stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגוע מיקוח
פיגועי מיקוח מפורסמים > אקילה לאורו

ב־7 באוקטובר 1985, חטיפת ספינת נוסעים אקילה לאורו, בידי ארבעה טרוריסטים חמושים מארגון "החזית לשחרור פלסטין" של אחמד ג'יבריל. החוטפים תבעו את שחרורם של 50 מחבלים שהיו כלואים בישראל, אך לאחר משא ומתן עזבו את הספינה בלא כלום, לא לפני שרצחו את אחד הנוסעים.
פיגועי מיקוח מפורסמים > אוטובוס האימהות

ב-7 במרץ 1988 חדרה לישראל ממצרים חוליה של שלושה מחבלים פלסטינים, אנשי פת"ח. הם חטפו רכב צבאי שהיו בו ארבעה קצינים בלבוש אזרחי. הקצינים, שלא היו חמושים, נמלטו מהרכב. המחבלים השתמשו ברכב הנטוש ונסעו לצומת ערוער שבנגב, שם השתלטו על אוטובוס, ואיימו לרצוח את נוסעיו, רובם עובדות של הקריה למחקר גרעיני (קמ"ג), בזה אחר זה אם לא ישוחררו אסירים פלסטינים מבתי הכלא בישראל. יחידת הימ"מ של משמר הגבול השתלטה על המחבלים והרגה אותם. בפיגוע נהרגו שתי נשים וגבר מעובדי הקריה למחקר גרעיני.
פיגועי מיקוח מפורסמים > תיאטרון מוסקבה

ב-23–25 באוקטובר 2002 - משבר בני הערובה בתיאטרון במוסקבה - 42 טרוריסטים השתלטו על כ-800 איש והחזיקו אותם כבני ערובה. כוון כנגד רוסיה - בפעולות החילוץ נהרגו יחד עם המחבלים 129 בני ערובה.
פיגועי מיקוח מפורסמים > בסלאן

ב-1–3 בספטמבר 2004 - משבר בני הערובה בבסלאן - יותר מ-1000 איש בני ערובה, בקרב בין כוחות רוסיים לבין המחבלים נהרגו 31 מחבלים אך גם 331 אזרחים ו-13 חיילים רוסיים - כוון כנגד רוסיה.
פיגועי מיקוח מפורסמים > המרכול בפריז

ב-9 בינואר 2015 - הפיגוע במרכול היהודי בפריז - מחבל השתלט על מרכול יהודי בפריז והחזיק בו בני ערובה למשך כמה שעות, מתוכם 4 נהרגו.
פיגועי מיקוח מפורסמים > טבח שבעה באוקטובר

ב-7 באוקטובר 2023 חדרו לישראל מרצועת עזה למעלה מאלף מחבלים מחמאס והחלו לרצוח ולחטוף ישראלים רבים, רובם אזרחים. בשני מקרים לפחות, באופקים ובקיבוץ בארי, התבצרו החוטפים עם בני ערובה וניהלו משא ומתן עם כוחות הביטחון במסגרת פיגוע מיקוח. כוחות ימ"מ, החטיבה הטקטית של משמר הגבול וצה"ל שחררו את 50 בני הערובה בקיבוץ בארי והרגו את 10 המחבלים החוטפים. באופקים ניהלה יחידת המשא ומתן של משטרת ישראל, בשיתוף כוחות מקומיים, משא ומתן עם המחבלים במשך כ-18 שעות, שבסופן כוח ימ"מ פרץ לדירה, שחרר את שני בני הערובה שהיו בדירה וחיסל את המחבלים החוטפים, 3 לוחמים נפצעו בפעולה.
תרופות אנטי-אפילפטיות

תרופות אנטי-אפילפטיות הן קבוצה מגוונת של תרופות המשמשות בטיפול בהתקפים אפילפטיים. כמו כן ישנו שימוש גובר והולך בתרופות אנטי-אפילפטיות בטיפול בהפרעה דו-קוטבית בעקבות דיווחים על כך שרבות מהן פועלות כמייצבות מצבי רוח. מטרת התרופות נוגדות הפרכוסים היא לדכא את הירי (שליחת פולסים חשמליים) המהיר והמוגזם של תאי עצב (נוירונים) שהוא הגורם להתחלת התקף. תרופה נוגדת פרכוסים יעילה תמנע את התפשטות ההתקף במוח ותציע הגנה נגד השפעות אקסיטוטוקסיות העלולות לגרום לנזק מוחי. אקסיטוטוקסיות (excitotoxicity, אנ') היא נזק או מוות של תאי עצב בעקבות חשיפה מוגברת לנוירוטרסמיטרים מסוימים, ובעיקר גלוטמט, הגורמת לפעילות יתר של התא. יש מחקרים הקובעים שתרופות נוגדות פרכוסים הן עצמן קשורות ל-IQ נמוך אצל ילדים, אך מחקרים אלה שנויים במחלוקת בהתחשב בסכנה שהתקפים אפילפטיים עלולים להציב בפני ילדים. תרופות נוגדות פרכוסים נקראות, בצורה מדויקת יותר, תרופות אנטי-אפילפטיות ולפעמים מכנים אותן תרופות נוגדות התקפים. בעוד שנוגדות פרכוסים הוא תיאור הולם של תרופות אנטי-אפילפטיות הוא לא מבחין בהבדל בין פרכוסים ואפילפסיה. התקפים לא אפילפטיים הם נפוצים למדי וסוגים אלה של התקפים לא יגיבו לתרופה אנטי-אפילפטית. באפילפסיה השטח בקורטקס הוא רגיש יתר על המידה וניתן לעיתים קרובות לאמת את הפגיעה על ידי EEG או MEG. תרופות אנטי-אפילפטיות עוזרות להפחית את הרגישות באזור זה ובכך למנוע התקפים אפילפטיים.
רוב המטרות המולקולריות של התרופות נוגדות הפרכוסים הן תעלות יונים ממותגות מתח בתעלות הנתרן ומרכיבים במערכת ה-GABA כולל קולטני GABAA, מובילי GAT-1 GABA ו-GABA טרנסאמינאז (אנזים). מטרות אחרות כוללות תעלות יונים ממותגות מתח בתעלות הסידן, SVA2A ו-α2δ.
מספר תרופות אנטי-אפילפטיות הראו תוצאות אנטי-אפילפטיות בסוגי אפילפסיה אצל בעלי חיים. ממצאים אלו מרמזים על כך שהן יכולות למנוע את ההתפתחות הצפויה של האפילפסיה או לעצור (ואף להפוך) את התפתחות האפילפסיה.
עם זאת, אף תרופה לא הוכיחה שהיא יכולה למנוע אפילפטוגנסיס (התפתחות אפילפסיה אחרי פגיעה, כגון פגיעת ראש) בניסויים בבני אדם.
אישור

השיטה הרגילה להשיג אישור עבור תרופה היא להראות את היעילות שלה בהשוואה לפלצבו, או שהיא יותר יעילה מאשר תרופה קיימת. במונותרפיה (כשנוטלים רק תרופה אחת) זה נחשב לא אתי לנהל ניסוי בפלצבו על תרופה חדשה בעלת יעילות לא וודאית. זאת משום שאפילפסיה שלא מטפלים בה חושפת את המטופל לסכנה גדולה, אפילו עד מוות. לכן, השימוש, בכמעט כל התרופות האנטי-אפילפטיות החדשות, הוא כתרופה נוספת. חולים שהאפילפסיה שלהם אינה נשלטת על ידי התרופות שלהם (כלומר, הם חסינים לטיפול) נבחרים על מנת לבחון אם הוספת התרופה תוביל לשיפור בתכיפות ההתקפים בהשוואה לפלצבו.
ברגע שיש ביטחון שהתרופה תהיה יעילה במונותרפיה נעשים ניסויים בהם משווים את התרופה לסטנדרט הקיים. להתקפים שמקורם מוקדי התרופה האופיינית היא קארבאמזפין. למרות השקתן של יותר מעשר תרופות חדשות מ-1990 אף אחת לא התגלתה כיעילה יותר מהקבוצה הישנה יותר הכוללת: קאראבמזפין, ולפוראט, (Sodium Valproate) ופניטואין. היעדר היתרון על טיפול קיים יחד עם היעדר ניסויים מבוקרים בפלצבו גורם לכך שרק מעט תרופות חדשות זכו לאישור ה-FDA לטיפול ראשוני במונותרפיה. אף על פי שאין אישור מה-FDA, הרי האקדמיה האמריקאית לנוירולוגיה והאגודה האמריקאית לאפילפסיה ממליצות על כמה מהתרופות החדשות האלה בתרופה מונותרפית ראשונה.
תרופות

ברשימה הבאה התאריכים בסוגריים הם המוקדמים ביותר בהם אושר להשתמש בתרופה.
תרופות > אלדהידים

פאראלדהיד (1882). אחת מהתרופות נוגדות הפרכוסים המוקדמות ביותר. משתמשים בה עדיין בטיפול בסטטוס אפילפטיקוס, במיוחד במקומות בהם אין אמצעי החייאה.
תרופות > אלכוהוליים ארומטיים אָליליים

סטיריפנטול (דיאקומיט Diacomit) (2001). לשימוש באפילפסיה מיוקלונית קשה בגיל הרך.
תרופות > ברביטורטים

ברביטורטים הן תרופות המאטות את מערכת העצבים המרכזית ולכן גורמות לקשת רחבה של תופעות לוואי מרוגע קל ועד הרדמה.
פנוברביטל (phenobarbital) (1912).
מתילפנוברביטל (Methylphenobarbital) (1935). ידוע בארצות הברית בשם מפוברביטל (mephobarbital) (1952). לא משווקת יותר בבריטניה.
מתרביטאל (Metharbital) (1952). לא משווקת יותר בארצות הברית ובבריטניה.
בארבקסאלקון (Barbexaclone) (1982). משתמשים בה רק במדינות אחדות באירופה.
פנוברביטל הייתה התרופה נוגדת הפרכוסים העיקרית מ-1912 עד פיתוחה של פניטואין ב-1938. משתמשים בפנוברביטל לעיתים נדירות בטיפול באפילפסיה אצל חולים חדשים משום שיש תרופות אחרות יעילות והן פחות מרדימות. משתמשים בזריקות של פנוברביטל סודיום על מנת לעצור פרכוסים קשים או סטטוס אפילפטיקוס. אבל משתמשים קודם כל בתרופות בנזודיאזפינים כמו לוראזפאם, דיאזפאם או מידזולאם (lorazepam, diazepam, midazolam).
תרופות > בנזודיאזפינים

הבנזודיאזפינים הם מחלקה של תרופות בעלות תכונות היפנוטיות, נוגדות חרדה, נוגדות פרכוסים, גורמות לאמנזיה ולהרפיית שרירים. בנזודיאזפינים פועלים כמדכאי מערכת העצבים המרכזית. העוצמה היחסית של כל אחת מתכונות אלו בכל אחד מהבנזודיאזפינים משתנה במידה רבה ומשפיעה על התופעות שעבורן מתווים אותן. שימוש ארוך טווח עלול להיות בעייתי בשל פיתוח סבילות לאפקטים נוגדי הפרכוסים ותלות בהן. מבין התרופות הרבות השייכות למחלקה זו משתמשים רק במיעוטן לטיפול באפילפסיה.
קלובאזאם (Clobazam) (1979). משתמשים בה במיוחד לטווח קצר בגיל המחזור הנשי אצל נשים עם אפילפסיה של וסת.
קלונאזפאם (Clonazepam) (1974)
קלוראזפאט (Clorazepate) (1972)
בבנזודיאזפינים הבאים משתמשים כדי לטפל בסטטוס אפילפטיקוס:
דיאזפאם (Diazepam) (1963). יכול להינתן באופן רקטאלי על ידי מטפלים מנוסים.
מידאזולאם (Midazolam) נמצא בשימוש גובר והולך כאלטרנטיבה לדיאזפאם. תרופה מסיסה זו מותזת בצדי הפה אבל לא נבלעת. היא נספגת במהירת על ידי הריר בפה.
לוראזפאם (Lorazepam) (1972) ניתנת כניטראזפאם (Nitrazepam), טמזפאם (Temazepam) ובמיוחד נימטאזפאם (Nimetazepam). אלה הן תרופות נוגדות פרכוסים חזקות אבל השימוש בהן נדיר בשל תופעות הלוואי שלהן – הרדמה ופגיעה ביכולת המוטורית.
תרופות > ברומידים

אשלגן ברומי (1857). טיפול היעיל המוקדם ביותר באפילפסיה. לא הייתה תרופה טובה יותר עד פנוברביטל ב-1912. עדיין משתמשים בה כתרופה נוגדת פרכוסים אצל חתולים וכלבים.
תרופות > קרבאמאטים

פלבאמאט (Felbamate) (1993). השימוש בתרופה נוגדת פרכוסים חזקה זאת מאוד מוגבל בשל תופעות לוואי מסכנות חיים שיש לה.
תרופות > קארבוקסאמידים

קארבאמזפין (Carbamazepine) (1963). תרופה נוגדת פרכוסים פופולרית. ניתן להשיגה כתרופות גנריות.
אוקסקארבאזפין (Oxcarbazepine) (1990). נגזרת של קארבאמזפין בעלת יעילות דומה אבל בעלת פחות תופעות לוואי וכן יש לה פחות השפעות הדדיות עם תרופות אחרות.
אסליקרבאזפין אצטאט (Eslicarbazepine acetate) (2009)
תרופות > חומצות שומן

תרופות הוולפוראט – חומצה ולפרואית, דפלפט, סודיום ולפוראט ודיוולפרואקס סודיום (1967) (divalproex sodium)
ויגבטרין (1989) (Vigabatrin)
פרוגאביד (Progabide)
טיאגאבין (Tiagabine) (1996)
ויגאבאטרין ופרוגאביד קשורות גם ל-GABA
תרופות > נגזרת של פרוקטוז

טופירמאט (1995) (Topiramate)
תרופות > אנלוגים של GABA

גאבאפנטין (1993) (Gabapentin)
פרגאבאלין (2004) (Pregabalin)
תרופות > הידנטואינים

אתוטואין (1957) (Ethotoin)
פניטואין (1938) (Phenytoin)
מפניטואין (Mephenytoin)
פוספניטואין (1996) (Fosphenytoin)
תרופות > אוקסזולידינדיונים

פראמתאדיון (Paramethadione)
טרימתאדיון (1946) (Trimethadione)
אתאדיון (Ethadione)
תרופות > פרופיונאטים

בקלאמיד (Beclamide)
תרופות > פרימידינדיונים

פרימידון (1952) (Primidone)
תרופות > פירולידינים

בריוואראצטאם (Brivaracetam)
לבטיראצטם (1999) (Levetiracetam)
סלטראצטם (Seletracetam)
תרופות > סוקסינימידים

אתוסוקסימיד (1955) (Ethosuximide)
פנסוקסימיד (Phensuximide)
מסוקסימיד (Mesuximide)
תרופות > סולפונמידים

אצטזולאמיד (1953) (Acetazolamide)
סולטיאם (Sulthiame)
מתאזולאמיד (Methazolamide)
זוניסאמיד (2000) (Zonisamide)
תרופות > טריאזינים

למוטריג'ין (1990) (Lamotrigine)
תרופות > שתנן

פנטוריד (Pheneturide)
פנאצמיד (Phenacemide)
תרופות > ולפרוילאמידים

ולפרומיד (Valpromide)
ולנוקטאמיד (Valnoctamide)
תרופות > אחר

פראמפאנל (perampanel)
טיפול וקווים מנחים

על פי הקווים המנחים של האקדמיה האמריקאית לנוירולוגיה והאגודה האמריקאית לאפילפסיה חולים חדשים שאובחנו יתחילו טיפול בתרופות נוגדות פרכוסים סטנדרטיות כמו קאראבמזפין, פניטואין, חומצה ולפרואית/סודיום ולפוראט, פנוברביטל או בתרופות החדשות גאבאפנטין, למוטריג'ין, אוקסקרבאזפין או טופירמאט. הבחירה בנוגדי הפרכוסים תלויה בחולה האינדיבידואלי. התרופות החדשות והישנות, כאחד, יעילות במידה שווה לגבי אפילפסיה שהתחילה לאחרונה. לתרופות החדשות יש, בדרך כלל, פחות תופעות לוואי. לגבי התקפים מוקדיים או מעורבים שאובחנו לאחרונה יש הוכחות ששימוש בגאבאפנטין, למוטריג'ין, אוקסקרבאזפין או טופירמאט, בעדיפות כמונותרפיה (טיפול העושה שימוש בשיטה טיפולית אחת בלבד). ניתן לכלול למוטריג'ין באפשרויות הטיפול עבור ילדים שאובחנו לאחרונה בהתקפי ניתוק.
ישנם מקרים בהם הטיפול התרופתי לא נמצא יעיל מספיק בהורדת תדירותם ועצמתם של ההתקפים האפילפטיים, וזאת גם לאחר ניסוי מספר משפחות שונות של תרופות. לעיתים מתרחשת סיטואציה זו בעקבות התפתחות סבילות לתרופות נוגדות הפרכוסים. מצב זה נקרא intractable epilepsy והוא מהווה אתגר רפואי גדול וכן קושי רב לחולה בניהול חיי יום יום תקינים. על פח הערכות בארצות הברית, אחד מכל שלושה חולי אפילפסיה עשוי להגיע למצב זה. אפילפסיה עמידה בפני תרפות נפוצה במקרים בהם הסיבה למחלה קשורה בגידול מוחי. שורת הטיפול האחרונה המוצעת לחולים אלו עשויה להיות ניתוח להסרה או לבידוד המוקד האפילפטוגני.
היסטוריה

התרופה נוגדת הפרכוסים הראשונה הייתה ברומיד שהוצעה ב-1857 על ידי צ'ארלס לוקוק שהשתמש בה לטיפול בנשים עם "אפילפסיה היסטרית" (כנראה, אפילפסיה וסתית). פוטאסיום ברומיד היה ידוע גם כגורם הפרעה בזקפה אצל גברים. הרשויות הסיקו מכך שפוטאסיום ברומיד יחליש את ההתרגשות המינית שנחשבה כגורם להתקפים. למעשה הברומיד היה יעיל נגד אפילפסיה וכן גרם לאין-אונות. היום ידוע שאין-אונות היא תופעת לוואי של טיפול בברומיד ואינו קשור להשפעות האנטי-אפילפטיות שלו. בנוסף זה השפיע גם על ההתנהגות מה שהעלה את הרעיון של 'אישיות אפילפטית' שהייתה, למעשה, תוצאה של הטיפול בתרופה.
בפנוברביטל השתמשו לראשונה ב-1912 בשל התכונות המרדימות שלה ותכונותיה האנטי-אפילפטיות. בשנות ה-30 הובילו ההתפתחויות במחקר אפילפסיה על בעלי חיים לפיתוחה של פניטואין על ידי טרייסי פטנאם (Tracy Putnam) ו-ה. יוסטון מריט (H. Houston Merritt). היתרון של פניטואין היה שהיא טיפלה בהתקפים אפילפטיים תוך הרדמה פחותה לעומת פנוברביטל.
הערות שוליים

↑  Loring, David W (1 בספטמבר 2005). "Cognitive Side Effects of Antiepileptic Drugs in Children". Psychiatric Times. XXII (10). {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Rogawski MA, Löscher W. The neurobiology of antiepileptic drugs. Nat Rev Neurosci. 2004 Jul;5(7):553-564. PMID 15208697
↑  Rogawski MA, Bazil CW. New molecular targets for antiepileptic drugs: α2δ, SV2A, and K(v)7/KCNQ/M potassium channels. Curr Neurol Neurosci Rep. 2008 Jul;8(4):345-352. PMID 18590620
↑  Meldrum BS, Rogawski MA. Molecular targets for antiepileptic drug development. Neurotherapeutics. 2007 Jan;4(1):18-61. PMID 17199015
1 2 3  Abou-Khalil BW (2007). "Comparative monotherapy trials and the clinical treatment of epilepsy". Epilepsy currents / American Epilepsy Society. 7 (5): 127–9. doi:10.1111/j.1535-7511.2007.00198.x. PMC 2043140. PMID 17998971.
↑  תרופות להשראת שינה
↑  Browne TR (במאי 1976). "Clonazepam. A review of a new anticonvulsant drug". Arch Neurol. 33 (5): 326–32. PMID 817697. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Isojärvi, JI; Tokola RA (בדצמבר 1998). "Benzodiazepines in the treatment of epilepsy in people with intellectual disability". J Intellect Disabil Res. 42 (1): 80–92. PMID 10030438. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Tomson T; Svanborg E; Wedlund JE (במאי–יוני 1986). "Nonconvulsive status epilepticus". Epilepsia. 27 (3): 276–85. doi:10.1111/j.1528-1157.1986.tb03540.x. PMID 3698940. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Djurić, M; Marjanović B; Zamurović D (במאי–יוני 2001). "[West syndrome--new therapeutic approach]". Srp Arh Celok Lek. 129 (1): 72–7. PMID 15637997. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  י. שילר. אפילפסיה, עמ' 63
1 2 3 4 5 6  AAN Guideline Summary for CLINICIANS EFFICACY AND TOLERABILITY OF THE NEW ANTIEPILEPTIC DRUGS, I: TREATMENT OF NEW ONSET EPILEPSY (Full Article, April 2004)
↑  Intractable Epilepsy, stanfordhealthcare.org (באנגלית)
↑  Drug Resistant Epilepsy - an overview | ScienceDirect Topics, www.sciencedirect.com
↑  Charles Locock 1st Baronet 1799 – 1875
↑  Eadie MJ, Bladin PF (2001). A Disease Once Sacred: a History of the Medical Understanding of Epilepsy.
↑  אוקסקארבאזפין, באתר Infomed
↑  ואליום, באתר Infomed
↑  סברילן, באתר Infomed
↑  טופמקס, באתר Infomed
↑  המחקר הקליני שלב III: Vimpat מדגים פחות חלקי הופעת ההתקפים לעומת פלצבו במבוגרים עם אפילפסיה, 12 במרץ 2010
↑  דפלפט, באתר Infomed
↑  Felbatol, באתר drugs
↑  ד"ר אלי הימן על פלבמאט, בפורום אפילפסיה - ילדים, באתר starmed
↑  פנוברביטאל, באתר Infomed
↑  אפנוטין, באתר Infomed
↑  ליריקה, באתר Infomed
↑  פריזולין, באתר Infomed
↑  פריזיום, באתר Infomed
↑  ריווטריל/קלונקס, באתר Infomed
↑  טגרטול, באתר Infomed
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295555605171  BnF: cb119338681 (data)  LCCN: sh85005657  NDL: 00566788 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
קארבוקסאמידים
דארין אבו ע'אידה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  31 במרץ 1984 (בת 40) קטר 
 מדינה:  קנדה   לבנון  
 השכלה:  אוניברסיטת קונקורדיה קוויבק
 מעסיק:  אל ג'זירה (אנגלית) 
 
דארין אבו ע'אידה Dareen Abughaida (בערבית: دارين أبو غيدا; נולדה ב-31 במרץ 1984) היא עיתונאית לבנונית ממוצא פלסטיני. כיום עובדת כפרזנטורית של אל ג'זירה באנגלית, בעבר עבדה עבור מוסדות גדולים כגון חדשות בלומברג, CNBC, הבנק העולמי ו-קטאר איירווייס. היא גם עבדה עם האו"ם בכמה פסגות.
קריירה

אבו ע'אידה הצטרפה לאל-ג'זירה באנגלית בדוחא, כמגישת חדשות ומאוחר יותר הצטרפה לספינת הדגל של הערוץ "חדשות השעה". היא דיווחה על סיפורים מרכזיים שמשכו את עיני הציבור, כמו המהפכה המצרית, התפטרות האפיפיור בנדיקטוס, התרסקות מלזיה איירליינס, הברקזיט והסכסוך הפלסטיני-ישראל. אבו ע'אידה סיקרה גם את סיפורי האביב הערבי ואת תוצאותיו.
בעבר היא עבדה עבור רשת דובאי1 באיחוד האמירויות הערביות, ולפני כן, עבור בלומברג ו-CNBC.
חיים אישיים

אבו ע'אידה סיימה את לימודיה באוניברסיטת קונקורדיה בקוויבק, עם תואר ראשון במסחר. מסיבות ביטחוניות, אבו ע'אידה שומרת מאוד על פרטיות לגבי חלק גדול מחייה האישיים. נכון למרץ 2020, לפי הדיווחים, אבו ע'אידה שווה מיליון דולר.
הערות שוליים

↑  Presenter profile DubaiOne (אורכב 09.04.2013 בארכיון Wayback Machine)
↑  Appealing to the Hearts and Minds : How Arab Channels Fought for the Gulf War Audience Transnational Broadcasting Studies, Spring 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: eb9c735f-f64c-4419-abc7-624170e2c6c3 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דארין אבו ע'אידה".
אלה ברקת

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1940 ברית המועצות
 פטירה:  1996 (בגיל 56 בערך) תל אביב, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון
 
אלה ברקת (10 באוגוסט 1940 – 24 בינואר 1996) הייתה עיתונאית וסופרת.
ביוגרפיה

ברקת נולדה בברית המועצות בתקופת מלחמת העולם השנייה. הוריה היו הסופרת אוגניה גילה גרינברג-רייזברג והצייר אליעזר גרינברג.
לאחר המלחמה עברה המשפחה לפולין לחפש קרובים ולבסוף שוכנו יחד עם "שארית הפליטה" בגרמניה, שם נולדה אחותה הצעירה שולמית. ב-1949 עלתה המשפחה לישראל, והתגוררה 3 שנים במעברת בת גלים ליד חיפה. בשנת 1952 עברה המשפחה להתגורר בקריית מוצקין בשיכוני עולים.
הכישרון הספרותי שלה בכתיבה וידיעת השפה העברית בלטו. כבר בהיותה בבית ספר יסודי "אחדות" בקריית מוצקין, הייתה עורכת העיתון הבית ספרי. לימים למדה ב"מכונים הבריטיים" עיתונאות.
ברקת התגיסה לצה"ל ב-1958 ושרתה בצוות הווי הנח"ל ובלהקת פיקוד הצפון.
התגוררה בחיפה, באילת ולבסוף בתל אביב.
עיתונאית וסופרת

כעיתונאית כתבה מאמרים רבים בשבועונים וירחונים כמו: "העולם הזה", "עולם האישה", "לאשה" ו"ערב ערב באילת", העיר בה התגוררה מספר שנים. הכתבות היו בעיקר בנושאים חברתיים.
בהיותה תושבת אילת כתבה את ספרה הראשון "אל שום מקום" הספר נכתב על רקע הדיון הציבורי שהיה באותה תקופה, כינון יחסים חדשים עם גרמניה. את ספרה השני "אני לובה ג'יד" כתבה יחד עם גיבור הספר שמעון רימובסקי, אסיר שנמלט מהכלא בברית המועצות. הספר הוגדר כ"הפרפר היהודי" וזכה להדים רבים. ספרה השלישי "תנו לי להיכנס" הוא סיפור נפש, בעל קטעים אוטוביוגרפיים מתקופת הילדות, המלחמה ואחריה. ספר נוסף שהיה רב מכר הוא "סבך של חיוכים", ספרון קטן על המלה חיוך, עם איורים של יפתח אלון. ספרה האחרון הוא "אישה אחת בחרוזים" שגם בו מופעים קטעים אוטוביוגרפיים. ספריה נמצאים ברוב הספריות הציבוריות ובבתים פרטיים.
אחרית ימיה

בשנותיה האחרונות התגוררה בתל אביב. כשלוש שנים הייתה חולה באמפיזמה (נפחת הריאות) מחלה ממנה נפטרה. היא קבורה בבית העלמין "ירקון" תל אביב.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306743305171  ISNI: 0000 0000 6692 8611  LCCN: n85258348  VIAF: 45751637   WorldCat (עם VIAF): 45751637
רוח חדשה

ערך זה עוסק בעמותה ישראלית. אם התכוונתם לסרט קולנוע עם אותו השם, ראו .
| --- | --- |
לוגו רוח חדשה
 התאגדות:  2003
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 מקום פעילות:  ירושלים
 יושב ראש:  עמיר בירם
 מנכ"ל:  נטע מייזלס
 תקופת הפעילות:  2003–2023 (כ־20 שנה) 
 www.new-spirit.org.il
 
רוח חדשה היה ארגון א-פוליטי ללא מטרות רווח, אשר נוסד בשנת 2003 בירושלים במטרה למצב את ירושלים כעיר בירה מעוררת השראה ולהוות הוכחה מעשית ליכולתן של קהילות שונות לחיות ביחד על בסיס יצירה משותפת בעיר מעורבת. אופן הפעילות של העמותה מתמקד בפיתוח מענים לצרכים העולים מהשטח ורתימת שותפים להמשך קיום קבוע של הפרויקטים לאחר הוכחת הצלחה.
הארגון מפתח קהילות מקצועיות, יצירתיות ויוזמות בירושלים אשר פועלות לשינוי המציאות הירושלמית בפרט והישראלית בכלל. הקהילות השונות תורמות לפיתוח הכלכלה היצירתית, היזמות המקומית והחדשנות הירושלמית.
החל משנת 2016 התמקד הארגון ביצירת שינוי חברתי דרך ביסוס מרכזים קהילתיים ויצירתיים ליצירת אימפקט סביבתי.
בשנת 2023 הופסקה פעילות הארגון.
תחומי פעילות > בית רוח חדשה

בית רוח חדשה החל לפעול בחודש ינואר 2021 במתחם שערי צדק הישן ורשות השידור ברח' יפו 161, ירושלים. המבנה, שנרכש על ידי חברת הנדל"ן ישראל קנדה, נתרם לשימוש העמותה עד לתחילת הפיתוח במתחם. עמותת רוח חדשה הקימה במקום את מרכז הדגל שלה בו פעלו אלה לצד אלה עשרות קולקטיבים אמנותיים, יוצרים עצמאיים, ארגונים חברתיים וקהילתיים, מאיצי יזמות, סטארטאפים ועסקים יצירתיים ירושלמים. צורת הניהול מאפשרת לדיירים בו להיות יצרני התוכן ולקיים פעילות אמנותית וחברתית למען הקהילה הצעירה בירושלים, המתקיימת לאורם של ערכי הבית לאורך 120 שנותיו בדגש על קהילתיות, קיימות ופעילות במדיה ותוך שימת דגש על פעילות משותפת החוצה ארגונים ותחומי עיסוק. בבית רוח חדשה פועלים בין היתר יוצרי קולנוע ואנימציה, גלריית אמנות מבית הביאנלה של ירושלים, מעצבים רב תחומיים, סטודיו יוגה, סדנת אופניים שיתופית, מוזיקאים דוגמת תזמורת הבארוק ירושלים, שאנן סטריט ואחרים, אולפני וידאו ופודקאסטים העושים שימוש בתשתיות רשות השידור, אכסניה מבית המרחב החברתי ועוד.
בשנת 2023 עם הפסקת פעילות הארגון, עברה השליטה במבנה לארגון המרחב החברתי שהמשיך בו את הפעילות הקיימת.
תחומי פעילות > בית אליאנס

בית אליאנס החל לפעול כמרכז לאמנות ויצירה וכחממה להיווצרות קהילה יוזמת, יצירתית ומקצועית בירושלים ב-2016. בית אליאנס נתרם לרוח חדשה על ידי חברת JTLV המקימה את מתחם כי"ח בירושלים. הבית מאכלס קולקטיבים של אמנים הפועלים מתוך חללי עבודה משותפים וכן יושבות בו עמותות ירושלמיות שונות. במבנה ניתן למצוא גלריות אומנות, הופעות חיות, מסיבות, אירועים ושוק אמנים המתקיימים באופן שבועי. החל משנת 2021 פועל במתחם מיזם משותף לעמותת רוח חדשה ועמותת המרחב החברתי, במסגרתו קומת הכניסה של המבנה הוסבה לקניון פופ-אפ ובו חנויות ודוכנים מתחלפים של יוצרים ואמנים ירושלמים שעסקיהם נקלעו לקשיים בתקופת הקורונה.
בשנת 2023 הסתיימה הפעילות החברתית במבנה, והחל תהליך השיפוץ בסופו יוקם במקום מלון יוקרה.
תחומי פעילות > RE:STREET - ריסטריט

ריסטריט הוא חלל עבודה משותף הממוקם ברחוב שלומציון המלכה בירושלים ומטרתו להזרים רוח צעירה ולהחיות את מרכז העיר. החלל הוקם ב-2018, מתוך הצורך של קהילת עצמאיים במרחב עבודה במיקום מרכזי, ומיועד ליזמים עצמאיים ועסקים יצירתיים בשיתוף עם המודל הירושלמי. בחלל מתקיימים אירועים אשר מביאים תוכן רלוונטי לרשת המקצועית של דיירי המקום ומעודדים שיתוף פעולה בין העסקים היצירתיים בירושלים. בחלל יושבים אדריכלים, קבוצות ועמותות ירושלמיות ופרילאנסרים וכן מתקיימים בו אירועים מגוונים לאכלוסיות רלוונטיות שונות.
החל משנת 2023 נמצא בניהול של קרן ליכטאג.
תחומי פעילות > תוכניות האצה ToolBox

ToolBox היא תוכנית האצה למעצבים ואנשי מדיה בירושלים. התוכנית מספקת כלים מעשיים למעצבים אשר מעוניינים לפתוח עסק עצמאי בעיר. הפרויקט משותף עם הרשות לפיתוח ירושלים, ובו בכל סמסטר נבחרים 10-15 בוגרי בתי ספר לאומנות ועיצוב בעיר, אשר מקבלים מלגה על מנת להשתתף בפרויקט, במטרה להאיץ את התקדמותם של מעצבים ואומנים דרך חשיפת עסקיהם ללקוחות ומשקיעים פוטנציאליים ברמה מקומית ולאומית. כחלק מתוכנית הטולבוקס מתקיימים אירועי קהילה אשר נועדו להפרות ולקדם את המשתתפים והבוגרים בדרכם העסקית המתפתחת. הטולבוקס הראשון נפתח ב-2012 ובו השתתפו אומנים מתחומים שונים מרחבי העיר. לאחר מספר שנים טולבוקס הפך להיות אקסלרטור למקצועות עצמאיים שונים: עיצוב גרפי, UX, UI, עיצוב תעשייתי, ואיור.
החל מקיץ 2020 מתקיימת תוכנית ToolBox Express - תוכנית האצה קצרה וממוקדת המיועדת לצעירים המעוניינים לפתוח עסק עצמאי קטן במתכונת עוסק פטור, ולשלב עיסוק כעצמאיים לצד המשך עבודה כשכירים.
היסטוריה

רוח חדשה נוסדה בשנת 2003 על ידי קבוצת סטודנטים ירושלמים בשיתוף עם אנשי עסקים בעיר, במטרה לחזק את העיר ירושלים ולהשיב אותה להיות מרכז תרבותי-כלכלי חזק, כיאה לבירת מדינת ישראל. לאורך השנים, יזמה רוח חדשה מאות פרויקטים ותוכניות פורצות-דרך, שאומצו בהדרגה על ידי המגזר הציבורי והפרטי בעיר ובהם השתתפו עשרות אלפי צעירים וצעירות.
היסטוריה > קהילות צעירים

רוח חדשה פיתחה את פעילותן של קהילות צעירים ברחבי העיר, מתוך אמונה כי צעירים החיים במסגרת קהילתית תורמים לשכונה בה הם גרים, בעלי סיכויים גבוהים להישאר בירושלים לאחר סיום לימודיהם ומהווים כוח חיובי מוביל בעיר. בשנת 2010 זכתה קבוצת רוכשים צעירים בהובלתה של רוח חדשה במכרז מינהל מקרקעי ישראל לבניית 80 דירות בדרום מערב העיר.[1][2]
היסטוריה > פרויקטים לעידוד התרבות והאמנות בעיר

רוח חדשה מקיימת מסורת של ערבי בילוי לסטודנטים במרכז העיר, הכוללים הנחות משמעותיות בפאבים ("שוטטות") ובמסעדות ("עסקית לילית") בעיר. בנוסף, בימים אלה מקימה העמותה איגוד אמנים ירושלמי במטרה להעניק לו מעטפת של הכשרה, קהילה, הנחות והצעות עבודה.
היסטוריה > פרויקט המתמחים

במסגרת הפרויקט, כ-500 סטודנטים המתגוררים בירושלים מתמחים מדי שנה בארגונים ומוסדות שונים בעיר, במטרה לסייע לסטודנטים לצבור ניסיון וליצור קשרי עבודה אשר יובילו לאחר סיום ההתמחות להמשך תעסוקה ומגורים בירושלים. הפרויקט מורכב משמונה מסלולי התמחות במקצועות האקדמיים השונים, ביניהם ביו-מד, דיפלומטיה וממשל, כלכלה וניהול, היי טק, עיצוב, תקשורת ועוד.
היסטוריה > בית אליאנס

החל משנת 2014 עוסקת רוח חדשה בפיתוח קהילות מקצועיות, יצירתיות ומגוונות בעלות זהות ירושלמית ותודעה מנהיגותית. הקהילות מהוות מנוף לפיתוח כלכלי ושינוי חברתי בירושלים.
בשנת 2016 קיבלה רוח חדשה את בית אליאנס לשימוש זמני, מאנשי העסקים עמיר בירם, נחום רוזנברגר וליאו נואי, זאת לאחר שבית אליאנס ההיסטורי עמד נטוש מזה 15 שנים בלב ליבו של שוק מחנה יהודה.