stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנק ארנסן
קריירת משחק > פ.ס.וו. איינדהובן

בנובמבר 1985, חודשים ספורים לתוך עונת 1985/1986, חזר ארנסן להולנד והצטרף לפ.ס.וו. איינדהובן, יריבתה הגדולה של אייאקס, בה שיחק בתחילת הקריירה. ארנסן הצטרף, בין היתר, לבן ארצו יאן היינצה וכן לרשימת שחקני הרכש הבולטים של הקבוצה בקיץ, בהם אריק גרטס ורוד חוליט. באותה העונה תרם ארנסן ארבעה שערי ליגה ב-16 הופעות לזכייתה של פ.ס.וו. באליפות הולנד הראשונה שלה מזה שמונה שנים, והרביעית של ארנסן בקריירה.
עונה לאחר מכן השלים זכייה שנייה ברציפות באליפות עם שני שערי ליגה ב-23 הופעות. בשלהי אותה העונה הגיע לקבוצה המאמן חוס הידינק, שהבטיח את זכייתה של פ.ס.וו. בתואר, והוביל אותה לעונה היסטורית בעונת 1987/1988. אל פ.ס.וו. הצטרפו באותה העונה חברו של ארנסן לנבחרת ולאייאקס, סרן לרבי, ורונאלד קומאן שחיפו על עזיבתו של חוליט. הקבוצה של הידינק חגגה אליפות שלישית ברציפות, השלימה זכייה בגביע ההולנדי, והחזירה את גביע אירופה לאלופות להולנד לראשונה לאחר 15 שנים (מאז זכייתה של אייאקס בעונת 1972/1973). ארנסן כבש חמישה שערי ליגה ב-15 הופעות באותה העונה, ושותף בארבעה משחקים של הקבוצה בגביע אירופה (צמד משחקי רבע הגמר וצמד משחקי חצי הגמר), אך נאלץ להחמיץ את משחק הגמר מול בנפיקה ליסבון לאחר ששבר את קרסולו זמן קצר קודם לכן.
תקופתו של ארנסן בפ.ס.וו. הייתה רצופת פציעות והיעדרויות, בייחוד בעקבות פציעת הברך אותה גרר מאז תקופתו בוולנסיה, אך הפציעה בקרסול הייתה קטלנית לקריירה שלו. עם תום העונה פג חוזהו של ארנסן בקבוצה, שהציעה לו הארכה של שישה חודשים כדי להעריך את חומרת הפציעה. ארנסן לא הצליח להתגבר על הפציעה, ונאלץ לפרוש ממשחק פעיל בגיל 32.
קריירת משחק > נבחרת דנמרק

ארנסן ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת דנמרק ב-5 באוקטובר 1977, כאשר פתח בהרכב בהפסד החוץ 0–1 לשוודיה במשחק ידידות.
במאי 1978 ערך את הופעתו השנייה במדי הנבחרת, והראשונה במשחק רשמי, כאשר עלה מהספסל בשוויון 3-3 מול אירלנד במסגרת מוקדמות יורו 1980. שבוע לאחר מכן, בהופעתו השלישית בנבחרת, כבש את שער הבכורה שלו במדיה, בניצחון החוץ 1–2 על נורווגיה במסגרת אליפות המדינות הנורדיות בכדורגל. ארנסן היה שותף פעיל לטורנירי מוקדמות יורו 1980 (שער אחד בשבע הופעות) ומוקדמות מונדיאל 1982 (שישה שערים בשמונה הופעות, מקום רביעי בטבלת מלך שערי המוקדמות באירופה), אך בשני המקרים כשלו הדנים להעפיל לטורנירי הגמר.
המאמן הגרמני ספ פיונטק, שהחל לאמן את הנבחרת בשלהי שנות ה-70, בנה בתוך כמה שנים נבחרת אטרקטיבית ואתלטית שעל אף שלא זכתה בתארים, הפגינה כדורגל מרשים ומודרני. הנבחרת נבנתה סביב מספר שחקנים בולטים ובהם ארנסן, וכן אלן סימונסן, זוכה כדור הזהב בשנת 1977, מורטן אולסן, פרבן אלקיאר לארסן, מיכאל לאודרופ ועוד. ההישג המשמעותי הראשון של הנבחרת היה ההעפלה ממוקדמות יורו 1984. ארנסן החמיץ את מרבית טורניר המוקדמות עקב הפציעה שהשביתה אותו לעונה שלמה כששיחק במדיה של ולנסיה, אך הוא חזר ושיחק במשחקה האחרון של דנמרק במוקדמות, בחוץ מול יוון.
ארנסן זומן לסגל הנבחרת לקראת יורו 1984 על ידי המאמן פיונטק. הוא פתח במשחק הראשון מול צרפת המארחת, והוחלף בדקה ה-79, דקה אחת לאחר שער הניצחון של מישל פלאטיני. במשחק השני מול יוגוסלביה כבש ארנסן את שער היתרון של נבחרתו בדקה השמינית, והשלים צמד בדקה ה-69 כאשר כבש בפנדל וקבע 0–3. הוא הוחלף שוב בדקה ה-79, ולאחר החלפתו כבשה דנמרק פעמיים נוספות בדרך לניצחון מרשים, 5-0 בסיום. ארנסן פתח גם במשחק שנעל את שלב הבתים מול בלגיה. דנמרק נקלעה לפיגור 0–2, אך שער של ארנסן בפנדל בדקה ה-41 החל את המהפך של דנמרק. ארנסן הוחלף שוב בדקה ה-79, חמש דקות לפני השער שהשלים מהפך וניצחון 2–3 לדנים בסיום. דנמרק העפילה לחצי הגמר מהמקום השני בבית, שם פגשה את ספרד. ארנסן פתח בהרכב והוחלף בדקה ה-68, דקה לאחר שער השוויון של הספרדים, בגלל פציעה. המשחק נגרר להארכה, שהסתיימה בשוויון 1-1 ששלח את המשחק להכרעה בדו-קרב פנדלים. שם, נעצרו הדנים עם הפסד 4–5. הישג מרשים לארנסן ונבחרתו, כאשר ארנסן היה לאחד משני השחקנים הדנים בנבחרת הטורניר (בצוותא עם אולסן), ואף סיים כסגן מלך שערי הטורניר עם שלושה כיבושים.
ארנסן נטל חלק פעיל בטורניר מוקדמות מונדיאל 1986, כאשר ערך שש הופעות מתוך השמונה של נבחרתו, אותם סיימה בפסגת הבית בדרך לטורניר הגמר במקסיקו, הראשון בתולדותיה. שם, רשמה דנמרק שלב בתים מושלם עם שלושה ניצחונות בשלושה משחקים. במשחק הראשון של שלב הבתים פתח ארנסן בהרכב והוחלף לאחר 74 דקות בניצחון 0–1 על סקוטלנד. הוא השלים תשעים דקות בניצחון המרשים 1–6 על אורוגוואי, ופתח בהרכב גם בניצחון המרשים 0–2 על גרמניה המערבית, אך הורחק בכרטיס צהוב שני בדקה ה-88, ונאלץ להחמיץ את שלב שמינית הגמר. בהיעדרו של ארנסן, ועל אף שהובילה 0–1 על ספרד, הובסה דנמרק 1–5 וסיימה את דרכה בטורניר.
ארנסן תרם עם ארבע הופעות במוקדמות יורו 1988 להעפלתה של דנמרק לטורניר הגמר, אך פרש ממשחק בינלאומי עוד טרם פתיחת הטורניר. משחקו האחרון במדי דנמרק היה בשלב המוקדמות, בשוויון 1-1 עם צ'כוסלובקיה ב-3 ביוני 1987.
בסך הכול ערך ארנסן 52 הופעות במדי דנמרק, בהן כבש 14 שערים.
תארים

אליפות הולנד (3): 1976/1977, 1978/1979, 1979/1980
הגביע ההולנדי: 1978/1979
אליפות בלגיה: 1984/1985
גביע אירופה לאלופות: 1987/1988
אליפות הולנד (3): 1985/1986, 1986/1987, 1987/1988
הגביע ההולנדי: 1987/1988
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1975/1976 | אייאקס | הולנד ליגת העל ההולנדית | 13 | 3 |
| 1976/1977 | אייאקס | הולנד ליגת העל ההולנדית | 23 | 2 |
| 1977/1978 | אייאקס | הולנד ליגת העל ההולנדית | 31 | 11 |
| 1978/1979 | אייאקס | הולנד ליגת העל ההולנדית | 34 | 13 |
| 1979/1980 | אייאקס | הולנד ליגת העל ההולנדית | 26 | 7 |
| 1980/1981 | אייאקס | הולנד ליגת העל ההולנדית | 32 | 16 |
| 1981/1982 | ולנסיה | ספרד ליגת העל הספרדית | 32 | 13 |
| 1982/1983 | ולנסיה | ספרד ליגת העל הספרדית | 0 | 0 |
| 1983/1984 | אנדרלכט | בלגיה ליגת העל הבלגית | 12 | 3 |
| 1984/1985 | אנדרלכט | בלגיה ליגת העל הבלגית | 27 | 10 |
| 1985/1986 | אנדרלכט | בלגיה ליגת העל הבלגית | 11 | 2 |
| 1985/1986 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנד ליגת העל ההולנדית | 16 | 4 |
| 1986/1987 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנד ליגת העל ההולנדית | 23 | 2 |
| 1987/1988 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנד ליגת העל ההולנדית | 15 | 5 |
| סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | 295 | 91 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת דנמרק> שנה | נבחרת דנמרק> הופעות | נבחרת דנמרק> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1977 | 1 | 0 |
| 1978 | 6 | 2 |
| 1979 | 6 | 0 |
| 1980 | 5 | 4 |
| 1981 | 6 | 4 |
| 1982 | 3 | 1 |
| 1983 | 1 | 0 |
| 1984 | 8 | 3 |
| 1985 | 7 | 0 |
| 1986 | 7 | 0 |
| 1987 | 2 | 0 |
| סה"כ | 52 | 14 |
הערות שוליים

↑  פרנק ארנסן יעזוב את צ'לסי בסיום העונה, באתר וואלה, 27 בנובמבר 2010
↑  פרנק ארנסן ישמש כמנהל הספורטיבי של המבורג, באתר וואלה, 20 בפברואר 2011
↑  גרמניה: ארנסן מינה את עצמו למאמן המבורג, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2011
| נבחרת דנמרק – יורו 1984 |
| --- | --- | --- |
|  1 קייאר •  2 א.רסמוסן •  3 בוסק •  4 אולסן •  5 נילסן •  6 לרבי •  7 ברטלסן •  8 אולסן •  9 סימונסן •  10 אלקיאר לארסן •   11 ברגרין •  12 מיולבי • 13 לאורידסן •  14 מ.לאודרופ • 15 ארנסן • 16 ט.רסמוסן • 17 טיכוסן • 18 סיוובק • 19 ברילה לארסן • 20 קוויסט • מאמן: פיונטק |  1 קייאר •  2 א.רסמוסן •  3 בוסק •  4 אולסן •  5 נילסן •  6 לרבי •  7 ברטלסן •  8 אולסן •  9 סימונסן •  10 אלקיאר לארסן •   11 ברגרין •  12 מיולבי • 13 לאורידסן •  14 מ.לאודרופ • 15 ארנסן • 16 ט.רסמוסן • 17 טיכוסן • 18 סיוובק • 19 ברילה לארסן • 20 קוויסט • מאמן: פיונטק | דנמרק |
| נבחרת דנמרק – מונדיאל 1986 |
| --- | --- | --- |
|  1 רסמוסן •  2 סיוובק •  3 בוסק •  4 אולסן •  5 נילסן •  6 לרבי •  7 מיולבי •  8 אולסן •  9 ברגרין •  10 אלקיאר לארסן •   11 מ.לאודרופ •  12 ברטלסן • 13 פרימן •  14 סימונסן • 15 ארנסן • 16 קוויסט • 17 נילסן • 18 כריסטנסן • 19 אריקסן • 20 בארטראם • 21 אנדרסן • 22 הוג • מאמן: פיונטק |  1 רסמוסן •  2 סיוובק •  3 בוסק •  4 אולסן •  5 נילסן •  6 לרבי •  7 מיולבי •  8 אולסן •  9 ברגרין •  10 אלקיאר לארסן •   11 מ.לאודרופ •  12 ברטלסן • 13 פרימן •  14 סימונסן • 15 ארנסן • 16 קוויסט • 17 נילסן • 18 כריסטנסן • 19 אריקסן • 20 בארטראם • 21 אנדרסן • 22 הוג • מאמן: פיונטק | דנמרק |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1021334081  ISNI: 0000 0003 6940 2617  VIAF: 242824266   WorldCat (עם VIAF): 242824266
קורבנות הנשיאים

קורבנות הנשיאים הם קורבנות שהקריבו נשיאי שבטי ישראל בעת חנוכת המשכן. הבאת הקורבנות מתוארת  בפרשת נשא, ספר במדבר, פרק ז'.
הקרבת הקורבנות

בתחילה נתנו הנשיאים כקבוצה שש עגלות לנשיאת המשכן, ואיתן 12 פרים למשוך את העגלות. העגלות חולקו לבני גרשון ומררי. ולאחר מכן הקריבו הנשיאים במשך 12 יום קורבנות, ונתנו מתנות למשכן - כל נשיא ביום נפרד. קורבנות הנשיאים ומתנותיהם היו זהים:
"קַעֲרַת כֶּסֶף אַחַת שְׁלֹשִׁים וּמֵאָה מִשְׁקָלָהּ מִזְרָק אֶחָד כֶּסֶף שִׁבְעִים שֶׁקֶל בְּשֶׁקֶל הַקֹּדֶשׁ שְׁנֵיהֶם מְלֵאִים סֹלֶת בְּלוּלָה בַשֶּׁמֶן לְמִנְחָה. כַּף אַחַת עֲשָׂרָה זָהָב מְלֵאָה קְטֹרֶת. פַּר אֶחָד בֶּן בָּקָר אַיִל אֶחָד כֶּבֶשׂ אֶחָד בֶּן שְׁנָתוֹ לְעֹלָה. שְׂעִיר עִזִּים אֶחָד לְחַטָּאת. וּלְזֶבַח הַשְּׁלָמִים בָּקָר שְׁנַיִם אֵילִם חֲמִשָּׁה עַתֻּדִים חֲמִשָּׁה כְּבָשִׂים בְּנֵי שָׁנָה חֲמִשָּׁה"
קורבנות הנשיאים הוקרבו בשנים עשר יום רצופים, כולל בשבת בהוראת שעה.
זמן קרבנות הנשיאים

הדעה המקובלת על חז"ל שקורבנות הנשיאים הוקרבו בתחילת חודש ניסן החל מא' בניסן שהוא היום השמיני למילואים, ועד י"ב בניסן בשנה השנייה ליציאת בני ישראל ממצרים, (ב'תמ"ט).
להבנה הזאת יש משמעות הלכתית עד ימינו, בכך שאסור להספיד ולהתענות בחודש ניסן כולו, בגלל שרובו ימים טובים, א'-י"ב בגלל הנשיאים, וי"ד-כ"א בגלל חג הפסח. בנוסף, בתפילה לא אומרים תחנון בכל החודש.
אולם הבנה זו קשה מכיוון שתיאור היום השמיני לחנוכת המשכן הוא בפרשת שמיני שבחומש ויקרא, ואילו קרבנות הנשיאים מתוארים בפרשת נשא שבחומש במדבר. בפרשת שמיני לא נאמר מאומה על קרבנות הנשיאים, ואילו בפרשת נשא לא נאמר מאומה על מעשה אהרון ובניו בחנוכת המשכן. כמו כן, בתחילת חומש במדבר מצוין התאריך, ראש חודש אייר בשנה השנייה, ואילו על פי ההבנה הנ"ל אין הכתובים מסודרים באופן כרונולוגי.
בעקבות קשיים אלו, מפרש האברבנאל שקרבנות הנשיאים לא הוקרבו בראש חודש ניסן אלא בחודש אייר. האירוע המתואר בפרשת שמיני הוא תחילת העבודה של הכהנים במשכן. ואילו האירוע שבפרשת נשא הוא חגיגה נוספת של חנוכה המשכן מצד הנציגים של בני ישראל. כך מובן מדוע בתורה נזכרים אלו כשני אירועים שונים, וכן מתורץ הקושי הכרונולוגי.
לפי הפרשנות הקראית, ימי המילואים התחילו בא' בניסן שבו הוקם המשכן, והסתיימו בח' בניסן כיוון שבשבת אסור להקריב. אחר כך הקריבו הנשיאים מט' בניסן עד כ"ב בניסן, כי דילגו על י"א בניסן וי"ח בניסן, שתמיד חלים בשבת בלוח השנה במגילות קומראן, ולא דילגו על ימי חג הפסח כי לא חגגו במדבר אלא קורבן פסח בלבד. יש מי שכתב שהמסורת לחגוג בכל שנה את ימים אלה מתועדת במגילת המקדש ובמגילת תענית.
סדר הקרבת הקורבנות

נחשון בן עמינדב – שבט יהודה – א' בניסן
נתנאל בן צוער – שבט יששכר – ב' בניסן
אליאב בן חלון – שבט זבולון – ג' בניסן
אליצור בן שדיאור – שבט ראובן – ד' בניסן
שלומיאל בן צורישדי – שבט שמעון – ה' בניסן
אליסף בן דעואל – שבט גד – ו' בניסן
אלישמע בן עמיהוד – שבט אפרים – ז' בניסן
גמליאל בן פדהצור – שבט מנשה – ח' בניסן
אבידן בן גדעוני – שבט בנימין – ט' בניסן
אחיעזר בן עמישדי – שבט דן – י' בניסן
פגעיאל בן עכרן – שבט אשר – י"א בניסן
אחירע בן עינן – שבט נפתלי – י"ב בניסן
שבט לוי לא השתתף בחנוכת המשכן. המדרש מספר שאהרן הכהן, נתקנא בנשיאים ולכן נתן לו ה' את מצוות הדלקת המנורה, הכתובה מיד אחרי קורבנות הנשיאים, וזו הסיבה לסמיכותם.
קריאת קורבנות הנשיאים

כל קורבנות הנשיאים נמצאים בפרק ז' בספר במדבר, והם חלק מפרשת נשא.
קורבנות הנשיאים הם קריאת התורה בחנוכה כאשר בכל יום קוראים קורבן של נשיא אחד, חוץ מיום ראשון של חנוכה בו קוראים מ"ויהי ביום כלות משה להקים את המשכן" (או מפרשיית ברכת כהנים), ומהיום האחרון בו קוראים קורבנות של חמישה נשיאים ולאחר מכן את פרשיית מעשה המנורה.
יש הנוהגים לקרוא את פרשיות קורבנות הנשיאים החל מא' בניסן ועד י"ב בניסן בסוף תפילת שחרית, בכל יום את פרשת הנשיא שהקריב באותו היום, ולאחריה יהי רצון בו מופיע שם השבט ושם הנשיא של אותו יום. בא' בניסן מתחילים כמו ביום הראשון של חנוכה, ויש הנוהגים להתחיל בקריאת הקמת המשכן בסוף פרשת פקודי, ובי"ב ניסן ממשיכים את הקטע של "זאת חנוכת המזבח" והלאה ולא אומרים 'יהי רצון'.
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק מ', פסוק י"ז.
↑  ספר ברית דמשק, עמוד 11.
↑  שהוא שביעי של פסח לפי כת קומראן ואסרו חג לפי חז"ל.
↑  יורם ארדר, The First Date in Megillat Ta'anit in Light of the Karaite Commentary on the Tabernacle Dedication,‏ The Jewish Quarterly Review, כרך 82, חוברת 3 (ינואר-אפריל 1992).
| ספר במדבר |
| --- | --- | --- |
| פרשת במדבר | נשיאי השבטים • מפקד בני ישראל במדבר סיני • מחנה ישראל • פדיון בכורות • משא המשכן |  |
| פרשת נשא | שילוח טמאים • אשם גזלות וגזל הגר • פרשת סוטה • פרשת הנזיר • ברכת כהנים • נשיאת ארון הברית בכתף • קורבנות הנשיאים |  |
| פרשת בהעלותך | הדלקת הנרות במקדש • טהרת הלויים • פסח שני • חצוצרות הכסף ותקיעת הכהנים בחצוצרות • עמוד הענן • מסע המחנות • חובב בן רעואל • פרשת ויהי בנסוע • חטא המתאוננים • קברות התאווה • שבעים הזקנים ואלדד ומידד • צרעת מרים |  |
| פרשת שלח לך | חטא המרגלים • חטא המעפילים • נסכים • הפרשת חלה • חטאת עבודה זרה • המקושש • פרשת ציצית • ציצית • לא תתורו |  |
| פרשת קרח | מחלוקת קורח ועדתו • פריחת מטה אהרן • שמירת המקדש • מתנות כהונה |  |
| פרשת חקת | פרה אדומה • מי מריבה • מות אהרון הכהן • מלחמת מלך ערד • נחש הנחושת • שירת הבאר • מלחמת סיחון • מלחמת עוג |  |
| פרשת בלק | משלחת בלק אל בלעם • אתונו של בלעם • משלי בלעם • חטא בעל פעור |  |
| פרשת פינחס | מפקד בני ישראל בערבות מואב • בנות צלפחד • מינוי יהושע • קורבן התמיד • קורבן מוסף • מוסף ראש חודש |  |
| פרשת מטות | פרשת נדרים • הפרת נדרים • מלחמת מדין • הכשרת כלים • טבילת כלים • פרשת בני גד ובני ראובן |  |
| פרשת מסעי | נדודי בני ישראל במדבר • גבולות הארץ • נשיאי השבטים • ערי הלויים • ערי מקלט • רוצח בשגגה |  |
| דמויות מרכזיות | משה • אהרן • גרשון • קהת ומררי • אליצפן בן עוזיאל • אלעזר ואיתמר • האישה הכושית • מרים הנביאה • קרח בן יצהר • דתן ואבירם • און בן פלת • סיחון מלך האמורי • עוג מלך הבשן • בלק • בלעם בן בעור • כזבי בת צור • זמרי בן סלוא • פינחס • חמשת מלכי מדין • יהושע בן נון • כלב בן יפונה |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
קורבנות השלום

קורבנות השלום הוא ביטוי בשיח הפוליטי הישראלי לתיאור מי שנרצחו בפיגועי טרור פלסטיני שבוצעו לאחר הסכמי אוסלו. בתקופת תהליך אוסלו, מתנגדים לממשלה ייחסו את הביטוי לממשלת ישראל בראשותו של יצחק רבין. רבין עצמו שלל את הביטוי בנאום שנשא באוקטובר 1994, וכך גם פוליטיקאים אחרים מהשמאל הישראלי בשנים שלאחר מכן.
הביטוי "קורבנות למען השלום" שלא כלפי קורבנות בנפש

התייחסות ל"קורבנות למען השלום" שלא כלפי קורבנות בנפש, הופיעה בדבריהם של פוליטיקאים עוד לפני הסכמי אוסלו:
השימושים הראשונים המתועדים שנעשו בביטוי על במת הכנסת נשמעו ב-1982 ועסקו בהסכמי קמפ-דייוויד, שבהם נכללה נסיגה של ישראל מסיני. חברת הכנסת גאולה כהן, בנאומה ב-1 בפברואר 1982 שעסק בהודעת הממשלה על מצב התעסוקה, דיברה על המחיר הכלכלי של הנסיגה, ואמרה, ביחס לעם: "הוא איננו מוכן לשלם את התשלום, הוא איננו מוכן להיות קורבן השלום. אמרו לו: תהיה קורבן השלום."
ראש ממשלת ישראל, מנחם בגין, הגן על הסכם השלום עם מצרים ואמר במרץ 1982: "אנחנו נלחמים היום על השלום. אשרינו שזכינו לזה. כן, יש קשיים בשלום, יש; יש מכאובים בשלום, יש; יש קורבנות למען השלום, יש; כולם עדיפים מקורבנות המלחמה!"
לאחר תקופת תהליך אוסלו

גם במשך השנים שלאחר רצח רבין, ואף לאחר דעיכת תהליך אוסלו, המשיכו אנשי ימין ומרכז להשתמש בביטוי, לרוב כדי למתוח ביקורת על הסכמי אוסלו, אך גם פוליטיקאים מהשמאל, שראו את הביטוי כלגיטימי, המשיכו להשתמש בו:
שמעון פרס, שהחליף את רבין בתפקיד ראש הממשלה לאחר הירצחו, הביע בפברואר 1996, זמן קצר לאחר פיגוע ההתאבדות בקו 18 בירושלים, את הרעיון הגלום בביטוי: "ישראלים רבים מאוד יודעים שלשלום יש מחיר, גם בנפש".
במערכת הבחירות בשנת 1996 נעשה שימוש בביטוי בתעמולת הבחירות, כנגד מועמד השמאל לראשות הממשלה שמעון פרס. חבר הכנסת בני בגין מהליכוד אמר בתשדיר בחירות "מדברים על קורבנות שלום ... שלום אמיתי מונע קורבנות ולא יוצר אותם...".
גם במערכת הבחירות ב-1999 עשה הליכוד שימוש בביטוי. במודעותיו האשים את אהוד ברק: "כשר בממשלות השמאל היית שותף להשלמה עם חוסר המעש הפלסטיני נגד הטרור. לנרצחי הטרור קראתם 'קורבנות השלום'".
בדיון במליאת הכנסת ביום השנה השביעי לרצח רבין אמר יו"ר הכנסת, אברהם בורג: "...ולזכר כל קורבנות המלחמה והשלום אנחנו נשבעים...".
בשנת 2010 הפיק אתר לאטמה שיר-סרטון בשם "שיר לחלום", פרודיה על "שיר לשלום", בביצועה של "להקת קורבנות השלום". השיר מותח ביקורת על טקס הזיכרון ליצחק רבין. התסריט והמילים נכתבו על ידי טל גלעד.
לאחר רצח משפחת פוגל ב-2011, אמרה חברת הכנסת עינת וילף מסיעת העצמאות: "הייתה תקופה שבה היינו במשא ומתן, שבה האמנו בשלום, האמנו שהוא מעבר לפינה רק או-טו-טו ומזרח תיכון חדש. ואז בכל פעם כשהיה קורה מעשה קשה, רצח, היינו אומרים שאלה קורבנות השלום, שלא ניתן הפעם לקיצוניים להרוס את השלום. ושוב, ושוב, ושוב אמרנו נאחזים בכל דרך אפשרית בתקווה, רוצים שיקיץ הקץ על הסכסוך המדמם הזה".
בנאומו בכנסת באירוע לציון 25 שנה לרצח יצחק רבין, התייחס ראש הממשלה בנימין נתניהו לביטוי ואמר: "הטעות הייתה בתפיסה – 'ששלום עושים עם אויבים'. האמנתי אז, ואני מאמין גם היום, ששלום עושים עם אויבים שהחליטו להפסיק להיות אויבים. ... הטעות גם הייתה בראיית קורבנות הטרור כ'קורבנות שלום'. אין דבר כזה קורבנות שלום – יש קורבנות טרור!".
הערות שוליים

↑  דברי הכנסת, 1 בפברואר 1982
↑  דברי הכנסת, 2 במרץ 1982
↑  דברי הכנסת, 21 בספטמבר 1993
↑  סאלח טריף, דברי הכנסת, 22 בספטמבר 1993: הודעת הממשלה בנושא הצהרת העקרונות בדבר הסדרי ביניים של ממשל עצמי וחילופי האיגרות עם אש"ף
↑  שמעון פרס, הישיבה המאה-ושלושים-ושתיים של הכנסת השלוש-עשרה, יום שני, כ"ו בתשרי התשנ"ד (11 באוקטובר 1993)
↑  אליעזר זנדברג, דברי הכנסת, 29 בנובמבר 1993
↑  דברי הכנסת, 27 בדצמבר 1993
↑  רון נחמן, דברי הכנסת, 24 בינואר 1995
↑  RABIN REMARKS ON TEL AVIV BOMBING, באתר של משרד החוץ, 19 באוקטובר 1994
↑  יניר קוזין, התייחסותו של רבין למונח, באתר טוויטר, ‏30 באוקטובר 2020
↑  דברי הכנסת, 9 באוקטובר 2003
↑  דו"ח ועדת שמגר, עמ' 89
↑  Tamar Rappaport, "The Many Voices of Israeli Youth: Multiple Interpretations of Rabin's Assassination", in: Yoram Peri (editor), The assassination of Yitzhak Rabin, 2000
↑  Efraim Inbar, "Islamic Extermism and the Peace Process", in: Bruce Maddy-Weitzman and Efraim Inbar (editors), Religious radicalism in the Greater Middle East, 1997, p. 211
↑  Ofira Seliktar, Doomed to failure?: the politics and intelligence of the Oslo peace process, 2009, p. 84
↑  Ephraim Yaar, The Historical Roots of The Middle-East Conflict, The Arik Institute
↑  אריה כספי, "שובו של הבלוף", "מוסף הארץ", 19 בפברואר 1999
↑  "דבר", 26 בפברואר 1996
↑  ראו למשל מודעה מ-14 בפברואר 1999, כפי שפורסמה ב"ידיעות אחרונות", עמ' 20
↑  דברי הכנסת, 17 באוקטובר 2002
↑  שיר "להקת קורבנות השלום"
↑  ישיבה מס' 227, בתאריך: 14/03/2011
↑  בנימין נתניהו במליאת הכנסת, 29 באוקטובר 2020;
דברי ראש הממשלה נתניהו במליאת הכנסת בישיבה מיוחדת לציון 25 שנה להירצחו של ראש הממשלה יצחק רבין ז"ל, באתר משרד ראש הממשלה, 29 באוקטובר 2020
קריאמה שחורת-רגל

| קריאמה שחורת-רגל |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: קריאמאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: קריאמיים
סוג:: Chunga 
מין:: קריאמה שחורת-רגל
שם מדעי
 Chunga burmeisteri ‏הארטלאוב, 1860
תחום תפוצה


קריאמה שחורת-רגל (שם מדעי: Chunga burmeisteri) היא מין של עוף דרום אמריקאי ממשפחת הקריאמיים הקרובה למין קריאמה אדומת-רגל, אך היא שייכת לסוג נפרד ויחידי. הקריאמה חיה ביערות ובערבות של בוליביה, פרגוואי וארגנטינה.
מאפיינים

אורכה של הקריאמה 70–85 סנטימטרים ומשקלה עד 1.5 קילוגרם. היא בעלת צוואר ארוך, רגליים שחורות וארוכות וראש מוצק עם מקור גדול וקשיח. העיניים גדולות וכחולות והנוצות אפורות לאורך הגוף למעט שולי הזנב והכנפיים.
הקריאמה חיה רוב זמנה על הקרקע של הערבות והיערות באזור חיותה. היא טורפת הניזונה מיונקים, זוחלים שונים כולל נחשים ארסיים, עופות קטנים וחסרי חוליות ולעיתים גם מצמחים.
הערות שוליים

↑  קריאמה שחורת-רגל באתר הרשימה האדומה של IUCN
קסטל (מגדל אנושי)

קסטל (בקטלאנית: Castell - "טירה") הוא מגדל אנושי, הנבנה באופן מסורתי בקטלוניה ובאזורים סמוכים, אם בחגים ובפסטיבלים כלליים, ואם בתחרויות ייעודיות המתארגנות לשם כך.
מי שעוסק במסורת זו מכונה קסטלייר (Casteller ו-Castellers ברבים), והמועדונים שהוקמו לשם כך נקראים קולייס קסטליירס (Colles castelleres). מקורה של המסורת בסוף המאה ה-18 באזור העיר טרגונה שעדיין נחשבת למובילה בתחום, ומשם היא התפשטה ליתר חלקיה של קטלוניה ועד לאיים הבלאריים.
בשנת 2010 הכיר ארגון אונסק"ו במגדל האנושי כמורשת תרבותית בלתי מוחשית.
מאפייני הקסטל

הקסטל עשוי להתנשא לגובה של עד 10 קומות, והוא נחשב למוצלח כאשר הוא מוקם ומפורק בשלמות ובשלום. על הקסטלייר שעליו מוטל לעמוד בקומה האחרונה, ילד או ילדה המכונים "אנשנטה" (Enxaneta), להגיע למקומו ולהניף את אחת מידיו כשארבע אצבעותיה פונות אל על, ולפי המסורת, אלה מייצגות את הפסים בדגל קטלוניה. עליו לרדת מהקסטל בצד הנגדי לצד ממנו טיפס, ובעקבותיו מפורק המגדל כולו. תאונות מתרחשות בדרך כלל בשלבי ההקמה, אך תאונות קטלניות נדירות למדי. מקרה המוות האחרון שתועד אירע ב-2006 ולפניו ב-1981.
הקסטליירס לובשים בגדים מסורתיים הכוללים מכנסיים לבנים, חולצה צבעונית ועליה סמל המועדון, אבנט שחור, והם בדרך כלל יחפים בעת הטיפוס כדי לא לפגוע בחבריהם וכדי לשמור על התחושה ברגליהם. האבנט משמש כחגורת תמיכה לגב התחתון, ומאפשר לקסטליירס המטפסים אל הקומות הגבוהות יותר להיאחז בו. אורכו של האבנט משתנה לפי הטעם האישי ובהתאם לקומה שבה ניצב הקסטלייר, ונע בין מטר וחצי ועד 8 מטר.
מקור ומסורת

סיסמת הקסטליירס היא "כוח, איזון, אומץ והיגיון" (Força, Equilibri, Valor i Seny), הנחשבים לארבע התכונות הנדרשות מהעוסקים במסורת. על הקסטלייר, ובמיוחד אלה שבקומות התחתונות, להיות חזקים, והמסורת צמחה במנהגי הכפריים שהיו מורגלים בנשיאת משאות כבדים. האיזון נדרש הן כדי לשמור על יציבותו של הקסטלייר עצמו והן כדי לשמור על יציבותם של אלה הניצבים מעליו. אומץ נדרש מכל העוסקים בבניית המגדל, אך במיוחד מהילדים שעליהם מוטל התפקיד לאייש את הקומות העליונות במגדל. היגיון נדרש בשלבי התכנון והביצוע, וכל שגיאה עלולה לגרום להתמוטטות המגדל.
מילון מושגים הקשור לענף

לענף מילון מושגים עשיר: קסטל שבו שני קסטליירס בכל קומה מכונה "טורה" (Torre - מגדל), וקסטל שבו קסטלייר בודד בכל קומה הוא "פילאר" (Pilar - עמוד). "אגוליה" (Agulla - מחט) הוא פילאר במרכזו של קסטל היקפי.
בדרך כלל מכונים הקסטלס לפי הנוסחה "X de Y" (או "X של Y") כאשר X מסמן את מספר הקסטליירס בכל אחת מהקומות, ו-Y את מספר הקומות. לחלק מהקומות במגדל שמות משלהן. קבוצת האנשים שניצבים בבסיסו של המגדל, תומכים בו ומשמשים כרשת ביטחון אנושית מכונה "פיניה" (Pinya). ה"אנשנטה" (Enxaneta - "רוכב") הוא הקסטלייר שניצב בקומה העליונה, מתחתיו ניצב ה"איישקאדור" (Aixecador - "המקים"), ומתחת לזה האחרון ה"דוזוס" (Dosos - "שניים"). שלוש הקומות האלה מכונות "פום דה דאלט" (Pom de dalt - "הקבוצה העילית").
גלריית תמונות

קסטלייר בתלבושת מסורתית
קסטלייר בתלבושת מסורתית
קסטל מסוג 4 של 6
קסטל מסוג 7 של 8
קסטל מסוג 3 של 7 נבנה בז'ירונה
קרגו דרגון C208

קרגו דרגון C208‏ (באנגלית:Cargo Dragon C208) היא חללית מטען שמיועדת להעברת ציוד ומצרכים לתחנת החלל הבין-לאומית. החללית נבנתה בעקבות זכיית SpaceX במכרז נאס"א.
כל השיגורים מבוצעים בכן שיגור 39A במרכז החלל קנדי בעזרת משגר פאלון 9 Block 5 שמתואם לשימוש חוזר. חזרת החללית מבוצעת למפרץ מקסיקו.
החללית מצוידת במערכת עגינה מסוג NDS (NASA Docking System) המאפשרת לה לעגון באופן עצמאי ואוטומטי בתחנת החלל הבין-לאומית. בניגוד לגרסה מאוישת של חללית דרגון 2 בחללית מטען לא הותקנו מושבים לצוות, מערכת שליטה, מערכות תומכות צוות מאויש ומערכת מילוט אוטומטית.
לבקשת נאס"א נחיתה של החלליות מבוצעת במימי מפרץ מקסיקו במטרה לקצר את הדרך למרכז החלל קנדי לאחר הנחיתה.
תיואר משימות

| מספר טיסה | משימה/לוגו | תאריך שיגור | תעריך נחיתה | משגר | מטען בהמראה | משך טיסה, ימים | מטען בנחיתה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SpaceX CRS-21   | 6 בדצמבר 2020 | 14 בינואר 2021 | B 1058.4 | 2,952 ק"ג | 38 | 2,002 ק"ג | הטיפול במטען בוצע על ידי משלחת מס' 64. המטען כלל יחידה לשחרור לוויינים שהותקנה בתחנת החלל |
| 2 | SpaceX CRS-23   | 29 באוגוסט 2021 | 1 באוקטובר 2021 | B 1061.4 | 1,957 ק"ג | 32 | 2,300 ק"ג | הטיפול במטען בוצע על ידי משלחת מס' 65. המטען כלל 7 לוויינים |
| 3 | SpaceX CRS-25   | 15 ביולי 2022 | 30 באוגוסט 2022 | B 1067.5 | 2,668 ק"ג | 34 | 1,815 ק"ג | הטיפול במטען בוצע על ידי משלחת מס' 67. המטען כלל 8 לוויינים |
| 4 | SpaceX CRS-28   | 5 ביוני 2023 | 30 ביוני 2023 | B 1077.5 | 1,964 ק"ג | 23 | 1,630 ק"ג | הטיפול במטען בוצע על ידי משלחת מס' 69. המטען כלל 6 לוויינים |
קלפים נגד האנושות

| --- | --- |
שניים מקלפי המשחק: קלף שאלה שחור וקלף תשובה לבן.
שניים מקלפי המשחק: קלף שאלה שחור וקלף תשובה לבן.
 כללי
 תאריך הוצאה:  מאי 2011 
 סוגה:  dedicated deck card game, משחק חברה, עסק 
 מספר שחקנים:  3–20+
 פיתוח:  ג'וש דילון, דניאל דראנוב, אלי הלפרן, בן הנטוט, דוד מונק, דוד פינסוף, מקס טמקין ואליוט ויינסטין.
 הוצאה לאור:  Cards Against Humanity, LLC
 שפות:  אנגלית 
 כלי משחק:  קומדיה שחורה, דעה, סאטירה 
 גילאים:  17+
 זמן המשחק:  90-30 דקות
 מיומנות:  יצירתיות, חוש הומור
 אתר רשמי
 
קלפים נגד האנושות (באנגלית: Cards Against Humanity) הוא משחק קלפים קבוצתי שמומן בקיקסטארטר. המשחק זמין להורדה ללא תשלום באינטרנט, כך ששחקנים יכולים ליצור קלפים משלהם או לרכוש קלפים מודפסים עם הגרסה המקורית. המשחק זכה לשבחים על הרעיון.