stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דגל יוון
הערות שוליים

1 2  מטכ"ל צבא יוון, Η καθιέρωση της ελληνικής σημαίας-קביעת דגל יוון, באתר בקישור זה קיים גם צילום הצו בו חתום מברוקורדטוס, ‏2 באפריל 2007
↑  . Νικόλαος Ζαφειρίου, Η Ελληνική Σημαία από τους αρχαίους χρόνους μέχρι σήμερα, דגל יוון מהתקופה העתיקה ועד היום, אתונה, יוון: Ελευθερη Σκεψις, 2001
↑  Regierung Blatt des Koenigsreidh - עיתון הממשלה של יוון בו מפרסמים את החוקים, הצו המלכותי המקורי, באתר זהו צילום העיתון המקורי וכתוב בשפה היוונית והשפה הגרמנית - שפת המלך אוטו יוצא בווריה, ‏21 באפריל 1833
↑  עיתון הממשלה של מלכות יוון, צילום הצו המוזכר, ‏13 בספטמבר 1858
↑  עיתון הממשלה של ממלכת יוון, באתר זהו הצו המקורי הכולל איורים רבים של דגלים שונים, ‏30 ביוני 1914
↑  עיתון ממשלת מלכות יוון, ‏16 באוגוסט 1969
↑  עיתון ממשלת הדמוקרטיה היוונית, באתר צילום החוק כפי שפורסם, ‏7 ביוני 1975
↑  עיתון הממשלה של הדמוקרטיה של יוון, באתר חוק הקובע את דגל יוון עד לימים אלו, ‏22 בדצמבר 1978
↑  מטכ"ל צבא יוון, קביעת דגל יוון, ‏2 באפריל 2007
| דגלי מדינות אירופה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • בריטניה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • ותיקן • טורקיה • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונקו • מונטנגרו • מלטה • מקדוניה • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • סן מרינו • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| שטחים תלויים | אבחזיה • אג'ריה • אולדרני • אולנד • איי פארו • גגאוזיה • גיברלטר • ג'רזי • גרנזי • דרום אוסטיה • האי מאן • הרם • טרנסניסטריה • סרק • קוסובו • קטלוניה • צפון קפריסין |  |
| נוספים | דגל אירופה • דגל הסאמים |  |
אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הדרומית • אמריקה הצפונית
דגל ביזנטיון במאה ה-14 – תקופת הקיסרים פלאולוגון
דגל בשימוש בתחילת המאה ה-19 והמהפכה היוונית
דגל יוון, שימש בשנים 1822–1969 ו-1975–1978. הכתר (לא בתמונה) הוכנס והוסר על פי שינויים במשטר
מפרט הדגל כפי שפורסם בצו מה-3 ביוני 1833. במרכז כתר המלוכה וסמל המלוכה של אותון - משתמש בסמל של בווריה
דגל הים-הצי של יוון בתקופות המלוכה השונים 1863-1924 ו- 1935-73
Bo-Bo

קטר Bo-Bo מדגם JT 42BW של רכבת ישראל עומד בתחנת הרכבת נתב"ג התפעולית
Bo-Bo, במושגי איגוד הרכבות הבינלאומי (אנ'), הוא קטר בעל סידור גלגלים שבו שני חוגונים, שבכל אחד מהם ארבעה גלגלים המסודרים בזוגות, ואשר כל זוג מונע באמצעות מנוע נפרד. סידור גלגלים Bo-Bo מתאים בדרך כלל לקטרים בינוניים ולקטרים ברכבות נוסעים מהירות, וכשלושה רבעים מהקטרים הנמצאים בשימוש כיום שייכים לקבוצה זו או לקבוצת 'B'-B.
ברכבת ישראל

ברכבת ישראל נמצאים בשירות 9 קטרי "Bo-Bo" מדגם "G12" של חברת אלקטרו-מוטיב דיזל. דגם זה נכנס לשימוש בישראל בשנת 1954 ושימש להפעלת רכבות נוסעים ומשא. כיום הוא משמש להפעלת רכבות משא ולעיתוק רכבות בלבד. גם קטרי העיתוק מהדגמים "GA-DE 900" עם שלושה קטרים, או -"T44" עם קטר יחיד, הם קטרי "Bo-Bo". בנוסף, נכון לשנת 2009 נמצאים בשרות רכבת ישראל 46 קטרי "Bo-Bo" מדגם "JT 42BW" של חברת "אלסטום", המשמשים בעיקר לרכבות נוסעים, אך גם לרכבות משא.
ראו גם

סידור גלגלים
Co-Co
חטיבת קטרי הדיזל של ג'נרל מוטורס בוויקיפדיה האנגלית
דודי בלסר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 ביולי 1977 (בן 47) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  ראשון לציון
 ידוע בשל:  שחקן כדוריד, דוגמן
 השכלה:  עורך דין
 מפלגה:  יש עתיד
 
דודי בלסר (נולד ב-22 ביולי 1977 בירושלים) הוא כלכלן ועורך דין שהיה בעברו דוגמן ושחקן כדוריד בהפועל ראשון לציון ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

דודי (דוד) בלסר היה שחקן כדוריד שגדל ושיחק במדי הפועל ראשון לציון בשנים שבהן הייתה הקבוצה המובילה בכדוריד. ב-1995 התגייס לצה"ל במעמד של ספורטאי מצטיין ושירת בחיל ההנדסה. בלסר היה שחקן בולט[דרוש מקור] בנבחרת ישראל והגיע עמה להישגים משמעותיים במחצית השנייה של שנות התשעים.
בלסר החל לדגמן בשנת 1998, עבור רשת האופנה "פוקס". שנתיים מאוחר יותר נבחר להיות דוגמן הבית הראשון של רשת האופנה לגברים "קסטרו". הוא הופיע בשורה ארוכה של קמפיינים ופרסומות, כגון: "מי עדן", "קוקה-קולה", "נקה 7", "המשביר לצרכן", "קרוקר" ועוד. בנוסף, זכה להצלחה גם ברחבי העולם, כשהוא צועד על מסלולי התצוגות של קלווין קליין, ולנטינו, ג'אן פרנקו פרה, קנזו ופול סמית. כמו כן כיכב בקמפיינים עולמיים, בהם קמפיינים לוורסצ'ה, נינה ריצ'י, ז'אן פול גוטייה וארמני ג'ינס. בלסר היה דוגמן הבית של רשת משקפי השמש אירוקה במשך שתי עונות, ואחרי כן היה לדוגמן הבית של בגיר. בקיץ 2007 דגמן ל"מגה ספורט".
במקביל לקריירת הדוגמנות שלו המשיך בלסר גם בקריירה הספורטיבית כשחקן כדוריד. זכה באליפות העולם לתיכונים עם תיכון העמית בגרמניה 1994. כשחקן הפועל ראשון לציון זכה באליפויות רבות כאשר ההישג הגדול ביותר של הקבוצה היה העפלה לרבע גמר גביע אירופה לאלופות (2000). בשנת 2002 העפילה נבחרת ישראל לאליפות אירופה בשוודיה בפעם הראשונה בתולדותיה. בלסר הבקיע 10 שערים מול נבחרת דנמרק במסגרת הבתים[דרוש מקור]. ב-18 בספטמבר 2014 בלסר חזר לשחק כדוריד והצטרף להפועל תל אביב.
כשחקן הופיע ב-2003 במחזמר "ספיד וגלגלי הקסם".
במקביל לקריירת הדוגמנות, למד בלסר באוניברסיטת תל אביב תואר ראשון במשפטים וכלכלה ותואר שני במנהל עסקים מאינסיאד (פונטנבלו) והוסמך כעורך דין בדצמבר 2005 כשאת התמחותו ביצע במשרד גורניצקי ושות'. הוא בחר שלא לעסוק בעריכת דין והמשיך לככב בקמפיינים, ובד בבד התקבל להתמחות במטה האו"ם בניו יורק והמשיך לאחר מכן להתנדב לפרויקטים חברתיים מטעם ארגון המזון העולמי בקונגו[דרוש מקור].
ב-2009 עבר להתגורר ולעבוד בלונדון, כמנהל פיתוח עסקי של ערוץ הטלוויזיה לפעוטות Baby TV. בהמשך, מונה למנהל פיתוח עסקי בחברת Endemol ושימש כיועץ בחברת Perform Media הבריטית. ב-2012 חזר לישראל והקים בשותפות עם בר רפאלי חברת מסחר אלקטרוני בשם "under.me" (או Undeez) למכירת הלבשה תחתונה מעוצבת. עד נובמבר 2011 החברה הספיקה לגייס מיליון דולר מקרנות הון סיכון.
נכון ל-2015, ניהל וייסד חברת סטארטאפ בעולמות התוכן והמדיה הדיגיטלית.
ב-2018 השתתף בפרסומות של מקדונלד'ס ישראל.
ביוני 2019 מונה בלסר לראש חממת טכנולוגיות מים של חברת מקורות, שמטרתה פיתוח יוזמות חדשניות לניהול משק המים.
משמש גם כדירקטור בעמותת מגרש ביתי, שעוזרת לחסרי בית לחזור למעגל החברתי.
חיים פרטיים

באוקטובר 2013 נישא לטלי גרנות. הם הורים לשני בנים.
מתגורר בתל אביב.
הערות שוליים

↑  דודי בלסר בלאי, באתר nana10‏, 12 ביוני 2007
↑  איתי גודר, ‏ודודי בלסר בא להוכיח שהוא קצת יותר מפנים יפות, באתר גלובס, 23 באוקטובר 2005
↑  ענת באלינט, ביזנסמן, TheMarker Week, 12.2.2009
↑  בתיה פלדמן, ‏סטארט-אפ חדש לבר רפאלי ודודי בלסר: אתר לבגדים תחתונים, באתר גלובס, 23 באוקטובר 2011
↑  ליעד בן צור, איפה הם היום? מה קורה עם דודי בלסר?, באתר חדשות 13, 12 בינואר 2025
מאיץ חלקיקים

מאיץ החלקיקים על שם קופלר במכון ויצמן למדע, בתכנון האדריכל משה הראל
מאיץ חלקיקים הוא מתקן המגביר את מהירותם של חלקיקים על ידי העברתם בשדות חשמליים ומגנטיים. הגברת המהירות שקולה למתן אנרגיה קינטית גבוהה לחלקיקים, המאפשרת ביצוע ניסויים פיזיקליים מגוונים.
מדענים משתמשים בחלק ממאיצי החלקיקים כדי לגרום להתנגשות של חלקיקים נעים במטרה נייחת או בחלקיקים נעים אחרים. את ההתנגשות מכוונים כך שתתרחש באזור של גלאי חלקיקים המאפשרים מעקב מתועד אחר תוצרי ההתנגשות. לימוד ועיבוד המידע הנאסף בגלאים מאפשר לפענח ולהבין את תכונותיהם של החלקיקים המרכיבים את החומר ביקום ואת הכוחות שמועברים ביניהם. אנרגיית התנגשות גבוהה יותר מאפשרת הצצה עמוקה יותר למבנה החומר וכוחות היסוד. בין השאר התגלו באמצעות מאיץ חלקיקים בוזוני W ו-Z והיסודות קליפורניום, מנדלביום, ניהוניום, מוסקוביום, טנסין ואוגנסון.
מאיצי החלקיקים הגדולים בנויים בצורת טבעת גדולה של אלקטרומגנטים. בעזרת שליטה על הזרם ניתן לשלוט בשדות האלקטרומגנטיים. השדה המגנטי בתורו מכוון את החלקיקים הטעונים. בנוסף שדה חשמלי חזק מאיץ את החלקיקים למהירויות גבוהות.
מאיצי חלקיקים גדולים קיימים במרכז המחקר CERN שעל גבול שווייץ-צרפת (מרכז המחקר האירופי לפיזיקת חלקיקים), ובארצות הברית – פרמילאב. היקף הטבעת הגדולה ביותר במאיץ LHC ב-CERN הוא כ-27 קילומטר. צריכת החשמל של המאיץ כה גדולה עד כי הפעלתו מוגבלת לחודשי הקיץ. מתוכננים מאיצים גדולים יותר שיוכלו להאיץ חלקיקים למהירויות גדולות יותר על מנת לגלות את צפונות החומר.
תותח אלקטרונים הוא מאיץ חלקיקים קווי – אלקטרונים מואצים דרכו בהשפעת מתח חשמלי. תותח אלקטרונים הוא מרכיב בשפופרת קרן קתודית שהייתה בשימוש נרחב בטלוויזיות ובצגי מחשב עד תחילת המאה ה-21.
שימושים אחרים של מאיצי חלקיקים

כאשר חלקיק טעון כגון אלקטרון נע במעגל (כלומר מאיץ צנטריפטלית), נפלטת קרינה אלקטרומגנטית המכונה קרינת סינכרוטרון. בקרינה זאת ניתן להשתמש לצורך ניסויים שונים. בשנים האחרונות נבנו מספר מאיצי אלקטרונים שלא על מנת לחקור חלקיקים אלמנטריים, אלא כדי לייצר קרינת רנטגן בהירה ומרוכזת המשמשת ברפואה, ביטחון, ולניסויים שונים בפיזיקה של חומרים, בכימיה, בביולוגיה מולקולרית, הנדסת חומרים, ועוד.
התקן נסיוני נוסף הנקרא לייזר אלקטרונים חופשיים (FEL) עושה שימוש באלקטרונים המואצים כתווך מעורר ללייזר. ההתקן, המתבסס על אפקט קומפטון, מאפשר הפקת קרינה קוהרנטית ומרוכזת באורך גל הניתן לשינוי. זאת להבדיל מקרינת סינכרוטרון, שאינה קוהרנטית.
מאיצי חלקיקים משמשים גם כספקטרומטר מסות.
היסטוריה

עד שנות השלושים הייתה הקרינה הקוסמית המקור היחיד לחלקיקים חדשים. החלקיקים הקוסמיים אנרגטיים מאוד ובעלי יכולות מעולות לניפוץ נוקלאונים וליצירת חלקיקים חדשים - בהם הפיזיקאים מבצעים ניסויים רבים. עד לאותה עת הדרך היחידה לבצע ניסויים בחלקיקים כאלו הייתה על ידי שיגור אמצעי מדידה, לרוב בדמות סרטי צילום, אל האטמוספירה. החסרון העיקרי בשיטה זו היא שאין למבצעי הניסוי שליטה על תנאיו ולעיתים היה צריך להמתין ארוכות ולעבור על פני מאות ואלפי צילומים כדי לבדוק אם הם מכילים במקרה את המידע הדרוש. לכן שאפו הפיזיקאים לחקות במעבדה את התהליכים הנוצרים על ידי החלקיקים הקוסמיים הראשונים, מה שהוביל אותם להאיץ חלקיקים טעונים - פרוטונים ואלקטרונים - למהירויות גבוהות, שכן ההאצה מקנה אנרגיה לחלקיק.
תפנית חלה בשנים 1928-1932 אז החלו בבניית מאיץ החלקיקים הראשון במעבדתו של ארנסט רתרפורד באוניברסיטת קיימברידג'. במאיץ הראשון היה שנאי גדול ומיישר זרם, אשר יצרו מתח של מאות אלפי וולטים בין שתי אלקטרודות, שאחת הקיפה את השנייה. מתוך האלקטרודה הפנימית שוחררו פרוטונים, שנוצרו באמצעות יינון של אטומי מימן, ונפלטו דרך חור באלקטרודה החיצונית באנרגיה של עד חצי MeV (מיליון אלקטרון-וולט). היסוד הראשון שנופץ בידי פרוטונים אלה היה ליתיום, שגרעינו נופץ במפגש ונוצרו 2 גרעיני הליום.
נקודת מפנה בהתפתחות המאיצים נזקפת לאורלנדו לורנס, אשר המציא ב-1931, יחד עם לוינגסטון, את המאיץ המכונה ציקלוטרון (מהמלה היוונית ציקלוס, שפרושה מעגל).
הציקלוטרון הכיל מסלול מעגלי, מוקף אלקטרו-מגנטים. חלקיקים הואצו בהשפעת השדה החשמלי והמגנטי. הציקלוטרון הראשון היה בקוטר של כ-4.5 אינץ' (כ-11.5 ס"מ), עם מתח של 1800 וולט והאיץ יוני מימן ל 80KeV. כבר ב-1932 בנה לורנץ מאיץ חלקיקם גדול יותר (כ-70) ס"מ ואנרגיה של 4.8 MeV. בהמשך נבנו מאיצים גדולים וכבדים הרבה יותר ופתחו תקופה חדשה בחקר החלקיקים. ייחודו של המבנה המעגלי הוא באפשרות להאיץ חלקיקים למהירויות גבוהות תוך השקעה כספית נמוכה יחסית.
דרך פעולה

העיקרון שעליו מבוססת פעולת המאיץ, הוא אותו עקרון שבעזרתו מואצים אלקטרונים בשפופרת קרן קתודית. בין שני גופי מתכת, אלקטרודות, הטעונים במטענים חשמליים מנוגדים, שורר שדה-חשמלי. על חלקיק הנמצא בשדה, בין 2 האלקטרודות, פועל כוח (אם מטען החלקיק חיובי, הכוח הפועל הוא בכיוון השדה ואם מטען החלקיק שלילי – הפוך). כוח זה גורם לתאוצה של החלקיק, כלומר לגידול מתמיד של מהירותו. עוצמת השדה החשמלי שווה למתח החשמלי שבין האלקטרודות חלקי המרחק שביניהן. הכוח הפועל על החלקיק שווה למכפלה של הכוח שפועל עליו, במרחק שהחלקיק עובר בהשפעת הכוח.
את האנרגיה הקינטית של החלקיק מודדים ב־eV (אלקטרון-וולט=  1.6\times 10^{12} ארג). א"ו אחד היא האנרגיה שרוכש חלקיק שמטענו שווה למטען היסודי כאשר הוא מואץ במתח של וולט אחד.
נדמה, אם כך, שהדרך הפשוטה להשיג אנרגיה יותר גבוהה היא בעזרת הגדלת המתח החשמלי במאיץ. אך יש גבול למתח הסטטי שניתן לקיים בין אלקטרודות.
כאשר המתח גדול מספיק מתחולל תהליך המכונה פריצה. המטען החשמלי עובר מאלקטרודה אחת לשנייה תוך יצירת ברק, או שהוא עובר דרך חומרי הבידוד ומתארק לאדמה. בעזרת שיפורים בחומרי הבידוד ותכנון מוקפד ניתן לייצר מתח סטטי בסדר גודל של כמה מיליוני וולטים אך זה עדיין לא מספיק. ניתן להתגבר על מגבלה זו בעזרת שימוש במאיץ מעגלי. במקום לייצר מתח סטטי אדיר אחד, שנותן האצה ב"דחיפה" אחת לחלקיק, מעבירים את החלקיק במסלול מעגלי מספר רב של פעמים שכל פעם הוא מקבל "דחיפות" קטנות ומהירותו עולה בהדרגה. גם במאיץ מעגלי ישנם בעיות שמהנדסי המאיצים נאלצים להתגבר עליהן.
אחת הבעיות היא הפסדי אנרגיה בגלל הקרינה האלקטרומגנטית שפולט חלקיק טעון חשמל הנע בתאוצה. תנועה במסלול מעגלי, אפילו במהירות קבועה, היא תנועה מואצת משום שכיוון המהירות משתנה בלי הרף (תאוצה צנטריפטלית). כאשר החלקיקים הטעונים נעים במהירות גבוהה במסלולם המעגלי הם פולטים אנרגיה אלקטרומגנטית רבה ולכן מפסידים אנרגיה קינטית. על עניין זה מתגברים באמצעות הגדלת קוטר המאיץ. ככל שהקוטר גדול יותר ככה עיקום המסלול קטן יותר.
מבנה המאיץ

מאיצי חלקיקים מתחלקים לשתי קבוצות: מאיצים קווים ומאיצים מעגליים.
מבנה המאיץ > מאיץ קווי

במאיץ קווי (באנגלית Linac = Linear accelarator) החלקיק עובר את כל שלבי המאיץ פעם אחת.
עקב הבדלי המסה והבדלים נוספים בין אלקטרונים לפרוטונים, מאיצי אלקטרונים שונים באופן פעולתם ובמרכיביהם במקצת ממאיצי פרוטונים, אך לשניהם אופן פעולה ומבנה דומה. החלקיק יוצא ממאיץ התחלתי מקדים, המהווה מקור לחלקיק, הכולל סליל חימום, ובו מתח סטטי של כמיליון וולטים (כאמור, המאיץ ההתחלתי שונה במקרה בו רוצים להאיץ אלקטרונים או פרוטונים). מהמקור החלקיקים עוברים דרך כמה צינורות מתכת גליליים המחוברים למקור מתח חילופין. מתח החילופין בין הצינורות מופעל בתדירות כזו, שכאשר אלומת החלקיקים נמצאת בתוך צינור חיובי, כיוון המתח מתחלף, והצינור הבא הופך משלילי לחיובי. כך האלקטרונים נעים קדימה כל זמן שהם נמצאים בין 2 צינורות. בין הצינורות שורר ריק על מנת שהחלקיקים המואצים לא יפסידו אנרגיה בהתנגשות עם מולקולות האוויר. בסיום המסלול החלקיקים המואצים מגיעים לגלאים, מכשירי מדידה, התנגשות עם חלקיקים אחרים/מטרה נייחת או מועברים למאיץ נוסף, בדרך כלל מעגלי. מאיץ קווי מודרני מכיל אלפי צינורות האצה ואורכו יכול להגיע למאות מטרים ואף לקילומטרים.
בשנת 2013 בוצע ניסוי שדה-שובל מתקדם לבחינת בניית מאיץ קווי חדש.
מבנה המאיץ > מאיץ מעגלי

מאיץ מעגלי בנוי בצורת טבעת. מחוץ לטבעת המאיץ מותקנים אלקטרומגנטים היוצרים בתוך הטבעת שדה-מגנטי. השדה-המגנטי לא משפיע על מהירות החלקיקים אלא רק על כיוון תנועתם. כאשר חלקיק טעון נע בתוך שדה-מגנטי פועל עליו כוח הניצב לכיוון תנועתו. כיוון השדה-המגנטי המאיץ מעגלי ניצב למישור הטבעת, והכוח שהוא מפעיל על החלקיק הטעון מכריח אותו לנוע במסלול המעגלי. החלקיקים המואצים עוברים תחילה האצה ראשונית במאיץ קווי, לאחר מכן הם נכנסים למאיץ המעגלי ועוברים את המאיץ פעמים רבות והאנרגיה הקינטית שלהם גדלה מסיבוב לסיבוב. ככל שהאנרגיה של החלקיק גדולה יותר, דרוש שדה-מגנטי חזק יותר כדי שהחלקיקים ימשיכו לנוע באותו מסלול מעגלי, לכן מגדילים את עוצמת השדה-המגנטי במקביל לגידול באנרגיית החלקיקים. כאשר החלקיקים מגיעים לאנרגיה המרבית שלהם, מופעל עליהם באזור מסוים של המאיץ שדה-מגנטי נוסף המכוון אותם החוצה מן הטבעת אל מסלולים בהם מתבצעים ניסויים על ידי התנגשות עם חלקיקים אחרים או מטרה נייחת. מאיץ מעגלי כזה, שבו רדיוס המסלול קבוע והשדה-המגנטי משתנה נקרא בשם סינכרוטרון.
בישראל

בשנים 1976–2010 פעל במכון ויצמן למדע המאיץ ע"ש קופלר, במגדל שהפך לסימן היכר אדריכלי של המכון. מאיץ זה הוא מאיץ יונים קווי, שממוקם במגדל. בראש המגדל ממוקם מקור יונים. היונים שהוא מספק מואצים בתוך צינור אופקי על ידי שדה חשמלי חזק. בצינור זה, כמו בשאר הצינור דרכו עוברת קרן היונים, ממוקמות מספר עדשות מגנטיות, מערבלים ומתקני מדידה, לצורך שליטה ובקרה על מיקוד הקרן. שליטה זו מנוהלת מחדר הבקרה. בתחילת המאיץ מסיטים את קרן החלקיקים כלפי מטה על ידי שדה מגנטי חזק ("Injection Magnet"), ובוררים בעזרתו את מסת היונים שימשיכו. במרכז המגדל, מייצרים מטען חשמלי חיובי חזק (על ידי שרשרת נטענת, בדומה למחולל ואן-דה-גראף), אליו נמשכים היונים השליליים. בטרמינל, במרכז צינור, מצוי גם מפשיט יונים - מתקן שבעזרת רדיד מתכתי, או אטומי גז, "מפשיט" את היונים מהאלקטרונים, והופך אותם ליונים חיוביים. כעת משהם חיוביים הם נדחים ממרכז המגדל כלפי מטה, וממשיכים להאיץ כתוצאה מהכוח החשמלי החזק. בתחתית המגדל ישנו מגנט נוסף, מגנט אנליזה, בעזרתו בוררים את היונים הרצויים (בעלי מספר האלקטרונים המבוקש). היונים ממשיכים בצינור ואקום עד לחדר המטרה, בו הם מוקרנים לצורכי הניסוי שנערך. האנרגיה שהמאיץ מעניק ליונים בעלי מטען חשמלי של אלקטרון אחד היא עד 28 MeV, והיונים מואצים בו למהירויות של אחוזים בודדים ממהירות האור.
במרכז למחקר גרעיני שורק פועל מאיץ החלקיקים הקווי שרף (Soreq Applied Research Accelerator Facility). שרף מסוגל להאיץ פרוטונים ודאוטרונים לאנרגיות של עד 4 MeV. בנוסף למחקר בסיסי, יינתנו בו שירותי רדיוגרפיה ודיפרקציה של נייטרונים ויפותחו בו שיטות לייצור איזוטופים לשימושים רפואיים.
מתקן לייזר אלקטרונים חופשיים (FEL) נסיוני ממוקם באוניברסיטת אריאל.
במרכז חמד"ע קיים מאיץ חלקיקים אך הוא קטן יחסית ובשימוש לעיתים רחוקות.
מאיצי חלקיקים זעירים

האפשרות שמאיץ החלקיקים יהיה נייד, קטן, זול וזמין תנגיש אותו למגוון שימושים וקהילות שכרגע רואים בו טכנולוגיה שאינה בת השגה, לדוגמה: מפעלים קטנים, קהילות עניות, ומדינות עולם שלישי.
ראו גם

מאיץ LHC
מאיצי חלקיקים בתרבות הפופולרית
לקריאה נוספת

"מאיצים", פי האטום ב-3, יולי 1984.
הערות שוליים

↑  עמוד האודות באתר המתקן האירופי לקרינת סינכרוטרון (ESRF)
1 2  Lawrence and the Cyclotron, history.aip.org
↑  המאיץ על-שם קופלר במרכז קנדה לפיזיקה גרעינית, באתר של מכון ויצמן למדע
↑  SARAF Accelerator, באתר מכון ויצמן(הקישור אינו פעיל, 1.2.2019)
↑  מרכז ידע FEL - מקורות ושימושים, באתר אוניברסיטת אריאל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565496405171  BNC: 000000076  BnF: cb11966497v (data)  GND: 4059318-6  LCCN: sh85098356  NARA: 10641468  NKC: ph203163 
אנימציה הממחישה את דרך הפעולה של מאיץ קווי. חלקיק טעון יוצא ממקור החלקיקים S (source) לכיוון גלילי המתכת המשנים את מטענם תדיר ובכך גורמים לחלקיק הטעון לנוע בכיוון מוגדר. החלקיק מואץ בעוברו בין גליל לגליל.
מחולל ואן-דה-גראף, 3MeV, במכון ויצמן, בשנת 1959
תסמונת וסט

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1176431 
 סיווגים
 ICD-10:  G40.4 
 ICD-11:  8A62.0 
 
תסמונת וסט (West Syndrome) היא הפרעה אפילפטית נדירה בתינוקות. היא קרויה על שמו של הרופא האנגלי ויליאם ג'יימס וסט (1848-1793) שתיאר אותה לראשונה ב-1841. המקרה הראשון שאותו תיאר היה של בנו.
השם אינפנטיל ספאזם (עוויתות ינקותיות) משמש כדי לתאר צורת התקפים ספציפית השייכת לסינדרום וכן משתמשים בה כמילה נרדפת לסינדרום עצמו.
תסמונת וסט מורכבת משלישייה של:
פרכוסים מסוג אינפנטיל ספאזם.
עצירת ההתפתחות הפסיכומוטורית.
EEG אופייני (תואר לראשונה על ידי Gibs & Gibs ב-1952).
הסינדרום הוא תלוי גיל. בדרך כלל הוא קורה בתינוקות בני חודש עד שנה, כשהוא מתגלה בדרך כלל בסביבות החודש החמישי. הסינדרום נגרם לעיתים קרובות על ידי תפקוד לקוי אורגני במוח שמקורו יכול להיות טרום לידתי, בלידה עצמה או לאחריה, כלומר בתר לידתי.
שכיחות

השכיחות היא 1:3200 עד 1:3500 בערך. באופן סטטיסטי בנים נוטים יותר לחלות מאשר בנות ביחס של 11:14.
סיבות

עדיין לא ידוע איזה מכניזמים ביו-כימיים גורמים להתרחשותה של תסמונת וסט. משערים שיש תפקוד לקוי של נוירוטרנסמיטר, או ביתר דיוק, תפקוד לקוי בוויסות תהליך התמסורת של ה־GABA. אפשרות נחקרת אחרת היא ייצור יתר של הורמון אדרנוקורטיקוטרופי. יש אפשרות שמעורבים יותר מגורם אחד. שתי ההשערות נתמכות על ידי התוצאה של תרופות מסוימות שמשתמשים בהן על מנת לטפל בתסמונת וסט.
סימפטומטי

אם גורם מראה עצמו מתייחסים לסינדרום כסימפטומטי. בסינדרום וסט ההתקפים מתגלים כסימפטום של בעיה אחרת. אפשר לייחס אליהם כמעט כל גורם של נזק מוחי ואלה מתחלקים לטרום לידתי, בזמן הלידה ובתר לידתי. להלן רשימה חלקית:
בערך אצל שליש מן הילדים יש הוכחה של ליקוי אורגני עמוק במוח. זה כולל:
הידרוצפלוס
דיספלזיה של הקורטקס
ניוון מוחי
דלקת קרום המוח
טרשת קרשית (tuberous sclerosis)
צפלוהמטומה (cephalohematoma)
סימפטומטי > תסמונת וסט אצל תינוקות עם תסמונת דאון

תסמונת וסט מופיעה אצל 1% עד 5% מהתינוקות בעלי תסמונת דאון. צורה זו של אפילפסיה היא קשה, יחסית, לטיפול בילדים שאין להם החריגות כרומוזומלית הקיימת אצל ילדים עם תסמונת דאון. עם זאת אצל ילדים בעלי תסמונת דאון תסמונת וסט מתבטאת בצורה הרבה יותר קלה והילדים מגיבים הרבה יותר טוב לתרופות.

 רישומי EEG אצל ילדים בעלי תסמונת דאון הם הרבה יותר סימטריים ובעלי ממצאים פחות חריגים. למרות שלא כל הילדים יוכלו להיות לגמרי בלי התקפים וללא תרופות הרי ילדים בעלי תסמונת דאון נוטים פחות לפתח תסמונת לנוקס-גסטו או צורות אחרות של אפילפסיה מאשר ילדים בלי חומר תורשתי נוסף על הכרומוזום ה-21 שלהם. 
לא ידועה הסיבה מדוע קל יותר לטפל בילדים בעלי תסמונת דאון.
סימפטומטי > קריפטוגני

כאשר לא ניתן לקבוע גורם ישיר אבל יש לילד ליקוי נוירולוגי אחר מתייחסים למקרה כתסמונת וסט קריפטוגנית, כאשר הגורם לא ברור מתקבל על הדעת אבל אפילו באמצעים המודרניים שלנו אי אפשר לגלותו. כיום משולבת הקבוצה הקריפטוגנית, לעיתים קרובות, עם האידיופתית.
לפעמים כמה ילדים באותה משפחה מפתחים את סינדרום וסט. גם במקרה זה מתייחסים לכך כקריפטוגני, כאשר השפעות גנטיות ותורשתיות ממלאות תפקיד.
סימפטומטי > אידיופתי

לעיתים מתייחסים לסינדרום וסט כאידיופתי (שסיבתו אינה ידועה) כאשר אי אפשר לקבוע גורם. קריטריונים אבחנתיים חשובים הם:
התפתחות רגילה עד תחילת ההתקפים או לפני תחילת הטיפול.
אין ממצאים פתולוגיים בבדיקות נוירולוגיות
אין עדות למשהו שגרם לעוויתות.
התצוגה הקלינית

ניתן לחלק את ההתקפים האפילפטיים שרואים אותם אצל תינוקות בעלי תסמונת וסט לשלוש קטגוריות, הידועות כאינפנטיל ספאזם. בצורה אופיינית מופיע השילוש הבא של התקפים. בדרך כלל הם מופיעים יחד אבל הם יכולים גם להופיע בנפרד:
התקפי בזק: פרכוס מיוקלוני פתאומי חזק של כל הגוף או חלקים מן הגוף בשבריר שנייה. הרגליים מתכופפות במיוחד.
התקפי הנהון: פרכוסים של הגרון והצוואר בעוד שהסנטר נזרק לסירוגין לכיוון החזה או שהראש נמשך פנימה.
התקפי סלאם או אולר: עווית של השריר הכופף כשהראש והגוף מתכופפים בתנועה מהירה קדימה ובה בעת הזרועות מתרוממות ומתכופפות בזמן שהידיים נמשכות יחד באופן חלקי לכיוון החזה.
טיפול

בהשוואה לסוגי אפילפסיה אחרים קשה לטפל בסינדרום וסט. כדי להעלות את הסיכוי לטיפול מוצלח ולהפחית את ההשפעות ארוכות הטווח חשוב מאוד לאבחן אותו מוקדם ככל האפשר ושהטיפול יתחיל מיד אחרי האבחון. עם זאת אין ערובה שהטיפול ישפיע אפילו במקרה כזה.
על פי הידוע היום הפרוגנוזה נשענת בעיקר על סיבת ההתקפים ופרק הזמן של ההיפסריתמיה. ניתן לומר שהפרוגנוזה רעה יותר כאשר החולה אינו מגיב טוב לטיפול ופעילות היתר האפילפטית במוח נמשכת. הטיפול משתנה ממקרה למקרה ותלוי בסיבת התסמונת (מיון אטיולוגי) ומצב התפתחות המוח בזמן הנזק.

משתמשים בשתי תרופות עיקריות כתרופות קו ראשון: הורמון אדרנוקורטיקוטרופי ACTH וויגבטרין (Vigabatrin).
טיפול > ויגבטרין

ויגבטרין (סבריל Sabril) מאושרת לשימוש בכמה מדינות כולל רוב מדינות אירופה וכן ישראל.

 תופעות לוואי כוללות:
ישנוניות
כאב ראש
סחרחורת
עייפות
עלייה במשקל
ירידה בראייה או שינויים אחרים בראייה
ויגבטרין ידוע כיעיל במיוחד אצל ילדים בעלי טרשת קרשית. להם יש מעט תופעות לוואי. בשל מחקרים שנעשו לאחרונה המראים שתופעת לוואי של ויגבטרין היא איבוד ראייה היקפית היא לא אושרה לשימוש בארצות הברית עד אמצע 2009. כעת מתנהל דיון האם שימוש קצר מועד של 6 חודשים לא ישפיע על הראייה. כמו כן, בהתחשב בהשפעה של התקפים תכופים על חיי יום יום וההתפתחות השכלית יש הורים שמעדיפים סיכון מסוים באובדן ראייה.
תרופות אחרות

כאשר התרופות הנ"ל לא משפיעות על החולה ניתן להשתמש בתרופות אחרות. ביפן יש ניסיון טוב בטיפול בפירידוקסין (ויטמין B6). התרופות המקובלות ביותר הן:
טופירמט (טופמקס)
למוטריג'ין (למיקטל)
לבטיראצטם (קפרה)
הוכח שדיאטה קטוגנית יעילה בטיפול באינפנטיל ספאזם
אצל יותר מ-70% מן הילדים הייתה ירידה של 50% או יותר במספר ההתקפים.
•הוכח ששמן קנאביס עשיר ב-CBD מאוד יעיל בטיפול באינפנטיל ספאזם.
פרוגנוזה

אין זה אפשרי לתת פרוגנוזה כללית על ההתפתחות בשל מגוון הסיבות הרב כפי שנזכר לעיל, סוגי הסימפטומים השונים והאטיולוגיה. בכל מקרה יש לטפל בנפרד.
הפרוגנוזה עבור ילדים בעלי סינדרום וסט אידיופתי לרוב חיובית יותר מאשר לילדים שיש להם סינדרום וסט קריפטוגני (ממקור לא ברור) או סימפטומטי. מקרים אידיופתיים נוטים פחות לפתח בעיות לפני שההתקפים מתחילים. ניתן לטפל בהתקפים יותר בקלות וביעילות ויש שיעור נסיגה קטן יותר. ילדים שיש להם צורה זו של הסינדרום נוטים פחות לפתח צורות אחרות של אפילפסיה.
במקרים אחרים, לעומת זאת הטיפול בילדים בעלי סינדרום וסט הוא קשה יחסית ותוצאות הטיפול לא משביעות רצון, בדרך כלל. עבור ילדים בעלי סינדרום וסט קריפטוגני או סימפטומטי הפרוגנוזה אינה חיובית בדרך כלל, במיוחד כאשר הם חסינים לתרופות.
באופן סטטיסטי 5 מתוך כל 100 ילדים בעלי תסמונת וסט לא יחיו מעבר ל-5 שנים. אצל אחדים מהם בשל סיבת הסינדרום, אצל אחרים בשל סיבות הקשורות לתרופות אותן הם נוטלים. רק פחות ממחצית מכל הילדים יהיו ללא התקפים בכלל בעזרת תרופות. הסטטיסטיקה מראה שטיפול נותן תוצאות משביעות רצון אצל בערך 3 מכל 10 מקרים כאשר רק אצל 1 מתוך 25 ילדים ההתפתחות הקוגניטיבית והמוטורית יהיו פחות או יותר רגילות.
אחוז גבוה מן הילדים (עד 90%) סובלים מליקויים פיזיים או קוגניטיביים, גם כאשר הטיפול בהתקפים מצליח. זה לא בגלל ההתקפים האפילפטיים כי אם בגלל הסיבות שגורמות להם (אנומליות במוח או המיקום שלהן או דרגת החומרה שלהן) התקפים קשים תכופים יכולים, גם כן, לגרום נזק למוח.
נזקים קבועים למוח המתחברים לסינדרום וסט בספרות כוללים: ליקויים קוגניטיביים, קשיי למידה ובעיות התנהגות, שיתוק מוחין (אצל עד 5 מתוך כל 10 ילדים), הפרעות פסיכולוגיות ולעיתים קרובות אוטיזם (אצל קרוב ל-3 מתוך כל 10 ילדים). חייבים לקחת בחשבון את האטיולוגיה עבור כל אדם בנפרד כאשר דנים בסיבה ובתוצאה.
עד 6 מתוך כל 10 ילדים יסבלו מאפילפסיה מאוחר יותר בחיים. לעיתים הופך סינדרום וסט לאפילפסיה מוקדית או כללית. כמחצית מן הילדים יפתחו תסמונת לנוקס-גסטו.