stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מידע כוזב על מגפת הקורונה
מניעה > ניקוי ידיים

הטענות כי חיטוי ידיים הוא רק "אנטיבקטריאלי לא אנטי ויראלי", ולכן אינו יעיל נגד COVID-19, התפשטו באופן נרחב בטוויטר וברשתות חברתיות אחרות. אף שהיעילות של חומר חיטוי תלויה במרכיבים הספציפיים, רוב חומרי החיטוי הידניים שנמכרים באופן מסחרי משביתים את נגיף ה-SARS-CoV-2. עם זאת, בניגוד לסבון, חומרי חיטוי אינם יעילים נגד כל סוגי החיידקים. המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) ממליצים על שטיפה במים וסבון למשך לפחות 20 שניות, כדרך הטובה ביותר לניקוי ידיים ברוב המצבים. עם זאת, אם אין מים וסבון, ניתן להשתמש במקום בחומר חיטוי ידיים המכיל לפחות 60% אלכוהול, אלא אם כן הידיים מלוכלכות או שמנוניות. ה-CDC ומנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) ממליצים שניהם על סבון רגיל; אין הוכחה לכך שסבונים אנטיבקטריאליים טובים יותר מסבון רגיל, וקיימות ראיות מוגבלות לכך שהם עלולים להיות גרועים יותר לטווח הארוך.
מניעה > מסכות

הרשויות, במיוחד באסיה, המליצו ללבוש מסכות פנים בציבור בתחילת המגפה. באזורים אחרים בעולם, נמסרו הצהרות סותרות. כמה ממשלות ומוסדות, כמו בארצות הברית, דחו בתחילה את השימוש במסכות פנים מצד כלל האוכלוסייה, לרוב עם מידע מטעה או לא שלם לגבי יעילותן. הפרשנים ייחסו את ההודעות נגד השימוש במסכות לניסיונות לנהל מחסור במסכות שנגרם מכשל ביצועי, והעירו כי הטענות אינן מבוססות מדעית, או שהן פשוט שקריות.
בפברואר 2020 צייץ המנתח הכללי של ארצות הברית, ג'רום אדמס בטוויטר "אנשים ברצינות - תפסיקו לקנות מסכות! הם אינן יעילות עבור הציבור הרחב, למניעת מחלת הקורונה"; מאוחר יותר הוא הפך את עמדתו, כאשר עדויות הולכות וגוברות הצביעו על כך שמסכות יכולות להגביל את התפשטות מחלת הקורונה. ב־12 ביוני 2020, אנתוני פאוצ'י (בכיר בכוח המשימה של מחלת הקורונה בבית הלבן) אישר כי אמרו לציבור האמריקאי לא לחבוש מסכות מההתחלה, בגלל מחסור במסכות, ולאחר מכן הסביר כי מסכות אכן מגנות מפני המחלה.
ישנן טענות שווא כי השימוש במסכות גורם לבעיות בריאות לבריאות כמו הורדת החמצן בדם, העלאת פחמן דו-חמצני בדם, והחלשת מערכת החיסון. חלקן גם טענו כי מסכות גורמות לדלקת ריאות עמידה לאנטיביוטיקה על ידי מניעת הוצאה של פתוגנים מהגוף.
ב-31 ביולי 2020 אמר נשיא הפיליפינים רודריגו דוטרטה, כי מי שאין לו חומרי ניקוי יכול להשתמש בבנזין כחומר חיטוי לניקוי המסכות. דוברו, הארי רוקה, תיקן אותו מאוחר יותר.
מניעה > אלכוהול

בניגוד לכמה דיווחים, שתיית אלכוהול אינה מגנה מפני COVID-19, ועלולה לסכן את הבריאות.
איראן דיווחה על מקרים של הרעלת מתנול, שנגרמה מתוך אמונה כוזבת ששתיית אלכוהול תרפא או תגן מפני מחלת הקורונה. על פי התקשורת האיראנית במרץ 2020, קרוב ל-300 בני אדם מתו ויותר מאלף חלו עקב הרעלת מתנול, בעוד ש- Associated Press מסר על 480 מקרי מוות עם 2,850 נפגעים אחרים. באפריל, מספר ההרוגים כתוצאה מהרעלת מתנול באיראן הגיע ליותר מ-700. המדיה החברתית האיראנית הפיצה סיפור מהצהובונים הבריטיים שאדם בריטי ואחרים נרפאו ממחלת הקורונה בעזרת וויסקי ודבש,. פרסום זה, יחד עם העובדה שהחומרים לחיטוי ידיים מבוססים על אלכוהול, גרמו לאמונה השקרית ששתיית אלכוהול בריכוז גבוה עלולה להרוג את הנגיף.. תקריות דומות התרחשו בטורקיה, כאשר 30 אזרחי טורקמניסטן מתו מהרעלת מתנול הקשורה לטענות שווא לגבי ריפוי ממחלת הקורונה.
מניעה > צמחונות

בהודו, התפשטו טענות כי צמחונים חסינים למחלת הקורונה. טענות כאלה הן שקריות.
מניעה > הגנה דתית

בדרום קוריאה כנסיית נהר החסד שבמחוז גיאונגגי הפיצה את הנגיף לאחר שהתיזה מי מלח לפיהם של חבריהם מתוך אמונה שזה יהרוג את הנגיף. מנהיג כנסיית שינצ'ונג'י של ישו טען שאף מתפלל בכנסייה שלו לא לקה בנגיף בפברואר. מאוחר יותר, קבוצתו גרמה להתפשטות הנגיף הגדולה ביותר במדינה.
בטנזניה, הנשיא ג'ון מגופולי, דחק במאמינים ללכת ולהתפלל בכנסיות ובמסגדים מתוך אמונה שזה יגן עליהם. הוא אמר שמחלת הקורונה היא השטן, ולכן "לא תוכל לשרוד בגופו של ישוע המשיח; היא תישרף".
בסומליה התפשטו מיתוסים הטוענים שהמוסלמים חסינים מפני הנגיף.
מניעה > טבָק

בשנת 2020 הועברו ברשתות החברתיות סיפורים על מחקרים תצפיתיים קטנים בהם הוכח כי עישון טבק מגן מפני הידבקות בנגיף הקורונה. באפריל 2020 דיווחו חוקרים בבית חולים בפריז על קשר שלילי בין עישון לבין הידבקות בנגיף הקורונה, מה שהוביל לעלייה במכירות הטבק בצרפת. עם פרסומן, תוצאות אלו היו כה מפתיעות, עד שממשלת צרפת יזמה ניסוי קליני בעזרת מדבקות ניקוטין. למרות ההתלהבות מהממצאים הבודדים האלה, מחקרי סקירה קליניים הראו בבירור שעישון מגביר את הסיכון להידבק בנגיף הקורונה, ושמעשנים שנדבקים בנגיף נמצאים בסיכון מוגבר לחוות תסמינים נשימתיים חמורים.
חיסונים

פעילים נגד חיסונים ואנשים אחרים מפיצים מגוון תיאוריות קונספירציה, כולל טענות מופרזות על תופעות לוואי, ומצגים מוטעים לגבי אופן פעולתה של מערכת החיסון, ומתי וכיצד מיוצרים החיסונים נגד COVID-19 תיאוריות הקונספירציה האלו הן חלק מתאוריות הקשר על תעשיית התרופות שלפיהן חברות התרופות ובמיוחד תאגידים גדולים גרמו במכוון להחמרה של מחלת הקורונה כדי להעלות את הרווחיות שלהם.
חיסונים > שינוי ה-DNA האנושי

השימוש בחיסונים מבוססי mRNA ל-COVID-19 היווה כר פורה להפצה של מידע כוזב ברשתות החברתיות. טענת השווא הייתה כי השימוש ב-RNA משנה את ה-DNA של האדם.
mRNA בציטוזול מתפרק במהירות רבה, כך שאין לו די זמן להיכנס לגרעין התא. בגלל קצב ההתפרקות המהיר שלו, יש לאחסן חיסוני mRNA בטמפרטורה נמוכה מאוד. לחיסוני mRNA יש גדיל יחיד של RNA. בכך הם דומים לרטרו-וירוסים, שגם להם יש גדיל יחיד של RNA. ההבדל בין השניים הוא שלרטרו-וירוסים יש מנגנונים המאפשרים להם להיכנס לתוך גרעין התא, אך ל-mRNA אחרים אין מנגנונים כאלה. עם כניסתם לגרעין התא, רטרו-וירוסים יכולים לייצר DNA מתוך ה-RNA, מכיוון שהם כוללים פריימר להפעלת רוורס טרנסקריפטאז. ל-mRNA t אחרים אין רוורס טרנסקריפטראז, לכן, גם אם הם היו נכנסים לגרעין, הם לא היו יכולים לייצר DNA. לפיכך, חיסוני mRNA אינם יכולים לשנות את ה-DNA מכיוון שהם אינם יכולים להיכנס לגרעין, ומשום שאין להם פריימר להפעלת רוורס טרנסקריפטאז.
חיסונים > פוריות ורבייה

בדצמבר 2020 טענו הרופא הגרמני וולפגנג וודארג והחוקר הבריטי מייקל יאדון, כי חיסוני mRNA עלולים לגרום לאי פוריות אצל נשים בשל פגיעה בחלבון סינציטין -1 הדרוש להיווצרות השליה. לטענות האלה לא צורפו עדויות או הוכחות, אך דבר זה לא מנע מהפצתן הנרחבת ברשתות החברתיות. דייוויד גורסקי כתב באתר Science-Based Medicine כי השניים "עוררו פחד אמיתי שהחיסונים החדשים ל-COVID-19 יהפכו נשים ללא פוריות ו-[...] הם עושים זאת על סמך שטויות ספקולטיביות".
חיסונים > שיתוק על שם בל

ברשתות החברתיות הופצו טענות כי חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19 (עם המרכיב הפעיל tozinameran) גורם לשיתוק על שם בל. טענות אלה התבססו על כך שבמהלך הניסוי על החיסון, 4 מתוך 22,000 משתתפי הניסוי חוו שיתוק של בל. ה-FDA ציין כי "תדירות שיתוק בל המדווח בקבוצת החיסונים עולה בקנה אחד עם שיעור הרקע הצפוי באוכלוסייה הכללית". כלומר, אותה שכיחות קיימת גם בקרב מי שלא התחסנו. מחקר ישראלי אשר פורסם באחד העיתונים המובילים במחלות זיהומיות ואשר השווה כ-230,000 מתחסנים לקבוצת ביקורת של בני אדם שלא חוסנו מצא שכיחות שווה של שיתוק על שם בל בשתי הקבוצות.
חיסונים > הגברה תלוית נוגדנים

הגברה תלוית נוגדנים (ADE) היא תופעה נדירה מאוד שבה אדם עם נוגדנים כנגד נגיף אחד (כתוצאה מזיהום או חיסון), יכול לפתח מחלה גרועה יותר כאשר הוא נדבק בנגיף שני הדומה לראשון. התופעה נגרמת עקב תגובה ייחודית ונדירה לחלבונים הנמצאים על פני הנגיף השני. פעילים נגד חיסונים טוענים שבשל הגברה תלוית נוגדנים, יש להימנע מחיסון נגד נגיף הקורונה. טענה זו אינה מבוססת על נתונים כלשהם, שכן לא נצפה אף מקרה כזה בניסויים על חיסונים בבני אדם, ואין כל ראיות לכך שמחלת הקורונה או החיסון עבורה גורמים להגברה תלוית נוגדנים.
חיסונים > טענות על החיסון לפני שהיה קיים

פוסטים רבים ברשתות החברתיות קידמו תאוריית קונספירציה הטוענת כי בשלבים המוקדמים של המגפה היה קיים כבר קיים חיסון. PolitiFact ו-FactCheck.org בדקו ודיווחו כי לא היה קיים חיסון לנגיף הקורונה בשלב הזה. הפטנטים שצוטטו בפוסטים שונים ברשתות החברתיות התייחסו לפטנטים קיימים על רצפים גנטיים וחיסונים עבור זנים אחרים של נגיף הקורונה כמו נגיף ה-SARS. ארגון הבריאות העולמי דיווח כי נכון לתאריך 5 בפברואר 2020, למרות דיווחי חדשות על "תרופות פורצות דרך" שהתגלו, לא ידוע על טיפולים יעילים, כולל אנטיביוטיקה ותרופות צמחיות לא מועילות.
חיסונים > רקמות עובריות

בנובמבר 2020 הופצו ברשת טענות כי חיסון Oxford – AstraZeneca "הכיל" רקמות מעוברים שהופלו. מקורן של תרביות התאים עליהם עבדו בפיתוח החיסונים, אכן הגיע מעובר שעבר הפלה בשנת 1970. עם זאת, החיסון לא "מכיל" רקמות מעוברים.
חיסונים > סיכון למחלות פריון

בשנת 2021 פורסם פוסט בפייסבוק שטען כי חיסוני ה-mRNA נגד COVID-19 עלולים לגרום למחלות פריון. הפוסט התבסס על מאמר שפורסם בכתב העת "מיקרוביולוגיה ומחלות זיהומיות". אף על פי ששם כתב העת נשמע לגיטימי, המו"ל שלו: Scivision Publishers, נכלל ברשימת המוציאים לאור של כתבי עת טורפים. וינסנט רסניאלו, פרופסור למיקרוביולוגיה ואימונולוגיה באוניברסיטת קולומביה, הגדיר את הטענה במאמר כ-"כוזבת לחלוטין".
חיסונים > מגנטיזציה

במסגרת הטיעונים השקריים אודות החיסונים, היו גם שטענו שהחיסונים לנגיף הקורונה גורמים לאנשים להפוך לממגנטים, ולכן חפצי מתכת נצמדים לגופם.
חיסונים > ציטוטוקסיות של חלבון ספייק

בשנת 2021 הופץ מידע כוזב נגד חיסונים ברשתות החברתיות בו נאמר כי חלבוני הספייק הנמצאים על גבי מעטפת נגיף הקורונה, הם "מסוכנים מאוד" ו"ציטוטוקסיים". באותו זמן, כל החיסונים לנגיף שאושרו לשימוש חירום הכילו mRNA או פרהקורסור mRNA לייצור חלבון ספייק. mRNA זה מורכב מהוראות אשר בעת עיבוד בתאים גורמות לייצור חלבוני ספייק, המפעילים תגובה חיסונית הסתגלותית בצורה בטוחה ויעילה.
טיפול

פוסטים שהופצו בהרחבה ברשתות החברתיות העלו טענות שקריות רבות על שיטות טיפול במחלת הקורונה. חלק מהטענות הללו הן הונאות, וחלק מהשיטות המקודמות הן מסוכנות ולא בריאות.
טיפול > צמחי מרפא

כלי תקשורת סיניים לאומיים ומפלגתיים פרסמו דו"ח מחקר על האופן שבו shuanghuanglian, תערובת עשבי תיבול מהרפואה הסינית המסורתית, יכולה לעכב ביעילות את מחלת הקורונה. הדו"ח הוביל לשיגעון רכישה של shuanghuanglian.
נשיא מדגסקר אנדרי רג'ואלינה השיק וקידם באפריל 2020 משקה צמחי מרפא המבוסס על צמח הלענה כתרופת פלא שיכולה לטפל ולמנוע את מחלת הקורונה, למרות מחסור בראיות רפואיות. המשקה יוצא גם למדינות אפריקה אחרות.
מחקרים במבחנה (in-vitro), הראו שתמציות של E. purpurea (Echinaforce) הראו פעילות נגד נגיפי הקורונה, כולל SARS-CoV-2. מכיוון שהמחקרים היו ראשוניים, ונערכו רק על תרביות תאים, אין עדויות לאפקטיביות של הצמח בבני אדם חיים. כתוצאה מכך, לא ניתנה המלצה להשתמש באכינצאה למניעה או טיפול במחלת הקורונה.
טיפול > ויטמינים

במהלך מגפת הקורונה, ה-FDA הוציא יותר מכתבי אזהרה כנגד השימוש בוויטמין C, מאשר נגד כל טיפול שקרי אחר.
בפברואר 2020, הופצו ברשתות החברתיות בתאילנד טענות שכדורי ויטמין D יכולים לסייע במניעת מחלת הקורונה. במאי 2020, המרכז לרפואה מבוססת ראיות (CEBM) באוניברסיטת אוקספורד, ציין כי "ההמלצה הנוכחית היא שכל האוכלוסייה בבריטניה צריכה לקחת תוספי ויטמין D כדי למנוע מחסור בוויטמין D", אך לא מצא "שום הוכחה קלינית לכך שתוספי ויטמין D מועילים למניעה או לטיפול ב-COVID-19".
טיפול > איבופרופן

בעקבות ציוץ של שר הבריאות הצרפתי ומחקר ספקולטיבי קטן בכתב העת רפואה נשימתית של Lancet, עלו חששות שהחומר איבופרופן (הנמצא בתרופות אדוויל ונורופן) מחמיר את מחלת הקורונה. החששות התפשטו בהרחבה ברשתות החברתיות, בין השאר מכיוון שהפעם היו אלה מקורות מהימנים שהפיצו את המידע הכוזב. בעקבות הפצת הטענות, סוכנות התרופות האירופית וארגון הבריאות העולמי המליצו לחולי קורונה להמשיך לקחת איבופרופן לפי ההוראות, וטענו שאין עדויות משכנעות לסכנה כלשהי.
טיפול > זבל ושתן בקר

הפעיל הפוליטי ההודי סוואמי צ'אקראפאני וחבר העצרת המחוקקת סומן האריפריה טענו כי שתיית שתן פרה ומריחת זבל פרה על הגוף יכולה לרפא את מחלת הקורונה. במניפור, שני אנשים נעצרו במסגרת חוק הביטחון הלאומי בגין העלאת פוסטים ברשתות החברתיות שאמרו כי שתן פרה וגללים אינם מרפאים את הנגיף. הם נעצרו על פי סעיף 153 לחוק העונשין ההודי על כך שלכאורה קידמו איבה בין קבוצות שונות על רקע דת, גזע, מקום לידה, מגורים, שפה וכו', פעולות שפוגעות בשמירה על הרמוניה).
המדענית הראשית של ארגון הבריאות העולמי, סומיה סוואמינתן, מתחה ביקורת על פוליטיקאים שהפיצו מידע לא נכון שכזה ללא הוכחות.
טיפול > טיפולים מסוכנים

חלק מחסידי QAnon, קידמו גירגור של "תוסף מינרלים פלאי". התוסף היה למעשה כלור דו-חמצני, כימיקל המשמש כאקונומיקה ועלול לגרום לתגובות מסכנות חיים ואף למוות. מינהל המזון והתרופות הזהיר פעמים רבות כי שתיית התוסף היא מסוכנת, מכיוון שהיא עלולה לגרום להקאות קשות ולאי ספיקת כבד חריפה.
טיפול > שמן חרדל

גורו היוגה ראמדב טען כי ניתן לטפל במחלת הקורונה על ידי שפיכת שמן חרדל לתוך האף. לטענתו, השמן יגרום לנגיף לזרום לבטן ושם ייהרס על ידי חומצת קיבה. הוא גם טען שאם אדם יכול לעצור את נשימתו למשך דקה, פירוש הדבר שהוא אינו סובל מכל סוג של נגיף קורונה, סימפטומטי או אסימפטומטי. שתי הטענות הללו נמצאו כוזבות.
טיפול > ריפוי רוחני

אוונגליסט טלוויזיוני בשם קנת קופלנד, טען שהוא יכול לרפא את צופיו ישירות מאולפן הטלוויזיה. הצופים נתבקשו לגעת במסך הטלוויזיה כדי לקבל את הריפוי הרוחני.
לחימה במידע כוזב

ב־2 בפברואר 2020, ארגון הבריאות העולמי תיאר מצב של "אינפודמיה מאסיבית". הארגון מסר שמידע רב המדווח על הנגיף הוא שקרי. מצב זה "מקשה על אנשים למצוא מקורות מהימנים והנחיות מהימנות כאשר הם צריכים את זה". כתוצאה מכך, הארגון הקים מוקד ישיר בשם WHO 24/7, שבו צוותי תקשורת ומדיה חברתית עוקבים אחר מידע כוזב ומגיבים באמצעות אתר האינטרנט שלו ודפי המדיה החברתית. ארגון הבריאות העולמי הפריך כמה טענות שקריות, כולל הטענה שאדם יכול לדעת אם יש לו את הנגיף או לא על ידי עצירת נשימתו, הטענה כי שתיית כמויות גדולות של מים תגן מפני הנגיף, והטענה כי גרגור מי מלח מונע זיהום.
לחימה במידע כוזב > מדיה חברתית

בתחילת פברואר 2020, פייסבוק, טוויטר וגוגל הודיעו כי הם עובדים עם ארגון הבריאות העולמי על מנת להתמודד עם מידע מוטעה. פייסבוק הצהירה כי תסיר תוכן שסומן על ידי ארגוני בריאות עולמיים ורשויות מקומיות כמידע המפר את מדיניות התוכן שלה בנושא מידע כוזב המוביל ל-"נזק פיזי". פייסבוק נותנת גם פרסום חינם ל-WHO. אף על פי כן, שבוע לאחר השערותיו של טראמפ כי אור השמש עלול להרוג את הנגיף, מצא הניו יורק טיימס 780 קבוצות פייסבוק, 290 עמודי פייסבוק, תשעה חשבונות אינסטגרם ואלפי ציוצים שדוחפים טיפולים באור UV, חומר שאותן חברות מדיה סירבו להסיר מהפלטפורמות שלהן. ב־11 באוגוסט 2020, פייסבוק הסירה שבעה מיליון פוסטים עם מידע כוזב על COVID-19.
בסוף פברואר 2020 הסירה אמזון יותר ממיליון מוצרים שטענו כי הם מרפאים או מגינים מפני מחלת הקורונה, והסירו עשרות אלפי הצעות למוצרי בריאות שמחירם היה "גבוה משמעותית מהמחירים האחרונים שהוצעו באמזון או מחוצה לה". עם זאת, פריטים רבים "עדיין נמכרו במחירים גבוהים במיוחד".
התפשטות המידע הכוזב בנוגע למחלת הקורונה ברשתות החברתיות הובילה לסדנאות המיישמות למידת מכונה לאיתור מידע כוזב. כמה סדנאות מפורטות להלן:
הסדנה הראשונה למאבק בפוסטים עוינים מקוונים בשפות אזוריות במהלך מצב חירום פעלה יחד עם ועידת (AAAI-2021) האגודה לקידום בינה מלאכותית (AAAI), שהתמקדה באיתור חדשות מזויפות הקשורות ל-COVID-19 באנגלית. מקורות הנתונים היו פלטפורמות מדיה חברתית שונות כגון טוויטר, פייסבוק ואינסטגרם. מטרת המשימה המשותפת של הסדנה הייתה לסווג פוסט כחדשות מזויפות או חדשות אמיתיות.
הסדנה השישית בנושא טקסט רועש שנוצר על ידי משתמשים: זיהוי ציוצים אינפורמטיביים ל-COVID-19 באנגלית, נועדה לזהות באופן אוטומטי אם ציוץ הקשור למחלת הקורונה באנגלית הוא אינפורמטיבי או לא. המארגנים סיפקו לקהילת המחקר מערך נתונים חדש של ציוצים לזיהוי. מבחר הציוצים כלל מידע על מקרי מחלה חשודים, מאוששים, מתאושיים ומקרי תמותה, וכן מידע על מיקומם או היסטוריית הנסיעות של המקרים. הפתרון הזוכה במשימה זו הציג אנסמבל רשת עצבי של COVID-Twitter-BERT and RoBERTa.
לחימה במידע כוזב > ויקיפדיה

התקשורת שיבחה את הסיקור של ויקיפדיה בנושא מגפת הקורונה, ואת ההתמודדות שלה עם מידע כוזב באמצעות WikiProject Med Foundation, WikiProject Medicine וקבוצות אחרות. ארגון הבריאות העולמי החל לעבוד עם ויקיפדיה על מנת לספק חלק ניכר מהאינפוגרפיקות והדוחות שלה על COVID-19 כדי לסייע במאבק במידע כוזב, ותכנן להשתמש בגישות דומות למאבק במידע כוזב על מחלות זיהומיות אחרות בעתיד.
לחימה במידע כוזב > עיתונים וכתבי עת אקדמיים

בתחילה, עיתונים רבים אפשרו קריאה חופשית בנוגע לסיקור מחלת הקורונה. הוצאות לאור מדעיות רבות גם נתנו גישה חופשית למאמרים מדעיים הקשורים למגפה.
ההסתננות של מחקרים לא איכותיים או כוזבים לתוך כתבי העת האקדמיים הטילה ספק באמינות המחקרים האחרים. מחקרים כוזבים או לא איכותיים שפורסמו, בוטלו לאחר מכן. Retraction Watch מחזיקה מאגר נתונים של מאמרים בנושא COVID-19 שבוטלו לאחר פרסומם.
לחימה במידע כוזב > צנזורה ממשלתית

במדינות רבות בוצעה צנזורה על ידי ממשלות, כאשר נחקקו חוקים בנוגע לפייק ניוז בנוגע למחלת הקורונה. לעיתים קרובות אנשים נעצרו בגין פרסום שקרי באינטרנט.
בפיליפינים, סין, הודו, מצרים, אתיופיה, בנגלדש, מרוקו, פקיסטן, ערב הסעודית, עומאן, איראן, וייטנאם, לאוס, אינדונזיה, מונגוליה, סרי לנקה, קניה, דרום אפריקה, חוף השנהב, סומליה, מאוריציוס, זימבבואה, תאילנד, קזחסטן, אזרבייג'ן, מונטנגרו, סרביה, מלזיה, סינגפור, והונג קונג, אנשים נעצרו מפני שהפיצו לכאורה מידע כוזב על מגפת הקורונה. איחוד האמירויות הערביות הציג עונשים פליליים על הפצת מידע מוטעה ושמועות הקשורות להתפרצות. מיאנמר חסמה את הגישה אל 221 אתרי חדשות, כולל כמה כלי תקשורת מובילים.
ראו גם

התנגדות לחיסונים
בדיקת עובדות
סרטי לייב אקשן המבוססים על סרטי דיסני

זוהי רשימת סרטי לייב אקשן המבוססים על סרטי הנפשה של דיסני וסרטי ההמשך של סרטי לייב אקשן המבוססים על סרטי הנפשה של דיסני.
רשימה זו אינה כוללת עיבודים מחודשים של סרטי לייב אקשן (כגון חברי הדרקון אליוט), סרטי לייב אקשן של דיסני המבוססים על סרטי הנפשה שהופקו על ידי אולפנים אחרים או על סדרות הנפשה של דיסני בטלוויזיה.
פרויקטים אחרים

בשנת 2016 רכשה אולפני וולט דיסני מחדש את זכויות הסרט על מחזור ארץ פרידיין, שעליה התבסס סרט ההנפשה "הקדרה השחורה", מתוך כוונה לעבד את סדרת הספרים לסדרת סרטי לייב אקשן. הפרויקט היה בפיתוח מוקדם באולפני וולט דיסני ללא במאי, מפיק או תסריטאי עדיין צמודים. מאז, לא היו חדשות חדשות על הפרויקט.
סרט ספין-אוף של אלאדין המתמקד בנסיך אנדרס עבור דיסני+ הוכרז בדצמבר 2019, כאשר בילי מגנוסן חוזר לתפקידו. לאחר זמן ללא חדשות, מגנוסן הצהיר כי הפרויקט עדיין בפיתוח באפריל 2021. במאי 2022, מגנוסן שוב אמר שהסרט עדיין בעבודה.
בינואר 2022, ג'ניפר לי חשפה שסטלה מג'י, הסופרת והבמאית של טיאנה שעל שמה נקראה הכלבה של שרלוט (החברה העשירה של טיאנה), רצתה לפתח עיבוד לייב אקשן ל"הנסיכה והצפרדע".
הערות שוליים

↑  102 כלבים וגנבים הוא סרט המשך ל-101 כלבים וגנבים.
↑  אליס בארץ הפלאות (2010) משמש כסרט המשך לעליסה בארץ הפלאות (1951).
↑  ספין-אוף לפנטסיה
↑  מליפיסנט הוא ספין-אוף של היפהפייה הנרדמת.
↑  אליס מבעד למראה הוא סרט המשך לאליס בארץ הפלאות (2010).
↑  כריסטופר רובין משמש כסרט המשך לזיכיון פו הדוב, בעיקר סרטי פו הדוב מתוצרת אולפני ההנפשה של וולט דיסני.
↑  מליפיסנט: אדונית הרשע הוא סרט המשך של מליפיסנט (2014).
1 2 3 4  הופץ כסרט מקורי של דיסני+.
↑  הסרט הופץ דרך שירות הסטרימינג של דיסני+ עם עמלת פרימיום בשל ההשפעות של מגבלות הקורונה. עם זאת, הוא גם יצא לאקרנים בכמה מדינות שבהן היו קולנועים פתוחים.
↑  הסרט הופץ דרך שירות הסטרימינג של דיסני+ עם עמלת פרימיום בשל ההשפעות של מגבלות הקורונה. עם זאת, הוא גם יצא לאקרנים בכמה מדינות שבהן היו קולנועים פתוחים.
↑  קרואלה הוא פריקוול לעל כלבים וגנבים (1996).
בורקה (נפת שכם)

ערך זה עוסק בכפר בנפת שכם. אם התכוונתם לכפר בנפת רמאללה, ראו .
| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  4,454 (2016)
 קואורדינטות:  32°18′08″N 35°11′35″E﻿ / ﻿32.302211111111°N 35.193111111111°E﻿ / 32.302211111111; 35.193111111111 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) בורקה(למפת צפון השומרון רגילה) בורקה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בורקה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בורקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בורקה (בערבית: برقة) היא עיירה פלסטינית בנפת שכם במרכז השומרון, חמישה ק"מ צפונית-מערבית לשכם, בגובה כ-450 מ' מעל פני הים. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הכפר מנתה 4,454 תושבים בשנת 2016.
מקור השם

לפי זאב וילנאי, משמעות המילה בורקה (برقة) בערבית היא אדמה קשה, והכפר קיבל שם זה בשל מיקומו באזור ההררי של השומרון.
תושבי הכפר מעלים סברה אחרת: השם בא מהשורש הערבי ب.ر.ق (ב-ר-ק) שמשמעותו, בין היתר, היא: מבריק, נוצץ.
היסטוריה

הכפר הוקם לפני יותר מ-1,000 שנה. מוצא התושבים הראשונים היה מתימן והחיג'אז, והיישוב נבנה סביב המעיין שבמרכז העתיק של הכפר – עין אל-בלד (מעיין הכפר).
במאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור.
בשנת 1915, בזמן מלחמת העולם הראשונה, הוקמה על ידי העות'מאנים מדרום לכפר תחנת הרכבת מסעודיה. ממנה יוצאת השלוחה המחברת את מסילת השומרון עם תחנת טול כרם, תחנת המוצא של המסילה המזרחית ההיסטורית שנסללה דרומה עד קוסיימה בואך קו החזית עם הבריטים בחצי האי סיני.
לאחר שנהרג מפקד המרד הערבי עבּד א-רחים אל-חאג' מוחמד, בשנת 1939, התמנה לפקיד זה בן הכפר בורקה אחמד מוחמד חסן "אבו בכּר" (أحمد محمد حسن أبو بكر), אולם בתקופתו המרד דעך.
בשנת 1947 הנציב הבריטי אלן גורדון קנינגהם ביקר בכפר, והצהיר הצהרה פוליטית בעד השלום.
בסיום המנדט הבריטי בארץ ישראל הסתיימה השליטה הבריטית בכפר. כתוצאה ממלחמת העצמאות, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות של 1949, עבר הכפר לשליטה ירדנית.
היסטוריה > לאחר 1967

במלחמת ששת הימים, בחצות ליל ה-7 ביוני 1967, החלה מתקפת חטיבה 37 על אזור שכם. החטיבה נכנסה אל העיר בשעה 10:45 בבוקר והלחימה נמשכה עד הערב, ובסיומה נפל כל האזור בידי כוחות צה"ל והכפר עבר משליטה ירדנית לישראלית.
אוכלוסייה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
מפקדי אוכלוסין – בורקה (שכם)
| שנה | תושבים | מקור | הערות |
| 1922 | 1,688 |  | 1,589 מוסלמים ו-99 נוצרים |
| 1931 | 1,890 |  | גרו ב-480 בתים |
| 1945 | 2,590 |  | 2,410 מוסלמים ו-180 נוצרים |
| 1961 | 3,352 |  |  |
| 1982 | 2,500 |  | ירידה במספר, בעקבות מלחמת ששת הימים |
| 1987 | 2,800 |  |  |
| 1997 | 3,009 |  |  |
| 2005 | 3,916 |  |  |
| 2007 | 4,137 |  |  |
אדמות, חקלאות, מים

בסקר האדמות, ב-1945 נמצא ששטח הקרקע הכולל של הכפר היה 18,486 דונם, מתוכם 18,190 דונם היו בשימוש פרטי ו 296 דונם – מושע. הכפר עצמו היה בנוי על שטח של 173 דונם, 10,734 דונם היו מעובדים, ואילו 7,579 דונם היו אדמות בור. בשנת 2007 היה השטח הבנוי של הכפר כ-480 דונם.
מי השקיה – ממעיינות בכפר ובסביבתו וכן מבארות פרטיות.
לאחר עליית הליכוד לשלטון ב-1977 הבטיח ראש הממשלה מנחם בגין להרחיב את מפעל ההתנחלויות גם ללב השומרון. על גבעה החולשת על הכפר מצפון היה ממוקם קבר שייח' (מקאם) "אל קובייבת". בזמן השלטון הירדני היה במקום מוצב פלוגתי. בשנת 1978 נתפסו אדמות הגבעה לצרכים צבאיים ועליהן הוקמה באותה שנה היאחזות נח"ל "מעלה נחל", שאוזרחה בשנת 1980 כהתנחלות חומש.
לאחר הסכם אוסלו ב' שנחתם בשנת 1995, הוגדרו 4,930 דונם שהם 27% מאדמות הכפר כשטח A‏.‏ 5,180 דונם שהם 29% מאדמות הכפר – הוגדרו כשטח B ו-8,064 דונם שהם כ-44% הוגדרו שטח C.
ב-23 באוגוסט 2005, במסגרת תוכנית ההתנתקות, פונתה ההתנחלות חומש. לאחר הפינוי נותר צו התפיסה לצרכים צבאיים לאדמות הכפר שהופקעו על כנו, ותושבי בורקה היו מנועים מלעבד את אדמותיהם. בדצמבר 2011 עתר ראש מועצת הכפר ותושבים אחרים לבג"ץ באמצעות ארגון יש דין, בדרישה לביטול צווי התפיסה הצבאיים. ב-2013 בוטלו צו התפיסה וצו הסגירה (שקבע כי על תושבי בורקה אסור להיכנס למקום) והחל מאוקטובר 2013 יכולים בעלי הקרקעות במקום לעבד את אדמותיהם. למרות זאת, שוהים באופן קבוע פעילי נוער הגבעות ותלמידי ישיבת חומש באזור ולא מתאפשרת גישה של בעלי הקרקעות.
תשתיות

חשמל: בכפר מחובר לרשת החשמל הישראלית החל משנת 1991.
מים: הכפר מחובר לרשות המים הפלסטינית.
ביוב: אין בכפר תשתית ביוב והתושבים משתמשים בבורות ספיגה.
פח"ע

מבורקה יצא בן הכפר, המחבל רָאאֶד א-שרנובי, שרצח 19 אנשים בפיגוע התאבדות בקו 18, ב-3 במרץ 1996.
ביאורים

↑  מסילת השומרון היא מסעף מרכבת העמק שהיא בתורה מסעף של מסילת הרכבת החיג'אזית, שתוכננה להגיע עד לירושלים, אך הגיעה בסופו של דבר רק עד שכם.
↑  עד אז מדיניות הממשלה הייתה להקים התנחלויות ביהודה ושומרון רק בבקעת הירדן, גוש עציון ועוטף ירושלים.