מלאכת מבשל
הערות שוליים

↑  משנה שבת פרק ז, ב, באתר ויקיטקסט
↑  משנה ברורה שי"ח א, ס"ק א
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ביצה,  פרק ב', הלכה א', הובא גם בפירוש רש"י על הפסוק בספר שמות
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף א.
↑  אולם במקרה של בישול חלקי כזה יש צורך שהבישול יעשה משני צדדי המזון, ולא רק מצד אחד, בניגוד לבישול גמור בו די בבישול מצד אחד של המזון
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ט', הלכה ג'.
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף יט.
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף ג.
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף ל.
↑  הרחבות לפניני הלכה ט,ט
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף ד.
↑  מחלוקת בבלי וירושלמי, ומחלוקת בפירוש דברי הרמב"ם, מאמר של הרב יצחק בזק באתר ישיבת תקוע.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ט', הלכה ג' וראוערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף ב.
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קש"ע, סימן שיח - בישול בחמה ותולדותיה, ס"ק כח'
↑  אור שמח לרמב"ם הלכות שבת פרק ט' הלכה ב'
↑  שו"ת שבט הלוי ח"ז סימן ק"א, שלחן שלמה סשי"ח סקי"א אות ב', ר' ניסים קרליץ שו"ת חוט שני ח"ב פכ"ט סק"ה
↑  מחלוקת אם מבשל מהתורה או מדרבנן
1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ג', הלכה י"א
1 2  שבת ו,ב
↑  דינים והלכות ל
↑  חידושי הרמב"ן על הש"ס/שבת/פרק א – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  חידושי הרשב"א על הש"ס/שבת/פרק א – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן שי"ח
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שי"ח, סעיף י"ח
↑  הארוך, רנב,א
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ט', הלכה א'
↑  חידושי גאונים קדמונים שבספר מעשה רוקח, הובא גם באוצר הגאונים לשבת סימן קנז
↑  ערוך השולחן סימן שיח סעיף ב
↑  סימן שי"ח משנה ברורה ס"ק קי"ד וקי"ז.
↑  כך משתמע מלשון הטור והשו"ע, ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף לט.
↑  ערוך השולחן על פי הירושלמי, הבבלי והרמב"ם, ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף לט.
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף מד.
↑  מובאת בשמירת שבת כהלכתה.
↑  מובא בשמירת שבת כהלכתה.
↑  שולחן ערוך הרב סעיף יא, משנה ברורה סעיף לו.
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף לב.
↑  מובא בבית יוסף אורח חיים סימן שיח.
↑  כך דעת הרב שלום משאש.
↑  כך דעת הרב עובדיה יוסף.
↑  ערוך השולחן אורח חיים סימן שיח סעיף כה.
↑   סימן שי"ח, סעיף קטן ל"ט
↑  ב, מד
↑  א,עד
↑  שיטת החזון איש והקהלות יעקב להחמיר כבר מ־40 מעלות. ושיטת הרב משה פיינשטיין, אגרות משה חלק ב' סימן נב, להחמיר שלא תרד הטמפרטורה מתחת ל־79.4 מעלות. על פי ספר 'ארחות שבת' חלק א, פרק א, הערה כט.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מגיס, היינו בחישה בתבשיל שאינו מוכן כל צרכו ומונח על האש אסורה משום מלאכת מבשל מהתורה, ומדרבנן - גם אם מבושל כל צרכו
קיימת מחלוקת האם המצקת נחשבת ככלי שני, או שמא אף על פי שלא היא עצמה התבשלה על האש, יש לה דין כלי ראשון מכיוון שמכניסים את הכלי עצמו לתוך ה"כלי ראשון", והכלי עצמו אינו קר, בשונה מכלי שני
על פי ההלכה "כלי ראשון" נחשב לכזה גם לאחר שהוסר מעל גבי האש
כלי שני, ציור של חני כהן זדה
כלי שלישי, ולסוברים שמצקת נחשבת לכלי זהו כלי רביעי
חימום מים בקומקום