חדיקת אל-אח'באר
הסגנון הספרותי בחדיקת אל-אח'באר

התרבות הספרותית הערבית התפתחה במאה ה-19 במסגרת הקשרים היסטוריים ונסיבות פוליטיות רחבים. כתוצאה מכך, הסגנון הספרותי של העיתון הוא בלתי נפרד מההתפתחויות הפוליטיות, החברתיות והכלכליות שהתרחשו בתקופה בה הוא יצא לאור. התפתחות הספרות משקפת שינויים בתפיסות כלליות. כשליש מהעיתון הוקצה לספרות ולעורכיו הייתה מודעות לתפקידה בפיתוח החינוך והלאום.
מטרה נוספת הייתה החייאת השפה הערבית, כדי להופכה לכלי להבעת משמעויות חדשות ולהביאה לרמת עושר לשוני של שפות מודרניות, שניתן לבטא באמצעותן מידע רב בתחומי האומנות, הקידמה והציוויליזציה. מצב השפה הערבית בעיני ח'ורי לא איפשר לה לתמוך בתהליך ההתפתחות הרצוי. לכן, באמצעות העיתון הוא ניסה להשתמש בשפה הערבית ככלי להתעוררות הכללית של האומה, וראה בחוסר הגמישות של השפה הערבית את אחת הסיבות לנחשלות האוריינטלית מול המערב. בנוסף, פורסמו בעיתון חדיקת אל-אח'באר תרגומים מצרפתית של נובלות, שאותם ניסה אל-ח'ורי להציג כמודלים לטעם ספרותי חדש. המטרה של תרגומים אלה הייתה לסייע לתהליך היצירה הספרותית בשפה הערבית להתגבר על קשיי ההבעה שלה, ולהאיץ שינוי בתפיסות הכתיבה, כדי לתרום ליצירת סוגות ספרותיות ונרטיבים ערביים אותנטיים.
הפרסומים הספרותיים בחדיקת אל-אח'באר הם סיפורת נרטיבית מתורגמת מצרפתית במקביל לספרות ערבית קלאסית, כולל שירה, ביוגרפיות של משוררים ואנשי ספרות וכן ספרות מפי של כותבים בני המאה ה-19. ככל הידוע, חדיקת אל-אח'באר היה העיתון הערבי הראשון שהיו בו נרטיבים מתורגמים. העיתון החל לפרסם עבודות ספרותיות מתורגמות בגיליון מספר 50. אל-ח'ורי הודיע על הכוונה לפרסם רומן מתורגם שישעשע את הקוראים.
למרות שהעיתון החל כפרויקט מסחרי, הוא הפך למיזם ערבי-סורי לאומי, והייתה בו קריאה זהירה למודרניזציה, כזו המשלבת את התרבות הערבית האסלאמית עם השפעות אירופאיות.
השפעתו של קהל הקוראים ניכרת בדפי העיתון. כך לדוגמה, כאשר הקוראים שאלו מיהו המתרגם של חלק מהרומנים, אל-ח'ורי פרסם את שמו באחד הגיליונות הבאים.
בין תריסר הרומנים שתורגמו בהמשכים במהלך העשור הראשון של פרסום העיתון, ניתן למנות את:
Al-Mārkīz dī Fūntānj\Mademoiselle Mārs Tajriba,
Alīṣābāt\Alphonse Karr
Būlīnih Mūlyān\Iskandar Dīmās
Al-Zanābīr\Alphonse Karr
Al-Jirjisayn\Mademoiselle Mārs
במקביל לתרגומים מספרות מערבית שהופיעו בעיתון, אל-ח'ורי גילה עניין מיוחד בספרות ערבית קלאסית וסיפורת נרטיבית מקומית, שהיה לה מקום בולט בעיתון. נראה כי בבחירת החומרים היה ניסיון למשוך קבוצות שונות. הספרות המתורגמת התאימה יותר לקוראים העירוניים בלבנון ובסוריה. הרומנים הערביים עסקו בנושאים כמו המפגש בין המזרח למערב, הצורך באיזון בין התרבויות ובשימוש בזהות הערבית המקורית כדי להשיג מודרניזציה אמיתית (למשל הרומן: وي.. إذن لست بإفرنجي).
לספרות חשיבות רבה לפיתוח מחשבה מודרניות ותפיסות שאל-ח'ורי השתדל לפרסם בעיתונו. תפקיד החלוץ של הרומן הקצר בא לידי ביטוי ביצירתו של אל-ח'ורי "وي.. إذن لست بإفرنجي" בהיבטים הבאים:
הוא קדום לכל הניסיונות האחרים של פרסום סיפורת ערבית נרטיבית מודרנית.
בתחום הסיפורת הערבית המודרנית, אל-ח'ורי סלל את הדרך לכינון שיח ערבי חדש אשר במסגרתו נעשה שימוש בטכניקות מהספרות העממית הערבית המסורתית. שיח זה מוביל מעבר לפרוזה הערבית המסורתית. יתר על כן, הוא הניח את אבן הפינה לדור חדש של סופרים ערביים בסוריה ולבנון, שהמשיכו בדרכו, בהם פרנסיס מראש, סלים אל בוסתאני וג'רג'י זידאן.
המודעות החלוצית של הכותב ביחס לתפקיד הקורא בתהליך יצירת הנרטיב ניכרת בעבודתו. ישנה פנייה ישירה לקוראים, צורכיהם ושאלותיהם נלקחים בחשבון והכותב מאמץ טכניקות מערביות מודרניות לכתיבה ומשתמש בהם כדי לקדם ולפרסם את עיתונו.
העיתון הפך למדיה חדשה וחשובה שתרמה לשינוי במערכת המידע והידע בתקופה זו. אל-ח'ורי האמין בצורך לקדם שינוי בתפיסות החינוכיות והפוליטיות. הוא פעל ויצר במסגרת רחבה יותר של אינטלקטואלים וסוחרים בביירות, שמטרתם הייתה לפתח את חברתם ולהובילה לאופקים תרבותיים חדשים. העיתון לא רק סיפק מידע וחדשות אלא גם יצר פורום ספרותי חיוני, שהפיץ חינוך וספרות בשלהי שנות ה-50' של המאה ה-19.