stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קול-על

אדם מקליט קריינות רקע
קריינות רקע (באנגלית: Voice-over המכונה גם קריינות מחוץ למסך או דיבור רוכב) הוא טכניקת הפקה המשמשת ברדיו, בטלוויזיה, בקולנוע, בתיאטרון ובמדיה אחרת, שבה קול תיאורי או מסביר, שאינו חלק מהנרטיב (כלומר, קול חוץ-דיאגטי), מלווה את הצגת האירועים המצולמים או המתרחשים באתר עצמו. הקריינות נקראת מתוך תסריט ועשויה להיות מושמעת על ידי אדם שמופיע במקומות אחרים בהפקה או על ידי שחקן קריינות מקצועי. הדיאלוג הסינכרוני, שבו הקריינות מתארת את הפעולה המתרחשת בזמן אמת, נותר הטכניקה הנפוצה ביותר בקריינות. עם זאת, גם דיאלוג אסינכרוני משמש בקולנוע. בדרך כלל הקריינות מוקלטת מראש ומונחת מעל סרט או וידאו, ומשמשת לרוב בסרטי תעודה או דיווחי חדשות כדי להסביר מידע.
קריינות משמשת גם במשחקי וידאו ובהודעות קוליות במערכת המתנה טלפונית, וכן בהודעות ובמתן מידע באירועים ובאתרי תיירות. היא עשויה להיאמר גם בזמן אמת באירועים כמו טקסי פרסים. דיבור רוכב נוסף מעבר לדיאלוג קיים ואין לבלבל בינו לבין משחק קולי או תהליך החלפת דיאלוג בגרסה מתורגמת, שנקרא דיבוב או תרגום קולי.
היסטוריה

תעשיית קריינות הרקע התפתחה במקביל להתקדמות הטכנולוגיה, הבידור והפרסום. היא החלה בימיו הראשונים של הרדיו והתרחבה מאז למדיות שונות כגון טלוויזיה, קולנוע, משחקי וידאו והאינטרנט.
היסטוריה > תחילת הדרך (שנות ה-20 וה-30)

קריינות הרקע החלה להתפתח בשנות ה-20 עם התפתחות שידורי הרדיו. התעשייה הונעה בעיקר על ידי דרמות רדיו, קומדיות וסדרות רדיופוניות. שחקנים כמו אורסון וולס היו בין החלוצים, הידועים בעבודתם בתוכניות רדיו כמו "תיאטרון מרקורי באוויר". האירוע הבולט ביותר של התקופה היה שידור "מלחמת העולמות" בשנת 1938 בבימויו וקריינותו של וולס, שגרם לפאניקה בקרב המאזינים שחשבו שמדובר בדיווח חדשותי אמיתי.
היסטוריה > תור הזהב של הרדיו והכנסת הטלוויזיה (שנות ה-40 וה-50)

שנות ה-40 וה-50 מכונות לעיתים קרובות תור הזהב של הרדיו. שחקנים כמו מל בלאנק, הידוע בעבודתו בסרטים מצוירים של האחים וורנר הפכו לשמות מוכרים. בעידן זה, הקריירות התרחבו כדי לכלול קריינות מחוץ למסך ודיבוב דמויות בתוכניות טלוויזיה, במיוחד בסרטי אנימציה ובפרסומות.
היסטוריה > עליית הפרסומות והדיבוב (שנות ה-60 וה-70)

שנות ה-60 וה-70 ראו עלייה משמעותית בשימוש בקריינות בפרסומות. המפרסמים התחילו להבין את ההשפעה של קול חזק ומשכנע במכירת מוצרים. בתקופה זו חלה גם עלייה בשימוש בדיבוב של סרטים ותוכניות זרות, דבר שהרחיב את החשיפה הגלובלית של תוכן מדיה.
היסטוריה > התקדמות טכנולוגית ומהפכת הווידאו הביתית (שנות ה-80 וה-90)

עם כניסת הטלוויזיה בכבלים והווידאו הביתי בשנות ה-80 וה-90, הביקוש לקריינים עלה. העידן הזה התאפיין בעלייתן של תוכניות מצוירות, משחקי וידאו ושוק הווידאו הישיר לצרכן. שחקנים כמו ג'יימס ארל ג'ונס, הידוע בקולו כדארת' ויידר ב"מלחמת הכוכבים", ופרנק ולקר, הידוע בעבודתו בסרטים מצוירים וסרטים, הפכו לדמויות בולטות.
היסטוריה > עידן האינטרנט והדמוקרטיזציה של קריירת הקריינות (שנות ה-2000 עד היום)

בתחילת המילניום חלו שינויים דרסטיים עם התפשטות האינטרנט. פלטפורמות כמו יוטיוב ועליית הפודקאסטים פתחו ערוצים חדשים לעבודה בקריינות. טכנולוגיות הקלטה ביתיות ואינטרנט מהיר אפשרו לקריינים לעבוד מרחוק. אתרי אינטרנט ואמצעי ליהוק מקוונים הפכו את המלאכה לנגישה יותר הן לקריינים והן למפיקים.
שימושים

כדי להפוך לקריין נדרשת הכשרה ניכרת. בין הגורמים החשובים הם טכניקה, ז'אנרים ועבודות רלוונטיות. מומלץ להעסיק מאמן משחק ומאמן קול כדי לשפר את המיומנויות להקלטת קריינות מקצועית. יש צורך בציוד רב, כגון מחשב, מיקרופון מקצועי ותוכנת עריכה, כמו גם סטודיו להקלטות, כדי לפתח קריירת קריינות מקצועית. קריירות בתחום זה מאפשרות לרבים לעבוד מהבית.
כדי לגשת לאודישן לתפקיד קריינות, נהוג להקליט "סליל דמו" (demo reel), שהוא אוסף של עבודותיו של האדם בתחום הקריינות. סליל הדמו חשוב במיוחד למי שמחפש עבודה בתחום, מכיוון שרבים מהאודישנים מבקשים אחד כזה. כדי למצוא אודישנים, ישנם אתרים מקוונים רבים שמאפשרים הרשמה לאודישנים.
ביצירות קולנועיות כמו "מובי דיק" (1956) של הרמן מלוויל, אִישמעאל (בגילומו של ריצ'רד בייסהרט) מקריין את הסיפור ולעיתים מתאר את הפעולה בה הוא צופה. דוגמאות נוספות כוללות את ג'ו גיליס (ויליאם הולדן) בסרט "שדרות סאנסט" (1950) ואת אריק אריקסון (ויליאם הולדן) בסרט "הבוגד שלא בגד" (1962). גם בסרטים כמו "תקוות גדולות" (1946) מופיעה קריינות דמותית על ידי הדמות פיפ הבוגר (ג'ון מילס), וכך גם בגרסת הטלוויזיה משנת 1974 עם מייקל יורק.
השימוש בקריינות משמש גם להענקת קולות ואישיות לדמויות מונפשות. קריינים בולטים ורב-תחומיים כוללים את מל בלאנק, דאוס בטלר, דון מסיק, פול פריס וג'ון פוראי. טכניקות דיבוב אלה משמשות ליצירת אישיות לדמויות בדיוניות, אך לעיתים עלו ביקורות סביבן, במיוחד כשקריינים לבנים ניסו לחקות את הניב האפרו-אמריקני.
בקולנוע, הבמאי מציג את קולו של הקריין מעל תמונות המוצגות על המסך, שלעיתים קשורות ולעיתים לא קשורות לדברים הנאמרים. לפיכך, קריינות יכולה לשמש ליצירת ניגוד אירוני. לעיתים קריינות משמשת כקול שאינו קשור ישירות לדמויות הנראות על המסך. בקריינות בסרטים בדיוניים, הקול הוא לעיתים של דמות המשתקפת על עברה או של דמות חיצונית לסיפור, שבדרך כלל יש לה ידע רחב יותר על האירועים מאשר הדמויות האחרות.
קריינות משמשת לעיתים ליצירת אפקט של סיפור על ידי דמות או קריין יודע-כול. לדוגמה, בסרט "החשוד המיידי", הדמות קייזר סוזה מבצעת קטעי קריינות בהם הוא מתאר את פרטי הפשע. קריינות קלאסית נוספת בהיסטוריה של הקולנוע מופיעה ב"האזרח קיין" ו"עיר עירומה".
לקריינות יש גם יישומים רבים במדיה לא בדיונית. חדשות טלוויזיה לרוב מוצגות כרצף של קטעי וידאו עם קריינות על ידי הכתבים המתארת את המשמעות של האירועים הנראים, כאשר הקריינות משתלבת עם קטעי וידאו שבהם מופיעים מגישי החדשות המדווחים על סיפורים שבהם לא מוצגים קטעי וידאו.
רשתות טלוויזיה כמו "ערוץ ההיסטוריה" ו"ערוץ דיסקברי" משתמשות בהרחבה בקריינות. ברשת NBC, תוכנית הטלוויזיה "Starting Over" השתמשה בקריינית סילביה ויאגרן כדי לספר סיפור.
שידורים חיים של ספורט מציגים לעיתים קרובות קריינות מקיפה על ידי פרשני ספורט מעל קטעי וידאו של האירוע.
משחקי טלוויזיה נהגו להשתמש רבות בקריינות לצורך הצגת מתחרים ותיאור פרסים, אך שימוש זה פחת כאשר המשחקים עברו למתן פרסים כספיים בעיקר. בין הקריינים הידועים ביותר נמנים דון פארדו, ג'וני אולסון, ג'ון הרלן, ג'יי סטיוארט, ג'ין ווד וג'וני גילברט.
במהדורות DVD של סרטים עלילתיים או תיעודיים, לעיתים קרובות מוצעת קריינות על ידי מבקר קולנוע מוביל, היסטוריון או על ידי אנשי ההפקה עצמם.
הערות שוליים

↑  Merriam Webster's Online Dictionary
↑  Done, Mary Ann (1980). The Voice in the Cinema: The Articulation of Body and Space. Yale French Studies. pp. 33–50.
↑  Types of Voice Over
1 2  Lindsay, Benjamin (29 באוגוסט 2022). "How To Become a Voice Actor". Backstage. נבדק ב-4 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Barlow, William (1999). Voice Over: The Making of Black Radio. Philadelphia, PA: Temple University Press. p. 2. ISBN 1-56639-667-0.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563399505171  BnF: cb124309247 (data)  LCCN: sh94001265
כווייה

| --- | --- |

 תחום:  רפואת חירום 
 טיפול:  בנזוקאין  ferric subsulfate  לידוקאין  silver sulfadiazine  כסף חנקתי 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1278244 
 MeSH:  D002056
 סיווגים
 ICD-10:  T20-T32 
 
כווייה מדרגה שנייה
כווייה היא פגיעה בעור ולעיתים גם ברקמות שתחתיו.
גורמים

כוויות יכולות להיווצר ממגוון גורמים, כגון מקורות חום, חומרים כימיים, זרם חשמלי וקרינה. אחד הגורמים הנפוצים לכווייה הוא מגע עם נוזל חם, אש, משטחים חמים או קיטור. כוויות חום יכולות להיווצר גם מקרבה למקור חום ללא מגע, או מחיכוך של העור עם אובייקט חיצוני. גורם נפוץ אחר הוא כוויה כתוצאה מקרינת השמש.
קור יכול לגרום לפציעה דומה המכונה כוויית קור.
פתופזיולגיה בכווייה

כוויות גורמות דלף של פלזמה מכלי הדם. אם הכווייה איננה קשה, נוצרת התנפחות או שלפוחית באזור הכווייה. אם הכווייה קשה ונרחבת משתבשת זרימת הדם לגמרי. כמות הנוזל הדולפת אינה תלויה בעומק הכווייה אלא בשטחה של הכווייה, ומיקומה בגוף האדם.
סיווג הכווייה

הסיווג של חומרת הכווייה הוא על פי מדידת שטח הכווייה, עומק הכווייה, ומיקום הכווייה בגוף.
סיווג הכווייה > מיקום הכווייה

כוויות עקב שאיפת עשן (הגורמת לכוויות פנימיות בדרכי הנשימה), כוויות בתינוק, כוויות נרחבות בדרגה שנייה בפה ובצוואר, וכוויות היקפיות בכל איבר, הן מצב חירום רפואי. משום שהשלפוחיות המתפתחות יכולות לגרום לחסימת כל הדם תחת שטח הכווייה ולהפסיק את הזרימה לאיברים חיוניים ולדרכי הנשימה.
סיווג הכווייה > שטח הכווייה

חישוב שטח הכווייה הוא כך:
חלוקת שטח העור היא למאה יחידות שכל אחת מהן בערך בשטח כף יד של הנפגע. על פי סיווג זה, כווייה על כל כף היד היא כווייה של אחוז אחד משטח העור, כווייה על כל עור היד מהציפורניים עד לכתף היא כווייה של תשעה אחוז משטח העור, כווייה על רגל שלמה היא כווייה של שמונה עשר אחוזים וכיוצא בזה. כווייה של עשרים אחוזים ומעלה משטח העור מהווה סכנת חיים בשל איבוד נוזלים וזיהום בלי קשר לעומק הכווייה.
סיווג הכווייה > עומק הכווייה

סווג הכוויות על פי עומקן מחולק לארבע דרגות:
סיווג הכווייה > עומק הכווייה > כווייה מדרגה ראשונה

כווייה מדרגה ראשונה היא פגיעה הפוגעת בשכבת העור החיצונית בלבד, האפידרמיס, בעלת כושר ההתחדשות. הסימפטומים כוללים כאב, אדמומיות ונפיחות קלה.
השיקום עלול להימשך כמה ימים תוך התקלפות קלה.
בכווייה מדרגה ראשונה מטפלים על ידי כיסוי המקום הנפגע בתחבושת יבשה מעוקרת, ומאוד רצוי שלא ידבק ברקמה הרגישה. כדי להקל על הסבל ניתן להרטיב מיד את אזור הפגיעה במים קרים.
סיווג הכווייה > עומק הכווייה > כווייה מדרגה שנייה

כווייה מדרגה שנייה היא כווייה הפוגעת בשכבת הדרמיס. לרבות רקמה חיה, ולעיתים אף פוגעת בכל שכבות העור, כולל זו שמצמיחה תאים חדשים. כוויות נרחבות בדרגה שנייה בפה ובצוואר, הן מצב חירום רפואי משום שהשלפוחיות המתפתחות בהם יכולות לגרום לחסימת דרכי הנשימה.
הסימפטומים הם כאב, אדמומיות, נפיחות קלה והופעת שלפוחיות בגדלים שונים. השיקום נמשך 3-2 שבועות במקרה הקל, במקרים קשים תהליך שיקום העור יהיה רק תחת חבישה לוחצת במשך חודשים אחדים או בהשתלת עור.
בכווייה מדרגה שנייה מטפלים עם תחבושת ספוגה בחומר נגד זיהום, כגון חומרים אנטיביוטיים ומשככי כאבים.
סיווג הכווייה > עומק הכווייה > כווייה מדרגה שלישית

כווייה מדרגה שלישית היא פגיעה הפוגעת לעומק בכל שכבות העור וגם ברקמות שתחת העור-סבקוטן. לעיתים קרובות נוצרות סביב אזור הכווייה צלקות נרחבות והעור נוטה להימתח ככל שהרקמות התת-עוריות מתכווצות.
הסיבוכים השכיחים בכווייה מדרגה שלישית הם זיהום כללי, הרעלת דם ואיבוד נוזלים עד להלם תת-נפחי המסכן את החיים.
סיווג הכווייה > עומק הכווייה > כווייה מדרגה רביעית

כווייה עמוקה מאוד. עור שחור, נוקשה לחלוטין וללא כאב (עקב הפגיעה העצבית), פגיעה מלאה בעור ובכל השכבות שמתחתיו. מקרי כוויה בדרגה רביעית לא ניתנים לריפוי ויסתיימו כמעט תמיד במוות.
כוויית שמש

כוויית שמש נגרמת עקב היחשפות לקרינה העל סגולית שבקרני השמש.
בעקבות זה העור מאדים, נעשה מודלק ורגיש מאוד ולעיתים מעלה שלפוחיות. כוויית שמש היא חמורה במיוחד כאשר החשיפה לשמש מתקיימת באזור שיש בו החזרת אור רבה (לדוגמה חוף הים). כוויית שמש עלולה להכאיב ולהטריד מאוד. חשיפה לאור שמש עז במשך כמה שנים מביאה לידי התנוונות רקמת החיבור של העור, אובדן גמישותו, ולגרום לו להיות דק וקמוט. שינויים כאלו עלולים לגרום לסרטן העור.
ראו גם

כוויית קור
בנק עור
כוויית אבקה
סכמת מבנה עור האדם
קרב קיבוץ מגן

יצחק הרצוג ורעייתו מיכל, במסע זיכרון בעוטף עזה במלאת יום השנה לטבח ב-7 באוקטובר 2023 מניחים זר זיכרון בקיבוץ מגן.
קרב קיבוץ מגן התרחש ב-7 באוקטובר 2023, במהלך טבח שבעה באוקטובר. מחבלים המשתייכים לארגון הטרור חמאס חדרו לקיבוץ מגן הסמוך לדרום רצועת עזה, במטרה לבצע טבח בתושבי הקיבוץ ולחטוף מהם לרצועת עזה. חברי כיתת הכוננות של הקיבוץ ניהלו קרב עם המחבלים והצליחו לבלום אותם.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
מהלך הקרב

בבוקרו של 7 באוקטובר הגיעו כעשרים מחבלים לגדר המערבית של הקיבוץ. מחבלים רכובים על שני אופנועים פוצצו את גדר הקיבוץ ואיפשרו את חדירת המחבלים לתוכו.
כיתת הכוננות של הקיבוץ, בהובלת רבש"ץ הקיבוץ ברוך כהן, ניהלה קרב יריות עם המחבלים, הצליחה לפגוע ברבים מהם ולהניס את השאר. הקרבות החלו בשעה שבע וחצי לערך, ונמשכו שעות אחדות, עד לנסיגת המחבלים.
תוך כדי הקרבות נפצע מירי אחד מחברי כיתת הכוננות. כהן ניסה לדרוס מחבלים ברכבו, אך נפגע מרקטת RPG. חבר נוסף בכיתת הכוננות נפצע בפלג גופו העליון מרסיסי RPG. רופאה בת הקיבוץ, שני כספי, טיפלה בפצועים וחילצה את שלושתם עם בן זוגה ברכבם הפרטי לקיבוץ רביבים, משם פונו במסוק לבית חולים.
כוחות צה"ל הגיעו לאזור לאחר כשבע שעות.
ב-8 באוקטובר נעשה ניסיון חדירה נוסף לקיבוץ, שנהדף עלי ידי כוחות צה"ל. ב-9 באוקטובר חברי הקיבוץ פונו לאזור ים המלח.
הערות שוליים

↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※ אלון חכמון, ‏הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
↑  ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 – makoVOD (וידאו)
↑  מיטל יסעור בית-אור, מלאכים בחלוק לבן: סיפורי הגבורה של אנשי הרפואה, באתר ישראל היום, 23 באוקטובר 2023
↑  מידע מתוך אתר ישראל תורמת
↑  אלדה נתנאל, אבי פליישיר תושב קיבוץ מגן נהרג בגבורה בהגנה על הקיבוץ בהתקלות עם מחבלים, באתר יישובניק נט, ‏13 באוקטובר 2023
↑  Louise Callaghan, How one Kibbutz in Israel fought off Hamas and saved 500 lives, Sunday Times (Oct. 15, 2023)
קרב מבטחים

קרב מבטחים התרחש ב-7 באוקטובר 2023, במסגרת טבח שבעה באוקטובר, ובמהלכו הסתערו על יישובי חבל צוחר ובליבו על מושב מבטחים מספר מחבלים המשתייכים לזרוע הצבאית של חמאס, במטרה לבצע טבח במושב ולחטוף ממנו שבויים. חברי כיתת הכוננות של המושב, יחד עם חברים מכיתת הכוננות של המושב הסמוך ישע, ניהלו קרב עם המחבלים והצליחו לבלום אותם מלבצע טבח במושב. 5 מחברי המושבים נהרגו בקרבות.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
מהלך הקרב

עם הגעת המחבלים לאזור המושב נערכה כיתת הכוננות של המושב להיאבק בהם, כאשר רק שלושה מחברי כיתת הכוננות היו חמושים.
תחילה הוקפצו חברי כיתת הכוננות לצומת שליד המושב בעקבות דיווח על ירי של מחבלים על אזרחים במקום, שכלל גם ירי מרובי סער ומטולי RPG. לאחר מכן שבו חברי כיתת הכוננות למושב וערכו קרב יריות מול שמונה מחבלים ועוד מספר צלפים על הגגות. אל חברי כיתת הכוננות של המושב חברו גם שלושה לוחמים מכיתת הכוננות של מושב ישע. במהלך הקרב נהרגו חמישה מחברי כיתת הכוננות של שני המושבים. בשעה 14:00 הגיע כוח מיוחד ראשון למושב.
הערות שוליים

↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※ אלון חכמון, ‏הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
↑  ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 – makoVOD (וידאו)
↑  אלדה נתנאל, דן אסולין הרבשצ הגיבור של מושב מבטחים נהרג בהתקלות עם מחבלים, באתר יישובניק נט, ‏13 באוקטובר 2023
2008 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2008  באסטרונאוטיקה |  |
< · 2006 · 2007 — 2008 — 2009 · 2010 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2008 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

במהלך השנה בוצעו 69 שיגורים, מהם 27 (39%) על ידי רוסיה.
15 בינואר – גשושית מסנג'ר הגיעה לסביבות כוכב הלכת חמה.
9 במרץ – טיסה ראשונה של ז'ול ורן ATV.
21 במרץ – גשושית קאסיני גילתה על טיטאן אוקיינוס תת-קרקעי ממים ואמוניה.
25 במרץ – גשושית פניקס נחתה על המאדים.
19 ביוני – בוצע שיגור אחרון מאתר שיגורים קפוסטין יאר.
26 ביוני – גשושית פניקס גילתה על המאדים סימני מים והוכיחה שתנאים על המאדים מתאימים לבקטריות וצמחים.
22 באוקטובר – שיגור גשושית הודית צ'אנדריאן 1 לחקר הירח.
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה | הערות |
| 7 בפברואר  19:45 UTC | ארצות הברית STS-122 | סטפן פריק  אלן פוינדקסטר  סטנלי לאב רקס ולהיים  לילנד מלווין גרמניה האנס שלגל צרפת ליאופולד איארטס | 20 בפברואר  14:07:10 UTC | סטפן פריק   אלן פוינדקסטר   סטנלי לאב   רקס ולהיים   לילנד מלווין  גרמניה האנס שלגל   דניאל טאני | 8 יממות ו-16 שעות | חיבור לתחנת החלל הבין-לאומית, הבאת אספקה ומודול קולומבוס, החלפת צוות |
| 11 במרץ  06:28:14 UTC | ארצות הברית STS-123 | דומיניק גורי  גרגורי ג'ונסון   ריצ'רד לינהן רוברט בנקן  מייקל פורמן  יפן טקאו דוי  גארט רייזמן | 27 במרץ  00:40:41 UTC | דומיניק גורי   גרגורי ג'ונסון   ריצ'רד לינהן   רוברט בנקן   מייקל פורמן  יפן טקאו דוי צרפת לאופולד אייארטס | 11 יממות ו-20 שעות | חיבור מעבורת החלל אנדוור לתחנת החלל הבינלאומית, הבאת אספקה וציוד, הרכבת זרוע רובוטי חדש Dextre, החלפת צוות. |
| 8 באפריל  11:16 UTC | רוסיה סויוז TMA-12 | סרגיי וולקוב  אולג קונוננקו קוריאה הדרומית אי סו-יון | 24 באוקטובר  03:36 UTC | סרגיי וולקוב אולג קונוננקו ארצות הברית ריצ'רד גריאוט | 198 יממות ו-16 שעות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית עם חברי משלחת מס' 17, חללית חרום |
| 31 במאי  21:02:12 UTC | ארצות הברית STS-124 | מארק קלי  קנת האם  קארן ניברג רונלד גארן   מייקל פוסום יפן אקיהקו הושידה  גרגורי צ'ימיטוף | 14 ביוני  15:15:19 UTC | מארק קלי   קנת האם   קארן ניברג   רונלד גארן   מייקל פוסום  יפן אקיהקו הושידה   גארט רייזמן | 13 יממות ו-18 שעות | משימה ה-35 של מעבורת החלל דיסקברי. חיבור לתחנת החלל הבינלאומית, הבאת אספקה וציוד, החלפת צוות |
| 25 בספטמבר  7:01 UTC | הרפובליקה העממית של סין שנג'ואו 7 | ג'אי ג'יגאנג  ליו בומינג  ג'ינג האיפנג | 28 בספטמבר  09:38 UTC | ג'אי ג'יגאנג   ליו בומינג   ג'ינג האיפנג | יומיים ו-20 שעות | ביצוע ניסויים כולל פעילות חוץ רכבית |
| 12 באוקטובר  13:10:04 UTC | רוסיה סויוז TMA-13 | יורי לונצ'קוב ארצות הברית מייקל פינק ארצות הברית ריצ'רד גריאוט | 8 באפריל 2009  7:16 UTC | יורי לונצ'קוב ארצות הברית מייקל פינק  ארצות הברית צ'ארלס סימוני | 178 יממות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית עם חברי משלחת מס' 17, חללית חרום |
| 15 בנובמבר  00:55:39 UTC | ארצות הברית STS-126 | כריסטופר פרגוסון  אריק בו   סטיבן בואן היידימרי סטפנישין-פייפר  ג'ואן היגינבוטם יפן שיין קימברו  סנדרה מגנוס | 30 בנובמבר  21:25:09 UTC | כריסטופר פרגוסון   אריק בו   סטיבן בואן   היידימרי סטפנישין-פייפר   ג'ואן היגינבוטם   שיין קימברו  גרגורי שמיטוף | 15 יממות ו-20 שעות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית, הבאת אספקה וציוד, החלפת צוות |
חקר גרמי השמיים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | חללית | מטרה | פעילות במהלך שנת 2008 |
| 15 באוקטובר 1997 | האיחוד האירופיארצות הברית קאסיני-הויגנס | חקר שבתאי וסביבתו | המשך חקר טיטן. הגשושית עברה בקרבתו המרחק הקרוב ביותר היה כ-1000 ק"מ. כמו כן עברה ליד אנקלדוס (כ-50 ק"מ) |
| 3 באוגוסט 2004 | ארצות הברית מסנג'ר | חקר כוכב חמה | ב-14 בינואר הגשושית עברה בקרבתו המרחק הקרוב ביותר היה כ-200 ק"מ. |
| 4 באוגוסט 2007 | ארצות הברית פיניקס | חקר מאדים | ב-25 במאי הגשושית נחתה על מאדים והחלה בהעברת נתונים. היא פעלה עד סוף אוקטובר 2008. |
| 2 במרץ 2004 | האיחוד האירופי רוזטה | חקר כוכב שביט | ב-5 בספטמבר עברה כ-800 ק"מ מאסטרואיד 2867 Šteins. |
| 11 ביוני | ארצות הברית טלסקופ החלל פרמי | טלסקופ חלל בתחום קרני גמא | נכון לאוקטובר 2023 פעיל |
| 11 באוקטובר | הודו צ'אנדריאן 1 | חקר הירח | ב-8 בנובמבר הגשושית נכנסה למסלול סביב הירח והעבירה נתונים במשך כ-10 שנים. |
| 22 באוקטובר | הודו MIP | חקר הירח | ב-14 בנובמבר הגשושית התרסקה על הירח לפי תוכנית. |
סיכומים שנתיים > לפי מדינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מדינה | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| רוסיה | 27 | 26 | 1 |  |
| ארצות הברית | 15 | 14 | 1 |  |
| יפן | 1 | 1 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין | 11 | 11 | 0 |  |
| האיחוד האירופי | 6 | 6 | 0 |  |
| הודו | 3 | 3 | 0 |  |
| איראן | 1 | 0 | 1 |  |
| Sea Launch | 5 | 5 | 0 |  |
סיכומים שנתיים > לפי אתר שיגור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אתר | שיגורים | הצלחות | כישלונות | הצלחות חלקיות |
| רוסיהקזחסטן קוסמודרום בייקונור | 19 | 18 | 1 |  |
| רוסיה קפוסטין יאר | 1 | 1 | 0 |  |
| רוסיה קוסמודרום פלסצק | 6 | 6 | 0 |  |
| רוסיה קוסמודרום סבובודני | 1 | 1 | 0 |  |
| רוסיה אתר שיגורים יאסני | 1 | 1 | 0 |  |
| ארצות הברית נמל החלל קייפ קנוורל | 3 | 3 | 0 |  |
| ארצות הברית מרכז החלל קנדי | 4 | 4 | 0 |  |
| ארצות הברית מתקן הטיסות וולופס | 0 | 0 | 0 |  |
| ארצות הברית בסיס חיל האוויר ונדנברג | 4 | 4 | 0 |  |
| ארצות הברית נמל החלל האזורי המרכז-אטלנטי | 0 | 0 | 0 |  |
| ארצות הברית אתר ניסויים רייגן | 4 | 3 | 1 |  |
| צרפת מרכז החלל הגיאני | 6 | 6 | 0 |  |
| יפן מרכז החלל אוצ'ינורה | 0 | 0 | 0 |  |
| יפן מרכז החלל טנגשימה | 1 | 1 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן | 3 | 3 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג | 4 | 4 | 0 |  |
| הרפובליקה העממית של סין מרכז שיגור הלוויינים טאיואן | 4 | 4 | 0 |  |
| הודו מרכז החלל שריחאריקוטה | 3 | 3 | 0 |  |
| Sea Launch | 5 | 5 | 0 |  |
הערות שוליים

↑  מהם 3 בעזרת משגר שנבנה באוקראינה
1 2  מיזם בין לאומי שהשתמש במשגר מתוצרת אוקראינה
↑  שיגור אחרון מהאתר
↑  שימוש במשגר של האיחוד האירופי
גשושית מסנג'ר עברה כ-200 ק"מ מחמה
2006 באסטרונאוטיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2006  באסטרונאוטיקה |  |
< · 2004 · 2005 — 2006 — 2007 · 2008 · >  פורטל מדעי החלל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2006 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
אירועים בולטים

בשנת 2006 בוצעו 65 שיגורים מהם 25 (38%) על ידי רוסיה.
19 בינואר – החללית הבלתי מאוישת ניו הוריזונס שוגרה במטרה להגיע אל כוכב הלכת הננסי פלוטו ולאסוף מידע ולהעביר תמונות. היא הגיע ליעד בשנת 2015.
4 במרץ – ניסיון אחרון ליצירת קשר עם החללית פיוניר 10 הבלתי מאוישת.
שיגורי לוויינים > שיגורים מאוישים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מועד שיגור | חללית | צוות בשיגור | מועד נחיתה | צוות בנחיתה | זמן טיסה | הערות |
| 20 במרץ  02:30:20 UTC | רוסיה סויוז TMA-8 | פאבל וינוגרדוב ארצות הברית ג'פרי ויליאמס ברזיל מרקוס פונטס | 29 בספטמבר 01:13:37 UTC | פאבל וינוגרדוב ארצות הברית מייקל פינק סרגיי וילקוב | 182 יממות ו-23 שעות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית עם חברי משלחת מס' 13, חללית חירום |
| 4 ביולי  18:37:55 UTC | ארצות הברית STS-121 | סטיבן לינדזי  מארק קלי  מייקל פוסום  בריטניהפירס סלרס  ליסה נוואק  סטפני וילסון גרמניה תומאס רייטר | 17 ביולי  13:14:43 UTC | סטיבן לינדזי  מארק קלי   מייקל פוסום  בריטניה פירס סלרס   ליסה נוואק   סטפני וילסון | 12 יממות ו-19 שעות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית, הבאת אספקה, החלפת צוות |
| 9 בספטמבר  15:14:55 UTC | ארצות הברית STS-115 | ברנט ג'ט  כריסטופר פרגוסון  ג'וזף טאנר  דניאל ברבנק  היידימרי סטפנישין-פייפר קנדה סטיבן מקלין | 21 בספטמבר  10:21:30 UTC | ברנט ג'ט   כריסטופר פרגוסון   ג'וזף טאנר   דניאל ברבנק   היידימרי סטפנישין-פייפר  קנדה סטיבן מקלין | 6 יממות ו-2 שעות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית, הבאת אספקה, במשך הרכבה |
| 18 בספטמבר  04:08:42 UTC | רוסיה סויוז TMA-9 | מיכאיל טיורין ארצות הבריתספרד מייקל לופז-אלגריה ארצות הבריתאיראן אנושה אנסארי | 21 באפריל 2007  12:31:30 UTC | מיכאיל טיורין ארצות הבריתספרד מייקל לופז-אלגריה הונגריהארצות הברית צ'ארלס סימוני | 215 יממות ו-8 שעות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית, חללית חרום |
| 10 בדצמבר  01:47:35 UTC | ארצות הברית STS-116 | מארק פולנסקי   ויליאם אופליין  רוברט קורבים   ג'ואן היגינבות'ם  ניקולס פטריק  כריסטר פוגלסנג  סוניטה ויליאמס | 22 בדצמבר  22:32:00 UTC | מארק פולנסקי   ויליאם אופליין   רוברט קורבים   ג'ואן היגינבות'ם   ניקולס פטריק  גרמניה תומאס רייטר | 12 יממות ו-21 שעות | חיבור לתחנת החלל הבינלאומית, הבאת אספקה, הרחבת התחנה, החלפת צוות |