stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחזוקה וניקוי של כלי ירייה
ניקוי כלי ירייה > שלבי הניקוי

פירוק הכלי: יש לפרק את כלי הירייה לפי הוראות היצרן ולהניח את כל החלקים על משטח עבודה נקי. יש לשים לב היטב שישנם רכיבים שהפירוק שלהם יתבצע רק על ידי נַשָּׁק מוסמך.
ניקוי הקנה: יש להשתמש במוט ניקוי ומברשות לניקוי יסודי של הקנה מבפנים.
ניקוי חלקים נעים: ניקוי והסרת לכלוך מהחלקים הנעים, כגון הבריח, פטיש, ומסילות.
ניקוי חיצוני: ניקוי חלקים חיצוניים של הכלי עם מטליות וממסים מתאימים.
שימון: לאחר הניקוי, יש לשמן את חלקי הכלי בשמן נשק כדי למנוע חלודה ולשמור על תפקוד חלק. יש לעקוב אחר הוראות יצרן כלי הירייה בכדי לדעת אלו רכיבים יש לשמן ואילו ישנם רכיבים שאסור לשמנן כגון פנים הקנה באקדח.
הרכבה: הרכבת הכלי מחדש ובדיקת תקינות כל החלקים.
ניקוי כלי ירייה > תדירות הניקוי

לאחר כל ירי: מומלץ לנקות את כלי הירייה לאחר כל ירי כדי להסיר שאריות אבק שריפה ופיח.
אחסון ממושך: לפני אחסון כלי הירייה לתקופה ממושכת יש לבצע ניקוי יסודי ולשמן את הכלי.
ניקוי שוטף: גם אם כלי הירייה לא בשימוש, יש לנקות ולשמן אותו באופן קבוע כדי למנוע הצטברות לחות וחלודה.
תחזוקה כללית

בדיקות תקופתיות: יש לבצע בדיקות תקופתיות לכלי הירייה כדי לוודא את תקינות כל החלקים.
החלפת חלקים שחוקים: חלקים שנשחקו או ניזוקו יש להחליף באופן מיידי.
אחסון נכון: יש לאחסן כלי ירייה במקום יבש ובטוח, הרחק מלחות וממזיקים.
ניקוי במקומות בטוחים: ככלל, מומלץ מבחינת בטיחות לנקות את הנשק במטווח או בבית מסחר לנשק. בעל הרישיון יכול להחליט במידה ונדרש, לנקות את הנשק במקום אחר שיש בו חומת מפגע.
תקיפת שיירת הנשק הסורית לחזבאללה בבעלבכ

תקיפת שיירת הנשק הסורית לחזבאללה בבעלבכ הייתה תקיפה אווירית שיוחסה על ידי חזבאללה לצה"ל. התקיפה, שנערכה בלילה של 24 בפברואר 2014 בבעלבכ שבלבנון, באזור גבול סוריה-לבנון, בוצעה נגד שיירת כלי רכב סורית שהובילה אמצעי לחימה מתקדמים מסוריה ללבנון, אשר יועדו לכוחות המיליציה השיעית הלבנונית חזבאללה.
יומיים קודם לכן אמר הרמטכ"ל, בני גנץ, כי:
"אנחנו עוקבים אחרי תהליכי העברות האמל"ח בכל גזרות הלחימה. זה דבר שהוא מאוד לא טוב, זה דבר שהוא מאוד מאוד רגיש, ומעת לעת כשיש צורך דברים יכולים להתרחש."
השבועון טיים פרסם ציטוט שנאמר על ידי בכיר ישראלי אנונימי, כי היעד לתקיפה היה משלוח טילי קרקע-קרקע אותם שאפה סוריה להעביר לחזבאללה. בתקיפה נהרגו כארבעה אנשי חזבאללה ובהם מפקד בכיר בארגון. לאחר התקיפה הכחיש ארגון חזבאללה את קיום התקיפה, אולם בהמשך השבוע אישר את קיומה, ייחס את התקיפה לחיל האוויר הישראלי והבטיח כי לא תישאר בלא תגובה הולמת.
במרץ 2014 אירעו שני פיגועי מטען צד נגד כוחות צה"ל בגזרה הצפונית: מטען צד שהניחו מחבלי חזבאללה בגזרת הר דב שפצע מספר חיילים קל, ומטען צד מסוריה באזור מג'דל שמס שפצע חייל אחד קשה ו-3 חיילים קל. בתגובה לפיגוע השני תקף חיל האוויר הישראלי מטרות של צבא סוריה.
ראו גם

תקיפות משלוחי הנשק האיראניים לחזבאללה בדמשק
הערות שוליים

1 2   עמוס הראל, התקיפה בלבנון || בניגוד לאסד, ספק אם נסראללה יבליג, באתר הארץ, 28 בפברואר 2014.
↑  אודי דקל, התקריות בזירה הצפונית (סוריה ולבנון) – האם שינוי 'כללי משחק'?, מתוך "מבט על" - כתב העת של המכון למחקרי ביטחון לאומי - גיליון 531, ‏ 23.03.2014.
1 2  עמוס הראל, גילי כהן, ג'קי חורי, דיווח בלבנון: חיל האוויר תקף באזור הגבול עם סוריה, באתר הארץ, 25 בפברואר 2014
↑  גל פרל, אתגר המלחמה החשאית, מעריב, 11 מרץ 2014, כפי שהועלה באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי.
↑  רועי קייס, נסראללה: פעלנו בהר דב, המסר הובן בישראל, באתר ynet, 7 באפריל 2014.
↑  יוסי מלמן, החמצה: הנשק שניסה צה"ל להשמיד בסוריה הגיע לידי המורדים, סופהשבוע, ‏ 14.04.2014.
↑  גילי כהן, ג'קי חורי, חיל האוויר תקף מפקדה וסוללות ארטילריה ברמת הגולן הסורית, באתר הארץ, 19 במרץ 2014/
תמיד שלך

"תמיד שלך" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. הוא יצא לאור ב-23 ביוני 2022, על ידי חברת התקליטים NMC, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. נכתב על ידי יונתן קלימי ותמר יהלומי, שעבוד עם אדם בעבר בהוצאת השירים "הנשיקות שלי" ו"חורף באוטו".
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-3.4 מיליון השמעות. הווידאו קליפ הרשמי פורסם ביום צאת השיר בערוץ היוטיוב של אדם. הוא מציג את הזמר בבילוי משותף עם יעל שלביה, בת-זוגו לה השיר מוקדש, בברצלונה שבספרד. נכון לאפריל 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-10.5 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 8 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 23 ביוני 2022 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | NMC |  |
קליפ

הקליפ של השיר צולם בפריז, צרפת וניתן לראות בו את עומר אדם ויעל שלביה נוסעים ברחבי העיר כאשר הם שרים את השיר. הקליפ צולם במקרה וללא כוונה להפוך לקליפ עבור השיר, בעקבות כך זכה לאהדה רבה מצד הקהל בתור קליפ אותנטי, אמיתי ומרגש. הקליפ צולם ונערך על ידי הבמאי והצלם גל איסייב.
הערות שוליים

↑  תמיד שלך: עומר אדם בשיר אהבה ליעל שלביה, באתר חדשות 13, 23 ביוני 2022
↑   תמיד שלך, בביצוע עומר אדם, סרטון  באתר יוטיוב
↑  תמיד שלך - Single, אפל מיוזיק
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
תעשיות אלקטרוכימיות

תעשיות אלקטרוכימיות (1952) בע"מ היה מפעל לייצור PVC, כלור וחומרים כימיים נוספים שפעל באזור התעשייה הדרומי של עכו בין השנים 1956 ל־2004.
במהלך שנות פעילותו גרם המפעל לנזקים סביבתיים קשים באזור מפרץ חיפה, ולנזקים בריאותיים קשים לעובדיו.
מיקום

המפעל הוקם על שטח של 430 דונם בחלקו הצפוני של מפרץ חיפה, באזור התעשייה הדרומי של עכו, במרחק של כמה עשרות מטרים מחוף הים התיכון וממערב למסילת הברזל חיפה - עכו, כ־3 ק"מ מדרום לעכו, וכ־1 ק"מ ממערב לעין המפרץ וכפר מסריק. מדרום לשטח המפעל שוכנים שמורת חולות המפרץ ומכון דוד של רפא"ל.
מנכ"ל

מנכ"ל המפעל בין השנים 1960–1982 היה ישראל קוזלוב, ובמהלך שנות ה־80 אריה מרקמן. באמצע שנות ה־90 שימש בתפקיד צביקה גרינגולד, ובין 1998 ל־2003 אמיר אנדוולט.
זיהום סביבתי בתקופת פעולת המפעל

תחקיר של העיתון ידיעות אחרונות גילה כי המפעל יצר זיהום סביבתי כבד במהלך שנות פעילותו, ופעל באופן בלתי חוקי בנושא. פעילות המפעל גרמה גם לנזקים בריאותיים קשים לעובדיו.
במהלך תהליך הייצור שבוצע במפעל נוצרו תוצרי לוואי מזהמים כדוגמת כספית, דוכלורואתאן (EDC) ו־ויניל כלוריד מונומר (VCM), כאשר כספית ידועה כחומר המזיק למערכת העצבים, ושני החומרים הנוספים ידועים כחומרים מסרטנים. על פי נתוני המשרד לאיכות הסביבה, במהלך תהליך הייצור הרגיל של המפעל נפלטו מדי שנה כ־100 טונות של VCM וכ־1,200 טונות של EDC. פליטת המזהמים הייתה בשיעורים הגבוהים פי אלפים מהתקנים של המשרד לאיכות הסביבה. כ־7 טון של כספית נפלטו מדי שנה בתהליך הייצור, כאשר רובם הוזרמו לים, ומיעוטם חלחל למי התהום ונפלט לאוויר. פליטת חומרים אלו נמנית בין הסיבות העיקריות לעודף התחלואה בסרטן באזור חיפה והקריות בהשוואה לממוצע הארצי. המפעל הזרים לים התיכון שפכים שהכילו מתכות כבדות.
למרות שהזיהום הכבד שיצר המפעל היה ידוע למשרד לאיכות הסביבה כבר מראשית שנות ה־2000, נמנע המשרד מפעולות לסגירת המפעל, עד ל־2003, שבה הושבתה פעילות המפעל עקב הפיצוץ במתקן הייצור. שטח המפעל נותר מזוהם גם לאחר סגירת המפעל, בקיץ 2015 זוהתה דליפה של כספית משטח המפעל לחוף עכו.
הערות שוליים

↑  מחפשים מליון וחצי דולר, הצופה, 5 באוקטובר 1952
↑  י. שדמי, בקיעים בחומת התכנון, מעריב, 14 באוקטובר 1952
↑  מפעלי פרוטרום בעכו, חרות, 3 במרץ 1954
↑  מפעל אלקטרו-כימי גדול מוקם במפרץ עכו, על המשמר, 21 באוקטובר 1954
↑  הוקם ביח"ר גדול לחומרים חימיים, דבר, 29 בפברואר 1956
↑  עליה בתפוקה הלאומית, הצופה, 8 בפברואר 1956
↑  נחנך מפעל תעשיות אלקטרוכימיות בעכו, דבר, 16 באפריל 1956
↑  הוחל בייצור חומר חדש להדברת מזיקים, דבר, 20 במאי 1956
↑  תעשיות אלקטרוכימיות מכפילות ייצורן, חרות, 27 במאי 1959
↑  הושלמה התשלובת בתעשייה הפלאסטית, דבר, 24 בינואר 1964
↑  מאיר הראובני, חצה את הכביש ליד הקיבוץ, והיה למליונר, מעריב, 19 בפברואר 1980
↑  פרוטארום תקים חברה אירופאית לשיווק מוצריה, דבר, 11 באוגוסט 1977
↑  "פרוטרום" בסכנת סגירה, דבר, 11 ביוני 1981
↑  מפעל פרוטרום מתפרק, חדשות, 16 באפריל 1986
↑  אורי אס, "תעשיות אלקטרוכימיות" בעכו פלט מאות טונות חומר מסרטן בשנה, באתר הארץ, 5 ביולי 2004
↑  דליפת כספית גדולה לים התיכון באזור עכו, אתר תשתיות
תמיהלה קיון

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  15°51′51″N 94°16′37″E﻿ / ﻿15.864216299631°N 94.276882208284°E﻿ / 15.864216299631; 94.276882208284
 נתונים מדיניים
 מדינה:  מיאנמר מיאנמר
 אוכלוסייה:  0
 אזור זמן:  UTC +6:30
  (למפת מיאנמר מוגדלת) נייפידאו יאנגון מנדליי מוולמיין באגו פאטיין מוניווה מיקיטלה סיטווה תאילנד לאוס סין הודו בנ. בהוטן ים אנדמן  מפרץ תאילנד  איי אנדמן תמיהלה קיון(למפת מיאנמר רגילה) נייפידאו יאנגון מנדליי מוולמיין באגו פאטיין מוניווה מיקיטלה סיטווה תאילנד לאוס סין הודו בנ. בהוטן ים אנדמן  מפרץ תאילנד  איי אנדמן תמיהלה קיון
 
תמיהלה קיון (בבורמזית: သမီးလှကျွန်း; מילולית: בתי היפה) הוא אי במחוז אייברטי (אנ'), מיאנמר. האי נמצא סמוך לכף נגראיס (אנ').
על האי נמצא מגדלור.
האי הוא אחד מאזורי הקינון העיקריים במיאנמר לצבי ים ירוקים ולצבי ים חומים. מאז 1986, יש באי תחנת שימור. בשנים האחרונות, בשל היעלמות מנגרובים, אתר קינון הצבים צומצם. הציקלון נארגיס שהיה באזור ב-2–3 במאי 2008, פגע גם בקני הצבים ובאתרי הקינון שעל האי.
היסטוריה

ב-1801, אוניית הסחר הבריטית, Mermaid, התרסקה על סלע מספר קילומטרים מהאי. ב-7 בנובמבר 1808, גם האונייה המזרח-אינדיאנית Travers התרסקה באותו אזור.
ב-1908, הוקמה על האי תחנת תקשורת, שכיום סגורה. התחנה הייתה בקשר רדיו עם איי אנדמן וניקובר והיה לה קשר טלגרף לפאטיין.
בזמן מלחמת העולם השנייה, בינואר 1942, אוניית הקיטור הבריטית, Yengyua, הוציאה את מפעילי הרדיו הבריטיים מהאי. ב-6 במרץ 1943, מטוסי קונסולידייטד B-24 ליברייטור הפציצו את תחנת הרדיו כשחזרו מהתקפה על אוניות בכף נגראיס (אנ').
אקלים

| אקלים בתמיהלה קיון> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בתמיהלה קיון> ינואר.28.7.22.2.3 | אקלים בתמיהלה קיון> פברואר.28.7.22.6.5 | אקלים בתמיהלה קיון> מרץ.29.4.24.4.5 | אקלים בתמיהלה קיון> אפריל.30.9.26.1.33 | אקלים בתמיהלה קיון> מאי.31.3.26.1.284 | אקלים בתמיהלה קיון> יוני.29.7.25.640 | אקלים בתמיהלה קיון> יולי.29.1.24.4.701 | אקלים בתמיהלה קיון> אוגוסט.29.24.4.648 | אקלים בתמיהלה קיון> ספטמבר.29.2.25.439 | אקלים בתמיהלה קיון> אוקטובר.30.25.213 | אקלים בתמיהלה קיון> נובמבר.29.7.24.4.124 | אקלים בתמיהלה קיון> דצמבר.28.5.22.8.20 | אקלים בתמיהלה קיון> שנה.29.52.24.37.3,115 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
לקריאה נוספת

Imperial Gazetteer of India: Provincial Series, (1908), Volume 10, (Superintendent of Government Printing).
Wireless Telegraph stations of the World (1912). (Washington: Government Printing Office).
A list of Diamond Island plants (1890). (Journal of the Asiatic Society of Bengal, volume LIX, by D. Prain)
הערות שוליים

1 2  Imperial Gazetteer... (1908), p.161.
↑  "Lighthouses of Myanmar (Burma)" - accessed 3 July 2018. (ארכיון)
↑  Imperial Gazetteer... (1908), p.314.
↑  "Cyclone Nargis' destructive impact on the turtle beaches of Myanmar's Thameehla Island" - accessed 3 July 2018. (ארכיון)
↑  Wireless... (1912), p.18.
↑  Climate, weather, temperatures - City : DIAMOND-ISLAND, www.levoyageur.net
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תמיהלה קיון".
תהילים כ"ו

מזמור כ"ו בספר תהילים מיוחס לדוד. המזמור עוסק כולו בתמימותו של בעל המזמור שמעיד על עצמו שהוא לא חטא מעולם. המזמור הוא אחד מארבעה עשר מזמורים הפותחים במילה 'לדָוִד'.
תוכן המזמור

בתחילת המזמור פונה המשורר אל אלוהיו ומזמין אותו לשפוט אותו ולראות שהוא תמים, בוטח בה' ולא נופל לחטאים. בעל המזמור מוסיף ומפרט את כל הדרכים בהן לא נפל לחטא, הוא לא ישב עם אנשים שקרנים, לא עם אנשים שחוטאים בסתר ולא עם אנשים רשעים. בעל המזמור מבקש מה' שירשה לו בזכות ניקיון כפיו לסובב סביב המזבח ולהלל אותו מאחר שהוא אוהב את בית ה', משכן כבודו. בעל המזמור מתחנן שה' לא יכליל אותו ביחד עם חוטאים מאחר שהוא הולך בדרך הישר ושואף אך ורק להלל את ה'.
המזמור בחז"ל

הגמרא מביאה אימרה אמירה בשם רב יהודה אמר רב על כך שאל לו לאדם להביא את עצמו לידי ניסיון מאחר שאפילו דוד הביא את עצמו לידי ניסיון במזמור כ"ו ונכשל. הגמרא מספרת מעשה לפיו דוד שואל את הקב"ה מדוע בברכת אבות שבתפילת שמונה עשרה הקב"ה מתקרא אלוהי אברהם, אלוהי יצחק ואלוהי יעקב, אך לא אלוהי דוד. עונה לו הקב"ה שזה נוסח הברכה מאחר שהם עברו ניסיון ועמדו בו ואילו דוד לא עבר ניסיון. מיד אמר לפניו דוד "בְּחָנֵנִי ה' וְנַסֵּנִי" והקב"ה מסכים ואומר לדוד שהוא ייבחן בעריות. באותו לילה דוד חטא בבת שבע.
פסוק ו' של המזמור משמש בתלמוד הבבלי מקור לחשיבות נטילת ידיים כהכנה לתפילה.
הערות שוליים

↑  ראו פרקים: כ"ד, כ"ה, כ"ו, כ"ז, כ"ח, ל"ב, ל"ד, ל"ה, ל"ז, ק"א, ק"ג, ק"י, קל"ח, קמ"ד.
↑  סנהדרין, ק"ז, א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט"ו, עמוד א'.
תעשיות הברזל בפלקלינגן

תעשיות הברזל בפלקלינגן (בגרמנית: Völklinger Hütte) הוא מתחם תעשייתי אשר הוקם בסוף המאה ה-19 ומשתרע על שטח של כ-60 דונם בעיר פלקלינגן.האתר פעל בין השנים 1882 עד 1986, כיום הוא מהווה את הדוגמה השלמה היחידה במערב אירופה למפעלי ברזל שנבנו במאות ה-19 וה-20 ונותרו שלמים. המפעלים מהווים ציון דרך של ההיסטוריה הטכנולוגית ושל התרבות התעשייתית וממחישות היקף גדול במיוחד של ייצור ברזל ומעוררות עניין היסטורי. המקום הוכרז בשנת 1994 כאתר מורשת עולמי על ידי אונסק"ו.
היסטוריה

למרות שמתחם תעשיות הברזל בפלקלינגן הפסיק לפעול רק בשנים האחרונות, הוא מהווה את הדוגמה היחידה השלמה בכל מערב אירופה ובצפון אמריקה של תשלובת מפעלי ברזל שנבנו במהלך המאה ה-19 וה-20 ונותרו בשלמותם. מבחינה היסטורית מפעלים אלה מהווים דוגמה לאזורים תעשייתיים דומים ברחבי העולם.
יוזם הקמתו של המתחם היה המהנדס יוליוס בוך (Julius Buch), שב-1873 החל לייצר קורות ברזל ופסי רכבת על ידי תהליך התכה של עפרת ברזל מלוקסמבורג. פעילות הייצור הופסקה ב-1879 והמקום נרכש על ידי קארל רוכלינג (Karl Rüchling) שנתיים לאחר מכן. הכבשן הראשון נבנה ב-1882-1883 וארבעה כבשנים נוספים נוספו בין השנים 1885–1893. מפעל קוק נוסף ב-1887 ושלוש שנים לאחר מכן הותקנו המנועים הראשונים המופעלים בגז. מתחם הייצור בפלקלינגן היה הראשון בעולם להשתמש בכבשנים המופעלים בגז בקנה מידה גדול. מספרם של המנועים הראשונים גדל בהדרגה משניים לתשעה. עד לסוף המאה ה-19 נעשה פלקלינגן לאחד ממתחמי הייצור הפוריים ביותר באירופה וליצרן קורות הברזל הגדול בגרמניה.
הכבשן השישי הוקם במקום ב-1903 וב-1911 הוקם רציף טעינה חדש, שקיבל את אספקת העפרה והקוק שלו על ידי מסוע שהונע בחשמל. הייתה זו המערכת הגדולה מסוגה באותה תקופה. מתחם הייצור בפלקלינגן היה הראשון בעולם שהשתמש ב-1911 בטכנולוגיית זיקוק גז יבשה מעבר לשלב הניסויי. התוספת העיקרית האחרונה למתחם היה מפעל גדול לסינטור עפרה. מפעל זה הפך להיות לדוגמה למפעלים רבים ברחבי העולם. מפעל עיבוד הקוק נבנה מחדש והורחב ב-1935.
לאחר תום מלחמת העולם השנייה, ועד להפסקת פעולות הייצור ב-1986, בוצעו עבודות שיפורים מועטות במתחם. מתקני הייצור שבו היו חלוציים לתקופתם והיוו דוגמה למתחמי ייצור דומים ברחבי העולם.
המצב הנוכחי

מתחם ייצור הברזל, המשתרע על פני כ-60 דונם, תופס חלק ניכר מנוף העיר פלקלינגן. מתקני הייצור נמצאים כיום באותו מצב בו היו מאז הפסקת העבודות ב-1986. באופן כללי מתחם הייצור הוא כפי שהיה בשנות השלושים, שכן מאז לא נבנו לו תוספות וגם מאז תחילת המאה ה-20 לא נבנו בו תוספות משמעותיות.
רוב הכבשנים המקוריים שרדו במקום, למרות השיפוצים של שנת 1935, ובולט בעיקר מגדל הפחם משנת 1898. שישה ממנועי הגז, שנבנו בין השנים 1905–1914, השתמרו, וכן מערכת המסוע משנת 1911 ומערכת זיקוק הגז מאותה תקופה. בנוסף, שרידי מפעל ההתכה של בוך מ-1873 השתמרו בתחנת הכוח שמתחת לכבשנים.
כיום המפעל משמש כמוזיאון. מרכז המדע האינטראקטיבי המכונה פרודרום (Ferrodrom) מתמקד בנושא ייצור הברזל. המבקרים יכולים לסייר באזורי הייצור. בנוסף, קיימות תצוגות זמניות במגוון של נושאים באולמות הייצור הגדולים. בקיץ נערכים במקום קונצרטים.
המפעל הוא נקודת עוגן (Anchor point) במסלול האירופי למורשת תעשייתית (European Route of Industrial Heritage).
גלריה

תעשיות הברזל בפלקלינגן - Völklinger Hütte
הערות שוליים

↑  WORLD HERITAGE SITE VOELKLINGEN IRON WORKS
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16226575g (data)  GND: 10009818-6  ISNI: 0000 0001 2331 3411  LCCN: nr98019615  SUDOC: 157241564  VIAF: 142440524   WorldCat (עם VIAF): 142440524
תהילים קכ"א

תהילים קכ"א הוא המזמור ה-121 בספר תהילים. הוא פותח במילים: שִׁיר לַמַּעֲלוֹת אֶשָּׂא עֵינַי אֶל הֶהָרִים מֵאַיִן יָבֹא עֶזְרִי. נחשב כמזמור של זעקה ותחינה, והוא נאמר בעת צרה. המזמור הוא חלק מחמישה עשר שירי המעלות המופיעים בתהילים, והיחיד ביניהם שפותח במילים שִׁיר לַמַּעֲלוֹת. מזמור זה הוא מזמור תפילה שנשמע מפי עולי הרגל לירושלים. יש הטוענים כי מזמור זה הוא שירו של לוחם לפני צאתו לקרב, וחש סכנה לקראת המלחמה הקרובה.
מבנה המזמור ותוכנו > מבנה וצורה

המזמור מורכב משני חלקים (א'-ד', ה'-ח'), כאשר כל אחד מהם מונה ארבעה פסוקים ו-27 מילים. החלקים דומים גם בצורתם, הפסוקים הראשון, השלישי והרביעי שבכל חלק מונים שבע מילים כל אחד והפסוק השני מונה שש מילים.
בזק טוען כי מבנהו המיוחד של המזמור הכולל מאפיינים גאומטריים שונים ומספרי אותיות מיוחדים, מעידים על חשיבותו והסגולה שהוא מהווה עבור קהל השומעים.
בחלק הראשון מתקיים שיח בין שני דוברים או שירת משורר ותגובת מקהלה. אין בהירות ביחס לזהות הדוברים במזמור. פסוקים א'-ב', נאמרים על ידי המתפלל בה הוא שואל שאלה רטורית: " מֵאַיִן, יָבֹא עֶזְרִי." בשאלה זו יש פנייה בה הדובר פונה אל ההרים ובצידה תשובה אשר ידועה לשואל: "עֶזְרִי, מֵעִם יְהוָה - עֹשֵׂה, שָׁמַיִם וָאָרֶץ." בפסוקים ד'-ח', הדובר השני מעודד את הדובר הראשון כי ה' ישמור עליו בעת צרה.
מבנה המזמור ותוכנו > החלק הראשון

פתיחת המזמור מתאר באופן דרמטי ונרגש תמונה של אדם השרוי במצוקה גדולה. אדם שנמצא בסיטואציה שהוא כמעט ונואש מלהינצל ממנה. דבר זה בא לידי ביטוי כבר בשאלת המשורר הפותחת את המזמור כולו - ”אֶשָּׂא עֵינַי אֶל הֶהָרִים, מֵאַיִן יָבֹא עֶזְרִי?”. התמונה בפסוק זה מתארת מצב של צרה קונקרטית בה נמצא מחבר המזמור, אולם בהתאם לאופיו של ספר תהילים כולו, המזמור מעוצב כך שהוא משמש כסמל למצבי תעוקה הנדמים כחסרי מוצא ופוגשים את האדם לאורך חייו.
אולם, לאחר תהייתו הנואשת של המשורר, הוא מעודד עצמו ואומר: ”עֶזְרִי מֵעִם ה' עֹשֵׂה שָׁמַיִם וָאָרֶץ”. העידוד העצמי מסגיר את תפיסתו האמונית של המשורר וחושף את מקור ביטחונו - אלוהים.
לאחר דברים אלו, אומרת המקהלה או הדובר השני, מעין תפילה לביטחונו של המשורר בגוף שלישי - ”אַל יִתֵּן לַמּוֹט רַגְלֶךָ אַל יָנוּם שֹׁמְרֶךָ”. הוא מבקש מה' שישמור על רגליו של המשורר שלא ימעד ויגן עליו.
המשורר ששומע את דברי המקהלה מתעודד ומחזק עצמו באופן דומה - ”הִנֵּה לֹא יָנוּם וְלֹא יִישָׁן שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל”. בכך גם מזדהה המשורר כחלק מעם ישראל ומזהה את האל אליו הוא פונה בתור אלוהי ישראל.
בפסוק זה טמון הרעיון כי ה' תמיד לצידו של עם ישראל, פוקח עיניו ושומר על עמו. שם ה' מופיע חמש פעמים במזמור מעיד כי "שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל" מוסב משומרי ישראל הלוחמים אל ה' המגן על עמו מן השמיים.
מבנה המזמור ותוכנו > החלק השני

חלקו השני של המזמור הוא דברי המקהלה בלבד. נדמה כי המקהלה נדבקה מהמשורר באמונתו והיא מחזיקה בעקבותיו באמונה עזה.
הפסוק ”ה' שֹׁמְרֶךָ ה' צִלְּךָ עַל יַד יְמִינֶךָ” מדגים תופעה המוכרת גם מהתרבות המסופוטמית בה מסמל הצל של המלך (שמתואר כמטריה לצידו) את ההגנה שהוא מעניק לנאמניו.
היו שייחסו את הפסוק: "יוֹמָם הַשֶּׁמֶשׁ לֹא יַכֶּכָּה וְיָרֵחַ בַּלָּיְלָה" למחלת ירח, אך פירוש זה אינו עולה בקנה אחד עם זיקת המזמור. ניתן לשער כי הסכנה אותה מתאר המזמור, קשורה לכל סכנה שאורבת לנוסעים בלילה. סכנות אלה האורבות בלילה משתקפות אף תהילים צ"א, ה- ו' במילים: "ה לֹא-תִירָא, מִפַּחַד לָיְלָה; מֵחֵץ, יָעוּף יוֹמָם. ו מִדֶּבֶר, בָּאֹפֶל יַהֲלֹךְ; מִקֶּטֶב, יָשׁוּד צָהֳרָיִם."
אמצעים אמנותיים במזמור > אליטרציה

ארבע המילים הראשונות לאחר הכותרת נפתחות בצליל דומה - "אֶשָּׂא עֵינַי אֶל הֶהָרִים".
אמצעים אמנותיים במזמור > שימוש במילים כפולות צליל

משורר המזמור נוטה להשתמש במילים בעלות צלילים כפולים ודומים - יומם, השמש, יככה, לילה.
המזמור בליטורגיה

המזמור הוא חלק מתפילת העמידה המיוחדת לתעניות גשמים (ולחלק מהדעות בכל תענית ציבור), הקרויה 'תפילת עשרים וארבע'. נוסח המזמור משמש כאחת משש הברכות המיוחדות הנוספות לתפילה. לאחר אמירת המזמור, חתימת הברכה היא ”מִי שֶׁעָנָה אֶת אֵלִיָּהוּ בְּהַר הַכַּרְמֶל, הוּא יַעֲנֶה אֶתְכֶם וְיִשְׁמַע בְּקוֹל צַעֲקַתְכֶם הַיּוֹם הַזֶּה,
בָּרוּךְ אַתָּה ה', שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה”.
מלבד בתעניות הגשמים, שאינן נהוגות כיום, מזמור קכ"א אינו נכלל בחלקי התפילה המשותפים לכל עדות ישראל. אמירתו תלויה במנהגים שונים, אך אמירתו נהוגה בהזדמנויות שונות ומרובות בחלק מהעדות:
בנוסח הספרדים ואצל חלק ממתפללי נוסח ספרד אומרים את המזמור לאחר תפילת עמידה של מעריב בימות החול.
הספרדים ומתפללי נוסח ספרד נוהגים לומר את המזמור וכן את שלושת שירי המעלות הבאים אחריו (קכ"ב–קכ"ד) ביחד עם מזמורי התוספת לפסוקי דזמרא בשבת, לפני "ברוך שאמר".
יש הנוהגים באמירת המזמור כחלק מסדר קריאת שמע על המיטה.
יש שאומרים את המזמור כחלק מסדר תפילת הדרך.
יש הנוהגים לאמרו בסדר ברכת הלבנה.
בחלק מקהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי תפילת מנחה של שבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
נראה שהטעם לחלק מן המנהגים הללו קשור למוטיב 'השמירה' הבולט במזמור זה. הטעם למנהג אמירת המזמור בקידוש לבנה כנראה קשור לפסוק "יוֹמָם הַשֶּׁמֶשׁ לֹא יַכֶּכָּה, וְיָרֵחַ בַּלָּיְלָה".
בנוסף לכך המזמור רווח במיוחד כמזמור לתפילה בעת צרה שאינה חלק מן הליטורגיה הקבועה.
מוטיבים מן המזמור נלקחו לשמש כמטבעות לשון בתוך התפילה. בברכת השכיבנו קבעו מסדרי התפילה את המשפט "ושמור צאתנו ובואנו מעתה ועד עולם" המושתת על הפסוק בפרק "ה' ישמור צאתך ובואך מעתה ועד עולם". כמו כן, בברכה שאחרי קריאת שמע של ערבית תוקן המשפט "המדריכנו על במות אויבנו ולא נתן למוט רגלינו" המבוסס על הפסוק "אל יתן למוט רגלך". בפיוט חי ה' וברוך צורי מופיע המשפט - "אֶל הֶהָרִים אֶשָּׂא עֵינַי
כְּהִלֵּל וְלֹא כְשַׁמַּאי" המבוסס על הפסוק הראשון בפרק.
המזמור בדתות אחרות

הפסוק "הִנֵּה לֹא יָנוּם וְלֹא יִישָׁן שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל." מן המזמור נקלט בסורת אאל עמראן במילים: "אללה לא אלה אלא הו אלחי אלקיום".
המזמור בתרבות

המזמור זכה ללחנים מסורתיים רבים לפי עדות ישראל.
תחילת הפרק הולחנה על ידי ר' שלמה קרליבך שהיה מלהיטיו הראשונים, ויחד עם אישי דת סופים בוצע לחן זה גם בתרגום ערבי למילים העבריות. לחנו הושר בידי מבצעים רבים כמו עוזי חיטמן ואחרים. גרסה של לחן זה משולבת בטקסט באנגלית של הפסוקים בוצעה על ידי בתו - נשמה קרליבך
יוסף קרדונר הלחין את כל המזמור. לחנו זכה לביצועים של זמרים רבים, ביניהם- עומר אדם, נינט טייב, מוש בן ארי, להקת שלוה ואחרים.
ישנם גם שירים מודרניים שמבוססים על המזמור כמו השיר "ארים ראשי" שנכתב על ידי שי גבסו.
משוררים רבים כתבו שירים בהשראת המזמור. י.צ. רימון כתב את השיר 'אשא עיני'. לאה גולדברג כתבה את 'אשא עיני אל ההרים' גם הוא בהשראת הפסוק ממזמור זה. שלמה וינר כתב את 'אשא עיני אל ההרים' וחיים גורי בחר במילים שונות: 'נושא עיני אל ההרים' המתכתבות עם הפסוק "אשא עיני", לכותרת שירו.