stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאל ולדרון
קריירה > המעבר לאירופה

החל מאמצע שנות ה-60 בילה ולדרון זמן רב בפריז, רומא, בולוניה וקלן, לפני שהשתקע סופית במינכן ב-1967. הסיבה הראשונית למעברו של ולדרון לאירופה הייתה בקשתו של הבמאי הצרפתי מרסל קרנה שילחין את סרטו Three Rooms in Manhattan. בין הסיבות למעברו של ולדרון לאירופה היו סלידתו מ"התחרותיות חסרת הרחמים במרוץ אחר עבודה" ופערי השכר בין מוזיקאים שחורים ולבנים בארצות הברית. ודלרון המשיך להלחין לסרטים, הצגות תיאטרון ותוכניות טלוויזיה וניגן עם אמריקאים אחרים שעברו לאירופה, ביניהם בן ובסטר וקני קלארק.
אלבומו של ולדרון מ-1969 Free at Last‏, היה האלבום הראשון שיצא בחברת התקליטים ECM. בתחילת שנות ה-70 שיתף ולדרון פעולה עם להקת הרוק הנסיוני הגרמנית Embryo בשני אלבומים וב-1972 הלחין את הפסקול לסרט ביוגרפי על חייה של ז'ורז' סאנד
ב-1970 הופיע ולדרון לראשונה ביפן וזכה לפופולריות שם ומ-1975 חזר להופיע בארצות הברית, בדרך כלל כסולן, אך גם ברביעיות או שלישיות.
בשנות ה-80 וה-90 ניגן ולדרון עם הסקסופוניסט סטיב לייסי, בעיקר בדואטים של פסנתר וסקסופון סופרן; השניים נגנו יצירות מקוריות שלהם ומיצירותיו של ת'לוניוס מונק. בשנות ה-80 ולדרון ניגן בעיקר דואטים, בין היתר מפני שלדבריו "ג'אז הוא כמו שיחה... ...לשוחח פנים מול פנים זו דרך רבת עוצמה, ישירה ומדויקת יותר".
ב-1986 הלחין פסקול לסרטו של הבמאי היפני הארוקי קאדוקאווה Tokyo Blues.
בשנות ה-90 עבר ולדרון ממינכן לבריסל וצמצם את כמות הופעותיו בארצות הברית בשל האיסור על עישון במועדונים. באותה תקופה הקליט כמה אלבומים עם הזמרת ג'ין לי. שתיים מהקלטותיו האחרונות היו דואטים עם סקסופוניסטים בעלי סגנון שבדומה לשלו נע בין הג'אז המלודי לג'אז החופשי, ארצ'י שפ ודייוויד מאריי. ולדרון, שהיה מעשן כבד, מת מסרטן ריאות ב-2 בדצמבר 2002, בגיל 77. הוא ניגן בהופעתו האחרונה שבועיים לפני מותו.
חיים אישיים

ולדרון נישא פעמיים והיה אב לשבעה ילדים, שניים מאשתו הראשונה וחמישה מאשתו השנייה.בילי הולידיי הייתה הסנדקית של בתו הראשונה .איליין, אשתו הראשונה של ולדרון, שרה בכמה מאלבומיו.
סגנון

כאשר החל לנגן עם מינגוס ולדרון הושפע מהוראס סילבר ומבאד פאוול, אך מינגוס עודד אותו לפתח סגנון משל עצמו, שהתבסס על הרמוניות בסיסיות. לפני התמוטטותו ניגן ולדרון בסגנון לירי, אך לאחריה, לדבריו, "כבר לא הצלחתי למצוא בעצמי את הליריות, אז הפכתי לנגן זוויתי מאד", והתקרב יותר לת'לוניוס מונק בנגינתו ובלחניו. אחרי מעברו לאירופה ולדרון ניגן בסגנון קרוב יותר לג'אז חופשי, אך כאשר הסיטואציה או הקהל דרשו זו, ניגן גם בסגנון מסורתי יותר. ולדרון השתמש בחזרה על מוטיבים פשוטים בודדים, בניגוד לאלתור מלודי, סגנון שגרם לו להשמע "כבד" ו"אפל" והזכיר מוזיקה מינימליסטית.
ולדרון הגדיר את סגנונו כשיקוף של אופיו: "אני אדם חסכוני מאוד ואני רוצה להשתמש בכל הווריאציות שברשותי לפני שאעבור לתוים הבאים". לדבריו, הוא הושפע מבילי הולידיי בנגינה מאחורי הקצב, ממינגוס בדגש על סגנון אישי, ממקס רואץ' בתפיסת החשיבות של מקצבים לא שגרתיים וכן מנגינת הפסנתר של דיוק אלינגטון, ת'לוניוס מונק, באד פאוול וארט טייטום
השפעה

ולדרון השפיע על פסנתרנים רבים, ביניהם מת'יו שיפ וסטנלי קאוול וכן על אית'ן אייברסון, פסנתר להקת The Bad Plus שטען שולדרון היווה את אחת ההשפעות הגדולות ביותר עליו ושבמהלך התפתחותו המוזיקלית חיקה מאפיינים בנגינתו של ולדרון באמצעות הקשבה להקלטותיו.
הערות שוליים

↑  WKCR broadcast (August 23, 2001) Transcribed at Panken, Ted (August 15, 2011) "Two Interviews with Mal Waldron on the 86th Anniversary of His Birth". Transcript of WKCR radio interview. Accessed July 9, 2013.
↑  Stokes, W. Royal (2002) Living the Jazz Life: Conversations with Forty Musicians About Their Careers in Jazz. Oxford University Press.
↑  "Mal Waldron". (December 13, 2002) news.scotsman.com Accessed July 2, 2013.
↑  Davis, Francis (October 13, 1990) "Mal Waldron Is Coming to the Bride". The Inquirer.
↑  Feather, Leonard and Gitler, Ira (2007) The Biographical Encyclopedia of Jazz. p. 670. Oxford University Press.
↑  Novod, Eric "Waldron, Mal (Malcolm Earl)". jazz.com Accessed July 2, 2013.
↑  Doerschuk, Robert L. and Kernfeld, Barry The New Grove Dictionary of Jazz (2nd ed.). "Waldron, Mal". Grove Music Online. Oxford Music Online. Oxford University Press. Accessed May 12, 2013. (Subscription required.)
↑  Ratliff, Ben (December 06, 2002) "Mal Waldron, 77, Composer of the Jazz Ballad 'Soul Eyes'". The New York Times.
↑  Berg, Chuck (2005) "Jazz and Film and Television". In Kirchner, Bill (ed.) The Oxford Companion to Jazz. p. 717. Oxford University Press.
↑  Shipton, Alyn (2004) Handful of Keys: Conversations with Thirty Jazz Pianists. Equinox.
↑  Pareles, Jon (September 10, 1982) "Pop/Jazz: Mal Waldron, Expatriate, Brings Quintet to Town" The New York Times. p. C22.
↑  "George Qui?" British Film Institute. Accessed July 16, 2013.
↑  Fordham, John (April 11, 2003) "Archie Shepp / Mal Waldron: Left Alone Revisited". The Guardian.
↑  Nastos, Michael G. "Silence: Review". AllMusic. Accessed July 14, 2013.
↑  Fordham, John (January 28, 2003) "Mal Waldron". The Guardian.
↑  Glassman, Marc (December 1, 1988) "Mal Waldron" Coda. p. 14.
↑  Yanow, Scott (2003) Jazz on Record: The First Sixty Years. p. 487. Backbeat Books.
↑  Cook, Richard and Morton, Brian (2008) The Penguin Guide to Jazz Recordings. Penguin.
↑  Jurek, Thom "One: Review". AllMusic. Accessed July 9, 2013.
↑  Pareles, Jon (July 06, 1989) "Review/Jazz; Study in Contrasts by Cowell Quartet". The New York Times.
↑  Iverson, Ethan "On Mal Waldron". Ethan Iverson's blog. Accessed July 14, 2013.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007339651805171  PLWABN: 9810577384805606  BIBSYS: 2109558  BNE: XX1587525  BnF: cb13900958x (data)  GND: 124273513  ICCU: TO0V264698  ISNI: 0000 0000 8128 1326  LCCN: n83147700  MusicBrainz: 3f658e7f-4f44-4493-942c-ede5033bc6f7  NTA: 074096680  RERO: 02-A003954615  SNAC: w6gn13r6  SUDOC: 127914137  VIAF: 49409732   WorldCat (עם VIAF): 49409732
שירת הים

ערך זה עוסק בשיר המופיע בתנ"ך. אם התכוונתם ליישוב בגוש קטיף, ראו .
שירת הים בתחריט של וויליאם בלייק ריצ'מונד, 1880
שִירַת הַיָּם היא אחת מהשירות שבתורה, ומופיעה בספר שמות פרק ט"ו. על פי המסופר בתורה, השירה נאמרה לאחר שים סוף נבקע לשניים, בני ישראל עברו בו והמצרים טבעו בו. שירת הים מסודרת בספר התורה בצורה מיוחדת של שירה: אריח על גבי לבנה.
השירה נאמרת מדי יום בתפילת שחרית בסופם של פסוקי דזמרא. מלבד זאת, היא נקראת בשביעי של פסח, וכן בסדר הקריאה הרגיל. בקרב עדות שונות יש מנהגים של אמירת השירה ברוב עם בליל שביעי של פסח, לרוב בחצות הלילה.
תוכן ומבנה הטקסט

השירה מופיעה בספר שמות (פרק ט"ו), ועל פי כותרתה היא נאמרה על ידי משה ובני ישראל לאחר קריעת ים סוף, שבמהלכה חצו בני ישראל את הים שנבקע, ולאחריהם טבעו בו המצרים. בסיומה של השירה מופיעים שני פסוקים נוספים ובהם נאמר שמרים וכל הנשים אף הן שרו את השירה, בלוויית תוף ומחול:
וַתִּקַּח מִרְיָם הַנְּבִיאָה אֲחוֹת אַהֲרֹן אֶת הַתֹּף בְּיָדָהּ וַתֵּצֶאןָ כָל הַנָּשִׁים אַחֲרֶיהָ בְּתֻפִּים וּבִמְחֹלֹת.
וַתַּעַן לָהֶם מִרְיָם: שִׁירוּ לַה' כִּי גָאֹה גָּאָה, סוּס וְרֹכְבוֹ רָמָה בַיָּם.
תוכן השירה הוא בעיקר הודיה לאלוהים על הנס שנעשה לעם ישראל בקריעת ים סוף וביציאת מצרים, והמשכה בסיפור העתיד לקרות בעת הכניסה לארץ ישראל ובניית המשכן ובית המקדש. השירה כתובה בספר התורה באופן מיוחד, הנקרא בלשון חז"ל "אריח על גבי לבנה", כבניין העשוי מאריחים ולבנים, שאורכם אינו שווה, בניגוד ל"אריח על גבי אריח" בו כל שורה זהה לחברתה, כמו בניין הבנוי מאריחים שכולם זהים זה לזה באורכם. בכל שורה ישנו רווח אחד או שנים בין הפסקאות. כך:
לאמר [****] אשירה ליהוה כי גאה גאה [****] סוס
ורכבו רמה בים [*********] עזי וזמרת יה ויהי לי
לישועה [******] זה אלי ואנוהו [*********] אלהי
תיארוך

הפרשנות המקובלת, המופיעה אצל פרשני המקרא המסורתיים, דוגמת הרמב"ן, היא שהשירה נאמרה מיד לאחר קריעת ים סוף, כהודיה לה' על הנס. עם זאת, חלק מהפרשנים גורסים כי השירה נאמרה עוד בעיצומו של מעמד קריעת ים סוף, תוך פירוש המילה 'אז' בפסוק הפתיחה "אז ישיר משה..." כביצוע השירה בעת ובעונה אחת עם זמן סיפור המסגרת. הפסוק "עד יעבור עמך ה'..." מוסבר לפי דרך זו כתפילה לשתיקתן של האומות עד גמר המעבר של בני ישראל, בים סוף או במדבר. משמעות זו של השירה מקובלת גם על חוקרים בעת החדשה, והיא בעלת השלכות גם על חקר תיארוך כתיבתה.
במחקר הבלשני מקובל לסווג את שירת הים לרובד הארכאי של העברית המקראית, המוקדם מרובד העברית הקלאסית המאפיין את שאר התורה.
בעבר נהוג היה לתארך את שירת הים כטקסט מקראי מאוחר מתקופת בית שני, וזאת בעיקר בעקבות הופעה חריגה של המילה 'רָמָה' (בפסוק הראשון) במקום מקבילתה הנפוצה יותר במקרא 'השליך', אשר פורשה עוד בספרות התלמודית כהשפעה ארמית, שפה שבה שורש ר.מ.ה בעיקר משמש במשמעות השלכה, ובתקופה זו הייתה השפעה ניכרת של ארמית על השפה העברית המדוברת והנכתבת. כיום מקובל להניח כי השימוש בשורש החריג אינו בהשפעת הארמית, אלא שמקורו במוצאן השמי המשותף של הארמית והעברית, ועל כן מעיד על שלב קדום שבו טרם נדחק השורש מן השפה העברית. בנוסף לכך, ישנן עוד מילים יחידאיות רבות בתורה שמוצאן בשפה הארמית, כדוגמת המילה 'מקלט' שמגיעה מהשורש הארמי ק.ל.ט.[דרושה הבהרה]
חוקר המקרא ישראל קנוהל מתארך את חיבור שירת הים לתקופת הקמת מקדש שלמה במאה ה-10 לפנה"ס, בהתבסס על פסוק י"ז: ”תְּבִאֵמוֹ וְתִטָּעֵמוֹ בְּהַר נַחֲלָתְךָ, מָכוֹן לְשִׁבְתְּךָ פָּעַלְתָּ ה', מִקְּדָשׁ אֲדֹנָי כּוֹנְנוּ יָדֶיךָ.” לדעתו, אירוע מכונן של "יציאת מצרים" ונס המעבר ביבשה בתוך הים, מקורו במסורת צפונית דווקא, והועבר למסורת ממלכת יהודה מאוחר יותר במשמעות של מצרים וסיני המזוהים כיום עם חצי האי סיני וארץ מצרים.
קריאת השירה ואמירתה

השירה נמצאת בפרשת בשלח שבספר שמות, והשבת שבה קוראים אותה כחלק מפרשת השבוע נקראת גם "שבת שירה" על שמה. יש הנוהגים לקרוא אותה במנגינה מיוחדת, השונה מהקריאה הרגילה בתורה. בשבת זו מפטירים בקריאת שירת דבורה. את שירת הים נוהגים לקרוא גם בשביעי של פסח, שבו, לפי מסורת חז"ל, אירעה קריעת ים סוף ואמירת השירה המקורית על ידי בני ישראל. הפטרת קריאה זו היא שירת דוד, בה מופיעים רמזים לקריעת ים סוף.
בליל שביעי של פסח נהגו בצפת בתקופת האר"י לומר את שירת הים באשמורת הבוקר, כסיום לסדר הלימוד שהונהג בלילה זה. כיום נוהגים בחלק מהקהילות להתכנס בבתי המדרש ולומר את שירת הים ביחד בחצות הלילה או מעט לפני כן. קהילות אחרות לא נהגו בכך. בחבלים ההרריים של לוב היה נהוג להתכנס כל הקהל, כולל התינוקות, ליד בית הכנסת כדי לומר את השירה, וכן נהוג היום במושבים עוזה ושלווה של יוצאי חבל ההר בלוב. יהודי תוניסיה נהגו להתפלל שחרית ומוסף על שפת הים, ובחזרה לבית הכנסת לקיים תהלוכה שבה שניים מהקהל מתחפשים למשה ואהרן, ובדרך שרים את שירת הים ופזמונים שונים.
מנהג הגר"א לומר את שירת הים בשחרית של שביעי של פסח פסוק אחר פסוק, החזן והקהל יחד. בדומה לכך, קבעה ההרבנות הראשית לישראל להגיד את השירה פסוק בפסוק ביום העצמאות וביום ירושלים.
בישראל מתקיימות חגיגות שירת הים על חוף הים בתל אביב ובמקומות שונים ברחבי הארץ. במיוחד תפסו את תשומת הלב חגיגות שירת הים שהתקיימו באילת ובסיני על חוף ים סוף (אם כי הסיפור אירע בשלוחה המערבית של ים סוף, מפרץ סואץ). בירושלים התקיימה החגיגה המרכזית בשכונת שערי חסד בביתו של הרב יעקב משה חרל"פ והחגיגות במקום זה נמשכו גם לאחר פטירתו של הרב חרל"פ.
קריאת השירה ואמירתה > אמירת השירה בתפילה

על פי התלמוד הבבלי, שירת הים נאמרה כשיר של יום בשירת הלויים בעת הקרבת קורבן התמיד של בין הערביים בשבת. השירה הייתה מחולקת לשניים: את חציה הראשון, מ"אָז יָשִׁיר" עד "בְּמַיִם אַדִּירִים", היו אומרים בשבת אחת, בשבת הבאה היו משלימים את חציה השני מ"מִי כָמֹכָה בָּאֵלִם" עד "לְעֹלָם וָעֶד".
על פי מנהג רומא, שירת הים נאמרת בכל יום בתוך פסוקי דזמרא, למעט בתשעה באב. החוקרים סוברים שמנהג זה ברומא משקף את מנהג ארץ ישראל מאז ימי חורבן הבית, והמנהג בבבל היה שלא לומר את שירת הים בתפילה. על פי כתב יד מימי הביניים, משה בן קלונימוס הביא לאשכנז את המנהג לומר את שירת הים בכל יום בתפילה. המנהג יוחס על ידי הרוקח לר' משה הזקן בן המאה ה-10 [דרושה הבהרה]. יהודה בן ברזילי הברצלוני מביא בספר העתים את דבריו של רב נטרונאי גאון שבשתי הישיבות לא נהגו לומר שירת הים בתפילה, אולם בשאר בתי הכנסת בבבל נהגו לאומרו בכל השבתות ובכל המועדים, וכן ביום הכיפורים. הרמב"ם כתב כך: ”יש מקומות שנהגו בהן לקרות בכל יום אחר שמברכין ישתבח שירת הים”. כמו כן, בעתות מצוקה, חלק מיהודי תימן נהגו לשלש את הפסוק "תיפול עליהם" 3 פעמים.
עם הזמן המנהג לומר את שירת הים התפשט בתפוצות ישראל, וכיום הוא נכלל בסידור התפילה של כלל העדות, כשלאחריו מוסיפים פסוקים שונים. בתשעה באב יש נוהגים לומר תמורתה את שירת האזינו, שחלק נרחב ממנה עוסק בפורענות שהייתה עתידה לבוא על עם ישראל כעונש על הפרת הברית עם ה', מה שאכן קרה והוביל לחורבן בית המקדש.
ראו גם

מעשה ידי טובעים בים ואתם אומרים שירה
שירת מרים
שירת האזינו
שירת דבורה
שירת דוד
מקצועות חופשיים (אלבום)

מקצועות חופשיים הוא אלבומה החמישי של להקת הרוק "מוניקה סקס", שיצא ב-25 במרץ 2014.
את האלבום הפיק מוזיקלית אייל אבן צור ורוב שירי האלבום נכתבו והולחנו על ידי הסולן יהלי סובול, כשיוצאי דופן הם "איש גדול", "פרטים קטנים" ו"שדרה ושמה ים" שכתב והלחין שחר אבן צור, ו"שוב יורד אור חקי אפרורי" שכתב מאיר ויזלטיר.
זהו גם השיר הראשון שלא נכתב על ידי אחד מחברי הלהקה.
מבין שירי האלבום זכו להצלחה השירים "איש גדול", "שוב יורד אור חקי אפרורי", ו"מרוב אהבה" שני השירים האחרונים גם יצאו כסינגלים לתחנות הרדיו השונות.
באלבום השתתפו חברי ההרכב המקורי: הסולן יהלי סובול שכתב, שר, ניגן בגיטרה והלחין את מרבית השירים, הגיטריסט פיטר רוט והמתופף שחר אבן צור, וכן הצטרף אליהם המוזיקאי ספי אפרתי, שגם עיבד את השירים יחד עם חברי הלהקה.
רשימת השירים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | כסף חדש 04:21 |  |  |
|  | 2. | נעלי קח אותי מכאן 03:14 |  |  |
|  | 3. | שוב יורד אור חקי אפרורי 04:00 |  |  |
|  | 4. | איש גדול 03:11 |  |  |
|  | 5. | האדם המואר 03:47 |  |  |
|  | 6. | מקצועות חופשיים 03:35 |  |  |
|  | 7. | הקיץ עבר 04:14 |  |  |
|  | 8. | שדרה ושמה ים 03:34 |  |  |
|  | 9. | מרוב אהבה 03:16 |  |  |
|  | 10. | מח הלטאה 02:46 |  |  |
|  | 11. | פרטים קטנים 03:56 |  |  |
|  | 12. | אהבה שהלכה לישון 04:15 |  |  |
|  | 13. | בעיר ההיא על מאדים 05:01 |  |  |
מעיין בשביל החמישה

מעיין בשביל החמישה (לשעבר מעיין שדמות דבורה) הוא מעיין הנמצא סמוך למושב שדמות דבורה בהגליל התחתון. המעיין נחפר בשנת 1941 במטרה לספק מים ליישוב הצעיר.
היסטוריה

מעיין זה ממוקם בשטחי מושב שדמות דבורה, אשר נוסד במאי 1939 במסגרת יישובי "חומה ומגדל". המושב נקרא על שמה של דורותי (דבורה) דה-רוטשילד, אשתו של ג'יימס דה רוטשילד, נשיא פיק"א ובנו של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד. האזור נושא חשיבות היסטורית, שכן בו נערך הקרב בין דבורה הנביאה וברק בן אבינעם לבין הכנענים.
בשנת 1941 בוצע באתר קידוח מים, אשר שכן כ-100 מטרים מצפון למיקומו הנוכחי של המעיין. קידוח זה נועד לספק מי שתייה למושב. בשנת 1947 נבנו באתר מבנה בטון ובריכת אגירה עגולה מבטון. המים נשאבו מהקידוח לבריכה תפעולית סמוכה לכביש 767, ומשם זרמו בכוח הכבידה אל בתי התושבים. הקידוח שימש כמקור אספקת מי השתייה העיקרי של היישוב במשך למעלה משלושה עשורים, עד לחיבורו לרשת המים האזורית.
בשנת 2014, בעקבות מבצע צוק איתן, שופץ המעיין ושמו שונה ל"מעיין בשביל החמישה", לזכר חמישה לוחמים שנפלו בקרב עם מחבלים בסמוך לקיבוץ נחל עוז, במהלך קורס מפקדי כיתות. הלוחמים שנהרגו הם: ארז שגיא, ברקאי ישי שור, דור דרעי, דניאל קדמי ונדב ריימונד, בן המושב שדמות דבורה.
תיאור המקום

מעיין בשביל החמישה הוא מעיין קטן, צורתו מחומש ועומקו מגיע לכחצי מטר. סביבת המעיין מטופחת וכוללת פינת ישיבה עם שולחנות מוצלים, פינת מדורה ופוייקה. המים מוזרמים דרך צינור המחובר למאגר מים סמוך, ולכן הבריכה מלאה בכל ימות השנה. ליד המעיין נמצאת אבן הנצחה עם שמות הנופלים וכן שלט זיכרון. את שיפוץ המעיין יזמו וביצעו בני משפחות הנופלים וחבריהם, מתוך רצון להנציח את זכרם.
הערות שוליים

1 2 3  מעיין שדמות דבורה – iNature, באתר inature.info
1 2  מעיין שדמות דבורה, באתר למטייל
מושיק עפיה

| --- | --- |
עפיה, 2015
עפיה, 2015
 לידה:  3 באוקטובר 1974 (בן 50) חולון, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 סוגה:  מוזיקה מזרחית
 שפה מועדפת:  עברית 
 www.moshik-afia.com
 
מושיק עפיה (נולד ב-3 באוקטובר 1974) הוא זמר ישראלי.
קריירה

מושיק עפיה נולד בחולון, בצבא שירת בחוות השומר, כעובד כללי. את הקריירה המוזיקלית שלו החל ב-1993 בגיל 19, בשירה בסגנון מוזיקת דיכאון, ועבר לאחר מכן לסגנון קליל יותר. שני אלבומים שהוציא בשנים 1995–1996 זכו להכרה והצלחה בקרב חובבי הסגנון הטורקי. הראשון מביניהם, "גשם טפטף", הוציא כמה להיטים בז'אנר כגון שיר הנושא, "גודל הכאב", ודואט עם הזמר קובי פרץ, "כואב אחי". ב-1997, הוציא עפיה את אלבומו השלישי, "סיפור אהבה" ומתוכו הסינגל "סך הכל נשיקה" שהפך ללהיט ברדיו. בעקבות זאת, הוא הופיע אצל דודו טופז, ב"הראשון בבידור" ושם זכה לחשיפה משמעותית. הוא התבסס בסגנון המוזיקה המזרחית עם אלבומו "חלום מתוק" מ-2002. מתוך האלבום יצא שיר הנושא שהפך לאחד הלהיטים הכי מושמעים בישראל. כשנה לאחר מכן, יצא הלהיט "אני לא זמין", שזכה להצלחה רבה; בסמוך לצאת הסינגל, יצא אלבומו השישי, "יש לי אותך", שהגיע תוך כשלושה שבועות, למעמד פלטינה כשנמכר בלמעלה מ-40 אלף עותקים חוקיים.
בשנת 2006 השתתף בתוכנית המציאות של חברת יס "פעם בחיים 2", כאשר נשלח ביחד עם שלומי סרנגה לשהייה דו-שבועית בטכניון ולשהייה בביתו של פרופסור מהטכניון (דוד גרשוני). באותה שנה שיחק בטלנובלה השיר שלנו בתפקיד רני בתסריט של חלי.
בשנת 2009 הוציא מושיק עפיה את האלבום "מבט שנוגע", מתוכו יצאו השירים: "מבט שנוגע" שהחזיר אותו לתודעה כזמר והושמע רבות ברדיו, "אני לא מלאך" שגם הפך ללהיט ברדיו ו"שובר שתיקה" שהפך גם הוא ללהיט ברדיו (השיר בעצם מסכם את תקופת השפל שאותה חווה עפיה בחייו).
בשנת 2010 הוציא מושיק עפיה את האלבום "בשבילי", מתוכו בלט שיר הנושא, שהפך ללהיט ברדיו.
בשנת 2012 היה אמור להשתתף בעונה השנייה של התוכנית "חי ב-LA LA לנד" המצולמת בלוס אנג'לס, אולם השתתפותו בוטלה עקב פחד טיסה.
בשנת 2014 הגיש לבית המשפט בקשה לפשיטת רגל.
בפברואר 2015 הוציא את אלבומו "רק זכרונות". האלבום כלל את השירים: "חיבור משמיים", "דרך חזרה", "רק זכרונות", "עד שתחזרי" ושני דואטים "בסוף הדרך" עם תמר יהלומי, ו-"מנגינה" עם יהודה סליאס.
ב-2015 השתתף בעונת ה-VIP השנייה של תוכנית המציאות "האח הגדול" וזכה במקום הראשון. טרם הוכרז כזוכה, אסר בית המשפט על הפקת התוכנית להעביר לידי נציגיו את הכספים המגיעים לו בעבור השתתפותו בתוכנית וזאת, עקב חשש מהברחת נכסי חייב. לאחר הזכייה, הוציא חמישה סינגלים לרדיו: "מחבק את החיים" (כאות תודה לקהל המעריצים שלו, על הזכייה ב"האח הגדול"), "מלכה של השכונה", "I LOVE YOU", "חצי חיים" (שהוא גם שיר הנושא של אלבומו ה-16) ו-"חמישי שמח".
ב-29 במאי 2016 יצא אלבומו "חצי חיים" שכלל 12 שירים. חמישה משירי האלבום יצאו כסינגלים, זה אחר זה, בהפרש של כחודש וחצי לאחר זכייתו באח הגדול. האלבום זכה במהירות להכרה ולאהבה רבה מאוד מצד הקהל.
במרץ 2017 פורסם כי ישתתף בעונה השלישית של תוכנית הריאליטי "היחידה" ב-HOT3.
ב-4 במאי 2017 יצא הסינגל "בייבי" בשיתוף פעולה עם רון נשר.
ב-2 במאי 2017 הוציא את הסינגל "זה לא עושה לי כלום" בשיתוף עם כוכבי רשת ופליטי ריאליטי.
ב-2021, הוא השתתף בעונה השנייה של "הזמר במסכה" בדמות הרוגלך, והודח שביעי מהתחרות.
ב-2022 החליט עפיה לעזוב את עולם המוזיקה, עבד במגרש מכוניות ולאחר מכן פתח חנות נעליים וקיוסק ברחוב סוקולוב בחולון. ב-2024 הודיע על חזרה לעולם המוזיקה.
חיים אישיים

במרץ 2011 נישא עפיה לנטלי יעקובוב, וביוני 2013 הם התגרשו.
ב-31 באוגוסט 2020 עפיה נישא בשנית לדנה ששון. במרץ 2021 נולדה בתו הבכורה, ובאוגוסט 2022 נולדה בתו השנייה.
דיסקוגרפיה

"גשם טפטף" (1995)
"להיטים" (1996)
"סיפור אהבה" (1997)
"ההופעה - בלהיט גבר מאוהב" (1998)
"מתוך חלומותיי" (1999)
"מן השמיים" (2000)
"חלום מתוק" (2002)
"יש לי אותך" (2003)
"האוסף" (2004)
"קח לך אישה" (2005)
"אין היגיון באהבה" (2007)
המובחרים (2009)
"מבט שנוגע" (2009)
"בשבילי" (2010)
"קרוב ללב" (2012)
"רק זכרונות" (2015)
"חצי חיים" (2016)
"ביום שאחרי" (2018)
הערות שוליים

↑  גדעון אוקו, ‏מושיק עפיה מציג: החרדה שכמעט ריסקה לי את הקריירה, באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2013
↑  רן בוקר, הקריסה של מושיק עפיה: "מחוסר כל, במצב נפשי קשה", באתר ynet, 27 במאי 2014
↑  וואלה! תרבות‏, מושיק עפיה זכה ב"האח הגדול VIP", באתר וואלה, 16 ביוני 2015
↑  שגיא בן נון‏, הוקפא השכר המגיע למושיק עפיה מהפקת "האח הגדול", באתר וואלה, 11 ביוני 2015
↑  רעות ברזילי, ‏"לא רציתי את החיים האלה": הפרק החדש של מושיק עפיה, באתר ‏מאקו‏, 31 ביולי 2022
↑  מושיק עפיה סגר את חנות הנעליים שלו - והכריז: "חוזר לבמות", באתר וואלה, 7 בנובמבר 2024
↑  יפעת הללי אברהם, ‏אחרי שדחה את החתונה 3 פעמים: מושיק עפיה התחתן, באתר ‏מאקו‏, 31 באוגוסט 2020
↑  מיקי לוין, ‏מזל טוב! הזמר מושיק עפיה אבא לשניים, באתר מעריב אונליין, 10 באוגוסט 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308009505171  ISNI: 0000 0000 6855 5265  LCCN: no2005048079  MusicBrainz: 8e1972d4-9964-4d59-8ebd-8bd3d113eeb7  VIAF: 97257979   WorldCat (עם VIAF): 97257979
גארי דאוברמן

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־20 
 מדינה:  ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 עיסוק:  תסריטאי, במאי, מפיק
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טמפל
 יצירות בולטות:  אנאבל, אנאבל 2, הנזירה
 פרופיל ב-IMDb
 
גארי דאוברמן (באנגלית: Gary Dauberman) הוא במאי, תסריטאי ומפיק סרטים אמריקאי. ידוע בעיקר בשל כך שהיה לתסריטאי בארבעת הסרטים שוברי הקופות "אנאבל", "אנאבל 2", "זה", וה-"הנזירה".
בנוסף להיותו תסריטאי הסרט "הנזירה", היה גם למפיקו בפועל.
רקע וקריירה

בעשור הראשון של המאה ה-21, החל דאוברמן את קריירת התסריטאות שלו כאשר הסריט מספר סרטים ביניהם "In The Spider's Web", "Blood Monkey", ו-"Swamp Devil". מאוחר יותר, בשנת 2014 זכה פרץ לתודה כאשר היה לתסריטאי הסרט "אנאבל" שזכה להצלחה רבה כאשר גרף סכום של 257 מיליון דולר בסך הכל. בשנת 2017, הסריט את "Wolves at the Door", שלא זכה להצלחה רבה ולאחר מכן את שני סרטי האימה שוברי הקופות "אנאבל 2" ו-"זה". הראשון זכה להצלחה רבה עם הכנסות של 306 מיליון דולר, והשני הפך לסרט האימה הרווחי ביותר בכל הזמנים.
בשנת 2018, היה למפיק בפועל ולתסריטאי הסרט "הנזירה", שזכה להצלחה רבה גם כן כאשר גרף סכום של 330 מיליון דולר בפחות מחודש. בנוסף לכך, כתב גם את התסריטים עבור שני סרטי ההמשך לסרטי האימה שוברי הקופות "אנאבל 3" ו-"זה: חלק 2", שעתידים שניהם לצאת ביחד עם "קללת לה יורונה" בשנת 2019.
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | סרט | תפקיד בסרט> במאי | תפקיד בסרט> מפיק | תפקיד בסרט> תסריטאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | ברשת העכביש | לא | לא | כן | סרט טלוויזיה |
| 2007 | קוף הדם | לא | לא | כן | סרט טלוויזיה התסריט נכתב ביחד עם ג'ורג' לאבו |
| 2008 | ביצת השטן | לא | לא | כן | התסריט נכתב ביחד עם את'לי אן וארה |
| 2014 | אנאבל | לא | לא | כן |  |
| 2017 | זאבים בדלת | לא | לא | כן |  |
| 2017 | אנאבל 2 | לא | לא | כן |  |
| 2017 | זה | לא | לא | כן | התסריט נכתב ביחד עם צ'ייס פאלמר וקארי פוקונאגה |
| 2018 | הנזירה | לא | כן | כן | מפיק בפועל הסיפור נכתב ביחד עם ג'יימס ואן |
| 2019 | קללת לה יורונה | לא | כן | לא |  |
| 2019 | אנאבל 3 | כן | לא | כן |  |
| 2019 | זה: חלק 2 | לא | לא | כן |  |
| 2019 | היצור מן הביצה | לא | כן | כן | סדרת רשת מפיק בפועל התסריט נכתב ביחד עם מארק וורהיידן |
| 2024 | חלקת סיילם | כן | לא | כן |  |
| 2025 | Until Dawn | לא | כן | כן |  |
הערות שוליים

1 2  Annabelle (2014) - Box Office Mojo, www.boxofficemojo.com (באנגלית)
1 2  Annabelle: Creation (2017) - Box Office Mojo, www.boxofficemojo.com (באנגלית)
1 2  It (2017) - Box Office Mojo, www.boxofficemojo.com (באנגלית)
1 2  The Nun (2018) - Box Office Mojo, www.boxofficemojo.com (באנגלית)
↑  The Nun, נבדק ב-2018-09-21
↑  In the Spider's Web, נבדק ב-2018-09-21
↑  Bloodmonkey, נבדק ב-2018-09-21
↑  Swamp Devil, נבדק ב-2018-09-21
↑  Annabelle: Creation, נבדק ב-2018-09-21
↑  It, נבדק ב-2018-09-21
↑  It: Chapter Two, נבדק ב-2018-09-21
↑  "'Annabelle 3' Confirmed; James Wan Calls It "Night at the Museum with Annabelle"". Collider (באנגלית אמריקאית). 2018-07-19. נבדק ב-2018-09-21.
↑  McNary, Dave. "It Sequel Moves Forward With Gary Dauberman". Variety. נבדק ב-17 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810700367905606  BNE: XX5667262  BnF: cb165343217 (data)  GND: 1014010446  ISNI: 0000 0003 5636 1692  LCCN: n2016049287  SUDOC: 196416892  VIAF: 183999076   WorldCat (עם VIAF): 183999076
לוסי לו

| --- | --- |

לוסי לו, 2008
 לידה:  2 בדצמבר 1968 (בת 56) ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית ארצות הברית 
 שם לידה:  Lucy Alexis Liu 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 מקום לימודים:  הקולג' לספרות, מדע ואמנות של אוניברסיטת מישיגן  תיכון סטאיווסנט  אוניברסיטת ניו יורק 
 צאצאים:  רוקוול לויד 
 מספר צאצאים:  1
 פרסים והוקרה:  פרס הקולנוע של MTV לנבל הטוב ביותר (2004)  מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 https://lucyliu.net
 פרופיל ב-IMDb
 
לוסי אלקסיס לו (באנגלית: Lucy Alexis Liu; נולדה ב-2 בדצמבר 1968) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה, מדבבת וציירת אמריקאית ממוצא סיני. לו התפרסמה בעיקר בעקבות ההשתתפות בסרטים "המלאכיות של צ'רלי", "המלאכיות של צ'רלי: בהילוך גבוה", "פייבאק", "שנחאי נון", "שיקגו", "להרוג את ביל", "להרוג את המזל" ו"האיש בעל אגרופי הברזל". היא התפרסמה גם בתפקידה כד"ר ג'ואן ווטסון בסדרת הדרמה "אלמנטרי" ברשת CBS, ועוד לפני כן בשל תפקידה כלינג וו בסדרת הדרמה המשפטית של רשת Fox "אלי מקביל"; עבורו הייתה מועמדת לפרס אמי ולפרס גילדת שחקני המסך לשנת 1999.
ביוגרפיה

נולדה בשם לוסי לו יו לינג בקווינס, ניו יורק שבארצות הברית לזוג הורים שהיגרו מטאיוואן ונולדו בסין. בבית משפחתה דיברו אנגלית ומנדרינית. יש לה שני אחים גדולים. בנעוריה הוסיפה את השם אלקסיס לשמה האמריקאי.
לו למדה שנה באוניברסיטת ניו יורק. לאחר מכן עברה לאוניברסיטת מישיגן ולמדה לתואר ראשון בתרבות ושפות אסייתיות, ובמקביל למדה שם משחק, ריקוד ופיתוח קול. באותה תקופה עבדה כמלצרית.