stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עבדולקאווי יוסוף
הערות שוליים

↑  "Somalia: Judge Abdulqawi elected as new ICJ President". Garowe Online (באנגלית). נבדק ב-2021-06-04.
↑  "World Court Elects Its First Somali President". VOA (באנגלית). 2018-02-12. נבדק ב-2023-08-19.
↑  "Cour internationale de Justice - International Court of Justice - International Court of Justice" (PDF). www.icj-cij.org. אורכב מ-המקור (PDF) ב-19 בפברואר 2018. נבדק ב-8 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Declaration of Judge Yusuf, בית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ), ‏28 במרץ 2024 (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007442877305171  BIBSYS: 99012263  BnF: cb16182101x (data)  GND: 102206410X  ISNI: 0000 0001 1657 2474  LCCN: n82054298  NKC: mub2011667738  NTA: 068841825  SUDOC: 075893150  VIAF: 62887687   WorldCat (עם VIAF): 62887687
עולמיום (טרילוגיה)

| --- | --- |
 עולמיום  Dayworld Rebel  Dayworld Breakup 
 מידע כללי
 מאת:  פיליפ חוזה פארמר 
 סוגה:  מדע בדיוני 
 
עולמיום (באנגלית: Dayworld trilogy)) היא טרילוגיית ספרי מדע בדיוני שנכתבו על ידי פיליפ חוזה פארמר. הם מתרחשים בעתיד דיסוטופי בו לאנשים מותר לחיות רק ביום אחד בשבוע. בשאר ששת הימים הם 'מאובנים', בסוג של חיות מושעית(אנ'). זאת על מנת להימנע מפיצוץ אוכלוסין, שכן אם חיים במנהטן 2,100,000 אנשים, בכל יום יחיו רק 300,000. הספרים מתרכזים באדם, ג'ף קאיירד, אשר נכנס תחת הכותרת 'פורציום': אדם שחי ביותר מיום אחד בשבוע. ככל שהסדרה ממשיכה, נראה כי הדמות סובלת מהפרעת זהות דיסוציאטיבית. הספרים המרכיבים את הטרילוגיה הם:
עולמיום (1985)
מורדי עולמיום (1987)
נפילת עולמיום (1990)
רקע לעלילה

ג'ף קאיירד הוא אזרח עולם-יום שלישי ע.ח. (עולם חדש) 1330. הספר מתחיל ב- י5-ש1 (יום-חמישה, שבוע-אחד) בחודש השני של ע.ח. 1330. (לכל יום בשבוע יש את אותו מספר יום, כך שבאותו השבוע, ראשון-שבת עדיין יהיו י5-ש1). הספר מתרחש על פני שבוע שלם, מעולם-יום שלישי י5-ש1 עד עולם-יום שלישי י6-ש1. מקצועו של ג'ף קאיירד הוא 'אורגני' (שוטר). בכל עולם-יום שונה, יש לאורגנים תלבושת אחרת. כמו כן, לכל עולם-יום יש אופנה שונה, תוכניות טלוויזיה, חדשות, וכו' משלה, כאשר רוב אנשים יודעים רק על אלו שבעולם היום שלהם. אולם, ג'ף קאיירד הוא פורציום, ולא רק זה, הוא אימר. האימרים הם קבוצת אנשים החיים ומתנהלים מתחת לאפם של הממשל. מטרת האימרים היא לאט ובחשאיות להפוך את הממשל לטוב יותר. ישנם אימרים בכל היבט חברתי ובכל עולם-יום. ג'ף קאיירד מיוחד בזה שהוא פורציום, בבקשת האימרים, ולכן רגיל לעבור מיום ליום. כפורציום, קאיירד יצר לעצמו זהויות שונות לכל עולם-יום נפרד, עבודות שונות, חברים שונים, ומערכות יחסים שונות.
מאבנים

מאבן הוא מכשיר המפעיל את מצב ה'חיות מושעית', שכל אזרח עולם-יום חייב, לפי החוק, להיות במאבן עד 23:30. ב-23:35 (בתיאום עם תקופת חסד חמש הדקות) המאבנים נדלקים, ומאכלסם קופא בזמן, בדומה לפסל אבן. ב00:15, בעולם-יום שאחרי, אזרחי אותו עולם-יום מפסיקים להיות מאובנים. המאבן בצורת גליל, עם חלון עגול במרכז הדלת.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עולמיום

| --- | --- |
כריכת המהדורה העברית של הספר
כריכת המהדורה העברית של הספר
 מידע כללי
 מאת:  פיליפ חוזה פארמר
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני
 הוצאה
 הוצאה:  פוטנאם הוצאה לאור (מהדורה מקורית) עם עובד (מהדורה עברית)
 תאריך הוצאה:  1985
 מספר עמודים:  304 (בגרסה העברית)
 הוצאה בעברית
 תרגום:  מירה הלפרין
 סדרה
 הספר הבא:  מורדי עולמיום
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001063101
עולמיום (אנגלית: DayWorld) הוא הראשון בטרילוגיית ספרי המדע הבדיוני "עולמיום" שנכתבו על ידי פיליפ חוזה פארמר. הסיפור מתרחש בעתיד דיסוטופי, בו בעיית פיצוץ האוכלוסין נפתרת באמצעות חלוקת האנשים לחיים יום אחד בשבוע על פני השבוע. בשאר ששת הימים הם 'מאובנים', בסוג של חיות מושהית.
סיכום העלילה

הספר מתרכז באדם, ג'ף קאיירד, שהוא 'פורציום' – אדם שחי יותר מיום אחד בשבוע. בניגוד לרוב הפורצי-יום, הוא שייך לקבוצה מחתרתית בשם "אימרים". האימרים הם קבוצה חזקה וגדולה שעובדת על מנת ליצור ממשל טוב יותר. לא כל האימרים הם פורצי-יום, אז כדי להעביר הודעות מיום אחד לשני, יש להם פורצי-יום, כמו ג'ף, שעובדים כל יום בשבוע. לאימרים הפורצי-יום יש שבע זהויות שונות ושבע עבודות שונות, אחת לכל יום. הם מחליקים מתרבות לתרבות, בשבעה עולמות שונים.
כאשר ג'ף עובר מיום ליום, הוא נתקל בבעיות כשהוא עובד כאימר, וכפורציום, וחייב לטשטש את עקבותיו, ובו בזמן לתחזק שבע משפחות, חברים, ועבודות שונות. בסופו של דבר הלחץ הופך את ג'ף ללא יציב, והאימרים חייבים להיפטר ממנו כדי להישאר בטוחים. ג'ף, שרוצה להישאר בחיים, מנסה להימלט מהאימרים, אך יש אימרים חשאיים בכל עבודה, אזור, או גוף ממשלתי. ג'ף נתפס ומוחזק בבית חולים פסיכיאטרי, מאובחן עם הפרעת זהות דיסוציאטיבית, במסגרת הזמן החוקי לפני שהוא ייחשב "חשוך מרפא" ויוצא להורג. אך לג'ף יש תוכנית מילוט…
המשכים

ישנים שני המשכים לספר:
מורדי עולמיום (1987)
נפילת עולמיום (1990)
עוזי ויזל

| --- | --- |

 לידה:  1927 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  17 בינואר 2019 (בגיל 92 בערך) קנברה, אוסטרליה 
 מוקד פעילות:  אוניברסיטת תל אביב 
 מקום לימודים:  בית הספר ג'וליארד 
 שפה מועדפת:  עברית, אנגלית 
 כלי נגינה:  צ'לו 
 
עוזי וִיזֶל (1926 - 17 בינואר 2019) היה צ'לן ישראלי - אוסטרלי, פרופסור באקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב.
קורות חיים

ויזל נולד בתל אביב. למד נגינה בצ'לו מגיל תשע. למד בתיכון חדש. הצטרף לפלמ"ח ושרת במלחמת העצמאות בחטיבת הראל.
בנעוריו היה מדריך ספורט ונמנה עם נבחרת ישראל בכדורעף.
לצד לימודיו באקדמיה למוזיקה למד פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטה העברית.
למד בבית הספר למוזיקה ג'וליארד בניו יורק אצל הצ'לן היהודי־האמריקאי הנודע ברנרד גרינהאוס. לאחר מכן השתלם אצל פבלו קזאלס בצרפת.
לאחר שובו לישראל לימד תחילה באולפן למוזיקה בקיבוץ עין חרוד והופיע כסולן עם תזמורות וברסיטלים ברחבי העולם. חלק חשוב ברפרטואר שלו הוקדש למוזיקה קלאסית מתקופת הבארוק וכן ליצירות מן המאה ה-20, בהן קונצ'רטו של בריו, שאת הגרסה החדשה שלו ביצע לראשונה במילאנו בניצוח המלחין וקונצ'רטי של ליגטי, לוטוסלבסקי ואחרים.
ב-1960 נמנה עם מייסדי "רביעיית תל אביב", רביעיית כלי מיתרים.
עוזי ויזל היה תומך נלהב במוזיקה ישראלית והרבה לבצע בנגינת בכורה ולהקליט יצירות של מלחינים ישראלים, הן קונצ'רטי והן יצירות סולו, שרבות מהן נכתבו למענו והוקדשו לו. בין השאר ניגן והקליט יצירות משל יוסף טל - קונצ'רטו לצ'לו, קונצ'רטו כפול לכינור וצ'לו, קונצ'רטו לצ'לו ומיתרים, יצירות סולו שנכתבו במיוחד בשבילו ודרמה-מונולוג לזמרת סופרן וצ'לו.
במהלך הקריירה שלו הופיע עם אמנים ידועי שם, בהם דניאל בארנבוים, יצחק פרלמן, פנחס צוקרמן, יהודי מנוחין, לוקס פוס, זובין מהטה ואחרים. במשך למעלה מ-30 שנה הופיע והקליט ברחבי העולם עם רביעיית תל אביב, רביעיית מיתרים שנמנה עם מייסדיה.
בשנים 1982–1984 היה המנהל המוזיקלי של התזמורת הקאמרית הקיבוצית. בשנים 1965–1997 כיהן כפרופסור מן המניין באקדמיה למוזיקה על שם רובין של אוניברסיטת תל אביב, והעמיד תלמידים זוכי פרסים בתחרויות בינלאומיות, סולני קונצרטים ורסיטלים, חברים בהרכבים קאמריים, צ'לנים ראשונים בתזמורות ומורים.
הוזמן לכהן כפרופסור אורח באוניברסיטאות בגרמניה, בארצות הברית ובאוסטרליה ולהגיש כיתות אמן ברחבי תבל. היה המנהל המוזיקלי של הרכבי המוזיקה הקאמרית בפסטיבל הנוער הבינלאומי בביירוית ובאקדמיית הקיץ ברדולפצל (אנ') שבגרמניה בשנים 1993–2008. הוזמן לעיתים קרובות לשבת בחבר השופטים בתחרויות בינלאומיות, בין השאר בתחרות רוסטרופוביץ' בפריז.
נישא לנבלנית אביבה לוסטיג-ויזל, בתה של הפסנתרנית עליזה (אליס) שמוּקלֶר-הֶס, אלמנתו של המלחין והפסנתרן משה לוסטיג (1922–1958) וגיסתו של הבמאי היי קיילוס.
בנם, ארנן ויזל,; הוא פסנתרן בעל שם, והוא הרבה לנגן ולהופיע ביחד עם אביו. שימש כמורה לפסנתר באוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה.
מאז 1998 ועד מותו התגורר עם משפחתו בסידני שבאוסטרליה ועסק בנגינה ובהוראה בקונסרבטוריון למוזיקה של סידני (אנ').
נפטר ב-17 בינואר 2019.
פרסים ואותות הוקרה

1953 – פרס פיאטיגורסקי, ארצות הברית
1957 – תחרות בינלאומית מוסקבה
1961 – התחרות הבינלאומית פבלו קזאלס
1975 – הפרס המיוחד של "המבצע הטוב ביותר" מטעם המועצה הישראלית לתרבות ואמנות
1996 – תואר "אביר הצ'לו" מאת אוניברסיטת אינדיאנה "על תרומותיו האוניברסליות כמבצע ומורה לצ'לו"
2007 – פרס על מפעל חיים מאת ממשלת ישראל
הערות שוליים

1 2  תמר אבידר, עוזי ויזל בחברה טובה..., מעריב, 31 ביולי 1964
↑  טלילה בן-זכאי, דם כחול, מעריב, 18 במאי 1979
↑  הודעה על פטירתו בדף פייסבוק של מכון למוזיקה ישראלית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269707505171  BnF: cb16615748c (data)  GND: 1031912754  ISNI: 0000 0003 7486 8526  LCCN: n91014658  MusicBrainz: 1479265d-a123-40af-8a56-0e60e3f80f38  VIAF: 296139895   WorldCat (עם VIAF): 296139895 
עוזי ויזל, עומד שני משמאל, עם הנבחרת הלאומית ישראל בכדורעף במחנה אימונים בכרמל בחיפה, לקראת משחקי המכביה ה-3, קיץ 1950
עונת 1963/1964 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  15 בספטמבר 1963 – 26 באפריל 1964 (225 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  ריאל מדריד
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  669 (2.79 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  הונגריה פרנץ פושקש  (21 שערים)
 → 1962/19631964/1965 ←
 
עונת 1963/1964 הייתה העונה ה-33 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-15 בספטמבר 1963 והסתיימה ב-26 באפריל 1964.
הליגה כללה 16 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15-16 יעברו בסוף העונה לליגת משנה במקום שתי קבוצות מליגת משנה שזכו בה במקום ראשון ב-2 הבתים שלה. קבוצות שזכו במקום 13-14 השתתפו במשחקי המבחן מול קבוצות שזכו במקום השני בבתים של ליגת משנה.
מליגת המשנה עלו פונטוודרה, לבאנטה, ריאל מורסיה ואספניול.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם העשירית בתולדות המועדון ובפעם הרביעית ברציפות.
ריאל ואיאדוליד ופונטוודרה ירדו לליגת משנה בסוף העונה. אספניול וריאל אוביידו ניצחו משחקי המבחן ונותרו בליגה הבכירה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק לפרנץ פושקש (הונגריה הונגריה) מריאל מדריד. זאת בפעם הרביעית והאחרונה בקריירה. בהתאם לנתונים הרשמיים של ה-LFP הוא כבש 20 שערים ב-25 משחקים. בהתאם לנתוני של עיתון הספורט MARCA שמעניקה את הפרס הוא כבש 21 שערים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק לחוסה ויסנטה טריין מריאל מדריד שספג 10 שערים ב-15 משחקים. זאת העונה השנייה ברציפות ובפעם השלישית בקריירה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריאל מדריד (אלופה) | 30 | 22 | 2 | 6 | 61 | 23 | 38 | 46 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | ברצלונה | 30 | 19 | 4 | 7 | 74 | 38 | 36 | 42 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 3 | ריאל בטיס | 30 | 15 | 7 | 8 | 47 | 36 | 11 | 37 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 4 | ריאל סרגוסה | 30 | 14 | 6 | 10 | 52 | 42 | 10 | 34 | זכייה בגביע חנרליסימו,   העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע. |
| 5 | אלצ'ה | 30 | 13 | 7 | 10 | 35 | 31 | 4 | 33 |  |
| 6 | ולנסיה | 30 | 16 | 0 | 14 | 53 | 47 | 6 | 32 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 7 | אתלטיקו מדריד | 30 | 10 | 9 | 11 | 37 | 34 | 3 | 29 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 8 | אתלטיק בילבאו | 30 | 12 | 5 | 13 | 43 | 40 | 3 | 29 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 9 | סביליה | 30 | 9 | 11 | 10 | 33 | 38 | 5- | 29 |  |
| 10 | לבאנטה | 30 | 10 | 7 | 13 | 43 | 56 | 13- | 27 |  |
| 11 | קורדובה | 30 | 10 | 6 | 14 | 32 | 38 | 6- | 26 |  |
| 12 | ריאל מורסיה | 30 | 11 | 4 | 15 | 41 | 54 | 13- | 26 |  |
| 13 | אספניול | 30 | 10 | 5 | 15 | 34 | 47 | 13- | 25 | משחקי המבחן |
| 14 | ריאל אוביידו | 30 | 10 | 5 | 15 | 27 | 42 | 15- | 25 | משחקי המבחן |
| 15 | פונטוודרה | 30 | 8 | 5 | 17 | 30 | 45 | 15- | 21 | ירדו ליגה |
| 16 | ריאל ואיאדוליד | 30 | 7 | 5 | 18 | 27 | 58 | 31- | 19 | ירדו ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הונגריה פרנץ פושקש | ריאל מדריד | 21 |
| 2 | ברזיל ואלדו | ולנסיה | 18 |
| 3 | ספרד (1945–1977) פרננדו אנסולה | ריאל בטיס | 17 |
| 3 | פרגוואי קאייטנו רה | ברצלונה | 17 |
| 5 | ספרד (1945–1977) חואן מנואל וייה | סרגוסה | 13 |
תורת הקירוב המקומית של הצפיפות

קירוב הצפיפות המקומית (באנגלית: Local Density Approximation ובראשי תיבות LDA) היא שיטה חישובית בכימיה קוונטית, פיזיקת המצב המוצק ומדע החומרים שפותחה על ידי הפיזיקאים וולטר קוהן ולו ז'ו שאם (אנ') בשנות ה-60 של המאה ה-20.
רקע

שיטות תורת הקירוב המקומית הן קבוצה של קירובים פונקציונליים לאנרגיית ההחלפה-קורלציה (Exchange-Correlation ובראשי תיבות XC) בתורה הכללית של פונקציונל הצפיפות. קירובים אלו תלויים אך ורק בצפיפות המטען המרחבית, המסומנת  \rho (\mathbf {r} ).
ישנן גישות שונות לסוג כזה של קירובים, אך הנפוצה ביותר זו הנגזרת ממודל הג'ליום (Jellium), בו מניחים שצפיפות האלקטרונים אחידה בכל המערכת. קירובים אלו, המבוססים על מודל הג'ליום, מאפשרים לחשב פונקציונליים כמו החלפה וקורלציה בצורה מדויקת, דבר שאינו אפשרי באמצעות תורת פונקציוניל הצפיפות הכללית.
בצורתה הכללית, עבור מערכות עם ספין לא מקוטב, ניתן לכתוב את אנרגיית ההחלפה-קורלציה בעזרת תורת הקירוב המקומית של הצפיפות באופן הבא:
E_{\text{xc}}^{\text{LDA}}[\rho ]=\int \rho (\mathbf {r} )\epsilon _{\text{xc}}(\rho (\mathbf {r} ))d\mathbf {r}
כאשר  \rho (\mathbf {r} ) היא צפיפות המטען בנקודה  \mathbf {r}  במרחב ו-  \epsilon _{\text{xc}} היא אנרגיית ההחלפה-קורלציה, המהווה פונקציה של צפיפות המטען.
ניתן להכליל קירוב זה בצורה ישירה על ידי הכללת אינטראקציות ספיניות, אזי הוא נקרא Local Spin-Density Approximation:
E_{\text{xc}}^{\text{LSDA}}[\rho _{\uparrow }:\rho _{\downarrow }]=\int \rho (\mathbf {r} )\epsilon _{\text{xc}}(\rho _{\uparrow },\rho _{\downarrow })d\mathbf {r}
אם לוקחים בחשבון גם את גרדיאנט הצפיפות, מקבלים את הקירוב המקומי הנוסף שנקרא Generalized Gradient Approximations:
E_{\text{xc}}^{\text{GGA}}[\rho _{\uparrow }:\rho _{\downarrow }]=\int \rho (\mathbf {r} )\epsilon _{\text{xc}}(\rho _{\uparrow },\rho _{\downarrow },\nabla \rho _{\uparrow },\nabla \rho _{\downarrow })d\mathbf {r}
אנרגיית ההחלפה-קורלציה ניתנת לכתיבה בצורה הבאה:
E_{\text{xc}}^{\text{LDA}}=E_{\text{x}}^{\text{LDA}}+E_{\text{c}}^{\text{LDA}}
יישומים

תורת הקירוב המקומית של הצפיפות, ובמיוחד הגרסה שמתייחסת לגרדיאנט הצפיפות (GGA), מצויה בשימוש רב בקרב פיזיקאים בתחומי המצב המוצק על מנת לבחון אינטראקציות אלקטרוניות ומגנטיות בחומרים מוליכים למחצה, ובכלל זה תחמוצות מוליכות למחצה. בנוסף, משתמשים בתורה זו יחד עם תוכנות סימולציה בכדי לחזות את רמת פרמי ומבנה הפסים בתחמוצות מוליכות למחצה מסוימות.
תורת הקירוב המקומית של הצפיפות עובדת בצורה מדויקת למדי עבור מגוון רחב של חומרים. בפרט, היא שימושית עבור חישובים של משוואות מצב, קבועים אלסטיים, מבנים אלקטרוניים ותכונות פיזיקליות נוספות של החומר.
גז אלקטרונים הומוגני

הקירוב עבור  \epsilon _{\text{xc}} תלוי רק בצפיפות וניתן לפתח אותו בדרכים רבות. הגישה המוצלחת ביותר מבוססת על מודל גז האלקטרונים ההומוגני, שנבנה על ידי הצבת  N אלקטרונים בעלי אינטראקציה בתוך נפח  V, עם מטען רקע חיובי השומר על המערכת נייטרלית. לאחר מכן נלקחים  N ו- V לאינסוף, אך באופן כזה ששומר על הצפיפות ( \rho ={\frac {N}{V}}) סופית. זהו קירוב שימושי, שכן האנרגיה הכוללת מורכבת רק מהאנרגיה הקינטית, אנרגיית האינטראקציה האלקטרוסטטית ואנרגיית החלפה שנובעת מהאינטראקציה בין האלקטרונים. פונקציית הגל ניתנת לביטוי במונחים של גלים מישוריים. בפרט, עבור צפיפות קבועה, צפיפות אנרגיית ההחלפה מתכונתית ל- \rho ^{1/3}.
פונקציונל ההחלפה

כשדנים באנרגיית ההחלפה  E_{\text{x}}^{\text{LDA}} במודל הג'ליום, ישנן גם משואות אנליטיות פשוטות יחסית, שניתן לכתוב כך:
E_{\text{x}}^{\text{LDA}}[\rho ]=-{\frac {3}{4}}\left({\frac {3}{\pi }}\right)^{\frac {1}{3}}\int \rho (\mathbf {r} )^{\frac {4}{3}}d\mathbf {r}
פונקציונל הקורלציה

לאנרגיית הקורלציה יש פתרון מדויק שמתקיים רק בגבולות של צפיפות גבוהה או נמוכה מאוד. בגבול של צפיפות גבוהה, אפשר לכתוב את אנרגיית הקורלציה כך:
\epsilon _{C}=A\ln(r_{s})+B+r_{s}(C\ln(r_{s})+D)
ובגבול של צפיפות נמוכה:
\epsilon _{C}={\frac {1}{2}}\left({\frac {g_{0}}{r_{s}}}+{\frac {g_{0}}{r_{s}^{\frac {3}{2}}}}+\cdots \right)
כאשר  r_{s}, המכונה פרמטר ויגנר-זייץ, הוא פרמטר חסר-ממדים שמוגדר כרדיוס של כדור שמקיף אלקטרון בודד, מחולק ברדיוס בוהר. פרמטר ויגנר-זייץ קשור לצפיפות עצמה:
כמו כן, הוצע ביטוי אנליטי המשמש עבור כל טווח הצפיפויות, והמבוסס על תורת ההפרעות הרב-גופית. אנרגיות הקורלציה המחושבות עולות בקנה אחד עם התוצאות של סימולציות מונטה קרלו קוונטיות עד כדי שגיאה של 2 מילי-הרטרי. סימולציות מונטה קרלו מדויקות עבור האנרגיה של גז אלקטרונים הומוגני, מבוצעות עבור מספר ערכי ביניים של הצפיפות ומספקות בתורן ערכים מדויקים של צפיפות אנרגיית הקורלציה.
קיטוב ספין

ההרחבה של פונקציונל הצפיפות גם למערכות מקוטבות-ספין היא מיידית עבור אנרגיית ההחלפה, שבה ה-scaling ע"פ הספין הוא ידוע, אולם עבור אנרגיית הקורלציה יש להשתמש בקירובים נוספים. בתורת פונקציונל הצפיפות, מערכת מקוטבת-ספין עושה שימוש בשתי צפיפויות ספין,  \rho _{\alpha } ו-  \rho _{\beta }, כאשר הצפיפות הכוללת היא סכום שלהן. הצורה המתמטית של ה- Local Spin-Density Approximation תהיה במקרה זה:
באשר לאנרגיית ההחלפה, התוצאה הסופית (ולא רק עבור קירובי צפיפות מקומית) ידועה במונחי הפונקציונל שלא כולל קיטוב ספין:
התלות הספינית של צפיפות אנרגיית הקורלציה ניתנת לכתיבה על ידי הגדרת קיטוב-הספין היחסי:
ניתן לראות כי  \zeta =0\, מייצג מצב דיאמגנטי של אי-קיטוב-ספין, שבו  \alpha \, ו- \beta \, הן צפיפויות ספין זהות, בעוד  \zeta =\pm 1 מייצג מצב פרומגנטי שבו אחת מצפיפויות הספין איננה. צפיפות אנרגיית הקורלציה הספינית עבור ערכים נתונים של הצפיפות הכוללת והקיטוב היחסי, המסומנת כ- \epsilon _{c}(\rho ,\zeta ), מחושבת כך שיהיה ניתן לבצע אינטרפולציה בין ערכי קצה. צורות מסוימות של התלות הזו פותחו במקביל לפונקציונלי הקורלציה תחת קירוב הצפיפות המקומית.
פוטנציאל קורלציה-החלפה

פוטנציאל הקורלציה-החלפה מייצג את אנרגיית הקורלציה-החלפה בקירוב הצפיפות המקומית, והוא נתון ע"י:
במערכות סופיות, הפוטנציאל הזה דועך אסימפטוטית באופן מעריכי. זוהי תוצאה שגויה; פוטנציאל ההחלפה-קורלציה האמיתי דועך לאט בהרבה, באופן קולומבי (כלומר היפרבולי). הדעיכה המהירה המלאכותית מביעה עצמה במספר של אורביטלי קוהן-שאם שהפוטנציאל יכול לקשור (משמע, האורביטלים שהאנרגיה שלהם שלילית). פוטנציאל זה לא יכול לתמוך בסדרת רידברג, והמצבים שהוא כן קושרים גבוהים מדי באנרגיה. הדבר מביא לכך שאנרגיית אורביטל ה-HOMO גבוהה מדי, ולכן כל חיזוי לגבי אנרגיית היינון כנובע ממשפט קופמנס, אינו מדויק. מעבר לכך, הקירוב מספר תיאור לא מדויק לצורונים עשירים באלקטרונים כגון אניונים, שבהם לעיתים קרובות לא ניתן לקשור אלקטרון נוסף; הקירוב גורס כי צורונים אלה יהיו בלתי יציבים. במקרה של קיטוב-ספין, פוטנציאל ההחלפה-קורלציה דורש אינדקסי ספין. אולם, אם רק מחשיבים את אנרגיית ההחלפה, ניתן לקבל פוטנציאל המלוכסן באינדקסי הספין:
v_{\rm {xc,\alpha \beta }}^{\mathrm {LDA} }(\mathbf {r} )={\frac {\delta E^{\mathrm {LDA} }}{\delta \rho _{\alpha \beta }(\mathbf {r} )}}={\frac {1}{2}}\delta _{\alpha \beta }{\frac {\delta E^{\mathrm {LDA} }[2\rho _{\alpha }]}{\delta \rho _{\alpha }}}=-\delta _{\alpha \beta }{\Big (}{\frac {3}{\pi }}{\Big )}^{1/3}2^{1/3}\rho _{\alpha }^{1/3}
הערות שוליים

↑  Segall, M.D.; Lindan, P.J (2002). "First-principles simulation: ideas, illustrations and the CASTEP code". Journal of Physics: Condensed Matter. 14 (11): 2717. Bibcode:2002JPCM...14.2717S. doi:10.1088/0953-8984/14/11/301. S2CID 250828366.
↑  Zhao, G. L.; Bagayoko, D.; Williams, T. D. (1999-07-15). "Local-density-approximation prediction of electronic properties of GaN, Si, C, and RuO2". Physical Review B. 60 (3): 1563–1572. Bibcode:1999PhRvB..60.1563Z. doi:10.1103/physrevb.60.1563. ISSN 0163-1829.
↑  Bagayoko, Diola (בדצמבר 2014). "Understanding density functional theory (DFT) and completing it in practice". AIP Advances. 4 (12): 127104. Bibcode:2014AIPA....4l7104B. doi:10.1063/1.4903408. ISSN 2158-3226. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Assadi, M.H.N;  et al. (2013). "Theoretical study on copper's energetics and magnetism in TiO2 polymorphs". Journal of Applied Physics. 113 (23): 233913–233913–5. arXiv:1304.1854. Bibcode:2013JAP...113w3913A. doi:10.1063/1.4811539. S2CID 94599250.
1 2 3  Parr, Robert G; Yang, Weitao (1994). Density-Functional Theory of Atoms and Molecules. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-509276-9.
↑  Dirac, P. A. M. (1930). "Note on exchange phenomena in the Thomas-Fermi atom". Proc. Camb. Phil. Soc. 26 (3): 376–385. Bibcode:1930PCPS...26..376D. doi:10.1017/S0305004100016108.
↑  Murray Gell-Mann and Keith A. Brueckner (1957). "Correlation Energy of an Electron Gas at High Density" (PDF). Phys. Rev. 106 (2): 364–368. Bibcode:1957PhRv..106..364G. doi:10.1103/PhysRev.106.364. S2CID 120701027.
↑  D. M. Ceperley and B. J. Alder (1980). "Ground State of the Electron Gas by a Stochastic Method". Phys. Rev. Lett. 45 (7): 566–569. Bibcode:1980PhRvL..45..566C. doi:10.1103/PhysRevLett.45.566. S2CID 55620379.
↑  Oliver, G. L.; Perdew, J. P. (1979). "Spin-density gradient expansion for the kinetic energy". Phys. Rev. A. 20 (2): 397–403. Bibcode:1979PhRvA..20..397O. doi:10.1103/PhysRevA.20.397.
↑  von Barth, U.; Hedin, L. (1972). "A local exchange-correlation potential for the spin polarized case". J. Phys. C: Solid State Phys. 5 (13): 1629–1642. Bibcode:1972JPhC....5.1629V. doi:10.1088/0022-3719/5/13/012.
↑  Fiolhais, Carlos; Nogueira, Fernando; Marques Miguel (2003). A Primer in Density Functional Theory. Springer. p. 60. ISBN 978-3-540-03083-6.
↑  Giustino, Feliciano (2014). Materials Modelling Using Density Functional Theory: Properties and Predictions. Oxford University Press. p. 229.
עונת 1963/1964 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

| --- | --- |
אצטדיון בו נערך משחק הגמר
 מארחת:  אצטדיון ארנסט האפל
 תקופת התחרות:  10 בספטמבר 1963 – 27 במאי 1964 (261 ימים)
 מספר משתתפות:  31
 הזוכה:  איטליה אינטר מילאנו
 מספר משחקים:  61
 מספר שערים:  212 (3.48 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  יוגוסלביה ולדיקה קובצ'ביץ'   איטליה סנדרו מאצולה   הונגריה פרנץ פושקש   (7 שערים כל אחד)
 → 1962/19631964/1965 ←
עונת 1963/1964 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל הייתה העונה התשיעית של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-10 בספטמבר 1963 ותחרות הסתיימה ב-27 במאי 1964.
בתחרות השתתפו 31 קבוצות. נציגת קפריסין השתתפה בתחרות בפעם הראשונה.
משחק הגמר נערך בפראטר סטדיון, וינה. התחרות הסתיימה בניצחון של אינטר מילאנו בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 31 קבוצות. מילאן כמחזיקת הגביע קודמה ישירות לשמינית הגמר. יתר הקבוצות חולקו לזוגות ונפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר.
בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ.
ראו גם

גמר גביע אירופה לאלופות 1964
תסמונת כלילית חריפה

| --- | --- |

חסימה של עורק קורונארי
 תחום:  קרדיולוגיה 
 טיפול:  bisoprolol / hydrochlorothiazide  אספירין  prasugrel  קלופידוגרל  טיקגרלור  ezetimibe / simvastatin 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/1910735 
 MeSH:  D054058
 סיווגים
 ICD-10:  I20.0 
 
תסמונת כלילית חריפה (נקראת גם תסמונת כלילית חדה ובאנגלית: Acute coronary syndrome; בראשי תיבות: ACS), היא תסמונת הכוללת מספר תסמינים וסימנים המקושרים ללב.
ניתן לחלק תסמונת כלילית חריפה לתת הקבוצות הבאות:
תעוקת לב לא יציבה (Unstable angina)
אוטם שריר הלב שאינו מלווה בעליית מקטע ST‏ (NSTEMI)
אוטם שריר המלווה בעליית מקטע ST‏ (STEMI)
תסמונת כלילית חריפה שונה מתעוקת לב יציבה (stable angina) בכך שהיא מתפתחת באופן פתאומי, לרוב במנוחה או במאמץ קל, וזאת בניגוד לתעוקת לב יציבה, אשר מתפתחת כתוצאה ממאמץ ומוקלת בעת מנוחה. למעשה, תעוקת לב יציבה היא מצב שבו קיימים רבדים טרשתיים יציבים יחסית, שלא נקרעים אלא יוצרים חסימה משמעותית של העורק, ולכן במצבי מאמץ צריכת החמצן של הלב עולה אולם העורק הכלילי מתקשה לספק את כמות החמצן החדשה ומכאן התעוקה הנגרמת. זאת לעומת המצב בתסמונת כלילית חריפה, המאופיינת בכך שקיים רובד טרשתי, שאינו גדול יחסית אולם הוא אינו יציב, אשר נקרע מסיבה שאינה ברורה. הקרע כשלעצמו מביא להצטברות טסיות דם וגורמי קרישה ובסופו של דבר ליצירת קריש. במקרה זה אין דרישה של הלב ליותר חמצן אלא שינוי חד באספקת הדם לשריר הלב.
תסמינים

התסמין העיקרי של זרימת דם מופחתת לשריר הלב הוא כאב בחזה המתואר כלחץ מסביב לחזה המקרין ליד שמאל וכן לזווית השמאלית של הלסת, אם כי גם הקרנה ליד ימין קיימת ולמעשה ספציפית יותר לאוטם שריר הלב. תסמונת זו עלולה להיות מלווה בהזעה, סחרחורת והקאות וכן בקוצר נשימה. הכאב המתואר בחזה מאופיין כלחץ או ככבדות מאשר כאב "רגיל". הכאב המתואר אינו נקודתי אלא מפושט, והוא ממוקם באופן טיפוסי בקדמת בית החזה, מאחורי עצם החזה. עם זאת, כ-15% מהתקפי הלב הם נטולי כאבים, בעיקר בשלוש אוכלוסיות: סוכרתיים (בגלל פגיעה בעצבוב הלב), נשים ומבוגרים. במצבים אלו האוטם יכול להסתמן כקוצר נשימה, עילפון, חולשה, בחילות והקאות.
אבחנה

בתרשים אק"ג ניתן להבחין ראשית אם קיימת עלייה במקטע ST. בהינתן שלא ניתן להבחין בעלייה כאמור, לא ניתן לקבוע מידית אם מדובר בתעוקת לב לא יציבה או באוטם לבבי שאינו מלווה בעליית מקטע ST (ראו תרשים זרימה). בדיקות דם ובדיקות הדימות הנלקחות הן צילום חזה, סימנים ביולוגיים לבביים כגון טרופונין, ולעיתים די-דימר אם יש חשד נמוך לתסחיף ריאתי.
פרוגנוזה

כדי להעריך את הסיכון של אנשים המבטאים תסמונת כלילית חריפה, יש לבחון את רמת הסיכון על פי אמצעים מקובלים. לצורך כך יש מספר מדדי סיכון שונים. מדד TIMI הוא מדד אשר נותן משקל לגיל, להיסטוריה של מחלת לב כלילית, נטילת אספירין, אירועים נוספים של כאב בחזה ביממה האחרונה, שינויים דינמיים באק"ג וסמנים לבביים גבוהים. מדד GRACE הוא מדד אחר, אשר מתייחס גם להמודינמיקה ומדדים נוספים, כגון קצב הלב, לחץ הדם, רמת קראטינין, אי-ספיקת לב ועוד.