אברהם אבלי קוסובסקי
קורות חייו

נולד לרב יהושע בן שלמה קוסובסקי, מקור המשפחה הוא כנראה בעיר קוסובה בבלארוס. ישנה מסורת העוברת במשפחה, שמקור המשפחה ממשפחת הדיין מגולי ספרד, וכן החזיק בידו כתב יוחסין עד לדון יצחק אברבנאל. נשא אשה באירופה בשם שיינא. שימש כאב"ד בעיר וולקוביסק בבלארוס (מחוז הורדנא), במשך כ-40 שנה. מסופר שפגש בר' משה, בנו של האדמו"ר הזקן מחב"ד בעל התניא, כאשר קיבל על עצמו גלות והגיע לוולקוביסק. ר' אבלי זיהה אותו מכיוון שקלסתר פניו היה דומה לשל אביו, ותמונתו של בעל התניא הייתה מפורסמת באותם ימים. היה זה בערב שבת, ור' אבלי הזמינו לסעודה. הרב משה לא הסכים להפר את קבלת הנדודים, אלא רק שיביא לו מעט אוכל למבואת בית הכנסת שם שבת. הרב משה התיידד עם ר' אבלי, והבטיחו שזרעם ינשאו זה לזה. ואכן יש מספר קשרי חיתון בין צאצאי ר' אבלי וצאצאי בעל התניא. לפני עלותו ארצה הלך לקבל ברכתם של שלושה צדיקים: ר' מאיר מפרמישלאן, ר' אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה, ורב נוסף.
בשנת תרט"ז (1856) כבר הגיע לירושלים. שימש כאב"ד בבית דין הגדול בחורבת ר' יהודה החסיד, בבית הדין של הרב משה יהודה ליב מקוטנא (בעל הזית רענן). לקח חלק בהתפתחות ישיבת עץ חיים, והחל משנת תרכ"ב שימש בה כמשגיח ובוחן. בי"ב באדר ב' תרכ"ב הוא נבחר כאחד מ-22 "מתעסקים וגבאים" לניהול "עץ חיים". היה ידוע כמתמיד ובקי בכל חדרי התורה, נגלה ונסתר, והיה מכונה "גאוני'שר למדן", ואכן על קברו נכתב "רב רבנן". בהיותו בירושלים עמד בקשרים טובים עם רבי אלעזר מנדל בידרמן, האדמו"ר השלישי לחסידות לעלוב, ולמד עמו יחד בבית הכנסת החורבה. מסופר עליו שהקפיד בחג הסוכות שלא לצאת מסוכתו כלל, ואפילו את התפילות היה עושה במנין בתוך סוכתו. המקום היחיד שאליו הסכים ללכת בחג היה לסוכת של הרבי מלעלוב, כדי לדבר איתו בדברי תורה.
נתן שיעורים לציבור בבית הכנסת החורבה. היה נוהג בצניעות יתירה וברח מן הכבוד. הוא קיבל על עצמו שלא לחתום על כרוזים, ומיעט מאוד בדיבור. יש המסבירים זאת בעקבות הדרכה שקיבל מאחד האדמו"ר לפני עלותו ארצה, שלא להתערב בפוליטיקה ובוויכוחים בירושלים. התפלל בנוסח ספרד למרות מוצאו הליטאי, והסביר שהוא מצאצאי דון יצחק אברבנאל הספרדי. בכל זאת נהג להתפלל בבית הכנסת החורבה ולא עם החסידים שהתפללו בנוסח ספרד, מכיוון שידע שהחסידים מהדרים אחר הצדיקים ומבקשים מהם ברכות, וברח מהכבוד.
אשתו הראשונה נפטרה והוא קרוב לגיל60. נשא לאשה שנייה את מרת העטיל הענע בת הרב משה זאב פיינשטיין, נכדו של רבי מאיר מאפטא, וצאצא לר' מנימאועסטע תלמיד החתם סופר. העטיל הענע הייתה אז גרושה בת 30 שנה, שלא מצאה את זווגה, היא הסכימה להנשא לו רק אם יבטיח לה שיהיו להם ילדים, והם נישאו. כאשר כבר נולדו הבן השלישי ר' חיים יהושע, האם ביקשה לעבוד בבית, ור' אבלי למד בבית ובמקביל נדנד את עריסת התינוק. הענע נגשה אליו בוכה, ואמרה שהיא מתפללת שיזכה לבר מצווה שלו, שהרי היה כבר קרוב לגיל 90. הוא הבטיח שיהיה בחתונה שלו, וגם להיות סנדק לבן שלו, וכן היה.
ממקרים נוספים ניתן ללמוד שהרב היה צדיק שברכותיו מתקיימות. מעט לפני פטירתו הוא קרא לשלוש מנכדותיו על מנת לברכן, ביניהן פרדל בתו של ר' יעקב גרונר, שהייתה בת 4, וחיה שרה הבת של ר' שלום לייב אייזנבך. הוא בירכן באריכות ימים ושנים טובות, ושיקימו משפחות גדולות בישראל. לפרדל הייתה אחות בשם מיכלה, בת הרב גרונר, ובאותו זמן הייתה בבית הספר. כאשר שבה הביתה, הבינה שהפסידה ברכות מהסבא, ובקשה גם כן להתברך. הסבא ר' אבלי אמר שכבר אין לו כח לברך. בת זו נפטרה בצעירותה בגיל 28, כאשר בתה כבר הייתה בת 12.
הרב קוסובסקי נפטר מעל גיל 105 ונקבר בהר הזיתים בירושלים ב"חלקת הרבנים", שם נקברו רבנים אשר פעלו למען ת"ת וישיבת עץ חיים. בפנקס חברה קדישא נכתב עליו: "הרה"ג הזקן ושׂבע ימים יותר ממאה שנה שוקד בתורה ועבודה וסבל יסורי עניות כל ימיו".
על מצבתו בהר הזיתים נכתב (ושמו 'אברהם' חתום בראשי השורות):
הרב הגדול,
אהוב ורצוי, צדיק יסוד עולם,
באור תורתו הופיע כל נעלם,
רב ורבנן העמיד תלמידים
הרבה לעשות חיל בלימודים
מו"ר הרב הגאון ר' אברהם אבלי מוואלקאוויסק, בהרב הגאון מ' יהושע זצ"ל