תוכנית השלום של הנשיא טראמפ
תגובות > בישראל

בנימין נתניהו תמך בתוכנית ופרסם מאמר המפרט את סיבותיו. לאחר הצגת התוכנית, הודיע נתניהו כי ישראל תצביע בממשלה על ספוח בקעת הירדן וכל הישובים הישראליים ביהודה ושומרון, אך ההצבעה בוטלה בדרישת ג'ארד קושנר. ישראל וארצות הברית הקימו ועדה שתפקידה למפות את השטח כך שבהמשך השטחים שישראל תספח לא יהיו על חשבון המדינה הפלסטינית העתידית. הוועדה המשותפת החלה בעבודת המיפוי שלה אך היא נכנסה להקפאה בשל משבר הקורונה. ב־28 במאי, פרסמה שגרירות ארצות הברית בישראל אזהרת מסע ליו"ש ברקע הסיפוח: "אלימות יכולה לפרוץ בכל רגע".
ב־29 בינואר 2020 הודיע בני גנץ שיביא לאישור הכנסת את תוכנית המאה של דונלד טראמפ. ההסכם הקואליציוני בין מפלגת כחול לבן והליכוד התייחס למימוש תוכנית המאה ולהחלת ריבונות בזמן ממשלת ישראל השלושים וחמש. הראשון ביולי נקבע כמועד אפשרי לתחילת ביצוע הסיפוח. ב־17 במאי, אמר שר החוץ גבי אשכנזי כי ישראל עומדת בפני "הזדמנויות אזוריות משמעותיות, ובראשן יוזמת השלום של הנשיא טראמפ". הוא הוסיף כי הוא "רואה בתוכנית אבן דרך משמעותית". אשכנזי ציין בטקס חילופי שרי החוץ כי התוכנית האמריקאית "תקודם באחריות ובתיאום עם ארצות הברית, תוך שמירה על הסכמי השלום והאינטרסים האסטרטגיים של מדינת ישראל".
ב־1 בפברואר 2020 נערכה בתל אביב הפגנה נגד התוכנית שאורגנה על ידי ארגון "שלום עכשיו" וארגוני שמאל ישראלי נוספים. במסמך העמדה שהוציאו ב"שלום עכשיו" נטען שהתוכנית אינה באמת תוכנית שלום כי היא חד צדדית, מאפשרת סיפוח של כ־30% מהגדה ללא משא ומתן, ומשאירה לפלסטינים מדינה מחוררת ומפוצלת. מדינה שלא תוכל להיות עצמאית ותהיה נתונה לשליטה ביטחונית ישראלית. חוקר הסכסוך הישראלי–פלסטיני שאול אריאלי, טוען שעסקת המאה מחזירה את ישראל אחורה אל לפני התהליך המדיני, והיא פוגעת בהישגים שהושגו בתהליך השלום מהסכמי אוסלו ב־1993 ועד ועידת אנאפוליס ב־2008.
גם בקרב ההנהגה הערבית בישראל התוכנית התקבלה בדחייה. יו"ר תע"ל חבר הכנסת אחמד טיבי ציין שהוא מתנגד לעסקה. תושבים ערבים במשולש ובנגב המערבי הביעו ביקורת על חילופי השטחים המוצעים.
בציונות הדתית הובעה התנגדות לתוכנית, בהם קונגרס הרבנים "פיקוח נפש" המאגד כארבע מאות רבנים ישראלים. כמו כן הרבנים שמואל אליהו, אליקים לבנון יוסף גערליצקי, דוב ליאור, יהושע שמידט וישראל אריאל. ב־10 ביוני התקיימה הפגנה של חסידי חב"ד ופעילי ימין בכניסה לירושלים נגד תוכנית המאה. דניאלה וייס ותנועת תנועת "נחלה" פתחו בקמפיין נגד התוכנית. גם מפלגת עוצמה יהודית הביעה התנגדות חריפה לתוכנית.
ב־13 במאי, מועצת יש"ע התכנסה לישיבה, בה הציגה את "מסמך הקווים האדומים". אחרי דיון והצבעה הוחלט להתנגד לכל הכרה או הסכמה מכל סוג שהוא, להקמתה של מדינה פלסטינית; להקפאת יישובים או להגבלות בנייה בשום יישוב וכן – למפה בה יהיו יישובים מבודדים במובלעות שיפגעו בהתפתחותם העתידית. בעקבות כך, יצאה מועצת יש"ע בקמפיין תקשורתי נרחב למען הסיפוח אך לא לפי המפה המופיעה במתווה טראמפ תחת הכותרת "DO IT RIGHT – ריבונות עושים בצורה נכונה".
ביוני הייתה הפגנה שארגנה תנועת "דרכנו" נגד סיפוח במסגרת התוכנית. נימוקיה היו כלכליים בין היתר: "לא לסיפוח. כן לכלכלה, כן לביטחון".
במפלגות ימינה וישראל ביתנו תמכו בעסקה אך התנגדו להקמת מדינה פלסטינית. נפתלי בנט קרא לפרסום לפני הבחירות ואילו אביגדור ליברמן טען שזו התערבות אמריקאית בבחירות.
שגריר ארצות הברית בישראל בממשל טראמפ, דייוויד פרידמן, תיאר את הסיבות לסיכול הריבונות הישראלית ביו"ש לתפיסתו, בספרו "פטיש" שפורסם בשנת 2022. הוא טען כי "ליברמן ובנט חברו לגנץ בתקיעת מקלות בגלגלי תוכנית המאה, בניסיון למנוע מנתניהו הישג אלקטורלי". אמיר אשל שהיה באותה עת עוזרו של בני גנץ לענייני התוכנית, טען בראיון כי הוא היה האדם שהשפיע מאחרי הקלעים על ג'ארד קושנר לבטל את יוזמת הסיפוח בטענה שהצעד יקריס את התוכנית.
דקות אחרי שטקס הצגת הסכם בבית הלבן הסתיים פרידמן אמר בתדרוך לכתבים כי ישראל יכולה להתקדם מיד עם סיפוח חלקים ביו"ש.
אלא שפרידמן לא היה מתואם עם הבית הלבן. נאומו של נתניהו בטקס בבית הלבן בו הכריז כי הוא רוצה לספח חלקים מהגדה המערבית הרגיז מאוד את טראמפ. בכיר לשעבר בבית הלבן אמר כי נתניהו "הפך את הנשיא לעציץ כשנתן נאום בחירות בבית הלבן במקום להושיט יד לשלום לפלסטינים". כשהטקס הסתיים ונתניהו עזב את הבית הלבן טראמפ היה עצבני. הוא פנה ליועציו וצעק: "מה זה היה לעזאזל?". כמה שעות לאחר מכן כאשר נתניהו הודיע בתדרוך לכתבים שהוא מתכוון להביא לאישור הממשלה את מהלך הסיפוח בתוך חמישה ימים, מה שהרגיז את טראמפ. טראמפ אמר על כך מאוחר יותר: "כשנתניהו אמר בואו ניקח את כל השטח ונתחיל לבנות עליו נדל"ן בכל מקום...אני כעסתי מאוד ואני עצרתי את זה בגלל שנתניהו הלך רחוק מדי. אני לא הייתי שמח מזה בכלל".