stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרכז רפואי מאיר

| --- | --- |
 הכניסה לבניין הראשי של בית החולים
הכניסה לבניין הראשי של בית החולים
 על שם:  יוסף מאיר 
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים כללי
 אוניברסיטה:  אוניברסיטת תל אביב
 בעלים:  שירותי בריאות כללית
 מנכ"ל:  יעקב חן
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1956
 שירותים
 מספר מחלקות:  100
 מיטות:  780
 http://www.mmc.org.il
 גאוגרפיה
 כתובת:  טשרניחובסקי 59 כפר סבא
 מיקום:  כפר סבא
 קואורדינטות:  32°10′55″N 34°53′45″E﻿ / ﻿32.18192778°N 34.89585°E﻿ / 32.18192778; 34.89585
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) מרכז רפואי מאיר(למפת נתניה רגילה) מרכז רפואי מאיר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז רפואי מאיר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז רפואי מאיר  he מרכז רפואי מאירhe מרכז רפואי מאירמפת  __ כפר סבא [‌למפה דינמית של גוש דן וסביבותיו‌]מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון ממזרח: קלקיליה מדרום: __ הוד השרון ממערב: __ רעננה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מרכז רפואי מאיר הוא בית חולים בכפר סבא השייך לקבוצת שירותי בריאות כללית. בית החולים קרוי על שמו של ד"ר יוסף מאיר.
היסטוריה

בניית מבנה בית החולים החלה בסוף שנת 1950. על פי התכנית המקורית יועד בית החולים לכלול כ-200 מיטות, אך לבקשת משרד הבריאות הוא הורחב ל-400 מיטות אשפוז. כבר בשנת 1952 הוצא להסב את בית החולים לבית חולים כללי, אך ההצעה לא נתקבלה. בסוף 1953, לאחר השלמת השלד, נדון הקמת בית החולים בכנסת והוחלט שלאור המצב המתקדם של הבנייה, תושלם בניית בית החולים, למרות הירידה בצורך במקומות אשפוז לחולי ריאה. בית החולים נחנך ביולי 1956 כבית חולים לחולי שחפת וריאה, על ידי קרן נכות של קופ"ח כללית, ונוהל על ידי ד"ר הופרט. בית החולים תוכנן להכיל 400 מיטות אשפוז במבנה בן 7 קומות. הוא קלט חולי שחפת מבית החולים במגדיאל שהוסב לבית חולים לחולי נפש ומבית החולים ברעננה שמבנהו הוסב לבית חולים שיקומי, בית לוינשטיין. לאחר פתיחתו הכיל בית החולים 210 מיטות אשפוז ב-5 קומות בלבד, ובקופת חולים התנהל דיון על המשך דרכו של בית החולים. הצעה אחת הייתה להכניס אליו מיטות אשפוז גריאטריות ולמחלות כרוניות ממושכות והצעה אחרת גרסה שיש להפוך את בית החולים לבית חולים כללי. לבסוף הוסכם בין קופת החולים ומשרד הבריאות על הסבת בית החולים לבית חולים כללי, מהלך שנעשה בסוף אוקטובר 1962.
במהלך שנות ה-60 הוקמו מחלקות נוספות. מחלקות פנימיות, כירורגיות, אורתופדיה, אורולוגיה, עיניים, א.א.ג. ומחלקת ילדים. בשנת 1968 התמנה ישראל ברודרמן לנהל את מחלקת הריאות. במהלך תקופת ניהולו פיתח פרופ' ברודרמן את המחלקה והקים בתוכה יחידה לטיפול נמרץ נשימתי ראשונה בישראל, ובעלת מעבדה, שלימים התפתחה והפכה ל"מכון לחקר הנשימה".
בשנות ה-70 נבנה בנין מרפאות חוץ, לאחריו במהלך שנות השמונים נוסף בנין "שטולברג", בעוד הבניין הראשוני (הישן) הוגדר בשם בנין אשפוז.
בשנת 1977 הוקם מכון גסטרו ומחלות הכבד, בהנהלת בן-ציון נוביס.
בשנת 1978 נסגר והועבר בית היולדות הישן בכפר סבא (רחוב גלר) לאחריות מרכז רפואי מאיר. המחלקה עברה למשכנה בבנין שטולברג.
בשנת 2017, הוחל בתכנון הרחבת בית החולים, על פי תוכנית המכונה "מרכז תומך לבית החולים מאיר". לפי התוכנית יוקם מבנה על שטח מגרשי החנייה, מבנים בשטח של כ-97 אלף מ"ר, שיכללו מרכז מסחרי, משרדים, שירותים עסקיים, מרפאות, מעבדות, מכונים, מלונית ומלון עסקים, בנוסף ל-450 יחידות דיור מוגן, דיור סיעודי, מעונות סטודנטים ומגורי רופאים ואחיות. בגלל התנגדויות דיירים משכונת סביוני כפר סבא, הבניין לא הוקם ובמקום הושקעו התקציבים בשיפוץ קומת הקרקע בכניסה לבנין שטולברג. בנוסף הוקם בו מרכז רווחה הכולל חנות פארם, חנויות ביגוד והנעלה, מתחם מזון ועוד. נכון לשנת 2025 ישנן כ- 70 מחלקות בכלל המרכז הרפואי מאיר.
בשנת 2018, לא אסר בית החולים על הכנסת חמץ לשטחו בפסח, לראשונה לאחר מספר שנים, ולמרות הנחיית משרד הבריאות שלא לאפשר הכנסת חמץ לבתי החולים ברחבי הארץ.
באפריל 2024 קיבל מערך הטראומה, בראשות ד"ר אורי יסלוביץ', הכרה רשמית מטעם משרד הבריאות כמרכז טראומה אזורי.
בשנת 2019 בוטל יעוד המנחת ובמקומו הוקם "בנין 20", הכולל חדר מיון חדש ומחלקות נוספות. ב-27 מאי 2024 נחנכה המחלקה החדשה לרפואה דחופה בפועל עברה המחלקה למשכנה החדש ב-25 יוני 2024. המחלקה החדשה כוללת חדרים אישיים, מכון דימות צמוד, חדר טראומה משוכלל ומערכות ותשתיות מתקדמות.
במאי 2024, הוקמה שלוחה של המרכז לרפואה דחופה ילדים מאיר, "מאיר קידס", במרפאת רמב"ם בעיר הרצליה.
פעילות

בית החולים משרת אוכלוסייה של כ-450,000 תושבים, אוכלוסיית האזור הפרושה מגשר הירקון על כביש פתח תקווה בדרום ועד לכביש נתניה בצפון. בתחום זה כלולות מספר ערים גדולות: רמת השרון, הוד השרון, כפר סבא, הרצליה, רעננה ומספר ניכר של יישובים, כפרים וערים.
במרכז הרפואי מאיר כלולים אגפים נוספים, בנין מעבדות כולל מעבדות מחקר ומחלקת דימות (רנטגן). בנין פינקוס כל אגף הילדים, כולל ספורט ילדים. בבנין זה כלולים גם אגף הלוגיסטיקה של בית החולים וכן בית המרקחת של בית החולים. במבנה נפרד (קרקע) בנין אחזקה והנדסה. בעבר נכלל גם מנחת מסוקים, בצד המערבי של בית החולים.
בית החולים מסונף לבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב ומרבית המחלקות והיחידות, אם לא כולן, מוכרות לצורך התמחות במקצועות הרפואה. המחלקות משתתפות באופן פעיל בהדרכת סטודנטים לרפואה בלימודים הקליניים. בבית החולים מספר רב של רופאים בעלי מינוי אקדמי.
מעבדות בית החולים מסונפות לאוניברסיטת בר-אילן.
בסמיכות למרכז הרפואי קיים בית הספר לסיעוד המכשיר אחיות לקראת הסמכה בעיסוק ולרכישת תואר ראשון אקדמי בסיעוד (B.N). בית הספר מסונף לאוניברסיטת תל אביב.
במרכז הרפואי מאיר פועלים כ־3000 (נכון ל-2022) אנשי צוות רפואה, סיעוד, פארא-רפואה ועובדי מינהל ומשק. המרכז מכיל כ-800 מיטות אשפוז ומתבצעים בו כ-18,000 ניתוחים בשנה.
פעילות > תווי תקן ואיכות

החל משנת 2008 נושא בית החולים תו תקן בין-לאומי לאיכות ובטיחות ברפואה אשר מבוסס על מודל בין-לאומי של סטנדרטים לאיכות ובטיחות המטופל ומוטמע בשיתוף עם חברת Joint Commission International) JCI). בית החולים הוא אחד משלושה בתי חולים אשר הוענק להם תו תקן זה.
תו תקן Iso 14001 בנושא שמירה על הסביבה ועמידה בסטנדרטיים אקולוגיים, מה שהעניק לבית החולים את התואר "בית חולים ירוק". המרכז הרפואי מאיר הוא הראשון מסוגו בארץ אשר נמצא ראוי לקבל את התו.
בשנת 2021 נמצאו המחלקות לרפואה דחופה (מיון) של המרכז הרפואי מאיר מקבוצת כללית בצמרת בתי החולים הגדולים בישראל ברמת שביעות רצון המטופלים מהטיפול בהם. כך עולה מסקר שביעות רצון שערך משרד הבריאות
פעילות > רפואת ספורט

במסגרת הסכם למתן חסות רפואית לספורטאי הסגל האולימפי שנערך בין שירותי בריאות כללית לבין הוועד האולימפי, נבחר בית החולים מאיר ללוות את ספורטאי העל הישראלים בדרך לאולימפיאדה. בבית החולים הוקם צוות מומחים מיוחד מתחומים שונים, המתמחים בפגיעות ספורט ובטיפול בספורטאים ושם לעצמו כמטרה להוביל את רפואת הספורט בישראל. המרכז אף מבצע מחקרים ומעקבים אחר הספורטאים בשיתוף מכון וינגייט. בנוסף מטפל הצוות בספורטאים נוספים מקבוצות כדורגל וכדורסל כדוגמת מכבי תל אביב בכדורגל, בני השרון בכדורסל ועוד.
במסגרת העיסוק ברפואת ספורט, קיימת יחידה נפרדת - רפואת ספורט ילדים - בראשותו של פרופ' דן נמט. מטרת היחידה לדרבן ילדים, נוער ומתבגרים לעסוק בספורט, בשגרה ובמגמות תחרותיות, לשמירה על בריאותם ולהימנע מהשמנת יתר בקרב ילדים. היחידה פועלת בשיתוף עם מחלקת ילדים, יוזמת סדנאות והדרכות מתאימות לילדים, תוך מעקב ופיקוח על ביצועיהם של הילדים. היחידה גם משלבת מחקר בתחום זה.
גלריה

מרכז לרפואה דחופה (מלר"ד)
המנהלים הרפואיים של המרכז הרפואי מאיר לדורותיו

ד"ר יוסף קוט (1962–1970)
ד"ר עמיאל ינאי (1971–1984)
ד"ר ענתבי שלמה (1985–1987)
ד"ר אשר פורת (1988–1999)
פרופ' אהוד דודסון (2000–2006)
ד"ר מיכאל שרף (2007)
ד"ר אשר אלחיאני (2008–2011)
ד"ר איתן וירטהיים (2011–2019)
ד"ר ירון מושקט (2019–31.10.2024)
ד"ר יעקב חן (1.11.2024–)
לקריאה נוספת

Moshe Zarhy. Health Facilities in Israel, Dom publishers, 2014. pp. 161-175. ISBN 978-3-86922-340-7
בית"ר תל אביב

.
בית"ר תל אביב היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר תל אביב ומשחקת בליגה ב'. צבעי הקבוצה הם כחול ולבן, ומגרשה הביתי הוא אצטדיון בת ים.
הקבוצה הוקמה בשנת 1934 כבית"ר תל אביב והיא נמנית עם המועדונים הוותיקים ביותר בישראל, כאשר לפני קום מדינת ישראל זכתה פעמיים בגביע הארץ-ישראלי, ולאחר מכן הייתה ממייסדות הליגה הבכירה בישראל בעונת 1949/1950. בשיאה שיחקה הקבוצה כ-30 עונות בליגה הבכירה בישראל, אך לקראת סוף המאה ה-20 ירדה מגדולתה, ובשנת 2000 התאחדה עם שמשון תל אביב לקבוצה אחת שנקראה בית"ר שמשון תל אביב. בשנת 2011 פרשה שמשון מהאיחוד והקבוצה התאחדה עם קבוצת עירוני רמלה ונקראה בית"ר תל אביב רמלה. בשנת 2019 פורק האיחוד עם רמלה והקבוצה התאחדה עם מכבי עירוני בת ים ונקראה בית"ר תל אביב בת ים. בשנת 2023 נפרדה הקבוצה מבת ים ושם הקבוצה חזר לבית"ר תל אביב.
היסטוריה > בית"ר תל אביב > לאחר קום המדינה

בעונה הראשונה של הליגה הבכירה תחת מדינת ישראל, עונת 1949/1950 שיחקה בית"ר וסיימה במקום השישי. בעונת 1954/1955, שחקן בית"ר ניסים אלמליח קבע שיא וכבש 30 שערים בעונה אחת, שיא אשר החזיק מעמד 61 שנים עד שנשבר על ידי ערן זהבי בעונת 2015/2016. בהמשך שנות ה-50 התנדנדה בית"ר תל אביב בין הליגה הבכירה לליגת המשנה.
בתחילת שנות ה-60, עקב מצבה הרע של הקבוצה, שעמדה לרדת ליגה, נקטה בית"ר תל אביב במהלך חריג לאותה תקופה, והחתימה שני שחקנים זרים דרום אמריקניים, אנטוניו בונזי וקרלוס בוסטמנטו, אשר שיחקו בקבוצה כמה שנים, אך לא הושיעו אותה מלרדת לליגת המשנה ב-1960/1961. ב-1963/1964 סיימה במקום הראשון בליגה א' (ליגת המשנה דאז) ועלתה חזרה לליגה הבכירה, אולם הצליחה לשרוד רק עונה אחת, לפני שירדה בסיום עונת 1965/1966. שלוש עונות לאחר מכן הצליחה לעלות שוב לליגה הבכירה ב-1968/1969 שם הצליחה להתברג בשנות ה-70, בחלק האמצעי של הליגה, כאשר בשורותיה כיכב בהתקפת הקבוצה משה "קיש" רומנו, שהגיע אליה בהעברה משמשון תל אביב. בין השחקנים המפורסמים והמוכשרים באגודה באותה עת היו השוער אבי ליברמן והבלמים שרגא טופולנסקי ואברהם לב, שיאן ההופעות של הקבוצה בנבחרת ישראל, עם 16 הופעות בינלאומיות.
בשנת 1977 העפילה בית"ר תל אביב לגמר גביע המדינה בו הפסידה 0–1 למכבי תל אביב. גם בליגה של עונת 1976/1977 חוותה הקבוצה הצלחה מסוימת כשסיימה במקום הרביעי, הגבוה שלה מזה עשור. בעונת 1979/1980 ירדה הקבוצה שוב לליגת הארצית יחד עם קבוצת האגודה מירושלים, בית"ר ירושלים, אולם שניהן חזרו יחד עם מכבי חיפה לליגה הבכירה בסיום העונה שלאחר מכן, ב-1980/1981. אולם בית"ר תל אביב לא הצליחה לשרוד וירדה עונה לאחר מכן שוב לליגת המשנה בסיום עונת 1981/1982, וחזרה מיד לאחר מכן, וכך קרה שוב בהמשך העשור בעונת 1984/1985 כאשר היא חוזרת כבר בעונה שלאחר מכן. התקופה הטובה יחסית של הקבוצה הייתה בסוף שנות השמונים ובתחילת שנות התשעים, כשכוכבה הגדול באותה התקופה היה ניסים כהן, אשר הוביל את הקבוצה לצמרת הליגה כחלק מ"שלושת הכהנים" יחד עם הקשר ניסן כהן והחלוץ ירון כהן. החל מעונת 1987/1988 העפילה הקבוצה לפלייאוף העליון בליגה הבכירה במשך חמש עונות רצופות, ובעונת 1990/1991 סיימה במקום השלישי, הגבוה ביותר בתולדותיה (בימים שאחרי קום המדינה), תחת הדרכתו של המאמן יצחק שום. אך בסיום העונה שלאחר מכן, ב-1992/1993 ירדה שוב לליגת המשנה. בעונת 1995/1996 ירדה בפעם האחרונה מהליגה הבכירה, ומאז הידרדרה הקבוצה לליגות הנמוכות יותר, כשבסיום עונת 1998/1999, מוצאת את עצמה בית"ר תל אביב בליגה השלישית בישראל, משם מצליחה הקבוצה לחזור רק עשור לאחר מכן.
היסטוריה > במאה ה-21 - התמזגויות עם קבוצות אחרות

בשנת 2000 התאחדה הקבוצה עם שמשון תל אביב, והקבוצה המאוחדת נקראה בית"ר שמשון תל אביב. הקבוצה שיחקה בליגה הארצית, אז הליגה השלישית, וניסתה להעפיל לליגת המשנה ללא הצלחה. הישג השיא של הקבוצה היה בעונת 2007/2008 כאשר העפילה לחצי גמר גביע המדינה, לאחר שהדיחה את קבוצות ליגת העל מכבי תל אביב ועירוני קריית שמונה ואת קבוצת הפועל פתח תקווה מהליגה הלאומית. בחצי הגמר הודחה על ידי הפועל תל אביב לאחר דו-קרב בעיטות עונשין. בסוף עונת 2008/2009 העפילה הקבוצה מהליגה השלישית לליגת המשנה, הליגה הלאומית, ובעונת 2009/2010 סיימה במקום ה-12 והצליחה להישאר בליגה.
בשנת 2011 התאחדה הקבוצה עם עירוני רמלה, שהוקמה כמה שנים קודם לכן כהמשכה של בית"ר רמלה שהתפרקה. כתוצאה מהאיחוד עם רמלה פרשה שמשון מהאיחוד והקימה מחדש את קבוצת שמשון תל אביב, והקבוצה החדשה נקראה בית"ר תל אביב רמלה.
בעונת 2011/2012 סיימה הקבוצה במקום השמיני בפלייאוף האמצעי של הליגה הלאומית. בעונת 2012/2013 הייתה הקבוצה בסכנת ירידה ואף הגיעה למשחקי המעבר לליגה השלישית, אך ניצחה וניצלה מירידה.
בעונת 2013/2014, לראשונה מאז האיחוד, הצליחה להגיע לפלייאוף העליון בליגה הלאומית, וסיימה את העונה במקום השביעי בטבלה. בעונת 2014/2015 סיימה הקבוצה במקום ה-12 בליגה הלאומית, ובגביע המדינה הודחה בסיבוב ח' על ידי מכבי תל אביב.
בעונת 2015/2016 סיימה הקבוצה במקום ה-9 בליגה הלאומית, ובגביע המדינה העפילה לשלב רבע הגמר לאחר שהדיחה בשמינית הגמר את הפועל רעננה מליגת העל. בשלב רבע הגמר הודחה על ידי אלופת המדינה, הפועל באר שבע.
עונת 2016/2017 היוותה עונת שיא עבור הקבוצה המאוחדת, שהצליחה לסיים במקום השלישי בליגה, וסיימה מרחק של 3 נקודות בלבד מהפועל עכו שהעפילה לליגה הבכירה. בגביע המדינה הודחה הקבוצה בשמינית הגמר לאחר שהפסידה למועדון ספורט אשדוד מליגת העל בבעיטות הכרעה. בעונת 2017/2018 שוב העפילה הקבוצה לפלייאוף העליון, וסיימה את העונה במקום הרביעי בטבלה. בעונת 2018/2019 סיימה הקבוצה במקום השביעי בליגה בפלייאוף העליון, ובגביע הודחה בסיבוב ז' על ידי הפועל באר שבע.
במאי 2019 פורק האיחוד עם רמלה, ביוזמת ראש העירייה מיכאל וידל, שביקש להקים את בית"ר רמלה מחדש כקבוצה עצמאית. לאחר מכן בית"ר תל אביב התאחדה עם קבוצת "מכבי עירוני בת ים" ושינתה את שמה לבית"ר תל אביב בת ים. במסגרת האיחוד העביר המועדון את כל פעילותו לבת ים, כולל מחלקת הנוער, והסיכום הוא שקבוצת הבוגרים תעבור לשחק באצטדיון העירוני בבת ים בעתיד לאחר שישודרג לדרישות הליגה הלאומית. לקראת עונת 2019/2020 סיכמה הקבוצה על מעברה הזמני לאצטדיון העירוני בנס ציונה.
בעונת 2020/2021, במסגרת משחקי גביע המדינה, ניצחה הקבוצה את עירוני קריית שמונה מליגת העל והביסה 4–0 את בני סכנין, גם כן מליגת העל, בדרך אל חצי גמר הגביע בו הפסידה בפנדלים להפועל תל אביב 7:6.
בעונת 2021/2022, עוד באפריל 2022 לפני סיום הליגה, ירדה הקבוצה רשמית לליגה א’ (הליגה השלישית), כאשר נקבע כי היא תישאר במקום האחרון בליגה הלאומית עד לסיום העונה, והקבוצה חזרה לליגה השלישית בישראל לראשונה אחרי יותר מעשור בו בילתה בליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן, עונת 2022/2023 ירדה הקבוצה לליגה ב' ממקום אחרון.
בשנת 2023 נפרדה בית"ר תל אביב מבת ים, 23 שנים מאז שונה שמה לראשונה, חזרה הקבוצה לשמה ההיסטורי והמקורי - בית"ר תל אביב.
תארים והישגים

ליגת ארץ ישראל:
סגנות (2): 1940, 1946/1947
גביע המדינה:
זכייה (2) : 1940, 1942
סגנות (2): 1947, 1976/1977
גביע הטוטו לליגת המשנה:
זכייה (2): 1993/1994, 2021/2022
שחקנים בולטים בעבר

לוניה דבורין
נתן פנץ
ארנסט וינברגר
יצחק שניאור
ניסים אלמליח
נחמיה חליבה
משה חליבה
אליעזר שפיגל
גיורא שפיגל
מרדכי שפיגלר
אלי בן אמו
משה רומנו
ז'קי פורטוגז
אנטוניו בונזי
יחיאל אבן צור
אברהם בוגדנוב
בנימין בלנרו
מיורה יחזקאל
משה לרמן
אליעזר צוויג
גברי בן שמעון
מאיר בר ציון
הרצל חסון
רונן זייגרמן
יצחק גמבש
עלי מוחמד
יעקב גמבש
רפי פרל
רפי תשובה
קרלוס בוסטמנטו
אברהם לב
אברהם "חולי" לוי
משה הופטמן
שמואל דוד
יוסף שמריה
שבתאי טורס
יעקב כהן
שמעון כהן
שרגא טופולנסקי
אבי ליברמן
שלום רוקבן
משה פיזנטי
אריה חביב
ניסים כהן
ניסן כהן
ירון כהן
ישראל מאיה
משה אייזנברג
רונן שוויג
דלי ואלדס
איגור פטרוב
ויאצ'סלב סוקריסטוב
איציק קורנפיין
שגיא שטראוס
רועי יהודה
אודי כבודי
שי עובדיה
מנחם קורצקי
יניב אברג'יל
שאהין דינייב
יונתן כהן
שמואל אברהמי
ראו גם: קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב
שחקנים בולטים בעבר > זוכים בתואר מלך השערים של ליגת העל במדי בית"ר תל אביב

| עונה | שם השחקן | שערים | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1954/1955 | ניסים אלמליח | 30 | היה שיא הכיבושים בעונה אחת במשך 61 שנה, עד שנת 2016 |
| 1955/1956 | אברהם לוי | 16 | יחד עם מיכאל מיכאלוב מהפועל תל אביב |
| 1972/1973 | משה רומנו | 17 |  |
צוות מקצועי

| --- | --- |
מאמן ראשי: ישראל ארז בלפר
עוזר מאמן: ישראל ניב סידי, רן אליאס
מאמן שוערים: ישראל גיא נחשון
מאמן כושר: ישראל נועם קלמנוביץ
מנהל מקצועי מחלקת נוער: ישראל אדיר מונייר
לקריאה נוספת

זוהיר בהלול, רמי ברוש, יגאל ביטון, האנציקלופדיה לכדורגל ישראלי, כרך ג', עמ' 203 - 208, הוצאת ישראגול, 2011
עומר עינב, עומדים בשער: כדורגל ויחסי יהודים וערבים בא"י–פלסטין, 1917–1948, הוצאת עם עובד, תשפ"ב 2022
הערות שוליים

↑  יונתן גינזבורג, ‏דורון ממן מונה למאמן בית"ר תל אביב, באתר ONE‏, 27 ביוני 2023
↑  גביע ארץ-ישראלי ל"ביתר", דבר, 19 במאי 1940
↑  בית"ר ת"א זכתה בגביע א"י לשנת תש"ב, המשקיף, 5 ביולי 1942
↑  לוניה והמנורה, עמוד 23
↑  ראש העיר רמלה חתם על הסכם פרידה מבית"ר ת"א, באתר ONE‏, 29 במאי 2019
↑  איחוד ראשון עם תל אביב: שננו את השם "בית"ר תל אביב־בת ים", אתר Mynet בת ים, אבי נעים, 22 במאי 2019
↑  בני סכנין נגד בית"ר ת"א בת ים, 21/04/2021, באתר ערוץ הספורט, 21 באפריל 2021
↑  יונתן גינזבורג, ‏דורון ממן מונה למאמן בית"ר תל אביב, באתר ONE‏, 27 ביוני 2023
↑  עמוד השחקן של אברהם בוגדנוב באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
↑  עמוד השחקן של בנימין בלנרו באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
↑  עמוד השחקן של יצחק גמבש באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
↑  עמוד השחקן של יעקב גמבש באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420561005171 
הסמל הישן של בית"ר תל אביב
סמל המועדון בתקופת האיחוד עם שמשון תל אביב
סמל המועדון בתקופת האיחוד עם רמלה
סמל המועדון בתקופת האיחוד עם בת ים
יוסף קרדונר

| --- | --- |
קרדונר באומן, ערב ראש השנה תשע"ו
קרדונר באומן, ערב ראש השנה תשע"ו
 לידה:  1969 (בן 56 בערך) פתח תקווה, ישראל
 שם לידה:  גלעד קרדודניס
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  זמרה, גיטרה
 http://yosefkarduner.com/
 
יוסף קרדונר (נולד בשם גלעד קרדוניס ב-1969) הוא זמר ומלחין חוזר בתשובה חסיד ברסלב. נחשב לאחד מחלוצי ז'אנר המוזיקה היהודית המקורית שראשיתו בשנות ה-90 של המאה ה-20.
קורות חייו

נולד בשם גלעד קרדוניס בפתח תקווה ב-1969. בנעוריו שיחק כדורגל בקבוצת הנערים של הפועל פתח תקווה. בעקבות פציעה פנה ללימודי מוזיקה – נגינה בגיטרה ושירה. כשהיה בן 18 התגרשו הוריו. ב-1987 התגייס לצה"ל, ואת שירותו הצבאי עשה בלהקת פיקוד צפון לצד אחינועם ניני ודני שטג ובפיקודו של יצחק אזולאי. בהמשך שירותו הצבאי עבר ללהקת "רוק בירוק" של מפח"ש, שם שירת לצד אבישי כהן. עם שחרורו מצה"ל הקים להקת רוק והשתלב כגיטריסט וכזמר רקע בלהקה הייצוגית של פתח תקווה, "עבר הווה עתיד", בניהולו המוזיקלי של עוזי חיטמן.
בתחילת שנות התשעים החל בתהליך של חזרה בתשובה, במהלכו שינה את שמו מגלעד קרדוניס ליוסף קרדונר, כשם משפחתו של רבי ישראל קרדונר, שהיה מורו של רבי ישראל דב אודסר. בריאיון עמו סיפר כי שיר חסידי ששמע באקראי (השיר ידיד נפש של הזמר החסידי אברהם פריד) השפיע עליו עמוקות בתהליך התשובה.
קרדונר למד בישיבת ברסלב לבעלי תשובה במגדיאל, ולאחר מכן אצל הרב שמעון ויזנפלד שהפך לרבו. לאחר הפסקה של כחצי שנה בעבודתו המוזיקלית, כשהיה בהתבודדות בפרדס כמנהג חסידות ברסלב, התנגן בראשו הלחן של "שיר למעלות" (פרק קכ"א בתהלים), וכששב לביתו מיהר לרשום את מנגינת השיר בתווים על מנת לזכור אותו. בעקבות אירוע זה קרדונר ביקש לשוב ולעסוק במוזיקה, והוא עשה זאת לאחר שקיבל את ברכתו של הרב ויזנפלד. קרדונר הוסיף ליצור מוזיקה כבעל תשובה, למילים מהמקורות ומכתבי חסידות ברסלב (לרוב קטעים מליקוטי מוהר"ן).
נשוי ואב לשבעה, מתגורר בבית שמש.
יצירתו

אלבומיו הראשונים של קרדונר הופיעו באמצע שנות התשעים. קרדונר היה לאחד מחלוצי המוזיקה היהודית המקורית (במקביל ליוצרים כעדי רן), שהתפתחה אז בעיקר הודות לחדירתם של חוזרים בתשובה ברסלביים לתעשייה המקומית. להבדיל מן המוזיקה החסידית המיינסטרימית שפעלה בתקופה זו, המוזיקה היהודית התאפיינה בשירה בעברית צברית נטולת-מבטא יידי, בתזמור אקוסטי ומינימלי יחסית ובפנייה אל קהל-יעד רחב יותר, מעבר לגבולות המגזר החרדי ואף הדתי לאומי. עבודותיו של קרדונר תרמו להרחבת הרפרטואר המוזיקלי היהודי ופתחו פתח להופעתן של להקות כגון "המדרגות" ו"בין השמשות", וכן להתפתחות הטרנד היהודי בקרב מוזיקאים רבים בעשור הראשון של המאה ה-21 – חילוניים, דתיים ובעלי תשובה.
המוזיקה של קרדונר מאופיינת בפשטות מלודית ובחזרות רבות, ובכך היא ממשיכה במובן מסוים את הקו המלודי של רבי שלמה קרליבך, אולם עם זאת היא נחשבת למורכבת בהרמוניות ובמקצבים שלה, והיא מטמיעה בתוכה השפעות רבות ומגוונות: החל מרוק רך ורוקנרול וכלה בג'אז ובמוזיקה לטינית.
קרדונר התפרסם בעיקר בזכות לחנו לתהילים קכ"א ("שיר למעלות"). השיר זכה במרוצת השנים לכמה וכמה ביצועים, על ידי יוצרים מפורסמים, ובהם נינט טייב, זהבה בן ומוש בן ארי. על כך אמר קרדונר בריאיון לעיתון "בשבע":
פעם כאב לי שעשו את זה, כי רציתי שהשיר יישאר בתמימות ולא יערבבו איתו עוד שירים, דתות אחרות או בנות. אבל אנשים לקחו את השיר בלי רשות, הקליטו ושרו. ניסיתי לעצור את זה ולא הצלחתי, מרוב שאהבו את השיר הזה, לקחו אותו. היום זה כבר לא מפריע לי, זה הגיע לכלל ישראל. אנשים אומרים לי: 'אני לא מתפלל, השיר הזה הוא התפילה שלי'. אני רואה את זה כמתנת שמיים מאוד גדולה
הערות שוליים

↑  טל רותם, "הזמיר של ברסלב: ריאיון עם יוסף קרדונר", אתר "ברסלב"
↑  תומר פרסיקו, "טרנד המוזיקה היהודית", אתר "Notes"‏, 2.11.2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417774905171  GND: 1215603444  ISNI: 0000 0001 0825 0344  LCCN: n2012056375  MusicBrainz: 0357fb79-87ef-4e98-a219-9a09ed39cd25  VIAF: 160711944   WorldCat (עם VIAF): 160711944
פילוסופיה יוונית

הפילוסופיה היוונית עסקה בתפקידם של ההיגיון והחקירה בבניית מאגר הידע והאמונות האנושי. המדע והפילוסופיה המערבית המודרנית נשענים על יסודות רבים שהניחה הפילוסופיה היוונית.
הרקע לצמיחת הפילוסופיה היוונית

לפני היות הפילוסופיה היוונית, שהיא ראשיתה של הפילוסופיה המערבית לפי הגדרתה המקובלת, ההסברים שניתנו לתופעות העולם היו מיתיים. הפילוסופים הראשונים חיו באתוס של בני-זמנם, וככל שהשקפתם הייתה חלוצית, והאופן בו נבחרו מושאיה ונחקרו לא שאב השראה משיח קודם, היא נעשתה מבעד לאספקלריה של התפיסה המיתית.
ניתן לראות זאת בהצהרתו של תאלס לפיה "מקור כל הדברים במים", אשר היא כנראה ביטוי מושגי לרעיון מהמיתולוגיה המצרית והבבלית הקובע שמקור העולם באלי המים הקדומים (האלה נון והאל אנכי או אאה, בהתאמה), ובהנחה המרכזית של ראשוני הפילוסופים בדבר עקביותו של העולם, אשר בבסיסו אחדות כלשהי על אף הריבוי הנצפה בו – הנחה שעוצבה על ידי המגמות הגנטיות-אנתרופומורפיות של המיתולוגיה המסורתית, למשל בתיאוגניה של הסיודוס המתארת את הקוסמולוגיה במונחים גנאלוגיים.
מאפייני הפילוסופיה, שראשיתם כבר בחקירותיהם של ראשוני הפילוסופים, הם המודעות, הכוללנות והרפלקסיביות, ובהם היא נבדלת הן מהתפיסה המיתולוגית שקדמה לה, והן ממסגרות החקירה המאוחרות יותר שנפרדו ממנה. מודעות פירושה חקירה מכוונת, בניגוד להסברים אד-הוקיים. כוללנות פירושה חקירת כל התופעות באשר הן תופעות, בניגוד לחקירת פרגמנטים מובחנים של המציאות או של עולם המושגים (כמו שנעשה למשל בדיסציפלינות המדעיות, כגון הפיזיקה והמתמטיקה). והרפלקסיביות פירושה שמהות החקירה הפילוסופית מהווה בעצמה מושא לחקירה פילוסופית.
מטבע הדברים, אף אילו היה בידנו תיעוד של כל הוגי העת העתיקה, היה קשה לקבוע בנחרצות היכן בדיוק החלה הפילוסופיה, ואכן בשאלה זו אין הסכמה גורפת בין החוקרים. יש המקדימים ומזכים בתואר "ראשון הפילוסופים" את הסיודוס ויש המאחרים עד פארמנידס. אך הרוב מקבלים את עמדתו של אריסטו, לפיו תאלס הוא הראוי לתואר. הוא היה הראשון שנתן הסבר המשקף חיפוש אחר חוקיות ועקרונות מאחדים, וחשוב אף יותר, הסבר אימננטי לעולם (בניגוד לסיפורים מיתולוגיים, שמסבירים דברים באמצעות ישויות "שמחוץ לעולם").
פילוסופיה קדם סוקרטית

פילוסופיה קדם-סוקראטית הוא השם הכולל שניתן לכלל הגותם של הפילוסופים היוונים שפעלו לפני תקופת סוקרטס, וכן לאלו שתקופת פעילותם חפפה לזו של סוקרטס או אף נמשכה לאחריה, אך במרוחק ממנו, כך שלא נודעה לו כל השפעה עליהם.
הפילוסופים הקדם-סוקרטיים עסקו בעיקר בחקר הטבע והעולם (קוסמולוגיה), כלומר בניסיון לספק הסברים לעולם החיצוני כפי שאנו פוגשים אותו בחושינו. כך הם עסקו למשל בתופעות החומריות, כמו מבנה החומר, מהותו והרכבו. הם גם עסקו בשחזור תולדות הטבע עד הגיעו למצבו הנוכחי (קוסמוגוניה), אך לא במה שעתיד לבוא.
רבים מהם הציגו תאוריות המציגות את העולם כמורכב מיסוד אחד, או ממספר יסודות מוגבל.
לא נשתמרו כתבים שלמים מתקופת הקדם סוקראטים, אלא רק מקטעים בודדים וקטעים שצוטטו מדבריהם ביצירות מאוחרות יותר. המקורות עברו סינון, עיצוב ובחירה, לפי תחומי העניין של אלה שמסרו אותם, והגיעו אלינו בדרך כלל כדעות ללא הנמקה.
לרשימת הפילוסופים הקדם סוקרטים
סוקרטס

הפילוסופיה הסוקראטית צמחה על רקע הסופיזם. הסופיסטים היו מורים פרטיים לרטוריקה. חלקם היו פילוסופים בעצמם (למשל פרוטגורס). המקור העיקרי למידע על הסופיסטים הם כתבי אפלטון, וכתבים נוספים של מתנגדיהם. מכתבים אלו עולה כי הסופיסטים ייחסו חשיבות מועטה לאמת, משום שלא חשבו שניתן להשיגה ומכיוון שלא הייתה לה משמעות פוליטית רבה.
סוקרטס פותח את התקופה הקלאסית בפילוסופיה היוונית. הוא היה פילוסוף אתונאי ומהדמויות הבולטות ביותר בתולדות הפילוסופיה המערבית. תרומתו הגדולה ביותר להגות המערבית היא שיטת החקירה שלו, המבוססת על העלאת השערות והפרכתן. סוקרטס היה מורם של פילוסופים יווניים חשובים אחרים, הבולט שבהם הוא אפלטון. בשל רעיונותיו הבלתי מקובלים, שפורשו כדברי כפירה וכגורמים להשחתת המידות, נידון סוקרטס למוות. סוקרטס לא השאיר אחריו כתבים משלו. חלק מרעיונותיו הועלו על הכתב על ידי אפלטון, שאף הוסיף עליהם את פרשנותו שלו.
ציניקנים

הציניקנים היו זרם פילוסופי ואורח חיים חשובים בעת העתיקה ביוון. שמם מגיע כנראה או ממבנה באתונה שהיה קרוי צינוסרגס, שאירח את האסכולה בראשיתה, או מהמילה היוונית לכלב ("קואון") שהיה כינויו של דיוגנס – מייסד הזרם. הוא יסד את הזרם הפילוסופי במחצית השנייה של המאה ה-4 לספירה. עם שינויים שונים, זרם זה המשיך להתקיים עד קצו של העולם הרומי במאה ה-6 לספירה. יש להתייחס לציניקנים כזרם פילוסופי ולא כאסכולה, היות שמדובר ברצף של אנשים שונים במשך הדורות. הם דגלו בצורה זו או אחרת ברעיונתיו של דיוגנס, רעיונות ששימשו כגרעין תפיסתי והתנהגותי משותף לכל האנשים האלו, אך מבלי לפתח אסכולה משותפת ורשמית. גרעין עיקרי זה אומר שתכלית החיים היא האושר והדרך אל האושר מחייבת חיים על פי המידה הטובה וסיפוק הצרכים בהתאם לטבע.
אפלטון ואריסטו

אפלטון ואריסטו השאירו חותם בל ימחה, כל אחד בדרכו, על ההגות המערבית.