stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פייסבוק ישראל
פייסבוק ישראל > מחקר ופיתוח

מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל הוא השני שפייסבוק הקימה מחוץ לגבולות ארצות הברית (המרכז הראשון הוקם בלונדון). המרכז בתל אביב עוסק בפיתוח פרויקטים הנחשבים כפרויקטי דגל של חברת פייסבוק העולמית. הוא הוקם על בסיס מספר רכישות של חברות טכנולוגיה בישראל. פייסבוק מחזיקה בישראל כ-18 סימני מסחר. לאחר רכישת אונבו החלה להחזיק גם במספר פטנטים הרשומים על שמה.
במרץ 2011 פייסבוק הקימה בישראל את חברת "פב ישראל אחזקות בע"מ" ורכשה באמצעותה את חברת סנפטו. לאחר הרכישה סנפטו עברה למטה האמריקאי של פייסבוק ונסגרה, ופב ישראל נותרה ללא פעילות.
באוקטובר 2013 חברת אונבו נרכשה על ידי חברת פייסבוק תמורת כ-150 מיליון דולר, והייתה לרכישה השלישית של פייסבוק בישראל, והגדולה ביותר. במסגרת הסכם הרכישה, אונבו שינתה את שמה לפייסבוק ישראל ופעילותה הפכה לחטיבה נפרדת בחברה שהיא בעצם מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל (ברכישותיה הקודמות של פייסבוק בישראל החברות הנרכשות עברו למנלו פארק). לאחר רכישתה, אונבו החלה לעסוק גם בפרויקט internet.org שמטרתו לחבר לאינטרנט אנשים ממדינות העולם השלישי (כשני שלישים מאוכלוסיית העולם איננה מחוברת לאינטרנט).
במרץ 2014 גיא רוזן שפרש מניהול המרכז ומונה למנהל פיתוח מוצר בפייסבוק העולמית. רואי טיגר נשאר בישראל וקיבל את תפקיד מנהל מרכז המחקר והפיתוח המקומי. עם זאת, רוזן וטיגר החלו להוביל במשותף את מיזם Internet.org.
באוקטובר 2014 חטיבת הפיתוח של פייסבוק ישראל השיקה את כפתור ה-Safety Check, המאפשר למשתמשי הרשת החברתית הנמצאים באזור מוכה אסון לדווח בזמן אמת על מצבם. בדצמבר 2014 משרדי החברה עברו ממתחם הבורסה ברמת גן למגדל רוטשילד 22 בתל אביב.
ביולי 2015 פייסבוק רכשה את חברת פבלס (Pebbles Interfaces) הישראלית שעוסקת בטכנולוגיית זיהוי מחוות גוף, תמורת 60 מיליון דולר.
בספטמבר 2015 פייסבוק ישראל קיימה את אירוע ההאקתון הראשון הרשמי שלה במשרדיה בתל אביב. עד אז קיימה 4 תחרויות האקתון פנימיות שיועדו לעובדי החברה בלבד. בינואר 2016 קיימה החברה האקתון נוסף.
במרץ 2016 מונה ג'ואי שמחון למנהל ההנדסה של המוצר פייסבוק לייט המאפשר לתושבי מדינות מתפתחות להתחבר לפייסבוק באמצעות טלפונים ישנים. ביוני 2016 מונה שמחון למנכ"ל המרכז המחקר והפיתוח של פייסבוק ישראל, והחליף את רואי טיגר בתפקיד אשר קודם לתפקיד בכיר יותר במטה האמריקאי של פייסבוק. ביוני 2019 עבר שמחון למטה החברה בקליפורניה. בתקופת כהונתו צמח מרכז המו"פ מ-85 אנשי פיתוח ללמעלה מ-250.
בסוף 2021 רכשה מטא את פעילות חברת אינומייז הישראלית, שעסקה בפיתוח שבבים, עובדי אינומייז שולבו בפעילות Reality Labs בתל אביב לפיתוח שבבים למשקפי מציאות רבודה. בשנת 2024 נסגרה פעילות זו, כחלק מקיצוצים בפעילות פיתוח השבבים של מטא.
באפריל 2022 הודיעה פייסבוק כי תשכור 20 קומות במגדל לנדמרק בתל אביב, בעת שהיה בבנייה, זאת תמורת כ-700 מיליון שקל ל-7 שנים. על פי התכנון, משרדי החברה בישראל יעברו למגדל בתחילת 2025.
נוגד חמצון

ירקות כמו גזר, עגבנייה ותרד עשירים בנוגדי חמצון
נוגד חִמצון (באנגלית: Antioxidant, ובתעתיק: אנטיאוקסידנט) הוא חומר כימי בעל יכולות חיזור גבוהות, המקטין את קצב תגובות החמצון של חומרים אחרים בסביבתו.
נהוג לסווג נוגדי חמצון בהתאם למנגנון הפעולה שלהם, כאשר מבדילים בין נוגדי חמצון ראשונים לנוגדי חמצון שניוניים. מתוך נוגדי החמצון הראשוניים, ישנם כאלו ממקור טבעי (כמו ויטמין E ופולי-פנולים (אנ')) וכאלו שאינם טבעיים. ישנם גם אנזימים שמתפקדים כנוגדי חמצון וישנם אנזימים שיכולים לשחזר נוגדי חמצון לצורתם הפעילה, כמו glutathione reductase (אנ').
נוגדי חמצון מופקים ממקור צמחי או מן החי, שם הם אחראים על נטרול רדיקלים חופשיים ובכך מגנים על האורגניזם מנזקי חמצון שפוגעים בקרום הפלזמה, בחלבונים ובדנ"א. נוכחות נוגדי חמצון במזון מסייעת להאריך את חיי המדף ולשמור על איכותו במגוון דרכים. במזון, הרכיבים הרגישים ביותר לחימצון הם השומנים, ובפרט חומצות שומן רב-בלתי רוויות מסוג אומגה 6 ואומגה 3. נוגדי חמצון משמשים גם כחומרים משמרים במוצרי קוסמטיקה, וכמעכבי-חמצון בדלק.
תפקידם של נוגדי החמצון

חמצון הוא תגובה כימית שבה אלקטרונים עוברים מחומר מסוים למחמצן. תגובות חמצון יכולות ליצור רדיקלים חופשיים, שמתחילים תגובות שרשרת שפוגעות בתאי הגוף. נוגדי החמצון בולמים את תגובות השרשרת האלה באמצעות הסרה של רדיקל חופשי הנמצא באמצע. הם עושים זאת על ידי חיזור של מחמצנים בסביבתם ובכך הם בעצם מתחמצנים בעצמם. תכונתם החשובה של נוגדי החמצון היא שבמצבם המחומצן הם יציבים יחסית ובכך הם לא גורמים נזק.
על אף שתגובות חמצון הן הכרחיות לחיים, הן יכולות גם להזיק. לכן, לצמחים ולבעלי חיים יש מערכות מורכבות של נוגדי חמצון מסוגים שונים, למשל גלוטטיון, ויטמין C, ויטמין E, אנזימים כמו קטלאז, סופראוקסיד דיסמוטאז. רמה נמוכה של נוגדי חמצון, או פעילות של מעכבי האנזימים של נוגדי החמצון, תפגע בתאים או תהרוס אותם. הזדקנות של יצורים חיים מתרחשת, בין השאר, עקב ההתקפה המתמדת של מחמצנים על מולקולות התא; לנוגדי החמצון, לפיכך, יש השפעה מאריכת חיי תא.
סיווג נוגדי חמצון

נוגדי חמצון מסווגים לנוגדי חמצון ראשוניים ושניוניים בהתאם למנגנון הפעולה שלהם. לנוגדי חמצון מסוימים יש יותר ממנגנון פעילות אחד ואלו מכונים נוגדי חמצון מרובי פעולה. אופן הפעולה הכימי משתנה מאוד מכיוון שחומרים אלו מסוגלים לתפקד בכל שלבי תגובת החמצון. תהליך החימצון כולל שלושה שלבים: אתחול, בו נוצרים רדיקלים חופשיים בעיקר בנוכחות אור ומולקולות רגישות לעירור, שלב השרשרת בו התגובה מאיצה ומזינה את עצמה כתוצאה מנוכחות רכיבים רגישים לחימצון, ושלב הסיום בו הרדיקלים מגיבים זה עם זה ונוצרות תרכובות יציבות.
סיווג נוגדי חמצון > נוגדי חמצון ראשוניים

נוגדי חמצון ראשוניים, המכונים גם סוג 1 או נוגדי חמצון שוברי שרשרת, מעכבים או מאטים את שלב ההתפשטות (שרשרת) של תהליך החמצון על ידי מסירת אלקטרון וייצוב הרדיקלים. נוגדי החמצון הראשוניים העיקריים המוספים למזון הם תרכובות סינתטיות כמו: BHT-Butylated Hydroxytoluene , BHA- Butylated hydroxyanisole, ופרופיל גלאט-Propyl gallate המותרים להוספה לשמנים המשמשים לעיבוד מזון, כגון, טיגון, צלייה ואפייה. קיימים גם מרכיבים טבעיים הפועלים כנוגדי חמצון ראשוניים אשר מוספים למזונות, כמו נגזרות של ויטמין E (טוקופרול).
סיווג נוגדי חמצון > נוגדי חמצון שניוניים

לנוגדי חמצון שניוניים יש מנגנוני פעולה רבים. הם יכולים לקשור מתכות אשר מזרזות חמצון, לנטרל חמצן סינגלט מעורר או להגיב עם החמצן האטמוספירי, להוריד את החומציות לעיכוב אנזימים מחמצנים, ולהגיב עם הרדיקלים החופשיים. חלק מנוגדי חמצון אלה פועלים באופן סינרגיסטי(אנ') מכיוון שהם מקדמים את הפעילות נוגדת החמצון של נוגדי החמצון הראשוניים. דוגמאות לחומרים כאלו יהיו חומצה ציטרית וחומצה אסקורבית (ויטמין C).
דוגמאות לנוגדי חמצון > ויטמין C

לוויטמין C (נקרא גם חומצה אסקורבית) תפקידים רבים בגוף האדם, בין היתר כנוגד חמצון. ויטמין C אינו מיוצר בגוף האדם ועל כן יש לצרוך אותו מהתזונה, למשל על ידי אכילת פירות הדר (כמו לימון, תפוז ואשכולית). ויטמין C מהווה נוגד חמצון שכן הוא מייצב את הרדיקלים החופשיים אשר גורמים לנזקים לרכיבי התא ממערכת הדם. יתר על כן, לוויטמין C יש תפקיד חשוב בחידוש הצורה נוגדת החמצון של ויטמין E על ידי הפחתת Tocopheroxyl radicals. לאחר שוויטמין C ניטרל רדיקל חופשי על ידי ייצובו, הוא מחומצן לחומצה דה-הדרוסקורבית, שיכולה בתורה להפוך בחזרה לחומצה אסקורבית ולפעול שוב כנוגד חמצון.
דוגמאות לנוגדי חמצון > ויטמין E

ויטמין E הוא ויטמין מסיס בשומן שקיים בשמונה צורות שונות (α-, β-, γ-, and δ-tocopherol ו- α-, β-, γ-, and δ-Tocotrienol), כולן מיוצרות על ידי צמחים. התזונה של בני האדם מכילה את כל המולקולות הללו אך הגוף מעדיף α-tocopherol. α-tocopherol הוא נוגד חמצון ראשוני שיכול למנוע חמצון שמנים. בתהליך זה α-tocopherol תורם אטום מימן והופך ל-tocopheroxyl רדיקלי, אשר הופך בחזרה ל-α-tocopherol על ידי ויטמין C או על ידי חומרים מחזרים אחרים כמו cysteine או glutathione.
המקורות התזונתיים העיקריים של ויטמין E בתזונת האדם הם שמנים צמחיים, ומקורות משניים הם ביצים, גבינות וזיתים. אגוזים הם מקורות מצוינים ל-gamma tocopherol.
דוגמאות לנוגדי חמצון > חומצה אוּרית

חומצה אורית היא נוגד חמצון מסיס במים הנפוץ ביותר בבני אדם, והוא תורם בהפחתת הרדיקלים החופשיים בפלזמה. תרכובת זו פועלת לייצוב חומרים מחמצנים כמו: רדיקלי הידרוקסיל, רדיקלי פרוקסיל, חמצן סינגלטי וחומצה היפוכלורית. יתר על כן, חומצה אוּרית יכולה לנטרל קומפלקסים של ברזל ולהגן על הדנ"א מפני שבירות חד-גדיליות הנגרמות על ידי רדיקלים חופשיים בגוף.
נוגדי חמצון סינתטיים

ישנן תרכובות סינתטיות רבות שפועלות כנוגדי חמצון בצורה טובה יותר מנוגדי חמצון טבעיים, ותרכובות אלו נחשבות ליותר זמינות. נוגדי חמצון סינתטיים ישמשו במגוון רחב של מוצרי מזון והם בעיקר תרכובות פנוליות, כשההנפוצות מביניהן הן הידרוקסילאניזול בוטיל (BHA), הידרוקסילטולואן בוטיל (BHT), פרופיל גלאט (PG), אוקטיל גלאט (OG) ודודציל גלאט (DG) . חומרים אלו ישמשו כנוגדי חמצון ראשוניים להאטת פעילות הרדיקלים החופשיים ולשליטה בחמצון ובפיתוח טעמי לוואי.
הוספה של נוגדי חמצון סינתטיים למזון נחוצה אם הם מכילים כמויות קטנות של נוגדי חמצון טבעיים, או שנוגדי חמצון אלו עוברים חמצון בתהליך העיבוד או במשך זמן האחסון.
נוגדי חמצון סינתטיים > רגולציה

כתוסף מזון נוגדי=חימצון מסומנים באות E. לדוגמה, ויטמין C הוא E300 ואילו הידרוקסיטולואן בוטיל –BHT – הוא E321. הדרישות החוקיות ברוב המדינות מאפשרות הוספה של נוגדי חמצון סינתטיים בריכוזים נמוכים (לא יעלה על 100–200ppm), לעומת נוגדי-חמצון טבעיים (250–500 ppm של תמציות גולמיות). בישראל, הוספת נוגדי-חימצון טבעיים ולא-טבעיים מוגבלת על פי תקנות בריאות הציבור.
אנזימים נוגדי חמצון

אנזימים נוגדי חמצון מסוגלים לייצב או לנטרל רדיקלים חופשיים לפני שהם תוקפים רכיבים תאיים. הם מפחיתים את האנרגיה של הרדיקלים החופשיים על ידי תרומת חלק מהאלקטרונים שלהם ובכך גורמים לרדיקלים החופשיים להפוך ליציבים. בנוסף, הם עשויים להפריע לתגובת השרשת המחמצנת (oxidizing chain reaction) שגורמת למזעור הנזק שנגרם על ידי הרדיקלים החופשיים.
על ידי הפחתת החשיפה לרדיקלים חופשיים והגברת הצריכה של מזונות עשירים באנזימים נוגדי חמצון או תוספי תזונה שמכילים אנזימים נוגדי חמצון, לגוף יש פוטנציאל להפחית את הסיכון לבעיות בריאותיות הקשורות לרדיקלים חופשיים.
דוגמאות לאנזימים שיכולים לשחזר (לחזר) נוגדי חמצון הם SOD ,GPx ,glutathione reductase(GR), CAT.
נוגדי חמצון במזון

נוגדי חמצון לא רק מאריכים את חיי המדף של מוצרי המזון אלא גם מפחיתים בזבוז של חומרי גלם ומצמצמים פגיעה בערכים התזונתיים של המזון.
שינויים כימיים רבים עשויים להתרחש ולהשפיע על הטעם או לגרום להידרדרות של המזון. עבור שומנים למשל, חמצון הוא התגובה הכימית המשמעותית ביותר אשר משפיעה לרעה על איכות השמן ועל טעמו. הפגיעה בטעם נובעת מיצירת טעמי לוואי הנובעים בעיקר מפירוק חומצות שומן בלתי רוויות. הראקטיביות הגבוהה של קשרי הפחמן הכפולים בחומצות שומן בלתי רוויות הופכת את החומרים הללו למטרות ראשוניות לתגובות רדיקלים חופשיים. במזונות המכילים שומנים, נוגדי חמצון מעכבים את תחילת החמצון או מאטים את קצב התקדמותו. לכן, על מנת למנוע זאת מוסיפים למזונות אלו נוגדי חמצון אשר תפקידם אינו לשפר את איכות המזון, אלא לשמור על איכות המזון ולהאריך את חיי המדף.
נוגדי חמצון נמצאים באופן טבעי במזונות רבים, לדוגמה תה וקפה (ריכוז גבוה יותר יימצא בקפה לעומת בתה), ובצריכתם מגולמים יתרונות בריאותיים שונים. נוגדי החמצון הפוליפנוליים העיקריים הקיימים בתה הם פלבונואידים וחומצה פנולית. גם פירות וירקות מכילים נוגדי חימצון רבים מסוגים שונים ובכללם הקקאו שמשמש לייצור שוקולד. הדיאטה הים-תיכונית נחשבת לעשירה בנוגדי חימצון בשל הצריכה הגבוהה של פירות וירקות מסוגים שונים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  Casimir C. Akoh, David B. Min (ע), Food Lipids: Chemistry, Nutrition, and Biotechnology, Third Edition, 3, Boca Raton: CRC Press, 2008-03-17, ISBN 978-0-429-11032-0
↑  Emad Shalaby, Antioxidants, 2019-11-06, ISBN 978-1-78923-920-1. (באנגלית)
1 2 3 4 5 6  Mohammed Amr El-Missiry, Antioxidant Enzyme, 2012-10-03, ISBN 978-953-51-0789-7. (באנגלית)
↑  Vincenzo Zappia, Salvatore Panico, Gian Luigi Russo, Alfredo Budillon, Fulvio Della Ragione, Advances in Nutrition and Cancer, Cancer Treatment and Research, 2014 doi: 10.1007/978-3-642-38007-5
1 2 3 4 5  Fereidoon Shahidi, Handbook of Antioxidants for Food Preservation, Woodhead Publishing, 2015-02-25, ISBN 978-1-78242-097-2. (באנגלית)
↑  Dabelstein W, Reglitzky A, Schütze A, Reders K, "Automotive Fuels", Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry 2007
↑  משרד הבריאות, [chrome-extension://efaidnbmnnnibpcajpcglclefindmkaj/https://www.health.gov.il/UnitsOffice/HD/PH/FCS/Documents/fcs_list.pdf תקנות בריאות הציבור 2001 תוספי מזון], באתר משרד הבריאות, ‏2001
1 2 3 4 5 6 7 8  Amitava Dasgupta, Kimberly Klein, BS MD, Antioxidants in Food, Vitamins and Supplements: Prevention and Treatment of Disease, Elsevier Science, 2016-09-02, ISBN 978-0-12-405872-9. (באנגלית)
1 2 3 4  Edwin Nessim Frankel, Antioxidants in food and biology : facts and fiction, Bridgwater: Woodhead, 2007, ISBN 978-0-85709-790-3
↑  W. S. Waring, Uric acid: an important antioxidant in acute ischaemic stroke, QJM: monthly journal of the Association of Physicians 95, 2002-10, עמ' 691–693 doi: 10.1093/qjmed/95.10.691
↑  Maldonado, Ernesto W., Castillo, Santiago E, Uric Acid: Biology, Functions and Diseases, Hauppauge, N.Y. : Nova Science Publishers
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295547505171  BnF: cb12167971j (data)  LCCN: sh85005727  NKC: ph118513
נבחרת טאיוואן בבייסבול

| --- | --- |

 מידע כללי
 דירוג WBSC (18 בספטמבר 2024):  2       ‎+1‏
  - ניקוד:  4,118
נבחרת טאיוואן בבייסבול, 2013
נבחרת טאיפיי הסינית (טאיוואן) בבייסבול (בסינית: 中華臺北棒球代表隊) היא נבחרת הבייסבול לגברים המייצגת את טאיוואן בתחרויות בין-לאומיות. הדירוג הנוכחי של נבחרת טאיוואן ברשימת הדירוג של WBSC לנבחרות בייסבול של גברים, הוא המקום ה-2 בעולם, נכון ל-18 בספטמבר 2024, עלייה של מקום אחד לעומת דירוג קודם.
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות בייסבול של גברים באתר WBSC
ערך זה הוא קצרמרבנושא בייסבול ובנושא טאיוואן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית המקדש השלישי

ערך זה עוסק בבית מקדש עתידי. אם התכוונתם לניסיון לבנות בית מקדש שלישי במאה הרביעית, ראו .
דגם בית המקדש השלישי לפי פירושו של המלבי"ם לספר יחזקאל, השטחים הבלעדיים של הכהנים בני צדוק מסומנים בצבע כחול
לפי המסורת היהודית, בית המקדש השלישי הוא בית המקדש העתיד להבנות בהר הבית.
יסוד קיומו של בית המקדש השלישי הוא בתיאור בספר יחזקאל של מקדש שיקום במקום זה שנחרב בבית ראשון. מכיוון שבית המקדש השני, שנבנה על ידי העולים בשיבת ציון לא נבנה במתכונתו, הרי שמתכונתו נותרה לגאולה השלמה המקוּוה, יחד עם התגשמות שאר חזונות הנביאים.
בניין בית המקדש השלישי מוזכר במקומות שונים במשנה, בתלמוד, במדרש, וכן בספרי הלכה, קבלה וחסידות. וכן בתפילת שמונה עשרה מוזכרת הציפייה לבניין בית המקדש השלישי ולגאולה העתידה בכמה ברכות.
רעיון הבית השלישי שימש יהודים לתיאור משאלת לב שאין שנייה לה בימי הביניים.
הציפייה להקמת בית המקדש השלישי > במקרא

המושג "בית המקדש השלישי" אינו מופיע במקרא. עם זאת, נבואות רבות בתנ"ך מתייחסות אל הגאולה השלמה, קיבוץ הגלויות ואחרית הימים כמערכת שבית המקדש נמצא במרכזה. כך, למשל, בנבואת ישעיהו:
וְהָיָה בְּאַחֲרִית הַיָּמִים נָכוֹן יִהְיֶה הַר בֵּית ה' בְּרֹאשׁ הֶהָרִים וְנִשָּׂא מִגְּבָעוֹת וְנָהֲרוּ אֵלָיו כָּל הַגּוֹיִם. וְהָלְכוּ עַמִּים רַבִּים וְאָמְרוּ לְכוּ וְנַעֲלֶה אֶל הַר ה' אֶל בֵּית אֱלֹהֵי יַעֲקֹב, וְיֹרֵנוּ מִדְּרָכָיו וְנֵלְכָה בְּאֹרְחֹתָיו, כִּי מִצִּיּוֹן תֵּצֵא תוֹרָה וּדְבַר ה' מִירוּשָׁלִָם. וְשָׁפַט בֵּין הַגּוֹיִם וְהוֹכִיחַ לְעַמִּים רַבִּים, וְכִתְּתוּ חַרְבוֹתָם לְאִתִּים וַחֲנִיתוֹתֵיהֶם לְמַזְמֵרוֹת, לֹא יִשָּׂא גוֹי אֶל גּוֹי חֶרֶב וְלֹא יִלְמְדוּ עוֹד מִלְחָמָה.
נבואות אלה, שנאמרו בימי בית המקדש הראשון ותקופת גלות בבל, עד תחילת ימי הבית השני, לא התממשו בימיו. בדברי חז"ל מופיע ויכוח בשאלה, האם בית שני מראשיתו לא היה ראוי למימוש נבואות אלו, או שהיה בו פוטנציאל שלא התממש, בהיעדר שיתוף פעולה מספיק של עם ישראל. מכל מקום, לאחר חורבן בית שני נתפרשו נבואות אלו כמכוונות לבית מקדש חדש שייבנה.
תיאור מפורט של בית מקדש עתידי, גדול ממדים, מופיע בספר יחזקאל (פרקים מ'–מ"ג). התיאור אינו ברור, בשל שימוש במונחים אדריכליים שמשמעותם עמומה (כגון "אתיקים"), והמפרשים חלוקים בכמה שאלות יסודיות בהבנתו. כותב על כך הרמב"ם: "בניין העתיד להבנות, אף על פי שהוא כתוב ביחזקאל – אינו מפורש ומבואר". בשנת התשע"ט יצא לאור הספר מראה היכל על ידי המרכז לבית המקדש והמשכן. הספר מתואר על ידי מחברו, וכך מצוטט באתר הספרייה הלאומית, כ: ספר מראה היכל : ביאור רחב צח וברור על תבנית בית המקדש השלישי: נבואת יחזקאל על פי חז"ל ורבותינו המפרשים / אברהם חיים בלאאמו"ר רבי חנוך העניך אופמאן. הספר מפרש את פרקי הבית השלישי ביחזקאל בליוויי תרשימים, איורים והצגה חזותית בהירה ומובנת.
הציפייה להקמת בית המקדש השלישי > בהלכה

הקמת בית מקדש נזכרת בספרי ההלכה כמצוות עשה, ונמנית כאחת מתרי"ג המצוות שבתורה, על פי הכתוב בתורה: "ועשו לי מקדש". ועל פי הכלל שקבע הרמב"ם, הרי החיוב הוא לדורות. מעבר לכך, הקמת המקדש וחידוש עבודתו קשורים לסדרה של מצוות, כגון הקרבת הקורבנות, עלייה לרגל, ועוד. ממילא, המצווה הכתובה בתורה לעשות מקדש מחייבת להקימו אם קיימים התנאים המאפשרים זאת[דרושה הבהרה].
הציפייה להקמת בית המקדש השלישי > בתפילה ובפיוט

בכל הדורות נישאו תפילות לבנין בית המקדש, כך למשל כבר בימי גלות בבל, נשא דניאל תפילה אישית שחיבר לבניינו של בית המקדש השני: "יָשָׁב נָא אַפְּךָ וַחֲמָתְךָ מֵעִירְךָ יְרוּשָׁלִַם הַר קָדְשֶׁךָ... וְהָאֵר פָּנֶיךָ עַל מִקְדָּשְׁךָ הַשָּׁמֵם".
וכן לאחר חורבן הבית השני, התגבש נוסח תפילה קבוע על ידי הסנהדרין הגדולה ביבנה הכולל בקשות הנוגעות לבניין בית המקדש השלישי. כך, למשל, בתפילת העמידה ("תפילת שמונה עשרה"), הנאמרת שלוש פעמים ביום: "ולירושלים עירך ברחמים תשוב ותשכון בתוכה כאשר דיברת", "והשב את העבודה לדביר ביתך". ובזמן מאוחר יותר נוסף בתפילת הלחש של היחיד להוסיף קטע המסתיים בבקשה: "יהי רצון... שיבנה בית המקדש במהרה בימינו".
גם בנוסח ברכת המזון תיקנו להזכיר את בית המקדש: "רחם נא... על הבית הגדול והקדוש שנקרא שמך עליו".
בימים בהם הוקרב במקדש קורבן מוסף, נקבע נוסח מיוחד לתפילה על חידוש הקורבנות: "ואת מוסף יום... נעשה ונקריב לפניך באהבה". בפרט ביום הכיפורים, נהוג בעדות ישראל השונות לומר בתפילת המוסף את "סדר העבודה" המפורט של הכהן הגדול ביום זה. על כך נאמר במדרש בראשית רבה: "כל תפלתן של ישראל אינו אלא על בית המקדש. מרי! יתבני בית מקדשא! מרי! מתי יתבני בית מקדשא?".
המוטיב של בניין בית המקדש נפוץ מאוד בפיוט, ורבים מן הפיוטים שנתקבעו לשירה בסעודת השבת בכל העדות כוללים אזכורים של בית המקדש. כך, למשל, כתב דונש בן לברט בפיוטו "דרור יקרא": "דרוש נוי ואולמי, ואות ישע עשה עמי". ובשירו של רבי ישראל נג'ארה "יה ריבון עלם": "למקדשך תוב ולקדש קודשין, אתר די ביה יחדון רוחין ונפשין". במיוחד התפרסם רבי יהודה הלוי בשירי געגועיו לציון, ובכלל זה חידוש המקדש. בשירו "דבריך במור" ביקר את העדפת הקברים בארץ על פני מקום המקדש: "הטוב שיהיו מתים זכורים, והארון והלוחות שכוחים? נשחר את מקום שחת ורימה, וניטוש את מקור חיי נצחים?... ואיך נהיה להר קדשו שכחים?".
הציפייה להקמת בית המקדש השלישי > מצוות ומנהגים כזכר למקדש

לאחר חורבן הבית השני נקבעו תקנות מיוחדות כזכר למקדש: נטילת לולב בחג הסוכות, נוהגת מהתורה שבעה ימים רק במקדש ומחוצה לו יום אחד, ולאחר החורבן קבע רבן יוחנן בן זכאי שלולב ניטל שבעה ימים בכל מקום, "זכר למקדש". כמו כן נטילת ערבה בהושענא רבה נועדה להזכיר את נטילת הערבה במקדש, ומן התורה אין מצווה ליטול ערבה כלל מחוצה לו. בליל הסדר אוכלים את המצה והמרור יחד ("כורך") זכר למקדש, כמנהגו של הלל הזקן שהיה כורך את קורבן הפסח עם מצה ומרור.
הציפייה להקמת בית המקדש השלישי > התקופה האסלאמית

עד המאה ה-7, האתר עבר שחיקה תחת שלטון ביזנטי. לאחר הכיבוש המוסלמי של ירושלים במאה ה-7 במהלך הח'ליפות האומיית, נבנה מסגד על ידי הח'ליף עומר בן אל-ח'טאב (שלט 634–644 לספירה) שטיהר את האתר תחילה מאשפה ואז הקים מִכְהַר ומסגד פשוט באותו מקום כמו המסגד הנוכחי. בניית המסגד הראשון נקראה מסגד אל-'עומרי. במהלך הח'ליפות האומיית, הח'ליף עבד אל-מלכ בן מרואן הורה על שיפוץ המסגד המוסלמי, ובנה את כיפת הסלע, על הר הבית. המסגד עומד על ההר מאז 691 לספירה; אל-ג'אמי אל-אקצא. הוא שופץ מספר פעמים מאז, כולל בתקופות העבאסית, הפאטמית, הממלוכית והעות'מאנית. חלק מהמוסלמים רואים את מסגד אל-אקצא כחידוש של בית המקדש השלישי, מכיוון שהם רואים את עצמם כחלק מהדת והאמונות של כל הנביאים, אך עם חוק שונה לאחר בואו של הנביא מוחמד.
צורתו על פי תיאור יחזקאל

אחד הדברים הייחודיים העיקריים בבית המקדש השלישי, בהשוואה לקודמיו, הוא צורתו, המתוארת בפרוטרוט בספר יחזקאל. הוא מתואר כמתאים רק במתאריו הכלליים לבתי המקדש שלפניו (קיומו של קודש הקודשים, היכל ועזרה), אך מעבר לכך יש בו שוני גדול, גם בצורה וגם במידות הגדולות בהרבה, כי הוא מוסיף חצר חיצונה של מאה אמה מן הצפון ומאה אמה מן הדרום ואכן כל המקדש צורתו תהיה מרובעת.
בעיה קשה שנתקלו בה כל הניגשים להבין כיצד אמור להיראות בית המקדש השלישי לפי יחזקאל, היא חוסר היכולת לפרש כהלכה את הפסוקים בספר העוסקים בו, בשל מינוחים טכניים שאינם מוכרים לנו, וכן בשל תיאורים עמומים של כמה וכמה מחלקיו. אמנם, גם התיאורים של בית המקדש הראשון (בספר מלכים) ושל בית המקדש השני (במסכת מידות) עוררו מחלוקות פרשניות לא מעטות, אך פחותות בעקרוניותן.
נראה שלדעת הרמב"ם, חוסר היכולת להבין את תיאורו של יחזקאל הוא זה אשר גרם לאנשי שיבת ציון לבנות את בית המקדש השני כפי שעשו ולא בצורת המקדש השלישי:
בניין שבנה שלמה, כבר מפורש במלכים; וכן בניין העתיד ליבנות – אף על פי שהוא כתוב ביחזקאל, אינו מפורש ומבואר. ואנשי בית שני, כשבנו בימי עזרא, בנוהו כבניין שלמה, ומעין דברים המפורשים ביחזקאל.
אולם, המלבי"ם מפרש שבוני בית שני הבינו שהרמה הרוחנית של העם בעת שיבת ציון לא הייתה בשלמותה ולכן נמנעו מלבנות את הבית כצורת יחזקאל, בניין שמסמן שלימות רוחנית גבוהה של העם – שלימות שישיגו עם ישראל רק לעתיד לבא.
צורתו על פי תיאור יחזקאל > החצר הפנימית

היא חצר שלפני הבית (האולם, ההיכל וקודש הקודשים), גודלה מאה על מאה אמה, בה נמצא המזבח החיצון, בבית המקדש הראשון ובשני החצר נקראה העזרה.
צורתו על פי תיאור יחזקאל > החצר החיצונה

מקיפה את החצר הפנימית, וגודלה חמש מאות על חמש מאות אמה, בשונה מבית שני בה הייתה החצר החיצונה לפני הפנימית (ולא מסביב), בבית שני נקראה החצר עזרת נשים.
צורתו על פי תיאור יחזקאל > האתיקים

הגר"א מפרש שמדובר בשלושה קירות תמך שהולכים מצפון לדרום על פני כל החצר החיצונה מ"הרצפות" וממשיך לתוך ה"צלעות" שמקיפות את ההיכל וקודש הקודשים.
צורתו על פי תיאור יחזקאל > השערים

יחזקאל מתאר את שערי העזרות בגודל חמישים אמה על עשרים וחמש. בכל צד אמורים להיות שלושה תאים בגודל שש אמות על שש. בסך הכול, מתוארים שישה שערים כאלו, שלושה לחצר הפנימית ושלושה לחיצונה (לכיוונים מזרח, צפון ודרום). לשיטת הגר"א וסיעתו, התאים לאורך השער, דהיינו תא מול תא שלוש פעמים. לעומת זאת, לשיטת רש"י וסיעתו כל השישה בעובי החומה עצמה, ועוברים מאחד לשני.
צורתו על פי תיאור יחזקאל > לשכת הכהנים בני צדוק

הנביא יחזקאל מנבא שבבית המקדש יכהנו הכהנים בני צדוק לכל ענייני הקרבת חלב ודם על המזבח. בבית המקדש תהיה לשכה מיוחדת לכהנים בני צדוק בחצר הפנימית של המקדש. שבניגוד לשאר הלשכות (שפתחם יהיה לכיוון דרום), לשכה זו תהיה פתוחה לכיוון צפון. בנוסף, גם שתי לשכות הקרויות "לשכות העשרים" המשמשות בישול ואכילת בשר קודש של הקורבנות ומרכז לבישת בגדי הכהונה של בני צדוק תשמש לצרכיהם של בני צדוק.
צורתו על פי תיאור יחזקאל > פרשנות לתיאור המקדש

עד לימינו נכתבו פירושים רבים לצורת המקדש השלישי, ונבנו מודלים אדריכליים לכמה מהמרכזיים שבהם. כך ידועה שיטתו של רש"י, של הגר"א, של הרב יום-טוב ליפמן הלר, ושל המלבי"ם – שראה את פירושם של שלשתם וחלק על דעתם באופן משמעותית ושל הרב יוסף הלוי שניצלר. ואילו לאחרונה נתפרסמו פירושם של רבנו חננאל, רבי אליעזר מבלגנצי ורבי משה בן ששת. ובימינו גם שיטתה של סדרת הפרשנות דעת מקרא, שאף לפיה נבנה מודל אדריכלי.
מקומו

על פי נבואת יחזקאל מקומו של בית המקדש השלישי הוא בהר הבית בירושלים, באותו הר אשר בו ניצבו שני בתי המקדש הקודמים; אך עם זאת, לפי מידותיו המתוארות בספר יחזקאל, כדי לאפשר בניין בגודל זה במקום יצטרכו להיעשות בו שינויים טופולוגיים נרחבים. לפי חלק מן הפרשנויות, העיר ירושלים בתקופת המקדש השלישי תהיה בדרום המקדש, רחוקה ממנו 45 מיל, ואילו המקדש והר הבית יישארו במקומם.
אופן בנייתו

לדעת חלק מהראשונים בית המקדש השלישי ירד מן השמיים. דעה זו מבוססת על דברי אחת מסוגיות התלמוד, שמוזכר בה אפשרות שבית המקדש ייבנה באופן פתאומי ומהיר, ובניגוד לכללים המקובלים בהלכה כך למשל כותב רש"י:
מקדש העתיד שאנו מצפין בנוי ומשוכלל הוא יגלה ויבא משמים, שנאמר 'מקדש ה' כוננו ידיך'.
גם במקורות אגדיים שונים מתואר המקדש השלישי כנעשה בידי הקב"ה, ויש מהראשונים שלמדו מהם שהכוונה לעשייה בדרך ניסית ופלאית, ולא באמצעות בני אדם.
לעומת זאת, הרמב"ם מתאר את המקדש השלישי כמקדש בנוי בידי אדם. לדעתו, מסכת מידות נכתבה במשנה כדי שבוני המקדש השלישי ידעו כיצד לעשותו. תפיסה זו נסמכת על פשוטם של פסוקי המקרא, וכמה מקורות בדברי חז"ל.
ישנם המשלבים בין שתי דעות אלו, ואומרים שחלקו ירד משמים באופן נסי וחלקו יבנה על ידי המשיח. לפי דעת המהרש"א בחידושי-אגדות על מסכת מגילה, יחברו לבית המקדש השלישי כל בתי הכנסת בעולם, שבאופן נסי יתאספו למקום אחד ויצטרפו לבית המקדש שירד בנוי ומשוכלל מן השמים.
הרמח"ל, בספרו "משכני עליון", אומר שבית המקדש השלישי אמור היה להבנות כעליית מדרגה מיד לאחר הבית הראשון, ואם היינו זוכים, לא היה צורך בחורבן אלא כעין מעבר משן חלב לשן בשר, היו עוברים מבית ראשון שנבנה בספירת החכמה לבית שלישי בספירת הכתר. נראה מדבריו כי הוא מיישב את שתי השיטות באומרו שבית המקדש החיצוני ייבנה בחומר ובית המקדש הפנימי יירד מן השמיים.