ביבליוגרפיה של גרשם שלום
הערות שוליים

↑  שם החיבור: Jugendbewegung, Die Blau-weisse Brille 1, 1915; החיבור פורסם מחדש, עם שתי חוברות נוספות בשם: Judische Jugendbewegung, Der Jude 1 (1916 - 1917), 822 - 825; ופורסם שוב, בשם חדש: Jugendbewegung, Jugendarbeit und Blau-Weiss, Blau-Weiss Blatter, Fuhrerzeitung 1 (1917), 26 - 30; החיבור תורגם גם לעברית, על ידי עדי נחמני, ופורסם בשם: "תנועת נוער יהודית", שדמות - במה לתנועה הציונית, קובץ נ', חורף תשל"ג (ופורסם שוב אצל גרשם שלום, עוד דבר, פרקי מורשת ותחיה (ב), כינס וערך אברהם שפירא, תל אביב: הוצאת עם עובד, תש"ן-1989, עמ' 55 - 58); מאוחר יותר תורגם החיבור גם לאנגלית בשם: Jewish youth Movement, On Jews and Judaism in crisis, Seleced essays (edited by Werner J. Dannhauser), New York, 1976, pp. 49 - 53; לפרטים הביבליוגרפים ראו אצל משה קטן, ביבליוגרפיה של כתבי גרשם שלום, ירושלים: הוצאת ספרים מאגנס, תשל"ח (להלן: "קטן, ביבליוגרפיה"), עמ' 7; ראו גם: Leo Strauss, The early writings (1921 - 1932), translated and edited by Micael Zank, 2002, P. 37, note 4.
↑  Das Buch Bahir, ein Schriftdenkmal aus der Frühzeit der Kabbala auf Grund der kritischen Neuausgabe, Leipzig: W. Drugulin, 1923.
↑  מרבית הערכים האנציקלופדים נכתבו באשכול, אנציקלופדיה ישראלית, (יעקב קלקצקין, עורך ראשי, ברלין - ירושלים; באנציקלופדיה העברית, בה גם היה העורך הראשי של המדור "קבלה" וכתב את מרבית הערכים בתחום; וב-Encyclopaedia Judaica. חלק מהערכים שכתב באנציקלופדיה יודאיקה כונסו בספרו Kabbalah, Jerusalem: Keter Pub. House, משנת 1974).
↑  Major trends in Jewish mysticism, New York: Schocken Books, 1941.
↑  שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, שני כרכים, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשי"ז. הספר תורגם לשפות רבות. לפרטים נוספים על התרגומים של הספר, ראו להלן בפרק: תרגומים לשפות נוספות.
↑  לביקורת על הספר ראו בערך: נושאים במחלוקת במשנתו של גרשם שלום, שאלת האובייקטיביות של מדעי היהדות. ראו גם להלן בפרק: סקירה וביקורת על ספריו. שלום תכנן לחבר ספר נוסף על השבתאות: התנועה השבתאית במחתרת, מפטירת שבתי צבי ועד שקיעת הפרנקאות(!), ובעזבונו אף נותרו רשימות ותוכנית לכך, אך הדבר לא יצא אל הפועל. ראו אצל גרשם שלום (תרנ"ח - תשמ"ב), תערוכת זכרון (במלאות חמש שנים לפטירתו ולציון העברת ספריתו לבית הספרים, שבט, תשמ"ז), עורכות מרגוט כהן ורבקה פלסר, ירושלים: בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, תשמ"ח-1988 (להלן: "שלום, תערוכת זכרון"), עמ' ל"ב.
↑  חיבורו הראשון בעברית הוא תוכנית לקטלוג המקצועות במדעי היהדות, על בסיס השיטה העשרונית הבינלאומית של דיואי, סדר המקצועות במדעי היהדות, מוצע על ידי המחלקה היודאיסטית בבית הספרים הלאומי (סודר על ידי גרשם שלום); ירושלים, תרפ"ז; כמו כן פרסם רשימה ביבליוגרפית של כתבי ברסלב, קונטרס אלו שמות ספרי מוהר"ן (נחמן בן שמחה מברסלב) וספרי תלמידיו ותלמידי תלמידיו, ירושלים: דפוס עזריאל, תרפ"ח; וכן חיבור חשוב מאוד על כתבי יד בקבלה הנמצאים בבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי בירושלם(!) (בהשתתפות יששכר יואל), ירושלים: חברה להוצאת ספרים על יד האוניברסיטה העברית, דפוס עזריאל, תר"צ.
↑  קבלות ר' יעקב ור' יצחק בני ר' יעקב הכהן (מקורות לתולדות הקבלה לפני התגלות הזהר), מדעי היהדות ספר ב', ירושלים: דפוס המדפיס, תרפ"ז; פרקים לתולדות ספרות הקבלה, ירושלים: דפוס עזריאל, תרצ"א; וכן לחקר קבלת ר' יצחק בן יעקב הכהן (תדפיס מיוחד מתרביץ, שנים ב' - ה'), ירושלים: תרצ"ד.
↑  ישעיה תשבי, "תרומתו של גרשם שלום לחקר הזוהר", גרשם שלום, על האיש ופועלו, דברים שנאמרו ביום השלושים להסתלקותו, ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, הוצאת מאגנס ומוסד ביאליק, תשמ"ג, עמ' 32 - 47, בעמ' 36.
↑  ראו להלן בפרק: ספרים וחוברות בעברית שיצאו לאור בימי חייו ובפרק: מבחר מאמרים חשובים, בפרסומים על תנועת השבתאות, הדונמה והפרנקיזם.
↑  גרשם שלום, מברלין לירושלים, אוטוביוגרפיה, ערך אברהם שפירא (פצ'י), תל אביב: הוצאת עם עובד, תשמ"ב-1982 (להלן: "שלום, מברלין לירושלים").
↑  ראו למשל עוד דבר הנ"ל; ורציפות ומרד, גרשם שלום באומר ובשיח, כינס וערך אברהם שפירא, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשנ"ה-1994.
↑  ראו פירוט להלן ברשימת הספרים וקובצי מחקרים בעברית שיצאו לאור לאחר מותו.
↑  ראו למשל הספר: שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, שני כרכים, תל אביב: הוצאת עם עובד, הדפסה שלישית בשני כרכים, עם הקדמה אבודה שנתגלתה, תשמ"ח-1987), והמאמר: מגן דוד, תולדותיו של סמל, (נוסח מורחב הכולל השלמות מעזבונו של המחבר); גלית חזן-רוקם ערכה וההדירה; שלמה צוקר איתר ושחזר מראי-מקום; עין חרוד: הוצאת משכן לאומנות, תשס"ט-2009.
↑  ראו ברשימת הספרים וקובצי מחקרים בעברית שיצאו לאור לאחר מותו. בנוסף קיימים פרסומים שיצאו בינתיים רק בשפות אחרות. ראו פירוט על כך ברשימת הספרים באנגלית שיצאו לאחר מותו; ברשימת הספרים והחיבורים בגרמנית שיצאו לאחר מותו; וכן ברשימת הספרים בשפות אחרות.
↑  לתוספות ועדכונים ראו "לביבליוגרפיה של ספרות חסידי ברסלב, הוספות ותיקונים", קריית ספר ו', תרפ"ט - תר"ץ, עמ' 565 - 570.
↑  ואלו הם המאמרים: "המחבר האמיתי של פירוש ספר יצירה המיוחס להראב"ד וספריו", קריית ספר ד', תרפ"ז - תרפ"ח, עמ' 286 - 302; "ר' דוד בן יהודה החסיד נכד הרמב"ן", קריית ספר ד', עמ' 302 - 327; "עוד על ר' יוסף בן שלום האשכנזי", קריית ספר ה', תרפ"ח - תרפ"ט, עמ' 263 - 266; "ס' חמדת ימים לר' סאלם שבזי", קריית ספר ה', עמ' 267 - 272; "חבור בלתי נודע מר' יוחנן אלימאני", קריית ספר ה', עמ' 273 - 277; "קבלת ר' יצחק בן שלמה בן אבי סהולה וספר הזהר", קריית ספר ו', תרפ"ט - תר"ץ, עמ' 109 - 118; ס' אבני זכרון, קריית ספר ו', עמ' 259 - 276; "פירושו האמיתי של הרמב"ן לספר יצירה ודברי קבלה אחרים המתייחסים אליו", קריית ספר ו', עמ' 385 - 419; "חקירות חדשות על ר' אברהם בן אליעזר הלוי, קריית ספר ז', תר"ץ - תרצ"א, עמ' 149 - 165, 440 - 456; "עוד פעם על ס' אבני זכרון", קריית ספר ז', עמ' 457 - 465.
↑  ואלו הם המאמרים: "פירושו של ר' יצחק למרכבת יחזקאל", תרביץ ב', תרצ"א, עמ' 188 - 217; "התפתחות תורת העולמות בקבלת הראשונים", תרביץ ב', עמ' 415 - 442; תרביץ ג', תרצ"ב, עמ' 33 - 66; "ר' משה מבורגוש תלמידו של ר' יצחק", תרביץ ג', עמ' 258 - 286; תרביץ ד', תרצ"ג, עמ' 54 - 77, 207 - 225; תרביץ ה', תרצ"ד, עמ' 50 - 60, 180 - 198, 305 - 323.
↑  שם הספר הוא על־פי דברי יוסף בספר בראשית: "ואתם עלו לשלום אל אביכם", בראשית, פרק מ"ד, פסוק י"ז; לפי מלאכי בית אריה, "יחסו של גרשם שלום לספר ולספרייה", גרשם שלום - על האיש ופועלו: דברים שנאמרו ביום השלושים להסתלקותו; ירושלים, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, הוצאת מאגנס ומוסד ביאליק, תשמ"ג, עמ' 63 - 70, עמ' 66; את השם הציע לשלום ידידו ש"י עגנון, ראו אצל גרשם שלום, מברלין לירושלים, עמ' 206 - 207 (לפי זאב גריס, אוסף הספרים הנדירים בספריית גרשם שלום, הרצאה בפורום ספרני אוספי הספרים הנדירים בספריות ישראל, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, י"ב חשוון תשע"א, 20 באוקטובר 2010).
↑  דפוס צילום של 17 חיבורים של שלום, בהוצאה בלתי מוכרת. ידועים שני עותקים של הוצאה זאת: עותק אחד בספרייה הלאומית ועותק שני בספרייה של אוניברסיטת הרווארד.
↑  ספר אלקטרוני באתר מאגנס, דורש הרשמה לאתר
↑  מוקי צור, חוזה בכוכב, באתר הארץ, 28 באפריל 2009
↑  לפירוט נוסף ראו גם בפרק: תרגומים לשפות נוספות, מגן דוד - תולדותיו של סמל
↑  ראו לעיל, בעיקר בפרק: ספרים וקובצי מחקרים בעברית שיצאו לאור לאחר מותו, בפרק: ספרים באנגלית שיצאו לאחר מותו, ובפרק: ספרים וחיבורים בגרמנית שיצאו לאחר מותו. מבין קובצי המחקרים שיצאו לאור בימי חייו (בעברית), ניתן למנות את הקבצים הבאים: מחקרים ומקורות לתולדות השבתאות וגלגוליה, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשל"ד-1974; דברים בגו, פרקי מורשת ותחיה, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשל"ו-1975; ואת פרקי יסוד בהבנת הקבלה וסמליה (תורגם מגרמנית בידי יוסף בן שלמה), ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשל"ו-1976.
↑  מראי המקום בקובצי המאמרים כוללים גם את הנספחים הביבליוגרפים.
↑  פורסם שוב בשם: "האם חבר ר' משה ד' ליאון את ספר הזהר?", ירושלים: מדעי היהדות א', תרפ"ו, עמ' 16 - 29.
↑  נדפס שוב כמבוא לספר מאמר משרא קטרין, ירושלים: הוצאת בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, תשל"ח, עמ' 7 - 42.
↑  נדפס שוב בשדים, רוחות ונשמות, מחקרים בדמונולוגיה, בעריכת אסתר ליבס, ירושלים: הוצאת מכון בן צבי, תשס"ד-2004 (להלן: "שדים ורוחות"), עמ' 9 - 53.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, ההדיר יהודה ליבס, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשנ"ב-1991 (להלן" מחקרי שבתאות"), עמ' 478 - 488.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 393 - 424.
↑  נדפס שוב בעוד דבר, פרקי מורשת ותחיה (ב), כינס וערך אברהם שפירא, תל אביב: הוצאת עם עובד, תש"ן-1989 (להלן: "עוד דבר"), עמ' 249 - 262.
↑  נדפס שוב במחקרי קבלה (א), ההדיר יוסף בן שלמה, עדכן והשלים מספרות המחקר משה אידל, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשנ"ח-1998 (להלן: "מחקרי קבלה"), עמ' 7 - 38.
↑  נדפס שוב במחקרי קבלה, עמ' 189 - 200.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 142 - 181.
↑  נדפס שוב בקבלת האר"י, אוסף מאמרים מאת גרשם שלום, ההדיר דניאל אברמס, לוס אנג'לס: הוצאת כרוב, תשס"ח-2008 (להלן: "קבלת האר"י), עמ' 295 - 329.
↑  נדפס שוב במחקרי קבלה, עמ' 39 - 66.
↑  נדפס שוב בקבלת האר"י, עמ' 262 - 294.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, בארבעה חלקים עם שמות שונים: חלק א': "אגרת מראשית התנועה השבתאית", עמ' 187 - 189; חלק ב': "ר' דוד יצחקי ויחסו לשבתאות", עמ' 194 - 196; חלק ג': "הנביא השבתאי ר' העשיל צורף - ר' אדם בעל שם", עמ' 591 - 599. למאמר זה צורף גם המאמר: "עוד על ר' אדם בעל שם", ציון ז', ירושלים: תש"א, עמ' 28, אשר נדפס שוב גם בספר השלב האחרון: מחקרי החסידות של גרשם שלום, דוד אסף ואסתר ליבס (עורכים), ירושלים: הוצאת עם עובד והוצאת מאגנס, תשס"ט-2008 (להלן: "ספר השלב האחרון"), עמ' 41 - 63; וחלק ד': "על השבתאים באיטליה בסוף המאה הי"ז ועל ר' אליהו מוג'אג'ון", עמ' 564 - 567.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 321 - 389.
↑  נדפס שוב במחקרים ומקורות לתולדות השבתאות וגלגוליה, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשל"ד-1974 (להלן: "מחקרים ומקורות"), עמ' 274 - 297.
↑  נוסח מורחב של קטע מתוך הספר Major trends in Jewish mysticism, an enlarged version of nine lectures, translated in part by George Lichtheim, New York: Schocken Books, 1941.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 707 - 733.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 26 - 53.
↑  נדפס שוב בקבלת האר"י, עמ' 240 - 261.
↑  נדפס שוב במחקרי קבלה, עמ' 225 - 235.
↑  נדפס שוב דברים בגו, פרקי מורשת ותחיה, תל אביב: הוצאת עם עובד, תשל"ו-1975 (מהדורה מתוקנת של שני כרכים, תשל"ו-1976, להלן: "דברים בגו"), עמ' 385 - 403.
↑  גרשום שלום, ניצוצי זוהר?, הארץ, 3 באוגוסט 1945
↑  נדפס שוב בשדים ורוחות, עמ' 116 - 144.
↑  פרשה חדשה מן המדרש הנעלם שבזוהר
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, בשני חלקים עם שמות שונים: חלק א': "יחסו של ר' משה זכות אל השבתאות", עמ' 510 - 529; וחלק ב': "חדשות על ר' יצחקי השבתאי", עמ' 197 - 202.
↑  נדפס שוב בספר השלב האחרון, עמ' 64 - 90.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 89 - 141.
1 2  נדפס שוב במחקרים ומקורות, עמ' 233 - 273.
↑  חלק א', חלק ב'
↑  נדפס שוב במחקרים ומקורות, עמ' 68 - 140.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 250 - 288.
↑  נדפס שוב בספר השלב האחרון, עמ' 164 - 176.
↑  נדפס שוב בספר השלב האחרון, עמ' 91 - 105.
↑  נדפס שוב במחקרים ומקורות, עמ' 219 - 232.
↑  נדפס שוב בשני חלקים בספרדים נפרדים ובשמות שונים: חלק ראשון: "אברהם מיכאל קארדוזו: דרוש קודש לה'", נדפס במחקרי שבתאות, בעמ' 425 - 452; חלק שני: "דרוש זה אלי ואנוהו לאברהם מיכאל קארדוזו", נדפס במחקרים ומקורות, עמ' 332 - 369.
↑  נדפס שוב בדברים בגו, עמ' 287 - 324; ושוב בספר השלב האחרון, עמ' 106 - 145.
↑  נדפס שוב במחקרים ומקורות, עמ' 422 - 452.
↑  הגלות כיום התרוקנה מניצני הגאולה - עמ' 21, מעריב, 8 באפריל 1963, המשך המאמר - עמ' 22, מעריב, 8 באפריל 1963 נדפס שוב בעוד דבר, עמ' 217 - 221.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 291 - 304.
↑  נדפס שוב בעוד דבר, עמ' 71 - 83.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 305 - 320.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 54 - 72.
↑  נדפס שוב בקבלת האר"י, עמ' 62 - 106.
↑  נדפס שוב בדברים בגו, עמ' 557 - 590.
↑  נדפס שוב במחקרי שבתאות, עמ' 634 - 651.
↑  תורגם לעברית על ידי אברהם הוּס, והודפס בעוד דבר, עמ' 321 - 329. ראו גם עוד דבר, עמ' 26.
↑  ראו פרוט בפרק: תרגומים לשפות נוספות.
↑  יחד עם פרסומיו בחוג ארנוס, ראו בפרק: חיבוריו בגרמנית, פרסומיו בחוג "ארנוס".
↑  שני הספרים לא נכתבו במקור באנגלית: ההרצאות בספר Major trends in Jewish mysticism נכתבו בגרמנית (למעט הפרק החמישי על ספר הזוהר שנכתב בעברית) ותורגמו לאנגלית על ידי ג'ורג' ליכטהיים. ראו יוסף דן, "גרשם שלום, חבורת 'ארנוס' ו'הדת שלאחר הדת'", ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל (עורך: יוסף דן), 2 כרכים, ירושלים: החוג למחשבת ישראל, מכון למדעי היהדות ע"ש מנדל, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ז, עמ' 265 - 304 (להלן: "דן, שלום וארנוס"), בעמ' 278, הערת שוליים 21. פורסם שוב בתוך: יוסף דן, על גרשם שלום, תריסר מאמרים, ירושלים: הוצאת זלמן שזר, 2010 (פרק שמיני); הספר Sabbatai Sevi נכתב במקור בעברית ותורגם, עודכן והורחב לאנגלית על ידי צבי ורבלובסקי.
↑  13 שנים לאחר מכן, ערך בלום קובץ מאמרים על שלום, מחקריו והשפעתם: Harold Bloom (edited and with an introduction), Gershom Scholem, New york, New Haven, Philadelphia: Chlsea House Publishers, 1987.
↑  מהדורה ראשונה של הספר (המבוססת על עבודת הדוקטורט של ביאל משנת 1977: The demonic in history: Gershom Scholem and the revision of Jewish historiography, University of California, Los Angeles) יצאה לאור כאשר שלום היה בחיים. שלום אף קרא את כתב היד בטרם פרסומו והעיר הערות חשובות (ראו בדברי התודה של ביאל, בעמ' V). הספר זכה בפרס למחשבת ישראל על שם פרנק ואתל כהן, ואף יצא גם במהדורה שנייה, בשנת 1982, לאחר מותו של שלום באותה שנה. בנוסף, הוא גם תורגם לפורטוגזית (בשנים 1982 ו- 2004), ליפנית (בשנת 1984) ולצרפתית (בשנת 2001).
↑  David N. Myers, Re-Inventing the Jewish Past, European Jewish intellectuals and the Zionist return to history, New York and Oxford, Oxford University Press, 1995. On Scholem see pp. 151 - 176.
↑  הספר הוא קובץ מאמרים מתורגמים שהתפרסמו במקומות שונים ואחר כך קובצו, עם מאמרים נוספים, בספריו של שלום, דברים בגו ועוד דבר.
↑  הוא אף עבד למחייתו בתרגום מספר חיבורים מיידיש לגרמנית. לפרטים נוספים ראו בערך גרשם שלום, ביוגרפיה.
↑  שלום, מברלין לירושלים, עמ' 209.
↑  Steve M. Wassertrom, The fullness of time, poems, translated by Richard Sieburth, introduced and annotated by Steve M. Wassertrom, Jerusalem: Ibis Editions, 2003, p. 22. ראו גם את התכתובת בין שלום לאמו, שהייתה בגרמנית בלבד, גרשם שלום ואמו, מכתבים 1917 - 1946; מגרמנית ארנו בר; ערכה, העירה הערות והקדימה מבוא איטה שדלצקי בשיתוף עם תומאס שפאר, ירושלים: הוצאת שוקן, תשנ"ח-1998.
↑  בפרסומי "ספר השנה של ארנוס", מספר 18, 21, 23, 32, 34, 36, 40, 42, 44, 45, ו-47, אין מאמרים של שלום.
↑  משנת 1989 ואילך מתקיים החוג במתכונת שונה.
↑  הכנס נודע גם ככנס של חסידי קרל גוסטב יונג, אם כי שלום לא רק שלא נמנה עם חסידיו, אלא אף התנגד לתורתו. ראו על כך בהרחבה אצל יוסף דן, "גרשם שלום, חבורת 'ארנוס', ו'דת שלאחר הדת', ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו (עורך: יוסף דן), כרך א', ירושלים: החוג למחשבת ישראל, מכון למדעי היהדות ע"ש מנדל, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ז, עמ' 265 - 304 (להלן: "דן, שלום וארנוס"); משתתפים בולטים אחרים, מלבד יונג ושלום, היו מירצ'ה אליאדה, הנרי קורבין, ליאו בק, מרטין בובר, מורטון סמית ועוד.
↑  פרטים נוספים על "ארנוס" ראו באתר האינטרנט של הארגון.
↑  חלק מההרצאות של שלום בכנס הופיעו שוב בגרמנית, בספרו: Zur Kabbala und ihrer Symbolik, שתורגם לאנגלית (On the Kabbalah and its symbolism) וכן ל-14 שפות נוספות (לרבות עברית, ראו להלן); ובספרו: Von der mystischen Gestalt der Gottheit, שתורגם גם הוא לאנגלית (On the mystical shape of the godhead) וכן ל-7 שפות נוספות (לרבות עברית, ראו להלן); חלק מההרצאות הופיעו גם בששת כרכי Judaica (בגרמנית), שחלק מהן תורגם לרומנית (לפירוט ביבליוגרפי על כל כרך Judaica, ראו לעיל, בפרק ספרים וחיבורים בגרמנית שיצאו בחייו) וכן באנגלית בספר: The messianic idea in Judaism, and other essays on Jewish spirituality, New York: Schocken Books, 1971, שתורגם לשלוש שפות נוספות (לרבות עברית, ראו להלן); למידע על התרגומים הנוספים, של הספרים הנזכרים, ראו להלן, בפרק תרגומים לשפות נוספות.
↑  הספר הוא שילוב של הספר Von der mystischen Gestalt der Gottheit והספר Zur Kabbala und ihrer Symbolik, כמפורט לעיל. התרגום לעברית, פרקי יסוד בהבנת הקבלה וסמליה נעשה על ידי תלמידו של שלום, יוסף בן שלמה, והוא יצא לאור בהוצאת מוסד ביאליק, בשנת תשל"ו-1976 (להלן: "פרקי יסוד").
↑  עוד דבר, פרקי מורשת ותחיה (ב), כינס וערך אברהם שפירא, תל אביב: הוצאת עם עובד, תש"ן-1989 (להלן: "עוד דבר").
↑  ישעיה תשבי, "תרומתו של גרשם שלום לחקר הזוהר", גרשם שלום - על האיש ופועלו: דברים שנאמרו ביום השלושים להסתלקותו, ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשמ"ג, עמ' 32 - 47, בעמ' 42.
↑  לדיון מפורט בפעילותו של שלום ואחרים בחוג "ארנוס" (בפרט קורבין, אליאדה ויונג) ראו אצל Steven M. Wasserstrom, Religion after religion: Gershom Scholem, Mircea Eliade, and Henry Corbin at Eranos, Princeton, N.J.: Princeton University Press, 1999. לביקורת על הספר ופירוט ההבדלים בין פועלם של אליאדה וקורבין לפועלו של שלום ראו אצל דן, שלום וארנוס. בעמ' 289 - 290, הערת שוליים 46, למאמר הנ"ל, מפרט דן את רשימת מאמריו של שלום שהתפרסמו בספר השנה של ארנוס (למעט מאמרו האחרון משנת 1979).
↑  Gershom Scholem 1897 - 1982, Eranos-Jahrbuch 1982: Das Spiel der Götter und der Menschen - The Play of Gods and Men - Les jeu des hommes et des dieux (Band 51), Ascona and Frankfurt am Main: Eranos Foundation and Insel Verlag, 1983.
↑  תורגם לעברית בשם: "קבלה ומיתוס", פרקי יסוד, עמ' 86 - 112.
↑  תורגם לעברית בשם: "מסורת וחידוש בריטואל של המקובלים", פרקי יסוד, עמ' 113 - 152.
↑  תורגם לעברית בשם: "השכינה", פרקי יסוד, עמ' 259 - 307.
↑  תורגם לעברית בשם: "דמות הגולם בקשריה האדמתיים והמאגיים", פרקי יסוד, עמ' 381 - 424.
↑  תורגם לעברית בשם: "הגלגול", פרקי יסוד, עמ' 308 - 357.
↑  המאמר לא תורגם לעברית. דן, שלום וארנוס, עמ' 289, ה"ש 46, מתרגם את שם המאמר: "בריאה יש מאין".
↑  תורגם לעברית בשם: "מיסטיקה וסמכות דתית", פרקי יסוד, עמ' 9 - 35.
↑  תורגם לעברית בשם: "הצדיק", פרקי יסוד, עמ' 213 - 258.
↑  תורגם לעברית מהתרגום האנגלי, על ידי מ. מייזלש, בשם: "להבנת הרעיון המשיחי בישראל", דברים בגו, עמ' 155 - 190.
↑  תורגם לעברית בשם: "שיעור קומה - הדמות המיסטית של האלוהות", פרקי יסוד, עמ' 153 - 186.
↑  תורגם לעברית בשם: "סטרא אחרא - הטוב והרע בקבלה", פרקי יסוד, עמ' 187 - 212.
↑  תורגם לאנגלית, על ידי Henry Schwarzschild, בשם: Tradition and commentary as religious categories in Judaism, Judaism 15, 1, 1966, pp. 23 - 39.
↑  המאמר לא תורגם לעברית. דן, שלום וארנוס, עמ' 289, ה"ש 46, מתרגם את שם המאמר: "האל המקראי ואלהי פלוטינוס".
↑  תורגם לעברית על ידי אברהם הוּס, בשם: "תפישת היהדות אצל מרטין בובר", עוד דבר, עמ' 363 - 407.
↑  תורגם לאנגלית, על ידי גרשם שלום, בשם: The crisis of tradition in Jewish messianism, The messianic idea in Judaism, and other essays on Jewish spirituality, New York: Schocken Books, 1971, pp. 49 - 77.
↑  פורסם שוב בתוך: Jewish and Gnostic man, Dallas, Texas: Spring Publications, 1986. תורגם לעברית בשם: "שלושה טיפוסים של יראת שמים יהודית", דברים בגו, עמ' 541 - 556.
↑  תורגם לאנגלית, על ידי Simon Pleasance, בשם: The name of God and the linguistic theory of the Kabbalah, Diogenes 79, Fall 1972, pp. 59 - 80; Winter 1972, pp. 164 - 194.
↑  המאמר לא תורגם לעברית. דן, שלום וארנוס, עמ' 290, ה"ש 46, מתרגם את שם המאמר: "הצבעים בקבלה".
↑  המאמר לא תורגם לעברית. דן, שלום וארנוס, עמ' 290, ה"ש 46, מתרגם את שם המאמר: "הניהיליזם בחינת תופעה דתית".
↑  מהמאמרים האחרונים של שלום. עיבוד נרחב ובנוסח חדש של מאמר שכתב בגרמנית, בשנת 1925. יצא גם באנגלית ויפנית. מאמר בעברית בשם דומה: "האלכימיה והקבלה", פורסם שנים רבות קודם לכן בעיתון דאר היום ז' ל"ט, כ"ז בחשוון תרפ"ה (24 בנובמבר 1924). המאמר בדאר היום הוא תמצית הרצאה שנשא שלום באותה שנה. ראו גם בפרק: תרגומים לשפות נוספות.
↑  הרצאת הפרידה של שלום מ'ארנוס'. בעברית: "זהות וריחוק - מבט לאחור" (המאמר פורסם בגרמנית בלבד). בהרצאה הסביר שלום את חשיבות המפגשים של ארנוס. ראו גרשם שלום, תערוכת זכרון, עמ' מ"ח - חלק עברי, עמ' 44 - חלק אנגלי. המאמר כאמור לא מוזכר ברשימת מאמריו של שלום בארנוס, המפורטת בעמ' 289 - 290, הערת שוליים 46, אצל דן, שלום וארנוס.
↑  התקליטור כולל חוברת בת 8 עמודים, על גרשם שלום, מאת Andreas Kilcher. למידע נוסף על התקליטור ראו באתר suppose.de
↑  הספרים המופיעים בפרק זה (להבדיל מהמאמרים הכלולים בספרים אלה) יצאו לאור בשפה זו בלבד, ללא מקבילה בשפה אחרת.
↑  התרגום הוא של תמלול ראיון טלוויזיוני שנערך עם שלום, ושודר בערוץ הגרמני ARD, ביום 20 יוני 1976. במהלך הראיון דנו בנושאים כגון משמעות הקבלה ביהדות, בעבר ובהווה, מערכת היחסים של שלום עם וולטר בנימין, הציונות ומדינת ישראל ועוד.
↑  ההרצאה נמסרה בהסתדרות "חלוצי המזרח", בשנת תרפ"ה. ראו קטן, ביבליוגרפיה, עמ' 10.
↑  שלום פרסם חיבור נוסף בנושא, בגרמנית, במסגרת חוג ארנוס: "Alchemie und Kabbala", Eranos-Jahrbuch 1977: (Band 46), Ascona & Frankfurt am Main: Eranos Foundation & Insel Verlag, 1981.
↑  הרצאה שלישית: "חסידות אשכנז בימי הביניים", תורגמה לעברית על ידי צביה נרדי, בתוך: איבן (ישראל) מרקוס (עורך), דת וחברה במשנתם של חסידי אשכנז, ירושלים: מרכז זלמן שזר, תשמ"ז-1986, עמ' 131 - 164; הרצאה שביעית: "יצחק לוריא ובית מדרשו", תורגמה לעברית על ידי אברהם הוס, בתוך: דניאל אברמס (מהדיר), קבלת האר"י, אוסף מאמרים מאת גרשם שלום, לוס אנג'לס: הוצאת כרוב, תשס"ח-2008, עמ' 203- 239; הרצאה תשיעית: "חסידות: השלב האחרון", תורגמה לעברית על ידי צביה נרדי, בתוך: אברהם רובינשטיין (עורך), פרקים בתורת החסידות ובתולדותיה, ירושלים: מרכז זלמן שזר, תשל"ח-1977, עמ' 31 - 52; נדפס שוב, "בתיקוני עריכה קלים ובהשמטת הביבליוגרפיה וההערות המתייחסות אליה", באותו השם, בספר השלב האחרון: מחקרי החסידות של גרשם שלום, דוד אסף ואסתר ליבס (עורכים), ירושלים: הוצאת עם עובד והוצאת מאגנס, תשס"ט-2008, עמ' 1 - 22, בצירוף נספח מאת חביבה פדיה: "הערות בשולי המאמר", עמ' 23 - 37; בנוסף, נוסח מורחב של חלק מההרצאה שמינית: "Sabbatianism and mystical hersey", תורגם לעברית במאמר: "שבתי צבי ונתן העזתי", קובץ הוצאת שוקן לדברי ספרות, תל אביב: חנוכה תש"א, עמ' 150 - 166; לפרטים נוספים ראו בערך: Major trends in Jewish mysticism.
↑  שלום גם כתב באנגלית את הערך: "מגן דוד", ב-Encyclopaedia Judaica, Jerusalrm & New York 1972, Vol. XI.
↑  בגרמנית יצא לאור הספר: Die Geheimnisse der Schöpfung, ein Kapitel aus dem Sohar, Berlin: Schocken Verlag, 1935 (Die Geheimnisse der Tora, ein Kapitel aus dem Sohar, Berlin: Schocken Verlag, 1936, Schocken Privatdruck, 150 copies; Frankfurt am Main: Insel-Verlag, 1971; Frankfurt am Main: Jüdischer Verlag, 1992), שפירושו בעברית: "סודות הבריאה", והכולל מבוא היסטורי ותרגום לגרמנית של פרק מספר הזוהר. ראו גם צילום מתוך הספר, לעיל.
↑  חלקים VI - VI, יצאו לאור בין השנים 1984 - 1997 אך לא תורגמו לשפות אחרות (אם כי חלק מהמאמרים הופיע במקור בשפות אחרות).
↑  לפירוט ביבליוגרפי על הספרים ראו לעיל, בפרק: חיבוריו בעברית.
↑  לרשימת הספרים בסדרה, ראו "מקורות ומחקרים בתורת הסוד בישראל", קובץ הוצאת שוקן לדברי ספרות, תל אביב: חנוכה תש"א, בעמ' 21 (מספור מחדש, לאחר 192 עמודים); ראו גם יהודה ליבס, "באזורי הגבול של הקבלה" (ביקורת על בין השיטין, קובץ המחקרים של וירשובסקי, ערך: משה אידל, ירושלים: הוצאת מאגנס, תש"ן-1990), 15 עמודים. ראו בפרט עמ' 10; ראו עוד יוסף דן, ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל (עורך: יוסף דן), ירושלים: החוג למחשבת ישראל, מכון למדעי היהדות ע"ש מנדל, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ז, כרך א', פתח הדבר, עמ' י"א.
↑  לקריאה בחלק מהמאמרים שפורסמו על שלום ראו בערך: הנצחתו של גרשם שלום, מאמרים ופרסומים עליו ועל מחקריו; ראו גם רשימת מאמרים על גרשם שלום באתר רמב"י.
↑  שלום, תערוכת זכרון, עמ' נ' - נ"א. המאמרים שאמורים היו להתפרסם בספר הם: "סודות מחוג חסידי אשכנז" יוצאות לאור על ידי יוסף וייס; "שאלות ותשובות לר' משה די לאון" יוצאות לאור על ידי ישעיה תשבי; "ס' שער השמים לר' אברהם כהן אירירה, מאמר ראשון, פרק ראשון", תרגום מלא לפי המקור מאת משה אריה פרלמוטר; "ליקוטים מדברי יעקב פראנק", מתורגמים מפולנית על ידי חיים וירשובסקי; "דברי שלמה פורמשטבר על הקבלה", מתורגמים על ידי נתן רוטנשטרייך.
↑  מהדורה ראשונה יצאה לאור ב"כנסת", ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תרצ"ו וכן בתדפיס נפרד; המאמר, עם עדכונים ותיקונים, נדפס שוב במחקרים ומקורות, עמ' 9 - 67