stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מהדורה מדעית
לקריאה נוספת

D . C . Greetham, Textual Scholarship: an Introduction, New York and London, 1994 ISBN 978-0815317913
D . C . Greetham, Scholarly Editing: A Guide to Research, New York, 1996 ISBN 978-0873525619
E . Vinaver, Principles of Textual emendation, C . Kleinhenz (ed.), Medieval Manuscripts and Textual Criticism, North Carolina Studies in the ROMANCE Languages and Literatures 173, Symposia 4, Chapel Hill 1976
M . L . West, Textual Criticism and Editorial Technique, Stuttgart, 1973 ISBN 978-3598774010
G . T . Tanselle, Classical, Biblical, and Medieval Textual Criticism and Modern Editing, Studies in Bibliography 36 (1983), pp . 21-68
יעקב נחום אפשטיין, "ספרי דברים מהדורת פינקלשטיין", תרביץ ח' תרצ"ז עמ' 375-392
ירחמיאל ברודי, "גיבוש נוסח טקסט בספרים להם עדי נוסח רבים", יואל קטן ואחרים (עורכים), ספר בית הוועד לעריכת כתבי רבותינו: קובץ מאמרים בסוגיות הספר התורני, עריכה, ההדרה, כתיבה והגהה, ירושלים תשס"ג עמ' 75-84
חיים מיליקובסקי, "החיפוש אחר 'הטקסט המקורי': עיונים בענייני נוסח וההדרה בסדר עולם ובויקרא רבה", מחקרים בתלמוד ובמדרש: ספר זיכרון לתרצה ליפשיץ, ירושלים תשס"ה, עמ' 349-384
הערות שוליים

↑  למשל דן מירון, מהדורה מדעית של שירי ביאליק, הוצאת דביר, 1990
↑  ענת רייזל, מבוא למדרשים, עמ' 45-46 הע' 28
↑  להרחבה: Considering the Scholarly Edition in the Digital Age: A White Paper of the Modern Language Association’s Committee on Scholarly Editions
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb13318636w (data)  GND: 4165777-9  NKC: fd249727
על אודות מבנה הגוף האנושי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אנדריאס וסאליוס
 שפת המקור:  לטינית 
 נושא:  אנטומיה אנושית
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1543
 
על אודות מבנה הגוף האנושי (בלטינית: De Humani Corporis Fabrica Libri Septem - שבעה ספרים על מבנה גוף האדם) הוא אוסף ספרים על האנטומיה האנושית שנכתב על ידי אנדריאס וסאליוס ופורסם ב-1543. הספרים היוו פריצת דרך בהיסטוריה של האנטומיה, ביחס לעבודתו של הרופא היווני קלאודיוס גלנוס, שהייתה דומיננטית במשך 1300 שנים.
אוסף הספרים מבוסס על הרצאותיו של וסאליוס אוניברסיטת פדובה, שבמהלכן סטה מהפרקטיקה המקובלת על ידי ניתוח גופות כדי להמחיש לתלמידים את הנושאים באנטומיה. לפני תקופתו ניתוחים בוצעו על ידי גלבים-מנתחים בהנחיית דוקטור לרפואה, שלא היה צפוי לבצע עבודת כפיים. המגנום אופוס של וסאליוס מציג בחינה מדוקדקת של האיברים והמבנה השלם של גוף האדם. הדבר התאפשר בזכות ההתקדמות הרבה שנעשתה בתקופת הרנסאנס, כולל התפתחויות אמנותיות בייצוג חזותי מילולי ופיתוח טכני של הדפסה עם חריטות עץ מעודנות. בזכות ההתפתחויות הללו ומעורבותו הקרובה והזהירה, הצליח וסאליוס לייצר איורים עדיפים על כל איורים שהופקו בעבר.
סדרת הספרים ידועה כיום באיורים המפורטים מאוד של ניתוחים אנושיים. בתקופתו זה היה אולי ספר האנטומיה הטוב ביותר שקיים.
בספר 663 עמודים ו-300 תמונות שהוכנו בחריטת עץ על ידי ון קלקר ואמנים אחרים. ספר זה, שחולל מהפכה באנטומיה, ראה אור חודש בלבד לאחר פרסום ספרו של קופרניקוס שחולל מהפכה באסטרונומיה. זמן קצר לאחר מכן הוציא וסאליוס ספר קיצור לסטודנטים שכונה Epitome (סיכום).
ב-1555 יצאה המהדורה השנייה של ה-Fabrica, בשינויים קלים. פרסום הספר גרם להתקפות קשות על וסאליוס בידי חסידי תורת גלנוס, אך תוך מספר שנים הפך ספר זה למקובל בבתי הספר לרפואה. וסאליוס נפגע עמוקות מההתקפות עליו ופעם אחת שרף בחמת זעם כמעט את כל כתביו.
סדרת הספרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סדרת הספרים > ספר 1: העצמות והסחוסים

הספר הראשון מהווה כרבע מהאוסף כולו. הוא מציג את תצפיותיו של וסליוס על עצמות אדם ועל סחוסים, שאסף מבתי קברות. הוא מתאר את המראה הפיזי של עצמות האדם ואת ההבחנה בין העצמות והסחוסים לפי תפקוד. בכל פרק וסאליוס מתאר את העצמות בפירוט רב, ומסביר את התכונות הפיזיות שלהן בדרכים שונות.
בפרקים הפותחים, וסאליוס "נותן היבטים כלליים של עצמות ושלד, עוסק בהבדלים במרקם, חוזק וגמישות בין עצם וסחוס; מסביר את ההבדלים המורכבים בין סוגי מפרקים וסוקר כמה אלמנטים בסיסיים של טכניקות תיאור ומינוח. ." נושא מרכזי בספר זה הוא האם גלנוס תיאר את עצמות השלד האנושי במדויק. כאשר וסליוס הרצה על השלד האנושי, הוא גם הציג עצמות של בעלי חיים אחרים כדי לתת אמינות לתצפיותיו של גלנוס.
סדרת הספרים > ספר 2: הרצועות והשרירים

כאן מתאר וסאליוס את מבנה השרירים הרצועות, את החומרים המשמשים ליצירת תנועה על ידי הגוף, ואת החומר המשמש לאחיזה של המפרקים. באמצעות תצפיות על קצבים שחותכים בשר, וסאליוס הצליח לשלב את כישורי הקצבים שלמד בנתיחה של גוף האדם. הוא תיאר את הסדר שבו יש לנתח גוף אנושי כדי לצפות ביעילות בכל שריר בגוף.
האיורים בספר מציגים מבט מעמיק של גוף האדם שניתן לעקוב אחריו תוך כדי ניתוח גוף אנושי. וסאליוס מזכיר גם את המכשירים הדרושים לביצוע דיסקציה. בספר זה מתחיל וסאליוס לתאר כיצד התיאורים האנטומיים של גאלנוס אינם תואמים את התצפיות שלו. על מנת להראות כבוד לגאלנוס, הוא מציע שהשימוש של גאלנוס במבנה האנטומי הוא למעשה נכון, אבל לא עבור בני אדם. הוא אפילו המשיך לתאר כמה מהמבנים באופן שגאלנוס תאר.
ראו גם

האנטומיה של גריי (ספר)
נאסר כנעאני

נאסר כנעאני (בפרסית: ناصر کنعانی, תעתיק מדויק: נאצר כנעאני) הוא דיפלומט איראני המכהן כדובר משרד החוץ של איראן מאז 27 ביוני 2022. הוא שימש כראש המשרד להגנת האינטרסים של איראן בקהיר מיולי 2018 עד יולי 2022. נאסר כנעאני כיהן בעבר בתפקיד ראש הסגל של משרד החוץ לעניין עיראק, סגן מנהל המחלקה הערבית למזרח התיכון וצפון אפריקה ושגריר איראן בירדן. מלבד שליטתו בשפה הפרסית, הוא שולט באנגלית ובערבית.
הערות שוליים

↑  "Kanaani appointed new Iranian FM spokesman". 2022-06-27.
↑  "Nasser Kanaani was appointed Iranian Foreign Ministry spokesman". 2022-06-27.
↑  ""Nasser Kanaani" became the spokesman of the Ministry of Foreign Affairs(Persian)". 2021-05-08.
↑  "Nasser Kanaani, the 13th spokesman of the Ministry of Foreign Affairs; Khatibzadeh became Amir Abdollahian's advisor(Persian)". 2022-06-27.
↑  "Nasser Kanaani was elected as the spokesman of the Iranian Foreign Ministry(Persian)". 2022-06-27.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נאסר כנעאני".
ערך זה הוא קצרמרבנושא איראנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סבונייה

מגוון סבוניות מודרניות
כיור עם סבונייה מובנית, הכוללת חריץ לניקוז המים אל הכיור
סבונייה היא כלי לאחסון והחזקת סבון מוצק בין השימושים, כך שיישמר יבש ומתאים לרחצה או רחצת ידיים, ולא ילכלך את סביבתו. הסבונייה מוצבת ליד כיור או בתוך מקלחת או אמבטיה. יש סבוניות המובנות בכלים הסניטריים, למשל בכיור או באריחי החרסינה או הקרמיקה של חדר הרחצה, בקיר המקלחת או האמבטיה.
סבוניות מיוצרות מחומרים עמידים בפני מים כגון פלסטיק, מתכת או קרמיקה. חלקן מיועדות להצבה על משטח ואחרות לתלייה על הקיר. עיצוב הסבונייה מונע את החלקת הסבון בתוכה או ממנה, למשל על ידי פסים או זיזים מובלטים בתחתיתה, או שוליים מורמים. יש סבוניות המונעות הצטברות מי סבון בתוכן, אם על ידי חרירים בתחתיתן, או על ידי עיצוב רשת, המאפשרים למים להתנקז החוצה.
עבור סבון נוזלי קיימים מכלים עם משאבה, המחליפים את הסבונייה.
סבונית אמייל תלויה, עם סבון, גרמניה 1948
סבוניות מובנות באריחי האמבטיה
סבוניות רשת תלויות בפינת מקלחת
מערכת כלי רחצה מקרמיקה: כד, קערה וסבונייה, תוצרת וילרוי & בוש, גרמניה, תחילת המאה ה-20
ראו גם

מתקן לסבון נוזלי
התמוטטות (ספר)

| --- | --- |

כריכת הספר
 מידע כללי
 מאת:  ג'ארד דיימונד
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מסה, עיון 
 נושא:  היסטוריה 
 הוצאה
 הוצאה:  Viking Press
 תאריך הוצאה:  2005
 מספר עמודים:  592
 סדרה
 ספר קודם:  רובים, חיידקים ופלדה 
 הספר הבא:  העולם עד אתמול 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002714580
 
התמוטטות (באנגלית: Collapse: How Societies Choose to Fail or Succeed) הוא ספרו של ג'ארד דיימונד אשר יצא לראשונה בשנת 2005. דיימונד הוא פרופסור לגאוגרפיה ופיזיולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. ספרו של דיימונד מנסה ללמוד כיצד התמוטטו אחדות מהציוויליזציות הגדולות בהיסטוריה ומה ניתן ללמוד מכך.
הספר תורגם לעברית על ידי עמנואל לוטם ויצא לאור בהוצאת מטר בשנת 2008.
סקירה כללית

דיימונד בוחן את התמוטטות הציוויליזציות במסגרת חמישה גורמים משפיעים, שחלקם או כולם חברו לתוצאה הסופית. גורמים אלה הם:
נזק שהאדם גורם לסביבתו
שינויי אקלים
יחסי איבה עם שכנים עוינים
נתק או הפסקה ביחסי ידידות ומסחר עם שכנים
דרך התגובה של החברות הנדונות על התהליכים הבעיתיים.
המחבר מונה שמונה מרכיבים בהשפעת האדם על סביבתו שגרמו להתמוטטות הציוויליזציות הגדולות בהיסטוריה:
בירוא יערות והרס הסביבה הטבעית.
בעיות קרקע (סחיפת קרקע והמלחת מי תהום).
בעיות בניהול משאבי המים.
ציד במידה רבה מדי
דיג במידה רבה מדי
השפעות של מין פולש על אזור שבו לא התקיים קודם בצורה טבעית.
גידול אוכלוסין
ההשפעה של הריבוי בהתאם למספר האנשים על האוכלוסייה.
בהמשך, הוא מציין שארבעה גורמים יתרמו להיחלשות ולהתמוטטות של הציוויליזציות הנוכחיות ושל הציוויליזציות העתידיות:
שינויי אקלים שנגרמו על ידי בני-אנוש.
גידול רעלים בסביבה.
מחסור במשאבי אנרגיה.
ניצול אנושי מלא של יכולת הפוטוסינתזה של כדור הארץ.
דיימונד מראה כי בכל המקרים חברות משגשגות ומוצלחות קרסו עקב ניצול יתר של משאבי הטבע שלהם ועקב התפוצצות אוכלוסין. הגורם היחיד שאיננו מיוחס להתפוצצות אוכלוסין הוא ההשפעה המזיקה של אורגניזמים שמוגדרים כמינים פולשים המופצים על ידי האדם, באזורים שבו לא התקיימו קודם לכן בצורה טבעית, בין אם בכוונה ובין אם בשוגג. הספר מראה כי הסכנות האורבות לקיום החברה המודרנית דומות במהותן לסכנות שגרמו לקריסת חברות בעבר.
מבנה הספר

הספר מתחלק לארבעה חלקים:
החלק הראשון מתאר את הסביבה במדינת מונטנה של ימינו ומתמקד בחייהם של מספר אנשים על מנת להסביר כיצד החברה כיום משפיעה על הסביבה.
החלק השני מתאר ציוויליזציות עבר שהתמוטטו. כדי לתאר את אופן ההתמוטטות של הציוויליזציות, דיימונד משתמש בחמישה גורמים חברתיים שכוללים: נזק סביבתי, שינוי אקלים, קבוצות אתניות עוינות ודעיכה במסחר כתוצאה מן הבעיות הסביבתיות. הציוויליזציות שדיימונד מתאר בחלק זה הן:
אי הפסחא (ציוויליזציה שהתמוטטה לגמרי בשל נזק סביבתי).
האי פיטקרן בפולינזיה (נזק סביבתי ודעיכת המסחר).
בני אנסאזי מדרום-מערב ארצות הברית של ימינו (נזק סביבתי ושינוי אקלים).
בני המאיה מאזור אמריקה המרכזית (נזק סביבתי, שינוי אקלים, ושכנים אויבים).
הנורדים ששכנו בגרינלנד (נזק סביבתי, אובדן קשרי מסחר, שינוי אקלים, שכנים אויבים ואי הנכונות להשתנות לנוכח התמוטטות חברתית).
לבסוף, דיימונד דן בשלושה סיפורי הצלחה מן העבר:
האי הקטנטן טיקופיה השוכן באוקיינוס השקט.
ההצלחה החקלאית של אזור מרכז גינאה החדשה.
ניהול היערות בתקופת אדו ביפן.
החלק השלישי מתמקד בחברה המודרנית:
רצח העם ברואנדה בשנות התשעים, שנגרם באופן חלקי בשל התפוצצות אוכלוסין.
הכישלון של האיטי לעומת ההצלחה היחסית של הרפובליקה הדומיניקנית, ששתיהן חולקות את האי היספניולה.
הבעיות המצפות למדינה המתפתחת סין.
הבעיות המצפות למדינה המודרנית אוסטרליה.
החלק הרביעי מסכם את המחקר ודן בנושאים כגון עסקים וגלובליזציה, ולקחים מעשיים שניתן ללמוד.
ראו גם

רובים חיידקים ופלדה- ספרו הקודם של דיימונד
דיימונד מציין שאי הפסחא מספק את הדוגמה ההיסטורית הטובה ביותר להתמוטטות ציוויליזציה בשל בידוד
מולומדיקינה כירוניס

המולומדיקינה כירוניס (Mulomedicina Chironis; מילולית: "רפואה לפרדות של כירון") היא מסה רפואית שנכתבה בלטינית במאה ה-4, בנושא תרופה לטיפול בסוסים.
שמו של המחבר מצוין כאדם בשם כירון קנטאורוס, שלבטח לא היה שמו האמיתי של הסופר, אלא ככל הנראה שם בדוי שנון.
החיבור הוא אוסף המשקף כתבים מתקופות שונות.
הוא מפרט מספר מקורות: קולומלה, גרגיליוס מרטיאליס (אנ') (המחצית ה-1 של המאה ה-3 לספירה), קאטו הזקן, אפסירטוס, וגם כמה כתבים אנונימיים ואבודים. הספר אינו תרגום לטקסטים הווטרינריים היווניים, מה שמכונה היפיאטריקה (אנ'), אף כי אין להכחיש שהטקסטים מועילים להבנת ה"מולומדיקינה".
"מולומדיקינה כירוניס" הוא המקור העיקרי עבור החיבור Mulomedicina של וגטיוס. אותו וגטיוס אומר במקום מסוים בחיבורו (ספר 1, פרולוג 3–4): "על אף הטיפול שלהם, כירון ואפסירטוס לא נשמעים טוב בשל הבעתם הגרועה ושיבוש הסגנון שלהם".
נותרו שני כתבי יד המכילים את ה-Mulomedicina Chironis. כתב היד הראשון, CLM 243 מהמאה ה-15, נמצא בשנת 1885 בספריית מדינת בוואריה במינכן על ידי וילהלם מאייר (אנ'). כתב היד השני, D III 34, המתוארך לשנת 1495, התגלה בשנת 1988 בספריית אוניברסיטת בזל (אנ') על ידי ורנר זאקמן.
בחיבור ישנה עדות לחשיבות המתמשכת המקושרת ליתרונות הרפואיים של "הביטומן של (ארץ) יהודה", כמו גם של צמח "האפרסמון של יהודה".
הערות שוליים

1 2  מנחם שטרן - M. Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol. II: CXLV. Mulomedicina Chironis, p. 647
↑  Mulomedicina Chironis, 193, 796
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 114936943 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גדר חשמלית

גדר חשמלית משולבת בגדר רגילה
גדר חשמלית עליה מוצב שלט אזהרה "זהירות חשמל" התוחמת כלוב חיות
גדר חשמלית היא גדר אשר גורמת להתחשמלות הנוגע בה על מנת למנוע מבני אדם או מבעלי חיים לחצות אותה. עוצמת הזרם החשמלי אשר עובר בגדר נעה בין כזו הגורמת חוסר נוחות עד גדרות אשר גורמות למוות במגע עמן. מרב הגדרות החשמליות בימינו משמשות לחקלאות ולשליטה בבעלי חיים, אם כי יש גדרות חשמליות אשר ייעודן מניעת כניסה לאזורים ביטחוניים מסווגים, לבסיסי צבא, וכן למניעת יציאה ממקומות כמו מתקני מעצר ובתי סוהר.
עיצוב ופונקציונליות

גדרות חשמליות מעוצבות כך שיסגרו מעגל חשמלי בשעה שבעלי חיים או בני אדם נוגעים בהן ובקרקע. מחולל יוצר חשמל ומשחרר פולסים של חשמל במתח גבוה בקצב של פולס בשנייה לאורך הגדר. פולס זה זורם ישירות לקרקע דרך מוט מוליך חשמל אשר מחובר לאדמה, בשעה שהזרם מופר על ידי יצור אשר נוגע הן בגדר והן בקרקע בו זמנית הוא סוגר מעגל, וזרם עובר ישירות דרך בעל החיים. סגירת מעגל זו היא אשר יוצרת את האפקט של הגדר החשמלית. עצמת האפקט תלויה בעוצמת הפולס, במתח, במידת הנגיעה וכו'.
מידת האפקט יכולה לנוע בספקטרום של כמעט וכלל לא חשים בזרם, דרך חוסר נוחות, כאב ובמקרה קיצון מוות.
למה לזברות אין אולקוס

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רוברט ספולסקי 
 שפת המקור:  אנגלית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1994 
 
למה לזברות אין אולקוס (באנגלית: Why Zebras Don't Get Ulcers) הוא ספר משנת 1994 (מהדורה שנייה – 1998, מהדורה שלישית – 2004) מאת הביולוג איש אוניברסיטת סטנפורד רוברט ספולסקי. הספר מתואר כ"מדריך ללחץ, מחלות הקשורות ללחץ והתמודדות" על הכריכה של המהדורה השלישית שלו.
רקע ותקציר

הכותרת נובעת מהנחת היסוד של ספולסקי שעבור בעלי חיים כמו זברות, הלחץ הוא בדרך כלל אפיזודי (למשל, בריחה מאריה), בעוד שלבני אדם, הלחץ הוא לרוב כרוני (למשל, דאגה לאבד את העבודה). לכן, חיות בר רבות רגישות פחות מבני אדם להפרעות כרוניות הקשורות לסטרס כגון כיבים, יתר לחץ דם, ירידה בנוירוגנזה וניוון נוירוני מוגבר בהיפוקמפוס. עם זאת, מתח כרוני מתרחש בחלק מהפרימטים החברתיים – ספולסקי חוקר בבונים – בעיקר בקרב אנשים בתחתית היררכיית הדומיננטיות החברתית.
ספולסקי מתמקד בהשפעות הגלוקוקורטיקואידים על גוף האדם, בטענה שהורמונים כאלה עשויים להיות שימושיים לבעלי חיים בטבע הבורחים מהטורפים שלהם, כמו בתגובת הילחם או ברח, אך ההשפעות השליליות על בני אדם גוברות כאשר ההורמונים האלה מופרשים בכמויות גבוהות או יותר, למשך פרקי זמן ארוכים. ספולסקי מספר על ההיסטוריה של האנדוקרינולוגיה, כיצד התחום השתנה בעת גילוי הורמונים שונים. רוב הספר מתמקד במנגנון הביולוגי של הגוף. הפרק האחרון מתמקד בעזרה עצמית.
למה לזברות אין אולקוס טוען כי תופעות חברתיות כמו התעללות בילדים והלחץ הכרוני של עוני משפיעות על מתח ביולוגי, מה שמוביל לסיכון מוגבר למחלות ולנכות.
ביקורות

הספר זכה לביקורות חיוביות בעיקר. Kirkus כינה את הספר "הסבר משעשע לאופן שבו מתח משפיע על הגוף ומה אנחנו יכולים לעשות כדי לנטרל את השפעותיו". בארי קוורן (Keverne) כתב בביקורת עבור New Scientist: "כולם יכולים להפיק תועלת מקריאת למה לזברות אין אולקוס, ולקבל תובנות לגבי פעולת הגוף והנפש והסברים לכך שחלקנו פגיעים יותר מאחרים למחלות הקשורות ללחץ."
הערות שוליים

↑  "Review: How fear eats the soul". New Scientist. נבדק ב-19 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Book Review-Why Zebras Don't Get Ulcers – The Physical Impact of Stress". Thor Projects. 12 בדצמבר 2016. נבדק ב-19 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Why Zebras Don't Get Ulcers". Kirkus reviews. נבדק ב-19 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Review: How fear eats the soul". New Scientist. נבדק ב-19 בדצמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
שי אגסי

| --- | --- |

 לידה:  19 באפריל 1968 (בן 56) רמת גן, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  כפר שמריהו, ישראל
 ידוע בשל:  מייסד בטר פלייס
 השכלה:  טכניון, תואר ראשון, 1990
 תפקיד:  מנהל כללי 
 בת זוג:  תמי חוטובלי
 
שי אגסי (נולד ב-19 באפריל 1968) הוא איש מחשבים ואיש עסקים ישראלי. מייסד חברת Better Place ומנכ"ל החברה עד חודש אוקטובר 2012. קודם לכן כיהן כחבר הנהלת חברת התוכנה SAP.
ביוגרפיה

אגסי נולד וגדל ברמת גן. בנעוריו התגורר בארגנטינה למשך מספר שנים שם שימש אביו ראובן אגסי נציג "תדיראן" בדרום אמריקה. סיים את לימודיו בבית הספר האמריקני שם וכשחזר ארצה החל ללמוד בטכניון עוד בטרם מלאו לו 16. במהלך לימודיו נפצע קשה בתאונת דרכים שבה פגע בו אוטובוס. בשל פציעתו וזיהום בדם שחרר אותו צה"ל משירות חובה. לאחר ההחלמה שב ללימודיו ובשנת 1990, בגיל 22, סיים את התואר הראשון במדעי המחשב. לאחר מכן התנדב לשירות בצה"ל ושובץ בחיל המודיעין.
ביוגרפיה > פעילותו העסקית

לאחר שירותו הצבאי הקים אגסי ביחד עם אביו את חברת "קוויקסופט", שעסקה בשיווק תוכנה למחשבי מקינטוש. ב-1994–1995 פיתחה החברה את תוכנת "מנהל", להנהלת חשבונות בסביבת מקינטוש. מאוחר יותר הכריזו על גרסה לסביבת "חלונות" בחברה בשם "טופמנג'".
לאחר כמה ניסיונות בפיתוח למידה ממוחשבת, הקים בסוף שנות ה-90 את חברת ההזנק Top Tier שפיתחה טכנולוגיה בשם Drag and Relate, שקישרה בין נתונים במערכות מידע ויצרה בסיס לפורטל ארגוני. חברת באאן ההולנדית השקיעה בחברה 14 מיליון דולר ומאוחר יותר רכשה 95% ממנה, תמורת 110 מיליון דולר. Top Tier נמכרה באפריל 2001 לחברת SAP הגרמנית תמורת 400 מיליון דולר, ושולבה בחטיבת הפורטלים של החברה. לאחר מכן רכשה SAP גם את תוכנת "מנהל", תמורת 7 וחצי מיליון דולר.
ב-2006 נכנס אגסי כממלא מקום בהנהלת SAP העולמית, היה לחבר הדירקטוריון הראשון שאינו גרמני והיה הטכנולוג הראשי של החברה. במשך שנה זו עמד בראש פרויקט הפיתוח של תוכנת ומתודולוגיית NetWeaver של SAP ושכרו היה חמישה מיליון דולר בשנה. בסוף שנת 2006 החל לגלות עניין בתחום הרכב החשמלי ובחן אפשרות להטמעת שיפורים טכנולוגיים מוכחים בסוללות של מחשבים ניידים בכלי רכב. בתחילת שנת 2007, לאחר שחוזהו של מנכ"ל החברה הוארך בשנתיים נוספות בעקבות חוסר הביטחון של דירקטוריון SAP בהעברת תפקיד המנכ"ל אל אגסי, התפטר מתפקידו ב-29 במרץ 2007, כאשר הועיד פניו לפיתוח טכנולוגיות תשתית לכלי רכב חשמליים. בנובמבר 2007 הודיע יחד עם עידן עופר מהחברה לישראל, על הקמת מיזם "Better Place" ("מקום טוב יותר"), להקמת מערך הטענה והחלפת סוללות להנעת מכוניות חשמליות. הוא מונה למנכ"ל החברה.
באוקטובר 2012 הופסקה כהונתו כמנכ"ל החברה, ולאחר מכן התפטר מדירקטוריון החברה.
בשנת 2023 משמש אגסי כיו"ר חברת מאקאלו אופטיקס מרחובות, המפתחת לידאר לרכב אוטונומי.
ב-2003 הופיע שי אגסי ברשימת 20 האנשים המשפיעים על הכלכלה הגלובלית ב-CNN.
בשנת 2009 הופיע ברשימת 100 האנשים המשפיעים ביותר של TIME. מגזין סיינטיפיק אמריקן בחר בו כאחד מעשרת המנהיגים הבולטים בעולם המדע לשנת 2009.
ביוגרפיה > חיים אישיים

אגסי מתגורר בכפר שמריהו, הוא גרוש ואב לחמישה. אחותו, דפנה, נשואה לראש השב"כ רונן בר.
הערות שוליים

↑  שי אגסי הודח במפתיע מתפקידו בבטר פלייס, באתר ynet, 2 באוקטובר 2012
↑  לאחר שהודח: שי אגסי החליט לעזוב את תפקידו כדירקטור, באתר גלובס, 9 באוקטובר 2012
↑  אושרי אלקסלסי, ‏עשור אחרי "בטר פלייס": שי אגסי חוזר עם סטארטאפ רכב חדש, באתר Geektime‏, 23 במאי 2023
↑  100 האנשים המשפיעים ביותר
↑  סאלי לרמן, סיינטיפיק אמריקן, נבחרי 2009: העשירייה של סיינטיפיק אמריקן, פורסם בעברית באתר הידען, 17.11.2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008980989305171  VIAF: 137160364938163680006   WorldCat (עם VIAF): 137160364938163680006
בדז'יך הרוזני

| --- | --- |

בדז'יך הרוזני, 1915
 לידה:  6 במאי 1879 ליסה נד לבם, צ'כיה 
 פטירה:  12 בדצמבר 1952 (בגיל 73) פראג, צ'כוסלובקיה 
 ענף מדעי:  בלשנות
 מקום מגורים:  צ'כיה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין  Faculty of Protestant theology of University of Vienna 
 מוסדות:  אוניברסיטת קארל בפראג  אוניברסיטת וינה 
 תלמידי דוקטורט:  Čestmír Loukotka 
 תרומות עיקריות
 פיענוח הכתב החתי ויסוד ענף החתיתולוגיה.
 חתימה:   
 
בֵּדְזִ'יך הְרוֹזְנִי (בצ'כית: Bedřich Hrozný; בגרמנית: Hrozny Friedrich;‏ 6 במאי 1879 – 12 בדצמבר 1952) היה מזרחן ובלשן צ'כי. נודע בעיקר בשל פיענוח הכתב החתי ויסוד ענף החתיתולוגיה.
הרוזני נולד בליסה נד לבם, בוהמיה, האימפריה האוסטרו-הונגרית. בעיר קולין הוא למד עברית וערבית. באוניברסיטת וינה למד אכדית, ארמית, שפות אתיופיות, שומרית וסנסקריט, כמו גם את כתב היתדות שהיה נהוג באסיה הקטנה, מסופוטמיה והאימפריה הפרסית. הרוזני למד מזרחנות באוניברסיטת ברלין.
בשנת 1904 השתתף בחפירות בארץ ישראל. הוא השתתף בחפירות בתל תענך והשתתף בפיענוח מכתבי תענך. בשנה העוקבת נתמנה לפרופסור באוניברסיטת וינה. בשנת 1906, משלחת ארכאולוגית גרמנית בראשות הוגו וינקלר בחתושש מצאה את ארכיון בואזקיי, ארכיון מלכי החתים. הכתב היה כתב יתדות אכדי, אולם השפה לא הייתה ידועה. לקראת אמצע מלחמת העולם הראשונה פרסם הרוזני תיאור של השפה ודקדוקה הצביע על כך שזוהי שפה הודו־אירופית. הרוזני הנהיג משלחת צ'כית לקילטפה, אתרה של העיר כנש העתיקה. בשנת 1925 חשפה המשלחת 600 לוחות חרס עליהם רשומות אשוריות המתארות את הסחר שניהלו ממושבותיהם באזור אנטוליה.
מאוחר יותר ניסה הרוזני לפענח את כתב ההירוגליפים החתי וכתבים אחרים שהיו בשימוש בהודו וכרתים, אך ללא הועיל. התקף לב בשנת 1944 שם קץ לעבודת המחקר של הרוזני. הרוזני המשיך לכהן כפרופסור באוניברסיטת קארל בפראג עד לשנת 1952.
הערות שוליים

↑  א"א גלוק, "תענך", האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ-ישראל, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, כרך 4 עמודים 1614, 1617
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275878705171  PLWABN: 9810660660905606  BIBSYS: 90553414  BNE: XX1313196  BnF: cb12976907s (data)  CANTIC: a10240421  CiNii: DA02940018  GND: 118775162  ICCU: MILV035785  ISNI: 0000 0001 1051 5575  LCCN: n83225277  NKC: jk01042884  NLA: 35861974  NLG: 142095  NTA: 069510156  RERO: 02-A000081569  SNAC: w6q56swh  SUDOC: 079549322  Trove: 1120774  VcBA: 495/304985  VIAF: 32130155   WorldCat (עם VIAF): 32130155
דבורים בארץ ישראל

כוורת דבורים ליד נחל לכיש, סמוך לאשדוד
בומבוס האדמה - מין דבורה הידוע בשל חשיבותו כמאביק מסחרי
פיסול כוורת דבורים בטבע - אמנות אקולוגית הקוראת לשימור הדבורים הנמצאות בסכנת הכחדה
כיום (2023), מזוהים כ-1,100 מינים של דבורים החיים בטבע בארץ ישראל. רק כשניים מהם משמשים לשימוש חקלאי ולייצור דבש - דבורת הדבש המערבית ובומבוס האדמה. ניתנת להלן רשימה חלקית עם כ-850 מינים נכון לשנת 2014.
יחסי גומלין עם האדם

| --- | --- |
 :  ראו גם – דבש בישראל, ארגון מגדלי דבורים בישראל, תעשיית ייצור הדבש בתל רחוב
בתקופה שקדמה לכיבוש הארץ, ישבו בארץ ישראל החִתים (1330 לפנה”ס), שהכירו היטב את עולם הדבוראות. באוסף החוקים החִתי מאותה התקופה ישנם סעיפים הדנים בעונש שיש להטיל על גנבי דבורים. על פי החוק החִתי, נחיל דבורים היה שווה בערכו לכבשה (הדבש היה שווה פחות).
חלק נכבד מאזכורי הדבש במקרא, דוגמת ההתייחסות ל"ארץ זבת חלב ודבש" או לאיסור על הקטרת דבש על המזבח (ויקרא, ב, יא) קשורים דווקא לתמר, אך התנ"ך מתייחס גם לדבורים, לנחילי דבורים ולדבש דבורים.
בתחילת המאה ה-19 רוב הדבש היה נרדה מנחילי דבורים טבעיים ("עַסַל בַּרִי"). רק פלחים בודדים גידלו דבורים בכוורות גליליות מחימר או בכדי חרס. פלחים אלה היו רודים דבש פעם בשנה והיו נעזרים לשם כך בבעל מקצוע הקרוי "אַבּוּ נַחַל" שהיה מצויד בכד עישון, כפפות ומסכה. אותו "אבו נחל" היה מוציא את חלת הדבש בסכין מהכוורת ומעבירה לפלחים. אלה סחטו את חלת הדבש בידיים או בין שני קרשים. הדבש שנרדה בצורה זו לא היה מזוקק והכיל גם פירורי שעווה וקרעי פגרי דבורים.
בשנת 1926 הוקם בישראל "ארגון מגדלי דבורים בישראל".
הכחדת הדבורים בישראל

כיום, דבורי הבר עדיין אינן מוגנות על פי חוק, למעט בתוך שמורות טבע וגנים לאומיים. הרס בתי הגידול מהווה את גורם האיום המרכזי על אוכלוסיות דבורי בר בישראל, בייחוד באזור הים תיכוני של ישראל.
כמו כן, איום נוסף על דבורי הבר בישראל הוא התחרות עם דבורי הדבש המצויות בשימוש מסחרי, ומוצבות בכוורות המונחות בצפיפות גבוהה, אפילו מספר קילומטרים מבתי גידול טבעיים, עקב המספר העצום של פועלות דבורי הדבש. ריסוס חקלאי וחומרי הדברה פוגעים גם הם בדבורי הבר.
דבורים בארץ ישראל > משפחת הקולטיים (Colletidae(אנ'))

(Colletes acutiformis)
(Colletes albomaculatus)
(Colletes alfkeni)
קולט ביטינסקי (Colletes bytinskii)
(Colletes cariniger)
(Colletes elegans)
(Colletes formosus)
(Colletes fuscicornis)
קולט יהודה (Colletes judaicus)
(Colletes lacunatus)
(Colletes maidli)
(Colletes nanus)
(Colletes perezi)
(Colletes pseudojejunus)
(Colletes pumilus)
(Colletes punctatus)
(Colletes rozeni)
(Colletes similis)
קולט קשקשי (Colletes squamulosus)
(Colletes tuberculatus)
(Hylaeus adspersus)
(Hylaeus albonotatus)
(Hylaeus alexandrinus)
(Hylaeus armeniacus)
(Hylaeus bifasciatus)
מסוונית קצרת-מחוש (Hylaeus brevicornis)
(Hylaeus clypearis)
(Hylaeus cornutus)
(Hylaeus crispulus)
(Hylaeus dinkleri)
(Hylaeus fossifer)
(Hylaeus gibbus)
(Hylaeus gujaraticus)
(Hylaeus hermonus)
(Hylaeus imparilis)
(Hylaeus kahri)
(Hylaeus kotschisus)
(Hylaeus laevithorax)
(Hylaeus lineolatus)
(Hylaeus longimaculus)
(Hylaeus maculatus)
(Hylaeus moricei)
מסוונית האגמון (Hylaeus nigrifacies)
(Hylaeus orientalicus)
(Hylaeus pictipes)
(Hylaeus pictus)
(Hylaeus punctatus)
(Hylaeus punctulatissimus)
(Hylaeus punctus)
(Hylaeus rubicola)
(Hylaeus rugicollis)
(Hylaeus scutellatus)
(Hylaeus sidensis)
(Hylaeus signatus)
(Hylaeus sinuatus)
(Hylaeus soror)
(Hylaeus syriacus)
(Hylaeus taeniolatus)
(Hylaeus trifidus)
(Hylaeus tyrolensis)
(Hylaeus variegatus)
מסוונית צהובת-רגל (Hylaeus xanthopoda)
דבורים בארץ ישראל > משפחת המליטיים (Melittidae(אנ'))

Dasypoda albipila
Dasypoda toroki
Melitta aegyptiaca
Melitta maura
Melitta schmiedeknechti
דבורים בארץ ישראל > Apidae

דבורת-הדבש הננסית (Apis florea)
דבורת-הדבש האיטלקית (Apis mellifera ligustica)