stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירח דבש בלאס וגאס
תקציר העלילה

ג'ק סינגר (ניקולס קייג') הוא חוקר פרטי בניו יורק. הוא מגיע לבית חולים בו מאושפזת אמו (אן בנקרופט). היא מבקשת ממנו שיישבע שלא יתחתן לעולם כי רק היא אוהבת אותו. כשהוא מהסס היא נופחת את נשמתה.
ג'ק נמצא במערכת יחסים עם בטסי (שרה ג'סיקה פרקר) מורה בבית ספר, הלוחצת עליו להתחתן והוא נמנע בגלל התחייבותו לאמו. לבסוף הוא נכנע ושניהם טסים להתחתן בלאס וגאס.
הם מתאכסנים במלון באליז שם נערך פסטיבל של חקייני אלביס פרסלי. לשם מגיע גם קלפן מקצועי מצליח בשם טומי קורמן (ג'יימס קאן). קורמן מתבונן בבטסי והיא מזכירה לו את אשתו המנוחה דונה. הוא מחליט לכבוש אותה לעצמו לשם כך הוא מארגן משחק קלפים מכור ומזמין את ג'ק למשחק.
בתחילה מרוויח ג'ק 2.000 דולר וקורמן מושך את שימשיך במשחק עד שג'ק מפסיד ונשאר חייב לו 65.000 דולר שאין לו כל אפשרות לשלם.
קורמן מאיים על ג'ק ומסביר לו מה עושים באחד שלא משלם אך הוא נותן לו אפשרות נוספת, הוא מוכן לוותר לו על החוב אם יאפשר לו לבלות סוף שבוע "אפלטוני" עם בטסי.
ג'ק מזדעזע בהתחלה מהרעיון אך מבין שאין לו מוצא. הוא מודיע זאת לבטסי והיא בתחילה מזועזעת ממנו אך מתרככת מהר כדי שיוכלו להינשא לאחר שתיפתר בעיית החוב.
היא מסכימה לטוס לחווילתו של קורמן בהוואי שם הוא ממשיך את ניסיונות החיזור ובטסי מתחילה להיענות לו.
בינתיים ג'ק מתחרט על כל העסק וטס להוואי להחזיר את בטסי. קורמן מודע לכך ונותן הוראה לידידו מאהי מאהי (נוריוקי מוריטה) שיאסוף אותו משדה התעופה ויעכב אותו. הוא מוביל את ג'ק לצ'יף אורמן (פיטר בויל) במקום לקורמן.
לבסוף מצליח ג'ק להגיע לקורמן ומתעמת אתו. הוא נאסר ומשוחרר בערבות כדי לגלות שקורמן ובטסי כבר טסו להתחתן בלאס וגאס.
הוא טס ללוס אנג'לס ומגלה שהטיסה ללאס וגאס יוצאת מאוחר. ברגע האחרון הוא מצטרף אל קבוצת "מעופפי אלביס" שאנשיה לבושים כאלביס ומתכוננים לצניחה לרחבת מלון באליז. ג'ק מצטרף אליהם מחוסר ברירה אף על פי שלא צנח מעולם. הוא מתלבש בבגדי אלביס ומחכה בפחד לצניחה.
בינתיים במלון מתכונן קורמן לקחת את בטסי להתחתן אך היא ברגע האחרונה נרתעת ובורחת ממנו. היא "שואלת" בגדי רקדנית ויוצאת לרחבת המלון לקבל את הצונחים וג'ק צונח לפניה. הם מתחבקים ויוצאים להתחתן עם כל חקייני אלביס כשג'ק לבוש גם הוא כאלביס.
ילדי המים

| --- | --- |

כריכת המהדורה החמישית
 מידע כללי
 מאת:  צ'ארלס קינגסלי
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1863
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת פ' גינזברג (מהדורה ראשונה)
 תאריך:  1928 (מהדורה ראשונה)
 תרגום:  ג. גלברט (מהדורה ראשונה)
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורות נוספות:  ראה תרגומים לעברית
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001038270, 001065594, 002477226, 003145168, 002054996, 002054989, 002054984
ילדי המים (באנגלית: The Water-Babies, A Fairy Tale for a Land Baby) הוא רומן לנוער מאת הסופר והכומר צ'ארלס קינגסלי, שנכתב בין השנים 1863-1862 בכתב העת מקמילנ'ס, ויצא לאור כספר ב-1863. הספר כתוב כאגדה בסגנון איגיון, שזור בשירים ובסיפורי משנה הלקוחים מאגדות ומיתולוגיות שונות. לאורך הספר מוזכרים בעלי חיים וצמחים רבים, האופייניים לאזורים שאותם עובר הגיבור במסעותיו. בספר קריצות פארודיות רבות כלפי נושאים שהיו ברומו של עולם בזמן הכתיבה, כמו תורת האבולוציה, המהפכה התעשייתית, עבדות ילדים, עוני ועוד. ב-1978 עובד הספר לסרט באותו שם, שחלקו מצויר וחלקו מצולם.
עלילה

תום הוא ילד מנקה ארובות המגיע עם מעבידו האכזרי, מר גריימס, לבית אחוזה מפואר. הוא נכנס דרך הארובה לחדרה של ילדה בשם אלי. הוא נחשד בגנבה, ונרדף על ידי בעלי האחוזה. הוא בורח, יורד מצוקים וזקנה פוגשת אותו ומטפלת בו כי מרוב שהוא ברח ורץ בשמש היוקדת הוא קיבל חום. הזקנה נתנה לו כוס חלב ונתנה לו לישון אך מתוך שינה הוא הולך ונכנס לנהר, שם הוא הופך ל"ילד מים" - גודלו 10 סנטימטרים וצומחים לו זימים. תום עובר במים הרפתקאות שונות. הוא מתחיל את דרכו בנחל קטן, ומשם עובר לים הפתוח. בדרך הוא רואה כיצד מר גריימס נופל למים וטובע. בים הוא פוגש ילדי מים אחרים וגם את הילדה אלי, וכן פיות המלמדות אותו שיעורי חיים שונים. כחלק מהתבגרותו, תום מבין שעליו לסלוח למר גריימס ולעזור לו, למרות שהלה התאכזר אליו. תום יוצא למסע לאזור הקוטב הצפוני כדי להגיע למקום שבו נמצא גריימס. הוא עוזר למר גריימס להבין שהוא היה אדם רע, ומציל אותו. כעת גם תום יכול לחזור לעולם היבשה, והוא חוזר לזרועותיה של אלי.
תרגומים לעברית

תרגם ג. גלברט, הוצאת פ' גינזברג תל אביב, 1928
תרגם מ. בן אליעזר, הוצאת שטיבל תל אביב, 158 עמודים, 1934
תרגמה דליה למדני, ציירה שרלי הירש, הוצאת עדי תל אביב, 117 עמודים, 1972. יצא בשנת 1988 בהוצאת כתר.
תרגם אוריאל אופק, הוצאת ענבל תל אביב, 112 עמודים, 1987. יצא בשנת 1999 בהוצאת עופרים.
תרגם יואב אבני, איירה בתיה קולטון, הרפתקה: סופרים מתרגמים קלאסיקה, הוצאות מודן ואוקיינוס, 220 עמודים, 2011
ירק ימי אכיל

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  אצות, מאכלי ים 
 
מנת אצות כבושות חריפות
צומח ימי אכיל, אצות אכילות, או ירקות ים, הם כינויים לצומח אכיל הגדל בים והמשמש להכנת מנות מאכל. ירקות ים מכילים באופן טיפוסי כמויות גבוהות של סיבים תזונתיים. הם עשויים להשתייך לאחת או יותר מקבוצות האצות הרב תאיות: אדומיות, ירוקיות וחומיות.
ירק ימי נקצר או מתורבת למיצוי של רב-סוכרים כגון אלגינט, אגר וקרגינן, חומרים ג'לטיניים המכונים באופן קולקטיבי הידרו-קולואידים או פייקו-קולואידים.
הידרו-קולואידים הפכו לגידול מסחרי, בעיקר בשוק תוספי-המזון. תעשיית המזון מנצלת התכונות הפיזיות כגון ג'ליות, שימור-מים, תחליביות המאפיינים הידרו-קולואידים.
מרבית האצות האכילות גדלות בים (מים מלוחים), בעוד רוב אצות המים המתוקים הן רעילות. כמה אצות ימיות מכילות חומצות אשר מגרות את מערכת העיכול, בעוד אחרות עלולות לגרום לתגובה משלשלת, או להשפיע לרעה על האיזון-האלקטרוליטי. מרבית ירקות הים אינם רעילים בצריכת כמות סבירה, אבל ירק ימי מסוג לינגביה (Lyngbya) עלול להיות רעיל ואף קטלני. הרעלות אדם נפוצות יחסית בעת אכילת דג שאכל לינגביה או שאכל דג אחר שניזון ממנה. הרעלה כזו נקראת הרעלת סיגואטרה (או CFP, ראשי תיבות של: Ciguatera fish poisoning). אף טיפול ידני ב-Lyngbya majuscula יכול גם לגרום לדרמטיטיס אצות. כמה מינים של דסמרסטיה הם חומציים ביותר, עם חלוליות של חומצה גופרתית העלולות לגרום בעיות חמורות במערכת העיכול.
המנה הפופולרית המוגשת לרוב במסעדות סיניות במערב כ"אצות ים פריכות (Crispy Seaweed)" למעשה אינה מכילה אצות כלל, אלא עשויה מכרוב שעבר ייבוש וטיגון.
תפוצה

אצות ים נמצאות בשימוש נרחב במטבחי אזורי חוף ברחבי העולם. אצות היה חלק מהתפריט בסין, יפן וקוריאה כבר בתקופות פרהיסטוריות. במטבח האוסטרלי והניו זילנדי יש מסורת של צריכת ירק ימי אך כנראה רק מאז הגעת אסייתיים לאוסטרליה בשנת 1800 לערך. ירק ימי נצרך מסורתית גם בחברות אירופאיות, באיסלנד במערב נורווגיה, בחוף האטלנטי של צרפת, צפון ומערב אירלנד, ויילס וחלקים של דרום מערב אנגליה, כמו גם ניו ברונסוויק, נובה סקוטיה, וניופאונדלנד, לברדור. המאורים בניו זילנד צרכו באופן מסורתי כמה מינים של אדומיות, וירוקיות.
תזונה ושימושים

ירק ימי מכיל רמות גבוהות של יוד ביחס למזונות אחרים. בטיווי, אלבאי, הפיליפינים, תושבים מקומיים יצרו סוג חדש של פנקיט או אטריות העשויים מאצות, אשר יכולים להיות מבושלים לתוך פנקיט קנטון, פנקיט לוגלוג, ספגטי או קרבונרה, ונטען שיש לו יתרונות בריאותיים כגון להיות עשירות בסידן, מגנזיום ויוד.
מחקר ב-2014 הצביע על מינים מסוימים של אצות כמקור אפשרי טבעוני לוויטמין B12 ביו-פעיל. המחקר ציין, כי B-12 נמצא גם בירק ימי חי או קלוי, כאשר קלוי מכיל כמחצית מהכמות של ירק חי, אך עדיין כמות מספקת. רק 4 גרמים מיובשים של "purle laver" בלבד נחשבים כמספיקים כדי לענות על התצרוכת היומית המומלצת (RDA) של B-12.
אנזימים של חיידקי מעיים אצל בני אדם עשויים לעשות מטבוליזם לרב-סוכרים שבירק ימי. אנזימים כאלו לעיתים קרובות מיוצרים באוכלוסייה היפנית עקב צריכת אצות מוגברת.
בחלקים של אסיה, נורי 海苔 (ביפן), זצאי 紫菜 (סין), וגים (או קים) 김 (בקוריאה), יריעות של אצה אדומה יבשה משמשת במרקים או כעטיפה לסושי או אוניגירי.
במטבח היפני, יש שבעה סוגים של ירק ימי מזוהים בשם, ולכן המונח ירק ימי או אצות ביפנית משמש בעיקר ליישומים מדעיים, ולא בהתייחסות למזון.
"ענבי ים" (Caulerpa lentillifera) מיוצרות בבריכות גידול בפיליפינים
"ענבי ים" - נאכלים חיים עם חומץ, כחטיף או בסלט
דפי נורי קלויים משמשים לעטיפת סושי
דסימה (Dasima - Saccharina japonica) או "קֶלְפ"
קוֹמבּוּ
תזונה ושימושים > שמן אצות

שמן ירק-ימי נקרא גם שמן אצות, משמש גם הוא להכנת מזון. שמן זה משמש גם כמקור תוסף תזונה של חומצות שומן משום שהוא מכיל חד ורב-שומנים לא רוויים, במיוחד EPA ו-DHA, שתיהן חומצות שומן אומגה-3. תוכן DHA שווה בערך לשמן דגים מבוסס סלמון.
ירקות ים אכילות נפוצות

אדומיות (Rhodophyta)
Carola ‏(Callophyllis spp.)
Carrageen moss ‏(Mastocarpus stellatus)
Dulse ‏(Palmaria palmata)
Eucheuma
Eucheuma spinosum
Eucheuma cottonii
Gelidiella ‏(Gelidiella acerosa)
Ogonori ‏ (Gracilaria )
Gracilaria edulis
Gracilaria corticata
Grapestone Mastocarpus papillatus
Hypnea
Chondrus crispus / Irish moss ‏(Chondrus crispus)
Laverbread ‏(Porphyra laciniata/Porphyra umbilicalis)
Gim ‏(Pyropia, Porphyra)
Nori ‏(Porphyra)
ירוקיות (Chlorophyta)
Chlorella ‏(Chlorella sp.)
Gutweed ‏(Ulva intestinalis)
Sea grapes or green caviar ‏(Caulerpa lentillifera)
Sea lettuce ‏(Ulva spp.)
חומיות (Phaeophyceae)
Kelp ‏(Laminariales)
Arame ‏(Eisenia bicyclis)
Badderlocks ‏(Alaria esculenta)
Cochayuyo ‏(Durvillaea antarctica)
Ecklonia cava
Kombu ‏(Saccharina japonica)
Oarweed ‏(Laminaria digitata)
Sea palm Postelsia palmaeformis
Bull kelp ‏(Nereocystis luetkeana)
Sugar kelp ‏(Saccharina latissima)
Wakame ‏(Undaria pinnatifida)
Hiromi ‏(Undaria undarioides)
Grapestone ‏(Mastocarpus papillatus)
Fucales
Bladderwrack ‏(Fucus vesiculosus)
Channelled wrack ‏(Pelvetia canaliculata)
Hijiki / Hiziki ‏(Sargassum fusiforme)
Limu Kala ‏(Sargassum echinocarpum)
Sargassum
Sargassum cinetum
Sargassum vulgare
Sargassum swartzii
Sargassum myriocysum
Spiral wrack ‏(Fucus spiralis)
Thongweed ‏(Himanthalia elongata)
Ectocarpales
Mozuku (Cladosiphon okamuranus)
כיסא תינוק

כיסא תינוק הוא כיסא ייעודי המיועד להאכלת תינוקות וילדים קטנים.
הכיסא גבוה מכיסא רגיל, והוא מעוצב כך שאדם מבוגר היושב מול התינוק יוכל להאכיל את התינוק בקלות.
לרוב כולל הכיסא מגש קדמי עליו ניתן להניח מזון וכלי אוכל עבור המבוגר המאכיל את התינוק, או עבור התינוק בגילאים בהם התינוק יכול לאכול בעצמו.
עד אמצע המאה ה-20 היו כיסאות אלה, ככל הרהיטים, עשויים עץ. החל מאמצע המאה ה-20 נעשה שימוש בפלסטיק ומתכת ליצירת כיסא קל לניקוי. בחלק מדגמי כיסאות שנוצרו ניתן לשנות את גובה הכיסא לפי הצורך. בדרך כלל יש לכיסא בסיס רחב (רגליו בצורת פרמידה, ולא ניצבות לקרקע) על מנת להגביר את יציבותו ובטיחותו. לכיסא יש משענות המונעות מן התינוק ליפול ממנו לצדדים ולרוב גם מחוברת למושב רתמה לשם מניעת נפילתו קדימה.
קיימים דגמי כיסאות קטנים לתינוק, שהם חסרי רגליים ומיועדים לשימוש כשהם מונחים על גבי מושב של כיסא רגיל. לעיתים משמשת לכך כרית (בוסטר), בעיקר עבור פעוטות.
כיסא תינוק מתוצרת קוסקו משנת 1957
תינוק בכיסא תינוק עשוי עץ, שנת 1935 לערך
כיסא מוגבה מעץ המוצג במוזיאון בגרמניה
ילדי המים (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט "ילדי המים"
 מבוסס על:  "ילדי המים" מאת צ'ארלס קינגסלי
 בימוי:  ליונל ג'פריס
 הופק בידי:  פיטר שואו
 תסריט:  ליונל ג'פריס 
 שחקנים ראשיים:  ג'יימס מייסון ברנרד קריבינס בילי וייטלו ג'ואן גרינווד דייוויד טומלינסון טומי פנדר סמנתה גייטס
 מוזיקה:  פיל קולטר 
 צילום:  אדוארד סקייף 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, פולין 
 הקרנת בכורה:  23 ביוני 1978 (הממלכה המאוחדת) 15 ביוני 1978 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  105 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט ילדים 
 דף הסרט ב־IMDb
 
ילדי המים (באנגלית: The Water Babies) הוא סרט הנפשה/לייב אקשן בריטי שיצא בשנת 1978, אשר מבוסס על ספר בעל אותו שם מאת צ'ארלס קינגסלי. את הסרט ביים ליונל ג'פריס.
עלילה

טום הוא ילד יתום בן 12 אשר חי ביורק במאה ה-19. הוא נלקח בידי גריימס, מנקה ארובות זעפן ומרושע, כאשר הוא קטן מדי להיכנס לתוך הארובות. יום אחד הם עוזבים את העיר והולכים אל בית קאנטרי ענקי בכפר. גריימס רכב על חמור - בעוד טום ועוזרו של גריימס, מסטרמן, הלכו לידו.
בבית עצמו טום הלך לאיבוד במבוך הארובות והופיע בחדה של ילדה קטנה בשם אלי. בינתיים גריימס ומסטרמן גנבו כלי כסף. כאשר טום הופלל בגנבה מידי גריימס, ברח טום אל הנהר יחד עם כלבו טובי. שם הם קפצו למים העמוקים אל הנהר המהיר. אולם הילדה הקטנה ידעה שטום לא אשם וידעה שטום קפץ לנהר עם טובי.
הסרט מתחלף לאנימציה כאשר טום מוצא את עצמו בים עם דגים מדברים. בדרך הוא פוגש חברים כמו: ג'וק הלובסטר, טרנס סוסון הים וקלוד דג החרב, ובעזרתם הוא יוצא למסע להציל את ילדי המים מפני הכרישים האכזריים. בעזרתם של הפינגוונים ודובי הקוטב, טום וחבריו מביסים את הכרישים, מצילים את ילדי המים וטום וטובי חוזרים הביתה בשלום.
בבית הקאנטרי טום פוגש בשנית את אלי ובעזרתם של הדודים שלה, טום ואלי חשפו את גריימס ומסטרמן בתור הגנבים האמיתיים, וטום קיבל משפחה חדשה בביתה של אלי. בסוף הסרט טום לוקח את אלי אל הנהר, שם הם מדברים עם החברים של טום ממצולות הים.
שחקנים ומדבבים

ג'יימס מייסון - מר גריימס / כריש (דיבוב)
ברנרד קריבינס - מסטרמן / צלופח (דיבוב)
בילי וייטלו - גברת טריפ / האישה בשחור / שומרת שער 'ילדי המים'
ג'ואן גרינווד - גברת הארייט
דייוויד טומלינסון - סר ג'ון / דוב קוטב (דיבוב)
טומי פנדר - טום (דיבב גם את הדמות)
סמנתה גייטס - אלי / אדריאנה ילדת המים (דיבוב)
פול לוטי - סלאד / קלוד דג החרב (דיבוב)
ג'ון פרטווי - סלמון / ג'וק הלובסטר / קראקן
לאנס פרסיוול - טרנס סוסון הים
דייוויד ג'ייסון - סיריל הניבתן
ילדי הסתיו

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  איתן גפני
 הופק בידי:  יפית שלו תום גולדווסר איתן גפני יריב הורוביץ
 תסריט:   איתן גפני דניאלה דנציגר-זייטמן
 עריכה:  גיל וינשטיין
 מוזיקה:  שרון פרבר
 צילום:  תום גולדווסר
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברת הפקה:  חוף לבן הפקות
 הקרנת בכורה:  ישראל 15 ביולי 2016
 משך הקרנה:  118 דקות
 שפת הסרט:  עברית אנגלית
 סוגה:  סרט אימה סרט ישראלי
 דף הסרט ב־IMDb
ילדי הסתיו (באנגלית: Children of the Fall) הוא סרט אימה ישראלי שכתב וביים איתן גפני. זהו סרטו העלילתי השני באורך מלא של גפני כבמאי, לאחר צאת סרט הבכורה שלו "בשר תותחים" בשנת 2012.
הסרט הוקרן בישראל לראשונה במסגרת פסטיבל הקולנוע ירושלים ב-15 ביולי 2016. בשנת 2017 הוקרן במסגרת פסטיבל אוטופיה.
הסרט היה מועמד לפרס אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2018.
תקציר העלילה

בערב יום הכיפורים בשנת 1973, אל הקיבוץ עת רעים שבצפון ישראל, מגיעה רייצ'ל סטרוד (נועה מימן), לצורך התנדבות בקיבוץ. רייצ'ל, בת לאב ישראלי ולאם גויה, גדלה רוב חייה בחו"ל וכעת היא מעוניינת להתגייר ולעשות עלייה. היא נחרדת לגלות שהמציאות הישראלית איננה מה שקיוותה שתהיה וכבר ביומה הראשון שוקלת לעזוב, אך רכז המתנדבים בקיבוץ ירון וינשטיין (אקי אבני) מצליח לשכנע אותה להישאר. היא מצטרפת אל קבוצת המתנדבים שבקיבוץ, המורכבת מצעירים הוללים ממדינות שונות ברחבי העולם, הפוצחים במסע של כיף וחגיגת הנעורים הכולל סקס וסמים. רייצ'ל מנסה להשתלב בחברה הישראלית, אך המקומיים מפגינים חשדנות כלפיה וכלפי שאר המתנדבים והאידיליה הקיבוצית הופכת אט אט לסיוט קטלני.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| נועה מימן | רייצ'ל סטרוד |  |
| אקי אבני | ירון וינשטיין |  |
| רפי אדיר | אברהם סטרוד |  |
| יפית שלו | סלינה |  |
| יפתח אופיר | ג'ף |  |
| דני לשמן | בובי |  |
| מייקל איירונסייד | סאם |  |
| תמרה קלינגון | נטליה |  |
| רוני דותן | סוזן |  |
| יותם ישי | מרטין |  |
| ענת עצמון | צילה |  |
| נועה לזר קינן | גליה |  |
| טל מחין | אניקה |  |
| יניב עדני | דני |  |
| עידן ברקאי |  | חייל |
| יובל ינאי |  | דוקטור |
הערות שוליים

↑
↑
יחסי סרי לנקה – פקיסטן

| יחסי סרי לנקה – פקיסטן |
| --- | --- |
סרי לנקה: פקיסטן


סרי לנקה: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
65,610: 796,095
אוכלוסייה
23,135,235: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
84,357: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,646: 1,341
משטר
רפובליקה: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי סרי לנקה–פקיסטן הם היחסים הבילטרליים בין פקיסטן לסרי לנקה. שתי המדינות ממוקמות בדרום אסיה. המגעים הדיפלומטיים והמסחריים המוקדמים ביותר בין פקיסטן (בעבר הדומיניון של פקיסטן) וסרי לנקה (לשעבר הדומיניון של ציילון) החלו כבר ב-1948. ב-2013 אמר ראש הממשלה, נוואז שריף, כי קיימים קשרי ידידות חזקים בין שתי המדינות.
היסטוריה

היחסים בין פקיסטן וסרי לנקה כוננו בשנת 1948 כאשר ראש ממשלת סרי לנקה DS Senanayake ביקר בפקיסטן.
פקיסטן וסרי לנקה הן שתיהן חברות בחבר העמים הבריטי.
יחסים דיפלומטיים

סרי לנקה נמנעה מהצטרפות לחרם על פסגת ה-SAARC ה-19 שהייתה אמורה להתקיים בנובמבר 2016 באסלאמאבאד. עם זאת, הודעה לתקשורת של משרד החוץ של סרי לנקה, שבה נאמר כי הוא מצטער על כך שהסביבה השוררת באזור אינה מתאימה לקיום פסגת ה-SAARC, התפרשה ככוזבת על ידי התקשורת ההודית כמי שלא נכחה בפסגה. אבל שר החוץ של סרי לנקה, מנגלה סמראווירה, הכחיש את הטענות ואמר שהוראות כלליות של אמנת SAARC מביאות לביטול הפסגה גם אם מדינה אחת לא תשתתף.
יחסים כלכליים

ב-12 בפברואר 2012, קו אשראי בסך 200 מיליון דולר היה אחד משלושה מזכרי הבנות (MoU) שנחתמו בין פקיסטן לסרי לנקה. הסכם ההבנות נחתמו במהלך ביקורה הרשמי של הנשיאה מהינדה ראג'פקסה בפקיסטן, בהזמנת הנשיא אסיף עלי זרדארי.
בשנת 2012, סרילנקן איירליינס הזמינה את פקיסטן אינטרנשיונל איירליינס להפעיל טיסות נוספות לסרי לנקה.
שיתוף פעולה ביטחוני

ב-16 בינואר 2018, ראש הצבא הפקיסטני, גנרל קמאר ג'ווד בג'ווה הגיע לסרי לנקה לביקור רשמי בן יומיים בהזמנת מקבילו.
במהלך ביקורו בסרי לנקה בפברואר 2021, ראש הממשלה אימראן חאן הציע מסגרת אשראי של 50 מיליון דולר לסרי לנקה עבור רכישות ביטחוניות.
שיתוף פעולה ביטחוני > סיוע ואימונים צבאיים

פקיסטן התקשרה עם סרי לנקה על ידי אימון לקציני הצבא שלה, כולל נשיא סרי לנקה גוטבאיה רג'פקסה, וגם תרגילים צבאיים.  פקיסטן הציעה אימון לסרי לנקה לאיסוף מודיעין.  מלבד הסיוע הצבאי המסורתי לסרי לנקה, פקיסטן הציעה גם להכשיר קציני משטרת סרי לנקה ושירות הביון הממלכתי (SIS).
פקיסטן לאורך השנים סיפקה אמצעי לחימה ומערכות צבאיות כדי לסייע לסרי לנקה במלחמת האזרחים שלה עם ה-LTTE.
שיתוף פעולה ביטחוני > עסקת אנרגיה גרעינית

באפריל 2015 חתמה סרי לנקה על הסכם אנרגיה גרעינית עם פקיסטן.
חקלאות

בינואר 2018, על רקע מחסור בדשן בסרי לנקה, נשיא סרי לנקה, מייטריפלה סיריסנה, ביקש סיוע מפקיסטן. למרות שממשלת פקיסטן אסרה על ייצוא דשנים, פקיסטן הסכימה לשלוח 41,000 טונות של דשן באופן מיידי. בעקבות חששות שהועלו לגבי המחסור בדשן בסרי לנקה, פנה נשיא סרי לנקה לראש ממשלת פקיסטן שאהיד ח'אקאן עבאסי בבקשה לקבל סיוע במציאת פתרון ארוך טווח למשבר. אסלאמאבאד הודיעה לו כי תנקוט בצעדים לייצא יותר מ-75,000 טונות של דשן לקולומבו בעתיד. מאוחר יותר, נשיא סרי לנקה, מאית'ריפאלה סיריסנה, הביע את תודתו לראש ממשלת פקיסטן שאהיד ח'אקאן עבאסי וממשלת פקיסטן על אספקה בזמן של דשן לסרי לנקה כדי לרסן את המחסור.
פקיסטן אמורה להקים חוות חלב מודרנית במחוז פולונארווה בצפון מרכז סרי לנקה, שהוא מחוז הבית של נשיא סרי לנקה מייטריפלה סיריסנה. לפי ארגון המזון והחקלאות (FAO) פקיסטן היא בין שלוש מדינות באזור אסיה והפסיפיק שהן יצרניות החלב המובילות בעולם. צוות מומחי חלב פקיסטני ברמה גבוהה יבקר במחוז פולונארווה כדי לבצע בדיקת היתכנות.
תרבות

ביוני 2011 הציגה פקיסטן לממשלת סרי לנקה מספר שרידים בודהיסטים מעברה של פקיסטן.  נציבה העליון של פקיסטן, סימה אילאהי באלוך, גם נתן חסות לבניית בית ספר במחוז גמפלה.
חינוך

פקיסטן הציעה מלגות לסטודנטים בסרי לנקה כדי ללמוד את מקצועות הרפואה, רפואת שיניים, רוקחות והנדסה. המלגות ניתנות במסגרת תוכנית הסיוע הטכני של פקיסטן (PTAP).
בריאות

בשנת 2011, ממשלת סרי לנקה נתנה תרופות וצוות לפונג'אב.   קבוצה של 12 רופאים מסרי לנקה הגיעו ללאהור כדי לסייע.    פקיסטן הודתה לסרי לנקה על סיועה בבלימת התפרצות קדחת הדנגי במדינה בשנת 2011.
נציגויות דיפלומטיות

פקיסטן מחזיקה בסרי לנקה נציבות עליונה בקולומבו.
סרי לנקה מחזיקה בפקיסטן נציבות עליונה באסלאמאבאד.
ישיבת תורת אמת (שניידר'ס)

ערך זה עוסק בישיבה ליטאית בלונדון. אם התכוונתם לישיבת חב"ד בירושלים, ראו .
ישיבת תורת אמת ("שניידר'ס ישיבה") הייתה ישיבה ליטאית בלונדון. מקים וראש הישיבה היה הרב משה שניידר. ראשיתה של הישיבה הייתה בפרנקפורט.
היסטוריה > הישיבה בגרמניה

בשנת תרע"ב הקים הרב שניידר ישיבה בממל. הישיבה פעלה עד מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה, בסביבות שנת תר"פ הקים ישיבה בפרנקפורט. הישיבה התנהלה וחינכה בסגנון ישיבות ליטא. לישיבה הגיעו בעיקר בחורים שנמלטו מפולין מחשש גיוס. הישיבה לא נטלה שכר לימוד ונתנה אש"ל מלא.
הרב שניידר מסר שיעורים ושיחות מוסר בישיבה. הוא הדגיש את נושא לימוד המוסר בישיבה, בהתלהבות ובקול בוכים כהוראת רבי ישראל מסלנט ותלמידו הרב שמחה זיסל זיו. שיחותיו היו חריפות ותובעניות, והוא לא הרשה לבעלי בתים מהעיר לשומעם, מחשש שישבר לבם. הוא היה חוזר בשיחותיו על פסוקי ואמרות מוסר בבכיות.
בישיבה ביקרו רבנים שנקלעו לעיר, ומסרו בה שיעורים, בהם הרב אריה לייב רובין, הרב משה מרדכי אפשטיין, הרב אהרן וואלקין ורבי ישראל מצ'ורטקוב. הרב אפשטיין בירך שהחיינו כשביקר בישיבה, מרוב התפעלותו מישיבה ברמה כזו בתוככי גרמניה. בני העיר לא התלהבו מסגנון ישיבה כזו וכמעט שלא תמכו בה. יוצא מן הכלל היה זליג שכנוביץ, עורך ה"דער איזראעליט".
בשל נסיעותיו של הרב שניידר לקבץ כסף לישיבה, הוא מינה את הרב משה קרפל למגיד שיעור במקומו. הרב קרפל כיהן בישיבה משנת תר"פ עד שנת תר"צ. בוגרי הישיבה כיהנו במשרות רבנות, הוראה ושחיטה ברחבי גרמניה. התלמידים העריצו את ראש הישיבה, וכינוהו "הרבי".
לאחר עליית הנאצים לשלטון, גורשו הבחורים מפולין והישיבה נותרה עם מעט בחורים. הוא פעל בקרב בחורים מקומיים, וייסד ישיבת בוקר לתפילה וסדר לימוד עד לעבודה, סדר לימוד לאחר העבודה וסדרי לימוד מלאים בשבת וביום ראשון. חלק מהבחורים הושפעו ועזבו את עבודתם. בתקופה זו החלו הצעירים לקבל את רעיון לימוד התורה, גם בשל דרישת מחנות ההכשרה של אגודת ישראל, בפרט של שאול לוסטיג, ללימוד בישיבה כחלק מתנאי ההכשרה. חלק מהבחורים היו בעלי תשובה, והוא נרתם ללמדם דינים ויסודות בסיסיים בתורה. הרב שניידר כותב בשנת תרצ"ח שבין הבחורים בישיבה, ישנם כאלו שעד "לפני 3 שנים אכלו חזיר וחיללו שבת, וכעת המה מצוינים, לומדים בהתמדה ועצומה, וישנם כאלה שבבואם אל הישיבה לא ידעו לברך על התורה, ועתה הם ב"ה יקרים מסולאים מפז...". בתקופה זו שימש כר"מ, הרב גרשון חנוך יודאלייב, גיסו של הרב שניידר.
הישיבה סבלה בתקופה זו מרדיפות. פעם נכנסו נאצים לישיבה והחלו להכות את הבחורים. מספר שנים לפני המלחמה, החליטו השלטונות להשאיר רק ישיבה אחת בעיר. הרב שניידר חשב שכנתין זר, ודאי לא יזכה להשארת ישיבתו ופנה למנהל הישיבה של הקהילה הכללית שיאות לקבל אותו ואת תלמידיו ככיתה בישיבתו. מנהל הישיבה סירב בחשש שהשלטונות יתפסו את ההערמה. הרב שניידר פנה לאחראי מטעם הממשלה, והתחנן אליו שהשקיע את כל חייו בישיבה זו, והלה הסכים להשאיר את ישיבתו.
בשנת תרצ"ט נסגרה הישיבה על ידי הנאצים. הרב שניידר פתח ישיבה בביתו ועשרות בחורים השתכנו בביתו. לאחר שראה שאין אפשרות להמשיך בהפצת יהדות בעיר, החליט להגר לבריטניה.
היסטוריה > הישיבה בלונדון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  חסר מידע על הישיבה בשנים שלאחר פטירת הרב שניידר.
עם בואו ללונדון, פתח הרב שניידר את הישיבה עם בחור אחד בלבד, בבית מדרש של העשיר סנדר הרמן. בהשתדלות הרב שלמה שיינפלד קיבל היתר להביא ללונדון שלושים מתלמידיו, שהיו ברחבי גרמניה ופולין. לישיבה הצטרפו גם בחורים מווינה שגורשו משם ובישיבה היו 80 בחורים.
הקמת הישיבה עלתה בקשיים רבים. הבחורים שהיו פליטים תקופה ארוכה, היו במצב נפשי קשה, בנוסף לדאגתם לחיי משפחותיהם. גם המצב הכללי והכלכלי בלונדון היה קשה עקב ההפצצות והפליטים המרובים. הרב שניידר חיזק את תלמידיו בכך שישיבות מזרח אירופה נחרבות, ועליהם להקים ישיבה חדשה. הוא לא הצליח לגייס ר"מים, והתלמידים המבוגרים בוגרי ישיבות ליטא מסרו שיעורים לבחורים הצעירים, כשבנו הרב גדליה מכהן מעליהם. כל בחור מבוגר נדרש ללמוד מספר שעות עם תלמיד צעיר.
בשנת ת"ש החל לכהן כר"מ בישיבה חתנו של הרב שניידר, הרב אליעזר לופיאן. בקיץ אותה שנה, כלאה הממשלה את ילידי גרמניה ואוסטריה, וכמחצית מבחורי הישיבה נשלחו למחנות הסגר. לאחר שהישיבה הצטמצמה, שלח הרב שניידר את בחוריו לשכנע בחורים יהודיים שעבדו בסדנאות הצבא או היו בקיבוצי הכשרה, שיבואו לישיבה, ואכן מספר בחורים ניאותו והפכו לבחורי ישיבה. כשנודע לממשלה מפעולותיו אלו, היא הורתה על סגירת הישיבה. בעזרת שתדלנות בוטלה סגירת הישיבה, והבחורים מה"הכשרה" הותרו להישאר בה, אך נוצר צו גירוש על הרב שניידר. בהמשך בוטל צו זה בעזרת הרב יוסף הרמן הרץ.
בשנת תש"ג מונה חתנו של הרב שניידר, הרב זיידל סמיאטיצקי לר"מ בישיבה. הרב סמיאטיצקי, בוגר ישיבת מיר, העלה את רמתה של הישיבה. בוגרים רבים של הישיבה למדו לאחר נישואיהם בכולל בגייטסהד. בהמשך מונה חתן נוסף, הרב אלתר שלמה יצחק הלפרן, בוגר הישיבה מפרנקפורט.
בשנת תש"ד היגרה הישיבה למנצ'סטר, לאחר שהבחורים חששו להישאר בעיר. לאחר כשנה חזרה הישיבה ללונדון. בשנת תש"ז נסע הרב סמיאטיצקי בהוראת חותנו, להונגריה, והביא עשרות בחורים ניצולי השואה. בשנת תש"י נפתח כולל בסמוך לישיבה. בשנת תשי"א נסע חתנו הרב יצחק צבי סמיטיצקי למרוקו והביא משם עשרים בחורים. במרוקו התגוררה משפחת רייכמן, ובנם משה יוסף פעל במקום לקבץ בחורים ולשולחם ללונדון. הבחורים למדו את שפת היידיש והתערו בישיבה. בין הבחורים היה הרב יעקב טולידאנו ואחיינו הרב ניסים טולידנו מגרעין בחורים אלה יצאו רבנים וראשי ישיבות ספרדים בישראל ובתפוצות. .
הישיבה הצליחה לפתח רמה גבוהה כישיבות ליטא. הרב אהרן קוטלר והרב מפוניבז' מסרו בה שיעורים בשהותם בלונדון.
בוגרים רבים של הישיבה שימשו ומשמשים במשרות רבנות ברחבי העולם. בין הבוגרים הבולטים, הרב יצחק טוביה וייס והרב משה שטרנבוך.
כיום קיים כולל בישיבה בראשותו של הרב מנחם הלפרן, בנו של הרב אלתר הלפרן, ונכדו של הרב שניידר.
לקריאה נוספת

ספר זיכרון לכבודו של הגה"צ ר' חיים משה יהודה שניידר זצללה"ה: מייסד ומנהל וראש ישיבת תורת אמת דלונדון (ומקדם במעמעל ובפרנקפורט), דפוס אשל, תשכ"ד.
אהרן סורסקי, מוסף שבת המודיע, גיליון שבת וישב, כ' בכסלו תשע"ה.
הערות שוליים

↑  בעיר היו עוד 2 ישיבות, של הקהילה החרדית ושל הקהילה הכללית, אך הן התנהלו בסגנון שונה מישיבות ליטא.
↑  ראו עליו בהפרדס שנה מ"ה חוברת א', ובתולדות אנשי שם. היברובוקס.
↑  בהמשך סירבו השלטונות לאשר את שתי הישיבות האחרות, אך הם טענו שלא ייתכן שיאשרו ישיבה של נתין זר, ואת ישיבותיהם לא, ואכן השלטונות הסכימו להשאיר את ישיבותיהם. ספר הזיכרון לרב משה שניידר, תשכ"ד.
↑  "להפקיר" כלשונו של הרב שניידר.