stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדוארד צ'ילופיה
הערות שוליים

↑  FC Midtjylland køber Edward Chilufya באתר הרשמי של מיטיולן, 30 בינואר 2022 (בדנית)
↑  Here’s the final Zambia squad for the #AFCON2023! באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הזמבית, 30 בדצמבר 2023 (באנגלית)
| נבחרת זמביה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 נסאבאטה •  2 פירי •  3 צ'פשי •  4 פ. מוסונדה •  5 צ'איווה •  6 ב. סקלה •  7 קמפמבה •  8 ל. מוסונדה •  9 ל. בנדה •  10 פ. סקלה •   11 בוואליה •  12 ע. בנדה • 13 סונזו •  14 צ'ילופיה • 15 קפומבו • 16 מולנגה • 17 צ'אמה • 18 מוואנסה • 19 מולמביה • 20 דאקה • 21 צ'אנדה • 22 קנגווה • 23 קאבווה • 24 מפוונטה • 25 ק. מוסונדה • 26 מוואפה • 27 אמפאנדה • מאמן: גרנט |  1 נסאבאטה •  2 פירי •  3 צ'פשי •  4 פ. מוסונדה •  5 צ'איווה •  6 ב. סקלה •  7 קמפמבה •  8 ל. מוסונדה •  9 ל. בנדה •  10 פ. סקלה •   11 בוואליה •  12 ע. בנדה • 13 סונזו •  14 צ'ילופיה • 15 קפומבו • 16 מולנגה • 17 צ'אמה • 18 מוואנסה • 19 מולמביה • 20 דאקה • 21 צ'אנדה • 22 קנגווה • 23 קאבווה • 24 מפוונטה • 25 ק. מוסונדה • 26 מוואפה • 27 אמפאנדה • מאמן: גרנט | זמביה |
פיגוע הירי ליד גבעת האבות

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני, פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2022 |
| --- | --- |
 תאריך:  29 באוקטובר 2022
 תאריך עברי:  ה' בחשוון תשפ"ג
 מקום:  גבעת האבות, קריית ארבע
 מטרה:  אזרחים
 סוג:  פיגוע ירי
 נשק:  רובה M-16
 הרוגים:  1
 פצועים:  4
 מבצע:  מוחמד כמאל אל-ג'עברי, חמאס חמאס
 מספר מפגעים:  1
 מניע:  טרור אסלאמי לאומני
  (למפת הר חברון מוגדלת) גבעת האבות(למפת הר חברון רגילה) גבעת האבות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעת האבות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעת האבות he
 
פיגוע הירי ליד גבעת האבות הוא פיגוע ירי שאירע במוצאי שבת, 29 באוקטובר 2022 ה' בחשוון תשפ"ג, ליד חסם ציון שבסמוך לקריית ארבע, ובו מחבל המשתייך לארגון הטרור חמאס רצח את רונן חנניה ופצע ארבעה נוספים, בהם את איש כוחות ההצלה עופר אוחנה באורח קשה. המחבל חוסל על ידי רבש"ץ היישוב, שדרס אותו,  ונורה על ידי קצין גולני בחופשה.
רקע

במאי 2022 פתח צה"ל, בהוראת שר הביטחון בני גנץ, את חסם "אשמורת" שהיה סגור למעבר כלי רכב פלסטיניים במשך 20 שנה בעקבות פיגועי ירי שבוצעו על הציר. עופר אוחנה, שנפצע קשה בפיגוע, התריע אז מפני הסכנה שבדבר, וקרא להיאבק על סגירתו כדי למנוע פיגועים עתידיים. גם אליהו ליבמן, ראש מועצת קריית ארבע, התריע על הסכנה בפתיחת החסם.
הפיגוע

במוצאי שבת, 29 באוקטובר 2022 סמוך לשעה 20:53, מחבל פלסטיני, מוחמד כמאל אל-ג'עברי מהשכונה קייזון צפונית לקריית ארבע, ששימש כמורה בבית ספר יסודי בחברון, ואחיו של המחבל ואא'ל אל-ג'עברי מבצע הפיגוע בבית חגי ששוחרר וגורש לעזה בעסקת שליט, והמשתייך לזרוע הצבאית של ארגון הטרור חמאס, הגיע עם רכבו למכולת של פלסטיני הממוקמת על ציר שנמצא סמוך לקריית ארבע ומחבר בין העיר חברון לקריית ארבע – ציר "דרך לפיד" (על שם בני משפחת לפיד שנרצחו במקום בשנת 1993). הציר נמצא סמוך לשכונת גבעת האבות בצפון-מערב קריית ארבע. המחבל חנה ליד המכולת וירה מתוך הרכב עם רובה M16 מהמושב האחורי, לעבר רונן חנניה הי"ד ובנו דניאל, שנפצע קל. רונן, בשנות ה-50 לחייו, נפצע אנושות מהירי בראשו, ומת מפצעיו. דניאל ברח למכולת והזעיק עזרה.
לאחר מכן, המחבל הניע את רכבו וחזר לכיוון חברון לכפר דרך החסם שנפתח, ולאחר כ 400 מטר עצר את רכבו בצד הכביש. 8 דקות לאחר מכן, אחרי שחזר רגלית למקום, הוא פתח באש לעבר שני אנשי רפואה מקרית ארבע שקפצו למקום, בהם חובש "הצלה ללא גבולות" עופר אוחנה, שנפצע קשה. פלסטיני עובר אורח נפצע אף הוא מהירי באורח קל. אמבולנס "הסהר האדום" שעבר במקום בזמן הירי ברח מהזירה לכיוון חברון. קב"ט היישוב היהודי בחברון שהגיע לזירת הפיגוע יחד עם קצין גולני בחופשה נתקלו במחבל שעמד בסמוך למכולת וניהלו איתו קרב ירי. רבש"ץ היישוב שהגיע למקום דרס את המחבל, וקצין גולני בחופשה ירה בו והרגו.
בחלק הפלסטיני של חברון ובעזה חילקו ממתקים לעוברים ושבים וירו זיקוקים עם הישמע דבר הפיגוע.
ענישה

ב-26 בדצמבר 2022, מפקד פיקוד המרכז חתם על צו הריסה לבית המחבל, וב-16 בפברואר 2023 נהרסה הקומה העליונה בלבד בה התגורר המחבל.
הערות שוליים

↑  דיווח של עמית סגל בטלגרם.
↑  קובי אטינגר, ‏"דורשים גביית מחיר מהמחבלים": התגובות לפיגוע בחברון, באתר כיכר השבת, 29 באוקטובר 2022
↑  דיגיטל 14, החשש החדש של ההתיישבות: חסם אשמורת יפתח לערבים, באתר עכשיו 14, 19 במאי 2022
↑  אלישע בן קימון, עינב חלבי, שרון כידון, ישי שנרב, הרבש"צ נפגע אך דרס את המחבל, קצין בחופשה ירה | תיעוד החיסול והעדויות מהפיגוע בקריית ארבע, באתר ynet, 30 באוקטובר 2022מודעת אבל רשמית של משרד החינוך של חמאס.
↑  אחיו של המחבל, וואל, רצח את אליהו בן עמי ורינה דידובסקי בפיגוע ירי סמוך לבית חגי בהר חברון בראשית האינתיפאדה השנייה, נידון לשני מאסרי עולם, אך שוחרר בעסקת שליט וגורש לרצועת עזה.
↑  המחבל ירה מרכב ואז שב לזירה והמשיך לירות, באתר ערוץ 7, 30 באוקטובר 2022
↑  אלישע בן קימון, גלעד כהן, רונן נרצח בפיגוע בקריית ארבע, בנו שנפצע: "ניצלתי בנס, אבא ספג את הפגיעות", באתר ynet, 30 באוקטובר 2022
↑  חנן גרינווד, לילך שובל, יורי ילון, פיגוע ירי בחברון: ישראלי נרצח, בן 50 נפצע קשה; המחבל חוסל, באתר ישראל היום, ‏29 באוקטובר 2022
↑  אמיר בוחבוט‏, הוצא צו הריסה לבית המחבל שרצח באוקטובר את רונן חנניה בחברון, באתר וואלה, 26 בדצמבר 2022
↑  עכשיו 14 צבא וביטחון, כוחות הביטחון פוצצו את בית המחבל שרצח את רונן חנניה הי"ד | צפו, באתר עכשיו 14, 16 בפברואר 2023
| פיגועי טרור נגד ישראלים בשנות ה-20 של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | פיגוע הירי באלכסנדריה (8 באוקטובר 2023) • רצח צבי קוגן (21 בנובמבר 2024) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
בית הכנסת דרבנט

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת, סימן נוף 
 מיקום:  דרבנט 
 מדינה:  רוסיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1914
 תאריך פתיחה רשמי:  1914 
 
 קואורדינטות:  42°03′26″N 48°17′29″E﻿ / ﻿42.0572°N 48.29126°E﻿ / 42.0572; 48.29126
 he
 
חזית בית הכנסת
בית הכנסת דרבנט, ידוע גם בשם קל נומז (Kele-Numaz, רוסית: Дербентская синагога "Келе-Нумаз") הוא בית הכנסת היחיד שקיים כיום בעיר דרבנט שבדאגסטן.
היסטוריה

במאה ה-19, החלק העליון והעתיק ביותר של העיר (שנמצא קרוב יותר למצודת נארין-קאלה), היה מיושב בעיקר על ידי מוסלמים, החלק המרכזי והשטוח על ידי יהודי ההרים, והחלק התחתון ליד הים, על ידי ארמנים ורוסים .
בית הכנסת קל-נומאז נפתח בשנת 1914 ונמצא בפיקוח פדרציית הקהילות היהודיות של רוסיה (FJCR).
בראשית העידן הסובייטי היו בעיר 11 בתי כנסת כולל הקל-נומז.
בפברואר 1904 עתרה קהילת יהודי ההר לרשויות העיר בבקשה להקצות קרקע לבניית בית כנסת חדש. בעתירה נכתב כי בתקופה בה הייתה נסיכות פרסית (ח'אנת) בדרבנט (אנ') בנו היהודים בית כנסת ברחוב קומנדנצקאיה 2 (בית הכנסת מדרש אליהו), אך מספר המתפללים גדל מעבר ליכולת ההכלה של בית הכנסת. בעקבות העתירה הקצו שלטונות העיר 300 מ"ר לבניית בית תפילה בפינת רחוב גוליצין (כיום רחוב בויינאקסק) ונתיב קולודזני (כיום נתיב צ'פאייב).
שחזור

בני הקהילה רצו לשחזר את בניין בית הכנסת כפי שהיה בשנת 1914, ונדרשו לשם כך להוכיח בעלות על המבנה. את המסמך המעיד על הקצאת הקרקע לבניין בית הכנסת הם מצאו לאחר שיטוטים בארכיון העיר, ובעקבות כך פורק בית הכנסת בשנת 2009, ונבנה מחדש מהאבנים הישנות באמצעות חומרים חדשים. המבנה המחודש נקרא "המרכז הקהילתי היהודי".
מעל הכניסה הראשית של המרכז הקהילתי היהודי ישנו שלט בעברית "ועשו לי מקדש ושכנתי בתוכם".
השטח הכולל של המרכז הקהילתי היהודי הוא 2500 מ"ר. במקום פועל מקווה, גן ילדים עירוני ומוזיאון יהודי ההרים.
ב-22 במרץ 2010 השתתפו נשיא דאגסטן מגומדסלאם מגומדוב והרב בערל לזר בטקס פתיחת בית הכנסת המחודש.
ב-23 ביוני 2024 שרפו מחבלים את בית הכנסת היהודי בדרבנט, שנחרב לחלוטין.
הערות שוליים

↑  Синагога горских евреев «Келе-Нумаз» в Дербенте – крупнейшая на Северном Кавказе, STMEGI (ברוסית)
↑  אריאל בולשטיין, היהודים מארץ ההרים, באתר ישראל היום, 23 בנובמבר 2017
↑  איתמר אייכנר והסוכנויות, כ-15 נרצחו בפיגוע משולב ברוסיה, נגד בתי כנסת וכנסיות: "מחבלים התבצרו - וחוסלו", באתר ynet, 23 ביוני 2024
פרשת מותו של עמאר אסעד

מותו של עמאר אסעד אירע בליל 12 בינואר 2022, לאחר שעמאר אסעד, פלסטיני בן 80, נעצר במחסום פתע של צה"ל על ידי חיילים מגדוד נצח יהודה בכניסה לכפר ג'לג'ליא שמצפון לרמאללה. הכוח עצר אותו יחד עם עוד מספר פלסטינים, והשאיר אותו בחצר מבנה נטוש כשהוא אזוק ועיניו מכוסות. לפנות בוקר התגלה כי עמאר אסעד נפטר.
הפרשה עלתה לכותרות וזכתה להתייחסותם של נשיא המדינה, שר הביטחון, שר החוץ והרמטכ"ל, ולנקיטת צעדים פיקודיים נגד מפקדי הכוח. כמו כן, עקב היותו אזרח אמריקאי, התערבו בפרשה מחלקת המדינה של ארצות הברית ונציגים של האו"ם. בדיקת מצ"ח קבעה ש"הכוח כשל בכך שעזב את המקום והשאיר את אסעד שוכב, מבלי לוודא את מצבו לאשורו", מפקד גדוד נצח יהודה ננזף, ומפקד הפלוגה ומפקד המחלקה הודחו למשך שנתיים מתפקידי פיקוד.
ב-7 באוקטובר 2022 הודיע משרד הביטחון כי יפצה את משפחתו של עמאר אסעד ב-500 אלף שקל, ובתמורה המשפחה תמשוך את התביעה שהגישה נגד המדינה.
רקע

כחלק מהפעילות הביטחונית של צה"ל ביהודה ושומרון מוצבים מחסומי פתע בנקודות שונות ברחבי האזור בניסיון לאתר מבוקשים. במסגרת פעילות זו נבדקות התעודות של העוברים במחסום וחלקם מעוכבים עד סיום הפעילות כדי שלא יזהירו את תושבי היישובים.
אסעד, בן 80, חזר לגור בביתו שבג'לג'יליא כ-11 שנים לפני התקרית, לאחר שבילה את רוב שנותיו בארצות הברית. אסעד חי בג'לג'יליא עם רעייתו, כששאר משפחתו גרה בארצות הברית. בליל ה-12 בינואר 2022, חזר אסעד מחברים בשעה 3 לפנות בוקר, בלילה ובו מזג האוויר היה קר במיוחד.
תיאור האירוע

במהלך הלילה של 12 בינואר 2022, הציבו חיילי גדוד נצח יהודה מחסום בכניסה לכפר ג'לג'ליא שמצפון לרמאללה והחלו לבדוק את תושבי הכפר שעברו במחסום. את הנבדקים העבירו החיילים למבנה סמוך שבנייתו טרם הסתיימה, לאחר שנאזקו ועיניהם כוסו בפלנלית.
בסביבות שעה 03:00 עצרו החיילים רכב בו נסע עמאר אסעד אבו האני, בן ה-80, תושב כפר ג'לג'ליא, שהיה אזרח ארצות הברית וחזר לגדה המערבית עם פרישתו מהעבודה ב-2021 לאחר שנים ארוכות של מגורים בוויסקונסין שבארצות הברית. לדברי החיילים התנגד אסעד לביקורת ולכן נעצרו הוא ושאר הנוסעים ברכב והועברו גם הם לאתר הבנייה הסמוך[דרוש מקור]. החיילים אזקו את ידיו של אסעד, כיסו את עיניו בחוזקה במטלית והשליכו אותו על הרצפה.
עם סיום הפעילות הביטחונית, בסביבות 04:00, התירו החיילים יד אחת של עמאר אסעד בעודו שכוב על הרצפה במקום שהניחו אותו, ועזבו את המבנה מבלי שבדקו את מצבם של העצורים. ב-4:09 הבחינו הפלסטינים שאינו נושם והזעיקו עזרה.
לפי עד ראייה, אסעד הוצא מרכבו כשהוא עם רק עם נעל אחת, או אז כפתו אותו והכניסו פלנלית לפיו, גררו אותו 120 מטר והשליכו אותו לרצפה, שם שכב על בטנו במשך כל אותו הזמן. הרצפה הייתה כל כך קרה, ששני עצורים שהגיעו אחריו סיפרו בתחקיר של עיתון "הארץ" כי נאלצו לשבת בתנוחות משונות מרוב קור על-מנת להקטין את שטח המגע של איברי הגוף שלהם עם קור הקרקע. קצינים בכירים אמרו בעקבות התקרית כי הלוחמים במקום "לא ראו מולם בן אדם".
קיימת מחלוקת בין רשויות צה"ל לבין הרשות הפלסטינית בנוגע לנסיבות המוות. בעוד ששלושת הרופאים שניתחו את גופתו קבעו שהתקף הלב היה תוצאה של האלימות שהופעלה עליו, ממצאי התחקיר הצבאי שללו קשר בין המעשים לבין התקף הלב.
ילדיו של אסעד לא הצליחו להגיע ללוויה, מאחר שאין להם תעודת זהות פלסטינית ולכן עליהם לבקש אשרה מישראל, שלא עלה בידם לקבל.
תגובות לאירוע בישראל

מצ"ח פתחה בחקירת האירוע וב-30 בינואר 2022 פורסמו מסקנות התחקיר ולפיו לא היה שימוש באלימות מעבר למה שנדרש כדי להתגבר על התנגדותו של אסעד שעוכב במחסום. עם זאת נמסר, כי ”האירוע חמור ומצער ומצביע על כשל ערכי של הכוח וטעות בשיקול הדעת, תוך פגיעה חמורה בערך כבוד האדם.... הכוח כשל בכך שעזב את המקום והשאיר את אסעד שוכב, מבלי לוודא את מצבו לאשורו... עלו פערים מקצועיים בתכנון ובביצוע המשימה”.
הרמטכ"ל, אביב כוכבי, שקיבל את תוצאות תחקיר מצ"ח. הגדיר את הפרשה כ"אירוע ערכי חמור" ומסר ש”עזיבת הכוחות את הזירה והותרתו של אסעד במקום מבלי לוודא את מצבו, מעידה על קהות חושים ומנוגדת לערכי צה"ל ובמרכזם החובה לשמור על כבודו של כל אדם באשר הוא אדם”. מסקנות האירוע כללו נזיפה למפקד גדוד "נצח יהודה", סא"ל מתי שבח, ולהדחתם של מפקד הפלוגה ומפקד המחלקה מתפקידי פיקוד למשך שנתיים. גם שבועיים לאחר מכן חזר והתייחס לכך כוכבי בטקס השבעת שופטות צבאיות והענקת דרגת אלוף לנשיאת בית הדין הצבאי לערעורים, בבית הנשיא. שם אמר בין היתר:”לא צריך חוק כדי לדעת שלא משאירים אדם בן 80 בקור בפעילות מבצעית ולא משנה אם היה אדם בן 80 או בן 18. צריך שיקול דעת, ערכים ואנושיות.”
גם שר הביטחון בני גנץ ואלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס הגיבו לאירוע. גנץ מסר שמערכת הביטחון תפעל מול כל חריגה מהנורמות של ערכי צה"ל. פוקס אמר כי ”היה באירוע כשל ערכי חמור מאד. לא הייתה פה חמלה וכבוד האדם, אלא אטימות וקהות חושים וחוסר רגישות”.
בראיון לאתר וואלה! התייחס שר החוץ יאיר לפיד לאירוע ואמר ש”זה דבר שלא ייתכן במדינה דמוקרטית שומרת חוק. אנחנו במאבק קיומי, למאבק הזה יש מחירים, אבל אנחנו לא ניכנע לתרבות הדם והמוות של החמאס וארגוני הטרור. נשמור על זהות ישראל כמדינה דמוקרטית שומרת חוק שמבינה מה זה להיות החלש”
גם נשיא המדינה יצחק הרצוג התייחס לאירוע ואמר שהמקרה ”צריך להיות תמרור אזהרה בפני כולנו. המוסר היהודי אינו יכול להכיל או להיות אדיש לכך וכי צריך ללמוד להכיר ולאהוב את האחר, כי כולנו נבראנו בצלם, וזה יכול להיות גם הסבא שלנו”.
האירוע הביא לביקורת על צה"ל ובמיוחד על גדוד "נצח יהודה", שלחובתו נרשמו מספר אירועים אלימים כנגד פלסטינים בגדה המערבית ואף עלו קריאות לפרק את הגדוד. אלוף פיקוד המרכז הודיע שגדוד נצח יהודה "יוזז לגזרות אחרות - לא נכון שיישאר באזור רמאללה".
ב-3 בפברואר 2022 פרסם יהונתן גפן בלדה לזכרו של עמאר אסעד בשם "זה לא אני שהרגתי את עמאר אסעד הזקן" (לפי שירו של בוב דילן, ”Who Killed Davey Moore?‎“), ובה גינה את האופן שבו כל דרגי הצבא אינם לוקחים אחריות על המקרה.
תגובות לאירוע בישראל > תגובות בצה"ל

לפי גורמים בצה"ל, בני המשפחה סירבו לשתף פעולה עם החקירה והעבירו מעט מסמכים רפואיים באשר להיסטוריה הרפואית של אסעד. גורם רפואי צבאי בדק את עדויות החיילים ואת מעט המסמכים שכן הועברו ומצא כי לא ניתן לקבוע שמותו של אסעד נגרם דווקא בשל פעילות הכוחות, או כי הכוח היה צריך להיות מודע למצבו הרפואי של אסעד במהלך העיכוב ובטרם שחרורו. שלושה רופאים פלסטינים שניתחו את גופתו של אסעד קבעו כי התקף הלב שבו לקה נבע ממתח, בעקבות "אלימות חיצונית" שהופעלה עליו. מקורות פלסטיניים אמרו כי העציר הוכה קשות בידי החיילים. לפי דובר צה"ל, מהתחקיר עלה כי "לא היה שימוש באלימות מעבר להתגברות על התנגדותו של אסעד".[דרוש מקור] החיילים מצידם טענו כי אזקו את אסעד וחסמו את פיו ואת עיניו מחשש שיחשוף את פעילותם. לפני התחקיר, מסרו החיילים גרסה שיקרית לפיה קיבלו פקודה לכפות אותו.
בעקבות התקרית, צה"ל מצא כי אין מקום לנקוט בהליכים פליליים וכי לא הייתה כוונת זדון, ובמקום זאת נקט בצעדים משמעתיים ופיקודיים, כאשר מפקדי המחלקה והפקודה הודחו ונקבע כי לא ימלאו תפקידים פיקודיים למשך שנתיים.
ההסדר המשפטי

בעקבות המקרה הגישה המשפחה תביעה נגד המדינה. באוקטובר 2022 פורסם שלפנים משורת הדין תפוצה המשפחה בסכום של 500,000 ש"ח והתביעה תידחה
תגובות בעולם

מאחר שהנפטר היה אזרח אמריקאי פנה דובר מחלקת המדינה, נד פרייס, לישראל כדי לקבל הבהרות והצהיר ש"מצפים לחקירה פלילית מלאה". בפברואר 2022 הודיעה מחלקת המדינה כי ארצות הברית אינה מסתפקת בממצאי התחקיר המבצעי של צה"ל ובצעדים המשמעתיים שננקטו נגד מספר מפקדים בגדוד "נצח יהודה", אלא מצפה כי האחראים ייתנו את הדין באופן מלא
הפרשה הוצגה בפני העצרת הכללית של האו"ם על ידי נציג הרשות הפלסטינית בארגון. במקביל הביע תור ונסלן (המתאם המיוחד מטעם האומות המאוחדות לתהליך השלום במזרח התיכון) את צערו על המקרה וקרא לחקירה מהירה, יסודית ושקופה של הפרשה.
באפריל 2024 פורסם על כוונת ארצות הברית להטיל עיצומים על גדוד "נצח יהודה" כחלק ממהלך רחב יותר של עיצומים בין-לאומיים שנועד לצמצם את הפגיעה בפלסטינים על ידי מתנחלים אלימים. נטען שפרשת מותו של עמאר אסעד הייתה בין הגורמים העיקריים לכוונה זו.
הערות שוליים

1 2 3   יניב קובוביץ, משרד הביטחון: משפחת הפלסטיני בן ה-80 שמת במהלך מעצר תפוצה בחצי מיליון שקל, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2022
↑  יואב זיתון, הרמטכ"ל על מות בן ה-80: "האופן שבו הושאר בשטח - חמור ולא ערכי", באתר ynet, 1 בפברואר 2022
1 2   גדעון לוי ואלכס ליבק, "כולנו נמות, אבל למה בדרך הזאת?", באתר הארץ, 28 בינואר 2022
↑   עמוס הראל, קצינים בכירים על מות הפלסטיני בן ה-80: "הלוחמים לא ראו מולם בן אדם", באתר הארץ, 30 בינואר 2022
↑  לדברי החיילים הם חשבו שהוא ישן
↑  התחקיר הפיקודי לאירוע מותו של עמאר אסעד. באתר צה"ל
↑  איתי בלומנטל, תחקיר מות הפלסטיני בן ה-80: מפקד הפלוגה יודח, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 31 בינואר 2022
↑  יואב זיתון, הרמטכ"ל על מות בן ה-80: "האופן שבו הושאר בשטח - חמור ולא ערכי", באתר ynet, 1 בפברואר 2022
↑   ״האופן שבו השאירו את האדם בשטח הוא חמור ולא ערכי. אין סתירה בין משימתיות לבין שמירה על ערכי צה״ל״, באתר צה"ל, 1 בפברואר 2022
↑  יואב זיתון, מות הפלסטיני בן ה-80: מג"ד נצח יהודה ננזף, שני קצינים הודחו, באתר ynet, 1 בפברואר 2022;
טל לב רם, ‏מותו של הפלסטיני בן ה-80 באיו"ש: מג"ד נצח יהודה יינזף, שני מפקדים יודחו, באתר מעריב אונליין, 31 בינואר 2022
↑  כוכבי על מותו של עמאר אסעד: לא צריך חוק כדי לדעת שלא משאירים אדם בן 80 בקור בפעילות מבצעית, באתר ערוץ 7, 13 בפברואר 2022
1 2  אור הלר, תחקיר מות הפלסטיני בן ה-80: "לא הייתה פה חמלה וכבוד האדם", באתר חדשות 13, 1 בפברואר 2022
↑  טל שלו וברק רביד‏, תגובה בראיון על המקרה, באתר וואלה, 2 בפברואר 2022
↑  איתמר אייכנר, לקול קריאות בוז ומחיאות כפיים: הרצוג הביע צער על מותו של הקשיש הפלסטיני, באתר ynet, 15 בפברואר 2022
↑  יהונתן גפן, זה לא אני שהרגתי את עמאר אסעד הזקן, באתר ynet, 3 בפברואר 2022
↑  כרוניקה של הסתבכות: גדוד "נצח יהודה" אף פעם לא ירד מהכותרות, באתר וואלה, 21 באפריל 2024
↑  יואב זיתון, הקשיש הפלסטיני שננטש לאחר שנאזק ומת: החקירה נסגרה, ללא כתבי אישום, באתר ynet, 13 ביוני 2023
↑   יניב קובוביץ, משרד הביטחון: משפחת הפלסטיני בן ה-80 שמת במהלך מעצר תפוצה בחצי מיליון שקל, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2022
↑   גדעון לוי ואלכס ליבק, "כולנו נמות, אבל למה בדרך הזאת?", באתר הארץ, 28 בינואר 2022
↑  יואב זיתון, מות הפלסטיני בן ה-80: מג"ד נצח יהודה ננזף, שני קצינים הודחו, באתר ynet, 1 בפברואר 2022
↑  יואב זיתון, עינת חלבי, ישראל תפצה את משפחת הפלסטיני שקפא ומת לאחר מעצר, באתר ynet, 8 באוקטובר 2022
↑  איתי בלומנטל, פרסום ראשון - ישראל תפצה כספית את משפחת הפלסטיני בן ה-80, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 באוקטובר 2022
↑  שחר קליימן, נטע בר, מזכירות המדינה: "לחקור את נסיבות מותו של פלשתיני אזרח ארה"ב", באתר ישראל היום, 12 בינואר 2022
↑  ברק רביד‏, ארצות הברית: הצעדים המשמעתיים לא מספקים - מצפים לחקירה פלילית סביב מותו של עומאר אסעד, באתר וואלה, 1 בפברואר 2022
↑  "תקרית מטרידה": ארה"ב דוחה את המלצות התחקיר על מותו של הפלסטיני בן ה-80, באתר מעריב אונליין, 1 בפברואר 2022
↑  פעולות לא חוקיות של ישראל בשטחי הרשות הפלסטינית, באתר האו"ם, 17 בינואר 2022
↑  ציוץ של תור ונסלן, בטוויטר, 13 בינואר 2022
↑  לקראת הסנקציות: כך מוצגים בעולם חיילי נצח יהודה, באתר ynet, 22 באפריל 2024
↑  איתמר אייכנר, הטלת הסנקציות נגד גדוד נצח יהודה: המשמעויות והאם צווי המעצר בדרך?, באתר ynet, 22 באפריל 2024
תניא רבתי

| --- | --- |

הדף הראשון במהדורת מנטובה ה'רע"ד (1514) של הספר. המילה תניא מודגשת ומעוטרת
 מידע כללי
 מאת:  יחיאל ב"ר יקותיאל ב"ר בנימין ב"ר יחיאל הרופא או רב ישעיה בר אבא מרי
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  הלכה
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1514
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  000825536, 001780407, 001934196, 003028313, 001934207, 001934180
תניא או תניא רבתי, הוא ספר הלכה שנכתב בתקופת הראשונים באיטליה על ידי רבי יחיאל בן יקותיאל הרופא.
שם הספר נקבע בפי העם בשל המילה הראשונה בספר, הפותח בציטוט ברייתא: "תניא היה רבי מאיר אומר...".
זהות מחבר הספר

הספר נדפס לראשונה בשנת ה'רע"ד ללא ציון שם המחבר. אך כיום הספר מיוחס בוודאות לרבי יחיאל ב"ר יקותיאל ב"ר בנימין ב"ר יחיאל הרופא ממשפחת הענוים. זיהוי זה נעשה על פי מה שנמצא כתוב בגוף הספר באחת ההלכות: ”פעם אחת הייתי אני יחיאל הסופר...”.
כאמור, הספר שנדפס בעילום שם, יוחס בעבר בשוגג למחברים אחרים: כך למשל בעמוד השער של מהדורת הספר שנדפסה בזאלקווא ובסדילקאב יוחס הספר ל"רבי יחיאל אחי רבי יעקב בעל הטורים", וכך גם נזכר בספר "מגן גבורים".
אחרים ייחסו את כתיבת הספר לרב ישעיה בר אבא מרי, שחי בתקופת הריב"ש ובספר צמח דוד ייחס את הספר לרבי יהודה ב"ר בנימין מחכמי איטליה.
תוכן ומהות הספר

תוכן הספר הוא דינים ומנהגים לכל השנה, מחולקים למאה סימנים. יש מהחוקרים הסבורים כי רבים מהדינים בספר הם קיצור של הספר שבלי הלקט שחיבר צדקיה בן אברהם הרופא. לדעת הרב ישראל בראון, עורך מהדורת תניא רבתי בהוצאת מוסד הרב קוק, 'תניא רבתי' אינו קיצור של שבלי הלקט, אלא ששני הספרים נכתבו על ידי שני תלמידים שלמדו בבית מדרשו של הריבב"ן, ושניהם ציטטו את הריבב"ן, ולכן קטעים רבים בספרים חופפים.
הערות שוליים

↑  בדפוס מנטובה משנת רע"ד הוא נקרא בשם מנהג אבות
↑  רבי דוד קונפורטי, קורא הדורות, מהדורת קסל, דף כג עמוד א.
↑  מסיבה זו שלל הרב חיד"א את הזיהוי שמחבר הספר הוא רבי ישעיה בר אבא מרי, ראו בספרו שם הגדולים, מערכת ספרים אות ת סעיף ע.
↑  יחיאל בן יקותיאל, הרופא, תניא רבתא, באתר היברובוקס.
↑  על שו"ע או"ח, בסימן קכ"א ס"ג.
↑  שו"ת רבי יעקב הלוי סי' ל'. ראו בספר שם הגדולים, לחיד"א מערכת ספרים אות ת סעיף ע, שדחה דעה זו.
↑  הרב ישראל בראון, מבוא לתניא רבתי, מוסד הרב קוק, ירושלים תשע"א.
↑  הרב ישראל בראון, מבוא לתניא רבתי, מוסד הרב קוק, ירושלים תשע"א.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית ובנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שער הספר משנת תרנ"א, לפיו מחבר הספר הוא רבי יחיאל אחיו של רבי יעקב בעל הטורים.
טיילור הנדריקס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 בנובמבר 2003 (בן 21) פורט לודרדייל, פלורידה, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.06 מטרים
 מספר:  0
 מכללה:  אוניברסיטת מרכז פלורידה (2022–2023)
 דראפט:  בחירה תשיעית, 2023 יוטה ג'אז
 קבוצות כשחקן
 2023–:  יוטה ג'אז
 
טיילור הנדריקס (באנגלית: Taylor Hendricks; נולד ב-22 בנובמבר 2003) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד, בקבוצת יוטה ג'אז מליגת ה-NBA.
קריירה

הנדריקס גדל בפלורידה ושיחק כדורסל בתיכונים מקומיים. לאחר שקיבל הצעות ממספר אוניברסיטאות, בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מרכז פלורידה. במשחקו הראשון בקבוצה, ב-8 בנובמבר 2022, קלע 23 נקודות והוסיף שתי חטיפות ושלוש חסימות בהפסד קבוצתו בהארכה 95–98 לאוניברסיטת צפון קרוליינה באשוויל. ב-26 בפברואר 2023 קלע שיא קריירה של 25 נקודות והוסיף 8 ריבאונדים בניצחון קבוצתו 68–49 על טולסה. במהלך העונה זכה הנדריקס 9 פעמים בתואר "רוקי השבוע" בקונפרנס שבו התחרתה הקבוצה.
קריירת NBA

בתום עונה אחת, הכריז כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA. הוא נבחר מהמקום התשיעי על ידי יוטה ג'אז בדראפט 2023.
ב-28 באוקטובר 2024 במהלך משחק נגד הדאלאס מאבריקס שבר הנדריקס את השוקית הימנית שלו ונקע את קרסולו. הוא צפוי להחמיץ את כל עונת 2024/2025 ב-NBA.
הערות שוליים

↑  University School — again with Carey sidelined — rolls to its second straight Class 5A state title, Sun Sentinel
↑  Boys basketball preview: Stacked Calvary Christian seeks national stage (plus other teams to watch), Sun Sentinel
↑  Basketball Recruiting - Taylor Hendricks focused on his season, basketballrecruiting.rivals.com, ‏2021-01-24
↑  Calvary Christian’s Taylor and Tyler Hendricks commit to UCF, Sun Sentinel
↑  UNC Asheville 98-95 UCF (Nov 7, 2022) Game Recap, ESPN (באנגלית)
↑  UCF 68-49 Tulsa (Feb 26, 2023) Game Recap, ESPN (באנגלית)
↑  Houston's Shead, UCF's Hendricks Earn Final Weekly Honors of the Season, theamerican.org (באנגלית)
↑  Hendricks Honored with Ninth AAC Rookie of the Week Nod, UCF Athletics (באנגלית)
↑  UCF freshman Hendricks declares for NBA draft, ESPN.com, ‏2023-03-22 (באנגלית)
↑  Stacey Abbott, TIS THE SEASON TO BE GRUESOME, dx.doi.org, ‏2012-10-18
↑  Sources: Jazz's Hendricks to miss rest of season, ESPN.com, ‏2024-10-29 (באנגלית)
התעמלות אקרובטית בישראל

ישראל הגיעה להישגים גבוהים בתחרויות התעמלות אקרובטית במהלך השנים ואף אירחה את אליפות אירופה באקרובטיקה (אנ') בשנת 2019, וצפויה לארח את אליפות העולם באקרובטיקה ב-2024.