stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
C (שפת תכנות)
טיפוסי נתונים

טיפוסי הנתונים הבסיסיים בשפה הם מספרים שלמים (הנקראים char, short, int, long, long long לפי גודלם) וכן טיפוסים בעלי ייצוג נקודה צפה עבור מספרים ממשיים (float, double, long double).
טיפוסי נתונים > מצביע

מצביע הוא משתנה המכיל כתובת בזיכרון המחשב - כתובת של משתנה או של פונקציה. משמש בין היתר ליצירה של מבני נתונים דינמיים.
לדוגמה, מצביע למשתנה מסוג short, שהוא משתנה המייצג מספר שלם:
short *x;
טיפוסי נתונים > טיפוס בוליאני

בתקן ANSI לא קיים טיפוס נתונים בוליאני (המכיל ערכי אמת\שקר). אך  כל משתנה שלם עם ערך 0 נחשב כשקר, וכל ערך אחר היה אמת. בתקן C99 נוסף טיפוס בוליאני מיוחד הקרוי _Bool. במקרה ואין בעיות תאימות לקוד ישן, ניתן להשתמש בספרייה <stdbool.h> על מנת להשתמש בשם המקובל bool.
טיפוסי נתונים > מערך

מערך בשפת C הוא אוסף של משתנים מאותו טיפוס המסודרים ברצף בזיכרון. ניתן לרוב להתייחס למערך כאילו הוא מצביע קבוע אל האיבר הראשון שלו. כך פונקציה הצריכה מערך כפרמטר, תבקש מצביע; אם יועבר אליה שם של מערך, הוא "ידעך למצביע" וכך יועבר כפרמטר. מספרו הסידורי (האינדקס) של התא הראשון במערך בשפת C הוא 0, ולכן האיבר האחרון במערך a בן חמישה איברים יהיה [a[4‏ (גישה לאיבר מתבצעת על ידי רישום מספרו בתוך סוגריים מרובעים. [a[4‏ שקול בשפה ל-(a + 4)*, כאשר a יכול להיות מצביע או מערך).
דוגמה להגדרת מערך של מספרים מסוג נקודה צפה (float):
float n[5];
לחלופין, ניתן להגדיר מערך על ידי אתחול ערכיו. נגדיר מערך של מספרים מסוג double, המייצג מספר נקודה צפה עם מספר כפול של ביטים:
double n[] = {3.14, 2.71, 0.8, 5, 32};
טיפוסי נתונים > מערך > מחרוזת

בשפת C עצמה אין הגדרה של מחרוזת. השפה מאפשרת לכתוב ביטויים בצורה "some string", אך אלה מתורגמים למערך של char, המסתיים בערך 0 (אין הכוונה לתו המייצג את סימן האפס אלא לבית ריק - Null byte, שערכו בטבלת ASCII הוא 0).
שלוש השורות הבאות שקולות לחלוטין מבחינת השפה:
char name[] = "John";
char name[] = {'J', 'o', 'h', 'n', '\0'};
char name[] = {'J', 'o', 'h', 'n', 0};
מבחינת הספרייה הסטנדרטית של השפה, מחרוזת היא כל מערך של char, המסתיים בערך אפס (שניתן לכתוב אותו ישירות בקוד כ-'0\'). בספרייה זאת מוגדרות פונקציות המטפלות במחרוזות - מוצאות את אורכן, מוצאות תו כלשהו או תת-מחרוזת בתוכן, וכן פעולות נוספות.
טיפוסי נתונים > רשומה

רשומה (מכונה גם מבנה) היא טיפוס המגדיר N-יה סדורה של משתנים, שניתן להגדירם בבת אחת, כאשר כל אחד מהמשתנים הוא עצמאי. בניגוד למערך, לא כל המשתנים צריכים להיות מאותו הסוג. רשומה מאפשרת לאחד מספר משתנים העוסקים באותו פריט מידע לתוך משתנה יחיד.
דוגמה לרשומה (או מבנה) המתארת שם וגיל של אדם, המכילה שני שדות:
struct person {
 char *name;
 int age;
};

struct person yossi;
השפה מאפשרת לתת שמות חדשים לטיפוסים באמצעות המילה typedef. למשל:
typedef struct person tPerson;
tPerson moshe;
מגדיר משתנה בשם moshe מהסוג struct person.
מבני בקרה

פקודות בשפת C מתבצעות אחת אחרי השנייה, לפי הסדר, אלא אם כן מדובר במבנה בקרת זרימה כלשהו, המשנה את זרימת התוכנית.
מבני בקרה > פקודת תנאי

מבנה הבקרה הפשוט והנפוץ ביותר הוא פקודת if. במבנה זה נבדק ערכו של תנאי מסוים, ומתבצע סט של פקודות אם התנאי נכון (ערך האמת שלו חיובי):
if (3 < 5)
 printf("three is lower than five");
אם מתכוונים לבצע יותר מפקודה אחת כאשר התנאי מתקיים, יש להשתמש בסוגריים מסולסלים:
if (number_of_apples < 10) {
 printf("I am hungry!");
 printf("Give me more apples!");
}
לפקודת תנאי ישנה גרסה מורחבת, המאפשרת להגדיר רצף של פקודות שיתבצע במקרה שהתנאי איננו מתקיים. לשם כך משתמשים במילה השמורה else ("אחרת", באנגלית):
if (number_of_apples < 10)
 printf("I am hungry");
else
 printf("I am not hungry!");
צורת כתיבה נוספת לקטע קוד הכולל בלוק if ו-else עם הוראה בודדת היא בעזרת שימוש באופרטור טרנרי (Ternary), כך שבחלק הראשון מוגדר התנאי, בחלק השני מוגדרות הפקודות לביצוע במקרה שהתנאי מתקיים, ובחלק השלישי הפקודות לביצוע במקרה שהתנאי לא מתקיים:
number_of_apples < 10 ? printf("I am  hungry") : printf("I am not hungry");
השימוש באופרטור טרנרי אינו נפוץ ואינו מומלץ מפאת קושי הבנתו בקריאת הקוד, אך יתרון שהוא מספק הוא קיצור הקוד לשורה בודדת.
מבני בקרה > לולאות

פקודת תנאי מאפשרת להגדיר קטע קוד שיבוצע פעם אחת, או לא יבוצע כלל. לעיתים קרובות יש צורך להגדיר קטע קוד שיבוצע מספר כלשהו של פעמים - פעם אחת, עשרים, או בכלל לא. לצורך כך משתמשים בלולאות.
ב־C קיימים שלושה סוגי לולאות: לולאות while שמבוססות על בדיקת תנאי להמשך הלולאה לפני ביצוע הקוד, לולאות do-while שדומות ללולאות while, אך התנאי נבדק בסוף הלולאה, ולולאות for, שבנוסף לבדיקת התנאי גם משלבות בצורה טבעית משתני עזר שיפקחו על ריצת הלולאה (למשל, ספירת מספר הפעמים שהלולאה חזרה על עצמה).
לולאת for:
for (unsigned int i = 0; i < 5; ++i) {
 /* הכנס כאן קוד... */
}
לולאת while עם בקרה בכניסה:
while (/* הכנס כאן תנאי */) {
 /* הכנס כאן קוד... */ 
}
לולאת do-while עם בקרה ביציאה:
do {
 /* הכנס כאן קוד... */
} while (/* הכנס כאן תנאי */);
מבני בקרה > GOTO

שפת C כוללת אפשרות להורות למעבד לקפוץ ישירות לשורה, לה הוגדר שם (label) בעזרת פקודת goto.
בקוד להלן, הפקודה המסומנת "2" לא תתבצע כלל:
printf("a"); /* 1 */
goto out;
printf("b"); /* 2 */
out:
printf("c"); /* 3 */
ניתן לקפוץ באמצעות goto אך ורק בתוך הפונקציה הנוכחית.
באמצעות פקודת goto ותנאי if ניתן לממש כל מבנה בקרה שהוא. עם זאת, שימוש בפקודת goto איננו נחשב לסגנון תכנות מומלץ, בדרך כלל. יש המחריגים מכלל זה פעולות עבורן אין מבנה בקרה מתאים המובנה בשפה, כגון
קפיצה החוצה מלולאה בתוך לולאה (במקרה כזה פקודת break בודדת איננה מספיקה)
קפיצה אל קוד המבצע שחרור משאבים
מימוש של אוטומט סופי דטרמיניסטי
על מנת לעבור למקום מחוץ לפונקציה, יש להשתמש בפונקציה setjmp בתור label ובפונקציה longjmp עבור המעבר.
מבני בקרה > פונקציות

פונקציה היא המבנה הבסיסי של השפה שבו יכולות להתבצע פקודות ומבני בקרה. אוסף של פקודות שיכול (אך לא חייב) לקבל אוסף של ערכים כקלט (ערכים אלה, והמשתנים המחזיקים אותם, נקראים "פרמטרים" או "ארגומנטים"), ולהחזיר ערך יחיד כפלט (ערך זה נקרא "ערך החזרה"). שינוי בערכי משתני הקלט בפונקציה לא ישפיע על ערכיהם בחלקים אחרים בתוכנית, שכן הם מועברים תמיד על פי ערך (by value).
דוגמה לפונקציה המקבלת שני מספרים ומחזירה את ערכו של הגדול מביניהם:
int max(int a, int b)
{
 if (a > b)
 return a;
 else
 return b;
}
בהינתן הגדרה של פונקציה כזאת, ניתן להשתמש בה על מנת לקבל את המקסימום מבין שני מספרים בצורה קלה. למשל, הפקודה הבאה:
printf("%d", max(5, 3));
תדפיס את המספר 5, כי הוא המספר הגבוה יותר מבין המספרים 3 ו-5.
בשונה מפונקציות מתמטיות, פונקציות בשפת C יכולות לבצע פעולות שמשנות את המצב של המחשב. לדוגמה, הפונקציה printf מהדוגמה הקודמת היא פונקציה שמבצעת הדפסה למסך (או לאמצעי פלט אחר).
מבני בקרה > מודולים

מודול בשפת C הוא יחידה עצמאית של תוכנה, המהודרת אל קובץ עצמאי. קובץ כזה לא ניתן להריץ באופן ישיר, אך ניתן להשתמש בו בקבצים אחרים. קובצי h. שמכילים הגדרות של מודולים מאפשרים למהדר להבין מתי משתמשים בתוכן של מודול חיצוני ומתי משתמשים בתוכן של הקובץ הנוכחי. בכל תוכנה יש מודול אחד ראשי שמכיל את הפונקציה main שבה מתחילה התוכנית.
אוסף של פקודות המאוגדות ומהודרות יחד למקום אחד המאפשר לנו להשתמש בהן ללא צורך להדר אותן עבור כל תוכנה מחדש נקרא ספרייה. בשפת C יש צורך לבצע פקודת include# לקובץ שמכיל את ההצהרות של פונקציות הספרייה בשביל להשתמש בה.
לדוגמה, הכללת הספרייה string, המכילה פונקציות לטיפול במחרוזות:
#include <string.h>
לפני תרגום התוכנית לשפת מכונה, תוכנית הנקראת קדם-מעבד (pre-processor) יוצרת קובץ חדש הכולל בנקודה בה מוכרזת ההכללה את תוכן הקובץ המוכלל, ואז מועבר הקובץ להידור לשפת מכונה.
שפת C היא שפה קטנה למדי. היא אינה מכילה פקודות הקושרות אותה למערכת הפעלה מסוימת או לתחום תוכנה מסוים. מסיבה זו, פקודות ספציפיות שכאלה (למשל לקלט ופלט, לחישובים מתמטיים, לעבודה עם מחרוזות ולהקצאות זיכרון דינמיות) נמצאות בספריות סטנדרטיות, שאינן חלק מתחביר השפה אך עונות לקונבנציה מוכרת וקבועה ומהוות חלק מהתקן הרשמי שלה. ספריות אלה מסופקות עם המהדר עבור מערכת הפעלה וחומרה מסוימות, והתוכנה מקושרת (linked) עימן על פי צורך והגדרת כותב הקוד.
"Hello World"

תוכנית פשוטה זו מדפיסה את המחרוזת "Hello, World!‎" לפלט הסטנדרטי.
#include <stdio.h>

int main(void)
{
	printf("Hello, World!\n");
	return 0;
}
ראו גם

מונחים בתוכנה
לקריאה נוספת

Brian Kernighan, Dennis Ritchie, The C Programming Language
1st, Prentice Hall 1978; ISBN 0-13-110163-3. Pre-ANSI C.
2nd, Prentice Hall 1988; ISBN 0-13-110362-8. ANSI C.
ISO/IEC 9899. The official C:1999 standard, along with technical corrigenda and a rationale.
ISO/IEC 9899:TC2
Peter van der Linden, Expert C Programming.
ISO 2011 Standard, draft
הערות שוליים

↑  TIOBE Index for June 2024, Tiobe, ‏יוני 2024 (באנגלית) (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293665105171  BnF: cb119665180 (data)  GND: 4113195-2  LCCN: sh85018532  NKC: ph116955  SUDOC: 027672441
M30 (משריק)

גשר מודיירג' (2011)
נתיב M30 הוא כביש ראשי בכיוון מזרח-מערב ברשת הכבישים הערבית הבינלאומית משריק, העובר במערב עיראק ומזרחית לים התיכון. הנתיב מתחיל בא-רוטבה (אנ') שבמערב עיראק וחוצה שם את נתיב M40 (בגדד–עמאן). משם ממשיך מערבה דרך דמשק, בירת סוריה, חוצה את גבול סוריה–לבנון ליד ענג'ר וממשיך מערבה עד ביירות, בירת לבנון.
כביש ביירות–דמשק

הכביש המחבר את שתי ערי הבירה והערים המרכזיות של סוריה ולבנון מכונה כביש ביירות–דמשק. כביש זה הוא ציר תנועה מרכזי בין שתי המדינות השכנות.
כביש ביירות–דמשק > כביש ביירות–דמשק בשטח לבנון

חלקו הלבנוני של כביש ביירות–דמשק הוא נתיב תנועה מרכזי בלבנון. הוא אחד משלושת צירי התנועה החשובים ביותר בלבנון (השניים האחרים הם כביש ביירות–טריפולי וכביש ביירות–צור). אורך הכביש בשטח לבנון הוא 53 קילומטר. הכביש מצוי בתוואי הררי, יש בו ארבעה נתיבים (שניים לכל כיוון) והוא נסלל לאחרונה בעשור האחרון של המאה ה-20. אורך הקטע שבין נקודת מעבר הגבול אל-מסנע (אנ') שבלבנון ובין נקודת מעבר הגבול ג'דיידת יאבוס (אנ') שבסוריה הוא 6 קילומטרים, יש בו שני נתיבים וגם הוא מצוי בתוואי הררי. יישובים בולטים לאורך נתיב זה בלבנון הם:
ביירות – הכביש יוצא מהחוף שבצפון-מזרח העיר, צמוד לנהר ביירות (אנ'), בגבול המזרחי של הרבעים אל-מדַוַר, א-רמֵיל ואשרפייה.
חזמיה (אנ') – פרבר של ביירות
בחמדון
סאופר
שתורא – מהווה צומת מרכזית עם כביש האורך המשני מבעלבכ שעובר בבקאע
ענג'ר
מעבר הגבול אל-מסנע (אנ')
נקודות נוספות בעלות חשיבות טקטית צבאית על הכביש הן:
מעבר דהר אל-ביידר – מעבר הרים בין שתורא וסאופר המהווה גם גבול בין מחוז אל-בקאע ובין מחוז הר הלבנון.
גשר מודיירג' (אנ') - הגשר הגבוה בלבנון (גובה 80 מטר), הנמצא ממזרח לסאופר ונחנך ב-1998. הגשר הופצץ על ידי חיל האוויר הישראלי ב-12 ביולי 2006, מיד לאחר חטיפת חיילי צה"ל שהחלה את מלחמת לבנון השנייה. קטע בן 200 מטר מהגשר נהרס.
בחלקים גדולים מהנתיב הוא עובר בסמוך למסילת הברזל ביירות–דמשק (גר'), שנחנכה ב-1895 וחדלה לפעול בתחילת המאה ה-21 בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה.
כביש ביירות–דמשק > כביש ביירות–דמשק בשטח לבנון > כביש ביירות–דמשק במלחמת לבנון הראשונה

בזמן המעורבות הסורית במלחמת האזרחים בלבנון, שהחלה ב-1976, שלט הצבא הסורי דה פקטו בכביש ביירות–דמשק.
כיבוש כביש ביירות–דמשק היה אחת מהמטרות המבצעיות בתוכנית הפלישה של צה"ל במבצע שלום הגליל. באזור כביש זה בבקאע התמקם קו ההגנה השני של צבא סוריה שישב באותה עת בלבנון. מטרות מהלך זה היו:
ניתוק אש"ף שישב ברצועת החוף מתמיכת הכוח הסורי בבקאע.
חבירה לריכוזים נוצריים המצויים לאורך הכביש ולפלנגות הנוצריות.
צה"ל לא הצליח להגיע לאחיזה בכביש לפני הפסקת האש ב-11 ביוני 1982. רק שבועיים מאוחר יותר, בעקבות שורה של פעולות התקפיות, כבש צה"ל את בחמדון ועאליי. הצלחה זו הביאה לנסיגת הכוח הסורי מזרחה לאזור הבקאע וצה"ל השתלט על הכביש ממזרח ביירות ועד סאופר.
כביש ביירות–דמשק > כביש ביירות–דמשק בשטח סוריה

קטע הכביש המחבר את דמשק עם מעבר הגבול עם לבנון בג'דיידת יאבוס מסומן ברשת הכבישים הסורית ככביש מספר 1. אורכו של קטע כביש זה, עד המחלף המחבר אותו לכבישים מספר M5 ומספר 5 ברשת הכבישים הסורית הוא כ-42 קילומטר. יישובים בולטים לאורך הכביש בסוריה הם:
ג'דיידת יאבוס (אנ')
א-דימאס (אנ')
א-סבּורה (אנ')
דמשק – עובר (ממערב למזרח) בשכונות: מאזה, כפר סוסה (אנ'), מידאן (אנ') וא-שאע'ור (אנ')
כביש דמשק–רוטבה

הכביש עובר במעבר הגבול א-תנף שבסוריה ובמעבר הגבול אל-וליד (אנ') שבמחוז אל-אנבאר בעיראק. מעבר הגבול נמצא כ-15 ק"מ מצפון מזרח למשולש הגבולות ירדן-סוריה-עיראק. בשנים 2015–2017 היה אזור המעבר מוקד לחימה בין המדינה האסלאמית ובין כוחות שונים, כולל: צבא ארצות הברית, הצבא הסורי החופשי, צבא סוריה וצבא ירדן.
אורכו של הכביש ממעבר הגבול א-תנף, ועד דמשק, הוא כ-270 קילומטר. הכביש בין דמשק ועד העיר עדרא (אנ'), הנמצאת כ-25 קילומטר צפונית-מזרחית לדמשק, מסומן ברשת הסורית ככביש מספר 5. הכביש מעדרא ועד א-תנף מסומן ככביש מספר 2. ציוני דרך נוספים לאורך הכביש בשטח הסורי הם:
שדה התעופה הצבאי דומייר (אנ') - כ-40 קילומטר צפונית-מזרחית לדמשק. זהו שדה התעופה הצבאי השני בגודלו בסוריה.
אורכו של הכביש בשטח עיראק, בין מעבר הגבול אל-וליד ובין רוטבה, הוא 153 קילומטר. הכביש מסומן ברשת העיראקית ככביש מספר 1. ציוני דרך נוספים לאורך הכביש בשטח העיראקי הם:
שדה התעופה H-3 (דרום מערב) נמצא דרומית לכביש, כ-50 קילומטרים ממערב לרוטבה.
שדה התעופה H-3 (צפון מערב), נמצא צפונית לכביש באותו אזור.
בין שני שדות התעופה H-3 נמצא מחלף שבו מתפצל הכביש לכיוון צפון-מזרח – לכיוון סוריה, ולכיוון מערב – לכיוון ירדן (כביש M40).
הערות שוליים

1 2 3 4  Lebanon Road Network, באתר Logistics Capacity Assessments (LCAs), ‏30 במאי 2018
↑  אביעזר יערי, התהליכים שהובילו למלחמת שלום הגליל, מבט מל"מ מס' 63, מאי 2012, עמ' 38
1 2 3  מלחמת שלום הגליל (מלחמת לבנון הראשונה), באתר צה"ל
1 2 3  יהודה וגמן, ‏מטרה אחת יותר מדי, מערכות 413, 2007
מעבר הגבול עיראק–סוריה באל-וליד
Changing

"Changing" הוא סינגל של הצמד המוזיקלי הבריטי, סיגמא, בשיתוף פעולה עם הזמרת הבריטית, פאלומה פיית'. השיר נכתב על ידי TMS, ויין הקטור (אנ') ואלה אייר, והופק על ידי TMS וסיגמא. השיר הופיע בפרסומות של וודאפון באוקטובר 2017.
השיר, שיצא ב-14 בספטמבר 2014, נמצא באלבום האולפן הראשון של הצמד, Life. גרסה חלופית של השיר מופיעה באלבום האולפן השלישי של פיית', A Perfect Contradiction: Outsiders' Edition.
נכון למאי 2022, השיר הושמע למעלה מ-97 מיליון פעמים בספוטיפיי.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ, שצולם במיאמי ובוים על ידי קרייג מור, הועלה ליוטיוב ב-17 ביולי 2014. נכון למאי 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-61 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014–2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 32 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 19 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 8 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 87 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 33 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 27 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדי | 54 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הדאנס הבריטי | 1 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 6 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 9 |  |
|  סלובניה | SloTop50 | 37 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 31 |  |
|  סלובקיה | Singles Digitál Top 100 | 87 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 1 |  |
|  פולין | ZPAV | 11 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | - |  |
|  אוסטרליה | מצעד הדאנס האוסטרלי | 36 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | - |  |
|  הולנד | מצעד הדאנס ההולנדי | 45 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 34 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 78 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 91 |  |
נתוני מכירות

| מדינה | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 600,000 |
הערות שוליים

↑  "Listen: Sigma feat Paloma Faith - 'Changing'". Popjustice. ארכיון מ-2015-05-05. נבדק ב-2022-05-16.
↑  Changing, 2014-01-01, ארכיון מ-2022-10-15, נבדק ב-2022-05-16
↑   This Week's Fresh Music Top 20. 26 August 2014. 4Music.
↑   This Week's Fresh Music Top 20. 7 September 2014. 4Music.
↑  "Sigma ft Paloma Faith - Changing (Official Video)". YouTube. ארכיון מ-2022-05-16. נבדק ב-2022-05-16.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 503ca362-d993-4a1c-91cb-9456af82f911  MusicBrainz work: 112d1a62-e45c-4a82-9194-b9e5c0a3c49d
Pygame

| --- | --- |


 מפתח:  קהילת Pygame. יוצרים מקוריים: 	Lenard Lindstrom, René Dudfield, Pete Shinners, Nicholas Dudfield, Thomas Kluyver, and others[1]
 מחזור חיים:  28 באוקטובר 2000 – הווה (24 שנים)
 גרסה אחרונה:  2.0.1 (24 בדצמבר 2020)
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  Python,  C ,  Cython ,  Assembly
 סוג רישיון:  GNU Lesser General Public License
 קוד מקור:  https://github.com/pygame/pygame/ 
 קטגוריה:  יצירת משחקי וידאו
 https://www.pygame.org/
 
Pygame (בעברית: פָּיְגֵיים) הוא סט של מודולים בשפת פייתון, שעוצבו לצורך קידוד משחקי וידאו, והוא פורסם לראשונה באוקטובר 2000. הוא מכיל ספריות של גרפיקה וסאונד שעוצבו כך שיתאימו לשימוש בשפת התכנות פייתון. Pygame הוא חוצה פלטפורמות, כלומר, ניתן להשתמש בו במספר מערכות הפעלה.
היסטוריה

Pygame פותח במקור על ידי פיט שינרס (Pete Shinners) על מנת להחליף את ספריית PySDL לאחר שפיתוחה התעכב. Pygame פותח על ידי הקהילה משנת 2000, ופורסם תחת הרישיון החופשי והחינמי LGPL.
ארכיטקטורה ופיצ'רים

Pygame משתמש בספרית Simple DirectMedia Layer, (בקיצור SDL), על מנת להשיג תכנות משחקים בזמן אמת מבלי המכניקות ברמות הנמוכות יותר של שפות C ונגזרותיה. אפליקציות ב-Pygame יכולות לרוץ במערכת ההפעלה אנדרואיד באמצעות השימוש ב Pygame Subset For Android ( בקיצור: pgs4a ). שמע, רטט, מקלדת, וכו נתמכים באנדרואיד.
ספריות עזר ל-Pygame

Pygame עצמו אינו מכיל תמיכה מובנית בגרפיקה מתקדמת יותר כגון כפתורים, תוויות, scroll bar, color picker וכו'. לשם כך, פותחו ספריות עזר אשר מספקות את הכלים הללו, ועוד. דוגמה למספר ספריות פופולריות לכך:
pygame-gui - לגרפיקה עם מראה מודרני: מספק תוויות, כפתורים, חלונות קופצים, textbox, colorpicker, עיצוב בפורמט json ואפקטים כגון הקלדה אוטומטית של טקסט.
ThorPy
SGC
OcempGUI
pygame-widgets - ממשק בסיסי ביותר.
דוגמאות קוד

דוגמה לתוכנית Hello World פשוטה ב-Pygame:
import pygame, sys
from pygame.locals import *

#Set up pygame
pygame.init()

#Set up the window
windowSurface = pygame.display.set_mode((500, 400), 0, 32)
pygame.display.set_caption('Hello World')

#Set up the colors
BLACK = (0,0,0)
RED = (255,0,0)
GREEN = (0,255,0)
BLUE = (0,0,255)
WHITE = (255,255,255)

#Set up fonts
basicFont = pygame.font.SysFont(None, 48)

#Set up the text
text = basicFont.render('HELLO WORLD', True, BLACK)
textRect = text.get_rect()
textRect.centerx = windowSurface.get_rect().centerx
textRect.centery = windowSurface.get_rect().centery

#Draw the white background onto the surface
windowSurface.fill(WHITE)

#Get a pixel array of the surface
pixArray = pygame.PixelArray(windowSurface)
pixArray[480][380] = BLACK
del pixArray

#Draw the text onto the surface
windowSurface.blit(text,textRect)

#Draw the window onto the screen
pygame.display.update()

#Run the game loop
while True:
 for event in pygame.event.get():
    if event.type == QUIT:
        pygame.quit()
        sys.exit()
משחקים שפותחו ב-Pygame

Frets On Fore
Dangerous High School Girls in Trouble
ראו גם

פייתון
Tkinter
הערות שוליים

↑  pySDL2, https://pypi.org/
↑  Documentation - Home Page
↑  ThorPy
↑  SGC 0.2.1, www.pygame.org
↑  OcempGui, www.pygame.org
↑  pygame-widgets 1.0.0
↑  https://gist.github.com/nicolasfig, HelloPygame.py, github.com
RAID (יחידה)

| --- | --- |

 Servir sans faillir 
 פרטים
 כינוי:  RAID "הפנתרים השחורים"
 מדינה:  צרפת צרפת
 שיוך:  המשטרה הלאומית של צרפת
 סוג:  יחידת עילית ללוחמה בטרור / יחידת השתלטות
 בסיס האם:  Bièvres
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־39 שנים)
 מקים היחידה:  רובר ברוסאר (Robert Broussard)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  163 שוטרים
 
RAID, או בשמה המלא Recherche Assistance Intervention Dissuasion (בצרפתית: "חיפוש, סיוע, התערבות והרתעה") היא יחידת עילית ללוחמה בטרור ובפרט יחידת השתלטות של המשטרה הלאומית של צרפת.
היחידה אחראית על אזור פריז ופרווריה, על פעולות נגד חטיפת מטוסים, הגנה על כורים גרעיניים, מנהרת התעלה, אבטחת רכבות ואתרים אסטרטגיים אחרים. יחידות עילית נוספות של צרפת ללוחמה בטרור הן GIPN, הגדולה ממנה, וה-GIGN של הז'נדרמריה.
היסטוריה

היחידה הוקמה ב-1985 על ידי רובר ברוסאר כיחידת השתלטות כנגד פיגועי מיקוח, מצבים של בני ערובה ומעצר מחבלים ופושעים מסוכנים.
ב-13 במאי 1993 אדם מעורער בנפשו החזיק כבני ערובה 21 ילדים בעיר ניי-סיר-סן כאשר הוא חמוש בחומר נפץ. ראש העיר באותה תקופה, ניקולא סרקוזי, הצליח לשחרר חלק מהילדים במשא ומתן. אחרי שהחוטף נרדם, התגנבו לוחמי RAID אל המבנה, שחררו את 6 הילדים הנותרים והרגו את החוטף בירי 3 כדורים בראשו כאשר ניסה לפוצץ את חומרי הנפץ. הפעולה הסתיימה בהצלחה ואף שוטר או בן ערובה לא נפגע.
ב-1994 ערכה היחידה גל פשיטות ומעצרים כנגד ארגון טרור אלג'יראי. בפשיטות נתגלו מצבורי כלי נשק.
היחידה השתתפה בדיכוי המהומות בצרפת ב-2005 ו-2006.
בעקבות שרשרת פיגועי הירי בדרום צרפת במרץ 2012, איתרה המשטרה הלאומית של צרפת את המחבל, מוחמד מראח', ולוחמי RAID שמו מצור על הדירה בה התבצר. אחרי משא ומתן כושל ומצור ממושך של כ-30 שעות פרצו לוחמי היחידה למבנה. מראח' הצליח לפצוע 3 שוטרים, לפני שנהרג כאשר קפץ מהחלון ונורה על ידי צלף של המשטרה.
מבנה

RAID כוללת כ-180 אנשי צוות, המחולקים ל-3 מחלקות בנות 60 איש כל אחת.
המחלקה הראשונה - הכוח המבצעי שתפקידיו כוללים השתלטות, לוחמה בטרור ואבטחה.
המחלקה השנייה - מחקר ופיתוח. מחולקת ל-3 קבוצות:
קבוצת מודיעין
קבוצה טכנית
קבוצת אמצעי לחימה
המחלקה השלישית - ההיבטים הפסיכולוגיים של השתלטות ומצבי בני ערובה: משא ומתן, איומי התאבדות ניהול משברים ועוד. המחלקה מספקת גם תמיכה פסיכולוגית ללוחמי היחידה וכן לשאר שוטרי המשטרה הלאומית. היא כוללת גם מומחה לזיהוי פלילי, פסיכולוג ורופאים.
כדי להצטרף ליחידה על המועמד להיות קצין בעל ותק של 5 שנים במשטרה הלאומית, ולעבור מבחן מקיף. אם הוא עובר את המבחן הוא מתקבל ליחידה למשך 5 שנים, וממשיך ל-5 שנים נוספות רק אם הוא מקבל המלצה. כל הלוחמים חייבים לפרוש מהיחידה הטקטית אחרי 10 שנות שירות. קצינים מעל גיל 40 אינם יכולים להתקבל ליחידה. באימוני היחידה מושם דגש על כושר גופני.
כלי נשק

רוב אמצעי הלחימה של RAID הם נשק קל מתוצרת אירופה.
רובה ציד בנלי M3
ברטה M3P4
רובה סער קולט M4A1
מקלע קל FN Minimi של FN Herstal
תת-מקלע P90
רובה ציד פרנצ'י SPAS-15
אקדחי גלוק 17, 17L, 18, 19, 26 ו-34
רובה סער G36 של הקלר וקוך
רובה סער HK53 של הקלר וקוך
תת-מקלע MP5K
רובה צלפים PSG-1 של הקלר וקוך
אקדח תופי מנורהין MR 73
רובה צלפים PGM Ultima Ratio
רובה צלפים נגד חומרים PGM Hecate II
רובה ציד רמינגטון 870
מקלע MG3 של ריינמטאל
רובה סער זיג זאואר SG553
Bitterblue

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
Allmusic: 
Bitterblue (בעברית: כחול מריר) הוא אלבום האולפן השמיני של הזמרת-יוצרת הוולשית בוני טיילר. האלבום יצא לאור ב-11 בנובמבר 1991, על ידי חברת התקליטים האנסה רקורדס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים: "Bitterblue", ‏"Against the Wind" ו-"Where Were You".
עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הראשון במצעד האלבומים שבנורווגיה.
רקע וביקורות

ב-AllMusic זכה האלבום לביקורת חיובית, תוך שהעניקו לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכול. איגוד תעשיית ההקלטות הנורווגי העניק לאלבום את תואר הפלטינה המרובעת על מכירות של למעלה מ-200,000 עותקים במדינה.
בגרמניה זכה האלבום להצלחה רבה גם כן, כאשר נמכר שם בלמעלה מ-250,000 עותקים בסך הכול.
פרסים ומועמדויות

| שנה | מועמדות | פרס | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | Bitterblue | Most successful German produced interpreter female | זכייה |  |
רשימת רצועות

| Bitterblue> מס' | Bitterblue> שם | Bitterblue> משך | Bitterblue>  | Bitterblue>  | Bitterblue>  | Bitterblue>  | Bitterblue>  | Bitterblue>  | Bitterblue>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Bitterblue  | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Against the Wind  | 3:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Careless Heart  | 4:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Whenever You Need Me  | 4:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Where Were You  | 5:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Save Me  | 4:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | He's Got a Hold On Me  | 4:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Keep Your Love Alive  | 4:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Tell Me the Truth  | 3:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Heaven Is Here (ביחד עם ג'ורג'ו מורודר)   | 4:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Love Is in Love Again  | 4:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Till the End of Time (ביחד עם דן הארטמן)   | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Too Hot  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Why  | 3:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 58:40 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 21 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 22 |
|  דנמרק | היטליסטן | 44 |
|  נורווגיה | VG-lista | 1 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 8 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 22 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 21 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 12 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 79 |
|  נורווגיה | VG-lista | 15 |