stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'איר בולסונארו
ביוגרפיה > נשיא ברזיל (2018–2022) > קידום רפורמות כלכליות

ברזיל עמדה בפני פריחה כלכלית גדולה עד שנת 2013. התוצר של ברזיל צמח פי 40 תוך 13 שנים בלבד. הוצאות המדינה והשחיתות יצאו מכלל שליטה מה שהוביל לעצירת הפריחה. מאז 2014, הכלכלה הברזילאית נתונה במצוקה. האבטלה, כמו גם הגירעון, נמצאים בעלייה היסטורית. המשבר הכלכלי היה גורם מרכזי שהוביל לבחירתו של בולסונארו לנשיאות. אחת הבעיות הגדולות ביותר העומדות בפני הכלכלה הברזילאית היא הוצאות הענק עבור פנסיות. ממשלת ברזיל, בעת התמנה בולסונארו לנשיא, שילמה יותר מ-8% מהתמ"ג של המדינה בעבור פנסיות. תשלומים מופרזים אלה היו לגורם מרכזי בפרוץ הגירעון. אולם הפנסיה אינה רק בעיה כלכלית. כיוון שהפנסיה משפיעה על פרנסתם של מספר רב של ברזילאים, הרי שהנושא התפתח לכדי סוגיה פוליטית. ממשלתו של מישל טמר כשלה בניסיונה לקדם רפורמות בפנסיות. משקיעים רבים תמכו בבולסונארו בעודם מקווים כי יוכל לקדם רפורמה בתחום הפנסיות.
ב-22 באוקטובר 2019, אישר הסנאט הברזילאי רפורמה גורפת שקידמה ממשלת בולסונארו במערכת הפנסיה. ההצבעה עברה בתוצאה של 60 – 19. ההצבעה בסנאט הייתה השלב האחרון בתהליך תיקון חוקתי הנדרש לשינוי חוקי הפנסיה, שכן הזכות להטבות פרישה חקוקה בחוקת המדינה מ-1988. הנשיא בולסונארו העביר את הצעת החוק לרפורמה בפנסיה לקונגרס עוד ב-20 בפברואר. הממשלה העריכה כי רפורמה זו תצמצם את ההוצאה הציבורית לפנסיה ב-800 מיליארד ריאל ברזילאי בעשר השנים הבאות. החל מ-1 במרץ 2020 שיעור הביטוח הלאומי לעובד (אשר במקור נע בין 8%, 9% או 11%) ינוע בין 7.5% ל-11.68%, תלוי ברווחים. במסגרת המערכת החדשה קצבת הפנסיה מבוססת על ממוצע כל השכר לאורך חיי העבודה של הפרט, בשונה מ-80% שהיו קודם לכן.
הכלכלה הברזילאית מונעת על ידי המדינה. החברות הגדולות ביותר מולאמות. בולסונארו קידם הפרטה של החברות בכדי לייעל אותן ולהיפטר מהשחיתות שלהן, אך סירב להעביר אותן לידי משקיעים זרים. בתחום מדיניות המס בולסונארו הציע לצמצם באופן דרסטי את מס ההכנסה של חברות ועסקים עצמאיים. הוא סבור כי הורדות מס אלה יחד עם פישוט קוד המס יובילו לעלייה עצומה בהשקעות התאגידים. בכך ציפה כי יוכל לבלום את בעיית האבטלה הגדלה של ברזיל מהשנים האחרונות. בולסונארו טען כי הורדות מס ייצרו מיליוני מקומות עבודה והן התשובה המושלמת לבעיית האבטלה.
ביוגרפיה > נשיא ברזיל (2018–2022) > מדיניות חוץ

בעת נשיאותו היה דונלד טראמפ יריב נחרץ להסכם הסחר החופשי של צפון אמריקה (NAFTA). התנגדותו נבעה מהטענה שמדינות אחרות מרוויחות על חשבון ארצות הברית בעסקאות סחר כאלה. הוא קידם נטישה של עסקאות סחר אלה לטובת עסקאות דו-צדדיות נוספות עם מדינות שונות, בהן ארצות אמריקה הדרומית. הערכה כלכלית זאת נתמכת גם בידי בולסונארו. הוא התנגד נחרצות להסכם מרקוסור שיש לברזיל ביחד עם מדינות דרום אמריקאיות אחרות. הוא סבור כי ההסכם מחייב ומגביל באופן מיותר וכי אינו מאפשר לברזיל למצות את מלוא הפוטנציאל שלה. במטרה לחזק את השותפות הכלכלית בין ברזיל וארצות הברית, יעצו הנשיאים לגורמי המשא ומתן שלהם להעמיק את השיחות לקראת החתימה האפשרית על הסכם סחר דו-צדדי. בולסונארו וטראמפ נפגשו מספר פעמים להתדיין על הסכם הסחר האפשרי.
בולסונארו מתח פעמים רבות ביקורת על הרפובליקה העממית של סין, וביסס חלק נרחב מקמפיין הבחירות שלו על רטוריקה נגד סין. עם זאת, סין היא הקונה הגדולה ביותר של סחורות ברזילאיות. למעשה, המיתון בכלכלה הברזילאית נגרמה בין לבין מכיוון שהסינים החלו לרכוש פחות מוצרים ברזילאים. ברית מיוחלת בין ברזיל וארצות הברית עלולה לפגוע באינטרסים הברזילאים מכיוון שהסינים הם בעלי העניין העיקריים בכלכלתם.
ביוגרפיה > נשיא ברזיל (2018–2022) > השרפות באמזונאס

בברזיל נמצאים יערות הגשם הטרופיים הגדולים בעולם באגן האמזונאס. עד לפני כמה שנים הייתה ירידה בקצב כריתת היערות בברזיל, באמצעות אכיפה וקנסות. הדבר נתקל בהתנגדות מצד חקלאים בברזיל שמתגוררים ליד היערות וטוענים כי יש להגביר את קצב בירוא היערות. בולסונארו וממשלתו מתחו ביקורת על מדיניות שימור היערות, והובילו לירידה חדה של החרמת עץ שנכרת באופן לא חוקי. בולסונארו הזמין את נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ להגביר את קצב ניצול אוצרות הטבע מיערות ברזיל. בשנת 2008 הקימה ממשלת ברזיל את "קרן האמזונאס", מדינות תרמו כספים לארגונים לשימור יערות. בולסונארו הודיע כי כל הכסף שייתרם לקרן יעבור לחוואי הבקר, דבר שהוביל לסגירת הקרן.
על פי "וושינגטון פוסט", "בולסונארו תומך בעסקים חקלאיים ... ועשוי להעדיף רווחים על שימור... בולסונארו לחץ על גופים זרים שמנסים להגן על יערות הגשם באמזונאס, קבוצות כמו קרן חיות הבר בעולם, ואמר כי הוא לא יסבול את סדר היום שלהם בברזיל, הוא גם יצא בחריפות נגד שטחים שמורים לשבטים ילידיים, ויועצי בולסונארו גם אומרים שהוא מתכנן להרחיב את הכוח הגרעיני וההידרואלקטרי לאמזונאס". בחודש מאי 2019 נרשם שיא חדש בקצב בירוא יערות הגשם בברזיל, 739 קמ"ר ב-31 ימים. בשנת 2019 פרצו 73 אלף שריפות ביערות הגשם עד אוגוסט, לפי סוכנות החלל הברזילאית, זו עלייה של 80% לעומת שנת 2018.
באוגוסט 2019 התחוללו שריפות ענק באמזונאס. ההערכה היא כי שריפות אלו החלו כתוצאה מהצתות מכוונות. חוואים רבים הכריזו על "יום אש" כדי לבער אדמות באמזונאס, נוכח תמיכת ממשלת בולסונארו בצעד זה. היערות בערו במשך 3 שבועות. לפי הערכות מדעני סביבה, קרוב ל-20% משטח האמזונאס נפגעו בשריפה. סוכנות החלל של ארצות הברית זיהתה את השריפות מהחלל. העשן מהשריפה הגיע עד סאו פאולו, מרחק 3,500 ק"מ מהיער, וגרם לתושבים להסתגר בבתים ולסגור תריסים כדי להימנע מזיהום האוויר הכבד. תמונות לוויין מראות כי העשן כיסה כמחצית מברזיל והגיע לפרו, לבוליביה ולפרגוואי.
בולסונארו טען בתחילה כי אין לממשלתו די כסף כדי לעצור את השריפה הענקית, וטען גם כי פעילי סביבה הם שהציתו את האש. לאחר הפעלת לחץ מצד מדינות אירופאיות ולאחר הפגנות מול שגרירויות ברזיל ברחבי העולם, שלח בולסונארו כוחות צבא לכבות את האש.
ב-24 בדצמבר 2019 החליק בולסונארו באמבטיה ונפל במעונו הנשיאותי בברזיליה ואיבד את ההכרה לזמן מה. בהמשך, בראיון טלוויזיוני לערוץ 'בנד', אמר "בשלב מסוים איבדתי חלקית את הזיכרון. למחרת בבוקר הצלחתי להתאושש ועכשיו אני בסדר. אבל לא ידעתי, למשל, מה עשיתי אתמול". בינואר 2020, לאחר ששר הפנים, רוברטו אלווים, יצא בנאום טלוויזיוני אשר קיבל השראה מהרטוריקה של שר התעמולה הנאצי, יוזף גבלס, בולסונארו פיטר אותו מיידית.
ביוגרפיה > נשיא ברזיל (2018–2022) > מגפת הקורונה

בסוף פברואר 2020 החלה שביתה כללית של שוטרים במדינת סיארה. השוטרים דרשו העלאה מיידית בשכרם מצד הממשל הפדרלי ובעודם שובתים גאתה הפשיעה ברחבי המדינה. בולסונארו הורה על שליחת 2,500 חיילים של הכוחות המזוינים לסיארה בכדי לשמור על הסדר הציבורי. 147 אזרחים נהרגו בתוך חמישה ימים ובין לבין נהרג גם הסנאטור סיד גומז כאשר ניסה לפזר הפגנה. בתגובה לפשעים אמר בולסונארו "לאנשים שמבצעים את הפשעים – עליכם להבין שהגברים בירוק באים, וזה הולך להיות מגעיל". בסופו של יום הצבא השתלט על אי הסדרים במדינה בעוד הממשל סירב להיענות לדרישות השוטרים.
לנוכח התפרצות נגיף הקורונה החדש בברזיל, הצהיר בולסונארו במרץ 2020 כי "אין סיבה להיבהל" וכי אנשים "חייבים להקפיד על המלצות המומחים כאמצעי ההגנה הטוב ביותר". ב-12 במרץ דווח כי פאביו וויינגרטן, מזכ"ל העיתונות של בולסונארו, אובחן חיובי לנגיף הקורונה. בשל כך, הוא היה במגע עם הנשיא והקבינט שלו.[דרושה הבהרה] וויינגרטן היה במגע גם עם נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ וסגן הנשיא של ארצות הברית, מייק פנס, במהלך ביקורו של בולסונארו במיאמי ב-7 במרץ והעלה חשש שהוא עלול להדביק אותם. ב-13 במרץ בולסונארו נבדק בבדיקת גילוי נגיף הקורונה, ותוצאותיה יצאו שליליות. משרד הבריאות פרסם אזהרה בה המליץ לברזילאים וזרים המגיעים לברזיל להישאר בבידוד לפחות 7 ימים. ב-24 במרץ, פרסם הנשיא ז'איר בולסונארו הודעה פומבית שלישית, ומתח ביקורת על הממשלות המקומיות על הנפקת הסגר בשל "שפעת קטנה", והאשים את התקשורת בהפחדת האוכלוסייה. בולסונארו טען שהטלת סגר מחמיר בארצו תוביל לכך שהאנשים ימותו מרעב בבתיהם והמדינה תקרוס כלכלית.
ב-6 באפריל 2020 התלקחו עימותים בין בולסונארו לשר הבריאות, לואיז אנריקה מנדטה, אשר טלטלו את הממשלה והחברה. הנשיא איים לפטר את השר, אך החזיר אותו לאחר התנגדות פוליטית. ב-16 באפריל פיטר בולסונארו את מנדטה, בגלל חילוקי דעות ביחס להנחיות לריחוק חברתי. הוא אמר שהוא ימנה שר בריאות שתומך בפתיחת עסקים מחדש "מהר ככל האפשר". זמן קצר לאחר מכן מונה נלסון טייץ' (אנ') להחליף אותו. ב-20 באפריל בולסונארו, ללא מסיכה, הצטרף להפגנה נגד סגר הקורונה. בולסונארו התנגד למגבלות שהטילו מושלי מדינות שונים. ב-7 ביולי הודיע בולסונארו כי נדבק בנגיף הקורונה. הוא הבריא ואז פורסם שאשתו נדבקה. ב-9 באוגוסט בית המשפט העליון והקונגרס, שביקרו את הטיפול של בולסונארו במגפה, הכריזו בהתאמה על שלושה וארבעה ימי אבל לאומיים בעקבות ציון הדרך העגום של 100 אלף מתים. הנשיא לא התייחס לכך בפומבי.
בינואר 2021 החלה התפרצותו של זן חדש של הנגיף שנחשד בהיותו מידבק יותר מקודמיו. במרץ, כאשר כמות הנדבקים חצתה שחקים פעם נוספת, יצא בולסונארו בהצהרה פומבית ובה אמר: "מספיק לדאוג ולבכות. כמה זמן עוד תישארו בבית ותסגרו הכול? אי אפשר לסבול את זה יותר". ביוני 2021, מספר המתים חצה את חצי המיליון.
ביוגרפיה > נשיא ברזיל (2018–2022) > המשבר הצבאי

לאורך נשיאותו קידם בולסונארו אנשי צבא בכירים למשרות אזרחיות בממשלו, מתוך ציפייה לקבל את תמיכת הצבא לנוכח תסיסה אזרחית ומאבקים בין הממשל הפדרלי שבראשותו לבין ממשלי המדינות. נוסף על כך קידם צו מצב חירום לאומי לנוכח מגפת הקורונה בשביל לחזק את עמדתו. ב-29 במרץ פיטר בולסונארו את שר ההגנה, פרננדו אזבאדו אה סילבה, שטען להגנתו כי שימר את 'מוסדותיו החוקיים' של הצבא ולא ערער אותם.
למחרת, מפקד חיל האוויר – אנטוניו קרלוס מורטי ברמודז', מפקד חיל הים – אילקווס ברבוזה ומפקד צבא היבשה – אדסון ליאל פוז'ול, התפטרו כולם ממשרותיהם. התפטרותם המתואמת של מפקדי חילות הכוחות המזוינים נועדה להפגין התנגדות צבאית להתערבות פוליטית בצבא. המשבר הצבאי שפרץ העלה חשש מפוליטיזציה של הצבא ומהאפשרות שבולסונארו, לנוכח המשברים, יבצע הפיכה עצמית. בולסונארו לבסוף מינה את הגנרל ולטר סוזה בראגה נטו לשר הביטחון החדש. התפטרותם של מפקדי זרועות הכוחות המזוינים הייתה משבר חסר תקדים בתולדותיה של הרפובליקה הברזילאית החדשה מאז נפילתו של המשטר הצבאי.
ביוגרפיה > נשיא ברזיל (2018–2022) > מצב רפואי

בולסונרו נדקר בבטנו בעצרת בחירות ב-2018 על-ידי אחד ממתנגדיו. הוא נפגע קשות בכבד, סבל מדימום פנימי ונשלח לניתוח. מאז ניסיון ההתנקשות אושפז בולסונרו כמה פעמים.
ביולי 2020 הודיע כי הוא נדבק בקורונה. בקיץ 2021 פונה לטיפול בגלל חסימת מעיים, אחרי שיהוקים שנמשכו 10 ימים. בינואר 2022 הוא קטע חופשה ואושפז עקב כאבים בבטן.
ביוגרפיה > בחירות 2022

ב-30 באוקטובר 2022 ניצח לואיז אינסיו דה סילבה (לולה) את בולסונרו, בסיבוב השני של הבחירות לנשיאות, לאחר שזכה ב-50.9% מהקולות, לעומת 49.1% לבולסונרו.
לאחר שהפסיד בבחירות, טען בולסונארו כי הן זויפו. תומכיו לא קיבלו את תוצאות הבחירות, קראו להתערבות הצבא וערכו הפגנות המוניות. חלקם הצדיעו במועל יד. חוקרים טוענים כי הרשתות החברתיות של תומכי בולסנרו התמלאו בקריאות לתקוף תחנות דלק, מתקני זיקוק ותשתיות אחרות, כמו גם קריאות לאנשים לבוא ל"מסיבת קריאה למלחמה" בבירה, ב-8 בינואר 2023. ה"מסיבה" הזו הייתה הסתערות של אלפי מתומכי בולסונארו על בניין הקונגרס, ארמון הנשיאות ובית המשפט העליון בברזיל.
ביוגרפיה > חקירות משפטיו

בשנת 2020 אישר בית המשפט העליון בברזיל לפתוח בחקירה נגד בולסונארו בחשד להתערבות בעבודת המשטרה הפדרלית במדינה. הקונגרס בברזיל פתח בסוף אפריל 2021 בחקירה פרלמנטרית של ניהול משבר הקורונה בידי הנשיא ז'איר בולסונארו. החקירה גרמה לכך שבית המשפט העליון אישר לתובעים פדרליים לפתוח בחקירה. בית משפט פדרלי לענייני בחירות בברזיל קבע בסוף יוני 2023 כי בולסונרו יורחק מהפוליטיקה עד לשנת 2030, לאחר שהטיל ספק באמינות מכונות ההצבעה לנשיאות.
עמדותיו על החברה והמשטר בברזיל

בולסונארו תומך בעונש המוות, ובהתערבות מעמיקה של צבא ברזיל במתרחש במדינה, לצד תמיכתו בממשלת המיליציה הצבאית ששלטה בברזיל בשנים 1964–1985. ב-1993 לאחר השבת הדמוקרטיה לברזיל, אמר בולסונארו כי המשטר הצבאי הוביל את ברזיל לשגשוג וליציבות. בולסונארו אף הציג את נשיא פרו, אלברטו פוג'ימורי, כמודל לחיקוי להתערבות צבאית מוצלחת נגד מערכת המשפט והרשות המחוקקת. ב-1999 קבע כי לא ניתן לשנות דבר במדינה באמצעות הצבעה, וכי שינוי יתרחש רק כאשר תפרוץ מלחמת אזרחים והצבא יעשה את מה שהשלטון הפוליטי נמנע מלעשות. בהקשר זה אמר בולסונארו: "אם כמה חפים מפשע ימותו זה בסדר". בראיון בשנת 1999 אמר "אני בעד עינויים, וגם העם תומך בכך".
בראיון שהעניק בולסונארו לעיתונאי קלאודיו דנטאס סקוויירה מה-O Antagonista, אמר בולסונארו ש"על אף השתוללות המדיה השמאלנית" המכוונת נגדו, עמדותיו חופפות במישרין לאלו של עמדות המרכז-ימין האמריקאי, ביחס לבעלות על נשק, הפלות, מיניות ויחסי מין, ומסחר. בולסונארו חזר וציין שהוא מתכוון לשנות ב-180 מעלות מספר חוקים העוסקים באיסור על החזקת נשק, לשפר את הביטחון ולהעצים את קשרי המסחר עם ארצות הברית אשר התקלקלו, לטענתו, במהלך כהונותיהם של ממשלות סילבה ורוסף.
בולסונארו מתנגד ללגליזציה של איחוד אזרחי בין בני אותו המין ולנישואים חד-מיניים. בולסונארו מתנגד להנהגת העדפה מתקנת או לשיריוּן מכסות לכל קבוצה חברתית שהיא, כמו גם ללגליזציה של סמים קלים. שורה של עמדות והערות בוטאו על ידי בולסונארו כלפי הפוליטיקאית מריה דו רוזאריו, ועוררו פולמוס מסוים. במקרה אחד, במהלך ריאיון בו ביטא בולסונארו את השקפתו, לפיה קטינים המבצעים פשעים נתעבים דוגמת רצח או אונס צריכים לזכות ליחס של בגירים, כינתה אותו דו רוזאריו "אנס"; לכך הגיב בולסונארו באומרו: "לעולם לא הייתי אונס אותך, כי זה לא מגיע לך (או 'כי אינך ראויה לכך')", אמירה שגררה תגובות סוערות במערכת הפוליטית בברזיל. על ההערות הללו נמתחה ביקורת חריפה, והשופטת טטיאנה דיאס דה סילבה, חייבה את בולסונארו לפצות את דו רוזאריו בסכום של 10,000 ריאל ברזילאי.
בולסונארו ידוע באמירותיו נגד קהילת הלהט"בים והכריז בעבר שהוא "הומופוב גאה". לדבריו, אסור לעודד תיירות גאה בברזיל. עוד אמר שאם בנו היה הומו לא היה יכול לאהוב אותו, וכי במקרה כזה היה מעדיף שבנו ייהרג בתאונה ("ילדיי לא יכולים להיות הומואים, הם מחונכים טוב מדי"). בנוסף טען כי אם יראה שני גברים מתנשקים ברחוב הוא יכה אותם.
בולסונארו צוטט שהצהיר כי "פושע טוב הוא פושע מת". בתחילת 2019 הכריז על מבצע למיגור הפשיעה ברחבי ברזיל. בתחילת המבצע בריו דה ז'ניירו נהרגו בחילופי אש 13 בני אדם, ונמצאו כמויות של כלי נשק שונים, כגון אקדחים ורימונים.
עמדותיו על החברה והמשטר בברזיל > בולסונארו, ישראל ויהודי ברזיל

בולסונארו הוא תומך נלהב של מדינת ישראל. במהלך מסע הבחירות שלו בשנת 2018 הבטיח כי אם ייבחר לנשיא יעביר את שגרירות ארצו בישראל לירושלים, ויסגור את השגרירות הפלסטינית בברזיליה. כמו כן הצהיר כי מסעו המדיני הראשון כנשיא יהיה לישראל. באירוע בהשתתפות חברי הקהילה היהודית בריו דה ז'ניירו הכריז בולסונארו כי ליבו "צבוע בירוק, צהוב, כחול ולבן".
בנוגע ליחסו ליהודי ברזיל אמר בולסנארו "נתייחס לכולם בצורה שווה. אני נוצרי, רעייתי אוונגליסטית, ונכבד את כולם בצורה שווה. המדינה היא חילונית, ז'איר בולסונארו הוא נוצרי". ב-28 בדצמבר 2018 נפגש עם ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, בריו דה ז'ניירו לאחר שהוזמן באופן רשמי לטקס ההשבעה של בולסונארו. ביקור זה הוא ביקור רשמי ראשון של ראש ממשלת ישראל בברזיל. על אף הבטחתיו, בולסונארו לא העביר במהלך כהונתו את השגרירות הברזילאית לירושלים ולא סגר את השגרירות הפלסטינית בברזיליה.
חיים אישיים

בולסונארו נשוי שלוש פעמים ואב לחמישה ילדים. אשתו הראשונה הייתה רוג'ריה נאנט בראגה (ממנה יש לו שלושה בנים: פלביו, קרלוס ואדוארד). נישואיו השניים היו עם אנה כריסטינה ואלה (איתה נולד לו בן, רנן). בשנת 2007 התחתן עם אשתו השלישית והנוכחית מישל דה פאולה פירמו ריינאלדו (עמה יש לו בת, לורה). בזמן שעבדה בקונגרס, העסיק בולסונארו את מישל כמזכירה, ובשנתיים שלאחר מכן היא קיבלה יחס חריג והשכר שלה שולש. הוא נאלץ לפטר אותה לאחר שבית המשפט הפדרלי העליון קבע כי נפוטיזם אינו חוקי במנהל הציבורי. החל משנת 2018 מתגוררים בולסנארו ואשתו בבארה דה טיז'וקה, ריו דה ז'ניירו.
טרור ביולוגי

חייל בחיל האוויר של ארצות הברית חובש מסכת אב"כ
טרור ביולוגי הוא סוג של פעולת טרור הכוללת שחרור מכוון או הפצה של אורגניזמים. אורגניזמים אלה יכולים להיות חיידקים, נגיפים או רעלנים, והם יכולים להיות טבעיים או מעשה אדם. שימוש בשיטה זו בלחימה נקרא "לוחמה ביולוגית".
הגדרה

על פי המרכז לבקרת מחלות ומניעתן בארצות הברית, התקפת טרור ביולוגי היא פעולה מכוונת של שחרור חיידקים, נגיפים, רעלנים או אורגניזמים אחרים, במטרה לגרום למחלה או מוות של בני אדם, חיות או צמחים. אורגניזמים אלה נמצאים בדרך כלל בטבע, אך ייתכן שהם שונו מתוך מטרה להגביר את יכולתם לחולל מחלה, לשפר את עמידותם כנגד טיפול רפואי או להגביר את יכולת ההפצה שלהם. הם יכולים להתפשט באמצעות המים, האוויר או מזון. טרוריסטים מנסים להשתמש באורגניזמים למטרות טרור מכיוון שקשה מאוד לגלות אותם והם אינם גורמים להופעת סימני המחלה בשעות או בימים שמיד לאחר הפצתם. חלק מהם יכולים לעבור מאדם לאדם, כמו נגיף האבעבועות השחורות, וחלק לא – כמו הגחלת.
טרור ביולוגי הוא נשק מושך מכיוון שהאורגניזם קל יחסית להשגה והוא זול, ניתן להפיץ אותו בקלות, והוא יכול לגרום לפחד וחרדה הגדולים מההשפעה בפועל של האורגניזם שהופץ. יחד עם זאת, מנהיגים צבאיים למדו שלטרור ביולוגי מספר מגבלות חשובות: קשה להשתמש בנשק ביולוגי בצורה כזאת שרק האויב ייפגע ולא כוחות ידידותיים. נשק ביולוגי שימושי לטרוריסטים בעיקר די לזרוע פחד ופאניקה ברחבי המדינה. יחד עם זאת, אנשי מדע כמו ביל ג'וי, הזהירו מפני הכוח הפוטנציאלי שיש להנדסה גנטית אם היא תיפול בידיהם של טרוריסטים.
כמו כן ישנם מחוללי מחלות אשר עלולים לפגוע קשות בכלכלה בלבד. דוגמה לכך היא מחלת הפה והטלפיים, הפוגעת בחיות בלבד וכמעט שאינה משפיעה על בני האדם.
היסטוריה > המאה ה-20

ב-1971 משטרת שיקגו עצרה שני סטודנטים אשר תכננו להחדיר לאספקת המים העירונית טיפוס וסוגי חיידקים נוספים. אחד מהם הקים קבוצת טרור בשם R.I.S.E, בעוד השני גידל תרביות חיידקים שלקח ממקום עבודתו בבית החולים. שניהם נמלטו לקובה לאחר ששוחררו בערבות. אחד מהם מת בקובה בשנת 1974 בנסיבות טבעיות, והשני חזר לארצות הברית ב-1975 ונגזר עליו מאסר על תנאי.
ב-1984 חסידיו של אושו שהתגוררו בעיר קטנה במחוז וואסקו שבמדינת אורגון, ניסו להשפיע על הבחירות המקומיות על ידי נטרול האוכלוסייה המקומית. הדבר נעשה על ידי הדבקה בחיידק מסוג סלמונלה של בר סלטים ב-11 מסעדות, מוצרים בחנויות מכולת, ידיות דלתות ומקומות ציבוריים אחרים. ההתקפה הדביקה 751 אנשים וגרמה להרעלת מזון חמורה. לא היו הרוגים. מקרה זה הוא ככל הידוע התקפת טרור ביולוגי ראשונה על אדמת ארצות הברית במאה ה-20.
ביוני 1993 ביצעה הכת יפנית דתית, אום שינריקיו, ניסיון כושל למתקפת טרור ביולוגי בטוקיו. חברי הכת ביצעו ניסיון לשחרר אנתרקס, אך איש לא נדבק. הסיבה לכך היא שחברי הכת השתמשו בתרכיב חיסון אנתרקס שניתן באותה תקופה לבעלי חיים, לתרכיב זה חסר הגן שגורם לסימפטומים של המחלה. שנתיים לאחר מכן הצליחה הכת לבצע פיגוע בעזרת סארין.
היסטוריה > המאה ה-21

בספטמבר ואוקטובר 2001, בוצעה מתקפת אנתרקס על ארצות הברית, במסגרתה נשלחו מספר מעטפות המכילות אנתרקס למשרדי תקשורת ולחברי קונגרס. כתוצאה מכך נהרגו 5 בני אדם.
מענה לאירוע טרור ביולוגי או איום

באופן היסטורי, ממשלות ורשויות הסתמכו על הסגרים כאמצעי הגנה על האוכלוסייה. גופים בינלאומיים כמו ארגון הבריאות העולמי כבר מקדישים חלק מהמשאבים לניטור ומעקב אחר מגפות.
מענה לאירוע טרור ביולוגי או איום > ארצות הברית

סוכנויות הממשל אשר יוזנקו לטיפול באירוע טרור ביולוגי יכללו רשויות לאכיפת חוק, צוותים לטיפול בחומרים מסוכנים וצוותי רפואת חירום. כמו כן לצבא ארצות הברית יש יחידות מיוחדות היכולות להגיב לאירוע טרור ביולוגי. פעולות התגובה יכללו גם את המרכז לבקרת מחלות ומניעתן.
מענה לאירוע טרור ביולוגי או איום > ישראל

ב-2002 הוקמה בישראל ועדת מומחים מיוחדת למניעה והתגוננות מפני טרור המכוון לפגוע במזון. הוועדה הוקמה בעקבות מתקפת האנתרקס בארצות הברית, וניסיון פיגוע של חוליית פת"ח מקלקיליה לפוצץ במרכז תל אביב-יפו מטען תופת עם דם הנגוע באיידס, רק חלק קטן מהמלצות הוועדה יושמו.
בינואר 2010 התקיים תרגיל "להבה כתומה" שדימה פיגוע ביולוגי במרכז ישראל.. בנובמבר 2011 התקיים תרגיל "להבה כתומה" בעפולה, במסגרת התרגיל ניתן מענה ל-5,000 אזרחים שנפגעו מטרור לא קונבנציונלי.
הערות שוליים

↑  אפרת וייס, השב"כ: סיכלנו "פיגוע איידס" בת"א, באתר ynet, 13 באפריל 2004
↑  האם ישראל ערוכה לפיגוע טרור ביולוגי?, באתר וואלה, 13 בינואר 2010
↑  איום ביולוגי? בעפולה התכוננו לכל תרחיש, באתר וואלה, 30 בנובמבר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292700905171  BnF: cb13772466r (data)  LCCN: sh00006846  NKC: ph139307
קו הספנות דיסני

האונייה דיסני מג'יק
קו הספנות של דיסני (באנגלית: Disney Cruise Line) הוא קו ספנות של אוניות תענוגות בבעלותה של חברת וולט דיסני.
הקו מפעיל ארבע אוניות תענוגות: דיסני מג'יק ("קסם דיסני"), דיסני וונדר ("פלא דיסני"), דיסני דרים ("חלום דיסני") והדיסני פנטזי ("פנטזיית דיסני") וכן האי קאסטאווי קי שבאיי בהאמס, בו נמצא נמל לעגינת אוניות התענוגות.
היסטוריה

קו הספנות נוסד כאשר חברת וולט דיסני החליטה בשנת 1995 להפסיק להסתמך על אוניות קו הספנות פרמייר בחבילות הנופש של החברה שכללו ביקור בפארקים בדיסניוורלד ומסע ימי. חברת וולט דיסני רכשה שתי אוניות מאיטליה, והיו אלה שתי האוניות הראשונות שנבנו באופן ייעודי לחופשה של משפחות עם ילדים קטנים.
האוניות יוצאות מפורט קנברל שבפלורידה, עוצרות בקאסטאווי קי, וכן באיים נוספים באיים הקאריביים.
מספר פעמים בשנה עוברות האוניות דרך תעלת פנמה ומגיעות לקליפורניה (טיול המשלב ביקור בפארקי דיסני בדיסניוורלד ובאתר הנופש דיסנילנד.
ה"דיסני דרים" ("חלום דיסני") וה"דיסני פנטזי" ("פנטזיית דיסני") נכנסו לשירות ב-2011 ו-2012 בהתאמה.
צי האוניות

| שם | קיבולת נוסעים | מספר חדרים | תחילת שירות | נמל בית | משקל ברוטו | תמונה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| דיסני מג'יק | 2,400 | 875 | 30 ביולי 1998 | קופנהגן, דנמרק/ דובר, אנגליה/ מיאמי/ ברצלונה, ספרד/ ניו יורק / סן חואן, פוארטו ריקו / נמל קנברל / רומא, איטליה | 83,969 |  |
| דיסני וונדר | 2,400 | 875 | 15 באוגוסט 1999 | ונקובר, קנדה/ סן דייגו / גלווסטון / סן חואן, פוארטו ריקו / נמל קנברל | 84,130 |  |
| דיסני דרים | 4,000 | 1250 | 26 בינואר 2011 | נמל קנברל | 129,690 |  |
| דיסני פנטזי | 4,000 | 1250 | 31 במרץ 2012 | נמל קנברל | 129,690 |  |
| דיסני וויש | 4,000 | 1254 | 29 ביוני 2022 | נמל קנברל | 144,000 |  |
| דיסני טרז'ר | 4,000 | 1250 | 21 בדצמבר 2024 |  | 144,256 |  |
עבירת ביטחון

עבירת ביטחון היא עבירה העוסקת באיסור פגיעה בביטחון הלאומי וביחסי החוץ של מדינת ישראל.
עבירת ביטחון בישראל

חוק העונשין מחלק את עבירת הביטחון למספר עבירות, ביניהן: בגידה, ריגול, מסירת מידע, מרד, פגיעה בריבון זר ידידותי וטרור. החוק עבר בשל איומי פגיעה וטרור מצד מדינות וארגונים שונים כלפי שישראל, שמנסה להרתיעם.
עבירת ביטחון היא גם כל עבירה אשר כוללת פגיעה או סיוע לפגיעה בכוחות המזוינים של ישראל שהם צה"ל, משטרת ישראל, או כל כוח מזוין אחר שנמצא בחסות מדינת ישראל.
עבירת ביטחון בישראל > עבירת בגידה

עבירת בגידה היא כל פעולה אשר יש בכוחה לפגוע בשלמותה של מדינת ישראל באמצעות סיוע, שירות או שכנוע של אויב המדינה לפעול כנגדה. עבירה זו כוללת גם ערעור של תושבי ישראל באמצעות תעמולה וכלים אחרים ולא רק בפגיעה במוסדותיה או שלמותה.
עבירת ביטחון בישראל > עבירת פגיעה בכוחות מזוינים

עבירת פגיעה בכוחות מזוינים כוללת מרד בכוחות המזוינים בחסות ישראל או הסתה להשתמטות מהם. שותפים לעבירה זו עונשם מאסר עולם.
עבירת ביטחון בישראל > עבירת ריגול

עבירת ריגול היא עבירה שבמסגרתה אזרח מוסר ידיעה לאויב מתוך כוונה לפגוע בביטחונה של מדינת ישראל. גם אם אזרח זה מבצע את מסירת הידיעה מתוך רשלנות או מתוך מגע עם סוכן חוץ, מדובר בעבירת ריגול במידה שווה.
הערות שוליים

1 2 3  עבירות ביטחון, באתר משרד עו"ד פלילי ירון שבס, ‏2017-01-15
בן ערובה

ערך זה עוסק באדם המוחזק בשבי למטרת סחיטה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
אישה נלקחת כבת ערובה באימון משטרה
בן ערובה הוא אדם המוחזק בניגוד לרצונו או בשבי, במטרה לסחוט התנהגות מסוימת או תמורה מסוימת ממי שאדם זה יקר ללבו. בן ערובה נלקח בדרך כלל לשם הפעלת לחץ פוליטי או על מנת לקבל כופר נפש תמורת שחרורו, או כחלק מפיגוע מיקוח.
לקיחת בן ערובה נחשבת לפשע, או למעשה טרור.
לקיחת בן ערובה יוצרת דילמה קשה לשלטונות: האם להיענות לדרישת המחזיקים בו, להציל את חיי החטוף ובכך להסתכן במעשי חטיפה נוספים, או לנסות להכניע את החוטפים, בכוח או במשא ומתן, תוך סיכון חייו של בן הערובה.
נכונות היהודים בימי הביניים לשלם כופר נפש, הביאה לכך שרבנים ופרנסי קהילה נלקחו כבני ערובה. במאה ה-13 המהר"ם מרוטנברג נכלא על ידי הקיסר רודולף הראשון, בדרישה לכופר נפש. המהר"ם סירב לתת לתלמידיו לפדותו עקב החשש שפדייתו תביא לחטיפת רבנים חשובים אחרים והתרוששות הקהילה היהודית (כמו שנפסק בגמרא: (גיטין מה/א) "אין פודין את השבויין יתר על כדי דמיהן מפני תיקון העולם"). עקב כך הוא נשאר בכלא שבע שנים עד למותו. רק ארבע עשרה שנה לאחר מכן נפדתה גופתו.
במאה העשרים, שלח הנרי קיסינג'ר, היועץ לביטחון לאומי של הנשיא ריצ'רד ניקסון, מכתב לנשיא ובו ביקש שבמקרה שיחטף, לא להיכנע לשום דרישה של החוטפים, כדי שלא ליצור תקדים מסוכן. הוא הדגיש: "אם יתקבל ממני מכתב או מסר אחר ברוח שונה, יהיה עליך להניח שמסר זה הובע תחת איום".
במשטרות מודרניות פועל צוות משא ומתן משטרתי, שמופקד על ניהול משא ומתן עם חוטפים, כדי להגיע לשחרור בני הערובה.
מקרים מפורסמים > בני ערובה בעולם

טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן: ב-5 בספטמבר 1972 השתלטו מחבלים מארגון "ספטמבר השחור" על משלחת ישראל לאולימפיאדת מינכן, ולאחר שהרגו שניים מחברי המשלחת, לקחו 9 כבני ערובה. המחבלים דרשו, בתמורה לשחרור בני הערובה, את שחרורם של 232 מחבלים שהוחזקו בישראל ועוד שני מחבלים שנכלאו בגרמניה. במהלך הניסיון של משטרת גרמניה לחלץ את החטופים, נהרגו כל תשעת החטופים, בשעה שהיו כפותים, ביריות ובהשלכת רימונים של שוביהם ושל כוח החילוץ הגרמני.
משבר בני הערובה באיראן: חטיפת אנשי שגרירות ארצות הברית בטהראן במהלך המהפכה האיראנית ב-1979.
משבר בני הערובה בבסלאן: ב-1 בספטמבר 2004 טרוריסטים צ'צ'נים חמושים לקחו מאות ילדי בית ספר ומבוגרים כבני ערובה בבית ספר בעיר הרוסית בסלאן שבצפון אוסטיה - אלניה. לפי הנתונים הרשמיים, 344 אזרחים נרצחו, 186 מהם הם ילדים, ועוד מאות נפצעו.