stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הטרוסקסיזם
מערכת אמונות

הטרוסקסיזם הוא מערכת אמונות וגישות המניחות שנטייה מינית שאינה הטרוסקסואלית אינה נורמטיבית, ולכן שוללת ומדירה כל התנהגות, זהות, מערכת יחסים, או קהילה שאינה הטרוסקסואלית. ביטויים לגישה הטרו סקסיסטית יכולים להיות, בין השאר:
תפישת ההומוסקסואליות כסטייה מינית, מחלה או הפרעה נפשית שניתן לרפאה.
התייחסות לנטייה מינית כ"לא-רלוונטית" ודרישה ממי שאינם הטרוסקסואלים להצניע את נטייתם המינית ולהישאר למעשה "בארון".
טענה שהעדפה מינית ניתנת לבחירה ושהתנהגות ואורח חיים הומוסקסואליים הם אופנה.
גישה לפיה הומו אינו "גבר אמיתי" ולסבית אינה "אישה אמיתית", משום שאינם ממלאים את התפקיד המגדרי המצופה מהם.
אמונה שהומוסקסואליות אינה טבעית ולכן היא צורה נחותה של קיום אנושי.
אמונה דתית שהומוסקסואליות מנוגדת לדבר האל ולכן היא חטא וביטוי לרוע.
אמונה שהומואים "מגייסים" ומדיחים צעירים להצטרף אליהם ולנהוג כמותם.[דרוש מקור]
טענה שהומואים ולסביות מסכנים את המשך המין האנושי, משום שאינם מקימים משפחות ומביאים צאצאים.
התייחסות או מסגור של הומוסקסואליות כסטייה חברתית הפוגעת בסולידריות החברתית ומאיימת על שלמות החברה.
אמונה כי ניתן ורצוי "להחזיר" הומואים ולסביות להיות הטרוסקסואלים.
אפליה ממוסדת

הנחת היסוד ההטרוסקסיסטית עומדת בבסיסם של חוקים רבים הנוגעים למעמדם וזכויותיהם של אזרחים, באשר הם מנוסחים כך שאינם חלים על להט"ב. כך למשל ברוב מדינות העולם אסורים נישואים חד-מיניים ויש מגבלות על אימוץ ילדים ועל זכאות לביטוח חיים, פנסיה וירושה של בני זוג מאותו מין, זכויות בסיסיות המוקנות לבני זוג הטרוסקסואלים ללא עוררין. ישנן מדינות שגם מעמד "ידועים בציבור" מוגבל בהן לזוגות הטרוסקסואליים.
במדינות רבות עצם קיום יחסי מין או קשר זוגי בין בני אותו מין אינו חוקי ונושא עונשים כבדים, עד כדי עונש מוות בכמה מדינות. בחלק מהמדינות בהן הומוסקסואליות אינה עבירה, גיל ההסכמה ליחסי מין הומוסקסואליים גבוה מזה של יחסים הטרוסקסואליים. כמה מדינות וערים אוסרות על קיומם של מצעדי גאווה.
בארצות הברית נאסר בעבר על הומוסקסואלים ולסביות לשרת בצבא, ובשנים 1993–2011 הייתה נהוגה שם מדיניות "אל תשאל, אל תספר", המתירה ללהט"ב לשרת בצבא כל עוד אינם חושפים את נטייתם המינית. בפולין הועלתה ב-2007 הצעת חוק שתכליתה למנוע העסקת להט"ב במערכת החינוך, אולם בעקבות מחאה ברחבי אירופה ההצעה נגנזה.
בישראל אישר בית המשפט במספר פסקי דין כי יש משום לשון הרע בכך שאומרים או רומזים על מישהו שהוא הומוסקסואל כאשר איננו כזה - וקבע בכך כי "הומו" נחשב למעשה ביטוי של גנאי.
אפליה מרומזת

ניתן להצביע על דפוסי אפליה הטרוסקסיסטית שאינם מוגדרים בחוק, אך נהוגים כנורמה חברתית ברמות שונות. כך למשל היה עד סוף המאה ה-20 ייצוג מועט של דמויות להט"ב בספרות, בקולנוע ובטלוויזיה, וגם כיום הייצוג מוגבל או לא קיים כלל בתרבויות שונות. חנויות, גלריות, מוזיאונים וספריות מנהיגים צנזורה עצמית ונמנעים לעיתים קרובות מהצגה או מכירה של פריטים שיש בהם אזכור לנושאי להט"ב. אמנים, ספורטאים ואנשי ציבור רבים מצניעים את נטייתם המינית מחשש שמא חשיפתה תפגע בקריירה שלהם.
מערכות חינוך רבות נמנעות מעיסוק בנושאי להט"ב בכלל, ובמין שאינו בין גבר לאישה במסגרת חינוך מיני, בפרט. בישראל, לדוגמה, נמנעים בתי ספר רבים מעיסוק בנושא מחשש מפני תגובות ההורים, אף על פי שפעילויות הסברה דוגמת אלו שעורך ארגון חוש"ן - חינוך ושינוי מומלצות על ידי השירות הפסיכולוגי הייעוצי של משרד החינוך.
ברמת הפרט, הטרוסקסיזם יכול להתבטא בחוסר סובלנות לגילויי חיבה ואינטימיות בפומבי בין בני זוג מאותו מין, לעומת סובלנות כלפי התנהגות זהה בין גבר לאישה. אנשים רבים מצהירים כי אין להם כל התנגדות ללהט"ב, כל עוד הם אינם מחצינים את זהותם ונטייתם המינית, ומתנהגים "רגיל", כמו הטרוסקסואלים.
השפעות

להטרוסקסיזם יש טווח רחב של השפעות על אנשים ללא קשר לנטייתם המינית, אך תוצאותיו הבולטות ביותר הן דה-לגיטימציה כלפי להט"בים.
השפעות > דחיקה לשוליים

האפקט הבולט ביותר של הטרוסקסיזם הוא דחיקתם של הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים לשולי החברה והתודעה החברתית והאזרחית. ההטרוסקסיזם מוביל בכך ליצירת סטיגמות המובילות לרדיפה ואפליה לא רק של אנשים בעלי נטייה מינית שונה, אלא גם בעלי חוסר הלימה מגדרי: טרנסקסואלים וטרנסג'נדרים. יחד עם הומופוביה, לסבופוביה והומופוביה מופנמת, הטרוסקסיזם ניכר במציאות החברתית באופן משמעותי, וזו מאלצת רבים להסתיר או להסוות את נטייתם המינית, או לסרב לצאת מהארון במטרה לשנות את נטייתם להטרוסקסואליות.
דחיקה לשוליים באה לידי ביטוי גם בתחומים אזרחיים, לדוגמה במוסד הנישואים אם הוא מוגדר כהטרוסקסואלי. בכך נמנעות זכויות רבות ולעיתים בסיסיות מזוגות גברים וזוגות נשים, המופלים לרעה בנושאים כגון ירושה, דיני קניין, אימוץ, ביטוח בריאות ממלכתי, מיסים, משמורת ילדים, דיני רווחה וזכויות שונות המגיעות לזוגות חד-מיניים. הדין בנושא משתנה ממדינה למדינה.
השפעות > אלימות כלפי להט"ב

יולנדה דרייר (Yolanda Dreyer), פרופסור לתאולוגיה פרקטית באוניברסיטת פרטוריה שבדרום אפריקה, טוענת כי "הטרוסקסיזם מוביל לדעות קדומות, אפליה, הטרדה ואלימות. הוא מובל על ידי פחד ושנאה". הפסיכולוגית המשפטית קארן פרנקלין (Karen Franklin) מסבירה כי אלימות אשר מקורה בהטרוסקסיזם מופנית גם לנשים וגם לגברים - לא רק כלפי אלה שבפועל אינם הטרוסקסואלים - אלא גם על רקע תפיסות בנושא תפקידי מגדר:
דרך הטרוסקסיזם, כל גבר אשר אינו מוכן לקבל את ההנחה המקובלת בחברה של הגבריות הנכונה או התנהגות גברית מקובלת, מתויג במהרה בתור "סיסי" או "מתרומם" והופך מטרה לבריונות. באופן דומה, גם אישה המתנגדת להגמוניה גברית יכולה בקלות להיתפס כלסבית, ולהיות מותקפת על בסיס זה.
הפחד מפני אוסטרקיזם מודרני בגין הומוסקסואליות מביא אנשים רבים, ללא קשר לנטייתם המינית, לקונפורמיות צרה בתפיסת תפקידי המגדר המקובלים, ובשל כך לתחזוק ולתגבור של המבנה ההיררכי המדרגי בנושא מגדר של החברה בה אנו חיים.
ראו גם

הטרונורמטיביות
סולם אולפורט
הערות שוליים

↑  Definition of HETEROSEXISM, www.merriam-webster.com (באנגלית)
↑  Kenton Bell, heterosexism definition | Open Education Sociology Dictionary, 2014-09-29
1 2  Franklin, Karen (1998). "Inside the Minds of People Who Hate Gays", 29/05/2008
↑  Dreyer,Yolanda. “Hegemony and the Internalisation of Homophobia Caused by Heteronormativity.” Department of Practical Theology. 2007. University of Pretoria.5 May 2008
| לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב)  |
| --- | --- | --- |
| זהות ונטייה מינית | ביסקסואליות (הקהילה הביסקסואלית) • הומוסקסואליות • הטרוסקסואליות • לסביוּת • פאנסקסואליות • קוויר •  פוליסקסואליות • אומניסקסואליות • מונוסקסואליות • בי-קיוריוס • א-מיניות • הטרופלקסיביליות • דמוגרפיה • סאפיוסקסואליות • א-מיניות אפורה |  |
| זהות מגדרית | מגדר • מגדריזם • התפתחות הזהות המגדרית • ביטוי מגדרי • כינוי גוף מגדרי • התאמה מגדרית • ניתוח להתאמה מגדרית • חרטה על הליך התאמה מגדרית • טרנסג'נדר (אישה טרנסית, גבר טרנס) • סיסג'נדר • טרנסקסואליות • קרוס-דרסינג • ג'נדרקוויר • ביג'נדר • אינטרסקס • אג'נדר • פאנג'נדר • טריג'נדר |  |
| מושגי יסוד | הקהילה הגאה • גיבוש זהות • יציאה מהארון • אאוטינג • מהומות סטונוול • חודש הגאווה • מצעד הגאווה • טיפול המרה • הומופוביה • הומופוביה מופנמת • ביפוביה • טרנספוביה • טרנסמיזוגניה • הטרוסקסיזם • הומונורמטיביות • הטרונורמטיביות • גאווה • פינקוושינג • סטרייטוושינג |  |
| סמלי להט"ב | משולש ורוד • משולש שחור • דגל הגאווה • דגל גאווה • הדגל הלסבי • דגל הגאווה הפאנסקסואלי • דגל הגאווה הביסקסואלי • דגל האינטרסקס • דגלי גאווה נוספים |  |
| שונות | גברים המקיימים יחסי מין עם גברים • נשים המקיימות יחסי מין עם נשים • יחסי מין הומוסקסואליים • יחסי מין לסביים • G0y • דייקס און בייקס • הומופיל • אלימות נגד להט"ב • התאבדויות בני נוער • לסביות פוליטית • פמיניזם לסבי • שבוע המודעות הטרנסג'נדרי • מבטא הומוסקסואלי • סטריאוטיפים על להט"בים • בריונות והטרדות נגד להט"ב • הזדקנות בקהילה הגאה • לימודי להט"ב |  |
לקטגוריה • לפורטל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556372605171  LCCN: sh93002513
תהודה מסלולית

אנימציה זו מראה תרחיש אפשרי אחד עבור כוכב הלכת הנעול בצורה מסודרת לכוכבו, בדיוק כפי שהירח שלנו הוא לכדור הארץ. כלומר, צד אחד תמיד רוחש תחת החום של הכוכב שלו בעוד הצד השני נשאר בחושך. אם הכוכב היה מכוסה בלבה, אז הצד החם, הפונה לשמש, של הפלנטה, היה זורם זרמי לבה, ואילו הצד הקר והכהה יותר היה הופך לסלע לבה מוצק.
תהודה מסלולית (באנגלית: Orbital resonance) או תהודת מסלול-מסלול (אנגלית: Orbit-orbit resonance) היא מונח אסטרונומי המציין מצב שבו שני גרמי שמים או יותר מקיפים גוף אחר, מסיבי יותר, וקיים קשר פשוט בין זמני ההקפה שלהם כתוצאה מפעולה הדדית של כוח הכבידה. היחס בין זמני ההקפה של הגופים שנמצאים בתהודה מסלולית שווה ליחס שני מספרים זרים קטנים. תהודה מסלולית מתרחשת בין זוגות רבים של גופים במערכת השמש, וכן במערכות אחרות, כלומר בין זוגות כוכבי לכת חוץ-שמשיים. מבחינה מתמטית, תהודה מסלולית היא פתרון אפשרי לבעיית שלושת הגופים.
גופים נוטים להיכנס לתהודה מסלולית כאשר פועל ביניהם כוח חזק יחסית לפחות בחלק ממסלולם. לתהודה מסלולית יש תפקיד חשוב בתהליכים שהתרחשו לאחר היווצרות מערכת השמש, והיא מהווה את אחד הגורמים בעיצובה של מערכת השמש ובמיקומם הנוכחי של כוכבי הלכת, של הירחים שלהם, ושל שאר הגופים במערכת השמש.
תהודה יציבה ותהודה לא יציבה

תהודה מסלולית יכולה להיות מצב יציב, כגון במקרה של כוכב הלכת הננסי פלוטו ובין כוכב הלכת נפטון שיחס זמני ההקפה שלהם סביב השמש הוא 3 ל-2. המשמעות היא שעל כל שתי הקפות של פלוטו סביב השמש, נפטון מקיף אותה שלוש פעמים. בתהודה מסלולית יציבה, שינויי מסלול קטנים הנובעים מהשפעתם של גופים נוספים במערכת השמש מתוקנים בעזרת כוח המשיכה החזק בין שני הגופים.
תהודה מסלולית לא יציבה היא מצב נפוץ יותר, והיא נוצרת כאשר המערכת הכבידתית המורכבת משני הגופים שנמצאים בתהודה מסלולית, רגישה לכוחות חיצוניים. במערכת כזו התהודה המסלולית מתקיימת במשך זמן קצר יחסית.
כניסה למצב תהודה היא תהליך שלוקח בדרך כלל מיליוני שנים. במקרים מסוימים, שני גופים יכולים להיכנס לתהודה מסלולית במהירות לאחר שהם חולפים במרחק קצר מאוד זה מזה. תהודה כזו עלולה להביא להתנגשות ביניהם כעבור מספר הקפות. מצב כגון זה עלול להתרחש בין כדור הארץ ובין האסטרואיד אפופיס לאחר שהאסטרואיד יחלוף במרחק קצר מכדור הארץ בשנת 2029. קיים סיכוי של 1:333,000 ששני הגופים יכנסו לתהודה מסלולית ביחס 7:6 ויתנגשו בשנת 2068.
תהודת סיבוב-מסלול

תהודת סיבוב-מסלול (spin-orbit resonance) מתארת מצב שבו זמן הסחרור הצירי של גוף מתאים לזמן הקפתו סביב גוף אחר, והיא נפוצה במערכות כוכבי לכת עם ירחים. בין ירח ובין כוכב הלכת אותו הוא סובב קיימים כוחות גאות ושפל. כך למשל, כוחות אלו גורמים למים באוקיינוסים ובימים על-פני כדור הארץ להתרומם בצד הפונה אל הירח ובצד הנגדי. אולם, מהירות הסחרור הצירי של כדור הארץ גבוהה ממהירות הקפת הירח את כדור הארץ ולכן אזור הגאות, שנראה במבט מרחוק כבליטה על-פני כדור הארץ, מתרחק תוך שעות ספורות, ולא ממוקם עוד על הקו המחבר בין כדור הארץ לירח. כתוצאה מכך, מופעל על הבליטה הזו מומנט השואף להחזירה אחורה, או במילים אחרות פועל מומנט המקטין את מהירות הסחרור הצירי בכל אחד משני הגופים.
בתהליך איטי הזה, בו אנרגיה קינטית הופכת לחום, מהירות הסחרור העצמי של כדור-הארץ ושל הירח קטנה, ואילו המרחק ביניהם גדל כתוצאה מחוק שימור התנע הזוויתי. הירח המתרחק מכדור הארץ בקצב של 3.8 סנטימטר בשנה, כבר איבד את הסיבוב העצמי שלו, והוא נמצא במצב של סיבוב סינכרוני (Synchronous rotation) כתוצאה מנעילת גאות (tidal locking). במצב זה, מהירות הסחרור הצירי שלו משתווה למהירות הקפתו את כדור הארץ, וכתוצאה מכך, צד אחד שלו תמיד פונה אל כדור הארץ. לשם השוואה, המערכת של פלוטו וכארון נמצאת במצב מתקדם יותר, ובה כבר שני הגופים נמצאים בסיבוב סינכרוני, כלומר צד אחד של כל אחד מהם תמיד פונה אל עבר הגוף השני.
תיתכן גם תהודת סיבוב-מסלול מורכבת יותר, שאיננה מהווה סיבוב סינכרוני. כך למשל, עבור כוכב חמה מתקיימת תהודת סיבוב-מסלול 2:3. זמן ההקפה של כוכב חמה סביב צירו הוא 58.646 ימים, ואילו זמן הקפתו את השמש הוא 87.969 ימים. יוצא שהוא מסתחרר צירית שלוש פעמים בכל שתי הקפות סביב השמש.
תהודה סקולרית (secular resonance) היא סוג נוסף של תהודה המתייחסת לסינכרון של נקיפת ציר הסיבוב בין שני גופים או לסנכרון של תזוזת הפריהליון בין הגופים. כתוצאה מתהודה כזו, יכולה האקסצנטריות של מסלול הגוף הקטן יותר להשתנות לאורך הזמן. תהודה סקולרית הקיימת בין מספר אסטרואידים ובין שבתאי היא הגורם הראשי לאקסצנטריות הגבוהה של מסלולם.
תהודה של גופים קטנים במערכת השמש

גופים קטנים במערכת השמש נוטים להיכנס לתהודה מסלולית עם כוכבי הלכת הסמוכים להם. כך למשל חלק מהאסטרואידים נמצאים בתהודה מסלולית עם כוכב הלכת צדק. ניתן למצוא שם בעיקר אסטרואידים בעלי תהודה של 1:4, 1:3, 2:5 ו-1:2 עם צדק. מקרה פחות נפוץ הוא תהודת 2:3 או תהודת 1:1 עם מסלולו של צדק. אלו האחרונים ממוקמים לאורך המסלול שלו, סמוך לנקודות לגראנז' L4 ו-L5, והם קרויים טרויאנים (trojans) ויוונים (greeks).
גופים רבים בחגורת קויפר נמצאים בתהודה מסלולית עם נפטון. אלו שתהודתם היא 3:2, כתהודת פלוטו עם נפטון, נקראים גופים טרנס-נפטוניים מסוג פלוטינו - אורקוס הוא דוגמה לפלוטינו גדול יחסית. בין הגופים הרזוננטיים בחגורת קויפר ניתן למצוא מחזורי תהודה נוספים עם נפטון, כמו למשל 2:1, 5:2 ו-1:1 (טרויאנים של נפטון).
מערכת של ירחים

למערכת של ירחים הסובבים כוכב לכת יש נטייה לפתח תהודת מסלול-מסלול ותהודת סיבוב-מסלול. המערכת של צדק מהווה דוגמה למצב תהודה. הירח איו נמצא בסיבוב סינכרוני סביב צדק והוא נמצא בתהודה מסלולית 1:2 עם אירופה, כלומר על כל שתי הקפות שלו את צדק אירופה מקיף את צדק פעם אחת. באופן דומה מתקיימת תהודה מסלולית 1:2 בין אירופה לגנימד. המשמעות היא ששלושת הירחים נמצאים בתהודה מסלולית זה עם זה.
התהודה המסלולית בין שלושת ירחי צדק הללו מהווה דוגמה לתהודת לפלס הקרויה על שם פייר-סימון לפלס, הראשון שהבחין בה במערכת צדק. לפלס מצא שבמערכת כזו לא ייתכן מצב שבו שלושת הירחים ימצאו על קו ישר בצדו האחד של צדק. כתוצאה מכך פועלים מומנטים חזקים על הבליטות הנוצרות עקב כוחות הגאות, וכמות אנרגיה גדולה הופכת לחום. ההשפעה הגדולה ביותר היא על איו, שחלקו הפנימי מתחמם בצורה ניכרת. התהודה המסלולית היא ההסבר המקובל לקצב הגבוה של התופעות הגעשיות על-פני איו. למעשה, התחזית לגבי הפעילות הגעשית הזו פורסמה במאמר מדעי שלושה שבועות לפני שהתגלתה על ידי החללית וויאג'ר 1.
המערכת של שבתאי מציגה מגוון תהודות מסלוליות בין ירחי כוכב הלכת. כך למשל, בין מימס לטתיס קיימת תהודה 2:4, בין אנקלדוס לדיוני קיימת תהודת 1:2, בין טיטאן להיפריון קיימת תהודת 3:4, ובין שני הירחים הסמוכים אפימתאוס ויאנוס קיימת תהודת 1:1 המכתיבה מסלול מורכב. כל 4 שנים לערך הם מחליפים מיקום, כשהירח הרחוק יותר משבתאי מחליף מקום עם חברו והופך לירח הקרוב יותר. בצורה זו נמנעת התנגשות בין שני הירחים שנעים סמוך זה לזה.
מקובל להניח שגם המבנה המורכב של טבעות שבתאי ושל המרווחים ביניהן נובע מתהודה מסלולית שבה מעורבים מספר ירחים. ככל הנראה גם המבנה של טבעות פלנטריות סביב כוכבי לכת נוספים, כמו צדק, נובע מתהודה מסלולית.
ראו גם

תהודה
חוק טיטיוס-בודה
לקריאה נוספת

Carl D. Murray and Stanley F. Dermott, Solar System Dynamics, Cambridge, 1999. ISBN 0521575974
הערות שוליים

↑  ידוע למשל על תהודה מסלולית בין שני כוכבי לכת במערכת של גליזה 876‏.
↑  נהוג לרשום בקיצור: תהודה 3:2
↑  סיבוב סינכרוני הוא מצב של תהודת סיבוב-מסלול 1:1
↑  ראו גם נקיפת ציר כדור הארץ
↑  המקרה הזה מכונה תהודה סקולרית  \nu 6
המסלולים של נפטון (בכחול) ופלוטו (באדום) סביב השמש הנמצאת במרכז. צבע בהיר יותר מסמן את קטע המסלול שנמצא מעל מישור המילקה. באיור מסומן המיקום של נפטון ופלוטו באפריל 2006
המערכת של פלוטו וכארון. ובה שני הגופים נמצאים בסיבוב סינכרוני, כלומר צד אחד של כל אחד מהם תמיד פונה אל עבר הגוף השני.
התהודה המסלולית בין הירחים של צדק הקשרים מודגשים על ידי שינויים קצרים בצבע. יש שני חיבורי איו-אירופה (ירוק) ושלושה חיבורי איו-גנימד (אפור) עבור כל איחוד אירופה-גנימד (מגנטה).
המבנה המורכב של טבעות שבתאי נובע מתהודה מסלולית של המרכיבים במערכת של שבתאי
הדיוויזיה התשיעית (יפן)

| --- | --- |

סמל הדיוויזיה
 פרטים
 מדינה:  יפן יפן
 שיוך:   צבא יפן
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  15 באוגוסט 1962 – הווה (62 שנים)
 פיקוד
 יחידת אם:  ארמיית צפון-מזרח
הדיוויזיה התשיעית (ביפנית: 第9師団) היא דיוויזיה של צבא יפן אשר מוצבת באאומורי.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-15 באוגוסט 1962 במטרה להגן על המחוזות אקיטה, איווטה ואאומורי. הדיוויזיה היא חלק מארמיית צפון-מזרח. פרט לתפקידים מגננתיים, הדיוויזיה מסייעת גם בטיפול באסונות טבע באזור.
בסיס הדיוויזיה נמצא בעיר אאומורי.
הדיוויזיה התשיעית (בריטניה)

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1914 1939 – 1919 1940 (כ־5 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   מייג'ור גנרל
הדיוויזיה ה-9 של הצבא הבריטי (הסקוטית) הייתה דיוויזיה בריטית אשר לחמה במלחמות העולם.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

באוגוסט 1914 גויסה הדיוויזיה כחלק מהצבא החדש והחלה באימונים, ובאביב 1915 נשלחה הדיוויזיה לצרפת. הדיוויזיה ללחמה בקרבות השונים בחזית המערבית, ובכלל זה קרב לוס, הקרב על הסום, קרב אראס, קרב מסין, קרב פשנדל, מתקפת האביב ומתקפת מאה הימים. לאחר המלחמה שוחררו חיילי הדיוויזיה, ובמרץ 1919 פורקה הדיוויזיה.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

בשנת 1939 הוחלט על הכפלת כוח הצבא הבריטי, ועל בסיס הדיוויזיה ה-51 הוקמה הדיוויזיה ה-9 (היילנד). עם פרוץ מלחמת העולם השנייה גויסה הדיוויזיה, אך היא לא נשלחה לצרפת ונותרה בבריטניה. ביוני 1940 נכנעה הדיוויזיה ה-51 לגרמנים, לאחר שכותרה בסן ואלרי-אן-קו, ובאוגוסט 1940 הפכה הדיוויזיה ה-9 (היילנד), בפיקודו של אלן קנינגהם, לדיוויזיה ה-51 החדשה.
רעידות האדמה בשוף (1956)

| --- | --- |
 סוג:  רעידת אדמה
 תאריך התרחשות:  16 במרץ 1956 
 שעה:  רעידה #1 - 19:32:43 רעידה #2 - 19:43:31
 מגניטודה:  רעידה #1 - 5.3 בסולם מגניטודה לפי מומנט רעידה #2 - 5.5 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 במדינות או באזורים:  לבנון
 הרוגים:  136
 קואורדינטות:  33°46′34″N 35°34′30″E﻿ / ﻿33.776°N 35.575°E﻿ / 33.776; 35.575
  (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןרעידת האדמה בשארם א שייח' (1969)(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןרעידת האדמה בשארם א שייח' (1969)
 
רעידות האדמה בנפת שוף בלבנון בשנת 1956 היו שתי רעידות אדמה אשר התרחשו באזור בנפת שוף שבלבנון ב-16 במרץ 1956. 136 בני אדם נהרגו ברעידות האדמה. ששת אלפים בתים נחרבו ונגרם נזק לכ-17,000 בתים נוספים.
רעידות האדמה התרחשו במרווח זמן של פחות מ-15 דקות זה מזה, כאשר רעידת האדמה הראשונה התרחשה ב-19:32 ורעידת האדמה השנייה התרחשה ב-19:43. ההערכה היא שרעידת האדמה הראשונה הייתה בעוצמה 5.3 בסולם מגניטודה לפי מומנט ורעידת האדמה השנייה הייתה בעוצמה 5.5 בסולם מגניטודה לפי מומנט.
הערות שוליים

↑  Galey, Patrick (12 במרץ 2010). "Scientists predict large Lebanon earthquake looming". The Daily Star. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Brazee, Rutlage J.; Cloud, William K. (1956), United States Earthquakes, United States Department of Commerce / U.S. National Geodetic Survey, p. 50
| רעידות אדמה באזור הלבנט |
| --- | --- | --- |
| העידן הקלאסי | רעידת האדמה באנטיוכיה ב-115 • רעידת האדמה ביהודה ב-130 • רעידות האדמה בגליל ב-363 • רעידת האדמה באנטיוכיה ב-526 • רעידת האדמה בביירות ב-551 |  |
| ימי הביניים | רעידת האדמה בגליל ב-749 • רעידת האדמה בדמשק ב-847 • רעידת האדמה בעכו ב-881 • רעידת האדמה בבקעת הירדן ב-1033 • רעידת האדמה במזרח הקרוב ב-1068 • רעידת האדמה בעמק הירדן ב-1138 • רעידת האדמה בחלב ב-1138 • רעידת האדמה בחמה ב-1157 • רעידת האדמה בסוריה ב-1170 • רעידת האדמה בסוריה ב-1202 |  |
| התקופה העות'מאנית | רעידות האדמה במזרח הקרוב ב-1759 • רעידת האדמה בירושלים ב-1834 • רעידת האדמה בגליל ב-1837 |  |
| העת המודרנית | רעידת האדמה ביריחו ב-1927 • רעידות האדמה בנפת שוף בלבנון ב-1956 • רעידת האדמה בשארם א-שייח' ב-1969 • רעידת האדמה במפרץ אילת ב-1995 • רעידת האדמה בטורקיה ב-2023 |  |
תוכנית אאורקה

לוגו תוכנית אאורקה
תוכנית אאורקה (EUREKA) היא תוכנית של האיחוד האירופי שתומכת בביצוע שיתופי פעולה במחקר ופיתוח בין חברות תעשייתיות מ-40 מדינות שונות מרחבי העולם, בדגש על מדינות האיחוד האירופי. התוכנית נוסדה בשנת 1985 ופועלת במקביל לתוכנית המסגרת האירופאית (European Framework Programme), התוכנית הגדולה ביותר בעולם עבור תמיכה בפעילות מחקר ופיתוח.
מטרות התוכנית

המטרה העיקרית של תוכנית אאורקה היא העלאת הפריון והתחרותיות של עסקים באירופה באמצעות פיתוח טכנולוגיות חדשות וכך לתרום לחיזוק הכלכלות הלאומיות של המדינות המשתתפות בה בשוק הבינלאומי, ולחזק את הבסיס לשגשוג ותעסוקה ברי קיימא..
מטרה זו מושגת על ידי תמיכה פיננסית בביצוע שיתופי פעולה רב-לאומיים בין חברות מהמדינות השונות המשתתפות בתוכנית.
מדינות משתתפות בתוכנית

המדינות המשתתפות בתוכנית הן:
אוסטריה, בלגיה, בולגריה, קרואטיה, קפריסין, צ'כיה, דנמרק, אסטוניה, פינלנד, מקדוניה, צרפת, גרמניה, יוון, הונגריה, איסלנד, אירלנד, ישראל, איטליה, ליטא, לטביה, לוקסמבורג, מלטה, מונקו, מונטנגרו, הולנד, נורווגיה, פולין, פורטוגל, רומניה, רוסיה, סן-מרינו, סרביה, סלובקיה, סלובניה, ספרד, שוודיה, שווייץ, טורקיה, אוקראינה, בריטניה, אלבניה, בוסניה והרצגובינה, קנדה וקוריאה.
אופן תמיכת התוכנית

העיקרון לפיו תומכת תוכנית אאורקה בפרויקטים הוא מתן מסגרת המאפשרת למדינות השונות לתמוך בפרויקטי הפיתוח הרב-לאומיים. על כל חברה המעוניינת להשתתף בפרויקט במסגרת התוכנית לקבל את אישורה ותמיכתה של המדינה בה החברה שוכנת.
הכללים והנהלים של התמיכה בחברות המשתתפות בתוכנית משתנים בהתאם למדינות השונות.
ישראל ותוכנית אאורקה

ישראל הצטרפה לתוכנית אאורקה בשנת 2000. פעילות ישראל בתוכנית מרוכזת על ידי המדען הראשי של משרד הכלכלה, והתמיכה המוענקת לחברות ניתנת על ידי קרן המחקר בהתאם לנוהלי החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה.
מדינת ישראל נחשבת לאחת המדינות הפעילות ביותר בתוכנית - כאשר בכ-10% מכלל הפרויקטים הקיימים באאורקה משתתפות חברות ישראליות. נכון לסוף שנת 2012 השתתפו חברות ישראליות ב-241 פרויקטים שונים תחת מסגרת התוכנית.
בשנת 2011 מונתה ישראל לנשיאת תוכנית אאורקה העולמית – ובכך הייתה למדינה הלא-אירופית הראשונה שמונתה לתפקיד זה. בראש הנשיאות עמד אלי אופר ומנהל הנשיאות היה ישראל שמאי.
הערות שוליים

↑  מידע אודות התוכנית, באתר יורקה
↑  מידע אודות קרן המחקר, באתר Grantinfo.org
↑  מידע אודות התוכנית, באתר מתימו"פ
↑  דוח מסכם לשנת 2012, באתר EUREKA
↑  הודעה לעיתונות, באתר משרד הכלכלה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: kn20020403011  VIAF: 154206776   WorldCat (עם VIAF): 154206776
היינריך גלאריאן

| --- | --- |

 לידה:  יוני 1488 מוליס, שווייץ 
 פטירה:  28 במרץ 1563 לוח שנה לא מוגדר, ככל הנראה יוליאני פרייבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  שווייץ 
 השכלה:  Universitas Studii Coloniensis 
 מעסיק:  אוניברסיטת פרייבורג 
 השקפה דתית:  נצרות קתולית 
 
היינריך גלאריאן (גם הנריקוס גלאריאנוס, בגרמנית: Heinrich Glarean;‏ יוני 1488 – 28 במרץ 1563) היה תאורטיקאי מוזיקה, משורר והומניסט שווייצרי. הוא נולד במוליס בקנטון גלארוס (ומכאן שמו) ומת בפרייבורג.
קורות חייו

לאחר הכשרה מוזיקלית יסודית בגיל צעיר, נרשם גלאריאן לאוניברסיטת קלן, שם למד תאולוגיה, פילוסופיה ומתמטיקה נוסף למוזיקה. בשנותיו שם כתב פואמה מפורסמת כמנחה למקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. זמן קצר לאחר זאת, בבזל, פגש את ארסמוס ובין שני ההומניסטים נקשרה ידידות לכל אורך חייהם.
פרסומו הראשון של גלאריאן בתחום המוזיקה היה כרך צנוע בשם Isogoge in musicen שיצא לאור בשנת 1516. בחיבורו זה הוא דן באלמנטים הבסיסיים של המוזיקה; קרוב לוודאי, שהספר שימש להוראה. אבל ספרו המפורסם ביותר, אחת העבודות המפורסמות ורבות ההשפעה ביותר בתאוריית המוזיקה שנכתבו בתקופת הרנסאנס, היה ה"דודקאכקורדון", שאותו הוציא לאור בבזל בשנת 1547. העבודה כבדת המשקל כוללת כתבים על פילוסופיה וביוגרפיה נוסף לתאוריית המוזיקה, ומקיפה לא פחות מ-120 יצירות שלמות מאת מלחינים בני הדור הקודם (בהם ז'וסקן, אוקכם, יאקוב אוברכט, היינריך איזאק ורבים אחרים). הספר, בשלושה חלקים, נפתח במחקר של
בואתיוס, שכתב בהרחבה על מוזיקה במאה ה-6; הוא מתאר את השימוש במודוסים בקנטוס פלאנוס (למשל במזמור גרגוריאני ומונופוניה; והוא מסתיים במחקר מקיף על השימוש במודוסים בפוליפוניה.
עיקר חשיבותו של ה"דודקאקורדון" (מילולית, "כלי בן 12 מיתרים") הוא בהנחה של גלאריאן, שלמעשה קיימים שנים-עשר מודוסים, לא שמונה, כפי שסברו במשך שנים רבות, למשל, בכתביו של התאורטיקאי בן זמנו פייטרו ארון. ארבעת המודוסים הנוספים כוללות צורות אותנטיות ופלגליות של המודוס האאולי (מודוסים 9 ו-10) והיוני (מודוסים 11 ו-12) - המודוסים המקבילים לסולמות מינור ולמז'ור, בסדר זה. גלאריאן אף הרחיק לכת ואמר, שהמודוס היוני הוא המקובל ביותר בשימוש מצד מלחינים בני זמנו.
השפעת מחקריו הייתה עצומה. תאורטיקאים רבים בשנים הבאות, בהם צארלינו, קיבלו את שנים-עשר המודוסים שלו, ואף כי ההבדל בין הצורות הפלגלית והאותנטית של המודוסים איננו מהווה עוד עניין לדון בו בימינו (כך שמספרם ירד לשישה), ההסבר שנתן גלאריאן למודוסים עודנו בשימוש כיום.
גלאריאן היה ממתנגדי הרפורמציה, על אף התפעלותו הקודמת ממרטין לותר.
לקריאה נוספת

Clement A. Miller, "Heinrich Glarean." The New Grove Dictionary of Music and Musicians, ed. Stanley Sadie. 20 vol. London, Macmillan Publishers Ltd., 1980. ISBN 1-56159-174-2
Gustave Reese, Music in the Renaissance. New York, W.W. Norton & Co., 1954. ISBN 0-393-09530-4
Oliver Strunk, Source Readings in Music History. New York, W.W. Norton & Co., 1950.
A facsimile of Dodecachordon, http://imslp.org/wiki/Dodecachordon_(Glareanus,_Henricus)
הערות שוליים

↑  קלמנט א. מילר, "היינריך גלאריאן" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
↑  מילר, גרוב
↑  מילר, גרוב
↑  מילר, גרוב
↑  מילר, גרוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276349805171  PLWABN: 9810682783605606  BIBSYS: 90813531  BNE: XX1782493  BnF: cb12462502x (data)  CANTIC: a11726519  GND: 11905339X  HDS: 012800  ICCU: SBLV284248  ISNI: 0000 0001 2139 5425  LCCN: n84006965  NKC: mzk2003198646  NLA: 35618846  NTA: 070047316  SELIBR: 209884  SNAC: w6jq25cs  SUDOC: 033800731  Trove: 1016722  VcBA: 495/38751  VIAF: 73950690   WorldCat (עם VIAF): 73950690 
מודוסים גלאריאניים