אמירת סדר העבודה
ביאורים

↑  שיטת רבי מאיר שונה משיטת חכמים לגבי נוסח וידויו של הכהן הגדול, וראו על כך עוד בהמשך הערך.
↑  ההפחתות ברובן נועדו כדי להתעלם ממחלוקות שהופיעו במשנה, אבל אין צורך להזכירם בתפילה.
↑  אחת הקהילות שנהגו כך היא קהילת בגדאד, כך על פי תשובת רב האי גאון המובאת בספר מאה שערים לרי"ץ גיאת.
↑  גם לסדר העבודה "שבעת ימים", שהוא הקדמון ביותר שיש בידינו, קיימת פתיחה היסטורית ("אתה בראת"), אולם היא לא חלק אינטגרלי מהסדר, אלא פיוט בפני עצמו שהוצמד כפתיחה לסדר, ואין אנו יודעים מתי חובר.
↑  ראו אצל צבי מלאכי (ה'עבודה' ליום הכיפורים – אופייה, תולדותיה, והתפתחותה בשירה העברית, האוניברסיטה העברית תשל"ד, עמוד 4) שהעיר שמבחינה תוכנית החלק הראשון גם הוא מחולק לשני חלקים – בריאת העולם, והשתלשלות ההיסטוריה לאחריה.
↑  יש הקושרים חלק זה בפיוטי העבודה אל השיר 'שבח אבות עולם' מתוך ספר בן סירא, שגם הוא עורך סקירה היסטורית דומה, אך ללא תיאור העבודה. השיר פותח בחנוך, נוח, אברהם, שלושת האבות, שנים עשר השבטים, משה ואחרי כן מציין בהרחבה את בחירתו של אהרן לכהן הגדול, תפקידיו בקודש, הופעתו ולבושו. הפיוט מסיים בתיאור מפורט של הכהן הגדול בן זמנו של בן-סירא, בעת צאתו מקודש הקודשים ביום הכיפורים: "מה נהדר בהשגיחו מאוהל ובצאתו מבית הפרוכת" וגו'.
↑  על פי צבי מלאכי, הפסוק חסר בסדרים הבאים: אתה כוננת עולם מראש, סדרים של רבי משה אבן עזרא ורבי אברהם אבן עזרא, אשוחח פועל, ובפיוט של רבי נחמיה בן שלמה בן הימן הנשיא, בו הפסוק נמצא מעט אחרי התחלת החלק השני.
↑  יש להעיר, כי ישנם מקומות נוספים בעולם הפיוט בו נהוג באופן קבוע לדון בבריאת העולם ותולדותיו, לעיתים תוך הדגשת נושא מסוים, כך למשל בפיוטי "סדר עולם" בתפילת גשם ותפילת טל, ובקדושתאות לחג השבועות.
↑  אמנם גם לפי הסבר זה לא ברור מדוע מובאים סיפורים מההשתלשלות ההיסטורית, ואין מעבר ישיר מבריאת העולם אל תיאור העבודה, כפי שהיה במעמדות. לדעת מלאכי, ייתכן שהסיפורים הללו נועדו לגשר על המרחק הרעיוני בין בריאת העולם להקרבת הקרבנות.
↑  אמנם מלאכי שם מציין שהסבר זה בעייתי, משום שסדרי העבודה אינם תפילות במובנה הרגיל של המילה, כפנייה אל ה', אלא תיאור היסטורי של מה שהיה, ולפיכך אין כל כך סיבה לקשר בין מבנה תפילות קדומות למבנה סדרי העבודה.
↑  לפי מנחם שמלצר הווידויים וההזאות הם עיקר סדר העבודה, ותיאור העבודה שלא כולל אותם לא נחשב לסדר עבודה. לדעתו זו הסיבה שאף על פי שהגאונים התנגדו לאמירת סדר העבודה בתפילות שאינן מוסף, הם התירו לומר פיוטים על עבודת הכהן הגדול, שלא כללו וידויים והזאות (מכונים במחקר "עבודה קטנה").
↑  אמנם ראו אצל יעקב נחום אפשטיין, מבוא לנוסח המשנה, עמודים 971–972, באתר היברובוקס שייתכן שהתיאור "והכהנים והעם וכו'" לא הופיע במקור במשנה, ונכנס אליה מסדרי העבודה.
↑  אמנם ראו אצל צבי מלאכי שמציין ש"ברוב העבודות לא נזכרו ההזיות ו"וכך היה מונה", ונראה שזו תוספת מאוחרת". לעומתו דניאל גולדשמידט קובע ש"כך הייתה כנראה כוונת הפייטן בעבודת "אתה כוננת", ואחריו הלכו שאר הפייטנים".
↑  ראו למשל בבית יוסף באורח חיים סימן תרכא שכתב כהקדמה לדיון הלכתי בסדרי העבודה: ”והסדר הפשוט לקרות בני ספרד הוא סדר אתה כוננת... ויש בו כמה דברים שאינם כהלכה, ואין לתמוה עליו, שהרי כתבו התוספות בפרק קמא דיומא (ח. ד"ה דכולי) גבי טבילה בזמנה מה שעשה רבינו אליהו באזהרות שלו טבילה בזמנה ועל ארבע גדילים יתד על אזנך תכסה הגדולים מנהגם היה שלא היו מקפידין לכתוב כהלכתא”. ולאחר מכן הביא רשימה ארוכה של תיקונים לסדר "אתה כוננת עולם מראש".
↑  להרחבה על נושא בפייסות ביום הכיפורים והופעתם בפיוטים ראו שמאי ליבוביץ, "הפייסות ביום הכיפורים – ההלכה והפיוטים", עלון שבות בוגרים 4 (תשנ"ה).
↑  וכן על זו הדרך בכל פעם שהכהן מתוודה, כגון עוו פשעו חטאו, או כפר לעוונות לפשעים ולחטאים.
↑  על משמעות ההבדל בין השם לבשם ראו גדליה אלון, בשם, תרביץ כא, תשרי תש"י, באתר JSTOR
↑  ככל הנראה מדובר בסדר אתה כוננת עולם ברב חסד שחיבר יוסי בן יוסי. ראו כאן את הפיוט. בפיוט אתה כוננת עולם מראש שנאמר על ידי קהילות הספרדים ככל הנראה היה רשום גם בפעם השנייה "אנא השם" (ראו סדר רב עמרם גאון,  חלק ב עמוד נ, באתר היברובוקס), אולם כיום ברבים מהדפוסים גם בנוסח זה נאמר בפעם השנייה "אנא בשם" (ראו למשל תשלום אבודרהם, עמוד 49, באתר היברובוקס שהנוסחא ששונתה יותר, כדי להתאימה להלכה המקובלת, נוסחת ה"שפעת רביבים" גורסת בפעם השנייה אנא בשם).
↑  מקורות רבים מייחסים סדר עבודה זה ליוסי בן יוסי, אבל ככל הנראה הוא קדום יותר, והייחוס המוטעה נבע מבלבול עם הסדר בעל הפתיחה הדומה "אתה כוננת עולם ברב חסד" שכנראה באמת של יוסי בן יוסי.
↑  סדר עבודה זה הביא גם רס"ג בסידורו, וסדרים נוספים נמצאו בגניזה.
↑  הרב מאיר מאזוז מעיד שבדורות האחרונים לא נהגו לאומרו, אלא אמרו "אתה כוננת עולם מראש".
↑  במאה ה-18 העבירו במנהג אלג'יר את אמירת הקדושתאות אל אחרי חזרת הש"ץ, ואז בוטלה גם אמירת סדר העבודה של רמב"ע (מלבד בית כנסת אחד) ומאז נאמר במקומו הסדר "אתה כוננת".
↑  זכר למסופר בגמרא שהכהן הגדול היה מרים את קולו בעת אמירת מילים אלו.