stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יקב פסגות

| --- | --- |
 חוֹתָם ולוגו היקב, המציג אמפורה שנמצאה בחורבת ניסיה הסמוכה למיקומו המקורי של היקב  לוגו היקב

מבנה היקב ומרכז המבקרים הישן ביישוב מגרון
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים)
 מיקום המטה:  שער בנימין 
 קואורדינטות:  31°51′52″N 35°15′58″E﻿ / ﻿31.864441°N 35.266187°E﻿ / 31.864441; 35.266187 
 משרד ראשי:  שער בנימין
 מוצרים עיקריים:  יין
  
 אתר רשמי
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) יקב פסגות(למפת הרי ירושלים רגילה) יקב פסגות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יקב פסגות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יקב פסגות he
 
יקב פסגות הוא יקב שהוקם בשנת 2003 בהתנחלות פסגות שמצפון לירושלים. נכון לבציר 2022 הגיע היקב לייצור של כ-750,000 בקבוקים בשנה, כשלמעלה מ-70% מהם מיוצא לעשרות מדינות.
כרמי היין נטועים על טרסות גיר בגובה 700–900 מטר מעל פני הים בהרי בנימין והשומרון.
יקב פסגות מייצר 11 סוגי יינות אשר זכו בתחרויות יוקרה, במדליות ובפרסים בינלאומיים.
היסטוריה

ההתנחלות פסגות הוקמה כהתנחלות דתית-ציונית בבנימין. יקב פסגות הוקם על ידי יעקב ונעמה ברג כיקב משפחתי על מנת להשמיש את האדמות ביישוב וסביבתו לגידולי חקלאות, זאת על אף תנאי השטח של האזור. בראשית פעילותו, בשנת 2003, פעל היקב כיקב משפחתי קטן, ובהמשך מותג כיקב בוטיק.
בשנת 2007 רכשה משפחת פאליק 32,000 ממניות החברה[דרושה הבהרה], והפכה לבעלת השליטה. הרכישה אפשרה ליקב להתרחב, ולרכוש כרמים מהתנחלויות אחרות  כמו גם מתחומי הקו הירוק.
בשנת 2008 עבר לגבעה סמוך לתחנת הדלק "מעבר מכמש" (במקום שבו נמצא כיום היישוב מגרון). בשנת 2020 עבר לשער בנימין. בבציר 2010 יוצרו שבעה סוגי יינות ו-100,000 בקבוקים. בשנת 2012, הגיע ייצור היקב ל-200 אלף בקבוקים בשנה, כאשר כמעט כל התוצרת יוצאה לחו"ל.
עקב הגידול בתפוקה השנתית הורחבו שטחי הכרמים באזור, וכרמים חדשים ניטעו בשטחים פתוחים סביב פסגות.
ב-19 בנובמבר 2020 אירח היקב את מזכיר המדינה של ארצות הברית מייק פומפאו. ביקור זה נחשב לביקור הראשון של שר חוץ אמריקני בהתנחלות.
כרמים

נכון ל-2017, הענבים לייצור היין ביקב פסגות, מגיעים מבציר ידני של חמישה כרמים בעלי ייעוד שונה ברדיוס של 25 ק"מ מהיקב:
כרם פסגות - נטוע בצפון הרי ירושלים, גדלים בו ענבי קברנה סוביניון וסירה והוא מקום הגידול של יין הסינגל ויניארד.
כרם קידה - מכרם זה מגיעים ענבי שרדונה, קברנה סוביניון, פטיט סירה וגווירצטרמינר. הכרם נטוע בגובה כ-750 מטר.
כרם אלון מורה - מהחלקה העיקרית קולט היקב ענבי קברנה סוביניון, מרלו, קברנה פרנק וסירה. בנוסף קולט היקב זנים לבנים מחלקות קטנות. הכרם נטוע בגובה כ-750 מטר מעל פני הים.
כרם הר ברכה - הכרם נטוע בגובה כ-850 מטר מעל פני הים. מכרם זה נקלטים ביקב ענבי מרלו וקברנה סובניון.
כרם מטע - הכרם ממוקם ביישוב מטע במורדות המערביים של הרי גוש עציון, בגובה כ-625 מטר מעל פני הים. מכרם זה נקלטים ביקב ענבי ויונייה, פטי ורדו וקברנה פרנק.
יינות

נכון ליולי 2024, היקב מייצר 4 יינות לבנים, 3 יינות רוזה ו-4 יינות מיוחדים, בהם ברנדי שמתוייג XO (ברנדי שגילו מעל 6 שנים).
סימון תוצרת ההתנחלויות

בשנת 2015 פרסמה הנציבות האירופית מסמך הקורא לסימון נפרד של מוצרים מההתנחלויות. בעקבות זאת הוחלט ביקב להוסיף למארזי יין המיוצאים לאירופה ולארצות הברית מפה המראה במדויק איפה יוצר היין. ההנחיה לסימון נפרד לא יושמה במרבית מדינות אירופה, אך בעקבות יישומה בצרפת פנה יקב פסגות לבית המשפט המנהלי בצרפת נגד סימון מוצריו. בית המשפט קיבל את עמדת היקב והורה על הקפאת יישום ההנחיה, והעביר את הנושא להכרעת בית הדין האירופי לצדק. בנובמבר 2019 פסק בית הדין שעל כל מדינות האיחוד האירופי לסמן את תוצרת ההתנחלויות.
הערות שוליים

↑  אודות היקב, באתר יקב פסגות. אורכב בארכיון האינטרנט ב-29 בינואר 2024
↑  פרסים, באתר יקב פסגות. אורכב בארכיון האינטרנט ב-29 בינואר 2024
↑   מבט עם יעקב אילון - פרסים איכותיים ליין הישראלי בתחרויות בינלאומיות, סרטון בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב
↑  ממוקם גבוה, נחלת בנימין, יקב פסגות, צומת פסגות, באתר GoCanaan.org
↑  US Duty Free magnates bankrolled expansion of Israeli settlement vineyard over Palestinian land, באתר ה"האינדפנדנט", 12 בנובמבר 2019
↑  יקב פסגות – יש המון מה לשתות והמון מה לראות ואל תתנו לדעות להטעות, באתר "על היין" – פורטל היין של דני רובין, 25 ינואר 2014
↑  אריאל כהנא, היסטוריה: פומפאו נחת מעבר לקו הירוק, באתר ישראל היום, 19 בנובמבר 2020
↑  פסגות של איכות בחבל בנימין, באתר WinesIsrael.com‏, 25 בדצמבר 2011
↑  תפריט יינות-לבנים ואחרים, באתר יקב פסגות, נכון ליולי 2024
↑  אלישע בן קימון, מסר לאירופה: מתנחלים מסמנים את עצמם, באתר ynet, 11 בספטמבר 2015
↑  איתמר אייכנר, ביה"ד האירופי החליט: מדינות האיחוד מחויבות לסמן תוצרת מהתנחלויות, באתר כלכליסט, 12 בנובמבר 2019
| אתרים בבנימין |
| --- | --- | --- |
| עמק שילה | בור הציפורים באחיה • בור יישוב הדעת • בור עדי-עד • בור קידה • המזבח בגבעת הראל • ואדי רשאש • חניון הגדודים העבריים • מעיין הגבורה • מצפור קידה • נחל שילה • עין א-דהרה • עין דח"ש • עין עוז • קובת א-נג'מה • שילה הקדומה •  תצפית הר כוכב |  |
| מערב בנימין | גבעת ההליסטון • גבעת היקבים • הכוורת • המצודה הבריטית בנוה צוף • חורבת פצה • שמורת עיינות נטוף (ואדי זרקא) • ואדי חרמיה • חובלתא • חורבת תיבנה • יער אום צפא • לטרון • מחצבות נטוף • מעיין דולב • מעיין הקשת • מעיין חרשה • מעיין טלמון • מעיין עטרת • חורבת טרפין • מערת עאבוד • מערת שוקבא • נבי סמואל • עין אגוז • עין בובין (מעיין דני) • עין מזור • עין ריא • עינות ענר • פארק קנדה • שמורת אלוני שמואל • שמורת דלבים (ובכללה ואדי דילב) • תצפית גג הארץ • מבצר ארטבה |  |
| גב ההר | סנה ובוצץ • בור מגרון • הר בעל חצור • ואדי שיבן • חורבת ניסיה • יקב פסגות • מעיין הכרמים • נחל מכמש • עין ביתין • קבר בני ישראל |  |
| מדבר בנימין | בקעת סמיא • מערת הנמרים • חורבת אל-קיליה • טאריק אבו ג'ורג' (דרך יריחו-בית אל) • נחל ייטב (עוג'א) • שמורת נחל פרת • מוזיאון השומרוני הטוב |  |
יחסי שווייץ–תוניסיה

| יחסי שווייץ–תוניסיה |
| --- | --- |
שווייץ: תוניסיה


שווייץ: תוניסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
41,277: 163,610
אוכלוסייה
8,933,409: 12,295,083
תמ"ג (במיליוני דולרים)
884,940: 48,530
תמ"ג לנפש (בדולרים)
99,060: 3,947
משטר
רפובליקה קונפדרטיבית: רפובליקה דמוקרטית

יחסי שווייץ–תוניסיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הקונפדרציה השווייצרית לבין הרפובליקה התוניסאית.
היסטוריה

בין הקונפדרציה השווייצרית לבין הרפובליקה התוניסאית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדו-צדדיים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הקונפדרציה השווייצרית לרפובליקה התוניסאית הם יחסים דיפלומטיים ידידותיים שהתחזקו בעקבות הליכי הדמוקריטיזציה שהתקיימו במדינה.
היחסים של שווייץ עם תוניסיה התפתחו במהלך המאה התשע עשרה עם התפתחות הקולוניאליזם הצרפתי בצפון אפריקה. בשנת 1939, שווייץ פתחה קונסוליה בעיר תוניס. תוניסיה קיבלה את עצמאותה בשנת 1956, ובאותה השנה כוננה עמה שווייץ את היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שלה. שווייץ הכירה בתוניסיה כמדינה עצמאית ב-1956 ופתחה בה צירות ששודרג מעמדה לשגרירות בשנת 1961.
שווייצרים בתוניסיה

על פי הלשכה המרכזית השווייצרית, בסוף שנת 2018 התגוררו בתוניסיה אלף ארבע מאות תשעים ושישה אזרחים שווייצרים.
נציגויות דיפלומטיות

שווייץ מיוצגת בתוניסיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בתוניס, בירת המדינה. שווייץ מיוצגת בתוניסיה גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר ג'רבה.
תוניסיה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה.
ישראייד

| --- | --- |

 תחום:  סיוע הומניטרי 
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  מחוז תל אביב 
 מייסדים:  שחר זהבי 
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־23 שנים) 
 https://www.israaid.org/
 
ישראייד, הפורום הישראלי לסיוע הומניטרי בינלאומי (באנגלית: IsraAID: The Israel Forum for International Humanitarian Aid) היא עמותה ישראלית המשמשת כמסגרת ארגונית לסיוע הומניטרי בינלאומי אשר מקורו בישראל.
הפורום הוא קואליציה של עמותות וארגונים, יהודים וישראליים, בלתי-ממשלתיים, הפועלים בתחום הסיוע ההומניטרי ברחבי העולם. עיקר הפעולה של ישראייד טמונה בסיוע בעת אסונות ומקרי חירום בעולם, החל מפעולות חילוץ והצלה, שיקום קהילות ומוסדות חינוך, אספקת חבילות סיוע, עזרה רפואית, מימון זעיר, שיקום עסקים, ועד טיפול בטראומות נפשיות.
ארגון ישראייד מאפשר לארגונים ישראלים מגוונים הפועלים בעתות משבר להתאגד תחת קואליציה שתסייע לחסכון בעלויות, ותעצים את היחס החיובי כלפי ישראל בעולם. מאז הקמת הארגון, ישראייד תיאמה וסייעה לתוכניות ברחבי העולם.
תינוק בן יומו עם אימו, בבית חולים שדה ישראלי בהאיטי, 2010
רקע

ישראייד הוקמה בשנת 2001 על ידי מולי דור, שחר זהבי ומאירה אבולעפיה. בתחילה, הייתה ארגון-גג רופף של ארגונים אחדים, שעסק בפיתוח תוכניות ופעילויות חינוכיות בנוגע לעוני ברחבי העולם. הארגונים החברים בישראייד החליפו ביניהם מידע באמצעות דואר אלקטרוני, וקיימו פגישות בנושא.
במשך הזמן, התוכניות שפותחו התרחבו, חברו ארגונים נוספים, ועלו נושאים, תכנים ורעיונות לפעילות. התרחבות זו הובילה להיחשפותו של הארגון לתודעה הציבורית והגדלת התרומות אליו. כל התרומות לארגון נוהלו על ידי ישראייד, הועברו לארגונים החברים בה, לשימושם בהתאם לאופיים. התנהלות זו הובילה במידה רבה לרעיון כי יש לקיים שינוי במבנה הארגוני של הקואליציה. כלומר, הבינו כי נדרש מבנה קבוע לניהולה.
ב-14 במרץ 2007, נרשם הארגון כמוסד ללא כוונת רווח בישראל. באותו חודש נוספו לשורות ישראייד, 14 ארגונים בלתי-ממשלתיים, יהודיים וישראליים. כלל הארגונים הסכימו ביניהם שתפקיד ישארייד יהיה תיאום בין הארגונים השונים, הפעולות שלהם, יצירת יוזמות ומודעות רחבה יותר ועזרה בכל הנוגע לנושאים בהם עוסקים הארגונים ותוכניותיהם.
נבחרו חברי דירקטוריון והנהלה, וחברי ועדות היגוי שונות אשר הוקמו כדי לקדם את מטרות הקואליציה. מועצת המנהלים של ישראייד כוללת את המנהלים של הארגונים החברים בה. המועצה פועלת על בסיס התנדבותי והיא אחראית על גיבוש אסטרטגיה והגדרת מדיניות ארגונית.
מרבית המתנדבים בארגונים החברים בישראייד הם חברי קיבוצים בישראל.
ב־15 בנובמבר 2011, הוענקו לישראייד פרס ותרומה בסך 50 אלף דולר כהוקרה על פועלם. "פרס לומינרי" באדיבותה של לשכת המסחר היפנית הוענק לשחר זהבי, מנהל ישראייד, במסגרת ערב הגאלה השנתי של הלשכה.
מטרות ויעדים

איחוד וייעול הפעילויות של הארגונים ההומניטריים בקואליציה, תוך מאמץ לתת מענה לאוכלוסיות במדינות מתפתחות.
שימוש כגורם מתווך בין הארגונים השונים בקואליציה, תוך הקלת שיתוף הפעולה, התיאום והתקשורת בין הארגונים.
הגברת התרומות המוענקות לקואליציה ולארגוניה מן הציבור הישראלי.
הגברת המודעות הציבורית בקרב הציבורי הישראלי, והשפעה על המדיניות הציבורית בישראל בהקשר לסיוע הומניטרי.
דרכי פעולה

תיאום- תמיכה בפרויקטים רבים של סיוע, פיתוח פרויקטים והיערכות להמשך פעילות. ישראייד דואגת לעדכן באופן שוטף את חבריה לקואליציה לגבי הפעילויות השונות המתבצעות באותה עת. כך, ישראייד מבטיחה כי כל יוזמה תקבל את התמיכה לה היא זקוקה מארגונים אחרים.
יצירת יכולת - ישראייד משקיעה בהשכלת חבריה. לימודים אלו מקלים על מנהיגי הארגונים החברים בישראייד לנהל את ישיבותיהם בארגון. כמו כן, היא שולחת את מנהיגי הארגונים החברים בה לכנסים וקורסים ברחבי העולם. ותורמת להגברת הקשר וההבנה של אלו בנוגע לשיטות הומניטריות שונות.
הגברת מודעות - ישראייד אמונה על קיום אירועים וכנסים בישראל, וזאת כדי להעלות את המודעות הציבורית ומשנתם בנוגע לעוני וצדק חברתי בעולם. בישראל, ישראייד יוצרת קשר עם בעלי השפעה, וקובעי מדיניות בישראל, כדי להשפיע על מיגור העוני ויצירת הצדק החברתי ברחבי העולם. ברמה העולמית, ישראייד מציעה מאגר של אנשי מקצוע בתחומים נרחבים כדי שאלו יצרו קשרים עם מקבלי החלטות, עיתונאים, סטודנטים וקבוצות דתיות מרחבי העולם. לאלו, מוצגת הפעילות הישראלית והסיעו שניתן במדינות מתפתחות.
פעולות הארגון

מבין הפעולות המפורסמות והבולטות להם ישראייד סייעה: תוכניות סיוע לקורבנות סערת הציקלון במיאנמר (דרום-מזרח אסיה), תוכניות סיעו ארוכת טווח לציבור המורעבים במלאווי (מזרח אפריקה), תוכניות שיקום וסיוע ברחבי דרום ומזרח אסיה בעקבות הצונאמי ההרסני, תוכניות פסיכולוגית סוציאלית לטובת פליטי דארפור באזור הגבול של צ'אד וסודאן (מרכז אפריקה), ותוכניות הסיוע לפליטי מלחמת סומליה בקניה (מזרח אפריקה).
להלן פעולות נבחרות של ישראייד:
במסגרת תוכנית בת שנתיים, נשלחה באוקטובר 2011 משלחת ישראייד החמישית לאזור טוקיו, יפן. המשלחת פעלה כדי לספק סיוע לנפגעי פוסט טראומה ואימון בנושא למורים ועובדי בריאות מקומיים.
באוגוסט 2011, ישראייד בשיתוף עם הארגון "Operation Blessing", שלחה משלחת למחנה הפליטים הגדול ביותר בעולם, בדאדב קניה. במחנה זה חולקו אוכל ומוצרים נוספים לתמיכה באלפי היושבים במקום. כמו כן החלו לפעול למען פיתוח תוכנית לטווח ארוך לסיוע באזור.
ביולי 2011, ישראייד שלחה משלחת למדינה החדשה בעולם, דרום סודאן, במטרה לסייע ולהעניק מזון וסעד. ישראייד הקימה סניף מקומי וממשיכה לסייע במשך מעל שנה לתושבים בהנחת היסודות לקיום המדינה. הנציגים הראשונים של "ישראייד" נחתו בג'ובה פחות מ-48 שעות לאחר הכרזת העצמאות של דרום סודאן, וחילקו לתושבים ציוד בסיסי מציל חיים. ישראייד מקבלת תמיכה לצורך הסיוע מקרן תד אריסון והפדרציה היהודית של טורונטו, ומקיימת הכשרות מקצועיות לעובדי מדינה: 90 עובדים סוציאליים, שוטרים, רופאים, מנהיגים קהילתיים ואנשי כנסייה. במהלך ההכשרות נלמדים עיקרי הזיהוי, הטיפול והמניעה של טראומה לסוגיה, אלימות כלפי נשים וילדים, וסחר בבני אדם.
במרץ 2011, ישראייד, בשיתוף עם הקואליציה הלאומית לאיתור והצלה, העניקו סיוע רפואי וסיוע לנפגעי פוסט- טראומה, בעקבות הצונאמי ורעידת האדמה ביפן. למעלה מעשרים טונות של מזון וציוד רפואי נשלחו לאזור הנפגע. המשלחות חולקו לאזורים שונים על מנת להעיק עזרה לכמות רבה של אנשים.
באוגוסט 2010, משלחת משותפת של ישראייד ומכון הנגב לאסטרטגיות של שלום ופיתוח" עסקו בשיפוץ בית ספר אשר נפגע בפקיסטן בעקבות הצפה.
באפריל 2008, קיימה ישראייד סיור ברחבי ארצות הברית, במהלך הסיור הוצגו פעולות הארגון כדי להגביר את המודעות הציבורית בקרב אוכלוסיות ומקבלי החלטות בעולם.
בעקבות הידע והניסיון שרכשו בארגון היאס בפעילותם בצ'אד. בין 2007 לשנת 2008, ישראייד החלה לפעול בישראל כיועצים בקרב הממשלה ומשרדי החוץ לפעילות בנושא. בתוכנית הזאת השתתפו אנשי ארגון ]היאס, המרכז לפלורליזם יהודי והוועד היהודי אמריקני.
בספטמבר 2005, ישראייד הנחתה משלחת לסיוע רפואי ופסיכולוגי לנפגעי הוריקן קטרינה בניו-אורלינס והאזור. המשלחת הישראלית סיפקה שירותים פסיכולוגיים ורפואיים למאות אנשים. בפעילות זו ישראייד איחדה ותיאמה בין ארגונים וגופים שונים, ביניהם: הסיוע הישראלי המוטס, התוכנית הרפואית הבינלאומית של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, הוועד היהודי האמריקני, פדרציית טורונטו ועוד.
בדצמבר 2002, הנחתה ישראייד תוכנית תזונתית במלאווי. במסגרת פעילות זו, ישראייד תיאמה בין ארגונים שונים כדי ליצור תוכנית שתאפשר מלחמה בתת התזונה במלאווי.
בין שנת 2001 לשנת 2002 ישראייד קיימה שתי תוכניות אימונים שהתקיימו בקיבוץ יקום. האימונים עסקו במשפט ההומניטרי הבינלאומי ושיטות פעולה לסיוע בינלאומי. בכנסים השתתפו למעלה משלושים ארגונים, עמותות ואלכ"רים ישראליים ויהודיים. בין המציגים בתוכנית ניתן היה למצוא סוכני או"ם והצלב האדום.
ישראייד ככלי דיפלומטי

סיוע הומניטרי יכול להיות דו-צדדי, כזה המוענק ממדינה אחת לאחרת או רב-צדדי, כזה המוענק מארגונים בין- מדינתיים למדינה מסוימת. כמו כן, יש לקיים הבחנה בין סיוע ממשלתי לבין סיוע בלתי ממשלתי. סיוע המוענק על ידי גוף מסוים, מדינתי או אזרחי, ניתן מסיבות ריאליסטיות-תועלתניות או מסיבות אידיאליסטיות-מוסריות.
בשנת 1970 העצרת הכללית של האו"ם קבעה את החלטה 1522, לפיה על המדינות העשירות להקצאות 0.7% מהתוצר הלאומי הגולמי שלהן לטובת המדינות העניות. למרות יעד זה, בשנת 2000, ביצעו חמש מדינות בלבד החלטה זו (נורווגיה, דנמרק, הולנד, לוקסמבורג ושוודיה). שבע המדינות העשירות ביותר, המכונות G7, אחראיות לשבעים וחמשה אחוזים מהסיוע המוענק למדינות העניות. עם זאת, מדינות ה-G7 אינן קרובות למימוש החלטת האו"ם.
שחר זהבי, היוזם בפועל של קואליציית ישראייד, אומר כי בשנות השישים, למחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי, הופנו תקציבים גבוהים לסיוע חוץ. בחלוף השנים, תקציבים אל התמעטו באופן משמעותי. ישראל, כחברה באו"ם ובארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, אינה עומדת ביעד שהוצב על ידי האו"ם. לוואקום הזה נכנסת ישראייד, שאינה מהווה גוף ממשלתי ומנסה למלא את החסך שנוצר על ידי המדינה. ניתן לתפוש את ישראייד הפועלת מתוך שני סוגי האינטרסים שהוזכרו לעיל: מחד גיסא, שיקולים אידיאליסטיים-מוסריים כאשר אנשי ישראייד אינם יכולים להשלים עם היות העולם מפוצל. עולם שבחלקו הוא עשיר, לעומת עולם בו שוררים רעב, מגפות, עוני, בורות ותת פיתוח. מאידך גיסא, שיקולים ריאליסטיים-תועלתניים, שכן פעילותם ברחבי העולם מותירה רושם חיובי, כגוף ישראלי, הוא נתפס ככזה המייצג את ישראל. את פעולותיו של הארגון לא ניתן לשכוח, ומקבלי הסיוע חשים אהדה גדולה לישראל, תופסים אותה כמדינה חיובית, ומכירי תודה לה. הכרת התודה לעיתים מתבטאת בהצבעות לטובת ישראל באו"ם ובתמיכה בינלאומית כאשר ישראל עולה לסדר היום בתחומים שליליים.
ביקורת

ישראייד כגוף חזק וכוללני בישראל, מתפקד במידת מה כגוף ייצוגי שלה ברחבי העולם. זאת ועוד, פעמים רבות אלו עובדים בשיתוף עם גופים מוצהרים של המדינה כגון צה"ל. ככזו הנתפסת המייצגת מדינה, יש לבחון את פעולותיה באופן דומה לזו של מדינה. הסיוע הבינלאומי טומן בחובו יתרונות רבים. מאות ואף מיליונים ברחבי העולם היו מוצאים את מותם, אלמלא הוא. עם זאת, יש לעמוד גם על חסרונותיו של הסיוע הבינלאומי. מקבלי הסיוע זקוקים לו פעמים רבות כאוויר לנשימה. אין להם אפשרות אחרת להתמודד עם המצב אליו נקלעו. ולכן העובדה כי סיוע יכול להינתן גם בשל שיקולים שאינן פילנתרופיים, מקשה מאוד על הבחירה בו לעומת האלטרנטיבה האחרת. בכל סיוע יש לברר מדוע הוא ניתן, שכן אם הוא ניתן בעקבות שיקולים תועלתניים של המסייע, על מקבל הסיוע לקיים בירור לגבי המחויבות שהסיוע יוצר וההפסד לו הוא מוביל. לא כל השיקולים התועלתניים חמורים, אך אין ספק כי אלו נובעים מאגואיזם.
השיקולים התועלתניים יכולים לבוא לידי ביטוי במספר דרכים: סיוע לשם תמיכה גאופוליטית או אסטרטגית ממקבל הסיוע. כלומר, ייתכן מצב בו אחד יעניק סיוע לאחר ויצפה לקבל תמיכה בעתות משבר. סיוע יכול להיתפש כמתן שוחד, זה יבוא לידי ביטוי בכך שמעניקיי הסיעו ידרשו בתמורה לו טובות הנאה למיניהן. טרור נתפש ככזה העולה מתוך מדינות נחשלות ועניות. גיוס הגורמים המתונים והריאליים במדינה יכול לעיתים לסייע לגורמים האלו, כדי למגר עוני ובכך את האפשרות שתצמח פעילות טרוריסטית בעלת השפעה עולמית. זאת ועוד, סיוע לעיתים יינתן כדי להשפיע על הפוליטיקה והכלכלה הפנימית לדוגמה: תמיכה כדי שמשטר יהפוך לדמוקרטי. במדינות נחשלות, עקב מחסור בעבודה, שכר ואוכל, העלולים לייצר מצב של גלי הגירה המוניים (בעיקר ממדינות אפריקה למדינות אירופה). סיעו לעיתים ניתן כדי לשפר את המצב במדינה נחלשת ולמנוע את ההגירה לאחרת. ההגירה נתפסת כמסבת נזק, וכזו המערערת על המדינה הקולטת מבחינה כלכלית ופוליטית. ניתן להצביע גם על תחום הבריאות כשיקול בהענקת סיוע למדינות נחלשות. במדינות אלו קיימות מחלות ומגפות המוניות. למעשה, המדינות המפותחות מנסות למנוע את התפשטות אלו ברחבי העולם וזאת על ידי הענקת סיוע רפואי על אדמת המדינה הנחשלת. יש לציין כי הסיוע הבינלאומי ניתן ברובו הגדול, מבחינה בריאותית, ביבשת אפריקה, בה התפרצות מגפות ומחלות זיהומיות הוא דבר נפוץ ושכיח. במקרים רבים בהם מוענק הסיוע למדינות העניות, הוא כפוף לתנאים מגבילים. ניתן לכנותו "סיוע תלוי", סיוע המחייב את מקבלי הסיוע לרכוש מוצרים ושירותים ממעניקי הסיוע. באופן זה, המדינה המעניקה את הסיוע מפתחת את כלכלתה ונפטרת מעודפי הייצור שבראשותה.
כל מדינה המקבלת סיוע מגורם זה או אחר, מפתחת תלות ברמה שונה ממדינה אחרת, כך מהווה הסיוע אבן שואבת למתנגדים. יש הטוענים כי סיוע בינלאומי למעשה מונע מהזקוקים לו לתור וליצור אחר פתרונות עצמאיים לבעיותיהם. בכך, המדינות הללו מונעות מעצמן את היום בו לא יזדקקו לסיוע. בנוסף, יש הסבורים כי מקבל הסיוע עלול לפתח תלות במעניק הסיוע. במקרים מסוימים, אין לפקפק בכך כי הסיוע הבינלאומי נחוץ, חשוב ומעבר לכל, מציל חיים. לצד אלו, אין לשכוח כי מדובר ביחסים בין גופים, כאשר לכל גוף האינטרסים שלו. יש לקיים תמיד בדיקה מעמיקה של רקע הסיוע ולבחון מי מרוויח ממנו ומי מפסיד ממנו.
הערות שוליים

1 2  https://www.cjnews.com/news/israelis-respond-humanitarian-crises
↑  מספר רישום עמותה: 580472959. נרשמה ב-14 במרץ 2007
1 2  http://www.kibbutz.org.il/itonut/2009/dafyarok/090917_israeid.htm(הקישור אינו פעיל, 26.03.2018)
↑  http://www.ajc.org/site/c.ijITI2PHKoG/b.789093/k.124/Who_We_Are.htm(הקישור אינו פעיל, 26.03.2018)
↑  About Us, B'nai B'rith International (באנגלית)
↑  http://www.hias.org/en/pages/who-are-we(הקישור אינו פעיל, 26.03.2018)
↑  http://www.irac.org/Mission.aspx(הקישור אינו פעיל, 26.03.2018)
↑  http://www.tibet.org.il/page.asp?id=3(הקישור אינו פעיל, 26.03.2018)
↑  http://www.operation-ab.org/category/About
↑  Moriah Africa – Helping People help People in central Africa (באנגלית אמריקאית)
↑  נזקי ופגיעות גוף עקב תאונת דרכים - איך לחשב את גובה הפיצויים?, באתר פגיעות גוף תאונות דרכים
↑  http://www.saveachildsheart.org/46-en/Mission.aspx(הקישור אינו פעיל, 26.03.2018)
1 2 3  ניוברגר, בנימין. 2011. "אפריקה ביחסים הבינלאומיים", רעננה: האוניברסיטה הפתוחה
↑  http://www.plosmedicine.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pmed.1000226
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011615161505171 
רופא ישראלי מסייע לילדה ששברה את רגלה, האיטי, 2010
סיוע לילדה ניצולת רעידת האדמה והצונמי בסנדאי (2011) על ידי צוות ישראלי
יחסי שווייץ–תימן

| יחסי שווייץ–תימן |
| --- | --- |
שווייץ: תימן


שווייץ: תימן
שטח (בקילומטר רבוע)
41,277: 527,968
אוכלוסייה
8,933,409: 40,880,051
תמ"ג (במיליוני דולרים)
884,940: 21,606
תמ"ג לנפש (בדולרים)
99,060: 529
משטר
רפובליקה קונפדרטיבית: רפובליקה

יחסי שווייץ–תימן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הקונפדרציה השווייצרית לבין הרפובליקה התימנית.
היסטוריה

בין הרפובליקה התימנית לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים שבין הרפובליקה התימנית לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים המתבססים בעיקר על סיוע הומניטרי לתימן אשר מצויה במלחמת אזרחים.
עד איחוד תימן בשנת 1990, שווייץ הכירה גם בצפון תימן (בשנת 1948) וגם בדרום תימן (בשנת 1967) וכוננה יחסים דיפלומטיים רשמיים עם הצפון ב-1972 ועם הדרום ב-1973. לאחר האיחוד, ראתה שווייץ ברפובליקה התימנית כיורשת של שתי המדינות ולפיכך כל ההסכמים שנחתמו נשארו על כנם אם היו עוד רלוונטיים.
מאז 1990 נחתמו בין שתי המדינות הסכמים בילטרליים שונים בנושאים: תחבורה אווירית, שיתוף פעולה טכנולוגי והסכמי חוב. שווייץ תומכת בתהליך השלום שמקדם ארגון האומות המאוחדות בתימן.
שווייצרים בתימן

בסוף שנת 2018 התגוררו בתימן שמונה אזרחים שווייצרים, על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה.
נציגויות דיפלומטיות

תימן אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. תימן מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בז'נבה.
שווייץ אינה מיוצגת בתימן בדרג השגרירות. שווייץ מיוצגת בתימן בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בצנעא, בירת המדינה. שווייץ האמינה את שגרירותה שבמסקט, בירת עומאן הסמוכה, על תימן.
יצחק גרברג

| --- | --- |
 לידה:  שנות ה־50 של המאה ה־20 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת דרום אפריקה  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת חיפה  המכללה לביטחון לאומי 
 מעסיק:  משרד החוץ, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת חיפה 
 מספר צאצאים:  3 
 
יצחק גרברג הוא דיפלומט ישראלי, שכיהן כשגריר ישראל בניו זילנד וכשגריר לא תושב של ישראל לאיי האוקיינוס השקט טונגה, סמואה ואיי קוק. לפני כן כיהן כשגריר ישראל במספר מדינות אפריקאיות וכן בגאורגיה וכקונסול כללי בהודו ובסין.
ביוגרפיה > השכלה

בשנת 1980 סיים גרברג את לימודיו לתואר ראשון במדע המדינה ולתעודת הוראה במדעי החברה באוניברסיטת תל אביב. ב-1986 סיים לימודים לתואר שני בתקשורת המונים באוניברסיטה העברית ובשנת 1999 הוענק לו תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. למד במכללה לביטחון לאומי (1998–1999). בשנת 2009 קיבל תואר דוקטור בפוליטיקה בינלאומית מאוניברסיטת דרום אפריקה.
בשנים 2005–2007 לימד בחוג ללימודי מזרח אסיה באוניברסיטת תל אביב. בשנים 2014–2015 היה מרצה באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה > קריירה דיפלומטית

ב-1984 סיים גרברג את קורס הצוערים במשרד החוץ. שירת כמזכיר שני בשגרירות ישראל בפיליפינים (1985–1989). כיהן כקונסול כללי של ישראל במומבאי שבהודו (1992–1996) וכקונסול כללי של ישראל בשאנגחאי שבסין (1996–1997).
בשנים 1999–2002 כיהן גרברג כשגריר ישראל בזימבבואה, וב-2002–2003 היה שגריר במוזמביק, נמיביה, זמביה, בוטסואנה ומלאווי. כיהן כשגריר ישראל בגאורגיה (2007–2012). לאחר מכן שימש כמנהל מחלקת אפריקה הדרומית במשרד החוץ.
ב-2016 מונה לגרברג שגריר ישראל בניו זילנד ולשגריר לא תושב לטונגה, סמואה ואיי קוק הוא החל את כהונתו בניו זילנד בחודש יולי באותה שנה.
בדצמבר 2016 החזירה ממשלת ישראל השלושים וארבע את שגריר ישראל מניו זילנד בעקבות תמיכת המדינה בהחלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם וגרברג חזר לישראל. לאחר תום המשבר בין המדינות ביוני 2017 שב גרברג למקום כהונתו בניו זילנד. בשנת 2020 הוחלף על ידי רן יעקובי.
יצחק גרברג נשוי ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  מקור: אתר אוניברסיטת תל אביב.
↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 1004 של ממשלת ישראל השלושים וארבע, משנת 2016, באתר של משרד ראש הממשלה.
↑  מקור: Talk by Israel Ambassador 8 October 2018.
↑  ראו: Israeli ambassador recalled from New Zealand after UN resolution.
↑  איתמר אייכנר, תם המשבר הדיפלומטי עם ניו זילנד: השגריר חוזר, באתר ynet, 13 ביוני 2017.