stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מ.ט.ק. בודפשט
הישגים מרכזיים באירופה

השנה הראשונה בה שיחקה הקבוצה במפעל אירופי כלשהו הייתה בעונת 1955/1956, אז שיחקה הקבוצה בגביע אירופה ועברה את אנדרלכט מבלגיה אך הפסידה ברבע הגמר לסטאד ריימס מצרפת. הקבוצה חזרה לגביע אירופה בעונת 1958/1959 אז עברה את פולוניה ביטום מפולין אך הפסידה ליאנג בויז משווייץ. הקבוצה שיחקה גם בגביע ערי הירידים בעונת 1961/1962, אז עברה את קבוצת שטרסבורג מצרפת, לייפציג מגרמניה ונובי סאד מסרביה אך הפסידה בחצי הגמר לקבוצת ולנסיה מספרד.
העונה בה השיגה הקבוצה את הישגה הגדול ביותר במפעל אירופי כלשהו היה בעונת 1963/1964 אז שיחקה בגביע המחזיקות ועברה את קבוצות סלביה סופיה מבולגריה, מוטור זוויקאו מגרמניה, פנרבחצ'ה מטורקיה וסלטיק מסקוטלנד עד שפגשה בגמר הטורניר את ספורטינג ליסבון מפורטוגל ולאחר שהגמר נגמר בתיקו 3-3 הקבוצות הלכו למשחק חוזר בו ניצחה ספורטינג ליסבון 0–1. בעונת 1969/1970 שיחקה הקבוצה בגביע המחזיקות נגד קבוצת פ.צ. מגדבורג מגרמניה והפסידה לה בסיבוב הראשון. הקבוצה חזרה לגביע המחזיקות בעונת 1976/1977, אז עברה את קבוצות ספרטה פראג מצ'כוסלובקיה ודינמו טביליסי מברית המועצות עד שהפסידה ברבע הגמר להמבורג מגרמניה.
שתי עונות מאוחר יותר, בעונת 1978/1979, שיחקה הקבוצה בגביע אופ"א, כאשר היא מפסידה בסיבוב הראשון לפוליטכניקה טימישוארה מרומניה. הקבוצה חזרה לגביע אירופה בעונת 1987/1988, אז היא הפסידה לסטיאווה בוקרשט מרומניה בסיבוב הראשון. הקבוצה שיחקה בגביע אופ"א בעונת 1989/1990 אז הפסידה בסיבוב הראשון לדינמו קייב מברית המועצות. עונה לאחר מכן, עונת 1990/1991, הקבוצה המשיכה לנסות את מזלה בגביע אופ"א, אז הקבוצה הפסידה בסיבוב הראשון ללוצרן משווייץ.
בעונת 1993/1994 הקבוצה שיחקה בגביע אופ"א, אז פגשה בסיבוב הראשון בקבוצת קיי. אר. רייקיאוויק מאיסלנד אך הפסידה בסיבוב השני לקבוצת מכלן מבלגיה. את עונת 1978/1979 התחילה הקבוצה בליגת האלופות, אז עברה בשלב המוקדם הראשון את קבוצת פיוניק ירוואן מארמניה ובסיבוב המוקדם השני הפסידה לקבוצת רוזנבורג מנורווגיה ולכן הגיעה ישירות לסיבוב הראשון של גביע אופ"א. באותה מסגרת היא עברה בסיבוב הראשון את אלניה וולדיקווקז מרוסיה אך הפסידה בסיבוב השני לקרואטיה זאגרב מקרואטיה. הקבוצה שיחקה בגביע המחזיקות בפעם האחרונה בעונת 1998/1999, אז ניצחה בשלב המוקדם את GI גוטה מאיי פארו אך הפסידה בסיבוב הראשון לריד מאוסטריה.
את עונת 1999/2000 פתחה הקבוצה בליגת האלופות, אז עברה בסיבוב השני המוקדם את קבוצת איי. בי. וי. מאיסלנד אך הפסידה בסיבוב השני המוקדם לקרואטיה זאגרב ולכן עברה לשחק בסיבוב הראשון של גביע אופ"א באותה עונה כאשר היא מנצחת בסיבוב הראשון את פנרבחצ'ה מטורקיה ובסיבוב השני הפסידה לא.א.ק. אתונה מיוון. הקבוצה חזרה לגביע אופ"א בעונת 2000/2001, אז גברה הקבוצה בשלב המוקדם על יוקריט הלסינקי מפינלנד ובסיבוב הראשון עברה את צסק"א סופיה אך בסיבוב השני הפסידה לנאנט מצרפת.
העונה האחרונה, נכון להיום, בה שיחקה MTK הונגריה באירופה הייתה בעונת 2003/2004, אז שיחקה הקבוצה במוקדמות ליגת האלופות ולאחר שגברה הקבוצה בסיבוב השני המוקדם על ה.י.ק. הלסינקי מפינלנד פגשה הקבוצה בסיבוב השלישי המוקדם בקבוצת סלטיק מסקוטלנד ולאחר שהפסידה לה עברה לשחק הקבוצה בגביע אופ"א באותה עונה כאשר בסיבוב הראשון פוגשת הקבוצה בדינמו זאגרב מקרואטיה והפסידה לה והודחה מהמפעל.
תארים

אליפויות ליגת העל ההונגרית (23): 1904, 1908, 1914, 1917, 1918, 1919, 1920, 1921, 1922, 1923, 1924, 1925, 1929, 1936, 1937, 1951, 1953, 1958, 1987, 1997, 1999, 2003, 2008
סגנות באליפות (20): 1910, 1911, 1912, 1913, 1926, 1928, 1931, 1933, 1940, 1949, 1950, 1952, 1954, 1955, 1957, 1959, 1963, 1990, 2000, 2007
הגביע ההונגרי (12): 1910, 1911, 1912, 1914, 1923, 1925, 1932, 1952, 1968, 1997, 1998, 2000
סגנות בגביע (3): 1935, 1976, 2012
הסופר-קאפ ההונגרי (2): 2003, 2008
גביע מיטרופה (2): 1955, 1963 הקבוצה גם הגיעה לסגנות בעונת 1959
גביע המחזיקות-סגנות (1): 1964
מדרש רבה

קברו המסורתי של האמורא רבי יהושע דסכנין בסכנין. רבי יהושע נזכר רבות בכל עשרת חיבורי מדרש רבה.
מִדְרָשׁ רַבָּה (רבה בארמית פירושו גדול) הוא שם כולל לעשרה חיבורים של מדרשי אגדה שגובשו בתקופה שבין המאה ה-6 לבין המאה ה-12 והועלו על הכתב בזמנים שונים, ובסגנונות מגוונים - בעיקר בארץ ישראל. השם מתייחס לחיבורים המוסבים על חמשת חומשי תורה ועל חמש המגילות.
בראשית רבה, ויקרא רבה ורוב המגילות, הם החיבורים המוקדמים ביותר, ונערכו במתכונתם הנוכחית במאה השישית בערך. שמות רבה, במדבר רבה, דברים רבה ואסתר רבה מתוארכים לתקופה מאוחרת יותר וחלקם נערכו במתכונתם הנוכחית אחרי שנת 1000 לספירה. הפורמט שהכניס את כל עשרת הספרים תחת הכותרת של "מדרש רבה" נוצר במאה השש עשרה, ונדפס לראשונה בוונציה בשנת ש"ה (1545).
מדרשים אלו הם בדרך כלל רחבי ההיקף מבין החיבורים המדרשיים לחומשים ולמגילות, והדפסתם גרמה לדומיננטיות כמעט מוחלטת שלהם ב'שוק' ספרות האגדה הארץ-ישראלית; סדרת המדרשים הגדולה הנוספת, הנקראת מדרש תנחומא לתורה, נדפסו, נפוצו ונתפרשו פחות. רק במאתיים השנים האחרונות נדפסו קבצים מדרשיים אחרים - פסיקתאות ומדרשים קצרים אחרים.
למדרש רבה נתחברו פירושים רבים, בהם פירוש "מתנות כהונה", "יפה תואר", "פירוש מהרז"ו", "עץ יוסף" ו"ענף יוסף", "תפארת ציון", "פירוש רד"ל" ואחרים. סקירה של הפירושים מובאת בספרו של יונה פרנקל על ספרות האגדה.
ראו גם

מדרש הגדול
מדרש הביאור
ראו גם > מרכיבי מדרש רבה

בראשית רבה
שמות רבה
ויקרא רבה
במדבר רבה
דברים רבה
אסתר רבה
רות רבה
קהלת רבה
איכה רבה
שיר השירים רבה
הערות שוליים

↑  יום טוב ליפמן צונץ, הדרשות בישראל, מוסד ביאליק 1974, עמ' 122–125. חננאל מאק, "זמנו, מקומו ותפוצתו של מדרש במדבר רבה", תעודה יא, תשנ"ו, עמ' 91–106.
| מדרש רבה |
| --- | --- | --- |
| קובצי מדרש קדומים | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • רות רבה • קהלת רבה |  |
| קבצים מספרות התנחומא | שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה |  |
| קבצים אירופים מאוחרים | שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) |  |
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| ארון הספרים היהודי |
| --- | --- | --- |
| כתבי יסוד | תורה • נביאים • כתובים • ספר יצירה • משנה • תוספתא • תלמוד (בבלי וירושלמי) • מסכתות קטנות • סידור ומחזור • הגדה של פסח |  |
| מדרשי הלכה (חז"ל) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
| מדרשי אגדה (חז"ל) | מדרש רבה • מדרש תנחומא • פרקי דרבי אליעזר • סדר עולם • ילקוט שמעוני • אבות דרבי נתן • תנא דבי אליהו • פסיקתא דרב כהנא • פסיקתא זוטרתא • מדרש שוחר טוב |  |
| ראשונים ואחרונים | פירוש רש"י לתורה • פירוש רש"י לתלמוד • חובות הלבבות • משנה תורה (והשגות הראב"ד) • תוספות • ספר הזוהר • שולחן ערוך (והגהות הרמ"א) • שולחן ערוך הרב • קיצור שולחן ערוך • משנה ברורה |  |
| סוגות | מדרש • ספרות האגדה • ספרות ההיכלות והמרכבה • פרשנות למקרא • פרשנות למשנה • פרשנות לתלמוד • פרשנות השולחן ערוך • שו"ת • ספרי חסידות • סיפורי חסידים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286640705171  LCCN: n80020342  VIAF: 182657912   WorldCat (עם VIAF): 182657912 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מונטאן ורוזנבלום

מרקוס מונטיין ועדי רוזנבלום הם צמד אמנים היוצרים בווינה ובלונדון.
מרקוס נולד בגראץ שבאוסטריה בשנת 1962. עדי רוזנבלום נולדה בחיפה בשנת 1962, למדה בית הספר לאמנויות יפות בווינה, שם הזוג נפגש בשנת 1992, ומאז הם יוצרים ביחד.
הזוג יוצר במגוון אמצעים ודרכים, בין השאר במיצגים, ציורים ווידאו. היצירות המפורסמות ביותר שלהם כוללות ציורים גדולים של צעירים בסגנון הדומה לקומיקס, בסיטואציות יוצאות דופן.
הם הציגו בגלריות ברחבי העולם, בין השאר בגלריית טייט ובגלריית סאצ'י בלונדון ובביאנלה לאמנות בסאו פאולו. בארץ הופיעו בגלריה זומר לאמנות עכשווית ובמוזיאון חיפה לאמנות.
ספרים

Markus Muntean & Adi Rosenblum: Make Death Listen, Agustin Rubio (Author, Editor), Andrew Renton (Author), Barbara Steiner (Author), Rafael Roncero (Editor), JRP|Ringier (March 1, 2007)
Muntean & Rosenblum (Kerber Art), Mark Gisbourne (Author), Abraham Orden (Author), Kerber; Bilingual edition (March 1, 2009)
מבצע טרף

מבצע טרף היה מבצע יזום של צה"ל בגזרה המזרחית במהלך מלחמת לבנון הראשונה נגד הצבא הסורי, שנערך ב-22 ביולי 1982 בעקבות ריבוי הפיגועים ותקריות האש ביוזמת ארגוני המחבלים והצבא הסורי.
רקע

ב-6 ביוני 1982 פרצה מלחמת לבנון הראשונה, וב-11 ביוני הוכרז על הפסקת אש, אם כי באזור ביירות נמשכו הקרבות עד לחבירת כוחות חטיבת הצנחנים לכוחות הנוצרים במזרח ביירות ב-13 ביוני. מהפסקת האש עד 22 ביולי נערכו כ־65 פיגועים נגד כוחות צה"ל, מהם 17 בשבוע שקדם למבצע (18–22 ביולי). תקריות האש כללו ירי צלפים, מקלעים, פצצות RPG-7 וחדירות של חוליות מחבלים לשטח שבשליטת כוחות צה"ל, ובהם הסבו לכוחות צה"ל נפגעים רבים. כך למשל, ב־21 ביוני נהרגו חמישה חיילים, וחייל נוסף נפצע בקרב שהתפתח במהלך סריקות באזור מנצורה. את יום הקרב תכננה מפקדת גיס 479, שהחליפה את גיס 446 בפיקוד על הכוחות בגזרה המזרחית, כדי להפסיק את התוקפנות הסורית ולאלץ את הצבא הסורי לבלום את ארגוני המחבלים שפעלו תחת חסותו.
הכוחות הלוחמים

הצבא הסורי בגזרה המזרחית כלל בעיקר את דיוויזיה 1 ודיוויזיה 3, שתוגברו ביחידות ארטילריה, באגדי קומנדו ובכוחות נוספים. הכוח בגזרה המזרחית כלל כ־400 טנקים, כ־200 משגרי נ"ט וכ־400 קני ארטילריה, שהיו ערוכים בקווי הגנה מבוצרים. כוחות המחבלים בגזרה כללו כ־3,500 לוחמים מארגונים שונים, שהיו ערוכים בבסיסים בעורף הכוחות הסוריים בצפון הבקאע וממזרח לה.
כוחות צה"ל בגזרה פעלו תחת גיס 479 בפיקודו של משה בר כוכבא, וחולקו לשתי גזרות אוגדתיות. אוגדה 36 במערב גזרת הגיס, אשר כללה את חטיבות השריון הסדירות 7 ו־188, גדוד נ"ט 608, גדוד הנדסה במילואים 7086 ואגד ארטילרי 282, ואוגדה 252 במזרח גזרת הגיס, אשר כללה את חטיבות השריון הסדירות 14 ו־401, חטיבת החי"ר במילואים 97 ואגד ארטילרי 209. הגיס תוגבר בשני אגדים ארטילריים נוספים, 215 ו־885, במסוקי קרב וביחידות נ"מ שירו אש שטוחת מסלול. הכוח כלל 312 טנקים, 115 קני ארטילריה ו־68 צוותי נ"ט.
מהלך המבצע

ערב המבצע, בליל 21–22 ביולי, שינו חלק מכוחות צה"ל בגזרה את עמדותיהם כדי לפגוע בכוחות הסוריים מעמדות לא מוכרות, ובכך להפחית את היקף הנפגעים מהאש הסורית, בייחוד מאש נגד-סוללות. מוצבי צה"ל בבקאע דוללו מכוחות לא קרביים, ונערכה הכנה לוגיסטית לקראת המבצע, שכללה צבירת תחמושת, דלק, פריסת מערך פינוי נפגעים, חסימות צירים והעלאת כשירות וכוננות של כלל הכוחות הלוחמים. בין הכוחות השונים נערכו תיאום וחלוקת מטרות מקדימה עד לרמת הטנק הבודד, לקראת הפעלה מתוזמנת של כל הכוחות במקביל, על מנת להגביר את יעילות האש.
שעת פתיחת האש של כוחות הקרקע נקבעה לשעה 16:00, על מנת שהשמש תהיה בעורף הכוחות הישראלים, ומאידך תסנוור את הכוחות הסוריים. כחצי שעה לפני כן החלו מטוסי חיל האוויר לפגוע במטרות סוריות במרחב וחילופי האש נמשכו כשעתיים עד השעה 18:00. הסורים ירו טילי נ"ט רבים, אולם הכוחות הישראלים שיתקו אותם בעיקר באמצעות פגזי מעיך, זרחן, ירי ארטילרי ואש מרגמות 81 מ"מ. אבדות הכוחות הסוריים כללו כ־40 פצועים והרוגים, 16 טנקים, 23 נגמ"שים, וכן תומ"תים, תותחי נ"מ, משאיות, טרקטורים ועמדות לחימה, ובנוסף פגיעה במוצבים ובריכוזי תחמושת. ההפתעה השיגה את מטרתה, והסורים לא הצליחו להתארגן ולהגיב ביעילות והסבו רק נזק מועט לכוחות הישראלים, אשר ספגו שני הרוגים, מ"פ וקשר מחטיבה 97, חמישה פצועים ושלושה טנקים שנפגעו מירי טנקים וטילי סאגר סוריים. בעקבות המבצע ריסנו הסורים את המחבלים, והשתדלו לשמור על השקט בגזרה.
לקריאה נוספת

משה בר כוכבא, ‏מבצע טרף - יום קרב על עוצבתי, מערכות 305, 1986
מלחמת שלום הגליל קרבות ומבצעים באתר צה"ל
הערות שוליים

1 2  משה בר כוכבא, ‏מבצע טרף - יום קרב על עוצבתי, מערכות 305, 1986.
1 2  מלחמת שלום הגליל קרבות ומבצעים באתר צה"ל
מבצע טננבאום

מפות שווייץ של הצבא הגרמני לתכנון המבצע
מבצע טננבאום (בגרמנית: Unternehmen Tannenbaum, כלומר "מבצע אשוח") הייתה תוכנית מבצע לכיבוש שווייץ וליכטנשטיין על ידי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה שלא הוצאה אל הפועל.
לאחר השלמת כיבושה של צרפת, נותרו שווייץ וליכטנשטיין מכותרות בשטח כבוש על ידי הנאצים. תכנון המבצע לכיבושן החל ב-25 ביוני 1940, יום הכניסה לתוקף של הסכם שביתת הנשק בין גרמניה הנאצית וצרפת. המטה הגרמני הכין שלוש תוכניות פלישה למדינות נוספות באירופה, ומבצע טננבאום היה השלישי בהם. מסיבות שלא הובררו עד היום דחה היטלר את הפלישה.
עיקרי תוכנית המבצע

על פי התוכנית שהוכנה בפיקוד העליון של צבא היבשה (OKH), ההתקפה תבוצע על ידי הארמייה ה-12 שהייתה חלק מקבוצת ארמיות C בפיקודו של גנרל וילהלם פון לב. ההערכה שעמדה בבסיס התוכנית המקורית הייתה כי צפויה התנגדות חלשה לכוחות הכיבוש, והפעילות תסתיים במהרה, בדומה למהלך הסיפוח של אוסטריה.
על מתכנני התוכניות היה להתמודד עם הבעיה העיקרית והיא המבנה הטופוגרפי ההררי של הרי היורה השווייצרים היוצרים חזית של מספר שרשרות הרים מקבילות, מיוערים בצפיפות, בציר ההתקפה. מבנה טופוגרפי זה גורם לכך שהכוחות התוקפים יכולים לנוע בנקודות מעבר וצירים מעטים בלבד, הן בגבולות שווייץ והן בתוך שווייץ.
העקרונות הבסיסיים של תוכנית ההתקפה היו:
לנתק את קווי הנסיגה של כוחות ההגנה השווייצרים המוצבים בגבולות אל עבר ההרים באמצעות התקפה מכיוון מערב ודרום-מערב אשר תאגף אותם.
פתיחת חזית שנייה מכיוון צפון על הכוח השווייצרי המנותק מקווי הנסיגה שלו, ולכידתו בין שני הכוחות הגרמניים התוקפים.
בניגוד לתוכניות המקוריות, ראה הגנרל פרנץ האלדר המפקד העליון של צבא היבשה, את הקשיים המבצעיים בכבוש המדינה ההררית והתערב אישית בתכנון האופרטיבי. האלדר החליט על ביצוע פעולת הסחה של חיל רגלים בהרי היורה במטרה למשוך את הצבא השווייצרי המבוצר בהרים ובמעברים שביניהם, ולאחר מכן לבצע איגוף התקפי מאחור, בדומה לתוכנית ההתקפה שיושמה בעת כיבוש צרפת. על פי התוכנית, שווייץ תותקף בידי 11 דיוויזיות גרמניות ועוד 15 דיוויזיות איטלקיות מכיוון דרום ובסך הכל על ידי כ-300 עד 500 אלף חיילים.
בניגוד לתוכניות המתקפה האחרות של גרמניה במהלך מלחמת העולם השנייה, הרי שבתוכניות מבצע טננבאום לא נמצא מקום לפעילות של חיל האוויר הגרמני. ככל הנראה ניתנה עדיפות להשתתפותו באותה העת בקרב על בריטניה, בעיקר כאשר לא היה לו יתרון יחסי בהפצצות השטח על ביצורי הצבא השווייצרי בהרים.
התוכנית לשווייץ שלאחר הכיבוש

המטרה הסופית בכיבוש שווייץ הייתה החזרת האוכלוסייה השווייצרית אותה ראו הנאצים כ"תאומה גזעית" לעם הגרמני וסיפוח שווייץ לגרמניה הנאצית. בספטמבר 1941 עמל ראש האס אס, היינריך הימלר על מציאת רייכסקומיסר ל"איחוד" של שווייץ עם גרמניה. הוא דן עם גוטלוב ברגר על מציאת רייכסקומיסר אשר עליו תוטל המשימה להקל על האיחוד בין הגרמנים לשווייצרים.
לאחר חתימת הסכם שביתת הנשק בין גרמניה הנאצית וצרפת, הפיק משרד הפנים הגרמני תזכיר על סיפוח רצועת מזרח צרפת משפך נהר הסום ועד אגם ז'נבה, רצועה זו הייתה אמורה להיות מיושבת על ידי מתיישבים גרמנים לאחר סיום המלחמה, במידה ומבצע טננבאום היה יוצא לפועל, כל שאר שווייץ הייתה מסופחת לרייך.
במסמך בשם אקציה S, שנמצא במסמכיו של הימלר לאחר תום מלחמת העולם השנייה פורט בהרחבה על התהליך המתוכנן של כינון המשטר הנאצי בשווייץ החל מימי הכיבוש הראשונים על ידי הורמאכט ועד לסיפוח שווייץ כחלק מגרמניה הנאצית. על אף מהימנות המסמכים, לא ידוע האם התוכנית אי פעם אושרה על ידי גורמים כלשהם בממשלת גרמניה הנאצית.
תוכניות איטליה לשווייץ שלאחר הכיבוש

בעלת בריתה המרכזית של גרמניה במלחמת העולם השנייה, איטליה הפשיסטית שהייתה תחת שלטונו של בניטו מוסוליני חשקה בכיבוש האזורים בשווייץ בהם יש רוב של דוברי איטלקית והתעניינה במיוחד בכיבוש קנטון טיצ'ינו. בסיור באלפיים האיטלקיים הצהיר מוסוליני בפני מפלייתו כי "אירופה החדשה לא תוכל לכלול יותר מארבע או חמש מדינות גדולות, למדינות קטנות לא תהיה סיבה להתקיים והן יצטרכו להיעלם". עתידה של שווייץ במקרה בו הסדר החדש יכונן באירופה נדון כבר בוועידת שנערכה ב-1940, בה דנו שר החוץ האיטלקי, גליאצו צ'אנו ושר החוץ הנאצי, יואכים פון ריבנטרופ והפיהרר היטלר. צ'אנו הציע כי במקרה של פירוק שווייץ, האיטלקים ירצו את רק את טיצ'ינו, גראובינדן וואלה ואת השאר הציע לגרמנים.
הסברים אפשריים לאי ביצוע התוכנית

שווייץ לא נתפסה כאיום כלפי גרמניה הנאצית. היטלר העדיף להתרכז בתוכנית לכיבוש בריטניה כחלק ממבצע ארי הים ובתוכנית הפלישה לברית המועצות.
אי תועלת כלכלית להמשך הלחימה מחוסר משאבים שיוכלו לספק את מכונת המלחמה הגרמנית אל מול ההוצאות והזמן היקר שהיה מושקע בכיבוש לעומת חזיתות אחרות - פשוט לא היה כדאי.
חלון הזמן לכיבוש היה קצר מדי: בין סוף יוני שבו הסתיים כיבוש צרפת, לאוקטובר שבו מתחילה תקופת החורף הקשה בהרים, המקשה על ביצוע מלחמת בזק. לאחר מכן, באביב 1941, עסק היטלר בעיקר בתוכנית לכיבוש יוון במבצע מריטה, ובמבצע ברברוסה.
הצורך לעבור בשלום וללא גרימת נזק לתשתיות בשטחה של שווייץ ולהשתמש במסילות הרכבת שלה על מנת לשנע פחם מגרמניה לאיטליה שהצטרפה למלחמה.
למרות שהצבא הגרמני היה גדול ומצויד משמעותית לעומת השווייצרים, הרי שהוא סבל מנחיתות מקצועית מול חיל הרגלים והצלפים השווייצריים בשטח הטופוגרפי הבעייתי בהרים. אלה יכלו לגרום לו אבדות ונזקים משמעותיים בכוחות שנדרשו לו בחזיתות רחבות הידיים של מלחמת הבזק.
מבנה השלטון בשווייץ הוא כזה המנטרל את כוחו של הממשל המרכזי, שלא יכול להכריז על כניעת המדינה.
התעשייה השווייצרית סיפקה סחורה רבה לגרמניה, אולם הייתה חסינה מפני הפצצת המפעלים בידי בעלות הברית בשל הנייטרליות הרשמית שלה.
היטלר גילה יחס מיוחד לשווייץ ולאוצרות התרבות והאומנות שלה, והעדיף להימנע מגרימת נזק לאוצרות אלה כתוצאה מקרבות והפצצות בשטחה.
ראו גם

מבצע ארי-הים - הפלישה הגרמנית המתוכננת לבריטניה.
מבצע הרקולס - הפלישה הגרמנית המתוכננת למלטה.
מבצע פליקס - הפלישה הגרמנית המתוכננת לגיברלטר.
מבצע גרין - הפלישה הגרמנית המתוכננת לאירלנד.
מדרש שמואל

ערך זה עוסק במדרש אגדה לספר שמואל. אם התכוונתם לפירוש לפרקי אבות, ראו .
מדרש שמואל הוא מדרש אגדה המכיל שלושים ושניים פרקים המבוססים על ספר שמואל (עשרים וארבעה מהם מבוססים על סיפורי ספר שמואל א', ושמונה על סיפורי ספר שמואל ב'). נקרא גם אגדת שמואל, או אגדתא דשמואל.
עריכתו וזמן חיבורו

עריכתו מבוססת על המשנה, התוספתא ומדרשי הלכה, שעליהם הוסיף העורך ביאורים ופירושים משל עצמו. שיטה זו של תוספת ביאורים של העורך אינה מוכרת בעריכת מדרשים אחרים, מוקדמים או מאוחרים יותר. המקורות המצוטטים הם של האמוראים. ציטוט מהיצירה נמצא אצל רש"י מהמאה ה-11. רוב מאמריו של מדרש זה לקוטים ומבוססים על התלמוד הירושלמי, פסיקתא, תנחומא, מכילתא דרבי ישמעאל, ויקרא רבה, רות רבה, איכה רבה, קהלת רבה, אסתר רבה ושיר השירים רבה. יש בו מאמר אחד מתלמוד בבלי ממסכת ערובין (ס"ד, בפ"ב אות י').
אבי תנועת "חכמת ישראל", יום-טוב ליפמן צונץ, טען כי מסדר המדרש חי בזמן הגאונים. שלמה בובר סבר כי העורך חי בזמן קדום יותר, וזאת משום ששמות האמוראים הנזכרים במדרש הם שמות ארץ-ישראליים. על עריכה מאוחרת מעידים המבואות שמופיעים במדרש ואשר מנוסחים בנוסח שאינו אופייני לתקופה הקדומה.
הוצאתו בדפוס

החיבור ראה אור בדפוס בקושטא בשנת רע"ז. הוא נדפס שוב בשנת ה'ש"ו (1546) בדפוס ונציה ביחד עם מדרש שוחר טוב על תהילים. בדפוס פראג בשנת ה'שע"ג (1613) כתבו על השער מדרש שוחר טוב מדרש תהלים ומשלי רבתא עם מדרש שמואל רבתא. וכאשר נדפס המדרש בדפוס זאלקווע (ז'ובקבה) בשנת ה'תק"ס עם פירושו של יעקב בן נפתלי הירץ מבראדי, כתבו בטעות על השער מדרש שוחר טוב על שמואל. החיבור נדפס גם על ידי שלמה בובר בקרקוב בשנת 1843 ועל ידי מכון שכטר למדעי היהדות בעריכת ברכיהו ליפשיץ בשנת 2009.
לקריאה נוספת

חננאל מאק, 'מדרש שמואל ומדרש במדבר רבה', בתוך: אריה אדרעי [ואחרים] (עורכים) מחקרים בתלמוד ובמדרש, ירושלים: מוסד ביאליק, תשס"ה, עמ' 293–307.
הערות שוליים

1 2  שלמה בובר, מבוא, באתר היברובוקס.
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286638105171  GND: 1088054250  LCCN: n91053014  VIAF: 316388011   WorldCat (עם VIAF): 316388011
מאנל נבארו

| --- | --- |

נבארו באירוויזיון 2017
 לידה:  7 במרץ 1996 (בן 28) ספרד סבאדל, ספרד
 שם לידה:  Manel Navarro Quesada 
 מוקד פעילות:  ספרד 
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 עיסוק:  זמר, פזמונאי, גיטריסט
 סוגה:  פופ
 שפה מועדפת:  קטלאנית, ספרדית, אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה
 חברת תקליטים:  Sony Music Spain
 פרופיל ב-IMDb
 
מאנל נבארו קסאדה (בספרדית: Manel Navarro Quesada; נולד ב-7 במרץ 1996) הוא זמר, גיטריסט ומלחין ספרדי אשר ייצג את ספרד באירוויזיון 2017.
ביוגרפיה

נבארו נולד בעיר סבאדל הממוקמת במחוז ברצלונה בחבל הארץ קטלוניה שבספרד. מגיל צעיר החל להתעניין במוזיקה ובגיל ארבע עשרה קנה לו אביו את הגיטרה הראשונה שלו. לאחר זכייתו בתחרות מוזיקלית מקומית ב-2014 המיועדת לבני נוער בשירו של הראפר הקנדי דרייק, "Hold On, We're Going Home", מספר חודשים לאחר מכן הוא נחתם בחברת בתקליטים TeenStarRecords והוציא באותה שנה את הסינגל הראשון שלו "Brand New Day".
נבארו נחתם בשנת 2016 בחברת התקליטים סוני מיוזיק אנטרטיינמנט ושחרר את הסינגל הראשון בחברת התקליטים Candle. לאחר מכן בינואר 2017 שחרר את הסינגל השני, Do It for Your Lover, אתו התמודד בגמר הלאומי של ספרד לאירוויזיון בשנת 2017 אשר נכתב על ידיו ואנטוניו ראיו. ב-11 בינואר זכה בגמר והוכרז בידי רשות השידור הספרדית (TVE), לייצג את מדינתו בתחרות האירוויזיון של אותה שנה אשר תתקיים בקייב שבאוקראינה. שירו שובץ אוטומטית בגמר כיוון שספרד אחת מן חמש המדינות המממנות העיקריות של התחרות. השיר סיים במקום ה-26 והאחרון בגמר.
לטביה במשחקים האולימפיים

לטביה השתתפה לראשונה במשחקים האולימפיים ב-1924, והיא נטלה חלק גם בשלוש האולימפיאדות הבאות. ב-1940 סופחה לטביה לברית המועצות וחדלה להיות מדינה עצמאית. באולימפיאדות שנערכו בין 1952 ל-1988 השתתפו הספורטאים הלטבים במשחקים כחלק מהמשלחת הסובייטית. ב-1991 הכריזה לטביה על עצמאותה, וב-1992 שבה והשתתפה במשחקים כמדינה עצמאית, בדומה לשכנותיה, אסטוניה וליטא.
בעשר אולימפיאדות הקיץ בהן השתתפה לטביה כמדינה עצמאית, זכו הספורטאים הלטבים ב-30 מדליות, מהן חמש מדליות זהב. המדליות הושגו בעשרה ענפים שונים, ואין בהם ענף דומיננטי במיוחד.
היסטוריה > עד הסיפוח לברית המועצות

ספורטאים לטבים השתתפו באולימפיאדת סטוקהולם (1912) במסגרת המשלחת הרוסית, בעת שלטביה הייתה עדיין חלק מהאימפריה הרוסית. הקלע הארי בלאו אף זכה במדליית ארד באותם משחקים.
לאחר מלחמת העולם הראשונה הכריזה לטביה על עצמאותה, וב-1924 השתתפה באולימפיאדת החורף בשאמוני ובאולימפיאדת פריז. הספורטאי הראשון שזכה במדליה אולימפית לזכות לטביה היה האתלט יאניס דאלינש שזכה במדליית כסף בהליכה ל-50 ק"מ באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932). באולימפיאדת ברלין (1936) זכה אדלברטס בובנקו במדליית הארד באותו ענף, ואילו המתאבק אדווינס בייטאגס זכה במדליית כסף.