stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיים כהן (מבעלי התוספות)
תורתו

בנוסף לתוספות על מסכת זבחים שחיבר לפניו רבי אליעזר ממץ, כנראה חיבר גם בעצמו תוספות למסכת זאת, והן העומדות בבסיס התוספות הנדפסות למסכת זו. מתוך 98 אזכורים שלו בתוספות הנדפסות על הש"ס, קרוב למחצית הן במסכת זבחים, וגם רבים מהאחרים עוסקים בסוגיות ממסכת זו. חיבר גם תוספות למסכת בבא בתרא, ואולי גם למסכתות פסחים ויומא.
נראה שהקדיש מקום רב לעיסוק בסדר קדשים ובענייני כהונה. בהתאם לכך, הוא סבר שיש לצמצם את חלות הכלל הלכתא למשיחא האומר שאין לפסק הלכה בנושאים שאין להם נפקות מעשית עד בוא המשיח. לדעתו, כלל זה אמור רק בהלכות בהן גם בימות המשיח מדובר במקרה לא מצוי, הנובע מחטא. ייתכן שיש לכך קשר להיותו כהן.
לדעת ריינר, משלבות דרכי הפסיקה של רבי חיים את היצירתיות הלמדנית שחידש רבו רבנו תם, עם המאמץ לשמור על המנהגים הקיימים ועל צורות החיים המקובלות בדורו, ולצד זאת נטייה לקולא.
תורתו > מדבריו הנודעים > עלייה לארץ ישראל בזמנו

אחת מפסיקותיו המפורסמות היא הקביעה שאין מצווה בעלייה לארץ ישראל בזמנו: ”והיה אומר רבינו חיים דעכשיו אינו מצווה לדור בארץ ישראל.”
לגבי טעמה של פסיקה זו ישנן כמה גרסאות. לפי המובא בתוספות הטעם הוא שיש קושי לקיים את המצוות התלויות בארץ: "כי יש כמה מצוות התלויות בארץ וכמה עונשין דאין אנו יכולין ליזהר בהם ולעמוד עליהם".
במרדכי מובא שהטעם הוא הסכנה שבדרך לארץ: ”כתב רבינו חיים כהן בתשובה דהני מילי בימיהם שהיה שלום בדרכים, אבל עכשיו שהדרכים משובשים אינו יכול לכופה דהוה ליה כמו חפץ להוליכה למקום גדודי חיות ולסטים ואפילו אם יעמיד לה ערבים מגוף וממון ערבך ערבא בעי.”
מנגד, בנוגע לאיסור חכמים להשכיר בית לגוי עובד עבודה זרה על פי הפסוק "וְלֹא תָבִיא תוֹעֵבָה אֶל בֵּיתֶךָ", אמר רבי חיים שבחוץ לארץ מותר, מפני שהמושג 'בית' שייך רק בארץ ישראל: "והרב רבי חיים הוא היה אומר טעם להתיר... דבחוצה לארץ לא איקרי ביתך כי אם בארץ ישראל".
תורתו > מדבריו הנודעים > טומאת כהנים ל"חרב הרי היא כחלל"

על שיטת רבנו תם לפיה כלי מתכת שהיה באוהל המת מחייב את הנזיר בתגלחת, ”ושלח לו רבינו חיים כהן איזה בית אשר תבנו לי דאי נזיר מגלח עליו הוא הדין דכהן מוזהר עליו, ואין לך בית שאין בה שום כלי מתכות שהיה באהל המת או שום מסמר”.
תורתו > מדבריו הנודעים > ביטול מין בשאינו מינו

בשונה משיטת רבו, רבנו תם, לפיה תערובת מין בשאינו מינו בה יש טעם כעיקר, אין לוקים עליה עד שיהיה בה כזית בכדי אכילת פרס.
תורתו > מדבריו הנודעים > חמץ בפסח אינו נחשב "דבר שיש לו מתירין"

לדבריו חמץ בפסח אינו נחשב לדבר שיש לו מתירין משום שהוא חוזר לאיסורו בשנה הבאה. כשיטה זו פסק בשולחן ערוך. (וזאת בניגוד לדעת הרמב"ם, הסבור שחמץ בפסח נחשב כדבר שיש לו מתירין.
לקריאה נוספת

אפרים אלימלך אורבך, בעלי התוספות, מוסד ביאליק 1986, עמ' 124–128.
אברהם (רמי) ריינר, רבנו תם ובני דורו: קשרים, השפעות ודרכי לימוד בתלמוד, עובדת דוקטור, האוניברסיטה העברית תשס"ב, סעיף 2.4: ר' חיים כהן, עמ' 85–98.
אברהם (רמי) ריינר, "בין צרפת לאשכנז בתקופת בעלי התוספות: ר' חיים כהן כמקרה מבחן", בתוך: יוסף קפלן, ברכות לאברהם, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ירושלים תשע"ט, עמ' 43–56.
הערות שוליים

↑  ריינר, "בין צרפת לאשכנז", עמ' 44–46.
↑  מובא בראבי"ה סימן תטו: "וכן כתוב נמי בתוספות שהוסיף מורי הרב רבי אליעזר בפני הרב רבי חיים כהן".
↑  מובא בשו"ת מהר"ם מרוטנבורג סימן תעט.
↑  ריינר, רבנו תם ובני דורו, עמ' 94–95.
↑  ראו תוספות מסכת כתובות, דף ק"ג, עמוד ב' ד"ה אותו. על דבריו אלה כתב הבית יוסף (יורה דעה סימן שעד): "ויש לתמוה על הרב ר' חיים כהן, שהרי רבינו תם לא היה נשיא, ואם התירו לטמאות לרבי שהיה נשיא, למה יתירו להיטמאות לרבינו תם שלא היה נשיא, ושמא היה סובר הרב ר' חיים דגדול הדור דינו כנשיא, ואף על פי שבהגהות מיימון (למשנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות אבל, פרק ג', הלכה ד') מספקא להו אי גדול הדור דינו כנשיא, הרב ר' חיים פשיט ליה.
↑  המרדכי, בבא קמא, סי' פז.
↑  ספר המנהיג, מוסד הרב קוק, ירושלים תשל"ה, עמ' לו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  אברהם (רמי) ריינר, "בין צרפת לאשכנז בתקופת בעלי התוספות: ר' חיים כהן כמקרה מבחן", בתוך: יוסף קפלן, ברכות לאברהם, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ירושלים תשע"ט, עמ' 43–56.
↑  תשובות מיימוניות לספר שופטים, סימן כ.
↑  ארובך, בעלי התוספות, עמ' 127–128.
↑  ריינר, 'רבנו תם ובני דורו, עמ' 96–97.
↑  ריינר, "בין צרפת לאשכנז", עמ' 46 והע' 21.
↑  אברהם גרוסמן, ""פירוש הפיוטים לר' אהרן בר' חיים הכהן", בתוך צבי מלאכי, באורח מדע: מחקרים בתרבות ישראל מוגשים לאהרן מירסקי, מכון הברמן למחקרי ספרות, לוד תשמ"ו, עמ' 451–468.
↑  אורבך, בעלי התוספות, עמ' 128, ע"פ הכל בו סי' קא. אמנם, בשו"ת מהרי"ק סימן קמט הוא נזכר כבן בנו של רבי חיים: "וכן משמע נמי לכאורה מתוך דברי הר"ר נחמן בן בנו של רבינו חיים כהן בספר הנחמני שיסד". גם החיד"א בשם הגדולים מערכת ספרים אות נ סימן כו מציג את רבי נחמן כנכדו של רבי חיים על פי המהרי"ק.
↑  קטעים מתוך ספר זה הובאו בדברי הראשונים, וקטעים נוספים נדפסו על ידי הרב שלמה שפיצר בתוך "ספר הזיכרון לרב בצלאל ז'ולטי", עמודים רמה - רמז.
↑  למשל סמ"ג סימן רלא.
↑  ריינר, "בין אשכנז לצרפת", עמ' 53–55.
↑  אורבך, בעלי התוספות, עמ' 127.
↑  תוס' מסכת יומא, דף י"ג, עמוד א' ד"ה הלכה, ובמקבילות.
↑  ריינר, רבנו תם ובני דורו, עמ' 85.
↑  ריינר, רבנו תם ובני דורו, עמ' 95–98.
↑  ראו תוספות לתלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"י, עמוד ב' ד"ה כתוב.
↑  המהרי"ט חלק על טעם זה וטען שאינו דברי ר"ח כהן ותלמיד טועה כתבו. (שו"ת מהרי"ט יו"ד סימן כ"ח)
↑  הגהות מרדכי כתובות, פרק "שני דייני", רמז שיג.
↑  ספר דברים, פרק ז', פסוק כ"ו
↑  ספר התרומה סימן קמד
↑  רומז בדבריו ללשון הכתוב בספר ישעיהו, פרק ס"ו, פסוק א' "אֵי זֶה בַיִת אֲשֶׁר תִּבְנוּ לִי", וכוונתו שלא יהיה בית בעולם אליו יוכל הוא, ככהן, להיכנס.
↑  תוספות לתלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף נ"ד, עמוד ב'.
↑  ראו בבית יוסף על ארבעה טורים, יורה דעה, סימן צ"ח.
↑  דבריו הובאו במרדכי למסכת פסחים סימן תקעג ובבית יוסף סימן קב
↑  ראו שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תמ"ז, סעיף ב' ובביאור הלכה שם דיבור המתחיל "חמץ" ובהגהת הרמ"א ליורה דעה, סימן ק"ב, סעיף ד'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט"ו, הלכה ט'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007410707105171  VIAF: 1154327962826851715   WorldCat (עם VIAF): 1154327962826851715
טוביקו

| --- | --- |
סושי עם טוביקו בצבעים שונים.
סושי עם טוביקו בצבעים שונים.
 
 מאכלים
 סוג:  ביצי דגים 
 מוצא:  יפן 
 
סלט עם טוביקו.
טוביקו (ביפנית: とびこ) הוא מאכל עשוי מביצי דגים מעופפים. ביצים אלה משמשות כמרכיב או כעיטור לסוגים שונים של סושי. בעיקר נהוג לעטר קליפורניה רול בביצים אלה.
ביצי הדגים קטנות (קוטרן נע בין 0.5–0.8 מילימטרים) והן קטנות יותר מגודל ביצי דג סלמון.
צבע הטוביקו אדום-כתום, אולם לרוב נצבעות הביצים בצבע ירוק באמצעות שימוש בוואסאבי, בצהוב באמצעות שימוש ביוזו, או בשחור באמצעות שימוש בדיו של דיונון.
ראו גם

ביצי דגים
איקרה
קוויאר
חרדה (ציור)

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  אדוורד מונק
 תאריך יצירה:  1894
 טכניקה וחומרים:  שמן על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  74 ס״מ 
 גובה:  94 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  אקספרסיוניזם 
 מספר יצירה:  MM.M.00515 (מוזיאון מונק) 
 מיקום:  מוזיאון מונק אוסלו שבנורווגיה
 
חרדה (בנורווגית: Angst) הוא ציור שמן על בד שנוצר על ידי האמן האקספרסיוניסטי אדוורד מונק בשנת 1894. היצירה מוצגת במוזיאון מונק באוסלו, נורווגיה. ציור זה שימש בידי מונק בשנת 1986, כבסיס ליצירת סדרה של הדפסים וליטוגרפיות בטכניקות שונות, הנושאים אותו שם.
"מאז שאני זוכר את עצמי סבלתי מתחושת חרדה עמוקה שניסיתי לבטא באמנות שלי. בלי חרדה ומחלה הייתי כמו ספינה ללא הגה". אדוארד מונק
גרסאות של היצירה

(1896), ליטוגרפיה צבועה, 41,3 × 38,8 סמ'
(1896) ליטוגרפיה, 42 × 38,6 סמ'
חיתוך עץ, 45.5 × 37.2 סמ', 1896
, חיתוך עץ צבוע, 46 × 37.5 סמ', 1896
חנה אדוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 במאי 1937 (בת 87) בלגרד, ממלכת יוגוסלביה 
 ענף מדעי:  תקשורת 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת ייל 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים  המכללה האקדמית עמק יזרעאל 
 צאצאים:  מיכל אגמון-גונן 
 מספר צאצאים:  2 
 
חנה (ג'אנה) אדוני (נולדה ב-11 במאי 1937) היא חוקרת תקשורת, פרופסור אמריטה בבית הספר לתקשורת במרכז הבינתחומי הרצליה ובאוניברסיטה העברית. מכהנת גם כראש ועדת ההוראה ומשנה לדיקן לעניינים אקדמיים בבית הספר לתקשורת במרכז הבינתחומי.
ביוגרפיה

אדוני, ילידת בלגרד, עלתה לישראל מיוגוסלביה ב-1948. ב-1955 התגייסה לצה"ל ושירתה בנח"ל במשך שנתיים. סיימה תואר ראשון בסוציולוגיה וספרות אנגלית ב-1961 באוניברסיטה העברית בירושלים, וב-1972 סיימה תואר שני בסוציולוגיה. סיימה תואר דוקטור בתקשורת בשנת 1976. שהתה בפוסט-דוקטורט במחלקה לפסיכולוגיה חברתית באוניברסיטת ייל שבארצות הברית.
החל מ–1978 הרצתה וחקרה במסגרת המחלקה לתקשורת ועיתונאות ב"בית הספר לספרנות, ארכיונאות ומידע" באוניברסיטה העברית. תפקידים נוספים שמילאה במחלקה זו היו מנהלת מכון סמארט לקומוניקציה, עורכת כתב העת לתקשורת "דברים אחדים", ובשנים 1998–2001 כיהנה כראש המחלקה לתקשורת ועיתונאות. משנת 2000 היא מחזיקה בקתדרה על שם דני ארנולד מטעם האוניברסיטה העברית. בין השנים 2005–2008 הייתה ראש המחלקה לתקשורת במכללת עמק יזרעאל.
תחומי המחקר בהם עוסקת אדוני הם תהליכי שינוי בדפוסי צריכה ושימוש במדיה בעידן הטכנולוגיות החדשות של תקשורת; קהל קוראי ספרים בישראל; מדיה ומיעוטים.
הייתה נשואה לגינקולוג פרופ' עמירם-עמי אדוני עד לפטירתו בספטמבר 2015, ולהם בן ובת, השופטת מיכל אגמון-גונן.
מספריה

חנה אדוני, ענת פירסט, מחקר התקשורת והוראתה: דילמות מובנות ופתרונות משתנים, ירושלים, הוצאת מאגנס, 2006.
חנה אדוני, הלל נוסק, קולות הקוראים: מעשה הקריאה בסביבת התקשורת הרב ערוצית, ירושלים, הוצאת מאגנס, 2007.
יחיאל לימור, חנה אדוני, רפי מן, לקסיקון לתקשורת, תל אביב, הוצאת ידיעות אחרונות, 2007.
הערות שוליים

↑  פרופ' עמירם-עמי אדוני ז"ל, באתר "אבלים"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313349705171  PLWABN: 9810560273505606  BnF: cb122128340 (data)  LCCN: n91014058  SUDOC: 071338462  VIAF: 73903303   WorldCat (עם VIAF): 73903303
חופשה בהפרעה

| --- | --- |
כרזת הסרט בעברית
כרזת הסרט בעברית
 מבוסס על:  חופשה '58 (1958)
 בימוי:  ג'ונתן גולדשטיין, ג'ון פרנסיס דולי 
 הופק בידי:  כריס בנדר, דייוויד דובקין 
 תסריט:  ג'ונתן גולדשטיין, ג'ון פרנסיס דיילי
 עריכה:  ג'מי גרוס 
 שחקנים ראשיים:  אד הלמס, כריסטינה אפלגייט, כריס המסוורת', בוורלי ד'אנג'לו, צ'בי צ'ייס, סקיילר ג'יסונדו
 מוזיקה:  מארק מות'רסבו 
 צילום:  ברי פטרסון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  BenderSpink, ניו ליין סינמה 
 חברה מפיצה:  ניו ליין סינמה, האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  29 ביולי 2015
 משך הקרנה:  99 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה, סרט מסע
 תקציב:  31 מיליון דולר
 הכנסות:  105 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   newline15
 סרט קודם:  National Lampoon's Christmas Vacation 2 
 vacationthemovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
חופשה בהפרעה (באנגלית: Vacation) הוא סרט קומדיה אמריקאי מ-2015, אשר בוים ונכתב בידיהם של ג'ון פרנסיס דיילי וג'ונתן גולדשטיין. בסרט מככבים אד הלמס, כריסטינה אפלגייט, לזלי מאן, כריס המסוורת', בוורלי ד'אנג'לו, צ'בי צ'ייס וסקיילר ג'יסונדו. זהו סרט הקולנוע החמישי בסדרת סרטי נופש המשמש אתחול רך. הסרט הופץ והוקרן לראשונה ב-29 ביולי 2015 על ידי ניו ליין סינמה והאחים וורנר. ל"חופשה בהפרעה" דירוג בן 26% ב-Rotten Tomatoes והרוויח כמעט 105 מיליון דולר אמריקאי ברוטו, בעודו תקציבו נאמד ב-31 מיליון דולר.
רקע קולנועי

השם העברי של הסרט, "חופשה בהפרעה", לא רומז לשום סרט קודם. אבל למעשה, זהו סרט המשך חמישי לסדרה בת יותר מעשרים שנה. הסרט המקורי, "נסיעה נעימה, המפתחות בפנים" (באנגלית: "National Lampoon's Vacation"), עלה לאקרנים ב-1983, ומגולל את סיפורה של משפחת גריזוולד שיצאה למסע אל פארק השעשועים הדמיוני "וולי וורלד", ובדרך השתבש הכל. בהפצה בארץ קיבל הסרט את השם "נסיעה נעימה, המפתחות בפנים", כמעין פרפרזה על הגשש החיוור. לסרט זה יצאו עד 1997 שלושה סרטי המשך: "חופשה מטורפת באירופה" (1985), "כיף של חופשה" (1989) ו"חופשה מטורפת בווגאס" (1997). האחרון בסדרה נכון ל-2023 הוא הסרט הנידון לעיל.
דמויות ושחקנים

| --- | --- |
 אד הלמס - ראסטי גריזוולד, האב ומנהיג המשפחה המנסה לרצות את משפחתו בכל מחיר  כריסטינה אפלגייט - דבי פלטשר גריזוולד, דמות שטוחה שכל מטרתה להיות האם  סקיילר ג'יסונדו - הבן הבכור במשפחה, ג'יימס  סטיל סטבינס - בן הזקונים, קווין  כריס המסוורת' - סטון קרנדל, חזאי אמיד וגיסו של ראסטי שנוהג לבגוד באודרי  לזלי מאן - אודרי גריזוולד-קרנדל, אחותו של ראסטי ורעייתו של סטון  צ'בי צ'ייס - קלארק גריזוולד, בעל צימר סנילי ואביהם של ראסטי ואודרי  בוורלי ד'אנג'לו - אמם של ראסטי ואודרי  קתרין מיסל - עדינה, מושא אהבתו של ג'יימס  רון ליווינגסטון - אית'ן, טייס מוצלח ומתחרהו של ראסטי  צ'ארלי דיי - צ'אד, מדריך רפטינג בעל נטיות אובדניות  נורמן רידוס - נהג משאית העוקב אחרי בני משפחת גריזוולד:  קיגן-מייקל קיי - ג'ק פיטרסון, חבר של ראסטי ודבי  רג'ינה הול - ננסי פיטרסון, רעייתו של ג'ק  אליזבת גיליס - הת'ר מונרו, סטודנטית שחברה באחוות טרי פי ומעריצה של דבי  טים היידקר - שוטר ממדינת יוטה  ניק קרול - שוטר ממדינת קולורדו  קייטלין אולסון - שוטרת ממדינות אריזונה  מייקל פניה - שוטר ממדינת ניו מקסיקו  דייוויד קלנון - טייס המשנה הסנילי של ראסטי  האנה דייוויס - בחורה שמחליפה מבטים עם ראסטי כשהיא נוהגת בפרארי שלה על הכביש המהיר ונהרגת בעקבות זאת  קולין הנקס - ג'ייק
הפקה > פיתוח

בראשית פברואר 2010, חמש שנים לפני עליית הסרט לאקרנים, ניו ליין סינמה הכריזה (חברה בבעלות האחים וורנר, אשר פרסמה את הסרטים הקודמים בסדרה) כי החלה בתהליך הפקה של סרט חופשה חדש. מפיקה הראשי של הסרט היה דייוויד דובקין והתסריט נכתב בידיהם של ג'ונתן גולדשטיין וג'ון פרנסיס דיילי. העלילה מתמקדת בראסטי גריזוולד, שבסרטים הקודמים היה ילד, הלוקח את משפחתו לפארק השעשועים הבדיוני "וואלי וורלד" (Walley World).
הפקה > ליהוק

בחודש יולי 2012 הוכרז כי אד הלמס יגלם את דמותו של ראסטי גריזוולד המבוגר, אשר בסרט זה משפחתו חווה משברים במהלך נסיעתם. ב-28 במרץ 2013 פרסם מגזין וראייטי כי עם כוכבי הסדרה המקוריים, בוורלי ד'אנג'לו וצ'בי צ'ייס נוהלו מגעים במטרה להחזירם לתפקיד המקורי שלהם בסרטים הקודמים.
ב-23 באפריל 2013 דווח כי הסרט הושהה לאלתר, בשל חילוקי דעות אמנותיים. מאוחר יותר, כריס המסוורת' וצ'ארלי דיי לוהקו לצוות השחקנים הקבוע. סקיילר גיסונדו וסטיל סטבינס לוהקו לדמויות ילדיהם של ראסטי גריסוולד בגילומו של הלמס, וכריסטינה אפלגייט לוהקה לדמותה של דבי, רעייתו של ראסטי. ב-15 בספטמבר 2014 הצטרפה לזלי מאן לצוות השחקנים כאודרי גריזוולד, אחותו של ראסטי. ב-29 בספטמבר, קיגן-מייקל קיי ורג'ינה הול לוהקו כזוג חבריהם של דבי וראסטי.
ב-10 באוקטובר, הבמאי ג'ון פרנסיס דיילי חשף בריאיון כי ייתכן סאם לוין ומארק סטאר יופיעו בסרט בהופעת קמע, אשר תהווה מפגש קומי בין משפחת גריזוולד לדמויותיהם של לוין וסטאר ב"זרוקים ויורמים", אם כי טענות אלו היו משוללות תימוכין. ב-12 בנובמבר הצטרפו ארבעה שחקנים לגילום דמויותיהם של שוטרים ממדינות ארבע הפינות: טים היידקר, ניק קרול, קייטלין אולסון ומייקל פניה.
הערות שוליים

↑  VACATION, באתר המועצה הבריטית לצנזורת סרטים (באנגלית)
↑  Dave McNary‏,
 Box Office: ‘Vacation’ Takes Off With $3.8 Million Debut, באתר וראייטי, 30 ביולי 2015
↑   "חופשה בהפרעה", במסד הנתונים Box Office Mojo (באנגלית)
↑  סרט זה מבוסס על סיפורו הקצר של ג'ון יוז "חופשה '58", שפורסם במקור בכתב-העת "National Lampoon" ב-1958
↑  "נסיעה נעימה, המפתחות בפנים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  דורון פישלר‏, משחקים בקקי: אם זה חוש ההומור שלכם, "חופשה בהפרעה" הוא בשבילכם, באתר וואלה, 9 באוגוסט 2015
↑  "חופשה מטורפת באירופה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  "כיף של חופשה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  "חופשה מטורפת בווגאס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  טטיאנה סיאגל, New Line ready for another ‘Vacation’, באתר וראייטי, 10 בפברואר 2010
1 2  ג'סטין קרול, Chevy Chase, Beverly D’Angelo in Talks to Reprise ‘Vacation’ Roles, באתר וראייטי, 28 במרץ 2013
↑  Ed Helms to Play Rusty Griswold in New Vacation, באתר ComingSoon.net‏, 11 ביולי 2012
↑  Vacation Reboot Delayed Indefinitely, באתר ComingSoon.net‏, 23 באפריל 2013
↑  Chris Hemsworth & Charlie Day Taking a 'Vacation' with Ed Helms, באתר  firstshowing.net‏, 25 באוגוסט 2014
↑  ג'סטין קרול, New Line Casts Rusty Griswold’s Kids in ‘Vacation’ Reboot, באתר וראייטי, 26 באוגוסט 2014
↑  Keegan-Michael Key and Regina Hall Join New Line’s ‘Vacation’, באתר וראייטי, 29 בספטמבר 2014
↑  ג'ניפר וייניארד,
John Francis Daley on Saying Good-bye to Bones and the Freaks and Geeks Reunion in His Vacation Reboot, באתר vulture.com‏, 10 באוקטובר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2018010520  MusicBrainz release group: 71f2bdc3-80c1-43df-a73a-5e99dbe9d18d   WorldCat (עם LCCN): n2018-010520 
אד הלמס, השחקן הראשי בסרט
חרגולן זמירי

| חרגולן זמירי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: חולייתנים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: סבכיים
סוג:: חרגולן
מין:: חרגולן זמירי
שם מדעי
 Locustella luscinioides ‏סאבי, 1824
תחום תפוצה


Locustella luscinioides
Locustella luscinioides
חרגולן זמירי (שם מדעי: Locustella luscinioides) הוא מין ציפור שיר קטנה במשפחת הסבכיים ומהסוג חרגולן אשר נמצאת על סף הכחדה בישראל.
אורכה 13-16 ס"מ ומשקלה 11-26 גרם. היא בינונית בגודלה ביחס למשפחת הסבכיים.
אזורי קינונה באקלים ממוזג של דרום אירופה (מקננת נדירה באנגליה) עד טורקיה שבה נמצאת האוכלוסייה הקרובה ביותר לאוכלוסיית ישראל, שהיא גבול תפוצה הדרומי ביותר של המין. זהו מין נודד, החורף באפריקה שמדרום לסהרה.
אזור חיותו בחישות קנים, בדרך כלל עם סבך צמחית גדה ובביצות. הקן נבנה בין הקנים, כאשר הוא מאגד ונאחז בכמה מהם, בו הנקבה מטילה 3–4 ביצים. בישראל מין זה חולף מצוי, ומקנן נדיר מאוד, ההערכות הן שבין 1 ל-3 זוגות מקננים בעמק החולה וייתכן ונכחד כמקנן. עד אמצע המאה ה-20 היה נפוץ מאוד ואוכלוסייתו מנתה מאות זוגות מקננים בנופי ביצה ומים מתוקים בישראל, אולם עקב יבוש שטחים אלו נעלם כמעט לחלוטין מישראל כמקנן.
ביחס למשפחת הסבכיים, לחרכולן הזמירי גב חום-אפרפר או חום אדמדם. החלק התחתון אפור-לבנבן כולל הזנב התחתון, מה שמבדיל אותו מחרגולן נחלים שצבע זנבו התחתון כהה יותר. עם זאת, לפרטים צעירים יש צבע צהבהב בזנב התחתון. המקור ארוך ודק, ופס גבה קצר ולא מודגש. בדומה לרוב הסבכיים הוא ניזון בעיקר מחרקים.
מין זה אינו חששן במיוחד, אולם קשה לצפות בו בסבך הקנים, מלבד כאשר הוא שר. השירה מונוטונית ומזכירה את ניגון החרגול, והיא נשמעת לעיתים תכופות בין הערביים. היא דומה לשירתו של חרגולן מנומר, אולם היא מהירה ועמוקה יותר.
אוכלוסיית אירופה מוערכת בכ-42,000–100,000 זוגות ומוגדרת כיציבה.
הערות שוליים

↑  חרגולן זמירי באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  חַרְגּוֹלָן זְמִירִי, באתר החברה להגנת הטבע, ‏2008
↑  Birds International (2004). "Birds in the European Union: a status assessment" (PDF). Wageningen, The Netherlands: BirdLife International. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-11-08. נבדק ב-2017-10-19.
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טרבוזאורוס

| טרבוזאורוס |
| --- | --- |
  שלד והשוואה לאדם של טרבוזאורוסים בגילאים שונים
תקופה
קרטיקון עליון, 70 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: ארכוזאוריה
סדרה:: תרופודה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טירנוזאוריים
סוג:: טרבוזאורוס
מין:: טרבוזאורוס באטאר
שם מדעי
 Tarbosaurus bataar ‏מליב, 1955

טרבוזאורוס (שם מדעי: Tarbosaurus; משמעות שמו: "לטאה מדאיגה") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הטירנוזאוריים, שחי במזרח אסיה בשלהי הקרטיקון, שלפני 70 מיליון שנה (בגיל המאסטריכט). הוא השתייך למשפחת הטירנוזאוריים יחד עם הטירנוזאורוס רקס, הדספלטוזאורוס ואחרים. המאובנים שלו התגלו באזור מונגוליה וסין.
מאפיינים

הטרבוזאורוס סווג לראשונה ב-1955 בידי הפלאונטולוג הרוסי יבגני מליב. בסוג זה נכלל מין אחד - טרבוזאורוס באטאר (Tarbosaurus bataar), אם כי מינים נוספים מהסוג הועברו לסוגים אחרים או התבטלו. במראהו דינוזאור זה דמה לטרנוזאורוס ובעבר אף השתייך לסוג טירנוזאורוס וכן לסוג אליוראמוס.
הטרבוזאורוס היה טורף גדול מאוד. הוא הגיע לאורך 10–12 מטרים ולמשקל עד 5 טונות והיה טורף-על באזורו. הוא נמצא באזור מדבר גובי, אשר בשעתו הכיל מישור הצפה קבועים, בהם נמצאו מיני דינוזאורים רבים, ביניהם מינים של זאורופודים כמו הנמגטוזאוריים, אנקילוזאורים, מספר הדרוזאוריים כמו הזאורולופוס, הדיינוכירוס והתריזינוזאורוס ועוד. כל אלה שימשו כנראה מזון לטורף הענק שהשתמש בנשיכתו העוצמתית כדי להכניע את טרפו.
בתרבות

הטרבוזאורוס ידוע בתרבות בעיקר בסרטים וסדרות טלוויזיה שונות, בהם הוא דומה לקרובו הטירנוזאורוס, כשבדומה לקרובו הוא מוצג לעיתים קרובות בצורה לא מעודכנת:
בסדרה נרדף בידי דינוזאורים של נייג'ל מארוון נראה טרבוזאורוס בסוף הפרק הראשון בו נייג'ל בורח מפרט אחד ובהמשך נראה פרט המנסה לטרוף תריזינוזאורוס אך מוכה ממנו ועוזב.
בסדרה כוכב פרהיסטורי טרבוזאורוסים מופיעים בפרק על המדבריות, בהם הם מושכים לטאות המנצלים אותם להרתעת טורפים קטנים. בהמשך טרבוזאורוס נראה ליד בור מים סמוך לטרף אך מתמקד רק בשתייה.
טרבוזאורוס הוא גיבור הסרט הדרום-קוריאני "Speckles: The Tarbosaurus", בו פרט בשם "כתם" ובת זוגו "כחולת-עין" מאוימים בידי טירנוזאורוס גדול בשם "חד-עין" שלבסוף נטרף בידי טילוזאורוסים. הזוג וצאצאם מופיעים גם בסרט ההמשך: "Dino King 3D: Journey to Fire Mountain", בו כתם הצעיר נחטף בידי חבורת דיינוניכוסים למען טורף מסתורי המכונה "החיה".
הוא מופיע גם בסרט נוסף בסדרה: "Tarbosaurus: The Mightiest Ever", בו נראים הטרבוזאורוסים באורח מציאותי יותר.
טרבוזאורוס מופיע בסרטי פארק היורה בסרט עולם היורה: נפילת הממלכה אך רק בדיורמה בה נראים 2 פרטים. הוא נראה גם במשחקי המחשב: עולם היורה: המשחק, פארק היורה 3: בניית פארק וJurassic World: Alive.
הטרבוזאורוס מופיע בסרט ה-IMAX דינוזאור בחיים!, כשהוא תוקף טרכיאה.
הטרבוזאורוס נראה בתוכנית האמת על דינוזאורים רצחניים בעודו מנסה לצוד פינקוזאורוס ובתוכנית "Animal Armageddon".
הוא מופיע במספר משחקי מחשב כמו: ללכת עם דינוזאורים, "Fossil Fighters" ו-"Prehistoric Kingdom".
גלריה

איור של טרבוזאורוס תוקף זאורולופוס
טרבוזאורוס
איור של זוג טרבוזאורוסים בציד דיינוכירוס. מתחתיהם נראים פרטי ברויצרטופס
טייסת 166

| --- | --- |
סמל הטייסת
סמל הטייסת
 פרטים
 כינוי:  "טייסת ציפורי האש"
 כינוי עבר:  "טייסת הזיק הראשונה"
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   חיל האוויר הישראלי
 סוג:  טייסת כלי טיס בלתי מאוישים
 בסיס האם:   בסיס פלמחים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־25 שנים)
 נתוני היחידה
 ייעוד:  איסוף מודיעין אותות, איסוף מודיעין חזותי וצילום אוויר.
 כלי טיס:  כטב"ם הרמס 900 ("כוכב")
 כלי טיס בעבר:  כטב"ם הרמס 450 ("זיק")
 פיקוד
 דרגת המפקד:   סגן אלוף
טייסת 166, המכונה גם "טייסת ציפורי האש" (כונתה בעבר "טייסת הזיק הראשונה"), היא טייסת בחיל האוויר הישראלי המפעילה את הכטמ"ם (כלי טיס מאויש מרחוק) הרמס 900 ("כוכב"). הטייסת מוצבת בבסיס פלמחים.
הטייסת הפעילה בעבר גם את הכטמ"ם הרמס 450 ("זיק"), אך מאז ינואר 2021 הועברה האחריות על ה"זיק" לטייסת 161 והטייסת החלה להתמקד במטוסי ה"כוכב".
היסטוריה

טייסת 166 הוקמה בפברואר 1999, כפרויקט מסווג שייעודו היה לפעילות במצבי חירום בלבד.
שנים אחדות אחר כך, הובן בחיל האוויר כי יעילותו ותכונותיו המתקדמות של הכטמ"ם יכולות להועיל רבות בביטחון השוטף ובשגרת הלחימה. ב-2003, יוסד הפרויקט כטייסת 166 ומאז הטייסת לקחה חלק בכל פעילות מבצעית או מלחמה כאשר ייעודה הוא לאסוף מודיעין אותות, מודיעין חזותי ותצלומי אוויר. מראשית שנות פעילותה הפעילה הטייסת את כטמ"ם ההרמס 450 ("זיק") והייתה לטייסת הראשונה שהפעילה אותו בחיל האוויר, לכן קיבלה הטייסת את הכינוי "טייסת הזיק הראשונה".
בשנת 2013, התפצלה הטייסת וממנה הוקמה טייסת 161 ("הנחש השחור"), המפעילה כיום את כטמ"ם ה"זיק". בשנת 2018 נכנס לתפקוד מבצעי כטמ"ם ההרמס 900 (ה"כוכב"), ומאז ועד ינואר 2021 הפעילה הטייסת את שתי הפלטפורמות במקביל.
עד לאיחוד של טייסות התובלה הקלה מבסיס שדה דוב בינואר 2019, נחשבה טייסת 166 לגדולה ביותר בחיל האוויר הישראלי. נכון לפברואר באותה שנה היא הטייסת הגדולה ביותר במערך הכטמ"ם.
היסטוריה > השִׁרְגּוּן

בינואר 2021 החל בחיל האוויר הליך שינוי ארגוני (שִׁרְגּוּן), שמטרתו לארגן מחדש ולייעל את פעילות מערך הכטמ"ם.
השינוי במסגרת השרגון התבטא בשלושה צעדים עיקריים:
הועברה האחריות הבלעדית על כטמ"ם ה"זיק" לטייסת 161, שכעת נחשבת לטייסת ה"זיק" היחידה בצה"ל.
בפברואר 2021 נפתחה מחדש טייסת 166 כטייסת "כוכב"- מאז הטייסת מתמקדת בהטסת ה"כוכב" בלבד.
הקמת גף מערך קרקעי לכטמ"ם בטייסת התחזוקה על מנת לייעל את המענה האחזקתי לכלי.
בנוסף, במסגרת השירגון שונה סמל הטייסת.
סמל הטייסת

סמלה המקורי של הטייסת עוצב על ידי אבישי שחר[דרוש מקור], איש צוות אוויר ממערך הקרב שעסק גם בעיצוב גרפי ותעשייתי והתבקש על ידי צוות ההקמה של הטייסת לעצב לה סמל. לקראת שנת ה-20 לטייסת, עסק צוות של מפעילי הטייסת בבחינת רעיונות לחידוש ושינוי הסמל. אבישי צורף אל הצוות ויחדיו יצרו מספר רעיונות. בסופו של דבר כמחצית מאנשי הטייסת תמכו בעיצוב חדש והמחצית השנייה תמכה בהשארת הסמל המקורי. כשנה לאחר מכן הוחלט לבצע בכל זאת רענון עיצובי, אך נעשה שינוי שמרני יותר. סמל הטייסת המחודש עוצב במקור על ידי מפעילי הטייסת, סרן י' ורס"ן י' ועבר לדיוק של מעצב גרפי. הרעיון מאחורי הסמל היה להוציא את השמש, שסימלה בעבר את אלמנט ההפתעה ולהוסיף את להבות האש שמסמלות את שם הטייסת ואת שני המטוסים בהיסטוריית הטייסת – הזיק והכוכב. כמו כן, נוספה עין לציפור בכדי להפוך אותה לאמיתית יותר.
גלריה

זיק (הרמס 450) בשירות טייסת 166
כוכב (הרמס 900)
״זיק״ במטס העברת המטוסים לטייסת 161