stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התבוללות
התבוללות בתולדות עם ישראל

לקראת סוף המאה ה-18 והתחלת המאה ה-19 בעקבות האמנציפציה שניתנה ליהודים במערב אירופה הגיעה ההתבוללות של היהודים בעמי אירופה לממדים הולכים וגדלים. המגמה המשיכה גם בחלקים אחרים של אירופה ובאמריקה, בעיקר מתוך התקווה של חלק מהיהודים להיטמע טוב יותר בחברה הכללית (לעיתים אף בחברה הגבוהה), מתוך הזדהות עם הערכים של חירות, שוויון, אחווה וההפרדה בין דת למדינה שאומצו כאידיאלים חברתיים אחרי עידן הנאורות והמהפכות הבורגניות וגם בשל היעדר מדינה שבה תמומש הזהות הלאומית והדתית.
הוויכוחים הפוליטיים הראשונים לגבי תופעת ההתבוללות התקיימו בתקופת האמנציפציה בנוגע למידה בה היהודים צריכים לזנוח את המאפיינים הייחודיים להם (שמירת מצוות הדת, לבוש, שפה, מקום מגורים, חינוך, מנהגים, תרבות וכו') בתמורה להשתלבות בחיי המדינה בה הם חיו, שוויון חברתי, הרחבת תחומי העיסוק, שיפור המעמד החברתי ורמת החיים וכו'. ויכוחים אלה פרצו גם על רקע המרד בסמכות הרבנים ובחינוך הדתי המסורתי והתפתחותם של תנועת ההשכלה היהודית ושל החיים החילוניים בקרב היהודים, בדומה לחלק מהציבור הלא יהודי שמסביבם.
דרגות התבוללות

התבוללות ללא אובדן הזהות היהודית נקראת לעיתים "התבוללות התנהגותית" (אקולטורציה) בעוד שהתבוללות המגיעה לאובדן מוחלט של הזהות היהודית נקראת "התבוללות מבנית".
פעולת ההתבוללות כוללת בתוכה מספר מרכיבים: מתבולל בדרך כלל זונח קודם לכן חלק מהאפיונים והערכים של "חברת-האם" שבה הוא גדל, למד והתחנך, ומאמץ לעצמו נורמות, ערכים ומנהגים תרבותיים של החברה או העמים שבקרבם חי בדרך כלל כמיעוט. לאחר מכן מגיעה ההתערות בחברה הסובבת, ובעקבותיה יכול להתרחש בחלק מהמקרים גם אובדן של הזהות האתנית-הלאומית באמצעות התרחקות מוחלטת מן הקהילה והדת, המרת הדת או בחלק גדול מהמקרים, בנישואי התערובת.
תבחין נפוץ להתבוללות הוא בנישואי תערובת. לפי קריטריון זה, נכון לשנת 2010, 55% מיהדות ארצות הברית, 75% מיהדות מדינות ברית המועצות לשעבר, ובכללם 80% מיהדות רוסיה הם מתבוללים.
בפועל, מרבית הילדים שגדלים במשפחות מעורבות מחוץ למדינת ישראל, לא מוגדרים על ידי הוריהם כיהודים. פרופסור סרג'ו דלה-פרגולה טוען כי "בשנות ה-90 התחברו לצד היהודי פחות מ-20% מהילדים שנולדו בנישואי תערובת, גם בארצות הברית וגם ברוסיה. הנתונים האלה נוגעים לזהות הילדים על פי הצהרת ההורים".
פרופסור גור אלרואי טען בשנת 2016, כי בארצות הברית רק "שליש מהילדים של זוגות מעורבים גדלים בבית יהודי. הולכים לסאנדיי סקול, למחנה קיץ יהודי, הולכים לבית כנסת ומציינים את החגים היהודיים".
התבוללות במדינת ישראל

שיעור ההתבוללות במדינת ישראל, שבה רוב יהודי, נמוך לאין ערוך משיעור ההתבוללות בחו"ל, כנראה בגלל המבנה הדמוגרפי והחברתי, וחוקי אישות. תופעת נישואים בין יהודים לבני דת אחרת קיימת גם בה ואלה עשויים להביא לטמיעת בן הזוג היהודי בחברה שאינה יהודית, בין אם באופן של הגירתו למדינה אחרת, ובין אם באופן של הצטרפותו לחברת בן הזוג שאינו יהודי. בנוסף, קיימת בה במידה הרבה יותר גדולה, תופעה הפוכה, של טמיעת גויים בחברת הרוב היהודית, הנישאים ליהודיות וצאצאיהם יהודים. תופעה זו מתרחשת במיוחד במקרים של זוגות מעורבים בין יהודים לערבים בישראל. בנוסף, קיימת תופעה שזכתה לכינוי "התבוללות ישראלית" או "גיור סוציולוגי" - אימוץ הגדרה עצמית וסביבתית יהודית, ללא גיור דתי או רישום יהדות במרשם האוכלוסין. פרופ' אשר כהן, שטבע את המושג, כתב כי הלחץ החברתי הנובע מכך שהרוב המכריע בחברה היהודית רואה בהיותו של הגיור האורתודוקסי שער הכניסה היחיד אליה מבטיח פנייה של אנשים מקרב משפחות העולים לארץ להמרת דת, וקרא לרבנים לגלות גמישות מרבית על מנת למנוע חיכוך בעתיד.
בתלות בשאלה מיהו יהודי, הוערך שנישואים בין-דתיים בישראל מגיעים לשיעור של 5% מהנישואים שבהם אחד מבני הזוג הוא יהודי.
ראו גם

הטמעה תרבותית
נישואי תערובת ביהדות
גירוש הנשים הנוכריות
השואה השקטה
לקריאה נוספת

Jean Christophe Attias, Esther Benbassa Dictionnaire des mondes juifs Larousse,Paris 2008
Lloyd P.Gartner History of the Jews in Modern Times, Oxford University Press 2001
הערות שוליים

↑  ראו ספר המצוות, לאו נ"ב; משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ב, הלכה א'.
↑  ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק ט"ו, הלכה ג'.
↑  השתלשלות גזירת פת יין ושמן בפניני הלכה לרב אליעזר מלמד
1 2  Attias, Benbassa עמוד 136
↑  Lloyd Gartner עמוד 130
↑  רוני סופר, נתונים בממשלה: 80% מיהודי רוסיה מתבוללים, באתר ynet, 6 ביולי 2008
↑  צופיה הירשפלד, העשור היהודי: יותר התבוללות, פחות הזדהות, באתר ynet, 30 בדצמבר 2009
↑  עורכים: שולמית וולקוב, ירמיהו יובל, יאיר צבן, דוד שחם ומורטון ויינפלד זמן יהודי חדש: תרבות יהודית בעידן חילוני - מבט אנציקלופדי - כרך רביעי: יהודים ולא-יהודים בזמן החדש; חיים יהודים מודרניים בתפוצות; מדינת ישראל כמפעל יהודי מודרני, ירושלים, 2007 עמוד 201.
↑  טלי פרקש, התבוללות, היטמעות, התרחקות: כך מצטמק העם היהודי, באתר ynet, 28 בספטמבר 2016
↑  התבוללות ישראלית: בין גיור הלכתי, "גיור סוציולוגי" ו"גיור" חילוני, מאמר בכתב העת של ארגון רבני צהר, ‏אביב תשס"ג.
↑  על פי רישומי משרד הפנים המובאים במסמך הכנסת וכתבת הארץ, ראו בקישורים החיצוניים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533611905171  LCCN: sh85070379
זיידו סאנוסי

זיידו סאנוסי (באנגלית: Zaidu Sanusi; נולד ב-13 ביוני 1997) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת המגן השמאלי בפורטו.
קריירת מועדונים

סאנוסי התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער של ג'אגה יונייטד המקומית ובגיל 19 חתם בז'יל ויסנטה מליגת העל הפורטוגלית. בינואר 2017 הושאל למירנדלה מהליגה השלישית.
ב-16 במרץ 2019 חתם בק.ד. סנטה קלרה מהליגה הבכירה והצטרף אליה בסיום העונה. ב-15 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד מוריירנסה. ב-23 ביוני 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 3-4 נגד בנפיקה ליסבון באצטדיון האור שהיה הניצחון הראשון בהיסטוריה של סנטה קלרה באצטדיון.
ב-30 באוגוסט 2020 סאנוסי חתם לחמש שנים בפורטו. ב-25 בנובמבר הוא הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 1-2 נגד אולימפיק מרסיי במסגרת בשלב הבתים של ליגת האלופות, ואף נכלל בנבחרת השבוע של הטורניר. ב-7 במאי 2022 הבקיע בדקה ה-93 את השער היחיד בניצחון 0-1 נגד בנפיקה ליסבון שהבטיח לפורטו את האליפות ה-30 שלה. ב-1 בנובמבר 2022 נפצע במשחק ליגת האלופות נגד אתלטיקו מדריד.
קריירה בינלאומית

ב-9 באוקטובר 2020 סאנוסי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניגריה בהפסד 1-0 לאלג'יריה.
סאנוסי נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות 2021 וגביע אפריקה לאומות 2023.
תארים

ליגת העל הפורטוגלית: 2021/2022
הגביע הפורטוגלי: 2021/2022
זייבייר קוקס

| --- | --- |

 לידה:  19 באוגוסט 1995 (בן 29) בלאראט, ויקטוריה, אוסטרליה
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.03 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת וינת'רופ (2014–2018)
 דראפט:  לא נבחר, 2018
 קבוצות כשחקן
 2018–2019   2019–2023   ← 2022   2023:  וירצבורג באסקטס   סידני קינגס   ולינגטון סיינטס   וושינגטון ויזארדס
 הישגים כשחקן
 אליפות אוסטרליה (2022, 2023)  ה-MVP של ליגת העל האוסטרלית (2023)  ה-MVP של סדרת גמר ליגת העל האוסטרלית (2022)  קבוצת העונה של ליגת העל האוסטרלית (2023)
 
זייבייר קוקס (באנגלית: Xavier Cooks; נולד ב-19 באוגוסט 1995) הוא כדורסלן אוסטרלי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד.
קריירה

קוקס נולד בבלאראט שבוויקטוריה, אוסטרליה, לאב כדורסלן עבר אפרו-אמריקאי ולאם אוסטרלית. ב-2014 עבר לארצות הברית, והצטרף לקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת וינת'רופ. ב-15 בפברואר 2017 רשם דאבל דאבל של 20 נקודות ו-20 ריבאונדים, ולאחר מכן הפך לריבאונדר המוביל של האוניברסיטה בכל הזמנים. לאחר שלא נבחר בדראפט 2018 ב-NBA, הצטרף קוקס לסגל גולדן סטייט ווריורס לטורניר ליגת הקיץ של ה-NBA. לאחר שלא קיבל חוזה ב-NBA, חתם בווירצבורג באסקטס מליגת העל הגרמנית. בתום העונה שב לליגת הקיץ והתחרה עבור פיניקס סאנס. ביולי 2019 חתם בשטרסבורג הצרפתית, אך שוחרר מהקבוצה עקב פציעה וב-27 בנובמבר 2019 חתם בסידני קינגס מליגת העל האוסטרלית. הוא זכה עם הקבוצה בשתי אליפויות רצופות, בעונת 2021/2022 ובעונת 2022/2023, וזכה בתואר ה-MVP של ליגת העל האוסטרלית ב-2023 ובתואר ה-MVP של סדרת גמר ליגת העל האוסטרלית ב-2022. ב-18 במאי 2022, לאחר תום העונה באוסטרליה, חתם לזמן קצר בוולינגטון סיינטס מליגת העל הניו זילנדית החצי-מקצוענית.
ב-17 במרץ 2023, יומיים לאחר שזכה באליפות אוסטרליה, חתם קוקס בוושינגטון וויזארדס מה-NBA. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-NBA למחרת, ורשם שני ריבאונדים בחמש דקות וחצי בהפסד קבוצתו לסקרמנטו קינגס. ב-9 באפריל רשם 10 נקודות ו-14 ריבאונדים ב-35 דקות משחק נגד יוסטון רוקטס.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022/2023 | וושינגטון | 10 | 1 | 12.6 | 0.607 | 0.000 | 0.400 | 3.8 | 0.6 | 0.6 | 0.4 | 3.8 |
| קריירה |  | 10 | 1 | 12.6 | 0.607 | 0.000 | 0.400 | 3.8 | 0.6 | 0.6 | 0.4 | 3.8 |
הערות שוליים

↑  כך קוקס הוגה את שמו; בקרב התקשורת האמריקאית והישראלית קיימים גם הגיות ותעתיקים נוספים כמו אקסבייר, קסייבייר וסייבייר.
↑  Son of Miners great filling his fathers' shoes, The Courier, ‏2019-06-04 (ב־Australian English)
↑  For Winthrop parents, a long basketball journey from Australia to Milwaukee, Journal Sentinel (באנגלית אמריקאית)
↑  Xavier Cooks, the unknown second generation aussie basketball star, aussiehoopla.com
↑  Xavier Cooks has first 20/20 game for Winthrop since 2003, USA TODAY (באנגלית אמריקאית)
↑  Big South Announces 2010-19 Men's Basketball All-Decade Team, bigsouthsports.com (באנגלית)
↑  ftellier, Xavier Cooks s’ajoute au roster, SIG Strasbourg, ‏2019-07-25 (בצרפתית)
↑  ftellier, Xavier Cooks ne sera pas Strasbourgeois, SIG Strasbourg, ‏2019-11-27 (בצרפתית)
↑  Xavier Cooks Wins MVP Honours, nbl.com
↑  Kings Win First Championship in 17 Years with Record Crowd, nbl.com
↑  Marc Hinton, Saints signing coup: Kiwi NBL champs snap up Australian finals MVP Xavier Cooks, Stuff, ‏2022-05-17 (באנגלית)
↑  Wizards Sign Xavier Cooks to Multi-Year Deal, www.nba.com (באנגלית)
↑  Washington Wizards Israel on Instagram: "ברוך הבא לדי סי, אקסבייר קוקס! 🤝@xaviercooks", באתר Instagram (באנגלית)
↑  Cooks Logs Minutes in NBA Debut, nbl
↑  Cooks Doubles Down, nbl
חבורת רמון

חבורת רמון היא חבורה גאולוגית הכוללות תצורות גאולוגיות שהורבדו בתור הטריאס. סלעי החבורה חשופים בכל רחבי ישראל (וכן בסיני).
תור הטריאס נקרא כך על שם שלושת מרכיביו:
תקופה שבה הושקעו סלעי משקע ימיים המורכבים משלדי יצורים ימיים שחיים בעמודת המים או על הקרקעית.
תקופה שבה הושקעו סדימנטים בסביבת היווצרות יבשתית כתוצאה מארוזיה או סחיפה על ידי נהרות.
תקופה שבה הושקעו סלעים אוופוריטים הנוצרים בסביבה של לגונות, סבחות ( ביצות מלוחות) כתוצאה מהתאדות המים ושקיעת המלחים.
הפציאס שעל בסיסו הוגדר הטריאס הוא פציאס גרמני המבוסס על ממצאים גאולוגיים באזור דרום גרמניה, שהיה בשולי ים תטיס. אזור ארץ ישראל היה מצידו השני של ים תטיס, ובו נוצרה תמונת ראי של פציאס זה, כפי שבא לידי ביטוי בחבורת רמון.
תצורות בחבורה > תצורת רעף

תצורה המורכבת מגיר ומעט שכבות חוואר. הגיר עשיר במאובנים דוגמת אמוניטים, צדפות וחבצלות ים- מסביבת היווצרות ימית רדודה. הגיר מעיד על העמקה זמנית של מפלס המים (תצורת צפיר שקודמת לה ותצורת גוונים שמאוחרת לה הן תצורות בסביבת היווצרות יבשתית או ימית רדודה מאוד, המורכבות מסלעים קלסטיים). בירדן קיימת תצורה מקבילה בואדי חיסבאן.
תצורות בחבורה > תצורת גוונים

תצורה המורכבת מאבן חול, סילט וחרסיות. התצורה נוצרה בסביבת היווצרות יבשתית וימית רדודה מאוד. וכוללת מבנים סדימנטרים דוגמת שיכוב צולב ושינויי עובי גדולים. בתצורה זו נמצאו שכבות דלות ועשירות במאובנים ימיים. אחת השכבות היא דרגש המיאלינה שבה כמות גבוהה מאוד של צדפות מיאלינה.
תצורות בחבורה > תצורת סהרונים

תצורה הדומה באופיה לתצורת גוונים, אך הגבול ביניהן מבוסס על היעדר ייצוג משמעותי של אבן חול, וככלל המרכיב הקלאסטי נמוך יותר, בעל גרגרים דקים יותר וממוין טוב יותר. קיומם של משקעים אוופוריטים בגג התצורה מלמדים על רדידות המים. המאובנים בתצורה נותרו ברובם שלמים, מה שמלמד על אנרגיית מים נמוכה. מאובנים כגון מרבצי אצות וסטרומטוליטים מלמדים על כך שסביבת ההיווצרות הייתה על תנודה של שולי הים.
תצורות בחבורה > תצורת מוחילה

תצורה אוופוריטית המורכבת מגבס, מאנהידריט (עם שכבות דולומיט, פצלים וגיר) כאשר גג התצורה נסחף באירוזיה בסוף הטריאס. ברמון עובי התצורה 200 מטר. בתקופה שבה הושקעה התצורה היו תנועות דיפרנציאליות שגרמו להשתפלות גושים.
תצורות בחבורה > תצורת בודרה

תצורה נוספת הנחשפת בדרום מערב סיני שנכללה בחבורה כאשר הוגדרה, עוד קודם להשבת סיני לידי המצרים. התצורה מורכבת מאבן חול, סילט וחרסית. הסלעים עשירים בתחמוצות ברזל ולכן אדומים מאוד.
לקריאה נוספת

י' ארקין ואח' (עורכים: נחמה שפרן ועמנואל מזור), נדבכים בגאולוגיה של ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, 1987
חדירה לאטמוספירה

הדמיית האירושל של המארס רובר בחדירה לאטמוספירת מאדים
חדירה לאטמוספירה היא מעבר של עצם כלשהו, מעשה אדם או לא, מהריק של החלל לאטמוספירת כוכב לכת או גרם שמימי כלשהו (להבדיל מחדירה לגופים ללא אטמוספירה, כמו הירח). באשר לכדור הארץ, מדובר בחדירה מעבר לקו קרמן, קרי גבול האטמוספירה, בגובה 100 ק"מ מעל פני כדור הארץ.
חדירה מבוקרת לאטמוספירה משמעה הליך יזום ומבוקר של כניסת העצם לתוך האטמוספירה. ההליך מחייב תכנון מראש של מבנה העצם וביצוע סדרת פעולות במהלך החדירה לאטמוספירה, שמטרתם להבטיח שהעצם יבצע את החדירה מבלי שהוא או תכולתו ינזקו.
במצבים בהם אין חשיבות לכך שהעצם החודר יצלח את החדירה לאטמוספירה מבלי שיינזק, או שלחלופין התוצאה המקווה היא שהעצם יושמד, לא מתבצעת האטה של העצם או התאמה של זווית החדירה שלו טרם תחילת החדירה. לוויין שסיים את תקופת פעילותו או אחד משלביו של טיל רב-שלבי שסיים את תפקידו הם דוגמאות למצבים שכאלו, בהם מסתמכים המתכננים על השמדת העצם בזמן החדירה לאטמוספירה כדי למנוע ממנו מליפול לפני כדור הארץ ולגרום לנזק.
תהליך הכניסה

חדירה לאטמוספירה היא פעולה המבוצעת ברגע שעצם שמימי כלשהו פוגע באטמוספירה של כדור הארץ בזווית ובמהירות הנכונה. על הגוף להיכנס לאטמוספירה בזווית של כ-45 מעלות. בזווית קטנה מדי העצם פשוט יקפץ מעל האטמוספירה כמו אבן שנזרקת על פני מים, ובזווית גדולה מדי החום יהיה גדול מחום שמגן החום עומד בו והוא ישרף כליל.
עצם שמימי, כדוגמת אסטרואיד, החודר לאטמוספירת כדור הארץ, חודר ועובר את האטמוספירה במהירות עצומה, דבר הגורם לחיכוך עצום המחמם אותו לטמפרטורות גבוהות מאוד, לעיתים עד 3000 מעלות צלזיוס. טמפרטורה זו גורמת לעצם השמימי להתלהט עד שהוא זורח, וכאשר תופעה זו נראית אצל אסטרואידים, הם מכונים כוכבים נופלים.
יותר ממאה טונות של עצמים ידי-אדם חודרים לאטמוספירה בכל שנה. רובם המכריע נשרף לפני שהוא מגיע לקרקע. בממוצע, בכל יום עצם ידוע חודר לאטמוספירה. בערך רבע מכל העצמים הם של ארצות הברית.
חדירה מבוקרת - המכשולים

חדירה מבוקרת נוגעת לחפצים מעשי ידי אדם, קרי רכבי חלל. האתגר העיקרי בחדירה מבוקרת הוא האטה ממהירות מסלולית גבוהה. הדבר נכון בעיקר באשר לחדירה אטמוספירית של טיסה מסלולית, אף על פי ששיקולים דומים מתקיימים גם בחדירה מטיסה תת-מסלולית, אך ברמה נמוכה יותר.
כאמור, על מנת שחללית תימנע מ"נחיתה מטאורית", היא חייבת להאט. משום שעסקינן במהירות גבוהה של החפץ, יש להתמקד בהיעלמותה של האנרגיה הקינטית של החפץ. אנרגיה זו יכולה להיעלם על ידי ההמרה לחום. עם זאת, המרה מהירה לחום משמעותה טמפרטורות גבוהות. טמפרטורות שכאלו אינן רצויות, שכן החום עלול להשמיד את כלי החלל. לפיכך, נדרש מעבר איטי ככל האפשר דרך האטמוספירה.
שיטה פשוטה לכאורה להביא להאטת החפץ היא בלימה אטמוספירית, על ידי חיכוך אטמוספירי או גרר. אולם, חיכוך אטמוספירי שכזה עלול ליצור כמות עצומה של חום מהר מאוד, ובכך להשמיד את החפץ. אסטרואידים קטנים רבים נשרפים על ידי חיכוך שכזה ולעולם אינם מגיעים לפני כדור-הארץ.
שיטה נוספת היא מעבר מהיר ככל האפשר דרך האטמוספירה, אשר יקטין את "זמן החשיפה" של החללית לחיכוך. אולם, מהירות גבוהה מדי תביא לחיכוך גדול יותר, במיוחד בעת הגעת החפץ לשכבות עבות ודחוסות יותר של האטמוספירה, מה שיביא לטמפרטורה גבוהה בהרבה, שעשויה אף היא לגרום להשמדת החפץ.
המפתח לחדירה מבוקרת מוצלחת הוא לבלום ככל האפשר כאשר נמצאים עוד בשכבות הגבוהות של האטמוספירה ולהימנע מליפול למטה מהר מדי. בלימה אקטיבית מינימלית נדרשת כדי לחדור לאטמוספירה מלכתחילה. עד אז גרר אטמוספירי לא קיים. בתאוריה, את כל ההאטה ניתן לייצר על ידי הבערה של מנוע רקטי בכיוון הנגדי לנפילה. דבר זה ידרוש כמות עצומה של דלק. דלק זה צריך להילקח לחלל מלכתחילה ולכן יגדיל בצורה משמעותית את החללית אלא אם היא תתודלק במסלול.
לפיכך, הדרך האפשרית והיחידה שקיימת להאטה ממהירות מסלולית היא על ידי בלימה אטמוספירית.
הסתמכות על מגיני חום

בשנות השישים, עם תחילת משימות מרקורי, ג'מיני ואפולו, מדעני נאס"א היו מודעים לבעיית החדירה לאטמוספירה וחיפשו דרך להגן על תא הנחיתה של החללית מפני הישרפות בכניסה לאטמוספירה. ג'וליאן אלן פיתח לראשונה את תיאורית הגופים הקהים שהביאה להצלחה של תכנוני מגיני החום של חלליות אלו ואיפשרו לאסטרונאוטים לשרוד את החדירה האלימה לאטמוספירת כדור-הארץ. הם מצאו את הפתרון בדמות אריחים קרמיים העמידים בטמפ' גבוהה דיה אך ניתנים לשימוש פעם אחת בלבד. לאחר סוף תוכנית אפולו, העלו מדעני נאס"א את רעיון מעבורת החלל. רכב זה מיועד לשימוש חוזר, לכן גם מגיני החום שלו ניתנים לשימוש חוזר. אריחי החום במעבורת החלל מורכבים מצורן ופחמן, עמידים בטמפ' גבוהות, מ-1300 עד 3000 מעלות צלזיוס (בחלקים שונים של המעבורת).
בלימה אווירית, שיטה זו מבוצעת על ידי הטיה של החללית החוזרת ביחס לציר התנועה שלה ליצירת גרר גבוה, כדי להמיר את האנרגיה הקינטית הגבוהה של החללית לאנרגיה תרמית (חום) על ידי חיכוך אטמוספירי. גוף שנע בזווית קהה ביחס לציר התנועה שלה יוצר גל הלם בחזית החללית שבעצם מגן על החללית מהחום הרב. כתוצאה מכך, גופים שנעים בזווית קהה יכולים להישאר קרים יותר מאשר כלים בעלי גרר קטן יותר. המרת החום הבלתי-נמנעת הזו של אנרגיה קינטית לחום יוצרת טמפרטורות גבוהות מאוד, ולכן מגן החום צריך להיות עמיד בטמפרטורות גבוהות ולהיות אמין מאוד.
ההתבססות על מגן החום (וההכוון בעל צורת הגרר הגבוה) הופכת את זמן החדירה לקריטי ביותר. שגיאות כלשהן בזמן הטיסה הזו קשות מאוד לתיקון ויהיו להן השפעות חמורות על הצלחת המשימה. מוות או כישלון של משימה כבר קרו במהלך חדירה לאטמוספירה (ראו אסון הקולומביה). למרות כל זאת, השימוש של מגיני חום חזקים הוכיח את עצמו עד כה כגישה הפרקטית ביותר וכל החלליות החוזרות צוידו במגינים כאלו.
חזרה מכונפת

לאחרונה יצא המתכנן האווירונאוטי ברט רוטן עם תכנון של כלי חללי בעל יכולת לשנות את התצורה שלו לתצורה בעלת גרר גבוה כדי להאט את עצמו בחדירה לאטמוספירה ולחזור חזרה לתצורת מטוס כאשר הכלי מגיע למהירויות נמוכות מספיק. אם כי, רוב המהנדסים, כולל הוא עצמו, לא חושבים ששיטה זו תאפשר חדירה לאטמוספירה במהירות הגבוהה בה חודרת חללית ממסלול. רוטאן השתמש בשיטה זו כדי להאט את מהירותה של SpaceShipOne, החללית הנסיונית שלו ששוגרה לגובה 100 ק"מ וחזרה לנקודת המוצא שלה.
מידע נוסף

המהירות הגבוהה ביותר בחדירה לאטמוספירה נוצרה על ידי הגשושית גלילאו בצדק שהגיעה למהירות של 170,700 ק"מ בשעה ולטמפרטורה של 14,000 °C.
כישלונות בחדירה לאטמוספירה קרו במשימות הבאות:
ווסטוק 1 - תא השירות לא התנתק כראוי למשך 10 דקות אבל הטייס ניצל.
סויוז 5 - תא השירות לא התנתק כראוי אבל הטייס ניצל.
סויוז 11 - הצוות נהרג בשל איבוד האוויר בתא.
אסון מעבורת החלל קולומביה - כישלון בחלק קטן במגן החום הצידי בכנף שמאל בשל חור בגודל כדורסל.
ראו גם

כלי חדירה לאטמוספירה
בלימה אטמוספירית
נחיתת כלי תעופה חללי
איור תא הפיקוד של אפולו בעת חדירתו לאטמוספירה בזווית תקיפה גבוהה
ארבע התמונות הללו מתארות קונספטים מוקדמים של כלי חדירה לאטמוספירה (נאס"א)
זיטו לובומבו

זיטו אנדרה סבסטיאו לובמבו (בפורטוגזית: Zito André Sebastião Luvumbo; נולד ב-9 במרץ 2002 בלואנדה שבאנגולה) הוא כדורגלן אנגולי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת קומו מהסרייה ב', בהשאלה מקליארי, ובנבחרת אנגולה.
קריירת מועדונים

לובומבו נולד בלואנדה שבאנגולה, והחל את הקריירה שלו בפרימיירו דה אגוסטו המקומית. בחודש פברואר 2019 נבחן במנצ'סטר יונייטד מהפרמייר ליג.
ב-23 בספטמבר 2020 חתם לובומבו על חוזה לחמש עונות בקליארי מהסרייה א', ולקראת עונת 2021/2022 הושאל הושאל לקומו מהסרייה ב'.
קריירה בינלאומית

ב-6 בספטמבר 2019 ערך לובומבו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגולה, בניצחון 1-0 על נבחרת גמביה במסגרת הסיבוב הראשון של מוקדמות מונדיאל 2022 באפריקה.
נכלל בסגל נבחרת אנגולה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023 בשנת 2024.
הערות שוליים

↑  Angola call-up under-17 star Zito Luvumba באתר BBC, ‏ 30 באוגוסט 2019 (באנגלית)
↑  Luvumbo è del Cagliari באתר הרשמי של קליארי, 23 בספטמבר 2020 (באיטלקית)
↑  זמן לאפריקה: את מי יחמיצו מילסון ושואו?, באתר ערוץ הספורט, 17 בדצמבר 2023
| נבחרת אנגולה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 דומיניק •  2 פורטונה •  3 בואטו •  4 קליאנו •  5 בלנגה •  6 גספר •  7 ז'ילברטו •  8 מוקנדי •  9 זיני •  10 דאלה •   11 מילסון •  12 קאדו • 13 טו •  14 אוגוסטו • 15 לובומבו • 16 פרדי • 17 פאז • 18 בלה • 19 מאבולולו • 20 אסטרלה • 21 אדי • 22 נבלו • 23 שואו • 24 ז'לסון • 25 אינסיו • 26 דפו • 27 באנזה • מאמן: גונסלבש |  1 דומיניק •  2 פורטונה •  3 בואטו •  4 קליאנו •  5 בלנגה •  6 גספר •  7 ז'ילברטו •  8 מוקנדי •  9 זיני •  10 דאלה •   11 מילסון •  12 קאדו • 13 טו •  14 אוגוסטו • 15 לובומבו • 16 פרדי • 17 פאז • 18 בלה • 19 מאבולולו • 20 אסטרלה • 21 אדי • 22 נבלו • 23 שואו • 24 ז'לסון • 25 אינסיו • 26 דפו • 27 באנזה • מאמן: גונסלבש | אנגולה |
וו צ'י קונג

וו צ'י קונג (בוייטנאמית: Võ Chí Công;‏ 7 באוגוסט 1912 – 8 בספטמבר 2011) היה פוליטיקאי קומוניסט וייטנאמי שכיהן כנשיא וייטנאם בשנים 1987–1992. וו כיהן גם כסגן מנהיג הוייטקונג משנת 1962 ועד נפילת דרום וייטנאם ואיחוד וייטנאם בשנת 1976. כיהן כשר החקלאות בשנים 1977–1979.
ביוגרפיה

וו נולד בשנת 1912 בהודו-סין, בשטח המשויך כיום לאינדונזיה להורים שהפכן מאוחר יותר לקומוניסטים. וו אימץ עמדות פטריוטיות בגיל צעיר וכבר בשנת 1930 החל בפעילות פוליטית ואנטי קולוניאליסטית. שנת 1935 הצטרף למפלגה הקומוניסטית ולצידו של הו צ'י מין. וו לחם במחתרת כנגד צרפת של וישי בזמן מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה והקמתה של צפון וייטנאם וו צבר כוח פוליטי והיה ממקימי הוייטקונג בתחילת שנות ה-60. לאחר פירוק הווייטקונג ואיחוד וייטנאם כמדינה קומוניסטית בשנת 1976, וו קיבל מושב בפוליטביורו. בשנים שלאחר מכן כיהן וו במספר תפקידים ממשלתיים, בהם שר הדייג (1976–1977), שר החקלאות (1977–1978) וסגן ראש הממשלה (1976–1982). בשנת 1987 נבחר להחליף את הנשיא תרונג צ'ין כנשיא המדינה וכיהן בתפקיד זה יותר מחמש שנים.
וו נפטר בגיל 99 בספטמבר 2011. המפלגה הקומוניסטית בווייטנאם העניקה לו הלוויה ממלכתית בטלוויזיה כהוקרה על הקריירה הפוליטית הארוכה שלו.
זכויות מטפחים

זכויות מטפחים הן סוג של קניין רוחני המקנות מונופול לניצול תת-מין של צמחים למי שטיפח אותו. הזכות כוללת מונופול למספר שנים על החומר המשמש לריבוי או רביית הצמח (למשל זרעים) ועל החומר שנקצר (למשל פירות או פרחים). 
בעל הזכות יכול לבחור אם להפוך למשווק הבלעדי של הזן, או לתת רישיון לאחרים. על מנת שהזן יזכה את המטפח בזכות עליו להיות חדש; נבדל מהזנים הידועים; אחיד כך שמאפייני הצמח עקביים מצמח לצמח בתוך הזן; יציב כך שמאפייני הצמח ותכונותיו נשמרים לאחר ריבוי חוזר.
ישראל

בישראל קיימת המועצה לזכויות מטפחים המסדירה את תהליך רישום הזנים.
החוק הרלוונטי הוא חוק זכות מטפחים של זני צמחים, תשל"ג-1973, המבוסס על האמנה הבינלאומית בדבר הגנה על זני צמחים חדשים, 1961.
ראו גם

פטנט
וו צ'אנג אן

| --- | --- |
 לידה:  1500 חוואיאן, ג'יאנגסו, האימפריה הסינית 
 פטירה:  1582  (בגיל 82 בערך) Shanyang County, האימפריה הסינית 
 מדינה:  שושלת מינג 
 שפות היצירה:  סינית 
 יצירות בולטות:  המסע למערב 
 
גלופה של "המסע למערב", סינית, המאה ה-16.
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
ווּ צֶ'אנג אֵן (כתב סיני: 吳承恩, סביבות 1500–1582) היה סופר ומשורר סיני מתקופת שושלת מינג. הוא נולד בג'יאנגסו ולמד באוניברסיטת נאנג'ינג העתיקה במשך עשר שנים.
מתחילת המאה ה-20 מקובל לייחס לו את כתיבת הרומן הידוע "המסע למערב" (סינית: 西遊記 – שִׂי יוֹאוּ גִ'י), אחד מארבעת הרומנים הקלאסיים הסיניים, הספר הודפס במקור בעילום שם בשנות ה-90 של המאה ה-16, בתקופת שושלת מינג. למרות ששום הוכחה לזהותו של המחבר לא שרדה. הסיפור קרוי לעיתים קרובות גם סיפורו של קוף או קוף בעקבות השמות השונים שניתנו לאחד התרגומים הפופולריים של הסיפור, התרגום המקוצר לאנגלית של המתרגם האנגלי ממוצא יהודי ארתור ווילי.
ספריו שתורגמו לעברית

המסע למערב (קוף) הוצאת אסטרולוג, תרגום:ניצן וייסמן, 2004
התבודדות

התבודדות או לְבַדּוּת היא צורת התנהגות שבה מתרחק אדם, מתוך בחירה, מהאנשים הסובבים אותו ושוהה עם עצמו לבד. התבודדות דומה לבדידות אך נבדלת ממנה בהיבט הבחירה של המתבודד בה. כפועל יוצא, לא כל מי שבוחר בהתבודדות שחווה מרגיש בהכרח גם בודד. כרגש סובייקטיבי, עשוי אדם להרגיש בודד אף אם הוא מוקף באנשים אחרים, כך ש"בודד" הוא מי שמרגיש בודד באופן סובייקטיבי.
השפעות בריאותיות

תסמינים מבידוד חברתי מוחלט, עשויים לכלול חרדה, אשליות חושיות או עיוותים של זמן ותפיסה. אולם זה המצב כאשר אין גירוי של מערכות החישה כלל ולא רק חוסר מגע עם אנשים. לפיכך, ניתן להימנע מכך על ידי דברים אחרים אשר מעסיקים את הדעת. בדידות יכולה לעורר תגובות פיזיולוגיות שמגבירות סיכונים בריאותיים.
התבודדות ארוכת טווח נתפסת לעיתים קרובות כלא רצויה, אשר גורמת לבדידות או הסתגרות ונסיגה חברתית הנובעת מחוסר יכולת ליצור מערכות יחסים. יתר על כן, התבודדות שכזו עלולה להוביל לדיכאון קליני, למרות שחלק מהאנשים אינם מגיבים אליה באופן שלילי. נזירים לדוגמה, רואים התבודדות ארוכת טווח כאמצעי להארה רוחנית.
אנשים רדומים נותרו בהתבודדות במשך שנים ללא כל דיווח על תסמינים פסיכולוגיים לאחר מכן.
כמו כן, חלק מההפרעות הנפשיות (כגון סכיזופרניה והפרעת אישיות סכיזואידית) קשורים קשר חזק לנטייה לרצות להתבודד לעיתים תכופות ולחפש התבודדות ארוכת טווח.
בדידות כפויה (בידוד) הייתה שיטת ענישה לאורך ההיסטוריה. לרוב זה נחשב לסוג של עינויים.