stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האל פאן הגדול
תרבות > ספרות

יש הטוענים כי הסיפור השפיע במידה מסוימת על ספרו של ברם סטוקר, דרקולה, אשר ראה אור שנים ספורות בלבד לאחר שפרסם מאכן את יצירתו. בין קווי הדמיון שניתן למנות בין השניים נמצאים פרקי הפתיחה החולקים התרחשויות זהות, וכן מבניהם העלילתיים של שני הספרים, שפרקיהם מציגים קווי עלילה אשר תחילה אינם נראים כקשורים זה לזה, אך לבסוף נשזרים אחד בשני. מבקר הספרות ג'ון טיבטס (אנ') הבחין כי שתי דמויותיהן של הלן ו' ולוסי וסטנרה (אנ') הן ”שדות בעלות מיניות מרושעת ותאוותנית”, והציע כי ייתכן ודמותה של הלן אף השפיעה על דמות נוספת, אשת השירים, בספרו של ריצ'רד מארש (אנ') מ-1897, החיפושית (אנ').
הסיפור, בין שאר כתביו של מאכן, השפיע רבות על יצירתו של סופר האימה ה.פ. לאבקרפט, אשר אימץ את מבנהו העלילתי עבור סיפורו קריאתו של קת'ולהו מ-1928 וכן את תיאורו של האל פאן עבור סיפורו הזוועה בדאנוויץ' מ-1929, שאף מזכיר את שם היצירה מפורשות.
הסיפור "הצאצא חסר השם" מ-1931 מאת הסופר האמריקאי קלארק אשטון סמית' (אנ') קיבל השראה מיצירתו של מאכן, ואף הציג ילד מפלצתי הנולד כתוצאה מזיווג בין אדם לישות על-טבעית, בדומה לדמותה של הלן.
הסיפור אן (אנ') מתוך האוסף מייד אחרי השקיעה מ-2008 מאת הסופר האמריקאי סטיבן קינג ספג השראה מיצירתו של מאכן, וקינג עצמו מסר כי סיפורו ”הושפע רבות מהאל פאן הגדול של ארתור מאכן.. הסיפור שלי אינו טוב כמו שלו, אבל מאוד נהנתי מההזדמנות לשלב התנהגות נוירוטית, כלומר מעין הפרעה טורדנית כפייתית, יחד עם הרעיון של מאקרוורס המשלב מפלצות”. בנוסף ציין כי היצירה השפיעה במידה מסוימת על סיפורו הנוסף תחייה (אנ') מ-2014.
תרבות > קולנוע

מספר מבקרי והיסטוריוני קולנוע, ביניהם קית' מקדונלד ורוג'ר קלארק, טענו כי הסרט המבוך של פאן מ-2006 בבימויו של גיירמו דל טורו הושפע מידי ”התיאורים השאפתניים וייתכן כי המסוכנים של האל פאן” אשר הופיעו ביצירות שראו אור במהלך התקופה הוויקטוריאנית והאדוארדית, לרבות מזו של מאכן.
מהדורות

הפרק הפותח של הסיפור פורסם לראשונה במגזין "הסופה" ב-1890 והפרק השלישי שלו ראה אור כסיפור עצמאי בשם "עיר התקומות" באותו מגזין כעבור שנה. הרעיון לאחד בין השניים לכדי יצירה עצמאית אחת הופיע במחשבתו של מאכן רק לאחר פרסומם, אז החליט לרכזם לנוסח אחיד אותו כינה בשם "האל הגדול פאן" ושמלאכת כתיבתו נמשכה לילה אחד בלבד, למעט פרקו האחרון, עליו שקד במשך חודשים רבים משום שלא הצליח לחשוב על סיום עלילתי שהשביע את רצונו, עד שלבסוף הושלם ביוני 1891.
תחילה שלח מאכן את הטיוטה הסופית לחברה הסקוטית להוצאה לאור ויליאם בלאקווד ובניו (אנ') אשר דחתה אותו בטענה כי הוא ”סיפור חכם שרעיונו המרכזי מתכווץ בחלוף הזמן”, ולבסוף שלח אותו למוציא לאור ג'ון ליין (אנ') אשר פרסם אותו ב-1894 בכרך שכלל סיפור נוסף של מאכן בשם האור הפנימי. לאחר מכן הודפס הספר בשנית ופורסם בעשרות מהדורות שונות מידי בתי הוצאה לאור מוכרים רבים, ביניהם אלפרד קנופף, הוצאת גרנד סנטרל, ספרי פינגווין, ואחרים. הספר תורגם לכל הפחות לשבע שפות זרות, בין היתר צרפתית, ספרדית, גרמנית, הולנדית, איטלקית, פורטוגזית, ועברית. בעברית ראה הספר אור בהוצאת אסטרולוג ב-2004.
לקריאה נוספת > מקורות עיקריים

| --- | --- |
סוויטסר, וסלי דוויין; ארתור מאכן; הוצאת טוויין, ניו יורק, 1964 (מסת"ב 978-9997546852): Sweetser, Wesley Duaine; Arthur Machen; Twayne Publishers, New York, 1964 (ISBN: 978-9997546852)
לקריאה נוספת > מקורות משניים

| --- | --- |
מקדונלד, קית'; קלארק, רוג'ר; גיירמו דל טורו: קולנוע כאמנות אלכימאית; הוצאת בלומסברי, ניו יורק, 2014 (מסת"ב 978-1-4411-2449-4): McDonald, Keith; Clark, Roger; Guillermo Del Toro: Film As Alchemic Art; Bloomsbury Publishing, New York, 2014 (ISBN 978-1-4411-2449-4)
ביאורים

↑  ציטוט מתוך השיר הקצר "טיפשות" מאת המשורר ג'ורג' הרברט (אנ') המתאר את הריקנות של תענוגות החיים, פורסם בספרו "המקדש" מ-1633.
הערות שוליים

↑  ארתור מאכן והאל פאן הגדול, בלאק גייט, מתיו דייוויד סורידג', פורסם במקור ב-30 באוקטובר 2012, אורכב מהמקור ב-4 באוקטובר 2023. (באנגלית)
↑  ראיון עצמי, הודעות מסטיבן, סטיבן קינג, פורסם במקור ב-4 בספטמבר 2008, אורכב מהמקור ב-1 בפברואר 2009. (באנגלית)
↑  ביקורת ספר: "תחייה" מאת סטיבן קינג, וושינגטון פוסט, אליזבת האנד, פורסם במקור ב-10 בנובמבר 2014, אורכב מהמקור ב-7 בספטמבר 2018. (באנגלית)
↑  מקדונלד וקלארק, עמוד 45.
↑  האל פאן הגדול, בסיס הנתונים האינטרנטי לספרות ספקולטיבית (אנ'), אורכב מהמקור ב-14 באוקטובר 2023. (באנגלית)
מארי יושבת במעבדתו של דוקטור ריימונד קודם לתחילת ניתוח המוח.
פסל ראש הסאטיר במסדרון בית מכרם של חוטב העצים ג'וזף ובנו.
אחת מיצירותיו של הצייר המנוח ארתור מיריק, אשר ניסה ללכוד באמנותו ”עולם זר ובלתי מוכר עד כה לבני האדם”, בו נראים סאטירים ונימפות רוקדים בהילולה מסביב לפסלו של האל פאן הגדול.
דיוקנה המאיים של הלן על רקע העיר לונדון לעת לילה.
דוקטור רוברט מתיסון בוחן את תהליך שינוי הצורה של הלן לאחר התאבדותה.
המשבר הפוליטי בישראל (2019–2022)

הצבעה בבחירות לכנסת העשרים וחמש, שהיו הבחירות החמישיות בישראל בתוך שלוש שנים וחצי.
המשבר הפוליטי בישראל היה מצב פוליטי אליו נקלעה מדינת ישראל החל מאמצע שנת 2019 ועד לסוף שנת 2022, במהלכו התקיימו חמש מערכות בחירות לכנסת בתוך פחות מ-4 שנים, זאת כתוצאה מאי יכולתו של אף אחד מן המנהיגים הפוליטיים להקים ולקיים ממשלה יציבה לאורך זמן.
רקע

שיטת הרכבת הממשלה בישראל, מבוססת על העיקרון לפיו חבר הכנסת שקיבל מהנשיא את המנדט להרכבת הממשלה נדרש לקבל את אמון רוב חברי הכנסת כדי להקים את ממשלתו. כאשר אף חבר כנסת לא מצליח במשימה זו, לא ניתן להקים ממשלה חדשה לאחר הבחירות לכנסת, ונערכות בחירות חדשות. המשבר פרץ לאחר שבנימין נתניהו, שהיה ראש הממשלה בעשור שקדם למשבר, איבד את תמיכתן של חלק מהסיעות שתמכו בו בעבר ובשל כך לא הצליח להשיג רוב להקמת ממשלה חדשה, כאשר מאידך הסיעות שהתנגדו להמשך כהונתו לא יכלו להקים ממשלה בשל חילוקי דעות אידאולוגיים חריפים בינן לבין עצמן. מצב זה, בו הכנסת חצויה בין שתי תפיסות מנוגדות לחלוטין באשר לתמיכה בנתניהו, כאשר כמחצית מחברי כנסת תומכים בו ללא פשרות וכמחציתם מתנגדים להמשך כהונתו בכל מחיר, הביא להתמשכות המשבר.
לאחר שתי מערכות בחירות שכתוצאה מהן לא הוקמה ממשלה, הוקמה ממשלת רוטציה בין הסיעות שתמכו בנתניהו לבין חלק ממתנגדיו, אולם ממשלה זו התפרקה לאחר פחות משנה בשל אי העברת תקציב המדינה. הממשלה שלאחריה הוקמה על בסיס כל הסיעות המתנגדות והביאה לסיום כהונת נתניהו, אך גם היא התפרקה לאחר כשנה בשל חילוקי הדעות העמוקים בתוך הקואליציה.
רקע > המחלוקות העיקריות בין המחנות

הסיבות לאי יכולתו של נתניהו להרכיב ממשלה, למרות שכמעט כל המפלגות שהתנגדו לו ישבו בעבר בממשלות שבראשותו, נבעו משילוב של מספר גורמים:
ההליך המשפטי הפלילי נגד נתניהו, שבמרכזו האשמות כנגד בנימין נתניהו בעבירות של שוחד ומרמה והפרת אמונים הביא לפסילתו המוחלטת על ידי מפלגות המרכז-שמאל והשמאל (כחול לבן, יש עתיד, העבודה) בטענה כי למרות שהחוק מאפשר לראש הממשלה לכהן בעודו נאשם עד פסק דין בעניינו, הנורמה הציבורית מחייבת שראש הממשלה יהיה נקי מחשדות פליליים. לכך נוספו הטענות כי נתניהו מעוניין להשתמש בכוחו הפוליטי בכדי לעכב ואף למנוע את ההליך המשפטי נגדו, מה שנתפס בעיני רבים כפגיעה בדמוקרטיה ובשלטון החוק, טענה שגרמה גם לכאלו שתמכו בזכותו העקרונית של נאשם לכהן כראש הממשלה להתנגד לאפשרות שנתניהו יעמוד בראשות הממשלה (תקווה חדשה, ישראל ביתנו).
חילוקי דעות בענייני דת ומדינה, ובעיקר סביב החוק לדחיית גיוס בני ישיבות, היו העילה הראשונית בשלה סירב אביגדור ליברמן להצטרף לממשלה בה חברות המפלגות החרדיות. טרם המשבר גוש המפלגות התומכות בנתניהו כלל למעשה מפלגות עם תפיסות עולם מנוגדות בענייני דת ומדינה – מחד הסיעות החרדיות והדתיות, ומנגד סיעת ישראל ביתנו שמתנגדת לכל כפייה דתית ותומכת בגיוס בני ישיבות. פרישת הסיעה בשל משבר זה הייתה הסיבה להתפזרות הכנסת העשרים ואחת, אולם בהמשך המשבר סוגיות אלו לא עמדו במוקד הוויכוח הפוליטי והציבורי, שהתמקד בעיקר בבנימין נתניהו.
במהלך שנות כהונתו בכנסת נתניהו הסתכסך עם מספר פוליטיקאים ממחנה הימין, כמו ליברמן, בנט, איילת שקד, גדעון סער, יעלון, האוזר ואחרים. פוליטיקאים אלו הובילו במהלך המשבר את ההתנגדות להמשך כהונתו מתוך מפלגות הימין, כשלטענת תומכי נתניהו היריבות האישית ביניהם היא שגרמה להם לשנות את דעתם.
מאחר שהקרב הפוליטי בין תומכי נתניהו למתנגדיו היה צמוד מאד, גם אירועים כמעט שוליים גרמו למשבר. כך למשל, לו מפלגת הימין החדש שהתמודדה בבחירות לכנסת העשרים ואחת הייתה מקבלת עוד כ-1,400 קולות בלבד, היא הייתה צולחת את אחוז החסימה ובכך קרוב לוודאי שהמשבר כולו היה נמנע.
סיבות נוספות למשבר היו חלוקת דעות משמעותית על נושאי ליבה, כמו היחס למערכת המשפט.
רקע > המחלוקות העיקריות בגוש השינוי

גם גוש השינוי התקשה מאוד להקים ממשלה כאשר היו לו מספיק מנדטים לכך, בעקבות חילוקי דעות בנושאים מהותיים כמו ביטחון וכלכלה.
התפזרות הכנסת העשרים

ב-14 בנובמבר 2018, בעת כהונת הכנסת העשרים וממשלת ישראל השלושים וארבע, התפטר אביגדור ליברמן מתפקיד שר הביטחון ופרש עם סיעתו - ישראל ביתנו - מהקואליציה. ההתפטרות הקטינה את מספר חברי הקואליציה ל-61 וערערה את יציבותה.
ב-24 בדצמבר 2018 הודיע חבר הכנסת יאיר לפיד כי סיעתו - יש עתיד - לא תתמוך בכנסת בהצעה לתיקון חוק הגיוס לשם הסדרת גיוס בני ישיבות לצה"ל לאחר שחברות הקואליציה ש"ס ויהדות התורה הביעו את התנגדותן לחוק. מכיוון שהחוק לא יכול היה להתקבל בכנסת ללא תמיכת יש עתיד, הודיעו ראשי הקואליציה על הקדמת הבחירות בשבעה חודשים ממועדן המקורי מנובמבר 2019, ל-9 באפריל 2019. חוק התפזרות הכנסת העשרים עבר בקריאה שלישית ב-26 בדצמבר 2018.
הכנסת העשרים ואחת > הבחירות לכנסת העשרים ואחת

ב-9 באפריל 2019 התקיימו הבחירות לכנסת העשרים ואחת.
הכנסת העשרים ואחת > הבחירות לכנסת העשרים ואחת > מערכת הבחירות

יום לאחר קבלת החוק לפיזור הכנסת, הכריז בני גנץ על הצטרפותו לפוליטיקה ועל הקמת מפלגה חדשה - חוסן לישראל. המפלגה הושקה בכנס מתוקשר ב-29 בינואר 2019, ובו פרס גנץ את עמדותיו ואת תוכניותיו למדינת ישראל. בכנס השתתף גם משה יעלון שעמד בראשות מפלגת תל"ם. השניים סיכמו על ריצה משותפת.
ב-21 בפברואר 2019, יום לפני המועד האחרון להגשת הרשימות, הוחלט על ריצה של חוסן לישראל ותל"ם יחד עם מפלגת יש עתיד ברשימה משותפת בשם "כחול לבן". אל הרשימה המשותפת של המפלגות הצטרף הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי. כחול לבן הייתה לרשימה הבולטת בגוש המרכז-שמאל, והיוותה חלופה לראש הממשלה נתניהו ולמפלגת השלטון הליכוד.
בפברואר 2019 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, כי החליט לשקול העמדה לדין של נתניהו, בכפוף לשימוע, בשלושת התיקים: בתיק 1000 ו-2000 באשמת מרמה והפרת אמונים, ובתיק 4000 באשמת שוחד ומרמה והפרת אמונים.
הכנסת העשרים ואחת > הבחירות לכנסת העשרים ואחת > תוצאות הבחירות

בבחירות, שהתקיימו ב-9 באפריל 2019, זכו רשימות הליכוד וכחול לבן ב-35 מושבים כל אחת. שתי מפלגות ימין לא עברו את אחוז החסימה, אף על פי שהיו קרובות אליו: הימין החדש בראשות נפתלי בנט ואיילת שקד, שקיבלה כ-138,600 קולות, ומפלגת זהות בראשות משה פייגלין שקיבלה כ-118,000 קולות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רשימה | רשימה | ראש הרשימה | מושבים | שינוי | קולות | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| הליכוד |  | בנימין נתניהו | 35 | 5 | 1,140,370 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| כחול לבן |  | בני גנץ | 35 | 24 | 1,125,881 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| ש"ס |  | אריה דרעי | 8 | 1 | 258,275 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| יהדות התורה |  | יעקב ליצמן | 8 | 2 | 249,049 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| חד"ש–תע"ל |  | איימן עודה | 6 | 1 | 193,442 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| העבודה |  | אבי גבאי | 6 | 12 | 190,870 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| ישראל ביתנו |  | אביגדור ליברמן | 5 |  | 173,004 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| איחוד מפלגות הימין |  | רפי פרץ | 5 |  | 159,468 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| מרצ |  | תמר זנדברג | 4 | 1 | 156,473 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| כולנו |  | משה כחלון | 4 | 6 | 152,756 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
| רע"מ-בל"ד |  | מנסור עבאס | 4 | 4 | 143,666 | תוצאות הבחירות לכנסת ה-21:     מפלגות הימין: 49 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 35 מושבים      מפלגות השמאל: 10 מושבים      מפלגות הערבים: 10 מושבים |
הכנסת העשרים ואחת > הניסיון להרכבת הממשלה ופיזור הכנסת

לאחר הבחירות, היה נראה לכל כי בנימין נתניהו ניצח, וכי במוקדם או במאוחר הוא ירכיב את ממשלתו החמישית שתזכה לאמונה של הכנסת הנבחרת. על נתניהו המליצו לנשיא המדינה, ראובן ריבלין, כל המפלגות שהיו שותפות בממשלת ישראל השלושים וארבע, כולל מפלגת ישראל ביתנו, ובסך הכל 65 ממליצים; לעומת 45 ממליצים בלבד על יריבו בני גנץ. מלאכת הרכבת הממשלה הוטלה על נתניהו ב-17 באפריל, אך ישראל ביתנו התנתה את כניסתה לממשלה בחוק גיוס שיחייב חלק מהאזרחים החרדיים בגיוס לצה"ל. לרשות נתניהו עמדו כחוק 28 ימים להרכבת ממשלתו, עם אפשרות לקבלתם של עד 14 ימים נוספים מנשיא המדינה.
בחצות הלילה שבין 29 ל-30 במאי, ולאחר הארכה של 14 יום שהעניק הנשיא ריבלין לנתניהו, פקע על-פי חוק המנדט של נתניהו להרכבת הממשלה. לקראת מועד זה, ביוזמת הליכוד, החלה הכנסת, לדון בהצעת חוק לפיזורה, המורה על עריכת בחירות חדשות, וזאת במטרה למנוע מגנץ את האפשרות לנסות להרכיב ממשלה. לאחר חצות הלילה ב-30 במאי, אישרה הכנסת את החוק ברוב של 74 ח"כים (הליכוד, כולנו, איחוד מפלגות הימין, ש"ס, יהדות התורה, ישראל ביתנו, רע"מ - בל"ד וחד"ש - תע"ל). צעד זה הוביל לכך שבחירות חוזרות החלו להיות אפשרות שבכלל עולה על הדעת; קודם לכן אפשרות זו הייתה טאבו.
בכנסת זו, מתוך 13 ועדות הכנסת הקובעות, מונו רק הוועדה המסדרת, ועדת הכספים, החוץ והביטחון וועדת החינוך.
הכנסת העשרים ושתיים > הבחירות לכנסת העשרים ושתיים

ב-17 בספטמבר 2019 נערכו הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, השניות במסגרת המשבר.
הכנסת העשרים ושתיים > הבחירות לכנסת העשרים ושתיים > תוצאות הבחירות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רשימה | רשימה | ראש הרשימה | מושבים | שינוי | קולות | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| כחול לבן |  | בני גנץ | 33 | 2 | 1,151,214 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| הליכוד |  | בנימין נתניהו | 32 | 7 | 1,113,617 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| הרשימה המשותפת |  | איימן עודה | 13 | 3 | 470,211 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| ש"ס |  | אריה דרעי | 9 | 1 | 330,199 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| ישראל ביתנו |  | אביגדור ליברמן | 8 | 3 | 310,154 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| יהדות התורה |  | יעקב ליצמן | 7 | 1 | 268,775 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| ימינה |  | איילת שקד | 7 | 2 | 260,655 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| העבודה-גשר |  | עמיר פרץ | 6 |  | 212,782 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
| המחנה הדמוקרטי |  | ניצן הורוביץ | 5 | 1 | 192,495 | גושים פוליטיים בכנסת העשרים ושתיים:     מפלגות הימין: 47 מושבים      מפלגות החרדים: 16 מושבים      מפלגות המרכז: 33 מושבים      מפלגות השמאל: 11 מושבים      מפלגות הערבים: 13 מושביםחברי הבלוק: 55 מושבים |
בבחירות לכנסת זו זכתה כחול לבן ביתרון של מושב אחד על הליכוד, כאשר מפלגת הליכוד ספגה ירידה ניכרת בכוחה, למרות צירוף ארבעת הח"כים של מפלגת כולנו וחתימה על הסכם מול משה פייגלין שזכה בכמאה ועשרים אלף קולות בבחירות הקודמות. גם רשימת כחול לבן ירדה במספר המושבים שלה, ומי שעלו בצורה משמעותית היו ישראל ביתנו (מ-5 ל-8) והרשימה המשותפת (מ-10 ל-13).
הכנסת העשרים ושתיים > הניסיונות להרכבת הממשלה ופיזור הכנסת

לאחר הבחירות, המליצו לנשיא ריבלין על נתניהו 55 ח"כים (הליכוד, ימינה, ש"ס ויהדות התורה) ועל גנץ המליצו 54 ח"כים (כחול לבן, העבודה-גשר, המחנה הדמוקרטי וחלק מהרשימה המשותפת), כאשר הרשימה המשותפת ממליצה לראשונה בהיסטוריה על מועמד לראשות הממשלה. ישראל ביתנו לא המליצה על מי מהמועמדים, והנשיא הטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על נתניהו ב-25 בספטמבר. בעת הטלת המנדט, זימן אליו הנשיא גם את גנץ והציג בפני השניים מתווה להרכבת ממשלת אחדות לאומית, מתווה שזכה לשם "מתווה הנשיא". על פי הסכם זה נתניהו יכהן ראשון ברוטציה, וכשיפתח משפטו יצא לנבצרות וסמכויותיו יועברו לבני גנץ.
בעקבות חוסר היכולת של הליכוד להקים ממשלה עם המפלגות שכונו על ידי נתניהו (ראש הליכוד) "השותפות הטבעיות" שלו (קרי: ימינה, ש"ס ויהדות התורה), החליטו ראשי המפלגות הללו, עוד לפני שלב ההמלצות אצל הנשיא, על הקמת "בלוק הימין", שמנה 55 חברי כנסת שלא יכנסו לממשלה זה ללא זה. ההתחייבות המשמעותית ביותר בבלוק היא הימנעות מהצטרפות לממשלה בראשות כחול לבן, אף כאשר זו התכוונה להציע דברים דומים במגעים הקואליציוניים. בלוק זה מנע בהמשך מגנץ להקים ממשלה עם אחד ממרכיבי הבלוק, כמו החרדים או ימינה.
בעקבות שינויים בהרכב המפלגות, בכנסת העוקבת הורכב הבלוק מהליכוד, יהדות התורה, ש"ס וימינה. האיחוד כונה כך שכן המפלגות המרכיבות אותו נחשבות כבעלות השקפת עולם ימנית, אף שמפלגת ישראל ביתנו, שאינה חלק מהבלוק, גם היא בעלת השקפת עולם ימנית, ואילו עמדת המפלגות החרדיות, ש"ס ויהדות התורה, אינה ימין באופן מובהק. המכנה המשותף למפלגות הללו הוא למעשה תמיכתן בבנימין נתניהו.
במסעי הבחירות של רשימות בלוק הימין, הן פרסמו התחייבות לתמוך במפלגת הליכוד ובבנימין נתניהו. הבסיס לתמיכת המפלגות בברית הפוליטית לא הובהר, אך חלק מראשי הבלוק הסבירו כי אינם מאמינים בצדקת ההליכים המשפטיים שננקטו כנגד בנימין נתניהו.
ב-21 באוקטובר, לפני תום המועד שהוקצב לו להרכבת הממשלה, ומבלי לבקש ארכה מריבלין, החזיר נתניהו את המנדט לנשיא לאחר שלא הצליח להרכיב ממשלה, והמנדט הועבר לבני גנץ יומיים לאחר מכן.
ישראל ביתנו סירבה להצטרף לממשלה צרה, בין מימין ובין משמאל, והיא קראה לממשלת אחדות בין הליכוד וכחול לבן. במהלך שיחות שנעשו בין המפלגות, דרשה כחול לבן מהליכוד לפרק את הבלוק, אך הליכוד לא הסכים. כמו כן התנהל ויכוח מי יהיה ראש הממשלה הראשון ברוטציה, ולכמה זמן. ב-20 בנובמבר, בתום המועד שהוקצב לגנץ, ומשנכשל אף הוא בהרכבת הממשלה, השיב את המנדט לנשיא, שהודיע למחרת ליולי אדלשטיין, יושב ראש הכנסת, על 21 ימים בהם יכול כל אחד מהח"כים לאסוף 61 חתימות ולקבל את המנדט, זאת על-פי סעיף 10 לחוק יסוד: הממשלה. זו הייתה הפעם השנייה בתולדות המדינה בה עבר המנדט לכנסת על-פי סעיף זה, והראשונה שהתרחשה בהליכי הרכבת הממשלה שלאחר הבחירות.
בחצות הלילה שבין 11 ל-12 בדצמבר פקע מנדט זה של הכנסת. לאחר מכן הנשיא היה אמור להודיע ליו"ר הכנסת כי לא הוגשה לו בקשה עם 61 חתימות, הכנסת הייתה מתפזרת מאליה עם מסירת ההודעה והבחירות היו נערכות בחג הפורים באופן אוטומטי. כדי למנוע את קיום הבחירות בפורים, חוקקה הכנסת, ב-12 בדצמבר, לאחר חצות הלילה ולפני הודעתו של ריבלין ליו"ר הכנסת, חוק לפיזור הכנסת והקדמת הבחירות לשבוע שלפני פורים.
בכנסת זו, לא מונו ועדות קבועות (למעט ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון שהוקמו כוועדות זמניות בהסכמה בין סיעות הליכוד וכחול לבן) ולכן הממשלה פעלה ללא פיקוח הכנסת.
הכנסת העשרים ושתיים > סוגיית החסינות של ראש הממשלה נתניהו

ב-2019, במהלך ריאיון לקרן מרציאנו ועמית סגל, נשאל נתניהו: "אם תיבחר, האם תנסה לקדם חוק או מהלך כלשהו שימנע את העמדתך לדין?". על כך ענה נתניהו: "מה? מה פתאום? מה שיפיל את זה, זה העובדות עצמן". מרציאנו המשיכה: "כלומר חוק צרפתי במתכונת כזו או אחרת לא תקדם, או מהלך שישאיר את חסינותך ולא יאפשר את הסרתה?". נתניהו ענה: "לא התעסקתי בזה ואני לא מתכוון לעסוק בזה". בנוסף, שאל עמית סגל: "האם נכון שלמדינת ישראל יהיה ראש ממשלה תחת כתב אישום במקביל לתפקודו?" נתניהו ענה שהוא יכול ויש לו קיבולת עבודה גבוהה.
בראשית חודש אוקטובר 2019, נערך שימוע לראש הממשלה נתניהו לפני הגשת כתב אישום, אשר עם סיומו החליט היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט להגיש כתב אישום כנגד נתניהו בעבירות שוחד ומרמה והפרת אמונים בתיק 4000, ובעבירות מרמה והפרת אמונים בתיקי 1000 ו-2000.
בעקבות החלטה זו, החליט נתניהו להגיש בקשה ליו"ר הכנסת לקבלת חסינות מהעמדתו לדין פלילי ב-1 בינואר 2020 (כלומר כשלושה שבועות לאחר פיזורה של הכנסת העשרים ושתיים מתוקף החוק וההחלטה על קיומן של הבחירות לכנסת העשרים ושלוש). בין היתר, טען שהוא רוצה להתמקד בתפקיד ראש ממשלת ישראל, בסתירה לאותו ראיון. עם הגשת הבקשה הסתמן שקיים רוב להסרת חסינותו של נתניהו לאחר שסיעת ישראל ביתנו הודיעה שתתמוך בהסרת החסינות.
במקביל, סיעת כחול לבן הגישה בקשה ליו"ר הכנסת יולי אדלשטיין להקמת ועדת הכנסת לצורך פתיחת הדיונים בבקשת החסינות של נתניהו. תחילה ניסה אדלשטיין למנוע את הקמת הוועדה (שלצורך הקמתה דרוש אישורו של יו"ר הכנסת), אך לבסוף, בהינתן חוות דעת משפטית של היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון שקבעה כי אדלשטיין אינו יכול למנוע את הקמת הוועדה ולאחר איומים מסיעות כחול לבן וישראל ביתנו שיפעלו לבחירת יו"ר כנסת חדש באם יסרב להקים את הוועדה, הוקמה ועדת הכנסת והחלו הדיונים בחסינות נתניהו.
לאחר ימים ספורים (ובהסתמן רוב של 65 חברי כנסת להסרת החסינות שלו), החליט נתניהו למשוך את הבקשה ומשכך, הגיש מנדלבליט למחרת את כתב האישום לבית המשפט המחוזי בירושלים.
הכנסת העשרים ושלוש > הבחירות לכנסת העשרים ושלוש

ב-2 במרץ 2020 התקיימו הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, השלישיות במסגרת המשבר.