stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השסע העדתי בישראל
פערים ודעות קדומות > פערים בייצוג פוליטי > תמורות בייצוג הפוליטי

עם המהפך בשנת 1977 עלתה התחושה כי הסתיים העידן האשכנזי בפוליטיקה, ועתה המזרחים הם הרוב החדש של ישראל, רוב שהביא את הליכוד לשלטון וסייע למסד תרבות פוליטית חדשה, השואבת מגרסה מדוללת של ציונות רוויזיוניסטית המדגישה כוח, עוצמה צבאית, אדמה, אומה, דם יהודי ואי-אמון בסיסי בגויים. לא רק ביטויה של התודעה העדתית והדגש הניתן לה התחזקו והפכו למרכיב קבוע של הזהות הישראלית, אלא התפתחה תפיסה ברורה של דיכוטומיה בסיסית בין קבוצות מזרחיות למערביות. התפיסה הדיכוטומית המיליטנטית הלכה והתפשטה אחרי שקמה ממשלת הליכוד הלאומית בשנת 1984, זאת על אף שכל ראשי הממשלות בישראל הם ממוצא אשכנזי.
הביטוי החדש לאותו שסע היה תקומתה של מפלגת ש"ס מאותה שנה ועד ימינו אנו, כאשר ש"ס פועלת במחאה כנגד קיפוח בשני מגזרים: המגזר העדתי והמגזר הדתי כאחד. היא פועלת תוך העלאת תחושת הקיפוח על נס, והקמת רשת חינוך עצמאית דתית ליהודי ספרד, ועל ידי גיוס אנשיה תחת הסיסמה "להחזיר עטרה ליושנה". בכך שהיא טוענת בגלוי לייצוג המזרחים, יש לה משקל סגולי משמעותי.
אם כן, ניתן להצביע על מגמה שהלכה והתפתחה ברבות השנים, אשר לפיה המזרחים התקדמו בפוליטיקה יותר מאשר במעמד כלכלי-חברתי ובהשפעה תרבותית. כיום הם שולטים במקומות יישוב בהם הם מהווים רוב, ותקופת ה"בוסים" האשכנזים הממונים מגבוה עברה-חלפה. חדירתם למרכזי הכוח הפוליטיים הארציים מרשימה. שליש מחברי הכנסת ורבע מהשרים בשנת 1993 היו ממוצא מזרחי או ספרדי. מזכיר ההסתדרות, גזבר הסוכנות ואלוף פיקוד אחד היו מזרחים. בשנות ה-80 היה רמטכ"ל ממוצא עיראקי ונשיא מדינה ממוצא ספרדי. כשליש מחברי מרכז מפלגת העבודה וכמחצית ממרכז מפלגת הליכוד היו ממוצא מזרחי. ההשתתפות הבולטת של המזרחים בעמדות הכוח השונות בראשית שנות התשעים עומדת בניגוד בולט להיעדרם הצורם בשנות החמישים.
אף-על-פי-כן, ניתן לומר כי העלייה של המזרחים בפוליטיקה לא שמה קץ לדומיננטיות הפוליטית האשכנזית, נוכח העובדה שרוב מקבלי ההחלטות בדרג הארצי עודם אשכנזים, והם אלה הקובעים את סדר העדיפות הלאומי ללא התחשבות בצרכי המזרחים. כמו כן, המזרחים לא הטביעו את חותמם על סדר-היום הלאומי ועל השיקולים בקביעת מדיניות.
החפיפה בין הפיצול העדתי והפוליטי מגבירה את אי-הסובלנות העדתית. הסטריאוטיפ של המזרחים כנחשלים וכאי-רציונליים מקבל חיזוק מהעימות של האשכנזים עם רוב המזרחים במחנה הפוליטי היריב, שלו הם מייחסים אי-סובלנות והתחפרות בעמדות. בדומה לכך, הטינה שחשים המזרחים כלפי האשכנזים והסטריאוטיפ של האשכנזים כליברלים "מזויפים", אף הוא ניזון מהיריבות הפוליטית.
ביקורת

המונחים הנפוצים במסגרת שיח "השד העדתי", שהם "מזרחיים" ו"אשכנזיים" הוצגו לא אחת כמונחים כלליים מאד, שאין בהם מהות ממשית, כמו גם כמונחים גזעניים או כאלה שהשימוש בהם מיותר.
בחוגים אקדמיים וחברתיים שונים (ובפרט בקרב הדוגלים בפוסט סטרוקטורליזם ופמיניזם פוסט מודרני) בוקר השימוש במונחים על שהוא סטריאוטיפי, ומבצע הכללה שאינה בהכרח נכונה ממבט אנתרופולוגי, סוציולוגי, ואף פנים-דתי, לקבוצות שונות (שיש הנוטים להבנות אותן כ"מזרחיות" או "אשכנזיות") שלא תמיד החפיפה התרבותית או החברתית ביניהן משמעותית עד כדי הצדקת הכללתן למקשה אחת, או שהכללה זו נתפסת כרלוונטית בשל הטיות שונות כגון כמיהה לא מבוקרת לרדוקציוניזם מחקרי, אשר בתורו מעצב את החברה על ידי סקירה עיתונאית של מחקרים מתאמיים (שלעיתים בעצמה מוטה), בצורה של כותרות ענק, תעמולה עיתונאית, והטעיות, אשר דה פקטו הולכות ומצטברות זו על גבי זו כתפיסות מציאות כוזבות, של צרכני המידע.
השימוש במונחים גם בוקר על שהוא מוביל את הנתקלים בו באופן תדיר לחלק את החברה הישראלית חלוקה דיכוטומית כוזבת לפיה כאילו קיימות שתי קבוצות של ישראלים, תוך זניחתן של עדות שעל פי הגדרה אחת מקורן ב"קו התפר" שבין שני צדי המתרס, או על פי הגדרה כללית יותר, הן פשוט זרות לחלוקה זו, או שהשיוך העדתי שלהן ייחודי, כגון יהודים בכלל וישראלים בפרט שמוצאם, בחצי האי האיברי, קזחסטן, צרפת, יוון, מקדוניה, קרואטיה, כרתים, סיציליה, בולגריה, ארץ ישראל, ארמניה, סיביר, יפן ועוד, וכן זניחת השיח אודות קבוצות חברתיות אחרות בתוך ישראל אשר כלל אינן משתייכות למגזר היהודי, כגון ערבים, ערבים-בדואים, דרוזים, נוצרים, וערבים-נוצרים, בני כתות שונות, וכו' וכו'.
ראו גם

אירועי ואדי סאליב
הפנתרים השחורים
מיזוג גלויות
כור היתוך
רב-תרבותיות
לקריאה נוספת

ההיסטוריוגרפיה הישראלית והבעיה העדתית, ירון צור.
ה. גולדברג, "ממדים היסטוריים ותרבותיים של תופעות עדתיות", מגמות כ"ח, 1984, עמ' 233–249.
י. אמיר, "המיפגש האתני והשלכותיו על עמדות ויחסים בין-עדתיים: סיכומים והערכות מחודשות", מגמות כ"ג, 1977, עמ' 41–76.
י. גרנך, הפער התרבותי בישראל, עם עובד, 1973.
אלה שוחט, "מזרחים בישראל: הציונות מנקודת מבטם של קורבנותיה היהודיים", בתוך: מיכאל ורשבסקי (עורך) המהפכה המזרחית (קובץ מאמרים), המרכז לאינפורמציה אלטרנטיבית, 1999, עמ' 11–63
סמי סמוחה, "דמוקרטיה אתנית: ישראל כאב-טיפוס", בתוך: גינוסר, פ. בראל, א. (עורכים) ציונות: פולמוס בן-זמננו, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 1996, עמ' 277–311
שלמה סבירסקי, "לא נחשלים אלא מנוחשלים", מחברות למחקר ולביקורת, 1981, עמ' 1–11, 73-57.
איתמר רדאי, 'יוצאי ארצות האסלאם - דימויים ותפיסות בחברה היישובית: המקרה של חנה הלנה טהון', עיונים, כרך 32 (2019), עמ' 244-216.
הערות שוליים

↑   מיכאל הנדלזלץ, למה שד, לכל השדים והרוחות, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2013
↑   עמוס הראל, כך שימש כלי המיון לאפליה בצה"ל, באתר הארץ, 17 במרץ 2021
↑  שמואל נח אייזנשטדט (1993). עדות בישראל ומיקומן החברתי (להלן: אייזנשטדט), ירושלים: מכון ירושלים לחקר ישראל. עמ' 1.
↑  אייזנשטדט, ע' 6.
↑  סמי סמוחה (1993). "שסעים מעמדיים, עדתיים ולאומיים ודמוקרטיה בישראל" (להלן: סמוחה), בתוך: אורי רם (עורך), החברה הישראלית: היבטים ביקורתיים. תל אביב: ברירות. עמ' 172-202.
↑  אייזנשטדט, עמ' 6.
↑  אייזנשטדט, ע' 8.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24  אייזנשטדט, עמ' 8
↑  אייזנשטדט, עמ' 9.
↑  סמוחה, ס. (1993). "שסעים מעמדיים, עדתיים ולאומיים ודמוקרטיה בישראל". בתוך: אורי רם (עורך), החברה הישראלית: היבטים ביקורתיים. תל אביב: ברירות. עמ' 172-202.
↑  אייזנשטדט, עמ' 1.
↑  אייזנשטדט, ע' 13.
↑  אייזנשטדט, ע' 14.
↑  אייזנשטדט, ע' 15.
↑  אייזנשטדט, עמ' 16-17.
↑  אייזנשטדט, ע' 21.
↑  יוחנן פרס, (1976). יחסי עדות בישראל (להלן: פרס), תל אביב: ספריית פועלים. ע' 101.
↑  אייזנשטדט עמ' 21.
↑   ליאור דטל, בוגרי חינוך מקצועי - מזרחים עם פחות השכלה ושכר נמוך, באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2014
↑  לוח כ"ב/19. – תלמידים בבתי ספר של החינוך העברי, לפי דרגת הכיתה, סוג בית הספר ומוצא, שנתון הלמ"ס 1976, עמוד 606.
1 2  לוח כ"ב/18. – תלמידים בגנים ובבתי ספר, לפי דרגת הכיתה, סוג בית הספר ומוצא, שנתון הלמ"ס 1979, עמוד 634.
↑  דליה שחורי, פערי ההשכלה מצטמצמים במהירות, באתר הארץ, 20 ביוני 2002
↑  שם.
1 2 3 4 5  סמוחה, עמ' 172-202.
↑  פרס, עמ' 77.
↑  סמוחה, ס. (1984). "שלוש גישות בסוציולוגיה של יחסי עדות בישראל". בתוך: מגמות, כ"ח: 206-169).
↑  פרס, עמ' 78.
↑  שחר סמוחה, ‏מחקר חדש: הפער בין אשכנזים למזרחים הצטמצם מהותית, באתר גלובס, 12 באוקטובר 2013
↑   טלי חרותי-סובר, מי מרוויח יותר: אשכנזים, מזרחים, ילידי הארץ או עולי חבר העמים?, באתר TheMarker‏, 26 ביוני 2018
↑  מנחם בגין, הישיבה הארבע­ מאות ­ושמונה ­עשרה של הכנסת החמישית, ‏יום שלישי, ג' טבת תשכ"ה (8 בדצמבר 1964)
↑  פרס, עמ' 122-124.
↑  אייזנשטדט, עמ' 27.
↑  אייזנשטדט, עמ' 28.
↑  אייזנשטדט, עמ' 27-28.
↑  פרס, עמ' 133.
↑  פרס, עמ' 133-134.
1 2  גוטמן, א. "אלימות פוליטית בישראל". 28.04.2006. ).
↑  אייזנשטדט, עמ' 29.
↑  שפרינצק, א. (1995). "בין מחאה חוץ פרלמנטרית לטרור: אלימות פוליטית בישראל". ירושלים: מכון ירושלים לחקר ישראל.
↑  שם, עמ' 201-202.
↑  גזענות בתחום המשפטים לפי מחקר של יובל אלבשן, "כאן 11", ה-2 באוגוסט, 2021., באתר Twitter
↑  לפחות בבחינה מסוימת כגון אבהות, שיוך דתי, וכולי.
נילס הולגרסון (סדרת טלוויזיה, 2017)

| --- | --- |
 סוגה:  הנפשה ממוחשבת
 מדבבים בעברית:  שיר כהן, דן קיזלר, דב רייזר, צביקה פורמן, נטע שפיגלמן, שירלי לילו, גדי לוי, סער בדישי, שרון שחל, אלעד סמוכה, טליה ברקאי
 שפות:  אנגלית; דובבה לנוספות, ביניהן עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  26
 הפקה
 אורך פרק:  24 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ ג'וניור
 תקופת שידור מקורית:  21 באוקטובר 2017 – 20 בדצמבר 2017
 
נילס הולגרסון (באנגלית:  Nils Holgersson) היא סדרת אנימציה ממוחשבת המבוססת על הספר והעל האנימה באותו שם.
עלילה

נילס, ילד שובב, מצטרף יחד עם חברו מולי אווז הבית, אל להקת אווזי הבר לאחר שננס מכושף הקטין אותו.
דמויות

נילס הולגרסון - ילד שובב שהפך לקטן על ידי אטנור כעונש על תעלוליו.
מולי - אווז הבית של נילס
אתנור - ננס מכשף אשר הפך את נילס לקטן כעונש וגם כדי ללמד אותו לקח על תעלוליו.
דאפי - אווזת בר שמולי מאוהב בה.
המפקדת אקה - מנהיגת אווזי הבר הקשוחה.
אינגריד - אווזה עדינה ויפה.
צילי - האווזה שאוהבת לשיר.
גורגו - עיט שחושב שהוא אווז.
לינה - נכדתו של אתנור בעלת חליל קסם מרפא.
שושו - שועל מרושע אשר רוצה לטרוף את נילס ואווזי הבר.
האלף השחור - ננס דמו גובלין, הנבל הראשי בסדרה.
קרובאק - העורב הטיפש של האלף השחור.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל גדור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מוצא:  ליד גוש עציון
 גובה מוצא הנהר:  כ־900 מטרים
 שפך:  נחל האלה 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת השפלה מוגדלת) נחל גדור(למפת השפלה רגילה) נחל גדור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל גדור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל גדור
 
נַחַל גְּדוֹר הוא נחל אכזב בהרי יהודה, שראשיתו בסמוך לגוש עציון, ברום של כ-900 מעל פני הים, וסופו בחיבור לנחל האלה שבעמק האלה, בסמוך לעדולם.
שמו המקורי של הנחל, ואדי ג'דור, נגזר משם החורבה שלמרגלותיה מתחיל הנחל, ח'רבת ג'דור, אשר משמרת את שמה של העיר המקראית גְדוֹר.
הנחל עובר בראשיתו בסמוך לכפר צוריף, באזור של חורש ים תיכוני, ודרכו ניסתה בראשית מלחמת העצמאות מחלקת הל"ה להעפיל לגוש עציון הנצור, ובו נלכדה.
בערוץ הנחל אותרו מגוון ממצאים ארכאולוגיים, החל מהתקופה הכלקוליתית.
נחל אבליים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה מוצא הנהר:  כ־400 מטרים
 יובלים:  נחל קנקן, נחל שכניה 
 שפך:  נחל נעמן 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) נחל אבליים(למפת הגליל המערבי רגילה) נחל אבליים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אבליים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אבליים
 
נַחַל אֶבְלַיִם הוא נחל אכזב במערב הגליל התחתון, שראשיתו במספר מעיינות למרגלות הר עצמון, וסופו בחיבור לנחל נעמן שבעמק זבולון.
הנחל מתחיל ברום של כ-400 מטרים מעל פני הים, ומתחתר בערוץ תלול וצר תחת היישובים כאוכב אבו אל-היג'א, מורשת ודמיידה. בהמשך פונה אפיק הנחל לכיוון צפון מערב, והוא עובר מצפון מזרח לאעבלין, שם חובר אליו נחל שכניה, וחוצה תחת גשר את כביש 70 לעבר עמק זבולון.
הנחל נקרא על שם היישוב התלמודי אבליים, אשר מזוהה עם הכפר הסמוך אעבלין.
טייריס מקסי

| --- | --- |

מקסי בשנת 2021 במהלך משחק של פילדלפיה 76'
 לידה:  4 בנובמבר 2000 (בן 24) דאלאס, טקסס, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.88 מטרים
 מספר:  0
 מכללה:  אוניברסיטת קנטקי
 דראפט:  בחירה מספר 21, 2020 פילדלפיה 76'
 קבוצות כשחקן
 2020–:  פילדלפיה 76'
 הישגים כשחקן
 בחירה למשחק האולסטאר ‏(2024)  זכייה בפרס השחקן המשתפר של העונה‏ (2024)  זכייה בפרס הספורטיביות של העונה‏ (2024)
טייריס מקסי (באנגלית: Tyrese Maxey; נולד ב-4 בנובמבר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת פילדלפיה 76' מליגת ה-NBA, בעמדת הרכז.
קריירת מכללות

מקסי נולד בדאלאס שבטקסס, וגדל בעיר גרלנד הסמוכה. בשנת 2019 החל ללמוד באוניברסיטת קנטקי, על מנת לשחק בקבוצת הכדורסל שלה תחת המאמן ג'ון קליפארי. לאורך עונתו היחידה בקבוצה, בה שיתף פעולה עם עמנואל קוויקלי, רשם ממוצעים של 14.0 נקודות, 4.3 ריבאונדים ו-3.2 אסיסטים למשחק.
קריירת משחק מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 2020 נבחר מקסי על ידי פילדלפיה 76', בבחירה ה-21. לאחר עונת הרוקי שלו תפקד כמחליפו מהספסל של הרכז בן סימונס, וקלע 8.0 נקודות בממוצע למשחק.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | פילדלפיה | 61 | 8 | 15.3 | 0.462 | 0.301 | 0.871 | 1.7 | 2.0 | 0.4 | 0.2 | 8.0 |
| 2021/2022 | פילדלפיה | 75 | 74 | 35.3 | 0.485 | 0.427 | 0.866 | 3.2 | 4.3 | 0.7 | 0.4 | 17.5 |
| 2022/2023 | פילדלפיה | 60 | 41 | 33.6 | 0.481 | 0.434 | 0.845 | 2.9 | 3.5 | 0.8 | 0.1 | 20.3 |
| 2023/2024 | פילדלפיה | 70 | 70 | 37.5 | 0.450 | 0.373 | 0.868 | 3.7 | 6.2 | 1.0 | 0.5 | 25.9 |
| קריירה |  | 196 | 123 | 28.6 | 0.479 | 0.414 | 0.858 | 2.7 | 3.3 | 0.7 | 0.3 | 15.4 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | פילדלפיה | 12 | 0 | 13.0 | 0.439 | 0.333 | 0.636 | 1.8 | 1.3 | 0.3 | 0.5 | 6.3 |
| 2021/2022 | פילדלפיה | 12 | 12 | 40.4 | 0.484 | 0.377 | 0.940 | 3.5 | 3.9 | 0.8 | 0.2 | 20.8 |
| 2022/2023 | פילדלפיה | 11 | 11 | 38.5 | 0.427 | 0.400 | 0.903 | 4.8 | 2.3 | 1.4 | 0.5 | 20.5 |
| קריירה |  | 35 | 23 | 30.4 | 0.452 | 0.386 | 0.864 | 3.3 | 2.5 | 0.8 | 0.4 | 15.7 |
הערות שוליים

↑  הסטטיסטיקות של מקסי בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2020, באתר basketball-reference.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צינה דיזנגוף

| --- | --- |

 לידה:  1872 ז'יטומיר, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  23 בפברואר 1930 (בגיל 58 בערך) 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 בן או בת זוג:  מאיר דיזנגוף 
 
צינה ומאיר דיזנגוף
קברם של צינה ומאיר דיזנגוף בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב
צינה חיה (ברנר) דיזנגוף (1872, תרל"ב – 23 בפברואר 1930) הייתה ממייסדי תל אביב ורעייתו של ראש העיר הראשון שלה, מאיר דיזנגוף.
ביוגרפיה

צינה חיה ברנר נולדה וגדלה בעיר ז'יטומיר שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה). אביה, שלמה ברנר, היה רב. כנערה הכירה צינה את מאיר דיזנגוף, כאשר שירת במסגרת הצבא הרוסי כעורך עיתון צבאי בעיר. ב-1893 נסעו בני הזוג לאלכסנדריה שבמצרים, שם נישאו. לאחר מכן הם עלו לארץ ישראל והתגוררו ליד מפעל בקבוקי הזכוכית בטנטורה, שאותו הקים מאיר בשליחות הברון רוטשילד. בתקופה זו חלתה צינה בקדחת במהלך הריונהּ, ובהוראת רופאיה היא נסעה לפריז, שם נולדה בתה אך נפטרה בגיל חודשיים. מאז נותרו בני הזוג ללא ילדים.
ב-1894 נכשל מפעל הזכוכית בטנטורה, ובני הזוג עזבו לאודסה, שם הקים מאיר מפעל זכוכית והתרועע עם חברי חובבי ציון. ב-1904 ייסד מאיר את חברת "גאולה" לרכישת קרקעות בארץ, ועלה לארץ ישראל עם צינה. בני הזוג התיישבו ביפו. ב-1906 הצטרפו לקבוצת המשפחות שייסדה את שכונת "אחוזת בית", והקימו בשדרות רוטשילד 16 את ביתם (בית דיזנגוף). מאיר דיזנגוף שימש ראש הוועד של אחוזת בית, ראש "ועד ההגירה" בתקופת גירוש תל אביב במלחמת העולם הראשונה, ומ-1922 כיהן כראש העיר הראשון של תל אביב. צינה דיזנגוף עסקה לאורך השנים בהוראה, סיעוד ופעילות פילנתרופית. כן סייעה לבעלה בפעילות למען קידום העיר תל אביב, במיוחד בתחום הניקיון העירוני והחינוך.
ב-1930 נפטרה צינה דיזנגוף בתל אביב, ונקברה בבית הקברות טרומפלדור שבעיר בהלוויה רבת-משתתפים. מאיר דיזנגוף החליט לתרום את ביתם המשותף להקמת מוזיאון תל אביב לאמנות לזכרהּ. במוזיאון הוצגו כ-240 יצירות אמנות שרכש מאיר בעצמו, וכן יצירות שתרמו אמנים רבים. דיזנגוף המשיך להתגורר בקומה העליונה בבית, עד מותו ב-1936. הוא נקבר לצד רעייתו.
במרכז רחוב דיזנגוף, הקרוי על שמו של מאיר דיזנגוף, נחנכה ב-1938 כיכר צינה דיזנגוף, על שמה, שהפכה לאחד מסמליה העיקריים של תל אביב.
לקריאה נוספת

לזכר צינה חיה דיזנגוף: נ"ע, תל אביב: דפוס אמנות ארץ ישראל, תרצ"א. (מכיל תולדותיה מאת מאיר דיזנגוף עם מאמרי הספד ממחברים שונים.)
יעל נויבירט, הליידי של העיר הלבנה: צינה דיזנגוף: פרקי ביוגרפיה, תל אביב: עלי נבל, תשע"א 2011.
הערות שוליים

↑  הלויתה של הגברת חיה דיזנגוף ז"ל, דואר היום, 24 בפברואר 1930.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310205605171  GND: 1030594996  ISNI: 0000 0003 6759 2939  LCCN: no2012021190  VIAF: 232248211   WorldCat (עם VIAF): 232248211
הר מסרבים

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  656 מ' 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הגליל העליון
 רכס הרים:  הגליל העליון 
 קואורדינטות:  32°58′13″N 35°27′42″E﻿ / ﻿32.9702778°N 35.4616667°E﻿ / 32.9702778; 35.4616667
  (למפת צפת מוגדלת) הר מסרבים(למפת צפת רגילה) הר מסרבים(למפת הגליל העליון רגילה) הר מסרבים(למפת הגליל העליון מוגדלת) הר מסרבים
 
הר מסרבים הוא הר בגליל העליון, כקילומטר וחצי ממערב לצפת, המתנשא לרום של 656 מטרים מעל פני הים.
ממזרח להר עובר ערוצו התלול של נחל עמוד עליון, מצפון לו עובר נחל מירון, ומדרום וממערב לו עובר נחל שמאי.
בשיפוליו הצפוניים של ההר נמצא חניון נחל עמוד, ממנו יוצא שביל טיולים לאפיק ולמעיינות נחל עמוד, לצד תחנת המשטרה המנדטורית בעין תינה.
ההר קרוי על שם משמרת הכהונה יהויריב, אשר כונתה במקורות חז"ל גם מסרבי מרון על שם מתתיהו אבותם שסירב להקריב חזיר כקרבן בעירו מודיעין, ואשר מקום מושבה בתקופת המשנה היה במירון הסמוכה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחל אשתמוע

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה מוצא הנהר:  800 מטרים
 שפך:  נחל יתיר 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל אשתמוע(למפת צפון הנגב רגילה) נחל אשתמוע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אשתמוע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אשתמוע
 
נַחַל אֶשְׁתְּמֹעַ הוא נחל אכזב שראשיתו בדרום הר חברון, ברום של כ-800 מטרים מעל פני הים, וסופו בחיבור לנחל יתיר, מיובלי נחל באר שבע, בסמוך לחורה.
שמו של הנחל נגזר משמה של העיר המקראית והתלמודית אֶשְׁתְּמֹעַ, אשר מזוהה עם הכפר סמוע, בו מתחיל הנחל.
אפיקו של הנחל הוא בכיוון דרום מערב, והוא עובר בתחילתו למרגלות היישוב שמעה, ובהמשך למרגלות הר חירן ובצמוד ליישוב מיתר ולתוואי שביל ישראל, וכולל מספר גבים, בנוסף, בנחל עובר שביל ישראל.
מצפה אלות

עמק הירדן כפי שנצפה מהמצפה
מצפה אלות הוא נקודת תצפית הנמצאת בשמורת "מצפה אלות", אשר מהווה את הנקודה הגבוהה ביותר ברכס רמת סירין. הוא נמצא 2 ק"מ מערבית למושבה מנחמיה וכ-4 ק"מ מדרום מזרח ליבנאל.
גובה המצפה הוא כ-360 מטרים מעל פני הים, והוא נמצא בקצה המזרחי של הרכס, על תוואי שביל ישראל ושביל עמק המעיינות. בנוף שנצפה ממנו ניתן לראות את הכנרת, עמק הירדן ורמת הגולן. כמו כן היישובים יבנאל, אלומות ויישובי עמק הירדן.
התצפית נבנתה לזכר חן כנרתי, לוחם בסיירת צנחנים שנפל בלבנון.
המצפה קיבל את שמו מן האלות הרבות הגדלות ברמת סירין, בפרט, משתי אלות אטלנטיות המצויות בנקודת התצפית.
האנדרטה לחן כנרתי
הר כבול

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  373 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הגליל התחתון
 רכס הרים:  הגליל התחתון 
 קואורדינטות:  32°51′09″N 35°13′19″E﻿ / ﻿32.8525°N 35.2219444°E﻿ / 32.8525; 35.2219444
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) הר כבול(למפת הגליל המערבי רגילה) הר כבול(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר כבול(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר כבול
 
הר כָּבוּל הוא הר במערב הגליל התחתון, המגיע לרום של 373 מטרים מעל פני הים.
ההר שוכן מצפון להר שכניה, וממזרח ליישוב טמרה, הנמצא למרגלותיו. מדרום להר נמצא אפיקו של נחל שכניה, ומצפון לו נמצא אפיקו של נחל כבול.
ההר קרוי על שם העיר מתקופת המקרא, בית שני והתלמוד כָּבוּל, המזוהה עם הכפר הסמוך מצפון־מערב כאבול.
בשטח ההר עובר כביש המחבר בין טמרה ובין יישובי גוש משגב.
Toxicity

ערך זה עוסק באלבום של להקת ההאבי מטאל סיסטם אוף אה דאון. אם התכוונתם לשיר של להקה זו, ראו .
Toxicity (בתרגום חופשי: רעילות) הוא אלבום האולפן השני של להקת המטאל הארמנית-אמריקאית סיסטם אוף אה דאון. האלבום יצא לאור ב-4 בספטמבר 2001, על ידי חברת ההקלטות קולומביה רקורדס.
האלבום שומר על ה"ריפים" הנוקשים ועל הקצב הגס של האלבום הראשון, אם כי הוא מוסיף ניחוח מלודי ופופ-חברותי במקצת. בעקיפין, עם מילים מתחום הפוליטיקה, פרסמה Toxicity את סיסטם אוף אה דאון כלהקת מטאל מהשורה הראשונה. האלבום Toxicity נמכר בלמעלה מ-6.5 מיליון עותקים ברחבי העולם. שיר הנושא של האלבום שנושא גם את שמו נצפה מעל לחצי מיליארד פעמים באתר יוטיוב (נכון ליולי 2020).
רשימת רצועות

| 21> מס' | 21> שם | 21> כותב(ים) | 21> משך | 21>  | 21>  | 21>  | 21>  | 21>  | 21>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Prison Song  |   | 3:21 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Needles  |   | 3:13 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Deer Dance  |   | 2:55 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Jet Pilot  |   | 2:06 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | X  |   | 1:58 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Chop Suey!  |   | 3:30 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Bounce  |   | 1:54 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Forest  |   | 4:00 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ATWA  |   | 2:56 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Science  |   | 2:43 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Shimmy  |   | 1:51 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Toxicity  |   | 3:38 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Psycho  |   | 3:45 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Aerials  |   | 6:11 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 41:54 |  |  |  |  |  |  |
| רצועת בונוס> מס' | רצועת בונוס> שם | רצועת בונוס> כותב(ים) | רצועת בונוס> משך | רצועת בונוס>  | רצועת בונוס>  | רצועת בונוס>  | רצועת בונוס>  | רצועת בונוס>  | רצועת בונוס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Johnny  |   | 2:09 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 44:03 |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  2023> מדינה |   ‏‏‏  2023> מצעד |   ‏‏‏  2023> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הרוק והאלטרנטיבי | 77 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים האלטרנטיביים | 35 |
|   ‏‏‏  2024> מדינה |   ‏‏‏  2024> מצעד |   ‏‏‏  2024> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים האלטרנטיביים | 26 |
הערות שוליים

↑  רצועה זו הצטרפה מאוחר יותר לדיסק
↑  Top Rock & Alternative Albums, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Top Alternative Albums, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Year-end Charts – Top Alternative Albums, בילבורד, ‏2024
| סיסטם אוף אה דאון |
| --- | --- | --- |
דארון מאלכיאן • סרג' טנקיאן • שאבו אודאג'יאן • ג'ון דאלמיאן
אונטרוניק חצ'טוריאן
| אלבומי אולפן | System of a Down (1998) • Toxicity (2001) • Steal This Album! (2002) • Mezmerize (2005) • Hypnotize (2005) |  |
| מיני אלבומים | Untitled 1995 Demo (1995) • Demo Tape 1 (1995) • Demo Tape 2 (1996) • Demo Tape 3 (1997) • Demo Tape 4 (1997) • Storaged Melodies (2002) |  |
| סינגלים | Sugar • Spiders • Chop Suey! • Toxicity • Aerials • Innervision • Boom! • B.Y.O.B. • Question! • Hypnotize • Lonely Day • Kill Rock 'n Roll |  |
| סיבובי הופעות | Mezmerize / Hypnotize Tour • System of a Down Reunion Tour • Wake Up The Souls Tour |  |
קטגוריה:System of a Down • פורטל:הבי מטאל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: f50fbcb4-bfcd-3784-b4c9-44f4793e66b2
נחל אדמי

| --- | --- |

הנחל בחורף
 מידע כללי
 גובה מוצא הנהר:  200 מ' 
 יובלים:  נחל עקב 
 שפך:  נחל יבנאל 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) נחל אדמי(למפת הגליל העליון רגילה) נחל אדמי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אדמי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל אדמי
 
נַחַל אֲדָמִי הוא נחל אכזב בגליל התחתון, שראשיתו במושב שדה אילן, ברום של כ-200 מטרים מעל פני הים, וסופו בנחל יבנאל שבבקעת יבנאל, אשר יוצר ערוץ קניוני באפיקו.
שמו של הנחל נגזר משם העיר המקראית והתלמודית אֲדָמִי - דמין, אשר מזוהה עם תל אדמי ועם חורבת דמין הסמוכים לערוץ הנחל (ח'רבת א-דאמיה).
ערוץ נחל אֲדָמִי הקניוני (הַנֶּקֶב של "אֲדָמִי הַנֶּקֶב" המקראית?) ובו בוקע עין אֲדָמִי (באזור הצמחייה שבחלק התחתון של הערוץ בתמונה). בערך בשליש התחתון של הגבעה בחלק הימני של הצילום ניתן לראות את שרידי ח'רבת דמין, ותל אֲדָמִי נישא מעליה בראש הגבעה.
אפיק הנחל בחלקו הקניוני הוא בזלתי, וכולל מספר מעיינות. שטח הנחל והרכס שמדרום לו הוכרז כשמורת טבע בשם "רכס אדמי".