stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דת ומדע (ספר)
פרק 3, אבולוציה

ראסל טוען כי המדע פיתח את התאוריות בסדר הפוך ממה שניתן היה לצפות. מה שהיה מרוחק מעצמנו הובא תחילה תחת תחום חוקי המדע, ואחר כך, בהדרגה, מה שהיה קרוב יותר: קודם השמים, אחר כך הארץ, אחר כך חיי בעלי חיים וצמחים, אחר כך גוף האדם, ואחרון מכולם (אם עדיין בצורה מאוד לא מושלמת) הנפש האנושית.
ראסל מציין כי היכרות עם פרטים מקשה לראות דפוסים רחבים; את קווי המתאר של הדרכים הרומיות ניתן לאתר בקלות רבה יותר ממטוס מאשר מהקרקע. חברים של אדם עשויים לדעת מה הוא צפוי לעשות טוב יותר מממנו עצמו; בתפנית מסוימת בשיחה, הם צופים את השימוש באחת האנקדוטות האהובות עליו, בעוד שלו נראה שהוא פועל על פי דחף ספונטני ובשום אופן לא כפוף לחוקיות כלשהי. ההיכרות המפורטת, שמקורה בחוויה אינטימית אינה המקור הקל ביותר לסוג הידע המוכלל שהמדע מחפש. לפי ראסל האסטרונומיה החלה בשינוי חברתי שגרר לא רק את גילוי חוקי הטבע הפשוטים, אלא גם בתורת ההתפתחות ההדרגתית של העולם כפי שאנו מכירים אותו; תורה זו מצאה את היישום הבולט ביותר שלה בקשר עם צמיחת החיים על הפלנטה. תורת האבולוציה שהיא נושא הפרק השלישי, אף על פי שהחלה באסטרונומיה, הייתה בעלת חשיבות מדעית יותר בגאולוגיה ובביולוגיה. בתחומים אלה המדע נאלץ להתמודד עם דעות קדומות תאולוגיות עקשניות יותר מכפי שהובאו נגד האסטרונומיה בתהליך ניצחון של המערכת הקופרניקאית.
פרק 3, אבולוציה > גאולוגיה

בופון, חוקר הטבע הגדול, תיאר בספרו Natural History (1749), ארבע עשרה הצעות. הפקולטה התאולוגית של הסורבון בפריז הכריזה עליהן כ"ניתנות לגינוי, ומנוגדות לאמונה של הכנסייה". אחד מאלה, שעניינו גאולוגיה, טען כי "ההרים והעמקים הנוכחיים של כדור הארץ נובעים מסיבות משניות, ושאותן סיבות יהרסו עם הזמן את כל היבשות, הגבעות והעמקים, וייחזרו אחרים כמותם. " בהקשר זה "סיבות משניות" משמעו כל הסיבות מלבד יצירתו של אלוהים; לפיכך בשנת 1749 האורתודוקסים האמינו שהעולם נברא עם אותן גבעות ועמקים, ואותה תפוצה של יבשה וים, כפי שיש כיום, למעט לדוגמה המקרה של ים המלח, שינוי שנעשה בנס. בופון חשש מעימות עם הסורבון. הוא חזר בו, והיה חייב לפרסם את ההודאה הבאה: "אני מצהיר שלא הייתה לי כוונה לסתור את נוסח כתבי הקודש; שאני מאמין בנחישות שכל מה שקשור בו על הבריאה, הן באשר לסדר הזמן והן בעניין העובדתי; אני נוטש את כל מה שבספר שלי שמכבד את היווצרות כדור הארץ, ובאופן כללי, כל מה שעשוי להיות מנוגד לסיפורו של משה".
האדם הראשון שהציג השקפה מדעית מודרנית בגאולוגיה היה האטון, שתאוריית כדור הארץ שלו פורסמה לראשונה בשנת 1788, ובצורה מורחבת בשנת 1795. הוא הניח שהשינויים שחלו בזמנים קודמים על פני השטח של כדור הארץ נבעו מסיבות שפועלות גם כיום, ושאין סיבה להניח שהן פעילות יותר בעבר מאשר בהווה. האטון טעה לגבי מספר דברים אבל כל הגאולוגים המדעיים מאז ימיו קיבלו את השיטה הכללית שלו לפרש את העבר באמצעות ההווה, ומייחסים את השינויים העצומים שהתרחשו בזמן הגאולוגי לאותם גורמים שנצפו כיום כמשנים באיטיות את קווי החוף, מעלים או מורידים את גובה ההרים, או משנים את קרקעית האוקיינוסים..
פרק 3, אבולוציה > ביולוגיה

ההתקדמות בחקר הגאולוגיה מעורבת בחקר הביולוגיה, בשל שלל צורות החיים שנכחדו מזמן אך השתמרו בזכות מאובנים. בכל הנוגע לעולם העתיק, גאולוגיה ותאולוגיה יכלו להגיע להסכמה על כך שששת ה"ימים" יתפרשו כ"עידנים". אבל בנושא חיי בעלי חיים היו לתאולוגיה מספר דעות מוגדרות מאוד, שהיה קשה יותר ויותר ליישב אותן עם המדע. שום חיות לא טרפו זו את זו עד לאחר נפילת האדם; כל בעלי החיים הקיימים כעת שייכים למינים המיוצגים בתיבת נוח (הערה: דעה אותגרה עוד בעבר. אוגוסטינוס התוודה כי אינו מבין מדוע אלוהים יצר זבובים. לותר, החליט שהם נוצרו על ידי השטן, להסיח את דעתו בעת כתיבת ספרים טובים). ההסבר הדתי לכך שנצפו מאובנים של מינים שנכחדו היה שרובם טבעו בזמן המבול. המינים אינם ניתנים לשינוי, וכל אחד מהם נבע ממעשה יצירה נפרד. להטיל ספק בכל אחת מהאמונות האלה גרם עוינות מצד התאולוגים.
הקשיים בדעות התאולגיות על עולם החי החלו עם גילוי העולם החדש. אמריקה הייתה רחוקה מהר אררט, אך היא הכילה בעלי חיים רבים שלא ניתן למצוא במקומות ביניים. איך זה שבעלי החיים האלה נסעו כל כך רחוק, ולא השאירו אף אחד מסוגם בדרך? היו שחשבו כי מלחים הביאו אותם, אך להשערה זו היו קשיים, אשר התמיהו את המסיונר הישועי, ג'וזף אקוסטה(אנ') הוא דן בעניין בנושא בהיסטוריה הטבעית והמוסרית של האינדאנים (1590) - הוא שאל מדוע מישהו ייקח איתו באוניה חיות כמו שועל, במיוחד שועל Acias שהוא מתאר כ"מטונף במיוחד" מדוע ייקחו טיגריסים ואריות למסע בים ויאכילו אותם כל הדרך? בעיות כאלה הובילו את התאולוגים להאמין ש"אסיאס המטונף", וחיות מביכות אחרות כאלה, נוצרו באופן ספונטני מתוך רפש על ידי פעולת השמש; ראסל תוהה גם איך יכלו העצלנים, שתנועתם איטית מאד, הגיעו לדרום אמריקה אם החלו את מסעם מהר אררט?.
פרק 4, דמונולוגיה ורפואה

המחקר המדעי של גוף האדם ומחלותיו נאלץ להתמודד בעבר ובהווה עם שפע אמונות טפלות. מקורן של רובן בחברה הטרום-נוצרית, אך הן נתמכו עד לזמנים מודרניים, על ידי מלוא משקל הסמכות הכנסייתית. מחלה נתפסה לפעמים כעונש אלוהי על חטא, ולעיתים קרובות יותר כעבודתם של שדים. אפשר היה לרפא מחלות באמצעות התערבות של קדושים, בין אם באופן אישי ובין אם באמצעות השרידים הקדושים שלהם; על ידי תפילה ועלייה לרגל; כאשר מקור המחלה היה בשדים הטיפול היה על ידי גירוש שדים, ועל ידי טיפול שהשדים (והמ
טופל) מצאו כמגעיל.
חלק גדול מאמונות אלה, נתמכו בידי פסוקים בבשורות הנוצרים; שאר התיאוריה פותחה על ידי אבות הכנסייה, או שצמחה באופן טבעי מתוך הדוקטרינות שלהם. אוגוסטינוס טען ש"כל המחלות של הנוצרים צריכות להיות מיוחסות לשדים האלה; בעיקר הם מייסרים נוצרים שהוטבלו טריים, כן, אפילו את התינוקות הנולדים חסרי אשמה". בכתבי אבות הכנסייה, המילה "שדים" מכוונת לאלילים פגאנים, שכביכול כעסו על התקדמות הנצרות. הנוצרים המוקדמים לא הכחישו את קיומם של האלים האולימפיים, אלא הניחו שהם משרתים של השטן - השקפה אותה אימץ מילטון ביצרתו "גן העדן האבוד". גרגוריוס מנזיאנזוס טען שרפואה היא חסרת תועלת, אבל נטילת הידיים המקודשות היא לעיתים קרובות יעילה; ודעות דומות הובעו על ידי אבות כנסייה אחרים.
פרק 5, נשמה וגוף

בפרק זה מותח ראסל ביקורת על התפיסה של דואליזם של נשמה וגוף כמו רדוקציוניזם. הוא טוען שיום אחד המדע יתגבר על התנגדות זו בצורה של מוניזם נייטרלי.
פרק 6, דטרמיניזם

ראסל מראה שמאז מכניקת הקוונטים, חוקים סטטיסטיים אינם נובעים עוד מחוקים השולטים במקרים בודדים, אלא הופכים לחוקים יסודיים יותר. אם האטום המבודד הוא חסר חוק, הקושי הוא לחלץ סדירות במקרה של מספרים גדולים. מכיוון שסדירות אינה יכולה לנבוע מגחמה טהורה ופשוטה, ראסל מסיק כי החוקים הסטטיסטיים של התנהגות אטומים נובעים מחוקים שעדיין לא ידועים ואשר שולטים בהתנהגותם האינדיבידואלית. הוא טוען להצלת הדטרמיניזם על ידי הסתרתו מאחורי הבורות שלנו לגבי הסיבות הבסיסיות להסתברות.
פרק 7, מיסטיקה

ראסל מבקר פחות את המיסטיקה שלטענתו היא חלק מהחיים, וככזו, מכובדת ומוערכת, מאשר את הפילוסופיה הנובעת ממנה לפעמים: זו שמפרמנידס ועד הגל שוללת זמן, מראית עין, רוע. ככל הנראה, לשלילה המיסטית של מראית עין יש, כמו אצל הגל, משמעות לא הגיונית, אלא רגשית: "המיסטיקה מבטאת רגש, לא עובדה; הוא אינה טוען דבר, ולכן המדע אינו יכול לאשר או להכחיש זאת." אבל זה מזיק לדעתו לקשר בין סוגים אלה של רגשות בעלי ערך מהורהר עם קביעות לגבי טבע היקום. המדע נותר אפוא השיטה היחידה להגיע לאמת.
פרק 8, מטרה קוסמית

ראסל מבקר את תאוריית העיצוב הקוסמי בצורתה התיאיסטית המשולשת, הפנתיאיסטית וה"מתהווה", בסיוע חוש הומור ואירוניה וולטיירית. הוא חריף במיוחד כנגד העיצוב המ"מתהווה", שקידמו אותו סמואל אלכסנדר או אנרי ברגסון, הוא מסכם בנוסחה חריפה זו: "התומכים באבולוציה המתהווה, לאחר ששכנעו את עצמם שאלוהים לא ברא את העולם, מסתפקים באמירה שהעולם בורא את אלוהים. ראסל חושב, שהמראה של החיים הוא ייחודי, שאי אפשר לשחזר בשום אופן, ובדרך כלשהי, מקרית.
בנוסף האדרת האדם נראית לו כיומרה שלא במקומה: יהיו לנו סיבות רבות להניח שמקור להתנהגות אנושית הוא שטני באותה מידה שיש להניח סיבה אלוהית. למעשה, "התערובת של מידות רעות ומידות טובות היא אכן מה שאפשר לצפות ממוצא מקרי". האדם אינו מהווה אינדיקציה חותכת לתכנון קוסמי כלשהו (ראו העיקרון האנתרופי), וראסל קובע במסקנתו את המשפט המפורסם שלו: "אילו ניתנו לי אומניפוטנטיות עם מיליוני שנים להתנסות, לא הייתי חושב להתפאר באדם כעל תוצאה של המאמצים שלי".
הערות שוליים

↑  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק ראשון
1 2 3 4  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק שני
↑  פרופ׳ צבי מזא"ה, על הסיבובים של כדורי השמים: גלגוליה של המהפכה הקופרניקאית, הרצאה, אוניברסיטת תל אביב, המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת תל אביב, 12.01.22, יוטיוב
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק שלישי
1 2  ברטראנד ראסל, דת ומדע, 1935, פרק רביעי
ב-1650 פורסמה כרונולוגיית אשר, שקבעה לפי ספר בראשית, כי העולם נברא בשנת 4004 לפנה"ס
ספרו של עמנואל קאנט Universal Natural History and Theory of the Heavens, שיצא לאור ב 1755. הניסיון הראשון לתאר התפתחות היקום לפי חוקי טבע ולא בבריאה
קרנטל

| --- | --- |

הקרנטל בתמונה מ-1910
 מידע כללי
 על שם:  פיתויו של ישו 
 גובה:  כ-100 מטר
 מדינה:  מדינה פלסטינית 
 מיקום:  ליד מבואות יריחו, ברשות הפלסטינית
 רכס הרים:  הרי יהודה 
 מסלול ההעפלה הקל:  רכבל
 קואורדינטות:  31°52′26″N 35°25′53″E﻿ / ﻿31.8739983°N 35.4313281°E﻿ / 31.8739983; 35.4313281
  (למפת דרום השומרון מוגדלת) קרנטל(למפת דרום השומרון רגילה) קרנטל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קרנטל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קרנטל
 
הרכבל העולה לקרנטל (מבט מההר לכיוון יריחו)
הר הפיתוי והעמק שלמרגלותיו, צילום מטוס מהאוויר בשנת 1931
הר הפיתוי ומצד דוק 2021
קרנטל (בערבית: جبل الأربعين; בלטינית: Mons Quarantania), הידוע גם בשם "הר הפיתוי" (באנגלית: "Mount of Temptation"), הוא הר המתנשא מעל העיר יריחו, ממערב, בתחומי הרשות הפלסטינית. פסגת ההר היא בגובה של כ-100 מטר מעל פני הים והנישאות טופוגרפית שלו כ-350 מטר מעל בקעת  יריחו.
מקור השם

"קרנטל" הוא שיבוש מהמילה הלטינית "קוורנטה" (quarranta, צורה מלטינית מאוחרת של המילה הלטינית הקלאסית "קוודרגינטה", quadraginta), שפירושה ארבעים. לפי המסורת הנוצרית, ישו שהה במקום 40 יום ו-40 לילה במהלכם ניסה השטן להעביר אותו על אמונתו (לוקאס ד 1–13). מכאן גם השם "הר הפיתוי" על שם "פיתויו של ישו".
שמו הערבי של ההר, ג'בל אלארבעין (הר הארבעים), משמר גם הוא את המסורת הזו.
אתרים בהר

בהר מספר אתרים ביניהם:
אתרים בהר > מבצר דוק

דוק (או גם "דגון") מבצר מהתקופה החשמונאית.
בפרק האחרון של ספר חשמונאים א' (פרק טז, יא-טז) מתואר רצח שמעון התרסי, אשתו ושניים מבניו במדבר יהודה, במבצר דוק שמעל יריחו. המבצר הוקם בתקופת בית שני אך לא ידוע על ידי מי נבנה, אך ודאי שכבר היה קיים בימי שמעון ב-135 לפנה"ס. במקום נמצאו שרידים מהתקופה החשמונאית. מאוחר יותר הוקמה במקום הלאורה השנייה במדבר יהודה על ידי חריטון.
אתרים בהר > מערות כתף יריחו

כתף יריחו הוא חלק מההר שבראשו נמצא מבצר דוק שנבנה בתקופת בית שני ומנזר הקרנטל שהוקם במאה הרביעית. השם "כתף יריחו" ידוע מהמקורות, בספר יהושע, כמקום אליו שלחה רחב את המרגלים ומספרי מכבים ומלחמות היהודים, כמקום אליו ברח תלמי בן חבוב לאחר רצח שמעון התרסי.
המערות בכתף יריחו מתחלקות לשניים, אלו מדרום לנחל פרת ואלו מצפון לו. מנזר קרנטל נבנה מעל ל - 25 מערות טבעיות בגדה הצפונית של הואדי, שהורחבו בתקופה הביזנטית על ידי נזירים. מכלול המערות הדרומי כולל את מערת אביאור, מערת סנדל וקומפלקס מערות גדול שלא עבר הרחבה.
ב 1979 נערך סקר במערות בגדה הדרומית של הנחל על ידי המלח"ם, בסקר נתגלו בתחילה שלושה רובים קנדיים ותחמושת ובהמשך נתגלו שרידי עצמות וכלי חרס מהתקופה הכלקוליתית. בשנת 1984 נתגלו במקרה מסרק עץ מתקופת בר כוכבא. בשנת 1993 נערך "מבצע מגילה", שבמסגרתו נסרקו המערות ונתגלו בהן שרידי מגילות וממצאים מתקופות שונות.
אתרים בהר > מערות כתף יריחו > מערת אביאור

המערה נקראת כך על שם שנמצא כתוב על מגילה מהמאה הרביעית לפנה"ס. המערה היא קטנה יחסית בעלת שלוש כניסות והיא באורך של 26 מטר. במערה נתגלו ממצאים משלוש תקופות עיקריות. מהתקופה הכלכוליתית הממצאים הם מועטים, מספר חרוזים, שבבים, וממצאים עשויים עצם וניתן לשער שהמערה שימשה לקבורה בהסתמך על והשוואה לממצאים ממערת סנדל. מהמאה הרביעית לפנה"ס נתגלו מגילות פפירוס בתוך סיר בישול מהתקופה הרומית המוקדמת. בטרסה מתחת למערה נתגלו שרידי מגילות גם כן מהתקופה הרומית והתקופה הרומית המוקדמת, מה שמעיד על שימוש במערה וניקיונה בתקופות מאוחרות יותר. כמו כן נתגלו שלדים של 38 בני אדם.
בין המגילות מהתקופה הרומית, נתגלתה אחת מתקופת כיבוש יריחו על ידי המלך הפרסי ארתחשתתא בשנת 343 לפנה"ס. היא ככל הנראה הובאה לשם על ידי פליטים שברחו מהכיבוש של תלמי הראשון. כמו כן נתגלתה דרכמה שנטבעה בשנת 323 בתקופת אלכסנדר הגדול.
מתקופת מרד בר כוכבא נתגלו כלי חרס שונים, כלי זכוכית, נר רומאי, טבעת ברונזה, מסרק, פיסות טקסטיל, סנדלי עור ומחט. בנוסף, נתגלו שלוש מטבעות ברונזה מתקופה הקיסר אדריאנוס, שתיים נטבעו בקיסריה והשאר הוטבעו בגבע פיליפוס. מהמאה ה – 14 נתגלו מטבע ממלוכי ושברי כלי חרס.
אתרים בהר > מערות כתף יריחו > מערת סנדל

המערה נקראת כך היות שהממצא הראשון שנתגלה בה היה סנדל רומאי. המערה היא מערה קרסטית שנתגלתה במהלך המבצע כשלוש מאות מטר מקומפלקס המערות הגדול. במערה נמצאו שרידים של לפחות 18 בני אדם, תשעה מהם נמצאו בקבורה משנית והם מהתקופה הכלכוליתית והברונזה המוקדמת. כמו כן נתגלו שלושה כלי חרס.
מתקופת בר כוכבא נתגלו תשעה שלדים שמשערים שהם של לוחמים שהתחבאו במערה. הממצאים כוללים מספר כלי חרס האופייניים לתקופה נרות שמן, סירי בישול וכלי אחסון, מטבעות, סנדלי עור, שברי כוסות זכוכית, כמו גם חלקי מגילות פפירוס בשפה היוונית, תכשיטים כולל שתי טבעות זהב, עגיל וכפית כסף ונתגלו 26 מטבעות.
אתרים בהר > מערות כתף יריחו > קומפלקס המערות הגדול

הקומפלקס שימש למגורים בתקופות רבות ושונות. התחלת השימוש בוא היא בתקופה הכלכוליתית והברונזה הקדומה ועקב השימושים החוזרים ונשנים בקומפלקס זה, הממצאים בו הם מעטים ביותר.
אתרים בהר > דיר אל-קרנטל

דיר אל-קרנטל (מנזר קרנטל), מנזר יווני-אורתודוקסי במצוק ההר. במאה ה-4 הקים הנזיר חריטון לאורה בפסגת ההר, מעל מיקומו הנוכחי של המנזר. את המנזר הנוכחי התחילה הפטריארכיה היוונית אורתודוקסית לבנות ב-1875, בסיוע הכנסייה הרוסית.
ההר מוקף חומה שנבנתה לפני מלחמת העולם הראשונה ונועדה להגן על כנסייה שבנייתה לא הושלמה.
אתרים בהר > הרכבל

ב-1998 בנתה החברה השווייצרית-אוסטרית דופלמאייר-גאראוונטה רכבל שעולה ממרכז יריחו מערבה במעלה ההר, לאורך 1,330 מטר, עד למסעדה ולמרכז מבקרים. ממנו ממשיכים ברגל למנזר הקרנטל. לרכבל שני זוגות של שלוש קרוניות אדומות (12 קרוניות סך הכל עם קיבולת של 8 אנשים כל אחת) ומתוכנן להסיע 625 אנשים בשעה. כל המסלול הוא מתחת לפני הים: התחנה התחתונה היא בגובה 230- מטר והתחנה העליונה היא בגובה 50- מטר. הרכבל עלה באש ב-3 במרץ 2015.
אתרים בהר > מגדל יריחו

מגדל יריחו נמצא בתל יריחו, אך רן ברקאי ורועי לירן מאוניברסיטת תל אביב מציעים כי המבנה שימש למטרת מדידה אסטרונומית, וכי צל הר הקרנטל הגיע עד המגדל בדיוק ביום הארוך ביותר בשנה, וכך היווה המגדל למעשה לוח שנה. החוקרים סבורים כי המגדל נבנה מסיבות תאולוגיות הקשורות להתקצרות הימים לאחר יום זה.
המגדל נתגלה בחפירות שבוצעו על ידי קתלין קניון בין השנים 1952–1958.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Emanuel Tov, Discoveries in the Judaean Desert Volume XXXIX, global.oup.com, ‏2002
↑  אהוד נצר, ארמונות החשמונאים והורדוס הגדול, יד יצחק בן צבי, ירושלים תש"ס (1999), עמ' 62.
↑   משה גלעד, עשרה אתרי תיירות חמים שלא תוכלו לבקר בהם ברשות הפלסטינית, באתר הארץ, 26 בינואר 2017
↑  הרכבל עולה באש
↑  ויין פרי, Jericho mystery solved: It was a tower of power
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007394777505171  VIAF: 7886154923760963780005   WorldCat (עם VIAF): 7886154923760963780005 
הר פיתוי ומנזר קרנטל 2021
פייר קונדה

פייר קונדה מאלונג (בצרפתית: Pierre Kunde Malong; נולד ב-26 ביולי 1995) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת הקשר בדיבה אל-חסין.
קריירת מועדונים

קונדה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של אלקובנדס. ב-11 בנובמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-2 נגד פריסו. ב-3 במרץ 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד אתלטיקו לאונס דה קאסטייה.
בקיץ 2013 קונדה חתם באתלטיקו מדריד והצטרף לקבוצת הנוער של המועדון. עונה לאחר מכן, הצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. בקיץ 2016 הושאל לאקסטרמדורה עד לסיום העונה, במדיה רשם 11 שערים ב-33 משחקי הליגה. ב-25 ביולי 2017 הושאל לגרנאדה עד לסיום העונה.
ב-6 ביולי 2018 חתם לארבע שנים במיינץ 05 מהבונדסליגה.
ב-22 ביוני 2021 חתם לשלוש שנים באולימפיאקוס מליגת העל היוונית.
ב-6 בינואר 2023 חזר לגרמניה והושאל לבוכום עד לסוף העונה.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, קונדה שיחק בנבחרות הצעירות של קמרון. ב-27 במאי 2018 קונדה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 1-0 לבורקינה פאסו.
נכלל בסגל נבחרת קמרון לטורניר מונדיאל 2022.
הערות שוליים

↑  Squad Announcement בחשבון הטוויטר הרשמי של נבחרת קמרון, 8 בנובמבר 2022
| נבחרת קמרון – גביע אפריקה לאומות 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 אוננה •  2 פאי •  3 בונג •  4 בנאנה •  5 נגדאו-נגג'וי •  6 אויונגו •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 באהוקן •  10 דג'אום •   11 באסוגוג •  12 דאווה • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 מנדז'ק • 15 קונדה • 16 אונדואה • 17 אקמבי • 18 ג'ואל • 19 זואה • 20 בומל • 21 קאפטום • 22 קאנה-בייק • 23 קאמני • מאמן: סידורף |  1 אוננה •  2 פאי •  3 בונג •  4 בנאנה •  5 נגדאו-נגג'וי •  6 אויונגו •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 באהוקן •  10 דג'אום •   11 באסוגוג •  12 דאווה • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 מנדז'ק • 15 קונדה • 16 אונדואה • 17 אקמבי • 18 ג'ואל • 19 זואה • 20 בומל • 21 קאפטום • 22 קאנה-בייק • 23 קאמני • מאמן: סידורף | קמרון |
| נבחרת קמרון – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 אפאלה •  2 אבוסה •  3 אנגמלאו •  4 מוקודי •  5 נגדאו-נגג'וי •  6 אויונגו •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 באהוקן •  10 אבובקאר •   11 באסוגוג •  12 טוקו אקמבי • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 ז'ואה • 15 קונדה • 16 אפאסי • 17 אמבאיזו • 18 הונגלה • 19 פאי • 20 ז'נאגו • 21 קסטלטו • 22 אונגוונה • 23 אומוסולה • 24 א. אוננה • 25 טולו • 26 ז'. אוננה • 27 ליאה סיליקי • 28 נייו • מאמן: קונסייסאו |  1 אפאלה •  2 אבוסה •  3 אנגמלאו •  4 מוקודי •  5 נגדאו-נגג'וי •  6 אויונגו •  7 אנז'י •  8 זמבו אנגיסה •  9 באהוקן •  10 אבובקאר •   11 באסוגוג •  12 טוקו אקמבי • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 ז'ואה • 15 קונדה • 16 אפאסי • 17 אמבאיזו • 18 הונגלה • 19 פאי • 20 ז'נאגו • 21 קסטלטו • 22 אונגוונה • 23 אומוסולה • 24 א. אוננה • 25 טולו • 26 ז'. אוננה • 27 ליאה סיליקי • 28 נייו • מאמן: קונסייסאו | קמרון |
| נבחרת קמרון – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 אנגפנדואטנבו •  2 אנגום •  3 נקולו •  4 וו •  5 אונדואה •  6 אנגמלאו •  7 נקודו •  8 זמבו אנגיסה •  9 אנסאמה •  10 אבובקאר •   11 באסוגוג •  12 טוקו אקמבי • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 ז'ואה • 15 קונדה • 16 אפאסי • 17 אמבאיזו • 18 הונגלה • 19 פאי • 20 אמבאומו • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 א. אוננה • 24 אבוסה • 25 טולו • 26 מארו • מאמן: סונג |  1 אנגפנדואטנבו •  2 אנגום •  3 נקולו •  4 וו •  5 אונדואה •  6 אנגמלאו •  7 נקודו •  8 זמבו אנגיסה •  9 אנסאמה •  10 אבובקאר •   11 באסוגוג •  12 טוקו אקמבי • 13 צ'ופו-מוטינג •  14 ז'ואה • 15 קונדה • 16 אפאסי • 17 אמבאיזו • 18 הונגלה • 19 פאי • 20 אמבאומו • 21 קסטלטו • 22 אנצ'אם • 23 א. אוננה • 24 אבוסה • 25 טולו • 26 מארו • מאמן: סונג | קמרון |
אנני ג'אמפ קאנון

| --- | --- |

אנני קאנון, 1922
 לידה:  11 בדצמבר 1863 דובר, ארצות הברית 
 פטירה:  13 באפריל 1941 (בגיל 77) קיימברידג', ארצות הברית 
 ענף מדעי:  אסטרופיזיקה, אסטרונומיה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  מכללת ולסלי (1907)  מכללת רדקליף  אוניברסיטת הרווארד  וסלי קולג' 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד  מכללת ולסלי 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה הלאומי לנשים (1994)  היכל התהילה של נשות דלאוור (1981)  מדליית הנרי דרייפר (1931)  עמיתה באגודה האמריקאית לקידום המדע (1918) 
 תרומות עיקריות
 סיווג ספקטרלי
 
אנני ג'אמפ קאנון והנרייטה ליוויט, 1913
אנני ג'אמפ קאנון (אנגלית: Annie Jump Cannon, ‏11 בדצמבר 1863 - 13 באפריל 1941) הייתה מחשבת ואסטרונומית אמריקאית משפיעה, זוכת מדליית הנרי דרייפר לשנת 1931. עבודתה המרכזית שבזכותה התפרסמה היא סיווג ספקטרלי של כוכבים. סיווג זה, המשמש בגרסתו המורחבת גם בימינו, סייע רבות בהבנת דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל, תרשים הקושר את הבהירות המוחלטת של כוכב לטמפרטורת פני השטח שלו.
ביוגרפיה

אנני ג'אמפ קאנון נולדה בדובר שבמדינת דלאוור בארצות הברית ב-11 בדצמבר 1863. היא הייתה הבת המבוגרת מבין שלוש בנותיו של וילסון קאנון, בונה ספינות וסנטור ולאשתו השנייה מארי ג'אמפ. כבר מילדותה סבלה מלקות שמיעה. עניינה באסטרונומיה החל בגיל צעיר, כאשר אמה מארי לימדה אותה לזהות את קבוצות הכוכבים. אמה הציעה לה לפנות ללימודי מדע: מתמטיקה, כימיה וביולוגיה במכללת נשים, מכללת ולסלי. במכללה זו רכשה קאנון את השכלתה המקצועית בהדרכה של שרה פרנסס וייטינג.
לאחר פטירתה של אמה, ב-1894 חזרה קאנון למכללת ולסלי למחלקת פיזיקה. ב-1896 לקחה חלק בניסוי ראשון בקרינת רנטגן והחלה את עבודתה במצפה הכוכבים של מכללת הרווארד.
ביוגרפיה > לימודים והשכלה

השכלתה של קאנון הייתה מאוד לא אופיינית עבור אישה של תקופתה. בסוף המאה ה-19. בתקופה זו רק מעט נשים עסקו במדע.
קאנון רכשה תואר ראשון במכללת ולסלי ב-1884 ובאותה השנה הפכה ל"סטודנטית מיוחדת" במחלקת אסטרונומיה במכללת רדקליף. ב-1896 הצטרפה לצוות מחקר במצפה הכוכבים של מכללת הרווארד תחת הנחייתו של אדוארד צ'ארלס פיקרינג. עסקה באיסוף נתונים אסטרונומיים מהמצפה ובסיווגם של כוכבים, דבר שהפך לעיסוקה המקצועי.
השלימה תואר שני במכללת ולסלי ב-1907. ב-1918 קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת דלאוור. קאנון הייתה האישה הראשונה שהוענק לה תואר דוקטור באסטרונומיה מאוניברסיטת חרונינגן והאישה הראשון שהוענק לה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אוקספורד, תואר שהוענק לה ב-1925. בנוסף, ב-1925 הוענק לה תואר דוקטור לשם כבוד במכללת ולסלי, בה רכשה את התואר הראשון והשני שלה. ב-1935 הוענק לה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אוגלתורפ וב-1937 ממכללת מאונט הוליוק (אנ').
במכללת וולסלי השתייכה למחלקת פיזיקה, מכיוון שמחלקת אסטרונומיה לא הייתה קיימת בה באותה התקופה. מחלקת המדעים המדויקים של המכללה נחשבה למחלקה חזקה בזכות תמיכה של מספר פרופסורים בכירים מאוניברסיטת הרווארד, אשר יצרו מעבדת הוראה לפיזיקה לתואר ראשון הדומה למעבדת ההוראה של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, שנחשב לאחד ממכוני המחקר המובילים בעולם. שרה פרנסס ויטינג (אנ') הייתה ראש המעבדה והמנחה של קאנון והשפיעה רבות על התעניינותה בספקטרוסקופיה, שיטה חיונית לסיווג ספקטרלי שהפך לעיסוקה של קאנון.
ביוגרפיה > קריירה

לאחר השלמת תואר ראשון, ב-1896 הצטרפה לצוות מחקר בהנחייתו של אדוארד צ'ארלס פיקרינג. עבודתה כללה קיטלוג וסיווג של כוכבים נראים. צוות מחקר זה כלל מספר נשים שעסקו בחישובים מורכבים והשתכרו חצי דולר ליום, סכום שנחשב לנמוך באותה התקופה. צוות מחקר זה מוכר בכינוי "מחשבות הרווארד" או בכינוי השלילי "הרמונו של פיקרינג" וכלל בין היתר מדעניות כמו וילמינה פלמינג והנרייטה ליוויט. בחירתו של פיקרינג להעסיק נשים נבעה כנראה מסיבות כלכליות, מכיוון ששכר הנשים המקובל באותן השנים היה נמוך מאוד ביחס לשכר המקובל עבור גברים ובכך התאפשר לו להעסיק כמות גדולה יותר של חוקרים. צוות מחקר זה פרסם קטלוג כוכבים חשוב בשם קטלוג הנרי דראפר, (Henry Draper Catalogue (HD, המסווג 225,300 כוכבים לפי נתונים ספקטרליים שלהם. הקטלוג כיסה כמעט את כל הכוכבים הנראים (עד לבהירות נראית של 9+) המוכרים באותה התקופה. נחשב כפריצת דרך משמעותית בתקופתו ומהווה בסיס לקטלוגים שבאו אחריו. לקטלוג יצאו מספר המשכים ועדכונים, כך שבמצטבר כ-350 אלף כוכבים סווגו על ידי קאנון.
עבודתה של קאנון בצוות הובילה למספר פרסים אקדמאיים. ב-1929 הוגדרה כאחת מ-12 הנשים הגדולות בארצות הברית על ידי ארגון ליגת הנשים המצביעות.
ב-1938 קיבלה משרה קבועה במצפה הכוכבים של הרווארד. קאנון נחשבה למומחית עולמית בתחום של סיווג כוכבים ותרמה רבות לשיטת הסיווג ספקטרלי המקובלת באסטרופיזיקה.
ביוגרפיה > שנים מאוחרות ומותה

לאחר קריירה מדעית המתפרסת על כ-40 שנים, בשנת 1940 פרשה קאנון לגמלאות. באותה התקופה עסקה במתן עזרה לנשים לקבל הכרה והערכה של הקהילה המדעית. עבודתה כאשת מקצוע בעלת שם עולמי תרמה רבות להכרתן של נשים באסטרונומיה.
אנני קאנון נפטרה ב-1941 בקיימברידג' שמסצ'וסטס בגיל 77. האגודה האסטרונומית האמריקנית מעניקה מדי שנה פרס הקרוי על שמה, פרס אנני ג'אמפ קאנון לאסטרונומיה (Annie Jump Cannon Award in Astronomy). פרס זה מוענק לנשים בעלות הישגים בולטים בתחום חקר החלל.
סיווג ספקטרלי

עבודתה של קאנון התמקדה בסיווג כוכבים על פי ספקטרום הפליטה שלהם, שיטה הנהוגה בקרב אסטרונומים גם בימינו. בתקופת עבודתה במצפה, הצוות השתמש בספקטרוסקופים על מנת ליצור תצלום ספקטרה של מאות אלפי כוכבים. הספקטרום המדויק של כל כוכב מצביע על הרכבו הכימי ועל הטמפרטורה האפקטיבית שלו ובכך מהווה "טביעת אצבע" אופיינית של הכוכב.
עבודת הקיטלוג של קאנון וצוות המחקר שלה הייתה לסווג כוכבים שונים לסוגים שונים המוכרים באותיות O, B, A, F, G, K, M. סיווג זה שהיה פרי המצאתה מוכר גם בשם "סיווג הרווארד" משמש את האסטרופיזיקאים עד ימינו. השיטה מבוססת על עוצמת קווי בליעה בסדרת בלמר. נטען כי הנרי נוריס ראסל היה זה שהמציא את משפט המנמוניקה Oh, Be A Fine Girl, Kiss Me הנועד לעזור לזכור את סדר סוגי הכוכבים.
במצטבר סיווגה קאנון יחד עם צוות המחקר למעלה מרבע מיליון כוכבים. קטלוג ה-HD שאותו פרסמו משמש רבות גם במחקר מודרני.
עיסוקים אחרים

פרט להיותה מדענית, עסקה קאנון במספר תחומים אחרים, על אף מגבלת השמיעה שלה: היא ניגנה בפסנתר והייתה חובבת טיולים וצלמת חובבת ואף הוציאה חוברת צילומים מטיולה באירופה ב-1892. הייתה פעילה למען זכות בחירה לנשים וחברה במפלגת הנשים הלאומית.
פרסים והנצחה

קאנון זכתה במספר פרסים חשובים, הבולטים ביניהם הם מדליית הנרי דרייפר ב-1931 ופרס אלן ריצ'רדס ב-1932. על שמה קרויים מספר דברים במדע:
מכתש קאנון על הירח.
אסטרואיד 1120 Cannonia.
פרס אנני ג'אמפ קאנון לאסטרונומיה - פרס שנתי המיועד לנשים משפיעות במדעי החלל המחולק משנת 1934.
במספר ערים בעולם קיים רחוב על שמה.