stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחנת דוסטויבסקאיה

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  19 ביוני 2010 
 אדריכל:  לב פופוב 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°46′54″N 37°36′50″E﻿ / ﻿55.781666666667°N 37.613888888889°E﻿ / 55.781666666667; 37.613888888889
 תחנות סמוכות:  Maryina Roshcha, Trubnaya 
 מידע על התחנה
 רציפים:  2 
 קווים העוברים בתחנה:  קו ליובלינסקו-דמיטרובסקאיה 
 קוד התחנה:  181 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת דוסטויבסקאיה(למפת מוסקבה רגילה) תחנת דוסטויבסקאיה
 
דוסטויבסקאיה (ברוסית: Достоевская) היא תחנה של הרכבת התחתית של מוסקבה בקו ליובלינסקו-דמיטרובסקאיה.
התחנה ממוקמת ברובע טברסקוי, והיא והיא קרויה על שם רחוב דוסטויבסקי הסמוך שקרוי על שם הסופר פיודור דוסטויבסקי.
תחנת דוסטויבסקאיה נפתחה ב-19 ביוני 2010, והיא ממוקמת ליד תיאטרון הצבא הרוסי.
לאחר פתיחתה היא הפכה לתחנה ה-182 במטרו של מוסקבה. בעתיד, היא תחובר עם תחנת סובורובסקאיה שנמצאת בבנייה בקו קולצביה.
תנועת המוסר (ספר)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  דב כ"ץ
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  תנועת המוסר
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת ביתן הספר (מהדורה ראשונה)
 תאריך הוצאה:  1946–1957 (מהדורה ראשונה)
 מספר עמודים:  כרך א' - 348 כרך ב' - 442 כרך ג' - 320 כרך ד' - 351 (מהדורה ראשונה)
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  4 (מהדורה ראשונה)
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990019646790205171
 
תנועת המוסר: תולדותיה, אישיה ושיטותיה היא סדרת ספרים שחיבר הרב דב כ"ץ על תולדותיה ואישיה של תנועת המוסר. הסדרה הייתה המיזם הראשון והמרכזי, ועד כה היחידי, של חקר, סקירה ותיעוד מקיפים של תולדות תנועת המוסר, שיטותיה ואישיה המרכזיים.
פולמוס המוסר

בשנת תשל"ב הוציא הרב דב כ"ץ ספר נוסף בשם פולמוס המוסר, שעסק בוויכוחים ובפולמוסים השונים סביב תנועת המוסר לשיטותיה, בין תומכיה למתנגדיה מבית ומחוץ.
לאחר שכתב היד הושלם התלבט כ"ץ אם ראוי לפרסמו כספר. מצד אחד הובאו בו הטיעונים של תומכי המוסר שדחו את כל טענות המתנגדים, הן מתוך עולם התורה והן מקרב חוגי המשכילים. אך מצד שני הוא נתן במה לטענות המתנגדים, וכ"ץ חשש מהשפעתן השלילית, בעיקר מפרסום טענות המשכילים. לאחר התייעצות עם רבנים ואנשי מוסר החליט לפרסם את הספר. השיקול שהכריע היה הרצון לחשוף את מניעיהם השליליים של המתנגדים מבחוץ ולהציג את סילופיהם במאבקם בתנועת המוסר. עם זאת, הספר יצא במהדורה אחת בלבד, ומאז נמנעים מלהוציאו.
שער שוויון

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  הוד השרון 
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־15 שנים) 
 the-equalizer.org
 
נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין וראש עיריית לונדון אז בוריס ג'ונסון, באירוע פתיחת עונת הכדורגל של עמותת "שער שוויון", נובמבר 2015
שער שוויון היא תוכנית חינוכית, המשלבת עיסוק בספורט ככלי לשינוי חברתי.
היסטוריה

תחילתה של התוכנית ביוזמה של כמה סטודנטים בירושלים, ובראשם לירן ג'רסי (יליד 1985), שעבדו בהתנדבות עם ילדים בשכונות החלשות בעיר. ג'רסי ביקש להעסיק ילדים בשכונות בשעות אחר הצהריים, כדי למנוע מהם שעמום והסתבכות באלימות, וביקש גם להפגישם עם ילדים מרקע שונה כדי לקדם סובלנות לתרבות שונה ולהיאבק בגזענות. ג'רסי החליט שספורט, ובייחוד כדורגל, יכול לשמש עניין משותף לילדים מרקע תרבותי שונה. הרעיון היה לאמן ילדים בכדורגל, להפגישם עם קבוצות משכונות ומיישובים אחרים בטורנירים משותפים, כאשר והתנאי להשתתפות הוא שהילדים יקבלו שיעורי תגבור לימודים מסטודנטים מתנדבים.
התוכנית החלה ב-2009 עם שבע קבוצות כדורגל, משבעה בתי ספר, ומאז צמחה במהירות. תחילתה בבתי ספר יסודיים, ובשנת 2014 הורחבה התוכנית גם לתיכונים. הילדים ששיחקו בשנות הפרויקט הראשונות, הפכו בכיתות י"א וי"ב למדריכים לילדים הצעירים, כחלק מהמחויבות שלהם במסגרת בית הספר.
עם השנים התרחבה קשת הפעילות גם לכדורסל, שחייה, פנייה לטורנירים מיוחדים לבנות ולילדים עם צרכים מיוחדים, עד שבשנת 2020 השתתפו בתוכנית 300 קבוצות מכל רחבי ישראל, ובהן כ-4,500 ילדים ונערים בני 9–16, בנים ובנות, יהודים, מוסלמים, דרוזים ועוד, קבוצות של חירשים ולקויי שמיעה וקבוצות מעורבות – יהודים וערבים, ילדי עולים חדשים לצד ילידי ישראל. התוכנית פועלת בכ-100 יישובים, ממג'דל שמס בצפון ועד אילת בדרום.
שותפים בתוכנית

השותפים המרכזיים בתוכנית הם הרשויות המקומיות והמתנ"סים שבתחומן, עסקים מקומיים וחברות המעניקים חסות ותמיכה כלכלית. שותפים נוספים הם פר"ח והמוסדות האקדמיים, המקשרים בין התוכנית לבין הסטודנטים המתנדבים והמתמחים בתפקידים חינוכיים, ובתפקידי מטה ניהוליים. עם המוסדות האקדמיים נמנים: האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בר-אילן, המכללה האקדמית תל-חי, המכללה האקדמית בית ברל, המכללה למינהל, מכללת אוהלו, מכללת אורנים, האקדמית גליל מערבי ועוד.
בנוסף, גדלה תמיכת הממשלה בתוכנית בשנים האחרונות, ובעיקר תמיכתם של המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, משרד החינוך ומשרד התרבות והספורט. התוכנית אף נכללת במאגר התוכניות החינוכיות של משרד החינוך, ובכך מורשית להיכנס לבתי הספר ולפעול בהם.
התוכנית זוכה גם לתמיכת ההתאחדות לכדורגל בישראל.
בשנת 2013 הצטרפו לתמיכה שגרירות בריטניה בישראל וסניף המגבית היהודית המאוחדת בבריטניה.
שם התוכנית

שמה של התוכנית הוא משחק מילים, על מצב שבו שער שמובקע במשחק מוביל לשוויון בתוצאה; והוא גם מבטא את הרעיון שהתוכנית עשויה להיות ה"שער" להגברת השוויון בין בני אדם מרקע שונה, ובין הפריפריה החברתית למרכז.
מטרות התוכנית

מטרות התוכנית הן להעניק לילדים מסגרת מיטיבה לשעות אחר הצהריים, קידום ילדים מאוכלוסיות מוחלשות, יצירת מפגש בין ילדים מקהילות שונות, ופיתוח ערכים כגון כבוד הדדי, סובלנות, רוחב אופקים והפלת מחיצות בין ילדים מרקעים וממגזרים שונים.
אופי הפעילות

הילדים פעילים בתוכנית ארבע פעמים בשבוע. שני מפגשים מוקדשים לאימון כדורגל או כדורסל, והשניים האחרים – ללימודים עיוניים, להכנת שיעורי בית ולהכנה לבחינות. פעם בחודש לערך מתקיימים טורנירים מחוזיים, שבהם נפגשות קבוצות ממגוון יישובים ושכונות. בטורנירים המחוזיים מושם דגש רב במשחק ההוגן ובאווירה הספורטיבית, והגביע החשוב ביותר המחולק בהם הוא גביע הקבוצה ההוגנת, הניתן לקבוצה שצברה את המספר הגבוה ביותר של כרטיסים ירוקים בטורניר. הכרטיס הירוק, בניגוד לכרטיס האדום והצהוב שבהם נהוג להשתמש במסגרות הכדורגל האחרות, אינו כרטיס ענישה, אלא מוענק כתגמול על התנהגות ספורטיבית.
השתתפות הילדים בפעילויות הכדורגל מותנית בהשתתפותם במרכזי הלמידה ובהתנהגות תקינה בבתי הספר.
רכזי הקבוצות, עובדי המטה, החונכים והשופטים בתוכנית עובדים בהתנדבות, ובסך הכול פעילים בו כ-1,000 מתנדבים. לעמותה יש ועד מנהל, ובו חברים ספורטאי עבר ואישים מתחום הספורט, התקשורת והעסקים, כמו מודי בר-און, שרון תוסייה-כהן (יו"ר הוועד), אפי רוזנהויז, ולפנים גם זוהיר בהלול.
מהשפעות הפעילות

עיסוק בספורט, ענף שידוע ביכולתו לפתח כשרים חברתיים, משמעת, הגינות, התמדה והתמודדות עם קשיים, ביטחון עצמי והערכה עצמית, תחושת שייכות, כושר גופני, בריאות, והנאה.
שיפור ההישגים הלימודיים של הילדים.
מפגש עם ילדים בני אותו הגיל מרקע תרבותי שונה, כולל ממגזרים שונים זה מזה במדינה (דתיים וחילונים) ומכל מיני לאומים ודתות; הפלת מחיצות, ניפוץ סטראוטיפים, סובלנות, אי-אלימות ומניעת גזענות.
עיסוק משמעותי לשעות אחר הצהריים, בסביבה סוציו-אקונומית שחסרים בה תעסוקה ופיקוח על ילדים.
עבודה קהילתית של סטודנטים, שמקבלים נקודות זכות מהמוסד האקדמי שבו הם לומדים, למידה על עבודה קהילתית, נתינה לכלל והיכרות עם אוכלוסיות שונות (בדומה למיזמים כמו פר"ח).
פרסים

מאי 2018 פרס ומענק בסך 50 אלף אירו מקרן הילדים של אופ"א.
יוני 2023 "אות הנשיא להתנדבות"
לקריאה נוספת

אפשר גם אחרת, מאת מירית קושניר סטרומצה, מוסף "תל אביב" של ידיעות אחרונות, 19 בדצמבר 2014
הערות שוליים

1 2  אודות, באתר שער שוויון
1 2  אפשר גם אחרת, מאת מירית קושניר סטרומצה, מוסף "תל אביב" של ידיעות אחרונות, 19 בדצמבר 2014
↑  לירון שרון, ‏כריס קולמן: השגנו את המטרה שלשמה הגענו לכאן, באתר ONE‏, 29 במרץ 2015
↑  הנשיא וראש עיריית לונדון משתתפים במשחק עם ילדי העמותה
↑  מאור בוזגלו: יש לי זכות לשמח, הערכים חשובים, באתר ערוץ הספורט, 14 בינואר 2016
↑  הנשיא אירח את חניכי פרויקט "שער שוויון", באתר ynet, 25 במאי 2016
↑  "עמותה מירושלים מאחדת ילדים ישראלים ופלסטינים באמצעות הכדורגל", כתבה על המשלחת בערוץ האינטרנט של תאגיד התקשורת הברזילאי Grupo Globo
↑  "'שער שוויון', הפרויקט שמאחד יהודים וערבים" בתוכנית הבוקר של שידורי קשת
↑  תכנית "שער-שוויון" תיושם בסרביה: גאווה גדולה, באתר ONE‏, 6 במרץ 2017
↑   לוריס קאריוס מתנצל בטוויטר: "לא ישנתי עד עכשיו", באתר הארץ, 27 במאי 2018
↑  אות הנשיא להתנדבות יוענק לעמותת "שער שוויון", באתר ynet, 11 ביוני 2023
שופט מתנדב שולף כרטיס ירוק, שבו נעשה שימוש בשער שוויון כדי לתגמל התנהגות ספורטיבית והוגנת
תנועת הצופים בהודו

סמל התנועה
תנועת הצופים בהודו היא תנועת הנוער הגדולה והמוכרת ביותר בהודו והיא אחת מארגוני הצופים הגדולים בעולם. לתנועת הצופים בהודו יש היסטוריה ארוכה והיא מורכבת ממספר ארגונים אשר כל אחד מהם משויך (או לא משויך) לארגון בינלאומי אחר והם נמצאים בתחרות ביניהם.
ארגונים

תנועת הצופים והצופות בהודו מורכבת ממספר ארגונים שונים:
תנועת הצופים והצופות של בהרט (BSG), הארגון הרשמי והגדול אשר חבר באגודת המדריכות והצופות העולמית ובארגון הצופים העולמי. המטה הלאומי של BSG מוכר על ידי ממשלת הודו. - הארגון כולל כ-6.5 מיליון חברים.
התנועה הגלובלית של צופים ירוקים בניו דלהי.
ארגון הצופים/צופות, ארגון פאן-הודי, מוכר על ידי ממשלת הודו. - הארגון כולל כ-1.5 מיליון חברים.
הפדרציה של הודו לספורט, צופים וחינוך, ארגון החבר בפדרציה העולמית של צופים עצמאיים.
אגודת הצופים והצופות של הינדוסטאן, ארגון החבר בפדרציה העולמית של צופים עצמאיים. הארגון נוסד ב-1928; מחובר לראשטריה סוויאמסווק סאנג.
איגוד הצופים הבנים של כל הודו.
Scouts/Guides, ארגון הודו, נוסד ב-2017.
עמותת הצופים והצופות ההודית

עמותת הצופים והצופות ההודית היא ארגון שירות חברתי התנדבותי, לא פוליטי של מבוגרים בהודו שהיו פעם צופים או צופות בימיהם הצעירים או כאלה שהיו מדריכים בתנועה הפעילה או כאלה שרוצים לתמוך בתנועה הפעילה עם המשאבים או רוח ההתנדבות שלהם.
העמותה הוקמה בשנת 1959 והיא קשורה לעמותה הבינלאומית לצופים וצופות שבסיסה בבריסל, בלגיה. לעמותה ההודית יש סניפים ממלכתיים, יחידות מחוזיות וגילדות במדינות רבות בהודו.
העמותה שומרת על קשרים הדוקים בכל הרמות עם התנועה הפעילה ושומרת על קשר עם המטה הלאומי של תנועת הצופים והצופות של בהרט, סניפיה והמחוזות שלה ברחבי הודו. העמותה מארגנת סמינרים וכנסים בנושאים בעלי חשיבות לאומית, מצוינות ארגונית והתפתחות אישית. החברים בוחרים לעבוד יד ביד עם צופים, צופות וחברים אחרים ולסייע בארגון פעילויות התנדבות בימים ובאירועים מיוחדים. פעילויות אלו נועדו לשרת את הקהילה כמו גם נערים ונערות צעירים.
יחידות צופים בין-לאומיות בהודו

בנוסף, ישנן קבוצות צופים של תנועת הצופים בארצות הברית בניו דלהי, המקושרים למועצת המזרח הרחוק של הצופים של אמריקה, התומכת ביחידות ברחבי העולם.
הערות שוליים

↑  "Promotion of Scouting & Guiding". Department of Youth Affairs, Ministry of Youth Affairs and Sports. אורכב מ-המקור ב-2014-08-14. נבדק ב-2016-02-05.
↑  "Recognition withdrawn". Deccan Herald. The Printers (Mysore) Pvt. Ltd. 2005-02-18. אורכב מ-המקור ב-15 בפברואר 2006. נבדק ב-2007-01-13. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Balaji, C. (2009-01-09). "INDIA 1 January 2009 Parallel scouting movements mark centenary". World News Forecast. NewsAhead. אורכב מ-המקור ב-2011-07-11. נבדק ב-2016-02-05.
↑  "ISGF, National Scout and Guide Fellowships". אורכב מ-המקור ב-2 באוקטובר 2011. נבדק ב-9 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "BSA Troop 60, New Delhi, India". www.bsatroop60.in. נבדק ב-2021-05-20.
להקת צופי תל אביב בביקור אצל צופי הודו בניו דלהי
תעודה ציבורית

תעודה ציבורית היא מסמך על פי דיני הראיות המהווה עדות שמיעה, שכן ניתן להגישם כראיה, מבלי להביא לעדות את מי שיכול לערוב לאמיתותם או לאמיתות תוכנם, לפי העניין. לעומת זאת, על מנת להוכיח תוכנם של מסמכים אחרים, יש להביא לעדות את מי שיכול לערוב לקיומם או לאמיתות תוכנם מידיעתו האישית. כך, לדוגמה צד המבקש להגיש ספרות מקצועית כראיה, נדרש להגיש באמצעות מומחה, שיעיד על ערכו של הספר ועל מהימנותו.
תעודה ציבורית היא תעודה המבטאת מעשה חקיקה או ביצוע או תעודה המהווה חלק מהרשומות הרשמיות של אחד הגופים הבאים:
מדינת ישראל או מדינה זרה.
משרדי ממשלה, רשות מקומית, בית משפט, בית דין, גוף בעל סמכות שיפוטית או מעין שיפוטית, נוטריון או כל גוף רשמי אחר ממוסדות מדינת ישראל או מדינה זרה.
עובד מדינה או עובד מדינה זרה או עובד מוסד מן המוסדות המופיעים בפסקה קודמת.
התעודה תודפס על ידי המדפיס הממשלתי או דפוס אחר שהוכח כי פועל מטעם הממשלה.
דוגמאות

דוגמה לתעודות ציבוריות מוכרות הן: תעודת לידה, תעודת פטירה, תעודת זהות, פרוטוקול בית המשפט, דרכון, אישור נוטריוני.
הודעה הנרשמת על ידי חוקר משטרה אינה נחשבת לתעודה ציבורית.
הערות שוליים

↑  רע"א 9607/10 עצמון נ' חיפה כימיקלים
↑  סעיפים 29-32 לפקודת הראיות
שרה גורי-רוזנבליט

גורי-רוזנבליט באוקטובר 2018
שרה גורי-רוזנבליט (נולדה ב־1950) היא פרופסור מן המניין במחלקה לחינוך ולפסיכולוגיה באוניברסיטה הפתוחה. תחומי המחקר שלה מתמקדים במחקר השוואתי של מערכות השכלה גבוהה, בהטמעת טכנולוגיות דיגיטליות במערכות השכלה גבוהה ובהוראה מרחוק.
מחקרים

תחומי המחקר של גורי-רוזנבליט עוסק הם: מחקר השוואתי של מערכות השכלה גבוהה, הטמעת טכנולוגיות דיגיטליות במערכות השכלה גבוהה והוראה מרחוק.
מחקרים > מחקר השוואתי של מערכות השכלה גבוהה > תרבויות אקדמיות

אחד מתחומי המחקר העיקריים של גורי-רוזנבליט עוסק בהשפעה של תרבויות אקדמיות על מבנה של מערכות השכלה גבוהה לאורך ההיסטוריה, מאז שהוקמו האוניברסיטאות הראשונות באירופה במאה האחת עשרה ועד היום. בשנת 1999 היא ערכה עם רונלד סולטנה ממלטה גיליון מיוחד, שניתח את ההיסטוריה והמבנה של מערכות השכלה גבוהה בתשע מדינות באגן הים התיכון. באותה שנה פרסמה את ספרה "Distance and Campus Universities: Tensions and Interactions", שבו ניתחה את הקמתן של חמש אוניברסיטאות המלמדות מרחוק בבריטניה, בספרד, בגרמניה, בקנדה ובישראל. כולן הוקמו הצהרתית על בסיס המודל של האוניברסיטה הפתוחה בבריטניה, אך עוצבו והתפתחו באופן שונה ביותר בהשפעת התרבות האקדמית במדינות, שבהן הן הוקמו. הספר נחשב לחדשני ביותר בשל הסינתזה שערכה בין המחקר על מערכות השכלה גבוהה לבין מחקר על אוניברסיטאות המלמדות מרחוק, שלא נעשה עד אז. איאן מקרידג', חוקר מוביל בתחום של הוראה מרחוק, כתב בסקירה על הספר בשנת 2002, שגורי-רוזנבליט נטלה על עצמה משימה רחבת היקף ומאתגרת, שהניבה תוצאות מרשימות ותובנות מעמיקות לגבי מערכת יחסי הגומלין המורכבת בין אוניברסיטאות המלמדות מרחוק לבין אוניברסיטאות הקמפוס בכל אחת מחמש המדינות שבחנה.
במסגרת חברותה בוועדה המדעית של יונסקו בפורום של חינוך גבוה, מחקר וידע, פרסמה מספר מאמרים, כאשר הבולט בהם הוא מחקר השוואתי שערכה עם עמיתיה אולריך טייכלר מגרמניה והלנה סבקובה מצ'כיה על השפעת המסיפיקציה של ההשכלה הגבוהה ברחבי העולם על מגוון רחב של משתנים, המעצבים את הגבולות הפנימיים והחיצוניים של מערכות השכלה גבוהה, את הגיוון של המוסדות האקדמיים, את מבנה התארים, את תנאי ההעסקה של הסגל האקדמי ועוד.
במסגרת תוכנית הדגל של פולברייט New Century Scholars, היא נבחרה בשנת 2005 כאחת מבין 30 חוקרים מובילים בעולם בתחום של חינוך גבוה (10 מארצות הברית ו-20 ממדינות מחוץ לארצות הברית) בתוכנית שהוקדשה לבחינת עתיד מערכות ההשכלה הגבוהה במאה ה-21 בהשפעת הגלובליזציה. התכנית של New Century Scholars הופעלה על ידי קרן פולברייט בשיתוף עם משרד החוץ האמריקאי בין השנים 2001–2010. בכל שנה הוקדשה תוכנית זו לבחינת נושא בעל חשיבות עולמית, ונועדה ליצור רשת חוקרים מרחבי העולם שתמשיך לשתף פעולה לאורך זמן. גורי-רוזנבליט ממשיכה לשתף פעולה עם חלק מעמיתיה בתוכנית זו מאז 2005 ועד היום. המחקרים, שבהם שיתפה פעולה נגעו לניתוח השפעת תרבויות אקדמיות על נגישות ומתן הזדמנות שווה במערכות השכלה במדינות שונות, ועל דפוסי העסקה של סגל אקדמי במדינות שונות.
בשנת 2021 פורסם ספר חדש על ידי חלק מהחוקרים בקבוצה זו, שעוסק בהתפתחויות העתידיות של מערכות ההשכלה הגבוהה בעשור הבא, ובמסגרתו תרמה גורי-רוזנבליט מאמר על השפעת תרבויות לאומיות ורב-לאומיות (דוגמת האיחוד האירופי) על הגיוון הגדול של מערכות השכלה גבוהה.
מחקרים > מחקר השוואתי של מערכות השכלה גבוהה > ניווט בין מגמות סותרות במערכות השכלה גבוהה

תחום נוסף בעבודותיה של גורי-רוזנבליט מתמקד במגמות סותרות בהשכלה גבוהה, שמחייב את קברניטי מערכות ההשכלה הלאומיות או את ראשי המוסדות האקדמיים למצוא את האיזון העדין של התנהלות ביניהן. המגמות הסותרות מתייחסות ל: התנהלות בעולם גלובלי לעומת הצורך לשרת את צורכי המדינה; רגולציה מרכוזית של מערכת ההשכלה הגבוהה לעומת מתן אוטונומיה מוסדית; קיומם של מגוון מוסדות אקדמיים במדינות שונות לעומת המגמה של הרמוניזציה (דוגמת תהליך בולוניה); תחרות גוברת על תקציבי מחקר, סגל וסטודנטים לעומת הצורך לשיתופי פעולה במחקר ובהוראה; שמירה על קניין רוחני לעומת המגמה הגוברת של פילנתרופיה אקדמית; קיומו של סקטור ציבורי של השכלה גבוהה לעומת סקטור פרטי; הצורך בקיום מחקר בסיסי לעומת המגמה הגוברת לקיום מחקר יישומי מניב רווחים.
בתוכנית מובילים באקדמיה, שקיימת מאז 2018 ושנועדה להכשיר דור צעיר של מנהיגות באקדמיה בישראל, מוזמנת גורי-רוזנבליט מדי שנה לשאת את הרצאת המבוא על "אקדמיה בעולם משתנה: לנווט בין מגמות סותרות".
דגש מיוחד היא שמה במחקריה על השפעת הגלובליזציה על מבנה מערכות ההשכלה הגבוהה ועל הצורך של אוניברסיטאות לנוע מתפקוד במדינה לאומית לתפקוד במערכת גלובלית. בעקבות פרסומיה בתחום זה הוזמנה כדוברת ראשית (keynote) בפורומים בינלאומיים מכובדים, דוגמת פורום בייג'ינג, האגודה האירופית לחקר חינוך גבוה, ופורום מומחי בולוניה.
בפרסומיה התייחסה גורי-רוזנבליט גם להשפעת תהליך הגלובליזציה על מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, כמו גם לשינויים במדיניות הנגישות במערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, ולשינוי הגבולות הפנימיים שלה. היא אף התבקשה על ידי הוצאת Springer לכתוב את הערך על מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל באנציקלופדיה רחבת היריעה על מערכות השכלה גבוהה, שיצאה לאור בשנת 2018.
מחקרים > הטמעת טכנולוגיות דיגיטליות במערכות השכלה גבוהה

תחום מחקר נוסף של גורי-רוזנבליט עוסק בבעייתיות ובמכשולים הרבים של הטמעת הטכנולוגיות הדיגיטליות במערכות השכלה גבוהה. בשנת 2002 קיבלה מענק מחקר מאוניברסיטת ברקלי בקליפורניה כדי לערוך מחקר על ההשפעות השונות שיש לטכנולוגיות הדיגיטליות במגזרים שונים של השכלה גבוהה. את תוצרי המחקר פרסמה בשנת 2005 במאמר שמתמקד בניתוח שמונה פרדוקסים בהטמעת הטכנולוגיות הדיגיטליות במערכות השכלה גבוהה ברחבי העולם. מאמר זה זכה לתהודה רבה. בעקבות הפרסום של מאמר זה הוזמנה לשאת הרצאה ראשית בפורום של נשיאי אוניברסיטאות המלמדות מרחוק והמאוגדות במועצה הבינלאומית של הוראה מרחוק, וכן לבנק העולמי בוושינגטון. כמו כן זכתה, בהשפעת מאמר זה, בחודש שהייה במרכז בלג'יו של קרן רוקפלר, שנועד לסייע לה להרחיב את המאמר לספר. הספר על "Digital Technologies in Higher Education: Sweeping Expectations and Actual Effects," יצא לאור בשנת 2009 בהוצאת נובה סיינס.
אחד הקשיים המרכזיים בהטמעת הפוטנציאל האדיר שהטכנולוגיות החדשות מציעות במערכות השכלה גבוהה נוגע לשינוי המהותי של תפקידי המורים והמרצים והעדר היערכות משמעותית של האוניברסיטאות והמכללות לשינוי של דפוסי ההוראה/למידה המסורתיים. בפרסומים שונים ניתחה גורי-רוזנבליט את התפקידים החדשים והמורכבים של אנשי הסגל האקדמי ברצותם להישען על הטכנולוגיות, את הסיבות המרכזיות לרתיעה של אנשי אקדמיה רבים להשתמש בטכנולוגיות בהוראה, ואת החיוניות של הכשרה מתאימה של הסגל האקדמי להוראה מקוונת כתנאי הכרחי להצלחת למידה מקוונת.
מחקרים > הוראה מרחוק

קרוב לשלושים שנה חוקרת גורי-רוזנבליט את התופעה של הוראה מרחוק בחינוך הגבוה, שהחלה במאה התשע עשרה, וקיבלה תנופה אדירה עם היווסדות האוניברסיטאות המלמדות מרחוק בשנות ה-70 של המאה העשרים. יש כיום קרוב לששים אוניברסיטאות כאלה. רובן אוניברסיטאות גדולות, וחלקן אפילו מוגדרות כ"מגה אוניברסיטאות".
כך, אוניברסיטת אינדירה גנדי בהודו מלמדת למעלה מארבעה מיליון סטודנטים, והאוניברסיטה הפתוחה בסין למעלה משני מיליון סטודנטים. בצד האוניברסיטאות הייעודיות להוראה מרחוק, ממשיכים להתקיים סוגים שונים של הוראה מרחוק במסגרת דואלית של אוניברסיטאות קמפוס, שלוחות של אוניברסיטאות קמפוס, קונסורטיה של מספר אוניברסיטאות החוברות ביחד להציע הוראה מרחוק, וכל מיני מסגרות וירטואליות.
עם צמיחת הטכנולוגיות הדיגיטליות, השיח והמחקר על הוראה מרחוק ברמה אוניברסיטאית סובל מתופעה, שגורי-רוזנבליט הגדירה כ"סינדרום מגדל בבל" – אנשים משתמשים ביותר מתריסר מונחים כדי להגדיר תופעה דומה, ולהפך - משתמשים במונח מסוים, שמתאר תופעות שונות לחלוטין.
גורי-רוזנבליט תרמה תרומה משמעותית לחידוד ההבדלים בין הוראה מרחוק לבין הוראה מקוונת, שחוקרים רבים נוטים לעיתים להשתמש בהם כמלים נרדפות. רוב השימוש בהוראה מקוונת נעשה כיום באוניברסיטאות קמפוס, וחלק גדול מהאוניברסיטאות המלמדות מרחוק נשענות עדיין בעיקר על חומר מודפס, או על שידורי רדיו וטלוויזיה. המאמר שלה משנת 2005, המסביר ומנתח את העובדה שהוראה מרחוק והוראה מקוונת אינם תופעה זהה הוא המאמר המצוטט ביותר שלה. היא ניתחה במאמרים נוספים את התפיסות המוטעות הרווחות בספרות הרלוונטית, העוסקת בהוראה מרחוק ברמה אוניברסיטאית, ועם בגוניה גרוס מאוניברסיטת ברצלונה הבהירה את ההשלכות של שימוש בטרמינולוגיה מטעה במחקרים על הוראה מקוונת על הקושי להסתמך על ממצאי מחקרים בתחום.
גורי-רוזנבליט ניתחה מודלים מובילים של אוניברסיטאות וירטואליות, נימקה את האתגרים הניצבים בפני אוניברסיטאות המלמדות מרחוק במאה ה-21 והסבירה את משבר הזהות הפוקד בעיקר את האוניברסיטאות המלמדות מרחוק גדולות הממדים, שנוסדו על בסיס המודל של האוניברסיטה הפתוחה בבריטניה, שהוקמה בשנת 1969.
בשל מומחיותה בתחום נתבקשה בשנת 2009 לכתוב שני ערכים באנציקלופדיה של למידה מרחוק – האחד על מודלים מגוונים של אוניברסיטאות המלמדות מרחוק, והאחר על ממדי הפתיחות של אוניברסיטאות המלמדות מרחוק במדינות שונות.
בשנת 2017 נתבקשה לכתוב את הערך על אוניברסיטאות המלמדות מרחוק באנציקלופדיה הבינלאומית של ספרינגר על מערכות השכלה. העורך של כתב העת "הוראה מרחוק בסין" פנה אליה בשנת 2015 כדי שתכתוב מאמר סקירה רחב על הוראה מרחוק בחינוך גבוה בעידן הדיגיטלי, שתורגם לסינית. כאשר פורסם בשנת 2019 גיליון מיוחד של כתב העת המוביל "International Review of Distance and Distributed Learning" (IRRODL) לרגל חגיגת יובל להקמת האוניברסיטה הפתוחה בבריטניה, פנו אליה שתכתוב מאמר על החדשנות של האוניברסיטאות הפתוחות בעבר, האתגרים הניצבים בפניהן בהווה, ומגמות ההתפתחות שלהן בעתיד. היא הוזמנה פעמים רבות להיות דוברת ראשית בכנסים בינלאומיים על הוראה מרחוק, שהתקיימו בטולוקה במקסיקו, במאסטריכט, בבייג'ינג, בברצלונה, בגנואה ועוד.
תהליך פואסון

תהליך פואסון הוא תהליך אקראי, הסופר התרחשויות אקראיות ובלתי תלויות המתרחשות בזו אחר זו. דוגמאות לתהליכים כאלה הן התפרקות רדיואקטיבית, או שיחות טלפון העוברות דרך מרכזיה. במקרים כאלה, התפלגות הזמן בין שני מאורעות עוקבים היא התפלגות מעריכית, ואילו התפלגות מספר המאורעות המתרחשים בפרק זמן נתון היא התפלגות פואסון.
הגדרה מתמטית

מתמטית, תהליך פואסון הוא תהליך המקיים את הדרישות הבאות:
אי תלות: מספר ההתרחשויות בפרק זמן מסוים אינו תלוי במספר ההתרחשויות בפרק זמן אחר, עבור כל שני פרקי זמן שאין ביניהם חפיפה.
עבור פרק זמן קצר מספיק, ההסתברות להתרחשות אחת בדיוק פרופורציונית לאורך פרק הזמן, וביחס אליה ההסתברות למספר גדול יותר של התרחשויות שואף לאפס. פורמלית: כאשר האורך  \tau  של פרק הזמן שואף לאפס, ההסתברות להתרחשות אחת בדיוק באותו פרק זמן היא  C\tau +o(\tau ) עבור  C קבוע, וההסתברות למספר התרחשויות גדול מאחת היא  o(\tau ) (ראו o קטן). משמעות תנאי זה היא שהתרחשויות שונות אינן קורות בו זמנית, אלא תמיד מפריד ביניהן זמן סופי.
תהליך פואסון הומוגני

תהליך פואסון הומוגני הוא תהליך בו התפלגות מספר המאורעות בפרק מזמן מסוים תלויה רק באורכו של פרק הזמן.
באופן פורמלי, ניתן להגדיר תהליך פואסון הומוגני על ידי שתי הגדרות שקולות:
תהליך פואסון הומוגני > הגדרה א'

תהליך הספירה  \{N(t),t\geq 0\} נקרא תהליך פואסון עם קצב  \lambda ,‏ ( \lambda >0), אם:
N(0)=0
לתהליך יש תוספות בלתי תלויות
מספר האירועים באינטרוול באורך  t מתפלג פואסונית עם תוחלת  \lambda t. דהיינו, לכל  \tau ,t\geq 0 ולכל  k=0,1,\ldots ,
 P\left[(N(t+\tau )-N(t))=k\right]={\frac {e^{-\lambda \tau }(\lambda \tau )^{k}}{k!}},
כאשר  P מציין הסתברות.
תהליך פואסון הומוגני > הגדרה ב'

תהליך הספירה  \{N(t),t\geq 0\} נקרא תהליך פואסון עם קצב  \lambda ,‏ ( \lambda >0), אם:
N(0)=0
לתהליך יש תוספות בלתי תלויות וסטציונריות
P\left[(N(h)=1\right]=\lambda h+o(h)
P\left[(N(h)\geq 2\right]=o(h)
תהליך פואסון הומוגני > זמנים בין הגעות וזמני המתנה

יהי  \{N(t),t\geq 0\} תהליך פואסון עם קצב  \lambda . נסמן ב- T_{1} את הזמן בו התרחש האירוע הראשון, ובאופן כללי, נסמן ב- T_{n} את הזמן שעבר בין האירוע ה- (n-1) לבין האירוע ה- n. הסדרה  \left(T_{n}\right),n=1,2,... נקראת הסדרה של הזמנים הבין-מופעיים (זמנים בין הגעות).
נחשב את ההתפלגות של  T_{n}. ראשית כל, עבור  n=1, נשים לב שהמאורע  \{T_{1}>t\} מתרחש אם ורק אם לא התרחש אף אירוע פואסוני בקטע הזמן  [0,t]. לכן
 P[T_{1}>t]=P[N(t)=0]=e^{-\lambda t}
כלומר,  T_{1} הוא משתנה מקרי מעריכי עם פרמטר  \lambda .
כמו כן,
 .P\left[(T_{2}>t\right]=E[P[T_{2}>t|T_{1}]]
אבל,
 {\begin{aligned}P\left[T_{2}>t|T_{1}=s\right]&=P\left[0\ {\text{events in}}\ (s,s+t]|T_{1}=s\right]\\&=P\left[0\ {\text{events in}}\ (s,s+t]\right]\\&=e^{-\lambda t}\end{aligned}}
כאשר 2 השוויונות האחרונים נובעים מתכונת ה"תוספות סטציוניריות ובלתי תלויות".
סה"כ קיבלנו שגם  T_{2} הוא משתנה מעריכי עם פרמטר  \lambda . באופן דומה, מקבלים אותה תוצאה עבור  T_{n}, לכל  n\geq 1.
תהליך פואסון לא הומוגני

בתהליך פואסון לא הומוגני, התפלגות צפיפות המאורעות משתנה כפונקציה של הזמן. במקרה זה, התפלגות מספר המאורעות בין שני זמנים נתונים תתפלג פואסונית עם פרמטר השווה ל:
 .\lambda _{t_{1},t_{2}}=\int _{t_{1}}^{t_{2}}\lambda (t)\,dt
(האינטגרל מחליף את המכפלה  \lambda \tau  המופיעה בתהליך ההומוגני).
דוגמאות לתהליכי פואסון > שירות לקוחות

בתור עומדים לקוחות, ומקבלים שירות מפקיד אחד. זמן הטיפול בלקוח הוא מעריכי, עם תוחלת קבועה. מיד לאחר שהלקוח מסיים את ענייניו, הוא מפנה את התור, ובמקומו נכנס הלקוח הבא. התרחשויות אלה מהוות תהליך פואסון: משך הזמן בין כל שתי התרחשויות מתפלג מעריכי, ומספר ההתרחשויות פואסוני.