stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עליונים ששו
הערות שוליים

↑  גרסה אחרת: בְּקַבָּלַת כַּלָּה כְּתֻבַּת חָתָן
↑  לפי הגרסאות הקדומות: עֲשֶׂרֶת הַדִּבְּרוֹת
↑  בנוסח איטליה מחליפים את הפיוטים, ואומרים "אזהרת ראשית" ביום הראשון, ו"אתה הנחלת ביום השני.
↑  ראו אצל פרופ' יונה פרנקל, מבוא למחזור לשבועות, הוצאת קורן, ירושלים תש"ס, עמ' ל"ו.
↑  כך שיער רבי מנחם מנדל כשר בספרו "תורה שלימה", כרך ט"ז עמ' 210-211.
↑  יונה פרנקל, מחזור שבועות, ירושלים תש"ס, עמ' לו בהקדמה.
↑  ראו ערך "אזהרות" באנציקלופדיה העברית.
↑  תשב"ץ קטן, סי' תס"ה.
↑  רס"ג כותב (סידור רב סעדיה גאון, דיני יום טוב): "ומצאתי שאנשי דורנו רגילים שיאמרו להם במוסף עיקרי תרי"ג המצוות אשר ציווה ה' יתברך את בני ישראל, בחיבור המתחיל 'אתה הנחלת'". וראו יונה פרנקל, מחזור שבועות, ירושלים תש"ס, עמ' יא בהקדמה.
↑  הגניזה הקהירית.
↑  בנוסח צרפת.
↑  סדר רב עמרם גאון ומנהג ספרד הקדום
↑  סדר רב סעדיה גאון ונוסח אשכנז. ראו יונה פרנקל, מחזור שבועות, ירושלים תש"ס, עמ' יד בהקדמה שמביא את המקורות הנ"ל.
↑  מנהגי פרנקפורט, מועדים, ירושלים תשמ"ב, עמוד קל"ב.
↑  עיין הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור לשבועות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ה, עמ' קל.
| חג השבועות |
| --- | --- | --- |
| רקע | יום המיוחס • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לוחות הברית |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אקדמות • יציב פתגם • כד יתבין ישראל • אזהרות • אתה הנחלת • עליונים ששו |  |
| מנהגים | אכילת מאכלי חלב ודבש • מגילת רות • תיקון ליל שבועות • חג המים |  |
| שונות | שמחת הרגלים • ביכורים • שתי הלחם • הצעת התורה לאומות |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
פיטר ברנשטיין

| --- | --- |

פיטר ברנשטיין בפסטיבל הג'אז בבואנוס איירס
 לידה:  3 בספטמבר 1967 (בן 57) ניו יורק, ארצות הברית
 שם לידה:  פיטר אנדרו ברנשטיין
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ראטגרס, ניו סקול 
 עיסוק:  מוזיקאי
 סוגה:  ג'אז
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  Criss Cross Jazz, Smoke Sessions Records
 שיתופי פעולה בולטים:  The Blue Note 7, ג'ים הול
 peterbernsteinmusic.com
 
פיטר אנדרו ברנשטיין (נולד ב-3 בספטמבר 1967) הוא גיטריסט ג'אז יהודי אמריקאי, בנו של אלמר ברנשטיין.
ביוגרפיה

ברנשטיין נולד בניו יורק ב -3 בספטמבר 1967, והחל לנגן בפסנתר כשהיה בן שמונה, אך עבר לגיטרה כשהיה בן שלוש עשרה, ולמד לנגן על הכלי בעיקר מתוך שמיעה.
הוא למד ג'אז באוניברסיטת ראטגרס בניו ג'רזי אצל המורה והגיטריסט טד דנבר, ואצל הפסנתרן קני בארון. כשהיה תלמיד בניו סקול בניו יורק, הוא פגש את הגיטריסט ג'ים הול, שהציע לו עבודה בהופעה ב"פסטיבל הג'אז של "JVC בשנת 1990.
לאחר מכן הופיע באלבומים עם נגני הסקסופון ג'סי דייוויס, לו דונלדסון, הפסנתרן לארי גולדינגס, הסקסופוניסט מייקל האשים, הפסנתרן ג'פרי קיזר ונגן האורגן מלווין ראיין. הוא הוציא את אלבומו הראשון כמוביל עם הפסנתרן בראד מלדאו. הוא עבד גם עם ג'ימי קוב, טום הראל, דיאנה קרול, לי קוניץ, אריק אלכסנדר, ג'ושוע רדמן, ד"ר לוני סמית' ועם וולט וייסקופף והגיטריסט הישראלי רותם סיון.
בשנת 2008 הצטרף ברנשטיין להרכב הנגנים "The Blue Note 7" - שביעייה שהוקמה באותה שנה לכבוד יום השנה ה-70 שנה לחברת ההקלטות בלו נוט. ההרכב הקליט את האלבום Mosaic.
ברנשטיין הוא הנגן הכמעט בלעדי המנגן בגיטרת "עץ קמור" מתוצרת זידלר. הגיטרה יוצרה בשנת 1981.
דיסקוגרפיה (חלקית)

Somethin's Burnin' (Criss Cross, 1994)
Signs of Life (Criss Cross, 1995)
Brain Dance (Criss Cross, 1996)
April in New York (Jardis, 1998)
Earth Tones (Criss Cross, 1998)
We Remember Tal with Gene Bertoncini, Mundell Lowe, Jack Wilkins (J-Curve, 1999)
Consenting Adults with M.T.B. (Criss Cross, 2000)
Stranger in Paradise (Venus, 2003)
Heart's Content (Criss Cross, 2003)
Guitars Alone with Satoshi Inoue (What'sNew, 2003)
You'll See with the Anniversary Quartet (Cellar Live, 2005)
In Orbit with Planet Jazz (Sharp Nine, 2006)
Monk (Xanada, 2008)
הערות שוליים

↑  All About Jazz, Peter Bernstein at All About Jazz, All About Jazz (באנגלית)
1 2  Peter Bernstein | Biography & History, AllMusic (באנגלית)
↑  Peter Bernstein, Brad Mehldau (באנגלית אמריקאית)
↑  The Blue Note 7 Celebrates 70 Years of Blue Note Records With Album R, archive.is, ‏2012-07-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810589993605606  BnF: cb13975035f (data)  GND: 134772873  ISNI: 0000 0001 1460 9763  LCCN: no98075035  MusicBrainz: 2f38247a-c46e-4302-9e81-6c1c7a32d343  NKC: xx0099104  SNAC: w60d29mh  SUDOC: 124285295  VIAF: 44492811   WorldCat (עם VIAF): 44492811
פוטסי

ערך זה עוסק בפלירטוט באמצעות הרגליים. אם התכוונתם לFTSE - מדדים בבורסה לניירות ערך בלונדון, ראו .
גבר ואישה משחקים בפוטסי מתחת לשולחן
שתי נשים משלבות ומחככות את כפות רגליהן זו עם זו במיטה
פוטסי (מאנגלית: Footsie, שמשמעו: משחקי רגל, פלירטוטי רגל או מזמוזי רגל) הוא סוג של משחק חיזור ופלירטוט שבו שני אנשים נוגעים זה בזה בעזרת רגליהם, מתחת לשולחן, במיטה או במקום מוסתר אחר, לעיתים קרובות כביטוי לאהבה וקרבה בין שניהם. משחק זה נעשה לרוב בתור מעשה פלירטוט וחיזור, או פשוט להנאה של מגע בין השניים. אף על פי שפוטסי במהותו ובטבעו אינו מעשה רומנטי או מיני, הוא כן נעשה בדרך כלל בין שני אוהבים צעירים כסימן של חיבה, ולעיתים קרובות ללא תיאום והסכמה מוקדמת על ביצועו. המשתתפים לעיתים נוהגים להסיר את נעליהם ולהישאר יחפים או בגרביים בזמן ביצוע הפוטסי.
המונח "פוטסי" התפתח בשנות ה-40 של המאה ה-20 כצורת הקטנה הומוריסטית למילה "פוט" (כף רגל).
השפעות הפוטסי על היחס לבן הזוג

במחקר על "יחסים סודיים" שנערך בשנת 1994, קבוצת משתתפים (סטודנטים מארצות הברית) התבקשו לשחק במשחק קלפים משותף של בן עם בת זוגו, כאשר החוקרים הורו לכמה משתתפים לשחק בפוטסי עם שותפתם למשחק. מתוך כלל המשתתפים, זוג אנשים שרגליהם התחככו תוך שמירה על סודיות המעשה, דירגו את האטרקטיביות של בן הזוג שלהם באופן משמעותי יותר מאלו שלא התחככו ברגליהם, או כאלה שחיככו את רגליהם בצורה גלויה ופומבית.
פוטסי כהטרדה מינית

על פי החלטת בית המשפט העליון לערעורים באיטליה בשנת 2000, משחק פוטסי אינו נחשב להטרדה מינית.
בתרבות הפופולרית

כותב הקומיקס האמריקאי רוברט קראמב פרסם בשנת 1987 רצועת קומיקס אוטוביוגרפית בשם "פוטסי". הרצועה עוסקת ב"התנגשות של בן הנעורים עם רגלי יצורים חסונים בבית הספר", וזאת כתיאור של פטיש מיני נפוץ. בסרטוני יוטיוב רבים נראים משחקי פוטסי בין שתי נשים יחפות המלטפות זו את כף רגלה של זו, מדגדגות ומשלבות את אצבעות הרגליים. לעיתים תוך שימוש בשמן או בקרם להגברת העונג.
בתרבות הקולנוע, במשך השנים יצאו סרטים רבים המשלבים קטעי "פוטסי" כחלק מפלירטוט וחיזור בין איש ואישה.
הערות שוליים

↑  "Footsie". oxforddictionaries.com. נבדק ב-14 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bryan Marquard. "Daniel M. Wegner, 65; Harvard social psychologist unraveled mysteries of thought and memory". The Boston Globe. נבדק ב-15 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wegner DM, Lane JD, Dimitri S (1994). "The allure of secret relationships". Journal of Personality and Social Psychology. 66: 287–300. doi:10.1037/0022-3514.66.2.287. נבדק ב-15 באפריל 2015. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑   Italienisches Gericht hat entschieden: "Füßeln" ist keine sexuelle Belästigung, Rheinische Post, 4. März 2000
↑  The Italian Court of Cassation (the Supreme Court) ruled that playing “footsie” is not a crime
↑  Lan Dong: Teaching Comics and Graphic Narratives: Essays on Theory, Strategy and Practice, McFarland & Company, 2012, p. 21
↑  The Return of Robert Crumb, Time, August 20, 2002
↑  The Complete Crumb, Vol. 16
↑  מתוך אתר יוטיוב: 30 סצנות פוטסי מסרטים שונים.
פולאבים

מפה של מרכז אירופה בין השנים 919–1125, שנערכה בידי ויליאם שפרד (Shepherd). שטחי הפולאבים מסומנים בסגול קרוב לקצה העליון; ובהם קבוצות האובודיטים והוולטים בלבן, והסורבים בסגול.
פולאבים (ברוסית: Полабы; בפולנית: Połabianie) הוא שם כולל המתייחס למספר שבטים סלאביים מערביים שנכחדו ברובם, אשר ישבו לאורך נהר האלבה, בין הים הבלטי מצפון, נהר הזאלה (Saale) והגבול הסקסוני ממערב, הסודטים ופרנקוניה מדרום, ופולין ממזרח. הפולאבים היו ידועים גם כ"סלאבים של האלבה" וכ"ונדים".
הסלאבים הפולאבים החלו להתיישב בשטח גרמניה של היום במחצית השנייה של האלף הראשון לספירה. במהלך המאה ה-12 הם נכבשו בידי הסקסונים והדנים, וכתוצאה מכך נכללו במרוצת הדורות באימפריה הרומית הקדושה. השבטים עברו בהדרגה תהליך התגרמנות, ובמאות שלאחר מכן התבוללו; הסורבים הם צאצאיהם היחידים של הפולאבים אשר שמרו על זהותם ועל תרבותם. השפה הפולאבית נכחדה כיום. עם זאת, שתי השפות הסורביות מדוברות כיום בפי כ-60,000 מתושבי האזור, וממשלת גרמניה מכירה בהן כשפות רשמיות של האזור.
לקריאה נוספת

Christiansen, Erik (1997). The Northern Crusades. London: Penguin Books, 287. ISBN 0-14-026653-4.
Goldberg, Eric Joseph (2006). Struggle for Empire: Kingship and Conflict Under Louis the German, 817-876. Ithaca and London: Cornell University Press. ISBN 080143890X.
De Vere, Maximilian Schele (1853). Outlines of comparative philology, with a sketch of the languages of Europe. New York: University of Virginia.
הערות שוליים

↑  De Vere, p. 353.
↑  Christiansen, p. 18.
↑  Goldberg, p. 134
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560749505171  PLWABN: 9810677010105606  NKC: ph382377 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עריך

עֲרִיךְ (באנגלית: face value) הוא הערך הכספי הנקוב (הנומינלי) המצוין (בדפוס או בהטבעה) על גבי הילך חוקי (מטבע, שטר), נייר ערך (כגון איגרת חוב), בול וכדומה.
הערך הנקוב של בולים, מטבעות ושטרות כסף הנמצאים במחזור הוא בדרך כלל ערכם החוקי. כאשר הם הופכים לפריט אספנים, לאחר יציאתם מהמחזור ובמקרים חריגים אף קודם לכן, שווי השוק שלהם אינו קשור לערך הנקוב. מטבעות או בולים נדירים עשויים להיסחר במחירים גבוהים במידה ניכרת מהערך הנקוב שלהם. בתקופת אינפלציה ייתכן שערך המתכת של מטבעות בעריכים נמוכים יהיה גבוהמהערך הנקוב שלהם.
מטבעות ושטרי כסף

בתכנונם של מטבע ושטר כסף נודעת חשיבות לקביעת העריכים. נדרשת החלטה איזה עריכים יונפקו כמטבע (עשוי מתכת) ואיזה יונפקו כשטר כסף (עשוי נייר), שהבלאי שלו גבוה יותר. בדרך כלל העריכים הנמוכים מונפקים כמטבע, והגבוהים - כשטר כסף. אינפלציה גבוהה עלולה לגרום לכך שעריך שהונפק תחילה בשטר כסף יוחלף למטבע עם ירידת ערכו הריאלי. דוגמה: שקל חדש החל דרכו עם שטרות של 1, 5 ו-10 ש"ח, שבמרוצת השנים הוחלפו במטבעות. תוצאה נוספת של אינפלציה גבוהה היא יציאתם מהמחזור של מטבעות בעריכים נמוכים, כפי שקרה בישראל למטבעות של אגורה אחת (פחות משש שנים לאחר ההנפקה) וחמש אגורות ((22 שנים לאחר ההנפקה).
החלטה נדרשת נוספת היא גובהו של העריך הגבוה ביותר שיונפק, בהתחשב בכך שעריכים בסכומים גבוהים מאוד אינם נוחים לשימוש. שש שנים לאחר תחילתו של השקל החדש נוסף לו שטר בעריך של 200 ש"ח, כשקודם לכן העריך הגבוה ביותר היה 100 ש"ח. עריך של 500 ש"ח תוכנן אך לא הודפס.
העריך המוטבע על מטבע מייצג בדרך כלל את ערכו בעסקאות. כלל זה אינו חל על מטבע זיכרון, העשוי פעמים רבות ממתכת יקרה, כגון כסף או זהב, ומחירו גבוה במידה ניכרת מערכו הנקוב, כך שהוא אינו משמש בפועל כאמצעי תשלום. דוגמה: למטבע זיכרון "ישראל ביחד" העשוי זהב יש ערך נקוב של 10 ש"ח, אך מחירו בעת הנפקתו הוא 7,639 ש"ח.
בולי דואר

לעריך של בול דואר השפעה על תפוצתו. מרבית המכתבים הנשלחים הם מכתבים רגילים בארץ, ולכן בול שהעריך שלו זהה לתעריף של מכתב כזה יזכה לתפוצה גבוהה. עריכים גבוהים יותר משמשים במכתבים פחות נפוצים, כגון מכתבים רשומים או מכתבים לחו"ל, ולכן בולים בעריכים אלה נפוצים פחות. האינפלציה משפיעה גם על מחירי הדואר ומובילה לפתרונות אחדים:
הנפקת בולים חדשים עם עריכים המתאימים לתעריפי הדואר החדשים.
הנפקת בול עם עריך נמוך (למשל אגורה אחת), שניתן לצרף אותו לבול עם עריך המתאים לתעריף הישן לשם הגעה לתעריף החדש.
הנפקה חוזרת של בול ישן, כשעליו מוטבע עריך חדש, התואם את התעריף החדש.
הנפקת בול ללא ערך נקוב, המתאים למשלוח מכתב רגיל בארץ.
בולי דואר נבדלים זה מזה לא רק בעריך שלהם, אלא בעיקר בציור המופיע עליהם, אף לעיתים מונפקת סדרת בולים שלכל הבולים בה ציור זהה, והם נבדלים זה מזה בעריך ובצבע בלבד.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
איגרות חוב

הנפקה של איגרות חוב כוללת הדפסה שלהן עם ערך נקוב על גבי איגרת החוב. הערך הנקוב מייצג את התחייבותו של מנפיק איגרת החוב לשלם סכום זה לבעל האיגרת בבוא מועד פדיונה. תשלומי ריבית למחזיקי איגרת החוב נקבעים באחוז מסוים מהערך הנקוב. טרם פדיונה של איגרת החוב, שווי השוק שלה יכול להיות גבוה או נמוך מערכה הנקוב.
מאז הרבעון האחרון של המאה העשרים, במשך חיי האיגרת אין לערך המודפס על פני איגרת החוב משמעות רבה, משום שהמסחר באיגרות החוב נעשה במערכות המחשוב של הבנקים, ללא מעבר פיזי של איגרות חוב.
ראו גם

ערך ריאלי וערך נקוב
הערות שוליים

↑  מאת זאב קליין, ‏בנק ישראל מחליף את שטרות הכסף; בתיכנון - שטר חדש בערך 500 שקל, באתר גלובס, 28 באוקטובר 1998
↑  ישראל ביחד, באתר החברה הישראלית למדליות ולמטבעות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4638350-5 
מטבע של שקל חדש אחד ועליו מוטבעת הספרה "1", המציינת שערכו הנומינלי הוא שקל חדש אחד
איגרת חוב של קליפורניה עם עריך של 250 דולר
ערן טמיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 באפריל 1968 (בן 56) י"ב בניסן ה'תשכ"ח חולון
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  מדרשיית נעם  ישיבת שילה 
 מקום מגורים:  אשקלון 
 מקום פעילות:  ישראל
 השתייכות:  ציונות דתית
 תפקידים נוספים:  ראש הישיבה הגבוהה אורות אשקלון
 רבותיו:  הרב צבי טאו, הרב מיכאל ברום, הרב יהושע צוקרמן, הרב שלמה דוייטש, הרב יהושע יגל.
 חיבוריו:  בניין אמונה (על התורה ומועדים), בניין אמונה (ליקוט ליסודות אמונה), בנתיבי הגאולה (להבנת תהליך הגאולה).
 
הרב ערן טמיר (נולד ב-10 באפריל 1968) הוא ראש הישיבה הגבוהה 'אורות אשקלון' ומרצה ליהדות במדרשות שונות ברחבי הארץ.
חייו

נולד בי"ב בניסן ה'תשכ"ח (10 באפריל 1968). למד בישיבת שילה אצל הרב מיכאל ברום. הרב ערן טמיר למד תוכנית הוראה וסמיכה לרבנות בישיבת שילה. התגורר ביישוב שבות רחל, ולאחר מכן בשכונת קריית משה בירושלים, ושימש כר"מ במכון מאיר ובמכון טל. הוא גיסם של אלחנן אתאלי ושל עמיחי אתאלי.
משנת 2017 תשע"ז מתגורר באשקלון בשכונת אפרידר ומכהן כראש 'הישיבה הגבוהה אורות אשקלון' שעובד במקביל עם הגרעין התורני שבעיר. המקום משלב את למודי הגמרא וההלכה עם תוכנית אמונה שמתאימה למסכת הנלמדת.
העביר ומעביר שיעורים לנשים וגברים כאחד, במגוון מקומות, בהם: מכון מאיר, ישיבת שעלבים, ישיבת אפיקי דעת, מדרשת הרובע, מכון אורה, מדרשת אוריה, מדרשת ממעמקים, מדרשת מעיין שדרות ובניין שלם (מרכז להעצמת הזוגיות וההורות). הוא מוזמן דרך קבע לימי עיון שונים ברחבי הארץ בעיקר לקראת חגים ואירועים. בדרך כלל שיעוריו הם מתוך ספריו ומשנתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק.
הרב טמיר מרבה להזכיר את מושג ה"כלליות" – ראיית האדם את עצמו כחלק מכלל העם היהודי והעולם כולו, ובהתייחסות לשיבת ציון כ'אתחלתא דגאולה'.
ספרו: "בנתיבי הגאולה"

תוכן הספר: דרך הופעת הגאולה על אורותיה וצלליה על פי המקורות. מהלכי הגאולה המופיעים לנגד עינינו בדורות האחרונים ובפרט בשנים האחרונות על אורותיהם וצלליהם, מעוררים לא פעם סימני שאלה גדולים בקשר לתהליך כולו ולהתגלותו לפרטיו ולצדדיו השונים, מכל הזרמים ביהדות: הדתית הלאומית והחרדית מחד והחילונית מאידך.
בספר מובאים מקורות רבים מהתנ"ך, חז"ל במדרש ובתלמוד, ראשונים ואחרונים עד ימינו אנו, ובפרט מכתבי הראי"ה.
כמו כן הרב חיבר סדרת ספרים על פרשת שבוע ומועדים הנקראת "בניין אמונה – בין אידיאל למציאות" הספרים מכילים בתוכם מאמרים השוזרים את משנתו האמונית והרעיונית דרך המפגש עם פרשות התורה ומועדי ישראל.
הערות שוליים

↑  דף לזכר אלחנן הי"ד באתר המוסד לביטוח לאומי - חללי פעולות איבה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007455959105171  LCCN: no96038723  VIAF: 71642592   WorldCat (עם VIAF): 71642592
עין ע'זאל (אתר ארכאולוגי)

צלמית ממטמון הפולחן
עין ע'זאל (בערבית: عين غزال) הוא אתר ארכאולוגי מהתקופה הנאוליתית השוכן בירדן בנחל יבוק בקצה הצפוני מזרחי של רבת עמון.
אתר זה הוא אחד האתרים הנאוליתיים הגדולים בעולם. שטחו הוא מעל 150 דונם, והוא משתרע על שתי גדות היבוק. תחילת ההתיישבות באתר הייתה בשנת 7250 לפנה"ס לערך והוא היה מיושב ברציפות יותר מאלפיים שנה עד שנת 5000 לפנה"ס לערך. היישוב שכן בסמוך לגבול המזרחי של האזורים בהם ניתן לקיים חקלאות בעל.
גילוי האתר

האתר התגלה לראשונה בשנת 1974 על ידי יזם שסלל כביש מהיר בעמק היבוק בין עמאן לזרקא. רק בשנת 1982 החלו חפירות הצלה באתר. עד לתחילת החפירות נסללו כבר כ-600 מטר של הדרך בתוך האתר. למרות הנזק הגדול שנגרם לאתר, החלק שלא ניזוק, סיפק מידע רב.
האתר נחפר במשך 9 עונות חפירה שהתקיימו בין השנים 1982–1995.
חשיבות האתר

המידע על התקופה הנאוליתית במזרח הקרוב עד שנות ה-80 של המאה ה-20, התבסס בעיקר על חפירות וסקרים ארכאולוגיים שהתקיימו בשטח ארץ ישראל.
החלוקה של התקופה הנאוליתית לתקופות משנה מקורה במסגרת שהיתוותה קתלין קניון בשנות החמישים בחפירותיה בתל יריחו. חלוקה זו שימשה גם אזורים שכמעט לא נחפרו, למרות מגוון הטופוגרפיה והצמחייה ברחבי האזור. הממצאים מהאתר נתנו הבנה רבה יותר על המשותף והשונה בין אתר זה לאתרים אחרים כגון ביסמון, יריחו ואתרים נוספים.
הרציפות בהתיישבות באתר וגודלו אפשרו ללמוד את שינויי התרבות כתוצאה מגידול האוכלוסייה והשפעת הגידול על הסביבה.
האתר אפשר להשלים את רצף התקופות הנאוליתיות בלבנט. באתר תל יריחו ההתיישבות הסתיימה בתקופה הקדם קרמית ב' ולאחר מכן האתר היה נטוש למשך זמן רב. עד לחשיפת אתר זה היו חוקרים שהציעו שהפער ההתיישבותי נמשך כאלף שנה. באתר זה התקיים שלב תרבותי נוסף שנקרא התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ג'.
תקופות ההתיישבות באתר

הארכאולוגים חילקו את ההתיישבות באתר לארבע תקופות:
שנים 7250–6500 לפנה"ס – השלב התיכון של התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב'
שנים 6500–6000 לפנה"ס – השלב המאוחר של התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב'
שנים 6000–5500 לפנה"ס – התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ג'
שנים 5500–5000 לפנה"ס – תקופת התרבות הירמוכית – התקופה הנאוליתית הקרמית
תקופות ההתיישבות באתר > השלב התיכון של התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב'

הממצאים של שרידי בעלי חיים באתר מראים שבתחילתו היה ה יישוב של חברת ציידים-חקלאים. סמוך לשנת 6500 בויתו העזים. החקלאות התבססה בעיקר על גידול דגנים וקטניות. כלכלת האתר אפשרה את הגידול באוכלוסייה.
המבנים בתקופה זו נבנו מאבני גיר ואבני צור מקומיות, הרצפות טויחו בטיח סיד ונצבעו בנוזל אדום על בסיס אוכרה. נמצאו גם עיטורי דגמים. בתחילת השלב היו הבתים בעלי חדר אחד גדול (35 מ"ר לערך) בהמשך חולק הבית למספר חדרים. במרכז אחד מחדרי הבית נקבע בשקע ברצפה מוקד אש.
בשלב נמצאו מספר רב של צלמיות עשויות טין של דמויות אדם ובעלי חיים. המעידות על פולחן ואמונה דתית. נמצאו גם צלמיות פריון של נשים עם כרס תפוחה ושדיים גדולים.
הפולחן בא לידי ביטוי גם בקבורה. באתר זה כמו באתרים נאוליתים אחרים נמצאו קברים מתחת לרצפת הבית. אלה קברים של נפטרים שזכו לכבוד. נמצאו גם גולגולות, שלוש מהן תוארכו לשנת 7100 לפנה"ס. מסגנונות הקבורה שונים אפשר להבחין בחלוקה למעמדות באוכלוסייה. כמעט רבע מקבורות המבוגרים נמצאו בבורות אשפה. מתחת לרצפה נמצאו גם שש גולגולות מכוירות.
בשנת 1983 נחשף באתר בור ובו 26 פסלים ופרוטומות עשויים טין המתוארך לשנת 6700 לפנה"ס, בשנת 1985 התגלה מטמון נוסף של 11 פריטים. גובה הפסלים כ-90 ס"מ, גובה הפרוטומות 35–40 ס"מ, מהם שני פסלים בעלי שני ראשים. החוקרים משערים שמדובר בפולחן ברמת הקהילה.
תקופות ההתיישבות באתר > השלב המאוחר של התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב'

באתרים ארכאולוגים רבים בדרום הלבנט זוהתה במחצית האלף השביעי לפנה"ס מגמה של נטישת אתרים, הסיבה לכך יכולה להיות התמעטות משקעים או ניצול יתר של סביבת היישובים. בעין ע'זאל ובסביבתו זוהתה על ידי הארכאולוגים מגמה הפוכה. השערת החוקרים היא שתושבים שנטשו אזורים אחרים היגרו לסביבה זאת.
באתר ניכרת מגמה של ניצול יתר של הסביבה הקרובה שבאה לידי ביטוי בירידה גדולה במגוון שרידי בעלי החיים, ומעבר מבעלי חיים החיים בחורש, לבעלי חיים מבויתים. גם סגנון הבנייה הושפע מהיעלמות העצים בסביבה הקרובה, על ידי מעבר מבניה בעץ לבניה באבן.
חלק גדול מהשכבות הארכאולוגיות של תקופה זו נפגעו על ידי הבנייה של תושבי השלב של התרבות הירמוכית.
המבנים הקדומים בשלב המאוחר דומים למבנים של השלב התיכון. בהמשך חל שינוי במבנים, וממבנים ששימשו למשפחה אחת עברו התושבים למבנים גדולים יותר ששימשו מספר משפחות. במבנה גדול שנחשף באתר (שנהרס בחלקו על ידי דחפור) שוחזרו 10 חדרים שהשתרעו על כ-100 מטר מרובע. במבנה נמצאו רבבות עדשים ואפונים מפוחמות. על פי השרידים זיהו החוקרים קומה שנייה במבנה שהשתרעה על חלקו של המבנה. השערת החוקרים היא שהתדלדלות משאבי הסביבה אילצו את התושבים לאחד כוחות כדי להגדיל את סיכויי השרידות.
מהממצאים באתר לא נמצאו הבדלים בין שיטות הקבורה של שלב זה לשלב התיכון. בקבורת אשפה התגלתה גולגולת שבחלקה העליון היה נעוץ להב צור שנשבר.
תקופות ההתיישבות באתר > התקופה הנאוליתית הקדם קרמית ג'

בתקופה זו ניכר השינוי בהרגלי התזונה של התושבים, מגוון בעלי החיים לצייד הצטמצם מאוד, הם צדו בעיקר צבאים וסוסי בר. במקביל בויתו החזירים והבקר ששימשו תחליף להתמעטות בשר הציד. חל גידול ביחס השימוש בכבשים לעומת עזים. בתקופה הקדם קרמית ב' כמעט ולא נמצאו שרידי עצמות כבשים, ואילו בתקופה זו היחס הוא שש כבשים על עז אחת. הגידול בכמות הכבשים והעזים השפיעה על אורחות החיים של התושבים, חלקם בילה זמן רב מחוץ ליישוב ברעיית העדרים.
בתקופה זו חלה חזרה לשיטת בנייה של בתים קטנים חד קומתיים וחד משפחתיים. בעקבות המחסור בעצי בעירה בסביבה הקרובה, פסק השימוש בטיח סיד לרצפה, ובמקומו נעשה שימשו בתערובת של אבני גיר כתושות ובוץ שהוא עמיד פחות. הבנייה פחות צפופה, דבר המעיד על ירידה בכמות האוכלוסייה. שינוי נוסף היה בבניית מבנים לאחסון מזון שהיו משוקעים למחצה בקרקע, ושימשו כנראה את התושבים שנעדרו חלק מהשנה מהיישוב.
נמצא גם שינוי בכלי האבן בהם השתמשו התושבים. בתקופה הקדם קרמית ב' נעשה שימוש בגרעיני להבים דמויי סירה. במקומם יוצרו להבים קצרים ורחבים יותר. שיטת ייצור זו הייתה קלה יותר אבל גם פחות יעילה.
בשיטות הקבורה חל שינוי גדול בתקופה זו, הופסק הנוהג להפריד בין הגולגולת והשלד, מספר הקבורות בחצר היה רב לעומת הקבורה מתחת לרצפת הבתים. ממצאים אלה מעדים על ירידה בחשיבות של פולחן האבות. בפעם הראשונה נמצאו קבורות שהכילו שלדים רבים בבור קבורה אחד. בבדיקות נמצא שהאוכלוסייה החלה לסבול ממחלת השחפת. ולראשונה נמצאו בקברים מנחות של עצמות חזירים. ממצאי צלמיות אדם וחיה היו נדירים בהשוואה לתקופת הקדם קרמית ב'. אחד הממצאים הייחודיים הייתה צלמית פיריון מאבן בגובה 15.5 ס"מ.
תקופות ההתיישבות באתר > התרבות הירמוכית

עד לחפירות בעין ע'זאל, השערת החוקרים הייתה, שכלי הקרמיקה שהופיעו בתקופה הנאוליתית הקרמית מקורם היה מייבוא מן הצפון. הממצאים באתר הוכיחו שהטכנולוגיה הייתה התפתחות מקומית.
בחפירות בתוך קירות מבנים ששופצו, נמצאה קרמיקה שזהה במרקמה לכלים הירמוכיים, אבל הם לא הכילו עיטורים. כלים אלה מעידים על שלב מעבר מהתקופה הקדם קרמית ג', לתקופה הנאוליתית הקרמית.
בתקופה הירמוכית נבנו באתר מבנים שהכילו מכלול מפותח של כלים ירמוכיים אופייניים, עם ובלי עיטור.
מבני התקופה כללו 2–3 חדרים, היו בעלי קירות אבן עבים, ורצפתם הייתה עפר או תערובת אבני גיר כתושות ובוץ. המוקדים היו מחוץ לבתים. הבתים היו בעלי חצרות נרחבות ומבודדים, עובדה המעידה על המשך ההצטמצמות של האוכלוסייה. מקבצי שקעים בחצרות מעידים על בניית סככות. באחת החצרות נמצא מתקן סגלגל שהכיל כלי חרס גדול ששימש לאחסון בעל קורט 50 ס"מ, לידו נמצא לוח שחיקה וכירה קטנה. השערת החוקרים שהמתקן שימש לבישול דגנים או קטניות.
ביישוב התגלה רחוב רחב במרכזו. הרחוב בעל המדרגות עלה במעלה הגבעה. משני צידי הרחוב התגלו פתחים שהובילו לחצרות בתים.
לא נמצאו באתר קברים מתקופה זאת. קבורה מחוץ ליישוב אופיינית לתרבות זאת. נמצאו מעט צלמיות. נמצאה גם צלמית-פריון מטיפוס "עיני פולי קפה" (נקראת גם צדף פי הכושי) שנמצאו גם באתרים שער הגולן ובחורבת מנחה (מונחתה).
נטישת האתר

האתר שימש את אוכלוסיית האזור ברציפות במשך אלפיים שנים. ניצול הקרקע החקלאית בצורה אינטנסיבית, הביא לדלדולה והקרקעות לא יכלו יותר לכלכל אוכלוסיית קבע. בסוף האלף ה-6 לפנה"ס או בתחילת האלף ה-5 לפנה"ס ניטש המקום. משלב אחרון זה נמצאו באתר שרידי מבנים עגולים, באחד מהם נמצאו שקעים לעמודים. המתקן שימש כנראה להקמת מתקן ארעי ששימש את הרועים שבאו להשתמש במי עין ע'זאל.
לקריאה נוספת

גארי א' רולפסון, "היישוב הנאוליתי בעין-ע'זאל", קדמוניות, שנה כח, חוברת 110, תשנ"ו, 1995 עמ' 67–76
"עין ע'זאל", האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, כרך 3, 1204–1207
הערות שוליים

↑  עופר בר יוסף ויוסף גרפינקל, הפרהיסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב] ירושלים, הוצאת אריאל בשיתוף מוזיאון התרבות הירמוכית ע"ש יהודה רות, 2008, עמ' 130
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 170961206  VIAF: 47144647637950668231   WorldCat (עם VIAF): 47144647637950668231 
צלמיות ממטמון הפולחן, המוזיאון לארכאולוגיה של ירדן
עצם הדמעות

| --- | --- |

 
 תמונה תלת־ממדית של עצם הדמעות. אפשר להקיש על התמונה ולסובב עם מקש שמאלי בעכבר לכל הכיוונים, כדי לראות את המבנה המדויק
 שיוך:  גולגולת 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (164) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  os lacrimale 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A02.1.09.001 
 TA2 (2019):  744 
 FMA:  52741 
 
עצם הדמעות או העצם הלקרימלית (באנגלית: lacrimal bone, "לקרימלית" בלטינית: דמעה) היא העצם הקטנה והשברירית ביותר בגולגולת. היא ממוקמת בחלק הקדמי של הקיר המדיאלי, בתוך ארובת העין. לעצם זו 2 שטחי פנים, והיא גובלת ב־3 עצמות שונות.
מיקום בגוף

עצם הדמעות היא חלק מהגולגולת. היא ממוקמת בתוך ארובת העין, בחלק הפנימי והמרכזי ביותר של הקיר המדיאלי. קיר נמצא בחלק של ארובת העין שקרוב לאף. הקיר מורכב מהבליטה הפרונטלית של עצם המקסילה, מעצם הדמעות, מהאתמואיד, ומחלק מגוף הספנואיד. עצם הדמעות גובלת בעצמות של הפנים ובעצמות הנמצאות בתוך הגולגולת- היא נמצאת על יד העצם המקסילרית, העצם האתמואידלית והעצם הפרונטלית.
תפקיד

יחד עם העצם המקסילרית, יוצרת עצם הדמעות סוג של שקע, בו ממוקם שק הדמעות. נוסף על כך היא מספקת חריץ בו נמצאות צינוריות הדמעות, המהוות חלק חשוב ממערכת הדמעות - הן המקשרות בין שק הדמעות ובין חלל האף. המבנה המעוגל והחלק של העצם עוזר לתפקוד הטוב שלה, כך יש מקום מובנה ועם התנאים המתאימים ל"אחסון" שק הדמעות ומערכת הדמעות בכלל. נוסף על אלו, העצם מפרידה בין מערכת הדמעות לרקמה שנמצאת בתוך חלל האף, מה שמקנה לה תפקיד חשוב נוסף.
מבנה העצם

חשוב להבחין בהבדל בין 2 אזורי העצם-האזור של ארובת העין, בו נמצא שק הדמעות, והאזור של האף, שבא במגע עם חלל האף והתאים הנמצאים בו. וכן, יש להבהיר כי זוהי אותה עצם, שפשוט באה במגע עם איברים שונים בגוף, ולכן נהג לחלק אותה לאזורים.