stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קתרין קולונה
קריירה בשירות הדיפלומטי

בשנת 1983, קולונה מונתה לתפקידים שונים בשגרירות צרפת בארצות הברית, תחילה במחלקה הפוליטית, ולאחר מכן במחלקת העיתונות והמידע.
עם שובה לפריז, קולונה פיקחה על המשפט האירופי במנהלת המשפט של משרד החוץ ואירופה בין השנים 1986 ל-1988. בשנת 1988, היא קודמה ליועצת טכנית בקבינט של שר העבודה מוריס פאור (אנ'), תחת נשיאותו של פרנסואה מיטראן. ב-1989, זמן קצר לפני נפילת חומת ברלין, הצטרפה למרכז הניתוח והתחזיות במשרד החוץ, שם הופקדה על ענייני אירופה. לימים הפכה לדוברת משרד החוץ ב-1990, במחלקה לתקשורת ומידע, תפקיד בו כיהנה במשך חמש שנים.
ב-1993, שר החוץ אלן ג'ופה ומנהל הקבינט דומיניק דה וילפן מינו את קולונה לסגנית הדוברת. שנתיים לאחר מכן, במאי 1995, הנשיא ז'אק שיראק מינה אותה לדוברת האליזה. לאחר תשע שנים מונתה למנהלת הכללית של המרכז הלאומי לקולנוע (אנ') בספטמבר 2004.
לאחר משאל העם לחוקה האירופית (אנ'), שבה קולונה לתחום הדיפלומטיה, ומונתה לנציגת השר לענייני אירופה בממשלתו החדשה של דומיניק דה וילפן שהוקמה ב-2 ביוני 2005. היא נשארה בתפקיד במשך שנתיים, עד 15 במאי 2007. מסתיו 2007 ועד קיץ 2008, קולונה השתתפה בוועדה על מדיניות החוץ ואירופה של צרפת, בראשות אלן ז'ופה.
קריירה במגזר הפרטי

מאז מאי 2008, קולונה היא חברה במועצת המנהלים של קרן שיראק (אנ') והייתה חברה במועצה הצרפתית-בריטית.
מאז מאי 2010, קולונה גם יושבת בראש מועצת הנגידים של אקול דה לובר (אנ').
חזרה לשירות הדיפלומטי

קולונה מונה לשגרירת צרפת ברומא ב-14 באוגוסט 2014. היא מונתה לנציגה קבועה ב-OECD ב-2017, לפני שמונתה כשגרירת צרפת בלונדון ב-2019.
על רקע מחלוקת 2021 בין בריטניה לצרפת על רישיונות דיג לאחר הברקזיט, שרת החוץ של בריטניה דאז, ליז טרוס, הורתה לנציגת החוץ לאירופה, וונדי מורטון (אנ'), לזמן את קולונה "כדי להסביר לה את האיומים הבלתי מידתיים שהושמעו נגד בריטניה".
שרת החוץ ואירופה

במאי 2022, מונה קולונה לשרת החוץ. היא האישה השנייה המכהנת בתפקיד זה, לאחר התקופה הקצרה של מישל אליוט-מארי ב-2010.
בתחילת כהונתה, נסעו קולונה ושר הכוחות המזוינים, סבסטיאן לקורני, לניז'ר, כדי לחתום על פריסת כוחות צבא צרפת במדינה, מה שהפך את ניז'ר למרכז צבא צרפת באזור הסאהל.
בינואר 2023, הגיעו קולונה ושרת החוץ הגרמנית אנאלנה בארבוק לאתיופיה ונפגשו עם ראש ממשלת אתיופיה, אביי אחמד, כדי לתמוך בהסכם השלום לסיום מלחמת תיגראי.
לאחר ההפיכה בניז'ר ב-2023, קולונה הביעה תמיכה בהחזרת המצב לקדמותו בעקבות פגישה עם ראש ממשלת ניז'ר לשעבר, אוהומודו מהאמדו.
בספטמבר 2023, אמרה קולונה שלדעת צרפת אזרבייג'ן "אחראית לגורלם של הארמנים בנגורנו קרבאך".
במהלך מלחמת חרבות ברזל ביקרה קתרין קולונה בישראל והתחייבה לסייע בהשבת החטופים.
הערות שוליים

↑  Home, OPALS (בצרפתית)
↑  French section of the Franco-British Council (אורכב 01.05.2012 בארכיון Wayback Machine)
↑  "Board of governors | Ecole du Louvre". ecoledulouvre.fr.
↑  Fishing wars flare as Britain summons French ambassador, POLITICO, ‏2021-10-28 (באנגלית)
↑  "Catherine Colonna, French envoy to Britain, named foreign minister". Reuters (באנגלית). 2022-05-20. נבדק ב-2023-10-15.
↑  Irish, John (2022-07-13). "Ahead of Mali withdraw, France prepares future Sahel strategy". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2023-10-15.
↑  "German, French Foreign Ministers in Ethiopia to Support Tigray Peace". VOA News. 12 בינואר 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cater, Leonie (2023-08-05). "France backs efforts to quash Niger coup ahead of Sunday deadline". POLITICO (באנגלית). נבדק ב-2023-08-06.
↑  "Russia calls for halt to fighting between Azerbaijan, Nagorno-Karabakh". Aljazeera. 2023-09-20. ארכיון מ-20 בספטמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ציקי ברנדוין, זעקת האם השכולה לשרת החוץ של צרפת: "לא מזהים את הבן שלי", באתר ערוץ 7, 15 באוקטובר 2023
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
קולונה עם אנטוני בלינקן ב-2022
קרן קמח

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  ירושלים 
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־18 שנים) 
 פרסים והוקרה:  עיטור נשיא מדינת ישראל (2023) 
 www.keren-kemach.org
 
קרן קמ"ח (ראשי תיבות: קידום מקצועי חרדי) היא קרן פילנתרופית העוסקת בקידום ושילוב הציבור החרדי בתעסוקה מפרנסת באמצעות מגוון תוכניות ופרויקטים ייעודיים. הקרן נותנת ייעוץ והכוון ללימודים מקצועיים ואקדמיים בהתאמה אישית, מעניקה מלגות ללימודים בשילוב ליווי מקצועי לאורך הלימודים ובתהליך ההשמה.
קרן קמח נחשבת לגוף הגדול מסוגו בציבור החרדי. התקציב השנתי של הקרן (2021) נאמד בכ-50 מיליון ש"ח. נכון לשנה זו הקרן נתנה שירותי תעסוקה שונים לכ-35,000 גברים ונשים מהציבור החרדי.
ב-17 ביולי 2023 הקרן זכתה במכרז של מינהל תעסוקת אוכלוסיות וועדת המכרזים במשרד העבודה, בשותפות BDO להפעלת תוכנית לקידום ושילוב החברה החרדית בשוק התעסוקה (מרכזי מפתח) באזור הצפון וסובב ירושלים.
בהתאם לזכייה, שותפות ק.מ.ח.- BDO תפעיל בע"ה את מרכזי ההכוון התעסוקתי לחרדים בערים צפת, חיפה, נתניה, בית שמש, ביתר עילית ומודיעין עילית, תוך שימוש בניסיון הרב ובידע שצברו קרן קמ"ח ופירמת BDO לאורך השנים בשילוב חרדים בתעסוקה.
היסטוריה

קרן קמח נוסדה בשנת 2007 ביוזמתו של ג'ק שולדנפריי, על ידי קבוצת עסקני ציבור ופעילים חברתיים מהציבור החרדי, ובהם הרב בצלאל כהן ויחזקאל רוזנבלום, שביקשו לסייע בפתרון המצוקות הכלכליות במגזר החרדי, על רקע פרסום נייר עמדה של מכון פלורסהיימר למחקרי מדיניות שניתח את החסמים המונעים מהציבור החרדי להשתלב בשוק העבודה הישראלי והמליץ על הקמת מערך ייעוץ וסיוע לסטודנטים חרדים. יוזמת הקמת הקרן זכתה לתמיכתו של איל הנדל"ן הבריטי-ישראלי ליאו נואי, כמו גם פילנתרופים נוספים, רובם בעלי זיקה אישית לחברה החרדית בישראל או בתפוצות.
משרדי הקרן שוכנים בבניין 'שערי העיר' שבכניסה לירושלים, בסמוך לריכוזי אוכלוסייה חרדים מחד ולאזורי העסקים של מרכז ומערב העיר מאידך. צוות ההנהלה כולל אנשי ציבור חרדים ואנשי מקצוע, הפועלים בהידברות ותיאום עם ראשי הזרמים בציבור החרדי. מנכ"ל הקרן הוא מרדכי פלדשטיין ששימש קודם לכן כמנכ"ל זק"א.
בשנים הראשונות לפעילותה, התמקדה הקרן בסיוע לגברים חרדים המבקשים לצאת אל שוק התעסוקה. החל משנת 2009 החלה הקרן להעניק מלגות לימודים גם לנשים חרדיות הפונות ללימודים אקדמיים, אך עדיין קיימת העדפה לסיוע לגברים שרמת התעסוקה שלהם בשוק העבודה הישראלי – נמוכה.
היסטוריה > עיטור נשיא המדינה

ביוני 2023, לרגל שנת ה-75 למדינה, החליט הנשיא הרצוג להעניק את עיטור הנשיא לקרן קמ"ח על תרומה ייחודית למדינת ישראל. בנימוקי הוועדה המייעצת לנשיא המדינה נכתב כי העמותה פועלת כ-16 שנים ומובילה מהפכה חיונית בכל הכרוך לשילוב הציבור החרדי בעולם התעסוקה.
"הרעיון החדשני של יצירת מקום המשלב אבחון, ייעוץ לימודים והכוונה לתעסוקה תחת קורת גג אחת, פרץ דרך בחברה החרדית ויצר שינוי מחשבתי ושינוי גישה משמעותי בשילוב הציבור החרדי ובעולם העבודה. הארגון הוקם על ידי איש העסקים החרדי-בריטי לאו נואי והיזם החברתי החרדי מוטי פלדשטיין. עד כה ניתנו על ידי העמותה שירותי הכוונה לתעסוקה ומלגות משמעותיות הן להכשרת מקצועות והן ללימודים לעשרות אלפי נשים וגברים מהציבור החרדי".
בשם הקרן קיבלו את העיטור הפילנתרופ היהודי-בריטי מייסד קמ"ח ליאו נואי והמנכ"ל מוטי פלדשטיין.
פעילות הקרן

ייעוץ והכוון ללימודים ולתעסוקה – קרן קמ"ח מפעילה מערך ייעוץ והכוונה לקראת לימודים מקצועיים או אקדמיים באמצעות מכון יעד שמסייע לפונים לקבל את מסלול ההתפתחות המקצועי הנכון עבורם. הפונים עוברים מבחני התאמה פסיכוטכניים (של חברת תי"ל או אדם מילוא) המסייעים להחלטה על אפיק הלימודים המומלץ ומקבלים ייעוץ פרטני מאנשי מקצוע ופסיכולוגים תעסוקתיים.
מלגות ללימודים אקדמיים ומקצועיים – הקרן מעניקה מלגות לימודים לסטודנטים שנמצאו עונים לקריטריונים שלה. המימון עשוי להגיע עד לכ-85% משכר הלימוד ולעיתים גם תתווסף עליו מלגת קיום (דמי מחיה).
בשנת 2021 נתמכו על ידי הקרן כ-4,500 סטודנטים, מהם 50% גברים ו-50% נשים, בהתפלגות שווה בין הציבור הליטאי, החסידי והספרדי. סטודנטים אלו נוספו ל-15,000 אחרים שכבר קיבלו מלגות מאז הקמתה של הקרן.
מקצועות הלימוד המובילים בקרב מקבלי מלגות הלימודים של קרן קמ"ח הם מדעי המחשב, חינוך ומקצועות פרא-רפואיים. מסקר שנערך בשנת 2021 בקרב כ-20 אלף מקבלי מלגות הלימודים מהקרן, עולה כי 85.8% ממקבלי המלגות של הקרן השתלבו בהצלחה בשוק העבודה.
הנשירה מהלימודים האקדמיים נמוכה משמעותית בקרב בוגרי קמ"ח ביחס לשאר הסטודנטים החרדים. בקרב גברים שיעור הנשירה הוא 9.5%, לעומת 46% בכלל החברה החרדית. אצל בוגרות קמח (הלומדות לימודי ליבה) שיעור הנשירה הוא 5.7%, לעומת 28% בקרב כלל הנשים החרדיות שהתחילו לימודים אקדמיים. שיעור המועסקים בקרב בוגרי תוכניות ההכשרה המקצועית שנתמכו על ידי הקרן עומד על למעלה מ-80%.
הקרן תומכת בתלמידים גם במהלך לימודיהם באמצעות ליווי, סיוע בהשמה ובמציאת עבודה בתחום הכשרתם. בפעילות זו הקרן משתפת פעולה עם ארגונים שונים לרבות "אחים גלובל".
מרכז כיוון

מרכז כיוון הוקם על ידי קרן קמ"ח בשנת 2014, ביוזמת עיריית ירושלים ובשיתוף משרד הכלכלה והוא מנוהל על ידי מר יחיאל אמויאל. מטרת הקמת המרכז היא מתן הכוון תעסוקתי למגזר החרדי, הכולל הכוונה, ליווי אישי וייעוץ מקצועי בדרך למציאת מקום עבודה מתאים ומפרנס בכבוד, באופן התואם את צרכיו ואורח חייו של הציבור החרדי.
המרכז פועל בשיתוף פעולה מלא עם כלל גורמי המקצוע, מכללות, מוסדות הכשרה וגופים מובילים מעולם התעסוקה. פעילות מרכז כיוון כוללת מגוון רחב של תחומים הנוגעים לעולם התעסוקה, ונחלקת למספר אגפים מקצועיים: מחלקת הכוון, מחלקת הכשרות, מחלקת השמה ומחלקת קשרי מעסיקים.
מאז הקמתו (נכון לשנת 2021) עברו במרכז למעלה מ-20,000 גברים ונשים מהציבור החרדי. במהלך תקופה זו הושמו בעבודה מפרנסת כ-13,000 איש ואישה על ידי עובדי המרכז. בכך נותן 'מרכז כיוון' מענה איכותי ומושלם לצורכי התעסוקה של הציבור החרדי בירושלים, ומקדם משמעותית את אחוזי ההשמה החרדית באפיקים התעסוקתיים השונים.
ביזמקס

ביזמקס הוא מתחם עסקים וחדשנות ראשון מסוגו לגברים חרדים תושבי ירושלים שהוקם על ידי קרן קמ"ח בשיתוף 'אחים גלובל' והרשות לפיתוח ירושלים. את המתחם מנהל מאז הקמתו, איציק קרומבי. המתחם פועל כחלל עבודה משותף, ליזמים, עצמאים או בעלי עסק מהציבור החרדי המעוניינים להשתלב בעולם העסקי, תוך חיסכון וייעול בתחזוקה וניהול העסק.
המתחם כולל מרחב עבודה משותף, משרדים פרטיים, חדרי ישיבות וחללים משותפים. במקום מגוון שירותי ייעוץ ופיתוח עסקי, סדנאות, קורסים ופעילויות נוספות על מנת לסייע לעסקים ולחברות להתקדם ולצמוח מבחינה מקצועית. במתחם פועלת גם תוכנית Bizlabs – החממה לסטרטאפים חרדים בשלבים מתקדמים.
מיגו

תוכנית מיגו היא תוכנית חדשנית וייחודית ששמה למטרה להוביל לפריצת דרך בנושא שילוב גברים חרדים בהייטק על ידי הכשרת אלפי גברים חרדים לתעשיית ההייטק. התוכנית הוקמה על ידי קרן קמח בשנת 2023 ביוזמת בכירים בעולם ההייטק, קרנות פילנתרופיות ומשרד העבודה והיא פועלת בשותפות עם בעלי עניין רבים כולל מרכזי ההכוון התעסוקתיים של משרד העבודה, המכללות הטכנולוגיות של מה"ט, רשות החדשנות, חברות הייטק מובילות וקרנות פילנתרופיות.
התוכנית שמנוהלת על ידי איציק קרומבי, יחיאל אמויאל ואהרן כריש, יוצרת תשתית מערכתית בפריסה ארצית פועלת בתוך המכללות הטכנולוגיות של מה"ט ומספקת למשתתפים מעטפת תמיכה משמעותית של עזרה לימודית ומקצועית, מלגות לימודים ומלגות קיום, וכן צוות הדרכה המקדם התפתחות אישית של התלמידים. לתוכנית שלב איתור ומיון בו נבחרים כ-10% מהמועמדים. תלמידי התוכנית משתתפים במסלול ההכשרה מובנה משלב השלמת השכלה של אנגלית, מתמטיקה ומיומנויות רכות. לאחריו שלב של הכשרה טכנולוגית ארוכת טווח בדגש על למידה אקטיבית ופיתוח אישי ומקצועי. עם סיומה, התלמידים עוברים התמחות בת 3 חודשים בה הם מתמחים בפרויקט משמעותי בשיתוף חברות מהתעשייה וצוברים ניסיון והתמקצעות מעשית.
משפיעים

תוכנית משפיעים הייתה מיזם משותף של קרן קמ"ח, נציבות שירות המדינה, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד הפנים. התוכנית היא תוצר של החלטת ממשלה 869, העוסקת בשילוב הציבור החרדי בשירות המדינה. במרכז התוכנית נבנתה עתודה חרדית מצטיינת, שהשתלבה בתפקידים משמעותיים בדרגי כניסה לשירות המדינה ולשלטון המקומי, דבר שאיפשר בניית מדיניות ציבורית טובה וממלכתית יותר, לרווחת הציבור הישראלי כולו.
התוכנית יועדה לחרדים (על פי חוק שירות המדינה), אקדמאים בעלי תואר ראשון שסיימו את לימודיהם במהלך השנים האחרונות, בעלי מוטיבציה גבוהה ללמידה ולעשייה, להט פנימי ומצוינות, בעלי יכולות הובלה והשפעה שראו עצמם מחויבים למסלול ארוך טווח של עשייה למען הכלל.
התוכנית כללה שני מחזורי הכשרה: מחזור גברים ומחזור נשים, עם כ-25 משתתפים בכל מחזור. המשתתפים והמשתתפות עברו הכשרה ייעודית במשך שישה חודשים, ובסופה השתלבו בתפקידים משמעותיים במשרדי הממשלה שונים וברשויות השלטון המקומי.
תוכנית ההכשרה עסקה במגוון סוגיות כגון מדינת ישראל והחברה הישראלית, שירות המדינה והשלטון המקומי, מערכות הממשל המרכזיות, וממשקים עם המגזר העסקי והאזרחי. לצד ההכשרה העיונית כללה התוכנית תהליכים אישיים לפיתוח זהות מקצועית, תהליכים קבוצתיים לבניית רשת עמיתים, הקניית כלים מקצועיים וכלים ניהוליים, הרצאות, מפגשים, סיורים ברחבי הארץ, עבודות חקר, ליווי בעלי תפקידים ועוד.
עם סיום פרק ההכשרה, שולבו הבוגרים בתפקידים משמעותיים בדרגי כניסה הייעודיים לבוגרי התוכנית, למשך שנתיים, כל אחד על פי יכולותיו והתאמתו ובהתאם לצורכי המדינה והרשויות. כ-80% מבוגרי התוכנית נקלטו בתקנים בשירות המדינה והשתלבו בתפקידי המשך במשרות איכותיות במשרדי ממשלה והשלטון המקומי.
מובילות

תוכנית 'מובילות', היא תוכנית מנהיגות תעסוקתית לנשים חרדיות בניהולה של מיכל לב, הפועלת בשותפות עם הג'וינט וגופים פילנתרופים נוספים מהארץ ומהעולם. מובילות הוקמה בשנת 2013 מתוך מטרה להביא למימוש הפוטנציאל של נשים חרדיות ככוח מקדם בכלכלה הישראלית, תוך שימור זהותן הקהילתית. ברשת הבוגרות של תוכנית 'מובילות' משתתפות מאות נשים חרדיות שהתקדמו לתעסוקה איכותית, לצד מנטוריות בכירות מחברות עסקיות וגופים ציבוריים במשק.
מובילות מתמחה בקידום תעסוקה איכותית וצמצום פערי שכר, פיתוח מנהיגות תעסוקתית, הגדלת מעגלי השפעה לשיפור מצב התעסוקה של נשים חרדיות, ויצירת מענה לדילמות ערכיות במפגש הבין-תרבותי בעולם העבודה.
אבני דרך

תוכנית 'אבני דרך' היא תוכנית ייחודית שפותחה על ידי הקרן והיא מיועדת לסטודנטים חרדים מצטיינים הלומדים לתואר ראשון משנה ב' ומעלה או סטודנטים לתואר שני. מטרת התוכנית היא גיבוש וחיזוק הזהות התורנית של סטודנטים חרדים באקדמיה.
התוכנית מורכבת ממפגשים חד-שבועיים, בהם דנים המשתתפים בסוגיות עקרוניות הנוגעות לזהות התורנית ולערכים המשתנים והמתגבשים מחדש כתוצאה מהעיסוק באקדמיה ובחיי המעשה. הדיונים מנוהלים על ידי מנחים מקצועיים, רבנים ומנחים, במקביל לליבון ולימוד בצוותא של סוגיות רלוונטיות בהלכה. המשתתפים בתוכנית זכאים למלגת לימודים חודשית מיוחדת.
חרדים לרפואה

על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, פחות מ-1% מתוך 5,194 סטודנטים לרפואה באים מהציבור החרדי. במטרה להעלות את מספר הרופאים החרדים, מציעה קרן קמ"ח תוכנית תמיכה כלכלית לסטודנטים ללימודי רפואה בנוסף למלגת הלימודים. מלגה זו מאפשרת לסטודנטים חרדים להתמודד עם מסלול הלימודים התובעני, עד להשתלבותם במשרות רפואיות לתועלת הקהילה כולה.
מאז הקמת הקרן, הוכשרו בתוכנית זו למעלה מ-65 רופאים ורופאות ועוד כ-35 רופאי שיניים ואנשי מחקר. בשנת הלימודים תש"פ למדו 57 סטודנטים וסטודנטיות מהציבור החרדי בפקולטות לרפואה במסגרת תוכנית הרופאים של קרן קמ"ח. בין השנים 2014–2020 העניקה הקרן בתוכנית זו מלגות בסך של כ־6 מיליון שקלים. כאשר בהתפלגות מגדרית, מהוות הנשים רוב (70%–75%) מסך מקבלי המלגות.
במהלך הגל השני של מגפת הקורונה, פרסמו משתתפי ובוגרי תוכנית הרופאים של קרן קמ"ח מכתב בו קראו לציבור החרדי לשמור על הנחיות הבריאות והזהירות מפני הנגיף. מכתב הרופאים החרדים זכה לתהודה תקשורתית.
הערות שוליים

↑  ענת דוידוב, אברהם יוסטמן: "אנו לא מנסים להתעמת עם החברה החרדית, כי כנראה לא נצליח", באתר 103FM, ‏26.03.24
↑  חדשות 13, מהישיבה להייטק ולרפואה - הקרן שמשלבת חרדים בתעסוקה וזכתה בעיטור הנשיא
↑  אלחנן טולדנו, ‏לרגל שנת ה-75: נשיא המדינה העניק את "עיטור הנשיא" – אלו הזוכים, באתר JDN‏, 2 ביולי 2023
↑   הקרן שהבינה למה חרדים נושרים מלימודים - ועוזרת להם להגיע לשוק העבודה, באתר TheMarker‏, 22 בנובמבר 2021
↑  מרכז הכוון תעסוקתי לציבור החרדי בירושלים, באתר מרכז כיוון
↑  ביזמקס - מתחם עסקים וחדשנות לחרדים בירושלים - Bizmax, באתר ביזמקס
↑  איציק קרומבי - 40 עד 40: המנהיגות הצעירה של ישראל, באתר גלובס, 31 בדצמבר 2018
↑  אורי ברקוביץ', ‏אקזיט בעזרת השם: סצנת הסטארט-אפ החרדית צוברת תאוצה, באתר גלובס, 3 במרץ 2019
↑  מיגו - הכשרת גברים חרדים להייטק, באתר MeGo
↑  כיכר בשיתוף מיגו, ‏היעד: 2,000 מתכנתים חרדים חדשים, באתר כיכר השבת, 6 ביולי 2022
↑  קידום המלצות לשילוב האוכלוסייה החרדית בשירות המדינה | מספר החלטה 869, באתר GOV.IL
↑  מיכל לב - 40/40 הצעירים המבטיחים של מגזין TheMarker 2021, באתר TheMarker
↑  לימודי רפואה באוניברסיטאות בשנים תש, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  נעמה לנסקי, רופאות בעזרת השם: צעירות חרדיות מסתערות על לימודי הרפואה, באתר ישראל היום, 22 באפריל 2021
↑    קובי נחשוני, זעקת הרופאים החרדים, באתר "ידיעות אחרונות", 2 באוקטובר 2020
נשיא המדינה יצחק הרצוג נותן את עיטור הנשיא לנציגי קרן קמח
אורי יפה

אורי יפה (ה' באדר תרע"ו, 10 במרץ 1916 – י"ג באלול תשס"ג, 10 בספטמבר 2003) היה מפקד בחי"ש, מראשוני המפקדים בפלמ"ח, מקים חטיבה 9 ומפקדה הראשון. ממקימי קיבוץ מעוז חיים. חקלאי וראש מועצה אזורית בקעת בית שאן ובקעת הירדן במשך 17 שנה.
ביוגרפיה

יפה נולד ביבנאל לחיים ומרים (לבית כבשנה) יפה, שעלו מרוסיה והתיישבו ביבנאל. אחיו הם אברהם יפה, שאול יפה וחנה. ב-1928 עברה המשפחה לתל אביב, ויפה למד בגימנסיה הרצליה. ב-1933 יצא להכשרה של "המחנות העולים" בקיבוץ נען. ב-1935 יצא להדרכת "החוג העולה" של התנועה בירושלים, שם פגש את תמר ירדני (ברמן), שהפכה לבת זוגו מאז.
תמר ואורי יפה היו בגרעין החברים שהקים את קיבוץ מעוז חיים בעמק בית שאן, במסגרת הקמת יישובי "חומה ומגדל". בקיבוץ נולדו להם חמישה ילדים: עמיר, אסנת, יחיעם, אפרת ואיל.
ב-1936 גויס ליחידה "הנודדת" בפיקודו של יצחק שדה, שהגנה על היישובים באזור ירושלים מפני כנופיות הפורעים. ב-1937 נשלחו תמר ואורי יפה לעבודה בחברת האשלג בסדום (כדי להביא פרנסה לקיבוץ מעוז חיים); אורי יפה התמנה לרכז הביטחון של החברה. אורי ותמר יפה הקימו את אוהל המשפחה הראשון בסדום. ב-1939 פיקד על פלוגת חי"ש שהדפה התקפה של כנופיה גדולה על מחנה העובדים.
ב-1941 גויס יפה על ידי יצחק שדה, מפקד הפלמ"ח, ובעת הקמת פלוגות הפלמ"ח הראשונות, פיקד על פלוגה ג'. פלוגה ג' ערכה מסע ארוך מקיבוץ מעוז חיים דרך סדום, שם התאמנה וערכה תרגיל פלוגתי גדול באש חיה, ומשם צעדו לכיוון קיבוץ רביבים, תוך שהם נאלצים לפרוץ נתיב חדש, שכונה "מעלה פלמ"ח", ליד עין ירקעם - נחל חתירה, ובהמשך התמנה למפקד הגדוד הרביעי של הפלמ"ח. במסגרת הגדוד הוקמה הפלוגה הימית – הפלי"ם.
במרץ 1947 פיקד על הורדת כ-600 מעפילים מן האונייה "שבתאי לוז'ינסקי". האוניה הצליחה לפרוץ את ההסגר הבריטי ולהגיע לחוף ניצנים. לאחר מכן השתחרר מן הפלמ"ח ועבר ל"רזרבה".
שלושת האחים אברהם, אורי ושאול שינו את שם משפחתם מיופה ליפה בעקבות החלטה של דוד בן-גוריון, שחייב את מפקדי הצבא שבדרך לעברת את שמם; שלושתם היו ממקימי צה"ל. אברהם הגיע לדרגת אלוף, שאול יפה היה מפקד השריון הראשון בצה"ל. בפברואר 1948 התמנה אורי יפה למפקד כוחות "היישוב" בגליל העליון המזרחי. תחת פיקודו עמדו במשך רוב הזמן הגדוד השלישי של הפלמ"ח, גדוד 11 של חטיבת גולני ואנשי משקים. בתחילת מאי הגיע יגאל אלון לגליל ויפה נתמנה לסגנו. בתחילת יוני עברו יחידות הפלמ"ח שבגליל (הגדוד הראשון והגדוד השלישי, שהיוו כעת יחדיו את חטיבת יפתח) לגזרת לטרון. כדי למלא את החלל הריק הקים אורי יפה את חטיבת עודד, שנקראה גם חטיבה 9, שהופקדה על הגנת הגליל העליון המזרחי. את השם "עודד" קיבלה החטיבה משמו המחתרתי של יפה. יפה שימש כמח"ט עד אוגוסט, תקופה בה החטיבה, שהוטלאה יחד מגדודים שונים, לא הצליחה להתגבש לכוח חטיבתי ראוי לשמו. את מקומו מילא יצחק פונדק.
בדצמבר 1948 השתתף יפה במבצע חורב – כיבוש עוג'ה אל-חפיר (באזור ניצנה של ימינו).
ב-1950 חזר לקיבוץ מעוז חיים ונבחר למרכז המשק.
במלחמת סיני ב-1956, לחם בחטיבה 9, והשתתף במסע לכיבוש שארם א שייח, בפיקודו של אחיו, אברהם יפה. אורי יפה קיבל שלושה אותות מלחמה: מלחמת השחרור, מבצע קדש ומלחמת ששת הימים.
ב-1969 נבחר יפה ליו"ר המועצה האזורית עמק בית-שאן. במסגרת תפקידו הקים את היישובים החדשים בבקעת הירדן, הקים את מועצה אזורית בקעת הירדן, על פי בקשתה של ראש הממשלה גולדה מאיר, וכיהן כיו"ר המועצה עד 1986.
ב-1977 נהרג בתאונת דרכים בנו הבכור, אל"ם עמיר יפה, שהיה באותה עת מפקד חטיבה 14 של חיל השריון, ובעל עיטור העוז בזכות פעולתו במלחמת יום הכיפורים.
ב-1986 סיים את תפקידו כיו"ר המועצה האזורית וחזר למעוז חיים כמזכיר הקיבוץ. יפה המשיך לעבוד בתיקון ממטרות של ענפי השלחין של הקיבוץ, וכן כיהן כיו"ר המועצה לשימור אתרים בשנים 1987–1993.
אורי יפה נפטר ונקבר בקיבוץ מעוז חיים ב-2003. על קברו חקוקות המילים "חקלאי לוחם ואוהב - בעל חלומות וחזון ההופכים למציאות".
הערות שוליים

↑  תמר ירדני, בתו של ד"ר יעקב ירדני (ברמן) ואחותה של גליה ירדני (אגמון), אשתו של פרופ' שמואל אגמון, בנו של נתן אגמון.
↑  אורי יפה - ראש המועצה האזורית בקעת בית שאן, מעריב, 29 בספטמבר 1969
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310485705171  ISNI: 0000 0000 6935 9282  LCCN: no2024072458  SUDOC: 263094588  VIAF: 97229293   WorldCat (עם VIAF): 97229293
קנוויק

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  וושינגטון (מדינה) וושינגטון
 תאריך ייסוד:  1904 
 שטח:  74.659992 קמ"ר
 גובה:  124 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  83,921 (1 באפריל 2020)
 קואורדינטות:  46°12′13″N 119°09′33″W﻿ / ﻿46.203475°N 119.15927°W﻿ / 46.203475; -119.15927 
 אזור זמן:  UTC-7
 https://www.go2kennewick.com/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קנוויק(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קנוויק(למפת וושינגטון רגילה) אולימפיה סיאטל ספוקיין טקומה ונקובר אוורט יאקימה בלינגהאם ונאטצ'י קנדה א י י ד ה ו  אורגון האוק. השקט קנוויק(למפת וושינגטון מוגדלת) אולימפיה סיאטל ספוקיין טקומה ונקובר אוורט יאקימה בלינגהאם ונאטצ'י קנדה א י י ד ה ו  אורגון האוק. השקט קנוויק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קנוויק (באנגלית: Kennewick) היא עיר במדינת וושינגטון שבארצות הברית. קנוויק ממוקמת לאורך הגדה הדרום-מערבית של נהר קולומביה. נכון ל-2020, מתגוררים בעיר כ-83,921 תושבים.
היסטוריה

אינדיאנים התיישבו באזור קנוויק במשך 9,000 שנים לפחות. לואיס וקלארק ציינו המון אינדיאנים מקומיים שחיו באזור כשעברו בו בשנים 1805–1806. הם סימנו במפתם שני כפרים שאוכלייתם שוערה בכ-2,600 ו-3,000 תושבים בהתאמה.
הלבנים הראשונים החלו להגיע לאזור באמצע המאה ה-19, עם התפתחות הסחר והתחבורה באזור. התפתחות זו כללה ספינות קיטור ומסילות רכבת רבות שנבנו באזור. בתחילת המאה ה-20 נוסד העיתון הראשון של העיר. קנוויק התאגדה רשמית ב-5 בפברואר 1904. כמו אזורים חקלאיים רבים אחרים, לשפל הגדול הייתה השפעה גם בקנוויק. בסופו של דבר, קנוויק הצליחה לגדול דמוגרפית גם בשנות ה-30.
בניית אתר הנפורד בריצ'לנד האיצה את צמיחתה של העיר בשנות ה-40 של המאה ה-20, כאשר עובדים מרחבי המדינה הגיעו להשתתף בפרויקט מנהטן. האתר נפתח ב-1943, ורבים מעובדיו לא ידעו שהם עובדים בפיתוח נשק גרעיני. הפלוטוניום שזוקק באתר הנפורד שימש בפצצת האיש השמן, שהוטלה בנגסאקי ב-1945 במכה הסופית והמכריעה של המלחמה. במהלך שנות ה-40 אוכלוסיית קנקוויק גדלה מ-1,918 תושבים ל-10,085 איש.
בקנוויק התקיימה אפליה גזעית כנגד אפרו-אמריקאים טרם תנועת זכויות האזרח. העיר דרשה מאפרו-אמריקאים לצאת ממנה לאחר רדת הלילה. אפילו במהלך היום, אפרו-אמריקאים חוו הטרדה מצד הציבור הרחב והמשטרה. בשנות ה-40 שחורים הוגבלו מהחזקת נכסים בעיר.
האזור חובר למערכת הכבישים הבין-מדינתיים ב-1986.
קנוויק הצליחה לעבור בקלות יחסית את המשבר הכלכלי העולמי ב-2008 בהשוואה לשאר המדינה. באתר הנפורד כמעט ולא התרחשו פיטורים. מכירות הבתים חוו ירידה קטנה בשנים 2007–2009, אך התאוששו ב-2010. מאז המיתון, קנוויק התרחבה מאוד.
דמוגרפיה

| התפתחות האוכלוסייה> מפקד | התפתחות האוכלוסייה> אוכלוסייה | התפתחות האוכלוסייה>  | התפתחות האוכלוסייה> %± |
| --- | --- | --- | --- |
| 1900 | 183 |  | — |
| 1910 | 1,219 |  | 566.1% |
| 1920 | 1,684 |  | 38.1% |
| 1930 | 1,519 |  | −9.8% |
| 1940 | 1,918 |  | 26.3% |
| 1950 | 10,106 |  | 426.9% |
| 1960 | 14,244 |  | 40.9% |
| 1970 | 15,212 |  | 6.8% |
| 1980 | 34,397 |  | 126.1% |
| 1990 | 42,155 |  | 22.6% |
| 2000 | 54,693 |  | 29.7% |
| 2010 | 73,917 |  | 35.1% |
| 2020 | 83,921 |  | 13.5% |
נכון למפקד האוכלוסין משנת 2010, מתגוררים בקנוויק כ-73,917 נפשות ב-27,266 משקי בית ו-18,528 משפחות. צפיפות האוכלוסין היא 1,059.8 נפש לקמ"ר. גודל משק הבית הממוצע היה 2.67 נפשות בממוצע וגודל המשפחה הממוצע היה 3.22 נפשות במשפחה. הרכב המגדרי של העיר היה 49.9% גברים ו-50.1% נשים.
הרכב הגזעי של העיר הוא:
78.5% לבנים
1.7% אפרו אמריקאים
0.8% ילידים אמריקאים
2.4% אסייתים
0.2% ילידי האוקיינוס השקט
12.1% מגזעים אחרים
4.3% משני גזעים או יותר.
24.2% היספנים או לטינים
הגיל החציוני בעיר היה 32.6 שנים. ההרכב הגילאי הוא:
28.2% – % 0–18
10.3% – 18–24
26.8% – 25-44
23.8% – 45–64;
10.9% – 65+
ממשל ופוליטיקה

במועצת העיר יש שבעה חברים, שמתוכם ארבעה נבחרים בבחירות כלליות על ידי כלל התושבים, ושלושת האחרים נבחרים על ידי שלושה מחוזות בחירה. ראש העיר נבחר על ידי חברי המועצה.
ההוצאות בעירוניות בשנת 2018 עמדו על כ-96.6 מיליון דולר.
אזרחי קנוויק מיוצגים בסנאט של וושינגטון על ידי שרון בראון, ומורין וולש, ובבית הנבחרים של וושינגטון על ידי בראד קליפרט, מאט בוהנק, ביל ג'נקין וסקיילר רוד. מאז 2015 הנציג של אזור העיר בבית הנבחרים של ארצות הברית הוא הרפובליקני דן ניוהאוס.