stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עוני בישראל
עוני בישראל בעקבות מגפת הקורונה > היבטי הקושי בעקבות משבר הקורונה

בריאות – החיים בעוני מגבירים את הסיכוי לסיבוכים מנגיף הקורונה כתוצאה מחשיפה לתנאי תברואה ירודים, מזון באיכות ירודה ואורח חיים שעשוי לדרדר את מצבם הבריאותי דוגמת עישון. התוצאות עשויות להיות סוכרת יתר לחץ דם, והשמנה המגבירים את הסיכוי לסיבוכים מהמחלה.
תעסוקה – עובדים רבים בשכר נמוך פוטרו או הוצאו לחל"ת. בעקבות כך החיים מתחת לקו העוני נאלצו להתקיים מדמי אבטלה לא מספקים הנמוכים אף יותר משכרם החודשי הנמוך ממילא. אלו אשר נשארו בעבודתם מצאו עצמם חשופים מאוד להידבקות בנגיף בשל המעמד הנמוך של עבודתם (קופאיות, עובדי ניקיון\שליחויות וכו').
תחבורה ציבורית – החיים בעוני מסתמכים על התחבורה הציבורית, אשר בשיא המגפה הופסקה, דבר המקשה על התניידות והמשך אורח חיים שגרתי.
ביטחון תזונתי –דווח כי ישנה עלייה בפניות כלפי עמותות המספקות חבילות מזון. העמקת האבטלה והירידה בהכנסה מקשה על לספק את צורכיהם הבסיסיים.
נגישות למידע – המחסור הדיגיטלי פוגע בחיים בעוני בזמן המשבר. מידע רב חשוב עובר דרך האינטרנט מגורמים ממשלתיים. חוסר הנגישות פוגע ביכולת להתעדכן בהנחיות המשתנות באופן שגרתי באנשים ללא מכשירים דיגיטליים. מצב זה מונע מאוכלוסייה שלמה לקבל את המידע והשירותים אשר בלתי אפשרי להשגה ללא חיבור לאינטרנט.
הגדלת הפער הלימודי – ההפסקה הארוכה בפעילות משרד החינוך הגבירה את הפער בחברה מסיבות שונות: למידה מרחוק אינה אפשרית בכל הבתים, במיוחד בבתים שאין בהם מחשב לכל ילד אם בכלל ראו נגישות למידע. בבתים עניים הסביבה היא צפופה ולחוצה, ולמשפחות אין יכולות לסייע לילדים להשלים את הפערים באמצעות שיעורים פרטיים. כתוצאה מהקשיים הכלכליים, נשירת תלמידים על מנת לסייע בכלכלת המשפחה עלולה לגדול.
עוני בישראל בעקבות מגפת הקורונה > דרכי התמודדות עם המצב בעקבות מגפת הקורונה

סיוע כלכלי – תוספת שכר לעובדים חיוניים שהכנסותיהם נמוכות, תוספת לקצבאות, סיוע בתשלומים שוטפים, סיוע כלכלי בתחום הדיור, מענקים חד-פעמיים וכו'.
פרקטיקה ומענים שאינם כלכליים בלבד – קיצור הליכים בירוקרטיים והקלה על הליכים בירוקרטיים, הענקת שירותי רווחה, מענים לחסם הדיגיטלי, צמצום הפער הלימודי, ביטחון תזונתי, דיור לדרי רחוב, נגישות למידע וחיבור לשירותים, מענים בתחום התעסוקה לעובדים בשכר נמוך ועוד.
מנתוני מחקר שנערך במוסד לביטוח לאומי, במסגרת אומדן להשפעת משבר הקורונה על המצב החברתי-כלכלי, בשנת 2020. ניתן להסיק כי:
96% מהמשפחות שהוגדרו כעניות בשנת 2019, נשארו עניות גם בשנת 2020, ו-4% מהן עלו למעמד הנמוך.
89% מהמשפחות שהיו בשכבת הביניים הנמוכה בשנת 2019, נשארו בשכבה זו בשנת 2020. ההכנסה של 7% מהמשפחות שהיו בשנת 2019 בשכבת הביניים הנמוכה פחתה והיא נמוכה מ־50% מההכנסה החציונית, ולכן בשנת 2020 הן מוגדרות עניות. 4% מהמשפחות שהיו בשכבת הביניים הנמוכה בשנת 2019 עלו למעמד הביניים המרכזי בשנת 2020.
95% מהמשפחות שהיו במעמד הביניים המרכזי 2019, נשארו במעמד זה בשנת 2020. 5% מהמשפחות ירדו לשכבת הביניים הנמוכה או מתחת לקו עוני.
89% מהמשפחות שהיו במעמד הביניים-גבוה בשנת 2019, נשארו במעמד זה בשנת 2020 ו-10% מהמשפחות ירדו, ו-1% הוגדרו כעשירים.
93% מהמשפחות שהוגדרו במעמד הגבוה בשנת 2019, הוגדרו כך גם בשנת 2020. ו-7% ירדו.
מספר המשפחות שמעמדן הכלכלי-חברתי הורע בשנת 2020 הוא 151,300 ומספר המשפחות שמעמדן הכלכלי-חברתי השתפר בשנת 2020 הוא 56,700 .
מספר המשפחות שמעמדן הכלכלי חברתי הורע בשנת 2020 גדול פי 3 ממספר המשפחות שמעמדן הכלכלי חברתי השתפר בשנת 2020. כך ניתן להגיע למסקנה כי משבר הקורונה הוא אחת מהסיבות העיקריות אשר הרעו את מעמדן הכלכלי חברתי של משפחות רבות, ובכך העלו את מספר האנשים החיים בעוני בישראל.
הערות שוליים

↑  274 אלף נפש חיים במצוקה, דבר, 27 באוקטובר 1968
↑  פ. סבר, על המלחמה בעוני, על המשמר, 30 באפריל 1969
↑  עוד 32 אלף משפחות - מתחת ל"קו העוני", מעריב, 14 בינואר 1971
↑  יוסף אלמוגי, הפער הכלכלי מתרחב, דבר, 26 בנובמבר 1981
נחום פסה, יותר עשירים, יותר עניים, דבר, 30 בינואר 1983
אהרן גבע, 150 אלף מתחת לקו העוני, דבר, 14 בינואר 1983
↑  אזרחים עניים במדינה עניה, מעריב, 25 בפברואר 1986
↑  יעל ברנובסקי, דו"ח: רמת החיים עלתה, העניים נשארו עניים, באתר ynet, 14 בפברואר 2008
↑  Poverty report shows poor are working, and staying in poverty, Haaretz (04:51 21/02/2008), accessed 18 August 2008
↑  מירי אנדבלד, נתנאלה ברקלי, דניאל גוטליב ואלכסנדר פרומן, דו"ח ממדי העוני והפערים החברתיים, המוסד לביטוח לאומי, נובמבר 2011
↑  ניצה (קלינר) קסיר, רינה פינס, נתנאל פלאם, דוח ממדי העוני והאי-שוויון - 2022, באתר ביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון, ‏דצמבר 2023
↑   בר פלג, דו"ח העוני: כשליש ממשקי הבית בישראל חיו באי־ביטחון תזונתי ב–2023, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2023
↑   גל גבאי, דו"ח הביטוח הלאומי: ישראל מדורגת במקום השני בשיעור העוני ב־OECD; כשני מיליון מוגדרים עניים, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2024
↑   נתי טוקר, ישראל במקום השני ב-OECD בשיעור העוני. מענקי המלחמה ריככו מעט את הפערים, באתר TheMarker‏, 18 בדצמבר 2024
↑   אור קשתי, דו"ח: ההכנסה של 20% מהישראלים נפגעה מאז המלחמה, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2023
↑  Poverty rate, OECD (באנגלית)
↑  ניצה (קלינר) קסיר, רינה פינס, נתנאל פלאם, דוח העוני והאי שוויון בהכנסות לשנת 2023, באתר www.btl.gov.il
↑  אביחי חיים‏, "זה רק פרומו": מצב העוני של ילדי ישראל הוא השני בחומרתו בעולם, באתר וואלה, 18 בדצמבר 2024
↑  הדס יום טוב, ‏דו"ח העוני האלטרנטיבי: 2.75 מיליון עניים בישראל, 1.24 מיליון מהם ילדים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 16 בדצמבר 2024
↑  The Alternative Poverty Report - Executive Summary 2024, The Alternative Poverty Report - Executive Summary 2024 (באנגלית)
↑  דניאל גוטליב ורועי מנור, "בחירת מדד עוני כיעד למדיניות ישראל: 1997 עד 2002. 2005
↑  ירדן גזית, דו"ח מצב העניים בישראל, מכון ירושלים לחקר שווקים, נובמבר 2011
↑  רוטר, רפאל ונירה שמאי, 1971' .דפוסי העוני בישראל – ממצאים ראשוניים', ביטחון סוציאלי, 1, עמ' 17–28.
↑  בפתחה של שנת 2019 כ-9.0 מיליון תושבים במדינת ישראל, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ‏31 בדצמבר 2018
↑  אמיר אלון, 1.8 מיליון עניים, 840 אלף מהם - ילדים. דו"ח העוני, באתר ynet, 6 בדצמבר 2017
↑  אלי ציפורי, ‏הישראבלוף של מדדי העוני שמתבססים על סקרי הלמ"ס, באתר גלובס, 3 בפברואר 2018
↑  Efraim Ben-Zadok (editor), Local Communities and the Israeli Polity , SUNY Press, 1993, page 130
↑  אודות הוועדה, אתר הוועדה למלחמה בעוני
↑  דוח הוועדה למלחמה בעוני
↑   ליאור דטל, שר הרווחה: מסקנות ועדת העוני יתוקצבו ב-2015 ב-1.7 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 6 באוקטובר 2014
↑  בסכום עליו הצהיר שר הרווחה כלול תקצוב של קייטנות בחופש הגדול בעלות 130 מיליון ש"ח-פעולה שלא נכללת בהמלצות הוועדה
↑  עומרי אפרים, דוח: "הממשלה אימצה רק חצי מהמלצות דוח העוני", באתר ynet, 22 בנובמבר 2016
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  השוואת מדדים כלכליים-חברתיים בישראל ובמדינות ה-OECD, באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת
1 2 3  ניתוח נתוני העוני בשנת 2020 לאור משבר נגיף הקורונה, באתר הכנסת
אגם סילבפלנה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  סילבפלנה 
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  3.10 קילומטר רבוע
 אורך:  3.1 קילומטר
 רוחב ממוצע:  1.4 ק"מ 
 מידע נוסף
 נהר מזין:  אין, Fedacla 
 מקור לנהר:  אין 
 ‏אגן ניקוז:  129 קילומטר רבוע
 מדינות באגן הניקוז:  שווייץ 
 קואורדינטות:  46°27′00″N 9°47′40″E﻿ / ﻿46.45°N 9.7944444444444°E﻿ / 46.45; 9.7944444444444
 he
 
אגם סילבפלנה (בגרמנית: Silvaplanersee; ברומאנש: Lej da Silvaplauna) הוא אגם בעמק אנגדין העליון של קנטון גראובינדן בשווייץ.
גאוגרפיה וטופוגרפיה

האגם קרוי על שם הכפר הסמוך סילבפלנה (אנ'). האגם מחובר גם לאגם חמפפר (Lej da Champfèr) הסמוך. יחד עם שכנו הגדול יותר, אגם סילס, הוא בין האגמים הגדולים ביותר של גריסון. על אגם סילבפלאנה משקיפים כמה הרים בגובה של למעלה מ-3,000 מטרים, בעיקר פיז קורבטש (אנ'), הר ג'ולייר (אנ') והר סורליי. אגן הניקוז של האגם מגיע לשיאו בהר קורבץ' (3,451 מטרים) וכולל כמה קרחונים.
תיירות

בקצה הצפוני של האגם ישנו אתר קמפינג. האגם משמש רבות גם לספורט, כמו גלישת מצנח וגלישת רוח בקיץ. בחורף, כשהאגם קופא, הוא משמש לסקי למרחקים, מסלולי הליכה וגלישת מצנחים על שלג, כאשר סקימרת'ון אגאדין (אנ') חוצה את האגם מדי שנה. האירוע הנדיר של קרח שחור מביא גם מחליקי קרח לאגם.
הנוקמים (משחק וידאו, 2020)

| --- | --- |

כרזת המשחק הרשמית
 כללי
 תאריך הוצאה:  4 בספטמבר 2020
 סוגה:  משחק פעולה-הרפתקאות, משחק מכות
 פיתוח:  Crystal Dynamics Eidos Montréal
 הוצאה לאור:  Square Enix
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית, רוסית 
 הפצה:  Square Enix
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן יחיד קו-אופ
 פלטפורמות:  Stadia Microsoft Windows פלייסטיישן 4 Xbox One פלייסטיישן 5 Xbox Series X
 
 אתר רשמי
 
הנוקמים (באנגלית: Marvel's Avengers) הוא משחק וידאו אמריקאי המשלב בין סוגות הפעולה, תפקידים ומכות, ואשר פותח על ידי החברות "Crystal Dynamics" ו-"Eidos Montréal" ומשווק על ידי "Square Enix". המשחק מבוסס על צוות גיבורי-העל "הנוקמים", והוא נוצר בהשראת העיבוד הקולנועי של הקבוצה בסרטי היקום הקולנועי של מארוול וכן בהשראת המיתולוגיה וההיסטוריה הענפה של חוברות הקומיקס בהוצאת מארוול קומיקס.
קו העלילה הראשי של המשחק מתרחש חמש שנים לאחר שחברי צוות "הנוקמים" התפלגו ונפרדו איש איש לדרכו בעקבות טרגדיה שגרמה למוות והרס רב, וכעת הם נאלצים להתאחד מחדש על מנת להציל את העולם מסכנה גדולה. המשחק כולל מצב Co-Op מקוון, המאפשר לשחקנים להרכיב צוות גיבורים משלהם.
המשחק יצא לשוק ב-4 בספטמבר 2020 עבור Google Stadia‏, Microsoft Windows, פלייסטיישן 4 ו-Xbox One.
למרות המכירות המוקדמות הרבות, המשחק נחשב לכישלון מסחרי. ב-20 בינואר 2023, הוכרז שהמפתחת תפסיק להוציא עדכונים למשחק ושהוא יוסר מהחנויות הדיגיטליות ב-30 בספטמבר 2023. העדכון האחרון ששוחרר למשחק היה ב-31 במרץ 2023.
משחקיות

ניתן לשחק במשחק במצב לא מקוון כחוויה של שחקן יחיד או באופן מקוון עם עד ארבעה אנשים נוספים במהלך חלקים מסוימים במשחק. המשחק כולל אפשרויות התאמה אישית רבות ביניהן יכולות ותלבושות, שניתן לשדרג באמצעות עץ מיומנות. נוספו למשחק תלבושות שונות מכל קצוותיו של יקום מארוול וניתן לקנות אותן בנפרד בתור תוכן הניתן להורדה. שחקנים יוכלו גם לקבל עדכונים בחינם שיכללו אזורים חדשים ודמויות חדשות.
עלילה > דמויות

המשחק מציג סט ענק של דמויות מיקום מארוול, המורכב בעיקר מחברי צוות הנוקמים וכן מגיבורי-על אחרים הפועלים בנפרד. השחקן יוכל לגלם דמויות מגוונות מרחבי היקום של מארוול, ביניהם את סטיב רוג'רס/קפטן אמריקה (בדיבובו של ג'ף שיין), טוני סטארק/איירון מן (נולאן נורת'), ברוס באנר/הענק הירוק (טרוי בייקר), תור (טרוויס וילינגהאם), נטשה רומנוף/האלמנה השחורה (לורה ביילי), וקמלה קאן/גברת מארוול (סנדרה סעד). לפי קדימונים שפורסמו למשחק, דמויות אחרות שניתן יהיה לשחק בהן יהיו טצ'אלה/הפנתר השחור, קלינט ברטון/הוקאיי, הוקאיי, פיטר פארקר/ספיידרמן, כאשר דמויות נוספות אשר יופיעו במהלכו הן ניק פיורי, מריה היל והאנק פים. במהלך המשחק, השחקנים ייאלצו להתמודד מול כמה מנבלי-על המפורסמים ביקום של מארוול ביניהם נמצאים אבומיניישן, טאסקמאסטר, מודוק וארגון A.I.M..
עלילה > תקציר העלילה

עלילת המשחק מתחילה ב"יום ה-נ'" (A-Day, יום הנוקמים), בו חמישה מהחברים המייסדים של "הנוקמים" חוגגים את הסרת הלוט מעל המפקדה השנייה שלהם בסן פרנסיסקו - כולל חשיפת המסוק שלהם המותנע באמצעות גבישי טריגן. הטקס משתבש במהרה כאשר אירוע קטסטרופלי והתקפה של טרוריסטים בהנהגתו של טאסקמאסטר מביא להריסת גשר שער הזהב, לחורבן והרס רב ברוב חלקי העיר ולמותו לכאורה של קפטן אמריקה. כשהם כורעים תחת תחושת האשמה בחלקם בטרגדיה, צוות "הנוקמים" מתפרק וחבריו הולכים לדרכים נפרדות. חמש שנים לאחר מכן, העיר, שנבנתה מחדש, נמצאת כעת תחת שליטת ארגון מדעי בשם "A.I.M" וגיבורי על כולם מוצאים מחוץ לחוק. אולם, כאשר העולם נמצא שוב בסכנה, נערה מתבגרת ממוצא מוסלמי-אמריקאי בשם קמלה קאן חושפת קונספירציה ויוצאת למסע להרכיב מחדש את צוות הגיבורים הגדולים ביותר של כדור הארץ, לנקום את מותו של קפטן אמריקה, ולחשוף את האשם האמיתי מאחורי אירועי "יום ה-נ'".
הפצה

בינואר 2017, "מארוול אנטרטיינמנט" הפיצה קדימון שנועד להכריז על פיתוח המשחק בערוץ היוטיוב שלה. המשחק היה תחת כותרת העבודה "פרויקט הנוקמים".
יותר משנתיים אחר כך, במהלך פאנל שהתקיים בכנס "E3 2019", חברת "Square Enix" אירחה מסיבת עיתונאים בה היא שיתפה פרטים נוספים על המשחק, כולל קדימון מלא ותאריך יציאה לשוק. המצגת בת ה-14 הדקות הראתה קדימון שעשוי מתמונות מהמשחק, תיאור קצר של המשחק כולל דמויות המופיעות בו, מצבי מרובה-משתתפים והתאמה אישית, וריאיון עם השחקנים שמדובבים את הדמויות במשחק. החברה נתנה למשתתפי הכנס הייתה אפשרות לשחק בדמו של המשחק מאחורי דלתות סגורות.
הפצה > מחלוקת

בספטמבר 2021, החברה המפתחת הוסיפו למשחק מאיצי XP (חפצים שבעזרתם ניתן לעלות רמות יותר מהר) אותם ניתן לרכוש בעזרת כסף אמיתי. מיד לאחר המהלך, העדכון הבא של המשחק גרם לתהליך עליית הרמות במשחק להיות איטי יותר בהשוואה לאלו שקנו את מאיצי ה-XP. ההתנגדות על המהלך הייתה קיצונית, מכיוון שהחברה המפתחת הכריזה שיהיה ניתן לרכוש בכסף אמיתי רק סקינים (תלבושות מיוחדות) קוסמטיים במשחק ותו לא. המבקרים והשחקנים טענו שמאיצי ה-XP הפכו את המשחק למשחק Pay-To-Win ("שלם כדי לנצח"). בעקבות תגובות השחקנים והמבקרים, החברה הסירה את מאיצי ה-XP מהמשחק ב-3 בנובמבר 2021.
הערות שוליים

↑  Crystal Dynamics announces an end to Marvel's Avengers game, www.gameshub.com, ‏2023-01-23 (ב־Australian English)
↑  "Marvel's Avengers Multiplayer vs. Single-Player Options Explained". ScreenRant. 14 June 2019. Retrieved 30 June 2019.
↑  Barnett, Brian (21 June 2019). "How Marvel's Avengers Character Customization Works: Skills, Gear and Cosmetics - E3 2019". IGN. Retrieved 30 June 2019.
↑  Makuch, Eddie (14 June 2019). "Marvel's Avengers Game Has Microtransactions - E3 2019". GameSpot. Retrieved 30 June 2019.
↑  May, Rebecca April (23 June 2019). "How the Marvel's Avengers video game's constant updates and DLC will actually work". Digital Spy. Retrieved 30 June 2019.
↑  "Marvel Teases Hawkeye's Inclusion in Avengers Game". Comic Book. 12 June 2019. Retrieved 17 September 2019.
↑  "Marvel's Avengers game confirms Kamala Khan's Ms Marvel at Comic-Con". Comic Book. 19 July 2019. Retrieved 17 September 2019.
↑  "Ms. Marvel Kamala Khan joins Marvel's Avengers game". Virgin Media. Retrieved 6 October 2019.
↑  Polo, Susana (11 June 2019). "Marvel confirms the identity of the villain in Square Enix's Avengers game". Polygon.
↑  "Marvel's Avengers: A-Day". Retrieved 11 June 2018.
↑  @PlayAvengers (21 August 2019). "In the five years since the events of A-Day, a new evil threat has emerged: Advanced Idea Mechanics (A.I.M.). They believe that science, not Super Heroes, will save the world. Reassemble Earth's Mightiest Heroes to take on AIM in Marvel's Avengers. #EmbraceYourPowers #Reassemble"(Tweet) – via Twitter.
↑  Marvel Entertainment (26 January 2017), The Avengers Project Announcement Trailer, retrieved 30 June 2019
↑  GameSpot (10 June 2019), Marvel's Avengers Full World Premiere Presentation -Square Enix E3 2019, retrieved 30 June 2019
↑  Dinh, Christine (10 June 2019). "E3 2019: 'Marvel's Avengers' Begins at A-Day in Official Trailer Reveal - News Marvel". marvel.com. Marvel Entertainment. Retrieved 11 June 2019.
↑  Jared Moore, Marvel's Avengers Adds Paid XP Boosts, and Fans are in Uproar, IGN, ‏2021-10-08 (באנגלית)
↑  "Square Enix and Crystal Dynamics "have destroyed player trust" by selling Marvel's Avengers progression boosts". Eurogamer.net (באנגלית). 2021-10-08. נבדק ב-2023-09-21.
↑  Danielle Partis News Editor, Square Enix backtracks on cosmetics-only pledge for Avengers microtransactions, GamesIndustry.biz, ‏2021-10-08 (באנגלית)
קאלי (לינוקס)

| --- | --- |


 מפתח:  Offensive Security
 משפחה:  לינוקס
 מחזור חיים:  13 במרץ 2013 – הווה (11 שנים) 
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו 
 מנהל חבילות:  Dpkg 
 מבוססת על:  דביאן 
 פלטפורמות:  x86, x86-64, ARM 
 אתר אינטרנט:  https://kali.org 
 → BackTrack
 
קאלי (באנגלית: Kali, נפוצה בצירוף קאלי לינוקס) היא הפצת גנו/לינוקס, נגזרת של דביאן, המיועדת לזיהוי פלילי דיגיטלי ולבדיקות חדירות ופופולרית בעיקר בקרב האקרים. היא מתוחזקת וממומנת על ידי חברת "אופנסיב סקיוריטי".
פותחה על ידי חוקר אבטחת המידע מתי אהרוני, ודבון קיירנס מ"אופנסיב סקיוריטי", על בסיס בקטראק, ההפצה הקודמת שלהם שגם התמקדה בהאקינג ובדיקות חדירות..
קאלי מופצת כשעליה מותקנים מראש תוכניות בדיקות חדירה רבות כולל את סורק הפגיעויות Armitage, את סורק הפורטים nmap, את הרחרחן Wireshark, את מפצח הסיסמאות John the Ripper,  Maltego ואת Aircrack-ng.
קאלי יכולה לאתחל מתוך דיסק קשיח, תקליטור אתחול, או החסן נייד. היא תומכת בשלד התוכנה "מטאספלויט", של מיזם מטאספלויט, המהווה כלי לפיתוח והרצת אקספלויטים.
ההפצה ניתנת להורדה באימג'ים בגרסת 32 ו-64 ביט, לשימוש על מחשבים בעלי ארכיטקטורת x86, וכן כאימג'ים מותאמים לארכיטקטורת ARM לשימוש על מחשבי Raspberry Pi והכרומבוק של סמסונג.
הערות שוליים

↑  Offensive Security Ltd
↑  לידת קאלי לינוקס -Offensive Security. 12 December 2012. Retrieved 13 March 2013.
↑  תוכנת בדיקת חדירות ברשת אלחוטית
↑  "Kali Linux arrives as enterprise-ready version of BackTrack"
↑  קאלי היורשת של בקטראק שוחררה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1058901281
מגודלים

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  דניס דוגן 
 הופק בידי:  אדם סנדלר, ג'ק ג'יארפוטו 
 תסריט:  אדם סנדלר, פרד וולף 
 עריכה:  טום קוסטיין
 שחקנים ראשיים:  אדם סנדלר קווין ג'יימס כריס רוק רוב שניידר דייוויד ספייד סלמה הייק מריה בלו מאיה רודולף
 מוזיקה:  רופרט גרגסון-ויליאמס 
 צילום:  תיאו ואן דה סנדה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  האפי מדיסון
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  25 ביוני 2010
 משך הקרנה:  102 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט חבר'ה, סרט קומדיה 
 תקציב:  80,000,000 דולר
 הכנסות:  271,430,189 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   grownups
 סרט הבא:  מגודלים 2 
 www.grownups-movie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
מגודלים (באנגלית: Grown Ups) הוא סרט חבר'ה קומי אמריקאי. הסרט הופק על ידי אדם סנדלר, בוים על ידי דניס דוגן ומככבים בו אדם סנדלר, קווין ג'יימס, כריס רוק, רוב שניידר, דייוויד ספייד וסלמה הייק. הסרט הופק על ידי חברת ההפקות של סנדלר, האפי מדיסון, והופץ על ידי סרטי קולומביה.
בשנת 2013 יצא לסרט המשכון בשם "מגודלים 2".
עלילה

30 שנה אחרי שגמרו תיכון, נפגשים חמישה חברים לנבחרת הכדורסל של בית הספר בבית על האגם שבו חגגו את הניצחון הגדול ביותר שלהם, כדי להתאבל על מותו של המאמן שלהם. במשך סוף השבוע חמשת החברים ומשפחותיהם נסעו לעיירת הולדתם ונאספים בבקתה בחיק הטבע. במשך החופשה חמשת החברים מגלים שזה שהם גדלו לא אומר שהם התבגרו, אפילו לא קצת.
שחקנים ודמויות

אדם סנדלר כלאונרד "לני" פדר
קווין ג'יימס כאריקסון "אריק" למונסוף
כריס רוק כקורטיס "קורט" מקנזי
דייוויד ספייד כמרקוס "היגי" היגנס
רוב שניידר כרוב הילארד
סלמה הייק כרוקסן פדר
מריה בלו כסאלי למונסוף
מאיה רודולף כדיאן מקנזי
יוייס ואן פאטן כגלוריה נונן
בלייק קלארק כבאזר המאמן
די קוואון כריטה
סטיב בושמי כוילי
ליסה מ. (זייץ) פרנסיס כאשתו של ביילי
טים מדואס כמלקולם
אבוני ג'ו-אן כאמא של דיאן
מדיסון ריילי כג'סמין היליארד
ג'ימי צ'אנג כאמבר היליארד
אשלי לורן כברדיג'ט היליארד
ג'ייק גולדברג כגרג פדר
קמרון בויס כקית' פדר
אלקסיס ניקול סאנצ'ז כבקי פדר
אדה-ניקול סאנגר כדונה למונסוף
פרנק ומורגן ג'ינג'ריץ' כבין למונסוף
נאג'י ג'טר כאנדרה מקנזי
צ'יינה אן מקליין כשארלוט מקנזי
דן פטריק כנורבי הרוכב
טים הארלאי כפסטור
נורם מק'דונלד כגיזר
ג'ונתן לאורן כרובידו
קונור פאנזנר כרובידו הצעיר
דניס דוגן כשופט הכדורסל
גדי יגיל

ערך זה עוסק בבדרן. אם התכוונתם לביולוג, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  18 בינואר 1945 (בן 80) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 שם לידה:  גדי ציגלמן 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקן תיאטרון שחקן טלוויזיה
 צאצאים:  רן יגיל 
 מספר צאצאים:  3
 פרופיל ב-IMDb
 
גדי יגיל (נולד ב-18 בינואר 1945) הוא שחקן וקומיקאי ישראלי, זוכה פרס התיאטרון הישראלי ופרס הרשות הלאומית לתרבות היידיש למפעל חיים.
ביוגרפיה

גדי יגיל נולד בשם גד ציגלמן בחיפה להורים דוברי יידיש - רוזה ודוד ציגלמן, שעלו לישראל מגרמניה. את שירותו הצבאי עשה בלהקת פיקוד צפון בין השנים 1963–1965.
את דרכו על הבמות החל מיד לאחר שחרורו בתיאטרון העממי של אברהם דשא (פשנל), בתפקיד ראשי בהצגה "תעלולי נסר-א-דין". אחרי כן הופיע בתיאטרון הקאמרי בהצגות "עוץ לי גוץ לי" ו"האדרת" על פי גוגול. השתתף בהצגות התיאטרון המוזיקלי של גיורא גודיק ובמחזות הזמר "הלו, דולי!" ו"אירמה לה דוס מיפו". הופיע בתוכנית יחיד "חיי כלב" שהוצגה מעל 600 פעם, בין השנים 1975–1985. הופיע בשתי תוכניות יחיד נוספות "חיקיתי לך ארצי" ו"עובר ושב". בראשית שנות ה-80 השתתף בהצגה "זוג משמים" עם רבקה מיכאלי.
בשנת 1979 היה יגיל הראשון שגילם את דמותו של החתול בתוכנית הטלוויזיה לילדים "מועדון החתול שמיל".
ביידיש הופיע לראשונה ב-1970 בהצגת "שירי חומש" של איציק מאנגער בתיאטרון העממי וכן ב"מגילה" של מאנגער בתפקיד פסתרוגתא ופנפתא בטלוויזיה הישראלית. ב-1985 הנחה את הפסטיגל לאותה שנה, לצידו של אבי קושניר. בשנים 1986–1987 השתתף במופע בידור עם מוטי גלעדי שנקרא "המוסד לבידוח לאומי", התוכנית כללה מערכונים, אחד היה על זמר ואמרגן ("כל היום את שיבולת"), ומערכון נוסף היה על טרמפיסט במכונית שנתקעת. ב-1990 הופיע לראשונה עם תיאטרון "יידישפיל" ב"שירי חומש" בהפקה מיוחדת לפסטיבל ישראל, בשנת 1993 השתתף בתפקיד הכושי מידג' בהצגה "אני לא רפפורט" לצידו של יעקב אלפרין. ב-1995 השתתף בהפקה מחודשת של "שירי חומש", ב־1998 ב"מנגינה שבלב" ומאוחר יותר ב"געבירטיג". בקולנוע השתתף בסרטים "השכונה שלנו" ו"נס בעיירה" (1968), "כץ וקרסו (1971), שוד הטלפונים הגדול (1972), יהלומים (1975), בלפר (1978) ו"היו לילות", "שאיפה לחיים", וכן בקלטות הילדים "איה פלוטו", ו"המפוזר מכפר אז"ר". ב-1989 השתתף בסדרת הטלוויזיה "שכנים" בערוץ 1. שיחק בתיאטרון באר שבע בקומדיות "כסף קל" ו"חלום ליל קיץ" בתפקידים ראשיים וכן ב"דוקטור דוליטל", "גוליבר", "ספר הג'ונגל", וב"סקפינו", "דז'יגאן ושומאכר לנצח" עם יעקב בודו. מ-2007 שיחק בתפקיד פשוניאק בהצגה "הרטיטי את ליבי" מאת חנוך לוין בתיאטרון הקאמרי. בשנת 2009 השתתף בסדרה "המובילים" בערוץ לוגי, שם שיחק בתפקיד הקפטן. החל מ-2014 החל לגלם את הרוזן במחזה של צ'כוב "איבנוב" בתיאטרון הקאמרי ושיחק במקביל בחמש מחזות נוספים. בשנת 2015 הוא משחק בתיאטרון הקאמרי במחזות "אח יקר" של גדי ענבר ו"אופרה בגרוש" של ברטולט ברכט. בשנת 2016 החל לשחק במחזה "האורחת" מאת סביון ליברכט בתיאטרון בית לסין.
פרס מפעל חיים הוענק לגדי יגיל בטקס פרסי התיאטרון ב-2017. מנימוקי חברי הוועדה: "במשך שנים רבות יגיל מדלג בין הבמות השונות וממלא אותן באלגנטיות, בטעם, בעדינות ובחמימות. הקהל והבמה - מחזירים לו אהבה רבה".
משנת 2017 משחק בסדרה הקומית "נבסו".
בפברואר 2018 החל להשתתף, לצד השחקן עידו רוזנברג, בהצגה של תיאטרון בית ליסין "מר גרין", בה הוא מגלם אלמן מבוגר אשר מתעמת עם הנטיות המיניות של המטפל הצעיר שלו ועם משקעי העבר.
ב-2019 החל לשחק בהצגה של תיאטרון בית ליסין (בשיתוף עם תיאטרון חיפה) "דברים שאני יודעת", בה הוא מגלם את האב, בוב פרייס.
חיים אישיים

יגיל נשוי לבלהה, בתו של השחקן משה חורגל, ואב לשלושה. אחד מבניו הוא הסופר ומבקר הספרות רן יגיל.
בנובמבר 2002 נפגע יגיל בתאונת דרכים, כאשר נדרס פעמיים על ידי איש מבוגר שלא הבחין בו. כתוצאה מהתאונה סבל משברים בגפיו ובגבו, אולם ניצל משתי פגיעות ראש חמורות בזכות העובדה שחבש קסדה בעת האירוע. יגיל הצליח לבסוף להשתקם מהתאונה ולשוב למשחק.
הערות שוליים

↑  היו זמנים, 70 שנות צחוק, באתר ישראל היום, 17 בינואר 2015
↑  א. ירון, להקת פיקוד צפון, הַבֹּקֶר, 26 ביולי 1963
↑  גדי יגיל - לתפקיד ראשי ב"נאסר", מעריב, 14 באפריל 1965
↑  גדי יגיל יקבל פרס מפעל חיים בטקס פרסי התיאטרון, באתר וואלה, 14 במרץ 2017
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודמת: 2015 - יונה אליאן | פרס התיאטרון הישראלי - פרס מפעל חיים 2016 - גדי יגיל | הבאה: 2017 - רבקה מיכאלי |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312553805171  ISNI: 0000 0003 6975 5914  MusicBrainz: ba33bb1b-a860-427d-8391-07d3967749f6  VIAF: 244348664   WorldCat (עם VIAF): 244348664 
גדי יגיל בהופעה באוניברסיטת בן-גוריון ביום הסטודנט 1974
גדי יגיל (שני מימין) בצוות "פיספוסים", לצד יגאל שילון, יעקב בן-סירא ואפרים שמיר
סינדרלה

ערך זה עוסק במעשייה אירופית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
סינדרלה, יצירה של הצייר הגרמני אלכסנדר זיק (אנ')
סינדרלה, או לכלוכית בשמה העברי, היא המעשייה הנפוצה בעולם. ל'סינדרלה' קיימות מאות רבות של גרסאות מעמים ומתרבויות שונות. מקור המעשייה איננו ידוע בבירור; יש המחשיבים את הסיפור היווני על רודופיס (המאה ה-7 לפנה"ס) לגרסה הקדומה ביותר של הסיפור שהועלתה על הכתב. המעשייה הפכה עם השנים למפורסמת ולאחת המעשיות הקלאסיות והאהובות ביותר. הגרסאות הכתובות הראשונות שפורסמו ונודעו היו מאת: ג'מבטיסטה בזילה (1634), שארל פרו (1697) והאחים גרים (1812). הסיפור עובד לשלל סרטים לאורך השנים, בהם הגרסה המצוירת של דיסני. האגדה היא אבטיפוס של סוג מוטיב.
עלילת הסיפור על פי שארל פרו

הסיפור מספר על נערה יפהפייה וטובת לב ששמה אלה שהתייתמה מאמהּ כשהייתה ילדה קטנה. אביה האציל נשא בנישואים שניים אישה יהירה וגאוותנית. לאישה זו היו שתי בנות בגילה של אלה שדמו לאִמן בכול.
בתום טקס הנישואים התגלה פרצופה האמיתי של האם החורגת. היא ושתי בנותיה המרושעות הפכו את אלה למשרתת שלהן: היא זו שקרצפה את המדרגות, ניקתה את חדריהן של העלמות ודאגה לארוחותיהן. בתום עבודתה הייתה מתיישבת בתוך האפר, לכן דבק בה הכינוי "סינדרלה" ( באנגלית cinder-Ella). סינדרלה לא העזה להתלונן על מצבה בפני אביה משום שאשתו שלטה בו לחלוטין (בחלק מהגרסאות אביה של סינדרלה הורעל על ידי האם החורגת).