stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפרדת הרשויות
הפרדת רשויות במדינות שונות > הפרדת רשויות בממלכה המאוחדת

המשטר בממלכה המאוחדת הוא משטר דמוקרטי-פרלמנטרי, שמשמעותו שהממשלה צומחת מהפרלמנט, וזקוקה לאמונו על מנת לכהן. במשטר כזה מידת הפרדת הרשויות נמוכה יותר מאשר במשטר דמוקרטי-נשיאותי הקיים, למשל, בארצות הברית.
הממלכה המאוחדת היא מונרכיה חוקתית, הנסמכת על פרלמנט רב כוח והשפעה, ועל חוקה לא כתובה. נהוג לכנות חוקה שכזו "חוקה מטריאלית" (בניגוד לחוקה כתובה – "חוקה פורמלית", הקיימת, למשל, בארצות הברית), והיא מורכבת מחוקים רגילים, מפסקי דין משמעותיים וידועים, וכן ממנהג חוקתי – נורמות התנהגות דמוקרטיות ומוסכמות פוליטיות. כל אלה מייצבים את הדמוקרטיה הבריטית, ומחלקים את הכוח השלטוני לשלוש רשויות שונות:
הרשות המחוקקת – הפרלמנט של הממלכה המאוחדת, שמורכב משני בתים: בית עליון ובית תחתון. הבית העליון הוא בית הלורדים (House of Lords) והבית התחתון הוא בית הנבחרים (House of Commons).
הרשות המבצעת – הממשלה.
הרשות השופטת – מערכת בתי המשפט.
קיימים מצבים בבריטניה שבהם יש חריגה מעקרון הפרדת הרשויות:
על פי הגדרות המלוכה הבריטית, עומד המונרך בראש הרשות המבצעת ובראש הרשות השופטת, ומהווה חלק מן הרשות המחוקקת, ובכך סותר את עקרון הפרדת הרשויות. עם זאת, כל עוד המונרך אינו משתמש בסמכויותיו להתערבות או לפגיעה ברשויות הממשל, נותרת הממלכה המאוחדת דמוקרטיה מופרדת רשויות בפועל.
תפקיד הלורד צ'נסלור, עד שנת 2005, כלל השתתפות בכל אחת משלוש הרשויות (לרבות שני בתי הפרלמנט), ובכך סתר בפועל את עקרון הפרדת הרשויות. המכהן בתפקיד זה היה חבר בבית התחתון של הפרלמנט (בית הנבחרים הבריטי), שימש כיו"ר הבית העליון של הפרלמנט (בית הלורדים) שמשמש גם כערכאת שיפוט עליונה, שימש כשר המשפטים בממשלה, וכן כראש הרשות השופטת.
הפרדת רשויות במדינות שונות > הפרדת הרשויות בישראל

כמו גם באנגליה כך גם במדינת ישראל המשטר הוא משטר דמוקרטי-פרלמנטרי.
עם זאת, בישראל, כמו בכל מדינה דמוקרטית אחרת, יש שלוש רשויות:
רשות מחוקקת – הכנסת (שסמכויותיה מוגדרות בחוק יסוד: הכנסת).
רשות מבצעת – הממשלה (שסמכויותיה מוגדרות בחוק יסוד: הממשלה), שמתמנה מתוך חברי הקואליציה בכנסת.
רשות שופטת – מערכת בתי המשפט (שסמכויותיה מוגדרות בחוק יסוד: השפיטה).
הרשויות השונות חופפות ומשיקות אלו לאלו, ולעיתים נוצרים מצבים של התנגשות סמכויות. המצב המתקבל הוא של עירוב תחומים בין הרשויות השונות, כאשר כל רשות בודקת, מאזנת ומפקחת על הרשויות האחרות.
בשנת 2017 הביע ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בנאומו בטקס השבעת נשיאת בית המשפט העליון, תמיכה בגישתו של ג'יימס מדיסון: ”בכל הדמוקרטיות ניטש ויכוח מתמיד, לפעמים אפילו סוער, בדבר סימון קו הגבול בין הרשויות, זו לא פגיעה בדמוקרטיה. זו מהות הדמוקרטיה… זה לא שמונטסקייה תחם את חלוקת הסמכויות בין הרשויות ויצק את זה בסלע… ההפך הגמור, התיחום משתנה כל הזמן”.
על חשיבותה של הפרדת הרשויות עמד נשיא בית המשפט העליון, מאיר שמגר:
הפרדת הרשויות נוצרה כדי ליצור איזון בין הרשויות, שכן רק בדרך זו, דהיינו על ידי מניעת ריכוז היתר של הכוח באופן בלעדי בידי רשות אחת, מובטחת הדמוקרטיה ונשמרת חירותם של הפרט ושל הכלל. לשון אחר, הביזור השיטתי והקונספטואלי של הסמכויות בין הרשויות, תוך השלטת עקרונות חוקתיים בדבר פיקוח ובקרה הדדיים, וקביעתם למטרה זו של קשרים וגשרים בין הרשויות השונות, הם שיצרו את הבסיס בעל המרכיבים המשולבים החובקים את כל זרועות השלטון. כך נוצרת מקבילית הכוחות, המקימה ומייצבת את האיזון, שהוא תנאי לקיום החירות ולקיום תקינות הממשל על כל זרועותיו.
מעורבות הרשות המבצעת בחקיקה

לנשיאי ארצות הברית יש זכות להטיל וטו על חקיקת הקונגרס, וחלקם ניצלו אותה מאות פעמים; פרנקלין דלאנו רוזוולט הטיל וטו יותר מ-600 פעמים, גרובר קליבלנד הטיל וטו יותר מ-400 פעמים, והארי טרומן הטיל וטו 250 פעמים.
גם בדמוקרטיות פרלמנטריות רווחת תופעת זכות וטו על החקיקה. מחקר השוואתי בשנות השישים בידי האיגוד הבין-פרלמנטרי מצא כי "העיקרון שלפיו הפרלמנט הוא שמפעיל את סמכות החקיקה באופן בלעדי אינו מתַקשר עוד עם המציאות ברוב מדינות העולם".
מאמצע המאה ה-20 ואילך, הגישה המקובלת ברוב הדמוקרטיות בעולם היא שהממשלה היא היוזמת העיקרית של חקיקה חדשה, ואילו תפקיד הפרלמנט להכריע אם לאשר או לדחות אותה. כך מחקר השוואתי מצא כי:
”הממשלה בשום אופן אינה רק הסוכן המיישם את החוקים שנחקקו על ידי הפרלמנט. זוהי הרשות הדומיננטית בשלב יצירת החוק. הפרלמנט שומר על כוחו רק במובן זה שהוא עדיין הגוף שנושא-ונותן ולו לבדו נתונה המילה האחרונה”.

בין ההסברים לכך: "העובדה שהחקיקה הפכה מורכבת יותר ונשענת על ידע מקצועי וכלכלי עצום, כפי שמעולם לא היה לפני כן – ובמדינה המִנהלית המודרנית היא דורשת תיאום סבוך בין גופי שלטון רבים".
לקריאה נוספת

אמנון רובינשטיין וברק מדינה, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, הוצאת שוקן, מהדורה שישית, 2005, כרך א: עקרונות יסוד, פרק 2 – הפרדת רשויות
חיים כהן, המשפט, מוסד ביאליק, 1991, הפרק "הפרדת הרשויות", עמ' 285–290
יצחק זמיר, בית המשפט העליון, הוצאת שוקן, 2022, פרק 11: הפרדת הרשויות, עמ' 83–87.
הערות שוליים

1 2  רשויות השלטון בישראל, באתר הכנסת
↑  פרופ' עמיחי כהן, פסקת ההתגברות: איזונים ובלמים של המוסדות הפוליטיים ומערכת המשפט, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, מאי 2018, בעמ' 14–23
↑  שיטות ממשל, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה.
↑  מונטסקייה, עיונים על הסיבות לגדולתם של הרומאים ולנפילתם, פרק 11.
↑  פוליטיקה – ספרים א, ב, ג, תרגום: נורית קרשון, עריכה מדעית: ד"ר רחל צלניק-אברמוביץ, הוצאת רסלינג, 2009.
↑  שלמה אבינרי, אדם לאדם כבר לא זאב | לויתן וייסוד המדינה המודרנית, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2009
↑  ג'ון לוק, על הממשל המדיני, מסכת שנייה, תרגום: יוסף אור, מאגנס (תשס"א), פרקים י"א–י"ב
↑  אלעזר וינריב, "לוק על זכויות טבעיות", בתוך בעיות בפילוסופיה של המוסר, כרך ב', (הוצאת האוניברסיטה הפתוחה: 2008), עמ' 129–141;

שלמה אבינרי, רשות הרבים (ספריית הפועלים: 1998), פרק י"ג;

גל גרזון, "פרק ראשון – זכויות: לוק ומנוטסקייה", בתוך ליברליזם: קשרים, הקשרים, ביקורות (הוצאת האוניברסיטה הפתוחה: 2002), עמ' 21–41
↑  Kant, Immanuel (1971). "Perpetual Peace".  In Reiss, Hans (ed.). Political Writings. Cambridge, England: Cambridge U.P. pp. 112–13. ISBN 9781107268364.
↑  "The Avalon Project : Federalist No 48". avalon.law.yale.edu. נבדק ב-2018-03-28.
1 2  Wood, Gordon S. (2018).  Scalia, Antonin (ed.). "Comment". A Matter of Interpretation: Federal Courts and the Law. Princeton: Princeton University Press: 49–64. doi:10.2307/j.ctvbj7jxv.6. נבדק ב-12 בדצמבר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  גיל ברינגר, ‏"הממשלה המחוקקת", השילוח, 18, פברואר 2020
↑  ג'יימס מדיסון, באלכסנדר המילטון ואחרים, כתבי הפדרליסט, מאנגלית: אהרן אמיר, ירושלים: שלם, תשס"ב, מס' 47, עמ' 245.
↑  ג'יימס מדיסון, כתבי הפדדרליסט באנגלית, The Particular Structure of the New Government and the Distribution of Power Among Its Different Parts, מס' 47, פסקה 7, נדפס לרשונה, Friday, February 1, 1788 issue of the New York Packet
1 2 3 4 5 6 7  תום זיו, ‏"על דעת המקומי: הדרך לחירות מתחילה בביזור", השילוח,  16, אוקטובר 2019
↑  Jaivir Singh, Separation of powers and the erosion of the ‘right to property’ in India, Constitutional Political Economy 17, 2006-12-01, עמ' 303–324 doi: 10.1007/s10602-006-9008-7
↑  בג"ץ אבירם נגד שרת המשפטים (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531614905171  BNE: XX544263  BnF: cb13319027h (data)  GND: 4071817-7  HDS: 010096  LCCN: sh85120094  NKC: ph833779  NLK: KSH1998022745  SUDOC: 027763137 
ג'ון לוק
מונטסקייה
כריכת הספר "רוח החוקים"
אלטריה

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (MO) 
 מייסדים:  פיליפ מוריס, קראפט, נביסקו 
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־39 שנים) 
 חברות בנות:  פיליפ מוריס  U.S. Smokeless Tobacco Company  John Middleton Co.  Chateau Ste. Michelle 
 מיקום המטה:  ריצ'מונד 
 ענפי תעשייה:  תעשיית המזון, תעשיית הסיגריות 
 מוצרים עיקריים:  טבק, tobacco product 
 שווי שוק:  85.23 מיליארד דולר (29 באוקטובר 2024)
 הכנסות:  25,096,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2022) 
 רווח תפעולי:  11,919,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2022) 
 רווח:  5,764,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2022) 
 מנכ"ל:  William F. Gifford, Jr. 
 עובדים:  9,900 
  
 www.altria.com
 
קבוצת אלטריה (באנגלית: Altria Group) היא חברה אמריקאית העוסקת בייצור ושיווק של טבק, סיגריות, ומוצרים הנלווים אליהם. כמו כן, היא גם אחת מהחברות הגדולות בעולם הפועלות בתחום זה.
משרדיה הראשיים של החברה שוכנים במדינת וירג'יניה שבארצות הברית.
אלטריה הייתה חברת האם של פיליפ מוריס אינטרנשיונל (יצרנית הסיגריות מרלבורו), עד לפיצול שאירע בין החברות בשנת 2008 כחלק מהסדר בתביעות שהוגשו כנגד תעשיית הטבק (אנ') בארצות הברית.
במסגרת ההסדר, אלטריה גרופ תמכור את מוצריה בארצות הברית בלבד וחברת פיליפ מוריס תמכור בשאר העולם מחוץ לארצות הברית.
כמו כן בבעלותה החברות פיליפ מוריס ארה"ב (אנ'), חברת ג'ון מידטון (אנ'), חברת טבק ללא עשן של ארה"ב (אנ'), ופיליפ מוריס קפיטל.
בנוסף לכך אלטריה מחזיקה גם במניות מיעוט גדולות בחברת אנהאוזר-בוש אינבוו הבלגית, חברת הקנביס הקנדית "קבוצת קורונוס", ויצרנית הסיגריות האלקטרוניות ג'ול.
מניית החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בניו יורק והיא נכללת במדד S&P 500.
הערות שוליים

↑  "Altria, Honeywell Removed from DJIA; Bank of America, Chevron Added".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 8819 7709  LCCN: no2003052250  VIAF: 128185906   WorldCat (עם VIAF): 128185906
עבאס אבו עואד

עבאס אבו עואד (בערבית: عباس أبو عواد; נולד ב-5 ביוני 1970) הוא פוליטיקאי דרוזי שכיהן כראש המועצה המקומית בוקעאתא.
ביוגרפיה

נולד לסאלח וזריפה וגדל ביישוב בוקעאתא שברמת הגולן. הרביעי מתוך 15 אחים ואחיות. למד בבית הספר יסודי בוקעאתא ובבית ספר תיכון מסעדה ברמת הגולן.
לאחר מכן עבד כקבלן בנייה אינסטלציה וניהול פרויקטים (1990–2018).
בין השנים 2000–2006 שימש חבר עמותה הדרוזית הציונית העולמית.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2018 החליט משרד הפנים לערוך לראשונה בחירות מקומיות ב-4 המועצות הדרוזיות בגולן.
בהם כיהנו מאז כיבוש הגולן ב-1967 ועד 2018 תושבים שקיבלו כתב מינוי ורק מ-2018 התקיימו בהן בחירות. על מנת לאפשר בחירות דמוקרטיות מונתה בינואר 2018 מועצה זמנית בבוקעתא בראשות יהודה כהן, ראש מועצת אלקנה לשעבר.
שני מועמדים ושתי רשימות נרשמו בבחירות, אך רשימה אחת פרשה לפני הבחירות. בעקבות זאת בוטלו הבחירות בפועל, עבאס אבו עואד הוכרז כראש המועצה ורשימתו "בוקעתא בתג'מענא" הוכרזה כרשימה הזוכה. עם בחירתה מועצת בוקעתא הייתה אמורה למנות 9 חברי מועצה אך בפועל מנתה ארבעה כיוון שרק 4 מועמדים נותרו ברשימה היחידה שהתמודדה בפועל.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 התמודד לראשות המועצה מול שלושה מועמדים אחמד שמס, ויליאם אבו עואד, נאפע עמאשה. בסיבוב הראשון זכה ב-29.5% מהקולות ורשימתו זכתה בשלושה מושבים למליאת המועצה מתוך תשעה.
בסיבוב השני קיבל 41.6% מהקולות והפסיד לויליאם אבו עואד שזכה עם 58.4%.
אבו עואד תומך במפלגת הליכוד.
הוא נשוי לאלהאם שעובדת כמנהלת מעון פרטי ואב לשלושה. מתגורר ביישוב בוקעאתא.
הערות שוליים

↑  עדי חשמונאי‏, אחרי 50 שנה: הדרוזים בגולן קיבלו זכות הצבעה בבחירות המקומיות, באתר וואלה, 6 ביולי 2017
↑  גיא ורון כתב בצפון, ‏בחירות מקומיות גם אצל הדרוזים בגולן, באתר ‏מאקו‏, 7 בינואר 2018
↑  הודעה על ביטול הבחירות, באתר מועצת בוקעאתא, 28 באוקטובר 2018
↑  הודעות בדבר תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות, לראש הרשות ולמועצת הרשות, ילקוט הפרסומים 12441, התשפ"ד, 28 במרץ 2024, עמ' 6596
נפלאות

| --- | --- |

גיליון חג הפסח תשפ"ג
 סוג:  שבועון
 מו"ל:  גל עיני - השער לפנימיות התורה
 מייסד:  הרב יצחק גינזבורג
 עורך ראשי:  אביב מויאל
 מנכ"ל:  בעז יעקבי
 תאריכי הופעה:  סיוון, ה'תש"פ – הווה
 שפה:  עברית
 מערכת:  הרב איתיאל גלעדי, הרב יוסף פלאי, בעז יעקבי
 תפוצה:  13,000 עותקים
 מדינה:  ישראל
 https://pnimi.org.il/
 
נפלאות הוא עלון שבת בן עשרות עמודים המכיל סיכומים משיעורי תורה והתוועדויות חסידיות של הרב יצחק גינזבורג.
היסטוריית העלון > ואביטה

בשנת ה'תשע"ח החלה עמותת גל עיני (בידי צוות שבו נמנים הרב איתיאל גלעדי, הרב יוסף פלאי, בעז יעקבי ואביב מויאל) להוציא לאור מדי שבוע חוברת בת כ־30 עמודים בשם "ואביטה", שם שנלקח מן הפסוק שעל שמו קרויה העמותה: "גַּל עֵינַי וְאַבִּיטָה נִפְלָאוֹת מִתּוֹרָתֶךָ" (תהילים, פרק קי"ט, פסוק י"ח).
חלקה הראשון של החוברת הכיל כמה משיעוריו הטריים של הרב יצחק גינזבורג, והחלק השני כלל מספר מדורים קבועים מתורתו של הרב (כדוגמת עלון שבת):
ניגון חסידי – רישומי־תווים מלחניו של הרב.
זהב שלמה – ביאורים על פירוש רש"י על פרשת השבוע, מרשימותיו של הרב.
אור החיים – ביאורים על פירושי האור החיים על פרשת השבוע, מרשימותיו של הרב.
שפת אמת – ביאורים בתורותיו של השפת אמת על פרשת השבוע, מרשימותיו של הרב.
טעם מצווה – ביאורים במצוות התורה בנגלה ובחסידות, מרשימותיו של הרב.
מעין גנים – ביאורים בפרשת השבוע בראי החסידות, בדרך־כלל משיעורים ישנים של הרב.
רמז בפרשה (או ברֵכות בחשבון) – רמזים מתמטיים בפרשת השבוע.
סיפור חסידי – סיפור על אחד מגדולי הדורות (בדרך־כלל אודות מי שתאריך פטירתו חל בסמוך להוצאת העלון), עם ביאור הנוגע לעבודת ה' בחיי היום־יום.
ארבע מהפכות – סקירת המהפכות שהתרחשו בתולדות עם ישראל בלימוד התורה (כתיבת התורה שבעל־פה, פרנסה מלימוד תורה ולימוד תורה לנשים) עד למהפכה הרביעית שמתחוללת בשנים האחרונות – לימוד התורה לגויים.
מענות ותשובות – שאלות ותשובות עם הרב.
מדור לילדים – ביאורי חסידות מעובדים לילדים על ידי הרב שילה אופן.
רוב המדורים צפויים בעתיד לצאת לאור כספר בפני עצמו.
היסטוריית העלון > נפלאות

בחודש סיוון ה'תש"פ שונה שם העלון ל"נפלאות" (שם שלקוח גם הוא מהפסוק "גל עיני"), ותפוצת העלון התרחבה משמעותית.
מתכונתו הכללית של העלון נשארה כפי שהייתה לפני כן, אך חלו בו שינויים קלים, כפי שיפורט בסמוך.
המדורים זהב שלמה, אור החיים, שפת אמת, רמז בפרשה וארבע מהפכות הוחלפו במדורים חדשים:
קדושת לוי – ביאורים בתורותיו של רבי לוי יצחק מברדיצ'ב על פרשת השבוע, מרשימותיו של הרב (עתיד לראות אור כספר).
מלכות ישראל – מאמרים העוסקים בחזון מלכות ישראל ותיקון חיי הציבור בארץ ישראל, מעובדים מספריו ומשיעוריו הרבים של הרב העוסקים בנושא.
בשנת ה'תשפ"ב, שהייתה שנת שמיטה, נוסף המדור דבר השמיטה – ביאורים ועיונים בנגלה ובחסידות על מצוות השמיטה, מרשימותיו ושיעוריו של הרב (מדורים אלה, יחד עם מספר שיעורים שמסר הרב גינזבורג אודות שנת השמיטה, ראו אור בספר "ושבתה הארץ", בהוצאת גל עיני, בניסן ה'תשפ"ב).
המדורים ניגון, הסיפור החסידי, מענות ותשובות ואנכי והילדים – המדור לילדי ישראל נשארו במתכונתם.
בראשית שנת ה'תשפ"ג בוטלו המדורים קדושת לוי ודבר השמיטה, ובמקומם נוספו מדורים חדשים:
ויצאה והיתה – ביאורים בנגלה ובחסידות במסכת גיטין, ובדיני קידושין, נישואין וגירושין המסתעפים ממנה, מרשימותיו של הרב (מדורים אלה, יחד עם מספר שיעורים שמסר הרב גינזבורג אודות המסכתות גיטין וקידושין, ראו אור בספר "ויצאה והיתה", בהוצאת גל עיני, באב ה'תשפ"ג).
קול שמחה – ביאורים בתורותיו של רבי שמחה בונים מפשיסחה על הפרשה, שנדפסו בספרים קול שמחה וקול מבשר, מרשימותיו ושיעוריו של הרב.
בראשית שנת ה'תשפ"ד נוספו שני מדורים חדשים (במקום המדורים ויצאה והיתה וקול שמחה):
אהבת שלום – ביאורים בתורותיו של רבי מנחם מנדל הגר מקוסוב, שנדפסו בספר אהבת שלום, מרשימותיו ושיעוריו של הרב.
אבן עזרא – ביאורים בפירושיו של רבי אברהם אבן עזרא לתורה, מרשימותיו של הרב.
העלון מופץ באלפי בתי כנסת ברחבי הארץ. בשונה מעלונים שונים, המופצים על ידי חברות שונות, רוב ההפצה של העלון נעשה בידי אנשים עצמאיים המעוניינים להגדיל את מעגל קוראי העלון. נכון לחודש אלול ה'תשפ"ג, למעלה מ־570 אנשים מפיצים את העלון מדי שבוע בערים ויישובים רבים ברחבי הארץ (וכן בנקודות שונות בחו"ל).
חברי מערכת העלון הם הרב איתיאל גלעדי, הרב יוסף פלאי, בעז יעקובי ואביב מויאל.
עלונים נוספים מבית "גל עיני" > אביטה־נפלאות (תוכן מעובד)

| --- | --- |

כריכת גיליון אביטה נפלאות
 סוג:  דו-שבועון
 סוגה:  תוכן מעובד מתורת הרב יצחק גינזבורג
 מו"ל:  גל עיני - השער לפנימיות התורה
 מייסד:  הרב יצחק גינזבורג
 עורך ראשי:  שריה ניצן
 מנכ"ל:  בעז יעקבי
 תאריכי הופעה:  כסלו, ה'תשפ"ב – הווה
 מערכת:  הרב איתיאל גלעדי, הרב יוסף פלאי, בעז יעקבי, דוד הלל
 תפוצה:  40,000 עותקים
 
בחודש כסלו ה'תשפ"ב החלה המערכת להוציא לאור, בנוסף לחוברת נפלאות, עלון דו־שבועי בן 8 עמודים. העלון מכיל תוכן מעובד מתורתו של הרב גינזבורג, בדרך־כלל משיעורים שראו אור באחד מגליונות הנפלאות, ולעיתים ממאמרים שראו אור בספריו השונים של הרב לאורך השנים.
מלבד המהלך המעובד מופיעים בעלון שני מדורים נוספים:
מדור מתחלף: סיפור חסידי על אחד מצדיקי הדורות שמתכתב עם התוכן של הגיליון, או שו"ת עם הרב בנושאים שהתבארו באותו גיליון.
מבט אישי – טור אישי של אחד מתלמידי הרב שעוסק בתוכן המבואר באותו גיליון.
העלון מופץ מדי שבועיים (בקירוב) בכ־40,000 עותקים ברחבי הארץ.
כתיבת העלון נעשית בידי הרב שריה ניצן, ועל עריכת הלשון שלו מופקד דוד הלל.
אנשי המערכת הם הרב איתיאל גלעדי, הרב יוסף פלאי ובעז יעקובי.
עלונים נוספים מבית "גל עיני" > wonders (אנגלית)

wonders הוא עלון קצר בדמות נפלאות, המלקט חומרים מתורתו של הרב גינזבורג, שיוצא לאור מדי שבוע בשפה האנגלית. הוא נערך בידי הרב משה גנוט ומופץ בעיקר בחו"ל. העלון קצר יותר מהחוברת נפלאות, ומכיל כ־16 עמודים. בין המדורים בגיליון: פסיכולוגיה חסידית, גימטריות, ניגון חסידי, פרשת שבוע, סיפור חסידי, ועוד. רוב החומרים בעלון wonders אינם טריים כמו בעלון נפלאות, אך לעיתים מופיעים בו גם חומרים טריים.
עלונים נוספים מבית "גל עיני" > dimensiones (ספרדית)

dimensiones (ממדים) הוא עלון שבועי בשפה הספרדית בדמות העלונים נפלאות ו־wonders. העלון נכתב ונערך בידי חיים פרים.
עלונים נוספים מבית "גל עיני" > אוצר הנפש (תמלול שיעורים)

אוצר הנפש הוא עלון שבועי בן שני עמודים המכיל קטעים משיעוריו של הרב גינזבורג, ומחולק למספר מדורים:
אוצר הפרשה – דבר תורה קצר לפרשת השבוע.
אוצר הסיפור – סיפור על צדיק שיום לידתו או הסתלקותו חלים בשבוע הסמוך.
אוצר השו"ת – שאלות ותשובות עם הרב.
אוצר התבונה – דבר תורה קצר נוסף ששייך לפרשת השבוע או לענייני דיומא.
אוצר קצר – פנינה קצרה בתורת החסידות.
אוצר הרמז – רמז חשבוני בפרשת השבוע.
אוצר הפתגם – משפטים קצרים וקולעים משיעורי הרב.
| --- | --- |

שער גיליון "פלאות עדותיך"
 סוגה:  ירחון תורני מתורת הרב גינזבורג
 מו"ל:  ישיבת דורשי יחודך
 תאריכי הופעה:  ה'תשפ"ג–הווה
 מערכת:  יצהר
 תפוצה:  3,000 עותקים
עלונים נוספים מבית "גל עיני" > פְּלָאוֹת עֵדְו‍ֹתֶיךָ (ירחון תורני)

פְּלָאוֹת עֵדְו‍ֹתֶיךָ הוא ירחון תורני־חרדי, בן ארבעה עמודים, שהחל לצאת לאור בשנת ה'תשפ"ג על ידי תלמידים מישיבת דורשי יחודך, בנשיאות הרב גינזבורג.
שם העלון לקוח מהפסוק "פְּלָאוֹת עֵדְו‍ֹתֶיךָ עַל כֵּן נְצָרָתַם נַפְשִׁי".
העלון מכיל ארבעה מדורים:
מאמר מרכזי, בן שני עמודים, הכולל עיבוד של שיעור או מאמר מאת הרב יצחק גינזבורג.
סקירת תוכנית על אחד מספרי הרב גינזבורג.
דברי פי חכם חן – קטע קצר משיעורי הרב גינזבורג.
סיפור חסידי – סיפור על אחד מגדולי הדורות, שיום הסתלקותו חל בחדש בו יוצא הגיליון, עם ביאור מאת הרב גינזבורג.
עלונים נוספים מבית "גל עיני" > הוֹלֵךְ בַּתֹּם (עָלוֹן לְיַלְדֵי יִשְׂרָאֵל)

| --- | --- |

עמוד השער של הולך בתם
 סוג:  שבועון
 סוגה:  עלון לילדי ישראל
 מו"ל:  ישיבת תום ודעת
 מייסד:  הרב יצחק גינזבורג
 תאריכי הופעה:  ה'תשע"ד–הווה
 מערכת:  ירושלים
 holechbatom.com
 
הוֹלֵךְ בַּתֹּם הוא עלון שבועי לילדים, בן ארבעה עמודים, שהחל לצאת לאור בשנת ה'תשע"ד על ידי ישיבת תום ודעת, בנשיאות הרב גינזבורג.
שם העלון לקוח מהפסוק "הוֹלֵךְ בַּתֹּם יֵלֶךְ בֶּטַח וּמְעַקֵּשׁ דְּרָכָיו יִוָּדֵעַ".
העלון מכיל שישה מדורים:
דבר תורה קצר לפרשת השבוע.
קָצָר שֶׁלָּמַדְתִּי – פתגם מתוך פרקי אבות, מעובד ומוסבר לילדים.
סִפּוּר חֲסִידִי – סיפור על אחד מגדולי הדורות שיום הסתלקותו חל בשבוע הסמוך להוצאת הגיליון.
סִפּוּר בְּהֶמְשֵׁכִים.
מִסְפָּרִים מְאִירִים – רמזים משעשעים.
פֶּרֶק שִׁירָה – סקירה אנציקלופדית קצרה על אחד מאומרי השירות בפרק שירה (חיות, צמחים וגרמי השמיים), והסבר תורני־חסידי קצר עליו או על שירתו.
עלונים נוספים מבית "גל עיני" > הוֹלֵךְ בַּתֹּם (עָלוֹן לְיַלְדֵי יִשְׂרָאֵל) > יְחַדְּשֵׁהוּ

החל מחודש שבט ה'תשפ"ג החלה המערכת להוציא לאור מדי שבת מברכין מוסף חודשי בשם יְחַדְּשֵׁהוּ, שבו נסקר נושא הקשור לחודש הנכנס.
שם המוסף לקוח מנוסח ברכת החודש: "יְחַדְּשֵׁהוּ הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא עָלֵינוּ וְעַל כָּל עַמּוֹ בֵּית יִשְׂרָאֵל לְטוֹבָה וְלִבְרָכָה, לְשָׂשׂוֹן וּלְשִׂמְחָה, לִישׁוּעָה וּלְנֶחָמָה וְנֹאמַר אָמֵן".
המוסף מכיל ארבעה מדורים:
מְבִינִים עִנְיָן עִם בִּינָה – הקדמה וסקירה כללית לנושא החודשי, מוגשת מאת דמות של ילדה חסידית בשם בינה (על שם ספירת הבינה הקבלית, המסמלת הרחבה ופירוט בלימוד).
בּוֹאוּ נַעֲשֶׂה עִם בִּינִי – עצות מעשיות הקשורות לנושא החודשי, מוגשות מאת דמות של ילד חסידי בשם ביני (אחיה התאום של בינה).
שׁוֹמְעִים עִנְיָן עִם טוּבִי – ראיון עם אישיות סביב הנושא החודשי, מוגש מאת דמות של ילד חסידי בשם טובי (חברו הטוב של ביני).
טוֹב לִזְכֹּר עִם בִּינִי וְטוּבִי – סקירת נקודות חשובות או אירועים היסטוריים מרכזיים הקשורים לנושא החודשי, מוגשת מאת ביני וטובי יחד.
הערות שוליים

↑  אודות גל עיני, באתר גל עיני
↑  נפלאות, הגליון הראשון – באתר גל עיני.
↑  ושבתה הארץ, באתר גַּל עֵינַי - השער לפנימיות התורה
↑  עץ פרי - ויצאה והיתה מסכת גיטין וקידושין, באתר גַּל עֵינַי - השער לפנימיות התורה
↑  דביר עמר, הרב גינזבורג במענה לאסונות ביצהר: להתחזק באהבת ישראל, באתר ערוץ 7, 21 באוגוסט 2022
↑   בצדקה תכונני - מכינים שנה חדשה לאור פנימיות התורה, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:18:22)[דרושה הבהרה]
↑  גל עיני, המייל השבועי הרשמי של עמותת גל עיני, ערב י"ט כסלו תשפ"ג:
"כחלק מהרחבת המעיינות חוצה, גל עיני מוציאה עלון חדש ומשובח שמותאם לציבור הרחב שיופץ ב-40,000 עותקים בבתי כנסיות פעם בשבועיים (נכון לעכשיו). מטרת העלון להנגיש את תורת הרב גינזבורג לקהל הרחב כפי שהיא מופצת כיום בעלון השבועי - נפלאות".
↑  משלי י ט.
תומאס קוק ובנו

| --- | --- |

תומאס קוק, מייסד החברה
 נתונים כלליים
 מייסדים:  תומאס קוק 
 תקופת הפעילות:  1849–2002 (כ־153 שנים) 
 מיקום המטה:  לונדון 
 ענפי תעשייה:  שירותים פיננסיים, מלבד ביטוח ופנסיה 
 
פרסומת לטיול בארץ הנילוס ובארץ ישראל, 1902
תיאור פעילותה של החברה לקראת מסע וילהלם השני לארץ ישראל, 1898
תומאס קוק ובנו (באנגלית: Thomas Cook and Son) הייתה חברת נסיעות, שהוקמה על ידי תומאס קוק, הנחשבת לחברת הנסיעות הראשונה בתקופה המודרנית. החברה, שהוקמה באמצע המאה ה-19 וזכתה להצלחה רבה. בספטמבר 2019 הגישה חברת האם קבוצת תומאס קוק בקשה לפשיטת רגל.
היסטוריה

מקים החברה, תומאס קוק (אנ') (1808–1892), היה כומר בפטיסטי יליד העיירה דרבישייר שבאנגליה. במהלך המתנה לקו מרכבה עלה אצלו הרעיון להקים חברה שתקל על נסיעות. ב-5 ביולי 1841 הוא ארגן מסע של 570 מפגינים מלסטר באמצעות רכבת לעיירה לאפבורו (Loughborough) הסמוכה. קוק הסדיר את התשלום לחברת הרכבת בעבור הנסיעה והאוכל במהלכה, וקיבל עמלה על שירותיו. מסע זה היה הראשון שבו נשכרה רכבת לשימוש פרטי.
במהלך השנים הבאות הוא המשיך בניהול נסיעות מאורגנות לחברות ולתלמידי בית ספר, ובשנת 1844 חתם לראשונה על הסכם קבוע להתקשרות עם חברת הרכבות של מחוזות מידלנד (Midland Counties Railway). הצלחה זאת הניעה אותו להקים חברה הפועלת תחת שמו. בשנת 1845 הוא ארגן מסע של כמה מאות תיירים מלסטר לליברפול. ב-1846 הוא פשט רגל לאחר ניסיון לא מוצלח לארגן מסע של כ-350 נוסעים מאנגליה לסקוטלנד, ואולם בשנים הבאות הוא הצליח להתאושש וחברת התיירות שלו החלה להצליח. בשנת 1851 הוא ארגן נסיעות המוניות לביקור בתערוכה הגדולה שנערכה בלונדון. בשנת 1855 הוא ארגן את הסיור הראשון מחוץ לגבולות בריטניה, שבו הוא הדריך שתי קבוצות לבלגיה, הולנד, צרפת - שם המסע כלל ביקור בתערוכה בינלאומית וגרמניה. בשנים הבאות הסיורים הבינלאומיים של החברה גדלו בהקפם, וכללו לא רק את אירופה אלא גם את ארץ ישראל ומצרים. השפעתו במצרים הייתה כה רבה עד שהיו שכינו את תעלת סואץ בשם 'תעלת קוק'.
ב-1865 הוא נכנס לשותפות עם בנו, ג'יימס מייסון קוק, שהיה בעל חוש עסקי מפותח, והם קראו לחברה שלהם 'תומאס קוק ובנו'. משרדי החברה שכנו בלונדון, ובבעלותם היה מלון הסמוך למשרדים, ובו חנות לציוד למטיילים הכולל מדריכים, מזוודות, טלסקופים וכו'. באותה שנה נסע תומאס קוק לראשונה לארצות הברית והחל להרחיב את פעולות החברה ליבשת אמריקה. בשנת 1872, בגיל 63, יצא תומאס לסיור סביב העולם: באוניה לניו יורק, משם ברכבת לסן פרנסיסקו, משם באונייה ליפן ומשם לסין (אזור), סינגפור, הודו, מצרים וארץ ישראל, טורקיה, יוון, איטליה וצרפת. המסע המורחב ארך 222 יום, ובהמשך הפך לאירוע שנתי, ששימש השראה לספר "מסביב לעולם בשמונים יום".
בשנת 1878 הביאו חילוקי דעות בין תומאס קוק לבנו ג'יימס לפירוק השותפות ביניהם, והבן השתלט למעשה על החברה. ג'יימס קוק הרחיב מאוד את פעילות החברה מחוץ לאנגליה. בשנת 1890 תומאס וג'יימס הלכו שניהם לעולמם, והחברה עברה לידיהם של שלושת בניו של ג'יימס קוק. בשנת 1928 נמכרה החברה במפתיע לחברה הבלגית Wagons-Lits, שהייתה המפעילה של האוריינט אקספרס והמתחרה הרצינית היחידה של תומאס קוק ובנו. החברה המשיכה לשגשג תחת ההנהלה החדשה, אך משנכבשה פריז במהלך מלחמת העולם השנייה והמשרדים הראשיים של Wagon-Lits נוהלו תחת שליטה נאצית, החרימה הממשלה הבריטית את הפעילות האנגלית של החברה. החברה המשיכה לפעול תחת ניהול ממשלתי, ובשנת 1941 עברה השליטה בחברה לתאגיד חברות הרכבת הבריטיות. בשנים שלאחר המלחמה המשיכה החברה לשגשג, אך היקף השליטה שלה בשוק התיירות קטן עם השנים בעקבות ייסוד חברות תיירות נוספות.
בשנת 1972 הופרטה החברה ונמכרה לידי הבנק הבריטי 'Midland Bank', ולאחר שבנק זה נכנס לקשיים כלכליים, נרכש חלק נכבד מהחברה על ידי רוברט מקסוול בשנת 1988. בשנת 1992 נמכרה החברה ל-Westdeutsche Landesbank (הבנק השלישי בגודלו בגרמניה).
ב-23 בספטמבר 2019 הפסיקה החברה לפעול לאחר שקרסה תחת נטל חובותיה.
חידושים בתחום התיירות

כאמור, חברת תומאס קוק ובנו היא למעשה חברת הנסיעות הראשונה בעולם. ככזו, רבים ממושגי היסוד המוכרים היום בתחום התיירות, הם למעשה חידושים של החברה, ובעיקר של מייסדה תומאס קוק.
בשנת 1846, כהכנה למסע התיירות שארגן תומאס קוק לליברפול, הוא בחן היטב את המסלול והוציא לאור חוברת של 60 עמודים המתארת את המסע. חוברת זאת נחשבת לספרון התיירות (Brochure) הראשון שהודפס.
בשנות ה-70 של המאה ה-19, כחלק מארגון המסעות ברחבי אירופה, התקשר תומאס קוק עם בעלי מלונות ברחבי היבשת וקיבל הנחות לנוסעיו בלינה ובמזון בתמורה להפניית נוסעיו אל אותם מלונות. בעקבות כך הוא הדפיס בשנת 1868 קופונים שאותם הנוסעים יכלו לרכוש באנגליה, ולשלם עבורם תמורת הלינה והמזון במלונות המיועדים ברחבי היבשת.
המחאות נוסעים (Traveler's check) - בשנת 1874 החל תומאס קוק בהדפסת מעין איגרות חוב, שלהם הוא קרא "Circular note" ואותם יכלו הנוסעים לרכוש באנגליה ולהחליף בכסף מקומי ברחבי היבשת. אגרות אלו הפכו ברבות הימים להמחאות הנוסעים המקובלות היום.
אחד החידושים המרכזיים בפעילות חברת תומאס קוק ובנו הייתה בהוזלת עלויות הנסיעה והשהייה במדינות זרות. בעקבות כך התאפשר לשכבות הביניים לצאת לטיולי נופש ברחבי העולם, זכות שעד לאותה תקופה הייתה שמורה רק למעמד העליון (למורת רוחם הגלויה של אנשי המעמד העליון).