stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגודת הכורמים
השתלשלות האירועים מעת הקמתה של האגודה

בשנת 1905 נחתם הסכם שתוקפו חמש שנים בין נציגי הכורמים ליק"א ולברון רוטשילד. בהסכם זה נקבע כי החברה תקצה סכום נכבד לאגודה החדשה לצורך טיפול בגפנים וחידושן. מצדם של יק"א ורוטשילד נאמר:
אנו מניחים חופש פעולה לקואופרטיב לפעול כאן כרצונו בלי לקבל על עצמו איזו אחריות, מוסרית או מעשית. כשיק"א מסכימה עכשיו להביא את הקרבנות העצומים האלה למען הבטחת מעמדו של היקב, היא רוצה לגמור לנצח באופן רשמי עם הכורמים לבל תוסיף לעסוק עוד לעולם בגורלם
זאב גלוסקין, מנהל המשא ומתן מטעם הכורמים, עמד בראש האגודה שנים רבות לאחר הקמתה. בזמנו, האגודה פעלה בדפוסים שיתופיים והתנהלה בצורה דמוקרטית. כבר מתחילת דרכה התברר כי לאנשי האגודה כושר מסחרי מצוין, ויחד עם תמיכתם של הברון רוטשילד וייק"א, כושר המסחר של אנשי האגודה הביא להגדלת המכירות, להשגת מחירים טובים יותר עבור היין, ולהפיכת היקבים מכושלים למצליחים. העודפים של מלאי היין נעלמו, והשיטות הפסולות שננקטו בעבר כדי להיפטר מהם נשכחו. בנוסף, מספרם של הכורמים, חברי הקואופרטיב, גדל, ורובם נטלו חלק באספות הכלכליות השנתיות. זו הייתה עדות למעורבותם בקופרטיב.
בשנת 1912, הסתיימו חמש שנות הניסיון שניתנו לכורמים בהתאם לחוזה שנחתם בין יק"א לאגודה. הברון רוטשילד שהיה מרוצה מאוד מהתוצאות ומהצלחותיהם של הכורמים בשיווק היין וייצורו, חידש בשנת 1912 את החוזה לעוד שלושים ושלוש שנים, עד לשנת 1945. בהסכם החדש נרשם כי על האגודה להחזיר חובותיה ליק"א, דבר שהעיד כי הענף הגיע לרמה טובה של רווחיות, ולא נזקק עוד לעזרה חיצונית כבעבר. בשנים 1912–1914 חודשו נטיעות כרמים חדשים לאחר הפסקה ארוכה, אשר הביאו לגידול בתוצרת היין.
החל משנת 1953 ניהל ד"ר אליקום אוסטשינסקי את אגודת הכורמים במשך 30 שנה.
מאז ועד היום ממשיכה האגודה בפיתוח גידולים חקלאיים, תוך מתן דגש על גידולי הגפן, על ייצור היין ואף על הוספת מוצרים חדשים כגון משקאות אלכוהול ומוצרי מזון.
אגודת הכורמים המאוחדת ראשון לציון

כורמי המושבות ראשון לציון, רחובות, פתח תקווה, גדרה וואדי חנין חברו יחד על בסיס של שיתוף מסחרי, וכך הוקמה אגודה בשם "אגודת הכורמים המאוחדת ראשון לציון". שתי מטרות עיקריות עמדו בפני האגודה. ראשית, לעבד יחדיו במרתפי ראשון לציון את יבול הענבים של חמש המושבות. המטרה הנוספת הייתה מכירת המשקאות שהופקו מיבול המושבות הללו. עיקר פעילותה של האגודה היה בראשון לציון, אך היו לה סניפים נוספים ברחבי הארץ. כל כורם מחמש המושבות, אשר סיפק ענבים ליקבי ראשון לציון במשך ארבע השנים שבין 1902-1905, היה רשאי להימנות כחבר באגודה.
מדי שנה, לפני הבציר, ההנהלה הייתה נוהגת להכין תוכנית, ובה פירוט קבלת הענבים מכל מושבה. הפירוט כלל כמויות ומינים שונים של הענבים. התשלום ניתן על תוצרת משובחת בלבד. האגודה שילמה בעד הענבים מחיר קבוע לכל חבריה. התשלום התבצע בקנטרים על פי משקל הענבים, הן במצב גולמי והן במצב נוזל. כל קנטר הכיל 300 קילו. מחירי הענבים נקבעו מדי שנה על ידי מועצת ההנהגה בלבד.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מרדכי נאור, דן גלעדי, ארץ ישראל במאה העשרים, מיישוב למדינה 1900–1950, משרד הבטחון
↑  הקמת אגודת הכורמים
↑  עלייה והתיישבות : "העלייה הראשונה" (1882-1903), באתר lib.cet.ac.il
↑  דייויד סלע, השבוע לפני 70 שנה: חידושים בתעשיית היין, באתר ישראל היום, 10 באוגוסט 2023
1 2  אברהם משה לונץ, ספר התקנות לאגודת הכורמים המשותפת של יקבי ראשון לציון וזכרון יעקב, ההוצאה לאור
מלחמת מלכי הדרום

מלחמת מלכי הדרום או מלחמת גבעון היא סיפור מקראי על מלחמה בין עם ישראל והכנענים. המלחמה נעשתה במסע מלחמה אחד בלבד והתרחשה בחבל יהודה. המלחמה פרצה לאחר שהכנענים תקפו את העיר גבעון בת ברית של עם ישראל, הגבעונים ביקשו עזרה, צבא ישראל הגיע במסע לילי ותקף בהפתעה את הכנענים. הכנענים הופתעו וברחו, ישראל רדפו אחרים והרגו את צבאותיהם בעזרה ניסית גדולה. בעקבות המלחמה נכבשו במהירות מספר ערי ממלכה. המלחמה מתוארת בספר יהושע פרק י'. על פי הסדר עולם המלחמה התקיימה ב-ג' בתמוז ב'תפ"ח.
הסיבה לפרוץ המלחמה

מלכי כנען החליטו לא לקיים יחסי ידידות עם ישראל. למרות כל זאת, באו הגבעונים וכרתו ברית עם ישראל. הכנענים חששו שהשמועה של הברית תייצר רוח תבוסתנות בקרב הכנענים, שהרי אנשי גבעון היו גיבורים, ולכן החליטו להבהיר בצורה חד משמעית שברית עם ישראל תגרור לבן הברית הכנעני של ישראל תוצאות קשות: כבוש עירו על ידי שאר מלכי כנען.
מהלך המלחמה

את המלחמה ניתן לחלק לארבעה שלבים:
המצור על גבעון
תפיסת חמשת המלכים
כיבוש מקדה, לבנה ולכיש
כיבוש עגלון, חברון ודביר
מהלך המלחמה > המצור על גבעון

אדני צדק מלך ירושלים החליט לגייס עוד ארבעה מלכים (מלכי חברון ירמות לכיש ועגלון) מהאזור וביחד צרו על גבעון. מכיוון שהגבעונים לבדם לא היו חזקים מספיק כדי להילחם בחמשת המלכים, הגבעונים מימשו את בריתם עם ישראל וביקשו לגייס את עם ישראל לעזרתם. עם ישראל, שהיה אז בגלגל, הגיע לגבעון במהירות גבוהה יחסית והפתיע את האויב. הבהלה יצרה מהומות והמצור נפסק. הצבא הכנעני הגדול נמלט דרך מורד בית חורון לעזקה ומקדה. במורד ניתך עליהם מטר של אבני ברד, ”רַבִּים אֲשֶׁר מֵתוּ בְּאַבְנֵי הַבָּרָד מֵאֲשֶׁר הָרְגוּ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל בֶּחָרֶב”. כדי להבטיח שכל הצבא יושמד, ולא ימלט בחסות החשכה, גזר יהושע על השמש שתעמוד במקומה במילותיו המפורסמות: "שמש בגבעון דום וירח בעמק איילון".
מהלך המלחמה > תפיסת חמשת המלכים

חמשת המלכים, שברחו מצבאות יהושע, הימרו והחליטו להתחבא יחדיו במערה בסביבות מקדה, בניגוד לשאר צבאם שברח אל ערי המבצר. מכיוון שמחבוא חמשת המלכים התגלה, הורה יהושע לסתום את המערה באבנים ולהציב עליה שומרים. כך נלכדו מלכי כנען. גם שאר הצבא לא ניצל, חילות יהושע השמידו אותם בדרך לערי המבצר, ורק בודדים הצליחו להיכנס לערים בסופו של דבר. לאחר שכל הצבא הושמד, התמקם מחנה יהושע מחוץ לעיר מקדה. יהושע ציווה על קציניו הבכירים שיניחו את רגליהם על צוארי המלכים הכנענים, כאות לניצחון, ולאחר מכן הרג את המלכים ותלם על העץ. בסוף היום, הגופות הורדו מהעצים והושלכו למערה שבה התחבאו. המערה נסתמה באבנים, והמערה נשארה סתומה (לפחות) עד ימיו של כותב ספר יהושע.
מהלך המלחמה > כיבוש מקדה לבנה ולכיש

לאחר שכל צבאות האויב חוסלו, התפנו צבאות יהושע לכבוש את ערי המבצר שאליהם נמלטו שארית צבאות חמשת המלכים. הם כבשו (לפי הסדר) את מקדה ולבנה. לבנה נכבשה כשגזרת שמש בגבעון דום הייתה עדיין קיימת. לאחר שהתחילו להילחם על לכיש, התערבה ממלכת גזר במלחמה, שהרי אם תכבש לכיש, ששמרה על מבואות השפלה הדרומיים, תעמוד גזר מולו מול פני האויב. מלך גזר וצבאו באו כדי לעצור את כיבוש לכיש, ויהושע השמידם. לכיש נכבשה ביום השני למצור.
מהלך המלחמה > כיבוש עגלון, חברון ודביר

לאחר כיבוש לכיש עבר צבא יהושע להילחם על עגלון וחברון. תושבי חברון המליכו מלך חדש מיד לאחר ששמעו שמלכם נהרג, אך תושבי לכיש ועגלון לא הספיקו לעשות זאת, לכן, כשנכבשה חברון, הרגו גם את המלך הטרי. לאחר כיבוש חברון כבש צבא יהושע את דביר, וחזר לגלגל.
טקטיקה ואסטרטגיה

במלחמה זו אפשר להבחין בהגיון אסטרטגי[דרוש מקור]. מההר הצפוני (גבעון) יורד יהושע אל השפלה (מקדה, לבנה, לכיש ועגלון), ממנה הוא חוזר אל ההר הדרומי (חברון), וממנו אל הנגב (דביר, הנמצאת על הגבול בין ההר לנגב). כל כיבוש הערים התבצע על ידי מצור. לאחר שהובקעו חומות העיר, צבא יהושע השמיד את כל התושבים.
מדרשי חז"ל

לפי מדרש שיר השירים רבה "עם המלחמה" שהשתתף בקרב, כלל 60,000 לוחמים ישראלים. על פי המדרש, מקור האבנים שנפלו על צבאות חמשת המלכים במורד בית חורון, היה באבני הברד ממכת ברד. על פי המדרש, האבנים שהיו באמצע ליפול בזמן שנפסקה המכה, נשארו באוויר עד המלחמה, ורק אז הותר להן ליפול.
הערות שוליים

↑  סדר עולם רבה יא
↑  ספר יהושע, פרק י', פסוק י"א.
↑  שיר השירים רבה ד ד
↑  שמות רבה פרשת וארא יב ז
| ספר יהושע |
| --- | --- | --- |
| הכניסה לארץ | שליחת המרגלים ליריחו • מעבר הירדן • ברית המילה בגלגל • מפגש יהושע עם המלאך |  |
| כיבוש הארץ | מלחמת יריחו • מעשה עכן ולכידתו • כיבוש העי • מעמד הר גריזים והר עיבל • ברית הגבעונים • מלחמת מלכי הדרום • שמש בגבעון דום • מלחמת מלכי הצפון |  |
| חלוקת הארץ לשבטים | נחלת שבט ראובן • נחלת שבט שמעון • נחלת שבט יהודה  (רשימת ערי יהודה) • נחלת שבט יששכר • נחלת שבט זבולון • נחלת שבט דן • נחלת שבט נפתלי •  נחלת שבט גד • נחלת שבט אשר • נחלת שבט אפרים • נחלת שבט מנשה •  נחלת שבט בנימין • ערי הלויים • ערי המקלט |  |
| סיום ספר יהושע | מזבח שניים וחצי השבטים • נאום יהושע • הברית בשכם |  |
| דמויות בספר יהושע | יהושע בן נון • רחב • עכן בן כרמי • אדני צדק • הוהם מלך חברון • דביר מלך עגלון • יפיע מלך לכיש • פראם מלך ירמות • הורם מלך גזר • יבין מלך חצור • כלב בן יפונה • אלעזר הכהן • עתניאל בן קנז • עכסה |  |
עונת 2024/2025 בליגת העל בכדורגל נשים

עונת 2024/2025 בליגת העל בכדורגל נשים היא העונה ה-27 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל.
טרום עונה

הקבוצות שסיימו ראשונות בליגה הלאומית בעונת 2023/2024 והצטרפו לליגת העל לקראת עונה זו היו הפועל תל אביב והפועל באר שבע.
הפועל תל אביב החליפה מאמן עוד לפני תחילת הליגה בשל "פרשת החתונה" - כאשר במחצית משחק הדירוג על מקומות 5–6 בגביע אתנה, 4 שחקניות הפועל תל אביב עזבו את המשחק על מנת להשתתף בחתונה של שחקנית עבר שהתקיימה במקביל למשחק בקרבת מקום. הפרשה גרמה לסערה בתקשורת, ובעקבותיה, רגע לפני תחילת הליגה, פוטר המאמן ושני חברי הנהלה, והשחקניות המעורבות נקנסו.
פורמט

הליגה הסדירה תכלול 8 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 7 משחקים כל אחד - 21 מחזורים בסך הכל. לאחר מכן תפוצל הליגה לפלייאוף עליון ופלייאוף תחתון (בכל פלייאוף 4 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 3 משחקים כל אחד) שיכללו תוספת של 6 מחזורים לעונה הסדירה ובסה"כ 27 מחזורים. על ניצחון במשחק מוענקות שלוש נקודות, ונקודה בודדת מוענקת על תיקו.
הקבוצה שתסיים ראשונה בפלייאוף העליון בתום העונה תוכרז כאלופת המדינה בכדורגל נשים. שתי הקבוצות שיסיימו אחרונות בפלייאוף התחתון ירדו לליגה הלאומית.
קבוצות

| קבוצה | ישוב | מגרש | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| מ.ס. קריית גת | קריית גת | מגרש סינתטי קריית גת |  |
| הפועל קטמון ירושלים | ירושלים | מגרש סינתטי הר חומה |  |
| הפועל עירוני פתח תקווה | פתח תקווה | אצטדיון המושבה, פתח תקווה |  |
| מכבי כישרונות חדרה | חדרה | מתחם אימונים חדש, חדרה |  |
| אס"א תל אביב | תל אביב-יפו | מגרש באר יעקב ליד בית העלמין |  |
| מ.כ. רמת השרון | רמת השרון | אצטדיון גרונדמן, רמת השרון |  |
| הפועל תל אביב | תל אביב-יפו | מתחם וולפסון, תל אביב |  |
| הפועל באר שבע | באר שבע | מגרש רייסר |  |
מהלך העונה > הסיבוב הראשון וטבלת הליגה בסיומו

מ.ס. קריית גת התמקמה במקום הראשון החל מהמחזור השני, כאשר במחזור הרביעי היא פותחת פער של 4 נקודות מהשנייה, הפועל קטמון ירושלים, אך הפער צומצם לנקודה בלבד במחזור החמישי, כאשר הפועל קטמון ירושלים הנחילה לקריית גת את הפסדה היחיד בסיבוב. פער זה נשמר עד לסיום הסיבוב. במרכז הטבלה נוצרה "בטן" של 4 קבוצות צפופות שיש להן פער הן מהמקום השני והן מהקו האדום, שמתחתיו התמקמו שתי העולות החדשות, הפועל תל אביב והפועל באר שבע. הפועל פתח תקווה, שבנתה סגל עמוס בכוכבות שעורר ציפייה להתמודדות על האליפות, אכזבה כשסיימה את הסיבוב עם 11 נקודות בלבד, מרחק 6 נקודות מהמקום השני.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.ס. קריית גת | 7 | 6 | 0 | 1 | 18 | 10 | 8 | 18 |  |
| 2 | הפועל קטמון ירושלים | 7 | 5 | 2 | 0 | 14 | 5 | 9 | 17 |  |
| 3 | הפועל עירוני פתח תקווה | 7 | 3 | 2 | 2 | 12 | 11 | 1 | 11 |  |
| 4 | מ.כ. רמת השרון | 7 | 3 | 1 | 3 | 10 | 8 | 2 | 10 |  |
| 5 | אס"א תל אביב | 7 | 2 | 4 | 1 | 10 | 8 | 2 | 10 |  |
| 6 | מכבי כישרונות חדרה | 7 | 2 | 1 | 4 | 9 | 17 | 8- | 7 |  |
| 7 | הפועל תל אביב | 7 | 1 | 0 | 6 | 6 | 14 | 8- | 3 |  |
| 8 | הפועל באר שבע | 7 | 0 | 2 | 5 | 11 | 17 | 6- | 2 |  |
מהלך העונה > הסיבוב השני וטבלת הליגה בסיומו

עם פתיחת הסיבוב שני תפסה הפועל קטמון ירושלים את המקום הראשון, כשבמחזור ה-11 היא מגיעה להפרש שיא של 4 נקודות מקריית גת שבמקום השני. במחזורים העוקבים סיימה הפועל קטמון ירושלים בהפסד לקריית גת ובתיקו עם הפועל פתח תקווה, ואיבדה את המקום הראשון בחזרה לקריית גת, והסיבוב הסתיים ביתרון נקודה לקריית גת, בדיוק כפי שהתחיל. מרכז הטבלה נותר צפוף כשהיה, כשהמגמה הבולטת היא השיפור של מכבי חדרה, שסיימה את הסיבוב ללא הפסד, צברה 17 נקודות לעומת 14 של קטמון וקריית גת, ועלתה מהמקום השישי לשלישי. קבוצות התחתית הפועל תל אביב והפועל באר שבע שקעו עמוק יותר, כאשר באר שבע הפסידה את כל משחקיה בסיבוב השני, והפועל תל אביב צברה 4 נקודות, שהותירו אותה בפיגור של 12 נקודות מאס"א תל אביב, שבמקום השישי.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מ.ס. קריית גת | 14 | 10 | 2 | 2 | 37 | 18 | 19 | 32 |  |
| 2 | הפועל קטמון ירושלים | 14 | 9 | 4 | 1 | 29 | 14 | 15 | 31 |  |
| 3 | מכבי כישרונות חדרה | 14 | 7 | 3 | 4 | 26 | 25 | 1 | 24 |  |
| 4 | מ.כ. רמת השרון | 14 | 6 | 3 | 5 | 27 | 15 | 12 | 21 |  |
| 5 | הפועל עירוני פתח תקווה | 14 | 5 | 5 | 4 | 23 | 20 | 3 | 20 |  |
| 6 | אס"א תל אביב | 14 | 5 | 4 | 5 | 19 | 20 | 1- | 19 |  |
| 7 | הפועל תל אביב | 14 | 2 | 1 | 11 | 16 | 35 | 19- | 7 |  |
| 8 | הפועל באר שבע | 14 | 0 | 2 | 12 | 16 | 46 | 30- | 2 |  |
הערות שוליים

↑  מאמן הפועל תא יפוטר, השחקניות יישארו - ערוץ הספורט, באתר Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט, ‏2024-09-09
| עונות בליגה העליונה בכדורגל נשים |
| --- | --- | --- |
| ליגת נשים | 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 |  |
| ליגת נשים ראשונה | 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 |  |
| ליגת העל לנשים | 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
שנות ה-20 של המאה ה-20
אירועים עולמיים > מלחמות בין-לאומיות

1919–1922: מלחמת העצמאות של טורקיה – מלחמה שנערכת בעקבות התבוסה של האימפריה העות'מאנית בתום מלחמת העולם הראשונה. המלחמה נערכת בין התנועה הלאומית הטורקית לבין חלק ממעצמות ההסכמה – דהיינו יוון בחזית המערבית, ארמניה ממזרח, צרפת מדרום וכמו גם בריטניה ואיטליה בקונסטנטינופול (כיום איסטנבול).
1919–1922: מלחמת יוון–טורקיה – מלחמה שמתרחשת במערבה של אסיה הקטנה בין התנועה הלאומית הטורקית (בהמשך כוחות האספה הלאומית הגדולה של טורקיה) לבין צבא יוון. המלחמה נפתחת עם כיבוש איזמיר בידי היוונים, ועד חתימת שביתת הנשק של מודניה.
1920: מלחמת טורקיה–ארמניה – מלחמה שמתרחשת בצפון-מזרחה של אסיה הקטנה ובשטחי ארמניה של ימינו, בין כוחות האספה הלאומית הגדולה של טורקיה לצבא הרפובליקה הדמוקרטית של ארמניה מצד שני. המלחמה מסתיימת בניצחונם של הטורקים, וארמניה מאבדת את כל הישגיה מהסכם סוור.
1918–1921: מלחמת טורקיה–צרפת – סדרת עימותים מזוינים שמתרחשים בדרומה של אסיה הקטנה, בין האוכלוסייה המקומית וכוחות האספה הלאומית הגדולה של טורקיה, לבין הצבא הצרפתי לצד כוחות צרפתיים קולוניאליים.
1902–1934: איחוד ערב הסעודית – עבד אל-עזיז אבן סעוד ממשיך בעשור זה במסעו לאיחוד חצי האי ערב. בשנת 1927 מאמץ את התואר מלך נג'ד, וריבונותו על השטחים שכבש זוכה להכרה מבריטניה, המעצמה הגדולה באזור.
1919–1922: המלחמה הפולנית-סובייטית – מלחמה זו קובעת את גבולותיה המזרחיים של פולין בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, תוך מאבק מזוין בין המדינות הצעירות ברית המועצות והרפובליקה הפולנית השנייה.
1919–1921: מלחמת העצמאות האירית – 27 חברי פרלמנט בדבלין מכריזים על עצמאות אירלנד, ולאחר מכן מתחילות התנגשויות אלימות בין כוחות משטרה בריטים לבין כוח שמזדהה בשם "הצבא האירי הרפובליקני". גיוס מילואים למאבק מצד בריטניה מעלה את דרגת ההתנגשות בין הכוחות, ומוביל, בין השאר ליום ראשון העקוב מדם. סיום המלחמה בפיצול האי אירלנד לצפון אירלנד בהנהגת הפרוטסטנטים שרצו להישאר חלק מבריטניה, לבין הרפובליקה של אירלנד בהנהגת הקתולים שזוכה לעצמאות.
1920: מלחמת הממלכה הערבית של סוריה-צרפת – מלחמה בין צרפת לבין שליטיה ההאשמים של הממלכה הערבית של סוריה. לאחר ניצחונם של הצרפתים במספר קרבות, הוכרזה בממלכה על ממשלה חדשה ופרו-צרפתית, בראשותו של עלאא אל-דין אל-דארובי. בהמשך מחולקת סוריה ומוכנסת תחת המנדט הצרפתי על סוריה ועל לבנון.
1921: פלישת הצבא האדום לגאורגיה – הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית נלחמת ברפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה במטרה להפיל את הממשלה המפלגה הגאורגית הסוציאל-דמוקרטית (מנשביקית), והתקנת משטר בולשביקי במדינה. סיום המלחמה בניצחון סובייטי ויסוד גאורגיה הסובייטית.
1925: תקרית פטריץ' (אנ') – משבר גבול אלים בין יוון לבולגריה גורם לפלישה יוונית לבולגריה סמוך לעיר פטריץ'. לאחר חמישה ימי לחימה, מסתיים המשבר בעקבות התערבות חבר הלאומים.
אירועים עולמיים > הסכמים ומשברים בין יבשתיים

1920: חבר הלאומים – לאחר מלחמת העולם הראשונה מוקם ארגון בין-לאומי ביוזמתו של נשיא ארצות הברית וודרו וילסון. מטרות החבר כללו מניעת מלחמה באמצעות ביטחון קיבוצי, פירוק מנשק, יישוב סכסוכים בין מדינות באמצעות משא ומתן ודיפלומטיה ושיפור הרווחה העולמית.
1920: ועידת סן רמו – ועידה בין-לאומית שנערכת בסן רמו שבאיטליה בהשתתפות מדינות ההסכמה במלחמת העולם הראשונה, ודנה בחלוקת האימפריה העות'מאנית לשעבר בין המעצמות המנצחות. בוועידה משתתפים נציגי בריטניה, צרפת, איטליה, יוון, יפן ובלגיה.
1922: אמנת וושינגטון – הסכם שנחתם על ידי ארצות הברית, האימפריה הבריטית, האימפריה היפנית, צרפת ואיטליה, בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, ומגביל את הכוח הצבאי הימי של המדינות החתומות, במטרה למנוע מרוץ חימוש ביניהן.
1922: בית הדין הקבוע לצדק – גלגולו הראשון של בית הדין הבין-לאומי לצדק.
1923: פירוק הברית הבריטית-יפנית – לאחר 21 שנות ברית בין הבריטים ליפנים, מגיעה הברית לסיומה במהלך המעיד על החששות המערביים מפני כוחה העולה של האימפריה היפנית.
1923: אינטרפול – מוקם גלגולו הראשון של ארגון המודיעין המשטרתי הבין-לאומי לצורכי שיטור פלילי.
1928: הסכם קלוג-בריאן – 15 מדינות, בהן כמה מהמעצמות החזקות בעולם, חותמות על הצהרה למניעת שימוש במלחמה תוקפנית ולאיסור שימוש במלחמה כמדיניות לאומית, למעט במקרה של הגנה עצמית.
1929: אמנת ז'נבה השלישית – אמנה בין-לאומית שדנה בזכויותיהם של שבויי מלחמה.
פרישות מחבר הלאומים – לאורך העשור פורשות מחבר הלאומים קוסטה ריקה (1925) וברזיל (1926) בעקבות מחלוקות שונות על הסדר העולמי.
אירועים עולמיים > קולוניאליזם ואימפריאליזם

ראשית שנות ה-20 ביישום החלטות שמתקבלות בחוזה ורסאי ובהסכמים נוספים, בהם מחלקות ביניהן מדינות ההסכמה שטחים שהיו שייכים קודם לכן למעצמות המרכז. בתום חלוקת השטח, הופכת האימפריה הבריטית לאימפריה הגדולה ביותר בהיסטוריה, מבחינת טריטוריה, כאשר חיים תחת חסות האימפריה כ-458 מיליון נפש לערך, שמהווים כחמישית מאוכלוסיית העולם, ושטחה משתרע על כ-33 מיליון קילומטר רבוע – כרבע משטחו היבשתי של כדור הארץ.
לצד חלוקת השטחים שלאחר מלחמת העולם הראשונה, מתבצעים מאבקים אימפריאליים נוספים לאורך העשור.
1920: גינאה החדשה האוסטרלית – אוסטרליה מקבלת מנדט על גינאה החדשה הגרמנית.
1920: סמואה המערבית – ניו זילנד מקבלת מנדט על הטריטוריה הגרמנית לשעבר.
1920: האימפריה היפנית בתום מלחמת העולם הראשונה – האימפריה היפנית מקבלת מנדט לשליטה על האיים באוקיינוס השקט שמצפון לקו המשווה, שהיו בעבר תחת שלטון גרמני.
1920: משולש קיונגה – האימפריה הפורטוגזית מקבלת מנדט על השטח שהיה בעבר תחת שלטון גרמני.
1920: דרום-מערב אפריקה – איחוד דרום אפריקה מקבלת מנדט על השטח שהיה בעבר תחת שלטון גרמני.
1920–1922: הרפובליקה הסובייטית הפדרלית הסוציאליסטית עבר-הקווקז – רוסיה הסובייטית כובשת את גאורגיה, ארמניה ואזרבייג'ן.
1920–1923: המנדט הבריטי על ארץ ישראל, על מסופוטמיה, על טוגולנד, על קמרון, על טנגניקה ועל נאורו – בריטניה מקבלת מנדט על שטחים לשעבר של האימפריה העות'מאנית והקיסרות הגרמנית, על פי ועידת סן רמו.
1921: הסכם ריגה – כתוצאה מהמלחמה הפולנית-סובייטית, מספחת ברית המועצות את מרבית אוקראינה, ופולין מספחת את חלקה המערבי של אוקראינה.
1922: אפריקה המערבית הצרפתית – הרפובליקה הצרפתית השלישית משלימה את כיבוש ניז'ר.
1922: רואנדה-אורונדי – האימפריה הבלגית מקבלת מנדט על שטחים לשעבר של הקיסרות הגרמנית. בשנת 1926 מאוחדת הטריטוריה אל קונגו הבלגית.
1923: המנדט הצרפתי על סוריה, על לבנון, על טוגולנד ועל קמרון – הרפובליקה הצרפתית השלישית מקבלת מנדט על שטחים לשעבר של האימפריה העות'מאנית והקיסרות הגרמנית, על פי ועידת סן רמו.
1924: איטליה מספחת את פיומה – איטליה הפשיסטית חותמת עם ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים על הסכם רומא המעניק לה את מרבית שטחה של מדינת פיומה החופשית.
אירועים עולמיים > דה-קולוניזציה והשגת עצמאות

אסטוניה (1920), מדינת פיומה החופשית (1920), הרפובליקה העממית של טובה (1921), טורקיה (1921), מונגוליה (1921), מצרים (1922. עצמאות חלקית), מדינת אירלנד החופשית (1922), ממלכות נג'ד וחג'אז (1927. יתאחדו בהמשך לערב הסעודית), קריית הוותיקן (1929).
אירועים עולמיים > תופעות בין-לאומיות נוספות

תקופת היובש – ניסיונות של קרימינלזציית האלכוהול בקנדה, ארצות הברית ופינלנד.
זכות בחירה לנשים: ארצות הברית (1920), היישוב היהודי בארץ ישראל המנדטורית (1920), אירלנד (1922), מונגוליה (1924), קזחסטן (1924), סנט לוסיה (1924), טג'יקיסטן (1924), טורקמניסטן (1927), אורוגוואי (1927), רומניה (1929), אקוודור (1929).
כלכלה > התרחשויות כלכליות נוספות

חברות בולטות שהוקמו בעשור זה: מאזדה (1920), BBC ‏(1922), קראפט (1923), אירופלוט (1923), מגזין טיים (1923), חברת וולט דיסני (1923), אולפני האחים וורנר (1923), בריטיש איירווייז (1924), מטרו גולדווין מאייר (1924), קרייזלר (1925), קטרפילר (1925), יונייטד איירליינס (1926), וולוו (1926), מרצדס-בנץ (1926), לוקהיד קורפוריישן (1926), CBS ‏(1927), מוטורולה (1928).
סכסוכים פנימיים ותמורות פוליטיות > אמריקה הצפונית

1920: האיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות – מוקם הארגון על רקע פשיטות פאלמר, בהן בוצעו הפרות בוטות של זכויות אזרח של חברי תנועות קומוניסטיות ואנרכיסטיות, על ידי גורמי אכיפת החוק בארצות הברית.
1920: התיקון ה-19 לחוקת ארצות הברית – ב-18 באוגוסט מוכנס התיקון אשר מכיר בזכות בחירה לנשים.
1920–1922: מרד במשטר האמריקאי ברפובליקה הדומיניקנית – מאבק בין קבוצות גרילה מקומיות לבין המשטר האמריקאי השולט בארצם.
1924: חוק ההגירה של 1924 בארצות הברית – נכנס לתוקפו ב-26 במאי ומטרתו להגביל את ההגירה לארצות הברית בתקופת הבדלנות.
1925: נלי טיילו רוס – הופכת למושלת-אישה הראשונה בארצות הברית, כאשר מתמנה כמושלת ויומינג ב-5 בינואר.
1925: משפט הקופים – משפט שנערך במדינת טנסי בארצות הברית, בו מועמד לדין המורה ג'ון סקופס ומואשם בכך שלימד בכיתה את תורת האבולוציה של צ'ארלס דרווין בניגוד לחוק שנחקק באותה שנה. המשפט מסמל מאבק שמתנהל במשך עשרות שנים בין תומכי תאוריית הבריאתנות לבין תומכי תורת האבולוציה.
1926–1929: מלחמת הקריסטרוס – סכסוך מזוין במקסיקו, בין הכנסייה הקתולית לבין הממשלה המקסיקנית שנשענה על חוקה אנטי-קתולית באופייה. המאבק מסתיים בהסכמה דיפלומטית תחת התערבות אמריקאית.
תקופת היובש – במהלכה נאסר בכל רחבי ארצות הברית על מכירה, ייצור, יבוא והעברה של משקאות חריפים מסיבות של בריאות ומוסר הציבור בארצות הברית. האיסור מתחיל ב-16 בינואר 1919, עם אישור התיקון השמונה-עשר לחוקת ארצות הברית, והוא נמשך לאורך שנות העשרים. האיסור מבוטל לבסוף ב-5 בדצמבר 1933 עם אשרורו של התיקון ה-21 לחוקת ארצות הברית, שמחליף את התיקון ה-18. במהלך התקופה נעשית שיקגו לגן עדן למפרים של חוק היובש. רבים מהגנגסטרים הידועים לשמצה של שיקגו, כולל אל קפונה ויריבו באגס מורן מרוויחים מיליוני דולרים ממכירת משקאות חריפים. עד לסוף העשור שולט אל קפונה על 10,000 מוסדות שתייה מחתרתיים בשיקגו, המכונים ספיק איזי, ועל עסקי האלכוהול במרחב שבין קנדה לבין פלורידה. מספר רב של סוגי פשעים, כולל גנבה ורצח, קשורים באופן ישיר לפעילות הפרת חוק היובש בשיקגו ובמקומות אחרים.
הדור האבוד (Lost Generation) – מונח הנטבע על ידי הסופרת גרטרוד סטיין כדי לתאר קבוצת אמריקנים חשובים שחיו באירופה בשנות ה-20 וה-30. כמה מהחברים הנודעים בקבוצה זו הם הסופרים ארנסט המינגוויי, פ. סקוט פיצג'רלד, קול פורטר, זלדה פיצג'רלד, ג'ון דוס פאסוס ושרווד אנדרסון.
סכסוכים פנימיים ותמורות פוליטיות > אמריקה הדרומית

1928: טבח הבננות בקולומביה – רצח עובדי חברת הפירות המאוחדת האמריקאית בקולומביה בידי כוח מהצבא הקולומביאני, שנשלח ב-6 בדצמבר על מנת לדכא שביתה בה פתחו העובדים במחאה על תנאי העסקתם. מספר ההרוגים במאורע לא ידוע, וההערכות נעות בטווח רחב של 47–2,000 הרוגים.