stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיאטרון מיקרו
פעילות

גורליק, מייסדת התיאטרון, שימשה כמנהלת האמנותית מיום היווסדו ועד שנת 2021, ועיבדה וביימה לאורך התקופה הזאת הצגות רבות. לצידה פועל צוות מקצועי הכולל להקת שחקנים קבועה, במאים קבועים, מעצבי תפאורה, כוריאוגרפית ומתרגם. הצגותיו הבולטות של התיאטרון כוללות עיבודים מקוריים ליצירות מופת מהספרות הישראלית והעולמית: "יוסף ואחיו" מאת תומאס מאן; "שונאים - סיפור אהבה" מאת יצחק בשביס-זינגר; "כימים אחדים" מאת מאיר שלו. לצד אלה, מעלה התיאטרון גם מחזות נודעים, המוכרים פחות לצופה הישראלי. כך הוצגו "יום נפלא ללב שבור" מאת טנסי ויליאמס, והמחזה "שוזס ובז'יז'ינה" מאת חנוך לוין, אשר הועלה לראשונה בתיאטרון מיקרו.
מאז שנת 2017, פנה התיאטרון לכיוון אמנותי עכשווי - במסגרת זאת התחיל לעבוד התיאטרון עם המחזאי הישראלי רועי מליח רשף ועם הכוריאוגרפית מרים אנגל, אשר יצרו ושילבו בחלק יצירות התיאטרון אלמנטים מתחום האבסטרקט והתנועה.
החל מעונת 15–2014 מציג התיאטרון באולם שנבנה במיוחד בשבילו בתיאטרון ירושלים. פרט לאולם החדש, נבנתה בצמוד לתיאטרון גם קומה נוספת של משרדים, לשימוש הנהלת התיאטרון. בכך זכה תיאטרון מיקרו לבית משלו ולהכרה ברורה בחשיבותו התרבותית וערכו האומנותי. כמנכ"ל התיאטרון משנת 2015, משמש יוסי זינגר.
בסוף שנת 2021 פרשה אירנה גורליק מתפקידה כמנהלת האמנותית ואותה החליף יפים ריננברג, במאי תיאטרון, שחקן, מתרגם וכותב שהיה חלק עוד מהסטודיו לתיאטרון שהוקם בשנת 1994.
עם המעבר לאולם בתיאטרון ירושלים, החל תיאטרון מיקרו לקלוט שחקנים חדשים מבוגרי הסטודיו ע"ש ניסן נתיב בירושלים. וכיום חלק נכבד משחקני התיאטרון הם בוגרי הסטודיו.
הלוגו ושם התיאטרון

המילה "מיקרו" המשמשת כשם התיאטרון מאויתת בלוגו "MIKRO", שלא על פי הכתיב המקובל באנגלית - "MICRO". הסיבה היא כי הלוגו עוצב כך שיידמה לכתיב ברוסית, בה מאויתת המילה עם האות "K". התיאטרון נושא את שמו של "תיאטרון מיקרו" מיסודו של לב גורליק, אביה של מייסדת התיאטרון. גורליק ייסד תיאטרון קומי בעיר סראטוב שברוסיה.
רשימת ההצגות

2004 – "שונאים. סיפור אהבה", על פי הרומן של יצחק בשביס-זינגר.
2005 – "פרידה מדון ז'ואן", על פי יצירותיהם של מולייר, טולסטוי, קזקוב.
2006 – "נדרים", על פי רומנו של תומאס מאן "יוסף ואחיו".
2007 – "חכמי חלם", על פי יצירות פולקלור יהודי, "סיפורי חסידות" מאת מרטין בובר ואגדות של יצחק בשביס-זינגר.
2007 – "אהבתו האחרונה של צ'כוב", על פי ההתכתבות של אנטון צ'כוב עם אולגה קניפר.
2008 – "רצח על שפת הים", על פי הפואמה "מוקדש לילטה" מאת יוסף ברודסקי.
2009 – "הזכות להיות אידיוט", על פי הרומן מאת קולין היגינס.
2010 – "שירים מהבוידעם" מופע שכולו שירים ישנים ומערכונים חדשים
2010 – "יום נפלא ללב שבור" על פי מחזהו של טנסי ויליאמס, בימוי - אירנה גורליק.
2011 – "כימים אחדים" על פי הרומן מאת מאיר שלו, בימוי - אירנה גורליק.
2012 - "שוזס ובז'זינה" על פי מחזה של חנוך לוין, בימוי - אירנה גורליק.
2013 - "כסף, בריאות ושלום עולמי" על פי סיפורים קצרים מאת אתגר קרת, בימוי - אירנה גורליק.
2014 - "טייבלה והשד שלה" על פי יצחק בשביס-זינגר, בימוי - אירנה גורליק.
2014 - "כתב היד" על פי יצחק בשביס-זינגר, בימוי - אירנה גורליק.
2015 - "צ'כוב שואו" על פי סיפורים קצרים מאת אנטון צ'כוב, אירנה גורליק ויפים ריננברג.
2015 - "הסיפור המופלא על ארנדירה התמימה וסבתה המרשעת" על פי גבריאל גארסיה מארקס, בימוי - יפים ריננברג.
2016 - "הסערה" על פי המחזה "The Tempest" מאת ויליאם שייקספיר, בימוי - אירנה גורליק.
2016 - "שאול המלך" מאת אילן חזן ובבימויו.
2017 - "שמשון" על פי הרומן שמשון מאת זאב ז'בוטינסקי, בימוי - יפים ריננברג.
2017 - "הרצלמאניה" על פי יומניו של בנימין זאב תיאודור הרצל, בימוי יפים ריננברג.
2018 - "עיר שמיים" - רצף סצנות מההיסטוריה של ירושלים. כתבו אילן חזן ומיכאל גורודין, בימוי - אירנה גורליק.
2018 - "דם דם דא דם" - מחזה מקורי מאת רועי מליח-רשף, בימוי - יפים ריננברג.
2019 - "מלחמות היהודים" - מחזה מאת אילן חזן בהשראת כתביו של יוספוס פלביוס, בימוי - אירנה גורליק
2019 - "הלידה" מחזה מקורי מאת רועי מליח-רשף, בימוי - יפים ריננברג.
2020 - "המלאכים של יהודית" - הצגה המבוססת על ספר יהודית בעיבוד אירנה גורליק ואילן חזן, בימוי - אירנה גורליק.
2022 - "מטומטם כמו המלט" מחזה המבוסס על יצירתו של רובן גונזלס גלייגו בעיבודה ובימויה של אירנה גורליק.
2022 - "המאהבת של מר עכבר" מחזה בהשראת הסיפור דירה להשכיר, מאת רועי מליח-רשף, בימוי - יפים ריננברג.
2023 - "העולם של אתמול" מחזה המבוסס על הרומן "העולם של אתמול" ועל הנובלה "פחד", שניהם מאת שטפן צווייג. בימוי ועיבוד - אירנה גורליק.
2024 - "ליא ומרים דופקות הופעה" - אירוע שכתב ירון פריד על פי רעיון של נורה אפרון וביים רועי הורוביץ.
גלריה

מרים אנגל ובני שיף בצילום מתוך ההצגה המלאכים של יהודית
עופר ירושלמי וסימה גורן בצילום מתוך ההצגה עיר שמיים
נירו לוי, נועה צנקל, בני שיף ומירי גורליק בצילום מתוך ההצגה דם דם דא דם
הערות שוליים

1 2  תמר רותם, תיאטרון מיקרו בניהולה האמנותי של אירינה גורליק יעבור לבית קבע בתיאטרון ירושלים, באתר הארץ, 8 ביוני 2014
↑  ליאת בכרך, בגלל 250 אלף שקלים: תיאטרון מיקרו בסכנת סגירה, באתר כל העיר, 8 באפריל 2018
↑  מיכאל הנדלזלץ, סיפור התלהבות, באתר הארץ, 20 במרץ 2004
↑  צבי גורן, כימים אחדים - תיאטרון של אהבה. אתר הבמה, 17 ביולי 2012
טל לוין, עכבר העיר, כימים אחדים: גרסה בימתית מלאת דמיון למאיר שלו, באתר הארץ, 20 באפריל 2012
↑   מאשה אברבוך, מהמגורים ברחוב והסמים ועד זאב ז'בוטינסקי - יפים ריננברג הוא שמשון הגיבור של ימינו, באתר הארץ, 8 ביוני 2017
↑   ננו שבתאי, דיוקן חוזה המדינה כמחזאי מאני־דפרסיבי, באתר הארץ, 28 בינואר 2018
↑  עכבר העיר, עיר שמיים - תיאטרון מיקרו, באתר הארץ
דפנה יעקובוס רנצר, תיאטרון מיקרו: 3,000 שנות היסטוריה, באתר כל העיר, 18 באפריל 2018
↑   ננו שבתאי, "דם דם דא דם": מצחיק, שנון, חוצה ז'אנרים, בדרך להיות קאלט, באתר הארץ, 24 ביולי 2018
יובל ניסני, נירו לוי מככב ומגלם את עצמו בהצגה חדשה בתיאטרון מיקרו, באתר כל העיר, 18 בינואר 2018
↑  יעקב בר-און, ‏הגיבורה התנ"כית הופכת לגיבורה של הצגת תיאטרון חדשה, באתר מעריב אונליין, 20 באפריל 2021
↑  מטומטם כמו המלט באתר תיאטרון ירושלים
קרן רש"י

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  לוד 
 מייסדים:  גוסטב לוון 
 תקופת הפעילות:  1984–הווה (כ־41 שנים) 
 www.rashi.org.il
 
קרן רש"י היא קרן פילנתרופית הנמנית עם הקרנות הפרטיות המרכזיות בישראל. פעילותה מתמקדת בקידום מוביליות חברתית ושוויון הזדמנויות בפריפריה הגאוגרפית והחברתית, בעיקר בתחומי החינוך והרווחה, כבסיס לחוסן חברתי ולאומי.
היסטוריה

קרן רש"י הוקמה ב-1984 על ידי גוסטב לוון (2008-1914), איש עסקים יהודי צרפתי ממשפחה בעלת מסורת ארוכה של מעורבות חברתית, שסבו נרסיס לוון לקח חלק פעיל בייסוד הארגון כל ישראל חברים (כי"ח-אליאנס) ועמד בראשו שנים רבות. לאחר שתרם מאז קום המדינה לפרויקטים שונים בישראל באופן פרטי, לרוב בעילום שם, הקים לוואן את קרן רש"י למימוש מטרותיו הפילנתרופיות לצד קרן נוספת – קרן סאקט"א. שתי הקרנות פעלו במקביל עד לאיחודן בשנת 1999 לקרן סאקט"א-רש"י, ששמה שונה מאוחר יותר לקרן רש"י.
משנת 1990 פועלת הקרן כעמותה רשומה, אליה קשורות שמונה עמותות בת המתמחות בתחומים שונים. הוברט לוואן, אחיינו של גוסטב לוון, היה נשיא הקרן מראשיתה ועד אוקטובר 2018, אז נכנס לתפקיד בנו פרנסואה לוואן.
הרמטכ"ל לשעבר רא"ל (מיל.) גבי אשכנזי שימש כיו"ר הוועד המנהל מפברואר 2012 ועד פברואר 2019 ומנכ"לית הקרן מספטמבר 2017 היא מיכל כהן. קדמו לה בתפקיד גבי ברבש, אלי אלאלוף ורות דנון. החל מינואר 2021 ממלא את תפקיד היו"ר שאול שני.
תחומי פעילות

קרן רש"י עוסקת בייזום, תכנון וביצוע של מיזמים בתחומי החינוך, הרווחה והתעסוקה לצד פעילות בזירה הציבורית המכוונת להשפיע על סדרי העדיפות ועיצוב המדיניות בנושאים חברתיים. במיזמים של הקרן מושם דגש על פיתוח יכולות ותשתיות חברתיות שיבטיחו קיימות לאורך זמן, ועל יצירת רצף של מענים מלידה לתעסוקה:
הגיל הרך - יצירת סביבה התומכת בהתפתחות מיטבית בשנות החיים הראשונות באמצעות מערך מקיף של שירותים ביישוב לילדים מגיל לידה עד 6 ולהוריהם.
ילדים ובני נוער - חיזוק החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי והשילוב ביניהם לצד טיפוח מצוינות, במיוחד בתחום המדעים והטכנולוגיה. פרויקטים מרכזיים: פארק קרסו למדע בבאר שבע, מגשימים - תוכנית הסייבר הלאומית, מיזם "רבדים+" לתמיכה פדגוגית בבתי ספר יסודיים.
צעירים, השכלה ותעסוקה – שילוב צעירים בתהליכים בוני עתיד באמצעות התנדבות, פיתוח מנהיגות ורכישת השכלה מכוונת תעסוקה. בין הפרויקטים: מלגות קציר, תוכנית "יסוד" להכוונת צעירים בפריפריה לשירות הציבורי.
משפחה וקהילה – העצמת הכוחות הפנימיים של משפחות בסיכון והדרה ויצירת מערכות תמיכה בקהילה עבורן, בין השאר תוכנית "נושמים לרווחה" להוצאת משפחות ממעגל העוני ומיזם "מפגש" לטיפול בילדים בהזנחה במסגרת המשפחה.
יישוב מקדם מוביליות – חיזוק תשתיות חברתיות ויכולת הניהול העצמי של רשויות מקומיות בפריפריה.
תשתיות – בינוי מוסדות עירוניים בשותפות עם רשויות מקומיות.
כדי למנף את המשאבים להשגת השפעה גדולה יותר, הקרן עובדת בשותפות עם ארגונים רבים, ובמיוחד בשיתוף פעולה בין-מגזרי הכולל משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וגופים פילנתרופיים בישראל ובחו"ל.
אותות הוקרה

מאז הקמתה זכו הקרן ונציגיה זכו באותות הוקרה רבים, ביניהם פרס ישראל שניתן למנכ"ל הקרן אלי אלאלוף בשנת תשע"א, עיטור הנשיא שניתן לקרן בשנת 2012, אות יקיר השלטון המקומי 2012 ועיטור טדי קולק של הקרן לירושלים 2010. בשנת 2021 קיבלה קרן רש"י מעמד מייעץ לאו״ם.
עמותות ברשת רש"י

בשנת 2004 החלה קרן רש"י במהלך של הקמת עמותות בת כחלק מהתפתחותה לקרן ההמתמקדת ביזמות חברתית. כיום הקרן מהווה רשת ארגונית הכוללת מטה מרכזי ועמותות-חברות המתמחות בתחומי תוכן שונים. העמותות מפעילות רבים מן המיזמים של הקרן, וכן תוכניות נוספות בשיתוף עם הממשלה, רשויות מקומיות ושותפים אחרים. העמותות הקשורות לקרן רש"י הן:
עמותת תפנית בחינוך מתמקדת בהתערבויות בבתי ספר וגני ילדים בפריסה ארצית במסגרת מערכת החינוך הפורמלית.
בית יציב הוא קמפוס בבעלות משותפת של קרן רש"י ועיריית באר שבע המשמש כמרכז שירותים חינוכיים לתושבי העיר וסביבתה ומפעיל תוכניות לטיפוח מצוינות במדעים, טכנולוגיה ואנגלית לילדים ובני נוער במחוז הדרום.
עמותת יחדיו עוסקת בפיתוח והפעלה של שירותים חברתיים ורווחתיים באזור הדרום, ביניהם מסגרות לילדים ונוער בסיכון ולאנשים בעלי צרכים מיוחדים, טיפול בנפגעי התמכרות ואלימות במשפחה, ועוד.
עמותת יעדים לצפון פועלת לקדם ולשפר את השירותים החברתיים לתושבי אזור הצפון, בדגש על אוכלוסיות חלשות ועל ילדים ובני נוער בסיכון. פעילות אגודת "מגדל אור", המסייעת לעיוורים ולקויי ראייה משנת 1957, הועברה לניהולה של עמותת יעדים לצפון בשנת 2011.
המרכז לחינוך סייבר יוזם ומפעיל תוכניות להקניית ידע ומיומנויות בתחומי הסייבר והטכנולוגיה לנערים ונערות בפריפריה.
מרכז מעשה מתמקד בקידום ההתנדבות בקרב צעירים בפריפריה ככלי למוביליות חברתית ולבניית חברה אזרחית.
עמותת אופק היא גוף מוכר לגיוס, הכשרה, השמה וליווי של צעירים במסגרת שירות לאומי, אזרחי וקהילתי.
עמותת גבהים מפעילה תוכניות המסייעות לעולים בעלי השכלה גבוהה להשתלב בתעסוקה ובחברה בישראל.
לקריאה נוספת

יצחק בריק, בריק - לוחם ללא פשרות, ספרי ניב, 2022, עמ' 409–412
הערות שוליים

↑  כפיר אדר, שאול שני מצטרף לקרן רש"י ויכהן כיושב הראש שלה, באתר אייס, 28 בינואר 2021
↑  היסטוריה - מגדל אור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299308705171  ISNI: 0000 0004 4699 2877  VIAF: 122527645   WorldCat (עם VIAF): 122527645
מחלת דווידסון

|  קישורים ומאגרי מידע |
| --- | --- |
 eMedicine:  928100 
 MeSH:  C537470
 
מחלת דווידסון (באנגלית: Microvillus inclusion disease, Davidson's disease) ידועה גם כניוון מיקרווילי מולד. היא הפרעה גנטית וכרונית נדירה של המעי הדק, אשר מונעת את ספיגת החומרים המזינים מהאוכל בזמן העיכול וגורמת לתת-תזונה והתייבשות.
מאפייני המחלה

קשה ליילודים המאובחנים במחלת דווידסון לעלות במשקל, הם כמעט תמיד נמצאים מתחת לממוצע. כמו כן יש להם עיכוב התפתחותי, בעיות בכבד ובכליות ודילול של העצמות (אוסטיאופורוזיס). המחלה מאופיינת בשלשול מתמשך וסורר אשר מתחיל בשעות הראשונות של חיי היילוד, וגורם לחמצה מטבולית והתייבשות חמורה. במקרים נדירים השלשול מתחיל בגיל 3–4 חודשים. צריכת מזון מעלה את תדירות השלשול אך אין בעיות או סיבוכים במהלך ההיריון או הלידה.
ישנם חולים אשר מפתחים עימדון מרה (כולסטזיס), ירידה ביכולת ייצור והפרשת נוזל עיכול שנקרא מרה. עימדון מרה גורם למחלה בלתי הפיכה בכבד (שחמת כבד). אפילו עם הזנה תוך ורידית, רוב הילדים המאובחנים כחולים במחלת דווידסון לא שורדים אחרי ילדות. חולים מסוימים עם שלשול מתון יותר, לא צריכים הזנה תוך-ורידית קבועה וממושכת.
הגורמים של המחלה

מוטציה בגן MYO5B גורמת למחלת דווידסון. גן MYO5B נותן הוראות כדי ליצור חלבון שנקרא מיוסין VB אשר עוזר בהחלטת הכיוון של המון מרכיבים בתוך התא בנוסף לכך הוא גם משחק תפקיד בהעברת רכיבים מקרום התא אל הפנים של התא למחזור. המוטציה גורמת להורדה משמעותית אפילו הפסקת הפעולה של מיוסין VB, חוסר בתפקוד מיוסין VB בתאים המרפדים את המעי הדק משפיע על קוטביות התא. כתוצאה מכך התאים האלה לא יכולים לבנות חלקים שנקראים מיקרווילים, אשר פועלים כאצבעות קטנים בקרום התאים בתוך המעי הדק על מנת לספוג את החומרים המזינים וללכת בתוך המעי. בתוך התאים הפגומים, גושים קטנים של מיקרווילים לא נורמליים מתערבבים עם חלבוני עיכול וגורמים למיקרווילי פגומים בתוך המעי הדק. בעקבות המיקרווילים הפגומים אשר אינם מסודרים בצורה נכונה המעי לא יספוג את החומרים המזינים וזה מה שגורם לשלשולים חמורים ולהתייבשות.
אבחון

הקרנה טרום לידתי ברחם היא מוצעת כיום על ידי מספר מרכזים רפואיים מאחר שהתגלה הגן המעורב במחלה MYO5B. האבחון נעשה בדרך כלל על ידי ביופסיה למעי הדק.
אבחון > ביופסיה

ההופעה של מחלת דווידסון במיקרוסקופ דומה להופעה של צליאק. עם זאת, חסרה בה את החדירה הלימפוציטית שמאפיינת את הצליאק.
האבחון המדויק ביותר הוא דרך מיקרוסקופ אלקטרוני.
ישנם אנשים עם סימנים ותסמינים של מחלת דווידסון אבל אין להם את המוטציה בגן MYO5B.
המקרים האלה יכולים להיות עוד סוגים של מחלת דווידסון.
החוקרים חושבים שמוטציות בגנים אחרים עלולה לגרום למחלה.
שכיחות גנטית

מחלת דווידסון היא מחלה נדירה מאוד. אובחנו רק כ-200 מקרים באירופה.
מחלה זה עוברת גנטית בדפוס אוטוזומלית רצסיבית, זאת אומרת ששני העותקים של הגן בכל תא יש להם מוטציה. כל אחד מההורים של החולה המאובחן במחלת דווידסון נשא לעותק אחד של הגן הפגום.
מחלת דווידסון אובחנה לראשונה בשנת 1978.
הערות שוליים

Microvillus inclusion disease
Chehade, Mirna; Sicherer, Scott H (2005). "Infantile food protein-induced enterocolitis syndrome". In David, Timothy J. Recent Advances in Paediatrics 22. London: Royal Society of Medicine Press. p. 140. ISBN 1-85315-572-1
Mills SE, Carter D, Greenson JK, Oberman HA, Reuter V, Stoler MH. Sternberg's Diagnostic Surgical Pathology. 4th Ed. Lippincott Williams & Wilkins. Copyright 2004. ISBN 978-0-7817-4051-7
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
המיקרווילים בתוך המעי הדק
טכנולוגיה חינוכית

שימוש בטכנולוגיות למידה בזמן מגפת הקורונה
טכנולוגיה חינוכית (באנגלית:Educational technology, ובקיצור Edutech או Edtech) היא שילוב של תוכנה ופרקטיקות חינוכיות המיועדות להקל על תהליך הלמידה. כמו כן, המונח Edtech מתייחס פעמים רבות לחברות בתעשיית ההייטק העוסקות בטכנולוגיה חינוכית.
מעבר להתבססות על ניסיון חינוכי מעשי, הטכנולוגיה החינוכית מבוססת על ידע תאורטי מדיסציפלינות שונות כמו תקשורת, חינוך, פסיכולוגיה, סוציולוגיה, בינה מלאכותית ומדעי המחשב. העיסוק בטכנולוגיה חינוכית כוללת מספר תחומים, תאוריית למידה, הדרכה מבוססת מחשב, למידה מקוונת ו-m-learning.
הגדרה

טכנולוגיה חינוכית היא תהליך של שילוב כלים טכנולוגים בשיטות החינוך המסורתי באופן המקדם סביבת למידה מגוונת יותר. במסגרת טכנולוגיה חינוכית מקדמת לימוד של שימוש בטכנולוגיה ושילובה בחיי היום יום של התלמידים.
האגודה לתקשורת וטכנולוגיה חינוכית בארצות הברית (AECT) הגדירה את הטכנולוגיה החינוכית (EdTech):
"עיסוק בלימוד ובפרקטיקה אתית לטובת הקלת פעולות הלמידה ושיפור ביצועי התלמידים על ידי יצירה, שימוש וניהול תהליכים ומשאבים טכנולוגיים מתאימים
. בנוסף, ציינה האגודה את טכנולוגיית ההוראה כ:
"תיאוריות ופרקטיקות של עיצוב, פיתוח, ניצול, ניהול והערכה של תהליכים ומשאבים לטובת למידה"
.
בהתאם לכך, ישנם מספר היבטים נפרדים של טכנולוגיה חינוכית:
טכנולוגיה חינוכית כתיאוריה ופרקטיקה של גישות חינוכיות חדשניות ללמידה.
טכנולוגיה חינוכית ככלים טכנולוגיים ומדיה, המסייעים בתקשורת של ידע, פיתוח והחלפתו דוגמת קורסים מקוונים. לכלים אלו מתייחסים אנשים בדרך כלל כ-"EdTech".
טכנולוגיה חינוכית למערכות ניהול למידה (LMS), כגון כלים לניהול תלמידים ותוכניות לימודים, ומערכות מידע לניהול חינוך (EMIS).
טכנולוגיה חינוכית כניהול אחורי, כגון מערכות ניהול הדרכה לניהול לוגיסטיקה ותקציב, ו-Learning Record Store (LRS) ללימוד אחסון וניתוח נתונים.
הטכנולוגיה החינוכית עצמה כנושא חינוכי; קורסים כאלה עשויים להיקרא "לימודי מחשבים" או "טכנולוגיית מידע ותקשורת (ICT)".
מונחים קשורים

טכנולוגיה חינוכית היא כינוי כולל הן לכלים החומריים, לתהליכים וליסודות התאורטיים לתמיכה בלמידה והוראה. טכנולוגיה חינוכית אינה מוגבלת לטכנולוגיה דיגיטלית בהכרח, והיא כוללת כל דבר שמשפר את הלמידה בכיתה בשימוש בלמידה מעורבת, פנים אל פנים או מקוונת.
טכנולוג חינוכי הוא מי שעבר הכשרה בתחום הטכנולוגיה החינוכית. טכנולוגים חינוכיים מנסים לנתח, לעצב, לפתח, ליישם ולהעריך תהליך וכלים לשיפור הלמידה.
טכנולוגיה חינוכית כוללת:
למידה מתוקשבת
טכנולוגיות הוראה
טכנולוגיות מידע ותקשורת (ICT) בחינוך
טכנולוגיית למידה
בינה מלאכותית בחינוך
למידה באמצעות מולטימדיה
למידה משופרת טכנולוגית (TEL)
הוראה מבוססת מחשב (CBI)
הוראה מנוהלת מחשב
הכשרה מבוססת מחשב (CBT)
הוראה בעזרת מחשב (CAI)
הכשרה מבוססת אינטרנט (IBT)
למידה גמישה - תוך דגש על גמישות במקום הלמידה ובדרכי העברת הידע.
חינוך מקוון - העברת תכנים באמצעות שיחות ועידה בווידאו.
שיתוף פעולה חינוכי דיגיטלי - חיבור עמוק בין כל תחומי החינוך לדיגיטל
למידה מבוזרת - שיטת למידה חדשנית ששמה דגש על צורכי כל תלמיד כפרט ולא ככיתה
למידה משולבת מחשב (VLE)
לימוד סייבר
חינוך וירטואלי
סביבות למידה אישיות
למידה ברשת
m-learning.
לכל אחד מהמונחים הרבים הללו מאפיינים ייחודיים פוטנציאליים. עם זאת, לאור מיעוט העיסוק בנושא זה באקדמיה, מונחים ומושגים רבים בטכנולוגיה חינוכית הוגדרו בצורה מעורפלת.
תיאוריה

ניתן להכליל שלוש אסכולות כלליות המרכזות נקודות מבט פדגוגיות או תיאוריות למידה הלוקחות חלק בתכנון "טכנולוגיה חינוכית": ביהביוריזם, קוגניטיביות וקונסטרוקטיביזם .
תיאוריה > ביהביוריזם

מסגרת תאורטית שפותחה בתחילת המאה ה-20 בהתבסס על ניסויים בלימוד בעלי חיים על ידי איבן פבלוב, אדוארד ת'ורנדייק, אדוארד טולמן ו-פרדריק סקינר. פסיכולוגים רבים השתמשו בתוצאות אלה כדי לפתח תיאוריות של למידה אנושית. הוראה בביהביוריזם נקשרה לאימון, תוך איסוף ממצאים מניסויי למידה של בעלי חיים. הביהביוריזם מורכב מההשקפה של ללמד אנשים איך לעשות משהו בעיקר באמצעות פרסים ועונשים.
פרדריק סקינר כתב רבות על שיפורים בהוראה בהתבסס על הניתוח הפונקציונלי שלו של התנהגות מילולית וכתב את "הטכנולוגיה של ההוראה", ובו מקדם מערכת למידה לה הוא קרא הוראה מתוכנתת. אוגדן לינדסלי פיתח מערכת למידה, בשם Celeration, שהתבססה על ניתוח התנהגות הלומד.
מערכות למידה דיגיטליות רבות משתמשות בבהביוריזם כאחד מעמודי התווך של הלמידה. כך, מניעות מערכות הלמידה הדיגיטליות את הלומד באמצעות פרסים דיגיטליים בדמות נקודות ומדליות למיניהן המדרבנות את הלומד לקחת חלק פעיל בלמידה.
תיאוריה > קוגניטיביות

מדע הקוגניציה עבר שינוי משמעותי בשנות ה-60 וה-70 עד כדי כך שחלקם תיארו את התקופה כ"מהפכה קוגניטיבית". תוך שמירה על המסגרת האמפירית של הביהביוריזם, תיאוריות של פסיכולוגיה קוגניטיבית מסתכלות מעבר להתנהגות כדי להסביר מה קורה במוח במהלך הלמידה. במסגרת זו בוחנים פסיכולוגים קוגניטיביים כיצד הזיכרון האנושי פועל ואיך ניתן באמצעות הבנה זו לקדם למידה. תיאוריות אלו מתייחסות ללמידה כ"כל התהליכים שבאמצעותם הקלט החושי הופך, מפחית, משכלל, מאחסן, מאשש ומשמש את המוח האנושי". מודל הזיכרון של אטקינסון-שיפרין ומודל זיכרון עבודה של באדלי הוקמו כמסגרות תאורטיות לנושא.
לחידושים במדעי המחשב ולטכנולוגיית המידע שהתפתחה במאה ה-20 הייתה השפעה רבה על תורת המדע הקוגניטיבי. מושגים קוגניטיביים של זיכרון עבודה (שנודע בעבר כזיכרון לטווח קצר) וזיכרון לטווח ארוך הובנו ביתר שאת על ידי המשגות שהגיעו מתחום הטכנולוגיה ומדעי המחשב.
נקודות מבט תאורטיות אלו משפיעות על עיצוב ההוראה בדגש על עיצוב ההוראה הדיגיטלית ופיתוחה. בטכנולוגיה החינוכית משתמשים בתיאוריות הקוניטיביות על מנת להבין כיצד לגרום ללומד להטמיע ולזכור את החומר והרעיונות הנלמדים באמצעות כלים טכנולוגיים.
תיאוריה > קונסטרוקטיביזם

פסיכולוגים חינוכיים מבחינים בין מספר סוגים של קונסטרוקטיביזם:
קונסטרוקטיביזם אינדיבידואלי (או פסיכולוגי), כמו תאוריית ההתפתחות הקוגניטיבית של פיאז'ה,
קונסטרוקטיביזם חברתי, המתמקדת בעיקר באופן שבו הלומדים בונים את המשמעות שלהם ממידע חדש, כאשר הם מקיימים אינטראקציה עם המציאות ועם לומדים אחרים המביאים נקודות מבט שונות.
סביבות למידה קונסטרוקטיביסטיות דורשות מהתלמידים להשתמש בידע ובניסיונות הקודמים שלהם כדי לגבש מושגים חדשים ולהסתגל לידע החדש בלמידה.
במסגרת זו, תפקיד המורה הופך להיות של מנחה, המספק הדרכה כך שהלומדים יכולים לבנות את הידע שלהם. מחנכים קונסטרוקטיביסטים חייבים לוודא שהתנסויות הלמידה המוקדמות מתאימות וקשורות למושגים הנלמדים.
במהלך פיתוח טכנולוגיות חינוכיות משתמשים המפתחים בפרספקטיבות קונסטרוקטיביסטיות ומשלבים למידה מבוססת-בעיות ממוקדת לומד, למידה מבוססת פרויקטים ולמידה מבוססת-חקירה ולמידה המערבת תרחישים מהעולם האמיתי. אחד מהכלים שניתן למצוא בטכנולוגיות החינוכיות היא תכנות כמכשיר ללמידה.
למידה מתוקשבת

המידה שבה למידה מתוקשבת מסייעת או מחליפה גישות למידה והוראה אחרות משתנה, ונעה על רצף מחוסר השפעה ועד ללמידה מרחוק מקוונת לחלוטין.
מגוון מונחים מתארים את מידת השימוש בטכנולוגיה בחינוך. לדוגמה, "למידה היברידית" או "למידה מעורבת" העשויות להתייחס לעזרים בכיתה ולמחשבים ניידים, או לגישות שבהן הזמן המסורתי בכיתה מצטמצם ומוחלף בלמידה מקוונת כלשהי וכן "למידה מבוזרת" שעשויה לתאר את רכיב הלמידה האלקטרונית של הגישה היברידית, ולעיתים אף סביבות למידה מרחוק מקוונות לחלוטין.
למידה מתוקשבת > סינכרוני וא-סינכרוני

למידה מתוקשבת יכולה להיות סינכרונית או למידה א-סינכרונית.
למידה סינכרונית מתרחשת בזמן אמת, כאשר כל המשתתפים מקיימים אינטראקציה בו-זמנית, בעוד שהלמידה הא-סינכרונית היא בקצב עצמי ומאפשרת למשתתפים לעסוק בהחלפת רעיונות או מידע ללא תלות של מעורבות משתתפים אחרים בו-זמנית.
למידה סינכרונית מתייחסת לחילופי רעיונות ומידע עם משתתפים אחד או יותר במהלך אותה תקופה. דוגמאות לכך הן דיון פנים אל פנים, הדרכה מקוונת הנותנים משוב למורים בזמן אמת, כמו גם שיחות סקייפ וחדרי צ'אט או כיתות וירטואליות שבהן כולם מחוברים ועובדים בשיתוף פעולה יחד. מכיוון שתלמידים עובדים בשיתוף פעולה, למידה מסונכרנת עוזרת לתלמידים להיות בעלי ראש פתוח יותר מכיוון שהם צריכים להקשיב באופן פעיל וללמוד מעמיתיהם. למידה מסונכרנת מטפחת מודעות מקוונת ומשפרת את כישורי הכתיבה של תלמידים רבים.
למידה א-סינכרונית עשויה להשתמש בטכנולוגיות כגון מערכת לניהול למידה, דואר אלקטרוני, בלוגים, ויקי ופורומים, כמו גם ספרי לימוד הנתמכים באינטרנט, מסמכי היפרטקסט, קורסי אודיו, וידאו ורשתות חברתיות. בחינוך המקצועי, ההכשרה עשויה לכלול חדרי סימולציה דוגמת חדרי ניתוח וירטואליים וכדומה. למידה א-סינכרונית מועילה לתלמידים שיש להם בעיות בריאות או שיש להם מחויבויות אחרות בזמן הלמידה המסורתי. יש להם הזדמנות להשלים את עבודתם בסביבה דלת לחץ ובמסגרת זמן גמישה יותר.
בקורסים מקוונים א-סינכרוניים, מתאפשר לתלמידים את החופש להשלים את העבודה בקצב שלהם. שיתופי פעולה א-סינכרוניים מאפשרים לתלמיד לפנות לעזרה בעת הצורך ומספקים הדרכה מועילה, בתלות של הזמן הלוקח לו להשלים את המטלה. באמצעות קורסים מקוונים, התלמידים יכולים לצבור את התעודות שלהם מהר יותר, או לחזור על קורסים שנכשלו מבלי להיות בכיתה עם תלמידים צעירים יותר.
למידה מתוקשבת > למידה ליניארית

אימון מבוסס מחשב (CBT) מתייחס לפעילויות למידה בקצב עצמי המועברות על גבי מחשב או מכשיר כף יד כגון טאבלט או סמארטפון. בשיטת CBT העבירו בעבר את התוכן באמצעות CD-ROM, ובדרך כלל הציג תוכן באופן ליניארי, בדומה לקריאת ספר מקוון או מדריך. מסיבה זו, CBT משמש לעיתים קרובות כדי ללמד תהליכים סטטיים, כגון שימוש בתוכנה או השלמת משוואות מתמטיות. אימון מבוסס מחשב דומה מבחינה רעיונית לאימון מבוסס אינטרנט (WBT), המועבר דרך האינטרנט באמצעות דפדפן אינטרנט.
הערכת למידה ב-CBT היא לרוב על ידי הערכות שניתן לקבל בקלות על ידי מחשב כגון שאלון אמריקאי, סימולציות או אמצעים אינטראקטיביים אחרים. הערכות מסוכמות לניקוד ומתועדות בקלות באמצעות תוכנה מקוונת, המספקת משוב מיידי למשתמש הקצה. CBT מספק גירוי למידה מעבר למתודולוגיית הלמידה המסורתית מתוך ספרי לימוד, מדריך או הוראה מבוססת כיתה. CBT יכול להיות אלטרנטיבה טובה לחומרי למידה מודפסים מכיוון שניתן להטמיע מדיה עשירה, כולל סרטונים או אנימציות, כדי לשפר את הלמידה.
יחד עם זאת, CBT מציב כמה אתגרי למידה. בדרך כלל, יצירת CBT יעיל דורש משאבים עצומים. התוכנה לפיתוח CBT היא לרוב מורכבת יותר ממה שמומחה לנושא או מורה מסוגל להשתמש. היעדר אינטראקציה אנושית יכול להגביל הן את סוג התוכן שניתן להציג והן את סוג ההערכה שניתן לבצע ואולי צריך השלמה עם דיון מקוון או אלמנטים אינטראקטיביים אחרים.