stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2011/2012 בליגת העל ההולנדית
מבנה > טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אייאקס  | 34 | 23 | 7 | 4 | 93 | 36 | 57 | 76 | שלב הבתים בליגת האלופות |
| 2. | פיינורד  | 34 | 21 | 7 | 6 | 70 | 37 | 33 | 70 | שלב המוקדמות ה-3 בליגת האלופות |
| 3. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 21 | 6 | 7 | 87 | 47 | 40 | 69 | סיבוב הפלייאוף בליגה האירופית |
| 4. | א.ז. אלקמאר  | 34 | 19 | 8 | 7 | 64 | 35 | 29 | 65 | סיבוב הפלייאוף בליגה האירופית |
| 5. | הירנפיין  | 34 | 18 | 10 | 6 | 79 | 59 | 20 | 64 | שלב המוקדמות ה-3 בליגה האירופית |
| 6. | טוונטה  | 34 | 17 | 9 | 8 | 82 | 46 | 36 | 60 | פלייאוף הליגה על כרטיס לסיבוב המוקדמות ה-2 בליגה האירופית |
| 7. | ויטסה ארנהם  | 34 | 15 | 8 | 11 | 48 | 43 | 5 | 53 | פלייאוף הליגה על כרטיס לסיבוב המוקדמות ה-2 בליגה האירופית |
| 8. | ניימכן  | 34 | 13 | 6 | 15 | 42 | 45 | 3- | 45 | פלייאוף הליגה על כרטיס לסיבוב המוקדמות ה-2 בליגה האירופית |
| 9. | ואלבייק  | 34 | 13 | 6 | 15 | 40 | 49 | 9- | 45 | פלייאוף הליגה על כרטיס לסיבוב המוקדמות ה-2 בליגה האירופית |
| 10. | רודה  | 34 | 14 | 2 | 18 | 55 | 70 | 15- | 44 |  |
| 11. | אוטרכט  | 34 | 11 | 10 | 13 | 55 | 58 | 3- | 43 |  |
| 12. | הראקלס אלמלו  | 34 | 11 | 7 | 16 | 52 | 62 | 10- | 40 |  |
| 13. | נאק ברדה  | 34 | 10 | 8 | 16 | 45 | 54 | 9- | 38 |  |
| 14. | חרונינגן  | 34 | 10 | 7 | 17 | 41 | 61 | 20- | 37 |  |
| 15. | דן האג  | 34 | 8 | 8 | 18 | 38 | 67 | 29- | 32 |  |
| 16. | פנלו  | 34 | 9 | 4 | 21 | 42 | 78 | 36- | 31 | פלייאוף ירידה |
| 17. | דה חראפסחאפ  | 34 | 6 | 6 | 22 | 36 | 74 | 38- | 24 | פלייאוף ירידה |
| 18. | אקסלסיור רוטרדם  | 34 | 4 | 7 | 23 | 28 | 76 | 48- | 19 | ירידה לליגת המשנה |
↑  פ.ס.ו זכתה בגביע
↑  טוונטה זכתה בכרטיס לשלב המוקדמות הראשון בליגה האירופית
מבנה > פלייאוף הירידה

אל הפלייאוף העפילו 4 הקבוצות שסיימו במקומות 2–5 בליגת המשנה, אליהן הצטרפו שתי הקבוצות שהעפילו מסיבוב הפלייאוף הראשון בליגת המשנה ושתי הקבוצות שסיימו במקומות 16 ו-17 בליגת העל לסדרת הטוב מ-2 משחקים.
| קבוצה 1 | תוצאה | קבוצה 2 | תוצאה משחק 1 | תוצאה משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| דן בוס | 1–1 | דה חראפסחאפ | 0–0 | 1–1 |
| וילם II | 3–2 | ספרטה רוטרדם | 2–1 | 1–1 |
| הלמונד ספורט | 3–0 | מועדון הכדורגל איינדהובן | 1–0 | 3–0 |
| קמבור | 3–4 | פנלו | 0–0 | 3–4 |
| קבוצה 1 | תוצאה | קבוצה 2 | תוצאה משחק 1 | תוצאה משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| דן בוס | 1–2 | וילם II | 1–2 | 0–0 |
| הלמונד ספורט | 3–4 | פנלו | 1–2 | 2–2 |
↑  דן בוס ניצחה בזכות שערי חוץ
מבנה > פלייאוף על הכרטיס לסיבוב המוקדמות השני של הליגה האירופית

| קבוצה 1 | תוצאה | קבוצה 2 | תוצאה משחק 1 | תוצאה משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ניימכן | 3–4 | ויטסה ארנהם | 3–2 | 0–2 |
| ואלבייק | 2–1 | טוונטה | 1–1 | 1–0 |
| קבוצה 1 | תוצאה | קבוצה 2 | תוצאה משחק 1 | תוצאה משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ואלבייק | 2–5 | ויטסה ארנהם | 1–3 | 1–2 |
| עונות בליגת העל ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת העל ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
נתיבות עולם

ערך זה עוסק בספר שחיבר מהר"ל מפראג. אם התכוונתם לישיבה לחוזרים בתשובה, ראו .
נתיבות עולם הוא ספר שכתב המהר"ל מפראג, העוסק בענייני מידות ומוסר, אשר יצא בשנת 1595. הספר מחולק ל-33 "נתיבות" (שבילים), כשכל נתיב עוסק במידה אחת בנפש. בספר מבאר המהר"ל את עניינה של כל מידה, משמעותה וחשיבותה, על פי דברי חז"ל בתלמוד ובמדרשים.
מבנה הספר

הספר נתיבות עולם הוא ספר מוסר ובו המהר"ל מפרט את מידות הנפש השונות, מבארם ומסביר את חשיבותם, על פי דברי חז"ל בתלמוד ובמדרשים. שמו של הספר נגזר, כנראה, ”כֹּה אָמַר ה' עִמְדוּ עַל דְּרָכִים וּרְאוּ וְשַׁאֲלוּ לִנְתִבוֹת עוֹלָם אֵי זֶה דֶרֶךְ הַטּוֹב וּלְכוּ בָהּ וּמִצְאוּ מַרְגּוֹעַ לְנַפְשְׁכֶם...” (ספר ירמיה, פרק ו', פסוק ט"ז), שבו הנביא קורא לדרך הטובה בשם "נתיבות עולם".
בספר זה מחלק המהר"ל את תכונות הנפש ל-32, כנגד "ל"ב נתיבות פליאות" של ספר יצירה, ומגדיר את מהותן והשוני ביניהן. לכל חלק מוקדש נתיב, ובו הסבר והדרכה לתיקון "מידה" זו על פי דברי חז"ל. בנוסף לאלו, נכתב הנתיב הראשון, "נתיב התורה", המבאר את מהות ומעלת התורה ולימודה, כהקדמה לעיסוק בתיקון המידות שבנפש, "כי אם אין תורה- אין דרך ארץ".
הספר נכתב בסגנונו הפילוסופי הקלאסי של המהר"ל, שבו הוא מביא את דברי חז"ל ונותן להם הסבר מבחינה פילוסופית.
מבנה הספר > הנתיבים

נתיב התורה
נתיב העבודה
נתיב גמילות חסדים
נתיב הצדקה
נתיב הדין
נתיב האמת
נתיב האמונה
נתיב השלום
נתיב הענוה
נתיב יראת השם
נתיב אהבת השם
נתיב אהבת ריע
נתיב הלשון
נתיב השתיקה
נתיב הצניעות
נתיב הפרישות
נתיב כח היצר
נתיב הצדק
נתיב התשובה
נתיב היסורין
נתיב הזריזות
נתיב התוכחה
נתיב הבושה
נתיב התמימות
נתיב לב טוב
נתיב עין טוב
נתיב הליצנות
נתיב העושר
נתיב הביטחון
נתיב הכעס
נתיב הנדיבות
נתיב שם טוב
נתיב דרך ארץ
כיום מודפס הספר בשני חלקים, כך שהחלק הראשון כולל את שמונת הנתיבים הראשונים (עד "נתיב השלום") והחלק השני כולל את שאר הנתיבים, הקצרים יותר.
"נתיב התשובה" יצא לאור גם כספר בפני עצמו, במהדורתו של הרב יהושע דוד הרטמן, עם הערות שוליים רבות ומפתח עניינים.
ראו גם

תפארת ישראל (מהר"ל)
מוסר
הערות שוליים

↑  כדברי המחבר בהקדמה לספר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524930205171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סולומון ג'וזף סולומון

| --- | --- |

דיוקנו, 1895 לערך
 לידה:  16 בספטמבר 1860 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  27 ביולי 1927 (בגיל 66) בירצ'ינגטון על הים, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנות יפה, מינכן  בית הספר לאמנות יפה ע"ש הת'רלי 
 תחום יצירה:  ציור, ציור פורטרטים, אמנות חזותית, Jewish visual art 
 הושפע על ידי:  אלכסנדר קבנל 
 בן או בת זוג:  Ella Montagu (6 ביולי 1897–ערך בלתי־ידוע) 
 צאצאים:  Iris Rachel Solomon 
 
"שמשון ודלילה", 1887, מהנודעים שבציוריו (גלריית ווקר, ליברפול)
סולומון ג'וזף סולומון (באנגלית: Solomon Joseph Solomon; ‏16 בספטמבר 1860 – 27 ביולי 1927) היה צייר יהודי-בריטי, התמחה בציור דיוקנאות ומעמדים דרמטיים מן המיתולוגיה והתנ"ך והיה אחד מחלוצי ההסוואה במלחמת העולם הראשונה.
תולדות חייו

נולד בלונדון למשפחה יהודית. אחותו היא הציירת לילי דליסה ג'וזף ואחיינו היה המחזאי מוס הארט, אחות נוספת, שושנה, נישאה להרברט בנטוויץ' והיא אמה של תלמה ילין. למד במגוון בתי ספר לאמנות בהם האקדמיה המלכותית לאמנויות בלונדון ובית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות בפריז. ב-1881 הציג לראשונה בגלריית האקדמיה המלכותית. ב-1896 היה לעמית האקדמיה המלכותית וכעשר שנים מאוחר יותר נבחר לחבר מלא בה, אחד היהודים הבודדים שהגיעו למעמד זה.
סגנונו של סולומון הושפע ממורו, אלכסנדר קבנל ומן הצייר לורנס אלמה-טדמה. דיוקנאותיו והמעמדים הדרמטיים הגדולים שצייר ניחנו בחיות, ריאליזם וצבעים עזים.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה התגייס סולומון כטוראי לכוחות ההגנה על המולדת. באותה עת פיתח רעיונות לגבי הסוואה צבאית, העבירם לקצינים בכירים ופרסמם בעיתונות.  בדצמבר 1915 הזמין אותו הגנרל הרברט פלומר להצטרף לקווי החזית בצרפת ורעיונותיו התקבלו. ב-31 בדצמבר הנחה דאגלס הייג, מפקד הכוחות הבריטים בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה להעניק לסולומון דרגת ייצוג של לוטננט קולונל על מנת שיוכל לפקד על יחידת הסוואה. משימתו הראשונה הייתה הסוואת עמדות תצפית חודרות כעצים, יחד עם הצייר הצרפתי לוסיאן-ויקטור גירונד דה סבולה (Lucien-Victor Guirand de Scévola). במרץ 1916 קיבל מעמד של יועץ טכני, במסגרת זו תכנן וביצע רשתות הסוואה והציע שינויים בקווי המתאר של כלי הרכב וקסדות החיילים. במאי אותה שנה נקרא חזרה לאנגליה על מנת לתכנן את הסוואת הטנק. בשנת 1920 פרסם את ספרו "הסוואה אסטרטגית" (Strategic Camouflage).
בתו איריס נישאה ליואן מונטגיו.
מ-1904 ועד מותו ב-1927 כיהן כנשיא מועדון המכבים הציוני.
סברמן

| --- | --- |

כריכת הגיליון הראשון
 מידע כללי
 מאת:  אורי פינק
 איורים:  אורי פינק
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  גיבורי על, פעולה, קומדיה
 הוצאה
 הוצאה:  דייוויד הרמן
 תאריך הוצאה:  1978
סַבְּרָמן (מלשון "צבר" באנגלית, Sabra) הוא סיפור קומיקס ישראלי מאת אורי פינק משנת 1978 שנושאו הרפתקאות גיבור-על ישראלי בשם "סברמן". זהו ספר הקומיקס הראשון בישראל שעסק בגיבור-על כלשהו וכן אחד הקומיקסים הראשונים שיצאו בארץ. הגיבור, "סברמן", הוא גיבור-על ישראלי פטריוטי בישראל בהשראת גיבור-העל האמריקאי סופר מן.
היסטוריה

"סברמן" נוצר על ידי אמן הקומיקס הישראלי אורי פינק בשנות השבעים, כשהיה בן 15. את החוברות החל ליצור בלי כוונה לפרסמן, אך לאחר שחבריו לחצו עליו להוציא כרך ראשון של הרפתקאות סברמן, פנה פינק למו"ל הישראלי דייוויד הרמן. זה הסכים להדפיס כמה חוברות קומיקס שצייר וצבע פינק ומתארות את עלילותיו הנבחרות של סברמן. הצלחת הקומיקס הייתה נמוכה יחסית. בסך הכל הודפסו פחות ממאה עותקים, אשר מהם נשארו רק מעטים, הנמכרים בשווקים וחנויות אספנים ברחבי הארץ. ברם, הקומיקס נחשב "מקפצה" אדירה לקריירת הקומיקס של פינק, והיה לנקודת מפנה בהיסטורית הקומיקס הישראלית, בשל החלוציות שבחוברת עברית המתארת גיבור על, בעל מוטיבים ישראליים במובהק.
גיבור הקומיקס הופיע שוב בשנת 1998 בפרסום אחר של פינק בשם "פרופיל 107", שם מאבד הגיבור את כינויו סברמן וחי במציאות שבה גיבורי-על מוצאים מחוץ לחוק אך הממשלות משתמשות בהם בסתר, בדומה לעלילת הקומיקס המפורסם "Watchmen" שפינק אמר כי היה אחד מ"מקורות ההשראה" שלו.
בספטמבר 2022 הכריזו אולפני מארוול על הצטרפותה של סברה ליקום הקולנועי של מארוול. בתגובה טען פינק שלהערכתו הקומיקס "סברמן" שיצר ב-1978 היה מקור ההשראה ליצירת סברה ב-1980, אך הוא לא משוכנע שיש כאן הפרת זכויות יוצרים.
דמותו של סברמן

הגיבור של החוברת, סברמן, הוא אזרח ישראלי בשם דן בר-און, חייל אמיץ ואידיאליסטי, בן להורים ניצולי שואה. בר און נפצע בקרבות החווה הסינית במלחמת יום הכיפורים, שחלה 5 שנים לפני פרסום הקומיקס. בגופו הושתל איבר תותב בשם "מוט אטומי" שמעניק לו כוחות על טבעיים. הגיבור נלחם בשרות צה"ל והמדינה בשם "סברמן", מן המילה צבר, שהיא כינוי לאזרחים ישראלים שנולדו בארץ. החוברת הראשונה של הקומיקס זכתה להצלחה יחסית וצוירה מחדש על ידי פינק לגרסה בשפה האנגלית. חוברת נוספת הופיע בשם "סברמן נגד שליחי השאול", ובה עלילה פנטסטית יותר, בה סברמן נלחם נגד מכשפים שעבדו בשירות צה"ל בעבר. חוברת שלישית אותה חיבר פינק נגנזה על ידי המוציא לאור, ולא פורסמה. לעומת קודמותיה, החוברת הכילה מוטיבים פציפיסטיים; בחוברת, סברמן הוצג מנסה להשכין שלום בין גיבורי על ישראלים וערבים הנאבקים זה בזה.
הערות שוליים

↑   ציוץ של אורי פינק ברשת החברתית אקס (טוויטר), 11 בספטמבר 2022
ערך זה הוא קצרמרבנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ססיליה בווס-ליון, רוזנת סטראטמור וקינגהורן

ססיליה בווס-ליון, רוזנת סטראטמור וקינגהורן (באנגלית: Cecilia Bowes-Lyon, Countess of Strathmore and Kinghorne; ‏ 11 בספטמבר 1862 - 23 ביוני 1938), הייתה אמה של אליזבת, המלכה האם וסבתה של אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת.
ביוגרפיה

ססיליה נולדה בלונדון ב-11 בספטמבר 1862, לצ'ארלס קוונדיש-בנטינק וללואיז קוונדיש-בנטינק, בתו של אדווין בארנבי. ב-16 ביולי 1881 התחתנה ססיליה עם קלוד ג'ורג' בווס-ליון, רוזן סטראטמור וקינגהורן הארבעה-עשר, ממנו היו לה 10 ילדים. היא נודעה כמארחת חברותית, ופסנתרנית מוכשרת. ססיליה עיצבה את גני המשפחה, והעדיפה חיי משפחה שקטים.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, שבה נהרג בנה פרגוס, אחוזת המשפחה בגלמיס נהפכה בשנות המלחמה לבית חולים שדה עבור חיילים פצועים, וססיליה טיפלה בהם במסירות עד שנפלה למשכב. ססיליה חלתה בסרטן, ובשנת 1921 עברה כריתת רחם, ועד מאי 1922 הייתה בתהליכי החלמה.
בשנת 1923 התחתנה בתה אליזבת עם אלברט, דוכס יורק, ובשנת 1936 התפטר אדוארד השמיני, מלך הממלכה המאוחדת מתפקידו, ובעקבות כך הוכתר חתנה כג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת.
באפריל 1938 עברה ססיליה התקף לב במהלך חתונת נכדתה אן בווס-ליון לתומאס, וייקונט אנסון, וכעבור חודשיים ב-23 ביוני 1938 מתה ססיליה.
משפחתה

ב-16 ביולי 1881 התחתנה ססיליה עם קלוד ג'ורג' בווס-ליון, רוזן סטראטמור וקינגהורן הארבעה-עשר, ממנו היו לה 10 ילדים:
ויולט בווס-ליון (1882–1893)
מרי אלפינסטורן, ליידי אלפינסטורן (1883–1961)
פטריק בווס-ליון, רוזן סטראטמור וקינגהורן החמישה-עשר (1884–1949)
ג'ון בווס-ליון (1886–1930)
אלכסנדר פרנסיס בווס-ליון (1887–1911)
פרגוס בווס-ליון (1889–1915)
רוז לויסון-גוואר, רוזנת גראנוויל (1890–1967)
מייקל בווס-ליון (1893–1953)
אליזבת, המלכה האם (1900–2002)
דייוויד בווס-ליון (1902–1961)
סנאי זהוב

| סנאי זהוב |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי סנאי
משפחה:: סנאיים
סוג:: סנאי
מין:: סנאי זהוב
שם מדעי
 Sciurus anomalus ‏גמלין, 1778
תחום תפוצה


סנאי זהוב או סנאי פרסי (שם מדעי Sciurus anomalus) הוא מין מכרסם ממשפחת הסנאיים. נפוץ בעיקר בדרום אירופה ובדרום מערב אסיה: ארמניה, אזרבייג'ן, גאורגיה, יוון, איראן, עיראק, ירדן, לבנון, סוריה, טורקיה וישראל.
מקום מחייתו הטבעי הוא יערות וחורש באקלים ממוזג.
אורך כל גופם (של סנאים בוגרים) נע בין 32 ל-36 ס"מ שבתוכם כלול הזנב, שאורכו נע בין 13 ל-18 ס"מ. משקלם נע בין 250 ל-410 גרם. צבע פרוות הגוף העליון נע בין חום אפרפר לאפור חיוור, ואילו הפרווה בפלג גופם התחתון הוא חום צהבהב, הצבע של הזנב, נע בין חום צהוב לאדום עמוק. הציפורניים שלהם קצרות יחסית, לעומת אלה של סנאי עצים אחרים, ולנקבות יש שמונה או עשר פטמות.
בעבר הסנאי הזהוב היה נפוץ באזור הגליל, אך הוא נכחד כמעט לגמרי מישראל עד סוף המאה ה-19. עד שנות ה-80 של המאה העשרים נותרה אוכלוסייה שרידית של סנאים אלו בסביבת החרמון, אך בעשורים האחרונים לא תועדו סנאים ממין זה בארץ, ולא ידוע אם נותר זכר לאוכלוסיית הסנאי הזהוב בשטח מדינת ישראל. בגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב נעשים ניסיונות להרבות סנאים זהובים בשבי במטרה להחזירם לטבע.
הערות שוליים

↑  סנאי זהוב באתר הרשימה האדומה של IUCN
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
  
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סנאי זהוב בטורקיה
סבריר אינגסון

סבריר אינגי אינגסון (באיסלנדית: Sverrir Ingi Ingason, נולד ב-5 באוגוסט 1993) הוא כדורגלן איסלנדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מיטיולן מהסופרליגה הדנית ובנבחרת איסלנד, בה הוא גם כקפטן. לפני כן שיחק כחמש עונות בפאוק סלוניקי.
קריירת מועדונים

אינגסון משחק בדרך כלל במרכז ההגנה. הוא החל את הקריירה המקצוענית בקבוצת אוגנבליק בשנת 2011, אליה הושאל לבכורה בבוגרים ממועדונו פרייד'פליק. באותה העונה שיחק 4 משחקים, בהם כבש שער ליגה אחד. בעונת 2012-13 שב לפרייד'פליק לשתי עונות רצופות. בעונת 2014-15 חתם בקבוצת הכדורגל הנורווגית ויקינג, ולאחר עונה אחת בנורווגיה, חתם בקבוצת לוקרן הבלגית.
ב-19 בינואר 2017 חתם בגרנדה מליגת העל הספרדית.
ב-30 ביוני 2017 חתם ל-3 שנים ברוסטוב מליגת העל הרוסית.
ב-1 בפברואר 2019 נרכש על ידי פאוק סלוניקי תמורת 4 מיליון יורו, וחתם על חוזה ל-3.5 שנים.
קריירה בינלאומית

אינגסון ערך את הופעת הבכורה שלו עבור נבחרת איסלנד בשנת 2014. ב-29 במרץ 2016 כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת במהלך משחק ידידות מול נבחרת יוון, שהסתיים בניצחון איסלנדי 3-2. הוא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר יורו 2016, וגם בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2018. ס"ה שיחק בנבחרת ב-48 משחקים מהם כ-20 משחקים רשמיים (יורו ומונדיאל).
תארים

גביע הליגה האיסלנדית: 2013
אליפות יוון: 2018/2019
הגביע היווני (2): 2018/2019, 2020/2021
סנאי דקלים

| סנאי דקלים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי סנאי
משפחה:: סנאיים
תת־משפחה:: סנאים יפים
סוג:: סנאי דקלים
שם מדעי
 Funambulus ‏לסון, 1835

סנאי דקלים (שם מדעי Funambulus) הוא סוג של מכרסם ממשפחת הסנאיים מתת-משפחת סנאים יפים החי בתת-היבשת ההודית.
סנאים אלה חיים על העצים, לעיתים רבות של דקליים ומכאן שמם. הם חיים באזורי הודו ביערות ויערות טרופיים וגם בערים ובכפרים. רבים מהם מאוד חביבים על התושבים המקומיים וחלקם אולפו לאכול מידי אנשים.
הסנאים בעלי פסים לאורך גבם וראשם ובעלי זנב ארוך. הם ניזונים מזרעים ואגוזים וכן מפירות ומחרקים.
חלק ממיני הסוג הובאו לישראל והם מהווים מינים פולשים. ניתן למצוא סנאים כאלה באזור חוות האלפקות, מודיעין ועוד.
מיון

סוג סנאי דקלים (Funambulus )
תת-סוג Funambulus
מין Funambulus layardi
מין סנאי דקלים הודי (Funambulus palmarum)
מין Funambulus sublineatus
מין Funambulus obscurus
מין Funambulus tristriatus
תת-סוג Prasadsciurus
מין סנאי חמש-פס (Funambulus pennantii)
הערות שוליים

↑  גואל פינטו, פלישת הסנאים, באתר הארץ, 10 בפברואר 2007
סוף העולם (סרט, 1999)

| --- | --- |

 בימוי:  פיטר היימס 
 הופק בידי:  ביל בורדן
 תסריט:  אנדרו מלאוו
 עריכה:  סטיבן קמפר 
 שחקנים ראשיים:  ארנולד שוורצנגר   רובין טאני   גבריאל ביירן   קווין פולאק
 מוזיקה:  ג'ון דבני 
 צילום:  פיטר היימס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Beacon Pictures, סרטי יוניברסל 
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל, נטפליקס, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 24 בנובמבר 1999   ישראל 2 בדצמבר 1999
 משך הקרנה:  117 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית, לטינית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט פנטזיה, סרט דיסטופי, סרט מתח, סרט אימה, סרט שטני 
 תקציב:  $100,000,000
 הכנסות:  $211,989,043
 הכנסות באתר מוג'ו:   endofdays
 www.end-of-days.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
סוף העולם (באנגלית: End of Days) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת אימה ומתח, בבימויו של פיטר היימס. הסרט יצא לאקרנים ב-24 בנובמבר 1999. בסרט שיחקו ארנולד שוורצנגר, רובין טאני וגבריאל ביירן.
בהמשך יצא אלבום "Music From and Inspired by the Motion Picture End of Days" עם מוזיקה מהסרט.
תקציר העלילה

השטן משתחרר אחרי אלף שנים במטרה להשמיד את העולם ב-1 בינואר 2000 שנת המילניום. לשם כך הוא מתחזה לבנקאי (גבריאל ביירן) ועליו למצוא את בת זוגו כריסטין יורק (רובין טאני) כדי להביא ילד לעולם ולהשמידו לפי הנבואה. ומי שעוצר אותו הוא ג'ריקו קיין (ארנולד שוורצנגר), שוטר אלכוהוליסט שרדוף על ידי העבר, שאשתו ובתו נהרגו.
סדרת הגביעים

בקלפי טארוט, סדרת הגביעים היא אחת מארבע סדרות הקלפים הבונות את הארקנה הקטנה. המוטיב החוזר בסדרה זו הוא גביעים ומאפיינה הוא הרגש. יסוד הגביעים המופיע בסדרה מקביל ליסוד המים, ובאסטרולוגיה, כל אחד מקלפי החצר בסדרה זו מייצג מזל ממזלות המים: מזל סרטן, מזל עקרב ומזל דגים. זהו יסוד נקבי מופנם, ועל כן הוא מגלם את הרגש - פעילות סבילה הפונה כלפי פנים.
הסדרה שהתפתחה מסדרת הגביעים בקלפי המשחק היא סדרת הלב.
קלפי הסדרה

| שם הקלף> קלפי המספרים | תמונת הקלף (לפי חפיסת ריידר-וייט)> קלפי המספרים | תיאור הקלף> קלפי המספרים | משמעותו הכללית של הקלף> קלפי המספרים |
| --- | --- | --- | --- |
| אס הגביעים |  | יד יוצאת מתוך ענן ומגישה גביע. מן הגביע זורמים חמישה קילוחי מים, כאילו מתוך מזרקה, אל תוך בריכת נימפאות. מעל הגביע יונה צחורה הפונה כלפי מטה ובמקורה אפיפית פולחן. השמים ברקע אפורים. | התחלה רגשית חדשה |
| שני גביעים |  | עלם ועלמה פונים אחד כלפי השני ומחזיקים כל אחד מהם גביע. גם היד השנייה של כל אחד מהם מושטת אל עבר האחר. ביניהם מטה הרמס שבראשו פני אריה. ברקע גבעה עם בית ושמים תכולים. | שותפות, זוגיות |
| שלושה גביעים |  | שלוש נשים בשדה פורה רוקדות באוחזן כל אחת בגביע. | חגיגה, הילולה |
| ארבעה גביעים |  | אדם יושב על דשא, תחת עץ, בשילוב ידיים ורגליים, כאשר שלושה גביעים מונחים לפניו ואחד מוגש לו מתוך ענן. האדם אינו מתייחס לגביע המוגש לו מן הענן. ברקע שמים תכולים. | אדישות |
| חמישה גביעים |  | אדם העוטה גלימה שחורה מסתכל כשראשו שמוט לשמאל על שלושה גביעים שפוכים. מאחוריו שני גביעים עומדים. ברקע נחל שמעליו גשר, וכן מבנה אבן. השמים אפורים. | ראיית חצי הכוס הריקה |
| שישה גביעים |  | ילד מעניק לילדה גביע פורח. מאחוריו גביע פורח נוסף ובחזית עוד ארבעה גביעים פורחים. ברקע כפר ציורי עם בתי אבן ודמות עם מטה שהולכת אל עומק התמונה. השמים תכולים. | נוסטלגיה, זיכרונות ילדות |
| שבעה גביעים |  | דמות שחורה פונה כמאחזת עיניים אל השמים ומולה בענן עשן על רקע שמים תכולים שבעה גביעים, שבתוך כל אחד מהם אובייקט מיסטי. | אשליות |
| שמונה גביעים |  | דמות עוטה גלימה אדומה אוחזת במטה וצועדת לכיוון לא ברור, הרחק ממבנה שמונה גביעים, המסודרים חמישה בתחתית ושלושה מוספים מעליהם. ברקע חוף ים או נהר סלעי, ממעל ירח מלא וחרמשי, והשמים תכולים-אפורים. | נטישה ממניעים רגשיים |
| תשעה גביעים |  | אדם בלבוש הדור יושב על שרפרף בידיים שלובות, כשמאחוריו מונחים על מדף המכוסה סדין כחול תשעה גביעים בגורן. הרקע צהוב. | חוסר סיפוק\סיפוק |
| עשרה גביעים |  | זוג מסתכל לשמים התכולים ומניף ידיים באושר לעבר קשת של עשרה גביעים. לצדם זוג ילדים רוקדים. ברקע בית, כר דשא מוריק ונחל. | אושר |
| קלף  האביר | קלף  האביר | קלף  האביר |  |
| אביר הגביעים |  | אביר על סוס אפור חובש קסדה מכונפת ואוחז בידו גביע. האביר והסוס עומדים לחצות פלג מים. שריונו של האביר מעוטר דגים. השמים תכולים. | תוכניות שבהן הדגש הוא על הרגש |
| קלפי החצר | קלפי החצר | קלפי החצר |  |
| נסיך הגביעים |  | נער לבוש טוניקה עטורת פרחים עומד על חוף ים גלי ואוחז בגביע שמתוכו מבצבץ דג. ברקע שמים אפורים. | מזל דגים. דמיון, בלבול |
| מלכת הגביעים |  | מלכה יושבת על כס לחוף הים ומחזיקה בשתי ידיה גביע שבשני צידיו מלאכים מתפללים. גלימתה של המלכה טבולה במים. את כסה מעטרים כרובים, שאחד מהם אוחז בדג. השמים תכולים. | מזל עקרב. מסתורין, ייצריות |
| מלך הגביעים |  | מלך יושב על כס אבן בלב ים סוער ומחזיק בידו הימנית גביע ובידו השמאלית שרביט זהב. לצווארו של המלך שרשרת של דג. ברקע ספינה ודג קופץ מתוך הים. השמים אפורים. | מזל סרטן. משפחתיות, קשר אל הבית |
ראו גם

סדרת המטות
הערות שוליים

↑  המשמעויות עשויות להשתנות ממפרש אחד למשנהו.
↑  ההתאמות המובאות הן של ד"ר יואב בן דב, ראה דף מאת ד"ר יואב בן דב על קלפי החצר וההתאמות האסטרולוגיות לקלפי החצר בחבילת הריידר מאת אורי רז
סנאי האנטילופה

| סנאי האנטילופה |
| --- | --- |
 סנאי אנטילופה לבן-זנב
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי סנאי
משפחה:: סנאיים
סוג:: סנאי האנטילופה
שם מדעי
 Ammospermophilus ‏מריאם, 1892
תחום תפוצה


סנאי האנטילופה (שם מדעי: Ammospermophilus) הוא סוג של מכרסמים קטנים ממשפחת הסנאיים, תת-משפחת סנאיי הקרקע החיים בטבע באמריקה הצפונית באזורי מדבר חמים ויבשים בדרום ארצות הברית ובצפון מקסיקו. סנאים אלה הם קרוביהם של הטמיאס, המרמיטה והסוסליק, והם מצויים לרוב על הקרקע וחיים במחילות באדמה, כשלעיתים הם משתלטים על מחילות של מכרסמים אחרים כמו עכבר הקנגורו.
תיאור

סנאים אלה מגיעים לאורך של 14 עד 17 סנטימטרים, אורך הזנב 6 עד 10 סנטימטרים ומשקלם 110 עד 150 גרם. הסנאים בעלי גפיים קטנות וארוכות, עיניים גדולות ועל צידיהם מהכתפיים עד הירך ישנם פסים שחורים בולטים וביניהם פס לבן. הם בעלי אוזניים קטנות וזנב רחב ושעיר העוזר לפרוש עליהם צל בשעות החמות.
הסנאים פועלים לרוב כיחידים, אך בעונת הרבייה מתקבצים בזוגות שאינם מונוגמיים והקשר בין הזוגות הללו חלש, ושני הפרטים יזדווגו עם פרטים שונים. הם פעילי יום שאינם נכנסים לתרדמת קיץ. הם מצליחים להתמודד עם טמפרטורת גוף גבוהה של מעל 40 מעלות, אשר יכולה להרוג יונקים אחרים. ככל הנראה פיתח הסנאי אסטרטגיה זו במדבריות החמים, כאשר ממתינים מרבית הטורפים לתנאי הלילה הקרירים יותר. עם זאת, הוא עדיין חשוף למתקפה של עופות דורסים ושל נחשים הפועלים גם בחום היום.
הסנאי מחפש במדבריות זרעים וחלקי צמחים שונים, אותם הוא מאחסן בכיסי הלחיים הגדולים שלו ומטמין באדמה לימי רעב. בנוסף, ניזון הסנאי מנבטים, פירות וחסרי חוליות כשהם נפוצים.