stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחמוד חמדי
הערות שוליים

| נבחרת מצרים – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 אל-חדרי •  2 גבר •  3 אל-מוחמדי •  4 ג'אבר •  5 מורסי •  6 חגאזי •  7 פתחי •  8 חאמד •  9 מוחסן •  10 סלאח •   11 קהרבה •  12 אשרף • 13 עבד א-שאפי •  14 סובחי • 15 חמדי • 16 אכרמי • 17 א-נני • 18 שיקבאלה • 19 א-סעיד • 20 סמיר • 21 טרזגה • 22 וארדה • 23 א-שנאווי • מאמן: קופר |  1 אל-חדרי •  2 גבר •  3 אל-מוחמדי •  4 ג'אבר •  5 מורסי •  6 חגאזי •  7 פתחי •  8 חאמד •  9 מוחסן •  10 סלאח •   11 קהרבה •  12 אשרף • 13 עבד א-שאפי •  14 סובחי • 15 חמדי • 16 אכרמי • 17 א-נני • 18 שיקבאלה • 19 א-סעיד • 20 סמיר • 21 טרזגה • 22 וארדה • 23 א-שנאווי • מאמן: קופר | מצרים |
| נבחרת מצרים – גביע אפריקה לאומות 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 א. א-שנאווי •  2 ב. אל-מוחמדי •  3 א. אל-מוחמדי •  4 ג'אבר •  5 גזאל •  6 חגאזי •  7 טרזגה •  8 חאמד •  9 מוחסן •  10 סלאח •   11 סולימאן •  12 אשרף • 13 מנצור •  14 עלי • 15 חמדי • 16 מ. א-שנאווי • 17 א-נני • 18 קוקה • 19 א-סעיד • 20 עלאא • 21 עמאד • 22 וארדה • 23 גנש • מאמן: אגירה |  1 א. א-שנאווי •  2 ב. אל-מוחמדי •  3 א. אל-מוחמדי •  4 ג'אבר •  5 גזאל •  6 חגאזי •  7 טרזגה •  8 חאמד •  9 מוחסן •  10 סלאח •   11 סולימאן •  12 אשרף • 13 מנצור •  14 עלי • 15 חמדי • 16 מ. א-שנאווי • 17 א-נני • 18 קוקה • 19 א-סעיד • 20 עלאא • 21 עמאד • 22 וארדה • 23 גנש • מאמן: אגירה | מצרים |
| נבחרת מצרים – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 א-שנאווי •  2 עבד אל-מונעם •  3 כמאל •  4 א-סוליה •  5 פתחי •  6 חגאזי •  7 טרזגה •  8 עאשור •  9 שריף •  10 סלאח •   11 ר. סובחי •  12 אשרף • 13 פתוח •  14 מוחמד • 15 מחמוד חמדי • 16 אבו גבל • 17 א-נני • 18 לאשין • 19 א-סעיד • 20 עלא • 21 זיזו • 22 מרמוש • 23 מ. סובחי • 24 גאד • 25 תאופיק • 26 עאדל • 27 מחמוד חמדי • 28 מרואן חמדי • מאמן: קיירוש |  1 א-שנאווי •  2 עבד אל-מונעם •  3 כמאל •  4 א-סוליה •  5 פתחי •  6 חגאזי •  7 טרזגה •  8 עאשור •  9 שריף •  10 סלאח •   11 ר. סובחי •  12 אשרף • 13 פתוח •  14 מוחמד • 15 מחמוד חמדי • 16 אבו גבל • 17 א-נני • 18 לאשין • 19 א-סעיד • 20 עלא • 21 זיזו • 22 מרמוש • 23 מ. סובחי • 24 גאד • 25 תאופיק • 26 עאדל • 27 מחמוד חמדי • 28 מרואן חמדי • מאמן: קיירוש | מצרים |
מפרץ וינדלס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  77°42′00″S 167°40′01″E﻿ / ﻿77.7°S 167.667°E﻿ / -77.7; 167.667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ וינדלס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ וינדלס
 
מפרץ וינדלס (באנגלית: Windless Bight; מילולית: "מפרץ ללא רוח") הוא מפרץ גדול, החודר אל חופו הדרומי של האי רוס, שבאנטארקטיקה.
המפרץ ממוקם ממזרח לחצי האי האט פוינט.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפרץ ניתן לו על ידי משלחת החורף (winter journey party) של משלחת החקר האנטארקטית הבריטית (משלחת טרה נובה) 1910-13, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910–1913. משלחת החורף חקרה את האזור בפיקודו של אדוארד אדריאן וילסון.
שם זה ניתן למפרץ בשל כך שלא היה בו רוח בעת שגילו אותו. באנגלית "וינדלס" משמעו "ללא רוח".
לקריאה נוספת

• Barrett, Peter & Carter, Lionel & Dunbar, G. & Dunker, E. & Giorgetti, Giovanna & Harper, Margaret & Mckay, Robert & Niessen, Frank & Nixdorf, Uwe & Pyne, A.R. & Riesselman, Christina & Robinson, Natalie & Hollis, Christopher & Strong, C.P.. (2005), , Antarctic Data Series 25, Antarctic Research Centre
• William P. O'Connor, David H. Bromwich, , RMetS Volume114, Issue482 July 1988 Part A Pages 917-938, https://doi.org/10.1002/qj.49711448205
• Krissek, L.; Browne, G.; Carter, L.; Cowan, E. A.; Dunbar, G.; McKay, R.; Naish, T.; Powell, R. D.; Reed, J. Wilch, T.; and ANDRILL-MIS Science Team, , ANDRILL Research and Publications. 22
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
מפרץ ויקטור

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  66°20′00″S 136°30′00″E﻿ / ﻿66.3333°S 136.5°E﻿ / -66.3333; 136.5
 נתונים מדיניים
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ ויקטור(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ ויקטור
 
מפרץ ויקטור (באנגלית: Victor Bay) הוא מפרץ הממוקם בארץ אדלי שבאנטארקטיקה.
רוחב פתחו (רוחב שפכו של המפרץ אל הים) של מפרץ ויקטור 30 קילומטרים; אורכו של מפרץ ויקטור (אורך חדירתו אל תוך היבשת) 13 קילומטרים.
המפרץ ממוקם בין נקודת פורקווה פה לבין סלע מתיו.
המפרץ מאופיין בשורה של שרשרת קרחונים שנשברו מלשון הקרח היוצאת מקרחון קומנדנט שארקו.
היסטוריה > מיפוי המפרץ

המפרץ מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע הייג'אמפ (מבצע קפיצה לגובה) של צי ארצות הברית שנערך בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1946–1947.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפרץ ניתן לו על ידי הוועדה המיעצת לשמות אנטארקטיים של ארצות הברית (Advisory Committee on Antarctic Names ;בראשי תיבות: US-ACAN).
המפרץ נקרא על שם פול-אמיל ויקטואר, שהיה דירקטור באגודה הצרפתית לחקר הקטבים (Expeditions Polaires Francaises), אשר ארגנה את משלחת החקר הצרפתית לגרינלנד בין השנים 1948–1951, ומשלחת החקר לאנטארקטיקה שנערכה בין השנים 1948–1953, וכן את משלחת המחקר לאנטארקטיקה שנערכה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1955–1956.
הערות שוליים

↑  Gazetteer - Victor Bay, Australian Antarctic Data Centre
מסתובב

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אביב גפן בהשתתפות מתי כספי
 מתוך האלבום סדקים
 יצא לאור:  19 באוגוסט 2014
 שפה:  עברית
 אורך:  3:43
 כתיבה:  אביב גפן
 לחן:  אביב גפן
 הפקה:  יועד נבו
"מסתובב" הוא סינגל של אביב גפן ומתי כספי שיצא לאור בשנת 2014, ונכלל באלבום סדקים של אביב גפן. השיר נכתב והולחן על ידי גפן, והופק על ידי יועד נבו.
רקע

השיר, שכונה באתר ynet "שיר נדודים ישראלי ושמח", יצא לאור בתקופת מבצע צוק איתן. גפן וכספי תהו בתחילה אם זהו הזמן הנכון להוציא שיר שכזה, ולבסוף החליטו השניים כן להוציא את השיר בזמן המבצע, והוא יצא לאור ב-19 באוגוסט 2014.
רקע > שיתוף הפעולה בין גפן לכספי

השילוב בין גפן וכספי, שיתוף פעולה של שני זמרים שביניהם הבדלי גיל וסגנון, הוגדר על ידי כספי כ"לא שגרתי", אך הוא אמר גם שהדבר לא היה מאתגר עבורו:
אין לי בעיה להתחבר לכל עולם מוזיקלי שאני אוהב, ומכאן זה היה הכי קל בעולם. אנחנו אמנם שונים אבל יש לנו אמירה משותפת. השיר הזה צריך להביא את האישיות המוזיקלית של כל אחד מאיתנו בפני עצמה מבלי שאף אחד יוותר עליה. ואז נוצר החיבור הבין אישי הזה. הסיבה שנכנסתי לעניין הזה היא כי אני מאוד אוהב את ההרמוניות ואני אוהב כמובן את המילים של אביב. אני פשוט מאוד מעריך אותו, כך שפשוט זרמתי עם התחושה הטבעית
מבחינת גפן, למרות שהוא וכספי עבדו יחד כמה וכמה פעמים קודם לכן, עכשיו מדובר ב"דבר האמיתי"- דואט עם כספי. גפן גם פרסם פוסט בפייסבוק בו כתב כי רצה לעבוד עמו במשך שנים. בריאיון עם כספי ל-ynet הוסיף גפן:
אני על מתי כספי בערך מ-1995, מאז מנסה לעבוד איתו. זה שיתוף פעולה אמיתי. זה שיר שלי שיש לי כבר המון זמן, שנים. אם שלום חנוך הוא הסינגר-סונגרייטר הראשון בישראל, אז מתי כספי הוא המוזיקאי הגדול מכולם. הוא ממש בספרה אחרת ויסכימו איתי כולם, הוא באמת גאון. כילד וכנער תמיד הסתכלתי מלמטה על אלבומי המופת שלו, והחוויה שלי ואיתו באולפן באמת היתה מצמררת. כי שיר זה דבר שנשאר, הופעה ואירוח זה משהו אחר. אני מקווה שבאוקטובר שיתוף הפעולה הזה יגובה באירוח שלו בהופעה שלי בקיסריה
תוכן השיר

השיר עוסק בנדודים במסגרת חיפוש עצמי של הדובר.
ביקורות

באתר וואלה! NEWS נכתב כי השיר הוא "שיתוף פעולה חיוור" ושחלקו של מתי כספי בשיר הוא "טקסט תמוה שלא מתאים לו על מסיבות".
יוסי חרסונסקי מצידו גם לא החמיא וכתב דברי ביקורת על השיר. חרסונסקי טען כי הסיבה לחיפוש העצמי בשיר אינה ברורה. כמו כן, הוא התייחס לשיר כשיר מיינסטרים. מבחינת ז'אנר, שייך חרסונסקי את גפן לז'אנר הפופ. באשר לשיתוף הפעולה עם כספי, סבר חרסונסקי ששיתוף הפעולה בין השניים הוא כנראה מתוך "מחווה מקצועית" כיוון שכספי, לטענתו, לא מוסיף ערך מוסף לדואט.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | אחד אחד | 1 |  |
|  ישראל | המוביל הארצי | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 8 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 24 |  |
|  ישראל | המוביל הארצי | 1 |  |
הערות שוליים

↑  אביב גפן ומתי כספי משתפים פעולה. האזינו, באתר וואלה, 19 באוגוסט 2014
↑  עמי פרידמן, אביב גפן: "מתי כספי הוא גאון", באתר ynet, 19 באוגוסט 2014
1 2 3  עמי פרידמן, אביב גפן: "מתי כספי הוא גאון", באתר ynet, 19 באוגוסט 2014
1 2 3  מסתובב: אביב גפן ומתי כספי. מתוך האתר של יוסי חרסונסקי
↑  נדב מנוחין‏, קשוב מאוד 63: אביב גפן נופל ברשת של עצמו, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2014
1 2 3  מסתובב, באתר "פזמונט"
↑  המצעד השבועי 30.10.2014, מתוך אתר גלגלצ
| אביב גפן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | זה רק אור הירח (1992) • עכשיו מעונן (1993) • אביב גפן III‏ (1994) • שומקום (1995) • המכתב (1996) • חלולים (1998) • לילות לבנים (1999) • יומן מסע (2000) • ממנטו מורי (2002) • עם הזמן (2006) • Aviv Geffen‏ (2009) • פסיפס (2012) • סדקים (2014) |  |
| אלבומי הופעה | Live‏ (2008) • עכשיו מעונן (2011) |  |
| אלבומי אוסף | ירח מלא – האוסף (1997) • רק שירי אהבה (2007) |  |
| סינגלים שלא נכללו באלבומים | רוקנרול (1999) • הילד של כולנו (2008) • אור קטן בלב (2009) |  |
| אלבומים עם בלאקפילד | Blackfield‏ (2004) • Blackfield II‏ (2007) • Welcome to My DNA‏ (2011) • Blackfield IV‏ (2013) • Blackfield V ‏(2017) • For the Music ‏ (2020) |  |
| מופעים | נשף רוק |  |
| מתי כספי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | מתי כספי (1974) • מתי כספי (הפעמון) (1976) • צד א' צד ב' (1980) • צד נוסף (1980) • סוף היום (1981) • מתי כספי שר סשה ארגוב (1982) • מתתיהו ואלכסנדר (1984) • ילדותי השנייה (1985) • צד ג' צד ד' (1987) • אחד לאחד (1988) • שירים במיץ עגבניות (1989) • בובה מתי (1992) • מתי (1993) • עולם אחר (1998) • דואטים (2000) • את האישה שלי (2005) • נפש תאומה (2010) • כמו בריקוד (2017) |  |
| אלבומי אוסף | כולם שרים את מתי כספי (1975) • בפעם הראשונה (1992) • מתי כספי ואהוד מנור: השירים הגדולים (1994) • חלומות שמורים (1995) • האוסף (1999) • בלדות (2003) • משירי מתי כספי (2003) • המיטב (2004) |  |
| שיתופי פעולה | לא אכפת להם (1970) • ארץ טרופית יפה (1977) • מאחורי הצלילים (1973) • קווים (1981) • שיר אהבה רחוק (1983) • מאחורי הצלילים 1984 (1984) • מאחורי הצלילים 2002 (2002) |  |
| תוכניות והופעות | שירי הבלקן (1980) • עמק הנהר האדום (1981) • ארץ טרופית משגעת (1987) • הופעה חיה בערד (1997) • מה זאת אהבה (2012) |  |
מיכל רוזין

מיכל רוזין (נולדה ב-25 ביוני 1969) היא פוליטיקאית ישראלית; בעבר כיהנה כחברת הכנסת מטעם מרצ וכיו"ר הסיעה.
בכנסת שימשה יו"ר שותפה של השדולה הגאה, יו"ר השדולה לשוויון תעסוקתי, יו"ר השדולה לפלורליזם ושוויון אזרחי, וחברת ועדת חוקה, שקיפות, וחוץ וביטחון.
ביוגרפיה

רוזין נולדה ברמת גן, למדה בתיכון בליך בעיר, ואת שירותה בצה"ל עשתה כקצינת חינוך.
את פעילותה הפוליטית החלה כעוזרת לחברת הכנסת יעל דיין ממפלגת העבודה, בשנים 1993 עד 1994, ולאחר מכן הייתה העוזרת הפרלמנטרית של ח"כ נעמי חזן ממפלגת מרצ עד שנת 1999. במהלך כהונתו של רן כהן כשר התעשייה והמסחר בממשלת ישראל העשרים ושמונה, שימשה לו יועצת בכירה.
עם התפטרות כהן מהממשלה עזבה את תפקידה והחלה לעבוד כלוביסטית עבור מרכז "שתיל" מבית הקרן החדשה לישראל, וכיועצת פוליטית להתאחדות עולי אתיופיה. לאחר מכן, במשך 5 שנים, הייתה מנהלת מחלקה המדיה בקבוצות השיווק "כפיים". בתפקיד זה קידמה פרויקטים עבור עמותות, מועמדים פוליטיים ומטרות ציבוריות כגון עידוד תרומת איברים עבור אדי, קמפיין לעידוד נשים בספורט והקמפיינים הפוליטיים של רן כהן ושל מפלגת מרצ בראשון לציון ובראש העין.
בשנת 2007 החלה לעבוד בעמותת פנים להתחדשות יהודית, בתפקיד מנהלת המחלקה הציבורית והפוליטית. במהלך עבודתה מול ועדות הכנסת ומשרד החינוך, פעלה להשוואת תקציבים בין מערכות החינוך הדתית והממלכתית, ולהפניית כספים אל זרמי היהדות הקונסרבטיבית והיהדות הרפורמית.
באפריל 2008, התמנתה למנכ"לית איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל – קואליציה של תשעה ארגונים שפעלו במטרה למגר את תופעת האלימות המינית ולהעניק זכויות חברתיות לנפגעות תקיפה מינית. בתפקיד זה ארגנה את צעדות המחאה השנתיות ביום המאבק הבינלאומי למניעת אלימות נגד נשים, לקחה חלק בבחירת הפרסומת הסקסיטית של השנה מטעם ארגון ויצו, והובילה את פרסום הדו"ח השנתי של הארגון שמוצג מדי שנה בכנסת. הביעה דעתה במספר פרשיות שבהן הועלו טענות לאונס ולהטרדה מינית שחלקן הסתיימו בהרשעות, והובילה את תגובת הארגון מולן – פרשת משה קצב, חקירתו של ניצב אורי בר-לב בחשד להטרדה מינית, הרשעתו ושחרורו המוקדם של חנן גולדבלט, פרשת האונס בחניון גן העיר בתל אביב, ופרשת המין בחוף בוגרשוב בתל אביב.
כיהנה כראש הפורום לשלום של צעירי מרצ, יו"ר פורום הנשים של מרצ, וכיהנה בעבר גם כיו"ר הנהלת מרצ. נבחרה למקום ה-4 ברשימת מרצ בבחירות לכנסת ה-19 (לאחר שבמערכת הבחירות ה-17 וה-18 הגיעה למקומות 9 ו-11 בהתאמה).
בבחירות לכנסת ה-20 רוזין נבחרה שוב למקום הרביעי ברשימת מרצ ונבחרה פעם נוספת לכהן כחברת הכנסת.
בפריימריז של מרצ לקראת הבחירות לכנסת ה-21 זכתה במקום השני, ובעקבות זאת דורגה במקום השלישי ברשימת המועמדים.
בבחירות המקדימות במרצ (2019) לכנסת ה-22 הגיעה רוזין למקום החמישי ולפיכך הוצבה במקום ה-13 ברשימת "המחנה הדמוקרטי" ולא נבחרה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-23, שובצה במקום ה-18 ברשימת "העבודה-גשר-מרצ" לכנסת. הרשימה הצליחה להשיג שבעה מנדטים בלבד ורוזין לא נכנסה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-24 שובצה במיקום השביעי של רשימת מרצ לכנסת, ולא נכנסה לכנסת. בעקבות החוק הנורווגי היא חזרה לכנסת ושימשה כיו"ר הסיעה.
לקראת הבחירות לכנסת ה-25 נבחרה בפריימריז ודורגה במקום השלישי במרצ, אולם המפלגה לא צלחה את אחוז החסימה לראשונה בתולדותיה, ובכך רוזין לא נבחרה לכנסת.
רוזין היא דוקטורנטית ללימודי מגדר באוניברסיטת בר-אילן, לאחר שסיימה תואר ראשון ושני בהצטיינות בחוג למדעי המדינה ותקשורת פוליטית באוניברסיטת תל אביב.
פעילות פוליטית

המכון הישראלי לדמוקרטיה בחר ברוזין כפרלמנטרית מצטיינת בשנת 2013.
בעקבות הצעת חוק של התאחדות הסטודנטים ושל רוזין אישרה המועצה להשכלה את הארכת חופשת הלידה לסטודנטיות לשישה שבועות.
בכנסת ה-24 במסגרת חוק ההסדרים, עסקה בהסדרת הרפורמה להעלאת גיל הפרישה לנשים ופעלה להשגת חבילת פיצוי (בשווי כמיליארד ש"ח) לנשים מוחלשות כפיצוי. בנוסף, הייתה מבין הח"כים המובילים במאבק לבלימת הרפורמה ברגולציה ופיצול חוק יסודות האסדרה.
פעילות פוליטית > הצעות חוק שאושרו

בתיקון לחוק למניעת הטרדה מינית הועלה סכום הפיצוי ללא הוכחת נזק על הטרדה מינית מ-50,000 ש"ח ל-120,000 ש"ח.
בתיקון נוסף לחוק למניעת הטרדה מינית נקבע שהצעות בעלות אופי מיני או התייחסויות המתמקדות במיניותו של אדם מצד עובד ציבור ייחשבו כהטרדה מינית, אף אם המוטרד לא הראה למטריד כי אינו מעוניין בכך.
בתיקון לחוק ההתיישנות נקבע כי ההתיישנות לא תיכנס לתוקף אם התקיימה התנהלות פסולה של הנתבע כגון ניצול יחסי כוח, יחסי תלות או יחסי מרות, תרמית, הונאה, סחיטה ואיומים וכדומה.
תיקון לחוק הדיור הציבורי השומר את הזכויות לרכישת הדירה במקרה של אישה שעזבה את הדירה עקב אלימות בן הזוג (עם חבר הכנסת לשעבר דוד צור).
תיקון לחוק המחמיר את הענישה על נהיגה בחוף הים, ומאפשר החרמת הרכב (עם חבר הכנסת מיקי לוי).
תיקון לחוק העונשין אשר מגדיר כל מערכת יחסים מינית בין מנהיג רוחני למאמיניו כעבירה.
חוק החיסיון – חוק המקשיח את התנאים להסרת החיסיון בין מטפל למטופל.
תיקון לפקודת הרופאים הקובע הקפאה אוטומטית של רישיונו של רופא שהורשע בעבירות מין.
תיקון לחוק ההתיישנות – נפגעות ונפגעי עבירות מין שנפגעו בהיותם קטינים, יוכלו לתבוע את הפוגע עד שיגיעו לגיל 35.
חוק האיזוק האלקטרוני עבר בקריאה ראשונה בכנסת ה-24.
חיים אישיים

רוזין מתגוררת בנווה עוז שבפתח תקווה עם בעלה, רונן פרי, ושלושת ילדיהם.
הערות שוליים

↑
↑  חה"כ מיכל רוזין, באתר www.knesset.gov.il
↑  מיכל רוזין התמנתה למנכ"לית החדשה של איגוד מרכזי הסיוע, באתר איגוד מרכזי הסיוע
↑  ענת קם‏, סקס מוכר, באתר וואלה, 23 בפברואר 2010
↑  יובל גורן, גזר דין קצב: לא כל ארגוני הנשים מרוצים, באתר nrg‏, 22 במרץ 2011
↑  משה נוסבאום, ‏הערכה: ניצב בר-לב יוצא לחופשה כפויה או יושעה, באתר ‏מאקו‏, 26 בנובמבר 2010
↑  גלעד גרוסמן, ארגוני הנשים על העונש לגולדבלט: הצדק יצא לאור, באתר nrg‏, 6 בנובמבר 2008
↑  חנן גולדבלט: בשבילנו תמיד תהיה אנס, מאמר באתר סלונה
↑  הם אונסים לא רק בחניונים, מאמר באתר סלונה
↑  אבי אשכנזי ויובל גורן, המין הקבוצתי בחוף: שלושה חשודים עוכבו לחקירה, באתר nrg‏, 18 באפריל 2012
↑  מה קרה בחוף בוגרשוב, באתר ולווט אנדרגראונד
↑  אילן ליאור, בראש נבחרת מרצ: גלאון, גילאון, הורוביץ ומיכל רוזין, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2012
↑  רשימת מפלגת העבודה-גשר-מרצ לכנסת ה-23, באתר הבמה הרעיונית של תנועת העבודה
↑  אות הפרלמנטר המצטיין לשנת 2013, באתר האינטרנט של המכון הישראלי לדמוקרטיה, 5 במרץ 2014
↑  דפנה ליאל, ‏חופשת הלידה לסטודנטיות תוארך ל-6 שבועות, באתר ‏מאקו‏, 8 באפריל 2014
↑  טל כספין, ‏ח"כ מיכל רוזין על חוק ההסדרים: "האופוזיציה לא מתפקדת, היינו צריכים לעשות את העבודה שלה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 15 באוקטובר 2021
↑   חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 8), התשע"ג-2013, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 9), התשע"ד-2013, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  הכנסת אישרה: התנהלות פסולה של נתבע תאריך את תקופת ההתיישנות, באתר מעריב אונליין, 28 ביולי 2015
↑  צבי לביא, אושר במליאה: הבטחת זכויות בדיור הציבורי, באתר ynet, 28 בדצמבר 2015
↑  הכנסת אישרה: רכבי שטח שנוסעים בחוף הים יוחרמו ל-120 יום, באתר ynet, 8 בפברואר 2016
↑  קובי נחשוני, הכנסת אישרה: יחסי מין בין רב לתלמיד - עבירה פלילית, באתר ynet, 30 במרץ 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007390424005171  VIAF: 34151963639900310526   WorldCat (עם VIAF): 34151963639900310526
מסיב מולאר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  שן טוחנת 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי באוורס 
 קואורדינטות:  71°38′00″S 163°45′00″E﻿ / ﻿71.63333333°S 163.75°E﻿ / -71.63333333; 163.75
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימסיב מולאר(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימסיב מולאר
 
מסיב מולאר (באנגלית: Molar Massif; מילולית: מסיב שן טוחנת) הוא מסיב הררי גדול, מזרחית בסמוך לרכס לאנטרמן, בהרי באוורס, שבאנטארקטיקה.
גאוגרפיה

במסיב מצויים האתרים הבאים:
| מסיב מולאר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | אוויסון • זנית • ליפ ייר |  |
| מפלי קרח | טובוגאנרס |  |
| רכסים | אינסאזור |  |
| הרים | דנטיין • רוול |  |
| גבעות | ויזדום • קייניין |  |
| מעברי הרים | האסקי |  |
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

המסיב מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1964.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המסיב ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא בשל צורתו - קווי המתאר של הרכס נראו דומים לשן טוחנת.
לקריאה נוספת

• Gunter Faure, Teresa M. Mensing, , P 136
• Edmund Stump, , P 49
הערות שוליים

1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
| רכס אקספלוררז (רכס החוקרים) |
| --- | --- | --- |
| הרים | בנקס • טוקורואה • מארוויק • מילר • מקאלם |  |
| רכסים | היקס |  |
| קרחונים | אלוורז • אלט • אסטאחוב • ארויז • גרייסון • מורלי • מקלין • צ'וגונוב • קרואופורד • ראסטורגואב • שיהאן |  |
| רכס לאנטרמן |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | אור • האנטר • הושקו • לינדר • מאקינון • סלדג'רס |  |
| רכסים | ריילי |  |
| הרים | אדיקסון • אול בלאק • באוורס • ברנסטין • לאגרינג • רוול |  |
| מעברי הרים | האסקי |  |
| מסיב מולאר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | אוויסון • זנית • ליפ ייר |  |
| מפלי קרח | טובוגאנרס |  |
| רכסים | אינסאזור |  |
| הרים | דנטיין • רוול |  |
| גבעות | ויזדום • קייניין |  |
| מעברי הרים | האסקי |  |
| רכס פוזי |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | גרייבסון • מקלין • סמית'סון |  |
| הרים | דרייגר • מולאץ' |  |
| אתרים נוספים בהרי באוורס |
| --- | --- | --- |
| קרחונים, מפלי קרח והדומי קרח | קרחון אסטאפנקו • קרחון בארבר • קרחון גאנוץ • קרחון ואן לון • הדום הקרח סטאלינגר • מפל הקרח סלדג'רס • קרחון קארייר |  |
| רכסים | אדמס |  |
| הרים | ברוס • גואו • דואו • סוזה • סטאנוויקס |  |
| מפלי קרח | פלנסינג |  |
| נונאטאקים | מקנזי |  |
מסאשי אבינומה

מסאשי אבינומה (ביפנית: 海老沼匡; נולד ב-15 בפברואר 1990) הוא ג'ודוקא עבר יפני אשר התחרה בקטגוריית המשקל עד 66 ק"ג, זוכה מדליית ארד במשחקים האולימפיים בלונדון 2012 ובריו 2016. הוא שלוש פעמים אלוף עולם בשנים 2011, 2013 ו-2014. אבינומה מחזיק גם במדליות זהב מטורנירי גראנד סלאם טוקיו ופריז היוקרתיים וארבע פעמים אלוף יפן.
אבינומה הוא ג'ודוקא מהדומיננטיים בעולם בקטגוריית המשקל שלו. היה מדורג במקום הראשון בעולם במשך למעלה משלוש שנים.
פרסים

מקור:
המשחקים האולימפיים:
אליפות העולם:
תחרויות מהסבב העולמי (מאסטרס, גראנד סלאם, גראנד פרי):
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
1 2  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
↑    Gavin Mairs, ‏London 2012 Olympics: Japanese world judo champion Ebinuma Masashi saved by an overturned verdict, The Telegraph, 29 July 2012
↑  קרב הגמר מול מיכאל פולייב, אליפות העולם 2014
מסיב טאמו

מסיב טאמו
מסיב טאמו הוא הר הגעש הגדול ביותר בכדור הארץ. חרוט המגן התת-ימי שוכן ברכס שטסקי (אנ'), כ-1,600 ק"מ מזרחית ליפן, וגילויו פורסם ב-5 בספטמבר 2013.
מסיב טאמו הוא גם אחד ההרים הגדולים ביותר במערכת השמש: הוא קטן בכ-20% בלבד מהר הגעש אולימפוס מונס במאדים, ההר הגדול ביותר במערכת השמש.
מאפיינים

גובהו של מסיב טאמו כ-4.4 ק"מ מקרקעית האוקיינוס השקט, שעומקה באותו אזור 6.4 ק"מ. פסגתו מצויה 1,980 מטרים מתחת לפני הים.
כיפתו העגולה משתרעת לאורך 650 ק"מ ולרוחב של 450 ק"מ על שטח של 260,000 קמ"ר, שטח הדומה בגודלו לזה של ניו מקסיקו או של האיים הבריטיים, וגדול לאין שיעור מזה של מאונה לואה, הנחשב להר הגעש הפעיל הגדול ביותר בכדור הארץ ושטחו 5,000 קמ"ר.
תלילות מורדותיו נעה בין חצי מעלה בבסיסו לבין מעלה שלמה סמוך לפסגה.
מחקר

ויליאם סאגר, גאופיזיקאי ימי מהמחלקה למדעי כדור הארץ והאטמוספירה באוניברסיטת יוסטון, טקסט, החל לחקור את הר הגעש בשלהי המאה ה-20 עת שכיהן כפרופסור לגאולוגיה באוניברסיטת טקסס A&M. הוא וצוותו יפרסמו את מסקנות המחקר בגיליון ספטמבר 2013 של המגזין Nature Geoscience.
לדבריהם, מסיב טאמו הוא "חרוט המגן הגדול ביותר שהתגלה אי פעם בכדור הארץ". בנוגע למבנים געשיים גדולים אחרים, דוגמת רמת אונטונג ג'אווה (אנ'), משטח בזלת נרחב בדרום האוקיינוס השקט, טרם נקבע אם הם מורכבים ממבנה יחיד או שהם מתחמים געשיים.
גאולוגיה

מסיב טאמו הוא המבנה הגעשי הגדול והעתיק ביותר ברכס שטסקי. הוא נוצר בקרטיקון תחתון לפני כ-145 מיליון שנים, ומורכב כולו מזרמי בזלת.
החוקרים עשו שימוש בהדמיה מגנטית קווית, וגילו בהר שלושה גבהים בתימטריים ורכס נמוך, עובדות הרומזות על קיומם של שלושה הרי געש נפרדים. עם זאת, בהתבססם על מודל ראש תימרה שנערך ברמת שטסקי הגיעו החוקרים למסקנה כי מדובר בהר געש מסיבי יחיד. תמיכה לסברה כי מדובר במבנה יחיד התקבלה גם משימוש במאפיינים סייסמיים ומהרכב של סלעים בקידוחים שונים.
מקור השם

השם TAMU נוצר מראשי תיבות של אוניברסיטת טקסס (Texas A&M University), המוסד בו כיהן סאגר כפרופסור לגאולוגיה. השימוש במילה מסיב מתייחס להר הגעש כאל מקטע בקרום כדור הארץ התחום בהעתקים ובקמטים.
הערות שוליים

1 2  פרסום ראשון אודות גילוי ההר
↑  פרסום באתר נשיונל ג'אוגרפיק
↑  תקציר המאמר ב-Nature Geoscience
↑  בתימטריה – מחקר עומק של קרקעית אוקיינוס או אגם
↑  ectonic Evolution of Shatsky Rise: A Plateau Formed by a Plume Head or Not?
מילדרד כהן

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1913 הברונקס, ארצות הברית 
 פטירה:  12 באוקטובר 2009 (בגיל 96) פילדלפיה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת קולומביה (1937)  מכללת האנטר 
 מעסיק:  אוניברסיטת פנסילבניה, אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, הוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה 
 בן או בת זוג:  Henry Primakoff 
 פרסים והוקרה:  מדליית אליוט קרסון (1975)  Oesper Award (2000)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת מיאמי (11 במאי 1990)  מדליית גרוון-אולין (1963)  פרס רמסן (1988)  היכל התהילה הלאומי לנשים (2009)  המדליה הלאומית למדעים (1982)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ברנדייס  עמיתת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים 
 
מילדרד כהן (באנגלית: Mildred Cohn;‏ 12 ביולי 1913 – 12 באוקטובר 2009) הייתה ביוכימאית יהודייה-אמריקאית, שהגיעה לחזית ההבנה של תגובות אורגניות ותגובות כימיות ברמה האטומית, תוך שימוש בטכנולוגיות חדישות כמו ספקטרומטר מסה ותהודה מגנטית גרעינית. המחקרים שלה כללו מחקרים מטבוליים, חקר מכניקות של תגובות אנזימיות, חקר הספין האלקטרוני וחקר תגובות האדונזין התלת – זרחתי (ATP). ב-1982 היא קיבלה את המדליה הלאומית למדעים – הפרס הגבוה ביותר בעולם המדע האמריקאי.