stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדני סייפני

| עדני סייפני |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עדניים
סוג:: Epimachus
מין:: עדני סייפני
שם מדעי
 Epimachus fastosus ‏ארמן, 1783

עדני סייפני (שם מדעי: Epimachus fastosus) הוא מין של ציפור ממשפחת העדניים המצויה בגינאה החדשה. זהו העוף הארוך ביותר בבני המשפחה בזכות זנבו דמוי הסיף, אך הוא לא הכבד ביותר - המין Manucodia comrii שוקל יותר ממנו.
אורכם של עדניים גדולים אלה יחד עם הזנב 110 ס"מ משקלם נע בין 160-235 גרם בנקבות ובין 250-280 גרם בזכרים. הם בעלי גוף שחור ומוארך, מקור שחור המתעקל מטה, אוזניים כחולות בוהקות וכך גם הגב שמעל הכנפיים והכנפיים בעלות שוליים כחולים עם ירוקים ומעליהם נפרשים נוצות גליות בצבע כחול. בשולי הכנפיים התחתונים "ציצית" נוצות לבנות. הזנב ארוך מאוד ומכיל נוצות מרכזיות כחולות בוהקות עם נוצות שחורות סביבם. הנקבות חומות וחסרות נוצות כאלה.
הזכרים עומדים בעת החיזור על ענפים נמוכים ומכסים את ראשם בכנפיהם. הזכרים פוליגמיים ומזדווגים עם נקבות רבות.
הם חיים ביערות הגשם וניזונים מפירות ומחרקים. הם מצויים בסכנת הכחדה.
תת-מינים

Epimachus fastosus atratus
Epimachus fastosus fastuosus
Epimachus fastosus stresemanni
Epimachus fastosus ultimus
הערות שוליים

↑  עדני סייפני באתר הרשימה האדומה של IUCN
עונת 1986/1987 בגביע קוראץ'

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  1 באוקטובר 1986
 תאריך סיום:  25 במרץ 1987
 מספר משתתפות:  42 
 זוכה:  ספרד ברצלונה (זכייה ראשונה)
 סגנית:  צרפת לימוז'
 → 1985/19861987/1988 ←
 
עונת 1986/1987 בגביע קוראץ' הייתה המהדורה ה-16 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 1 באוקטובר 1986 ל-25 במרץ 1987.
ברצלונה מספרד ניצחה בגמר את לימוז' מצרפת וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.
סיבוב ראשון

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| טורקיה פינאר קרשיאקה | 161–160 | בלגיה גנט | 87–68 | 74–92 |
| פורטוגל סנז'ואננזה | 102–185 | בלגיה מכבי בריסל | 54–93 | 48–92 |
| קפריסין קראבנוס | 106–246 | ישראל אליצור נתניה | 52–107 | 54–139 |
| שווייץ וויי | 195–225 | ספרד אספניול | 98–106 | 97–119 |
| הונגריה (1957–1989) אלבה פהרוואר | 175–165 | טורקיה אוניברסיטת צ'וקורובה | 93–75 | 82–90 |
| בלגיה פלורוס | 182–203 | יוגוסלביה יוגופלסטיקה ספליט | 104–103 | 78–100 |
| פינלנד אודנקופונגין אורהייליאט | 193–158 | מערב גרמניה שרלוטנבורג | 100–72 | 93–86 |
| בולגריה (1971–1990) צסק"א סופיה | 162–172 | יוון פאוק סלוניקי | 85–83 | 77–89 |
| אנגליה פורטסמות' | 158–165 | יוגוסלביה שיבנקה שיבניק | 96–76 | 62–89 |
| מלטה אתלטה ג'ובניס | 87–166 | צרפת אביניון | 35–83 | 52–83 |
| לוקסמבורג קונטרן | 131–209 | בלגיה מרימבורג | 67–107 | 64–102 |
| קפריסין א.א.ל. לימסול | 158–238 | יוון פאניוניוס | 74–122 | 84–116 |
| יוון אפולון פטרס | 151–205 | ישראל הפועל תל אביב | 71–88 | 80–117 |
סיבוב שני

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| טורקיה פינאר קרשיאקה | 153–167 | יוגוסלביה בודוצ'נוסט פודגוריצה | 71–82 | 82–85 |
| בלגיה מכבי בריסל | 194–198 | ספרד סרגוסה | 112–91 | 82–107 |
| ישראל אליצור נתניה | 171–179 | איטליה פלקנסטרו קאנטו | 85–91 | 86–88 |
| ספרד אספניול | 205–208 | צרפת אולימפיק אנטיב | 113–100 | 92–108 |
| הונגריה (1957–1989) אלבה פהרוואר | 132–198 | צרפת שאלאן | 77–107 | 55–91 |
| שווייץ פריבור אולימפיק | 146–239 | יוגוסלביה יוגופלסטיקה ספליט | 81–119 | 65–120 |
| פינלנד אודנקופונגין אורהייליאט | 149–187 | ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 80–90 | 69–97 |
| יוון פאוק סלוניקי | 154–159 | יוגוסלביה פרטיזן בלגרד | 79–69 | 75–90 |
| הונגריה (1957–1989) ZTE | 165–210 | יוגוסלביה שיבנקה שיבניק | 84–96 | 81–114 |
| צרפת אביניון | 160–174 | ספרד אסטודיאנטס מדריד | 74–86 | 86–88 |
| בלגיה מרימבורג | 198–144 | יוון אולימפיאקוס | 95–70 | 103–74 |
| יוון פאניוניוס | 137–169 | איטליה טורינו | 66–70 | 71–99 |
| ישראל הפועל תל אביב | 167–197 | איטליה פלקנסטרו וארזה | 92–85 | 75–112 |
שלב הבתים

שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.
יובקזרטה באסקט, ברצלונה ולימוז' העפילו אוטומטית לשלב זה.
חצי גמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד סרגוסה | 167–189 | צרפת לימוז' | 76–85 | 91–104 |
| איטליה יובקזרטה באסקט | 184–200 | ספרד ברצלונה | 96–87 | 88–113 |
גמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד ברצלונה | 203–171 | צרפת לימוז' | 106–85 | 97–86 |
ישראל בתחרות

אליצור נתניה והפועל תל אביב, שסיימו במקום השלישי והחמישי בהתאמה בעונת 1985/1986 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.
אליצור נתניה הוגרלה בסיבוב הראשון מול קראבנוס וניצחה 246–106 (107–52 בניקוסיה ו-139–54 בנתניה), אך הודחה בסיבוב השני על ידי פלקנסטרו קאנטו לאחר שהפסידה 171–179 (85–91 בתל אביב ו-86–88 בקאנטו).
הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב הראשון מול אפולון פטרס וניצחה 205–151 (88–71 בפטרס ו-117–80 בתל אביב), אך הודחה בסיבוב השני על ידי פלקנסטרו וארזה לאחר שהפסידה 167–197 (ניצחון 92–85 בתל אביב והפסד 75–112 בווארזה).
עדני מריע

| עדני מריע |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עדניים
סוג:: עדני מריע
מין:: עדני מריע
שם מדעי
 Phonygammus keraudrenii ‏לסון & Garnot, 1826

עדני מריע (שם מדעי: Phonygammus keraudrenii) הוא מין עוף ממשפחת העדניים החי ביערות גשם הרריים בגינאה החדשה ובצפון אוסטרליה והוא המין היחיד בסוגו.
אורך העדני מגיע ל-31 ס"מ ומשקלו ל-130-240 גרם. הוא בעל גוף כחול עם כנפיים סגולות ועל ראשו זוג נוצות הנראות כקרניים. החזה ירקרק וכחול, העיניים אדומות והמקור קטן. קריאתו של העדני גבוהה ומזכירה קול של תרועת חצוצרה ולא של ציפור ומכאן שמו.
עדני זה מצוי רוב הזמן בין ענפי היער בחיפוש אחר פירות וחרקים.
תת-מינים

Phonygammus keraudrenii adelberti
Phonygammus keraudrenii aruensis
Phonygammus keraudrenii diamondi
Phonygammus keraudrenii gouldii
Phonygammus keraudrenii hunsteini
Phonygammus keraudrenii jamesi
Phonygammus keraudrenii keraudrenii
Phonygammus keraudrenii mayri
Phonygammus keraudrenii neumanni
Phonygammus keraudrenii purpureoviolacea
הערות שוליים

↑  עדני מריע באתר הרשימה האדומה של IUCN
עדני מריע בגן החיות של ברלין
עלירזא אפתח'ארי

| --- | --- |

 לידה:  1956 (בן 68 בערך) אספהאן, איראן 
 מוקד פעילות:  איראן 
 תקופת הפעילות:  מ-1978 
 פרופיל ב-IMDb
 
עלירזא אפתח'ארי (בפרסית: علیرضا افتخاری; נולד ב-30 במרץ 1958[דרושה הבהרה]) הוא זמר איראני שמבצע מוזיקה איראנית קלאסית וכמו כן מוזיקת פופ איראנית. אפתח'ארי הגיע מהעיר אספהאן ופעיל כזמר מאז 1968.
יצירתו

הוא למד מוזיקה ממספר מוזיקאים איראנים ידועים, כמו תאג' אספהאני ועלי תג'ווידי. נחשב לאחד הזמרים האיראנים הפורים ביותר. בשנות ה-80 של המאה ה-20 הוא היה מופיע לצד חוסיין אליזדה.
למרות שהמוזיקה שלו פסימית במקצת, הוא טוען שיש לו השקפה חיובית על החיים.
אפתח'ארי הוא זמר פרסי פופולרי מן המעלה הראשונה. הוא השקיע מאמץ רב בשינוי מצבה של מוזיקה הפופ האיראנית. במילותיו הוא: "כדי להכיר את מוזיקת הפופ לתרבות המוזיקה האיראנית, הפכתי עצמי שעיר לעזאזל."
פאראמיס

| פאראמיס |
| --- | --- |
 שלד של פאראמיס
תקופה
אאוקן 55.8–36.6 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי סנאי
משפחה:: Ischyromyidae
סוג:: פאראמיס
מינים
 P. adamus  P. atavus  P. compressidens  P. copei  P. delicatior  P. delicatus  P. excavatus  P. hunti  P. nini  P. pycnus  P. simpsoni  P. taurus
שם מדעי
 Paramys ‏ליידי, 1871

פאראמיס (שם מדעי: paramys; מילולית: "דומה לעכבר") הוא סוג של מכרסם נכחד מקבוצת דמויי סנאי, שהיה חי באמריקה הצפונית ואירואסיה בתקופות האאוקן ואולי אף בסוף הפלאוקן. השם המדעי מתכתב עם פירמוס ותיסבי מהמיתולוגיה היוונית.
הסוג תואר לראשונה ב-1871 בידי החוקר ג'וזף ליידי ממאובנים שהתגלו ברחבי אמריקה הצפונית ואירואסיה.
מאפיינים

מכרסם זה היה אחד המכרסמים הקדומים ביותר המוכרים היום. מינים קטנים בגודלם בסוג היו בגודל של עכבר ומינים גדולים הגיעו לגודל של נובחנית. הרגליים הקדמיות היו דומים לכפות הידיים של סנאיי עצים ואילו הרגליים האחוריות היו דומות לרגליים האחוריות של סנאיי קרקע והותאמו לחיים על הקרקע ועל עצים וככל הנראה הוא גר בשניהם. כמו מכרסמים אחרים הוא היה בעל שינים חותכות שעזרו לחתוך את המזון שהורכב מאגוזים, זרעים ופירות. מוחו היה גדול יותר ממוחם של פרימטים שחיו באותה התקופה. המכרסם נכחד בסוף האאוקן כנראה מאחר שיערות הגשם שבהם חי התייבשו.
ראו גם

דמויי סנאי
הערות שוליים

ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 1986/1987 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  30 באוגוסט 1986 – 21 ביוני 1987 (296 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  ריאל מדריד
 מספר משחקים:  396
 מספר שערים:  951 (2.4 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  מקסיקו הוגו סאנצ'ס   (34 שערים)
 → 1985/19861987/1988 ←
 
עונת 1986/1987 הייתה העונה ה-56 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-30 באוגוסט 1986 והסתיימה ב-21 ביוני 1987.
הליגה כללה 18 קבוצות. בשלב ראשון הקבוצות נפגשו פעמיים. לאחר השלב הראשון הקבוצות חולקו ל-3 בתים: הבית העליון (משחקי אליפות), בית ביניים והבית התחתון (משחקי הירידה). גם בשלב זה הקבוצות נפגשו פעמיים. הנקודות של השלב הראשון נשמרו. הקבוצות שזכו ב-3 מקומות אחרונים בבית התחתון היו אמורות לרדת לליגת משנה. אומנם, במהלך העונה הוחלט על הרחבת הליגה ולכן לליגת משנה ירדה רק קבוצה בודדת. לקביעת הקבוצה היורדת נערך פליי-אוף בין 3 הקבוצות האחרונות בבית התחתון.
מליגת המשנה עלו סבאדל, מיורקה, וריאל מורסיה.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם ה-22 בתולדות המועדון. הסופר קאפ הספרדי לא הוענק.
ראסינג סנטנדר ירדה לליגת משנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק:  הוגו סאנצ'ס (מקסיקו מקסיקו), ריאל מדריד, שכבש 34 שערים ב-41 משחקים. הוא זכה בתואר בפעם השלישית ברציפות.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק:  אנדוני זוביזרטה (ספרד ספרד), ברצלונה, שספג 29 שערים ב-43 משחקים.
פרס דון בלון הוענק על ידי העיתון דון בלון:
הספרדי המצטיין: אנדוני זוביזרטה (ספרד ספרד)
הזר המצטיין: הוגו סאנצ'ס (מקסיקו מקסיקו)
מאמן העונה: חבייר קלמנטה (ספרד ספרד)
טבלת הליגה > שלב ראשון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריאל מדריד | 34 | 20 | 10 | 4 | 61 | 29 | 32 | 50 |
| 2 | ברצלונה | 34 | 18 | 13 | 3 | 51 | 22 | 29 | 49 |
| 3 | אספניול | 34 | 17 | 9 | 8 | 52 | 30 | 22 | 43 |
| 4 | ספורטינג חיחון | 34 | 14 | 9 | 11 | 47 | 36 | 11 | 37 |
| 5 | מיורקה | 34 | 14 | 8 | 12 | 42 | 46 | 4- | 36 |
| 6 | ריאל סרגוסה | 34 | 13 | 10 | 11 | 31 | 30 | 1 | 36 |
| 7 | אתלטיקו מדריד | 34 | 13 | 9 | 12 | 37 | 40 | 3- | 35 |
| 8 | ריאל בטיס | 34 | 13 | 8 | 13 | 36 | 43 | 7- | 34 |
| 9 | סביליה | 34 | 13 | 8 | 13 | 41 | 35 | 6 | 34 |
| 10 | ריאל סוסיאדד | 34 | 13 | 8 | 13 | 45 | 35 | 10 | 34 |
| 11 | ריאל מורסיה | 34 | 13 | 6 | 15 | 31 | 43 | 12- | 32 |
| 12 | ריאל ואיאדוליד | 34 | 11 | 9 | 14 | 31 | 32 | 1- | 31 |
| 13 | אתלטיק בילבאו | 34 | 11 | 9 | 14 | 39 | 40 | 1- | 31 |
| 14 | לאס פאלמס | 34 | 11 | 7 | 16 | 41 | 48 | 7- | 29 |
| 15 | אוססונה | 34 | 8 | 11 | 15 | 24 | 40 | 16- | 27 |
| 16 | ראסינג סנטנדר | 34 | 9 | 8 | 17 | 31 | 49 | 18- | 26 |
| 17 | סבאדל | 34 | 7 | 11 | 16 | 28 | 50 | 22- | 25 |
| 18 | קדיס | 34 | 8 | 7 | 19 | 22 | 42 | 20- | 23 |
טבלת הליגה > שלב ב' - הבית העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריאל מדריד (אלופה) | 44 | 27 | 12 | 5 | 84 | 37 | 47 | 66 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | ברצלונה | 44 | 24 | 15 | 5 | 63 | 29 | 34 | 63 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3 | אספניול | 44 | 20 | 11 | 13 | 66 | 46 | 20 | 51 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4 | ספורטינג חיחון | 44 | 16 | 13 | 15 | 58 | 50 | 8 | 45 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5 | ריאל סרגוסה | 44 | 15 | 14 | 15 | 46 | 47 | 1- | 44 |  |
| 6 | מיורקה | 44 | 15 | 12 | 17 | 48 | 65 | 17- | 42 |  |
טבלת הליגה > שלב ב' - בית ביניים

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אתלטיקו מדריד | 44 | 18 | 11 | 15 | 58 | 54 | 4 | 47 |  |
| 2 | ריאל סוסיאדד | 44 | 19 | 9 | 16 | 59 | 54 | 5 | 47 | זכייה בגביע המלך הספרדי  העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 3 | ריאל בטיס | 44 | 18 | 9 | 17 | 61 | 59 | 2 | 45 |  |
| 4 | ריאל ואיאדוליד | 44 | 15 | 11 | 18 | 42 | 45 | 3- | 41 |  |
| 5 | ריאל מורסיה | 44 | 17 | 7 | 20 | 50 | 63 | 13- | 41 |  |
| 6 | סביליה | 44 | 14 | 11 | 19 | 51 | 53 | 2- | 39 |  |
טבלת הליגה > שלב ג' - הבית התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אתלטיק בילבאו | 44 | 15 | 12 | 17 | 51 | 50 | 1 | 42 |  |
| 2 | לאס פאלמס | 44 | 16 | 9 | 19 | 59 | 67 | 8- | 41 |  |
| 3 | סבאדל | 44 | 12 | 14 | 18 | 38 | 59 | 21- | 38 |  |
| 4 | אוססונה | 44 | 12 | 14 | 18 | 40 | 48 | 8- | 38 | משחקי המבחן, ירדה ליגה |
| 5 | ראסינג סנטנדר | 44 | 12 | 9 | 23 | 46 | 66 | 20- | 33 | משחקי המבחן |
| 6 | קדיס | 44 | 10 | 9 | 25 | 31 | 59 | 28- | 29 | משחקי המבחן |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מקסיקו הוגו סאנצ'ס | ריאל מדריד | 34 |
| 2 | אנגליה גארי ליניקר | ברצלונה | 20 |
| 3 | ספרד אנריקה מגדלנו | מיורקה | 19 |
| 4 | ארגנטינה גבריאל קלדרון | ריאל בטיס | 18 |
| 5 | ספרד פיצ'י אלונסו | אספניול | 17 |
עליצות באקפולקו

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ריצ'רד ת'ורפ
 הופק בידי:  האל ואליס 
 תסריט:  אלן וייס
 עריכה:  סטנלי ג'ונסון 
 שחקנים ראשיים:  אלביס פרסלי אורסולה אנדרס
 מוזיקה:  ג'וזף ג' לילי 
 צילום:  דניאל ל. פאפ 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  פרמאונט, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 בנובמבר 1963
 משך הקרנה:  97 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט מוזיקלי 
 הכנסות:  3,100,000 דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
עליצות באקפולקו (באנגלית: Fun in Acapulco) הוא סרט רומנטי אמריקאי משנת 1963 בבימויו של ריצ'רד ת'ורפ, עם אלביס פרסלי ואורסולה אנדרס בתפקידים הראשיים.
אלביס שר בסרט כמה מלהיטיו במקצב לטיני כמו "מרגריטה", "בוסה נובה בייבי" ו"גוורדלחרה" (שאותו שר בספרדית).
הסרט צולם באקפולקו ובאולפני סרטי פרמאונט. הסצנה הסופית צולמה במצוק La Quebrada (אנ') באקפולקו ממנו קופצים שחיינים מאומנים, קפיצות מסוכנות מגובה רב לים.
תקציר העלילה

מייק וינגדרן (אלביס פרסלי) עובד על יאכטה של מיליונר באקפולקו. לאחר שבת המיליונר, ג'ני (טרי הופ) מנסה להתחיל אתו והוא מסרב, היא גורמת לפיטוריו.
מייק נכנס למועדון בעיר ונתקל בלוחמת שוורים יפהפייה בשם דולורס גומס (אלסה קרדנס).
הוא נתקל ברחוב בילד בשם ראול (לארי דומאסין) שמבטיח לסדר לו עבודה במלון אותו מנהל בן דודו. מייק מתקבל לעבודה בתור מציל בבריכה וזמר בלילה. הוא מכיר במלון את מרגריטה דופין (אורסולה אנדרס) עובדת במלון שאביה מקסימיליאן (פול לוקאס) הוא שף המלון.
בבריכה הוא מכיר את השחיין מורנו (אלחנדרו ריי) ושניהם מתחרים על אהבתה של דולורס לדאבון ליבה של מרגריטה. מייק מצליח בהופעותיו במלון וראול מארגן לו הופעות במועדונים חשובים בעיר.
מורנו שם לב שמייק מתרחק מהמקפצה. הוא מגלה כתבה בעיתון כי מייק היה אמן טרפז שהופיע עם הוריו ואחיו ובאחת ההופעות מייק טעה ואחיו צנח אל מותו. מאז סובל מייק מפוסט טראומה ומתרחק ממקפצות וממקומות גבוהים.
הוא מטיח זאת בפני מייק בפומבי ומכנה אותו "פחדן". הם מתקוטטים ומייק פוגע בזרועו. כעת מורנו לא יכול לקפוץ מהצוק המסוכן לעיני אורחי המלון.
מייק מתגבר על פחדו, מטפס על הצוק הגבוה וקופץ מגובה רב למים, קפיצה מושלמת למחיאות הכפיים של כל אנשי המלון. הוא חוזר למלון ומסיים בשיר "גוודלחרה" בספרדית.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אלביס פרסלי | מייק וינדגרן |  |
| אורסולה אנדרס | מרגריטה דופין |  |
| פול לוקאס | מקסימיליאן דופין | שף במלון |
| אלסה קרדנס | דולורס גומס | לוחמת שוורים |
| לארי דומאסין | ראול | ילד |
| אלחנדרו ריי | מורנו | שחיין |
| טרי הופ | ג'ני | בת מיליונר |
עין ע'זאל

ערך זה עוסק בכפר בן המאה ה-19 בכרמל. אם התכוונתם לאתר פרהיסטורי בירדן, ראו .
| --- | --- |

קבר השיח' שחאדה
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז חיפה
 נפה:  נפת חיפה
 שפה רשמית:  ערבית
 שטח:  18,079 דונם עות'מאני (1945)
 סיבת נטישה:  מבצע שוטר
 תאריך נטישה:  24–26 ביולי 1948
 יישובים יורשים:  מושב עופר, עין איילה
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  2,170 (1945)
 קואורדינטות:  32°37′55″N 34°58′02″E﻿ / ﻿32.63194444°N 34.96736111°E﻿ / 32.63194444; 34.96736111 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) עין ע'זאל(למפת הכרמל רגילה) עין ע'זאל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין ע'זאל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין ע'זאל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
עין ע'זאל (בערבית: عين غزال, עין הצבי) היה כפר ערבי בכרמל במרחק של כ-21 קילומטרים מדרום לחיפה. במהלך מלחמת העצמאות נכבש על ידי צה"ל, ותושביו עזבוהו.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

בסוף המאה ה-19 היה עין ע'זאל כפר קטן בנוי אבן וטיט. 450 תושביו עיבדו כ-6,000 דונמים. הכפריים היו מוסלמים ובכפר היה קבר של חכם מקומי, שיח' שחאדה. בכפר היה בית ספר יסודי לבנים שהוקם ב-1886 לערך. היה בו גם בית ספר יסודי לבנות ומועדון תרבות וספורט כלכלת הכפר התבססה על משק חי וחקלאות, ותושביו גידלו בעיקר עצי זית ודגנים. בנוסף, קרבת הכפר לעיר חיפה אפשרה לחלק מתושביו לעבוד בענף השירותים של הנמל ובאזור המסחרי שבו.
היסטוריה > המנדט הבריטי

בתחילת המרד הערבי הגדול יצאו מעין ע'זאל מחבלים שהשחיתו כרם של יהודים בזכרון יעקב. באפריל 1938 רצחו חברי כנופיה ערבית את מוכתר הכפר.
בשנות הארבעים של המאה העשרים נקדחה בקרבת הכפר באר, ומימיה הועברו לכפר בצינור. על פי סקר הכפרים שנערך בשנת 1945, שטח הכפר היה 18,079 דונם טורקי, מתוכם 14,628 בבעלות ערבית פרטית, 424 דונם בבעלות יהודית ו-3,027 דונם אדמות ציבוריות. מספר התושבים היה 2,170 נפשות.
היסטוריה > מלחמת העצמאות

עין ע'זאל ושני הכפרים הסמוכים ג'בע ואיג'זים כונו המשולש הקטן שמדרום לחיפה. בתחילת 1948 דיווח שירות המודיעין של ארגון ההגנה (הש"י) כי בכפר מצויים 83 כלי נשק, מתוכם 45 אקדחים ו-23 רובים. בינואר 1948 הותקפו כלי רכב על כביש תל אביב חיפה הישן ביריות מכיוון עין ע'זאל. שוטרים בריטים פשטו על הכפר בחיפוש אחר היורים. בחודש פברואר צלפו מעין ע'זאל על יהודים בסביבה ובעקבות זאת יצאה פעולת תגמול של ההגנה בליל 15 במרץ 1948 לפגוע בכפר. ממרץ עד יולי 1948, במהלך מלחמת העצמאות, נמשכו היריות מכפרי המשולש הקטן על התחבורה הישראלית בכביש תל אביב-חיפה, שעבר בסמוך להם. לפי החלטת החלוקה של האו"ם, האזור יועד להיות בשטח המדינה היהודית, וערביי המשולש הקטן ביקשו למנוע זאת באמצעות פגיעה בצירי התחבורה וריכוז נשק ותגבורת שהגיעו דרך הים מלבנון. הצלחתם של ערביי המשולש להגן על כפריהם ולחסום את הכביש נבעה מעזרה הדדית בין הכפרים, הנעת כוחות וייתכן שגם פיקוד מאוחד. התארגנות מסוג זה לא הייתה אופיינית לכפרים אחרים בזמן מלחמת העצמאות.
במהלך קרבות עשרת הימים נמנע דוד בן-גוריון מלתקוף את עין ע'זאל באומרו שניתן יהיה לטפל בכיבוש הכפרים במהלך ההפוגה, במסגרת "פעולה משטרתית", שכן הם נמצאים בתוך שטח המדינה היהודית. ואכן, מספר ימים לאחר תחילת ההפוגה השנייה, ב-24 ביולי החל מבצע שוטר שכלל הפגזה ארטילרית והפצצה אווירית במשך ימים אחדים, ולאחר מכן כניסה של כוחות קרקעיים. רוב התושבים ברחו מהכפר לפני הפעולה ובמהלכה, וכמה מאות שנותרו גורשו בכוח לאחר כיבוש הכפר. במבצע נהרגו למעלה מ-100 מתושבי שלושת הכפרים ומהלוחמים ששהו בהם. עם השלמת הכיבוש הרסו כוחות צה"ל את הבתים בכפר. עם כיבוש כפרי המשולש והסרת החסימה מכביש החוף הסתיימה כמעט לחלוטין "מלחמת התחבורה" בצפון הארץ. במהלך המלחמה ולאחריה החליטה ממשלת ישראל שלא לאפשר לתושבים לחזור.
לפי מקורות שונים מבצע שוטר יצא לפועל מכיוון שערביי המשולש הקטן, בסיוע עשרות מתנדבים עיראקים וכמה שוטרים בריטיים עריקים, לא הכירו בתוקפה של ההפוגה. אולם באמצע ספטמבר 1948 קבעה הוועדה המרכזית לפיקוח על ההפוגה שישראל הפרה במבצע שוטר את ההפוגה, משום שהכריחה את התושבים לפנות את כפריהם והרסה את עין ע'זאל וג'בע, מפני שלא הוכח שאכן תושבי הכפרים תקפו תחבורה ישראלית לאחר כניסת ההפוגה השנייה לתוקף, ומפני שהכפרים הותקפו למרות נכונות נציגיהם למשא ומתן עם הישראלים.
המתווך מטעם האו"ם, הרוזן פולקה ברנדוט, גינה את מה שכינה "ההרס השיטתי של עין ע'זאל וג'בע בידי ישראל", וביקש כי ממשלת ישראל תשפץ על חשבונה את כל הבתים שנפגעו או נהרסו בזמן ההתקפה ולאחריה.
היסטוריה > במדינת ישראל

על אדמות הכפר הוקמו המושבים עין איילה (1949) ועופר (1950), שניהם קרויים בשמות הנגזרים ממשמעותו של השם עין ע'זאל. המבנה היחיד ממבני הכפר העומד על תלו כיום הוא קבר השיח' שחאדה. שרידי קירות וגלי אבנים מפוזרים בשטח, וגם עצי תאנה, רימון ומשוכות צבר.
הערות שוליים

↑  מתוכם 14,628 בבעלות פרטית של ערבים, 424 דונמים בבעלות של יהודים ו-3,027 בבעלות ציבורית
1 2  נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com.
↑  The survey of western Palestine
memoirs of the topography, orography, hydrography, and archaeology
by C.R. Conder, and H.H. Kitchener ;edited with additions by E.H. Palmer and Walter Besant.
Published 1881 by Committee of the Palestine exploration fund in London . עמוד 41
1 2  Walid Khalidi, All That Remains, Inst for Palestine Studies, 1992, page 148
↑  9000 גפנים נעקרו בזכרון יעקב, דבר, 10 ביוני 1936
↑  כיצד "ממרידים" את העם, דבר, 25 באפריל 1938
↑  מפת אזור הכפר, 1942. הוכנה ע"י ארגון 'ההגנה', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  בני מוריס, The Birth of the Palestinian Refugee Problem Revisited, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', 2004
↑  כנופיה ערבית פועלת בכביש חיפה - תל אביב, דבר, 28 בינואר 1948
↑  התקפות בכביש חיפה תל אביב, דבר, 27 בפברואר 1948, שוב יריות ליד עין רזאל, דבר, 20 בפברואר 1948 ויריות אל עובדי טלפון, דבר, 29 בפברואר 1948
↑  פעולת עונשין של ההגנה נגד הכנופיות בעין רזאל ובאיגזים, דבר, 15 במרץ 1948
↑  היוזמה הערבית למנוע את תוכנית החלוקה, תוארה על ידי ההיסטוריון נתנאל לורך בתוכנית רדיו בגלי צה"ל, שנערכה בידי עמנואל הראובני, תקציר דבריו מופיע בספר סידרת עידן - ירושלים בתש"ח, הוצאת יד בן צבי, בעמוד 61: "מבחינה צבאית השיגה היוזמה הערבית, שראשיתה למחרת החלטת החלוקה, את מטרותיה. הערבים הצליחו לנתק יישובים יהודיים, וכן הצליחו להביא למצב, שכל היישוב היהודי בארץ ישראל, היה למעשה טלאים טלאים, גזרים גזרים. הכבישים המרכזיים לא היו בטוחים לתעבורה. הכביש מירושלים לת"א היה מנותק, וכן גם מירושלים לגוש עציון. מירושלים לצפון ים המלח, ומירושלים לנווה יעקב ולעטרות. הכביש מתל אביב לנגב היה מנותק אף הוא, והכביש מתל אביב לחיפה היה תחת סיכון מתמיד: לא היה אפשר לעבור ממערב לכרמל, ונסעו אז דרך ואדי מילק, כדי לעקוף את ה"משולש הקטן" שבכרמל. גם הכביש מחיפה צפונה לגליל המערבי היה מנותק ואילו הכביש מעמק יזרעאל לגליל העליון היה חסום בטבריה".
1 2  אלון קדיש (עורך), מלחמת העצמאות תש"ח תש"ט - דיון מחודש, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, עמ' 158
↑  בני מוריס, 1948 המלחמה הערבית-ישראלית הראשונה, עמוד 235
↑  בני מוריס לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים  1947–1949 - הפרקים "ההחלטה נגד שיבת הפליטים, אפריל-דצמבר 1948" (עמוד 184), ו"חסימת השיבה"(עמוד 213)
↑  סדרת עידן - חיפה בהתפתחותה, 1918 1948, בעריכת ד"ר מרדכי נאור ופרופ' יוסי בן-ארצי, הוצאת יד יצחק בן-צבי, עמוד 207.
↑  מלחמת העצמאות תש"ח תש"ט - דיון מחודש, עורך אלון קדיש, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, העמותה לחקר כוח המגן ע"ש ישראל גלילי ציטוט מתוך עמוד 158. "ערביי המשולש הקטן לא הכירו בתוקפה של ההפוגה ולכן הירשה לעצמו צה"ל לתקוף בגזרה זאת".
↑  פעולת צבא ישראל נגד כפרי פורעים - הפרת ההפוגה, דבר, 14 בספטמבר 1948
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475346805171