stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אודסה
הערות שוליים

↑  Одесса выбрала нового мэра - Новым мэром Одессы стал Геннадий Труханов - dumskaya.net
↑  Чисельність населення (за оцінкою) на 1 січня 2017 року та середня чисельність за 2016 рік (01.01.2017)
↑  http://www.ukrcensus.gov.ua
1 2  "Odesa inscribed on UNESCO's World Heritage List in the face of threats of destruction". UNESCO (באנגלית). 2023-01-25. נבדק ב-2023-02-02.
↑  אדי ז'נסקר, סיפור מלחמה באודסה, באתר "שיחה מקומית", 6 במאי 2014
↑  Информация про г. Одессу на сайте Верховного Совета Украины
↑  Трансграничное диагностическое исследование бассейна реки Днестр
↑  Погода и Климат — Климат Одессы
↑  METEOPROG.UA: Клімат Одеса
↑  מפקד האוכלוסין של אודסה 2001
↑  Одесса в Большой советской энциклопедии
↑  Численность населения городов Украины по Всеукраинской переписи населения 2001
↑  Статья в журнале «Держава» «Сколько действительно населения в Одессе?»
↑  Почему одесские армяне учат украинские песни?
↑  Вся Одещина. Адресная и справочная книга на 1926 год — с. 196
↑  Результаты первой всеобщей переписи населения Российской империи 1897 г. по г. Одесса Херсонской губернии на сайте «Демоскоп Weekly»
↑  אמיר תיבון‏, עיר עם חיוך: יהודי אודסה שומרים על גאוות יחידה, באתר וואלה, 12 בפברואר 2015
↑  Ассоциация портов Украины и всего Чёрного моря: члены
↑  Ports of Ukraine
↑  Одесса | о городе<
↑  Где жить. Фокус представляет рейтинг лучших городов Украины
↑  В Одессе ввели бесплатный Wi-Fi для туристов / Новости / proIT
↑  "В Одессе появился бесплатный Wi-Fi". Одесский сайт о культурно-общественной жизни города.
↑  Новости спорта Одессы
↑  tea-atr.com
↑   איתן לשם, אונסק"ו הכריזה על אודסה כאתר מורשת עולמי בסיכון, באתר הארץ, 5 בפברואר 2023
↑   גלעד מלצר, תערוכה במוזיאון אנו מציגה את על ההשפעה האמנותית של אודסה על תל אביב, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2023
1 2  קהילת יהודי אודסה, מאגרי המידע הפתוחים של מוזיאון העם היהודי בבית התפוצות. 01-5-2019
↑  מפה: תכנית עיר אדעססא עם תחומי העירוב, 1900 בערך, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  אודסה, באתר "יד ושם"
↑  תולדות רבני אודסה באתר מגדל. (ברוסית)
↑  מידע על הקהילה
↑  מידע על הקהילה
↑  אלי מנדלבאום, פליטי מלחמה, ניצולי אלימות: בית היתומים של הרב וולף, באתר ynet, 3 ביולי 2018
http://www.ynet.co.il/articles/0,7 40,L-4615559,00.html
↑  http://www.chabad.odessa.ua/templates/blog/post.asp?AID=1658934&postid=25560&p=1 ;http://tju.od.ua/(הקישור אינו פעיל, מאי 2020)
↑  Одесса и мусульманство
↑  Мечеть Исламского культурного центра г. Одесса
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555082605171  GND: 4043115-0  LCCN: n79139057  MusicBrainz: 4e29322e-bb08-45d2-98bc-7d2ce1286b59  NARA: 10045642  NDL: 00650713  NKC: ge230091  NLG: 39196  NSK: 000732805  SUDOC: 18822775X  VIAF: 143720725   WorldCat (עם VIAF): 143720725 
פסל מייסדת העיר, יקטרינה השנייה
אצטדיון צ'רנומורץ, ביתו של מועדון הכדורגל צ'רנומורץ אודסה.
בניין עיריית אודסה
רובע הנופש ארקדיה
מראה מהאוויר של חופי אודסה
טרמינל המשא בנמל אודסה
מראה אווירי אל נמל אודסה
הפוניקולר של אודסה, 2007
תחנת הרכבת של אודסה
נמל התעופה הבינלאומי אודסה
הנמל ובית המלון "אודסה"
בית האופרה של אודסה
חנוכיה מוצבת מול מדרגות פוטיומקין בלב העיר מדי חנוכה
כנסיית פראוברז'נסקי באודסה
אקרנופלן

אקרנופלן מסוג A-90
אקרנופלן (Ekranoplan, ברוסית: Экраноплан) שייך למשפחת כלי טיס המכונים באנגלית Ground Effect Vehicle (או GEV). זהו כלי טיס הדומה במראהו למטוס, אך פועל על טהרת אפקט הקרקע, תופעה המורגשת כאשר מנחיתים מטוס; מעט לפני הנגיעה בקרקע, קצב הירידה של המטוס מואט כשנוצרת מעין כרית אוויר בין המטוס לקרקע המקטינה את כוח הגרר הפועל בכיוון הפוך לכיוון הטיסה. האקרנופלן היחידי שנכנס לשירות מבצעי הינו האקרנופלן מסדרת לון.
יתרונות וחסרונות

כלים העושים שימוש באפקט הקרקע לצורך פעולתם מגלמים בתוכם מספר יתרונות וחסרונות יחסית לכלי טיס מצד אחד וכלי שיט מצד שני.
יתרונות וחסרונות > יתרונות

ככלל, אקרנופלן הוא בעל תצרוכת דלק נמוכה יותר בהשוואה לכלי טיס באותו גודל והספק ולפיכך בעל יעילות גבוהה יותר. מצד שני, האקרנופלן מסוגל להגיע למהירויות הגבוהות משמעותית ממהירויות אופייניות עבור כלי שיט היות שהכלי פועל בגובה של מספר מטרים מעל פני המים ולפיכך לא חווה חיכוך כתוצאה ממגע איתם. בנוסף, עד לגבול מסוים, הכלי יזדקק לפחות כוח יחסית לכלי טיס על מנת לפתח מהירות נקובה.
היות שאקרנופלנים פועלים בגובה מאוד נמוך, ההשלכות הבטיחותיות כתוצאה מכשל מנועים לדוגמה נמוכות משמעותית יחסית לכלי טיס הפועלים ברום גבוה.
עבור יישומים צבאיים, לאקרנופלנים יש יתרון משמעותי יחסית לכלי טיס היות שהם קשים לזיהוי על ידי מכ"ם עקב קרבתם לקרקע.
יתרונות וחסרונות > חסרונות

היות שאקרנופלנים פועלים בגובה נמוך יחסית לכלי טיס, למפעיל יהיה זמן תגובה קצר מאוד ולפיכך גם פחות אפשרויות פעולה במקרה של כשל.
עקב גובה הפעולה הנמוך של אקרנופלנים, קיים סיכון של התנגשותם בכלי שיט, בניינים ותוואי שטח משתנים העלולים להיות מחוץ לשדה הראייה של המפעיל בתנאי אקלים קשים כמו ערפל.
השימוש באקרנופלנים מוגבל מאוד בתנאי ים קשים (גלים גבוהים) שכן הדבר גורם לאי נוחות עבור הנוסעים. בנוסף, הדבר מסוכן עבור הכלי עצמו מבחינה מבנית שכן הכלי הוא פחות רובוסטי מכלי שיט קונבנציונלי עקב הדרישה למשקל נמוך יותר.
עקב החסרונות הרבים של כלים אלו, לא התפתח ביקוש רב להם ולכן עלויות הייצור והפיתוח עבור כל יחידה גבוהות משמעותית מכלי טיס שקול. כתוצאה מכך, כרגע, אין כדאיות כלכלית לאקרנופלנים ולכן אינם מסוגלים להתחרות בשוק מול כלי טיס.
כיום

כיום, למרות שהתעשייה עדיין לא חזרה לייצר כלי רכב כאלה, מתבצע מחקר ופיתוח נמרץ במספר ארצות, ובהן ארצות הברית, רוסיה, סין, גרמניה, בריטניה, אוסטרליה ועוד.
אחד הגורמים המעכבים את התעשייה הוא אי הבהירות בקשר לסיווג כלי רכב אלה והרישוי הנדרש. 
ארגון הימאות הבינלאומי סיווג את כלי רכב אלו לשלוש קטגוריות עיקריות:
סוג A: לא יכולים לעלות מעל תחום "אפקט הקרקע".
סוג B: יכולים "לנתר" מעל תחום אפקט הקרקע באופן זמני אך לא לגובה העולה על 150 מטרים.
סוג C: יכולים באופן קבוע לטוס מעל אפקט הקרקע. אלו הם מטוסים לכל דבר מבחינת הרישוי והסיווג.
נכון לזמן זה, קטגוריות אלו תקפות רק לכלים המובילים 12 נוסעים או יותר.
בואינג 767

בואינג 767 (באנגלית: Boeing 767) הוא מטוס נוסעים רחב גוף לטווחים בינוניים-ארוכים.
חברת בואינג הודיעה על השקת ה-767 ביולי 1978, מטוס נוסעים דו מנועי חדש. המטרה הראשונית הייתה לאפשר הפעלת קווים נוחים יותר בתוך ארצות הברית. לכן נמכרו המטוסים הראשונים מסוג זה לחברות האמריקאיות יונייטד איירליינס ואמריקן איירליינס.
חברות רבות ברחבי העולם רכשו את ה-767, בהן אמריקן איירליינס, הוויאן איירליינס, אל על ועוד רבות אחרות.
חברת אל על הפעילה 13 מטוסי 767 (200/300) עד שנת 2019. החברה קיבלה את מטוס ה-767 הראשון שלה, מסדרה 200ER, בשנת 1982, והוא נגרט בשנת 2011.
אחד היתרונות הנוספים אשר עומדים לצד מטוס זה הוא שההכשרה שלו היא כמו של מטוס הבואינג 757 וכך חברות תעופה שהכשירו את הטייסים יכלו לתת להם אפשרות להטיס עוד מטוס.
בינתיים, אף על פי שיצור ה-767 נמשך, בואינג הוציאה דגם מחליף שהוא הבואינג 787 החדש, בעל קיבולת נוסעים דומה, אך קל יותר, מהיר יותר, חסכוני יותר ובעל טווח טיסה ארוך יותר.
גרסאות > 767-200

767-200 הוא הדגם הראשון למטוס, פיתוחו החל ביוני 1978. טקס ההשקה של המטוס היה ב-4 באוגוסט 1981 טיסת הבכורה של המטוס הייתה ב-26 בספטמבר 1981, והוא נכנס לשירות בחברת התעופה יונייטד איירליינס ב-8 בספטמבר 1982. המטוס האחרון מדגם זה נמסר בפברואר 1994, לאחר שיוצרו 128 מטוסים מדגם זה.
בשנת 1998 החלה בואינג להמיר מטוסי 200–767 המיועדים לנוסעים למטוסי מטען, מטוסים אלו מכונים 767-200SF. בתהליך ההמרה מוסיפים למטוס דלת צדדית מיוחדת למטענים, מחזקים את סיפון המטוס על מנת שיוכל להתמודד עם מטענים כבדים, ומוסיפים ציוד בטיחותי. משנת 2005 ממירה חטיבת בדק מטוסים של התעשייה האווירית לישראל מטוסים אלו ברישיון בואינג. למטוסים אלו נוסף לשם הדגם BDSF. לדוגמה- 767-231BDSF.
767-200 הוא מטוס המיועד לטווחים בינוניים, המסוגל להכיל עד 290 נוסעים. המתחרה של איירבוס לדגם זה היה האיירבוס A310-200.
גרסאות > 767-2C

767-2C הוא גרסת מטען מסחרית שעליה פותח דגם KC-46 - מטוס תדלוק אווירי צבאי שנבחר על ידי חיל האוויר האמריקאי להחליף את ה KC-135
גרסאות > 767-200ER

767-200ER ‏ (ER מסמל Extended Range; בעברית: טווח מורחב) הוא הדגם הראשון למטוס המיועד לטווחים ארוכים. המטוס הראשון מדגם זה הוזמן בחברת התעופה אתיופיאן איירליינס, אולם החברה האתיופית ביטלה את ההזמנה, והמטוס הראשון נכנס לשירות ב-6 במרץ 1984 באל על.
בהשוואה לדגם הראשון במטוס זה הוגדלו דלת המטענים ב-1.75 × 3.40 מטרים, וקיבולת הדלק ב-27,558 ליטרים. באפריל 1998 שבר מטוס מדגם זה את שיא העולם בטיסה למרחק כשטס בטיסה ישירה של אייר מאוריציוס, ממאוריציוס להליפקס שבקנדה מרחק של 16,162 ק"מ.
מטוס זה נרכש בחברות תעופה גדולות שדרשו מטוס קטן ורחב גוף ליעדים רחוקים. בסה"כ יוצרו 121 מטוסים מדגם זה, ביולי 2011 היו בשירות חברות התעופה 64 מטוסים מדגם זה. המתחרים של חברת איירבוס לדגם זה הם הA300-600R ו-הA310-300.
גרסאות > 767-300

767-300 בואינג הכריזה על פיתוח דגם זה בפברואר 1982, דגם זה ארוך ב-6.43 מטרים מה-200–767 ובנוסף חוזק גוף המטוס והכנפיים. משקל ההמראה המקסימלי נשאר זהה ל-200–767. ג'פאן איירליינס הייתה חברת התעופה הראשונה שהזמינה את המטוס ב-29 בספטמבר 1983, טיסת הבכורה של מטוס זה התקיימה בינואר 1986, והוא נכנס לשירות ב-25 בספטמבר אותה השנה.
למטוס זה טווח של 9,700 ק"מ והוא מיועד לטיסות טרנס אטלנטיות. הוא יכול להכיל כ-350 נוסעים בתצורת מחלקה בודדת.
באפריל 2008, החלה בואינג להמיר מטוסי 300–767 למטוסי מטען. מטוסים אלו מכונים 767-300BCF מטוס ראשון מדגם זה נמסר לחברת התעופה היפנית אול ניפון איירווייז ביוני 2008.
בסך הכל, למטוס ה-300–767 היו 104 הזמנות, שסופקו כולן לחברות התעופה. ביולי 2011 היו 101 מטוסים מדגם זה בשירות פעיל. המתחרה של איירבוס לדגם זה הוא האיירבוס A300.
גרסאות > 767-300ER

767-300ER ‏(ER מסמל Extended Range; בעברית: טווח מורחב) הוא גרסה לטווח ארוך של מטוס ה-300–767. המטוס הראשון מדגם זה נכנס לשירות בשנת 1988 בחברת אמריקן איירליינס.
הטווח המרבי של ה-767-300ER הוא 11,065 ק"מ. בדומה לדגם ה-300–767 המטוס יכול להכיל עד 350 נוסעים בתצורת מחלקת תיירים.
נכון לשנת 2012, למטוס 580 הזמנות ומתוכן נמסרו 560 מטוסים. המתחרה העיקרי של המטוס הוא מטוס האיירבוס ‏A330-200
גרסאות > 767-300F

767-300F הוא גרסת המטען של ה-767 (F - Freighter).
ההזמנה הראשונה של ה-767-300F הייתה ב-15 בינואר 1993, המטוס הראשון שנבנה יצא מפס היצור ב-8 במאי 1995, ההמראה הראשונה של המטוס הייתה ב-20 ביוני 1995. המסירה הראשונה של ה-767-300F התבצעה ב-12 באוקטובר 1995, והוא נכנס לשירות 4 ימים לאחר המסירה, ב-16 באוקטובר 1995 בחברת United Parcel Service.
נכון לחודש ינואר 2012 767-300F יש 111 הזמנות ו-65 מתוכן נמסרו.
לדגם המטען טווח טיסה מרבי של 6,025 ק"מ ומשקל ההמראה המרבי שהוא יכול לשאת עומד על 100,700 ק"ג.
בחודש אפריל 2008 בואינג החלה להמיר מטוסי 300–767 ל-(767-300BCF (Boeing Converted Freighter, המרה של המטוסים מנוסעים למטען. חברת בואינג, התעשייה האווירית לישראל ווגנר אווירנאוטיק הם החברות העושות את ההמרה ל-767. כדי להפוך את ה-767 למטוס מטענים הוסיפו לו דלת מטענים וחיזקו את רצפת הסיפון הראשי. 
בחודש יוני 2008, חברת אול ניפון איירווייז קיבלה את המשלוח הראשון של ה-767-300BCF.
גרסאות > 767-400ER

767-400ER ‏(ER מסמל Extended Range; בעברית: טווח מורחב) הוא גרסה לטווחים ארוכים של ה-400–767. בואינג הכריזה על דגם זה בשנת 1997 והוא נמסר לראשונה בשנת 2000 לקונטיננטל איירליינס. המטוס נרכש גם על ידי דלתא איירליינס המטוס יכול להכיל כ-240 נוסעים בתצורת שתי מחלקות: עסקים ותיירים.
נתונים טכניים

|  | 767-200 | 767-200ER | 767-300 | 767-300ER | 767-300F | 767-400ER |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
צוות: 2
| מספר נוסעים ממוצע | ‏181 (3 מחלקות)  224 (2 מחלקות) 255 מחלקה אחת; (290 אופציונלי) | ‏181 (3 מחלקות)  224 (2 מחלקות) 255 מחלקה אחת; (290 אופציונלי) | ‏218 (3 מחלקות)  269 (2 מחלקות)  350 (מחלקה אחת) | ‏218 (3 מחלקות)  269 (2 מחלקות)  350 (מחלקה אחת) | מטען | 245 (3 מחלקות) 304 (2-מחלקות)  375 (מחלקה אחת) |
| נפח מטען | ‏ 81.4 מ"ק | ‏ 81.4 מ"ק | ‏ 106.8 מ"ק | ‏ 106.8 מ"ק | 438 מ"ק | 129.6 מ"ק |
| אורך | ‏48.5 מטר | ‏48.5 מטר | ‏54.9 מ' | ‏54.9 מ' | ‏54.9 מ' | 61.4 מ' |
| מוטת כנפיים | ‏47.6 מטר | ‏47.6 מטר | ‏47.6 מטר | ‏47.6 מטר | ‏47.6 מטר | 51.9 מ' |
| שטח כנפיים | ‏ 283.3 מ"ר | ‏ 283.3 מ"ר | ‏ 283.3 מ"ר | ‏ 283.3 מ"ר | ‏ 283.3 מ"ר | 290.7 מ"ר |
גובה: ‏ 5.41 מטר
רוחב: ‏ 5.03 מטר
רוחב פנימי: ‏ 4.72 מטר
| קיבולת דלק | 63,000 ליטר | 91,000 ליטר | 63,000 ליטר | ‏ 91,000 ליטר | ‏ 91,000 ליטר | ‏ 91,000 ליטר |
| משקל ריק | 80,130 ק"ג | 82,380 ק"ג | 86,070 ק"ג | 90,010 ק"ג | 86,180 ק"ג | 103,870 ק"ג |
| משקל המראה   מקסימלי | 142,880 ק"ג | 179,170 ק"ג | 158,760 ק"ג | ‏ 186,880 ק"ג | ‏ 186,880 ק"ג | 204,120 ק"ג |
| טווח מרבי | 7,300 ק"מ | 11,825 ק"מ | 9,700 ק"מ | 11,065 ק"מ | 6,025 ק"מ | 10,415 ק"מ |
מהירות שיוט: ‏ 851 קמ"ש (0.80 מאך)
מהירות מקסימלית: ‏ 913 קמ"ש (0.86 מאך)
| אורך מסלול   מינימלי | ‏ 1,710 מ' | ‏ 1,710 מ' | ‏ 2,410 מ' | ‏ 2,410 מ' | ‏ 2,410 מ' | 2,896 מטר |
| הנעה (x2) | JT9D-7R4 PW4000 תוצרת פראט אנד ויטני CF6-80A CF6-80C2  תוצרת ג'נרל אלקטריק | PW4000-94‏ P&W CF6-80C2‏ GE | JT9D-7R4‏ P&W  PW4000-94‏ P&W CF6-80A‏ GE CF6-80C2‏ GE | ‏ PW4000-94‏ P&W  CF6-80C2 ‏ GE  RB211-524H‏ RR | ‏ PW4000-94‏ P&W  CF6-80C2 ‏ GE  RB211-524H‏ RR | PW4000-94‏ P&W  CF6-80C2‏ GE |
| דחף (x2) | GE: ‏50,000 ליברות (222 kN) | PW: ‏63,300 ליברות (282 kN) GE: ‏62,100 ליברות (276 kN) | PW: ‏50,000 ליברות (220 kN) | ‏PW: ‏ 63,300 ליברות (282 kN) GE:‏ 62,100 ליברות (276 kN) RR:‏ 59,500 ליברות (265 kN) | ‏PW: ‏ 63,300 ליברות (282 kN) GE:‏ 62,100 ליברות (276 kN) RR:‏ 59,500 ליברות (265 kN) | PW:‏ 63,300 ליברות (282 kN) GE:‏ 63,500 ליברות (282 kN) |
הזמנות ומסירות

| שנה | סה"כ | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 | 1999 | 1998 | 1997 | 1996 | 1995 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הזמנות | 1057 | 13 | 3 | 2 | 28 | 36 | 10 | 15 | 9 | 10 | 8 | 40 | 9 | 30 | 38 | 79 | 43 | 22 |
| מסירות | 1005 | 11 | 12 | 13 | 10 | 12 | 12 | 10 | 9 | 24 | 35 | 40 | 44 | 44 | 47 | 42 | 43 | 37 |
| שנה | 1994 | 1993 | 1992 | 1991 | 1990 | 1989 | 1988 | 1987 | 1986 | 1985 | 1984 | 1983 | 1982 | 1981 | 1980 | 1979 | 1978 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הזמנות | 17 | 54 | 21 | 65 | 52 | 100 | 83 | 57 | 23 | 38 | 15 | 20 | 2 | 5 | 11 | 45 | 49 |
| מסירות | 41 | 51 | 63 | 62 | 60 | 37 | 53 | 37 | 27 | 25 | 29 | 55 | 20 | 0 | 0 | 0 | 0 |
המידע מעודכן ליולי 2011.
תאונות ותקריות

נכון ל-2013 המטוס היה מעורב ב-38 תאונות מתוכן 14 מטוסים שאבדו. בסך הכל נהרגו בתאונות אלו 569 בני אדם.
ב-23 ביולי 1983, אזל הדלק במטוס 200–767 של אייר קנדה בטיסה 143, הטייסים הצליחו להנחית את המטוס בדאייה בבסיס חיל אוויר נטוש בגימלי, בו התקיימו מרוצים ופיקניקים. על שם הדאיה ועל שם מיקום הנחיתה - נקראת התקרית דאון גימלי. המטוס המשיך לשרת את אייר קנדה. קברניט הטיסה נתן למטוס את השם "הדאון מגימלי".
ב-26 במאי 1991 בטיסה 004 של לאודה אייר הופעל מהפך הדחף במנוע השמאלי בגלל תקלה והיא התרסקה ליד בנגקוק. כל 223 האנשים שהיו על המטוס נהרגו.
ב-23 בנובמבר 1996 נחטף מטוס 200–767 בטיסה 961 של אתיופיאן איירליינס מאדיס אבבה בירת אתיופיה לניירובי בירת קניה. החוטפים הכריחו את הטייס לטוס לאוסטרליה, אך הטייס הסביר להם שאין מספיק דלק במטוס. הטייס פנה לקומורו בחשאי ונאלץ לנסות ולהנחית את המטוס על פני המים, מאחר שהדלק במכלי המטוס אזל, בשל השהייה הארוכה מן הצפוי באוויר בגובה 12 ק"מ (39,000 רגל), אך הנחיתה כשלה והמטוס התפרק. מתוך 175 בני אדם שהיו על המטוס, 50 שרדו, ובכללם שני הטייסים. זוג שהיה בירח דבש על החוף הצליח לתעד את המקרה.
ב-31 באוקטובר 1999 מטוס 300–767 בטיסה 990 של איג'יפטאייר שהמריא מניו יורק לקהיר, לאחר שהגיע מלוס אנג'לס, נכנס לפתע אל צלילה מסוכנת והתרסק לאוקיינוס האטלנטי. כל 203 הנוסעים ו-14 אנשי הצוות נהרגו.
ב-11 בספטמבר 2001 נחטפו 2 מטוסי בואינג 200–767 בטיסות טיסה 11 של אמריקן איירליינס וטיסה 175 של יונייטד איירליינס ורוסקו בכוונה לעיני מאות צופים במגדלי התאומים כחלק מפיגועי 11 בספטמבר. במטוס של אמריקן נהרגו כל 92 הנוסעים ואנשי הצוות ובמטוס של יונייטד נהרגו 65. בסך הכל, עם התמוטטות המגדלים, נהרגו מעל 2,996 בני אדם.
ב-12 באוקטובר 2010 אדי שמן דלפו לתא הנוסעים וגרמו לעשן בו בטיסה של יו אס איירווייז.
ב-1 בנובמבר 2011 טיסה 16 של לוט פוליש איירליינס(אנ') בקו שבין ניו יורק לוורשה נחתה נחיתת חירום על גחונה. לקראת הנחיתה התגלו כשלים בכן הנסע של המטוס. הטייסים נאלצו לנחות ללא גלגלי הנחיתה. המטוס נחת בנמל התעופה ורשה פרדריק שופן. כל 230 הנוסעים על סיפונו פונו ללא פגע. לאחר הנחיתה המוצלחת ביטלו רשויות נמל התעופה בוורשה את כל הטיסות היוצאות והנכנסות לאותו היום.
ב-23 בפברואר 2019, מטוס בואינג 767-300ER, בטיסה 3591 של אטלס אייר עבור אמזון אייר, בדרך ממיאמי ליוסטון התרסק במהלך הגישה לנחיתה לתוך מפרץ טריניטי ביוסטון, טקסס. שני אנשי הצוות והנוסע היחיד שהיו על המטוס מתו.
הערות שוליים

↑   באתר בואינג
↑  מחירון מטוסי בואינג באתר החברה
↑  צח יוקד טיסה רעילה: אדי שמן דלפו לתא הנוסעים במטוס בואינג באתר nrg, ‏12 במרץ 2010
| מטוסים אזרחיים מתוצרת בואינג |
| --- | --- | --- |
| מטוסי מדחף | 40 • 50 • 73 • 75 • 80 • 200 • 221 • 247 • 307 • 314 • 377 |  |
| מטוסי סילון (סדרת 7x7) | 707 • 717 • 727 • 737 (קלאסי • NG‏ • MAX‏) • 747 (747-400 • 747-8) • 757 • 767 • 777 (777X‏) • 787 • BBJ |  |
| מטוסי מחקר | 367 • 7J7 • 2707 • פליקן • סוניק קרוזר • X-40 • X-43 • X-48 • X-53 • Y1 • Y2 • Y3 |  |
קטגוריה: בואינג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007291070105171  GND: 7557304-0  LCCN: sh00002556 
בואינג 200–767 בשירות אמריקן איירליינס
בואינג 767-200ER של חברת אל על נוחת בנמל התעופה הבינלאומי בוריספיל
בואינג 300–767 בשירות קונדור איירליינס
בואינג 767-300ER בשירות אל על
מטוס "כנף ציון" של ראש ממשלת ישראל ונשיא המדינה
בואינג 767-300ER בשירות אוסטרליאן איירליינס
התא טייס הזה הוא זהה לתא טייס של 757
יוגורט

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  יוגורט וסוגים אחרים של חלב או שמנת, מותססים או חמוצים, מוצרי חלב מותסס, למעט שמנת חמוצה וגבינת קוטג׳, מוצרי חלב 
 מרכיבים עיקריים:  חלב 
 
יוגורט בולגרי
יוֹגוּרט (בטורקית: Yoğurt) הוא מוצר חלב הנוצר באמצעות החמצת החלב (תסיסה על ידי חיידקים).
תהליך הייצור

תהליך הייצור של היוגורט (בדומה לגבינה) מתבסס על הוספת חיידקים שכחלק מתהליך המטבוליזם שלהם צורכים את סוכר החלב לקטוז ומפרישים חומצה לקטית. יוגורט מיוצר אך ורק על ידי השילוב של שני זני חיידקים תרמופיליים והם סטרפטוקוקוס תרמופילוס (Streptococcus) ולקטובצילוס בולגריקוס, זנים אלו מקיימים ביניהם פעילות סינרגית כך שכל אחד משני הזנים מפריש חומרים המסייעים לזן השני בתהליך ההחמצה, בנוסף להפרשת חומרים מסייעי גדילה החיידקים מפרישים גם ליפופוליסכרידים הגורמים למרקם האופייני של היוגורט. החלב מחומם לטמפרטורה בין 38–46 מעלות צלזיוס, מוסיפים את המחמצת הרצויה ונותנים לחלב זמן החמצה עד להגעה ל-pH בסביבות 4.6. לאחר קירור היוגורט מוכן.
את תהליך ההחמצה נהוג לבצע במכלים גדולים כך שבסוף תהליך ההחמצה היוגורט נבחש לפני המזיגה לקופסאות בהן הוא משווק (יוגורט בחוש=stirred) או שהחלב ניצוק מיד לאחר זריעת המחמצת לקופסאות ומועבר לחדר חם כך שהיוגורט תוסס בתוך הקופסאות בהן הוא משווק (set).
ניתן להפיק יוגורט כמעט מכל סוג של חלב (למשל חלב עזים או חלב כבשים) אך רוב היוגורט בעולם מבוסס על חלב פרה.
היסטוריה

מקורו של היוגורט אינו ידוע בבטחה אך מייחסים את גילוי היוגורט לשבטים טורקים במרכז אסיה לפני 4,500 שנה. היוגורטים הקדומים כנראה נוצרו בתסיסה ספונטנית, כתוצאה מחיידקים שחדרו לשקי עור ששימשו להובלת חלב במסעות.
מקור השם "יוגורט" כנראה נגזר מהמילה הטורקית yoğurmak, שפירושה לערבב, כנראה מתוך התייחסות לדרך הכנתו של המאכל.
היוגורט לא היה נפוץ מחוץ למרכז ומזרח אסיה, הודו ואירופה עד המאה ה-20. איליה מצ'ניקוב, המיקרוביולוג זוכה פרס נובל הרוסי-יהודי, טען שבזכות צריכת היוגורט הגדולה של הבולגרים, תוחלת החיים שלהם גדולה משל תושבי מדינות אחרות באירופה באותה עת.
תועלות בריאותיות

ליוגורט יתרון תזונתי הנובע מן החיידקים הידידותיים הנמצאים בו. הם מהווים חלק בלתי נפרד מהפלורה של המעיים, ומסייעים לתפקוד תקין של מערכת העיכול. ביוגורט גם תכולה גבוהה של סידן. היוגורט מתאים לרגישים ללקטוז היות שחיידקי היוגורט מפרקים את מרבית מהלקטוז מן החלב.
תועלות בריאותיות > הגנה על השיניים

צריכת יוגורט נמצאה כמסייעת להפחתת חורים בשיניים בקרב ילדים צעירים. ממחקרי מעבדה עולה כי החלב ומוצריו יכולים להגן מפני חורים בשיניים, אולם התוצאות ממחקרים אפידמיולוגיים אינן חד משמעיות. במחקר חתך שנערך ביפן השתתפו 2,058 ילדים בני שלוש שנים. צריכה גבוהה של יוגורט (ארבע פעמים בשבוע ומעלה) נמצאה קשורה לשכיחות נמוכה של חורים בשיניים בהשוואה לצריכה נמוכה (פחות מפעם בשבוע), בקשר מנה תגובה. לא נמצא קשר בין צריכת גבינה, לחם וחמאה או חלב על השכיחות של חורים בשיניים.
תועלות בריאותיות > מניעת ריח פה

במחקר יפני נמצא כי יוגורט ללא סוכר מפחית את התרכובות שיוצרות את הריח הרע בפה. היוגורט יכול להועיל גם כנגד פלאק, חורים בשיניים ודלקות חניכיים. ריח רע מהפה נוצר על ידי חיידקים אנאירוביים שמתרבים בחלק האחורי של הלשון, ומייצרים תרכובות גופרית – hydrogen sulfide הוא החומר שיוצר את הריח הרע בפה. 24 משתתפים קיבלו את אותן הנחיות להגיינת פה ותזונה. בשלב הראשון קיבלו הנחיות שלא לאכול יוגורט וגבינות. בשלב השני של המחקר, קיבלו 90 גרם יוגורט פעמיים ביום במשך שישה שבועות. החוקרים אספו דגימות מהרוק ומהציפוי על הלשון ומדדו את ריכוז תרכובות הגופרית באוויר שבחלל הפה.
תועלות בריאותיות > פרופיל שומני הדם

במחקר קליני, שנערך באוניברסיטת טהראן באיראן, ומומן על יד מועצת החלב האיראנית, נמצא כי אכילת יוגורט משפרת את פרופיל שומני הדם. במחקר השתתפו 90 נשים בגילאי 19–49, שחולקו באופן אקראי לשלוש קבוצות: 300 גרם ביום יוגורט פרוביוטי; יוגורט רגיל; ללא יוגורט למשך שישה שבועות. בסיום המחקר, חל שיפור בפרופיל השומנים בדם בקרב שתי קבוצות היוגורט בהשוואה לקבוצת הביקורת: ירידה ברמות הכולסטרול הכללי, וירידה ביחס סך הכולסטרול: LDL ל-HDL. בנוסף, חלה עלייה ברמות HDL בקבוצת היוגורט הפרוביוטי.
תועלות בריאותיות > תחושת שובע

יש מחקר המראה כי אכילת יוגורט תורמת לתחושת שובע. השגת תחושת שובע ממושכת היא מטרה חשובה בטיפול בהשמנה. במחקר שמומן על ידי חברת יופלה, נערכה השוואה בין תחושת השובע לאחר אכילת שני מוצרי מזון שנצרכים בתדירות גבוהה בקרב צעירים בצרפת - חטיף שוקולד וגביע יוגורט, כארוחה קטנה אחר הצהריים. המחקר כלל 18 גברים צעירים (גיל ממוצע 21 שנים) במשקל תקין. תחושת שובע הייתה גבוהה יותר לאחר אכילת יוגורט לעומת חטיף שוקולד. המשתתפים דיווחו על פחות רעב, תיאבון ורצון לאכול ועל יותר מלאות. עם זאת, לא נמצאו הבדלים בצריכת הקלוריות בארוחה שלאחר מכן.
אם כי על פי סיכום של ספריית המחקרים מבוססי הראיות של משרד החקלאות של ארצות הברית (USDA) נקבע שלמוצרי חלב (כולל יוגורט) אין שום תרומה לשמירה על משקל תקין.
ראו גם

אצידופילוס
פרוזן יוגורט
הערות שוליים

↑  Journal of Dentistry | ScienceDirect.com by Elsevier, www.jodjournal.com (באנגלית אמריקאית)
↑  International Association for Dental Research annual meeting 2009
↑  Haleh Sadrzadeh-Yeganeh, Ibrahim Elmadfa, Abolghasem Djazayery, Mahmoud Jalali, Ramin Heshmat, Maryam Chamary, The effects of probiotic and conventional yoghurt on lipid profile in women, British Journal of Nutrition 103, 2010/06, עמ' 1778–1783 doi: 10.1017/S0007114509993801
↑  Didier Chapelot, Flore Payen, Comparison of the effects of a liquid yogurt and chocolate bars on satiety: a multidimensional approach, British Journal of Nutrition 103, 2010/03, עמ' 760–767 doi: 10.1017/S000711450999225X
↑  http://www.nel.gov/evidence.cfm?evidence_summary_id=250190
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531832105171  BnF: cb11971607m (data)  GND: 4073048-7  LCCN: sh85149192  NDL: 00574271  NKC: ph121369
רמון אדולף סרה דה ריבייר

| --- | --- |

דה ריבייר (ציור המוצג במוזיאון הצבא בפריז)
 לידה:  20 במאי 1815 אלבי, צרפת צרפת
 פטירה:  16 בפברואר 1895 (בגיל 79) פריז, צרפת צרפת
 מקום קבורה:  בית הקברות פר לשז
 מדינה:  צרפת צרפת
 כינוי:  "וובאן של המאה ה-19"
 השכלה:  אקול פוליטקניק  קולז' סטניסלס בפריז  École d'application de l'artillerie et du génie 
 השתייכות:  הנדסה צבאית 
 תקופת הפעילות:  1839–1880 (כ־41 שנים)
 דרגה:  בריגדיר גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד קורפוס ההנדסה ה-24 מפקד ההנדסה של צבא צרפת
 פעולות ומבצעים
 מלחמת צרפת–פרוסיה הקמת מערכת הביצורים סרה דה ריבייר
 עיטורים
  "קצין גבוה" בלגיון הכבוד  "מדליית המערכה בצרפת"  קצין ב"מסדר הצבאי של סאבוי"
 תפקידים אזרחיים
 מזכיר ועדת ההגנה של צרפת מנהל התכנון ההנדסי הצבאי במשרד המלחמה
 
בריגדיר גנרל רמון אדולף סרה דה ריבייר (בצרפתית: Raymond Adolphe Séré de Rivières;‏ 20 במאי 1815 – 16 בפברואר 1895) היה קצין צרפתי רם דרג ומהנדס שהיה מעורב בפרויקטי ביצורים עבור צבא צרפת ונודע במיוחד לאחר מלחמת צרפת–פרוסיה כשהוביל את התכנון והבנייה של מערכת ביצורים חדשה סביב צרפת שנקראה על שמו (מערכת הביצורים סרה דה ריבייר).
ביוגרפיה > שנים ראשונות

סרה דה ריבייר נולד ב-1815 בעיר אלבי במחוז אוקסיטניה שבדרום צרפת והיה הצעיר מבין ארבעה אחים. ב-1833, כשהוא בן 18, התקבל ללימודים באקדמיה הצבאית סן-סיר אך העדיף ללמוד משפטים באקול פוליטקניק בפריז אותו התחיל ב-1835 וסיים ב-1837 בדרגת לוטננט משנה. משם המשיך ללימודים ב"בית הספר ליישומי תותחנים והנדסה" (צר') במץ.