stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק אדל
יצירתו > מוזיקה ווקאלית

"לשוננו רינה", שירון הכולל 50 שירים, חלקם משלו וחלקם עיבודים, מסוף המאה ה-19 ועד שנות ה-40' של המאה ה-20.
"חלמתי" (1931) למילים של שאול טשרניחובסקי
"תשמחו" (1932) לסופרן ותזמורת, גם הוא למילים של טשרניחובסקי
"נוצת הזהב", עשרה שירי ילדים לסופרן ופסנתר (1934), ביצוע בכורה: מרים סגל ופאול בן-חיים למילים של אנדה עמיר-פינקרפלד. גרסה נוספת לסופרן ותזמורת קטנה מאותה שנה.
"שיר הרועה", (1938) לסופרן ותזמורת, גם הוא למילים של אנדה עמיר-פינקרפלד
"שני שירים תנ"כיים" למקהלת נשים וכלי קשת (1938) לפסוקים מספר ישעיהו
"חמישה שירים לפסנתר וכלי קשת (1940), שלושה מהם לפסוקי תנ"ך, אחד למילים של יהודה לייב גורדון ואחד לשיר של חיים נחמן ביאליק
"קנטטת אבל לבן" לבריטון, מקהלה ותזמורת (1945), למלים של אלישע רודין. נכתבה לזכר בנו של אדל, גיל שנפל בפעולה של הפלמ"ח. עיבוד נוסף לבריטון ופסנתר מאותה שנה. ביצוע בכורה: יהושע זוהר עם המקהלה והתזמורת של קול ישראל בניצוח חנן שלזינגר, 1951.
"שלושה שירים לסופרן ופסנתר" (1948) למילים של יהודה קרני ומרים ילן שטקליס. השירים הושמעו בעיבוד לתזמורת בביצוע יוספה שוקן ותזמורת קול ישראל בניצוח איתן לוסטיג (1950)
"אנית זהב", (1955), למילים של אנדה עמיר פינקרפלד, עיבוד גיל אלדמע, השיר הוקלט ב - 1955 על ידי נעמי צורי, בשנת 1964 הושמע על ידי חבורת רננים, ובשנת 2004 על ידי חבורת שהם. מבצעים נוספים של השיר : יהורם גאון, ריקי גל, יזהר כהן וורדינה כהן.,נתניה דברת, מיצי לוקר, אתל זוסמן, צילה דגן, מקהלת קול ציון לגולה.
"למתנדבים בעם", קנטטה על פי שיר של ביאליק בשם זה לטנור, מקהלה ותזמורת (1957) ביצוע בכורה לייב גלאנץ, מקהלת קול ציון לגולה ותזמורת קול ישראל בניצוח איתן לוסטיג, 1959, הוקדשה לדוד בן-גוריון
"שלושה שירי אהבה סיניים" לסופרן ופסנתר (1959), לשירים סיניים עתיקים בנוסח עברי של אהרן שבתאי. ביצוע בכורה: רחל אדונאילו וחרות ישראלי, 1960
"אהבת עולם" למילים מתפילת ערבית, לחזן, מקהלה ועוגב (1963), ביצוע בכורה: ניו יורק, 1963, נכתב בשביל החזן מייזלס.
"אל הציפור" לבריטון ופסנתר (1967), ביצוע בכורה: יהושע זוהר, 1969. השיר הוקדש לאחייניתו גילה אוריאל
אם אשכחך למילים של מנחם מנדל דוליצקי, הלחן של היימן כהן. יצחק אדל, עיבוד מוזיקלי, 1971..
"דרכו האחרונה" לקול ופסנתר, למילים של אנדה עמיר-פינקרפלד, לזכרם של יאנוש קורצ'אק וחניכיו, (1972). הייתה זו יצירתו האחרונה של יצחק אדל.
יצירתו > מוזיקה תזמורתית

"הורה" (1943) ביצוע בכורה: תזמורת קול ישראל בניצוח היינץ פרוידנטל, 1948.
"קפריצ'ו" בצורת רונדו. חובר תחילה לפסנתר (1946), ביצוע בכורה: עליזה שמוקלר-הס, 1946
הגרסה התזמורתית מ-1948 זהה פרט לכמה שינויים שהכניס המלחין לקראת הסוף. ביצוע ראשון על ידי התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוח ברנרדינו מולינרי, 1948
"אנדנטה לכלי קשת" (1948), תזמורת קול ישראל בניצוח קראל שלמון
"ריקוד ישראלי לתזמורת סימפונית" (1951) התזמורת הפילהרמונית. היצירה חוברה קודם לפסנתר (1950), ביצוע בכורה: אליהו רודיאקוב
"דיוורטימנטו" לכלי קשת (1958) חובר במקור לחמישיית כלי נשיפה.
"סינפונייטה רוסטיקאנה" לתזמורת סימפונית (1969) ביצוע בכורה: תזמורת קול ישראל בניצוח מנדי רודן, 1970. הנושאים של שלושת פרקי הסינפוניה נלקחו משיר עממי של מתתיהו שלם.
יצירתו > מוזיקה קאמרית

"סונאטינה" לאבוב ופסנתר (1943) ביצוע בכורה: הוגו באייר ופרנק פלג, 1945. ליצירה שלושה פרקים והיא בין יצירותיו המושמעות ביותר של אדל.
"סוויטה לזכר קדושי פולין" לפסנתר, אבוב, קלרינט ובסון (1947) ביצוע בכורה: פאול בו חיים, אליהו טורנר, יונה אטלינגר ומרדכי רכטמן, 1948, נכתבה בהזמנת יהויכין סטוצ'בסקי. נוסח לשלישיית פסנתר (1947) בוצע בנגינת חרות ישראלי, אלכסנדר טל ויעקב מנזה
"קפריצ'ו זעיר לכינור סולו" (1950) ביצוע בכורה: צבי רוזן 1950. עיבודים של אדל מאותה שנה לכינור ופסנתר ולצ'לו ופסנתר.
רביעיית מיתרים, הראשונה או "המיקסולידית", בשני פרקים (1957) ביצוע בכורה: נגני התזמורת הפילהרמונית, 1958
רביעיית מיתרים שנייה, בשלושה פרקים, מכילה סולו לסופרן, למילים מתוך ספר תהילים (1965). ביצוע בכורה: הרביעייה הישראלית עם ליליה שני (1967)
"קאפריצ'ו", היצירה החשובה ביותר של אדל לפסנתר.
"טריפטיק", יצירתו האחרונה לפסנתר (1963) ביצוע בכורה: חרות ישראלי, 1967.
פרסים ואותות כבוד

פרס ראשון בתחרות השיר הישראלי היפה מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים לשנת 1938 על "שיר הרועה";
פרס "דיפלומה די מריטו" בתחרות בינלאומית באיטליה לשנת 1952 על "קאפריצ'ו" לתזמורת;
פרס אנגל לשנת 1956 על "קנטטת-אבל לבן";
פרס קול ישראל לחגיגות העשור של מדינת ישראל (1958) על רביעיית המיתרים הראשונה;
פרס מילוא לשנת 1968 על מכלול יצירתו כמלחין וכמחנך.
כתביו

יסודות המוזיקה: הכנה להרמוניה, תל אביב: מ. ניומן, תשי"ג. (מהדורה ב: תשי"ז)
"השיר הארץ-ישראלי", תל אביב: מרכז לתרבות (ספריה שמושית לבעיות תרבות), תש"ג 1946. (הרצאה) (יצא גם בתרגום לאנגלית ביוזמת איגוד המלחינים היהודים בניו יורק)
הייתי מורה לזמרה – זכרונות וחוויות, שאדל לא הספיק לסיים ונותרו בכתב יד. אחייניתו גילה אוריאל פרסמה לקט מתוכו:
יצחק אדל: משנתו בחינוך ובמוזיקה ; בעריכת גילה אוריאל, תל אביב-יפו: מכון למוזיקה ישראלית, תש"ם 1980.
וילי י' אליאס, 'רשימת יצירותיו של יצחק אדל, ביבליוגרפיה'. (בעברית ובאנגלית)
כתביו > בעריכתו

זמר עם: קבץ לפולקלורה מוזיקלית יהודית; נערך ונסדר בידי יצחק אדל, שמשון מלצר, יהויכין סטוצ'בסקי, דב שטוק, תל אביב: מ’ ניומן, תש"ו 1945. (תווים)
הערות שוליים

↑  נדב מן, חלוץ מרכזי: סיפורו של אברהם (אֶדֶל) עדיני, באתר ynet, 19 בפברואר 2010.
↑  קורות החיים של אדל, גיל (הנריק-רישארד), באתר "יזכור" של משרד הביטחון; גיל אדל (הנריק-רישארד), באתר הפלמ"ח. ליום השלושים למותו הוציאו חבריו חוברת זיכרון, ובה דברי חברים, הספדים, זיכרונות, חיבוריו וחלק ממכתביו: גיל אדל: ליום השלושים בהוצאת חבריו (עין חרוד: דפוס הקיבוץ המאוחד), תש"ד.
↑  יצחק אדל באתר חברה קדישא ת"א–יפו והמחוז.
↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך : מנחם מנדל דוליצקי, יצחק אדל, "אם אשכחך" מתוך "לשוננו רינה", תל אביב, 1971, עמוד 19
↑  חתני פרס אנגל למוסיקה, דבר, 11 במאי 1956; משה גורלי, חתני "פרס אנגל", דבר, 1 ביוני 1956.
↑  אדל וליפה – חתני פרס "רביעית העשור", דבר, 8 ביולי 1958.
↑  חולקו פרסי "מילוא" ל־1968, דבר, 2 בפברואר 1969.
↑  על הספר: ספרים על מוסיקה, דבר, 24 במאי 1946.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260637105171  GND: 128702249  ISNI: 0000 0000 6683 6100  LCCN: nr93037271  MusicBrainz: 9faf954f-fbf7-43e9-bb94-fec70398b703  VIAF: 62607321   WorldCat (עם VIAF): 62607321
מעבד תבניות

תרשים הממחיש את כל האלמנטים הבסיסיים וזרימת העיבוד של מנוע תבניות.
מעבד תבניות (הידוע גם כמנוע תבניות או מנתח תבניות) הוא תוכנה המיועדת לשלב תבניות עם מודל נתונים כדי לייצר מסמכי פלט. השפה שבה כתובות התבניות ידועה כשפת תבניות (templating language). למטרות מאמר זה, מסמך פלט הוא כל סוג של פלט מעוצב, כולל מסמכים, דפי אינטרנט או קוד מקור (בהפקת קוד מקור), בשלמותם או בחלקים. מנוע תבניות כלול בדרך כלל כחלק ממערכת תבניות אינטרנט או שלד תוכנה, ועשוי לשמש גם כקדם-מעבד או מסנן.
דוגמה פשוטה לתבנית היא אינטרפולציה של מחרוזת:
apples = 4
print("I have ${apples} apples.") # I have 4 apples.
תכונות אופייניות

מנועי תבניות כוללים בדרך כלל תכונות המשותפות לרוב שפות התכנות העיליות, עם דגש על תכונות לעיבוד טקסט פשוט.
תכונות כאלה כוללות:
משתנים ופונקציות
החלפת טקסט
הכללת קובץ
הערכה מותנית ולולאות
מנועי תבניות משובצים

בעוד שמעבדי תבניות הם בדרך כלל תוכנה עצמאית, המשמשת כחלק ממערכת או שלד תוכנה, שפות תבניות פשוטות נכללות גם בתכונות עיבוד המחרוזות של שפות תכנות למטרות כלליות, ובתוכנות עיבוד טקסט, בפרט עורכי טקסט ומעבדי תמלילים. שפות התבניות הן בדרך כלל שפות פשוטות, להחלפה בלבד, בניגוד לכלים המתוחכמים יותר במעבדי תבניות מלאים, אך גם הן עשויות להכיל מעט לוגיקה.
דוגמאות פשוטות כוללות מחרוזות בפורמט הדפסה 'printf', שנמצאות בשפות תכנות רבות, וקטעי טקסט, שנמצאים במספר עורכי טקסט ועורכי קוד מקור. במעבדי תמלילים, תבניות הן תכונה נפוצה, בעוד שמילוי אוטומטי של התבניות מכונה לעיתים קרובות מיזוג דואר.
ניתוח מחרוזות משלים את המנגנון של עיבוד תבניות. דוגמה לכך היא הפקודה s (החלף) במעבד הטקסט sed, שמקורה בחיפוש והחלפה בעורך הטקסט ed. פקודות החלפה הן בצורה s/regexp/replacement/, כאשר regexp הוא ביטוי רגולרי, לניתוח מחרוזות, replacement היא תבנית פשוטה לפלט, בין אם זו מחרוזת טקסט, או מחרוזת פורמט המכילה את התווים & עבור "כל ההתאמה" או רצפי המילוט המיוחדים \1 עד \9 עבור תת-הביטוי ה-n-י. לדוגמה, s/(cat|dog)/\1s/g מחליף את כל המופעים של "cat" או "dog" ב-"cats" או "dogs": (cat|dog) הוא תת-הביטוי הראשון (והיחיד) ב-regexp, ו- \1 במחרוזת הפורמט מחליף אותו בפלט.
רכיבי מערכת

כל מערכות עיבוד התבניות מורכבות לפחות מהמרכיבים העיקריים הבאים:
מודל נתונים משויך;
תבנית מקור אחת או יותר;
מנוע מעבד או מנוע תבניות;
מסמכי פלט.
רכיבי מערכת > מודל נתונים

זה עשוי להיות מסד נתונים יחסי, קובץ כגון XML, גיליון אלקטרוני או כל מקור אחר של נתונים בפורמט אחיד. חלק ממערכות עיבוד התבניות מוגבלות בסוגי הנתונים שניתן להשתמש בהן. אחרים מתוכננים לגמישות מרבית ומאפשרים סוגים רבים ושונים של נתונים.
רכיבי מערכת > תבנית מקור

תבניות מקור מצוינות באופן מסורתי:
על פי שפת תכנות קיימת;
על פי שפת תבנית שהוגדרה במיוחד;
בהתאם לתכונות של התוכנה המארחת; או
כלאיים של חלק או כל האמור לעיל.
רכיבי מערכת > מנוע תבניות

מנוע התבניות אחראי על:
התחברות למודל הנתונים;
עיבוד הקוד שצוין בתבניות המקור; ו-
הפניית הפלט לצינור עיבוד נתונים, קובץ טקסט או זרם נתונים ספציפיים.
בנוסף, מנועי תבניות מסוימים כוללים אפשרויות תצורה נוספות.
רכיבי מערכת > מסמכי פלט

אלה עשויים להיות מסמך שלם או מקטע של מסמך.
שימושים

עיבוד תבניות משמש בהקשרים שונים למטרות שונות. המטרה הספציפית מותנית בדרך כלל ביישום או במנוע התבניות שנמצאים בשימוש. עם זאת, הגמישות של מערכות עיבוד תבניות מאפשרת לעיתים קרובות שימושים לא קונבנציונליים למטרות שלא נועדו במקור על ידי המעצבים המקוריים.
שימושים > מנוע תבניות

מנוע תבניות הוא סוג מסוים של מודול עיבוד תבניות המציג את כל התכונות העיקריות של שפת תכנות מודרנית. המונח מנוע תבניות התפתח כתיאור כללי של שפות תכנות שמטרתן העיקרית או הבלעדית הייתה לעבד תבניות ונתונים לפלט טקסט. השימוש במונח זה מיושם בעיקר בפיתוח אתרים באמצעות מערכת תבניות אינטרנט, והוא מיושם גם בהקשרים אחרים.
שימושים > הפקת מסמכים

שלדי תוכנה ליצירת מסמכים משתמשים בדרך כלל בעיבוד תבניות כמודל המרכזי להפקת מסמכים.
שימושים > יצירת קוד מקור

כלי הפקת קוד מקור תומכים ביצירה של קוד מקור כפלט על בסיס מודלי נתונים מופשטים (כגון בסיסי נתונים יחסיים) עבור אפליקציות ספציפיות.
שימושים > שימושים בתוכנה

מנוע תבניות לרשת מעבד נתונים לכדי דף אינטרנט, או חלקים ממנו. זה נפוץ במערכות תבניות לרשת ובשלדי תוכנה לרשת, כגון אנגולר, וריאקט.
שימושים > דוגמאות

XSLT הוא מודל לעיבוד תבניות שתוכנן על ידי W3C. הוא מיועד בעיקר להמרה על נתוני XML (למסמכי אינטרנט או פלט אחר).
שפות תכנות כגון Perl, פייתון, PHP, Ruby, סי שארפ, ג'אווה וגו תומכות בעיבוד תבניות באופן מובנה או באמצעות ספריות.
ASP ו-JavaServer Pages כוללים מעבדי תבניות שעוצבו ספציפית עבור רשת האינטרנט.
ראו גם

לוקליזציה
מאקרו (מדעי המחשב)
הערות שוליים

↑  Niemeyer, Patrick (2002). Learning Java. Sebastopol: O'Reilly. ISBN 0-596-00285-8.
↑  Manolescu, Dragos (2006). Pattern Languages of Program Design 5. Reading: Addison-Wesley Professional. ISBN 0-321-32194-4.
↑  Fowler, Martin (2003). Patterns of Enterprise Application Architecture. Boston: Addison-Wesley. ISBN 0-321-12742-0.
↑  (see e.g., Velocity, TemplateToolkit, Freemarker ).
שער המרצחים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שער 
 מיקום:  בגדאד 
 מדינה:  עיראק 
 מייסדים:  סדאם חוסיין 
 הקמה ובנייה
 חומרי בנייה:  אבן חול 
 
 קואורדינטות:  33°19′13″N 44°24′03″E﻿ / ﻿33.3202°N 44.4007°E﻿ / 33.3202; 44.4007
  (למפת בגדאד מוגדלת) שער המרצחים(למפת בגדאד רגילה) שער המרצחים
 
שער המרצחים (באנגלית: Assassins' Gate) הוא אחת מארבע נקודות הכניסה העיקריות ל"אזור הירוק" בבגדאד, עיראק. השער המונומנטלי נבנה מאבן חול מיובאת בימי סדאם חוסיין ושימש כשער הכניסה למתחם הארמונות שלו, ובמרכזו הארמון הרפובליקאי. שמו של השער ניתן לו בידי כוחות הכיבוש האמריקאים, על פי כינויה של היחידה שהוצבה לאבטח אותו.
מקור השם הוא מ-Assassins Company, יחידת שריון של צבא ארצות הברית (פלוגת אלפא - אות קריאת רדיו "Assassins" - גדוד 4, סיירת שריון 64, חטיבה 2, דיוויזיית חיל הרגלים השלישית, אשר שולבה עם פלוגות הנדסה קרבית ופלוגות חי"ר כדי ליצור את "כוח משימה 464" בפלישה לעיראק ב-2003.).
בכיבוש בגדאד ב-7 באפריל 2003, "יחידת המתנקשים" הובילה את המתקפה על מרכז הממשלה ורובע הארמון שהפך מאוחר יותר ל"אזור הירוק". ב-8 באפריל הדפה היחידה מתקפת נגד משמעותית לפני עלות השחר דרך שער המרצחים, ליד גשר ג'ומהוריה. מדווחים כי עד 60 חיילים עיראקים ומחבלי פדאיון נהרגו במהלך כארבע שעות של לחימה. בסביבות אמצע הבוקר, בעת חיפושים אחר חשוד משקיף ארטילרי קדמי עיראקי, נצפו במרפסת של "מלון פלסטין" שני כתבים אירופאים. מפקד הטנק, שחשב שהם תצפיתנים, הורה בפקודת אש, והרג אותם. לאחר מכן, התקשורת ניסתה לעורר עליהום על הלוחמים אך בית המשפט קבע שלא הייתה מטרת זדון במעשה.
לשם שער המרצחים אין כל מקור עיראקי, והשער מתואר כ"קשת אבן חול". שער זה היה גם מקום להתקפה הרסנית של חומר נפץ מאולתר שנשא כלי רכב והשאיר מכתש בעומק של 0.9 מטר ב-18 בינואר 2004. אזרחים רבים נהרגו כשנכנסו לשער לצורך עבודתם היומיומית בתוך האזור הירוק.
מכת ברד

על פי המסופר בספר שמות, מַכַּת בָּרָד היא המכה השביעית מתוך עשר המכות שהנחית אלוהים על מצרים, עקב סירובו של פרעה מלך מצרים, לשלח את בני ישראל מארצו.
במהלך מכה זו, ירדו מן השמים כדורי ברד גדולים מעורבים עם אש מתלקחת, שפגעו בכל ארץ מצרים. בין היתר שברו ושרפו את כל עצי המאכל במצרים.
תיאור המכה במקרא

מכה זו נחשבת מהקשות יותר, והתורה מתארת בהרחבה יחסית, את פרטיה:
תיאור המכה במקרא > אזהרת משה את פרעה מהמכה

משה מזהיר את פרעה שכיון שהוא מסתולל בעם ישראל ולא שולח אותם מארץ מצרים, ה' ימטיר עליו מחר בשעה הזו ברד כבד מאוד שלא היה כמותו בארץ מצרים מהיום בה נוסדה ועד היום הזה. משה שורט לו שריטה על הקיר ואומר לו שמחר כאשר תגיע השמש לשריטה זו יתחיל הברד.
תיאור המכה במקרא > אפשרות להצלה

משה אומר לפרעה שמי שרוצה להינצל מהברד שיכניס את מקנהו ואת עבדיו הביתה, מה שיישאר בחוץ ימות מהברד. מי שירא את דבר ה' הכניס הכל לבית ומי שלא השאיר את הכל בחוץ.
תיאור המכה במקרא > המכה

ה' מצווה את משה לנטות את ידו על השמים - לצד השמים ובכך תתחיל המכה על האדם, על הבהמה ועל כל עשב השדה בארץ מצרים. משה מטה את מטהו על השמים וה' נותן קולות וברד ואש ארצה, ומתחיל לרדת ברד ואש מתלקחת בתוכו - נס בתוך נס אש ומים מעורבין, והברד מכה את כל מה שנמצא בשדה מאדם ועד בהמה ואת כל עשב השדה ואת כל העצים שובר.
תיאור המכה במקרא > המכה בארץ גושן

המכה לא מגיעה לארץ גושן, ששם נמצאים בני ישראל, ובלשון המקרא: "רק בארץ גושן אשר שם בני ישראל לא היה ברד".
תיאור המכה במקרא > כניעת פרעה

פרעה שולח לקרוא למשה ולאהרון ואומר להם: "חטאתי הפעם, ה' הצדיק ואני ועמי הרשעים". פרעה מבקש ממשה ואהרון שיעתירו לה' שיפסיק את "קולות אלוהים" וברד. פרעה מבטיח שמיד הוא ישלח את העם ולא יצטרכו להמתין עוד.
תיאור המכה במקרא > תשובת משה

משה עונה לפרעה שכצאתו את העיר יפרוש את כפיו ויתפלל אל ה' והקולות יפסקו והברד לא ירד עוד, כדי שפרעה ידע שלה' הארץ. משה מתפלל מחוץ לעיר כיוון שבתוך העיר הוא לא יכול להתפלל מכיוון שמלאה בעבודה זרה. משה אומר לפרעה שהוא יודע שהוא ועבדיו עדיין לא יראים מפני ה'.
תיאור המכה במקרא > הפשתן והשעורה, החיטה והכוסמת במכה

במכת ברד כל עץ השדה ועשב הארץ ניזוקו, ובתוכם גם הפשתן והשעורה, "כי השעורה - אביב, והפשתה - גבעול" כבר ביכרו ועומדים ונשברו ונפלו. לעומת זאת החיטה והכוסמת לא הוכו "כי אפילות הנה" - מאוחרות ועדיין היו רכות ויכלו לעמוד בפני הברד.
תיאור המכה במקרא > סיום המכה

משה יוצא מלפני פרעה ויוצא מהעיר ומתפלל אל ה' שיעצור את הברד, בעקבות תפילת משה הקולות, הברד, ומטר מפסיקים לרדת וגם מה שנמצא בשמים בדרך לארץ נעצר ולא מגיע לארץ. פרעה רואה שהכל הפסיק והוא מוסיף לחטוא "ויכבד ליבו הוא ועבדיו", ופרעה מחזק את ליבו ולא שולח את בני ישראל כמו שה' אמר למשה.
במדרשי חז"ל

תנא דבי אליהו- ברד מפני מה בא עליהם?
"מפני ששמו את ישראל נוטעי גינות ופרדסים וכל מיני אילנות, כדי שלא יכנסו ישראל לבתיהם שלא יפרו וירבו. לפיכך הביא הקב״ה עליהם את הברד ושבר כל הנטיעות שנטעו ישראל, שנאמר: יהרוג בברד גפנם. רק בארץ גושן במקום שהיו חונים ישראל לא היה ברד, שנאמר: ויך הברד בכל ארץ מצרים ואת כל עץ השדה שבר רק בארץ גושן אשר שם בני ישראל לא היה ברד."
הערות שוליים

↑  פירוש רש"י לתורה פרק ט, פסוק יח, ד"ה "כעת מחר".
↑  פירוש רש"י לתורה פרק ט, פסוק כד ד"ה "מתלקחת בתוך הברד", ובשמות רבה יב, ד.
↑  ראה כאן בפירוש הרשב"ם ובפירושים נוספים
↑  ראה בפירוש רש"י לתורה פרק ט, פסוק כט, ד"ה "כצאתי את העיר", וראה גם שמות רבה יב, ה
↑  ראה פירוש רש"י לתורה פרק ט, פסוק לב, ד"ה "כי אפילות הנה", לעומת זאת במדרש תנחומא מפרש "כי אפילות הנה" - פלאי פלאות נעשו להם שלא לקו.
↑  ראה פירוש רש"י לתורה פרק ט, פסוק לג, ד"ה "לא ניתך".
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
"המכה השביעית", מאת ג'ון מרטין, 1823
בלכהמר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  פולין 
 מחוז:  Kędzierzyn-Koźle County, קנדז'ז'ין-קוז'לה 
 נתונים
 קואורדינטות:  50°21′39″N 18°18′10″E﻿ / ﻿50.36083333°N 18.30277778°E﻿ / 50.36083333; 18.30277778
  (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיבלכהמר(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיבלכהמר(למפת פרובינציית אופולה רגילה) אופולה קנדז'ז'ין קוז'לה  ניסה בז'ג לודז' פולין גדול  שלזיה שלזיה תחתית  צ'כיהבלכהמר(למפת פרובינציית אופולה מוגדלת) אופולה קנדז'ז'ין קוז'לה  ניסה בז'ג לודז' פולין גדול  שלזיה שלזיה תחתית  צ'כיהבלכהמר
 
אחת הכניסות למחנה
בלכהמר (בגרמנית: Blechhammer) היה מחנה בשלזיה עילית (כיום בדרום-מערב פולין), כ-30 ק"מ ממערב לגליוויצה, בו התקיימו מפעלי כימיקלים תחת שלטונה של גרמניה הנאצית, וכן מחנות שבויי מלחמה ומחנות עבודת כפייה.
הקמת המחנה והגעת אסירים

אסירי מחנה העבודה החלו להגיע ב-17 ביוני 1942, וביולי 1944 הועברו 400-500 יהודים מגטו טרזין לבלכהמר. ב-1 באפריל 1944 החלו 4,000 אסירים בייצור שמן סינתטי בבלכהמר, ומחנה זה הפך באפריל 1944 למחנה לוויין של מחנה ההשמדה אושוויץ: Arbeitslager Blechhammer.
ğ== מפעלי כימיקלים ==
שני מפעלים באזור, "בלכהמר צפון" שמדרום לסלאבייצ'יצ'ה (Sławięcice) ו"בלכהמר דרום" (8 ק"מ ממחנה הריכוז בלכהמר), כונו "פטיש שחור" על ידי מטוסי בעלות הברית. המתקנים היו בנויים במרחק כ-3 ק"מ זה מזה. בדומה למפעלים בגלזנקירכן, גם במפעלי בלכהמר נעשה שימוש בפחם ביטומני בתהליך ברגיוס כדי לסנתז שמן חליפי. ביוני 1944 החשיב חיל האוויר של צבא ארצות הברית את בלכהמר כאחד מארבעה "מפעלי השמן הסינתטיים העיקריים תחת גרמניה הנאצית". חיל האוויר האמריקני הטיל 7,082 טון פצצות על בלכהמר.
פינוי

ב-25 בינואר 1945 הוצאו אסירים במחנה העבודה בצעדת מוות במשך חמישה ימים עד ברגן בלזן. כ-20% מתו בדרך. קבוצות קטנות הצליחו לברוח. במרץ 1945 פונו שבויים נוספים. אסירי מחנה אחד בבלכהמר הוצעדו לרגנסבורג ואסירי מחנה אחר בבלכהמר הוצעדו ללנדסהוט (Landshut).
לאחר המלחמה

מפעלי בלכהמר פורקו לאחר המלחמה בידי הסובייטים.
ברבנק

ערך זה עוסק בעיר בקליפורניה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
סמל ברבנקסמל ברבנק

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  קליפורניה קליפורניה
 מחוז:  לוס אנג'לס (מחוז) לוס אנג'לס
 תאריך ייסוד:  8 ביולי 1911
 על שם:  דייוויד ברבנק
 שטח:  45 קמ"ר
 גובה:  185 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  107,337 (1 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  2,239.4 נפש לקמ"ר (2009)
 קואורדינטות:  34°10′49″N 118°19′42″W﻿ / ﻿34.180277777778°N 118.32833333333°W﻿ / 34.180277777778; -118.32833333333 
 אזור זמן:  UTC -8
 www.ci.burbank.ca.us
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ברבנק(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ברבנק(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטברבנק(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטברבנק   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ברבנק (באנגלית: Burbank) היא עיר בקליפורניה, השוכנת בחלקו הדרום-מזרחי של עמק סן פרננדו. היא חלק ממחוז לוס אנג'לס ושייכת למטרופולין של לוס אנג'לס. נכון לשנת 2021 מתגוררים בה 100,835 תושבים.
העיר ידועה בכינוי "בירת עולם התקשורת" בזכות חברות תקשורת ואולפני צילום רבים שמשרדיהם נמצאים בה כמו האחים וורנר, NBC, אולפני ההנפשה של וולט דיסני, ניקלודיאון, ויאקום, PBS ועוד.
בעיר נמצא גם האתר הסודי לשעבר של סדנת הבואשים, המחלקה לפיתוח מטוסים מתקדמים של חברת לוקהיד.
היסטוריה

העיר קרויה על שם דייוויד ברבנק (David Burbank), רופא שיניים מניו המפשייר, שקנה בשנת 1867 את השטח עליו שוכנת העיר. הוא רכש שטח של 19 קילומטרים רבועים, בנה בו חווה והחל לגדל כבשים וחיטה.
ההתיישבות סביב החווה החלה להיבנות במהלך שנות ה-70 של המאה ה-19 וקיבלה תנופה לאחר פתיחת מסילת הרכבת של פאסיפיק יוניון בין לוס אנג'לס לסן פרנסיסקו בעמק סן פרננדו בשנת 1876. בעיר נבנתה תחנת רכבת בשנת 1887. באותה השנה גם נחפרה תעלה לאזור העיר שהובילה מים לחקלאים.
בשנת 1900 הגיע קו טלפון לעיר, והיא הייתה העיר הראשונה בעמק סן פרננדו בה היה קו טלפון. בשנת 1916 נבנתה בעיר תחנת כיבוי אש ונרכשו 40 כבאיות, אך לא היו מספיק מתנדבים לתפקיד כבאים. רק בשנת 1927 הפכה התחנה מתחנת כיבוי אש של מתנדבים לתחנה מקצועית.
בשנת 1928 הייתה ברבנק אחת הערים הראשונות שהצטרפו למוביל המים המטרופוליטני של דרום קליפורניה, שהזרים מים מנהר הקולורדו לכל דרום קליפורניה. המוביל פעיל עד היום ונחשב למוביל המים הגדול בעולם, המספק מים ל-24 מיליון תושבים.
עד שנת 1930 נפתחו בעיר מספר רב של חברות ענק בתחום התעופה, כגון נורת'רופ, לוקהיד קורפוריישן ועוד. בעקבות פתיחת החברות, חל זינוק חד במספר התושבים: ב-1930 חיו בעיר 16,662 תושבים ובשנת 1950 חיו בעיר כבר 78,557 תושבים.
בשנת 1994 סבלה העיר קשה מרעידת אדמה שהתרחשה באזור. הנזק נאמד ב-66.1 מיליון דולר.
ברבנק כיום

ברבנק היא עיר עם אוכלוסייה מבוססת ואמידה ברובה בצפון העיר ואוכלוסייה מהמעמד הבינוני בדרומה. רבים מתושבי העיר עובדים בתעשיית הקולנוע. אחרים הגיעו אליה בזכות השירות הקהילתי המפותח בעיר, האופי השקט של שכונות העיר והקרבה להוליווד ומרכז לוס אנג'לס.
משנת 2008 מופיעה ברבנק ברשימת מאה הערים הבטוחות ביותר בארצות הברית וברשימת מאה הערים הטובות בארצות הברית למגורי צעירים. אחוז הפשע בעיר הרבה מתחת לממוצע מה שהופך אותה לעיר בטוחה שמושכת משפחות צעירות.
כלכלה

למרות היותה עיר השייכת למטרופולין של לוס אנג'לס, ברבנק היא העיר היחידה שרוב תושביה עובדים בתחום העיר והיא אף מושכת כמות גדולה של עובדים מחוץ לעיר. יש בברבנק כמות גדולה יותר של עובדים מאשר תושבים.
כלכלתה העיקרית של העיר היא תעשיית הבידור ולאחריה תעשיית התעופה. חברות רבות פתחו עם השנים מטות בתחומי העיר ברבנק ובהן: ABC, ניקולודאון, וולט דיסני, האחים וורנר, וורנר מיוזיק גרופ (חברת התקליטים של האחים וורנר) ועוד. התוכנית המפורסמת The Tonight Show בתקופת ג'יי לנו כמנחה, צולמה באולפני NBC.
גאוגרפיה

ברבנק שוכנת בגובה 185 מטרים מעל פני הים ומשתרעת על שטח של 45 קילומטרים רבועים מזרחית ללוס אנג'לס. ברנבקהיא חלק ממטרופולין לוס אנג'לס. מבחינה מנהלית היא שייכת למחוז לוס אנג'לס. גבולותיה הם: גלנדייל ממזרח, לוס אנג'לס מצפון, מערב ומדרום.