stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיוז
סגנון מוזיקלי > ליריקה

מילות השירים המוקדמים של מיוז עסקו במערכות יחסים, ניכור חברתי, ובקשיים שנתקלה הלהקה כשניסה להתבסס בעיר מגוריה. עם זאת, עם התקדמות הלהקה, נושאי השירים הפכו לשאפתניים יותר ועסקו במדע בדיוני, תאוריות קשר, פחד מפני האבולוציה של הטכנולוגיה, חזון אחרית הימים, מלחמות וסדר עולמי חדש לאחר מהפכה עולמית.
ספרים שהשפיעו על מילות השירים כוללים את 1984 של ג'ורג' אורוול

, שטיפת מוח - המדע של שליטה במחשבה של קתלין טיילור, על מרחב של מיצ'יו קאקו

וכוכב הלכת ה-12 של זכריה סיטשין
.
מסרים חידתיים

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
ברבים מאלבומי מיוז, במיוחד ב-Origin of Symmetry, ניתן למצוא מסרים מוזרים וחידתיים שנשלחים על ידי הלהקה במגוון דרכים.
הלהקה יצרה משחק "חפש את המטמון" ענק, הכולל אנגרמות המצביעות על שיטות פענוח מורכבות יותר כצופן קיסר והדמיה של האניגמה. מספר מעריצים נענו לדרישות הרמזים, דבר שהתבטא בכתיבת הססמאות על גופם וצירוף תמונה לדואר אלקטרוני - רק ארבעה זכו לתגובה.
חברי הלהקה

מת'יו בלאמי - שירה, גיטרה, פסנתר, קלידים, קיטר.
כריס וולסטנהולם - שירת ליווי, גיטרה בס, קלידים, מפוחית.
דומיניק האוורד - שירת ליווי, תופים, כלי הקשה, סינתיסייזר.
מורגן ניקולס - גיטרה, קלידים, סינתיסייזר.
דיסקוגרפיה

| שם אלבום | שנת יציאה |
| --- | --- |
Showbiz: 1999
Origin of Symmetry: 2001
Absolution: 2003
Black Holes and Revelations: 2006
The Resistance: 2009
The 2nd Law: 2012
Drones: 2015
Simulation Theory: 2018
Will of the People: 2022
מיני אלבום
1998 - Muse
1999 - Muscle Museum
2000 - Random 1-8
הופעה חיה
2008 - HAARP
אוספים
2002 - Hullabaloo Soundtrack
הערות שוליים

↑  "Interview with SAFTA JAFFERY, A&R/manager/publisher for Muse". HitQuarters. אורכב מ-המקור ב-2014-04-20. נבדק ב-2020-06-09.
↑  Billboard 28 Aug 1999'.' Retrieved 20 November 2010.
↑  SPIN Sep 2009. Retrieved 20 November 2010.
↑  Lily Allen, Muse Soar To No. 1 On U.K. Charts Billboard.com
↑  "Muse – Black Holes & Revelation". Music Charts. αCharts.
↑  "IFPI Platinum Europe Awards – 2009". News. IFPI. 2006.
↑  Muse Bask In First Grammy Win, Make Plans For Kid-Friendly Album
↑  אורי זר אביב, סינגל של "מיוז" נבחר לשיר הרשמי של האולימפיאדה, באתר הארץ, 28 ביוני 2012
↑  Keith Caulfield, Muse Earns Its First No. 1 Album on Billboard 200 Chart, Billboard, ‏17 ביוני 2015
↑  "Muse – 'The Resistance'". rocksound.tv.
↑  Gloomy moods. Herald Sun (13 July 2006)
1 2  muse : archives | microcuts.net | September 2000. microcuts.net.
↑  Interview with Muse TNT. Retrieved 8 November 2011
↑  "Muse – Intergalacticists Stride Our World". musicomh.com.
↑  Masters, Tim (13 באוקטובר 2009). "Queen star May hails Muse album". BBC News. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  http://www.musewiki.org/images/Q_2000-11_c.jpg
↑  New Muse album 'inspired' by 1984 BBC. Retrieved 8 November 2011
↑  The Making of Origin of Symmetry. Xfm. 8 November 2011
↑  Muse: The band who fell to earth The Independent.
| מיוז |
| --- | --- | --- |
מת'יו בלאמי • כריס וולסטנהולם • דומיניק האוורד • מורגן ניקולס
| אלבומים | Showbiz‏ • Origin of Symmetry‏ • Absolution‏ • Black Holes and Revelations‏ • The Resistance‏ • The 2nd Law‏ • Drones‏ • Simulation Theory‏ • Will of the People |  |
| אלבומי הופעה | Hullabaloo‏ • HAARP‏ • Live at Rome Olympic Stadium |  |
| אוספים | Hullabaloo Soundtrack |  |
קטגוריה:מיוז • פורטל:רוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007408419605171  BIBSYS: 5068652  BnF: cb140286628 (data)  GND: 10112234-2  ISNI: 0000 0000 9496 2032  LCCN: no99089194  MusicBrainz: 9c9f1380-2516-4fc9-a3e6-f9f61941d090  NKC: xx0031781  SUDOC: 077441850  VIAF: 139880120   WorldCat (עם VIAF): 139880120 
הלוגו של מיוז, שולב מאז הוצאת המיני אלבום, "מיוז", בשנת 1998
מת'יו בלאמי, סולן הלהקה, בהופעה
מיוז מבצעת את "Starlight" בפסטיבל לידס, בשנת 2006
מיוז מבצעת את "Resistance" במהלך הופעה בבירמינגהאם בנובמבר 2009
מיקלוש ארדיי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 ביולי 1928 בודפשט, ממלכת הונגריה 
 פטירה:  22 במאי 1986 (בגיל 57) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 בן או בת זוג:  Zsuzsa Szenes (1951–?) 
 צאצאים:  Dániel Erdély 
 אתר רשמי
 
מיקלוש אֶרְדֵיי (בהונגרית: Erdély Miklós; בודפשט, 4 ביולי 1928 – בודפשט, 22 במאי 1986) היה אדריכל, סופר, משורר, אמן חזותי, במאי קולנוע, תאורטיקן יהודי-הונגרי.
קורות חיים

מיקלוש ארדיי נולד במשפחה יהודית ובתחילת שנות הארבעים היה חבר בקבוצת הצופים מס' 311 שפעלה במסגרת הקהילה היהודית של בודה. החברים בקבוצת הצופים הזו ששמה היה "ורשמרטי" כללו גם את מיקלוש סאבולצ'י, דיולה ארשי ואישטוואן ארשי. ארדיי שרד את שואת יהודי הונגריה בבודפשט ואחרי מלחמת העולם השנייה בשנת 1946, החל ללמוד פיסול באוניברסיטה ההונגרית לאמנויות יפות בהדרכת הפסל המפורסם שטרובל ז'יגמונד קישפלודי (הו'), אך המאסטר שלו היה בראייתו דז'ה בוקרוש בירמן, אצלו למד שיעורי אמנות גם באופן פרטי. בשנים 1947–1951 למד גם אדריכלות והנדסה באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה. במרד ההונגרי של 1956 הוא היה היוזם ואחד ממובילי הפעולה הבלתי נשכחת "כסף ללא שמירה ברחוב" ("טוהר המהפכה שלנו מאפשר לאסוף בדרך זו כספים עבור משפחות המרטירים שלנו [במרד]. אגודת הסופרים ההונגרים”). בשנת 1963 פנה לאוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע, התקבל, אך לא הצליח להתחיל את לימודיו.
הוא ערך מסעות לימודים למקומות רבים כגון: פריז, לונדון, ירושלים וכן לבלגיה, ולארצות הברית. בשנים 1961–1962 השתתף בשחזור טירת בודה כאדריכל ב"משרד האדריכלות הממשלתית לבנייני ציבור" (הו'). הוא קיבל עבודה ב"חברת תעשיית חומרי הבניין של בודפשט" (Budapesti Építőanyagipari Vállalat), פיתח את הטכניקה של פסיפסי צילום שמאז ואילך הבטיחו את פרנסתו באמצעות העסק הייזמי הקטן שלו בשם MURUS. בשנת 1971, יחד עם טמאש ויג זכה בפרס הראשון עם מה שנקרא "עץ החיים" (Életfa) במכרז על האנדרטה שתוקם לרגל יום השנה האלף להפיכתה של סקשפהרוואר לעיר, אך היישום לא הושלם.
בנוסף לז'אנרים מסורתיים של אמנות יפה, ארדיי היה נציג משמעותי של:
"אמנות הפעולה" שהיא כיוון של אמנויות שאינן שואפות בראש ובראשונה ליצור את אובייקט האמנותי, אלא יוצרות אמנות אקשן שאמנם מתרחשת לאורך זמן, אך היא חד פעמית (בלתי ניתנת לחזור עליה) ומבוססת על שיתוף פעולה ופעילות משותפת בין האמן לבין הקהל.
האמנות הסביבתית (environtment)
האמנות המושגית
כאמן אוונגרד בעל אוריינטציה תאורטית, במאי קולנוע וסופר, הוא עסק באפשרויות הביטוי החדשות של צורות אמנות שונות אלו, בפעילות האמנותית עצמה ובניתוח שלה. תפיסתו את האמנות הייתה ממוקדת במדיה. בשנות ה-50 ארדיי מצא את האווירה שהעניקה לו השראה בקרב האמנים בדימוס של בית הספר האירופי כגון לאיוש ברטה ואחרים. באותה התקופה הכיר את יאנוש פילינסקי ואת שאנדור אלטוריאי. באמצע שנות ה-60 הוא הכיר כמה אמנים חשובים ודרכם את מגמות האמנות: ההפנינג והשטף. עם זאת, מיקלוש ארדיי פנה לאמנות המושגית.
בשנת 1974 הוא קיבל את "פרס לאיוש קשאק".
תערוכותיו > קבוצתיות (מבחר)

1970 – תערוכת R, בניין R-בניין האוניברסיטה הטכנולוגית של בודפשט, בודפשט
1971 - הביאנלה של פריז, פריז
1971 - Kunstzone, מינכן
1972 - סט. ז'ובי – יובאנוביץ’ – לקנר – מיקלוש – פאואר – טוט, ג' פוקסל, ורשה
1972 – שבוע ישיר, תערוכת הקפלה בלטונבוגלאר
1973 – תערוכת קופרניקוס, אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה, בודפשט
1973 – תערוכת הקפלה של בלטונבוגלאר עם סט. ז'ובי – יובאנוביץ’ – לקנר – מיקלוש – פאואר – טוט, ג' פוקסל,
1973 - טקסטים. תערוכת שירה ניסיונית בינלאומית.
1973 – Aspekten van Hedendaagse Hongaarse Kunst, T'Hoogt, אוטרכט
1974 – תמונה/שירה, מועדון האמנים הצעירים, בודפשט
1974 - 4. Triennale ציור, M. Architektury, ורוצלב
1975 – 1976 – מונטאז' (אורגן על ידי מיקלוש ארדיי), מועדון האמנים הצעירים, בודפשט
1976 - Mőbiusz (אורגן על ידי מיקלוש ארדיי), מועדון האמנים הצעירים, בודפשט
1976 - יצירתיות-ויזואליות. הצגת העבודות של תרגילי יצירתיות, Józsefvárosi Galéria, בודפשט
1976 - תערוכה - צילום/אמנות, מוזיאון לאיוש הטווני, הטוון
1977 - צילום קונספטואלי מזרח אירופאי, Technische Hochschule, איינדהובן
1978 - שירה חזותית בטון מזרח אירופי, ואן גוך מ', אמסטרדם, S'Hertogenbosch Modern M. (NL)
1978 - טריאנלה הבינלאומית החמישית לציור, M. Architektury, ורוצלב
1978 - INDIGO - רישומי פחם
1979 – תערוכות "INDIGO" במרכז התרבות MOM, בודפשט
1979 - פוטוגרמות, אולם התערוכה רובע 8, בודפשט
1979 - יצירות ומילים, דה אפל, Fundatie Kunsthuis, אמסטרדם
1979 – טקסטיל – ללא טקסטיל, מועדון אמנים צעירים, סדנת יצירה ולמי, ולם
1980 – נטיות 1970–1980, אמנות חדשה ב-1970, גלריה אובודה, בודפשט
1980 – תוכנית תעשייתית 1968–1980
1980, 1982 - ציור, גלריה פץ', פץ'
1980 - Prospekt 80/1., 6 אמנים הונגרים, M. van Hegendaagse Kunst, גנט
1980 – תערוכת רישום, הגלריה הלאומית ההונגרית, בודפשט
1980 - Künstler aus Ungarn, Kunsthalle, Wilhelmshaven
1980 - INDIGO - Aquarell, מכללת Bercsényi, בודפשט
1981 – נטיות 1970–1980 6., נטיות קשות ורכות, פוסט-קונספטואליות, גלריה אובודה, בודפשט
1981 - ליין, גלריית Pécs, Pécs
1982 - III. Biennale Photo Esztergom, מוזיאון הטירה, אסטרגום
1983 – קולנוע/אמנות, גלריה בודפשט, בודפשט
1983 - תערוכת קורס הציור של קבוצת INDIGO, המוזיאון לאמנויות יפות, בודפשט
1983 - האוונגרד מת, מכללת ברצ'ני, בודפשט
1984 - הונגריה יכולה להיות שלך! מועדון אמנים צעירים, בודפשט
1984 - Orwell und die Gegenwart, Museum des 20. Jahrhunderts, וינה
1984 - מצויר טרי, מוזיאון ארנסט, בודפשט
1985 - 4. B. der Europäischen Grafik, באדן-באדן
1985 – 101 נושאים. אמנות חפצים בהונגריה, גלריית אובודה, בודפשט
1985 – אלבום אודיו, Városliget Art Ice Rink, בודפשט
תערוכותיו > לאחר מותו

1986 – Pillanatkép/Magyar festők három nemzedéke, Neue Galerie am Landesmuseum Joanneum, Graz, Műcsarnok, Budapest
1986 – Eklektika '85, Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
1986 – 1987 – Aspekte ungarischer Malerei der Gegenwart, Erholunghaus der Bayer AG, Leverkusen, Stadthalle Hagen, Stadthaus Galerie, Münster
1987 – Szövegek. Kép-vers/Vers-kép, Petőfi Irodalmi Múzeum, Budapest
1987 – Mágikus művek, Budapest Galéria Lajos u., Budapest
1987 – Régi és új avantgárd (1967-75). A huszadik század magyar művészete, Csók Képtár, Székesfehérvár
1988 – Expressiv. Kelet-európai művészet 1960-tól, Museum Moderner Kunst/Museum des 20. Jahrhunderts, Bécs, Hirshhorn Museum and Sculpture Garden, Washington
1988 – Hommage à Iparterv I., Fészek Galéria, Budapest
1989 – Hommage à Iparterv III., Fészek Galéria, Budapest
1989 – Szimmetria, Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
1989 – Más-kép, Ernst Múzeum, Budapest
1989 – Az avantgárd vége 1975-1980. A huszadik század magyar művészete, Csók Képtár, Székesfehérvár
1990 – Ressource Kunst/Erőforrások, Műcsarnok, Budapest
1991 – Kortárs képzőművészet. Válogatás a Ludwig Múzeum és a Magyar Nemzeti Galéria gyűjteményéből, Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
1992 – Free Worlds • Metaphors and Realities in Contemporary Hungarian Art, Art Gallery of Ontario
1992 – Hatvanas évek. Új törekvések a magyar képzőművészetben, Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
1992 – 1993 – Das offene Bild. Aspekte der Moderne in Europa nach 1945, Westfälisches Landesmuseum Münster, Museum der bildenden Künste, Lipcse
1993 – A gondolat formái I-II., Óbudai Társaskör Galéria, Óbudai Pincegaléria, Budapest
1993 – 3x4 (Altorjay Gábor, St. Auby Tamás), Artpool Művészetkutató Központ, Budapest
1994 – 80-as évek – Képzőművészet, Ernst Múzeum, Budapest
1994 – Több mint tíz, Ludwig Múzeum, Budapest
1996 – Figure – Form – Fantasy. An overview of the recent decades of Hungarian art, The Contemporary Art Centre of Vilnius, Litvánia
1996 – Viszontlátásra! (Marcel Duchamp magyarországi hatásai), Budapest Galéria, Lajos u., Budapest
1996 – 1998 – A művészeten túl, Ludwig Múzeum, Neue Galerie, Graz, Antwerpen
1997 – Diaszpóra (és) művészet, Zsidó Múzeum, Budapest
1998 – A magyar neoavantgarde első generációja 1965–1972., Szombathelyi Képtár, Szombathely
1999 – Global Conceptualism. Points of Origin 1950s–1980s, Queens Museum of Art, New York
תערוכותיו > תערוכות יחיד (מבחר)

1977 - ירוק נסתר (סביבה), מרכז התרבות יוקאי, בודארש
1980 - לזכר מועצת כלצדון (סביבה), מכללת ברצ'ני, בודפשט
1980 – 1981 – ייצוב (התקנה), G. Savremene Umjetnosti, זאגרב
1981 - סכנה (סביבה), התשיעי. מפגש קרקוב, Pawilon Wystawowy, קרקוב
1983 - G. Arte Verso, גנואה
1985 – דירתה של מגדולנה צ'וטק, וינה
1986 - תערוכת אוסף מיקלוש ארדיי, גלריה אובודה, בודפשט
תערוכותיו > לאחר מותו

1987 – Tribute to Miklós Erdély, Millennium Film Workshop Inc, New York
1991 – Erdély Miklós (1928–1986), Csók Képtár és Szent István Király Múzeum, Székesfehérvár
1992 – Miklós Erdély. Opere dagli anni '50 al 1986, G. Spicchi dell'Est, Róma
1994 – Önösszeszerelő délutánok, Artpool Művészetkutató Központ, Budapest
1998 – Erdély Miklós (1928–1986) életműkiállítás + INDIGO, Műcsarnok, Budapest
יצירותיו > ספריו

כווץ ; סדנה הונגרית, פריז, 1974 (דומה: 1991)
כרך שני ; מערכת סדנה הונגרית; סדנה הונגרית, פריז-בודפשט, 1991
כתבי אמנות. לימודי תורת האמנות נבחרים; הפקולטה לאמנויות יפות, בודפשט, 1991 ( מסמך )
לגבי סרטים. כתבי תורת קולנוע, תסריטים, תוכניות סרטים, ביקורות. כתבים נבחרים II. ; Balassi–BAE Sustained Wave–Intermedia, Bp., 1995 ( Sustained Wave )
יצירותיו > סרטיו

1974, 1988 - Partita, 1974 (עותק סטנדרטי: 1988 Balázs Béla Studio K-Section)
1977 - העתקי חלומות
1979, 1981 - גרסה, 1979 (עותק רגיל: 1981 סטודיו Balázs Béla)
1981, 1988 - רכבת, 1981 (עותק סטנדרטי: 1988 Balázs Béla Studio K-Section)
1985 - הוצאה להורג אביבית, 1985 (סטודיו בלה באלאז')
מפרץ ארטיינס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידות
 אורך:  6.2 קילומטר
 רוחב ממוצע:  14 ק"מ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  65°01′00″S 61°11′00″E﻿ / ﻿65.016666666667°S 61.183333333333°E﻿ / -65.016666666667; 61.183333333333
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ ארטיינס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ ארטיינס
 
מפרץ ארטיינס או מפרץ ארטאנס (באנגלית: Artanes Bay; בבולגרית: залив Артанес) הוא מפרץ רחב בחוף אוסקר השני בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
רוחבו של המפרץ 14 קילומטרים. עומקו של המפרץ 6.2 קילומטרים.
המפרץ מצוי בין כף פיירווד'ר ממערב, לנקודת שיוור ממזרח.
היסטוריה > גילוי המפרץ

המפרץ נוצר בעקבות היווצרות השבר במדף הקרח לארסן בשנת 2002, ובשל נסיגת קרחון רוגוש.
המפרץ מופה לראשונה בשנת 2012.
היסטוריה > מקור השם

המפרץ נקרא על שמו של היישוב העתיק ארטיינס (Artanes) בצפון מערב בולגריה.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של בולגריה
1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
מסע ישראלי

| --- | --- |
 שמות קודמים:  מסע ישראלי – מבראשית
 תחום:  תוכניות חינוך
 מטה הארגון:  זאב טור סיני 1, 9717301, ירושלים, ישראל ישראל
 מקום פעילות:  פריסה ארצית
 מייסדים:  אורי כהן, תנועת "מבראשית" לשעבר
 נשיא:  אליעזר שקדי
 מנכ"ל:  אורי כהן
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס יו"ר הכנסת לאיכות חיים (2019), פרס ישראל ליזמות חינוכית וחברתית (2020), השאת משואה בטקס הדלקת המשואות ה-72 על ידי מנכ"ל הארגון – אורי כהן (2020), הכרה ב'מסע ישראלי' כארגון מייעץ לאו"ם בנושא זהות (2021)
 https://www.masaisraeli.co.il/
 
עמותת מסע ישראלי (נקראה בעבר גם "מבראשית", באנגלית: I Belong Israel) היא ארגון המפעיל תוכנית חינוכית לגיבוש וחיזוק הזהות האישית היהודית, הציונית והישראלית בקרב בני נוער וחיילים ישראלים. את המסע מארגנת עמותת "מסע ישראלי". התוכנית החינוכית גובשה במשותף עם אגף של"ח וידיעת הארץ במשרד החינוך ועם חיל החינוך והנוער בצה"ל.
על פי מארגני הפרויקט, מאז הקמתו בשנת 2005 ועד היום[דרושה הבהרה], השתתפו בפרויקט כ-150,000 תלמידי כיתות י"א מבתי ספר תיכוניים ממלכתיים וכן מפנימיות, כפרי נוער ועוד. במסגרת צה"ל השתתפו במסע ישראלי כ-20,000 חיילים. עד 2017 העמותה נקראה עמותת מבראשית (מייסודו של הרב מרדכי אלון) ופעלה בנוסף לפעילות מסע ישראלי להעמקת זהות יהודית בבתי ספר וגנים.
מהלך המסע

המסע הישראלי מתנהל במגוון אתרים הקשורים בגיבוש הזהות היהודית והציונית ומלווה בסדרה של מעגלי דיון העוסקים בזהות הישראלית והיהודית בשרשרת הדורות. המשתתפים במסע עוברים סדרת חוויות מעצבות זהות, דרך מפגשים עם אנשים, מסלולים ואתרים.
התוכנית החינוכית של המסע מבוססת על תנועה בציר גאוגרפי, מקצות הארץ עד ירושלים דרך שפלת יהודה, ובהתאמה לציר הגאוגרפי נבנה ציר רעיוני העוסק בשישה מעגלי זהות: אני, הקבוצה, החברה, העם, הארץ ומדינת ישראל. המשתתפים בוחנים את הזדהותם עם כל אחד ממעגלי הזהות. למסע קודמים מפגשי הכנה, ולאחריו נערכים מפגשי סיכום.
הרכב יום במסע

לימוד – "נץ קפה", עם הנץ החמה. חיבור ראשוני אל נושא "המעגל" של היום דרך לימוד של טקסט מארון הספרים היהודי המורחב.
חוויה – פעילות, מפגש או מסלול הליכה חווייתי המפגיש את המשתתפים עם נושא היום בשטח.
עיבוד – "המעגל המרכזי" – המשתתפים מתאספים במעגל שיח שבו הם מבררים את חיבור שלהם לנושא היום.
סיכום – "מעגל סיכום יום" – יחידה המסכמת את חוויות היום ופותחת את יום המחרת. בכל ערב מתקיימת גם פעילות הפגתית ערכית המתאימה לנושא היום.
ששת מעגלי הזהות

ששת ימי המסע מתקדמים מן הראשוני והבסיסי אל המורכב והעמוק:
מעגל "אני ועצמי": היום הראשון עוסק בבחינת זהותו האישית של המשתתף תוך בירור הכוחות הטמונים בו ומגבלותיו, במטרה להביא לחיזוק אמונתו בעצמו ובייחודו כפרט. היום נפתח לרוב במכתש רמון, במדבר יהודה או בכרמל. ביום זה המשתתפים צועדים במסע של עשרות קילומטרים המסתיים בלינת שטח ובישולי שדה.
מעגל "אני והקבוצה": היום השני במסע מטרתו יצירת מערכת גומלין של שותפות, נתינה, קבלה ומנהיגות. מתחדדת ההבנה כי כוחה של הקבוצה מעצים את מימושו העצמי של כל אחד מחבריה. ביום זה המשתתפים לוקחים חלק בפעילות O.D.T[דרושה הבהרה] הכוללת משימות אתגר קבוצתיות.
מעגל "אני והקהילה": היום השלישי במסע עוסק בפיתוח תחושת האחריות כלפי החברה והקהילה, תוך הבנה כי הצלחת תהליכים קהילתיים תלויה באחריות אישית לעשייה חברתית. במהלך יום זה מבקרים התלמידים בערי פריפריה (דימונה, קריית גת, עפולה ועוד), מתנדבים בארגוני חסד, חינוך ורווחה וכן נפגשים עם מנהיגים חברתיים.
מעגל "אני והעם בארץ": היום הרביעי במסע עוסק בבירור הקשר של עם ישראל לארץ ישראל תוך הבנת שורשינו כעם. ביום זה המשתתפים מגיעים לשפלת יהודה והרי ירושלים, ומסיירים באתרים תנ"כיים, אתרים היסטוריים ואתרי מורשת קרב מקום המדינה.
מעגל "אני והמדינה": היום החמישי של המסע עוסק בחיזוק ההבנה כי מימושו של הקשר בין עם ישראל לארץ ישראל בא לידי ביטוי בקיומה של מדינת ישראל. ביום זה מבקרים התלמידים באתרים בירושלים, כמו הר הרצל ויד ושם.
מעגל "אני והיהדות": היום השישי במסע עוסק בהבנת משמעותה של היהדות. ביום זה המשתתפים עולים לכותל המערבי בירושלים בסמוך לכניסת השבת. ביום זה בוחנים המשתתפים את חיבורם לזהות היהודית ואת משמעות היותם חלק משרשרת הדורות של העם היהודי.
ראו גם

פרויקט תגלית
פרויקט מסע ישראל (ארגון מסע)
החוויה הישראלית
לקריאה נוספת

גד יאיר, מסע ישראלי, ידיעות ספרים, 2017
אליעזר שקדי, למה מי זה מייקל?!, ידיעות ספרים, 2021, הפרק "מסע של תקווה", עמ' 150–153.
הערות שוליים

1 2  I Belong Israel
↑  עמותת מסע ישראלי – חיבור, דרך, ארץ, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  אודות הפרויקט באתר "מסע ישראלי"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312393305171 
מעגל שיח במסע ישראלי
מנהל מערכות מידע

מנהל מערכות מידע או מנהל מערכות מידע ראשי (מנמ"ר באנגלית Chief Information Officer או בראשי תיבות CIO) בארגון הוא האחראי על עיצוב אסטרטגיית המחשוב של החברה כך שתתמוך בפעילות העסקית. למנמ"ר אחריות כוללת על מערכות מידע בארגון, והוא חבר בהנהלה הבכירה ומדווח ישירות למנהל הכללי. הוא אחראי על מתן שירותי טכנולוגיית מידע למשתמשים במערכות המידע של הארגון (משתמשים פנימיים וחיצוניים), ולתהליכי הפיתוח, ההקמה והתחזוקה של מערכות התשתית והיישומים (אפליקציות). תחום האחריות של המנמ"ר כולל ניהול עובדים וספקים, עבודה מול עמיתים בארגון, וכל זאת תחת דרישות ההנהלה להשגת היעדים במסגרות התקציב והזמנים שנקבעו להם. המנמ"ר גם אחראי על כתיבת מסמכי מדיניות חברה, כתיבת נהלים ויישומם, אבטחת מידע, ויכולת התאוששות טכנולוגית מאסון.
בראשית ימי המחשוב שירתו מערכות המידע הארגוניות רק משתמשים בארגון, כחלק מהשירותים הנחוצים לתפעול הארגון: ניהול משאבי אנוש, ניהול כספים, ניהול מלאי וכדומה. עם התפתחות האינטרנט נפתחו מערכות המידע הארגוניות גם ללקוחות הארגון, מצב שהגביר את חשיפתן לאוכלוסייה גדולה של משתמשים ואת חשיבותן האסטרטגית. שינוי זה הביא לחיזוק משמעותי במעמדו של המנמ"ר. דוגמה מובהקת היא בנק, שמערכות המידע שלו, שבאחריות המנמ"ר, משרתות גם את לקוחותיו. בארגונים המבוססים על עבודה מקוונת, כגון בורסה לניירות ערך או עסק של מסחר אלקטרוני, שיבוש במערכות המידע משתק כליל את פעילות הארגון. מצב זה גורם להקצאת משאבים רבים למנמ"ר, על מנת להבטיח פעילות תקינה של הארגון.
ראו גם

מנהל טכנולוגיות ראשי
מנהל תשתיות מחשוב
ארכיטקט תוכנה
מדען ראשי
מסגד אורטאקוי

| --- | --- |
מסגד אורטאקוי וגשר הבוספורוס
מסגד אורטאקוי וגשר הבוספורוס
 מידע כללי
 סוג:  מסגד
 על שם:  אבדילמג'יט הראשון 
 כתובת:  Mecidiye 
 מיקום:  איסטנבול
 מדינה:  טורקיה טורקיה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1856
 תאריך פתיחה רשמי:  1856 
 אדריכל:  קרפט באלייאן 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות עות'מאנית 
 קואורדינטות:  41°14′56″N 29°08′13″E﻿ / ﻿41.249°N 29.137°E﻿ / 41.249; 29.137
  (למפת איסטנבול מוגדלת) מסגד אורטאקוי(למפת איסטנבול רגילה) מסגד אורטאקוי
 
מסגד אורטאקוי (בטורקית: Büyük Mecidiye Camii או Ortaköy Camii) הוא מסגד השוכן בשכונת אורטאקוי שברובע בשיקטש בעיר איסטנבול שבטורקיה. שמו הרשמי של המסגד הוא "המסגד הקיסרי הגדול על שם הסולטאן אבדילמג'יט הראשון".
המסגד הראשון במקום נבנה במאה ה-18, והמבנה הנוכחי הוקם בהוראת הסולטאן אבדילמג'יט הראשון בשנים 1854–1856. המסגד הוקם על גדת הבוספורוס, והוא מהווה יעד תיירותי פופולרי בעיר.
האדריכל הטורקי ממוצא ארמני, ניגואוס בליאן (Nigoğos Balyan; בנו של האדריכל אשר תכנן את ארמון דולמאבהצ'ה), תכנן את המסגד בסגנון הבארוק. פנים המסגד מקושט ברישומי קליגרפיה, בין היתר, מעשי ידיו של הסולטאן אבדילמג'יט הראשון, אשר היה אומן בתחום זה. המסגד תוכנן כך שחלונותיו הרחבים והגדולים יקלטו אל תוכם את השתקפות האור המגיעה ממי הבוספורוס.
מפרץ ארבוס (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק במפרץ בצידו המערבי של האי רוס שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

צוללן ליד סלע הצבים במפרץ ארבוס
 מידע כללי
 מיקום:  בין כף אוונס וחצי האי האט פוינט, על צדו המערבי של האי רוס
 סוג:  מפרץ 
 מידות
 רוחב מרבי:  כ-21 ק"מ ק"מ
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  77°45′14″S 166°25′40″E﻿ / ﻿77.7539°S 166.427765°E﻿ / -77.7539; 166.427765
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ ארבוס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ ארבוס
 
מפרץ אֶרֶבּוּס (באנגלית: Erebus Bay) הוא מפרץ ברוחב כ-21 ק"מ, הממוקם בין כף אוונס וחצי האי האט פוינט, על צדו המערבי של האי רוס.
הר ארבוס חולש על המפרץ מצפון.
היסטוריה > גילוי המפרץ

המפרץ נחקר לראשונה בתחילת המאה ה-20 על ידי המשלחת הבריטית הלאומית לאנטארקטיקה (משלחת דיסקברי), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901–1904, בהנהגתו של רוברט פלקון סקוט.
היסטוריה > מקור השם

במסגרת המשלחת השנייה של סקוט, המשלחת הבריטית הלאומית לאנטארקטיקה (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910 – 1913, המפרץ קיבל את שמו הנוכחי. משלחת טרה נובה בנתה את מחנה המחקר שלה על כף אוונס.
סקוט נתן למפרץ את שמו.
המפרץ נקרא על שם הר ארבוס, המתנשא מעליו.
לקריאה נוספת

• GILLIAN L. HADLEY, JAY J. ROTELLA and ROBERT A. GARROTT, , Journal of Animal Ecology (2007) 76, 448–458, doi: 10.1111/j.1365-2656.2007.01219x
• LaRue, M.A., Rotella, J.J., Garrott, R.A. et al., , Polar  Biol 34, 1727 (2011). https://doi.org/10.1007/s00300-011-1023-0
• Rotella, J. (2018), , U.S. Antarctic Program (USAP) Data Center. doi: https://doi.org/10.15784/601125
• Cameron, Michael & Siniff, Donald. (2011), , Canadian Journal of Zoology. 82. 601-615. 10.1139/z04-025
• Jay Rotella & Robert Garrott, , Ecology Department, Montana State University
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10046644 
[
מלון גינוסר

| --- | --- |

מלון גינוסר לאחר שימור, 2022
 מיקום:  רחוב אלנבי 118 פינת שדרות רוטשילד 32 בתל אביב
 תמה:  מבנה בסגנון אקלקטי
 חדרים:  25
 קומות:  3 
 שמות קודמים:  "מלון בן נחום"
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1921
 אדריכל:  יהודה מגידוביץ ניצה סמוק (שיפוץ)
 תאריך שיפוץ:  2012
 קואורדינטות:  32°03′48″N 34°46′23″E﻿ / ﻿32.063303756152°N 34.773142039776°E﻿ / 32.063303756152; 34.773142039776
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) מלון גינוסר(למפת תל אביב רגילה) מלון גינוסר(למפת גוש דן רגילה) מלון גינוסר(למפת גוש דן מוגדלת) מלון גינוסר  he מלון גינוסרhe מלון גינוסרמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מלון גינוסר היה מלון הפאר הראשון בתל אביב, ממוקם ברחוב אלנבי 118 פינת שדרות רוטשילד 32 בלב העיר תל אביב.
המלון נבנה בשנת 1921 על ידי היזם שלמה פכטר, סוחר נעליים מאוסטרליה והמבנה הציבורי הראשון בתכנונו של האדריכל יהודה מגידוביץ. הקבלן היה שמואל וילסון האמריקני ששיתף פעולה עם מגידוביץ בבנית מבנים רבים אחרים שתוכננו על ידו.