stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליאורה חביליו
הערות שוליים

↑  דוד נבו ז"ל | בית עלמין ירקון, הארץ, מנוח | 18.08.22, באתר מודעות אבל, ‏4 ביולי 2022
↑  ליאורה חביליו (אורכב 22.11.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר ג'וינט ישראל.
↑  הותר לפרסום: תמצית פרוטוקול הדיון בעניין אבישי רביב - הנוסח המלא, באתר גלובס, 11 בנובמבר 1999
↑  הצעה לסדר היום ביטול כתבי אישום כנגד חברי ארגון "אייל", פרוטוקול הכנסת 11 ביולי 2001.
↑  אורי בלאו, לינה פלוס ארוחת בוקר בהיאט, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2006
↑  שמואל דקלו, ‏הבעלים של האומן 17 הודו והורשעו בעבירות מס בין השנים 1999-2001, באתר גלובס, 4 במרץ 2004
↑  גדעון אלון, רובינשטיין: נתעוררו ספקות לקיום סיכוי סביר להרשעת הנגבי, באתר הארץ, 6 במרץ 2001
↑  הדס מגן, ‏השופט רביד נגד חביליו, באתר גלובס, 12 באפריל 2001
↑  גדעון אלון, אישום נגד הרב גינזבורג על הסתה לגזענות, באתר הארץ, 3 ביולי 2003
↑  עו"ד ליאורה חביליו - פרקליטת מחוז י-ם לעניינים אזרחיים, באתר גלובס, 20 בפברואר 2008
↑  אביאל מגנזי, בית שמש: היועמ"ש ערער על תוצאות הבחירות, באתר ynet, 27 בנובמבר 2013
↑  עוזי ברוך, מדינת ישראל נגד פדרמן: תובעת 152,000 ש"ח על פינוי החווה, ערוץ 7, 16/06/10
↑  תומר גנון, הפרקליטה שהגנה על ועדות ששינסקי מונתה לפרקליטת מחוז ת"א, באתר כלכליסט, 2 באפריל 2015
↑  אלה לוי-וינריב, ‏נציב תלונות הציבור על שופטים משתכר 105,540 שקל בחודש, באתר גלובס, 16 בדצמבר 2015
↑  אמרי סדן, המומחית בתיק זדורוב: 'חשבו שאני סכנה למדינה', באתר nrg
↑  אבישי גרינצייג, ‏משהב"ט שילם 55 א' ש' לכיסוי החוב של שטייף בהוצאה לפועל, באתר גלובס, 18 בספטמבר 2019
↑  ליטל דוברוביצקי, "פגיעה בבריאות הציבור": מדינת ישראל תובעת חצי מיליארד שקל מפולקסווגן ואאודי, באתר כלכליסט, 6 ביולי 2020
↑  מ"מ פרקליט המדינה: טרם הושגה הסכמה בין אוחנה למנדלבליט, באתר כאן, ‏17 בינואר 2020
↑  חן מענית, ‏בכירי הפרקליטות נגד עו"ד דן אלדד: "התנהלותך מנוגדת לכל אתוס", באתר גלובס, 24 באפריל 2020
↑  מכתב בכירי פרקליטות המדינה אל דן אלדד, 24 במאי 2020.
↑  ועדת ביטחון פנים אשרה את מינויה של עו"ד ליאורה חביליו לנציבת קבילות השוטרים והסוהרים, באתר הכנסת, 27 ביוני 2022; ציוץ של מירב בן ארי ברשת החברתית טוויטר, 27 ביוני 2022
↑    שילה פריד, ‏המאבק נמשך: עתירה הוגשה לבג"ץ נגד מינוי חביליו, בעיתון מקור ראשון, 27 ביוני 2022
עפר בשן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1979 (בן 46 בערך) תל אביב, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 מקום לימודים:  האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים 
 סוגה:  פופ, רוק
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  עננה
 
עפר בשן (נולד בשנת 1979) הוא זמר, פזמונאי, מלחין ומוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה

בשן, גדל בעיר כרמיאל והוא אחיו של המוזיקאי, הזמר, המשורר, המלחין ושדרן גלי צה"ל בני בשן. הוא החל ללמוד פסנתר בגיל צעיר, וגם לכתוב שירים ולהלחינם. הוא בוגר האקדמיה למוזיקה בירושלים.
בשנת 2002 יצא אלבום הבכורה של בשן, "לעוף", בהפקתו המוזיקלית של יועד נבו. לאלבום קדמו שני סינגלים, "לעולם" שהושמע רבות בתחנות הרדיו ו"חדלתי". האלבום היה גדוש בטקסטים כואבים שזכו לעטיפה פופית וקלילה, ובלט מתוכו בעיקר הסינגל הפרובוקטיבי "איפה אתם יא הומואים", שזכה לביקורות נוקבות גם מתוך הקהילה הלהט"בית וגם מחוצה לה, אף על פי שנכתב דווקא מפרספקטיבה אוהדת ולא כשיר מחאה. גם חוברת האלבום הייתה מלאה בצילומים פרובוקטיביים של בשן, שבהם הוא נראה בלבוש מינימלי ומאופר בכבדות. האלבום נכשל מסחרית.
בשנים שלאחר מכן המשיך בשן בלימודיו והסתפק בכתיבה לזמרים אחרים כמו לאלבומו השני של אמיר פיי גוטמן, "דבש בכוורות", ובהופעות אינטימיות יחסית. בין השאר, התארח בשן בהופעותיהן של קרן פלס ומירי מסיקה. באותה תקופה כתב בשן גם מוזיקה ליצירה מוזיקלית מלאה עבור פסטיבל הוידאודאנס, וניהל מוזיקלית הצגות תיאטרון.
בספטמבר 2008, לאחר שש שנות שתיקה, הוציא בשן את אלבומו השני, שנשא את שמו. בניגוד למוחצנות של אלבומו הראשון, מיתן בשן את הופעתו והאלבום גם היה מתון ושקט בהרבה. קדמו לו הסינגלים "לבד" ו"לוקח ת'זמן", שנוגנו רבות בתחנות הרדיו השונות. מרבית שירי האלבום עוסקים בפרידות שאותן הוא מגדיר כ"נקודת השיא של האהבה", ובהם הדואט עם מירי מסיקה "האור יזרח גם בנפרד", ואחד משיריו המוקדמים של בשן, "ירושלים", שזכה לתגובות אוהדות במיוחד בהופעותיו. את האלבום הפיקו מוזיקלית עדי גולדשטיין ואודי שמחון, וייעץ מוזיקלית אורי זך. לאחר צאת האלבום יצאו כסינגלים גם השירים "נפרד" ו"האור יזרח גם בנפרד".
בשנת 2009 יצא אלבומו השני של הראל סקעת, "דמויות", ובו נכללו השירים "מובן לי עכשיו" ו"אלף" שכתב והלחין בשן, וכן "עוד יאיר עלי" שכתב יחד עם סקעת ועם בני בשן. לאלבומה של מירי מסיקה "חדשות טובות", שיצא בשנת 2010, כתב והלחין את השיר "לרגע נדמה". לאלבומה הבא, "מלך", כתב והלחין את השיר "הדרכים החדשות".
בשנת 2011 כתב והלחין לנתן סלור את השיר "עד לעננים", שיצא באלבומו של סלור "לא זוכר את אתמול".
בשנת 2013 זכה במלגה לאמנים צעירים של אמ"י.
דיסקוגרפיה

לעוף (2002)
עפר בשן (2008)
הערות שוליים

↑  מרב יודילוביץ', פרס אמ"י על מפעל חיים לשחקן אריה אליאס, באתר ynet, 7 במאי 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297615405171  ISNI: 0000 0004 0252 0392  MusicBrainz: 1cbbb7c6-3c99-4bb0-bd39-8fddeb60a0fa  VIAF: 298072008   WorldCat (עם VIAF): 298072008
תוחלת החיים בישראל

תוחלת החיים בישראל הוא אומדן לצפי של מספר שנות החיים הצפויות ליילוד שנולד בישראל.
תוחלת החיים הממוצעת בישראל היא מהמובילות בעולם, ועמדה ב-2017 על 81.27 לגברים ו-84.58 לנשים.
תוחלת החיים בישראל

דו"ח של האו"ם משנת 2006 מצא כי תוחלת החיים בלידה של גברים ונשים בישראל היא מהגבוהות בעולם. תוחלת החיים בלידה של גבר ישראלי הייתה 77.6 שנים (מקום 6 מבין המדינות המתועשות) ושל אישה 81.8 שנים, במקום ה-12 בעולם. אותו דו"ח חוזה כי ישראל תשמור על תוחלת חיים מהגבוהות בעולם גם במחצית המאה ה-21.
לפי דו"ח ארגון הבריאות העולמי לשנת 2019 ישראל תפסה במדד תוחלת החיים את המקום התשיעי ביחד עם נורווגיה. תוחלת החיים הממוצעת לשני המינים עמדה בשתי המדינות על 82.62 שנים. בראשית המאה ה-21 עולה תוחלת החיים בישראל בקצב מקורב של 2.5 שנים בכל עשר שנים. יתרה מכך, לפי נתוני ארגון הבריאות העולמי לשנת 2019 ישראל תפסה את המקום השישי בעולם במדד תוחלת החיים בבריאות (HALE), מדד שמעריך את תוחלת החיים ללא מחלה קשה או פציעה. לפי המדד תוחלת החיים בבריאות טובה בישראל עמד בשנת 2019 על 72.4 שנים.
לפי השנתון הסטטיסטי של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל על בני 65+ בישראל, בשנת 2016 הייתה תוחלת החיים הצפויה של ישראלים בגיל 60 24.7 שנים (23.3 שנים לגברים ו-26.0 שנים לנשים). זאת לעומת מדינות כמו יפן (26.4 שנים), צרפת (25.9 שנים), ארצות הברית (23.3 שנים) וסין (19.9 שנים).
תוחלת חיים בישראל בהשוואה היסטורית

בישראל כבכל העולם (למעט מדינות בודדות) תוחלת החיים של נשים גבוהה מזו של גברים. להלן ממוצעי תוחלת החיים כפי שנאספו על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. הנתונים מעודכנים נכון לשנת 2020:
| שנה | תוחלת חיים - נשים | תוחלת חיים - גברים |
| --- | --- | --- |
| 1970 | 73.4 | 70.1 |
| 1980 | 75.7 | 72.1 |
| 1990 | 78.4 | 74.9 |
| 2000 | 80.9 | 76.7 |
| 2010 | 83.6 | 79.7 |
| 2020 | 84.8 | 80.7 |
תוחלת חיים על פי לאום ודת

החל משנת 1996 ממיינת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה את נתוני תוחלת בהתאם לסעיף הלאום המוגדר עבור כל אדם במשרד הפנים, ובעיקר משווה בין תוחלת החיים בקשר יהודים וערבים. אזרחים שאינם מסווגים לשתי קבוצות אלו נספרים בקבוצה שלישית יחד עם היהודים, ובה כל האזרחים שאינם מסווגים כערבים.
תוחלת החיים בקרב יהודים, או יהודים ואחרים, גבוהה באופן קבוע מזו של הערבים.
הנתונים מעודכנים נכון לשנת 2020:
| שנה | יהודים | ערבים | יהודים ואחרים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 81.2 לנשים 77.3 לגברים | 77.9 לנשים 74.6 לגברים | 81.2 לנשים 77.1 לגברים |
| 2010 | 83.9 לנשים 80.5 לגברים | 81.3 לנשים 76.6 לגברים | 83.9 לנשים 80.3 לגברים |
| 2020 | 85.2 לנשים 81.6 לגברים | 81.5 לנשים 76.6 לגברים | 85.3 לנשים 81.4 לגברים |
תוחלת חיים על פי לאום ודת > השוואה על פי דת בקרב ערבים

להלן פילוח שביצע הלמ"ס של תוחלת החיים על פי דתם של האזרחים הערבים בהשוואה לזו היהודים. הנתונים משקללים ממוצע של השנים 2014–2016:
|  | יהודים | ערבים נוצרים | דרוזים | מוסלמים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נשים | 84.6 | 83.5 | 82.5 | 80.9 |
| גברים | 81.2 | 78.9 | 79.4 | 76.5 |
תוחלת חיים על פי לאום ודת > השוואה על פי רמת שמירת הדת בקרב יהודים

תוחלת החיים בפילוח לפי רמת שמירת הדת של האזרחים היהודים אינה נמדדת על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אולם מחקרים שונים מנסים להעריך מגמות שונות בהקשר זה.
מחקרים אחדים השוו בין מידת הדתיות של יישובים ישראלים לבין אריכות ימים, למשל, על ידי השוואה בין קיבוצים חילוניים וקיבוצים דתיים, ומצאו קורלציה חיובית בין מידת הדתיות של יישוב לבין אריכות ימים.
בדו"ח של מרכז טאוב משנת 2015 השוו דב צ'רניחובסקי וחן שרוני תוחלת חיים בערים ישראליות על פי מדד חברתי-כלכלי, והצביעו על מגמה לפיה בקרב יישובים הבולטים לחיוב בתוחלת חיים גבוהה מהמצופה - ביחס למדד החברתי-כלכלי שלהם - מובילים יישובים בעלי ריכוזים גבוהים יחסית של אוכלוסייה חרדית (95-31% חרדים בערים אלו). מחקר של ניצה קסיר ודמיטרי רומנוב הטיל ספק בנכונות המדידה החברתית-כלכלית והעלה טענה שההבדלים קטנים משמעותית ממסקנת דו"ח טאוב.
דו"ח של איתן ששינסקי, דניאל גוטליב ואחרים משנת 2017 העריך שישנה מובהקות סטטיסטית לאריכות ימים אצל חרדים, אך ציין זאת בהסתייגות כי המודל לפיו הם מודדים מי הוא חרדי עלול להיות בעייתי בגילאים מתקדמים.
תוחלת חיים על פי אזור מגורים

תוחלת החיים בישראל משתנה באופן משמעותי בין המחוזות השונים, כאשר תוחלת החיים הכללית לשנת 2017 היא הגבוהה ביותר במחוז יהודה ושומרון (83.7) ובמחוז מרכז (83.5), והנמוכה ביותר במחוז הדרום (81.0) ובמחוז הצפון (81.4).
עיקר פערים אלו מוסבר על ידי פערים ברמה החברתית-כלכלית בין המחוזות השונים, והנתונים משתנים כאשר מנסים לנטרל גורמים שונים.
בלמ"ס ערכו ממוצע של תוחלת החיים של המחוזות בחיתוך לפי לאום לשנים 2014–2016. בחיתוך זה, בקרב "יהודים ואחרים" תוחלת החיים הגבוהה ביותר היא במחוז ירושלים (84.0), והנמוכה ביותר במחוז הדרום (80.9). בקרב ערבים תוחלת החיים הגבוהה ביותר היא במחוז הצפון (80.1), והנמוכה ביותר במחוז הדרום (78.2).
תוחלת חיים על פי אזור מגורים > תוחלת חיים על פי ערים

להלן נתוני תוחלת החיים בערים הגדולות בישראל (100,000 תושבים ומעלה), בשנת 2021:
| עיר | תוחלת חיים |
| --- | --- |
כפר סבא: 85.0
רמת גן: 84.9
ראשון לציון: 84.3
רחובות: 84.2
פתח תקווה: 83.5
ירושלים: 83.2
חיפה: 83.2
תל אביב-יפו: 83.1
נתניה: 83.0
בני ברק: 82.8
חולון: 82.8
בית שמש: 82.4
אשדוד: 82.4
אשקלון: 82.4
באר שבע: 81.4
בת ים: 81.1
תוחלת חיים על פי אזור מגורים > השוואה בין ערים ומדד כלכלי-חברתי

בדרך כלל נמצאת התאמה בין המצב הסוציו-אקונומי של חברה מסוימת לבין תוחלת החיים באותה חברה, התאמה הידועה כבר שנים רבות ונבדקה במקומות רבים בעולם. חוקרים הצביעו על כמה קשרים אפשריים בין התופעות, בין היתר: נגישות פחותה לשירותי בריאות, חוסר במשאבים המפריע לשמירה על בריאות תקינה, מתח, מגורים בשכונות צפופות, היגיינה ועוד.
בשנת 2009 פרסם דב צ'רניחובסקי ממרכז טאוב את "דו"ח מצב המדינה: חברה, כלכלה ומדיניות" ובו השוואה של תוחלת החיים בערים בישראל מעל ל-50,000 תושבים, לבין המדד החברתי-כלכלי של ערים אלו.
במרבית הערים ישנו מתאם ברור בין המדד הכלכלי-חברתי לבין תוחלת החיים, אולם כמה ערים חורגות מין המגמה ובהן תוחלת חיים גבוהה או נמוכה בהשוואה לערים בעלות מצב סוציו-אקונומי דומה. הערים הבולטות לחיוב במגמה זו הן בית שמש, בני ברק, ירושלים ורעננה - בהן תוחלת החיים גבוהה לעומת מדדן הכלכלי-חברתי. הערים הבולטות לשלילה במגמה זו הן תל אביב-יפו, גבעתיים, חדרה וקריית אתא.
תוחלת חיים על פי אזור מגורים > השוואה בין ערים ומדד כלכלי-חברתי > ריכוזי אוכלוסייה חרדית בהשוואה כלכלית-חברתית

בשנת 2015 פרסמו דב צ'רניחובסקי וחן שרוני את "דו"ח מצב המדינה: חברה, כלכלה ומדיניות". בדו"ח התייחסו החוקרים לדו"ח 2009, ובו שלוש הערים הבולטות ביותר לחיוב בהשוואה בין מדד כלכלי-חברתי לתוחלת חיים הן ערים בעלות ריכוז גבוה של אוכלוסייה חרדית: בית שמש (46%), בני ברק (95%), וירושלים (31%).
ממצא זה התפרסם בתקשורת ועורר עניין במחקר, וחוקרים שונים ניסו להסבירו.
צ'רניחובסקי ושרוני הציעו להבין את התופעה בתוצאה של ה"הון החברתי" של החברה החרדית. לדבריהם, החברה החרדית בנויה על מעגלי תמיכה חברתיים המקהים את תחושת העוני, ומסייעים לפרט שנקלע למשבר. להון החברתי של הקהילה החרדית השלכות נוספות שעשויות להשפיע על תוחלת החיים, כגון: דיווח נמוך על תחושת בדידות, ושביעות רצון מהקשר עם המשפחה. בנוסף לכך למבוגר החרדי הממוצע יש תחושת משמעות רבה יותר לחייו בהיותו עוסק בפעילויות המשמרות את פעילותו הקוגניטיבית והחברתית כגון לימוד תורה ותפילה במניין.
הסוציולוגית חיה שטייר הסבירה את התופעה באי-הדיוק של הגדרת עוני בהסתמך על מדדים כלכליים בלבד. לטענתה, למרות היות החברה החרדית ענייה על פי מבחנים כלכליים, היא איננה "תרבות עוני" מבחינות סוציולוגיות. להפך, התרבות החרדית מעודדת במידה רבה את העוני הכלכלי, וממילא תוחלת החיים שלה מתאימה לחברת רווחה.
במחקר של ניצה קסיר ודמיטרי רומנוב מוסברים נתונים אלה גם בעובדה שהחרדים מועסקים בשיעור נמוך יותר מכלל האוכלוסייה במקצועות צווארון כחול כגון בינוי וחקלאות, ובכך נחשפים פחות לתחלואה מקצועית. גורם נוסף לדבריהם שעשוי להשפיע על תוחלת החיים הגבוהה במגזר היא היחשפות נמוכה יותר לגורמי סיכון אחרים, כגון שירות צבאי, עישון סיגריות וצריכת סמים ואלכוהול. ממחקרם אף עולה שאיכות החיים הכוללת בתחום הבריאות בחברה החרדית גבוהה מזו שבאוכלוסיות האחרות במדינת ישראל. במחקר נוסף של ניצה קסיר נמצא שבחברה החרדית המצב הסוציו-אקונומי כפי שעולה מהמדדים הסטנדרטיים אינו מתאר את המצב האמיתי של החברה, ומצבם הסוציו-אקונומי של החרדים טוב בהרבה מזה שעולה מהמדדים המקובלים. אנשים החיים בעוני הם האוכלוסייה המּועדת ביותר לכניסה למצבי חוב, אך למרות שיעורי העוני הגבוהים בחברה החרדית, שיעור החרדים הנמצאים בחובות או אלה המשתמשים בחסכונות לכיסוי ההוצאות נמוך מהמצופה לנוכח רמת ההכנסות. כמו כן, בעוד שבחברה כולה נמצא מתאם גבוה ושלילי בין המצב החברתי-כלכלי לשיעור חייבי ההוצאה לפועל, כאשר מדובר בחברה החרדית קשר זה אינו קיים. הקהילה החרדית תומכת בחבריה הנזקקים באמצעות כלים שונים, כמו רכישות מרוכזות המביאות לניצול כוח הקנייה הקהילתי תוך צמצום רמת הרווח הקמעונאי על מוצרי יסוד, מתן תרומות, וסיוע של מתנדבים. לכן שיעור החייבים בציבור החרדי נמוך מהמצופה מרמת הכנסותיהם. לרוב הנזקקים להלוואות יכולים לקבלת הלוואות נוחות ללא ריבית. לאור ממצאי המחקר, אין זה מפתיע שלא נמצאה התאמה בין המצב הסוציו-אקונומי של היישובים החרדים ותוחלת החיים שלהם.
תוחלת חיים לפי רמת השכלה

נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מצביעים על עליה עקבית בתוחלת החיים בהתאם לרמת ההשכלה, שהיא אחד המרכיבים של מעמד חברתי-כלכלי הקשור בדרך כלל לתוחלת החיים.
בשנת 2015 מדדה הלמ"ס נתונים המפלחים את האוכלוסייה בהתאם לרמת השכלה, וניסה להעריך את תוחלת החיים הנוספת הצפויה לאדם בגיל 30 בהתאם לרמת ההשכלה שלו:
| השכלה | תוחלת חיים בגיל 30 - נשים | תוחלת חיים בגיל 30 - גברים |
| --- | --- | --- |
| על תיכונית ואקדמית | 58.2 | 55.2 |
| תיכונית מלאה, כולל בגרות | 55.5 | 53.3 |
| פחות מ-12 שנות לימוד | 53.2 | 47.7 |
הערות שוליים

↑  ד"ר איתי גל, ארגון הבריאות העולמי: ישראל - מקום 6 בעולם בתוחלת החיים הממוצעת, באתר ynet, 19 במאי 2016
↑  ד"ר איתי גל, בריא כאן: הגברים הישראלים עלו למקום ה-3 בעולם בתוחלת החיים, באתר ynet, 11 בנובמבר 2018
↑  איתי גל, דו"ח ארגון הבריאות העולמי: באיזו מדינה חיים הכי הרבה – ומה תוחלת החיים בישראל?, באתר ynet, 10 בדצמבר 2020
↑  Healthy life expectancy (HALE) at birth (years), www.who.int (באנגלית)
↑  ברודסקי, ג., שנור, י. ובאר, ש. (עור'). (2018). בני + 65 בישראל שנתון סטטיסטי 2017, לוח 5.11. ירושלים: מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל וג'וינט אשל.
1 2  תוחלת חיים, לפי מין, דת וקבוצת אוכלוסייה, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  משה כהן, ‏תוחלת החיים ממשיכה לעלות: מודיעין עילית בראש הרשימה, היישובים הערבים בתחתית, באתר מעריב אונליין, 4 בדצמבר 2019
↑  אי-שוויון בבריאות וההתמודדות עמו, באתר משרד הבריאות
↑  מחקר: דתיים מאריכים חיים יותר מאשר חילונים, באתר nrg
↑  Kark, Jeremy D., Galia Shemi, Yechiel Friedlander, Oz Martin, Orly Manor, and
Solomon Hillel Blondheim, “Does Religious Observance PromoteHealth? Mortality in Secular vs. Religious Kibbutzim in Israel,?, American Journal of Public Health, 86
1 2 3 4  לפי נתוני 2006, מתוך דב צ'רניחובסקי וחן שרוני, "הקשר בין הון חברתי לבריאות בקרב חרדים" (המחקר המלא), מתוך "דוח מצב המדינה – חברה, כלכלה ומדיניות 2015", עמ' 385.
1 2  ניצה (קלינר) קסיר, מיהו עני? חובות בחברה החרדית היבטים שונים של עוני ודרכי התנהלות פיננסית בקרב הציבור החרדי, אסופת מאמרים, סיכום פעילות הרשות ומבט על אתגרי העתיד, אוניברסיטת תל-אביב ורשות האכיפה והגבייה, 2018, עמ' 57-76
↑  איתן ששינסקי, דניאל גוטליב ואחרים, הקשר בין רמת ההכנסה ותוחלת החיים - המקרה הישראלי, עמ' 13
↑  תוחלת חיים, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  קובץ הרשויות המקומיות בישראל - 2021, באתר www.cbs.gov.il
↑  קובץ המחשת נתוני למ"ס, באתר numbersguys.com
↑  בנק ישראל -חטיבת המחקר, הקשר בין המצב החברתי-כלכלי למצב הבריאות
↑  דב צ'רניחובסקי וחן שרוני, "הקשר בין הון חברתי לבריאות בקרב חרדים", מתוך "דוח מצב המדינה – חברה, כלכלה ומדיניות 2015", עמ' 394, 399
↑  שטייר, חיה, עוני בין דיסציפלינות: תרומתה של הסוציולוגיה לחקר העוני, סוציולוגיה ישראלית ז׳(1), 2005
↑  ניצה (קלינר) קסיר ודמיטרי רומנוב, איכות החיים של אוכלוסיות בחברה הישראלית - מבט השוואתי, המכון החרדי למחקרי מדיניות, אוגוסט 2018, עמוד 47
תוחלת החיים בבריאות טובה (HALE) בלידה, מול GDP במדינות שונות
תוחלת חיים ביחס למדד חברתי-כלכלי
טורה דל אורו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  albarrana tower, מונומנט 
 מיקום:  סביליה 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1221
 תאריך פתיחה רשמי:  1221 
 סגנון אדריכלי:  art of Almoravides and Almohades, אמנות מוסלמית של האמירות והחליפות 
 
 קואורדינטות:  37°22′57″N 5°59′47″W﻿ / ﻿37.38245514586°N 5.9962960788708°W﻿ / 37.38245514586; -5.9962960788708
  (למפת ספרד מוגדלת) מדריד ברצלונה בילבאו חיחון סרגוסה ואיאדוליד מאלגה קורדובה סביליה גרנדה פלמה מורסיה ויגו ולנסיה מרידה צרפת צרפת פורטוגל מרוקו אלג'יריהטורה דל אורו(למפת ספרד רגילה) מדריד ברצלונה בילבאו חיחון סרגוסה ואיאדוליד מאלגה קורדובה סביליה גרנדה פלמה מורסיה ויגו ולנסיה מרידה צרפת צרפת פורטוגל מרוקו אלג'יריהטורה דל אורו(למפת אנדלוסיה רגילה) סביליה מאלגה קורדובה גרנדה חרס אלמריה חאאן אקסטרמדורה קסטיליה-לה מנצ'ה מורס. הים התיכון מ. האוקיינוס האטלנטי  פור.טורה דל אורו(למפת אנדלוסיה מוגדלת) סביליה מאלגה קורדובה גרנדה חרס אלמריה חאאן אקסטרמדורה קסטיליה-לה מנצ'ה מורס. הים התיכון מ. האוקיינוס האטלנטי  פור.טורה דל אורו
 
טורה דל אורו או מגדל הזהב (בספרדית: Torre del Oro; בערבית: برج الذهب) הוא מגדל שמירה צבאי על בסיס דודקהדרון הממוקם בסביליה שבספרד. מגדל השמירה הוקדם בשליש הראשון של המאה ה-13 על ידי אל-מוואחידון, במטרה לשלוט על הגישה לסביליה דרך הנהר גואדלקיביר. המבנה שימש כבית סוהר בימי הביניים. מה-24 ביולי 1944, המגדל משמש גם כמוזיאון.
המגדל מחולק ל-3 מפלסים. המפלס הראשון הוא על בסיס דודקהדרון, והוא נבנה ב-1220 בצו של ומושל סביליה מטעם אל-מוואחידון, אבו אל-אולא. המפלס השני שגובהו 8 מטרים בלבד, גם הוא על בסיס דודקהדרון, נבנה על ידי פיטר מקסטיליה (אנ') במאה ה-14, השערה שאושרה על ידי מחקרים ארכאולוגיים. המפלס השלישי הוא על בסיס מעגל, והוא נוסף לאחר שהמפלס השלישי הקודם, אלמהאד, נפגעה מרעידת האדמה בליסבון ב-1755. בניית המפלס השלישי בוצע על ידי המהנדס הצבאי של בריסל, סבסטיאן ואן דר בורכט, ב-1760.
הטורה דה לה פלאטה (אנ'), מגדל שמירה על בסיס מתומן, ממוקם בסמוך לטורה דל אורו, וכי יש המאמינים שהוא נבנה באותה תקופה שנבנה טורה דל אורו.
תפקיד צבאי

טורה דל אורו היה אחד מ-2 נקודות עיגון, שהייתה מסוגלת לחסום את הנהר גואדלקיביר. נקודת העיגון השנייה נהרסה מאז או נעלמה, ואולי קרסה במהלך רעידת האדמה בליסבון ב-1755. חסימה זו שימשה להגנת העיר נגד הצי הקסטיליאני-רקונקיסטה של ראמון דה בוניפז (אנ') ב-1248. בוניפז שבר את חסימה זו ובודד את סביליה מטריאנה (אנ').
תפקיד היסטורי

טורה דל אורו נבנה על בסיס של דודקהדרון ב-1220–1221, בהוראת מושל סביליה מטעם אל-מוואחידון, אבו אל-אולא. זה מנע את הדרך לרובע ארנל עם קטע חומה המצטרף אליו לטורה דה לה פלאטה (אנ'), חלק מחומות העיר שהגן על שער סביליה (ספ').
המגדל ניזוק קשות מרעידת האדמה בליסבון ב-1755, והמרקיז ממונטה ריאל הציע להרוס אותו כדי להרחיב את הדרך לאוטובוסים וליישר את הגישה לגשר טריאנה. עם זאת, אנשי סביליה התנגדו למהלך הזה ופנו למלך פורטוגל, ז'וזה הראשון שהתערב. ב-1760, המבנה שוחזר ובוצעו תיקונים בקומה התחתונה של המגדל, כמו כן חיזוק המבנה, ויצירת גישה ראשית חדשה דרך המעבר לשביל סביב החומה. באותה שנה, נבנה המפלס העליון על ידי המהנדס הצבאי, סבסטיאן ואן דר בורכט, שעבד גם במפעל הטבק המלכותי (אנ'). עבודות אלו שינו את מראה המגדל בהשוואה למה שנראה בתחריטים מהמאה ה-16 או ה-17.
בתרבות

המגדל מוזכר בשירו של דייוויד ברוזה, "בנהר של סביליה".
גלריה

טורה דל אורו
טורה דל אורו
דייוויד רוברטס, גואדלקוויר ומגדל הזהב, 1832
טורה דל אורו בלילה
מבט על טורה דל אורו, מהצד השני של הנהר גואדלקיביר
לקריאה נוספת

Falcón Márquez, Teodoro (1983), The Torre del Oro, Seville: Provincial Council of Seville. Publications Service. ISBN 84-500-9121-7 ISBN 978-84-500-9121-2
Fernández Duro, Cesareo (1894), The Castile Navy from its origin and conflict with that of England until it was recast in the Spanish Armada, Madrid.
הערות שוליים

↑  ארווין פלר‏, הקסם שנשקף ממגדל הזהב: העיר הכי ציורית בחבל אנדלוסיה, באתר וואלה, 17 באוגוסט 2017
↑  האתר הרשמי של המוזיאון
↑  The Tower of Gold | The inspiration behind myriad Seville stories, Barceló Experiences (באנגלית)
↑  Qantara - Torre del Oro (tower of gold), www.qantara-med.org
↑  מילים לשיר בנהר של סביליה - דיויד ברוזה, באתר שירונט
↑  חידת מגדל הזהב, באתר nrg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 242775431   WorldCat (עם VIAF): 242775431
גרטשן מול

| --- | --- |

 לידה:  8 בנובמבר 1972 (בת 52) דיפ ריבר, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 מקום לימודים:  סטודיו ויליאם אספר  התיכון האזורי ואלי  האקדמיה האמריקאית למוזיקה ודרמה 
 בן או בת זוג:  טוד ויליאמס (2004–?) 
 פרסים והוקרה:  פרס עולם התיאטרון (2002) 
 פרופיל ב-IMDb
 
גרטשן מול (באנגלית: Gretchen Mol; ‏8 בנובמבר 1972) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית. מוכרת בעיקר בזכות תפקידיה בסדרה "אימפריית הפשע" ובסרטים "הקומה השלוש עשרה", "בטי פייג' הידועה לשמצה", "ההימור האחרון" ו"מתוק ומרושע".
ביוגרפיה

מול נולדה בעיירה דיפ ריבר שבקונטיקט לאמנית ולמחנך בבית ספר, אחיה ג'ים עוסק גם הוא בתחום הקולנוע. היא למדה משחק ב"אקדמיה האמריקאית למוזיקה ודרמה" שבניו יורק סיטי וב"סטודיו ויליאם אספר" שבמנהטן. היא התגלתה על ידי סוכן כישרונות בשכונת מגוריה הלס קיצ'ן בעת שעבדה כמארחת במסעדה.
קריירת משחק

מול החלה את דרכה כשחקנית בשנת 1996 בתפקידי משנה בדרמת הפשע "נדר לנקמה" ובסרטו של ספייק לי "נערה מספר 6". תפקידים אלה קידמו אותה להופעות גדולות יותר בדרמה המצליחה "ההימור האחרון" בתפקיד הסטודנטית למשפטים ג'ו חברתו של מייק מק'דרמוט (מאט דיימון) ובקומדיה "המנגינה שבלב" בתפקיד ראשי לצידו של ג'וד לאו. בתחילת דרכה הופיעה מול גם עבור וודי אלן בשניים מסרטיו "מתוק ומרושע" ו"סלבריטי" לצידו של לאונרדו דה קפריו.
מול פרצה לראשונה כשחקנית ראשית בשנת 1999 במותחן העתידני בהפקת רולנד אמריך "הקומה השלוש עשרה" בו שיחקה בתפקיד כפול של ג'יין פולר ונטשה מולינרו. ב-2003 שיחקה בדרמה "צורה לאהבה" לצידם של רייצ'ל וייס ופול ראד.
בשנת 2006 הופיעה מול בתפקידה הקולנועי המוערך ביותר בתור הדוגמנית וסמל המין בטי פייג' בדרמה הביוגרפית של מרי הארון "בטי פייג' הידועה לשמצה". באותה השנה שיחקה גם בקומדיה "פוצ'יני למתחילים" בתפקיד גרייס.
ב-2007 שיחקה מול בקומדיה "עשרת הדיברות" בעלילת הדיבר השני לצידו של ג'סטין ת'רו ובמערבון "3:10 ליומה". ב-2008 שיחקה בסדרת הדרמה המדע בדיונית "חיים על מאדים" בתפקיד השוטרת אנני נוריס.
ב-2009 החלה מול לשחק בסדרת הדרמה התקופתית המוערכת בהפקת מרטין סקורסזה "אימפריית הפשע", בתפקיד נערת השעשועים ג'יליאן דרמודי אמו של ג'ימי (מייקל פיט). מול בצוותא עם קלי מקדונלד הייתה לשחקנית המובילה של התוכנית במשך ארבע עונות.
בשנת 2017 שיחקה בסרט הדרמה "גיבור אמריקאי" לצד ג'רארד באטלר ואליסון ברי.
חיים אישיים

מול מתגוררת בניו יורק סיטי ונשואה לבמאי הקולנוע טוד ויליאמס, היא אמא לבן ובת.
פילמוגרפיה > קולנוע

נערה מספר 6 (1996)
נדר לנקמה (1996)
דוני בראסקו (1997)
המעדנייה (1997)
הפעם האחרונה בה ביצעתי התאבדות (1997)
ההימור האחרון (1998)
מוזיקה מהלב (1998)
סלבריטי (1998)
הקומה השלוש עשרה (1999)
מתוק ומרושע (1999)
שלי לנצח (1999)
Just Looking‏ (1999)
צורה לאהבה (2003)
בטי פייג' הידועה לשמצה (2006)
פוצ'יני למתחילים (2006)
3:10 ליומה (2007)
עשרת הדיברות (2007)
לוזר אמריקאי (2007)
רומן אמריקאי (2009)
Tenure ‏ (2009)
התבגרות מאוחרת (2014)
מנצ'סטר ליד הים (2016)
גיבור אמריקאי (A Family Man)‏ (2016)
חיובי שגוי (אנ') (2021)
דקלים ועמודי חשמל (2023)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

Calm at Sunset‏ (1996) - סרט טלוויזיה של CBS
מועדון בנות (2002)
האמברסונים המופלאים (2002) - סרט טלוויזיה
העמק של האור (2007) - סרט טלוויזיה
החיים על מאדים (2008–2009)
אימפריית הפשע (2009–2013)
מוצרט בג'ונגל (2015)
צ'אנס (2016)
נייטפלייר (2018)
ילוסטון (2018)
שבע שניות (2018)
פרי מייסון (2020)
ג'יגולו אמריקאי (2022)
הערות שוליים

↑  Nellie Andreeva, Nellie Andreeva, ‘American Gigolo’: Gretchen Mol To Star With Jon Bernthal In Showtime Pilot Reboot, Deadline, ‏2020-11-16 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007340522205171  PLWABN: 9810621895505606  BIBSYS: 9060743  BNE: XX1500438  BnF: cb14207793h (data)  GND: 137819420  ISNI: 0000 0003 6081 0104  LCCN: no99060858  MusicBrainz: 95ef5452-c582-42f3-99e0-8534c06b38a7  NKC: xx0098374  NTA: 271267143  SNAC: w6p58x2v  SUDOC: 162354126  VIAF: 221612625   WorldCat (עם VIAF): 221612625