stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוז'ף ואגו (אדריכל)
עבודות האדריכלות החשובות

1902. Lakóház, Budapest VII., Síp utca 16. – Wesselényi utca 14. (Vágó Lászlóval)
1903–1904. Neuschlosz-bérház, V. Budapest, Báthory utca 5. (Vágó Lászlóval, Alpár Ignác neve alatt)
1904–1905. Lakóház, XIII. Budapest, Visegrádi utca 17. (Vágó Lászlóval, Grünwald Mór neve alatt)
1905. Lakóház, Budapest IX., Boráros tér 3. (Vágó Lászlóval)
1905. Lakóház, Budapest IX., Mester utca 3. (Vágó Lászlóval)
1905. Vágó-ház, Nagyvárad, Kapucinus (gen. Traian Mosoiu) utca 14. (Vágó Lászlóval)
1906. Dömötör Miksa bérháza, Szabadka, Zsinagóga tér 3. (Vágó Lászlóval)
1905-1908. Gresham-palota, Budapest V., Széchenyi István tér 5. (Vágó Lászlóval, Quittner Zsigmond neve alatt)
1906. Nemzeti Szalon (Hauszmann Alajos kioszkjának átépítésével), Budapest V., Erzsébet tér (Vágó Lászlóval; elpusztult)
1906-1907. Gutenberg-otthon, Budapest VIII., Gutenberg tér 4. (Vágó Lászlóval)
1908. Városligeti Színkör, Budapest XIV., Aréna út és Ajtósi Dürer sor kereszteződése (Vágó Lászlóval; elpusztult)
1908. Petőfi Múzeum (a Jókai-ház átalakítása), Budapest VI., Bajza u. 39. (Vágó Lászlóval; elpusztult)
1908-1909. Árkád Bazár, Budapest VII., Dohány utca 22-24. (Vágó Lászlóval)
1908-1909. Lakóház, Budapest VIII., Népszínház utca 25. – Fecske utca 1. (Vágó Lászlóval)
1909. Darvas–La Roche-ház, Nagyvárad, ifj. Rimanóczy Kálmán (Áldás, Iosif Vulcan) utca 11. (Vágó Lászlóval)
1909 k. Kislakásos bérházak, Budapest VIII., Százados út (Vágó Lászlóval; elpusztultak)
1910. Bérház átalakításának terve, Budapest V., Magyar utca 52. (csak József)
1910-1911. Moskovits-palota, Nagyvárad, Zöldfa (Vasile Alexandri) utca 1. (Vágó Lászlóval)
1911. Alföldi Takarékpénztár, Debrecen (Vágó Lászlóval; elpusztult)
1911. Lakóház, Budapest II., Maros utca 44/A–B. (átalakítva)
1910-1912. Schiffer-villa, berendezéssel, Budapest VI., Munkácsy Mihály u. 19/a (részben megsemmisült)
1912. A Lipótvárosi Kaszinó nyári helyisége (átalakítás), berendezéssel, Budapest VI., Városligeti fasor 46-48. (elpusztult)
1912-1913. A csendőrségi iskola épületegyüttese, ma egyetem, Nagyvárad, Str. Armatei Roşii (Universitatii) nr. 1
1913. Magyar Unió Klub (átalakítás, berendezés), Budapest V., Vörösmarty u. 4.
1914-1915. Szent László Gimnázium, Kőbánya, Kőrösi Csoma Sándor út 28-34. (Lechner Ödönnel)
1914-1916. Grünwald-villa, Budapest I., Ostrom u. 1. (elpusztult)
1917–1918. Szerb Antal utca 7/B – Hűvösvölgyi út 92/A, Hamburger Mór ingatlanátépítése halas csatornával
1922-1925. Hôtel de la ville (átalakítás), Róma, Via Sistina
1927. Vágó Győző bérháza, Budapest I., Lovas u. 6/a (elpusztult)
1927–1928. Magyarországi Mintakészítő Munkások Szövetségének székháza, Budapest XIII., Ipoly utca 16. (átalakítva)
1928-1929. László Ferenc háza, Budapest VI., Szegfű utca
1934. Dr. Basch Lóránt háza, Budapest XII., Városmajor u. 48/b (később Nyugat Emlékmúzeum)
ספריו

1930 דרך ערים (בודפשט)
1934 טבאן שנבנית מחדש (בודפשט)
1936 שחזור אמנותי של בודפשט (בודפשט)
בסביבות 1936. Palais de la Grande assemblée nationale de Turquie, Ankara (פריז)
1942-45. Le Prophète (רומן לא גמור)
גלריית תמונות

בית המגורים ברחוב שיפ, תצלום מתוך גיליון 1908 של כתב העת Ház
הבית בכיכר בורארוש (1905)
שער בית המגורים בכיכר בורארוש
הבית ברחוב משטר (1905)
ארמון גרשם (1905-1908)
הכניסה הראשית לארמון גרשם (1905–1908)
הסלון הלאומי (1906), תמונה מכיתת הבית בשנת 1908
כניסה לסלון הלאומי, צילום מכיתת הבית בשנת 1908
בית גוטנברג, תצלום מתוך כרך הבית משנת 1908 (1906-1907)
בית גוטנברג בימינו
התיאטרון האינטימי בבית גוטנברג, צילום מבית 1908
אוורור תקרה בתיאטרון האינטימי, צילום מבית 1908
פרט חזית בזארקייד ברחוב דוהאני (1908–1909)
בית מגורים ברחוב נפסינהאז (1908–1909)
מצבה של היום של וילה ואגו שיפר (1910-12)
גימנסית סנט לאסל (1914-15)
בית מגורים ברחוב וארושמאיור (1934)
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 6078/1898. MNL-OL 30808. mikrofilm 937. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1898. év 101. oldal 27. sor
↑  Anne Lambrichs: i. m. 16. o.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 487/1909. folyószáma alatt".
↑  Pierre Vago: Egy mozgalmas élet. Holnap Kiadó, Budapest, 2002. 23. o.
↑  Pierre Vago: i. m. 23. o.
1 2 3
↑  Viktorija Aladžić: A szecesszió születése Szabadkán, www.zetna.org Más források Minerva Nyomdaként említik ezt az épületet.
↑  Nagyváradi Egyetem
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb145228282 (data)  GND: 128631058  ISNI: 0000 0000 7870 1561  LCCN: no2004079583  NTA: 261995308  SUDOC: 07229230X  ULAN: 500112274  VIAF: 10903236   WorldCat (עם VIAF): 10903236 
התוכנית של האחים ואגו, בית כפרי, שנת 1908
פרט חזית בית-גוטנברג
קישוט ציפורים של השער בבית המגורים בכיכר בורארוש
החזית של מטה חבר הלאומים בז'נבה שאינה משקפת את רעיונותיו של ואגו
גלריית דגלי ארצות הברית

דגלי ארצות הברית:
הדגל הלאומי > ההתפתחות ההיסטורית של דגל הלאום של ארצות הברית

קודם לשנת 1912 לא נקבע סדר מסוים לכוכבים. בשנת 1934 נקבע גוון הדגל.
1960 –
1959 – 1960
1912 – 1959
1908 – 1912
1896 – 1908
1891 – 1896
1890 – 1891
1877 – 1890
1867 – 1877
1865 – 1867
1863 – 1865
1861 – 1863
1859 – 1861
1858 – 1859
1851 – 1858
1848 – 1851
1847 – 1848
1846 – 1847
1845 – 1846
1837 – 1845
1836 – 1837
1822 – 1836
1820 – 1822
1819 – 1820
1818 – 1819
1795 – 1818 (הדגל זרוע הכוכבים)
1777 – 1795
1776 – 1777 (דגל האיחוד הגדול)
הדגל הלאומי > גרסאות היסטוריות נוספות

דגל "בטסי רוס" - 13 כוכבים במעגל
דגל קרב בנינגטון
הדגל הלאומי > הצעות לדגל ארצות הברית

דגל ארצות הברית בן 51 כוכבים (הצעת מכון שלטי האבירים של צבא ארצות הברית)
דגל ארצות הברית בן 51 כוכבים (הצעת המפלגה הפרוגרסיבית החדשה של פוארטו ריקו)
דגל ארצות הברית בן 96 כוכבים
דגלים פדרליים

וושינגטון הבירה (דגל המחוז הפדרלי)
דגל פוארטו ריקו (טריטוריה עם מעמד של חבר עמים)
דגל גואם (טריטוריה)
דגל סמואה האמריקאית (טריטוריה)
דגל איי הבתולה של ארצות הברית (טריטוריה)
דגל איי מריאנה הצפוניים (טריטוריה עם מעמד של חבר עמים)
דגלים של שטחים מרוחקים של ארצות הברית

דגלים אלה אינם רשמיים, ובאופן רשמי נעשה שימוש בדגל ארצות הברית בשטחים אלה, אולם דה פקטו נעשה שימוש בדגלים הלא רשמיים.
דגל אטול מידווי
דגל אטול פלמירה
דגל האי וייק
דגלי ערים

דגל שיקגו
דגל סן פרנסיסקו
דגל וושינגטון הבירה
דגלי צבא

דגל צבא ארצות הברית
דגל חיל האוויר של ארצות הברית
דגל משמר החופים של ארצות הברית
דגל גדסדן (דגל היסטורי)
דגל כוחות הנחתים של ארצות הברית
דגל צי ארצות הברית
הג'ק הימי הראשון (דגל היסטורי. נעשה שימוש מחודש מאז 2002)
היוניון ג'ק (1960-2002)
דגל שבויי המלחמה והנעדרים של צבא ארצות הברית
דגלים אינדיאנים שבטיים

דגל האראפאהו
דגל אומת הצ'רוקי
דגל אומת סאק
דגל שבטי האינדיאנים של נהר קולורדו
דגל האירוקוֹי
דגל איחוד קיטווה
דגלי הקונפדרציה

הדגל הלאומי הראשון
הדגל הלאומי השני
הדגל הלאומי השלישי
דגל קרב
נס ימי (1863)
נס חיל הים, 1861-1863
נס חיל הים, 1863-1865
דגלים היסטוריים

דגל בדפורד (1775)
דגל פורט סאמטר (1861)
לשכת עורכי הדין בישראל

| --- | --- |


בניין לשכת עורכי הדין בשכונת טלביה, ירושלים
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תחום שיפוט:  חוק לשכת עורכי הדין, תשכ"א–1961
 משרד אחראי:  משרד המשפטים
 תאריך הקמה:  1961 
 חוק:  חוק לשכת עורכי הדין
 יו"ר:  עמית בכר
 מטה מרכזי:  תל אביב-יפו 
 www.israelbar.org.il
 קואורדינטות:  32°04′27″N 34°46′57″E﻿ / ﻿32.0742°N 34.7825°E﻿ / 32.0742; 34.7825
 he
 
לשכת עורכי הדין בישראל היא גוף סטטוטורי המאגד את עורכי הדין בישראל ומטרתו לשמור על רמתו וטהרו של מקצוע עריכת הדין, הגנה על שלטון החוק, זכויות האדם וערכי היסוד של מדינת ישראל.
על מנת להיות עורך דין בישראל, אדם חייב להיות חבר בלשכת עורכי הדין (זאת בשונה מלשכת רואי החשבון, גוף מקביל אשר החברות בו היא לבחירתו של רואה החשבון).
היסטוריה

לשכת עורכי הדין פועלת על פי חוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א–1961 והיא הגוף שהחליף את הסתדרות עורכי הדין שהוקמה ב-1927. הלשכה מאגדת את כל עורכי הדין בישראל. הלשכה רושמת, מפקחת ובוחנת מתמחים בעריכת דין ואחראית להסמכתם כעורכי דין ולשיפוט המשמעתי של עורכי הדין והמתמחים. הלשכה עוסקת בנושאים הקשורים בתחום המשפטים בכלל ובמיוחד בנושאים הקשורים בעיסוקם של עורכי הדין, למשל בהגנה על ענייניהם המקצועיים (ובכלל זה מניעה של הסגת גבול המקצוע), באתיקה מקצועית, עזרה הדדית בין חברי הלשכה, ביטוח, קרנות פנסיה לחברי הלשכה, וכן בנושאים כמו סיוע משפטי למיעוטי יכולת כלכלית באמצעות תוכנית "שכר מצווה", ועוד.
הלשכה הוקמה בשנת 1961 והחליפה שני גופים שפעלו עד אז (עוד מתקופת ממשלת המנדט): המועצה המשפטית (גוף סטטוטורי) והסתדרות עורכי הדין בישראל. אחרי הקמתה, ייסד עו"ד יהושע רוטנשטרייך, אגודה עות'מאנית בשם "לשכת עורכי דין".
לשכת עורכי הדין מוציאה לאור כתב עת משפטי בשם "עורך הדין".
בשנת 2023, עם התקדמות החקיקה לצמצום עילת הסבירות, קיימה הלשכה כנס חירום שכותרתו "אין סבירות לפגיעה בדמוקרטיה", ובו יצאו הדוברים, בהם ראש הלשכה עמית בכר, נגד יוזמת חקיקה זו.
בינואר 2025 אישרה הכנסת תיקון לחוק לשכת עורכי הדין, לפיו גובה דמי החבר בלשכה יקבע על ידי רואה החשבון המבקר אותה, במקום המועצה הארצית של הלשכה. בנוסף קבע התיקון שדמי החבר ישמשו לפעולות שהלשכה מחויבת בהן, כגון רישום מתמחים והסמכת עורכי דין, ולא תוכל לממן פעולות כגון חוות דעת על הצעות חוק או השתלמויות מקצועיות.
תפקידי הלשכה

הסמכה ורישום כלל עורכי הדין
פיקוח על עורכי דין
בעלת שני נציגים בוועדה לבחירת שופטים
בעלת נציג בוועדה לבחירת רשם הוצאה לפועל
חלק מהוועדה לאיתור היועץ המשפטי לממשלה
מעניקה חוות דעת משפטית לכל הצעת חוק שמוגשת בכנסת
מבנה הלשכה > המועצה הארצית

המועצה הארצית משמשת כגוף המחוקק והמבצע של הלשכה ובמסגרת תפקידה מאשרת את תקציב הלשכה ובוחרת את חברי הוועדות השונות (ביניהם בחירת שני הנציגים אשר יכהנו בוועדה לבחירת שופטים). בנוסף לתפקידיה הרבים, המועצה הארצית דנה ומייעצת לשר המשפטים בנוגע להצעות לשינויים בחוק הלשכה ותיקונים לכללים שהותקנו מכוחו.
המועצה הארצית מורכבת מ-44 מושבים כאשר 28 מושבים מתוכם נבחרים באמצעות בחירות כלליות ו-16 הנוספים שמורים לנושאים בתפקידים הבאים:
ראש הלשכה;
המנהל הכללי של משרד המשפטים;
פרקליט המדינה;
הפרקליט הצבאי הראשי;
שני חברים מכל אחד מששת המחוזות (יו"ר הוועד המחוזי וחבר לשכה נוסף הרשום באותו מחוז שנבחרים על ידי הוועד המחוזי בבחירות חשאיות).
מבנה הלשכה > הוועד המרכזי

הוועד המרכזי היה הגוף המבצע של לשכת עורכי הדין ובידיו הופקדו כל הסמכויות שלא הוענקו לגוף אחר (בדומה לממשלה) ובראשו עמד ראש הלשכה. הוועד עסק בטיפול המשמעתי בחברי הלשכה, הגנה על מעמד הלשכה וענייניה המקצועיים, הצעות חוק הנוגעות לפעילות הלשכה, בהסמכת עורכי דין חדשים (לרבות ההתמחות והפיקוח עליה) ואף חיווה דעתו על הצעות חוק כלליות. נוסף על ראש הלשכה, היו חברים בוועד המרכזי 16 עורכי דין, אשר אחד מהם הוא ממלא מקום ראש הלשכה.
בתיקון לחוק לשכת עורכי הדין, שנכנס לתוקף בפברואר 2019, בוטל הוועד המרכזי, וסמכויותיו הועברו למועצה הארצית.
מבנה הלשכה > הוועדים המחוזיים

ללשכה שישה מחוזות, אשר מבוססים על החלוקה המסורתית של ישראל לאזורי שיפוט: תל אביב, מרכז, ירושלים, חיפה, צפון ודרום. מחוז השיפוט השישי, מחוז מרכז, הוכר כמחוז עצמאי נפרד בשנת 2019 והופרד ממחוז תל אביב.
מבנה הלשכה > בתי הדין המשמעתיים

ללשכה בתי דין משמעתיים מחוזיים אשר דנים בעבירות משמעת שבוצעו על ידי חברי הלשכה או מתמחים. בית הדין כפוף לכללי האתיקה של הלשכה ולחוקי מדינת ישראל. בית דין משמעתי רשאי להטיל על נאשם שהורשע בעבירת משמעת את העונשים הבאים: אזהרה, נזיפה, קנס (עד סך של 25,000 שקלים כנגד כל עבירה), השעיה מן הלשכה והוצאה מן הלשכה (כלומר, שלילת רישיון לעסוק בעריכת דין). על פסיקה של בית דין משמעתי מחוזי ניתן להגיש ערעור בזכות לבית הדין המשמעתי הארצי; על פסיקת בית הדין המשמעתי הארצי ניתן להגיש ערעור בזכות לבית המשפט המחוזי בירושלים; ועל פסיקת בית המשפט המחוזי בירושלים ניתן להגיש ערעור ברשות לבית המשפט העליון.
בחינות ההסמכה של הלשכה

לשם קבלת חברות בלשכת עורכי הדין, נדרש המועמד שהוענק לו תואר בוגר במשפטים ולאחר שסיים התמחותו, לעמוד בבחינות של הלשכה, המתאפיינות בשיעור נכשלים גבוה. עו"ד יעקב נאמן העיד על כך בשנת 2005: "ראיתי את הבחינות של לשכת עורכי הדין כיום. אני בטוח שלא הייתי עובר אותן, ואני לא בטוח ששופטי בית המשפט העליון היו עוברים אותן."
אפי נוה, חבר ועד מחוז תל אביב והמרכז, קרא להעדיף העסקת עורכי-דין צעירים על פני העסקת מתמחים, כדי לצמצם את מספר המתמחים ואת מספר עורכי-הדין בלשכה. טרם כהונתו של נוה כראש לשכת עורכי הדין עמד ממוצע העוברים בבחינת ההסמכה של לשכת עורכי הדין על כ-71%. מאז היבחרו של נוה לראש לשכת עורכי הדין ביוני 2015 חלה ירידה תלולה באחוזי ההצלחה של הנבחנים בבחינת לשכת עורכי הדין לכ-46%. במועד נובמבר 2015 עמדו אחוזי המעבר על כ-60%, במועד מאי 2016 כ-54% עוברים, במועד נובמבר 2016 כ-37% עוברים, במועד מאי 2017 כ-44% עוברים ובמועד דצמבר 2017, בו הונהג נוסח בחינה חדש בעקבות המלצות ועדת חוקה חוק ומשפט, צנח שיעור מעבר הבחינה ל-34% בלבד.
בשנת 2018 נחשף כי הלשכה הייתה מעורבת בחיבור בחינות ההסמכה וזאת בניגוד לחוק. חוק לשכת עורכי הדין, תוקן כך שהוציא מידי הלשכה את המעורבות בחיבור הבחינה, והטיל את מלאכת חיבור הבחינה על ועדה בוחנת שממונה על ידי שר המשפטים.
הסמכה מחדש לעורכי דין מחו"ל

משפטנים שסיימו את לימודיהם בחו"ל והוכשרו כעורכי דין במדינה זרה נדרשים לעבור סדרת בחינות להסמכה מחדש על מנת לקבל רישיון לעסוק בעריכת דין בארץ. המבחנים נערכים על ידי לשכת עורכי הדין.
המבחנים כוללים את הבחינות הבאות:
בחינה בשפה העברית.
בחינה בדיני עונשין ודיון פלילי.
בחינה בדיני קניין.
בחינה בסדר דין אזרחי ואתיקה מקצועית.
בחינה בדיני חוקה ומנהל.
בחינה בדיני מסחר א'.
בחינה בדיני מסחר ב' ודיני מיסים.
בחינה בדיני משפחה וירושה.
את כל הבחינות, פרט לבחינה בשפה העברית ניתן לערוך בשפה זרה.
לאחר מעבר בבחינות יכולים המשפטנים להתחיל בהתמחות ובהליך ההסמכה מחדש וקבלת רישיון עריכת דין ישראלי.
במסגרת ההכנה לבחינות, נערכים שני קורסים – מדרשה לעולים ע"ש השופט מקס צ'רנובילסקי (אחת לשנה בתל אביב-יפו) וקורס הסמכה מחדש בלשכת עורכי הדין בירושלים (אחת לחצי שנה).
ביקורת על כוחה וסמכויותיה של הלשכה

לאורך השנים נמתחו על לשכת עורכי הדין ביקורות על כך שלא מדובר בגוף פונקציונלי, שמטרתו הסדרה של מקצוע עריכת הדין על מנת להבטיח את איכות השירות.
הזרם העיקרי של הביקורת טוען שלא אחת הלשכה מבססת ומבצרת את מעמדה תוך העצמת אינטרסים עצמאיים של החברים בה. המחזיקים בדעה זו גורסים כי השמירה על "כבוד המקצוע" ועל יוקרתו נועדה לשמר את יוקרת עורכי הדין עצמם. לפי ביקורת זו, הלשכה מנסה למקסם את התועלות והרווחים שמתקבלים לחבריה, בעבור השירותים שהם מספקים. המבקרים מתמקדים במספר תופעות, למשל האיסור על אדם שאינו חבר הלשכה לתת שירותים משפטיים בתשלום (סעיף 20 לחוק) מביא לבלעדיות שמעצימה את התלות בעורכי הדין ובלשכה, והבעייתיות בהיות הלשכה גוף עצמאי המפקח על עצמו (באמצעות דין משמעתי) ללא התערבות ופיקוח חיצוני.
ביקורת אחרת מתמקדת במבנה הלשכה ובסמכויותיה באופן קונקרטי יותר. המבקרים מזרם זה מתבססים על ניתוח השוואתי של סמכויות הלשכה בארץ ביחס למדינות אחרות. לדוגמה, יש הטוענים נגד העובדה שלשכת עורכי הדין היא הגוף שמסמיך עורכי דין בישראל (ובתוך כך גם מפקחת על ההתמחות ועל בחינות ההסמכה). המבקרים מתבססים על כך שבמדינות המשפט המקובל המדינה היא שמסמיכה את עורכי הדין ולא הגופים המקבילים ללשכת עורכי-הדין, אשר מאגדים אותם לאחר מכן.
ביקורת על כוחה וסמכויותיה של הלשכה > ביקורת על התנהלות ועדות האתיקה

ביקורת הנוגעת למהותן והתנהלותן של ועדות האתיקה מעלה טענות על היעדר פיקוח חיצוני מובנה על עורכי הדין ועל הלשכה עצמה, כיוון שוועדת האתיקה ובתי הדין המשמעתיים הם מוסדות פנימיים של הלשכה (הדיינים הם עורכי דין חברי הלשכה). אחת המסקנות של זרם ביקורת זה היא שללשכת עורכי הדין מסורות סמכויות רבות ביחס למדינות אחרות בעולם וייתכן כי סמכויות אלו נרחבות מידי.
עוד נטען כי לא קיים רישום מסודר של התלונות והדיונים עצמן מתקיימים במתכונת של "דיון פנימי וסגור" וזאת ללא סמכות חוקית.
ראשי לשכת עורכי הדין

| מניין | תמונה | ראש הלשכה | כהונה | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | יהושע רוטנשטרייך | 1962–1972 |  |
| 2 |  | יצחק טוניק | 1972–1979 | כיהן בהמשך גם כמבקר המדינה |
| 3 |  | אמנון גולדנברג | 1979–1983 |  |
| 4 |  | דוד ליבאי | 1983–1985 | כיהן בהמשך גם כשר המשפטים |
| 5 |  | מנחם ברגר | 1985–1987 |  |
| 6 |  | יעקב רובין | 1987–1991 |  |
| 7 |  | דרור חטר-ישי | 1991–1999 |  |
| 8 |  | שלמה כהן | 1999–2007 |  |
| 9 |  | יורי גיא-רון | 2007–2011 |  |
| 10 |  | דורון ברזילי | 2011–2015 |  |
| 11 |  | אפי נוה | 2015–2019 | התפטר לאחר שהועמד לדין |
| 12 |  | אבי חימי | 2019–2023 | עד יוני 2019 כיהן כמ"מ לאחר התפטרות קודמו. בראשית 2023 התפטר בעקבות טענות להטרדה מינית. |
| (12) |  | ליאור שפירא | פברואר–מרץ 2023 | ממלא מקום |
| 13 |   | עמית בכר | מרץ 2023 | נבחר במועצה הארצית במרץ 2023 ובהמשך נבחר בבחירות הכלליות הסדירות ביוני 2023 |
ראשי מחוזות בלשכה

מחוז תל אביב – עו"ד ליאור שפירא
מחוז ירושלים – עו"ד ארז צ'צ'קס
מחוז חיפה – עו"ד שאדי סרוג'י
מחוז צפון – עו"ד מוחמד נעאמנה
מחוז מרכז – עו"ד רומי קנבל
מחוז דרום – עו"ד אלעד דנוך
תביעות משפטיות > הסגת גבול המקצוע

במסגרת הלשכה פועלת הוועדה להגנת המקצוע, שתפקידה לפעול נגד גופים שלהבנתה פועלים בניגוד לסעיף 20 לחוק לשכת עורכי הדין, כלומר מבצעים פעולות שיוחדו בחוק רק לעורכי דין, או בניגוד לכללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית), התשמ"ו–1986, האוסרים על עורך-דין לייצג לקוח שהופנה אליו על ידי גוף שאין עיסוקו בעריכת-דין ואשר מפרסם את מתן השירותים המשפטיים כדי להפיק רווחים. במסגרת זו הגישה הלשכה תביעות נגד "פיצוי נמרץ", חברת "המרכז למימוש זכויות רפואיות", חברת "חשבים ה.פ.ס" ועוד.
בראשות הוועדה מכהן המשנה לראש לשכת עורכי הדין עו"ד יוסף ויצמן
בנוסף להגשת תביעות, יוצאת הלשכה מפעם לפעם במסעי פרסום המדגישים את חשיבות ההסתייעות בעורך דין.
תביעות משפטיות > תביעת דיבה

בינואר 2017 הגיש אפי נוה, ראש לשכת עורכי הדין, תביעת דיבה נגד העיתונאית שרון שפורר בעקבות סדרת כתבות שפרסמה כנגד התנהלותו. הצדדים הופנו להליך גישור. גם לשכת עורכי הדין הגישה תביעת דיבה נגד שפורר, בסך כמיליון ש"ח. ביולי 2019 החליטה לשכת עורכי הדין למשוך את תביעתה, אך פניית הלשכה לבית המשפט למחיקת התביעה ללא חיוב בהוצאות נתקלה בהתנגדות של שפורר, שדרשה שבית המשפט יחייב את הלשכה לשלם לה הוצאות משפט בסכום זהה לסכום התביעה. בית המשפט פסק לשפורר הוצאות משפט ושכר טרחת עורכי דין בסך 70 אלף ש"ח.
ראו גם

פרו בונו
בחינת ההסמכה של לשכת עורכי הדין
עורך הדין
לקריאה נוספת

גבריאל שטרסמן, עוטי הגלימה - תולדות עריכת הדיון בארץ ישראל, הוצאת לשכת עורכי הדין בישראל, 1985
מיקי לוי

מיקי לוי (נולד ב-21 ביוני 1951, י"ז בסיוון ה'תשי"א) הוא חבר הכנסת מטעם מפלגת "יש עתיד" המכהן כיושב ראש הוועדה לביקורת המדינה. בעבר שימש כיושב ראש הכנסת, סגן שר במשרד האוצר, ניצב במשטרת ישראל, מפקד מחוז ירושלים וכנספח המשטרה בארצות הברית.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לשרה ומצליח לוי, משפחה של יוצאי כורדיסטן וטורקיה, הבכור בין חמישה ילדים. בצה"ל שירת לוי בחטיבת הצנחנים כשש שנים. לאחר שחרורו מצה"ל התגייס למשטרת ישראל ושירת בה בתפקידים בכירים רבים, ואת מרבית שרותו עשה במחוז ירושלים. לוי בעל תואר ראשון במדעי החברה ותואר שני בחינוך מאוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה > שירות במשטרת ישראל ולאחר פרישתו

בשנים 1982–1987 שירת כקצין אמצעים מיוחדים בימ"מ, לאחר מכן כמפקד פלוגה במג"ב ירושלים, קצין אג"ם במג"ב ירושלים, סגן מפקד מג"ב ירושלים, מפקד תחנת הבירה, סגן מפקד מחוז ירושלים ומפקד מחוז ש"י.
בדצמבר 2000 מונה למפקד מחוז ירושלים. בימים אלו הייתה האינתיפאדה השנייה בראשיתה, ותקופתו כמפקד המחוז הייתה מהסוערות שעברו על ירושלים. כניצב התמודד לוי עם אירועים רבים, בהם סגירת ה"אוריינט האוס", מהומות בהר הבית, התמודדות עם אלימות רבה במגרשי הכדורגל, מעצרים של בכירים בעולם התחתון, אסון ורסאי. יותר מכול הייתה זו התקופה החמה ביותר של האינתיפאדה שבה שוטרי המחוז התמודדו עם גל טרור חסר תקדים. פיגועי ההתאבדות הרבים שהכו בעיר הציבו את לוי בחזית אל מול התקשורת, מה שהפך אותו לדמות ציבורית אהודה בלב הקוצנזוס. לוי לקה בלבו במהלך אחד הפיגועים, אך לא התפנה לקבלת טיפול רפואי עד שאחרוני הפצועים וההרוגים פונו מזירת האירוע.
בשנת 2002 זכה ב-"אות אביר איכות השלטון" של התנועה למען איכות השלטון בישראל ובפרס "איש השנה" של ערוץ 2.
בשנת 2003, עם התקרבות מועד החלפתו של המפכ"ל שלמה אהרונישקי, סומן לוי כאחד מהמועמדים הבולטים לתפקיד המפכ"ל, שכן היה קצין מוערך מאוד בפיקוד הבכיר של המשטרה ובעל אהדה ציבורית רבה. עם זאת, במהלך מפתיע, מינה השר לביטחון פנים, צחי הנגבי, ניצב צעיר יחסית - משה קראדי - שביקש למנות את לוי לנציג המשטרה בוושינגטון, תפקיד שנתפס כתפקיד האחרון של לוי במשטרה על ידי רבים אז, כולל לוי עצמו. בתפקיד זה הרצה בפני פורומים רבים של שוטרים ושריפים אמריקאים שביקשו ללמוד מניסיונו בחזית התמודדות המשטרה אל מול טרור. לוי העיד בפני ועדת אור לבדיקת אירועי אוקטובר 2000 כמומחה לשימוש בכדורי גומי, ואף העיד שניסה את ירי כדורי הגומי על עצמו.
ב-18 בפברואר 2007 פורסמו מסקנות ועדת זיילר שמתחה, בין היתר, ביקורת חריפה על המפכ"ל קראדי, ומנעה את קידומו של המועמד המוביל להחליפו, ניצב אילן פרנקו. קראדי הודיע על התפטרותו מתפקידו, והשר לביטחון פנים אבי דיכטר, הודיע כי המפכ"ל החדש יהיה יעקב גנות, ועל מינוי של מיקי לוי לסגנו. זאת, אף על פי שעל סגן המפכ"ל, בני קניאק, לא נמתחה ביקורת בדו"ח הוועדה. את החלטתו נימק דיכטר שבעקבות השפל המקצועי והתמידי של המשטרה בעיני הציבור הוא נדרש להעמיד פיקוד אחר למשטרה. בעקבות הסרת מועמדותו של גנות וההחלטה על מינויו של ניצב דודי כהן לתפקיד המפכ"ל, הודיע לוי על הסרת מועמדותו לתפקיד סגן המפכ"ל.
בשנים 2013-2008 כיהן כמנכ"ל חברת אגד תעבורה.
פעילות פוליטית > הבחירות לכנסת ה-19 וה-20

לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה הודיע על הצטרפות למפלגת "יש עתיד", והתמודדות מטעמה לכנסת. הוא הוצב במקום ה-11 ברשימת המפלגה ונבחר לכנסת התשע עשרה. בהמשך הוא מונה לסגן שר האוצר יאיר לפיד, שהוא יו"ר מפלגתו. הוא כיהן בתפקיד עד לפיטוריו של לפיד ב-4 בדצמבר 2014. היה חבר בוועדת חוץ וביטחון.
במאי 2013 עורר לוי סערה כשבמהלך ריאיון לרדיו "קול ברמה" קרא לחרדים "טפילים": "אי אפשר להיות טפילים על הציבור הישראלי", באותו היום התנצל לוי מעל בימת הכנסת, ואמר: "בעידנא דריתחא פלטתי הבוקר מילה מיותרת על החרדים".
בבחירות לכנסת העשרים הוצב במקום ה-11 ברשימת המפלגה לכנסת ונבחר לכנסת בשנית לאחר שבבחירות זכתה המפלגה ב-11 מנדטים. במהלכה שימש כחבר בוועדת הכספים, הוועדה המסדרת וכן בוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול ועמד בראש חמש שדולות: השדולה לביטחון הפנים, השדולה למען הדורות הבאים, השדולה למען השוטרים, אנשי שירות בתי הסוהר ולוחמי האש בשירות פעיל ובגמלאות, השדולה למען ירושלים והשדולה לחיזוק יישובי אילת והערבה. באותן שנים, שימש כראש קבוצת הידידות הפרלמנטרית בין ישראל למדינות טורקיה, מיקרונזיה וניו זילנד.
פעילות פוליטית > הבחירות לכנסת ה-21 וה-22

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת הוצב במקום ה-22 ברשימת "כחול לבן" ונבחר לקדנציה שלישית בכנסת בה המשיך לכהן כחבר בוועדת הכספים. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים הוצב במקום ה-22 ברשימת "כחול לבן" ונבחר לקדנציה רביעית בכנסת לאחר שהרשימה זכתה ל-33 מנדטים.
פעילות פוליטית > הבחירות לכנסת ה-23

לקראת הכנסת העשרים ושלוש הוצב במקום ה-22 ברשימת "כחול לבן" ונבחר לקדנציה חמישית בכנסת. לאחר פיצול סיעת "כחול לבן" נשאר חבר בסיעת יש עתיד - תל"ם. בכנסת העשרים ושלוש המשיך לכהן כחבר ועדת הכספים ובוועדת הקורונה. באוקטובר 2020, לאחר שהפר מספר פעמים את הגבלות הסגר, הודח על ידי יאיר לפיד מחברותו בוועדה. במהלך הקדנציה, שימש כחבר משלחת הכנסת בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD) וחבר משלחת הכנסת לאספה הפרלמנטרית של הים התיכון PAM.
פעילות פוליטית > הבחירות לכנסת ה-24

לקראת הבחירות לכנסת ה-24 בשנת 2021 הוצב במקום השמיני ברשימת "יש עתיד" לכנסת.
ב-13 ביוני נבחר ליושב ראש הכנסת, בתמיכה של 67 חברי הכנסת מול 52 שהצביעו לחבר הכנסת יעקב מרגי מש"ס. מיד עם כניסתו לתפקיד ניהל את השבעת הממשלה החדשה, ממשלת ישראל ה-36. לוי כיהן בתפקיד זה עד 13 בדצמבר 2022.
פעילות פוליטית > הכנסת ה-25

לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום השמיני ברשימת "יש עתיד" לכנסת ה-25 ונבחר לכהן בכנסת ה-25.
ב-13 בדצמבר סיים את תפקידו כיו"ר הכנסת לאחר היבחרו של חבר כנסת יריב לוין לתפקיד יו"ר הכנסת.
בכנסת העשרים וחמש מונה לוי ליו"ר הוועדה לביקורת המדינה כמועמדה של מפלגת יש עתיד, כשעל פי הסכם רוטציה עם המחנה הממלכתי נקבע כי יתחלף עם חילי טרופר.
ב-5 בנובמבר 2023 סילק לוי מהוועדה בראשותו את נציגי פורום קהלת תוך שהטיח בהם שהם אשמים בטבח במתקפת הפתע על ישראל. בעקבות זאת ננזף לוי על ידי ועדת האתיקה שהבהירה שהוא אינו מוסמך למנוע כניסת נציגי ארגון כלשהו לוועדה בראשותו. בתחילת ינואר 2024 הצהיר לוי שיש לשחרר את החטופים בכל מחיר, כולל שחרור של 6,000 מחבלים והפסקת הלחימה.