stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדיניות מוניטרית

מדיניות מוניטרית היא מונח במקרו-כלכלה המתאר את ניהול מערכת המשתנים הנומינליים במשק. מונח זה מתייחס, לרוב, לכמות הכסף ואמצעי התשלום במשק (וליחס בינם לבין התוצר).
במדינות המערביות מקובל כי המדיניות המוניטרית נמצאת באחריות הבנק המרכזי, בניגוד למדיניות הפיסקלית שנמצאת באחריות הממשלה.
התפיסה השלטת כיום בקרב כלכלנים רבים מאז הכלכלן מילטון פרידמן מכונה "הנייטרליות של הכסף" או "הדיכוטומיה הקלאסית", ולפיה בטווח הארוך שינויים נומינליים אינם משפיעים על הגורמים הריאליים של המשק. כלומר, ההשפעה ההדדית בין המדיניות המוניטרית והמדיניות הריאלית מתקיימת רק בטווח הזמן הקצר.
מילטון פרידמן בספרו "היסטוריה מוניטרית של ארצות הברית" ("A Monetary History of the United States") טען כי "אינפלציה היא תמיד ובכל מקום תופעה מוניטרית". כלומר, אינפלציה אינה נובעת משינויים ביכולת הייצור הריאלית של המשק, אלא רק ממדיניות שגויה של ניהול הכסף. בעקבות תובנה זו, בתקופה שבה יש אינפלציה גוברת, תיושם מדיניות מוניטרית מצמצמת שתפעל להעלות את שווי הכסף (העלאת ריבית) ולהקטין את כמותו על ידי הנפקת איגרות חוב של הבנק המרכזי, בשם מלווה קצר מועד (מק"מ), בעוד בתקופות שפל של מיתון או דפלציה ינקוט הבנק במדיניות מוניטרית מרחיבה, שתפעל להורדת שווי הכסף והגדלת כמותו (על ידי הורדת הריבית וקניית מק"מ מהציבור או אי הנפקתו). הבסיס לפעולות אלה הוא ההנחה כי תוספת כסף למשק מגדילה את היקף הצריכה של הציבור ומביאה להגדלת הביקוש המצרפי והתל"ג, וכן לצמצום ממדי האבטלה.
מטרת המדיניות היא השגת יעדי הממשלה שנקבעו, כגון קצב הצמיחה של הכלכלה (בטווח הקצר בלבד, כאמור), מניעת אבטלה, ריסון האינפלציה, יציבות שער החליפין, הקטנת החוב הלאומי וכדומה. עם זאת מידת ההשפעה של פעולות הבנק המרכזי איננה נתונה לחיזוי מדויק אלא בקווים כלליים בלבד.
האסכולה הדוגלת בנקיטת מדיניות מוניטרית לוויסות הביקוש המצרפי, סך התוצר ורמת המחירים במשק, נקראת בשם מוניטריזם. מדובריה הבולטים ניתן למנות את הכלכלן מילטון פרידמן, נגידי הבנק הפדרלי פול וולקר ואלן גרינספן, ונגידי בנק ישראל יעקב פרנקל, דוד קליין וסטנלי פישר.
אמצעים המשמשים את הבנק המרכזי

שינוי הריבית על פיקדונות קצרי מועד - הכלי הפשוט ביותר של הבנק המרכזי לניהול המדיניות המוניטרית, הוא שינוי הריביות שהוא קובע לפיקדונות קצרי מועד (חודשים בודדים) במטבע שלו. מאחר שפיקדונות אלה נחשבים לסולידיים כמעט לחלוטין, הם קובעים רף לכל ההשקעות האחרות במשק, ורק פרויקטים אשר יביאו לתשואה גבוהה יותר מריבית זו יקבלו מימון.
אם הבנק המרכזי רוצה להגדיל את ההשקעות בשווקים, הוא יוריד את הריבית שלו במטרה לעודד משקיעים להשקיע את כספם באפיקים מסוכנים יותר, כדוגמת מחקר ופיתוח, הקמת עסקים וכו'.
פעולות בשוק הפומבי (הרחבה/צמצום מוניטריים) - אמצעי נוסף, הדומה לאמצעי הראשון, הוא שינוי נקודות אחרות בעקומת הסיכון/רווח של איגרות החוב הממשלתיות שאינן קצרות מאוד. אם הוא יקנה איגרות חוב ארוכות של המדינה, הוא יביא לעליית מחיריהן, והורדת הריבית המתקבלת עליהן. ההשפעה דומה להשפעת שינוי הריבית על הפיקדונות קצרי המועד.
שינוי יחס הרזרבה - בכל מדינה בעלת בנק מרכזי, מוגדר יחס רזרבה, הקובע את היחס בין ההפקדות וההלוואות אותן מחלקים הבנקים. יחס רזרבה נמוך (הלוואות מעטות יחסית להפקדות) אומר שיהיה מחסור בהלוואות, וריבית ההלוואות הבנקאיות תהיה גבוהה, בעוד שיחס רזרבה גבוה (אחוז גבוה מהפקדות הציבור מלוות לציבור חזרה) מוריד ריביות, ומגדיל את אחוז הפרויקטים שיקבלו מימון.
הודעות לציבור - הבנק המרכזי נעזר בתקשורת, ובהודעות לציבור על מנת להשפיע על ציפיותיו לשינויים מוניטריים עתידיים, וגורמת לו להקדים ולפעול לפי שינויים אלה לפני שנעשו, ולעיתים חוסכת מהבנק המרכזי לבצע את הצעדים הללו.
כל הכלים הללו מורכבים מאוד, ויוצרים השפעות רבות נוספות על ההשפעות המוניטריות אותן הם מנסים להשיג. לכן הדעות חלוקות ביחס לשימוש באמצעים המוניטריים המתאימים למימוש המדיניות שנקבעה.
ראו גם

סטריליזציה
תורת הכמות של הכסף
מוניטריזם
לקריאה נוספת

כלכלה מוניטרית בינלאומית , ערן ישיב, חוה ניומן, האוניברסיטה הפתוחה
כרך א': (קריאת הספר בתצוגה מלאה באתר "גוגל ספרים" )
כרך ב': (קריאת הספר בתצוגה מלאה באתר "גוגל ספרים" )
פרק בנושא רכישת דולרים על ידי הבנק המרכזי בפודקאסט הכלכלי "ערך מוסף", 7 באפריל 2017
הערות שוליים

↑  פרופ' יורם מישר, המקרו-כלכלה של ישראל (עמ' 360), הוצאת פרדס, 2009.
↑  Eric Petroff, The Fed's New Tools For Manipulating The Economy, Investopedia
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543395805171  BNE: XX528489  BnF: cb11970920d (data)  GND: 4019902-2  LCCN: sh85086787  NARA: 10643992  NDL: 00565889  NKC: ph115398
מיכאל בבלי

מיכאל (מיקי) בבלי (21 בפברואר 1936 כ"ח בשבט ה'תרצ"ו - אפריל 2018, י"ג באייר ה'תשע"ח) היה דיפלומט ישראלי. כיהן כשגריר ישראל בהולנד וכסמנכ"ל אגף מערב אירופה במשרד החוץ.
כיהן כנציג נציבות האו"ם לפליטים UNHCR בין 1999–2014. מגיש ועורך תוכנית הרדיו "אוסף פרטי" בקול המוסיקה וכאן קול המוסיקה.
שירות צבאי ולימודים

בבלי עשה את שירותו בצה"ל בלהקת הנח"ל. לאחר שחרורו למד מתמטיקה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. סיים את התואר השני באוניברסיטת סורבון בפריז.
שירות במשרד החוץ

1961-1964 מתמחה במחלקת אפריקה, מחלקת מערב אירופה והמחלקה הכלכלית
1964-1966 מזכיר שני, ז'נבה (שווייץ)
1966-1969 מזכיר ראשון, יאונדה (קמרון)
1969-1971 עוזר ראשי במחלקת צפון אמריקה
1972-1975 יועץ (מקומי) בפריז (צרפת)
1975-1976 סגן מנהל המחלקה לאירופה ג'
1976-1978 סגן מנהל מחלקת צפון אמריקה
1978-1981 קונסול כללי בבוסטון (ארצות הברית)
1981-1983 ציר (מקומי) ברומא (איטליה)
1983-1987 חל"ת מנהל קשרי חוץ באוניברסיטה העברית בירושלים
1987-1990 מנהל מחלקת אירופה 1
1990-1995 שגריר ישראל בהולנד
1995-1997 סמנכ"ל אגף מערב אירופה
מוזיקה - תפקידים ציבוריים

איש מדור המוזיקה במשרד התרבות והספורט.
חבר הוועד המנהל ונאמן כבוד של האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
קול המוסיקה

בבלי ערך והגיש את התוכנית השבועית "אוסף פרטי" במשך שבע עשרה שנים בתחנת הרדיו קול המוסיקה וכאן קול המוסיקה. התוכנית הציגה נושאים מגוונים בעולם המוזיקה והתבססה על אוסף ההקלטות שבנה במשך שבעה עשורים. בסך הכל הוקלטו כ-700 תוכניות, מקצתן כוללות הקלטות וביצועים נדירים כמו הופעת הבכורה של מריה קאלאס.
משפחתו

נולד בתל אביב, בנם של הכנרת וכוהנת הנימוסין חנה בבלי והדיפלומט יצחק בבלי, שהיו שניהם חברי "ההגנה". נישא לרעייתו רות לבית ואהל בשנת 1963, בנו הוא הדיפלומט הישראלי עפר בבלי. בנותיו הן השופטת הבכירה בבית משפט השלום שרון לארי-בבלי ותמר בבלי-רייטר.
בבלי היה איש ספר, דיבר שבע שפות.
נפטר בירושלים באפריל 2018.
הערות שוליים

↑  Status of UN refugee agency mission upgraded, https://mfa.gov.il, ‏20 דצמבר 2005
↑  Jerusalem Post reporter, ISRAEL, UN TACKLE REFUGEE PROBLEM, The Jerusalem Post
↑  מדור המוסיקה, באתר http://archive.mcs.gov.il (ארכיון)
↑  נאמני כבוד של האקדמיה, באתר www.jamd.ac.il
↑  כאן קול המוזיקה, כאן קול המוסיקה אבלה על מותו של מיקי בבלי, באתר כאן קול המוסיקה בפייסבוק, ‏2 מאי 2018
↑  יוסי ביילין, (ה)פוגה, באתר ישראל היום, 7 בפברואר 2012
↑  קול המוסיקה, באתר הארץ, 5 באפריל 2004
↑  עפר בבלי‏, לא אמליץ לילדיי להצטרף לשירות החוץ, באתר וואלה, 21 בינואר 2011
↑  שרון לארי-בבלי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311794005171  VIAF: 299140796   WorldCat (עם VIAF): 299140796
מוזיאון פלנטן מורטוס

מוזיאון פלנטן מורטוס (בהולנדית: Plantin-Moretusmuseum, בצרפתית: Musée Plantin-Moretus) הוא מוזיאון ואתר מורשת עולמית בעיר אנטוורפן שבבלגיה. המוזיאון מוקיר את פועלם של כריסטופל פלנטיין וחתנו יאן מורטוס, שני מוציאים לאור ידועים שפעלו במאה ה-16.
היסטוריה

חברת הוצאת הספרים "פלנטין" נוסדה במאה ה-16 בידי כריסטופל פלנטיין. לאחר מותו, בשנת 1589, עברה הבעלות על החברה לידיו של חתנו, יאן מורטוס.
בשנת 1876 מכר אדוארד מורטוס את החברה לעיר אנטוורפן. שנה לאחר מכן, המוזיאון נפתח לציבור הרחב, שהורשה לבקר גם באזור המגורים בבית ובאזור מכבש הדפוס. בשנת 2002 הוכרז המוזיאון כאתר מורשת עולמית בידי אונסק"ו, ובשנת 2005 הוכנס סופית לרשימת אתרי המורשת העולמית, והיה בכך למוזיאון הראשון, והיחיד עד כה, הנמצא ברשימה זו.
המוזיאון הוא בעליו של אוסף יוצא-דופן של חומר טיפוגרפי. במוזיאון נמצא מכבש הדפוס השני העתיק ביותר בעולם, סטים של מִטבעות ומטריצות, ספרייה המכילה אוסף נרחב של דברי דפוס, וארכיון של חברת פלנטין.
מינסק (כדורגל נשים)

מועדון הכדורגל מינסק (בבלארוסית: Жаночы футбольны клуб «Мінск») היא מועדון כדורגל מהעיר מינסק שבבלארוס המשחק בליגת העל הבלארוסית בכדורגל נשים.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה כמועדון לכדורגל נשים בספטמבר 2008 בשם מינצ'נקה-BGPU. בשנת 2011 הפכה למועדון בת של מועדון הכדורגל מינסק. בשנת 2011 זכתה בתואר הראשון שלה, כשזכתה בגביע הבלארוסי ומאז זכתה בשבע אליפויות לאומיות והפכה לאחת הקבוצות המוצלחות במדינה.
תארים

זכייה (7): 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
סגנות (3): 2012, 2020, 2021
מקום שלישי (1): 2011
זכייה (4): 2011, 2013, 2014, 2015
סגנות (3): 2012, 2020, 2021
זכייה (4): 2014, 2015, 2018, 2020
מווסת אפופטוזיס BAX

| --- | --- |

תצוגה תלת־ממדית של חלבון Bax
 שיוך:  משפחת הגנים Bcl-2 (אנ')
 מזהים
 קוד MeSH:  D12.644.360.075.718.400 
 מזהה MeSH:  D051028 
 
מווסת אפופטוזיס BAX, (גם bcl-2 דמוי חלבון 4, באנגלית: Apoptosis regulator BAX), הוא חלבון שמקודד בבני אדם על ידי הגן BAX. הגן שייך למשפחת הגנים Bcl-2 (אנ') הפועלים כמווסתים אפופטוטיים המעורבים במגוון רחב של פעילויות ביוכימיות.
מבנה

הגן BAX היה החבר הפרו-אפופטוטי הראשון שזוהה במשפחת הגנים Bcl-2. משפחת הגנים בעלי יכולת של יצירת הטרודימרים ו/או הומודימרים (Protein dimer). דימרים אלו מורכבים מתשעה סלילים הידרופובים המוקפים בסליל אמפיפילי וסליל בעל תחום טרנסממברני (אנ') המעוגן לממברנה החיצונית של המיטוכונדריה (outer mitochondrial membrane (MOM)).
פיזיולוגיה

בתאי יונקים בריאים, רוב הגנים מסוג BAX נמצא בציטוזול, אך עם תחילת התהליך האפופטוטי, BAX עובר שינוי קונפורמטיבי. בהשפעת התהליך האפופטוטי, BAX הופך להיות קשור לממברנת האברונים, ובמיוחד לממברנה המיטוכונדריאלית.
ההשערה הרווחת במחקר ש-BAX מקיים אינטראקציה עם תעלת האניון תלוית המתח (אנ') וגורם לפתיחתה בהתאם למתח המיטוכונדריאלי. לחלופין, עדויות הולכות וגדלות מצביעות גם על כך שהחלבונים מסוג BAX פעילים ביצירת נקבובית אוליגומרית. הדבר גורם לשחרור של ציטוכרום c וגורמים פרו-אפופטוטיים אחרים מהמיטוכונדריה, מה שמוביל להפעלה של אנזימי קספאז.
משמעות קלינית

פעולת הגן BAX מווסת על ידי חלבון מדכא הגידול p53, ו-BAX הוכח כמעורב באפופטוזיס בתיווך חלבון p53. חלבון p53 הוא גורם שעתוק שכאשר הוא מופעל כחלק מתגובת התא ללחץ, מווסת גנים רבים כולל BAX. הוכח כי חלבון p53 מגביר את השעתוק של פלסמיד רגולטורי כימרי. ההשערה במחקר ש-p53 מקדם את היכולות האפופטוטיות של BAX כגורם שעתוק ראשוני. עם זאת, ל-p53 יש גם תפקיד בלתי תלוי בתעתוק באפופטוזיס. בפרט, p53 מקיים אינטראקציה עם BAX, ומקדם את ההפעלה שלו כמו גם את החדרתו לממברנה המיטוכונדריאלית.
תרופות המפעילות את BAX, כגון מולקולה ABT-737 (אנ'), מחקה בוראן (אנ') (BH3), מבטיחות טיפולים אנטי סרטניים על ידי גרימת אפופטוזה בתאים הסרטניים.
ראו גם

אפופטוזה
אפופטוזום (אנ')
קספאז
מיטוכונדריון
ביאורים

↑  בביוכימיה, שינוי קונפורמטיבי הוא שינוי מולקולרי, הנגרם לרוב על ידי גורמים סביבתיים.
הערות שוליים

↑  ד"ר ארז גרטי, אפופטוזיס – כשהתא מחליט להתאבד, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 30 ביולי 2009
↑  Q07812 · BAX HUMAN, www.uniprot.org
↑  Aida Peña‐Blanco, Ana J. García‐Sáez, Bax, Bak and beyond — mitochondrial performance in apoptosis, The FEBS Journal 285, 2018-02, עמ' 416–431 doi: 10.1111/febs.14186
↑  Z. N. Oltvai, C. L. Milliman, S. J. Korsmeyer, Bcl-2 heterodimerizes in vivo with a conserved homolog, Bax, that accelerates programmed cell death, Cell 74, 1993-08-27, עמ' 609–619 doi: 10.1016/0092-8674(93)90509-o
↑  Sedlak TW, Oltvai ZN, Yang E, Wang K, Boise LH, Thompson CB, Korsmeyer SJ (באוגוסט 1995). "Multiple Bcl-2 family members demonstrate selective dimerizations with Bax". Proc. Natl. Acad. Sci. U.S.A. 92 (17): 7834–8. Bibcode:1995PNAS...92.7834S. doi:10.1073/pnas.92.17.7834. PMC 41240. PMID 7644501. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Hongxu Xian, Yih-Cherng Liou, Functions of outer mitochondrial membrane proteins: mediating the crosstalk between mitochondrial dynamics and mitophagy, Cell Death and Differentiation 28, 2021-03, עמ' 827–842 doi: 10.1038/s41418-020-00657-z
↑  Gross A, Jockel J, Wei MC, Korsmeyer SJ (ביולי 1998). "Enforced dimerization of BAX results in its translocation, mitochondrial dysfunction and apoptosis". EMBO J. 17 (14): 3878–85. doi:10.1093/emboj/17.14.3878. PMC 1170723. PMID 9670005. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  M Palmer, R Harris, C Freytag, M Kehoe, J Tranum-Jensen, S Bhakdi, Assembly mechanism of the oligomeric streptolysin O pore: the early membrane lesion is lined by a free edge of the lipid membrane and is extended gradually during oligomerization., The EMBO Journal 17, 1998-03-16, עמ' 1598–1605 doi: 10.1093/emboj/17.6.1598
↑  Weng C, Li Y, Xu D, Shi Y, Tang H (במרץ 2005). "Specific cleavage of Mcl-1 by caspase-3 in tumor necrosis factor-related apoptosis-inducing ligand (TRAIL)-induced apoptosis in Jurkat leukemia T cells". J. Biol. Chem. 280 (11): 10491–500. doi:10.1074/jbc.M412819200. PMID 15637055. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  K. Kotarsky, C. Owman, B. Olde, A chimeric reporter gene allowing for clone selection and high-throughput screening of reporter cell lines expressing G-protein-coupled receptors, Analytical Biochemistry 288, 2001-01-15, עמ' 209–215 doi: 10.1006/abio.2000.4898
↑  Miyashita T, Reed JC (בינואר 1995). "Tumor suppressor p53 is a direct transcriptional activator of the human bax gene". Cell. 80 (2): 293–9. doi:10.1016/0092-8674(95)90412-3. PMID 7834749. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Westphal, D; Kluck, RM; Dewson, G (בפברואר 2014). "Building blocks of the apoptotic pore: how Bax and Bak are activated and oligomerize during apoptosis". Cell Death & Differentiation. 21 (2): 196–205. doi:10.1038/cdd.2013.139. PMC 3890949. PMID 24162660. {{cite journal}}:  (עזרה)
מינסטרלנד ג'ירו

| --- | --- |

 מדינות:  גרמניה גרמניה
 סוג:  חד יומי
 חודש:  אוקטובר
 היסטוריה
 התקיים לראשונה:  2006
 מרוצים עד כה:  16
 מנצח ראשון:  גרמניה פול מרטנס
 מוביל במספר הניצחונות:  גרמניה מרסל קיטל   הולנד יוס ואן אמדן   גרמניה אנדרה גרייפל   2 ניצחונות
 מנצח אחרון:  הולנד אולאב קוי
 שנת מרוץ אחרונה:  2022
 
מינסטרלנד ג'ירו (בגרמנית: Münsterland Giro; שם רשמי: Sparkassen Münsterland Giro) הוא מרוץ אופני כביש חד יומי שנערך בגרמניה מאז 2006. המרוץ נמצא בדרג 1.פרו בסבב ה-UCI Pro Series.
היסטוריה ומסלול

המרוץ נוסד ב-2006, אז ניצח בו פול מרטנס מסקיל שימאנו. המרוץ מסתיים במינסטר באופן קבוע, כשהערים שהמרוץ מוזנק מהם משתנות. לדוגמה, ב-2011 הוזנק המרוץ מנורדקירצ'ן ושנה לאחר מכן מאמסדטן, בעקבות כך, גם אורך המסלול משתנה.
המרוץ מתאים למאיצים בשל מסלולו המישורי, והוא נערך בתחילת אוקטובר.
מנצחים

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2006 | גרמניה פול מרטנס | סקיל שימאנו |
| 2007 | הולנד יוס ואן אמדן | קבוצת הפיתוח של רבובנק |
| 2008 | גרמניה אנדרה גרייפל | קבוצת קולומביה |
| 2009 | לטביה אלקסס סראמונטיס | Team Designa Køkken |
| 2010 | הולנד יוסט ואן ליין | ואקנסולייל |
| 2011 | גרמניה מרסל קיטל | סקיל–שימאנו |
| 2012 | גרמניה מרסל קיטל | ארגוס–שימאנו |
| 2013 | הולנד יוס ואן אמדן | בלקין |
| 2014 | גרמניה אנדרה גרייפל | לוטו–בליסול |
| 2015 | בלגיה תום בונן | אטיקס קוויק סטפ |
| 2016 | גרמניה ג'ון דגנקולב | ג'איינט אלפסין |
| 2017 | אירלנד סם בנט | בורה–הנסגרוהה |
| 2018 | גרמניה מקס ואלשייד | סאנווב |
| 2019 | קולומביה אלבארו הודג' | דקונינק קוויק-סטפ |
| 2020 | בוטל עקב מגפת הקורונה בגרמניה |  |
| 2021 | הממלכה המאוחדת מרק קוונדיש | דקונינק קוויק-סטפ |
| 2022 | הולנד אולאב קוי | יומבו–ויסמה |
מחנה ראובן

שלט הנצחה במתחם
מבט כללי על מתחם המחנה מדרום
המבנה המרכזי מבט מדרום
מבט מצפון
מחנה ראובן הוא מתחם ובו בניין בן שתי קומות בפינת הרחובות רוטשילד ובלפור בבת ים. המבנה נקרא על שמו של ראובן פנחס שהיה החלל השני של בת ים במלחמת העצמאות.
היסטוריה

בתקופת המנדט הבריטי שימש המתחם כבית חולים לחולי נפש בשם "גפן", ולאחר מכן, בתקופת מלחמת העצמאות שימש המבנה המרכזי כמטה פיקוד של ארגון ההגנה והיווה עמדה קדמית בין בת ים ואזור הקרבות ביפו. בתקופה זו שימש כמקום התכנסות ללוחמים בטרם יציאתם לקרבות באזור יפו ובדרך לירושלים.
שייכות מוניציפלית

למרות מיקומו הפיזי של המבנה במרכז העיר בת ים הרי שכתוצאה מטעות היסטורית בחלוקה הטופוגרפית בין הערים, השטח עליו נבנה היה שייך מבחינה מוניציפלית לעיריית תל אביב כמעין מובלעת, וזו סירבה לוותר עליו ללא תמורה. כתוצאה ממצב עניינים זה עומד המבנה מזה עשרות שנים כשהוא נטוש ומהווה מטרד אסתטי ותברואתי במרכז העיר.
תוכניות עתידיות

בשנת 2013 מכרה עיריית תל אביב במכרז פומבי את המתחם לחברת השקעות אשר ביקשה להקים בשטחו מבנה למגורים, מסחר וצורכי ציבור. לעומת זאת, ובתגובה להליך המכירה הודיעה עיריית בת ים כי השטח ועליו המבנה, מיועד לשימור ואף חייבה את החברה הרוכשת בתשלומי ארנונה.
חברי עמותת "ותיקי בת ים" דורשים כי המבנה ישופץ, ישומר וישמש כמוזיאון לתולדות העיר בת ים. העירייה עצמה הודיעה כי בכוונתה לפתח את המתחם לצורכי מגורים ומסחר בשילוב שימור המבנים ההיסטוריים.
הערות שוליים

↑  http://www.bat-yam.muni.il/show_item.asp?levelId=57466&itemId=6115&itemType=0(הקישור אינו פעיל, 7 במרץ 2022)
↑  שחר שחר, ההיסטוריה של בת ים עדיין 'ממתינה לבית', באתר ynet, 7 ביולי 2003
מאט מיאזגה

מת'יו מיאזגה (באנגלית: Matthew Miazga; נולד ב-19 ביולי 1995) הוא כדורגלן אמריקאי המשחק בעמדת הבלם בסינסינטי.
קריירת מועדונים

מיאזגה יליד קליפטון (ניו ג'רזי) התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הכדורגל של התיכון המקומי, ובגיל 14 הצטרף לקבוצת הנוער של ניו יורק רד בולס. ב-30 במאי 2013 ב חתם בקבוצה הבוגרת למרות התעניינות מאירופה ומקבוצת הפיתוח של מישיגן. ב-8 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-4 נגד יוסטון דינמו. בעונת 2014 הפך לשחקן הרכב בקבוצה. ב-10 במאי 2015 הורחק בניצחון 1-2 נגד ניו יורק סיטי שהיה הדרבי הראשון בין שני הקבוצות. בדרבי הבר שנערך ב-28 ביוני הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 1-3 של הרד בולס.
ב-30 בינואר 2016 מיאזגה חתם בצ'לסי מהפרמייר ליג תמורת 3.5 מיליון פאונד. ב-2 באפריל 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-4 נגד אסטון וילה.
במהלך קיץ 2016 ניהל משא ומתן עם אספניול הספרדית, אך ב-31 באוגוסט הושאל לוויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית. ב-25 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-1 לטוונטה בה בישל את השער היחיד של ויסטה. ב-14 בדצמבר הבקיע את שערו היחיד בקבוצה בניצחון 0-4 נגד ג'ודאן בויז במסגרת הגביע ההולנדי. מיאזגה היה שותף לזכייה של המועדון בגביע ובסיום העונה הושאל לעונה נוספת.
ב-6 באוגוסט 2018 מיאזגה הושאל לנאנט מליגה 1. ב-18 באוגוסט מיאזגה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-0 לדיז'ון.
ב-25 בינואר 2019 הושאל לרדינג מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ עד לסיום העונה. בסיום העונה הושאל לעונה נוספת.
ב-3 באוקטובר 2020 הושאל לאנדרלכט. ב-20 באוגוסט 2021 הושאל לדפורטיבו אלאבס מהלה ליגה. בסיום העונה ירדה אלאבס לליגה השנייה ומיאזגה עזבז את המועדון.
ב-5 באוגוסט 2022 חזר לארצות הברית וחתם לשלוש וחצי שנים בסינסינטי.
קריירה בינלאומית

מיאזגה שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ארצות הברית ובנוסף גם בנבחרת פולין עד גיל 18, אולם דחה פעמיים זימון לסגל נבחרת פולין עד גיל 20. השתתף עם נבחרת ארצות הברית בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 - 2015 בו הגיעה הנבחרת עד לרבע הגמר.
ב-5 בנובמבר 2015 הצהיר בראיון כי עדיין לא החליט איזו נבחרת ייצג בבוגרים, אולם כעבור ימים אחדים זומן לסגל נבחרת ארצות הברית ונענה בחיוב. ב-13 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-6 נגד סנט וינסנט והגרנדינים. ב-15 ביולי 2017 הבקיע בניצחון 0-3 נגד ניקרגואה במסגרת גביע הזהב 2017.
חיים אישיים

מיאזגה הוא בן להורים שהיגרו מפולין. הוא נוצרי אדוק, דבר הניכר בפוסטים שלו ברשתות החברתיות.
תארים

מגן האוהדים: 2013, 2015
הגביע ההולנדי: 2016/2017
גביע הזהב של CONCACAF: 2017
ליגת האומות של CONCACAF: 2019/2020
מחנה רשף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בסיס צבאי, מוסד חינוכי 
 מיקום:  הרצליה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – העשור של 1980
 תאריך פתיחה רשמי:  שנות ה־80 של המאה ה־20 
 קואורדינטות:  32°11′10″N 34°48′18″E﻿ / ﻿32.186°N 34.805°E﻿ / 32.186; 34.805
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) מחנה רשף(למפת נתניה רגילה) מחנה רשף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחנה רשף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחנה רשף  he מחנה רשףhe מחנה רשףמפת  __ הרצליה (in English: Herzliya)  __ כפר שמריהו (in English: Kfar Shmaryahu) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רשפון (in English: Rishpon) (מועצה אזורית חוף השרון (in English: Hof HaSharon Regional Council)) מצפון-מזרח: __ רעננה (in English: Ra'anana) ממזרח: __ גבעת ח"ן (in English: Givat Hen) (מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council)), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מדרום: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ גליל ים (in English: Glil Yam) (מועצה אזורית חוף השרון), __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחנה רשף היה מחנה מחנה גדנ"ע לנוער ומרכז הדרכה, וממוקם ליד סידנא עלי, בהרצליה. בנוסף לפעילותו כמחנה גדנ"ע, אירח פעילויות שונות של בתי ספר, תנועות נוער ועוד, למשל אירועי של"ח, אירועי למידה בנושא הים וכדומה.
המחנה הוקם באמצע שנות ה-80 על ידי אגף הנוער של משרד החינוך והיה שייך שנים רבות למשרד החינוך, עד שהעבירו לבעלות עיריית הרצליה בעקבות קשיים כלכליים, אך משרד החינוך המשיך להיות אחראי על הפעלתו במשותף עם העירייה. כמו כן שירתו בו מורות חיילות. המקום הכיל 13 מבני בונגלו, ובהם 140 מיטות לינה. על פי עלון המחנה, הוא שילב "בדרך ייחודית חוויה חינוכית, לימודית וערכית בנושא השרון וההעפלה".
מיקום המחנה באזור היישוב הערבי אל-חרם שהיה קיים עד 1948. האזור נקרא לאחר נטישת התושבים הערבים "רשף", על שם חורבות אפולוניה (רשפון-ארסוף) הסמוכות. במרץ 1949 הוקמה בתחומי הכפר הנטוש מעברה ששמה הרשמי היה "רשף" (והייתה ידועה גם בשמות "מעברת נוף ים" או "מעברת סידנא עלי"), קרוב למיקום המחנה שהוקם בשנות ה-80.
סגירתו

בערך בראשית 2007 החליטה עיריית הרצליה לסגור את המחנה בעקבות תנאי האירוח הירודים במקום, ושנה לאחר מכן עבר לניהול רשות הטבע והגנים. מאז נזנח המחנה ונותר ללא שימוש.
סגירת המחנה גררה ביקורת מצד גורמים שונים בעיר, בין היתר מהטיעון כי תמחורו הזול, אפשר לקיים בו בנקל פעילויות חינוכיות שונות. צבי הדר, חבר מועצת העיר, ביקר את החלטתה של ראשת העירייה יעל גרמן להעביר את הבעלות על המחנה, אמר ש"מחנה רשף הוא אחד מהנכסים היפים ביותר בהרצליה", והציע כי ניתן "לפתוח את המקום הזה הן מבחינת שמירת הטבע, חוף הים ושימושים קהילתיים כמו הפעלת מחנה צופים".
בשנת 2009 הביע חגי יוחנן, מנהל אתרי אפולוניה וסידנא עלי ברשות הטבע והגנים, את תמיכתו בסגירת המחנה בשל תשתיות רעועות ותכנון תקציבי, אך אמר כי "אנחנו מתכננים להפעיל מחנה נוער שיפעל כחניון לילה של רשות הטבע והגנים ויוכל להכיל בבת אחת 300–400 ילדים ובני נוער שיוכלו לחוות את החוויה של לינה בחוץ".
לאחר הסגירה

בכתבה משנת 2009, תועד כי לאחר סגירתו עבר לאכלס עובדים צעירים שעבדו כשומרים בכניסה לחופי הרצליה, המתגוררים בו ב"תת-תנאים".
בשנת 2010 שימש המחנה אתר צילומים לסרט הזומבים הישראלי "מורעלים", שעלילתו מתרחשת כביכול בבסיס צה"לי בדרום הארץ.
על הריסות המחנה מתוכננת כיום (נכון לשנת 2020) הקמת מרכז שדאות וחניון לילה, כחלק מגן לאומי אפולוניה.
הערות שוליים

1 2  אורין רוזנר, דם על הידיים, באתר צבא הגנה לישראל, 13 באוקטובר 2010 - מתוך עיתון "במחנה", גיליון 39 - כתבה על הסרט "מורעלים" (ארכיון באתר archive.today)
1 2 3 4  פסק-דין בתיק א 8287/04, באתר פסק דין, תאריך פסק דין 23 בינואר 2008
1 2 3 4 5 6 7 8  שרון יונתן, "העירייה עשתה טעות כשוויתרה על מחנה רשף", באתר local הרצליה, 9 ביולי 2009 (ארכיון באתר archive.today)
↑  ד"ר זאב וילנאי, אנציקלופדיה לידיעת הארץ, הוצאת ידיעות אחרונות, 1956 עמ' 1127 הערך רשף: "ישוב עברי בשרון הדרומי...ניתן על יסוד השם רשפון, עיר קדומה שהייתה בקרבתו."
↑  כל-מקום, פנקס כיס להכרת הארץ, הוצאת מטכל/אכא, ענף השכלה, אוגוסט 1953 עמ' 227 הערך רשף: "ישוב קליטה בשרון...נוסד במרץ 1949 בכפר הנטוש סידנא עלי"
↑  שלומית צור, מה באמת קורה מטרים משכונת היוקרה?, באתר mynet,‏ 13 באוגוסט 2009 (ארכיון באתר archive.today)
↑  מרכז שדאות רשף אפולוניה, באתר רונית ביטון אדריכלות (שמירת ארכיון בתאריך 28 באפריל 2020)
לינדנפלס

| --- | --- |
סמל לינדנפלססמל לינדנפלס

 מדינה:  גרמניה גרמניה
 שטח:  21.09 קמ"ר
 גובה:  364 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  5,411 (31 בדצמבר 2022)
 קואורדינטות:  49°41′05″N 8°46′49″E﻿ / ﻿49.684861111111°N 8.7802777777778°E﻿ / 49.684861111111; 8.7802777777778 
 אזור זמן:  UTC+1
 https://www.lindenfels.de/
 he
 
לינדנפלס (בגרמנית: Lindenfels) היא עיירה במחוז ברגשטראסה במדינת הסן, גרמניה.
גאוגרפיה > מיקום

הספא האקלימי, המכונה גם "פנינת האודנוולד" (Odenwald), שוכן בשרשרת הרי האודנוולד בדרום הסן, בנוף הררי עם צמחיית חורש.
גאוגרפיה > יישובים שכנים

לינדנפלס גובלת בדרום עם הקהילות מודאוטל ופישבכטל (שתיהן בדרמשטאדט-דיבורג), בצפון-מזרח בקהילת פרנקיש-קרומבך, במזרח בקהילת רייכלסהיים (שתיהן באודנוולדקרייס), בדרום בקהילת פירת', ובמערב בקהילת לאוטרטל.
גאוגרפיה > קהילות מכוננות

ללינדנפלס יש מספר מרכזים מרוחקים זה מזה (Eulsbach, Glattbach, Kolmbach, Schlierbach, Seidenbuch, Winkel, Winterkasten) שיצרו את העיירה.