stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התיקון ה-16 לחוקת ארצות הברית
הרקע לחקיקה

קודם לקבלת התיקון, הסמיכה החוקה את הקונגרס לגבות מיסים ישירים, בתנאי שייגבו מכל מדינה ומדינה ביחס הזהה לחלקה באוכלוסיית ארצות הברית, על פי מפקד האוכלוסין הקבוע גם הוא בחוקה. מיסים עקיפים (excises בלשון כותבי החוקה), לעומתם, לא היו נתונים למגבלה זו. הדרישה היחידה לגביהם הייתה שייגבו בשיעורים אחידים בכל האיחוד.
מה שלא נאמר בחוקה, הוא מה בדיוק נחשב מס ישיר. עד 1895 מקובל היה לחשוב ולפרש, שרק מס גולגולת ומס רכוש המחושב לפי שווי קרקע ונגבה מבעליה, נחשבים למיסים ישירים. כל סוגי המיסים על הכנסה (תקופתית), מכל מקור שהוא, נחשבו לעקיפים וממילא נגבו על ידי הקונגרס בלי התחשבות בהתפלגות האוכלוסייה. מצב עניינים זה נותר בעינו עד שבא בית המשפט העליון של ארצות הברית והפכו, בפסק דין פולוק נגד החברה להלוואות ונאמנות לחקלאים.
הרקע לחקיקה > פסק דין פולוק

ב-1894 העביר הקונגרס חקיקה שהטילה, למשך חמש שנים, מס חדש של 2% על הכנסה, שנועד להחליף מכסים מסוימים. פולוק עתר לבתי המשפט, על מנת למנוע מהחברה שבה היה בעל מניות, מלשלם את המס על רווחיה. ב-1895 פסק בית המשפט העליון לטובתו, וקבע שמיסים על הכנסה שמקורה ברכוש דינם כמיסים ישירים על הרכוש עצמו, ואין לגבותם אלא בנאמנות להתפלגות האוכלוסייה, כפי שדורשת החוקה. בכך יצר בית המשפט הבחנה בין הכנסה ממקורות שונים: מס על הכנסה מעבודה נותר מס עקיף, אך מס על הכנסה מריבית, דיבידנד או רנטה הוגדר כמס ישיר.
משמעותה של החלטה זו מבחינה מעשית הייתה ביטול מס ההכנסה: גביית מס על הכנסה מרכוש, מחד, לא הייתה מעשית, מאחר שלא ניתן היה באופן מעשי לגבות אותה כך שסך כל התשלומים של תושבי כל מדינה ומדינה יתאמו בדיוק לחלקם באוכלוסייה; מאידך, לא היה מוכן הקונגרס להטיל מיסים על הכנסה מעבודה בלבד, על אף שאת אלה ניתן היה לגבות כמקודם. על כן לא נגבה מס הכנסה בארצות הברית בתקופת הביניים שבין מתן פסק הדין ב-1895 לאישורו של התיקון ב-1913.
חקיקת התיקון ואישורו

נושא מס ההכנסה הפדרלי עלה שוב ב-1909 כאשר הקונגרס דן ברפורמה על המכסים, ונוצר צורך לגבות את הכסף שנגרע בשל הרפורמה ממקורות אחרים. בקונגרס היה רוב בעד הטלת מס הכנסה, שהורכב מהדמוקרטים ומהפלג הפרוגרסיבי במפלגה הרפובליקנית. אולם תומכי הנהגת מס ההכנסה התפלגו בשאלה האם לשם כך יש לתקן את החוקה או לא. מי שהכריעו את הכף היו דווקא אנשי הפלג השמרני במפלגה הרפובליקנית, בראשות יושב ראש ועדת הכספים של הסנאט נלסון אולדריץ', שעל מנת להוריד את הנושא מסדר היום לפחות זמנית, ואולי אף בתקווה שהצעת התיקון תיכשל ותוריד את הנושא מסדר היום לתמיד, שכנעו את הנשיא ויליאם טאפט להטיל את כל כובד משקלו הפוליטי לטובת פשרה שתכלול גביית מס בדרכים אחרות, ופתיחת הליכים לתיקון החוקה.
הצעת התיקון התקבלה ללא התנגדות בסנאט וברוב גדול בבית הנבחרים ביולי 1909, ועברה לאישור המדינות.
ב-3 בפברואר 1913 הייתה ניו מקסיקו למדינה ה-36 שאישרה את התיקון, ובכך הוא התקבל. שש מדינות נוספות אישרו אותו לאחר מכן, אף שהרוב הדרוש של שלושה רבעים מבין המדינות כבר הושג.
על ידי תיקון החוקה, עקף הקונגרס את החלטת בית המשפט העליון והשיב לעצמו את היכולת הגורפת למסות הכנסה מכל מקור שהוא. פסקי דין מאוחרים יותר תמכו בפרשנות מרחיבה, אשר לפיה יכול הקונגרס כיום למסות כל הכנסה שהיא, פרט להכנסות שהוא עצמו מצא לנכון להעניק להן פטור מיוחד, כגון תשלומי ביטוח חיים לשאירים ומלגות מסוימות.
סרבני מס חזרו וניסו לתקוף סמכות זו בטיעונים מטיעונים שונים. בעיקר נסובו התקפותיהם על הליך אישורו של התיקון בבתי המחוקקים של המדינות השונות: יש שטענו שהנוסח שהעבירו חלק מהמדינות אינו זהה בדיוק למה שהעבירו אחרות (עד כדי סימני פיסוק ואותיות גדולות או קטנות); אחרים תקפו את הליכי האישור בבתי המחוקקים של מדינות מסוימות, שכביכול הפרו נהלים בדרך להחלטת האישור. כל הטענות הללו ושכמותן נדחו באופן עקבי על ידי בתי המשפט.
הערות שוליים

↑  התרגום לעיל הוא מאת פרופסור ארנון גוטפלד מאוניברסיטת תל אביב, ולקוח מאתר שגרירות ארצות הברית בישראל
↑  Pollock v. Farmers' Loan & Trust Co, מראה מקום 157 U.S. 429
↑  1901-1932 The Income Tax Arrives, באתר Tax history museum
↑  NO INCOME TAX NOW; TAFT JOINS ALDRICH, ידיעה ב"ניו יורק טיימס", 14 ביוני 1909
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007364296005171  LCCN: n97009346  VIAF: 175899214   WorldCat (עם VIAF): 175899214
צ'אבי (זמר)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 במאי 2004 (בן 20) פיניקס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Joshua Xavier Gutiérrez Alonso 
 שם במה:  Xavilovers 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית, מקסיקו 
 תקופת הפעילות:  מ-2020 
 סוגה:  מוזיקה מקסיקנית אזורית, קורידוס טומבדוס 
 שפה מועדפת:  ספרדית מקסיקנית, אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  אינטרסקופ רקורדס 
 www.xaviofficial.com#/
 
ג'ושוע צ'אבייר גוטירז אלונסו (Joshua Xavier Gutierrez Alonso; נולד ב-5 במאי 2005), הידוע בשם הבמה צ'אבי (Xavi), הוא זמר-יוצר אמריקאי ממוצא מקסיקני.
קריירה

ב-10 במאי 2023, הוא הוציא את המיני-אלבום הראשון שלו, My Mom's Playlist.
ב-6 ביולי 2023, הוא הוציא את הסינגל "Sin Pagar Renta". הסינגל הגיע בשיאו למקום ה-34 במצעד השירים הלטיניים.
ב-17 באוגוסט 2023, הוא הוציא את הסינגל "La Víctima". הסינגל הגיע בשיאו למקום השני במצעד שירי מקסיקו, למקום השלישי במצעד השירים הלטיניים, למקום העשירי בבילבורד גלובל 200 ולמקום ה-46 בבילבורד הוט 100.
ב-21 בספטמבר 2023, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם לוס דיירס דה לה סיירה, את הסינגל "Poco a Poco". הסינגל הגיע בשיאו למקום השישי במצעד השירים מתחת להוט 100, למקום העשירי במצעד שירי מקסיקו ולמקום ה-16 במצעד השירים הלטיניים.
ב-26 באוקטובר 2023, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם טוני אוגייר, את הסינגל "Modo DND". הסינגל הגיע בשיאו למקום ה-23 במצעד השירים מתחת להוט 100, למקום ה-14 במצעד שירי מקסיקו ולמקום ה-21 במצעד השירים הלטיניים.
ב-30 בנובמבר 2023, הוא הוציא את הסינגל "La Diabla". הסינגל הגיע בשיאו למקום השלישי בבילבורד גלובל 200, למקום ה-20 בבילבורד הוט 100 ולמקום הראשון במצעד שירי מקסיקו ומצעד השירים הלטיניים.
ב-21 במרץ 2024, הוא הוציא את הסינגל "Corazón de Piedra". הסינגל הגיע בשיאו למקום הרביעי במצעד השירים הלטיניים, למקום השלישי במצעד שירי מקסיקו, למקום ה-43 בבילבורד גלובל 200 ולמקום ה-73 בבילבורד הוט 100.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס המוזיקה האמריקאית הלטינית | האמן החדש של השנה | צ'אבי | מועמדות |  |
| 2024 | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד | האמן החדש של השנה | צ'אבי | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד | האמן הלטיני של השנה – גלובל 200 | צ'אבי | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד | אמן השירים הלטיניים החמים של השנה, גבר | צ'אבי | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד | פזמונאי השנה | צ'אבי | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד | השיר הלטיני החם של השנה | "La Diabla" | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד | השיר הנמכר ביותר של השנה | "La Diabla" | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה הלטינית של בילבורד | שיר הסטרימינג של השנה | "La Diabla" | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס המוזיקה של בילבורד | שיר לטיני מוביל | "La Diabla" | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Karol G and Feid Dominate at the 2024 Latin American Music Awards (Complete Winners List), Variety, ‏26 באפריל 2024 (ארכיון)
↑  Sigal Ratner-Arias, Karol G Tops 2024 Billboard Latin Music Awards Finalists: Complete List, Billboard, ‏2024-09-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  Katie Atkinson, Here Are the 2024 Billboard Music Awards Winners: Full List, Billboard, ‏2024-12-13 (באנגלית אמריקאית)
53 (מספר)

| --- | --- |
 כתיב עשרוני:  53
 במילים:  חמישים ושלוש
 מספר סודר:  החמישים ושלושה
 גימטריה:  נ"ג
 גורמים ראשוניים:   \ 53
 כתיב רומי:   \ LIII
 כתיב בינארי:  110101
 כתיב הקסדצימלי:  35
53 (במילים בלשון זכר: חמישים ושלושה; בלשון נקבה: חמישים ושלוש) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 52 ולפני 54.
במתמטיקה

53 הוא המספר הראשוני ה-16. (אחרי 2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29, 31, 37, 41, 43 ו-47).
סכום 53 המספרים הראשוניים הראשונים (5,830) מתחלק ב-53.
53 הוא חלק משלשה פיתגורית: 282 +452 = 532
53 נכתב בבסיס הקסדצימלי 3516, שמכיל את אותן הספרות בסדר הפוך. לפחות ארבע מכפלות של 53 מקיימות את אותה תכונה: 371 = 17316, 5141 = 141516, 99481 =1849916, ו-8520280 = 82025816.
במדע

53 הוא המספר האטומי של יוד.
בתחומים אחרים

53 היא קידומת הטלפון הבינלאומית של קובה.
"53 ימים" הוא ספר מאת ז'ורז' פרק.
"53rd & 3rd" הוא שיר מאת הראמונס.
"53 מיילים מערבית לוונוס" הוא שיר מאת The B-52's.
סאות' פולסבורג

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שטח:  15.802276 קמ"ר
 גובה:  394 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב:  2,347 (1 באפריל 2020)
 קואורדינטות:  41°43′14″N 74°38′04″W﻿ / ﻿41.7206468°N 74.6343271°W﻿ / 41.7206468; -74.6343271 
 he
 
סאות' פולסבורג (באנגלית: South Fallsburg) הוא כפריר (hamlet) ויישוב לצורכי מפקדים (CDP) במחוז סאליבן (אנ') בניו יורק שבארצות הברית. הוא ממוקם בתחום העיירה פולסבורג (אנ').
היסטוריה

סאות' פולסבורג ממוקם באזור הנופש של הרי קטסקיל המכונה חגורת הבורשט. במקום נמצא מלון ראלי (אנ'), מלון גלאט כשר חלב ישראל בן 320 חדרים היושבים על 200 acre (0.81 קילומטרים רבועים). הוא משמש גם כמרכז כנסים לקבוצות דתיות. במקום נמצאים גם תיאטרון ריבולי (אנ') ובית הכנסת של האגודה העברית בדרום פולסבורג (אנ') שרשומים בהמרשם הלאומי של מקומות היסטוריים.
נכון למפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנת 2010 (אנ') התגוררו בסאות' פולסבורג 2,870 אנשים, 909 משקי בית ו-606 משפחות. היו 1,385 יחידות דיור. ההרכב הגזעי כלל 63.7% לבנים ו-14.2% אפרו-אמריקאים. היספנים ולטינים היו 38.5% מהאוכלוסייה. נכון לשנת 2017, על פי ההערכות 59.2% מהתושבים היו מתחת לקו העוני.
בחודשי הקיץ היישוב משמש כמקום נופש עבור המוני חרדים.
מוסדות

בסאות' פולסבורג נמצאת ישיבת זכרון משה - סאות' פולסברג.
הערות שוליים

↑  "This Is What The Abandoned Hotels Of The Borscht Belt Look Like Now". Gothamist. 10 באוקטובר 2016. אורכב מ-המקור ב-10 באוקטובר 2019. נבדק ב-24 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kaminer, Michael; Scheinfeld, Marisa; Travel, Yahoo (11 בספטמבר 2014). "Step inside upstate New York's abandoned Borscht Belt hotels". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Jewish World | Borscht Belt staff reminisce about the glory days of the Jewish Alps and their part in making it happen".
↑  Lakritz, Megan Willett, Talia. "23 eerie photos that show the crumbling beauty of New York's abandoned 'Borscht Belt' resorts". Business Insider.
↑  W., Y. (11 בפברואר 2007). "South Fallsburg: Raleigh Hotel back in business". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nanci, Matthew. "Sullivan reports 3 new measles cases; total now 5". recordonline.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537898805171  LCCN: n98104169  MusicBrainz: fcba4e05-31de-4e0f-9727-4756085948e5  VIAF: 139736996   WorldCat (עם VIAF): 139736996 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עוזי קלדור

| --- | --- |

 לידה:  1939 (בן 85 בערך) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 עיסוק:  כימאי
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית  הטכניון
 מנחה לדוקטורט:  ישעיה שביט
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב
 תרומות עיקריות
 חקר תאורטי של אטומים על-כבדים
 
עוזי קלדור (נולד ב-1939) הוא כימאי תאורטי ישראלי ופרופסור אמריטוס בבית הספר לכימיה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

קלדור נולד בתל אביב, בן ליהודית ואברהם קליך.
בשנת 1962 השלים את לימודיו לתואר שני בכימיה, בהנחיית יהושע יורטנר, בתקופתו כמרצה באוניברסיטה העברית. בשנת 1966 הגיש את עבודת הדוקטורט בכימיה תאורטית, שנעשתה בהנחיית פרופ' ישעיה שביט (אנ') בטכניון. כותרתה הייתה: "חישובי LCAO-SCF עבור מולקולות קטנות".
בשנת 1966 יצא קלדור לארצות הברית ושהה כעמית בתר-דוקטורי באוניברסיטת סטנפורד משך כשנתיים. עם חזרתו לישראל בשנת 1968 התמנה למרצה באוניברסיטת תל אביב, וכשנה לאחר מכן קודם לדרגת מרצה בכיר.
בשנת 1973 מונה קלדור לפרופסור חבר, ובשנת 1976 החל לכהן כראש בית הספר לכימיה בפקולטה למדעים מדויקים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר. הוא כיהן בתפקיד עד לשנת 1980, אז גם קיבל מינוי כפרופסור מן המניין. בשנות ה-70 שימש במקביל כמרצה בשלוש אוניברסיטאות נוספות בישראל: אוניברסיטת בר-אילן, מכון ויצמן למדע ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בשנות ה-90 שימש קלדור כראש התוכנית החד-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן, ובשנים 1995–2009 הופקד על הקתדרה לכימיה קוונטית על שם אמריקו-לטאי. היה חבר המועצה להשכלה גבוהה משך כחצי עשור וכיהן כמנהל המדעי של מרכז החישובים באוניברסיטת תל אביב.
ב-2007 יצא לגמלאות, אך המשיך לעסוק במחקר פעיל גם שנים רבות לאחר מכן. אחד מתלמידיו לתואר שני בעבר הוא הכימאי הישראלי-אמריקאי שאול מוקמל (אנ').
מחקר

מחקרו של קלדור עוסק בפיתוח שיטות בכימיה קוונטית יחסותית, המתאימות לחישובים מדויקים ופרדיקטיביים של תכונות אטומים כבדים ועל-כבדים ומולקולות הכוללות אטומים כאלה. הדיוק המבוקש דורש טיפול ברמה גבוהה באפקטים יחסותיים ובאלקטרודינמיקה קוונטית, והכללת הקורלציה האלקטרונית עד סדר גבוה.
קבוצתו של קלדור פיתחה יישומי תוכנה שיושמו לחישוב תכונות של אטומים על-כבדים (שמספרם האטומי קטן מ-122), ואשר ניבאו את תכונותיהם, החורגות באופן משמעותי ממה שניתן לצפות מהמשכה אנליטית של הטבלה המחזורית. זאת, לאור הקונפיגורציה האלקטרונית של מצב היסוד, אשר שונה במקרים רבים מזו של ההומולוגים הקלים יותר, מה שמביא להיווצרותה של כימיה אחרת, בניגוד למצופה. בין היתר חזה קלדור כי יסוד מספר 118, שלימים יוצר במעבדה וכונה אוגאנסון, יהיה בעל זיקה אלקטרונית חיובית, מה שהתברר כנכון.
ברבות השנים קלדור שימש כמדען אורח במספר אוניברסיטאות בארצות הברית ובצרפת, וישב בוועדים המנהלים של כתבי עת מדעיים אחדים. כמו כן, נמנה עם חברי החברה האמריקאית לפיזיקה, החברה האמריקאית לכימיה והחברה הישראלית לכימיה.
הערות שוליים

↑  ברכות לקבלת תואר פרופסור, באתר מעריב, ‏20 באפריל 1973
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007380388005171  ORCID: 0000-0003-4817-3157  VIAF: 36992148   WorldCat (עם VIAF): 36992148
שניר שוקר

שניר שוקר (נולד ב-8 במאי 1989) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ומשמש כקפטן קבוצת הפועל רעננה.
קריירה

שוקר התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל רעננה. בעונת 2008/2009 הצטרף לאימוני הקבוצה הבוגרת, כשבמקביל הוא הבקיע 20 שערים בקבוצת הנוער שעלתה לראשונה בתולדותיה לליגת העל לנוער. ב-26 בינואר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, כשנכנס כמחליף וכבש את שער הניצחון (2–1) במשחק נגד הפועל רמת השרון במסגרת הליגה הלאומית. בסיום העונה עלתה הקבוצה הבוגרת לראשונה בתולדותיה לליגת העל. ב-22 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בהפסד 1–2 להפועל באר שבע, ולאחר שערך 25 הופעות בעונת 2009/2010 ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית.
לאחר שעזבו את רעננה שחקנים רבים, קיבל שוקר הזדמנות בהרכב הפותח ובעונת 2010/2011 רשם 31 הופעות ושער אחד, כאשר ברוב המשחקים הוא השלים 90 דקות. בעונת 2012/2013 הבקיע שלושה שערים בליגה, בנוסף לשני שערים בגביע המדינה, וסייע לקבוצתו לחזור לליגת העל. ב-12 באפריל 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 4–2 נגד מכבי פתח תקווה. בעונת 2015/2016 כבש שלושה שערים בליגת העל והיה שותף לעונה הטובה ביותר בתולדות הפועל רעננה, עת העפילה לראשונה לפלייאוף העליון. בתחילת עונת 2016/2017 נפצע ונותח בברכו, ולאחר שחזר לשחק במרץ 2017 שותף עד תום העונה בשבעה משחקים כמחליף וכבש שני שערים. בעונת 2017/2018 ערך 15 הופעות וכבש שער אחד.
דניאלה גולדפרב

| --- | --- |

 לידה:  15 במרץ 1953 (בת 71) פריז, צרפת 
 עיסוק:  כימאית פיזיקלית
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת רוד איילנד  מכון ויצמן למדע
 מנחה לדוקטורט:  זאב לוז
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע
 פרסים והוקרה:  פרס קולטהוף (2014)    פרס ויצמן (2019)
 תרומות עיקריות
 פיתוח כלים ושיטות בתהודה פאראמגנטית אלקטרונית, חקר מבנים חלבוניים בגוף התא, חקר תאורטי של פולריזציה מגנטית דינמית
 
דניאלה גולדפרב (נולדה ב-15 במרץ 1953) היא כימאית פיזיקלית ישראלית ופרופסור אמריטה בפקולטה לכימיה במכון ויצמן למדע, לשעבר ראש המחלקה לפיזיקה כימית ויושבת ראש המועצה המדעית של המכון. מומחית לתהודה פאראמגנטית אלקטרונית, כלת פרס קולטהוף לשנת 2011 ופרס ויצמן לשנת 2019.
ביוגרפיה

דניאלה גולדפרב נולדה בפריז ועלתה לישראל בצעירותה.
את לימודי התואר הראשון בכימיה עשתה באוניברסיטה העברית בירושלים, והשלימה אותם בהצטיינות בשנת 1976. לאחר מכן המשיכה ללימודי תואר שני בכימיה באוניברסיטת רוד איילנד. עם סיום לימודים אלה ב-1978 שבה לישראל, וב-1980 החלה בלימודי תואר שלישי בכימיה במכון ויצמן למדע. עבודת הדוקטורט שלה, שהוגשה בשנת 1984 בהנחיית פרופ' זאב לוז, עסקה בשאלת השימוש בתהודה מגנטית גרעינית לצורך חקר פאזת גביש נוזלי.
בשנים 1984–1987 שהתה גולדפרב כעמיתת בתר-דוקטורט במחלקה לכימיה של אוניברסיטת יוסטון בטקסס, בהנחיית פרופ' לארי קוון (אנ'). בסיום תקופה זו, הצטרפה כחוקרת (ומעט לאחר מכן, כמרצה בכירה) לסגל המחלקה לפיזיקה לחקר איזוטופים במכון ויצמן. בהמשך התמזגה מחלקה זו עם המחלקה לפיזיקה כימית. גולדפרב הייתה האישה הראשונה, ולמשך עשרות שנים גם היחידה, שכיהנה כחברת סגל במחלקה זו. ב-1992 הייתה לפרופסור חבר, וב-1998 לפרופסור מן המניין.
בשנים 1995–1998 כיהנה כיושבת ראש ועדת ההוראה לכימיה במדרשת פיינברג וב-1999 התמנתה ליושבת ראש המחלקה לפיזיקה כימית, תפקיד בו כיהנה כארבע שנים.
בשנות ה-90 שהתה כחוקרת אורחת במרכז המחקר וההנדסה של חברת אקסון באננדייל, ניו ג'רזי, וכן במכון הטכנולוגי של ציריך.
בשנים 2009–2010 כיהנה כיושבת ראש מועצת הפרופסורים של מכון ויצמן. בשנים 2019–2022 כיהנה כיושבת ראש המועצה המדעית של המכון. מאז אפריל 2023 היא פרופסור אמריטה.
נשואה לארנון והשניים הורים לשתי בנות. מתגוררת ברחובות.
מחקריה

במרוצת השנים פרסמה גולדפרב למעלה מ-300 מאמרים שראו אור בכתבי עת מובילים, והנחתה עשרות תלמידי מחקר ופוסט-דוקטורנטים. עם תלמידיה נמנים פרופ' שרון רוטשטיין מאוניברסיטת בר-אילן וד"ר איליה קמינקר מאוניברסיטת תל אביב.
מחקריה > תהודה פאראמגנטית אלקטרונית (EPR)

טכניקות EPR ובפרט כאלה המבוססות על רזוננס אלקטרון-אלקטרון (DEER או PELDOR), נחשבות ליעילות במיוחד בקביעת המרחקים שבין שני אתרים אסטרטגיים במקרומולקולות ביולוגיות כגון חלבונים וחומצות גרעין. ניסויים כאלה נערכים בתמיסות קפואות ומספקים, למשל, מידע מבני אשר ניתן ממנו להסיק באשר לשינויים קונפורמציוניים שמתרחשים תוך היקשרות לליגנדה או למצע. מידע זה יכול לשמש למידול של מבנים בלתי ידועים ובאמצעותו ניתן לקבוע כיצד תת-יחידות חלבוניות מסוימות, ובעלות מבנה ידוע, נאספות לכדי מבנים גדולים יותר. מבנים אלה נדרשים ביותר עבור מערכות שמציבות אתגר בפני קריסטלוגרפיית קרני רנטגן או אנליזת תהודה מגנטית גרעינית (NMR), כמו ממברנות חלבונים בסביבתן הטבעית.
בלב המתודולוגיה נמצא הסימון המבוקר של מולקולות באמצעות סמנים פאראמגנטיים, שביניהם מודדים מרחקים. אלה יכולים להיות מרכזים פאראמגנטיים אינטרינזיים כגון יונים של מתכות מעבר פאראמגנטיות וכן רדיקלים או סמני ספין מלאכותיים שמוצמדים למולקולה. תחום זה של סמנים ספיניים נשלט בעיקר על ידי רדיקלים ניטרוקסידיים יציבים, ולמרות הפופולריות שצבר, הוא מציב מגבלות של רגישות. מגבלות אלה אינן מאפשרות חקר של בעיות רבות, ובנוסף, הניטרוקסידים הם בעלי יציבות מוגבלת בתוך תאים חיים.
חלבוני ממברנה גם מאתגרים מדידות המבוססות על אלקטרון-אלקטרון, מכיוון שהלוקליזציה של החלבונים המסומנים בממברנה מתבטאת בריכוז מקומי גבוה של חומר, שמקטין משמעותית את הרגישות הניסיונית והופך מרחקים גדולים למורכבים למדידה.
גולדפרב, קבוצתה ושותפיה הציעו ברבות השנים סמני ספין חדשים למדידות DEER בתחום התדירויות המכונה W-band ו-Q-band. הסמנים מבוססים על יוני גדוליניום בעלי ערכיות של +3, שיש להם ספין חצי-שלם וגבוה (של 7/2) וכן אורביטלי f חצי מלאים, מה שמביא לרגישות גבוהה לשדות מגנטיים גבוהים. בנוסף לכך, יוני הגדוליניום ונגזרותיהם משמשים תדיר כחומרים ניגודיים במכשירי MRI (המבוססים על תהודה מגנטית גרעינית). בניגוד לניטרוקסידים, הם יציבים בתוך התא החי, מה שמהווה יתרון.
גם יוני מנגן בעלי ערכיות של +2, להם ספין חצי-שלם וגבוה, הראו תכונות ספקטרוסקופיות דומות, והם נחקרים במעבדתה של גולדפרב כסמני ספין פוטנציאליים. הופעת הסמנים החדשים עתידה לאפשר שילובים שונים עם סמנים ניטרוקסידיים.
השיטות שפותחו במעבדתה על בסיס יוני הגדוליניום, משמשות גם לקביעת מבנים של חלבונים ברמה האטומית ובסביבה הנטיבית שלהם, התא החי. בכך, מתאפשר לעקוב אחר השינויים המבניים שהם עוברים בתוך התא במהלך אינטראקציות עם רכיבים אחרים בתא, עניין בעל חשיבות גדולה לצורך הבנת תפקודם. בטרם הפיתוח היו קיימות שתי שיטות למימוש מטרה זו, האחת היא תהודה מגנטית גרעינית, שבה ניכרת רגישות נמוכה יחסית לחלבונים קטנים, והשנייה היא FRET, שעל אף היותה רגישה ביותר, אינה יכולה לספק מידע מבני ברמה האטומית.
על אף שקיימות טכניקות EPR יעילות בחקר מערכות פאראמגנטיות, כדי לנצל את מלוא הפוטנציאל שלהן יש צורך בפיתוח שיטות המוכוונות להגדלת הרזולוציה והרגישות שלהן. קבוצתה של גולדפרב גם עוסקת בשיפור רגישותו של ספקטרומטר ה-W-band שנבנה על ידה, ובוחנת בניסויים חדשים את שיפור הרגישות והעיצוב של ניסויי קורלציה דו־ממדיים המערבים אלקטרון-אלקטרון או אלקטרון-גרעין.
מחקריה > "חלבונים בעבודה"

חלבונים רבים עוברים שינויים מבניים גדולים במהלך מילוי תפקידם. קריסטלוגרפיית קרני רנטגן מאפשרת "צילום" מפורט של מצבים בודדים, אך נדרשות שיטות חלופיות כדי ללכוד את מנעד המבנים שקיימים בתמיסה. על ידי מדידות מדויקות של המרחק בין שני מרכזים פאראמגנטיים, ספקטרוסקופיית EPR בשילוב עם סמנים מתאימים, מאפשרת הזדמנויות ייחודיות לחקור את השינויים המבניים שהחלבונים עוברים.
קבוצתה של גולדפרב מתמקדת בחלבונים בתנאי שיווי משקל, עם או ללא קישור למצע, ואשר אחראיים על השינוי הקונפורמציוני. בנוסף, היא עוסקת בלכידת צורוני ביניים קונפורמציוניים אשר מופיעים במהלך תפקודו, ואשר חשובים לצורך הבנת המנגנון החלבוני או האנזימטי. לשם כך, פיתחה מערכת מיקרו-פלואידית שעוצבה ללכידת דוגמאות תוך צמצום גודל הדוגמה הנדרשת.
מחקריה > פולריזציה גרעינית דינמית (DNP)

תחום התהודה המגנטית הגרעינית עובר שינוי מהותי עם ביסוסן של שיטות בעלות פוטנציאל גבוה ליצירת היפר-פולריזציה. על אף שתהודה מגנטית גרעינית היא כלי ספקטרוסקופי עוצמתי לצורך אפיון של מבנה מולקולרי ודינמיקה כימית וביוכימית, וכן כבסיס לטכנולוגיה הרפואית MRI, היא סובלת מרגישות נמוכה. על מנת לשפר רגישות זו, הודגמו טכנולוגיות חדשות המבוססות על פולריזציה גרעינית דינמית (DNP), בה פולריזציית הספין של האלקטרון עוברת לגרעין. טכנולוגיות אלה הצליחו לשפר את הרגישות של ניסויי NMR ו-MRI פי עשרת אלפים. בעבר, גולדפרב שיתפה פעולה עם פרופ' שמעון וגה על מנת לנסות ולהבין את המנגנונים העומדים מאחורי ה-DNP.
פעילות ציבורית

גולדפרב כיהנה ומכהנת בשורה של ארגונים וחברות בתחומי מחקרה. בשנים 2014–2017 כיהנה כנשיאת החברה הבינלאומית לתהודה מגנטית (ISMAR) וקודם לכן כסגנית הנשיא. ב-2000–2003 שימשה כנשיאת הפדרציה האירופית של קבוצות ה-EPR. כמו כן, הייתה יו"ר הוועד המנהל האדיטוריאלי של כתב העת Physical Chemistry Chemical Physics. מאז 2019 היא חברה בוועד העורכים המנהל של כתב העת Magnetic Resonance.
לצד אלה, הייתה או עודנה חברה בוועדות הבחירה של מספר פרסים ומלגות, כגון פרס א.מ.ת, מלגת אלון, מלגת רוטשילד, פרס ארנסט, פרס ISMAR, פרס בלווטניק לחוקרים צעירים ועוד. כן מאז 2014 מכהנת כחברה בוועד המנהל של האוניברסיטה הפתוחה.
גולדפרב פעילה ומנהיגה בתחום קידום נשים במדע בישראל. בשנים 2014–2018 היא כיהנה כיועצת נשיא מכון ויצמן לקידום נשים, וב-2020 הייתה מייסדת-שותפה של עמותת אפיק באקדמיה - פורום הפרופסוריות באוניברסיטאות המחקר בישראל. היא מכהנת כסגנית יו"ר הפורום.
פרסים והוקרה

פרס קנת, מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים (1976)
פרס דלק, מטעם מכון ויצמן למדע (1981)
פרס גיורא-יואל ישינסקי, מטעם מכון ויצמן למדע (1982)
פרס ג'ון פ' קנדי, מטעם מכון ויצמן למדע (1983)
מלגת בתר-דוקטורט ע"ש חיים ויצמן (1984–1986)
מלגה ע"ש צ'ארלס קלור (1987–1988)
פרס רבסון לפיתוח קריירה (1988–1991)
פרס ברגמן בכימיה, מטעם מכון ויצמן למדע (1991)
פרס ברוקר, מטעם החברה המלכותית לכימיה (1997)
מדליית כסף של החברה הבינלאומית לתהודה פאראמגנטית אלקטרונית (2002)
חברה נבחרת של החברה הבינלאומית לתהודה מגנטית (2008)
פרס זאבויסקי הבינלאומי (2009)
פרס קולטהוף, מטעם הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (2011)
חברה נבחרת של החברה המלכותית לכימיה (2013)
הרצאת ANZMAG באוסטרליה (2014)
נשיאת החברה הבינלאומית לתהודה מגנטית (2015)
פרס המדענית המצטיינת, מטעם החברה הישראלית לכימיה (2016)
מדליית זהב של החברה הבינלאומית לתהודה פאראמגנטית אלקטרונית (2017)
פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים, מטעם עיריית תל אביב-יפו (2019)
פרס ארנסט (2019)
חברה נבחרת בחברה הבינלאומית לתהודה פאראמגנטית אלקטרונית (2020)
נתניה דברת

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  12 באוגוסט 1931 רובנו, אוקראינה 
 פטירה:  11 באפריל 1987 (בגיל 55) ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר ג'וליארד, האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים 
 עיסוק:  זמרת
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  אנגלית, צרפתית, אוקסיטנית, רוסית, יידיש, אוקראינית 
 פרופיל ב-IMDb
 
לאונרד ברנשטיין, רות מנזה, נתניה דברת וג'ני טורל, 1967
נתניה דברת (י"ח באב תר"צ, 12 באוגוסט 1930 - י"ב בניסן תשמ"ז, 11 באפריל 1987) הייתה זמרת סופרן ישראלית ומורה לפיתוח קול באקדמיה למוזיקה בתל אביב.