stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליוט גולדנטל
ביוגרפיה

גולדנטל נולד ב-2 במאי 1954, כבנו הצעיר של צבעי יהודי ולתופרת קתולית בברוקלין, ניו יורק. שני זוגות הסבים והסבתות של גולדנטל היגרו לארצות הברית מבוקרשט ויאשי, רומניה.
גולדנטל נולד בברוקלין והושפע מגיל צעיר מסגנונות מוזיקה רבים, הוא למד בבית הספר מנהטן למוזיקה והיה תלמיד של אהרן קופלנד וג'ון קוריליאנו, הוא כתב יצירות לקונצרטים, הצגות תיאטרון, ריקודים וסרטים, בין הסרטים שכתב את הפסקול שלהם נמנים: דראגסטור קאובוי, הנוסע השמיני 3, מייקל קולינס, איש ואישה בלילה, איש ההרס ובאטמן ורובין, ב-2002 זכה בפרס האוסקר ובפרס גלובוס הזהב עבור הסרט פרידה שביימה אשתו, ג'ולי טיימור.
קולומביה במשחקים האולימפיים לנוער

קולומביה משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער הקולומביאנים 19 מדליות, מהן שבע מדליות זהב. קולומביה החלה להשתתף במשחקי החורף האולימפיים לנוער החל מאולימפיאדת הנוער לילהאמר (2016). קולומביה זכתה ב-18 מדליות במשחקי הקיץ, מהן 7 מדליות זהב, ומדליית כסף יחידה במשחקי החורף.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010)

המשלחת הראשונה של קולומביה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה 23 ספורטאים שהתחרו ב-12 ענפי ספורט. המשלחת זכתה בחמישה מדליות, מתוכן שתי מדליות זהב. המשלחת הגיעה להישגים בענף האופניים בה היא זכתה במדליית זהב ובענף הטניס עם זכייה במדליית זהב בטורניר היחידים לנערים. ספורטאי המשלחת זכו במדליית כסף בענפים אגרוף בקטגוריית משקל בינוני לנערים ורכיבה בטורניר היחידים. ספורטאי המשלחת זכו גם במדליית כסף בענף ההרמת משקולות בקטגוריית משקל עד 62 ק"ג נערים ובמקום החמישי בקטוגריות משקל עד 85 ק"ג נערים ועד 53 ק"ג נערות. המשלחת קצרה הישגים גם בענפים טאקוונדו עם העפלה לרבע גמר בקטגוריית משקל עד 55 ק"ג נערים, קפיצה למים בה סיימה במקום השמיני בקפיצה ממקפצה גמישה מ-3 מטר לנערים, ושחייה עם העפלה לגמר במשחה 50 מטר שחיית גב נערות וסיום במקום השביעי. המשלחת השתתפה בתחרויות בענפים אתלטיקה, היאבקות, התעמלות וטריאתלון ללא הגעה להישגים משמעותיים.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה 34 ספורטאים שהתחרו ב-11 ענפי ספורט והייתה המשלחת הגדולה ששלחה קולומביה עד כה. המשלחת זכתה בשלושה מדליות, מתוכן מדליית זהב יחידה. ספורטאי המשלחת הגיעו להישגים בענף האופניים עם זכייה במדליית זהב בטורניר הנערים וסיום במקום השישי בטורניר הנערות, בענף הרמת משקולות עם זכייה במדליית ארד בקטגוריית משקל עד 69 ק"ג נערים וסיום במקום החמישי בקטוגריית משקל מעל 63 ק"ג נערות, בענף הטאקוונדו עם זכייה במדליית ארד בקטגוריית משקל עד 63 ק"ג נערות, ובענף האתלטיקה עם העפלה לגמר ריצת 110 מטר משוכות נערים. המשלחת גם קצרה הישגים בענפים היאבקות כאשר ספורטאי הנבחרת סיימו במקום הרביעי בקטוגריית המשקל לנערים בסגנון חופשי עד 46 ק"ג ועד 76 ק"ג ונערות בסגנון חופשי עד 60 ק"ג, ובקפיצה למים בתחרות קפיצה מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר נערים. כמו כן, המשלחת סיימה במקום החמישי בתרגיל המתח בענף ההתעמלות, ובמקום השמיני במשחה 200 מטר בסגנון שחיית פרפר נערים בענף השחייה. המשלחת גם השתתפה בתחרויות בענפים ג'ודו, טניס, טריאתלון וקליעה אך בלי להגיע להישגים משמעותיים.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף > אולימפיאדת הנוער לילהאמר (2016)

קולומביה השתתפה לראשונה במשחקי החורף האולימפיים לנוער באולימפיאדת הנוער לילהאמר ושלחה משלחת המונה ספורטאי יחיד שהשתתף בענף סקי אלפיני בהם לא הגיע להישג משמעותי.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף > אולימפיאדת הנוער לוזאן (2020)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער לוזאן מנתה שני ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית כסף יחידה.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
מדליות > מדליות לפי ענף

מובילה בענף
ראו גם

קולומביה במשחקים האולימפיים
קולומביה במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
אלברטו איגלסיאס

| --- | --- |

 לידה:  21 באוקטובר 1955 (בן 69) סן סבסטיאן, ספרד 
 מוקד פעילות:  ספרד 
 תקופת הפעילות:  מ-1983 
 שפה מועדפת:  ספרדית 
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע למלחין הטוב ביותר (2006)  Premio Feroz for Best Original Soundtrack (2022)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע למלחין הטוב ביותר (2012)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע למלחין הטוב ביותר (2009)  מדליית הזהב על הצטיינות באמנות יפה (ספרד) 
 אתר רשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
אלברטו איגלסיאס
אלברטו איגלסיאס פרננדס-ברידי (ספרדית: Alberto Iglesias Fernández-Berridi; נולד ב-21 באוקטובר 1955) הוא מלחין ספרדי.
חייו

איגלסיאס נולד בעיר סן סבסטיאן שבספרד. הוא התמחה בנגינה בפסנתר באקדמיה למוזיקה בסן סבסטיאן וכן בפריז. איגלסיאס מוכר כמלחין פורה. הוא הלחין מוזיקה למספר סרטים (רובם סרטיו של פדרו אלמודובר, בהם "הכל אודות אמא", "דבר אליה", "חינוך רע", "לחזור", "חיבוקים שבורים" ו"הקול האנושי", וכן הסרט "רודף העפיפונים"), ועל מוזיקה זו איגלסיאס גרף שבעה פרסי גויה וכן מועמדות אחת לפרס אוסקר.
איגלסיאס הלחין וכתב את הפסקול לסרטו האפי-היסטורי של רידלי סקוט "אקסודוס: אלים ומלכים" שיצא בדצמבר 2014.
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס סטלייט | 2025 | הפסקול המקורי הטוב ביותר | החדר הסמוך | מועמדות |  |
| פרס המוזיקה במדיה של הוליווד | 2024 | פרטיטורה מקורית – סרט עצמאי | החדר הסמוך | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  AwardsWatch - 2024 International Press Academy Satellite Awards Nominations: ‘The Brutalist,’ ‘Shōgun’ Lead, AwardsWatch, ‏2024-12-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  Paul Grein, ‘Emilia Pérez’ and Hans Zimmer Are Top Winners at 2024 Hollywood Music in Media Awards, Billboard, ‏2024-11-21 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605295705171  PLWABN: 9810601997505606  BIBSYS: 8064635  BNE: XX1791593  BnF: cb140240363 (data)  CANTIC: a1164784x  GND: 124953824  ISNI: 0000 0001 0904 9618  LCCN: no2001034138  LNB: 000249803  MusicBrainz: 1de1b2e2-2881-4e7e-bf75-60de23f1ed4b  NKC: pna2006322534  NSK: 000280516  NTA: 317359134  RERO: 02-A005521009  SNAC: w6v70m81  SUDOC: 059540559  VIAF: 57559342   WorldCat (עם VIAF): 57559342 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מועדון כדורגל עירוני אור יהודה

סמל הקבוצה הפועל אור יהודה שהתמזגה לתוך עירוני
אצטדיון נעמן
מועדון כדורגל עירוני אור יהודה, או בקיצור מ.כ. אור יהודה, היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר אור יהודה. בגלגולה הקודם נקראה הקבוצה "הפועל אור יהודה". הקבוצה מארחת באצטדיון נעמן באור יהודה.
היסטוריה > הפועל אור יהודה

הקבוצה החלה במשחקי ידידות עוד בשנת 1949. בשנת 1952 נרשמה לליגה ג' על ידי משה נעמן. בעונת 1958–1959 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה ב'. בסיום עונת 1975–1976 העפילה הקבוצה לליגה א'. הקבוצה החזיקה מעמד ארבע עונות ובסופן ירדה לליגה ב' מהמקום ה-13. בעונת 1984–1985 העפילה שוב לליגה א'. הפעם החזיקה מעמד חמש עונות וירדה בסיום עונת 1989–1990 לליגה ב'. הקבוצה השתתפה בהמשך השנים בליגות הנמוכות עד שחדלה מלהתקיים בשנת 2004, עקב גירעון תקציבי עמוק.
היסטוריה > מועדון כדורגל אור יהודה

הקבוצה נוסדה בשנת 2005, לאחר שהמועדון הקודם שייצג את העיר, הפועל אור יהודה, התפרק שנה קודם לכן.
בעונתה הראשונה בליגה ג' מחוז תל אביב סיימה הקבוצה במקום השני, במרחק נקודה מהמוליכה – שיכון ותיקים רמת גן. בסיום עונת 2006–2007 העפילה הקבוצה לליגה ב' מהמקום הראשון. בעונת 2011–2012, סיימה במקום השני בליגה ב' דרום. בעונת 2016–2017 סיימה במקום השני וכשלה במשחקי המבחן כשהפסידה לבית"ר כפר סבא. בעונת 2017–2018 כשלה בפעם השנייה במשחקי המבחן, כשהפסידה להפועל מחנה יהודה.
בעונת 2018–2019 סיימה במקום הראשון במאזן דומה לשמשון תל אביב ונקבע משחק מכריע באצטדיון הברפלד. הקבוצה ניצחה בבעיטות הכרעה מ-11 מטר (לאחר תיקו 1-1 בתום 120 דקות) ועלתה לליגה א'.
בעונת 2020/2021 ירדה הקבוצה לליגה ב'. בעונת 2021/2022 ירדה הקבוצה לליגה ג' ובכך השלימה ירידה כפולה בשנתיים.
בעונת 2022/2023 נרשמה הקבוצה לליגה ג' מרכז והייתה אמורה לשחק במשחק הראשון מול בני יצ'אלאל רחובות, אך לא הופיעה למשחק ונקנסה על ידי ההתאחדות. בבית הדין הודיעה קבוצת הבוגרים על הפסקת פעילות.
שחקני עבר במועדון

עמי יעל
קרלוס צ'קאנה
שאול חייק
יצחק חייק
יובל נעים
דוד אמיגה
יהודה דוגץ'
יצחק עידה
חיים דהוקי
אריה צפניה
יחזקאל צ'לצ'י
שלמה שרון
עזרא וייסמן
ציון שמואל
עזרא אברהם
זמיר ששון
אורן פרקש
אריה אליהו
אלי שמואל
מוטי עגם
מאמני עבר במועדון

צבי פרקש
אשר בלוט
שמואל סגל
משה לבקוביץ
יחזקאל בן אברהם
הערות שוליים

↑  משחקי ידידות, על המשמר 28 באוקטובר 1949
↑  אשקלון, אור-יהודה וק. אונו עלו לליגה א', מעריב 16 במאי 1976
↑  טבלת הדרום, מעריב 13 במאי 1990
↑  פרוטוקול עיריית אור יהודה - שנת 2003 (עמ' 31), באתר עיריית אור יהודה, ‏נובמבר 2003
↑  בן ויניק, ‏לאחר דו קרב פנדלים: אור יהודה עלתה לליגה א', באתר ONE‏, 10 באפריל 2019
הארי גרגסון ויליאמס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בדצמבר 1961 (בן 63) סאסקס, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1990 
 מקום לימודים:  בית הספר סטואו, בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה, קולג' סנט ג'ון, St John's College School 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 מספר צאצאים:  1 
 אתר רשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
הארי גרגסון-ויליאמס (באנגלית: Harry Gregson Williams; נולד ב-13 בדצמבר 1961) הוא מלחין בריטי שהיה מועמד לפרס גראמי בקטגוריית פסקול על הסרט "סיפורי נרניה: האריה, המכשפה וארון הבגדים".
ביוגרפיה

בתחילת הקריירה שלו בשנות ה-80, גרגסון-ויליאמס לימד מוזיקה בבית הספר אמסבורי שבאנגליה יחד עם אחיו רופרט.
זמן מה לאחר מכן, התלווה למלחין הנס צימר ("שודדי הקאריביים", "גלדיאטור", "בלאק הוק דאון" ועוד) והלחין מספר סרטים תחת חברת ההפקה שלו "Media Ventures" (כיום Remote Control productions).
במהלך חייו המקצועיים הוא הלחין פסי-קול למגוון סרטים כמו "ארמגדון" (ביחד עם טרבור רבין) "נרניה", "סינבד", "שרק", "אקס-מן המקור: וולברין", "דז'ה-וו" לא ניתנת לעצירה, אשתו של שומר גן החיות, גלדיאטור 2, סדרת הטלוויזיה העידן המוזהב, וכן לשלושה משחקי וידאו בסדרת "Metal Gear Solid".
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס המוזיקה במדיה של הוליווד | 2024 | פרטיטורה מקורית - סרט עלילתי | "גלדיאטור 2" | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Paul Grein, ‘Emilia Pérez’ and Hans Zimmer Are Top Winners at 2024 Hollywood Music in Media Awards, Billboard, ‏2024-11-21 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007442431405171  PLWABN: 9810534819305606  BIBSYS: 8032601  BNE: XX1298501  BnF: cb140256527 (data)  CANTIC: a10940777  GND: 135035732  ICCU: UBOV826179  ISNI: 0000 0001 2142 2075  LCCN: no98086568  LNB: 000311579  MusicBrainz: 8974da95-e631-45aa-8fd7-aa0c2795f997  NKC: xx0051574  NTA: 294705953  SNAC: w6mp5zxw  SUDOC: 08078626X  VIAF: 85631054   WorldCat (עם VIAF): 85631054 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ניידות אווירית מתקדמת

ניידות אווירית מתקדמת (באנגלית: Advanced Air Mobility) הוא מצב עתידי רצוי שבו המרחב האווירי ינוהל בצורה יותר אוטומטית המאפשרת ציפוף של התנועה האווירית, עמידה בזמני טיסות קבועות בשילוב טיסות של כלי טיס בלתי מאוישים במרחב.
המונח מתהווה על רקע מאמץ ארוך שנים ועתיר תקציבים לביצוע שינוי בתעופה האזרחית האמריקאית במסגרת פעילות שנקראת מערכת תחבורה אווירית הדור הבא (אנ') ופעילות מקבילה ודומה לה באיחוד האירופאי שנקראת התחייבות משותפת SESAR (אנ').
פיקוח טיסה ATM - Air Traffic Management

"פיקוח טיסה" או "פיקוח על התנועה האווירית" הם מונחים המתייחסים לפיקוח על התנועה של התעופה האזרחית, של מטוסי הנוסעים והמטען הגדולים, ושל "התעופה הכללית המסחרית" שכוללת מטוסים פרטיים, תעופה ספורטיבית וכיוצא באלו.
נהוג לחלק את המרחב האווירי, בהבטי פיקוח טיסה - כאשר בדרך כלל יש פקח ייעודי ל:
מרחב האווירי שנמצא בקרבת שדה תעופה (מכונה גם "אזור מפוקח" Controlled Area - CTR),
לתנועות המטוסים על הקרקע (מכונה גם "פקח הסעה" או GROUND),
לשלבי המעבר מהטיסה "במרחב" לקראת ההגעה או בשלבי העזיבה של המרחב המפוקח בקרבת השדה (פיקוח גישה/ עזיבה),
ופיקוח מרחבי - שמפקח על תנועת המטוסים במרחב שאינו ליד שדות התעופה (בפיקוח הצבאי של חייל האוויר הישראלי הוא מקצוע אחר והוא מכונה בקר טיסה ולא פקח)
במרחב שצמוד לשדה התעופה, מצופה מפקחי הטיסה לשמור קשר עיין עם המטוסים. בנוסף, בשדות התעופה הגדולים, יש מכ"ם עקיבה, חוקר זיהוי עמית טורף (מכ"ם פסיבי) ולפעמים גם מערכת קרקעית של ה-ADSB. פקח הגישה ויציאה משדה התעופה נשען בדרך כלל על עקיבת מכ"ם. הפקח המרחבי (בקר, בלשון חייל אוויר הישראלי), נשען על עקיבת מערכות זהות המכסות אזורים נרחבים יותר.. כאשר הטיסות מתבצעות ב"כללי טיסת מכשירים", IFR, האחריות על שמירת מרווחי הבטיחות היא על הפקח. התחום כולל אסדרה קפדנית - הן בהיבט תהליכי ההכשרה, ההסמכה ושמירת הכשירות של הפקחים והן בהיבטי השמישות הטכנית של אמצעי הקשר, הנווט והעקיבה (CNS(אנ')). בנוסף, על פי הנוהג ה"חוקתי", מקובל שלרוב לא עושים שינויים הגורמים לכך שמי שכבר קנה מטוס בעבר - לא יוכל לטוס יותר בגלל שינויים באסדרה. מאפיינים אלה גורמים לכך שמערכי ה-ATM-ATC משתנים מאוד לאט, הציוד בדרך כלל, הוא ציוד שלא מוחלף במשך שנים ארוכות וכך גם נוהלי הטיסה ושיטות העבודה. נכון ל-2022 - פיקוח הטיסה מחייב דיבורים ברדיו אלחוט - בין הפקח (או בקר), לבין הטייסים, אין כמעט בכלל הפרדות הנשענות על מיכשור אוטומטי וכדומה. סיבה נוספת ל"שמרנות" היא הצורך לתקנים גלובליים כדי לאפשר טיסות בינלאומיות. תקנים אלה נקבעים על ידי ארגון ICAO שחברות בו 193 מדינות וקצב קבלת ההחלטות שלו הוא בקבוע זמן של שנים ארוכות. הרעיון המרכזי בהקשר לפיקוח על טיסות מאוישות היא השאיפה לבטיחות מרבית וזאת מכיוון שבכל מטוס יכולים להיות עשרות רבות של נוסעים (יש מטוסי נוסעים רחבי גוף שיכולים לשאת גם יותר מ-400 נוסעים).
ניהול תנועה אווירית של כלי טיס לא מאוישים Unmanned Aircraft System Traffic Management (UTM)

תחום זה עוסק באסדרת התעופה בגובה נמוך מאוד, בדרך כלל מ-400 רגל ומטה מעל פני שטח. רוב משתמשי המרחב האווירי הזה הם מפעילי רחפנים, כטב"ם קטנים, מטוסים שניגשים לנחיתה או ממריאים ומסוקים (נכון ל-2022). התחום קשה לאסדרה מכמה סיבות. ראשית, הרחפנים בדרך כלל לא מתגלים על ידי יחידות ניהול התנועה האווירית (יחידות הבקרה). שנית, למפעילי הרחפנים אין דרך לדעת האחד על השני. לבסוף ובעיקר, שכיחות הרחפנים היא בסדר גודל גדולה יותר בהשוואה לסוגי כלי הטיס האחרים. בארצות הברית יש למעלה מ-800,000 רחפנים רשומים (לפי אתר ה-FAA, נכון למאי 2022).
המדיניות לאסדרת עולם הרחפנים בכל הקשור לתנועה אווירית היא לא להפריע לתעופה המאוישת מטעמים שמירה על בטיחות תנועת המטוסים המאוישים. מדיניות זו באה לידי ביטוי בארכיטקטורה ולפיה כל התקשורת בין חברות ההפעלה ל"עולם החיצוני" מתבצעת דרך ה-UTM/USSP. בצורה כזו, פעילות הרחפנים שקופה לגופים שמטפלים בתנועה האווירית של המטוסים המאוישים.
ניידות אווירית במרחב העירוני UAM - Urban Air Mobility

תחום זה עוסק באסדרת התנועה האווירית בתוך המרחב האווירי "הנמוך" שנמצא מעל ובסביבה הקרובה לערים. התחום נמצא בגבהים שמחייבים תיאום עם העיריות, בכל הקשור לחיים המתנהלים על הקרקע(אנ'). בדרך כלל, היה נהוג לייחס את המונח הזה לכלי טיס עתידיים בתצורת eVTOL ואולם, ככל שהזמן מתפתח, מתבססת ההבנה שהתחום חייב לכלול את אסדרת המסוקים המאוישים, שדות התעופה והמנחתים הקטנים שמשרתים את כלי הטיס המאוישים, הקטנים יחסית ואת התנועה האווירית בקרבת שדות התעופה הגדולים, מכיוון שכל הרעיון הוא לשרת תנועות אוויריות בקרבת הערים ובתוכן, מה שלעיתים מחייב שימוש במרחב האווירי שהוקצה במקור לשדות התעופה הגדולים. חלק מהשימושים הצפויים, אמור להיות שרות הסעות אל/מ שדות התעופה עצמם. המחשבה העכשווית היא שכל השימושים האלה יתאפשרו, בהנחה שכלי הטיס יהיו הרבה יותר זולים ממסוקים, שקטים ולא מזהמים. נכון לאוקטובר 2022 אין עדיין, במדינות אירופה או אמריקה, אף eVTOL שקיבל רישיון אזרחי להפעלה מסחרית להובלת נוסעים מעל ובתוך שטח עירוני.
סיכום תחומי ניהול המרחב האווירי

(ATM/ ATC (Air Traffic Management - התחום מתייחס לתעופה האזרחית ובעיקר ל"מובילים האוויריים" הגדולים. המדיניות בתחום זה היא בטיחות הנוסעים ובניית יכולת לתמוך את ספיקת הנוסעים הנדרשת ואת נוחות הטיסה (ובפרט - עמידה בזמנים). התחום גם כולל תעופה כללית, תעופת חסך וכיוצא באלו.
UTM/ USSP (Unmanned Traffic Management) - בתחום זה, חוץ מהבטיחות ומתן שירותים לציבור במרחב האווירי הנמוך, יש מדיניות שלא להפריע לתעופה המאוישת והתעופה המסחרית.
UAM - אסדרת הניידות אווירית במרחב העירוני - בעיקר, בכל הקשור להובלת נוסעים
ניידות אווירית מתקדמת היא מונח שמתייחס למודרניזציה של שלושת התחומים האלו, שמירה על רמת הבטיחות גבוהה, הגדלת ספיקת הנוסעים, שיפור העמידה בזמנים (בעיקר, בהתייחס למובילים האוויריים הגדולים) - כל זה במקביל לשילוב כלי טיס לא מאוישים, רחפנים, כלים שיכולים להמריא ולנחות אנכית, חשמליים, שקטים ולא מזהמים (EVTOL) - למגוון צורכי הציבור ותוך הישענות על אוטומציה וטכנולוגיות מודרניות ממגוון תחומי ידע ועשייה.
מגמות טכנולוגיות > אנרגיה

סכומי כסף אדירים זורמים לתעשיית הסוללות החשמליות - הן על רקע תפוצת הטלפונים הסלולריים, הן על רקע תפוצת הרכבים החשמליים והן על רקע פריצות דרך טכנולוגיות בתחום בטריות ליתיום-יון ואחרות. בנוסף, רבים מעריכים שבשנים הקרובות הטכנולוגיה תאפשר בטריות מצב מוצק, עם צפיפות אנרגיה של 500 וואט לק"ג, מה שיאפשר "קפיצת מדרגה" בביצועים, בעיקר בכל הקשור לטווח/ שהייה.
מטוסים הנוסעים הגדולים, לטווחים גדולים ימשיכו לטוס על בסיס דלק "רגיל" (דלק סילוני) בעתיד הנראה לעין, ואולם, גם התעשייה הזו מנסה לעבור לדלקים נקיים יותר ובאוקטובר 2022, אפילו, המריא, לראשונה בהיסטוריה, כלי טיס חשמלי שנועד להוביל כמות סבירה של נוסעים לטווחים של טיסות אזוריות. כלי זה נהגה והחל פיתוח בישראל.
מאמץ גדול מושקע גם בתאי דלק ממגוון סוגים וייתכן שטכנולוגיה זו, תיכנס גם היא לעולם ה-AAM.
מגמה אפשרית נוספת, היא הישענות על הנעה היברידית - מה שמאפשר להשתמש בדלק סילוני בקטעי הטיסה שאינם מעל אזורים אורבניים ובהנעה חשמלית כאשר טסים בתוך המרחב האורבני.
מגמות טכנולוגיות > שיטות הנעה/ תצורות > רב להב

כלי טיס בעל מספר מדחפים. בדרך כלל, מונע על בסיס אנרגיה חשמלית. בלשון עממית נקרא רחפן. מקובל לסווג את הרחפנים לפי משקל מרבי בהמראה. ו. ברוב מדינות העולם וגם בישראל, כלים שמשקלם המרבי בהמראה עד 250 גרם פטורים מרוב דרישות הרישוי. לכלים עד 25 ק"ג יש אסדרה די מקיפה ואילו ל-eVTOLS שמסוגלים לשאת נוסעים, נכון לאוקטובר 2022, עדיין אין אסדרה בישראל.
מגמות טכנולוגיות > שיטות הנעה/ תצורות > EVTOL

המושג EVTOL, מתאר בדרך כלל כלי שיש לו גם כנף קבועה וגם מדחפים שמאפשרים "ריחוף" כלומר, המראה ונחיתה אנכיים. נכון לאוקטובר 2022, מעל 500 חברות מנסות לפתח כלים כאלה, במשקל המראה מרבי שמאפשר נשיאת 2–7 נוסעים.
מגמות טכנולוגיות > בקרה והיגוי כלי הטיס > טיסה אל חוטית

התקדמות האלקטרוניקה והמיזעור, ביחד עם עולם הבקרה בתדר גבוה, רשתות התקשורת והתפתחות החיישנים, מאפשרים לממש היגוי באמצעות תקשורת דיגיטלית - במקום מוטות סחב-דחף. בטכניקה זו פקודות ההיגוי הן הגדרת "דרישה" ממחשב ההיגוי. המחשב מחליט איך להזיז את ההגאים ומממש זאת באמצעות פיקוד אלקטרוני ומשוב רצוף מהחיישנים. כל הארכיטקטורה הזו מאפשרת לחסוך משקל רב מכיוון שלא נדרשים "סטיק ומצערת" בתוך כלי הטיס (בכטב"ם) ולא נדרשות מערכות מכניות ממחשב הבקרה אל ההגאים או מהסטיק מצערת אל ההגאים ובקר המנוע (בכלי טיס מאוישים).
מגמות טכנולוגיות > אוויוניקה, תוכנה, מרכזי בקרה וניהול צי

מגמת המיזעור של רכיבים אלקטרוניים, כמו גם מגמת התקדמות עולם התוכנה משפיעים מאוד על תעשיית ה-AAM. חיישנים שונים שמשתפרים בהתמדה, פלטפורמות אינרציאליות, מקלטי GNSS - כולם הופכים מדויקים יותר, יעילים יותר ובמקביל, קטנים וזולים יותר. מגמות אלו מאפשרות לפתח תוכנות ניהול צי מתוחכמות, מערכות בקרה, הזמנת טיסות, ניווט וכיוצא באלו. כל אלו יחדיו, צפויים לאפשר הפעלת ציים גדולים של eVTOLS בכדאיות כלכלית - בעשורים הקרובים.
מגמות טכנולוגיות > תשתיות קרקעיות

התשתיות הקרקעיות צריכות לתת מענה ל"חניית לילה", לטעינת הסוללות, טרמינל לנוסעים, להמראה ונחיתה, תחזוקה ותיקונים. אתר ייעודי לשימוש של eVTOLS מכונה "וורטיפורט". תצורה אפשרית אחרת, היא "משטח נחיתה" שמשמש אך ורק לאיסוף או פריקה של נוסעים. משטח כזה קטן משמעותית, הוא מצריך פחות תשתיות וניתן להפעיל אותו ללא "מפעיל מינחת" ייעודי. "הליפורטים"(אנ') המיועדים למסוקים, עשויים לשרת גם את ה-AAM, אם כי בדרך כלל, יידרשו התאמות שונות (למשל, עמדות טעינה לסוללות). מקובל לחשוב שאסדרת ה"וורטיפורטים" היא אחד מהחסמים העיקריים לתפוצה רחבה של AAM, משום שהם קובעים עד כמה קרוב למרכזי ההתעניינות של הציבור ניתן יהיה להמריא ולנחות בפועל. בישראל יש גם מעט הליפורטים על גגות של מבנים ואולם הניסיון מלמד שאין להם ביקוש רב.
מגמות טכנולוגיות > תמיכה ציבורית

התעופה האזרחית זוכה לתמיכה ציבורית רחבה ולמעשה, היא מהווה חלק משמעותי בכלכלה המודרנית מכיוון שהיא מאפשר שינוע נוסעים ומטען בכל רחבי העולם.
נכון ל-2022, עולם הכטב"ם הקטן ורבי הלהב תופס מקום גדול יותר ויותר. הרחפנים משמשים לתחביב, לצילום, למיפוי ומדידה, לסריקות מסוגים שונים, למשימות אבטחה עבור כוחות הביטחון ובכלל, לריסוס חקלאי, לניטור שרפות ועוד ועוד. נכון לאוקטובר 2022, יש כבר התחלות ראשונות של רחפנים וכטב"מים לטובת שינוע חבילות החל מהשוק הצרכני (בעיקר בארצות הברית ואוסטרליה) ועד לשינוע מטענים כבדים יותר, בעיקר בין מרלו"גים או מוסדות רפואיים (לטובת הובלת תרופות, ציוד רפואי, בדיקות, איברים להשתלה וכיוצא באלו).
עולם הניידות העירונית בממד האווירי טרם נבחן מכיוון שאין עוד אף כלי טיס שיש לו רישיון אזרחי נכון לאוקטובר 2022. צפוי שהנושא יעמוד למבחן החל מ-2025.
נושא התמיכה הציבורית טרם עמד למבחן ויש חששות שהציבור יהסס לקבל את הטכנולוגיה מחשש לרעש, פגיעה בפרטיות ומשיקולי בטיחות. בישראל מתוך למעלה מ-15,000 גיחות שבוצעו במשך כשנתיים, למעט תלונה אחת על רעש, מצטייר שהציבור לא מודאג מנוכחות של רחפנים.
מגמות טכנולוגיות > מקצועות, הכשרה, אימון ושמירת כשירות

בתחום התעופה המאוישת יש מגוון מקצועות הדורשים רישיונות, הכשרה והסמכה ייעודיים ושמירת כשירות המפוקחת על ידי רשות תעופה אזרחית. בתחום מרחב הכטב"ם הקטן ורבי הלהב הנושא הוסדר רק בחלקו. בישראל יש מנגנון מפותח להכשרה והסמכה של מטיסי חוץ, הכשרה הסמכה ושמירת כשירות של מטיסי פנים. רוב המקצועות האחרים בתחום, מעמדם טרם הוסדר ואולם נראה שיהיה הכרח כן להסדיר את מקצועות האחזקה ואת מקצוע הבקר האווירי שאחראי על הבטי ניהול התנועה האווירית ב-USSP.