stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דמוגרפיה של ישראל
קבוצות אתניות

יהודים – כ-73.2% מאוכלוסיית ישראל מוכרים רשמית כיהודים. האוכלוסייה היהודית מנתה בספטמבר 2022 בערך 7,247,000 תושבים. נכון ל-2024, כ-79% מהאוכלוסייה היהודית נולדה בארץ, 14% ילידי אירופה ואמריקה, ו-7% ילידי אסיה ואפריקה.
ערבים – 21.1% מאוכלוסיית ישראל הם ערבים. אוכלוסייה זו מנתה במאי 2024 כ-2,089,000 תושבים, כולל כ-354,000 ערבים תושבי מזרח ירושלים, המחזיקים בתעודת תושב קבע. מתוך ערביי ישראל לפי דוח הלמ"ס:
85.3% הם מוסלמים, המונים 1,782,000 אזרחים. 18% מאוכלוסיית ישראל.
9.0% הם נוצרים, המונים כ-188,000 אזרחים. כ-2% מאוכלוסיית ישראל.
6.3% דרוזים, המונים כ-152,000 אזרחים. 1.6% מאוכלוסיית ישראל.
אחרים – תושבים שאינם שייכים לאף אחת מהקטגוריות לעיל. כ-5% מתושבי מדינת ישראל, המהווים כ-478,000 תושבים מאוכלוסיית המדינה, מוגדרים כ"אחרים". רובם המכריע הם עולים מברית המועצות לשעבר ובני משפחותיהם, שאינם רשומים כיהודים במשרד הפנים (תושבים ללא סיווג דת ונוצרים שאינם ערבים), וקיבלו את אזרחותם מתוקף חוק השבות. בקבוצה זו נכללים במספרים קטנים מיעוטים כמו הצ'רקסים (המונים כ-4,700 נפש), הארמנים (המונים כ-3,000 נפש), טורקים ישראלים והשומרונים אזרחי ישראל (המונים 820 נפש), שמהווים ביחד כ-0.01% מכלל תושבי מדינת ישראל. מוצאם האתני ודתם של השומרונים שונים משל היהודים, והם מגדירים עצמם "בני ישראל" או "ישראלים שומרונים". רוב אנשי קבוצת "האחרים" שהם יוצאי ברית המועצות לשעבר נטמעו מבחינה תרבותית בחברה היהודית בישראל, והפער בין ראייתם העצמית כשייכים לחברה ובין הגדרתם ההלכתית – מוליד לעיתים חיכוכים חברתיים, תרבותיים ודתיים. בין היתר, עלתה הקריאה לעודד גיור המוני בקרב אוכלוסייה זו; לשם כך, הוקם המכון המשותף ללימודי יהדות.
דת

החלוקה לדתות בישראל
7,025,000 יהודים (73.9%)
1,707,000 מוסלמים (17.6%)
180,000 נוצרים (1.9%)
149,000 דרוזים (1.6%)
478,000 לא משתייכים (5.0%)
דת > אוכלוסייה יהודית

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כפי שפורסמו בערב ראש השנה תשפ"א, 19 בספטמבר 2020, בהגדרה עצמית של יהודים בני 20 ומעלה על בסיס מידת דתיות:
43.1% חילונים
21.1% מסורתיים
12.3% מסורתיים-דתיים
11.3% דתיים
10.1% חרדים
הערה: מסקר הלמ"ס לשנת 2014 עולה, כי מתוך כלל הלומדים בבית ספר יסודי בחינוך הממלכתי, הממלכתי-דתי והחרדי יחדיו, כ-30.04% חרדים.
להלן התפלגות אלו שהגדירו עצמם "שומרים מסורת במידה רבה" בקרב היהודים:
בשנת 1991 – 24%.
בשנת 1999 – 19% (ירידה בעקבות העלייה מברית המועצות).
בשנת 2009 – 26%.
פרופ' ארנון סופר מצביע על נתוני ילודה לפי התפלגות דתית: בשנת 2007 נולדו כ-110,000 ילדים יהודים, מתוכם כ-18,000 בלבד למשפחות חילוניות (כ-16.4%).
דת > אוכלוסייה יהודית > זרמי חינוך

בחינוך העברי שלושה זרמים עיקריים:
ממלכתי
ממלכתי-דתי
חרדי
רוב תלמידי החינוך העברי לומדים בבתי ספר שבפיקוח הממלכתי, אך בין השנים 2000 ו-2017 ירד חלקם מ-60.4% ל-52.0%. באותן השנים נרשמה ירידה קלה באחוז התלמידים שלמדו בבתי ספר בפיקוח הממלכתי-דתי, מ-19.2% ל-18.5% ואילו אחוז התלמידים שלמדו בבתי ספר בפיקוח החרדי עלה מ-20.4% ל-29.5%.
דת > אוכלוסייה ערבית

כ-83% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 17.6% מאוכלוסיית ישראל) הם ערבים מוסלמים.
כ-9% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 1.9% מאוכלוסיית ישראל) הם ערבים נוצרים.
כ-8% מהאוכלוסייה הערבית (שהם 1.6% מאוכלוסיית ישראל) הם דרוזים.
לפי סקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (שכלל בני 20 ומעלה (סוף 2016):
בקרב האוכלוסייה הערבית 11% הגדירו את עצמם חילונים, 57% מסורתיים, וכ-31% דתיים או דתיים מאוד.
בקרב האוכלוסייה המוסלמית בלבד, 9% מגדירים עצמם "דתיים-מאוד", 51% "דתיים", 29% לא כל כך דתיים ו-10% לא דתיים (חילונים).[דרוש מקור]
מספר היהודים והמוסלמים בקרב אוכלוסיית ישראל (באלפים)
| שנה | יהודים | מוסלמים>  | מוסלמים> אחוז |
| --- | --- | --- | --- |
| 1955 | 1,203.0 | 116.1 | 8.80% |
| 1972 | 2,752.7 | 360.6 | 11.58% |
| 1995 | 4,522.3 | 811.2 | 15.21% |
| 2011 | 5,921.7 | 1,335.7 | 17.02% |
| 2017 | 6,507.8 | 1,524.3 | 17.47% |
| 2021 | 6,982.0 | 1,669.0 | 17.66% |
אוכלוסייה

קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני – 
ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
אוכלוסייה > אוכלוסייה לפי מין

בסוף שנת 2023 חיו בישראל כ-4,949,800 נשים, והן 50.3% מאוכלוסיית המדינה.
גברים 4,892,100 (49.7%)
יחס גברים/נשים באוכלוסייה עמד על 0.99
יחס לידות של זכרים/נקבות בישראל הוא 1.05 (105 זכרים לכל 100 נקבות).
אוכלוסייה > אוכלוסייה לפי גיל

אוכלוסיית ישראל צעירה יחסית, ונמצאת במקום השני במדד המדינות הצעירות ב-OECD, ובמקום 89 בעולם כולו.
התפלגות האוכלוסייה לפי גילאים (נכון ל-2019):
28.2% היו בני 0–14
15.1% היו בני 15–24
13.4% היו בני 25–34
12.6% היו בני 35–44
10.4% היו בני 45–54
8.5% היו בני 55–64
11.8% היו בני 65 ומעלה
אוכלוסייה > גידול שנתי של האוכלוסייה

הנתונים להלן נכונים לשנת 2019.
כלל האוכלוסייה: 1.9%
יהודים ואחרים: 1.9%
ערבים: 2.0%
אוכלוסייה > פריסה גאוגרפית

(נכון ל-2023)
12.9% מחוז ירושלים (1,245,100 תושבים)
16.3% מחוז הצפון (1,571,100 תושבים)
11.8% מחוז חיפה (1,134,000 תושבים)
24.5% מחוז המרכז (2,365,000 תושבים)
15.6% מחוז תל אביב (1,512,400 תושבים)
14.1% מחוז הדרום (1,362,500 תושבים)
5.2% יהודה ושומרון (502,700 תושבים)
100% (סך כולל 9,696,400 תושבים)
יצוין כי ביהודה ושומרון חיים בין 2.5 ל-3 מיליון פלסטינים שאינם אזרחי מדינת ישראל.
האזור עם האוכלוסייה הצעירה ביותר הוא יהודה ושומרון עם הגיל החציוני 19.2. זהו גם האזור עם הגידול השנתי הגדול ביותר, 3.5%.
המחוז עם האוכלוסייה המבוגרת ביותר הוא מחוז חיפה עם הגיל החציוני 33.7.
המחוז עם הגידול השנתי הקטן ביותר הוא מחוז הצפון עם 1.5% בשנה.
המחוז הצפוף ביותר הוא מחוז תל אביב עם כ-8,593 נפש לקמ"ר.
המחוז המרווח ביותר הוא מחוז הדרום עם כ-96 נפש לקמ"ר.
אוכלוסייה > צפיפות אוכלוסין

קצב גידול האוכלוסייה בישראל יוצא דופן ביחס למדינות ה-OECD. בשנת 1997 עברה ישראל את מקסיקו ונהייתה למדינה בעלת גידול האוכלוסייה הגבוה ביותר מבין מדינות ה-OECD. שורה ארוכה של חוקרים ואנשי ציבור ישראלים טוענים שקצב הגידול החריג של אוכלוסיית ישראל עלול להשפיע באופן שלילי על איכות החיים העתידית במדינה.
ישראל מדורגת במדד המדינות הצפופות בעולם במקום ה-29 עם כ-434 נפש לקמ"ר אחד. עם זאת, נתון זה מתייחס לכל אוכלוסיית ישראל, כולל כ-497,000 תושבים יהודים ישראלים המתגוררים בפועל בשטחי C במחוז יהודה ושומרון שתוחמים 3,539 קמ"ר, אך אינו מחשיב את שטחי C כחלק מהשטחים לחישוב יחסי נפש לקמ"ר. עם זאת, על שטחי C מתגוררים גם ערבים פלסטינים, מספרם אינו מדויק וישנן הערכות שונות, בין כ-70,000 לכ-125,000 בשנים 2008–2012 לבין כ-80,000 ב-2017. כך שחישובי יחס נפש לקמ"ר של תושבי ישראל עלולים לנוע בהתאם לחישובים השונים.
היסטוריה ומגמות דמוגרפיות

הרכב האוכלוסייה במדינת ישראל הושפע מגלי עלייה והגירה, מלחמות, ושינויי פיריון. עובדה זו הקשתה על חיזוי הנתונים הדמוגרפיים בה. הראשון שעסק בנושא באופן משמעותי הוא ההיסטוריון שמעון דובנוב, שחזה ב-1898, שבשנת 2000 יהיו בישראל כ-500,000 יהודים. האוכלוסייה היהודית הושפעה מגלי העלייה השונים. בשנת 1945, לפי הערכת מחלקת הסטטיסטיקה של הסוכנות היהודית, היו בארץ ישראל 592,000 יהודים, מתוכם כ-78% אשכנזים, כ-9% ספרדים, כ-5% תימנים וכ-8% מיתר עדות המזרח.
גם האוכלוסייה הערבית בארץ ישראל עברה שינויים. בתקופת המנדט הבריטי הייתה האוכלוסייה הערבית בתחומי ארץ ישראל בעלת הגידול המהיר ביותר במזרח התיכון, כאשר בסמוך ליישובים היהודיים נרשם גידול של עד 11% באוכלוסייה הערבית. בשנת 1948, הידלדלה האוכלוסייה הערבית כמעט לחלוטין עקב בריחה המונית של ערביי ישראל למדינות ערב, ובשנים שלאחר קום המדינה אפשרה ישראל לכ-200,000 ערבים לחזור להתיישב בתחומי מדינת ישראל[דרוש מקור]. בשנים 1948–1967 חלה התמעטות מה באוכלוסיית יהודה ושומרון. בשנים 1967–1993, חל גידול חד באוכלוסייה הערבית ביהודה ושומרון. בשנת 1993, במסגרת הסכמי אוסלו, הובאו לישראל כ-50,000 ערבים, וייתכן שהיגרו לישראל עוד כ-400,000 ערבים, אשר לא התאזרחו,[דרושה הבהרה] במסגרת מדיניות פתיחת הגבולות עם ירדן (על פי ארנון סופר[דרוש מקור]). אוכלוסיית ערביי ישראל הושפעה אף היא: ישראל העניקה אזרחות לערבים שנישאו לאזרחים ישראלים, במסגרת איחוד משפחות. כמה מאות אלפי ערבים קיבלו אזרחות מאז 1967[דרוש מקור]. בשנות ה-2000 והאינתיפאדה השנייה נרשם מאזן הגירה שלילי בקרב ערביי יהודה ושומרון, וחלה ירידה חדה בשיעור הילודה, בהתאם למגמה הכללית בקרב ערביי האזור מלבד רצועת עזה שבה שיעור הילודה נותר גבוה מאוד (66 אלף לידות בשנה).
על פי תחזיות דמוגרפיות שערכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על בסיס נתוני שנת 2015, צפויה אוכלוסיית ישראל להגיע בשנת 2065 לכ-20 מיליון תושבים.
ראו גם

עיור בישראל
מפקדי אוכלוסין בישראל
מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל
מפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל
צפוף – הפורום לאוכלוסייה סביבה וחברה
לקריאה נוספת

משה ליסק, דן הורוביץ, מצוקות באוטופיה: ישראל – חברה בעומס יתר, תל אביב: עם עובד, 1990.
לילך רוזנברג־פרידמן, ציונות מבטן ומלידה: הילודה ביישוב ובמדינת ישראל בראשיתה: מניעתה ועידודה 1960-1918, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2023.
אורית מילר כתב, הצעות מחד ומציאות מנגד: ההתמודדות עם הסוגיה הדמוגרפית בגדה המערבית בישראל – 1977-1967, ישראל: המכון למחקרי ביטחון לאומי, 2024
ביאורים

↑  בהתאם לחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי.
↑  ישנם אומדנים שונים לגבי מספר הפלסטינים החיים בשטחי יהודה ושומרון. רובם נעים בין 2 ל-3.2 מיליון תושבים.
↑  מתוכם 341,500 ערבים תושבי ירושלים, שרובם בעלי מעמד של תושב קבע ואינם בעלי אזרחות ישראלית.
↑  רובם המוחלט הם ילדים, נכדים או בני/בנות זוג של יהודים, על כן זכאים לאזרחות ישראלית מתוקף חוק השבות. בלמ"ס מגדירים אותם כ"אחרים", כלומר: כנספחים למגזר היהודי. אוכלוסיית היהודים (כולל ה"אחרים") מנתה במאי 2022, כ-7,499,000 אזרחים.
↑  עם זאת, דירוג זה לא מחשיב כחלק משטח מדינת ישראל את שטחי יהודה והשומרון, בהם חיים כחצי מיליון ישראלים. ראו פירוט בעניין זה בהמשך הערך.
↑  לפי קיום מצוות מסוימות, השתייכות מגזרית-מפלגתית, מוסדות החינוך לילדים וכדומה.
↑  המספרים כוללים כ-340,000 ערבים-מוסלמים תושבי מזרח ירושלים בעלי מעמד תושב, שאינם אזרחי ישראל.
↑  בעקבות חוק ירושלים בשנת 1980 נוספו למדינת ישראל ערביי מזרח ירושלים כבעלי מעמד תושב.
↑  מגמות שינויי הפיריון, המלחמות, ההגירה השלילית והחיובית אינם נכללים, בדרך כלל, במסגרת חיזויים דמוגרפיים.
↑  ברבעון יש 16,500 לידות ברצועה.
אדום

ערך זה עוסק בצבע. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 שלשת הקסא:  #FF0000
 ייצוג RGB:  R=255, G=0, B=0
 ייצוג HSV:  H=0, S=100, V=100
 ייצוג CMYK:  C=0%, M=100%, Y=100%, K=0%
 
אדום הוא אחד מצבעי הקשת.
(במערכת ההוספה). האור האדום הוא קרינה אלקטרומגנטית בתדירויות הגל הנמוכות ביותר שעין האדם מסוגלת לקלוט. אורך הגל של אור אדום הוא בין 620 ל-740 ננומטר (תדירות בין 400 ל-480 טרה-הרץ). אורכי גל ארוכים יותר נקראים "תת-אדום" (או "אינפרה-אדום") והם אינם בתחום הספקטרום הנראה לעין האנושית. גוון אדום אשר נוטה לעבר הכתום וחסר כל מרכיב כחול נקרא "שני". אדום אשר חסר כל מרכיב צהוב ונוטה לעבר הסגול נקרא "ארגמן". אדום עם גוון סגלגל נקרא "אדום יין", "בורגונדי" או "בורדו".
דם מחומצן הוא אדום עקב נוכחות ההמוגלובין והחמצן. אור אדום הוא הראשון שנבלע על ידי מי ים, לכן דגים וחסרי חוליות ימיים שנראים אדומים, נראים למעשה שחורים בסביבה הטבעית שלהם כשמביטים בהם ממרחק של יותר מכמה מטרים.
אטימולוגיה

המילה "אָדֹם", כמו גם המילים הנרדפות לה, "תּוֹלָע" ו"שָׁנִי", מצויות כבר במקרא. הפירוש המקורי שלהן תיאר גם את הצבע האדום וגם את הצבע החום. לפי מודל השפה הפרוטו-שמית, המילה "אָדֹם" דומה מאוד למילה, שתיארה את הצבע האדום ואת הצבע החום באם השפות השמיות. (לפי המודל, בפרוטו-שמית היו שמות רק לארבעה צבעים: לאדום-חום, לירוק-צהוב, ללבן ולשחור). ככל הנראה, יש קשר בין מוצא המילה "אָדֹם" לבין מוצא המילים "דם" ו"אדמה".
שימושים, סמליות וביטויים > הצבע האדום בטבע

אדום הוא צבעו הטיפוסי של הדם עקב הברזל שבהמוגלובין.
הפסיכואבולוציה של האדם התפתחה לקלוט אדום כצבע בולט מאוד לעין. בשונה מרוב מיני היונקים, קופי העולם הישן (הקופים צרי האף) ובהם האדם, מסוגלים להבחין בין ירוק לאדום משום שיש להם 3 סוגי מדוכים ברשתית העין (אדום, ירוק וכחול) לעומת 2 בלבד אצל יונקים אחרים כמו הקופים רחבי האף של אמריקה הדרומית והקיפופים. יש המייחסים התפתחות זו לצורך במציאת פירות בגווני אדום על רקע חופת עלים ירוקה או לצורך בהבחנה בין עלים צעירים אכילים בגוון אדמדם לעומת עלים בוגרים ירוקים ודלי ערך תזונתי. הסבר אלטרנטיבי לראיית הצבע מתמקד לא בחיפוש מזון אלא יכולת הבחנה חברתית כמניע האבולוציוני להבחנת צבעים משוכללת להתמקדות באדום דווקא. ניתן למסור ולהפיק אינפורמציה על מצב רוחו ומצב בריאותו של אדם או בעל חיים מצבע עורו אם עור קירח משיער גלוי לעין. גון העור נקבע לא מעט על ידי לחץ הדם הקובע כמה המוגלובין יהיה בנימי העור ומצב החמצון של הדם. הדם בהיר יותר ככל שיותר המוגלובין קשור לחמצן. נתוח ספקטרום של האור המוחזר מעור חשוף מעלה כי כמות הדם משנה את הגוון מצהוב (חוסר דם) לכחול ואילו מצב החמצון של ההמוגלובין משנה את הספקטרום בציר שבין ירוק (דם עני בחמצן) לאדום. בעלי חיים שלהם רק שני סוגים של תאים רגישים לצבע יוכלו להבחין רק במימד אחד של שינוי גוון ודרושה התוספת החדשה יחסית מבחינה אבולוציונית, ההבחנה בין ירוק לאדום, כדי לקבל אינפורמציה מלאה. שיא הרגישות של המדוכים ברשתית העין האחראים להפרדה בין אדום לירוק הוא באורכי גל בו נמצא ההבדל המקסימלי בין ההחזרה מדם מחומצן לדם עני בחמצן. קופים שלהם ראיית צבעים מלאה נוטים להשאיר אזורים קרחים על גופם ובפרט בפנים, באחוריים וליד אברי המין ואילו הקופים עיוורי הצבעים נוטים לכסות את כל גופם בשיער. הצבע האדום, באופן אוניברסלי, מתקשר לכעס, לקנאה ולעוצמה. במחקר בו הוצגו צורות פשוטות בצבעים שונים הנחקרים מייחסים לאדום יותר כח, סטטוס חברתי ותוקפנות.
התהדרות פרחים בצבעים מרהיבים אינה קשורה לאסתטיקה. צבעם מכוון לתדירויות אור שאינן נקלטות בעין האנושית, אך מובילות חרקים לאיבוקם. בני אדם בייתו פרחים והכליאו אותם כדי ליצור מגוון צבעים.[דרושה הבהרה]
הפרח האדום הידוע והפופולרי ביותר שפורח בישראל הוא הכלנית המצויה, שאף נבחר לפרח הלאומי של ישראל. פסטיבל "דרום אדום" הוא פסטיבל שנתי בישראל המוקדש לפריחת מרבדי הכלניות בנגב הצפוני ועוטף עזה.
בישראל יש יחסית מעט מיני פרחים בצבע אדום, בנוסף לכלנית בולטים המינים הבאים של פרחים אדומים: צבעוני ההרים וצבעוני השרון, נורית אסיה, פרג אגסני, דמומית קטנת-פרי ודמומית ארצישראלית, אדמונית החורש ודם-מכבים אדום.
ישנם בעלי חיים המשתמשים בצבע האדום על מנת להזהיר שהם רעילים ובכך להרתיע טורפים.
חיפושית מושית השבע בולטת בצבעה האדום-כתום-ארגמן שאף העניק לה את שמה המדעי.
אדום-החזה הוא מין של ציפור הנפוצה בישראל.
באסטרונומיה, ענק אדום הוא כוכב בסוף ימיו; וננס אדום הוא סוג של כוכב.
ישנם אנשים הלוקים מעיוורון צבעים לאדום (protanopia) - נובע מחוסר מוחלט בקולטני הצבע האדום ברשתית. הלוקים בפגם זה רואים אדום כשחור. כאחוז אחד מכלל הזכרים לוקה בעיוורון לאדום.
שימושים, סמליות וביטויים > הצבע האדום בתרבות

אדום מקושר לאהבה. ציורים של לבבות באים לעיתים קרובות בצבע אדום.
אדום מקושר לקיום יחסי מין. רובע היצאניות של אמסטרדם, "רובע החלונות האדומים", ידוע בצבעו האדום.
בשל העובדה שהצבע האדום הוא צבעו של הדם, האדום מקושר לאל המלחמה היווני, ארס ולאל המלחמה הרומי מרס, ולכוכב הלכת מאדים הבולט בצבעו האדום וששמו העברי והלועזי קשור לכך.
בקבלה היהודית הצבע האדום קשור למידת הגבורה והדין.
אדום הוא אחד מצבעיה המסורתיים (לצד כחול) של מריה הקדושה, ואחד מצבעי חג המולד. השימוש בצבע אדום בקישור לחג המולד יסודו בשימוש בצבע כלבושו של סנטה קלאוס בפרסומות של קוקה-קולה (שצבעיה אדום ולבן).
דיו אדום מסמל חוב, כמו כן, גם הפסדים במאזן כספי.
בשוק המניות של צפון אמריקה, אדום מסמל ירידה במחיר של מניה. לעומת זאת, בשוקי מניות במזרח אסיה, אדום מסמל דווקא עליה במחיר של מניה.
בהיסטוריה היפנית, אדום הוא צבע של דגלים צבאיים אשר שימשו את שבט טאירה (נקרא גם הייקה), ושל שבט מינאמוטו (נקרא גם גנג'י), שני שבטים אשר נאבקו על השליטה בסוף תקופת הייאן, בסוף המאה ה-12.
בתרבות הסינית, אדום הוא צבע של מזל טוב ומשתמשים בו לקישוט ובגדי חתונות. באופן מסורתי, בחברה הסינית נהוג לתת כסף בחבילות אדומות.
באירוע הקומיקס הלילה האפל ביותר של כותרי גרין לנטרן, מתגלים חמישה חילות פקחים צבעוניים בנוסף לחיל הפקחים הירוקים ולחיל סינסטרו הצהוב. אחד מאותם חילות הוא חיל הפקחים האדומים בראשותו של אטרוסיטוס, אשר שואב את כוחו מהאור האדום של הספקטרום הרגשי, המסמל זעם.
אדום מושך את תשומת לבם של אנשים, ולרוב הוא מתפרש כסימן של סכנה, לכן צבע זה דומיננטי בשלטים ותמרורי אזהרה, נורות בלימה של כלי רכב, מנורות של רכבי חירום כמו אמבולנסים וכבאיות ונורות בראשי מגדלים ואנטנות.
אדום מסמל "עצור" בתמרורי תנועה ורמזורים.
כיוון שאדום בולט ומושך את העין נעשה בו שימוש רב בעולם העסקי וחברות רבות משלבות אותו בלוגו, בשלטים, בפרסומות ובאריזות שלהם. בין החברות הבינלאומיות בעלות לוגו שכולל צבע אדום: קוקה קולה, מקדונלד, לגו, טויוטה, מיצובישי, מוטורולה, CNN ,BBC, נטפליקס ועוד. ובישראל בנק הפועלים, סופר פארם, שופרסל, הום סנטר, רשת פוקס, to go ורבים נוספים.
בתוכנות מחשב נעשה שימוש בצבע אדום בהודעות קריטיות ובאזהרות.
הצבע האדום משמש תדיר לסימול כעס כמו בביטוי "רואה אדום".
לנופף בבד אדום לפני שור - הוא ביטוי שלקוח ממלחמת שוורים שמשמעותו התגרות חזקה.
דגל אדום בחוף הים מסמל שמסוכן להתרחץ בו.
בשבטי ישראל, הצבע האדום סימל את שבט ראובן.
בישראל, אזעקת צבע אדום היא אזעקת מלחמה המתריעה על ירי רקטות לעבר יישוב מסוים.
שימושים, סמליות וביטויים > הצבע האדום בספורט

בכדורגל, השופט מראה כרטיס אדום לשחקן שמורחק מהמגרש.
הצבע האדום מייצג קבוצות ספורט רבות מסיבות שונות:
ישראל: רבות מקבוצות הפועל כגון הפועל תל אביב, הפועל ירושלים, הפועל באר שבע, הפועל חיפה ואחרות. מקור השימוש באדום בספורט הישראלי, נובע מקרבה היסטורית לשמאל ולסוציאליזם.
בריטניה: ארסנל, מנצ'סטר יונייטד, ליברפול
ארצות הברית: שיקגו בולס
גרמניה: באיירן מינכן
יוון: אולימפיאקוס
ניתוח סטטיסטי של תוצאות משחקי כדורגל באנגליה משנת 1947 ועד 2008 מראה כי לקבוצה בתלבושת אדומה יתרון על יריבותיה הלבושות בכל צבע אחר. לא רק שקבוצות "אדומות" זכו ביותר אליפויות ממה שניתן היה לצפות באופן אקראי אלא שבכל הליגות המיקום של לובשי האדום גבוה באופן מובהק משל יריבותיהן. התופעה קשורה, כנראה, להשפעה הרגשית של הצבע על היריבים ועל השופטים.
שימושים, סמליות וביטויים > הצבע האדום כסמל השמאל והסוציאליזם

לשימוש באדום כצבע השמאל והסוציאליזם יש היסטוריה ותיקה וברוב מקורותיה היא נובעת מצבע הדם. השימוש הראשון של האדום בתור מייצג הפועלים והשמאל הוא בצרפת, כאשר היו אומרים שצבע דמם של האצולה הוא כחול לעומת צבע הדם של העם הפשוט שהוא אדום, מכאן גם דגל צרפת, שבו האדום מסמל את העם, הכחול את האצולה והלבן את הכנסייה. השימוש בצבע כסמל השמאל קיבל תפנית, כאשר בהפגנה למען זכויות עובדים בסוף המאה ה-19 בשיקגו נהרגו מספר מפגינים מירי השוטרים ומיד לאחר מכן, הניף אחד מהמפגינים את חולצתו של חברו שמת, החולצה הייתה לבנה ומלאה בדם, כך שנראתה אדומה ובכך נחרת הדגל האדום כסמל הסוציאליזם. וברוח זאת נבחרו מילות ושם השיר "דגל אדום".
החל ממהפכות "אביב העמים", שימש אדום כצבע של המהפכות באירופה, כמו "החולצות האדומות" של ג'וזפה גריבלדי בריסורג'ימנטו האיטלקי, ואומץ כצבעם של מפלגות השמאל וקבוצות רדיקליות, בזמן שלבן סימל את תומכי המשטרים המלוכניים והשמרנים שלפני מלחמת העולם הראשונה.
מלחמת האזרחים ברוסיה ומלחמת האזרחים בפינלנד התנהלו בין ה"אדומים" (הסוציאליסטים) ל"לבנים" (מתנגדי הסוציאליזם למיניהם).
הזיהוי של הקומוניזם עם האדום ה"סוציאליסטי" (והיותו הצבע הראשי בדגל ברית המועצות) הוביל לביטויים של המלחמה הקרה כמו "האיום האדום" ו"הרפובליקה העממית של סין האדומה" (לעומת סין הלאומנית, הנקראת גם "סין החופשית", הידועה בשם טאיוואן).דגל ברית המועצות
בעקבות הקשר שנוצר בין הצבע האדום לסוציאליזם ולמעמד הפועלים, מפלגות המזוהות עם הרעיון הסוציאליסטי השתמשו בצבע זה, אך לא רק הן. מפלגות מוכרות אשר אדום הוא צבען המסורתי:
גרמניה: המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה - Sozialdemokratische Partei Deutschlands ומפלגת הסוציאליזם הדמוקרטי הנוספת - Partei des Demokratischen Sozialismus.
הולנד: מפלגת העבודה - מפלגה סוציאליסטית.
בריטניה: מפלגת העבודה הבריטית.
ישראל:
מפלגת העבודה (בשילוב עם כחול),
חד"ש - חזית ורשימה בכנסת של שמאל רדיקלי בישראל וערביי ישראל בה חברה המפלגה הקומוניסטית הישראלית (בשילוב עם ירוק),
דעם - מפלגת פועלים סוציאליסטית/קומוניסטית ישראלית ערבית-יהודית.
פלסטינים: החזית העממית לשחרור פלסטין - ארגון טרור סוציאליסטי.
ואף-על-פי-כן, ישנן גם מפלגות המייצגות עקרונות הפוכים מעקרונות הסוציאליזם, ובכל זאת בחרו להשתמש בצבע האדום כצבען:
קנדה: המפלגה הליברלית של קנדה.
ארצות הברית: המפלגה הרפובליקנית של ארצות הברית, מפלגה קפיטליסטית-שמרנית.
גרמניה: מפלגת הפועלים הלאומית סוציאליסטית בגרמניה (Die Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei)
שימושים, סמליות וביטויים > הצבע האדום בצבא

במפות צבאיות מסומנים כוחות אויב באדום ו"כוחותינו" בכחול.
שימושים, סמליות וביטויים > הצבע האדום בצבא > בצה"ל

בצה"ל, צבע אדום מסמל קרביות ויוקרה:
כומתה אדומה היא הכומתה של חטיבת הצנחנים וחטיבת עוז (חטיבת הקומנדו), וכן של יחידות העילית הכפופות ישירות למטכ"ל. הכומתה האדומה נחשבת יוקרתית.
רקע אדום לכנפי צניחה קיבלו הצנחנים שהשתתפו בצניחות המבצעיות במבצע קדש.
חיילי החטיבות צנחנים, נח"ל וכפיר, כמו גם חיילי היחידות המטכ"ליות נועלים נעליים המכונות "אדומות" (בפועל צבען חום-אדמדם), הנחשבות יוקרתיות יותר מאלה השחורות, אותן נועלים שאר חיילי צה"ל.
תעודת הלוחם, אותה מקבלים לוחמים בצה"ל לקראת סוף שירותם - צבעה אדום.
לוחמים נוהגים למקם חתיכת פלסטיק אדום או בד אדום ברקע של סיכת הכומתה שלהם. סימן זה מצביע על שירות בגזרה מבצעית.
דגלו של חיל התותחנים הישראלי - צבעו אדום ושחור.
הדגל האדום מסמל מצבי סכנה - כגון מצב בו מותרת פתיחה באש או שטחי אש. בחיל הים מסמל הדגל האדום מצב בו יש "משמעת אש" - במסגרתה אין להדליק אש, כגון בשעת תדלוק כלי שיט.
בהלכה

רבי יוסף קארו בחיבורו בית יוסף ורבי משה איסרליש בהגהותיו לשולחן ערוך, בסימן העוסק באיסור הליכה בחוקות הגויים, כתבו שבמקום שנהגו הגויים ללבוש בגדים אדומים אסור ללבשם.
מקור דבריהם הוא מהמהרי"ק שכתב שאם הבגד מבטא אמונה אלילית או פריצות, חל האיסור "ובחקותיהם לא תלכו", שלא לנהוג כמנהגם. ומאחר והצבע האדום מבטא יותר מכל הצבעים את הפריצות והגאווה, לכן יש איסור ללבוש בגדים אדומים, כמנהג הגויים.
לדעת רוב פוסקי ההלכה גם היום חל האיסור ללבוש בגדים אדומים. אכן האיסור הוא רק בבגד שכולו או רובו הבולט אדום, אבל בגד שרק מיעוטו אדום או שצבעו לא ממש אדום, כגון ורוד או בורדו, מותר לדעת כל הפוסקים ללובשו. ישנם כמה פוסקים שמקילים בזמננו (למשל הרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה פסק שבימינו אין איסור ללבוש בגדים אדומים, משום שלדעתו רק כאשר נהגו הגויים ללכת עם בגדים אדומים, חל האיסור לנהוג כמנהגם. אבל, מאחר שהיום אין מנהג מובהק של גויים ללכת בבגדים אדומים, ממילא אין בזה איסור) ללבוש בגדים אדומים.
הערות שוליים

↑  לפי טבלת נתונים ספקטרלית מקדם הבליעה של מים באדום הוא בערך 0.003 לס"מ כלומר במרחק מטר תהיה הבליעה 10 בחזקת מינוס 0.3 או כחצי (הדג עדיין יראה אדום למי ששוחה קרוב אליו). רק עשירית מעצמת האור האדום תעבור 3 מטרים בתוך המים וממרחק 10 מטרים יונחת האור האדום פי 1000. מקדם הבליעה לאור כחול נמוך בערך פי 40 ולכן יראה למרחק רב בהרבה
↑  Anthropology of Color: Interdisciplinary Multilevel Modeling edited by Robert E. MacLaury, Galina V. Paramei, Don Dedrick p 257
↑  B C Regan et al; Fruits, foliage and the evolution of primate colour vision; Philos Trans R Soc Lond B Biol Sci. 2001 March 29; 356(1407): 229–283.
↑  Mark A. Changizi et al; Bare skin, blood and the evolution of primate colour vision ; Biology letters Volume 2, Number 2 / June 22, 2006, Pages 217-221
↑  Ralph B. Hupka et al; The Colors of Anger, Envy, Fear, and Jealousy ; Journal of Cross-Cultural Psychology, Vol. 28, No. 2, 156-171 (1997)
↑  Anthony C. Little et al; Attribution to red suggests special role in dominance signalling; Volume 5, Numbers 1-4/March 2007 161-188, Journal of Evolutionary Psychology
↑  Martin J. Attrill et al; Red shirt colour is associated with long-term team success in English football; Journal of Sports Sciences, Volume 26, Issue 6 April 2008, pages 577 - 582
↑  יורה דעה סימן קע"ח סעיף א
↑  שורש פ"ח
↑  ויקרא יח, ג
↑  ראה דרכי תשובה יורה דעה סימן קע"ח ס"ק ט"ז
| צבעים וייצוגם במחשב |
| --- | --- | --- |
| גוני אפור | לבן • כסף • אפור • שחור |  |
| צבעי היסוד ב-RGB | אדום • ירוק • כחול |  |
| צבעים שניוניים | ציאן • צהוב • מג'נטה |  |
| צבעים שלישוניים | כתום • תרוג • ירוק אביב • תכלת • סגול • ורוד שושנה |  |
| פיגמנטי צביעה | אוכרה • ספיה • כחול פרוסי • וירידיאן • אולטראמרין |  |
| שונות | אינדיגו • ענבר • חום • זהב • נחושת • ארגמן • ורוד • שני • בורדו • בורגונדי • בז' • חאקי • טורקיז • ערמון • פנטון 448c • קרדינל • כתום בטיחותי • ירוק זית |  |
| הספקטרום האלקטרומגנטי |
| --- | --- | --- |
| קרינה אלקטרומגנטית | גלי רדיו • גלי מיקרו • תת-אדום • אור נראה • על-סגול • קרני רנטגן • קרני גמא |  |
| אור נראה (צבע) | אדום • כתום • צהוב • ירוק • כחול • סגול |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565762405171  BnF: cb12499409c (data)  GND: 4178482-0  LCCN: sh85112023  NKC: ph616009 
שקיות דם בעלי חיים (מרכיב במטבח התאילנדי) בשוק בסמוט פרקן
מושיות אדומות
האדום המזוהה עם רעילות/מרירות הוא צבע אזהרה לטורפים פוטנציאליים
נשים אדומות שיער לבושות בשמלות אדומות
המלכה האדומה - בובת ראווה לבושה באדום מכף רגל ועד ראש וסביבה תפאורה אדומה, מיצג מהתיאטדון הדני המלכותי (אנ') בקופנהגן
לוחם שוורים מנופף בבד אדום במהלך מלחמת שוורים במטרה להרגיז את השור. מכאן צמח הביטוי לנופף בסדין אדום לפני שור.
הדגל האדום
דגל הרייך הגרמני השלישי שבחלקו אדום
סמל חטיבת הצנחנים: נחש מכונף על רקע אדום