stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פורדיזם
הערות שוליים

↑  Daniel Watson, Fordism: a review essay, Labor History 60, 2019-03-04, עמ' 144–159 doi: 10.1080/0023656X.2019.1537031
↑  Simon Clarke, What in the F---’s Name is Fordism, London: Palgrave Macmillan UK, 1992, Explorations in Sociology, עמ' 13–30, ISBN 978-1-349-13526-4. (באנגלית)
↑  Fordism | Definition, History, & Facts | Britannica Money, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Andrew L. Friedman, Microregulation and Post-Fordism: Critique and Development of Regulation Theory, New Political Economy 5, 2000-03, עמ' 59–76 doi: 10.1080/13563460050001989
↑  John Bellamy Foster, The Fetish of Fordism, Monthly Review 39, 1988-03-02, עמ' 14 doi: 10.14452/mr-039-10-1988-03_2
↑  Adam Tickell, Jamie A. Peck, Social regulation after Fordism:regulation theory, neo-liberalism and the global-local nexus, Economy and Society 24, 1995-08, עמ' 357–386 doi: 10.1080/03085149500000015
↑  John Cunningham Wood, Michael C. Wood, Henry Ford: Critical Evaluations in Business and Management, Taylor & Francis, 2003, ISBN 978-0-415-24826-6. (באנגלית)
↑  Boyd Fisher, Methods of Reducing the Labor Turnover, The ANNALS of the American Academy of Political and Social Science 65, 1916-05, עמ' 144–154 doi: 10.1177/000271621606500114
↑  Boyd Fisher, How To Reduce Labor Turnover, The ANNALS of the American Academy of Political and Social Science 71, 1917-05, עמ' 10–32 doi: 10.1177/000271621707100103
↑  Stephen Wood, The Japanization of Fordism, Economic and Industrial Democracy 14, 1993-11, עמ' 535–555 doi: 10.1177/0143831X93144004
↑  ליבס, תמר, 1943-2015., <תקשורת כתרבות (כרך ב')>., האוניברסיטה הפתוחה, תשס"ג 2003, מסת"ב 965-06-0660-2
↑  Gaetan Tremblay, The Information Society: From Fordism to Gatesism: The 1995 Southam Lecture, Canadian Journal of Communication 20, 1995-04-01 doi: 10.22230/cjc.1995v20n4a891
רואנדאייר

מטוס בואינג 737-500 של החברה
רואנדאייר (באנגלית: RwandAir) היא חברת תעופה בבעלות ממשלת רואנדה. החברה היא חברת הדגל של המדינה ונוסדה ב-2002 כ-Rwandair Express. החברה מפעילה טיסות פנים ובינלאומיות לאפריקה, אירופה, הודו והמזרח התיכון. בסיס החברה נמצא בנמל התעופה הבין-לאומי קיגאלי,(KGL) שליד העיר קיגאלי. לחברה הסכמי שותפות קוד עם: טורקיש איירליינס, אתיופיאן איירליינס, בראסלס איירליינס וסאות' אפריקן איירוייז.
צי המטוסים של חברת התעופה כולל מחלקות תיירים ומחלקת עסקים.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון ליוני 2019:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> C | נוסעים> Y+ | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A330-200 | 1 | — | 20 | 21 | 203 | 244 |  |
| איירבוס A330-300 | 1 | — | 30 | 21 | 223 | 274 |  |
| איירבוס A330-900neo | — | 2 | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע | יתקבלו בשנת 2019 |
| בואינג 737-700 | 2 | — | 12 | — | 108 | 120 |  |
| בואינג 737-800 | 4 | — | 16 | — | 138 | 154 |  |
| בואינג 737-8MAX | — | 2 | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע |  |
| בומברדיה CRJ900ER | 2 | — | 6 | — | 69 | 75 |  |
| בומברדיה דאש 8-Q400 | 2 | — | 7 | — | 60 | 67 |  |
| סה"כ | 12 | 4 |  |  |  |  |  |
פעילות החברה בישראל

בנובמבר 2018 סיכמו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ונשיא רואנדה פול קגאמה על הפעלת קו טיסות ישיר בין המדינות באמצעות חברת התעופה, הקו החל לפעול ב-25 ביוני 2019 בשלוש טיסות שבועיות, ומופעל במטוסי בואינג 737-800.
הערות שוליים

↑  RwandAir, About RwandAir
↑  TripAdvisor, RwandAir
↑  פרטי צי המטוסים של רואנדאייר, באתר airfleets.net (באנגלית)
↑  "Bombardier Delivers Dual-Class Q400 NextGen Airliner to RwandAir". Bombardier Aerospace. Bombardier Aerospace. נבדק ב-17 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "שער נוסף לאפריקה: קו תעופה ישיר לרואנדה | ישראל היום". ישראל היום. נבדק ב-2018-12-02.
↑  עכשיו זה רשמי: טיסות ישירות מישראל לרואנדה, באתר Passportnews, ‏29 במאי 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2014143918  VIAF: 311475457   WorldCat (עם VIAF): 311475457
ספרייה ירוקה

ספרייה ירוקה היא ספרייה ציבורית או ספרייה אקדמית הפתוחות לקהל וכוללת גינה קהילתית המשולבת בה באופן אינטגרלי ואידאולוגי. שילוב הגינה בשטחי הספרייה אפשרית לפי המבנה הספציפי שלה: על הגג, במרפסות או על השטח שמקיף אותה, או שילובים ביניהם. באנגלית, 'ספרייה ירוקה' (green library) ו- ספרייה בת קיימא (sustainable library) הם שני מונחים חופפים שאינם סותרים ואפשר לכנותם מושגים נרדפים. 'ספרייה ירוקה' או 'ספרייה בת קיימא' הכוללת גינה בשטחה מהווה מקרה פרטי וייחודי, בעל חשיבות סביבתית, חברתית ולעיתים כלכלית. בשפה העברית חסר ערך ויקפדיה ששמו 'ספרייה ירוקה'. באנגלית הערך מתאר ספרייה בת קיימא עם התייחסות בודדת לשילוב מרחב הידרופוני וכן ישנן דוגמאות בודדות לספריות בארצות-הברית המשלבות פרויקט גינון מתקופת הקורונה וכן ספרייה לאומית בסינגפור בה הגינון יוצר את היותה מרחב "ירוק" שמשפר את המיקרו-אקלים במקום.
מהי ספרייה ירוקה

הגינה מטפחת ערכים סביבתיים בראש ובראשונה וכן ערכים קהילתיים בקרב השותפים לה. לעיתים הגינה בספרייה תהווה חלק מפרויקט שנועד גם לשפר מדדים כלכליים בקרב אוכלוסיות השותפות בו אשר זקוקות לכך. בלועזית, המונח 'ספרייה ירוקה' (green library) מופיע בספרות כ-'ספרייה בת קיימא'. מוסד הבנוי מתוך התחשבות בסביבה, עם אסטרטגיות להפחתת בזבוז אנרגיה דרך עיצובה ושימוש בחומרי בנייה "ירוקים" וצמצום פליטה של חומרים מזיקים. לפי הגדרת האו"ם (UN), מוסדות וארגונים בעלי מדיניות של פיתוח בר-קיימא מתאפיינים בהגנה על הסביבה כדי להיענות לדרישות ההווה מבלי לפגוע ביכולת של הדורות העתידיים לספק את הדרישות שלהם. לכן המדיניות בספרייה בת קיימא לצמצם את טביעת הרגל הפחמנית תוך בחירה בכלכלה מעגלית ושיתופית הנגישה לכלל הציבור שלה. ניהול היעדים הסביבתיים בספרייה כוללים 5 מרכיבים שראשי התיבות שלהם באנגלית מצטרפים למילה 'חכם' (SMART) והם: ספציפיים, ברי-כימות, ברי-השגה, ריאליסטיים ועם יעדי זמן מוגדרים (Specific, Measurable, Achievable, Realistic, Timebound). בהגדרה מאוקטובר 2023 מופיעה המלצה ב'ספרייה בת קיימא' לשלב "מרחב הידרופוני ירוק בתוך הספרייה". רעיון זה מקורו בתקופת מגפת הקורונה שבו הספרייה לקחה על עצמה לעודד באופן פעיל את הקהילה שלה ליצור בבית הפרטי גן הידרופוני ולצורך כך נטלה על עצמה להוביל את המהלך ה"ירוק" ולספק הדרכה וציוד לאלו שרצו בכך. (הגדרת ספרריה ירוקה, איפל"א, 10/10/2023).
גינה קהילתית מוגדרת כמקום מפגש ייחודי בעיר המשלב פעילות של האדם עם הטבע, האדמה והקהילה בתוך העיר. בכך היא מעניקה מענה לצורך של תושבים בחיבור לטבע בעיר (טבע עירוני), תוך פיתוח מרכז מקומי לקיימות תוך שיתוף פעולה עם תושבי העיר שבוחרים להשתתף יחד ב'גינה הקהילתית'. גינה ראשונה מסוג זה הוקמה בשכונת בקעה בירושלים בשנת 1999, כיוזמה משותפת בין קבוצת מתושבי השכונה ובין החברה להגנת הטבע. מעריכים שבשנת 2015 פעלו כאן בארץ כבר 800 גינות קהילתיות (ליבוביץ, 2015). מרכז חשוב נוסף הוא הגינה הקהילתית הצמודה למוזיאון הטבע בירושלים בעל ממדים סביבתיים, חברתיים וכמובן קהילתיים.
ספריית סינסילה במזרח ירושלים

המודל לספרייה ירוקה, בעלת גינה קהילתית היא הספרייה המרכזית העירונית במזרח ירושלים כאשר בקומת הכניסה, הקרקע, נמצאים ספרים, ספרי לימוד ותכני העשרה ובחלק העליון, בקומה הראשונה, פועל החלק הירוק ושמו 'סינסילה'. מרכז קיימות הפועל בחסות, בתמיכת ובשיתוף פעולה עם הספרייה, במערך סינרגי. בערבית, המובן של 'סינסילה' הוא אבני טראסות המשמשות לחקלאות מסורתית באזור הררי. מנהל ויוזם הפרויקט הוא טארק נאסר, אדריכל ומתכנן עירוני שבחר את השם המתאים למרכז קיימות שמטרתו ליצור גג ירוק קהילתי המשפר את איכות החיים במזרח העיר (נאסר, 2022). 'סינסילה' החל כגן קהילתי בקרקע סביב הספרייה, בשנת 2019 משם עבר הגן לגג ולמרפסת בקומה הראשונה של הספרייה. הכרות מקצועית בין האמן והמתכנן העירוני מתן ישראלי, מנכ"ל 'מוסללה', לבין טארק נאסר הובילה את שניהם לחשיבה על הצרכים של הקהילה במזרח ירושלים. הם מצאו שאחוז האבטלה של נשים במזרח העיר עלתה בעקבות מגפת הקורונה ל־80%. הם נעזרו במומחה נוסף, יוסי אוד, אקטיביסט סביבתי אף הוא מ'מוסללה' ומומחה לגידול דבורים וכן באגרונום דוד מנדלבאום (בליווי מתורגמן שנכח בפגישות ההדרכה על הפקת דבש וגינון). מנהל הספרייה, איובי עמאר, תמך וטיפח את הפרויקט הקהילתי-סביבתי-חברתי-כלכלי. כך הפך מרכז 'סינסילה' ל- גג ירוק פעיל בספרייה. תוצרת הדבש ומוצרים נלווים נמכרה כך שכל משתתפת קיבלה 80% מהרווחים והחזירה 20% למרכז עצמו (נאסר, 2022). מרכז 'סינסילה' למעשה הוקם בהשראת המרפסת הירוקה וקהילתית של 'מוסללה' ובשיתוף פעולה עם חבריה. הפרויקט זכה לתמיכה של עיריית ירושלים, ומארגון איפקרי (IPCRI) המקדם שותפות ישראלית פלסטינית בת קיימא (Israel-Palestinian Center for Regional Initiatives]. תומכים נוספים הם קרן משפחת לישטאג, קרן ראסל ברי, השגרירות האמריקאית, הקרן לירושלים והקרן החדשה לישראל (מוסללה, 2022).
קהילת מוסללה

'מוסללה' שתמכה בבניית הספרייה הירוקה במזרח העיר, היא קהילת יוצרים ירושלמית המאגדת אמנים, פעילים חברתיים, אנשי חינוך וסביבה הפועלים בעיר מאז שנת 2009 שספינת הדגל שלה היא המרפסת מעל מרכז כלל, השוכן במרכז ירושלים וסמוך לשוק מחנה יהודה. מטרתה של הקהילה להביא לשינוי דרך שפת האמנות, שפה בינלאומית ובלתי אמצעית, שמסוגלת ליצור דיאלוג בין אנשים וקבוצות תוך ביסוס מודעות סביבתית, חשיבה בת קיימא או טיפוח קיימות.
מתן ישראלי, אמן רב תחומי יליד ירושלים יוצר במרחב הציבורי ומרצה על אמנות ציבורית ועירוניות חדשה. מרפסת הגג של 'מוסללה' הפך בהדרגה לנווה מדבר עירוני שנפתחה לציבור במאי 2016 ושואף ליצור תרבות גגות חדשה כאדמה החדשה של העיר, נקודת מפגש בין האנושי לטבעי, קרי טבע עירוני. גם כאן נוצר תמריץ בעקבות מגפת הקורונה וכך מתאר במילותיו מנכ"ל 'מוסללה' מתן ישראלי: ש"ברמה המקומית יצרה הקורונה קטליזטור לחזרה לתרבות הגגות המקומית של המזרח התיכון. תרבות שמתקיימת מבגדאד ועד למרקש, במיוחד בלילות הקיץ החמים".
ישראלי מגדיר את המושג "מדבר הגגות" המתייחס לכך ש-90% מהגגות במרחב העירוני הישראלי אינם בשימוש. הם משמשים לאחסון ולהתקנת דודי שמש. ישראלי מציין את הפוטנציאל של הגג במושג "המישור החמישי" שבזכותו הצפיפות העירונית תרד. הפרחת גינה על גג בניין כלל, ממתן את משבר האקלים שנוצר בשל שימוש במזגנים הפולטים גזי חממה החזקים יותר מגז CO2 גגות הם האדמה החדשה והמשלימה של העיר המצטופפת. מרחב ירוק לפנאי ומשחק, מקום לייצור אנרגיית שמש, ולהקטין את טביעת הרגל הפחמנית של האדם בעיר, מסייע להפחית איי חום, משהה מי נגר, שומר על מרחב ציבורי פתוח. נכון להיום שטח הגגות הם פוטנציאל אדיר לאתגרי העירוניות במאה ה-21, עם החרפת משברי האקלים בכל העולם (מוסללה, 2022).
ספריות ירוקות בספרות המקצועית

מאמר סקירה בנושא התפתחות ספריות ברות-קיימא בעיתונות מקצועית הודית למדעי הידע והספרנות. כאן משולב נושא הגינה או הגינון כחלק מעיצוב ספרייה והיתרונות לצמצום טביעת הרגל הפחמנית ונטרול מזהמים ועליית איכות האוויר ובקרת האקלים. המאמר שסוקר את "המהפכה הירוקה" ועליית המונח "ירוק" בהתאמה על-פני העשורים האחרונים, החל משנות התשעים של המאה העשרים ועד לשנות העשרים במאה העשרים ואחת. המונח "ירוק" מופיע בתרבות החל מהעיסוק הארגוני ומוסדי מהמקומי לבינלאומי ובהתאמה באקדמיה בתרבות בשלושים השנים האחרונות. הצירוף "ספרייה ירוקה" חופף מרבית הזמן לספרייה בת קיימא.
פאגור וצ'אלוקייה (2022) רואים בספרייה כשער להובלת והפצת הבשורה הסביבתנית, כעוסקות בתחום הידע והטכנולוגיה לכלל הציבור והן באופן טבעי בעלות פרופיל ציבורי גבוה, במיוחד אלו המעוצבות באופן חדשני ומושך. הספרייה ברת-הקיימא הירוקה מעצימה ומשפרת מדדים של איכות הסביבה ומצמצמת את ההשפעות השליליות שלה על סביבתה. החוקרים מונים שמונה מאפיינים ל"ספרייה בת קיימא": שימוש בחומרים זמינים, טבעיים וממוחזרים. שימוש באדמה או בגג כבעלי מקדם רפלקציה גבוה. שימוש בחלונות מבודדים ואחזקת מים, אנרגיה ונייר יעילים. שימוש בתאורה ידידותית לסביבה. שימוש חסכוני במערכות חימום וקירור תוך היעזרות באנרגיה סולארית. יצירת מערכת המפיקה אויר טרי ובריא. שימוש בחומרים וטכנולוגיות ידידותיות לסביבה. שימוש בגינון וצמחייה בתוך המבנה ומחוצה לו לתרום לכל שאר המאפיינים. מניתוח המאפיינים, ברור שהגינון הקהילתי אינו יעד בספרייה ברת הקיימא אך היא בהחלט חלק ממארג המאפיינים ותורמת להפיכתה לספרייה ירוקה ובת קיימא באופן טבעי ואורגני.
המחברים מציינים חמישה מרכיבים של "ספרייה בת קיימא (ירוקה)" שנושא הצמחייה הוא האחרון מבניהם וכולל תוספת של צמחייה בתוך המבנה ומחוצה לו כדי לסייע לאספקה שוטפת של אוורור והקטנת עלויות אנרגטיות. המרכיב הראשון הוא בחירת אתר נגיש המשרה אוירה לימודית. השני, חסכון במים. השלישי, חסכון באנרגיה בשילוב בין תאורה טבעית תכנון ונורות חסכוניות. הרביעית, שימוש בחומרים ממוחזרים וידידותיים לסביבה וצמצום פסולת לסביבה.
לקריאה נוספת

וגנר, א. (עורך). (2021). קיימות ישראלית: חידוש האחריות לטוב משותף. E-book.
וולפסון, ע. (2016). צריך לקיום: אדם, חברה וסביבה: לקחי העבר ואחריות לעתיד.
שירה מייקין. (2021). "ברגע שנתחיל לנצל את הפוטנציאל העצום הזה, נבין שלא חסר לנו מרחב בעיר," הארץ, 18/8/21, עמ' 1-6. נדלה 5/2/22.
רייוורת', ק. (2023, (2017)). כלכלת הדונאט: שבע דרכים לחשוב על הכלכלה במאה ה-21. (רדיקל – בית לרעיונות).
Aldrich, R. S. (ed.). (2022). Libraries and Sustainability: Programs and Practices for Community Impact. (Chicago: ALA editions).
Banks, C.S. & Mediavilla, C., (2019). Libraries and Gardens: Growing Together, (Chicago: ALA editions).
Carson, R. (1962). Silent Spring. Houghton Mifflin Company.
Dudley, M. (ed.). (2013). Public Libraries and Reslient Cities.
Kroski, E., (ed.) (2023). 25 Ready-to-use sustainable living programs for libraries. (Chicago: ALA Editions).
Kuzyk, R., (2007). "Learning gardens: New York Green Branches Programs Links the Library to the Street", Library Journal, v132, n17, 40-43.
Pagore R, Chalukya B V. Green library: An overview. Indian Journal of Library Science and Information Technology 2022, 7 (1): 36-39.
הערות שוליים

1 2  IFLA ENSULIB, What is a Green Library?, IFLA
↑  | Sustainable Development, sdgs.un.org
↑  לורית לייבוביץ' ושחר כהנוביץ', מהי גינה קהילתית?, באתר מרכז השל לקיימות, ‏2015
↑  הגינה הקהילתית במוזיאון הטבע בירושלים
↑  Sinsila Center
↑  מתן ישראלי, פעילויות מוסללה, באתר MUSLALA
↑  R. Pagore
B.V. Chalukya, Green Library: An Overview, IJLSIT 7 (1), 2022, עמ' 36-39
הגינה במרכז 'סינסילה', ספרייה מרכזית, מזרח ירושלים. צילום: אסנת שפירא
TNT (חברה)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  ישראל ישראל  1999 – הווה
 חברת אם:  הוניגמן 
 ענפי תעשייה:  תעשיית הביגוד 
  
 itnt.co.il
 
TNT היא חברת אופנה אורבנית לנוער בישראל מבית הוניגמן.
הקמה

החברה הוקמה בשנת 1999.
עד 2007 שלטה בכ-20% מהשוק הישראלי עם 57 סניפים. בנוסף פתחה סניפים ברומניה וברוסיה.
תהליך סגירה

בתחילת שנת 2018, קבוצת הוניגמן, שהחזיקה בחברת TNT, נקלעה לקשיים שנבעו, לטענתה, בשל שינויים בדפוסי הצריכה של הישראלים, בהם קניות מוצרי אופנה באינטרנט; נסיעות זולות לחוץ לארץ ורכישות בחו"ל, וכן בשל עליית שכר המינימום, עלויות שכירות גבוהות בקניונים, שם ממוקמים רוב סניפי החברה, ותחרות משמעותית בענף האופנה.
במאי 2018, מכרה הוניגמן את הרשת לאיש העסקים אלי חיאדרה תמורת 2 מיליון ש"ח. הוא צירף אליו מספר שותפים, מהם נפרד לאחר תקופה קצרה. המהלך לא צלח והחברה בהליכי סגירה הדרגתיים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Ynetnews (2007-06-20). "TNT branch opens in Romania". Ynetnews (באנגלית). נבדק ב-2022-06-19.
↑  אורנה יפת, שנה לאחר שהחליפה ידיים: רשת האופנה TNT נסגרת, באתר כלכליסט, 10 במאי 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברות ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עובד סוציאלי בשירות הזקן

עובד סוציאלי בשירות הזקן, או עו"ס קשישים, הוא אחד התפקידים הייחודיים במחלקות לשירותים חברתיים. את התפקיד ממלא עובד סוציאלי שעבר הכשרה מיוחדת בנושא, ומטפל באוכלוסיית הפונם למחלקת הרווחה שהם קשישים. למרות הנזקקות הרבה, בדו"ח מבקר המדינה משנת 2014 נמצא כי רוב הרשויות המקומיות אינן נוקטות פעולות יזומות לאיתור קשישים נזקקים, ואינן מספקות את שירותי הרווחה לקשישים במדינתישראל במידה הראויה.
חלק מהעובדים הסוציאליים בשירות הזקן הם עובדים סוציאליים לפי חוק.
סוגי עובדים סוציאליים לפי חוק, העוסקים באוכלוסיית הקשישים > עובד סוציאלי מכוח חוק ההגנה על חוסים תשכ"ו-1966

עובד סוציאלי זה רשאי לצורך מילוי תפקידו להיכנס לכל מקום בו נמצא או עשוי להימצא חוסה – נכה, לקוי בשכלו או זקן שאינו מסוגל לדאוג לצורכי חייו – לחקור כל אדם שהוא סבור שיש לו ידיעות הנוגעות לחוסה ולחייב את הנחקר לענות תשובות כנות ומלאות, אלא אם מתן התשובה תגולל עליו אשמה פלילית. עובד סוציאלי לפי חוק ההגנה על חוסים אינו פועל רק לצורך קבלת הוראות בית המשפט על פי חוק זה. בסמכותו אף להגיש בקשה לצו הגנה על פי החוק למניעת אלימות במשפחה (התשנ"א-1991) ולדווח ולטפל בהתעללות בחסר ישע, על פי תיקון 26 לחוק העונשין תשל"ז-1977.
סוגי עובדים סוציאליים לפי חוק, העוסקים באוכלוסיית הקשישים > עובד סוציאלי מכוח חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות

מי שנתמנה כעובד סוציאלי לחוק ההגנה על חוסים יכול לשמש (לאחר הכשרה ומינוי מתאימים) גם כעובד סוציאלי לאפוטרופסות על זקנים. החוק נועד לסייע לזקנים המתקשים לטפל בענייניהם האישיים, הסיעודיים והכספיים. במצבים אלו ניתן לשקול מינוי אפוטרופוס שינהל את הטיפול בתחומים אלה. למטרה זו ניתן למנות יחיד, תאגיד או את האפוטרופוס הכללי. מינוי אפוטרופוס מהווה מהלך משמעותי בטיפולו של עובד סוציאלי לזקן שנתמנה כפקיד סעד לסדרי דין, ותפקידו מחייב לימוד לעומק של מצבו של הזקן ומשפחתו, אפיוני הבעיה, כתיבת תסקיר לבית המשפט והמלצה בעניין מינוי אפוטרופוס.
אפיוני עבודתו של עובד סוציאלי בשירות הזקן

העבודה השוטפת מאופיינת בבניית קשר עם הפונה וברכישת אמונו, זאת באמצעות שיחות טיפוליות ושיטות מקצועיות שונות. שיתוף הפעולה עם הזקן מאפשרת תיווך בינו ובין שירותים קהילתיים ואחרים לצורך מענה על צרכיו. יחד עם זאת, כעובד סוציאלי, קיימת גם תפיסה של מתן עזרה בכפייה תוך קבלת אחריות להחלטה על הפעלת סמכות וכפיית טיפול בניגוד לעמדת הזקן או משפחתו. בבית המשפט העובד הסוציאלי הוא איש המקצוע העומד לרשות השופט, ובאפשרותו לספק מידע חשוב ומכריע בבית המשפט ובהליך המשפטי. בהתאם לחוק ההגנה על חוסים ולכללי האתיקה של העובדים הסוציאליים, עובד סוציאלי שהגיעה אליו ידיעה אגב חקירה ישמרנה בסוד ולא יגלנה, אלא במידת צורך לביצוע חוק זה או חוק אחר.
הכשרת עובדים סוציאליים לפי חוק, ומינוים

עובדים סוציאליים מוכשרים לתפקיד זה בקורס בן 120 שעות הכולל את לימוד החוקים הרלוונטיים לתפקיד. הקורס מלמד לכתוב תסקירים, מנחה בדבר הופעות בבית משפט ומלבן בעיות אתיות ומקצועיות תוך ניתוח דילמות ומקרים שארעו. בהתאם להמלצת פקיד הסעד הראשי בפני שר העבודה והרווחה ממונים בוגרי הקורס לפקידי סעד מכוח שני חוקים: חוק ההגנה על החוסים וחוק לסדרי דין.
התפתחות תפקיד עובד סוציאלי בשירות הזקן

בעשורים האחרונים חלה עליה בתוחלת החיים, דבר הגורם לעלייה במספר הזקנים שמצבם הכללי, הנפשי והגופני אינו תקין. לקבוצה זו, צרכים מיוחדים, כאשר חלק ממנה איבד את כושרה לקבל החלטות בענייניהם.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 החל התכנון הלאומי למען רווחתם של הזקנים בישראל, כאשר מתחילת שנות ה-80 קיים פיתוח מואץ של שירותים ומסגרות טיפוליות לאוכלוסיית הזקנים, וכן קיימת התפתחות של תחום משפט וזיקנה. במסגרת ההתפתחויות ניתנה הדעת גם לחקיקה חדשה, נקבעו תקנות חדשות לחוקים קיימים והופעלו חוקים בידי עובד סוציאלי להגנה על זקנים.
בשנת 1985 הוצע ליישם את חוק ההגנה על חוסים ולמנות פקידי סעד מקרב העובדים הסוציאליים לזקנים במחלקה לשירותים חברתיים. הוחלט שסגן מנהל השירות לזקן יתמנה לתפקיד פקיד סעד ראשי לחוק והוטל עליו להפעיל את המערכת החדשה.
בשנת 1986 הוכשרה קבוצה ראשונה של 25 עובדים סוציאליים מקרב מנהלי מדורים לזקנים. מאז מופעלת תוכנית להכשרת פקידי סעד, ומדי שנה מצטרפים אליה כ-25 עובדים סוציאליים.
בשנת 1989 תיקון 26 לחוק העונשין מ-1989 הגדיר את המושג "חובת דיווח" והעלה על סדר היום הציבורי את נושא הפגיעה בקטינים ובחסרי ישע. מיוני 1991 מיושם החוק גם בתחום הזיקנה.
בשנת 1991 הוצא החוק למניעת אלימות במשפחה המאפשר התערבות טיפולית והגנה על קורבנות של אלימות. התחילה הערכות חדשה בתחום האפוטרופסות לזקנים. הוחלט לקיים השתלמות לפקידי סעד לחוק ההגנה על חוסים כך שבוגריה יתמנו לפקידי סעד לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות.
התוצאה:
היום עובדים סוציאליים לטיפול בזקנים נמצאים במרבית המחלקות לשירותים חברתיים ברחבי הארץ, ופעילותם היא חלק בלתי נפרד מהעבודה השוטפת למען הזקן. תחום הפעילות תרם לצורת החשיבה ולכלי התערבות חדשים הכוללים הפעלת החוק, כפיית טיפול ועבודה מקצועית המעוגנת בחקיקה.
לקריאה נוספת

ישראל דורון, משפט, צדק וזקנה, אש"ל (2007)
שרה אלון, זיהוי התעללות והזנחה של זקנים - מדריך למטפל, האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל (2006)
בן ציון כרם, הגנה על זקנים: החלת חוקים - מדריך למטפלים, אש"ל (2002)
הערות שוליים

↑  ירדן סקופ, המבקר: עובד סוציאלי מטפל בעד 650 זקנים, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2014
רומן אברמוב

| --- | --- |

 לידה:  18 באפריל 1953 (בן 71) פריז, צרפת 
 ענף מדעי:  כלכלה, כלכלה פוליטית, היסטוריה כלכלית, היסטוריה מודרנית של יהדות בולגריה
 מקום מגורים:  סופיה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לכלכלה לאומית ועולמית 
 מוסדות:  האקדמיה הבולגרית למדעים 
 
רוּמֶן לְיוּבֶּנוֹב אברמוב (בבולגרית: Румен Любенов Аврамов; נולד ב-18 באפריל 1953 בפריז, צרפת) הוא כלכלן והיסטוריון כלכלי בולגרי, המתמחה במקרו-כלכלה, בהיסטוריה של רעיונות כלכליים (אנ'), בהיסטוריה כלכלית וכן בהיסטוריה של יהדות בולגריה בתקופת השואה. אברמוב הוא אחד התאורטיקנים הכלכליים הבולטים בבולגריה שלאחר נפילת הקומוניזם. הוא כיהן כיועצו הכלכלי של נשיא בולגריה הראשון שנבחר בבחירות דמוקרטיות, ז'ליו ז'לב, ונמנה עם חלוצי פיתוח הכלכלה החופשית בבולגריה.
ביוגרפיה

רומן אברמוב נולד בפריז למשפחה בולגרית. אביו היה דיפלומט. הוא רכש השכלה על יסודית בבית הספר של רשת אליאנס צרפת (בצרפתית: Lycée de l’Alliance Française) (אנ') בסנטיאגו דה צ'ילה. אברמוב רכש השכלה אקדמית בכלכלה פוליטית במכון הגבוה לכלכלה על שם קרל מרקס בסופיה וב-1986 רכש דוקטורט בכלכלה.
הוא הועסק במכון לכלכלה של האקדמיה הבולגרית למדעים (אנ') וב-1990 מונה ליועצו הכלכלי של נשיא בולגריה ז'ליו ז'לב. ב-1991 נמנה עם מקימי הסוכנות לתיאום ולפיתוח כלכלי של ממשלת בולגריה, וכיהן עד 1994 כסגן יושב ראשה. בין השנים 1997–2002 כיהן בוועד המנהל של הבנק הלאומי של בולגריה (אנ'), ובין 1995–2012 היה מנהל תוכניות במרכז לאסטרטגיות ליברליות בסופיה.
אברמוב נקט בגישה ביקורתית לגבי מערך הכלכלה המתוכננת שהונהג בבולגריה לאחר 1944, ובתקופת הרפובליקה העממית, והוא תמך במעבר לכלכלת שוק. בראשית שנות ה-90 נמנה עם התורמים למדיניות המקרו-כלכלית המייצבת בבולגריה, וכן סייע ליישום הסדרת מועצת המטבע, על ידי הבנק הלאומי של בולגריה ב-1997.
מ-2010 חקר אברמוב את תקופת השואה בבולגריה, והתמקד בתהליך נישול בני הקהילה היהודית מרכושם שהחל לאחר החלת החוק להגנת האומה. בכך הוסיף אברמוב נדבך כלכלי לנרטיב הציוני בנושא העלייה ההמונית מבולגריה לישראל, אשר רווח בכתביהם של היסטוריונים ישראלים. בהמשך העמיק אברמוב את מחקרו בנושא
גירוש יהודי תראקיה המערבית, מקדוניה הווארדארית והעיר פירוט למחנה ההשמדה טרבלינקה שבוצע במרץ 1943. ביחד עם ההיסטוריונית נדיה דאנובה, פרסם שני כרכי ספר בני 2,000 עמודים ובהם קטעי ארכיון העוסקים בנושא ובכלל זה רשימות המגורשים, אשר העידו על אחריותה של ממלכת בולגריה לאירועים.
בין השנים 2013 ועד לפרישתו לגמלאות ב-2020, כיהן אברמוב כפרופסור חבר, במרכז ללימודים מתקדמים בסופיה.
ביבליוגרפיה

Икономически цикли и кризи при капитализма. С., Наука и изкуство, 1988, 146 с.
Стопанският XX век на България. София: Център за либерални стратегии. 2001. p. 152. ISBN 9549671046.
Комуналният капитализъм. Том I. Размерност и едри щрихи. Капитализъм без капитал. Допирът с външния свят. София: Фондация „Българска наука и култура“. 2007.
Комуналният капитализъм. Том II. Движението на парите. София: Фондация „Българска наука и култура“. 2007.
Комуналният капитализъм. Том III. Ценности и интелектуална среда. Дългата перспектива. София: Фондация „Българска наука и култура“. 2007.
Пари и де/стабилизация в България 1948 – 1989, Сиела, София, מסת"ב 9789542803393
„Спасение“ и падение: Микроикономика на държавния антисемитизъм в България 1940 – 1944 г, София, 2012, מסת"ב 9789540730400
Икономика на „Възродителния процес“. София: Център за академични изследвания, Издателска къща „Рива“. 2016. p. 759. ISBN 978-954-320-582-0.
Съставител и редактор на петтомната архивна поредица, Българска народна банка, Сборник документи (1879 – 2009) в пет тома, ГУА и БНБ, София, 1998 – 2009
הערות שוליים

↑  רומן אברמוב, באתר המכון לאסטרטגיות ליברליות.
↑  רומן אברמוב - ביוגרפיה, באתר cls-sofia.org (באנגלית).
↑  "On the human cost of the national ideal" (interview after the publication of "Salvation and Fall: Microeconomics of State Anti-Semitism in Bulgaria 1940 - 1944"), באתר kultura.bg (בבולגרית).
↑  רומן אברמוב-קורות חיים, באתר cas.bg/en (באנגלית).
↑  Мартин Иванов, „Капитал“-ът на България“, рец. във в. „Капитал“, 3 август 2007.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007585655605171  PLWABN: 9810606648905606  BnF: cb130161413 (data)  GND: 170288218  ISNI: 0000 0001 1874 1980  LCCN: n90628731  NKC: jn20011018825  NLG: 341190  SUDOC: 050641689  VIAF: 27200515   WorldCat (עם VIAF): 27200515
צנזורה כלכלית

צנזורה כלכלית היא צנזורה המופעלת על אמצעי תקשורת על ידי גוף מסחרי כלשהו בשל אינטרסים עסקיים או כלכליים, לדוגמה אינטרסים של בעלי השליטה על כלי התקשורת. מטרת הצנזורה הכלכלית היא למנוע פרסום שיש בו כדי לפגוע באינטרסים הכלכליים של מפעיל הצנזורה, או למנוע פרסומים שעשוים לקדם מתחרים. הצנזורה הכלכלית נבדלת באופן מהותי מצנזורה במובנה הרגיל בכך שאינה מופעלת על ידי מדינה או ממסד. עובדה זו מהווה מכשול בעיני רבים לכנות תופעה זו בשם "צנזורה". אולם, על פי הגדרת הצנזורה כאמצעי המופעל על אמצעי התקשורת במטרה לפקח על תכניו, הרי שהצנזורה הכלכלית היא צנזורה לכל דבר. הסכנה בקיומה של צנזורה כלכלית, היא אותה סכנה הטמונה בכל סוגי הצנזורה האחרים: פגיעה בחופש הביטוי והסתרת מידע חשוב לציבור, או הצגת מידע מוטה.
על מנת שהגוף המסחרי יוכל להפעיל צנזורה כלכלית, עליו להיות קשור לאמצעי התקשורת באחת מהדרכים הבאות:
הגוף המסחרי הוא הבעלים או אחד הבעלים של אמצעי התקשורת.
הגוף המסחרי הוא אמצעי התקשורת בעצמו.
הגוף המסחרי הוא גורם כלכלי חשוב לעיתון, לדוגמה מפרסם גדול.