stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות העולם של אימפקט
זכיות משולבות

| דירוג | מתאבקת | מספר החזקות בתואר | מספר ימים משולבים בהחזקת התואר |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | קורט אנגל | 6 | 608 |  |
| 2 | לאשלי | 4 | 403 | 403 |
| 3 | אוסטין אריס | 3 | 373 | 373 |
| 4 | בובי רוד | 2 | 367 | 367 |
| 5 | ג'וש אלכסנדר | 2 | 335 | 335 |
| 6 | סטינג | 4 | 326 | 326 |
| 7 | מוס | 2 | 314+ | 314+ |
| 8 | ג'ף הארדי | 3 | 249 | 249 |
| 9 | AJ סטיילס | 2 | 220 | 220 |
| 10 | אלכס שלי | 1 | 218 | 218 |
| 11 | בולי ריי | 2 | 196 |  |
| 11 | ג'וני אימפקט | 1 | 196 |  |
| 13 | ריץ' סוואן | 1 | 183 | 183 |
| 14 | סמואה ג'ו | 182 | 182 |  |
| 15 | בריאן קייג' | 1 | 180 | 180 |
| 16 | טסה בלנצ'רד | 1 | 165 | 165 |
| 17 | איליי דרייק | 1 | 146 | 146 |
| 18 | אריק יאנג | 2 | 140 | 140 |
| 19 | מגנוס | 1 | 128 | 128 |
| 20 | אדי אדוארדס | 2 | 125 | 125 |
| 21 | רוב ואן דאם | 1 | 113 | 113 |
| 22 | קני אומגה | 1 | 110 | 110 |
| 23 | איתן קרטר III‏ | 2 | 104 | 104 |
| 24 | דרו גאלוויי | 1 | 89 | 89 |
| 235 | סמי קאליהן | 1 | 79 | 79 |
| 26 | כריסטיאן קייג' | 1 | 71 | 71 |
| 27 | מאט הארדי | 2 | 69 | 69 |
| 28 | מר. אנדרסון | 2 | 64 | 64 |
| 29 | מיק פולי | 1 | 63 | 63 |
| 30 | סטיב מקלין | 1 | 54 | 54 |
| 31 | אלברטו אל פטרון | 1 | 43 | 43 |
| 32 | כריס סייבן | 1 | 28 | 28 |
| 33 | ג'יימס סטורם | 1 | 8 | 8 |
| 34 | ניק נמת' | 1 | 3 |  |
| 35 | פנטגון ג'וניור | 1 | 2 | 2 |
| 36 | ג'ו הנדרי | 1 | 2+ |  |
סוזאנה הרקר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באפריל 1965 (בת 59) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Susannah Owens 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1985 
 מקום לימודים:  בית הספר המרכזי לנאום ודרמה בלונדון 
 בן או בת זוג:  איאן גלן (1993–2004)   פול מקגאן (2006–2008) 
 צאצאים:  Finlay Glen 
 פרופיל ב-IMDb
 
סוזאנה הרקר (באנגלית: Susannah Harker; נולדה ב-26 באפריל 1965) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלייה. ב-1990 הייתה הרקר מועמדת לפרס באפט"א לטלוויזיה על תפקידה כמטי סטורין בסדרת הטלוויזיה הבריטית "בית הקלפים".
ביוגרפיה

הרקר נולדה בלונדון. היא בתם של השחקנים פולי אדמס וריצ'רד אוונס. אחותה קרוליין הרקר אף היא שחקנית. היא ואחותה חונכו כקתוליות, ולמדו בבית ספר פרטי שהוא מנזר ופנימיה שנוהל על ידי נזירות בסאסקס. אחר כך למדה בבית הספר למשחק " Central School of Speech and Drama" בצפון לונדון.
הרקר הופיעה הן ביצירות עכשוויות והן ביצירות קלאסיות, על במות התיאטרון ועל מסכי הקולנוע והטלוויזיה.
בשנים 1990 ו-1991 שיחקה לצדו של קלייב אוון בסדרת הטלוויזיה "צ'אנסר". בעיבוד משנת 1991 לספרה של ג'ורג' אליוט "אדם ביד" גילמה את דמותה של דינה מוריס. היא כיכבה בתפקיד ג'יין בנט במיני-סדרה "גאווה ודעה קדומה", העיבוד הטלוויזיוני של ה-BBC משנת 1995 לרומן באותו שם מאת ג'יין אוסטן. ב-1998 שיחקה לצדו של טרוור איב בסדרת הטלוויזיה "Heat of the Sun" בתפקיד אמה פיצג'רלד, אהובתו של רב פקד טייבורן.
עוד הופיעה הרקר במחזה "On the Shore of the Wide World" מאת המחזאי סיימון סטיבנס. היא גילמה את ספיר בהפקת אודיו של " Big Finish Productions" לסדרה " Sapphire & Steel". שלושת החלקים של הסדרה יצאו על גבי תקליטורים בין 2005 ל-2008. ב-2003 גילמה את קלייר קייטלי בסדרה "Shada", גרסת תסכיתים של "דוקטור הו", יחד עם פול מקגאן. בדצמבר 2011 השתתפה הרקר בדרמה "ג'יימס הריוט הצעיר" של ה-BBC.
ב-2012 חזרה לבמת התיאטרון ושיחקה בתפקיד סו בהפקה הלונדונית של "המסיבה של אביגיל" מאת מייק לי.
במהלך שנת 2014 כיכבה הרקר בתיאטרון גייט שבדבלין במחזה "The Vortex" מאת נואל קאוורד. ב-2015 גילמה את מיס אלה רנטהיים בתסכית הרדיו של BBC Radio 4 לפי המחזה "יון גבריאל בורקמן" מאת הנריק איבסן.
ביוגרפיה > חיים אישיים

הרקר הייתה נשואה לשחקן איאן גלן משנת 1993 ועד 2004. לזוג נולד בן אחד. בין 2006 ל-2008 הייתה לה מערכת יחסים עם השחקן פול מקגאן.
פילמוגרפיה > קולנוע

(1985) Burke & Wills
(1987) The Lady's Not for Burning
(1988) Troubles
תשוקות באפריקה (1987) White Mischief
עונת יובש לבנה (1989) A Dry White Season
(1991) The Crucifer of Blood
אהבותיו של פיקאסו (1996) Surviving Picasso
(2001) Intimacy
טראנס (2001) Trance
(2003) Offending Angels
(2007) Always Crashing in the Same Car
(2008) The Calling
פילמוגרפיה > טלוויזיה

הפחד (1998) The Fear
צ'אנסר (1990) Chancer
בית הקלפים (1990) House of Cards
אדם ביד (1991) Adam Bede
(1994) The Memoirs of Sherlock Holmes - The Dying Detective
(1994) Faith
גאווה ודעה קדומה (1995) Pride and Prejudice
(1998) Heat of the Sun
אולטרה ויולט (1998) Ultraviolet
(2001) Murder in Mind
להעיר את המתים (2002) Waking the Dead
(2006) Perfect Parents
רציחות במידסומר (2009) Midsomer Murders
הערות שוליים

↑  Susannah Harker BBC Drama, April 2007
↑  Young James Herriot - Gainful Employment BBC One, December 2011
↑  Kellaway, Kate (11 במרץ 2012). "Abigail's Party – review | Stage | The Observer". The Guardian. London: Guardian Media Group. ISSN 0261-3077. OCLC 60623878. נבדק ב-23 באוגוסט 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "BBC Radio 4 - Drama, John Gabriel Borkman, Episode 1". נבדק ב-14 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  תמר גלבץ, קולנוע - שמפאניה ואוכמניות "תשוקות באפריקה' (בריטניה, 1987), במאי: מייקל רדפורד, שחקנים: גרטה סקאצ'י, צ'ארלס דאנס, ג'ים אקלנד, שרה מיילס, ג'ון הארט, ג'ראלדין צ'אפלין, ריי מקאנלי, טרבור האווארד, סוזאן פליטווד, כל העיר, 9 בספטמבר 1988
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007348122805171  BnF: cb15100558q (data)  GND: 1050813073  ISNI: 0000 0001 1469 0290  LCCN: no2001011608  MusicBrainz: 33093125-8dec-4e8d-b131-011a9b1a71f9  NKC: mzk20201068388  SUDOC: 172723078  VIAF: 21787167   WorldCat (עם VIAF): 21787167
מבצר נמהאנסאנסאונג

מבצר נמהאנסאנסאונג (בקוריאנית: 남한산성, מילולית "מבצר הר האן הדרומי") הוא מבצר הררי היסטורי השוכן 25 קילומטרים דרומית-מזרחית לסיאול, בירת קוריאה הדרומית. הוא שוכן בגובה של כ-480 מטרים מעל גובה פני הים והוא מיושר עם רכסי ההר להגנה מרבית.
המבצר, שאורך חומותיו כ-12 קילומטרים, מגן על אזור עצום ששימש כעיר בירה לשעת חירום בתקופת שושלת ג'וסון בקוריאה (1392–1910). העיצוב מבוסס על אדריכלות מבצרים במזרח אסיה, המגלם היבטים של ארבעה סגנונות תרבותיים היסטוריים: ג'וסון מקוריאה, תקופת אזוצ'י-מומויאמה של יפן, ושושלות מינג וצ'ינג מסין. הוא הורחב במהלך המאות ה-16 עד ה-18, תקופה של לוחמה מתמשכת. ההתפתחות הטכנית של כלי הנשק והחימוש בתקופה זו, שבה נעשה שימוש באבק שריפה שיובא מאירופה, השפיעה רבות גם על הארכיטקטורה והפריסה של המצודה. מבצר נמהאנסאנסאונג מפגין כיצד התגבשו התאוריות השונות של מנגנוני ההגנה בקוריאה על ידי שילוב סביבת החיים היומיומית עם מטרות הגנה. המבצר מראה כיצד הבודהיזם מילא תפקיד משפיע בהגנה על המדינה, והוא הפך לסמל של ריבונות בקוריאה. הוא ניצב על נמהנסאן (남한산, הר האן הדרומי), ומכיל ביצורים המתוארכים למאה ה-17 ומספר מקדשים. ניתן להגיע אליו מסיאול דרך תחנת נמהאנסאנסאונג של קו 8 של הרכבת התחתית של סיאול.
השער הצפוני
השער הדרומי
ארמון החירום
חומת המבצר

המבצר מוקף בחומה באורך של כ-12 קילומטרים ובגובה של עד שבעה מטרים, שיש לה מספר שערים. רוב החומה שוחזרה, בעיקר בדרום, והיא פתוחה למבקרים. חלקים מסוימים, בעיקר בצפון, ממשיכים להתפורר וגדלים עליהם צמחים. חומות האבן מזכירות במקצת את החומה הגדולה של סין.
מצב נוכחי

המבצר לא היה בשימוש מתקופת הכיבוש היפני ולאט לאט הלך והתפורר עד שנת 1954 כאשר הוכרז כגן לאומי והחלו עבודות שיקום.
במקור היו במבצר תשעה מקדשים וכן כמה עמדות פיקוד ומגדלי שמירה. כיום נותרו רק עמדת הפיקוד סאוג'אנגדאה (西 將 台) ומקדש צ'אנגגיאונגסה. יש כמה מקדשים חדשים יותר בדרך אל השער הדרומי וחומת המבצר.
המלך אינג'ו שהה בעמדת הפיקוד סאוג'אנגדאה במהלך המצור של 1636. הקומה הראשונה נוספה ב-1751 ושם הביתן שונה למומאנגנו "מגדל נשכח". שם זה מתייחס כנראה לבושה הבלתי נשכחת של כניעה למאנצ'ו של שושלת צ'ינג. מקדש צ'ונגג'ידאנג מתוארך לאותה תקופה ונבנה לכבודו של יי הו, שהוצא להורג בטעות בשל אחריותו בבניית החלק הדרומי של נמהאנסאנסאונג.
כמה מתקנים פחות משמעותיים מבחינה היסטורית כמו סונגניאולג'און (崇 烈 殿, נבנה ב-1638) וצ'ימגוואג'ונג קשורים לשליט ממלכת פקצ'ה אונג'ו. לא הרחק מהחומה המערבית ניצב סונגסו-טאפ, מגדל שעליו עוף החול ממתכת, שנבנה ליום הולדתו ה-80 של הנשיא לי סינג-מן בשנת 1955. כאשר ממשלתו הופלה על ידי מחאות סטודנטים ב-1960, המגדל נהרס.
אתר תיירות

המבצר הפך כיום לאזור פנאי פופולרי, הממוקם כ-30 קילומטרים דרומית-מזרחית לסיאול ונגיש בקלות ברכבת התחתית. כמעט כל האזור מיוער ומציע נוף פתוח לתושבי סיאול, המתגוררים ברובם בבתי דירות. בתוך חומות המבצר יש מסעדות למבקרים ומקומות חניה. הוא נמצא במרחק של כמה קילומטרים מתחנת הרכבת התחתית נמהאנסאנסאונג בקו 8, שממנה אפשר להגיע למבצר ברגל, במונית או באוטובוס.
הערות שוליים

↑  "UNESCO NEWS, Namhansanseong".
↑  "UNESCO, Namhansanseong". נבדק ב-8 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007530086705171  LCCN: sh88005439  NLK: KSH1998008704
סימני מתיחה

| --- | --- |

 שמות נוספים:  סטריאה
 תחום:  רפואת עור 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1074868 
 MeSH:  D057896
 סיווגים
 ICD-10:  L90.6 
 ICD-11:  EE40.1 
 
סימני מתיחה (נקרא גם סטריאה מהמילה הלועזית Striae) הם צלקות על העור הנגרמות על ידי קרעים בשכבת העור העמוקה דרמיס. הסימנים הם תוצאה של גדילה מהירה של הגוף כמו במהלך גיל ההתבגרות או ההיריון. הסימנים מופיעים בדרך כלל על הבטן, הירכיים, השדיים, הגב התחתון והישבן.
סימנים וסימפטומים

סימני מתיחה מתחילים כנגעים אדמדמים או סגולים, במקומות בגוף בהם קיימות כמויות גדולות יותר של שומן. עם הזמן, הסימנים נוטים להתנוון ולאבד פיגמנטציה. האזורים הפגועים נראים לבנבנים, ורכים למגע.
סימני מתיחה מופיעים בדרמיס, שהיא שכבת הרקמה האמצעית הגמישה המסייעת לעור לשמור על צורתו. לא ייווצרו סימני מתיחה כל עוד יש תמיכה לעור בתוך הדרמיס.
הם יכולים (אך לא תמיד) לגרום לתחושת צריבה וגירוד, כמו גם למצוקה רגשית. הם אינם מהווים סיכון בריאותי כשלעצמם, ואינם פוגעים ביכולתו של הגוף לתפקד כרגיל, אולם לרוב הם נחשבים למטרד קוסמטי.
סיבות

סימני מתיחה נגרמים על ידי מתיחה של העור. זה נכון במיוחד כאשר יש עלייה בקורטיזון שיכולה להגביר את ההסתברות או את חומרת סימני המתיחה על ידי הפחתת גמישות העור. עודף בקורטיזון משפיע על הדרמיס בכך שהוא מונע מהפיברובלסטים ליצור סיבי קולגן ואלסטין הדרושים כדי לשמור על עור גמיש שגדל במהירות. הדבר עלול ליצור חוסר בחומר תומך כאשר העור נמתח, ולהוביל לקריעת עור ואפידרמיס, אשר בתורם עלולים לייצר צלקות בצורה של סימני מתיחה.
דוגמאות למקרים בהם סימני מתיחה שכיחים, כוללות עלייה במשקל (בצורת שומן או שריר), היריון וקפיצות גדילה של מתבגרים, אם כי גם חלק מהתרופות, כמו גם מצבים ומחלות רפואיים אחרים, עשויים להגביר את הסבירות להופעת סימני מתיחה.
מניעה

קולגן ואלסטין הם חלבונים בעור התורמים לחיזוק העור וגמישותו ומסייעים לעור שנמתח לשחזר את מצבו המקורי. הגברת ייצור הקולגן והאלסטין מסייעת במניעת הופעת סימני מתיחה.
סימני מתיחה יכולים לנבוע גם מחסרים תזונתיים. צריכת מזונות התורמים לבריאות העור, כגון מזונות עשירים באבץ, מזונות עשירים בוויטמין A,‏ C,‏ D ומזונות עשירים בחלבון, יכולים לסייע בדיכוי סימני מתיחה.
בפועל, לא נמצאו ראיות לכך שמשחות ושמנים שימושיים למניעה או הפחתת סימני מתיחה בהריון. וכך גם טיפולים להפחתת הופעת הצלקות לאחר הריון נחשבות יחסית מוגבלות.
טיפול

מאז ימי קדם, נשים בהריון חיפשו תרופות למניעת סימני מתיחה במהלך ההריון. היוונים והרומאים הקדמונים השתמשו בשמן זית, בעוד האתיופים והסומלים השתמשו בלבונה.
אין טיפולים שנותנים מענה מלא לסימני מתיחה, אם כי ישנן הצעות רבות ושונות כיצד להסיר אותם או להפחית את המראה שלהם. הטיפולים המוצעים כיום הם טיפולי לייזר, חומצה גליקולית משחות למיניהן ועוד.
הערות שוליים

↑  "Stretch Mark". נבדק ב-2011-11-10.
↑  "Stretch marks - Symptoms and causes". mayoclinic.org. נבדק ב-4 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Skin: Layers, Structure and Function". Cleveland Clinic. נבדק ב-2022-02-17.
↑  "Stretch Marks". Cleveland Clinic. נבדק ב-2022-02-17.
↑  Brennan, M; Young, G; Devane, D (14 בנובמבר 2012). "Topical preparations for preventing stretch marks in pregnancy". The Cochrane Database of Systematic Reviews. 11: CD000066. doi:10.1002/14651858.CD000066.pub2. PMID 23152199. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Tunzi, M; Gray, GR (15 בינואר 2007). "Common skin conditions during pregnancy". American Family Physician. 75 (2): 211–8. PMID 17263216. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  דוד רבינרסון, סימני מתיחה בעור הבטן במהלך היריון, הרפואה 157, 2018, עמ' 787-790
↑  "Botany". נבדק ב-2009-11-10.
↑  Liu, L; Ma, H; Li, Y (באוגוסט 2014). "Interventions for the treatment of stretch marks: a systematic review". Cutis. 94 (2): 66–72. PMID 25184641. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  האם ניתן להעלים סימני מתיחה עם לייזר?, באתר BEOK, ‏פברואר 2013
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פסטיבל סרטי נשים הבין-לאומי בקהיר

| --- | --- |

 סוג:  פסטיבל קולנוע 
 מדינה:  מצרים מצרים
 מיקום:  קהיר 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  2008–הווה (כ־17 שנים) 
 www.cairowomenfilmfest.com
 
פסטיבל סרטי נשים הבין-לאומי בקהיר (בערבית: مهرجان القاهرة الدولي لسينما المرأة ובראשי תיבות באנגלית CIWFF) היא יוזמה עצמאית המוקדשת לתמיכה בסרטים בבימוין של נשים מכל רחבי העולם.
מטרת הפסטיבל היא לשמש כפלטפורמה שדרכה סרטים שנוצרו על ידי נשים יוצגו לקהל וכן להוות "נקודת מפגש עבור הקהל והיוצרות". לצורך כך, הסרטים מוקרנים ללא תשלום עם כתוביות בערבית ובאנגלית, ונערכים פאנלים, הפעלות, וכיתות אמן עם אורחי הפסטיבל.
היסטוריה

הפסטיבל הראשון התקיים בשנת 2008 בשמות אנטרה סינאסטאס (בערבית: بين سينمائيات) או שיירת סרטי נשים ערביות ומאמריקה הלטינית (בערבית: قافلة سينما المرأة العربية واللاتينية). במקומות שונים בעולם הערבי, אמריקה הלטינית, והעולם דובר הספרדית. במהלך השנים, היוזמה פותחה עד שבסופו של דבר, היא התרחבה לכדי פסטיבל בינלאומי המתרחש בקהיר, ואשר עדיין כולל את הקרוואן כאחד מקטעי הפסטיבל הרבים.
אירועים ופעילויות

לאורך כל הפסטיבל, כיתות אמן ופאנלים מתקיימים כדי להכיר לקהל את היוצרות וכדי לפתח דיונים על הנושאים שהסרטים עוסקים בהם.
אחד מעמודי התווך של הפסטיבל הוא "סדנת דקה אחת" (בערבית: ورشة أفلام الدقيقة الواحدة). את הסדנה מדריכה הבמאית ומייסדת CIWFF, אמאל רמסס, ובו היא מלמדת נשים שאינן מעולם הקולנוע את היסודות של עשיית סרטים קצרים על מנת לכתוב, לשחק, לצלם ולביים סרט באורך דקה בנושא נבחר. הסדנה מתקיימת מספר פעמים במהלך השנה בערים שונות ברחבי מצרים והעולם הערבי, אמריקה הלטינית ואירופה.
בכל פסטיבל מבנה התוכנית הוא שונה, אך הוא תמיד כולל את הקרוואן שהיה האירוע שהוליד אותו. כל שנה גם נבחרת קולנוענית אחת הזוכה למחווה והכרה, ומבחר מסרטיה מוקרן בקטע הנקרא ′Tribute to a Cineaste′, במסגרתו היא גם מקיימת פאנל ומקבלת שאלות מהקהל. תוכניות אחרות שחוזרות על עצמן כוללות "מדינה בפוקוס" ו"פסטיבל אורח"—בו הפסטיבל מארח פסטיבל נשים אחר מכל מקום בעולם.
פרס

במסגרת CIWFF מוענק רק פרס אחד: פרס הקהל. הוא ניתן לראשונה ב-2013. כל הסרט שמוצג בפסטיבל מועמד לפרס, מלבד הסרטים מהקרוואן, תוכנית המחווה או הסדנה. רק ציבור באי הפסטיבל מצביעים לזוכה, אין התערבות מצד הפסטיבל או ועדותיו. אם נבחר סרט קצר, הפרס מחולק בינו לבין הסרט שבמקום השני. את הפרס מקבלת במאית הסרט הזוכה, וסרטה מוקרן בערב סגירת הפסטיבל.
בין הסרטים שזכו בפרס הקהל הם:
| שנה | סרט | במאית |
| --- | --- | --- |
| 2017 | آية والبحر | מרים טוזאני |
| 2016 | رحلة في الرحيل  | הנד צ'ופאני |
| 2014 | يد اللوح | כותר בן הניה |
| 2014 | Herfeh: Mostanadsaz  | פרהנאז שריפי, פירוזה חוסרובאני, מינה קשאווראז, נהיד רזאי, סהר סלהשור, ספידה אבטאהי, שירין ברגהנוואר |
| 2013 | Silent City | תריס אנה |
הערות שוליים

↑  "Cairo International Women Film Festival". Cairowomenfilmfest.com. אורכב מ-המקור ב-2017-03-02. נבדק ב-2018-09-30.
↑  "Ninth Cairo International Women's Film Festival hosts 60 international movies". Daily News Egypt. 2016-02-28.
↑  "Cairo International Women's Film Festival: Unique Festival Returns For Seventh Edition | | Cairo 360 Guide to Cairo, Egypt". Cairo360.com.
↑  "Portail du film documentaire". Film-documentaire.fr.
↑  "Cairo International Women Film Festival". Cairowomenfilmfest.com. אורכב מ-המקור ב-2018-09-19. נבדק ב-2018-09-30.
↑  "INTERVIEW: Filmmaker Amal Ramsis on the 9th Cairo Int'l Women's Film Festival - Film - Arts & Culture - Ahram Online". English.ahram.org.eg. 2016-02-22.
↑  "9th Cairo International Women's Film Festival" (PDF). Cairowomenfilmfest.com. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2016-12-22. נבדק ב-2018-09-30.
↑  "Cairo International Women Film Festival". Cairowomenfilmfest.com. אורכב מ-המקור ב-2018-09-15. נבדק ב-2018-09-30.
↑  "7th Cairo International Women's Film Festival makes strong comeback". Egypt Independent. 2014-11-27.
↑  "Cairo International Women Film Festival". Cairowomenfilmfest.com. 2014-11-16.
↑  "Dutch Filmmaker at the Cairo International Women's Film Festival | Netherlands Embassy in Cairo, Egypt". Egypt.nlembassy.org. אורכב מ-המקור ב-2016-12-22. נבדק ב-2018-09-30.
↑  "Cairo International Women Film Festival". Cairowomenfilmfest.com. אורכב מ-המקור ב-2018-03-26. נבדק ב-2018-09-30.
↑  "Trip Along Exodus • كُلفة الثورة ومسيرة إلياس شوفاني بـ«رحلة في". Tripalongexodus.com. 2016-04-17.
↑  "فاز بجائزة الجمهور هذا العام: فيلم يد... - Cairo International Women's Film Festival | Facebook". Facebook. 2014-12-04.
מישאל דהאן

| --- | --- |

הרב מישאל דהאן
 לידה:  8 ביולי 1920 כ"ב בתמוז ה'תר"פ זגורה, מרוקו 
 פטירה:  ספטמבר 1997 (בגיל 77) כ"ה באלול ה'תשנ"ז באר שבע, ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין הישן בבאר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ?–1997 
 
 תפקידים נוספים:  הרב הספרדי הראשי של באר שבע
 
הרב מישאל מכלוף דהאן (כ"ב בתמוז ה'תר"ף, 8 ביולי 1920 - כ"ה באלול ה'תשנ"ז, ספטמבר 1997) היה רבה הראשי הספרדי של באר שבע במשך 38 שנים, משנת 1959, ושימש כרב בעיר במשך 46 שנים, זמן קצר לאחר עלייתו לארץ.
ביוגרפיה

נולד בעיר זגורה שבדרום מרוקו, לרב שאול ואסתר דהאן, ולאחר שהתייתם מאביו בגיל 5, אמו עברה לעיר מקנס כדי שבנה יגדל בתורה. בצעירותו למד אצל הרב רפאל ברוך טולדנו, רבה של העיר מקנס, בישיבתו "כתר תורה" בעיר, שהפך לרבו המובהק בלימוד התורה, ואף גדל בביתו ואכל משולחנו.
לאחר שקיבל במקנס סמיכה לרבנות בשנת 1944, נקרא לשמש כרב העיירה אפלו שבאלג'יריה ושימש בה במשך כמה שנים עד שעלה לישראל בשנת 1949, לאחר קום המדינה והתיישב בבאר שבע. בשנת 1951 מונה על ידי הרבנים הראשיים הרב עוזיאל והרב הרצוג לשמש כרב בעיר, ובשנת 1959 מונה באופן רשמי כרב הראשי ואב בית הדין של העיר, תפקיד שבו שימש עד לפטירתו.
בשנת 1996, מספר שנים לפני פטירתו, חלה במחלה שריתקה אותו למיטה. לאחר פטירתו מונה תחתיו הרב יהודה דרעי. נקבר בבית הקברות הישן בבאר שבע.
לאחר פטירתו הוקמה על שמו עמותת לב מלכים המחזיקה כולל אברכים, בתי כנסיות ובתי מדרשות. מדי שנה מתקיימת הילולה לעילוי נשמתו ואליה באים מוקירי זכרו. בשנת 2008, קראה העירייה על שמו שדרה מרכזית בשכונת נווה זאב.
בנו הרב יוסף דהאן - הוא רב שכונה ומנהל מחלקת המקוואות בבאר שבע.
ספריו

[דרושה הבהרה]
מוסר מלכים - ספר מידות האדם, מסודר לפי ערכים
מעדני מלך - ביאור להגדה של פסח
לב מלכים - מערכות בהלכה, ב' חלקים
לקריאה נוספת

יצחק שתיל, "רבני באר שבע ומוליכי דרכה", ה'תשע"ב, עמ' 55–56
הערות שוליים

↑  הרב דהאן נתמנה כרב בבאר שבע, הד-המזרח, 15 בדצמבר 1950
↑  שדרה על שם הרב הראשי לבאר שבע מישאל דהאן, נחנכה השבוע בעיר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013125575305171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מבקר המדינה

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  מתניהו אנגלמן
 תאריך כניסה לתפקיד:  4 ביולי 2019
 דרכי מינוי:  בחירת הכנסת
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 מושב המשרה:  ישראל ירושלים, ישראל
 משך כהונה קצוב:  7 שנים
 ייסוד המשרה:  13 בספטמבר 1949
 איוש ראשון:  זיגפריד מוזס
 www.mevaker.gov.il
 
מבקר המדינה הוא המוסד המרכזי בישראל לביקורת המדינה. מבקר המדינה עורך ביקורת חיצונית על מגוון פעולותיהם של גופי מינהל המדינה וגופים ציבוריים שונים, כדי להבטיח פיקוח על כספי ציבור ונשיאה באחריותיות (Accountability). תפקידו וסמכויותיו של מבקר המדינה נקבעו בחוק יסוד: מבקר המדינה ובחוק מבקר המדינה, תשי"ח-1958. משרד מבקר המדינה חבר בארגון הבין-לאומי למוסדות ביקורת עליונים.
מבקר המדינה המכהן הוא מתניהו אנגלמן.
סמכויות

ביקורת המדינה מתוארת בחוק יסוד: מבקר המדינה:
מבקר המדינה יקיים ביקורת על המשק, הנכסים, הכספים, ההתחייבויות והמינהל של המדינה, של משרדי הממשלה, של כל מפעל, מוסד או תאגיד של המדינה, של הרשויות המקומיות ושל גופים או מוסדות אחרים שהועמדו על פי חוק לביקורתו של מבקר המדינה. מבקר המדינה יבחן את חוקיות הפעולות, טוהר המידות, הניהול התקין, היעילות והחסכון של הגופים המבוקרים, וכל עניין אחר שיראה בו צורך.
בישראל, מבקר המדינה מבקר את משק הכספים של מדינת ישראל, את חוקיות אופן השימוש במשק הכספים, ההכנסות וההוצאות ואופן החזקת הרכוש הציבורי. כמו כן, המבקר בוחן את מידת החיסכון והיעילות שבה נוהגת הרשות המבצעת ואת טוהר המידות של אנשיה, אם לא מעלו בתפקידם או נטלו לכיסם מן הרכוש הציבורי המופקד בידם, ניהולם התקין של גופים אלו וכל עניין אחר שהמבקר רואה לנכון לבדוק ולבחון – הרשות נתונה בידו. מתוקף תפקידו, החל מ-1971, משמש המבקר גם כאומבודסמן – נציב תלונות הציבור.
יש הגורסים כי ראוי שמבקר המדינה יתמקד בביקורת מערכתית ואין זה ראוי שיעסוק במקרים ובאנשים פרטיים, אולם אין בחוק איסור על המבקר לערוך בדיקה פרטנית או לאזכר שמות של גורמים מעורבים ויש הגורסים שכך ראוי. כמו כן, יש הטוענים כי מבקר המדינה המשמש גם כנציב תלונות הציבור, הוא הגוף המתאים לשמש נציב זכויות האדם של ישראל, וכי יש לו את הסמכויות הנדרשות לשם כך.
הגוף הנתון לפיקוחו של המבקר הוא הרשות המבצעת, הכוללת את משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות וכל מפעל, מוסד, קרן ותאגיד המתוקצבים על ידי המדינה, או שהממשלה שותפה באופן כלשהו בניהולם, או תומכת בהם במישרין או בעקיפין. כמו כן, כל גוף, מוסד, קרן ותאגיד שהכנסת החליטה שהם נתונים לביקורת המדינה – המפלגות השונות, מגן דוד אדום וחברת החשמל.
מתוקף תפקידו הייחודי כמפקח על ביצוע חוק מימון מפלגות (מאסדר), הוא רשאי להמליץ ליושב ראש הכנסת על הטלת סנקציות כספיות על מפלגות שלא פעלו כשורה.
במסגרת משרד מבקר המדינה פועלת הוועדה למתן היתרים, שהוקמה בשנת 1980, ותפקידה לבחון בקשות של שרים וסגני שרים לחריגה מכללי האתיקה שנקבעו להם.
לאורך שנות פעילות מבקר המדינה נחשפו שחיתויות וליקויים רבים, שהובילו לתיקון בעיות ולענישה, כולל הרשעתם של אישים בכירים בפוליטיקה המקומית - אהוד אולמרט, אריה דרעי, צחי הנגבי ועמרי שרון - בעקבות ליקויים שנתגלו בדוחות המבקר.
מבקר המדינה חייב בהכנת חוות דעת בעניינים בתחום אחריותו לבקשת הכנסת, ועדות והממשלה. בשנים 2010–2024 לא התקבלו בקשות מהממשלה ומהכנסת, למעט בקשות ספורות מהוועדה לענייני ביקורת המדינה.
סמכויות > הפולמוס על מבקר המדינה כ"נציב זכויות האדם" במדינת ישראל

במאמר שפורסם בתחילת 2019 בכתב העת "השילוח" הובאו דברי אישים בכירים במשרד המבקר ומספר משפטנים בכירים, בראשם אהרן ברק ואחרים, מהם עולה כי בסוף העשור השני של המאה ה-21 התעצמה מגמה לפיה תפקידו של מבקר המדינה אמור להיות גם "נציב זכויות האדם" של מדינת ישראל. עם זאת, נטען כי מהלך זה דומה בהיקפו למהפכה החוקתית, משולל זכות חוקית, יפר את האיזונים בין הרשויות ויפגע באמון הציבור ובתפקודו של מוסד מבקר המדינה.
באפריל 2019 פורסם בעיתון מקור ראשון כי במדריך חדש ששמו "תחומי פעילות של מוסד ביקורת המדינה", המגבש באופן רשמי את סמכויות ונוהלי המבקר, כתבו אנשי המבקר שפירא כי "הדגשים והגישות של ביקורת המדינה השתנו לאורך השנים. בעבודת הביקורת מושם דגש על שמירת זכויות הפרט וערכי הדמוקרטיה במדינת ישראל, תוך בחינת פעולות הרשות המבצעת על בסיס אמות המידה החוקתיות הבאות לידי ביטוי בחוקי היסוד בדבר זכויות האדם".
במקביל פרסם מרכז מינרבה לזכויות האדם הפועל באוניברסיטה העברית, דו"ח העוסק בהקמת מוסד זכויות אדם מדינתי בישראל, ובו נבחן, בין השאר, משרד מבקר המדינה והתאמת פעילותו לעקרונות פריז (אנ'). בשל היעדרו של מנדט מפורש, בלשון החוק, המטיל על מבקר המדינה את האחריות לשמירה על זכויות האדם, קוראים מחברי הדו"ח לשינויים שיעגנו את מעמדו של מבקר המדינה כנציב זכויות האדם בהתאם לעקרונות פריז: תיקון חוק יסוד: מבקר המדינה, קביעת הנחיות פנימיות במשרדו, מינוי מומחים לדיני זכויות אדם בינלאומיים במשרד, קיום קשרים עם מוסדות מדינתיים אחרים בנושא, ועוד.
בתגובה לטענות נאמר כי "חוק יסוד מבקר המדינה קובע ש'מבקר המדינה יבחן את חוקיות הפעולות'... וחוקיות הפעולות זה חוקי היסוד של המדינה". נטען גם שמדיניות זו מסתמכת על אמנות שאשררה הממשלה, ועל פרשנויות שניתנו "לזכות לכבוד" בבית המשפט העליון. עוד הוזכר כי אין למבקר המדינה סמכות לבטל חוקים והעיסוק בזכויות אדם הוא "כיפת ברזל למדינה".
מינוי וארגון

המבקר נבחר על ידי הכנסת בהצבעה חשאית לתקופת כהונה אחת של שבע שנים, ובאפשרותה גם להדיחו מתפקידו והיא אף קובעת את שכרו – בהחלטת ועדת הכנסת. כדי להבטיח את אי-תלותו ברשות המבצעת, שעליה הוא מפקח, תקציבו נקבע על פי הצעת המבקר עצמו על ידי ועדת הכספים של הכנסת, ולא על ידי משרד האוצר. כמו כן, המבקר אחראי בפני הכנסת בלבד – מקיים עמה קשרים והתיעצויות, ופעמיים בשנה – מגיש לה דין וחשבון על ממצאיו כפי שנתגלו בתוך תהליך הביקורת הנמשך, לעיתים, מעבר לשנה אחת, וכן המלצותיו לתיקון הליקויים ולמניעת הישנותם בעתיד. הדו"ח מוגש לידי יושב ראש הכנסת וליושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, ועוד בטרם פרסומו – ליו"ר ועדת השרים לענייני ביקורת ולגופים המבוקרים, כדי שיוכלו לתקן את מה שהמבקר המליץ לתקן.
כדי להעביר את מבקר המדינה מתפקידו נדרשת הצבעה בכנסת שבה יושג רוב של שלושה רבעים מחברי הכנסת (סעיף 13(2) לחוק יסוד: מבקר המדינה).