stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארתור הולמס
הערות שוליים

↑  ג'ון גריבין, תרגום: דפנה לוי, 12: הניצחון האחרון של המדע הקלאסי (ספר רביעי: התמונה הגדולה), היסטוריה של המדע: 1543-2001, ספרי עליית הגג - סדרת מדע ופילוסופיה, הוצאת ידיעות ספרים, 2010, עמ' 493-498, מסת"ב 978-965-511-499-7
↑  Edmond A. Mathez, Earth: Inside and Out (American Museum of Natural History Book), New Press, 2001
↑  Cherry L. E. Lewis, Holmes, Arthur (1890–1965), geologist and geophysicist, Oxford Dictionary of National Biography, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2004
↑  Commemorative Plaques in Gateshead Borough
↑  Lewis, Cherry L. E, Arthur Holmes: An Ingenious Geoscientist, University of Bristol, England, 2002
↑  ארתור הולמס, "The Association of Lead with Uranium in Rock-Minerals, and Its Application to the Measurement of Geological Time", Proceedings of the Royal Society A: Mathematical, Physical and Engineering Sciences, 578 85, 1901, עמ' 248-256
↑  ארתור הולמס, גיל כדור הארץ, לונדון: האחים הארפר, 1913
↑  האגודה הגאולוגית על שם ארתור הולמס, אוניברסיטת דרהם
↑  G. Brent Dalrymple, Ancient Earth, Ancient Skies: The Age of Earth and Its Cosmic Surroundings, Stanford University Press, 2004, ISBN 978-080-474-933-6
1 2 3 4  ארתור הולמס, עקרונות הגאולוגיה הפיסיקלית, מהדורה 1.0, הוצאת תומאס נלסון ובניו, 1944, מסת"ב 0-17-448020-2
↑  Reynolds, John H, Alfred Otto Carl Nier
↑  Cherry Lewis, The dating game : one man's search for the age of the Earth, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', 2000
↑  Wessel, P.; Müller, R. D., "Plate Tectonics", Treatise on Geophysics, Elsevier 6, 2007, עמ' 49–98
↑  Vine, F. J., "Spreading of the Ocean Floor: New Evidence", Science 154, 1966, עמ' 1405–1415
↑  "Doris Reynolds" באתר Undiscovered Scotland.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262606005171  BIBSYS: 90210749  BNE: XX1127560  BnF: cb12441329r (data)  CiNii: DA00326733  GND: 122915178  ICCU: SBLV117165  ISNI: 0000 0000 8377 7499  LCCN: n50032679  NDL: 00443650  NLA: 35203035  NTA: 067529828  RERO: 02-A003380171  SELIBR: 354726  SNAC: w6nc84m8  SUDOC: 033556938  Trove: 863405  VIAF: 44391874   WorldCat (עם VIAF): 44391874 
המבנה הפנימי של כדור הארץ
זרמי הערבול במעטפת כדור הארץ
אנימציה של נדידת היבשות מיבשת על אחת ועד למבנה המוכר כיום
אנימציה המדגימה את התפשטות קרקעית הים ברכס מרכז אוקייני
ג'ון קמני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 במאי 1926 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  26 בדצמבר 1992 (בגיל 66) Etna, ארצות הברית 
 שם לידה:  Kemény János György 
 מקום קבורה:  Dartmouth College Cemetery 
 מקום לימודים:  הקמפוס החינוכי ג'ורג' וושינגטון (1945)  אוניברסיטת פרינסטון (1949) 
 מנחה לדוקטורט:  אלונזו צ'רץ' 
 מוסדות:  דארטמות' קולג' (1953–1992)  פרויקט מנהטן (1946–1946)  אוניברסיטת פרינסטון (1947–1953) 
 תלמידי דוקטורט:  Václav E. Beneš, Neal Weidenhofer, John Albert Higginson, Michael Jay Berg 
 פרסים והוקרה:  פרס חלוץ המחשב (1985) 
 
ג'ון ג'ורג' קמני (בהונגרית: Kemény János György; 31 במאי 1926 –  26 בדצמבר 1992) היה מתמטיקאי ומדען יהודי-אמריקאי יליד הונגריה, ידוע במיוחד בשל המצאת שפת התכנות BASIC ב-1964 עם תומאס א. קורץ.
קמני נולד בבודפשט למשפחה יהודית. בשנת 1938 אביו היגר לארצות הברית והצליח להביא את יתר המשפחה בשנת 1940. קמני סיים תואר ראשון באוניברסיטת פרינסטון בשנת 1946 ודוקטורט בשנת 1949. במהלך מלחמת העולם השנייה עבד במסגרת בפרויקט מנהטן כשנה כעוזר של ריצ'רד פיינמן.
בשנת 1960 הוא היה שותף לגילוי איגודיות. כראש המחלקה למתמטיקה בדארטמות' דחף לשינויים בתוכניות הלימודים ובפרט כתב ספר "Introduction to Finite Mathematics" עם לורי סנל וג'רלד תומפסון.
הוא הציע שיטת בחירות הידועה בתור שיטת קמני או שיטת קמני-יאנג; ביטה זאת הבוחרים מדרגים את האפשרויות ונבחרת הפרמוטציה שממזערת את סכום מרחקי קנדל-טאו..
קמני שימש הנשיא ה-13 של דארטמות' קולג' מ-1970 ל-1981, חלוץ השימוש במחשבים לחינוך במכללות. ב-1972, בתקופת נשיאותו החלו בדארטמות', לקבל ללימודים סדירים סטודנטיות (עד אז רק גברים התקבלו).
קמני היה יו"ר הוועדה הנשיאותית שחקרה את תאונת אי שלושת המילין ב-1979.
הערות שוליים

↑  Faison, Seth (1992-12-27). "John Kemeny, 66, Computer Pioneer and Educator (obituary)". הניו יורק טיימס. נבדק ב-2008-02-02.
↑  Introduction to Finite Mathematics John G. Kemeny, J. Laurie Snell, and Gerald L. Thompson
↑  John Kemeny, "Mathematics without numbers", Daedalus 88 (1959), pp. 577–591
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274968905171  PLWABN: 9810626564405606  BIBSYS: 90136288  BnF: cb12284469g (data)  CiNii: DA00707169  dblp: 83/5851  GND: 123385865  ISNI: 0000 0001 2147 0034  LCCN: n79109161  LNB: 000067627  MGP: 8017  NDL: 00445431  NKC: mzk2005266506  NLA: 35265231  NSK: 000015784  NTA: 067859976  RERO: 02-A003448774  SELIBR: 193268  SNAC: w6168098  SUDOC: 031674437  Trove: 1068292  VIAF: 108481790   WorldCat (עם VIAF): 108481790 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אורי דיין

| --- | --- |

 לידה:  10 בפברואר 1947 (בן 77) קהיר, מצרים
 ענף מדעי:  מדעי האטמוספירה, מטאורולוגיה, קלימטולוגיה,
 עיסוק:  פרופסור אמריטוס
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת פלורידה, מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי (NOAA), Penn State University
 תלמידי דוקטורט:  אילן לוי, רוני דרורי, שלו בודנהיימר
 דף באתר האוניברסיטה העברית
אורי דיין (נולד ב-10 בפברואר 1947) הוא פרופסור אמריטוס למטאורולוגיה סינופטית ולקלימטולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
עיקר מחקרו נוגע לסירקולציה באטמוספירה בסקלה סינופטית (תופעות מסדר גודל של כ-1000 ק"מ). חקר תופעות מזג אוויר קיצוניות, פיזור והסעת מזהמים באטמוספירה, וחקר שכבת הגבול האטמוספירית.
ביוגרפיה

נולד בקהיר, מצרים ב-10 בפברואר 1947. עלה לישראל בשנת 1957. בשנת 1970 קיבל תואר ראשון בגאוגרפיה, גאולוגיה וקלימטולוגיה, עם דגש בלימודי הקלימטולוגיה והמטאורולוגיה. ב-1974 קיבל תואר מוסמך במחלקה למדעי האטמוספירה. עבודת התזה התרכזה בפיזור פחמן חד-חמצני בירושלים. ב-1983 קיבל תואר דוקטור. תזת המחקר עסקה ב"פיזור מזהמים באזור אורבני בעל טופוגרפיה מורכבת". את שלושת תאריו השלים באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר מכן שהה כשנתיים במסגרת פוסט דוקטורט במעבדה לחקר משאבי אוויר של המנהל הלאומי לחקר האטמוספירה והאוקיינוסים (NOAA) בארצות הברית. במסגרת זו חקר את התנאים האטמוספיריים המעודדים הסעת מזהמים לטווחים ארוכים, ולקח חלק פעיל במספר ניסויים מוטסים לחקר פיזור והסעת מזהמים מעל ארצות הברית.
בשנת 1993 שהה דיין בשבתון בסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית (EPA), במעבדה לחקר האטמוספירה והערכת החשיפה למזהמים, ב-Research Triangle Park בצפון קרולינה. שם התמחה בתחום האופטימיזציה של רשתות לניטור איכות אוויר. ב-2002 חקר את המנגנונים המטאורולוגיים המווסתים את כימיית המשקעים בעולם, במסגרת שבתון במחלקה למטאורולוגיה של אוניברסיטת המדינה של פנסילבניה.
בשנים 1985–1997 הצטרף כחוקר בכיר בתחום הפיזיקה של האטמוספירה ושימש ראש קבוצת המחקר בתחום הערכת סיכונים סביבתיים, בוועדה לאנרגיה אטומית במרכז למחקר גרעיני שורק. בשנת 1997 הוזמן להצטרף לסגל האוניברסיטה העברית. בשנים 1997-2006 היה פרופסור חבר במטאורולוגיה וסביבה במחלקה לגאוגרפיה פיזית, האוניברסיטה העברית בירושלים, וב-2006 היה לפרופסור מן המניין. בשנים 2007-2010 שימש כמנהל המחלקה לגאוגרפיה.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים

דיין פרסם קרוב ל-120 מאמרים בעיתונים מדעיים מקצועיים וכ-30 פרקים בספרים מקצועיים.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > פיתוח כלים ליישום הקלימטולוגיה הסינופטית במחקרים סביבתיים

מראשית מחקרו עסק דיין בהתנהגות האטמוספירה התחתונה והשפעתה על אופן הפיזור וההסעה של המזהמים הנפלטים בה. הוא פיתח שיטות לאבחון וקטלוג המצבים הסינופטיים היוצרים מתארי זיהום ייחודיים. מערך תחנות הניטור בארץ איפשר לראשונה ניתוח סימולטני של מתארי הזיהום השונים, והתאמתם למצבים הסינופטיים אשר שררו בזמן התרחשותם. במסגרת תקופת הפוסט-דוקטורט במעבדות של המנהל האמריקאי לאטמוספירה ואוקיינוסים (NOAA) פיתח שיטת חישוב למסלולי הסעה ארוכי טווח של מזהמים. המודל מאפשר למזג בין מאפייני זרימת הרוח לבין הקטגוריות הסינופטיות הגורמות לאירועי זיהום אויר קיצוניים. במחקר נוסף, בשיתוף עם קבוצת המחקר שלו, הראה כי אין שיטת מיון עדיפה לסירקולציות האטמוספיריות, וממגוון השיטות הקיימות בספרות יש לבחור את זו המסבירה את התופעה הסביבתית אותה חוקרים. כמו כן, נמצא כי טיב הקשר שבין הסירקולציה לאירוע הסביבתי תלוי בממדי האירוע.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > אפיון שכבת הגבול האטמוספירית

המבנה התרמלי של שכבת הגבול, המשתרעת מפני הקרקע ועד לגובה של כקילומטר, חשוב להבנת תהליכי הפיזור של מקורות פליטה גדולים. דיין השתתף בפיתוח אלגוריתם ייעודי לחישוב המבנה התרמלי של האטמוספירה מעל ישראל וכלל אגן הים התיכון. כמו כן עסק בפיתוח שיטות חישה מרחוק באמצעות לייזר רדאר (לידר) ורדאר אקוסטי שאפשרו לראשונה להעריך באופן כמותי את התהליכים היממתיים החלים בשכבת הגבול. יחד עם קבוצת מחקר של הטכניון ניתח נתוני רום של האטמוספירה בישראל להבנת התלות בין מאפייני שכבת הגבול ובין אופן פיזור מזהמים בה.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > חקר תנאי הסעת מזהמים לטווחים ארוכים

כחלק מתקופת הפוסט דוקטורט ב-NOAA השתלב בקבוצות מחקר בארצות הברית בפיתוח מודלים להסעת מזהמים לטווחים ארוכים (Long Range Transport - LRT Modelling). פיתוח מודלים מסוג זה מאפשר לחשב את מסלולי ההסעה של גושי אוויר מזוהמים באטמוספירה. מיון רב שנתי של מסלולים אלה תרם להבנת הקלימטולוגיה של מקורות גושי האוויר ותדירות הגעתם לנקודה מסוימת, וכן לאבחנה בין סוגי המשקעים מבחינת חומציותם בהתאם למקורות האוויר. מקור המזהמים אינו ידוע מראש בכל המקרים. שימוש באיזוטופים יציבים של עופרת, ומודל LRT הוכיח שעופרת המתגלה בירושלים אינה רק ממקור מקומי אלא גם מזו הנפלטת במדינות אחרות. במחקר נוסף הראה שהמערכת הסינופטית המאפיינת את הקיץ (הרמה הסובטרופית והאפיק הפרסי) גורמת בארץ לזיהום המגיע מרחוק וחלקו עשיר במתכות רעילות.
בשיתוף עם קבוצת חוקרים מאוניברסיטת שיקגו ומאוניברסיטת בן-גוריון הראה דיין, בעזרת מודל LRT, שמקורם של המים האגורים באקוויפר בנגב, נמצא במדבר מרוחק. מחקר זה פורסם בכתב העת PNAS.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > השפעת הסירקולציה האטמוספירית על הרמה, הסעה ושקיעה של אבק מדברי

דיין עוסק רבות בתנאים המטאורולוגיים לאירועים סביבתיים טבעיים ולאירועים אנתרופוגניים. היות שישראל שוכנת בספר המדבר, התעניין במקורות סופות האבק הפוקדות את האזור. ממצאי מחקר שביצע מצביעים על פוטנציאל האבק המדברי בוויסות חומציות המשקעים. כדי להבדיל בין הסופות מהמדבר הערבי ובין סופות שמקורן בצפון אפריקה, שיתף פעולה עם שלוש קבוצות מחקר - המעבדה למשאבי אוויר של NOAA, לחישוב מסלולי הסופות באמצעות מודל LRT, המעבדה לעיבוד נתוני לוויינים של NOAA והמרכז למחקר גרעיני שורק. ממצאי המחקר הראו כי סופות האבק החודרות למרכז הים התיכון שונות מהותית מהסופות החודרות למזרחו, בזהות מקורות האבק, בשכבה האטמוספירית המסיעה ובמשכי הסופות.
יחד עם קבוצת מדענים מהוועדה הצרפתית לאנרגיה אטומית, ניתח בסיס נתוני ניטור אבק שנאסף במשך 12 שנים על ידי הלוויין METEOSAT מעל אגן הים התיכון והאוקיינוס האטלנטי. הניתוח סייע באפיון קלימטולוגיית סופות האבק בים התיכון ובסביבתו. נמצא כי השונות הבין שנתית בעומסי האבק הנישאים באטמוספירה היא תופעה בקנה מידה גדול ותואמת את השונות הנצפית באוקיינוס האטלנטי. מחקר זה פורסם בכתב העת Nature.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > ניתוח התנאים המטאורולוגיים הגורמים לגשמי זעף ושיטפונות בזק בארץ

אחד האירועים הסביבתיים הטבעיים שפוקד את ישראל, בשל מיקומה בגבול המדבר הוא שיטפון בזק. תופעה זו משלבת אספקטים סביבתיים ומטאורולוגיים, וטמונה בה סכנה באזורים מדבריים ובאזורים מיושבים. מחקרו של דיין היה פורץ דרך בכך שאפיין כמותית את הפרמטרים המטאורולוגים שמסייעים באבחנה מבדלת בין גשם תאי ובין גשם בעל פריסה רחבה כגורם משמעותי בהתפתחות שיטפונות בזק מעל המדבר. מאוחר יותר הראה כי גשם זה נגרם על ידי פעילות בסקלות שונות באטמוספירה. לכל אחת מסקלות אלה תרומה ייחודית לחומרת השיטפון. ניתוח השוואתי של התנאים האטמוספיריים לשיטפונות בזק במזרח התיכון לעומת המערב, מצביע על תנאי התפתחות שונים בשני חלקי אגן הים התיכון.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > התנאים האטמוספיריים לאפיון משקעים חומציים

המשקעים החומציים מוכרים בעיקר בשל הקשר בינם ובין זיהום אוויר. אספקט סביבתי נוסף בחקר הגשם החומצי הוא ניתוח הרכבו הכימי, כדי ללמוד בעזרתו על שינויים בהרכב הכימי של האטמוספירה. בעת עבודתו במעבדות NOAA ערך דיין מחקר לאומדן החומציות הטבעית של המשקעים. חומציות זו נגרמת בעיקר בשל נוכחות פחמן דו-חמצני באוויר, ובשל תרכובות אורגניות שמקורן טבעי במספר אתרים בעולם המרוחקים מריכוזי אוכלוסייה - באלסקה, מיין, וסמואה שבאוקיינוס השקט. תוצאות מחקר נוסף הצביעו על כך שנתונים מדגימה יומית עדיפים ומדויקים יותר על פני אלו שהתקבלו מדגימה שבועית. על מנת להבטיח סדרת זמן ארוכה ואחידה, פיתח דיין במסגרת שבתון ב-Penn State University שיטה סטטיסטית למיזוג בסיסי הנתונים לגשם חומצי בארצות הברית ובכך ללמוד על השינויים בחומציות באמצעות סדרת זמן ארוכה.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > פיזור מזהמים אנתרופוגניים (גזים וחלקיקים)

חלק גדול ממחקרו עוסק באספקטים המטאורולוגיים של זיהום האוויר, במיוחד באינטראקציה שבין תנועות האוויר בחלקה התחתון של האטמוספירה ובין ריכוזי המזהמים הנפלטים בה - ומכאן לתפרוסתם בזמן ובמרחב. במסגרת שנת שבתון בסוכנות לאיכות הסביבה האמריקאית (EPA) פיתח, בשיתוף עם מדעניה, שיטה סטטיסטית עבור ארגון הבריאות העולמי לבחינת חלופות למערכי הניטור של מזהמי האוויר השונים. מטרת השיטה היא ייצוג אופטימלי של חשיפת האוכלוסייה למזהמים אלה. מחקר נוסף הקושר בין אקלים וסביבה מנתח את הדמיון הרב באקלים הים-תיכוני של ישראל בהשוואה לזה של אגן לוס אנג'לס כמפתח להבנת היווצרות ריכוזי האוזון הקרקעי בשני אזורים אלה. בנוסף למנגנונים המוכרים בספרות, האחראיים לבנית ריכוזי אוזון גבוהים באזור ההר, זיהו מנגנון נוסף חשוב (Convective Debris) הנגרם בשל תפיחת שכבת הגבול בשעות הקיץ החמות, המביאה לצניחה פתאומית של גושי אויר העשירים באוזון. תופעה דומה זוהתה בבחינת ריכוזי הגופרית הדו-חמצנית הנפלטת מארובות תחנת הכוח "אורות רבין" בחדרה
קיימים אזורים שבהם ממוקמים מספר מוקדי פליטה (תחנות כוח, בתי זיקוק ועוד) ומכאן הקושי בזיהוי הגורם המזהם העיקרי. על מנת לפתור סוגיה זו היה דיין שותף לפיתוח שיטה סטטיסטית שנעזרת ביחס גופרית דו-חמצנית לתחמוצות חנקן לזיהוי המקור. מלבד מחקרים שיזם בחקר מקורות זיהום מקומיים בישראל כתלות בתנאים המטאורולוגיים האופייניים לאזור, ניתח גם אירועים בצפון מזרח ארצות הברית ובמרכז אירופה להבנת הגורמים המשפיעים על תפרוסתם בזמן ובמרחב.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > הערכת סיכונים סביבתיים בתעשייה הכימית והפטרוכימית

דיין כיהן כראש הקבוצה הסביבתית במרכז הגרעיני שורק, והיה מעורב בקביעת מיקום מתקנים עתירי אנרגיה ובהערכת סיכונים ממתקנים תעשייתיים. עסק בניתוח התוצאות הסביבתיות של שחרור חומרים מסוכנים לסביבה, תוך כדי הערכת המקור, חישוב שדה הריכוזים והערכת מנות החשיפה והאפקטים הבריאותיים. ביפנילים עתירי כלור (PCB) הן תרכובות אורגניות רעילות שמציות כחומר מבודד בשנאים. במהלך שריפה בתחנת כוח משוחרר לאטמוספירה חומר זה בשל פריצת שנאי. על מנת להעריך את הזיהום הסביבתי מתאונה זו ואת הצורך באמצעי שיקום, פותחה מתודולוגיה להערכת ריכוזי PCB שנספחו בצמחייה שנחשפה לאוויר שהיה עשיר במזהם. שיטה זו אפשרה שחזור מהימן של עוצמת המקור של ה-PCB לאטמוספירה בעת השריפה.
עתודות הגז הטבעי שנתגלו לחופי ישראל (תמר ולווייתן) העלו צורך ללימוד ולניתוח התוצאות הנלוות של פעילות זו. מיקום אסדת הטיפול "לווייתן" בקרבה לחוף הצריכה בחינה של שעורי הפליטה הצפויה. מחקרו של דיין חשף ליקויים תכנוניים רבים ותחזיות הלוקות בהערכת חסר של המתכננים לפליטות מזהמי אוויר, שחלקם מחוללי סרטן, כגון בנזן. תחזיות אלה נמצאו כבלתי מציאותיות בהשוואה לפליטות מדודות מאסדות גז בתפוקות דומות בעולם, וזאת בשל התבססותה על מתודולוגיה שגויה והתעלמות מתנאים מטאורולוגיים המאפיינים סביבה ימית זו.
קריירה מדעית ומקצועית ונושאי מחקר עיקריים > חקר ההשפעות הבריאותיות של הסביבה

המזרח התיכון הוא אחד האזורים שבהם התגלו לעיתים קרובות ריכוזים גבוהים של חלקיקי אבק בעלי השפעה שלילית על הבריאות. מחקריו של דיין בנושא מצביעים על התרומה של הסעת חלקיקים אלה מטווח רחוק, יחד זיהוי מקורם, ומראים כיצד התנאים סינופטיים משפיעים על הרכבם הכימי ועל רעילותם. אחד המכשולים באיתור הקשר בין החשיפה לריכוזי האבק לאירועים לבביים חריפים הוא העדר עדויות אודות החשיפה ברמה תת-יומית לריכוז האבק. שימוש בנתוני רפואה טלפונית (Telemedicine) אפשרו לראשונה להוסיף מידע חשוב על אודות העיתוי המדויק של הופעת התסמינים הראשונים להערכה מהירה ומדויקת יותר של הסיכון המוגבר.
ברכיהו ליפשיץ

| --- | --- |

 לידה:  7 באוגוסט 1947 (בן 77) כ"א באב תש"ז 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  מנחם אלון 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1 בנובמבר 1971) 
 תלמידי דוקטורט:  עמיחי רדזינר, מיכאל ויגודה, ברוך כהנא 
 פרסים והוקרה:  פרס א.מ.ת. (2011) 
 
ברכיהו ליפשיץ (נולד ב-7 באוגוסט 1947, כ"א באב תש"ז) הוא פרופסור אמריטוס בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים, דקאן הפקולטה לשעבר. חתן פרס א.מ.ת. למשפט עברי לשנת 2011 ופרסים נוספים.
ביוגרפיה

ב-1965 החל ללמוד בישיבת ההסדר כרם ביבנה, ושרת בנח"ל במסגרת ההסדר.
לאחר סיום השירות בצה"ל החל ללמוד תואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, אותו סיים ב-1974 בהצטיינות, לאחר סיום התואר התמחה בעריכת דין בבית המשפט העליון אצל השופט יצחק קיסטר, ובפרקליטות מחוז ירושלים, אצל עו"ד מיכה קירש.
לאחר מכן סיים בהצטיינות תואר שני בתלמוד (1977) ותואר דוקטור במשפטים (1979), באוניברסיטה העברית בירושלים. עבודת הדוקטור נקראה "קם ליה בדרבה מיניה - אין אדם מת ומשלם", ונעשתה בהדרכת פרופ' מנחם אלון. בשנים 1971–1975 היה חבר מערכת כתב העת "משפטים".
בשנת 1979 הצטרף, בדרגת מרצה, לסגל הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית. בשנת 1983 מונה למרצה בכיר, בשנת 1989 מונה לפרופסור חבר, ובשנת 1996 מונה לפרופסור מן המניין. בשנים 1991–1993 כיהן כסגן הדיקן של הפקולטה למשפטים, ובשנים 1994–1996 היה דיקן הפקולטה. בשנים 2001–2004 היה ראש המכון לחקר המשפט העברי. שימש עורך ראשי של כתבי העת שנתון המשפט העברי ו-Jewish Law Annual. היה חבר הדירקטוריון של מוסד ביאליק, חבר בוועדה להצעת חוקה מטעם המכון לאסטרטגיה ציונית ומשנת 2007 גם חבר המועצה האקדמית של הקונגרס העולמי למדעי היהדות. בשנים 1997–2007 לימד גם במכללת רמת גן למשפטים, ומשנת 2007 לימד גם במכללת שערי משפט. בשנת 2016 פרש לגמלאות.
מתנגד לאקטיביזם שיפוטי. הביע תמיכה עקרונית ברפורמה המשפטית של יריב לוין.
ספריו

אסמכתא – חיוב וקניין במשפט העברי, הוצאת מאגנס וספריית המשפט העברי, ירושלים תשמ"ח.
עובד וקבלן - בין קניין לבין התחייבות, המכון למחקרי חקיקה, הפקולטה למשפטים, 1993.
משפט ופעולה, לקסיקון למונחי חיוב וקניין (ומשמעותו של הפועל העברי), מוסד ביאליק והמכון לחקר המשפט העברי, תשס"ב.
מדרש שמואל, מהדורה מדעית ופירוש, מכון שכטר, ירושלים תשס"ט.
החיוב ושעבודי הנכסים - בין קניין לבין בטוחה, המכון למחקרי חקיקה והמכון למשפט עברי, הפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית, ירושלים תשע"ח.
ההלכה – על דעת המקום או על דעת הקהל, מוסד ביאליק, ירושלים תשע"ט.
פירוש לחוק הערבות תשכ"ז-1965, מכון הארי סאקר, הפקולטה למשפטים בירושלים, הוצאת נבו, תשפ"א.
מתנות שקיומן לאחר מיתה – המכון למחקרי חקיקה, הפקולטה למשפטים בירושלים, ירושלים תשפ"ב.
סוגיות "חסורי מחסרא” בתלמוד הבבלי, יד הרב נסים, ירושלים תשפ"ג (404 עמ')
המאבק על המשפט – שיפוט ומשפט בתקופת המשנה והתלמוד בארץ-ישראל, בשיפוט בהוצאה לאור (כ- 300 עמ')
פירוש לפרק שלישי בבבלי כתובות – בשיפוט.
הערות שוליים

↑   פרופ' ברכיהו ליפשיץ,זוכה פרס אמ"ת 2011 במשפט עברי, סרטון בערוץ "Emet Prize A.M.N", באתר יוטיוב (אורך: 02:32)
↑  ברכיהו ליפשיץ, הו, תמימות לא־קדושה, רשות הרבים, 23 בפברואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264514705171  BnF: cb16265309q (data)  ISNI: 0000 0001 1472 7225  LCCN: n89116616  NTA: 323603858  ORCID: 0000-0002-3906-500X  RERO: 02-A011940376  SUDOC: 221083383  VcBA: 495/319086  VIAF: 53278183   WorldCat (עם VIAF): 53278183
אמלי רורטי

| --- | --- |

אמלי רורטי (משמאל)
 לידה:  20 במאי 1932 בלגיה 
 פטירה:  18 בספטמבר 2020 (בגיל 88) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת שיקגו 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת טאפטס 
 תחומי עניין:  פילוסופיה של הנפש, פילוסופיה, פילוסופיה של המוסר, היסטוריה של הפילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסופית, מרצה באוניברסיטה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים 
 
אמלי אוקסנברג רורטי (באנגלית: Amélie Oksenberg Rorty; נולדה ב-20 במאי 1932) היא פילוסופית ואנתרופולוגית יהודייה-אמריקאית. עיקר עיסוקה בהיסטוריה ובהיבטים פסיכולוגיים של אתיקה, מוסר ואזרחות. היא מתעניינת במיוחד בהתנגשות ערכים, חולשת הרצון ופחד מפני המוות. כאנתרופולוגית היא חוקרת אנשים בעלי מערכת ייחודית של ערכים הנובעת מחשיפה לשני עולמות תרבותיים שונים, לדוגמה פליטים או מהגרים. זוכת פרס ה-Distinguished Philosopher of the Year- society for women in philosophy ב-2001-2002.
קורות חיים

רורטי נולדה בשנת 1932 בבלגיה, ובצעירותה היגרה עם הוריה (ישראל וקלרה אוקסנברג) לארצות הברית, שם למדה באוניברסיטת שיקגו ובאוניברסיטת ייל ושם פגשה את מי שלימים יהיה אחד הפילוסופים הבכירים בעולם בשדה הפילוסופיה האנליטית - ריצ'רד רורטי. שניהם עשו דוקטורט באוניברסיטת ייל, וב-1954 נישאו. לזוג נולד בן ושמו ג'יי (ג'יימס) וכמה שנים לאחר מכן, ב-1972, התגרשו. מאוחר יותר, ב-1984, קיבלה רורטי את תואר המאסטר באנתרופולוגיה באוניברסיטת פרינסטון. מאז 2016, רורטי מרצה באוניברסיטת הארוורד על בריאות עולמית וסוציולוגיה רפואית, ועובדת במחלקה לפילוסופיה באוניברסיטת טאפטס.
קריירה

רורטי החלה את דרכה ב-1957 בוייטון קולג', שם עבדה כמרצה וכפרופסור-חבר. ב-1961 עברה לאוניברסיטת ראטגרס שם החלה כפרופסור חבר והתקדמה לדרגת פרופסורית מן המניין. ב-1988 עזבה את אוניברסיטת ראטגרס. ב-1993 החלה ללמד במחלקה לפילוסופיה של מאונט הוליוק קולג', אחר כך עברה לאוניברסיטת ברנדייס, שם לימדה היסטוריה של הרעיונות. ב-2003 עברה לאוניברסיטת ייל, בתפקיד פרופסורית אורחת (Visiting Professor) עד 2004. לאחר מכן שמשה באותו תפקיד עד 2007 באוניברסיטת הרווארד, ומאוחר יותר הגיעה לאוניברסיטת טאפטס, שם היא מלמדת במחלקה לפילוסופיה. במקביל, מ-2002, מרצה רורטי באוניברסיטת הרווארד.
מחקר > פילוסופיה

רורטי עוסקת בתחום הפילוסופיה של הנפש. עיקר עיסוקה במקרים בהם ערכים ורגשות מתנגשים, כגון אמביוולנטיות, התנגשות ערכים מוסריים ומצבים שבהם אדם פועל לכאורה בניגוד לשיקול דעתו (Akrasia). רורטי אף מתעניינת ברגשות הנתפסים כאי רציונליים, כגון קנאה ופחד מן המוות. ברבים ממאמריה מתמקדת רורטי בשאלות הקשורות להתנגשות של צווי המוסר אלה באלה, התנגשות של כללי מוסר רציונליים עם רגשות והפער בין תאוריות מוסריות והיכולת ליישמן במציאות האמפירית. הדיון המוסרי שמציעה רורטי, מבקש אפוא לעסוק בשאלות יומיומית ופרקטיות כדוגמת "האם כדאי לי להבריז מהשיעור ביום האביב היפה הזה?" רורטי כותבת גם על מערכת היחסים המורכבת בין שדה המחקר המוסרי ובין שדה הפסיכולוגיה, תוך כדי בחינת שאלות כגון "כיצד מבנה המוח, המחשבה והרגש משפיעים על המוסר והאתיקה?" רורטי מושפעת בכתיבתה בעיקר מפועלם של הפילוסופים אריסטו, שפינוזה ודייוויד יום.
מחקר > אנתרופולוגיה

כאנתרופולוגית, חוקרת רורטי אנשים המגיעים משני עולמות מוסריים ואתיים שונים, כגון פליטים או גולים, ואיך ההתנגשות הערכית הנוצרת מהמצב הזה משפיעה עליהם, ובייחוד את ההשפעות של הדבר על האסטרטגיות הפסיכולוגיות בהן נוקטים פליטים כאשר הם נאלצים להתמודד עם בריאות לקויה. רורטי אף מתעניינת בקשרים האמביוולנטיים הנוצרים בין רופאים למטופליהם.
ספרים שערכה

רורטי כתבה וערכה כ-15 ספרים וכתבה מעל 100 מאמרים. ביניהם הספרים הבאים:
ספרים שערכה > ספרים שערכה

Mind in action, Beacon Press 1988. (לא תורגם לעברית)
Pragmatic Philosophy, Doubleday, 1966. (לא תורגם לעברית)- אוסף של כתבים, בניהם חלק מהכתבים החשובים ביותר של שלושת הפרגמטיסטים הראשונים (צ'ארלס סנדרס פירס, ויליאם ג'יימס וג'ון דיואי). מטרת האוסף היא להראות איך הפילוסופים בני זמננו הושפעו מן והשפיעו על הפרגמטיזם.
The Identities of Persons, University of California Press, 1976. (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים המנתחים את השפעתה של זהות (personal identity) על האתיקה ועל תיאורית הפעולה.
Explaining Emotions, University of California Press, 1976. (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים בו המחברים מנתחים רגשות על ידי הנוירופיזיולוגיה, הפסיכולוגיה והפסיכולוגיה החברתית, והפסיכולוגיה הפילוסופית. הם דנים בקשיים המתעוררים בסיווג הרגשות, מתייחסים אל הרציונליות שלהם, וקובעים את תפקידם והשפעתם בפעולות מוסריות.
Essays on Aristotle's Ethics, University of California Press, 1980. (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים העוסק באתיקה של אריסטו.
Essays on Descartes' Meditations, University of California Press, 1986 (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים המתייחסים אל "ההגיונות על הפילוסופיה הראשונית" של דקארט.
Essays on Aristotle's Poetics, Princeton University Press, 1992 (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים העוסקים בספר ה"פואטיקה" של אריסטו. במאמרים אלו ישנם ניסיונות לחבר בין הטענות המוצגות בספר זה אל שאר הטענות והשקפות העולם של אריסטו.
Essays on Aristotle's Rhetoric University of California Press, 1996. (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים על ה"רטוריקה" של אריסטו. מחברי המאמרים מנסים לחבר את ה"רטוריקה" והרעיונות של אריסטו בספר זה אל רעיונות וספרים אחרים של אריסטו.
Philosophers on Education: Historical Perspectives London, Routledge, 1998. (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים העוסקים בהשקפות פילוסופיות על חינוך.
The Many Faces of Philosophy: Meditations and Reflections Oxford University Press, 2000. (לא תורגם לעברית)- אוסף מאמרים אודות ריבוי פניה של חשיבה פילוסופית.
The Many Faces of Evil Routledge, 2001. (לא תורגם לעברית)- אוסף של כתבים העוסק ברוע על כל צורותיו ומנתח אותו ממגוון רחב של השקפות עולם, פילוסופיות ותאולוגיות.
ספרים שערכה > ספרים שערכה בשיתוף פעולה

Perspectives on Self-Deception, University of California Press, 1988. (לא תורגם לעברית)
Essays on Aristotle's De Anima. Oxford University Press, 1992. (לא תורגם לעברית)
Identity, Character and Morality. MIT, 1990. (לא תורגם לעברית)
Essays on Kant’s Idea for a Universal History Cambridge University Press, 2009. (לא תורגם לעברית)