תשעה באב
הערות שוליים

↑  אם ט' באב חל בשבת, נדחה לי' באב
↑  שנה זו (ה'תשפ"ה) היא שנת 1956 במניין לחורבן הבית
↑  בשנת הכז, שנת גכז ושנת בשז.
↑  על פי ספר זכריה, פרק ח', פסוק י"ט.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ב', הלכה ד'
↑  ראו: השנים החסרות
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות תעניות, פרק ה', הלכה ג'
↑  ספר ירמיהו, פרק כ"ו, פסוק י"ח; ספר מיכה, פרק ג', פסוק י"ב
↑  דורות הראשונים, כרך ג', פרקים י"ט, כ'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד א': "בשבעה נכנסו נכרים להיכל ואכלו וקלקלו בו שביעי שמיני ותשיעי סמוך לחשכה הציתו בו את האור והיה דולק והולך כל היום כולו [...] והיינו דאמר רבי יוחנן אלמלי הייתי באותו הדור לא קבעתיו אלא בעשירי מפני שרובו של היכל בו נשרף"
↑  "The three weeks, Tisha B'av (9th of Av) and the month of Av in general" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-17 בספטמבר 2021. נבדק ב-1 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  וראו מגלגלים חוב ליום חיב ספר המועדים, יומטוב לוינסקי, עמוד 166 (אתר hebrewbooks)
↑  קינת 'מי יתן ראשי' לרבי קלונימוס הפיטן על הרוגי קהילות שו"מ במסעי הצלב (ויקיטקסט)
↑  רשימת קינות על פרעות ת"ח ות"ט (פורום אוצר החכמה)
↑  קינת התנחמו בגלות עורו נא(הקישור אינו פעיל, 18.7.2021) על פרעות ביהודי בבל (עיראק), אתר שיתוף פיוט
↑  יצאה לאור חוברת 'קינות גוש קטיף'
↑  קינות גוש קטיף לתשעה באב
↑  ד"ר יואל אליצור, קינת גוש קטיף, באתר nrg‏, 10 באוגוסט 2008
↑  צופיה הירשפלד, תשעה באב: להתאבל על גוש קטיף?, באתר ynet, 28 ביולי 2009
↑  קינה לזכר גוש קטיף וצפון השומרון
↑  "קינת בארי" בתשעה באב: "דם הגיבורים נמהל בדם הנטבחים" במקור ראשון.
↑  מגילת תענית באתר דעת, סימן יא.
↑  מתיה קם, תשעה באב, באתר "תרבות•il", הערה 14.
↑  רמב"ם על ראש השנה א#משנה ג
↑  לדוגמה, התשב"ץ
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ח, עמוד ב'
↑  דברי השפת אמת, מובאים בתוך דוד הנשקה, על תשעה באב בזמן בית שני(הקישור אינו פעיל, 18.7.2021), דף שבועי, 142, פרשת דברים תשנ"ו־1996, אוניברסיטת בר־אילן
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד א'
↑  רבי אבין רמז על כך מן הפסוק במגילת איכה "הִשְׂבִּיעַנִי בַמְּרוֹרִים הִרְוַנִי לַעֲנָה" (פרק ג', פסוק ט"ו). כלומר באותו יום בו אוכלים מרור, בו חשים את הלענה של אבל תשעה באב (s:איכה רבה פתיחתא יח).
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ז'.
↑  הליכות תימן, תשסב, עמ' 72; שולחן ערוך המקוצר, סימן ק"ג, סעיף ח'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ב, סעיף א'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ב, סעיף ח' על פי דברי הגהות מימוניות הלכות תשעה באב פרק ה אות ל'
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקנ"ב, סעיף ה'.
↑  הגהת הרמ"א על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ב, סעיף ט'
↑  ראו בין היתר כאן בעמוד 35
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף ז'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף ה'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף ז'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף ט'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיפים י"ב-י"ג
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף ט"ז
↑  פניני הלכה זמנים י, ח
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף י"ח, ומשנה ברורה ס"ק ל"ז-ל"ח.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ט, סעיף ג'
↑  כך בשער הציון סימן תקנ"א, א', אך יש חולקים עליו (הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן תקנ"ו, סעיף א'), ואוסרים רק בהרחת הבשמים של ההבדלה.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ה, סעיף ב', והרמ"א שם.
↑  ספר תהלים, פרק י"ט, פסוק ט'
↑  נצח ישראל, פרקים ד'–ט'
↑  ירושלמי תענית ד:ה
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף נ"ה; תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ח–מ"ט; תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ס'; סוף מסכת תענית בתלמוד הירושלמי
↑  חזון עובדיה, ארבע תעניות, עמ' שט"ז
↑  עמודים ק"ו-קי"ג, קמ"ב-קנ"א, רצ"ה-ש"ב
↑  רמ"א תקנג:ב בשם המהרי"ל
↑  ראו משנה ברורה שם ס"ק ח.
↑  משנה ברורה, סימן תקנ"ד, סעיף קטן מ"ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ"ד, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ל', עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף כ"ב
↑  משנה, מסכת פסחים, פרק ד', משנה ה'
↑  תענית פרק ג', הלכה י"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד ב'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ד', הלכה ו'.
↑  סימן קכ"ה סעיף ד'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ד, סעיף י"ט
↑  בדעת הגאון מווילנה יש שכתבו כי האיסור לשבת על כיסא קיים עד הלילה. ראו הרב צבי הירש למפרט, פסקי הגר"א, וילנא תרס"ב-תרס"ד, דף ל' (על סימן תקנ"ט). וראו גם הרב משה שטרנבוך, מועדים וזמנים, חלק ה', סי' של"ט, ד"ה ותמהני, ירושלים, עמ' קפ"ט; הרב יעקב עדס, דברי יעקב, ליקוטים ד', ירושלים, עמ' שכ"ה ואילך.
↑  אברהם עדס, דרך אר"צ, מנהגי ארם צובא (חלב), בני ברק ה'תש"ן, עמ' צ"ה.
↑  ואפילו באותן קהילות שנוהגות לומר "שיר המעלות הנה ברכו את ה'" בימות החול, ו"לדוד ברוך ה' צורי" ו"למנצח בנגינות מזמור שיר" במוצאי שבת, אין אומרים תהלים אלו בליל תשעה באב, אלא מתחילים "והוא רחום".
↑  כך פסק במשנה ברורה, סימן תקנ"ט, סעיף קטן ב'. אפילו לדעה זו, מברכים רק בציבור, אבל יחיד הקורא את המגילה מקלף אינו מברך (לוח ארץ ישראל).
↑  כיוון שהפסוק מדבר על לימוד התורה, האסור בתשעה באב.
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקנ"ט, הובא ברמ"א סעיף ד'
↑  כף החיים שם, סעיף קטן ט'
↑  השנה הנוכחית (ה'תשפ"ה) היא 1956, אולם כבר לפני כאלף שנה נפוץ חשבון מוטעה המוסיף שנה אחת בעקבות השינויים במניין השנים בלוח העברי. מנהג זה מוזכר כבר על ידי אשתורי הפרחי, כפתור ופרח, פרק נ"א.
↑  ד"ר אהרן ארנד, זריקת חרולים בבית הכנסת בתשעה באב, דף שבועי אונ' בר־אילן, 352, פרשת דברים ותשעה באב, תש"ס., באתר www.biu.ac.il(הקישור אינו פעיל, 18.7.2021)
↑  מנהגי אבלות.
↑  מהר"ם מרוטנבורג.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"ה, סעיף א'
↑  "אמר עולא כל הקורא ק"ש בלא תפילין כאילו מעיד עדות שקר בעצמו. א"ר חייא בר אבא א"ר יוחנן כאילו הקריב עולה בלא מנחה וזבח בלא נסכים" (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"ד, עמוד ב')
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות תעניות, פרק ה', הלכה י"א
↑  קינות מהדורת רעדלהיים (אשכנז המערבי), עמ' (25).
↑  מחזור קמחא דאבישונא, בולונייא ש"א, חלק א', עמ' 365.
↑  כך כותב רבי דוד אבודרהם בסדר התפילות לתשעה באב, אך רוב הספרדים לא נהגו זאת, בפרט בארץ ישראל.
↑  כן הוא במחזורי איטליה (ורומניא) הישנים. במחזור שד"ל, חלק א, החל מעמוד קע ע"ב מודפיסים כל הקינות באמצע חזרת הש"ץ, אבל מופיעה הערה שיש נוהגים לאומרם רק אחרי חזרת הש"ץ. היום נהוג בכל קהילות נוסח איטליה לומר את הקינות אחרי חזרת הש"ץ (אלא שבקצת קהילות עדיין אומרים את הקרובה במקומה המקורי).
↑  משום שנאמר במגילת איכה ”קָרָא עָלַי מוֹעֵד לִשְׁבֹּר בַּחוּרָי”(מגילת איכה, פרק א', פסוק ט"ו) ודורשים שתשעה באב הוא כמו מועד, חג, בו לא אומרים תחנון.
↑  עיין לעיל לגבי מנהג איטליה המקורי.
↑  עיין לדוגמה מחזור בולוניא ש"א, עמוד 365, באתר היברובוקס ואילך. במחזור שד"ל, כבר מצוין שיש קהילות שאומרות את הקינות לאחר חזרת הש"ץ, וכך נוהגים היום בכל קהילות איטליה, עיין מחזור מנהג איטלייאני לפי הנהוג בכל הקהילות, כרך ראשון עמוד 1120 ואילך.
↑  לוח מנהגי בית הכנסת לבני אשכנז לשנת תשע"ט, עמ' 69, בתוך ירושתנו כרך י (תשע"ט).
↑  ספר דברים, פרק ד', פסוקים כ"ה–מ' (טקסט מלא ראו כאן)
↑  ספר ירמיהו, פרק ח', פסוק י"ג–פרק ט', פסוק כ"ג, אך לפי מנהג תימן מוסיפים לפני כן את פסוקים ו', ט"ז–י"ז. טקסט מלא של ההפטרה ראו כאן
↑  מחזור שד"ל, חלק א, דף קפט ע"א.
↑  רמ"א תקנ"ט, ג.
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ט, פסוק כ"א
↑   הפיוט ארץ חפץ, באתר הפיוט והתפילה.
↑  ספר שמות, פרק ל"ב, פסוקים י"א–י"ד וספר שמות, פרק ל"ד, פסוקים א'–י'
↑  ספר הושע, פרק י"ד, פסוקים ב'–י'
↑  ספר מיכה, פרק ז', פסוקים י"ח–כ'
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ה, פסוקים ו'–ח'
↑  אולם החזון איש (או"ח סימן כ') סובר שיעלו אפילו במנחה גדולה.
↑  המפה על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קכ"ט, סעיף ב'.
↑  סימן רסט.
↑  רמ"א או"ח תכו:ב
↑  משנה ברורה שם ס"ק יא.
↑  מחר, תשעה באב, לא יופיע העיתון, דבר, 19 ביולי 1926
↑  מאת המערכת, דואר היום, 25 ביולי 1928
↑  תל אביב – תשעה באב, דבר, 21 ביולי 1926
↑  ברל כצנלסון, חורבן ותלישות, דבר, 26 ביולי 1934
↑  מאמרו שפורסם בעיתון דבר, ביום י"ד באב ה'תרצ"ד (1934), וכן במאמר המשך בשם: "מקורות לא אכזב'".
↑  ברל כצנלסון, חורבן ותלישות, באתר פרויקט בן יהודה, ‏26 ביולי 1934
1 2 3  שמואל רוזמן וקמיל פוקס, יהדות ישראלית: דיוקן של מהפכה תרבותית, 2018
↑   עדי דברת, 140 אלף שקל בכמה שעות: כשזה מגיע לכיס שלה, עיריית ת"א דווקא בעד כפייה דתית, באתר TheMarker‏, 18 ביולי 2021
↑  ראיון של מאיר שלו בתשעה באב, ‏29 ביולי 2020
↑  ענת ציגלמן, היועץ המשפטי יתבקש לדון בפתיחת מסעדות בט' באב, באתר הארץ, 29 ביולי 2001
↑  ט' באב: בת"א בילו, בי־ם קוננו, באתר ynet, 7 באוגוסט 2003
↑  טיול ועדת התרבות, דבר, 31 ביולי 1925
↑  תשעה באב, דבר, 15 באוגוסט 1929
↑  תלמידי בתי הספר ותודעת הכותל, חרות, 5 בספטמבר 1965
↑  ההזמנה לאירועי הלילה לא לומדים תורה תש"ע(הקישור אינו פעיל, 18.7.2021), אתר פנים.
↑  תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ו, פרק שמיני, פסקה ה; תרגום שמחוני.
↑  קובי נחשוני, ט' באב, האלטרנטיבי, באתר ynet, 22 ביולי 2007
↑  חן מלול, ירושלים המקוממת מהריסותיה? תפילות הקינה של תשעה באב, גרסת 1967, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 30.07.2017
↑  מידע על תשעה באב, באתר התנועה הרפורמית
↑  דווקא בתשעה באב? עימות בכותל הדרומי בין רפורמים לחרד"לים, באתר ישראל היום
| ימי האבלות לציון חורבן בית המקדש |
| --- | --- | --- |
| ארבע תעניות | עשרה בטבת • שבעה עשר בתמוז • תשעה באב • צום גדליה |  |
| ימי בין המצרים | תלת דפורענותא • תשעת הימים • שבת חזון • שבוע שחל בו תשעה באב • שבע דנחמתא |  |
| סיפורים וקינות | אגדות החורבן • קינות לתשעה באב • מגילת איכה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538938405171  GND: 7549160-6  LCCN: sh85135583 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
תבליט שער טיטוס, המנציח את תהלוכת הניצחון של הרומאים לאחר דיכוי המרד הגדול וביזת כלי המקדש.
מטבע המציין את ייסוד איליה קפיטולינה. בגב המטבע נראה הקיסר אדריאנוס חורש את גבולותיה בשור ופרה כמנהג הרומאים, ולצדו מופיע נס הלגיון העשירי. מסביב לציור הכתובת COL. AET. CAPIT COND. (קולוניה איליה קפיטולינה המיוסדת). בפני המטבע דיוקן של אדריאנוס. ההחלטה על הקמת ירושלים כפוליס הלניסטי והצבת מקדש אלילי על הר הבית נחשבת במחקר כאחד הגורמים המרכזיים למרד בר כוכבא.
צו משנת 1492 המורה על גירוש יהודי ספרד.
קינות בכותל המערבי בליל תשעה באב (2008).
אורז ושעועית מקובל כמאכל אבלים.
מעללי השטן בספר איוב, בין ספרי הקודש המעטים המותרים לעיון ביום זה.
אמירת קינות ברחבת הכותל, ליל תשעה באב ה'תשס"ד. אנשים יושבים על הקרקע כחלק ממנהגי האבלות.
מתוך תפילת ערבית לליל תשעה באב
קריאת מגילת איכה.
עמוד ראשון במגילת איכה כשרה מקלף.
"תשעה באב", לאופולד הורוביץ, 1887.