stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ממלכת יהודה
היסטוריה > היווסדות ממלכת יהודה > לפי המקרא

על פי המקרא ממלכת יהודה נוסדה בעקבות פילוגה של ממלכת ישראל המאוחדת, עם מותו של שלמה המלך ועליית בנו רחבעם למלכות, בשנת 928 לפנה"ס לערך. לפי המסופר, הפילוג התרחש בשכם בעקבות סירוב המלך רחבעם להקל את נטל המיסים. כתוצאה מכך מרדו ברחבעם כל שבטי הממלכה למעט שבטי יהודה, שמעון ובנימין אשר נותרו נאמנים לבית דוד יחד עם בני שבט לוי (שעברו לממלכה מממלכת ישראל בגלל מינוי כהנים שלא בני לוי). ירושלים הפכה לבירתה של הממלכה החדשה, שנקראה "ממלכת יהודה". מסופר כי ביהודה שלט בית דוד רוב הזמן למעט זמן מלכותה של עתליה המלכה (842 עד 836 לפנה"ס), בניגוד לממלכת ישראל שם התחלפו מספר שושלות מלכים.
במשך שישים השנים שלאחר הפילוג עוד ניסו מלכי יהודה להשליט עצמם מחדש על הממלכה של עשרת השבטים הנותרים, כך שהתקיים מצב של לוחמה מתמשכת בין שתי הממלכות. במשך 80 השנים הבאות לא הייתה מלחמה ביניהן, אך אז הכריז אמציה מלך יהודה מלחמה על יואש מלך ישראל. יואש הביס את ממלכת יהודה, פרץ את חומות ירושלים ובזז את בית המקדש, ולפי חלק מהחוקרים הפכה יהודה בעקבות זאת לממלכת חסות של ישראל למשך למעלה ממאה שנה. עם זאת, בתקופות מסוימות היו הממלכות בנות ברית ידידותיות, ושיתפו פעולה נגד אויביהן המשותפים, בעיקר נגד דמשק.
היסטוריה > התרחבות הממלכה

שינוי גדול מתרחש בשנים 845–841 לפני הספירה באזור הלבנט בכלל, וכתוצאה מכך בממלכת יהודה בפרט. בעקבות שינויים פנימיים בממלכת ארם דמשק, מתפרקת ברית מקומית שהובילו ישראל ודמשק, ופורצות סדרה של מלחמות אזוריות, בהן מובסים צבאות יהודה וישראל, וכתוצאה מהן נחלשת משמעותית ממלכת ישראל, ומתמוטטת ממלכת גת הפלשתית, שהעיר גת שבמרכזה הייתה דומיננטית ביותר באזור שממערב ליהודה עד לאותה עת.
ממלכת יהודה נכנעת לארמים, ובהמשך מנצלת את היחלשות שכנותיה ומרחיבה את גבולותיה מערבה ודרומה, ומרחיבה את השפעתו התרבותית של אזור ירושלים. התפתחויות אלו, המתוארות במקרא וכן בכתובות אשוריות, מקבלות חיזוק גם מהממצאים הארכאולוגיים. הממצאים הארכאולוגיים שנמצאו מתקופה זו מצביעים גם על קפיצת מדרגה בהתפתחותה של יהודה מבחינה מנהלתית וכלכלית, ומראים התפתחות חסרת תקדים של פקידות, מערכת מנהל, עושר, מותרות ומעמד אליטה, וכן מתחדדים ההבדלים בין הממצאים של ממלכת יהודה לעומת אלו של ממלכות שכנות כמו מואב או אדום. הבדלים אלו באים לידי ביטוי בשינויי כתב למשל, ולפי חלק מהחוקרים גם בתחילת בנייתו של נראטיב היסטורי ייחודי שמטרתו להבדיל את יהודה מהממלכות האחרות באזור.
לאחר חורבנה של ממלכת ישראל בשנת 722 לפנה"ס בידי האשורים היגרו חלק מתושביה לממלכת יהודה ונטמעו בה. לאחר היחלשות אשור השתלטה יהודה על שטחים נרחבים מצפון, שהשתייכו בעבר לממלכת ישראל, מגמה שהסתיימה עם התחזקות כוחו של סרגון השני מלך אשור שבימיו חזרה ממלכת יהודה להשתעבד לאשור.
היסטוריה > יהודה הווסאלית

בשנת 705 לפנה"ס נפל סרגון השני בקרב מול שבטי הקימריים, דבר שעורר את כלל הממלכות המשועבדות לאשור למרוד בה ובהן גם ממלכת יהודה תחת המלך חזקיהו. העמים שמרדו בסרגון השני עשו זאת משתי סיבות עיקריות: א. הם ראו באשור עונש (שוט ובעברית מקראית: "שבט") בו מענישים האלים את העמים הסוררים כפי שניתן למצוא בספר ישעיהו למשל: "הוי אשור, שבט אפי". מותו של סרגון סימן בעיני רבים סימן אלוהי להפסקת עונש השעבוד לאימפריה האשורית ולמאיסת האלים בה. ב. מבחינה פוליטית מותו של מלך בשדה הקרב מעורר כאוס, זאת משום שלא מונה יורש עצר באופן מסודר ונפתחה מלחמת ירושה בין האחים הטוענים לכתר, מה שהחליש את אשור ואת אחיזתה בממלכות המשועבדות לה. בסופו של דבר תפס סנחריב, אחד מבניו של סרגון השני, את השלטון ובשנת 701 לפנה"ס יצא למסע עונשין נגד ממלכת יהודה. המלך חזקיהו שילם מס כבד לסנחריב לא לפני שהשאיר את ממלכת יהודה חרבה, כבש את העיר השנייה בגודלה, לכיש, והגלה את תושביה. ברם, לא עלה בידו של סנחריב להכניע את ירושלים או לשבות את המלך המורד חזקיהו.
בסוף המאה ה-7 לפנה"ס האימפריה האשורית החלה בתהליך התמוטטות, ולתקופת ביניים קצרה לא הייתה יהודה כפופה למרותה של אימפריה חיצונית. תקופת ביניים זו היא הרקע לרפורמות של יאשיהו, שמלך על יהודה באותה התקופה. רפורמה זו סימנה שינוי דרמטי מבחינה אידאולוגית ותאולוגית, והתמקדה באופן מעשי בעקירת פולחן האלילים, וריכוז הפולחן לה' בירושלים תוך הריסת מקומות הפולחן ברחבי הארץ. על פי השערת התעודות, עוד קודם לכן החלה להתגבש כחלק מהאליטה של יהודה קבוצה אידאולוגית אשר מזוהה עם "האסכולה הדויטרונומיסטית", וחוקרי מקרא רבים מקשרים את תקופה זו לתחילת כתיבתו של ספר דברים.
תקופת ביניים זו נמשכה שנים ספורות בלבד, ולאחריהן נשלטה יהודה באופן זמני וחלקי על ידי מצרים, עד שהובס הצבא המצרי בידי נבוכדנצר השני שהומלך למלך בבל, והשלים את השתלטות הבבלים על השטחים שהיו שייכים בעבר לאשורים, ביניהם ממלכת יהודה.
נפילתה הסופית של ממלכת יהודה הייתה בחורבן בית המקדש הראשון (586 לפנה"ס) על ידי נבוזראדן, מי שהיה מפקד שומרי הראש של נבוכדנצר השני.
מלך יהודה האחרון היה צדקיהו.
ראו גם

נחלת שבט יהודה
ממלכת ישראל
בית דוד
יהוד מדינתא
יהודה בתקופה החשמונאית
יהודה בתקופה הרומית
יהודה (חבל ארץ)
כרונולוגיה של המקרא
לקריאה נוספת

בוסתנאי עודד, תולדות עם ישראל בימי בית ראשון, כרכים ב–ד (יחידות 4–12), רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. מהדורה שנייה: 2008. ISBN 9789650610036
עודד ליפשיץ, ירושלים בין חורבן להתחדשות: יהודה תחת שלטון בבל, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשס"ד–2004.
עמיחי מזר, גבריאל ברקאי, מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל, כרך ג' – תקופת הברזל (יחידות 8–9), רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה.
הערות שוליים

↑  למשל יגאל בן-נון, ראו כאן
↑  המופע הראשון של המילה "יהודים" בתנ"ך הוא במלכים ב', ט"ז, ו'.
↑  ספר מלכים א', פרק י"ב; ספר דברי הימים ב', פרק י'
↑  ראו ספר מלכים ב', פרק י"ד, פסוקים ח'–י"ד
↑  Mazar, B. 1951. The Stratification of Tell Abu Hawan on the Bay of Acre. Bulletin of the American Schools of Oriental Research 124: 21–25
↑  Reinhard G. Kratz, Historical and Biblical Israel: The History, Tradition, and Archives of Israel and Judah, אוניברסיטת אוקספורד
1 2  Biblical History and Israel S Past: The Changing Study of the Bible and History
↑  כגון מצבת מישע המזכירה את ממלכת ישראל וכתובת תל דן המכנה את ממלכת יהודה בשם "בית דוד", שתיהן מתוארכות למאה התשיעית לפנה"ס
↑  The Pitcher is Broken: Memorial Essays for Gösta W. Ahlström (עמ' 228–229)
1 2 3 4  עלייתה של האימפריה האשורית וחורבנה של ממלכת ישראל, דקות 10:24–26:23
1 2  מיתוסים, לאומיות וטריטוריה: המקרא כמעצב עבר ועתיד | פתיחה, באתר מכון ון ליר בירושלים, 30:25–36:51
↑  Finkelstein, I. 1996. The Archaeology of the United Monarchy: An Alternative View. Levant 28: 177–186
↑  Herzog, Z. and Zinger-Avitz, L. 2004. Redefining the Centre: The Emergence of State in Judah. Tel Aviv 31: 209–244.
↑  Mazar, A. 2005. The debate over the chronology of the Iron Age in the southern Levant. The The Bible and Radiocarbon Dating, pp. 15–30
↑  Boaretto, E., Jull, A.J.T., Gilboa, A. and Sharon, I. 2005. Dating the Iron Age I/II Transition in Israel: First Intercomparison Results. Radiocarbon 47: 39–55
↑  מאמר חפירות חורבת קייפה וסופה של ה“כרונולוגיה הנמוכה”, באתר של רשות העתיקות.
↑  J.M. Cahill, “Jerusalem at the Time of the United Monarchy: The Archaeological Evidence”, in Jerusalem in Bible and Archaeology, pp. 13–80.
↑  מאמר על ארמונו של דוד המלך, בכתב העת Biblical Archaeology Review
↑  מאמר אודות חומות שבנה המלך שלמה בירושלים באתר הידען.
↑  מאמר ב"מחלקה לדוברות", באתר האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  מחקר חושף: אלו הגבולות העירוניים של ממלכת דוד ורחבעם, באתר ynet, 26 ביוני 2023
1 2 3  עלייתה של האימפריה האשורית וחורבנה של ממלכת ישראל, דקות 26:28–40:36
1 2  תגלית מתקופת המקרא מטילה ספק בעוצמה של ממלכת דוד ושלמה, באתר רוטר/הארץ
↑  ספר ישעיהו, פרק י', פסוק ה'
↑  "ובארבע עשרה שנה למלך חזקייה, עלה סנחריב מלך-אשור על כל-ערי יהודה הבצורות--ויתפשם" (ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ג)
↑  Eerdmans Commentary on the Bible
↑  לשחזור ההיסטוריה הקדומה של עם ישראל: מקרא, ארכאולוגיה וכתיבת היסטוריה
↑  עושים תנ"ך יאשיהו וגילוי ספר התורה: הקונספירציה ששינתה את תולדות העם היהודי (חלק 2)
↑  Deuteronomy: Issues and Interpretation (עמ' 5)
↑  Interactive World History Atlas since 3000 BC
↑  ספר מלכים ב', פרק כ"ה, פסוקים ח'–כ"א
↑  ביקורת: בוסתנאי עודד ואברהם פאוסט, ‏ארץ יהודה בתקופה הנאו-בבלית, קתדרה 121, ספטמבר 2006, עמ' 171–178..
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb122422250 (data)  NLG: 290953  SUDOC: 03115090X  VIAF: 96144648432806058172   WorldCat (עם VIAF): 96144648432806058172 
ממלכת דוד ושלמה. מפה משנת 1887
תבליט המתאר את המצור האשורי על לכיש, והגליית תושביה
היסטוריה של עם ישראל
שפת אימי (שיר)

"שפת אימי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית קורין אלאל. את השיר הוציאה באוגוסט 1990 לאור חברת התקליטים CBS ישראל כסינגל המוביל מתוך אלבומה הרביעי של אלאל, "שפת אימי".
על השיר

"שפת אימי" נכתב על ידי אהוד מנור, והולחן על ידי אלאל, שגם הפיקה אותו עם עובד אפרת. השיר מתאר חיפוש פנימי עמוק והרהורים על זהותה ושורשיה של אלאל. לאורכו, היא שואלת מה ומי מגדיר את זהותה, ומציינת שהיא נושאת בתוכה היסטוריה רחבה ואנשים רבים שעיצבו את חייה. היא מתארת את מסע החיים כתלול ומאתגר, שבו היא נושאת את השפה והתרבות של אימה, הממשיכים ללוות אותה במרוצת השנים.
בנוסף, הדוברת מתארת כיצד חלומותיה מדברים אליה ושואלים שאלות לשלומה, לזהותה ולמקורותיה. על-אף שהיא מציגה תעודה רשמית המגדירה את זהותה, עדיין מרגישה ששפת אימה נותרת חלק משמעותי ממנה. השיר מבטא את הקשר העמוק שלה לשורשים ולמורשת שלה.
הצלחה מסחרית

ב-24 ביולי 1990 הוצג "שפת אימי" כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן נכנס לדירוג במקום העשירי. ב-21 באוגוסט עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע – שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, ב-25 בדצמבר יצא מהמצעד השבועי לאחר 19 שבועות צעידה רצופה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1990)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
הערות שוליים

↑  שפת אימי – שיר באתר סטריאו ומונו
↑  שפת אימי – אלבום באתר סטריאו ומונו
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 ביולי 1990, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 7 באוגוסט 1990, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 21 באוגוסט 1990, פזמונט
↑  מצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 28 באוגוסט 1990, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 25 בדצמבר 1990, פזמונט
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" |  |
Joy to the World

ביצוע א קפלה.
"Joy to the World" (מילולית: "שמחה לעולם") הוא מזמור שחיבר כותב המנוני התפילה האנגלי אייזק ווֹטס ופורסם ב-1719. המנגינה המקובלת הולחנה על ידי המוזיקאי האמריקני לוול מייסון ב-1836. זהו אחד ממזמורי חג המולד הנפוצים והמוכרים ביותר בעולם דובר-האנגלית.
רקע

המזמור נדפס לראשונה באסופת יצירותיו של ווטס מ-1719, "תהלים לדוד: כפי לשון הברית החדשה ומותאמים לתפילה הנוצרית". המילים הן עיבוד בהשראת תהלים, צ"ח, ושואבות גם מתהלים, צ"ו ובראשית, ג'. הן מבטאות ציפייה לביאה השנייה של ישו בקץ הימים. אמה מייסון עמדה על כך שווטס, גדול מחברי ההמנונים בימיו, גילם במזמור את הסגנון שאפיין אותו בכל עבודתו. מחד, רצה ליצור חוויה חושית חזקה שתרתק את השרים ותגרום להם להתרגש ולשמוח, כפי שהתבטא בחזרות התכופות על מילים כמו "רננו" ו"גיל"; מאידך, לא רצה להרחיק מדי ולהביא אותם לידי היסחפות אקסטטית גמורה על סף קלות הראש, שהיה בה כדי לפגום בתחושת היראה הדתית. התעוררות הרגש הגס, הגופני של ההתלהבות מותנה ושולבה בפניות לשכל ולאמונה המצננות עם מונחים כ"אמת" ו"צדק", כך שמתוך כל זה יועבר לבסוף מסר חינוכי. מבנה השיר היה פשוט, מתאים לכל גיל, ונעדר קטעים מורכבים מדי שהיו מונעים מהקהל המתוחכם-פחות לחוות במלוא עומקה את חוויית הזמרה. שניוּת אחרת הייתה האופן בו שאב ווטס מהמקורות, אך בלי להיצמד לטקסט ותוך ריכוך מסרים קשים וחודרים מדי – דבר שזיכה אותו בביקורת קשה בימיו ממשוררים שדבקו בלשון המקרא וראו בכל סירוס שלה פגימה בקדושת המסר וכמעט חילול הקודש. בסיכומו של דבר, מילות המזמור היו כלליות דיין וביטאו רגש דתי מספק כדי להתקבל על כל אוכלוסייה. למרות שווטס חיברו (כמו את כל מזמוריו) מתוך תודעה קלוויניסטית מובהקת, הוא התאים בקלות לאנגליקנים, אוניטרים ופרוטסטנטים אחרים.
ידוע של"גילי תבל" הולחנו מספר מנגינות, אך זו המקובלת והמפורסמת (שמוכרת בשם "אנטיוכיה") הולחנה ב-1836 על ידי לוול מייסון. המנגינה חוברה תוך השפעה רבה מהאורטוריה "משיח" לגאורג פרידריך הנדל, והדבר הניע את מייסון לייחס אותה לו (בין אם מתוך הכרה בהשפעה או רצון לשוות ללחן יוקרה), טענה שגויה החוזרת בחלק מהפרסומים. במקור, לא התכוון ווטס כלל שההמנון ישמש כמזמור חג מולד אלא כתוספת כללית לתפילה בכנסייה; המילים לא מזכירות כלל את עניין החג עצמו ואינן מתייחסות ללידת ישו אלא לביאתו השנייה בלבד. אבל עם הזמן, יצירתו התקבלה ככזו והפכה לאחת משירי החג המפורסמים ביותר. המזמור נדפס ב-1,619 אסופות המנונים שונות בצפון אמריקה לבדה. כמו כן, זכה לגרסאות כיסוי מרובות. בין היתר שרו אותו הסופרימס ב-1965, אנדי ויליאמס ב-1974, בוני אם ב-1984, נטלי קול ב-1994, מריה קארי באותה שנה, ויטני יוסטון ב-1996, קליי אייקן ב-2004 ופיית' היל ב-2008.
מילים

| תרגום חופשי לעברית | המקור באנגלית |
| --- | --- |
גילי תבל! ה' בא  חלי פני מלכך  ייכון לו כל לבב  רננו ארץ ושמים  רננו ארץ ושמים  רננו, רננו, ארץ ושמים    גילי ארץ! הגואל מולך  זמרו בני אדם  שָׂדַי וים, הרים וערבות  הריעו ופצחו  הריעו ופצחו  הריעו, הריעו ופצחו    יתן קץ לפשע ולמכאוב  וקוץ ודרדר לא יצמח  יריק ברכה עד בלי די  בכל אשר אֵרְרָהּ  בכל אשר אֵרְרָהּ  בכל, בכל אשר אֵרְרָהּ    מושל בתבל בחסד ואמת  לעיני הגוים גילה  תהילות צדקתו  ונפלאות אהבתו  ונפלאות, נפלאות אהבתו  : Joy to the world! The Lord is come;  Let earth receive her King;  Let every heart prepare him room,  And heaven and nature sing,  And heaven and nature sing,  And heaven, and heaven, and nature sing.    Joy to the earth! the savior reigns;  Let men their songs employ;  While fields and floods, rocks, hills, and plains  Repeat the sounding joy,  Repeat the sounding joy,  Repeat, repeat the sounding joy.    No more let sins and sorrows grow,  Nor thorns infest the ground;  He comes to make his blessings flow  Far as the curse is found,  Far as the curse is found,  Far as, far as, the curse is found.    He rules the world with truth and grace,  And makes the nations prove  The glories of his righteousness,  And wonders of his love,  And wonders of his love,  And wonders, wonders, of his love.
גרסתה של מריה קארי

Joy to the World הוקלט על ידי הזמרת האמריקאית מריה קארי בין דצמבר 1993 לאוגוסט 1994. השיר יצא לאור בנובמבר 1994, כסינגל השני מתוך אלבום חג המולד הראשון שלה, Merry Christmas.
השיר הגיע למקום ה-17 במצעד שירי הדאנס קלאב, וה-33 במצעד המוזיקה האוסטרלי.
השיר יצא לאחר יציאת הלהיט "All I Want for Christmas Is You", אותו הוציאה קארי בסמוך אליו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 33 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 17 |  |
ארגון הקהילה הישראלית-אמריקאית

| --- | --- |


הכנס הארצי של ארגון הקהילה הישראלית-אמריקאית, 2016
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים)
 מיקום המטה:  לוס אנג'לס לוס אנג'לס
 יו"ר:  נתי סיידוף
 מנכ"ל:  אילן קאר
  
 http://www.israeliamerican.org
ארגון הקהילה הישראלית-אמריקאית (באנגלית: Israeli-American Council, ובראשי תיבות: IAC) (במקור: Israeli Leadership Council) הוא ארגון ללא מטרות רווח הממוקד בבניית קהילה ישראלית-אמריקאית בארצות הברית.
יו"ר הוועד המנהל הוא נתי סיידוף. קדמו לו בתפקיד אדם מילשטיין, (2012-2019), אלי טנא ודני אלפרט (2007-2012) ושון אבן חיים (2012–2015).
בספטמבר 2023 אילן קאר מונה למנכ"ל הארגון. קדמו לו בתפקיד שוהם ניקולט (2007–2011, ו-2015-2018), ושגיא בלשה (2011–2015).
מטרות הארגון

מטרת הארגון היא לבנות קהילה ישראלית-אמריקאית מאוחדת ומעורבת שפועלת לחיזוק הזהות הישראלית והיהודית של דורות העתיד, הקהילה היהודית-אמריקאית, והקשר שבין העם האמריקאי והעם בישראל.
היסטוריה > השנים הראשונות 2007-2012 (Israeli Leadership Council (ILC

הרעיון להקמת הארגון נולד בקיץ 2006, בעיצומה של מלחמת לבנון השנייה כאשר אובחן הצורך לגוף מאחד ומרכז לקהילה הישראלית בארצות הברית. קונסול ישראל בלוס אנג'לס, מר אהוד דנוך, פנה למספר אנשי עסקים ופילנתרופים וגייס אותם לטובת רעיון הקמת "מועדון" אשר יחבר בין הישראלים-אמריקאים המתגוררים באזור ויתמוך בקהילה המקומית.
מועצת המנהיגות הישראלית Israeli Leadership Council (ILC), הוקם ב-2007 על ידי אנשי עסקים וחברי קהילה משפיעים ביניהם דני אלפרט, אלי מרמור, שהם ניקולט, אלי טנא, סטיב ארדמן, אדם מילשטיין, יוסי רבינוביץ', שון אבן-חיים ונתי סיידוף. ועד זה מינה את דני אלפרט ואלי טנא כיושבי ראש, ואת שהם ניקולט כמנכ"ל-מייסד. החברים המייסדים הונעו מאותם עקרונות וערכים: דאגה לזהות הישראלית-יהודית של הדור השני והשלישי של ישראלים שהיגרו לארצות הברית, חיזוק מדינת ישראל, וחיבור משמעותי לקהילה היהודית-אמריקאית. החזון שלהם היה לבנות מודל חדש, שיהיה ניתן בעתיד לשכפל בכל ארצות הברית.
הפוטנציאל שהקבוצה המייסדת זיהתה היה ב״זהות ההיברידית״ של הישראלים-אמריקאים. היכולת של מהגרים מישראל לדבר את השפה התרבותית הישראלית והאמריקאית מהווה פוטנציאל היסטורי לשמש כגשר חי בתוך העם האמריקאי בכלל, והקהילה היהודית-אמריקאית בפרט. החיבור הייחודי למדינת ישראל, השפה העברית והתרבות וההוויה הישראלית, הופך את הישראלים-אמריקאים לנכס אסטרטגי למדינת ישראל והעם היהודי.
בשנת 2008 נערך האירוע הקהילתי הגדול הראשון של ה-ILC. נכחו בו 1,800 חברי קהילה ומנהיגים מובילים שהגיעו לערב הזדהות והתרמה למען תושבי שדרות. באותה שנה נולדה גם התוכנית הראשונה של הארגון, "צו 8", המארגנת ומשנעת אנשים בקהילה האמריקאית לתמיכה בישראל. עד סוף 2008, יותר מ-25,000 איש השתתפו בפעילויות השונות של הארגון. בארבע השנים הבאות, היקף הפעילות והתוכניות של הארגון השפיעו על עשרות אלפי משפחות ועוררו השראה ביוזמות קהילתיות ברחבי ארצות הברית.
היסטוריה > מארגון מקומי לארגון ארצי 2013 (Israeli-American Council (IAC

בשנת 2013, בעקבות החלטה על מיתוג מחדש של הארגון, ה-ILC שינה את שמו לשם הנוכחי – ארגון הקהילה הישראלית-אמריקאית (The Israeli American Council) כדי לשקף את העובדה שמהגרים מישראל הם חלק בלתי נפרד מהאומה האמריקאית והקהילה היהודית-אמריקאית, ולכן גם קיימת חשיבות בבניית תשתית קהילתית עם מבט אסטרטגי לעתיד.
השם החדש הוכרז במהלך אירוע הגאלה השנתי ב-2013. יום לאחר ההכרזה על שינוי שם הארגון, הפילנתרופים ד"ר מרים ושלדון אדלסון פנו לארגון מתוך רצון לתמוך בהרחבת הארגון והצהירו על התחייבותם לתמוך בארגון במטרה להופכו לארגון כלל ארצי. תוכנית ההתרחבות הארצית של הארגון הושקה, כשהיא מציעה מודל אשר יאחד תחת מטרייה ארגונית אחת ישראלים-אמריקאים מכל רחבי ארצות הברית.
תוכנית ההתרחבות של הארגון הושקה. עד שנת 2015, נפתחו 7 משרדים אזוריים: לוס אנג'לס (המטה המרכזי), ניו יורק, וושינגטון הבירה, לאס וגאס, מיאמי, בוסטון וניו ג'רזי. הוועד הארצי של הארגון התרחב וקיבל לשורותיו נציגים מכל האזורים. בשנים 2016-2017 התווספו לארגון 6 סניפים נוספים: אריזונה, שיקגו, פילדלפיה, סיאטל, קולורדו וסן פרנסיסקו.
פעילות מחוף לחוף

ארגון הקהילה הישראלית אמריקאית (IAC) מציע תוכניות ופעילויות רבות לקידום מטרותיו: חיזוק
זיקתם של בני הדור השני לישראל ולעם היהודי, חיזוק הקהילה היהודית בארצות הברית
ותמיכה במדינת ישראל בנוסף, הארגון מציע
מגוון רחב של תוכניות תרבותיות, חינוכיות, תוכניות פיתוח מנהיגות, הסברה ופעילויות
לכל המשפחה הן בעברית והן באנגלית, המיועדות לכלל הגילאים.
עיקר הפעילות מחוף לחוף:
פעילות מחוף לחוף > IAC קשת

קהילה פעילה של ישראלים-אמריקאים ויהודים-אמריקאים שמתחברים דרך השפה העברית, התרבות הישראלית וערכים יהודיים. כל שנה נבחרים בקפידה ספרי ילדים הכתובים על ידי מיטב הסופרים הישראלים להיות הבסיס לפעילויות התוכנית. הספרים שנשלחים מדי חודש לאלפי משפחות ברחבי ארצות הברית, משקפים את התרבות הישראלית, ומטרתם חיזוק הזהות הישראלית ויהודית של דור העתיד. הפעילות של קשת מתרחשת במרכזים קהילתיים, מוסדות חינוך, ובתים פרטיים ומושכת אליה אלפים רבים של משתתפים מדי שנה.
פעילות מחוף לחוף > IAC איתנים

תוכנית לנערים ונערות בגיל תיכון. חזון התוכנית הוא חיבור הדור הצעיר של ישראלים ויהודים-אמריקאים לישראל דרך יזמות וחדשנות. התוכנית עובדת בשיטת הלימוד הקונסטרוקטיבי, כאשר התלמיד יושב ב״כיסא הנהג״ של תהליך הלמידה, תוך כדי ביצוע מטלות לפתרון בעיות מהעולם האמיתי יחד עם מנטורים ישראלים-אמריקאים בכירים מתעשיית ההיי-טק, יזמים ואנשי עסקים המלווים אותם בדרך. באמצעות תוכנית זו, נפגשים הילדים עם ישראל, עם זהותם היהודית ועם הקהילה בדרך מעניינת המאפשרת להם להביא לידי ביטוי את כישוריהם ומסייעת להם לפתח כלים בנושאי: ניהול זמן, משא ומתן, פתרון בעיות ועוד, כלים הרלוונטיים לשנות התיכון, הקולג' ולחיים המקצועיים. התוכנית נקראת על שמו של רב-סרן איתן בלחסן ז״ל, מפקד סיירת צנחנים, אשר נהרג בעת מבצע מיוחד בדרום לבנון בשנת 1999. התוכנית נוסדה ב-2016 ובסוף שנת 2017 נפתחו 32 קבוצות של התוכנית עם כ-1,200 משתתפים.
פעילות מחוף לחוף > IAC משלנו

תוכנית לעידוד מנהיגות סטודנטיאלית פרו-ישראלית במכללות ובאוניברסיטאות ברחבי ארצות הברית. התוכנית מספקת בית לסטודנטים ישראלים-אמריקאים ומקום עבורם לחקור ולחזק זהות יהודית וישראלית. התוכנית מאפשרת לסטודנטים ישראלים-אמריקאים להשפיע על החיים היהודיים בקמפוס, להוביל פעילות פרו-ישראלית ולשמש גשר חי בין ישראל ובין הקהילה היהודית-אמריקאית. נכון ל-2017 התוכנית פעילה ביותר מ-80 קמפוסים עם מעל ל-2,000 סטודנטים פעילים.
פעילות מחוף לחוף > IAC גוונים

תוכנית פיתוח מנהיגות חברתית קהילתית. התוכנית מעודדת חקירת הזהות היהודית והישראלית-אמריקאית תוך שילוב פיתוח תהליכי חשיבה עמוקים בקרב המשתתפים. התוכנית מכשירה ישראלים-אמריקאים כמנהיגי העתיד של הקהילה היהודית-אמריקאית.
פעילות מחוף לחוף > IAC שישי ישראלי

יוזמה חברתית קהילתית, בה ישראלים ויהודים-אמריקאים מתכננים ובונים אירועים החוגגים את המורשת והמסורת היהודית בשילוב תרבות ישראלית, סביב ארוחת השבת, ארוחות חג ופסטיבלים קהילתיים. רבים מהאירועים מתנהלים בשותפות עם ארגונים יהודיים נוספים, כגון פדרציות, מרכזים קהילתיים, בתי כנסת, בתי ספר ועוד. בשנת 2016 השתתפו יותר מ-16,000 איש באירועי ״שישי ישראלי״ בקהילות השונות.
פעילות מחוף לחוף > IAC Young Professionals Program

מערך תוכניות בינה ודור חדש, תוכניות המקשרות בין צעירים ישראלים-אמריקאים ויהודים-אמריקאים סביב הזיקה והאהבה לישראל. התוכנית בונה רשת חזקה של צעירים שיהיו דור מנהיגי העתיד. התוכנית פועלת במודל של ועדות מקומיות שמובילות אירועים שמשלבים מעורבות קהילתית לצד בניית קשרים חברתיים ועסקיים, כאשר ישראל וישראליות במרכז השיח. התוכנית הפכה להמשך ישיר וטבעי לבוגרי תוכניות ״תגלית״ ו״מסע״, והמשך החוויה הישראלית, מחוץ לישראל.
פעילות מחוף לחוף > IAC ביחד

על מנת לשרת את הצורך ההולך וגובר בקרב ישראלים-אמריקאים המתגוררים ברחבי ארצות הברית, פיתח ה-IAC תוכנית המנחה ותומכת בבניית קהילות על ידי מנהיגות ישראלית-אמריקאית ברחבי ארצות הברית בערים בהן אין סניף פעיל של הארגון.
פעילות מחוף לחוף > IAC ACT

מגוון רחב של אירועים, תוכניות, ופעילות ענפה למען מאמצי ההסברה של ישראל. התוכנית מארגנת, מכשירה, ומנהלת פעילים בקהילות המקומיות, וברשתות החברתיות, לצורך חיזוק מדינת ישראל, דה-לגיטימציה של ישראל מלחמה באנטישמיות ובתנועת ה-BDS. חלק חשוב מהפעילות הוא שיתוף הפעולה של הארגון עם המרכז הבינתחומי הרצליה למלחמה למען ישראל ברשתות החברתיות.
פעילות מחוף לחוף > Celebrate Israel

פסטיבל לציון יום העצמאות של מדינת ישראל המתקיים בערים רבות ברחבי ארצות הברית. הפסטיבל הראשון התקיים ב-2012 בלוס אנג'לס בהשתתפות יותר מ-15,000 חברי קהילה, בהשראתו ובמימונו של איש העסקים, נתי סיידוף. ͏בשנת 2017 הפסטיבל נחגג ב-14 ערים שונות ברחבי ארצות הברית, עם יותר מ-40,000 משתתפים.
פעילות מחוף לחוף > מרכזים קהילתיים

ארגון ה-IAC מפעיל מספר מרכזים קהילתיים במטרה להביא את התרבות הישראלית לתוך מרכז העשייה של הקהילה היהודית-אמריקאית, ולשמש בית לקהילה הישראלית-אמריקאית. המרכז הקהילתי בבוסטון נוסד ב-2014 ובהמשך נפתחו מרכזים קהילתיים בניו ג'רזי ובוושינגטון הבירה בתוך מרכזי ה-JCC המקומיים. בשנת 2015 חברו הפילנתרופים מירי ויצחק שפר, עם נתי ודבי סיידוף, לרכישת המרכז הישראלי-אמריקאי הראשון בארצות הברית - מרכז שפר. בשנת 2017 ביקר נשיא מדינת ישראל רובי ריבלין במרכז, בביקור היסטורי ראשון של נשיא מדינת ישראל בקהילה הישראלית-אמריקאית. הנשיא הגדיר את הישראלים בארצות הברית נכנס אסטרטגי לישראל, וגשר חי בתוך הקהילה היהודית - ״השבט החמישי״.
פעילות מחוף לחוף > אירועים קהילתיים

הארגון מציע עשרות אירועים קהילתיים רחבי היקף כשבמרכזם התרבות וההוויה הישראלית.