stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסלמת הרשאות
הסלמת הרשאות במערכות Windows > Bypass User Account Control

טכניקה נפוצה של הסלמת הרשאות היא שימוש במנגנון windows לבקרת חשבון המשתמש (user account control) המבצע הפרדה בין משתמשים רגילים למשתמשים בעלי הרשאות administrator. מנגנון זה מאפשר לכל היישומים לרוץ כברירת מחדל אך ורק עם הרשאות משתמש רגיל. על מנת לאפשר להן לרוץ תחת הראשות administrator יצטרך מנהל המערכת להגדיר זאת באופן ספציפי (או במקרה של משתמש סטנדרטי במחשב ביתי, לאפשר זאת במפורש ובאופן ספציפי). במקרה שהמנגנון אינו מגדיר הגנה ברמה הגבוהה ביותר, חלק מיישומי windows יוכלו לבצע הסלמת הרשאות או להריץ אובייקטים ממודל האובייקטים של הרכיבים תחת הרשאות מנהל. בנובמבר 2019 נחשפה חולשה במנגנון בקרת חשבון משתמש בגרסאות windows ספציפיות, אשר אפשרה לבצע הסלמת הרשאות אנכית גם כאשר מנגנון הבקרה מוגדר ברמה ההגנה הגבוהה ביותר. הרעיון מאחורי חולשה זו היא ניצולו של התהליך consent.exe האחראי על הדיאלוג Secure Desktop אשר רץ בכל פעם שאנו מריצים קובץ תחת הרשאות מנהל מערכת. תהליך ה-consent.exe רץ תחת מזהה NT_AUTHORITY\SYSTEM (מזהה ה-Local System, החשבון בעל ההרשאות הגבוהות ביותר במערכות windows) וחוקרי אבטחה מצאו דרך לגרום לניצול התהליך להרצת קבצים אחרים, על ידי ניצול התנהגות ספציפית של התהליך כאשר הוא זיהה קובץ עם מאפיינים מסוימים.
הסלמת הרשאות במערכות Windows > Access Token Manipulation

טכניקה ידועה נוספת של הסלמת הרשאות היא ביצוע מניפולציה על אסימון הגישה בו משתמשת windows לאימות יוצר תהליך. כאשר תהליך מבצע משימה הדורשת הרשאות גבוהות, המערכת בודקת מי הוא יוצר התהליך והאם יש לו את ההרשאות המתאימות ועל פי זה מחליטה האם לאפשר לתהליך לרוץ או לא. מניפולציה של אסימון גישה היא שימוש בטכניקות קוד שונות בעזרתן גורם התוקף למערכת ההפעלה להאמין כי התהליך שייך למשתמש אחר, בעל הרשאות, ולא לתוקף אשר מהווה יוצר התהליך בפועל.
הסלמת הרשאות במערכות Windows > DLL search order hijacking

דרך נוספת לבצע הסלמת הרשאות במערכות windows, הוא ביצוע טעינה מוקדמת של ספריות קישור דינמי (Dynamic-Link Library). בשיטת תקיפה זו, יטמיעו התוקפים dll זדוני, עם שם זהה ל-dll לגיטימי אותו מערכת ההפעלה תחפש. התוקפים יטמיעו את ה-dll הזדוני במיקום בו מחפשת מערכת ההפעלה לפני שהיא מגיעה למיקום של ה-dll האמיתי ובכך יטעו את המערכת.
הסלמת הרשאות במערכות Linux > Kernel Exploit

טכניקת תקיפה זו משתמשת בפגיעויות המתגלות בליבת לינוקס על מנת לעלות את ההרשאות של משתמשים במערכת להרשאות sudo. במהלך השנים נמצאו kernel exploit רבים ותקיפה זו נחשבת לפופולרית ונפוצה.
הסלמת הרשאות במערכות Linux > Exploiting SUDO Rights

טכניקה נפוצה נוספת של הסלמת הרשאות בLinux היא ניצול של תכונה במערכת Linux המאפשרת נתינת הרשאות sudo לפקודות ספציפיות. כך, שבמקרה בו מנהל רשת ייתן הרשאות sudo לפקודות find לצורך הדוגמה (פקודה שמסייעת למצוא קבצים במערכת, על פי פרמטרים של שם, גודל וסוג), יוכל משתמש בעל הרשאות רגילות להשתמש בפרמטרים של find לביצוע פקודות במערכת תחת הרשאות sudo, ההרשאה תחתיה רצה find.
הסלמת הרשאות ביישומי אינטרנט

בנוסף למתקפות המבוססות על מערכות ההפעלה של השרתים, ביישומי אינטרנט קיימים פגיעויות הסלמת הרשאות נוספות רבות, הנובעים מxss, קובצי Cookie, ססמאות חלשות והגדרה לא נכונה של שרת ה-web.
מתקפות של הסלמת הרשאות אופקית נפוצות מאוד ביישומי אינטרנט. הן יכולות להתבצע בעזרת מגוון שיטות תקיפה, החל מגניבת עוגיות משתמשים בעזרתן מערים משתמש x (התוקף) על הדפדפן שהוא משתמש y (הקורבן, ממנו נגנבו העוגיות) ובכך מקבל גישה לחשבון ולמידע שלו ועד למתקפות הנדסה חברתית, או פריצת ססמת המשתמשים בעזרת כוח גס וכדומה.
מנגד, גם מתקפות הסלמת הרשאות אנכית קיימת ביישומי אינטרנט והיא נובעת לרוב מהגדרה לא נכונה של שרת ה-web, המביאה להסלמת הרשאות ולהרצת קוד מרחוק בעזרת שורה ארוכה של מתקפות כגון file Upload (פגיעות במנגנון העלאת הקבצים), או File inclusion ו-Directory traversal המאפשרות הזרקת קוד מרחוק או גישה למערכת הקבצים (בהתאמה) ועוד מתקפות רבות.
פתרונות אבטחה

ישנם מספר כללים אשר נקיטתם מבטיחה צמצום משמעותי של הסיכון להיפגע מהסלמת הרשאות ברשתות קטנות:
הרצת כל התוכנות במערכת ההפעלה תחת ההרשאה המינימלית, כברירת מחדל.
בחירת ססמאות חזקות לכלל המשתמשים ובמידת האפשר להשתמש באימות דו שלבי. כמו כן, יש להקפיד על חובת אימות נוסף לפני כל כניסה לתוכנה רגישה, כגון מסדי נתונים.
יש להקפיד לעדכן את מערכת ההפעלה והיישומים המותקנים בה באופן תדיר.
יש להקפיד לשנות את סיסמאות ברירת המחדל בנתבים, מתגים, מדפסות ובכל הציוד המשרדי ומוצרי הioT הקיימים ברשת.
פעמים רבות 'תיקיות משותפות' מהוות הפתח עבור התוקף לביצוע הסלמת ההרשאות. יש להקפיד על בדיקת תיקיות אלו ולוודא שרק המידע הרלוונטי למשתמשים הרלוונטיים נשמר בהם.
יש לבצע מעקב קפדני אחר הרשאות המשתמשים וחברותם בקבוצות במערכת. יש להקפיד שלכל משתמש תהיה אך ורק את הגישה הרלוונטית לו וחברותו תהיה אך ורק בקבוצות הרלוונטיות.
כשעובד עוזב את החברה / תחום העבודה של עובד משתנה, יש להקפיד על מחיקת חשבונו / עדכון ההרשאות בהתאם.
הערות שוליים

↑  Morey J. Haber, Brad Hibbert, Privileged Attack Vectors, Berkeley, CA: Apress, 2017-12-09, עמ' 53–68, ISBN 978-1-4842-3047-3
↑  Zero Day Initiative — Thanksgiving Treat: Easy-as-Pie Windows 7 Secure Desktop Escalation of Privilege, Zero Day Initiative (באנגלית)
↑  Niels provos, Peter Honeyman, Markus Friedl, Preventing Privilege Escalation
↑  Preventing Privilege Escalation, study.com
↑  Zbigniew Banach, What Is Privilege Escalation and Why Is It Important?, www.netsparker.com, ‏2019-08-02 (באנגלית)
↑  Privilege Escalation Detection: The Key to Preventing Advanced Attacks, Exabeam, ‏2020-01-30 (באנגלית)
טעות בכיוון 4: ההתחלה

| --- | --- |

 מבוסס על:  דמויות מאת אלן ב. מקלרוי
 בימוי:  דקלן אובראיין
 הופק בידי:  קים טוד
 תסריט:  דקלן אובראיין
 עריכה:  שטיין מהרסטאד
 שחקנים ראשיים:  ג'ניפר פודוויק  קייטלין לב  טניקה דייוויס  דין ארמסטרונג  טרה ונסה
 מוזיקה:  קלאודי פויזי
 צילום:  מייקל מרשל
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית קנדה קנדה (אתר צילומים)
 חברת הפקה:  Summit Entertainment  Constantin Film
 חברה מפיצה:  פוקס המאה העשרים
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  25 באוקטובר 2011
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סלאשר, אימה, גור
 מקום התרחשות:  הרי האפלצ'ים 
 תקציב:  2 מיליון דולר
 סרט קודם:  טעות בכיוון 3: נותרים למות
 סרט הבא:  טעות בכיוון 5: קשרי דם
 דף הסרט ב־IMDb
 
טעות בכיוון 4: ההתחלה (באנגלית: Wrong Turn 4: Bloody Beginnings; מילולית: התחלות מדממות) הוא סרט סלאשר אמריקאי משנת 2011 אשר בוים ונכתב על ידי דקלן אובראיין. סרט זה הוא הרביעי בסדרת סרטי טעות בכיוון, והוא מהווה פריקוול לקודמיו. עלילת הסרט מראה את סיפור המקור של שלושת הקניבלים המוטאנטים והרצחניים: "שלוש אצבעות", "שיני מסור" ו"עין אחת".
עלילה

בשנת 1974, בסנטוריום גלנוויל במערב וירג'יניה, "שלוש אצבעות", "שיני מסור" ו"עין אחת", הידועים בשם האחים היליקר, בורחים מתאיהם ומשחררים את החולים האחרים. יחד, הם גורמים למהומה וטובחים באכזריות את הסדרנים והרופאים.
עשרים ותשע שנים מאוחר יותר, בשנת 2003, תשעה סטודנטים מאוניברסיטת ווסטון - קניה, ג'נה, וינסנט, שרה, ברידג'ט, קייל, קלייר, דניאל ולורן - מתכננים לבלות את חופשת החורף שלהם בבקתה של חברם פורטר. בעודם נוסעים לשם באופנועי שלג, הם הולכים לאיבוד בסופת שלגים ונאלצים לתפוס מחסה בסנטוריום הנטוש למשך הלילה, שבו מתגוררים האחים היליקר. לאחר שהקבוצה משוטטת בין חדרי המבנה ומגלה מסמכים וקלטות וידאו מטרידות על המטופלים אשר שהו במקום, לורן נזכרת בסיפורים שאחיה נהג לספר על הסנטוריום והקניבלים, אבל חבריה לא מאמינים לה. כשהקבוצה הולכת לישון, וינסנט ממשיך לחקור את המבנה, שם הוא מוצא את גופתו של פורטר לפני ש"שיני מסור" הורג אותו עם טריז מתכת.
למחרת הסערה עדיין מתחוללת בחוץ, והחבורה הצעירה מחכה שתשקוט. בעוד הקבוצה מחפשת אחר וינסנט, ג'נה נתקלת ב"שיני מסור" מבתר את גופתו של פורטר במטבח ורצה בחזרה כדי להזהיר את האחרים. לאחר שראשו הכרות של פורטר נזרק לעבר הקבוצה, קלייר נתלית מהמרפסת עם תיל על ידי האחים היליקר עד אשר ראשה נערף. החבורה נמלטת מהבניין, רק כדי לגלות שחוטי המצת של אופנועי השלג שלהם הוצאו. לורן, עם ערכת הסקי שלה, גולשת במורד ההר כדי לבקש עזרה בזמן שהאחרים מתבצרים במשרדו של הרופא.
קייל, דניאל ושרה נכנסים למרתף כדי להשיג נשק, אבל דניאל נחטף, נקשר לשולחן במטבח, ולאט לאט נשחט ונאכל חי. שאר הקבוצה רודפת אחרי הקניבלים ונועלת אותם בתא כשקייל נשאר מאחור לצפות באחים בזמן שהאחרים מחפשים את חוטי המצתים. כאשר קייל נרדם, האחים נמלטים מתאיהם ומעלפים אותו. לאחר שקניה חוזרת ומגלה את התא הריק, הבנות מתבצרות שוב בחדר הרופא, ורואות דמות משוטטת במסדרונות. הבנות ממהרות ודוקרות אותו למוות במחשבה שהוא אחד האחים, אך לאחר שהורידו את השק מראשו, הן גילו את קייל שלא יכל להגיב להן משום שלשונו נכרתה. האחים מופיעים ורודפים אחרי הבנות במסדרוני הבניין, ומאלצים אותן לצאת דרך חלון, אבל ג'נה נהרגת לפני שהיא יכולה לברוח. הבנות הנותרות אורבות לקניבלים שהשתמשו באופנועי השלג של הקבוצה כדי לרדוף אחריהן החוצה, שם קניה נפצעת, ו"עין אחת" רומס למוות את ברידג'ט עם האופנוע שלג.
עם עלות השחר, רואים את לורן, שקפאה למוות בסופה, נמצאת לא רחוק מהכביש המהיר. קניה הפצועה נרדפת על ידי "עין אחת", כאשר שרה חובטת בו עם ענף ומפילה את הקניבל מאופנוע השלג, מה שמאפשר לזוג לגנוב אותו ולברוח. הן נוסעות לתוך מלכודת של חוטי תיל שהקימו הקניבלים, אשר עורפת את ראשיהן. "שלוש אצבעות" מרים את הראשים ומכניס אותם למשאית הגרר המפורסמת שלהם, לפני שהוא מתרחק מהסנטוריום עם אחיו.
שחקנים

ג'ניפר פודוויק - קניה
טניקה דייוויס - שרה
קייטלין לב - ברידג'ט
טרה ונסה - ג'נה
ויקטור זינק ג'וניור - קייל
דין ארמסטרונג - דניאל
אלי טטארין - לורן
סמנתה קנדריק - קלייר
שון סקין - וינסנט, "שלוש אצבעות"
סקוט ג'ונסון - "שיני מסור", שומר בסנטוריום
דן סקין - "עין אחת"
בליין סייפורדה - "שלוש אצבעות" הצעיר
בריאן ורו - "שיני מסור" הצעיר
טריסטן קרלוצ'י - "עין אחת" הצעיר
הפקה

צילומי הסרט נערכו במניטובה, קנדה וארכו 19 יום. הסנטוריום המופיע בסרט, הוא סנטוריום אמיתי במניטובה אשר איננו פעיל.
הסרט דורג R עקב אלימות, מין, גור, שפה בוטה ושימוש בסמים. גרסה שהופצה בגרמניה נחתכה בכ-5 דקות, כדי להבטיח דירוג לקהל יעד מתחת לגיל 18.
הבמאי דקלן אובראיין, אשר ביים את הסרט הקודם, שב לביים גם את הסרט הזה שבנוסף עבד על התסריט.
הערות שוליים

↑  "What are the chances of Wrong Turn 7 in 2016?"  (2015-05-07).  HorrorSociety.com.  Retrieved 2015-10-13.
↑  כל הפרטים מופיעים באתר IMDb
https://www.imdb.com/title/tt1865567/?ref_=ext_shr_lnk
פונקציית גרין

במתמטיקה, פונקציית גרין היא פונקציה המשמשת לפתרון משוואות דיפרנציאליות ליניאריות לא הומוגניות עם תנאי שפה נתונים, והיא שימושית לפתרון בעיות בפיזיקה ובהנדסת חשמל. הפונקציה נקראת על שם ג'ורג' גרין, מתמטיקאי בריטי אשר פיתח את הרעיון בשנות ה-30 של המאה ה-19.
הגדרה

פונקציית גרין,  G(x,s) של אופרטור דיפרנציאלי ליניארי  {\hat {L}} היא פתרון של המשוואה:
כאשר  \delta (x-s) היא פונקציית דלתא של דיראק המוזזת ב- s.
אם מימד הגרעין של האופרטור  {\hat {L}} שונה מאפס פונקציית גרין אינה יחידה, אך למעשה תנאי השפה וסימטריות נותנים פתרון יחיד.
השימוש בפונקציה

ניתן להשתמש בפונקציית גרין כדי לפתור משוואות מהצורה:
פונקציית גרין היא פתרון המשוואה עבור  f(x)=\delta (x-s), ובעזרתה ניתן למצוא את פתרון המשוואה  u(x).
לאחר מציאת פונקציית גרין נכפיל את שני אגפי המשוואה המגדירה אותה ב- f(s) ונבצע אינטגרציה על כל תחום ההגדרה שלה, לקבלת:
זהו אינטגרל קונבולוציה. נציב במקום  f(x) את האופרטור כפי שהוגדר במשוואה הדיפרנציאלית ונקבל:
מאחר שהאופרטור  {\hat {L}} ליניארי ופועל על  x בלבד (ולא על משתנה האינטגרציה  s) נוכל להוציא אותו מהאינטגרל באגף ימין:
מכאן ניתן לזהות את הפתרון:
כלומר, הפתרון של משוואה דיפרנציאלית לא הומוגנית תלוי רק בפונקציית גרין של המשוואה ובאיבר הלא הומוגני. פונקציית גרין של האופרטור  {\hat {L}} נותנת את הפתרון של המשוואה הדיפרנציאלית שהוא מגדיר עבור כל פונקציה  f(x).
שימושים

השימוש העיקרי בפונקציית גרין במתמטיקה הוא לפתרון בעיות שפה אי-הומוגניות.
במקרה שבו האופרטור  {\hat {L}} בלתי תלוי מפורשות במשתנה התלוי (לדוגמה, הוא מכיל רק נגזרות לפי  x אך לא כפל בפונקציות של  x) - פונקציית גרין תלויה רק בהפרש בין שני המשתנים שלה, כלומר היא פונקציה של משתנה אחד:
במקרה כזה, פתרון המשוואה הדיפרנציאלית הלא הומוגנית שווה לקונבולוציה בין האיבר הלא הומוגני לבין פונקציית גרין:
בהנדסת חשמל, פונקציית גרין היא הבסיס לעקרון התגובה להלם. מערכת ליניארית ניתנת לתיאור על ידי משוואה דיפרנציאלית ליניארית לא הומוגנית, כאשר האיבר הלא הומוגני הוא פונקציית הכניסה למערכת ופתרון המשוואה הוא היציאה של המערכת. פונקציית הדלתא של דיראק נקראת פונקציית הלם ופונקציית גרין של המשוואה נקראת תגובת ההלם של המערכת משום שהיא יציאת המערכת עבור כניסת הלם. למערכות ליניאריות בלתי משתנות בזמן יש תגובה להלם שתלויה רק בהפרש הזמנים מרגע כניסת פונקציית ההלם. במקרה כזה התגובה להלם שימושית במיוחד משום שבעזרתה ניתן לחשב את יציאת המערכת לכל כניסה באמצעות קונבולוציה בינה לבין פונקציית הכניסה, פעולה שניתן לבצע ביעילות בעזרת התמרת פורייה.
פונקציית גרין משמשת גם בתחומים רבים בפיזיקה: בפיזיקה של חומר מעובה לפתירת משוואת הדיפוזיה, באלקטרומגנטיות לפתרון משוואת פואסון, במכניקת הקוונטים לפתרון משוואת שרדינגר ובפיזיקה תאורטית מודרנית לתיאור תהליכים על ידי דיאגרמות פיינמן.
משפט גרין

יהי  {\hat {L}} אופרטור שטורם ליוביל - אופרטור דיפרנציאלי ליניארי מהצורה:
כאשר תנאי השפה ניתנים על ידי אופרטור תנאי השפה  {\hat {D}}:
ותהי  f(x) פונקציה רציפה בתחום  [0,\ell ].
אזי ישנו פתרון אחד ויחיד  u(x) המקיים:
והוא נתון על ידי:
כאשר  G(x,s) היא פונקציית גרין המקיימת את התנאים הבאים:
G(x,s) רציפה ב- x וב- s.
לכל  x\neq s מתקיים:  {\hat {L}}G(x,s)=0\,.
לכל  s\neq 0,\ell  מתקיים:  {\hat {D}}G(x,s)=0\,.
"קפיצה" בנגזרת:  G'(s_{0^{+}},s)-G'(s_{0^{-}},s)=1/p(s).
סימטריה:  G(s,x)=G(x,s).
בעיות עם תנאי שפה

כאשר פותרים בעיות עם תנאי שפה, פונקציית גרין צריכה לקיים תנאי שפה טריוויאלים (שמתאפסים), ולכן ניתן להוסיף כוח מאלץ שגם הוא מקיים את משוואת הפונקציות העצמיות.
לדוגמה, אם נסתכל על משטח מוארק אין־סופי שציר ה־ z ניצב אליו, ונרצה למצוא את הפוטנציאל במרחב כאשר נמצא מטען בנקודה  (x',y',z'). פונקציית גרין המתאימה לבעיה הזאת היא  G({\vec {r}},{\vec {r}}')={\frac {1}{\sqrt {(x-x')^{2}+(y-y')^{2}+(z-z')^{2}}}}, אך נשים לב שהפונקצייה איננה מקיימת את תנאי השפה; לכן נוסיף מטען דמות ונקבל: {\tilde {G}}({\vec {r}},{\vec {r}}')={\frac {1}{\sqrt {(x-x')^{2}+(y-y')^{2}+(z-z')^{2}}}}-{\frac {1}{\sqrt {(x-x')^{2}+(y-y')^{2}+(z+z')^{2}}}}. ניתן לראות שאם נציב  z=0 נקבל התאפסות.
מציאת פונקציית גרין

ניתן למצוא את פונקציית הגרין של אופרטור בשתי דרכים:
האחת – לפי הגדרה, אם  {\hat {L}} הוא אופרטור דיפרנציאלי לינארי אז  {\hat {L}}G(x,s)=\delta (x-s) כאשר  \delta (x-s) היא פונקציית דלתא של דיראק. בכל זמן ש־ x\neq s פונקציית הדלתא מתאפסת, ונקבל משוואה דיפרנציאלית הומוגנית.
לאחר מכן נציב תנאי שפה ונדרוש רציפות גם כאשר  \delta (x-s) מקבלת "קליק" (ב־ x=s). לבסוף נדרוש אי־רציפות של הנגזרת הראשונה ב־ x=s ונקבל את הפונקצייה.
הדרך השנייה והפשוטה יותר למציאת הפונקצייה היא בעזרת שיטת הפונקציות העצמיות: בהינתן משוואת הפונקציות העצמיות  {\hat {L}}\psi =\lambda \psi , כאשר  \lambda  הוא ערך עצמי (סקלר) ו־ \psi  היא פונקצייה עצמית מנורמלת בעלת תנאי קווינטוט (היינו שניתן לייצג אותה כסט שלם של פונקציות), אז ניתן לתאר את פונקציית גרין של האופרטור על־ידי:  G(x,x')=\sum _{k=0}^{\infty }{\frac {\psi _{k}(x)^{\dagger }\psi _{k}(x')}{\lambda _{k}}}, כאשר  \dagger  מסמן את הצמוד ההרמיטי של הפונקצייה.
דוגמה למציאת פונקציית גרין

נתונה המשוואה הדיפרנציאלית הבאה:
עם תנאי השפה:
פונקציית גרין של הבעיה היא הפונקציה המקיימת את המשוואה:
עבור כל  x\neq s פונקציית הדלתא מחזירה אפס ומתקבלת משוואה דיפרנציאלית הומוגנית שהפתרון הכללי שלה הוא:
עבור  x<s נציב את תנאי השפה ב- x=0:
עבור  x>s נציב את תנאי השפה ב- x=\pi /2:
מכאן שפונקציית גרין היא מהצורה:
ונותר לקבוע מהם המקדמים  c_{2} ו- c_{3}.
מרציפות פונקציית גרין עבור  x=s נובע כי:
הנגזרת הראשונה של הפתרון אינה רציפה: מבצעים אינטגרציה על שני אגפי המד"ר מ- x=s-\varepsilon  עד  x=s+\varepsilon  ולוקחים את הגבול  \varepsilon \to 0. האינטגרל על פונקציית הדלתא הוא פונקציית מדרגה, ומהקפיצה שלה מקבלים את התנאי הבא:
מתקבלת מערכת משוואות עבור  c_{2} ו- c_{3} והפתרון שלה הוא:
פונקציית גרין של הבעיה היא:
ראו גם

משוואה דיפרנציאלית רגילה
משוואה דיפרנציאלית חלקית
אופרטור
הערות שוליים

↑  7.2: Boundary Value Green’s Functions
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540806905171  NDL: 00562581  NKC: ph117587
בנימין זהר

| --- | --- |
השופט בנימין זהר
 לידה:  1905 המנדט הבריטי פלשתינה (א"י)
 פטירה:  21 בינואר 1961 (בגיל 56 בערך) חיפה
 השתייכות:  מערכת בתי המשפט הישראלית
 תקופת כהונה:  1937 – 21 בינואר 1961 (כ־24 שנים) 
 תקופת הפעילות:  ? – 21 בינואר 1961 
 תפקידים בולטים:  שופט בבית משפט השלום בתל אביב ובחיפה  שופט בבית המשפט המחוזי בירושלים  שופט בבית המשפט המחוזי בחיפה  שופט בבית המשפט העליון במינוי זמני  נשיא תורן בבית המשפט המחוזי חיפה
בנימין זהר (1905 – 21 בינואר 1961) היה שופט בארץ ישראל המנדטורית, ועם קום המדינה, המשיך כשופט בית המשפט המחוזי, ולאחר מכן שופט במינוי זמני בבית המשפט העליון.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1905 בפתח תקווה, בשם בנימין זאב הרצל רוזנצוייג, וגדל בפתח תקווה. במהלך השנים שינה את שמו לבנימין זהר.
סיים את גימנסיה הרצליה בתל אביב. בשנים 1924–1929 למד משפטים בבית הספר המנדטורי למשפטים בירושלים והתמחה בביירות. בשנת 1929 הוסמך כעורך דין.
בשנים 1930–1935 עבד במחלקת סידור הקרקעות של ממשלת המנדט.
בשנים 1935–1937 עבד כעו"ד במשרדו של שלום (סולומון) הורוביץ.
בשנים 1937–1947 כיהן כשופט שלום בתל אביב ובחיפה.
בשנת 1941 ייסד את האגודה לתיקון האסיר והעבריין ועמד בראש האגודה.
בשנים 1947–1948 כיהן כשופט בית המשפט המחוזי בירושלים. במסמך השופטים החסוי, שהוכן שהוכן ערב הקמת מדינת ישראל, ובו חוות דעת על השופטים היהודים שכיהנו במערכת המשפט בתקופת המנדט הבריטי, נכתב עליו "שופט שנתמנה לא מזמן מבית משפט השלום. מרננים אחריו שהוא פתוח להשפעות. כעת בשליחות מחוץ לישראל. אולי כדאי להעבירו לעבודה לא-משפטית". חרף חוות דעת זו מונה
ב-1 ביולי 1948 לשופט בבית המשפט המחוזי בחיפה, וכיהן בתפקיד זה עד 1951.
בספטמבר 1951 מונה במינוי זמני לשופט בבית המשפט העליון, וכיהן בתפקיד זה עד 1952.
ב-24 ביוני 1952 מונה לנשיא תורן של בית המשפט המחוזי חיפה, וכיהן בתפקיד זה עד לפטירתו. ב-1 בנובמבר 1956 מונה לעמוד בראש ועדת חקירה לחקר אירועי טבח כפר קאסם. ב-6 בנובמבר הגישה הוועדה את הדו"ח שלה לראש הממשלה, דוד בן-גוריון, ובו המליצה להעמיד לדין את מפקד הגדוד, רב-סרן שמואל מָלִינקי, וכמה מפקודיו, וכן קבעה פיצוי כספי למשפחות הקורבנות. הוועדה לא המליצה להעמיד לדין את מפקד החטיבה המרחבית, אלוף-משנה יששכר שדמי, אך הוא הועמד לדין בהחלטת הפרקליט הצבאי הראשי.
נפטר ב-21 בינואר 1961, ונקבר בבית הקברות חוף הכרמל. הותיר אישה, בן ובת.
הערות שוליים

1 2  חיפה אבלה על שני שופטיה, למרחב, 23 בינואר 1961
1 2  השופט ב. זוהר נפטר בחיפה, הארץ, 22 בינואר 1961
↑  מינויים ברשות המשפטית, הצופה, 4 ביולי 1948
↑  מינויי שופטים, חרות, 23 בספטמבר 1951
↑  מינויים חדשים, חרות, 29 ביוני 1952
↑  יחקרו פרשת הריגת ערבים בימי עוצר במשולש, מעריב, 6 בנובמבר 1956;
לטיף דורי, הממשלה נתבעת לענוש האחראים להריגת אזרחים ערביים במשולש, על המשמר, 7 בנובמבר 1956.
↑  הושלמה החקירה על התקריות עם משמר הגבול, חרות, 12 בנובמבר 1956;
המאורע בכפרי המשולש, הודעת ראש הממשלה, הישיבה המאתיים ושלוש של הכנסת השלישית, 12 בדצמבר 1956.
↑  הוגש כתב אישום נגד א/מ י. שדמי, שערים, 2 בנובמבר 1958
↑  בנימין זהר באתר חברה קדישא חיפה
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
אישה אחרת

| --- | --- |

 בימוי:  וודי אלן 
 הופק בידי:  רוברט גרינהאט 
 תסריט:  וודי אלן 
 עריכה:  סוזן מורס 
 שחקנים ראשיים:  ג'ינה רולנדס פרנסס קונרוי פיליפ בוסקו דיוויד אוגדן סטיירס בטי באקלי פרד מלמד ברוס ג'יי פרידמן דנה אייבי מייקל קירבי קת'רין גרודי ג'וש המילטון האריס יולין ג'ין הקמן מיה פארו איאן הולם קנת' ולש בליית' דאנר סנדי דניס מרתה פלימפטון ג'ון האוסמן אליס ספיבק 
 צילום:  סוון ניקוויסט 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  סרטי אוריון, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  16 במרץ 1989 
 משך הקרנה:  84 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 תקופת התרחשות:  סתיו 
 הכנסות באתר מוג'ו:   anotherwoman
 דף הסרט ב־IMDb
 
אישה אחרת (באנגלית: Another Woman) הוא סרט קולנוע משנת 1988, מסוגת דרמה, בבימויו של וודי אלן, ובכיכובן של השחקניות מיה פארו וג'ינה רולנדס (אלן לא משחק בסרט זה).
תקציר העלילה

מריון פוסט (מגולמת על ידי ג'ינה רולנדס) היא פרופסור לפילוסופיה בת 50. היא נשואה לרופא קן (איאן הולם).
בשל עבודות בנייה בבניין שלה, היא שוכרת דירה במרכז העיר כדי לקבל קצת שקט ושלווה לכתיבת ספרה הפילוסופי.
בדירתה החדשה יש פתח אוורור, המאפשר לה לשמוע את כל השיחות הפרטיות של הלקוחות במשרד הפסיכיאטר השכן.
היא מוקסמת במיוחד מאחת הלקוחות (מיה פארו), השרויה בדיכאון עמוק. שמה, אותו אנו הצופים איננו שומעים, הוא הופ (תקווה). הגילויים של הופ והשקפותיה בחיים גורמים למריון לבחון את חייה שלה.
היא לומדת מגיסתה שאחיה אוהב ושונא אותה בו זמנית. היא מבינה, שכמו אביה (ג'ון האוסמן), היא הייתה בלתי נחמדה ושיפוטית כלפי מספר אנשים במהלך חייה: אחיה המדוכא פול (האריס יולין) ואשתו השברירית לין (פרנסס קונרוי), חברתה הטובה ביותר מימי התיכון, קלייר (סנדי דניס), בעלה הראשון סם (פיליפ בוסקו) ובתה החורגת לורה (מרתה פלימפטון).
יתרה מזאת, היא מבינה שחיי הנישואין הנוכחיים שלה עם קן אינם באים לידי סיפוק, ושהיא החמיצה את הסיכוי היחיד לאהבה עם חברו הטוב ביותר לארי (ג'ין הקמן). לבסוף היא מצליחה להפגש עם הופ, ולמרות שהיא רוצה לדעת עליה יותר היא, היא בסופו של דבר מדברת בעיקר על עצמה. היא מגיעה למסקנה שההפלה שעשתה לפני כמה שנים הייתה טעות, בטענה שבגילה יש דברים רבים בחיים שהיא לא תשיג יותר.
לקראת סוף הסרט מריון מחליטה לשנות את חייה לטובה.
בעיר ההרגה

בְּעִיר הַהֲרֵגָה היא פואמה שכתב חיים נחמן ביאליק בשנת 1903 (תמוז תרס"ג – תשרי תרס"ד) בעקבות ביקורו בקישינב עם משלחת שיצאה ביוזמתו של ההיסטוריון שמעון דובנוב במטרה לחקור את הפרעות שנערכו בקהילה היהודית באביב 1903.
בשנת 1906 קובצה הפואמה לראשונה לספר: "משירי הזעם : א. על השחיטה ב. בעיר ההרגה ג. ידעתי, בליל ערפל", בהוצאת אודיסה.
פרעות קישינב

ב-6 באפריל 1903 פרצו פרעות קישינב בעקבות עלילת דם שהאשימה יהודים ברצח נער נוצרי למטרות דתיות. בקישינב הופיעו בריונים, שקראו "מוות ליהודים" והפיצו כרוזים בהם נכתב כי הצאר ניקולאי השני התיר לפגוע ביהודים לכבוד חג הפסחא. הפרעות נמשכו יומיים, בימים 6–8 באפריל (לפי הלוח היוליאני; 19–21 באפריל לפי הלוח הגרגוריאני), והשתתפו בהם תושבים מכל מגזרי הציבור. 49 יהודים נרצחו, 400 נפצעו ואלפי בתים וחנויות נשדדו ונהרסו. הפורעים התעללו ביהודים בסאדיזם רב. הם אנסו נשים, השחיתו גופות והתעללו בהן. כאשר היהודים ניסו להגן על עצמם, עצרה המשטרה את המתגוננים, ונקטה בצעדים שונים שסייעו לפורעים באופן אקטיבי.
פרסום הפואמה

כאשר נודעו תוצאות הפרעות הוציאה קבוצת סופרים עבריים, תחת השם "אחים", כרוז ובו קראו ליהודים להגנה עצמית. חברי הקבוצה הקימו ועדה ועל חיים נחמן ביאליק הוטל לבקר בבית המשפט בעת חקירת הפרעות, להכין רשימה של החללים, לתעד עדויות על יחס השלטונות ולראיין קורבנות אונס, לאסוף מידע, תצלומים ותעודות, לדווח על נזקים ברכוש.
בטרם צאתו לקישינב כתב את השיר "על השחיטה". בעקבות שהות בת חמישה שבועות בקישינב כתב את 'בעיר ההרגה'. רשמי ביקורו וחקירותיו בקישינב הועלו על הכתב ופורסמו במועד מאוחר יותר.
הפואמה נדפסה לראשונה תחת השם "משא נמירוב" בעיתון "הזמן" שבעריכת בן ציון כ"ץ, בעיר פטרבורג. שינוי השם והשמטת מספר שורות בשיר היו דרושים על מנת לקבל את אישור הצנזור, היהודי המומר לנדאו, לפרסום השיר. בתחילה הגיב ביאליק בכעס רב על השמטת השורות, אך בהמשך קיבל את השינוי בהבנה ואישר את פרסום הפואמה. הפואמה תורגמה לרוסית על ידי זאב ז'בוטינסקי, וכך הגיעה לידיעת הקהל הרחב, כולל הקהל היהודי שאינו קורא עברית.
פרסום הפואמה, הכוללת תיאורי זוועה לצד ביקורת נוקבת על החולשה וחוסר האונים של הקהילה היהודית, גרם לתהודה עזה בקהילה היהודית, שהטביעה את חותמה על חיי הציבור. תיאור חרפתם של היהודים המסתתרים ומתפללים אל מול נשיהם הנאנסות, והעדר הגבורה היהודית, הפנה תגובת נגד לפסיביות בקרב ההנהגה הציונית, ועורר את היהודים להגן על עצמם. עם זאת, תרמה הפואמה רבות לדימויים השלילי של יהדות הגולה בעיניהם של בני הארץ ולניסיון התמידי שלהם להתנשא מעליהם.
פרשנות

מטרת הפואמה היא לעודד עשייה, אולם היא מסתיימת בהיעדר סיכוי לעשייה. מצבו של האל משתקף ממצבו של העם; חלש, חסר אונים ומאכזב.
הדובר המייצג את האלוהות, הוא דרכו של ביאליק להביע את הגינוי והזעם, מעם שאינו מסוגל לעשות זאת עבור עצמו. ולכן אלוהיו - מייצגיו עושים זאת במקומו, ולא רק בתחושות של חמלה, חולשה וכאב. אל מולו הנמען - שליח האל (המשורר הנביא) הנשלח לראות את האסון בעיר ההריגה, אך זעקותיו מצוות לידום על ידי האל. האלוהות מטילה את אחריות העם לגורלו. לעצבו במדבר, הרחק מהקרקע בה טובחים בו. ניתנות לעם ולניצולים שתי אפשרויות, להיוותר בבושתו כקבצן, או לעזוב אל המדבר וליצוק תוכן לחייו.
המוטיבים החוזרים במהלך העלילה, בהם הסיפורים המקראיים, השגרה המרמזת כי לא נלמד אף לקח ממעשי הפרעות. וכי הקהילה היהודית לא השכילה להפנים את המעשים ולחפש פתרונות קונקרטיים. תיאורי האכזריות הרבים של איברים מרוסקים המנוגדים להתקוממות החלושה אל נוכח הזוועה. כל אלה מהווים פואמה נוקבת שמטרתה להעביר את המסר כי על העם ללמוד להגן על עצמו.