stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרביל הערבה
תפוצתו של הגרביל

המין גרביל הערבה נפוץ בצפון אפריקה ובמזרחה (מאלג'יריה עד מצרים וסומליה) ובמערב אסיה (ישראל, ערב, איראן ופקיסטן). בישראל הוא מצוי בערבה בלבד, מאילת בדרום ועד ים המלח בצפון. הוא חי בחולות מיוצבים עשירים בצומח ובשטחי מלחה. אף שגרביל הערבה נדיר למדי ותפוצתו בישראל מוגבלת לערבה, לא ידוע על פגיעה באוכלוסייתו בישראל.
התאמה לסביבה

סוג גרביל זה חי במדבר משום שהפיזיולוגיה שלו מאפשרת לו חיסכון במים. הוא מסוגל לחיות ללא שתייה ולהפיק את המים שהוא זקוק להם ממזונו בשל העובדה שהזרעים הנאכלים בלילה סופגים לעיתים מעט טל, והזרעים המאוחסנים במחילה סופגים לחות מן האוויר. בנוסף הפעילות בשעות הלילה חוסכת אף היא נוזלים, ובשעות היום שוהה הגרביל במחילות שהטמפרטורה בהן ממוזגת, והלחות היחסית בהן גבוהה. הוא אינו מאבד מים בהזעה, הכליות שלו מפותחות מאוד ומפרישות שתן מרוכז, והחיסכון במים מתבטא גם בגללים היבשים שלו.
הערות שוליים

↑  גרביל הערבה באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4 5  בני שלמון, מדריך היונקים בישראל, ירושלים: כתר, 1993
1 2 3  היינריך מנדלסון ויורם יום-טוב, החי והצומח של ארץ ישראל, יונקים, משרד הביטחון, 1987
1 2 3 4 5 6 7 8  לקסיקון מפה, היונקים, תל אביב: מפה, 2008
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
דאטה-דוג

| --- | --- |

כנס של החברה בטורונטו
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  נאסד"ק (DDOG) 
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־14 שנים)
 מיקום המטה:  ניו יורק, ארצות הברית
 ענפי תעשייה:  מנטר מערכת
 רווח:  802 מיליון דולר
 מנכ"ל:  אוליבר פומל
 עובדים:  2606
  
 www.datadoghq.com
 
דאטה-דוג (באנגלית: Datadog) היא חברת תוכנה אמריקאית, המפתחת פלטפורמת תוכנה כשירות לניטור שרתים ומסדי נתונים.
ארכיטקטורת המערכת
החברה מעסיקה כ-2,600 עובדים ומספקת שירותים ללקוחות ברחבי העולם. משרדיה הראשיים נמצאים בעיר ניו יורק, ארצות הברית.
היסטוריה

דאטה-דוג הוקמה בשנת 2010 על ידי אליבר פומל (Olivier Pomel) ואלכסיס לקו (Alexis Lê-Quôc) במטרה לספק מערכת ניטור של מערכות מבוססות ענן.
בשנת 2012, גייסה כ-6.2 מיליון דולר בסבב גיוס בהובלת קרן אינדקס ונצ'רס (Index Ventures) וארטיפי ונצ'רס (RTP Ventures).
בשנת 2014, גייסה כ-15 מיליון דולר בסבב גיוס בהובלת קרן אופן וויו ונצ'רס (OpenView Ventures).
בשנת 2015, גייסה כ-31 מיליון דולר בסבב גיוס בהובלת קרן אינדקס ונצ'רס (Index Ventures) ורכשה את חברת מורטר דאטה (Mortar Data).
בסוף שנת 2015, פתחה החברה משרד מחקר ופיתוח בעיר פריז, צרפת.
בשנת 2016, גייסה כ-94.5 מיליון דולר בסבב גיוס בהובלת קרן אייקוניק קפיטל (ICONIQ Capital).
בשנת 2017, רכשה דאטה-דוג את חברות לוגמטיק (Logmatic) ומדומבו  (Madumbo).
בתאריך 19 בספטמבר 2019, החלה להיסחר בבורסה לניירות ערך הנאסד"ק וגייסה כ-648 מיליון דולר.
בשנת 2019, הקימה דאטה-דוג את חברת בת בטוקיו, יפן.
הערות שוליים

↑  Working at SendGrid, Glassdoor (באנגלית)
↑  Monitoring Service Datadog Gets $31M in Funding, web.archive.org, ‏21 בפברואר 2015
↑  Andrii Degeler, Datadog secures $6.2m in funding from Index Ventures and RTP Ventures, TNW | Insider, ‏20 בנובמבר 2012 (באנגלית)
↑  Barb Darrow, Datadog snags $15M to monitor and manage your cloud(s), Gigaom, ‏4 בפברואר 2014 (באנגלית)
↑  Barb Darrow, Datadog fetches $31M to beef up sales and engineering, Gigaom, ‏29 בינואר 2015 (באנגלית)
↑  Ben Kepes, DataDog Acquires Mortar Data To Tie Analytics To Monitoring, Forbes (באנגלית)
↑  Datadog’s French founders announce their NY-based company will open Paris R&D office, VentureBeat, ‏7 באוקטובר 2015 (באנגלית)
↑  Investors Feed Datadog A Hefty $94.5 Million Round, TechCrunch (באנגלית)
↑  Datadog, Datadog acquires Logmatic.io, Datadog acquires Logmatic.io, ‏7 בספטמבר 2017 (באנגלית)
↑  Datadog acquires app testing company Madumbo, TechCrunch (באנגלית)
↑  Datadog acquires French AI-powered app-testing startup Madumbo, VentureBeat, ‏12 בפברואר 2019 (באנגלית)
↑  Jordan Novet, Datadog pops 39% in Nasdaq debut as cloud software IPOs stay hot, CNBC, ‏19 בספטמבר 2019 (באנגלית)
↑  Datadog Establishes Japanese Subsidiary, www.businesswire.com, ‏13 בנובמבר 2019 (באנגלית)
↑  Yahoo | Mail, Weather, Search, Politics, News, Finance, Sports & Videos, Yahoo | Mail, Weather, Search, Politics, News, Finance, Sports & Videos (באנגלית)
דאף 30

| --- | --- |

DAF 30
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  DAF Daffodil, DAF Daffodil 30
 יצרן:  דאף
 שנות ייצור:  1961–1963
 הרכבה:  הולנד הולנד
 מודל קודם:  דאף 600
 מודל אחריו:  דאף 33
 אורך:  3,610 מ"מ
 רוחב:  1,440 מ"מ
 גובה:  1,384 מ"מ
 משקל:  665 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,050 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  2 צילינדרים, 746 סמ"ק, המפיק 26 כ"ס ב-4,000 סל"ד, מנוע מקורר אוויר, יחס דחיסה 7.1:1
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית מסוג "Variomatic" (תיבת הילוכים רציפה)
 מהירות מרבית:  105 קמ"ש
 מעצב:  Johan van der Brugghen
דאף 30 (בהולנדית: DAF 30), היא מכונית משפחתית קטנה, 2 דלתות, שיוצרה בהולנד על ידי יצרנית הרכב דאף, (ראשי התיבות שלה: "מפעל המכוניות של דורן" – Doorne’s Automobiel Fabrieken), בין השנים 1961–1963.
יוצרו 23,045 יחידות.
דגם ה"דאף 30" יוצר בגרסת הילוכים אוטומטים בלבד מסוג "Variomatic". בנוסף לגרסת "סדאן" 2 דלתות הדגם יוצר בגרסת טנדר.
תאוצת דגם ה-"דאף 30" 0-80 קמ"ש - 20 שניות.
היסטוריה

דאף ידועה כמפעל המייצר משאיות, אבל  משנת 1958 עד שנת 1975 ייצרה כלי רכב משפחתיים קטנים. בין הרכבים שייצרה : דאף 600, דאף 750, דאף 33, דאף 44, דאף 45, דאף 46 ודאף 68. בשנת 1967 פיתחה את  ה- "דאף 55", עם מנוע  מקורר מים, 4 צילינדרים 1,108 סמ"ק. מעצב המכוניות של דאף היה ג'ובאני מיקולטי, שעיצב מספר עצום של אבות־טיפוס.
בדצמבר 1972 יצרנית הרכב וולוו צברה נתח של 33 אחוזים מ- DAF, ובמאי 1975 עם השתלטות השוודים על דאף, נעלם השם דאף והפך לוולוו.
דאף ייצרה 816,000 מכוניות נוסעים.
דגמים

2 דלתות - סדאן
2 דלתות - טנדר
ראו גם

דאף (יצרן רכב)
דאף 2600
דאף 44
דאף 46
דאף 55
דאף 66
דאף 600
דאף פוני
דאף A10
דאף קאלמר
דאף YA-66
הערות שוליים

↑  דאף 30 Niederländischer Club für Klassische DAF (niederländisch, englisch)
דאף 46

| --- | --- |

DAF 46, דגם "Deluxe", שנת 1975
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  דאף
 שנות ייצור:  1974–1976
 הרכבה:  הולנד הולנד
 מודל קודם:  דאף 44
 אורך:  3,848 מ"מ
 רוחב:  1,530 מ"מ
 גובה:  1,445 מ"מ
 משקל:  765 ק"ג (ריק), (1,150 ק"ג -  משקל בעומס מקסימלי)
 בסיס גלגלים:  2,248 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  2 צילינדרים, 844 סמ"ק, המפיק 40 כ"ס ב-4,500 סל"ד, יחס דחיסה 7.5:1
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית מסוג "Variomatic" (תיבת הילוכים רציפה)
 מהירות מרבית:  123 קמ"ש
 צריכת דלק:  (מכל דלק - 42 ליטר)
 מעצב:  Giovanni Michelotti
דאף 46 (בהולנדית: DAF 46), היא מכונית משפחתית קטנה, 2 דלתות, שיוצרה בהולנד על ידי יצרנית הרכב דאף, (ראשי התיבות שלה : "מפעל המכוניות של דורן" – Doorne’s Automobiel Fabrieken), בין השנים 1974–1976.
יוצרו 32,353 יחידות.
דגם ה-"דאף 46" יוצר בגרסת הילוכים אוטומטים בלבד מסוג "Variomatic".
היסטוריה

דאף ידועה כמפעל המייצר משאיות, אבל  משנת 1958 עד שנת 1975 ייצרה כלי רכב משפחתיים קטנים. בין הרכבים שייצרה : דאף 600, דאף 750, דאף 30, דאף 33, דאף 44, דאף 45, דאף 46 ודאף 68. בשנת 1967 פיתחה את  ה"דאף 55", עם מנוע  מקורר מים, 4 צילינדרים 1,108 סמ"ק. מעצב המכוניות של דאף היה ג'ובאני מיקולטי, שעיצב מספר עצום של אבות־טיפוס.
בדצמבר 1972 יצרנית הרכב וולוו צברה נתח של 33 אחוזים מ- DAF, ובמאי 1975 עם השתלטות השוודים על דאף, נעלם השם דאף והפך לוולוו.
דאף ייצרה 816,000 מכוניות נוסעים.
תמונות

דאף 46
דאף 46
דאף 46
דאף 46 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
ראו גם

דאף (יצרן רכב)
דאף 2600
דאף 30
דאף 44
דאף 55
דאף 66
דאף 600
דאף פוני
דאף A10
דאף קאלמר
דאף YA-66
דאף 2600
דאף 2800/3300/3600
הערות שוליים

↑  דאף 46 Classic DAF, classic-daf.nl.
ד'ש"ס

ד'ש"ס (4360)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 בספטמבר 599 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 600. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דאטאוזאורוס

| דאטאוזאורוס |
| --- | --- |

תקופה
יורה תיכון 168.3–163.5 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
סוג:: דאטאוזאורוס
מין:: Datousaurus bashanensis
שם מדעי
 Datousaurus ‏ג'ה-מינג, 1984

דאטאוזאורוס (שם מדעי: Datousaurus; מילולית: "לטאה גדולת-ראש", בסינית: "da tou" - "גדול-ראש" עם הסיומת הלטינית "saurus" - "לטאה/זוחל") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד, אשר חי במשך היורה התיכון. המאובנים של הדינוזאור התגלו בסצ'ואן, סין ונקראו בידי דונג שימינג וטאנג בשנת 1984.
מדינוזאור זה נשארו שרידים חלקיים של 2 שלדים. רק לאחד מהם הייתה גולגולת והייתה בעלת מבנה עמוק וגבוה יחסית, אשר ממנה קיבל הדינוזאור את שמו. הגולגולת של השלד השני לא השתמרה.
מאפיינים

הדאטאוזאורוס היה דינוזאור גדול באורך 15 מטרים מצוואר ועד זנב, שהיה קרוב לממנצ'יזאורוס, הדינוזאור בעל הצוואר הארוך ביותר. הוא היה ניזון מעלי עצים אליהם הגיע בעזרת צווארו הארוך. ככל הנראה היה זה דינוזאור שנע ביחידות, מאחר שלרוב מוצאים מאובנים של זאורופודים בקבוצות גדולות.
במבנהו דמה מעט לשונוזאורוס שנמצא באותו אזור, אך מבנה הגולגולות שלהם ואורך הצוואר היה שונה. עם החוליות הרבות של צווארו היה הדאטאוזאורוס יכול להגיע לעצים רחוקים יותר מהשונוזאורוס ובעזרת השיניים דמויי האתים היה יכול לתלוש בחוזקה ענפים. המבנה השונה שלהם גרם לירידה בתחרות ביניהם ולהתאמה לתזונה מסוגי עלים ועצים אחרים.
דינוזאורים נוספים שחיו לצידו הם: הזאורופודים אומייזאורוס ופרוטוגנתוזאורוס, האורניתופוד קסיאוזאורוס, הסטגוזאור הואיאנגוזאורוס והדינוזאור הטורף גסוזאורוס.
ד'ש"ך

ד'ש"ך (4320)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 559 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 560. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דאטיס

דַאטִיס (ביוונית: Δάτις) היה מצביא בשירות דריווש הראשון מלך פרס. הוא עמד ב-490 לפנה"ס, יחד עם אַרְטַפְרֶנֵס, בראש מסע מלחמה לכיבוש האיים הקיקלאדיים ולהענשת אתונה וארטריה על סיוען למרד האיוני. דאטיס השתלט על האיים ואף כבש את ארטריה, אך נוצח בסופו של דבר על ידי האתונאים בקרב מרתון.
מסע דאטיס ליוון

מסע המלחמה של דאטיס וארטפרנס היה שלב נוסף בתוכניתו של דריווש להרחיב את שלטונו גם אל ארץ יוון. עוד ב-493 לפנה"ס, לאחר שהטיל מחדש את מרותו על הערים האיוניות שמרדו בו, כבש הצי הפיניקי שבשירותו את האיים שלחופי אסיה הקטנה ואת ערי החוף היווניות בצדו האירופי של ההלספונטוס – בכרסונסוס, בפרופונטיס ובבוספורוס. ב-492 לפנה"ס, משהובטח המעבר מאסיה לאירופה, שיגר דריווש את מרדוניוס בפיקוד צבא וצי גדולים אל צפונה של יוון, כדי "להכניע ערים יווניות רבות ככל האפשר...". מרדוניוס השתלט על ערי החוף בתראקיה והרחיק בכיבושיו עד מקדוניה, אך נאלץ להפסיק את מסעו עקב האבדות הרבות בצבא וטביעת חלק גדול של הצי בסערה ליד הר אתוס. עם שובו הודח מרדוניוס מן הפיקוד, ובמקומו מינה דריווש את דאטיס ואת ארטפרנס להמשך ניהול המערכה לכיבושה של יוון.
בקיץ 490 לפנה"ס, לאחר הכנות מרובות ובעוד אתונה עסוקה במלחמתה נגד אייגינה, הפליגו השניים מחופי קיליקיה שבאסיה הקטנה בראש חיל רגלים ופרשים גדול. מטרתו המוצהרת של המסע, מספר הרודוטוס, הייתה הענשת אתונה וארטריה, אך למעשה נועד לכיבוש האיים במרכז הים האגאי שלא נענו עוד קודם להצעת שליחי דריווש ולא נכנעו לו מרצון. את מובלות החיילים והפרשים ואת אוניות המלחמה נצטוו לספק  הערים האיוניות והאיוליות המשועבדות למלך הפרסי. דרכם של שני המצביאים הפרסים צלחה, ולאחר כיבוש נאקסוס, דלוס וקאריסטוס, הוכרעה גם ארטריה. העיר נבזזה, מקדשיה הועלו באש ותושביה נלקחו לעבדים והוגלו אל פרס. עתה הגיע תורה של אתונה.
ימים אחדים לאחר כיבוש ארטריה חצה חיל המשלוח הפרסי את מצר אוריפוס, המפריד בין האי אובויה ליוון היבשתית, ונחת במישור מרתון. המקום, שנבחר בעצת היפיאס, הטיראן הגולה של אתונה, איפשר לפרסים להנחית את כוחותיהם ללא כל התנגדות ואף התאים ללוחמת פרשים בהם הצטיינו. כשהגיעו לאתונה הידיעות על נפילת ארטריה וחורבנה, הוחלט להתייצב מול האויב ולהילחם בו במקום נחיתתו ולא להמתין להתקפתו על העיר. מסיבה לא ברורה, לא נטלו פרשי הפרסים חלק בקרב, וניצחון ההופליטים האתונאים ובעלי בריתם מפלטאיה על חיל הרגלים הפרסי היה שלם. הצי הפרסי, שיצא לתקוף את אתונה מצד הים בעוד צבאה נמצא במרתון, נכשל גם הוא במשימתו. האתונאים נחפזו לשוב להגנת עירם, הקדימו את אויביהם וסיכלו את ההתקפה. אוניות הפרסים עגנו זמן מה בים הפתוח מול אתונה ואחר כך שבו עם חיל המשלוח לאסיה.
הערות שוליים

↑  הרודוטוס, ספר ו', 43 (בתרגום שימרון-צלניק).
יוון בתקופת המלחמות עם פרס, 500-479 לפנה"ס
גישת הקונפיגורציה

גישת הקונפיגורציה (באנגלית: Configurational Approach) היא גישה מתחום מדעי הניהול ובפרט חקר ארגונים והתנהגות ארגונית. על אף שקשה לייחס לאדם מסוים את הגיית הגישה, אשר התפתחה במקביל לאורך השנים גם בתחום האנתרופולוגיה, ניתן לומר שדני מילר והנרי מינצברג, חברי סגל באוניברסיטת מקגיל שבקנדה, הם ממובילי הגישה. גישה זו החלה להיות מוזכרת במחקרים שונים החל משנות ה-70.
גישת הקונפיגורציה מגדירה ארגון כאוסף מקבצים של מגוון תכונות סביבתיות, ארגוניות ואסטרטגיות, הנבחנות בו-זמנית ובהקשר מסוים. אוסף תכונות אלה מגדיר את תצורת (או: קונפיגורציית) הארגון. על פי גישה זו, על ניתוח ארגונים להתבצע דרך בחינת החוקיות שלפיה מרכיבי הארגון השונים מתקשרים ומשלימים זה את זה. ניתוח זה צפוי להאיר קונפיגורציות ארגוניות נפוצות, שדרכן יאותרו דפוסים נפוצים, המכונים גשטלט (בגרמנית: Gestalt).
אפיון עשיר ומורכב של ארגונים לכדי תצורות ודפוסים משמש לרוב להפקת תחזיות וניבוי ביצועים עתידיים.
שורשי הגישה

יסודות גישת הקונפיגורציה נעוצים בתפיסה ההוליסטית, שעל פיה הטבע מייצר ישויות "שלמות", אשר הן יותר מסכום חלקיהן הנפרדים. תפיסה זו רומזת שלא ניתן להבין את תפקודן של מערכות באמצעות בחינת חלקיהן, כי אם יש להתבונן על מכלול הגורמים והקשרים ביניהם. התפיסה ההוליסטית נוגדת את התפיסה הרדוקציונית, אשר מפשטת תופעות מורכבות באמצעות פירוקן לגורמים בודדים ובחינתם.
גישת הקונפיגורציה, בדומה לגישה ההוליסטית, מכתיבה הסתכלות מעמיקה על שלל גורמים והקשרים ביניהם ושוללת את נקודת המבט, שעל פיה ארגון הוא תערובת של תכונות אשר משתנות באופן עצמאי ובלתי תלוי.
גישת הקונפיגורציה היא, במובן מסוים, אבולוציה של תאוריית התלות, הגורסת כי ניהול ארגון יעיל תלוי בהתאמה רציפה למאפייני המצב הפנימיים והחיצוניים (המכונים "תלויות"), דוגמת שיקולי טכנולוגיה, מבנה וגודל הארגון, ארגונים מתחרים ועוד. תחזיות ארגוניות המבוססות על נתונים, אשר מנותחים בגישת תאוריית התלות, כוללים בעיקרם התבוננות על אינטראקציות בין משתנים ותכונות.
עיקרי הגישה

גישת הקונפיגורציה טוענת, שקונפיגורציות ארגוניות הן מורכבות, דינאמיות ונתונות לשינויים לאורך זמן. לפיכך, חקר קונפיגורציות ארגוניות צריך לכלול יותר מאשר "צילום" של ערכי משתנים בודדים; עליו לכלול מעקב לאורך זמן לגבי מספר רב של משתנים. מחקר שכזה, על פי הגישה, עשוי לשפוך אור על רצפי מצבים והשתנות, כמו גם על הכוחות אשר מעניקים יציבות לקונפיגורציות ארגוניות מסוימות.
גישת הקונפיגורציה טוענת שקיים מספר מצומצם של קונפיגורציות ארגוניות שניתן לתארן באופן עשיר ועשויות לייצג דפוסים בעלי ערך ניבוי לאחוז ניכר מהארגונים. מחקרים מסוימים הציגו ראיות אמפיריות לכך שקיימים 10 גשטאלט של התווית אסטרטגיה, אשר באים לידי ביטוי בכ- 30 משתנים אשר מתארים אסטרטגיה, סביבה ומבנה של ארגונים. על אף שההסתברות התאורטית להתרחשות דפוסים שכאלה היא נמוכה, הם תיארו כ- 85% ממדגם החברות שנבדקו.
עקרון נוסף המתואר במסגרת גישת הקונפיגורציה, הוא אקוויפינליות (באנגלית: Equifinality), עקרון שלפיו תיתכן יותר מדרך אחת להשיג הצלחה ארגונית באותם תנאים ארגוניים. כלומר, אל מול מספר אפשרויות יוכל כל ארגון לבחור את זו המתאימה לצרכיו באופן המיטבי.
עיקרי הגישה > ביקורת כלפי מחקרי עבר

על אף הרקע ההוליסטי המשותף שחולקות תאוריית התלות וגישת הקונפיגורציה, הוגי גישת הקונפיגורציה מבקרים מספר הנחות יסוד העומדות בבסיס תאוריית התלות. ביקורת זו מופנית גם כלפי הכלים הסטטיסטיים שבהם נעשה שימוש במטרה לנתח נתוני ארגונים. להלן מספר טענות המועלות כבעייתיות במחקרי העבר, בפרט כלפי אלה שעוצבו בהשראת תאוריית התלות:
תאוריית התלות בפועל נוטה להתמקד בקשרים זוגיים בין משתנים, דבר המפיק תוצאות "עיוורות" להשפעות של גורמים שלא נבדקים. כך, מיוצר תיאור דל של מציאות מורכבת יותר.
ניתוחי ארגונים מבוצעים תחת הנחה סמויה, שלפיה קשר בין מאפיינים שונים קיים ורלוונטי באותה מידה בכל ההקשרים. לא נעשה מאמץ להבדיל בין מצבים שונים, דבר אשר יכול להניב מסקנות מטעות.
מודלים רבים מניחים שהקשרים בין משתנים הם ליניאריים, בעוד שייתכן שהקשרים בעלי צורות מורכבות יותר.
מחקרים רבים שופעים בהנחות דטרמיניסטיות, פשטניות וחד-כיווניות, כלומר, הנחות לפיהן כל תוצאה בהכרח נקבעת על פי מאורע קודם, ושבהכרח גורם א' הוא זה המשפיע על גורם ב'.
דוגמה לכך היא שפעמים רבות ההנחה היא שארגון מתאים עצמו לסביבתו, אך לא מן הנמנע שהדבר קורה בכיוון ההפוך.
גישת הקונפיגורציה מעודדת ניתוח מעמיק וכולל, אשר מתבטא בהסתכלות על אינטראקציות מורכבות ועל קשרים דו-כיווניים מורכבים. זאת, לעומת גישה רדוקציוניסטית אשר לרוב נוטה להתמקד בקשרים ליניאריים חד-כיווניים.
עיקרי הגישה > שיטות ניתוח נפוצות

גישת הקונפיגורציה סבורה שדרך טובה להתמודד עם חולשות מחקרי העבר ולאתר דפוסים נפוצים היא סיווג ארגונים. גישה זו נטועה בפרקטיקה ולפיכך מציעה גישות נפוצות לסיווג:
טיפולוגיה - גישת סיווג המבוססת על התאמת ארגונים לטיפוסים שנצפה, על פי התאוריה, למצוא. במאמרו, מציין מילר שטיפולוגיות נוטות להיות פעמים רבות מבוססות על מספר מצומצם מידי של רכיבים, דבר הנוגד את גישת הקונפיגורציה.
טקסונומיה - סיווג ארגונים לטיפוסים, אשר נסיק שקיימים בהתבסס על נתונים שנמדדו. מילר גורס כי טקסונומיות המבוססות על נתונים רבים עשויות לחשוף דפוסים משמעותיים.
שיטות סטטיסטיות נפוצות ליצירת סיווגים: ניתוח אשכולות, טקסונומיה נומרית (באנגלית: Numerical Taxonomy).
עיקרי הגישה > דוגמה

להלן דוגמה הממחישה את ההבדלים העיקריים בין ניתוח באמצעות תאוריית התלות לבין ניתוח דרך גישת הקונפיגורציה. דוגמה זו מבוססת על הדוגמה שמציג מילר במאמרו.
מדינה המבקשת לחקור את מבנה ויעילות האסטרטגיות הצבאיות יכולה לעשות זאת בכמה דרכים. דרך אחת, התואמת לתאוריית התלות, תבחן את הקשר בין חיל האוויר וכוחות הקרקע במדגם רחב של סיטואציות.
דרך שנייה, העולה בקנה אחד עם זו של גישת הקונפיגורציה, תבחן את היחסים בין כוחות הצבא באופן רחב ותלוי הקשר. גישה זו תשקלל גורמים נוספים אשר יכולים להשפיע על היחסים בין הכוחות השונים: אקלים, תנאי השטח, אימון החיילים, המפקדים, מאפייני כלי הנשק ועוד. גישת הקונפיגורציה גורסת כי רק למידת שילוב הגורמים תאפשר לגבש הבנה אסטרטגית עמוקה. ניתוח בגישה זו יכלול איסוף מגוון רחב של סיטואציות, אפיונן וסיווגן לקבוצות. מתוך קבוצות אלה ייעשה ניסיון לאתר דפוסים (גשטלטים) נפוצים בעלי ערך בחיזוי.
ביקורת כלפי הגישה

הביקורת כלפי גישת הקונפיגורציה נוגעת למספר היבטים:
מספר לא מבוטל של מחקרים מראה ששיוך ארגונים לדפוסים "מוצלחים" אינו מבטיח ביצועים טובים יותר. אין כל ערובה לכך שכלל קיימים דפוסים רלוונטיים, ויתר על כן דפוסים שמאותרים דרך הנתונים עשויים להיות חסרי ערך.
השיטות לסיווג שמציעה הגישה אינן מבטיחות חלוקה אופטימאלית, ולעיתים יוצרות יותר או מעט מידי קבוצות. קיים מתח בין מספר הפריטים בקבוצה ליכולת ההכללה של הממצאים, דהיינו התוקף החיצוני כלל אינו מובטח.
ישנה סכנה שארגון החותר להתאמת עצמו לקונפיגורציה מסוימת, במטרה להשיג מטרות מסוימות, יהא כה חדור מטרה כך שינוון את חשיבתו הארגונית ויכולת התאמתו לשינויים.
על אף שהגישה מטיפה לניתוח קשרים רב-ממדיים, רב-כיווניים וכאלה שאינם בהכרח ליניאריים, הכלים שעליהם היא ממליצה נוטים להשתמש בהנחות יסוד מקלות ופוגעים במימוש הגישה.
יישומי הגישה

כפי שתואר לעיל, מקורה של גישת הקונפיגורציה בחקר ארגונים ושיטות ניהול אסטרטגי, ומשום כך השימוש הניכר ביותר בה הוא בתחום זה. אולם, בשל העובדה שגישת הקונפיגורציה היא כללית במהותה ואינה תוחמת את תרומתה לתחומים ספציפיים, דהיינו היא מהווה מסגרת למחקרים מעולמות שונים, וניתן למצוא מחקרים ממגוון סוגים ודיסציפלינות אשר עשו בה שימוש.
בתחומי ניהול ארגונים וכוח אדם נעשה השימוש הניכר ביותר.
בתחום מערכות המידע, נעשה שימוש בגישה בתחומים הנושקים לניהול ארגונים: בין היתר לצורך איתור סיבות לכישלון פרויקטי הטמעת מערכת מידע, זיהוי השפעת גורמים ארגוניים על הערך העסקי של מערכות המידע וכן מיקור חוץ בתחום טכנולוגיות המידע.
בתחום האנתרופולוגיה, משמשת הגישה לזיהוי וסיווג על סמך מאפיינים היסטוריים ותרבותיים.
בתחום הביולוגיה, ניתן לבצע סיווג של מינים ומחלות.
בתחום הפסיכולוגיה, הגישה מסייעת באפיון התנהגויות במצבים שונים. דוגמה מעניינת לכך היא ניתוח קונפיגורציית חלומות.
ראו גם

הוליזם
ניתוח קונפיגורציות במדעי ההתנהגות והאנתרופולוגיה - ערך באנגלית.
פסיכולוגיית הגשטלט.
לקריאה נוספת

D. Miller and P. Friesen (with the collaboration of H. Mintzberg), Organizations: A Quantum View, Englewood Cliffs, Prentice-Hall, 1984
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Miller, D. "Toward a New Contingency Approach: The Search for Organizational Gestalts," Journal of Management Studies (18:1), 1981, pp. 1-26
1 2 3 4  Miller, D. "The Genesis of Configuration," The Academy of Management Review (12:4), 1987, pp. 686-701.
1 2 3 4 5 6 7  Miller, D. "Configurations Revisited," Strategic Management Journal (17:7), 1996, pp. 505-512.
1 2  Meyer, A. D., A. S. Tsui, and C. R. Hinings. "Configurational Approaches to Organizational Analysis," Academy of Management Journal (36:6), 1993, pp. 1175-1195.
↑  Miller, D., and P. Friesen. "Archetypes of Organizational Transition," Administrative Science Quarterly (25:2), 1980, pp. 268-299.
↑  Katz, D., and R. Khan. The Social Psychology of Organizations, Wiley, New York, 1966.
1 2  Fiss, P. C. "A Set-Theoretic Approach to Organizational Configurations." Academy of management review, (32:4), 2007, pp.1180-1198.
↑  Miller, D. and Chen, M.-J. "The Simplicity of Competitive Repertoires: An Empirical Analysis", Strategic Management Journal (17:6), 1996, pp.419-440
↑  Sauer, C., Southon, G., and Dampney, C. N. G., Fit, failure, and the house of horrors: toward a configurational theory of IS project failure, Proceedings of the eighteenth international conference on Information systems (ICIS '97), 1997, pp.349-366.
↑  Fink, L., Sukenik, E. The Effect of Organizational Factors on the Business Value of IT: Universalistic, Contingency, and Configurational Predictions, Information Systems Management, 2011, (28:4), pp.304-320.
↑  Fink, L., Information technology outsourcing through a configurational lens, The Journal of Strategic Information Systems, 2010, (19:2), pp.124-141.
↑  Lane, R. C., Daniels, M., and Barber, S., Configurational approach to manifest dream analysis: Possible acceleration of the patient's communication in psychoanalytic psychotherapy, Journal of Contemporary Psychotherapy, (25:4), 1995, pp.331-365.
חקר וניתוח משתנים על פי הגישות השונות
ד'ש"ם

ד'ש"ם (4340)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 579 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 בספטמבר 580. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל