stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלקטרוכימיה
הערות שוליים

↑  ראו http://www.metrohm-autolab.com/export/Homepages/Autolab/download/Applicationnotes/Autolab_Application_Note_EC08.pdf
↑  ראו גם: http://www.metrohm-autolab.com/export/Homepages/Autolab/download/Applicationnotes/Autolab_Application_Note_EIS01.pdf
| כימיה |
| --- | --- | --- |
מילון מונחים של נוסחאות כימיות (אנ') • רשימה של ביומולקולות (אנ') • רשימת תרכובות אי-אורגניות (אנ') • הטבלה המחזורית
| אנליטית | כימיה אינסטרומנטלית • שיטות אלקטרואנליטיות • ספקטרוסקופיה (IR, ראמאן, אולטרה סגול, NMR) • ספקטרומטר מסה (EI, ICP, MALDI) • הפרדת חומרים • כרומטוגרפיה • קריסטלוגרפיה • אפיון חומרים • טיטור • כימיה רטובה • קלורימטריה • אנליזת יסודות |  |
| תאורטית | כימיה קוונטית • כימיה חישובית (כימיה מתמטית) • מידול מולקולרי • מכניקה מולקולרית • דינמיקה מולקולרית • מבנה מולקולרי (מודל VSEPR) |  |
| פיזיקלית | אלקטרוכימיה (ספקטרואלקטרוכימיה, פוטואלקטרוכימיה) • תרמוכימיה • תרמודינמיקה כימית • מדע של פני שטח • מדע קולואידים (מיקרומטריה) • קריוכימיה • סונוכימיה • כימיה מבנית • פיזיקה כימית (פיזיקה מולקולרית) • פמטוכימיה • קינטיקה כימית • ספקטרוסקופיה • פוטוכימיה • כימיית ספין • כימיה מיקרוגלית • כימיה של שיווי משקל • מכנוכימיה |  |
| אי-אורגנית | כימיה קואורדינטיבית • מגנטוכימיה • כימיה אורגנו-מתכתית (כימיה אורגנו-לנתנידית) • כימיה של צברים • כימיה של מצב מוצק • כימיה קרמית |  |
| אורגנית | סטריאוכימיה • כימיה אורגנית פיזיקלית • תגובה אורגנית • סינתזה אורגנית • אנליזה רטרו-סינתטית • סינתזה אננטיוסלקטיבית • סינתזה מוחלטת/סינתזה למחצה • כימיה של פולרנים • כימיה פולימרית • פטרוכימיה • כימיה קוולנטית דינמית |  |
| ביולוגית | ביוכימיה (ביולוגיה מולקולרית, ביולוגיה של התא) • ביולוגיה כימית (כימיה ביו-אורתוגונלית) • כימיה תרופתית (פרמקולוגיה) • כימיה קלינית • נוירוכימיה • כימיה ביו-אורגנית • כימיה ביו-אורגנו-מתכתית • כימיה ביו-אי-אורגנית • כימיה ביו-פיזיקלית |  |
| בין תחומי | כימיה גרעינית (רדיוכימיה, כימיה של קרינה, כימיה אקטינידית) • קוסמוכימיה/אסטרוכימיה/כימיה כוכבית • גאוכימיה (ביוגאוכימיה, פוטוגאוכימיה) • כימיה סביבתית (כימיה אטמוספירית, אוקיינוגרפיה כימית) • כימיה של חימר • קרבוכימיה • כימיה של מזון (כימיה של פחמימות, כימיה פיזיקלית של מזון) • כימיה חקלאית (כימיה של קרקע) הוראת כימיה (כימיה חובבנית, כימיה כללית) • כימיה חשאית • כימיה פורנזית (טוקסיקולוגיה פורנזית, כימיה שלאחר המוות) • ננוכימיה (כימיה סופרא מולקולרית) • סינתזה כימית (כימיה ירוקה, כימיית קליק, כימיה קומבינטורית, ביוסינתזה) • הנדסה כימית (סטויכיומטריה) • מדע החומרים (מטלורגיה, הנדסה קרמית, מדע הפולימרים) |  |
| ראו גם | היסטוריה של הכימיה • פרס נובל לכימיה • ציר הזמן של הכימיה (של גילוי היסודות הכימיים) • "המדע המרכזי" • תגובה כימית (קטליזה) • יסוד כימי • תרכובת • אטום • מולקולה • יון • כימיקל • קשר כימי • אלכימיה • מכניקת הקוונטים |  |
פורטל כימיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538291205171  BnF: cb119313445 (data)  GND: 4014241-3  LCCN: sh85042105  LNB: 000087611  NDL: 00561331  NKC: ph119867
בישולי גויים

"הטבחית", ציור מאת פיטר ארטסן, שנת 1559, הולנד.
ההלכה היהודית אוסרת אכילת בישולי גויים (גם בישולי עכו"ם, בישולי נכרים), כלומר מאכלים שמי שבישל אותם היה גוי. איסור זה הוא גזירת חכמים שנגזרה כחלק מהלכות הרחקה מגויים.
מקור וטעם

כאמור, איסור זה, מקורו בדברי חז"ל, כחלק מהלכות הרחקה מגויים. האיסור הוא חלק ממכלול איסורי האכילה, וכולל את כל המאכלים שהוכנו על ידי גויים, אם בבישול, טיגון או צלייה. ועל אף כשהגוי בישל מאכלים כשרים בכלים כשרים.
לעומת זאת מותר לאכול מאכל כשר, שהכנתו הייתה במליחה, עישון או כבישה, על ידי גוי. פת שנאפתה על ידי גוי אינה כלולה בגזירה זו, אלא באיסור פת נכרי, אשר לו דינים שונים.
כאמור, הטעם באיסור זה הוא מניעת קרבה יתרה לגוי, העלולה להביא לנישואי תערובת. בנוסף, יש שכתבו כי האיסור נגזר כדי שיהודי לא יתרגל לאכול אצל הגוי, שמא יבוא על ידי כך לאכול דברים שאינם כשרים.
מאכלים שאינם כלולים באיסור

בתלמוד מובאות שתי מימרות בשם האמורא רב המצמצמות את האיסור, כאשר כל מימרא נשנתה בבית מדרש אחר. בסורא הביאו שהאמורא רב שמואל בר רב יצחק אמר בשם רב: "כל הנאכל כמות שהוא חי – אין בו משום בישולי גוי". כלומר: כל מאכל שנוהגים לאוכלו גם ללא בישול – מותר לאכילה גם אם נתבשל על ידי גוי. בפומבדיתא הביאו שאמר: "כל שאינו נאכל על שולחן מלכים ללפת בו את הפת – אין בו משום בישולי גויים". כלומר: כל מאכל שאנשים חשובים ומכובדים אינם נוהגים לאוכלו – מותר לאכילה גם אם נתבשל על ידי גוי.
רוב הראשונים קבעו שהלכה כשתי המימרות הללו להקל, ולכן כל מאכל שנאכל חי או שאינו עולה על שולחן מלכים – אין בו משום בישולי גויים. הרמב"ם הסביר את טעם הדבר, שמאכלים שאינם עולים על שולחן מלכים – אינם חשובים, ואין אדם מזמין את חברו כדי לאכול עמו מהם, ולכן אין חשש שאכילת מאכלים אלו שנתבשלו על ידי הגוי – תביא לידי חיתון עמו. גם דבר שנאכל כשהוא חי הותר מטעם זה, שאין כל כך חשיבות למאכל זה, ואין אדם מזמין את חברו לאכול עמו ממנו.
מאכלים שאינם כלולים באיסור > דבר הנאכל כשהוא חי

דברים שלא נהוג לאוכלם כשהוא חיים, כגון בשר וביצים, אורז ומיני דגן – אסורים באכילה אם נתבשלו על ידי גוי. דברים שנהוג לאוכלם כשהם חיים, כגון תפוחים ושזיפים, שנתבשלו על ידי גוי – מותרים. מעמדו של המאכל אינו נקבע על ידי כל אדם ואדם, אלא לפי מנהג האכילה המקובל באותו מקום. תבשיל שיש בו תערובת של דבר הנאכל חי ודבר שאינו נאכל חי – דינו נקבע על פי העיקר; אם העיקר הוא מדבר שנאכל חי – הוא מותר, ואם העיקר הוא דבר שאינו נאכל חי - הוא אסור. אם הדבר שנאכל חי והדבר שאינו נאכל חי שווים בכמותם ("מחצה על מחצה") – התערובת מותרת, כיוון שאיסור בישולי עכו"ם הוא איסור קל.
מאכלים שאינם כלולים באיסור > דבר שאינו עולה על שולחן מלכים

דברים שאין נהוג לאכלם בסעודות חשובות של אנשים חשובים – אין בהם משום איסור בישולי גויים. דין זה תלוי גם הוא במנהגי האכילה המקובלים, והוא עשוי להשתנות במהלך הזמן.
בתלמוד הבבלי וברמב"ם הוגדר התנאי השני להחלת איסור בישולי נכרים כך: "דבר העולה על שולחן מלכים ללפת בו את הפת". משמע שדבר שאין מלפתים בו את הפת, אין בו משום בישולי נכרים.
הרשב"א סייג את ההיתר וכתב שרק דבר שנועד ללפת בו את הפת, ואינו עולה על שולחן מלכים אלא על שולחן - אין בו איסור בישולי נכרים. אולם מאכל שאין אוכלים אותו כתיבול לפת אלא נאכל בפני עצמו לשביעה, שייך בו איסור בישולי נכרים גם אם אינו עולה על שולחן מלכים ללפת בו הפת אלא עולה על שולחנם כדי לשבוע ממנו.
גדולי האחרונים נחלקו האם דבר שנאכל לשם קינוח, ואין מלפתים בו את הפת, נאסר משום בישולי נכרים או לא. לדעת השולחן ערוך, אף אם אין מלפתים בו את הפת, יש בו איסור בישולי נכרים. ודעת הפרי חדש רק דבר שמלפתים בו את הפת או נועד לשביעה, יש בו איסור בישולי נכרים, אך דבר שנועד לשם קינוח ואין מלפתים בו הפת, אינו נאסר משום בישולי נכרים.
ברשות ישראל

יש שכתבו שכאשר הגוי מבשל בביתו של היהודי – אין בתבשיל איסור, משום שבאופן זה אין לחוש ליחסי חיתון; אולם רבנו תם חלק על דעה זו, מטעם לא פלוג (לא חילקו חכמים בגזירתם) או כי גם בבית הישראל ישנו חשש חיתון, וקדמו רבנו גרשום, וכך נתקבל להלכה. עם זאת, יש הסוברים שניתן לסמוך על דעה זו בדיעבד.
מחלוקת נוספת דומה היא לגבי בישולי עבדים ושפחות נוכרים המשרתים בביתם של ישראלים. לדעת הרמב"ן, מאחר שעבדים ושפחות מבשלים בעל כרחם, אין כאן חשש לקירוב הדעת. שרק בישול שנעשה מרצון טוב והתנדבות יוצר רגשי חיבה וקירוב דעת. לעומתו, רוב הראשונים סוברים שלא חילקו חכמים בגזירתם, וכל בישול של נכרי אסור.
סיוג נוסף לגזירה מופיע בשו"ת מהריט"ץ, לפיו כאשר הנכרי מבשל בסיטונאות, שלא עבור ישראלי מסוים, לא נוצר קירוב הדעת בינו ובין הישראל שקונה לאחר מכן את התבשיל, ולא גזרו בזה חכמים. ובדומה להיתר 'פת פלטר' בגזירת פת גויים. מנגד, הברכי יוסף, ואחריו רוב האחרונים, לא קיבלו היתר זה, משום שקולא זו נאמרה דווקא בפת, שהיא 'חיי נפש', אך לא ביחס לשאר בישולי גויים.
בישול על ידי גוי ויהודי

כאשר חלק מהבישול נעשה על ידי יהודי, כגון שהיהודי ערבב את התבשיל בעת בישולו, או שהיהודי הניח את התבשיל על האש (והתבשיל היה מתבשל מאליו גם ללא סיוע הגוי) – התבשיל מותר, גם אם כל שאר הבישול נעשה על ידי הגוי. במקרה שהיהודי רק הדליק את האש, ואילו הגוי הניח את התבשיל על האש ועסק בבישול עד סיומו. לדעת ראשוני ספרד, ובעקבותיהם השולחן ערוך – הדלקת האש אינה מספיקה, והתבשיל אסור (וכך נוהגים הספרדים); ואילו ראשוני אשכנז, ובעקבותיהם הרמ"א, מקלים וסוברים שהתבשיל מותר.
לשאלה זו השלכות במתן כשרות לבתי מזון בזמננו, שכן בבתי מזון רבים (אף בישראל, וכל שכן במקומות אחרים), עובדי המטבח אינם יהודים. בדרך כלל, בבתי מזון הנתונים תחת השגחה מהודרת יש משגיח בכל שעות העבודה, והוא מניח את המאכלים על האש, כדעת השולחן ערוך. לעומת זאת בהכשרים רגילים נוהגים להסתמך על הדעה המקילה – לפיה די בהדלקת האש על ידי יהודי. כמה מפוסקי זמננו הורו שניתן לתת הכשר לבית מזון שהבישול בו נעשה על ידי גויים, ורק הדלקת האש נעשית על ידי יהודי, אף שחלק מהאוכלים והקונים הם בני עדות המזרח, המחויבים לפסיקתו המחמירה של השולחן ערוך, וזאת משום שבמקרה זה ניתן לצרף שיקולים נוספים להיתר, כמו הדעה שדבר שהתבשל על ידי גוי בבית ישראל – מותר (ראו לעיל).
דין הכלים

כלים שגוי בישל בהם תבשיל נאסרים בשימוש, כמו כלים שבישלו בהם איסורים אחרים, עד שיוכשרו על ידי הגעלה. אבל בדיעבד אם עברו ובישלו בכלי בלא הכשרה, התבשיל מותר והכלי עדיין אסור. אם מדובר בכלי חרס, מאחר שמדובר באיסור שאינו מבוסס על איסור מן התורה שבכתב ניתן להכשירם על ידי הגעלה שלש פעמים, אף על פי שבאיסורים אחרים לא ניתן להכשיר כלי חרס, גם אם מקורם בדברי חז"ל, כל עוד והם מיוסדים על גבי איסור מן התורה שבכתב.
ראו גם

חלב נוכרי
פת עכו"ם
הלכות הרחקה מגויים
סתם יינם
חגורת אורווה

זוג חיילים לובשים חגורת אורווה של זרוע האוויר של הצי המלכותי.
חגורת אורווה (באנגלית: Stable Belt) או חגורה רגימנטלית היא חגורה צבעונית העשויה בד או עור ומשמשת צבאות שונים בעולם, כאשר דפוס פסי הצבע המופיעה לאורכה הוא ייחודי ליחידה מסוימת, לרוב ברמת רגימנט או גיס.
השימוש בחגורת אורווה כחלק ממדי צבא נפוץ במיוחד בכוחות המזוינים של הממלכה המאוחדת וצבאות חבר העמים הבריטי, בנוסף למדינות נוספות בהן דנמרק. מקור השם הוא במדי האורווה ששימשו יחידות פרשים בריטיות במהלך המאה ה-19, כאשר התפתחה מסורת של לבישת חגורה רחבה אשר בהדרגה החלה לכלול את צבעי הרגימנט, עד שבשנות ה-50 מנהג זה התקבע באופן רשמי בצבא הבריטי והתפשט ליחידות רבות ולמדינות שונות שהושפעו מהמסורת הצבאית הבריטית.
בברזיל ולבנון נמצאת בשימוש כוחות לוחמי אש והצלה חגורה בעלת עיצוב דומה הנקראת חגורת מתעמל (בפורטוגזית: cinto ginástico).
שימוש > הממלכה המאוחדת

מקור חגורת האורווה הוא במדי האורווה של יחידות פרשים של הצבא הבריטי במאה ה-19. מדי אורווה כללו מכנסי רכיבה וחולצה לבנה ללא ג'קט כדי לאפשר לחיילים לעבוד סביב האורווה ובטיפול הסוסים בקלות רבה יותר. בהדרגה החלו החיילים לעשות שימוש בחגורות רחבות שהתבססו על רצועות הרכיבה של הסוסים, אלו איפשרו לקבע את המכנסים ולאפשר נוחות בפעילות הטיפול בסוסים. לקראת סוף המאה ה-19, יחד עם המעבר של כוחות הצבא הבריטי למדי חאקי ובכך הורדה של סממני זיהוי צבעוניים של היחידות השונות בשדה הקרב, החלו להופיע חגורות האורווה צבעוניות לפי צבעי הרגימנט.
משום שמדי האורווה נלבשו רק בסביבת המחנה ולא באופן רשמי או בשדה הקרב, מסורת זאת המשיכה להתקיים ללא התנגדות ונתפסה כמסורת לא מזיקה של גאוות יחידה. בתחילת המאה ה-20, חגורות האורווה החלו להופיע בהדרגה ביחידות אחרות ברחבי הצבא הבריטי לשימוש סביב המחנה, עד שבשבנים שלאחר מלחמת העולם השנייה, הן הפכו לפריט לבוש רשמי בכלל הכוחות המזוינים של בריטניה (כולל בצי ובחיל האוויר).
כיום חגורת האורווה נלבשת בצבא הבריטי על גבי מדי מחנה (מס' 6, 7, 13 ו-14) ומדי קרב (מס' 8 ו-9) שלא בפעילות מבצעית. לרגימנטים הסדירים בצבא ישנן חגורות אורווה, כל אחד עם דפוס ייחודי בצבעי הרגימנט, בנוסף לחגורות המשויכות לזרועות מסוימים ומספר יחידות בודדות אחרות שלהן דפוס חגורה ייחודי (כגון מכללות צבאיות, סוללות ארטילריה מסוימות וגדודים בודדים). בחיל האוויר המלכותי חגורת האורווה נלבשת עם מדי שירות עבודה (מס' 2), כאשר ישנו רק דגם אחד שמייצג את כלל חיל האוויר (בצבע חום וכחול עם פס תכלת ביניהם). בצי המלכותי קיים גם עיצוב בודד לכלל המשרתים (בצבע כחול כהה) והחגורה נלבשת על גבי מדי עבודה (מס' 4 ו-5) בלבד, לחיל הנחתים המלכותי דגם משלו הנלבש באופן דומה לנהוג בצבא הבריטי.
שימוש > מדינות חבר העמים הבריטי

מדינות חבר העמים הבריטי ברובן הגדול הן מדינות לשעבר של האימפריה הבריטית, משום ששורשי הכוחות המזוינים שלהן הם בכוחות הבריטים, רבות מהמסורות התפתחו במקביל וכיום רוב כוחות חבר העמים מכילות מסורות דומות מאוד לכוחות הבריטים. ברוב מדינות אלו, החוגורות נמצאות בשימוש בדומה לנהוג בבריטניה, על גבי מדי שירות ועבודה ולא מדים מבצעיים או מדים טקסיים. בשונה מהכוחות הבריטים, רק ליחידות בולטות או ותיקות יותר קיימות חגורות אורווה בדפוס ייחודי, במקרים רבים מסורת חגורת האורווה הגיע ליחידות אלו לאחר שירות לצד יחידות מקבילות בצבא הבריטי.
שימוש > דנמרק

בשנות ה-50 כוחות ההגנה של דנמרק שירתו בשיתוף פעולה הדוק עם הכוחות הבריטים של ארמיית הריין הבריטית, מה שהוליד בין היתר עניין מצד דנמרק במסורת חגורת האורווה הבריטית. בשנת 1968 אומצה החגורה לשימוש רגימנט משמר ההוסרים באופן דומה לנהוג בצבא הבריטי, כאשר הדפוס והצבעוניות תואמים לצבעי הרגימנט, בשנות ה-70 המאוחרות מנהג זה הוכנס ברוב הכוחות הדנים (הצבא המלכותי הדני, חיל האוויר הדני ומשמר המולדת הדני).
הצבע הבסיסי של כלל חיילי הכוחות הדנים הוא שחור וזו החגורה היחידה המסופקת לחיילים באופן רשמי, לצידה ישנם כיום כ-16 דפוסים שונים בשימוש המשתייכים לרגימנטים והזרועות השונים (מתוך סך הכל כ-43 דפוסים היסטוריים). החגורות הרגימנטליות הצבעוניות אינן מחויבות לשימוש וכאמור לא מסופקות, אך הן מאושרות לשימוש במקום החגורה השחורה הסטנדרטית ונרכשות באופן עצמאי.
חגורת מתעמל

בברזיל ולבנון נמצאת בשימוש חגורה מסורתית דומה לחגורת האורווה הנקראת חגורת מתעמל (בפורטוגזית: cinto ginástico). בשונה מחגורת האורווה, חגורה זו אינה כוללת דפוסים ייחודיים ליחידות שונות ובאופן מסורתי היא דומה יותר לחגורת כלים או רתמה המשמשת אנשי חילוץ וכבאות. היא דומה לחגורת האורווה בעיצובה הכללי ובצבעוניות שלה.
בברזיל חגורת המתעמל משמשת את קורפוס לוחמי האש של הצבא (בפורטוגזית: Corpo de Bombeiros Militar) מאז 1887, עם דגם לקצינים (חגורה אדומה עם פס כחול לרוחבה, קצוות בצבע לבן ואבזמים כסופים) ודגם לחיילים (חגורה אדומה עם קצוות אפורים ואבזמים מוזהבים). בלבנון מסורת דומה של חגורת מתעמל בשימוש כוחות הכיבוי של ההגנה האזרחית הלבנונית (בערבית: المديرية العامة للدفاع المدني).
קבוצת חיילים בריטים, מימין חגורת אורווה של זרוע הקשר ומשמאל של זרוע האוויר של הצבא.
חגורת אורווה של רגימנט הטנקים המלכותי בעיצוב המקורי (לפני 2007) בעל שתי רצועות עור. כיום החגורה כוללת אבזם עם סמל היחידה בקדמתה.
לוחמי האש של צבא ברזיל
הפרעה בין סימנים

בתקשורת, הפרעה בין סימנים (באנגלית: Intersymbol interference, או בקיצור ISI) היא הפרעה לא רצויה בין סימנים (סימבולים מאופננים על גבי פולסים) המייצגים את המידע באות הספרתי הנקלט במשדר.
הניסיונות להקטין את רוחב הסרט גורמים בהכרח למריחת הפולסים המייצגים את המידע הספרתי שמועבר באות בתחום הזמן. התוצאה יכולה להיות השפעת שארית הפולס (סיבית) הקודם על פענוח הסיבית הנוכחית.
ישנם מסננים המאפשרים מצד אחד להקטין את רוחב הסרט ומצד שני למנוע ISI.
ייצוג מתמטי

בתקשורת ספרתית אות השידור  x(t) מיוצג באופן הבא:
x(t)=\sum _{k=0}^{\infty }a_{k}p(t-kT)
כאשר:
a_{k} הם סימבולי (סימני) השידור, לרוב מקונסטלציה מסוימת כגון QAM או PSK .
p(t) הוא פולס השידור. אפשר במקום צורת פולס יחידה לכל הסימבולים להשתמש בכמה צורות פולס, אך נניח לשם פשטות שמשתמשים בצורת פולס יחידה.
T הוא הזמן בין פולסי השידור.
ֿבמקלט הסינון האופטימלי יהיה באמצעות מסנן מתואם, כלומר  p^{*}(-t)‘ ולאחר מכן דגימה בקצב  T. האות המתקבל יהיה:
y(t)=x(t)*p(-t+mT)=\int _{-\infty }^{\infty }x(\tau )p^{*}(\tau -t)d\tau =\int _{-\infty }^{\infty }\sum _{k=0}^{k=\infty }a_{k}p(\tau -kT)p^{*}(\tau -t)d\tau = a_{m}\int _{-\infty }^{\infty }p(\tau -mT)p^{*}(\tau -t)d\tau +\sum _{k=0,k\neq m}^{k=\infty }a_{k}\int _{-\infty }^{\infty }p(\tau -kT)p^{*}(\tau -t)d\tau
על מנת לקבל את הסימבול ה- m יש לדגום בזמן  mT:
y(mT)=a_{m}\int _{-\infty }^{\infty }p(\tau -mT)p^{*}(\tau -mT)d\tau +\sum _{k=0,k\neq m}^{k=\infty }a_{k}\int _{-\infty }^{\infty }p(\tau -kT)p^{*}(\tau -mT)d\tau =
a_{m}E_{p}+\sum _{k=0,k\neq m}^{k=\infty }a_{k}\int _{-\infty }^{\infty }p(\tau -kT)p^{*}(\tau -mT)d\tau
כאשר  E_{p} הוא אנרגיית הפולס.
הביטוי
\sum _{k=0,k\neq m}^{k=\infty }a_{k}\int _{-\infty }^{\infty }p(\tau -kT)p^{*}(\tau -mT)d\tau
נקרא הפרעה בין סימנים, מכיוון שהוא מייצג הפרעה של הסימנים  a_{k} לסימן  a_{m}.
תנאי נייקוויסט לאיפוס ההפרעה בין הסימנים

על מנת שההפרעה בין הסימנים תהיה שווה לאפס נדרש שפולס השידור יקיים את התנאי הבא:
\int _{-\infty }^{\infty }p(\tau -kT)p^{*}(\tau -mT)d\tau ={\begin{cases}E_{p},k=m\\0,otherwise\\\end{cases}}=E_{p}\delta [k-m]
כאשר  \delta [n] היא הדלתא של קרונקר.
פולס המקיים את התכונה הזאת, כלומר מקיים את תנאי נייקוויסט נקרא פולס נייקוויסט. ניתן לנסח את התנאי במילים באופן הבא: פולס נייקוויסט הוא פולס שאורתוגונלי להזזות שלו בזמנים שהם כפולה שלמה של  T.
תנאי נייקוויסט לאיפוס ההפרעה בין הסימנים > תנאי נייקוויסט בתחום התדר

ניתן לנסח את תנאי נייקוויסט בתחום התדר. לאחר המסנן המתואם תגובת התדר של האות הרציף היא:
{\mathcal {F}}(p(t-kT)*p^{*}(-t))=P(f)e^{-j2\pi fkT}P^{*}(f)=|P(f)|^{2}e^{-j2\pi fkT}
לפי משפט הדגימה תגובת התדר של האות הדגום היא:
Y(e^{j2\pi f})={\frac {1}{T}}\sum _{m=-\infty }^{\infty }|P({\frac {f-m}{T}})|^{2}e^{-j2\pi ({\frac {f-m}{T}})kT}={\frac {1}{T}}\sum _{m=-\infty }^{\infty }|P({\frac {f-m}{T}})|^{2}e^{-j2\pi fk}
וכעת נדרש שתגובת התדר של האות הדגום תהיה זהה לתגובת התדר של הדלתא של קרונקר:
Y(e^{j2\pi f})={\frac {1}{T}}\sum _{m=-\infty }^{\infty }|P({\frac {f-m}{T}})|^{2}e^{-j2\pi fk}=DTFT(E_{p}\delta [n-k])=E_{p}e^{-j2\pi fk}
כלומר נדרש:
{\frac {1}{T}}\sum _{m=-\infty }^{\infty }|P({\frac {f-m}{T}})|^{2}=E_{p}
דוגמאות לפולסי נייקוויסט

פולס מלבני -  p(t)={\begin{cases}1,0\leq t<T\\0,otherwise\end{cases}}
כל פולס אשר מתאפס בתחום  t<0\cup t\geq T
ֿפונקציית sinc -  p(t)=sinc({\frac {t}{T}}),-\infty <t<\infty
מסנן Root raised cosine
ראו גם

דיאגרמת עין
מסנן Raised cosine
תורת הדגימה
לקריאה נוספת

John Proakis, "Digital Communications", 4th edition, McGraw-Hill, 2000. ISBN 0-07-232111-3
הערות שוליים

1 2  Forney’s Notes, see theorem 2.2
1 2  Pulse Shaping Filter, Wireless Pi, ‏2016-07-18 (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת ובנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
26 במרץ

26 במרץ הוא היום ה-85 בשנה (86 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 280 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1812 – רעידת אדמה חזקה במיוחד גורמת לנזק רב בעיר קראקס, בירת ונצואלה
1862 – מלחמת האזרחים האמריקנית – מתחיל הקרב במעבר גלורייטה, על כיבוש ניו מקסיקו
1863 – המצביעים בוירג'יניה המערבית מאשרים שחרור מדורג של העבדים
1871 – הקומונה הפריזאית מוכרזת באופן רשמי בפריז
1872 – רעידת אדמה במגניטודה 7.6 בקליפורניה גורמת ל-27 הרוגים
1909 – באקט של תמיכה בהפיכה של מוחמד עלי שאה כנגד הממשלה החוקתית של פרס, כוח צבאי רוסי פולש לצפון פרס כדי להקל על המצור על העיר טבריז
1910 – ארצות הברית אוסרת על הגירה של פושעים, אנרכיסטים, קבצנים וחולים
1917 – מלחמת העולם הראשונה: הקרב הראשון על עזה בין הבריטים לאימפריה העות'מאנית
1920 – בעיר פראג מתכנסת ועידת פראג בין ארגונים ציונים שונים, בה מוקמת ההתאחדות העולמית של 'הפועל הצעיר' ו'צעירי ציון"
1931 – עיראק ועבר הירדן חותמות על חוזה שלום
1942 – השואה – אסירות נשלחות לראשונה למחנה ההשמדה אושוויץ בפולין
1942 – המתקפה הגרמנית בצפון אפריקה בפיקודו של הגנרל ארווין רומל
1945 – הסתיים קרב איוו ג'ימה
1945 – הארמייה השביעית של צבא ארצות הברית חוצה את נהר הריין בוורמס
1950 – עצמותיה של הצנחנית חנה סנש מובאות לקבורה בהר הרצל בירושלים
1953 – יונה סאלק מכריז על פיתוח החיסון כנגד מחלת הפוליו
1966 – הפגנות בקנה מידה גדול בארצות הברית כנגד המלחמה בווייטנאם, כולל ניו יורק וושינגטון די סי ושיקגו
1971 – המחוז המזרחי בפקיסטן מכריז על הפרדות מהמדינה והקמת מדינה חדשה – בנגלדש
1974 – המפלגה הקומוניסטית הרומנית ממנה את מנהיגה, ניקולאה צ'אושסקו, לנשיא המדינה
1975 – נכנסת לתוקפה אמנת הנשק הביולוגי
1979 – הסכם השלום בין ישראל למצרים נחתם על ידי ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, נשיא מצרים אנואר סאדאת ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר
1980 – הקמת חברת Arianespace (אנ') הצרפתית, החברה הפרטית הראשונה לספק שיגורים לחלל
1981 – המשטרה ומפגינים אלבנים מתנגשים בקוסובו, יוגוסלביה
1989 – 190 אלף בוחרים משתתפים בבחירות החופשיות הראשונות לנשיאות רוסיה, בהן נבחר בוריס ילצין
1990 – התרגיל המסריח – הרב אלעזר מנחם מן שך נואם את נאום השפנים והחזירים נגד המערך והקיבוצים
1995 – אמנת שנגן נכנסת לתוקף ומגבילה את ההגירה בקרב חלק ממדינות אירופה
1996 – קרן המטבע הבינלאומית מאשרת הלוואה של 10.2 מיליארד דולר לרוסיה
1999 – ד"ר ג'ק קבורקיאן, מורשע ברצח בשל המתת חסד שביצע מול מצלמות הטלוויזיה
1999 – הווירוס "מליסה" תוקף מחשבים ברחבי העולם. התקפה זו הייתה אחת הגדולות ביותר עד לאותה תקופה, פגעה ברשתות מחשבים רבות וחידדה את המודעות לווירוסי מחשב
2000 – ולדימיר פוטין נבחר לנשיא רוסיה
2001 – רצח שלהבת פס – צלף פלסטיני יורה למוות בתינוקת בחברון
2006 – חוק חדש בסקוטלנד נכנס לתוקפו ואוסר עישון במקומות ציבוריים
2010 – ROKS Cheonan ספינה של הצי הדרום קוריאני טבעה ו-46 בני אדם נהרגו, קרוב לוודאי עקב טורפדו צפון קוריאני
2009 – שיגור סויוז TMA-14 עם משלחת 19 לתחנת החלל הבינלאומית ותייר החלל צ'ארלס סימוני בטיסתו השנייה
2015 – תחילת מבצע "סופה נחרצת" בתימן בהנהגת סעודיה
2017 – הפגנות ענ' בצ'ילה כנגד הפרטת מערכת הפנסיה
2023 – ראש הממשלה בנימין נתניהו פיטר את שר הביטחון יואב גלנט, לאחר שזה דרש לעצור את חקיקת הרפורמה המשפטית, הדבר גרר מחאות המוניות ברחבי הארץ
נולדו

1516 – קונרד גסנר, הומניסט, מורה, רופא, ביבליוגרף וחוקר טבע שווצרי (נפטר ב-1565)
1554 – שארל מלורן, דוכס מיין (נפטר ב-1611)
1874 – רוברט פרוסט, משורר אמריקאי (נפטר ב-1963)
1887 – רוזה ליכטנשטיין, שחקנית תיאטרון ישראלית ילידת גרמניה ממייסדי התיאטרון הקאמרי (נפטרה ב-1955)
1893 – ג'יימס בריאנט קונאנט, איש ציבור אמריקאי ונשיא אוניברסיטת הרווארד (נפטר ב-1978)
1893 – פלמירו טוליאטי, פוליטיקאי איטלקי (נפטר ב-1964)
1902 – חיים משה שפירא, ממנהיגיה של הציונות הדתית (נפטר ב-1970)
1905 – ויקטור פראנקל, מייסד הלוגותרפיה והניתוח האקזיסטנציאליסטי (נפטר ב-1997)
1905 – לארי מורי, פזמונאי, מלחין ותסריטאי אמריקאי (נפטר ב-1971)
1911 – רומאו פליקיארי, כדורגלן ברזילאי (נפטר ב-1971)
1911 – טנסי ויליאמס, מחזאי אמריקאי (נפטר ב-1983)
1913 – פאול ארדש, מתמטיקאי קוסמופוליטי (נפטר ב-1996)
1914 – ויליאם וסטמורלנד, מפקד כוחות הצבא האמריקאי שלחמו במלחמת וייטנאם (נפטר ב-2005)
1922 – משה רבינוביץ', מראשוני הפלי"ם וחיל הים של צה"ל (נפטר ב-1994)
1925 – פייר בולז, מלחין ומנצח צרפתי (נפטר ב-2016)
1925 – פול קדר, מראשוני טייסי חיל האוויר הישראלי (נפטר ב-2021)
1930 – סנדרה דיי או'קונור, עורכת דין ושופטת אמריקאית, האישה הראשונה שהתמנתה כשופטת בית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטרה ב-2023)
1931 – לנרד נימוי, שחקן אמריקאי הידוע בשל גילום הדמות ספוק (נפטר ב-2015)
1933 – ג'וקי ארקין, שחקן, רקדן ופנטומימאי ישראלי (נפטר ב-1996)
1934 – אלן ארקין, שחקן, במאי וסופר אמריקאי יהודי (נפטר ב-2023)
1936 – גיורא פיידמן, אמן קלרינט בינלאומי
1938 – יצחק חיים פרץ, רבה של רעננה וחבר מועצת הרבנות הראשית, יו"ר מפלגת ש"ס וחבר הכנסת מטעמה ושר בממשלות ישראל
1940 – ננסי פלוסי, פוליטיקאית אמריקאית, האישה הראשונה ועד כה היחידה לשמש כיושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית
1940 – ג'יימס קאן, שחקן קולנוע (נפטר ב-2022)
1940 – חיים אורון, פוליטיקאי ישראלי
1941 – ריצ'רד דוקינס, פרופסור בריטי לאתולוגיה
1943 – בוב וודוורד, עיתונאי, מחושפי פרשת ווטרגייט
1944 – דיאנה רוס, זמרת
1948 – סטיבן טיילר, סולן להקת אירוסמית'
1949 – פרנסיסקו אגילאר, כדורגלן ספרדי (נפטר ב-2020)
1950 – יובל חמצני, תשבצאי, צייר ועורך-דין ישראלי (נפטר ב-2021)
1950 – מיכאל הנדלזלץ, עיתונאי, מבקר תיאטרון, מתרגם ועורך ישראלי
1952 – יעקב פלג, תת-ניצב במשטרת ישראל, כיהן כראש מטה אגף החקירות והמודיעין ומפקד יחידת אתג"ר (נפטר ב-2006)
1952 – דייוויד איימס, פוליטיקאי בריטי מהמפלגה השמרנית (נפטר ב-2021)
1956 – מילן יליץ', נשיא רפובליקה סרפסקה (נפטר ב-2007)
1956 – פארק וון-סון, פוליטיקאי דרום-קוריאני, נדבן ועורך דין שכיהן כראש העיר סיאול (נפטר ב-2020)
1956 – דידי בן יואש, תת-אלוף בצה"ל, מפקד בית הספר לשריון
1962 – ג'ון סטוקטון, כדורסלן אמריקאי
1965 – גיתית שובל, זמרת ישראלית
1968 – ירון אשבל, שדרן רדיו ותקליטן ישראלי
1972 – אסנת פישמן, שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית
1972 – לזלי מאן, שחקנית קולנוע אמריקאית
1973 – לארי פייג', איש עסקים אמריקאי, ממייסדי ומפתחי גוגל
1975 – יונתן עוזיאל, שחקן, מורה ובמאי ישראלי
1975 – אסף בייזר, תסריטאי טלוויזיה ישראלי
1979 – הירומי, פסנתרנית ג'אז ומלחינה ממוצא יפני
1985 – קירה נייטלי, שחקנית קולנוע בריטית
1987 – ענבל פיזרו, שחיינית פראלימפית ישראלית
1992 – דנסייה, זמרת, יזמית ומעצבת אופנה מקמרון
1998 – עומר איוסו, שחקן ספרדי
2000 – גפן פרימו, ג'ודוקא ישראלית