stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קייטי באומן
הערות שוליים

↑  ארין לביולה, Katie Bouman: 5 Fast Facts You Need to Know, Heavy.com, ‏11 באפריל 2019 (באנגלית).
1 2  Katie L. Bouman, באתר המכון הטכנולוגי של קליפורניה (באנגלית).
↑  Black hole scientist excited for future after breathtaking image revealed, באתר ג'רוזלם פוסט, 17 באפריל 2019 (באנגלית)
↑  צ'ארלס באומן, באתר אוניברסיטת פרדו (באנגלית).
↑  Katherine (Katie) L. Bouman, קורות חיים באתר המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (באנגלית).
↑  לארי הרדסטי, A method to image black holes, באתר MIT NEWS, 6 ביוני 2016 (באנגלית).
↑  האנה אליס-פטרסן, Katie Bouman: the 29-year-old whose work led to first black hole photo, הגרדיאן, ‏11 באפריל 2019 (באנגלית).
↑  פאלב גוש, First ever black hole image released, BBC, ‏10 באפריל 2019 (באנגלית).
↑  שרה מרבוש, ‏How Katie Bouman Accidentally Became the Face of the Black Hole Project, New York Times, 11 באפריל 2019.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ACM DL: 81503694802  dblp: 01/8759  ORCID: 0000-0003-0077-4367  S2AuthorId: 18555073 
חור שחור על-מסיבי שמסתו שקולה כ־6–7.4 מיליארד מסות השמש (מכונה פאווהי (אנ'), מהוואית), במרכז הגלקסיה האליפטית הענקית M87 מצביר הבתולה שבקבוצת בתולה.
זוהי "תמונת" החור השחור הראשונה בתולדות האנושות: צולמה באמצעות גלי מיקרו בתדר של כ־2 טרה־הרץ (1.3 מ"מ) על ידי רשת הרדיו-טלסקופים "אופק האירועים" (EHT (אנ')) ב־2017, עובדה ופורסמה ב־10 באפריל 2019.
באומן נטלה חלק משמעותי בעיבוד התמונה
קוסטאס צימיקאס

קונסטנטינוס קוסטאס צימיקאס (ביוונית: Κωνσταντίνος "Κώστας" Τσιμίκας; נולד ב-12 במאי 1996) הוא כדורגלן יווני, המשחק כמגן שמאלי בליברפול מהפרמייר ליג ובנבחרת יוון.
קריירת מועדונים

צימיקאס ערך את הופעת הבכורה שלו באולימפיאקוס בליגת העל היוונית במשחק נגד AEL Kalloni FC ב-19 בדצמבר 2015.
ב-28 בדצמבר 2016 הושאל צימיקאס לאסביירג הדנית עד לתום עונת 2016/2017. ב-17 בפברואר 2017, בהופעת הבכורה שלו במועדון, הוא הבקיע שער בניצחון 3:0 נגד SønderjyskE Fodbold. הוא עזב את המועדון אחרי 13 משחקים, וחזר לאולימפיאקוס.
ב-30 ביוני 2017, צימיקאס שוב הושאל, הפעם למועדון ההולנדי וילם II בחוזה לעונה אחת. צימיקאס היה שחקן קבוע בהרכב הקבוצה ופתח ב-32 מתוך 34 משחקים בהם כבש שישה שערים. שער של צימיקאס בניצחון 2–3 נגד אוטרכט, נבחר לשער חודש מרץ 2018 בליגה ההולנדית.
המאמן פדרו מרטינס שמר על צימיקאס באולימפיאקוס בעונת 2018/2019. בהמשך, האריך את חוזהו במועדון עד 2023.
ב-10 באוגוסט 2020, חתם צימיקאס בליברפול בעסקה ארוכת טווח תמורת 11.75 מיליון ליש"ט.
את הופעת הבכורה ערך במסגרת גביע הליגה ב-24 בספטמבר בניצחונה של ליברפול 2–7 על לינקולן. ב-7 בפברואר 2021 ערך הופעת בכורה בפרמייר ליג בהפסד קבוצתו 1–4 למנצ'סטר סיטי.
תארים

אליפות יוון: 2019/2020
גביע הליגה האנגלית: 2021/2022
גביע אנגלי: 2021/2022
מגן הקהילה: 2022
קריירה בינלאומית

צימיקאס ערך את הופעת הבכורה בנבחרת יוון ב-12 באוקטובר 2019, ובישל את שער הניצחון בניצחון 0–1 על נבחרת הונגריה.
הערות שוליים

↑  Επιμέλεια: Γιώργος Περπερίδης Δημοσίευση: 28 Δεκ. 2016 17:45, Επίσημο: στην Έσμπιεργκ δανεικός ο Τσιμίκας, www.sport24.gr (באנגלית)
↑  Privacy settings, myprivacy.dpgmedia.net
↑  Επιμέλεια: Νίκος Συριώδης Δημοσίευση: 10 Ιαν. 2019 15:39, Ολυμπιακός: Ανανέωσε για 4 χρόνια ο Τσιμίκας, www.sport24.gr (באנגלית)
↑  Liverpool complete signing of Kostas Tsimikas, Liverpool FC
↑  Mitroglou settles Greece's scores against Hungary, George Georgakopoulos | Kathimerini, www.ekathimerini.com (ב־)
קוסטאס פורטוניס

קונסטנטינוס (קוסטאס) פורטוניס (ביוונית: Κωνσταντίνος "Κώστας" Φορτούνης; נולד ב-16 באוקטובר 1992) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בח'ליג'.
קריירה

פורטוניס התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של אולימפיאקוס אותה עזב בגיל 18 וחתם בטריקלה מעיר הולדתו. בקיץ 2010 חתם באסטרס טריפוליס, ואת הופעת הבכורה שלו בליגת העל היוונית ערך במשחק נגד פאוק סלוניקי. ב-19 בספטמבר 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו, בתיקו 2–2 נגד א.א.ק. אתונה. בינואר 2011 הגיש מועדון הפאר האיטלקי יובנטוס הצעה להשאיל את פורטוניס עד לסיום העונה, אך נתקל בסירוב של אסטרס.
בקיץ 2011 חתם פורטוניס לארבע שנים בפ.צ. קייזרסלאוטרן מהבונדסליגה הגרמנית. ב-6 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–2 לוורדר ברמן, ובתום העונה ירד עם הקבוצה לליגת המשנה. ב-31 באוגוסט 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 2–1 על דינמו דרזדן, ובסך הכל שיחק שלוש שנים במועדון והבקיע שני שערי ליגה ב-70 הופעות.
ב-22 ביולי 2014 חזר פורטוניס ליוון וחתם לארבע שנים בקבוצת נעוריו אולימפיאקוס. בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע 10 שערים ובישל 5 ב-36 משחקים בכל המסגרות. ב-23 במאי 2015 פורטוניס הבקיע את השער האחרון בניצחון 3–1 על קסנתי בגמר הגביע היווני, ובכך השלים דאבל ראשון בקריירה. ב-26 בפברואר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בזירה האירופית בהפסד 1–2 (אחרי הארכה) לאנדרלכט במסגרת הליגה האירופית. ב-4 בנובמבר 2015 החמיץ פנדל בדקה ה-54 בניצחון 2–1 נגד דינמו זאגרב במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות, אבל בישל לפליפה פארדו את שער הניצחון בדקה ה-90. ב-20 במרץ 2016 הפך לכדורגלן השלישי בהיסטוריה של המועדון שכובש ומבשל לפחות עשרה שערים בעונה. בסיום העונה, בה זכתה הקבוצה באליפות שישית ברציפות, נבחר פורטוניס לכדורגלן השנה ביוון והוכתר למלך השערים של הליגה עם 18 שערים. ב-3 ביוני 2016 האריך את חוזהו במועדון עד קיץ 2020 ושכר של מיליון אירו לעונה, ובתום העונה זכה עם הקבוצה באליפות שביעית ברציפות.
קריירה > בנבחרת יוון

ב-29 בפברואר 2012 ערך פורטוניס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יוון, בתיקו 1–1 נגד בלגיה. לאחר שהרשים גם במשחקי הידידות נגד ארמניה וסלובקיה, נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 2012, אך לא נכלל בסגל למונדיאל 2014. ב-29 במרץ 2016 הבקיע את שני שערי הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 2–3 לאיסלנד.
תארים

אליפות יוון: 2014/2015, 2015/2016
הגביע היווני: 2014/2015
כדורגלן השנה ביוון: 2015/2016
מלך השערים בליגת העל היוונית: 2015/2016
מלך הבישולים בליגת העל היוונית: 2015/2016, 2017/2018
קידום (בית ספר)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־43 שנים) 
  
 www.kidum.com
 
אחד הסמלילים הקודמים של החברה
סמליל החברה הקודם
קידום היא רשת בתי ספר להכנה לבחינה הפסיכומטרית, למבחני בגרות, למבחן אמיר ולמבחן ה-GMAT.
קידום הוקמה ב-1981 והייתה החלוצה בהכנת תלמידים לבחינה הפסיכומטרית באמצעות קורסים פרונטליים וספרי הכנה.
תחומי פעילות

חברת קידום מעבירה את קורס הפסיכומטרי קידום אישי המותאם לתלמיד באופן אישי, קורסי הכנה לבחינה הפסיכומטרית בעברית, ערבית ורוסית, וקורס פסיכומטרי למצטיינים - "מועדון 700". בנוסף, מפעילה חברת קידום קורסי הכנה לבחינות GMAT ומוציאה לאור ספרי לימוד לפסיכומטרי ולמבחן GMAT.
כיום מחזיקה חברת קידום בכמה מותגים נוספים בתחום הלימודים: וול סטריט - בית הספר לאנגלית ולחמן - בית הספר להכנה לבגרויות ולפסיכומטרי.
היסטוריה

חברת קידום הוקמה בשנת 1981 על ידי ליאורה וארנן שגב יקותיאלי שפתחו את בית הספר הראשון בארץ להכנה לבחינה הפסיכומטרית, בחינת המיון לקבלה לאוניברסיטאות. עם השנים הרחיבה החברה את פעילותה. בשנת 1998 רכשה קידום את הזכיינות מחברת Wall Street Institute העולמית להפעלת בית הספר ללימוד אנגלית וול סטריט בישראל. בשנת 1999 רכשה קידום את לחמן, בית הספר להכנה לבחינות הבגרות. בשנת 2005 נרכשה קידום על ידי חברת ההשכלה האמריקאית קפלן, המובילה בעולם בהכנה לבחינות SAT, GMAT ו-GRE - בחינות המיון לתארים מתקדמים.
היסטוריה > בג"ץ

בשנות התשעים חברת קידום הפיצה קמפיין בשם "לך תצטיין", סיסמה שאי אפשר להחמיץ את הדמיון בינה ובין הגידוף "לך תזדיין". סרטון פרסומת שכלל סיסמה זו שודר באין מפריע בערוץ 2, אך מנהל הרדיו ברשות השידור, אמנון נדב, פסל לשידור תשדיר פרסומת שכלל סיסמה זו, ועל כך עתרה "קידום" לבג"ץ. בפסק הדין נפסק ברוב דעות כי בשם חופש הביטוי יש להיענות לעתירתה של "קידום", ועל רשות השידור לשדר את תשדיר הפרסום השנוי במחלוקת. עד היום צמד המילים מופיע בלוגו החברה.
הערות שוליים

↑  ynet, חברת קפלן מקבוצת וושינגטון פוסט רוכשת את קידום, באתר ynet, 3 באוגוסט 2005
↑  בג"ץ 606/93 קידום יזמוּת ומוֹלוּת (1981) בע"מ נ' רשות השידור, מח (2) 1
קיידן האראק

קיידן האראק (באנגלית: Kayden Harrack; נולד ב-5 בנובמבר 2003 באילינג שבלונדון, אנגליה) הוא כדורגלן גרנדי המשחק בעמדת הבלם במחלקת הנוער של קווינס פארק ריינג'רס ובנבחרת גרנדה.
קריירת מועדונים

האראק החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של ברנטפורד בגיל 8, ובגיל 13 עבר למחלקת הנוער של קווינס פארק ריינג'רס.
קריירה בינלאומית

ב-23 במרץ 2022 ערך האראק את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גרנדה, בתיקו 0-0 נגד נבחרת גיברלטר במשחק ידידות.
הערות שוליים

↑  One Of R Own: Kayden Harrack באתר הרשמי של קווינס פארק ריינג'רס, 27 באפריל 2022 (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קיידן האראק".
קלואיד

| --- | --- |

 תחום:  רפואת עור 
 טיפול:  triamcinolone 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1298013 
 MeSH:  D007627
 סיווגים
 ICD-10:  L91.0 
 ICD-11:  EE60.0 
 
קלואיד בשורש כף היד
קלואיד היא תופעה של הצטלקות יתר, הנובעת מיצירה עודפת של רקמת חיבור (חלבון קולגן), ומנגנון לא תקין של ריפוי פצעים, הצטלקות לא תקינה של העור לאחר חתך או פציעה. ישנן שיטות שונות לטיפול, ביניהן טיפול בהקפאה בחנקן נוזלי. התופעה נפוצה במיוחד אצל כהי עור ויכולה להופיע ברמות חומרה שונות.
הערות שוליים

↑  C. C. Zouboulis, U. Blume, P. Büttner, C. E. Orfanos, Outcomes of cryosurgery in keloids and hypertrophic scars. A prospective consecutive trial of case series, Archives of Dermatology 129, 1993-09, עמ' 1146–1151
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
קיסוניוס

אתרים בהם התגלו כתובות לכבוד קיסוניוס.
קיסוניוס (Cissonius או Cisonius) או קסוניוס (Cesonius) היה אל המסחר במיתולוגיה הקלטית. פולחנו היה נפוץ בגאליה (צרפת של ימינו) וגם בדרומה של גרמניה ובשווייץ של ימינו.
עם המפגש בין התרבות הקלטית ותרבות האימפריה הרומית זוהה קיסוניוס עם האל מרקורי מהמיתולוגיה הרומית.
קסוניוס תואר כאדם מזוקן, שלראשו קסדה, והוא רוכב על איל ואוחז בידו כוס יין, או כאשר לראשו קסדה מכונפת והוא אוחז מטה שליחים, ומלווים אותו תרנגול ועז.
ככל הנראה, בהשפעת המיתולוגיה הרומית, הפך קיסוניוס לאל הסוחרים ומגן עוברי האורח.
| המיתולוגיה הקלטית |
| --- | --- | --- |
| אלים כלל-אירופאיים | אוגמיוס • אווטה • אזוס • איאלונוס • אלאונוס • אליסאנוס • אנדארטה • אנקאסטה• אנקסטיומארוס • אפונה • ארטיו • ארקורה • בורוו • בלאטו-קאדרוס • בלנוס • בליסאמה • בריגנטיה • בריטניה • גראנוס • דאמונה • דיאה מטרונה • דיס פאטר • ויסוקיוס • וירוטוטיס • טאוטאטיס • טאראניס • לוגוס • ליטאוויס • לנוס • מאטרס • מאפונוס • מוגונס • נאנטוסואלטה • נמטונה • סגומו • סוקלוס • סירונה • קאמולוס • קונדאטיס • קיקולואיס • קיסוניוס • קרנונוס • רוזמרטה |  |
| אלים ייחודיים לבריטניה | אבנדינוס • איוגה  • אלייסיאגאה  • אנדרסטה • וטריס • ורביה  • לאטיס • נודנס • סאטיאדה • סנונה • סוליס • קוונטינה  • קוקידיוס • ריקאגומבדה |  |
| אלים ייחודיים לגאליה אקוויטניה | אבליו  • פאגוס |  |
| אלים ייחודיים לגאליה בלגיקה | אבנובה • איוואנטוקארוס  •  אינטאראבוס • אינקיונה • איקוולאונה  • אנקאמנה • ארדואינה • ארוורנוס • ווסגוס • וינדונוס • וראודונוס  • קסולסיגיאה  • ריטונה |  |
| אלים ייחודיים לגאליה קלטיקה | אטפומארוס • איקאוניס • בריקטה • טלו • לוקסוויוס • מוריטאסגוס • מולו • סוקונה • סמרטריוס • סקוואנה • רובור |  |
| אלים ייחודיים לגאליה נרבוננסיס | אמביסאגרוס • בוקסנוס • לרו • לרינה • נמאוסוס • קטובודואה • רודיאנוס |  |
| אלים ייחודיים לגרמאניה | אופאניה • גבריניוס • נהלניה |  |
קיסאס

קיסאס (בערבית: قصاص, תעתיק: קִצאץ) הוא מושג במשפט המוסלמי המקביל למושג התנ"כי של "עין תחת עין". על פי הקוראן, אחד העונשים על פגיעה פיזית הוא פגיעה פיזית מקבילה בפושע. אולם, הקוראן ממליץ לנפגע למחול לפוגע או לדרוש ממנו לשלם דייה (בערבית: دية), כלומר כופר נפש, במקום הפגיעה עצמה.
גובה הכופר אינו קבוע בקוראן. באסכולות המד'הב השונות ישנן עמדות שונות בנוגע לשאלה מהו הכופר שישולם עבור פגיעה ביהודי או נוצרי (ד'ימי). על פי האסכולה השאפעית סכום הכופר במקרה זה הוא שליש הכופר עבור מוסלמי. האסכולה המאליכית קובעת חצי הסכום. לעומת זאת, על פי האסכולה החניפית גובה הכופר יהיה זהה בין אם מדובר במוסלמי ובין אם מדובר בלא-מוסלמי.
עם זאת, במקרים מסוימים הכופר אף עלול היה להיות גבוה יותר עבור ד'ימי. אצל השבטיים התימניים פגיעה בבן חסות נחשבה כפגיעה בשבט כולו והכופר היה גבוה בהתאם.
במדינות מוסלמיות בהן החוק הוא השריעה, כדוגמת איראן וערב הסעודית, הקיסאס הוא חלק מהדין הפלילי.
לקריאה נוספת

גיא בכור, בין הרצוי למצוי: המשפט בעולם הערבי, המרכז הבינתחומי הרצליה, 2002.
רועי מרום, דיני הפגיעה בגוף ובנפש בעת העתיקה ובאסלאם הקדום, עבודת תיזה, אוניברסיטת תל אביב, 2017.
קרח ים

קרח ים נודד באוקיינוס הקרח הצפוני
קרח ים או קרח ימים (באנגלית: sea ice) הוא מי ים שקפאו. מאחר שצפיפות קרח קטנה משל מים, הוא צף על פני האוקיינוס. קרח ים מכסה כ-7% מפני כדור הארץ וכ-12% מהאוקיינוסים. מרבית קרח הים מצוי בצורת שדות קרח נודד (ice packs) (אנ') סמוך לקטבים: שדה הקרח הנודד הארקטי (אנ') באוקיינוס הארקטי ושדה הקרח הנודד האנטארקטי (אנ') באוקיינוס האנטארקטי (אנ'). שטח שדות הקרח הנודד בקטבים משתנה במחזוריות ובמידה ניכרת מדי שנה. זהו תהליך טבעי שהשפעתו רבה הן על הסביבה בחוג הארקטי הן על המערכות האקולוגיות של האוקיינוס. בשל פעולת הרוחות, זרמי הים ותנודות הטמפרטורה, קרח ים מצוי בימים ובאוקיינוסים בצורות ובגדלים שונים.
פצילות

פצילוּת היא תכונה של חומר הגורמת לו להתפצל לאורך מישורי חולשה ישרים ומוגדרים, הנובעים מהיערכות האטומים או הגבישים המרכיבים אותו. התפצלות החומר נובעת מפעולה חיצונית כגון חדירה לתוכו, או כתוצאה מלחץ המופעל לאורך ובמקביל למישורי החולשה – בניגוד לשברים הנובעים מלחץ המופעל בניצב למישורים אלה.
בגאולוגיה פצילות היא מונח המתאר מצב שבו מינרלים או סלעים נוטים להתפצל לאורך מישורי חולשה במבנה כתוצאה משבירה או לחץ. קיים שוני בין סוגי הפצילות והגורמים להם במינרלים ובסלעים. גם התחומים הדיסציפלינריים הדנים בנושא שונים: פצילות במינרלים היא בתחום המינרלוגיה, בעוד שפצילות בסלעים היא בתחום הפטרולוגיה והגאולוגיה המבנית, ולכן יש הנוטים להפריד לחלוטין בין שני הסוגים.
פצילות במינרלים

במינרלוגיה, פצילות היא הנטייה של חומרים גבישיים להתבקע לאורך מישורים במבנה הגבישי של מינרל. מישורים אלו מייצגים מישורים בעלי אנרגיית פני שטח מינימלית בגביש, והם תוצאה של קשרים כימיים מועדפים בסידור הקבוע של אטומים ויונים הבונים אותו. כאשר הגביש מתפצל לאורך מישור ביקוע כזה, הפאות החדשות שנוצרות הן מישוריות. על פעולת הביקוע ניתן לחזור שוב ושוב תוך שימוש במישורים מקבילים. מישורי ביקוע אלה עשויים להימצא במקביל לפאת התגבשות אפשרית בגביש, אם כי בפועל פאה כזו לא תמיד נוצרת. לכל מינרל תכונת פצילות המאפיינת אותו, וכל הסוגים של המינרל יפגינו תמיד אותה תכונת פצילות. מינרלים החסרים תכונה זו נשברים לרסיסים בלתי אחידים בצורתם שאינם בעלי פאות מישוריות.
המשטחים הנוצרים על-פני הגביש נקראים מישורי פצילות, והם ישרים ומקבילים ולעיתים יוצרים משטחים מדורגים או מופיעים כקווים מקבילים. את מישורי הפצילות ניתן לראות באמצעות מיקרוסקופ וגם בעין בלתי מזוינת.
פצילות במינרלים > סוגי הפצילות

הפצילות נוצרת במקביל למישורים הקריסטלוגרפיים:
פצילות בסיסית (Basal) או פינקאודית (pinacoidal) – מתרחשת במקביל לבסיס הגביש. כיוון זה מסומן במישור {001} של הסריג הגבישי (ראו אינדקס מילר) וגם במישור {001} במקרה של גבישים הקסגונליים או מעוינים. דוגמה לפצילות בסיסית יש בקבוצת הנציצים בהם מתקלפים קשקשים מהמינרל בשל מישורי חולשה המקבילים לבסיס, וכן בגרפיט.
פצילות קובייתית (Cubic) – מתרחשת במישורי {001} של הגביש, במקביל לפאות הקובייה עבור גבישים בעלי סימטריה קובייתית. זה המקור לצורה הקובייתית של גבישי מלח בישול טחונים – המינרל הליט. גם במינרל גלנה קיימת פצילות קובייתית מושלמת.
פצילות אוקטהדרלית (Octahedral) – מתרחשת על מישורי {111} של הגביש, תוך יצירת צורת תמניון (בלעז: אוקטהדרון) לגביש בעל סימטריה קובייתית. דוגמאות לפצילות אוקטהדרלית מושלמת קיימות ביהלום ובפלואוריט. בגבישים בעלי סימטריה נמוכה יותר יהיה מספר קטן יותר של מישורי {111}.
פצילות דודקהדרלית (Dodecahedral) – מתרחשת על מישורי {110} של הגביש, תוך יצירת צורת דודקהדרון (תריסרון) לגביש בעל סימטריה קובייתית. בגבישים בעלי סימטריה נמוכה יותר יהיו מספר קטן יותר של מישורי {110}.
פצילות רומבוהדרלית (Rhombohedral) – מתרחשת במקביל לפאות {1011} של מעוינון (בלעז: רומבוהדרון). בקלציט ובמינרלים פחמתיים אחרים מתקיימת פצילות רומבוהדרלית מושלמת.
פצילות פריזמטית (Prismatic) – פצילות במקביל למנסרה אנכית {110}. בצרוסיט, בטרמוליט ובספודומן מתקיימת פצילות פריזמטית.
פצילות במינרלים > כיווני ביקוע

מינרלים בעלי תכונת פצילות עשויים להראות כיוון ביקוע אחד או כמה כיווני ביקוע: שניים, שלושה, ארבעה ואף שישה כיוונים, כאשר שברי המינרלים המתבקעים לשלושה כיוונים או יותר יוצרים גופים גאומטריים התחומים במישורי הפצילות שלהם בלבד:
פצילות בכיוון אחד: סלניט, נציץ
פצילות בשני כיוונים: פירוקסן, אורתוקלז (בזווית ישרה)
פצילות בשני כיוונים: אמפיבול (בזוויות של 56 או 124 מעלות)
פצילות בשלושה כיוונים: הליט וגלנה (בזווית ישרה – פצילות קובייתית)
פצילות בשלושה כיוונים: קלציט (בזווית שאינה ישרה – פצילות מעוינת או רומבוהדרלית)
פצילות בארבעה כיוונים: יהלום, פלואוריט
פצילות בשישה כיוונים: ספלריט
בנוסף למישורי הפצילות עשויים להימצא בגבישים אלה גם מישורי שבירה או סדקים: משטחים עקמומיים ובלתי-אחידים החוצים את הגביש בכיוונים שונים. משטחי שבירה נפוצים במינרלים חסרי פצילות דוגמת קוורץ, והם עשויים להיווצר בגבישים הנתונים ללחץ מכני.
פצילות במינרלים > טיב הפצילות

טיב הפצילות נובע מחוזק הקשר הכימי: קשר יוני יאפשר פצילות טובה ואילו קשר קוולנטי יאפשר פצילות ברמה פחותה. נוהגים לתאר את הפצילות במונחי איכות (עד כמה הפצילות יוצרת משטח חלק) ובמונחי קושי (עד כמה קל או קשה ליצור את הפצילות). אם המשטח הוא חלק לחלוטין הפצילות מכונה "מושלמת", ואם המשטח מחוספס ומשונן לחלוטין נוהגים לכנות את הפצילות "גרועה". מכיוון שמונחי האיכות הם סובייקטיביים, קיימות כמה הגדרות לטיב הפצילות, ולהלן אחת מהן:
פצילות מושלמת (perfect) – משטחי הביקוע הם חלקים, מבריקים, נרחבים ורצופים (נציץ, הליט).
פצילות בלתי מושלמת (imperfect) – ביקוע שאינו מושלם, מונח מקביל לפצילות "טובה" או "מובחנת"
פצילות טובה (good) – משטחי הביקוע ברורים וחלקים אך אינם רצופים (אמפיבול, פירוקסן).
פצילות גרועה (poor) – משטחי הביקוע מקוטעים וקטנים (אפטיט).
פצילות מובחנת (distinct) – ניתן להבחין במשטחי ביקוע.
פצילות בלתי מובחנת (indistinct) – קיימים משטחי ביקוע אולם קשה להבחין בהם.
מינרל בעל תכונת פצילות בכמה כיוונים עשוי להציג כמה איכויות פצילות, למשל מושלמת בכיוון אחד וטובה בכיוון אחר, דוגמת אורתוקלז.
את הקושי ביצירת הביקוע נוהגים לדרג לשלוש רמות:
קלה
קשה
קשה מאוד
לדוגמה, לנציצים יש פצילות מושלמת בכיוון אחד שקל לבקע, ליהלום יש פצילות מושלמת בארבעה כיוונים שקל לבקע ולספלריט יש פצילות מושלמת בשישה כיוונים שאת חלקם קל לבקע אך את האחרים - קשה.
פצילות במינרלים > היפרדות

היפרדות (Parting) היא תכונה הקיימת בחלק מהגבישים, והיא מתרחשת כאשר מינרלים נשברים לאורך מישורים של חולשה מבנית עקב לחץ חיצוני או לאורך המישורים המשותפים של גבישים תאומים. היפרדות דומה לפצילות מבחינה חיצונית, אך מתרחשת אך ורק כתוצאה מלחץ. דוגמאות כוללות את המגנטיט המפגין היפרדות אוקטהדרלית, קורונדום המפגין היפרדות רומבוהדרלית והמינרלים מקבוצת הפירוקסן המפגינים היפרדות בסיסית.
פצילות במינרלים > שימושים

פצילות היא תכונה פיזיקלית המשמשת באופן מסורתי לזיהוי מינרלים, הן בדוגמיות והן בבחינה מיקרוסקופית של מינרלים וסלעים. לדוגמה, הזוויות בין מישורי הפצילות הפריזמטית עבור מינרלים מקבוצת הפירוקסן (88°-92°) או מינרלים מקבוצת האמפיבול (56°-124°) מהוות אמצעי לאבחנה קלה בין שני סוגי קבוצות אינוסיליקטיים אלה.
לפצילות בגביש יש חשיבות טכנית בתעשיית האלקטרוניקה ובחיתוך אבני חן. באבנים יקרות מתבצע ביקוע באמצעות מכה כשלב ראשון בתהליך העיבוד, למשל בתעשיית ליטוש היהלומים.
גבישים סינתטיים בודדים של חומרים מוליכים למחצה נמכרים בדרך כלל כפרוסות סיליקון שקל יותר לבצע בהם את פעולת הביקוע. לחיצה של פרוסת הסיליקון על משטח רך ושריטת קצה בחרט יהלום גורמת לביקוע הפרוסה.
פצילות בסלעים

פצילות היא מונח בפטרולוגיה ובגאולוגיה מבנית המתאר את הנטייה של סלע להישבר לאורך מישורי חולשה מועדפים, שנגרמו על ידי התפתחות המארג המישורי של הסלע כתוצאה מעיוות. סלעים העוברים עיוות כתוצאה מהתמרה בדרגה נמוכה עד נמוכה מאוד מפתחים לעיתים קרובות מישורים לאורכם יכול הסלע להתפצל בקלות. לווחה, פיליט וצפחה הן דוגמאות לסלעים שבהם יש פצילות חודרנית הנגרמת בחלקה על ידי סידור מחדש של המינרלים הפילוסיליקטיים כתוצאה ממאמץ השיטוח המתגבר. נראה כי רמת ההתפתחות של הפצילות תלויה בכמות הלחץ על הסלע, סוג הסלע וסוגי מנגנוני העיוות המעורבים בתהליך.
פצילות נחשבת למקרה מיוחד של לווחיות, למרות שחלק מהגאולוגים נוהגים להפריד בין שני המונחים ומאמצים את נקודת ההשקפה שפצילות הופכת ללווחיות ככל שדרגת ההתמרה עולה ונוצרים מינרלים חדשים.
פצילות מתפתחת היטב בסלעים הבנויים מגרגרים דקים ופחות בסלעים הבנויים מגרגרים גסים. פצילות פשוטה מקבילה בדרך כלל למשטחי הציר של קמטים שנוצרו על ידי זרימה אחידה של המסה הסלעית. פצילות המתפתחת בשלב מוקדם עשוי להיות בלב ההתפתחות הבאה של הקמט.
פצילות רציפה כמו זו המופיעה בלווחה או צפחה היא המרקם הטקטוני היסודי שניתן לזהות בסלעים. פצילות גם מתפתחת בסלעים שיש בהם דרגה נמוכה של מעוות והתמרה מאשר בלווחות. בסלעים אלה, הפצילות מתרחשת במשטחים או תפרים נחבאים המצופים לעיתים בשכבה דקה של חרסית או בחומר פחמני. משטחי הפצילות מופרדים על ידי אזורים לא מעוותים של סלע משקע ועשויים להיות חלקים או משיקים.
פצילות בסלעים > סוגי הפצילות

פצילות חודרנית – פצילות חודרנית או רציפה קיימת בכל הסלע, לכאורה עד רמת הגרגירים הבונים את הסלע. עם זאת, בחינה מיקרוסקופית מראה שפצילות כזו היא מקומית בטבעה, כשפרט ללוחיות פצילות ברורות הסלע אינו מעוות.
פצילות מרווחת – מתייחסת בדרך כלל למישורי פצילות ברורים שניתן לראותם בעין בלתי מזוינת.
פצילות מחורצת – בפצילות מחורצת המארג נשלט על ידי קימוט מיקרוסקופי של מארג מישורי קודם. סוג מארג זה יכול להיות תוצאה של השקעה ראשונית או דיאגנזה, אך לרוב הוא פצילות הקשורה לעיוות קודם.
פצילות מעבר – בפצילות מעבר מתפתח המארג כך שנוצרים פסי מיחבר במקביל למישורי הפצילות, ולמעשה מבטלים את השיכוב המקורי מן ההשקעה הראשונית. במקרים אחדים ברור שסוג זה של פצילות התפתח מחריצה שבה התרכז קוורץ בציר הקימוט ופילוסילקטים התרכזו לאורך הזרועות. התהליך מתרחש בתמיסת לחץ כשקוורץ מתמוסס לאורך הזרועות ומושקע בצירים.
פצילות שבירה – סוג זה של פצילות מורכב משברים במרווחים קטנים, אם כי הן הטרמינולוגיה והפירוש של מבנים אלו נתונים במחלוקת.
פצילות בסלעים > הקשר לקמטים

כאשר רצף של שכבות אבן חול ואבן בוץ עובר קימוט במהלך התמרה מדרגה נמוכה עד נמוכה מאוד, נוצרת פצילות במקביל למישור צירי הקימוט, בייחוד בחלקים העשירים בחרסית של הרצף. לרצפים מתחלפים של אבן חול ואבן בוץ שעברו קימוט יש פצילות בצורת מניפה, המתפזרת בשכבות אבן הבוץ ומתכנסת באבן החול. ההשערה היא שהתופעה מתרחשת משום שהקימוט נשלט על ידי שבירה של שכבות אבן החול החזקות יותר, בעוד אבני הבוץ עוברות עיוות וממלאות את הסדקים שנוצרו.
פצילות בסלעים > היווצרות

קיימות שתי השערות באשר למנגנונים היוצרים פצילות בסלעים: סיבוב של גרגירי פילוסיליקטים קיימים על ידי הגברת הלחץ והתגבשות מינרלים פילוסיליקטיים חדשים המוכוונת על ידי שדה הלחץ הבולט. נתונים מניסיונות ותצפיות נוטים לתמוך בהשערה הראשונה, אך ההשערה השנייה נותרה כתורמת אפשרית להתפתחות המארג.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
מבנה גבישי
לווחה
לקריאה נוספת

שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
הערות שוליים

1 2 3 4
Hurlbut, Cornelius S.; Klein, Cornelis, 1985, Manual of Mineralogy, 20th ed., Wiley, ISBN 0-471-80580-7
↑  Cleavage
↑  1997. Specifications And Guidelines For Bedrock Mapping In British Columbia, Appendix VII:  Glossary of Selected Geologic Terms, Resources Information Standards Committee, British Columbia Government
1 2  Report of IUGS sub-commission on the systematics of metamorphic rocks
1 2 3 4 5  Price, N.J. & Cosgrove, J.W. 1990. Analysis of geological structures. Cambridge University Press, 520pp.
↑  rock-cleavage: Web Search Results from Answers.com
↑  Ramsay, J.G. & Huber, M.I. 1987. The techniques of modern structural geology: Volume 2, Academic Press, 391pp.
↑  Sorby, H.C. 1853. On the origin of Slaty-cleavage, New Philosophical Journal Edinburgh, 55, 137-148.
↑  March 1932. Mathematishce Theorie der Regelung nach der Korngestalt bei affiner deformation. Zeit Krist., 81, 285-297.
↑  Harker, A. 1884, On Slaty-cleavage and Allied Rock Structures, Report British Association of Science, 813-852.
↑  Kamb 1959, Theory of preferred orientation developed by crystallization under stress, J. Geophys. Res., 67, 153-170
↑  Passchier, C.W, & Trouw, R.A.J. 2005, Microtectonics, Springer, 366pp.
פצילות בולטת בפלואוריט ירוק
פצילות בסיסית בביוטיט
לוחות לווחה
אנטיקלינה ברצפים של פצלים ואבן חול עם פצילות במקביל למישור הצירים של הקמט
הדרכים השונות שבהן יכולה להתפתח פצילות בסלע משקע. A: סלע המשקע המקורי; B: פצילות עפרון; C: נשירה דיאגנזית (במקביל לכיוון השכבות), D: פצילות לווחית
קשיות רוקוול

שיטת רוקוול היא שיטה לבדיקות קשיות. זו השיטה המקובלת ביותר בתעשייה בגלל שהיא קלה יחסית לביצוע. השיטה מבוססת על החדרה של חודרן קשה לתוך החומר ומדידת עומק החדירה.
סקאלות לבדיקות קשיות בשיטת רוקוול

קיימות מספר סקאלות לבדיקות הנ"ל על בסיס קומבינציה "חודרן–עומס". ישנם שלושה סוגים של חודרנים:
כדור ממתכות קשות
כדור מפלדה קשה (לא מומלץ)
קונוס יהלום עם זווית 120°
העומסים המקובלים: 60 ק"ג, 100 ק"ג ו-150 ק"ג. הערך של קשיות רוקוול הוא ההפרש בעומק החדירה בין העומס המקסימלי לחדירה בעומס פרלימינרי של 10 ק"ג.
הסקאלות העיקריות של קשיות רוקוול
| סקאלה | חודרן | עומס, ק"ג |
| --- | --- | --- |
| А | קונוס יהלום עם זווית 120° | 60 ק"ג |
| B | קונוס יהלום עם זווית 120° | 100 ק"ג |
| С | קונוס יהלום עם זווית 120° | 150 ק"ג |
סקאלות לבדיקות קשיות בשיטת רוקוול > נוסחאות לחישוב קשיות רוקוול

קשיות לפי סקאלה HRC n מחושבת לפי הנוסחה הבאה: HRC=100-{\frac {H-h}{0.002}}
לסקאלה C מחולקת ל-100. הפרש H - h הוא הפרש בעומק החדירה לאחר הורדת העומס העקרי לבין חדירה בעומס הפרלימינרי.
קשיות לפי סקאלה HRB מחשבים לפי נוסחה הבאה:
 HRB=130-{\frac {H-h}{0.002}}
סקאלה B מחולקת ל-130 ויש לה אותו איפוס כמו לסקאלת C.