stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שירי נבון-ונציה
הערות שוליים

↑  מל”ג אישרה: פרופ’ שירי נבון-ונציה נבחרה לכהונה כחברת הוועדה לתכנון ולתקצוב, באתר המועצה להשכלה גבוהה
↑  נועם (דבול) דביר,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'לראשונה: פרופסורית מאריאל - בוועדה לתכנון ולתקצוב, באתר ישראל היום, 4 באוגוסט 2020
↑  Bacterial Pathogenesis and Antibiotic Resistance, באתר של אוניברסיטת אריאל בשומרון
↑  חברי סגל, באתר המחלקה לביולוגיה מולקולרית של אוניברסיטת אריאל בשומרון
↑  פרופ' מאוניברסיטת אריאל מונתה לחברת ות"ת, באתר ערוץ 7, 4 באוגוסט 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007366019205171  ISNI: 0000 0003 5350 5646  ORCID: 0000-0002-4916-110X  VIAF: 30151963606100310136   WorldCat (עם VIAF): 30151963606100310136
מוחמד כנעאן

ערך זה עוסק בפוליטיקאי ערבי-ישראלי. אם התכוונתם לכדורגלן, ראו .
מוחמד כַּנְעָאן (בערבית: محمّد كنعان; נולד ב-17 באוקטובר 1955) הוא פוליטיקאי ערבי-ישראלי וחבר הכנסת לשעבר מטעם המפלגה הלאומית הערבית בכנסת ה-15.
ביוגרפיה

בעל תואר ראשון במוזיקה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
שימש כמורה בתיכון המקומי בטמרה  מאוחר יותר הוכשר כנעאן כמזכיר מתנ"ס במכללה האקדמית למוזיקה ונבחר ליו"ר מועצת המנהלים של מתנ"ס העיר. בשנים 1980–1988 כיהן כסגן רביעי לראש העירייה עבאס חגאזי.
בשנת 1990 מונה לתפקיד מזכ"ל מפלגת מד"ע, ועמד בראשה עד היבחרו מטעם המפלגה לכנסת ה-15, בשנת 1999. בתקופת כהונתו כיהן כחבר בוועדת החינוך, התרבות והספורט, ועדת המדע והטכנולוגיה, ועדת הפנים ואיכות הסביבה ובוועדה לקידום מעמד האישה. בשנת 2001 פרש משורות המפלגה, עם חבר הכנסת תאופיק ח'טיב, והקים את המפלגה הלאומית הערבית. בשנת 2003 בבחירות לכנסת ה-16 מפלגה זו עדיין הייתה חלק מרע"מ, וכנעאן אף שובץ במקום הרביעי ברשימת רע"מ, אך הרשימה זכתה רק ב-2 מנדטים.
בשנת 2006 התמודד כנעאן בבחירות לכנסת ה-17 בראשות המפלגה הלאומית הערבית. בבחירות לכנסת ה-18 הוא הוצב במקום ה-95, הסמלי, ברשימת בל"ד לכנסת. בבחירות לכנסת ה-20 ב-2015 התמודד בראש "הרשימה הערבית", לאחר שראש הרשימה טאלב א-סנע פרש לפני הבחירות. הרשימה זכתה בכ-4,000 קולות ולא עברה את אחוז החסימה. כנעאן התמודד בראש אותה רשימה גם בבחירות לכנסת ה-21.
מנחם חיים ברייר

| --- | --- |

 לידה:  1947 (בן 78 בערך) תל אביב, פלשתינה (א"י)
 לאום:  ישראל
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת לאיק בריסל בלגיה, אוניברסיטת בולוניה איטליה
 התמחות:  גריאטריה
 תואר:  דוקטור לרפואה
 תפקידים:  סגן מנהל רפואי במרכז הרפואי מעיני הישועה בבני ברק
 פרסים והוקרה:  פרס רוטרי, פרס שר הבריאות על הוצאת הספר "מפנקסו של רופא"
מנחם חיים ברייר (נולד ב-1947) הוא רופא חרדי ישראלי, מכהן כסגן מנהל רפואי במרכז הרפואי מעיני הישועה בבני ברק ואחראי על תחום האתיקה וקדושת החיים, בשנים האחרונות משמש כיועץ לרבנים בענייני רפואה ומהווה גורם מפתח מרכזי המקשר בין האוכלוסייה החרדית ועולם הרפואה.
קורות חייו

ברייר נולד בתל אביב בשנת 1947, לבן ציון ולחיה ברייר. למד במדרשית נעם (מנפ"ח) בפרדס חנה בראשות הרב יהושע יגל, שם התקרב לרב יהושע זליג דיסקין רבה של פרדס חנה והיה למקורבו.
בעודו נער (בשנת 1959) נהרג אחיו הגדול, רב"ט ישעיהו נח ברייר, בעודו משרת כחייל צה"ל בחיל השריון בתאונת אימונים. בעקבות המאורע סירבו הוריו להתיר למנחם חיים להתגייס לשירות קרבי, והוא הופנה לשרת בתפקיד עורפי בחיל הרפואה.
החל משנת 1966 הדריך בחוליית הדרכה ארצית בחיל הרפואה במפקדת קצין רפואה ראשי, לימים יאמר ברייר בהרצאותיו כי במהלך תפקידו זה נפלה בליבו ההחלטה לפנות ללימודי רפואה ולהקדיש את חייו לעזרה לזולת ולחסרי ישע.
את לימודי הרפואה החל באוניברסיטת לאיק בריסל בלגיה, המשך וסיום לימודים באוניברסיטת בולוניה איטליה. את התמחותו ברפואה פנימית וגריאטריה עשה במרכז הרפואי ת"א – איכילוב, עבד במחלקה הפנימית כ-6 שנים ובמחלקה הגריאטרית בבניין השיקום כ-5 שנים.
חיים אישיים

ברייר נשוי לרבקה בתו של הרב יהודה הלוי (ממייסדי התלמוד תורה של קהילת חוג חת"ם סופר בבני ברק) ואב לשמונה ילדים. גיסו הוא הרב אהרן פפויפר.
הערות שוליים

↑  מחלת החצבת, באתר משרד הבריאות.
↑  קובי נחשוני,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'רבנים בכירים: מי שלא מחסן נגד חצבת – כמו רוצח, באתר ynet, 8 בנובמבר 2018
↑  פסק הלכה: חובה להתחסן נגד חצבת 06.11.2018 באתר ערוץ 7
↑  מדורי מפנקסו של רופא תשע"ט באתר בינינו
↑  "אסור להשתכר בפורים": הרבנים חתמו על יזמת הד"ר, 06.03.2019, באתר רדיו קול חי
↑  ד"ר מנחם חיים ברייר,'מפנקסו של רופא' סוגיות ודילמות באתיקה, ברפואה ובהלכה. שתייה לשוכרה בראי ההלכה, באתר בינינו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007376083405171  LCCN: no2017095148  VIAF: 22150170696500012819   WorldCat (עם VIAF): 22150170696500012819 
דוגמה לפסקי הלכה שפורסמו על ידי ברייר
יגאל גלם

| --- | --- |

 לידה:  1976 (בן 49 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה 
 תחומי מחקר:  דיני עבודה 
 תפקידים בולטים:  שופט 
 
יגאל גלם (נולד ב-1976) הוא נשיא בית הדין האזורי לעבודה בחיפה.
ביוגרפיה

נולד בישראל בשנת וסיים את לימודיו במגדל העמק בשנת 1994. בין השנים 1996-1997 שירת בצה"ל. בשנת 2001 סיים לימודי תואר ראשון (LL.B) ושני במשפטים ותואר ראשון (BA) בכלכלה באוניברסיטת חיפה.
בשנים 2001-2002 התמחה אצל נשיא בית הדין האזורי לעבודה בחיפה דאז, השופט רמי רם כהן, וביוני 2002 הוסמך כעורך דין. בין השנים 2002-2007 שימש כעוזר משפטי ואחראי על יחידת המרכז לניתוב תיקים (מנ"ת) בבית הדין. בשנת 2007 סיים לימודי תואר שני (MA) בכלכלה באוניברסיטת חיפה.
בספטמבר 2007 מונה לרשם בבית הדין האזורי לעבודה בחיפה, ובדצמבר 2010 לשופט. במרץ 2017 מונה לכהן כסגן נשיא בית הדין, וביוני 2022 מונה לנשיא בית הדין.
בשנת 2017 פסק פיצויים על סך 22 אלף שקלים לעובדת בכירה שפוטרה מיד לאחר שעדכנה את מנהלה על בעיה רפואית.
בספטמבר 2020 קבע גלם כי ההסכם הקיבוצי הענפי בענף הדפוס חל גם על עובדי חברת 'תדביק' המייצרת אריזות מודפסות.
בשנת 2021 קבע כי פסק דין שפורסם באתר תולעת המשפט. קום שבו הופיעו שמה המלא ומספר זהותה של עובדת לצד פירוט מצבה הבריאותי יוגדר כ'חסוי לציבור'.
בדצמבר 2022 דן במסגרת סכסוך עבודה בין ועד עובדי עיריית חיפה והעירייה, וקבע כי ראשת העיר לא תוכל לשבת בוועדה פריטטית העוסקת ב'שדרוג' משרות העובדים שכן היא יושבת בוועדת המעקב המשמשת ערכאה גבוהה יותר האמורה להכריע במקרה של חוסר הסכמות בין הצדדים. עם זאת קבע כי ראשת העיר רשאית למנות את הנציג מטעמה לוועדה.
באפריל 2023 פסק כי החלטת נציבות שירות המדינה שלא לאפשר לעובד פרקליטות המדינה להשתתף בהפגנות כנגד הרפורמה המשפטית - היא סבירה לאור הוראות תקנון שירות המדינה. ביוני דחה בית הדין הארצי את הערעור כנגד פסק הדין והותיר אותו על כנו..
הערות שוליים

1 2 3  יגאל גלם באתר הרשות השופטת
↑  סמר עודה - כרנתינג'י,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'25 כתבי מנוי הוענקו לנשיאים, סגני נשיא, שופטים בכירים ורשמים ביניהם 5 מחיפה, באתר חי פּה, 7 בדצמבר 2017
↑  עו"ד חגית שווקי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'מנהלת סניף הודיעה שתעבור ניתוח - ופוטרה, באתר ynet, 16 באפריל 2017
↑  ניצן צבי כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'‏עבודה מאורגנת / ביה"ד לעבודה בחיפה קיבל טענת ההסתדרות ודרש להחיל הסכם ענפי על עובדי חברת 'תדביק', באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 16 בספטמבר 2020
↑  ש' יגאל גלם - חיסוי מצב בריאותי - התמנון, באתר התמנון, ‏9 בדצמבר 2021
↑  בין הדין נגד ועד העובדים: נחשון צוק יוכל לשבת בוועדת השדרוגים, באתר רדיו חיפה - 107.5FM, ‏7 בדצמבר 2022
↑  ניצן צבי כהן,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'‏בית הדין לעבודה: פרקליט בשירות המדינה לא יכול להשתתף בהפגנות נגד הרפורמה המשפטית, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 באפריל 2023
↑  ניצן צבי כהן,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'‏בית הדין לעבודה: לעובדי הרשות השופטת בשירות המדינה אסור להשתתף בהפגנות נגד הרפורמה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 ביוני 2023
יום אפס (סדרת טלוויזיה אמריקאית)

| --- | --- |

 סוגה:  מותחן פוליטי 
 כותבים:  נואה אופנהיים, אריק ניומן 
 בימוי:  לזלי לינקה גלאטר 
 שחקנים:  רוברט דה נירו  מת'יו מודין  אנג'לה באסט  מקינלי בלצ'ר השלישי  קלארק גרג  גבי הופמן  דן סטיבנס  קוני בריטון  ליזי קפלן  ביל קאמפ  ג'סי פלמונס  ג'ואן אלן  מארק איווניר 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר פרקים:  6 
 הפקה
 מפיקים בפועל:  רוברט דה נירו, ג'ונתן גליקמן, לזלי לינקה גלאטר, נואה אופנהיים, אריק ניומן, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 חברת הפקה:  Canal Productions, Inc., Glickmania, Grand Electric Productions, Prologue Entertainment, Whatever Lola Wants Productions, Inc. 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  20 בפברואר 2025 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
יום אפס (באנגלית: Zero Day) היא מיני-סדרה אמריקאית בת שישה פרקים, מז'אנר המותחן הפוליטי, שיצרו אריק ניומן (אנ'), נואה אופנהיים (אנ') וזוכה הפוליצר מייקל שמידט (אנ') עבור נטפליקס. את הסדרה ביימה לזלי לינקה גלאטר (אנ'), ומככבים בה רוברט דה נירו וליזי קפלן. הסדרה הוזרמה לראשונה ב-20 בפברואר 2025.
עלילה > קו העלילה המרכזי

ג'ורג' מאלן הוא נשיא ארצות הברית לשעבר שפרש לגמלאות ועסוק בכתיבת זיכרונותיו. סוכנת ספרותית מבקרת אצלו כדי להזכיר לו שהביוגרפיה שלו לא מתקדמת, וכשהיא יוצאת היא נקלעת לתאונה שמתחוללת במסגרת דקה של כאוס בכלי תחבורה, ברשתות החשמל ובתקשורת, שמובילה לסדרה של תאונות ולאלפי הרוגים. עוזרו לשעבר, רוג'ר קרלסון, משכנע אותו לצאת לאחד מאזורי האסון, שם הוא נושא נאום מאולתר שהופך לוויראלי. בעקבות כך, הנשיאה המכהנת אוולין מיטשל מזעיקה אותו לעמוד בראשות ועדת חקירה שתקבל סמכויות שלא ניתנו מעולם לשום גוף דמוקרטי, על בסיס יכולתו להשיג הסכמה דו מפלגתית.
בהמשך מתברר כי מאלן פרש מנשיאותו בתום קדנציה אחת, רשמית הוא עשה זאת לאחר שבנו מת כתוצאה ממנת יתר, אך כנראה גם כדי להסתיר רומן שניהל עם ראשת הסגל שלו, ולארי וייטסל, ממנו נולדה לה בת. בעקבות כך, בתו, חברת הקונגרס אלכס מאלן, מרוחקת ממנו, בעוד היא מנהלת רומן עם רוג'ר. מאלן גם סובל מטשטוש חולף, רגעים של ניתוק בהם נדמה לו שהוא מדמיין פרצופים ומוזיקה כשהם לא קיימים.
ידיד ותיק של מאלן מהמוסד נותן לו מידע ראשוני על קשר בין המודיעין הרוסי לקבוצת האקרים וחוות שרתים בניו יורק, בהנהגת בחור בשם פליקס. מדובר על אלכסי לבדב, קצין רוסי שעובד בקונסוליה והורג את כל ההאקרים בחווה, למעט אחד שמצליח לברוח, מתגלה כפטריק אוקיף, האקר שעבד עבור הממשלה ורוצה להימלט לחו"ל, אך נלכד על ידי הוועדה של מאלן. במקביל, לבדב מחובל על ידי בכיר רוסי אחר, שמעביר לרוג'ר את המסר שהרוסים לא מעורבים בקנוניה, ונותן לו קצה חוט בדמות תיעוד תשלומים שהועברו להאקרים מחשבון בנק בדקוטה הצפונית.
מאלן מנסה להיזכר בשיחה לילית שקיבל מאוחר יותר מאותו חבר במוסד, ואותה ניסה לתעד ביומן אישי שהוא נושא, אך רשם שם במקום זאת 'מי הרג את במבי' (השיר שהושמע בדירה בה מת בנו). בהמשך הסדרה הוא נזכר בשלבים בשיחה, ובין השאר באזהרה שקיבל מפני נשק בשם פרותיאוס. בתחילה הוא סבור שמדובר בנשק סייבר, וכך הוא מצהיר לעיתונאים כשהוא חושף בפניהם את העובדה שמדובר בקנוניה פנימית ולא במעורבות רוסית.
אוקיף נחקר ומספר שהופעל על ידי קבוצה של אקטיביסטים שמאלנים בשם 'הקוצרים', והם ביקשו ממנו לגנוב וירוס שפיתחה הממשלה. הוועדה של מאלן מבצעת סדרת מעצרים ומתחילה לאבד פופולריות בדעת הקהל, בליבויו של פופוליסט תקשורת בשם אוון גרין. 'קוצר' בשם אריק הייז שמתגלה כקשור להעברות הכספים, נחקר על ידי מאלן בעצמו, ולאחר איום לפגוע בקרובים לו, הייז נשבר ומספר שפעיל חדש ב'קוצרים' המכונה ליאון יזם את הרעיון של יום האפס וגם הביא את הכסף הנדרש. כמו כן הוא שולח את הוועדה לחווה באיידהו, שם נמצאים שרתים שרופים ומכשיר לשידורי רדיו.
עלילה > קווי עלילה משניים

בקו עלילה משני, מבקש מאלן מרוג'ר לוודא את מותה של הסוכנת הספרותית שביקרה אצלו ביום האפס, משום שנדמה לו שהוא רואה אותה לאחר מכן. מאלן מגלה שגופתה נעלמה, אך אחר כך מוצא אותה בקברה וגם בדיקת דנ"א מאשרת את זהותה. במקביל, מתברר שרוג'ר היה מושחת בעבודתו ליד הנשיא, והוא נסחט על ידי יו"ר קרן גידור בשם בוב לינדון, שמנסה לשבש את החקירה באמצעותו.
קו עלילה נוסף חושף שפרותיאוס היא תוכנית ישנה של ה-CIA לנשק נוירולוגי שפועל על המוח. מנהל ה-CIA מעדכן את הנשיא שהנשק לא הופעל על ידם. אך ולארי, שמוזעקת על ידי שילה מאלן, אשת הנשיא, לחזור ולעבוד עם בעלה (למרות העבר הרומנטי ביניהם), חושדת שהנשק הופעל על מאלן ומשום כך הטשטוש שהוא סובל ממנו. גם סוכן המוסד מעביר מסר למאלן דרך רוג'ר ממנו משתמע שהוא חושש שהפעילו את הנשק על מאלן. ולארי מבינה ממנהל ה-CIA שיש מי שמסוגל לעשות זאת. לצורך זהירות, מאלן מחליט שלא לשוב לביתו, משום שאולי מקור המתקפה שם. בסוף הסדרה מתגלה אביזר טכנולוגי במזון הכלבים סמוך לביתו, ונותר סימן שאלה ביחס להפעלת הנשק כלפיו.
עלילה > השתלבות קווי העלילה

בחזרה לקו העלילה המקורי: יו"ר בית הנבחרים ריצ'רד דרייר מתחיל לגלות מעורבות מוגברת בחקירה, ובין השאר ממנה את הבת אלכס מאלן לנהל ועדת פיקוח על פעילות הוועדה של אביה. בשלב מסוים מותקף גם בנק גדול והנשיאה חוששת למתקפות נוספות ומקפיאה את הפעילות הפיננסית במדינה. למרות הלחץ של מאלן, דרייר מצליח לשכנע אותה שאין קשר למתקפת יום האפס, והיא מחזירה את המערכת לפעילות.
הסוחט של רוג'ר דורש ממנו לטפל במגיש הטלוויזיוני גרין שמשמיץ אותו אישית, משום שהוא מכר מניות בחסר יממה לפני יום האפס. הוא מספק לרוג'ר צילומים של הייז וגרין ביחד, ובאחד מהם נראית גם הסוכנת הספרותית המתה. מאלן בוחר להתמקד בקו הזה, עוצר את גרין וחוקר אותו בעינויים. גרין משוחרר אבל הנזק התקשורתי גדל, ודרייר מתחיל להוביל מהלך של הדחה של מאלן מהוועדה, בתקווה להחליף אותו בתפקיד.
שילה מאלן, רעיית הנשיא, דורשת ממנו להוכיח שהוא לא תחת מתקפה מוחית. אחרי בדיקה פסיכולוגית היא משתכנעת שמצבו בסדר, וכאשר יו"ר בית הנבחרים מזמן אותה לשימוע ביחס לפעולותיו של בעלה, היא מגנה עליו.
במקביל, רוג'ר מוצא את מקלט הרדיו שהוחרם בחווה ושומע שדרים מוזרים באחד הערוצים. לינדון דורש ממנו לספק לו הוכחה שהנשיא לא שפוי, כדי לזרז את הדחתו מהוועדה. אבל אחרי שהוא שוקל לקחת את היומן עם הכיתוב המוזר על במבי, הוא מתחרט, חושף בפני אלכס את החומרים ששימשו לסחיטתו וחזר לביתו, שם הוא נרצח באופן שמדמה טביעה באמבטיה לאחר נטילת סמים (מה שאמור להיראות הגיוני בהיותו מסומם בגמילה).
אחרי מותו של רוג'ר, התמונות שהביא נבדקות שוב ומתגלות כמזויפות. בנוסף, מאלן מגלה בתוך היומן האישי שלו מעטפה שרוג'ר השאיר לו ובה המסרים שקלט ברדיו עם השם לינדון והשערה שהוא מפעיל את הנשק או הווירוס מהיאכטה שלו. צוות מקצועי מאזין לתדר ומפצח את הצופן. מאלן מנצל את העובדה שהקולות מטושטשים ולאחר שלינדון יורד למחתרת, הוא מתחזה אליו ומשכנע שותף נוסף ברשת המכונה 'ליאון' להגיע לדירתו של רוג'ר, שם הוא נלכד ומתברר ששמו בלייק פלטון, איש היי-טק שעבד אצל יזמית בשם מוניקה קידר, טייקונית שניסתה בתחילה להציע את עזרתה למאלן ונדחתה בגלל חקירות פדרליות פעילות נגדה.
צוות מגיע לעצור את קידר, היא מנסה להתבצר ובשיחה עם מאלן וולארי מאיימת לחשוף את הרומן שהיה ביניהם ואת הילדה, אם לא תקבל חנינה מלאה. בשלב מסוים פורץ קרב ירי בין מאבטחים לצוות וקידר נעצרת, ובאותו לילה מתאבדת במעצר.
בשלב זה מתברר שדרייר יחד עם קבוצת של חברי קונגרס ובהם אלכס היו יוזמי הקנוניה, במטרה להיפטר מקיצוניים פוליטיים משני הצדדים. אלכס יוצאת ממפגש עם דרייר לכיוון בית הוריה ומתקשרת להזהיר אותם, אבל אז מתבצעת נפילת 'יום אפס' נוספת וממושכת יותר. פורעים מקיפים את הבית של מאלן וכמעט פוגעים בו, הוא מחולץ על ידי מנהל ה-CIA בדקה האחרונה, ובינתיים מופצות שמועות עמומות על מותו.
מאלן ממתין לאלכס בביתה, שומע ממנה את הסיפור המלא ויוצא להתעמת עם דרייר, שמשוכנע שהוא מת. דרייר מציע שמאלן יסתפק בדו"ח הרשמי בקידר ולינדון כאשמים בהכל, וחברי הקונגרס המעורבים יפרשו בתום הקדנציה הנוכחית בשקט. גם הנשיאה מציעה לו לעשות זאת, כדי לא לעמוד בדילמה של הפללת בתו אלכס, ואכן הוא מגיש דו"ח מצונזר. בסוף הסדרה, מאלן נושא נאום בפני שני בתי הנבחרים, ושם הוא מחליט לומר הכול בגלוי ולפוצץ את המזימה, גם כתוצאה ממכתב של אלכס.
שחקנים > דמוות ראשיות

רוברט דה נירו – ג'ורג' מאלן, נשיא פופולרי לשעבר שמופקד על ועדת יום האפס
ליזי קפלן – אלכסנדרה מאלן, חברת קונגרס מהמחוז העשירי בניו יורק ובתם המנוכרת של ג'ורג' ושילה מאלן. הופכת לחברה בדרגה בוועדת הפיקוח של יום האפס.
ג'סי פלמונס  – רוג'ר קרלסון, פעיל פוליטי מיומן אך בעייתי שעובד כעוזר האישי מולן
ג'ואן אלן – שילה מאלן, שופטת והגברת הראשונה לשעבר מועמדת לבית המשפט הפדרלי השני לערעורים
קוני בריטון –  ואלרי וייטסל, ראש הסגל של ועדת יום האפס ששימשה כראש סגל הבית הלבן של מאלן
ביל קאמפ  – ג'רמי לאש,  ראש ה-CIA
דן סטיבנס –  אוון גרין, פרשן פוליטי פופולרי ורדיקלי ומנחה של The Evan Green Show שהופך למבקר הבוטה ביותר של מאלן
אנג'לה באסט – הנשיאה המכהנת אוולין מיטשל שממנה את מאלן ליושב ראש ועדת יום האפס
מת'יו מודין – ריצ'רד דרייר יושב ראש בית הנבחרים ונציג ארצות הברית מאוהיו
מקינלי בלכר (אנ') – קרל אוטיינו עוזר פרקליט ארצות הברית וחוקר ראשי בוועדת יום האפס
שחקנים > דמויות משנה

קלארק גרג – רוברט לינדון, מיליארדר בוול סטריט, איש עסקים תאגידי ומשפיע פוליטי המזוהה עם קרלסון
גבי הופמן  – מוניקה קידר, אשת טכנולוגיה מעמק הסיליקון ומנכ"לית Panoply, נתונה לחקירת הגבלים עסקיים
מארק איווניר – נתן, פעיל מוסד לשעבר המספק מודיעין למאלן
מוז'ן מארנו – מליסה קורנבלאו, מנהלת התקשורת וראשת מחלקת יחסי הציבור של ועדת יום האפס
האנה גרוס  – אנה סינדלר, מו"ל המסייעת למאלן עם זיכרונותיו
קיויל קרווין – הסוכן המיוחד טום מקארתי, מנהל השירות החשאי של מאלן
עדן לי – הסוכנת המיוחדת אנג'לה קים, ראש צוות המשימה המשותפת הלאומית לחקירות סייבר של ה-FBI
ריאן ספהן – בלייק 'ליאון' פלטון, חבר ב-The Reapers, ארגון טרור שמאל רדיקלי
קולין דונל (אנ') – אריק הייז
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | פרק 1 | לזלי לינקה גלאטר | אריק ניומן, נואה אופנהיים ומייקל שמידט | 20 בפברואר 2025 |
חיי הפרישה הנוחים של הנשיא האמריקאי לשעבר ג'ורג' מולן מופרים כאשר הוא נקרא לעמוד בראש צוות חקירה למתקפת סייבר הרסנית.
| 2 | 2 | פרק 2 | לזלי לינקה גלאטר | אריק ניומן, נואה אופנהיים | 20 בפברואר 2025 |
הוועדה בראשות מאלן חוקרת רשת האקרים מסועפת. הנשיא מיטשל שוקל פעולת תגובה צבאית. דמות רבת-השפעה מציבה אולטימטום למקורבו רוג'ר.
| 3 | 3 | פרק 3 | לזלי לינקה גלאטר | רוברטו פטינו | 20 בפברואר 2025 |
המעצרים הראשונים של מאלן מעוררים גל ביקורת ציבורית, בעיקר מצד הפרשן הטלוויזיוני אוון גרין. אלכס נקרעת בין נאמנות למשפחה לבין הלחץ לחקור את אביה.
| 4 | 4 | פרק 4 | לזלי לינקה גלאטר | אלי אטי | 20 בפברואר 2025 |
זעזוע במערכת הפיננסית מגביר את הלחץ על ועדת החקירה של מאלן. ואלרי חוקרת את ארגון "פרוטאוס" המסתורי. רוג'ר ניצב בפני החלטה קשה שתשנה את מסלול חייו.
| 5 | 5 | פרק 5 | לזלי לינקה גלאטר | די ג'ונסון | 20 בפברואר 2025 |
טרגדיה אישית פותחת פצעים ישנים במשפחת מאלן. יו"ר בית הנבחרים דרייר מפעיל לחץ לשינוי דרמטי בהנהגה. שילה מעידה בפני הקונגרס בחשיפה מטלטלת.
| 6 | 6 | פרק 6 | לזלי לינקה גלאטר | אריק ניומן, נואה אופנהיים | 20 בפברואר 2025 |
איום חדש מוסיף לחוסר היציבות של המדינה. בעוד מאלן מתקרב לחשיפת האחראי למשבר, הוא נאלץ לבחור בין שתי רעות חולות – החלטה שתעצב את עתיד האומה.
הפקה

בנובמבר 2022 דווח בתקשורת על כוונתם של ניומן, אופנהיים ושמידט ליצור סדרה עבור נטפליקס. בראשית מרץ 2023 הכריזה נטפליקס על סדרה חדשה בכיכובו של רוברט דה נירו בשם יום אפס.
ביקורות

הסדרה התקבלה בקרב המבקרים באופן צונן למדי; באתר הביקורות Rotten Tomatoes מחזיקה הסדרת בציון 54% עם ממוצע של 5.7/10, זאת בהתבסס על 65 ביקורות. באתר Metacritic לסדרה ציון 51 (מתוך 100) בהתבסס על 35 ביקורות. חן חדד בהארץ, דירגה את הסדרה עם 2 כוכבים (מתוך 5) וציינה: "הדרמה מתנהלת בכבדות ומתקשה להתרומם. המשחק סביר אבל אוטומטי, עם עלילה חסרת ברק ודיאלוגים שכולם מדקלמים כמתוך שינה...מאכזב לגלות שההפקה המושקעת והקאסט המצוין כלל לא מבטיחים סדרה שאינה בזבוז זמן לכל המעורבים בה".  פיטר טרוורס ברשת ABC כתב כי דה נירו אמנם זורח בסדרה אך הוא וצוות השחקנים המעולה נלכדים במותחן פוליטי מבולבל על מתקפת סייבר, שאפילו לא קרוב להיות מתוחכם כמו שהוא מחזיק מעצמו.
הערות שוליים

↑  אמיר בוגן,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'"יום אפס" היא סדרת מתח מצוינת שמגיבה בזמן אמת למציאות הפוליטית בארה"ב, באתר ynet, 21 בפברואר 2025
↑  Emiliana Betancourt, Robert De Niro Netflix Conspiracy Thriller Series ‘Zero Day’ Sets Premiere Date, Variety, ‏2024-11-19 (באנגלית)
1 2  "Connie Britton, Jesse Plemons Join Robert De Niro in Upcoming Thriller Zero Day". Netflix Tudum (באנגלית). נבדק ב-2025-02-20.
↑  Rick Porter, Robert De Niro to Star in Netflix Political Thriller, The Hollywood Reporter, ‏2022-11-30 (באנגלית)
↑  Netflix Announces New Limited Series 'Zero Day' Starring Robert De Niro, About Netflix (באנגלית)
↑  Zero Day: Limited Series, Rotten Tomatoes
↑  Zero Day season 1 Reviews, metacritic
↑   חן חדד, התפקיד המשמעותי הראשון של רוברט דה נירו בטלוויזיה עורר סקרנות, אבל "יום אפס" של נטפליקס היא סדרת קונספירציה עייפה וממוחזרת, באתר הארץ, 23 בפברואר 2025
↑  Peter Travers, 'Zero Day' Review: A suspenseful nail-biter backgrounded by a tech-obsessed America, ABC News, ‏21 בפברואר 2025 (באנגלית)
סלינקי

סלינקי
סלינקי הוא סוג של קפיץ צעצוע שיכול להתקדם במישורים משופעים או מדרגות באמצעות התמתחות והתכווצות לסירוגין.
במהלך תנועתו נמתח הקפיץ ומתכווץ לסירוגין, ומאבד מגובהו תוך אובדן האנרגיה הפוטנציאלית והפיכתו לאנרגיה קינטית.
היסטוריה

בשנת 1943, ריצ'רד ג'יימס, מהנדס מכונות צעיר בצי האוניות של ארצות הברית, וסגנו קולמן ברבר, ניסו לבדוק את יציבותם של חפצים שונים בעת תנודות האונייה על גלי הים. אחד הקפיצים ששימש לניסוי, נשמט מהשולחן, אולם, להפתעתו של ג'יימס, במקום ליפול ולהתגלגל כצפוי, התקדם הקפיץ למרחק מסוים על הרצפה באמצעות התכווצות והתמתחות.
ג'יימס ורעייתו בטי העריכו כי למוצר פוטנציאל שיווקי, ובמשך שנתיים ערכו ניסויים בקפיצים שונים העשויים משילובים שונים של מתכות, כדי למצוא קפיץ שינוע בצורה המוצלחת ביותר. בשנת 1947 רשמו בני הזוג שילוב זה כפטנט. בטי ג'יימס חיפשה במילון שם קליט, שישקף את תכונות המשחק, ומצאה את המילה "סלינקי", שפירושה: מפותל, חמקני, ובעל תנועה חיננית.
ייצור הסלינקי החל בשנת 1945. בני הזוג נטלו הלוואה של $500 וייסדו את "חברת ג'יימס לקפיצים ולתיל". ג'יימס בנה מכונה שמלפפת והופכת עשרים וארבעה מטרים של סרט מתכת, לסלינקי, בתוך כ-10 שניות. המתכת ששימשה לייצור הגיעה משוודיה. הייצור הראשון היה של 400 יחידות.
הניסיונות הראשונים למכור את הסלינקי לחנויות לא צלחו ולא התעורר עניין רב. בדצמבר 1945 הורשו בני הזוג ג'יימס להדגים כיצד הצעצוע נע על מדרגות שהוצבו בקצה שולחן מכירות במחלקת המשחקים של חנות הכל-בו גימבל'ס שבפילדלפיה. כה רב היה חששם כי לא יצליחו למכור את הקפיץ עד כי בטי צלצלה לחברתה והציעה לתת לה דולר על מנת שתקנה את הסלינקי הראשון. כשהגיעו בטי ובעלה לדוכן, מצאו עשרות אנשים מתגודדים סביב השולחן ומנופפים בשטרות של דולר. תוך 90 דקות נמכרו כל 400 היחידות שהיו ברשותם.
העסק של משפחת ג'יימס גדל במהירות. ב-1948 הם בנו מפעל שהעסיק עשרים עובדים בפרברי פילדלפיה. ב-1956 הם שינו את שם החברה ל "ג'יימס תעשיות" לייצור צעצועים. 
בסוף שנות החמישים נקלע המפעל לקשיים כלכליים. בתקופה זו נעשה ריצ'רד ג'יימס חבר בכת נוצרית אוונגליסטית והעביר את רוב הכנסות המפעל לידיה של הכת. בפברואר 1960, עזב את משפחתו ועקר לבוליביה על מנת להצטרף לכת. ריצ'רד השאיר אחריו מפעל שקוע בחובות ענק. באותה שנה בטי ג'יימס נטלה לידיה את המושכות וכחלק מהבראת המפעל היא העבירה אותו על ציודו להולידייסברג, פנסילבניה, ארצות הברית לאחר שהרשות המקומית הציעה לה הטבות ניכרות.
הסלינקי מיוצרים עד היום, באותו אופן שיוצרו ב-1956 ובאמצעות אותן מכונות.[דרוש מקור] השינוי היחיד שהוכנס בסלינקי הוא כיפוף הקצוות לתוספת בטיחות. במקביל, מיוצרים כיום גם סלינקי מפלסטיק צבעוני, לעיתים במגוון צבעי הקשת; אלו נחשבים גמישים יותר וצורתם נוטה להישמר לאורך זמן.
עד שנת 2007 נמכרו בעולם למעלה מ-350,000,000 יחידות סלינקי בגדלים שונים.
סלינקי בשירות המדע

מלבד היותו אחד מעשרת המשחקים הנמכרים ביותר במאה האחרונה, שימש הסלינקי במשך השנים לצרכים מדעיים שונים. הסלינקי משמש כאמצעי להבנת מושגים מדעיים והוא משולב בתוכניות לימודי הפיזיקה של בתי ספר רבים בעולם ואף בארץ. החזקת שני קצות הסלינקי ונענועו בעוצמות שונות מדגים מעבר של גלים במרחב. ניתן להמחיש דרכו יצירה של גלים מסוגים שונים כמו גל רוחב וגל אורך. הסלינקי שימושי במיוחד בלימודי סייסמולוגיה.
ציר הזמן

1943 - ריצ'רד ג'יימס מזהה בקפיץ פוטנציאל לצעצוע.
1945 - ריצ'רד ובטי ג'יימס מייסדים את "חברת ג'יימס לקפיצים ולתיל".
1945 - יוצרו 400 הסלינקי הראשונים.
1947 - הסלינקי נרשם כפטנט.
1956 - החברה משנה את שמה ל"ג'יימס תעשיות".
1960 - ריצ'רד ג'יימס עובר לבוליביה ומשאיר את אשתו בטי וששת ילדיו לנהל את המפעל לבדם.
1960 - בטי ג'יימס מעבירה את המפעל להולידייסברג, פנסילבניה.
1995 - כלב הצעצוע של חברת סלינקי היה לדמות בסרט צעצוע של סיפור.
1998 - המותג סלינקי נמכר לחברת פוף. החברה נקראת מעתה פוף-סלינקי.
1999 - כלב הסלינקי חוזר לשחק בצעצוע של סיפור 2.
1999 - רשות הדואר האמריקאית הנפיקה בול מיוחד לכבוד הסלינקי.
2001 - סלינקי נבחר להיכנס להיכל התהילה הלאומי של הצעצועים.
סלינקי בתרבות העממית

סלינקי שיחק וכיכב במופעים ובסרטים שונים ואף היה למקור השראה למשחקי מחשב שונים.
סלינקי צבעוני עשוי מפלסטיק
שנדור פטפי

| --- | --- |

ציור דיוקן מאת מיקלוש ברבאש
 לידה:  1 בינואר 1823 קישקורוש, הונגריה 
 נהרג:  31 ביולי 1849 כנראה פהראג'האזה, כיום אלבשט, על יד סיגישוארה, הנסיכות הגדולה של טרנסילבניה, ממלכת הונגריה,  האימפריה האוסטרית 
 שם לידה:  Alexander Petrovič 
 מדינה:  הונגריה 
 שם עט:  Rónai Sándor, Andor deák 
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון הלותרני, הגימנסיה הפיאריסטית בבודפשט, Pápai Református Kollegium 
 שפות היצירה:  אנגלית, גרמנית, צרפתית, הונגרית 
 יצירות בולטות:  John the Valiant, Nemzeti dal, בפסקה זו 3 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 תקופת הפעילות:  מ-1839
 בן או בת זוג:  Júlia Szendrey (8 בספטמבר 1847–1849) 
 צאצאים:  Zoltán Petőfi 
 חתימה:   
 
שנדור פטפי (בהונגרית: Petőfi Sándor‏; 1 בינואר 1823 – סביבות 31 ביולי 1849 כנראה) הוא המשורר הלאומי ההונגרי ודמות מפתח במהפכה ההונגרית של 1848.