stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיטת בריסק
ההתנגדות והתמיכה

שיטה זו עוררה התנגדות בתחילתה, והמתנגדים (כגון הרידב"ז בהקדמת ספרו "בית רידב"ז") טענו שלימוד הגמרא על פי שיטת הרב מבריסק מזכיר את מחקר הכימיה. מהרי"ץ דושינסקיא תקף את הדוגלים בשיטה באשמה ש"המציאו דרך חדשה, אשר לא שערום אבותינו ולא ידענו עד כה, והיא הלימוד בסברות אשר בודים מלבם... באשר הם מבלי עולם ואין להם שום צורת ת"ח." גם בישיבות הספרדיות שדוגלות בשיטת הבקיאות הסדרנית, רווחת הסתייגות מהשיטה הבריסקאית המביאה להעמקה ניכרת, אך לבקיאות דלה. מאידך, תמכו רבים מראשי הישיבות בשיטה, היות שלדבריהם בדור זה הבקיאות היא חסרת ערך ללא העמקה. ניתן אף למצוא קשר בין עליית השיטה הבריסקאית לבין הפיכת לימוד התורה להמוני, שכן שיטת בריסק הפכה את היכולת לחדש חידושי תורה יצירתיים, לשווה לכל נפש, ללא הכרח בבקיאות מקיפה הנרכשת בעמל של שנים, כנדרש על פי שיטת הלימוד המסורתית.
רבנים שהושפעו משיטת בריסק

רבי שמעון שקופ, עם שינויים מסוימים.
רבי נפתלי טרופ
רבי ברוך בער לייבוביץ
רבי אלחנן וסרמן
רבי איסר זלמן מלצר (בעל האבן האזל)
רבי אריה לייב מאלין
רבי שלמה היימן
רבי חיים צימרמן
רבי משה שמואל שפירא
רבי נחום פרצוביץ
רבי שמואל רוזובסקי
רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, אם כי יש הטוענים ששיטתו שונה במהותה משיטת בריסק בגרסתה הקלאסית.
רבי אהרן ליכטנשטיין
ספרים מרכזיים בשיטת בריסק

חידושי רבנו חיים הלוי על הרמב"ם - מאת רבי חיים סולובייצ'יק.
חידושי הגר"ח על הש"ס במהדורת "סטנסיל" - חידושים שלוקטו משמו של רבי חיים סולובייצ'יק.
חידושי הגרי"ז על הש"ס - מאת רבי יצחק זאב סולובייצ'יק.
חידושי מרן רי"ז הלוי על הרמב"ם - מהנ"ל.
ברכת שמואל - ספרו של רבי ברוך בער מקמניץ.
חידושי הגרנ"ט - חיבורו של רבי נפתלי צבי טרופ.
קונטרס הביאורים - ספרו של רבי משה שמואל שפירא.
שיעורים לזכר אבא מארי - שיעורי הגרי"ד סולוביצ'יק.
שיעורי הרב אהרן ליכטנשטיין - סדרת שיעורים בשמונה כרכים, נרשם על ידי תלמידיו.
ראו גם

חוג בריסק
חידושי הגר"ח על הרמב"ם
לקריאה נוספת

הרב שלמה יוסף זוין, אישים ושיטות, תל אביב תשי"ב
שלמה טיקוצ'ינסקי, דרכי הלימוד בישיבות ליטא במאה התשע עשרה. ירושלים תשס"ד
הרב אליהו הכהן מרגליות, יסודות ועקרונות בפרשנות התלמוד, תשע"ו
הרב יוסף דב סולובייצ'יק, איש ההלכה
Norman Solomon, The Analytic Movement - Hayyim Soloveitchik and His Circle, Atlanta: Scholars Press, 1993
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ב', עמוד ב'
↑  בנימין בראון, "ארון הספרים של הלמדנות הליטאית ומשמעותו", בתוך: חינוך ודת: סמכות ואוטונומיה, הוצ' י"ל מאגנס, תשע"א. עמ' 317. מצוטט מתוך: דרשות מהרי"ץ לחנוכה, חלק ב', ירושלים תשנ"ג. עמ' קסד.
↑  הרב שג"ר, בתורתו יהגה, אלון שבות: ועד כתבי הרב שג"ר, עורך: ז' מאור, תשס"ט
ורטקס ונצ'רס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1988–הווה (כ־37 שנים) 
 מיקום המטה:  סינגפור 
 ענפי תעשייה:  השקעה 
  
 www.vertexholdings.com
 
ורטקס ונצ'רס, הידועה גם בשם ורטקס החזקות, היא חברת החזקות של קבוצת קרנות הון סיכון ברחבי העולם. שהיא חברת בת של טמסק אחזקות, קרן העושר הריבונית של סינגפור.
החברה מתמקדת בהשקעות בתחומיי טכנולוגיית המידע והבריאות באמצעות שש קרנות סיכון שהיא מחזיקה, שחברת האם מספקת להן מימון עוגן ותמיכה תפעולית. לכל קרן יש שותפים כלליים וצוותי השקעות משלה, המתמקדים באזוריים שונים בעולם: דרום מזרח אסיה, הודו, סין, ארצות הברית וישראל.
היסטוריה

החברה התאגדה בשנת 1988, כקרן הון סיכון תאגידית של התאגיד הממשלתי סינגפור טכנולוגיות. החברה הפכה לחברה בת מלאה של טמסק אחזקות בשנת 2004, לאחר פקיעת בועת הדוט-קום.
בספטמבר 2003 השתתפה הקרן בסבב גיוס של 630 מיליון דולר שביצעה חברת השבבים הסינית SMIC. במרץ 2004 ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור של מניות בבורסות ניו יורק והונג קונג וגייסה 1.8 מיליארד דולר לפי שווי שוק של 6.4 מיליארד דולר. החזר של פי שלושה על ההשקעה תוך כחצי שנה.
בשנת 2015 מותגה החברה מחדש ל-Vertex Holdings. היא הפכה לחברת החזקות, עם השקעות ישירות שנעשו על ידי רשת של שש קרנות הון סיכון ברחבי העולם. קרן Vertex Growth הייתה הקרן השישית שנוספה בשנת 2019, במטרה להתמקד בהזדמנויות בשלבי הצמיחה של חברות, בהן השקיעו חמש הקרנות האחרות שלה בשלב מוקדם יותר.
בשנת 2019, החברה גייסה כסף ממשקיעים זרים לקרן המאסטר שלה וקיבלה 180 מיליון דולר ממשקיעים יפנים.
ורטקס ישראל

ורטקס ישראל הוקמה בנובמבר 1996 במסגרת תוכנית יוזמה לעידוד השקעות הון סיכון במדינת ישראל (תוכנית שנוסדה על יד שר האוצר אברהם בייגה שוחט), בשותפות עם "ורטקס ונצ'רס". כשותף-מנהל של הקרן מונה יורם אורון. ואילו יגאל ארליך, מנכ"ל חברת יוזמה, מונה דירטור בקרן. היקף הקרן הראשוני היה 20 מיליון דולר, שחלוקת ההשקעות בה הייתה: 12 מיליון דולר מסינגפור טכנולוגיות ו-8 מיליון דולר מקרן יוזמה. הקרן הוקמה במטרה להשקיעה בחברות הזנק ישראליות בתחומים טכנולוגיים שונים. במאי 1997 הודיעה על גיוס של 15 מיליון דולר נוספים ממשקיעים בסינגפור. שותפה שלישית שהצטרפה לקרן הייתה "דיסקונט שוקי הון", חברת בת של בנק דיסקונט.
בשנת 1998 החלה חברת הניהול של ורטקס לנהל גם את קרן IIF אותה הקימו בנק דיסקונט ובנק אינווסטק בהיקף 47 מיליון דולר. IIF הייתה "קרן מראה" המשתתפת ביחס קבוע בכל השקעה של קרנות ורטקס הרגילות. בקיץ 2000 החלה ורטקס ישראל בגיוס קרן המשך, "ורטקס 2", בהיקף של כ-200 מיליון דולר. רוב המשקיעים בקרן היו שוב גופים מסינגפור, אך היא כללה גם משקיעים מיפן. בינואר 2002 השלימה גיוס לקרן שלישית בהיקף של 160 מיליון דולר וגייסה גם משקיעים מוסדיים ופרטיים מישראל וארצות הברית.
בינואר 2001 פתחה ורטקס ישראל משרדים בעמק הסיליקון, במטרה למשוך משקיעים מארצות הברית ולסייע לחברות הפורטפוליו שלה ביצירת קשרים וגיוס לקוחות. בספטמבר 2002 פתחה גם סניף בלונדון, ובדצמבר 2002 העבירה "ורטקס העולמית" ל"ורטקס ישראל" את האחריות לניהול ההשקעות של קרן ההון סיכון ורטקס אירופה. והיקף ההון המנוהל שלה עלה מ-320 מיליון דולר ל-650 מיליון דולר. הוסכם גם שהקרן תוכל להשתמש בהון של ורטקס אירופה גם להשקעות בישראל.
בינואר 2004 רכשה את חברת הניהול של קרן ההשקעות "ויטה לייף", שניהלה הון של 50 מיליון דולר. הקרן הוקמה בשנת 1999 עלי ידי "דיסקונט שוקי הון" במטרה להשקיעה בחברות ביוטכנולוגיה. בין החברות בהן השקיעה היו חברת התרופות "כן פייט ביופרמה", וחברת הביוטק "טראנספארמה".
בשנים 2004–2005 גייסה קרן נוספת בסך 150 מיליון דולר.
בשנת 2018 גייסה ורטקס את הקרן החמישית שלה וקרן אופרטיוניטי ראשונה, שנועדה לתמוך בחברות הטובות בפורטפוליו של הקרן בשלבי הצמיחה שלהן. בשנת 2022 גיוסה שתי קרנות נוספות קרן ורטקס-6 בסך 230 מיליון דולר וקרן ורטקס אופרטיוניטי-2 בסך 170 מיליון דולר.
ורטקס ישראל > השקעות ואקזיטים

נכון לשנת 2022 מנהלת הקרן הון כולל בסך 1.4 מיליארד דולר, היא השקיעה ב-150 חברות וביצעה 43 אקזיטים בהיקף של 22 מיליארד דולר. בין ההשקעות והאקזיטים שביצעה במשך השנים היו:
"מורקום" - אחת ההשקעות הראשונות של הקרן ב-1997. חברה שנוסדה בארצות הברית על ידי היזם הישראלי עמיחי מירון ופיתחה פתרונות לטלוויזיה אינטראקטיבית. ורטקס השקיעה בחברה 3.5 מיליון דולר, תמורת 20% מהמניות, והיא נמכרה לחברת ליברייט האמריקנית תמורת 561 מיליון דולר במניות במרץ 2000.
"טלגייט" - חברה שעסקה בפיתוח מערכת להעברת טלפוניה ותקשורת נתונים על גבי תשתית הכבלים, ביולי 1999 השתתפה הקרן בגיוס הון שלה בסך 7 מיליון דולר. חצי שנה אחר כך נמכרה לחברת "טריון", תמורת 135 מיליון דולר במניות.
"טריידיום" - חברת תוכנה שהוקמה על ידי היסם צבי שרייבר ב-1998. באוגוסט 1999 גייסה החברה 3 מיליון דולר לפי שווי של 7 מיליון דולר, בגיוס בה השתתפה גם ורטקס ישראל. החברה נמכרה שישה חודשים אחרי הגיוס לחברת ורטיקלנט האמריקאית תמורת 475 מיליון דולר במניות. אולם היא נסגרה לאחר פחות משנתיים.
"אורמיר" - חברה שפיתחה טכנולוגיה לייצור מוליכים למחצה, בה השקיעה ורטקס ב-1997. היא נמכרה ב-2001 לחברת אפלייד מטיריאלס.
"ויז'נטק" - חברה שעסקה בפיתוח שבבים וכרטיסים אלקטרוניים לדחיסת וידאו וקול עבור מוצרי אלקטרוניקה ביתית בה השקיעה ורטקס ביולי 2000 3 מיליון דול, והיא היא נמכרה בנובמבר 2000 לחברת ברודקום האמריקאית תמורת כ-780 מיליון דולר במניות.
"קונגרואנסי" - חברת הזנק שעסקה בפיתוח פתרונות טלפוניית IP, גייסה כ-24 מיליון דולר מורטקס וקרנות נוספות, ומוזגה עם חברת בת של טלרד ביוני 2002.
"מדבר-טק" - חברת הזנק שעסקה בפיתוח פתרונות ניהול זכויות דיגיטלי בה השקיעה בשנת 2000, נמכרה כעבור שנתיים בסכום כפול מסכום ההשקעה.
"פאואר דיזיין" (PowerDsine) - חברת הזנק שעסקה בפיתוח פתרונות ליצרני ציוד תקשורת, המאפשרים איחוד של רשתות הקול, הנתונים והעברה של מתח חשמלי ליחידות הקצה של מערכות התקשורת השונות. בשנים 2000–2002 השתתפה ורטקס במספר סבבי גיוס של החברה. ביוני 2004 החברה ביצעה הנפקה בנאסד"ק לפי שווי שוק של 210 מיליון דולר.
"און קומפני" - חברה העוסקת באספקת שירותי גיבוי ושחזור בענן. ורטקס השקיעה בה מאז הקמתה ב-2015, שבסך הכל הושקעו בחברה 267 מיליון דולר. היא נמכרה לחברת סיילספורס בספטמבר 2024, תמורת 1.9 מיליארד דולר.
יעקב לבית הלוי

| --- | --- |
 לידה:  1565? 
 פטירה:  אפריל 1636 (בגיל 71 בערך) ונציה, הרפובליקה של ונציה 
 תקופת הפעילות:  ? – אפריל 1636 
 חיבוריו:  שו"ת מהר"י לבית לוי
 
רבי יעקב לבית הלוי (מהר"י לבית הלוי; סביב ה'שכ"ה, 1565 לערך – ב' בניסן ה'שצ"ו, אפריל 1636) היה מחכמי איטליה במחצית השנייה של המאה ה-16 ובמחצית הראשונה של המאה ה-17.
ביוגרפיה

נולד בסביבות שנת ה'שכ"ה (1565), כנראה בפטרס שבאימפריה העות'מאנית (כיום ביוון) לאביו רבי ישראל. אבי אמו היה רבי יעקב שמריה, הידוע כרבי יעקב פאפו, מחכמי העיר שסירב לשאת בתפקיד רבני. נשא את בתו של הרופא שמואל קורי. למד תורה בסלוניקי מפי הרבנים אהרן בן חסון, שמואל חיון ודוד בן שושן. כסבו, סירב אף הוא לעסוק ברבנות, והתפרנס ממסחרו והיה לעשיר ואף היה מקורב לשלטון. לתקופה קצרה ישב בליפאנטו, וכנראה לימד שם תלמידים. בסביבות שנת ה'ש"ע היגר לאי זנטי, וגם שם נודע כתלמיד חכם והרביץ תורה. באותה העת, התעוררה מחלוקת בקרב יהודי זנטי אודות הקמת בית כנסת שלישי באי, עקב גידול האוכלוסייה היהודית שם. חלק מהיהודים התנגדו להקמת בית הכנסת, ואף פנו לבתי המשפט ולרשויות שיבטלו את הרישיון להקמתו. רבי יעקב, שתמך בהקמת בית הכנסת, פנה במכתב לקהילת סלוניקי, שהייתה הפטרון הרוחני של זנטי, וכן לקהילת ונציה, ששלטה באותה העת על האי. לעמדתו הצטרפו רבי לייב סרוואל מוונציה ורבי יצחק ב"ר שלמה לבית הלוי מסלוניקי, ובכך הוכרע הוויכוח.
מזנטי הוגלה למלטה ונאסר שם, בסביבות שנת ה'תע"ד. חלוקות הדעות בשאלה מה הביא לכך. יש אומרים שהייתה זו תוצאה של הלשנת שקר, וכשהתבררה חפותו - שוחרר, ויש אומרים שהוגלה על ידי האבירים ההוספיטלרים המלטזים. ממלטה עבר לוונציה, כנראה בשנת ה'שפ"ו. גם בוונציה נמנע מלשאת תפקיד רבני רשמי, והתפרנס מייבוא משי מיוון. אף על פי כן, הוא תפס מקום מרכזי בישיבה המקומית, לצד חכמים כמו ר' לייב סרוואל ובנו ר' נחמיה, ר' יהודה אריה די מודינה, ר' שמחה לוצאטו, ר' עזריה פיגו ועוד, והתפרסם כאחד מגדולי החכמים בעיר. שאלות הופנו אליו מכל האזור.
קיימים ארבעה כתבי יד שכוללים תרגום עברי של הקוראן, באוקספורד, לונדון, סנקט פטרבורג וספריית הקונגרס בוושינגטון. משערים שכתבי היד הועתקו כולם מכתב יד יחיד. בראש כתב היד שנמצא באוקספורד נכתב שהוא הועתק מתרגום שנעשה על ידי "החכם הכולל המהרם יעקב לבית הלוי ז"ל פה ויניציאה השצו [1636]". משערים שייחוס זה מעיד על כך שיעקב לבית הלוי הוא זה שתרגם את הקוראן מאיטלקית לעברית, ושהמקור האיטלקי הוא בעצמו תרגום של תרגום אחר מערבית ללטינית. זהו התרגום הידוע הראשון של הקוראן לעברית. יש שמשערים שמטרתו פולמוסית נגד האסלאם, וקיימים בו אי-דיוקים רבים.
נפטר בוונציה בב' בניסן ה'שצ"ו.
ספריו

שו"ת מהר"י לבית לוי נדפס עוד בחייו. המהדורה הראשונה נדפסה בוונציה בשנת ה'שע"ד ומהדורה שנייה עם תשובות נוספות בשנת ה'שצ"ב. בשנת התשע"ב יצאה מהדורה חדשה בהוצאת מכון זיכרון אהרן בירושלים.
ספר דרשות - אבד.
הערות שוליים

↑  שו"ת מהר"י לבית הלוי סי' נ
↑  כך כתב בהקדמתו למהדורה השנייה של ספר תשובותיו: "ויתשני מעל אדמתי, אותי וכל אנשי ביתי, הביאני בבור לבאים ובתי כלאים אל עיר מלט"ה".
↑  הרב שמחה אסף, באהלי יעקב, ירושלים, ה'תש"ג, עמ' 109.
↑  ססיל רות, לתולדות היהודים השבויים במאלטה, מאסף ציון ספר ג' ה'תרפ"ט, עמ' 165
↑  חוה לצרוס-יפה, "תרגום עברי של הקוראן מן המאה הי"ז", פעמים: רבעון בין-תחומי לחקר קהילות ישראל במזרח 75 (אביב תשנ"ח, 1998), עמ' 65
↑  אלקוראן (בתרגום: לוי, יעקב בן ישראל), עותק סרוק של כתב היד שנמצא בסנקט פטרבורג, באתר הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258242405171  VIAF: 305237977   WorldCat (עם VIAF): 305237977
עיליי אשדות

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 במרץ 1998 (בן 26) כ' אדר ה'תשנ"ח ישראל תל אביב-יפו, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 מקום לימודים:  תיכון א' לאמנויות תל אביב 
 סוגה:  פופ, הייפרפופ
 שפה מועדפת:  עברית
 שיתופי פעולה בולטים:  נונו, יהודית רביץ
 
עיליי אשדות (נולד ב-18 במרץ 1998) הוא מוזיקאי, זמר ומפיק מוזיקלי ישראלי.
ביוגרפיה

אשדות נולד בתל אביב-יפו, בן למוזיקאי יזהר אשדות והסופרת אלונה קמחי.  למד בבית הספר הדמוקרטי ביפו ותיכון א' לאמנויות תל אביב.
קריירה מוזיקלית

בשנת 2012, כשהיה בתיכון, הקים את להקתו הראשונה בונז'ור משינז. ב-2013 הוציאו שני אלבומים בחברות תקליטים עצמאיות באנגליה ובארצות הברית, והתפרקו ב-2014. ב-2018 חזרה הלהקה לפעולה והוציאה את אלבומה "לבד ביחד לנצח" תחת הלייבל נוער אבוד.
בשנת 2021 התחיל לעבוד עם נונו, שאותה הכיר בתיכון. באותה השנה גם הוציא את אלבומו הראשון "חיים מקסימליים" בחברת התקליטים האמריקאית Orange Milk Records, ובו התארחו גון בן ארי ורונה קינן.
בשנת 2022 יצא אלבומה הראשון של נונו, סטטוס, בהפקתו של אשדות, מתוכו יצאו להיטים כגון ליבינג דה דרים וקוביד 19. בהמשך השנה יצא גם אלבום בהפקתו של אשדות לגון בן ארי, ושירים בהפקתו לאמנים כגון אלון עדר ואקו.
ב-10 באוגוסט 2023 הוציא את הסינגל "מלאך" עם נונו ואבשה.
ב-23 בינואר 2024 הוציא את הסינגל "ארמון (אהבה שמזיזה את השמש)".
בשנת 2024 הפיק, יחד עם אביו את האלבום "אני משם" של יהודית רביץ.
דיסקוגרפיה > אלבומים

| שם האלבום | תאריך יציאה | חברת תקליטים | שירים |
| --- | --- | --- | --- |
| Maximal Life | 5 בנובמבר 2021 | Orange Milk |  "אוי לא"  "חלום מאיה"  "סימנים וסמלים"  "ריקות"  "זברה"  " עונג פסיכי יאללה"  "שלג" (בהשתתפות גון בן ארי)  "מות מאיה"  "עכשיו עכשיו עכשיו" (עם רונה קינן)  |
| היסטוריה סודית | 11 במרץ 2024 |  |  |
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שם | שנה | אלבום |
| --- | --- | --- |
| "עונג פסיכי יאללה" | 2019 | Maximal Life |
| "World Champ" | 2020 | סינגל ללא אלבום |
| "עכשיו עכשיו עכשיו" (עם רונה קינן) | 2021 | Maximal Life |
| "חלום מאיה" | 2021 | Maximal Life |
| "כל פאקינג פעם" | 2022 | סינגל ללא אלבום |
| "לא פראיירים 2023" (רמיקס) (עם הדג נחש) | 2023 | סינגל ללא אלבום |
| "מלאך" (בהשתתפות נונו ואבשה) | 2023 | היסטוריה סודית |
| "ארמון (אהבה שמזיזה את השמש)" | 2024 | היסטוריה סודית |
הערות שוליים

↑  עיליי אשדות, באתר Bandcamp
↑  חיים מקסימליים - עיליי אשדות, באתר Bandcamp (באנגלית)
↑  מלאך, 2023-08-10, נבדק ב-2023-08-11
↑  סינגל: ארמון (אהבה שמזיזה את השמש) – Ilai Ashdot, באתר Spotify
↑  אמיר שוורץ, איזה מזל שרגע לפני ש-2024 מסתיימת, יהודית רביץ חזרה בענק עם אלבום מבריק, באתר ynet, 29 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010479965705171  MusicBrainz: d98296f6-5f57-4b92-b021-ba13f1386d38
כהן

ערך זה עוסק בכהן בעם ישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ברכת כהנים ברחבת הכותל המערבי, בסוכות
כֹּהֵן הוא המעמד הגבוה ביותר בין שלושת המעמדות בעם ישראל לפי התורה. הכהן הראשון היה אהרון, אחיו של משה והמעמד עובר מאב לבן. תפקיד הכהנים לשמש בפולחן האל, בעיקר בעבודת בית המקדש. התורה קובעת לכהן תפקידים הייחודיים לו: הקרבת הקורבנות, הבחנה בין נגעים ובין דמים, ועריכת ברכת כהנים.
מנגד, מטילה התורה על בני ישראל לקדש את הכהן ולתת לו מתנות כהונה. כמו כן, מוטלים על הכהן איסורים מיוחדים הנובעים ממעמדו. הכהנים, כשאר בני שבט לוי, אינם זכאים על פי התורה לנחלה בארץ ישראל בניגוד לשאר השבטים, על מנת שיהיו פנויים להוראת התורה לעם ולעבודת המקדש.
עם חורבן בית המקדש בטלו עיקר תפקידי הכהנים, אולם כמה ציוויים ואיסורים החלים עליהם ממשיכים להתקיים. במיוחד מוכרים השתתפות הכהנים בברכת כהנים, קבלת כסף הפדיון בפדיון הבן, איסורי נישואים לכהן והאיסור על היטמאות למתים.
אזהרה לכהנים בקרבת בית הקברות סנהדריה בירושלים
אטימולוגיה

המונחים "כהן" ו"כהנת" במשמעות של נושאי תפקידים בפולחן לאלים מופיעים בטקסטים כנעניים קדומים: בכתבי אוגרית ובכתובות פיניקיות. בכתובות אלה, המתייחסות לאלים כנעניים כגון בעל ועשתרת ורבים אחרים, מופיעים גם הצירופים "רב-כהן" ו"רב-כהנת" – העומד או העומדת בראש הכהנים, תפקיד המקביל לכהן הגדול במקרא. גם הכהן הראשון שמוזכר בתנ"ך הוא כנעני: "וּמַלְכִּי־צֶדֶק מֶלֶךְ שָׁלֵם הוֹצִיא לֶחֶם וָיָיִן, וְהוּא כֹהֵן לְאֵל עֶלְיוֹן", וכהנים נוספים שאינם משרתים במשכן או בבית המקדש נזכרים במקרא. למילה כהן מקבילות המילה הארמית כָּהֲנָא (הכהן) והמילה הערבית כַּאהִן (רואה עתידות).
יש אומרים כי המילה מבטאת משרה ועשירות בלשונות הסורית והמצרית הקדומות, ויש מפרשים את המילה עשיר וקצין.
בתרגומי המקרא תורגם המונח "כהן" כ־ἱερεύς ביוונית ו־sacerdos בלטינית, שניהם מונחים הקשורים למילה "קודש", ומציינים אדם שעיסוקו היה ביצוע ריטואלים ציבוריים (במיוחד קרבנות) המכוונים לאלים, בשם קהילה מסוימת, כפי שהיה קיים בכל הדתות הגדולות בעת העתיקה.
מצוות הכהן > עבודת הקורבנות

התורה קובעת כי לכהנים תפקיד עיקרי בעבודת בית המקדש – הקרבת הקורבנות:
ויאמר ה' אל אהרן ... ואתה ובניך אתך תשמרו את כהנתכם לכל דבר המזבח ולמבית לפרכת ועבדתם, עבודת מתנה אתן את כהנתכם והזר הקרב יומת.
בעבודה במקדש, הכהנים נדרשים ללבוש בגדי כהונה מיוחדים, ארבעה בגדים לכהן רגיל, הנקרא כהן הדיוט, ושמונה בגדים לכהן הגדול. העבודות של הכהנים במקדש כוללות בין השאר, זריקת דם הקרבנות על המזבח, העלאת בשר הקרבנות למזבח, הדלקת הנרות במנורה, תקיעה בחצוצרות, הקטרת קטורת ודישון המזבח.
מצוות הכהן > ברכת כהנים

הכהנים נצטוו להעביר את ברכתו של ה' אל עם ישראל, כפי שמתואר בספר במדבר:
וַיְדַבֵּר ה' אֶל מֹשֶׁה לֵּאמֹר: דַּבֵּר אֶל אַהֲרֹן וְאֶל בָּנָיו לֵאמֹר: כֹּה תְבָרְכוּ אֶת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל אָמוֹר לָהֶם:

יְבָרֶכְךָ ה' וְיִשְׁמְרֶךָ.

יָאֵר ה' פָּנָיו אֵלֶיךָ וִיחֻנֶּךָּ.

יִשָּׂא ה' פָּנָיו אֵלֶיךָ וְיָשֵׁם לְךָ שָׁלוֹם.

וְשָׂמוּ אֶת שְׁמִי עַל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, וַאֲנִי אֲבָרֲכֵם.
מצוות הכהן > הוראת הלכה

הכהנים, כחלק משבט לוי, מתוארים בכמה מקומות במקרא כממונים על הוראת ההלכה לעם ישראל.
וַיְדַבֵּר ה' אֶל-אַהֲרֹן לֵאמֹר. יַיִן וְשֵׁכָר אַל-תֵּשְׁתְּ אַתָּה וּבָנֶיךָ אִתָּךְ בְּבֹאֲכֶם אֶל-אֹהֶל מוֹעֵד וְלֹא תָמֻתוּ חֻקַּת עוֹלָם לְדֹרֹתֵיכֶם. וּלְהַבְדִּיל בֵּין הַקֹּדֶשׁ וּבֵין הַחֹל וּבֵין הַטָּמֵא וּבֵין הַטָּהוֹר. וּלְהוֹרֹת אֶת-בְּנֵי יִשְׂרָאֵל אֵת כָּל-הַחֻקִּים אֲשֶׁר דִּבֶּר ה' אֲלֵיהֶם בְּיַד-מֹשֶׁה.
וְאֶת-עַמִּי יוֹרוּ בֵּין קֹדֶשׁ לְחֹל וּבֵין-טָמֵא לְטָהוֹר יוֹדִעֻם. וְעַל-רִיב הֵמָּה יַעַמְדוּ לְמִשְׁפָּט בְּמִשְׁפָּטַי יִשְׁפְּטֻהוּ וְאֶת-תּוֹרֹתַי וְאֶת-חֻקֹּתַי בְּכָל-מוֹעֲדַי יִשְׁמֹרוּ וְאֶת-שַׁבְּתוֹתַי יְקַדֵּשׁוּ.
עם זאת, פוסקים קבעו כי מדובר בתיאור של המציאות הקדומה ולא בקביעה נורמטיבית שהכהנים תמיד צריכים להיות אלו שמורים הלכה. נפסק כי ראוי שחלק מדייני הסנהדרין יהיו כהנים, אולם זו אינה חובה הלכתית.
הרב צבי הירש חיות טען כי באופן גורף ההוראה ההלכתית בישראל מוטלת על שכמי הכהנים בלבד, אולם זו שיטה יחידית שלא התקבלה על ידי שאר הפוסקים. כך לדוגמה הרב חיות עצמו שלח את חיבורו לחתם סופר, והלה כתב בתגובה: ”לא ידעתי על איזה כוונה כתב זה לשלול ההוראה וההתנהגות מכל רבני ישראל רק לכהן וללוי... לא ידעתי מה רצה בזה בליקוטי מקראות הללו. והפשוט דהפסוק דבר בהווה כי כשישראל יושבים על אדמתם מלאים כל טוב... הבדיל הקדוש ברוך הוא שבט הנבחר להורות... אבל הוא הדין כל מי שעושה מלאכתו עראי ותורתו עיקור ומטיל על עצמו עול תורה ועול הציבור ומסתפק במה שהצבור מזמינים לו פרנסתו ואינו רודף אחרי רהבים ושטי כסף הן המה הכהנים הניגשים אל השם” (שו"ת חתם סופר, חלק אורח חיים, סימן רח.)
זכויות ואיסורים מיוחדים > מתנות הכהונה

במקום נחלה בארץ, ותמורת עבודתם, התורה מעניקה לכהנים עשרים וארבע מתנות כהונה הכוללים חלקים מהקרבנות המובאים לבית המקדש, חלק מהתוצרת החקלאית הנקרא תרומה ומתנות נוספות.
זכויות ואיסורים מיוחדים > איסורים הלכתיים

התורה אוסרת על הכהנים איסורים מיוחדים אשר אינם חלים על שאר היהודים. איסורים אלו כוללים מגבלות על הנישואין ואיסור להיטמא למת אלא לבני משפחה מדרגה ראשונה. בעקבות זאת, כהנים אינם מורשים להיכנס לבית קברות לעמוד בד' אמות של מת או לשהות בחדר בו נמצא יהודי שמת.
למעמדו של כהן יש בעיקר משמעות הלכתית, אך מכוח חוקי הנישואים בישראל, המכירים רק בנישואים דתיים (או בנישואים שנערכו בחו"ל), חלים בישראל איסורי הנישואים של הכהנים גם על יהודים שאינם שומרי מצוות. יהודי המבקש להתחתן בישראל עם אשה האסורה לכהן חייב להוכיח שאינו כהן.
חז"ל קבעו את הכלל האומר כי הכהנים זריזים הם ולכן אין לחשוש שמא הם יתרשלו בעבודתם או שיזלזלו באיסורים המוטלים עליהם.
זכויות ואיסורים מיוחדים > היעדר נחלה

לאור תפקידם במקדש, ככל שבט לוי, הכהנים אינם מקבלים נחלה בארץ ישראל:
ויאמר ה' אל אהרון בארצם לא תנחל וחלק לא יהיה לך בתוכם, אני חלקך ונחלתך בתוך בני ישראל
זכויות ואיסורים מיוחדים > חובה על שלמות גופנית

בספר ויקרא נאסר על אדם בעל מום להקריב קרבנות, אפילו אם הוא כהן. במסכת בכורות מביאים חז"ל רשימה של 140 מומים גופניים ותכונות שנחשבו לא אסתטיות, שפוסלים אדם מכהונה. לדוגמה, אדם שצורת ראשו אינה רגילה; קרח; אדם שיש לו עיניים גדולות במיוחד או קטנות במיוחד או שאינן סימטריות; אדם שאבר מינו גדול במיוחד; אדם שכף רגלו רחבה או שטוחה במיוחד; אדם שעורו כהה ("כושי" בלשון הגמרא); לבקן; אדם שרגליו עקומות; חרש; ננס; שיכור; ועוד.
מצוות קידוש הכהנים

התורה קובעת שעל בני ישראל לכבד את הכהנים: ”וקדשתו כי את לחם אלוהיך הוא מקריב, קדוש יהיה לך, כי קדוש, אני ה' מקדישכם” (ספר ויקרא, פרק כ"א, ח). המצווה נמנית במניין המצוות.
על יישומי מצווה זו נכתב בברייתא בתלמוד:
תנא דבי רבי ישמעאל: "וקדשתו" לכל דבר שבקדושה: לפתוח ראשון, ולברך ראשון, וליטול מנה יפה.
חז"ל קבעו שיש לכבד את הכהן בעליה ראשונה לקריאת התורה, נתנו לו קדימות בהובלת אמירת ברכת המזון, חייבו לתת לו לבחור ראשון מנה יפה, וקבעו שאל לאדם לבקש מכהן לשרת אותו. כבודו של הכהן גדול, עד שדמי הבושת שמוטלים על מי שמבזה כהן, יותר גדולים משל איש אחר.
כהנים קודמים אף לזקנים, בעניין זה, כפי שנאמר ”ויתנה אל הכהנים בני לוי (ורק לאחר מכן) ואל כל זקני ישראל” (ספר דברים, ל"א, ט').
חובת כיבוד הכהן מבוססת אך ורק על היותו ממשפחת כהנים, ולא על בסיס חכמתו או הישגיו האישיים. לפי דעות אחדות מעלת הכהונה מאפילה על כל הישג אישי, כמו שמפרש הספורנו על הפסוק: ”אל הכהן אשר יהיה בימים ההם” (דברים כו ג), "אף על פי שלא יהיה גדול בחכמה... ראוי שתדבר עמו בזה דרך כבוד". לעומת גישה זו ישנן דעות לפיהן על הכהן להיות "יודע דת וספר": "כהן וישראל שוין בחכמה אז חל החיוב ד"וקדשתו", דהיינו בכל דבר שיראה גדול הוא מקודש", ובמקום אחר: "חכם ישראל קודם לכהן".
חיוב זה חל כלפי כהנים גדולים בשנים בלבד, ואין ביכולת הכהנים להתנער מכבוד זה.
על משמעותו של מצווה זו נכתב בתלמוד: "שאלו תלמידיו את רבי פרידא במה הארכת ימים? אמר להם מימי... לא ברכתי לפני כהן".
הכהן הגדול

הכהן הגדול הוא תוארו של ראש הכהנים בעם ישראל, האדם שעמד בכל דור בראש הממסד הדתי היהודי. בתקופות הפרסית וההלניסטית הכהן הגדול היה המנהיג העיקרי של העם היהודי תחת השלטון הזר.
משרת הכהן הגדול עד לימי יאסון עברה בירושה, והמחזיקים בה התייחסו לאהרון "הכהן הגדול הראשון" ופינחס בן אלעזר.
הכהן הגדול נבדל משאר הכהנים במעמדו, השפעתו, תפקידיו הדתיים, חובותיו הדתיים והפרטיים, וזכויות היתר הנוספות שקיבל. ההבדל הבולט ביותר היה לבושו, שתפקידו היה להציג מעין הדרת מלכות ויחוד.
שני בחשיבותו לכהן הגדול הוא "סגן הכהנים", שהיה אחראי על עבודת כל הכהנים, והיה מיועד להחליף את הכהן הגדול אם זה ייפסל לעבודת המקדש.
משמרות כהונה

בספר דברי הימים א', פרק כ"ד מסופר שהכהנים נחלקו בימי דוד המלך לעשרים וארבע משמרות, המשמרת הראשונה הייתה משמרת יהויריב והאחרונה משמרת מעזיהו. מדי שבוע עבד במקדש משמר אחר, ושמו היה נרשם על החותמות לנסכים באותו שבוע.
ישנה דעה האומרת שכל משמר חולק לשבעה בתי אב, ובכל יום מימי השבוע שבו שירת המשמר במקדש, שירת בית אב אחר (ר' עובדיה מברטנורא, תענית ב, ו). לעומת זאת לפי התלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ק"ז, עמוד ב', נראה שכל משמר חולק לשישה בתי אב – בית אב לכל אחד מששת ימי השבוע הראשונים, ובשבת עבדו כל כהני המשמר יחד (ראו גם בפירוש התפארת ישראל, מסכת תמיד א, א (בועז, אות ב)). מסתבר שמכיוון שהנושא שם הוא קרבנות נדבה שלא מוקרבים בשבת לכן השמיטו את בית האב של שבת.
היסטוריה של הכהונה בישראל > בראי הפרשנות המסורתית

המשנה במסכת זבחים (יד, ד) אומרת: "עד שלא הוקם המשכן, היו הבמות מתרות, ועבודה בבכורות. משהוקם המשכן, נאסרו הבמות, ועבודה בכהנים". בזמן הקמת המשכן היו רק חמישה כהנים – אהרן וארבעת בניו – אך התורה מציינת בפירוש: "לְמַעַן אֲשֶׁר לֹא יִקְרַב אִישׁ זָר אֲשֶׁר לֹא מִזֶּרַע אַהֲרֹן הוּא לְהַקְטִיר קְטֹרֶת לִפְנֵי ה'", כלומר: הבחירה באהרן נצחית. בנוסף לבחירת אהרן ישנה בחירה בכל שבט לוי לתפקיד עזרה לכהנים ושמירת מקום המקדש.
הפרשנים נותנים סיבות שונות להעברת הכהונה אל אהרן וזרעו. יש מסבירים, כי החלטת אלוהים לרכז את הכהונה במשפחה יחידה היא כדי שאבי המשפחה ילמד את בניו עבודות הכהונה, והבנים יגדלו תוך בית שכולו בנוי ומשוקע מסביב לרעיון עבודות הכהונה – וכך יצליחו בעבודת הכהונה. בתוספתא מבואר הרעיון שריכוז עבודת שימוש המלך בקבוצת אנשים מצומצים נחשב כשבחו של מלך.
תרגום הירושלמי מסביר שאהרן נבחר בזכות יוכבד ומעשיה, שהצילה ילדי ישראל הזכרים מגזר דין מוות שהטיל פרעה על העבריים. המדרש רבה מסביר שבגלל שקהת זכה להיות מטועני הארון ואהרן בעצמו היה הבכור מבין נכדיו זכה לעבודת הכהונה ולהיקרא קודש קודשים. בנוסף, יש פרשנים שהסבירו שאהרן הכהן בעצמו – ובניו אחריו – נבחרו לעבודת הכהונה מאת בריאת העולם. הספורנו בפירושו על הפסוק ולעמוד לפני העדה לשרתם מסביר שאחת ממטרות בחירת שבט לוי הייתה להקניט את העדה על השתתפותם בחטא העגל.
זיהוי כהנים בימינו

כהן הוא מי שאביו כהן, ואמו הייתה כשרה להינשא לאביו. בהתאם לכך כהן הוא קודם כל מי שמסורת משפחתו אומרת שזו משפחת כהנים.
הגמרא מציינת שתי רמות ודאות של כהונה: כהני ייחוס וכהני חזקה. כהני ייחוס הם כהנים ברמת ודאות גבוהה שכן יש להם כתב ייחוס המראה את שושלת ייחוסם עד כהן שעלה בעבודה על גבי המזבח. כהני חזקה, לעומתם, אין להם ספרי ייחוסין אלא הם מוחזקים ככהנים כי הם נוהגים במשפחתם ככהנים.
ישנה מחלוקת הלכתית האם הכהנים בימינו – שכולם כהני חזקה – הם רק ספק כהנים או שהם כהנים ודאים. ישנם הטוענים שהם ספק כהנים מכיוון שאין להם ספרי ייחוס. לעומתם טוענים, שמעמד ספק כהנים ניתן רק בזמן שהיו כהנים שהיו מיוחסים. אבל בימינו שאין כהנים מיוחסים, כהני חזקה הם ודאי כהנים.