stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל במונדיאל 1970
בית ב' במונדיאל 1970 > שוודיה נגד ישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 ביוני 1970 |  שוודיה | 1–1 |  ישראל | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: אתיופיה סיום טארקגן |
| 7 ביוני 1970 | טום טורסון  53' | (סיקור) | מרדכי שפיגלר  56' | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: אתיופיה סיום טארקגן |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|               שוודיה  |               ישראל  |  |
בית ב' במונדיאל 1970 > איטליה נגד ישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 ביוני 1970 |  איטליה | 0–0 |  ישראל | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: ברזיל איירטון ויירה דה מוראאס |
| 11 ביוני 1970 |   | (סיקור) |   | אצטדיון לואיס דוסאל, טולוקה צופים: 9,624 שיפוט: ברזיל איירטון ויירה דה מוראאס |
| --- | --- |
               איטליה :               ישראל
סגל

מאמן: עמנואל שפר
| מס' | עמדה | שחקן | תאריך לידה (גיל) | הופעות | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוער | יצחק ויסוקר | 18 בספטמבר 1944 (גיל 25) | 17 | ישראל הפועל פתח תקווה |
| 2 | מגן | שרגא בר | 24 במרץ 1948 (גיל 22) | 13 | ישראל מכבי נתניה |
| 3 | מגן | מיקו בלו | 26 בדצמבר 1947 (גיל 22) | 25 | ישראל מכבי תל אביב |
| 4 | קשר | דוד פרימו | 5 במאי 1946 (גיל 24) | 18 | ישראל הפועל תל אביב |
| 5 | מגן | צבי רוזן | 23 ביוני 1947 (גיל 22) | 16 | ישראל מכבי תל אביב |
| 6 | מגן | שמואל רוזנטל | 22 באפריל 1947 (גיל 23) | 23 | ישראל הפועל פתח תקווה |
| 7 | קשר | יצחק שום | 1 בספטמבר 1948 (גיל 21) | 8 | ישראל הפועל כפר סבא |
| 8 | חלוץ | גיורא שפיגל | 27 ביולי 1947 (גיל 22) | 19 | ישראל מכבי תל אביב |
| 9 | חלוץ | שייע פייגנבוים | 5 בדצמבר 1947 (גיל 22) | 15 | ישראל הפועל תל אביב |
| 10 | חלוץ | מרדכי שפיגלר | 19 באוגוסט 1944 (גיל 25) | 36 | ישראל מכבי נתניה |
| 11 | קשר | ג'ורג' בורבה | 12 ביולי 1944 (גיל 25) | 10 | ישראל הפועל תל אביב |
| 12 | קשר | ישעיהו שווגר | 10 בפברואר 1946 (גיל 24) | 6 | ישראל מכבי חיפה |
| 13 | חלוץ | יחזקאל חזום | 1 בינואר 1947 (גיל 23) | 4 | ישראל הפועל תל אביב |
| 14 | קשר | דני רום | 29 בנובמבר 1940 (גיל 29) | 24 | ישראל מכבי חיפה |
| 15 | חלוץ | רחמים טלבי | 17 במאי 1943 (גיל 27) | 25 | ישראל מכבי תל אביב |
| 16 | מגן | יוחנן וולך | 14 במאי 1945 (גיל 25) | 4 | ישראל הפועל חיפה |
| 17 | חלוץ | אלי בן רימוז' | 1 בינואר 1947 (גיל 23) | 2 | ישראל הפועל ירושלים |
| 18 | קשר | משה רומנו | 6 במאי 1946 (גיל 24) | 6 | ישראל שמשון תל אביב |
| 19 | קשר | רוני שורוק | 24 בפברואר 1946 (גיל 24) | 8 | ישראל הכח עמידר רמת גן |
| 20 | מגן | דוד קרקו | 11 בפברואר 1945 (גיל 25) | 6 | ישראל מכבי תל אביב |
| 21 | שוער | יחיאל המאירי | 20 באוגוסט 1946 (1946-08-(גיל 23) | 1 | ישראל הפועל חיפה |
| 22 | שוער | יאיר נוסובסקי | 29 ביוני 1937 (גיל 32) | 3 | ישראל הפועל כפר סבא |
הערות שוליים

↑  "FIFA World Cup: Milestones, facts & figures. Statistical Kit 7" (PDF). FIFA. 26 במרץ 2013. אורכב מ-המקור (PDF) ב-21 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "North Korea out". The Times. London. 5 ביולי 1969. p. 7. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Glanville, Brian (2010). The Story of the World Cup. Faber and Faber. p. 167.
↑  אתר 'בית הסטטיסטיקה וההיסטוריה של הכדורגל'
| נבחרת ישראל – מונדיאל 1970 |
| --- | --- | --- |
|  1 ויסוקר •  2 בר •  3 בלו •  4 פרימו •  5 רוזן •  6 רוזנטל •  7 שום •  8 שפיגל •  9 פייגנבוים •  10 שפיגלר •   11 בורבה •  12 שווגר • 13 חזום •  14 רום • 15 טלבי • 16 וולך • 17 בן רימוז' • 18 רומנו • 19 שורוק • 20 קרקו • 21 המאירי • 22 נוסובסקי • מאמן: שפר |  1 ויסוקר •  2 בר •  3 בלו •  4 פרימו •  5 רוזן •  6 רוזנטל •  7 שום •  8 שפיגל •  9 פייגנבוים •  10 שפיגלר •   11 בורבה •  12 שווגר • 13 חזום •  14 רום • 15 טלבי • 16 וולך • 17 בן רימוז' • 18 רומנו • 19 שורוק • 20 קרקו • 21 המאירי • 22 נוסובסקי • מאמן: שפר | ישראל |
לה דז אלפ

| --- | --- |

 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  אוברן-רון-אלפ אוברן-רון-אלפ
 מחוז:  איזר
 תאריך ייסוד:  1954 
 גובה:  1,650 מטרים
  ‑ הנקודה הגבוהה:  3,600
 קואורדינטות:  45°0′41.49″N 6°7′31.42″E﻿ / ﻿45.0115250°N 6.1253944°E﻿ / 45.0115250; 6.1253944
 אזור זמן:  UTC +1
 https://www.les2alpes.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לה דז אלפ(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לה דז אלפ(למפת אוברן-רון-אלפ רגילה) ליון גרנובל בור-אן-ברס ואלנס סנט אטיין שאמברי קלרמון-פראן לה פוי-אן-ולה מולן אוריאק סאנטר עמק הלואר  אקיטן החדשה  אוקסיטניה פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור איטליה שווייץ בורגון-פראנש-קונטהלה דז אלפ(למפת אוברן-רון-אלפ מוגדלת) ליון גרנובל בור-אן-ברס ואלנס סנט אטיין שאמברי קלרמון-פראן לה פוי-אן-ולה מולן אוריאק סאנטר עמק הלואר  אקיטן החדשה  אוקסיטניה פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור איטליה שווייץ בורגון-פראנש-קונטהלה דז אלפ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לה דז אלפ (בצרפתית: Les Deux Alpes וגם Les 2 Alpes או Les 2 Alpes 3600) היא עיירת נופש וסקי השוכנת בגובה של 1,650 מטר מעל פני הים, במחוז איזר בחבל אוברן-רון-אלפ על יד אגווי דו פלה דה לה סל.
אתר הסקי של העיירה הוא אתר סקי הקיץ הגדול ביותר באירופה והשני שהוקם בצרפת לאחר אתר הסקי בשאמוני.
גולשים בקרחון מון-דה-לן באתר הסקי ביולי 2015
אתר הסקי

הקרחונים באתר הסקי מאפשרים סקי בכל עונות השנה, אך הרכבלים פועלים רק בין אמצע חודש יוני ועד סוף אוגוסט בעונת הקיץ ומתחילת דצמבר ועד סוף אפריל בעונת החורף ומספר ימים נוספים בחודש אוקטובר.
פוניקולר היוצא מתחנת הרכבל בדיאבלה, מוביל לפוניקולר נוסף הנוסע בתוך מנהרה מתחת לקרח ומגיע לגובה של 3,450 מטר שם ישנה נקודת תצפית ממנה ניתן לראות את ההרים סביב, ביניהם גם פסגות הנמצאות במרחק של למעלה ממאה קילומטרים מנקודת התצפית, וכן את ההר הגבוה ביותר באירופה, המון בלאן, ואת ההרים L'Alpe d'Huez וה-Platea de Vercors, המתנשאים מעל העיר גרנובל.
בתוך הקרחון ישנה מערה ובה פסלים של חיות ודמויות שונות מקרח.
תיירות קיץ

לה דז אלפ היא אתר פופולרי לתיירים ומטיילים ומושך גם רוכבי אופניים. בנוסף בעיירה שפע של אטרקציות לילדים בכל הגילאים.
בימי הקיץ פועלים בעיירה שני רכבלי כיסאות העולים לפסגות ההרים בשני הצדדים, מעלית גונדולה המחברת את העיירה עם הכפר ונוסק, וכן מערכת של כמה מעליות גונדולה העולות לאתר הסקי.
הערות שוליים

↑  Gabriella Le Breton, Les Deux Alpes ski guide: introduction and basics, telegraph.co.uk, ‏14 אוקטובר 2008 (באנגלית)
↑  Col du Jandri 3,150m, https://www.passzwang.net/, ‏אוגוסט 2013 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11994586m (data)  VIAF: 245814295   WorldCat (עם VIAF): 245814295 
ההר ממזרח לעיירה, ניתן להבחין בחלק ממסלולי האופניים מסלול האקסטרים וסמל העיירה מדשא במרכז ההר
הכניסה למערת הקרח שבאתר הסקי
לורן מקפדיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 במאי 1990 (בן 34) סקאי, הממלכה המאוחדת 
 עיסוק:  שחקן קולנוע וטלוויזיה
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון המלכותי של סקוטלנד 
 פרופיל ב-IMDb
 
לורן מקפדיין (באנגלית: Lorne MacFadyen; נולד ב-27 במאי 1990) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה סקוטי.
ביוגרפיה

מקפדיין נולד ב-27 במאי 1990 באי סקאי, האי הגדול והצפוני ביותר מבין האיים ההברידיים הפנימיים הצפוניים בסקוטלנד. לאחר שסיים את לימודיו בקונסבטוריון המלכותי בסקוטלנד בשנת 2015, עבר ללונדון ולגלאזגו לסירוגין כדי להתמקד בקריירת המשחק.
קריירה > תיאטרון

מקפדיין החל את הקריירה בתיאטרון. בין היתר שיחק במחזה "The Country Wife". ובמחזה "תרגיל בחמש אצבעות" של המחזאי פיטר שאפר. 
בשנת 2019 שיחק במחזה "פיטר גינט" עיבוד מודרני למחזה "פר גינט" מאת הנריק איבסן.
קריירה > קולנוע וטלוויזיה

בשנת 2011 שיחק בסרט הקצר "A Cuillin Risin" שנה לאחר מכן שיחק בתפקיד בסרט הקולנוע "חלקם של מלאכים", של הבמאי קן לואץ'. באותה שנה שיחק בסרט הקצר "One Night in Sutherland Hill" ובתפקיד קטן בסרט הקולנוע "Electric Man".
בשנת 2013 שיחק בסרט הקולנוע "RSJ" ובסרט הקצר "Foxy and Marina".
בשנת 2014 הופיע בסדרת הטלוויזיה "Shetland" ובסרט הקצר "Letter From An Old Boy". בשנת 2016 הופיע בתפקיד ראשי בסרט הטלוויזיה "West Skerra Light".
בשנת 2016 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הבריטית, "המישור". בשנת 2017 גילם את בובי במיני סדרת הטלוויזיה הבריטית "טינה ובובי". באותה שנה שיחק בסדרת הטלוויזיה "Grantchester".
בשנת 2018 שיחק בסרט הקולנוע "נוכחות זרה" ובסרט הקולנוע "מלחמתו של רוברט דה ברוס".
בשנת 2020 שיחק בפרק במיני סדרה "המשחרר: מבצע אוולאנש".
בשנת 2021 שיחק לצד אדם ג'יימס בסדרת הטלוויזיה "חקירה במצולות", בתפקיד לוטננט מתיו דאוארד, מומחה למיפוי סונאר. באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "מבצע קציצה" ולוהק לתפקיד במיני-סדרת הטלוויזיה 
פיסטול.
הערות שוליים

↑  Discovery: Lorne MacFadyen - Interview Magazine, Interview Magazine, ‏5 בינואר 2017
↑  Tom Ford, Lorne MacFadyen Net Worth, Net Worth Post, ‏1 בספטמבר 2017
↑  Discovery: Lorne MacFadyen - Interview Magazine, Interview Magazine, ‏5 בינואר 2017
↑  By The Newsroom, Interview: Lorne MacFadyen on playing Bobby Moore, The Scotsman, ‏1 בנובמבר 2016
↑  Details on new season at the National Theatre announced, London Theatre Guide, ‏4 בפברואר 2019
↑    Chris Bennion, ‏‘I’ll probably get killed for saying all this’: meet Lorne MacFadyen, Vigil’s scheming baddie, The Telegraph, 27 September 2021
↑  Heart, Vigil cast: Who is in the thriller series and where have you seen them before?, Heart, ‏יולי 2021
↑  John Gordon Sinclair says BBC Halloween treat West Skerra Light is so good he'd have done it for nothing - The Sunday Post, The Sunday Post, ‏1 בספטמבר 2016
↑  The Level Cast: Season 1 Stars & Main Characters, Tonights.TV, ‏2 בפברואר 2017
↑  Who stars with Michelle Keegan in the Bobby Moore drama, Tina and Bobby, and when it starts again, inews.co.uk, ‏2 ביולי 2020
↑  Alice Broster, Who Is Lorne MacFadyen?, Bustle, ‏3 ביולי 2020
↑  Joe Hagan, “Who the Fuck Cares About Adam McKay?” (We Do, and With Good Reason), Vanity Fair, ‏1 באוקטובר 2021
↑  By The Newsroom, Edinburgh schoolgirl gets big break in Outlaw King with Chris Pine, Edinburgh News, ‏4 בספטמבר 2018
↑  The Liberator Ending, Explained | Netflix Plot Synopsis, The Cinemaholic, ‏3 באוקטובר 2020
↑  Ellie Harrison, Vigil star Lorne MacFadyen: ‘My shoulder popped out of its socket during the big reveal scene’, The Independent, ‏3 באוגוסט 2021
↑  Lucy Buglass, 'Operation Mincemeat' — everything we know about the new war movie, What to Watch, ‏2 בundefined 2022
↑    Chris Bennion, ‏‘I’ll probably get killed for saying all this’: meet Lorne MacFadyen, Vigil’s scheming baddie, The Telegraph, 27 September 2021
לאציזה

| --- | --- |
מראה העיירה
מראה העיירה
 מדינה:  איטליה איטליה
 מחוז:  ונטו ונטו
 נפה:  ורונה
 בירת הקומונה:  לאציזה 
 שטח:  63.15 קמ"ר
 גובה:  76 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בקומונה:  6,852 (1 בינואר 2023)
 קואורדינטות:  45°30′17″N 10°44′21″E﻿ / ﻿45.50472°N 10.73917°E﻿ / 45.50472; 10.73917
 אזור זמן:  UTC +1
 www.lazisecomune.it
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איטליה מוגדלת) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןלאציזה(למפת איטליה רגילה) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןלאציזה(למפת ונטו רגילה) ונציה פדובה ויצ'נצה טרוויזו רוביגו קיוג'ה אוסטריה פריולי-ונציה ג'וליה  אמיליה-רומאניה לומברדיה טרנטינו אלטו אדיג'ה  הים האדריאטי לאציזה(למפת ונטו מוגדלת) ונציה פדובה ויצ'נצה טרוויזו רוביגו קיוג'ה אוסטריה פריולי-ונציה ג'וליה  אמיליה-רומאניה לומברדיה טרנטינו אלטו אדיג'ה  הים האדריאטי לאציזה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לאציזה (באיטלקית ובוונציאנית: Lazise) היא קומונה על חופו המזרחי של אגם גארדה הנמצאת בנפת ורונה שבמחוז ונטו, בצפון איטליה. שטחה 63.15 ק"מ והיא נמצאת כ־76 מטר מעל פני הים.
היסטוריה

מקור השם לאציזה מן המילה הלטינית לקוס (lacus), שמשמעותה כפר האגם. בין השנים 888 ל־961, בתקופת שלטונם של ברנגר השני (אנ') ובנו, מלכי איטליה, העיר הייתה כפופה רק למלך, כלומר, "וילה חופשית" ולא כפופה לאדון פיאודלי. בשנת 961 פלשו לאיטליה חיילי גרמניה, שירדו מכיוון עמק אדיג'ה אל חופי גארדה. בשנת 983 העניק אוטו הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ללאציזה את הזכות לבצר את עצמה ולבסס זכויות מסחר. במאות ה-13 וה-14 נכבשה לאציזה על ידי שושלת סקאליג'רי (אנ') ששלטו בעיר ורונה במשך מאה עשרים וחמש שנים והם בנו את הטירה בלאציזה והקיפו את העיר בחומה. בשנת 1405, הייתה לאציזה תחת שלטון הרפובליקה של ונציה עד שנפוליאון כבש את צפון איטליה בשנת 1796. לאחר קונגרס וינה (1815) הייתה לאציזה תחת האימפריה האוסטרית ומאז מלחמת העצמאות האיטלקית השלישית (1866) שייכת לאיטליה.
אתרים עיקריים > טירת סקאליג'רו

הטירה של לאציזה היא מימי הביניים. בניית הטירה החלה במאה ה-9 והיא נועדה להגן מפני התקפות מצד הונגריה. מהמאה ה-12 הייתה הטירה בידי משפחת דלה סקאלה והתקופה הזו נקראת "תקופת סקאליג'רי". מלבד הטירה של לאציזה היו בבעלות המשפחה בין היתר גם הטירות של מלצ'זינה, סירמיונה וטורי דל בנקו. לאחר החלפת בעלויות בתקופות שונות כיום בעליה היא עיריית לאציזה. בקיר הצפוני של המגדל הראשי של הטירה יש חור ענק זכר לפגיעת תותח במהלך המלחמות של המאה ה-15 בין הרפובליקה של ונציה לדוכסות מילאנו.
אתרים עיקריים > כנסיית סן ניקולו

הכנסייה הרומנסקית של ניקולאוס הקדוש, פטרון הדייגים, נמצאת בנמל. חלק מהדלת הראשית היא מהבנייה המקורית, בעוד האפסיס נבנה מחדש בשנת 1595. מגדל הפעמון המקורי נהרס ונבנה מחדש מטעמי בטיחות בסוף המאה ה-18. בכנסייה יש ציורי פרסקו מהמאה ה-14. ב־1879 נסגרה הכנסייה בפקודתו של הקרדינל לואיג'י די קאנוסה, מפני שהייתה במצב מוזנח, כך שבמשך השנים הבאות היא שימשה כתיאטרון עד ששופצה ושבה לשמש למטרות פולחן.
אתרים עיקריים > פארק הסרטים

10 דונם שבהם שחזור תפאורות של סרטים מוכרים, למשל שליחות קטלנית ופארק היורה.
אתרים עיקריים > אתרים פרהיסטוריים

בלאציזה נמצאים שרידים מבתי הכלונסאות הפרהיסטוריים בהרי האלפים שמדגימים את חשיבותה בתקופת הברונזה.
כיום

לאציזה מונה 6,916 תושבים נכון ל־2017 לפי נתוני מפקד אוכלוסין של המכון הלאומי האיטלקי לסטטיסטיקה והיא יעד נופש פופולרי בדרום אירופה בזכות הנוף היפה של הרי האלפים. בלב העיר יש מדרחוב שבו אין מעבר למכוניות ואופנועים ובו בתי קפה רבים באוויר הפתוח, חנויות, גלידריות וברים.
גלריה

שפת אגם גארדה
ארמון ויטוריו אמנואלה
הכנסייה
לאון (מלך ספרטה)

לאון (ביוונית: Λέων) היה מלך ספרטה משנת 590 לפנה"ס עד שנת 560 לפנה"ס. אביו של אנכסנדרידס השני.
ביוגרפיה

השם "לאון" משמעותו אריה. מעט מאוד ידוע על חייו של לאון, הוא היה בנו של אוריקרטידס מהשושלת האגידית שהתייחסה עד הרקולס. הוא ירש את אביו בשנת 590 לפנה"ס ושלט עד שנת 560 לפנה"ס. היה לו בן שאחר כך ירש אותו בשם אנכסנדרידס השני.
על פי הרודוטוס הוא יצא למלחמה עם טיגיאה, המלחמה הסתיימה בתיקו.
הערות שוליים

↑  הרודוטוס, ספר ראשון, 65.
ליאו פנדר

| --- | --- |

 לידה:  10 באוגוסט 1909 אנהיים, ארצות הברית 
 פטירה:  21 במרץ 1991 (בגיל 81) פולרטון, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית העלמין פיירהייבן 
 עיסוק:  ממציא ויצרן כלי מיתר אלקטרוניים
 מקום לימודים:  Fullerton Union High School 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של הרוק אנד רול (1992)  פרס גראמי טכני 
 
קלארנס ליאונידאס "ליאו" פנדר  (באנגלית: Clarence Leonidas "Leo" Fender;‏ 10 באוגוסט 1909, קליפורניה – 21 במרץ 1991) היה ממציא ויצרן אמריקאי של כלי מיתר אלקטרוניים.
חייו

בתחילת הקריירה שלו עבד פנדר על גיטרות ומגברים בעבודת יד. עם הזמן החל לעבוד על גיטרות עם שליטה בטון ושליטה בווליום. בשנת 1951 הוא החל לייצר את ה-Broadcaster, הגיטרה הראשונה שנעשתה מגוף מלא והותה הצלחה מסחרית (הגיטרה הראשונה שנעשתה מגוף מלא הייתה ה-"Frying Pan" של ריקנבאקר). שמה של ה-Broadcaster שונה בהמשך לטלקסטר, בעקבות תביעה של חברת גרץ', שהשם broadcaster היה השם של מערכת תופים
שלה.
בשנת 1954 פנדר החל לשווק לייצור את הסטראטוקסטר, שלימים הפכה לגיטרה הנמכרת (ומועתקת) ביותר בעולם.
על שם פנדר נקראה חברת הענק של הגיטרות פנדר.
בשנת 1951 פנדר בנה ושיווק את גיטרת הבס הראשונה שלו הידועה כיום כפנדר פרסיז'ן בס והיה הראשון שיצר גיטרה זו כגרסה קטנה, נוחה ואלקטרונית לקונטרבס ביצור המוני.
בשנת 1965 החליט ליאו למכור את החברה בגלל שלא אהב את הכיוון אליו התקדמה.
בתחילת שנות השבעים ליאו פנדר עזר לממן את חברת טריסוניקס (Tri-Sonix) שנקראה מאוחר יותר מאוחר מיוזיק מן Music man. חברה זאת פיתחה את גיטרת הבס האקטיבית הראשונה בייצור סדרתי, הסטינגריי Stingray שנחשבה חדשנית בשימוש בפיקאפים אקטיביים והייתה בשימוש בסיסטים משפיעים רבים. בנוסף ייצרה חברה זאת גם מגברים ואפקטים לגיטרה.
לקראת סוף שנות השבעים עבד פנדר עם ג'ורג' פולרטון, (על שמם נקראה החברה G&L) ויצר גיטרות שהיו העתקים של הסטראטוקסטר המקורית, אך לא נפלו ממנה באיכותן.
לודוויג פישר

| --- | --- |

 לידה:  16 באפריל 1905 קייזרסלאוטרן, פפאלץ, הקיסרות הגרמנית 
 הוצאה להורג:  8 במרץ 1947 (בגיל 41) ורשה, פולין 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית, רפובליקת ויימאר, גרמניה הנאצית 
 מפלגה:  המפלגה הנאצית 
 פרסים והוקרה
 צלב הברזל, דרגה שנייה  צלב ההצטיינות במלחמה 
 
לודוויג פישר (בגרמנית: Ludwig Fischer; ‏16 באפריל 1905 - 8 במרץ 1947), היה מושל מחוז ורשה בפולין הכבושה.
ביוגרפיה

פישר נולד בקייזרסלאוטרן בחבל הריינוס בגרמניה להורים קתולים, והתחנך בבית ספר יסודי ובתיכון בעיר. בצעירותו למד פישר משפטים ומדעי המדינה באוניברסיטאות מינכן, היידלברג ווירצבורג, ולאחר מכן עסק במשפטים בקייזרלאוטרן ובמינכן. בנוסף פישר היה דובר אנגלית וצרפתית. פישר הצטרף למפלגה הנאצית בשנת 1926, ובשנת 1929 הצטרף לס"א והגיע בו לדרגת גרופנפירר. בנובמבר 1937 מונה פישר לחבר הרייכסטאג.
באוקטובר 1939 מונה פישר למושל מחוז ורשה בפולין הכבושה, ומילא תפקיד זה עד לנסיגת הגרמנים מהאזור בינואר 1945. בחודשים אפריל-מאי 1943 היה פישר גם ממלא מקום מושל מחוז לובלין. פישר היה אחראי להקמת גטו ורשה בנובמבר 1940, ולהקמת גטאות אחרים במחוז ורשה. הוא גילה מעורבות רבה ביותר בארגון פעולות טרור נגד היהודים והפולנים במחוז ובחיסול הגטאות בשנים 1942–1943. בינואר 1945 ברח פישר עם משפחתו לגרמניה, וב-10 במאי אותה שנה נעצר על ידי צבא ארצות הברית. בשנת 1946 הוסגר פישר לפולין, שם נשפט על פשעיו, וב-8 במרץ 1947 הוצא פישר להורג בתלייה.
הערות שוליים

↑  לודוויג פישר באתר יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273421205171  PLWABN: 9810585150605606  BnF: cb16955525h (data)  GND: 130546798  ISNI: 0000 0001 0947 709X  LCCN: n87903291  SUDOC: 161353908  VIAF: 1122391   WorldCat (עם VIAF): 1122391
כרונומטר

כְּרוֹנוֹמֶטֶר הוא שעון בעל רמת דיוק גבוהה, כזו שאפשר להסתמך עליה גם בספינה שיצאה למסע ארוך בים. אומנם זהו מכשיר מדידה המודד את הזמן, אך חשיבותו הגדולה והמניע להמצאתו קשורים דווקא לניווט ימי.
הכרונומטר כמכשיר לניווט ימי

כדי לקבוע את מיקומו של כלי שיט בים הפתוח, יש לדעת את קו הרוחב ואת קו האורך שבו הוא נמצא. בעוד שאת קווי הרוחב קל לחשב על פי מיקומם של גרמי שמיים, מציאת קו האורך מצריכה שעון מדויק, מכשיר שלא היה קיים במשך שנים רבות. ימאים היו מוכרחים להשתמש בשיטת ניווט עיוור (dead reckoning) הבלתי מדויקת, שכללה מדידת מהירות הספינה באמצעות מד דרך ימי וחישוב מקורב של הדרך שהיא עברה. רק במאה ה-18 הצליח בונה השעונים האנגלי ג'ון הריסון לבנות כרונומטר בעל רמת דיוק מספקת כפי שדרשה ועדת קו האורך, שאיפשר לחשב במדויק את מיקום האנייה בים.
בשל חשיבותו, נהגו לשמור את הכרונומטר במקום שמור ומוגן בכלי השיט, והשתמשו במנגנון קרדני הנמצא בקופסת עץ בעלת מכסה זכוכית.
עד להמצאת השעונים הדיגיטליים השתמשו בכרונומטר הנמתח ידנית בעזרת מפתח מיוחד. בכל יום, בשעה קבועה, בדרך כלל בשעה שמונה בבוקר, היה זה מתפקידו של החובל השלישי, שהיה מתחיל בשעה זו את משמרתו בגשר, למתוח את הכרונומטר. מתיחת השעון בוצעה על ידי סיבוב המפתח שבעה סיבובים וחצי.
בעבר היה נהוג לעשות שימוש בכדור זמן(אנ') לטובת כיול הכרונומטר. הכדור, שהיה מוצב על מבנה ביבשה, היה יורד לאורך עמוד במועד קבוע מראש. לימים, משהחל השימוש בתקשורת אלחוטית בכלי שיט, הייתה שגיאת הכרונומטר נבדקת מדי יום על פי "אות זמן" המשודר באלחוט מתחנת חוף ונרשמת ביומן הכרונומטר.
מחלוצי השימוש במכשיר היה ג'יימס קוק.
הכרונומטר כיום

מעל מיליון שעונים בשנה עוברים ביקורת בארגון בדיקת הכרונומטר הרשמי של שווייץ (COSC), ורק מנגנון שעבר בחינה מקיפה רשאי לשאת שם זה. במשך מספר ימים רצופים, כל מנגנון נבדק ונמדד בנפרד בחמישה מצבים שונים ובשלוש טמפרטורות שונות.
ניווט

הכרונומטר משמש בכלי שיט כיותר מאשר שעון, באמצעותו ניתן לדעת מהי השעה המדויקת לפי שעון גריניץ', כך שניתן להשתמש בו לצורך ניווט אסטרונומי. בידי קציני האונייה מצוי אלמנך אשר מראה נתונים שונים לגורמים שמימיים נבחרים. השעות של אותם נתונים מתייחסים לקו גריניץ' כנקודת הזמן, זמן מדויק נדרש לצורך מציאת מיקום מדויק של האוניה, דיוק המיקום מושפע משני חלקים, דיוק בזמן, האם הכרונומטר נבדק ואופס כראוי, ודיוק המדידה, האם התכווין שנלקח בסקסטנט היה מדויק.
ראו גם

שעון
לקריאה נוספת

דווה סובל, קו האורך – סיפורו האמיתי של הגאון הבודד שפתר את הבעיה המדעית הגדולה ביותר של זמנו, 1998, כתר הוצאה לאור.
לוגוגרמה

הלוגוגרף הסיני למושג "לוגוגרמים"
טבלת לוגוגרמות סיניות ופירושן משנת 1436
כתב חרטומים מצרי, שרוב הסימנים בו הם לוגוגרמות
לוגוגרמה או לוגוגרף היא סימן אורתוגרפי שמבטא מילה שלמה, או מורפמה (רכיב דקדוקי), להבדיל מסימנים המייצגים פונמות, או הברות. לדוגמה, הביטוי: 3% מורכב משתי לוגוגרמות, שמייצגות את הביטוי בעברית: שלושה אחוזים.
כיוון שלוגוגרמות אינן כוללות היבטים פונטיים, אפשר בקלות יחסית להעביר אותן משפה לשפה, בפרט כשהן מייצגות מילה שלמה. כך, הביטוי לעיל נוצר בשפות אירופיות, אולם הוא נכנס לשימוש גם בעברית ובשפות שונות נוספות.
רוב שיטות הכתב המשמשות שפות מדוברות בימינו, הן שיטות אלפביתיות-פונמיות. כלומר, הן כוללות מספר מצומצם של סימנים, כשכל סימן מייצג פונמה בשפה (אם כי ברוב השפות, המערכת האלפביתית כוללת מספר גדול של חריגים). בכל זאת, גם בשיטות האלפביתיות-הפונמיות קיימים סימנים המייצגים מושגים שלמים, כלומר לוגוגרמות. הדוגמה המובהקת ביותר לסדרת לוגוגרמות היא עשר הספרות שכלולות ברוב שיטות הכתיבה בעולם. כל ספרה מייצגת מושג אריתמטי, וכללי הצירוף של הסימנים אינם תלויים בתחביר או במורפולוגיה של שפה מדוברת כלשהי. לדוגמה, הסימן 2 מייצג מושג אריתמטי שמכונה בעברית "שתיים" ובאנגלית "two". הסימן עצמו זהה בשתי השפות, כיוון שהוא מייצג מושג, ולא היבט פונטי של המילה המקבילה לו בשפה כלשהי. אף על-פי-כן, מטעמים של מסורת, בשפות כגון ערבית, פרסית, הינדית ויפנית משתמשים בלוגוגרמות אחרות לציון אותו מושג. לוגוגרמות נפוצות נוספות הן $ שמציין "דולר", % שמציין "אחוז". אפשר לראות גם בחלק מסימני הפיסוק לוגוגרמות. למשל הסימן ? מייצג את המושגים שאלה או תהייה, אם כי בשפה המדוברת אין ייצוג פונטי מובהק למושגים האלה. במקרה זה הסימן מקל על קריאת טקסט כתוב שאינו כולל רמזים חוץ-לשוניים כמו אינטונציה והבעות פנים.
לפעמים הלוגוגרמות משולבות בסימנים פונטיים. כך, למשל, באנגלית, הביטוי 1st כולל את הלוגוגרמה 1 וביטוי פונטי st ("סט"), וביחד הם מייצגים את המילה האנגלית "first" ("ראשון").
ישנן שיטות כתיבה שבהן רוב הסימנים הם לוגוגרמות. שיטות כאלה היו נפוצות בתקופות קדומות במצרים ובמסופוטמיה, ומהן התפתחו בהדרגה שיטות כתיבה הברתיות ואלפביתיות.
בסהר הפורה הקדום

ממצאים ארכאולוגיים מעידים כי הכתב השומרי כלל בתחילתו לוגוגרמות, ומאוחר יותר הפך לכתב הברתי. שלב המעבר מכונה שיטת רבוס. בשיטה זו משתמשים בערך הפונטי של הלוגוגרמה בשפה נתונה, במקום במשמעותה, כדי ליצור סימנים חדשים. לדוגמה, שימוש בסימן ל"מיץ" יחד עם הסימן ל"פה" כדי ליצור את המילה "מצפה". שיטת המעבר הזאת הופכת את הכתב ספציפי לשפה. בהדרגה ייחסו הסופרים השומרים חשיבות רבה יותר לערך הפונטי של הסימן מאשר למשמעות שלו, עד שהכתב הפך הברתי לגמרי. אף על-פי-כן, השימוש בלוגוגרמות יכול להסביר את האימוץ המהיר יחסית של הכתב השומרי בידי דוברי השפה האכדית, שפה השונה מהשומרית במידה רבה. ייתכן שבתחילה השתמשו הסופרים האכדים בלוגוגרמות שומריות, וקראו אותן כמילים אכדיות. ככל שהתפתח הכתב השומרי והפך הברתי, הפכו הרישומים האכדיים בלתי ניתנים לקריאה עבור הסופרים השומרים ולהפך.
באכדית, לוגוגרמות מכונות שומרוגרמות (משום שהן שאובות מהשומרית). הלוגוגרמות (המכונות בהקשר זה לעיתים גם אידאוגרמות) נושאות ערך פונטי הנגזר משומרית, בעוד הגייתן היא לפי האכדית.
כתב ההירוגליפים המצרי שונה מאוד מן הכתב השומרי, אולם נראה כי הוא התפתח בדרך דומה. הכתובת המצרית הראשונה שנמצאה מציינת את שמו של המלך (פרעה) נער-מר (3100 לפנה"ס) בשיטת רבוס - שמו כתוב באמצעות צירוף שתי לוגוגרמות, אולם ההתייחסות היא לערכן הפונטי: שרטוט של דג שפמנון, שנהגה "נער" במצרית עתיקה, ושרטוט של אזמל, שנהגה "מר".