stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
16 באוקטובר
נולדו

1351 – ג'אן גלאצו ויסקונטי, דוכס מילאנו (נפטר ב-1402)
1396 – ויליאם דה לה פול, בן אצולה אנגלי (הוצא להורג ב-1450)
1430 – ג'יימס השני, מלך סקוטלנד (נפטר ב-1460)
1754 – מורגן לואיס, גנרל אמריקני ומושל ניו יורק (נפטר ב-1844)
1854 – אוסקר ויילד, סופר ומחזאי אירי (נפטר ב-1900)
1886 – דוד בן-גוריון, ראש ממשלתה הראשון של ישראל (נפטר ב-1973)
1888 – יוג'ין או'ניל, סופר ומחזאי אמריקאי (נפטר ב-1953)
1890 – מייקל קולינס, מנהיג לאומי אירי (נרצח ב-1922)
1903 – המילטון לוסק, אנימטור ובמאי קולנוע אמריקאי (נפטר ב-1968)
1918 – לואי אלתוסר, פילוסוף מרקסיסט צרפתי (נפטר ב-1990)
1923 – רות גלר, שחקנית, מורה למשחק ומוזיקאית ישראלית
1925 – אנג'לה לאנסברי, שחקנית וזמרת (נפטרה ב-2022)
1925 – דניאל ג'. אוונס, פוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-2024)
1926 – אליס שלוי, אשת חינוך ישראלית, פעילה חברתית ומחלוצות הפמיניזם בישראל (נפטרה ב-2023)
1927 – גינטר גראס, סופר גרמני (נפטר ב-2015)
1928 – חנא אבו חנא, משורר, סופר, מחנך וחוקר פלסטיני ישראלי (נפטר ב-2022)
1930 – דן פגיס, משורר ומתרגם עברי וחוקר של שירת ימי הביניים היהודית (נפטר ב-1986)
1931 – מרים זוהר, שחקנית תיאטרון ישראלית
1933 – נעמי אונגר, סופרת ישראלית (נפטרה ב-2007)
1933 – אביגדור שחן, היסטוריון צבאי, מחנך, סופר וחוקר השואה ישראלי (נפטר ב-2023)
1936 – חיים שוהם, מרצה לספרות עברית וספרות משווה באוניברסיטת חיפה ובאוניברסיטת בר-אילן (נפטר ב-1993)
1936 – פיטר בולס, שחקן אנגלי (נפטר ב-2022)
1939 – אמנסיו אמארו, כדורגלן ספרדי (נפטר ב-2023)
1939 – שמעון מזרחי, עורך דין ויושב ראש קבוצת הכדורסל "מכבי תל אביב"
1943 – שאול ורדי, לוחם בחיל השריון שקיבל את עיטור הגבורה עבור לחימתו בקרב על קלע ברמת הגולן במלחמת ששת הימים (נפטר ב-2021)
1944 – רוני בריזון, חבר הכנסת מטעם סיעת "שינוי" בכנסת ה-16
1946 – סוזאן סאמרס, שחקנית, סופרת, זמרת ואשת עסקים אמריקאית (נפטרה ב-2023)
1949 – צבי הנדל, חבר הכנסת, סגן שר מטעם מפלגת תקומה
1950 – איטו אבירם, סופר, עורך ועיתונאי ישראלי
1953 – אסתר חיות, נשיאת בית המשפט העליון
1953 – פלקאו, כדורגלן, מאמן ופרשן כדורגל ברזילאי
1954 – מירי צחי, צלמת ישראלית (נפטרה ב-2020)
1954 – שוקי שטאובר, יועץ, עיתונאי ומרצה ישראלי
1958 – טים רובינס, שחקן ובמאי קולנוע אמריקני
1962 – מאנוט בול, כדורסלן סודני, ששיחק בליגת ה-NBA (נפטר ב-2010)
1962 – פלי, הבסיסט של להקת רד הוט צ'ילי פפרז
1964 – שרון הכהן-בר, שחקנית ישראלית
1966 – שטפן רויטר, כדורגלן גרמני
1969 – רוי הרגרוב, חצוצרן ג'אז ומוביל הרכב (נפטר ב-2018)
1970 – ליאור כפיר רפאל, תסריטאי, מפיק ובמאי ישראלי
1972 – אייל ברקאי, שדרן רדיו ישראלי, קריין פרסומות ותקליטן
1972 – מיכל אמין, שחיינית ישראלית
1973 – גילי ורנר, שחקן, בדרן וכוכב ילדים ישראלי
1977 – ג'ון מאייר קלייטון, מוזיקאי וגיטריסט אמריקאי
1980 – רמי דוידוף, מוזיקאי, זמר יוצר, תסריטאי ושחקן ישראלי
1981 – קתרינה סקורסון, שחקנית קנדית
1983 – לורין, זמרת שוודית
1985 – צ'ארלס ורדיס, כדורגלן גנאי ששיחק בעמדת הקשר האחורי (נפטר ב-2021)
1990 – סם בנט, רוכב אופני כביש אירי
2002 – מדיסון וולף, שחקנית קולנוע אמריקאית
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום המזון העולמי של האו"ם, מציין את יום היווסדו של ארגון המזון והחקלאות
15 באוקטובר – 17 באוקטובר
אוקטובר
לוח אירועים שנתי
שלט הנצחה לזכר "היודנאקציון" ברומא (איסוף יהודי רומא לשם גירושם אל מחנה ההשמדה בבירקנאו), שנערך בגטו רומא
אוסקר ווילד
דוד בן-גוריון
מארי אנטואנט מוצאת להורג
נאשמי משפטי נירנברג שנדונו למוות הוצאו להורג בתליה
יימח שמו

יִמַּח שְׁמוֹ או יִמַּח שְׁמוֹ וְזִכְרוֹ היא קללה עברית עתיקה המופנית כביטוי לוואי לרָשע או נגד אויבי העם היהודי. קללה זו היא מן הקשות והחריפות בלקסיקון שבארון הספרים היהודי. משמעותה מוות חסר צאצאים ויורשים, וזו מעין בקשה לאל שיימחה כל זכר למקולל. זאת בדומה לביטוי הלטיני "Damnatio memoriae".
אטימולוגיה

המילה "יִמַּח" ידועה בעברית מודרנית בעיקר כחלק מקללה זו, והיא קיצור של המילה "יימחה", בדומה למילה "יהי", כקיצור של "יהיה", או "יחי" כקיצור של "יחיה". המילה "שְׁמוֹ" אינה רק במובן של שם פרטי, אלא מתייחסת לזיכרון ולהנצחה, כמו ב"יד ושם" הנגזר מספר ישעיהו: "וְנָתַתִּי לָהֶם בְּבֵיתִי וּבְחוֹמֹתַי יָד וָשֵׁם, טוֹב מִבָּנִים וּמִבָּנוֹת; שֵׁם עוֹלָם אֶתֶּן לוֹ, אֲשֶׁר לֹא יִכָּרֵת".
שימוש > בתנ"ך

הצירוף "ימח שמו" או "ימח זכרו" מופיע כבר בתנ"ך, בהטיות שונות. לאחר מלחמת עמלק בספר שמות ה' מבטיח שהוא ימחה את זכר עמלק מתחת השמים, ובספר דברים ההבטחה הופכת למצווה: ”תִּמְחֶה אֶת זֵכֶר עֲמָלֵק מִתַּחַת הַשָּׁמָיִם”. המושג "מחיית שם" מופיע לראשונה בספר דברים, כאשר בעקבות חטא העגל, ה' מבקש למחות את שם ישראל מתחת השמים, ובסוף ספר דברים, כאשר משה מקלל את מי שיעבוד עבודה זרה שה' ימחה את שמו מתחת השמים. הביטוי המדויק "ימח שמם" מופיע בספר תהילים, פרק ק"ט, פסוק י"ג כקללה לרשעים.
שימוש > בתרבות היהודית

ההקשר המיידי של הביטוי "יימח‏ שמו וזכרו" משויך להמן הרשע, שהוא ועשרת בניו נתלו למוות, וכך נתקיימה בו הקללה. חלק מהמקורות מציעים שההמשך, "וזכרו", נוסף כחזרה למצוות מחיית זכר עמלק. קשר זה נתמך בחלק מהמקורות ברעיון שהמן הוא צאצא של עמלק, שכן במגילת אסתר נזכרת כ"המן האגגי", ובכך נקשר לאגג, מלך עמלק.
ראשי התיבות של הקללה "ימח‏ שמו וזכרו" (יש"ו) הודבקה ליֵשׁוּ אבי הנצרות, כראשי תיבות בדיעבד.
במהלך הדורות הופנה הביטוי כנגד אויבי העם היהודי בכללותם, ובאופן בולט במיוחד נגד הנאצים ועוזריהם, אשר הוציאו לפועל את השואה, רצח העם היהודי, פשעי מלחמה ומנגנון השמדה המונית שיטתי.
שימוש > כנגד יהודים

מקובל ביהדות להפנות את הקללה כנגד צוררי העם היהודי. הרב יוסף חיים זוננפלד מנהיג העדה החרדית, אף שהיה קנאי, הורה שאין לומר על יהודי קללה זו, אפילו אם הוא חוטא או מומר. הוא הוכיח זאת מכך שעל פי ההלכה יש לקיים מצוות ייבום גם אם הנפטר חוטא או מומר, מצווה שתכליתה לוודא ש"לא ימחה שמו מישראל". אף על פי כן מסופר כי החפץ חיים היה אומר זאת כנגד אד"ם הכהן (ולפי גרסה אחרת על חתנו, יהושע שטיינברג). על פי המסופר, בילדותו, ניסה אד"ם הכהן לשכנע אותו לדבוק ברעיון תנועת ההשכלה היהודית החילונית, ולכאורה ביקש להדיחו בילדותו מדרך התורה. החפץ חיים, שראה בו אפיקורוס, התעמת איתו ולבסוף התעלם ממנו לחלוטין. מאז כינהו בקללה זו, שכן ראה בו בבחינת שליח סטרא אחרא, וכמאמר חז"ל: "המחטיא את האדם יותר מן ההורגו".
ראו גם

Damnatio memoriae
הערות שוליים

↑  כך בספר תולדות ישו על קורותיו של ישו
↑  יִימַח שמו [תנ], מילון אבניאון - מילון עברי עברי
↑  שולחן ערוך אבן העזר קנז ה
↑  דברים, כ"ה, ו'.
↑  דבי רייכמן, האם מותר לומר על יהודי רחוק "ימח‏ שמו"?, באתר הידברות, ‏2 בפברואר 2017
↑  האם אפשר לומר עליו ימח‏שמו וזכרו או שם רשעים ירקב, "שערי יצחק", השיעור השבועי מפי הרב יצחק רצאבי
↑  הרב שמואל הולשטיין, גנבת נפשות, אתר "ישיבה", ד טבת תשס"ח, 13 בדצמבר 2007
2021 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  2020   2019  2018 |  דגל ישראל | 2021  בישראל |  »»»  2022   2023   2024 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-2021 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 2021
2021 בישראל (ה'תשפ"א – ה'תשפ"ב) הייתה השנה שבה מדינת ישראל ציינה 73 שנים להקמתה. האירועים הבולטים בה שהתרחשו בשנה הזו: חיסון האוכלוסייה בישראל מפני מגפת הקורונה, הבחירות לכנסת העשרים וארבע והקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, אסון הר מירון, הבחירות לנשיאות ישראל, מבצע שומר החומות והמהומות בישראל.
הנהגה

נשיא המדינה – ראובן ריבלין עד 7 ביולי, מאז יצחק הרצוג
ראש ממשלת ישראל  השלושים וחמש עד 13 ביוני – בנימין נתניהו,  השלושים ושש – נפתלי בנט
יושב ראש הכנסת הכנסת העשרים וארבע עד 13 ביוני – יריב לוין, מאז  – מיקי לוי
נשיא בית המשפט העליון – אסתר חיות
ראש המטה הכללי – אביב כוכבי
מפכ"ל המשטרה – מוטי כהן עד 17 בינואר, מאז קובי שבתאי
אירועים בולטים

מגפת הקורונה בישראל
המשבר הפוליטי בישראל
אירועים בולטים > ינואר

1 בינואר – במהלך מבצע לתת כתף ישראל הגיעה למיליון מתחסנים נגד מגפת הקורונה, מקום ראשון בעולם במספר המתחסנים לנפש.
17 בינואר – קובי שבתאי מונה למפכ"ל משטרת ישראל אחרי למעלה משנתיים ללא מפכ"ל קבוע.
25 בינואר – מלכה לייפר הוסגרה לאוסטרליה.
26 בינואר – הטיסות בנתב"ג הופסקו לחלוטין, למניעת התפשטות מוטציות של נגיף קורונה בישראל.
אירועים בולטים > פברואר

5 בפברואר – מספר המתים בישראל ממחלת נגיף קורונה 2019 הגיע ל-5,000.
16 בפברואר – תא"ל (במיל') רחלי טבת ויזל, מתמנה להיות נציבת קבילות החיילים, והאישה הראשונה בתפקיד זה, אחרי למעלה משנתיים ללא נציבה קבועה.
17 בפברואר – החל אסון זיהום ימי בזפת בחופי ישראל.
אירועים בולטים > מרץ

23 במרץ – נערכו הבחירות לכנסת העשרים וארבע.
אירועים בולטים > אפריל

30 באפריל – התרחש אסון הר מירון, האסון האזרחי הגדול ביותר שהתרחש במדינת ישראל. 45 בני אדם נהרגו ומעל 100 נפצעו.
אירועים בולטים > מאי

10 במאי – 21 במאי – בעקבות שיגור רקטות המאסיבי לעוטף עזה וירושלים, יוצא צה"ל למבצע שומר החומות שנמשך 11 יום, ובמקביל התרחשו המהומות בישראל (2021).
16 במאי – האסון בבית הכנסת בגבעת זאב – שלושה הרוגים ומעל 200 פצועים בליל חג השבועות, עקב קריסת טריבונה בבית כנסת של חסידות קרלין סטולין בגבעת זאב.
6 במאי – חוקרים ישראלים הצליחו לבצע שזירה קוונטית של מערכות גדולות יחסית, מחקר אשר נבחר לפריצת הדרך של השנה בפיזיקה, מטעם כתב העת Physics World.
אירועים בולטים > יוני

1 ביוני – ראש המוסד דוד ברנע נכנס לתפקידו והחליף את יוסי כהן.
2 ביוני – יצחק הרצוג נבחר לנשיא מדינת ישראל.
13 ביוני – השבעת ממשלת ישראל השלושים ושש וכניסת נפתלי בנט לתפקיד ראש ממשלת ישראל.
24 ביוני – הכרזה על גילוי הומו נשר רמלה מנשר רמלה (אתר פלאוליתי).
אירועים בולטים > יולי

7 ביולי – יצחק הרצוג הושבע לנשיא ה-11 של מדינת ישראל.
11 ביולי – בג"ץ פסק כי תיקון חוק הפונדקאות שנחקק ב-2018, שמפלה זוגות חד-מיניים וגברים יחדניים המעוניינים בהליך פונדקאות, יתוקן בהוראת בג"ץ, וייכנס לתוקפו תוך חצי שנה.
24 ביולי – לוחמת הטאקוונדו אבישג סמברג זכתה במדליית ארד, הראשונה של ישראל באולימפיאדת טוקיו (2020).
31 ביולי – נבחרת ישראל המעורבת בג'ודו, זכתה במדליית ארד בתחרות הקבוצתית, באולימפיאדת טוקיו.
אירועים בולטים > אוגוסט

1 באוגוסט – המתעמל ארטיום דולגופיאט זכה במדליית זהב בתרגיל קרקע, באולימפיאדת טוקיו 2020.
7 באוגוסט – המתעמלת לינוי אשרם זכתה במדליית זהב בקרב רב אישי בהתעמלות אמנותית באולימפיאדת טוקיו.
15 באוגוסט – פרצה השרפה בהרי ירושלים, ששרפה מעל 17,000 דונמים של יער.
26 באוגוסט – בית המשפט העליון מחליט לשחרר את רומן זדורוב למעצר בית אחרי 15 שנים בכלא.
אירועים בולטים > ספטמבר

6 בספטמבר – שישה אסירים ביטחוניים, כשהבולט בהם הוא זכריא זביידי, ברחו מבית הסוהר גלבוע ונלכדו בהמשך. בעקבות הבריחה החליט השר לביטחון הפנים עמר בר-לב להקים ועדת בדיקה ממשלתית.
אירועים בולטים > נובמבר

2 בנובמבר – נחשף ברמת הגולן בונקר סורי עמוס בתחמושת ממלחמת ששת הימים.
אירועים בולטים > דצמבר

התפרצות שפעת העופות בצפון הארץ.
הערות שוליים

↑  יהונתן קליין, ‏היום: מיליון מתחסנים בישראל,  באתר כיפה, 1 בינואר 2021
↑  איציק סבן, אריאל כהנא, הממשלה אישרה: קובי שבתאי מונה למפכ"ל המשטרה, באתר ישראל היום, ‏17 בינואר 2021
↑  אלי סניור, אחרי אינספור דחיות - ורגע לפני סגירת השמיים: מלכה לייפר הוסגרה לאוסטרליה, באתר ynet, 25 בינואר 2021
↑   יהושע בריינר, האסון בהר מירון | אלפים נדחסו במסדרון ברוחב שמונה מטר. אתמול מהנדס בכיר אישר את האירוע, באתר הארץ, 30 באפריל 2021
↑  שזירה קוונטית: לעשות את זה בגדול, באתר שזירה קוונטית: לעשות את זה בגדול, ‏6 במאי 2021
↑  לא רק קורונה: סיכום 2021 במדע, באתר לא רק קורונה: סיכום 2021 במדע, ‏30 בדצמבר 2021
↑  בג"ץ הכריע: פונדקאות ללהט"ב תוך חצי שנה, באתר ‏מאקו‏, 11 ביולי 2021
↑  וונדר וומן: אבישג סמברג זכתה בארד, באתר ערוץ הספורט, 24 ביולי 2021
↑  מדליית ארד לנבחרת ישראל בג'ודו | היום ה-8 בטוקיו, באתר ynet, 31 ביולי 2021
↑  כתבי כאן חדשות, "חלמתי על זה מגיל 6": דולגופיאט אלוף אולימפי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 באוגוסט 2021
↑  יואב בורוביץ', ליאן וילדאו והדס גרינברג, אלופה: לינוי אשרם זכתה במדליית זהב בטוקיו, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 באוגוסט 2021
↑  ורד פלמן וסולימאן מסוודה, השריפה בהרי ירושלים: מטוסי כיבוי מחו"ל צפויים להגיע מחר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 16 באוגוסט 2021
↑  שלי טפיירו, אמוץ שפירא וחן ביאר, זדורוב ישתחרר למעצר בית; אילנה ראדה: לא שמחה, רוצה שימצאו את הרוצחים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 26 באוגוסט 2021
↑  כתבי כאן חדשות, בריחת המחבלים מהכלא: המנהרה שנחשפה - והמרדף, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 בספטמבר 2021
↑  משה שטיינמץ ואורלי אלקלעי, בריחת האסירים: השר בר-לב החליט להקים ועדת בדיקה ממשלתית, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 בספטמבר 2021
↑  טל לב רם, ‏שריד ממלחמת ששת הימים: בונקר סורי עמוס תחמושת התגלה ברמת הגולן, באתר מעריב אונליין, 2 בנובמבר 2021
↑  אחיה ראב"ד, נעה פישר, שפעת העופות: כ-5,250 עגורים נמצאו מתים בעמק החולה, באתר ynet, 26 בדצמבר 2021
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
נשיא המדינה ראובן ריבלין מקבל את מנת החיסון השנייה, 10 בינואר 2021
צילום משטרתי מההילולה לפני האסון במירון
ראש הממשלה הנכנס נפתלי בנט (מימין), נשיא המדינה ראובן ריבלין (באמצע) וראש הממשלה החלופי הנכנס יאיר לפיד (משמאל) בבית הנשיא ביום צילום התמונה המסורתית של הממשלה החדשה, 14 ביוני 2021
נשיא המדינה היוצא ראובן ריבלין מקבל את פניו של הנשיא הנבחר יצחק הרצוג, יולי 2021
רוני דניאל
צבי שיסל
רות דיין
ליאור ייני
קריד 3

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  מייקל בי. ג'ורדן
 הופק בידי:  אירווין וינקלר רוברט צ'רטוף צ'ארלס וינקלר ויליאם צ'רטוף דייוויד וינקלר קווין קינג-טמפלטון סילבסטר סטאלון
 תסריט:  קינן קוגלר זאק ביילין
 עריכה:  טיילר נלסון ג'סיקה באקליס
 שחקנים ראשיים:  מייקל בי. ג'ורדן טסה תומפסון ג'ונתן מג'ורס ווד האריס פלוריאן מונטינו פלישיה רשאד
 מוזיקה:  ג'וזף שירלי
 צילום:  קראמא מורגנטו
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר Balboa Productions
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס האחים וורנר
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 3 במרץ 2023   ישראל 2 במרץ 2023
 משך הקרנה:  116 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית שפת הסימנים האמריקאית
 סוגה:  דרמת ספורט
 סרט קודם:  קריד 2
 סרטים בסדרה:  סדרת סרטי רוקי
 דף הסרט ב־IMDb
קריד 3 (באנגלית: Creed III) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמת ספורט משנת 2023, בבימויו של מייקל בי. ג'ורדן על פי תסריט שכתבו קינן קוגלר וזאק ביילין. בסרט חוזרים לככב מייקל בי. ג'ורדן, טסה תומפסון, פלוריאן מונטינו, ווד האריס ופלישיה רשאד יחד עם ג'ונתן מג'ורס. סילבסטר סטאלון שכיכב בסרטים הקודמים בתפקיד רוקי בלבואה, הפעם לא ישתתף כשחקן בסרט אך ישמש כאחד המפיקים.
הסרט הוא התשיעי בזיכיון סרטי רוקי, אך מהווה גם ספין אוף מהסדרה המקורית וסרט המשך לקריד 2.
עלילה

לאחר אירועי הסרט השני, אדוניס "דוני" קריד משגשג הן בקריירת האגרוף והן בחיי המשפחה שלו. כאשר חבר ילדות וילד פלא אגרוף לשעבר, דמיאן "דיים" אנדרסון, צץ מחדש לאחר שריצה עונש מאסר ארוך בכלא, הוא להוט להוכיח שהוא ראוי לקרב שלו בזירה. העימות בין חברים לשעבר הוא יותר מסתם ריב. על מנת להסדיר את התוצאה, דוני חייב לשים את עתידו על הקו לקרב בדיים - לוחם שאין לו מה להפסיד.
שחקנים

מייקל בי. ג'ורדן – אדוניס "דוני" קריד
טסה תומפסון – ביאנקה טיילור
ג'ונתן מג'ורס – דמיאן "דיים" אנדרסון
ספנס מור השני – דמיאן "דיים" אנדרסון הצעיר
פלוריאן מונטינו – ויקטור דראגו
ווד האריס – טוני "דוק הקטן" אוורס
פלישיה רשאד – מארי אן קריד
השראה

מייקל בי. ג'ורדן ציטט סדרות אנימה כמו Megalobox, נארוטו, האג'ימה נו איפו ו-דרגון בול זי כהשפעות כבדות לכוריאוגרפיית הקרב. (מקור)
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד(ים) | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס Black Reel | הבמאי הטוב ביותר | מייקל בי. ג'ורדן | מועמדות |  |
| 2024 | פרס Black Reel | ההופעה הראשית הטובה ביותר | מייקל בי. ג'ורדן | מועמדות |  |
| 2024 | פרס Black Reel | הופעת המשנה הטובה ביותר | ג'ונתן מג'ורס | מועמדות |  |
| 2024 | פרס Black Reel | הפסקול הטוב ביותר | Creed III | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הקהל | סרט הדרמה של השנה | "קריד 3" | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הקהל | כוכב הקולנוע של השנה | מייקל בי. ג'ורדן | מועמדות |  |
| 2024 | פרס בחירת הקהל | כוכב סרט הדרמה של השנה | מייקל בי. ג'ורדן | מועמדות |  |
| 2024 | פרס NAACP Image | הבימוי הטוב ביותר בסרט קולנוע | מייקל בי. ג'ורדן | מועמדות |  |
| 2024 | פרס NAACP Image | ההופעה הפורצת הטובה ביותר בסרט קולנוע | מילה דייוויס-קנט | מועמדות |  |
| 2024 | פרס NAACP Image | הופעת הנוער הטובה ביותר בסרט קולנוע | מילה דייוויס-קנט | זכייה |  |
| 2024 | פרס NAACP Image | אנסמבל הפעלולים הטוב ביותר (טלוויזיה או סרט) |  | זכייה |  |
| 2024 | פרס NAACP Image | צמד, להקה או שיתוף פעולה (עממי) הטוב ביותר | Creed III: Soundtrack | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Valerie Complex, Black Reel Awards Nominations: ‘The Color Purple’ And ‘Rustin’ Dominate, Deadline, ‏2023-12-15 (באנגלית אמריקאית)
↑  Taylor Swift, 'Barbie' and 'Grey's Anatomy' Score at 2024 People's Choice Awards: See the Full List of Winners, Peoplemag (באנגלית)
↑  Winners, NAACP Image Awards (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9813202260205606  BNE: XX6476857  VIAF: 1536168109536643630004   WorldCat (עם VIAF): 1536168109536643630004
פייטר

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  דייוויד או. ראסל
 הופק בידי:  דייוויד הוברמן טוד ליברמן ריאן קאבנו מארק וולברג דורות'י אופיירו פול טמסי דארן ארונופסקי
 תסריט:  סקוט סילבר פול טמסי אריק ג'ונסון
 עריכה:  פמלה מרטין
 שחקנים ראשיים:  מארק וולברג  כריסטיאן בייל  איימי אדמס  מליסה לאו
 מוזיקה:  מייקל ברוק
 צילום:  ואן יוטי יטאמה
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  רלטיביטי מדיה, Mandeville Films, Closest to the Hole Productions 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 בדצמבר 2010
 משך הקרנה:  104 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ביוגרפי, סרט דרמה, סרט אגרוף 
 מקום התרחשות:  אטלנטיק סיטי, לוול, לונדון 
 תקופת התרחשות:  שנות ה-90 של המאה ה-20 
 תקציב:  11,000,000 דולר
 הכנסות:  108,908,631 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   fighter10
 פרסים:  פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (מליסה לאו)  פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר (כריסטיאן בייל)  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
פייטר (באנגלית: The Fighter) הוא דרמת ספורט אמריקאית משנת 2010 בבימויו של דייוויד או. ראסל, אודות המתאגרף המקצועי מיקי וורד (מארק וולברג) ואחיו למחצה, דיקי אקלמונד (כריסטיאן בייל). בסרט גם משחקות איימי אדמס ומליסה לאו. הסרט זכה לביקורות מהללות וזכה בשני פרסי אוסקר.
הסרט יצא בארצות הברית בתפוצה מוגבלת ב-10 בדצמבר 2010, ובישראל הסרט יצא בסוף דצמבר 2010.
עלילה

במרכז הסרט נמצאים המתאגרף מיקי וורד המנסה לקדם את קריירת האגרוף שלו ואחיו דיקי אקלמונד, מכור לסמים, מתאגרף לשעבר שחולם על קאמבק. וורד סובל מניהול כושל של הקריירה שלו בידיהם של אחיו ואימו. העלילה מונעת על ידי המתח בין הצורך להתנתק מהניהול המשפחתי לבין המשבר שניתוק כזה יגרום בין וורד לבין משפחתו. חברתו של וורד עומדת לצידו ומול אימו ואחיו.
צוות שחקנים

מארק וולברג - מיקי וורד
כריסטיאן בייל - דיקי אקלמונד
איימי אדמס - שרלין פלמינג
מליסה לאו - אליס אקלמונד
ג'ק מק'גי - ג'ורג' וורד
פרנק ראנזוולי - סאל לואנו
מייקל אוקיף - מייקל אוקיף
ביקורות והכנסות

הסרט זכה לאהדת מבקרי הקולנוע. אתר Rotten Tomatoes המרכז ביקורות קולנוע העניק לסרט דירוג של 89%. השבועון ספורטס אילוסטרייטד הגדיר את הסרט כסרט הספורט הטוב ביותר בעשורים האחרונים מאז סרטם של מרטין סקורסזה ורוברט דה נירו, "השור הזועם".
בישראל זכה הסרט בעיקר לביקורות חיוביות.
כדי להימנע מתחרות עם הסרט "התייר", פייטר יצא בתפוצה מוגבלת ב-10 בדצמבר. וב-17 בדצמבר הסרט בתפוצה מורחבת יותר. בשבוע הראשון לצאתו הסרט הכניס כ-433 אלף דולר וזאת על אף שהוקרן רק בארבעה אולמי קולנוע. שבוע מאוחר יותר, הסרט הכניס כ-18.6 מיליון דולר ומוקם במקום הרביעי בטבלת הסרטים המכניסים ביותר לשבוע זה. נכון ל-6 במרץ הסרט הכניס כ-92,019,000 בארצות הברית וכ-16,889,631 בחוץ לארץ.
פרסים ומועמדויות > זכיות

פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר (כריסטיאן בייל)
פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (מליסה לאו)
פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (מליסה לאו)
פרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (כריסטיאן בייל)
פרס גילדת שחקני המסך לשחקן המשנה הטוב ביותר בסרט קולנוע (כריסטיאן בייל)
פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסרט קולנוע (מליסה לאו)
פרסים ומועמדויות > מועמדויות

פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (דייוויד או. ראסל)
פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (איימי אדמס)
פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (סקוט סילבר, פול טמסי ואריק ג'ונסון)
פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר (פמלה מרטין)
פרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה
פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה (מארק וולברג)
פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (איימי אדמס)
פרס גלובוס הזהב לבמאי הטוב ביותר - סרט קולנוע (דייוויד או. ראסל)
פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסרט קולנוע (איימי אדמס)
פרס גילדת שחקני המסך לצוות השחקנים הטוב ביותר בסרט קולנוע
פרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר (סקוט סילבר, פול טמסי ואריק ג'ונסון)
פרס באפט"א לשחקן המשנה הטוב ביותר (כריסטיאן בייל)
פרס באפט"א לשחקנית המשנה הטובה ביותר (איימי אדמס)
הערות שוליים

↑  ינון ירוס, ‏פייטר: עוד סרט אגרוף, באתר ‏מאקו‏, 2 בינואר 2011
↑  יאיר רוה, "פייטר", ביקורת, בבלוג הקולנוע "סינמסקופ"
↑  יאיר הוכנר, ‏פייטר | ביקורת סרט, באתר "סרט"
↑  ביקורת סרט: "פייטר" - דרמה עמוקה, לוחמנית וכובשת לב
| דייוויד או>  ראסל |
| --- | --- | --- |
|  | להצליף בקוף (1994) • אני, אשתי ואמי החורגת (1996) • שלושה מלכים (1999) • אני אוהב האקביז (2004) • פייטר (2010) • אופטימיות היא שם המשחק (2012) • חלום אמריקאי (2013) • אהבה בהפרעה (2015) (הסיר את שמו) • ג'וי (2015) • אמסטרדם (2022) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: unn20201092512
גומה (עיר)

| --- | --- |

 מדינה:  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 שטח:  75.72 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  781,875 (2024)
  ‑ במטרופולין:  782,000
 קואורדינטות:  01°40′46″S 29°14′01″E﻿ / ﻿1.67944°S 29.23361°E﻿ / -1.67944; 29.23361
 אזור זמן:  שעון מרכז אפריקה
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו מוגדלת) קינשאסה לובומבאשי מבוג'י-מאיי קיסנגני בוקאבו טשיקאפה קיקוויט בוניה מבנדאקה אנגולה זמביה טנזניה בורונדי רואנדה אוגנדה דרום סודאן הרפובליקה המרכז-אפריקאית קונגו האוק. האטל. גומה(למפת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו רגילה) קינשאסה לובומבאשי מבוג'י-מאיי קיסנגני בוקאבו טשיקאפה קיקוויט בוניה מבנדאקה אנגולה זמביה טנזניה בורונדי רואנדה אוגנדה דרום סודאן הרפובליקה המרכז-אפריקאית קונגו האוק. האטל. גומה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גומה (בצרפתית: Goma) היא עיר מרכזית במזרח הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, על גבול רואנדה.
המצב בעיר הושפע דרמטית בעקבות רצח העם ברואנדה, והמתחים התפרצו במלחמת קונגו הראשונה ובמלחמת קונגו השנייה. מיליציית M23 כבשה את העיר מספר פעמים, לרבות במתקפה על גומה בפברואר 2025.
הערות שוליים

↑  Nantulya, Paul. "Risk of Regional Conflict Following Fall of Goma and M23 Offensive in the DRC". Africa Center (באנגלית). נבדק ב-2025-02-01.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531030005171  GND: 7653276-8  MusicBrainz: 22c2ab2d-5392-41a4-825e-4cae36367b04  VIAF: 125648804   WorldCat (עם VIAF): 125648804 
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ובנושא יישובים באפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מדינות הציר

מדינות הציר (ובנות בריתן או מדינות חסות שלהם)
  בעלות הברית המקוריות (והקולוניות שלהן)
  מדינות שהצטרפו לבעלות הברית לאחר המתקפה על פרל הארבור
  מדינות נייטרליות
דגלי הרייך השלישי, האימפריה היפנית וממלכת איטליה בברלין (1940)
מדינות הציר (באנגלית: Axis powers) היו המדינות שלחמו נגד בעלות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה, ובמרכזן גרמניה הנאצית, איטליה הפשיסטית והאימפריה היפנית.