stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדד הדמוקרטיה
המדינות > המדינות שעברו את השינוי הגדול ביותר

מאז תחילת המדד, מרבית המדינות במדד עברו לאורך השנים שינויים בדירוג, כאשר בדרך כלל נשארת המדינה באותה קטגוריה בה הייתה (דמוקרטיה מלאה/דמוקרטיה פגומה/משטר כלאיים/משטר סמכותני) ובמקרים מסוימים אף משתנה סיווג המשטר. נכון לדירוג של שנת 2023 רק בישות מדינית אחת השתנה סיווג המשטר בשתי רמות מאז תחילת הדירוג בשנת 2006: הרשות הפלסטינית שירדה מדירוג 6.01 כדמוקרטיה פגומה לדירוג של 3.47 כמשטר סמכותני.
המדינות > המדינות שעברו את השינוי הגדול ביותר > המדינות עם השיפור הגדול ביותר בדירוג

| מדינה | דירוג בשנת 2023 | דירוג בשנת 2006 |
| --- | --- | --- |
| בהוטן | 5.54 | 2.62 |
| תוניסיה | 5.51 | 3.06 |
| אנגולה | 4.18 | 2.41 |
| מלזיה | 7.29 | 5.98 |
| ארמניה | 5.42 | 4.15 |
| טוגו | 2.99 | 1.75 |
| נפאל | 4.60 | 3.42 |
| מרוקו | 5.04 | 3.90 |
| טאיוואן | 8.92 | 7.82 |
| מאוריטניה | 4.14 | 3.12 |
המדינות > המדינות שעברו את השינוי הגדול ביותר > המדינות עם הפיחות הגדול ביותר בדירוג

| מדינה | דירוג בשנת 2023 | דירוג בשנת 2006 |
| --- | --- | --- |
| ניקרגואה | 2.26 | 5.68 |
| מאלי | 2.58 | 5.99 |
| ונצואלה | 2.31 | 5.42 |
| אפגניסטן | 0.26 | 3.06 |
| רוסיה | 2.22 | 5.02 |
| הרשות הפלסטינית | 3.47 | 6.01 |
| בורונדי | 2.13 | 4.51 |
| לבנון | 3.56 | 5.82 |
| אוקראינה | 5.06 | 6.94 |
| בוליביה | 4.20 | 5.98 |
| מוזמביק | 3.51 | 5.28 |
| קמבודיה | 3.05 | 4.77 |
| מקסיקו | 5.14 | 6.67 |
| אל סלוודור | 4.71 | 6.22 |
| בנין | 4.68 | 6.16 |
| האיטי | 2.81 | 4.19 |
| אתיופיה | 3.37 | 4.72 |
| בלארוס | 1.99 | 3.34 |
| הונדורס | 4.98 | 6.25 |
| עיראק | 2.88 | 4.01 |
| ניז'ר | 2.37 | 3.54 |
| סודאן | 1.76 | 2.90 |
| הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו | 1.68 | 2.76 |
| תימן | 1.95 | 2.98 |
| בחריין | 2.52 | 3.53 |
המדינות > דירוגה של ישראל

ישראל שעלתה בדירוג בעשור וחצי האחרונים ביותר מחצי נקודה, מדורגת במדד ב-2023 במקום ה-30 העולמי ונחשבת על פי המדד ל"דמוקרטיה פגומה" – מונח המתאר את מרבית המדינות בהן מתקיימות בחירות חופשיות והוגנות לצד שמירה בסיסית על זכויות אדם, אולם תחומים משמעותיים בהן לוקים בחסר. נכון לשנת 2022 התחומים שאחראים להורדה היחסית של הדירוג של ישראל הם חירויות הפרט (5.88), תרבות פוליטית (6.88) ותפקוד הממשל (7.86). לעומת זאת בתהליך הבחירות ופלורליזם ובמעורבות פוליטית, ישראל מקבלת ציונים גבוהים (מעל 9 בשניהם).
נכון למדד של שנת 2023, ישראל מדורגת במקום השישי במדינות המוגדרות דמוקרטיות פגומות אחרי מלטה וארצות הברית ומעל פורטוגל וסלובניה. עם זאת, ישראל מובילה את הדירוג האזורי של אזור המזרח התיכון וצפון אפריקה, והיא המדינה היחידה באזור זה שנחשבת לדמוקרטיה.
בשנת 2021 קיבלה ישראל את הציון 7.97 (0.03 מלהיחשב כדמוקרטיה מלאה), ודורגה במקום ה-23, הגבוה בתולדותיה, בעיקר בזכות ממשלת בנט לפיד ששיתפה את הרשימה הערבית המאוחדת בקואליציה, צעד שהעלה את הציון בקטגוריות של שיפור תהליך הבחירות, פלורליזם ותפקוד מוסדות ממשלתיים.
בשנת 2022, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע בה לא חברה מפלגה ערבית, ירד הציון ל-7.93, השני בגובהו אי פעם. כמו כן הובע בדו"ח חשש מהניסיון להעביר בכנסת את פסקת ההתגברות, שעל פי האקונומיסט עלולה לסכן את חירויות האזרח בישראל.
בדו"ח של שנת 2023 ירד מעט הדירוג של ישראל, על רקע מלחמת חרבות ברזל והמהלכים שקידמה הממשלה בנוגע לבית המשפט העליון.
| שנה | דירוג עולמי | ציון כולל | תהליך הבחירות ופלורליזם | תפקוד הממשל | מעורבות פוליטית | תרבות פוליטית | חירויות האזרח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 47 | 7.28 | 9.17 | 6.64 | 7.78 | 7.5 | 5.29 |
| 2008 | 38 | 7.48 | 8.75 | 7.5 | 8.33 | 7.5 | 5.29 |
| 2010 | 37 | 7.48 | 8.75 | 7.5 | 8.33 | 7.5 | 5.29 |
| 2011 | 36 | 7.53 | 8.75 | 7.5 | 8.33 | 7.5 | 5.59 |
| 2012 | 37 | 7.53 | 8.75 | 7.5 | 8.33 | 7.5 | 5.59 |
| 2013 | 39 | 7.53 | 8.75 | 7.5 | 8.33 | 7.5 | 5.59 |
| 2014 | 36 | 7.63 | 8.75 | 7.14 | 8.89 | 7.5 | 5.88 |
| 2015 | 34 | 7.77 | 9.17 | 7.14 | 8.89 | 7.5 | 6.18 |
| 2016 | 29 | 7.85 | 9.17 | 7.5 | 8.89 | 7.5 | 6.18 |
| 2017 | 30 | 7.79 | 9.17 | 7.5 | 8.89 | 7.5 | 5.88 |
| 2018 | 30 | 7.79 | 9.17 | 7.5 | 8.89 | 7.5 | 5.88 |
| 2019 | 28 | 7.86 | 9.17 | 7.86 | 8.89 | 7.5 | 5.88 |
| 2020 | 27 | 7.84 | 9.17 | 7.5 | 9.44 | 7.5 | 5.59 |
| 2021 | 23 | 7.97 | 9.58 | 7.5 | 10 | 6.88 | 5.88 |
| 2022 | 29 | 7.93 | 9.58 | 7.86 | 9.44 | 6.88 | 5.88 |
| 2023 | 30 | 7.80 | 9.58 | 7.50 | 9.44 | 6.88 | 5.59 |
ראו גם

מכון V-Dem
דו"ח חירות בעולם (Freedom in the World Report)
מדד הדמוקרטיה הישראלית
מדד הפיתוח האנושי
מדד האושר העולמי
הערות שוליים

1 2 3 4  מדד הדמוקרטיה 2015, פרק ההגדרות בעמ׳ 45-46
1 2 3 4 5 6 7  Democracy Index 2022, אקונומיסט
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21  Democracy Index 2023 – Age of conflict
1 2 3  "Democracy Index 2020: In sickness and in health?". EIU.com. נבדק ב-2 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Democracy Index 2021: The China challenge". EIU.com. נבדק ב-2 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   אקונומיסט והארץ, מדד הדמוקרטיה של אקונומיסט לשנת 2022: ישראל בירידה ונותרה "דמוקרטיה פגומה", באתר הארץ, 2 בפברואר 2023.
↑  "Democracy Index 2006" (PDF). The World in 2007. 15 בנובמבר 2006. ארכיון (PDF) מ-2 בפברואר 2017. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2008" (PDF). Economist Intelligence Unit. 21 באוקטובר 2008. ארכיון (PDF) מ-8 במרץ 2017. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2010: Democracy in retreat" (PDF). Economist Intelligence Unit. 6 בדצמבר 2010. ארכיון (PDF) מ-13 בדצמבר 2017. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2011: Democracy under stress". Economist Intelligence Unit. 14 בדצמבר 2011. ארכיון מ-2 בפברואר 2017. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2012: Democracy at a standstill" (PDF). Economist Intelligence Unit. 14 במרץ 2013. ארכיון (PDF) מ-20 במרץ 2017. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2013: Democracy in limbo". The Economist Intelligence Unit. ארכיון מ-31 במאי 2019. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2014:Democracy and its discontents" (PDF). The Economist Intelligence Unit. ארכיון (PDF) מ-1 בפברואר 2016. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2015: Democracy in an age of anxiety" (PDF). The Economist Intelligence Unit. ארכיון (PDF) מ-5 במרץ 2016. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2016: Revenge of the "deplorables"". eiu.com. The Economist Intelligence Unit. 25 בינואר 2017. ארכיון מ-11 בנובמבר 2019. נבדק ב-20 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2017: Free speech under attack". eiu.com. The Economist Intelligence Unit. ארכיון מ-31 בינואר 2018. נבדק ב-31 בינואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2018: Me Too?". The Economist Intelligence Unit. 8 בינואר 2019. ארכיון מ-2 בפברואר 2019. נבדק ב-13 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Democracy Index 2019 A year of democratic setbacks and popular protest". EIU.com. נבדק ב-24 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Democracy Index 2022: Frontline democracy and the battle for Ukraine, באתר האקונומיסט, ‏2 בפברואר 2023 (באנגלית).
Ma non tutta la vita

| --- | --- |

 סינגל בביצוע ריקי אה פוברי
 יצא לאור:  7 בפברואר 2024
 שפה:  איטלקית
 אורך:  3:10
 חברת תקליטים:  קרוסלו רקורדס
 כתיבה:  אלפרדו רפטי מוגול, אדווין רוברטס, סטפנו מרלטה
"Ma non tutta la vita" (בעברית: "אבל לא כל החיים") הוא שיר שהוקלט על ידי הלהקה האיטלקית ריקי אה פוברי. הוא יצא לאור ב-7 בפברואר 2024 בהוצאת חברת התקליטים קרוסלו רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
השיר הגיע למקום ה-11 במצעד הסינגלים האיטלקי.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אלפרדו רפטי מוגול, אדווין רוברטס וסטפנו מרלטה. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-27.2 מיליון השמעות.
"Ma non tutta la vita" היה שירה של ריקי אה פוברי לפסטיבל סן רמו השנתי, הקדם האיטלקי לאירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה. הוא הגיע למקום ה-21.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-7 בפברואר 2024.
נכון ליוני 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-25 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 11 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 100,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 7 בפברואר 2024 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | קרוסלו רקורדס |  |
הערות שוליים

↑  Ma non tutta la vita, ספוטיפיי
↑  Ma non tutta la vita (Official video - Sanremo 2024), יוטיוב
↑  Ma non tutta la vita - Single, אפל מיוזיק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 40be3944-fab3-4ba1-965a-3f5f06a1f23d  MusicBrainz work: 52b49458-a0bb-49eb-800c-042fbcd06b0f
U5 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U5 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, שאורכו 22.4 קילומטרים ממערב למזרח (בין ברלין האופטבנהוף להֶנו (אנ')), והוא עובר ברבעים מיטֶה, פרידריכסהיין-קרויצברג, ליכטנברג ומרצאן-הלרסדורף, פועלות 26 תחנות. החל מדצמבר 2020 זהו הקו השני באורכו ברשת קווי הרכבת התחתית של ברלין, לאחר U7.
פתיחתם של מקטעי הרכבת נעשתה החל מ-1930:
ב-21 בדצמבר 1930 נפתח המקטע מתחנת הרכבת (אנ') של אלכסנדרפלאץ לתחנת רכבת התחתית פרידריכספלדה (אנ').
ב-25 ביוני 1973 הוארך המסלול עד תחנת הרכבת התחתית של הטירפארק (אנ').
ב-30 ביוני 1988 עד לתחנת הרכבת התחתית אלסטרוורדר פלאץ (אנ').
מקטע נוסף עד לתחנת הרכבת התחתית הנו (אנ') נפתח לאחר כשנה, ב-30 ביוני 1989.
ב-8 באוגוסט 2009 החל לפעול מקטע בין ברלין האופטבנהוף לתחנת הרכבת (אנ') של שער ברנדנבורג. הוא פעל בצורה עצמאית, כ-U55, עד להוספת המקטע המחבר ב-2020.
ב-4 בדצמבר 2020 נפתח המקטע בין אלכסנדרפלאץ לשער ברנדנבורג.
שמו המקורי של הקו היה E. השם הנוכחי התווסף ביולי 1990, עם החלת מערכת המספור המערב-ברלינאית על מזרח ברלין.
ראו גם

הרכבת התחתית של ברלין
Truly Yours 2

Truly Yours 2 הוא המיני-אלבום השני של הראפר האמריקאי ג'יי קול. האלבום יצא לאור ב-30 באפריל 2013, על ידי חברת התקליטים דרימוויל רקורדס.
רשימת רצועות

| Truly Yours 2> מס' | Truly Yours 2> שם | Truly Yours 2> משך | Truly Yours 2>  | Truly Yours 2>  | Truly Yours 2>  | Truly Yours 2>  | Truly Yours 2>  | Truly Yours 2>  | Truly Yours 2>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Cole Summer  | 4:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Kenny Lofton (בשיתוף יאנג ג'יזי)   | 5:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Chris Tucker (בשיתוף 2 צ'יינז)   | 3:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Head Bussa  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Cousins (בשיתוף באס)   | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | 3 Wishes  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 23:05 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  https://twitter.com/jcolenc/status/342358778424987648, Twitter
↑  HipHopDX- https://hiphopdx.com, J. Cole - Truly Yours 2 (Mixtape Review), HipHopDX, ‏2013-05-02
↑  The Most Celebrated Mixtapes on DatPiff.com, DatPiff
↑  New Mixtape: Bas Quarter Water Raised Me Vol. II, Rap Radar (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 48f48480-1467-4162-b0ea-ebc144e09aa9
Truly Yours

Truly Yours הוא המיני-אלבום הראשון של הראפר האמריקאי ג'יי קול. האלבום יצא לאור ב-12 בפברואר 2013, על ידי חברת התקליטים דרימוויל רקורדס.
רשימת רצועות

| Truly Yours> מס' | Truly Yours> שם | Truly Yours> משך | Truly Yours>  | Truly Yours>  | Truly Yours>  | Truly Yours>  | Truly Yours>  | Truly Yours>  | Truly Yours>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Can I Holla At Ya  | 4:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Crunch Time  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Rise Above  | 2:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Tears for ODB  | 3:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Stay (2009)  | 3:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 16:41 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Review: J. Cole's "Truly Yours" EP, HotNewHipHop (באנגלית)
↑  J. Cole - Truly Yours EP, HotNewHipHop (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 5978dd8b-e354-49ff-b433-4dd11050e5c8
Who's That Chick?

Who's That Chick? (בעברית: מי זו הפרגית הזו?) הוא שיר של הדי ג'יי הצרפתי דייוויד גטה בהשתתפות הזמרת ריהאנה. השיר יצא לאור ב-22 בנובמבר 2010 כסינגל השלישי מאלבום האולפן הרביעי של גטה, One Love. הסינגל הגיע למעמד פלטינה כפולה באוסטרליה ולמעמד זהב בבריטניה.
לקליפ צולמו 2 גרסאות - גרסת היום (גרסה כיפית וזוהרת) וגרסת הלילה (גרסה אפלה ומפחידה).
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 7 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 4 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 51 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 28 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 25 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 16 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 6 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 5 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 8 |  |
|  צרפת | SNEP | 5 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 14 |  |
Mariposa

| --- | --- |

 סינגל בביצוע פיורלה מנויה
 יצא לאור:  7 בפברואר 2024
 שפה:  איטלקית, ספרדית
 אורך:  2:57
 חברת תקליטים:  סוני מיוזיק אנטרטיינמנט
 כתיבה:  פיורלה מנויה, אלפרדו רפטי מוגול, קרלו די פרנצ'סקו, פדריקה אבטה, מטייה צ'רי, קלמנטה פרארי
"Mariposa" (בעברית: "פרפר") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת האיטלקייה פיורלה מנויה. הוא יצא לאור ב-7 בפברואר 2024 בהוצאת חברת התקליטים סוני מיוזיק אנטרטיינמנט, כסינגל הרביעי שלא מתוך אלבום אולפן.
השיר הגיע למקום ה-22 במצעד הסינגלים האיטלקי.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי המבצעת, אלפרדו רפטי מוגול, קרלו די פרנצ'סקו, פדריקה אבטה, מטייה צ'רי וקלמנטה פרארי. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-11.7 מיליון השמעות.
"Mariposa" היה שירה של מנויה לפסטיבל סן רמו השנתי, הקדם האיטלקי לאירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה. הוא הגיע למקום ה-15.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-7 בפברואר 2024.
נכון ליוני 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-5.8 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 22 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| איטליה (FIMI) | זהב | 50,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 7 בפברואר 2024 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | יוניברסל מיוזיק גרופ |  |
הערות שוליים

↑  Mariposa, ספוטיפיי
↑  Mariposa (Official video - Sanremo 2024), יוטיוב
↑  Mariposa- Single, אפל מיוזיק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 2fc627e1-f13d-49bd-a6d4-1846ca22073a  MusicBrainz work: c6094738-eaa6-439c-8e33-af29303a2380
הכרזת סנט פטרסבורג

הצהרת סנקט פטרבורג משנת 1868 (הידועה גם בשם ההכרזה מלאה על הוויתור על השימוש, בזמן מלחמה, בקליע נפץ מתחת למשקל של 400 גרם) היא הסכם בינלאומי שנחתם בתאריכים 29 בנובמבר / 11 בדצמבר 1868 בעיר סנקט פטרבורג בתקופת האימפריה הרוסית. הסכם זה מהווה נדבך נוסף בדיני הלחימה והמשך ישיר לאמנת ז'נבה הראשונה משנת 1864, וחלק מהיסודות לכינון אמנות האג הידועות של 1899 ו-1907. הצהרת סנט פטרסבורג היא ההסכם הפורמלי הראשון האוסר שימוש בכלי נשק מסוימים בעת מלחמה.
רקע היסטורי

בשנת 1863, צבא האימפריה הרוסית שכלל את טכנולוגיית הקליע והוסיף מרעום לכדורי רובה המוסקט. השיפור תרם ליכולת של הקליע לגרום נזק משני רב, כאשר בעת מגע עם חומר קשה הנפגע הקליע יוצר פיצוץ. בכך הקליע אינו משתמש רק במהירות הפגיעה הרבה כדי לחדור למטרה, אלא יוצר פיצוץ משני בעת המגע. מטרת הקליע הייתה לפגוע במחסני אבק שריפה או עגלות תחמושת או במטרות יותר ממוגנות. בשנת 1867, הרוסים ייצרו קלע משופר בעל מרעום המיועד להתפוצץ בכל פגיעה לאחר ירי, גם במטרות רכות כמו אנשים או בעלי חיים. הממשלה הרוסית, לא הייתה מעוניינת להשתמש בקליע בעצמה או לאפשר למדינה אחרת לנצל אותו, הציעה לאסור את השימוש בקליע בהסכם בינלאומי. בדצמבר 1868 התכנסה בעיר סנקט פטרבורג ועדה לצורך בחינת כללי המלחמה הקיימים. הוועדה נקראה על פי בקשתו של הדיפלומט והמדינאי הרוסי הנסיך אלכסנדר גורצ'קוב.
בוועדה היו נציגים מלאומים רבים כגון אוסטריה-הונגריה, בוואריה, בלגיה, דנמרק, צרפת, בריטניה (שייצגה את האימפריה הבריטית), יוון, איטליה, הולנד, פרס (איראן), פורטוגל, פרוסיה והקונפדרציה הצפון-גרמנית, רוסיה שוודיה-נורווגיה, שווייץ, האימפריה העות'מאנית, וממלכת וירטמברג (אשר מצויה בדרום גרמניה בסמוך לגבול עם שווייץ). ארצות הברית, שלא נחשבה למעצמה גדולה באותה תקופה, לא הוזמנה ולא לקחה חלק בוועידה.
במקביל, פותחו באמריקה קליעים כמו כדור הנפץ של גרדינר שיועדו לשימוש דומה. קליעים אלו היו בשימוש בעת מלחמת האזרחים בארצות הברית, כאשר חיילי הקונפרדרציה והאיחוד הפנו את השימוש בהם אחד כנגד השני. הקליעים, אשר לא היו מיועדים למטרות אנושיות, יצרו נזק רב וגרמו לפציעות קשות בקרב החיילים הנפגעים. כתוצאה מכך, קמה תגובה ציבורית רחבה כנגד השימוש בנשק.
עיקרי ההחלטה

נציגי הלאומים הסכימו כי המטרה הלגיטימית היחידה של מלחמה צריכה להיות החלשת הכוח הצבאי של האויב, הישג שניתן להגשימו גם ללא שימוש בנשק הרסני ביותר. לאחר הנחת יסוד זו, הסכימו הנציגים לאסור שימוש בחומרי נפץ שנועדו לפגוע בלוחמים באופן אכזרי ובכך לגרום להם סבל ממושך ללא כל סיבה. משמע, אם ניתן להביס את האויב באופן פחות קטלני, יש להשתמש בדרך זו שלא תגרום לחיילים סבל לאורך זמן מעבר לפציעה בקרב.
המעצמות הגדולות הסכימו לוותר, במקרה של מלחמה ביניהן, על השימוש "על ידי חיילי הצבא היבשתי או הימי שלהן בקליעים הטעונים בחומר נפץ או חומרי בערה אחרים מתחת ל-400 גרם". בעוד שההכרזה אוסרת על שימוש בתחמושת בעלת חומר נפץ או חומר נפץ הודף, היא אינה אוסרת על שימוש בתחמושת כזו בתותח אוטומטי או ארטילריה.
ההסכם נחתם על ידי חברי הוועדה הצבאית הבינלאומית שהתכנסה למטרה זו בנוכחות הקבינט הקיסרי של האימפריה הרוסית. בשנת 1869 הדוכסות הגדולה של באדן וברזיל הצטרפו לאשרור ההסכם.
עיקרי ההחלטה > השפעה על הגדרת פשע נגד האנושות

בפסקאות המבוא להכרזת סנט פטסבורג, נקבעו עקרונות למשפט ההומניטרי התקפים עד היום. מנסחי האמנה הכירו בכך שישנן נסיבות בהן "צורכי המלחמה צריכים לסגת מפני דרישות האנושיות". ההכרזה כוללת ניסוח ברור של העיקרון האוסר על פגיעה מיותרת וסבל מיותר. בנוסף, גרימת נזק לאזרחים הוגדרה כמטרה בלתי לגיטימית של מלחמה
השפעתה של ההצהרה

ההצהרה השפיעה רבות על דיני המשפט ההומניטארי הבינלאומי. דוגמה לכך ניתן לראות במקרה היפני, שבו חמישה ניצולי הפצצה הגרעינית בנגסאקי הגישו תביעה כנגד ארצות הברית, שבה טענו כי השימוש בתחמושת גרעינית מהווה פשע מלחמה ודרשו מארצות הברית לשאת בהשלכות ולהטיל עליה עיצומים.
דיני הלחימה הבינלאומיים אינם מבוססים רק על מניעים הומנטיריים. יש בבסיסם שיקולים של נחיצות ויעילות צבאית והן שיקולים הומניטריים, והם מנוסחים כדי למצוא את האיזון המתאים בין שני גורמים אלו.
לצורך המחשה של טענה זו, נציג את הוראות הצהרת סנט פטרבורג משנת 1868 האוסרות על שימוש בקליעים מתחת ל-400 גרם שיש בהם חומר נפץ או טעונים בחומרים דליקים או. סיבת האיסור מוסברת כך: קליעים כאלה הם קטנים וחזקים מספיק כדי להרוג או לפצוע רק אדם אחד, דבר שכדור רגיל יכול לעשות, ולכן אין צורך מכריע בשימוש בכלי נשק בלתי אנושיים אלו. מצד שני, אין חובה שהחוק הבינלאומי יאסור שימוש בנשק מסוים אם יש לו השפעה צבאית רבה,גדולה ככל שתהיה התוצאה הבלתי אנושית שלו שנגרמת כתוצאה מהשימוש בו.
המקור באנגלית
International law of war is not formulated simply on the basis of humanitarian feelings. It has as its basis both considerations of military necessity and effectiveness and humanitarian considerations, and is formulated on a balance of these two factors. To illustrate this, an example often cited in the textbooks may be given, of the provisions of the St. Petersburg Declaration of 1868 prohibiting the use of projectiles under 400 grammes which are either explosive or charged with combustible or inflammable substances. The reason for the prohibition is explained as follows: such projectiles are small and just powerful enough to kill or wound only one man, and as an ordinary bullet will do for this purpose, there is no overriding need for using these inhuman weapons. On the other hand, the use of a certain weapon, great as its inhuman result may be, need not be prohibited by international law if it has a great military effect
הערות שוליים

1 2  Declaration Renouncing the Use, in Time of War, of Explosive Projectiles Under 400 Grammes Weight. Saint Petersburg, 29 November / 11 December 1868., ihl-databases.icrc.org ICRC
↑  Stuart Maslen, Anti-Personnel Mines under Humanitarian Law: a view from the vanishing point, p12, Intersentia nv, 2001
↑  Gasser, Hans-Peter. A look at the Declaration of St.Petersburg of 1868, International Review of the Red Cross, Volume 33, Issue 297 (December, 1993), p512, note 4.
↑  John D. Hamilton, GARDINER’S EXPLOSIVE MUSKET SHELL, The American Society of Arms Collectors
↑  Natalia Jevglevskaja, St Petersburg, 1868, Online Atlas on the History of Humanitarianism and Human Rights, 2015-12
הדיפלומט והמדינאי הרוסי הנסיך אלכסנדר גורצ'קוב
Under The Ladder

"Under The Ladder" (בעברית: "תחת הסולם") הוא השיר שייצג את אוקראינה באירוויזיון 2018 שהתקיים בליסבון, פורטוגל. השיר בוצע על ידי הזמר מלובין, הולחן על ידי מייק ראייס, אנטון קרסקי ומלובין עצמו ונכתב על ידי אותו הצוות. השיר נבחר ב-24 בפברואר 2018 בתחרות "Yevrobachennia Natsionalnyi Vidbir 2018" ששודרה בערוץ STB והייתה תחרות הקדם-אירוויזיון האוקראינית.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 9 |  |
הערות שוליים

↑  1Under The Ladder Melovin, מילות השיר באתר ג'יניוס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 79926670-40af-462d-8651-4c6ca219b5e5
LAV III

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  רכב קרבי משוריין   נגמ"ש לחימה
 מדינה מייצרת:  קנדה
 יצרן:  ג'נרל דיינמיקס, ג'נרל דיינמיקס מערכות קרקע 
 שנת ייצור:  1999 - עד היום
 דגם קודם:  LAV II 
 דגם עוקב:  LAV 6 
 מידע טכני
 אורך:  6.98 מטרים
 רוחב:  2.7 מטרים
 גובה:  2.8 מטרים
 משקל:  16.95 טונות
 מהירות:  100 קמ"ש
 טווח פעולה:  450 ק"מ
 מנוע:  מנוע קטרפילר 3126 דיזל 260 kW
 צוות:  3 + 6-7 נוסעים
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  תותח אוטומטי 25מ"מ מסוג M242 Bushmaster
 חימוש משני:  FN MAG אחד בקליבר 7.62mm   FN Minimi אחד בקליבר 5.56mm
 
LAV-III הוא רכב קרבי משוריין שנכנס לשימוש בשנת 1999. הוא נבנה על ידי ג'נרל דיינמיקס הקנדית ומבוסס על ה-Mowag השווצרי.
ה-LAV III
פיתוח

בחודש יולי 1991, צבא קנדה הגיע למסקנה כי עליו להחליף את הנגמ"שים הישנים משנות ה-60 ומשנות ה-70 של המאה ה-20. כתוצאה מכך, הושקעו 2.8 מיליארד דולרים שמטרתם הייתה לפתח את הפרויקט החדש לנגמ"ש לחימה מודרני, שיחליף את ה-M-113 הישן.
תכנון והנדסה > ניידות

ה-LAV III מופעל על ידי מנוע דיזל קטרפילר 3126 בעל עוצמה של 350 כוחות סוס, והוא יכול להגיע למהירות של 100 קמ"ש. הרכב מצויד בגלגלי 8x8 וגם מצויד במערכת ניפוח צמיגים מרכזית, אשר מאפשר לו להסתגל לתנאי שטח שונים, כוללים מחוץ לכביש. ה-LAV III מצויד במערכת בקרת משיכה (TCS), מערכת מודרנית נגד נעילת בלמים (ABS) ובניגוד לגרסות קודמות של ה-LAV III, ל-LAV אין יכולות אמפיביות.
תכנון והנדסה > מיגון

השריון הבסיסי של ה-LAV III, מכסה את השכבה החיצונית של הרכב, המספקת הגנה מכל הצדדים כנגד ירי מנשק קל בקליבר 7.62x51mm. ניתן להוסיף שריון קרמי (MEXAS), אשר מגן מפני קליעים בקליבר 14.5x114mm ממרחק של עד 500 מטרים. בחודש דצמבר 2008 ממשלת קנדה העניקה את הפרס "הנדסת EODC", והמהנדסים של כלי הרכב קיבלו 81.5 מיליון דולרים קנדיים בצורת חוזים לספק ל-LAV III תוספות שריון, מודולים וחלקי חילוף.
מבצעים

משלחת האו"ם לאתיופיה ולאריתריאה
משלחת האו"ם למשימה בקוסובו
SFOR
מבצע HALO
מלחמת אפגניסטן
ירי נאפייר
שיטפונות אגם שמפליין ורישלייה בשנת 2011
רעידת האדמה בכרייסטצ'רץ' (2011)
גרסאות

TOW Under Armour: מסומן בקיצור כ-TUA. הגרסה הסטנדרטית לרכב.
Infantry Section Carrier: מסומן בקיצור כ-ISC.
Observation Post Vehicle: מסומן בקיצור כ-OPV.
ָָ*Command Post Vehicle: מסומן בקיצור כ-CPV.
Engineer LAV: מסומן בקיצור כ-ELAV.
Infantry Mobility Vehicle: מסומן בקיצור כ-IMV.
Light Obstacle Blade: מסומן בקיצור כ-LOB.
Recovery: מסומן בקיצור כ-LAV-R.
משתמשים

קנדה קנדה - צבא קנדה, 651 יחידות.
ניו זילנד ניו זילנד - צבא ניו זילנד, 105 יחידות.
עיראק עיראק - חטיבת חטיבה מוטסת 173 עיראקית, 173 יחידות.
ערב הסעודית ערב הסעודית - הצבא הערבי הסעודי (19 יחידות) והמשמר הלאומי הסעודי (יותר מ-700 יחידות).
קולומביה קולומביה - צבא קולומביה, 44 יחידות.
ראו גם

LAV-25
סטרייקר
M-113
איתן (נגמ"ש)
LAV III ניו זילנדי
Moana 2 (Original Motion Picture Soundtrack)

Moana 2 (Original Motion Picture Soundtrack) הוא אלבום הפסקול של הסרט "מואנה 2" שיצא לאור ב-27 בנובמבר 2024.