stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנופלס
שלבי החיים > זחל

זחל היתוש בעל צורה מקלונית וראש מפותח בו קבועות מברשות פה להזנה. הזחל בעל בית חזה גדול, בטן מקוטעת וחסר רגליים. בניגוד ליתושים אחרים, זחלי האנופלס חסרי סיפון נשימה, ובשל כך הם מעמידים את עצמם כך שגופם מקביל לפני המים (בניגוד לזחלי יתושים אחרים הנושמים כשגופם מוטה באלכסון ורק סיפון הנשימה נוגע בפני המים).
נשימת הזחל היא באמצעות ספירקול המצוי במקטע השמיני של הבטן ולכן הוא חייב להגיע לפני השטח תכופות. הזחלים מבלים את מרבית זמנם בתזונת אצות, בקטריות ומיקרואורגניזמים אחרים. הם צוללים תחת פני השטח רק כשהם מופרעים. הזחל נע או על ידי תנועות היטלטלות של גופו או על ידי הנעה באמצעות מברשות הפה.
לזחל 4 דרגות נשל, שלאחריהן הוא הופך לגולם. בסיומו של כל שלב, הזחל משיר את שלדו החיצוני או את עורו על מנת לאפשר גדילה נוספת.
הזחל נפוץ בתחום רחב של בתי גידול אך רוב המינים מעדיפים מים נקיים ולא מזוהמים. זחלים של יתושי אנופלס נמצאו בביצות מים מתוקים או מלוחים, בביצות מנגרובה, בשדות אורז, בתעלות מכוסות עשב, בשפת נחלים ונהרות, ומעט בשלוליות גשם. מינים רבים מעדיפים בתי גידול עם צמחייה ומינים אחרים מעדיפים בתי גידול בלי כלום. אחדים גדלים בבריכות פתוחות ומוארות בעוד שאחרים מצויים רק באתרי גדילה חשוכים ביערות. מינים מעטים גדלים בחורים בעצים ובחיקי עלים של כמה צמחים.
שלבי החיים > גולם

הגולם הוא בצורת פסיק כאשר נראה מהצד. הראש ובית החזה מתמזגים בחלק שנקרא ראש־חזה. לאחר כמה ימים כגולם, פני השטח של הגב של הראש־חזה מתבקעים ויתוש בוגר מופיע.
שלבי החיים > בגרות

משך הזמן מביצה לבוגר משתנה במידה ניכרת בין מינים ומושפע מאוד מטמפרטורת הסביבה. יתוש יכול להתפתח מביצה לבוגר ב-5 ימים, אך לרוב לוקח לכך 10–14 ימים בתנאים טרופיים. סימן היכר אופייני ליתושי אנופלס בוגרים הוא שגופם בזווית חדה כלפי המצע עליו הם עומדים.
ככל היתושים, ליתוש האנופלס גוף רזה עם 3 חלקים: ראש, בית החזה ובטן.
הראש מותאם במיוחד להשגת מידע ותזונה. הראש כולל עיניים, חדק ארוך המשמש להזנה וצמד מחושים ארוכים לאיתור ריחות מארחים כמו גם ריחות של אתרי התרבות בהם נקבות מטילות את ביציהן.
בית החזה מותאם במיוחד לתנועה. שלושה זוגות רגליים וזוג כנפיים מחוברים לבית החזה.
הבטן מותאמת במיוחד לעיכול מזון והתפתחות ביצים. חלק זה מתרחב במידה ניכרת כאשר הנקבה לוקחת ארוחת דם. הדם מתעכל עם הזמן ומשמש כמקור לחלבון לייצור ביצים, שבהדרגתיות ממלאות את הבטן.
יתושי אנופלס בוגרים בדרך כלל מזדווגים כמה ימים לאחר ההופעה משלב הגולם. ברוב המינים, הזכרים יוצרים נחילים גדולים, בדרך כלל בסביבות בין הערביים, ונקבות עפות לנחילים כדי להזדווג.
זכרים חיים במשך כשבוע, ניזונים מצוף וממקורות סוכר אחרים. נקבות גם כן ניזונות ממקורות סוכר לאנרגיה אך בדרך כלל זקוקות לארוחות דם להתפתחות הביצים. לאחר השגת ארוחת דם מלאה, הנקבה תנוח לכמה ימים בעת שהדם מעוכל וביצים מתפתחות. התהליך תלוי בטמפרטורה אך בדרך כלל לוקח 2–3 ימים בתנאים טרופיים. כאשר הביצים מפותחות לגמרי, הנקבה מטילה אותן ומחדשת את חיפושה אחר מארח.
המחזור חוזר על עצמו עד שהנקבה מתה.
אנופלס בארץ ישראל

16 מיני אנופלס נמצאו בארץ ישראל: algeriensis, claviger, coustani, hyrcanus, marteri, sacharovi, dthali, hispaniola, multicolor, pharoensis, pulcherrimus, rhodesiensis, sergentii, superpictus, turkhudi, telamali. מתוכם 6 מינים נחשבים כמעבירים פוטנציאליים של מחלת המלריה. עד אמצע המאה ה-20 המין sacharovi היה המעביר העיקרי של המלריה בארץ ישראל.
יתושי אנופלס היו נפוצים בכל רחבי הארץ עד אמצע המאה ה-20. בעקבות זיהום הנחלים, שימוש באמצעי הדברה שונים (כולל דגי גמבוזיה שיובאו מאמריקה), ניקוז המים העומדים, ייבוש ביצות ובפרט ייבוש החולה (שהייתה בית הגידול העיקרי של יתושי האנופלס), ירדה באופן ניכר כמות יתושי האנופלס. ב-1956 ארגון הבריאות העולמי הכיר בישראל כמדינה שהוכחדה בה המלריה.[דרוש מקור]
המשרד להגנת הסביבה דואג למניעת התרבות יתושים על ידי ניטור אתרי גידול פוטנציאליים. בעת שמתגלים זחלי יתושים, נלקחת דגימה שמועברת למעבדה האנטמולוגית של משרד הבריאות לצורך הגדרה מדויקת. כאשר מוגדר אחד ממיני האנופלס המהווים וקטורים פוטנציאליים של העברת המלריה, או כשקיימות אוכלוסיות גדולות העשויות להיות מטרד לבני האדם, על הרשות המחזיקה בשטח מוטלת אחריות ההדברה, ומתן הוראות הגנתיות לאוכלוסייה
כדי לצמצם עד כמה שאפשר את השימוש בתכשירי הדברה, נדרשות הרשויות האחריות לבצע פעולות להקטנת מספר המקומות המתאימים לדגירת יתושים, פעולות כגון פעולות ניקוז, הסדרת זרימה והכנסת דגים טורפי יתושים. כאשר לא ניתן להשתמש באמצעים אלו, ההדברה הביולוגית נעשית באמצעות החיידק - (Bacillus thuringiensis Israelensis), חיידק ידידותי לסביבה היוצר רעלן שפוגע במערכת העיכול של זחלי היתושים וממית אותם.
כיום עדיין קיימות בארץ אוכלוסיות קטנות של יתושי אנופלס של מינים המעבירים מלריה, אולם מחמת מספרם המצומצם ומחמת העדרם של נשאי טפילים אין סכנה להתפרצות מגפות מלריה מרובות ממדים כבעבר.
אנופלס בארץ ישראל > אנופלס מֵר Anopheles sacharovi

יתוש בצבע חום שהיה נפוץ בעמק בית שאן ובעמק הירדן ונחשב למפיץ עיקרי של המלריה באזורים אלו. הביצים מוטלות במים הזורמים לאיטם והמכוסים על ידי צמחייה. להדברת מין זה, יובשו מקורות המים העומדים על ידי חלוצי ההתיישבות היהודית באזורים אלו ונכחד בשנות החמישים. בתחילת שנות ה-70 נמצאה דגירה של היתוש באזור הבטיחה בקרבת הכנרת. בשונה ממיני אנופלס אחרים אין לביצי אנופלס מֵר מצופי אוויר. פרופסור גדעון מֵר חקר את רביית היתוש הזה ומצא כי בתנאי קור הנקבה מטילה ביצים המצוידות במצופים ואילו הביצה האופיינית נטולת המצופים מוטלת בקיץ.
אנופלס בארץ ישראל > אנופלס הבוֹרוֹת Anopheles claviger

אנופלס הבורות, בשמו הנוסף Anopheles bifurcatus Meigen, נבדל מאנופלס מֵר בעקבות הימצאות פס בהיר לאורך הגב. דוגר בבארות ובבורות מים. היה מעביר המלריה העיקרי באזור ירושלים, שם שימשו בורות מים לאגירת מי גשם. באופן דומה היה מין זה מעביר מלריה בכפרי הגליל. הזחל חי בבארות במשך החורף ובקע בימי הקיץ החמים. היתוש הוכחד מירושלים בתקופת המנדט הבריטי.
אנופלס בארץ ישראל > אנופלס רם־נחיל Anopheles sergentii

ליתוש רם-נחיל כתמים שחורים ובהירים על כנפיו. דוגר במים הזורמים באיטיות שהיה נפוץ באזור בית שאן, עמק החולה ועמק הירדן ומעביר מלריה בחודשים ספטמבר-נובמבר. בשונה ממיני האנופלס האחרים רוב העקיצות מתרחשות מחוץ לבית ולכן נפגע פחות משימוש באמצעי הגנה ביתיים כקוטלי חרקים וכילות. מסיבה זו היה מין זה הועברה על ידו המלריה בעיקר לשומרים ועובדי לילה.
אנופלס בארץ ישראל > אנופלס מובהק Anopheles superpictus

האנופלס המובהק מאופיין בכתמים שחורים ולבנים על הכנפיים וקשקשים רחבים על הגב. דוגר באזורי ההר במקווי מים צלולים, ליד נביעות ובזרימה מהירה. היה מעביר מלריה בעיקר בחודשים יולי-אוקטובר. בניגוד לאנופלס רב־נחיל, נהג להיכנס לבתים כדי לעקוץ ובשל כך היה מסוכן יותר. נכחד במהירות עם תחילת השימוש בחומרי הדברה בבתים.
אנופלס בארץ ישראל > אנופלס תל־עמל Anopheles telamali

אנופלס תל-עמל נקרא כך עקב זיהויו על ידי החוקרת מינקה לוז מקיבוץ תל-עמל (ניר דוד) בשלהי שנות השלושים של המאה ה-20. מין זה זוהה גם בעיראק ובצפון איראן, אך למרות הפער לא זוהה בירדן.
לקריאה נוספת

אורי שלם, לאור אורשן, חדווה פנר, הלחימה במלריה ובמעביריה נמשכת — על תפוצת יתושי אנופלס בארץ והדברתם, אקולוגיה וסביבה: רבעון לאקולוגיה, לאיכות הסביבה ולשמירת הטבע והנוף, 1994, עמ' 143–148
J. Margalit and A. S. Tahorl, AN ANNOTATED LIST OF MOSQUITOES IN ISRAEL, ISRAEL JOURNAL OF ENTOMOLOGY, IX, 1974
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מילון בעלי חיים: יתושים (תשפ"ב), 2021, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  https://www.archives.gov.il/, www.archives.gov.il
↑  מלריה, באתר GOV.IL
זחל אנופלס בדרום גרמניה באורך של כ-8 מ"מ
תנוחת הגוף ביחס לפני המים. למעלה - זחל אנופלס (A) למטה: זחל יתוש מצוי (קולקס) (B)
Anopheles stephensi
זיהוי אנופלס בוגר ע"פ תנוחת הגוף במנוחה (בזווית חדה למשטח). למעלה - יתוש קולקס, למטה - יתוש אנופלס
מתקרבים הכוכבים

"מתקרבים הכוכבים" הוא מיני-אלבום של המוזיקאי הישראלי אלון אולארצ'יק. המיני-אלבום יצא לאור ב-2 ביולי 2024 תחת חברת התקליטים קמע.
הרכב

המיני-אלבום מכיל שבעה שירים חדשים. את מרבית שירי האלבום כתב והלחין אולארצ'יק עצמו, וחלקם בשיתוף עם דודו טסה. המוזיקה של אולארצ'יק משלבת פופ ישראלי עממי עם ג'אז ווקאלי.
את שיר הנושא של האלבום, "מתקרבים הכוכבים", כתב המשורר והפזמונאי מאיר גולדברג. את השיר "היא תמשיך גם בלעדיך" כתבו והלחינו אולארצ'יק וטסה, שגם עבדו על ההפקה המוזיקלית של האלבום. טסה ניגן בכמה כלי נגינה באלבום וגם הלחין את השיר "המנגינה הזאת". אולארצ'יק וטסה שיתפו פעולה בעבר בשיר, "מה אכפת לי", שנכתב והולחן על ידי שניהם.
השירים באלבום החדש מתוארים כסיפורי חיים קטנים, המאופיינים במנגינות ובמבנים מוזיקליים האופייניים לסגנונו של אולארצ'יק.
רשימת רצועות

כל הרצועות הופקו על ידי דודו טסה.
| מס' | שם | כותב(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | מתקרבים הכוכבים  | מאיר גולדברג | 3:26 |
| 2. | היא תמשיך גם בלעדיך  | אולארצ'יק ודודו טסה | 3:03 |
| 3. | הכי  | אולארצ'יק | 3:42 |
| 4. | נמאס  | אולארצ'יק | 2:51 |
| 5. | ערבה בוכיה  | אולארצ'יק | 3:08 |
| 6. | המנגינה הזאת  | אולארצ'יק וטסה | 3:11 |
| 7. | הזמר  | אולארצ'יק | 2:51 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 22:14 |
הערות שוליים

1 2 3  יובל אראל‏, אלון אולארצ׳יק – מתקרבים הכוכבים, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 23 ביולי 2024
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
אפקט המכל המלא חלקית

אפקט המכל המלא חלקית (או אפקט השטח החופשי באנגלית: Free surface effect) הוא תופעה מוכרת בתחום הספנות, שנגרמת בגלל מכלים גדולים מלאים חלקית בנוזל. כאשר ספינה שעליה מכל מלא חלקית נוטה על צידה בגלל ים סוער, העמסת מטען או מסיבה אחרת, הנוזל שבמכל מתאסף בצד אחד שלו, כתוצאה מזה משתנה מרכז הכובד של הספינה, והיא עלולה לאבד יציבות ולהתהפך בתוך דקות. כל עוד המכל כמעט מלא או כמעט ריק, תזוזת הנוזל שבתוכו אינה גורמת לשינוי משמעותי במרכז הכובד של הספינה, ולא מהווה סכנה. מקובל שמכל שבו עד 10% נוזל או מעל 90% נוזל, הוא בטוח להובלה. אפקט המכל המלא חלקית הוא משמעותי גם במשאיות להובלת נוזלים, וכן במטוסים, במיוחד מטוסי כיבוי שנושאים כמות גדולה של מים.
יציבות הספינה

יציבות ספינה היא היכולת שלה להתיישר מעצמה אחרי נטייה. שני כוחות חיצוניים פועלים על ספינה, האחד כוח הכובד שפועל כלפי מטה, והשני כוח הציפה שפועל כלפי מעלה, והוא שווה למשקל המים שהספינה דוחה (חוק ארכימדס). לצורך חישוב, נכון להתייחס לכוח הכובד כאילו הוא פועל על נקודת מרכז הכובד של הספינה, וכוח הציפה פועל על מרכז הציפה שהוא מרכז הכובד של המים שהספינה דוחה. כלי שיט צפים נמצאים במצב מיושר כאשר כוח הכובד וכוח הציפה נמצאים על אותו אנך ומאזנים זה את זה - איור 1.
עד זווית מסוימת - תלוי בצורת כלי השיט ובמטען שעליו - נטייה הצדה של הספינה מתוקנת מעצמה על ידי מומנט שנוצר בגלל התזוזה של מרכז הציפה, והספינה מתיישרת - איור 2. לעומת זה במכל שאינו מלא הנוזל מצטבר בצד השקוע וגורם להקטנת המומנט המיישר - איור 3.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| איור 1 ספינה עם מכל נוזלים מלא (בכתום). G - מרכז הכובד של ספינה B - מרכז הציפה שהוא מרכז הכובד של המים שהספינה דחתה g - מרכז הכובד של הנוזל במכל. כשהספינה מיושרת כל המרכזים נמצאים על אנך אחד, וכוח הציפה שווה לכוח הכובד. M - המטא-סנטר של הספינה, והמרחק G-M הוא גובה המטא-סנטר שמשמש מדד ליציבות הספינה. | איור 2 ספינה עם מכל נוזלים מלא נוטה ב-20 מעלות. מרכז הכובד של הספינה - G לא השתנה, אבל מרכז הציפה B1 הוסט לצד השקוע היותר ששם רוב נפח המים שהספינה דחתה. במצב כזה כוח הציפה יוצר מומנט שמיישר את הספינה. הקו G-Z נקרא "מומנט היישור" או "הזרוע המיישרת". | איור 3 ספינה עם מכל נוזלים מלא חלקית נוטה ב-20 מעלות. מרכז הכובד של הנוזל שבמכל הוסט ל-g1, כתוצאה מכך הוסט מרכז הכובד של הספינה כולה ל-G1, וכתוצאה מכך המומנט המיישר G1-Z1 נעשה קטן יותר. Gv הוא מרכז הכובד הווירטואלי המתוקן בגלל תזוזת מרכז הכובד של הספינה, וגובה המטא-סנטר התקצר והוא Gv-M בלבד, כלומר יציבות הספינה קטנה. |
יציבות הספינה > מומנט השטח החופשי

גודל התזוזה של מרכז הכובד נקרא מומנט המכל המלא חלקית או מומנט השטח החופשי (free surface moment). מומנט זה מחושב בזמן התכנון לגבי כל מכל, הוא תלוי בממדי המכל, במומנט ההתמד של שטח המכל (מומנט שני של שטח), וכן בצפיפות הנוזל שבמכל וצפיפות המים בהם הספינה שטה. בזמן תנועת גלגול (הטייה לצדדים) מומנט ההתמד  M של מכל מלבני הוא:
M={\frac {L\cdot B^{3}}{12}}\,
כאשר  L הוא אורך המכל ו- B הוא הרוחב.
התיקון במרכז הכובד של הספינה G-Gv:
{\frac {M\cdot d}{\Delta }}
כאשר  {d} הוא צפיפות הנוזל במכל, ו- {\Delta } הוא נפח המים שהספינה דחתה.
אם כך רוחב המכל הוא המשתנה העיקרי המשפיע על השינוי במומנט השטח החופשי. מסיבה זו מכלים צרים עדיפים על מכלים רחבים, ובמכליות המכלים מחולקים משני צדי הספינה ונמשכים לכל אורכה.
מומנט השטח החופשי של הספינה הוא סיכום המומנטים בכל המכלים שעל הספינה, כולל מכלי דלק, מכלי מי נטל, מכלי מים מותפלים וכן הלאה.
יציבות הספינה > מטא-סנטר

המטא-סנטר הוא נקודת המפגש בין אנך שעולה ממרכז הציפה לכיוון פני הים לבין קו האמצע של הספינה (איור 2). הגובה המטא-סנטרי G-M הוא המרחק בין מרכז הכובד של הספינה למטא-סנטר. גובה זה קטן וגדל יחד עם הזרוע המיישרת G-Z, והוא משמש כמדד ליציבות הספינה בכל רגע. הגובה המטא-סנטרי משתנה עם תנודות הספינה, ועם השתנות המטען שעליה שמזיז את מרכז הכובד שלה. מתכנני ספינות משרטטים גרף שמראה את היחס בין זווית הנטייה לבין הגובה המטא-סנטרי או לבין הזרוע המיישרת.
ככל שהגובה המטא-סנטרי ארוך יותר הספינה יציבה יותר ותתיישר אחרי ההטיות הצידה. עם זאת, מטא-סנטר גבוה גורם לכך שתנועות גלגול של הספינה (תנודות לצדדים) מתוקנות בחוזקה והטלטולים המהירים גורמים אי נוחות לאנשים שעל הספינה ועשויים לפגוע במטען ובמכשור. לכן יש לאזן בין יציבות לנוחות, גובה מטא סנטר נע בין 0.5 מטר ל-8 מטר.
אותם חישובים קיימים לגבי היציבות האורכית של הספינה, בהשפעה של התנדנדות חרטום הספינה מעלה ומטה (תנועת עלרוד), אך המטא-סנטר האורכי הוא כה גבוה, שהתהפכות כלי שיט עקב תנועת עלרוד היא נדירה מאד.
יציבות הספינה > התגעשות נוזל במכל

תופעה נוספת שקורית במכלים מלאים חלקית היא התגעשות הנוזל בגלל תנודות הספינה בים סוער (באנגלית sloshing). מאות טונות של נוזל שניטחות שוב ושוב בקירות המכל יוצרות לחצים חוזרים עצומים, שללא אמצעי הגנה יגרמו להתעייפות החומר וסדקים בתאים. כדי למתן את התופעה מתקינים בתוך המכלים חוצצים בצורות שונות (באנגלית baffles). בחוצצים יש חורים ומעברים לנוזל, הם לא נועדו לבלום את הזרימה מצד לצד, אלא להאט אותה ולמתן את ההתגעשות על הדפנות. חוצצים אלה אינם מונעים את אפקט המכל המלא חלקית.
מכליות

מכליות הן אוניות שמיועדות להובלת נוזלים, הן מטבען מועדות להשפעת אפקט המכל המלא חלקית ומתוכננות כדי להפחית ככל האפשר את התופעה. מהנוסחה לחישוב מומנט השטח החופשי נובע שלרוחב המכלים יש השפעה מכרעת על המומנט בעת הטיה הצידה של הספינה - הרוחב מועלה בחזקה שלישית. לכן עדיפים תאים צרים וארוכים משני צדי האוניה, על פני מכל המשתרע לרוחב הספינה.
על פי תקנות הבטיחות הימית על הקפטן לוודא שמספר התאים המלאים חלקית הוא מינימלי. בעת שיט מכלים של מי נטל חייבים להיות כמעט מלאים או כמעט ריקים.
אוניות צובר

אוניות צובר מובילות חומרים יבשים בתוך תאי ענק (holds) שנמצאים מתחת לסיפון. הן אינן ייעודיות לחומר מסוים, ומובילות חומרים בתפזורת כגון דגנים, פחם ועפרות, וגם חלקי ברזל, כבלים, וכל מוצר שכלכלי להוביל אותו בתוך התאים. בניגוד למכליות, באוניות צובר התאים אינם מחולקים והם ממוקמים לרוחב הספינה.
אוניות צובר > התנזלות חומר גרגירי

כמה מהחומרים המסוכנים להובלה בים אינם נפיצים או רעילים, אלה עפרות סלעיות כתושות כגון עפרת ברזל, עפרת ניקל, ועפרת בוקסיט שהיא המקור הראשי בעולם לאלומינום. הסכנה הטמונה בהם נובעת מתופעת ההתנזלות. התנזלות קורית בחומרים גרגיריים כשהם מכילים לחות, ובעקבות לחץ עליהם המים שנמצאים בין הגרגרים צפים מעלה והחומר כולו הופך לבוצה. כאשר ספינה עוברת בים גועש, הטלטולים של מסת החומר הגדולה בין דפנות התא יוצרים לחץ רב על החומר והוא עשוי להתנזל. כשזה קורה, נכנס לפעולה אפקט המכל המלא חלקית ומסכן את האוניה. מסיבה זו הוכנסו תקנות המגבילות את תכולת הלחות בחומרים בתפזורת ל-10%.
אוניות צובר > טביעת Bulk Jupiter

ב-2015 טבעה אוניית הצובר 'באלק יופיטר' בעת שנשאה 46,400 טון בוקסיט (עופרת אלומיניום) ממלזיה שהיו מיועדים לסין. מתוך 19 אנשי הצוות שהיו עליה ניצל רק אחד. באמצע דצמבר 2014 האוניה העמיסה בוקסיט בנמל (Kuantan Port) במלזיה. ההעמסה התעכבה ונמשכה שבועיים עקב הפסקות בגלל מזג אוויר גשום במיוחד, ובחלק מהזמן העפרה הייתה חשופה לגשם על הרציף. בהצהרת המטען שסיפקה חברת ההובלה בים לבעלי האוניה נכתב שרמת הלחות בבוקסיט היא בשיעור 10%. לעומת זה בבדיקת מעבדה שבוצעה לבקשת היצואן, נמצא שהלחות בעפרה עומדת על 21.3%, אלא שתוצאות הבדיקה הזאת לא היו מיועדות לקפטן ולא הגיעו אליו. ב-30 בדצמבר, בעת שהספינה הייתה מול חופי וייטנאם החלה באזור סופה טרופית, מזג האוויר החמיר והאוניה התחילה להיטלטל בחוזקה. בבוקר ה-2 בינואר הספינה נטתה בזווית של 45 מעלות לצד starboard של הספינה (ימין ושמאל בכלי שיט) ולא התיישרה. הושמעה אזעקת חירום בספינה, והצוות נקרא להגיע לסירת ההצלה בצד ה port side של הספינה. כעבור כ-20 דקות מרגע שהושמעה האזעקה הספינה טבעה. היחיד שנותר בחיים כדי לספר על מה שהתרחש היה הטבח הראשי, שיחד עם הקפטן דרכם אל סירת ההצלה נחסמה בגלל נטיית האוניה, הם קפצו למים בצד השני, ורק הטבח נמשה חי על ידי כוחות הצלה. הספינה טבעה, אך על אף המחסור בראיות פיזיות מסקנת התחקיר הייתה שהתנזלות הבוקסיט ואפקט המכל המלא חלקית גרמו לנטייה הקטלנית של הספינה על צידה.
בין 2009 ל-2018 נספו 101 יורדי ים בגלל התנזלות עפרה באוניות צובר.
אוניות צובר > "מבחן הפחית"

אחוז המים בחומר נבדק בעזרת מכשיר מיוחד. מבחן הפחית הוא שיטה מאולתרת לבדיקה, שצוות הספינה יכול לבצע כדי להתרשם מבטיחות החומר. על פי ההוראות יש למלא פחית כדי מחציתה בחומר הנבדק ולהטיח אותה 25 פעמים על משטח קשה מגובה של 20 סנטימטר. אם התהוותה לחות על פני החומר הוא חשוד, ויש לבדוק אותו במעבדה.
הערות שוליים

↑  Naval Arch 03 - Intact Stability
↑  Free surface effect באתר WÄRTSILÄ
↑  דוח החקירה של טביעת האוניה באלק ג'ופיטר
↑  על טביעת באלק ג'ופיטר בערוץ היוטיוב של צ'יף מקוי
↑  Cargo liquefaction the cause of over half of all deaths on dry bulk vessels in the past decade
↑  מבחן הפחית, North P&I Club - Can Test Training Video
תאי האחסון (holds) באוניות צובר הם עצומים. במהלך העמסת חומר בתפזורת, לעיתים מורד דחפור לתוך התא כדי לפזר את החומר באחידות ולדחוס אותו.
מחלף עין הקורא

| --- | --- |

מחלף עין הקורא, ספטמבר 2021
 תאריך הקמה:  ראשונית 11 בנובמבר 2008 סופית 29 ביוני 2009
 מיקום:  ראשון לציון
 כבישים במחלף:    כביש 42   כביש 431   כביש 4311
 מסילות במחלף:  מסילת ראשון לציון - מודיעין (עתידית)
 אתרים סמוכים:  אזור התעשייה מעוין שורק
 קואורדינטות:  31°57′12″N 34°47′05″E﻿ / ﻿31.95320556°N 34.78471389°E﻿ / 31.95320556; 34.78471389
 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מחלף עין הקורא(למפת גוש דן רגילה) מחלף עין הקורא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף עין הקורא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף עין הקורא  he מחלף עין הקוראhe מחלף עין הקוראמפת  __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion)  __ בית דגן (in English: Beit Dagan) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov), __ נס ציונה (in English: Ness Ziona), __ מועצה אזורית גן רווה (in English: Gan Raveh Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) תחום בתוך שטח העיר: __ שפד"ן (in English: Shafdan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחלף עין הקורא הוא מפגשם של כביש 431, כביש 42, כביש 4311 ושדרות תש"ח בראשון לציון. המחלף משמש כחיבור בין כביש 4 מצפון לבין כביש 431 למזרח, כיציאה דרומית מראשון לציון וכאחת היציאות הצפוניות של רחובות, נס-ציונה ויבנה. כמו כן המחלף מהווה את הכניסה היחידה לאזורי התעשייה מעוין שורק ופלמחים. נקרא על שם מקומו המשוער (והשגוי כנראה) של המעיין הנזכר בתנ"ך: ".. עַל כֵּן קָרָא שְׁמָהּ עֵין הַקּוֹרֵא אֲשֶׁר בַּלֶּחִי עַד הַיּוֹם הַזֶּה" (ספר שופטים, פרק ט"ו, פסוק י"ט).
מבנה המחלף

המחלף מורכב משלושה תתי מחלפים המאפשרים גישה מכל כיוון לכל כיוון. תת-מחלף אחד הוא מחלף ערימה חלקי בעל שלושה מפלסים המאפשר גישה ישירה מכביש 42 מצפון לכביש 431 למזרח ולהפך. תת-מחלף שני הוא מחלף יהלום המחבר בין כביש 42 לכביש 4311 ושדרות תש"ח ותת מחלף שלישי גם הוא מחלף יהלום המחבר בין כביש 431 לכביש 4311.
המחלף מחובר באמצעות מערכת דרכי שירות למחלף ראשונים במזרח ומחלפים ראשון דרום וקריית ראשון במערב.
מהלך העבודות

עד תחילת העבודות להקמת המחלף היה במקום צומת רגיל בעל ארבעה כיוונים שחיבר בין כביש 431 הישן, כביש 42 וכביש 4311[דרוש מקור]. עם תחילת העבודות בשנת 2006 כביש 42 הוסט מערבה והצומת פוצל לשני צמתי T על ידי סגירת כביש 431 הישן לתנועה ויצירת חיבור עם שדרות תש"ח מצפון לצומת המקורי[דרוש מקור]. בהמשך הוסט כביש 42 לתוואי המקורי על גבי שני גשרים חדשים וגם כביש 4311 הוסט צפונה כך ששוב נוצר צומת עם ארבעה כיוונים בין כביש 42, כביש 4311 ושדרות תש"ח, כ-500 מטרים מצפון לצומת המקורי[דרוש מקור].
עם פתיחת חלקו המערבי של כביש 431 ב-11 בנובמבר 2008 נפתחו כל הכניסות והיציאות מכביש 431[דרוש מקור]. למרות זאת, הרמפות המחברות בין כביש 42 לבין גשר שדרות תש"ח / כביש 4311 טרם הושלמו ובמקום היה קיים צומת זמני בין כביש 42 לכביש 4311[דרוש מקור].
ב-29 ביוני 2009, נפתח חלקו השני של המחלף שחיבר בין שדרות תש"ח לכביש 431, כביש 42 וכביש 4311[דרוש מקור].
גלריה

מחלף עין הקורא; ברקע ראשון לציון, ספטמבר 2021
מחלף עין הקורא, מבט מלמעלה, ספטמבר 2021
הערות שוליים

↑  ישראל רוזנסון, שמשון ב"ראשון לציון" מניין?  על זיהויה המיוחד במינו של "עין הקורא"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף ראשון דרום | מחלפים בכביש 431 | הבא: מחלף ראשונים |
מאליק אבונה

מאליק אבונה (בצרפתית: Malick Evouna; נולד ב-28 בנובמבר 1992 בליברוויל, גבון) הוא כדורגלן גבוני המשחק בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים

לאחר שהבקיע 12 שערים ב-17 משחקים בעונת 2012-13 בעבור מונאנה מהליגה הגבונזית, חתם אבונה בשורות וידאד קזבלנקה המרוקאית, כאשר במדיה הבקיע 8 שערים בעונת הבכורה שלו. בקיץ 2015 הצטרף חתם לאל-אהלי המצרית. כעבור עונה הצטרף לטיינג'ין טדה הסינית.
נבחרת גבון

ב-9 בנובמבר 2012 ערך אבונה הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים במשחק נגד ערב הסעודית. אבונה נכלל בסגל לגביע אפריקה לאומות 2015 וכבש במשחק הפתיחה נגד בורקינה פאסו.
הערות שוליים

↑  אבונה כובש את שער הבכורה שלו במדי הנבחרת (הקישור אינו פעיל, 11 באוקטובר 2019)
תחנת הרכבת כפר ויתקין

תחנת הרכבת כפר ויתקין הייתה תחנת רכבת על מסילת החוף ששירתה את תושבי כפר ויתקין ואזור עמק חפר. התחנה פעלה משנות ה-60 של המאה ה-20 ועד 1997, אז נסגרה בשל היעדר ביקוש.
היסטוריה

בכפר ויתקין פעלה תחנת רכבת משנות ה-60 של המאה ה-20 עד לשנת 1997, ונסגרה בטענה של העדר ביקוש מספק- העדר נוסעים. אך מאז סגירת התחנה ב-1997, חלפו שני עשורים והתגבר השימוש בתחבורה ציבורית ותושבי האזור החלו לפנות לרשויות על מנת להקים מחדש את תחנת הרכבת שתוכל לשמש חלק מיישובי עמק חפר.
היסטוריה > ניסיונות לפתיחה מחודשת של התחנה

בשל הביקוש הגדול לתחנת הרכבת פנו התושבים (ואף חברת הכנסת תמר גוז'נסקי) בנובמבר 2000 לשר התחבורה. בפנייה נשאל האם קיים התיכנות להקמת תחנת רכבת בכפר ויתקין
. 
בתגובה לפנייה אמר שר התחבורה, אמנון ליפקין-שחק כי תחנת רכבת באזור אינה בסדר העדיפויות של משרד התחבורה אך במקביל הוא הורה למנהל התכנון ברכבת ישראל לבחון ולקיים סקר ביקושים חדש על מנת לבחון האם אכן נחוץ להקים תחנת רכבת בכפר ויתקין.
יותר מעשור לאחר מכן, בספטמבר 2016 פנתה הדר פרנקו גלאור למנכ"לית משרד התחבורה, קרן טרנר. בפנייה ביקשה פרנקו גלאור לחדש את פעילות הרכבת בכפר ויתקין. אך האחרונה לא קיבלה תשובה ישירה מטרנר ולבסוף ענה בשמה של טרנר מנהל אגף רכבות במשרד התחבורה, משה אמסלם. אמסלם כתב כי קיימות תוכניות פיתוח רבות במסגרתן יפתחו תחנות רכבת חדשות אך תחנת רכבת בכפר ויתקין לא ביניהן.
עם זאת, משרד התחבורה מתכנן להקים מחדש את תחנת הרכבת אחיטוב במסגרת פרויקט המסילה המזרחית החדשה.
אחת מהתוכניות להקמת תחנת רכבת באזור היא להקים אותה בסמוך לפארק תעשיות עמק חפר, המועצה האזורית עמק חפר מנסה לקדם את הקמת התחנה במערב פארק התעשייה.
בנובמבר 2020 פורסם כי ראש המועצה האזורית עמק חפר, גלית שאול, בכירי המועצה האזורית ומנכ"ל רכבת ישראל, מיכה מייקסנר. שאול ומייקנסר דנו בנושא הקמת התחנה מחדש ואף הקמת תחנה נוספת באזור עמק חפר המזרחי על מנת שיוכל לשמש את תושבי זמר ויישובים צפוניים סמוכים.
מבנה התחנה

מבנה התחנה עדיין קיים אך אינו בשימוש מאז סגירת התחנה. התחנה היא ללא רציף והיא מכילה מבנה קטן בו יש שני חדרים. התחנה נמצאת כ-500 מטרים מדרום לגשר הרכבת שמעל לנחל אלכסנדר וכ-500 מטרים מצפון למפגש המסילה עם כביש 5720.
הערות שוליים

↑  הקמת תחנת רכבת בכפר ויתקין, באתר אתר הכנסת, ‏27 בנובמבר 2000
↑  אופירה חסד, מנותקים: 40,000 תושבי ישובי עמק חפר דורשים תחנת רכבת, באתר נתניה און-ליין, ‏18 בדצמבר 2016
↑  זליג אהרונוביץ, תחנת הרכבת בכפר ויתקין: נכון לעכשיו אין תוכניות להחזיר עטרה ליושנה, מתוך אתר כוכב רשת עיתונות מקומית 15 בנובמבר 2016
↑  רותי ברמן, דרישה לפתוח מחדש את קו הרכבת בעמק חפר1, באתר חדשות חדרה, ‏18 בספטמבר 2016
↑  שרון לוי, בקרוב בעמק? תחנת רכבת חדשה מקודמת בימים אלה בעמק חפר, ‏11 בנובמבר 2020