stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רולס-רויס V-8 (1905)
גרסאות

לנדולט - בסיס גלגלים קצר (90 אינץ')
Legalimit - בסיס גלגלים ארוך יותר (106 אינץ')
ראו גם

רולס-רויס
הנרי רויס
צ'ארלס רולס
רולס-רויס 30 כ"ס
רולס-רויס סילבר גוסט
רולס-רויס 10 כ"ס
רולס-רויס 15 כ"ס
רולס-רויס 20 כ"ס
רולס-רויס 20-25 כ"ס
רולס-רויס 25/30 כ"ס
רולס-רויס ריית (1938)
רולס-רויס פנטום 1
רולס-רויס פנטום 2
רולס-רויס פנטום 3
רולס-רויס פנטום 4
רולס-רויס פנטום 5
רולס-רויס פנטום 6
רולס-רויס סילבר דאון
רולס-רויס סילבר סראף
רולס-רויס ריית (2013)
קריסטינה צ'רנישב

קריסטינה צ'רנישב (נולדה ב-19 ביוני 1992), היא שחיינית ישראלית בעבר, שחיינית נבחרת ישראל בשחייה שייצגה את ישראל באליפות העולם (רומא 2009) ושיאנית ישראל במשחי שליחות. בעלת שתי מדליות, זהב וארד, מהמכביה (2009).
ביוגרפיה

צ'רנישב נולדה וגדלה בטשקנט, אוזבקיסטן. היא עלתה לישראל והתגוררה עם משפחתה בחיפה. היא החלה להתאמן בגיל 8 בעצת אביה, מאמן שחייה במקצועו. היא התאמנה בקבוצת השחייה של מכבי קריית ביאליק. לאחר מכן היא עברה להתאמן בפנימיית המחוננים בווינגייט בהדרכתם של לאוניד קאופמן, חנן גלעד ומורן רבינוביץ'. היא התגייסה לצבא בשנת 2010 ובשנים 2014 - 2017 היא למדה באוניברסיטה הבפטיסטית בקליפורניה יחסים בינלאומיים ועסקים בינלאומיים. כיום (2018), היא מתגוררת בריברסייד, קליפורניה.
ביוגרפיה > 2007

באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 2007 זכתה צ'רנישב בשתי מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.73 דקות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (1:00.95 דקות) וענת זימין מהפועל בת ים שקבעה שיא ישראלי לגילאי 14 חדש של 1:01.74 דקות ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:25.03 דקות, אחרי עמית בכר ממכבי פארק המים רעות (2:21.45 דקות) ואביגיל טל מהפועל ירושלים (2:21.71 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.72 שניות, התוצאה החמישית בהיסטוריה של השחייניות הישראליות באותה העת.
ביוגרפיה > 2008 > מקום רביעי באליפות אירופה לנוער

באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בבלגרד, סרביה באוגוסט 2008 סיימה צ'רנישב במקום רביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:01.01 דקות. בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אישי חדש של 1:00.46 דקות, במקום 12 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.28 שניות ובמקום 38 במשחה ל-100 מטר חופשי תוצאה של 59.74 שניות.
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה ברייקה, קרואטיה באמצע דצמבר 2008 היא סיימה במקום 27 במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 16 של 27.23 שניות (השיא הנוכחי, 2018), במקום 28 במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:00.10 דקות ובמקום 26 במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אישי חדש נוסף של 2:18.23 דקות.
ביוגרפיה > 2009

בתחרות שנערכה בפובואה דה ורזים פורטוגל בתחילת פברואר 2009 קבעה סמסוניוק במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם ניקול סמסוניוק, דורון לוי ועמית עברי שיא ישראלי חדש של 3:56.11 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה השמונה-עשרה שנערכו באמצע יולי 2009 זכתה צ'רנישב בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם דקל שחף, עמית לוטטי וקרן זיבנר בשיא מכביה חדש של 4:17.60 דקות, לפני ארצות הברית (4:20.03 דקות) ונבחרת משולבת של שחייניות מקנדה ודרום אפריקה (4:54.42 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.07 דקות, אחרי עמית עברי (58.50 שניות) ונעומי ג'ווניפרד מארצות הברית (1:00.96 דקות). שבועיים לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה ברומא, איטליה, בסוף יולי היא סיימה במקום 37 במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:00.32 שניות, במקום 52 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.88 שניות, במקום 78 במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 58.53 שניות ובמקום 20 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם אנה וולצ'קוב, יוליה בנך ועמית עברי בשיא ישראלי חדש של 4:09.49 דקות, שיא זה החזיק מעמד 9 שנים ונשבר ביולי 2018.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בתחילת אוגוסט אותה שנה היא זכתה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:01.09 דקות, אחרי עמית עברי (58.21 שניות) ולפני אליסה ציפין מהפועל ערד (1:03.12 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.87 שניות, אחרי עמית עברי (26.50 שניות) וענת זימין ממכבי קריית ביאליק (27.67 שניות).
ביוגרפיה > 2010

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בסוף יולי 2010 זכתה צ'רנישב בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.83 שניות, אחרי עמית עברי (26.66 שניות) ולפני אליסה ציפין (28.86 שניות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:03.81 דקות, אחרי קרן זיבנר מבני הרצליה (1:03.15 דקות) ואליסה ציפין (1:03.20 דקות).
ביוגרפיה > 2011

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2011 זכתה צ'רנישב במדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.20 דקות, אחרי אליסה ציפין (1:02.16 דקות) ולפני נועה פלדמן (1:02.64 דקות). נוסף לכך היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.56 שניות, מקום שישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.58 שניות ובמקום שביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 27.50 שניות.
חיים אישיים

באוקטובר 2022 נישאה צ'רנישב נישאה לשחיין האולימפי נמרוד שפירא בר אור.
הערות שוליים

↑  שחייה: שיא ישראלי חדש בשליחות, באתר ynet, 8 בפברואר 2009
רומאני (שפה)

| --- | --- |
 מדינות:  אלבניה, בוסניה והרצגובינה, בולגריה, קולומביה, יוון, מקדוניה, סרביה, קוסובו, סלובניה, הונגריה, גרמניה, סלובקיה, רומניה, רוסיה, איטליה, שוודיה, פינלנד, פולין
 אזורים:  צוענים 
 דוברים:  5,500,000 (הערכה משנת 2016)
 כתב:  אין שיטת כתב אחידה, אומנם השימוש העיקרי הוא באלפבית לטיני ובאלפבית קירילי
 משפחה:  הודו-אירופית הודו-איראנית הודו-ארית רומאני
 לאום:  שפת מיעוט מוכרת אוסטריה אוסטריה אלבניה אלבניה בולגריה בולגריה גרמניה גרמניה הולנד הולנד הונגריה הונגריה נורווגיה נורווגיה פינלנד פינלנד צ'כיה צ'כיה קולומביה קולומביה קוסובו קוסובו שוודיה שוודיה
 קוד שפה:  rmy 
 קוד ISO 639-2:  rom 
 קוד ISO 639-3:  rom 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
רומאני (Romani chib), או צוענית, היא שפתם של חלק מהצוענים (בני-רומה), והיא למעשה גם שם כולל לשפות המדוברות על ידי הצוענים השייכות לענף ההודו-ארי של קבוצת השפות ההודו-איראניות במשפחת השפות ההודו-אירופיות.
השפה אינה-מוכרת כשפה רשמית באף מדינה, אם כי היא מוכרת כשפת מיעוט באופן רשמי ב-11 מדינות אירופאיות, שמונה מהן חברות האיחוד האירופי, ובמדינה אחת באמריקה הדרומית.
לשפה מספר רב של ניבים באזורים שונים באירופה, וישנם אף מספר שפות קריאוליות שהתפתחו ממנה ומשפות אירופיות שונות. גאורגה סאראו פיתח שיטה לסטנדרטיזציה של השפה.
ראו גם

בני רומה
הצוענים בישראל
רניקסיאלידיים

| רניקסיאלידיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי זנב
משפחה:: רניקסיאלידיים
סוג:: צפרדע הודית
שם מדעי
 Ranixalidae ‏לאורנט, 1986

רניקסיאלידיים (שם מדעי: Ranixalidae) היא משפחה מסדרת חסרי זנב בתוכה סוג יחיד צפרדע הודית (Indirana).
מאפיינים

צפרדעים מנומרות אלה חיות רק בהרי גהט המערביים שמערב הודו והם קטנים, בעלי גוף דק והם מצויים בעיקר בנחלים וגם על פסולת העלים.
לראשניהם תכונה מיוחדת - הם בעלי רגליים אחוריות וגם זנב והם מסוגלים לקפץ למחק בעת סכנה. עם זאת חלקם מצויים בסכנת הכחדה גדולה.
בעבר הם היו תת-משפחה במשפחת הצפרדעיים, ואחר כך גם במשפחות ניקטיבטריכיים, דיקרוגלוסיים ופטרופדיים, אך על פי בדיקות הוחלט שיהיו במשפחה עצמאית. הסוגים הקרובים אליהם ביותר הם Nyctibatrachus וNannophrys.
מיון

משפחה רניקסיאלידיים (Ranixalidae)
סוג צפרדע הודית (Indirana )
מין Indirana beddomii
מין Indirana brachytarsus
מין Indirana chiravasi
מין Indirana diplosticta
מין Indirana gundia
מין Indirana leithii
מין Indirana leptodactyla
מין Indirana longicrus
מין Indirana phrynoderma
מין Indirana salelkari - התגלה ב-2015
מין Indirana semipalmata
מין Indirana tenuilingua
קריסטינה ווסיל קונה

| --- | --- |

 לידה:  1914 
 פטירה:  20 ביולי 2003 (בגיל 89 בערך) 
 מדינה:  אלבניה 
 מקצוע:  עקרת בית 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (31 במרץ 1993) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  קריסטינה ווסיל קונה
 
קריסטינה ווסיל קונה (באלבנית: Kristina dhe Vasil Kona) הם זוג מאלבניה שהוכרו כחסידי אומות העולם לאחר שהצילו משפחה יהודית בתקופת השואה בטירנה, בירת אלבניה.
קריסטינה (1 בינואר 1914 – 20 ביולי 2003) ווסיל (1 בינואר 1905 – 10 באוקטובר 1985) החביאו בין מרץ לנובמבר 1944 את משפחת ארדיטי, זוג הורים ושתי בנותיהן התינוקות, בתקופת מלחמת העולם השנייה באלבניה.
קורות חיים

קריסטינה נולדה בשנת 1914 בטירנה, אלבניה והתחתנה בגיל 18 עם וסיל קונה. בני הזוג היו חברים טובים של מויס וסטלה ארדיטי.
לקריסטינה ווסיל נולדו שני בנים, ג'וג'י (Xhoxhi) ואנדון (Andon) קונה. ג'וג'י נולד ב-23 בפברואר 1932, ואנדון נולד ב-8 בספטמבר 1935.
בעלה של קריסטינה, וסיל, נפטר באלבניה ב-1985.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

כאשר הגרמנים פלשו לאלבניה ב-1943, קריסטינה ובעלה וסיל הציעו למשפחת ארדיטי (Arditi), שהיו חבריהם ושכניהם, להתחבא בביתם.
מויס (משה) ארדיטי היה חבר של וסיל קונה שנים רבות לפני המלחמה. שניהם חיו בטירנה והמשפחות שלהם היו מאוד קרובות. משפחתו של מויס, משפחת ארדיטי, כללה אותו, את אשתו סטלה, ואת שתי בנותיהם – סילביה (נולדה ב-1942) ואלנה (נולדה ב-1943). כאשר הגרמנים פלשו לאלבניה בספטמבר 1943, משפחת קונה מיד הציעה למשפחת ארדיטי לבוא ולהסתתר בביתם. למרות הצעתה של משפחת קונה, בני משפחת ארדיטי – מויס, סטלה, שתי בנותיהם ואמה של סטלה, פרנצ'סקה – לא רצו לעזוב את ביתם.
במרץ 1944, כשהחיפושים אחר יהודים ברחבי אלבניה הפכו תכופים יותר, בני משפחת ארדיטי הבינו שיהיה חכם יותר לעבור לבית משפחת קונה על מנת לשמור על ביטחונם. וסיל וקריסטינה הכינו שני חדרים כמסתור עבור משפחת ארדיטי, והם התחבאו בבית משפחת קונה בטירנה עד שהמלחמה הסתיימה באלבניה, ב-29 בנובמבר 1944.
באוקטובר 1944, משפחת ארדיטי גילו על גורלם הנורא של בני משפחתם שגרו בעיר שקודרה (Shkodra). אמו של מויס, אחותו ושלושת אחיו נשלחו לעיר פרישטינה (Prishtina) שבקוסובו, ומשם הם נשלחו למחנה השמדה, בו נרצחו. זו הייתה, ככל הנראה, המשפחת היהודית האלבנית היחידה שלא שרדה את השואה.
אחרי המלחמה, אביו של מויס חזר לטירנה מצולק ממראות המלחמה ונפטר זמן קצר לאחר מכן.
לאחר המלחמה

בני משפחת קונה ומשפחת ארדיטי נשארו חברים טובים גם אחרי המלחמה. אלנה ארדיטי (בתם של מויס וסטלה) התחתנה עם ג'וג'י קונה, וב-1992, כ-7 שנים לאחר מותו של וסיל קונה, הם עלו לארץ יחד עם קריסטינה וילדיהם.
עלייה לארץ

בשנת 1992, ג'וג'י קונה ואשתו אלנה ארדיטי עלו לארץ יחד עם ילדיהם ועם קריסטינה, אמו של ג'וג'י. מכיוון שאלנה הייתה יהודייה, היא, בעלה ג'וג'י, וילדיהם קיבלו אזרחות ישראלית באופן מיידי, אבל קריסטינה קיבלה רק ויזת תיירות לשלושה חודשים. בשל מעמדה המיוחד כחסידת אומות עולם ולאור פעילותה להצלת משפחת ארדיטי בזמן השואה, זמן קצר לאחר העלייה לארץ קיבלה קריסטינה אזרחות ישראלית. קריסטינה חיה בארץ, בכרמיאל, ממרץ 1992 ועד מותה ב-2003.
הכרה והנצחה

קריסטינה הוכרה על ידי "יד ושם" כחסידת אומות העולם ב-31 במרץ 1993. הטקס התקיים תל אביב ושמם של קריסטינה ובעלה וסיל נחקק בקיר הכבוד ביד ושם, ירושלים.
במסגרת מיזם "חסיד אחרון" (מיזם של "יד ושם" שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב) נחקר גם סיפורה של קריסטינה.
ב-8 באפריל 2021, יום הזיכרון לשואה ולגבורה, התקיים טקס לזכרה בכרמיאל, במעמד סגנית ומ"מ ראש עיריית כרמיאל דאז הגב' טניה מזרסקי ושגריר אלבניה בישראל Dr. Bardhyl Canaj.
ראו גם

יהדות אלבניה
השואה באלבניה
יד ושם
חסיד אומות העולם
לקריאה נוספת

פינצ'בסקי גרשון, חסד אחרון: סיפורם של חסידי אומות העולם בישראל, ירושלים: יד ושם, 2023, עמ' 21.
הערות שוליים

↑  Kristina Kona, geni_family_tree
1 2 3  The Righteous Among The Nations : Kona Vasil & Kristina, Yad Vashem
↑  אור הלר, "חסד אחרון": המבצע של שב"כ ויד ושם להנצחת חסידי אומות העולם, באתר חדשות 13, 7 באפריל 2021
↑  On the Holocaust Remembrance Day remembering the victims and the savors in a Ceremony devoted to one of Albanian family righteousness among the nation Kristina Kona | Albanian Embassy in Israel, www.ambasadat.gov.al
קברה של הגברת קריסטינה קונה בבית העלמין בכרמיאל
ריטה אוסדצ'י

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 ענף מדעי:  מדעי המחשב
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה 
 מנחה לדוקטורט:  Daniel Keren 
 מוסדות:  אוניברסיטת חיפה 
 rita.osadchy.net
 
מרגריטה (ריטה) אוסדצ'י היא פרופסור למדעי המחשב, המכהנת כראש החוג למדעי המחשב באוניברסיטת חיפה. תחומי המחקר שלה הם אבטחה ופרטיות של מידע ביומטרי ואלגוריתמי למידת מכונה, ראיה ממוחשבת, מדע הנתונים ולמידת מכונה.
ביוגרפיה

למדה לתואר ראשון (1992–1994) ותואר שני (1994–1997) במתמטיקה ומדעי המחשב באוניברסיטת חיפה. במקביל ללימודי התואר השני ועד 2001, עבדה בחברת הביו-טק Biosense Webster, תחילה כמהנדסת תוכנה ובהמשך כמדענית.
בין 1998 ל-2002 למדה לתואר דוקטור במדעי המחשב ומתמטיקה באוניברסיטת חיפה, בהנחיית דניאל קרן. עבודת התזה שלה עסקה באלגוריתם חדש לזיהוי עצמים בתמונה. ניתן להשתמש באלגוריתם לזיהוי פרצופי אדם בתמונה, זיהוי עצמים מסוימים בתצלומי אוויר (למשל מטוסים בתצלום אווירי של נמל תעופה) וזיהוי אובייקט תלת-ממדי מזוויות שונות.
מ-2001 עד 2004 עבדה כמדענית בפוסט-דוקטורט במעבדות של תאגיד האלקטרוניקה ומערכות המידע NEC (אנ'), בפרינסטון, ניו ג'רזי. בנוסף פיתחה אלגוריתמי זיהוי וקיטלוג עצמים במשרת פוסט-דוקטורט בטכניון.
החל מ-2005 עובדת באוניברסיטת חיפה. נכון ל-2023, אוסדצ'י מכהנת כראש החוג למדעי המחשב. בנוסף מכהנת בוועדה המדעית המכווינה של המרכז לחקר סייבר משפט ומדיניות.
מחקר > אבטחה של מידע ביומטרי

התגברות השימוש במערכות זיהוי ביומטרי (כגון זיהוי טביעות אצבע וזיהוי פנים) הובילה לצורך גובר באבטחת המידע הביומטרי. אוסדצ'י פרסמה מספר מאמרים שעוסקים בתחום זה.
ב-2010 אוסדצ'י ושותפים פיתחו מערכת לזיהוי פנים באמצעות חישוב רב-משתתפים בטוח. במערכת זו שרת המכיל מאגר מסווג של פרצופי חשודים, ומצלמות שאוספות מידע ממקומות ציבוריים. כדי לשמור על פרטיותם של כל המשתתפים, על השרת לא להיחשף לווידאו שמגיע מהמצלמות (כדי לשמור על פרטיות הציבור), ועל המצלמות לא להחשף למאגר הפרצופים המסווג (כדי לשמור על המידע המסווג של הרשויות). למרות שכל צד חשוף רק לחלק מהמידע, המערכת השלמה מסוגלת לקבוע האם חשוד הופיע באחת מהמצלמות (למרות שהמצלמה לא תדע מיהו החשוד, והשרת לא יכיר את הווידאו). כדי להשיג מטרה זו, אוסדצ'י ושותפיה יצרו פרוטוקול מאובטח המתבסס על הצפנה הומומורפית והעברה עלומה, ובנוסף פיתחו אלגוריתם זיהוי פנים חדש המותאם לחישוב רב-משתתפים בטוח.
כמו כן, אוסדצ'י ושותפים פיתחו שיטות ליצירה של תמונות פנים מלאכותיות אך בעלות מאפיינים ריאליסטיים. אוסדצ'י יישמה שיטות אלה לטובת יצירת מאגר תמונות גדול לשם מדידת ביצועים של אלגוריתמי זיהוי פנים בטוחים (ראה נתונים סינתטיים (אנ')). בנוסף תיארה כיצד לבנות מערכת אימות מבוססת זיהוי פנים שתאגור תמונות פנים של משתמשים לצד תמונות פנים מלאכותיות, באופן שיקשה על פורץ להבדיל בין תמונות אמיתיות לתמונות מלאכותיות, ויאפשר לזהות את הפריצה ביותר קלות (שכן הפורץ עלול לנסות להזדהות באמצעות תמונת פנים מלאכותית, שהמערכת תדע לזהות).
מחקר > למידת מכונה

ב-2004 אוסדצ'י, מאט מילר ויאן לקון, פיתחו שיטה חדשה לזיהוי פנים והבעת הפנים. השיטה מתבססת על רשת קונבולוציה.
ב-2017 אוסדצ'י ושותפים פרסמו מאמר המתאר כיצד לייעל משמעותית ספקטרוסקופיית ראמאן (אנ') באמצעות רשת קונבולוציה עמוקה. ספקטרוסקופיית ראמאן היא שיטה לזיהוי חומרים באמצעות תנודות מולקולריות, שבשימוש לבקרה תעשייתית ולמחקר בתחומים כמו רפואה, כימיה, פיזיקה וגאולוגיה. לפני המחקר, ספקטרוסקופיית ראמאן דרשה תהליכי עיבוד-מקדים מסורבלים כדי לנקות רעש מהמדידות. המחקר הראה שניתן להפעיל רשת קונבולוציה עמוקה על המדידות ללא עיבוד-מקדים יקר, וכך להביא לייעול משמעותי.
בנוסף, אוסדצ'י עוסקת בייעול של למידת מכונה. למשל, ב-2020 פרסמה מאמר שמתאר דרך לכווץ רשתות נוירונים, במטרה לאפשר להריצם על מכשירים בעלי כוח חישוב מוגבל.
מחקר > למידת מכונה > מנגנון CAPTCHA עמיד מול מודלי למידה עמוקה

מודלי למידה עמוקה אפשרו למחשבים לפתור בעיות CAPTCHA קלאסיות, כגון זיהוי תווים וזיהוי עצמים. כחלק מהמאמץ להפיכת CAPTCHA לעמידה אל מול מודלי למידה עמוקה, אוסדצ'י פיתחה הוכחת היתכנות למערכת CAPTCHA מודרנית, המבוססת על סיווג אובייקטים, באופן כזה שמודלי למידה עמוקה לא יוכלו לעבור את המבחן. אוסדצ'י ושותפיה התבססו על טכניקות מתחום למידת מכונה אדברסרית (אנ') כדי להרעיש תמונות בצורה שתבלבל מודלי למידה עמוקה (אך לא בני אדם). השיטה חסינה לניסיונות להסרת הרעש, ובנוסף מאפשרת ליצור את התמונות המורעשות ביעילות.
הערות שוליים

1 2  החוג למדעי המחשב, באתר cs.hevra.haifa.ac.il
↑  Margarita Osadchy, rita.osadchy.net
1 2 3 4  קורות חיים - ריטה אוסדצ'י, באתר אישי, ‏2006 (באנגלית)
1 2   Margarita Osadchy, ברשת החברתית LinkedIn
↑  Antifaces: A novel, fast method for image detection, scholar.google.com
↑  Dr. Margarita Osadchy, cyber.haifa.ac.il
↑  Margarita Osadchy, Benny Pinkas, Ayman Jarrous, Boaz Moskovich, SCiFI - A System for Secure Face Identification, IEEE Symposium on Security and Privacy, 2010
↑  G en F ace: Improving Cyber Security Using Realistic Synthetic Face Generation, scholar.google.com
↑  Mor Ohana, O. Dunkelman, S. Gibson, Margarita Osadchy, HoneyFaces: Increasing the Security and Privacy of Authentication Using Synthetic Facial Images, ArXiv, 2016-11-11
↑  Synergistic face detection and pose estimation with energy-based models, scholar.google.com
↑  Deep convolutional neural networks for Raman spectrum recognition: a unified solution, scholar.google.com
↑  Haifa U: Neurotech Community Day, Brainstorm IL
↑  Data-independent structured pruning of neural networks via coresets, scholar.google.com
↑  Elie Bursztein, Jonathan Aigrain, Angelika Moscicki, John C. Mitchell, The end is nigh: generic solving of text-based CAPTCHAs, Proceedings of the 8th USENIX conference on Offensive Technologies, WOOT'14, USENIX Association, 2014-08-19, עמ' 3 doi: 10.5555/2671293.2671296
↑  I. Goodfellow, Yaroslav Bulatov, Julian Ibarz, Sacha Arnoud, Vinay D. Shet, Multi-digit Number Recognition from Street View Imagery using Deep Convolutional Neural Networks, CoRR, 2013-12-20
↑  Margarita Osadchy, Julio Hernandez-Castro, Stuart Gibson, Orr Dunkelman, Daniel Perez-Cabo, No Bot Expects the DeepCAPTCHA! Introducing Immutable Adversarial Examples, With Applications to CAPTCHA Generation, IEEE Transactions on Information Forensics and Security 12, 2017-11, עמ' 2640–2653 doi: 10.1109/TIFS.2017.2718479
↑  Hacking Deep Learning: DeepCAPTCHA- Protection Mechanisms Based on Adversarial Example, ערוץ היוטיוב של מרכז המחקר לקריפטוגרפיה יישומית ואבטחת סייבר באוניברסיטת בר-אילן, ‏25 במרץ 2018 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  dblp: 96/2608  MGP: 79158  S2AuthorId: 1700737 
(a) - התמונה המקורית, שהמודל מסווג ככלב רועים שלטי. (b) - רעש שנוצר במטרה לבלבל את המודל. (c) - התמונה אחרי שהורעשה. כעת המודל מסווג את התמונה כאופניים דו-מושביים.
רנייה הראשון

| --- | --- |

 לידה:  1267? ג'נובה, הרפובליקה של ג'נובה 
 פטירה:  1314? (בגיל 47 בערך) ממלכת נאפולי 
 מדינה:  צרפת 
 פרסים והוקרה
 אדמירל צרפתי 
 
רנייה הראשון ממונקו (צרפתית: Rainier I of Monaco ‏;1267–1314) היה בן משפחת גרימלדי אשר כיהן כריבון והשליט הראשון באזור הידוע כיום כנסיכות מונקו. רנייה הראשון החזיק גם בתואר הלורד של העיר קאן סור מר, ובשנת 1309 יסד בה מבצר, המוכר כיום כטירת גרימלדי. בנוסף לאלה החזיק גם בתואר הברון של סן דימטריו מממלכת נאפולי.
חייו

רנייה הראשון נולד בג'נובה והיה הבכור מבן שלושת ילדיו של לנפרנקו גרימלדי (Lanfranco Grimaldi) שהיה כומר צרפתי בפרובאנס, מאשתו אורליה דל קארטו (Aurelia del Carretto), ואשר לאחר פטירתו נישאה לאחיינו פרנסואה גרימלדי.
בשנת 1297 לאחר שהפסידו בקרבות שליטה בין משפחות בג'נובה וגורשו ממנה, הצטרף רנייה לאביו החורג (שהיה גם בן דודו) וקבוצת גברים בני משפחתם לכיבוש הטירה הנפוליטנית שעל צוק מונקו, המוכרת בימינו כארמון הנסיכות של מונקו. האירוע ההיסטורי מונצח כיום בשלט האצולה של הנסיכות בדמותם של שני נזירים חמושים בחרבות, לזכרו של פרנסואה שהתחפש לנזיר ופתח את שערי הטירה לכובשים.
הנפוליטנים המובסים לא השלימו עם הכיבוש הגרימלדי ובשנת 1298 הטילו מצור על הטירה בניסיון להחזירה לשליטתם. בני גרמלדי הצליחו להחזיק מעמד במשך 3 שנים עד שנכנעו בשנת 1301 והטירה הוחזרה לשליטת ממלכת נאפולי.
רנייה נאלץ לעזוב את הטירה לאחר שקיבל פיצוי כספי, ועבר לשרת בצבאו של פיליפ הרביעי, מלך צרפת. בשנת 1304 מונה לאדמירל של צרפת לאחר שהשיג ניצחון בראש צי משולב, צרפתי - הולנדי, מול הצי הפלמי בקרב זייריקסה (Zierikzee). בנוסף לדרגה הוענקה לו גם פנסיה שנתית ותוארי אצולה.
משפחתו

רנייה הראשון נישא פעמיים. מנישואין הראשונים לסלווטיקה דל קרטו (Salvatica del Carretto) בת משפחתה של אימו וביתו של המרקיז מליגורה, נולדו להם ארבעה ילדים. בנם הבכור שארל הראשון, מונה ליורשו, והחזיק בתואר הלורד של מונקו. שארל הראשון נחשב כמייסד שושלת גרימלדי השולטת בנסיכות עד ימינו.
רפאל קוראה

רפאל ויסנטה קוראה דלגדו (בספרדית: Rafael Vicente Correa Delgado‏; נולד ב-6 באפריל 1963) כיהן כנשיא אקוודור בשנים 2007–2017.
קורות חייו

רפאל ויסנטה קוראה דלגדו נולד ב-6 באפריל 1963 בגואיאקיל, אקוודור. בתור נער בגואיאקיל, קוראה היה מעורב מאוד בפעילות תנועת הצופים של אקוודור. הוא בוגר האוניברסיטה הקתולית בגואיאקיל (Universidad Católica Santiago de Guayaquil) בשנת 1987. קוראה סיים לימודי תואר שני בכלכלה באוניברסיטה הקתולית של לובן, בלגיה (Université catholique de Louvain) בשנת 1991, ובעל תואר דוקטור בכלכלה מאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין בשנת 2001.
תפקידו העיקרי בממשלה לפני עלייתו לנשיאות היה תפקיד שר האוצר, אותו מילא במשך כארבעה חודשים ב-2005.
קוראה נבחר לנשיאות לראשונה ב-2006, לאחר שבסיבוב הבחירות הראשון קיבל כ-23% מהקולות וזכה במקום השני, ובסיבוב השני בכ-57% מהקולות. הוא החל לכהן ב-15 בינואר 2007. קוראה התמודד מטעם קואליציה רחבה בשם "אליאנסה פאיס", ולא מטעם אחת המפלגות שהיו מיוצגות בקונגרס. הוא משתייך לשמאל הפוליטי והכלכלי.
רפאל קוריאה עלה לשלטון כחלק מעלייתם של מנהיגים סוציאליסטים בדרום אמריקה כמו הוגו צ'אווס בוונצואלה ואוו מוראלס בבוליביה והוא נחשב כמו שניהם למנהיג מהשמאל הרדיקלי שתומך בסוציאליזם בנוסח המאה ה-21.
עד בחירתו של קוראה הייתה המערכת הפוליטית בלתי יציבה, והתקיים מאבק כוחות בין הנשיא לקונגרס. בין 1997 ל-2007 כיהנו באקוודור שבעה נשיאים. בחודש ספטמבר 2008 הצליח קוראה להעביר במשאל עם חוקה חדשה, הנותנת לנשיא סמכויות נרחבות, ומבטלת את השפעת הקונגרס והצבא. החוקה אושרה ברוב גדול של כשבעים אחוזים, בעיקר בגלל תמיכה מסיבית של תושביה העניים של המדינה. בחודש אפריל 2009 נבחר קוראה מחדש לארבע שנים נוספות, בבחירות שהתחייבו מעצם שינוי החוקה. גם ניצחונו זה הושג ברוב גורף.
ב-30 בספטמבר 2010 נפצע קוראה בהתקוממות של שוטרים ואנשי ביטחון בארצו.
קוראה הצעיד את אקוודור לכלכלה סוציאליסטית תוך שיתוף פעולה הדוק עם ונצואלה, בוליביה, איראן ורוסיה, המנסות להפוך לגורם משפיע בכלכלת העולם על ידי וויסות מחירי הנפט. הוא הלאים את רווחי הנפט, והעביר תקציבים רחבים לסבסוד ביטוחי בריאות, לריצוף כבישים משובשים ולבניית בתי ספר. שלטונו של קוראה התאפיין בעימות מתמשך עם יריביו בתקשורת, והוא אף תבע עיתונאים וכלי תקשורת. מבקריו טענו כי קוראה הוא רודן תאב-כוח שאינו סובל ביקורת. בשנת 2012 העניק קוראה חסות דיפלומטית למייסד ויקיליקס, ג'וליאן אסאנג', בשגרירות אקוודור בלונדון, ובכך ניווט את ארצו למסלול התנגשות עם ארצות הברית.
ב-17 בפברואר 2013 נבחר בשלישית לתפקיד הנשיא.
הערכת הישגיו

רפאל קוראה יישם מדיניות סוציאליסטית דמוקרטית במדינתו, בדומה לאוו מוראלס מבוליביה ובמסגרתה הוא הלאים את הנפט והגז ואת ההכנסות הגדולות של המדינה מנפט, הוא השקיע בשיקום תשתיות, בבניית בתי ספר ובסיוע לשכבות העניות.
המכון למחקר כלכלה ומדיניות טען שמדיניותו הועילה רבות לאקוודור בהשוואה למדיניות הניאו ליברלית שיושמה בה לפני שלטונו:
הגידול השנתי בתוצר לנפש בעשור האחרון (2006–2016) היה 1.5%, לעומת 0.6% ב-26 השנים שקדמו לשלטונו, שיעור העוני ירד ב -38%, ועוני קיצוני ב -47% - ירידה גדולה פי כמה מזו של העשור הקודם. זאת כתוצאה מצמיחה כלכלית ותעסוקה, ותוכניות ממשלתיות שסייעו לעניים, כמו תוכנית העברת המזומנים לאוכלוסייה שהכפילה את עצמה כאחוז מהתמ"ג,אי השוויון ירד בצורה משמעותית מ-0.55 ל-0.47, ההשקעה הציבורית עלתה מ -4% מהתמ"ג ב -2006 ל -14.8% מהתמ"ג ב -2013 ,הממשלה הכפילה את ההוצאות החברתיות כאחוז מהתוצר,מ -4.3% ב -2006 ל -8.6% ב -2016, זה כלל עליות גדולות בהוצאות על חינוך, בריאות ופיתוח עירוני ודיור.
בנוסף לכך הוא הוביל במהלך נשיאותו פרויקט שיקום וסלילה של כ-8,000 ק"מ כבישים. הקמת עשרות גשרים ונמל תעופה בינלאומי מודרני ומשוכלל לבירה קיטו. ההשקעות של המדינה בתשתיות גדלו ב-600% בשש השנים האחרונות, עד לשיא אזורי של 6.4 מיליארד דולר לשנה ב-2013.שיעור העוני שנאמד ב-2007 ביותר מ-40%, ירד מתחת ל-17%.
חייו האישיים

קוראה הוא בנם של רפאל קוראה איקסה (נולד ב-23 במרץ 1934 ונפטר ב-10 ביוני 1995) ושל נורמה דלגדו רנדון (נולדה ב-1 בספטמבר 1939), הוא נשוי לאן מאלרבּ ממוצא בלגי שאותה הכיר באוניברסיטה הקתולית של לובן שבוולוניה, בלגיה, והוא אב לשתי בנות ובן: סופיה, אנה דומיניקה ורפאל מיגל. קוראה הודיע כי עם סיום כהונתו יעבור להתגורר בבלגיה, מולדתה של אשתו.
הערות שוליים

↑  El scout que llegó a la presidencia, El Universo, ‏2007-01-15 (בספרדית)
↑  שלמה פפירבלט, מהומות באקוודור: הנשיא נפצע, שר החוץ קרא להצלתו, באתר הארץ, 30 בספטמבר 2010
1 2  ה"צ'אווס" של אקוודור בדרך לכהונה נוספת, באתר וואלה, 18 בפברואר 2013
↑  Ecuador After Ten Years of President Correa: New Paper Examines Key Indicators, Reforms, and Policy Changes, Center for Economic and Policy Research (באנגלית)
↑  מייסד "ויקיליקס" נושם לרווחה: השמאל באקוודור ניצח בבחירות, באתר וואלה, 3 באפריל 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007335479505171  PLWABN: 9810617274405606  BNC: 000759910  BNE: XX5073130  BnF: cb167309725 (data)  GND: 1018798048  ISNI: 0000 0001 1959 023X  LCCN: n97077598  NKC: pag2010612832  NTA: 303578017  SUDOC: 165271302  VIAF: 160044424   WorldCat (עם VIAF): 160044424