משפט נתניהו
דיונים > פרשת התביעה

הוסכם שההליך המקדמי ייערך בלא התייצבות הנאשמים. בדיון ב־19 ביולי 2020 הוגדרו סדרי המשפט, ובין היתר שהדיון יתנהל שלוש פעמים בשבוע.
בנובמבר 2020 הגישו עורכי דינם של נתניהו ובני הזוג אלוביץ' טענות מקדמיות בדרישה לביטול כתב האישום, בהן אכיפה בררנית ולחץ פסול על עדים. פרקליטות המדינה התנגדה לטענות. בית המשפט דחה חלק מהטענות המקדמיות (בחלקן ידון בעתיד), אך הורה לתקן עשרות סעיפים בכתב האישום העוסק בתיק 4000, כך שיפריד בין מעשי בנימין נתניהו ומעשי שאר בני משפחתו, שאינם נאשמים, וכן יכלול פירוט רב יותר, וכן שיפריד בין המעשים המיוחסים לשאול אלוביץ' לבין אלה המיוחסים לרעייתו איריס. בינואר 2021 הוגש כתב האישום המתוקן.
ב־5 באפריל 2021 החל שלב ההוכחות במשפט. ראשון להעיד היה אילן ישועה. באותו יום נערכו מחוץ לבית המשפט הפגנות של תומכי נתניהו ומתנגדיו. נתניהו לא נכח במהלך העדות, ובהמשך היום יצא נתניהו בנאום באמצעי התקשורת, שבו תקף את ישועה והפרקליטות.
קבוצת העדים הראשונה עסקה בעיקר בתיק 4000. עדים כמו שלמה פילבר וניר חפץ העידו גם על תיק 1000 ותיק 2000.
במהלך הדיונים ניהל מוזס משא ומתן עם הפרקליטות על עסקת טיעון בתיק 2000. לא נחתמה עסקה לאחר שהפרקליטות התנגדה להקלת סעיף האישום. שיחות על הצעה אחרת נמשכו לאחר מכן אך גם הן לא התגבשו לעסקה.
לקראת תום כהונת אביחי מנדלבליט כיועץ המשפטי לממשלה בחודש ינואר 2021, התפרסמו ידיעות לפיהן מתנהל משא ומתן בין הפרקליטות לעורכי דינו של נתניהו על עסקת טיעון. עוד התפרסם כי גישושים בנושא החלו כבר בשנת 2019, וכי נתניהו פנה לאהרן ברק בבקשה שייצא בתמיכה פומבית בהסכם המתגבש. ב־24 בינואר 2022, שבוע לפני תום כהונתו, הודיע מנדלבליט לסנגוריו של נתניהו כי לא יוכל להמשיך במגעים לסיכום העסקה טרם פרישתו, וכי הדיונים בנושא ימתינו עד למינוי היועץ המשפטי החדש.
בינואר 2022 דווח בעיתון "כלכליסט" שמשטרת ישראל השתמשה ברוגלת פגסוס כדי לחדור לטלפונים הניידים של חלק מהעדים במשפט. כתוצאה מכך דרשו עורכי דינו של נתניהו לעצור את הדיונים, ולקבל לידיהם את החומרים שנחשפו באמצעות התוכנה. בית המשפט הורה לפרקליטות להגיב על הפרסומים ולהבהיר האם נעשה שימוש בתוכנה במסגרת חקירת הפרשות, וביטל יום דיונים שנקבע כדי להמתין לקבלת עמדת הפרקליטות. לפי עמדת הפרקליטות, נעשה שימוש ברוגלה רק כלפי החשודים איריס אלוביץ' (ניסיון ההדבקה כשל) ושלמה פילבר (ניסיון ההדבקה הצליח) לאחר הוצאת צו. באוגוסט 2023 הקימה ממשלת נתניהו ועדת בדיקה ממשלתית בנושא, ועדת דרורי. היא העניקה לה סמכות לעסוק בתיקים מתנהלים, כולל תיקי נתניהו. נתניהו נעדר מההחלטה עקב ניגוד עניינים.
במקביל לדיווחים על המגעים לעסקת טיעון, פתח העיתונאי ינון מגל בקמפיין מימון המונים עם יעד של כ־7 מיליון ש"ח על מנת לכסות את הוצאות המשפט של נתניהו. לדבריו, אם יוחלט שנתניהו לא יכול להשתמש בכסף שגויס לצורכי משפטו יתרם הסכום שיאסף לחיילים או לאברכים.
לאחר שבמהלך חקירתו הנגדית של עד המדינה שלמה פילבר התברר לכאורה כי ישנן ראיות לפיהן ’פגישת ההנחיה‘ בה הורה, על פי החשד, נתניהו לפילבר להיטיב עם בזק לא יכלה להתקיים במועד המצוין בכתב האישום, הגישה הפרקליטות לבית המשפט בקשה לתיקון כתב האישום כך שתאריך הפגישה בין השניים יוקדם מהמועד הנטען תחילה. פרקליטי הנאשמים התנגדו לבקשה, והבקשה נדחתה. השופטים הוסיפו, מבלי להביע עמדה, כי קיימת אפשרות להרשיע את הנאשמים על יסוד עובדה שלא נזכרה בכתב האישום בכפוף לתנאים מסוימים. במקביל, בקשת התביעה להוסיף עדים בתיק 1000 אושרה.
ב-5 ביולי 2022 החלה להעיד הדס קליין, העוזרת של ארנון מילצ'ן וג'יימס פאקר, בתיק 1000. במהלך עדותה דחה בית המשפט את התנגדות הסנגורים והתיר לתביעה לחקור את קליין גם על מוצרים שלא הוזכרו בכתב האישום. חודשים לפני העדות, בשלב רענון הזיכרון שלה, קליין הפתיעה את הפרקליטות וגילתה שיש עוד מתנות שלא סיפרה עליהן, שכן הונחתה על ידי הסנגור שלה (שהיה אז בעז בן צור, ולאחר מכן אחד מסנגוריו של נתניהו) לא לנדב מידע לחוקרים.
במהלך אחד הדיונים, פרקליטו של שאול אלוביץ', ז'אק חן, העלה הצעה לקיים גישור פלילי. השופט עודד שחם הציע למדינה לבחון את האפשרות לפנות להליך הגישור. באפריל 2023 עורכי דינם של נתניהו ושל שאול אלוביץ' נועדו עם היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, כדי לשכנע אותה להגיע לגישור בתיק. לאחר מכן, היא נפגשה עם פרקליטתו של נוני מוזס, נווית נגב. בהרב-מיארה התנגדה לגישור, אך הבהירה שהיא נכונה לקיים שיח על הסדר טיעון.
ב-9 במאי 2023 עד המדינה ארי הרו, מנהל לשכתו לשעבר של נתניהו, עלה להעיד בתיקי 1000 ו-2000.
ב-22 ביוני 2023 פורסם כי בדיון סגור שיזמו השופטים במשפט בהשתתפות ההגנה והתביעה בתיק 4000, הם העבירו מסר לתביעה שהיא תתקשה להוכיח את סעיף השוחד בתיק – וכי טובת המדינה דורשת הסדר טיעון. השיחה נערכה ב-20 ביוני 2023, יום מתן עדותו של אבנר בורוכוב, עורך בכיר לשעבר בוואלה!, שסיפר בעדותו על שאירע באתר בתקופתו. למחרת פורסם כי היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה ובכירי הפרקליטות מאמינים כי ניתן להרשיע בשוחד ומתכוונים להמשיך לנהל את התיק. הם סברו באותה העת שאינטרס הציבור מחייב את מיצוי ההליכים. ב-29 ביוני פרסמו השופטים במשפט את סיכום הפגישה בכתב ממנה התברר כי ההדלפה בתקשורת לא הייתה מדויקת. בהחלטתם כתבו "כי קיימים קשיים בביסוס עבירת השוחד שבאישום הראשון בכתב האישום. על רקע קשיים אלה, הוצע כי המדינה תשקול לחזור בה מעבירת השוחד באישום זה." עוד הוסיפו כי "אגב דברים אלה...צוין הצורך בסיום המשפט (לטובת העניין והמדינה)."
בעקבות החלטת השופטים הוגשה תלונה לנציב תלונות הציבור על השופטים, השופט אורי שהם. ב-6 באוגוסט 2023 שהם פרסם את החלטתו בה הביא את דברי השופטים, כי אינם נרתעים ממהלך המשפט, הוא צידד בעמדתם, וקבע כי הצגת החולשות בתיק על ידי השופטים בשלב מתקדם במשפט מוצדקת ואף רצויה מבחינת יעילות דיונית.
ב-25 ביוני החל להעיד בעל ההון והמפיק ארנון מילצ'ן. הוא העיד בתיקי 1000 ו-2000.
הדיונים במשפט התחדשו ב-4 דצמבר 2023, לאחר יותר מחודשיים של הפסקה. הדיון האחרון התקיים ב-27 בספטמבר, לפני חג סוכות. בעקבות טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, פעילות בתי המשפט צומצמה ודיוני הוכחות התחדשו בדצמבר. העידו חוקרי משטרה ורשות ניירות ערך שחקרו את תיק 4000
סנגורי אלוביץ' טענו שחלק מהעובדים הקשורים למשפט היו במילואים, וסנגורו של נתניהו, עמית חדד, מסר כי בשל המצב הביטחוני, בעיצומה של מלחמת חרבות ברזל, "אין כל אפשרות להיות בקשר כלשהו עם ראש הממשלה לצורך היערכות לחקירת העדים הצפויים". טענות אלו הועלו על רקע דבריו בעבר של עורך דינו של נתניהו, שלפיהם תפקודו כראש ממשלה לא ייפגע בגלל ניהול משפטו. בית המשפט התחשב בטענותיהם והקטין את מספר הדיונים.
באוגוסט 2024 הסתיימה פרשת התביעה במשפט זה.