stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספר יוחסין (תלמוד)
ביאורים והרחבות

↑  על סמך אזכור דומה של "גמלי" שבו הוצעה בגאונים גרסה אחרת של "גוילי".
↑  רש"י מביא שני ביאורים לדברי רבי יוחנן אלו: 1. הייתה לו סיבה צדדית שלא רצה ללמד אותו את ספר יוחסין, ורק דחה אותו בטענה זו. 2. בני לוד ונהרדעא אינם מיוחסים, ומשכך סירב ללמד אותו את הספר (רבי יעקב שולביץ, בביאורו חברותא, על פסחים, שם, הערה 4, הרחיב על סמך פירוש רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (שלהלן בפסקה היעלמות החיבור וההשפעה מכך) כי מחמת שהיו פסולי ייחוס אלימים שהיו מסוגלים להרוג את מפרסמי פסול הייחוס שלהם, לכך נמנעו מלפרסם את הדברים, ומסיבה זו נמנע מתחילה רבי יוחנן מללמד זאת את רבי שמלאי).
↑  בתלמוד ירושלמי מופיעה גרסה שונה לדברים: רבי שמלאי ביקש מרבי יונתן שילמדו אגדה, ורבי יונתן סירב משום שהייתה בידו מסורת מאבותיו שאין ללמד דברי אגדה לבני בבל ותושבי הדרום (=לוד), ”שהן גסי רוח ומעוטי תורה”, ואילו הוא מוצאו (=עיר הולדתו) מנהדרעא שבבבל והוא גר בדרום. המשך הסיפור בתלמוד הבבלי אינו מופיע כלל בתלמוד הירושלמי. אמנם לדעת רבי ישכר תמר הם שני סיפורים שונים.
↑  המספר 300 מזוהה כמספר של גוזמה
↑  לדעת רבי יוסף חיים מבגדד בשלב זה אף חזר בו רבי יוחנן ושוב לא רצה ללמד אותו את ספר יוחסין
↑  וראו אצל רבי יוסף שלום אלישיב, הערות הגרי"ש אלישיב, על תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ב, עמוד ב', ד"ה מיום, כי לפי רש"י סיבת השתכחותו הייתה מחמת שהיה קשה ללמידה, וכוחם הלימודי של החכמים הלך והתמעט.
↑  לדוגמה הוא מציין את מינוי הנשיאות בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ז, עמוד ב', וכן מינוי חברי הסנהדרין בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ו, עמוד ב'.
עורק עצם השכמה הכותר

| --- | --- |
 שיוך:  subdivision of subscapular artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (588) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria circumflexa scapulae 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.09.015 
 TA2 (2019):  4629 
 FMA:  23179 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0447089 
 
העורקים סביב השכם. במרכז התמונה עורק עצם השכמה הכותר.
עוֹרֵק עֶצֶם הַשִּׁכְמָה הַכּוֹתֵר (TA arteria circumflexa scapulae) הוא עורק באזור עצם השכמה המתפצל מהעורק התת-שכמי ומספק דם לשרירים בגב עצם השכמה.
העורק מתעקל סביב הגבול צדי של עצם השכמה ועובר דרך המרווח המשולש הנוצר מהשריר העגול הקטן, השריר העגול הגדול והראש הארוך של שריר הזרוע התלת-ראשי. הוא נכנס לגומץ המך-קוצי תחת המעטה של השריר העגול הגדול, ויוצר השקה עם העורק הרום-שכמי ועם הענף היורד של עורק הצוואר הרוחבי.
לעורק שני סעיפים: האחד נכנס לגומץ התת-שכמי מתחת לשריר התת-שכמי, שאותו הוא מספק, ויוצר השקה עם העורק העורק הרום-שכמי ועם הענף היורד של עורק הצוואר הרוחבי, ואילו השני ממשיך לאורך הגבול הצדי של עצם השכמה, בין השרירים העגולים, ועל פני החלק הגבי של הזווית התחתונה של עצם השכמה יוצר השקה עם הענף היורד של עורק הצוואר הרוחבי. בנוסף לאלה, סעיפים קטנים מפוזרים בחלקיהם הגביים של שריר הדלתא והראש הארוך של שריר הזרוע התלת-ראשי, תוך שהם יוצרים השקה עם הענף העולה של עורק הזרוע העמוק.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.09.015 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סיוט ברחוב אלם 4: אדון החלומות

| --- | --- |

 מבוסס על:  סיפור מאת ויליאם קוצווינקל בריאן הלגלנד דמויות מאת וס קרייבן
 בימוי:  רני הרלין 
 הופק בידי:  רוברט שיין רייצ'ל טאלאליי
 תסריט:  בריאן הלגלנד, ויליאם קוטזוינקלה, וס קרייבן, סקוט פירס, קן וויט 
 עריכה:  מייקל נ. קנו ג'ק טורנר צ'אק וויס
 שחקנים ראשיים:  רוברט אנגלונד ליסה וילקוקס אנדראס ג'ונס טיוזדיי נייט קן סאגוס רודני איסטמן ברוק תייס דני האסל
 מוזיקה:  ג'ון איסדייל קרייג ספאן
 צילום:  סטיבן פיירברג
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  New Line Cinema's House of Horror 
 חברה מפיצה:  New Line Cinema
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 19 באוגוסט 1988
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט אימה, סרט נעורים, סרט סלאשר 
 תקציב:  $13,000,000
 הכנסות:  $49,369,899
 הכנסות באתר מוג'ו:   elmst4
 פרסים:  מועמד לשלושה פרסי סטורן
 סרט קודם:  סיוט ברחוב אלם 3: לוחמי החלומות
 סרט הבא:  סיוט ברחוב אלם 5: ילד החלומות
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיוט ברחוב אלם 4: אדון החלומות (במקור: A Nightmare on Elm Street 4: The Dream Master) הוא סרט אימה אמריקאי משנת 1988 אשר נכתב על ידי בריאן הלגלנד וסקוט פירס, על פי סיפור מאת ויליאם קוצווינקל ובריאן הלגלנד, על פי דמויות מאת וס קרייבן, אותו ביים רני הרלין. זהו הסרט הרביעי בסדרת סרטי "סיוט ברחוב אלם".
בסרט מככבים טיוזדיי נייט, קן סאגוס, רודני איסטמן, ליסה וילקוקס, אנדראס ג'ונס, ברוק תייס, דני האסל ורוברט אנגלונד כפרדי קרוגר.
תקציר העלילה

סרט זה הוא המשך ישיר לעלילת הסרט הקודם. כאשר חלומותיה הרעים של קריסטן פרקר (טיוזדיי נייט) חוזרים אליה, היא משתמשת בכוחותיה המיוחדים - היכולת להכניס אנשים אחרים אל החלומות שלה - והיא מזמנת לתוכם את חבריה רולנד קינקייד (קן סאגואס) וג'ואי קרוסל (רודני איסטמן), על מנת שיעזרו לה להילחם בפרדי קרוגר. שניהם מנסים להרגיע אותה, ואומרים לה כי פרדי מת. אולם חששותיה היו מוצדקים - קינקייד מגיע בחלומו למגרש הגרוטאות, בו נקבר פרדי בסוף הסרט הקודם. פרדי (רוברט אנגלונד) יוצא מהקבר והורג את קינקייד, ועוד באותו הערב מגיע לתוך חלומו של ג'ואי והורג גם אותו.
למחרת, קריסטן מנסה להיעזר בחברתה הטובה אליס ג'ונסון (ליסה וילקוקס), אולם אימה איליין (ברוק באנדי) נותנת לה גלולות שינה, לאחר שהבחינה כי ביתה אינה מסוגלת לישון. קריסטן נרדמת ובחלומה פוגשת את פרדי, שהורג אותה - הילדה האחרונה מבין ילדי רחוב אלם. רגע לפני מותה, קריסטן מכניסה בטעות את אליס אל החלומות שלה, ומעבירה אליה את כוחותיה המיוחדים. אליס, שהייתה עד עתה נערה ביישנית וחסרת ביטחון, מגלה כי היא משתנה, ומאמצת לה תכונות המאפיינות את קריסטן המנוחה.
אליס מגלה כי פרדי מנצל אותה, את חלומותיה ואת הכוחות המיוחדים שקיבלה מקריסטן, על מנת למצוא לעצמו קורבנות חדשים, שאינם מילדי רחוב אלם. פרדי ממשיך במסע ההרג שלו והורג את חבריה של אליס - שילה קופקי (נוי ניוקירק), תלמידה מחוננת הסובלת מאסתמה, ריק ג'ונסון (אנדראס ג'ונס), אחיה של אליס ובן-זוגה של קריסטן, המומחה באמנויות לחימה, ודבי סטיבנס (ברוק תייס), בחורה אתלטית הפוחדת מחרקים. בעקבות כל מקרה מוות, אליס משתנה עוד ועוד, ומאמצת לעצמה מאפיינים ויכולות נוספים של חבריה המנוחים.
על ראי שבחדר השינה של אליס תלויות תמונות רבות, של אליס ושל חבריה, המסתירות את הראי כולו. לאחר כל מקרה מוות מסירה אליס תמונות, הכוללות את החבר המנוח, כך שהיא חושפת עוד ועוד מהראי שמאחוריהן. לאחר שכל חבריה מתו, הסירה אליס את כל התמונות, קיבלה לעצמה את כל כוחותיהם, והיא מחליטה להיכנס אל ארץ החלומות ולהילחם בפרדי, ביחד עם דן ג'ורדן (דני האסל), חברו של אחיה ריק. בחלומה היא מגלה שלפרדי יש כוחות כבירים, אותם הוא שואב מנשמותיהם של קורבנותיו. אולם כוחה שלה - כוחותיהם המשולבים של כל חבריה המתים - מתגלה כשווה ערך לכוחו של פרדי. אליס מנצחת את פרדי, ומשחררת ממנו את כל הנשמות הכלואות.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות | גורל הדמות |
| --- | --- | --- | --- |
| רוברט אנגלונד | פרדי קרוגר |  | יופיע שוב בסיוט ברחוב אלם 5: ילד החלומות |
| ליסה וילקוקס | אליס ג'ונסון | אחותו של ריק | תופיע שוב בסיוט ברחוב אלם 5: ילד החלומות |
| דני האסל | דן ג'ורדן |  | יופיע שוב בסיוט ברחוב אלם 5: ילד החלומות |
| ברוק תייס | דבי סטיבנס |  | פרדי הופך את גופה למקק, ואז מוחץ אותה למוות |
| אנדראס ג'ונס | ריק ג'ונסון | אחיה של אליס | פרדי דוקר אותו עם הכפפה שלו |
| טיוזדיי נייט | קריסטן פרקר |  | פרדי משליך אותה אל כבשן בוער |
| נוי ניוקירק | שילה קופקי |  | מתה כתוצאה מהתקף אסתמה, שנגרם על ידי פרדי בכך שנישק אותה |
| רודני איסטמן | ג'ואי קרוסל |  | פרדי מטביע אותו בתוך מיטת המים שלו |
| קן סאגואס | רונלד קינקייד |  | פרדי דוקר אותו עם הכפפה שלו |
| ניקולאס מלה | דניס ג'ונסון | אביהם של ליסה וריק | יופיע שוב בסיוט ברחוב אלם 5: ילד החלומות |
| ברוק באנדי | איליין פרקר | אימה של קירסטן |  |
ביקורות ותגובות

הסרט קיבל ביקורות שליליות באופן כללי ולציון 54% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 26 ביקורות.
מועמדויות וזכיות בפרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | פרס סטורן | סרט האימה הטוב ביותר | מועמדות |
| 1990 | פרס סטורן | רני הרלין - הבמאי הטוב ביותר | מועמדות |
| 1990 | פרס סטורן | רוברט אנגלונד - שחקן המשנה הטוב ביותר | מועמדות |
| 1989 | Fantasporto | International Fantasy Film Award - הסרט הטוב ביותר - רני הרלין | מועמדות |
| 1989 | פרס פטל הזהב | שיר הנושא הגרוע ביותר | מועמדות |
ראו גם

יום שישי ה-13 (סרט)
הערות שוליים

↑  "A Nightmare on Elm Street 4: The Dream Master‎", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית)
| סיוט ברחוב אלם |
| --- | --- | --- |
| סרטים | סיוט ברחוב אלם (1984) • סיוט ברחוב אלם 2: נקמתו של פרדי (1985) • סיוט ברחוב אלם 3: לוחמי החלומות (1987) • סיוט ברחוב אלם 4: אדון החלומות (1988) • סיוט ברחוב אלם 5: ילד החלומות (1989) • פרדי מת: הסיוט האחרון (1991) • הסיוט החדש של וס קרייבן (1994) • פרדי נגד ג'ייסון (2003) • סיוט ברחוב אלם (2010) |  |
| יוצרים ושחקנים | רוברט אנגלונד • טום ארנולד • פטרישה ארקט • רוני בלקלי • רוזאן בר • קלנסי בראון • ז'ה ז'ה גאבור • ג'וני דפ • ג'קי ארל היילי • קלן לוץ • רוני מארה • ג'ון סקסון • לורנס פישבורן • קייטי קסידי • אליס קופר • וס קרייבן • קלי רולנד • ג'ייסון ריטר |  |
| דמויות | פרדי קרוגר |  |
עזרא מורד

| --- | --- |

 לידה:  1933 עמארה, עיראק 
 פטירה:  19 באוגוסט 2020 (בגיל 87 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן 
 שפות היצירה:  עברית 
 מספר צאצאים:  5 
 
עזרא מורד (1933 – 19 באוגוסט 2020) היה איש חינוך, סופר, משורר, מתרגם מערבית לעברית, עורך ופובליציסט ישראלי. עלה לישראל מעיראק ופעל כנציג עולים לפיתוח מעברת קסטינה - לימים קריית מלאכי.
קורותיו

עזרא מורד נולד בשנת בעיר עמארה, במחוז מיסאן שבדרום עיראק. בגיל 12 הצטרף לתנועת החלוץ, שפעלה באופן מחתרתי בעירו וריכזה בני נוער יהודים ללימודי השפה העברית והכינה אותם לעלייה לארץ ישראל. בשנת 1950 עלה לבדו מעיראק דרך איראן. לאחר הכשרה בכפר גלעדי התיישב במעברת האוהלים בקסטינה וריכז קבוצות עולים ללימוד עברית ולרכישת השכלה ומקצוע. בשנת 1952 הוסמך בבית ברל כמדריך לנוער והחל ללמד קבוצות נוער ועולים בקסטינה.
בשנת 1952 גויס לחיל הקשר. בחופשותיו מהצבא המשיך בארגון חיי התרבות במעברה, ריכז קבוצות עולים באזור באר טוביה ללימוד עברית וסייע בהקמת בית הספר הראשון בה.
עם שחרורו מצה"ל הוסמך להוראה בנהלל והחל לעבוד כמחנך וסגן מנהל בבית הספר "האחים" בקריית מלאכי. הוא המשיך לשמש כמורה במקביל לתפקידיו הציבוריים.
בשנת 1960 הביא להקמתו[דרוש מקור] של מרכז קהילתי לנוער בשם "בית הנוער" ויזם פעילות תרבותית שכללה ערבי שירה בציבור וחוגי תיאטרון.
הוא ייסד את שבט הצופים בקריית מלאכי וארגן את שבוע הספר הראשון ביישוב.
בשנת 1965 הצטרף כפעיל למפלגת רפ"י ונבחר כנציג יחיד מטעמה למועצה המקומית. לאחר הקמת המערך נבחר, ב-1969, ברשימתו למועצה. הוא הדגיש את ההשקעות במוסדות חינוך ופעל להקמת מתנ"ס, ספרייה, בתי ספר יסודיים ולתיעוש ומקורות תעסוקה לעולים.
בשנת 1969 החל בפעילות לגיוס סטודנטים עירוניים להתנדבות קהילתית בקריית מלאכי. החל משנת 1970 ניהל את בית הספר לנערים עובדים, ששימש נערים שנפלטו ממערכת החינוך הפורמלית כשמטרתו, מתן מסגרת הולמת לרכישת מקצוע יחד עם רכישת השכלה אלמנטרית.
בשנת 1976 קיבל תואר ראשון בספרות חינוך ותנ"ך מאוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 1977 מונה למנהל מחלקת החינוך בקריית מלאכי ושימש בתפקיד זה ארבע שנים. במסגרת תפקידו הפעיל את השירות הפסיכולוגי, למידה אינדיבידואלית על פי שיטת תוא"ם (תרגול ואבחון במחשב), טיפוח המוסדות לגיל הרך והפעלת חטיבות צעירות בבתי הספר ביישוב. הוא גייס צוותי מחקר לחינוך בראשות פרופ' רינה שפירא מאוניברסיטת תל אביב לפעילות בקריית מלאכי, תוך מתן היזון חוזר למשרד החינוך לשם הפקת לקחים מן העבודה כמחנך בשטח.
מורד היה חבר במועדון רוטרי בקריית מלאכי ועמד בראשו פעמיים, ב-1972 וב-1980. בשנת 1981 יזם, בשיתוף מועדון רוטרי בבת ים, הצגת תערוכות יוצרים מקריית מלאכי ומפגשים משותפים עם אגודת הסופרים, אגודת שוחרי הספרות, חברי כתב העת "אפיריון" ואגודת הסופרים הציונים.
בשנת 1983, עם יציאתו לגמלאות, החל להרצות בהתנדבות בגני ילדים במסגרת קדמ"ה (קבוצת דיון מחנכים-הורים), לטיפוח שירה בגיל הרך והמשיך את עיסוקו בהוראת מבוגרים ובהשלמת השכלתם במסגרת אורט.
בשנת 1987 מונה לרכז את הקליטה החברתית של העולים הרבים שהגיעו לקריית מלאכי מאתיופיה. הפעיל את תוכנית רעות, בה תושבים וותיקים מתנדבים ללוות את העולים החדשים.
מורד אצר וריכז בביתו את התיעוד להקמת היישוב קריית מלאכי, מקליטת העלייה ועד המאה ה-21. הוא יזם את הקמת מוזיאון בית הראשונים בקריית מלאכי והפקיד בספריית יד בן-צבי חומר מקורי רב שאסף במהלך השנים, כולל ראיונות עם המשפחות הראשונות ביישוב.
עבודתו הספרותית

לצד עבודתו החינוכית והקהילתית, מורד עסק לאורך השנים בכתיבת שירים וסיפורים, שחלקם נבחרו על ידי משרד החינוך והתרבות ופורסמו במקראות למחנך ולתלמיד. ספרו נופי ילדות מבית אבא, שיצא לאור בשנת 1985, תיאר בשירים ובמקאמות פרקים בחייהם של יהודי בבל: הווי ומנהגים, פולקלור, אמונות, מחזור החיים, חלוציות וציונות.
בשנת 1988 יזם והקים יחד עם יוצרים מאזור הדרום את עמותת קס"מ (קבוצת סופרים, יוצרים ומשוררים), שמטרותיה עידוד יצירות אומנותיות וספרותיות, יזום פעולות תרבות וקיום מפגשים לקהל הרחב לעידוד הקריאה, הכתיבה והיצירה האמנותית.
חברי העמותה פעלו בהתנדבות וכינסו מפגשים, בהם הוצגו יצירותיהם של עולים חדשים ויוצרים צעירים. הם גייסו תרומות להוצאה לאור של יצירותיהם. יצירות אלה קובצו ופורסמו בשלוש אנתולוגיות בשם "עטים וקווים".
בנוסף לספריו, עזרא מורד פרסם מאמרים שונים, חלקם בביטאונים שונים של מערכת החינוך הישראלית וחלק מעבודתו הספרותית שולב בספרי לימוד של מערכת החינוך. בשנת 1976 פרסם תוצאות מחקר השוואתישערך בנושא: "קריאה חופשית", מתוך רשימה של ספרים מומלצים מטעם משרד החינוך. נבדק הקשר בין קריאה חופשית וגורמי סביבה בקרב תלמידי כיתות ז'. המחקר כלל תלמידים מיישובים מבוססים ומאזורים טעוני טיפוח. תוצאות המחקר איששו את הקשר בין השכלת ההורים להרגלי הקריאה של הילדים.[דרוש מקור] משנת 1991 הוא גם ערך ספרים של יוצרים אחרים בתחומי השירה והפרוזה.
עבודתו כמתרגם

בקיאותו בשפה העברית והערבית עודדו אותו ליצור קשרים ספרותיים-תרבותיים בין יוצרים יהודים וערבים. הוא יצר קשר עם סופרים ומשוררים מן המגזר הערבי במסגרת אגודת שוחרי הספרות ויצא בשנת 1995, כחבר במשלחת לרבת עמון, ירדן, במטרה לטפח את הקשרים בין יוצרים ואנשי ספר, ואף תרגם את יצירותיהם בשתי השפות.
בשנת 2003 אסף ותירגם מערבית לעברית שירי עם, פתגמים ומשלים בדווים-עיראקים אשר פורסמו בחוברת "פוג אל נכל- מעל הדקלים". עבודת התרגום נעשתה מתוך רצון לשמר גם בעברית, את המקצב וההומור המזרחי של המשלים ופתגמי המקור.
סיפורי עם של יוצאי עיראק נאספו על ידו ותועדו בארכיון הסיפור העממי על שם פרופ' דב נוי בחיפה. מורד היה חבר פעיל בהנהלת המרכז למורשת יהדות בבל ובהנהלת אגודת האקדמאים של יוצאי עיראק בישראל.
בעת מבצע "צוק איתן" התבקש לתרגם לערבית ולהקריא את השיר "המלחמה בפתח" מתוך האלבום "אינתיפאדה סוליטר". בתרגום השיר הכולל התייחסות לפולקלור יהודי-ישראלי כגון, קריאת תהילים ישיבה בממ"ד וריקודי עם, השתמש בהקשרים מקבילים מן הפולקלור הערבי ובכך נתן ביטוי מילולי לרעיון אוניברסליות של חוויית היות תחת מלחמה.
הוא יזם ותרגם מערבית לעברית את הספר "וַהֲרֵי הַסִּפּוּר לִפְנֵיכֶם, אָנָּא הִסְכִּיתוּ וְשִׁמְעוּ!" מאת סלמאן דבי, הוא אבן אל-ראפידן
. הספר בתרגום לעברית יצא לאור בשנת 2020 על ידי אגודת האקדמאים יוצאי עיראק בישראל.
עזרא מורד נפטר ב-19 באוגוסט 2020. הותיר אחריו אישה, אילנה, לשעבר חברת הנהלה במועצת העיר קריית מלאכי, מזכירת נעמת בקריית מלאכי, חברת מועצת הפועלים ביישוב וחברת מרכז הפועל, וחמש בנות. התגורר באשדוד.
ספריו

"הנדר", סיפור תולדות המשפחה ומורשת בבל (2020)
"והרי הסיפור לפניכם, אנא הסכיתו ושמעו", אקטואליה וסיפורי-עם מאת סלמאן דבי, תרגום מערבית (2020)
"הפלמינגו לא טפשון", ספר שירים לילדים המתארים את ציפורי ארץ ישראל, הוצאה עצמית (2017)
"מיכל והדר, ילדי העתיד", סיפור, הוצאה עצמית (2004)
"שירו לי שיר", שירה לגיל הרך, הוצאה עצמית (2004)
"מעל הדקלים - שירי עם בלהג הבדווי עיראקי", תרגום ועריכה לשונית (2003)
"טל וגל", שירה לגיל הרך, הוצאה עצמית (1999)
"נופי ילדות מבית אבא", ספר שירים, המתעדים את הווי החיים בעירו, זכרונות הילדות, מנהגי המקום והפולקלור היהודי. הוצאת סתוית (1985)
"הדובי של עידן", שירה לגיל הרך, דפוס לינגבוים (1984)
"חמדת נעורים", שירה, הוצאת אל"ף (1982)
"אוהלים", שירה ופרוזה בנושא הווי החיים, הקשיים וחיי התרבות במעברה, הוצאת אל"ף (1980)
"זוהי חידתי - מהי עדתי?", שירה לילדים, הוצאת אל"ף (1980)
הערות שוליים

↑  דמויות מהעבר
↑  עיריית קריית מלאכי - בוחרים ונבחרים
↑  "תקצירי פרסומים בחינוך", חוברת 18, 1976. "ספרות ילדים ונוער", ג', אפריל 1975
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301366305171  LCCN: n85829160  VIAF: 21152934   WorldCat (עם VIAF): 21152934 
הפגנת יוצאי עיראק ממעברת קסטינה למניעת עצירת העלייה מבבל, שהתקיימה ברחובות ב-1950 - עזרא מורד היה בין מארגני ההפגנה
עונת 2002/2003 בליגת העל בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  29 בספטמבר 2002 
 תאריך סיום:  8 במאי 2003 
 מספר משתתפות:  12
 זוכה:  מכבי תל אביב
 סגנית:  עירוני נהריה
 עלייה:  עירוני נהריה, הפועל תל אביב
 ירידה:  אליצור קריית אתא/מוצקין
 מספר משחקים:  172:   132 (עונה סדירה)   30 (פלייאוף עליון ופלייאוף תחתון)   7 (סדרות חצי הגמר)   3 (סדרת הגמר)
 השחקן המצטיין:  קמרוןקנדהצ'ארלס מינלנד (מכבי גבעת שמואל)
 מלך הסלים:  קמרוןקנדהצ'ארלס מינלנד (מכבי גבעת שמואל)  25.3 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ישראלעידו קוז'יקרו (הפועל גליל עליון)  9.1 למשחק
 מלך האסיסטים:  ארצות הבריתקורי גיינס (מ.כ. חיפה)  7.2 למשחק
 → 2001/20022003/2004 ←
 
עונת 2002/2003 בליגת העל בכדורסל  הייתה העונה ה-49 של תחרות ארצית בישראל והעונה השלישית של ליגת העל. הליגה כללה 12 קבוצות. העונה התחילה עם 22 מחזורים, כאשר כל הקבוצות נפגשו פעמים. לאחר מכך הליגה חולקה לבית העליון ובית התחתון וקבוצות נפגשו פעם נוספת. ארבעה הראשונות של הבית העליון הועלו לסדרות חצי הגמר ואחר כך לגמר בסדרה של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו עירוני נהריה, הפועל חיפה/רמת השרון, והפועל תל אביב.
העונה הסדירה החלה ב-29 בספטמבר 2002 הסתיימה ב-8 במאי 2003.  לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם העשירית ברציפות ובפעם ה-43 בתולדות המועדון.
בהתאם לתוצאות העונה אליצור קריית אתא/מוצקין ירדה ליגה.
בעונה זו הוקמה מנהלת ליגת העל בכדורסל, וניהול הליגה הבכירה הועבר מאיגוד הכדורסל למנהלת.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 27 | 25 | 2 | 2394 | 1933 | 461 | 52 |
| 2 | הפועל גליל עליון | 27 | 16 | 11 | 2119 | 2032 | 87 | 43 |
| 3 | עירוני נהריה | 27 | 15 | 12 | 2210 | 2251 | 41- | 42 |
| 4 | מכבי גבעת שמואל | 27 | 14 | 13 | 2324 | 2302 | 22 | 41 |
| 5 | מכבי ראשון לציון | 27 | 14 | 13 | 2197 | 2211 | 14- | 41 |

| 6 | בני השרון | 27 | 14 | 13 | 2214 | 2209 | 5 | 41 |
| 7 | הפועל תל אביב | 27 | 13 | 14 | 2129 | 2118 | 11 | 40 |
| 8 | הפועל ירושלים | 27 | 13 | 14 | 2255 | 2284 | 29- | 40 |
| 9 | הפועל חיפה/רמת השרון | 27 | 12 | 15 | 2269 | 2312 | 43- | 39 |
| 10 | עירוני רמת גן | 27 | 10 | 17 | 2144 | 2317 | 173- | 37 |
| 11 | מ.כ. חיפה | 27 | 10 | 17 | 2291 | 2380 | 89- | 37 |
| 12 | אליצור קריית אתא/מוצקין | 27 | 6 | 21 | 2098 | 2295 | 197- | 33 |
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
 
|   |  1 |   מכבי תל אביב | 86 | 96 | 96 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   מכבי גבעת שמואל | 68 | 83 | 64 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   מכבי גבעת שמואל | 68 | 83 | 64 |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 90 | 93 | 113 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 90 | 93 | 113 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  3 |   עירוני נהריה | 70 | 87 | 60 |  |  |
|  |  2 |   הפועל גליל עליון | 78 | 55 | 64 | 67 |  |   |   |  3 |   עירוני נהריה | 70 | 87 | 60 |  |  |
|  |  2 |   הפועל גליל עליון | 78 | 55 | 64 | 67 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  3 |   עירוני נהריה | 56 | 61 | 69 | 68 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
כדורסלנים מצטיינים

צ'ארלס מינלנד ממכבי גבעת שמואל היה מלך הסלים עם 25.3 סלים למשחק.
מאיר טפירו מהפועל ירושלים היה מלך הסלים הישראלי עם 17.1 סלים למשחק
צ'ארלס מינלנד ממכבי גבעת שמואל נבחר לשחקן העונה.
עידו קוז'יקרו מהפועל גליל עליון נבחר לשחקן הישראלי של העונה.
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 2002/2003
עורק צינור הזרע

| --- | --- |
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (615) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  Arteria ductus deferentis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.15.022 
 TA2 (2019):  4318 
 
מערכת הרבייה הזכרית. עורק צינור הזרע מסומן בימין התמונה.
עוֹרֵק צִנּוֹר הַזֶּרַע (TA:‏ arteria ductus deferentis, ובעבר arteria deferentialis) הוא עורק בבטן ובאגן של זכרים המספק דם לצינור הזרע. עורק דק זה יוצא מעורקי שלפוחית השתן העליונים או מעורק שלפוחית השתן התחתון, נע מתחת לצפק לעבר צינור הזרע ואז מלווה אותו בכיוון האשך, שם הוא משיק עם ענפי יותרת האשך של עורק האשך. במהלכן מסתעף ממנו ענף קטן לשופכן. מבחינה התפתחותית, העורק ההומולוגי בנקבה הוא עורק הרחם.
הערות שוליים

↑  Moore, Keith L.,, Clinically oriented anatomy, Seventh edition, Philadelphia: Lippincott Williams & Wilkins, 2014, עמ' 351-352
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.15.022 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סנקס אמאנס

סנקס אמאנס (בלטינית: Senex amans "מאהב זקן") הוא דמות במחזות קומיים של יוון ורומא הקלאסית, ספרות ימי הביניים (לדוגמה פבליו) ודרמה. הוא גבר זקן וקנאי אשר נישא לאישה צעירה ועקב כך לועגים לו תכופות; אדם מכוער ודוחה, אימפוטנט, בעל נקודת מבט דתית, שאשתו נואפת עם גברים צעירים ונאים. לרוב המושג "סנקס אמאנס" מתייחס בדיוק לדברים אלה.
דוגמה מובהקת לסנקס אמאנס היא ינוארי בסיפורו של הסוחר, חלק מסיפורי קנטרברי. הוא כבן 60 ומתחתן עם אישה צעירה כבת 20.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 2002/2003 בליגת כדורגל נשים

| --- | --- |

 מספר משתתפות:  12
 הזוכה:  מכבי חולון
 מספר משחקים:  79
 מספר שערים:  428 (5.42 בממוצע למשחק)
 מלכת השערים:  ישראל סילבי ז'אן (49 שערים)
 → 2001/20022003/2004 ←
עונת 2002/2003 בליגת כדורגל נשים הייתה העונה ה-5 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. בעונה זו הליגה הופסקה לקראת סיום העונה בגלל שביתת הקבוצות אך לבסוף חודשה והגיעה לסיומה.
הליגה הסדירה כללה 12 קבוצות שחולקו בשלב הראשון לשתי ליגות אזוריות (צפון ודרום). בכל מחוז היו אמורים להיערך שני סיבובים של משחקים כשהקבוצות הראשונות מכל מחוז היו צפויות להשתתף במשחקי פלייאוף עליון.
הליגה הופסקה כשהקבוצות פתחו בשביתה כמחאה על אפליה מגדרית בחלוקת התקציבים ובעיות כלכליות של הקבוצות. הנושא נידון בישיבת ועידת הכנסת למעמד האישה ובסופו של דבר הגיעו הצדדים להסכמה על מתווה לסיום העונה והליגה חודשה.
מכבי חיפה סיימה ראשונה במחוז הצפוני.
מכבי חולון סיימה ראשונה במחוז הדרומי.
הפלייאוף צומצם ובסופו של דבר, ב-23 במאי 2003, התקיים משחק אחד לקביעת האלופה. במשחק זה ניצחה מכבי חולון את מכבי חיפה בתוצאה 2–1 וזכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדותיה.
טבלאות הליגה הסדירה בסיום העונה > מחוז צפון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי חיפה | 11 | 11 | 0 | 0 | 88 | 4 | 84 | 33 | העפילה למשחק הפלייאוף |
| 2 | אס"א תל אביב | 13 | 9 | 1 | 3 | 77 | 15 | 62 | 28 |  |
| 3 | הפועל פתח תקווה | 14 | 8 | 1 | 5 | 41 | 39 | 2 | 25 |  |
| 4 | מכבי אחי נצרת | 13 | 4 | 0 | 9 | 10 | 51 | 41- | 12 |  |
| 5 | עירוני חולון | 13 | 3 | 0 | 10 | 17 | 54 | 37- | 9 |  |
| 6 | בנות סכנין | 14 | 3 | 0 | 11 | 10 | 80 | 70- | 9 |  |
טבלאות הליגה הסדירה בסיום העונה > מחוז דרום

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי חולון | 13 | 13 | 0 | 0 | 89 | 2 | 87 | 39 | העפילה למשחק הפלייאוף |
| 2 | הפועל באר שבע | 14 | 9 | 1 | 4 | 47 | 17 | 30 | 28 |  |
| 3 | בית"ר ירושלים | 13 | 7 | 1 | 5 | 15 | 30 | 15- | 22 |  |
| 4 | הפועל מרמורק | 13 | 5 | 0 | 8 | 15 | 40 | 25- | 15 |  |
| 5 | בית"ר באר שבע | 12 | 1 | 2 | 9 | 10 | 29 | 19- | 5 |  |
| 6 | בנות רמלה | 13 | 1 | 2 | 10 | 6 | 64 | 58- | 5 |  |
ראו גם

גביע המדינה בכדורגל נשים 2002/2003
הערות שוליים

↑  נשים: חולון השלימה דאבל, באתר וואלה, 27 במאי 2003
| עונות בליגה העליונה בכדורגל נשים |
| --- | --- | --- |
| ליגת נשים | 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 |  |
| ליגת נשים ראשונה | 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 |  |
| ליגת העל לנשים | 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 |  |
עונת 2002 בגביע ליברטדורס

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  5 בפברואר 2012 – 31 ביולי 2002
 מספר משתתפות:  34
 הזוכה:  אורוגוואי קלוב אולימפיה
 מספר משחקים:  126
 מספר שערים:  347 (2.75 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (10) רודריגו מנדס ברזיל גרמיו
 השחקן המצטיין:  סרחיו אורטמן אורוגוואי קלוב אולימפיה
 → 20012003 ←
עונת 2002 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-43 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-5 בפברואר 2002 ותחרות הסתיימה ב-31 ביולי 2002. בתחרות השתתפו 34 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון ומקסיקו.
התחרות הסתיימה בניצחון של קלוב אולימפיה בפעם השלישית בתולדות המועדון.