stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוקאס הרננדס
קריירה > קריירת מועדונים

הרננדס נולד במרסיי שבצרפת, כאשר אביו שיחק באולימפיק מרסיי. בגיל צעיר עבר עם משפחתו לספרד.
בשנת 2007 החל לשחק במחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד. ב-3 בדצמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כששיחק 90 דקות בניצחון 0–3 על ל'הוספיטלט במסגרת גביע המלך הספרדי. ב-21 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הספרדית, כשנכנס כמחליף בדקה ה-88 בניצחון 1–4 על אתלטיק בילבאו במסגרת המחזור ה-16. זו הייתה הופעת הליגה היחידה שלו בעונת 2014/2015.
בעונת 2015/2016 ערך עשר הופעות ליגה. הוא לקח חלק גם בליגת האלופות 2015/16, עם הופעה אחת בשלב שמינית הגמר מול פ.ס.וו. איינדהובן, שתי הופעות בשלב רבע הגמר מול ברצלונה וכניסה כמחליף בדקה ה-109 במקומו של פיליפה לואיס בהפסד לריאל מדריד בגמר בדו-קרב בעיטות עונשין.
במרץ 2019 חתם בבאיירן מינכן לחמש עונות בעבור 80 מיליון דולר. ההעברה הזאת היא ההעברה הגדולה ביותר בתולדות הבונדסליגה ובתולדות באיירן מינכן.
ב-9 ביולי 2023 חתם בפריז סן-ז'רמן מליגת העל הצרפתית לארבע עונות.
קריירה > קריירת נבחרת

במרץ 2018 זומן הרננדס לנבחרת צרפת על ידי המאמן דידייה דשאן, לקראת צמד משחקי הידידות מול קולומביה ורוסיה.
הרננדס נכלל בסגל הנבחרת למונדיאל 2018, וערך את הופעת הבכורה שלו בטורניר ב-16 ביוני, כששיחק 90 דקות בניצחון 1–2 נגד נבחרת אוסטרליה. הוא השתתף בכל משחקי הנבחרת בטורניר, כאשר בשישה מתוכם שיחק את כל הדקות, כולל בגמר מונדיאל 2018, בה ניצחה צרפת את נבחרת קרואטיה בתוצאה 2–4.
נכלל בסגל נבחרת צרפת בטורניר מונדיאל 2022.
חיים אישיים

אביו הוא כדורגלן העבר ז'אן-פרנסואה הרננדס, ששיחק בין היתר באתלטיקו מדריד, ואחיו הוא הכדורגלן תיאו הרננדס.
ב 13 באוקטובר 2021 הורה בית המשפט במדריד על עונש מאסר של שנה אחת להרננדס, וזאת עקב הפרת צו הרחקה שקיבל ב-2017, בגין אירוע אלימות נגד בת זוגו. ב-27 באותו חודש התקבל ערעורו של השחקן, והמאסר הומר לעל תנאי.
תארים

הליגה האירופית: 2017/2018
הסופר קאפ האירופי: 2018
בונדסליגה (4): 2019/2020, 2020/2021,2021/2022, 2022/2023
הגביע הגרמני: 2019/2020
ליגת האלופות: 2019/2020
הסופר קאפ האירופי: 2020
הסופר קאפ הגרמני (3): 2020, 2021, 2022
גביע העולם למועדונים: 2020
פריז סן-ז'רמן
אליפות צרפת (1): 2023/2024
הגביע הצרפתי (1) 2023/2024
הסופר קאפ הצרפתי: 2023
מונדיאל 2018
ליגת האומות: 2020/2021
הערות שוליים

↑  מערכת אתר ערוץ הספורט, ‏רשמי: לוקאס הרננדז חתם בפריז עד 2028, באתר ONE‏, 9 ביולי 2023
↑  Squad Announcement, בחשבון הטוויטר הרשמי של נבחרת צרפת, 9 בנובמבר 2022 (באנגלית)
| נבחרת צרפת – מונדיאל 2018 (אלופת העולם) |
| --- | --- | --- |
|  1 לוריס •  2 פבאר •  3 קימפמבה •  4 וראן •  5 אומטיטי •  6 פוגבה •  7 גריזמן •  8 למאר •  9 ז'ירו •  10 אמבפה •   11 דמבלה •  12 טוליסו • 13 קאנטה •  14 מטווידי • 15 אנזונזי • 16 מנדנדה • 17 ראמי • 18 פקיר • 19 סידיבה • 20 תובאן • 21 הרננדס • 22 מנדי • 23 אראולה • מאמן: דשאן |  1 לוריס •  2 פבאר •  3 קימפמבה •  4 וראן •  5 אומטיטי •  6 פוגבה •  7 גריזמן •  8 למאר •  9 ז'ירו •  10 אמבפה •   11 דמבלה •  12 טוליסו • 13 קאנטה •  14 מטווידי • 15 אנזונזי • 16 מנדנדה • 17 ראמי • 18 פקיר • 19 סידיבה • 20 תובאן • 21 הרננדס • 22 מנדי • 23 אראולה • מאמן: דשאן | צרפת |
| נבחרת צרפת – יורו 2020 |
| --- | --- | --- |
|  1 לוריס •  2 פבאר •  3 קימפמבה •  4 וראן •  5 לאנגלה •  6 פוגבה •  7 גריזמן •  8 למאר •  9 ז'ירו •  10 אמבפה •   11 דמבלה •  12 טוליסו • 13 קאנטה •  14 רביו • 15 זומה • 16 מנדנדה • 17 סיסוקו • 18 דין • 19 בנזמה • 20 קומאן • 21 הרננדס • 22 בן ידר • 23 מניאן • 24 דובואה • 25 קונדה • 26 תוראם • מאמן: דשאן |  1 לוריס •  2 פבאר •  3 קימפמבה •  4 וראן •  5 לאנגלה •  6 פוגבה •  7 גריזמן •  8 למאר •  9 ז'ירו •  10 אמבפה •   11 דמבלה •  12 טוליסו • 13 קאנטה •  14 רביו • 15 זומה • 16 מנדנדה • 17 סיסוקו • 18 דין • 19 בנזמה • 20 קומאן • 21 הרננדס • 22 בן ידר • 23 מניאן • 24 דובואה • 25 קונדה • 26 תוראם • מאמן: דשאן | צרפת |
| נבחרת צרפת – מונדיאל 2022 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 לוריס •  2 פבאר •  3 דיסאסי •  4 וראן •  5 קונדה •  6 גנדוזי •  7 גריזמן •  8 צ'ואמני •  9 ז'ירו •  10 אמבפה •   11 דמבלה •  12 קולו מואני • 13 פופאנה •  14 רביו • 15 ורטו • 16 מנדנדה • 17 סאליבה • 18 אופאמקאנו • 19 בנזמה • 20 קומאן • 21 ל. הרננדס • 22 ת. הרננדס • 23 אראולה • 24 קונטה • 25 קמבינגה • 26 תוראם • מאמן: דשאן |  1 לוריס •  2 פבאר •  3 דיסאסי •  4 וראן •  5 קונדה •  6 גנדוזי •  7 גריזמן •  8 צ'ואמני •  9 ז'ירו •  10 אמבפה •   11 דמבלה •  12 קולו מואני • 13 פופאנה •  14 רביו • 15 ורטו • 16 מנדנדה • 17 סאליבה • 18 אופאמקאנו • 19 בנזמה • 20 קומאן • 21 ל. הרננדס • 22 ת. הרננדס • 23 אראולה • 24 קונטה • 25 קמבינגה • 26 תוראם • מאמן: דשאן | צרפת |
כריסטופר מוראלס ויליאמס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 באוגוסט 2004 (בן 20) ווהן, אונטריו, קנדה
 מידע כללי
 מדינה:  קנדה קנדה
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  ריצת 400 מטר
 מועדון:  אוניברסיטת ג'ורג'יה
 הישגים
 שיאים אישיים:  אולם:   400: 44.49 שניות שיא עולם
 
כריסטופר מוראלס ויליאמס (באנגלית: Christopher Morales Williams; נולד ב-5 באוגוסט 2004) הוא אתלט קנדי, שיאן העולם באולם (44.49 שניות) בריצת 400 מטר.
ביוגרפיה

ויליאמס נולד וגדל בווהן, אונטריו, קנדה. הוא לומד ומתאמן באוניברסיטת ג'ורג'יה.
ביוגרפיה > 2024 > שיאן עולם באולם

בתחרות באולם שנערכה בפאייטוויל, ארקנסו ב-24 בפברואר 2024 קבע בריצת 400 מטר שיא עולם חדש של 44.49 שניות, שיפור לשיא בן 6 השנים של מייקל נורמן מארצות הברית (44.52 שניות).
ביוגרפיה > 2024 > שיאן קנדה

בתחרות שנערכה בגיינסוויל, פלורידה ב-11 במאי אותה שנה הוא קבע שיא לאומי חדש של 44.05 שניות ואת תוצאה השנה בעולם באותה העת.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 400 מטר: 44.05 שניות (2024), שיא קנדה
שיאים אישיים > אולם

ריצת 300 מטר: 32.47 שניות (2024), שיא קנדה
ריצת 400 מטר: 44.49 שניות (2024), שיא עולם
לוויין המחקר WMAP

| --- | --- |
תיאור אמן של לווין המחקר WMAP
תיאור אמן של לווין המחקר WMAP
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  נאס"א 
 תאריך שיגור:  30 ביוני 2001 
 משגר:  דלתא 2 
 אתר שיגור:  נמל החלל קייפ קנוורל כן שיגור 17 
 http://map.gsfc.nasa.gov/
 משימה
 סוג משימה:  טלסקופ חלל
 מיקום נוכחי:  נקודת לגראנז' 2
 לוויין של:  השמש
 מסלול:  מסלול ליסאז'ו
 משך המשימה הכולל:  30 ביוני 2001 – 20 באוקטובר 2010 (9 שנים) 
 מידע טכני
 משקל:  840 ק"ג
 אורך:  3.6 מ' 
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  26859
 מאגר המידע הלאומי:  2001-027A
 
לוויין המחקר WMAP, או בשמו המלא Wilkinson Microwave Anisotropy Probe, הוא לוויין ששוגר על ידי נאס"א על מנת לסקור את קרינת הרקע הקוסמית הבאה מכל עבר על פני השמים. קרינת הרקע הקוסמית היא הקרינה השיורית מן המפץ הגדול. מטרת המשימה היא לגלות הפרשי טמפרטורה זעירים בקרינת הרקע הקוסמית כדי לאמת את התאוריות על היווצרות היקום. WMAP הוא היורש של לוויין המחקר COBE, ואחד משרשרת לווייני מחקר בגודל בינוני.
WMAP שוגר ב-30 ביוני 2001 בעזרת משגר דלתא 2 מבסיס חיל האוויר בקייפ קנוורל שבפלורידה.
נקודת מבט ייחודית

מטרת המחקר של WMAP היא קרינה התואמת לגוף שחור בטמפרטורה של 3 מעלות קלווין בלבד (3 מעלות מעל האפס המוחלט), ולפיכך החליטו מתכנני המשימה להרחיקו מכדור הארץ ולמקמו ב נקודת לגראנז' L2, אשר בה כוחות הכבידה של כדור הארץ והשמש מבטלים את הכוח הצנטריפטלי.
עיקר הקרינה בטמפרטורות האלו נופל בתחום של גלים מילימטריים, ולפיכך הלוויין מצויד בגלאים הסורקים את השמיים במספר תדרים בתחום, שהם 23, 33, 41, 61 ו-94 גיגה-הרץ.
תוצאות מיפוי קרינת הרקע הקוסמית בתדר 94 גיגה-הרץ על ידי לוויין המחקר WMAP
כריסטופר מבוואריה

כריסטופר מבוואריה ‏ (26 בפברואר 1416 – 5 בינואר 1448) היה מלך דנמרק, תחת השם כריסטופר השלישי (בדנית: Christoffer III), בין השנים 1448-1440, מלך שוודיה, תחת השם כריסטופר (בשוודית: Kristofer), בין השנים 1448-1441 ומלך נורווגיה, תחת השם כריסטופר (בנורווגית: Kristoffer), בין השנים 1448-1442, בתקופת איחוד קאלמאר.
ראשית חייו

כריסטופר נולד ככל הנראה בעיר נוימרקט אין דר אברפלאץ שבבוואריה. הוא היה בנם של יוהאן, רוזן פפאלץ-נוימרקט, בנו של רופרכט, מלך גרמניה, וקתרינה מפומרניה, בתם של וורטיסלב השביעי, דוכס פומרניה ומריה ממקלנבורג, ואחותו של אריק מפומרניה. אביו של כריסטופר היה בנו של רופרט, מלך גרמניה. ב-1445 נשא כריסטופר לאישה את דורותיאה מברנדנבורג.
מלך

ב-1439 הודח אריק מפומרניה מתפקידיו כמלך דנמרק ומלך שוודיה. כאחיינו של אריק, כריסטופר, שלא היה מצוי במיוחד בפוליטיקה הסקנדינבית, נבחר על ידי מועצת המלוכה הדנית כיורשו של דודו, בתחילה כעוצר וב-9 באפריל 1440 הוא הוכרז כמלך דנמרק על ידי אספת המעמדות הדנית. הכוונה הייתה שהוא יהיה שליט בובה, כפי שנאמר עליו: "אם המועצה הייתה דורשת ממנו להוריד את הכוכבים מהשמיים, הוא היה מורה לעשות כן". עם זאת, הוא הצליח לשמור לעצמו שליטה מוגבלת. ככלל, ניתן לראות את תקופת מלכותו כראשיתה של תקופה ארוכה של איזון בין כוחה של המלוכה לבין כוחה של האצולה, שנמשכה עד 1660. ב-1441 הוא נבחר להיות מלך שוודיה וביוני 1442 הוא נבחר להיות מלך נורווגיה.
מלך > מרידות האיכרים

בתחילת תקופת מלכותו, הוא דיכא מרידות איכרים באי פין וביוטלנד. לאחר שהמרד בפין דוכא, הוא הפנה את תשומת לבו למרידה ביוטלנד. המצב בצפון יוטלנד, במיוחד במחוז ונדיסל, היה כה רגיש, עד כי צבא איכרים של 25,000 איש בהנהגתו של הנריק רבנטלוב, היווה איום על המשך שלטונו של כריסטופר. לפני שהוא הצליח לפעול, גייסו משפחות האצולה של יוטלנד צבא משלהן וצעדו מערבה מאולבורג כדי לחתור למגע עם כוחותיו של רבנטלוב.
האיכרים בנו קרון ענק מבוצר כדי להגן על עצמם מפני האבירים הרכובים שהם ידעו שיתייצבו לפניהם. הם גם הניחו שלושה ענפים לרוחב הביצה בחזית המחנה שלהם[דרושה הבהרה] ואז שפכו עליהם עפר כדי שהם יראו כמו אדמה מוצקה. צבא האצילים בעל הביטחון העצמי המופרז, בהנהגתו של אסקה ברוק, התייצב בגבעת יורגן הקדוש ב-3 במאי 1441. האבירים הסתערו על המחנה ועד מהרה שקעו בביצה. האיכרים החלו לטבוח בהם. ברוק נהרג, גופתו בותרה וחלקיה נשלחו לעיירות באזור כאות אזהרה. לאחר מכן פשטו האיכרים על האחוזה החשובה באזור, העלו אותה באש ואילצו את האציל נילס גולדנסטין להימלט.
אופן הטיפול בשבויים לאחר הקרב חיזק את נחישותו של כריסטופר לדכא את המרד. הוא רכב בראש צבאו צפונה לעבר מחנה המורדים. מאחר שמספרם של המורדים עלה על מספרם של אנשיו, שלח כריסטופר מסר שכל מי שיעזוב את המחנה וישוב לביתו, לא ייענש על השתתפותו במרד. תושבי האי מורס והעיר תיסטד נעתרו לקריאתו של כריסטופר ולאחר מכן הטיחו בהם המורדים שהם פחדנים ובוגדים. בשלב זה פקד כריסטופר לתקוף את מחנה המורדים ב-8 ביוני ואף על פי שהאיכרים לחמו בפראות, הם לא יכלו לעמוד בפני האבירים שהיו חמושים בכבדות. אלפים מהמורדים נהרגו ועל אלה ששרדו הוטלו קנסות כבדים. התוצאה החמורה יותר של המרד הייתה שהמורדים איבדו את מעמדם כאנשים חופשיים והפכו להיות צמיתים בחוות בהן הם עבדו. המלך גזר עונש מוות על מי שייתפס כשהוא נושא נשק ארוך יותר מאשר סכין קטנה. תהליך שעבודם של איכרי דנמרק, שקודם לכן היו חופשיים, הושלם.
מלך > ההכתרה ויחסיו עם שוודיה

במאי 1442 נסע כריסטופר ללודוסה שבדרום-מערב שוודיה כי לפגוש את האצילים של כל שלוש הממלכות. שם הוא הוכתר כמלך נורווגיה ולאחר מכן נסע לאוסלו ולטרונדהיים כדי שבחירתו כמלך תאושרר. בשנה שלאחר מכן הוא הוכרז כמלך דנמרק. כאשר מקום מגוריו ברוסקילדה עלה באש, הוא עבר לקופנהגן והפך אותה לבירתה של דנמרק.
האצולה השוודית לא ששה לוותר על כוחה הפוליטי ולפיכך לא חיבבו את כריסטופר כלל וכלל, בטענה שהוא יותר מדי גרמני עבורם ושהוא התיר לדודו, המלך לשעבר, אריק מפומרניה, לעסוק בשוד ימי כשהוא יוצא מטירתו בגוטלנד ולא ניסה לעצור בעדו. הם תלו בו את האשמה בסדרה של יבולים חקלאיים ירודים. הרעב היה כה כבד עד כי אנשים ערבבו קליפות עצים טחונות עם מעט הקמח שהיה ברשותם. כריסטופר כונה בשוודיה בבוז "מלך הקליפה".
לעומת זאת, הוא ניסה להעניק תמיכה לערים ולסוחרים שלהן ככל שאפשרו לו זאת האצולה וברית ערי הנזה. במהלך תקופת מלכותו, הפכה קופנהגן להיות בירתה הקבועה של דנמרק.
המדיניות שהוא נקט נגד אריק מפומרניה לא הייתה לשביעות רצונם הן של שוודיה והן של ערי הנזה. מסמך היסוד של איחוד קאלמאר השתנה כך שלאצולה היה את רוב הסמכות להכתיב את המדיניות והמלך איבד את רוב הסמכויות שקודמיו השיגו מאז תקופת הויקינגים. תוצאותיה של מדיניות איזון זו לא הושגו עדיין כאשר הוא מת באופן פתאומי.
מותו

כריסטופר מת באופן פתאומי בהלסינבורג ב-1448. הוא נקבר בקתדרלת רוסקילדה. באוקטובר 1449 נישאה דורותיאה לכריסטיאן הראשון, מלך דנמרק. ב-1654 חזרה משפחתו למלוך בשוודיה.
יעקב רוזנפלד (חזן)

| --- | --- |

ציור אמנותי של רוזנפלד
 לידה:  1979 (בן 45 בערך) ירושלים, ישראל
 שם לידה:  יעקב יצחק רוזנפלד
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  חזן
 סוגה:  חזנות
 סוג קול:  טנור לירי
 שיתופי פעולה בולטים:  מרטין וידרקר
 
יעקב רוזנפלד (נולד ב-1979) הוא חזן חרדי-ישראלי.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
רוזנפלד נולד בירושלים בשם יעקב יצחק רוזנפלד להרב משה יונה רוזנפלד משפחה הנמנית עם חסידי תולדות אהרן.
ביוגרפיה > קריירה

רוזנפלד למד פיתוח קול באוניברסיטת קליניק בגרמניה וכן אצל זמר האופרה ריצ'רד באון. בין השנים 2007–2014 כיהן בימים נוראים כחזן בבית הכנסת הגדול אוהל אברהם של הרובע השישה-עשר בפריז לצידו של החזן המקומי הרב שמואל שפירו.
ב-2013 צורף לפרויקט של המלחין מרטין וידרקר לאלבום "שבת המלכה", בו הוא מבצע את כל השירים. ב-2015 יצא האלבום השני של הפרויקט "שבת המלכה 2" בו השתתף לצידו של רוזנפלד אברימי רוט.
רוזנפלד ניחן בכישורי משחק וזכה לסיקורים נרחבים על כך בתקשורת. הוא הופיע כשחקן ראשי בהצגת תיאטרון חרדי בשם "חלומו של הרבי" בהיכל התרבות, ובמחזה "כנר על הגג" בהונגריה.
שיתף פעולה והופיע לצד אמנים וחזנים ברחבי העולם כגון יצחק מאיר הלפגוט, גד אלבז, שלומי גרטנר, חיים אדלר, מרדכי סובול אהרלה סמט, דוד אולמן ועוד. מופיע בקונצרטים ברחבי העולם כגון ארצות הברית, סלובקיה, צרפת, גרמניה, אוסטריה, הונגריה, פולין והיכלי התרבות בכל הארץ.
דיסקוגרפיה > אלבומים

"רזי עולם"
דיסקוגרפיה > שיתופי פעולה

"חזני העולם שרים קרליבך"
"קומזיץ מיט המזמרים"
"קומזיץ מיט המזמרים - ווקאלי"
2008 - "שמחת בית השואבה"
2013 - "שבת המלכה" (ביצוע סולו בכל האלבום)
2015 "שבת המלכה 2" (ביצועים: רוזנפלד & אברימי רוט)
דיסקוגרפיה > שיתופי פעולה > סינגלים

2013 "שלום עליכם" (סינגל)
2013 "שבת המלכה" (סינגל)
2014 "ובנחה" (סינגל)
2014 "צור משלו" (סינגל)
2014 "דרור יקרא" (סינגל)
2017 "יודוך רעיוני" (סינגל)
כתב דוואנגרי

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

אלפבית דוונאגרי
תנועות
| अ | आ | इ | ई | उ | ऊ | ऋ |  |
| ए | ऐ | ओ | औ |  |  |  |  |
עיצורים
| क | ख | ग | घ | ङ | च | छ |  |
| ज | झ | ञ‌ | ट | ठ | ड | ढ |  |
| ण | त | थ | द | ध | न | प |  |
| फ | ब | भ | म | य | र | ल |  |
| व | श | ष | स | ह |  |  |  |
עמוד של הריג ודה מהמאה ה-19 הכתוב בסנסקריט בכתב דוונאגרי
המנטרה ההינדואיסטית אום בכתב דוונאגרי
כתב דֶּוַונַאגַּרִי (देवनागरी,‏ Devanāgarī) היא מערכת כתב מסוג אבוגידה המשמשת בהודו ובנפאל. מערכת כתב זו מכונה גם נַאגַּרִי (Nāgarī), על שם הכתב שממנו הוא התפתח.
דוונאגרי נכתב משמאל לימין, ואין בו חלוקה לאותיות גדולות וקטנות. מאפיין של כתב זה הוא קו אופקי המחבר אותיות שונות בחלקן העליון. דוונאגרי הוא שיטת הכתב העיקרית של הינדית, מראטהית ונפאלית, והחל מהמאה ה-19 הוא החל להיות גם הכתב הנפוץ של סנסקריט. כיום, נעשה שימוש בדוונאגרי גם בבוג'פורית, גוזארי, פאהארי (גארוואלי וקומאוני), קונקאני, מגאהי, מאיטהילית, מראווארי, ביהלית, נפאל בהאסה וסאנטלית, ולעיתים גם בסינדית, שרפה וקשמירית, ובעבר השתמשו בכתב זה גם בגוג'ראטית. חלק מהשפות האלה נכתבות גם בכתב ערבי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | k | kh | g | gh | ṅ | c | ch | j | jh | ñ | ṭ | ṭh | ḍ | ḍh | ṇ | t | th | d | dh | n | p | ph | b | bh | m | y | r | l | v | ś | ṣ | s | h |
בראהמי: 
גופטה (אנ'): 
| דוונאגרי | क | ख | ग | घ | ङ | च | छ | ज | झ | ञ | ट | ठ | ड | ढ | ण | त | थ | द | ध | न | प | फ | ब | भ | म | य | र | ल | व | श | ष | स | ह |
הערות שוליים

↑  Evolutionary chart, Journal of the Asiatic Society of Bengal 7, 1838
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550790305171  BnF: cb12652802w (data)  GND: 4149407-6  LCCN: sh85037334 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כתב אופציה

כתב אופציה (באנגלית: Warrant) הוא סוג של נייר ערך המיר. הוא מהווה אופציית Call[דרושה הבהרה] למניות, המונפקת בידי חברות ותאגידים דומים.
ההבדל העיקרי בין כתב אופציה ואופציה "רגילה" הוא שאופציה רגילה היא זכות קניה/מכירה שאינה מתבצעת מול החברה עצמה, אלא בין הסוחרים באופציה. האופציה הרגילה מונפקת (נכתבת) על ידי הבורסה או גוף פיננסי אחר; החברה אינה צד לעניין. לעומת זאת, כתב אופציה מונפק על ידי החברה. בעת מימוש כתב האופציה, תוספת המימוש מועברת לקופת החברה ומניה חדשה מונפקת תמורתה.
קיימים דגמים שונים של כתבי אופציה, בהם כאלו הנסחרים בבורסה וכאלו שאינם. כאשר חברה מעניקה אופציות לעובדים, מדובר בכתבי אופציה. הקצאת כתבי אופציה נהוגה בעת הנפקה של מניות או אג"ח כאשר בחבילה שהמשקיע רוכש נכללות גם אופציות. פעולה כזו מכונה "ממתיק" (sweetener), מאחר שהמשקיע מקבל הטבה כלכלית נוספת לצד נייר הערך העיקרי (ההטבה לא ניתנת בחינם – המשקיע משלם מחיר מעט יותר גבוה או מסכים לריבית נמוכה יותר).
מאפיינים של כתב אופציה

אם כתב אופציה מיועד להיסחר בבורסה או להיות מוחזק בידי הציבור בדרך אחרת, נדרש להנפקה תשקיף. כתב האופציה מייצג חוזה שהצדדים לו הם מחזיק כתב האופציה והחברה. הזכות הגלומה בכתב האופציה היא להמרתו במניות שהחברה תקצה במחיר המימוש, שהוא המחיר שבעל האופציה נדרש לשלם במועד המימוש, עבור כל מניה הנובעת ממימוש האופציה. האופציה נמנית עם מצבת ניירות הערך של החברה המנפיקה. התשלום שהחברה קיבלה תמורת האופציה נרשם תחת ההון העצמי של החברה.
כתבי אופציה מונפקים בכמות מוגבלת (סדרה).
לא ניתן לכתוב אופציה מסוג זה. כתבי אופציה אינם נסחרים בשוק אופציות נפרד אלא יחד עם המניות.
בישראל, משך חיי כתב אופציה רשום למסחר הוא עד ארבע שנים. לעומת זאת, משך חיי אופציה "רגילה" הוא בדרך כלל מספר חודשים.
למרבית כתבי האופציה יש מועד ראשון ומועד אחרון למימוש. בטווח התאריכים שבין שני אלו, ניתן להמיר את כתב האופציה לנכס הבסיס. נהוג לקבוע שלאחר המועד האחרון, כתב האופציה יפוג ולא יקנה עוד זכויות כלשהן. לכן, בניגוד למניה או לאג"ח, כתב אופציה מצריך "עמידה על המשמר" מצד המחזיק בו ומתן הוראה למימוש במועד המתאים.
מבחינה מתמטית, כתב האופציה מתנהג על פי המודלים של אופציה רגילה.
הערות שוליים

↑  סע' 3.ח. לפרק י"א להנחיות על פי החלק השני לתקנון הבורסה.
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4172658-3  NDL: 01069859
לפריז (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  Sergey Sarkisov 
 הופק בידי:  Sergey Sarkisov 
 תסריט:  סטניסלב גובורוחין סרגיי אשכנזי סרגיי סרקיסוב
 שחקנים ראשיים:  דמיטרי פבצוב סרגיי מקובצקי רנאטה ליטווינובה יבגני סטיצ'קין פיודור דוברונראבוב
 מוזיקה:  ארטיום ואסילייב
 צילום:  ולדימיר קלימוב
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 חברת הפקה:  Blitz Films
 חברה מפיצה:  Pioneer
 הקרנת בכורה:  9 במאי 2019
 משך הקרנה:  95 דקות
 שפת הסרט:  רוסית צרפתית גרמנית אנגלית
 סוגה:  הרפתקאות וקומדיה היסטורית
 תקציב:  180,000,000 רובל
 הכנסות:  9,193,147
 דף הסרט ב־IMDb
 
"לפריס" (ברוסית: На Пари́ж) הוא סרט קומדיה רוסי בבימויו של סרגיי סרקיסוב, ובכיכובם של דמיטרי פבצוב, יבגני סטיצ'קין וסרגיי מקובצקי. הסרט הופץ בבתי הקולנוע ברוסיה ב-9 במאי 2019. בכורת הסרט התקיימה ב-25 באפריל 2019, במסגרת פסטיבל הסרטים הבינלאומי במוסקבה.
הסרט מתבסס על חוויותיו של אלכסנדר מיליוקוב ושמו אף מוזכר בפתיח ההקדשה לסרט: "התסריט לסרט זה התבסס על חוויותיו של השריונאי, הלויטננט הצעיר וגיבור ברית המועצות אלכסנדר איוואנוביץ' מיליוקוב". מיליוקוב היה לוחם בחיל השריון בזמן מלחמת העולם השנייה. לקראת סיום המלחמה, בין התאריכים 25–29 באפריל 1945, הוא נטל חלק פעיל בקרבות הרחוב בברלין, במהלכן השמיד נקודות ירי של האויב, מה שהבטיח את התקדמות יחידות הרובאים. הוא נפצע, אך לא עזב את שדה הקרב ולאחר המלחמה הוענק לו תואר גיבור ברית המועצות.
עלילה

הסרט מתרחש באביב 1945. הטנקים בפיקודו של אלכסנדר וורונין מסתערים על ברלין ומשמידים מטה של הוורמאכט וארבעה קצינים שניצחו את המלחמה, מחליטים לחגוג את יום הניצחון בבירת צרפת, פריז.
לאחר שעוברים את המחסום האמריקני, ארבעת הקצינים יוצאים ברכב גרמני מפואר לפריז, אלא שבדרך לשם הם חווים הרפתקאות רבות: הם נוסעים במכונית מרצדס-בנץ (קבריולה) שהוחרמה מגנרל של הורמאכט, עם עצירת לילה בכפר צרפתי, הקצינים מוצאים עצמם מתעמתים ואז מתיידדים עם חיילי תנועת ההתנגדות הצרפתית, רב-סרן הריגול הנגדי סטולטוב מגיע מפריז לעצור אותם אחרי שהלכו לאיבוד ועם הגיעם לשטח שנכבש על ידי חיילים סובייטים, סטולטוב מאפשר לקצינים הצעירים ללכת הביתה אף שהם מסתכנים בבית דין צבאי ואפילו בהוצאה להורג בגין עזיבת יחידותיהם ללא אישור מהמפקד העליון.
שחקנים ודמויות

דמיטרי פבצוב – מייג'ור גדוד השריון אלכסנדר וורונין
יבגני סטיצ'קין – קפטן מודיעין שדה מיכאיל סטרז'ניוב, היחיד שדובר צרפתית
טורניקה קוויטטיאני – לויטננט בקראדזה, היחיד שדובר אנגלית
קיריל זייצב – לוטננט ליוחה יליסייב
סרגיי פרולוב – חייל צרפתי, שחי בפריז לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה
מיכאיל חמורוב – ז'ן קלוד, מפקד המחסום האמריקני על גשר האלבה
אנטולי בורנוסוב – מפקד חטיבת הטנקים האמריקאית
אלכסנדר רפופורט – גנרל גרמני בעיר רטנאו
סרגיי סרקיסוה – פון ורטנסלבן, גנרל גרמני
עמנואל ויטורגאן – גנרל סובייטי, מפקד חטיבה
מיכאיל יפרמוב – קולונל, מפקד גדוד
סרגיי מקובצקי – מייג'ור סטולטוב מהמחלקה לריגול נגדי של הנ.ק.ו.ד.
איגור זולוטוביצקי – צרפתי
ולדימיר קלימוב – שוטר
רנאטה ליטווינובה – מאדאם רמבו, בעלת בית זונות ובתו של קצין התנועה הלבנה
קסניה מון סור – סופי הג'ינג'ית
לנה יואכים – מדלן החטובה
יליזבטה גונצ'רנקו – עבת הבשר בלאנש
סופיה דוניאנץ – זונה
יבגניה אפונסקאיה – זונה
אנה סילצ'וק – זונה
יאן גה – זמרת השנסון של האופרה של בייג'ינג
איוואן זמוטאייב – זמר
פיודור דוברונראבוב – טוראי צ'מיל, מכונאי
מקסים ואז'וב – סרג'נט קליוקווין
סביאטוסלב אוסיפוב – קוזנצוב, צלף
דניל ואחרוצ'ב – חייל גרמני
אלינה לאנינה – תמרה, אחות
אנה גורשקובה – ולנטינה, טייסת
הערות שוליים

↑  נתוני הכנסות באתר kinobusiness.com
↑  Для съёмок фильма «На Париж» танк из мемориала в Медведевке перевезли в Черняховск (фото)
↑  «На Париж»: как в Советске прошли съемки фильма с Дмитрием Певцовым
↑  "Премьера фильма "На Париж" по сценарию Говорухина состоялась на ММКФ". ТАСС. נבדק ב-2019-05-05.
↑  На Париж
להפסיק לאכול עוגות

להפסיק לאכול עוגות הוא אלבומה השלישי של להקת הפאנק-רוק שייגעצ. האלבום יצא ב-2006 על ידי חברת התקליטים הד ארצי בהפקת יובל שפריר, חמש שנים לאחר אלבום הבכורה של הלהקה, ניו יורק-רפיח ושנתיים לאחר אלבומה השני של הלהקה, "משקאות חריפים".
הסינגל הראשון של האלבום, "התחרות האולימפית", יצא במרץ 2006. הסינגל השני של האלבום, "המילים הכי יפות", יצא באוקטובר 2006 לקראת יציאת האלבום וזכה להצלחה רבה. הסינגל השלישי, "אם את בעניין", יצא בינואר 2007 והסינגל הרביעי, "לא בא לה", יצא במרץ 2007. באלבום השתתפו חברי ההרכב: יובל מנדלסון שכתב, שר והלחין את כל השירים למעט אחד, שיקו פלדמן, אבי מרקוביץ ואסף רייז. יובל שפריר עיבד את האלבום ביחד עם חברי להקת "שייגעצ".
רשימת השירים

לא בא לה
להפסיק לאכול עוגות
אם את בעניין
התחרות האולימפית
להילחם במפלצות
המילים הכי יפות
בואי ונרקוד
לחיות
כוחות הרשע
יש לה
פקיד אפרורי
פעם ביומיים