מוחמד אסד
ספרים נוספים מאת אסד (לפי סדר כרונולוגי)

Unromantisch Morgenland: Aus dem Tagebuch einer Reise ספרו הראשון של אסד, הופיע לראשונה בפרקים בעיתונים גרמניים ולבסוף פורסם במלואו ב-1924 על ידי ה"Frankfurter Societats-Druckerei". הספר מגולל את רשמיו של אסד ממסעותיו בין ארצות המזרח התיכון ומלווה ב-59 תמונות בשחור ולבן אותן צילם אסד במהלך מסעו.
Islam at the Crossroads הספר ראה אור לראשונה ב-1934 בדלהי. הפרק הראשון של הספר "The Open Road to Islam" פורסם גם בנפרד תחת השם "Spirit of Islam". אסד ביקש בכתיבת הספר לפנות למוסלמים של דורו ולהתריע בפניהם פן יכנעו להשפעות של העולם המערבי. אסד ביקש לעודד שימור של המסורת המוסלמית, של הערכים והצורות שלה שנותרו רלוונטיים לעת המודרנית. כמו כן הוא רצה לעורר מחדש את האסלאם ככוח יוצר של אידאולוגיה ותרבות. אסד לא קורא לחזרה לצורות החברתיות וצורת החשיבה של העולם המוסלמי בימי הביניים; אלא להתחדשות של הכוח האסלמי שתגיע מהמקורות, מה שהוא תופס כשורשים האמיתיים של האסלאם, הקוראן והסונה. אסד אף מציע (כפי שניתן לראות גם בספרו This Law of Us) כי יש ליצור פיקה חדשה. אסד מנמק את התנגדותו להשפעה של המערב על התרבות המוסלמית ולשאיפה לחקות את המערב. לטענתו המערב מוטה כנגד האסלאם עוד מאז תקופת הצלבנים. הצלבנים לדבריו קמו בתקופה קריטית בהתעצבותה של אירופה, בפעם הראשונה שמדינות היבשת התייחסו אל עצמן כאל גוף נוצרי מאוחד. לכן ההשפעה שלהם, כמו ההשפעה של אירועים שקורים לאדם בילדותו, הייתה מעצבת וקשה להתנער ממנה. הצלבנים הציגו את האסלאם כדת ברוטלית ואלימה וכך נטעו זרע של שנאה שלא הפסיק לשגשג. אסד דן בחינוך שמוסלמים צעירים צריכים לקבל. הוא מדגיש את החשיבות האדירה שהאסלאם מקנה לידע, היגיון ולמידה ומסביר כי הוא לא מתנגד לרכישה של ידע שהופק במערב אלא להשפעה של הפילוסופיה שלו. אסד מזהיר כי האווירה האנטי-דתית של המדע המערבי עלולה לחלחל אל הצעירים המוסלמים ולהניע אותם הרחק מהדת. אסד טוען כי ללא זהירות עלולים המוסלמים, מתוך הרצון ללמוד ולהתפתח, להידחק לאמץ את הריקנות הרוחנית שמאפיינת את המערב. אסד מגן על הסונה, שהייתה נתונה אז תחת מתקפות של חוקרים אוריינטליסטים כמו יצחק גולדציהר ויוזף שאכט. הסונה שהיא אוסף של תיאורים על חייו של הנביא מוחמד, משמשת לפי אסד בסיס להבנת הקוראן, החוק והאתיקה המוסלמית. אסד מציין את המגמה שרווחה בזמנו לפקפק באותנטיות של הסיפורים שמרכיבים את הסונה. לטענתו לא הובאה כל הוכחה מדעית שמפריכה את אמיתותן של החדית' שמרכיבות אותה. אסד מציין כי מלומדים משכילים קדומים ה-"Muhaddithun", אמתו את החדית' שמופיעות בסונה. כמו כן הוא טוען כי מבחינה פסיכולוגית אין היגיון בכך שהמלווים של הנביא מוחמד, שמהווים את המקורות לחדית' היו מסלפים את דבריו, שכן הם האמינו באמת ובתמים כי דבריו הם דבר האל והיו מוכנים אף להקריב עבורו את חייהם.
The Principles of State and Government in Islam הבסיס לספר נכתב כאשר עבד אסד במחלקה לשיקום איסלמי של פקיסטן, והיווה חלק ממאמציו לעצב את חוקת המדינה. במרץ 1948 פרסם אסד את החיבור "Islamic Constitution" בחסות ממשלת פאנג'ב. אך רעיונותיו של אסד לא יצאו לפועל וכמעט ולא ניתן להם ביטוי בחוקה שנכתבה. ב-1961, שנת יציאתו של הספר, בעקבות התפתחויות פוליטיות, חזרה שאלת החוקה לדיון הציבורי והספר, שמרחיב מעבר לחיבור הראשון שהתפרסם, יצא תחת השם "The Principles of State and Government in Islam". הרעיון שמאחורי החיבור והספר המלא הוא הנחת יסודות שיאפשרו את בנייתה של מדינה, לא על בסיס לאומיות, אלא על בסיס האידאולוגיה של הקוראן והסונה. אסד הבין כי אין מודלים מההיסטוריה המוסלמית שיכולים להיות רלוונטיים כבסיס לעיצובה של אומה בעת המודרנית; לכן הוא התבסס באופן ישיר על המקורות האסלמיים. בעבודתו אסד החליט להפריד בין השריעה שניתנה על ידי האל לבין הפיקה, שאומנם נבנתה על סמך דבריו אך היא תוצאתה של עבודה אנושית. הוא הסתמך על השריעה בלבד כמקור לחוקים של המדינה החדשה. ההפרדה הזו, שהיום נראית מקובלת, הייתה מהפכנית באותה עת. אסד ראה באסלאם דת שמכתיבה מדיניות של שלטון דמוקרטי, בעיניו היה ראוי כי במדינה המוסלמית העם יבחר את השליט ויהיה פיקוח על כוחו. בהקדמה למהדורה מ-1961 של הספר, פון גרונבאום מציין את חשיבותו לא רק כמסמך שמצייר את מתארה של מדינה לפי המסורת המוסלמית. הוא רואה בו גם ניסיון לייצר הרמוניה בין רעיונות פוליטיים מערביים למסורת המוסלמית ודרך להגיע להבנת נקודת המבט של פלח משמעותי בקרב משכילים בפקיסטן ובמדינות מוסלמיות נוספות.
Sahih Al-Bukhari: The Early Years of Islam תרגום לאנגלית מלווה בפרשנות של אסד לחלקים מצחיח אל בוח'ארי שחיבר האימאם אל -בוח'ארי. פורסם לראשונה בלאהור בחמישה חלקים בין דצמבר 1935 למאי 1938. אסד היה אמור להמשיך להשלים חלקים נוספים של התרגום בשנים הבאות, אך עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נקטע פרסום הספר. בקיץ 1947 כאשר ההוצאה לאור של התרגום הייתה אמורה להתחדש, חל הכאוס שהתלווה לחלוקת הודו והקמתה של פקיסטן. בתוך אותן מהומות אבדו שלושת-רבעי מכתבי היד של התרגום שעוד לא פורסמו. כך שגם המהדורה השנייה לתרגום שפורסמה ב-1981 לא הייתה מלאה והייתה מורכבת מהעתק של הגרסה הראשונה בתוספת כתבי היד שנותרו. למרות האובדן של חלק גדול מעבודתו חש אסד כי העשור שהקדיש לספר לא היה לשווא. עבודה זו הכינה אותו לתחושתו לכתיבת תרגומו לקוראן. אסד החליט לתרגם את צחיח אל בוח'ארי כי להבנתו היה צורך בהבנייה מחדש של המחשבה הדתית המוסלמית. אסד מסביר כי המסורת שהעולם המוסלמי מסתמך עליה הושפעה מתהליכים היסטוריים שונים מאז ימיו של הנביא מוחמד ולכן התרחקה מהכוונות שהוא ייעד לה. עבודתו של אל-בוקרי היא אוסף של חדית' - תיעוד של האמרות או המעשים של הנביא מוחמד. אל -בוקרי אסף בקפדנות את החדית' השונות ובדק את אמיתותן. נוסף על כך הוא הפיק מסקנות מכל חדית' וחיזק אותם בציטוטים מהקוראן. לדעתו של אסד הפקת המסקנות מהחדית' היא מימוש של עיקרון אסלמי. שכן אסד רואה באסלאם דת שלא מפרידה בין אמונה לפעולה ואף רואה בפעולה אלמנט חיוני של האמונה. לכן אסד רואה בתרגום עבודתו של אל בוח'ארי הנגשת מקור שמאפשר את קיום האסלאם בדרך הראויה לדעתו. נוסף על כך, אסד ראה בתרגום של מקור אמין של חדית' אמצעי להתנגדות לביקורת של המערב על האסלאם. שכן הטלת הספק באמיתותן של סיפורי החדית' הצליחה להרחיק מדרכם מאמינים מוסלמים. בתרגומו שינה אסד את סדר הופעת הפרקים בספר, כחלק מניסיון לייצר קריאה עם רצף כרונולוגי או נושאי. החלטה זו עוררה התנגדויות בקרב חלק מן הקוראים.
This Law of Ours and Other Essays אסופה של מאמרים שפורסמו לראשונה בין השנים 1946-1947 בכתב העת של אסד "ערפאת". חלק מהמאמרים מופיעים בספר כפי שפורסמו לראשונה וחלקם רק מסתמכים על אותם כתבים מוקדמים. הספר יצא לאור בשנת 1987, לאחר שפולה, אשתו של אסד, יזמה את האיסוף הראשוני של המאמרים ודחפה לפרסומם. פולה מצאה את הרעיונות של אסד כפי שהובאו באותם מאמרים, חשובים לפיתוח המחשבה המוסלמית הדתית והפוליטית. זאת למרות השנים שעברו מאז שנהגו. בספר זה טוען אסד כי יש צורך בפיקה חדש, מודרני, שיוכל לתת מענה לסוגיות עכשוויות ויהיה פשוט מזה המסורתי. אסד טוען כי המוסלמים לא מצליחים ליישם את חוקי האסלאם על חייהם הפרטיים והחברתיים מפני שאלה הפכו מעורפלים לאחר מאות שנים שבהם עברו ספקולציות ומניפולציות. אסד מציין כי יש קווי דמיון בין המסקנות שאליהן הגיע בספרו לבין אלה של ההוגה אבן חזם, תאולוג מוסלמי בין המאה ה-11 שנלחם לשחרר את חוק האסלאם מכל מה שחורג מהוראות הקוראן והסונה.
Home-coming of the heart (1932-1992) part II of The Road to Mecca. הספר יצא לאור ב-2012 בהוצאת לאהור ונועד להיות המשך לביוגרפיה החלקית של אסד, The Road to Mecca. למרבה הצער אסד נפטר לפני השלמת הספר. את המשך מלאכת הכתיבה השלימה אשתו פולה.