stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משבר האקלים
היסטוריה > הכרזה על מצב חירום אקלימי

מצד אחד, במשך מספר עשורים התקיימה הכרה רשמית מצד מדינות העולם בכך שקיימת סכנה ממשית לאנושות; אך מצד שני, לא ננקטו צעדים נרחבים בקנה-מידה עולמי או ארצי להפחתת פליטות גזי החממה (ננקטו צעדים להקטנת יעדי הגברת הפליטות, אך לא לצמצום שלהן). לכן, הוחלט בקרב מספר ארגונים לדרוש ממנהיגי העולם להתייחס אל המצב כאל מצב חירום. התגבשה מטרה משותפת למספר ארגונים, להפעיל לחץ על פוליטיקאים בעולם לנקוט צעדי חקיקה שיצמצמו את השימוש במקורות אנרגיה מתכלים, יעודדו מעבר לשימוש במקורות אנרגיה חלופיים, ובאופן כללי יפחיתו את חותם הפחמן (כלומר, כמות גזי החממה הנפלטים) של מדינות העולם.
עד שנת 2020, מספר מדינות וגופים הכריזו על מצב חירום אקלימי, בהם הפרלמנט האירופי, צרפת וקנדה.
בארצות הברית הוקמה ועדת בית הנבחרים על משבר האקלים.
בסוף שנת 2018 חתמו 415 גופי השקעה מוסדיים על הצהרה משותפת ובה דרישה למדינות העולם לנקוט פעולות מיידיות לטיפול במשבר האקלים כדי למנוע נזקים פיננסיים כבדים. בתחזית שפרסמה במקביל חברת ההשקעות שרודרס, העריכה שאם לא יינקטו כל פעולות מנע למשבר האקלים, צפויים הפסדים שנתיים בגובה 23 טריליון דולר לכלכלה העולמית לטווח הארוך.
בסוף העשור השני של המאה ה-21, הוגשו תביעות על ידי מדינות בארצות הברית וגופים נוספים שהאשימו את חברות הנפט והגז הגדולות על כך שידעו, כבר לפני 50 שנה ויותר, את ההשלכות המסוכנות של פעילותן מצד אחד, ומצד שני השקיעו משאבים בהסתרת המידע מהציבור ובהפצת ספק וחוסר אמון במדע, כל זאת על מנת שהכנסותיהן לא ייפגעו.
ב-9 באוגוסט 2021 פורסם דוח מיוחד של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים של האו"ם שקבע חד-משמעית ששינויי האקלים הם מעשה ידי אדם. הדוח אף קבע כי התחממות נוספת היא בלתי נמנעת, וכי ניתן למנוע התחממות דרסטית אף יותר על ידי הפחתה ניכרת בפליטת גזי החממה. בפברואר 2022, פורסם החלק השני של הדו"ח, המציג את הפגיעות בבני האדם דרך מערכות אקולוגיות שנפגעו, או ישירות דרך אירועי מזג אוויר קיצוניים, ותיאר כיצד פעולות לטווח הזמן הקרוב יכולות לצמצם, אך לא למנוע לחלוטין, את הנזקים הצפויים.
השלכות המשבר

ההשלכות השונות של המשבר משפיעות זו על זו באופנים רבים. כך, למשל, אסונות הטבע משפיעים באופן מיידי בצורה של הרוגים ונזק לרכוש ולערכי טבע, וגם פוגעים אנושות ביכולת לקיים חקלאות כלכלית, מאיצים הכחדת מיני בעלי חיים, ועוד. דוגמה נוספת היא המִדְבּוּר, שפוגע ביכולת של צמחים לגדול, מה שמאיץ את המידבור עצמו.
ההשלכות פוגעות באזורים שונים באופן שונה. כך, בעוד שבחצי הכדור הצפוני מתמודדים עם גלי חום כבדים ושריפות, באנטארקטיקה הולך ופוחת כיסוי הקרח, שנמצא בחסר גדול. בניתוח שפורסם בשנת 2023 נכתב כי כיסוי הקרח כבר לא מתאזן לאחר החורפים, ושכמות הקרח החסרה זהה לגודלה של ארגנטינה.
לעיתים תופעה אחת עלולה להחמיר תופעות אחרות. כך למשל, ההפשרה המואצת של כיפת הקרח בגרינלנד מוציאה מאיזון את המסוע הימי, שמשפיע בתורו על כלל האקלים על פני כדור הארץ. את השינויים במסוע הימי החלו למדוד בשנת 2004. זרם הגולף, שהוא חלק ממערך זה, תורם למיתון האקלים באזור בריטניה וצפונה, בהשוואה לאזור מקביל באותו קו רוחב באוקיינוס השקט (דוגמת אלסקה). הזרם הולך ומאט את זרימתו וצפויות לכך השלכות על שינויים אקלימיים באזור זה.
כדור הארץ בסכנה לעבור את רף 2 מעלות הצלזיוס ביחס לרמות הטרום-תעשייתיות עוד במאה הנוכחית, בעקבות עלייה ברמת הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה.
השלכות המשבר > התחממות עולמית

השפעותיה של ההתחממות העולמית כוללות את עליית גובה פני הים, שינויים בכמויות המשקעים ואופן פיזורם. שינויים אלו עלולים גם להגדיל את התדירות ואת העוצמה של אירועי מזג אוויר קיצוניים, כמו שיטפונות, בצורות, גלי חום והוריקנים, לגרום למדבור, להקטין את כמות המים הזורמים בנחלים בקיץ, או לתרום להכחדת מינים ביולוגיים, הנתונים כבר היום בסכנת הכחדה. ההשפעות של שינוי האקלים על בני האדם הן, בין היתר, איום על הביטחון התזונתי בשל ירידה בתנובות החקלאיות, נטישה של אזורים מיושבים ונזק לתשתיות שנגרם מעליית מפלס הים.
העליות הקיצוניות ביותר בהתחממות פני השטח של הכדור נמצאות באזור הארקטי, ושם הן גורמות לנסיגה של קרחוני יבשה, של קרחוני ים, ושל קפאת-עד (פרמפרוסט). באופן כללי, טמפרטורות גבוהות יותר מביאות ליותר גשם ושלג, אבל במספר אזורים הן גורמות דווקא להתגברות שיטפונות ושרפות יער. השפעות סביבתיות כוללות הכחדה של מערכות אקולוגיות או הגירה שלהן. המערכות האקולוגיות שנמצאות באיום מיידי הן שוניות האלמוגים, מערכות אקולוגיות הרריות (אנ'), ומערכות אקולוגיות באזור הארקטי (אנ'). מפני שלמערכת האקלים יש הרבה "אינרציה" וגזי החממה יישארו באטמוספירה לזמן רב, השינויים האקלימיים והשפעותיהם ימשיכו להתבטא יותר ויותר אפילו אם פליטות נוספות של גזי חממה יופסקו.
השלכות המשבר > חקלאות ומדבור

שינויי מזג האוויר הקיצוניים יוצרים קושי רב לקיום חקלאות. הדבר בא לידי ביטוי בסחיפת קרקע, בעודף משקעים, בשינויי טמפרטורה קיצוניים, בבצורות, ביובש, בסופות חזקות ועוד. בנוסף לטיפול קרקע לא מקיים – משבר האקלים צפוי להביא לייקור המזון, עד כדי רעב המוני בעולם המערבי.
מזיקים למיניהם מסתגלים בקלות יחסית לשינויי אקלים. ההתחממות מקלה על התרבותם ותפוצתם. לדוגמה, במטעי קקאו במערב אפריקה התרבו מזיקים דמויי פטריה וכנימות המעבירות נגיפים. בהודו נסקו מחירי העגבניות ב-700% בשל עיכוב בגשמי המונסון והתפשטות כנימות. כרמי זיתים באיטליה נפגעו קשה על ידי חיידק. תולעת שמקורה באמריקה פגעה בשדות חיטה בסין. בפלורידה ובברזיל תקף חרק עצי תפוז. בנוסף נפגעה החקלאות בפלורידה גם על ידי הוריקנים.
עלייה מתמדת בטמפרטורת כדור הארץ מרחיבה את רצועת המדבריות העולמית. כך, למשל, קו הצחיחות מצפין בישראל במהלך השנים. ככל שאזורי המדבר בעולם מתרחבים, גובר הקושי לגדל גידולים חקלאיים רבים.
התחממות כדור הארץ צפויה להגדיל את השפע של פתוגניים צמחיים פטרייתיים רבים הנישאים בקרקע, עם השלכות משמעותיות המאיימות על התפוקה ביטחון המזון, הפריון החקלאי, הסחר והגישה לחקלאות בשווקים בינלאומיים.
במחקר שהתפרסם בכתב העת "ביקורות טבע מיקרוביולוגיה" (nature reviews microbiyology) חקרו את ההשפעות הנוכחיות והעתידיות של שינויי האקלים על ביוגרפיה של פתוגניים, שכיחות וחומרת מחלות, השפעותיהן על מערכות אקולוגיות טבעיות, חקלאות וייצור מזון ומצאו כי שינויי האקלים גורמים להתפרצויות מחלות צמחיות המהוות סיכונים משמעותיים לביטחון המזון העולמי ולקיימות הסביבתית ברחבי העולם.
שינוי האקלים ומצבי הקיצון, גורמים להתפרצויות מחלות צמחיות, מהווים סיכונים משמעותיים לביטחון המזון העולמי, לקיימות הסביבתית ברחבי העולם, לאובדן הפריון והמגוון הביולוגי.
במחקר בדקו כיצד שינוי האקלים השפיעו על ביוגרפיה של פתוגניים, שכיחות וחומרת מחלות, השפעותיהן על מערכות אקולוגיות טבעיות, חקלאות וייצור מזון, שינוי התפתחות והופעתם של זנים פתוגניים חדשים.
אחת הסיבות היא הגלובליזציה והסחר הבינלאומי שהגבירו את תנועת פתוגניים של יבול בין יבשות בעשורים האחרונים, כולל תופעת ההגירה בין ארצות. סיבה נוספת היא ששינויים אקלימיים אקולוגיים ושיטות ניהול קרקע מודרניות שנשלטות על ידי מונו-תרבותיות וגידולים בצפיפות גבוהה, ככל הנראה הקלו על הופעתם והסתגלותם של פתוגניים צמחיים המסוגלים להתפשט מעבר לטווחים הגאוגרפיים הרגילים שלהם.
החוקרים קראו לצורך בממשק מדעי-מדיני שעובד בשיתוף פעולה הדוק עם ארגונים בין-ממשלתיים רלוונטיים, כדי לספק ניטור וניהול יעיל של מחלות צמחים תחת תרחישי אקלים עתידיים, להבטיח ביטחון מזון וחומרי תזונה לטווח ארוך וקיימות של מערכות אקולוגיות טבעיות.
כ"כ קראו למאמץ עולמי חיוני לניהול סיכונים סוציו-אקונומיים הקשורים לעלייה הצפויה בהתפרצויות מחלות צמחיות, במיוחד במדינות בעלות הכנסה נמוכה. הממשק המדעי-מדיני העולמי, מקוים שישלוט במעקב אחר מחלות צמחים במדינות מתפתחות ויפחית את הסיכון להעברת מחלות לאזורים אחרים לאובדן הפריון והמגוון הביולוגי. מעקב זה יהווה כלי חיזוי שייסע בהפחתת הסיכונים לביטחון המזון, לרווחת האדם, לביטחון תעסוקתי עבור קהילות מקומיות, עם פוטנציאל להפחית הגירה בלתי חוקית וסכסוכים לאומיים או אזוריים.
השלכות המשבר > השפעות חברתיות

משבר האקלים יכול להשפיע במידה שונה על קבוצות שונות באוכלוסייה. ייתכן קשר בין יכולת ההסתגלות לשינוי אקלים לבין עוני ותנאי מחיה. קבוצות בעלות מדרג סוציו-אקונומי שונה עלולות להיות מושפעות במידה שונה.
תופעת ההגירה הסביבתית כבר קיימת בעולם, והצפי הוא שההגירה תלך ותגדל, ככל שמשבר האקלים יחריף. אל"ם (מיל') ד"ר איתן ישראלי כותב:
המשבר הזה הוא אחד הגורמים לכך שמאות פליטים מאפריקה מסתננים לארץ (ישראל) מדי חודש. ... את המשמעויות של משבר האקלים קשה לעכל, מה גם שהנטייה הטבעית של האנשים בכלל ושל הפוליטיקאים בפרט היא לעסוק בדחוף ובמיידי ולא בתהליכים איטיים שמתפרסים על פני עשרות שנים.
בשנת 2020 סימנו חוקרים שונים נקודות השקה בין העלייה בטמפרטורה העולמית לבין עלייה באלימות[דרושה הבהרה]. הדבר מקושר לקושי לייצר מזון ולהתגברות כוחן של מיליציות אזרחיות. ד"ר שירה עפרון מהמכון למחקרי ביטחון לאומי הודיעה: "שינוי האקלים הוא לא הגורם היחיד שמביא לטרור, אבל הוא מכפיל סיכון ומעודד אי יציבות".
השלכות המשבר > הכחדת מינים

ביחד עם פעולות נוספות של האדם, משבר האקלים הוא גורם משמעותי להכחדת מינים רבים של בעלי חיים. הכחדת מינים מהווה ביטוי של הפרת המאזן האקולוגי, וכן מגבירה את הפרתו בעצמה. מדענים מעריכים שהמשך הכחדת המינים תפגע, בסופו של דבר, גם באדם – התלוי במיני בעלי חיים לצורך הישרדותו הוא.
השלכות המשבר > אסונות טבע

קיים קושי עקרוני לייחס למשבר האקלים את התרחשותו של אסון טבע, שכן מאז ומעולם התרחשו אסונות טבע אקלימיים. כמו כן, בהתרחשותו של אסון בודד יכולים להיות מעורבים מספר גורמים. לדוגמה, שרפה יכולה להיגרם באופן ישיר בשל הצתה (או כל גורם אחר שאינו קשור למשבר האקלים), ולהתפתח לכדי שרפת יער קטלנית בשל יובש קיצוני ששרר באזור בחודשים שקדמו להצתה – יובש שכן קשור למשבר האקלים. כך היה עם כמה מהאירועים המוצגים בפרק זה.
עם זאת, קיימת הסכמה נרחבת בקרב מדענים כי עצימות ותדירות אירועי הקיצון האקלימיים הולכות וגדלות, וכי הסיבה העיקרית לכך היא פעילות האדם על כדור הארץ (בעיקר פליטת גזי חממה). שיאים חדשים – הן של מידות החום, הן של הקור, והן של כמויות משקעים אטמוספיריים – נשברים בתדירות גבוהה ממה שהיה צפוי אילו העולם היה מתנהל כסדרו ללא השפעת האדם.
השלכות המשבר > אסונות טבע > שרפות

לאורך שנים חלה מגמת עלייה בתדירותם ובעוצמתם של גלי חום, מה שמגביר משמעותית את ההסתברות לשריפות יער. פרופ' קורין לה קוור מאוניברסיטת מזרח אנגליה אומרת בנוגע לגל השרפות באוסטרליה (2019–2020):
מה שאנחנו רואים כיום זה תוצאה של התחממות של מעלה אחת בערך, והאימפקט רק ילך ויחריף ככל שנתמהמה ולא נעשה את מה שדרוש על מנת לייצב את האקלים העולמי. (...) זה לא הנורמלי החדש, זה שלב מעבר בדרך לאירועים חמורים יותר.
השלכות המשבר > אסונות טבע > הוריקנים

מחקר משנת 2011 הראה כי קיימת פעילות מוגברת של סופות הוריקן בעלות תנועה צפונה בצפון האוקיינוס האטלנטי.
השלכות המשבר > אסונות טבע > עליית גובה פני הים

רוב תושבי כדור הארץ חיים בסמוך לים. עקב זאת, העלייה הצפויה בשל נסיגת קרחונים בקטבים צפויה להביא לגלי פליטים בכל העולם, ולפגוע בחייהם של מיליארדים.
על פי צוות מחקר מאוניברסיטת אוהיו שבחן את עונתיות הקרחונים במשך 40 שנים, בשנת 2020 עבר מדף הקרחונים בגרינלנד נקודת "שיווי-משקל" בהאצת איבוד המסה של הקרחונים, כאשר המדפים איבדו כשליש מנפחם בארבעת העשורים שנמדדו . מכיוון שנסיגת קרחונים מגרינלנד היא התופעה התורמת ביותר לעליית מפלס הים, המשמעות היא שכבר לא ניתן יהיה למנוע לחלוטין עלייה של מפלס פני הים, אלא להקטין או להאט אותה.
השלכות המשבר > אסונות טבע > גלי חום

מחקר משנת 2004 צופה גידול בעוצמתם, בתדירותם ובמשכם של גלי חום בעולם במהלך המאה ה-21.
השלכות המשבר > אסונות טבע > שיטפונות

אירועים של כמות משקעים גבוהה בזמן קצר מביאים לשיטפונות – ואלו נעשים נפוצים יותר ויותר.
השלכות המשבר > אסונות טבע > גל קור

אף על פי שהמגמה הכללית העולמית היא התחממות – היא גורמת בעקיפין גם לאירועי קיצון של גלי קור חריפים.
ספקנות לגבי משבר האקלים

אף על פי שישנו קונצנזוס מדעי לגבי שינויי האקלים, והקביעה שבני האדם הם גורם משמעותי לכך הולכת ומתבססת, עדיין מצויות בשיח דעות המביעות ספקנות לגבי מידת המעורבות של בני האדם בגרימת המשבר, השפעות המשבר על האנושות, או פוטנציאל ההסתגלות של האדם לשינויים.
מכחיש משבר האקלים המפורסם ביותר הוא ככל הנראה נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ. טראמפ ידוע בדעותיו המתכחשות לעצם קיומה של בעיית התחממות, ואילו הציטוט המפורסם ביותר שלו בנושא, הוא כפי הנראה: "קפוא בחוץ, איפה לעזאזל 'ההתחממות הגלובלית'??". הציטוט מתייחס לגל הקור באמריקה הצפונית בשנת 2019, בו נשברו מספר שיאי קור (כתוצאה ממשבר האקלים).
טענה נוספת היא שתופעות אקלימיות שאינן קשורות למשבר "מגויסות" על ידי פעילים מוטי אג'נדה על מנת לייחס למשבר חומרה רבה, תוך ביטול הגישה המדעית שאינה מובילה למסקנות חד-משמעיות לגבי חלק מהתופעות.
בשנת 2010 התפרסם ספרם של המדענית נעמי אורסקס וההיסטוריון אריק קונווי – "סוחרי הספק". בספר הם עורכים הקבלה בין הדיון בנושא הכחשת ההתחממות הגלובאלית לבין מחלוקות ציבוריות מדעיות קודמות. ההקבלה שמודגשת במיוחד בספר היא לקמפיין שארגנה תעשיית הטבק במטרה ליצור ספק מכוון בנוגע לקשר הסיבתי שבין עישון לבין נזקי בריאות, אף שכבר התקיים קונצנזוס מדעי בנושא. אורסקס הוכיחה כבר ב-2004 במאמרה "הקונצנזוס המדעי על שינוי האקלים", שהתפרסם בכתב העת Science, שלא קיימת מחלוקת משמעותית בקהילה המדעית בנוגע לממשות של ההתחממות העולמית מסיבות הקשורות לפעילות האנושית.
משבר האקלים בישראל

בשנת 2016, חתמה ישראל על הסכם פריז. בשנת 2019, פורסמה החלטת ממשלה בנושא משבר האקלים אך עד 2021 לא הוכנה בישראל תוכנית היערכות מתוקצבת להתמודדות עם סכנות המשבר.
תוכנית "שינוי כיוון 2020" היא תוכנית פעולה מקיפה שהוכנה על ידי גורמים מקצועיים, אוניברסיטאות וארגוני סביבה, והושקה בבית הנשיא בחודש פברואר 2020. התוכנית מיועדת לממשלה ולגורמי ממשל מקומי. היא קוראת למקבלי ההחלטות לשנות כיוון בכל פעולה הנעשית במסגרת אחריותם, בהקשר למשבר האקלים.
במקביל ובהתאמה לתוכנית זאת, מפתחים משרדי ממשלה את התוכנית הלאומית לאקלים ולאנרגיה מתחדשת ברשויות המקומיות. זו תוכנית משולבת של משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי ופורום ה-15. במסגרת התוכנית, משרד האנרגיה יעודד ויתמוך ברשויות המקומיות להגדלת ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות ולהפחתת גזי חממה, המשרד להגנת הסביבה יוביל את המינהלת להיערכות לשינוי אקלים שהוקמה במסגרת יישום החלטת ממשלה להיערכות לשינוי אקלים מיולי 2018, ומשרד הפנים יקדם את התוכנית האסטרטגית להיערכות ולהגברת חוסן השלטון המקומי לשינויי אקלים ולהגדלת מנועי הצמיחה הכלכליים.
בשנת 2021 הממשלה אישרה את תוכנית הפחתת פליטות גזי חממה כמתחייב בהסכם פריז, המציגה יעדי אקלים להפחתת הפליטות בסקטורים שונים במשק למשך 30 השנים הקרובות. לפי התוכנית, עד שנת 2050 תופחת פליטות גזי חממה בהיקף של לפחות 85% ביחס לפליטות ישראל בשנת 2015. ההחלטה קובעת גם יעד ביניים לשנת 2030 של הפחתה של 27% בפליטות. התוכנית קובעת כיעד הפחתה של 96% פליטות גזי חממה מסקטור התחבורה, הפחתה של 85% מסקטור החשמל ושל 92% בתחום הפסולת העירונית. החלטת הממשלה אינה כוללת הקצאת תקציב בפועל ליישומה, והיעדים נמוכים יחסית לאלה שהציבו מרבית המדינות המפותחות בעולם. בנוסף אושרה תוכנית "מאה צעדים".
במרץ 2022 נערכה בתל אביב הפגנה למען האקלים בה השתתפו כאלף בני נוער.
בשנת 2024 גיבש המשרד להגנת הסביבה חוק אקלים דומה לזה שהוצע ב-2021. השרה עידית סילמן הציעה לקבוע בחוק כי ישראל תפחית 30% מפליטת גזי החממה שלה עד 2030, בהשוואה לשנת 2015. לפי בדיקת המשרד להגנת הסביבה, יעד ריאלי להפחתת הפליטות הוא 19%, בזמן שהיעד ברוב המדינות המפותחות הוא כ-50%, בהתאם להמלצות הקונצנזוס המדעי באשר לשינוי האקלים. לאחר דיונים בשיתוף משרד האוצר נקבע יעד של 27%, בדומה להצעת החוק הקודמת. בדצמבר 2024 אושרה הצעת החוק על ידי ועדת הפנים והגנת הסביבה.
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: התחממות כדור הארץ ושינויי אקלים
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
ההתחממות הגלובלית
הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים
אפקט החממה
הכחשת שינוי האקלים
שיא תפוקת הנפט
אנרגיה מתחדשת
אמת מטרידה (סרט דוקו של אל גור בנושא ההתחממות הגלובלית)
סוחרי הספק
פוליטיזציה של המדע
סביבתנות
הגנת הטבע והסביבה
קיימות
תנועת ההתנגדות הצרפתית

צלב לורן על רקע הטריקולור הצרפתי - הצלב נבחר לשמש את ההתנגדות הצרפתית על ידי שארל דה גול
תנועת ההתנגדות הצרפתית (בצרפתית: La Résistance intérieure français), בפשטות הרזיסטאנס (La Résistance), היא שם כולל לתנועות ההתנגדות בזמן מלחמת העולם השנייה, שנלחמו בכיבוש הגרמני בצרפת ובמשטר וישי הפרו-נאצי שעלה לשלטון בצרפת, עם כניעתה של הממשלה הצרפתית הקודמת וצבאה ב-22 ביוני 1940. תנועות ההתנגדות כללו קבוצות קטנות של נשים וגברים חמושים, מוציאים לאור של עיתונות מחתרתית ואף קולנוענים. תנועות ההתנגדות פעלו יחד עם הכוחות החשאיים של בעלות הברית, במיוחד במסירת מודיעין על החומה האטלנטית, בשיתוף פעולה בפעולות חבלה ובפעולות אחרות שתרמו להצלחת מבצע אוברלורד (הפלישה לנורמנדי). הקבוצות מנו כ-35 אלף אנשים. בראשית תקופת המחתרת עמד בראשה שארל דה גול, אך שליטתו בה הייתה רופפת והקבוצות בה פעלו בנפרד אחת מהשנייה. מ-1944 הוקמה מועצה משותפת בראשות ז'ורז' בידו.
תנועת ההתנגדות הצרפתית החלה לפעול בצרפת לאחר הנאום של שארל דה גול ב-BBC בצרפתית, בו קרא: "כי לא אבדה צרפת. אין היא עומדת לבדה, ואימפריה עצומה עומדת מאחוריה. והיא יכולה להתאחד עם האימפריה הבריטית ולהמשיך בהאבקות."
נשים רבות פעלו במחתרות במגוון תפקידים, ביניהם העברת מידע, לחימה, הברחת נפשות, ציוד, כסף ותחמושת.
במלחמת העולם השנייה פעלו נגד הנאצים בווישי ובצרפת הכבושה במגוון דרכים. ביניהן הפצת עלוני תעמולה, פיצוץ מסילות רכבת, ירי בשומרים נאצים, הברחת ילדים יהודים ופיצוץ מבנים. המחתרת הבריחה ילדים יהודים רבים לספרד ולשווייץ. הם נהנו מתמיכה מורלית בחזית הדיפלומטית מהאנגלים, ששיבחו אותם ברדיו ובנאומים של ראש ממשלת בריטניה וינסטון צ'רצ'יל שנשא אל העם הבריטי, ובתמיכה צבאית מהאמריקאים.
הצבא היהודי

הצבא היהודי היה שמה של קבוצת מחתרת צרפתית יהודית ציונית כנגד צרפת של וישי שנכבשה במהלך מלחמת העולם השנייה, ואף סייעה להצלתם של יהודים רבים מהשואה. קבוצה צבאית זו נחשבת מהחשובות שפעלו בקרב התנועה. אחד מחבריה הנודעים היה הפנטומימאי הצרפתי-יהודי מרסל מרסו.
ירי בחיילים נאצים

ירי בחיילים נאצים היה בתחילה פעילות משמעותית בפעולות הרזיסטאנס, אך לאחר שהנאצים החלו במדיניות של הריגת עשרה צרפתים ממקום היישוב הקרוב על כל גרמני הרוג, פחתו פעולות אלו. בין היתר נעשה שימוש באקדחי הליברייטור, אקדחים שהאמריקאים החדירו לצרפת. אקדחים אלו היו קטנים וכך היה אפשר להסתירם בכל מקום. חיילי המחתרת הצרפתים תכננו להתגנב מאחורי שומרים נאצים, לירות בהם לקחת את נשקם. כך יוכלו גם לפגוע בגרמנים וגם להשיג נשק טוב יותר.
במהלך הפלישה לנורמנדי

במהלך הפלישה לנורמנדי פעלו המחתרות הצרפתיות בשיתוף פעולה עם בעלות הברית. הם ניתקו את קווי-תקשורת הגרמנים, מהלך שגרם לגרמנים לעבור לתשדורת אלחוטית, שבעלות הברית יכלו ליירט ולפצח. כמו כן הם יצרו פעולות הסחה נגד הגרמנים ועזרו לשחרר את צרפת מידי הגרמנים מיד לאחר הפלישה.
במהלך הפלישה לנורמנדי > כמה הייתה משמעותית הרזיסטאנס

לעיתים קרובות מתייחסים להערכתו של אייזנהאואר, שהעריך את תרומת ההתנגדות במדינות הכבושות לכוחות בעלות הברית לשווה ערך לחמש עשרה דיוויזיות. ההיסטוריונים נותנים הערכה נמוכה בהרבה. הבעיה היא איך יוצרים אומדן לפיו כמה חטיבות שווה תנועת התנגדות/פעילות קמנדו? הביטויים הצבאיים הלא ישירים של ההתנגדות, כגון הפקת עיתונות מחתרתית, צריכים להילקח בחשבון רק אם הם בעלי אופי לנקז כוחות לקראת סיוע יעיל לכוחות בעלות הברית. יתרה מכך, פעולות כמו הצלת היהודים, שמביסות חלקית את תוכניות הג'נוסייד של הנאצים, אינן נכנסות להיגיון צבאי. לדברי ז'אן-פרנסואה מוראציולה (מומחה להתנגדות): "ללא עזרת ההתנגדות, בעלות הברית ללא ספק היו משחררות את צרפת על ידי כיבוד לוח זמנים כמעט שונה". עם זאת, הערכה זו חייבת להיות מוסמכת מאוד. לדוגמה, לאחר נחיתות פרובנס, הרובע הדרום-מזרחי של צרפת שוחרר כמעט שלושה חודשים לפני התחזיות הראשוניות (83 ימים), בין היתר הודות לפעולה שכוחות הפנים הצרפתיים (FFI) נוצרו רשמית, בתאריך 1 בפברואר 1944, המאגדת את כל מבני ההתנגדות הפנימית, ומוצב בפיקודו של הגנרל קניג. בנוסף, הנחיתות בנורמנדי היו מדממות הרבה יותר, אלמלא המודיעין והעיכוב  של פעולות ההתנגדות.
שחרור צרפת מהגרמנים

צרפת שוחררה מהגרמנים גם בעזרת המחתרות הצרפתיות שמילאו תפקיד חשוב בקרב. הם היו מיומנים בירי ובשימוש בנשק יותר מהחיילים האמריקאים והבריטים באותה התקופה[דרוש מקור]. נוסף על כך, הם היו תוספת כוח לצבא בעלות הברית במערב אירופה באותה התקופה. חוץ מזה הם ידעו רבות על הגרמנים, שיטותיהם והם הכירו את השטח בצורה טובה יותר משאר החיילים.
ראו גם

צרפת החופשית - כינוי לכוחות הצרפתיים אשר לחמו מחוץ לגבולות צרפת (ולאחר שנת 1944 בצרפת).
צרפת של וישי (משטר וישי הפרו-נאצי)
יוסף אפשטיין
טוני גרין
פול רויטמן
אנרי רול-טנגי
הצבא היהודי - תנועה מחתרתית שפעלה בצרפת, במהלך מלחמת העולם השנייה (והשואה)
"התנגדות (סרט, 2020)" (אנ') - סרט הוליוודי ביוגרפי בכיכובו של ג'סי אייזנברג בתור איש ההתנגדות היהודי-צרפתי מרסל מרסו
לקריאה נוספת

רזיסטאנס: זכרונות מאירופה הכבושה / יומנה של לוחמת בנאצים, (אומבר, אניס, 1894-1963; בלאן, ז'וליאן; ארבל, מנשה מתרגם)
מריה מגדלנה (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  גארת' דיוויס 
 הופק בידי:  איאן קאנינג, אמיל שרמן, ליז ווטס 
 תסריט:  הלן אדמונדסון, פיליפה גוסלט 
 עריכה:  מלאני אוליבר 
 שחקנים ראשיים:  רוני מארה חואקין פיניקס צ'ואיטל אג'יופור טהאר רחים
 מוזיקה:  הילדור גודנאדוטיר יוהאן יוהאנסון
 צילום:  גריג פרייזר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת  אוסטרליה אוסטרליה
 חברת הפקה:  Film4 FilmNation Entertainment See-Saw Films
 חברה מפיצה:  UIP Duna, Focus Features, Ivi.ru 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  26 בפברואר 2018 
 משך הקרנה:  120 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה, סרט ביוגרפי 
 מקום התרחשות:  ירושלים 
 תקופת התרחשות:  המאה ה-1 
 הכנסות:  11.7 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   marymagdalene
 דף הסרט ב־IMDb
 
מריה מגדלנה (באנגלית: Mary Magdalene) הוא סרט דרמה תנ"כי אמריקאי-בריטי-אוסטרלי אודות מרים המגדלית. את התסריט כתבו הלן אדמונדסון ופיליפה גוסלט. גארת' דייוויס ביים את הסרט. מככבים בו רוני מארה, חואקין פיניקס, צ'ואיטל אג'יופור, וטהאר רחים.
הקרנת הבכורה של הסרט נערכה בגלריה הלאומית של לונדון ב-26 בפברואר 2018. בממלכה המאוחדת יצא הסרט לאקרנים ב-16 במרץ 2018 בהפצת סרטי יוניברסל, באוסטרליה ב-22 במרץ 2018 בהפצת Transmission Films, ובארצות הברית ב-12 באפריל 2019 בהפצת IFC Films. את הפסקול הלחין יוהאן יוהאנסון, וזהו הפסקול האחרון שהלחין לפני מותו.
תקציר עלילה

בשנת 30 לספירה ארץ יהודה הייתה תחת שליטת האימפריה הרומית. אשה בשם מריה מהעיירה מגדלא מצטרפת לתומכיו של ישו מנצרת. אביה ובני משפחתה מנסים למנוע ממנה לעזוב את הבית, אבל היא מסלקת אותם. ישו מטביל אותה, והיא מקבלת סמכות, יחד עם שאר השליחים, להטביל אנשים בשם האב. היא מתקבלת כאחת מהשליחים שמפיצה את רוחו של ישו בקרב חסידיו.
זה גורם לעימות בינה לבין השליחים הגברים, בהם פטרוס. מריה מלווה את ישו בכל דרכו מהצליבה ועד תחייתו. לבסוף גם פטרוס מקבל אותה כחסידה נאמנה של ישו. פטרוס מקבל את הודעתה על תחייתו של ישו, ומעודד את שאר השליחים לקבל את דבריה, ולהפיץ את הבשורה. בכתוביות הסיום נאמר שבעיני הכנסייה מריה נחשבה בתחילה כזונה. אבל במילניום השלישי היא התקבלה כחלק מהשליחים של ישו.
צוות השחקנים

רוני מארה – מריה מגדלנה
חואקין פיניקס – ישו
צ'ואיטל אג'יופור – פטרוס
טהאר רחים – יהודה
שרה-סופי בוסנינה – מרתה, חברתה של מריה
הדס ירון – שרה
לובנה אזאבל – שרה
ליאור רז – מנהיג קהילת מגדלא
ראיין קור – יוסף
צ'קי קריו – אלישע, אביה של מריה
ג'קופו אולמו אנטינורי – איש ממגדלא
שירה האס – לאה
אורי גבריאל – פיליפוס
דייוויד סקופילד – תומאס
צ'ארלס באבאלולה – אנדראס
תאופיק ברהום – יעקב בן זבדי
צחי הלוי – אפרים, מחזר של מריה
זוהר שטראוס – יוחנן בן זבדי
מיכאל מושונוב – מתי
רועי אסף - כהן בית מקדש
אריאן לאבד – רחל
תאו תאודורידיס – לזרוס
דניס מנושט – דניאל, אחיה של מרי
עירית שלג – מרים, אם ישו
הפקה

בפברואר 2016 הצטרפה רוני מארה לצוות השחקנים בתפקיד מריה מגדלנה. גארת דייוויס נבחר לביים את הסרט, והחברות סרטי יוניברסל, Film4 Productions, ו-See-Saw Films היו שותפות להפקה. איאן קנינג ואמיל שרמן היו המפיקים. באפריל 2016 לוהק חואקין פיניקס לתפקיד ישו. ביולי 2016 הצטרפו להפקה צ'ואיטל אג'יופור וטאהר רחים. בספטמבר 2016 לוהקה הדס ירון. הילדור גודנאדוטיר ויוהאן יוהאנסון הלחינו את הפסקול.
שלב הצילומים החל ב-3 באוקטובר 2016 ונמשך עד 2 בדצמבר 2016. הצילומים נערכו ברומא ובאתרים שונים במצוג'ורנו, ובהם העיר מטרה, בזיליקטה, גראווינה בפוליה, טרפאני בסיציליה, ובנאפולי שבקמפניה.
יציאה לאקרנים

הקרנת הבכורה של הסרט נערכה ב-26 בפברואר 2018 בגלריה הלאומית שבלונדון. ב-28 בפברואר 2018 הוקרן הסרט בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של דבלין (אנ')). בממלכה המאוחדת יצא הסרט לאקרנים ב-16 במרץ 2018, ובאוסטרליה ב-22 במרץ 2018.
פרסים

| פרס | תאריך הטקס | קטגוריה | מועמדים | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרסי AACTA | 3 בדצמבר 2018 | השחקנית הטובה ביותר | רוני מארה | מועמדות |  |
| פרסי AACTA | 3 בדצמבר 2018 | הפסקול המקורי הטוב ביותר | הילדור גודנאדוטיר ויוהאן יוהאנסון | מועמדות |  |
| פרסי AACTA | 3 בדצמבר 2018 | עיצוב התלבושות הטוב ביותר | זקלין דוראן | מועמדות |  |
| פרס אסיה פסיפיק | 29 בנובמבר 2018 | הפסקול המקורי הטוב ביותר | הילדור גודנאדוטיר ויוהאן יוהאנסון | זכייה |  |