נגד האתר, שכעת מושבת. עדיין לא ברור מי יצר אותו.
חברי ה-BSW בבונדסטאג הגרמני רוצים להמשיך לעבוד יחד כקבוצה פרלמנטרית והגישו בקשה מקבילה לנשיא הבונדסטאג. כאשר הוקמה קבוצת וגנקנכט בבונדסטאג ב-11 בדצמבר 2023, נבחרה וגנקנכט ליושב הראש שלה, קלאוס ארנסט נבחר לסגנה וג'סיקה טאטי למנהלת הפרלמנטרית. הקבוצה החלה להיות מיוצגת גם בבית הנבחרים של ברלין, על ידי אלכסנדר קינג, הפרלמנט של המבורג, על ידי Metin Kaya, והפרלמנט של ריינלנד-פאלץ על ידי אנדראס הרטנפלס, חבר לשעבר באליאנס 90/הירוקים.
אידאולוגיה ומצע > תיאורים אקדמיים ותקשורתיים

ה-BSW תוארה באופן שונה הן כמפלגה פופוליסטית, סוציאליסטית, הן כמפלגה כלכלית סוציאליסטית, שמרנית תרבותית, חברתית-שמרנית, ואף כמפלגת שמאל פופוליסטי, שמאלנית לאומנית ושמרנית שמאלנית. התיאור האחרון ניתן לה בין השאר בשל עמדותיה השמאלניות בתחום הכלכלה ועמדותיה הימניות במספר נושאים חברתיים ותרבותיים. לדברי וורטמן, השילוב הזה פופולרי בקרב מצביעים אנטי-ממסדיים ונוטים לימין. בתגובה לתיאור המפלגה כימנית קיצונית או ימנית חברתית, אמר מדען המדינה תורסטן פאס כי וגנקנכט היא בכל זאת פוליטיקאית עם פרופיל שמאלני, אפילו בתוך מפלגת השמאל, והעיר: "הייתי קצת נזהר לגבי זה, כי זה כמובן פרויקט שמאלני מובהק. היא בהחלט לא פוליטיקאית שמייצגת עמדה ימנית".
בספקטרום הפוליטי של ימין-שמאל, המפלגה ממוקמת בדרך כלל בשמאל, או בשמאל הקיצוני, תוך שהיא קרובה יותר לימין בנושאים חברתיים-תרבותיים כגון הגירה וגיוון מגדרי. שילוב עמדות זה הושווה לזה של המפלגה הסוציאליסטית בהולנד ושל המפלגה הקומוניסטית של יוון. שרה וגנר, מרצה למדע המדינה באוניברסיטת קווינס בבלפסט וחוקרת פוסט-דוקטורט לשעבר באוניברסיטת מנהיים, שחקרה את עלייתה הפוליטית של וגנקנכט, הגיבה: "אנחנו לא באמת יכולים לומר בדיוק כמה אנשים מיישרים קו עם שמאל שמרני, אבל מה שאנחנו יכולים לומר הוא שזו מפלגה משמעותית ומעולם לא ראינו את השילוב הזה במפלגה בגרמניה".
אידאולוגיה ומצע > מדיניות ועמדות פוליטיות

העמדות הפוליטיות של ה-BSW כוללות הגבלות נוספות על הגירה, תוכנית לדה-גלובליזציה, התנגדות לפוליטיקה ירוקה, הפסקת הסיוע הצבאי לאוקראינה והסדר משא ומתן לפלישה הרוסית לאוקראינה. וגנקנכט סבורה שה-BSW עומד בראש ובראשונה באופוזיציה לשמאל ולברית עם מפלגת 90/הירוקים. בראיון ל-"Suddeutsche Zeitung" ציינה וגנקנכט כי מפלגתה היא "בבירור לא ימנית", אלא שמאלנית במובן של "חתירה ליותר צדק חברתי, שכר טוב, פנסיה ראויה" ו"מדיניות חוץ שחוזרת למסורת הדטאנט במקום להסתמך יותר ויותר על הקלף הצבאי".  עם זאת, וגנקנכט השמיטה את המילה "שמאלנית" משם המפלגה החדשה, ואמרה כי "אנשים רבים כיום מקשרים [את המילה הזאת] עם תוכן שונה לחלוטין" ועם "ויכוחים אליטיסטיים", וכי מפלגת ה-BSW מעדיפה לפנות ל"קשת רחבה של בוחרים פוטנציאליים". וגנקנכט הרגישה שהשמאל הפך לליברלי חברתית ומה שהיא כינתה "אורח חיים שמאלני" ולא שמאלני, והאשימה את הפרוגרסיבים בשמאל בכך שהם "מרוכזים מדי בדיאטה, בכינויי גוף ובמה שנתפס כגזענות", במקום להתמקד ב"עוני ופער הולך וגדל בין עשירים לעניים".
ה-BSW תומכת בהתערבות כלכלית ובהטבות סוציאליות גדולות יותר, שאמורות להיות ממומנות על ידי העשירים, אך מבלי לפגוע בנכסים ובירושות. וגנקנכט פרסמה מניפסט בן חמישה עמודים שהתמקד בנושאים כמו הידרדרות גשרים וכבישים, קליטה גרועה של טלפונים סלולריים, אינטרנט איטי וממשלים מוצפים. למרות הביקורת נגד הירוקים והפוליטיקה הירוקה, המניפסט הדהד את האסטרטגיה התעשייתית שהציג רוברט האבק, תוך שימת דגש על חדשנות ומחויבות של BSW לצדק חברתי, קידמה וצמיחה כלכלית. וגנקנכט דחתה את הביקורת שנמתחה עליה, שהיא רוצה להפוך את הכלכלה לזו של מזרח גרמניה, ואמרה שהיא חסידה של אורדו-ליברליזם, התומך בכלכלת שוק הוגנת ובמדיניות חברתית חזקה. בנוסף, השילוב במפלגה של מדיניות כלכלית סוציאליסטית בחלקה, חלקה רעיונות נאו-ליברליים עם שמרנים יותר בנושאים חברתיים-תרבותיים משך תמיכה וספקנות. [דרוש מקור][מפני ש...]
מדיניות החוץ של BSW תוארה כרוסופילית, אך וגנקנכט הכחישה זאת. ה-BSW מבקרת את שליחת הנשק לאוקראינה ולתומכיה במלחמת רוסיה-אוקראינה, ומאשימה את נאט"ו בהסלמה של הסכסוך. במהלך מלחמת חרבות ברזל תיארה וגנקנכט את רצועת עזה כ"כלא באוויר הפתוח".
סקרים

בשנת 2023, על רקע ספקולציות על עזיבה של וגנקנכט את מפלגת די לינקה, בוצעו סקרים שונים כדי לאמוד את התמיכה במפלגה בראשות וגנקנכט. לגבי הסיכויים הפוליטיים של המפלגה, וולפגנג שרדר, מדען פוליטי מאוניברסיטת קאסל, אמר שמחצית מחלקו של השמאל יכול ללכת ל-BSW, מה שאומר שהשמאל לא ייכנס לבונדסטג בבחירות הפדרליות הבאות בגרמניה. לעומת זאת, מחקר של המדענים הפוליטיים שרה וגנר, קונסטנטין וורתמן ויאן-פיליפ טומצ'ק מצא ש-BSW עלולה לפגוע גם בימין הקיצוני. וורתמן, שהצהיר כי וגנקנכט נמצאת "מבחינה חברתית-תרבותית בימין", הגיב: "הנתונים שלנו מראים ששיעור בעלי הדעה החיובית על וגנקנכט גבוה יותר בקרב מצביעי AfD מאשר בקרב מצביעי די לינקה. ... [היא] אהובה... על אנשים שרואים את עצמם כשמרנים, מבקרים את ההגירה ומגיעים חלקית מהמזרח".
באוקטובר 2023, לאחר ההכרזה על BSW, סקרים נוספים העריכו את התמיכה במפלגה החדשה של וגנקנכט. סקר שנערך בקרב מצביעי "T-Online" מצא כי מצביעי השמאל, AfD ו-FDP, כמו גם מצביעים שאינם מצביעים ומצביעי מפלגות קטנות, היו פתוחים ביותר ל-BSW, בעוד ש-CDU/CSU, SPD ובעיקר מצביעי הירוקים התנגדו במידה רבה. לפי סקר של Insa, כ-12% מהגרמנים אמרו שהם יצביעו עבור BSW. סקר של Civey הצביע על כך ש-20% מהגרמנים יכולים "לדמיין באופן עקרוני" להצביע למפלגה היפותטית בראשות וגנקנכט. הסקר גם מצא שתומכי מפלגת השמאל וה-AfD היו אלה שהיו פתוחים ביותר להצבעה למפלגה כזו, הנתון הגיע ל-32% במזרח גרמניה. סקר של "בילד" מצא כי 27% מהמצביעים ישקלו להצביע למפלגה של וגנקנכט. מנפרד Güllner – שחברת הסקרים שלו, מכון Forsa, ערכה סקר על מפלגתו של וגנקנכט – אמר של-BSW יש סיכוי למשוך מצביעים ממפלגות מסורתיות כמו למשוך את אלה שמצביעים בימין.
בבחירות לפרלננט האירופאי, ביוני 2024, קיבלה המפלגה כ-6.2% אחוז מהקולות וזכתה ל-6 מושבים.