stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנחם כהן (פרופסור)
עבודתו המדעית > הגורמים שהניעו את כהן לייסד את "מפעל מקראות גדולות הכתר"

העיון בנוסח מקראות גדולות של בן-חיים, ובהשפעתו המכרעת על נוסח הדפוסים עד ימינו, היו מהגורמים העיקריים בהחלטתו של כהן לייסד את 'מפעל מקראות גדולות הכתר', גולת הכותרת של פעילותו המחקרית.
כהן הרחיב והעמיק את עיונו לא רק בנוסח המקרא והמסורה של מהדורת בן-חיים, אלא גם בנוסח התרגומים הארמיים והפירושים המתלווים למקרא, והתברר לו כי מצבם חמור שבעתיים. מצב זה לא רק שלא נשתפר במהדורות מאוחרות יותר, אלא הלך והחמיר. המשך ההנצחה של נוסח כה משובש ביצירה שנעשתה נכס צאן ברזל של ארון הספרים היהודי, נראתה לכהן לא רק כפגם תרבותי-לאומי, אלא גם כמחדל מדעי. כך נולד הרעיון של הוצאת מהדורת יסוד מדעית חדשה של "מקראות גדולות".
פרסומיו המדעיים > מאמרים שונים

מגבשי כתיב במצחפי מסורה עתיקים ומשמעם לתולדות נוסח המקרא המקובל, דיסרטציה, 1973
הכתיב של הנוסח השומרוני, בית מקרא כא, א, תשל"ו, 70-54 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
הכתיב של הנוסח השומרוני, זיקתו לכתיב נוסח המסורה ומקומו בתולדות הכתיב, בית מקרא כא, ג, תשל"ו, 391-361 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
האידיאה בדבר קדושת הנוסח לאותיותיו וביקורת הטקסט. דעות; ביטאון האקדמאים הדתיים מז, תשל"ח, 83–101
קווי יסוד לדמותו העיצורית של הטקסט בכתבי יד מקראיים מימי הביניים, עיוני מקרא ופרשנות א, תש"ם, 123–182
לדמותם הקונסונאנטית של דפוסי המקרא הראשונים: המהדורה הראשונה של התנ"ך השלם - דפוס סונצ'ינו משנת 1488, בר-אילן יח/יט, תשמ"א, 47–67
האמנם כתב משה בן-אשר את כ"י קהיר של הנביאים? עיון מחודש לאור נוהגו של כה"י בהטעמת המשרת לזרקא, עלי ספר י, תשמ"ב, 5–12 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
ניצחונו של נוסח בן-אשר - אידיאה ומציאות: בירור ראשון, לשאלת האמינות של הבחנים לאפיון נוסחו של בן-אשר, תרביץ נג, ב, תשמ"ד, 255–272 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
מהו "נוסח המסורה", ומה היקף אחיזתו בתולדות המסירה של ימה"ב? עיוני מקרא ופרשנות ב (תשמו) 229-256
תת-שיטות של הטעמה טברנית 'חוץ-מסורתית' ושיעור תפוצתן בכתבי-יד של מקרא בימי הביניים, לשוננו 51, ג-ד (תשמז) 188-206 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
רשימת קיצורים וביטויים של המסורה, באתר "מקראות גדולות הכתר", 1992 ואילך
ביאור מונחים וביטויים שבפירוש רלב"ג באתר "מקראות גדולות הכתר", 1992 ואילך
נוסח המקרא שהיה לפני רש"י ותלמידיו, פרשני צרפת, באתר "מקראות גדולות הכתר", תשע"ט
פרסומיו המדעיים > מפעל מקראות גדולת הכתר

מקראות גדולות הכתר: ההדרה מדעית על פי כתבי יד עתיקים. המהדורה כוללת:
נוסח המסורה המדויק של המקרא עם מסורה גדולה ומסורה קטנה על פי 'כתר ארם צובה'
תרגומים ארמיים על פי נוסחם של כתבי יד תימניים מדויקים.
פירושים - מבחר עשיר של פירושים פרי עטם של גדולי מפרשי הפשט מימי הביניים על פי מיטב כתבי היד העתיקים.
עין המסורה - ביאור ומראי מקומות לכל הערות המסורה של כתר ארם צובה,
מבוא כללי למהדורת הכתר בכרך יהושע שופטים.
המפעל כולל את המהדורה המודפסת, ואת המהדורה המקוונת הזמינה במרשתת, ומאפשרת אחזור מידע תלת־ממדי בנוסח המקרא: טקסט, ניקוד וטעמים.
לקריאה נוספת

"מנחם כהן – קוים לדמותו ולמפעלו המדעי", בתוך: עיוני מקרא ופרשנות, ז, מנחת ידידות והוקרה למנחם כהן, בעריכת שמואל ורגון ואחרים, רמת גן תשס"ה, עמ' 11–18
יוסי פרץ, "מנחם כהן – רשימת פרסומים", בתוך: עיוני מקרא ופרשנות, ז, מנחת ידידות והוקרה למנחם כהן, בעריכת שמואל ורגון ואחרים, רמת גן תשס"ה, עמ' 19–22
הערות שוליים

↑  מקראות הכתר, באתר אוניברסיטת בר-אילן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309539305171  BIBSYS: 90746035  BnF: cb13340089h (data)  GND: 1025658698  ISNI: 0000 0000 7249 0951  LCCN: no93000584  NKC: zmp20211113474  NTA: 07302760X  SUDOC: 061071102  VIAF: 97504464   WorldCat (עם VIAF): 97504464
תרדמת חורף

נשפון חום בתרדמת חורף
מרמיטות במאורה. המרמיטות ישנות מתחת לקרקע במשך החורף ויוצאות רק באביב
עטלפים בתרדמה על קיר של מערה
תרדמת חורף (היברנציה) הוא תהליך פיזיולוגי המתאר את הדרך בה בעלי חיים רבים מסגלים לעצמם מצב של חוסר פעילות והאטה משמעותית של המטבוליזם, על מנת לשרוד תקופות של תנאי סביבה קשים ומחסור במזון זמין וחיוני. תרדמה היא תהליך של שינויים הטרוטרמיים עונתיים המאופיינים בטמפרטורת גוף נמוכה, נשימה וקצב לב איטיים וקצב מטבוליזם נמוך, לרוב בחודשי החורף. תרדמת החורף אינה מוגבלת רק לחיות בר כגון דובים, סנאים, צבים, נחשים, עטלפים, אלא משותפת גם לבעלי חיים קטנים אשר גרים בסמיכות לבני אדם, כגון אוגרים, הנכנסים לתרדמת חורף של ימים ספורים בלבד.
מטרת התרדמה היא חיסכון באנרגיה כאשר חסר מזון זמין. על מנת לחסוך באנרגיה, בעל חיים אנדותרמי מפחית את קצב חילוף החומרים ובכך את טמפרטורת הגוף שלו. תרדמה עשויה להימשך ימים, שבועות או חודשים, תלוי במין, טמפרטורת הסביבה, עונות השנה ומצב הגוף של האורגניזם. לפני הכניסה לתרדמה. על מנת לשרוד, בעלי חיים חייבים לאגור כמות של מקורות אנרגיה מספקת, כדי להחזיק מעמד לאורך תקופת התרדמה, אפילו חורף שלם. מינים גדולים יותר הופכים להיפרפאגים, על ידי אכילת כמות גדולה של מזון המאפשרת אגירת אנרגיה בצורה של מצבורי שומן. במינים קטנים, כגון סנאים, הטמנת מזון עתיר אנרגיה הקרוי food caching שבו ישתמש הסנאי מיד עם התעוררותו מהתרדמה, תהליך המחליף אכילת יתר והפיכת המזון לשומן.
התפתחות אבולוציונית

במחקר שפורסם בשנת 2020, חוקרים שבחנו ממצאי חטים של מאובני הליסטרוזאורוס מאזור אנטארקטיקה של לפני כ-250 מיליון שנים, מצאו בהתפתחות החטים טבעות גדילה עבות וצפופות, אשר מצויות בימינו בשיניים של יצורים שמקיימים תרדמת חורף, בה קצב הגדילה של הגוף מואט. זוהי הראייה הקדומה ביותר לקיומה של תרדמת חורף.
מאפיינים

כאשר החיה נמצאת בתרדמת חורף, היא אינה פעילה פיזית, ואינה אוכלת או שותה; גופה מתקיים מהשומן שצברה בעונות הפעילות. קיימים הבדלים בתקופת התרדמה אצל בעלי חיים שונים. יש כאלה המסתפקים בתרדמה של ימים אחדים ויש המאריכים את הזמן עד לחצי שנה. הדבר תלוי בתנאי האקלים באזור מחייתם, בגודל גופם של בעלי החיים (בעלי מסת גוף גדולה יכולים לקיים תקופה ארוכה יותר של תרדמה) ועוד.
מבחינה ביולוגית, תרדמת החורף אינה נחשבת לשינה רגילה (שבה פעילותו הפיזיולוגית של הגוף כמעט שאינה משתנה). במסגרת תרדמת החורף טמפרטורת הגוף יורדת מאוד, עד שהיא משתווה כמעט לטמפרטורה הנמוכה של הסביבה, וחלה האטה משמעותית בכל התהליכים הפיזיולוגיים. קצב פעימות הלב וקצב הנשימה יורדים בצורה משמעותית, וכך גם המטבוליזם בגוף, שקצבו יורד לכחמישית ממהירותו בתנאי הקיום הרגילים. בעלי החיים הגדולים המתכוננים לתרדמת אוכלים אכילת יתר והופכים את עודפי המזון לשומן המשמש כמאגר של אנרגיה לתקופת זו המכונה היפרפאגיה (Hyperphagia (ecology)). לפעמים, בעלי החיים הגדולים, כגון דובים מנצלים את התרדמת לתקופת ההריון. אגירת השומן מאפשרת התפתחות הוולדות באורח תקין, בתקופה זו עשוי בעל החיים לאבד 17-25% ממשקל גופו. בעלי חיים קטנים לעומת זאת מטמינים מזון כהכנה לתרדמת החורף.
מאפיינים > סוגי תרדמת

קיימים שני סוגים של תרדמת: תרדמת הכרחית ותרדמת לא הכרחית. הראשונה מכונה תרדמת חובה והשנייה תרדמת פקולטטיבית.
מאפיינים > סוגי תרדמת > תרדמת פקולטטיבית

זוהי תרדמת המתרחשת רק כאשר ניכר מחסור משמעותי במקורות מזון או ירידת טמפרטורות או שני הגורמים גם יחד. דוגמה טובה להבדלים בין שני סוגי תרדמת אלה ניתן לראות בכלבי ערבה. כלב הערבה לבן-הזנב מפתח תרדמת חובה, לעומת זאת, כלב הערבה שחור-זנב קרוב יותר למצב של שינה פקולטטיבי. תרדמת חורף פקולטטיבית נחקרה במכרסמים, כגון, סנאים קרקעיים, גילוי התרדמת בלמור הננסי שמן-הזנב של מדגסקר השוכב בתרדמת במחילות של עצים במשך שבעה חודשים בשנה בה טמפרטורות החורף עולות לפעמים ליותר מ-30oC מצביעה על כך שתרדמת החורף אינה בהכרח רק התאמה לטמפרטורות סביבה נמוכות. התרדמת של הלמור הזה תלויה מאוד בהתנהגות התרמית של מחילת העץ שלו: אם בידוד המחילה אינו טוב, אזי טמפרטורת הגוף של הלמור משתנה באופן פסיבי בעקבות טמפרטורת הסביבה שלו. לעומת זאת, אם המחילה מבודדת היטב, טמפרטורת הגוף נשארת די קבועה והחיה עוברת התקפי עוררות קבועים. דאוסמן מצא כי תת-מטבוליזם בבעלי חיים בתרדמת חורף אינו בהכרח קשורה לטמפרטורת גוף נמוכה. קיימים בטבע גם בעלי חיים שיכולים לשרוד את החורף על ידי תהליך של הקפאה. לדוגמה, כמה דגים, דו-חיים וזוחלים שיכולים לקפוא באופן טבעי ואז "להתעורר" באביב. מינים אלה פיתחו מנגנון סבילות להקפאה כגון חלבונים נגד הקפאה.
תרדמת ציפורים

חוקר הצפרות גילברט ווייט תיעד עדויות על תרדמת של סנוניות בספרו "ההיסטוריה הטבעית של מלבורן" משנת 1789. רובם המכריע של מיני הציפורים בדרך כלל אינם מתנהלים בתרדמת חורף. יוצא דופן הוא הצפור רצון העניים הנפוץ (Phalaenoptilus nuttallii), אשר תועד לראשונה על ידי אדמונד ייגר
תרדמת אצל בעלי דם-קר

בעלי חיים בעלי דם קר , אינם יכולים לווסת באופן פעיל את טמפרטורת גופם או קצב חילוף החומרים שלהם, (דגים, זוחלים ודו-חיים) אינם יכולים להיכנס למצב שינה. הם יכולים לחוות ירידה בקצב חילוף החומרים הקשור לסביבות קרות יותר, או זמינות חמצן נמוכה (היפוקסיה) ולהפגין תרדמה. כרישי ענק שהתיישבו בקרקעית הים הצפוני הפכו רדומים נחשבו לבעלי יכולת לעבור למצב של תרדמת, מחקר משנת 2003 הראה שהכרישים עברו מרחקים ארוכים לאורך כל עונות השנה, עקבו אחר האזורים עם כמות פלנקטון הגבוהה ביותר. כרישי כותפת תועדו מסוגלים לשרוד שלוש שעות ללא חמצן ובטמפרטורות של עד 26oC כאמצעי לשרוד בבית הגידול שלהם על קו החוף, שבו רמות המים והחמצן משתנות עם הגאות.
בעלי חיים אחרים המסוגלים לשרוד במשך תקופות זמן ארוכות עם מעט מאוד חמצן או ללא חמצן הם: דגי זהב, צבון אדומי אוזניים, צפרדעי עץ, ואווזים הודיים. היכולת לשרוד מצבים היפוקסיים (תת רמת חמצן)  או אנוקסיים (חוסר חמצן) אינה קשורה קשר הדוק לתרדמת אנדותרמית אצל חיות בעלות דם-חם.
תרדמת אצל פרוקי-רגליים

תרדמת החורף אצל פרוקי רגליים התפתחה כתוצאה מההשפעה המוגברת של עונתיות על פני כדור הארץ, כאשר פרוקי-הרגליים התיישבו בסביבות יבשתיות הם השתמשו במנגנון המבטיח שימוש אנרגתי נמוך, במיוחד בסביבות קשות מהרגיל, כמו גם דרך טובה לתזמן את תקופות הפעילות או הרבייה. משערים שהוא התפתח במקור בשלושה שלבים. שלב ראשון - פיתוח של שליטה נוירו-אנדוקרינית על תפקודי הגוף, שלב שני-התאמה לשינויים סביבתיים. במקרה זה קצב חילוף החומרים יורד בתגובה לטמפרטורות קרות יותר ושלב שלישי - שילוב של בקרות אלה עם אינדיקטורים עונתיים אמינים בתוך פרוקי-הרגליים, כמו טיימרים ביולוגיים. משלבים אלה, פרוקי רגליים פיתחו תרדמת עונתית, שבה רבים מהתפקודים הביולוגיות שלהם זווגו עם קצב עונתי בתוך האורגניזם. זהו מנגנון דומה מאוד לאבולוציה של נדידת חרקים, שבה במקום שתפקודים גופניים כמו חילוף החומרים יתלכדו עם אינדיקטורים עונתיים, דפוסי תנועה ישוו לאינדיקטורים עונתיים.
תרדמת אצל דגים

בעוד שרוב החיות שעוברות את תרדמת החורף מורידות את קצב חילוף החומרים שלהן, חלק מהדגים, כמו הקנר (אנ'), לא. במקום זאת, הם אינם מדכאים באופן פעיל את קצב חילוף החומרים הבסיסי שלהם, אלא  מפחיתים את רמת פעילותם. דגים שעוברים תרדמת חורף במים מחומצנים שורדים באמצעות חוסר פעילות בשילוב עם טמפרטורה קרה יותר המפחיתה את צריכת האנרגיה, אך לא את קצב חילוף החומרים הבסיסי שגופם צורך. אבל עבור הקודקוד הצהוב בטן האנטארקטי Notothenia coriiceps ועבור דגים שעוברים תרדמת חורף בתנאים היפוקסיים, הם כן מדכאים את חילוף החומרים שלהם כמו בעלי חיים אחרים הרדומים בחורף. המנגנון לאבולוציה של דיכוי מטבולי בדגים אינו ידוע. רוב הדגים הרדומים בחורף חוסכים אנרגיה בכך שהם דוממים, ולכן אין לחץ סלקטיבי חזק לפתח מנגנון דיכוי מטבולי כמו זה הכרחי בתרדמת חורף בדגים.
חלבונים משרי תרדמת HIT

חלבוני השראת תרדמה (HIT) שבודדו מיונקים שימשו במחקר לבדיקת התאוששות איברים. מחקר משנת 1997 מצא שחלבוני HIT לא היו מסוגלים להגביר את קצב ההתאוששות של רקמת הלב במהלך איסכמיה. למרות שלא ניתן היה להגדיל את שיעורי ההחלמה בזמן איסכמיה, חלבונים אלה זוהו כבעלי תפקיד בשימור תפקוד האיברים הווטרינריים.
תרדמת אצל בני אדם

חוקרים חקרו את האפשרות לגרום לתרדמת חורף בבני אדם. היכולת להיכנס למצב של תרדמת עשויה להיות שימושית במספר מקרים:  הצלת חייהם של אנשים חולים או פצועים קשה על ידי הכנסתם זמנית למצב תרדמת עד למתן טיפול, או בתוכניות של מסעות האדם בחלל, כגון, משימות למאדים.  תרדמת עשויה להואיל מבחינת החיסכון במקורות אנרגיה.
האבולוציה של התרדמת > האבולוציה של התרדמת בבעלי דם-חם

כאשר אבותיהם של ציפורים ויונקים עזבו את הסביבות הימיות היציבות יחסית, והתיישבו על היבשה, הם נחשפו לעונות יבשתיות אינטנסיביות יותר אשר מלאו תפקיד גדול יותר בחיי בעלי החיים. חלק מבעלי החיים הימיים אכן עוברים תקופות של תרדמה, אך ההשפעה חזקה יותר ונפוצה יותר בסביבות יבשתיות. מכיוון שתרדמת החורף היא תגובה עונתית, תנועת האב הקדמון של הציפורים והיונקים אל היבשה הכניסה אותם ללחצים עונתיים שיהפכו בסופו של דבר לתרדמת חורף. ככל שעונות השנה בולטות יותר, תקופת התרדמה נוטה להיות ארוכה יותר. תרדמת חורף של בעלי חיים אנדותרמיים - בעלי דם חם, ככל הנראה התפתחה מספר פעמים, לפחות פעם אחת ביונקים - ולפחות פעם אחת בציפורים. תרדמת החורף כנראה התפתחה בו-זמנית עם האנדותרמיה, המקרה המוקדם ביותר של תרדמה היה בטרינקסודון - Thrinaxodon, אב קדמון של יונקים שחי לפני כ-252 מיליון שנים. האבולוציה של האנדותרמיה אפשרה לבעלי חיים להיות בעלי רמות פעילות גבוהות יותר ודגירה טובה יותר של עוברים, בין יתר היתרונות לבעלי חיים בתקופות הפרמיאן והטריאס. כדי לחסוך באנרגיה, סביר להניח שאבותיהם של ציפורים ויונקים היו חווים צורה מוקדמת של עצבנות או תרדמה כאשר הם לא השתמשו ביכולות הרגולטוריות שלהם במהלך המעבר מאקטותרמיה לאנדותרמיה. זה מנוגד להשערה ששלטה בעבר לפיה מצב התרדמה התפתח לאחר האנדותרמיה בתגובה להופעת בתי-גידול קרים יותר. גם לגודל הגוף הייתה השפעה על התפתחות התרדמה, שכן חיות אנדותרמיות שגדלות מספיק נוטות לאבד את יכולתן להיות הטרוטרמיות סלקטיביות, כאשר דובים הם אחד היוצאים מן הכלל. היכולת להיכנס לתרדמת או לעבור עצבנות הייתה אובדת ברוב היונקים והציפורים הגדולות יותר. מצב תרדמה הפך לפחות מועדף בבעלי חיים גדולים יותר, משום שככל שבעלי חיים גדלים בגודלם, היחס בין שטח הפנים לנפח יורד, ודרושה פחות אנרגיה כדי לשמור על טמפרטורת גוף פנימית גבוהה, וכך מצב התרדמה הופך למיותר. ישנן עדויות לכך שתרדמת החורף התפתחה בנפרד אצל חיות-כיס ויונקי-שליה, אם כי היא אינה מוחלטת. העדויות הללו נובעות ממידע התפתחותי. ידוע כי שחיות כיס צעירות המצויות בתרדמת חורף מסוגלות לווסת את החום שלהן, לעומת זאת, יונקי שליה שעוברים תרדמה מפתחים תחילה הומיאותרמיה, ומפתחים את היכולת להיכנס לתרדמת בשלב מאוחר יותר. הבדל זה בהתפתחות הוא עדות, אם כי לא חד משמעית, לכך שהם התפתחו במנגנונים שונים במקצת ולפיכך בזמנים שונים.
האבולוציה של התרדמת > האבולוציה של התרדמת בבעלי דם-קר

מכיוון שזוחלים הם חיות בעלות דם קר, הם חסרים במערכות להתמודדות עם טמפרטורות קרות. תרדמת החורף של זוחלים התפתחה ככל הנראה כדי לאפשר להם לשרוד בתנאים קרים יותר. זוחלים רדומים בחורף נוטים להיות בעלי שיעורי הישרדות גבוהים יותר והזדקנות איטית יותר. זוחלים התפתחו כדי לנצל את היותם קרי דם לקירור האיברים הפנימיים שלהם. בניגוד ליונקים או ציפורים, אשר אמנם מתכוננים לתרדמת מבלי לערב את התנהגותם הסביבתית, הזוחלים יפעילו את מצב התרדמת שלהם באמצעות התנהגותם. זוחלים מחפשים טמפרטורות קרות יותר בהתבסס על שעון פנימי תקופתי, שכנראה מופעל על ידי טמפרטורות חיצוניות קרירות יותר, כפי שניתן לצפות בלטאת הקרניים של טקסס (Prynosoma cornutum). מנגנון אחד שבו משתמשים זוחלים כדי לשרוד בתקופת תרדמת החורף היא על ידי תהליך של הצטברות פחמן-דו-חמצני-בדם. תהליך זה קיים גם בתרדמת יונקים, ומשמש כדוגמה לאבולוציה מתכנסת. תהליך זה התפתח כמנגנון להאטת חילוף החומרים ומטרתו היא הפרעה להובלת החמצן כך שהחמצן אינו מנוצל דיו ועל כן יכול להגיע לרקמות בתקופות של ריכוזי חמצן נמוכים המתרחש בתקופת התרדמה.
מטרות

מבחינת בעל החיים, שהייה של חודשים או אפילו שנים במצב של תרדמת יכולה להאריך את משך החיים. זו יכולה להיות תרדמת קיץ, למשל בטריטון הפסים, תרדמה אנאירובית במצב של אנוקסיה (דגי זהב, צבים) או תרדמת חורף כמו בדובים ובחלק נרחב מאוכלוסיית העטלפים.
תרדמת חורף ביונקים מהווה אסטרטגיה מוצלחת להתגבר על תנאי העונה הקשה. במהלך תרדמת החורף יורד קצב חילוף החומרים שלהם מתחת ל־5% מהקצב הנורמלי, טמפרטורת הגוף יורדת ל־0–5 מעלות צלזיוס והתפקודים הפיזיולוגיים מדוכאים בצורה חריפה. לפני המעבר למצב התרדמת צורכים רוב בעלי החיים כמות גדולה של מזון על מנת לצבור שומן וחומרי תשמורת שיסייעו להם לשרוד את תקופת המחסור במזון.
אסטרטגית שרידה נוספת היא הטרותרמיה, זהו כינוי לתרמורגולציה (ויסות חום) של בעלי חיים המשתנה בין ויסות עצמי של טמפרטורת גופם, הומיאותרמיה, לבין מתן אפשרות לסביבה הסובבת להשפיע עליו, פויקילותרמיה. קרי, אותו יצור נוקט באסטרטגיה המתאימה למצב.
ראו גם

תרדמה
תרדמת קיץ
מוחמד בן עבד א-רחמן בן ג'אסם אאל ת'אני

2024
השייח' מוחמד בן עבד א-רחמן בן ג'אסם אאל ת'אני (בערבית: محمد بن عبدالرحمن بن جاسم آل ثاني; נולד ב-1 בנובמבר 1980) הוא דיפלומט, כלכלן ופוליטיקאי קטרי המכהן כראש ממשלת קטר מאז 7 במרץ 2023, וכשר החוץ מאז 2016.
מכהן גם כיו"ר קרן קטר לפיתוח (QFFD) מאז 2014, וחבר במועצה העליונה של קטר לענייני כלכלה והשקעות (SCEAI) מאז 2014.
כיהן בעבר כסגן ראש הממשלה בין השנים 2017–2023 ויו"ר רשות ההשקעות של קטר בין השנים 2018–2023.
ביוגרפיה

נולד וגדל בדוחא שבקטר. הוא חלק ממשפחת המלוכה הקטרית מבית ת'אני. הוא בעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים מהמכללה לעסקים וכלכלה באוניברסיטת קטר (2003).
קריירה

בתחילת הקריירה שלו, ב-2003, עבד כחוקר כלכלי במועצת המשפחה השלטת, שם שימש מאוחר יותר כמנהל לענייני כספים בין השנים 2005–2009.
בשנת 2009 מונה למנהל המחלקה לשותפות במגזר הציבורי והפרטי במשרד העסקים והמסחר והשיק את "Enterprise Katar" – ארגון המעניק תמיכה טכנית ופיננסית לעסקים קטנים ובינוניים.
משנת 2010 עד 2011, שימש כמזכיר הנציג האישי של האמיר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני בדיוואן האמירי.
בשנת 2013, שייח' מוחמד הצטרף למשרד החוץ של קטר כעוזר שר החוץ לענייני שיתוף פעולה בינלאומי. מדיניותו התמקדה בקידום שיתוף פעולה רב-צדדי, יישום מדיניות פיתוח החוץ של קטר ויישום אסטרטגיות שיתוף פעולה בינלאומי המבוססות על החזון הלאומי של קטר 2030.
קריירה > ראשות הממשלה

ב-7 במרץ 2023, בחילופי קבינט, באמצעות צו אמירי מס' (2) משנת 2023, הוא מונה לראש ממשלת קטר.
במסגרת תפקידו כראש ממשלה הוא עוסק בייעוץ לאמיר של מדינת קטר, שייח' תמים בן חמד אאל ת'אני. הוא עומד גם בראש ישיבות מועצת השרים, ועוסק בפיקוח על תיאום העבודה בין המשרדים השונים.
במהלך מלחמת חרבות ברזל, נפגש השייח' מוחמד עם ראש ה-CIA ויליאם ברנס וראש המוסד דוד ברנע בקטר בנובמבר. הם הגיעו להארכת הפסקת האש ביומיים ולחלופין של יותר מ-100 חטופים ישראלים ב-240 מחבלים פלסטינים.
קריירה > תפקיד כשר חוץ וראש ממשלה

תחומי האחריות של שייח' מוחמד כשר החוץ כוללים תכנון ויישום מדיניות החוץ של קטר, שמירה והרחבה של היחסים האסטרטגיים הבילטרליים והרב-צדדיים של המדינה, הובלת מאמצי תיווך וגיבוש שלום וביטחון בינלאומיים.
ב-7 באוקטובר 2023, עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, החלה קטר בהובלתו שיחות דחופות בניסיון לשחרר חטופים ישראלים בתמורה למחבלים פלסטינים. קטר מילאה תפקיד קריטי במשא ומתן באמצעות שיתוף פעולה עם ארצות הברית וישראל, וכן דחפה לשחרור חטופים אמריקאים.
ב-1 בנובמבר 2023 תיווכה קטר בהסכם בין מצרים, ישראל וחמאס. הסכם זה, שתואם עם ארצות הברית, יאפשר פינוי אזרחים מעזה.בנוסף, בינואר 2024 תיווך בניסיון להעביר תרופות לחטופים ישראלים.
פעילותם של ראש הממשלה והאמיר זכו לשבחים על ידי מנהיגים שונים כמו אנתוני בלינקן, ג'סטין טרודו, ג'ו ביידן וז'וזפ בורל.
פרסים והוקרה > פרגוואי

ב-24 במאי 2023, נשיא פרגוואי, מריו אבדו בניטס, העניק את מסדר ההצטיינות הלאומי (פרגוואי) לשייח' מוחמד כהוקרה על תפקידו בחיזוק היחסים בין שתי המדינות. שר החוץ של קטר, הסולטאן בן סעד אל-מורייח'י קיבל את הפרס בשמו.
פרסים והוקרה > ארצות הברית

ב-19 בינואר 2021, יום לפני שג'ו ביידן הפך לנשיא, ארצות הברית, המיוצגת על ידי מחלקת ההגנה של ארצות הברית, העניקה לשייח' מוחמד את מדליית מחלקת ההגנה עבור שירות ציבורי. היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית רוברט אובריאן, העניק את המדליה לשגריר קטר השייח' משעל בן חמד אאל ת'אני, עבור השייח' מוחמד.
פרס זה היה כהוקרה על מאמציו הדיפלומטיים לחיזוק היחסים בין קטר לארצות הברית, ועל התמיכה והקידום של מאמצי השלום באפגניסטן (כולל חתימת הסכם השלום בין ארצות הברית לטליבאן ב-29 בפברואר 2020, והשקת תהליך השלום באפגניסטן ב-12 בספטמבר 2020), כדי לקדם יציבות ושגשוג באזור צפון אפריקה במזרח התיכון, ולפתור את משבר המפרץ באמצעות דיפלומטיה.
בשנת 2024 הופיע ברשימת טיים 100.
הארמייה הראשונה (האימפריה האוסטרו-הונגרית)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית
 שיוך:   הצבא האוסטרו-הונגרי
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1914–1918 (כ־4 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
 פיקוד
 מפקדים
 
הארמייה הראשונה של הצבא האוסטרו-הונגרי, הייתה ארמייה של הצבא האוסטרו-הונגרי שפעלה במלחמת העולם הראשונה.
היסטוריה

הארמייה הראשונה הוקמה בפרוץ מלחמת העולם הראשונה, ולמפקדה מונה ויקטור דנקל. הארמייה נלחמה בקרב גליציה, ובקרב קרשניק הנחילה תבוסה לארמייה הרביעית הרוסית. היה זה הניצחון האוסטרו-הונגרי הראשון במלחמה זו. באוקטובר 1914 השתתפה בקרב על הוויסלה יחד עם הארמייה הגרמנית התשיעית, אך לא הצליחה להגיע לידי הישגים. לאחר מכן הוחזקה הארמייה הראשונה בעתודה באזור הקרפטים, ולא השתתפה בקרבות. במאי 1915 השתתפה הארמייה במתקפת גורליצה-טרנוב ובתחילה זכתה להצלחה מרובה, אך בהמשך נבלמה בקרב אפטא. לאחר מכן הוחלף דנקל בקרל פון קירשבאך אאוף לאוטרבאך. הארמייה השתתפה בקרבות ברומניה, ובעקבות כניעתה של זו האחרונה התפרקה הארמייה, שספגה אבדות גבוהות בחזית המזרחית.
מפקדים

גנרל חיל הפרשים ויקטור דנקל (אוגוסט 1914 - 23 במאי 1915)
גנרל חיל הפרשים קרל פון קירשבאך אאוף לאוטרבאך (23 במאי 1915 - 10 ביוני 1915)
פלדצויגמייסטר פאול פואהלו פון ברלוג (10 ביוני 1915 - 26 ביולי 1916)
גנרל חיל הרגלים ארתור ארץ פון שטראוסנבורג (26 ביולי 1916 - 28 בפברואר 1917)
גנרל אוברסט פרנץ רוהר פון דנטה (28 בפברואר 1917 - 15 באפריל 1918)
ראו גם

החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה
| האימפריה האוסטרו-הונגרית ארמיות הצבא האוסטרו-הונגרי במלחמת העולם הראשונה  |
| --- | --- | --- |
| ארמיות | הארמייה הראשונה • הארמייה השנייה • הארמייה השלישית • הארמייה הרביעית • הארמייה החמישית • הארמייה השישית • הארמייה השביעית • הארמייה העשירית • הארמייה ה-11 • הארמייה ה-12 • ארמיית המזרח |  |
| ראו גם | קבוצת ארמיות דרום טירול • קבוצת ארמיות הארכידוכס קרל • קבוצת ארמיות פון בהם-ארמולי • הצי האוסטרו-הונגרי • חיל האוויר האוסטרו-הונגרי |  |
ברק חירם

| --- | --- |

ברק חירם, ספטמבר 2019
 לידה:  18 ביוני 1979 (בן 45) חיפה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  בית הספר הריאלי העברי בחיפה  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד בית הספר להכשרות ביחידת אגוז  מפקד גדוד 51  מפקד בא"ח גולני  מפקד עוצבת הגולן  מפקד המרכז לאימונים באש במל"י  מפקד חטיבת גולני  מפקד עוצבת הבזק  מפקד אוגדת עזה
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע שומר החומות  מלחמת חרבות ברזל
 עיטורים
   צל"ש מפקד אוגדה
 
ברק חירם (נולד ב-18 ביוני 1979) הוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף, המשרת כמפקד אוגדת עזה. קודם לכן שירת כמפקד עוצבת הבזק, מפקד חטיבת גולני, מפקד המרכז לאימונים באש במל"י, מפקד עוצבת הגולן, מפקד בא"ח גולני ומפקד גדוד 51.
אל"ם בדימוס גבריאל ברשי, מפקד פלוגה בקרב תל מוטילה, ואל"ם ברק חירם, מפקד חטיבת גולני, באזכרה לנופלים בקרב תל מוטילה, מאי 2021
ביוגרפיה

חירם נולד וגדל בחיפה, ולמד בבית הספר הריאלי. בשנת 1997 התגייס לצה"ל כחייל בודד בעת שמשפחתו שהתה בשליחות בוונצואלה.
הוא החל את שירותו הצבאי בקורס טיס, אך נשר לאחר חמישה חודשים. לאחר מכן שובץ בחטיבת גולני והתקבל ליחידת אגוז. הוא עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר, חזר ליחידה כסמל צוות והשתתף בלחימה בדרום לבנון. לאחר קורס קציני חי"ר מונה למפקד צוות ביחידה. בהמשך שימש כמפקד פלוגה מבצעית ג' בגדוד 13, והוביל אותה בין היתר בלחימה ברצועת עזה.
לאחר מכן מונה למפקד פלגה ב' ביחידת אגוז, ופיקד עליה בין היתר במלחמת לבנון השנייה. במהלך הלחימה נפצע באורח קשה באחת מעיניו. על האופן שבו לחם ופיקד על הפלגה הוענק לו צל"ש מפקד אוגדה ממפקד עוצבת געש. בהמשך שימש כמפקד בית הספר להכשרות ביחידת אגוז.
בשנים 2008–2009 שירת כסגן מפקד גדוד 12. לאחר נפילת מחליפו, אלירז פרץ, שב לזמן מה לשרת כסגן מפקד הגדוד. בהמשך מונה למפקד מחזור בבא"ח גולני. לאחר מכן יצא ללימודים בפו"ם.
ב-25 ביוני 2012 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 51, ושימש בתפקיד עד 6 ביולי 2014. ביולי 2014 מונה למפקד בא"ח גולני, ושירת בתפקיד עד אוגוסט 2016. ב-1 בספטמבר 2016 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת הגולן, תפקיד בו שירת עד 15 ביולי 2018. לאחר מכן יצא לשנת לימודים בחו"ל.
בשנת 2019 מונה למפקד המרכז לאימונים באש במל"י, תפקיד אותו מילא עד שנת 2020. ב-2 באוגוסט 2020 מונה למפקד חטיבת גולני, ושירת בתפקיד זה עד 18 ביולי 2022. במהלך תקופת פיקודו על חטיבת גולני, סירב חירם להתחשב בחיילים דתיים שסירבו לגלח את זקנם כאשר נדרשו לעשות כן.
ב-11 באוגוסט 2022 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד עוצבת הבזק. ב-17 ביולי 2023 הוחלט למנותו למפקד אוגדת עזה