stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וולטר בראונלו
ביוגרפיה > הישגים בקונגרס

הצעתו של בראונלו משנת 1902 ל"לשכה לדרכים ציבוריות" הייתה הצעת החוק הראשונה שהונחה בקונגרס למערכת מאוחדת של כבישים לאומיים, מדינתיים ומקומיים. על אף שהצעת החוק לא הצליחה לעבור, היא עזרה להניח את התשתית למה שהפך בסופו של דבר למשרד הכבישים הציבוריים (כיום מינהל הכבישים הפדרלי), שהוקם עם חוק הסיוע הפדרלי של 1916.
בשנת 1906, הבטיח בראונלו את הקמתו של בית קברות לאומי לנשיא אנדרו ג'ונסון בגרינוויל, והכניס בקשה בהצעת ההקצאות משנת 1907 לשיפורים בבית הקברות. כאשר נציג הצפון ניסה להסיר את הבקשה, בראונלו פתח בנאום סוער. הוא טען שהמחוז שלו "סיפק יותר חיילים לשירות האיחוד במהלך הימים האפלים של המרד מאשר כל מחוז קונגרס בארצות הברית", ושיבח את ג'ונסון כ"הפטריוט הגדול ביותר של מלחמת האזרחים". בעקבות נאום זה הוחזרה בקשת המימון להצעת החוק.
ללא ספק ההישג המתמשך ביותר בקריירה של בראונלו היה הבית הלאומי לחיילים מתנדבים נכים ליד ג'ונסון סיטי, טנסי, על ידי חוק הקונגרס מ-28 בינואר 1901. ארבעים שנה לאחר מלחמת האזרחים, "בית החיילים" פותח בקנה מידה חסר תקדים ועוצב על פי המסורת האירופית של מוסדות המספקים טיפול לחיילים נכים של מלחמותיה הרבות של אירופה במהלך המאות ה-18 וה-19.
בהבטחת המעבר של הצעתו לבית החיילים, נתקל בראונלו בקשיים רבים. בתחילה, מועצת המנהלים שמונתה בקונגרס ומנהלת את ההטבות לחיילים משוחררים סירבה לשמוע אותו, וקבעה שהמדיניות היא להרתיע בתים שהוקמו על ידי הממשל הפדרלי ולתמוך רק בבתים שפותחו על ידי המדינות. בראונלו ביקש להופיע בפני מועצת הוותיקים למשך חמש דקות כדי להציג את הצעתו. הוא אמר לחברי המועצה שאלפי גברים בדרום ובמיוחד במחוז הראשון של טנסי סיכנו את חייהם ואת הונם בתמיכה באיחוד. בראונלו הצהיר שהממשלה הפדרלית אישרה לאחרונה סכום כסף גדול להקמת בית סוהר באטלנטה כדי שאסירי הדרום לא יסבלו מתלאות האקלים הצפוני הקר והלא מוכר. בראונלו סיכם את טיעונו בנקודה שהחיילים הוותיקים בהחלט זכאים לתמורה לפחות כמו מורשעים. בתום תחינתו, המועצה הודיעה לו כי החברים אישרו פה אחד את תוכניתו להקצאה של מיליון דולר.
ממוקם על 450 acre (1.8 קילומטרים רבועים), בית החיילים הלאומי כלל בית חולים, מקום מגורים ליותר מ-3,000 יוצאי מלחמת האזרחים האמריקנית, גן חיות, ספריית קרנגי, שני אגמים ושירותים רבים אחרים, כולם בתוך סביבה דמוית פארק שהוקמה כמחווה לארכיטקטורת הנוף. של אותה תקופה. כיום, הקמפוס מאכלס מרכז מרכזי לענייני ותיקים וכן את מכללת אוניברסיטת המדינה מזרח טנסי לרפואה ורוקחות. ב-30 ביוני 2011, קמפוס בית החיילים הלאומי הוגדר כנקודת ציון היסטורית לאומית.
למרות שהיה אלוף במטרות האיחוד הדרומית, בראונלו נשא נאום זיכרון בקומת הבית לסנאטור אישם ג. האריס, שהיה אחד האויבים המרים ביותר של דודו במהלך מלחמת האזרחים. הוא עשה כך גם עבור הסנאטור ויליאם ב. בייט, גנרל לשעבר בצבא הקונפדרציה, ב-1907.
לדברי בן דודו, לואיס בראונלו, וולטר בראונלו הצהיר פעם, "המחוקק הטוב ביותר הוא זה שמצביע בעד כל ההקצבות ונגד כל המיסים." הוא גם הביע פעם תסכול ממערכת החסות, וקבע: "כל משרה שאני מאייש מציבה נגדי אדם מרושע אחד ושנים עשר אויבים."
ביוגרפיה > משפחתו

בראונלו התחתן עם קלייטה אשלנד הולבך ב-1870, ונולדו להם שישה ילדים, חמישה מהם חיו עד לבגרותם: שלוש בנות ושני בנים.
ביוגרפיה > מותו

בראונלו מת בג'ונסון סיטי, טנסי ב-8 ביולי 1910, בגיל 59, ונקבר בבית הקברות הלאומי מאונטיין, שם אובליסק גדול מסמן את קברו.
הערות שוליים

↑  וולטר בראונלו, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
↑  ריצ'רד וו. אוסטין, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
↑  "וולטר פ. בראונלו". The Political Graveyard. נבדק ב-29 באפריל 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  US Congress: B000962 
איור שהופיע ב"ג'ונסבורו הראלד אנד טריביון" באפריל 1896, לאחר הניצחון העיקרי של בראונלו
חבר הקונגרס בראונלו, בערך 1897
ישראל קנדה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  TLV: ISCN
 מייסדים:  ברק רוזן
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־30 שנה)
 משרד ראשי:  ישראל המנופים 2, הרצליה
 שליטה בחברה:  ברק רוזן
 ענפי תעשייה:  נדל"ן
 מוצרים עיקריים:  נדל"ן למגורים,מסחר ומלונאות
 שווי שוק:  5.06 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  547 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  143 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  הפסד של 26.2 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  3.06 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  8.58 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  אסף טוכמאיר
 מנכ"ל:  ברק רוזן
 עובדים:  כ-800 (כלל הזרועות)
  
 www.israel-canada.co.il
 
מתחם מגדלי מידטאון הכולל בניין משרדים, מגורים, מלונאות ומסחר
מגדלי מידטאון של חברת ישראל קנדה בעת ביצוע שנת 2015
ישראל קנדה (ט.ר) בע"מ היא חברת נדל"ן ציבורית. החברה עוסקת באיתור, ייזום והשבחת נכסים. החברה נוטלת חלק בפרויקטים למגורים, בנכסים מסחריים, מלונאות, בקבוצות רכישה ובהשבחת קרקעות והיא פעילה בישראל ובמדינות נוספות. נכון לאוגוסט 2024, שווי השוק של החברה מוערך בכ-4.4 מיליארד שקל. החברה נמצאת בשליטתם של ברק רוזן, המכהן כמנכ"ל ואסף טוכמאייר, המכהן, כיו"ר הדירקטוריון.
היסטוריה

ישראל קנדה נוסדה על ידי ברק רוזן ואסי טוכמאייר. שני המייסדים החלו את דרכם בתחום כסוכני נדל"ן במשרד מקומי בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 והחליטו לשתף פעולה כדי להקים חברת נדל"ן משלהם ב-1995. החברה קיבלה את השם "קנדה-ישראל" לאחר שבשנת 2000 החלו להשקיע בעסקאות נדל"ן בטורונטו. בהמשך הם ייסדו חברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב, בשם "ישראל קנדה". "קנדה-ישראל" נותרה חברה פרטית ורוב פעילות הנדל"ן שלה מתרכזת בפרויקטים מחוץ לישראל, ביניהם: פרויקט Columbus Bay ברפובליקה הדומיניקנית, פרויקט PLANETOGRAD בסנקט פטרבורג, רוסיה, ופרויקט WEM בלונדון, בעוד רוב הפרויקטים בישראל מנוהלים על ידי החברה הציבורית "ישראל קנדה".
באוקטובר 2015, רכשה מפז חברת הנפט, את החזקתה במניות חברת פי גלילות המחזיקה 164 דונם במתחם הסמוך למחלף גלילות. בנוסף רכשה 34 דונם במתחם, בשתי חלקות נפרדות, שבהם היא החזיקה ישירות פז וששימשו למחסן לוגיסטי של החברה וכמרכז הפצה, זאת תמורת 237 מיליון שקל בסך הכל.
בפברואר 2018 הצטרפה "ישראל קנדה" למדד ת"א 125.
במאי 2021, דווח כי זרוע ההתחדשות העירונית צפויה ליזום כ-8500 יחידות דיור.
נכון לינואר 2022, שוויה של החברה עומד על כ-6.2 מיליארד שקלים.
דווח ביוני 2021 כי הקבוצה זכתה בעתודת הקרקע הרחבה ביותר במרכז הארץ כ-1000 דירות, בהיקף של יותר מ-2 מיליארד שקלים בצפון ת"א.
נכון לעונת 2021/2022, ישראל קנדה היא נותנת החסות הרשמית של מכבי תל אביב בכדורגל.
דווח נכון לינואר 2022 כי ברק רוזן בעל השליטה העיקרי בקבוצת ישראל קנדה רכש 22.6 אחוזים מחברת נורסטאר, בעלת השליטה העיקרית של קבוצת גזית גלוב חברת נדל"ן המניב הבינלאומי עם צבר נכסים בשווי של כ-40 מיליארד שקלים.
ביום 23.5.2024 דווח כי גיא נתן קנדה סיים את תפקידו כסמנכ"ל הכספים של החברה הועבר לתפקיד משנה למנכ"ל החברה.
סמנכ"ל הכספים הנכנס הוא ניר בודגה בר.
זרועות פעילות נוספות של ישראל קנדה > ישראל קנדה מלונאות (ICH)

ישראל קנדה מלונאות (ICH) עוסקת בניהול, פיתוח והשבחה של נכסי מלונאות ותחת ניהולה אלפי יחידות אירוח נכון להיום. בין המלונות אשר נמצאים בבעלות או בניהול ישראל קנדה מלונאות:
מלון גלי כנרת, טבריה.
מלון Lake House, טבריה.
נופי גונן, קיבוץ גונן.
מלון Play מידטאון, תל אביב.
מלון ווסט תל אביב.
מלון ווסט אשדוד.
דניאל ים המלח.
מלון סוליי (Soleil), אילת.
מלון play הירקון, תל אביב-יפו.
באפריל 2021 דווח כי "ישראל קנדה" תקים מלון ראשון בישראל של חברת ארבע העונות בתל אביב-יפו במתחם בו עתידים להיבנות שלושה מגדלים בני 35–45 קומות ובהם מגורים, מלונאות ומסחר.
בספטבר 2024 חתמה החברה על מזכר הבנות לרכישת רשת מלונות בראון, המפעילה מלונות בישראל וביוון.
מנכ"ל פעילות זאת נכון לשנת 2021 הוא ראובן אלקס.
זרועות פעילות נוספות של ישראל קנדה > ישראל קנדה מגורים (ICR)

זרוע ישראל קנדה מגורים קמה עקב המיזוג של ישראל קנדה עם חברת מנרב פרויקטים, שהייתה חברה ציבורית. לאחר המיזוג, מנרב פרויקטים נמחקה ממסחר בבורסה והפכה לחברה פרטית, ושמה שונה ל-ICR (ראשי תיבות המייצגות את המיזם המשותף של ישראל קנדה עם ראם מגורים). עם הרכישה, החלה ישראל קנדה בשיווק פרויקטים של חברת מנרב, לרבות "מנרב בשמורה" בשכונת דניה בחיפה, "מנרב עכו" בעכו, פרויקט הגפן בהרצליה, "מנרב בת ים" בבת ים ועוד.
חברת הביטוח כלל תרכוש 15% מחברת ICR שווי החברה יטפס לאחר העסקה ל-1.72 מיליארד שקל; ICR נקראה בעבר מנרב פרויקטים, ונרכשה על ידי ישראל קנדה תמורת 574 מיליון שקל
מנכ"ל פעילות זאת נכון לשנת 2021 הוא מורדי שבת.
זרועות פעילות נוספות של ישראל קנדה > אלרוב נדל"ן ומלונאות

נכון ל-2021, חברת ישראל קנדה, היא בעלת העניין השנייה בגודלה (14%) בחברת אלרוב שווי החברה מעורך בכ-4.6 מיליארד שקלים.[דרוש מקור]
זרועות פעילות נוספות של ישראל קנדה > נורסטאר (בעלת השליטה בגזית גלוב)

נכון ל-2022, חברת ישראל קנדה היא בעלת השליטה (בעלת האחזקה הכי גדולה) בחברת נורסטאר המחזיקה ב-51% מחברת גזית גלוב.
בעלי מניות בישראל קנדה

| בעלי עניין | % בבעלות |
| --- | --- |
אברהם בן דוד אוחיון: 19.52%
ברק רוזן: 17.13%
אסף טוכמאייר: 17.13%
כלל ביטוח-ק. גמל: 6.88%
מנורה-ק. גמל: 6.87%
הראל-ק. גמל: 4.9%
קנדה ישראל הצוק: 2.84%
הראל-ק. נאמ: 2.02%
פנטהאוז תווך: 1.62%
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ישראל קנדה (ט.ר) בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  אורן פרוינד, הילדים הרעים של שוק הנדל"ן הכפילו את שוויים ב־2016, באתר כלכליסט, 30 בינואר 2017
↑  גיא בן סימון, ‏ישראל קנדה ואלקטרה מציפות ערך ברוסיה: מוכרות נתח נוסף בפרויקט מגורים בסנט פטרסבורג, באתר גלובס, 23 בפברואר 2020
↑  WEM LONDON, wemlondon.com
↑   יורם גביזון, פז נפט מכרה את אחזקתה במניות פי גלילות וקרקע במתחם - תמורת 237 מ' ש', באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2015
אביב לוי, ‏פז מכרה את חלקה במתחם פי גלילות ברמת השרון תמורת 237 מיליון שקל, באתר גלובס, 22 בינואר 2015
↑  אביב לוי, ‏טוכמאייר ורוזן שולחים את ישראל קנדה למדד ת"א 125, באתר גלובס, 4 בדצמבר 2017
↑  גולן חזני, בלעדיICR ישראל קנדה ראם מגורים תבנה 827 דירות ברמת השרון במחיר שיא לקרקע, באתר כלכליסט, 30 ביוני 2021
↑  גולן חזני, כניסת רוזן וטוכמאייר מסמנת את תחילת סוף עידן כצמן בגזית גלוב, באתר כלכליסט, 30 בינואר 2022
1 2  דני שדה, ישראל קנדה משפצת את מלון גלי כנרת המיתולוגי ב-32 מיליון שקל, באתר ynet, 4 בספטמבר 2019
↑   רינה רוזנברג קנדל, ישראל קנדה נכנסת לתחום המלונאות - תקים מלון בפרויקט מידטאון תל אביב, באתר TheMarker‏, 11 בפברואר 2019
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏ישראל קנדה רוכשת את מלונות טמרס של פויו זבלודוביץ', באתר גלובס, 25 בנובמבר 2020
↑  שלומית צור, ישראל קנדה מתרחבת לאילת: תנהל את מלון סוליי, באתר כלכליסט, 26 בדצמבר 2019
↑  משה כהן, ‏התיירות חוזרת: קבוצת ישראל קנדה בעסקת ענק בענף המלונאות בארץ, באתר מעריב אונליין, 19 באוקטובר 2021
↑  גיא נרדי, ‏מלון ראשון של "ארבע העונות" יוקם בישראל. איפה ומי עומד מאחוריו?, באתר גלובס, 8 באפריל 2021
↑  עמיר קורץ, ישראל קנדה רוכשת את רשת מלונות בראון ב-100 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 19 בספטמבר 2024
↑  קובי ישעיהו, ‏ישראל קנדה והאחים נקש השלימו רכישת מנרב פרויקטים ב-575 מיליון שקל, באתר גלובס, 13 ביולי 2020
↑   יוסף חרש, הסתערות הנדל"ן: ישראל קנדה מכרה בתוך חודש וחצי 151 דירות ב-438 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 17 בדצמבר 2020
↑  גולן חזני, כלל ביטוח רוכשת 15% מחברת הנדל"ן ICR לפי שווי של מיליארד וחצי שקל, באתר כלכליסט, 20 באוגוסט 2024
מגדל רום (משמאל בביצוע) ומגדל W פריים (מימין) בשכונת פארק צמרת
בית מיקרוסופט ישראל
בריינסוויי

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  ברינ
 מייסדים:  פרופ' אברהם צנגן, דר' יפתח רוט, דר' דוד זכות, חגי אבנר
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־22 שנים) 
 מיקום המטה:  הר חוצבים, הרטום 19, ירושלים
 משרד ראשי:  ירושלים, ישראל
 שליטה בחברה:  חברה ציבורית
 בעלות:  חברה ציבורית
 ענפי תעשייה:  ציוד רפואי
 מוצרים עיקריים:  מחקר ופיתוח של מכשיר רפואי לטיפול בהפרעות בתפקודי המוח
 שווי שוק:  724 מיליון ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  31.8 מיליון דולר (2023)
 רווח תפעולי:  הפסד של 4.96 מיליון דולר (2023)
 רווח:  הפסד של 4.20 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  41.6 מיליון דולר (2023)
 סך המאזן:  63.0 מיליון דולר (2023)
 מנכ"ל:  הדר לוי
 עובדים:  145
  
 www.brainsway.com
 
בריינסוויי (באנגלית: BrainsWay) היא חברת מכשור רפואי ישראלית שעוסקת בפיתוח וייצור פתרונות למחלות והפרעות נפשיות ונוירולוגיות. בריינסוויי עושה שימוש בטכנולוגיית גירוי מגנטי מוחי עמוק (DTMS - Deep Transcranial Magnetic Stimluation).
היסטוריה

בריינסוויי הוקמה ב-2003 וממוקמת בהר חוצבים שבירושלים. החברה פיתחה טכנולוגיה העושה שימוש בסליל אלקטרומגנטי בעל מבנה מיוחד המחובר לספק זרם חשמלי המשתנה במהירות ויוצר שדה חשמלי באמצעותו ניתן להשפיע על אזורים שונים בעומק המוח. הגירוי מכוון לאזורים שונים במוח וחודר לעומק של שישה-שבעה סנטימטרים. זאת לעומת גירוי מגנטי מוחי (TMS) רגיל המבוסס טכנולוגיה ישנה יותר, החודר לעומק של 1.5-2 סנטימטר.
הגירוי העמוק מיועד לעורר פעילות עצבית או לדכא אותה, ובכך לטפל במחלות פסיכיאטריות ונוירולוגיות. בנוסף, במקום להפעיל את השדה המגנטי בנקודה אחת בלבד, השדה מופעל בכיוון זהה בכמה נקודות בהיקף הראש. כך נוצרת התאבכות בונה - הצטברות קבוצה של גלים קטנים המתאחדים יחד לגל אחד גדול. הוגה הרעיון הוא פרופ' אברהם צנגן שפיתח את האבטיפוס עם הפיזיקאי ד"ר יפתח רוט. הפטנט נרשם על ידי החברה וה-NIH. לחברה יש בלעדיות על השימוש בפטנט ובטכנולוגיית ה-DTMS, לפחות עד מועד פקיעת הפטנט ב-2023.
הטכנולוגיה שמפתחת החברה מיועדת לטפל בדיכאון ובהפרעה טורדנית כפייתית OCD ובהתמכרויות שונות: לסמים, להימורים, לעישון ולאוכל. באפריל 2012, הסתיים בהצלחה ניסוי רב מרכזי בטיפול בדיכאון עמיד לתרופות. ב-9 בינואר 2013 הודיעה החברה כי מנהל המזון והתרופות האמריקאי אישר לטפל במכשיר ה-Deep Transcranial Magnetic Stimluation בחולי דיכאון שתרופות נוגדות דיכאון לא הביאו לשיפור במצבם. ב-19 באוגוסט 2018 קיבלה החברה אישור לטיפול בהפרעה טורדנית כפייתית ממנהל המזון והתרופות האמריקאי. בנוסף זו היא טכנולוגיית הגרייה המוחית הראשונה, אשר קיבלה אישור FDA לטיפול ב-OCD ובהתמכרות לעישון ויש לה 13 אישורי CE להתוויות פסיכיאטריות ונוירולוגיות שונות.
לחברה יש אישור לשווק באירופה את המכשיר לצורך טיפול בלוקים בדיכאון, בהפרעה דו-קוטבית, בפרקינסון, בסכיזופרניה ובהפרעת דחק פוסט-טראומטית, באלצהיימר, אוטיזם, כאב כרוני, הפרעה טורדנית כפייתית, טרשת נפוצה, שיקום משבץ, והפסקת עישון. ביולי 2019 פורסם כי החברה תקים מרכז למחקר ולטיפול בהפרעות מוחיות במרכז לבריאות הנפש גהה. המרכז יתמקד בטיפול באנשים הסובלים מדיכאון קליני ומהפרעה טורדנית-כפייתית, וישמש גם כמרכז מחקר להגברת המודעות לשימוש בטכנולוגיית ה-Deep TMS בהפרעות מוחיות נוספות.
תוכנית הטיפול הראשונית שמציעה החברה כוללת חמישה מפגשים בשבוע במשך 4–6 שבועות רצופים, עשרים דקות לכל טיפול. ממחקרים עלה שמי שקיבל המשך טיפול של פעמיים בשבוע במשך חצי שנה לאחר תוכנית הטיפול הראשונית, הצליח לשמור על התוצאות שהושגו ולשמר את איכות חייו. תופעות הלוואי הנפוצות הן כאבי ראש קלים שחולפים אחרי הטיפול הראשון או השני. לעיתים נדירות (2 ל-10,000 מטופלים בלבד) יכול להיווצר פרכוס אפילפטי רגעי שעובר עצמאית אחרי מספר שניות.
מנכ"ל החברה הוא הדר לוי, יו"ר הדירקטוריון הוא עמי בם. החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב מאז 2007 ובנאסד"ק מאז 2019.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  בריינסוויי - מוח שרותי מחקר ופיתוח בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑   טלי חרותי-סובר, "יכולנו לייצר בסין בזול יותר, אבל החלטנו שלא. אנחנו חברה ירושלמית", באתר TheMarker‏, 25 במאי 2022
↑  משה גולן, ‏בריינסוויי טסה 30%: תשווק בארה"ב מכשיר לטיפול בדיכאון, באתר גלובס, 9 בינואר 2013
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏לא רק דיכאון: אישור FDA הקפיץ את בריינסוויי בת"א ב-16%, באתר גלובס, 19 באוגוסט 2018
↑  חדשות ספונסר, בריינסוויי מקימה מרכז לטיפול בהפרעות מוחיות במרכז לבריאות הנפש גהה, באתר ספונסר, 10 ביולי 2019
קבוצת לוינשטין

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  לשטן
 מייסדים:  משולם לוינשטין
 תקופת הפעילות:  1945–הווה (כ־80 שנה)
 חברת אם:  משולם לוינשטין הנדסה וקבלנות בע"מ
 חברות בנות:  לוינשטין נכסים בע"מ  לוינשטין נתיב הנדסה ובניין בע"מ
 משרד ראשי:  דרך מנחם בגין 23, תל אביב
 ענפי תעשייה:  יזום והקמת פרויקטי בניה למגורים, משרדים ותעשייה
 מוצרים עיקריים:  יחידות דיור למכירה ולהשכרה  התחדשות עירונית  שטחי מסחר ומשרדים
 שווי שוק:  1.88 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  332,832 ₪  (יוני 2023)
 רווח תפעולי:  90,263 ₪ (יוני 2023)
 רווח:  58,197 ₪  (יוני 2023)
 הון עצמי:  1,650,071 ₪ (יוני 2023)
 סך המאזן:  3,651,777 ₪ (יוני 2023)
 יו"ר:  אליעזר אלקון
 מנכ"ל:  שאול לוטן
  
 levinstein.co.il
 
מגדל לוינשטין - תל אביב
הקומפלקס לננוטכנולוגיה ע"ש לסלי וסוזן גונדה גולדשמיד באוניברסיטת בר-אילן
חברת משולם לוינשטין הנדסה וקבלנות בע"מ, הידועה בשמות לוינשטין הנדסה וקבוצת לוינשטין היא קבוצת  חברות נדל"ן ישראליות בתחומי היזום למגורים (פרויקטים חדשים ופרויקטים בהתחדשות עירונית), נדל"ן מניב, וביצוע עבודות בנייה. הקבוצה הוקמה בשנת 1945 על ידי משולם לוינשטין, מהנדס אזרחי במקצועו. חברת משולם לוינשטין הנדסה וקבלנות בע"מ וחברת הבת לוינשטין נכסים (69.8%) נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בעל השליטה בחברה והמנכ"ל הוא שאול לוטן, בנו של מייסד החברה משולם לוינשטין. אליעזר אלקון הוא יו"ר הדירקטוריון.
היסטוריה

בשנת 1945, החל משולם לוינשטין את פעילותו בענף הנדל"ן בבניית בניינים. בשנת 1959, הקים משולם לוינשטין עם אבנר טפר חברה בשם "טפר לוינשטין בע"מ", ובשנת 1964, ייסד את חברת משולם לוינשטין הנדסה וקבלנות בע"מ (המוכרת כ"קבוצת לוינשטין").
בשנת 1970 הצטרף לחברה בנו, שאול לוטן, מהנדס אזרחי בוגר הטכניון. בשנת 1982 מונה לוטן למנכ"ל החברה ומאז הוא מכהן בתפקיד זה.
בשנת 1982 הפכה לוינשטין הנדסה לחברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בשנת 2010 הנפיקה הקבוצה את חברת הבת “לוינשטין נכסים בע"מ" הפועלת בתחום הנדל"ן המניב. החברה פועלת בתחומי יזום, הקמה, השכרה וניהול של נכסים מניבים.
פעילות הקבוצה

הקבוצה פועלת בתחומי ייזום, בנייה ופיתוח של פרויקטים בתחומי מגורים, משרדים, מסחר, מלונאות, תעשייה ועבודות בניה.
הקבוצה בנתה מגדלי משרדים, שכונות מגורים, פרויקטים בתחום התשתיות, פרויקטים ציבוריים, פרויקטים ממשלתיים, מרכזים רפואיים, מרכזי תרבות עבור עיריות ובתי מלון.
בשנים 1962 ל-1965, בנתה החברה את בנייני הדר דפנה בתל אביב, יחד עם אריה פילץ.
בשנות ה-90, בנתה הקבוצה את פרויקט גני בורכוב בגבעתיים.
בשנת 1995 נערך טקס הנחת אבן הפינה למגדל לוינשטין בדרך מנחם בגין, ובנייתו של המגדל על ידי הקבוצה הסתיימה בשנת 2000, במקום היה מבנה ובו מחסנים ואולמות קירור שעמד בשטח מאמצע שנות ה-40 של המאה ה-20 ונהרס כבר בשנות ה-90,
הקבוצה הקימה בשנים 2003–2006 את מגדל בנק דיסקונט, על מגרש בגודל של כארבעה דונם שבו ניצב קודם לכן מבנה ההנהלה הישן של הבנק. המבנה הקודם נהרס, ותחילה הוקמו 13 הקומות הראשונות של המבנה. הוא אוכלס בחלקו ולאחר מכן הושלמו 17 הקומות הנותרות.
פעילות הקבוצה > פרויקטים מניבים

בבעלות הקבוצה ובאמצעות חברת הבת לוינשטין נכסים, כ־84,000 מטרים רבועים של נדל"ן מניב, ועוד כ־153,000 מ"ר נמצאים בתכנון ובהקמה, בהם משרדים, חנויות ומבני לוגיסטיקה, בתל אביב, יקנעם, מודיעין, באר שבע ופרדסיה.
פעילות הקבוצה > פרויקטים מניבים > פרויקטים נבחרים של נדל"ן מניב

מגדל לוינשטין, תל אביב – מגדל משרדים בן 33 קומות בדרך בגין בתל אביב שבנייתו הסתיימה בשנת 2000. המגדל נבנה בשיטת בניה חדשה, שעל מנת ללמוד אותה נסעו מהנדסי החברה לארצות הברית. המגדל נבנה בשני שלבים ובקונסטרוקציית פלדה (שיטה הנפוצה באמריקה).
מגדל בנק דיסקונט, תל אביב – מגדל בן 31 קומות וכ-32,000 מ"ר, השוכן בצומת הרחובות יהודה הלוי והרצל. מחצית מהמגדל בבעלות בנק דיסקונט לישראל, והשאר מאוכלס על ידי שגרירויות ומשרדי עורכי דין.
דאטה סנטר, בנתניה – בשנת 2022 נכנסה החברה לתחום חוות השרתים, באמצעות שותפות עם גוף בינלאומי הפעיל בתחום. בשלב הראשון יוקם דאטה סנטר בקיבולת של 16 מגה ואט ויותר, שעיקרם ייבנה מתחת לקרקע. בשלב השני יוקמו שטחים נוספים, בשטח של כ-35 אלף מ"ר שישמשו למסחר, תעסוקה ומשרדים ולשימושים נוספים שיקודמו בתב"ע חדשה.
פעילות הקבוצה > פרויקטים למגורים

הקבוצה יזמה ובנתה אלפי יחידות דיור, בפרויקטים למגורים בישראל. מקרקעות פרטיות, במכרזי רמ"י במסלול רגיל ובמסלולי מחיר למשתכן ומחיר מטרה ובהתחדשות עירונית, תחת הזרוע Levinstein In The City (בפרויקטי תמ"א 38 ובפרויקטים של פינוי בינוי).
בין הפרויקטים למגורים של החברה: מתחם מכבי יפו, מתחם פועלי הנמל בת"א, מתחם אדירים רמה בנווה שרת, מתחם בית חורון ועוד.
פרויקטים גדולים שהקבוצה בנתה והם כבר מאוכלסים, הם לוינשטין בנחלה ראשון לציון (135 יח"ד בשני בניינים בני 18 ו-19 קומות בשכונת נחלת יהודה בצפון מזרח ראשון לציון), גאיה בגן יבנה (285 יח"ד ב-15 בניינים בני 4–5 קומות בגן יבנה), לוינשטין במודיעין (הקמת 4 פרויקטים למגורים במודיעין, בשכונות ציפורי, בוכמן וקייזר ובסה"כ מעל 600 יח"ד) ולוינשטין בשוהם (הקמת 177 יח"ד ב-17 בניינים. ולצידם 18 מבנים צמודי קרקע למגורים).
לוינשטין נכסים בחלקים שווים עם חברת שיכון ובינוי נדל"ן רכשו את עיקר (כ-70%) הזכויות במתחם התחנה המרכזית הישנה של תל אביב. מתוכננת בנייה של כ-1,333 יח"ד, כאשר כ-138 יח"ד מיועדות לדיור להשכרה ארוכת טווח. בנוסף, בתוכנית כ-150,000 מ"ר שטחי מסחר, תעסוקה ומשרדים, לצד שטחי ציבור נרחבים. בשלב הראשון, אושר מתחם 1 ("מתחם בת שבע"), הכולל כ-600 יחידות דיור וכ-60 אלף מ"ר בשטחי תעסוקה ומסחר.
פרויקטים גדולים נוספים שבהקמה ובתכנון, הם: מגדלי הצוק נתניה (218 יח"ד בשני מגדלים: האחד בן 31 קומות (מאוכלס) והשני בן 26 קומות (בביצוע)), שדה דב, תל אביב(בפרויקט יהיו 230 יח"ד) ו-CONNECT הרצליה פינת רמת השרון (פרויקט בדרום הרצליה, כ-662 יח"ד וכ-5,000 מ"ר שטחי מסחר ב-3 מגדלים בני 25 קומות כל אחד, ועוד מספר בניינים נמוכים יותר, אשר יחליפו 224 יח"ד שיהרסו במסגרת פרויקט פינוי בינוי).
פעילות הקבוצה > עבודות בנייה קבלניות

החברה והחברה הבת לוינשטין נתיב הנדסה ובניין בע"מ הן בעלות רישיון קבלני בסיווג ג'5 בלתי מוגבל וכן בעלות סיווגים קבלניים נוספים. החברה שהחלה דרכה כחברה קבלנית מבצעת ובונה פרויקטים לעצמה ועבור אחרים, מיום הקמתה.
מבין המבנים הרבים אשר בוצעו על ידי החברה, אחד המפורסמים הוא "הבית המשוגע" - בניין מגורים הנמצא ברחוב הירקון בתל אביב, ליד גן העצמאות וכיכר אתרים. הבניין תוכנן על ידי האדריכל ליאון גנייבה והמהנדס יעקב חי, בנייתו על ידי קבוצת לוינשטין הסתיימה ב-1989. המבנה בעל מורכבות וצורות פיסוליות מיוחדות.
הקבוצה בנתה את בתי הרופאים בריינס ובשפרינצק בת"א, את מבנה הננו-טכנולוגיה באוניברסיטת בר-אילן ואת המבנה של מדיטק בחולון.
במהלך 2017 הקימה הקבוצה, יחד עם יוסי נתיב, את חברת לוינשטין נתיב הנדסה ובניין בע"מ, העוסקת בפרויקטי בנייה גדולים, ומחזקת את הזרוע הקבלנית-ביצועית של הקבוצה.
בשנת 2022 הסתיימה הקמת "מגדל עדן" בבת ים
החברה זכתה במספר פרויקטים, הנמצאים בבנייה, בהם:
מגדל הספירלה אשר נבנה בעבור קבוצת עזריאלי, מגדל אליפטי שיעוצב בצורת ספירלה וצפוי לכלול 91 קומות ויתנשא לגובה של כ-350 מטר. במגדל החדש אמורים להיבנות קומות משרדים, שטחי מסחר (כהרחבה של שטח הקניון הקיים), שטחי ציבור, יחידות דיור וכן קומות לדיור מוגן. במגדל מתוכננים שטחי משרדים ו-273 דירות וכן דיור מוגן של רשת הדיור המוגן "פאלאס" מבית עזריאלי. במגדל יהיו 43 מעליות ובקומתו העליונה מתוכננת מסעדה המשקיפה לנוף וקומת תצפית המאפשרת תצפית היקפית של 360 מעלות.
"ICON טאוור" בר"ג
תוספת של 12 הקומות העליונות במגדל "בית גיבור ספורט" בר"ג
מיטרוניקס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  מטרן
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־35 שנים)
 מיקום המטה:  קיבוץ יזרעאל
 משרד ראשי:  קיבוץ יזרעאל
 מוצרים עיקריים:  ציוד לבריכות שחייה
 שווי שוק:  975 מיליון ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  1.89 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  258 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  164 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  837 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  2.18 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  יונתן בשיא
 מנכ"ל:  שרון גולדנברג
 עובדים:  1908(עובדים קבועים בחברה ובחברות הבנות, נכון למאי 2022)
  
 www.maytronics.co.il
 
מיטרוניקס בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית המפתחת, מייצרת ומשווקת ציוד לבריכות שחייה, ובפרט רובוטים לניקוי בריכות שחייה.
היסטוריה

החברה הוקמה בדצמבר 1990 על ידי קיבוץ יזרעאל ועל ידי תעשיות יזרעאל - שותפות מוגבלת שבשליטת הקיבוץ (פעילות הקיבוץ בתחום זה החלה עוד בשנת 1983). החברה עוסקת בפיתוח, יצור, שיווק, הפצה ותמיכה טכנית בציוד לבריכות שחייה: רובוטים לניקוי בריכות שחייה, כיסויים אוטומטיים לבריכות, אזעקות להגנת המשתמשים בבריכה מטביעה ומוצרים משלימים לטיפול במים לבריכות שחייה. כ-98% מהכנסות החברה נובעים ממכירות של מוצרים ושירותים בחו"ל. להערכת החברה היא מחזיקה (נכון לדצמבר 2020) בכ-50% משוק המנקים הרובוטיים לבריכות שחייה פרטיות.
מפעל החברה נמצא בקיבוץ יזרעאל, ובסוף 2016 פתחה החברה מפעל נוסף בפארק תעשיות רמת דלתון.
מניות החברה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בסוף 2017 היו כ-60% מהמניות בידי קיבוץ יזרעאל, וכ-40% - בידי הציבור. שווי השוק של החברה בסוף 2017, 2.16 מיליארד ש"ח, הציב אותה במקום הראשון מבין החברות הקיבוציות הציבוריות. בנובמבר 2021 היו 56.3% מהמניות בידי קיבוץ יזרעאל, והשאר בידי הציבור.
ארגון

לחברה יש חברות-בת העוסקות בשיווק, בהפצה, בשירות ובמכירות של מוצרי החברה:
Maytronics U.S. Inc.: חברה-בת בבעלות מלאה בארצות הברית שמרכזה באטלנטה, ג'ורג'יה ועוסקת בעיקר בשיווק, בהפצה ובשירות לרובוטים לניקוי בריכות פרטיות וציבוריות.
MG International SA: חברה-בת בצרפת המוכרת בשם Maytronics France, ועוסקת בשיווק, בהפצה ובשירות לאזעקות לבריכות פרטיות ולרובוטים לניקוי בריכות פרטיות וציבוריות; בפיתוח, בייצור, בשיווק ובשירות לכיסויים אוטומטיים לבריכות פרטיות; ובפיתוח, בייצור, בשיווק ובתמיכה במערכות גילוי למניעת אירועי טביעה בבריכות ציבוריות. מניות החברה נסחרות בבורסת Alternext בצרפת. החברה האם הישראלית מחזיקה ב-73% מההון וב-82.45% מזכויות ההצבעה.
Maytronics Australia Pty Ltd.: חברה-בת באוסטרליה, הוקמה ב-2011, עוסקת במכירה, בשיווק ובשירות של מוצרי החברה ומוצרי בריכה נוספים. החברה האם הישראלית מחזיקה ב-61.2% ממניות החברה, והיתרה היא בידי מנהליה האוסטרלים של החברה.
Bünger & Frese GMBH: חברה-בת בגרמניה, נרכשה על ידי החברה ב-16 ביוני 2020, והיא בבעלותה המלאה. עוסקת במכירת מנקי בריכה רובוטיים ומגוון רחב של מוצרים נלווים לבריכה.
Maytronics Spain and Portugal S.L.: חברה-בת בספרד, הוקמה בנובמבר 2020, והיא בבעלות מלאה של החברה. פועלת כזרוע שיווק בספרד ובפורטוגל ומתן שירותי תמיכה טכנית למפיצים ולדילרים של החברה.
לחברה יש שלל פטנטים בקשות פטנט הקשורים ברובוטים לניקוי בריכות, בשיטות לניקוי בריכות ולניטור מי הבריכות. לחברה סימני מסחר אחדים, שהעיקרי בהם הוא המותג "Dolphin".