stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאוריית הקשר על הבונים החופשיים והיהודים
רוסיה הפוסט-סובייטית

| --- | --- |
 :  ראו גם – תאוריות הקשר על הכוזרים והיהודים
תאוריית הקשר על הבונים החופשיים והיהודים מצאה קרקע פורייה ברוסיה הפוסט-הסובייטית, בשילוב עם עלילות דם והכחשת שואה. מסקר דעת קהל שבוצע במוסקבה בשנת 1990 עלה כי כ-18% מתושבי מוסקבה מאמינים כי קיימת קנוניה ציונית נגד רוסיה וכ-25% נוספים לא שללו אפשרות זו.
קשר לקבוצת בילדרברג

| --- | --- |
 :  ראו גם – קבוצת בילדרברג
תאורטיקנים קונספירטיבים עכשוויים טוענים כי למעורבות קבוצת בילדרברג ליצירת סדר עולמי חדש, כשלעיתים קרובות מושפעים מתאוריית הקשר על הבונים החופשיים והיהודים, תוך האשמה למעורבות משפחת רוטשילד או את הבנקאים הבינלאומיים.
ראו גם

אנטישמיות מודרנית
האנטישמיות החדשה
יודאופולוניה
הערות שוליים

↑  "CHAPTER IV - CONSERVATIVE POLITICAL RHETORIC: THE JUDEO-MASONIC CONSPIRACY THEORY". Vanderbilt University. library.vanderbilt.edu.
↑  "Shofar FTP Archives: documents/protocols/protocols.zion". Nizkor.org.
↑  Domvile Barry, From Admiral to Cabin Boy, p.80-83.
↑  "Anti-Semitic Conspiracy Theories Spread Globally As World Markets Grapple With Financial Crisis". Adl.org.
↑  Peter Knight. Conspiracy Theories in American History: An Encyclopedia. ABC-CLIO, 2003
תנאי שוורצשילד

באסטרופיזיקה תנאי שוורצשילד (באנגלית: Schwarzschild criterion) הוא תנאי ליציבות של גרם שמים כמו כוכב או ענק גזים כנגד קונווקציה. קרוי על שמו של הפיזיקאי קרל שוורצשילד. תנאי שוורצשילד הוא מקרה פרטי של תנאי לדו, בו מניחים הרכב כימי הומוגני של גרם השמיים. לתנאי זה ישנו שימוש באסטרופיזיקה כאשר דנים בכוכבים ומדעים פלנטריים, כאשר חוקרים את המבנה הפנימי של ענקי הגז.
לתנאי יש מספר ניסוחים מתמטיים שקולים או דומים. אחד מהנפוצים הוא:
כאשר T זו הטמפרטורה, Z הוא הגובה ביחס למרכז גרם השמיים,  g היא תאוצת הכובד ו- C_{p} הוא קיבול החום בלחץ קבוע.
נוסח אחר של התנאי הוא:
כאשר  \nabla \equiv {\frac {d\ln T}{d\ln P}} הוא "גרדיאנט הטמפרטורה" של גרם השמיים ו- \nabla _{ad} הוא גרדיאנט הטמפרטורה האדיאבטי.
כאשר תנאי מתמטי זה מתקיים, האזור יציב לקונווקציה, כלומר החום עובר בהקרנה או הולכה ואין תנועת חומר המסיע את חום. בדרך כלל המעבר בהקרנה יעיל בהרבה מהולכה וניתן לקרב את גרדיאנט הטמפרטורה האמיתי של גרם השמיים ל"גרדיאנט הטמפרטורה הרדיאטיבי" (כלומר \nabla \simeq \nabla _{rad}), הנתון על ידי:
כאשר P זה הלחץ, L זו ההארה (Luminosity),  \kappa  זו האטימות, c מהירות האור, G קבוע ניוטון, m המסה ו- p_{r}={\frac {1}{3}}aT^{4}. ההארה עצמה נתונה לפי:
הסבר אינטואיטיבי

נסתכל על אזור בגרם שמים גזי. הלחץ, הצפיפות הטמפרטורה יורדים עם הרדיוס. נדבר על מודל חד-ממדי בו מתייחסים לרדיוס כ"גובה". ניקח בועה של חומר ונעלה אותה למעלה באופן אדיאבטי, כלומר ללא החלפת חום עם הסביבה, כלומר הבועה שומרת על טמפרטורה קבועה. הבועה שומרת על שיווי משקל מכני עם הסביבה, כלומר הלחץ הפנימי בה שווה ללחץ הסביבה. מכיוון שטמפרטורה שלה קבועה והלחץ יורד, הבועה מתנפחת ונפחה עולה. כך צפיפות הבועה יורדת.
השאלה שנשאלת היא: האם הבועה תמשיך לעלות או תשקע חזרה? אם הבועה שוקעת, האזור נקרא יציב. אחרת, יתחיל תהליך של זרימת חומר כלפי מעלה- כלומר האזור יהפוך לבלתי יציב. במקרה היציב, החום מועבר על ידי הקרנה בעיקר ובמקרה הלא יציב על ידי הסעה.
פיתוח מתמטי

התנהגות הבועה נקבעת על ידי ציפה. כלומר שקיעה או עליה של הבועה היא פונקציה של יחס בין צפיפות הסביבה לצפיפות הבועה:
אם הבועה צפופה יותר מהסביבה, הבועה תשקע חזרה.
אם הסביבה צפופה יותר מהבועה, הבועה תצוף.
כלומר היציבות נקבעת לפי הקריטריון:
כאשר השינוי הוא לאורך רדיוס הגרם. מכיוון שלפי משוואת המצב  P\sim \rho T ואנו שומרים על לחץ קבוע, ניתן לתרגם את התנאי ל:
תוך שימוש בכלל השרשרת:
המעבר השני נובע משיווי משקל הידרוסטטי והשלישי ממשוואת המצב.  \mu  הוא משקל מולקולרי ממוצע, k הוא קבוע בולצמן ו m_{H} הוא מסת אטום המימן. כך התנאי מתורגם ל:
או בצורתו המקוצרת:
הערות שוליים

↑  Radiative Transfer, אתר אוניברסיטת הוואי
↑  נוסח זה הוא לפי הלחץ ולא לפי רדיוס גרם השמיים. הלחץ יורד מונוטונית עם הרדיוס
↑  Convection and Mixing in Giant Planet Evolution, אלונה וזן
↑  ניתן לראות זאת במשוואת הגז האידיאלי, בה ירידה בלחץ כאשר הטמפרטורה קבועה דורשת עליה בנפח
.sr

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1991 
 רשם:  telesur 
 www.register.sr
 
.sr היא סיומת אינטרנט מדינית, השייכת לסורינאם. סיומת אינטרנט זו נוצרה ב-1991. סיומת זו מופעלת על ידי חברת Telesur, חברת הטלקום של סורינאם.
עקב אוכלוסייתה המצומצמת של סורינאם, סיומת זו נמצאת בשימוש מועט.
לסיומת זו ניתן להירשם גם ללא אזרחות בסורינאם.
הערות שוליים

↑  IANA — .sr Domain Delegation Data, www.iana.org
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.tk

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1997 
 רשם:  Freenom 
 dot.tk
 
tk. היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות
התחום של טוקלאו, קיימת מ-7 בנובמבר 1997.
מדינת טוקלאו מוסרת בחינם את רוב שמות המתחם עם הסיומת tk. כל הכתובות הנרשמות מופנות לשרת Domain Name System המפנה את הגולש לאתר האינטרנט של מי שביקש לעצמו את הכתובת.
להבדיל משירותי רישום כתובות אחרים, .tk מאפשר הפניה לאתרים המאוחסנים על שרתי חינם כמו geocities או Angelfire.
חברת Teletok היא הגוף המפעיל את השרות בפועל. חברת הרישום Taloha.Inc מבצעת את רישום שמות המתחם.
כתובות אליהם לא נכנסו לפחות 25 פעמים במשך 90 ימים מוסרות מהשרת וניתן לקבלן (שוב בחינם).
על מנת למנוע ניצול לרעה של שמות מסחריים, יש מגבלות מסוימות על רישום חינם של שמות אלו (ניתן לרשמם בתמורה לתשלום נמוך).
.sy

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1996 
 סטטוס:  פעיל
 רשם:  Syrian Telecom 
 חסות:  Syrian Telecom 
 ste.gov.sy
 
.sy היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בסוריה.
הסיומת הושקה בשנת 1996.
סיומות משנה

תחת הסיומת הראשית קיימות מספר סיומות משניות, לפי תחומים:
| שם תחום | שימוש |
| --- | --- |
.edu.sy: אתרי חינוך/אקדמיה
.gov.sy: אתר ממשלתי
.net.sy: מפעיל רשת/ספק
.mil.sy: צבא/ביטחון
.com.sy: אתר מסחרי
.org.sy: ארגון ללא כוונת רווח
.news.sy: סוכנות ידיעות
תאוריית הקשר לתפירת תיקים בישראל

תאוריית הקשר לתפירת תיקים על ידי גופי האכיפה בישראל היא תאוריית קשר לפיה ישנה מגמה של שימוש בהליכים פליליים כלפי אישי ציבור באופן לא מידתי מסיבות פוליטיות. התאוריה אינה אחידה, אין בנמצא טקסט מכונן עליו מסכימים תומכי התאוריה. על פי רוב הטוענים לקיומו של קשר להפללת שווא, לא מציעים הסבר אחיד שיכול לכרוך את הפללתם של אישי ציבור מכל רחבי הקשת הפוליטית.
מאפייני תאוריית הקשר

התומכים בתאוריית הקשר מתבססים על מגמת עלייה במספר החקירות וכתבי האישום כנגד אישי ציבור, ועל רצף של ראשי ממשלה שנחקרו בזה אחר זה. הם אינם מקשרים זאת להתרבות מעשי השחיתות או לעלייה בחומרתם. מחזיקי התיאוריה מייחסים מעין "נקמנות" למערכת המשפט, לאור מספר מקרים בהם נפתח תיק פלילי לאיש ציבור שתמך בשינויים במערכת המשפט, או שביקש למנות שופט בבית המשפט העליון, בניגוד לדעת שופטי העליון הקיימים. אם המשפט הסתיים בהרשעה, נשמעו טענות כי מערכת המשפט הפעילה כלפיהם אכיפה בררנית, ואם הוא הסתיים בזיכוי או באי העמדה לדין, ראו בזה ראיה ל"תפירת תיק".
העילות העומדות בבסיס תאוריית הקשר תלויות בהשקפת העולם של התומכים. חלקם גורסים שהמגמה היא חלק ממהלך רחב של השתלטות מערכת המשפט על המערכת הפוליטית, בין התומכים בגישה זו הפרופ' דניאל פרידמן, פרופ' יואב דותן, ד"ר גדי טאוב וראובן ריבלין שאף טבע בהקשר זה את הביטוי "כנופיית שלטון החוק" ד"ר אבישי בן חיים הגדיר זאת כמאבק בין "ישראל הראשונה" ל"ישראל השנייה", ויש מתומכי התאוריה הטוענים שמדובר במזימה של השמאל לפגוע בממשלות הימין. יש שנמנעו מלהעניק הסבר מדויק לתאוריה אך התריעו כי קיים חשש לפעולה משיקולים זרים. למשל, השופטת רות גביזון שהציעה כי גורמי אכיפת החוק לא מגלים די רגישות לאפשרות שמעורבותם בעניין מסוים עלולה להשפיע על שיקול דעתם. פרופ' מני מאוטנר ופרופ' אמנון רובינשטיין שהציעו להקים גוף ביקורת על הפרקליטות. הפרשן אמנון אברמוביץ' טען אף הוא כי יש להקים ועדת חקירה לנושא, וכי תפירת התיקים לאישי ציבור מקורה בשיקולי קריירה.
דוגמאות שתומכי התיאוריה מסתמכים עליהן

לאורך השנים יש יותר חקירות והגשת כתבי אישום מול אישי ציבור על רקע שחיתות שלטונית בישראל ועבירות פליליות נוספות (כמו מעשים מגונים). כנגד חברי הכנסת, בין 1949 ל-1969 הוסרה החסינות של שלושה מחברי הכנסת בגין חשד לשחיתות פלילית, ואיש מהם לא הורשע. בין 1969 ל-1995 הוסרה החסינות של שבעה חברי כנסת, מתוכם שישה הורשעו. בין 1995 ל-2010 הוסרה החסינות של 13 חברי כנסת, מתוכם הורשעו 11. שיעור ההרשעות של חברי כנסת אלו בין 1969 ל-2010 נותר דומה - כ-85%. אהוד אולמרט, שכיהן כראש עיריית ירושלים, שר וראש ממשלה נשפט והורשע בארבע פרשיות שחיתות שונות. בין 1981 ל-2021 נתבעו והורשעו עשרה שרים בעבירות שונות. בנימין נתניהו כראש ממשלת ישראל הואשם בארבעה תיקי שחיתות. בנוסף, חקירות, אישומים והרשעות נוגעת לעוד עשרות אישי ציבור כולל ראשי ערים, נושאי תפקידים בחברות ממשלתיות, קצינים בכירים, מנכ"לים משרדי ממשלתיים ועוד.
פרופ' דניאל פרידמן שכיהן כשר המשפטים בממשלת אולמרט, מחזיק בתאוריית הקשר, ומונה את ההליכים הפליליים שננקטו כנגד אנשי ציבור שהואשמו בעבירות שונות, החל מקנוניה פוליטית, דרך מעשים מגונים, ועד לקיחת שוחד והפקת רווחים לא חוקיים, בהם ראובן ריבלין, יעקב נאמן, רפאל איתן, דרור חטר-ישי, בנימין נתניהו, אביגדור ליברמן, חיים רמון ואהוד אולמרט. לטענתו ההליכים הפליליים נגדם הושפעו מתאוריה זו, הוא תולה זאת כחלק ממהלך רחב של התגברות האקטיביזם השיפוטי.
פעילות הכנסת והממשלה לביקורת מערכת המשפט

בשנת 2014 הוקמה נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות בראשה הועמדה השופטת הילה גרסטל. גרסטל נתקלה בחוסר שיתוף פעולה מצד הפרקליטות, מקורביה טענו כי הפרקליטות התנקמה בה. כשנה לאחר מכן פורסם תיק 1270 לפיו נתניהו ביקש למנות את גרסטל לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה בתמורה לסגירת תיק המעונות. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, סגר את התיק.
באוגוסט 2016 חוקקה הכנסת את חוק נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, התשע"ו-2016, שמסדיר את פעילותה של נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, שמחליפה את נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות, והשופט דוד רוזן נבחר לעמוד בראש נציבות זו. רוזן טען כי הסדרת הנציבות ב-2016 הפכה אותו לגוף חסר שיניים והמליץ לסגור אותו באם לא יתוקן החוק.
ביקורת

אחת הטענות המרכזיות של מבקרים של תאוריית הקשר הנה שאין עובדות שניתן להפריכן בבסיס התיאוריה. כך למשל התאוריה על 'תפירת תיק' ליעקב נאמן מתבססת על אמרה של שמעון שבס שהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה של יצחק רבין שטען ששמע את היועץ אז, מיכאל בן יאיר, אומר שהוא הולך "לדפוק את הפשיסט". שבס טען שהכוונה ליעקב נאמן. גם התאוריה על 'תפירת תיק' לחיים רמון אינה ניתנת להפרכה שכן בבית המשפט הורשע חיים רמון על ידי שלושה שופטים ולא ערער על כך, לכן אם הרשעה זאת אינה מספקת, כיצד ניתן להוכיח שלא 'נתפר תיק'.
טענה נוספת, של המכון הישראלי לדמוקרטיה, הנה שזיכוי נבחרי ציבור אינה הוכחת ל'תפירת תיקים' והפרקליטות למדה מכל מקרה של זיכוי של נבחרי ציבור ותיקנה את עצמה.
ראו גם

הלכת דרעי-פנחסי
הארנק והחרב
ליאורה גלט-ברקוביץ'
מסמך יצחקי
לקריאה נוספת

דניאל פרידמן, קץ התמימות: משפט ושלטון בישראל, משכל – הוצאה לאור, 2019
אבישי בן חיים, ישראל השנייה – הבשורה המתוקה, הדיכוי המר, ידיעות ספרים, 2022
יעקב נאמן, אל תירא עבדי יעקב (אוטוביוגרפיה), הוצאת משכל, 2017
דרור חוטר ישי, הכח ממכר, כנרת זמורה דביר, מרץ 2021
הערות שוליים

1 2 3 4  דניאל פרידמן, חלקו של המשפט הפלילי בקידום המהפכה המשפטית, קץ התמימות, משכל הוצאה לאור, 2019 עמודים: 514-528
1 2 3   יואב דותן, לתשומת לבו של הקורא גדעון סער, באתר הארץ, 22 בינואר 2022
נטעאל בנדל, הפרופסור הבכיר למשפטים עולה להתקפה: "בג"ץ הופך את עצמו לממשלה שנייה", באתר ישראל היום, 26 בינואר 2023
1 2 3  אמיר בן-דוד, העליון הוא כת סגורה. הפרקליטות מקולקלת, באתר זמן ישראל, 28 בינואר 2020
↑  ארז תדמור, שלטון החוק: היסטוריית החיסולים הפוליטיים של פרקליטות המדינה, באתר מידה, 4 בינואר 2017
↑  אורית שוחט, שר המשפטים בראיון מיוחד: "ארבעה ראשי ממשלה נחקרו בזה אחר זה - זה לא נורמלי, צריך שיהיה מנגנון בקרה", באתר TheMarker‏, 17 באוגוסט 2007
1 2  דורון נבות, שחיתות פוליטית בישראל, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, ‏ינואר 2012
↑  ד״ר גדי טאוב, תפירת תיקים, זה לא חדש, חברים, באתר ערוץ 7, 12 באוקטובר 2019
↑  משה גורלי, למה דווקא אולמרט?, באתר כלכליסט, 28 בספטמבר 2016
↑  ספי עובדיה, המשא ומתן הקואליציוני: נתניהו נוטה למנות את לוין לשר המשפטים, באתר חדשות 13, 14 באפריל 2019
↑  ד"ר עמיר פוקס, פרופ' מרדכי קרמניצר, ד"ר גיא לוריא, קנוניית תפירת התיקים לנבחרי ציבור, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 10 בינואר 2021
↑   יואב דותן, הלכת דרעי הפכה כלי לחיסול פוליטי, באתר הארץ, 3 במאי 2020
↑  ד״ר גדי טאוב, תפירת תיקים, זה לא חדש, חברים, באתר ערוץ 7, 12 באוקטובר 2019
↑  ארי שביט, אני קרוע, באתר הארץ, 3 ביוני 2003
↑  אבישי בן חיים, פֶּרֶק מִסֵּפֶר – "ישראל השנייה" מאת אבישי בן חיים, באתר "דיומא", 17 ביוני 2022
↑  עקיבא ביגמן, "עושים סיכול ממוקד לממשלות הימין", באתר ישראל היום, 9 באוגוסט 2017
↑  ארי שביט, ראיון עם פרופ' רות גביזון פורסם בעיתון הארץ 12 בנובמבר 1999 מובא באתר דעת
↑  אמנון רובינשטיין, כח משחית, בעיתון מעריב, 10 בנובמבר 2006

ארי שביט, מה קרה לי? מה קרה לכם!, באתר הארץ, 13 בפברואר 2007
↑  אמנון אברמוביץ', ‏פרשת רמון היא שערורייה בסדר גודל לאומי. בא הרגע לזמן לחקירה את תת-ניצב מירי גולן, באתר גלובס, 5 בנובמבר 2006
אמנון אברמוביץ', ‏נשיקת רמון עוברת למבקר המדינה, באתר גלובס, 6 ביולי 2008
↑  אייל לוי, ‏שר המשפטים לשעבר פרופ' דניאל פרידמן לא משאיר אף אחד נקי, באתר מעריב אונליין, 23 בנובמבר 2019
↑    דניאל פרידמן, הטעות היא של הפרשנים, באתר "ידיעות אחרונות", 15 באפריל 2019
↑  גם פרקליטות המדינה לא יכולה להיות חסינה מביקורת! בדף הפייסבוק של התנועה לאיכות השלטון
1 2    יהודה יפרח, ‏"עשו רצח אופי לשופטת עם קריירה מופתית", בעיתון מקור ראשון, 18 בינואר 2019
↑  רועי ינובסקי, אמוץ שפירא, שאול אמסטדרמסקי ותמר אלמוג, "סגרי את תיק שרה נתניהו – ותתמני ליועמ"ש", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 בפברואר 2018
↑   חן מענית ונטעאל בנדל, נציב הביקורת על הפרקליטות ל"הארץ": "אם החוק לא יתוקן, עדיף לסגור את הנציבות", באתר הארץ, 16 באוגוסט 2021
1 2   אור כרמי, קל להפריח, קשה להפריך: כמה עובדות על "תפירת התיקים", באתר הארץ, 24 בינואר 2022
↑  קנוניית תפירת התיקים לנבחרי ציבור, באתר www.idi.org.il, ‏2021-10
תראה איך אני

| --- | --- |
 בימוי:  יגור סלניקוב 
 הופק בידי:  Yaroslav Zhalnin 
 שחקנים ראשיים:  ילנה ביריוקובה ילנה פפאנובה בוריס גרים בורדאייב נטליה שצ'וקינה אלכסנדר סמוילנקו יבגני סיטיי Olga Turchak 
 מדינה:  רוסיה 
 הקרנת בכורה:  17 בספטמבר 2020 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט הרפתקאות, סרט דרמה, סרט קומדיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תראה איך אני (ברוסית: Смотри как я) הוא סרט הרפתקאות קומי רוסי, שביים יגור סלניקוב. הקרנת הבכורה של הסרט ברוסיה התקיימה ב-17 בספטמבר 2020. הסרט תוכנן לצאת לאקרנים עוד קודם לכן אך יציאתו לאקרנים נדחתה בעקבות סגירת בתי הקולנוע לאור התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה.
עלילה

אוליה היא ילדה מטורפת שברחה מבית יתומים. מקסים הוא בחור עיוור שנמאס לו מהמוזרויות של אביו העשיר. לאחר שנפגשו במקרה, החבר'ה מחליטים לעזוב הכל וללכת לים. למה לא - למקסים יש את הכסף של אבא, לאוליה יש חשק מטורף להרפתקאות. הם צעירים ורוצים חופש, הם פשוט רואים זאת בדרכם שלהם. מה שהופך את המסע למבריק ומרתק יותר.
שחקנים ודמויות

אולגה טורצ'ק - אוליה
מיכאיל משצ'ריאקוב - מקסים
אלכסנדר סמוילנקו - אביו של מקסים
דמיטרי מוחמדייב
ילנה ביריוקובה
יבגני סיטי
סרגיי אברוסקין
נטליה שצ'וקינה
מריה איוואנשצ'נקו
יארוסלב ז'לינין
אנסטסיה דניסובה
ילנה פפאנובה
אולסיה אברמובה
יגור סלניקוב
אלכסנדר פלצ'יקוב
ולדימיר פוקוב
אירינה לזארבה
בוריס גרים בורדאייב
סרגיי סאפונוב
יבגני בניפאטוב
תקנת יהושע בן גמלא

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת שבת, דף קי"ט, עמוד ב'. מסכת בבא בתרא, דף כ"א, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק ב'
 
תקנת יהושע בן גמלא היא תקנה לייסוד בתי ספר ציבוריים בעם ישראל, המיוחסת ליהושע בן גמלא שכיהן ככהן גדול בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-1.
התיאור ההיסטורי

בתלמוד הבבלי מתואר, שייסוד בתי הספר כמסגרת קבועה בעם ישראל התרחש בתהליך הדרגתי שכלל שלוש "תקנות": בתקנה הראשונה נוסדו בתי ספר בירושלים בלבד; בתקנה השנייה הוקמו בתי ספר אזוריים בערים הגדולות, ותחילת החינוך נקבעה לגיל 16–17. הדבר לא נתן מענה מלא לצורך בחינוך מגיל צעיר, עד שבא יהושע בן גמלא ותיקן להקים בכל עיר ועיר בתי ספר יסודיים, שהחינוך בהם יתחיל בגיל 6–7.
לעומת התיאור בתלמוד הבבלי, בתלמוד הירושלמי מובאת מסורת על פיה שמעון בן שטח, מראשי חכמי הפרושים באותו דור, התקין "שיהו תינוקות הולכים לבית הספר". לדעת חלק מהפרשנים והחוקרים, בשני התלמודים מדובר באותה תקנה. הם הסבירו ששמעון בן שטח רצה להקים בתי ספר ללימוד תורה כדי להצליח במאבק מול הצדוקים, וכדי להתגבר על התנגדות הצדוקים או על הקשיים הכלכליים הכרוכים בהקמת מערכת חינוך ארצית, הוא שיתף בתקנה את יהושע בן גמלא, הכהן הגדול העשיר, שלא היה מזוהה עם הפרושים בדווקא.
חוקרים אחרים פירשו שתקנתו של שמעון בן שטח הייתה התקנה השנייה שהוזכרה בתלמוד הבבלי, שהקימה בתי ספר אזוריים על יסודיים, עד שיהושע בן גמלא תיקן להקים בתי ספר יסודיים בכל עיר ועיר. אפשרות נוספת היא ששמעון בן שטח הטיל את חובת החינוך על ההורים בלבד כאשר ציווה עליהם לשלוח את ילדיהם לבית הספר, בעוד יהושע בן גמלא ייסד את בתי הספר כמוסדות ציבוריים שחובה על הציבור להקים בכל עיר ועיר.
השפעה הלכתית

המשמעות המרכזית של התקנה היא, שהאחריות והתשלום על לימודם של כלל ילדי הקהילה, כולל היתומים וילדי העניים, מוטלת על כלל הציבור בעיר, ולא רק על אביו.
חז"ל החשיבו את עניין זה של יסוד בתי ספר, עד כדי שאמרו, שכל עיר שאין בה סידור לימודים לילדים, צריכים בני שאר הקהילות להחרים אותה עד אשר יתקינו בה בית ספר. ואם עמדו בעיקשותם ולא הקימו בית ספר, מחריבין את אותה העיר ומפזרים את יושביה בקהילות אחרות, ובלבד שלא יהיה מקום בישראל שלא מלמדים בו את הילדים תורה.
תקנת יהושע בן גמלא קבעה סופית את מערכת החינוך הממלכתית של עם ישראל מבחינת ההלכה והיא מהווה את הבסיס ההלכתי לחובה הציבורית לחינוכו של כל יחיד ויחיד. הרב שלמה גורן התייחס לתקנה זו כבסיס הלכתי לתוכנית האינטגרציה בחינוך היסודי גם בניגוד לדעת ההורים.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"א
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת כתובות,  פרק ח', הלכה י"א
↑  למשל, הרב יצחק אייזיק הלוי, דורות הראשונים, כרך ב', פרק כ"ז, פרנקפורט, תרס"ו
↑  נעמה סט, ‏החינוך כחובת הציבור במשפט העברי, באתר "דעת"
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ט, עמוד ב'. טור ב"י יו"ד רמה, ז
↑  ד"ר מיכאל ויגודה, מימון מערכת החינוך, באתר דעת, ‏אחרי-מות קדושים תשע"ה
↑  תרומת הגורן ב, ידיעות ספרים, תשע"ב.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות ובנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.sz

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1993 
 חסות:  אוניברסיטת אסוואטיני
 www.sispa.org.sz
 
.sz היא סיומת אינטרנט מדינית, השייכת לאסוואטיני. סיומת אינטרנט זו נוצרה ב-1993. על הקצאת שמות סיומות האינטרנט המשניות של אסוואטיני אחראי איגוד ספקי האינטרנט של אסוואטיני (SISPA).
סיומת זו נקראת כך משום שעבר אסוואטיני נקראה סוויזלנד.
לסיומת זו יכול להירשם רק אנשים המתגוררים באסוואטיני או ארגונים הפועלים באסוואטיני.
הערות שוליים

↑  IANA — .sz Domain Delegation Data, www.iana.org
↑  SZ Domain Registration form, web.archive.org, ‏2005-12-29
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תעצמי את העיניים

| --- | --- |

כרזת הסרט "תעצמי את העיניים"
 מבוסס על:  סיפור קצר של רונית מטלון
 בימוי:  רפאל בלולו
 הופק בידי:  בלולו פילמס
 תסריט:  לביא הייציג
 עריכה:  איתן ורדי
 שחקנים ראשיים:  יובל כרמל ג'נט כהן יונתן זרחיה
 צילום:  משה משעלי
 מדינה:  ישראל
 הקרנת בכורה:  2014
 משך הקרנה:  16 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 דף הסרט ב־IMDb
תעצמי את העיניים הוא סרט קצר (16 דקות) משנת 2014 בבימויו ובהפקתו של רפאל בלולו, בהשראת סיפורה של רונית מטלון.

הסרט הוקרן בערוץ עשר.
עלילה

מזי מאוהבת בנחום. חברתה הטובה רוחמה מייעצת לה שאם היא מעוניינת בו, היא צריכה לשכב איתו. השתיים יוצאות למסע בן יום ברחובות תל אביב, עד למפגש הגורלי עם נחום.
פרסים ופסטיבלים

השתתף בתחרות הרשמית של פסטיבל הקולנוע ירושלים.
היה מועמד בפרסי אופיר לסרט הישראלי הקצר הטוב ביותר.
מלגת הפקה של קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב – פרויקט קולנוע והרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, בשיתוף קרן ליאון רקנאטי, בתמיכת משרד התרבות והספורט – מינהל התרבות, המועצה הישראלית לקולנוע.
שחקנים

יובל כרמל
ג'נט כהן
יונתן זרחיה
הצוות

| תפקיד | אדם |
| --- | --- |
בימוי: רפאל בלולו
הפקה: בלולו פילמס: רפאל בלולו, שלום גודמן, מיקה תימור
תסריט: לביא הייציג בהשראת סיפור של רונית מטלון
צילום: משה משעלי
עריכה: איתן ורדי
ליהוק: חלי מון סונגו
עיצוב סט: דינה קורנוויץ
עיצוב תלבושות: קרן אייל מלמד
עיצוב פסקול: רונן נגל, נתי טאוב
הערות שוליים

↑  התסריט נכתב בהשראת הסיפור הקצר "ילדה בקפה" מתוך אסופת הסיפורים של רונית מטלון זרים בבית.
תלמוד בבלי מהדורת שוטנשטיין

| --- | --- |

שער פרק ראשון של מסכת עירובין
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1990-2005
כריכה של מסכת שקלים במהדורה העברית
כריכה של מסכת במהדורה האנגלית
תלמוד בבלי מהדורת שוטנשטיין היא מהדורה מבוארת של התלמוד הבבלי שיוצאת לאור על ידי הוצאת "ארטסקרול" וזוכה לפופולריות רבה. לצד צילום דף הגמרא המסורתי של ש"ס וילנא  עם פירושי רש"י ותוספות (ממהדורת "עוז והדר"), כלולים במהדורה זו עמודים ובהם ביאור לגמרא והערות למדניות. כרכי הש"ס הופיעו בשפות עברית, אנגלית וצרפתית.
הוצאה לאור

הכרך הראשון של המהדורה יצא לאור בשנת 1990 באנגלית בארצות הברית, שם מוכרת המהדורה בשם "ש"ס ארטסקרול".
הוצאת 73 כרכי המהדורה על כל מסכתות הש"ס נמשכה כ־15 שנה, בעבודת צוות של כ-80 עורכים ותלמידי חכמים מבולטימור, קליבלנד, ירושלים ובני ברק ועוד. עלות העבודה הוערכה בכ-21 מיליון דולר, אשר מומנו גם בתרומות. הנדבן היהודי-אמריקאי ג'רום שוטנשטיין שעל שמו נקראת המהדורה מימן חלק משמעותי מהמיזם לזכר הוריו, ומשפחתו המשיכה במימון גם לאחר פטירתו. חלק מכרכי המהדורה שיצאו לאור בצרפתית הופיעו בשם "מהדורת ספרא", על שם הנדבן אדמונד ספרא.
בשנת 2012 הושלמה הוצאת 73 כרכי המהדורה העברית. כיום ממשיך המיזם בהוצאה לאור ובכתיבת תרגום לתלמוד ירושלמי, בעברית ובאנגלית.
בשנת 2023, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, תרמה משפחת שוטנשטיין להוצאת מהדורה מיוחדת של כרכי מסכת קידושין חלק ב' ומסכת בבא קמא, שנלמדו במסגרת הדף היומי בתקופת המלחמה, לחיילי צה"ל וכוחות הביטחון של מדינת ישראל.