stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העלמות בפיניקס
הפצה והכנסות

הסרט יצא לבתי הקולנוע באמריקה הצפונית ב-21 באפריל 2017, ב-1 באוגוסט 2017 הופץ לצפייה ביתית, ולמדינות נוספות - ב-22 ביוני 2018. בסוף שבוע הבכורה הכניס הסרט כ-$1.8 מיליון, ובסך הכל גרף הכנסות של כ-$3.7 מיליון.
ביקורות

בכורת הסרט בבתי הקולנוע התקבלה בביקורות מעורבות. ביקורות שליליות רבות היו לאור השוואה מתבקשת ל"פרויקט המכשפה מבלייר", וכן על רקע טענות שסגנון ה"פאונד פוטג'" הגיע לכדי מיצוי, ולא מתחדש.
באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט ציון של 44 מתוך 100, בשקלול של 16 ביקורות, ואילו באתר Metacritic, זכה הסרט לציון 33 מתוך 100 על בסיס חמש ביקורות שהוגדרו "שליליות בדרך כלל". אתר CinemaScore נתן לסרט דירוג של -C בסולם A עד F.
באתר Found Footage Critic הסוקר סרטי פאונד פוטג', קיבל הסרט ציון 8.5 מתוך 10, בגין שילוב מוצלח של מרכיבים מסדרת "המכשפה מבלייר" עם "מפגשים מהסוג השלישי", משחק וצילום אמינים, והנחת יסוד מעניינת. עוד בסוגיית הסגנון הקולנועי, ג'יימי ריגטי כתבה שהשילוב של מוקומנטריה עם פאונד פוטג', מהווה גישה מרעננת לסוגה קולנועית שמאז "פרויקט המכשפה מבלייר", נדושה לעייפה, והסרט הוא אסקפיזם מושלם ומהנה לסופי שבוע, ללא תפניות מזעזעות ואלימות גרפית מגעילה. לעומת זאת, ג'ואי ליידון כתב באתר Variety שמדובר במיחזור נוסף של נוסחת "המכשפה מבלייר" שלא מחדש דבר, וייתכן שהסרט הוא הוכחה לכך שסגנון הפאונד פוטג' נושם את נשימותיו האחרונות. ליידון מוסיף שהסצנה הטובה ביותר בסרט היא דווקא הסצנה המצחיקה שבה צ'לסי לופז, בתפקיד אשלי, מאלתרת חיקוי של ג'ודי פוסטר מתוך הסרט "קונטקט". באורח דומה, ג'סטין לואו כתב ב"הוליווד ריפורטר" שזוהי העתקה מאכזבת נוספת מ"המכשפה מבלייר", מעורבת ב"תיקים באפלה", וגם מולדר וסקאלי (גיבורי הסדרה), לא היו מצליחים להפיח רוח חיים בסרט פאונד פוטג' לא מקורי וחסר תכלית. גם מייק ד'אנג'לו הביע את דעתו שמדובר בחיקוי זול של "המכשפה מבלייר".
הת'ר ויקסון כתבה שהסרט הוא עבודה מעוררת הערצה של עירוב עובדות ודמיון, והסרט מהנה הרבה יותר ביחס לאשראי שהוא מקבל. ויקסון סבורה שהסרט לא מנסה לחקות את דומיו, אלא דווקא מיישר קו עם השפעות תוכניות וסדרות המדע הבדיוני בטלוויזיה של שנות ה-90, וחובבי התחום הזה ייהנו ממה שהוא מציע.
הערות שוליים

↑  באנגלית: Pseudo-documentary וגם Faux Documentary
1 2 3  Phoenix Forgotten (2017): Evolution of an Idea, Found Footage Critic, ‏30.3.2017
↑  ExtraterrestrialTV (2009-09-21), Fife Symington UFO, נבדק ב-2018-07-27
1 2  Phoenix Forgotten (2017) - Box Office Mojo, www.boxofficemojo.com (באנגלית)
↑  Where Is Area Code 480 / Map Of Area Code 480 / Mesa, AZ Area Code, www.worldatlas.com (באנגלית)
↑  Contact, נבדק ב-2018-10-28
1 2  Phoenix Forgotten (באנגלית), נבדק ב-2018-07-27
↑  Phoenix Forgotten (2017), נבדק ב-2018-07-27
↑  "Phoenix Forgotten (2017) - Financial Information". The Numbers. נבדק ב-2018-07-27.
↑  Phoenix Forgotten, נבדק ב-2018-07-27
↑  Cinemascore, www.cinemascore.com
↑  Phoenix Forgotten Review: Blair Witch Meets Close Encounters in Ridley Scott Found Footage UFO Film!, Found Footage Critic, ‏21.4.2017
↑  Jamie Righetti, ‘Phoenix Forgotten’ Blurs the Line Between Fact and Fiction, Film School Rejects, ‏21.4.2017
1 2  Joe Laydon, Film Review: ‘Phoenix Forgotten’, Variety, ‏21.4.2017
↑  Mike D'Angelo, Don’t bother remembering to see the Blair Witch knockoff Phoenix Forgotten, AV Club, ‏21.4.2017
↑  Heather Wixon, Review: PHOENIX FORGOTTEN Feels Right at Home with its ’90s Sci-Fi Influences, Daily Dead, ‏22.4.2017
ג'וליאן שמפני

| --- | --- |
 לידה:  29 ביוני 2001 (בן 23) ניו יורק, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  2.01 מטר
 מספר:  30
 מכללה:  אוניברסיטת סנט ג'ון
 דראפט:  לא נבחר, 2022
 קבוצות כשחקן
 2022–2023 2023–:  פילדלפיה 76' סן אנטוניו ספרס
ג'וליאן קימאני שמפני (באנגלית: Julian Kymani Champagnie; נולד ב-29 ביוני 2001) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת סן אנטוניו ספרס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד. אחיו התאום של הכדורסלן ג'סטין שמפני.
קריירת מכללות

שמפני נולד בסטטן איילנד שבעיר ניו יורק, ובין השנים 2019–2022 למד באוניברסיטת סנט ג'ון בניו יורק. לאורך שלוש עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה רשם ממוצעים של 16.0 נקודות, 6.8 ריבאונדים, 1.4 אסיסטים ו-1.5 חטיפות למשחק.
קריירה מקצועית

שמפני לא נבחר על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA‏ 2022, אך זכה לחוזה דו-כיווני בקבוצת פילדלפיה 76'. ב-14 בפברואר 2023, לאחר שני משחקי NBA בלבד, שוחרר מפילדלפיה.
ב-16 בפברואר 2023 חתם על חוזה דו-כיווני בסן אנטוניו ספרס, וב-15 משחקיו עם הקבוצה עד לסיום עונת 2022/2023 קלע 11.0 נקודות בממוצע למשחק. ביולי 2023 חתם בסן אנטוניו על חוזה NBA סטנדרטי ל-4 עונות.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022/2023 | פילדלפיה | 2 | 0 | 3.3 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.0 | 0.0 | 0.5 | 0.0 | 0.0 |
| 2022/2023 | סן אנטוניו | 15 | 3 | 20.9 | 0.461 | 0.407 | 0.824 | 4.0 | 0.7 | 0.3 | 0.3 | 11.0 |
| קריירה |  | 17 | 3 | 18.8 | 0.454 | 0.402 | 0.824 | 3.5 | 0.6 | 0.4 | 0.3 | 9.7 |
בארון דייוויס

| --- | --- |

 לידה:  13 באפריל 1979 (בן 45) לוס אנג'לס שבקליפורניה
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.91 מטרים
 מספר:  5
 מכללה:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
 דראפט:  בחירה מספר 3, 1999 שארלוט הורנטס
 קבוצות כשחקן
 1999–2005   2005–2008   2008–2011   2011   2011–2012   2016:  שארלוט/ניו אורלינס הורנטס   גולדן סטייט ווריורס   לוס אנג'לס קליפרס   קליבלנד קאבלירס   ניו יורק ניקס   דלאוור 87'
 הישגים כשחקן
 2 בחירות למשחק האולסטאר (2002, 2004)   החמישייה השלישית של העונה (2004)
בארון וולטר לואיס דייוויס (באנגלית: Baron Walter Louis Davis, נולד ב-13 באפריל 1979, בלוס אנג'לס, קליפורניה) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הרכז. דייוויס השתתף פעמיים במשחק האולסטאר של ה-NBA ואף נבחר בעונת 2004 לחמישייה השלישית של העונה.
ראשית חייו

דייוויס נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה. סבתו והאפוטרופוסית שלו דחפה אותו לשחק כדורסל. בעידודה, הוא קיבל מלגה בבית ספר פרטי יוקרתי בסנטה מוניקה, קליפורניה. בשנתו האחרונה בתיכון הוא נבחר לשחק במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן ביחד עם שחקני ה-NBA לעתיד אלטון ברנד, שיין באטייה, לארי יוז ורון ארטסט. בנוסף הוא זכה בתחרות ההטבעות למרות שהוא היה המתחרה הנמוך ביותר.
אחרי שנלחמו על שירותו מספר אוניברסיטאות יוקרתיות כמו קנזס, ג'ורג'יה טק ודיוק, החליט דייוויס לשחק ב-UCLA. דייוויס בחר במכללה, שממוקמת בקליפורניה, כך שמשפחתו וחבריו יוכלו לראות אותו משחק. בשתי שנותיו של דייוויס במכללה הוא השיג ממוצעים של 13.6 נקודות עם 5.1 אסיסטים בממוצע למשחק.
סטטיסטיקה ב-NBA > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999/2000 | שארלוט | 82 | 0 | 18.6 | 420. | 225. | 634. | 2.0 | 3.8 | 1.2 | 2. | 5.9 |
| 2000/2001 | שארלוט | 82 | 82 | 38.9 | 427. | 310. | 677. | 5.0 | 7.3 | 2.1 | 4. | 13.8 |
| 2001/2002 | שארלוט | 82 | 82 | 40.5 | 417. | 356. | 580. | 4.3 | 8.5 | 2.1 | 6. | 18.1 |
| 2002/2003 | ניו אורלינס | 50 | 47 | 37.8 | 416. | 350. | 710. | 3.7 | 6.4 | 1.8 | 4. | 17.1 |
| 2003/2004 | ניו אורלינס | 67 | 66 | 40.1 | 395. | 321 . | 673. | 4.3 | 7.5 | 2.4 | 4. | 22.9 |
| 2004/2005 | ניו אורלינס | 18 | 13 | 32.9 | 366. | 321. | 771. | 3.7 | 7.2 | 1.7 | 2. | 18.9 |
| 2004/2005 | גולדן סטייט | 28 | 19 | 35.3 | 401. | 341. | 755. | 3.9 | 8.3 | 1.8 | 4. | 19.5 |
| 2005/2006 | גולדן סטייט | 54 | 48 | 36.5 | 389. | 315. | 675. | 4.4 | 8.9 | 1.6 | 3. | 17.9 |
| 2006/2007 | גולדן סטייט | 63 | 62 | 35.3 | 439. | 304. | 745. | 4.4 | 8.1 | 2.1 | 5. | 20.1 |
| 2007/2008 | גולדן סטייט | 82 | 82 | 39.0 | 426. | 330. | 750. | 4.7 | 7.6 | 2.3 | 5. | 21.8 |

| 2008/2009 | קליפרס | 65 | 60 | 34.6 | 370. | 302. | 757. | 3.7 | 7.7 | 1.7 | 5. | 14.9 |
| 2009/2010 | קליפרס | 75 | 73 | 33.6 | 406. | 277. | 821. | 3.5 | 8.0 | 1.7 | 6. | 15.3 |
| 2010/2011 | קליפרס | 43 | 35 | 29.5 | 0.416 | 0.296 | 0.760 | 2.8 | 7.0 | 1.4 | 0.5 | 12.8 |
| 2010/2011 | קליבלנד | 15 | 9 | 25.3 | 0.421 | 0.414 | 0.815 | 2.4 | 6.1 | 1.1 | 0.4 | 13.9 |
| 2011/2012 | ניו יורק | 29 | 14 | 20.5 | 0.370 | 0.306 | 0.667 | 1.9 | 4.7 | 1.2 | 0.1 | 6.1 |

| קריירה |   | 835 | 692 | 34.2 | .409 | .320 | .711 | 3.8 | 7.2 | 1.8 | .4 | 16.1 |
| אולסטאר |  | 2 | 0 | 14.5 | .286 | .111 | .000 | .5 | 6.0 | .5 | .0 | 4.5 |
סטטיסטיקה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999/2000 | שארלוט | 4 | 0 | 14.3 | 435. | 167. | 500. | 1.5 | 1.5 | 1.0 | 0. | 5.8 |
| 2000/2001 | שארלוט | 10 | 10 | 39.7 | 480. | 400. | 714. | 4.4 | 5.8 | 2.8 | 5. | 17.8 |
| 2001/2002 | שארלוט | 9 | 9 | 44.6 | 378. | 339. | 597. | 7.0 | 7.9 | 3.6 | 6. | 22.6 |
| 2002/2003 | ניו אורלינס | 5 | 5 | 38.8 | 446. | 343. | 727. | 3.6 | 8.4 | 1.4 | 4. | 20.4 |
| 2003/2004 | ניו אורלינס | 7 | 7 | 37.1 | 377. | 327. | 758. | 4.1 | 7.0 | 1.6 | 7. | 18.1 |
| 2006/2007 | גולדן סטייט | 11 | 11 | 40.5 | 513. | 373. | 770. | 4.5 | 6.5 | 2.9 | 6. | 25.3 |
| 2011/2012 | ניו יורק | 4 | 4 | 24.3 | 0.478 | 0.286 | 1.000 | 0.8 | 3.3 | 0.0 | 0.0 | 7.8 |
| קריירה |  | 50 | 46 | 37.0 | 442. | 350. | 709. | 4.3 | 6.2 | 2.3 | 5. | 18.8 |


↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
דייוויס במדי גולדן סטייט ווריורס
הייווד הייסמית'

| --- | --- |

הייסמית', 2023
 לידה:  9 בדצמבר 1996 (בן 27) בולטימור, מרילנד, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  1.96 מטר
 מספר:  24
 מכללה:  אוניברסיטת וילינג
 דראפט:  לא נבחר, 2018
 קבוצות כשחקן
 2018–2019 2019 2019–2020 2020–2021 2021–2022 2022–:  דלאוור בלו קואוטס פילדלפיה 76' דלאוור בלו קואוטס קריילסהיים מרלינס דלאוור בלו קואוטס מיאמי היט
הייווד לי הייסמית' הבן (באנגלית: .Haywood Lee Highsmith Jr; נולד ב-9 בדצמבר 1996) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת מיאמי היט מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד.
קריירת מכללות

הייסמית' נולד בבולטימור שבמרילנד, ובין השנים 2014–2018 למד באוניברסיטת וילינג אשר בוירג'יניה המערבית. בעונתו האחרונה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה, 2017/2018, העמיד ממוצעים של 22.0 נקודות, 12.6 ריבאונדים, 3.0 אסיסטים, 1.9 חטיפות ו-1.8 חסימות למשחק.
קריירה מקצועית

הייסמית' לא נבחר כלל בדראפט ה-NBA‏ 2018, והצטרף לדלאוור בלו קואוטס מליגת הפיתוח של ה-NBA.
בינואר 2019 חתם על "חוזה דו-כיווני" בפילדלפיה 76' מליגת ה-NBA, ושיחק עמה בחמישה משחקים עד לסיום עונת 2018/2019.
בעונה הבאה חזר לשחק בדלאוור בלו קואוטס, והעמיד ממוצעים של 10.4 נקודות ו-6.7 ריבאונדים למשחק ב-43 משחקים.
בספטמבר 2020 עבר לשחק בקריילסהיים מרלינס מליגת העל הגרמנית, במדיה קלע 7.9 נקודות בממוצע למשחק.
בתחילת עונת 2021/2022 חזר לקדנציה שלישית בדלאוור בלו קואוטס, וב-11 משחקים בליגת הפיתוח קלע 13.4 נקודות למשחק.
בפברואר 2022 חתם במיאמי היט על שני חוזים עוקבים לעשרה ימים, ובסיומם חתם בקבוצה על חוזה לשלוש שנים. בעונת 2022/2023 הפסיד עם מיאמי בגמר ה-NBA מול דנוור נאגטס, בתוצאה 1–4. במשחק הראשון של סדרת הגמר השווה הייסמית' את שיא הקריירה שלו, כשקלע 18 נקודות מהספסל.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | פילדלפיה | 5 | 0 | 8.0 | 0.400 | 0.200 | 0.000 | 1.0 | 0.4 | 0.2 | 0.0 | 1.8 |
| 2021/2022 | מיאמי | 19 | 1 | 8.6 | 0.348 | 0.321 | 0.400 | 1.4 | 0.3 | 0.1 | 0.2 | 2.3 |
| 2022/2023 | מיאמי | 54 | 11 | 17.9 | 0.431 | 0.339 | 0.464 | 3.5 | 0.8 | 0.7 | 0.3 | 4.4 |
| קריירה |  | 78 | 12 | 15.0 | 0.415 | 0.331 | 0.429 | 2.8 | 0.7 | 0.5 | 0.3 | 3.7 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | מיאמי | 8 | 0 | 3.9 | 0.429 | 0.600 | 0.000 | 0.6 | 0.4 | 0.0 | 0.0 | 1.1 |
| 2022/2023 | מיאמי | 18 | 0 | 8.9 | 0.615 | 0.500 | 0.800 | 1.3 | 0.3 | 0.6 | 0.1 | 3.3 |
| קריירה |  | 26 | 0 | 7.4 | 0.587 | 0.524 | 0.800 | 1.1 | 0.3 | 0.4 | 0.1 | 2.7 |
הערות שוליים

↑  Team Signs Haywood Highsmith to Two-Way Contract
↑  Heat Sign Haywood Highsmith
כולסטרול

| --- | --- |

 
 כתיב כימי:  C₂₇H₄₆O 
 מסה מולרית:  386.65 גרם/מול
 מספר CAS:  57-88-5
 טמפרטורת היתוך:  146-147 °C   272.15 K
 טמפרטורת רתיחה:  360 °C   633.15 K
 
כולסטרול (בלועזית: cholesterol) הוא תרכובת אורגנית (סטרול וליפיד) הנמצאת בקרום התא של כל תאי הגוף של כל בעלי החיים. ככל הסטרולים, מבנה הכולסטרול נגזר ממבנהו של הלאנוסטרול (אנ'), שהוא סוג של טריטרפן. לכולסטרול חשיבות רבה בתהליכים ביוכימיים.
לכולסטרול בגוף יש שני מקורות:
כולסטרול אנדוגני - כולסטרול המיוצר בגוף עצמו (מעודפי פחמימות למשל) בתאי הכבד, מהווה כ-70% מכמות הכולסטרול בגוף.
כולסטרול אקסוגני - כולסטרול שמקורו חיצוני, בתזונה, מהווה כ-30% מכמות הכולסטרול בגוף. הכולסטרול נמצא במזונות מן החי כמו בשר, חלב מלא, וחלמון בביצים.
הערך החציוני של רמת כולסטרול כללי בדם הוא בסביבות 200 מ"ג\ד"ל. מצב של רמות יתר של כולסטרול בדם נקרא "היפרכולסטרולמיה", והוא אחד מגורמי הסיכון להתפתחות טרשת עורקים כללית. מצב שבו יש רמות נמוכות מדי קרוי "היפוכולסטרולמיה" (מוגדר בדרך כלל כערך נמוך מ-160 מ"ג\ד"ל).
מבנה כימי

הכולסטרול בנוי משרשרת פחמנים ארוכה המקופלת בחלקה לטבעות. בקצה המולקולה קיימת קבוצת הידרוקסיל (OH) בודדת, המקנה לכולסטרול תכונות של כוהל.
תפקידים

לכולסטרול תפקידים רבים ובהם:
יצירת הורמונים סטרואידיים (למשל: ויטמין D, אלדוסטרון, קורטיזול והורמוני המין טסטוסטרון, אסטרוגן ופרוגסטרון).
הכולסטרול הוא מרכיב חיוני בקרום (ממברנה) של כל התאים בגוף - וחיוני לתהליכי מעבר חומרים, העברת מידע בין תאים והולכה עצבית. בנוסף לכך, וויסות בקרום התא שולט בדרגת הנזילות שלו. דבר זה מאפשר הסתגלות לתנאי חום וקור משתנים ושמירה על חום הגוף.
חיוני לצמיחת קרום המיאלין המשמש לבידוד תאי עצב.
חשיבות ביצירת מיצי המרה, ויטמין A, ויטמין D, ויטמין E וויטמין K.
על חשיבות הכולסטרול בהתפתחות המוח ותפקודו ניתן ללמוד מהתסמונת הגנטית סמית-למלי-אופיץ (SLOS) שבה נפגע האנזים 7-דהידרו-כולסטרול-רדוקטז האחראי לשלב האחרון בייצור כולסטרול בגוף. בתסמונת זו, שבה נמצאת רמת כולסטרול נמוכה בדם (ורמה גבוהה של 7-דהידרו-כולסטרול), תוארו מגוון הפרעות - מבעיות חשיבה והתנהגות ועד עיוותים מולדים קשים.
מנגנון

ב-1985 מייקל ס. בראון וג'וזף גולדשטיין זכו בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על תיאור ויסות מטבוליזם הכולסטרול. התהליכים המעורבים בשמירה על הומאוסטזיס עדיין לא לגמרי ברורים, אבל ידוע שכמויות גדולות של כולסטרול אקסוגני מפחיתות את יצור הכולסטרול האנדוגני.
ליפופרוטאינים

הכולסטרול יכול להגיע לכל האיברים רק דרך הדם. הוא אינו מסיס במים, ולכן אינו יכול לנוע בדם בצורה של מולקולות בודדות, אלא רק כחלק מקומפלקס שומני גדול, המוקף בשכבת פוספוליפידים, שצידה החיצוני הידרופילי. קומפלקסים אלה מכונים ליפופרוטאינים, והם בנויים מליבה המוקפת במעטפת. הליבה מכילה חומצות שומניות בצורה של טריאצילגליצרולים (Triacylglycerols), וכן אסטרים של כולסטרול (Cholesteryl esters). המעטפת היא בעיקרה שכבה יחידה של פוספוליפידים, והיא מכילה גם מולקולות של כולסטרול חופשי, וכן חלבונים מיוחדים המכונים אפוליפופרוטאינים (Apolipoproteins).
קיימים מספר סוגים של ליפופרוטאינים, הנבדלים זה מזה בגודלם, בהרכבם הכימי ובצפיפותם. להלן הסוגים השונים, מסודרים לפי סדר עולה של צפיפות: כילומיקרונים (Chylomicrons),‏ VLDL,‏ LDL ו־HDL (שלושת האחרונים הם ראשי תיבות באנגלית של Very Low/Low/High Density Lipoproteins - ליפופרוטאינים בעלי צפיפות נמוכה מאד/נמוכה/גבוהה, בהתאמה). יש המבחינים בסוגים נוספים - Intermediate Density Lipoproteins) IDL - ליפופרוטאינים בעלי צפיפות בינונית), ו-(Lp(a (ליפופרוטאין a).
מתוך הסוגים השונים של הליפופרוטאינים, שניים הם בעלי תפקיד מכריע בהתפתחות מחלות לב וכלי דם: אלה הם ה-LDL וה-HDL. באופן כללי, ה-LDL מוביל כולסטרול מהכבד אל שאר רקמות הגוף, בעוד ה-HDL מוביל כולסטרול בכיוון ההפוך - בחזרה אל הכבד. לפי השערת השומנים, כאשר יש עודף של כולסטרול בגוף, פעילות מוגברת של LDL עלולה לגרום ליצירת משקעים של כולסטרול מאחורי דפנות כלי הדם, וכך מתפתחת בהדרגה טרשת עורקים, ועימה מחלות לב שונות.
מסיבות אלה נהוג לכנות את ה-LDL בעגה הלא-מקצועית "הכולסטרול הרע", ואילו את ה-HDL, שפעילותו הפוכה ל-LDL, "הכולסטרול הטוב". ככל שהיחס LDL/HDL בדם גבוה יותר, גובר הסיכון לתחלואה במחלות לב וכלי דם. עם זאת, לא קיים כולסטרול "רע" או "טוב". כולסטרול הוא מולקולה כימית חשובה לתפקוד החיים, ו"טוב" או "רע" נקבע בהתאם לרמתו בגוף לעומת הרמה המומלצת. באוכלוסייה הכללית בדנמרק, רמת כולסטרול LDL של 140 מ"ג\ד"ל הייתה זו שבה נמצא שיעור התמותה הכוללת (מכלל הסיבות) הנמוך ביותר, במעקב ממוצע של 9.4 שנים.
ברפואה

בשנת 1984, במוסד הבריאות הלאומי של ארצות הברית (ה-NIH) התכנס פאנל של 14 מומחים לדון על השפעת הכולסטרול בהתפתחות מחלות לב. הישיבה נערכה בעקבות סיום מחקר LRC-CPPT (מחקר המניעה הראשונית של מרפאות מחקר השומן) שארך 7.5 שנים, ושנמצא בו שנטילת פיבראט הביאה לירידה כוללת של 1.5% במספר אירועי הלב הכליליים (ללא השפעה על התמותה הכללית). המומחים הצביעו פה אחד "כן" על השאלה "האם כולסטרול הוא הגורם למחלות לב והאם הורדתו תעזור בהפחתת שיעור מחלות הלב". הפאנל הסיק בישיבת קונצנזוס, כי "מבוסס מעל לכל ספק סביר שהפחתה של רמות גבוהות של כולסטרול (ובאופן ספציפי רמות ליפופרוטאינים מסוג LDL) תפחית את הסיכון להתקפי לב עקב מחלת לב כלילית". מלבד עדויות אפידמיולוגיות, שפע עדויות מדעיות מצביעות על קשר סיבתי בין LDL למחלות לב והן מגיעות ממספר כיוונים: מודלים של ניסויים בבעלי חיים צמחוניים (ארנבות וקביות אך לא חולדות), עדויות מתחום הגנטיקה ותוצאות של מחקרי התערבות קליניים, ובמיוחד על השפעתן של תרופות הסטטינים. עם זאת, יש הטוענים שטענת הסיבתיות לא הוכחה, או שהקשר בין כולסטרול גבוה למחלות לב הוא חלש מאוד. כך למשל ד"ר ד. גרבלין (אנ'), ד"ר מ. קנדריק (אנ') והרשת הבין לאומית של המפקפקים בכולסטרול.
מבשר-רע במיוחד, הוא השילוב של רמות גבוהות של כולסטרול LDL עם רמות נמוכות של כולסטרול HDL, רמות גבוהות של שומנים בדם (טריגליצרידים) ובעיקר עם עישון סיגריות. קיימים קווים מנחים בינלאומיים בנושא יעדי איזון הכולסטרול. ההנחיות מגדירות כיעד הטיפול הראשון את ה LDL (הכולסטרול "הרע") וממליצות לנסות ולאזן את הכולסטרול שאינו LDL (בלעז non-LDL Cholesterol) בהמשך.[דרושה הבהרה]
על פי ההנחיות הנוכחיות, רמת הכולסטרול הכללית (total cholesterol) הרצויה היא עד 200 מ"ג ל-100 סמ"ק דם (מ"ג%). רמת כולסטרול בתחום 200–239 מ"ג% נחשבת גבולית גבוהה, ורמה מעל 240 מ"ג% מוגדרת כגבוהה. רמת HDL (כולסטרול "טוב") של 40 מ"ג% מוגדרת כגבול התחתון של הנורמה, כאשר מתחת לרמה זו גובר הסיכוי לפתח מחלת לב. רמת ה-LDL (כולסטרול "רע") הרצויה היא פחות מ-100 מ"ג%, כאשר רמה של 130–159 מ"ג% נחשבת לגבולית גבוהה, ומעל 160 מ"ג% לרמה גבוהה.
ניתן להשפיע על פרופיל השומנים באמצעות שינוי הרגלי חיים ובאמצעות תרופות מקבוצות שונות. פעילות גופנית אירובית ותזונה הכוללת הרבה ירקות, שומנים מסוג אומגה 3 ודגים, דלה בשומן טראנס ובשומן רווי ומגבילה את צריכת הפחמימות, עשויים לתרום לפרופיל שומנים רצוי וכן למנוע מחלות לב. עם זאת, במקרים רבים של עודף בכולסטרול מקובל להשתמש בתרופות כדי להפחית את רמות הכולסטרול לרמה המומלצת. קבוצה אחת של תרופות המשמשות לעיכוב ייצור הכולסטרול היא הסטטינים, הפועלים באמצעות עיכוב האנזים HMG-CoA-reductase שמשתתף בתהליך ייצור הכולסטרול (מחומצה מבאלונית(אנ'), שמקורה בפחמימות, בחלבונים או בשומנים).
ניתן לסווג את ה-LDL לחלקיקים קטנים ודחוסים ולחלקיקים יותר גדולים, רמות LDL אינן בהכרח משקפות את כמות החלקיקים הקטנים והדחוסים, שהם מעלים את הסיכון למחלות לב יותר מהחלקיקים הגדולים- אם כי יש קורלציה מאוד גבוהה בין רמות LDL גבוהות לגודל החלקיקים, אבל לא נראה שיש לאבחנה הזו משמעות רלוונטית עבור האוכלוסייה בזמן זה.
ראו גם

פרגננולון
היפרכולסטרולמיה
היפוכולסטרולמיה
סטטין
קסנתלזמה
לקריאה נוספת

פרופ' שלמה איזנברג, שומנים וכולסטרול בגוף האדם, בהוצאת אוניברסיטה משודרת
הערות שוליים

↑  L. M. Schwartz, S. Woloshin, Changing disease definitions: implications for disease prevalence. Analysis of the Third National Health and Nutrition Examination Survey, 1988-1994, Effective clinical practice: ECP 2, 1999-03-01, עמ' 76–85
↑  Genetics Home Reference, Smith-Lemli-Opitz syndrome, Genetics Home Reference (באנגלית)
1 2  Camilla Ditlev Lindhardt Johannesen, Anne Langsted, Martin Bødtker Mortensen, Børge Grønne Nordestgaard, Association between low density lipoprotein and all cause and cause specific mortality in Denmark: prospective cohort study, BMJ (Clinical research ed.) 371, 2020-12-08, עמ' m4266 doi: 10.1136/bmj.m4266 (באנ)
↑  zm500014 1..14
↑  The National Institutes of Health (NIH) Consensus Development Program: Lowering Blood Cholesterol To Prevent Heart Disease
↑  N. Anitschkow and S. Chalatow, translated by Mary Z. Pelias, 1913, Classics in arteriosclerosis research: On experimental cholesterin steatosis and its significance in the origin of some pathological processes, Arteriosclerosis (Dallas, Tex.) 3, 1983-03-01, עמ' 178–182
↑
↑
↑
↑  ATP III Report: Full Report, NHLBI, NCEP
↑  הכולסטרול וגוף האדם, באתר Starmed
↑  ברוריה אתר, הכל כולסטרול, באתר הארץ, 2 בפברואר 2006
↑  Elsevier
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285757605171  BnF: cb11931193t (data)  GND: 4010034-0  LCCN: sh85024654  NDL: 00566626  NKC: ph119190 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עקומה המתארת את יחס הסיכון לתמותה ברמות שונות של כולסטרול LDL.
דוד פרנקל (פרופסור)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בפברואר 1940 (בן 84) תל אביב, פלשתינה (א"י)
 ענף מדעי:  משפטים   מנהל עסקים
 מקום מגורים:  באר שבע, ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים   אוניברסיטת בן-גוריון בנגב   המרכז האקדמי כרמל   קינגס קולג' לונדון   אוניברסיטת בר-אילן   המכללה האקדמית ספיר   המכללה האקדמית אחוה
 מספר צאצאים:  5
 
דוד אריה פרנקל (נולד ב-2 בפברואר 1940) הוא פרופסור אמריטוס למנהל עסקים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ראש תחום המשפט, פרופסור למשפטים במרכז האקדמי כרמל לשעבר, ופרופסור אורח בקינגס קולג' לונדון. נוסף לכך, הוא מוזיקאי, סופר, משורר וצייר. יקיר באר שבע (2004).
ביוגרפיה

פרנקל נולד וגדל בתל אביב, למד בגימנסיה העברית "הרצליה" אותה סיים בשנת 1957 (מחזור מה). בד בבד עם לימודיו במחלקות הגבוהות של הגימנסיה, למד משנת 1954 עד 1957 באקדמיה למוזיקה בתל אביב, כשכלי הנגינה שלו היו פסנתר וצ'לו. בין מוריו היו המלחין אלכסנדר אוריה בוסקוביץ, המוזיקולוגים פרופ' הרצל שמואלי ופרופ' אסתר גרזון-קיוי, כשמורתו לצ'לו הייתה הצ'לנית תלמה ילין. עקב גילו הצעיר החל את לימודיו באוניברסיטה העברית בירושלים מיד לאחר סיום הגימנסיה ועם סיומם בתואר מוסמך למשפטים החל את שירותו בצה"ל.
את שירותו הצבאי, שירות החובה והמילואים, עשה במסגרת הפרקליטות הצבאית, בתפקידי ייעוץ וחקיקה ושיפוט.
משנת 1963 הוא חבר בלשכת עורכי הדין ומשנת 1975 הוא דוקטור למשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה > יועץ משפטי

במקביל לעבודתיו האקדמיות באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שימש סגן היועץ המשפטי של משרד החינוך והתרבות (1974–1976), היועץ המשפטי של משרד הבריאות (1976–1981) והיועץ המשפטי של עיריית באר שבע (1989–1997).
ביוגרפיה > מוזיקאי

למרות שביכר את המשפטים כמקצוע לא הזניח את פעילותו המוזיקלית שהחלה עוד בעת לימודיו בגמנסיה. כבר בתקופת לימודיו בגמנסיה זכה בפרסים הן על נגינתו והן על יצירות מוזיקליות שהלחין, ניגן בתזמורת האקדמיה ולאחר מכן בתזמורת האוניברסיטה, ניגן בהרכבים קאמריים והמשיך בהלחנה שנים רבות לאחר מכן, הן של יצירות להרכבים קאמריים והן לשירה, לרבות לגני ילדים. פרנקל אף תיזמר מחדש את המנון "התקוה" אותו ביצעה והקליטה הסינפונייטה הישראלית באר שבע, בניצוחו של ירון טראוב. במקביל לפרסומיו המדעים והמקצועיים כתב עשרות שירים, סיפורים ומסות.
חיים אישיים

פרנקל נשוי לנעמי בתו של פרופ' עלי דייויס (מנהל בית החולים הדסה) ולהם נולדו חמישה ילדים, אסתר-ריקה מוזיקאית, השופט צבי פרנקל, דב פרנקל מנהל מחלקת הפיקוח הכללי בבאר שבע, דבורה, ורעיה בוגרת משפטים ופסיכולוגיה. הוא תושב באר שבע משנת 1983.
מחקר

שטחי המחקר של פרנקל עוסקים במשפט הרפואי והאתיקה במקצועות הרפואיים, בריאות הציבור, המשפט והמינהל הציבורי, דיני עסקים ואתיקה עסקית ופילוסופיה של המשפט, בדיני העבודה ויחסי העבודה, דיני התאגידים.
נושא הדוקטורט של פרנקל הוא האספקטים המשפטיים של השתלות איברים. אחד המחקרים פורצי הדרך בנושא, במישור הבינלאומי.
פרסים

בשנת 1963 זכה באות חבר כבוד של הסתדרות הסטודנטים של האוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 2004 זכה באות יקיר באר שבע.
בשנת 2015 זכה באות יקיר הפקולטה לניהול באוניברסיטת בן-גוריון.
פעילות ציבורית

יו"ר ועדות האתיקה של המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה בבאר שבע ושל מחוז דרום של משרד הבריאות
חבר ועדת האתיקה לאישור ניסויים בבעלי חיים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1998–2009)
מומחה-מעריך בוועדות האתיקה לאישור מחקרים באיחוד האירופי (2004–2011)
בין מייסדי הארגון האירופי למשפט ואתיקה דנטליים
בין מייסדי העמותה לאתיקה בעסקים בישראל, כסניף של הארגון האירופי
עמית החברה המלכותית הבריטית לבריאות הציבור
יו"ר יחידת המחקר המשפטי של המכון האתונאי לחינוך ומחקר
חבר בארגונים ובוועדות מחקר בינלאומיות
חבר ההנהלה הציבורית של הסינפונייטה הישראלית באר שבע
יו"ר הנהלת מועדון השחמט באר שבע
פרסומים

פרנקל פרסם למעלה מ-100 מאמרים ו-34 ספרים.
פרנקל עורך הראשי של כתב עת משפטי מיום הקמתו בשנת 2013 - Athens journal of law.