stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מאזיניו
קריירת משחק > נבחרת ברזיל

הקריירה הבינלאומית של מאזיניו החלה בנבחרת האולימפית של ברזיל, כשנכלל בסגל הנבחרת לטורניר הכדורגל באולימפיאדת סיאול (1988). מאזיניו לא שותף כלל במהלך הטורניר, אך היה לחלק מהסגל שזכה במדליית הכסף האולימפית לאחר הפסד בגמר לברית המועצות. כשנה לאחר מכן, ב-10 במאי 1989, רשם מאזיניו את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת ברזיל, במשחק ידידות מול פרו.
פחות מחודשיים אחר כך, זומן מאזיניו על ידי המאמן סבסטיאו לזארוני לסגל הנבחרת לקראת קופה אמריקה 1989, שהתקיים בברזיל. בשלב הבתים הראשון שותף מאזיניו בשלושה מארבעת משחקי המארחת, מתוכם פתח בשניים. בבית הגמר כבר תפס את המקום בהרכב בכל שלושת המשחקים, ושיחק לכל אורכם בדרך לזכייתה של ברזיל בתואר. שנה לאחר מכן, זומן מאזיניו על ידי לזארוני לסגל ברזיל לקראת מונדיאל 1990 באיטליה. בניגוד לטורניר הקופה, ברזיל הודחה כבר בשמינית הגמר, ומאזיניו כלל לא שותף בטורניר. הוא שב להיות שחקן הרכב תחת פלקאו בקופה אמריקה 1991, בו שותף בשישה מתוך שבעה משחקים כשנבחרתו סיימה כסגנית האלופה. לאחר טורניר הקופה ומינויו של קרלוס אלברטו פריירה לתפקיד המאמן, איבד מאזיניו את מקומו בסגל הברזילאי. הוא לא שותף במשחקי הנבחרת במשך כשנתיים וחצי, ושב לסגל של פריירה רק חודשים ספורים לפני טורניר מונדיאל 1994.
המונדיאל בארצות הברית היה לטורניר והמוצלח ביותר של מאזיניו במדי ברזיל. מאזיניו, שלא שותף כלל במשחקיה של ברזיל במונדיאל הקודם, זכה הפעם ליטול חלק משמעותי בטורניר הגמר. במשחק הראשון של שלב הבתים עלה מהספסל במקום דונגה בדקות הסיום בניצחון 2-0 על רוסיה. הוא לא שותף כלל בניצחון 3-0 על קמרון ועלה לשחק בפתיחת המחצית השנייה במשחק הנעילה של שלב הבתים, שוויון 1-1 מול שוודיה. ברזיל סיימה ראשונה בבית ועלתה לשמינית הגמר, ולראשונה עלה מאזיניו בהרכב ברזיל במונדיאל, כשנבחרתו גברה על ארצות הברית המארחת 1-0. מאזיניו שמר על מקומו בהרכב ברבע הגמר, בו ניצחה ברזיל את הולנד בתוצאה 3-2. במשחק זה חגג עם רומאריו ועם בבטו את חגיגת העריסה, שהפכה לאחת מהתמונות המפורסמות מהטורניר. בחצי הגמר גברה ברזיל 1-0 על שוודיה במפגשן השני באותו הטורניר, והבטיחה את מקומה בגמר. מאזיניו פתח, והוחלף במחצית המשחק. במשחק הגמר, עלה מאזיניו בהרכב הפותח, כשברזיל גברה על איטליה בדו-קרב בעיטות עונשין לאחר שוויון 0-0 בסיום ההארכה. בעקבות הניצחון זכתה ברזיל בתואר אלופת העולם בכדורגל.
גמר המונדיאל היה למשחקו האחרון של מאזיניו במדי ברזיל, והוא סיים את דרכו בנבחרת עם 35 הופעות. לאחר הטורניר, הצטרף למאמנו בנבחרת וביחד עברו השניים לקבוצת ולנסיה הספרדית.
קריירת אימון

קריירת האימון הקצרה של מאזיניו החלה בינואר 2009, אז התמנה לתפקיד מאמן אריס סלוניקי היוונית. הוא הצליח להוביל את הקבוצה למקום השישי, ופתח עמה את עונת 2009/2010. בנובמבר 2009, לאחר שהשיג שלושה ניצחונות בלבד בתשעת משחקי הפתיחה של העונה, סיים מאזיניו את תפקידו והוחלף בהקטור קופר.
חיים אישיים

מאזיניו נשוי לוולריה, שחקנית כדורעף לשעבר. שני בניו של מאזיניו, טיאגו (יליד 1991) וראפיניה (יליד 1993), הם כדורגלנים. השניים החלו את הקריירה הבוגרת במדיה של ברצלונה הספרדית, ושניהם היו לכדורגלנים בינלאומיים. טיאגו ייצג את ספרד החל מגילאי הנוער ועד לנבחרת הבוגרת, בעוד ראפיניה החל את דרכו בנבחרות הצעירות של ספרד, אך עבר כבר בגילאי הנוער לייצג את ברזיל.
תארים

אליפות ברזיל: 1989
אליפות ריו דה ז'ניירו (2): 1987, 1988
גביע גואנברה (2): 1987, 1990
אליפות ברזיל (2): 1993, 1994
אליפות סאו פאולו (2): 1993, 1994
טורניר ריו-סאו פאולו: 1993
גביע העולם: 1994
קופה אמריקה: 1989
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת ברזיל> שנה | נבחרת ברזיל> הופעות | נבחרת ברזיל> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1989 | 16 | 0 |
| 1990 | 1 | 0 |
| 1991 | 8 | 0 |
| 1994 | 10 | 0 |
| סך הכול | 35 | 0 |
תהליך אוסטוולד

חומצה חנקתית (עם תיאור מצבי הרזוננס שלה).
תהליך אוֹסְטְוַולְד (באנגלית: Ostwald process) הוא התהליך הכימי להפקת חומצה חנקתית (HNO3).  את התהליך פיתח וויליאם אוסטוולד ורשם אותו כפטנט בשנת 1902.
חשיבות תעשייתית

תהליך אוסטוולד הוא התהליך העיקרי והכמעט בלעדי להפקה של חומצה חנקתית (HNO3) בקנה מידה תעשייתי. חומרי הגלם בתהליך זה הם אוויר (חמצן, O2), מים (H2O), ואמוניה (NH3), המתקבלת בתהליך הבר-בוש.
החומצה החנקתית המופקת בתהליך אוסטוולד היא אחת התרכובות החשובות והשימושיות ביותר בתעשייה הכימית העולמית, מבין שימושיה החשובים: הכנתם של דשנים חנקתיים, ייצור חומרי נפץ וייצור תרופות.
שלבי התהליך

אמוניה הופכת לחומצה חנקתית בשני שלבים:
בשלב הראשון האמוניה מחומצנת על ידי חימום עם חמצן בנוכחות זרז כדוגמת סגסוגת פלטינה עם 10% רודיום ומתקבל חנקן חמצני NO תגובה זו אקסותרמית מאוד:
4NH_{3(g)}+5O_{2(g)}\longrightarrow 4NO_{(g)}+6H_{2}O_{(g)}\qquad \qquad \qquad \ \Delta H=-905KJ/mol
תנאים אופטימליים לשלב זה לקבלת ניצולת של כ-98%: לחץ שבין 4 ל-10 אטמוספירות וטמפרטורה של 800-900°C.  הניצולת יורדת עם עליית הטמפרטורה 97% בטמפרטורה של 810-850°C  ו-95% בטמפרטורה של 900-940°C.
תגובה צדדית שעלולה להתרחש בשלב זה:
4NH_{3(g)}+6NO_{(g)}\longrightarrow 5N_{2(g)}+6H_{2}O_{(g)}
כדי למנוע תגובה זו יש לצמצם את משך זמן המגע בין תערובת הגזים לזרז.
בשלב השני מתרחשות שתי תגובות והוא מתבצע על מצע ספיחה בנוכחות מים. חנקן חמצני מחומצן שוב בחמצן לחנקן דו-חמצני (NO2) והגז הזה מגיב עם המים לקבלת חומצה חנקתית מהולה וחלקו מחוזר שוב לחנקן חמצני שממוחזר ומוחזר לתהליך.
2NO_{(g)}+O_{2(g)}\longrightarrow 2NO_{2(g)}\qquad \qquad \qquad \Delta H=-114KJ/mol
3NO_{2(g)}+H_{2}O_{(l)}\longrightarrow 2HNO_{3(aq)}+NO_{(g)}\qquad \qquad \qquad \Delta H=-117KJ/mol
החנקן החמצני (NO) ממוחזר וחוזר לתהליך והתמיסה מובאת לריכוז הרצוי באמצעות זיקוק.
הערות שוליים

↑  Improvements in the Manufacture of Nitric Acid and Nitrogen Oxides.
↑  Kent and Riegel's Handbook of Industrial Chemistry and Biotechnology, 11, Springer, 2007, עמ' 1036
וילהלם אוסטוולד במעבדתו, יחד עם יאקובוס ואן 'ט הוף
חנקן דו-חמצני (NO2) המיוצר בתחילת השלב השני, מגיב עם מים (H2O) לקבלת חומצה חנקתית (HNO3).
מפעל לייצור דשנים חנקתיים בבנגלדש. חומר הגלם העיקרי במפעל זה הוא החומצה החנקתית, המתקבלת בתהליך אוסטוולד.
שליטה קוהרנטית

שליטה קוהרנטית (coherent control) היא שיטה המבוססת על מכניקת הקוונטים ומטרתה לשלוט בתהליכים דינמיים באמצעות אור. העיקרון הבסיסי בשיטה זו הוא לשלוט על תופעות התאבכות קוונטית, לרוב על ידי עיצוב הפאזה של פולסי הלייזר. הרעיונות העומדים בבסיס השיטה נפוצו ליישומים שונים ומרובים במס ספקטרומטריה, עיבוד מידע קוונטי, קירור באמצעות לייזר, פיזיקה אולטרה-קרה ועוד.
סקירה כללית

הרעיון המקורי העומד מאחורי שליטה קוהרנטית הוא הצורך בשליטה בתוצאה של תגובות כימיות, מה שהביא ליצירתן של שתי גישות:
במרחב הזמן – גישת "pump-dump", שבה השליטה היא באמצעות העיכוב בזמן בין פולסים
במרחב התדר – התאבכות של מסלולים, שנשלטת על ידי פוטון יחיד ושלושה פוטונים
שתי שיטות אלה התמזגו לבסוף לכדי יצירתה של תורת שליטה אופטימלית. זמן לא רב לאחר הצגת, התאוריות החלו נתמכות על ידי תוצאות ניסיוניות.
שתי התפתחויות השזורות זו בזו האיצו את תחום השליטה הקוהרנטית: ברמה הניסיונית, היה זה עיצוב הפולסים על ידי מאפנן אור מרחבי ורתימתו לתחום. ברמה התאורטית, היה זה הפיתוח של רעיון השליטה באמצעות היזון אוטומטי (שגם לו הייתה ריאליזציה ניסיונית).
יכולת השליטה

ייעודה של השליטה הקוהרנטית הוא לייצר מערכת קוונטית שמוכוונת ממצב התחלתי אל מצב מטרה כלשהו באמצעות שדה חיצוני. עבור מצב התחלתי ומצב סופי נתונים, השליטה הקוהרנטית מכונה "שליטה ממצב למצב". הכללה לכך ניתן למצוא בהכוונה סימולטנית של סט שרירותי של מצבים התחלתיים טהורים אל סט שרירותי של מצבים סופיים טהורים, כלומר שליטה באמצעות טרנספורמציה אוניטרית. יישום זה מניח את היסודות לאופרטור שער קוונטי.
יכולת השליטה במערכת קוונטית סגורה זכתה להתייחסות מידי טארן וקלארק. המשפט שלהם גורס כי עבור מערכת קוונטית סגורה בעלת ממדים סופיים, המערכת ניתנת לשליטה מוחלטת. דהיינו, טרנספורמציה אוניטרית של המערכת ניתנת לזיהוי על ידי יישום מתאים של השליטה, אם וכאשר אופרטורי השליטה וההמילטוניאן הלא מופרע מייצרים אלגברת לי של כל האופרטורים האוניטריים. יכולת שליטה מוחלטת כמוה כשליטה ממצב למצב.
המשימה החישובית שעניינה מציאת שדה שליטה עבור מעבר ספציפי ממצב למצב היא משימה קשה, והיא הופכת לקשה אף יותר ככל שהמערכת גדלה. משימה זו היא אחת מבין בעיות האינוורסיה בעלות הסיבוכיות החישובית הגדולה ביותר. המשימה האלגוריתמית של מציאת שדה המחולל טרנספורמציה אוניטרית מתכונתי לעצרת של גודל המערכת. זאת, מאחר שעל מספר גדול של שדות שליטה ממצב למצב לא להתאבך עם שדות שליטה אחרים במערכת.
נמצא כי פתרון של בעיות שליטה קוונטית אופטימלית, שקול לפתרון של משוואות דיופנטיות. טענה זו נחזית גם מתוך הפתרון השלילי ל־בעיה העשירית של הילברט (הדנה בבעיות דיופנטיות) לפיו ניתן להסיק שליטה קוונטית אופטימלית איננה יכולה להיות מוחלטת באופן כללי.
בעת הוספת אילוצים למערכת, יכולת השליטה עלולה להידרדר, והדבר ניתן לכימות. לדוגמה אפשר לשאול מהו הזמן המינימלי הנדרש על מנת להשיג מטרה מסוימת באמצעות שליטה, מה שידוע בתור "גבול המהירות הקוונטית".
גישה קונסטרוקטיבית לשליטה קוהרנטית

הגישה הקונסטרוקטיבית עושה שימוש בסט של שדות שליטה שנקבעו מראש ועבורם מתקבלות תוצאות ידועות.
סכמת ה"pump dump" במרחב הזמן, שהומצאה על ידי דוד טנור, רוני קוזלוב וסטיוארט רייס (אנ'), וסכמת ההתאבכות של שלושה פוטונים כנגד אחד במרחב התדר, הן הדוגמאות הבולטות המייצגות גישה זו. גישה קונסטרוקטיבית נוספת מתבססת על אדיאבטיות: מעבר ראמאן אדיאבטי מאולץ (STIRAP) משתמש במצב עזר על מנת לקבל שליטה מוחלטת במעבר ממצב למצב.
שליטה אופטימלית

שליטה אופטימלית מחפשת אפוא את שדה השליטה האופטימלי הנדרש עבור הכוונת מערכת קוונטית אל המטרה. עבור שליטה ממצב למצב, המטרה מוגדרת כחפיפה המקסימלית של פונקציית הגל בזמן סופי  T עם המצב הסופי  |\phi _{f}\rangle  אליו מוכוונת המערכת (המצב ההתחלתי היה  |\phi _{i}\rangle :
J=|\langle \psi (T)|\phi _{f}\rangle |^{2}
להמילטוניאן התלוי בזמן, האמון על השליטה במערכת, ישנה הצורה האופיינית הבאה:
H(t)=H_{0}+{\vec {\mu }}\cdot {\vec {\epsilon }}(t)
כאשר  {\vec {\epsilon }}(t) הוא שדה השליטה ו- \mu  אופרטור הדיפול.
שליטה אופטימלית מתרחשת כאשר ישנו פתרון למשוואה מסוימת עבור השדה  {\vec {\epsilon }}(t), תוך שימוש בחשבון וריאציות ובכופלי לגראנז'. נכתוב פונקציונל חדש, המוגדר כך:
כאשר  |\chi \rangle  הוא כופל לגראנז' דמוי פונקציית גל, ו- \lambda  הוא פרמטר האחראי על גודל האינטגרל. וריאציה של הפונקציונל  J' ביחס ל- \delta \epsilon  ול- \delta \psi  מוביל לקבלתן של שתי משוואות שרדינגר מצומדות: משוואת שרדינגר ישירה עבור  |\psi \rangle  עם תנאי ההתחלה  |\psi (0)\rangle =|\phi _{i}\rangle , ומשוואה הפוכה עבור כופל הלגראנז'  |\chi \rangle  עם תנאי סיום  |\chi (T)\rangle =|\phi _{f}\rangle .
מציאת פתרון למשוואות אלה דורשת שימוש בגישה איטרטיבית. יש ליישם אלגוריתמים שונים על מנת לקבל את שדה השליטה, דוגמת שיטת קרוטוב.
כמו כן, פותחה שיטה חלופית שהיא לוקאלית בזמן, ובה בכל צעד זמן, השדה מחושב כך שהוא מכוון את המצב למטרה. שיטה נוספת שקשורה לכך, נקראת "מעקב" (tracking).
יישומים ניסיוניים

בין יישומיה של שליטה קוהרנטית ניתן למנות:
תגובות כימיות חד-מולקולריות ודו-מולקולריות
פוטו-איזומריזציה ביולוגית של רטינל
תהודה מגנטית גרעינית
חומר קר עבור פוטו-אסוציאציה
עיבוד מידע קוונטי
פיזיקה של אטו-שניות
בהיותה אבן פינה שאפשרה פריצות דרך בטכנולוגיות קוונטיות, שליטה קוהרנטית אופטימלית עודנה ממשיכה להתפתח ולהתרחב לתחומים מגוונים בפיזיקה, בכימיה ואף בדימות רפואי.
לקריאה נוספת

Principles of the Quantum Control of Molecular Processes, by Moshe Shapiro, Paul Brumer, pp. 250. ISBN 0-471-24184-9. Wiley-VCH, (2003).
"Quantum control of Molecular Processes",  Moshe Shapiro and Paul Brumer, Wiley-VCH (2012).
Rice, Stuart Alan, and Meishan Zhao. Optical control of molecular dynamics. New York: John Wiley, 2000.
d'Alessandro, Domenico. Introduction to quantum control and dynamics. CRC press, 2007.
David J. Tannor, "Introduction to Quantum Mechanics: A Time-dependent Perspective", (University Science Books, Sausalito, 2007).
תאי פאנט

תאי פאנט (באנגלית: Paneth cell) הם תאים שמהווים חלק מהתאים באפיתל המעי הדק, לצד תאי גביע, אנטרוציטים, ותאים אנטרואנדוקרינים. חלקם יכולים להימצא גם במעי העיוור (Caecum) ובתוספתן. הם נמצאים מתחת לתאי האב של המעי בבלוטות המעי (הנקראות גם קריפטות של Lieberkühn).
כאשר הם נחשפים לחיידקים או לאנטיגנים חיידקיים, תאי פאנט מפרישים מספר תרכובות אנטי-מיקרוביאליות (בעיקר דפנסינים וליזוזימים) לתוך לומן בלוטת המעי, ובכך תורמים לשמירה על מחסום מערכת העיכול על ידי שליטה בחיידקי המעיים. לכן ניתן לטעון כי תאי פאנט ממלאים תפקיד במערכת החיסון המולדת.
תאי פאנט נקראים על שם הפתולוג האוסטרי יוזף פאנט (אנ') שחי במאה ה-19.
מבנה

תאי פאנט נמצאים בכל המעי הדק ובתוספתן השוכן בבסיס בלוטות המעי. יש יותר תאי פאנט באזור סוף המעי הדק מאשר באזורים אחרים של המעי הדק. כמו שושלות תאי האפיתל האחרות במעי הדק, מקורם של תאי הפאנט באזור תאי הגזע הסמוך לתחתית הבלוטה. בכל קריפטה של המעי הדק ישנם בממוצע 5–12 תאי פאנט.
בניגוד לשאר סוגי תאי האפיתל, תאי פאנט מקורם באזור תאי הגזע, הם נודדים מטה ממנו, אך נשארים ממש בסמוך אליו. אם כי תפקידם אינו ידוע לחלוטין מיקומם מצביע על כך שתאי פאנט חשובים בהגנה על תאי הגזע של הבלוטה מפני חיידקים. יתר על כן, מבין ארבעת שושלת תאי המעי שהוזכרו לעיל, תאי פאנט חיים הכי הרבה זמן (כ-57 ימים).
פונקציה

תאי פאנט מפרישים פפטידים וחלבונים אנטי-מיקרוביאליים ואלו משמשים כ "מתווכים מרכזיים של אינטראקציות מארח-מיקרוביה; הם אחראיים בין השאר על איזון הומיאוסטטי בין המיקרוביוטה והגנה חיסונית מולדת מפני פתוגנים מעיים".
קריפטות המעי הדק מכילות תאי גזע המשמשים לחידוש תאי אפיתל מתים שנעלמו מהווילי. תאי פאנט תומכים במחסום הפיזי של האפיתל על ידי מתן אותות נישה חיוניים לתאי גזע של המעיים שנמצאים לידם. הגנה וגירוי של תאי גזע אלו חיוניים לתחזוקה ארוכת הטווח של אפיתל המעי. תאי פאנט ממלאים תפקיד חיוני בתחזוקת אפיתל המעי.
פונקציה > חישת מיקרוביוטה

תאי פאנט מפרישים דפנסינים כאשר הם נחשפים לחיידקים (הן בקטריה גראם חיובית והן בקטריה גראם שלילית) או לחומרים בקטריליים כגון ליפופוליסכריד או חומצה ליפוטאיכואית, מורמיל דיפפטיד או ליפיד A. הם מתעוררים לפעילות בעקבות איתות כולינרגי, שמגיע בדרך כלל לפני הגעת מזון שעלול לטמון בחובו חיידקים חדשים.
תאי פאנט מזהים בקטריה בזכות אות שהם מקבלים מ-Toll-like receptor התלוי ב־MyD88. הפעלת הנ"ל גוררת תגובה אנטי-מיקרוביאלית. מחקר הראה שתאי פאנט של עכברים ובני אדם מבטאים רמות גבוהות של TLR9 בגרגירי הפרשה. TLR9 מגיב ל־CpG-ODN ולאוליגונוקלאוטידים ללא מתילציה (unmethylated oligonucleotides), דפוסים מולקולריים הקשורים לפתוגן (PAMPs) האופייניים ל-DNA חיידקי. הפנמת PAMPs האלה וכתוצאה מכך הפעלת TLR9 מובילה לדה-גרנולציה ושחרור של פפטידים אנטי-מיקרוביאליים והפרשות אחרות. באופן מפתיע, תאי פאנט עכבריים אינם מבטאים תעתיקי mRNA עבור TLR4.
פונקציה > חשיבות קלינית

קיים קשר בין תאי Paneth המפרישים כמות מופחתת של הדפנסינים HD-5 ו-HD-6 (באדם) ופפטידים אנטי-מיקרוביאליים לבין מחלות מעי דלקתיות. בנוסף לכך, כמה מהאללים המעלים את הסיכויים להתפתחות מחלת קרוהן קשורים לתפקוד לקוי של תאי Paneth בתהליכים כמו אוטופגיה, תגובה לחלבון לא מקופל וויסות תפקוד המיטוכונדריה.
יש הסוברים כי תפקוד לקוי של תאי Paneth פוגע בפפטידים אנטי-מיקרוביאליים, פגיעה שמובילה לשינוי בהרכב המיקרוביוטה ואף גורמת לדיסביוזה. חולי מחלת קרוהן אצלם אחוז גבוה יותר של תאי ה־Paneth אינו תקין סובלים ממגוון חיידקי מופחת משמעותית בהשוואה לחולים עם אחוז נמוך יותר של תאי Paneth חריגים. כלומר, חוסר תפקוד של תאי Paneth עלול להפחית את כמות החיידקים המייקרוביוטים שתפקידם הוא הגנה. ביחד, ממצאים אלה תומכים בתיאוריה לפיה תפקוד לקוי של תאי Paneth עלול להוביל למיקרוביוטה דיסביוטית, אשר בתורה עלולה להוביל להתפתחות מחלת קרוהן. עם זאת, טרם נקבע האם תפקוד לקוי של תאי Paneth הוא הגורם לדיסביוזיס, או ההשפעה הנלווית שלו.
נתיבות

האצטדיון העירוני נתיבות
נְתִיבוֹת היא עיר במחוז הדרום בישראל. העיר שוכנת כ־25 ק"מ צפונית־מערבית לבאר שבע. הוכרזה כעיר בשנת 2000.
מקור השם

משמעות שם העיר "נתיבות" הוא "דרכים", ו"נתיבות" היא צורת רבים חריגה ל"נתיב" שקיימת רק בלשון המקרא. מקור השם הוא פסוק מספר משלי "בראש מרומים עלי דרך בית נתיבות נצבה" (ספר משלי, פרק ח', פסוק ב'). הפסוק חקוק באחת הכניסות לעיר.
החברה לקהילה ופנאי בעיר, נקראת "נתיבים" (צורת הרבים המוכרת יותר של המילה "נתיב").
היסטוריה

נתיבות הוקמה בשנת 1956 כמעברה בשם "עזתה". אל היישוב החדש הובאו עולים מצפון אפריקה, שעלו לארץ בראשית שנות ה־50.
היישוב הוקם לפי התוכנית שאישרה הממשלה לפיה יש לפזר חלק מהאוכלוסייה העולה אל הנגב. בשנת 1957 שונה שמה ל"נתיבות" והיא החלה לשמש מרכז אזורי ליישובי הנגב הצפון־מערבי יחד עם היישובים שדרות, קריית גת ואופקים.
העיר גדלה בשנות ה־80 עם היחלשות החקלאות ומעבר של תושבי מושבים בסביבתה אליה. בשנות ה־90 הגיעו אליה גם עולים בגלי עלייה מברית המועצות ואתיופיה.
בשנת 2000 הוכרזה נתיבות כעיר. מאז נהנית העיר מפריחה כלכלית־חברתית, ובניגוד לערי האזור, ישנה אליה הגירה חיובית[דרוש מקור]. העיר מהווה מרכז למסחר ובילוי עבור יישובי הסביבה.
במהלך מבצע עופרת יצוקה, סבלה נתיבות מירי טילי גראד מכיוון רצועת עזה. ביומה הראשון של הלחימה, נהרג מהירי תושב העיר בבר וקנין.
במתקפת הפתע על ישראל, ביום שבת 7 באוקטובר 2023 נהרגו 3 תושבי העיר כתוצאה מפגיעת רקטה שירה חמאס בבית. לוחמי יחידת הביטחון העירונית הרגו בסמוך לעיר שני מחבלים שנסעו ברכב ביטחון עליו השתלטו. לעיר עצמה לא נכנסו מחבלים.
תרבות

בעיר ישנו קונסרבטוריון עירוני, מתנ"ס, בריכות שחייה, קריית ספורט עירונית, קריית חינוך עירונית, מרכז פיס סיעודי, סינמטק, גינות לילדים בעלי מוגבלויות ועוד.
העיר מפעילה גם את תחנת הרדיו האזורית רדיו קול נתיבות, אותה מפעילים בהתנדבות תושבי העיר, בני נוער ומבוגרים כאחד.
תרבות > פארק האגם

"פארק האגם" הוא פארק ששטחו כ־64 דונם והוא כולל אגם אקולוגי, מתקני ספורט, נקודת תצפית, אזורי שהייה, פיקניק ומשחק. הפארק מכיל בתוכו מגוון פרוגרמות ואזורים ייחודיים; אזורים אינטנסיביים לשהייה ופעילות ספורט, אל מול אזורים אקסטנסיביים של טיול, תצפית ופינות ישיבה. בין האזורים השונים מתקיימים קשרי פונקציונליות ונראות. בלב הפארק מתוכננת רחבה מרוצפת עם מזרקות שכשוך, המשמשת גם כבמה לאירועים. בראש האמפי ובסמוך למגרש החניה, מתוכנן גן משחקים משולב המותאם לאוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים. כל המתקנים המתוכננים עומדים בתקן הנגשה למתקני משחק. אזור סקייטפארק מתוכנן לתת מענה לסוגים שונים של ספורט אקסטרים כגון אופניים, סקייט וקיר טיפוס. סביב הדופן המזרחית של האגם מתוכנן מזח מחומרים ממוחזרים המאפשר טיול, ישיבה ותצפית אל האגם, בנוסף לתפעול כלי שיט.
כלכלה

נתיבות מהווה מטרופולין בלב הנגב הצפוני כמוקד עירוני תעשייתי, מסחרי, כלכלי ותעסוקתי לכל יישובי האזור. בעיר פועלים כ־400 בתי עסק ומסחר לצד עסקים המציעים שירותי משרד.
באזור התעשייה בנתיבות שלושה מרכזי מסחר גדולים - "צים סנטר", שהוקם ב-2011 על ידי רני צים, צבי עאמר ומשה דמרי והיה הראשון מסוגו בעיר, "גלובוס סנטר" ו"פריז סנטר", שבמרכזו העתק של מגדל אייפל.
בסמוך לנתיבות, בשטח המועצה האזורית הסמוכה, שדות נגב (אז נקראה עזתה) הוקם פארק תעשייה ביוזמתו של ראש המועצה האזורית, שמעון כלפה. העיר נתיבות (אז מועצה מקומית) והמועצה האזורית מרחבים הצטרפו ליוזמה וכך נקרא פארק התעשייה נ.ע.ם - כראשי תיבות הרשויות השותפות - נתיבות, עזתה (שבינתיים שינתה את שמה לשדות נגב) ומרחבים. בפארק התעשייה נעם הוקמה מחלבת טרה, מתחם C center ומרכז מסחרי רמי לוי. עם השנים הצטרפו למתחם מפעלים נוספים. בשנת 2017 הועבר שטח של אזור התעשייה לתחום השיפוט של נתיבות.
כלכלה > תחבורה

בעיר פועלת תחנת הרכבת נתיבות הנמצאת על מסילת אשקלון - באר שבע וממוקמת במערבה של העיר.
ישנו תכנון להקים גשר שיחבר את נחל בוהו למערב נתיבות[דרוש מקור], ונמל יבשתי גדול.
חברת דן בדרום מפעילה בעיר שבעה קווים פנימיים אשר יוצאים מתחנת הרכבת אל העיר אך אינם מוגדרים כקווי הזנה, ומפעילה שירות עירוני ובינעירוני לבאר שבע, מועצה אזורית שדות נגב, מועצה אזורית בני שמעון, תאשור ולהבים. מופעלים גם קווים לאזור הערבה ואילת. חברת גלים מפעילה קווים לירושלים, קריית גת ובני ברק. חברת מטרופולין מפעילה קווים לתל אביב–יפו, רחובות, ודימונה. כמו כן, בסופי שבוע ובחגים פועלים קווים המופעלים על ידי החברות דן בדרום וקווים לערים החרדיות: ביתר עילית, מודיעין עילית, אלעד, ובית שמש.
כלכלה > תחבורה > גשרים בעיר

בנתיבות עתידים לפעול שלושה גשרים:
הראשון יחצה את רחוב שדרות ירושלים (מכיכר הארבעה) דרך יער קק"ל, לכיוון השכונה העתידית "מעלות הנחל".
השני יחצה את רחוב שדרות ויצמן דרך יער קק"ל, לכיוון השכונה העתידית "רמות יורם".
השלישי יחצה את רחוב חיים נחמן ביאליק ואת רחוב יצחק שמיר דרך יער קק"ל, לכיוון השכונה העתידית "מעלות הנחל".
כלכלה > תחבורה > נמל יבשתי

בנתיבות עתיד להיות מוקם מסוף מטענים (נמל יבשתי) בסמוך למסילת הרכבת החולפת באזור התעשייה של נתיבות. המסוף יאפשר הובלת מטענים תעשייתיים וחקלאיים מנתיבות ויישובי עוטף עזה ויחזק את הפעילות הכלכלית המקומית.
דת

נתיבות הפכה מרכז תרבותי וחינוכי לציבור החרדי עם יסודה של ישיבת הנגב על ידי הרב יששכר מאיר בשנותיה הראשונות. סביב הישיבה התפתחה קהילה חרדית ענפה ומגוונת. מלבד זאת בני הציבור החרדי והדתי, המזרחי בעיקר, נמשכו אל העיר עקב פועלם וקברותיהם של רבנים מקובלים מפורסמים שקבעו בעיר את מושבם, כדוגמת הבבא סאלי (רבי ישראל אבוחצירא), רבי שלום איפרגן ובנו הרב יעקב איפרגן ("הרנטגן"), הרב יורם אברג'ל, והרב נתן בוקובזה. רב העיר הראשון היה זקן רבני תוניסיה בישראל, הרב רפאל כדיר צבאן, ובימינו מכהן תלמידו הרב פנחס כהן.
רבים נוהגים לפקוד את קברו של הבאבא סאלי, ואלפים נוהרים לעיר בהילולה שנערכת לזכרו בכל שנה בד' בשבט. בניין הקבר, בדומה לשאר המוסדות על שם הבאבא סאלי, משלב סגנון בנייה מרוקאי, ותוכנן על ידי האדריכל אבי צרפתי.
דת > בתי כנסת בנתיבות

בנתיבות ישנם מספר בתי כנסת חשובים וביניהם:
בית כנסת אל ג'ריבה, שהוקם על ידי הרב צבאן (על שמו יש רחוב בעיר), שהיה רבה הראשי של נתיבות, בסוף שנות השבעים. בית הכנסת הוא תעתיק של בית הכנסת "אל ג'ריבה" באי ג'רבא אשר בתוניס. לארון הקודש ישנם שבעה פתחים כנגד שבעת ספרי התורה שמוציאים בערב יום כיפור בתפילת כל נדרי.
בית הכנסת "אהבת ישראל" בו התפילה בנוסח יוצאי מרוקו, נקרא ע"ש ספרו של הרב ישראל אבוחצירא – הבבא סאלי – אהבת ישראל.
בית הכנסת "מקור חיים" ע"ש הרב חיים חורי. בית הכנסת, שנוסד בסוף שנות ה־50, ממוקם בשכונה הוותיקה שבטי ישראל ובכל שנה מתקיימת שם הילולה לזכרו של הרב חיים חורי.
נוסף לכך פועל בעיר בית חב"ד "בית ישראל" שנקרא על שם הבבא סאלי – רבי ישראל אבוחצירא. בית חב"ד מנוהל על ידי הר' ישר אדרעי – חתנו של הבבא סאלי המשמש גם כשליח חב"ד הראשי בעיר. בית חב"ד פועל רבות במגוון תחומים לרווחת תושבי העיר.
ישנו גם "המרכז הרוחני לעולי אתיופיה", שבנוי בצורת משושה היוצר מגן דוד. במבנה שני אגפים: האחד משמש כבית כנסת לקהילה האתיופית והשני משמש למגוון פעילויות תרבותיות וחינוכיות כגון: סדנאות להורים, פרויקט תיעוד סיפורי עלייה, פרויקט "גינה קהילתית", פסטיבל שנתי לקראת חג הסיגד, מרכז מבקרים ומתחם אומנות מסורתי ליצירת כלי בית וחפצי נוי בשיטות עבודה שהיו מקובלות באתיופיה, שמוצגים בתערוכה לקהל הרחב.
אקלים

האקלים השורר בנתיבות הוא אקלים צחיח למחצה, והוא שילוב של אקלים מדברי חם ויבש, עם השפעות של אקלים ים־תיכוני. ההשפעה המדברית ניכרת בהפרשי הטמפרטורות הגדולים בין היום ללילה, ובין הקיץ לחורף. הקיץ חם ויבש והחורף קריר וגשום. בחורף 1950 גם ירד שלג בסביבה. הגשמים בקיץ נדירים ביותר.
הפרשי הטמפרטורות הגדולים ביותר הם בתקופת החורף, בין היום ללילה. הטמפרטורות הממוצעות בחודשים דצמבר עד פברואר מגיעות בשעות היום עד 19 מעלות בממוצע, בעוד בלילה יורדות ל־6 מעלות בממוצע. הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנמדדה בנתיבות הגיעה למינוס שש מעלות נקודה שתיים, בשנת 1994. הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה בנתיבות הגיעה ל־44.2 מעלות, בשנת 2007.
תקופות המעבר מתאפיינות במערכות שרביות ובאובך כתוצאה מסופות חול.
| אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> ינואר.15.7.4.5.52.6 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> פברואר.18.5.6.6.41.4 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> מרץ.21.1.9.3.25.7 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> אפריל.27.8.12.8.13.9 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> מאי.27.4.13.4.1.7 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> יוני.30.3.15.8.0 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> יולי.31.7.18.5.0 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> אוגוסט.30.8.17.9.0 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> ספטמבר.28.6.17.5.3.9 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> אוקטובר.24.5.13.7.19.8 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> נובמבר.20.2.11.6.33.7 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> דצמבר.17.1.6.9.50.9 | אקלים בנתיבות (נכון לינואר 2020)> שנה.23.7.12.2.210.1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: השירות המטאורולוגי הישראלי
אתרי מורשת בנתיבות > כיכר הגיבורים היהודים

כיכר זו נבנתה לכבודם של לוחמים יהודים מהצבא הרוסי שנלחמו נגד הנאצים במלחמת העולם השנייה, שחלקם נקבצו בנתיבות.
אתרי מורשת בנתיבות > קבר הבאבא סאלי

קברו של רבי ישראל אבוחצירא, המכונה הבאבא סאלי. הקבר נמצא בעיר נתיבות, בה חי ב-14 שנותיו האחרונות, אליה נהרו רבים לקבל את ברכתו. בגיל צעיר הפך לתלמיד חכם גדול ושימש כראש ישיבה כבר בגיל 19. מדי שנה בד' בשבט, יום השנה לפטירתו של הבאבא סאלי, מתקיימת בקבר הילולה המונית, המושכת אלפי מבקרים מכל הארץ. מדי שנה פוקדים את הקבר כרבע מיליון איש.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף אפריל 2023 (אומדן), מתגוררים בנתיבות 47,863 תושבים (מקום 45 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של 5.8%. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"א (2020-2021) היה 67.4%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2019 היה 7,394 ש"ח (ממוצע ארצי: 9,745 ש"ח).
להלן נתוני התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
שכונות העיר

העיר נתיבות מחולקת לעשרים ואחת שכונות:
שכונות העיר > שכונות קיימות

שבטי ישראל
ברית כהונה
הרב צבאן
מלכי ישראל
לוי אשכול
קריית משה
הורד
נווה נוי
נתיבות מערב
קריית מנחם
החורש
נטעים
באבא סאלי
קריית בן אריה
גבעת שפרה
שכונות העיר > שכונות בבנייה

נווה שרון
נתיבות מערב ב'
אזור תעשייה חדש
רמות יורם
שכונות העיר > שכונות בתכנון

מעלות הנחל
רמות מאיר
נוף החורש