stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סאונדגארדן
היסטוריה > האיחוד – Telephantasm ו-King Animal ומותו של קורנל

ב-2010 הודיע סולן הלהקה קורנל כי הלהקה תתאחד בקרוב ותחל בסיבוב הופעות. ב-2011 הוציאה הלהקה אלבום אוסף בשם "Telephantasm" שהוא הראשון לאחר איחודה. ב-2012 הוציאה הלהקה אלבום אולפן בשם "King Animal", לאחר הפסקה של כ-16 שנים ביצירותיה.
ב-18 ביוני 2014, הופיעה הלהקה בישראל, באצטדיון בלומפילד. ב-24 בנובמבר 2014 הוציאה הלהקה את אלבום האוסף המשולש "Echo of Miles: Scattered Tracks Across the Path", הכולל אוסף שירים לא מוכרים מתוך סינגלים, גרסאות נדירות לשירים, קאברים, רמיקסים, הקלטות ועוד מ-1988 ועד לשחרור האלבום. כמו כן כולל האלבום מספר שירים חדשים שהוקלטו ולא שוחררו מעולם. כמו כן הלהקה המשיכה לקיים הופעות לסירוגין במשך מספר שנים.
ב-17 במאי 2017, בגיל 52, התאבד סולן הלהקה קורנל, ככל הנראה בתלייה, בבית מלון בדטרויט לאחר הופעה בעיר. כמחווה לזכרו, החשיכה עיריית סיאטל את מחט החלל ובאצטדיון הבייסבול בעיר הוקדשה לזכרו דקת דומייה. סיום חייו של קורנל הייתה מכה קשה ללהקה שביטלה את סיבובי ההופעות שתוכננו וצמצמה משמעותית את פעילותה.
במשך כשנה בראיונות שהעניקו חברי הלהקה שנשארו, הציגו את לבטיהם והתלבטו לגבי עתיד הלהקה. באוקטובר 2018 הצהיר הגיטריסט קים ת'איל, בריאיון ל"Seattle times" שהלהקה לא תמשיך להתקיים בשם סאונדגארדן.
בינואר 2019, הופיעה הלהקה ביחד עם מספר להקות שונות מהז'אנר – טמפל אוף דה דוג, אודיוסלייב, אליס אין צ'יינס, מלווינס, פו פייטרס ומטאליקה, באירוע התרמה לזכרו של כריס קורנל שאורגן בידי אלמנתו של כריס, ויקי קורנל. הייתה זו ההופעה הראשונה מאז מותו של קורנל, והאחרונה שלה ביחד – לאחריה הפסיקה הלהקה את פעילותה לאלתר, ובעצם התפרקה סופית.
היסטוריה > לאחר פירוק הלהקה

ביוני 2019 הוציאה הלהקה בחברת התקליטים UMG אלבום הופעה/וידאו בשם "Live from the Artists Den", שתיעד את הופעת הלהקה בשנת 2013.
בדצמבר 2019 פורסם כי אלמנתו של כריס קורנל, ויקי, תובעת את חברי הלהקה הנותרים של סאונדגארדן עקב סכסוך על זכויות שיריו של כריס. חברי הלהקה היו מעוניינים לפרסם שירים שקורנל כתב ומעולם לא ראו אור, שטענה מצידה שחברי הלהקה מנעו ממנה תמלוגים בגובה מאות אלפי דולרים. בתגובה הגישו חברי הלהקה תביעה נגדית בפברואר 2020.
סגנון מוזיקלי, השפעות ומורשת

סאונדגארדן היו חלק מחלוצי סצנת הגראנג' בעיר סיאטל, וסגנונה שילב אלמנטים של פאנק רוק ומטאל שגרמו לסאונד להישמע "מלוכלך" ו"עכור" על ידי שימוש בדיסטורשן של הגיטרות החשמליות.
בתחילת דרכה הושפעה הלהקה רבות מלהקת לד זפלין שהיוו מקור השראה לז'אנר הגראנג' וההארד רוק.
שם הלהקה ע"פ הגיטריסט קים ת'איל, היה אמור לכלול את מקורותיה המוזיקליים כמו הוולווט אנדרגראונד, ה"Meat Puppets", הקילינג ג'וק, ומטאליקה, אך לבסוף החליטו לקרוא לה על שם פסל מוזיקלי-אומנותי המוצג בעיר סיאטל בשם "A Sound Garden".
הלהקה הושפעה רבות גם מבלאק סבאת' בלחניה ובכיוון הגיטרות. בהמשך החלה לשלב הלהקה השפעות של רוק פסיכדלי באלבומה "Superunkown" (שיצא ב-1994). בכיווני הגיטרות השתמשה רבות הלהקה בעיבוד מיתרים אלטרנטיבי, וביצעה הרבה משיריה בכיוון דרופ די בשיריה, למשל בשירים: "Jesus Christ Pose", ‏"Outshined"‏, "Spoonman", ‏"Black Hole Sun", ו-"Black Rain". חתימות של הלהקה השתנו מעת לעת והיא חרגה מהגבולות המקובלים והמסורתיים: את "Fell on Black Days" ניגנה הלהקה בחתימת זמן של 6/4, "Limo Wreck" נוגן ב-15/8 ו"The Day I Tried to Live" משתנה מ-7/8 וחלקים ממנו מנוגנים כ-4/4.
התפתחות ז'אנר הרוק האלטרנטיבי בסיאטל והתפתחות הלייבל המייצג אותה סאב פופ, קשור באופן הדוק להתפתחות סאונדגארדן, מאחר שבעליה של סאב פופ, ג'ונתן פונמן מימן את רוב הוצאותיה של הלהקה באלבומיה הראשונים, והצלחתם גרמו להכנסה כספית לסאב-פופ שהרחיבה את פעילותה והפכה ללייבל גדול. בין היתר דווח כי ככל הנראה הצלחת סאונדגארדן גרמה ללייבל להחתים אומנים אחרים, ביניהם את קורט קוביין ולהקתו נירוונה בלייבל זה, שבעצמו סיפר שהושפע רבות מסאונדגארדן בין היתר.
סאונדגארדן הייתה להקת הגראנג' הראשונה שחתמה בלייבל בין-לאומי גדול כדוגמת A&M ב-1989. אולם בתחילה אלבומיה לא הצליחו כמצופה מבחינת נתוני המכירות, ורק ב-1994 חוותה פריצה בתחום זה ונכנסה לתודעה המקומית בארצות הברית עם אלבומה "Superunkown", עד כדי כך שהתחילו לשלב את שיריה במשחקי וידאו של חברת Electronic Arts.
הלהקה שובחה רבות עקב היכולות הטכניות של לחניה המגוונים והיכולות הווקאליות של סולן הלהקה קורנל, ולזכותה נוקפים מוזיקאים רבים את התפתחות ז'אנר המטאל האלטרנטיבי.
חברי הלהקה

כריס קורנל – סולן הלהקה (1984 – 1997, 2010–2017), גיטרת קצב (1988–1997, 2010–2017), תופים (1984–1985)
קים ת'איל – גיטרה מובילה (1984–1987, 2010–2019)
הירו ימאמוטו – בס, קולות רקע (1984–1989)
ג'ייסון אברמן – בס (1989–1990)
בן שפרד – בס, קולות רקע (1990–1997, 2010–2019)
סקוט סנדקוויסט – תופים (1985–1986)
מאט קמרון – תופים, קולות רקע (1986–1997, 2010–2019)
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

Ultramega OK‏ (1988)
Louder Than Love‏ (1989)
Badmotorfinger‏ (1991)
Superunknown‏ (1994)
Down on the Upside‏ (1996)
King Animal‏ (2012)
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

Louder Than Live‏ (1990)
Live on I-5‏ (2011)
Live from the Artists Den‏ (2019)
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

Screaming Life/Fopp‏ (1990)
A-Sides‏ (1997)
Telephantasm‏ (2010)
The Classic Album Selection‏ (2012)
Echo of Miles: Scattered Tracks Across the Path‏ (2014)
Essentials‏ (2019)
דיסקוגרפיה > אלבומי וידאו

Louder Than Live‏ (1990)
Motorvision‏ (1992)
Live from the Artists Den‏ (2019)
דיסקוגרפיה > EP (מיני-אלבומים)

Screaming Life‏ (1987)
Fopp‏ (1988)
Loudest Love‏ (1990)
Satanoscillatemymetallicsonatas (SOMMS)‏ (1992)
Songs from the Superunknown‏ (1995)
Before the Doors: Live on I-5 Soundcheck‏ (2011)
King Animal Demos‏ (2013)
פרסים ומועמדויות

פרס קליאו
| שנה | יצירה מועמדת | קטגוריה/פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | "Black Hole Sun" | הווידאו קליפ הטוב ביותר | זכייה |
פרס גראמי
| שנה | יצירה מועמדת | קטגוריה/פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Ultramega OK | הופעת המטאל הטובה ביותר | מועמד |
| 1992 | Badmotorfinger | הופעת המטאל הטובה ביותר | מועמד |
| 1993 | "Into the Void (Sealth)" | הופעת המטאל הטובה ביותר | מועמד |
| 1994 | "Spoonman" | הופעת המטאל הטובה ביותר | זכייה |
| 1994 | "Black Hole Sun" | הופעת ההארד רוק הטובה ביותר | זכייה |
| 1994 | "Black Hole Sun" | שיר הרוק הטוב ביותר | מועמד |
| 1994 | Superunknown | אלבום הרוק הטוב ביותר | מועמד |
| 1997 | "Pretty Noose" | הופעת הרוק הטובה ביותר | מועמד |
| 2011 | "Black Rain" | הופעת הרוק הטובה ביותר | מועמד |
פרס MTV אירופה
| שנה | מועמד | קטגוריה/פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | להקת סאונדגארדן | להקת הרוק הטובה ביותר | מועמד |
פרס MTV מיוזיק וידאו
| שנה | מועמד | קטגוריה/פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | "Black Hole Sun" | קליפ המטאל/רוק הטוב ביותר | זכייה |
פרס המוזיקה לNorthwest Area
| שנה | מועמד | קטגוריה/פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | כריס קורנל | הסולן הטוב ביותר (גבר) | זכייה |
| 1991 | מאט קמרון | המוזיקאי הטוב ביותר (תופים) | זכייה |
| 1991 | סאונדגארדן | להקת הרוק הטובה ביותר | זכייה |
| 1992 | מאט קמרון | המוזיקאי הטוב ביותר (תופים) | זכייה |
| 1992 | כריס קורנל | הסולן הטוב ביותר (גבר) | זכייה |
| 1992 | Badmotorfinger | אלבום המטאל הטוב ביותר | זכייה |
| 1992 | סאונדגארדן | להקת המטאל הטובה ביותר | זכייה |
פרס המוזיקה Revolver
| שנה | מועמד | קטגוריה/פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | King Animal | אלבום השנה | מועמד |
| 2013 | סאונדגארדן | קאמבק השנה | מועמד |
| 2013 | קים ת'איל | הגיטריסט הטוב ביותר | מועמד |
| 2013 | כריס קורנל | הסולן הטוב ביותר | מועמד |
היכל התהילה של הרוק אנד רול
| שנה | מועמד | קטגוריה/פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | סאונדגארדן | הופעות | מועמד |
הערות שוליים

↑  nrg מעריב, אחרי 12 שנה: סאונדגארדן מתאחדים, באתר nrg‏, 1 בינואר 2010
↑  אסף נבו, ‏צלילי גן העדן: סאונדגארדן כיסחה את בלומפילד, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2014
↑  עמי פרידמן, רשמית: כריס קורנל התאבד בתלייה, באתר ynet, 18 במאי 2017
↑  מיה אשרי, אשתו של כריס קורנל: הוא לא התכוון להתאבד, באתר הארץ, 20 במאי 2017
| סאונדגארדן |
| --- | --- | --- |
כריס קורנל • קים ת'איל • מאט קמרון • בן שפרד
הירו ימאמוטו • ג'ייסון אברמן • סקוט סנדקוויסט
| אלבומי אולפן | Ultramega OK (1988) • Louder Than Love (1989) • Badmotorfinger (1991) • Superunknown (1994) • Down on the Upside (1996) • King Animal (2012) |  |
| אלבומי הופעה/וידאו | Louder Than Live (1990) • Motorvision (1992) • Live on I-5 (2011) • Live from the Artists Den (2019) |  |
| אוספים ומארזים | Screaming Life/Fopp (1990) • A-Sides (1997) • Telephantasm (2010) • The Classic Album Selection (2012) • Echo of Miles: Scattered Tracks Across the Path (2014) • Essentials (2019) |  |
| מיני אלבומים | Screaming Life (1987) • Fopp (1988) • Loudest Love (1990) • Satanoscillatemymetallicsonatas (1992) • Songs from the Superunknown (1995) • Before the Doors: Live on I-5 Soundcheck (2011) • King Animal Demos (2013) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007362961905171  BIBSYS: 6031440  BnF: cb13971441h (data)  GND: 5534849-X  ISNI: 0000 0001 1526 4752  LCCN: n91079660  MusicBrainz: 153c9281-268f-4cf3-8938-f5a4593e5df4  NKC: xx0026059  SUDOC: 078612780  VIAF: 124278234   WorldCat (עם VIAF): 124278234
חנתון

| --- | --- |

חנתון, מבט כללי
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק יזרעאל
גובה ממוצע: ‎188 מטר
תאריך ייסוד: 1984
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,000 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 997 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) חנתון(למפת הגליל המערבי רגילה) חנתון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חנתון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חנתון32°47′01″N 35°14′40″E﻿ / ﻿32.7836088341167°N 35.2445784703116°E﻿ / 32.7836088341167; 35.2445784703116  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק יזרעאל באדום - חנתון בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10
https://kibbutzhannaton.org/
סמל חנתון הישן
חַנָּתוֹן הוא קיבוץ והרחבה קהילתית בגליל התחתון, בשוליים המערביים של בקעת בית נטופה, ושייך למועצה אזורית עמק יזרעאל. הוא נקרא על שם היישוב המקראי חנתון ששכן בנחלת שבט זבולון, המוזכר בספר יהושע בתיאור הגבול בין נחלות השבטים אשר וזבולון. בבעלות הקיבוץ 2,400 דונם קרקע חקלאית, קיים מטע אבוקדו שמוקם בשותפות עם קיבוץ הסוללים, רפת (המופעלת על ידי הקיבוץ בשותפות עם כפר המכבי), לול (המופעל על ידי הקיבוץ בשיתוף עם קיבוץ אלונים), בית עלמין (המשותף ליישוב שמשית) ויקב.
היסטוריה

קיבוץ חנתון הוקם בשנת 1983 על ידי שלושה גופים:
התנועה הקיבוצית וקיבוצי האזור, אשר תרמו מקרקעותיהם לטובת הקמת הקיבוץ החדש וליוו את ראשוני המתיישבים בענפי המשק (קיבוץ כפר החורש היה אמון על הכשרת גרעיני ההתיישבות לחנתון).
הסוכנות היהודית, שהעמידה לטובת הקיבוץ את אמצעי הייצור ובתי המגורים. בשווי של כ-40 מיליוני שקלים
התנועה המסורתית (קונסרבטיבית), שהייתה אמונה על שליחת גרעיני מתיישבים למקום.
הגרעינים הראשונים היו מארצות הברית ואליהם הצטרפו עם הזמן עולים מדרום אפריקה, דרום אמריקה, הולנד וקנדה.
בשנת 1987 הגיע הקיבוץ למספר שיא של 35 חברים, ומאז הלך והתרוקן. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 כלל הקיבוץ 13 חברים בלבד (חמש משפחות). התנועה הקיבוצית ניסתה לשקם את חנתון על ידי שליחת גרעיני התיישבות מתנועת הבוגרים של הנוער העובד והלומד, כשבמקביל יזמה המועצה האזורית הקמת הרחבה קהילתית לקיבוץ.
בשנת 1997 הגיע לקיבוץ גרעין קטן ראשון של הנוער העובד והלומד, אשר שימש כפיילוט. בשנת 2003 הגיעו 35 בוגרי תנועת הנוער העובד והלומד לקיבוץ חנתון, לבקשת התנועה הקיבוצית, על מנת לשקמו ולהגדילו.
חלק מחברי הגרעין הראשון נקלטו כחברים בקיבוץ אך עזבו אותו בהמשך, והגרעינים שהגיעו לאחר מכן לא נקלטו לחברות בקיבוץ, אם כי חלקם ממשיכים להתגורר בו.
בשנת 2005 ניהול הקיבוץ עבר לידי ועד ממונה. הוועד הממונה לא הצליח לכפות על חברי הקיבוץ - אשר ביקשו לשמר את הקיבוץ כקיבוץ המסורתי היחיד בארץ - את קליטת גרעיני הנוער העובד והלומד, ולכן הוחלף שנה לאחר מכן במפרק-מפעיל. המפרק-מפעיל פעל להחזיר את חובות הקיבוץ ובמקביל פעל, לאחר שינוי הקיבוץ מקיבוץ שיתופי לקיבוץ מתחדש בשנת 2008, לקליטת משפחות חדשות.
כיום מונה הקיבוץ כ-100 משפחות ועוד כ־120 משפחות בשטחי ההרחבה.
היסטוריה > המאבק על חנתון

בפברואר 2010 הוציא רשם האגודות השיתופיות צווים לפינוי בוגרי הנוער העובד והלומד מבתיהם בקיבוץ. חברי הנוער העובד והלומד עתרו לבג"ץ נגד הצו והכוונה לפנותם.
החל משנת 2008 גובשה תוכנית פשרה עליה חתומים מומחים ואנשי מקצוע. מטרת התוכנית לקיים בחנתון התיישבות יהודית רב-תרבותית, המשלבת בתוכה קיבוץ מחנכים-שיתופי (דוגמת רביד ואשבל), קהילה מסורתית-מתחדשת ושכונה קהילתית - התיישבות התורמת לכלכלה ולחברה באזור זה. בפני בית המשפט עמדה ההכרעה האם בחנתון יהיה מקום לכל האוכלוסיות הללו. לטענת הנוער העובד והלומד, צעדים כגון סילוקו של הגרעין הקיבוצי מחנתון ומכירת נכסי הקיבוץ לגורמי חוץ על ידי המפרק (עו"ד מטעם המדינה) יביאו לחיסולה הסופי של המשבצת הקרקעית-הקיבוצית במקום.
ב-11 באוקטובר 2012 דחה בית המשפט הגבוה לצדק את עתירת חברי הנוע"ל והורה להם להתפנות תוך 60 יום.
יישוב-קיבוץ חנתון

כיום בחנתון ישנה שכונה קהילתית המתוכננת ל-115 משפחות ומאוכלסת במלואה. הקיבוץ מונה כ-150 חברי משק, משש משפחות ותיקות ועוד כ-70 משפחות שהצטרפו בסוף העשור הראשון של המאה ה-21. לקיבוץ רפת (בשותפות עם כפר המכבי), לול (בשותפות עם אלונים), גידולי שדה ומטע אבוקדו. בקיבוץ פועל גם מפעל קירור תעשייתי שעוסק בפתרונות ייחודיים של "אגירת קרח". חלק ניכר מחברי חנתון מוצאים את פרנסתם מחוץ ליישוב. הכלכלה ביישוב עצמו מבוססת בין השאר גם על תיירות.
הקיבוץ משתרע על 2,851 דונם ומתגוררים בו כ-400 תושבים. ליישוב ועד מקומי וועדות שונות של הקהילה. בקיבוץ חנתון מתקיימת קהילה מעורבת וישנו בית כנסת שוויוני ומקווה. בנוסף לבית הכנסת השוויוני, פועל בקיבוץ גם בית כנסת אורתודוקסי. בשנת 2020 הועתק לחנתון, ביוזמת חברי הקיבוץ, מקווה עתיק בן 2,000 שנה מתקופת בית שני שהתגלה בחפירות להקמת גשר במחלף יפתחאל.
בקיבוץ פועל מרכז חינוכי מיסודה של התנועה המסורתית, המקיים סמינרים בנושאי התחדשות יהודית, סמינרי בר מצווה ומהווה אבן שואבת לסיורי תנועת הנוער המסורתית מרחבי העולם.
החל משנת 2012 פועלת בקיבוץ מכינה קדם-צבאית חנתון.
חזון הקיבוץ

קיבוץ חנתון, מיסודה של התנועה המסורתית, הוא קיבוץ יהודי שוויוני המורכב ממנעד אנושי-דתי ממגוון הזרמים בעם היהודי, המחויב לחיי עזרה הדדית בין חבריו.
יהדות כקו מחבר ותחושת אחריות – מטרתנו לקיים חברה פתוחה, סובלנית ומקבלת – המאפשרת לכל החברים בה להגדיר את עצמם – אישית ודתית – ויחד עם זאת להרגיש חלק מחברה המחויבת למסורת ולהתחדשות יהודית.
תרבות, חינוך, קהילה לומדת וסביבה נעימה – אנו שואפים לקיים חיי תרבות עשירים, להעניק חינוך יהודי וערכי לילדינו ולברר את זהותנו באופן מתמיד בקיבוץ פורח ומשגשג.
כלכלה וקהילה – אנו שואפים לפתח ולנהל את מקורות ההכנסה המשותפים שלנו כקיבוץ, מתוך תפיסה יהודית ולאור ערכים של צדק חברתי וסביבתי.
מעורבות חברתית – אנו שואפים לתרום ליישוב ולאזור בו אנו חיים, לחברה הישראלית, לעם היהודי, ולעולם כולו.
קשר ואחריות לקיבוץ – אנו שואפים לקיים קהילה המחנכת לאהבת האדם, התורה והארץ מתוך ערכים של עבודה, דמוקרטיה ושוויון.
"ונמצא חן ושכל טוב בעיני אלוהים ואדם"
תל חנתון

מיקום היישוב העתיק חנתון מזוהה עם תל חנתון, תל ארכאולוגי גדול המצוי מזרחית לקיבוץ של היום, במערב בקעת בית נטופה. התל משתרע על שטח של כ-100 דונם והיה מאוכלס מתקופת הברונזה הקדומה ועד לתקופה העות'מאנית - בין המאה ה-34 לפנה"ס ועד לתחילת המאה ה-20. ביוזמתו של חיקי כספי, חבר קיבוץ הסוללים הסמוך, נערכה בתל חפירה ארכאולוגית אשר חשפה מבנים צלבניים מרשימים.
המרכז החינוכי בחנתון

"המרכז החינוכי בחנתון" הוא עמותה רשומה, הנפרדת מהקיבוץ. המרכז יושב בראש הגבעה, עליה ממוקם הקיבוץ. מטרות המרכז הן לקדם יהודיות גלילית. במונח "יהודיות גלילית" מתכוון המרכז הן לראיית האדם את עצמו כמחובר למקום, לתושביו וליישוביו, והן להיסטוריה היהודית שהתחוללה בגליל. למרות ההפרדה הפורמלית בין המרכז לקיבוץ, רוב אנשי המרכז הם חברי הקיבוץ המתחדש. המרכז מציע תוכניות חינוכיות קצרות וארוכות ובנוסף, מתקני אירוח.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק י"ד
↑  ילקוט הפרסומים 3165 (עמ' 1493)
1 2 3 4  משה ליכטמן, ‏ריכוזיות במשק, באתר גלובס, 14 ביוני 2012
↑  "לפיכך אני מחליטה [...] לאשר את בקשת המפרק לפינוי כל חברי הנוער העובד והלומד המתגוררים בשטח הקיבוץ ומורה בזאת על פינויים. המפרק יהיה רשאי לנקוט לשם כך, בכל הליך חוקי הנדרש לשם ביצוע הפינוי, במידה ולא יתפנו ברצון מכל הדירות ויעזבו את שטח הקיבוץ". על מסמך החלטות המפרק בנוגע לחנתון מתאריך 1 בפברואר 2010, חתומה עו"ד איטה ילין, עוזרת רשם האגודות השיתופיות.
↑  יעקב לזר, בג"ץ נגד פינוי הנוע"ל מחנתון, ב"אתר הקיבוצים", 4 במרץ 2010
↑  גיל פלוטקין, מה למדתי בחנתון, ב"אתר הקיבוצים", 7 בספטמבר 2010
↑  בג"ץ 1641/10 פלוטקין גיל ואח' נ' רשם האגודות השיתופיות, ניתן ב־11.10.2012
↑  אתר המרכז החינוכי חנתון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007403535605171 
יציאה מאחד החללים התת-קרקעיים בתל חנתון
הקשת הדמוקרטית המזרחית

| --- | --- |

 פעילות:  מאבק למען שוויון, צדק חברתי ודמוקרטיה
 מדינה:  ישראל
 משרד ראשי:  תל אביב
 תקופת הפעילות:  1996–הווה (כ־29 שנים)
 www.ha-keshet.org.il
 
הקשת הדמוקרטית המזרחית (או בשמה הרשמי: שיח חדש – למען השיח הדמוקרטי והרב-תרבותי בישראל) מוכרת בציבור גם בשם המקוצר: הקשת המזרחית היא תנועה חברתית שנוסדה בשנת 1996 על ידי צאצאי עולים מארצות ערב והמזרח בישראל.
היסטוריה

עם מייסדי התנועה וחבריה הבולטים במשך השנים נמנים בין היתר: סמי שלום שטרית, דר' ויקי שירן, שוש גבאי, יהודה שנהב, יוסי דהאן, יוסי יונה, יצחק ספורטא, משה קריף, הנרייט דהאן כלב, חנה אזולאי-הספרי, גל לוי, דודי מחלב, פנינה מוצפי האלר, שלמה ואזנה והני זובידה.
התנועה מגדירה עצמה כתנועה חברתית הפועלת לצמצום פערים בחברה הישראלית, אשר מותירים, לדעת התנועה, מזרחים.ות ואוכלוסיות אחרות בשולי השיח הכלכלי, החברתי והפוליטי בישראל, ומחוץ למוקדי ההשפעה והכוח של החברה הישראלית. לאחרונה החלה התנועה לפעול גם למען קידום האינטרסים של ערביי ישראל ושילובם בחברה.
כמנכ"ל התנועה בין השנים 1999–2001 כיהנה גלית ספורטה, אחריה נורית חג'אג' עד 2006, אחריה יעל בן יפת, שהייתה חברת מועצת עיריית תל אביב מטעם סיעת עיר לכולנו. שתי האחרונות חברות בתנועת התחברות-תראבוט ובחד"ש.
בין השנים 1999–2009 הייתה הקרן החדשה לישראל התורמת העיקרית לארגון.
מפעולותיה

בשנת 2000 הגישה הקשת המזרחית עתירה לבג"ץ בשם "בג"ץ הקרקעות", בייצוגו של עו"ד אביגדור פלדמן בדרישה למה שהיא הגדירה כ"צדק חלוקתי" בנושא קרקעות המדינה. פסק הדין התקדימי לטובת הקשת ביסס את עקרון הצדק החלוקתי בשיח החברתי והמשפטי בישראל. הישג בולט נוסף של התנועה היה קידום חוק הדיור הציבורי, עם חבר הכנסת רן כהן.
בשנת 2001 חברה הקשת הדמוקרטית המזרחית לתושבי שכונת הקטמונים בירושלים, למאבק נגד בנייה מסיבית של מגדלים שתוכננה ב"עמק הצבאים", ביוזמת עורך הדין שרגא בירן בעסקת קומבינציה עם הקיבוצים מעלה החמישה וקרית ענבים. למאבק חברו ארגונים נוספים כמו סינגור קהילתי, אדם טבע ודין ועוד. המאבק נחל הצלחה ותוכניות הבנייה שאושרו בוטלו. במאי 2008 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובניה בירושלים להפקדה את התוכנית שהגישו התושבים והחברה להגנת הטבע. בהתאם לתוכנית זו, הוקם בעמק פארק טבע עירוני שחלקו גודר ובו חיים הצבאים, ובחלקו האחר הוקם מרכז מבקרים, בית קפה, ושבילי הליכה.
בשנת 2003, החלו במאבק לשיפור הייצוג של מזרחים בלימודי הספרות וההיסטוריה בישראל.
בשנת 2007, דרשה ממועצת הרשות השנייה לנקוט צעדים נגד הזכייניות קשת ורשת, בשל הימנעותן משידור "תוכניות דגל" שהתחייבו לשדר כחלק מהמכרז להפעלת ערוץ 2. בין השאר מתייחסת הקשת הדמוקרטית לתוכנית "עמוד האש החרדי" שקשת הייתה אמורה להעלות על המסך ב־2006 ולתוכנית "עמוד האש המזרחי" שרשת הייתה אמורה לשדר באותה תקופה.
התנועה תמכה במחאת האוהלים בקיץ 2011, אך התמקדה במאבק של המזרחים בשכונות ובעיירות הפיתוח, בין השאר תמכה בהקמת מאהלי מחאה במקמות אלו על ידי מחוסרי דיור, והייתה חברה מרכזית ובין המקימות של פורום גוש הפריפריות.
הקשת המזרחית היא חלק מפורום הדיור הציבורי ופועלת למען מה שהיא תופסת כצדק חלוקתי בקרקעות, לאור החלטות של מינהל מקרקעי ישראל שלטענתה מיטיבות עם הקיבוצים ועם המגזר החקלאי כולו – כגון הסכמי פדיון קרקע חקלאית, לצורך בנייה רוויה למגורים, וההחלטה על הגדלת שטחי מיזמים סולאריים בקיבוצים ובמושבים.
באוגוסט 2015 נפגשו נציגי "הקשת הדמוקרטית המזרחית" עם הנשיא הפלסטיני מחמוד עבאס במוקטעה ברמאללה, כחלק ממאמצים להידברות ישירה בין המזרחים והפלסטינים לקידום השלום.
ראו גם

הפנתרים השחורים
לקריאה נוספת

סמי שלום שטרית, המאבק המזרחי בישראל: בין דיכוי לשחרור, בין הזדהות לאלטרנטיבה 1948-2003, תל אביב: ספרית אופקים, עם עובד, תשס"ד 2004
משה קריף, המזרחית: סיפורה של הקשת הדמוקרטית המזרחית והמאבק החברתי בישראל 2005-1995, תל אביב: הוצאת גלובס, 2005
יוסי יונה, יונית נעמן, דוד מחלב (עורכים), קשת של דעות: סדר יום מזרחי לחברה בישראל, 2007
יוחנן פרס ואליעזר בן-רפאל, קירבה ומריבה - שסעים בחברה הישראלית, תל אביב: הוצאת עם עובד, 2006
הערות שוליים

↑  ורד לוי-ברזילי, בעלי הבית החדשים, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2005
↑  עמירה שגב, הדילמה של הקשת, באתר הארץ, 31 במאי 2001
↑  יאיר שלג, מזרחים ומיוסרים, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2006
↑  על פי הדוחות השנתיים טלי חרותי-סובר, שינוי חברתי? בהחלט. שקיפות? לא בהכרח, באתר ynet, 31 במאי 2006
↑  משה ליכטמן, ‏מה צריך לעשות אחרי בג"ץ הקרקעות? הצעת גלובס להסדר היוון כולל, באתר גלובס, 1 בספטמבר 2002
↑  דליה טל, ‏רשומים בטאבו: נדל"ן - הקשת המזרחית, באתר גלובס, 25 בדצמבר 2002
↑  סיגל הרוש-יהונתן, תכל'ס, ניצחנו: הקשת הדמוקרטית המזרחית חוגגת 20 שנים, באתר "שיחה מקומית", 21 במאי 2016
↑  אביעד שר-שלום, ‏שילוב מנצח של אירגון סביבתי ואירגון חברתי, באתר גלובס, 10 בפברואר 2002
יוסי דהאן, הצלת עמק הצבאים - חלקם של תושבי הקטמונים וארגונים, באתר העוקץ, 23 במרץ 2015
↑  תמר רותם, ספרי הלימוד עדיין מדירים יוצרים מזרחים, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2012
↑   מירב אלוש לברון, למזרֵח את החינוך, באתר הארץ, 9 בפברואר 2016
↑  אסף כרמל, הקשת המזרחית דורשת לפעול נגד רשת וקשת, באתר הארץ, 26 במרץ 2007
↑  יעל גאוני, ‏גם לקשת הדמוקרטית-המזרחית יש טענות: קשת ורשת התחייבו לשידור תוכניות ולא קיימו, באתר גלובס, 27 במרץ 2007
↑  גדעון לוי, המאהל הנשכח של ג'סי כהן, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2011
↑  משה ליכטמן, ‏הקשת המזרחית לרמ"י: דורשת לבטל זכויות ייזום לחקלאים, באתר גלובס, 1 בדצמבר 2016
↑  משה ליכטמן, ‏של מי הכסף: הקרב על הגגות הסולאריים בקיבוצים ובמושבים, באתר גלובס, 15 באוגוסט 2018
↑  אורלי נוי, "ניסינו לעשות שלום עם האשכנזים ונכשלנו, עכשיו ננסה עם המזרחים", באתר "שיחה מקומית", 10 באוגוסט 2015
↑  כוכבי שמש, ההיסטוריה הלא מדוברת של הקשרים בין מזרחים ופלסטינים, באתר "שיחה מקומית", 16 באוגוסט 2015
פארק אזורים

תבנית:פארק
בריכת נוי בפארק
מרכז הפארק, מאי 2016
פארק אזורים או פארק עופר פתח תקווה הוא פארק ואזור תעשייה ותעסוקה הנמצא בצפון מערב פתח תקווה, על יד אזור התעשייה קריית אריה.
היסטוריה

הקמת הפארק החלה בשנת 1997 על ידי חברת "נכסי אזורים", חברת בת של "אזורים", שהחזיקה ב-51% מהפרויקט, וחברת "אזורי מל"ל תעשיות בע"מ" (שהחזיקה ב-49% מהפרויקט), על קרקע חקלאית שהייתה שייכת למושב כפר מל"ל. הקרקע הופשרה לבנייה בשנת 1995 במסגרת החלטה 717 של מינהל מקרקעי ישראל. הבניין הראשון בפארק אוכלס בסוף 1999. בנובמבר 2000, רכשה חברת "נכסי אזורים" 19 דונם נוספים, כדי להקים עליהם את השלב השני בפארק.
ביוני 2001, מכרה חברת אזורים את הנדל"ן המניב שלה (חברת "נכסי אזורים"), כולל פארק אזורים, לחברת גנדן השקעות של נוחי דנקנר. באוקטובר 2003 מכרה גנדן את שליטתה ב"נכסי אזורים" תמורת כ-400 מיליון שקל לקרן ריט ישראל. בהמשך שונה שמה של חברת "נכסי אזורים" ל"בריטיש ישראל".
בשנת 2010, רכשה חברת מליסרון (שבבעלות ליאורה עופר) את חברת "בריטיש ישראל", ושם הפארק שונה ל"פארק עופר". בשנת 2016, רכשה חברת מליסרון 24% נוספים מהבעלות מידי חברת "אזורי מל"ל תעשיות בע"מ" של
כפר מל"ל תמורת עוד 192 מיליון שקל, כך ששיעור האחזקה של מליסרון עלה לכ-74%, ואילו המושב נותר עם אחזקה של 26%.
מבנה הפארק

בפארק, המשתרע על פני 40 דונם, בנויים 70,000 מ"ר משרדים והוא כולל 3,000 מקומות חניה. בין החברות הפועלות באזור התעשייה נמנות אלקטל, מארוול טכנולוגיות, קודאק והמשרדים הראשיים של יבמ ישראל.
בפארק ניתן למצוא מסעדות, בית כנסת, מספרה, חנות נוחות. בסמוך למתחם, ממזרח לו, נמצאת תחנת הרכבת פתח תקווה קריית אריה וכן אצטדיון המושבה.
בסמוך לפארק שוכנת תחנת גשר אם המושבות של הקו האדום של הרכבת הקלה.