stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרגיי קוריוחין
קורות חיים

קוריוחין החל את הקריירה שלו כנגן פסנתר בלהקת בית ספר בלנינגרד. לאחר שניגן במספר להקות ג'אז מקצועיות, כמו גם עם מוזיקאי רוק פופולריים, עבר קוריוחין מספר שלבים בקריירה הענפה שלו ובסופו של דבר הפך לאחד השמות והפרצופים המוכרים ביותר ברוסיה במהלך שנות השמונים והתשעים.
לקראת סוף חייו הוא נודע כמלחין קולנוע אוונגרדי, אמן מיצגים ושחקן קולנוע. מחוץ לרוסיה הוא היה ידוע בעיקר כמוזיקאי ג'אז ניסיוני, דרך עבודותיו ששוחררו מאז חתם ב-1981 עם חברת התקליטים "לאו רקורדס" (אנ') הבריטית, וכן בעקבות סבובי ההופעות שלו עם "האנסמבל פופ-מכניקה" ועם תוכנית ההפנינג שלו שכותרתה גם "פופ מכניקה". הוא גם תרם תרומה משמעותית לכמה אלבומים (בפרט: משולש, טאבו ורדיו אפריקה) של להקת הרוק הרוסית המפורסמת אקווריום.
חלק מעבודותיו הקולנועיות הראויות לציון כוללות כיכוב והלחנת המוזיקה לשני קברניטים II סרט פסאודו-דוקומנטרי קומי על מלחמת העולם הראשונה; הפסקול לסרט האימה הרוסי הנאו-נואר המעצב (Господин Оформитель), והתפקיד הראשי של החנון הלוחם שמנצח את כנופיית הפשע המקומית ב-Lokh pobeditel vody.
קוריוחין עלה לגדולה לאחר שיצר את אחד הממים הויראליים הפופולריים הראשונים בתקשורת הרוסית. זה היה אחד המעשים המאולתרים-למחצה שלו שנעשתה כאמנות מיצג, ששודר בשידור חי בטלוויזיה הרוסית במאי 1991. כאורח בתוכנית האירוח הפופולרית "הגלגל החמישי" סיפק קוריוחין "הוכחה" ש"לנין היה פטריה" (אנ'). במהלך שנות התשעים היה קוריוחין חבר המועצה לתרבות ותיירות בעיר סנקט פטרבורג. בשנת 1995 הצטרף קוריוחין למפלגה הבולשביקית הלאומית.
קורות חיים > מותו

קוריוחין מת ממחלת לב נדירה, סרקומה לבבית, והוא בן 42 בלבד. הוא הובא למנוחות בבית העלמין בקומרובו, סמוך לקברה של אנה אחמטובה.
מורשתו

פסטיבל המוזיקה הבינלאומי השנתי של סנקט פטרבורג SKIF (הפסטיבל הבינלאומי ע"ש סרגיי קוריוחין) נקרא על שמו. פסטיבלי קוריוחין מתקיימים מדי שנה בברלין, אמסטרדם וניו יורק.
בשנת 2004 נוסדו קרן סרגיי קוריוחין ומרכז קוריוכין. הקרן אוספת מידע על קוריוחין והמרכז מארגן אירועים ברוח האמן. שניהם ממוקמים באותו בניין, בית קולנוע ישן בסנקט פטרבורג. בשנת 2009 הקימו קרן סרגיי קוריוחין ומרכז קוריוחין פרס שנתי בתחום האמנות המודרנית.
דיסקוגרפיה

The Ways of Freedom (Leo Records, 1981)
Tragedy in Rock (1988)
Mr. Designer (1989)
Popular Science (1989) with Henry Kaiser
Album for Children (1991)
Opera for the Rich (1991)
Some combinations of fingers and passion (1991)
Sparrow Oratorium/Four Seasons (1994)
Friends Afar (Sound Wave Records, 1996) with Kenny Millions
Dear John Cage (Long Arm Records, 1996) with Kenny Millions
עבודות נוספות

מוזיקה להפקת הבמה של חייקה של צ'כוב (המכונה השחף) (1994)
מוזיקה לסדרת הטלוויזיה הרוסית אנה קרנינה (2007)
כמו כן הלחין את מוזיקת הפתיחה עבור כל סדרת הטלוויזיה של ה-BBC בשם Comrades ב-1985 שפרק אחד בו סיקר אותו עצמו ואת סצנת המוזיקה בלנינגרד.
1988 – Mister Designer
1990 – Buster's Bedroom
הערות שוליים

↑  "Sergey Kuryokhin - passed 20 years ago away - podcast online". radiopanik.org. 2 באוגוסט 2016. נבדק ב-21 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Ian Carr, Digby Fairweather, Brian Priestley (2004). The Rough Guide to Jazz. Rough Guides. p. 456. ISBN 978-1-843-53256-9. Sergey Kuryokhin.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Irina Prokhorova, Anders Roslund (2013). 1990: Russians Remember a Turning Point. Hachette UK. ISBN 978-0-857-05202-5.
↑  Orens, Geoff. "Sergey Kuryokhin | Biography". AllMusic. All Media Network. נבדק ב-2017-12-18.
↑  Franz Nicolay (2016). The Humorless Ladies of Border Control: Touring the Punk Underground from Belgrade to Ulaanbaatar. The New Press. ISBN 978-1-620-97180-2.
↑  Жвания, Дмитрий (2012-07-09). "Сергей Курёхин: "Национал-большевизм — это свежий ветер и подвижничество"" [Sergey Kuryokhin: “National Bolshevism is a fresh wind and an ascetism”]. Sensus Novus (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2013-10-23. נבדק ב-2017-11-23.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007408984305171  BnF: cb155936824 (data)  GND: 134437160  ISNI: 0000 0000 2874 1805  LCCN: n86025317  MusicBrainz: 40153570-2df0-46e6-bee7-f68289787240  NKC: js20191023252  VIAF: 34775081   WorldCat (עם VIAF): 34775081
עקום פרמה

במתמטיקה, ובעיקר בגאומטריה אלגברית ובגאומטריה אריתמטית, עקום פרמה הוא העקום האלגברי המרוכב, המוגדר בקואורדינטות ההומוגניות  \ X:Y:Z של המישור הפרויקטיבי, לפי משוואת פרמה  \ X^{n}+Y^{n}=Z^{n}. במונחי המישור האפיני, מתקבל העקום  \ x^{n}+y^{n}=1.
את משפט פרמה, הקובע שלמשוואה  \ a^{n}+b^{n}=c^{n} אין פתרון במספרים שלמים לכל  \ n>2 (למעט כאשר אחד המשתנים שווה לאפס), אפשר לנסח גם כטענה שלעקום פרמה אין נקודה רציונלית מעל המספרים הרציונליים, למעט הנקודות הטריוויאליות.
עקום פרמה הוא עקום חלק. מכיוון שעל פי משפט הנורמליזציה, הנקודות של כל עקום אלגברי פרויקטיבי חלק מהוות משטח רימן קומפקטי, הרי שאם מוגדר מעל שדה המספרים המרוכבים, הנקודות של עקום פרמה אף הן מהוות משטח רימן קומפקטי. ניתן להוכיח כי הגנוס של עקום אלגברי פרויקטיבי חלק ממעלה n הוא  \,{\frac {(n-1)(n-2)}{2}}, ולפיכך זהו הגנוס של עקום פרמה.
במקרה n=2 הגנוס הוא 0, והעקום ניתן לפרמטריזציה מלאה סביב כל אחת מן הנקודות הרציונליות שלו. במקרה n=3, הגנוס המתקבל הוא 1. עקום אלגברי פרויקטיבי חלק עם גנוס 1 נקרא עקום אליפטי.
פולקסווגן קונספט A

| --- | --- |

Volkswagen Concept A
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פולקסווגן
 שנות ייצור:  2006 (מכונית קונספט)
 הרכבה:  גרמניה גרמניה
 סיווג:  SUV (ראשי תיבות של Sport utility vehicle) קופה
 מרכב:  מנוע קדמי, הנעה 4x4 (אנ')
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים המפיקים 150 כ"ס (מגדש טורבו כפול)
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית 6 מהירויות
"פולקסווגן קונספט A"
פולקסווגן קונספט A (בגרמנית: VW Concept A, באנגלית: Volkswagen Concept A) היא מכונית קונספט, בתצורת SUV קופה מתוצרת קונצרן הרכב הגרמני פולקסווגן שיוצרה בשנת 2006 בגרמניה.
דגם הקרוסאובר קומפקט בסגנון "Compact sport utility vehicle" (אנ') "פולקסווגן טיגואן" (אנ') היה הדגם הראשון של פולקסווגן בסגנון "Concept A" שהושק בשנת 2007.
ממאפייני "פולקסווגן קונספט A"

דגם הקונספט "פולקסווגן קונספט A" הוצג לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית בז'נבה (אנ') במרץ 2006.
מנוע קדמי, מגדש טורבו כפול.
סוג הנעה: הנעה כפולה 4x4 סימן מסחרי "4motion" (אנ').
5 דלתות בסגנון SUV ספורט-קופה.
5 מושבים.
ראו גם

פולקסווגן
הערות שוליים

↑  רכבי שטח קרוסאובר עם קו גג אחורי משופע עשויים להיות משווקים כ" SUV קופה קרוסאובר" או " SUV קופה"
↑  פולקסווגן קונספט A conceptcarz.com/vehicle/z11071/volkswagen-concept-a
↑  פרנקפורט 2007: פולקסווגן מייצרת את ה"טיגואן" שמחנכת את הבמה frankfurt-2007-volkswagens-production-tiguan-graces-the-stage
↑  פולקסווגן קונספט A בתערוכת הרכב בז'נבה 2006 motortrend.com/news/06geneva-vw-concept
↑  "פולקסווגן קונספט A" netcarshow.com/volkswagen/2006-concept_a
↑  פולקסווגן קונספט A automobilemag.com/news/2006-volkswagen-concept-a
ערך תצפית (תורת הקוונטים)

במכניקת הקוונטים, ערך תצפית הוא גודל מתמטי המקושר לתוחלת הערך של אופרטור הרמיטי המתקבל על-ידי מדידה. כלומר, בהינתן מצב קוונטי נתון, ובהינתן מדידה המקושרת לאופרטור הרמיטי כלשהו, ערך התצפית הוא הערך אליו ישאף ממוצע של מספר גדול של מדידות (על פי חוק המספרים הגדולים).
לערך התצפית חשיבות רבה בניסוח תופעות קוונטיות מורכבות, ביניהן עקרון אי הודאות של הייזנברג ומשוואות תנועה של חלקיקים כדוגמת משפט ארנפסט.
מבוא

במכניקת הקוונטים, המצבים הקוונטים האפשריים למערכת כלשהי מהווים מרחב הילברט, ומקובל לסמן אותם באמצעות סימון דיראק: כל מצב קוונטי מיוצג על ידי וקטור, המסומן ב- |\psi \rangle .
לכל שני מצבים קוונטיים  |\psi _{1}\rangle ,|\psi _{2}\rangle  מסומנת המכפלה הסקלארית שלהם בתור  \langle \psi _{2}|\psi _{1}\rangle .
על מרחב הילברט זה ניתן להגדיר אופרטורים שונים. כאשר נתון אופרטור הרמיטי כלשהו,  {\hat {A}} ניתן לעיתים לקשר אותו לגודל מדיד בטבע. דוגמאות לכך הן אופרטור המיקום, אופרטור התנע ואופרטור התנע הזוויתי. תכונת ההרמיטיות של האופרטור קובעת כי לכל זוג מצבים קוונטים  |\psi _{1}\rangle ,|\psi _{2}\rangle  מתקיים:
\langle \psi _{2}|{\hat {A}}\psi _{1}\rangle =\langle {\hat {A}}\psi _{2}|\psi _{1}\rangle
כלומר, בהינתן מכפלה סקלרית של שני מצבים קוונטים, ניתן להפעיל את האופרטור מימין או משמאל והתוצאה תישאר זהה. מסיבה זו נהוג לסמן את המכפלה לעיל בתור  \langle \psi _{2}|{\hat {A}}|\psi _{1}\rangle .
ניתן להראות כי לכל מצב קוונטי  |\psi \rangle  ולכל אופרטור הרמיטי  {\hat {A}} מתקיים ש- \langle \psi |{\hat {A}}|\psi \rangle  הוא ממשי. גודל זה הוא הוא ערך התצפית של  {\hat {A}} במצב קוונטי  |\psi \rangle . באופן מעשי, ערך התצפית מציין את הערך אליו ישאף ממוצע המדידות של אופרטור  {\hat {A}} בהינתן מצב קוונטי  |\psi \rangle . את ערך התצפית מסמנים לרוב בסימון:
\langle A\rangle _{\psi }:=\langle \psi |{\hat {A}}|\psi \rangle
חישוב ערך תצפית > חישוב במרחב המיקום

בהינתן מצב קוונטי כלשהו המתואר כפונקציית גל חד-ממדית  \psi :\mathbb {R} \to \mathbb {C}  במרחב המיקום, כלומר כזו שמקשרת כל קואורדינטת מיקום  x\in \mathbb {R}  לצפיפות ההסתברות  |\psi (x)|^{2} שהחלקיק ימצא בנקודה  x, ובהינתן אופרטור הרמיטי  {\hat {A}}, ניתן לחשב את ערך התצפית של  {\hat {A}} באופן הבא:
\langle A\rangle _{\psi }=\int _{-\infty }^{\infty }{\psi ^{*}(x){\hat {A}}\psi (x)dx}
כאשר  {\hat {A}}\psi  מציין את הפעלת האופרטור  {\hat {A}} על  \psi .
במקרה התלת-ממדי פונקציית הגל היא מהצורה  \psi :\mathbb {R} ^{3}\to \mathbb {C}  וערך התצפית מחושב על-ידי:
\langle A\rangle _{\psi }=\int _{\mathbb {R} ^{3}}{\psi ^{*}({\vec {r}}){\hat {A}}\psi ({\vec {r}})d^{3}r}
כאשר ערך התצפית מחושב על-ידי אינטגרל של פונקציית הגל במרחב המיקום, יש לוודא כי פונקציית הגל מנורמלת. כלומר, שהאינטגרל של הפונקציה  |\psi |^{2} על כל המרחב הוא 1. במצב זה המצב הקוונטי מפורש לפי פרשנות בורן למכניקת הקוונטים הגורסת כי הערך המוחלט של פונקציית הגל בריבוע היא פונקציית צפיפות ההסתברות למצוא את החלקיק הנתון בנקודה כלשהי במרחב.
עם זאת, ייתכן ויתקיים ערך תצפית גם במקרה שבו פונקציית הגל אינה מנורמלת. כך למשל עבור פונקציית הגל של חלקיק חופשי  \psi :x\to e^{\frac {ip_{1}x}{\hbar }} קיים ערך תצפית עבור אופרטור התנע והוא  \langle p\rangle _{\psi }=p_{1}, זאת על אף שהפונקציית אינה מנורמלת.
חישוב ערך תצפית > חישוב באמצעות מצבים עצמיים

אם לאופרטור  {\hat {A}} מצבים עצמיים אורתונורמליים  |n\rangle  וערכים עצמיים  a_{n} בהתאמה, והמערכת נמצאת במצב  |\psi \rangle =\sum _{n}c_{n}|n\rangle  אז ניתן להראות כי ערך התצפית של  {\hat {A}} יהיה:
\langle {\hat {A}}\rangle _{\psi }=\sum _{n}|c_{n}|^{2}a_{n}
כלומר, בהינתן פירוק של מצב קוונטי כללי  |\psi \rangle  למצבים עצמיים של  {\hat {A}}, ניתן לחשב את הערך העצמי בעזרת המקדמים של המצבים העצמיים בפירוק והערכים העצמיים של  {\hat {A}}.
יתרה מזאת, עבור כל מצב עצמי  |n\rangle  מתקבל כי ערך התצפית של  {\hat {A}} עבור מערכת במצב זה הוא  \langle {\hat {A}}\rangle =a_{n}, כלומר ערך התצפית הוא הערך העצמי של  |n\rangle .
חישוב ערך תצפית > חישוב במרחב כללי

בהינתן פונקציית גל המתוארת במרחב כללי כלשהו  V כדוגמת מרחב התנע או מרחב האנרגיה, כלומר פונקציית גל מהצורה  \psi :V\to \mathbb {C} , ניתן לחשב את ערך התצפית באמצעות אינטגרל לבג על מרחב זה. כלומר:
\langle A\rangle _{\psi }=\int _{V}{\psi ^{*}({\vec {x}}){\hat {A}}\psi ({\vec {x}})dm}
כאשר  {\vec {x}}\in V הן קואורדינטות במרחב ו- m היא פונקציית מידה על המרחב.
ניתן להראות שבהינתן ייצוגים שקולים של מצב קוונטי בשני מרחבים שונים, ערך התצפית יישאר זהה. כך למשל, בהינתן פונקציית גל  \psi  המתוארת במרחב המיקום, ניתן להמירה לפונקציה  {\tilde {\psi }} במרחב התנע על-ידי התמרת פורייה וערך התצפית יישאר זהה.
אריתמטיקה

עבור מצב קוונטי  |\psi \rangle  כלשהו, ערך התצפית מקיים את כללי האריתמטיקה הבאים:
לכל קבוע  c\in \mathbb {R}  מתקיים  \langle c\rangle _{\psi }=c
לכל קבוע  c\in \mathbb {R}  ואופרטור הרמיטי  {\hat {A}} מתקיים  \langle cA\rangle _{\psi }=c\langle A\rangle _{\psi }
לכל שני אופרטורים הרמיטיים  {\hat {A}} ו- {\hat {B}} מתקיים:  \langle A+B\rangle _{\psi }=\langle A\rangle _{\psi }+\langle B\rangle _{\psi }
עם זאת, עבור שני אופרטורים הרמיטיים  {\hat {A}} ו- {\hat {B}} באופן כללי  \langle AB\rangle _{\psi }\neq \langle A\rangle _{\psi }\langle B\rangle _{\psi }.
אי-ודאות

בהינתן מצב קוונטי  |\psi \rangle  ואופרטור הרמיטי  {\hat {A}} ניתן להראות כי מתקיים:
\langle A^{2}\rangle \geq \langle A\rangle ^{2}
כלומר, שערך התצפית של האופרטור  {\hat {A}}^{2} (הפעלת האופרטור  {\hat {A}} פעמיים) חיובי וגדול מערך התצפית של  {\hat {A}} בריבוע. עובדה זו מאפשרת להגדיר את סטיית התקן של ערך התצפית:
\Delta A={\sqrt {\langle A^{2}\rangle -\langle A\rangle ^{2}}}
גודל זה מציין את אי הודאות במדידת הגודל הקשור לאופרטור  {\hat {A}}.
לאי-הודאות של ערך התצפית חשיבות מכרעת בהבנת תופעות פיזיקליות רבות, כשהמרכזית שבהן היא עקרון אי הודאות של הייזנברג, אשר גורס בגרסתו הכללית ביותר כי לכל שני אופרטורים הרמיטיים  {\hat {A}} ו- {\hat {B}} מתקיים אי-השוויון:
\Delta A\Delta B\geq {\frac {1}{2}}|\langle [A,B]\rangle |
כאשר  [{\hat {A}},{\hat {B}}] הוא הקומוטטור של  {\hat {A}} ו- {\hat {B}}.
הערות שוליים

↑  Leon van Dom­me­len, Expectation Value and Standard Deviation, Florida State University, ‏2018-08-26
↑  Jim Branson, Expectation Values, University of California San Diego, ‏2013-04-22
↑  J.D. Cresser, Probability, Expectation Value and Uncertainty, Macquarie University, ‏2009
↑  Jim Branson, Uncertainty Principle for Non-Commuting Operators, University of California San Diego, ‏2013-04-22
סרגיי קורסקוב

| --- | --- |

קורסקוב ב-1885
 לידה:  22 בינואר 1854 גוס-חרוסטלני, רוסיה 
 פטירה:  1 במאי 1900 (בגיל 46) מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 מקום קבורה:  Alekseevskoe cemetery 
 פעילות בולטת:  מחקרים על פסיכוזה משתיית אלכוהול ותסמונת קורסקוף הקרויה על שמו
 השכלה:  Medical faculty of Moscow University  האוניברסיטה הממלכתית הראשונה לרפואה של מוסקבה ע"ש סצ'נוב 
 מעסיק:  האוניברסיטה הקיסרית של מוסקבה 
 פרסים והוקרה:  מסדר סטניסלב הקדוש, דרגה 2 
 
אנדרטה לזכר קורסקוב בעיירת הולדתו
סֶרְגֵי סֶרְגֵייֶבִיץ' קוֹרְסַקוֹב (ברוסית:  Серге́й Серге́евич Ко́рсаков;‏ 22 בינואר 1854 – 1 במאי 1900) היה נוירופסיכיאטר (אנ') רוסי, הידוע במחקריו על פסיכוזה אלכוהולית. על שמו תסמונת קורסקוף ותסמונת ורניקה-קורסקוף (אנ').
נעורים והשכלה

סרגיי קורסקוב נולד בגוס-חרוסטלני (אנ'), בנו של מנהל בית החרושת לזכוכית שם. בגיל 16 למד רפואה באוניברסיטת מוסקבה. לאחר שסיים את לימודיו ב-1875 הוא עבד כרופא בבית החולים לחולי נפש "פראובראז'נסקי" (ברוסית: Преображенский) מ-1875 או 1876, והייתה לו שם הזדמנות מספקת לבחון את ההשפעות של האלכוהוליזם. מ-1876 עד 1879, הוא צבר ניסיון לתואר דוקטור במרפאה למחלות עצבים אצל אלכסיי קוז'בניקוב (אנ'). בשנת 1880 הוא פרסם את התיאור המפורט הראשון של צורה של אמנזיה המופיעה בעיקר אצל אלכוהוליסטים. בשנת 1887 הוא תיאר מקרים שונים של מחלות עצבים אלכוהוליות (באמצעות שיתוק אלכוהולי) עם תסמונות נפשיות בולטות. הוא קיבל את הדוקטורט שלו ברפואה בשנת 1887 על עבודתו "על שיתוק אלכוהולי" (Об алкогольном параличе).
קריירה

ב-1888 מונה קורסקוב לפריבט-דוצנט, ובשנת 1892 מונה לפרופסור שלא מן המניין במרפאה פסיכיאטרית חדשה באוניברסיטה. במהלך תקופה זו, הוא ביקר בווינה, שם היה תלמידו של תאודור מיינרט. הוא היה פרופסור מן המניין בנוירולוגיה ופסיכיאטריה משנת 1899 ועד מותו שנה אחר כך. הוא מת מאי ספיקת לב בגיל 46.
הערכה ומורשת

קורסקוב היה אחד מגדולי הנוירו-פסיכיאטרים של המאה ה-19 ופרסם עבודות רבות בנושאי נוירופתולוגיה, פסיכיאטריה ורפואה משפטית. מלבד מחקריו על פסיכוזה אלכוהולית, הוא טבע את המושג פרנויה. בין ספריו: "הפרעות זיכרון חולניות והאבחון שלהן" (Болезненные расстройства памяти и их диагностика‏, 1890), שבו תיאר בפרוטרוט את הפרעות הזיכרון של מי שמתמכר לאלכוהול, וספר לימוד מצוין על פסיכיאטריה שפורסם ב-1893. כהומניסט, הוא השתדל לטפל בחולים ללא ריסונם באמצעות כותנת משוגעים (אנ'), מה שלא היה פופולרי במיוחד בקרב צוות בית החולים ("כמה שפחות כפייה על החולה, יותר כפייה על הרופא").
קורסקוב הצטער על כך שהסטודנטים נאלצו לבזבז את האנרגיות שלהם על צורכי חיים פשוטים כאשר הם צריכים להתרכז בלימודים. כיו"ר "החברה לקידום תלמידים נזקקים" ניסה להקל על מצבם הכלכלי. אבל היו לו גם ציפיות מהתלמידים:
קודם כל, אני רוצה שכל התלמידים יכירו בצורך הטבעי של השכלתם, שהם אוהבים ידע ומדעים ומתעבים בורות [...] בשביל הזכות הגדולה להיות מסוגלים ללמוד, התלמידים חייבים להקריב קורבנות [... ]
קורסקוב חקר את ההשפעות של אלכוהוליזם על מערכת העצבים והפנה את תשומת הלב למספר מקרים של פולינוירופתיה (אנ') אלכוהולית עם תסמינים נפשיים בולטים (תסמונת קורסקוף).
כמארגן מוכשר, קורסקוב היה גורם מרכזי בהקמת אגודת הנוירופתולוגים והפסיכיאטרים במוסקבה. על שמו כתב העת: "כתב העת לנוירופתולוגיה ופסיכיאטריה על שם קורסקוב " (ברוסית: Журнал невропатологии и психиатрии имени Корсакова).
תסמונות על שמו

תסמונת קורסקוף: תסמונת אמנזית-קונפבולטורית (אנ') עם שלושה מאפיינים בולטים (1) פגם זיכרון חמור, במיוחד עבור אירועים אחרונים; (2) קונפאבולציה (כלומר, זיוף זיכרון אצל אדם ערני ומגיב); ו-(3) פולינוירופתיה (אנ') (פסיכוזיס פולינויריטיקה – psychosis polyneuritica), הקשורה בדרך כלל לאלכוהוליזם ותת-תזונה.
תסמונת ורניקה-קורסקוף (אנ') או "Polioencephalitis hemorrhagica superior" הקשורה לפסיכוזה של קורסקוב: מצב המאופיין בניסטגמוס, חוסר היכולת למקד את שתי העיניים באותו כיוון (Conjugate gaze palsy), אטקסיה ופסיכוזה עקב מחסור תזונתי, ליתר דיוק של תיאמין (אם כי המחסור בתיאמין כגורם לתסמונת הוכח רק במאה ה-20) ונצפה בעיקר, אם כי לא רק, אצל אלכוהוליסטים.
ביאורים

↑  בפסיכולוגיה, קונפאבולציה היא שגיאת זיכרון המוגדרת כייצור של זיכרונות מפוברקים, מעוותים או מפורשים לא נכון על החולה עצמו או על העולם. זה קשור בדרך כלל לסוגים מסוימים של נזק מוחי. האקדמיה ללשון העברית מציעה שני תרגומים למוח: גִּבּוּב דְּבָרִים או בִּדּוּי
הערות שוליים

↑  Vein, Alla (2009). "Sergey Sergeevich Korsakov (1854–1900)". J Neurol. 256 (10): 1782–1783. doi:10.1007/s00415-009-5289-x. PMC 2758215. PMID 19690905.
↑  הערך קוֹרְסַקוֹב, סֶרְגֵי סֶרְגֵייֶוִיץ' באנציקלופדיה העברית, כרך כ"ט, עמוד 547
↑  Kessels, Roy P. C. (2010). "Korsakov Syndrome". The Corsini Encyclopedia of Psychology. onlinelibrary.wiley.com. doi:10.1002/9780470479216.corpsy0490. ISBN 9780470479216.
↑  מונחי האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007400021905171  PLWABN: 9810633222305606  ISNI: 0000 0003 5599 9643  LCCN: no2011090949  NKC: nlk20000079151  NTA: 400840219  VIAF: 174896854   WorldCat (עם VIAF): 174896854
פארק גואל

פארק גואל (בקטלאנית: Parc Güell) הוא מתחם גנים שתוכנן על ידי האדריכל הקטלאני אנטוני גאודי. המתחם, הממוקם באזור גרסיה על גבעת אל כרמל בברצלונה שבספרד, נבנה בין השנים 1914-1900, והוכרז על ידי ארגון אונסק"ו כאתר מורשת עולמית בשנת 2005.
הקמת הפארק

פארק גואל הוקם כמיזם נדל"ני של הרוזן ופטרונו של גאודי אזוביו דה גואל אשר התרשם ממיזמי דיור דומים שראה באנגליה (ולכן שמו ה"אנגלי" - "פארק"). תוכניתו של גואל הייתה להקים שיכון וילות באזור מרוחק מהעיר הצופה על העיר. לצורך העניין שכר גואל את האדריכל גאודי, וביקש ממנו להכין את השטח עבור המיזם. גאודי בנה את שער הכניסה למתחם, שתי וילות לדוגמה, וכן הכין את הטרסות עליהן היו אמורות להיבנות הווילות השונות. בשל כישלון המיזם, שהיה מרוחק מהעיר ועל כן לא קרץ לעשירי התקופה, לא נבנו וילות נוספות והאזור נותר עזוב במשך שנים רבות עד שנרכש על ידי עיריית ברצלונה והפך לפארק ציבורי.
תיאור הפארק > רחבת הכניסה

רחבת הכניסה למתחם נועדה להפריד בין המולת העיר לשקט של המתחם האקסקלוסיבי. מבעד לשני ביתני שער ניתן להיכנס לשטח אשר נועד לאפשר לתושבי השכונה להתכנס בימות גשם. לשטח ציבורי זה, המצוי מתחת לשטח הציבורי העליון, תיקרה מעוטרת ועמודים הבנויים בסגנון דורי. למזרקה בכניסה למתחם צורת לטאה או דרקון - אותו ניצח גאורגיוס הקדוש - הקדוש המגן של קטלוניה.
תיאור הפארק > השטח הציבורי - "הספסל"

השטח הציבורי של הפארק הוא אי רגולרי בצורתו. גאודי בנה את השטח הציבורי בצורה שאותה ראה על החול בשפת הים. צורת הספסל נועדה לאפשר לקבוצות שונות לשבת יחד ולשוחח בפרטיות. על אף היות הספסל ספסל אבן, מדובר בספסל אורתופדי המותאם לצורת הגב ומאפשר ישיבה נוחה ביותר. משטח הישיבה המוטה מאפשר למי הגשם לזרום מהספסל דרך מרזבים המצויים במקום. הטיה זו מאפשרת מחד את התייבשות הספסל במהירות אחרי גשם, ומאידך מונעת מאנשים להתיישב על חלקים רטובים של הספסל (שורה של גבשושיות מונעת ישיבה בחלקי הספסל הרטובים ויוצרת אזורי ישיבה יבשים זמן קצר אחרי גשם).
תיאור הפארק > הטרסות

בהתאם לסגנונו של גאודי שהאמין בשילוב בין אדריכלות לאלמנטים הטבעיים המקומיים, נבנו הטרסות מאבנים מקומיות בלבד. המעברים מטרסה לטרסה נבנו בצורה טבעית (מעין זקיפים) בהם הוכנו אתרי קינון לציפורים. הטרסות נועדו להיראות כמו עצים, והצמחייה בראש כל עמוד נועדה להיראות כצמרת העץ.
תיאור הפארק > הווילות

הווילות בשכונה נועדו להשתלב בשטחים הטבעיים ולכן אינן בולטות בשטח. הייחוד של המבנים הוא ארובותיהם.
בשטח הפארק שתי וילות בולטות: לאחת גג חרוטי כחול-ולבן שבקצהו צלב ולשנייה גג לבן בעל כיפה מעל הבסיס החום, דבר הגורם לגג המבנה להיראות כפטריות ענקיות. אלו הבתים היחידים מתוך ארבעה בפארק בסך הכל שמנהל הפרויקט אישר לגאודי לתכנן כרצונו. הוא לא היה מעוניין לאפשר לגאודי חופש יצירה מוחלט, מאחר שאותה עת סגנון הבניה המודרני של גאודי עדיין הרתיע חלק מהאנשים והיה יכול להפריע לשיווקם של הבתים לקראת המכירה. הבתים המעוצבים נועדו לשמש חדר המתנה לאורחים, ומבנה עבור צוות התחזוקה (הבית החום), ושני אלה לא היו אמורים להמכר בלאו הכי.
הספסל - צורתו הייחודית נועדה לאפשר לקבוצות קטנות של אנשים לשבת בפרטיות על אף גודלה של הכיכר.
קיני הציפורים שנבנו על ידי גאודי בדפנות הטרסות. קירות הטרסות נועדו להיראות כהמשך לעצים שנשתלו עליהם.
עמודים דוריים ברחבה המקורה של פארק גואל. ניתן לראות את פתחי המרזבים בדמות ראשי חיות. מרזבים אלה מרוקנים את המים מהספסל על מנת לאפשר ייבוש מהיר שלו.
בית השומר בכניסה לפארק - ארובתו הייחודית בולטת במבני הפארק המשתלבים עם הסביבה הטבעית.
המעברים בין הטאסות נועדו להשתלב בסביבה. המעברים נבנו מאבן מקומית ומהווים הד צורני לעצי האורן שבפארק. במעברים נבנו קיני ציפורים במטרה לעודד את הציפורים לקנן בפארק.
חרסים צבעוניים מעטרים את הספסל. הגבשושיות מונעות ישיבה באזור הספסל הרטובים לאחר הגשם
הדרקון ברחבת הכניסה
ראו גם

תכנון עירוני של ברצלונה
עוזאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 ביולי 1996  (בן 28) לונדון בריטניה
 שם לידה:  אייל עוזאל קהלני
 שם במה:  עוזאל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2018
 עיסוק:  ראפר, מוזיקאי
 סוגה:  ראפ, היפ הופ, מוזיקה מזרחית
 חברת תקליטים:  יוניברסל ישראל
 
אייל עוזאל קהלני (נולד ב-29 ביולי 1996), הידוע בשם הבמה עוזאל, הוא ראפר ומוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה

קהלני נולד בלונדון. כשהיה בן שש, לאחר גירושי הוריו, עלה יחד עם אמו ואחותו להתגורר בתל אביב, שם הוא מתגורר נכון ל־2022. בגיל 19, במהלך שירותו הצבאי בסיירת בחיל השריון, החל ליצור לראשונה מוזיקה באופן עצמאי.
קריירה

בשנת 2018 הוציא את הסינגל הראשון שלו, "מיינסטרים". לאחר מכן הוציא סינגלים נוספים, ביניהם "תמיד פראש", "בואי נצא" ו"בן אדם".
בשנת 2020 הוציא יחד עם צוקוש את הסינגל החמישי שלו "חופש". באותה שנה הוציא גם את הסינגל "ורד אדום".
בשנת 2021 הוחתם בלייבל יוניברסל מיוזיק ישראל. לאחר עבודה משותפת הוציא סינגל בשם "שבועיים" שהופק מוזיקלית על ידי עידו בי וצוקי. הקליפ לשיר הופק על ידי ROMS.
בשנת 2022 השיק את המיני-אלבום הראשון שלו, "אחרייך" המכיל שירי היפ הופ בעלי אופי ים תיכוני, עם עיבודים שחלשו על מגוון סגנונות ביניהם ראפ, סול וטראפ. בהפקת המיני-אלבום השתתפו מספר מפיקים, ביניהם עידו בי וצוקי, עדי רותם, ערן גולדברג ואופיר יוגב.
ב-2023 יצא אלבום הבכורה שלו, "1:11".
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2023: 1:11
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2022: אחרייך
הערות שוליים

↑  מוזיקה - כוכב חדש: עוזאל בסינגל עם קליפ בינלאומי, באתר פרוגי, ‏2021-11-01
↑   בן שלו, עם כל התקציב שהושקע בעוזאל, ציפינו ליותר משיר פופ סתמי, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2021
↑  דור מאיר מועלם, ‏פייר? מגיע לנו כוכב כמו עוזאל, באתר ‏מאקו‏, 27 בינואר 2022
פול לקאקיס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  אוגוסט 1966 (בן 58) ניו יורק, ארצות הברית 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת האוס 
 מדינה:  ארצות הברית, שוודיה 
 http://www.paullekakis.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
פול לקאקיס (Paul Lekakis; נולד ב-22 באוקטובר 1966) הוא זמר ושחקן אמריקאי.
ביוגרפיה

לוקאקיס נולד בעיירה טריטאון שבמדינת ניו יורק, למשפחה בת חמישה ילדים. הוא לא השלים את לימודיו התיכוניים, ובגיל 16 החל לעבוד כמלצר בפאב המיועד להומוסקסואלים בניו רושל. בגיל 17 עזב לניו יורק והחל ללמוד מחול. במהלך שהותו בעיר החל לעסוק בדוגמנות, ועיסוק זה הוביל אותו למילאנו.
ב-1987, בעודו באיטליה, הקליט את השיר "(Let's Go Back to My Room) ‏Boom Boom". השיר, בסגנון פופ, כלל טקסטים מיניים שנחשבו בוטים באותה העת. להפתעתו של לקאקיס, הפך השיר ללהיט בקנה מידה עולמי. ברחבי העולם נמכרו למעלה מ-6 מיליון עותקים של הסינגל, הוא הגיע למקום ה-43 במצעד מכירות הסינגלים של בילבורד, למקום ה-60 בטבלת מכירות הסינגלים בבריטניה, למקום השני במצעד הפזמונים הקנדי ולמקום הראשון במצעדי הפזמונים של יפן ואוסטרליה. בעקבות ההצלחה, החתימה אותו חברת התקליטים סייר רקורדס על חוזה הקלטות. באותה תקופה גילה כי הוא נושא את נגיף האיידס. ב-1990 הקליט את האלבום Tattoo It, שכלל גם את "Boom Boom", אך האלבום נחל כישלון. מאז לא הקליט אלבומים חדשים, אך המשיך להופיע, בעיקר במועדוני לילה.
ב-1994, כששיא הקריירה שלו מאחוריו, ניסה את מזלו בלוס אנג'לס, אך משלא הצליח, החל לעסוק בזנות, והתמכר לסמים ולאלכוהול. ב-1997 נכנס לתוכנית שנים עשר הצעדים לגמילה. זמן קצר לאחר מכן לקה ב-PCP, דלקת ריאות האופיינית לבעלי מערכת חיסונית חלשה.
מאז 2001 גילם לוקאקיס מספר תפקידים בקולנוע ובטלוויזיה. בשנת 2007 השתתף גם במחזה שהועלה בתיאטרון לוריין האנסברי בסן פרנסיסקו. חלק מהתפקידים אותם גילם היו של נשאי איידס. הוא מופיע לעיתים עם שיריו משנות ה-80, וב-2003 אף הופיע בישראל.