שאול רוזוליו
ביוגרפיה > השנים במשטרת ישראל

בשנת 1951 מונה רוזוליו למפקד בסיס ההדרכה של המשטרה בבית ליד. בהמשך אותה שנה הועבר בסיס האימונים אל בית הספר הארצי לשוטרים בשפרעם שם שירת כסגנו של מפקד הבסיס וכמפקד ההדרכה הראשי. בנובמבר 1951 מונה למפקד בית הספר. בתקופה זו נערך תחת פיקודו קורס קציני המשטרה הראשון בבית הספר הארצי של משטרת ישראל.
בשנת 1952 הועלה בדרגה והפך לראש המחלקה הצעיר ביותר בתולדות המשטרה. הוא נשלח לשנת השתלמות במשטרת אנגליה וסקוטלנד יארד, התנסות אשר השפיעה על התנהלותו כמפקד ועל אמונתו בחשיבות ההתמקצעות. עם שובו ארצה בשנת 1953 מונה לראש מחלקת ההדרכה במטה הארצי.
בשנת 1956 עבר לתפקידי שטח פיקודיים, תחילה עם מינויו לסגן מפקד מחוז המרכז ומאוחר יותר לסגן מפקד מחוז ירושלים. בשנת 1958 נשלח מטעם המשטרה לאתיופיה כחלק ממשלחת אשר נועדה לסייע בהדרכת המשטרה המקומית שם. בשנת 1960 לאחר מעצרו של אדולף אייכמן, מונה למפקד מחנה אייר בבית המעצר ג'למה, שם נכלא אייכמן עד למשפטו.
בשנת 1962 מונה למפקד מחוז דרום - הגדול והפעיל מבין מחוזות המשטרה. לשם התמודדות עם האתגרים המיוחדים שבמחוז הקים מחלַקי בילוש ויחידות עיקוב, הרחיב את הטיפול בעבריינות נוער, הביא לשיפור שירותי הקשר וכן לקיום פעילות מודיעינית נרחבת. במהלך שירותו כמפקד המחוז פרצה מלחמת ששת הימים. בעקבות המלחמה, נדרש המחוז הדרומי להקים נפה נוספת לארבע הנפות שהיו קיימות עד אז, היא נפת יהודה, וליטול חלק במאבק הקשה כנגד הטרור הפלסטיני אשר החל לפעול אז ביתר שאת. רוזוליו שירת כמפקד המחוז הדרומי עד לשנת 1970.
בין השנים 1970–1972 שירת רוזוליו כראש אגף הארגון במטה הארצי.
ב-1 בנובמבר 1972 מונה רוזוליו למפכ"ל המשטרה על ידי שר המשטרה שלמה הילל.
בראשית שנות השבעים ניצבה המשטרה בפני אתגרים חדשים שבכללם סמים, פשיעה מאורגנת, שחיתות שלטונית ועבֵרות כלכליות. מאידך, התקדמות מדעית העמידה לרשות המשטרה כלי חקירה וניהול משוכללים אשר דרשו כוח אדם מיומן להפעלתם. איכות השכלתם הממוצעת של השוטרים בתקופה זו נחשבה לנמוכה יחסית, ומעטים מהקצינים היו בעלי השכלה אקדמית דבר שהקשה על ההתמודדות עם האתגרים ואף העלה את החשש כי מערכות ממשלתיות שונות ייטלו על עצמן את הטיפול בתחומי עיסוק משטרתיים בשל יתרונן בכוח אדם מקצועי ואיכותי. על מנת לשנות את פני הדברים יזם רוזוליו שורת צעדים שזכו לכינוי "רפורמת רוזוליו", רפורמה אשר הביאה לשינוי משמעותי במשטרת ישראל. הוא שם דגש רב על-פיתוח מדעי וטכנולוגי במשטרה, דאג להקצאת תקציבים למחקר, ותחתיו נרכשו כלים ופותחו שיטות בתחומי הזיהוי הפלילי והוקמו יחידה למחקר ולפיתוח ויחידת מחשוב. בנוסף נוסדה תוכנית הגיוס הרב שכבתי (גר"ש), אשר נועדה לשדרג את איכות כוח האדם במשטרה. על פי תוכנית זו, גויסו אקדמאים בתחומי התמחות שונים, כגון משפטים ראיית חשבון ומדעים, וכן קציני צבא, לתפקידי קצונה ייעודיים לתחומי עיסוקם. חשיבה יצירתית וחדשנית זכתה לעידוד רב בתקופה זו והגר"ש זיכה את רוזוליו בהערכה גדולה והוביל להכרה ביכולותיה של המשטרה הן מצד האזרח והן מצד גורמים ממשלתיים.
עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים, באוקטובר 1973, הפנתה המשטרה באופן מיַדי משאבים רבים לתמיכה בלחימה. רוזוליו הכריז על גיוס כללי ועל הפעלת המערך המשטרתי לשעת חירום. מערך זה התבסס על-פיזורם של אנשי המשטרה, כולל שוטרי המטות וחניכי הקורסים המשטרתיים, בבסיסים הממוקמים בקרבת האוכלוסייה. המפקדות ברמות השונות פעלו בשיתוף פעולה עם צה“ל, הג"א, מל“ח ופס"ח ועם הרשויות המקומיות. במהלך המלחמה סייעה המשטרה לצבא בגיוס אנשי מילואים ורכב אזרחי ובפינוי נתיבי התחבורה לצורך הובלת הכוחות אל החזיתות השונות.
ב-30 בדצמבר 1976, לאחר כארבע שנים בתפקיד, סיים את כהונתו כמפקח הכללי ופרש ממשטרת ישראל.