stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וונדר מן
הערות שוליים

↑  The Avengers #57-58, October-November 1968
↑  The Avengers #131-132, January-February 1975
↑  The Avengers Annual #6, 1976
↑  The Avengers #151-153, September-November 1976
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2018061411  VIAF: 35152682513723311674   WorldCat (עם VIAF): 35152682513723311674
הפרויקט של עידן רייכל (אלבום)

הפרויקט של עידן רייכל הוא שם אלבום הבכורה של הפרויקט של עידן רייכל. האלבום יצא לאור בדצמבר 2002, מכר למעלה מ-150 אלף עותקים עבורם הגיע למעמד פלטינה מרובעת.
האלבום זכה במקום הראשון במצעד האלבומים של ישראל ששודר בערוץ 2 ביום העצמאות ה-65 למדינת ישראל.
הפקת האלבום

עידן רייכל התחיל את הקריירה המוזיקלית שלו כקלידן בהופעותיהם של זמרים שונים. בשאיפה להתפתח לכיוון של הפקה מוזיקלית, החליט רייכל להקליט מספר שירים המעידים על יכולות ההפקה שלו. כוונתו המקורית של רייכל לא הייתה לאגד את השירים לכדי אלבום שלם, אלא להציג את יכולות ההפקה שלו, ומשום כך הוא השקיע פחות בכתיבת השירים. כך למשל, השיר "בואי" מורכב משני בתים בלבד ללא פזמון חוזר, ובשיר "מדברים בשקט" אחרי הפזמון החוזר מושר פעם נוספת הבית השני של השיר.
את השירים הקליט רייכל באולפן הביתי בביתו שבכפר סבא, עם כשלושים זמרים ונגנים שונים. רובם היו בני העדה האתיופית. השירים היו ברובם בסגנון מוזיקת עולם, תוך שילוב אלמנטים של פופ ורוק. רוב הזמרים באלבום היו אלמוניים לפני כן, ויוצאת דופן הייתה הזמרת דין דין אביב, שהתפרסמה מחברותה בלהקת גאיה. רייכל ניסה לעניין בין השאר את יהודה עדר, אז מנהל המחלקה הישראלית בחברת התקליטים הד ארצי. עדר סיפר כי בתגובה אמר לו "את המשפט הכי גרוע שאתה יכול להגיד: לא שמעתי ואני לא אוהב", מפני שבאותה תקופה סיים לעבוד עם שלמה ארצי על שני תקליטים ו"לא יכ[ו]לתי לשמוע יותר שירים". אבל כשהציג רייכל את השירים לחברת הליקון אהב אותם גדי גידור, ממנהלי החברה, והחליט לאגדם לכדי אלבום שלם.
בנובמבר 2002 יצא הסינגל הראשון מתוך האלבום, "בואי", שזכה להצלחה גדולה במצעדי הפזמונים והושמע תכופות בתחנות הרדיו. בעת יציאת הסינגל האלבום טרם היה מוכן במלואו, אך הביקורות החיוביות שלהן זכה הביאו לעבודה אינטנסיבית של רייכל להשלמת האלבום, שיצא לבסוף כשלושה שבועות לאחר הסינגל. גם שלושת הסינגלים שיצאו אחריו, "מדברים בשקט", "אם תלך" ו"הנך יפה", זכו להצלחה במצעדי הפזמונים.
שירי האלבום ומשתתפיו

מילים, לחנים ועיבודים מאת עידן רייכל, אלא אם צוין אחרת.
ברכות לשנה החדשה (מילים: תפילות לראש השנה) (3:33)
שיר שרובו בשפת הגעז בביצועו של הכהן של כפר סבא קאסהו זימרו. זימרו הוקלט בבית הכנסת של העדה האתיופית שבשיכון יוספטל בעיר. בשיר משולבות תפילות לראש השנה כפי שנאמרו מפי יוסף כהן, שאותו הקליט רייכל בעת קידוש, ללא התראה מראש. השיר צורף לסינגל "מדברים בשקט".
בואי (גרסה מלאה) (עיבוד והפקה מוזיקלית: עידן רייכל ועברי לידר) (4:28)
השיר משלב שירה עברית של יאיר זיו ושירן כהן לצד שירה אמהרית של מימי יוסף ואלמו אגא. שירתו של אגא היא למעשה דגימה משירו "Tew Semagn Hagere", שנכלל באלבום "The Harp of King David" מסדרת "אתיופיק". את יאיר זיו הכיר רייכל מבית ספרו בכפר סבא, ואת שירן כהן מלהקת חיל החינוך שאותה הדריך. בעיבוד השיר השתתף עברי לידר, שגם ניגן בו בקלידים. "גרסת רדיו" של השיר סוגרת את האלבום.
אם תלך (2:51)
הסולנית היא דין דין אביב, שהתפרסמה קודם לכן מחברותה בלהקת גאיה ומהמופע המשותף "עלידין" עם אמה עליזה אביב. רייכל הקליט את אביב בתחילה ללא ליווי של כלי נגינה, ולאחר מכן חיפש עיבוד מוזיקלי מתאים לשיר. בהשראת הגיטריסט המלאי עלי פארקה טורה בחר לבסוף בליווי גיטרה בלבד, בנגינתו של אבי סינגולדה, וזאת מתוך מטרה להבליט את קולה של אביב. השיר זכה להצלחה גדולה ונבחר כ"שיר השנה" במצעדי הפזמונים השנתיים של גלגלצ ושל רשת ג'.
Ayal-Ayale (מילים ולחן: עממי) (3:38)
שיר עממי אתיופי בביצועם של זמנוויט זואי גדמו וראס היילי מליקוט.
הנך יפה (עיבוד: עידן רייכל, גלעד שמואלי ומשה קופ) (4:55)
מילות השיר מעובדות על פי פרק ג' ופרק ד' בספר שיר השירים. זהו אחד משני שירים באלבום שרייכל שר בעצמו. את רייכל מלווה בשיר זנה אדחנני, מנהל התיאטרון האמהרי "נטלה" בירושלים, שאותו פגש רייכל כאשר עבד על פסקול להצגה בתיאטרון.
נגינת התופים בשיר היא למעשה אותה נגינה של השיר "מדברים בשקט".
Brong Faya (מילים ולחן: עידן רייכל וסרג'יו ברהמס) (4:08)
שיר שרייכל כתב והלחין בשיתוף עם סרג'יו ברהמס, סולן השיר. ברהמס עלה לישראל מהאי קוראסאו, והשיר הוא בשפה המקומית של האי, פאפיאמנטו. ברהמס התפרסם גם כאחד ממקימי להקת מיומנה.
השיר צורף לסינגל "אם תלך".
מדברים בשקט (עיבוד: עידן רייכל וגלעד שמואלי) (3:57)
הסולנית היא אורטל אופק, שאותה הכיר רייכל משירותה בלהקת חיל הים שהדריך בשירותו הצבאי. את השיר מלווה נגינת מסנקו (כינור אתיופי) של מולוגטה טדסה. טדסה הקליט את נגינתו לחוד, ומאוחר יותר שילב אותה רייכל בשיר.
שושנים עצובות (עיבוד: עידן רייכל וגלעד שמואלי) (2:37)
השיר השני באלבום שרייכל שר בעצמו. מלווה אותו בקולות באמהרית טגדה שרון רטה.
טיגסט (מילים ולחן: עידן רייכל וטיגסט דסטה) (4:40)
שיר שכתב רייכל והלחין עם טיגסט דסטה, סולנית השיר. השיר צורף לסינגל "הנך יפה".
השיר של מימי (2:35)
הסולנית היא תום רהב.
עת לחיות, עת למות (מילים: מגילת קהלת, פרק ג') (3:55)
מילות השיר לקוחות מתוך פרק ג' בספר קהלת, בתרגום לאמהרית של מימי יוסף, שגם קוראת את השיר.
בואי (גרסת רדיו) (4:07)
גרסה נוספת לשיר "בואי", כפי ששודר בתחנות הרדיו. בגרסה נעשה שימוש באותן הקלטות של הגרסה המלאה, אך בסדר מעט שונה, ששם את הדגש על החלק העברי של השיר.
משתתפים נוספים

את שניים מנגני האלבום, המתופף גלעד שמואלי והבסיסט גולן זוסקוביץ', הכיר רייכל מלהקת הליווי של עברי לידר שבה ניגן בקלידים. שמואלי השתתף בנגינה ברוב שירי האלבום, וכן בעיבודי חלק מהם. אחד הנגנים המוכרים ביותר באלבום בעת הוצאתו היה הגיטריסט אבי סינגולדה, שניגן בגיטרה בשיר "אם תלך". נגן מוכר נוסף היה הגיטריסט עופר שריקי, שהתפרסם גם כזמר והוציא את אלבומו הראשון זמן קצר לאחר צאת האלבום.
הערות שוליים

↑   אבי פיטשון, "הליקון" חוגגת 30 עם תקליטי ויניל של אריק איינשטיין ועידן רייכל, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2015
↑  שירי הדר, עידן רייכל: "השנה הצלחתי להשתחרר", באתר ynet, 29 בספטמבר 2015
1 2 3 4 5  על פי דבריו של רייכל בתוכנית הרדיו "כל ההתחלות" ברשת ג', 24 בפברואר 2009
↑  סוכן תרבות | 09.09.22, באתר יוטיוב, 47:10–47:41, ‏9 בספטמבר 2022
1 2  דליה קרפל, עידן רייכל, באתר הארץ, 27 במאי 2003
1 2 3  יעקב בר-און, העידן האתיופי, באתר ynet, 5 במאי 2003
↑  הסינגל "מדברים בשקט", אתר אקו"ם
↑  חן מלול, "הִנָּךְ יָפָה רַעֲיָתִי וְשִׁפְתוֹתַיִךְ חוּט שָׁנִי": עידן רייכל פוגש את שיר השירים, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 26.07.2018
↑  ספר שיר השירים באתר ויקיטקסט
מילות השיר "הנך יפה", באתר שירונט
↑  הסינגל "אם תלך", אתר אקו"ם
↑  הסינגל "הנך יפה", אתר אקו"ם
↑  מגילת קהלת, פרק ג' באתר ויקיטקסט
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e9f37662-f123-3240-afab-43d02eb2baf3
התיאטרון הערבי-עברי ביפו

#invoke:תבנית מידע
הכניסה לתיאטרון, אוקטובר 2011
הכניסה לתיאטרון, נובמבר 2016
התיאטרון הערבי-עברי ביפו (בערבית: المسرح العربي العبري-يافا) בבית הסראייה הישן שביפו, הוא בניין תיאטרון המשמש כאכסניה לשתי להקות תיאטרון הפועלות ביחד ולחוד בשתי שפות: עברית וערבית. השתיים הן קבוצת "תיאטרון יפו", שנוסדה ב-1990 בידי יגאל עזרתי, גבי אלדור ועירית נאמן, ותיאטרון "אלסראיא" (נוסד ב-1998), שבו חברים אנשי תיאטרון ויוצרים ערבים. רוב תקציבו של התיאטרון הוא ממשרד החינוך והתרבות ועיריית תל אביב-יפו. לתיאטרון זה שלושה מנהלים אמנותיים: יגאל עזרתי, גבי אלדור וראודה סלימאן.
הפקות בולטות של תיאטרון יפו: אום כולת'ום, פריד אל אטרש, הערב רוקדים, מחכים לגודו, אנא מן אל-יהוד, סעדון אלמג'נון, אלף לילה ולילה, פה ושם בארץ ישראל, רומיאו וג'ולייטה, הזמן הצהוב, ימי התנזים, שנת האפס, פאפאעג'ינה, שמוליקיפוד, חצויה.
היסטוריה

התיאטרון נוסד בשנת 1998 על ידי תושבים ערבים ביפו, הוא משלב בתוכו שתי קהילות תחת קורת גג אחת. "תיאטרון יפו", ותיאטרון "אל-סאראייא" הערבי, ביפו. המבנה ניתן לתיאטראות המשותפים בהשאלה על ידי עיריית תל אביב-יפו, ולאחר מכן עבר שיפוץ משמעותי והתאמה לקבלת קהל התיאטרון, תוך אילוצים, בשל בהיותו מבנה לשימור.
בשנת 2010 מונה יעקב אגמון למנכ"ל התיאטרון תפקיד אותו מילא למשך 3 שנים. ובשנת 2015 צורף לעמותה סאמי אבו שחאדה, לימים יו"ר מפלגת בל"ד.
עיקר מימונו של תיאטרון אלסראיא הוא מתקציבי מדינת ישראל ועיריית תל אביב. כך, לדוגמה, בעוד שרווחיו בשנת 2020 עמדו על 168 אלף שקלים בלבד, עיקר תקציבו בשנה זו היה כבשלשת רבעי מיליון שקלים שקיבל ממשרדי החינוך והתרבות, ורבע מיליון שקלים מעיריית תל אביב.
אופי התיאטרון

המייסד של התיאטרון אלסרייא הערבי הוא אדיב ג'השאן, והעמותה הערבית מאחדת אנשי תיאטרון ויוצרים ערבים. אך שתי להקות אלה מפיקות יחדיו ובנפרד הצגות בשפה העברית והערבית. העמותה העברית והעמותה הערבית פועלות ומציגות הצגותיהן תחת קורת גג אחת. וחלק מההצגות משותפות לאמנים יהודיים וערבים יחד.
מלבד ההצגות הדו-לשוניות. הם מעלים הצגות המתבססות על שפת התנועה או נעדרות מילים, המקלות על קשיי השפה האפשריים של הצופים.
התיאטרון מרבה להציג נרטיב פלסטיני ואנטי-ישראלי, כגון הקפדה על הקרנת "סרטי נכבה" ועוד. התיאטרון סייע למוחמד בכרי שהורשע בהוצאת לשון הרע על חיילי צה"ל בסרטו "ג'נין ג'נין" במאבקו המשפטי, לאחר שבית המשפט הרשיע את בכרי וחייב אותו בתשלום פיצויים, העניק אלסראיא לבכרי במה לאיסוף תרומות עבור תשלום הפיצויים, הכריז על הצטרפותו ותמיכתו במאבקו של בכרי "נגד הניסיונות למחוק את הנרטיב שלנו", ואף קיים ערב תמיכה מיוחד בבכרי. בכרי גם הועסק כמנהל התיאטרון לתקופה..
הפקות משותפות לשתי הלהקות

"היתומים של יפו", בבימוי יגאל עזרתי.
"הערב שוב רוקדים", בימוי יגאל עזרתי, וגבי אלדור.
"רצח פוליטי", בימוי יגאל עזרתי,1998-2000.
"ועדת האמת והפיוס", בימוי יגאל עזרתי, 2000.
"בדידות כפולה", הפקה משותפת של תיאטרון אל-סאראייא ותיאטרון מקומי. שירה ערבית-עברית. עריכה ובימוי: שמעון לוי (פרופסור) 2000.
"אח אח בום טראח", הפקה משותפת, בימוי: נורמן עיסא. זוכי פרס הבימוי, התפאורה והתאורה וצל"ש למחזה ולמשחק בפסטיבל חיפה להצגות ילדים, 2003.
ביקורת ישראלית

בעקבות חוות דעת של משרד האוצר דרשה שרת החינוך מירי רגב לחקור את מנהלי התיאטרון, לגבי ערב מחאה לטובת המשוררת הפלסטינית דארין טאטור והאירוע "מחברות הכלא" של עינת ויצמן. פרקליטות המדינה הודיעה שמה שנאמר באירועים חוסה תחת חופש הביטוי, וקיבלה את המלצת המשטרה לא לפתוח חקירה פלילית.
הערות שוליים

↑  אתר הבית של תיאטרון יפו
↑  דפ הפייסבוק של תאטרון אלסראיא הערבי יפו
↑  נמרוד דביר, יעקב אגמון מונה למנכ"ל התיאטרון הערבי-עברי, באתר nrg‏, 31 באוקטובר 2010
1 2 3  שביעי, גיליון 516, עמ' 36
↑  מיה אשרי, הפרקליטות: האירוע למען טאטור בתיאטרון יפו מוגן בחופש הביטוי, לא תיפתח חקירה פלילית, באתר הארץ, 2 בינואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013125074905171
הקפצה

הקפצה בווק
הקפצה (מסינית: 炒, פין-יין: chǎo) היא שיטת בישול מהמטבח הסיני בה מרכיבים שונים מטוגנים בחום מאוד גבוה עם כמות קטנה של שמן, תוך כדי ערבוב והקפצה בווק גדול העשוי פלדה דקה המצטיינת בהולכת חום.
שיטה זו דומה לשיטה הצרפתית המכונה סוֹטֵה (מצרפתית: Sauté, מילולית: הקפצה), בה מטגנים במחבת גדול ועבה עם מעט שמן. לעיתים גם סגנון הבישול הצרפתי מכונה בעברית הקפצה.
ההקפצה התפשטה ברחבי אסיה וכיום נהוגה בכל מטבחי מזרח אסיה ודרום-מזרח אסיה, ובפרט במטבח התאילנדי, במטבח הווייטנאמי ובמטבח האינדונזי.
היסטוריה

עדויות לשימוש בווק למגוון צרכים קולינריים (בעיקר לקליית דגנים ותה) קיימות מתקופת שושלת האן, בסביבות שנת 200 לפני הספירה. אין עדויות חד משמעיות לכך ששימש להקפצה באותה התקופה, אך העובדה שבאותה התקופה החלו לחתוך בשר לפרוסות דקות לפני הבישול הובילה חוקרים מסוימים לשער שאז הופיעה הטכניקה לראשונה.
המתכון המוקדם ביותר שהשתמר שמשתמש במילה צ'אוּ, המילה הסינית להקפצה, הוא מתכון לביצה מקושקשת הנמצא בספר שיטות חשובות להסדרת העם המתוארך למאה ה-6 ומתאר תהליך בישול של ביצים בווק. ההקפצה לא הפכה לנפוצה ובעלת חשיבות במטבח הסיני עד לתקופת שושלת מינג (1368–1644), ככל הנראה מפני שעלות השמן ירדה באופן חד באותה התקופה, דבר שהוזיל את שיטות בישול הנשענות עליו, ביניהן הקפצה וטיגון בשמן עמוק. מכיוון שההקפצה חסכונית יותר באנרגיה, שיטה זו הפכה לשיטת בישול מרכזית במטבח הסיני והתפשטה למטבחים נוספים במזרח אסיה ולבסוף נפוצה בכל העולם.
במטבח האסייתי

במטבח האסייתי נהוג להקפיץ בווקים העשויים פלדה עשירה בפחמן ודקה על כיריים ייעודיות המפיקות חום גבוה בהרבה מכיריים ביתיות ומרכזות אותו במרכז הכלי. כיום נהוג גם להכין מנות מוקפצות בבתים פרטיים על כירה רגילה. עובי הווק והחומר ממנו הוא עשוי מאפשר קצב מוליכות חום גבוה במיוחד למרכיבים שבתוכו וגם, בשל גודלו וצורתו, מאפשר להקפיץ את המרכיבים באוויר באופן שמאפשר להם להתקרר. באמצעות ההקפצה והערבוב שולט הטבח על טמפרטורת הבישול. מטרת ההקפצה לצרוב מבחוץ ירקות וחלבונים אך לשמור על טעמם ועל מרקם פנימי שאינו מבושל יתר על המידה, לכן נדרש לחתוך בשר או עוף לפרוסות דקות, על מנת לצמצם את הזמן הדרוש לבישולם.
היסטורית, התבצעה ההקפצה בווק גדול שהונח על אש המוזנת בפחם או עץ. בגלל הטמפרטורה הגבוהה בה מקפיצים יש צורך להשתמש בשמן שאינו נשרף בטמפרטורות גבוהות, למשל שמן חמניות מזוכך, שמן בוטנים מזוכך או גהי. שמנים בכבישה קרה, לדוגמה שמן זית ושמן קנולה או שומנים מן החי כמו חמאה ישרפו בטמפרטורה הרצויה להקפצה. מאותה סיבה לא ניתן להשתמש בכלי עץ בזמן ההקפצה והיא נעשית בשימוש במרית מתכת או מצקת המשמשת גם להוספת נוזלים ושמן לווק.
במטבח האסייתי > ווֹק-הֵיי

הביטוי הקנטונזי ווֹק-הֵיי (מסינית: 镬气, ליטון: wok-hei, מילולית: "נשימת הווק") מתאר את הטעם, הריח ותחושת הפה האופיינית למנות שבושלו בווק בטמפרטורות גבוהות. הווק-היי קשור ישירות לתגובת מייאר (הנגרמת כאשר חומצות אמינו נחשפות לחום גבוה) ולבערה חלקית של שמן הטיגון, ומזכיר את הניחוח והטעם המתקבל בצלייה על פחם בטמפרטורה גבוהה.
הווק-היי משחק תפקיד חשוב במטבח הקנטונזי, בו קיימות מספר מנות המאופיינות בטעם וארומה זו, ביניהן גונגבאו ג'ידינג.
במטבח הצרפתי

גם במטבח הצרפתי נהוגה שיטת בישול הנקראת הקפצה ועושה שימוש במעט שמן ובחום גבוה, בצרפתית שיטה זו נקראת סוטה (מצרפתית: Sauté). שיטת הסוטה במטבח הצרפתי נבדלת מהשיטה האסייתית בשני אופנים - היא עושה שימוש בכירת מטבח רגילה ולא במבער המגיע לטמפרטורות גבוהות במיוחד, והכלי בו עושים שימוש הוא לרוב מחבת רחבה ועבה שיכולות הולכת החום שלה נמוכות באופן משמעותי מווק מפלדה פחמנית. השימוש בשיטה זו שכיח במיוחד עם חתיכות בשר רכות, כגון סינטה ופילה.
במטבח הצרפתי משתמשים בדרך כלל בשמן זית או בחמאה מזוקקת, עם העדפה לחמאה מזוקקת שנקודת העשן שלה גבוהה משל שמן זית, אף על פי שרוב השומנים יתאימו, מכיוון שהטמפרטורות אינן אמורות להגיע לנקודת העשן של השמן. חמאה רגילה תוסיף טעם נוסף אבל תישרף בטמפרטורה נמוכה יותר ומהר יותר משמנים אחרים מכיוון שהיא מכילה מוצקי חלב.
שיטה זו התפשטה גם למטבחים נוספים, בהם היא קיבלה שמות נוספים, לדוגמה באינדונזיה היא נקראת "סנגריי".
ראו גם

סוגי סירים
פאד תאי
גונגבאו ג'ידינג
הערות שוליים

↑  Get link, Facebook, Twitter, Pinterest, Email, A Few Cooking Recipes (באנגלית)
| טכניקות בישול |
| --- | --- | --- |
| יבש | אפייה • צלייה • קלייה • עישון |  |
| מבוסס מים | בישול לבן • הרתחה • חליטה • שליקה • אידוי • נזיד |  |
| מבוסס שמן | טיגון עמוק • הקפצה |  |
| מבוסס אלכוהול | פלמבה (שילהוב) |  |
| מבוסס חומץ או מלח | כבישה • החמצה |  |
| בעזרת כלים | אמבט מרים • סיר לבישול איטי • בישול במיקרוגל • סיר לחץ • מנגל • הקצפה |  |
| גסטרונומיה מולקולרית | ספריפיקציה • סו-וויד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh86002804 
כירת ווק ייעודית היא כירה המפיקה חום גבוה ומרוכז
סוטה
וסטבורן (נהר)

מפת לונדות משנת 1790. נהר וסטבורן מסומן בכחול
נהר וסטבורן (באנגלית: River Westbourne), הוא אחד הנהרות התת-קרקעיים הזורמים מתחת העיר לונדון באנגליה. הנהר דומה בגודלו לנהר הפליט ובדומה לפליט זורם גם הוא מהמפסטד דרומה, דרך הייד פארק, מתחת כיכר סלואון ונשפך אל התמזה באזור צ'לסי.
הנהר נקרא במקורו קילבורן - ופירוש השם "Cye Bourne" - "הנהר המלכותי". לנהר היו שמות נוספים בעבר, ביניהם:
נהר הקילבורן
נהר הקלבורן
נהר ביסווטר
נהר הסרפנטין
נהר הבורן
פלג וסטברוק
נהר רנלך
נתיב הנהר

נתיב הנהר כיום שנוי במחלוקת. לפי אחת הגרסאות מוצאו בהמפסטד. לפי גרסה אחרת מוצאו בקנסינגטון ליד נוטינג היל משם הנהר זורם דרך גני קנזינגטון שם הוא מזין את הבריכה העגולה, ודרך הייד פארק שם הוא מזין את אגם הסרפנטיין. בהמשך זורם הנהר מתחת לאדמה עד ארמון בקינגהאם שם הנהר מזין את בריכת הארמון, ואת האגם בפארק סנט ג'יימס.
הנהר זורם בצינור מעל תחנת הרכבת התחתית "כיכר סלואן", עד שפכו אל התמזה.
לפי גרסה אחרת, נהר טייברן הוא שזורם מתחת לארמון בקינגהאם.
גלריית תמונות

הנהר בתחנת הרכבת התחתית בכיכר סלואן. הנהר זורם בצינור האפור שמעל הרכבת (קרונות קו סירקל של הרכבת התחתית של לונדון).
הנהר בתחנת הרכבת התחתית בכיכר סלואן. הנהר זורם בצינור הירוק שמעל הרכבת.
ראו גם

הנהרות התת-קרקעיים של לונדון
זריאדיה (אולם קונצרטים)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אולם קונצרטים
 מיקום:  מוסקבה
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2018
 תאריך פתיחה רשמי:  8 בספטמבר 2018 
 
 קואורדינטות:  55°45′05″N 37°37′53″E﻿ / ﻿55.751388888889°N 37.631388888889°E﻿ / 55.751388888889; 37.631388888889
 zaryadyehall.com
 he
 
אולם זריאדיה (ברוסית: Зал Зарядье) הוא אולם קונצרטים במוסקבה, הממוקם בפארק זריאדיה. נפתח בשנת 2018.
תכונות מבנה

מתחם אולם הקונצרטים בנוי על גבעה מלאכותית, הבניין אוורירי, מואר עם קווים דקים. חלונות זכוכית מספקים נוף פנורמי של הקרמלין, העיר העתיקה, נהר מוסקבה.
לבניין אולם הקונצרטים שתי קומות תת-קרקעיות וארבע קומות קרקע. השטח הכולל הוא 25600 מ"ר במתחם שני אולמות: אולם קונצרטים גדול עם 1578 מושבים וקטן עם 396 מושבים.
שני אמפיתיאטרונים פתוחים צמודים לבניין - גדול ל 1600 מקומות ישיבה וקטן עם מסך מדיה ל -400 מושבים.
לאולם הגדול יש יכולת טרנספורמציה (אולם טרנספורמר הראשון ברוסיה): ניתן ליישר את האמפיתיאטרון לדוכנים, ניתן לכוון את התזמורת בגובה. האולם מצויד גם במכונות עליונות. הווילונות נעדרים, הקירות מרופדים בארז, המרפסות מיוצרות בצורה של גל.
ואם תבואי אליי (אלבום)

"ואם תבואי אליי" הוא אלבום הסולו השני של המוזיקאי הישראלי עידן רייכל. האלבום יצא לאור ב-31 בינואר 2019, על ידי חברת התקליטים הליקון בישראל ובקומבנצ'ה ברחבי העולם.
רקע והפקה

בשנת 2015 יצא אלבום הסולו הראשון של רייכל, "היד החמה", שזכה להצלחה מסחרית רבה, תוך שכבר לפני יציאתו, זכה במעמד אלבום זהב, ואף לאחר מכן גם באלבום פלטינה. כדי לקדם את האלבום, יצא רייכל לסיבוב הופעות עולמי בשם "רייכל - פסנתר - שירים" ב-2016, שזכה להצלחה עולמית. במהלך סיבוב ההופעות, בינואר 2017, הוציא רייכל את הסינגל הראשון מתוך האלבום, "גלגל מסתובב", שהפיק יחד עם גלעד שמואלי. השיר הפך ללהיט, תוך שהגיע למקום הראשון במצעד ההשמעות השבועי של מדיה פורסט. הסינגל השני מתוך האלבום, "אהבה כזו", יצא לאור כארבעה חודשים לאחר מכן, בשיתופה של הזמרת זהבה בן, והגיע אף הוא למקום הראשון במצעד ההשמעות של מדיה פורסט. את שני השירים ביצע רייכל בסיבוב ההופעות "רייכל - פסנתר - שירים", שהפך לאלבום הופעה שיצא לאור בספטמבר 2017, תחת אותו השם, וזכה במעמד אלבום זהב.
בתחילת שנת 2018, יצא שיר הנושא של האלבום והסינגל השלישי מתוכו, "ואם תבואי אליי", שהפך לאחד מלהיטיו הגדולים ביותר של רייכל, תוך שהתברג בצמרת המצעדים השבועיים והשנתיים. בהמשך השנה, יצאו שאר הסינגלים מתוך האלבום, שזכו להצלחה רבה במצעדי הפזמונים אף הם. האלבום עצמו יצא לאור ב-31 בינואר 2019 וגרר ביקורות מעורבות ממבקרי המוזיקה. על מנת לקדם את האלבום, יצא רייכל לסיבוב הופעות עולמי שנחל הצלחה רבה.
ביקורות

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
האלבום זכה לביקורות מעורבות. יוסי חרסונסקי סקר את האלבום בחיוב ואף העניק לו ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה. אולם מבקר המוזיקה והעיתונאי בן שלו מהארץ סקר את האלבום באופן מעורב: "האלבום החדש של עידן רייכל הוא יצור מוזר. זה אלבום חדש אבל בעצם קצת ישן. אלבום רגיל שהוא בעצם מעין אלבום אוסף. יותר ממחצית משירי האלבום – שישה שירים מתוך עשרה — הם סינגלים שיצאו לאורך השנתיים האחרונות. רובם הצליחו ונטחנו ברדיו, חלקם בלי הכרה, מה שאומר שאין בהם שום חדש." גם תימורה לסינגר מגלובס העניקה לאלבום ביקורת מעורבת: "אולם מדובר בשתי ההברקות שהן בחזקת היוצא מהכלל באלבום, שאפשר להתייחס אליו כמו אל מסעדה. יש אנשים שניגשים אליה כמו אל הרפתקה - תמיד מזמינים מנה חדשה ומתנסים. לעיתים חוזרים גם אל המנות האהובות, אבל בעיקר מסתקרנים ומתחדשים. וישנם כאלה שבכל מסעדה, בכל מקום בעולם, יזמינו תמיד את אותה המנה - בטוחים, מוגנים ומאוד מצומצמים. רייכל - בתפקיד השף - הוא לא זה ולא זה. תמיד מבשל את אותה מנה טעימה ומוכרת, אבל מכנה אותה בשמות חדשים".
רשימת שירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי עידן רייכל (למעט היכן שמצוין אחרת).
| מס' | שם | מילים | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | גלגל מסתובב  |   | 3:14 |
| 2. | אהבה כזו - אינטרו רייכל (בשיתוף זהבה בן)   |   | 4:45 |
| 3. | ואם תבואי אליי  |   | 3:33 |
| 4. | La Eternidad Que Se Perdió (בשיתוף דנאי סוארס)   | דנאי סוארס | 3:19 |
| 5. | בראשית  |   | 4:42 |
| 6. | למה זה מגיע לנו (בשיתוף ברי סחרוף)   |   | 3:26 |
| 7. | Imidiwanine (בשיתוף בומבינו)   | אומרה מוקטר | 3:17 |
| 8. | את לא נשארת לבד  |   | 3:40 |
| 9. | Ketero (בשיתוף הפרויקט של עידן רייכל)   | אבבה מלסה | 3:42 |
| 10. | ואם תבואי אליי (גרסת פסנתר)   |   | 2:34 |