stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1901 במדע
נולדו

14 בינואר – אלפרד טרסקי מתמטיקאי ולוגיקן פולני ממוצא יהודי, עסק בתורת המודלים, מטא-מתמטיקה, לוגיקה אלגברית, אלגברה מופשטת, טופולוגיה, גאומטריה, תורת המידה, לוגיקה מתמטית, תורת הקבוצות וכן בתחום הפילוסופיה האנליטית (נפטר ב-1983).
10 בפברואר – ריכרד בראואר, מתמטיקאי יהודי גרמני-אמריקאי, אחד המתמטיקאים המובילים במאה ה-20, ערך מחקר משמעותי בתחומי האלגברה ותורת המספרים, והיה ממייסדי תורת ההצגות המודולרית (נפטר ב-1977).
28 בפברואר – לינוס פאולינג, כימאי אמריקני, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 1954 ופרס נובל לשלום לשנת 1962 על המערכה שהוביל נגד ניסויים גרעיניים (נפטר ב-1994).
2 במרץ – גרטה הרמן, מתמטיקאית ופילוסופית גרמניה, הידועה בשל עבודתה בתחומי המתמטיקה, פיזיקה, פילוסופיה, וחינוך (נפטרה ב-1984).
3 במרץ – אוטו שרייר, מתמטיקאי אוסטרי, יהודי, תרם רבות לתורת החבורות הקומבינטורית ולטופולוגיה של חבורת לי (נפטר ב-1929).
9 במרץ – יואכים המרלינג, בוטנאי גרמני, ידוע בעיקר בזכות סדרת הניסויים שהוכיחו כי המידע הגנטי של התא מצוי בגרעין (נפטר ב-1980).
9 במאי – בוריס אפרוסי, גנטיקאי צרפתי-רוסי ופרופסור לגנטיקה באוניברסיטת פריז (נפטר ב-1979).
10 במאי – ג'וֹן דֶזְמוֹנְד בֶּרְנַל, קריסטלוגרף ופיזיקאי בריטי יליד אירלנד, מחלוצי הביולוגיה המולקולרית (נפטר ב-1971).
18 במאי – וינסנט דו ויניו, ביוכימאי אמריקאי, פרס נובל לכימיה לשנת 1955 "עבור עבודתו על תרכובות גופרית בעלות חשיבות ביוכימית, ובפרט על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי" (נפטר ב-1978).
8 באוגוסט – ארנסט לורנס, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1939 על המצאת הציקלוטרון ופיתוחו, ועל התוצאות שהושגו בו, בייחוד בנוגע ליסודות רדיואקטיביים מלאכותיים (נפטר ב-1958).
24 באוגוסט – סמיון ארונוביץ גרשגורן, מתמטיקאי יהודי רוסי הידוע בשל עקרון עיגולי גרשגורן, שמסייע להעריך את גודל הערכים העצמיים של מטריצה (נפטר ב-1933).
19 בספטמבר – לודויג פון ברטלנפי, ביולוג אוסטרי, מהחוקרים החשובים ביותר בתחום הביולוגיה התאורטית במחצית הראשונה של המאה ה-20, מייסד התאוריה הכללית של מערכות והראשון ליישמה לתחומי הפסיכולוגיה ומדעי החברה (נפטר ב-1972).
29 בספטמבר – אנריקו פרמי, פיזיקאי איטלקי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1938 על הוכחת קיומם של יסודות רדיואקטיביים שנוצרים באמצעות הקרנת נייטרונים ועל גילוי ריאקציות גרעיניות שנגרמות על ידי נייטרונים איטיים (נפטר ב-1954).
30 בספטמבר – הליה בראבו הוליס, בוטנאית וביולוגית מקסיקנית שהתמחתה בסוקולנטים ובעיקר בקקטוסים (נפטרה ב-2001).
2 באוקטובר – צ'ארלס סטארק דרייפר, מהנדס ומדען אמריקאי, פיתח את הניווט האינרציאלי החיוני לטילים מונחים וצוללות ולמסע בחלל. ייסד ועמד בראש מעבדת המכשור של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) ועמד בראש הצוות שפיתח את מחשב הניהוג של חלליות תוכנית אפולו ששיאה היה בנחיתת האדם הראשון על הירח (נפטר ב-1987).
5 בדצמבר – ורנר הייזנברג, פיזיקאי גרמני, שותף בכיר בפרויקט הגרעין של גרמניה הנאצית, ידוע במיוחד בזכות עקרון אי הוודאות הנקרא על שמו, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1932 על יצירתה של מכניקת הקוונטים (נפטר ב-1976).
16 בדצמבר – מרגרט מיד, אנתרופולוגית אמריקאית, עסקה באנתרופולוגיה התרבותית (נפטרה ב-1978).
נפטרו

14 בינואר – שארל הרמיט, מתמטיקאי צרפתי רב תחומי, עסק בעיקר בתורת המספרים, אנליזה מתמטית ואלגברה (נולד ב-1822).
7 בפברואר – אוסקר שְלֶמילְך מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני, עיקר תרומתו באנליזה מתמטית (נולד ב-1823).
10 בפברואר – מקס פון פטנקופר, כימאי גרמני, אחד מאבות האפידמיולוגיה, ידוע גם בזכות מחקריו בתחום ההיגיינה (נולד ב-1818).
22 בפברואר – ג'ורג' פיצג'רלד (George Francis FitzGerald), פיזיקאי אירי, חוקר בתחום השדה החשמלי (נולד ב-1851).
17 מרץ – פרנץ מֶלדֶה, פיזיקאי גרמני, התפרסם במחקריו בתחום גלים מכניים, טבע את המונח גלים עומדים וחקר את תנאי היווצרותם, עסק במכניקת נוזלים, מטאורולוגיה ואקוסטיקה (נולד ב-1832).
12 באוגוסט – אדולף אריק נורדנשֶלד, גאולוג, מינרלוג וחוקר ארצות ממוצא פיני-שוודי (נולד ב-1832).
23 בדצמבר – קונרד שיק, אדריכל, ארכאולוג, חוקר ארץ ישראל ומיסיונר פרוטסטנטי (נולד ב-1822).
אסטלה שעליה חקוקים חוקי חמורבי, מוזיאון הלובר
ערכי pH של חמרים נפוצים
ברטראנד ראסל

וילהלם רנטגן
יאקובוס ואן 'ט הוף
אמיל אדולף פון בהרינג
שארל הרמיט
1906 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1906  במדע |  |
< · 1904 · 1905 — 1906 — 1907 · 1908 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1906.
אסטרונומיה

מקס וולף מגלה את אכילס 588 האסטרואיד הטרויאני הראשון.
ארכאולוגיה

פארק לאומי מסה ורדה, אתר מורשת עולמית, מוכרז פארק לאומי.
גאוגרפיה

ניסיון של רוברט פירי להגיע לקוטב הצפוני לא צלח.
תחילת פעילות של משלחת דנית לחקר חופי גרינלנד.
ניסיון ראשון להגיע לקוטב הצפוני באמצעות ספינת אוויר "אמריקה".
גאולוגיה

18 באפריל – רעידת האדמה בסן פרנסיסקו (1906) החריבה את העיר.
ריצ'רד אולדהם (Richard Dixon Oldham), גאולוג אירי, מוכיח שלכדור הארץ יש ליבה מותכת.
טכנולוגיה

סיום בניית בניין רויאל ויקטוריה הוספיטל בבלפסט - הבניין הראשון בעולם שמשלב מיזוג אוויר.
בניית ג'ירוקומפס ראשון.
הרמן הולרית' המציא לוח תקעים במודל I שאפשר למכונת הטבולציה לבצע מטלות שונות ללא צורך לבנות את המכונה כל פעם מחדש.
המצאת שפופרת ריק על ידי לי דה פורסט.
10 בפברואר – השקת אוניית קרב אה"מ דרדנוט.
10 במאי – פתיחת מנהרת סימפלון. מנהרה באורך של כ-19.7 ק"מ מתחת להרי האלפים.
18 באוקטובר – הממציא הגרמני ארתור קורן (Arthur Korn) הצליח להעביר תמונה למרחק של 1800 ק"מ באמצעות פוטוטלגרף.
5 בדצמבר – פתיחת הרכבת התחתית של המבורג (Hamburg S-Bahn).
24 בדצמבר – שידור רדיו ראשון שכולל קול ומוזיקה על ידי רג'ינלד פסנדן (Reginald Fessenden).
טכנולוגיה > תעופה

17 בינואר – טיסה מוצלחת ראשונה של צפלין.
5 במרץ – מטוס של טראיאן וויה (Traian Vuia) ביצע את הטיסה הראשונה.
18 במרץ – טראיאן וויה (Traian Vuia), טיסה ראשונה עם המראה ללא עזרת רוח.
13 בספטמבר – טיסה ראשונה של אלברטו סנטוס דימון.
9 באוקטובר – צפלין מדגם LZ3 מבצע טיסה באורך של 97 ק"מ תוך שעתיים.
13 בנובמבר – אלברטו סנטוס דימון מבצע טיסה שנחשבת לטיסה ראשונה באירופה שקיבלה הוכחה במסמכים.
כימיה

מיכאיל צבט, בוטניקאי רוסי, משתמש לראשונה במונח כרומטוגרפיה לכינוי שיטת הפרדה של חמרים אורגניים שפיתח, תוך הדגמה שהכלורופיל אינו תרכובת כימית אחת.
מתמטיקה

תחילת פיתוח שרשרת מרקוב על ידי המתמטיקאי הרוסי אנדריי מרקוב.
פיזיקה

ולטר נרנסט מנסח את החוק השלישי של התרמודינמיקה.
צ'ארלס גלובר ברקלה מבצע מחקרים בתחום קרני רנטגן ומצליח למצוא באמצעות פיזורן את מספר האלקטרונים באטום של פחמן.
רפואה

פרדריק גואולנד הופקינספרדריק גואולנד הופקינס, ביוכימאי אנגלי, מניח קיום הוויטמינים ומציע כי חסר גורם למחלות הצפדינה והרככת.
בלה שיק (Béla Schick), רופא הונגרי, משתמש לראשונה במילה אלרגיה.
גילוי מנגנון התפתחות של קדחת דנגי בעזרת יתושים.
פרסי נובל

פרס נובל לפיזיקה – ג'וזף ג'ון תומסון, פיזיקאי אנגלי, "בהוקרה לערכם הגדול של מחקריו התאורטיים והניסיוניים בהולכת חשמל על ידי גזים".
פרס נובל לכימיה – אנרי מואסאן, כימאי יהודי-צרפתי, על חקירת ובידוד היסוד פלואור, ועל הכבשן החשמלי הקרוי על שמו.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – קמילו גולג'י וסנטיאגו רמון אי קחאל, מדענים איטלקים, על מחקר על מערכת העצבים.
נולדו

11 בינואר – אלברט הופמן, כימאי שווייצרי, ממציא ה-LSD.
4 בפברואר – קלייד טומבו, אסטרונום אמריקאי, גילה את פלוטו.
8 בפברואר – צ'סטר קרלסון, ממציא מכונת צילום (נפטר ב-1968).
18 בפברואר – האנס אספרגר, רופא ילדים אוסטרי, על שמו קרויה תסמונת אספרגר.
31 במרץ – שינאיצ'ירו טומונאגה, פיזיקאי יפני שתרם להתפתחות האלקטרודינמיקה הקוונטית, חתן פרס נובל לפיזיקה (1965) על חלקו במחר זה (נפטר ב-1979).
28 באפריל – קורט גדל, לוגיקן אוסטרי.
2 ביולי – הנס בתה, פיזיקאי גרמני-אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיקה.
19 באוגוסט – פילו פרנסוורת' (Philo Farnsworth), ממציא אמריקאי, בונה הטלוויזיה האלקטרונית ראשונה.
4 בספטמבר – מקס דלבריק, ביופיזיקאי גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל.
5 בנובמבר – פרד לורנס וויפל (Fred Lawrence Whipple), אסטרונום אמריקאי.
18 בנובמבר – ג'ורג' ואלד, מדען יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
9 בדצמבר – גרייס הופר, מדענית מחשב אמריקנית.
25 בדצמבר – ארנסט רוסקה, פיזיקאי גרמני, מתכנן מיקרוסקופ האלקטרונים הראשון, חתן פרס נובל לפיזיקה.
נפטרו

13 בינואר – אלכסנדר סטפנוביץ' פופוב, פיזיקאי רוסי, הדגים את השימוש המעשי בגלי רדיו, אך לא רשם פטנט על המצאתו.
27 בפברואר – סמואל לנגלי, פיזיקאי ואסטרונום אמריקאי.
8 במרץ – הנרי בייקר טריסטראם, אורניתולוג אנגלי.
19 באפריל – פייר קירי, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל.
5 ביולי – פול דרודה (Paul Drude), פיזיקאי גרמני.
5 בספטמבר – לודוויג בולצמן, פיזיקאי אוסטרי המוכר בעיקר כאבי המכניקה הסטטיסטית.
סנטיאגו רמון אי קחאל
קמילו גולג'י
אלכסנדר סטפנוביץ' פופוב
לודוויג בולצמן
1912 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1912  במדע |  |
< · 1910 · 1911 — 1912 — 1913 · 1914 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1912.
הטיטניק עוזבת את נמל בלפסט ב-2 באפריל 1912 לניסויים אחרונים לפני הפלגת הבכורה
ארכאולוגיה

תחילת חפירות בארך שנמשכו שנתיים ובוצעו על ידי ארכאולוגים גרמנים.
גילוי כתב יד וויניץ', ספר מאויר הכתוב בכתב ובשפה לא מזוהים ולא מפוענחים.
6 בדצמבר - הפרוטומה של נפרטיטי נמצאה באל-עמארנה שבמצרים על ידי האגיפטולוג היהודי גרמני לודוויג בורכהרד (Ludwig Borchardt).
גאוגרפיה

17 בינואר – משלחת בריטית בראשות רוברט פלקון סקוט הגיע לקוטב הדרומי ומגלה שרואלד אמונדסן הקדים אותם.
27 באוגוסט – משלחת רוסית לחקר ארקטיקה בראשות גאורגי סדוב יוצאת לדרך. ראש המשלחת נפטר בדרך לקוטב הצפוני.
28 באוגוסט – משלחת רוסית לחקר ארקטיקה בראשות גאורגי ברוסילוב (Georgy Brusilov) יוצאת לדרך. גורל המשלחת לא ידוע, חלק מהגופות נמצאו בשנת 2010.
מסע של חוקרים דנים בראשות קנוד ראסמוסן (Knud Rasmussen) בגרינלנד במהלכה הם עברו מעל 1000 ק"מ.
גלוי דרקון קומודו, המאמר המדעי הראשון אודותיו נכתב בבוגור בידי פטר אנתוני אוונס (Peter Ouwens).
גאולוגיה

אלפרד וגנר מפרסם תאוריה על נדידת היבשות.
טכנולוגיה

מהנדסים גרמנים מחברת קרופ מקבלים פטנט על פלדת אל-חלד.
גילוי סגסוגות מתכת מסוג מרטנזיט בבריטניה ובארצות הברית.
שימוש ראשון במערכת בקרת אש באוניית חיל הים הבריטי.
פיתוח מערכות ראשונות של טייס אוטומטי.
15 באפריל – טביעת הטיטניק.
דניאל או'קונור והרברט פאבר מחברת וסטינגהאוס ממציאים מוצר ציפוי עשוי נייר אריזה ספוג בבקליט בשם פורמייקה, ב-1938 הבקליט הוחלף במלמין.
טכנולוגיה > תעופה

פברואר – אנתוני פוקר (Anthony Fokker) הקים חברה לייצור מטוסים ממנה התפתחה מאוחר יותר חברת פוקר.
22 בפברואר – ג'ול וודרן (Jules Védrines) הוא הטייס הראשון שהגיע למהירות של 161 קמ"ש.
1 במרץ – שימוש ראשון במצנח לקפיצה ממטוס על ידי אלברט בארי (Albert Berry).
16 באוקטובר – שימוש ראשון בהפצצה מהאוויר על ידי בולגריה במהלך מלחמת הבלקן הראשונה.
כימיה

פטר דביי, כימאי הולנדי, משתמש במושג מומנט דיפול לתיאור התפלגות המטען במולקולות א-סימטריות.
פריץ קלאט (Fritz Klatte), כימאי גרמני, ממציא דבק פלסטי (פוליויניל אצטט).
המצאת סולם סקוביל למדידת חריפותם של פלפלים על ידי וילבור סקוביל.
ויליאם לורנס בראג מנסח את חוק בראג המתאר את האינטראקציה של קרני רנטגן עם גבישים, מאפשר הוכחה ניסיונית לקיום חלקיקים תת-אטומיים ומספק כלי חדש לחקר מבנה הגבישים.
פיתוח הרעיון של איזוטופ על ידי פרדריק סודי.
24 בדצמבר – חברת התרופות מרק מבקשת לרשום פטנט על אקסטזי.
מתמטיקה

פרסום הכרך השני של פרינקיפיה מתמטיקה על ידי אלפרד נורת' וייטהד וברטראנד ראסל.
פיזיקה

ויקטור הס מגלה כי שיעור היינון של האוויר בגובה רב עולה עם הגובה וקושר את התופעה עם קרינה קוסמית.
מקס פון לאואה מציע להשתמש בקרינת X קוהרנטית כדי ללמוד על תופעת העקיפה וההתאבכות בגבישים, פריצת דרך בחקר מבנה מרחבי של גבישים.
פטר דביי הרחיב את תיאורית החום הסגולי של אלברט איינשטיין לטמפרטורות נמוכות יותר, על ידי התחשבות בתרומות פונונים בעלי תדירויות נמוכות.
האסטרונום וסטו סליפר (Vesto Slipher) מדווח על הסחה לאדום בספקטרום של גלקסיות רחוקות, התגלית הובילה למסקנה כי היקום מתפשט.
האסטרונומית הנרייטה ליוויט מדווחת על קשר בין זמן מחזור הבהירות של משתנה קפאידי לבין הבהירות המוחלטת שלו, תכונה המאפשרת מדידת מרחקים ביקום.
פלאונטולוגיה

גילוי איש פילטדאון, אחד ממעשי הזיוף הידועים בתחום חקר המאובנים.
פסיכולוגיה

פרסום ספר "הפסיכולוגיה של הלא מודע" (Wandlungen und Symbole der Libido) של קרל יונג.
סבינה שְפִּילְרַיין מפרסמת את מאמרה "הרס כגורם התהוות" שחקר את אינסטינקט המוות.
רפואה

קזימיר פאנק, כימאי פולני, טובע את המונח ויטמין.
הארווי קושינג, אבי הנוירוכירורגיה המודרנית, מגלה את תסמונת קושינג, הפרעה אנדוקרינית הנובעת מהפרשה מוגברת של קורטיקוסטרואידים מקליפת בלוטת יותרת הכליה.
פרסים

פרס נובל לפיזיקה - נילס גוסטב דלן, על המצאת שסתום אוטומטי לשימוש במצבורי גז להארת מגדלורים ומצופים.
פרס נובל לכימיה -
ויקטור גריניאר, על גילוי תרכובת גריניאר, פריצת דרך בעלת חשיבות עליונה בסינתזה אורגנית.
פול סבטייה, על שיטת ההידרוגנציה של תרכובות אורגניות שפיתח.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אלכסיס קארל, על שיטה לתפירת כלי דם והשתלות.
נולדו

21 בינואר – קונרד אמיל בלוך ביוכימאי גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חקר מנגנון ויסות הכולסטרול ומטבוליזם של חומצות שומן (נפטר ב-2000)
1 במרץ – בוריס צ'רטוק מהנדס סובייטי ממובילי תוכנית החלל הסובייטית (נפטר ב-2011).
23 במרץ – ורנר פון בראון פיזיקאי ומדען טילים גרמני, ואחד מדמויות המפתח בפיתוח טכנולוגיית הטילים בגרמניה ואחר כך בארצות הברית (נפטר ב-1977).
19 באפריל – גלן תיאודור סיבורג, כימאי אמריקאי ממוצא שוודי, חתן פרס נובל לכימיה, אחראי לתגליות בתחום הכימיה של היסודות הטרנס-אורניים, (נפטר ב-1999).
22 במאי – הרברט בראון, כימאי בריטי, חתן פרס נובל על הפיתוח והשימוש בתרכובות מבוססות בורון כמגיבים בסינתזה אורגנית (נפטר ב-2004).
30 במאי – ג'וליוס אקסלרוד, ביוכימאי אמריקאי-יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על חקר המוליכים העצביים מסוג קטכולאמינים (נפטר ב-2004).
23 ביוני – אלן טיורינג מתמטיקאי בריטי, ממובלי המדענים בתחום המחשב, הוגה מכונת טיורינג ומבחן טיורינג, מפצח צופן האניגמה (נפטר ב-1954).
13 באוגוסט – סלבדור לוריא, מיקרוביולוג אמריקאי ממוצא איטלקי יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על מחקריו פורצי הדרך בביולוגיה מולקולרית על הבקטריופאגים (נפטר ב-1991).
30 באוגוסט – אדוארד מילס פרסל, פיזיקאי אמריקאי, זוכה פרס נובל לפיזיקה על גילוי התהודה המגנטית הגרעינית (נפטר ב-1997).
7 בספטמבר – דייוויד פקארד, אחד המייסדים של חברת היולט פקארד (נפטר ב-1996).
19 בנובמבר – ג'ורג'ה אמיל פאלאדה, ביולוג רומני-אמריקאי, חתן פרס נובל על חידושיו בתחום המיקרוסקופ אלקטרונים ותרומתו לחקר הציטולוגיה (נפטר ב-2008).
נפטרו

10 בפברואר – ג'וזף ליסטר, רופא וממציא בריטי, אבי שיטת החיטוי (נולד ב-1827).
29 במרץ – רוברט פלקון סקוט, קצין אנגלי בצי המלכותי, מגלה ארצות ביבשת אנטארקטיקה (נולד ב-1868).
4 במאי – נטי סטיבנס, מדענית אמריקאית, מחלוצות מדע הגנטיקה, הייתה מהראשונים שגילו ותיארו את הבסיס הכרומוזומלי לקביעת מין והראשונה שזיהתה והגדירה את כרומוזום Y כאחראי על קביעת המין הזכרי (נולדה ב-1861).
30 במאי – ווילבור רייט, יחד עם אחיו היו הראשונים שביצעו טיסה בכלי טיס מאויש הכבד מהאוויר (נולד ב-1867).
17 ביולי – אנרי פואנקרה, מתמטיקאי צרפתי רב פעלים (נולד ב-1854).
חלק מפסל שור מארך, אבן גיר, בערך 3,000 לפנה"ס
הפרוטומה של נפרטיטי, המוזיאון החדש, ברלין
הדמיה של חלוקת יבשת פנגיאה
הכותרת של בניין קרייזלר בניו יורק מצופה בפלדת אל-חלד מסוג נירוסטה
המבנה הלא סימטרי של מולקולת המים חושף אזור עם צפיפות מטען שלילי בסביבת החמצן וחיובי בסביבת המימנים
תמונת דיפרקציה של קרני-X מאנזים מגובש, עצמת הכתמים והמרחקים ביניהם קשורים למבנה
פטר דביי, 1912
ויקטור גריניאר
פסל של אלן טיורינג, נוצר מחצי מיליון פיסות צפחה וולשית על ידי סטיבן קטל ומוצב בבלצ'לי פארק
סלבדור לוריא
אנרי פואנקרה
נטי סטיבנס
1875 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1875  במדע |  |
< · 1873 · 1874 — 1875 — 1876 · 1877 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

גילוי העתקים של פסלי פרקסיטלס.
כימיה

גילוי גליום על ידי פול דה בוסבודרן. לראשונה התגלה יסוד כימי שנחזה על ידי דמיטרי מנדלייב.
פיזיקה

הקמת הלשכה הבינלאומית למידות ולמשקלות.
רפואה

תחילת הוצאה לאור של ירחון גרמני Deutsche Medizinische Wochenschrift
נולדו

14 בינואר – אלברט שווייצר, רופא ופילוסוף צרפתי (נפטר ב-1955).
4 בפברואר – לודביק פרנדל, פיזיקאי גרמני צרפתי (נפטר ב-1953).
28 ביוני – אנרי לבג, מתמטיקאי צרפתי (נפטר ב-1941).
26 ביולי – קרל גוסטב יונג, פסיכיאטר שווייצרי (נפטר ב-1961).
23 באוקטובר – גילברט ניוטון לואיס, כימאי אמריקאי (נפטר ב-1946).
נפטרו

22 בפברואר – צ'ארלס לייל, גאולוג סקוטי (נולד ב-1797).
7 במרץ – ג'ון גריי, זואולוג אנגלי (נולד ב-1800).
11 באפריל – היינריך שוואבה, אסטרונום גרמני (נולד ב-1789).
19 באוקטובר – צ'ארלס ויטסטון, ממציא אנגלי (נולד ב-1802).
27 בנובמבר – ריצ'רד קרינגטון, אסטרונום אנגלי (נולד ב-1826).
1887 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1887  במדע |  |
< · 1885 · 1886 — 1887 — 1888 · 1889 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

תאודור פון טופולצר פרסם מועדים של 8000 ליקויי חמה ו-5200 ליקויי ירח שהתרחשו החל מ-1200 לפנה"ס.
ביולוגיה

סרגיי וינוגרדסקי לראשונה גילה יצורים חיים שמתבססים על תהליכים לא-אורגניים.
בלשנות

26 ביולי – אליעזר לודוויג זמנהוף פרסם את ספרו Lingvo internacia תחת שם עט "דוקטור אספרנטו"
טכנולוגיה

8 ביוני – הרמן הולרית' קיבל פטנט על כרטיס מנוקב.
19 ביולי – הוצאת פטנט על קומפטומטר.
פיזיקה

ביצוע ניסוי מייקלסון-מורלי
גילוי האפקט הפוטואלקטרי על ידי היינריך הרץ.
רפואה

11 בינואר – לואי פסטר הציג את החיסון נגד כלבת.
נולדו

22 ביוני – ג'וליאן האקסלי, ביולוג בריטי (נפטר ב-1975)
12 באוגוסט – ארווין שרדינגר, פיזיקאי אוסטרי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1961)
26 בספטמבר – ברנס ואלס, ממציא אנגלי (נפטר ב-1979)
19 בנובמבר – ג'יימס סאמנר, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל לכימיה (נפטר ב-1955)
23 בנובמבר – הנרי מוזלי, פיזיקאי אנגלי (נפטר ב-1915)
13 בדצמבר – ג'ורג' פוליה, מתמטיקאי הונגרי (נפטר ב-1985)
22 בדצמבר – סריניוואסה רמנוג'אן, מתמטיקאי הודי (נפטר ב-1920)
נפטרו

22 בינואר – ג'וזף ויטוורט, ממציא אנגלי (נולד ב-1803)
11 במאי – ז'אן בטיסט בוסנגו, כימאי צרפתי (נולד ב-1802)
19 באוגוסט – ספנסר באיירד, זואולוג אמריקאי (נולד ב-1823)
17 באוקטובר – גוסטב קירכהוף, ממציא גרמני (נולד ב-1824)
18 בנובמבר – גוסטב פכנר, פסיכולוג גרמני (נולד ב-1801)
אלוף האלופים

| --- | --- |

 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1957
 ארגון מפעיל:  ההתאחדות לכדורגל בישראל ומנהלת הליגות לכדורגל
 מספר מתמודדים:  2
 מדינות משתתפות:  ישראל ישראל
 זוכה:  מכבי תל אביב (2024)
 הכי הרבה זכיות:  מכבי תל אביב (8)
 אתר רשמי
 
נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין עם שתי הקבוצות שהשתתפו במשחק אלוף האלופים בשנת 2016, הפועל באר שבע ומכבי חיפה
משחק אלוף האלופים ע"ש נחמיה בן אברהם הוא שמו של משחק הסופר-קאפ בכדורגל בישראל, בו מתמודדות אלופת המדינה ומחזיקת הגביע (כשהאלופה זוכה בדאבל היא מתמודדת מול סגניתה בליגה).
משחקי אלוף האלופים נערכים בחודש יולי לפני פתיחת עונת הליגה, והמנצחת בהתמודדות מעפילה ישירות לחצי גמר גביע הטוטו.
היסטוריה > הטורנירים הלא רשמיים

טורניר "אלוף האלופים" נערך לראשונה ב-1957 והתקיים על שמו של סא"ל זיוי צפרירי שנפל במלחמת סיני שנה לפני כן, בתרומת משפחתו ולזכרו. משחק הגמר נערך בין אלופת ישראל לעונת 1956/1957, הפועל תל אביב לבין מחזיקת גביע המדינה לאותה העונה, הפועל פתח תקווה. המשחק הסתיים בניצחונה של הפועל תל אביב 0–3.
בפעם השנייה התקיים הטורניר ב-1963 בחסות ארגון אילנשיל פוליו שהוקדש לנפגעי מחלת הפוליו ולהעלאת המודעות למחלה שרבים נאבקו בה בזמנים הללו. המשחק בין הפועל פתח תקווה למכבי חיפה הסתיים בתוצאה 2–2, והוכרזה זכייה משותפת של הקבוצות.
בפעם השלישית התקיים הטורניר ב-1965 בחסות עיריית רמת גן בין הכח רמת גן למכבי תל אביב והסתיים אף הוא בתוצאה 2–2. בהמשך נערך משחק חוזר שנגמר בתיקו 1–1, והוחלט שוב על זכייה משותפת.
בפעם הרביעית התקיים שנה לאחר מכן, והפועל תל אביב זכתה בפעם השנייה בתואר במשחק נגד הפועל חיפה.
בשנת 1968 התקיים משחק הגביע החמישי בחסות תנועת מכבי העולמית ומכבי תל אביב זכתה בו במשחק נגד בני יהודה תל אביב.
היסטוריה > הטורנירים הרשמיים

הטורניר החל להתקיים בארגון, בחסות ובהכרה רשמית של ההתאחדות לכדורגל בישראל רק בשנת 1969. בטורניר הרשמי הראשון זכתה הפועל תל אביב כשניצחה 1–5 את הכח רמת גן. החל מעונה זו התקיים הטורניר באופן תדיר ועונתי למעט השנים 1972-1973 ו-1987, ועד שנת 1990. הוחלט כי אם האלופה גם זכתה בגביע המדינה (השלימה דאבל) באותה העונה, סגנית האלופה בליגה תתחרה כנגדה בגביע אלוף האלופים. לאחר מותו של שדר הספורט נחמיה בן אברהם בשנת 1979, הוחלט בהתאחדות לכדורגל לקרוא על שמו את הטורניר. הטורניר הופסק בשנת 1990 וקבוצת בני יהודה תל אביב הייתה האחרונה לזכות בו למשך 25 שנים.
בסוף עונת 2005/2006 נעשה ניסיון לקיום משחק בין האלופה מכבי חיפה לבין מחזיקת הגביע הפועל תל אביב, אך בשל פרוץ מלחמת לבנון השנייה הוא בוטל.
בשנת 2014 הודיעה ההתאחדות על חידוש המפעל. המפעל אמור היה להתחדש בפתיחת עונת 2014/2015 במשחק בין האלופה מכבי תל אביב למחזיקת הגביע עירוני קריית שמונה, אך לבסוף הוחלט כי חידוש המפעל ידחה בעונה אחת, בין היתר בשל סמיכות בין המועד המתוכנן לבין גמר מונדיאל 2014.
בשנת 2015 חודש הטורניר במשחק בו ניצחה סגנית האלופה עירוני קריית שמונה את מכבי תל אביב, שזכתה בעונה שלפני כן בטרבל.
לקראת עונת 2016/2017 הוחלט שאם משחק אלוף האלופים יסתיים בתיקו בתום 90 דקות, יעברו הקבוצות ישירות לדו-קרב בעיטות מ-11 מטרים ללא הארכה לפני כן. כמו כן הוחלט על העלאת מספר החילופים האפשריים במשחק משלושה לחמישה (בדומה למשחקי גביע הטוטו). ב-2018 ו-2019 העפילה המנצחת במשחק אלוף האלופים ישירות לחצי גמר גביע הטוטו, ואילו המפסידה התמודדה במשחק על מקומות 5–6 בטורניר.
החל מעונת 2021/2022 הזוכה בתואר מעפילה לחצי גמר גביע הטוטו, והמפסידה מתחרה על מקומות 6–5.
מכבי תל אביב היא שיאנית הזכיות בתואר עם שבע זכיות, ואורי מלמיליאן הוא מלך השערים של המפעל בכל הזמנים עם חמישה שערים.
משחקי אלוף האלופים > תחרות לא רשמית

| שנה | אלופת המדינה | מחזיקת הגביע | תוצאה | אצטדיון | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1957 | הפועל תל אביב | הפועל פתח תקווה | 3–0 | אצטדיון באסה |  |
| 1963 | הפועל פתח תקווה | מכבי חיפה | 2–2 | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1965 | הכח רמת גן | מכבי תל אביב | 2–2 (משחק ראשון) 1–1 (משחק חוזר) | אצטדיון רמת גן, אצטדיון המכביה |  |
| 1966 | הפועל תל אביב | הפועל חיפה | 2–1 | אצטדיון קריית חיים |  |
| 1968 | מכבי תל אביב | בני יהודה תל אביב | 2–1 | אצטדיון בלומפילד |  |
1 2  זכייה משותפת
משחקי אלוף האלופים > תחרות רשמית

| שנה | אלופת המדינה | מחזיקת הגביע | תוצאה | אצטדיון | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1969 | הפועל תל אביב | הכח רמת גן | 5–1 | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1970 | מכבי תל אביב | הפועל תל אביב | 1–2 | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1971 | מכבי נתניה | הכח רמת גן | 4–2 (אחרי הארכה) | אצטדיון הקופסה |  |
1972–1973: לא התקיים
| 1974 | מכבי נתניה | הפועל חיפה | 2–1 | אצטדיון קריית חיים |  |
| 1975 | הפועל באר שבע | הפועל כפר סבא | 2–1 | אצטדיון וסרמיל |  |
| 1976 | הפועל באר שבע | בית"ר ירושלים | 2–3 (אחרי הארכה) | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1977 | מכבי תל אביב | מכבי יפו | 3–2 | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1978 | מכבי נתניה | בית"ר ירושלים | 4–0 | אצטדיון הקופסה |  |
| 1979 | מכבי תל אביב | בית"ר ירושלים | 2–0 | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1980 | מכבי נתניה | הפועל כפר סבא | 2–1 | מגרש עירוני כפר סבא |  |
| 1981 | הפועל תל אביב | בני יהודה תל אביב | 1–0 | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1982 | הפועל כפר סבא | הפועל יהוד | 3–3 (אחרי הארכה) 3–2 (פ) | מגרש עירוני יהוד |  |
| 1983 | מכבי נתניה | הפועל תל אביב | 1–0 | אצטדיון רמת גן |  |
| 1984 | מכבי חיפה | הפועל לוד | 1–4 | אצטדיון גאון |  |
| 1985 | מכבי חיפה | בית"ר ירושלים | 5–2 | אצטדיון קריית חיים |  |
| 1986 | הפועל תל אביב | בית"ר ירושלים | 1–2 | אצטדיון רמת גן |  |
1987: לא התקיים
| 1988 | הפועל תל אביב | מכבי תל אביב | 0–3 | אצטדיון בלומפילד |  |
| 1989 | מכבי חיפה | בית"ר ירושלים | 2–1 | אצטדיון קריית אליעזר |  |
| 1990 | בני יהודה תל אביב | הפועל כפר סבא | 1–0 | אצטדיון שכונת התקווה |  |
1991–2014: לא התקיים
| 2015 | מכבי תל אביב | עירוני קריית שמונה | 2–2 (אחרי הארכה) 4–5 (פ) | אצטדיון נתניה |  |
| 2016 | הפועל באר שבע | מכבי חיפה | 4–2 | אצטדיון נתניה |  |
| 2017 | הפועל באר שבע | בני יהודה תל אביב | 4–2 | אצטדיון נתניה |  |
| 2018 | הפועל באר שבע | הפועל חיפה | 1–1 (אחרי הארכה) 4–5 (פ) | אצטדיון נתניה |  |
| 2019 | מכבי תל אביב | בני יהודה תל אביב | 1–0 | אצטדיון המושבה |  |
| 2020 | מכבי תל אביב | הפועל באר שבע | 2–0 (משחק ראשון) | אצטדיון טדי |  |
| 2020 | מכבי תל אביב | הפועל באר שבע | 2–0 (גומלין) | אצטדיון בלומפילד |  |
| 2020 | מכבי תל אביב | הפועל באר שבע | 4–0 (בסיכום שני המשחקים) | 4–0 (בסיכום שני המשחקים) |  |
| 2021 | מכבי חיפה | מכבי תל אביב | 2–0 | אצטדיון סמי עופר |  |
| 2022 | מכבי חיפה | הפועל באר שבע | 1–1 (אחרי הארכה) 3–4 (פ) | אצטדיון סמי עופר |  |
| 2023 | מכבי חיפה | בית"ר ירושלים | 3–1 | אצטדיון סמי עופר |  |
| 2024 | מכבי תל אביב | מכבי פתח תקווה | 2–0 | אצטדיון בלומפילד |  |
↑  הפועל תל אביב סגנית אלופה, מכבי תל אביב זכתה בדאבל
↑  מכבי יפו סגנית אלופה, מכבי תל אביב זכתה בדאבל
↑  בית"ר ירושלים סגנית אלופה, מכבי נתניה זכתה בדאבל
↑  עירוני קריית שמונה סגנית אלופה, מכבי תל אביב זכתה בדאבל
↑  בעונה זו נערכו שני משחקים על התואר
משחקי אלוף האלופים > זכיות לפי מפעל

אלופות הליגה – 25 זכיות
מחזיקות גביע/סגניות – 8 זכיות
זכיות משותפות – 2
משחקי אלוף האלופים > זכיות לפי קבוצה

| קבוצה | זכיות | סגנויות |
| --- | --- | --- |
| מכבי תל אביב | 8 | 3 |
| הפועל תל אביב | 5 | 3 |
| מכבי חיפה | 5 | 3 |
| מכבי נתניה | 5 | 0 |
| הפועל באר שבע | 4 | 3 |
| בית"ר ירושלים | 2 | 5 |
| בני יהודה תל אביב | 1 | 4 |
| הפועל כפר סבא | 1 | 3 |
| הכח רמת גן | 1 | 2 |
| הפועל חיפה | 1 | 2 |
הפועל פתח תקווה: 1
| הפועל לוד | 1 | 0 |
| עירוני קריית שמונה | 1 | 0 |
| הפועל יהוד | 0 | 1 |
| מכבי יפו | 0 | 1 |
| מכבי פתח תקווה | 0 | 1 |