דמוגרפיה של ניגריה

| --- | --- |

גודל האוכלוסייה בחלקי ניגריה
 מדינה:  ניגריה ניגריה
 נתונים לתאריך:  הערכה 1 בנובמבר 2024
 נתונים
 אוכלוסייה:  234,302,133
 צפיפות:  253.64
 תוחלת חיים בלידה:  53.6
 דירוג תוחלת חיים:  192
 HDI:  0.548
 דירוג HDI:  161
 שיעור ילודה ל-1,000:  37.64
 שיעור תמותה ל-1,000:  12.90
 שיעור פריון:  5.19
 תמותת תינוקות ל-1,000:  72.70
 שיעור הגירה נטו ל-1,000:  -0.22
 התפלגות גילאים
 0-14 שנים:  41.01
 15-24 שנים:  20.60
 25-54 שנים:  31.19
 55-64 שנים:  4.15
 65+ שנים:  3.05
 יחס גברים/נשים
 יחס כללי:  1.04
 יחס בלידה:  1.05
 יחס 0-14 שנים:  1.05
 יחס 15-24 שנים:  1.04
 יחס 25-54 שנים:  1.05
 יחס 55-64 שנים:  0.95
 יחס +65 שנים:  0.91
 שפות
 שפות רשמיות:  אנגלית 
 שפות מדוברות:  אנגלית, Idoma, Kanakuru, Bambuka, Izon, Gbo, Igala, Kulung, Abanyom, Koma, Kwanka, Humono, Kamuku, Korop, Kuteb, Kurama, Jenjo, Ikwerre, Jukun Takum, Igede, Hyam, Ghotuo, Isoko, Akpes, Efik, Ceve, Edo, Ebira, Ika, Jju, Ivbiosakon, Ajawa, Kalabari, Ndoro, Sambe, Okodia, Etulo, Esan, Goemai, Dzodinka, Pongu, Ogba, Nkem-Nkum, Banliku, Reshe, Oko, Oruma, Lamang, Gwandara, Nde, Vere, Longuda, Njerep, Mafa, Lufu, Hya, Nso, Itsekiri, Mumuye, קאנורי, Nkoroo, Ngas, Mbe, Chamba Leko, Bura, Hwana, Kugbo, Ezaa, Ogbia, Odual, Ibuoro, Ikwo, Efai, Kaivi, Oro, Iyive, Idere, Ilue, Ibino, Okobo, Iko, Kapya, Zora, Jere, Mingang Doso, Hausa Sign Language, Firan, Mada, Nembe, Eten, Gwari, Kpan, Mbembe, Loo, Ce, Umon, Ekpeye language, שפת לורי, Kiong, Ekoi, Epie, Como Karim, Cipu, Dendi, Busa, Eggon, Fam, Evant, Efutop, Ekajuk, Ebughu, Dazaga, Kono, Defaka, Degema, Ukwa, Lau Laka, Kinuku, Koromba, Kirya-Konzəl, Shingini, Uyanga, Boki, Afade, Viti, Kyoli, Lyase, Abon, Tunzu, Kamkam, Nnam, Itu Mbon Uzo, Etebi, Lamja-Dengsa-Tola, Mbat, Koro Wachi, Bokobaru, Duguri, Ija-Zuba, Gbagyi, Nde-Gbite, Kirike, Fum, Áncá, Dirim, Nshi, Bukwen, Asu, Ibaali, Abua, Gwune, Alago language, Atsam, Aduge, Ahan, Ake, Basa-Benue, Amo, Ayere, Baa, Akum, Ayu, Uda, Nkari, Barkul, Bekwarra, פופולדה ניגרית, Yotti, Ganang, Adamaua-Fulfulde, Cara, Berom, Bauchi, Bile, Batu, Biseni, Alumu, Mashi, Akpa, Luri, Ibani, Cen, Sheni, Enwan Oron, Ito, Tsucuba, Manga Kanuri, Tsishingini, Panawa, Gibanawa, Samba Daka, Central Kanuri, Gwak, Ndoe, Akoko, Agoi, Fali, Margi, Ɓeele, Ga'anda, Hdi, Yace, הבאטה, Marghi South, Miya, Bade, Giiwo, Zumbun, Cineni, Zarma, Yamba, Vute, Nyingwom, Ukwuani-Aboh-Ndoni, Shoo-Minda-Nye, Nupe, Tigon, Yankam, Ukaan, Ulukwumi, אורחובו, שפה אובולו, Ubaghara, Akpet, ut-Ma'in, Alege, Holma, Deno, Nggwahyi, Fyer, Tera, Vemgo-Mabas, Kamwe, Boga, Mundat, Jalaa, Agatu, Bete, Bariba, Ibibio, Tiv, Jara, Chakato, Duhwa, Sukur, Kofa, Dghwede, Cibak, Ɗuwai, Diri, Putai, Jilbe, Huba, Zizilivakan, Bure, Bacama, Yedina, Boko, Yekhee, Kudu-Camo, Guduf-Gava, Piya, Zekwe, Zangwal, Gvoko, Gudu, Ihievbe, Galambu, Jimi, Burak, Bumaji, Moo, Anaang, Nigerian Sign Language, Eket, Oloma, Kofyar, Akuku, Gera, Ambo, Kariya, Zeem, Kwaami, Nyam, Ehueun, Labir, Mgbo, Uvbie, Kir-Balar, Kulere, Gaa, Okpela, Dungu, Ikpeshi, Rigwe, Ogbogolo, Gbantu, Fungwa, Ososo, Obulom, Lemoro, Nkukoli, טיאפ, Yigha, O’chi’chi’, Kpati, Okpe, Ukue, Idon, Bakpinka, Baan, Eki, Eastern Acipa, Dulbu, Sasaru, Mala, Wom, Piti, Iyayu, Gurmana, Waka, Gamo-Ningi, Kaan, Enwan, Dijim-Bwilim, Damakawa, Geruma, Ciwogai, Mangas, Tal, Maaka, Karai-karai, Pyapun, Kholok, Montol, Ngwaba, Mwaghavul, Boghom, Ron, Buru, Koenoem, Warji, יורובה, Koro Wachi, איגבו, האוסה, פידג'ין ניגרי, Sha, Psikyɛ, Bankal, Kulu, Nigeria Mambila, Tangale, Okpe, Tambas, Kushi, Kutto, Bole, Bina, Baangi, Basa-Gumna, Basa-Kontagora, Bangwinji, Bete-Bendi, Barikanchi Pidgin, Kubi, Ngamo, Gengle, Siri, Donga, Toro, Awak, Abureni, Mburku, Cakfem-Mushere, Yiwom, Miship, Baissa Fali, Glavda, Pa'a, Guruntum, Dass, Eruwa, Wandala, Nzanyi, Pero, Gude, Tha, Gade, Sur–Myet, Waja, Tumi, Gbiri-Niragu, Zari, Khana, Lubila, Nyima, Shau, Shiki, Iku, Tee, Ziriya, Shuwa-Zamani, Shanga, Vono, Kimba, Hungworo, Voro, Loko, Zhire, Pe, Lala-Roba, Ikom, Eleme, Izi, Gyong, Mboi, Polci, Saya, Dadiya, Lopa, Gokana, Gupa-Abawa, Hõne, Vadi, Nikyob-Nindem, Wapan, Putukwam, Ngizim, Wãpha, Tarok, Yukuben, Jijili, Jiba, Izere, Jiru, Tso, Nyankpa, Kakanda, Kami, Kupa, Janji, Odut, Kele, Yala, Oring, Mak, Sanga, Shall-Zwall, Hasha, Engenni, Lere, Etkywan, Rogo, Wannu, Kyenga, Nungu, Doka, Bena, Mbula-Bwazza, Ruma, Okpamheri, Rang, Hun-Saare, Uneme, Horom, Somyev, Vori, Idun, Kugama, Bu, Jibu, Tala, Kuturmi, Maghdi, Ukpe-Bayobiri, Kanufi, Ogbronuagum, Ubang, Daba, Jili, Mvanip, Leelau, Uhami, Kpasam, Gwa, Teme, Adara, Yendang, גון, Eloyi, Ahwai, Igwe, Shamang, Kamo, Geji, Tita, Ju, Dibo, Tula, Pyem, Guta, Laru, Ninzo, Gyem, Lela, Lame, Mama, Kumba, Ndunda, Otank, Shama, Idesa, Usaghade, Pangseng, Kamantan, Bitare 
 
אוכלוסייתה של ניגריה מונה, נכון לשנת 2015, כ-181.56 מיליון נפש. כ-95 אחוז מהאוכלוסייה הם שחורי עור. היתר הם לבנים ממוצא ערבי או הודי, ומרכיב זניח של לבנים ממוצא אירופי.
ניגריה היא המדינה המאוכלסת ביותר באפריקה, ואוכלוסייתה מהווה כחמישית מאוכלוסיית אפריקה. היא גם התשיעית בעולם במספר אוכלוסייה. ניגריה היא המדינה בעלת אוכלוסיות שחורי העור הגדולה ביותר בעולם.
כרבע מאוכלוסיית ניגריה היא עירונית, וכל היתר היא אוכלוסייה כפרית חקלאית. קיימות 24 ערים במדינה המונות למעלה מ-100,000 נפש.
אוכלוסייתה של ניגריה היא הטרוגנית מאוד. כאשר הקבוצות העיקריות הן האוסה (25% מהאוכלוסייה), יורובה (21% מהאוכלוסייה) ואיגבו (18% מהאוכלוסייה). ההערכה של ה-CIA משנת 2018 היא שכ-54% מהאוכלוסייה היא מוסלמית וכ-46% מהאוכלוסייה היא נוצרית (בעיקר פרוטסטנטיים).
אנגלית היא השפה  המדוברת ביותר בניגריה, המדוברת על ידי כשליש מהאוכלוסייה. והיא השפה העיקרית בתקשורת, בפוליטיקה ובכלכלה הניגרית. האנגלית נפוצה בעיקר בערים, כאשר באזורים הכפריים השליטה של המקומיים בשפה היא מוגבלת.