stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19 - 2015
שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 3 | 0 |
|  ספרד | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 7 | 2 | 5 |
|  נורווגיה | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 | -2 |
|  אנגליה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 5 | -3 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אנגליה | 1 – 2 | גרמניה   |
|  ספרד | 4 – 0 | נורווגיה   |
|  אנגליה | 1 – 3 | ספרד   |
|  גרמניה | 0 – 2 | נורווגיה   |
|  נורווגיה | 0 – 0 | אנגליה   |
|  גרמניה | 1 – 0 | ספרד   |
שלב הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | 24 ביולי, אצטדיון נתניה | 24 ביולי, אצטדיון נתניה |  |  |  |  |
|  |  גרמניה גרמניה | 3 (2) |   |  |  |  |
|  |  שוודיה שוודיה | 3 (4) |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | 27 ביולי, אצטדיון נתניה | 27 ביולי, אצטדיון נתניה |
|  |  |  |   |  |  ספרד ספרד | 1 |
|  |  |  |   |   |  שוודיה שוודיה | 3 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | 24 ביולי, האצטדיון העירוני לוד | 24 ביולי, האצטדיון העירוני לוד |   |   |  |  |
|  |  צרפת צרפת | 1 (4) |   |   |  |  |
|  |  ספרד ספרד | 1 (5) |   |   |  |  |
שלב הנוקאאוט > חצי גמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 ביולי 2015 | גרמניה גרמניה | 3–3‏ה | שוודיה שוודיה | אצטדיון נתניה, נתניה צופים: 680 |
| 24 ביולי 2015 | קנאק  12' אהגוץ  58' גייר  78' | (סיקור) | אלמקוויסט  21' בלקסטניוס  44', 88' | אצטדיון נתניה, נתניה צופים: 680 |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   |  קנאק   גייר   ראוך   גאוג'יגל | 2–4 |  אנג'לדל   ביורן   בלקסטניוס   בלומקוויסט |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 ביולי 2015 | צרפת צרפת | 1–1‏ה | ספרד ספרד | האצטדיון העירוני, לוד צופים: 433 |
| 24 ביולי 2015 | לגר  36' | (סיקור) | סאנצ'ז  42' | האצטדיון העירוני, לוד צופים: 433 |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   |  גרבובל    להמרי    קארצ'אוי    רומאנלי    לגר | 4–5 |  דומינגז    הרננדז    אורטגה    בלטרן    גרסיה |   |
שלב הנוקאאוט > גמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27 ביולי 2015 19:40 | ספרד ספרד | 1–3 | שוודיה שוודיה | אצטדיון נתניה, נתניה צופים: 7,230 |
| 27 ביולי 2015 19:40 | הרננדז  81' | (סיקור) | בלקסטניוס  28', 36' אנג'לדל  89' | אצטדיון נתניה, נתניה צופים: 7,230 |
הערות שוליים

↑  מוטי פשכצקי, ‏יורו עד גיל 19 לנשים ייערך בישראל ב-2015, באתר ערוץ הספורט, 20 במרץ 2012
↑  אופ"א, Match officials, ‏16 ביולי 2015
↑  שער למזכרת. צפו: ישראל הפסידה 2:1 לדנמרק, באתר ערוץ הספורט, 21 ביולי 2015
אפידרמיס

| --- | --- |
 שיוך:  עור 
 תיאור ב:  אנציקלופדיה של אוטו 
 מזהים
 לטינית (TA98):  epidermis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A16.0.00.009 
 TA2 (2019):  7046 
 טרמינולוגיה היסטולוגיקה:  H3.12.00.1.01001 
 FMA:  70596 
 קוד MeSH:  A10.272.497 
 מזהה MeSH:  D004817 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0014520 
 
חתך רוחב של העור האנושי. שכבות 1 ו-2 הן האפידרמיס
אפידרמיס ("אֶפִּי" ביוונית: ἐπί משמעו "מעל" ו"דֶרמָה" – δέρμα משמעו עור) או עילית העור היא שכבת התאים החיצונית ביותר ביצורים רב-תאיים. תפקידה הוא להגן על השכבות הפנימיות.
האפידרמיס בצמחים הוא שכבת התאים החיצונית של העלה, בה נמצאות הפיוניות המשמשות לחילוף הגזים בצמח. בנוסף, דרך הפיוניות שבאפידרמיס מאבד הצמח מים (תופעה המכונה "דיוּת").
בבעלי חיים מפותחים האפידרמיס מורכב משכבה צפופה של תאי אפיתל. תאי העור המתים מתקלפים ונושרים מעורנו לעיתים שייכים לאפידרמיס. בשכבה זו אין כלי דם או עצבים.
האפידרמיס מורכב מאפיתל קשקשי רב שכבתי עם קרטין, המכיל ארבעה סוגי תאים עיקריים:
התא העיקרי, המהווה כ-90% מהתאים, הוא הקרטינוציט (keratinocyte), הקרוי על שם חלבון הקרטין שהוא מייצר. הקרטין מגן על העור מפני חדירת מים, אור, חום, חיידקים וכימיקלים רבים. הקרטינוציטים מחוברים זה לזה על ידי דזמוזומים.
המלנוציטים (melanocytes) הם סוג התא השני (8%). הם בעלי שלוחות ארוכות העוברות בין הקרטינוציטים ומעבירות להם את פיגמנט המלנין שהם מייצרים. המלנין הוא פיגמנט חום-שחור התורם לצבע העור וסופג קרינת אולטרה סגול. כאשר המלנין מגיע לקרטינוציטים, הוא מצטבר מעל לגרעין, בצד הפונה לשטח פני העור, וכך מגן על החומר הגנטי מפני הקרינה האולטרה סגולה.
תאי לנגרהאנס (Langerhans cells) הם הסוג השלישי. אלו תאים לבנים המשתתפים במערכת החיסונית.
הסוג הרביעי של התאים הוא תאי מרקל (Merkel cells), המשתתפים בחישה של מגע.
האפידרמיס מורכב ממספר שכבות. בעומק נמצאים תאים בעלי כושר חלוקה. הם מתחלקים ודוחפים את התאים הבוגרים יותר כלפי מעלה. במהלך התנועה כלפי מעלה מאבדים הקרטינוציטים את הגרעין, מתים ומצטמקים, עד שבשכבה העליונה מצויים תאים מתים שטוחים ומלאי קרטין. כל התהליך, מיצירת תא בשכבה הבסיסית ועד שהוא נושר, נמשך כשבועיים עד ארבעה שבועות. עילית העור מורכבת משתי שכבות, השכבה הקרנית ושכבת הנביטה:
השכבה הקרנית (1 באיור משמאל, Stratum corneum בלעז) מורכבת משכבות רבות של תאים מתים המלאים בקרטין. שונה בעוביה במקומות שונים בגוף והיא עבה ביותר בכפות הידיים והרגליים. באזורים אלו, בהם העור עבה במיוחד, ניתן יהיה להבחין בתת-שכבה נוספת המכונה השכבה השקופה (stratum lucidum)
שכבת הנביטה (2 באיור משמאל) נחלקת לשלושה אזורים משניים:
השכבה הגרגרית: שכבה בה יש תאים שטוחים ועשירים בקרטו-היאלין (חומר קרני שקוף).
השכבה הקוצית: שכבה בה יש תאים שקשורים זה לזה הנראים כמכוסי קוצים.
השכבה הבסיסית (stratum basale): שכבה שיש בה תאים בצורת גליל, בעלי גרעין מוארך. בתוך שכבה זו מצויים מלנוציטים. לעיתים יימצאו בשכבה זו קצוות תאי עצב תחושתיים. השכבה הבסיסית היא היחידה המכילה תאים בעלי פוטנציאל חלוקה, המהווים עתודה לשאר תאי האפיתל.
תאי גזע בשכבה הסיסית משמשים גם כמקור להיווצרות מבנים של שורש השיער (hair follicle) ובלוטות הזיעה. ישנם שני סוגים של בלוטות זיעה.
הערות שוליים

↑  Hanukoglu I, Boggula VR, Vaknine H, Sharma S, Kleyman T, Hanukoglu A (בינואר 2017). "Expression of epithelial sodium channel (ENaC) and CFTR in the human epidermis and epidermal appendages". Histochemistry and Cell Biology. 147 (6): 733–748. doi:10.1007/s00418-016-1535-3. PMID 28130590. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550777505171  BnF: cb11944119b (data)  GND: 4152498-6  LCCN: sh85044375  TA98: A16.0.00.009  TH: H3.12.00.1.01001
אפיגרפיה

ערך זה עוסק בתחום בארכאולוגיה החוקר תחריטי סימנים ואותיות על אבנים. אם התכוונתם למתמטיקה, ראו .
כתובת נקבת השילוח
כתובת-סלע בוואדי ראם (ירדן)
אֶפִּיגְרַפְיָה (ביוונית: επιγραφή, "כתובת") הוא ענף במדע הארכאולוגיה העוסק במיון ובחקר של כתובות ותחריטי סימנים ואותיות על גבי אבן, מתכת, חרס וחומרים דומים. תחום זה נבדל מתחומי המחקר של כתבי יד עתיקים, שנכתבו בדיו על נייר, גוויל, קלף או פפירוס, תחומים הנקראים "פפירולוגיה" ו"פלאוגרפיה". ענף האפיגרפיה מהווה את אחד מעמודי היסוד של המחקר הארכאולוגי המודרני.
האפיגרפיה עוסקת הן בחקר בלשני של הכתוב והן בניתוח כתובות אלו כמסמכים המעידים על אירועים היסטוריים ועל חיי התרבות בתקופות קדומות.
מדע האפיגרפיה החל להתפתח במאה ה-16. בראשיתו, הוא התמקד בכתובות בשפה הלטינית. בין חשובי החוקרים בתחום זה ניתן למנות את וילהלם הנצן, בארטלומיו בורגסי, ותאודור מומזן. האחרון היה היוזם של קורפוס הכתובות הלטיניות (Corpus Inscriptionum Latinarum) – אוסף רב כרכים שהחל לצאת לאור בגרמניה בשנת 1863, שמכיל את כל הכתובות הלטיניות הידועות, ומקבצן לעבודה אחת. עד היום יצאו כ-20 כרכים, המכילים כ-180,000 כתובות מעובדות, מנותחות ומתורגמות. בתגובה לפרויקט גרמני זה, יזמה האקדמיה הצרפתית (אנ') את קורפוס הכתובות השמיות.
ענף ארכאולוגי הקשור לאפיגרפיה הוא הנומיסמטיקה, העוסק בחקר המטבעות.
ספרים המאגדים כתובות

אוסף הכתובות הלאטיניות (בלטינית: Corpus Inscriptionum Latinarum, קיצור: CIL) – אוסף רב כרכים שהחל לצאת לאור בגרמניה בשנת 1863 בעריכת תאודור מומזן, שמכיל את כל הכתובות הלטיניות הידועות, ומקבצן לעבודה אחת. עד היום יצאו כ-20 כרכים, המכילים כ-180,000 כתובות מעובדות, מנותחות ומתורגמות.
כתובות נבחרות בלטינית (בלטינית: Inscriptiones Latinae Selectae, קיצור: ILS) - אוסף כתובות בלטינית בעל שלושה כרכים שנערך על ידי הרמן דסאו. העבודה פורסמה בשלושה חלקים בשנים 1892–1916.
השנה האפיגרפית (בצרפתית: L'Année épigraphique, קיצור: AE) - אוסף כתובות בלטינית ויוונית היוצא לאור כל שנה בצרפתית.
Roman Military Diplomas (בעברית: "דיפלומות צבאיות רומאיות", ובקיצור: RMD) הוא אוסף של דיפלומות צבאיות רומאיות, הכולל את כל הדיפלומות צבאיות רומאיות שפורסמו משנת 1955. עד היום פורסמו 5 כרכים בעריכתם של מרגרט רוקסן ופול הולדר, הכוללים למעלה מ-470 דיפלומות.
אוסף הכתובות השמיות (בלטינית: Corpus Inscriptionum Semiticarum , קיצור: CIS ) – אוסף אלפי כתובות בשפות שמיות (פיניקית, ארמית, חמיירית, שבאית ועוד שפות ערביות קדומות).
רפרטואר הכתובות השמיות (בצרפתית: Répertoire d'Épigraphie Sémitique, קיצור: RÉS) – אוסף לא ממוין של כתובות בשפות שמיות שונות, שלא התפרסמו ב־CIS, כולל כתובות עבריות.
כתובות כנעניות וארמיות (בגרמנית: Kanaanäische und Aramäische Inschriften, קיצור: KAI) – אוסף מצומצם של כ־300 כתובות בשפות שמיות צפון־מערביות (פיניקית, מואבית, עמונית, עברית וארמית לניביה), המהווה סטנדרט לציטוט כתובות בשפות אלה.
אוסף הכתובות של יודיאה-פלשתינה (בלטינית: Corpus Inscriptionum Iudaeae Palaestinae, קיצור: CIIP) – קורפוס שמטרתו לתעד את כל הכתובות המתוארכות בין המאה הרביעית לפני הספירה ועד למאה השביעית לספירה בשפות שונות, שהתגלו בשטח ישראל (למעט השומרון והגולן מטעמים פוליטיים).
לקריאה נוספת

האנציקלופדיה העברית, הוצאת ספרית פועלים, 1988:
כרך ה', הערך אפיגרפיה, עמ' 188.
כרך כ', הערך כתובות, עמ' 1108–1109.
אליסון שמיט

אליסון רוג'רס שמיט (באנגלית: Allison Rodgers Schmitt; נולדה ב-7 ביוני 1990) היא שחיינית אמריקאית, אלופה אולימפית (לונדון 2012), בעלת 10 מדליות אולימפיות, מהן 4 זהב ואלופת עולם (שנגחאי 2011) בעבר שותפה לשיאי עולם במשחי שליחות ושיאנית אמריקה במשחה ל-200 מטר חופשי.
ביוגרפיה

שמיט נולדה בפיטסבורג, פנסילבניה. בשנת 2008 היא התאמנה לצידו של מייקל פלפס. היא לומדת באוניברסיטת ג'ורג'יה. היא זכתה ב-4 תוארי אליפות המכללות של ארצות הברית (NCAA).
ביוגרפיה > 2008

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) זכתה שמיט במדליית ארד במשחה שליחות 4x200 מטר בשיא אמריקה חדש של 7:46.33 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא עולם חדש של 7:44.31 דקות וסין (7:45.93 דקות). כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 1:57.71 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום תשיעי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.01 דקות ופיספסה במאית השנייה את העפלה לשלב הגמר.
ביוגרפיה > 2009

באליפות העולם שנערכה ברומא, איטליה בשנת 2009 זכתה שמיט בשתי מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אמריקאי חדש של 1:54.96 דקות, אחרי פדריקה פלגריני מאיטליה שקבעה שיא עולם חדש של 1:52.98 דקות ולפני בת ארצה דנה ולמר (1:55.64 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:42.56 דקות, אחרי סין שקבעה שיא עולם חדש של 7:42.08 דקות ולפני בריטניה (7:45.51 דקות). התוצאה שקבעה כשחיינית רביעית ב"זינוק שליחות" הייתה 1:54.21 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:02.51 דקות. היא עלתה ראשונה משלב המוקדמות לאחר שקבעה תוצאה של 4:02.80 דקות.
ביוגרפיה > 2010

באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכו באירוויין, קליפורניה באוגוסט 2010 זכתה שמיט בשתי מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא תחרות חדש של 1:56.10 דקות ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בשיא תחרות חדש נוסף של 7:51.21 דקות.
ביוגרפיה > 2011 > אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בשאנגחאי, סין בשנת 2011 זכתה שמיט במדליות זהב במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:46.14 דקות, לפני אוסטרליה (7:47.42 דקות) וסין (7:47.66 דקות). התוצאה שקבעה כשחיינית רביעית ב"זינוק שליחות" הייתה 1:56.49 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:56.98 דקות. היא עלתה ראשונה משלב המוקדמות לאחר שקבעה תוצאה של 1:56.66 דקות.
ביוגרפיה > 2012

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת לונדון (2012) שנערכו באומהה, נברסקה קבעה שמיט במשחה ל-200 מטר חופשי שיא ארצות הברית חדש של 1:54.40 דקות. נוסף לכך, היא ניצחה גם במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:02.84 דקות.
ביוגרפיה > 2012 > אלופה האולימפית

באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה שמיט ב-5 מדליות, 3 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אולימפי ואמריקאי חדש של 1:53.61 דקות, לפני קמיל מופה מצרפת (1:55.58 דקות) וברונט באראט מאוסטרליה (1:55.81 דקות), במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם מליסה פרנקלין, דנה ולמר ושנון ורילנד בשיא אולימפי חדש של 7:42.92 דקות, לפני אוסטרליה (7:44.41 דקות) וצרפת (7:47.49 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם מליסה פרנקלין, רבקה סוני ודנה ולמר בשיא עולם חדש של 3:52.05 דקות, לפני אוסטרליה (3:54.02 דקות) ויפן (3:55.73 דקות). מדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אמריקאי חדש של 4:01.77 דקות, אחרי קמיל מופה שקבעה שיא אולימפי חדש של 4:01.45 דקות ולפני רבקה אדלינגטון מבריטניה (4:03.01 דקות) ומדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם מליסה פרנקלין, ג'סיקה הארדי וליה ניל בשיא אמריקאי חדש של 3:34.24 דקות, אחרי אוסטרליה שקבעה שיא אולימפי חדש של 3:33.15 דקות והולנד (3:33.79 דקות).
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באיסטנבול שבטורקיה בדצמבר אותה שנה זכתה שמיט ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:53.59 דקות, לפני קטינקה הוסו מהונגריה (1:54.31 דקות) ומלני קוסטה מספרד (1:54.45 דקות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:31.01 דקות, לפני אוסטרליה (3:32.90 דקות) ודנמרק (3:33.51 דקות), כשחיינית אחרונה היא שחתה ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 52.39 שניות ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:39.25 דקות, לפני רוסיה (7:42.77 דקות) וסין (7:43.26 דקות), כשחיינית אחרונה היא שחתה ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 1:53.01 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום 12 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:05.98 דקות.
ביוגרפיה > 2015

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בטורונטו, קנדה ביולי 2015 זכתה שמיט ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא משחקים חדש של 1:56.23 דקות ובמשחי שליחות 4x200 מטר חופשי ו-4x100 מטר מעורב. מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי.
ביוגרפיה > 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה שמיט בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם ליה סמית', מאיה דיראדו וקייטי לדקי בתוצאה של 7:43.03 דקות, לפני אוסטרליה (7:44.87 דקות) וקנדה (7:45.39 דקות), כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 1:56.21 דקות. מדליית כסף, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי לאחר ששחתה בשלב המוקדמות.
ביוגרפיה > 2018

באליפות הפאן פסיפיק שנערכה בטוקיו, יפן באוגוסט 2018 זכתה שמיט במדליית כסף במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר בתוצאה של 1:56.71 דקות. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 1:56.36 דקות.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית בשיולי 2019 זכתה שמיט בשתי מדליות כסף, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ו-4x200 מטר חופשי, כשששחה בשיהם בשלב המוקדמות. נוסף לכך, היא סיימה במקום 14 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.27 דקות.
שיאים אישיים

200 מטר חופשי: 1:53.61 דקות (2012), שיא אמריקה
400 מטר חופשי: 4:01.77 דקות (2012)
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
אסקלה

אַסְקֶלָה (מלטינית Ascella - בית השחי) או ζ בקשת, הוא כוכב כפול שנמצא במרחק של כ-88 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים קשת. עם בהירות נראית כוללת מדרגה 2.59 זהו הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצה.
תכונות

אסקלה מורכב מזוג כוכבים המקיפים זה את זה בזמן הקפה של 21 שנים במרחק זוויתי סביב חצי שניית קשת ואקסצנטריות של 0.21, כך שהמרחק ביניהם נע בין 10.5 יחידות אסטרונומיות ו-16 יחידות אסטרונומיות. במרחק זוויתי של כ-75 שניות קשת מהזוג נמצא כוכב עמום נוסף עם בהירות מדרגה 10.6 שלפעמים מסומן אסקלה C. אם הכוכב קשור כבידתית לבני הזוג ונמצא באותו המרחק כמוהם, אז מדובר ככל הנראה בכוכב הסדרה הראשית מסוג K7 שמקיף את הזוג במרחק של לפחות 2,000 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של לפחות 40,000 שנים, אך ככל הנראה הוא אינו קשור אליהם ורק במקרה נמצא על אותו קו ראייה.
תכונות > אסקלה A

אסקלה A הוא הכוכב הבהיר והכבד מבין השניים עם בהירות מדרגה 3.27. זהו ענק לבן מסוג ספקטרלי A2 III, מסתו כ-3 מסות שמש, רדיוסו כ-2.5 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו היא כ-9,000 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 30 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בצירוף הקרינה בתחום העל-סגול הוא מאיר בעוצמה של פי 35 מעוצמת ההארה של השמש.
תכונות > אסקלה B

אסקלה B הוא הכוכב העמום מבין השניים עם בהירות מדרגה 3.48. זהו תת-ענק לבן מסוג ספקטרלי A4 IV, מסתו מוערכת בפחות מ-2 מסות שמש, אך רדיוסו דומה לרדיוס של אסקלה A, כ-2.5 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו כ-8,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 25 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה וקרוב לפי 30 בצירוף הקרינה העל-סגולה.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: Ascella
1 2 3 4  R. J. De Rosa, J. Patience, A. Vigan, P. A. Wilson, A. Schneider, N. J. McConnell, S. J. Wiktorowicz, C. Marois, I. Song, B. Macintosh, J. R. Graham, M. S. Bessell, R. Doyon & O. Lai: The Volume-limited A-Star (VAST) survey - II. Orbital motion monitoring of A-type star multiples, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 422, Iss. 4, p. 7 (2012)
1 2  G. A. Alekseeva, V. D. Galkin, I. N. Nikanorova & V. V. Novikov: A Spectrophotometric Catalogue of 60 Selected Southern Stars, Baltic Astronomy, Vol. 3, NO. 4, P. 366, (1994)
1 2   {\frac {R}{R_{\odot }}}={\sqrt {\frac {L}{L_{\odot }}}}\cdot \left({\frac {T_{\odot }}{T}}\right)^{2} לפי הקשר:‏
1 2  R. J. De Rosa, J. Patience, A. Vigan, P. A. Wilson, A. Schneider, N. J. McConnell, S. J. Wiktorowicz, C. Marois, I. Song, B. Macintosh, J. R. Graham, M. S. Bessell, R. Doyon & O. Lai: The Volume-limited A-Star (VAST) survey - III. The multiplicity of A-type stars within 75 pc, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 437, Iss. 2, p. 10 (2014)
1 2  לפי הסוג הספקטרלי
↑  R. J. De Rosa, J. Patience, A. Vigan, P. A. Wilson, A. Schneider, N. J. McConnell, S. J. Wiktorowicz, C. Marois, I. Song, B. Macintosh, J. R. Graham, M. S. Bessell, R. Doyon & O. Lai: The Volume-limited A-Star (VAST) survey - II. Orbital motion monitoring of A-type star multiples, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 422, Iss. 4, p. 9 (2012)
1 2  B. D. Mason, G. G. Douglass & W. I. Hartkopf: Binary Star Orbits from Speckle Interferometry. I. Improved Orbital Elements of 22 Visual Systems, The Astronomical Journal, Vol. 117, Iss. 2, pp. 1032-3 (1999)
אפידמיולוגיה

שיעור חולי האיידס בקרב אוכלוסיית מדינות אפריקה, 1999–2001
אֶפִּידֵמִיוֹלוֹגְיָה (באנגלית: Epidemiology) היא ענף ברפואה ובביולוגיה העוסק בחקר המחלות ברמת האוכלוסייה.
מקור השם ביוונית: אפידמיה פירושו "מגפה" ולוגיה פירושו "ידע". המילה אפידמיה מורכבת מאפי ("בתוך") ודמוס ("עם").
הענף חוקר את תפוצתן של מחלות, דרכי הפצתן, והסיכון היחסי שלהן ומנסה לפתח שיטות למניעתן – כל זאת בקרב האוכלוסייה ולא ברמה המולקולרית, התאית או הפיזיולוגית (הענף החוקר את פעולתן של מחלות ברמות אלו נקרא פתולוגיה).
בראשית דרכה האפידמיולוגיה עסקה רבות במחלות מידבקות ובפיקוח על גורמים המעודדים מחלות אלו, כגון תברואה והיגיינה ירודות, חוסר מוּדעוּת באוכלוסייה, הימנעות מחיסונים ועוד. להלן כמה נושאים לדוגמה בהם עוסקת האפידמיולוגיה:
תפוצתן של מחלות כלי דם, כגון טרשת העורקים, עלתה עשרות מונים במחצית השנייה של המאה ה-20. הסיבה לכך היא האכילה המוגברת של מזון מהיר עתיר שומנים וכולסטרול. במדינות העולם השלישי, בהן המזון המהיר אינו כה נפוץ, שיעור הסובלים מהתקפי לב נמוך משמעותית מאשר במדינות המערב. ביפן, המשתייכת במובנים רבים לעולם המערבי, מהווים הדגים מרכיב ראשי בתזונה. היות שהיפנים צורכים פחות בשר, והיות שדגים מכילים חומרים רבים המשפרים את מצב כלי הדם, סובלים היפנים מפחות התקפי לב. למרות זאת, הדגים הנצרכים ביפן מכילים לרוב מלח בריכוז גבוה, דבר הגורם ללחץ דם גבוה יחסית בקרב תושבי יפן.
מחלת קורו היא מחלת מוח קטלנית הנגרמת על ידי פריון. המחלה הייתה ידועה בקרב שבטים מסוימים בפפואה ניו גיני בלבד, ובמשך שנים לא היו ידועים מקורה ודרך התפשטותה. ב-1957 התגלה כי אורח החיים הקניבלי של השבט גרם להתפשטות המחלה; אכילתם של מוחות נגועים של בני שבט שמתו גרם להעברת הפריון בין בני השבט. בשנות ה-70 פסק מנהג הקניבליזם והמחלה נעלמה מן העולם. מחלת הפרה המשוגעת, אשר התפרצה בבריטניה באמצע שנות ה-90, דומה מאוד לקורו ונגרמת אף היא על ידי פריון. לאחר ההתפרצות עברה המחלה מהבקר אל כמה אנשים אשר צרכו בשר טחון שהכיל רקמות מוח נגועות בפריון. כשהפריון עובר מפרות אל האדם הוא גורם למחלת קרויצפלד יקוב.
מאז הופעתה של מחלת האיידס, בסוף שנות ה-70, הפכה המחלה למגפה עולמית. רובם המוחלט של החולים במחלה הקטלנית משתייכים למדינות העולם השלישי. אפריקה נפגעה קשות מהמחלה, ובמדינות מסוימות בה כשליש מהאוכלוסייה נושאת את הנגיף, דבר בעל השלכות עצומות על העתיד הכלכלי והחברתי של יבשת זו. בעולם המערבי נפוצה המחלה פחות, זאת עקב מודעות רבה לקיום יחסי מין בטוחים, וכן נגישות גבוהה לאמצעי מניעה.
תסמונת המוות בעריסה זכתה למחקר אפידמיולוגי רב. נמצא שהיא מצויה במתאם גבוה עם מנח התינוק על הבטן, עם עישון פסיבי ועם עודף חימום הבית בחורף. אולם הסיבה למוות בעריסה נותרה עלומה, משום שלא נמצא אורגניזם מודל כדי לבדוק השערות הנובעות ממתאמים אלה.
מושגים באפידמיולוגיה

שִׁעוּר הִמָּצְאוּת (Prevalence) שיעור הימצאות מתייחס לכמות החולים במחלה מסוימת באוכלוסייה מסוימת ובזמן מסוים ביחס לסך האוכלוסייה באותו הזמן. שיעור הימצאות מוכפל בדרך כלל בעשר בחזקת מעריך כלשהו ( \ *10^{n}).
שיעור היארעות (Incidence) – שיעור היארעות מתאר את ההסתברות לחלות במחלה. את שיעור ההיארעות מחשבים על ידי חלוקת מספר החולים החדשים בתקופת זמן מסוימת בסך האוכלוסייה בסיכון. הכפלת התוצאה באלף למשל, תיתן את שיעור ההיארעות לאלף אנשים.
שיעור קטלניות (Case fatality) – שיעור המתים ממחלה מסוימת. מחושב על ידי חילוק מספר המתים במספר המתים פלוס מספר המבריאים. שיעור קטלניות מחושב בדרך כלל לתקופה מסוימת, כלומר מספר המתים בתקופה מחולק במספר החולים באותה התקופה.
שיעור תמותת תינוקות – (Infant mortality rate – IMR) שיעור תמותת התינוקות מתייחס למספר התינוקות שנולדו-חיים בשנה קלנדרית אחת ושנפטרו לפני גיל שנה מתוך כלל לידות החי באותה שנה.
שיעור תמותת ילדים – (Child mortality) שיעור תמותת הילדים שטרם הגיעו לגיל 5.
מספר הנדרש לטיפול (Number needed to treat) – מספר האנשים הממוצע שצריכים לעבור טיפול כדי למנוע מקרה רע אחד.
חקירה אפידמיולוגית היא מחקר, הנערך לרוב על ידי רשויות הבריאות הממלכתיות, ותפקידו הוא להתחקות על מהלך התפרצות מגפה ברמת הפרט.
ראו גם

סיכון יחסי
סיכון מיוחס
מחקר עוקבה
חקירה אפידמיולוגית
אפידוט

| --- | --- |

 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  (Ca2(Al, Fe)3(SiO4)3(OH
 מערך קריסטלוגרפי:  מונוקליני
 צורת הגביש:  גבישים ארוכים דמויי מנסרה המסתיימים בפירמידה. לרוב מופע במקבץ מחטי, סיבי, או גרגרי.
 צבע:  ירוק פיסטוק עד צהבהב, כמו כן חום עד שחור.
 ברק:  זגוגי
 שקיפות:  שקוף עד שקוף למחצה.
 פצילות:  טובה בכיוון אחד (לאורך הגביש)
 שבירה:  בלתי שווה עד דמוית קונכייה.
 קשיות:  6 עד 7 בסולם מוס
 משקל סגולי:  3.5-3.3
 שרטוט:  לבן עד ירקרק חיוור
 מינרלים נלווים:  ביוטיט, הורנבלנדה, אקטינוליט וקלציט
אפידוט במוזיאון לוזאן
אפידוט הוא מינרל השייך לקבוצת האפידוט – קבוצה של מינרלים סורוסיליקטיים (סיליקטים במבנה של טטרהדרונים כפולים) – המורכב מסידן, אלומיניום, ברזל, וסיליקט שנוסחתו (Ca2(Al, Fe)3(SiO4)3(OH המתגבש במערך מונוקליני. גבישים מפותחים היטב של אפידוט נפוצים למדי וצורתם פריזמטית. כיוון אורך הגביש ניצב למישור הסימטריה היחיד. ברוב המקרים פני הגביש מקווקווים ונוצרים גבישים תאומים לעיתים קרובות. רבות מתכונות המינרל משתנות בהתאם לתכולת הברזל. למשל, הצבע, הקבועים האופטיים, והמשקל היחסי. הפליאוכרואיזם (עד כמה משתנה צבע המינרל בהתאם לזווית בה מסתכלים בו) בולט והצבעים המופיעים הם בדרך כלל ירוק, צהוב וחום. קלינוזואיסיט הוא סוג של אפידוט בגוון לבן או אדום חיוור המכיל מעט מאוד ברזל, ונוסחתו זהה למינרל האורתורומבי זואיסיט.