stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העפלה מארצות המזרח
התקופה השנייה 1941 - 1948 > סוריה

מבצעי העלייה בסוריה התמקדו בנוער חלוצי ובילדים אשר נקלטו בקיבוצים בארץ ישראל, רבים מהם בקיבוץ גבע.
מבצע ההעפלה הדרמטי ביותר מסוריה כונה "מבצע האלף", במסגרתו הועברו שיירות, בהן חצו בסך הכל 1,350 ילדים את הגבול לישראל:
מדי לילה בלילה... היו שיירות בנות 50–60 ילד עוברות את הגבול. קטנים ורזים ואפופי חרדה היו נעלמים מעיננו במעטה החשיכה הכבדה... נשאו בנטל השתיקה, העייפות, הצמא והיו צועדים אילמים ודרוכים. לעתים היה קשה להבין כיצד שבט שלם של פעוטות הצליח לעבור בחשאי-חשאין את הגבול.
חלק קטן מהעולים הגיע לחופי הארץ גם באמצעות סירות דייגים.
האחראי לעלייה הבלתי לגאלית מסוריה היה נפתלי גולומב, ובין השליחים היו רבקה כשדן קוזוינר, רחל ינאית בן-צבי, יאני אבידוב, עקיבא פיינשטיין ומנשה הראל, מהמחלקה הערבית של הפלמ"ח.
התקופה השנייה 1941 - 1948 > עיראק

מעט לאחר הפרהוד, הקהילה היהודית בבגדאד נמצאה במצוקה ומשפחות הביעו עניין בשליחת בני נוער לעלות לארץ ישראל. שליחת העלייה הראשונה הייתה מזל מוצרי, שנשלחה על ידי עליית הנוער לעיראק בפברואר 1942 במסווה של ארכאולוגית חובבת כדי ליצור קשר עם המעוניינים לעלות לארץ ישראל וליצור קשרים בין הקהילה למוסדות העלייה. את העלייה הבלתי לגאלית מעיראק ארגן מ-1942, שליח המוסד לעלייה ב' מוניה מרדור. הוא הגיע לבגדאד במסווה של חייל בריטי, וקשר קשרים עם ההנהגה היהודית ועם אנשי התנועות הציוניות. בעקבותיו נשלחו לבגדאד שמריהו גוטמן, אנצו סרני (בכיסוי של איש "סולל בונה" ) ועזרא כדורי. ראשוני העולים לא היו יהודי עיראק, אלא החיילים היהודים שהגיעו מפולין לעיראק במסגרת צבא אנדרס, והעדיפו לערוק מהצבא ולהגיע לארץ ישראל (איתם באו גם 716 ילדי טהראן, שאושרה כניסתם לארץ). הבריטים פעלו נמרצות כנגד אותה עלייה, ואף שלחו לשם קצין בולשת מיוחד, דבר שהקשה מאוד על המלאכה. העולים הראשונים בקרב יהודי עיראק היו בני נוער, חברי תנועות הנוער החלוציות, אחריהם עלו גם בעלי משפחות.
התנועה הייתה ב"מאה ואחת דרכים, אחת קשה מחברתה". אחת מדרכי התנועה במדבר, בין בגדאד לגבול הצפון של ארץ ישראל, הייתה תוך הסתייעות בנהגי "אגד", שנסעו לעיראק לצורכי הצבא הבריטי והבריחו במכוניותיהם עולים רבים ואף נשק.
בשנת 1947 הובאו מעפילים מעיראק גם דרך האוויר. ביוזמת דוד נמרי גויסו שני טייסים אמריקאיים, שהציעו את מטוסם לאנשי המוסד לעלייה ב' תמורת תשלום ובתיאום עם ארגונים ציוניים בעיראק, בוצעו שני מטסים לארץ זו (ואחד נוסף לאיטליה). השליח הארצישראלי שלמה הלל (לימים יושב ראש הכנסת) נחת עם הטייסים והצליח לארגן קבוצה מקרב יהודי עיראק שיעלו במהירות על המטוס, שנחת בחשאי בשדה פתוח בבקעת יבנאל. בסך הכל הובאו במבצע זה, שכונה בשם "מבצע מייקלברג", 150 איש.
אחת המעפילות בטיסה הראשונה מעיראק הייתה שושנה ארבלי-אלמוזלינו, לימים שרת הבריאות בשנים 1986–1988.
התקופה השנייה 1941 - 1948 > טורקיה

טורקיה הייתה בעיקר מדינת התארגנות לשליחים, אך הם השפיעו גם על צעירים יהודים במדינה זו. דרך טורקיה עלו גם יהודים מבולגריה. כ-50 נערים הגיעו לקיבוץ אשדות יעקב.
התקופה השנייה 1941 - 1948 > מצרים

בעקבות פוגרום שערכו לאומנים מצריים ב-2 בנובמבר 1945 במלאת 28 שנים להצהרת בלפור, במסגרתו שדדו חנויות של יהודים, הרסו בתי כנסת ושרפו ספרי תורה, החליטו רבים מהיהודים להימלט. הבריטים התירו למעוניינים ב"ביקור קצר" בארץ ישראל, להפקיד פיקדון של 60 לירות אנגליות (סכום עתק אז). רבים מיהודי מצרים העשירים ניצלו את ההזדמנות ונסעו ברכב לארץ, "עד יעבור זעם" או שלא על מנת לחזור. עד 1948 הגיעו כ-5,000 יהודים לארץ בדרך זו. הם אינם נספרים בדרך כלל בין עולי העלייה הבלתי לגאלית.
התקופה השנייה 1941 - 1948 > לוב

אם סיום שנות ה-30 והחרפה במצב היהודים בלוב שהקשה את המשך העלייה הגדולה, ולמעשה סימן את תחילת של עליה חדשה תסתיים עם קום המדינה. עליה זאת תגיעה לשיאה אם שחרור צפון אפריקה בידי בעלות הברית, ולאחר שורה של פרעות ביהודים. העלייה תחילה כללה יהודים שנמלטו מהשואה והפרעות של הערבים המקומיים, שהושפעו מאידאולוגיה של מדינות הציר ששלטון בלוב באותה התקופה, לצד פעולות שנקטו בריטים כנגד היהודים. ובהמשך גם יותר נמנעים ציוניים לאחר "התאוששות" הארגונים הציונים בלוב, כמות העולים מתקופה אינה ברורה וחלק המערכות טוענות למספר אלפים לא מבוטל.
הערכת המפעל ורישומו

מבצע העלייה הבלתי לגאלית מארצות המזרח עמד בצילה של ההעפלה בדרך הים. כמות העולים הייתה קטנה יותר והפעולות חשאיות יותר בעת התרחשותן. היישוב היה מודע להורדת מעפילים מאוניות בחופי הארץ, אך רק מעטים ידעו בזמן אמת על ההסתננויות דרך גבול הצפון.
מפקד הפלמ"ח יגאל אלון העיד על מבצע ההעפלה מהמזרח את הדברים הבאים:
מכל מיבצעי הפלמ"ח היו מיבצעי ההעפלה בדרך היבשה האפורים, המייגעים והפחות דרמטיים, ודווקא משום כך - המצוינים ביותר (כיוון ש) המימד האנושי, שהתבטא בהושטת סיוע במעבר הגבול ובשלבים הראשוניים של קליטה בארץ, ולאו דווקא ההיבט הצבאי, הוא שהיה הגורם המכריע בהם
העלייה היבשתית הונצחה במספר ספרים ומאמרים וכן באחד משירי ההעפלה המפורסמים. בין חברי "החוליה" של הפלמ"ח באצבע הגליל היה גם חיים חפר, שהשתתף בהברחתם ארצה של מעפילים מארצות המזרח דרך גבול הצפון. הוא כתב על פעולות אלה את השיר "בין גבולות" מנקודת המבט של חבריו לחוליית הפלמ"ח: "בין גבולות, בין הרים ללא דרך, בלילות חשוכי כוכבים / שיירות של אחים בלי הרף, למולדת אנו מלווים".
לקריאה נוספת

אפרים דקל, בנתיבי הבריחה, הוצאת מערכות, תשי"ט, כרך ב' עמודים 349–367
ברכה חבס, פורצי השערים ממזרח ומים, הוצאת מערכות, תש"ך
חיים סעדון ויואל רפל (עורכים), במחתרת מארצות האסלאם - פרשיות העפלה והגנה, יד בן צבי, 1997
רחל ינאית בן-צבי, בשליחות בלבנון ובסוריה: 1943, תל אביב, תשל"ט 1979
אריה בועז, עלום ונוכח בכל - סיפור חייו של שאול אביגור, פרק עשירי: ההעפלה מארצות האסלאם, עמודים 140–164, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2001.
יצחק בן-צבי, נדחי ישראל, יד בן צבי, תשכ"ט
חיים כהן, הפעילות הציונית בעיראק, ירושלים, תשכ"ט
יאני אבידוב, נתיבים נעלמים, הוצאת ספריה לעם - הוצאת עם עובד, תל אביב, 1955
אברהם יבין, שלמה דרך (עורכים), סיפורו של דוידקה, דוד נמרי - מפיו ועליו, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשל"ד
הערות שוליים

↑  אפרים דקל, בנתיבי הבריחה
↑  דוד סילורה, ההעפלה מארצות המזרח, בתוך "עידן" 1, יד בן צבי, 1982 עמ' 113-123
1 2  מרכז מידע פלמ"ח
↑  דוד סילורה, ההעפלה מארצות המזרח, בתוך "עידן" 1, יד בן צבי, 1982, עמוד 115
1 2  קליטת יהודי לוב בארץ וההגירה לאיטליה | מרכז מורשת יהדות לוב
↑  אפרים דקל מציין בספרו "בנתיבי הבריחה" מספר כולל של 12,000 עולים מארצות המזרח. אם מפחיתים ממספר זה כ-8,000 עולים בתקופה הראשונה מקבלים מספר של 4,000 עולים בתקופה השנייה. עם זאת, מרכז המידע של הפלמ"ח נוקב במספר 7,500 עולים בנתיבים היבשתיים בשנים 1948-1939.
↑  מרכז מידע פלמ"ח
↑   סמדר פלד, ‏ילדי המחברת של מנחם, באתר ‏מאקו‏, 4 בינואר 2013 - במקור, מתוך אולפן שישי של חדשות ערוץ 2
↑  דוד סילורה, ההעפלה מארצות המזרח, בתוך "עידן" 1, יד בן צבי, 1982, עמ' 116
↑  כדברי ההיסטוריון מרדכי נאור, בתוך: דוד סילורה, ההעפלה מארצות המזרח, בתוך "עידן" 1, יד בן צבי, 1982, עמ' 118
↑  קליטת יהודי לוב בארץ וההגירה לאיטליה | מרכז מורשת יהדות לוב
↑  נכשל נסיון לעלות בלי רשיונות ל»שמפוליון»
↑  יעקב בר יוסף, העלייה ארצה מלוב, באתר הקשר הרב דורי
↑  מילות השיר "בין גבולות" באתר "שירונט"
רפאל מארקס

רפאל "רפא" מארקֶס אלברס (ספרדית: Rafael Márquez Álvarez; נולד ב-13 בפברואר 1979 בסמורה שבמקסיקו) הוא כדורגלן עבר מקסיקני ששיחק בעמדת הבלם, המשמש כיום כעוזר מאמן של נבחרת מקסיקו בה שימש כקפטן והופיע במדיה בחמישה מונדיאלים.
קריירת מועדונים

מארקס החל את הקריירה שלו במועדון המקסיקני אטלס, שם ערך את הופעת הבכורה ב-1996 בגיל 17 בלבד. מארקס התבלט בזמנו באטלס, ערך 77 הופעות בקבוצה והגיע עמה למקום השני בליגה. ב-1999 כרטיסו נרכש על ידי המועדון הצרפתי מונקו בתמורה לשישה מיליון אירו. מארקס הצליח במונקו, ועזר לקבוצה לזכות באליפות צרפת בעונתו הראשונה בקבוצה. למרות התעניינות לאורך השנים ממועדונים גדולים יותר, הוא נשאר במועדון עד 2003, כשברצלונה החתימה אותו בתמורה לחמישה מיליון אירו. בכך הוא המקסיקני השני שמשחק בברצלונה, אחרי הורסיו קסרין.
בעונה הראשונה בברצלונה הופיע מארקס 24 פעמים ועזר לקבוצה לסיים במקום השני בלה ליגה. בעונה השנייה עבר מעמדתו הטבעית במרכז ההגנה לתפקיד הקשר האחורי, בגלל פציעות של השחקנים תיאגו מוטה, אדמילסון וג'רארד לופס. הוא היה אחד מהשחקנים העיקריים שעזרו לברצלונה לזכות באליפותה ה-17 בליגה הספרדית.
בעונת 2005/2006, אחרי פציעה בברכו השמאלית שהשביתה אותו במשך חודש, חזר מארקס לשחק מול מילאן בחצי גמר ליגת האלופות. ברצלונה ניצחה בסן סירו 1-0. מארקס היה שותף גם למשחק הגמר בו ברצלונה ניצחה את ארסנל 2-1. ההישג הזה הפך אותו למקסיקני הראשון שזוכה בתחרות, הישג שגם הוגו סאנצ'ס, הנחשב לגדול הכדורגלנים המקסיקנים בכל הזמנים, לא הצליח לעשות במדי ריאל מדריד.
אחרי מונדיאל 2006 חידש מארקס את החוזה שלו ל-38.5 מיליון דולרים בארבע השנים הבאות בברצלונה, כך שהחוזה שלו ייגמר ביוני 2010. בעונת 2006/2007 סבל ממספר פציעות. בקיץ עזר לנבחרת מקסיקו להגיע למקום השלישי בקופה אמריקה 2007.
את עונת 2007/2008, בה סיימה ברצלונה במקום השלישי בליגה, החל מארקס היטב, אך בשל פציעות חוזרות ונשנות ירדה יכולתו. לאחר מינויו של ז'וזפ גוארדיולה כמאמן הקבוצה בסוף העונה, נושלו דקו ורונאלדיניו מהסגל ובכך נותר מארקס השחקן היחיד בקבוצה שהוחתם בתקופת פרנק רייקארד. מארקס הפך לבלם השני בסגל, לצד הקפטן קרלס פויול, בעונת 2008/2009. בדצמבר 2008 ערך מארקס את הופעתו ה-200 בכל המסגרות במדי ברצלונה במשחק הקלאסיקו מול ריאל מדריד, בו ניצחה ברצלונה 0–2.
בדצמבר 2015 חתם מארקס באטלס, קבוצתו הראשונה, שם התחיל לשחק ממשית בתחילת 2016. ב-21 באפריל 2018 הודיע על סיום הקריירה שלו בתום העונה, אך הביע את רצונו לקחת חלק במונדיאל 2018, בו אכן שותף. משחקו האחרון במדי אטלס נערך ב-28 באפריל 2018 במחזור האחרון של קלאוסורה 2017/18 בליגה המקסיקנית.
נבחרת מקסיקו

מארקס ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת מקסיקו ב-5 בפברואר 1997 במשחק מול נבחרת אקוודור. מאז מארקס היה אחד השחקנים החשובים ביותר של הנבחרת. הוא שיחק עם הנבחרת בטורנירים שונים, זכה עמה בגביע הקונפדרציות 1999 ובגביע הזהב. במונדיאל 2002 פתח מארקס בכל ארבעת משחקי הנבחרת ואף קיבל את סרט הקפטן מהמאמן חאבייר אגירה למרות גילו הצעיר (23). בהפסד 0–2 בשמינית הגמר לנבחרת ארצות הברית קיבל מארקס כרטיס אדום בדקות האחרונות למשחק.
מארקס היה חלק אינטגרלי בנבחרת כשהעפילה למונדיאל 2006 שנערך בגרמניה. בטורניר עצמו שיחק פעם נוספת בארבעת משחקיה של נבחרת מקסיקו, ואף הבקיע שער בהפסד 1–2 לנבחרת ארגנטינה בשמינית הגמר.
מארקס שיחק עם נבחרת מקסיקו גם בגביע הזהב 2007 ובקופה אמריקה 2007, בו הגיעה הנבחרת המקסיקנית עד המקום השלישי.
מארקס נכלל בסגל הנבחרת למונדיאל 2010 ואף כבש את שער השוויון נגד המארחת דרום אפריקה.
מארקס נכלל בסגל הנבחרת גם למונדיאל 2014, וכבש שער נגד נבחרת קרואטיה. בכך הפך לשחקנה השני בכל הזמנים של נבחרת מקסיקו אשר מבקיע שער בשלושה טורנירים שונים של גביע העולם (הראשון הוא קוואוטמוק בלנקו).
מונדיאל 2018 היה למונדיאל החמישי שבו נטל מארקס חלק, והוא השחקן הרביעי בהיסטוריה שעושה זאת (קדמו לו אנטוניו קרבחאל, לותר מתאוס וג'אנלואיג'י בופון). לאחר הפסדה של נבחרת מקסיקו לנבחרת ברזיל בשמינית גמר המונדיאל מארקס פרש מכדורגל.
תארים

הליגה הצרפתית (2000)
הסופר קאפ הצרפתי (2000)
גביע הליגה הצרפתית (2003)
לה ליגה (2004/2005, 2005/2006, 2008/2009, 2009/2010)
גביע המלך הספרדי (2008/2009)
הסופר קאפ האירופי (2009)
הסופר קאפ הספרדי (2005, 2006, 2009)
ליגת האלופות (2006, 2009)
זכייה באליפות העולם לקבוצות (2009)
מקום שני באליפות העולם בכדורגל לקבוצות (2006)
אליפות מקסיקו: אפרטורה 2013, קלאוסורה 2014
גביע הקונפדרציות: 2009
גביע הזהב של CONCACAF‏: 2003, 2011
הערות שוליים

↑  מאור רחמני, ‏מארקס הפך לרביעי בהיסטוריה שהופיע בחמישה מונדיאלים, באתר ONE‏, 17 ביוני 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810536780705606  LCCN: no2008039096  SNAC: w6g89bss  VIAF: 71195501   WorldCat (עם VIAF): 71195501 
מארקס במונדיאל 2014
פילבוקס

פילבוקס בצ'כיה
פילבוקס (באנגלית: Pillbox, בעברית: מצדית) הוא סוג של בלוקהאוס או עמדת שמירה מבוצרת. הפילבוקס לרוב עשוי בטון, חפור באדמה ומוסווה, ויש בו פתחים קטנים המאפשרים ללוחמים לירות החוצה. זוהי למעשה עמדה של מלחמת חפירות, המחוזקת בבטון כדי להגן על הלוחמים, ומוגבהת כדי לשפר את טווח האש. מקור השם בצורתה המזכירה קופסת גלולות (Pill Box)‏.
הבריטים הקימו פילבוקסים רבים בארץ ישראל בתקופת המנדט, החל במאורעות תרצ"ו. בתחילת המאה ה-21 בנה צה"ל פילבוקסים חדשים בארץ ישראל להגנת תושבי ישראל במהלך האינתיפאדה השנייה וכחלק מפעילות הביטחון השוטף.
מאפייני הפילבוקס

| יתרונות הפילבוקס | חסרונות הפילבוקס |
| --- | --- |
 מעניק לשוהה בתוכו מיגון מרבי  מאפשר לשוהים בפילבוקס להיות מנותקים מעיקר הכוח למשך תקופה ארוכה  דורש פעולות תחזוקה מעטות (בניגוד לכלי רכב ורק"מ)  מאפשר שליטה באש ובתצפית מגובה רב (במקרה של עמדות גבוהות שהקים צה"ל):  מיעוט החלונות וחרכי הירי מגביל את הראות ואת יכולת התגובה באש  הניידות מסורבלת ודורשת פעולה הנדסית נרחבת, ולכן חסרה גמישות בהתאם למצב  החיילים השוהים בפילבוקס אינם יכולים לצאת ממנו בבטחה ללא קריאה לכוח חיפוי
תולדות הפילבוקס בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
עמדות פילבוקס נזכרות בשנת 1887 כמחסה מעוגל וקטן למכונת ירייה וכדומה.
תולדות הפילבוקס בעולם > במלחמת העולם הראשונה

בחזית המערבית של מלחמת העולם הראשונה הוקמו עמדות פילבוקס הן בצד הגרמני והן בצד הבריטי.
לאחר מלחמת העולם הראשונה נבנו סוגים רבים של מבני בלוקהאוס עשויים בטון. מבנה הפילבוקס נקלט היטב בארץ ישראל. מבנים מסוג זה נבנו בתקופת המנדט הבריטי לאורך גדר הצפון ובמקומות רבים נוספים.
תולדות הפילבוקס בעולם > במלחמת העולם השנייה

במלחמת העולם השנייה נודעה לפילבוקס עדנה, ועמדות רבות הוקמו בקרבת חופי בריטניה כהכנות לפלישה הגרמנית הצפויה. בבריטניה לבדה נבנו כשלושים אלף פילבוקסים בהכנה לפלישה גרמנית אפשרית במלחמת העולם השנייה.
מבנים אלו נבנו גם בברלין ובערים גרמניות נוספות, לעיתים כמקלטים מפני הפגזה ארטילרית, ונקראו "הוכבונקר" או "בונקר גבוה". חלקם שימשו להצבת תותחים נגד מטוסים, והגיעו אף לגובה של 6 קומות. ביצורי חבל הסודטים כללו עמדות פילבוקס, ששימשו את הנאצים להתגוננות מפני הצבא האדום.
גם הביצורים היפניים בקרב איוו ג'ימה כללו עמדות פילבוקס.
תולדות הפילבוקס בארץ ישראל > הפילבוקס המנדטורי

בזמן המרד הערבי הגדול בארץ ישראל (1939-1936) הציב קצין המשטרה הבריטי צ'ארלס טגארט, שהיה מומחה לדיכוי מרידות ולמלחמה בטרור, עמדות פילבוקס בדרכים.
עמדות הפילבוקס שהקימו הבריטים במחצית הראשונה של המאה ה-20 היו בגובה של כ-4 מטרים ובקוטר של כ-3.5 מטרים. הכניסה לפילבוקס והיציאה ממנו היו אפשריות אך ורק דרך דלת פלדה יחידה. השומרים שנכנסו לפילבוקס היו עולים בסולם או במדרגות מדלת הכניסה לעמדת השמירה שבקומה העליונה. דרך חרכי ירי וחלונות ניתן היה לחלוש באש ובתצפית על האזור שבו מוקמה העמדה.
הפילבוקסים המנדטוריים הם אתרים היסטוריים חשובים, אך רובם מוזנחים ורק חלקם מהווים יעד תיירותי או מוזאוני.
תולדות הפילבוקס בארץ ישראל > הפילבוקס הישראלי

בתחילת מלחמת העצמאות הקים ארגון "ההגנה" עמדות פילבוקס להגנה על יישובים עבריים (דוגמה לעמדה כזו נמצאת בעפולה). את מקומו של הצבא הבריטי תפס צה"ל, ואת הפילבוקס המנדטורי החליף הפילבוקס הצה"לי שהוא גבוה יותר, צר יותר וממוגן יותר.
במהלך האינתיפאדה השנייה הפילבוקס חזר לשימוש בארץ ישראל. בימי האינתיפאדה השנייה הגדיל צה"ל את השימוש בסגנון הביצורים שכלל גם עמדות פילבוקס. בטרם בוצעה תוכנית ההתנתקות הגנו שני קווי פילבוקסים על גוש קטיף ויישובי עוטף עזה - האחד, בתוך רצועת עזה, הגן על ציר "חלקיק" שהפריד בין גוש קטיף לשטחי הרשות הפלסטינית; והשני, עוטף את הרצועה ומגן על יישובי עוטף עזה ועל העורף הישראלי (בשלביה האחרונים של תוכנית ההתנתקות פורק קו הפילבוקסים שהגן על גוש קטיף).
גם ביהודה ושומרון הוקמו עמדות פילבוקס בנקודות שאירעו בהם אירועים ביטחוניים מרובים, וגם לאורך גדר ההפרדה ניתן לראות פילבוקסים רבים. בגבול הצפון ניתן לראות פילבוקסים בודדים, שמהווים חלק ממערך מגננה של מוצב (כלומר, לא יוצרים רצף פילבוקסים).
ראו גם

בונקר
לקריאה נוספת

עמית גיש, חורבות מן ההווה: בונקרים ופילבוקסים במאה העשרים, חיפה: פרדס, 2018
הערות שוליים

↑  ג'ון הליס, למה פילבוקס?, 2001
↑  The Barnhart Dictionary of Etymology, Barnhart, Robert K, The H W Wilson Co. 1988.
↑  תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 338.
1 2 3  עמית גיש, בין מלחמת הבורים לחומת ההפרדה, באתר "העוקץ", 29 במרץ 2018
מראה פנימי של פילבוקס "חצי-ירח" בחוף Porthcurno (קורנוול) בבריטניה
פילבוקס ממלחמת העולם הראשונה
פילבוקס ממלחמת העולם השנייה
מיני-פילבוקס ברחוב רד"ק, ירושלים. המבנה הגן על ביה"ד הצבאי הבריטי ששכן במקום בין השנים 1939-1948.
הפילבוקס המרובע באתר כריית החמרה צפונית-מזרחית לחדרה
עבדוקודיר חוסאנוב

עבדוקודיר חיכמתוביץ' חוסאנוב (באוזבקית: Абдуқодир Ҳикматович Ҳусанов; נולד ב-29 בפברואר 2004 בטשקנט שבאוזבקיסטן) הוא כדורגלן אוזבקי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מנצ׳סטר סיטי מהפרמייר ליג ובנבחרת אוזבקיסטן.
קריירת מועדונים

חוסאנוב גדל במחלקת הנוער של בוניודקור. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אנרגטיק מינסק מליגת העל הבלארוסית, במדיה ערך 35 הופעות ליגה והבקיע ארבעה שערים.
ב-20 בינואר 2025 חתם חוסאנוב על חוזה לארבע שנים במנצ'סטר סיטי.
קריירה בינלאומית

ב-11 ביו חוסאנוב עומד לעשות היסטוריה בתור האוזבקי הראשון בפריימרליג זה עומד לקרות במשחקו הראשון במנצ'סטר סיטי ני 2023 ערך חוסאנוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוזבקיסטן, בניצחון 3-0 על נבחרת עומאן במסגרת גביע מרכז אסיה.
נכלל בסגל נבחרת אוזבקיסטן לטורניר גביע אסיה 2023.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של אוזבקיסטן לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).
תארים

גביע אסיה עד גיל 20 (1): 2023
הערות שוליים

↑  AFC Asian Cup 2023™ Qatar squad lists באתר הרשמי של קונפדרציית הכדורגל של אסיה, 4 בינואר 2024 (באנגלית)
↑  Ўзбекистон U-23 терма жамоасининг Париж Олимпиадасида иштирок этувчи якуний таркиби эълон қилинди באתר Championat Asia, ‏ 9 ביולי 2024
| נבחרת אוזבקיסטן – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 יוסופוב •  2 חמרלייב •  3 אליג'ונוב •  4 סאיפייב •  5 אשורמטוב •  6 חולמטוב •  7 שוקורוב •  8 איסקנדרוב •  9 חאמרובקוב •  10 משריפוב •   11 אורונוב •  12 נמאטוב • 13 נסרולייב •  14 בולטבוייב • 15 אשמורודוב • 16 ארגשייב • 17 עבדיחוליקוב • 18 עבדולייב • 19 טורגונבוייב • 20 ארקינוב • 21 סרגייב • 22 פייזולייב • 23 אליקולוב • 24 אמונוב • 25 חוסאנוב • 26 עבדורחמטוב • מאמן: קטאנץ |  1 יוסופוב •  2 חמרלייב •  3 אליג'ונוב •  4 סאיפייב •  5 אשורמטוב •  6 חולמטוב •  7 שוקורוב •  8 איסקנדרוב •  9 חאמרובקוב •  10 משריפוב •   11 אורונוב •  12 נמאטוב • 13 נסרולייב •  14 בולטבוייב • 15 אשמורודוב • 16 ארגשייב • 17 עבדיחוליקוב • 18 עבדולייב • 19 טורגונבוייב • 20 ארקינוב • 21 סרגייב • 22 פייזולייב • 23 אליקולוב • 24 אמונוב • 25 חוסאנוב • 26 עבדורחמטוב • מאמן: קטאנץ | אוזבקיסטן |
| נבחרת אוזבקיסטן – אולימפיאדת פריז 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 נמאטוב •  2 מירסיידוב •  3 חוסאנוב •  4 אליקולוב •  5 חמרלייב •  6 יולדושב •  7 פייזולייב •  8 ג'יאנוב •  9 נורצ'ייב •  10 ג'אלולידינוב •   11 אורונוב •  12 נזרוב • 13 עבדורחמטוב •  14 שומורודוב • 15 רחמונאלייב • 16 רחימז'ונוב • 17 חולמטוב • 18 בורייב • מאמן: קפדזה |  1 נמאטוב •  2 מירסיידוב •  3 חוסאנוב •  4 אליקולוב •  5 חמרלייב •  6 יולדושב •  7 פייזולייב •  8 ג'יאנוב •  9 נורצ'ייב •  10 ג'אלולידינוב •   11 אורונוב •  12 נזרוב • 13 עבדורחמטוב •  14 שומורודוב • 15 רחמונאלייב • 16 רחימז'ונוב • 17 חולמטוב • 18 בורייב • מאמן: קפדזה | אוזבקיסטן |
רשות חסות הנוער

| --- | --- |

 מידע כללי
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 משרד אחראי:  משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים
 סוכנות אם:  מינהל סיוע לבתי משפט ותקון
 מנהל:  זיו גרשוני
 עובדים:  115 עובדי מדינה 1,100 עובדים במיקור חוץ
 תקציב:  220 מיליון ש"ח בשנה
 
רשות חסות הנוער היא אחת מיחידות מינהל סיוע לבתי משפט ותקון במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
רשות חסות הנוער אחראית על טיפול חוץ ביתי סמכותי-כופה במתבגרים המצויים במצבים של סיכון מוגבר, עבריינות וסטייה חברתית. הרשות מטפלת בבני נוער המצויים בקצה הרצף הטיפולי-חינוכי במדינת ישראל, לאחר שכל ניסיונות הטיפול הקודמים נכשלו. מתבגרים אלו נמצאים במצבי סיכון, ומופנים לטיפול במעונות רשות חסות הנוער. הרשות פועלת מכוח חוק והמושמים בה נמצאים בצו בית משפט או בהחלטה של ועדת תכנון, טיפול והערכה, לאור החוק, ועשויים לשהות במעונות חלף מעצר או מאסר.
הרשות מפעילה רצף של 68 מסגרות חוץ ביתיות, הכוללות מעונות נעולים ממשלתיים, פנימיות, הוסטלים כוללניים, הוסטלים שילוביים, קורות גג, קהילות טיפוליות, חלופות מעצר מוסדיות ודירות המשך, בהם משולבים הקטינים בהתאם לצרכיהם, ועוברים בין המסגרות לפי תוכנית המרחבים התפיסתיים-טיפוליים. ראה להלן הרחבה בנושא.
הרשות ממשיכה ללוות את בוגריה במסגרת תוכנית מחסות לעצמאות, לשם השתלבות מחודשת באופן מיטיב בחברה.
היסטוריה ובסיס חוקי > בסיס חוקי

תקנות חסות הנוער (מעונות), תשט"ו-1955, מבססים את מעמדה החוקי של רשות חסות הנוער, בהסתמך על פקודת העבריינים הצעירים, 1937, שהייתה בתוקף מתקופת המנדט הבריטי וחלק ממעונות הרשות הוקמו עוד תחת שלטון הבריטים. בהמשך, מעמדה החוקי בוסס גם בחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) משנת 1971 (סעיפים 10, 20, 25, 30-44 לחוק), ובתקנות הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תנאי החזקת קטינים במעון או במעון נעול), תשע"ד-2014. החוק והתקנות מסדירים את אופן ההשמה במעונות חלף השמה בבתי מעצר ובתי כלא לקטינים, שינוי דרכי הטיפול, העברה בין מעונות, חופשות, שחרור מוקדם, טיפול עוקב, שימוש באמצעי ריסון ועוד.
לאור חקיקת חוק הנוער (טיפול והשגחה) ב-1960, עלתה האבחנה המהותית בין נערים לנערות, כאשר הנערים מעורבים הרבה יותר בפעילות עבריינית ומלווים על ידי קציני מבחן, למול הנערות המתאפיינות בפגיעה עצמית ובמצבי סיכון מוגברים - אשר לא בהכרח יביאו אותה למסלול הפלילי, וייתכן שהיא תטופל על ידי עובד סוציאלי לחוק הנוער במסלול האזרחי. על כן, בשנת 1978 תוקן חוק הנוער (טיפול והשגחה) (סעיף 3, תיקון 6) כך שתתקיים האפשרות להורות על החזקת קטין במעון או במעון נעול כמשמעותם בחוק הנוער שפיטה, (ענישה ודרכי טיפול).
תפקידיה של רשות חסות הנוער

ייעוד רשות חסות הנוער הוא לשמש כגורם המרכזי בישראל המומחה בפיתוח והפעלת רשת מענים ופתרונות מגוונים וייחודיים בחינוך, שיקום וטיפול חוץ-ביתי סמכותי לבני נוער במצבי סיכון וסכנה הנמצאים בקצה הרצף ומופנים לחסות על פי החוק או בצל החוק. בהתאם, הוגדרו תפקידה של הרשות:
מתן רשת מענים חוץ ביתיים סמכותיים לבני נוער במצבי סיכון וסכנה.
אבחון והתערבות קצרת טווח במצבי משבר וסכנה.
הפעלת מסגרות המספקות קורת גג כתחליף לחיים ברחוב.
יצירת פתרונות ומענים מותאמים לאוכלוסיות ייחודיות, כגון: חלופות מעצר, שילוב בריאות הנפש וכדומה.
פיתוח מיומנויות ותוכניות טיפול וחינוך ייחודיות לבני נוער השוהים במסגרות החסות - באמצעות תוכנית היל"ה.
הפעלת תוכניות הוראה מקיפות והכשרה מקצועית לבני הנוער במעונות.
קביעת מדיניות פיקוח ובקרה על מכלול השירותים הניתנים במעונות.
פיתוח כוח אדם למתן מכלול שירותים לבני הנוער במעונות.
ביצוע מעקב ומתן ליווי וסיוע לבוגרים בהשתלבות בקהילה.
קיום יחסי גומלין עם גורמי הטיפול בקהילה.
הפנייה למסגרות ואופן הקליטה

הרשות מפעילה רצף של הרשות היא הגורם המרכזי בישראל, המפתח ומפעיל רשת מגוונת של מסגרות לחינוך, לשיקום ולטיפול חוץ-ביתי סמכותי, למתבגרים במצבי סיכון קיצוניים. בני הנוער המטופלים בידי הרשות מופנים על פי החוק או בצל החוק, בעיקר לאורם של שני חוקי הנוער:
חוק הנוער שפיטה, ענישה ודרכי טיפול - עבור קטינים המעורבים בפלילים, ומטופלים על ידי קצין מבחן בשירות המבחן לנוער.
חוק הנוער (טיפול והשגחה) - עבור קטינים בסיכון בליווי של עובד סוציאלי לחוק הנוער, או בליווי של עובד סוציאלי, בהתאם להחלטת ועדת תכנון, טיפול והערכה בצל החוק.
במרבית המקרים, ההשמה ברשות היא תחת צו שיפוטי, הניתן בבית משפט לנוער במסגרת ההליך הטיפולי של הקטין. עם זאת, מתאפשרת במקרים חריגים השמה במסגרות החסות גם שלא תחת צו שיפוטי, זאת למעט מסגרות קורת גג שאליהם מתאפשרת קליטה חירומית ללא צורך בצו שיפוטי. ההפנייה נעשית על ידי הגורם המטפל באופן דיגיטלי, ולאחר בחינת החומרים על ידי מפקחי ההשמה, ובתיאום עם הגורם המפנה, הקטין יופנה לראיון ובדיקת התאמה באחת המסגרות. יש לציין כי במקרים רבים בני הנוער עוברים בין המסגרות והמרחבים הטיפוליים. ראה להלן הרחבה בנושא.
מערך המעונות

לרשות מגוון פתרונות חינוכיים וטיפוליים המיועדים לתת מענה על מגוון צורכי האוכלוסייה המטופלת על ידה. המטרה היא לצייד את החניכים ביכולות ובמיומנויות להשתלבות נורמטיבית בקהילה. הרשות שואפת למצוא פתרונות מותאמים וייחודיים לבעיות ולאוכלוסיות שונות. הרשות מפעילה מערך של 68 מעונות הכוללים:
מערך המעונות > מעונות ממשלתיים > מעונות נעולים

מעון נעול הוא מסגרת פנימייתית כוללנית, המוקף חומה ועשוי להכיל בני נוער המצויים במצבי סיכון קיצוניים, משתמשים בחומרים פסיכו-אקטיביים, פגיעות עצמיות, הרגלי בריאות והגיינה לקויים ומפגינים תפיסות והתנהגויות אנטי סוציאליות. במעונות הנעולים קיימים מבני 'מגן', ומבני 'קידום', כאשר הטיפול מבוסס על תוכנית השלבים והתקדמות בין המרחבים התפיסתיים-טיפוליים. מעונות אלו מופעלים במודל משולב, הכולל שדרה ניהולית של עובדי מדינה המנהלים את המעון ומפקחים על הפעילות השוטפת של עובדים במיקור חוץ של מפעילים חיצוניים שונים. בהתאם, במעון ממשלתי יהיו לכל הפחות שישה מפעילים חיצוניים, כולל מפעילים חינוכיים, טיפוליים, אחזקה, ניקיון, פעילויות תרבות ופנאי, מטפלים אלטרנטיביים, שירותי הסעדה, שנת שירות (בחלק מהמעונות, באמצעות תנועת הצופים) ועוד.
התקציב שעמד לטובת תפעול תשעת המעונות הממשלתיים (לא כולל תקצוב עובדי המדינה) בשנת 2019 על סך של 123 מיליון ש"ח. המעונות הקיימים:
מעון גילעם - מעון נעול לנערים סמוך לקריית אתא.
מעון מצפה ים - מעון נעול לנערים בהרצליה.
מעון אל בוסתאן - מעון נעול לנערות מהחברה הערבית בג'וליס.
מעון נוף הרים - מעון נעול לנערים מהחברה הערבית בירכא.
מעון בית הנער - מעון נעול לנערים בלב השרון.
מעון מסילה - מעון נעול לנערות באורה.
מעון אחווה - מעון לנערים מהמגזר הערבי בעכו.
מערך המעונות > מעונות ממשלתיים > מעון לאבחון והתארגנות במשבר

מעון אבחוני הוא מעון נעול קצר טווח (שלושה חודשים) שנועד לבחון את כוחותיהם, קשייהם וצורכיהם של בני הנוער במגוון תחומי החיים: התנהגותי, לימודי, תעסוקתי, רגשי או נפשי, משפחתי וחברתי. מטרת האבחון היא לסייע בהבניית תוכנית טיפול המשכית בעבור בני הנוער. כמו כן, המעון משמש למתן מענה בזמן משבר קיצוני המצריך התערבות קצרת טווח במתודה מותאמת של עבודה טיפולית סמכותית כופה. חלק מבני הנוער המופנים למעונות החסות עוברים הליך של אבחון והתארגנות טרם קליטתם במעונות ארוכי טווח. בסיום השהות משולבים בני הנוער בתוכניות מותאמות בקהילה או במסגרות חוץ ביתיות המותאמות לאפיוניהם וצורכיהם.
מעון צופיה - מעון נעול אבחוני לנערות סמוך ליבנה.
מעון נווה חורש - מעון נעול אבחוני לנערים בחדרה.