stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קלוברפילד
סרטי המשך

באירוע השקת הסרט דיבר מאט ריבס על אפשרויות עשיית סרט המשך. ריבס ציין כי בעולם של ימינו, בו לרבים מצלמות ניידות וטלפונים סלולריים עם מצלמות, ניתן לצלם את אותם האירועים וליצור סרט אחר לחלוטין.
בסוף הסרט, אחרי הכתוביות, נשמעת הקלטה מתוך תדר רדיו, בה ניתן לשמוע צעקות של "עיזרו לנו! (Help us)" כאשר מריצים את ההקלטה לאחור, שומעים "זה עדיין חיי (It's still alive)", סצנה שמרמזת, אולי, על המשך עתידי.
דרך קלוברפילד 10, השני בסדרת "קלוברפילד" שיצא ב-11 במרץ 2016, נעשה בסוגה שונה לגמרי. עלילתו מתארת שלוש דמויות החיות במקלט המוגן מפני הסכנה המסתורית שעל פני הקרקע, לאחר אירועי הסרט הראשון. סרט ההמשך זכה לביקורות חיוביות ולהצלחה בבתי הקולנוע ביחס לתקציבו.
ב-4 בפברואר 2018 יצא לבתי הקולנוע הסרט השלישי בסדרה: "פרדוקס קלוברפילד", סרט מסתורין ומדע בדיוני שביים הבמאי האמריקאי ממוצא ניגרי ג'וליוס אונה (אנ'), ועלילתו עוסקת בצוות אסטרונאוטים בתחנת חלל הנלחמים על חייהם לאחר שחשפו גילוי מבהיל המאתגר את מה שהם יודעים על מארג המציאות. בסרט משחקים דייוויד אוילאו, גוגו אמבתה-רו, ג'אנג דזה יי, אליזבת דביקי, דניאל בריהל וכריס או'דאוד. אברהמס אישר את דבר צאתו של סרט שלישי כבר באוקטובר 2016, בשם הראשוני "חלקיק אלוהי" (באנגלית: God Particle), ולחלופין הוא נקרא "קלוברפילד 3" ו"סרט קלוברפילד 2017". הסרט יועד לצאת בפברואר 2017, אך התאריך נדחה פעמיים.
הערות שוליים

↑  כתבה על הפקת הסרט
↑  Sean T. Collins, et. al., 50 Greatest Horror Movies of the 21st Century, Rolling Stone, ‏17.10.2016
↑  ריאיון עם הבמאי - כתבתו של אלכס בילינגטון
↑  כתבה על בחירת שם הסרט
↑  כתבה בעיתון הניו יורק פוסט על סודיות ההפקה
↑  נמרוד צוק, המצלמה של קלוברפילד, כתבה באתר נענע
↑  המפלצת של טיפט
↑  ריאיון עם מייקל סטאהל-דייוויד על צילום הסרט
↑  תיאור הדמות
↑  כתבה על המנגה
↑  ריאיון עם מאט ריבס
↑  רעיונות לסרט המשך
↑  The Cloverfield Paradox, נבדק ב-2018-11-28
↑  אור סיגולי, ‏"פרדוקס קלוברפילד", סקירה, באתר "סריטה", 18 בפברואר 2018
1 2  Dave McNary, Paramount Pushes ‘Cloverfield Movie’ Back to 2018, Variety, ‏21.7.2017
↑  Cloverfield Movie (2018) - News, נבדק ב-2017-10-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012651263805171  BNE: XX5001123  LCCN: no2016120784  SUDOC: 179367420  VIAF: 226389623   WorldCat (עם VIAF): 226389623 
כרזת הסרט הבריחה מניו יורק משנת 1981 היוותה השראה לסרט
שלט המזהיר את הצופים בסרט
ריצ'רד השני (מחזה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ויליאם שייקספיר 
 שפת המקור:  אנגלית מודרנית מוקדמת 
 סוגה:  מחזה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  בסביבות 1595
 
העמוד הראשון של המחזה מתוך העתק של מהדורת הפוליו הראשונה, שפורסמה ב-1623
המלך ריצ'רד השני הוא מחזה היסטורי מאת ויליאם שייקספיר, שנכתב בקירוב בשנת 1595. הוא מבוסס על סיפור חייו ריצ'רד השני, מלך אנגליה בשנים 1377–1399, ומהווה חלק ראשון בסדרה של ארבעה מחזות, המכונה לעיתים "ההנריאדה" (Henriad), ועוסקת בו ובמחליפיו: הנרי הרביעי, חלק ראשון, הנרי הרביעי, חלק שני והנרי החמישי. ייתכן שהמחזה לא נועד להצגה נפרדת, אלא רק כחלק מהסדרה.
אף על פי שבמהדורת הפוליו הראשונה (1623) של כתבי שייקספיר המחזה רשום כמחזה היסטורי, מהדורת הקווארטו, המוקדמת יותר (1597), מכנה אותו "הטרגדיה של המלך ריצ'רד השני". זהו המחזה הלירי ביותר מכל מחזותיו ההיסטוריים של שייקספיר, שנכתב בתקופה בה גם חיבר את "חלום ליל קיץ" ואת "רומיאו ויוליה", מחזה הכולל נאומים גדולים, ובמרכזו דמותו הפתטית של ריצ'רד השני.
הדמויות במחזה

ריצ'רד השני
ג'ון מגונט, דוכס לנקסטר - דודו של המלך
אדמונד מלאנגלי, דוכס יורק - דודו של המלך
אדוארד מנוריץ', דוכס אומייל - בנו של דוכס יורק
תומאס דה מוובריי, דוכס נורפוק
המלכה - אשתו של ריצ'רד (מיזוג בין אשתו הראשונה, אן מבוהמיה, והשנייה, איזבלה מולואה, שהייתה עודנה ילדה במותו)
דוכסית יורק - אשתו של דוכס יורק (מיזוג בין שתי נשותיו, אינפנטה איזבלה מקסטיליה וג'ואן הולנד)
דוכסית גלוסטר - אלמנתו של תומאס מוודסטוק, דוכס גלוסטר, דודו של המלך
הדמויות במחזה > מורדים

הנרי בולינגברוק - דוכס הרפורד, בנו של ג'ון מגונט, מאוחר יותר המלך הנרי הרביעי
הנרי פרסי, רוזן נורת'מברלנד
הנרי פרסי הרתחן (Hotspur) - בנו של רוזן נורת'מברלנד
לורד רוס
לורד וילוובי (Willoughby)
לורד פיטסווטר (Fitzwater)
סר פירס אקסטון
הדמויות במחזה > תומכים

דוכס סארי
רוזן סולסברי
לורד ברקלי
בושי, באגוט וגרין- יועצים למלך
הבישופ מקרלייל
אב המנזר מוסטמיניסטר
סר סטפן סקרופ
הדמויות במחזה > אחרים

לורד מרשל (משרה שהוחזקה על ידי דוכס סארי ב-1399, עובדה שלא מופיעה במחזה)
קפטן וולשי (Welsh captain)
צמד כרוזים
גנן
נשות המלכה
שומר - סוהר בכלא פומפרט
סַיָּס
משרתים, לורדים, חיילים, שליחים וכיוצא בזה
הפקות ראויות לציון

ב-2012 העלה התיאטרון הקאמרי את ההצגה בתרגום שמעון זנדבנק ובבימויו של ארתור קוגן עם איתי טיראן כריצ'רד, יוסי גרבר כגונט, גיל פרנק כבולינגברוק, אלי גורנשטיין כהנרי פרסי רוזן נורת'מברלנד והלנה ירלובה כמלכה.
באותה שנה הופק המחזה עבור מיזם BBC Two, "הכתר החלול", שכלל הפקה של מחזור ההנריאדה כולו. בבימוי רופרט גולד, עם בן וישו כריצ'רד, פטריק סטיוארט כגונט, רורי קיניר ככבולינגברוק ודייוויד מוריסי כהנרי פרסי רוזן נורת'מברלנד.
לקריאה נוספת

אברהם עוז, ‏היצירה השקספירית, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2006, פרק ד - ריצ'רד השני, המלך ג'ון: נאמנויות השלטון, עמ' 77-66.
הערות שוליים

↑  צבי גורן, ריצ'רד השני בקאמרי
| מחזותיו של ויליאם שייקספיר |
| --- | --- | --- |
| טרגדיות | טיטוס אנדרוניקוס • רומיאו ויוליה • יוליוס קיסר • המלט • מקבת' • אותלו • המלך ליר • אנטוניוס וקלאופטרה • קוריולנוס • טימון איש אתונה |  |
| קומדיות | קומדיה של טעויות • שני אדונים מוורונה • אילוף הסוררת • עמל אהבה לשווא • חלום ליל קיץ • הסוחר מוונציה • מהומה רבה על לא דבר • כטוב בעיניכם • הלילה השנים עשר • נשות וינדזור העליזות • טרוילוס וקרסידה • סוף טוב הכול טוב • מידה כנגד מידה • שני שארים אצילים |  |
| רומנסות | פריקלס • סימבלין • אגדת חורף • הסערה |  |
| מחזות היסטוריים | המלך ג'ון • ריצ'רד השני • הנרי הרביעי, חלק ראשון • הנרי הרביעי, חלק שני • הנרי החמישי • הנרי השישי, חלק ראשון • הנרי השישי, חלק שני • הנרי השישי, חלק שלישי • ריצ'רד השלישי • הנרי השמיני |  |
| מחזות אבודים | עמל אהבה לא לשווא (אנ') • קרדניו (אנ') |  |
| בכל קבוצה מסודרים המחזות לפי סדר כתיבתם המקובל (פרט למחזות ההיסטוריים המסודרים לפי סדר התרחשות כרונולוגי) | בכל קבוצה מסודרים המחזות לפי סדר כתיבתם המקובל (פרט למחזות ההיסטוריים המסודרים לפי סדר התרחשות כרונולוגי) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520687005171  BnF: cb119612377 (data)  GND: 4099358-9  LCCN: n84087820  VIAF: 175806884   WorldCat (עם VIAF): 175806884
Markdown

Markdown (או מרקדאון) היא שפת סימון ליצירת טקסט מעוצב באמצעות עורך טקסט. ג'ון גרובר וארון שוורץ יצרו את Markdown בשנת 2004. Markdown נמצאת בשימוש נרחב בבלוגים, תוכנות למסרים מיידיים, פורומים מקוונים, תוכנות שיתופיות, דפי תיעוד וקובצי README.
היסטוריה

Markdown נוצרה בהשראת מוסכמות קיימות מראש לסימון טקסט רגיל בדואר אלקטרוני ופוסטים בקבוצות דיון, כגון שפות הסימון הקודמות setext (בערך 1992), טקסטיל (בערך 2002) ו-reStructuredText (בערך 2002).
בשנת 2002 ארון שוורץ יצר atx והתייחס אליו כ"פורמט הטקסט המובנה האמיתי". שוורץ וגרובר עבדו יחדיו כדי ליצור את שפת Markdown בשנת 2004, במטרה לאפשר לאנשים "לכתוב באמצעות פורמט טקסט רגיל קל לקריאה וקל לכתיבה, עם אופציה פשוטה להמיר אותו ל-XHTML (או HTML)"
מטרת העיצוב העיקרית שלו הייתה שהשפה תהיה קריאה כפי שהיא, מבלי להיראות כאילו היא סומנה בתגים או הוראות עיצוב, בניגוד לטקסט המעוצב בשפות סימון "כבדות" יותר, כגון RTF, HTML, או אפילו ויקיטקסט, שלכל אחד מהם יש תגיות ברורות בשורה והוראות עיצוב שיכולות להקשות על הקריאה של הטקסט.
גדילה ופיצול

ככל שהפופולריות של Markdown גדלה במהירות, הופיעו יישומי Markdown רבים, מונעים בעיקר על ידי הצורך בתכונות נוספות כגון טבלאות, הערות שוליים, רשימות הגדרות, וקטעי Markdown בתוך בלוקים של HTML.
ההתנהגות של חלק מאלה חרגה מהטמעת הייחוס, שכן Markdown אופיינה רק במפרט לא פורמלי וכדי להמיר אותה ל-HTML היה צורך ביישום Perl.
יחד עם זאת, מספר אי בהירויות במפרט הבלתי פורמלי משכו תשומת לב. בעיות אלו דרבנו יצירת כלים כגון Babelmark להשוואת הפלט של יישומים שונים, ומאמץ של כמה מפתחים ושל מנתחי Markdown לסטנדרטיזציה. עם זאת, גרובר טען שסטנדרטיזציה מלאה תהיה טעות: "לאתרים (ולאנשים) שונים יש צרכים שונים. אף תחביר לא ישמח את כולם."
גרובר נמנע משימוש בסוגרים מסולסלים ב-Markdown כדי לשמור אותם באופן לא רשמי להרחבות ספציפיות ליישום.
גרסאות

אתרים כמו Bitbucket, Diaspora, GitHub, OpenStreetMap, Reddit, SourceForge, ו-Stack Exchange משתמשים בגרסאות של Markdown כדי להקל על דיון בין משתמשים.
גרסאות > Markdown ב-GitHub

GitHub השתמשה בגרסה משלה של Markdown כבר משנת 2009, והוסיפה תמיכה בעיצוב נוסף כגון טבלאות ותוכן בלוק, קינון בתוך רכיבי רשימה, כמו גם תכונות ספציפיות ל-GitHub כגון קישור אוטומטי של הפניות ל-commits, בעיות, שמות משתמש וכו'. בשנת 2017, GitHub שחררה מפרט רשמי של GitHub Flavored Markdown (GFM).
גרסאות > Markdown Extra

Markdown Extra היא שפת סימון קלת משקל המבוססת על Markdown המיושמת ב-PHP (במקור), Python ו-Ruby. שפה זו מוסיפה תכונות שאינן זמינות בתחביר Markdown רגיל. Markdown Extra נתמכת בחלק ממערכות ניהול התוכן כגון Drupal ו-TYPO3.
Markdown Extra הוסיפה את התכונות הבאות ל-Markdown:
סימון בתוך בלוקי HTML
אלמנטים עם תכונת id/class
"קוביות קוד מגודרות" המשתרעות על פני מספר שורות קוד
טבלאות
רשימות הגדרות
הערות שוליים
קיצורי מילים
גרסאות > LiaScript

LiaScript הוא ניב Markdown שנועד ליצור תוכן חינוכי אינטראקטיבי. הוא מיושם ב-Elm ו-TypeScript ומוסיף אלמנטים תחביר נוספים כדי להגדיר תכונות כמו:
אנימציות
פלט דיבור אוטומטי
נוסחאות מתמטיות (באמצעות KaTeX)
דיאגרמות אמנות של ASCII
סוגים שונים של חידונים וסקרים
JavaScript נתמך באופן מקורי וניתן לצרף אותו לאלמנטים שונים, כך ניתן להפוך קטעי קוד לניתנים להפעלה ולעריכה
יישומים

הטמעות של Markdown זמינות עבור יותר מתריסר שפות תכנות; בנוסף, יישומים, פלטפורמות ומסגרות רבות תומכות ב-Markdown. לדוגמה, תוספי Markdown קיימים עבור כל פלטפורמת בלוגים גדולה.
בעוד Markdown היא שפת סימון מינימלית ונקראת ונערכת עם עורך טקסט רגיל, ישנם עורכים מעוצבים במיוחד הצופים בתצוגה מקדימה של הקבצים עם סגנונות, הזמינים עבור כל הפלטפורמות העיקריות. עורכי קוד מקור רבים לשימוש כללי כוללים תוספים להדגשת תחביר עבור Markdown מובנים בהם או זמינים להורדה אופציונלית. עורכים שונים עשויים להציג חלון תצוגה מקדימה זה לצד זה או לעבד את הקוד ישירות בצורה של WYSIWYG.
חלק מהאפליקציות, השירותים והעורכים התומכים ב-Markdown כפורמט עריכה, כוללים:
Microsoft Teams : הודעות צ'אט
דיסקורד : הודעות צ'אט
Doxygen : מחולל תיעוד קוד מקור התומך ב-Markdown עם תכונות נוספות
RStudio : IDE עבור R. הוא מספק פונקציית עטיפת C++ עבור וריאנט סימון שנקרא sundown
GitHub Flavored Markdown (GFM) מתעלם מקווים תחתונים במילים, ומוסיף הדגשת תחביר, רשימות משימות, וטבלאות
RMarkdown
הדואר האלקטרוני של GNOME Evolution תומך בחיבור הודעות בפורמט Markdown, עם היכולת לשלוח ולעבד מיילים בפורמט Markdown טהור או להמיר Markdown לדואר אלקטרוני רגיל או HTML בעת השליחה.
הדוא"ל של Mozilla Thunderbird תומך ב-Markdown באמצעות התוסף "Markdown here Revival".
Bugzilla משתמשת בגרסה מותאמת אישית של Markdown.
אובסידיאן - רישום הערות
הערות שוליים

↑  Markdown 1.0.1 readme source code "Daring Fireball – Markdown". 2004-12-17. אורכב מ-המקור ב-2004-04-02.
↑  "Markdown Syntax Documentation". Daring Fireball.
↑  "GitHub Flavored Markdown Spec – Why is a spec needed?". github.github.com.
↑  "Babelmark 2 – Compare markdown implementations". Johnmacfarlane.net. נבדק ב-2014-04-25.
↑  "Babelmark 3 – Compare Markdown Implementations". github.io. נבדק ב-2017-12-10.
↑  "Babelmark 2 – FAQ". Johnmacfarlane.net. נבדק ב-2014-04-25.
↑   ציוץ של John Gruber ברשת החברתית אקס (טוויטר), 5 בספטמבר 2014
↑  Gruber, John (19 במאי 2022). "Markdoc". Daring Fireball. נבדק ב-19 במאי 2022. I love their syntax extensions — very true to the spirit of Markdown. They use curly braces for their extensions; I’m not sure I ever made this clear, publicly, but I avoided using curly braces in Markdown itself — even though they are very tempting characters — to unofficially reserve them for implementation-specific extensions. Markdoc’s extensive use of curly braces for its syntax is exactly the sort of thing I was thinking about. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  "GitHub Flavored Markdown Spec". GitHub. נבדק ב-2020-06-11.
↑  "SourceForge: Markdown Syntax Guide". SourceForge. נבדק ב-2013-05-10.
↑  "Markdown Editing Help". StackOverflow.com. נבדק ב-2014-04-11.
↑  Tom Preston-Werner. "GitHub Flavored Markdown Examples". GitHub. נבדק ב-2021-04-02.
↑  Fortin, Michel (2018). "PHP Markdown Extra". Michel Fortin website. נבדק ב-2018-12-26.
↑  "Markdown editor for BUEditor". 4 בדצמבר 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Markdown for TYPO3 (markdown_content)". extensions.typo3.org.
↑  "PHP Markdown Extra". Michel Fortin.
↑  Dietrich, André. "LiaScript". liascript.github.io (באנגלית). נבדק ב-2022-01-17.
↑  "W3C Community Page of Markdown Implementations". W3C Markdown Wiki. נבדק ב-24 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Markdown THrowdown – What happens when FOSS software gets corporate backing". Ars Technica. 2014-10-05.
↑  "Use Markdown formatting in Teams". Microsoft. נבדק ב-2022-01-13.
↑  "Markdown Text 101 (Chat Formatting: Bold, Italic, Underline)". discord.com. אורכב מ-המקור ב-26 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Doxygen Manual: Markdown support".
↑  Allaire, J.J.; e.a. (2015-06-30). "Markdown.cpp". GitHub project RStudio. נבדק ב-2016-07-07.
↑  "Writing on GitHub". help.github.com. GitHub, Inc. נבדק ב-9 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  R Markdown: The Definitive Guide.
↑  "330707 - Add optional support for MarkDown". bugzilla.mozilla.org (באנגלית). נבדק ב-2022-10-11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007415877105171  LCCN: sh2015002740
פרק 5 לחוקת ארצות הברית

הפרק החמישי בחוקת ארצות הברית מתייחס לאפשרויות לתקן את החוקה, והוא מציב את הנוסחה לעשות זאת. למעשה, הפרק החמישי הוא שאפשר את הוספת מגילת הזכויות של ארצות הברית במסגרת עשרת התיקונים הראשונים לחוקה.
ראשית, על שני שלישים מחברי הבתים (הסנאט ובית הנבחרים) לראות בכך צורך ולהציע תיקונים, או שהבקשה תגיע מצדם של בתי המחוקקים של לפחות שני שלישים מהמדינות.
במקרה כזה, יש לכנס ועידה שתציע את התיקונים, והללו ייחשבו חלק מהחוקה אחרי שיאושרו בבתי המחוקקים או בוועידות מקומיות של לפחות שלושה רבעים מהמדינות.
מגבלה ספציפית מתייחסת לסעיף ההגירה שמופיע בפרק 1 לחוקה, ואשר באותו סעיף מפורש כי הקונגרס לא יוכל לשנות אותו עד שנת 1808. מגבלה נוספת קובעת כי שום תיקון לא יוכל להוביל לכך "שזכות ההצבעה השווה של שום מדינה לא תישלל ממנה בלא הסכמתה".
ראו גם

מדינות ארצות הברית
חוקת ארצות הברית
Metacritic

| --- | --- |

 סוג:  אתר ביקורות ודירוגים
 סלוגן:  Keeping score of Entertainment
 תקופת הפעילות:  ינואר 2001 – הווה (כ־24 שנים)
 מייסדים:  מארק דויל  ג'ולי רוברטס דויל
 בעלות:  CBS Corporation
 www.metacritic.com
 
Metacritic (נהגה "מטקריטיק") הוא אתר אינטרנט אמריקאי האוסף ביקורות על אלבומי מוזיקה, משחקי וידאו, סרטי קולנוע, תוכניות טלוויזיה ו-DVD. לכל מוצר ניתן ניקוד מספרי בהתאם לביקורת ונעשה ממוצע כולל של הביקורות המוצגות, כאשר ביקורות של מבקרים מומחים ניתנות בנפרד. הביקורות מסווגות לפי שלושה צבעים: ירוק, צהוב ואדום המסמלים את אופי הביקורת. האתר דומה במעט לאתר הביקורות Rotten Tomatoes אך לעיתים מתקבלות בהם תוצאות שונות לחלוטין, בעיקר בשל שיטות שקלול הציון השונות ביניהם.
האתר הושק בינואר 2001 על ידי מארק דויל ואחותו ג'ולי רוברטס דויל יחד עם חברים ללימודים בבית הספר למשפטים אוניברסיטת דרום קליפורניה. נכון לפברואר 2014 הוא מדורג במקום ה-1,953 בדירוג אלקסה.
פיטר גרוס (תקשורת)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1949 (בן 76 בערך) טימישוארה, הרפובליקה העממית הרומנית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת איווה 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקלהומה  אוניברסיטת טנסי  האוניברסיטה המרכז-אירופית 
 
פיטר גרוס (באנגלית: Peter Gross, נולד ב-1949 בטימישוארה, רומניה) הוא עיתונאי ומומחה בתקשורת,יהודי אמריקאי, יליד טימישוארה. כיהן בשנים 2006–2019 כפרופסור לעיתונאות ומנהל בית הספר לעיתונאות ולמדיה אלקטרונית (2016-2006) באוניברסיטת טנסי שבנוקסוויל. מלמד קורס למטודולוגיות כמותיות של המחקר בבית הספר לעיתונאות ולתקשורת המונים באוניברסיטת איווה. התמחה בתולדות התקשורת, תקשורת בינלאומית, תהליכי דמוקרטיזציה של תקשורת ההמונים במדינות הגוש הקומוניסטי לשעבר וניתוח מערכות התקשורת במדינות אלה.
קורות חיים

גרוס נולד בשנת 1949 וגדל בעיר טימישוארה שבחבל באנאט, רומניה. בשנת 1963 היגר עם הוריו לשיקגו, אילינוי, ארצות הברית.
עבד כעיתונאי בשיקגו. בשלב מסוים היה כתב חוץ ביפן ויועץ ב-OECD בפריז. אחרי שלמד לתואר ראשון בעיתונות באוניברסיטת נורת'רן אילינוי בשיקגו, עבר ללימודי תואר שני לאוניברסיטת איווה, שם בשנת 1984 סיים גרוס גם תואר דוקטור עיתונאות ותקשורת באוניברסיטת איווה.
גרוס לימד כפרופסור לתקשורת בינלאומית במכללת גיילורד לעיתונאות ולתקשורת המונים של אוניברסיטת אוקלהומה.
אחר כך בשנים 2006–2016 ניהל את בית הספר לעיתונאות ותקשורת המונים באוניברסיטת טנסי בנוקסוויל. לימד בו כפרופסור בשנים 2006–2019
גרוס תרם במיוחד לחקר התפתחות המדיה, המדיניות של התקשורת, האתיקה של העיתונאות, סוגיות קשורות לצנזורה, לחופש העיתונות, תפקיד התקשורת ביחסי חוץ וביחסים הדיפלומטיים,
בדצמבר 1989 הגיע לרומניה בימים הראשונים של המהפכה הרומנית ועקב אחרי תהליך התפתחותה של תקשורת חופשית במדינה זו.
בשנת 1992 יחד עם מרצ'ל טולצ'ה, ברדושה ארמאנקה ואחרים הקים את בית הספר לעיתונאות באוניברסיטת וסט של טימישוארה. לצורך זה כתב את ספר הלימוד הראשון שנועד לתלמידי התקשורת המקומיים. גרוס השתתף גם בעיבוד תוכנית הלימודים לעיתונאות באוניברסיטת בוקרשט שלאחר נפילת הקומוניזם.
ב-1996 היה גרוס חוקר במרכז הבינלאומי למדענים בוושינגטון די.סי. הוא הרצה לעיתים קרובות למרכז ההשתלמויות ביחסי חוץ של מחלקת המדינה של ארצות הברית. ושימש יועץ לקרן התקשורת הבינלאומית, לפורום פרידום וארגונים אחרים, ממשלתיים ובלתי ממשלתיים.
פיטר גרוס הוא בעל טור בעיתון האלקטרוני Transitions המופיע בצ'כיה והעוסק במדיניות במזרח אירופה ומרכזה, בכלכלה חברה תרבות ותקשורת. ב-2019 התמנה לעורך שותף לעיתון הרומני Journal of Romanian Studies
הוא חבר במערכות של 15 עיתונים אמריקאיים, בריטיים, הונגרים, רומנים ובשפה הספרדית
לימד באוניברסיטאות ברומניה, הונגריה, ספרד וסין.
פרסים ואותות הוקרה

1996 - הספר Mass media in revolution, The Romanian laboratory זכה בפרס האקדמיה הרומנית-אמריקאית לאמנויות ולמדעים
בשנים 1997–2001 שימש כסגן יושב ראש האקדמיה הרומנית-אמריקאית לאמנויות ולמדעים.
2005 - דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת בוקרשט
2008 - דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת וסט של טימישוארה - עת תרומתו לחקר התקשורת במזרח אירופה ולהקמת הפקולטה לעיתונאות באוניבסיטת וסט
2009 - קיבל את העיטור להצטיינות בחינוך Meritul în Învățământ בדרגת מפקד - מטעם נשיא רומניה
מאי 2018 - תואר פרופסור לשם כבוד של אוניברסיטת קלוז', רומניה
תואר פרופסור אורח לשם כבוד של אוניברסיטת ויטאוטס מגנוס בליטא
ספרים

גרוס פרסם 7 ספרים, לבד או בשותפות, שני ספרי לימוד והיה עורך שותף לשני ספרים.
פרסם מעל 160 פרקי ספרים ומאמרים בעיתונות האקדמית, המקצועית והפופולרית בארצות הברית ובאירופה.
2013- with Karol Jakubowicz (eds.), Media Transformations in the Post-Communist World: Eastern Europe’s Tortured Path to Change .
(יחד עם קרול יאקובוביץ') ,תמורות בתקשורת בעולם הפוסט-קומוניסטי:דרכה המפותלת של מזרח אירופה אל השינוי.
2010 with Gerd G. Kopper -  Understanding Foreign Correspondence: A Euro-American Perspective of Concepts, Methodologies, and Theories עם
(להבין כתבות חוץ:פרספקטיבה אירו-אמריקאית לגבי המושגים, המתודולוגיות והתאוריות)
2006  with Mihai Coman -  Media and Journalism in Romania
(תקשורת ועיתונאות ברומניה)
2002 - Entangled Evolutions. Media and Democratization in Eastern Europe
(התפתחויות מסתבכות. התקשורת והדמוקרטיזציה במזרח אירופה)
2002 - עם ולדימיר טיסמניאנו - The End of Postcommunism in Romania
(סוף הפוסט-קומוניזם ברומניה)
1999 -with J. Aumente, R. Hiebert, O.V. Johnson, D. Mills -Eastern European Journalism. Before, During and After Communism 
(העיתונות האירופית. לפני הקומוניזם, בזמנו ואחריו)
1999 - Giants with feet of clay. The Postcommunist Romanian Press
(ענקים עם רגלי חרס. היבטים של העיתונות הרומנית הפוסט-קומוניסטית)
1998 with K.Milo, S.Yoder, Stefan Niculescu-Maier -  Introducere în relaţii publice (מבוא ליחסי ציבור)
Mass media in revolution. The Romanian Laboratory 1996
תקשורת במהפכה. המעבדה הרומנית)
ברומנית:
2023- Rădăcinile culturale ale sistemului mass‑media românesc
(השורשים התרבותיים של מערכת התקשורת הרומנית)
2019 -Mezaventurile mass-mediei și ale jurnalismului din Europa centrală și de est
(גלגולי התקשורת והעיתונאות באירופה המרכזית והמזרחית)
2015  - Întoarcere în laboratorul romănesc. Mass-media după 1989
(חזרה למעבדה הרומנית. התקשורת אחרי 1989)
1997 - Introduction to Newswriting and Newsgathering - מבוא לליקוט החדשות ועריכתם) - ספר לימוד
1993 - Culegerea şi redactarea ştirilor
הערות שוליים

↑  דיילי סאן 2011
קלאבדייה גאדיוצ'קינה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בדצמבר 1910  (בת 114) Norskoe District, רוסיה 
 שם לידה:  Клавдия Михайловна Гадючкина 
 מדינה:  רוסיה 
 מקום מגורים:  ירוסלבל 
 
קלאבדייה מיכאילובנה  גאדיוצ'קינהו (ברוסית: Клавдия Михайловна Гадючкина‏; 5 בדצמבר 1910) היא האדם החי התשיעי בגילו בעולם, אישה רוסייה שהפכה לאדם הרוסי החי המבוגר בעולם מאז 12 בנובמבר 2022. ב-13 באפריל 2024 הפכה לאדם הרוסי המבוגר ביותר בהיסטוריה.
ביוגרפיה

גאדיוצ'קינה נולדה ב-5 בדצמבר 1910 במחוז ירוסלבל שברוסיה. בתם של מיכאיל קרוטוב ויבלאמפיה קרוטובה.
בשנת 1925 מצאה עבודה במפעל הטווייה המקומי בשם Red Pass, והקדישה את כל הקריירה שלה לממסד. בתחילה שימשה כעובדת עזר, והתקדמה לתפקידי ספינרית ועוזרת מנהל עבודה.
לאחר מכן  הפכה למנהיגת הפקה, ועל כך קיבלה על זה פרס גרמופון במתנה מהממונים עליה.
לאחר נישואיה התגוררה עם בעלה  נולדו להם חמישה ילדים. בעלה  סרגיי פטרוביץ' נפטר בשנת 1954 עקב פציעה שנגרמה במפעל בו עבד.
הערות שוליים

↑  "Klavdiya Gadyuchkina". Gerontology Research Group. 8 בינואר 2025. נבדק ב-8 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Klavdiya Gadyuchkina, Doyenne of Russia, celebrates 114th birthday". 5 בדצמבר 2024. נבדק ב-8 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Телефон / факс:, Надо любить людей: ярославская пенсионерка рассказала, как дожила до 110 лет, mir24.tv, ‏25/11/2019 — 10:18
דזמונד דקר

| --- | --- |

 לידה:  16 ביולי 1941 קינגסטון, ג'מייקה 
 פטירה:  25 במאי 2006 (בגיל 64) טורטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  ג'מייקה ג'מייקה
 מקום קבורה:  Streatham Park Cemetery 
 תקופת הפעילות:  מ-1963 
 www.desmonddekker.com
 
דזמונד דקר (16 ביולי 1941 – 25 במאי 2006) היה זמר-יוצר ומוזיקאי ג'מייקני שהתמחה בסגנונות סקא, רוקסטדי והרגאיי ביחד עם להקת הליווי שלו, האייסז (אנ').
הוא היה אחד מהאמנים הראשונים שהצליחו להכניס להיט רגאיי בינלאומי עם השיר "Israelites" (1968). להיטים נוספים כוללים את "007 (Shanty Town)" (1967), "It Mek" (1969) ו-"You Can Get It If You Really Want" (1970).
הוא נפטר מהתקף לב בגיל 64 ,ההשפעה שלו על מוזיקת הרגאיי נותרה חזקה והוא זכור כאחד האמנים שהביאו את המוזיקה הג'מייקנית לתודעה העולמית.
חיים מוקדמים

דזמונד אדולפוס דאקרס נולד בפרובינציית סנט אנדרו (באזור קינגסטון רבתי), ג'מייקה, ב-16 ביולי 1941. דקר בילה את שנות ילדותו בקינגסטון. מגיל צעיר נהג לבקר באופן קבוע בכנסייה המקומית עם סבתו ודודתו. החינוך הדתי המוקדם הזה, כמו גם ההנאה של דקר משירת מזמורים, הובילו למחויבות דתית לכל חייו. לאחר מות אמו, הוא עבר למחוז סנט מרי ולמחוז סנט תומאס. במהלך שהותו בסנט תומאס, דקר התחיל בחניכות כתופר לפני שחזר לקינגסטון, שם הפך לרתך. השירה שלו במקום העבודה משכה את תשומת לבם של עמיתיו, שהמליצו לו לפתח קריירה מוזיקלית.
בשנת 1961 הוא נבחן אצל קוקסון דוד (אולפן 1) והדוכס ריד (Treasure Isle), אך לא הצליח בשני המבחנים. לאחר מכן נבחן דקר אצל חברת התקליטים של לזלי קונג Beverley's וקיבל את חוזה ההקלטות הראשון שלו.
קריירה

למרות שהשיג חוזה הקלטות, עברו שנתיים לפני שדקר הוציא את התקליט הראשון שלו. בינתיים, דקר זיהה את הכישרון של בוב מארלי, חברו לריתוך, והביא את הנער לתשומת ליבו של קונג. בשנת 1962 "Judge Not" ו-"One Cup Of Coffee" היו ההקלטות הראשונות של מארלי, שהביע תמיד הוקרה, כבוד והערצה לדקר. לבסוף, בשנת 1963, קונג בחר בשיר "Honour Your Mother and Father" (שנכתב על ידי דקר) כשיר הראשון שהקליט, שהפך ללהיט בג'מייקה והתחיל את קריירתו המוזיקלית של דקר. לאחר מכן שוחררו השירים "Sinners Come Home" ו-"Labour for Learning". במהלך תקופה זו, דקר אימץ את שם הבמה דזמונד דקר. הלהיט הרביעי שלו, "King of Ska", הפך אותו לאחד הכוכבים הגדולים ביותר באי.
הקבוצה החדשה הקליטה מספר להיטים בג'מייקה, כולל "Parents", "Get Up Edina", "This Woman" ו-"Mount Zion". השירים של דקר בתקופה הראשונה של הקריירה שלו עסקו בנושאים מוסריים, תרבותיים וחברתיים של התרבות הג'מייקנית המרכזית: כבוד להורים, מוסר דתי וחינוך. בשנת 1967 הוא הופיע בשיר של דריק מורגן "Tougher Than Tough", שסייע להתחיל טרנד של שירים פופולריים המגיבים על תת-התרבות של ה"רוד בוי" בג'מייקה. דקר המשיך לשחרר שירים על רוד בוי כמו "Rude Boy Train" ו-"Rudie Got Soul", וכן שירים תרבותיים מרכזיים כמו "It's a Shame", "Wise Man" ו-"Unity".
קריירה > שנות ה-1970

בשנת 1970 הוציא דקר את "You Can Get It If You Really Want", שנכתב על ידי ג'ימי קליף, שהגיע למקום השני במצעד הבריטי. דקר היסס בתחילה להקליט את השיר אך לבסוף שוכנע לעשות זאת על ידי לזלי קונג. בשנת 1971 מת קונג, מה שהשפיע על הקריירות של דקר וקליף לתקופה קצרה. בשנת 1972 יצא הסרט The Harder They Come שבו הופיעו שיריו של דקר "007 (Shanty Town)" ו-"You Can Get It If You Really Want" בביצוע של קליף, מה שהגביר את החשיפה הבינלאומית של הרגאיי.