stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משנן נשיר
נשירה והחלפה במשנן קבוע

כל רבע במשנן המתחלף מורכב משתי שיניים חותכות, ניב אחד, ושתי שיניים טוחנות. כל אלה יוחלפו בהדרגה בשניים הקבועות התואמות (לדוגמה: חותכת תחתונה נשירה, בחותכת תחתונה קבועה), למעט הטוחנת הראשונה והשנייה, הן יוחלפו על ידי קדם-טוחנות (המלתעות). החלפת שיני החלב במשנן קבוע מתחילה בסביבות גיל שש, כאשר השיניים הקבועות מתחילות להופיע בפה, וכתוצאה מכך נוצר משנן מעורב. שיני המשנן הקבוע מתפרצות וגורמות לספיגת שורשים, כאשר השיניים הקבועות דוחפות את שורשי השיניים הראשוניות, מה שגורם לשורשים להתמוסס ולהיאכל על ידי אודונטוקלסטים (אוסטאוקלסטים ייחודיים), אשר יספגו בשיניים הקבועות. תהליך החלפת השיניים הנשירות והחלפתן בשיניים קבועות נקרא נשירה. תהליך זה עשוי להימשך מגיל 6 עד גיל 12. בגיל 12 יש בדרך כלל רק שיניים קבועות. עם זאת, זאת אינה תופעה נדירה כאשר אחת או יותר מהשיניים הנשירות נשמרות מעבר לגיל זה, לפעמים גם אל תוך גיל הבגרות. מקרים כאלו עשויים להופיע עקב כישלון של השן הקבועה להתפתח.
ישנן מספר שיטות שונות למספור השיניים: ISO System (שאושרה על ידי WHO וה-FDI ונמצאת בשימוש נרחב במערכת), שיטת פאלמר סימון והשיטה האוניברסלית המסמנת שיניים באותיות A עד T.
תפקיד

שיני החלב הן חיוניות להתפתחות תקינה של חלל הפה. השיניים הנשירות שומרות על אורך הקשת בתוך הלסת. העצם והשיניים הקבועות מתפתחות גם הן מאותם אזורים של השיניים הנשירות אשר מאפשרות נתיב להתפרצות של השיניים הקבועות. שורשי השיניים הנשירות הם אלו המספקים את הנתיב לשיניים הקבועות. גם שרירי הלסת והיווצרות עצמות הלסת תלויות במשנן הנשיר, אשר מצליח לשמור על ריווח נכון שיאפשר בקיעה של שיניים קבועות.
בנוסף, שיני החלב חשובות להתפתחות דיבורו התקין של הילד, חיוכו האסתטי וללעיסת מזון, אם כי ילדים שאיבדו את שיניהם (בדרך כלל כתוצאה מעששת השיניים) עדיין יכולים לאכול וללעוס.
חבלות במשנן הנשיר

חבלות באזור הפה הן תופעה שכיחה באוכלוסייה, ומהוות 5% מכלל הפגיעות אשר בגינן ניגשים המטופלים לקבלת עזרה רפואית. אצל ילדים עד גיל 6, התופעה נפוצה עוד יותר. חבלות הפה מדורגות במקום השני בשכיחותן, ומהוות 18% מכלל הפגיעות הגופניות. ישנן מספר חבלות בחלל הפה המתחלקות לפגיעה ברקמה הקשה (רקמת השן) וברקמה הרכה התומכות את השן.
פציעות ברקמה הקשה מערבות את השן בלבד וכוללות שברים בשן או בשורש.
פציעות ברקמה הרכה, ישנה פגיעה הן בשיניים והן ברקמה הסובבת, והן דווחו בייחוד בילדים בגילאים 1–3 שנים, ומתרחשות בדרך כלל כתוצאה מנפילה.
אצל ילדים לפני כניסתם לבית ספר, נפילה היא הגורם השכיח ביותר לחבלות, ולעומת זאת, בגילאי בית ספר הפציעות נגרמות לרוב במהלך ספורט או התנגשות באדם אחר. במבוגרים, חבלות במשנן הנשיר נגרמות לרוב מתאונות דרכים או תקיפה.
מספר רב של גורמי סיכון קשורים לחבלות במשנן הנשיר:
נפילות
התעללות גופנית בילדים
אפילפסיה
שימוש לקוי בשיניים, לא למטרות אכילה
ספורט אתגרי
עוני
קשיי למידה
מצבי לחץ נפשיים (משפחה לא גרעינית, התעללות משפחתית)
לחבלות במשנן הנשיר יכולות להיות השפעות על המשנן הקבוע, על זמן ואופן בקיעת השיניים, תקינותן ותפקודן.
שיני חלב בתרבות

כמעט בכל השפות האירופיות השיניים הנשירות נקראות "שיני חלב" (Milk teeth) משום שהן מתחילות לבקוע בגיל בו תזונת התינוק מבוססת על חלב אם. בארצות הברית וקנדה, המונח "שיני תינוק" (Baby teeth) הוא הנפוץ. בכמה מדינות אסיה הם מכונים "שיניים נופלות" (Fall teeth), כיוון שהן תיפולנה בסופו של דבר.
לתרבויות שונות יש מנהגים הנוגעים לאובדן השיניים הנשירות. בארצות דוברות האנגלית, מיתוס פיית השיניים הוא פופולרי, פיות שיניים מתגמלות את הילדים בפרסים כאשר שיני החלב נושרות והילד משאיר את השן מתחת לכרית במהלך הלילה. הפיה תיקח את השן שנפלה ותחליפה בפרס (מטבעות או מתנה) בזמן שהילד ישן. בחלקים מסוימים של אוסטרליה, שוודיה ונורווגיה, על הילדים לשים את השן בכוס מים. ראייה למנהג פיית השיניים אפשר למצוא כבר בסקנדינביה של ימי הביניים, שם הייתה מסורת דומה ששרדה עד היום באיסלנד. tannfé (פיית השיניים), נותנת מתנה לילד כאשר נופלת השן הראשונה.
ארצות אחרות מקשרות את נפילת השיניים המתחלפות עם מיתוסים על עכברים או מכרסמים נוספים בגלל ששיניהם חדות וקבועות. דמויות ממיתוסים אלו משמשות אף בשיווק, לדוגמה חברת קולגייט בהפצת משחת שיניים בוונצואלה. באיטליה, פיית השיניים (Fatina), מוחלפת לעיתים על ידי עכבר קטן (topino). בצרפת ואצל בלגים דוברי צרפתית, דמות הפייה, נקראת "לה פטיט סוריס" ("עכבר קטן"). בחלקים בסקוטלנד ישנה מסורת דומה: פיית-עכבר לבנה רוכשת את השיניים תמורת מטבעות.
הערות שוליים

↑  מִשְׁנָן נָשִׁיר במילון רפואת שיניים [רפואה] (תשנ"א), באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2 3  Illustrated Dental Embryology, Histology, and Anatomy, Bath-Balogh and Fehrenbach, Elsevier, 2011, page 255
1 2  Illustrated Dental Embryology, Histology, and Anatomy, Bath-Balogh and Fehrenbach, Elsevier, 2011, page 255
1 2  American Dental Association, Primary Teeth, on 2013-11-08
↑  הנחיות האיגוד הבינלאומי לחבלה דנטלית, טיפול בפגיעות משנן חבלתיות, פגיעות במשנן הנשיר
↑  U. Glendor, A. Halling, L. Andersson, E. Eilert-Petersson, Incidence of traumatic tooth injuries in children and adolescents in the county of Västmanland, Sweden, Swedish Dental Journal 20, 1996, עמ' 15–28
↑  Lars Andersson, Epidemiology of Traumatic Dental Injuries, Journal of Endodontics 39, 2013-03-01, עמ' S2–S5 doi: 10.1016/j.joen.2012.11.021
1 2  U. Glendor, On dental trauma in children and adolescents. Incidence, risk, treatment, time and costs, Swedish Dental Journal. Supplement 140, 2000, עמ' 1–52
↑  Cleasby, Richard; Vigfússon, Gudbrand (1957). An Icelandic-English Dictionary. William A. Craigie (2 ed.). Oxford: Oxford University Press.
↑  s.v. tannfé first edition available: "An Icelandic-English Dictionary". University of Pennsylvania School of Arts and Sciences.
↑  Steve Roud (2006), "Teeth: disposal of", The Penguin Guide to the Superstitions of Britain and Ireland, ISBN 978-0-14-194162-2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563345105171  GND: 4169914-2  LNB: 000320173  NKC: ph217727  TA98: A05.1.03.076 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שיניים תחתונות של ילד בן שבע
נונאטאק באחו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  62°26′52″S 59°32′25″W﻿ / ﻿62.4479°S 59.5403°W﻿ / -62.4479; -59.5403
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנונאטאק באחו(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנונאטאק באחו(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק באחו(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק באחו
 
נונאטאק באחו (באנגלית: Bajo Nunatak) הוא נונאטאק בקצה הדרומי כיפת הקרח של האי רוברט באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה. גובהה של פסגת הנונאטאק 210 מטרים מעל פני הים. הוא מתנשא מעל נקודת זהרי הממוקמת דרומית -מזרחית לנונאטאק באחו ומעל מפרצון מיקאלבי הממוקם מזרחית - דרומית-מזרחית לנונאטאק באחו וכן מעל מצר אינגליש הממוקם דרומית-מערבית לנונאטאק באחו.
נונאטאק באחו ממוקם 1.9 קילומטרים מזרחית - דרומית לנקודת ברון; 2.69 קילומטרים צפונית-מערבית לנקודת אדוארדס; 5.88 קילומטרים צפונית לנקודת סנטה קרוז וכן 6.34 קילומטרים צפונית-מזרחית לנקודת אש.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הנונאטאק

הנונאטאק מופה לראשונה על ידי סוקרים צ'יליאנים בין מהלך משלחת החקר הצ'יליאנית לאנטארקטיקה (Chilean Antarctic Expeditions) בין השנים 1948–1950, ולאחר מכן על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2005. מיפוי נוסף נערך על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.
נחל שחורת

| --- | --- |
נחל שחורת
נחל שחורת
 מידע כללי
 יובלים:  נחל אמיר 
 שפך:  ערבת נטוף
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןנחל שחורת(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןנחל שחורת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שחורת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שחורת
 
נחל שחורת הוא נחל קצר, הזורם בעונת החורף באזור הרי אילת. בנחל מקור מים עונתי, מפער מים וקניוני העשוי מגרניט.
תוואי הנחל

תחילתו של הנחל בערוצים אשר יורדים מקו פרשת המים של הרי אילת לכיוון הר שחורת. באזור זה יורדים ערוציו העשויים סלע גיר מהר חזקיה לכיוון הערבה. בהמשכו של הנחל יובליו מתלכדים לנחל אחד. נחל שחורת זורם לכיוון מזרח, עד שהוא נשפך דרומית למרגלותיו של הר שחורת. הנחל נחצה במפער מים בין סלעי ומצוקי גיר. בקרקעית מפער המים, מתחת לגוש סלע גיר גדול בנחל ישנו מקור מים עונתי. הנחל ממשיך בין קניון ובו סלעי גרניט וסלעים מטמורפיים. אורכו של הקניון כקילומטר ועומקו מגיע בכמה אזורים לעשרות מטרים. רוחבו של הנחל לא עולה על עשרה מטרים. באפיק הנחל יורדים כמה מפלים לא גבוהים במיוחד, וכאשר בתחתייותיהם מכתשים עמוקים. הנחל נשפך אל ערבת נטוף, הממוקמת בקצה הדרומי של מלחת עברונה.
הערות שוליים

↑  מנחם מרקוס, כרך 15 : הר הנגב והערבה / מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול, תל אביב, ידיעות אחרונות, 2001, עמ' 184
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475818505171  VIAF: 316601917   WorldCat (עם VIAF): 316601917
מתקפת הטרור בטהראן (2017)

| חלק מזליגת מלחמת האזרחים בסוריה |
| --- | --- |

 תאריך:  7 ביוני 2017
 מקום:  הפרלמנט האיראני המאוזוליאום של ח'ומייני איראן טהראן, איראן
 מטרה:  אזרח (דיני מלחמה) 
 קואורדינטות:  35°41′46″N 51°25′23″E﻿ / ﻿35.696111111111°N 51.423055555556°E﻿ / 35.696111111111; 51.423055555556
 סוג:  פיגוע ירי והתאבדות,   לקיחת בני ערובה
 נשק:  רובי סער, אקדחים, חגורות נפץ
 הרוגים:  18
 פצועים:  כ-52
 מבצע:  המדינה האסלאמית המדינה האסלאמית
 מספר מפגעים:  5
   קבר ח'ומייניהפרלמנט האיראני
 
מתקפת הטרור בטהראן היא מתקפת טרור משולבת שהתרחשה ב-7 ביוני 2017 בשתי זירות בטהראן בירת איראן, במהלכה כ-5 מחבלים חמושים ברובי קלשניקוב ובחגורות נפץ הסתערו בהפרש זמן קצר על בניין הפרלמנט האיראני ועל המאוזוליאום של האייתוללה רוחאללה ח'ומייני הממוקמים באזורים שונים בעיר. בפיגוע נהרגו 17 בני אדם ונפצעו למעלה מ-40. ארגון הטרור המדינה האסלאמית נטל אחריות על הפיגוע. המתקפה היא פיגוע הירי הראשון מזה עשור באיראן, ואירוע הטרור הגדול ביותר במדינה מאז פיגועי זהדאן בסיסתאן ובלוצ'סתאן שביצע ארגון הטרור ג'ונדאללה בשנת 2010.
רקע

איראן היא המדינה השיעית הגדולה בעולם, והיא נתפסת על ידי המוסלמים הסונים לעיתים קרובות כאויבת הסונים וכ"כופרת" כחלק מאיבה רבת שנים בין שני הזרמים באסלאם. איראן תומכת במשטרו העלאווי של בשאר אל-אסד בסוריה במשך שנים רבות, והיא מספקת לו ייעוץ צבאי, אמצעי לחימה, תמיכה לוגיסטית ומאות לוחמים במאבקו נגד המורדים הסונים מאז תחילת מלחמת האזרחים בסוריה; במקביל, מאז 2014 איראן תומכת בממשלת עיראק הפרו-שיעית במאבקה נגד המדינה האסלאמית במהלך מלחמת האזרחים השנייה בעיראק, וכוח בסיג' של 1,500 לוחמים אף משתתף באופן פעיל בלחימה. בדומה לארגונים סונים-סלפים רבים בעלי אידאולוגיה והאבית, המדינה האסלאמית רואה בשיעים כופרים לא-מוסלמים שאותם יש להרוג, והיא ביצעה מאות פיגועים נגד מטרות שיעיות בסוריה, עיראק ולבנון - אך מעולם לא באיראן עצמה בעלת הרוב השיעי. ניתן לייחס זאת חלקית לפיקוח האיראני החזק של המנגנונים החשאיים כמו משמרות המהפכה האסלאמית, ואולי גם למיעוט המספרי הסוני באיראן. מאז הכרזתה על הקמת ח'ליפות עולמית, הצטרפו למדינה האסלאמית בסביבות 50 לוחמים איראניים-סונים - רבים מהם פעלו במחוז דיאלא העיראקי הסמוך לגבול עם איראן.
במרץ 2017, המדינה האסלאמית שחררה וידאו ראשון בפרסית בשם "הארץ של פרס: בין אתמול להיום" בו היא מציגה את איראן כאויב של המוסלמים ומאיימת לגרום להתקוממות נגדה. בסרטון נראו אימונים של לוחמים איראנים-סונים במחוז דיאלא המשתייכים על פי דאעש לחטיבה בשם "סלימאן אל-פאריסי", וכן עריפות ראש של לוחמים שיעים שנפלו בשבי הארגון. איראן הואשמה בסרטון בהיותה "מקלט לכופרים" עקב הסובלנות שלה ליהודים החיים בקרבה, בכך שהיא תומכת בחות'ים במלחמת האזרחים בתימן, בהקמת מיליציית החזבאללה השיעית בלבנון וברדיפת הסונים. בחודשים שקדמו למתקפה בטהראן, דווח על מאמצים רבים של המדינה האסלאמית ליצור תסיסה בקרב המיעוט הסוני באיראן באמצעות תעמולה במדיה. המטרות שנבחרו על ידי התוקפים בטהראן הן בעלי ערך סמלי גבוה: הפרלמנט האיראני ממוקם במרכז העיר, והמאוזוליאום של האייתוללה רוחאללה ח'ומייני נחשב לאתר מקודש עבור השיעים באיראן עקב היותו מחולל המהפכה האסלאמית באיראן ומקים הרפובליקה.
המתקפה > זירת הפרלמנט

בסביבות השעה 10:40, שלושה מחבלים מארגון המדינה האסלאמית מחופשים לנשים וחמושים ברובי AK-47 ובאקדחים, פתחו בירי בבניין הפרלמנט האיראני במרכז טהראן ולקחו בין 2 ל-4 בני ערובה. מחבל אחד פוצץ את עצמו באחת מהקומות של בניין הפרלמנט. מטרת המחבלים הייתה כנראה לפגוע בחברי הפרלמנט, אולם הם לא הצליחו למצוא את האולם המרכזי שבו הייתה אמורה להתקיים ישיבת הפרלמנט. בשעה 13:00, שני המחבלים האחרונים כותרו בבנין, ולאחר שהציגו דרך חלונות הקומה הרביעית את אחד מבני הערובה, הם ניצלו את הרגע ופתחו באש על הקהל שהתאסף מחוץ לפרלמנט. כוחות הביטחון בראשות משמרות המהפכה האסלאמית החלו לנהל חילופי אש עם המחבלים באגף המערבי של הפרלמנט. בשעה 13:15, למחבלי דאעש נגמרו המחסניות של רובי הקלשניקוב, והם החלו להשתמש באקדחיהם. במהלך חילופי האש, חברי הפרלמנט ששכנו בחלק אחר של הבניין פונו ממנו. לאחר מצור של כ-3 שעות, משמרות המהפכה האסלאמית חיסלו את שני המחבלים הנותרים. במהלך האירוע נהרגו כ-16 בני אדם ועשרות נפצעו.
המתקפה > זירת קבר חומייני

בשעה 11:09 - כחצי שעה לאחר תחילת המתקפה על הפרלמנט, זוג מחבלים חמושים פתחו בירי על אזרחים במאוזוליאום של רוחאללה ח'ומייני הנחשב לאתר מקודש באיראן וממוקם בדרום טהראן. אדם אחד נהרג, וחמישה נפצעו. לאחר מכן, אחד המחבלים התאבד באמצעות חגורת נפץ וגרם לפצועים נוספים, ואחר נהרג במהלך חילופי האש בטרם הספיק להתפוצץ. כוחות צבא נפרסו במתחם הקבר בתום האירוע. מאוחר יותר דיווחה ממשלת איראן שחוליה נוספת של מחבלים נעצרה בדרכה לתקוף מקום נוסף.
העמדה לדין

ביולי 2018 הוצאו להורג 8 אנשים שהורשעו במעורבות במתקפת הטרור.
גלריה

חילופי אש עם המחבלים המתבצרים בפרלמנט.
כוחות הביטחון רצים לעבר הפרלמנט.
ראו גם

הפיגוע בכרמאן
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ‏ Iran attacks: 'IS' hits parliament and Khomeini mausoleum
↑  אסף גבור וסוכנויות הידיעות, שמונה בני אדם נרצחו במתקפת ירי והתאבדות בטהראן, באתר nrg
1 2 3 4  ‏ Islamic State claims stunning attack in heart of Iran
↑  ליעד אוסמו, דאעש היכה באיראן: 12 הרוגים בפרלמנט ובקבר חומייני, באתר ynet, 7 ביוני 2017
↑  ‏ Iran's revolutionary guards slam Saudis for Tehran attacks
↑  ‏ Iran boosts military support in Syria to bolster Assad
↑  ‏ Iran sends troops into Iraq to aid fight against Isis militants
↑  ‏ ISIS boasts rising number of recruits among Iranian Kurds
↑  ‏ IS made its first Farsi video: What it tells us about the group's goals in Iran
1 2  ‏ "Shooting at Parliament and the Mausoleum of Imam"
↑  כאן חדשות בטוויטר, 7 ביולי 2018
משמרות המהפכה האסלאמית מתמקמים סמוך לפרלמנט
מיכאל סטון

| --- | --- |

מיכאל סטון, 2007.
 לידה:  22 באוקטובר 1938 (בן 85) לידס, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  היסטוריה של הגות דתית, לימודים ארמניים
 מקום מגורים:  אנגליה, אוסטרליה, ארצות הברית, מדינת ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  הוצאת אוניברסיטת מלבורן 
 פרסים והוקרה:  חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
 אתר רשמי
 
מיכאל אדוארד סטון (נולד ב-22 באוקטובר 1938) הוא פרופסור אמריטוס למדע הדתות וללימודים ארמניים באוניברסיטה העברית בירושלים, ומשורר.
ביוגרפיה

מיכאל סטון נולד בלידס שבאנגליה. משפחתו עברה לאוסטרליה לפני מלחמת העולם השנייה, ושם גדל, עשה תואר ראשון באוניברסיטת מלבורן בלימודים שמיים וקלאסיים בשנים 1956–1960. עלה לישראל ב-1960. אביו, יוליוס סטון, היה פרופסור למשפט בינלאומי באוניברסיטת סידני ושימש כמנהל האקדמי הראשון של מרכז טרומן באוניברסיטה העברית.
לאחר שנת השתלמות (1960-61) באוניברסיטה העברית בירושלים עבר סטון לאוניברסיטת הרווארד בארצות הברית, ושם כתב דוקטורט בהנחיית פרופסור פרנק קרוסוב במחלקה לשפות המזרח הקרוב בשנים 1961–1965. נושא העבודה היה "תפיסת אחרית הימים בספר חזון עזרא". לאחר מכן שימש מרצה למדע הדתות באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה. הוא שב לישראל ומונה ב-1966 למרצה במחלקה למדע הדתות באוניברסיטה העברית בירושלים, ולפרופסור חבר ב-1976. ב-1980 הוא מונה לפרופסור מן המניין ללימודים ארמניים ולמופקד על הקתדרה על שם גייל לוין דה נור ללימודי הדתות. שימש כפרופסור נלווה על שם טרזיאן להיסטוריה ותרבות ארמנית באוניברסיטת פנסילבניה בשנים 1977–1983. יצא לגמלאות מהאוניברסיטה העברית בשנת 2007. 
ביוני 2019, נבחר להיות חבר באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.    
סטון מילא תפקידים רבים במוסדות אקדמיים בחו"ל. היה עמית מחקר באוניברסיטת הרווארד (1971-2), שימש כעמית על שם ג'ורג' סקוט בארמונד קולג' באוניברסיטת מלבורן (1974), חבר אורח באוניברסיטת ליידן (1975), כיהן כפרופסור על שם ברג ללימודי היהדות באוניברסיטת פנסילבניה (1977-8), היה עמית מחקר בכיר במכון למחקר מתקדם של הולנד (1980-1), ועמית שם (1984, 1986), כיהן כפרופסור בכיר באוניברסיטת פנסילבניה (1985), עמית מחקר בכיר באוניברסיטת מלבורן (1988), פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד (1989), פרופסור אורח באוניברסיטת ייל (1991), פרופסור אורח בכיר של הקרן הלאומית למדעי הרוח של ארצות הברית באוניברסיטת ריצ'מונד (1993), ניהל סמינר ביחד עם אנדרסון מטעם הקרן הלאומית למדעי הרוח של ארצות הברית ופרופסור אורח באוניברסיטת וירג'יניה (1993, 1996), עמית מחקר בכיר ומנהל קבוצת מחקר לטכניקות תרגום במכון למחקר מתקדם של הולנד (1997-8), פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד (2001), עמית מחקר בכיר במרכז קלוגי שבספריית הקונגרס (2003), עמית מחקר בכיר על שם סוגדן בקווינס קולג' באוניברסיטת מלבורן (2004), ופרופסור אורח בכיר באוניברסיטת צפון קרולינה בשארלוט (2006-7).
הוא חבר מערכת של כתבי העת (Revue des études arméniennes (Paris ו- 
(Patmabanasirakan Handes [Historico-Philological Journal] (Erevan
Journal for the Study of the Pseudepigrapha, Dead Sea Discoveries.
הוא מייסד וחבר הוועדה של קבוצת הפסאודואפיגרפיה של ה-Society of Biblical Literature (ארצות הברית). סטון כתב ופרסם שירים רבים באנגלית והוא חבר באיגוד הישראלי של הסופרים הכותבים באנגלית.
מיכאל סטון היה נשוי מאז 1961 לנירה לבית ויינטראוב ז"ל, שהייתה ד"ר לתולדות האמנות הביזנטית והארמנית, תחום שאותו לימדה שנים רבות באוניברסיטה העברית. להם שני ילדים ושישה נכדים.
חברויות של כבוד

חבר חוץ של האקדמיה המלכותית ההולנדית למדעים
חבר חוץ של האקדמיה הלומברדית למדעים (איטליה)
חבר האקדמיה האוסטרלית למדעי הרוח
מייסד ונשיא כבוד לכל החיים של האגודה הבינלאומית ללימודים ארמניים
פרסים והרצאות חשובות

1988 - פרס ג'ק קוליגיאן עבור הישגים יוצאי דופן ותרומה לתרבות הארמנית
1991- פרס לקריץ על הפירוש לחזון עזרא, מטעם המכון למדעי היהדות, האוניברסיטה העברית
1999 - פרס החברה לארכאולוגיה מקראית עבור הספר Biblical Figures Outside the Bible, ביחד עם ט.א. ברגרן.
2002 - פרס לנדאו למדעים ולמחקר במדעי הרוח
2007 - נושא הרצאת אליס טייט בלימודי היהדות, באוניברסיטת צפון קרולינה בשארלוט
2009 - הרצאה לזכר צ'ן קינג, האוניברסיטה הסינית בהונג קונג.
מחקריו

מיכאל סטון הוא בראש ובראשונה היסטוריון של ההגות הדתית. הוא עוסק במחקריו בשני תחומים: 1. מחשבה וספרות יהודית בימי הבית השני ומסירתה לימי הביניים. 2. לימודים ארמניים.
עבודתו שמה דגש חזק על טקסטים ופירושיהם, אבל מתרחבת מעבר למיקוד טקסטואלי צר ומנתחת מושגים וסוגיות בהיסטוריה של הדת והמחשבה.
לימודים ארמניים

בנושא זה התמקד סטון בשלושה נושאים עיקריים:
לימודים ארמניים > חקר הספרות היהודית שתורגמה לארמנית

בחקר הספרות היהודית שתורגמה לארמנית, וכן בחקר העיצוב מחדש והמסירה של סיפורים ומסורות יהודיים והמקראיים על ידי העם הארמני, פרסם סטון כמה ספרים
בספרו "הגרסה הארמנית של חזון עזרא" פרסם סטון את המהדורה הביקורתית הראשונה של הטקסט הקשור לאסופה המקראית הארמנית. בעקבות כך פרסם מספר כרכים נוספים של טקסטים ופרשנות על טקסטים המתייחסים למסורות מקראיות או יהודיות. כרכים אלה מכילים טקסטים שנערכו מחדש מכתבי היד כולל הרבה מהדורות ראשונות של חיבורים שהיו לפני כן בלתי ידועים. כמו כן, מאמרים רבים שלו מוקדשים לפרסום טקסטים ובכך הוא הציב גוף נרחב של טקסטים שלא היו ידועים קודם לכן.
הוא פרסם את המהדורה הראשונה של הגרסה הארמנית של ספר חיי אדם וחווה ב-1981.(The Penitence of Adam), בכך יזם מחקר ממושך של מסורות של הספרים החיצוניים הנוגעים לאדם וחוה שאותן אסף בעשור האחרון. פרסם קונקורדנציות של אדם בספרות החיצונית הארמנית (1996, 2001), ועבודות נוספות הקשורות לארמנים ולמסורות אדם אחרות שהוזכרו למטה.
לימודים ארמניים > הספרות החיצונית הארמנית

באמצעות מחקרים אלה יצר סטון שדה חדש של לימוד ומחקר - הספרות החיצונית הארמנית, שהוא מסירת המסורות המקראיות והיהודיות בארמנית. לכך יש השפעה מתמשכת גם על חקר ארמניה וגם על חקר הספרות החיצונית. בשנים האחרונות הוא התמקד בדרך שמסורות אלה מתפקדות בתוך המסורות הארמנית ואיך הטרנספורמציה שלהם משקפת שינויים בדת ובהיסטוריה האינטלקטואלית של העם הארמני. שתיים מעבודותיו
מביאות חידושים מושגיים ומתודולוגיים. הוא מציג שאלות דיאכרוניות שמעולם לא נשאלו קודם לכן ועוקב אחרי תנועות של היסטוריה דתית, אינטלקטואלית ותרבותית שטיפלו בהן מעט. שאלות אלו נוגעות להבנת המצב של בני האדם בעולם, גורלם ומטרת קיומם. נוסף לכך, המחקר בדיאכרוני של מסורות שלמות מבליט שנויים שחלו המחשבה הארמנית במשך הדורות וקושר אותם לקורות הארמנים, הפוליטיים, הדתיים והמחשבתיים. כאן, בין היתר, הוא עומד על יסודות יהודיים עתיקים התרבות הארמנית, שחלקם חוזר אף לתקופה שלפני ניצור ארמניה (301 לספירה).
לימודים ארמניים > יישום טכניקות מחשב

סטון ביצע עבודה ראשונית ביישום טכניקות מחשב לשפה וספרות ארמנית. ב-1971 הוא השלים את מחקרו הראשון בעזרת מחשב בארמנית, שהתפרסם בספרו 

מאז ועד היום, ובמיוחד בשלושת העשורים האחרונים. הוא השתמש במחשבים בדרכים שונות לקדום המחקר. ראוי לציון הוא השימוש במחשב להשוואת כתבי יד ולהכנת מהדורות מדעיות של טקסטים, וכן של קונקורדנציות. הוא כתב ספרים בשטחים אחרים של מחקר ארמניה, למשל פרסום מחקרו, ביחד עם ר. ארווין 

ומ.א. שיריניאן המהדורה, התרגום והפרשנות של המסה הפילוסופית העתיקה, ששומרה רק בארמנית.
לימודים ארמניים > פלאוגרפיה והיסטוריה של ארמניה בישראל

שני תחומים אלה מצטלבים. עניינו בכתבי היד הארמניים הוליך את סטון לעיין בכתב הארמני. הוא פרסם מספר תאורי כתבי יד טכניים ופרסם ביחד עם ד"ר נירה סטון קטלוג של כתבי היד הארמניים החדשים בספריית צ'סטר ביטי, דבלין. 

אולם, תגליותיו העיקריות בשטח זה היו כתובות. הוא אסף ופרסם גרפיטי ארמניים מסיני בעבודה גדולה 

לה השלכות היסטוריות, אפיגרפיות ולשוניות. הן זורות אור על תנועת העלייה לרגל קדומה של הארמנים, על אופים של עולי הרגל ובכלל על פרקים בתולדותה במשך הדורות. לכך התקשרו מחקרו בגרפיטי הארמניים בנצרת. הוא הוכיח כי כמה מהכתובות שבסיני ובנצרת הן הכתיבה הארמנית העתיקה ביותר בעולם, ונרשמו תוך כמה עשרות שנים אחרי המצאת האל"ף-בי"ת הארמני (ראשית המאה החמישית לספירה).
סטון פרסם קורפוס של כתובות ארמניות מארץ-ישראל כסדרת מאמרים, וגילה מספר תגליות משמעותיות הנוגעות לעליית לרגל ולנזירות הארמנית בארץ-ישראל. הוא יזם והוא העורך הראשי של The Album of Armenian Paleography, פרויקט גדול שמציג ומנתח את התפתחות הכתב הארמני החל מכתבי היד העתיקים ביותר המתוארכים ועד למאה התשע-עשרה לספירה. בעבודה זו הוא חידש את השימוש בטכניקות מחשב להפיק את לוחות האותיות ישר מצילומים דיגיטליים של כתבי היד עצמם. בצד אחד של כל פתיחה יש צילום של כתב היד, בצידו השני יש העתקת קטע מן הטקסט, דיון פאליוגרפי וביבליוגרפי. ובסיום הספר מופיעות טבלאות התפתחותיות. לספר הזה אין דומה בשום שפה בינתיים והוא עומד כדוגמה מתקדמת ביותר של אלבום פאליוגרפי.
לימודים ארמניים > היהודים בארמניה

סטון חקר ופרסם, עם הארכאולוג הישראלי ד"ר דוד עמית, בית קברות יהודי מימי הביניים בדרום ארמניה. בית קברות זה (המאות הי"ג - י"ד) אין דומה לו לא רק בארמניה, אלא בכל המזרח היהודי. על המצבות יש כתובות בעברית ובארמית שמלמדות על חיי קהילה יהודית בדרום ארמניה, עליה לא היו שום ידיעות לפני כן
 
מחקריו על יהודי ארמניה נמשכים עד היום.
מחשבה וספרות יהודית בימי הבית השני

בנושא זה סטון עסק בארבעה שטחים: במחקרו על חיבורים ספציפיים, הוא עבד על ספר חזון עזרא, מסמך לוי הארמי וצוואת שנים עשר השבטים; ספרות חנוך ונוח, והספרות הנוגעת לאדם וחווה. בשדה ההיסטוריה של ההגות הדתית, הוא עבד במיוחד על הספרות האפוקליפטית וגם על סוגיות הנוגעות למאפיינים מרכזיים של היהדות באותה עת. הוא גם כתב מונוגרפיות ומאמרים על שטחים רבים נוספים בתחום.
מחשבה וספרות יהודית בימי הבית השני > חזון עזרא (עזרא הרביעי)

זה היה נושא מחקרו במשך 25 שנה ותוצאתו היא פירושו לחזון עזרא שפרסם בשנת 1990. הספר נכתב במקור בעברית כ-30 שנה אחרי חורבן הבית השני, תורגם ליוונית ומשם לשפות נוספות (לטינית, געז, סורית, ערבית, ארמנית וגאורגית). מעברית ויוונית לא השתמר הכתוב, ונותרו בידינו רק התרגומים מיוונית, שעליהם עבד סטון. הספר מכיל פירוש פרטני של הפסוקים בטקסט ביחד עם ניתוח רחב יותר של הדינמיקה הספרותית ותפישת עולמו הדתית של המחבר כפי התגלה הן בדבריו והן במנה הספר ואופן הצגת העניינים. הוא כתב במשך השנים סדרת מאמרים על חזון עזרא, כולל על בעיות המבנה ההגיוני שלו, תפישתו של הצדק האלוהי, ויסודות מיסטיים ופרשניים שבו.
סטון פרסם שתי אסופות מאמריו שבהן מצויות עבודות רבות על חזון עזרא וכן על ממדים אחרים של יהדות הבית השני.
ביסוד גישתו לספר בפירושו עומד הרעיון כי מאחרי התיאור של החוויות הדתיות של המחבר עומדת חוויה דתית שחווה המחבר או החוגים מהם הוא יצא. גישה זו מכניסה לדיון המדעי את החוויה הדתית של המחבר כיסוד בסיסי לחקר הספרות הדתית העתיקה, יסוד שרבים החוקרים שנמנעים מלהכיר בו במחקריהם, בהם הם מעדיפים להתרכז בממדים טקסטואליים, פילולוגיים, לשוניים והיסטוריים ולהתעלם מן הספרים כביטויים של חיי הדת של המחברים.
הוא גם פרסם בספרים נפרדים את המהדורה של הטקסט הארמני הנזכרת לעיל, ואת עבודת הדוקטורט שלו על האסכטולוגיה של החיבור, ב-1989. במהלך עבודה זו הוא הוביל למחקר הספרות האפוקליפטית באופן כללי ושל סוגיות בהגות הדתית הקדומה.