stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיפול קרינתי פנימי וממוקד
הערות שוליים

1 2  Atassi, B; Gates VL; Lewandowski RJ;  et al. (2007). "Radioembolization with Yttrium-90 microspheres: review of an emerging treatment for liver tumors". Future Oncology. 3 (1).
1 2 3  Kennedy, A; Nag S; Salem R;  et al. (2007). "Recommendations for radioembolization of hepatic malignancies using yttrium-90 microsphere brachytherapy: a consensus panel report from the radioembolization brachytherapy oncology consortium". Int J Radiat Oncol Biol Phys. 68 (1).
↑  Salem, R; Lewandowski RJ; Mulcahy MF;  et al. (2010). "Radioembolization for Hepatocellular Carcinoma Using Yttrium-90 Microspheres: A Comprehensive Report of Long-term Outcomes". Gastroenterology. 138 (1).
↑  Nicolay, NH; Berry DP; Sharma RA (2009). "Liver metastases from colorectal cancer: radioembolization with systemic therapy". Nat Rev Clin Oncol. 6 (12).
↑  Rhee, TK; Lewandowski RJ; Liu DM;  et al. (2008). "90Y Radioembolization for metastatic neuroendocrine liver tumors: preliminary results from a multi-institutional experience". Ann Surg. 247 (6).
↑  http://clinicaltrials.gov/ct2/show/NCT01135056 Study to Compare Selective Internal Radiation Therapy (SIRT) Versus Sorafenib in Locally Advanced Hepatocellular Carcinoma (HCC)
↑  Riaz, A; Lewandowski RJ; Kulik LM;  et al. (2009). "Complications Following Radioembolization with Yttrium-90 Microspheres: A Comprehensive Literature Review". Journal of Vascular and Interventional Radiology. 20 (9).
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
יהודה טרגר

| --- | --- |

הרב יהודה טרגר
 לידה:  23 בנובמבר 1933 ה' בכסלו תרצ"ד לנצ'נה, פולין
 פטירה:  13 באפריל 2015 (בגיל 81) כ"ד בניסן תשע"ה
 מדינה:  ישראל, בלגיה
 השכלה:  ישיבת עץ חיים, ישיבת סלבודקה
 השתייכות:  יהדות חרדית
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת "עץ חיים"
 רבותיו:  הרבנים שמואל גדליה ניימן, מרדכי דוד לוין ושמואל קיבלביץ, אברהם ישעיהו קרליץ
 חותנים:  הרב שלמה זלמן אוירבך
הרב יהודה אריה טרגר (ה' בכסלו תרצ"ד, 23 בנובמבר 1933 - כ"ד בניסן תשע"ה, 13 באפריל 2015) היה רב וראש ישיבה ישראלי-בלגי. ראש ישיבת "עץ חיים" בווילרייק, ליד אנטוורפן שבבלגיה. חתנו של הרב שלמה זלמן אוירבך.
ביוגרפיה

נולד בעיירה לנצ'נה שבפולין לנחמה לבית פרידמן ולאברהם זאב טרגר, חסיד אמשינוב, מראשי תנועת פאג"י. בהיותו בן שנה עלתה משפחתו לארץ ישראל.
את לימודיו החל בתלמוד תורה ובישיבת עץ חיים, אצל הרבנים שמואל גדליה ניימן, מרדכי דוד לוין ושמואל קיבלביץ. בשנת ה'תש"ט עבר ללמוד בישיבת סלבודקה בבני ברק, שם למד בחברותא עם עמרם זקס, לימים ראש הישיבה. בתקופה זו התקרב לרב אברהם ישעיהו קרליץ.
בשנת ה'תשי"ז נישא למרים בתו של רבי שלמה זלמן אוירבך (נפטרה בשנת ה'תשע"ז, 2017). לאחר נישואיו גר בירושלים ולמד בכולל אברכים במרכז ירושלים בראשות הרב רפאל רייכמן.
החל משנת ה'תשכ"ב, 1962, כיהן כראש ישיבה בישיבת "עץ חיים" בווילרייק, ליד אנטוורפן שבבלגיה. עקב מחלוקת בקהילה היהודית לגבי אופי הלימודים בישיבה, עזב הרב טרגר את משרתו בישיבת "עץ חיים".
לאחר מכן, עבר להתגורר באנטוורפן, שם ניהל סדר יום קבוע של מסירת שיעורים בנושאים מגוונים.
הרב יהודה טרגר נפטר ביום כ"ד בניסן תשע"ה, 13 באפריל 2015 ממחלת הסרטן.
משפחתו

בנו שמעון שלום נישא לדליה קיל בתו של הרב יעקב קיל מחשובי חסידי אמשינוב אשר חתנו שמעון המשיכו בהנהלת המוסד בית אברהם אשר מסייע לקשישים וניצולי שואה.
בנו יצחק נישא לשרה חנה בתו של הרב יעקב פרלוב, האדמו"ר מנובומינסק שהיה יושב ראש מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בארצות הברית, מכהן  כרב קהל עדת-יעקב ירושלים ועורך ספרי הליכות שלמה, ובת אחרת נשואה לרב יצחק רייז מגיד שיעור בישיבת ליקווד. עוד בת נשואה לבן עורך עיתון משפחה הרב משה גרילק. עוד בת נשואה למשפחת רייכנבך משיקגו. עוד בת נשואה למשפחת רוזנגרטן מציריך. עוד בת נשואה למשפחת שרייבר מנכדי החתם סופר.
יהודה ידידיה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1963 (בן 61 בערך) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  דידי
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד בחטיבה 5  מפקד חטיבה 5
 פעולות ומבצעים
   מבצע שלום הגליל    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה הראשונה  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן
 תפקידים אזרחיים
 יזם נדל"ן, מייסד ומנכ"ל רותם שני
 
יהודה (דידי) ידידיה (נולד ב-1963) הוא אלוף-משנה במילואים בצה"ל, אשר פיקד על חטיבה 5.
קורות חייו

עם גיוסו לצה"ל בשנת 1982, שירת בחיל הרגלים ועבר מסלול הכשרה כלוחם. הוא לחם במלחמת לבנון הראשונה. לאחר מכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בשירות המילואים ביצע מספר תפקידי פיקוד, בהם מפקד גדוד בחטיבה 5 וסגן מפקד החטיבה. במבצע חומת מגן מונה למפקד על חטיבה 5 והוביל אותה בלחימה, בין היתר בקרב בג'נין.
ידידיה הוא יזם בתחום הנדל"ן, מייסד ומנכ"ל רותם שני.
לידידיה ארבע בנות, מתגורר ברעננה.
הערות שוליים

↑  יעקב ארז, דברים שהוכחנו בג'נין, באתר nrg‏, 26 באפריל 2002.
↑  פליקס פריש, "אנו עוברים מבית לבית, אבל הם נלחמים בנחישות", באתר ynet, 5 באפריל 2002.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טיפול רציונלי-אמוטיבי

טיפול רציונלי-אמוטיבי (Rational Emotive Behavior Therapy, REBT) הוא שיטת טיפול קוגניטיבית-התנהגותית (CBT) שפותחה בשנות ה-50 על יד ד"ר אלברט אליס, פסיכולוג ופסיכותרפיסט יהודי אמריקאי. שיטת טיפול זו מתמקדת בקשר בין המערך החשיבתי ובין התגובות הרגשיות והתנהגויות הנלוות לו.
הבסיס לטיפול רציונלי-אמוטיבי מושתת על ההנחה שבפעילות הגומלין בין אירוע למחשבות ולתוצאות, לא האירוע גורם לתגובה רגשית או התנהגותית בנקודה מסוימת, אלא המחשבות על האירוע הן שתיקבענה את התוצאות. מטרת הטיפול, על פי מודל זה, היא לזהות, להעריך ולשנות מערך חשיבתי א-רציונלי דומיננטי למערך חשיבתי רציונלי באמצעות טכניקות קוגניטיביות, אמוטיביות והתנהגותיות.
היסטוריה

טיפול רציונלי-אמוטיבי נקרא במקור טיפול רציונלי (rational therapy). הרחבתו לטיפול רציונלי-אמוטיבי נעשתה לראשונה בשנת 1959 ובהמשך בשנת 1992 על ידי ד"ר אלברט אליס, אשר המשיך לפתח את השיטה עד למותו בשנת 2007. גישת טיפול זו היא אחת הראשונות על פי המודל קוגניטיבי-התנהגותי ונוסדה כעשור לפני שאהרון בק ייסד את התרפיה התנהגותית. הגישה מושפעות מפילוסופיה עתיקה, האסכולה הסטואית אשר גרסה שהאדם אינו נפגע מדברים חיצוניים שקורים לו אלא מתפיסותיו, גישותיו ומחשבותיו אודות האירוע. אחד ההוגים הבולטים על פי תפיסה זו היה אפיקטטוס, פילוסוף יווני מהמאה הראשונה לספירה שכתב: "אנשים נפגעים לא מעצם הדברים שקורים אלא מתפיסות אשר הם מייחסים להם". כמה מאות שנים אחריו, ויליאם שייקספיר שכתב מחשבה זו במחזה המלט:" אין דבר טוב או רע אלא המחשבה עושה אותם כאלה".
מטרות הטיפול

טיפול רציונלי-אמוטיבי הוא תהליך חינוכי בו המטפל באופן פעיל וישיר מלמד את המטופל כיצד לזהות מחשבות א-רציונליות שבבסיסן הן נוקשות, לא מציאותיות, לא הגיוניות ומוחלטות, תוך ניסיון להפריך אותן ולהחליפן למחשבות יותר רציונליות ומועילות.
אחת המטרות המרכזיות של הטיפול הרציונלי-אמוטיבי היא להראות למטופל שככל שאירוע המתרחש בחייו יהיה לא נעים, עדיין בידיו הבחירה האם להרגיש פאניקה, דיכאון, שנאה ורחמים עצמיים או רגשות מתונות יותר כגון תסכול, אכזבה ורוגז. על ידי אימוץ פילוסופיה רציונלית יותר לגבי עצמם, אחרים והעולם, אנשים עשויים להתנהג ולהרגיש בדרכים מסתגלות יותר.
במצבים מעוררי לחץ קיימת נטייה לחשיבה א-רציונלית, שתוצאותיה הרגשיות קיצוניות כמו למשל תגובת חרדה הבאה בעקבות מחשבה. מטרת הטיפול היא לשנות את המחשבה האי-רציונלית לרציונלית כך שהתגובה הרגשית השלילית הנלוות אליה תהיה דאגה ולא חרדה. בדרך זו, התוצאות הרגשיות השליליות לא יהיו מציפות או משתקות. מטרה נוספת היא ללמד את המטופל להבחין בין מצב לחץ (אירוע שאין עליו שליטה) לבין תגובת לחץ (מחשבה) שעליה יש שליטה. המטפל מלמד את המטופל לערער על המערך החשיבתי האי-רציונלי ומעודד אותו לאמץ פילוסופיית חיים רציונלית המאפשרת הערכה מציאותית יותר של אירועים בחיי אנשים, שאינם פוגמת בתפקודם.
התערבות הטיפולית

טיפול רציונלי-אמוטיבי הוא טיפול ישיר וקצר מועד, המתמקד ב"כאן ועכשיו". המטופל הוא שותף פעיל בתהליך השינוי, מעורבותו הפעילה של המטופל במסגרת הטיפולית ומחוץ לה, מופעלת בעזרת שיעורי בית, הניתנים על ידי המטפל ומהווים חלק מתהליך השינוי. הברית הטיפולית היא בעלת צביון שונה מהמקובל בשיטות טיפול אחרות, כולל השיטה הקוגניטיבית. בטיפול רציונלי-אמוטיבי מכוון המטפל את המטופל לזהות את המקור הפילוסופי של בעיותיו הפסיכולוגיות ומראה לו כיצד לערער ולשנות את הערכותיו האי-רציונליות והתובעניות.
יתרה מזאת, זוהי גישה טיפולית פסיכו-חינוכית, שבה למטפל יש תפיסת עולם של מחנך. המטפל רואה במטופל שותף פעיל, הלומד את עקרונות התאוריה ומיישמם בעזרת טכניקות שונות, קוגניטיביות, אמוטיביות והתנהגותיות. כמו כן, המטפל מסייע למטופל שלו להיות המטפל של עצמו, ומכין אותו לקראת נטילת אחריות על מחשבותיו, רגשותיו והתנהגויותיו לאחר שהחלק הפורמלי של הטיפול מסתיים.
טיפול רציונלי-אמוטיבי מדגיש את ההבחנה בין self acceptance - קבלה ללא סייג של האדם כאדם - לבין מעשיו והתנהגותו, שיכולים להיות שליליים, פוגעים בעצמו או אחרים או חיוביים. עיקרון טיפולי נוסף מתייחס לשאיפתו של המטפל לכנות טיפולית, בעיקר בשל הערך הטיפולי-חינוכי של חשיפה עצמית מעין זו. כן, שכיח השימוש בהומור, בצורה נאותה, שכן, הפרעה רגשית נובעת בחלקה מהעובדה שמטופלים מתייחסים לעצמם, לבעיותיהם ולחיים עצמם ברצינות רבה. ההומור מכוון כלפי מחשבות, התנהגויות או רגשות שפוגעים באדם ולא כהומור המלגלג עליו. ביטויי האמפתיה של המטפל בטיפול רציונלי-אמוטיבי מכוונים הן לרגשות המטופל והן למחשבותיו.
אליס מבחין בין "להרגיש טוב יותר" ובין "לפעול טוב יותר". הרגשה טובה כתגובה לאמפתיה, לחמימות וליחס חיובי ללא סייג מצד המטפל גורמת לחיזוק תפיסת עולם אי-רציונלית סביב התובענות לאהבה ולהערכה, ואינה מביאה בהכרח לשינוי פילוסופי, המאפשר שינוי בבחינת הבעיה ובפתרונה. סכנה נוספת באמפתיה ללא סייג קשורה בחיזוק הלא רצוי של סף התסכול הנמוך של המטופל, שכן באופן כזה הוא מקבל לגיטימציה להתלונן, במקום לחזור ולקחת אחריות על חייו, על בעיותיו ועל פתרונן.
שיטת הערכה בטיפול רציונלי-אמוטיבי היא לקיים מספר שיחות טיפוליות, שבהן המטופל מתחיל להתמקד בשינוי מחשבותיו על בעיותיו, תוך כדי כך שהמטפל מלמד את עיקרי השיטה, הן הפילוסופיים והן היישומיים, ומערב את המטופל בטיפול באמצעות שיעורי בית. הצעדים הננקטים על ידי המטפל כדי לערב את המטופל, משמשים גם להערכת ההנעה של המטופל, נקודות התורפה שלו, קשייו והתנגדויותיו (הבריאות והלא בריאות) לשינוי. הטיפול הרציונלי-אמוטיבי הוא טיפול קוגניטיבי, אמוטיבי והתנהגותי, לכן ההערכה תכלול לא רק את המחשבות האי-רציונליות, אלא גם תגובות רגשיות לא מתאימות ואת התנהגויות הנלוות אליהן.
טכניקות טיפול

חלק מהטכניקות הטיפוליות בטיפול רציונלי-אמוטיבי כוללת טכניקות מקובלות בגישות קוגניטיביות אחרות. עם זאת, כמה מהן ייחודיות לגישה טיפולית זו וקשורות למטרה הטיפולית של שינוי יסודי ופילוסופי בדפוס חשיבתי בשני תחומים עיקריים: הפרעה הקשורה ל"אני" (ego anxiety) והפרעה הקשורה לסף תסכול נמוך ( discomfort anxiety). מכאן נגזרות טכניקות שנועדו לעזור למטופלים לממש מטרות ולחיות את חייהם בצורה היעילה ביותר, תוך קבלה של יתרונותיהם ומגבלותיהם ופיתוח סובלנות לנסיבות חיים, שאינן ברות שינוי.
טכניקות קוגניטיביות- השכיחה ביותר היא אתגור מחשבות אי-רציונליות (Disputing of irrational beliefs). דרידן מפרש שלוש אסטרטגיות של אתגור: אסטרטגיה הממוקדת באי-ההיגיון של המחשבה - המטפל רוצה לעזור למטופל להבין מדוע מחשבה אי-רציונלית, מלבד היותה דיספונקציונלית, גם איננה לוגית; מיקוד באמפיריות - המטפל מראה למטופל שהתובענות ונגזרותיה הן תמיד דרישות שאינן עומדות במבחן המציאות; אסטרטגיה הממוקדת בכדאיות (pragmatism) של התובענות - המטפל מראה למטופל שהתוצאות המעשיות של מחשבה עקשנית, אי-רציונלית הן אומללות ולא מקדמות.
טכניקה של הפרכה ואיתגור משמשות את המטפל הן במהלך הטיפול והן בשיעורי הבית שהם נושא בעל חשיבות רבה. ליישומה כשיעורי בית מתווספים מרכיבים נוספים כגון שימוש בשאלונים, רשימות של בעד ונגד, הקשבה לקלטות. טכניקה נוספת היא שימוש בדמיון מודרך שבו מושם דגש על שינוי תגובה רגשית ושלילית לא נאותה לתגובה רגשית ושלילית נאותה, תוך כדי כך שהמטופל מדמיין את האירוע השלילי. השימוש בדמיון מודרך מאפשר למטפל להוביל את המטופל להבנה שתגובה רגשית ניתנת לשינוי וכן שלמטופל יש שליטה על תגובתו, גם אם אין בידו שליטה על האירוע.
טכניקות אמוטיביות- בטיפול רציונלי-אמוטיבי נעשה שימוש בטכניקות אמוטיביות, שמטרתן לעזור למטופל לערער את מחשבותיו האי-רציונליות. שירים הומוריסטיים נועדו ללמד את המטופל "לקחת את החיים" ברצינות פחותה מזו שהוא רגיל. תרגילי "תקיפת בושה" בהם המטופל מתבקש לבחור לבצע פעולה כלשהי ברבים, אשר להערכתו, אם יעשה אותה היא תבייש אותו. מטרתו של תרגיל זה היא לעזור למטופל לקבל את עצמו וכן לעמוד במצב של אי נוחות שממנו נמנע המטופל עד כה.
טכניקות התנהגותיות- שיעורי בית יכללו משימות שבהן על המטופל לתרגל לקיחת סיכונים בתחומים שאותם רוצים לשנות, כאשר המטפל מתאימם למטופל, ליכולת שלו, למידת ההנעה שלו, למעורבותו ולאמונתו בשינוי שיחול בעקבות ביצוע המטלות. טכניקות נוספות כוללות תצפיות ורישום ואימון במיומנויות, המשולבות בטכניקות של אתגור.
מגבלות וביקורת על טיפול רציונלי- אמוטיבי

טיפול רציונלי- אמוטיבי זכה לביקורות רבות במשך השנים. רבים טענו שמדובר בטיפול נוקשה, נוסחתי הנכשל לתת מענה לבעיות בסיסיות ועמוקות. תאורטיקנים בתחום מפריכים ביקורת זו בטענה שמדובר בגישה פילוסופית והומניסטית עמוקה המגייסת את הפרט לעבודה מתוך נקודת ראותו. נטען גם שהגישה הטיפולית משתמשת במתודולוגיה אינטגרטיבית הקושרת בין החלק הקוגניטיבי, רגשי-התנסותי והתנהגותי.
אחרים הטילו ספק בתפיסה הרציונלית מתוך טענה שנימוק והיגיון הם מאפיינים סובייקטיביים ולא ניתן להגדירם באופן אובייקטיבי. גם כאן, תאורטיקנים מהתחום דחו ביקורת זו בטענה שטיפול רציונלי-אמוטיבי מעלה התנגדויות לבחירות אי-רציונליות של המטופל ולמסקנותיו תוך השערת עבודה המתאמצת להראות את חוסר ההיגיון בתחומים פרקטיים, תפקודיים וחברתיים.
ב-1998 נשאל אלברט אליס לגבי הביקורת המרכזית סביב טיפול רציונלי-אמוטיבי בעניין היותה רציונלית מידי ופחות מידי מתעסקת ברגשות. אליס דחה טענה זו באומרו שבניגוד לטענה, הטיפול מדגיש שחשיבה, רגשות והתנהגות משולבים וקשורים אחד בשני ולכן כוללים מספר גדול של מתודות רגשיות והתנהגותיות בנוסף לאלו הקוגניטיביות.
אליס, בנסיבות שונות, הדגיש את הקושי ומורכבות של כלי מדידה סביב יעילותם של התערבויות פסיכותרפויתיות בשל העובדה שמרבית המחקרים נוטים למדוד האם מטופלים מרגישים יותר טוב לאחר הטיפול במקום לבדוק את התרחשות ההטבה ושמירתה לאורך זמן. ביקורת נוספת של אליס הייתה סביב מחקרים שהתמקדו באופן מוגבל סביב היבטים קוגניטיביים בניגוד לתפיסת השילוב בין החלקים הקוגניטיביים, אמוטיביים והתנהגותיים. בנוסף, אליס ואחרים טענו שתאוריית הטיפול הרציונלי-האמוטיבי לא הובנה נכון כן במחקר וכן בכללי ומכאן הביקורות עליה.
טיפול רציונלי-אמוטיבי התפתח במהלך השנים סביב מונחים תאורטיים וגם סביב פרקטיקה ומתודולוגיה. לטיפול בסיס מחקרי מוצק אשר תומך ביעילותו הפסיכותרפויתית והתאורטית. ממצאים אמפיריים ממחקרים כמותיים הוכיחו שטיפול רציונלי-אמוטיבי הוא יעיל בטיפול בסוגים שונים של פסיכופתולוגיה, נסיבות ובעיות חיים.
לקריאה נוספת

מלקינסון, ר.,(1993). טיפול רציונלי-אמוטיבי: תאוריה ויישום. שיחות, 9 (3), 165-174.
Ellis, A.& Dryden W., (1987). The Practice of Rational Emotive Therapy. New York, Springer
Ellis, A.(1994). Reason and Emotion in Psychotherapy: Comprehensive Method of Training Human Disturbances: Revised* and Updated. New York, NY: Citadel Press.
Ellis, A. (1979). The practice of rational emotive therapy. In: A. Ellis & J.M. Whitley (Eds.). Theoretical Fundation of RET. pp.61-100. Monterey, CA, Bodes Cole.
Ellis, A. (1991). The revised ABC's of rational emotive therapy. Journal of Rational Emotive & Cognitive Behavior Therapy, 9 (3), 139-172.
Ellis, A. (2003). Early theories and practices of rational emotive behavior theory and how they have been augmented and revised during the last three decades. Journal of Rational
יהודה יהב

| --- | --- |

 לידה:  1948 (בן 76 בערך) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 לאום:  יהודי
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תחום יצירה:  מעצב אנדרטאות וחדרי מורשת ישראלי
 יצירות ידועות:  אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני 
 
יהודה יהב עם יצירתו "הנשר החלול" במבנה האנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל
יהודה יהב (נולד ב-1948) הוא אדריכל, פסל וצייר ומעצב אנדרטאות וחדרי מורשת ישראלי.
ביוגרפיה

יהב נולד בחיפה שם גם למד אדריכלות בטכניון. לאחר גמר לימודיו האקדמיים בשנת 1975 עבד מספר שנים בפתח תקווה ובשנת 1979 פתח משרד אדריכלים עצמאי. יהב הוא אדריכל פעיל שתכנן מבני מגורים פרטיים, מבני חינוך ומסעדות, אך תרומתו המשמעותית ביותר היא תכנון חדרי מורשת ואנדרטאות בכל רחבי הארץ, ובמיוחד אנדרטאות לזכר קרבות ופעולות בהם השתתפו חיילי חטיבת אלכסנדרוני.
אנדרטאות וחדרי זיכרון נבחרים

אנדרטה לזכר חללי חטיבת אלכסנדרוני, נתניה.
אנדרטה לזכר "ההעפלה", נתניה.
אנדרטה לזכר נופלי בית הספר אורט יד לבוביץ, נתניה.
אנדרטה לזכר חללי אוגדה 252, לטרון.
אנדרטת אוגדה 143, לטרון.
אנדרטה לזכר חללי גדוד 32 מחטיבת אלכסנדרוני, לטרון.
אנדרטה לזכר הנופלים בקרבות תל מוטילה, אלמגור.
אנדרטה לזכר "הקרב על המים", אלמגור.
אנדרטה לזכר חללי גדוד 33 מחטיבת אלכסנדרוני, כפר סבא.
אנדרטה לזכר קורבנות השואה בעיירה גור (פולין), חולון.
אנדרטה לזכר קורבנות השואה, בית יצחק.
אנדרטה לזכר תנועת הנוער "עקיבא", בית יהושע.
חידוש אנדרטה קיימת לחטיבת אלכסנדרוני, גבעת כ"ח.
חידוש אנדרטה קיימת לחטיבת אלכסנדרוני, טנטורה.
אנדרטת גדוד 184, אבירי לב, תרום.
אנדרטה לזכר חללי גדוד 33 מחטיבת אלכסנדרוני, קאקון.
אנדרטה לזכר חללי חטיבת אלכסנדרוני, עין איילה.
אנדרטה לזכר חללי חטיבת אלכסנדרוני, תל השומר.
חדר זיכרון יחש"מ חאיון, חאיון.
חדר זיכרון יחידת קשת, צריפין.
חדר זיכרון חטיבת אלכסנדרוני, נתניה.
חדר זיכרון חטיבת גבעתי, בא"ח קציעות.
חדר זיכרון חטיבת הנגב.
חדר זיכרון חיל החימוש, בית יד לבנים, נתניה.
מיצב לאלוף ישראל טל במוזיאון יד לשריון בלטרון.
אנדרטת ההגנה בפתח תקווה
אנדרטת עקיבא בבית יהושע
אנדרטת מחנה המעצר בלטרון
יהודה יהודה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע השמחות
 מתוך האלבום השמחות (אלבום)
 יצא לאור:  1998
 תאריך הקלטה:  1998
 שפה:  עברית
 אורך:  03:06
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  ישראל ברייט וגלעד ברייט
 לחן:  ישראל ברייט
 הפקה:  יוסי פיין
 
יהודה יהודה הוא שיר של להקת השמחות. את השיר כתבו סולן הלהקה, ישראל ברייט וגלעד ברייט. ישראל ברייט הלחין ואת העיבוד חיברו המפיק המוזיקלי יוסי פיין יחד עם כל חברי הלהקה.
השיר נכלל באלבום הראשון של הלהקה שגם נשא את שמה ויצא בשנת 1998. הפזמון הופיע במצעד הפזמונים של רשת ג' באותה השנה בה צעד במשך עשרה שבועות ועמד במקום הראשון במשך שבועיים.
יהודה יהודה זכה להצלחה גדולה וזהו אחד מלהיטי הלהקה הבולטים ביותר.
תוכן השיר

הפזמון הוא שיר פופ קצבי, הפונה לגבר לא מוכר בשם יהודה ששמו מרכיב את מרבית מילות השיר. הפזמון החוזר הוא השורה "יהודה יהודה יא יהודה".
בדומה לרוב שירי הלהקה, גם השיר מבוצע בסגנון כלייזמרי ובביצוע השיר נשמעות דרבוקה ומצילה. בקטע המעבר לאחר הפזמון השני נכלל גם כינור.
סולן הלהקה ישראל ברייט שכתב את רוב שירי הלהקה, כתב והלחין גם את "יהודה יהודה", כאשר את המילים כתב במשותף עם גלעד ברייט. את השיר עיבדו מפיק האלבום יוסי פיין וחברי הלהקה: ישראל ברייט, סמי בדרה, ויטלי פודולסקי, אלעד כהן בונן וצחי הר נבו.
אזכורים בתרבות

השיר נזכר בסצנה מתוך הסדרה סרוגים בה השתתף ישראל ברייט שהקריא שיר ובו המילים: "מחנה יהודה". במהלך השורה, נשמעת קריאה מצד עובר אורח שיכור הקורא לעברו את פזמון השיר "יהודה יהודה, יא יהודה".
הערות שוליים

↑  בהתאם לגב האלבום "השמחות", הוצאת הד ארצי, 1998
↑  יהודה יהודה באתר מימה
טרנר והוץ'

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  רוג'ר ספוטיסווד 
 הופק בידי:  ריימונד ואגנר
 תסריט:  דניס שרייאק  מייקל בלודג'ט
 עריכה:  מארק סונטה 
 שחקנים ראשיים:  טום הנקס מייר וינינגהם קרייג טי. נלסון
 מוזיקה:  צ'ארלס גרוס 
 צילום:  אדם גרינברג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Touchstone Pictures Silver Screen Partners IV
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 28 ביולי 1989
 משך הקרנה:  95 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט באדי קאפ, סרט פעולה 
 תקציב:  $42,000,000
 הכנסות:  $71,079,915
 דף הסרט ב־IMDb
 
טרנר והוץ' (או טרנר והוטש; באנגלית: Turner & Hooch) הוא סרט קולנוע משנת 1989 מז'אנר קומדיית הפשע בכיכובו של טום הנקס וביסלי הכלב כצמד שוטרים המנסים לפענח מקרה רצח. בסרט מככבים גם מייר וינינגהם, קרייג טי נלסון ורג'ינלד (רג'יי) ולג'ונסון. במקור היה אמור הסרט להיות בבימויו של הנרי וינקלר, אבל הוא הופסק במהלך הצילומים על רקע חילוקי דעות אומנותיים והוחלף ברוג'ר ספוטיסווד.
למרות העלילה הדומה של הסרט K-9 עם ג'יימס בלושי, שיצא כארבעה חודשים לפני הסרט הזה, זכה טרנר והוץ' להצלחה גדולה יותר ואף נוסה לאחר מכן גם כתוכנית טלוויזיה באולפני דיסני אך התוכנית לא עלתה לאוויר בסופו של דבר.
עלילה

סקוט טרנר (טום הנקס) הוא חוקר המשטרה מסודר באופן אובססיבי שאמור לעבור מתחנת המשטרה בעיירה הבדיונית "ברוש ביץ'" לסקרמנטו, אך רגע לפני המעבר נרצח חברו עמוס ריד והעד היחיד לרצח הוא כלבו האהוב של ריד, הוץ'.
טרנר מתחנן ממפקד המשטרה הווארד הייד (קרייג טי נלסון) לקבל את תיק הרצח של חברו וכחלק מתפקידו הוא מביא הביתה את הוץ' כדי לנסות להתחבב עליו. הוץ', כלב גדול המזיל ריר ללא הפסקה הופך את חייו של טרנר לגיהנום. הכלב האנרגטי הורס את ביתו, מכוניתו ולמעשה את חייו של טרנר, אך עם זאת מעורר את הרומן בינו לבין הווטרינרית החדשה בעיר אמילי קרסון (מייר וינינגהם).
שמו האמיתי של הוץ' היה ביסלי, כלב צרפתי מזן דוג דה בורדו. ביסלי אומן לקראת הסרט על ידי מאמן ומאלף הכלבים קלניט רואו ועד שמת בשנת 1992 עוד הספיק לערוך הופעות אורח במספר סדרות.
שחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| טום הנקס | סקוט טרנר |  |
| מייר וינינגהם | אמילי קרסון |  |
| ביסלי הכלב | הוץ' |  |
| קרייג טי. נלסון | הווארד הייד |  |
| רג'ינלד ולג'ונסון | דוד סאטון |  |
ביקורות

הסרט קיבל ביקורות חיוביות באופן כללי ולציון 62% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 21 ביקורות.
חידוש

ב-10 בפברואר 2020 פורסם כי דיסני+ הזמינה סדרה בת 12 פרקים שתהווה חידוש לסרט המקורי, את תפקידו של טום הנקס ימלא השחקן ג'וש פק המוכר מסדרת הנוער דרייק וג'וש.
חורבת קסטרא

| --- | --- |
בית בד מחורבת קסטרא, מתקן כבישה של זיתים מסוג מכבש קורה ומשקולות. נמצא היום בדרך הדורות השייך למוזיאון הכט ליד חורשת הארבעים
בית בד מחורבת קסטרא, מתקן כבישה של זיתים מסוג מכבש קורה ומשקולות. נמצא היום בדרך הדורות השייך למוזיאון הכט ליד חורשת הארבעים
 מידות
 שטח:  250 דונם
 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הרומית,  התקופה הביזנטית   תקופה המוסלמית הקדומה
 ננטש:  המאה ה-10
 סוג:  יישוב
 אתר ארכאולוגי
 התגלה:  נסקר  ב-1965 על ידי יעקב עולמי ואברהם רונן.
 חפירות:  1988 נערכה חפירת הצלה קטנה, ובשנת 1989 חפירת בדיקה. 1993–1997, 2000–2001
 ארכאולוגים:  עזריאל זיגלמן,  שלום ינקלביץ, זאב ייבין וז'ראלד פינקלשטיין
 גישה לציבור:  נגיש, אבל לא מתוחזק
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°47′35″N 34°58′11″E﻿ / ﻿32.793111°N 34.969841°E﻿ / 32.793111; 34.969841
  (למפת חיפה מוגדלת) חורבת קסטרא(למפת חיפה רגילה) חורבת קסטרא(למפת הגליל המערבי רגילה) חורבת קסטרא(למפת הגליל המערבי מוגדלת) חורבת קסטרא
 
אמפורה מזכוכית, תקופה רומית מאוחרת-ביזנטית, מאות רביעית חמישית לספירה
שרידי רצפת פסיפס במבנה מידות באתר
תוכנית בתי הבד בקסטרא. צילום שלט בדרך הדורות
מתקן ריסוק הזיתים, חורבת קסטרא בדרך הדורות
אולם קבורה מס' 16; צילום המוצג במוזיאון קסטרא, צלם: סנדי מנדואה
צלמית אפרודיטה מקנידוס נשענת על עמוד, לרגליה אמפורה, מחרס, התקופה הרומית, המאה ה-2–3
שרידי מבנים ליד הכניסה למנהרות הכרמל במבואות הדרומיים של חיפה
חורבת קסטרא היא אתר ארכאולוגי של עיר גדולה שהתקיימה מהתקופה הביזנטית מהמאה ה-4 ועד המאה ה-7, ושרידי יישוב קטן יותר שהתקיים בתקופה המוסלמית הקדומה עד שננטש בסוף המאה ה-10. האתר נמצא במבואותיה הדרומיים של העיר חיפה על שלוחה של הר הכרמל בשטח היישוב כפר סמיר במרחק 1.5 קילומטר מהחוף, ומשתרע על שטח של כ-250 דונם. זיהוי האתר עם "קסטרא של השומרונים" נעשה בהנחה ששמו של כפר סמיר, שנוסד בתקופה העות'מאנית וישב על חורבותיה של קסטרא, שימר את השם שומרונים בשמו. ממצאי החפירה באתר אינם מאשרים זיהוי זה.
קסטרא במקורות

בספרות חז"ל מוזכרת העיר קסטרא (או קצרה) בדברי רבי אבהו (בן סוף המאה ה-3 ותחילת המאה ה-4), כעיר נוכרית עוינת בסמוך לחיפה. כך לדוגמה במדרש איכה רבה: ”"צִוָּה ה' ליעקב סביביו צריו" - כגון חלמיש לנוה, סוסיתא לטבריה, קסטרא לחופה, יריחו לנוערן, לוד לאונו. וכן הוא אומר: "זאת ירושלים בתוך הגוים שמתיה"”.
בכתביו של אנטונינוס מפיאצ'נצה מהמאה ה-6 מופיע השם "קסטרא של השומרונים". אנטונינוס מתאר את הדרך מעכו לחיפה וכותב: ”מפתולמאיס היישר דרך הים לעיר היהודים שקמונה, חצי מיל, ודרך חוף הים שישה מילין, קסטרא של השומרונים נמצאת מיל אחד משקמונה, למרגלות הר הכרמל”.
החפירות הארכאולוגיות

האתר נסקר בשנת 1965 במסגרת הסקר הארכאולוגי של ישראל על ידי יעקב עולמי ואברהם רונן. בין השנים 1990–1995 נעשו באתר סקרים ארכאולוגים, בשנת 1988 נערכה חפירת הצלה קטנה בידי עזריאל זיגלמן, ובשנת 1989 נערכה חפירת בדיקה על ידי שלום ינקלביץ. ההחלטה על פרויקט מנהרות הכרמל הביאה בין השנים 1993–1997 לחפירת הצלה גדולה שבוצעה באתר על ידי רשות העתיקות. החפירה מומנה על ידי חברת "נתיבי כרמל" ונוהלה על ידי הארכאולוגים זאב ייבין וז'ראלד פינקלשטיין. בחפירה זו נחפר שטח של כ-32 דונם. חפירות נוספות נערכו בשנים 2000–2001 הורחבו החפירות לתחילת מדרון ההר לכוון מזרח.
בחפירות הובחנו באתר חמישה שלבים:
התקופה הרומית
תחילת המאה ה-4 - התקופה הביזנטית - תקופה נוצרית בעיר.
שני שלבי פריחה ממחצית המאה ה-4 ועד מחציתה הראשונה של המאה ה-6 - תקופה נוצרית בעיר.
תקופת דעיכת העיר מחצית שנייה של המאה ה-6 ועד למחצית המאה ה-8. בתקופה זו הפכה העיר למוסלמית
המאה ה-15 והמאה ה-16 - התקופה העות'מאנית. בתקופה זו נוסד כפר סמיר.
באתר נמצאו שרידים הקדומים לתקופה הביזנטית שהיא העיקרית באתר. נמצאו בעיקר קברים, הקדום ביותר הוא קבר מהתקופה הכלקוליתית. נמצאו גם קברים מתקופת הברונזה הבייניימית שנשדדו כבר בעת העתיקה. מהתקופה הרומית נמצאו מספר קברים שהכילו בתוכם ממצאים. מתקופה זו נמצא גם מקווה טהרה וכן חותם לחם עשוי חרס עליו חרותה המילה "שביעית". ממצאים אלה מעידים על קיומה של אוכלוסייה יהודית ביישוב בתקופה זו.
ניתן לראות בשטח שרידי שני מבנים גדולים שנחפרו. מבנה בעל מספר חדרים מרוצפים ברצפת פסיפס ומבנה המכיל מספר גתות. המבנים נמצאים משמאל לכביש הגישה למנהרות הכרמל, בין הכביש לאכסניית הנוער.