stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק יסודות התקציב
בפסיקה

סעיף 3א לחוק, שבא להסדיר את מתן התמיכות למוסדות ציבור על ידי משרדי הממשלה באופן שוויוני, שימש פעמים אחדות בסיס לעתירות לבג"ץ:
בשנת 1999 פסק בג"ץ שעל משרד הדתות להעניק תמיכה לתנועה המסורתית בישראל, כשם שהוא תומך במוסדות ציבור אחרים הפועלים להפצה של תרבות תורנית, משום ששלילתה של תמיכה כזו מפרה את עקרון השוויון שנקבע בסעיף 3א לחוק.
מדי שנה, מאז 1982, הופיע בחוקי התקציב השנתיים סעיף שהעניק קצבת הבטחת הכנסה לאברכים, בזמן שחוק הבטחת הכנסה שלל אותה מהם, מסטודנטים ומשאר קבוצות שלמדו במוסדות שנקבעו בחוק. נגד סעיף זה הוגשה עתירה לבג"ץ, שפסק שחוק יסודות התקציב קובע שתמיכה במוסדות צריכה להיות שוויונית, וחוק התקציב מתקצב למעשה ישיבות, ואותן בלבד, באופן לא שוויוני. בג"ץ לא פסל את הסעיף, אך פסק שלא ייכלל בחוק התקציב הבא. בתגובה לפסק הדין החליטה הממשלה להעניק מלגות לימוד לאברכים, והחלטה זו נפסלה אף היא על ידי בג"ץ.
בבג"ץ האגודה לזכויות האזרח בישראל נגד שרת התרבות והספורט, פסל בג"ץ תיקון למבחנים להענקת תמיכה למוסדות תרבות, שנעשה במאי 2016 על ידי שרת התרבות והספורט, מירי רגב, ובו נקבעה הגדלת התמיכה למוסדות שהופיעו ביהודה ושומרון.
סעיף 29 לחוק, הקובע את בטלותו של הסכם לשכר או תנאי פרישה בגוף מתוקצב או נתמך, החורג מהתנאים שנקבעו החוק, הובא פעמים אחדות לדיון בבית הדין לעבודה.
בשנת 1995 אישר בג"ץ פסק דין של בית הדין האזורי לעבודה, שהורה על בטלותו של הסכם פרישה מוקדמת שנחתם בין חברה עירונית בבאר שבע לבין אחד מעובדיה.
בשנת 2019 אישר בית הדין הארצי לעבודה החלטה של הממונה על השכר באוצר לבטל תנאי פרישה חריגים שניתנו למנכ"ל קופת חולים מאוחדת, שהיא גוף נתמך.
הערות שוליים

↑  דוגמה: חוק התקציב לשנת הכספים 2008, ס"ח 2141 מ-20 במרץ 2008
↑  בג"ץ 7142/97 מועצת תנועות-הנוער בישראל נ' שר החינוך התרבות והספורט, ניתן ב־26 ביולי 1998
1 2 3  בג"ץ 4124/00 ארנן יקותיאלי נ' השר לענייני דתות, ניתן ב־14 ביוני 2010
↑  חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ס"ח 1139 מ-3 באפריל 1985
↑  חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 4), התשמ"ח-1988, ס"ח 1245 מ-29 במרץ 1988
↑  הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 4), התשמ"ח-1988, ה"ח 1866 מ-25 בינואר 1988
↑  חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשנ"ב-1992, ס"ח 1377 מ-2 בינואר 1992
1 2  בג"ץ 1438/98 התנועה המסורתית נ' השר לענייני דתות, ניתן ב־7 באוקטובר 1999
↑  חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 36), התשס"ט-2009, ס"ח 2207 מ-5 באוגוסט 2009
↑  חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 40), התשע"א-2011, ס"ח 2286 מ-30 במרץ 2011
↑   תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ"ט–1988, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   תקנות יסודות התקציב (חובת דיווח), התשנ"ד–1993, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), תשס"ב-2002
↑  מבחני תמיכה, באתר של משרד המשפטים
↑  נוהל לתמיכות מתקציב המדינה במוסדות ציבור, ילקוט הפרסומים 8480, 23 באוקטובר 2019
↑  תמיכת המדינה במוסדות ציבור לפי סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, 18 באוגוסט 2009
↑  חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 53), התשפ"א–2020, ס"ח 2890 מ-29 בדצמבר 2020
↑  זאב סגל, פסיקת בג"ץ באשר לקצבת האברכים - שיעור באזרחות לכנסת, באתר הארץ, 15 ביוני 2010
↑  בג"ץ 616/11 התאחדות הסטודנטים בישראל ואח' נ' ממשלת ישראל ואח', ניתן ב־25 במאי 2014
↑  בג"ץ 7647/16 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' שרת התרבות והספורט, ניתן ב־13 במאי 2020
↑  בג"ץ 6231/92 אלברט זגורי נ' בית הדין הארצי לעבודה ואח', ניתן ב-15 בנובמבר 1995
↑  עע (ארצי) 58152-02-16 שמואל מועלם נ' הממונה על השכר במשרד האוצר, ניתן ב-6 באוגוסט 2019
אהרון ירימי

אין תמונה חופשית
אהרון ירימי (נולד בשנת 1963) הוא זמר ישראלי ששר בסגנון ים תיכוני.
קורות חייו

אהרון ירימי החל את דרכו המוזיקלית בגיל 14. את הכישרון למוזיקה ולשירה רכש מאביו, שוקר ירימי, שהיה זמר ופייטן בקהילה בתימן.
בשנת 1978 הקים את להקת "גחלת" עם הנגנים רוני בוני בתופים וכלי הקשה, יוסי מדמוני גיטרה סולו והקלידן קובי אחרק. אז גם הוציא קלטת ראשונה על טהרת השירה התימנית, בעידודו של סולן להקת "צלילי העוד" רמי דנוך, שטיפח כבר אז את ירימי.
בשנת 1981 גילה אותו דקלון, סולן להקת "צלילי הכרם", וביקש ממנו להצטרף ללהקה כסולן שני, זאת בשל פרישתו של חיים משה מהלהקה. ירימי הופיע כסולן לצידו של דקלון למעלה מ-8 שנים. הלהקה צברה הצלחה מרובה, והופיעה ברחבי ישראל ומחוצה לה.
גם לאחר פירוקה של הלהקה, נמשך שיתוף הפעולה במשך שנים.
ב-1988 הוציא את אלבומו "צא מזה" בהפקתו של משה בן מוש, מייסד להקת "צלילי הכרם" בחברת התקליטים של האחים בן-מוש. בין להיטיו המוכרים: "צא מזה", "קול קורא לאדם", ובו גרסת כיסוי לשיר "אלייך", אשר הפך ללהיט בביצועו.
בשנת 1989 זכה ירימי במקום השני בפסטיבל "שיר השירים" עם שירו "מכל אוהביך" (במקומות הראשון והשלישי זכו נתי לוי ושלומי שבת).
בשנת 1994 יצא אלבומו השני "קומו נעלה", אשר כלל את הלהיטים ״בתורתך בחרתי״ ו״לילה לילה״, וכן שתי מחרוזות שירים בעברית ובערבית.
בשנת 1998 התפרסם האלבום השלישי שלו, "אהרון ירימי בחפלה עם בן מוש", שכלל ברובו מחרוזות בעברית, ערבית ותימנית, וכן את השיר ״תני סימן״. בשנת 2004 יצא אלבומו הרביעי, "24 שעות ביממה".
בשנת 2016 יצא האלבום "רצה שיחי" של שירה אתנית תימנית, פרויקט לשימור השירה התימנית בשיתוף "אעלה בתמר".
בשנת 2018 יצא האלבום "משירי הכרם" בהשתתפותו. באלבום שירים של להקת צלילי הכרם בשיתוף חברי הלהקה דקלון וחיים משה.
כחלק משיתופי הפעולה של ירימי עם מיזמים מוזיקליים הוא הקליט בשנת 2019 את הדואט עם אביהו מדינה "תפילת חנה".
כיום מופיע אהרון ירימי גם עם הרכב מוזיקלי לצידו של משה בן מוש מ"צלילי הכרם", בתוכנית "משירי הכרם".
דיסקוגרפיה

״אהרון ירימי״ - 1979
״צא מזה״ - 1988
״קומו נעלה״ - 1994
״חפלה עם בן מוש״ - 1998
״24 שעות ביממה״ - 2005
״חפלה עם בן מוש - אהרון ירימי ודקלון״ 2013
״בשירי הכרם״ 2015
״ממעון קודשו״ 2017
חוק איסור הלבנת הון

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  2 באוגוסט 2000
 תאריך חקיקה עברי:  א' באב ה'תש"ס
 גוף מחוקק:  הכנסת החמש עשרה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1753, עמ' 293
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים, משרד הכלכלה והתעשייה
 מספר תיקונים:  31
 נוסח מלא:  חוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000
 
חוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 אושר בכנסת החמש עשרה ב-2 באוגוסט 2000, ונועד להילחם בתופעה של הלבנת הון, הנלווית לעבירות שונות, כגון סחר בסמים והשתמטות ממס.
מכוח החוק הוקמה בשנת 2002 הרשות לאיסור הלבנת הון, שבהמשך שונה שמה ל"הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור". הרשות היא יחידה במשרד המשפטים המהווה את הרשות הלאומית למודיעין פיננסי. הרשות אינה עוסקת בחקירה, אך באמצעות המידע שאוספת היא מסייעת לגופי אכיפת החוק במניעה ובחקירה של עבירות הלבנת הון וכן של עבירות הנוגעות למימון ארגוני טרור.
היסטוריה חקיקתית

הצעת חוק איסור הלבנת הון, התשנ"ט-­1999 הוגשה לכנסת כהצעת חוק ממשלתית באפריל 1999. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את הצורך בחוק זה:
במסגרת דברי ההסבר להצעת החוק, מוצגים גם הגופים שהשתתפו בגיבושה:
החוק אושר בכנסת ב-2 באוגוסט 2000 ונכנס לתוקף בהדרגה.
מכוח החוק פורסמו תקנות וצווים העוסקים במימושו.
מיום חקיקתו ועד לסוף שנת 2021 תוקן החוק 31 פעמים. תיקונים עיקריים:
בתיקון ראשון לחוק, משנת 2002, נוספו לו פרק ד'1, העוסק בחובות מיוחדות לנותני שירותי מטבע, ופרק ד'2, העוסק במפקחים על ביצוע החוק. פרק ד'1 בוטל בשנת 2016 בתיקון מס' 17.
במסגרת חקיקתו של חוק איסור מימון טרור, התשס"ה-­2005 נעשו בחוק איסור הלבנת הון תיקונים העוסקים בזיקה שבין שני חוקים אלה. בשנת 2016 הוחלף חוק איסור מימון טרור בחוק המאבק בטרור, התשע"ו-2016.
בתיקון מספר 13 משנת 2014 נוסף לחוק סימן העוסק בחובות המיוחדות החלות על נותני שירות עסקי (עורכי דין ורואי חשבון).
הוראות החוק

החוק מציג רשימה של 33 עבירות, בהן עבירות הימורים, עבירות שוחד, עבירות זיוף כספים ומטבעות ועבירות מס, ומגדיר רכוש אסור כרכוש שמקורו, במישרין או בעקיפין, באחת מעבירות אלה, או ששימש לביצוע אחת מעבירות אלה או שאיפשר ביצוע אחת מעבירות אלה או שנעברה בו אחת מעבירות אלה. החוק קובע עונשים על פעולות של הלבנת הון:
העושה פעולה ברכוש אסור במטרה להסתיר או להסוות את מקורו, את זהות בעלי הזכויות בו, את מיקומו, את תנועותיו או עשיית פעולה בו, דינו – מאסר עשר שנים או קנס גבוה.
העושה פעולה ברכוש, בידיעה שהוא רכוש אסור, והוא בשווי של 150 אלף ש"ח לפחות (בערכי שנת 2000) דינו – מאסר שבע שנים או קנס.
פרק ג' לחוק קובע חובות של זיהוי הלקוח ורישום פרטיו, על גופים שניתן לנצלם למטרות של הלבנת הון: גופים פיננסיים, סוחרים באבנים יקרות ונותני שירות עסקי (עורך דין או רואה חשבון, שמבצע או מתבקש לבצע, בעבור לקוח, שירות עסקי במסגרת שירות מקצועי מטעמו).
פרק ד' לחוק קובע כי אדם הנכנס לישראל או היוצא ממנה חייב לדווח על כספים שעמו בעת הכניסה לישראל או היציאה ממנה, אם שווי הכספים הוא 50 אלף ש"ח לפחות (בערכי שנת 2000). כאשר הכניסה לישראל או היציאה ממנה היא דרך מסוף יבשתי (למצרים, לירדן או לרצועת עזה) חלה חובת הדיווח כבר מסכום של 12 אלף ש"ח לפחות (בערכי שנת 2000).
כהוראת שעה לשנים 2019–2022 נוסף לחוק פרק ד'1א' הקובע חובת דיווח על תשלום במזומן לתושב יהודה ושומרון או רצועת עזה שאינו אזרח ישראל או ממנו, כאשר סכום התשלום הוא 50 אלף ש"ח לפחות (בערכי שנת 2000).
פרק ה' לחוק מקנה לגופים מאסדרים שונים סמכות להטיל עיצום כספי על הפרה של אחדות מהוראות חוק זה. כללי הטלת העיצום מפורטים בתקנות איסור הלבנת הון (עיצום כספי), התשס"ב–2001.
פרק ו' לחוק קובע שכאשר אדם הורשע בהלבנת הון, יצווה בית המשפט, בנוסף לכל עונש אחר, כי יחולט רכוש מתוך רכושו של הנידון בשווי של רכוש שהוא
פרק ח' לחוק קובע ששר המשפטים יקים במשרדו מאגר מידע של הדיווחים שיתקבלו לפי חוק זה ולפי חוק המאבק בטרור. על הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, שהוקמה מכוח חוק זה, הוטל לנהל את מאגר המידע, לעבד את המידע שבמאגר ולאבטח אותו, להחליט בדבר העברת המידע לגורם המוסמך לפי חוק זה לקבלו ולהעבירו לגורם כאמור, הכל לשם יישום חוק זה וחוק המאבק בטרור. בגופים המוסמכים לקבל מידע ממאגר המידע לשם מילוי תפקידם נכללים משטרת ישראל, פקיד מכס חוקר, מח"ש, חוקר ניירות ערך, השב"כ, "המוסד", אמ"ן, המלמ"ב וכן לרשות מקבילה לרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור במדינה אחרת.
מימוש החוק

מכוח החוק הוקמה בשנת 2002 הרשות לאיסור הלבנת הון, שבהמשך שונה שמה ל"הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור". הרשות מקבלת מדי שנה מאות אלפי דיווחים על פעולות רגילות, למשל פעולות במזומן העולות על 50,000 ש"ח, ואלפי דיווחים על פעולות שנראו למדווח כחורגות מהמהלך העסקי הרגיל. נתונים אלה נאגרים במאגר המידע של הרשות ומנותחים על ידי עובדי הרשות, תוך הצלבתם עם נתונים ממאגרי מידע ממשלתיים אחרים.
הטמעת הציות לחוק במערכת הפיננסית בישראל הובילה לכך שבספטמבר 2003 נמחקה ישראל מ"הרשימה השחורה של FATF" (FATF blacklist) - רשימת המדינות שאינן משתפות פעולה במאבק העולמי בהלבנת הון ובטרור.
במסגרת המאסדרים הרלוונטיים הוקמו ועדות עיצומים, המטילות עיצומים כספיים, המגיעים אף למיליוני שקלים, על מי שחרגו מהוראות החוק, ארגונים ויחידים.
לקריאה נוספת

יעל גרוסמן, רוני בלקין, סאלי ליכט, איסור הלבנת הון להלכה ולמעשה, הוצאת בורסי
אבי שקד, איסור הלבנת הון וטרור פיננסי - הציות לחוק והשפעתו על חוקי מס ופסקי דין אחרים, הוצאת בורסי
הערות שוליים

1 2  הצעת חוק איסור הלבנת הון, התשנ"ט-­1999, ה"ח 2809 מ-14 באפריל 1999
↑  חוק איסור הלבנת הון, התש"ס-­2000, ס"ח 1753 מ-17 באוגוסט 2000
↑  צווים, באתר משרד המשפטים
↑  חוק איסור הלבנת הון (תיקון), התשס"ב-2002, ס"ח 1841 מ-1 במאי 2002
↑  חוק איסור מימון טרור, התשס"ה-2005, ס"ח 1973 מ-10 בינואר 2005
↑  חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס' 13), התשע"ד-2014, ס"ח 2468 מ-7 באוגוסט 2014
↑  יהודה שפר, העברות שבחוק איסור הלבנת הון: המאבק הבינלאומי בהלבנת הון במציאות הישראלית, המשפט, י"א, תשס"ז, עמ' 555–581
↑  אמיר הלמר, ישראל הוצאה מהרשימה השחורה של המדינות שאינן נלחמות בהלבנת הון, באתר TheMarker‏, 21 ביוני 2002
↑  אמנון אטד, ישראל בדרך החוצה מהרשימה השחורה, באתר ynet, 4 בפברואר 2001
↑ דוגמאות:
החלטות ועדות עיצומים, באתר הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור]
פעילות ועדת העיצומים לתאגידים בנקאיים, לעניין איסור הלבנת הון, באתר בנק ישראל, 14 באפריל 2004
בית-המשפט מגבה את החלטת הפיקוח על הבנקים ודוחה את ערעור בנק לאומי בעניין הפרת הוראות מכוח חוק איסור הלבנת הון, באתר בנק ישראל, 17 במרץ 2019
↑  החלטות הוועדה להטלת עיצום כספי ברשות המיסים (מחצית שנייה - שנת 2011), באתר News1 מחלקה ראשונה, 3 ביוני 2012
חוק המים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  13 באוגוסט 1959
 תאריך חקיקה עברי:  ט' באב ה'תשי"ט
 גוף מחוקק:  הכנסת השלישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 288, עמ' 169
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד האנרגיה
 מספר תיקונים:  27
 נוסח מלא:  חוק המים, תשי"ט-1959
 
חוק המים, תשי"ט-1959, הוא חוק של מדינת ישראל שנחקק בשנת 1959 ותוקן בארבעה תיקונים עיקריים, ב-1971, ב-1991, ב-2006 וב-2017. החוק נחקק במטרה לקבוע מסגרת משפטית להסדרת משק המים בהתאם לתנאים המיוחדים של ישראל ולתת לרשויות המדינה מכשיר רגולטורי לקביעת דרכי הניצול של המים ולהגדרת החובות והזכויות לגבי השימוש בהם.
רקע

לפי המג'לה, מים שייכים לנחלת הכלל. המג'לה לא מכירה בבעלות פרטית על מאגרי מים תת-קרקעיים, ימים, אגמים גדולים ונהרות זורמים. מותר לכל אדם להשתמש במים ממקורות אלו לצורך השקיה או שתייה, בתנאי שלא נגרם אגב השימוש במים נזק לאחר. במשפט העברי, כמו גם בחוקי עמים אחרים, ישנה הבחנה בין מים ציבוריים, הדומים בהגדרתם לחוק המג'לה, ומים פרטיים. עם זאת, גם אדם שיש לו בעלות פרטית על מים צריך להיצמד לחוק מדינה שמסדיר את ניצול המים שיהיה הוגן ולטובת הציבור.
ראו גם

הרשות הממשלתית למים ולביוב
מועצת המים
משרד משאבי המים
תאגיד מים וביוב
משאבי מים בישראל
משק המים והשפכים בישראל
לקריאה נוספת

ראובן לסטר, המסגרת התחיקתית למניעת זיהום מים בישראל, עבודת דוקטורט (1975)
Richard Laster & Dan Livney, "Israel: The Evolution of Water Law and Policy", in Joseph W. Dellapenna & Joyeeta Gupta (Editors), The Evolution of the Law and Politics of Water, Springer Science & Business Media, 2009, pp. 121–137
הערות שוליים

↑  לפי סעיף 2(ב) להחלטה מס' 29 של ממשלת ישראל ה-35, הסמכות צפויה לעבור למשרד משאבי המים
↑  לפי דברי שר החקלאות בממשלת ישראל ה-7, קדיש לוז, פרוטוקול הישיבה ה-373 של הכנסת השלישית שנערכה ב-10 בדצמבר 1957, דברי הכנסת בעמ' 391
↑  המג'לה, סעיף 1234
↑  המג'לה, סעיף 1235
↑  המג'לה, סעיף 1237
↑  המג'לה, סעיף 1238
↑  המג'לה, סעיפים 1264–1266
↑  המג'לה, סעיף 1265
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 221-227: חוק המים, באתר דעת.
סבסטיה

ערך זה עוסק בכפר פלסטיני. אם התכוונתם למשמעויות אחרות, ראו .
| --- | --- |
הכפר סבסטיה
הכפר סבסטיה
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 על שם:  שומרון 
 שטח:  4.80 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  3,205 (2017)
 קואורדינטות:  32°16′33″N 35°11′38″E﻿ / ﻿32.2757938°N 35.1938435°E﻿ / 32.2757938; 35.1938435
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) סבסטיה(למפת צפון השומרון רגילה) סבסטיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סבסטיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום סבסטיה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סבסטיה (בערבית: سبسطية) הוא כפר פלסטיני בהרי השומרון, סמוך לעיר שכם, בנפת שכם אשר בתחום הרשות הפלסטינית.
סבסטיה שוכנת בסמוך לחורבות העיר הקדומה שומרון, ששימשה בירת ממלכת ישראל במאות התשיעית והשמינית לפנה"ס. בשם הכפר השתמר השם "סבסטי" (Sebaste), שם שניתן לעיר שומרון על ידי הורדוס שבנה אותה מחדש במאה הראשונה לפנה"ס. מאז המאה ה-4, מזוהה במקום קברו של יוחנן המטביל. בתקופה הביזנטית נבנתה במקום כנסייה, וזו נבנתה מחדש בידי הצלבנים. בימי הביניים, הכנסייה הפכה למסגד בשם "נבי יחיא".
היסטוריה > העת העתיקה

הכפר סבסטיה מצוי בסמוך לאתר הארכאולוגי של העיר שומרון, עיר קדומה בארץ ישראל ובירת ממלכת ישראל במאות ה-9 וה-8 לפנה"ס. לאחר מצור, העיר נפלה לידי האימפריה האשורית החדשה בשנת 722 לפנה"ס, מפלה שהביאה לסופה של ממלכת ישראל. היא שימשה כמרכז שלטוני אזורי תחת השלטון האשורי, הבבלי והפרסי.
העיר חרבה פעמים רבות, ובכל פעם שנבנתה מחדש פורקו כל בנייניה והיא נבנתה מחדש על הסלע באמצעות אבנים מהבניינים הישנים. בשנת 331 לפנה"ס, העיר נחרבה על-ידי אלכסנדר הגדול, ובשנת 106 לפנה"ס, העיר חרבה שוב בידי יוחנן הורקנוס, נשיא יהודה החשמונאית. המצביא הרומי פומפיוס בנה את העיר מחדש בשנת 63 לפנה"ס, ונראה שלאחר מכן ישבו בה שומרונים מתיוונים וכן צאצאיהם של חיילים מקדוניים.
ב-27 לפנה"ס העיר נבנתה מחדש בידי הורדוס, שבנה בה שני מקדשים ואצטדיון גדול, ויישב בה 6,000 חיילים משוחררים, כנראה לא-יהודים שסייעו לו במאבקו על כס המלוכה ביהודה. בשנת 7 לפנה"ס, הורדוס הוציא להורג את בניו אלכסנדר ואריסטובולוס בסבסטיה.
היסטוריה > שלהי העת העתיקה וימי הביניים

חרסים מהתקופה הרומית המאוחרת, הביזנטית, המוסלמית המוקדמת ומימי הביניים התגלו בסבסטיה.
סבסטיה הייתה מושב של בישוף בממלכת ירושלים הצלבנית. בשנת 1160, הכנסייה הביזנטית שציינה את קברו של יוחנן המטביל הוחלפה במבנה צלבני.
סבסטיה נזכרת בכתביו של הגאוגרף הסורי יאקות אל-חמאווי (1179–1229), שמיקם אותה בג'ונד פילסטין שבפרובינציית בילאד א-שאם, בנפת שכם. הוא כותב כי במקום "הקברים של זכריה ויחיא, בנו, וכן של נביאים ואישים קדושים רבים אחרים". הכנסייה הצלבנית הומרה למסגד בידי צלאח א-דין בשנת 1187, ולפי מקורות אחרים, זה נעשה בידי השלטון הממלוכי בשנת 1261.
ניקולו פוגיבונסי, נזיר איטלקי שביקר בסבסטיה בשנת 1347, מעיד כי בימיו המקום היה חרב, והתגוררו בו "כמה סרצנים ומעט שומרונים".
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

סבסטיה, כמו יתר ארץ ישראל, שולבה באימפריה העות'מאנית בשנת 1517. סבסטיה נזכרת ברישומי המס העות'מאניים של שנת 1596 כחלק מהנהיה (נפה) של ג'בל סמי, חלק מסנג'ק שכם. במקום נרשמו 20 משקי בית ו-3 רווקים, כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו מיסים על חיטה, שעורה, גידולי קיץ, עצי זית, הכנסות מזדמנות, עיזים ו/או כוורות, סך הכל 5,500 אקצ'ה.
בבמאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור. בסבסטיה שלט אז מוח'תאר שבט אל-קאיד (الكايد) והוא בנה את ביתו כמצודה בלב הכפר.
חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן ביקר בכפר בשנת 1870 ומצא בו פחות מאלף תושבים. ב-1882, חוקרי הקרן לחקר ארץ ישראל תיארו באריכות את סבסטיה ועתיקותיה במסגרת סקר ארץ ישראל המערבית. הם ציינו כי רוב תושבי הכפר היו מוסלמים, וכן ישבו בכפר גם נוצרים מהזרם היווני אורתודוקסי.
בין השנים 1915 ו-1938, שירתו את סבסטיה שתי תחנות במסילת השומרון (עפולה–שכם–טולכרם): תחנת מסעודיה, בצומת המשולשת, 1.5 קילומטרים מערבית מהכפר, ותחנת סבסטיה, 1.5 קילומטרים דרומית לכפר.
האתר של שומרון/סבסטיה הקדומה נחפר על-ידי משלחת הרוורד, תחילה בניהולו של גוטליב שומאכר (1908) ולאחר מכן תחת ג'ורג' אנדרו רייזנר (1909-1910), בסיועם של הארכיטקט ס.ס. פישר וד.ג. ליון.
היסטוריה > המנדט הבריטי

במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט, בסבסטיה התגוררו 572 איש, 562 מוסלמים -10 נוצרים. במפקד 1931, נרשמו במקום 753 איש, בהם 731 מוסלמים, 20 נוצרים ו-2 יהודים, שגרו ב-191 בתים. בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 1,020 נפש, בהם 980 מוסלמים ו-40 נוצרים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 5,066 דונם, אשר מתוכם הוקצו 1,284 לחקלאות שלחין ו-3,943 לגידולי דגנים. השטח הבנוי של הכפר היה 90 דונם.
משלחת שנייה לשומרון העתיקה, שכללה חוקרים מ-5 מוסדות, ערכה חפירות באתר הארכאולוגי הסמוך בשנים 1931-1935 תחת הנחייתו של הארכאולוג האנגלי ג'ון וינטר קרופוט, בסיועם של קתלין קניון, אלעזר סוקניק וג.מ. קרופוט. בחפירות לקחו חלק בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים, הקרן לחקר ארץ ישראל והאוניברסיטה העברית בירושלים.
היסטוריה > שלטון ירדן

לאחר מלחמת העצמאות, סבסטיה הייתה לחלק מממלכת ירדן. בשנת 1961, התגוררו במקום 1,345 איש. בשנות ה-60 של המאה ה-20 נערכו חפירות ארכאולוגיות בקנה מידה קטן בחורבות שומרון הקדומה בשם מחלקת העתיקות הירדנית.
היסטוריה > שלטון ישראל ותחת הרשות הפלסטינית

בעקבות מלחמת ששת הימים, עבר האזור לשלטון ישראל, ומאז הסכמי אוסלו, הכפר כלול בנפת שכם של הרשות הפלסטינית.
המסגד הראשי בכפר הוא מסגד נבי יחיא, מסגד העומד על שרידיה של קתדרלה צלבנית שלפי המסורת נבנתה מעל קבריהם של הנביאים אלישע ועובדיה וכן יוחנן המטביל, . בתוך הכפר שרידיהם של מספר מבנים מהתקופה העות'מאנית שמצב השתמרותם טוב.
ב-25 ביולי (למחרת תשעה באב) 1969, עלו פעילי גוש אמונים וחברי-כנסת (בהם אריאל שרון ואהוד אולמרט, לימים שניהם יכהנו כראשי ממשלת ישראל), לתחנת הרכבת הנטושה מסעודיה הסמוכה. גם ראש האופוזיציה דאז, מנחם בגין, הגיע למקום והצהיר כי "אין ממשלה שיש לה זכות למנוע מיהודי להתיישב בכל מקום בארץ ישראל". הממשלה הציבה להם אולטימטום של 4 ימים להתפנות ולאחר שפקע הם פונו בכוח על ידי צה"ל, אך שבו למקום לשלושה ניסיונות התיישבות נוספים, שניים מהם הסתיימו בפינוי, עד ל"פשרת סבסטיה" שהובילה להתיישבות במחנה הצבאי בקדום ובכך למעשה, לחידוש ההתיישבות בשומרון.
האתר הארכאולוגי של גן לאומי שומרון (סבסטיה), הכולל את שרידיה של שומרון העתיקה, מצוי על השלוחה המזרחית של ההר עליו שוכן הכפר. האתר נמצא בשליטה ישראלית, אך ביקור במקום מתאפשר רק בקבוצה לאחר תיאום עם צה"ל. בשנים האחרונות אירעו מקרי השחתה של האתר הארכאולוגי בידי תושבים מהכפר.
סבסטיה מהווה מרכז של דיוקסיה. בשנת 2005 בראשה עומד חנא עטאללה.
ראו גם

תחנת הרכבת מסעודיה, הנמצאת ליד סבסטיה
Where You Are (Sávežan)

"Where You Are (Sávežan)" (בעברית: "היכן אתה (פרא אדם)") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר השוודי יון הנדריק פיילגרן בהשתתפות הדי-ג'יי ארק נורת' והזמר-יוצר אדם וודס. הוא יצא לאור ב-25 בפברואר 2023, על ידי חברת התקליטים לודקולט, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
השיר הגיע למקום השישי במצעד הסוורייטופליסטן.
רקע

השיר נכתב על ידי פיילגרן ונורת' לצד קלה הלברג, ג'וי דב, אוליבר בלבלין, ריצ'רד לסת, טוביאס לונדגרן וויליאם סגרדאהל. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-7.2 מיליון השמעות.
בנובמבר 2022 נחשף כי השיר עתיד להשתתף במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2023. הוא העפיל לשלב הגמר לאחר זכייתו במקצה הראשון של התחרות, שם קיבל 1,352,492 הצבעות. בגמר, דורג במקום הרביעי עם 81 נקודות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 6 |  |
הערות שוליים

↑  קלה הלברג, יון הנדריק פיילגרן, ג'וי דב, אוליבר בלבלין, ארק נורת', ריצ'רד לסת, טוביאס לונדגרן, ויליאם סגרדאהל
↑  "Sweden: The artists for Melodifestivalen 2023 revealed". EurovisionWorld.com (באנגלית בריטית). Christian Petersen. 2022-11-29. נבדק ב-2023-03-05.
↑  Picot, Nathan (2023-03-11). "Loreen wins Melodifestivalen and will represent Sweden for a second time". ESCXTRA.com (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-03-17.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: ff6f3c1c-0937-4d28-9b4e-a934a572dab3
דיין דיהן

| --- | --- |

 לידה:  6 בפברואר 1986 (בן 39) אלנטאון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות של אוניברסיטת צפון קרולינה  תיכון אמאוס 
 בן או בת זוג:  אנה ווד (30 ביוני 2012–?) 
 http://www.danedehaan.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דיין דיהן, קומיק-קון 2016
דיין ויליאם דיהן (באנגלית:  Dane William DeHaan; נולד ב-6 בפברואר 1986) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. ידוע בזכות תפקידיו בסרט "כרוניקה בזמן אמת", בתור הארי אוסבורן בסרט "ספיידרמן המופלא 2" ומתפקידו כג'סי בסדרה "בטיפול".
ביוגרפיה

דיהן נולד בעיר אלנטאון שבפנסילבניה, בנם של סינתיה בוסיה ושל ג'ף דיהן, מתכנת מחשבים במקצועו. לדיהן אחות גדולה אחת, מייגן. דיהן הוא בוגר בית הספר לאומנויות של קרוליינה הצפונית.
קריירה

דיהן החל את דרכו המקצועית כשחקן בברודוויי במחזה "בפאלו אמריקאי".
הוא התפרסם לראשונה בעונה השלישית של סדרת הדרמה האמריקאית "בטיפול" ברשת HBO, אשר מבוססת על סדרת ישראלית באותו שם מאת חגי לוי, בה גילם את ג'סי, נער הומו הבוחן את קשריו עם הוריו המאמצים ועם אמו הביולוגית.
ב-2011 הופיע כשחקן אורח בשלושה פרקים בסדרת הערפדים המצליחה "דם אמיתי", בתפקיד חבר אנשי הזאב טימבו.
ב-2012 הופיע בתפקיד הראשי בדרמת הפעולה הבדיונית "כרוניקה בזמן אמת", בתור הנער אנדרו דטמר.
בשנת 2013 שיחק לצד ריס וית'רספון וקולין פירת' בסרט הפשע "קשר שטני" של הבמאי אטום אגויאן.
בשנת 2013 בנוסף שיחק דיהן בסרט עם דניאל רדקליף שנקרא הרוג את יקיריך, שהביא לו המון הכרה בתחום הסרטי דרמה והקהילה הלהט״בית
בשנת 2016 כיכב דיהן בסרט המסתורין והמדע-בדיוני "מרפא לבריאות" בבימויו של גור ורבינסקי, וכמו כן דיבב את דמותו של ויקטור בסרט האנימציה "לרקוד". בשנת 2017 שיחק את התפקיד הראשי בסרט "ולריאן ועיר אלף הכוכבים" בבימויו של לוק בסון וגם שיחק בסרט הדרמה העצמאי "קדחת הצבעונים" לצדן של אליסיה ויקנדר וקארה דלווין.
בשנת 2020 כיכב דיהן בתפקיד הראשי של כריס לינווד בסדרת הפשע האיטלקית "זירו זירו זירו" שיצר סטפאנו סולימה לפריים וידאו, והוא מבוסס על ספר באותו שם מאת רוברטו סביאנו. באותה שנה כיכב בתפקיד הראשי בסדרה "הזר" של שירות הסטרימינג קוויבי.
חיים אישיים

דיהן נישא לשחקנית אנה ווד ב-30 ביוני 2012. השניים נמצאים בזוגיות מאז 2006, ואף הופיעו יחד בסרט "כרוניקה בזמן אמת" בשנת 2012. בתם הראשונה נולדה ב-2017, ובן שנולד בשנת 2020. המשפחה מתגוררת בויליאמסבורג, ברוקלין שבניו יורק.