stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נטע וינר
קריירה > אלבומים ויצירה מוזיקלית

וינר הוא זמר-יוצר, ראפר ונגן אקורדיון. הוא הסולן ובין מייסדיו של הרכב ההיפ הופ 'סיסטם עאלי', שנוסד ב-2007. שירי ההרכב נכתבים ומבוצעים בשש שפות – עברית, ערבית, רוסית, אנגלית, יידיש ואמהרית.
בשנת 2012 כתב והלחין את הפסקול ביצירה 'מרגנית' מאת האמן ציון אברהם חזן. העבודה זכתה בפרס לקולנוע ניסיוני ווידאו ארט ב'פסטיבל הקולנוע ירושלים'.
בשנת 2013 הוציא ההרכב 'סיסטם עאלי' את אלבום הבכורה הנושא את שמו, בהפקת עמית כרמלי.
בשנת 2016 הוציא וינר את אלבום הבכורה שלו, 'בזכות השיבה' בהפקת דרור רותם. האלבום נע בין זהויות, זמנים, שפות ואופני ביטוי. הוא משלב היפ הופ, מוזיקת כלייזמר, זמר עברי, גרוב וספוקן וורד. האלבום עוסק רבות בחזרה לשורשים ובפירוק והרכבה של זהות באמצעות מוזיקה ושפה. הטקסטים הם מרובי שכבות ומטאפורות, ומבקר המוזיקה רז ישראלי כתב על האלבום כי: "אלבום הבכורה של נטע וינר "בזכות השיבה", בולט בזכות איכות הטקסטים שלו, נתינת כובד המשקל למילים ונאמנות לאמנות שדורשת מחשבה".
בשנת 2017 הוציא ההרכב 'סיסטם עאלי' את אלבומו השני, 'מהרג'אן', בהפקת אורי וינוקור.
בשנת 2019 בוצעה היצירה 'חוף לחוף' פרי עטו של וינר במסגרת אירועי ה'פצ'ה קוצ'ה' בהיכל התרבות תל אביב. את היצירה ביצעה תזמורת אקורדיונים שמנתה שמונה נגנים בגילאים שונים.
בשנת 2021 הוציא וינר את הסינגל 'ילד בשם נטע' בהפקת רועי דורון. השיר הוא מחווה בעברית לשיר A Boy Named Sue של הזמר ג'וני קאש.
קריירה > קולנוע וטלוויזיה

בשנת 2001 שיחק בסדרה 'משפחה וחצי' בבימוי עופר ויצמן ששודרה ב 'רשת' שיחק את איתן.
בשנת 2002 שיחק בסרט הדרמה של ערוץ הילדים ״אח שלי הגדול״ שיחק את חבר של אסף (עופר סקר) .
בשנת 2003 שיחק בסדרת הדרמה ״תיק סגור״ גילם את דודי. באותה השנה שיחק בסדרה ׳׳זומזום'׳ בבימוי יגאל בורשטיין.
בשנים 2004-2005 שיחק בעונה הראשונה של הסדרה ״ראש גדול״ בבימוי עופר ויצמן ששודרה ב Yes גילם את רוני חנוכה.
בשנת 2009 שיחק בסדרה ״אחלה טריפ״ בתפקיד רון.
בשנת 2010 שיחק בסדרה הדרמה קומית של ערוץ 2 ״הכל דבש״.
בשנת 2018 שיחק בסדרה ״האחיות המוצלחות שלי״ של Yes בתפקיד אורי.
בשנת 2021 שיחק בסדרה ׳'הד קולך׳' בבימוי תום שובל ששודרה בכאן 11 שיחק את רותם.
בשנת 2022 שיחק בסדרה ׳'ריקוד האש׳' בבימוי רמה בורשטיין ששודרה ב Yes שיחק את אליעזר.
בשנת 2023 שיחק ושר את שיר הנושא של סדרת הטלוויזיה ״מדרסה״ ששודרה בכאן חינוכית.
פעילות חינוכית

משנת 2008 וינר מנחה קבוצות נוער בשיתוף עם מגוון עמותות ומסגרות חינוך, ביניהן עמותת 'סדאקה רעות', רשת קידום נוער תל אביב יפו ועמותת 'מקור' לקידום מוזיקה בקהילה.
משנת 2014 וינר משמש כמנהל אמנותי למעבדת התרבות 'בית סיסטם עאלי' בשכונת ג'סי כהן בחולון, תנועה תרבותית-חינוכית ובית יצירה הפועלים לקידום שוויון ושינוי חברתי. המעבדה מקדמת יצירה אמנותית מקורית ייחודית ופורצת דרך, לצד תוכניות חינוך יחידות במינן המייצרות שיח רב תרבותי אמיץ במגוון רחב של אוכלוסיות.
בשנת 2018 יצר וינר את 'אם הזרים – מסע היפ הופ ביפו', מופע חוצות המזמין את הקהל לסיור היסטורי-ארכאולוגי בעיר העתיקה יפו, דרך סיפור חייהן של חמש דמויות עכשוויות. המופע מסופר כולו בראפ וספוקן וורד בערבית, ערבית, רוסית, אנגלית ויידיש.
משנת 2020 משמש וינר כמרצה בחוג לספרות של מכללת 'סמינר הקיבוצים'.
משנת 2022 משמש וינר כמורה לתחום הבינתחומי בתיכון למדעים ואמנויות בירושלים.
חיים אישיים

וינר מתגורר ביפו עם בת זוגו, הכוריאוגרפית והרקדנית סתיו מרין ובתם. השניים יצרו ושיתפו פעולה במספר מופעים.
דיסקוגרפיה

2013: סיסטם עאלי
2016: בזכות השיבה
2017: מהרג'אן
2023: פינוי בינוי
הערות שוליים

1 2   בן שלו, היחסים המורכבים של נטע וינר עם הזמר העברי, באתר הארץ, 24 בפברואר 2016
↑  טל גורדון, נטע וינר: אלף זהויות באיש אחד, באתר הבמה, ‏09/03/2016
1 2  נווה שכטר, פרס נווה שכטר וקרן רבינוביץ ליצירה ישראלית מקורית, באתר נווה שכטר, ‏2020
↑  צוות ווינג-צון ישראל, צוות ההדרכה - ווינג צון ישראל, באתר ווינג צון ישראל
↑  רונן אידלמן ויונתן אמיר, פודקאסט 'לשם שמיים' עונה 2: פרק 8 – נטע וינר, באתר הנסן, ‏9.1.2022
1 2 3  לאלי, תיאטרון גשר פותח את העונה ה-30 עם חמש הצגות בכורה, באתר בלוג לאלי, ‏16.3.21
↑  הילה אהרון בריק, הבניין שהפך להצגה, באתר הבמה, ‏2010
↑  פסטיבל בת ים, להשכרה, באתר יוטיוב, ‏2010
↑  הבמה, תיאטרון - על התל, באתר הבמה, ‏2011
↑  אתר מחזאי ישראל, זוהי הארץ, באתר מחזאי ישראל, ‏2013
↑  זוהר אלמקייס, כאן בונים, באתר בית אבי חי, ‏10.2.2014
↑  תיאטרון יפו, על החיים ועדה מוות, באתר תיאטרון יפו, ‏2013
↑  גו ג'רוזלם, פסטיבל מרכז הבמה: על החיים ועדה מוות בתאריך 25.05.2013, באתר go Jerusalem, ‏25.05.2013
↑  ynet, תיאטרון אחר: הוכרזו הזוכים בפסטיבל עכו, באתר ynet, 20 באוקטובר 2016
↑  ynet, הוכרזו הזוכים בפרס קיפוד הזהב 2017, באתר ynet, 1 בדצמבר 2017
↑  תיאטרון תמונע, חיתוך.דיבור, באתר תיאטרון תמונע, ‏2021
↑   יאיר אשכנזי, סיכום פסטיבל עכו: טוטאליות הדדית, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2016
↑  הבמה, מהי תגובה הולמת?, באתר הבמה, ‏27/06/2017
↑  רון שוורץ, היסטוריה של אלימות, באתר מרגישים תיאטרון, ‏23/3/17
↑  fine5, generatsioonid, fine5, ‏2018
↑  פסטיבל מקודשת, פיל בית, באתר פסטיבל מקודשת, ‏2019
↑  תיאטרון תמונע, מז'יניק, באתר תיאטרון תמונע, ‏2020
↑  ynet, וידאו ארט: עין לציון צופיה, וגם לקריה בתל אביב, באתר ynet, 24 ביולי 2012
↑  הרמה מגזין לאמנות, גליון #18 אסור לצלם, אוקטובר 2017, באתר הרמה מגזין לאמנות, ‏10.17
↑   דפנה ארד, "סיסטם עאלי" מנצחים את השיטה, באתר הארץ, 15 במרץ 2015
↑  ניצן אנגלברג, לפרק ולהרכיב מחדש, באתר קולומבוס - מגזין מוזיקה, ‏7.1.16
↑  רז ישראלי, 'בזכות השיבה': כנראה האלבום החשוב של השנה, באתר nrg
↑  pechakucha, נטע וינר, באתר pechakucha, ‏3.19
↑  נטע וינר, ילד ושמו נטע, באתר יוטיוב, ‏24.10.21
1 2  בית סיסטם עאלי, הצוות, באתר בית סיסטם עאלי
↑  בית סיסטם עאלי, בית סיסטם עאלי: סיור הופעה ביפו, באתר יוטיוב, ‏3.9.19
25 בספטמבר

25 בספטמבר הוא היום ה-268 בשנה (269 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 97 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

275 – קלאודיוס טקיטוס מתמנה לקיסר האימפריה הרומית בידי הסנאט הרומי
762 – מרד של קבוצה מתוך השיעים בראשות מוחמד אל נפס אל זכייה, נגד הח'ליפות העבאסית פורץ באזור חג'אז ודרום עיראק
1066 – קרב גשר סטמפורד סימל את סוף עידן הוויקינגים
1237 – ברית יורק נחתמה בין אנגליה לבין סקוטלנד, להגדרת גבול משותף בין שתי המדינות
1396 – קרב ניקופול מוכרע בניצחון האימפריה העות'מאנית נגד צבא נוצרי משולב מתוך כמה מדינות
1513 – מגלה הארצות וסקו נונייס דה בלבואה מגיע לאוקיינוס השקט
1555 – שלום אאוגסבורג נחתם בעיר אאוגסבורג על ידי קרל החמישי ונסיכי ברית שמלקלדן
1690 – העיתון הראשון של אמריקה, Publick Occurrences Both Forreign and Domestick, מפורסם בפעם הראשונה והאחרונה
1768 – טורקיה מכריזה מלחמה על האימפריה הרוסית ופורצת מלחמת רוסיה-טורקיה
1789 – הקונגרס האמריקאי בוחר להעביר את מגילת הזכויות
1890 – הפארק הלאומי יוסמיטי מוקם בקליפורניה
1955 – מוקם חיל האוויר הירדני
1956 – מבצע לולב – פעולת תגמול נרחבת
1978 – טיסת PSA182, מטוס מסוג בואינג 727, מתנגש במטוס ססנה 172 ונופל בסן-דייגו, קליפורניה. כתוצאה מכך, נהרגים 144 אנשים
1982 – "הפגנת ה-400 אלף" של שלום עכשיו במחאה על אירועי סברה ושתילה בכיכר מלכי ישראל (היום כיכר רבין)
1985 – חוליית מחבלים משתלטת על יאכטה ישראלית בקפריסין; הורגת שלושה אנשים ששהו עליה, ומסגירה עצמה לרשויות
1992 – הושלמה בניית תעלת מיין-דנובה
1996 – נסגר אחרון "בתי המחסה מגדלנה" באירלנד, בהם החזיקו בכפייה נשים צעירות שנכנסו להיריון בתנאי עבדות ומסרו את ילדיהן לאימוץ
1996 – מהומות מנהרת הכותל
1997 – התנקשות כושלת של "המוסד" בבכיר החמאס, ח'אלד משעל, בירדן
1998 – לאחר כ-73 ימים בן לקומט מסיים את חציית האוקיינוס האטלנטי בשחייה בפעם הראשונה בהיסטוריה
2003 – רעידת אדמה במגניטודה 8.0 פוגעת באזור הוקאידו, יפן
2003 – השקת האונייה "קווין מרי 2" מחברת "קיונארד"
2008 – פול מקרטני מופיע לראשונה בישראל
2017 – משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית
2018 – פתיחת קו הרכבת המהירה לירושלים מתחנת ירושלים-יצחק נבון לתחנת נתב"ג
נולדו

1599 – פרנצ'סקו בורומיני, אדריכל איטלקי (התאבד ב-1667)
1644 – אולה רמר, אסטרונום דני (נפטר ב-1710)
1683 – ז'אן-פיליפ ראמו, אחד מחשובי המלחינים והתאורטיקנים למוזיקה בצרפת של תקופת הבארוק (נפטר ב-1764)
1711 – צ'יאן לונג, קיסר סין (נפטר ב-1799)
1744 – פרידריך וילהלם השני, מלך פרוסיה (נפטר ב-1797)
1862 – בילי יוז, ראש ממשלת אוסטרליה השביעי (נפטר ב-1952)
1881 – לו שו'ן, סופר סיני (נפטר ב-1936)
1889 – הלנה כגן, רופאת ילדים האישה הראשונה בארץ ישראל (נפטרה ב-1978)
1895 – אנדרה שרון, שחמטאי צרפתי (נפטר ב-1980)
1897 – ויליאם פוקנר, סופר אמריקאי (נפטר ב-1962)
1906 – דמיטרי שוסטקוביץ', מלחין רוסי בתקופה הסובייטית (נפטר ב-1975)
1913 – יוזף ביצאן, כדורגלן אוסטרי-צ'כסלובקי, גדול הכובשים בכל הזמנים (נפטר ב-2001)
1921 – רוברט מולדון, ראש ממשלת ניו זילנד ה-31 (נפטר ב-1992)
1926 – מל מרמלשטיין, ניצול שואה ממוצא הונגרי (נפטר ב-2022)
1926 – ארנסט מסטמקר, חוקר גרמני בתחום מדע המשפט (נפטר ב-2024)
1927 – קולין דייוויס, מנצח בריטי (נפטר ב-2013)
1928 – דוד ברוך, שחקן ישראלי (נפטר ב-2017)
1928 – הרולד בקר, במאי קולנוע וטלוויזיה, מפיק וצלם אמריקאי
1929 – ברברה וולטרס, עיתונאית אמריקאית (נפטרה ב-2022)
1930 – של סילברסטיין, כותב וסאטיריקן (נפטר ב-1999)
1930 – עוזר שילד, פרופסור מן המניין באוניברסיטת חיפה ונשיאה, הנשיא הראשון של המרכז האוניברסיטאי אריאל ומדען ראשי במשרד החינוך (נפטר ב-2006)
1932 – בריאן מרפי, שחקן אנגלי (נפטר ב-2025)
1933 – חנניה גיבשטיין, איש עסקים ישראלי וראש עיריית ראשון לציון ה-7 (נפטר ב-2024)
1933 – יובי בראון, כדורסלן ומאמן כדורסל אמריקאי
1938 – איתן בנצור, דיפלומט ישראלי
1941 – דוד מונשיין, איש עסקים, פובליציסט, סופר ושחקן קולנוע
1943 – יואב גלבר, היסטוריון ישראלי
1943 – רוברט גייטס, מזכיר ההגנה האמריקני ה-22
1944 – מייקל דאגלס, שחקן אמריקאי
1949 – פדרו אלמודובר, במאי קולנוע ספרדי
1951 – בוב מקאדו, כדורסלן אמריקאי ששיחק בעמדות הסנטר והפאוור פורוורד
1951 – ירדנה ארזי, זמרת ומגישת טלוויזיה ישראלית
1951 – מארק המיל, שחקן אמריקאי
1952 – כריסטופר ריב, שחקן קולנוע אמריקאי (נפטר ב-2004)
1952 – אמינה וואדוד, חוקרת מגדר ואסלאם אמריקאית
1955 – קרל היינץ רומניגה, כדורגלן גרמני
1957 – ולדימיר פופובקין, מנהל סוכנות החלל הפדרלית של רוסיה (נפטר ב-2014)
1961 – הת'ר לוקליר, שחקנית ודוגמנית אמריקאית
1961 – רוני וילן, כדורגלן אירי
1964 – קרלוס רואיס סאפון, סופר ספרדי (נפטר ב-2020)
1965 – סקוטי פיפן, כדורסלן אמריקאי
1965 – רפאל מרטין ואסקס, כדורגלן ספרדי
1968 – שמואל חיימוביץ', תסריטאי ובמאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1968 – ויל סמית', שחקן וראפר אמריקאי
1969 – קתרין זיטה-ג'ונס, שחקנית ודוגמנית אמריקאית
1969 – צביקה פורמן, שחקן ומדבב ישראלי
1971 – נדב אבקסיס, סטנדאפיסט ושחקן ישראלי
1972 – סמי סמיר, שחקן קולנוע, תיאטרון ובמאי ערבי ישראלי
1972 – דורית רביניאן, סופרת ותסריטאית ישראלית
1975 – ענבל גבריאלי, אשת תקשורת ופוליטיקאית ישראלית
1977 – דנה אברהם-סמו, שחקנית ישראלית
1977 – קליאה דובאל, שחקנית אמריקאית
1979 – מיקלה סקרפוני, רוכב אופני כביש איטלקי (נפטר ב-2017)
1983 – דונלד גלובר, שחקן, זמר, וכותב אמריקאי, זוכה חמישה פרסי גראמי ושני פרסי אמי
1984 – ברק יצחקי, כדורגלן ישראלי
1985 – יקיר שינה, כדורגלן ישראלי
1995 − סופיה רייס, זמרת-יוצרת מקסיקנית
2001 – בר סביר, שחקנית ומדבבת ישראלית
נפטרו

1066 – האראלד השלישי, מלך נורווגיה (נולד ב-1015)
1066 – טוסטיג גודווינסון, רוזן נורת'מבריה (נולד ב-1026)
1506 – פליפה הראשון, מלך קסטיליה (נולד ב-1478)
1534 – קלמנס השביעי, אפיפיור (נולד ב-1478)
1903 – פאול ארנפסט, פיזיקאי תאורטיקן אוסטרו-הונגרי (נולד ב-1880)
1950 – אלכסנדר טאירוב, במאי תיאטרון בברית המועצות, מקים התיאטרון הקאמרי (נולד ב-1885)
1970 – אריך מריה רמרק, סופר גרמני (נולד ב-1898)
1971 – הוגו בלאק, סנאטור מטעם אלבמה ושופט בית המשפט העליון של ארצות הברית (נולד ב-1886)
1980 – מארי אונדר, מן המשוררות הבולטות של אסטוניה (נולדה ב-1883)
1980 – לואיס מיילסטון, במאי קולנוע וזוכה פרס האוסקר (נולד ב-1895)
1980 – ג'ון בונהם, המתופף של לד זפלין (נולד ב-1948)
1987 – אבא קובנר, מנהיג פרטיזנים ומשורר עברי (נולד ב-1918)
1991 – קלאוס ברבי, פושע מלחמה נאצי (נולד ב-1913)
2001 – יאיר פרג, מדען ופרופסור לבוטניקה וגנטיקה של צמחים (נולד ב-1929)
2003 – עמירם סיוון, מנכ"ל משרד האוצר ומנכ"ל בנק הפועלים (נולד ב-1938)
2005 – אריאל עמיעד, קצין קשר ראשי בצה"ל, מנכ"ל משרד החקלאות, מנכ"ל חברת החשמל וסגן ראש עיריית תל אביב (נולד ב-1924)
2005 – יורי ברונפנברנר, פסיכולוג התפתחותי, ידוע כמפתח תאוריית המערכות האקולוגיות (נולד ב-1917)
2007 – חיידר עבד א-שאפי, מדינאי פלסטיני, ממבקריו העקביים של יאסר ערפאת, עמד בראש המשלחת הפלסטינית-ירדנית לוועידת מדריד ב-1991 (נולד ב-1919)
2014 – סוליימן טיהיץ', אחד משלושת חברי נשיאוּת בוסניה והרצגובינה (2002‏-2006) ויו"ר הנשיאות (2004, 2006), כנציג הבוסניאקי של הפדרציה (נולד ב-1951)
2015 – מוטי קירשנבאום, עיתונאי, איש טלוויזיה ורדיו ישראלי (נולד ב-1939)
2016 – יוסף חיים סיטרוק, הרב הראשי של יהודי צרפת (נולד ב-1944)
2018 – אסתר קל, סופרת עברייה, עיתונאית ועורכת ישראלית (נולדה ב-1930)
2019 – פאול בדורה-סקודה, פסנתרן אוסטרי (נולד ב-1927)
2019 – קטי קולינס, לוחמת MMA אמריקאית במשקל זבוב (נולדה ב-1987)
2019 – דוד גודבלט, היסטוריון אמריקאי, מרצה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, וראש הקתדרה ללימודי היהדות באוניברסיטה (נולד ב-1942)
חגים ואירועים החלים ביום זה

24 בספטמבר – 26 בספטמבר
ספטמבר
לוח אירועים שנתי
דמיטרי שוסטקוביץ'
כריסטופר ריב
ויל סמית'
האראלד השלישי
ג'ון בונהם
אבא קובנר
דולף לונדגרן

| --- | --- |

לונדגרן, 2018
 לידה:  3 בנובמבר 1957 (בן 67) שוודיה שוודיה ספנגה, מחוז סטוקהולם, שוודיה
 שם לידה:  Hans Lundgren 
 סוגה מועדפת:  פעולה
 מדינה:  שוודיה, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1978
 מקום לימודים:  המכון המלכותי לטכנולוגיה  אוניברסיטת מדינת וושינגטון  אוניברסיטת סידני  אוניברסיטת קלמסון 
 בן או בת זוג:  Anette Qviberg (1994–2011)   גרייס ג'ונס 
 צאצאים:  Greta Lundgren, Ida Lundgren 
 פרסים והוקרה:  פרס מכונת הזמן (2016)  תוכנית פולברייט 
 פרופיל ב-IMDb
 
דולף לונדגרן, 1990
הנס "דולף" לונדגרן (בשוודית: Hans "Dolph" Lundgren; נולד ב-3 בנובמבר 1957) הוא שחקן קולנוע, במאי ואמן לחימה שוודי.
ביוגרפיה

לונדגרן נולד בספנגה שבמחוז סטוקהולם, שוודיה כבנם של קארל הוגו יוהאן לונדגרן (1923-2000) כלכלן וסיגריד בריגיטה טג'ירנלד (1932-1992) מורה לשפות, יש לו 2 אחיות, קת'רינה ואניקה ואח צעיר, יוהאן.
לאחר שירות חובה של שנה ביחידת ארטילריה של הנחתים בצבא השוודי, למד במכון המלכותי לטכנולוגיה בסטוקהולם וקיבל מאוחר יותר תואר שני בהנדסה כימית מאוניברסיטת סידני. לבסוף אף קיבל מלגה יוקרתית ללמוד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), אך החליט לפנות לכיוון לימודי משחק.
בשנת 1985 הופיע לראשונה בקולנוע בסרט מסדרת ג'יימס בונד, "רצח בעיניים". באותה שנה הגיעה הפריצה שלו כששיחק בסרטו של סילבסטר סטאלון, "רוקי 4", בתפקיד מתאגרף סובייטי בשם איוון דראגו (לתפקיד זה נבחר מתוך כ-5,000 מועמדים).
בקרב חובבי הפנטזיה והמדע הבדיוני הוא ידוע בזכות תפקידיו בסרטים "שליטי היקום" ו"חייל אוניברסלי".
לונדגרן ידוע גם בתור לוחם קראטה. הוא היה אלוף אירופה בקראטה קיוקושינקאי בשנים 1980–1981, והשתתף בתחרויות רבות בקראטה ואגרוף. הוא מחזיק בחגורה שחורה דאן 4 בקיוקושין.
בשנת 2010 הנחה את תחרות המלודיפסטיבלן בשוודיה, תחרות קדם-אירוויזיון המקומית. באותה שנה חזר לקולנוע בסרטו של סטאלון "בלתי נשכחים", אחרי כמעט 15 שנים מהפעם אחרונה בה הופיע בסרט קולנוע. רוב הסרטים בהם כיכב היו דלי תקציב ולפעמים יצאו ישירות לווידאו ול-DVD.
בשנת 2012 שיחק בסרט האקשן "חייל אוניברסלי: יום הדין" בכיכובו של ז'אן-קלוד ואן דאם, ושיחק בקומדיה "דירות קטנות" בכיכובו של מאט לוקאס.
בשנת 2016 שיחק בעונה החמישית של "החץ" בתור קונסטנטין קובאר.
בשנת 2017 השתתף בקליפ לשיר "Believer" של הלהקה אימאג'ין דראגונז.
בשנת 2018 שיחק בסרט "מים שחורים" לצידו של ואן דאם, ושיחק בסרט "קריד 2" בתור איוון דראגו, יחד עם סילבסטר סטאלון כרוקי.
חיים אישיים

בשנת 1994 נישא למעצבת התכשיטים והאופנה אנט קוויברג ולהם נולד 2 בנות: אידה סיגריד (1996) וגרטה אוולין (2001), הזוג התגרש בשנת 2011.
הוא נישא למדריכת כושר נורווגית בשם אמה קרוקדאל הצעירה ממנו ב-40 שנה בשנת 2023.
בעבר היה בזוגיות מספר שנים עם הזמרת גרייס ג'ונס כשעבד בתור המאבטח האישי שלה בתחילת שנות ה-80.
לונדגרן דובר חמש שפות: שוודית, אנגלית, גרמנית, צרפתית ויפנית. לונדגרן הוא טבעוני מאז 2019, בעקבות צפייה בסרט "כוח טבעי".
במאי 2023 חשף בראיון כי הוא מתמודד עם סרטן במצב מתקדם אשר התגלה אצלו בשנת 2015.
פילמוגרפיה

TBA‏ - Come Out Fighting
TBA‏ - Hellfire - בתפקיד: ווילי.
2024 - חוצה את הגבול‏ - בתפקיד: הבלש טרוויס ג'והנסן (גם במאי, תסריטאי ומפיק)
2023 - בני ערובה - בתפקיד: אנדרס.
2023 - בלתי נשכחים 4 - בתפקיד: גאנר ג'נסן.
2022 - אקוומן 2: הממלכה האבודה - בתפקיד: המלך נריוס.
2022 - המיניונים: עלייתו של גרו - בתפקיד: סבנג'נס (דיבוב).
2022 - Section Eight ‏ - בתפקיד: קפטן טון מייסון.
2022 - מבצע ימי Operation Seawolf בתפקיד קפטן האנס קסלר
2021 - Castle Falls‏ - בתפקיד: ריצ'רד אריקסון.
2021 - האריות שבחבורה - בתפקיד: דולף (דיבוב)
2019 – האצה – בתפקיד: ולאדיק זוריץ'
2019 – הגשש – בתפקיד: איידן האקנסון
2018 – אקוומן – בתפקיד: המלך נריוס
2018 – קריד 2 – בתפקיד: איוון דרגו
2018 – מים שחורים – בתפקיד: מרקו
2017 – שארקנדו 5: הסתערות גלובלית – סרט טלוויזיה
2017 – גניבה – בתפקיד: ג'ק
2017 - Dead Trigger‏ - בתפקיד: קפטן קייל ווקר
2016 – שוטר בגן ילדים 2 – בתפקיד: זאק ריד
2016 – יחי הקיסר! – בתפקיד: מפקד צוללת
2016 - Welcome to Willits‏ - בתפקיד: דרק האצ'ינסון.
2016 – אל תהרוג את זה – בתפקיד: ג'בדאיה וודלי
2015 – מהומה – בתפקיד: הסוכן ווילאם
2015 – הטוב, הרע והמת – בתפקיד: הסוכן בוב רוקר
2015 - אגם הכרישים - בתפקיד: קלינט גריי.
2015 – חזירי המלחמה – בתפקיד: קפטן האנס פיקאלט
2014 – סחר בבני אדם – בתפקיד: ניק קסידי
2014 – בלתי נשכחים 3 – בתפקיד: גאנר ג'נסן
2014 – פצעי לחימה – בתפקיד: הוליס
2013 – דם של גאולה – בתפקיד: אקסל
2013 – מארב – בתפקיד: הסוכן איוון מקסוול
2013 – קרב ארורים – בתפקיד: מקס גטלינג
2013 – החבילה – בתפקיד: "הגרמני"
2012 – בלתי נשכחים 2 – בתפקיד: גאנר ג'נסן
2012 – חייל אוניברסלי: יום הדין – בתפקיד: אנדרו סקוט
2012 – בית המצבור – בתפקיד: אנדי ספקטור
2012 – דירות קטנות – בתפקיד: סייג' מנוקס
2012 – כדור בקנה – בתפקיד: אלכסיי אנדריאב
2011 – בשם המלך 2 – בתפקיד: גראנג'ר
2010 – בלתי נשכחים – בתפקיד: גאנר ג'נסן
2010 – איקרוס (כולל ביום) – בתפקיד: אדוארד "אדי" ג'ן
2009 – חייל אוניברסלי: הדור הבא – בתפקיד: אנדרו סקוט
2009 – ביצועי המפקד
2007 – כלבי היהלום
2006 – "L'Inchiesta"
2005 – "המומחה הרוסי"
2004 – "דיפנדר" (The Defender)
2004 – "מסע אל העבר" (Retrograde)
2004 – "Fat Slags"
2004 – "Direct Action"
2003 – "טרור בבית הספר" (Detention)
2001 – "תוכנית להגנת עדים" (Hidden Agenda)
2000 – "סוד הווירוס הקטלני" (Agent Red)
2000 – "הסיור האחרון" (The Last Patrol)
2000 – "Jill Rips"
1999 – "צייד הסערה" (Storm Catcher)
1999 – "גשר הדרקונים" (Bridge of Dragons)
1998 – "שדה מוקשים" (Sweepers)
1998 – "The Minion"
1998 – "Blackjack"
1997 – "טרור גרעיני" (The Peacekeeper)
1996 – "Silent Trigger"
1995 – "The Shooter"
1995 – "ג'וני נמוניק" (Johnny Mnemonic)
1994 – "מלחמתו של גבר" (Men of War)
1994 "Pentathlon"
1993 – "שוטר מושחת" (Joshua Tree)
1992 – "חייל אוניברסלי" (Universal Soldier)
1991 – "צמד לעניין" (Showdown in Little Tokyo)
1991 "מזימות אפלות" (Cover Up)
1990 "איש הלילה" (Dark Angel)
1989 – "המעניש" (The Punisher)
1989 – "עקרב האדום" (Red Scorpion)
1987 – "שליטי היקום" (Masters of the Universe)
1985 – "רוקי 4" (Rocky IV)
1985 – "רצח בעיניים" (A View to Kill)
הערות שוליים

↑  Liam Pritchett, Dolph Lundgren Just Went Vegan Because of ‘The Game Changers’, Livekindly, December 4 2019
↑  כוכב "בלתי נשכחים" חושף: "הרופא אמר לי שנותרו לי שנתיים או שלוש לחיות" | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007428876905171  PLWABN: 9810649164505606  BIBSYS: 98041180  BNE: XX1168433  BnF: cb139407497 (data)  GND: 130587230  ISNI: 0000 0001 1772 9349  LCCN: n92078446  NKC: ola2008419388  NLK: KAC201304105  NTA: 074044516  SELIBR: 346302  SNAC: w6ng5m0w  SUDOC: 105775088  VIAF: 85051388   WorldCat (עם VIAF): 85051388
קסדה

ערך זה עוסק בכובע משוריין. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קסדת נחושת חרוטית עתיקה
קסדת לגיונר רומאי, יהודה, המאה השנייה לספירה, עשוי מברונזה וברזל, מוזיאון ישראל
קַסְדָּה (ברבים: קְסָדוֹת) היא כובע (קובע) משוריין או מחוזק שנועד להגן על הראש מפני פציעות וחבלות. בקסדה נעשה בעבר ובהווה שימוש רב בצבאות, כדי להגן על חיילים בעת קרב ובאימונים. לקסדה גם שימושים אזרחיים – להגנה מתאונות עבודה, בעת נסיעה בכלי רכב, בספורט תחרותי ואתגרי ועוד. הקסדות מיוצרות מחומרים שונים, בעיקר ממתכות כגון פלדה ומחומרים פלסטיים.
היסטוריה של השימוש הצבאי בקסדות > הקסדה בעת העתיקה

הקסדות הופיעו עוד בתקופת הברונזה. בספר שמואל א', פרק י"ז מתואר הקרב של דוד וגלית. חימושו של גוליית מתואר בפירוט רב:
מתיאור זה אפשר ללמוד שנחושת הייתה המתכת הנפוצה אז ואילו ה"ברזל" (הכוונה כנראה לארד ברונזה) הייתה מתכת נדירה ששימשה ליצור כלי נשק עבור המובחרים שבלוחמים. על פי הכתוב בתנ"ך, דוד הרג את גולית על ידי כך שיידה חלוק נחל למצחו. מכך אפשר להסיק שקסדתו של גולית לא כללה מיגון למצח אלא כסתה רק את הפדחת ואחורי הראש.
הקסדות הראשונות היו בעלות מבנה דמוי חרוט ללא מיגון לפנים, אך בראשית בתקופה הארכאית ביוון הופיעה הקסדה הקורינתית שהייתה מורכבת מחתיכת ארד אחת עם כיסוי מלא לאזניים, לחיים וחלק מהאף. הקסדה נתנה הגנה טובה, אך החייל התקשה לשמוע את הפקודות ושדה ראייתו היה מוגבל. הרומאים הלכו בכיוון שונה וקסדתם, הבנויה על פי הדגם הקלטי הייתה מורכבת ממספר חלקים זזים שנתנו הגנה טובה בלי לפגוע ביכולת השמיעה ושדה הראיה של הלוחם. שרי מאה ומפקדים בכירים נהגו לעטר את קסדותיהם בנוצות ססגוניות.
היסטוריה של השימוש הצבאי בקסדות > הקסדה בימי הביניים

בימי הביניים הקסדות חזרו לצורת החרוט, אך כמו בעבר, הן לא הצליחו לתת הגנה מתאימה ללוחם. אמנם קסדות אלה יכלו לבלום מכות קלות אך היו נמחצות בקלות על ידי מכה של חרב כבדה או גרזן קרב. כדי להתגבר על הבעיה הזו החלו האבירים לחבוש סוגים חדשים וכבדים יותר של קסדות.
מקסדה בעלת מראה משולש היא הפכה לגליל, שנקרא Helm. בקסדה היו חריצים לעיניים, כדי לאפשר לאביר לראות את שדה הקרב, אך בכל זאת הגבילו את שדה הראייה. הפתרון לכך הייתה קסדה בעלת סנורת (מגן עיניים שאפשר להרימו ולהורידו בעת הצורך). בימי הביניים המאוחרים פותחו קסדות בשם Sallet שכללו חריץ ראייה לעיניים ותיתורה המגנה על העורף. האצילים קישטו את קסדותיהם בחריטות אומנותיות ונוצות בולטות כדי להבליט את מעמדם בשדה הקרב.
קַסְדות ה-Helm והקסדות הגותיות היו בעיקר בשימוש האבירים ומעמד הפרשים. לוחמי חיל הרגלים (שבדרך כלל באו ממעמדות נמוכים) השתמשו בקסדות פשוטות יותר שכללו רק כיסוי של הפדחת ושולי תיתורה נרחבים. לעיתים כללו קסדות אלה פס מתכת שירד מהקסדה והגן על האף וכן כיפה בעלת קצה משולש. קסדות אלה סיפקו פחות הגנה לפנים אך לא פגמו בשדה הראייה.
סוג נוסף של קסדות כבדות היה סוג קסדות הדומות לקסדה הקורינתית. הקסדה הזאת הייתה עשויה מחתיכת פלדה אחת עם כיסוי מלא לפנים שאפשר היה להרימו ולהורידו בעת הסכנה. בעת הקרב האביר היה מוריד את הכיסוי ושדה ראייתו היה מוגבל לשני חרכים בקדמת הקסדה. הרבה פעמים עוצבו קסדות אלה כך שיתאימו לחליפת השריון של האביר. חלקן אף עוטרו בנוצות וחריטות בזהב שהדגישו את מעמדו הרם של האביר (אם כי קסדות מעוטרות יותר שימשו יותר לתצוגות ומצעדים מאשר לקרבות אמיתיים).
קסדה מסוג בסצינט בעלת "חוטם"
קסדות גותיות מסוג Sallet
קסדת ארמט פלורנטינית
קסדה מסוף ימי הביניים ותחילת העת החדשה
היסטוריה של השימוש הצבאי בקסדות > הקסדה בעת החדשה

עם הירידה בקרנו של השריון, ירדה גם קרנה של הקסדה והיא יצאה מכלל שימוש מציודו של החייל הרגלי במהלך המאה ה-18. חלק מחילות הפרשים שמרו על קסדת המתכת.
בסוף המאה ה-19 קסדת המתכת יצאה סופית משירות חיל הפרשים והחיילים נשארו עם כובע עשוי מחומרים קלים, שתפקידו העיקרי היה להגן על הלוחם מפני הקור או השמש. חלק מהצבאות השתמשו בקַסְדות עור שלא נתנו מענה מספיק לסכנות בקרב ולכן במהלך מלחמת העולם הראשונה הקסדה חזרה לשימוש עקב הסכנות הרבות שנשקפו לחיילים. ממלחמה זו ועד היום הקסדות הן חלק אינטגרלי מציודו של הלוחם המודרני.
היסטוריה של השימוש הצבאי בקסדות > קסדות מודרניות

הקסדה היא עדיין חלק חיוני בציוד המגן של הלוחם בשדה הקרב. הקסדות הצבאיות המודרניות עשויות מפלדה או חומרים פלסטיים מתקדמים כגון קוולר וכוללות מערכת רצועות או ספוגים בפנים הקסדה, שנועדו להקל על החייל לחבוש אותה לאורך זמן. הקסדות תוכננו לעצירת רסיסים ואף קליעים. צורתן של קסדות צבאיות מודרניות נגזרת מהשימוש של אותן קסדות. כלומר, קסדה של לוחם בטנק תורחב בצדדיה כך שתוכל להכיל אוזניות, קסדה של טייס תכיל משקף מיוחד וכולי. לאחר שהחייל חובש את הקסדה, הוא רוכס רצועה מרכזית, המחוברת בשני קצותיה לקסדה ונתמכת על ידי הסנטר, כדי להבטיח את הקסדה למקומה. לקסדה ניתן לחבר עזרים טקטיים שונים כגון מכשיר קשר ואמצעי ראיית לילה. בצה"ל לוחמי חי"ר חובשים מעל הקסדה מצנפת מנומרת, וזאת כדי לשפר את ההסוואה של הלוחמים ולשבור את הצורה הבולטת של הקסדה.
קסדתו של טייס קרב מורכבת הרבה יותר מקסדת לוחם חי"ר. קסדת הטייס מכילה קשר, מסיכת חמצן ואף מסך תצוגה עילית (HUD) המציג לטייס נתונים רלוונטיים על גבי מגן-העיניים של הקסדה ומאפשר לו להמשיך להסתכל בשמים שלפניו. ישנן קסדות מתקדמות (כגון זו של אלביט מערכות) שאפשר אף לכוון חימוש מונחה בעזרתן.
קסדות בשימוש אזרחי

הקסדה נפוצה כיום גם בשימוש אזרחי. היא מספקת הגנה במגוון רב של תחומים:
להגנה על כבאים ואנשי צוותי הצלה אחרים.
להגן על בנאים, כורים ומפעילי ציוד מכני הנדסי באתרי כרייה ובנייה.
להגן על פועלים בבתי חרושת.
להגן על רוכבי אופנוע, ונהגי מכוניות מרוץ. קסדות אלה כוללת מגן-עיניים מפלסטיק שקוף אותו אפשר לגלול מעלה או מטה בעת הצורך.
להגן על רוכבי אופניים, גלגיליות, סקייטבורד ורפטינג. קסדות קלות שעשויות קצף מוקשה וכוללות חורי אוורור שאמורות לספק הגנה מפני נפילה במהירות נמוכה על ידי דחיסת הקצף.
קסדת חלל משמשת אסטרונאוטים כדי להגן עליהם מפני קרינה בחלל וכן כדי ליצור חלל אטום בו יוכלו לנשום אוויר המוזרם להם ממכלי חמצן המותקנים על גב חליפת החלל שלהם.
להגנה על ראשם של ספורטאים בסוגי ספורט מגע מלא כגון פוטבול, היאבקות ואגרוף.
מקאראפות הן קסדות פלסטיק מעוטרות בעבודת יד המשמשות אוהדי ספורט בדרום אפריקה.
ראו גם

שריון
חיל הרגלים
כובע
בטיחות
קסדה מסוג Great Helm, ימי הביניים
קסדה צבאית מודרנית (קסדת M1 של צבא ארצות הברית)
הקסדה היא עדיין חלק חיוני בציוד המגן בשדה הקרב
קסדת כורים חדישה
קסדה של רוכב אופנוע