stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Work (שיר של ריהאנה)
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 14 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 5 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 5 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 2 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו אירפליי | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 1 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 61 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 5 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 2 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 1 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 42 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 2 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 1 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 2 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 5 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 1 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 10 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 6 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 3 |  |
|  צרפת | SNEP | 1 |  |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 4 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 1 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 40 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 28 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 18 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו אירפליי | 36 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 43 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 5 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 10 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 43 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 22 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 16 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 9 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 36 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 41 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 18 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 20 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 39 |  |
|  צרפת | SNEP | 20 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 13 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 19 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 39 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010–2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 53 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 24 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 90 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 308 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | יהלום | 10,000,000 |
עץ הכוכבים

איור לשיר מאת קלמן גלֶבּ (תומא גלב (צר')), מתוך ספר שיריו של מורגנטוי בײַ דער ארבעט קלינגט דאָס ליד: לידער (ורשה 1950)
"עץ הכוכבים" (במקור ביידיש: "מײַן פֿעטער עליע האָט אַ בוים", "לדוֹדי אֵליה יש עץ") הוא שיר ילדים יידי מאת המשורר הפולני-ישראלי לייב מורגנטוי, שנכתב ב-1938, הולחן ובוצע בשנות ה-50 על ידי נח נַחבּוּש, ובשנת 1969 תורגם-עובד לעברית על ידי יורם טהרלב עבור הזמרת חוה אלברשטיין, בלחן מאת נורית הירש.
תוכן

השיר מתאר, מנקודת הראות של הנכד או הנכדה (במקור: אחיין או אחיינית), אדם זקן בעל עץ פלאי המצמיח כוכבים. הסב (במקור: הדוד אֵליה) יורד לעיר ומנסה למכור את הכוכבים אך אנשי העיירה צוחקים עליו, ובכל זאת הוא חוזר הביתה מאושר מאחר שכל כוכביו עדיין באמתחתו.
תוכן > פרשנות

השיר עוסק ביחס שבין קניינים רוחניים לגשמים, ובין ערכי הדור המבוגר לעומת ערכי הדור הצעיר, המקדש את החומרנות.
שם השיר,"עץ הכוכבים", הוא אוקסימורון שכן עץ הוא אובייקט נטוע וקרוב לקרקע ואילו הכוכבים ממוקמים בחלל ומרוחקים מאוד. הכוכבים מסמלים רעיונות או ערכים נשגבים שאינם תלויים בזמן. מאירי עיניים, כלומר מכוונים להעשיר את נפשו של האדם ולהאיר את דרכו בחיים.
היסטוריה

המשורר לייב מורגנטוי (מאָרגנטוי; 1905–1979), יליד העיירה פינסק שבפולין, כתב את השיר בעירו בשנת 1938. זהו חלק ממחזור השירים "מײַן פֿעטער עליע" – דוֹדי אֵליה (אליהו) – המספר על הדוד. השיר התפרסם בספר שיריו "בײַ דער ארבעט קלינגט דאָס ליד" (ורשה 1950), ולימים נכלל בקובץ שיריו "צער און פֿרייד: לידער און פּאָעמען, 1928–1968" (תל אביב 1968).
"פֿעטער עליע" הולחן על ידי השחקן היידי נח נַחבּוּש (נאַכבוש; 1888–1970) והושר על ידו בתקליטו Noah Nachbush – Gems of Yiddish‏ (1955). בשנת 1969 הקליטה הזמרת חוה אלברשטיין את השיר (ביידיש, בלחן נחבוש) בתקליטה "מאַרגאַריטקעלעך" (1969). באותה שנה תרגם יורם טהרלב עבורה את השיר לעברית, נורית הירש חיברה לו לחן חדש, ואלברשטיין ביצעה גם את הגרסה העברית. בשנה שלאחר מכן הופיע השיר בתקליטה "מרדף" (1970).
השיר בדפוס

במקור (יידיש):
לייב מאָרגנטוי, ‏"מײַן פֿעטער עליע האָט אַ בוים", בײַ דער ארבעט קלינגט דאָס ליד: לידער; איורים ק. גלעב, ורשה: יידיש בוך, 1950, עמ' 7–8, בארכיון האינטרנט
לייב מאָרגנטוי, ‏"מײַן פֿעטער עליע האָט אַ בוים", צער און פֿרייד: לידער און פּאָעמען, 1928–1968, תל אביב: המנורה, תשכ"ט 1968, עמ' 257–258, בארכיון האינטרנט
בעברית:
לייב מורגנטוי, "עץ הכוכבים", עץ הכוכבים; ציר אריה מוסקוביץ, תל אביב: יסוד (מרגנית: ספריה לגיל הרך), תשל"ח 1977.
יורם טהרלב, אין כבר דרך חזרה: שירים וסיפורים על ישראל אחרת, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשס"ה 2004, עמ' 176.
ביצועים

במקור (יידיש):
נח נחבוש, Noah Nachbush – Gems of Yiddish,‏ [ברוקלין, ניו יורק: Noah Nachbush Records,‏ 1955?].
חוה אלברשטיין, "פֿעטער עליע", מאַרגאַריטקעלעך, סי בי אס, 1969.
בעברית:
חוה אלברשטיין, "עץ הכוכבים", מרדף, הד ארצי, 1970.
הצמד גיא ויהל מבצעים את השיר המוכר "עץ הכוכבים" במסגרת פרויקט 'יעלה ויבוא' חלק ב. נובמבר 2021
הערות שוליים

↑  בגרסה שבספרו של טהרלב אין כבר דרך חזרה: "מֻפְלָא".
↑  בגרסה שבספרו של טהרלב אין כבר דרך חזרה: "מֻפְלָא".
↑  עץ הכוכבים/לייב מורגנטוי,חנניה בלס ,לב לדעת
↑  לייב מאָרגנטוי, ‏"מײַן פֿעטער עליע האָט אַ בוים", בײַ דער ארבעט קלינגט דאָס ליד: לידער, ורשה: יידיש בוך, 1950, עמ' 7–8, בארכיון האינטרנט; לייב מאָרגנטוי, ‏"מײַן פֿעטער עליע האָט אַ בוים", צער און פֿרייד: לידער און פּאָעמען, 1928–1968, תל אביב: המנורה, תשכ"ט 1968, עמ' 257–258, בארכיון האינטרנט.
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "התגלית החדשה בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתכנית יחיד – חלק א'" • "בתכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: a607eef4-4db6-4f1d-9be9-5134e92955da
מפתח מורס

ערך זה עוסק במשדר. אם התכוונתם לעוד ערכים בעלי שם דומה, ראו .
מפתח ישר מתוצרת אמריקנית המכונה J-38. במהלך מלחמת העולם הראשונה יוצרו מפתחות אלו בכמויות גדולות והם עדיין משמשים מפעילי רדיו רבים.
מפתח מורס הוא אמצעי מכני פשוט, המשמש לשידור קוד מורס.
המכשיר בנוי מידית נוחה ללחיצה, הסוגרת מעגל חשמלי, מה שגורם למשדר לשלוח גל נושא (המתורגם לצליל במקלט). כל עוד הידית לחוצה, ישמע צליל. שידור קוד המורס מורכב ממספר לחיצות מהירות (יותר או פחות, תלוי במיומנותו של המשדר) הגורמות לשידור צליל מקוטע, בהתאם לאות\ספרה המשודרת.
למכשיר מספר גרסאות.
מפתח ישר

"מפתח ישר" הוא מפתח מברקה פשוט המופיע לעיתים בסרטים ישנים. זהו מוט פשוט עם ידית למעלה ומגע בחלק התחתון מול מגע נוסף בבסיס המפתח. כאשר המוט נלחץ כנגד לחץ של קפיץ, המגעים סוגרים מעגל ומאפשרים לחשמל לזרום. באופן מסורתי, מפתחות מברקה אמריקאים היו בעלי ידיות שטוחות ומוטות צרים (לעיתים מעוקלים). מפתחות בריטיים היו בעלי ידיות כדוריות ומוטות עבים. השוני נבע רק מהבדלי תרבות.
המפתח הישר פשוט ואמין אבל תנועת השאיבה המהירה הדרושה על מנת לשלוח רצף של נקודות יוצרת מספר קשיים. קצבי השידור מוגבלים ל-20 מילים לדקה בערך והדבר גרם בימים המוקדמים של הטלגרפיה למספר מומחים לפציעות כתוצאה ממתח. פציעות אלו כונו "יד הזכוכית" ו"שיתוק המברקן".
שימושים יוצאי דופן

מפתחות מורס שימשו בעבר בלימוד ההתניה האופרנטית אצל יונים. החל משנות ה-40 של המאה ה-20 הונחו המפתחות במאונך מאחורי חור עגול שאורכו מתאים למקור יונה בחזית של תא התניה אופרנטית. מכשור הקלטה אלקטרומכני עקב אחרי סגירת המתג בכל פעם שהיונה נגעה במפתח. כתלות בשאלות הפיזיולוגיות שהועלו נגיעות במפתח נבעו בהצגת אוכל או גירוי אחר. "מפתחות תגובה" מודרניים הם מתגים ייעודיים אולם הם עדיין קרויים "מפתחות" בשל מקורם כמפתחות מורס.
פדל מורס

"פדל מורס" (Morse Paddle) הוא מפתח חצי אוטומטי המיועד לאנשים מיומנים ביותר. השידור בו נעשה באמצעות הזזת הידית ימינה ושמאלה, בניגוד למפתח הרגיל, שבו הלחיצה מלמעלה. הזזת הידית לאחד הצדדים מייצרת שורה של "נקודות", ואילו הזזה לצד השני משדרת שידור רציף (שיהפוך ל"קו" על פי לחיצת המשתמש). מפתח זה מאפשר לשדר במהירויות גבוהות במיוחד.
אמה הומן תאייר

| --- | --- |

 לידה:  13 בפברואר 1842 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  1908 (בגיל 65 בערך) 
 מקום לימודים:  ליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק  אוניברסיטת ראטגרס 
 
אמה הומן תאייר (באנגלית: Emma Homan Thayer;‏ 1842 – 1908) הייתה אמנית בוטנית אמריקאית מהמאה ה-19 ומחברת ספרים על פרחי בר מקומיים. היא גם כתבה כמה רומנים.
ביוגרפיה

אמה הומן נולדה בעיר ניו יורק ב-13 בפברואר 1842, בתם של ג'ורג' ואנד ואמה הומן. אביה היה איש עסקים והאדם הראשון שהפעיל אומניבוסים בברודוויי בניו יורק. דיוקן שלה כילדה צעירה מאוד (בערך 1843) מאת הצייר ג'ון בראדלי נמצא באוסף של מוזיאון המטרופוליטן לאמנות הוא צויר בכפר ווידינג ריבר בלונג איילנד. אביה העביר את המשפחה לאומהה, נברסקה, כשהייתה בת 15, וכמה שנים לאחר מכן, ב-1860, היא נישאה לג'ורג' א. גרייבס, שהמשיך לעבוד במחלקת המלחמה בוושינגטון הבירה נולדו להם שני ילדים, איימי (1861–1892) וביירון (נ' 1862).
אמה הומן גרייבס התאלמנה לאחר ארבע שנות נישואים בלבד, ובשלב זה החליטה להמשיך להשכלה גבוהה. היא למדה במכללת Rutgers Female במשך זמן מה ולאחר מכן נרשמה לאקדמיה הלאומית לעיצוב, שם למדה ציור. היא הפכה לאחת החברות המוקדמות ביותר בליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק. ציורי דמותה וטבע הדומם שלה הוצגו בניו יורק ובמקומות אחרים וזכו בשתי מדליות זהב.
ב-1877 היא נישאה שוב, לאלמר א' תאייר ממסצ'וסטס, שהיה מנהל בתי מלון בקווי דנבר וריו גרנדה הם עברו לשיקגו, אילינוי, שם המשיכה את הקריירה שלה כציירת. עם תאייר היו לה שני ילדים נוספים, שניהם מתו צעירים למדי (לפני 1899). ב-1882 הם עברו לקולורדו, שם עברה מציור דמויות לאמנות בוטנית, תוך התמקדות בפרחי בר אמריקאיים המתוארים בסביבה טבעית.
ספרה הראשון היה פרחי פרא של קולורדו (1885), מאויר ב-24 כרומוליתוגרפיות של צבעי המים שלה, המלווים את תיאור מסעותיה ברחבי המדינה. שנתיים לאחר מכן פרסמה ספר על פרחי פרא של חוף האוקיינוס השקט, שנוסח באופן דומה סביב נרטיב מסע. הפרחים בשני הספרים מצוירים בסגנון תוסס ואימפרסיוניסטי ללא תשומת לב רבה לפרטים מדעיים. חלק מהמשיכה של ספריה של תאייר נבע מסגנון היומן בגוף ראשון שבו השתמשה כדי לספר על טיולי המחנאות וההרפתקאות שלה במרדף אחר פרחים יוצאי דופן בשטח טרשי לפעמים. בספרה על פרחי בר בקולורדו, תאייר הייתה האדם הראשון שדיווח כי ניתן למצוא הלבורין ענק במדינה זו.
באותה שנה שבה פורסמו פרחי הפרא של קולורדו, הועלו טענות שתאייר ביססה כמה מצבעי המים שלה לספר על סקיצות שנעשו על ידי אמנית בוטנית מקולורדו ספרינגס, אליס סטיוארט היל, ולא על רישומים שלה אף על פי שהטענות הללו היו במחלוקת חריפה עם אנשים שליוו למעשה את תאייר בנסיעותיה וראו אותה בעבודה, התברר שתאייר קנתה כמה ציורי פרחים ממאליס היל וייתכן שהעתיקה כמה אלמנטים קומפוזיציוניים מעבודתה של היל. עם זאת, לא הייתה תביעה, ולכן היקף העתקה של תאייר מהיל מעולם לא הוברר במלואו.
ב-1889 פרסמה תאייר מהדורה חדשה של פרחי הפרא של קולורדו תחת הכותרת פרחי הפרא של הרי הרוקי; השינויים היחידים היו בכריכה ובדף השער. הוצע ששינוי זה בוצע כדי שהספר לא יתחרה באופן ישיר בספרה של אליס היל משנת 1886 "הפרחים בקולורדו".
תאייר כתבה גם כמה רומנים, כל ספריה נמכרו היטב, ורבים מהם הופיעו במהדורות רבות.
תאייר מתה בדנבר, קולורדו, בשנת 1908.
הערות שוליים

1 2  Johnson, Rossiter, and John Howard Brown, eds. The Twentieth Century Biographical Dictionary of Notable Americans, vol. 10. Boston: The Biographical Society, 1904.
1 2  Willard, Frances Elizabeth, and Mary Ashton Rice Livermore, eds. American Women: Fifteen Hundred Biographies with Over 1,400 Portraits, vol. 2. Crowell & Kirkpatrick, 1897, pp. 709–710
↑  Willard, Elizabeth, and Mary Ashton Rice. A Woman of the Century: Fourteen Hundred-seventy Biographical Sketches Accompanied by Portraits of Leading American Women in All Walks of Life. Charles Wells Moulton, 1893, pp.709–710.
↑  "Emma Homan, Oil on canvas by John Bradley", www.metmuseum.org
↑  Portrait and Biographical Record of the State of Colorado, Part 1. Chicago: Chapman Publishing Co., 1899, p. 240.
1 2  Library, Museums and Press – Online Exhibitions (באנגלית אמריקאית)
↑  Colorado Native Plant Society. Rare Plants of Colorado.
↑  Nicholl, Chris, et al. Extraordinary Women of the Rocky Mountain West. Pikes Peak Library District, 2010.
↑  Correspondence: Mrs. Thayer's Wild Flowers of Colorado". The Nation, Dec. 17, 1885.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  Botanist: Thayer  DSI: 5709  ISNI: 0000 0000 7395 5183  LCCN: nr95003576  VIAF: 61432837   WorldCat (עם VIAF): 61432837 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אמה הומן תאייר".
אירוס, פרחי קולורדו
אדם וסטיב

"אדם וסטיב" (באנגלית: Adam and Steve) הוא צירוף לשוני וניב שנוצר מסיסמה נוצרית שמרנית מחורזת (בשפת המקור): ”אלוהים ברא את אדם וחוה, לא את אדם וסטיב” ("God made Adam and Eve, not Adam and Steve"). הצירוף נוצר בשביל לבסס טיעונים נגד פרקטיקות הומוסקסואליות דרך התנ"ך, ולטעון כי הומוסקסואליות היא חטא ותופעה לא טבעית, ואילו הטרוסקסואליות היא דרך החיים הטבעית של האנושות.
היסטוריה

הפעם הראשונה שבה מוזכר הביטוי היא בחודש דצמבר 1970 בעיתון האוונגליסטי "Christianity Today" (אנ'), במאמר העוסק בעמדות פוליטיות בסן פרנסיסקו שבקליפורניה, ובו מצוטט גרפיטי שבו נכתב כי ”אם אלוהים היה רוצה הומוסקסואלים, הוא היה יוצר את אדם ואת פרדי.”
ב-1977, במחוז מיאמי-דייד שבפלורידה, העירה הזמרת האמריקאית אניטה בריאנט הערה דומה, אם כי בגרסתה היה "אדם וברוס".
הביטוי הופיע לראשונה על שלט מחאה כבר ב-1977, כאשר הוא הוזכר בדיווח של "הניו יורק טיימס" על עצרת ב-19 בנובמבר ביוסטון שבטקסס באותה שנה.
הביטוי הופיע בפרק "The Gay Bar" של סדרת הסיטקום האמריקאית, Maude (אנ'), ב-3 בדצמבר 1977.
בראיון שנתן הכומר האמריקאי ג'רי פאלוול (אנ') לאחר מסיבת עיתונאים לעיתון האוונגליסטי, Christianity Today (אנ') ב-1979, הוא השתמש במונח זה.
מאוחר יותר, הביטוי הוכר ככינוי גנאי, וכאשר משתמשים בשמות זוג דמויות ביצירות, הוא מסייע בזיהוים כחברים בצמד גאה (פול רודניק (אנ') עם ההצגה The Most Fabulous Story Ever Told (אנ')‏, הסרט הקולנועי, אדם וסטיב (אנ') ויצירות אחרות).
ב-2013, חבר הפרלמנט הבריטי מטעם המפלגה היוניוניסטית הדמוקרטית דייוויד סימפסון (אנ') השתמש בביטוי זה בזמן הדיונים לגבי אישור נישואים חד-מיניים בבריטניה, אם כי בצורה אחרת: ”בגן עדן זה היה אדם וסטיב”. הביטוי עורר בתחילה צחוק בקרב מספר חברי פרלמנט.
בסופו של דבר, הביטוי משמש בפי להט"בים באמצעי התקשורת, בעיקר בלעג כלפי פרטים המגלים נטיות הומופוביות.
לקריאה נוספת

Katha Pollitt, Adam and Steve — Together at Last, The Nation, 15 December 2003.
הערות שוליים

↑  Clarke, Victoria (September–October 2001). "What about the children? arguments against lesbian and gay parenting", Women's Studies International Forums 24 (5): 555–570.
↑  Smith, Ralph R.; Windes, Russel R. (3 בפברואר 2000). Progay/Antigay: The Rhetorical War Over Sexuality (באנגלית). SAGE Publications. p. 63. ISBN 978-1-4522-6372-4. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Clarke, Victoria (בספטמבר–באוקטובר 2001). "What about the children? arguments against lesbian and gay parenting". Women's Studies International Forum. 24 (5): 555–570. doi:10.1016/S0277-5395(01)00193-5. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Cleath, Robert L. (4 בדצמבר 1970). "'Gays' Go Radical". Christianity Today. Carol Stream, Illinois: Christianity Today International: 40–41. ISSN 0009-5753. ארכיון מ-2021-01-01. נבדק ב-26 באוגוסט 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  The Church and Homosexuals, Christian Century, 1 June 1977, p. 528; as quoted in Balch (2007) p. 22
↑  Carroll, Peter N. (1990) [1st pub. 1990]. It Seemed Like Nothing Happened: America in the 1970s. New Brunswick, New Jersey: Rutgers University Press. pp. 292–. ISBN 978-0-8135-1538-0. OCLC 183352949. ארכיון מ-2021-01-01. נבדק ב-26 באוגוסט 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Judy Klemesrud (20 בנובמבר 1977). "Equal Rights Plan and Abortion Are Opposed by 15,000 at Rally". New York Times. ארכיון מ-2021-01-01. נבדק ב-2008-12-26. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Schonfeld, Zach (1 ביולי 2015). "The Surprising History of the Phrase 'Adam and Eve, Not Adam and Steve'". Newsweek (באנגלית). ארכיון מ-2021-01-01. נבדק ב-21 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Christianity Today, 16 November 1979, p.48, as quoted in Balch, David L. (1 ביולי 2007). Homosexuality, Science, and the "Plain Sense" of Scripture. Wipf & Stock Publishers. p. 22. ISBN 978-1-55635-538-7. OCLC 535493879. ארכיון מ-2021-01-01. נבדק ב-26 באוגוסט 2020. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Balch, David (2000). Homosexuality, science, and the "plain sense" of Scripture. Grand Rapids, Mich: Wm. B. Eerdmans. p. 22. ISBN 978-0-8028-4698-3.
↑  Hurwitt, Robert (21 במאי 2001). "Adam and Steve's adventures in paradise". San Francisco Chronicle. p. E4. ארכיון מ-2021-01-01. נבדק ב-2021-01-01. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hennessy, Mark (6 בפברואר 2013). "British MPs back gay marriage legislation". The Irish Times. ארכיון מ-2021-01-01. נבדק ב-2021-01-01. {{cite news}}:  (עזרה)
מעל פסגת הר הצופים

מילות השיר בשלט הנצחה למחברו בגן הבוטני הלאומי בהר הצופים בירושלים
"מעל פסגת הר הצופים" (ובשמו המקורי: "ירושלים") הוא שיר נודע שעיבד אביגדור המאירי על פי שיר יידי - בשם "חצות", שכתב ברוך שפיר ופורסם בקרקוב בשנת 1886. החלק שנודע ממנו בציבור הוא הבית הראשון והבית האחרון שלו, המבטאים כיסופים ומחויבות לירושלים ואמונה בביאת המשיח.
הבית השני בשיר מקונן על ריבוי העדות והסכסוכים בעם ישראל. בגרסה המולחנת הושמטו הבית השני והבית השלישי. בגרסה זו, שיר זה שימש (ועדיין משמש, בצד שירה של נעמי שמר, ירושלים של זהב) מעין המנון לירושלים.
אחד הביצועים הנודעים לשיר הוא ביצועו של יהורם גאון. ביצוע נוסף ביצע אבי בניון באלבומו אדם אחר.
הר הצופים מוזכר בשיר כמקום גאוגרפי שבשל הטופוגרפיה שלו, ניתן לראות ממנו את ירושלים, ומלבד זאת רומז שם ההר "צופים" לציפייה לישועה. המשמעות הזו של הר הצופים מוזכרת כבר במסכת שמחות: ”הרואה את ירושלים מן הצופים חייב לקרוע.”
ביצועים נוספים

בשנת 2005 ביצעה השחקנית סיניה בן דור את השיר במסגרת הסדרה בצפר בפרק "זהירות טיול שנתי".
בשנת 2022 ביצעו הזמרים אברהם פריד ועידן עמדי את השיר במסגרת טקס יום ירושלים.
השיר בספרי תווים

רפי פסחזון, תלמה אליגון-רוז (עורכים), 1000 זמר ועוד זמר, חלק ד', עמ' 241, הוצאת כנרת, 1987. (הספר בקטלוג ULI)
עמנואל עמירן, יששכר מירון, ראובן סיון (עורכים), בנבל עשור, עמ' 6, משרד החינוך והתרבות, 1958. (הספר בקטלוג ULI)
אפרים יוריה (עורך), שירון למצעד המחולות תשכ"ח, עמ' 42, עיריית חיפה, 1968. (הספר בקטלוג ULI)
משירי בית"ר, עמ' 27, הוצאת בסער, שנה לא ידועה. (הספר בקטלוג ULI)
יעקב מאור, אפי ניב (עורכים), יהורם גאון: אמצע הדרך, עמ' 37, הוצאת מאור, 1984. (הספר בקטלוג ULI)
דן כנר (עורך), ירושלים של שירים, עמ' 78, הוצאת מאור, 1982. (הספר בקטלוג ULI)
מקס למפל (עורך), שירה בציבור: בכינוסי בית הספר התיכון בירושלים, עמ' 46, בית הספר התיכון בירושלים, 1948. (הספר בקטלוג ULI)
לא נפסיק לשיר / שירון בית ספר: הציונות בראי זמר, עמ' 8, בית הספר תמר רחל, 2000. (הספר בקטלוג ULI)
מישה בלכרוביץ' (עורך), שירים משלנו: אתמול והיום, עמ' 146, הוצאת כנרת, 1991. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  על פי לשון הפסוק בספר ישעיהו, פרק מ"ט, פסוק כ"ג: "אַפַּיִם אֶרֶץ יִשְׁתַּחֲווּ לָךְ".
↑  הביטוי "מֵחׇרְבוֹתַֽיִךְ אֶבְנֵךְ" בנוי על ההבטחה המובאת בספר ישעיהו, פרק מ"ט, פסוק י"ט: "כִּי חָרְבֹתַיִךְ וְשֹׁמְמֹתַיִךְ וְאֶרֶץ הֲרִסֻתֵיךְ כִּי עַתָּה תֵּצְרִי מִיּוֹשֵׁב", והביטוי "אבנך" רומז ללשון הפסוק ספר ירמיהו, פרק ל"א, פסוק ג' :"עוֹד אֶבְנֵךְ וְנִבְנֵית".
↑  מילים אלה שאובות משירו הידוע של רבי שלמה אלקבץ, לכה דודי.
↑  אביגדור המאירי, ירושלם, ירושלם (רומאנס חלוץ), דואר היום, 26 באוקטובר 1928
↑  מסכת שמחות פרק ט הלכה יט
↑  וראו גם בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקס"א, סעיף א': "הרואה ערי יהודה בחורבנן אומר: ערי קדשך היו מדבר, וקורע". ומוסיף הרמ"א: "ואינו חייב לקרוע אלא כשמגיע סמוך להם כמו מן הצופים לירושלים".
Korean Movie Database

| --- | --- |

 סוג:  online film database 
 תקופת הפעילות:  2 בפברואר 2006 – הווה (18 שנים)
 מייסדים:  Korean Film Archive 
 בעלות:  ארכיון הסרטים הקוריאני
 שירותים עיקריים:  מידע על סרטים, שחקנים ותוכניות טלוויזיה
 www.kmdb.or.kr
 
Korean Movie Database (בתרגום חופשי: "בסיס נתוני סרטים קוריאניים"; בראשי תיבות: KMDb; בקוריאנית: 한국영화 데이터베이스; ליטון: Hanguk yeonghwa deiteobeiseu) הוא בסיס נתונים מקוון של מידע על סרטים קוריאניים, אנימציה, שחקנים, תוכניות טלוויזיה, אנשי צוות הפקה ומידע אחר הקשור לסרטים.
האתר עלה לאוויר לראשונה ב-2 בפברואר 2006. הוא מנוהל על ידי ארכיון הסרטים הקוריאני.
עלי שלכת (שיר)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע גרייס ג'ונס, איב מונטאן, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה
 יצא לאור:  1946 
 סוגה:  שאנסון 
 שפה:  צרפתית 
 כתיבה:  ז'אק פרוור 
 לחן:  ז'וזף קוסמה 
 
"עלי שלכת" (בצרפתית: "Les feuilles mortes", מילולית "העלים המתים", באנגלית: "Autumn Leaves") הוא שיר צרפתי פופולרי. השיר נכתב על ידי ז'וזף קוסמה (לחן) וז'אק פרוור (מילים) ב-1945.