stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אחלכלכי
פוליטיקה

הבסיסים הסובייטים מהעידן הסובייטי, הבסיסים בבתומי, ובאחלכלכי. המהווים מקור למתיחות גדולה עם גאורגיה, שמאיימת לחסום את הגישה לבסיסים. השיחות לגבי הנסיגה הרוסית עדיין נמשכות. הבסיסים אמורים להיסגר עד דצמבר 2007, חלק גדול מהכלי הנשק הכבדים, הועברו, עד לסוף דצמבר 2006, מהבסיסים הגאורגים לבסיס 102 הרוסי בגיומרי, ארמניה.
באפריל 2005, בעקבות הסכם שנחתם בין טורקיה, גאורגיה ואזרבייג'ן, נבנתה מסילת ברזל חדשה, קארס-אחלכלכי-טביליסי-באקו. רכבת שתקשר בין טורקיה לאזרבייג'ן.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסיית העיר לפי שנים:

1989 -  15,192 איש

2002 -  9,802
2014 -  8,295  איש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 243896250   WorldCat (עם VIAF): 243896250
אדנילאט קינאז

אדנילאט קינאז בקומפלקס עם ביס (אדנוזין)טרהפוספט (ADP-ADP)
אדנלאט קינאז (ADK בקיצור) הוא אנזים בעל פעילות פוספוטרנספראז (מעביר קבוצת פוספט), בעל תפקיד חשוב בשמירה על מאזן האנרגיה בתא. אנזים זה מזרז את התגובה ההפיכה: 2ADP ⇔ ATP + AMP . הריאקציה נהיית ספונטנית כאשר משק האנרגיה בתא קטן (לדוגמה בעת מאמץ אינטנסיבי), כלומר, ריכוז ATP יורד וריכוזי ADP ו- AMP קטנים.
על מנת למנוע הידרוליזה של ATP ל ADP+Pi, אחרי הקישור האתר הפעיל נסגר על הסובסטרטים ומונע כניסה של מים לאתר הפעיל. כלומר, הריאקציה מבצעת במיקרו-סביבה נטולת מים, ולכן ההידרוליזה נמנעת.
אולריקה לואיזה, נסיכת זולמס-בראונפלס

אולריקה לואיזה, נסיכת זולמס-בראונפלס (בגרמנית: Ulrike Luise zu Solms-Braunfels‏; 1 במאי 1731 – 12 בספטמבר 1792), הייתה אשתו של פרידריך הרביעי, רוזן הסן-הומבורג.
ביוגרפיה

אולריקה לואיזה נולדה ב-1 במאי 1731 בהונגן שהשתייכה לרוזנות זולמס-בראונפלס, לפרידריך וילהלם, רוזן זולמס-בראונפלס, ולסופיה מגדלנה בניגנה, רוזנת זולמס-לאובאך-אוטפה, בתם של אוטו קרל, רוזן זולמס-לאובאך-אוטפה וטקלנבורג ולואיזה, רוזנת שנבורג-ואלדנבורג.
ב-10 באוקטובר 1746 התחתנה אולריקה לואיזה עם פרידריך הרביעי, רוזן הסן-הומבורג, ממנה נולדו לו שני ילדים. בשנת 1747 שלח לודוויג השמיני, רוזן הסן-דרמשטאדט את חייליו לרוזנות, וטען שהוא תופס אותה כאפוטרופוס לפרידריך. אולם פרידריך טען כי הוא בגיר ויכול לשלוט לבד, והעניין הופניה לבית המשפט הקיסרי.
ב-7 בפברואר 1751 בעוד העניין נידון בבית המשפט הקיסרי, מת בעלה פרידריך בבאד הומבורג, ובנה פרידריך החמישי, רוזן הסן-הומבורג עלה לשלטון במקומו, תוך שאולריקה לואיזה משמשת כעוצרת עד לשנת 1766. בשנת 1768 התחתן בנה פרידריך עם קרולינה, נסיכת הסן-דרמשטאדט, נכדתו של לודוויג השמיני, רוזן הסן-דרמשטאדט, ובכך התיישב הסכסוך בין שני הענפים לבית הסן, וב-12 בספטמבר 1792 מתה אולריקה לואיזה בביתה בבאד הומבורג.
משפחתה

ב-10 באוקטובר 1746 התחתנה אולריקה לואיזה עם פרידריך הרביעי, רוזן הסן-הומבורג, ממנו נולדו לה שני ילדים:
פרידריך החמישי, רוזן הסן-הומבורג (1748–1821), התחתן עם קרולינה, נסיכת הסן-דרמשטאדט
מריה כריסטינה (1749–1850)
אולריקה אלאונורה, נסיכת דנמרק

אולריקה אלאונורה, נסיכת דנמרק (בדנית: Ulrikke Eleonore af Danmark; ‏11 בספטמבר 1656 – 26 ביולי 1693), הייתה בתו של פרדריק השלישי, מלך דנמרק ואשתו של קרל האחד עשר, מלך שוודיה.
ביוגרפיה

אולריקה אלאונורה נולדה ב-11 בספטמבר 1656 בקופנהגן, לפרדריק השלישי, מלך דנמרק ולסופיה אמליה מבראונשווייג-לינבורג, בתם של גאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג ואנה אלאונורה מהסן-דרמשטדט.
בשנת 1675 התארסה אולריקה אלאונורה עם קרל האחד עשר, מלך שוודיה, בניסיון להחליק איבה ארוכת שנים, אך מלחמת סקונה פרצה עד מהרה. במהלך המלחמה, רכשה אולריקה אלאונורה מוניטין של נאמנות לשוודיה, על ידי כך שגילתה חיבה כלפיה שבויי המלחמה השוודים. היא משכנה את תכשיטיה, כולל גם את טבעת האירוסין שלה, כדי לדאוג להם. מעלותיה האישיות ומעשי הצדקה שלה בכל תקופת כהונתה כמלכה, גרמו לעם השוודי לחבב אותה וכך הם התגברו על הקשיים שנבעו ממוצאה הדני. בדיוני המשא ומתן לשלום בין שוודיה לדנמרק שהתקיימו בשנת 1679, היו הנישואין בין קרל לבינה חלק מסדר היום והם אושרו ב-26 בספטמבר 1679, וב-6 במאי 1680 נערך טקס הנישואים שהיה קצר וצנוע.
קרל ואולריקה אלאונורה היו שונים זה מזה. קרל אהב לבלות את זמנו הפנוי בציד וברכיבה, בעוד שאולריקה נהנתה מקריאה ומאמנות. היא תיזכר בעיקר בשל פעילות הצדקה שלה. פעילותה גם הייתה מוגבלת עקב מצב בריאותה הרופף ועקב הריונותיה הרבים. קרל היה מלך מאוד פעיל ועסוק וכאשר הוא נעדר כדי לפקח על חייליו או כדי לבלות, הייתה אולריקה אלאונורה לעיתים קרובות בודדה ועצובה. הנישואין עצמם נחשבו כמוצלחים, והמלך והמלכה חיבבו זה את זה. כמלכה, הייתה אולריקה אלאונורה מעורבת מעט מאוד בחיים הפוליטיים, ודמותה של חמותה הדוויג אלאונורה מהולשטיין-גוטורפ הטילה עליה צל כבד. במהלך התהליך לביטולם של תוארי האצולה, ניסתה אולריקה אלאונורה לדבר בשמם של אלה שרכושם הופקע על ידי הכתר, אך המלך אמר לה שהסיבה שהוא נשא אותה לאישה היא לא רצונו לשמוע את עצותיה הפוליטיות. תחת זאת, היא סייעה לאלה שרכושם הופקע על ידי מתן פיצוי כספי בסתר מתקציבה האישי. אף על פי כן, אמונו האישי של קרל בה גבר בה עם הזמן, ובשנת 1690 נקב קרל בשמה כעוצרת לעתיד, במקרה שבנו יירש את כסאו לפני הגיעו לגיל הבגרות, אך לבסוף מתה אולריקה אלאונורה ארבע שנים לפני קרל. בעת מותה היא תמכה כספית בכ-17,000 אנשים, ונאמר שעל ערש דווי התוודה קרל באוזני אמו, שמאז מותה של אולריקה אלאונורה הוא לא היה מאושר כלל.
אולריקה אולאונורה האם הייתה אישה חולנית והריונותיה הרבים שברו אותה בסופו של דבר. בשנת 1693, התדרדר מצב בריאותה, וקרל הקדיש סוף סוף את זמנו לטיפול בה. ב-26 ביולי אותה שנה מתה אולריקה אלאונורה בארמון קרלברג, סולנה, ומותה השפיע קשות על קרל, והוא מעולם לא התאושש מכך.
משפחתה

ב-6 במאי 1680 התחתנה אולריקה אלאונורה עם קרל האחד עשר, מלך שוודיה, ממנו נולדו לה 7 ילדים:
הדוויג סופיה משוודיה (1681–1708), התחתנה עם פרידריך הרביעי, דוכס הולשטיין-גוטורפ
קרל השנים עשר, מלך שוודיה (1682–1718)
גוסטב, נסיך שוודיה (1683–1685)
אולריק, נסיך שוודיה (1684–1685)
פרדריק, נסיך שוודיה (1685)
קרל גוסטב, נסיך שוודיה (1686–1687)
אולריקה אלאונורה, מלכת שוודיה (1688–1741), התחתנה עם פרדריק הראשון, מלך שוודיה
אדריאן פיין

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1991 דייטון, אוהיו, ארצות הברית
 פטירה:  9 במאי 2022 (בגיל 31) אורלנדו, פלורידה, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.08
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של מישיגן
 דראפט:  15, 2014
 קבוצות כשחקן
 2014–2015   2014   2014–2015   2015–2017   2016   2017–2018   2017–2018   2018   2018–2019   2019   2019–2020   2021   2021–2022:  אטלנטה הוקס   פורט ויין מאד אנטס   אוסטין ספרס   מינסוטה טימברוולבס   איירי בייהוקס   אורלנדו מג'יק   לייקלנד מג'יק   פנאתינאיקוס   נאנג'ינג מאנקי קינג   פנאתינאיקוס   וילרבאן   אורמנספור   יובנטוס אוטנה
 
אדריאן ד'אנג'לו פיין (באנגלית: Adreian DeAngleo Payne; ‏19 בפברואר 1991 – 9 במאי 2022) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק בעמדת הפאוור פורוורד והסנטר.
קריירה

פיין החל לשחק כדורסל בתיכון ג'פרסון טאון, ליד דייטון, אוהיו. בשנים 2010–2014 שיחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה של מישיגן.
ב-26 ביוני 2014 נבחר בבחירה ה-15 בדראפט 2014 ב-NBA על ידי אטלנטה הוקס. ב-25 ביולי הוא חתם על חוזה הרוקי שלו עם ההוקס, לאחר שהעמיד ממוצעים של 12.5 נקודות ו-7.0 ריבאונדים במהלך ליגת הקיץ של ה-NBA. לאחר שהשתתף עם ההוקס בחמישה משחקי קדם-עונה, הוא הושבת לתקופה עקב דורבן ברגלו השמאלית, ולאחר שהחלים נשלח לפורט ויין מאד אנטס מליגת הפיתוח של ה-NBA. במהלך העונה הוא נע בין ההוקס לאוסטין ספרס, וב-26 בדצמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו ב-NBA, כשקלע 2 נקודות ואסף 2 ריבאונדים ב-13 דקות בהפסד קבוצתו 77–107 למילווקי באקס.
ב-10 בפברואר 2015, הועבר בטרייד למינסוטה טימברוולבס בתמורה לבחירה עתידית מוגנת בסיבוב הראשון. ב-9 במרץ 2015, בזמן שפתח במקומו של קווין גארנט קלע 16 נקודות ואסף 15 ריבאונדים בהפסד 76–89 ללוס אנג'לס קליפרס. ב-21 באוקטובר 2015, הטימברוולבס מימשו את אופציית הקבוצה לשנה השלישית שלהם על חוזה הרוקי של פיין, והאריכו את החוזה עד לעונת 2016/2017. ב-25 בינואר 2016 הועבר לאיירי בייהוקס, אך הוחזר לאחר מספר ימים.
ב-21 באוגוסט 2017, פיין חתם על חוזה דו כיווני עם אורלנדו מג'יק. על פי תנאי העסקה, הוא בילה את רוב עונת 2017/2018 בקבוצת ליגת הפיתוח של אורלנדו, לייקלנד מג'יק. ב-26 בינואר 2018 אורלנדו ויתרה עליו לאחר ששמו קושר לתקיפה מינית לכאורה עוד מהשנה הראשונה שלו בקולג'. לאחר חקירה, לא הוגש כתב אישום.
ב-5 בפברואר 2018 חתם בפנאתינאיקוס היוונית. בתחילת עונת 2018/2019 עבר לנאנג'ינג מאנקי קינג מליגת ה-CBA הסינית. ב-12 בינואר 2019 שב לפנאתינאיקוס, וב-13 במרץ שוחרר מהקבוצה. ב-19 במרץ 2019 חתם באסוול ליון-וילרבאן הצרפתית. ב-25 בפברואר 2021 חתם באורמנספור מליגת העל הטורקית.
בדצמבר 2021 חתם ביובנטוס אוטנה מליגת העל הליטאית, ובפברואר 2022 עזב את הקבוצה.
סטטיסטיקות הקריירה > ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017/2018 | פנאתינאיקוס | 12 | 1 | 9.5 | 0.579 | 0.000 | 0.542 | 2.8 | 0.2 | 0.3 | 0.3 | 4.8 |
| קריירה | קריירה | 12 | 1 | 9.5 | 0.579 | 0.000 | 0.542 | 2.8 | 0.2 | 0.3 | 0.3 | 4.8 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014/2015 | אטלנטה | 3 | 0 | 6.3 | 0.286 | 0.000 | 0.500 | 1.3 | 0.0 | 0.3 | 0.0 | 1.7 |
| 2014/2015 | מינסוטה | 29 | 22 | 24.8 | 0.418 | 0.125 | 0.659 | 5.4 | 1.0 | 0.6 | 0.3 | 7.2 |
| 2015/2016 | מינסוטה | 52 | 2 | 9.3 | 0.366 | 0.281 | 0.654 | 2.1 | 0.6 | 0.3 | 0.2 | 2.5 |
| 2016/2017 | מינסוטה | 18 | 0 | 7.5 | 0.426 | 0.200 | 0.737 | 1.8 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 3.5 |
| 2017/2018 | אולרנדו | 5 | 0 | 8.6 | 0.700 | 0.667 | 0.833 | 1.8 | 0.0 | 0.4 | 0.0 | 4.2 |
| קריירה | קריירה | 107 | 24 | 13.1 | 0.406 | 0.254 | 0.680 | 2.9 | 0.6 | 0.4 | 0.3 | 4.0 |
מותו

בשעה 01:37 ב-9 במאי הגיעה שיחת טלפון למשרד השריף המקומי שהודיעה כי פיין נורה בביתו שבאורלנדו. הוא פונה לבית החולים, שם נקבע מותו, וחשוד נעצר בזירה.
הערות שוליים

↑  Adreian Payne, former Michigan State basketball star, shot and killed Monday at age 31
↑  Osborne, Mark (2022-05-09). "Former NBA player Adreian Payne shot to death in Orlando". ABC News (באנגלית). נבדק ב-2022-05-10.
אגרות קודש (הריי"צ)

.
| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רבי יוסף יצחק שניאורסון
 שפת המקור:  עברית, יידיש
 סוגה:  התכתבות
 הוצאה
 הוצאה:  קה"ת
 עורך:  שלום דובער לוין
 סדרה
 מספר ספרים:  17
אגרות קודש הריי"צ היא סדרת ספרים הכוללת מכתבים נבחרים ממכתביו הכלליים והפרטיים של רבי יוסף יצחק שניאורסון, אדמו"ר הריי"צ מליובאוויטש, בת שבעה-עשר כרכים, בנושאים תורניים, עסקנות ציבורית, זכרונות מאביו, זקניו אדמו"רי חב"ד ועוד נושאים רבים וחשובים.
עריכת הספר

האיגרות נערכו ויצאו לאור על ידי הוצאת ספרים קה"ת. העורך הראשי של הסדרה הוא הרב שלום דובער לוין, והשתתפו בההדרת הכרכים השונים: שמואל קראוס, ברוך וילהלם, יוסף יצחק איידלמן, משה מנחם מענדל איידלמן, יוסף יצחק קלר, ישראל שמעון קלמנסון, חיים שאול ברוק, יצחק וילהלם, וחיים אליעזר זקליקובסקי. ותרגום מיידיש לעברית: הרב טוביה בלוי ומשה מרינובסקי.
האיגרות נדפסו בסדר כרונולוגי. בראש כל ספר בא מבוא מהעורך הסוקר את דברי ימי הריי"צ בתקופת כתיבת האיגרות, ומסכם את הנושאים הנדונים באיגרות, בעיקר של המכתבים העוסקים בפעילותו הציבורית; צילומי איגרות אחדות; מפתח ותוכן האיגרות. בסוף כל כרך באים מפתחות: מפתח עניינים, ומפתח שמות אנשים ומקומות ובחלקים המאוחרים גם מפתח מוסדות וארגונים. בשולי האיגרות מופיעים ציונים והפניות לאיגרות אחרות לאותו נמען או באותו נושא. מפתח כללי לכרכים א-יב נדפס בסוף כרך יב.
מתוך כמאה אלף מכתבים שכתב הרבי הריי"צ נדפסו עד תשע"ט (2018) בסדרה 6,770 מכתבים משנת תרנ"ט ועד ט' שבט ה'תש"י - ערב יום פטירתו. הסדרה החלה לצאת בשלהי שנת ה'תשמ"ג (ספטמבר 1982) מאוסף המכתבים שבספריית חב"ד ותוך עשרה חדשים נדפסו עשרה כרכים. בשנת ה'תשמ"ה (1985) נדפסו עוד שני כרכים (יא-יב) מכתבים שלא היו לפני העורכים בעת ההדפסה, ובמשך השנים הבאות נדפסו חמישה כרכים נוספים ממכתבים שהתגלו במשך הזמן.
רוב החלקים נדפסו שוב בהוצאה שנייה ושלישית בדפוס צילום.
חלקים

כרך א - 347 איגרות מהשנים: אלול תרנ"ח - חשוון תרפ"ח (אוגוסט 1898 - אוקטובר 1927). יצא לאור לראשונה: י"ג אלול ה'תשמ"ג (22 באוגוסט 1983).
כרך ב - 303 איגרות מהשנים: תרפ"ח - תרצ"ג (1927–1934). יצא לאור לראשונה: ימי חנוכה ה'תשמ"ג (דצמבר 1982).
כרך ג - 222 איגרות מהשנים: תמוז תרצ"ג - תרצ"ו (יולי 1933 - אוגוסט 1936). יצא לאור לראשונה: ב' באייר ה'תשמ"ג (15 באפריל 1983).
כרך ד - 268 איגרות משנת: תרצ"ז - תרצ"ט (ספטמבר 1936 - ספטמבר 1939). יצא לאור לראשונה: י"ב בסיון ה'תשמ"ג (24 במאי 1983).
כרך ה - 414 איגרות מהשנים: ת"ש - תש"א (ספטמבר 1939 - ספטמבר 1941). יצא לאור לראשונה: ר"ח אלול ה'תשמ"ג (10 באוגוסט 1983).
כרך ו - 325 איגרות משנת: תש"ב (ספטמבר 1941 - ספטמבר 1942). יצא לאור לראשונה: כ' בחשוון ה'תשמ"ד (27 באוקטובר 1983).
כרך ז - 290 איגרות משנת: תש"ג (ספטמבר 1942 - ספטמבר 1943). יצא לאור לראשונה: כ"ד טבת ה'תשד"מ (30 בדצמבר 1983).
כרך ח - 627 איגרות מהשנים: תש"ד - תש"ה (ספטמבר 1943 - ספטמבר 1945). יצא לאור לראשונה: ב' ניסן ה'תשד"מ (4 באפריל 1984).
כרך ט - 538 איגרות מהשנים: תש"ו - תש"ח (ספטמבר 1945 - ספטמבר 1948). יצא לאור לראשונה: ב' אייר ה'תשד"מ (4 במאי 1984).
כרך י - 404 איגרות מהשנים: תש"ט - ט שבט תש"י (ספטמבר 1948 - 27 בינואר 1950) וחסרי תאריך. יצא לאור לראשונה: מוצאי שבת קודש מברכים תמוז ה'תשד"מ (1 ביולי 1984).
כרך יא - 604 איגרות ("מילואים") מהשנים: תר"ס - תרצ"ט (ספטמבר 1899 - ספטמבר 1900). יצא לאור לראשונה: פורים ה'תשמ"ה (מרץ 1985).
כרך יב - 268 איגרות ("מילואים") מהשנים: ת"ש (ספטמבר 1939) - תש"י (ינואר 1950). ומפתח לכרכים א-יב. יצא לאור לראשונה: ערב שבת קודש מברכים תמוז ה'תשמ"ה (14 ביוני 1985).
כרך יג - 405 איגרות ("מילואים") מהשנים: תרס"א - תש"י (ספטמבר 1900 - ינואר 1950). יצא לאור לראשונה: ה' טבת ה'תשנ"ג (29 בדצמבר 1992).
כרך יד - 367 איגרות ("מילואים") חלק ראשון מהשנים תרפ"א - תרפ"ב (ספטמבר 1920 - ספטמבר 1932) חלק שני משאר השנים. יצא לאור לראשונה: ט' אדר ה'תשנ"ח (7 במרץ 1998).
כרך טו - 303 איגרות אל בתו הרבנית חיה מושקא וחתנו רבי מנחם מענדל שניאורסון, הרבי מליובאוויטש, מהשנים: תרע"ג - תש"ז (ספטמבר 1912 -ספטמבר 1947). יצא לאור לראשונה י"ב תמוז ה'תש"ע (24 ביוני 2010). מהדורה מתוקנת יו"ד שבט ה'תשע"א (15 בינואר 2011).
כרך טז - 559 איגרות ("מילואים") מהשנים: תרנ"ט - תרפ"ט (ספטמבר 1898 - ספטמבר 1929). יצא לאור לראשונה: ה' טבת ה'תשע"א (12 בנובמבר 2010).
כרך יז - 506 איגרות ("מילואים") מהשנים: תר"ץ - ת"ש (ספטמבר 1929 - ספטמבר 1940). יצא לאור לראשונה: ט"ו סיון ה'תשע"א (17 ביוני 2011).
הערות שוליים

↑  השערת שלום דובער לוין, אגרות קודש כרך א, מבוא, עמ' 5. הערכה זו מבוססת על מספור האגרות בהעתקים שנשמרו במזכירותו של הרבי הריי"צ.
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
Woke Up Late

"Woke Up Late" (בעברית: התעוררתי מאוחר) הוא סינגל של הלהקה הניו זילנדית דרקס פרוג'קט.
רקע

בספטמבר 2019, הלהקה דרקס פרוג'קט הקליטה מחדש את השיר ל-Waiata / Anthems (אנ'), אוסף שירי פופ בניו זילנד שהוקלטו מחדש לקידום שבוע השפה של מאורי. הגרסה החדשה, שכותרתה מחדש "I Moeroa / Woke Up Late", הוצגו מילים שפרשנו מחדש על ידי טימוטי קרטו (אנ').‏ הגרסה הזו הגיעה למקום 6 בדירוג הסינגלים של האמנים הניו זילנדיים של איגוד תעשיית ההקלטות הניו זילנדי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017–2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017–2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017–2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017–2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 15 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה | 30,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | מקור/רמיקס | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברחבי העולם | 16 במרץ 2018 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | מקור | 300 Entertainment |  |
| ברחבי העולם | 12 באוקטובר 2018 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רמיקס Royale Avenue | 300 Entertainment |  |
| ברחבי העולם | 26 באוקטובר 2018 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רמיקס Lash | 300 Entertainment |  |
| ברחבי העולם | 9 בנובמבר 2018 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רמיקס Adam Trigger | 300 Entertainment |  |
| ארצות הברית | 5 בפברואר 2019 | להיט ברדיו | מקור | 300 Entertainment |  |
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד

גרסת הדואט מציגה את השחקנית והזמרת האמריקאית, היילי סטיינפלד, יצא ב-21 בינואר 2019 כסינגל הראשי מהאלבום Drax Project‏ (2019).
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד > רקע

הלהקה אמרה שהיא ”חוצה את דעתנו תוך כדי כתיבת הדברים כיצד היא עשויה לעבוד כדואט - כשקול נשי אומר לה את הצד”, וכך הם שיתפו פעולה עם סטיינפלד כי הם אהבו את שיריה "Starving" ו-"Let Me Go".‏‏ iHeartRadio ציינו כיצד השיר ”מגולל את סיפור השינה לאחר בילוי לילה פרוע, מבין שאתה בבית של מישהו אחר”.
במרץ 2019, הגרסה המציגה את היילי סטיינפלד הוצגה בפרק מסוים של העונה השלישית של מקגייוור. במאי 2019 יצא רמיקס לשיר של סם פלדט‏.
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד > וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי יצא בערוץ היוטיוב של הלהקה ב-9 באפריל 2019. הווידאו קליפ בוים על ידי ג'ונתן זינגר-ויין וצולם בלוס אנג'לס. בווידאו קליפ נראית גם היוטיובריות האמריקאית ליזה קושי‏.
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד > ביקורת

המגזין האמריקאי בילבורד כינה את השיר ”[כ]מסלול פופ נוזל” והחמיא הן ללהקה והן ”[ל]פלסטואים מתוקים” של סטיינפילד.‏ Idolator תיארה את השיר ”[כ]להיט ... [וגם כ]המנון”, ואמר שהופעתה של סטיינפלד ”מוסיפה נקודת מבט נוספת לאודה למערכת יחסים מתפתחת”. חברת המצעדים הרשמית כינתה את הלהקה ”[כ]אחד שצפה” ואמרה כי השיר ”נותן רושם די טוב מהסאונד הכללי שלהם”, אותו תיארה ”[כ]שילוב בריא של פופ, ריקוד והיפ הופ”.
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 18 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 29 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 35 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 40 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 44 |  |
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד > נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה 2× | 140,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | פלטינה 4× | 120,000 |
הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד > היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | מקור/רמיקס | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברחבי העולם | 21 בינואר 2019 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | מקור | 300 Entertainment |  |
| ברחבי העולם | 2 במאי 2019 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רמיקס סם פלדט | 300 Entertainment |  |
אגתוקלס (סירקוסאי)

אגתוקלס (ביוונית עתיקה: Ἀγαθοκλῆς; ‏361–289 לפנה"ס) היה טיראן סירקוסאי (317–289 לפנה"ס) וגם הכריז על עצמו כמלך סיציליה (304–289 לפנה"ס).
ביאורים

↑  צאצאית של מילטיאדס הצעיר
הערות שוליים

1 2 3  יו צ'ישולם, "אגתוקלס", אנציקלופדיה בריטניקה, כרך 1, 11, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', 1911, עמ' 370
↑  G. Camps, Ailymas, Encyclopédie berbère, 1986-07-01, עמ' 325–326 doi: 10.4000/encyclopedieberbere.833
↑  דיודורוס סיקולוס, 40, ביבליותקה היסטוריקה, כרך xx, עמ' 1-4
1 2  Christian Habicht, Athens from Alexander to Antony, Harvard University Press, 1997, עמ' 95, ISBN 978-0-674-05111-9
↑  דיודורוס סיקולוס, 40, ביבליותקה היסטוריקה, כרך xx, עמ' 41-42
↑  דיודורוס סיקולוס, 42, ביבליותקה היסטוריקה, כרך xx, עמ' 4-5
↑  דיודורוס סיקולוס, 43, ביבליותקה היסטוריקה, כרך xx, עמ' 3-4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007277582505171  PLWABN: 9810577849405606  BnF: cb144121549 (data)  GND: 118647245  ISNI: 0000 0001 1563 6253  LCCN: n85310512  NKC: xx0307935  NTA: 069736383  SUDOC: 077322932  ULAN: 500355364  VcBA: 495/197470  VIAF: 27864877   WorldCat (עם VIAF): 27864877
אחמד עיד

אין תמונה חופשית
אחמד עיד (נולד ב-6 ביולי 1950 בדבורייה) הוא רופא מנתח ערבי ישראלי, פרופסור חבר לכירורגיה מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים ומנהל המחלקה הכירורגית בבית החולים הדסה הר הצופים לשעבר. ביצע את השתלת הכבד המוצלחת הראשונה בישראל.
פרסם מעל 400 פרסומים מדעיים.
בשנת 2015 זכה לפרסום בישראל ובחו"ל לאחר שטיפל בנער שנפצע בפיגוע ובשנת 2017 השיא משואה ביום העצמאות
ביוגרפיה

נולד לסלימאן ועאיישה עיד, ולו שמונה אחים. למד בתיכון העירוני-ערבי בנצרת במגמה ביולוגית. לאחר שסיים תואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים במתמטיקה ופיזיקה (בשנת 1972) פנה ללימודי רפואה (סיים בשנת 1978).

בשנים 1979–1980 עשה את הסטאז' בבית החולים הדסה.
בשנים 1987–1989 שימש כעמית קליני בכירורגיה של השתלות במאיו קליניק, שבמינסוטה, ארצות הברית ובשנת 1989 כרופא מבקר ביחידת ההשתלות של בית הספר לרפואה באוניברסיטת פיטסבורג, שבפנסילבניה, ארצות הברית. בשנת 1989 הפך למרצה מטעם הפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים, חזר לעבוד בבית החולים הדסה ומאז כיהן שם בספר תפקידים: רופא בכיר ואחראי על יחידת ההשתלות (1989–1993), רופא ראשי במחלקה כירורגית וביחידת ההשתלות (1995-1993), מנהל מדור בפועל במחלקה כירורגית וביחידת ההשתלות, ברוטציה (2000-1995), ראש יחידת ההשתלות במחלקה לכירורגיה (קיבל את המינוי בשנת 2000). ניהל את המחלקה הכירורגית בבית החולים הדסה הר הצופים מ-2008 ועד 2018 (החליף בתפקיד את פרופ' הרברט פרוינד).
בשנת 1996 הביא לטיפול בישראל ילדים מבוסניה שנפצעו במלחמת האזרחים. בשנת 1998 התמנה לפרופסור חבר לכירורגיה באוניברסיטה העברית.
פרופ' עיד מדריך סטודנטים בבתי-החולים בבתי החולים בירושלים. תחומי העניין המקצועיים שלו הם: חינוך רפואי, כירורגיה של השתלות, כירורגיה של ניתוחי גסטרואנטרולוגיה, לבלב ודרכי מרה. עבר ההתמחות בכירורגיה והשתלמויות בכירורגיה מקרו־וסקולרית, לפרסקופיה.
בשנת 2017 הדליק משואה ביום העצמאות, דבר שעורר ביקורת בקרב חלק מהמגזר הערבי.
אב לחמישה ילדים, ארבעה מאשתו הראשונה ועוד בת מאשתו הנוכחית, לומניצה (לו). לומניצה היא נוצרייה מרומניה, רופאה מרדימה בבית החולים הדסה עין כרם.
מלגות, מענקים, פרסים והוקרה

קיבל מלגה שנתית לסטודנטים מצטיינים במהלך שנות לימודי הרפואה (1973–1979)
זכה בפרס ע״ש שוסקין לסטודנט המצטיין בכירורגיה (1977)
זכה במענק מחקר של קרן המחקר המשותפת של האוניברסיטה העברית והמרכז הרפואי הדסה (1985)
קיבל את אות המופת לרופא של האגודה לרפואה ומשפט (2000)
השיא משואה ביום העצמאות (2017).
חברויות ציבוריות

חבר הוועדה לעידוד תרומות איברים במגזר הערבי
חבר המרכז הלאומי להשתלות
חבר ארגון אדי
הערות שוליים

↑  פרסומים מדעיים של פרופ' אחמד עיד, באתר pubmed (באנגלית)
↑  גלי גינת‏, הרופא הערבי שמטפל בנער שנדקר בפיגוע ומנסה לרפא את הגזענות, באתר וואלה, 16 באוקטובר 2015
↑  ויליאם בות', רות אגלש, הכירו את הרופא היהודי שמציל חיי תוקפים פלסטינים והרופא המוסלמי שמציל חיי קורבנות יהודים, באתר וושינגטון פוסט, 26 באוקטובר 2015 (באנגלית)
↑  פאול גולדמן, בתוך 'הבועה': צוות מוסלמי, יהודי מטפל בתוקפים וקורבנות, באתר NBC, נובמבר 2015 (באנגלית)
↑  טל אריאל אמיר, אני אחמד, רופא ערבי במדינת ישראל, מדליק משואה, ביום העצמאות, באתר ישראל היום, 27 באפריל 2017
↑  רועי ינובסקי, אחמד עיד בהדלקת המשואה: "לכבוד העתיד המשותף לכולנו, יהודים וערבים", באתר ynet, 1 במאי 2017
↑  סמאח סלאימה, הערבי המדליק של השנה, באתר שיחה מקומית, 22 באפריל 2017
↑  מקבולה נאסר, מדליק המשואה הערבי במלכודת לתפארת מדינת ישראל, באתר שיחה מקומית, 25 באפריל 2017
↑  הפרופיל של ד"ר עיד לומיניצה, באתר בית החולים הדסה
↑  הענקת אות המופת לרופא, 2000 - אגודה לרפואה ולמשפט, באתר האגודה לרפואה ומשפט, אוקטובר 2000