stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קברות המורדים מעל נחל חבר

קבר מורדי ב כוכבא
קברות המורדים מעל נחל חבר הם קבר אחים של שרידי עצמות שיוחסו ללוחמים ובני משפחותיהם מימי מרד בר כוכבא. ב-11 במאי 1982 העצמות נקברו בטקס צבאי מלא בנוכחות ראש הממשלה מנחם בגין. מקום הקבורה - מעל נחל חבר, שבין מורדותיו נמצאות מערת האימה ומערת האגרות, בהן נאספו השלדים. בסמוך לו נמצאים שרידי אחד משני מחנות הצבא הרומיים.
ב-2007 גילו מטיילים שהמצבה הושחתה. היא שופצה בינואר 2008 על ידי מתנדבים, לאחר שהושחתה בפעם השנייה מתנדבים שיפצו מחדש את המצבה והקימו לוח מתכת להנצחת הנופלים בדצמבר 2012.
הנוף מהקבר
הממצאים במערות נחל חבר

הממצאים הקדומים ביותר במערות נחל חבר שייכים לתקופה הכלקוליתית. ביניהם נמצא שלד אחד. גיל הממצאים נאמד בכ-3,500 לפנה"ס (לפי תיארוך פחמן-14). רוב הממצאים במערות שייכים לתקופת מרד בר כוכבא, מהמאה השנייה לספירה. כך למשל, נמצאו כלי חרס, חפצי בית, שרידי מזון ומטבעות מתקופת המרד. במערות התגלו קטעי פפירוסים, קטעי קלף ואוסטרקונים. הממצאים הכתובים כללו תעודות משפטיות, קטעים שנכתבו בתקופת המרד עצמו ומגילות מקראיות. כן התגלו תעודות נבטיות, קדומות יותר, מהמאה הראשונה לפנה"ס. המצבור כולו היה מכוסה בשכבת פיח, כתוצאה מהבערה באש.
במערות נאספו 40 שלדים, של גברים, נשים, ילדים ותינוקות. חלקם הונחו בפנים המערות וההנחה היא שמתו בזמן המצור. נמצאה קבורה של איש מבוגר, כאשר הפנים לכיוון ירושלים כמקובל בקבורה יהודית. על הממצאים במערת האגרות כתב יגאל ידין:
בשנת 2000 עוד היו שרידי אדם במערת האגרות כפי שמתברר מקטעי וידאו שצולמו במהלך החפירות שערך במקום פרופ' ריצ'רד פרוינד.
לקריאה נוספת

יוחנן אהרוני, "מערות נחל חבר", בתוך מדבר יהודה וים המלח, בעריכת צבי אילן, הוצאת החברה להגנת הטבע, 1973.
הערות שוליים

↑  האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל (1992), "מדבר יהודה, מערות", עמ' 907.
↑  קטע מן התוכנית על מערת האגרות של ערוץ נובה
הכיתוב על הקבר
קישמריה

| --- | --- |
סמל קישמריהסמל קישמריה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  היידו-ביהר היידו-ביהר
 נפה:  נפת דרצ'קה
 שטח:  47.17 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,099 (1 בינואר 2024)
  ‑ צפיפות:  27.09 נפש לקמ"ר (2019)
 קואורדינטות:  47°15′00″N 21°50′00″E﻿ / ﻿47.25°N 21.833333333333°E﻿ / 47.25; 21.833333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.kismarja.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קישמריה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קישמריה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קישמריה (בהונגרית: Kismarja) הוא כפר בהונגריה באזור המישור הגדול הצפוני, במחוז היידו-ביהר, בנפת דרצ'קה.
מיקום

הכפר נמצא באלפלד, במחוז היידו-ביהר בפינה המזרחית של המחוז, כ-35 ק"מ מדברצן. העיירה הקרובה ביותר היא ביהרקרסטש כ-17 ק"מ מהכפר. לא רחוק מהיישוב נמצא הגבול ההונגרי - רומני הנוכחי.
מיקום > נגישות

ניתן להגיע אל הכפר בכביש בין דברצן - פוצ'אי - ביהרקרסטש.
תחבורה ציבורית בכבישים מסופקת על ידי אוטובוסים של חברת וולאן.
הכפר נגיש גם באמצעות רכבת על קו MÁV 106, בין דברצן לנאג'קרק.
היסטוריה

שמו מופיע לראשונה בדמותה של מריה בשנת 1277, ובשנת 1291 הכתבים כבר הבדילו בין מַרְיָה הישנה לבין מריה החדשה. בסוף המאה ה-13 הכפר היה בבעלות משפחת אקוש. במאה ה-16 הפך היישוב לרכוש משפחת בוצ'קאי. בשנת 1522 ג'רג' בוצ'קאי היה בעל הבית, שילדו השישי היה אישטוואן בוצ'קאי, מאוחר יותר הנסיך והשליט של טרנסילבניה.
אתרים בעלי חשיבות

גבעת הטירה
כנסייה קלוויניסטית: נבנתה בשנת 1804 בסגנון הבארוק המאוחר
פסל אישטוואן בוצ'קאי: יצירה מ-1911 של אנדראש טוט
אנדרטת מלחמות העולם
בית כפרי
ילידי המקום

אקוש הבשי מקודם הק-Heck (בהונגרית: Hevesi Ákos; קישמריה, 9 ביולי 1884 – צ'ימילאס, 12 ביולי 1937) היה קצין לוגיסטיקה יהודי-הונגרי, חבר "מועצת השלטון המהפכנית" (למעשה ממשלת הונגריה בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית) שנהרג במלחמת האזרחים בספרד.
קיירון מקמאסטר

קיירון מקמאסטר (באנגלית: Kyron McMaster; נולד ב-3 בינואר 1997) הוא אתלט מאיי הבתולה הבריטיים, סגן אלוף העולם (בודפשט 2023), פעמיים אלוף חבר העמים הבריטי (גולד קוסט 2018 וברמינגהאם 2022) ופעמיים אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים (טורונטו 2018 ופריפורט 2022) בריצת 400 מטר משוכות.
קריירה מקצוענית > 2017

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בלונדון שבממלכה המאוחדת נפסל מקמאסטר בשלב המוקדמות בריצת 400 מטר משוכות.
קריירה מקצוענית > 2018 > אלוף חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באפריל בגולד קוסט שבאוסטרליה זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.25 שניות.
קריירה מקצוענית > 2018 > אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים

באליפות אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים שנערכה באוגוסט בטורונטו שבקנדה זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא אליפות חדש של 48.18 שניות.
קריירה מקצוענית > 2019

באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר סיים מקמאסטר במקום הרביעי בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.10 שניות.
קריירה מקצוענית > 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי-אוגוסט בטוקיו שביפן סיים מקמאסטר במקום הרביעי בריצת 400 מטר משוכות בשיא לאומי חדש של 47.08 שניות.
קריירה מקצוענית > 2022

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית סיים מקמאסטר במקום 20 בשלב המוקדמות בריצת 400 מטר משוכות עם תוצאה 49.98 שניות, והעפיל לשלב חצי הגמר, אך לא השתתף בו.
קריירה מקצוענית > 2022 > אלוף חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוגוסט בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.93 שניות.
קריירה מקצוענית > 2022 > אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים

באליפות אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים שנערכה באוגוסט בפריפורט שבאיי בהאמה זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא אליפות חדש של 47.34 שניות.
קריירה מקצוענית > 2023 > סגן אלוף העולם

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה זכה מקמאמסטר במדליית כסף בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 47.34 שניות, אחרי קרסטן ורהולם מנורווגיה (46.89 שניות) ולפני ראיי בנג'מין מארצות הברית (47.56 שניות). זו הייתה המדליה הראשונה של איי הבתולה הבריטיים במסגרת אליפות העולם באתלטיקה.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 400 מטר משוכות: 47.08 שניות (2021), שיא איי הבתולה הבריטיים
קרו דרגון רזיליאנס

קרו דרגון רזיליאנס היא קפסולת חלל מדגם דרגון 2, המיועדת להעברת אנשים לתחנת החלל הבין-לאומית. החללית נבנתה בעקבות זכיית SpaceX במכרז של נאס"א לתוכנית מאוישת מסחרית. הטיסה הראשונה בוצעה בשנת 2020.
החללית מתוכננת ל-7 אנשי צוות, אך בטיסות רגילות משובץ צוות של 4 אנשים. כל השיגורים מבוצעים מכן שיגור 39A במרכז החלל קנדי בעזרת משגר פאלקון 9 Block 5 שמותאם לשימוש חוזר. חזרת החללית מבוצעת למפרץ מקסיקו.
החללית מצוידת במערכת עגינה מסוג NDS (NASA Docking System), המאפשרת לה לעגון באופן עצמאי ואוטומטי בתחנת החלל הבין-לאומית.
היסטוריה

החללית, שמספרה הסידורי C207, הייתה מיועדת במקור לטיסה המאוישת השלישית של חלליות דרגון. כתוצאה מתקלה, נהרסה חללית C204 באפריל 2019 במהלך בדיקות במפעל. בעקבות כך בוצעו שינויים בתוכנית של SpaceX, והוחלט שחללית C207 תהיה החללית בה ישתמשו לטיסה המאוישת השנייה: משימת SpaceX Crew-1. בתחילת אוגוסט 2020 עברה החללית למתקני נמל החלל קייפ קנוורל לביצוע בדיקות אחרונות. ב-29 בספטמבר הודיע מפקד הטיסה המיועד, מייל הופקינס, שהחללית קיבלה את השם "רזיליאנס". השיגור בוצע ב-15 בנובמבר על ידי משגר פאלקון 9 מכן שיגור 39A במרכז החלל קנדי. המשגר נחת באסדה צפה באוקיינוס האטלנטי. החללית התחברה לתחנת החלל הבין-לאומית, וצוותה הצטרף למשלחת מס' 65. רזיליאנס חזרה לכדור הארץ ב-2 במאי 2021.
השיגור השני של רזיליאנס בוצע בספטמבר 2021 במסגרת משימה Inspiration4 - טיסת תיירי חלל בת 3 ימים. המשגר נחת באסדה צפה באוקיינוס האטלנטי. מכיוון שלא תוכננה עגינה בתחנת החלל, הוחלפה יחידת העגינה במגן שקוף.החללית חזרה לכדור הארץ ב-18 בספטמבר 2021.
הטיסה השלישית מתוכננת ל-27 באוגוסט 2024, במסגרת משימת Polaris Dawn. מדובר במשימת מחקר פרטית שתימשך חמישה ימים, במהלכה יבוצעו ניסויים טכנולוגיים מתקדמים וינסה הצוות לבצע את הליכת החלל הפרטית הראשונה בהיסטוריה.
רשימת משימות

| מספר טיסה | לוגו | משימה | תאריך שיגור | תאריך נחיתה | צוות | משך טיסה בימים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  SpaceX Crew-1 | B 1061.1 | 16 בנובמבר 2020 | 2 במאי 2021 | ארצות הברית מייקל הופקינס ארצות הברית ויקטור גלוב יפן סואיצ'י נוגוצ'י ארצות הברית שאנון ווקר | 167 | טיסה מאוישת מבצעית ראשונה של חללית דרגון 2.  חיבור לתחנת החלל הבין-לאומית,  הצטרפות למשלחת מס' 65 |
| 2 | Inspiration4 | B1062.3 | 16 בספטמבר 2021 | 18 בספטמבר 2021 | ארצות הברית ג'ארד אייזקמן  ארצות הברית סיאן פרוקטור ארצות הברית היילי ארסנו ארצות הברית כריסטופר סימבורסקי | 3 | טיסת תיירות חלל |
| 3 | Polaris Dawn |  | 27 באוגוסט 2024 | 2024 | ארצות הברית ג'ארד אייזקמן  ארצות הברית סקוט פוטי ארצות הברית שרה גיליס  ארצות הברית אנה מנון | 5 | טיסת מחקר |
הערות שוליים

↑  שינויים בחללית קרו דרגון רזיליאנס לקראת טיסה שנייה
↑  Admin, השבוע: ביום שלישי תשוגר משימת פולריס דון לחלל, באתר אינווסטיפיי, ‏2024-08-25
קליי שירקי

| --- | --- |

 לידה:  1964 (בן 60 בערך) קולומביה, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  תרבות האינטרנט 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל  מורס קולג' 
 מוסדות:  אוניברסיטת ניו יורק 
 www.shirky.com
 
קליי שירקי, 2006
קליי שירקי (באנגלית: Clay Shirky; נולד ב-1964) הוא חוקר מוביל בתחום הרשתות החברתיות המקוונות והשפעותיהן הארגוניות, העסקיות והפוליטיות. שירקי כותב בנושאי אינטרנט מאז 1996. בסיסו האקדמי הוא אוניברסיטת ניו יורק. כמו כן הוא כותב בניו יורק טיימס, וב-Wired, ומייעץ לארגונים גדולים. שירקי חבר בוועדה המייעצת של קרן ויקימדיה.
קורות חייו

לאחר סיום תואר ראשון באוניברסיטת ייל בשנת 1986 עבר להתגורר בניו-יורק. שירקי היה לפרופסור הראשון בתחום המדיה החדשה במחלקה לתקשורת במכללת האנטר, שם פיתח תוכנית לימודים לתואר שני באומנויות בשילוב עם טכנולוגיות האינטרנט.
רעיונותיו

ספרו החשוב ביותר פורסם בשנת 2008 ונקרא "הנה באים כולם: ארגונים ללא ארגונים". שירקי מציג עמדה אופטימית מאוד בנוגע לפוטנציאל של הרשת לשנות מציאות פוליטית. הוא טוען, כי מאז שהופיעו כלי תקשורת המונים כמו גוגל, ויקיפדיה ופייסבוק, ההמונים מדברים עם ההמונים, מתארגנים, ויוצאים לפעולה בשטח. זאת ועוד, בזכות רשתות חברתיות עלות שיתוף הפעולה בין בני אדם רבים נעשתה זולה יותר ביחס לעלות התקשורת של ממשלות וארגונים. הירידה בעלות השיתוף והמהירות בה אנשים מתארגנים באמצעות הרשתות החברתיות הדירה את רגליהם של המבנים הארגוניים המסורתיים.
שירקי מסביר כיצד שיטות של מיקור המונים ושיתוף פעולה בין חברי רשת חברתית, תוך שימוש בכלי שיתוף ובטכנולוגיות אינטרנט, יכולים לקדם מטרות חברתיות. הוא מצביע על ארבעה שלבי מפתח, על מנת להוציא פרויקט באשר הוא לפועל: שיתוף, שיחה, שיתוף פעולה ופעולה קולקטיבית.
ספרו השני "עודף קוגניטיבי", שיצא לאור בשנת 2010, מהווה המשך לרעיונות אותם ביטא בספר "הנה באים כולם". בספר זה מסביר שירקי, כיצד שעות הפנאי של המערב נוצלו לרב לצפייה בטלוויזיה, אלא שעם פריצתו של האינטרנט אנשים החליפו את מסך הטלוויזיה במסך המחשב - שינוי שהוביל לניצול הזמן הפנוי לטובת פרויקטים משותפים כדוגמת מיזם ויקיפדיה, הפרויקט הקנייתי Ushahidi ועוד.
שירקי מגלה כי, אנשים לא היו מכורים לטלוויזיה בגלל שהם אהבו זאת, אלא בגלל שזו הייתה ההזדמנות היחידה שניתנה להם. בעידן האינטרנט, כך מתברר, גילו האנשים את אהבתם לשני דברים: ליצור ולשתף.
השיתוף, לדבריו של שירקי, אינו מתבטא רק בתמונות מצחיקות שאנשים שולחים זה לזה, אלא מביא עמו שיתוף של מאמצים וידע תוך כדי שימוש בטכנולוגיה וברשתות חברתיות, על מנת לבנות פרויקטים שיקדמו את האדם והחברה.
חילוקי דעות

כמה חודשים לפני שפרצה המהפכה במצרים טען מלקולם גלדוול, כתב השבועון "הניו יורקר", שכל הדיבורים על אודות פייסבוק כמחוללת מהפכות חברתיות אינם נכונים. ה"אקטיביזם בפייסבוק לא מגביר את המוטיבציה בקרב אנשים שנדרשים להקריב קורבן אמיתי, אלא מגביר את המוטיבציה לעשות דברים שאנשים עושים כאשר אין להם מספיק מוטיבציה כדי להקריב קורבן אמיתי". מהפכות אמיתיות זקוקות להיררכיה, ארגון וחלוקת משימות ואלו בדיוק מסוג הדברים שרשתות חברתיות, דוגמת פייסבוק, אינן טובות בהן, שכן הן מייצרות מבנה חברתי שטוח: אין מנהיגות מרכזית, אין סמכות ולכן קשה להגיע לקונצנזוס. גלדוול הגיע למסקנה שכדי שאנשים ייצאו לרחוב ויסתכנו במגע עם שוטרים עוינים, במעצר או באלימות, צריך קשרים חזקים – קשרי ידידות של ממש. את הקשרים שיוצרים באמצעות רשתות חברתיות הוא הגדיר כקשרים חלשים. להערכתו, אנשים לא ייצאו לרחוב רק כי מישהו שהם הכירו בפייסבוק אמר להם לעשות את זה.
שירקי דחה את הטענות של גלדוול. הוא הסביר כי ישנם גם אנשים שרוח המהפכה מפעמת בלבם והם מוכנים להקריב. מעבר לכך, הדבר המרכזי שפייסבוק מעניקה לאזרחים היא תשתית להתארגנות: היא מאפשרת להמון להיות מתואם.
יבגני מורוזוב, עיתונאי בלארוסי, הביע ספק רב באשר ליכולתה של רשת האינטרנט להשפיע על תהליכי דמוקרטיזציה במדינות דיקטטוריות. יתר על כן, מורוזוב מזהיר מפני השימוש שעלולים לעשות מנהיגים עריצים בטכנולוגיות האינטרנט החדשות על מנת להפיץ תעמולה קיצונית ולרדוף את מתנגדי הממשל, כשם שהדבר נעשה באיראן בזמן "המהפכה הירוקה". בספרו "אשליית הרשת: הצד האפל של חירות האינטרנט", שיצא לאור ב-2011, טוען מורוזוב, כי רשתות חברתיות יוצרות אשליה של חירות, שכן דווקא באמצעותם יכול משטר רודני לטפטף ביתר קלות אידאולוגיה קיצונית. הוא טבע את המונח "ספינטרנט" (Spinternet) כדי לבטא את הספין שממשלות שמתחילות לשלוט באינטרנט עושות לכלי הזה.
קוגרף

בתורת הגרפים, קוגרף הוא גרף הנוצר מקודקודים בודדים על ידי הפעלות של איחוד זר ואופרטור הגרף המשלים (גרף שיש בו קשת אם"ם אין קשת בגרף המקורי).
דוגמאות לקוגרפים הם גרפים מלאים וגרפי טורן.
הגדרה

נגדיר באופן רקורסיבי:
קודקוד בודד הוא קוגרף
אם  G_{1} ו- G_{2} הם קוגרפים זרים בקודקודים אז כך גם  G_{1}\cup G_{2}
אם  G קוגרף אז כך גם  {\bar {G}} (הגרף המשלים).
תכונות

היותו של גרף קוגרף שקולה לתכונות הבאות:
הגרף לא מכיל את המסילה מאורך 3 כתת-גרף מושרה
כל תת-גרף מושרה מקיים שכל קליקה מקסימלית וכל קבוצה בלתי תלויה מקסימלית נחתכות בקודקוד יחיד
בכל תת-גרף מושרה עם לפחות 2 קודקודים יש שני קודקודים עם אותם שכנים
כל צביעה חמדנית של כל תת-גרף מושרה היא אופטימלית
קרחון האראלד מולטקה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  האראלד מולטקה 
 מיקום:  אוואנאאטה 
 קואורדינטות:  76°34′N 67°32′W﻿ / ﻿76.56°N 67.53°W﻿ / 76.56; -67.53
  (למפת גרינלנד מוגדלת) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור קרחון האראלד מולטקה(למפת גרינלנד רגילה) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור קרחון האראלד מולטקה
 
קרחון הראלד מולטקה (באנגלית: Harald Moltke Glacier; בגרינלנדית: Sermersuak) הוא קרחון במחוז אוואנאטה שבצפון-מערב גרינלנד.
אורכו של קרחון האראלד מולטקה כ-5 קילומטרים ורוחבו 1,500 מטרים.
הקרחון ממוקם מצפון לבסיס האוויר תולה.
הקרחון הוא אחד מארבעת הקרחונים הגדולים המזינים את פיורד וולסטנהולם; (הקרחונים האחרים הם: קרחון צ'מברלין, קרחון קנוד רסמוסן, וקרחון סולסברי).
לקריאה נוספת

Steven J. Mock, Fluctuations of the terminus of the Moltke Glacier, Cold Regions Research and Engineering Laboratory (U.S.), P 2
Adam Herrington, Was there a 1930's Meltdown of Greenland Glaciers? , The Ohio State University Spring 2009
Eric Rignot, Sivaprasad Gogineni, Ian Joughin, and William Krab, Contribution to the glaciology of northern Greenland from satellite radar interferometry, JOURNAL OF GEOPHYSICAL RESEARCH, VOL. 106, NO. D24, PAGES 34,007-34,019, DECEMBER 27, 2001
Luke Copland, Derek Mueller, Arctic Ice Shelves and Ice Islands, P 81
הערות שוליים

1 2 3  ראו ב"לקריאה נוספת" במאמרו של Steven J. Mock.
1 2  תיאור הקרחון
רבי יוסי ברבי בון

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  דור חמישי לאמוראי ארץ ישראל
 רבותיו:  רבי יוסי דמן יוקרת
 תלמידיו:  רבי אבין (השני)
 בני דורו:  רבי מנא ותלמידיו
 
רבי יוסי ברבי בון (בתלמוד הבבלי מכונה: רבי יוסי בר אבין) היה אמורא ארץ ישראלי בתקופת הדור החמישי של האמוראים, המחצית השנייה של המאה ה-4 לספירה. רבי יוסי ברבי בון מוזכר בעיקר בתלמוד הירושלמי, שם הוא מהאמוראים המצוטטים ביותר, ומעט גם בתלמוד הבבלי, שם הוא מכונה "רבי יוסי בר אבין".
רבי יוסי ברבי בון היה תלמידו של רבי יוסי דמן יוקרת. לדעת אהרן הימן אביו של רבי יוסי היה האמורא רבי אבין.
בתלמוד הירושלמי, פעמים רבות הוא מנהל משא ומתן בענייני הלכה עם רבי מנא ותלמידיו, ובדרך כלל דבריו מסיימים את המשא ומתן בסוגיא. משום כך נהוג לייחס לו את עריכת התלמוד הירושלמי, בדומה לפעולתו של רב אשי, עורך התלמוד הבבלי. אמוראים ארץ ישראלים המאוחרים לו לא נזכרו בשמותיהם בתלמוד הירושלמי.
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "ד"ר אברהם שלמה ולדשטיין", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ח (1957), עמ' 3153
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
קוגניציה חברתית

קוגניציה חברתית (באנגלית: Social cognition) היא תחום מרכזי בפסיכולוגיה חברתית העוסק באופן שבו אנשים חושבים על עצמם ועל עולמם החברתי. התפתחות חברתית תקינה מתבססת על תהליכים קוגניטיביים שונים, אשר באמצעותם מסוגל הפרט לעקוב אחרי התנהגותם של אחרים ולהבינה. קוגניציה חברתית מתייחסת לשרשרת התהליכים הנדרשים כדי שהאדם יוכל להבין אנשים אחרים. היא כוללת יכולות תפיסתיות בסיסיות המאפשרות לפרט להבחין בין אנשים לאובייקטים, ויכולות מורכבות יותר המאפשרות לו לעשות אינטגרציה בין מספר רמזים חברתיים שונים (למשל, כיוון המבט, הבעת פנים, אינטונציה של הקול) ולפרש על פיהם את התנהגותו של האחר, והיכולת ליצור ייצוגים מורכבים לגבי כוונותיו, אמונתיו, ורגשותיו של האחר, והאופן בו הם מכוונים את התנהגותו.
רושהארט וסטריאנו מתייחסים לארבעה מרכיבים עיקריים של קוגניציה חברתית: עיבוד פרצופים, זיהוי רגשות, תיאוריה של התודעה, וייחוס תכונות לאחר. המונח קוגניציה חברתית הוא שגור במספר תחומים בפסיכולוגיה ומדעי המוח, לרוב כדי להתייחס ליכולות החברתיות הנצפות בקרב אנשים המאובחנים עם אוטיזם, סכיזופרניה ופסיכופתיה.
ראו גם

פסיכולוגיה קוגניטיבית
הערות שוליים

↑  Tricia Striano, Vincent M. Reid, Social cognition in the first year, Trends in Cognitive Sciences 10, 1 באוקטובר 2006, עמ' 471–476 doi: 10.1016/j.tics.2006.08.006
↑  Rochat, P., & Striano, T. (1999). Social–cognitive development in the first year. In P. Rochat (Ed.), Early social cognition: Understanding others in the first months of life (pp. 3–34). Lawrence Erlbaum Associates Publishers.
↑  Striano, T.; Reid, V., eds. (2009). Social Cognition: Development, Neuroscience and Autism. Wiley-Blackwell. ISBN 978-1-4051-6217-3
↑  Pablo Billeke, Francisco Aboitiz, Social Cognition in Schizophrenia: From Social Stimuli Processing to Social Engagement, Frontiers in Psychiatry 4, 2013 doi: 10.3389/fpsyt.2013.00004
↑  Blair, J.; Mitchel, D.; Blair, K. (2005). Psychopath: emotion and the brain. Wiley-Blackwell. pp. 25–7. ISBN 978-0-631-23336-7
| פסיכולוגיה חברתית |
| --- | --- | --- |
| ענפי מחקר | שכנוע • קונפורמיות • תוקפנות • משיכה בין אישית (אנ') • דעות קדומות • אלטרואיזם • השפעות הקבוצה • העדפות חברתיות • סכסוך • רגש • אמפתיה • עמדות • ייחוסים חברתיים • קוגניציה חברתית • מוטיבציה • פוביה ממגע |  |
| מושגי יסוד | סכמה • היוריסטיקה • הערכה עצמית • שנאת אי-שוויון • תורת הערך • שנאת סיכון • תאוריה של תודעה • אפקט ההילה • רושם ראשוני • השערת העולם הצודק • תאוריית הצדקת המערכת • תאוריית החליפין החברתי • תאוריית השליטה החברתית • הטיה לטובת העצמי • הטיית האישוש • הטיית הצופה המשתתף • זוהר חמים (אנ') • טעות הייחוס הבסיסית • דיסוננס קוגניטיבי • נבואה המגשימה את עצמה • הערכה עצמית • אפקט הזרקור • אפקט הקונצנזוס השגוי • אפקט מעל הממוצע • צידוק יתר • התאוריה הדו גורמית של הרגש (אנ') • פיזור אחריות • בורות פלורליסטית • תאוריית התסכול-תוקפנות • חבלה עצמית • תאוריית שיפור העצמי  • תאוריית ההשוואה החברתית • סמכותנות • זרימה • קיטוב קבוצתי (אנ') • קבוצת פנים וקבוצת חוץ • תאוריית התפיסה העצמית • מודל המעגל המורכב של הרגשות • חוכמת ההמונים • פסיכולוגיה של השקר • תחושת סוכנות • סטריאוטיפ • דה-אינדיבידואציה • ניהול הרושם • ניטור עצמי • משא ומתן • תאוריית הלמידה החברתית • תאוריית רמת ההבנייה (אנ') |  |
| אישים בולטים | ליאון פסטינגר • דריל בם • סטנלי שכטר • ג'רום זינגר (אנ') • ליסה פלדמן בארט • פול אקמן • סולומון אש • פיליפ זימברדו • ג'יימס ראסל • שלום שוורץ • אלברט בנדורה • נירה ליברמן |  |
| תחומי מחקר קרובים | פסיכולוגיה ארגונית • כלכלה התנהגותית • נוירופסיוכלוגיה חברתית • נוירוכלכלה • פסיכולוגיה פוליטית • ניהול • פסיכולוגיה צבאית |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קייל לאורי

קייל טרל לאורי (באנגלית: Kyle Terrell Lowry; נולד ב-25 במרץ 1986) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת פילדלפיה 76' מליגת ה-NBA.
קריירת ה-NBA > ממפיס גריזליס

לאחר שנתיים באוניברסיטת וילאנובה נלקח לאורי בבחירה ה-24 של דראפט ה-NBA‏ 2006, על ידי ממפיס גריזליס. במשחק הפותח של העונה נגד ניו יורק ניקס, לאחר שדיימון סטודמאייר נפצע בתחילת המשחק, שיחק לאורי במשך 28 דקות שבהן קלע 6 נקודות, קלט 10 ריבאונדים, מסר 3 אסיסטים, חטף פעמיים וחסם פעם אחת. עם זאת, עונת הרוקי שלו הסתיימה לאחר 10 משחקים בלבד לאחר ששבר את פרק כף היד במשחק נגד קליבלנד קאבלירס. לאורך העונה הוא קלע 5.6 נקודות, קלט 3.1 ריבאונדים ומסר 3.2 אסיסטים בממוצע למשחק.
קריירת ה-NBA > יוסטון רוקטס

בפברואר 2009, לאחר כשנתיים וחצי בממפיס, הועבר לאורי ליוסטון רוקטס בטרייד משולש, בו הייתה מעורבת גם אורלנדו מג'יק. לאחר עונת 2009/2010 חתם לאורי על הצעת חוזה של 23 מיליון דולר למשך 4 שנים מקליבלנד קאבלירס, אך שבוע לאחר מכן השוו הרוקטס את הצעתם של הקאבלירס.
בעונת 2010/2011 שימש לראשונה כשחקן חמישייה קבוע ביוסטון, ורשם ממוצעים של 13.5 נקודות ו-6.7 אסיסטים למשחק. ב-16 בפברואר 2011 שבר את שיאו האישי, כשקלע 36 נקודות במשחק מול קבוצת עיר ילדותו, פילדלפיה 76'; במשחק קלע לאורי את כל 11 הזריקות הראשונות שלו, וסיים עם 13 מ-16 מהשדה. ב-20 במרץ 2011 קלע לאורי 28 נקודות, מסר 10 אסיסטים וקלט שיא קריירה של 11 ריבאונדים בניצחון ביתי על יוטה ג'אז בתוצאה 110–108, ובכך השיג את הטריפל דאבל הראשון בקריירה שלו.
קריירת ה-NBA > טורונטו ראפטורס

ב-11 ביולי 2012 הועבר לאורי בטרייד לטורונטו ראפטורס, בתמורה לגארי פורבס ובחירת דראפט עתידית בסיבוב הראשון. בעונת 2014/2015 נבחר לראשונה בקריירה להשתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA, ובעונה העוקבת נבחר לחמישיית השלישית של העונה וסייע לטורונטו להעפיל לגמר האזור המזרחי, לראשונה בתולדותיה. ב-26 בפברואר 2016 שבר את שיאו האישי, כשקלע 43 נקודות במשחק מול קליבלנד קאבלירס.
בעונת 2018/2019 זכה לאורי עם טורונטו באליפות ה-NBA הראשונה בתולדותיה, לאחר שגברה על גולדן סטייט ווריורס בסדרת הגמר בתוצאה 4–2. במשחק השישי של סדרת הגמר הצטיין לאורי, כשקלע 26 נקודות, מסר 10 אסיסטים, אסף 7 ריבאונדים וחטף 3 פעמים.
קריירת ה-NBA > מיאמי היט

לאחר 9 עונות רצופות עם הראפטורס, סיכם לאורי על חוזה ל-3 שנים במיאמי היט, והועבר אליה בעסקת "החתמה והעברה" תמורת גוראן דרגיץ' ופרשס אצ'יווה.