stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישיבת דרך חיים (שעלבים)
דרכה החינוכית של הישיבה

עם הקמת הישיבה הקים ראש הישיבה, הרב מתניה אריאל, את עמותת 'ישיבה קטנה לאומית'[דרוש מקור] שנועדה להפיץ את רעיון הישיבות הקטנות במגזר הדתי-לאומי. הוא פרסם בעיתונים ובכתבי עת מאמרים המבססים שיטה חינוכית זו. במאמריו, הוא מצטט מדברי רבנים במאתיים השנים האחרונות שעודדו מסגרות דומות, בדגש על רבנים מהציונות הדתית. הוא ערך מחקר על דעת הרב קוק בנושא זה, והסיק שהרב קוק ראה בשילוב לימודי חול במוסד הישיבה (ישיבה תיכונית) פתרון בדיעבד, והעדיף מסגרת ישיבתית שבה לימודי קודש בלבד.
בישיבה לומדים במשך שלוש שנים לימודי קודש בלבד. עם זאת הישיבה מכירה בחשיבות ובצורך שבלימודי החול, ומקיימת בשנת הלימודים הרביעית לימודי חול באופן מרוכז בשעות אחר הצהריים על חשבון סדר צהרים. תוכנית זו אינה חובה, אך הישיבה מעודדת את רוב התלמידים ללמוד בתוכנית זו ולהוציא תעודת בגרות. למרות המסלול המצומצם, אחוז הזכאים לבגרות הממוצע עומד מעל 90%.
כנהוג בישיבות הקטנות, הישיבה משתדלת לאמץ סגנון ישיבתי, ולכן החלוקה לכיתות בישיבה אינה מכונה 'כיתה' כי אם 'שיעור' (כיתה ט' היא שיעור א', כיתה י' היא שיעור ב', וכן הלאה), חדרי השיעורים מכונים 'חדר"ש' (חדר שיעורים) ולא 'כיתה', תלמידי כיתה ח' הבאים להכיר את הישיבה מכונים 'שבו"ש' ולא 'טרמ"ח', ועוד.
מורה דרכה של הישיבה בסוגיות שונות הוא הרב יעקב אריאל, לשעבר רבה הראשי של רמת גן, ודודו של הרב מתניה אריאל ראש הישיבה.
סדרי הלימוד בישיבה

עיקר הלימוד בישיבה נעשה בלימוד בעיון בסדר בוקר, ובבקיאות בסדרי צהריים וערב, כבישיבות גבוהות.
לאחר התפילה מתקיים סדר קצר בחומש ורש"י על פרשת השבוע. לפני סדר בוקר מתקיימים שיעורי אמונה, ובסופו סדר מוסר. פעם בשבוע נמסרת 'שיחת מוסר', על ידי ראש הישיבה בנושאים שונים. בתחילת סדר צהריים מתקיים סדר תנ"ך, בסופו סדר הלכה במשנה ברורה, ופעם בשבוע נמסרת שיחה בנושא הלכתי, הקשור לחומר הנלמד בישיבה בסדר הלכה. בסדר ערב, אחת לחודש נמסרת שיחה קצרה בעניינים שעל סדר היום.
בנוסף פעם בשבוע מתקיים שיעור כללי, הנמסר על ידי ראש בית המדרש הרב אריה רוזנברג וראש הישיבה הרב מתניה אריאל.
ישיבת עוז והדר

עקב הביקוש והרצון להקים ישיבה קטנה בצפון הארץ, בשנת הלימודים ה'תשפ"ב (2021) נפתחה בחדרה שלוחה של הישיבה בשם 'ישיבת עוז והדר'.. בראשה עומד הרב יאיר בר לוי, בוגר ישיבת דרך חיים בעצמו, ובישיבה מלמדים בוגרים נוספים של ישיבת דרך חיים וישיבה קטנה מורשה.
נכון לשנת ה'תשפ"ד מונה הישיבה כ70 תלמידים (כ-20 בכל שכבה).
הערות שוליים

↑  מכתב ראשון מתשס"ג מכתב שני אלול תשס"ד.
↑  מכתב מכסלו תשס"ג.
↑  אודות ישיבת דרך חיים, באתר הישיבה
↑  כתב העת' מדרך עץ החיים', בקטלוג הספרייה הלאומית.
↑  JGive, www.jgive.com
↑  https://charidy.com/dc, charidy.com
↑  ישיבת "דרך חיים" - צוות הישיבה, באתר הרשמי של הישיבה
↑  הרב מתניה אריאל, "לימודי החול בישיבת הרב קוק ביפו - לכתחילה או בדיעבד?", אסיף ב; "משנתו של הראי"ה קוק זצ"ל בדבר הגיל הראוי לעיסוק בלימודי חול, ויישומה בישיבת 'תורת ירושלים'", המעיין תמוז תשע"ד עמ' 34–57.
↑  הרב מתניה אריאל: אפשר להרים את הרף בגיל התיכון, באתר ערוץ 7, 19 בדצמבר 2021
↑  "אנו רואים בשנים האחרונות שינוי מגמה בחיפוש ישיבות בקרב תלמידי כיתות ח". הרב יאיר בר לוי עונה לשאלות ההורים., באתר ערוץ 7, 8 במרץ 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302898505171  VIAF: 140089752   WorldCat (עם VIAF): 140089752 
ישיבת דרך חיים - תמונת מחזור תשע"ט
בית המדרש של הישיבה
ישעיהו שווגר

ישעיהו שווגר (10 בפברואר 1946 – 31 באוגוסט 2000) היה כדורגלן ישראלי, מגדולי הבלמים של מכבי חיפה בכל הזמנים ושחקן נבחרת ישראל.
קריירה

שווגר החל את הקריירה במחלקת הנוער של הפועל חיפה. משראה כי אינו רצוי במועדון עבר למכבי חיפה ושיחק 410 משחקים (360 משחקי ליגה ו-50 משחקי גביע) במדי הקבוצה ב-14 עונות. שימש קפטן מכבי חיפה במשך מספר עונות וכונה "הבוס" ו"התחנה האחרונה". לא זכה בתואר בקבוצה, אף שהייתה לו קריירה ארוכה ומפוארת במדיה.
שווגר זכה עם נבחרת הנוער של ישראל בגביע אסיה בשנת 1965. חמש שנים לאחר מכן השתתף עם נבחרת ישראל במונדיאל 1970, גביע העולם היחיד אליו העפילה הנבחרת עד היום, שנערך במקסיקו. שווגר הצטיין במשחק נגד נבחרת איטליה כאשר שמר במופתיות על החלוץ לואיג'י ריבה, שהיה אחד מטובי השחקנים בעולם. הופיע 37 פעמים במדי נבחרת ישראל במשך הקריירה שלו.
נפטר מדום לב, והיה לשחקן הראשון שהלך לעולמו מנבחרת ישראל שהעפילה למונדיאל. הובא למנוחות בבית העלמין שדה יהושע בחיפה. בנו הוא כדורגלן העבר אילון שווגר.
לאחר מותו

לאחר מותו של שווגר הוחלט במכבי חיפה להנציח את זכרו. את שמו של הבלם קיבלה קבוצת נערים ב' ונקראת: "מכבי ישעיהו חיפה/זכרון יעקב", על שם היישוב שבו גרות שתי בנותיו של השחקן.
המועצה האזורית חוף הכרמל החלה לקיים בשנת 2000 את משחקי "גביע המועצה ע"ש שווגר" - טורניר כדורגל אזורי בו מתחרות נבחרות היישובים במועצה זו מול זו. משחק הגמר של הטורניר, הנערך מדיי שנה במושב צרופה - המושב בו התגורר שווגר - מושך אליו מאות צופים וצופות מדיי שנה.
בשנת 2009 נבחר שווגר להיכל התהילה של הכדורגל הישראלי.
שווגר מוזכר בסיפורו של ארי פולמן, "הדרבי שאחרי המלחמה", הכלול בקובץ סיפורי הכדורגל "ההולנדי של עכו" שיצא לאור בשנת 2004.
בשנת 2020 החליטה עיריית חיפה להנציח את זכרו של שווגר באמצעות קריאת רחוב חדש על שמו בשכונה שעתידה להבנות בסמוך לאצטדיון סמי עופר. ב-10 באוגוסט 2022, חנכה ראשת העיר עינת קליש-רותם את הרחוב על שמו של שווגר.
הערות שוליים

↑  דורון בן דור, ‏עיריית חיפה יזמה: רחובות ע"ש שחקני עבר בעיר, באתר ONE‏, 28 ביולי 2020
↑  כבוד לשחקני העבר - רחובות בחיפה יקראו על שמם של ישעיהו שווגר וג'וני הרדי, באתר חדשות 0404‏, 28 ביולי 2020
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | שאול לדני • חנה שזיפי |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (יצחק אנגלנדר, ג'ורג' בורבה, מנחם בלו, שרגא בר, ציון דגמי, יצחק דרוקר, רחמים טלבי, ראובן יאנג, חיים לוין, שמואל מליקה, שייע פייגנבוים, נחמן קסטרו, דוד קרקו, צבי רוזן, שמואל רוזנטל, ישעיהו שווגר, יצחק שום, גיורא שפיגל, מרדכי שפיגלר) |  |
|  קליעה | הנרי הרשקוביץ • מיכאל מרטון • נחמיה סירקיס • זליג שטרוך |  |
|  שחייה | איבונה טוביס • אברהם מלמד • שלומית ניר • יואל קנדה • אמנון קראוס • גרשון שפע |  |
| נבחרת ישראל – מונדיאל 1970 |
| --- | --- | --- |
|  1 ויסוקר •  2 בר •  3 בלו •  4 פרימו •  5 רוזן •  6 רוזנטל •  7 שום •  8 שפיגל •  9 פייגנבוים •  10 שפיגלר •   11 בורבה •  12 שווגר • 13 חזום •  14 רום • 15 טלבי • 16 וולך • 17 בן רימוז' • 18 רומנו • 19 שורוק • 20 קרקו • 21 המאירי • 22 נוסובסקי • מאמן: שפר |  1 ויסוקר •  2 בר •  3 בלו •  4 פרימו •  5 רוזן •  6 רוזנטל •  7 שום •  8 שפיגל •  9 פייגנבוים •  10 שפיגלר •   11 בורבה •  12 שווגר • 13 חזום •  14 רום • 15 טלבי • 16 וולך • 17 בן רימוז' • 18 רומנו • 19 שורוק • 20 קרקו • 21 המאירי • 22 נוסובסקי • מאמן: שפר | ישראל |
אנציקלופדיה תלמודית

| --- | --- |

 מידע כללי
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 הוצאה
 הוצאה:  יד הרב הרצוג 
 עורך:  שלמה יוסף זווין, זלמן נחמיה גולדברג 
 פרסים
 פרס הרב קוק לספרות תורנית (1988) 
 
אנציקלופדיה תלמודית היא אנציקלופדיה שמטרתה לתמצת את החלק ההלכתי של התורה שבעל פה. הכרך הראשון התפרסם בשנת ה'תש"ז (1947), ונכון לשנת ה'תשפ"ד הסדרה כוללת 52 כרכים עד לערך "מנוי". בשנת תשמ"ח (1988) זכה המפעל בפרס הרב קוק לספרות תורנית.
מטרת המפעל היא לתמצת את כל הדיונים התלמודיים וההלכתיים, וכן את עיקרי השיטות של הראשונים והאחרונים בערכים אנציקלופדיים בסדר אלפביתי ע״פ חזונו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק.
האנציקלופדיה מודפסת על ידי איחוד מפעלים תורתיים-ספרותיים יד הרב הרצוג בירושלים. בעבר פעלה המערכת מתוך בניין "יד הרב הרצוג" בשכונת בית וגן בירושלים, ונכון ל-2014 היא פועלת במתחם בית הכנסת ישורון שבשכונת רחביה.
הקמה

בתאריך כ׳ בטבת תרפ״א אסף הרב אברהם יצחק הכהן קוק תלמידי חכמים רבים וביניהם חכמי ישיבת מרכז הרב והרצה להם על שאיפותיו בתחום היצירה התורנית המחודשת שצריכה לקום בארץ ישראל בין היתר הרב ביקש שיתאספו כל מי שידבנו לבו מכל חכמי ארץ ישראל.
את שאיפתו ליצירה זו ניסח הראי״ה בלשון זו: ״אוֹצָר גָּדוֹל שֶׁיֵּלֵךְ עַל פְּנֵי כָּל הַתּוֹרָה שֶׁבְּעַל-פֶּה בְּיִחוּד, וּבִפְרָט עַל פְּנֵי הַתַּלְמוּדִים וְדִבְרֵי הָרִאשׁוֹנִים, וְיַצִּיעַ בְּשָׂפָה בְּרוּרָה אֶת כָּל הַכְּלָלִים הַיְסוֹדִיִּים שֶׁל הַסֻּגְיוֹת הָעִקָּרִיוֹת, הַתַּמְצִית הַבְּרוּרָה שֶׁל הַתַּלְמוּדִים וְהַשִּׁיטוֹת, בֵּאוּרֵי גִדְרֵיהֶן וּגְבוּלֵיהֶן בְּדֶרֶךְ פְּשׁוּטָה וִישָׁרָה וּבְאֹפֶן הַמֵּפִיץ אוֹרָה עַל כְּלָלוּת הָעִנְיָן בְּהַסְבָּרָה מוּבֶנֶת לַמְדָּנִית וּמַדָּעִית, בְּאֹפֶן שֶׁיּוּכַל כָּל אִישׁ יוֹדֵעַ סֵפֶר וּבַעַל שֵׂכֶל יָשָׁר לָדַעַת אֶת הַתֹּכֶן הָאֲמִתִּי שֶׁל יְסוֹדוֹת הַשִּׁיטוֹת הַתַּלְמוּדִיּוֹת וְעֶרְכֵיהֶן מִתּוֹךְ הַסֵּפֶר הַמְאַסֵּף הַזֶּה. אִם יְסֻדַּר עַל פִּי עֲרָכִים אַלְפָא-בֵּיתִים, נֹאמַר לְמָשָׁל בָּאוֹת אָב, אָבוֹת, בֵּאוּר הָאָבוֹת, אֲבוֹת מְלָאכוֹת, כָּל אָב בְּגִדְרוֹ וּבְשִׁיטוֹתָיו, וְכֵן בְּבֵרוּר אֲבוֹת נְזִיקִין אֲבוֹת הַטֻּמְאָה וְכַיּוֹצֵא בָּהֶן, לֹא בְּתוֹר לִקּוּט פָּשׁוּט שֶׁל הַעְתָּקוֹת דִּבְרֵי הַתַּלְמוּדִים וְהַפּוֹסְקִים בִּלְשׁוֹנָם בְּלֹא קֶשֶׁר וְיַחַשׂ, וְלֹא בְּתוֹר חִבּוּר מְפַלְפֵּל וְהוֹגֶה חֲרִיפוּת, כִּי אִם בְּתוֹר סֵפֶר מַרְצֶה וּמְבָאֵר אֶת הָעִנְיָנִים עַל פִּי מְקוֹרוֹתֵיהֶם הָרִאשׁוֹנִים עַל בֻּרְיָם. בָּעֲרָכִים הַלָּלוּ יוּכְלוּ לְהִכָּנֵס גַּם עֶרְכֵי הָאַגָּדָה בְּדֵעוֹת עִיּוּנִיּוֹת וּמוּסָרִיּוֹת וְשִׁיטוֹתֵיהֶן הַשּׁוֹנוֹת בְּבֵרוּר וְהַסְבָּרָה, לֹא בְּצוּרָה שִׁטְחִית כִּי אִם בְּצוּרָה מְבֹרֶרֶת מְכֻוֶּנֶת עַל פִּי עֹמֶק הָעִנְיָן, וְעִם זֶה מֻצָּעָה בְּשָׂפָה בְּרוּרָה וְהַסְבָּרָה פְּשׁוּטָה, הַמַּעֲמֶדֶת אֶת הַקּוֹרֵא עַל עֹמֶק הָעִנְיָן וְשָׁרְשׁוֹ, מַרְחִיבָה אֶת דַּעְתּוֹ וּמַעֲשִׁירָה אֶת יְדִיעוֹתָיו.״
לצורך כתיבת האנציקלופדיה איגד הרב מאיר בר-אילן קבוצת עורכים בעלי שם. את המימון השיג הרב בר-אילן כאשר החליט לצאת בארצות הברית במגבית נפרדת מזאת של ההסתדרות הציונית כי סבר שכך יוכל להשיג יותר כסף. הוא התנה תנאי עם הנהלת המזרחי שאם ישיג סכום גבוה יותר הוא יקבל את ההפרש של השנה הראשונה לצורך האנציקלופדיה התלמודית. כאשר ראו בהסתדרות הציונית שהרב בר-אילן מצליח במגבית שלו הם הסכימו להעלות את האחוז שהוקצב למזרחי בתנאי לשמירה על מגבית מאוחדת והרב בר-אילן השתמש בהפרש לצורך הקמת האנציקלופדיה. החלטתו להשתמש בכסף למפעל תרבותי במקום לצורכי ההווה הדוחקים לא הייתה מוסכמת על הכל בתוך המזרחי, והפועל המזרחי אף זכתה לגיבוי מצד תנועת המזרחי בארצות הברית ומצד יחיאל אליאש.
ערכי האנציקלופדיה

המהדורה הראשונה של הכרך הראשון יצאה בשנת 1947 (תש"ז). כרך זה כלל 219 ערכים בצורה תמציתית ומרוכזת. דרכו של הרב שלמה יוסף זוין, העורך הראשון, הייתה לקצר ולתמצת ככל האפשר. בשני הכרכים הראשונים נקט בהשפעת הרב בר-אילן בשיטה קצרה ביותר, אולם בכרכים הבאים שיצאו לאחר פטירת הרב בר-אילן הערכים הם מקיפים יותר, וכוללים לא רק את יסוד הערך המדובר, אלא גם הרבה מפרטיו ומהסתעפויותיו. כך יצא שבכרכים הראשונים ישנם ערכים רבים, בעוד בכרכים יותר מאוחרים יש מעט ערכים בהיקפים הרבה יותר גדולים.
הרב זווין קבע את רשימת הערכים (2,000 ערכים) וערכי המשנה ואת שיטת הניתוח ההלכתית של האנציקלופדיה. הוא ערך את הכרכים שיצאו לאור בימי חייו, והכין רשימה של שאר הערכים המתוכננים. הערכים כוללים את ההגדרה, המקורות, הנימוקים והטעמים וכן השיטות השונות. הערך הראשון הוא "א" והאחרון עד עתה הוא "מנוי".
בעקבות בקשת התורם של המפעל לזירוז הכתיבה, סיום הדפסת כל כרכי האנציקלופדיה אמור להיות בשנת תשפ"ד.
הערכה וביקורת

בשנת תש"ז זכתה האנציקלופדיה התלמודית בפרס הרב קוק לספרות תורנית מטעם עיריית תל אביב לכבוד צאת הכרך הראשון. הרב זווין זכה בפרס ישראל לספרות תורנית בשנת 1959 (תשי"ט), על יצירתו, שגולת הכותרת שלה היא האנציקלופדיה. שנים עשר הכרכים הראשונים נכתבו בכתב ידו וסגנון כתיבתו משמשים את העורכים והכותבים שבאו אחריו. בשנת 1988 זכה המפעל שוב בפרס הרב קוק.
רבנים בולטים רבים עודדו את המפעל, בהם הרב משה פיינשטיין, הרב מנחם מנדל שניאורסון, הרב עובדיה יוסף והרב שלמה גורן.
מאידך, היו רבנים שהביעו התנגדות לאנציקלופדיה התלמודית, בשל החשש שהיא תפגע בעמל הנדרש בלימוד תורה ותאפשר למי שאינם תלמידי חכמים להציג את עצמם כבקיאים או לפסוק הלכה שלא כדין. עוד עלתה הטענה שדרך הכתיבה האנציקלופדית, המסכמת את כל הדעות הקיימות בלי להכריע ביניהן, שונה מדרך הלימוד המסורתית המבחינה בין הדעות שנפסקו להלכה לבין אלה שנדחו.
היו שהסתייגו מהאנציקלופדיה התלמודית גם מסיבות פוליטיות, בשל זיהויה הראשון עם המזרחי.
בעלי תפקידים מרכזיים

עורכה הראשון של האנציקלופדיה היה הרב שלמה יוסף זוין, ששימש בתפקיד עד תשל"ז בסמוך לפטירתו בתשל"ח. במקומו כיהן בשנים תשל"ז - תשנ"ז ראש ישיבת חברון, הרב אברהם פרבשטיין. בין תשנ"ז לפטירתו בשלהי תש"פ, כיהן כעורך ראשי הרב זלמן נחמיה גולדברג (שהצטרף למערכת בתש"נ), והחל מתשע"ד שימש גם בתפקיד המבקר הראשי. הרב יונה מרצבך היה מראשי המערכת מאז תש"ג ועד פטירתו בתשמ"א. במשך שנים ארוכות שימש הרב רפאל שמואלביץ כראש המערכת.
מנהל האנציקלופדיה מראשית דרכה היה הרב יהושע הוטנר, בשנת תשס"ו נכנס לתפקיד הרב פרופ' אברהם שטינברג, אשר משמש כמנכ"ל האנציקלופדיה. מרכז המערכת היה הרב אורי דסברג, עד למותו בתאונת דרכים בתשע"א (2011).
כיום ראש המערכת הוא הרב מאיר שמואלביץ. הרב סער מייזל, מותיקי העורכים, עמד בראש בית המדרש של האנציקלופדיה, המכשיר מ-ה'תשע"ד עורכים חדשים באנציקלופדיה.
בעלי תפקידים מרכזיים > חברי המערכת בעבר

מלבד הרב זווין והרב מאיר בר-אילן, חברי המערכת הראשונים היו:
הרב בנימין רבינוביץ' תאומים
הרב יונה מרצבך
הרב אלתר הילביץ
הרב שמעון סטרליץ
בעלי תפקידים מרכזיים > חברי המערכת שנוספו לאחר מכן

הרב אברהם פרבשטיין, ראש ישיבת חברון
הרב מאיר דוד בן-שם, מעורכי תורה שלמה ומחבר כמה ספרים
הרב רפאל שמואלביץ, ראש ישיבת מיר
הרב אפרים בורודיאנסקי, ראש ישיבת שבט מיהודה
בעלי תפקידים מרכזיים > השתתפו במהלך השנים

במשך השנים השתתפו בכתיבת ערכים בין היתר:
הרב אליהו חזן, ראש ישיבת תורה ודעת
הרב אלתר משה יונה צווייג, אב"ד שומרי הדת אנטוורפן
הרב אלימלך בר שאול, רבה של רחובות
הרב אליעזר יהודה ולדינברג, מחבר ספר השו"ת ציץ אליעזר
הרב משה דוד בקשט מחבר הספר "למד דעת" ומראשוני תלמידי ישיבת מרכז הרב ומכון הרי פישל
הרב דב מאיר קרויזר, ראש ישיבת פרשבורג
פרופסור דוד הנשקה, המחלקה לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן
הרב יהודה גרשוני, מחבר הספר "משפט המלוכה"
הרב חיים סרנא, ראש ישיבת חברון גאולה
הרב חנניה יוסף אייזנבך, מחבר ספרי "מחנה יוסף"
הרב יוסף כהן, אב בית הדין ירושלים
הרב יצחק אפשטיין, דיין בית הדין בתל אביב
הרב מרדכי אילן, אב בית הדין תל אביב
הרב מרדכי לייב זק"ש, רבה של שכונת זיכרון משה
הרב משה מרדכי פרבשטיין, ראש ישיבת חברון
הרב שאול ישראלי, ראש ישיבת מרכז הרב
הרב שמואל קרויזר, עורך ילקוט מעם לועז
הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת (חב"ד) ורב שכונת בית ישראל
הרב משה המאירי
הרב דוד צבי הילמן
הרב משה חיגר
הרב משה דימנטמן, ראש כולל ברחובות ור"מ ותיק בישיבת כרם ביבנה
הרב אריה כץ, ראש כולל דיינות בישיבת מעלה אדומים וראש מחלקת מחקר במכון פוע"ה
כרכים מיוחדים

במהלך השנים יצאו לאור ספרים מיוחדים המבוססים על ערכים מורחבים מתוך האנציקלופדיה, ובהם הגדה של פסח ומחזור ליום הכיפורים. עוד יצאו שני כרכי מפתחות: מפתח עניינים ומפתח מקורות לתלמוד הבבלי. כמו כן יצא גם כרך מיוחד בשם "ערכי מסכת כתובות", הכולל לקט של הערכים הרלוונטיים לפי סדר סוגיות המסכת וכן כרך ל״א נוסף על הכרך הרגיל שבסדרת הכרכים שמהווה מאסף לערכי הכלים.
בעקבות מלחמת חרבות ברזל יצא כרך מיוחד בשם ״אוצר מלחמה״ בענייני מלחמה והופץ חינם לחיילים.
האנציקלופדיה מופיעה גם בתוך גרסאות הפלוס של פרויקט השו"ת של בר-אילן, ונמכרת כחבילה מיוחדת במאגר התורני אוצר החכמה.
מיקרופדיה תלמודית

בשנת 2013 עלה לרשת האינטרנט המיזם "מיקרופדיה תלמודית" המבוסס על האנציקלופדיה. הוא מיועד למי שאינם תלמידי חכמים מובהקים המבקשים הסבר תמציתי וקצר של המושגים. המיקרופדיה עלתה כחלק ממיזם ויקישיבה שבאתר ישיבה.
המיקרופדיה יוצאת לאור גם כספר מודפס. עד כה יצאו לאור תשעה כרכים.
הערות שוליים

↑  51 כרכים לאותיות א–מ, וכרך השלמה (31*) לערכי כלים
↑  השלמות והוספות לערכים באנציקלופדיה התלמודית, לאור חזון זה ייסד הרב מאיר בר-אילן את "האנציקלופדיה התלמודית" בשנת תש"ג וצירף אליו כמייסד ועורך ראשי את הרב שלמה יוסף זוין. את מכתב הפתיחה לספר כתב מנהל האנציקלופדיה - הרב אברהם שטינברג, חשוון תשע"ו
↑  דקה 42–46, באתר מכון מאיר
1 2   הרצאת הרב,  באתר ויקיטקסט
↑  יחיאל אליאש, מעשה הבא בחזון, עמוד 282
↑  הווה באתר האנציקלופדיה
↑  חדשות מארץ ישראל, הפרדס, תשרי תש"ח, עמ' 9, באתר היברובוקס
↑  הרב אורי רדמן, "בין חששות לאידיאל: יחסם של גדולי התורה לאנציקלופדיה התלמודית, המעין סא [ג] (ניסן תשפ"א), עמ' 99–114
↑  הרב דוד דבליצקי, "מה דודך מדוד", ישורון כד (תשע"א), עמ' תתיט, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים), על הרב דוד צבי הילמן
↑  שער כרך ב'
↑  שער כרך י'
1 2 3  שער כרך ט"ז
↑  אודותיו: הערך "רבי אלתר משה יונה צווייג", באתר המכלול.
↑  אנציקלופדיה תלמודית | אתר הבית, באתר אנציקלופדיה תלמודית
פרופ' אברהם שטיינברג נותן לנשיא המדינה ריבלין כרך של האנציקלופדיה באירוע לכבוד יובל ה-70 שלה, ינואר 2016
חברי המערכת בשנת תש"ן. מימין לשמאל: הרבנים: דוד לבל, דב מאיר אייזנשטיין, יצחק דונט, אברהם ורטהימר, חיים רוטמן, יהושע הוטנר, אפרים רוטמן, עזריאל לוי, אפרים בורודיאנסקי, אריה מונק, יהושע ליטנר, רפאל שמואלביץ, הלל פרוש, ?, עמנואל טרטנר
הארי האפט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 ביולי 1925 בלחטוב, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  3 בנובמבר 2007 (בגיל 82) פמברוק פיינס, פלורידה, ארצות הברית 
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית 
 ספורט
 ענף ספורט:  אגרוף 
 
הארי האפט (הידוע גם בשם הרשל האפט נולד; הרצקו או הרצקה האפט; 28 ביולי 1925 – 3 בנובמבר 2007) היה מתאגרף וניצול אושוויץ, שם התאגרף עם אסירים אחרים כדי לשרוד. לאחר המלחמה הפך למתאגרף מקצועי בגרמניה ובארצות הברית בשנים 1948–1949.
ביוגרפיה

האפט נולד בבלחטוב שבפולין ב-28 ביולי 1925. אביו נפטר כשהיה בן שלוש. הוא היה עד לפלישה ולכיבוש גרמניה של פולין בשנת 1939. תחת הכיבוש הנאצי עסק בהברחות.
גירוש לאושוויץ וקרבות האגרוף

בשנת 1942, נאסר האפט במספר מחנות ריכוז, שם הוכה והורעב. בגלל קומתו הפיזית החזקה, אימן אותו באגרוף איש אס אס, והכריח אותו להתחרות בקרבות עד מוות. בשלב מסוים הוכשר לקרבות שערכו הגרמנים לשם שעשועם. קרבות אלה נערכו עד הנוקאאוט, שמהם נלקח המפסיד אל מותו. הקרבות התנהלו במחנה הריכוז יאבוז'נו, ששכן במכרה פחם מצפון למחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ. יריבו הראשון היה מוזלמן. האפט הבין שהנאצים רוצים נוקאאוטים רבים אך איטיים. הם ביקשו ליהנות קצת מתבוסתו של הקורבן. והוא למד לציית ולשעשע אותם כדי לשרוד. בעקבות הקרבות תנאיו שופרו וקצין האס אס שאימן אותו נתן לו ולבני משפחתו הגנה. שומרי המחנה כינו את האפט "החיה היהודית". הוא התמודד מול יהודי שהיה "אלוף צרפת לשעבר". האפט ניצח בקרב.
האפט נלחם שם בסך הכל ב-76 קרבות. כשמחנה הריכוז יאבוז'נו פורק בגלל התקדמות הצבא האדום הסובייטי, אלפי אסירים ששרדו נשלחו מערבה בצעדות המוות לגרמניה. האפט הצליח להימלט מצעדה אחת כזו באפריל 1945. בריצה הוא הרג חייל גרמני שהתרחץ. הוא לבש את מדיו וברח. בשבועות שנותרו עד סוף המלחמה עבר מכפר לכפר. בשלב מסוים הוא הרג שני קשישים שהחזיקו אותו בחווה שלהם מכיוון שהוא חשש שיגלו שהוא לא חייל גרמני ויסגירו אותו לרשויות.
גירוש לאושוויץ וקרבות האגרוף > פליט מחנה העקורים, 1945–1947

האפט הלבוש בגדי חייל נאצי הסגיר את עצמו וגילה את מוצאו לצבא האמריקאי. בשנת 1945 מצא האפט מקלט במחנה עקורים שהפעיל הצבא האמריקאי בגרמניה הכבושה. הוא ניהל בית בושת בו עבדו נשים גרמניות. הוא הרג קאפו יהודי שהתעלל בו במחנה. בינואר 1947 זכה ב"אליפות אגרוף למתאגרפים יהודים חובבים במשקל כבד", שארגן הצבא האמריקאי במינכן שלאחר המלחמה. מי שהעניק לו את הגביע היה הגנרל לושיוס קליי.
קריירת אגרוף קצרה באמריקה

בשנת 1948, בן 22, היגר לארצות הברית בעזרתו של דודו שהתגורר בניו ג'רזי. שם התפרנס על ידי התחרות כמתאגרף במשקל כבד משנת 1948 עד 1949. השיא של האפט כולל 21 קרבות, מתוך 104 מחזורים בסך הכול, עם 13 ניצחונות ו-8 הפסדים. הוא ניצח ב-12 הקרבות הראשונים שלו, אך הפסיד ב-5 בינואר 1949 מול מתאגרף מנוסה יותר, פט או'קונור יליד אירלנד במרכז מחוז ווסטצ'סטר. או'קונור השתתף באירלנד בתחרויות אגרוף למשקל כבד ובינוני.
ב-14 בינואר 1949 התאגרף מול בילי קילבי בבינגהמטון, ניו יורק. הוא ניצח בנוקאאוט, לאחר ששבר את לסתו של יריבו. ב-30 במאי 1949 הוא ניצח את ג'וני פרצי בברוקלין בנוקאאוט טכני. פרצי היה מתאגרף חזק עם שיא נוקאאוט מרשים, שהתאגרף מול רוקי מרציאנו חודשיים קודם לכן.
ב-27 ביוני 1949 לאחר ניצחון זה, הוא הפסיד למתאגרף מניו יורק, רולאן לסטארזה בסיבוב הרביעי. הקרב נערך בקוני איילנד שבברוקלין. הקרב האחרון של האפט היה נגד אלוף העולם העתידי רוקי מרציאנו. הקרב התקיים ב-18 ביולי 1949 באודיטוריום ברוד איילנד, במה שהיה הקרב המקצועי ה-18 של מרציאנו. האפט ערך הופעה טובה בסיבוב הראשון, והנחית מכה בבטנו של מרציאנו שהייתה האגרוף הראשון של ההתמודדות. הוא המשיך לתת אגרופים, מכה אחר מכה בדקה הראשונה והשנייה של הקרב, אך נדחק על ידי מרציאנו במחצית הראשונה של הסיבוב השלישי. לאחר שקיבל זרם של אגרופים. בביוגרפיה שלו טען האפט כי הוא אוים על ידי המאפיה ונאלץ להפסיד בקרב מול מרציאנו.
נישואים ופרישה מהאגרוף

לאחר ההפסד למרציאנו, פרש האפט מאגרוף תחרותי. הוא התחתן עם מרים וופסוניקר בנובמבר 1949 ופתח חנות פירות וירקות בברוקלין. בנו הבכור אלן סקוט, שכתב את הביוגרפיה על אביו, נולד בשנת 1950, ואחריו נולדו להם בתו ובן.
באפריל 2007 הוכנס האפט להיכל התהילה האמריקני של הספורט היהודי (אנ'). הוא נפטר מסרטן בנובמבר של אותה שנה, בפמברוק פיינס, פלורידה בגיל 82.
נישואים ופרישה מהאגרוף > מורשת והנצחה

האפט סיפר את סיפור חייו לבנו אלן סקוט בשנת 2003, שערך ופרסם את הביוגרפיה בשנת 2006. על בסיס הביוגרפיה שפורסמה, יצר הסופר והעיתונאי ריינהרד קלייסט (אנ') רומן גרפי, שהתפרסם ברצף בכתב העת הגרמני פרנקפורטר אלגמיינה צייטונג במהלך 2011. הספר היה מועמד לפרס איגנץ (אנ') לשנת 2014 לרומן גרפי מצטיין.
בשנת 2018 פורסם כי יחלו צילומיו של סרט ביוגרפי הוליוודי, שעלה לאקרנים לבסוף בשנת 2021. את הסרט, "השורד", ביים בארי לוינסון, והשחקן בן פוסטר מגלם את האפט. לסרט לוהקו בילי מגנוסן, דני דה ויטו, ויקי קרייפס, פיטר סארסגארד, דר זוזובסקי וג'ון לגוויזאמו.
ראו גם

שלמה ארוך
ויקטור פרץ
ניצחון הרוח
הערות שוליים

↑  Harry Haft. Boxrec Biography, retrieved on 27 November 2009.
↑  "Harry Haft Boxing Record". BoxRec. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Silver, Mike (2016). Stars of the Ring, Published by Roman and Littlefield, Los Angeles, p. 292-3.
↑  Steinberg, David, "Survivor Recounts a Boxer's Life", Albuquerque Journal, Albuquerque, New Mexico, pg. 52, 3 September 2006
↑  "Pat O'Connor Boxing Record". BoxRec. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Haft Wins, Breaks Jaw of Opponent", The Morning Call, Patterson, New Jersey, pg. 22, 20 January 1929
↑  "Fight Results", Daily News, New York City, pg. 591, 31 May 1949
↑  "Roland LaStarza Boxing Bio". BoxRec. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Inductee Details, Harry Haft, retrieved on 27 November 2009.
↑  Canva, Michael (18 באוגוסט 2014). "SMALL PRESS EXPO: Here are your nominees for the 2014 SPX Ignatz Awards…". The Washington Post. נבדק ב-18 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ben Foster to Star in Boxing Drama". Variety films. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299603605171  PLWABN: 9810539985105606  BIBSYS: 1665642634310  BnF: cb16970756j (data)  GND: 132473054  ISNI: 0000 0000 7876 2954  LCCN: n2006004460  NKC: mzk2014809052  SUDOC: 140396349  VIAF: 15932291   WorldCat (עם VIAF): 15932291
קם אוסום

קם אוסום (באנגלית: Cam F. Awesome; נולד ב-16 באוגוסט 1988), נולד בשם לנרוי קמרון תומפסון (Lenroy Cameron Thompson), הוא מתאגרף אמריקאי, סטנדאפיסט ופעיל לקידום טבעונות, חבר נבחרת ארצות הברית באגרוף (אנ'), חמש פעמים אלוף ארצות הברית באגרוף חובבני (אנ') וארבע פעמים אלוף "כפפות הזהב" (אנ') במשקל כבד וסופר כבד.
קריירת אגרוף

בשנת 2005, החל להתאגרף כתחביב בחדר כושר על מנת לרדת במשקל אולם במהרה גילה עניין בתחום והחל להתמקצע באגרוף חובבני (אנ'). בשנת 2008, בהיותו בן 20, זכה לראשונה באליפות ארצות הברית לאגרוף למשקל סופר כבד. לאורך הקריירה שלו, זכה ארבע פעמים נוספות בתואר זה וכן זכה מספר פעמים בתואר אלוף "כפפות הזהב", אלוף "National PAL Championships" ואלוף "Ringside Worlds Tournament". בשנת 2012, הושעה לשנה על ידי הסוכנות העולמית נגד סמים בספורט לאחר שבמשך שנה וחצי כשל שלוש פעמים לספק את מיקומו כדי לעבור בדיקות. לדבריו, נהג לצאת ממדינתו מבלי לעדכן את הסוכנות במיקומו המדויק כפי שמוטל היה עליו לעשות, ולאחר שלוש פעמים בהן לא הצליח להיענות לדרישת הסוכנות להתייצב תוך שעה במקום מגוריו - הושעה. השעיה זו מנעה ממנו להשתתף באולימפיאדת לונדון. בשנת 2015, היה מועמד לייצג את ארצות הברית באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו, אולם באותה השנה הובס על ידי לניאר פרו במשחקים הפאן-אמריקאיים ולא הצליח לתפוס מקום באולימפיאדה.
הישגים בולטים

חמש פעמים אלוף ארצות הברית לאגרוף (2008, 2010, 2013, 2014, 2016).
ארבע פעמים אלוף כפפות הזהב (2009, 2011, 2013, 2017)
זוכה מדליית ארד במשחקים הפאן-אמריקאים (2015).
חיים אישיים

אוסום נולד וגדל בניו יורק, ארצות הברית. סבתו גידלה אותו עד גיל 12 ולאחר מכן עבר להתגורר אצל הוריו. בגיל 18 עבר לפלורידה ובגיל 19 עבר להתגורר בקנזס. בנוסף לעיסוקו באגרוף, הוא גם עוסק בסטנד-אפ. בשנת 2012, אימץ אורח חיים טבעוני ובשנת 2013 החליט לשנות את שמו מלנרוי תומפסון לקם אוסום. בשנת 2017, השתתף בסרט הדוקומנטרי CounterPunch.
הערות שוליים

↑  Lenroy Thompson suspended 1 year, espn.com, Feb 27, 2012
1 2  Goals and Inspiration - Cam F Awesome ~ 2016 Olympic Boxer
↑  Cam F. Awesome continues chasing dream of Olympic gold with a new name, new attitude, sports.yahoo.com, Jun 4, 2013
↑  CounterPunch - Official Trailer [HD] - Netflix
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קם אוסום".