stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גאוגרפיה עירונית ותכנון ערים ואזורים – מונחים
נ

נגישות בנייה היא נגישות בניינים, מעברים להולכי רגל וכבישים עבור אנשים עם מגוון רחב ככל האפשר של לקויות. ראו:
חוק התכנון והבנייה
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
נגישות בנייה למשתמשי כיסאות גלגלים
נגישות המרחב הציבורי לאנשים עם הפרעות ראייה
נגישות תחבורה
תיירות נגישה
נחלה – קרקע חקלאית ביישוב הכוללת בתוכה מגורים ומשק חקלאי, אשר ניתנה או הוחכרה למתיישב לטובת עבודה חקלאית, על פי חוק.
ניהול שימושי קרקע – תהליך שבו הוחלט על פי מתכנן או צוות תכנון תהליך קבלת ההחלטות לגבי הקמת אזור חדש או הסבה של אזור קיים.
ניצול חלל עירוני ואזורי – תהליך הסדרה של שטח לא מנוצל בתחום עירוני או אזורי
נפה – משתנה בהגדרה בין מדינה למדינה. גוף שלטון מקומי האחראי על אזור מסוים הכולל בתוכו מספר יישובים או ערים. נמצא לרוב בין רמת העירייה לרמת המחוז.
נפח עירוני וכפרי – השטח בו נמדד האורך, הרוחב, גובה מבנים, ולעיתים גם הטופוגרפיה במרחב העירוני או הכפרי.
נקודת ציון לאומית – נקודת ציון בעלת חשיבות לאומית עקב שיוך היסטורי כלשהו או עקב שיוך לשימור בעל ערך הקשור אל הטבע. לעיתים נקודה זו מופיעה גם באזור עירוני כלשהו.
נקודת ציון עירונית – מבנה או מונומנט לעיתים בולט במיוחד המזוהה עם העיר. נקודות ציון הן בדרך כלל בניינים מיוחדים או כאלה המשמשים גם בתור: "מקום מפגש" או "מקום מעבר" כלשהו בין רחובות או גם "בניינים גבוהים במיוחד", או אפילו: "נקודות נוף אות תצפית כלשהי", מזרקות, פסלים, עמודי הנצחה, "שלט" המציין מרחק בין נקודה זו לבין מקומות אחרים, שכולם בעלי משמעות. נקודות הציון מקלות על ההתמצאות בעיר ומשמעותיות ביצירת היררכיה עירונית וזהות מקומית. "אבן דרך אפס" במקום בו היא מתחילה גם נחשבת בתור נקודת ציון שכזו.
נתיב תחבורה ציבורית – נתיב תנועה בכביש המיוחד, לפחות בשעות העומס, לתחבורה ציבורית בלבד.
ס

סגרגציה גאוגרפית – הפרדה גאוגרפית בין אוכלוסיות או סוגי שטח. הפרדה זו נובעת בדרך כלל מהעדפות אישיות, אך לעיתים גם כתוצאה ממדיניות ממשלתית או של ארגונים ומוסדות רשמיים.
סדר כפרי – תהליך הסידור בו מצוי המבנה של היישוב החקלאי.
סדר עירוני – תהליך הסידור בו מצוי המבנה של היישוב העירוני.
סדר תכנוני – תהליכי סידור עבור אזורים נרחבים הכוללים לעיתים גם יישובים עירוניים ואזוריים יחדיו.
סמטה – היא מעבר צר בין בניינים, המצוי בעיקר באזורים עירוניים, ומשמש הולכי רגל (אף כי יש מקרים של סמטאות שמשמשות נסיעת כלי רכב). מקור המילה בארמית: סמטא.
פ

פיאצה – הוא הכינוי לכיכר עירונית באיטליה ומלטה המשמשת עבור "הולכי רגל בלבד" וסגורה עבור כלי רכב. לעיתים קרובות משמשת הפיאצה גם עבור חניון עבור כלי רכב.
פלאזה – הוא המונח הספרדי לכיכר עירונית או רחבה (לעיתים עם "במה") המשמשת עבור: "התכנסויות, טקסים, או אירועים שונים".
פלאטיה – הוא המונח בתרבות היוונית לכיכר עירונית המציינת "נקודת ציון עירונית" או "רחבה עבור מפגשים וחגיגות" ביישובים הכפריים.
פארק – ראו גן
פוניקולר – רכבת הנמשכת באמצעות כבלים לאורך מתלול. הפוניקולר הוא אמצעי התחבורה הציבורית היעיל ביותר בערים הבנויות על שיפועי הרים תלולים, כדוגמת הכרמלית בחיפה.
פינוי בינוי – שיטת הפקעה של קרקעות פרטיות בשכונות בעלות שווי מקרקעין נמוך, כאלה המאוכלסות לרוב בתושבים משכבה סוציו-אקונומית נמוכה, לטובת הריסה ובנייה מחדש. במסגרת תוכנית פינוי בינוי, התושבים המפונים מבתיהם לטובת ההתחדשות העירונית מקבלים דירות חדשות בבינוי החדש אשר שוויין הכספי גדול יותר. קיימת מחלוקת גדולה סביב שיטת הפינוי בינוי, שכן על אף שהרווח הכלכלי הנקי הוא של כולם, הקהילה המקורית של השכונה נפגעת ולעיתים גם נעלמת.
פסיכולוגיה עירונית – תחום מחקרי העוסק על היחסים בין הדמויות באזורים עירוניים לבין התכנון העירוני.
פרבר – אזור מגורים גדול הממוקם בשולי העיר או המטרופולין, אשר רוב הגרים בו עובדים במרכז העיר. פרברים מאופיינים בצפיפות מגורים נמוכה מאוד והם לרוב מקושרים לסביבתם בכבישים בין-עירוניים. ראו גם עיר שינה.
פרבור – תהליך של צמיחת עיר או אזור מטרופוליני על פני שטחים פתוחים גדולים מאוד ההופכים לפרבריה.
פרוספקט (רחוב) – הוא מונח רוסי עבור "רחוב רחב וארוך ורב מסלולים" הכולל לעיתים גם אזור מיוחד עבור רכבת קלה או אוטובוס חשמלי בעיקר באזורים עירוניים המשמשים בתור דרך עורקית.
צ

צומת – מפגש של שני כבישים או יותר באותו המפלס (להבדיל ממחלף), שבו יכולה התחבורה הגלגלית לשנות את נתיבה באמצעות רמזור המכוון אותה או על פי כללי מתן זכות קדימה בצמתים עמוסים פחות.
ציר – מונח כללי לדרך, עירונית או בין-עירונית, כגון רחוב, כביש או מסלולים קוויים מסוגים שונים, מהם מתפצלים רחובות משניים.
צפיפות אוכלוסין – יחס האוכלוסייה לשטח עבור מרחב גאוגרפי. היחס נמדד לרוב בתושבים לקמ"ר או לדונם או במ"ר לתושב.
צפיפות דיור – יחס האוכלוסייה לשטח דיור, גם בבניינים רבי-קומות. כלומר, שטח הדיור הממוצע של כל תושב. בבנייה רוויה וגבוהה בעיר יכולה להיות צפיפות אוכלוסין גבוהה מאוד אך צפיפות דיור דלה.
ק

קארדו – רחוב ישר בערים הרומיות המתוכננות שעבר מצפון לדרום וניצב לדקומנוס. זה הראשי נקרא קארדו מקסימוס אך לרוב נקרא בקיצור רק קארדו.
קו בניין – קו בתוכנית הבינוי שלמבנים ברחוב בו הוא מוגדר אסור לחצות אותו. הקו הוא המשכי בדרך כלל בכל החלקות בצד אחד של הרחוב, ובצידו השני יכול להיות מוגדר קו אחר. כדי לנצל את זכויות הבנייה, נבנים בדרך כלל כל הבניינים עד לקו זה ויוצרים דופן מישורית לחלל הרחוב.
קו בניין סגור – קו בניין עם גדר או חומת הפרדה כלשהי.
קו בניין פתוח – קו בניין ללא שום הפרדה כלשהי בין המבנה לבין הרחוב.
קו רקיע – מושג המתייחס לצללית של העיר ולמראה הכללי של הבניינים המזדקרים מעל קו האופק.
קולונדה – (וכן אכסדרה, סטיו או ארקדה כאשר היא מקושתת) שדרת עמודים בחזית של מבנה שמהווה מעבר מקורה לאורך הרחוב. לאורך מעבר זה יכולים הולכי הרגל ללכת בלי להיחשף לשמש או לגשם ולכן קולונדות מסחריות, כאלה שלאורכן חנויות רבות, מצליחות פעמים רבות. קיימים רחובות רבים בארץ ובעולם (דוגמת רחוב אבן גבירול בתל אביב) שבהם קולונדה מסחרית לכל אורך הרחוב.
קיבוץ – צורת התיישבות ייחודית למדינת ישראל, שערכיה הם חיים שיתופיים בקהילה, חינוך משותף בקהילה ובעלות משותפת על אמצעי הייצור והצריכה. קיבוצים הם יישובים בעלי אופי כפרי אשר התפתחו בעיקר סביב עבודה חקלאית.
קיבוץ עירוני – סוג של קיבוץ הפועל לא כיישוב עצמאי אלא כהתארגנות שממוקמת בתוך עיר.
קילומטר אפס – (נקרא גם: אבן דרך אפס) הוא נקודת ייחוס למדידת מרחק בין ערים. מרחקים הנמדדים אל עיר מסוימת וממנה מחושבים על פי נקודה זו, שנמצאת בדרך כלל במרכז העיר (בניין העירייה או המועצה של אותה עיר, ובהיעדרו – בניין הדואר המרכזי) או באתר היסטורי חשוב. בדרכים המובילות אל עיר מסוימת, השלטים ואבני הדרך מציינים את המרחק אל אותה נקודת ייחוס. קילומטר אפס נהוג גם להגדיר עבור דרכים שאינן מובילות אל עיר מסוימת, כדי לציין נקודת ייחוס, שממנה נמדד המרחק הרשום על גבי אבני הדרך. במדינות מסוימות מוגדר אף קילומטר אפס (או אבן דרך אפס) כנקודת ייחוס למדינה כולה, ובדרך כלל הכוונה לקילומטר אפס של עיר הבירה. במדינות בהן לא משתמשים בשיטה המטרית, המונח המקובל הוא אבן מיל אפס, כגון בארצות הברית: Zero Milestone. נקודה זו יכולה גם להופיע ב"צומת מרכזי", "מחלף" או "כיכר מרכזית" הממוקמים בעיר הבירה שממנה יוצאים כמה רחובות מרכזיים הממשיכים בתור "דרכים מרכזיות" אל ערים אחרות. נקודה זו משמשת לעיתים גם בתור נקודת ציון עירונית.
ש

שאררט – תהליך קבלת החלטות בנוגע לתכנון עירוני בשיתוף עם הציבור
שביל אופניים – שביל מסומן המיועד לנסיעה בטוחה ונוחה יותר של רוכבי אופניים בתחומי העיר. השבילים מסומנים לאורך מדרכות רחבות, שדרות ושטחים ציבוריים פתוחים והם מעודדים נסיעה באופניים.
שדרה – טיפוס רחוב רחב מן הרגיל, המאופיין בשורות עצים לאורכו ולעיתים קרובות גם גינות הנמצאות לאורך הרחוב לטובת הולכי הרגל. שדרות רחבות מספיק עשויות לכלול גם שבילי אופניים, קיוסקים ומבנים קטנים לאורכן.
שדרה לאומית – טיפוס של שדרה הנמצאת בעיר הבירה וסביבה מרוכזים מבני הממשל של המדינה, מוזיאונים לאומיים, חברות לאומיות, מוסדות תרבות חשובים, ומרכזי בילוי ומסחר ממשלתיים. לעיתים משמשת השדרה גם בתור פסטיבלים או אירועים חשובים במדינה ולעיתים גם להפגנות כנגד הממשל.
שוק – מקום, לרוב במרכז עיר או יישוב, בו מתקיים מסחר ברמה הפשוטה ביותר של דוכנים המוכרים מוצרים שונים לצרכנים או נמכרים בין סוחרים בשוק סיטונאי. שווקים מתפתחים בדרך כלל באופן טבעי בעיר במקום אליו קל לתושבים להגיע ברגל ובו קיימת גם גישה נוחה לסוחרים המביאים את הסחורות.
שטחים פתוחים – הגדרת שימוש קרקע המתייחסת לשטח שאינו בנוי ואינו "מופר" כלומר פרוץ על ידי עבודות עפר.
שטח פרטי פתוח (שפ"פ) – שטח פתוח בבעלות פרטית אשר מחויב להישאר נגיש לציבור הרחב.
שטח ציבורי פתוח (שצ"פ) – שטח פתוח בבעלות ציבורית, לא בנוי, אשר מוגדר בחוק כשטח לרשות הציבור ולרווחתו. שטח ציבורי פתוח יכול להיות גנים ציבוריים, כיכרות וכדומה.
שטח בנייני ציבור (שב"צ) – שטח ציבורי, אשר מוגדר כשטח לבנייני ציבור לפי תוכנית בניין עיר.
שטח חקלאי-עירוני – שטח חקלאי המצוי ברשות עירונית או בשיתוף בין רשות עירונית ובין ישוב חקלאי.
שימושי קרקע – בגאוגרפיה עירונית נוהגים לחלק את שטחי העיר לסוגי שטחים. סוגו של שטח מסוים נקבע על-פי השימוש שמבצע בו האדם.
שיכון – מבנה מגורים או מערכת מבני מגורים, הממומנים לרוב על ידי המדינה ומיועדים לאוכלוסייה דלת אמצעים. שיכונים ומעונות עובדים החלו להיבנות בעולם החל מתחילת המאה ה-20 והם לרוב נותנים פתרון זול, אך לא תמיד איכותי, לאותן אוכלוסיות. בארץ הם הוקמו בין השאר על ידיד ההסתדרות באמצעות חברת שיכון עובדים.
שינוי יעוד – שינוי הגדרת הקרקע המוגדרת בתוכנית בניין עיר תוך אישור תוכנית חדשה. בשינוי יעוד ניתן, לדוגמה, להפוך מגרש המיועד למסחר בלבד למבנה מגורים.
שכונה – אזור בעיר, בגודל הנע בין רחוב לרובע, המשמש קהילה מסוימת למגורים. שכונה מתאפיינת במערך מגורים המשמש את הקהילה יחד עם מבני ציבור שכונתיים (כגון בית ספר, קופת חולים, גני ילדים ועוד), מסחר שכונתי וחללים ציבוריים פתוחים המשמשים בעיקר אותה. שכונות הנמצאת במרקמים עירוניים בדרך כלל נושקות לשכונות אחרות ומכילות בתוכן פונקציות המשמשות גם את הקהילה העירונית הגדולה יותר.
שלד עירוני (Urban structure) – מערכת הצירים הראשיים של העיר ואזוריה אשר על בסיסם מאורגנים מרקמי העיר השונים. השלד העירוני מבוסס לרוב על נתוני הטופוגרפיה והגאוגרפיה הפיזית של האזור וכן על דרכים היסטוריות אשר חיברו בין הערים העתיקות.
ת

תווך – אזור-מחבר בין שתי ישויות, השונה משתיהן במהותו. התווך מכיל בתוכו גבול המשולב במעבר הדרגתי. מתקיים בין חלקים שונים של אזורי מסחר ומגורים, שטחים פתוחים ואזורי בילוי, ועוד. זהו מצב נפוץ במפגש בין שתי ישויות בטבע.
תחבורה ציבורית – מערכת של כלי תחבורה שונים המתוכננים להסיע את הציבור לאורך מסלולים ידועים מראש, ובקיבולת נוסעים גדולה הרבה יותר לעומת תחבורה פרטית.
תוכנית מתאר או תוכנית בניין עיר (תב"ע) – מונח כללי לתוצר של תכנון עירוני בקנה מידה מסוים. חוק התכנון והבנייה בישראל מגדיר כמה סוגי תוכניות:
תוכנית מתאר ארצית
תוכנית מתאר מחוזית
תוכנית מתאר מקומית
תוכנית מפורטת
תכנון אזורי וחקלאי – זהו ענף בתחום של "תכנון ערים ואזורים" העוסק במיקום יעיל של פעילויות ב-שימושי קרקע אזוריים שהם בעיקר: "לא עירוניים" כגון: תשתיות וגידול של יישובים קטנים או חקלאיים על שטח גדול יותר מאשר עיר או "עיירה בודדת" ואף על מתחמים גדולים הנמצאים בסמוך אל ערים או המשותפים עימם.
תכנון ערים ואזורים לפי עקרונות הפנג שווי – העיצוב העירוני של הרחוב והמבנים בו על פי עקרונות תורת פנג שווי הסינית.
תכנון ערים סימטרי – תכנון ערים לפיו 2 אזורים מהווים העתק בצורה סימטרית.
תכנון ערים ואזורים אסטרטגי – הוא מושג בתחום של תכנון ערים ואזורים הפועל בעיקר בנושאים הקשורים אל שימושי קרקע בערים.
תכנון רגיש למים או תר"מ – תכנון עירוני ואזורי שמתחשב בשיקולי מים, כגון: החדרת מי נגר עירוניים לקרקע בקרבת היווצרותם, התאמת התוכנית למאפיינים ההידרולוגיים של האזור וכו'
תכנון שימושי קרקע – הוא תהליך הסדרת השימוש בקרקע במאמץ לקדם תוצאות חברתיות וסביבתיות רצויות יותר וכן שימוש יעיל יותר של משאבים.
תכנון מסורתי בסגנון מודרני – תכנון עירוני ואזורי אך בעל דגש על מראה מודרני.
ראו גם

גאוגרפיה פיזית – מונחים
מונחוני אדריכלות – קלאסית וגותית
סוגי ערים לפי אזורים גאוגרפיים
יחסי הודו – ניו זילנד

| יחסי הודו – ניו זילנד |
| --- | --- |
הודו: ניו זילנד


הודו: ניו זילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
3,287,263: 268,838
אוכלוסייה
1,455,280,125: 5,226,704
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,549,919: 253,466
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,439: 48,494
משטר
רפובליקה סוציאליסטית פדרלית: מונרכיה חוקתית עם דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי הודו–ניו זילנד הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה של הודו לבין ניו זילנד.
היסטוריה

שתי המדינות היו בעברן חלק מהאימפריה הבריטית והן חברות כיום בחבר העמים הבריטי. 
היחסים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1952 אך לא היו הדוקים תחילה. להודו כיום יש שגרירות בוולינגטון הבירה, וקונסוליה באוקלנד. לניו זילנד שגרירות בניו דלהי, קונסוליה במומבי, לשכות סחר בניו דלהי ומומבי וקונסול דיפלומטי בצ'נאי.
המדינות ייסדו ועדת סחר משותף בשנת 1983 והן דנו ביצירת הסכם סחר חופשי בין שתיהן או באמצעות ברית מדינות מזרח אסיה אך דיונים אלו לא הבשילו לכדי הסכם, בשל חוסר הסכמה בנוגע לסובסידיות חקלאיות. המדינות חתמו בשנת 1986 על אמנה למניעת כפל מס. כמו כן חתמו על הסכם למניעת העלמות מס.
באפריל 2016 ביקר בניו זילנד נשיא הודו פרנב מוקהרג'י. היה זה ביקור ראשון של נשיא הודי בניו זילנד. בהמשך שנה זו ביקר ראש ממשלת ניו זילנד ג'ון קי בהודו. לביקור נלוו אנשי עסקים מארצו.
בתחום היחסים הצבאיים, כוחות ניו זילנדים והודים היו שותפים לכוח שמירת השלום בקוסובו ובסודאן.
בשנת 2015 ייצאה הודו לניו זילנד סחורה ב-379 מיליון דולר וייבאה סחורה בסך 419 מיליון דולר, כאשר הודו מייבאת בעיקר עץ, פחם עץ, צמר, פרוות, פירות, אגוזים, ועורות גולמיים. ניו זילנד מייבאת מהודו בעיקר מוצרים רפואיים, פנינים, אבנים יקרות, כלי רכב וחלפים לרכב, מוצרי טקסטיל, מכונות, פלסטיק ומוצרי פלסטיק.
בניו זילנד חיה אוכלוסייה של כ-175,000 איש ממוצא הודי. ההגירה מהודו לניו זילנד החלה במאה ה-19. כ-61,000 אזרחי הודו ביקרו בניו זילנד ב-2017.
שיתוף פעולה בתחום ההשכלה

בשנת 2012 נוסד ביוזמת אוניברסיטת ויקטוריה בווילינגטון מכון המחקר ניו זילנד-הודו שנועד לעודד מחקרים הנוגעים להודו למחקרים בנוגע ליחסי המדינות.
בשנת 2017 הוגשו 9429 בקשות לאשרות סטודנט בידי אזרחי הודו, ירידה לעומת כ-25000 בקשות ב-2015. בניו זילנד שוהים כ-23,000 סטודנטים הודים, כאשר ממדינה אחת בלבד מגיעים יותר סטודנטים זרים ללמוד בניו זילנד.
פרננדה קסטילו

| --- | --- |
קסטילו בשנת 2018
קסטילו בשנת 2018
 לידה:  24 במרץ 1982 (בת 42) ארמוסיו, סונורה, מקסיקו 
 שם לידה:  מריה פרננדה קסטילו גרסיה
 מדינה:  מקסיקו 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 מקום לימודים:  המוסד לתיאטרון ע"ש לי סטרסברג 
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
מריה פרננדה קסטילו גרסיה (בספרדית: María Fernanda Castillo García; נולדה ב-24 במרץ 1982) היא שחקנית מקסיקנית.
קורות חיים

קסטילו נולדה בארמוסיו, סונורה, מקסיקו. מאז שהייתה קטנה החלה להתעניין במשחק, מה שהוביל אותה להיות רקדנית קלאסית וג'אז בגיל צעיר. היא למדה את אמנויות הבמה בבית הספר למשחק Centro de Educación Artística (CEA) של חברת Televisa במשך שלוש שנים וסיימה את לימודיה בשנת 2003.
קריירה

בשנים 2003–2004 שיחקה לצדה אנה לאייבסקה בטלנובלה "CLAP, el lugar de tus sueños" בתור קמילה קווידי.
בשנת 2007 שיחקה בטלנובלה "שיכורה מאהבה" את דמותה של דניאלה מונטאלבו סנטוס; הטלנובלה היא רימייק מקסיקני לטלנובלה הקולומביאנית "קפה בניחוח אישה" משנת 1994.
בשנת 2011 הופיעה בפרק בסדרה "Como dice el dicho".
בשנת 2012 גילמה את ויויאנה דל ואלה בטלנובלה "האומץ לאהוב" ובכך סיימה את החוזה שלה עם טלוויסה.
בשנת 2013 הצטרפה לרשת האמריקאית דוברת הספרדית Telemundo, שם היא מצטרפת לצוות השחקנים של הטלנובלה "El Señor de los Cielos", שם גילמה את מוניקה רובלס, ולאחריה הייתה מועמדת למספר פרסים.
בשנת 2016 יש לה השתתפות מיוחדת בסדרת הספין-אוף "El Chema", שם שיחקה שוב את מוניקה רובלס.
בשנת 2017 הייתה לה השתתפות מיוחדת בטלנובלה "La Fan", ובאותה שנה סיימה את השתתפותה בסדרה "El Señor de los Cielos".
בשנים 2018–2020 כיכבה בשתי עונותיה של הטלנובלה "Enemigo íntimo" בדמותה של רוקסנה רודילס גז'ארדו.
עוד בשנת 2018 היא זוכה בתפקיד הראשי הראשון שלה בסרט "Una mujer sin filtro", עיבוד מקסיקני לסרט הצ'יליאני "No Filter". היא שיחקה גם בסרטים "Sacúdete las penas", "Ya veremos" ו-"Mi pequeño gran hombre".
בשנת 2019 היא כיכבה בסרט "Dulce familia", בתור תמי, שם נאלצה להשמין כדי לגלם את הדמות הראשית.
בשנת 2021 שיחקה בעונתה השנייה של הסדרה "מלכת הטקילה" בנטפליקס.
בשנת 2023 כיכבה בסדרת המותחן "Isla brava" בתפקיד הראשי של לוסיה.
חיים אישיים

מאז 2014, קסטילו נמצאת במערכת יחסים עם השחקן אריק הייזר (אנ'). הם הפכו להורים בדצמבר 2020, לאחר שנולד בנם הראשון, ליאם.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Corazón marchito | קארינה |  |
| 2016 | Rumbos paralelos | אדריאנה |  |
| 2016 | No Manches Frida | קרולינה |  |
| 2016 | Qué pena tu vida | אורסולה |  |
| 2018 | Una mujer sin filtro | פז לופז |  |
| 2018 | Sacúdete las penas | מריה |  |
| 2018 | Ya veremos | אלחנדרה |  |
| 2018 | Mi pequeño gran hombre | איוונה קורנחו |  |
| 2019 | Día de muertos | סלמה | דיבוב |
| 2019 | No manches Frida 2 | קרולינה |  |
| 2019 | En las buenas y en las malas | שחקנית תיאטרון |  |
| 2019 | Dulce familia | תמי |  |
| 2020 | Cuidado con lo que deseas | נוריה |  |
| 2022 | Ojos que no ven | אנדראה |  |
| 2022 | Enfermo Amor | ליז |  |
| 2022 | Encontrando el Fin del Mundo | אספוסה |  |
| 2022 | Viajeros perdidos en el tiempo | סנדרה |  |
| 2023 | סיפור הברווזים | פאם | דיבוב בספרדית |
| 2024 | טכנו-בויז | קוקיז |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Mi Destino Eres Tú | אורחת בחתונה | 2 פרקים |
| 2002–2003 | בדרך אל האושר (אנ') | מוניקה לויולה | 26 פרקים |
| 2002–2007 | Mujer, Casos de la Vida Real | מנדי | 11 פרקים |
| 2003–2004 | Clap, el lugar de tus sueños | קמילה | תפקיד חוזר |
| 2006 | יפה היא לא (אנ') | מוניקה רובלדו | תפקיד אורח |
| 2007 | שיכורה מאהבה (אנ') | דניאלה מונטאלבו סנטוס | 162 פרקים |
| 2009 | קיץ של אהבה (אנ') | ג'ורג'יה "ג'יה" | תפקיד אורח |
| 2010 | Mujeres asesinas | חואנה פלסיוס | פרק: "Eliana, Cuñada" |
| 2010–2011 | Teresa | לואיסה די לה באררה אסואלה | 134 פרקים |
| 2011 | Como dice el dicho | אורה | פרק: "No todo lo que brilla es oro..." |
| 2012 | האומץ לאהוב (אנ') | ויויאנה דל ואלה | 144 פרקים |
| 2013–2017 | El Señor de los Cielos | מוניקה רובלס | תפקיד חוזר (עונה 1) תפקיד ראשי (עונות 2–5); 420 פרקים |
| 2016 | El Chema | מוניקה רובלס | פרק: "Narco en la TV" |
| 2017 | La fan | הפארקה | 2 פרקים |
| 2018–2020 | Enemigo íntimo | רוקסנה רודילס גז'ארדו | תפקיד ראשי (2 עונות); 113 פרקים |
| 2021 | מלכת הטקילה (אנ') | סופיה קאראנסה | 7 פרקים |
| 2023 | Isla brava | לוסיה אסטרדה | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| TBA | La Casa de los Espíritus | פרולה | סדרה עתידית של אמזון פריים וידאו |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Hoy no me puedo levantar | מריה |  |
| 2022 | Siete Veces Adiós | אלה |  |
מדידה

מאזניים הם כלי למדידת משקל, ציור מהמאה ה-18
השעון הוא כלי למדידה של זמן, איור משנת 1903
שנתות למדידת אורך, זווית ורדיוס במכשיר Pocket comparator
במדעים המדויקים, מְדִידָה היא מציאת גודלו של מאפיין ניתן לתצפית של עצם נתון, והבעת גודל זה ביחידות המידה המתאימות. לעריכת המדידה נעזרים לרוב במכשיר מדידה מתאים. מסה, למשל, נמדדת באמצעות מאזניים ומובעת ביחידות של גרם (או כפולות שלהן). מדידה היא השוואתו של הגודל הנמדד לגודלה של יחידת המידה, והיחס בין שני גדלים אלה מובע במספר.
יש שוני מהותי בין שלושה סוגי מדידות: המדידות הנערכות במדעים המדויקים (בהם עוסק ערך זה), מדידה והערכה במדעי החברה ומדידות והערכות הנערכות בחינוך הפורמלי. חלק משוני זה מתבטא בשוני בהגדרת מושג המדידה. במדעי החברה, מדידה היא התאמת ערך מספרי לתכונה או לגודל על פי כללים. דהינו, בניגוד למדעים המדויקים, המדידה במדעי החברה אינה חייבת להיות מדידה של גודל ניתן לתצפית, אינה חייבת להיות השוואה של גדלים ואינה חייבת להשתמש ביחידת מידה המוגדרת היטב.
יש גם תחומים שבהם חלק מהמדידות דומות לאלה שבמדעים המדויקים ואחרות לאלה שבמדע החברה או שהמדידות בהן בעלות מאפיינים חלקיים של המדידות מהמדעים המדויקים. תחומים אלה הם מדעי הרפואה, ביולוגיה וככל הנראה גם מדעי כדור הארץ (גאודזיה היא מדויקת לעומת הערכות הנעשות לפי מורפולוגיה של מאובנים).
אי-ודאות במדידה

אי-ודאות במדידה היא מונח במטרולוגיה, אשר מתייחס לפרמטר לא שלילי המאפיין את הפיזור של הערכים המיוחסים לכמות נמדדת. לחוסר הוודאות יש בסיס הסתברותי והיא משקפת ידע חלקי אודות הכמות.
כל המדידות נתונות לאי-וודאות, על כן מדידה של ערך כלשהו מושלמת רק אם היא מלווה בהצהרה אודות חוסר הוודאות המקושרת אליה. אי-ודאות יחסית היא אי-הוודאות של המדידה המחולקת בערך הנמדד.
הפיזור של הערכים הנמדדים מתייחס לרמת הביצוע של המדידה. הממוצע שלהם אמור לספק אומדן של הערך האמיתי של הכמות, אשר באופן כללי יהיה מהימן יותר מכל מדידה יחידנית. יוצא דופן הוא מקרה שבו כלי המדידה אינו מכויל כראוי כך שכל הערכים הנמדדים והממוצע שלהם תמיד יוסטו מהערך האמיתי.
מאפייני המדידות במדעים המדויקים > אובייקטיביות

המאפיין החשוב ביותר של המדידות במדעים במדויקים הוא אובייקטיביות כמעט מוחלטת (או סובייקטיביות זניחה). כאשר מודדים פעמיים את אותו הגודל, ומקפידים לעשות זאת על פי הכללים הנהוגים במדעים המדויקים, יש סיכוי גבוה מאוד לקבל בשתי המדידות תוצאות דומות מאוד. הדבר נכון גם כאשר כל אחת מהמדידות נערכת על ידי אנשים שונים, בזמנים ומקומות שונים, על ידי מכשירים שונים ועל ידי שיטות מדידה שונות. אולם, אובייקטיביות מוחלטת אי אפשר להשיג משום שהמדידה מתבצעת על ידי בני אדם והתודעה שלהם אינה אובייקטיבית.
לדוגמה, אם אנשים שונים מתבקשים למדוד באותה רמת דיוק את מסתו של אותו גוף מתכת ואם הם ישתמשו במכשירים המתאימים הייטב למדידה זו, אזי סביר שהם יתנו תוצאות דומות מאוד.
מכשיר מדידה לא אובייקטיבי הוא מכשיר מדידה המשאיר יותר מדי מקום לפרשנות תוצאת המדידה על ידי האדם המבצע את המדידה. כדי להגביר את האובייקטיביות משתמשים העוסקים במדע המדויק במכשירי מדידה שמשאירים מעט מקום לפרשנות. דוגמה למכשיר כזה הוא מד חום שיש עליו שנתות למעלות צלזיוס שלמות בלבד כאשר האדם המבצע את המדידה נדרש לתת תוצאה מדויקת בעשיריות הצלזיוס (נדרש להבדיל למשל בין 37.5 מעלות לבין 37.6 מעלות). יש הבדל מהותי בין מכשיר מדידה לא אובייקטיבי לבין מכשיר מדידה לא מדויק ולבין מכשיר מדידה לא אמין. מכשיר לא מדויק עושה שגיאות מסוג המכונה ״שגיאות שיטתיות״. הוא טועה תמיד באותו האופן (למשל מדחום המוסיף מעלת צלזיוס אחת לכל תוצאה). מכשיר מדידה לא אמין שוגה באופן מקרי (למשל מד חום דיגיטלי שמוסיף או מחסיר מספר מקרי מכל תוצאה).
כאשר מכשיר מדידה אינו אובייקטיבי, מתקבלות לרוב שגיאות מדידה שיטתיות ייחודית לכל אדם המפעיל את המכשיר. אם ניתן לשני אנשים שונים למדוד סדרת ערכים בעזרת אותו מכשיר מדידה לא אובייקטיבי, לכל מודד ממוצע תוצאות הסדרה יהיו שונות.
מאפייני המדידות במדעים המדויקים > אובייקטיביות > אובייקטיביות הנמדד

מלבד חוסר אובייקטיביות של המודד, הנובעת מעצם היות המודד אדם עם תודעה, והיא ניתנת לשיפור עם שיפור אובייקטיביות המכשיר, עשויה להיות חוסר אובייקטיביות גם לערך הנמדד. זה קורה כאשר לגוף הנמדד יש תודעה, כגון במקרה של מדידת גודל או תכונה הקשורה באדם, בחיה או בחברה. על כן במדע מדויק לא מקובל למדוד תכונות או גדלים כאלה. לדוגמה: מדידת לחץ המים בצינור היא מדידה תחום המדעים המדויקים. לעומת זאת, מדידת לחץ דמו של אדם, נוטה להיות מושפעת ממצב רוחו של האדם שמודדים את לחץ דמו ולהניב תוצאות שונות במדידות שונות. הדבר בולט במיוחד בקרב אנשים שמתרגשים לקראת מדידת לחץ הדם עצמה (תסמונת החלוק הלבן), למשל כאלה שהמדידה הזו עשויה לקבוע אילו תרופות הם ייקחו. מדידה זו מושפעת מכישרונו של המודד להרגיע את האנשים שלחץ דמם נמדד ומכישרונו לזהות רוגע והתרגשות ואי אפשר לומר שמידת הסוביקטיביות שלה זניחה.
דוגמה אחרת היא מדידת משקל של חיות. ככל שחיה רגועה יותר וקל יותר לשכנע אותה לעמוד בשקט על מכשיר המדידה, כך מדידת משקלה תהיה מדויקת יותר.
דוגמאות קיצוניות יותר לחוסר אובייקטיביות הנמדד הן מדידות התלויות בדיווח מפי הנמדד, כגון מדידת כמות הכאב. הדרך היעילה ביותר שנמצאה עד היום למדידת מידת הכאב אותו חש אדם היא לשאול אותו מה מידת הכאב שלו בסולם שבין אפס לעשר כאשר אפס פירושו "לא כואב בכלל" ועשר פירושו "הכאב הכי חזק שיכול להתקיים". מובן שמדידה כזו לא יכולה להיות אובייקטיבית והיא אינה קבילה במדע מדויק.
מאפייני המדידות במדעים המדויקים > דיוק

לא כל מכשיר מדידה, שמשתמשים בו העוסקים במדע המדויק הוא בהכרח מכשיר המדידה המדויק ביותר הקיים בתחום. אולם, בניגוד למדידות המתבצעות בתחומים אחרים, העוסקים בתחומים אלה יכולים לדעת היטב עד כמה מדויק מכשיר המדידה שלהם, אם הוא מדויק מספיק לצורכיהם ומה אפשר לעשות כדי לשפר את דיוק המדידות. דוגמה: מידת הדיוק של מד טמפרטורה נחשבת לחצי המרחק שבין שתי שנתות, מדידה מדויקת ואובייקטיבית יותר יכולה להיעשות על ידי מד טמפרטורה דק וארוך יותר ובעל שנתות שמייצגות ערכים מספריים קרובים יותר. כמו כן מדידה של חומו של נוזל נעשית מדויקת יותר ככל שטבילת מד הטמפרטורה בנוזל יכולה פחות לשנות את הטמפרטורה שרוצים למדוד. דהינו, ככל שיש יותר נוזל וככל שמד הטמפרטורה הוא בעל מסה קטנה יותר.
לעומת מדידת טמפרטורת מי אמבט בעצמך, בעזרת מד טמפרטורה, שאלון סקר שמצורף אליו מד טמפרטורה ומבקש מהנמענים למדוד את חום המים באמבט שבביתם אינו מכשיר מדידה שמאפשר הבנה קלה של מידת הדיוק שלו. לא ברור עד כמה הוא שאלון כזה נותן תוצאות מדויקות ולא ברור כיצד לשפר את הדיוק שלו. כדי לדעת עד כמה שאלון כזה מדויק ומה צריך לעשות כדי לשפר אותו יש לערוך סדרת ניסויים. צריך לנסוע ולמדוד בעצמך את חום המים באמבט של מי שענה לשאלון ולהשוות את התוצאה שלך לתשובה שלו, צריך להשוות את המאפיינים הדמוגרפיים של מי שענה לשאלון אם אלו של מי שלא ענה לשאלון ולחפש חומר הקושר הבדלים דמוגרפיים אלה למשתנים הקשורים לחום המים באמבט (כמו כסף לחמם את המים), לברר עם אנשים שלא ענו לשאלון מה הם חושבים שהפריע להם לענות ולנסות גרסה משופרת של השאלון לפי דבריהם וכיוצא בזה. ישנם שאלונים בתחום מתחום מדעי החברה שנעשה עליהם מחקר ענף ומבחינת האובייקטיביות שלהם, אפשר לקרוא להם "כלי מדידה". אולם שאלונים כאלה הם מעטים מאוד.