stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משמורת ארץ הקודש
היסטוריה > מאז אמצע המאה ה-19

ב-23 ביולי 1847 פרסם האפיפיור פיוס התשיעי את הבולה "Nulla celebrior" (אין (פולחן המשתווה לזה) הנחוג (בירושלים)), ובה כונן מחדש את הפטריארכיה הלטינית בירושלים. בלית ברירה הסכים הקוסטוס לצעד זה, וגבולות הפטריארכיה נקבעו כחופפים לאלה של כל הפרובינציה הנמצאת תחת חסותו. עוד הכפיפה הבולה את הקוסטוס לפטריארך של ירושלים:
"הקהילה תחזיק בסמכויות הנדרשות לקביעת ההוראות הפרטניות, בגיבוי כוחנו שלנו, כדי להתוות את הדרך אשר לאורכה יצעדו הקוסטוס של ארץ הקודש, כל הפרנציסקנים המתגוררים בה וכל כוהני הדת הכפופים לסמכותו של הפטריארך הנ"ל."
ב-1850 פנה שגריר צרפת באיסטנבול אל השער הנשגב וביקשו להשיב את המצב במקומות הקדושים בארץ ישראל, לזה שעמד בתוקפו קודם לשנת 1757, אולם הסולטאן אבדילמג'יט הראשון סירב לבקשה בעקבות לחץ שהופעל עליו על ידי הצאר ניקולאי הראשון. ב-8 בפברואר 1852 פרסם הסולטאן את "הצהרת הסטאטוס קוו" העומדת בתוקפה גם כיום, ולפיה המצב ששרר במקומות הקדושים בעת מתן ההצהרה יעמוד בתוקפו.
בשנים שלאחר מכן רכשה המשמורת חזקה במספר אתרים נוספים, ובהם אמאוס אל-קוביבה (1867), התחנה השביעית בוויה דולורוזה (1875), כנסיית בן האלמנה בניין (1878), כנסיית החתונה בכפר כנא (1879) והכנסייה הקתולית בבית פגי ב-1880. לאלה נוספו עם השנים התחנה החמישית בוויה דולורוזה, כנסיית דומינוס פלוויט, עין שבע וכנסיית בית פטרוס בכפר נחום, כנסיית שדה הרועים בבית סאחור, מנזר יוחנן במדבר, הכנסייה הקתולית בבית עניה (אלעיזריה), הר נבו בעבר הירדן ועוד. עוד התאפיינו שנים אלה בתנופת בנייה באתרים הקדושים, ובשכירת שירותיו של האדריכל האיטלקי אנטוניו ברלוצי, אשר פעל רבות למען המשמורת, בעיקר במחצית הראשונה של המאה ה-20. פרויקט בולט נוסף היה הקמתה של בזיליקת הבשורה בנצרת במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20.
מבנה ארגוני > הקוסטוס

הקוסטוס ("השומר" או ליתר דיוק "המופקד" - לטינית Custos; איטלקית Custode) הוא ראש הפרובינציה הפרנציסקנית של ארץ הקודש, הכוללת לבד מארץ ישראל, גם את סוריה, לבנון, ירדן, מצרים, קפריסין, את האי רודוס ביוון, וכן מספר מבנים ברחבי העולם.
מעבר לניהול הפרובינציה, תפקידו העיקרי של הקוסטוס, בהתאם למינוי שניתן לו מהוותיקן ב-1342, הוא לתאם ולהנחות את העלייה לרגל לארץ ישראל. במסגרת זו, על הקוסטוס להכשיר תנאים נאותים לפולחן ולתפילה במקומות הקדושים, להציב שליחים מטעמו אשר יקבלו את פני עולי הרגל ויענו לשאלותיהם, וכן להבטיח אפשרויות לינה לאלה שידם אינה משגת להתארח בבתי מלון רגילים. באופן רשמי אחראי הקוסטוס על כל המקומות הקדושים הקתוליים בתחום שיפוטו, ועליו להבטיח את יציבותם הכלכלית כך שיוכלו למלא את ייעודם. תפקיד נוסף המופקד בידיו של הקוסטוס הוא לתאם את המחקר הארכאולוגי בארץ הקודש, לדאוג לפרסומים ולמידע זמין אודותיה, ובייחוד לדאוג ל"חקר הביבליה דרך לימוד הגאוגרפיה וההיסטוריה של האתרים שבהם התרחשו האירועים". על הקוסטוס לשמר, בהסכמה עם הכנסיות המקומיות השונות, את הנוכחות הנוצרית בארץ הקודש, ולדאוג לסטטוס קוו בכנסיית הקבר הקדוש בירושלים ובכנסיית המולד בבית לחם.
בשל חשיבות התפקידים המופקדים בידיו, ממונה הקוסטוס באופן ישיר על ידי מועצת המנהלים של המסדר הפרנציסקני ברומא, לאחר אישור הכס הקדוש. הקוסטוס הנוכחי הוא האח פרנצסקו פאטון (Francesco Patton) אשר מונה לכהונה בת שש שנים במאי 2016, והחליף את האח פיירבטיסטה פיצבאלה (Pierbattista Pizzaballa) ששירת בתפקיד מאז שנת 2004.
מבנה ארגוני > הקוריה

הקוריה ("חצר" - Curia) אחראית על תיאום כל השירותים שמעניקה משמורת ארץ הקודש לנזירים הפרנציסקנים השוהים בארץ. היא זו שמייצגת את הנזירים בחיי הכנסייה המקומיים, ביחסיהם עם המסדרים הקתוליים האחרים, עם העדות הנוצריות האחרות ועם הדתות האחרות בארץ הקודש. הקוריה מרכזת את כל שירותי הסיוע הכספיים והחברתיים של הנזירים, דואגת לכל ענייניהם המנהלתיים, כולל הסדרת שהייתם בארץ מבחינה חוקית, קליטתם, הסמכתם ומינוים לתפקידים השונים. בנוסף מתווכת הקוריה בין הנזירים הפרנציסקנים בארץ לבין: הקוריה הכללית של המסדר הפרנציסקני; נציגויות משמורת ארץ הקודש במדינות האחרות, רובן מדינות ערב; והניצבים מטעם המשמורת במדינות אחרות. עוד אחראית הקוריה לבית ההוצאה לאור של משמורת ארץ הקודש, ולפעילותם של מרכז מידע ושל אתר האינטרנט.
נושאי תפקידים:
הקוסטוס הוא חבר הקוריה ועומד בראשה.
לצד הקוסטוס מכהן בה גם סגנו, והוא זה הממלא את מקומו של הקוסטוס בהיעדרו או אם המשרה התפנתה.
המזכיר הכללי של משמורת ארץ הקודש הוא חבר הקוריה, והוא אחראי בראש ובראשונה על תפקודה של מועצת המנהלים של המשמורת. בנוסף הוא מרכז את כל התכתובת של משמורת ארץ הקודש עם כל הגורמים החיצוניים והפנימיים עמם היא עומדת בקשר.
הגזבר אחראי על ניהול ההוצאות וההכנסות של המשמורת ומשמש כאמרכל.
חברי מועצת המנהלים של משמורת ארץ הקודש (Discretorium) נבחרים מקרב הנזירים על-פי מפתח לשוני ותפקידם העיקרי הוא לייעץ לקוסטוס. מועצת המנהלים נפגשת אחת לחודש, ועליה לאשר את הדוחות הכספיים השנתיים ואת הדוחות המוגשים לה על אודות פרויקטים מיוחדים. במועצה חברים נכון לשנת 2012 שישה חברים, נוסף על הקוסטוס וסגנו.
מבנה ארגוני > הנציבים

84 הנציבים הם שליחיה של משמורת ארץ הקודש ב-44 מדינות, ותפקידם העיקרי הוא לשמש "גשר" בין ארץ הקודש לנוצרים ברחבי העולם. בין היתר, על הנציבים לאסוף תרומות עבור ארץ הקודש, לקדם את המידע אודותיה ולארגן מסעות עלייה לרגל אליה. תפקיד הנציב התגבש בפועל כבר במאה ה-14, ונועד לתת מענה לקשיים הפוליטיים והדתיים, ובייחוד הכלכליים, המובנים בתפקודה של משמורת ארץ הקודש. ב-1421 נקבע תפקיד הנציבים באופן רשמי בבולה אפיפיורית.
מוסדות של המשמורת > מוסדות לימוד ומחקר של המשמורת

בית הספר הפרנציסקני למקרא - מוסד אקדמי איטלקי ללימודי מקרא, אשר נוסד ב-1901 ושוב ב-1924. בית הספר השוכן ליד קפלת ההלקאה ברובע המוסלמי משמש כיום כפקולטה ללימודי המקרא והארכאולוגיה באוניברסיטה האפיפיורית "אנטוניאנום" ברומא.
המרכז הפרנציסקני ללימודי הנצרות במזרח - מוסד מחקר אשר נוסד ב-1954 בקהיר ועוסק במחקר היסטורי של ארץ הקודש ושל העדות הנוצריות במזרח התיכון.
המכון הפרנציסקני לחקר הארכאולוגיה - המכון שוכן במידבא ומתמקד במחקר בהר נבו ומידבא ובסביבתם (האתר הרשמי).
מכון מגניפיקט - בית-ספר למוזיקה שנוסד ב-1995, ואשר שוכן במנזר סן סלוודור. בבית הספר כ-20 מורים וכ-200 תלמידים, והוא מלמד נגינה בפסנתר, בכלי מיתר, באורגן, בחליל, בכלי הקשה וכן זמרה, שירה במקהלה, קומפוזיציה ותולדות המוזיקה (האתר הרשמי).
מוסדות של המשמורת > מוסדות תקשורת של המשמורת

בית הדפוס וההוצאה לאור הפרנציסקנים - נפתח ב-1847 בשם "Stamperia Francescana" (הדפוס הפרנציסקני). בית הדפוס מוציא לאור את פרסומי בית הספר הפרנציסקני למקרא והמרכז הפרנציסקני ללימודי הנצרות במזרח, וכן פרסומים של מסמכים היסטוריים הקשורים לארץ הקודש, הסטטוס קוו במקומות הקדושים, האתרים הקדושים, ספרי ליטורגיה וחומר לימודי לבתי ספר ולקהילות הנוצריות (האתר הרשמי).
מרכז המדיה הפרנציסקני - נוסד ב-2008 במטרה ליצור כתבות טלוויזיה ומולטימדיה על אודות ארץ הקודש וממנה. המרכז שוכן בקולג' טרה סנטה בירושלים (האתר הרשמי).
הוצאת טרה סנטה (Edizioni Terra Santa) - בית ההוצאה לאור של משמורת ארץ הקודש באיטליה. נוסד ב-2005 ושוכן במילאנו (האתר הרשמי).
מרכז המידע הנוצרי (Christian  Information Centre, CIC) - מרכז מידע לתיירים, תושבים, סטודנטים, קהילות דתיות ועיתונאים, על אודות הנצרות, המקומות הקדושים וארץ הקודש. המרכז מפעיל משרד הזמנות למיסות ולטקסים שונים עבור עולי רגל. המרכז שוכן ליד שער יפו וממומן על ידי המשמורת מאז 1973 (האתר הרשמי).
מוסדות של המשמורת > מוסדות אחרים

"ATS פרו טרה סנטה" - ארגון צדקה ללא כוונת רווח אשר פועל להשגת מטרותיה של משמורת ארץ הקודש, מקדם פרויקטים חברתיים ותרבותיים, וחותר לשלום ולהידברות בארץ ובמזרח התיכון (האתר הרשמי).
ארכיון המשמורת - הארכיון המתעד את 700 שנות פעילות המשמורת בארץ הקודש, נחשב לארכיון הקתולי העתיק בארץ ואחד העתיקים במזרח התיכון. הארכיון שוכן במנזר סן סלוודור, ומתהדר, בין היתר באוסף עשיר של פירמנים עות'מאניים וערביים (האתר הרשמי).
כנסיות ומנזרי המשמורת בארץ הקודש

הרשימה איננה כוללת כנסיות רובע, בתי ספר ושירותים קהילתיים אחרים:
| --- | --- |
 צפון הארץ כנסיית יוחנן הקדוש בעכו  כפר נחום  כנסיית החתונה - כפר כנא  כנסיית ההשתנות על הר תבור  מרכז מוג'ידיל במגדל העמק  מנזר הבשורה למרים בנצרת  מנזר הקלריסיות בנצרת  כנסיית הבכורה של פטרוס בעין שבע  כנסיית פטרוס הקדוש בטבריה ירושלים קפלת ההלקאה וקפלת ההרשעה וכפיית הצלב  כנסיית כל העמים  כנסיית דומינוס פלוויט  משמורת פרנציסקוס הקדוש בחדר הסעודה האחרונה (הר ציון)  מנזר סן סלוודור  משמורת בזיליקת הקבר הקדוש  מנזר סן סימון  קולג' טרה סנטה  מנזר סנט קליר:  מרכז הארץ כנסיית הביקור - עין כרם  מנזר יוחנן בהרים - עין כרם  מנזר יוחנן במדבר - אבן ספיר  מנזר לזרוס הקדוש - בית עניה (אלעיזריה)  בית פגי - ירושלים  כנסיית המולד - בית לחם  כנסיית שדה הרועים - בית סאחור  מערת החלב - בית לחם  כנסיית הרועה הטוב - יריחו  כנסיית אנטוניוס הקדוש - יפו  כנסיית פטרוס הקדוש - יפו  מנזר ניקודמוס הקדוש - רמלה  כנסיית אל-קובייבה בתי הארחה אכסניות קאזה נובה: אכסניית קאזה נובה בטבריה  אכסניית קאזה נובה בנצרת  אכסניית קאזה נובה בהר תבור  אכסניית קאזה נובה בירושלים  אכסניית קאזה נובה בבית לחם
אתרים חשובים של משמורת ארץ הקודש בעולם

כנסיית משה בהר נבו (ירדן).
הכנסייה הלטינית של עליית הבתולה בקהיר (מצרים).
מנזר אנטוניוס הקדוש מפדובה בג'וניה (לבנון).
כנסיית פאולוס הקדוש בדמשק (סוריה).
הערות שוליים

↑  תקופת ההקמה (אתר משמורת ארץ הקודש)
↑  "ניתן תודה" (אתר משמורת ארץ הקודש)
↑  תקופת ההתארגנות (אתר משמורת ארץ הקודש)
↑  שאלת המקומות הקדושים (אתר משמורת ארץ הקודש)
↑  Nulla celebrior (נוסח הבולה)
↑  תפקידו של הקוסטוס של ארץ הקודש (אתר משמורת ארץ הקודש)
↑  הקוריה וחבריה (אתר משמורת ארץ הקודש)
↑  The Commissariats for the Holy Land (אתר משמורת ארץ הקודש)
↑  מתוך אתר משמורת ארץ הקודש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261387905171  PLWABN: 9811538801405606  BnF: cb123901750 (data)  CANTIC: a11849617  GND: 1027121-1  ISNI: 0000 0001 0860 5416  LCCN: n82094865  NKC: xx0233369  SUDOC: 032986505  VcBA: 494/15065  VIAF: 146603989   WorldCat (עם VIAF): 146603989 
האפיפיור קלמנס השישי פרסם את הבולה אשר הפקידה באופן רשמי את המקומות הקדושים בידי הפרנציסקנים
רובר וסנצ'יה, מלכי נאפולי
מראה במתחם המשמורת במנזר סן סלוודור
מנזר סן סלוודור (משמאל) ומימינו בניין הפטריארכיה הלטינית של ירושלים
הקוסטוס מאז 2016 - האח פרנצסקו פאטון
בית הספר הפרנציסקני למקרא
שלט של המשמורת במנזר סן סלוודור בירושלים
מנורה במתחם המשמורת ועליה נראים צלב ירושלים וסמל המסדר הפרנציסקני
נגישות השירות

מתן שירות מותאם לאנשים עם מוגבלות כך שיוכלו לצרוך את השירות באופן עצמאי ומכובד, במקום ובזמן שבו ניתן לכלל הציבור.
נגישות השירות - הגדרה

תחום נגישות השירות כולל בתוכו היבטי נגישות שהם אינם בהכרח נגישות של מבנים או סביבה בנויה אלא זהו תחום העוסק גם בהיבטים ה"רכים" יותר של השירות, הכוללים את קשרי הגומלין החברתיים ויחסי האנוש שבין נותן השירות ומקבל השירות. כך לדוגמה יש לשים לב לאופן שבו נמסר מידע ללקוחות ולתהליכים הנדרשים מהלקוחות לצורך קבלת שירות. חוויה שירותית חיובית עבור אנשים עם מוגבלות מחייבת נגישות ברמה הקונקרטית (מוצר, סביבה, נוהל), אך גם תרבות ארגונית המאפשרת הכלה רגשית.
שירות נגיש הוא שירות הנותן מענה גם לצרכים של אנשים עם מוגבלות, כך שיוכלו לצרוך את השירות באופן דומה לאנשים בלי מוגבלות, הן בהיבט הפיזי והן בהיבט השירותי, החברתי והבין אישי. הנגשת השירות היא תהליך של הרחבת השירות, כך שיהיה מותאם לאנשים בעלי טווח רחב ומגוון של יכולות. נגישות השירות נדרשת מכוח חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, אשר נחקק בשנת 1988, ומטרתו להגן על כבודו וחירותו של אדם עם מוגבלות, לעגן את זכותו להשתתפות שוויונית ופעילה בחברה בכל תחומי החיים, וכן לתת מענה הולם לצרכיו המיוחדים, כך שיוכל לחיות את חייו בעצמאות מרבית, בפרטיות ובכבוד, תוך מיצוי מלוא יכולותיו
הנגשת שירות היא תהליך של צמצום פערים פיזיים, מעשיים, התנהגותיים ותקשורתיים במרכיבי השירות ללקוחות עם מוגבלות. מקום מתן השירות, אופן צריכת השירות, המידע הנלווה לשירות והתועלת אותה יפיק הלקוח מן השירות. לכל אחד מהמרכיבים היבטים רבים, חלקם פיזיים- כמו עיצוב החלל בו ניתן השירות, חלקם תהליכיים ומנהליים וחלקם התנהגותיים ומתמקדים בתקשורת בין נותן השירות לבין הלקוח עם מוגבלות שיפור הנגישות לשירות יוכל לאפשר יותר השתתפות, השתלבות ונראות של אנשים עם מוגבלות, בחברה ובציבור, ויכול להפחית פחדים וחששות שגויים ומיותרים הן מצד החברה והן מצדם של האנשים עם המוגבלות
הנגשת השירות עוסקת בפערים הקיימים במישור הפיזי-מעשי ובמישור הרגשי בין מה שהלקוח צריך ורוצה לבין מה שנותן השירות מספק. פערים אלו נובעים מכך שהשירות אינו ערוך להתמודד עם טווח רחב של יכולות תפקודיות של לקוחותיו. ארגון המבקש לספק שירות איכותי ינסה לגשר על הפער שנוצר בין מה שהארגון מספק לבין צורכי הלקוח. הייחודיות של נותני השירות הנגיש היא בהתאמה של מרכיבי השירות לצרכים הספציפיים של אנשים עם מוגבלות.
נגישות השירות - רקע > רקע חוקי

חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות תשנ"ח-1998, חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות תשנ"ח- 1998,] פרק הנגישות בחוק (2005) והתקנות הנלוות לו, מציגים שינוי בתפיסת העולם החברתית כלפי אנשים עם מוגבלות- מתפיסה של חסד לתפיסה של שוויון וצדק חברתי. החוק מחייב נגישות לשירות באופן שוויוני, מכובד ועצמאי לאנשים עם מוגבלות
מטרת החוק: "חוק זה מטרתו להגן על כבודו וחירותו של אדם עם מוגבלות, ולעגן את זכותו להשתתפות שוויונית ופעילה בחברה בכל תחומי החיים, וכן לתת מענה הולם לצרכיו המיוחדים באופן שיאפשר לו לחיות את חייו בעצמאות מרבית, בפרטיות ובכבוד, תוך מיצוי מלוא יכולתו". 
(סעיף 2, חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות – 1998 )
נגישות השירות - רקע > תקנות הנגישות

תקנות הנגישות(הקישור אינו פעיל), המותקנות מכוח חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, עוסקות בהסרת המכשולים העומדים בפני אנשים עם מוגבלות, בבואם לממש את זכותם להשתתפות מלאה ושוויונית בכל תחומי החיים. מכשולים אלו יכולים להיות מכמה סוגים: מכשולים פיזיים, המונעים תנועה חופשית ועצמאית; מכשולי תקשורת בין אישית ומידע, המונעים מאנשים עם מוגבלות לקבל מידע הניתן כחלק מהשירות; ומכשולים הנובעים ממתן השירות בדרכים המותאמות רק לאנשים ללא מוגבלות.
חלק משמעותי של תהליך הנגשת השירות, ממוקד בהתאמה של סביבת השירות (כגון מעליות, דלפקים בגובה מתאים, מעברים, מידע קל לקריאה ולהבנה) ונוהלי השירות (למשל, משך הטיפול בלקוח, ניהול תורים, מענה טלפוני). אולם, לעיתים קרובות על אף סביבה ונהלים המותאמים לצורכי אנשים עם מוגבלות, עדיין נוצרת חוויה שירותית לא מספקת ואף קשה עבור אנשים עם מוגבלות. החוויה הבלתי מספקת אינה נובעת מפערי נגישות ברמה הקונקרטית אלא מפערים ברמה הרגשית הנוצרים במפגש בין נותן השירות למקבל השירות. חוויית שירות חיובית עבור אנשים עם מוגבלות מחייבת גם הכלה רגשית
תקנות הנגישות מתייחסות לקשת רחבה של מוגבלויות ושל צורכי הגישות השונים, כגון- הגעה למקום ותנועה בו, התמצאות במקום, שימוש והנאה משירות, קבלת מידע הניתן או המופק במסגרת מקום או שירות או בקשר אליהם, שימוש במתקנים והשתתפות בפעילויות
נגישות השירות - רקע > על מי חלות תקנות הנגישות

תקנות נגישות לשירות חלות על כל שירות המוצע לציבור, למעט שירותים אשר לגביהם יותקנו תקנות נגישות ספציפיות: חינוך, בריאות, תחבורה, טלפוניה, חוזי ביטוח, שירותי שעת חירום.
השירות החייב בהתאמות יכול להינתן על ידי גורם פרטי, כגון בעל עסק, או על ידי גורם ציבורי, כגון משרד ממשלתי או רשות מקומית, ויכול להינתן בתשלום, או בחינם, על ידי גורם הפועל למטרות רווח או שלא למטרות רווח. התקנות חלות הן על שירותים בהיקף גדול (כגון רשת מרכולים) והן על שירותים קטנים בהיקפם (כגון חנות מכולת), תוך התחשבות במשאבים המצויים בידי נותן השירות. התקנות חלות גם על שירותים הניתנים שלא במקום קבוע, כגון שירותי קייטרינג או שירותים הניתנים רק באמצעות הטלפון או האינטרנט. החייב בהנגשת השירות הוא האחראי למתן השירות לציבור, לרבות בעלי השירות, המחזיק או המפעיל שלו בפועל (תקנה 2). במספר הוראות ספציפיות, כגון הנגשת אירועים לציבור, והנגשת הליכים משפטיים קיימת הגדרה ייחודית לחייב בביצוע התאמות נגישות.
כללים ועקרונות במתן שירות נגיש

לפי תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמת נגישות לשירות), התשס"ח 2008, השירות לאדם עם מוגבלות יינתן:
תוך שמירה על כבוד האדם ופרטיותו ועל יחס סובלני, אדיב ומכובד.
באותה סביבה וביחד עם כלל הציבור, באופן הניתן לכלל הציבור ובאותה רמת איכות ונוחות.
אדם עם מוגבלות אינו חייב להשתמש בהתאמות הנגישות לשירות אם אין ברצונו לעשות כן.
אסור לדרוש תשלום נוסף עבור התאמות נגישות.
אין להתנות התאמות נגישות בהצגת תעודה על מוגבלות, למעט בעת מתן שירות ללא המתנה בתור ופטור מתשלום למלווים עבור כניסה למקום ציבורי, לגביהם חלים הסדרים מיוחדים
יש להאזין לבקשותיו של אדם עם מוגבלות בסבלנות, מתוך הנחה כי האדם ׂעם המוגבלות יודע מהן ההתאמות להן הוא זקוק, על מנת לקבל את השירות.
שמירה על עצמאותו של האדם עם מוגבלות ומתן השירות כך שככל האפשר יוכל האדם לקבל את השירות ללא הזדקקות לעזרה מאדם אחר.
יש לספק התאמות לאנשים עם מוגבלות כך שהשירות שיינתן להם יהיה שירות שוויוני, ולא יפלה אותם לרעה יחסית למקבלי שירות ללא מוגבלות (נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, משרד המשפטים).
מתן שירות שוויוני נדרש גם על פי עקרון ההכלה (inclusion), המעוגן גם בסעיף 6 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות תשנ"ח-1998 . עיקרון זה מחייב את מתן השירות לאנשים עם מוגבלות באותו מקום ובאותן דרכים שבהן ניתן השירות לאנשים שאינם עם מוגבלות. מתן שירות במקום נפרד לאנשים עם מוגבלות עלול להוות הדרה, ולכן הפלייה של אנשים אלו. לכן יש להימנע ממתן שירות בנפרד לאנשים עם מוגבלות, בין אם על ידי יצירת תור נפרד במקום מתן השירות, מינוי עובד ספציפי למתן שירות לאנשים עם מוגבלות במקום העובדים הרגילים, או בדרכים אחרות.
יישום הנגשת השירות > היבטים מעשיים בהנגשת השירות

לצורך הנגשת השירות יש להתייחס להיבטים הבאים-
התאמה של המקום שבו ניתן השירות – יש לתת את הדעת לדברים הבאים: ריהוט, שילוט, עמדות מודיעין, דלפקי שירות, קופות, מכשור לקביעת תורים, תצוגה של תורים, עמדות המתנה, אמצעי הגברה ללקויי שמיעה וכיוצא באלה. כך לדוגמה: על השילוט להיות כתוב בשפה פשוטה, עם סימול ברור ושקוף- לטובת אנשים עם מוגבלות קוגניטיבית; על השילוט להיות באותיות גדולות, תוך יצירת הנגדה בין צבע האות לצבע השלט- על מנת לאפשר לאנשים עם מוגבלות בראייה לקרוא את הכתוב בו, ועוד.
התאמה של נוהלי מתן השירות כך שיאפשרו מתן מענה הולם לאנשים עם מגוון רחב של מוגבלויות. לדוגמה, תהליך שירות הדורש מעבר בין מספר נותני שירות עלול להכביד על אדם המתקשה בתנועה או בהתמודדות עם תהליך מורכב. במקרים כאלו על הנהלים לקבוע שהפקיד המטפל בפנייה ידאג להעביר את הבקשה לבעלי־ התפקידים האחרים וכך יחסוך מהלקוח התרוצצות.
הסברה והדרכת עובדים – מהלך הדרכת העובדים הוא אחד המהלכים החשובים ביותר בהנגשת השירות. כדי שעובדים יוכלו לספק שירות נגיש עליהם לעבור הדרכות בהן יפתחו עמדות חיוביות כלפי לקוחות עם מוגבלות, ילמדו את צורכי הלקוחות וירכשו מיומנויות במתן מענה הולם ומכובד לצרכים אלו. כך לדוגמה: חיוני להכשיר את נותני השירות לעבוד עם כל סוגי המוגבלויות- כיצד לפנות לאנשים עם מוגבלות שכלית? כיצד לדבר עם אדם כבד שמיעה ה"קורא שפתיים"? כיצד לתת שירות לאדם עם אוטיזם? כל אלה ועוד יובהרו לנותני השירות במסגרת הכשרות מיוחדות שידרשו לעבור.
התאמה של האמצעים למתן השירות והמידע:
התאמה של המידע הנמסר במסגרת השירות - הפקה של חלופות למידע מודפס: טפסים, דפי מידע אישיים (כגון מצב חשבון), ועלונים בכיתוב מוגדל או מוקלט, או בכתב ברייל, בתיאום עם מקבל השירות. אספקת מידע בעל פה לאנשים המתקשים לצרוך מידע כתוב או מוקלט, על ידי מתורגמנים, לדוגמה.
התאמה של אמצעים טכנולוגיים לשימוש אנשים עם מוגבלויות – עמדות מידע ממוחשבות, מערכת לניתוב שיחות טלפון, מכשור לקביעה ולתצוגה של תורים. הנגשה של אתרי אינטרנט בהתאם לסטנדרטים המקובלים בעולם. כך לדוגמה: הנגשת אתרי האינטרנט צריכה לכלול שימוש בתכנים הכתובים בשפה פשוטה, שימוש בפונט ברור ונוח לקריאה, עיצוב המאפשר לתוכנה הנמצאת ברשות אנשים עיוורים לקרוא את הכתוב על המסך, ועוד.
מתן שירות באמצעים טכנולוגיים כגון טלפון, פקסימיליה, דואר אלקטרוני ומסרונים.
יישום הנגשת השירות > לוח זמנים להנגשת שירותים

בשנת 2005, תוקן חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח 1998, והוסף לו פרק מקיף המתייחס לזכות לנגישות ומחייב מתן נגישות לאנשים עם מוגבלות. חקיקה זו מחייבת את הנגשתם של המגזר הממשלתי, המוניציפלי, המלכ"רי והעסק הפרטי. החקיקה מגדירה מהי חובת ההנגשה של מבנים, תשתיות, סביבה ופארקים, שירותים, טלפוניה, טכנולוגיה, תחבורה, בריאות ועוד. החקיקה אף מגדירה את מסגרת הזמנים להנגשה, פטורים ואכיפה. 
לוח זמנים לביצוע התאמות הנגישות הוא הדרגתי ומשתנה בהתאם לגופים השונים המיישמים. בתקנות מוגדר כמה אחוזים בכל שנה. 
כך לדוגמה-
על גוף פרטי לסיים את ביצוע ההתאמות עד 1 בנובמבר 2017.
על רשות ציבורית לסיים את ביצוען עד 1 בנובמבר 2018
על רשויות מקומיות לסיים את ביצוע ההתאמות עד נובמבר 2021.
מורשה נגישות

מורשי נגישות השרות הם אנשי מקצוע אשר תפקידם לסייע באפיון, תכנון, בקרה, ופיקוח על יישום דרישות להתאמות נגישות השירות ללקוחות עם מוגבלות על פי דרישות החוק, כך שאנשים עם מוגבלות יוכלו לצרוך שירותים באופן שוויוני עצמאי ובטיחותי.
ראו גם

מוגבלות
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות
נגישות
סטיגמה
לקריאה נוספת

דינה פלדמן, יעל דניאלי להב, שמואל חיימוביץ', נגישות החברה הישראלית לאנשים עם מוגבלות בפתח המאה ה-21, הוצאת משרד המשפטים, התשס"ז- 2007.
גילה גרטל, לירון נתן, שירות נגיש לאנשים עם מוגבלות- תפיסה, הטמעה והדרכה בארגונים, הוצאת נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, משרד המשפטים- 2011.
גבריאלה עילם, שירות נגיש (גם) לאנשים עם מוגבלות- המלצות להתנהגות נגישה ורגישה. מדריך. 2007.
הערות שוליים

1 2  נתן, ל. (2015). שירות נגיש כתפיסה ארגונית.
↑  פריגת, ד. (2012). מדריך דקל- לנגישות במבנים ובמרחב הציבורי. טירת הכרמל: דקל שירותי מחשב להנדסה
1 2 3 4 5  אתר נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, משרד המשפטים
↑  פלדמן, ד, דניאלי-להב, י. וחיימוביץ', ש. (עורכים). (2007). נגישות החברה הישראלית לאנשים עם מוגבלות בפתח המאה ה-21. ירושלים: משרד המשפטים.
↑  גרטל, ג. ונתן, ל. (2011). שירות נגיש לאנשים עם מוגבלות- תפיסה, הטמעה והדרכה בארגונים. בהוצאת: נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, מדינת ישראל, משרד המשפטים.
↑  עילם, ג. (2011). נגישות השירות לאנשים עם מוגבלות נפשית. זמין באתר "יש שירות".
↑  עילם, ג. (2007). שירות נגיש ורגיש- התנהגות נגישה לכולם (גם) לאנשים עם מוגבלות- לקוחות, עובדים, עמיתים. זמין ב-www.negisht.com
1 2  אורן, ד. ודגן, נ. (2007). המהפכה החקיקתית בתחום הנגישות. בתוך: פלדמן ואח'(עורכים). נגישות החברה הישראלית לאנשים עם מוגבלות בפתח המאה ה-21. ירושלים: משרד הביטחון.
↑  עילם, ג. (2009). נגישות לשירות (גם) לאנשים עם מוגבלות. מצגת מתוך יום עיון נגישות בשירות, מכבי שירותי בריאות, מחוז הדרום, 26/1/2009. זמין ב-www.negisht.com
סאול קוקו

סאול קוקו (בספרדית: Saúl Coco; נולד ב-9 בפברואר 1999) הוא כדורגלן ספרדי-משווני המשחק בעמדת הבלם בטורינו.
קריירת מועדונים

קוקו נולד בלנסרוטה, האיים הקנריים לאב מגינאה המשוונית ממוצא ניגרי שאימן בקבוצת כדורגל מקומית ואם ספרדייה. קוקו התחיל לשחק כדורגל בקבוצות מקומיות באיים הקנריים עד שבגיל 17 הצטרף למחלקת הנוער של אספניול. באוגוסט 2018 הושאל להורטה מהליגה השלישית. ב-18 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-3 נגד פיגארס.
כשנה לאחר מכן חזר ללאס פאלמאס והצטרף לקבוצה השלישית של המועדון מליגה הרביעית. ב-6 במרץ 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 נגד ראיו ואיקאנו. ב-15 ביוני 2022 חתם לשלוש שנים בקבוצה והצטרף לקבוצה הבוגרת. ב-15 באפריל 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו בהפסד 2-1 לגרנדה.
ב-17 ביולי 2024 חתם בטורינו מהסרייה א' תמורת 7.5. מיליון אירו.
קריירה בינלאומית

קוקו זכאי לייצג שלוש מדינות: ספרד, גינאה המשוונית וניגריה. באוגוסט 2017 נענה לזימון שקיבל לנבחרת גינאה המשוונית.
ב-3 בספטמבר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 2-1 לבנין. ב-7 באוקטובר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-2 נגד זמביה.
תארים

שער החודש בלה ליגה: אוקטובר 2023
נחל תות

.
| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  7.0 קילומטרים
 יובלים:  נחל בודד, נחל אלקנה 
 שפך:  נחל דליה 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הכרמל מוגדלת) נחל תות(למפת הכרמל רגילה) נחל תות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל תות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל תות
 
מבט כללי על הנחל, מהגשר העובר על הנחל בכביש המוביל לתחנת הכוח חגית
בריכת מים בנחל
נביעה באזור מטע הזיתים ליד הנחל
הנחל זורם בתוך סבך הצמחייה
נַחַל תּוּת (שם בערבית: ואדי א-שקאק שמשמעותו הנחל החותך או החוצה) מהווה גבול בין הר הכרמל ורמות מנשה. תחילתו ליד מחלף אליקים והוא נשפך לנחל דליה ליד בת שלמה למרגלותיו הצפוניים של הר חורשן. הנחל הוא חלק מהדרך הקרויה ואדי מילק. חלקו הגדול של הנחל נמצא בתחומי שמורת טבע נחל תות.
תיאור הנחל

שמו של הנחל ניתן לו על שם עצי התות הצומחים בצד חורבת תות ליד בת שלמה.
הנחל הוא נחל איתן. מקורות מימיו הם ארבעה מעיינות, הנובעים בחלקו העליון. הצפוני ביותר הוא "עין אליקים" הנובע בקרבת היישוב אליקים ממזרח לכביש 70. בהמשך הנחל - הזורם לכיוון דרום מערב - נובע "עין יואח", ממערב לכביש 70. בהמשך, בצמוד למחלף עין תות ומערבית לו, נובע "עין תות". היובל הרביעי, "נחל בודד", מגיע מכיוון רמות מנשה, שם הוא מתחיל בנביעת "עין בודד". בערבית נקרא מעיין זה "עין אלביצ'א", שמשמעותו "המעיין הלבן", על שם הסלע הקרטוני הלבן שבקרבתו.
לאורך תוואי הנחל ובמקביל אליו עובר כביש 70. הכביש מהווה מחסום למעבר בעלי חיים מהכרמל לרמות מנשה. כדי לפתור בעיה זו נחפר מעבר אקולוגי לבעלי חיים על ידי חברת דרך ארץ, שסללה את כביש 6.
לאורך הנחל צומחים שיחי הרדוף הנחלים, פטל קדוש, שנית גדולה, שיח-אברהם מצוי ועוד. באזורים שסביב הנחל יש ריכוזי פריחה של תורמוס ההרים כלניות ורקפות. בנוסף צומחים שם גם עיריוני צהוב עירית גדולה וגאופיטים נוספים.
במי הנחל חי דג לבנון הירקון שהוא מין אנדמי לישראל.
חלקו הגדול של הנחל כלול בשמורת נחל תות שהוכרזה ב-13 ביוני 2000. השמורה משתרעת מצפון לכביש 70 בשני גושים. ושטחה הנוכחי לפני הרחבה 196 דונם. רשות הטבע והגנים ביחד עם הקרן הקיימת לישראל מתכננות להרחיב את השמורה לגודל של 396 דונם.