stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המכביה העשירית
המתחרים והזוכים > טניס שולחן

- בלנקה רוהאן (גרמניה גרמניה) 

 - האנה סאלמה (גרמניה גרמניה)
תוצאת משחק הגמר 1–2 (22-20, 14-21, 22-24)
- אנקה רוהאן ובלנקה רוהאן (גרמניה גרמניה) 

 - סאלי ראפקין (אוסטרליה אוסטרליה) והאנה סאלמה (גרמניה גרמניה)
תוצאת משחק הגמר 1–2 (21-18, 15-21, 16-21)
- רונה האתם (צרפת צרפת) 

 - מנחם שטיין (ישראל ישראל)
תוצאת משחק הגמר 1–3 (14-21, 22-20, 7-21, 16-21)
- יוסף שיפמן (ישראל ישראל) 

 - יוסף אזולאי (ישראל ישראל)
- מנחם שטיין ודרור פולק (ישראל ישראל) 

 - שלמה מנדלסון ועדי רוזנבאום (ישראל ישראל)
תוצאת משחק הגמר 1–2 (17-21, 21-13, 19-21)
- שלמה מנדלסון (ישראל ישראל) ובלנקה רוהאן (גרמניה גרמניה) 

 - רנדי איירס ושירלי גלר (קנדה קנדה)
תוצאת משחק הגמר 0–2 (17-21, 15-21)
- גרמניה גרמניה
המתחרים והזוכים > טניס

- דיאנה גילברט (ארצות הברית ארצות הברית) 

 - סטייסי מרגולין (ארצות הברית ארצות הברית) 

 - אילנה קלוס ( דרום אפריקה)
במשחק הגמר ניצחה דיאנה גילברט את סטייסי מרגולין בשתי מערכות (2–6, 3-6).
- אילנה קלוס וה. ויינר ( דרום אפריקה)
- רנרט ורוס (ארצות הברית ארצות הברית) 

 - ראובן פורגס וחיים ארלוזורוב (ישראל ישראל)
במשחק הגמר ניצחו רנרט ורוס את פורגס וארלוזורוב בשתי מערכות (3–6, 4-6).
- אילנה קלוס וג. סילברמן ( דרום אפריקה)
המתחרים והזוכים > ירי ספורטיבי > צלחות חרס

- מקסים כהן ישראל ישראל 188 נקודות שיא מכביה 

 - ד. קאפ ארצות הברית ארצות הברית 186 נקודות 

 - אהוד שושני ישראל ישראל 188 נקודות 

 - זורנהמר דרום אפריקה דרום אפריקה 183 נקודות
- ישראל ישראל 550 נקודות 

 - ארצות הברית ארצות הברית 513 נקודות 

 - איטליה איטליה 416 נקודות
המתחרים והזוכים > כדורסל

- ארצות הברית ארצות הברית דני שייס
המתחרים והזוכים > סיף > גברים

- איב דרייפוס (צרפת צרפת)
- צרפת צרפת
יהודה וינשטיין (ישראל ישראל) 

 - איב לוי (קנדה קנדה) 

 - ד"ר ג'רלד וויאוט (קנדה קנדה)
- ישראל ישראל
המתחרים והזוכים > שחייה

תחרויות השחייה של המכביה נערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב
המתחרים והזוכים > שחייה > שחייניות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות: 

| 100 מטר חופשי | הלן פלצ'ינסקי(אנ')   מקסיקו מקסיקו | 1:01.45 דקות   שיא מכביה | ונדי ויינברג   ארצות הברית ארצות הברית | 1:02.09 דקות | דינה גולדבלום   ארצות הברית ארצות הברית | 1:02.30 דקות |
| 200 מטר חופשי | ונדי ויינברג   ארצות הברית ארצות הברית | 2:08.96 דקות   שיא מכביה | גייל ברקוביץ'   ארצות הברית ארצות הברית | 2:14.35 דקות |  |  |
| 400 מטר חופשי | ונדי ויינברג   ארצות הברית ארצות הברית | 4:26.14 דקות   שיא מכביה | גייל ברקוביץ'   ארצות הברית ארצות הברית | 4:39.29 דקות | אמילו פלדמן   ארצות הברית ארצות הברית | 4:44.41 דקות |
| 800 מטר חופשי | ונדי ויינברג   ארצות הברית ארצות הברית | 9:03.46 דקות | גייל ברקוביץ'   ארצות הברית ארצות הברית | 9:23.80 דקות | נורמה ברטון   ארצות הברית ארצות הברית | 9:43.42 דקות |
| 100 מטר חזה | ענת פרקש   ישראל ישראל | 1:20.31 דקות | בוני נתן   ארצות הברית ארצות הברית | 1:20.58 דקות | הלן פלצ'ינסקי   מקסיקו מקסיקו | 1:21.96 דקות |
| 200 מטר חזה | ענת פרקש   ישראל ישראל | 2:52.33 דקות   שיא מכביה | ג'ניפר בראון   אוסטרליה אוסטרליה | 2:53.23 דקות | בוני נתן   ארצות הברית ארצות הברית |  |
| 100 מטר פרפר | נורמה ברטון   ארצות הברית ארצות הברית | 1:04.39 דקות   שיא מכביה | ונדי ויינברג   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.25 דקות | דינה גולדבלום   ארצות הברית ארצות הברית | 1:09.25 דקות |
| 200 מטר פרפר | ונדי ויינברג   ארצות הברית ארצות הברית | 2:20.80 דקות   שיא מכביה | נורמה ברטון   ארצות הברית ארצות הברית | 2:21.13 דקות | אלכסנדרה בלה   איטליה איטליה | 2:28.52 דקות |
| 100 מטר גב | ג'יליאן פיטרס   אוסטרליה אוסטרליה | 1:10.33 דקות   שיא מכביה | ליזה דנברג   ארצות הברית ארצות הברית | 1:11.35 דקות | אלן לוקסמבורג   קנדה קנדה | 1:11.53 דקות |
| 200 מטר גב | ג'יליאן פיטרס   אוסטרליה אוסטרליה | 2:27.50 דקות   שיא מכביה | ליזה דנברג   ארצות הברית ארצות הברית | 2:30.60 דקות | שרה שוסטר   ארצות הברית ארצות הברית | 2:32.09 דקות |
| 400 מטר מעורב אישי | ליזה דנברג   ארצות הברית ארצות הברית | 5:16.62 דקות   שיא מכביה | סוזן גרודסקי   ארצות הברית ארצות הברית | 5:19.79 דקות | ג'יליאן פיטרס   אוסטרליה אוסטרליה | 5:21.11 דקות |
| משחה שליחות 4x100 מטר חופשי | ארצות הברית ארצות הברית   דינה גולדבלום   שרה שוסטר   נורמה ברטון   ונדי ויינברג   | 4:10.09 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל   נטע יוסף   אסנת ארליך   לילך אריאל   איריס קרפ | 4:17.16 דקות | קנדה קנדה | 4:21.21 דקות |
| משחה שליחות 4x100 מטר מעורב | ארצות הברית ארצות הברית   ליזה דנברג   בוני נתן   נורמה ברטון   ונדי ויינברג   | 4:40.0 דקות   שיא מכביה | אוסטרליה אוסטרליה   ג'יליאן פיטרס   | 4:48.94 דקות | ישראל ישראל   ליז בוכשטבר   ענת פרקש   לילך אריאל   איריס קרפ | 4:49.36 דקות |
המתחרים והזוכים > שחייה > שחיינים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות: 
| 100 מטר חופשי | סטיבן פומרנץ   ארצות הברית ארצות הברית | 53.38 שניות | סרג'יו רייצפלד   ברזיל ברזיל | 54.14 שניות | ניר שמיר   ישראל ישראל | 54.15 שניות |
| 200 מטר חופשי | הילרי ברגמן   ארצות הברית ארצות הברית | 1:55.91 דקות   שיא מכביה | ניר שמיר   ישראל ישראל | 1:57.71 דקות | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 1:59.71 דקות |
| 400 מטר חופשי | הילרי ברגמן   ארצות הברית ארצות הברית | 4:04.34 דקות   שיא מכביה | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 4:08.09 דקות | אמיר גניאל   ישראל ישראל | 4:14.36 דקות |
| 1500 מטר חופשי | הילרי ברגמן   ארצות הברית ארצות הברית | 16:20.55 דקות   שיא מכביה | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 16:41.42 דקות | ברונו ליברמן   ברזיל ברזיל | 16:53.24 דקות |
| 100 מטר חזה | לאנס מיכאליס   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.62 דקות   שיא מכביה | דניאל רוזנטל   ארצות הברית ארצות הברית | 1:07.13 דקות | רון קרמן   ישראל ישראל | 1:08.12 דקות |
| 200 מטר חזה | לאנס מיכאליס   ארצות הברית ארצות הברית | 2:25.16 דקות | דניאל רוזנטל   ארצות הברית ארצות הברית | 2:27.24 דקות | רון קרמן   ישראל ישראל | 2:28.10 דקות |
| 100 מטר פרפר | סמואל פרנקלין   ארצות הברית ארצות הברית | 56.70 שניות   שיא מכביה | סטיבן פומרנץ   ארצות הברית ארצות הברית | 58.47 שניות | ריצ'רד דוידסון   ארצות הברית ארצות הברית | 58.94 שניות |
| 200 מטר פרפר | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 2:07.72 דקות   שיא מכביה | ריצ'רד דוידסון   ארצות הברית ארצות הברית | 2:10.69 דקות | אלון אקר   ישראל ישראל | 2:13.54 דקות |
| 100 מטר גב | מרק היינריך   ארצות הברית ארצות הברית | 1:00.57 דקות   שיא מכביה | סרג'יו רייצפלד   ברזיל ברזיל | 1:00.79 דקות | ויקטור איברי   קנדה קנדה | 1:00.87 דקות |
| 200 מטר גב | מרק גורדין   ארצות הברית ארצות הברית | 2:09.49 דקות   שיא מכביה | ויקטור איברי   קנדה קנדה | 2:10.40 דקות | סרג'ו רייצפלד   ברזיל ברזיל | 2:11.33 דקות |
| 400 מטר מעורב אישי | הילרי ברגמן   ארצות הברית ארצות הברית | 4:39.31 דקות   שיא מכביה | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 4:41.27 דקות | דב ניסמן   ישראל ישראל | 4:45.07 דקות |
| משחה שליחים 4x100 מטר חופשי | ארצות הברית ארצות הברית   אלן פיין   סטיבן פומרנץ   סמואל פרנקלין   הילרי ברגמן   | 3:34.36 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל   רון קרמן (54.04 שניות)   אמיר גניאל   דן ברנר   ניר שמיר | 3:39.45 דקות | ברזיל ברזיל   קוטין   גולדנשטיין   ברונו ליברמן   סרג'יו רייצפלד | 3:41.86 דקות |
| משחה שליחים 4x200 מטר חופשי | ארצות הברית ארצות הברית   מייקל ספיר (1:59.95 דקות)   שיא מכביה   הילרי ברגמן   | 7:59.07 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל   אמיר גניאל   דב ניסמן   ניר שמיר   רון קרמן | 8:05.79 דקות | ברזיל ברזיל   ברונו ליברמן   סרג'יו רייצפלד | 9:04.27 דקות |
| משחה שליחים 4x100 מטר מעורב | ארצות הברית ארצות הברית   מרק היינריך   לאנס מיכאליס   סמואל פרנקלין   אלן פיין | 4:01.10 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל   אבי כרמל   רון קרמן   מייק גרינשפן   ניר שמיר | 4:04.03 דקות | קנדה קנדה | 4:05.53 |
ראו גם

יהודים וספורט
יהודים במשחקים האולימפיים
הערות שוליים

↑  צניחה חופשית בפתיחת המכביה ה-10 ברמת גן, דבר, 17 בספטמבר 1976
↑  ביום האחרון לתחרויות הא"ק לא השתנתה התמונה: משעמם!, דבר, 20 ביולי 1977
↑  מאחר שלא השתתפו אתלטיות מחוץ לארץ הריצה בוטלה והתייקמה ריצת ראווה
↑  במהלך המשחה קבע הילרי ברגמן שיא מכביה חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.94 דקות
| משחקי המכביה |
| --- | --- | --- |
| אירופה | המכביה האירופית הראשונה (אוסטרבה 1929) • המכביה האירופית השנייה (אנטוורפן 1930) |  |
| המנדט הבריטי | הראשונה (1932) • השנייה (1935) |  |
| מדינת ישראל | השלישית (1950) • הרביעית (1953) • החמישית (1957) • השישית (1961) • השביעית (1965) • השמינית (1969) • התשיעית (1973) •  העשירית (1977) • ה-11 (1981) • ה-12 (1985) • ה-13 (1989) • ה-14 (1993) • ה-15 (1997) • ה-16 (2001) • ה-17 (2005) • ה-18 (2009) • ה-19 (2013) • ה-20 (2017) • ה-21 (2022) |  |
| מכביות החורף | הראשונה (זאקופנה 1933) • השנייה (באנסקה ביסטריצה 1936) • השלישית (רופולדינג 2023) |  |
| משחקי יהדות התפוצות | משחקי מכבי אירופה • משחקי מכבי פאן אמריקה • משחקי המכביה האוסטרלית • משחקי המכביה האפריקאית •  משחקי מכבי JCC (צפון אמריקה) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387717805171
דג חשמל

| דגי חשמל |
| --- | --- |
 שפמנון חשמלי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: דגי חשמל
הצלופח החשמלי הדרום־אמריקני הוא הדג המסוגל ליצור את השדה החשמלי החזק ביותר בעולם החי
דג חשמל הוא שם כולל לדגים המסוגלים ליצור שדות חשמליים. דגי החשמל מצויים במי ים, ובמים מתוקים של נהרות דרום אמריקה ואפריקה.
דג המייצר שדה חשמלי נקרא דג אלקטרוגני (electrogenic), ואילו דג המסוגל לזהות שדות חשמליים נקרא אלקטרורצפטי (electroreceptive). רוב הדגים האלקטרוגנים הם גם אלקטרורצפטיים. דגים רבים כגון כרישים, בטאים ושפמנונים יכולים לזהות שדות חשמליים, אולם מאחר שהם אינם יכולים ליצור שדות חשמליים הם אינם מסווגים כדגי חשמל.
דגי חשמל חלשים או חזקים

דגי חשמל מייצרים את השדות החשמליים שלהם באמצעות איברי חשמל מיוחדים. הם בנויים מתאי שריר ועצב שעברו שינוי, ומותאמים במיוחד ליצור שדות ביו־חשמליים. שדות אלו חזקים יותר מהשדות שמייצרים באופן נורמלי השרירים או העצבים. בדרך כלל איברים אלו ממוקמים בזנבם של דגי החשמל או בשרירי החזה. הפלט החשמלי של האיבר הזה נקרא פריקת האיבר החשמלי.
דג חשמל חזק הוא דג אשר פריקת איברו החשמלי היא מספיק חזקה כדי להמם את הטרף שלו. המשרעת עשויה להיות מ־10 ועד 600 וולט עם זרם של עד 1 אמפר. דוגמאות טיפוסיות לדגים כאלו הן צלופח חשמלי, שפמנוני חשמל וחשמלניים.
מנגד, דג חשמל חלש מייצר פריקה במשרעת של פחות מ־1 וולט. זו עוצמה חלשה מידי כדי להמם טרף, אולם הדג משתמש בה כדי לנווט, לאתר אובייקטים (חישת מיקום חשמלית) ולתקשר עם דגי חשמל אחרים (תקשורת חשמלית). קליטת אותות החשמל מתבצעת באמצעות קולטני חישה ביולוגים הנקראים אלקטרורצפטורים.
צורת הגל של פריקת האיבר החשמלי מתבטאת בשתי צורות כלליות, תלוי במין הדג. במינים מסוימים צורת הגל היא מתמשכת וכמעט סינוסואידלית (לדוגמה המינים; Apteronotus, Eigenmannia ,Gymnarchus). במינים אחרים, צורת הגל של פריקת האיבר החשמלי מורכבת מפולסים קצרים המופרדים במרווחים ארוכים יותר (לדוגמה המינים; Gnathonemus, Gymnotus, Raja).
מיון דגי החשמל > דגי מים מלוחים

ישנן שתי קבוצות של דגי ים המסוגלים לייצר פולסים חשמליים חזקים:
סדרת חשמלנאים (Torpediniformes) – נרקינידיים וחשמלניים
משפחת האיצטגנוניים (Uranoscopidae)
מיון דגי החשמל > בישראל

המינים הידועים בישראל (ממשפחת החשמלניים והנרקידיים);
במפרץ אילת:
חשמלן מנומר (Torpedo panthera)
חשמלן פרסי (Torpedo sinuspersici)
חשמלן בן־טוביה (Heteronarce bentuviai)
בים התיכון:
חשמלן משויש (Torpedo marmorata)
חשמלן עינוני (Torpedo torpedo)
ראו גם

אלקטרורצפטור
אמפולות לורנציני
מערכת קו הצד
חישת מיקום חשמלית: באיור הפרעות השדה החשמלי הנוצרים משני אובייקטים שונים ונפרדים: צמח שהוא מוליך טוב יותר ממים (למעלה בירוק), מנגד סלע, שהוא עצם שאינו מוליך, למטה באפור.
יצחק פרנהוף

| --- | --- |

יצחק פרנהוף
 לידה:  1866 בוצ'אץ', האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  23 בפברואר 1919 (בגיל 53 בערך) 
 שפות היצירה:  עברית, יידיש 
 
יצחק פרנהוף (ביידיש איצי פערנהאָף ובגרמנית: Isaac Fernhof‏; 1866 – 23 בפברואר 1919) היה עיתונאי וסופר עברי ציוני, שכתב בעברית, ביידיש ובגרמנית.
חייו

יצחק פרנהוף נולד לחיה (לבית פליגלר) ולישראל בבוצ'אץ' בשנת 1866. בהיותו בן 7 נפטרה אמו. אביו נישא בשנית ופרנהוף עבר לגור אצל אחי אמו. פרנהוף למד עברית, יידיש וגרמנית, וקרא את כתביהם של גתה, שילר והיינה, תוך שהוא מתפרנס ממתן שיעורים פרטיים בעברית וכותב בשעות הפנאי.
פרנהוף פרסם כמעט בכל כתבי-העת שהתפרסמו באותה תקופה, ועשה ניסיונות להקים עם חבריו כתבי עת חדשים, כגון "הירדן" ו"הצעיר : ירחון לספרות יפה ולעניני החיים", כתבי עת שאותם ערך. את "הירדן" ערך יחד עם אלעזר רוקח.
לאחר נישואיו נעשה סוחר קמח, וניהל את טחנת הקמח של חותנו ואת מחסנו.
הספר הראשון שהוציא, "מאגדות החיים", לא זכה לביקורות אוהדות.
בבוצ'אץ' הקים פרנהוף כתב עת ספרותי בשם "ספרי-שעשועים", שיצא במספר חוברות, והיה בעל השפעה על חוג מצומצם של קוראי עברית בגליציה. מעל דפי עיתון זה הופיעו כמה משיריו הראשונים של שאול טשרניחובסקי – "נצאה, נגורה שאננים" (”נֵצֵאָה, נָגוּרָה שַׁאֲנַנִּים/ כְּתֹם עִדַּן קֶרַח וּכְפוֹר/ כִּזְרֹח הַחַרְסָה בַּגַּנִּים/ בִּנְאוֹת דִּשְׁאֵי עֹנֶג וָאוֹר”), מסה על ארבעה אבות מעולם החסידות מאת מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, "אבי זקני" מאת ראובן בריינין, ומאמר על "ספרות מקורית" ועל ערך התרגומים מאת יוסף קלוזנר. עוד לקח חלק בעיתון ש. בן-ציון.
פרנהוף התקבל, על סמך המלצתו של דוד צבי מילר, כמורה בבית ספר של הברון הירש, בזלוצ'וב ואחר כך בסטניסלאב. הוא ניסה להמשיך להוציא את "ספרי שעשועים" גם בזלוצוב, אבל בגלל בעיות מימון הצליח להוציא רק שתי חוברות נוספות.
ספרו החשוב הוא "ספר המתנגדים" (יצא בעברית בהוצאת אגודת הסופרים העברים ליד "דביר", ה'תשי"ב). כתב היד המקורי של הספר אבד במשרדי הוצאת "העולם" במוסקבה במהלך מלחמת האזרחים שאחרי מהפכת אוקטובר, ושוחזר מטיוטות על ידי בנו וילי (ויליאם). שלא כמו החסידים והחסידות, שזכו לסופרים רבים שתיארו אותם, חיבורו זה היה הספר העברי הראשון שניתח בצורה ספרותית את המתנגדים.
בעת הפרעות שנערכו באוקראינה בשנת 1917, נמלט פרנהוף עם משפחתו לווינה. עם שוך המהומות השאיר פרנהוף את משפחתו בווינה וחזר ללמד בסטניסלאב, ושם חלה. הוא נפטר מטיפוס ב-23 בפברואר 1919, והותיר אחריו אלמנה, שלושה בנים ובת.
סוגיית תרגום המונח 'Der Judenstaat' לעברית

פרנהוף היה זה שטבע לראשונה את המונח "מדינת ישראל". הוא פרסם בשנת 1896, בעברית, את האוטופיה 'שני דמיונות' (במסגרת חוברת ב' שנכרכה בכותר 'ספרי שעשועים', בעריכת פרנהוף). באוטופיה התייחס לספרו של הרצל, מדינת היהודים, שראה אור קודם לכן באותה השנה, ותרגם את המונח Judenstaat לשם "מדינת ישראל", אף שעד אז, וגם לאחר מכן, תורגם לשם "מדינת היהודים". כן חזה שהדגל הלאומי של המדינה שתקום יהיה 'דגל מרוקם מגן דוד', שפתה תהיה עברית, המנונה יהיה 'התקווה', ואף שיבץ בין ארבעת דפי חיבורו בתים מתוך 'תקוותנו' של אימבר. את ה"מיניסטרים" במדינת-ישראל לעתיד לבוא כינה 'שרים'.

סוגיית 'מי היה הראשון שהציע ברבים את השם מדינת ישראל' לקראת הכרזת העצמאות, ומי המציאו מעיקרו, המשיכה להיות נדונה בשנים שלאחר מכן, בה בעת שראשוניותו של פרנהוף כמעט ונשתכחה.
הערות שוליים

↑  בתעודת הפטירה נרשם שנולד ב-1867, אולם לפי תעודת הנישואים ולפי משפחתו נולד ב-1866.
↑  י"ח ברנר, מעולם ספרותנו, באתר פרויקט בן-יהודה
↑  כתב היד, בצירוף הערות שוליים של המחבר, נמצא במכון גנזים.
↑  אליהו הכהן, כיצד הפכה "התקווה" להמנון באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית
↑  שני דמיונות באתר יוצאי בוצ'אץ' בישראל
↑  אהרון ראובני, המדינה, מה שמה? מי קרא לה כך, למה ומתי?, באתר הארץ, 30 באפריל 2006
↑  גצל קרסל, איצ'י פרנהוף בעל הצירוף 'מדינת ישראל', דבר, 5 במאי 1957
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310956005171  PLWABN: 9810628199105606  GND: 143950711  ISNI: 0000 0001 1906 4555  VIAF: 170200587   WorldCat (עם VIAF): 170200587
טיפול בעזרת בעלי חיים

ילד מלטף כלב. כלבים משמשים לעיתים קרובות בטיפולים.
טיפול בעזרת בעלי-חיים או זואותרפיה, הוא שיטה בפסיכותרפיה, המסתייעת בבעלי-חיים, לרוב חיית מחמד, כדי לשפר את תפקודו הפיזי, החברתי, הרגשי או הקוגניטיבי של האדם. טיפול זה נעזר בבעלי חיים אשר עברו הכשרה או נמצאו בעלי אופי מתאים, כאשר תפקידו של המטפל בתהליך הוא לכוון את המטופל להתבוננות פנימית, מודעות ופיתוח תובנה.
הגישה מבוססת על מפגשים בין מטופל לבין איש מקצוע כאשר הגורם המתווך הוא בעל החיים. הבחירה בבעלי חיים ככלי טיפולי נובעת מכך שהקשר הנוצר בינם לבין המטופל איננו מצריך שימוש במילים על מנת ליצור קרבה. זהו יתרון לאנשים הסובלים מבעיות תקשורת או שפה. בעל החיים נמצא במצב אקטיבי בו הוא יוצר את המגע והקשר עם המטופל ומקבל אותו ללא תנאי, דבר המעניק למטופל תחושת ביטחון אישי ואמון בקשר. בנוסף המטופל לומד לתקשר עם בעל החיים לא בשפה המילולית אלא באמצעות שפת גוף מה שמשפר את הביטחון והאמון. כל אלה מסייעים למטופל לבטא צדדים רגישים, מסורים ואוהבים שייתכן ולא היו מודעים לקיומם.
שלוש דרכי ההתערבות המקובלות הן

1. תצפית של המטופל בבעלי החיים ללא פעילות פיזית כדוגמת הסתכלות על כלוב ארנבונים ולמידה של מאפייני חייהם.
2. שימוש פיזי בבעלי החיים בעת הטיפול כגון רכיבה על סוסים, טיפול פסיכולוגי תוך ליטוף ארנב, כלב טיפולי  וכדומה.
3. פעילות המסתייעת בבעלי חיים המאופיינת בפעילות להעשרה ולהעצמת רווחתו של המטופל. במצב זה אין חובה לנוכחות של מטפל כדוגמת פסיכולוג.
התפתחות התחום

טיפול באמצעות בעלי חיים תועד לראשונה בשנת 1792 בבית מחסה ביורק שבבריטניה. הצוות הטיפולי השתמש בבעלי חיים כאמצעי לוויסות ולשליטה על התנהגויות אגרסיביות אצל המטופלים (Hines & Bustad 1984). התחום התפתח ונחשף לראשונה כמתודת טיפול בסדרת מאמרים של לוינסון ומלון (Pet-oriented Psychotherapy 1969/1997). בשנת 1980 נוסד הארגון הרב תחומי לחקר הקשר בין בעלי חיים ובני אדם Delta Society, אשר מטרתו היא "שיפור בריאות האדם באמצעות חיות שירות ותרפיה". החברה יצרה תוכנית להכשרת מטפלים ומכשירה גם את בעלי החיים. הטיפול הוא תמיד אישי, של מטפל אחד עם בעל חיים אחד מול מטופל אחד. המטפל של חברת דלתא מגיע עם בעל חיים אל המטופל בביתו, לבית חולים בו הוא מאושפז, או למוסד שיקומי (גנדלמן, וסרמן, שפירו-פבלובסקי, 2013). לאחר הקמתו פרסם הארגון בשנת 1999 את הסטנדרטים המקצועיים להכשרה ולעיסוק בתחום. במסגרת זו הוכרו שתי שיטות טיפול: האחת, טיפול הנעזר בבעלי חיים, AAT-Animal Assited Terapy, ואילו השני, פעילות הנעזרת בבעלי חיים, AAA-Animal Assisted Activity (גנדלמן, וסרמן, שפירו-פבלובסקי, 2013).
בינואר 1996 הוקם פרויקט "חיות וחברה" על ידי פרופ' יוסף טרקל ושני דורון מהמחלקה לזואולוגיה באוניברסיטת תל אביב. הפרויקט עוסק בהיבטים שונים של יחסי הגומלין בין אנשים ובעלי חיים: תרומת בעלי חיים לבריאותו הפיזית והנפשית של האדם, טיפול באוכלוסיות חריגות בעזרת בעלי חיים ועוד.
בשנת 2007 נוסד בישראל האיגוד הישראלי מ.ר.ח.ב לטיפול רגשי בעזרת בעלי חיים, עמותה מקצועית המאגדת מטפלים הנעזרים בבעלי חיים לצורך טיפול רגשי. החברים בו עוסקים באבחון, טיפול, שיקום, ייעוץ, הדרכה ומחקר בתחום הטיפול הרגשי, בילדים, מתבגרים ומבוגרים. מעמדם המקצועי של חברי העמותה מתבסס על לימודי התחום במוסד אקדמי מוכר, קבלת הדרכה מקצועית והתנהלות אתית הולמת.
אוכלוסיות יעד

טיפול באמצעות בעלי חיים, מתאים לאוכלוסיות בגילאים שונים: ילדים, מתבגרים, מבוגרים וקשישים. שיטת טיפול זו מתאימה גם לטיפול בבני-אדם בעלי קשיים פיזיים, נפשיים, רגשיים והתנהגותיים, כגון הפרעות קשב והיפראקטיביות, להפרעות חברתיות, לקשיי תקשורת, לאנשים בתקופות שיקום, שיתוק מוחין, נכויות, טראומה וכדומה. טיפול זה גם מתאים לאנשים בעלי צרכים מיוחדים כגון בעלי פיגור שכלי, ליקויי למידה וליקויים סנסו-מוטוריים, וכן לנוער במצוקה, אנשים החווים פוסט- טראומה או הפרעות חרדה ודיכאון, אנשים בעלי הפרעות רגשיות ואסירים בבתי הסוהר. מחקרים מראים כי עבור קשישים, העבודה עם בעלי חיים מסייעת לשיפור הרווחה האישית. טיפול בעזרת בעלי חיים יכול לסייע לאנשים על הרצף האוטיסטי ולהקל עליהם את התקשורת עם סביבה חברתית.
קשר בין בעלי החיים והאדם

הקשר בין בעלי החיים לבין בני האדם הוכח כי הוא קיים מראשית ההיסטוריה האנושית. הוכחות לכך נמצאו בציורי קיר ופסיפסים המעידים על כך כי האנושות נהנתה מחברתם של בעלי החיים (גילוץ, 2010).
קיימת סימביוזה בין האדם לבין בעלי חיים שונים. מערכת היחסים המורכבת בין האדם לבעלי חיים באה לידי ביטוי הן ביחסי גומלין מקריים והן בהקשר הטיפולי.
לבעלי החיים יש יכולת להגביר את הרווחה הרגשית והפיזית של האדם.
חשיפה לבעל חיים ידידותי מעודדת שחרור של אנדורפינים שמעניקים תחושת רווחה ומעודדים את פעילות מערכת החיסון.
היחסים עם בעלי-החיים אפשרו גילוי רגשות גם בזמנים, או בקהילות בהם לא היה מקובל להפגין רגשות מול אדם אחר. מערכת היחסים עם בעל-החיים מאפשרת למטופל לחוש אוהב ונאהב, ולהפיג תחושת בדידות. הקשר עם בעל החיים מעודד אצל המטופל קבלת אחריות ומעלה את הערך העצמי שלו, וכתוצאה מכך גם את הביטחון העצמי. מסיבות אלה קיימת עדיפות לאימוץ בעלי-חיים בצורה מסודרת.
קשר טיפולי

טיפול בעזרת בעלי חיים שונה מאינטראקציות יום יומיות ושגרתיות של האדם עם בעלי חיים.
שיטת הטיפול משתנה בהתאם למטרות הטיפוליות אליהם מכוון הטיפול, כאשר הטיפול הוא שילוב של מטפל, מטופל וחיה המתאימה לטיפול. בעקבות כך, קיימים סוגים שונים של טיפולים, כגון: טיפול סביל, פעיל, והאנשה. הטיפול יכול להתבצע הן באופן פרטני והן בקבוצות.
שתי שיטות הטיפולים העיקריות הן רכיבה טיפולית על סוסים, אשר מטרתה לסייע לילדים בעלי הפרעות חרדה להתגבר על הפחד ולרכוש שליטה וביטחון על הסוס וע"י כך ליצור אמון הדדי ביניהם. לטיפול יש גם השפעה פיזיולוגית המתבטאת בכך שהמטופל צריך לשלוט בסוס, ותוך כדי רכיבה הוא מתרגל את חיזוק חגורת הכתפיים והמוטוריקה העדינה, שחשובה במיוחד לילדים נכים. עצם הישיבה בפיסוק על הסוס משפיעה באופן פסיבי על הרגליים כיוון שהישיבה בפיסוק שונה מתנוחת הישיבה בכיסא גלגלים. בפן הרגשי, למטופלים עם מוגבלויות פיזיות כגון קשיים בהליכה, מעניקה הרכיבה תחושת התקדמות עצמאית ושליטה בתנועה. בנוסף, טיפול ישיר בעזרת בעלי החיים כגון בפינת חי, מטרתו לאפשר יצירת קשר עם הסביבה ולימוד של התנהלות הדדית לצד בעלי החיים, מתוך כוונה שבהמשך תגרום ליצירת קשרים בין אישיים עם בני אדם.
תהליך השלכתי

בתהליך טיפול השלכתי, "משליך" המטופל חלקים משמעותיים מעולמו הפנימי על בעל החיים. זהו אחד התהליכים המרכזיים שעליהם מושתת הטיפול בעזרת בעלי חיים. בתהליך זה מזהה המטפל את בעיותיו הרגשיות של המטופל באמצעות דיבור על רגשותיו של בעל החיים, ואת צרכיו כאשר הוא מטפל בבעל החיים: מאכיל, מנקה את מרחב המחיה שלו, מטפח אותו וכדומה. דרך זו מעניקה למטופל חוויית הצלחה בהתמודדות מול הקשיים שהביא עמו לטיפול. בשל חוסר יכולתם של בעלי-החיים לדבר, הם משמשים קרקע פורייה להשלכה ובכך מקדמים את התהליך הטיפולי בהתמודדות עם הפנמויות שונות של כל אדם.
טיפול בעזרת בעלי חיים מאפשר למטפל להיעזר בבעלי-חיים כדי ליצור קשר נפשי בין המטופל לבעל-החיים.
הנוכחות של החיה, ההתנהגות הספונטנית שלה והאינטראקציה שהיא מאפשרת מזמנות אפשרויות ויתרונות שלא ניתן להשיג בלעדיה.
בכך בעל החיים מאפשר למטפל להגיע, לכוון ולעזור למטופל בבעיות או במצוקות השונות המטרידות אותו.
בעלי-החיים יכולים להעניק אהבה וסובלנות ללא תנאי, הם בעלי מגע והתנהגות שונה, שמאפשרת למטופל לפעול בחופשיות ובכך מספקים סביבה שבה יכולים רגשות מודחקים ובלתי מודעים לעלות על פני השטח.
לחיבור בין המטופל לחיה קיימים יתרונות חשובים: העלאת האגו בקרב המטופל, יצירת אמפתיה ומוטיבציה, תחושות אחריות כלפי החיה וכבוד אליה, יכולת קבלה, נתינה, דאגה, שייכות ושיפור מצב הרוח של המטופל.
לדוגמה, בעלי חיים נתנו לחולים מרותקים למיטה, רצון לקום מהמיטה. בנוסף לכך, ניתן לראות כי כאשר נתנו למטופלים את האפשרות להחזיק את החיות, מצב רוחם השתפר והפחד והבדידות נשכחו.
ברמה הפיזית- הוכח כי קשר עם בעלי חיים, מפחית לחץ דם, מרגיע דופק מואץ ומשפר תופעות פיזיות נוספות, המעידות על לחץ.
בתחום הלימודי - מטופלים אשר טופלו בתרפיה זו, דיווחו על הפחתה בסימפטומים הנוגעים לבעיות קשב וריכוז. טיפול בילדים בעזרת בעלי-חיים מבוסס על קשר רגשי בין המטפל לילד, בין המטפל לבעל החיים, בין הילד לבעל החיים ובין בעלי החיים לבין עצמם. הילד יכול להיות משתתף פעיל בכל שלב, או צופה בלבד. האינטראקציה עם בעל החיים היא רק חלק מהתהליך הטיפולי ב-AAT. המרכיב העיקרי הוא הליווי והכוונה של הילד על ידי המטפל, תוך תיווך של המטפל בין הילד לבעל החיים, ובין הילד לתהליכיו הפנימיים, המובילים להתבוננות, מודעות ותובנה. נוכחות בעל החיים היא הכלי, אך ההתמקדות היא במטופל. באמצעות AAT עובד המטפל עם המטופל על סוגיות קוגניטיביות, חברתיות, התנהגותיות ורגשיות, במטרה לחולל שינוי ולקדם התפתחות רגשית בריאה (פריש פלס 2008).
בעלי החיים

על המטפל להתאים את החיה לסוג הטיפול, ולהתחשב בהעדפותיו של המטופל.
בעלי החיים נבחרים בהתאם לטיפול, בדרך כלל משתמשים בחיות מאולפות או מורגלות לאדם כמו: ארנבונים, שרקנים, חולדות, גרבילים, אוגרים, תורים, תוכים, תרנגולים, כלבים, חתולים ודולפינים.
בעל החיים נבחר בהתאם לתכונותיו ולצורכי המטופל. המאפיינים המשותפים של בעלי החיים בתרפיה זו הם יכולתם בזירוז החלמה ממחלות קשות והשפעתם החיובית על המטופל. יחסם של בעלי החיים כלפי בני האדם מתאפיין בחוסר שיפוטיות. חיות מחמד גדולות כגון כלבים וחתולים מתאפיינים ביכולתם להביע אהבה, חיבה וידידות ובכך מעודדות פיתוח מערכת יחסים ואמפתיה עם המטופל. בעלי חיים גדולים יותר כגון סוסים וחמורים מתאימים למטרת חיזוק שרירי הגוף תוך כדי רכיבה. בנוסף, הסוס מדמה את ההתנהגות האנושית, ולכן ממחיש בהתנהגותו את חוויותיהם הרגשיות של המטופלים ואת הדינמיקה הקבוצתית. חיות מחמד קטנות כגון שרקנים, עכברים ותוכים מפתחות אמפתיה ואחריות בעקבות הטיפול העדין והמסור שהן דורשות. החיות המטפלות בתרפיה זו, נבחרות בזכות אופיין הנוח, ועוברות הכשרה בסדרת אימונים, הכוללים מיתון והשהיית דחפים ופיתוח יכולות התקשרות עם האדם.
יש אדם שיתאים לו טיפול מעודן ומרגיע ויש מי שיתאים לו טיפול תנועתי רחב. כל השיקולים הם אינדיבידואליים, תלויי מצב נפשי, רגשי ופיזי של המטופל. קיימות גישות המאפשרות לילד להסתובב בפינת החי ולבחור את החיה הרצויה לו. קיימות גישות אחרות שטוענות כי זה תפקידו של המטפל, ועליו לבחור את החיה המתאימה לטיפול ולצורכי המטופל. אם המטופל לא מסתדר עם החיה שנבחרה, יש להחליף לחיה אחרת. יש חוות שמתמחות בסוג אחד של בעלי חיים כמו חוות-סוסים טיפוליות, ויש חוות המכילות מגוון רחב של בעלי-חיים, ומאפשרות בחירה.