stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועדת העורכים
בג"ץ קול העם

ב-3 בנובמבר 1948 נדחתה, בהסכמה עם "ועדת העורכים", סגירת העיתונים "דבר" ו"הבוקר" על עבירות על חוקי הצנזורה, אך כמה ימים אחר כך נסגר העיתון "קול העם" ליום אחד, ללא בירור מוקדם, בניגוד להסכם. זאת למרות שאסתר וילנסקה, עורכת העיתון, הייתה חברה ב"ועדת העורכים". אחר כך הייתה הסכמה בשתיקה ש"קול העם", שהיה העיתון של המפלגה הקומוניסטית הישראלית (מק"י), אינו חלק מההסכם. כך לדוגמה הוא נסגר שוב בהוראת הצנזורה ביולי 1952 לשבוע, ובינואר 1953 נסגר מסיבות פוליטיות לעשרה ימים דבר זה הוביל לבג"ץ קול העם.
סרוב לשתף פעולה עם הוועדה

מספר עיתונים סירבו להשתתף ב"ועדת העורכים", דוגמת "העולם הזה", ואחר כך "חדשות". עורך "העולם הזה" אורי אבנרי סיפר שסירב לשתף פעולה עם הממסד, וכינה את חברי הוועדה "אנשים עלובים וקטנים". "העולם הזה" נהג לפרסם ידיעות ש"ועדת העורכים" הסכימה לא לפרסם, תוך שימוש בשמות בדויים או רמיזות, בכדי לעקוף את מגבלות הצנזורה. העיתון נהג לדווח על השימוש בשירות הביטחון הכללי (השב"כ) לצרכים פוליטיים, תוך שימוש במילה "מנגנון החושך" (באותן השנים דיווח ישירות על פעילות השב"כ היה אסור). "העולם הזה" היה הראשון לחשוף את דבר מאסרו של איש המודיעין מרדכי קידר, "האסיר X הראשון", שהיה כלוא בישראל במשך שנה מבלי שאיש ידע, עד יוני 1958. "ועדת העורכים" הסכימה לא לפרסם על כך במשך חודשים רבים.
צנזורה עצמית בנושא תוכנית הגרעין ובנושאי ביטחון

הן בן-גוריון והן גולדה מאיר לא שיתפו את ועדת העורכים בכל סוד. כך לדוגמה, הסתיר בן-גוריון מהוועדה את שליחו של הנשיא אייזנהאואר לתיווך בינו ובין נאצר. בשנות ה-50 חשף בן-גוריון סיור לילי בנמל הקישון שבו נחשפו העורכים לפריקת נשק מצרפת, אך נמנע מלספר כי המטרה האסרטגית היא מבצע קדש. גולדה מאיר פירטה את שיחותה עם נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון, אך הסתירה את תוכנית הפנטגון לפיקוח אמריקאי על מתקני יצור נשק בישראל ועל היצוא שלו.
ב–9 ביולי 1963 נפגשה "ועדת העורכים" עם ראש הממשלה לוי אשכול וסגן שר הביטחון שמעון פרס והסכימו לא לפרסם יותר ידיעות (כולל מאמרי דעה) על תוכנית הגרעין של ישראל. עד אז דווח העניין בהרחבה בעיתונות הישראלית.
טיעונים נשמעו כנגד הצנזורה העצמית ברטרוספקטיבה. כך לדוגמה, המשפטן משה נגבי האשים, במאמרו על הצנזורה העצמית כי צנזורה עצמית על עסקת ג'יבריל מנעה ויכוח ציבורי חיוני וגרמה לנזק ביטחוני.
לטענת העיתוני משה ז"ק עורך מעריב, שהיה חבר בוועדה, הביקורת על הוועדה מוגזמת. כך למשל, ביקורת על שאננות לקראת מלחמת יום כיפור נכעה, לדעתו, מכך שעיתונות התקופה הייתה צנועה יותר וסברה שאין בידה מספיק ידע כדי שתוכל להתערב בוויכוח מקצועי בין אסכולות צבאיות. כמו כן לטענתו לא הייתה "קולקטיביות רעיונית" בין העורכים בוועדה.
התערערות מעמד הוועדה

מלכתחילה היו מתחים בשיתוף פעולה זה של העיתונות והממשלה, אבל במהלך השנים התרחבה ההכרה בערכים של חופש הדיבור וזכות הציבור לדעת. תהליך זה הואץ החל משנות ה-70 - השינויים החברתיים בישראל ושינויים בתקשורת העולמית גרמו לשינויים משמעותיים ביחסים ביניהן.
נקודת מפנה עיקרית הייתה מלחמת יום הכיפורים, ומיד לאחריה נושאים שהיו בעבר מחוץ-לתחום, כמו דיון בסוגיות ביטחוניות-צבאיות וביקורת על התנהגות הצבא. לקראת מבצע שלום הגליל פורסם מידע לגבי חילוקי הדעות בממשלה לגבי אפשרויות הפעולה לריסון המחבלים בלבנון. עם פרוץ המלחמה נהגה התקשורת באופן מסורתי ופרסמה מידע לפי הוראות מערכת הביטחון, אבל לאחר כשלושה שבועות, כאשר התברר שהמבצע מתמשך מעבר למטרותיו המקוריות, ובייחוד לאחר פרשת הטבח במחנות הפליטים סברה ושתילה, החל בישראל ויכוח ציבורי על המלחמה, שכוסה בהרחבה על ידי העיתונות.
שנות ה-80 וה-90 התאפיינו במספר אירועים משמעותיים שהביאו לערעור האמון בממסד הביטחוני בישראל. ב-1984, בפרשת קו 300, פרסם העיתון "חדשות" תמונה שהוכיחה ששניים מהמחבלים החוטפים היו עדיין בחיים כאשר הורדו מהאוטובוס. בעקבות הפרסום סגר הצנזור את העיתון לארבעה ימים וראשי העיתון הועמדו לדין; בשנת 1993 הם זוכו על ידי בית המשפט המחוזי, שקבע כי שיקולי הצנזור היו פגיעה חמורה בזכות הציבור לדעת. בפרשת עסקת השבויים עם ארגונו של אחמד ג'יבריל ובפרשת חטיפת מרגל האטום מרדכי ואנונו, התפרסם בתקשורת העולמית מידע שפרסומם מיד גם בישראל, על ידי העיתון "חדשות".
בשנת 1989, לאחר בג"ץ שניצר נגד הצנזור הצבאי הראשי, הוכנס תיקון להסכם משנת 1966 ובה נקבע כי סמכות הצנזורה לפסול מידע תחול רק על מידע ביטחוני שפרסומו עלול בוודאות הקרובה לגרום לפגיעה ממשית בביטחון המדינה.
באוקטובר 1992 פסלה הצנזורה הצבאית כתבה על דבר מאסר יוסף עמית, "האסיר X השלישי", שנשפט בשנת 1987 ל-12 שנות מאסר, אך הדבר היה חסוי ולא פורסם. למרות שעמית נתן ריאיון לעיתונאית ענת סרגוסטי מ"העולם הזה" ומנחם שיזף מ"חדשות" כבר ב-1988, בעת שהיה בטיפול רפואי בבית חולים, הצנזורה לא אישרה את פרסומם. הכתבה מאוקטובר 1992 נכתבה על ידי הכתבת זהרה רון בעיתון "העיר". העיתון עתר לבג"ץ נגד הפסילה, באמצעות עורך הדין שלמה ליבליך, מאחר שסבר כי למעט מספר משפטים בהם מתוארת הפרשה שבעטיה הואשם והורשע עמית, אין בשאר החומר כל סכנה לביטחון הציבור. לאחר שהדיון נדחה מספר פעמים, ב-2 ביולי 1993 הותר פרסום הפרשה. לאחר חשיפת הפרשה בתקשורת הכחיש עמית שריגל לטובת מדינה זרה, וטען שנעשה לו עוול.
הסכם הצנזורה החדש

בנובמבר 1992 אסרה הצנזורה הצבאית לדווח על תאונת האימונים שזכתה לכינוי "אסון צאלים ב'", שבה נהרגו חמישה חיילי צה"ל, ולאחר מכן אסרה לדווח על נוכחותו של הרמטכ"ל, אהוד ברק, במקום התאונה. המידע דלף לעיתונות הזרה, ופורסם בישראל רק אחרי חצי שנה ולאחר שפורסם בחו"ל בזמן אמת. בעקבות טיפול הצנזורה בפרשה, הודיע העיתון "הארץ" על פרישתו מהסכם הצנזורה, ואחריו פרש גם "ידיעות אחרונות". ההסכם קרס למעשה, משום שרק מיעוט מכלי התקשורת בישראל נותר מאוגד בו.
במאי 1996 נחתם הסכם צנזורה חדש, שתיקן את הפגמים העיקריים בהסכם הישן. על פי ההסכם החדש עיתון העובר עברת צנזורה כבר אינו צפוי להיסגר, ועיתונאי בעיתון השותף להסכם העובר עברת צנזורה אינו צפוי להרשעה פלילית. נוסף על כך, ההסכם מגביל את סמכות הפסילה של הצנזור אך ורק למידע בנושאי ביטחון ואך ורק למצבים של סכנה לביטחון, ולא לסדר הציבורי. אם דחתה ועדת השלושה את ההשגה של אמצעי תקשורת כלשהו על החלטתה, נשמרת לו הזכות לעתור לבג"ץ.
למרות שהסכם הצנזורה ממשיך להיות ההסדר המקובל לפעילות הצנזורה הצבאית בישראל, ועדת העורכים איבדה את כוחה. ובתחילת שנות ה-2000 חדלה להתכנס. עם זאת "תא הכתבים הצבאיים", שחבריו נקבעים על ידי דובר צה"ל, מקבל גישה למידע באופן בלעדי. ועדת השלושה היא זו שמנהלת את הסכם הצנזורה החדש, כאשר מתגלות מחלוקות. אך בפועל הצנזורה הצבאית משתמשת בעיקר בצווי איסור פרסום לכפות את החלטותיה.
בעידן האינטרנט, אין למעשה משמעות להסכמות בין המדינה לבין כלי התקשורת המרכזיים, הואיל והמידע זורם אל האזרחים באין מפריע באמצעות עיתונות זרה, בלוגים, רשתות חברתיות וכיוצא באלה. ב-12 בפברואר 2013 כינס משרד ראש הממשלה את ועדת העורכים בבהילות, לראשונה אחרי שנים רבות, כדי למנוע את פרסום פרשת האסיר איקס. צעד זה שנעשה לאחר שידור התחקיר בטלוויזיה האוסטרלית, נתפס כאנכרוניסטי.
באוגוסט 2015, אמרה הצנזורית הצבאית הראשית, תא"ל סימה וואקנין-גיל, בריאיון עיתונאי לאתר "העין השביעית", "בגלל שההסכם [החדש] נוסח מול ועדת העורכים, ובגלל שוועדת העורכים כבר לא קיימת, להסכם אין היום תוקף".
ראו גם

צנזורה פנימית
צנזורה
הצנזורה הצבאית
צנזורה בישראל
צנזורה על ספרים עבריים
צנזורה כלכלית
היום העולמי נגד צנזורה באינטרנט
ועדת השלושה
מועצת העיתונות בישראל
מוריס דייוויס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1898
 פטירה:  1981 (בגיל 83 בערך)
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  הליכה תחרותית
 
מוריס ג'וזף דייוויס (באנגלית: Morris Joseph Davis;‏ 1898 – 1981) היה אתלט יהודי-אמריקאי חירש-אילם, פעמיים אלוף ארצות הברית (1935 ו-1936) בהליכה תחרותית ל-15 ק"מ ואלוף ארצות הברית (1930) בהליכה תחרותית ל-50 ק"מ.
ביוגרפיה

דייוויס, נולד וגדל בווייטצ'אפל לונדון, שכונה יהודית ענייה. שמו ביידיש היה מוישה יוסל, אבל הוא העדיף את שמו האנגלי. הוא נולד חרש-אילם, אולם הוריו ושלושת אחיו שמעו. אביו, סולומון דיוויס, היה מוכר דגים ואמו, בלה אסתר מוסקוביץ, הייתה בתו של רב. שניהם נולדו בפולין והיגרו לאנגליה במאה התשע-עשרה. סולומון עזב את המשפחה ונסע לניו יורק בתחילת 1910 והזוג מעולם לא התאחד מחדש, למרות שהם מעולם לא התגרשו.
הוא גדל בבית עני ולמד בבית ספר לחירשים יהודים בלונדון כתלמיד צדקה ועזר לפרנס את משפחתו תחילה כשוליה של נגר ואחר כך כשוליית חייט. משפחתו גרה בחדר יחיד מעל חנות הדגים. לאחר שאביו עזב, אמו הרוויחה כסף על ידי מכירת בדים מדלת לדלת. באותה העת המשפחה הייתה כל כך ענייה שהם אכלו רק ארוחה אחת טובה בשבת. הוא התקבל למועדון היוקרתי London Polytechnic Harriers, שבו היה חבר לקבוצה של הרולד אברהמס האלוף האולימפי (פריז 1924) בריצת 100 מטר.
ב-1924 היגר לניו יורק בעקבות אביו. הוא התאמן במרכז התרבות היהודי "92nd Street Y" (אנ') בניו יורק.
ביוגרפיה > 1930 > אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה ב-5 במאי 1930 הוא זכה במדליית זהב בהליכה תחרותית ל-50,000 מטר בתוצאה של 5:26:12.4 שעות.
ביוגרפיה > 1935

באליפות ארצות הברית שנערכה לינקולן שבנברסקה ב-4 ביולי 1935 הוא זכה במדליית זהב בהליכה תחרותית ל-15 ק"מ
ביוגרפיה > 1936

באליפות ארצות הברית שנערכה ב-26 בינואר 1936 הוא זכה במדליית זהב בהליכה תחרותית ל-15 ק"מ בתוצאה של 1:15:44.8 שעות
ביוגרפיה > 1947

באליפות ארצות הברית שנערכה בניו יורק ב-12 באוקטובר 1947 הוא זכה במדליית ארד בהליכה תחרותית ל-20 ק"מ
ביוגרפיה > 1948

באליפות ארצות הברית שנערכה בפילדלפיה ב-5 ביולי 1948 הוא זכה במדליית ארד בהליכה תחרותית ל-20 ק"מ בתוצאה של 2:12:48 שעות, אחרי מוריס פליישר (2:10:07 שעות) וויליאם מיהלו (2:12:28 שעות)
חיים אישיים

בשנת 1938 התחתן דייוויס עם אווה ויינטרוב (1911–1972), אישה יהודייה בריטית מליוורפול חרשת ולזוג נולדו שני בנים. בנו לנארד (אנ'), מומחה ללימודי מוגבלות פרופ' לאנגלית באוניברסיטת אילינוי בשיקגו.
הערות שוליים

1 2  Sport: Who Won May 5, 1930, TIME USA, May 5, 1930 (באנגלית)
1 2  50,000-METER WALK CAPTURED BY DAVIS; 92d Street Y.M.H.A. Entry Wins Met. A.A.U. Title Event in 5:26:12 2-5‏ The New York Times, April 28, 1930, Section Sports, Page 24 (באנגלית)
↑  50,000-METER WALK CAPTURED BY DAVIS; 92d Street Y.M.H.A. Entry Wins Met. A.A.U. Title Event in 5:26:12 2-5‏ The New York Times, April 28, 1930, Section Sports, Page 24 (באנגלית)
1 2  History of US Nationals Results: 20K Walk – Men, באתר Track and Field News (באנגלית)
↑  Lennard J. Davis, Before Crossing the Divide
Death Stranding 2: On the Beach

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  26 ביוני 2025
 סוגה:  משחק פעולה-הרפתקאות פוסט-אפוקליפטי
 פיתוח:  Kojima Productions
 הוצאה לאור:  Sony Interactive Entertainment
 ארץ מקור:  יפן 
 שפות:  אנגלית 
 סדרה:  Death Stranding
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Decima
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  פלייסטיישן 5
 המשחק הקודם:  "Death Stranding" ‏(2019)
 
 אתר רשמי
 
Death Stranding 2: On the Beach הוא משחק פעולה-הרפתקאות משנת 2025 שפותח על ידי "Kojima Productions" ויופץ על ידי "Sony Interactive Entertainment". משחק זה הוא המשך לעלילת המשחק "Death Stranding", והוא נכתב, מופק ובוים על ידי הידו קוג'ימה. זהו גם המשחק השני של "Kojima Productions" כחברה עצמאית ושיתוף הפעולה השני שלה עם "Sony". במשחק מופיעות שוב הדמויות מהמשחק הקודם, בהם סם פורטר ברידג'ס, פרג'יל והיגס, שאותם שבים לגלם נורמן רידוס, לאה סדו וטרוי בייקר, ואליהם מצטרפות דמויות חדשות, טומורו וריין, אותן מגלמות אל פנינג ושיולי קוטסונה. במשחק עתידים להופיע גם שתי דמויותיהם של ג'ורג' מילר ובמאי הקולנוע פאית' אקין.
קוג'ימה החל לכתוב את עלילת משחק ההמשך זמן-מה לפני שנת 2020, אך עיבד מחדש את הנרטיב שלו במטרה לשקף את השפעת מגפת הקורונה על אוכלוסיית העולם. לאחר השלמת כתיבת העלילה, נרמז לכך ש-"Death Stranding" עתידה להשיק זיכיון חדש עבור "Kojima Productions", עוד לפני שאושר כי משחק ההמשך נמצא בפיתוח במאי 2022. פיתוחו של המשחק הוכרז רשמית בדצמבר 2022, לצד אישור מעורבותם של חברי צוות השחקנים החדשים.
המשחק עתיד לצאת לפלייסטיישן 5 ב-26 ביוני 2025.
פיתוח ושיווק

במרץ 2020, רמז נורמן רידוס, שגילם את דמותו של פרוטגוניסט המשחק, סם פורטר ברידג'ס, לאפשרות של המשך שיתוף פעולה עם הידו קוג'ימה, שכתב, ביים, הפיק ובעיקר עיצב את המשחק, במסגרת תוכן נוסף הקשור ל-"Death Stranding".
פיתוחו של משחק ההמשך נחשף במאי 2022, כאשר רידס התראיין לרשת "Leo Edit" על מנת לדון בעבודתו על המשחק. בתגובה, קוג'ימה פרסם סדרת תמונות סאטיריות בחשבונו האישי ב-"X", המתארות אותו מעניש את רידוס על אישור פיתוחו של המשחק. באוקטובר 2022, בעקבות סדרת רמיזות של קוג'ימה ברשתות החברתיות, הוכרז כי השחקנית אל פנינג לוהקה לצוות השחקנים של משחק עתידי בהפקת "Kojima Productions".
קוג'ימה חשף רשמית את פיתוחו של המשחק בטקס "Game Awards"‏ 2022. במסגרת המעמד, שיתף קוג'ימה כי עלילת משחק ההמשך המקורית נכתבה עוד לפני 2020, אך כי הוא החליט לעבד את הנרטיב מחדש במטרה לשקף את השפעת מגפת הקורונה על אוכלוסיית העולם. נוסף לכך, אושר באמצעות הקדימון הרשמי כי לאה סדו וטרוי בייקר ישובו לגלם את דמויותיהם של פרג'יל והיגס מהמשחק הקודם, וכי פנינג תופיע בתפקיד שטרם-פורסם. כמו כן, הוכרז על הצטרפותה של שיולי קוטסונה לצוות השחקנים. נוסף לזאת, אושר כי אמן ומעצב המכניקות יוג'י שינקווה והמלחין לודוויג פורסל ישובו להפקת המשחק הנוכחי.
ב-31 בדצמבר 2023, הסביר קוג'ימה כי המשחק נמצא בשלב הקלטת הדיאלוגים, וכי הדיאלוגים היפניים יוקלטו בקרוב.
במהלך מצגת ה-"State of Play" של פלייסטיישן שהתקיים בינואר 2024, חשף קוג'ימה קדימון בן 10 דקות שכלל מידע חדש על עלילת המשחק, תפקיד דמותה של פנינג, חשיפת הופעתם של ג'ורג' מילר (מרטי רון), ופאית' אקין (ג'ונתן רומי) במשחק, וקטעי משחקיות חדשים. צילומי המשחק ושלב לכידות התנועה הושלמו עד למאי 2024, וקוג'ימה הוסיף כי פיתוח המשחק נמצא ב"שלב עיבוד" שייקח כשנה להשלמתו.
במהלך מצגת בתערוכה שהתקיימה בטוקיו ב-29 בספטמבר 2024, חשף קוג'ימה כי המשחק יכלול מצב צילום חדש בשם "אירוע צילום תמונות". נוסף לכך, חשף קוג'ימה את שמותיהם של מספר דמויות ואת צוות הדיבוב היפני עבורם, וכן כי הזמר היפני דייצ'י מיורה יופיע במהלך המשחק.
במהלך פאנל של "SXSW" שהתקיים ב-9 במרץ 2025, חשף קוג'ימה קדימון בן 10 דקות ונחשף תאריך היציאה העתידי של המשחק.
הפצה

"Death Stranding 2: On the Beach" עתיד לצאת לפלייסטיישן 5 ב-26 ביוני 2025. המשחק היה מועמד בקטגוריית "המשחק המצופה ביותר" במהלך טקס "Game Awards" בנובמבר 2024.
הערות שוליים

1 2 3  Yin-Poole, Wesley (March 10, 2025). Epic Death Stranding 2 Trailer Reveals Release Date, New Gameplay, and Some Serious Metal Gear Vibes. IGN. Retrieved March 10, 2025
↑  Chalk, Andy (March 10, 2020). "Norman Reedus hints at more Death Stranding in the future". PC Gamer. Archived from the original on June 15, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  Chalk, Andy; Bolding, Jonathan (May 20, 2022). "Norman Reedus confirms Death Stranding sequel, Kojima Responds". PC Gamer. Archived from the original on May 25, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  Bailey, Kat (October 7, 2022). "Hideo Kojima's Next Game Casts Elle Fanning, as Confirmed by QR Code". IGN. Archived from the original on October 7, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  Barker, Sammy (October 7, 2022). "Hideo Kojima Confirms Elle Fanning for Next Project, Seems to Be Death Stranding 2". Push Square. Archived from the original on October 7, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  Lyles, Taylor (December 9, 2022). "Death Stranding Sequel Officially Announced". IGN. Archived from the original on December 9, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  McWhertor, Michael (December 8, 2022). "Death Stranding 2 confirmed by Hideo Kojima at The Game Awards". Polygon. Archived from the original on December 9, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  Makuch, Eddie; Bonthuys, Darryn (December 8, 2022). "Death Stranding 2 Officially Announced". GameSpot. Archived from the original on December 9, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  Robertson, Joshua (January 1, 2024). "Hideo Kojima Gives Development Updates On Death Stranding 2 And OD". TheGamer. Archived from the original on February 1, 2024. Retrieved February 5, 2025.
↑  Smith, David (February 1, 2024). "Legendary Mad Max Director George Miller Is In Death Stranding 2". Kotaku Australia. Archived from the original on February 1, 2024. Retrieved February 5, 2025.
↑  Cryer, Hirun (May 20, 2024). "Death Stranding 2's filming and recording is complete, but now it's entering an "adjustment phase" that'll last for over a year". GamesRadar+. Archived from the original on May 20, 2024. Retrieved February 5, 2025.
↑  Romano, Sal (September 29, 2024). "Death Stranding 2: On the Beach – TGS 2024 special stage event summary, footage". Gematsu. Retrieved February 5, 2025.
↑   PlayStation presents Death Stranding 2 : On the Beach Special SXSW Panel, סרטון בערוץ "PlayStation", באתר יוטיוב (אורך: 45:30)
↑  Tailby, Stephen (December 9, 2022). "Death Stranding 2 Officially Announced for PS5". Push Square. Archived from the original on December 9, 2022. Retrieved February 5, 2025.
↑  Maas, Jennifer (November 18, 2024). "Game Awards Nominations 2024: Astro Bot, Final Fantasy VII Rebirth Lead With 7 Nods Each". Variety. Penske Media Corporation. Archived from the original on November 18, 2024. Retrieved February 5, 2025.
תמרורים בישראל

תמרור "עצור" הוא תמרור ייחודי לישראל, שונה מהתמרורים המקבילים באירופה ובארצות הברית
לוח תמרורי תנועה של המשטרה הבריטית שהוצב בתחנת אגד בשנת 1936
התמרורים בישראל נקבעים על ידי משרד התחבורה, בהתאם לסמכות שניתנה לו בתקנות התעבורה. קביעה קודמת של התמרורים פורסמה בקובץ התקנות, בהודעת התעבורה (קביעת לוח תמרורים), התש"ל-1970. הגרסה הנוכחית של קביעה זו נכנסה לתוקף ב-26 ביוני 2011, ומאז תוקנה פעמים אחדות.
תמרורי הדרך והשלטים במדינת ישראל מצייתים ונסמכים ברובם על התקן הבין-לאומי כפי שנקבע בוועדת וינה לתקנון תמרורים עם זאת חלק מהתמרורים במדינת ישראל שונים במידה מהתקן.
בהתאם לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961, הצבתם של תמרורים היא בסמכותן של רשות תמרור מרכזית ורשות תמרור מקומית. לקצין משטרה נתונה סמכות להציב בדרך תמרור זמני הנושא עליו סימן מטעם משטרת ישראל. בתקנות אלה נקבעה גם חובת הציות לתמרורים על ידי עוברי דרך (המשתמשים בדרך לנסיעה, להליכה, לעמידה או לכל מטרה אחרת).
התפתחות לוח התמרורים בישראל

עד סוף שנות ה-60 של המאה ה-20 התמרורים שהוצבו בישראל היו לפי לוח התמרורים הבריטי. בסוף שנות ה-60 עוצב לוח התמרורים הישראלי הראשון והוא פורסם לראשונה בינואר 1970. במהלך השנים הלוח התעדכן מספר פעמים ונעשו בו שינויים, אך הלוח כולו לא הוחלף ושימש את משרד התחבורה, נהגי ישראל ומערכות המשפט הישראליות במשך למעלה מ-40 שנה, מינואר 1970 ועד 26 ביוני 2011.
עדכון של הלוח פורסם באוקטובר 2002 ומאז בעקבות שינויי תקינה והצטברות של דרישות לשינויים שחלקם נבע מהפיתוח המואץ של רכבת ישראל, כבישים מהירים והתכנון לבניית רכבות עירוניות במרכזי הערים נוצר צורך בכתיבת הלוח מחדש וב-2007 פרסם משרד התחבורה טיוטה למהדורה המעודכנת של התקנות וההנחיות להצבת תמרורים לקראת פרסום הלוח החדש.
לוח התמרורים הנוכחי פורסם בדצמבר 2010 והוא תואם גם את אמנת וינה לתקנון תמרורים שישראל חתומה עליה. הוא מורכב מ-257 תמרורים (לעומת 188 בלוח הישן) ו-95 סמלים שרובם חדשים, בחלוקה לעשר קטגוריות (במקום שש בלוח הקודם), שהן:
תמרורי אזהרה והתראה: כגון "דרך מפותלת", "כביש משובש". מרביתם בצורת משולש אדום.
תמרורי הוריה כגון: "סע ימינה או ישר", "פְּנִיַּת פַּרְסָה שמאלה". מרביתם בצורת עיגול כחול.
תמרורי זכות קדימה: כגון "תן זכות קדימה בדרך החוצה", "מעגל תנועה".
תמרורי איסורים והגבלות: כגון "אין כניסה לאופנוע", "אסורה הפנייה שמאלה". מרביתם בצורת עיגול אדום.
תמרורי תחבורה ציבורית: כגון "כביש או נתיב לתחבורה ציבורית", "תחנת אוטובוס ציבורי". בחלק ניכר מהם שולט הצבע הצהוב
תמרורי מודיעין והדרכה: כגון "כביש ללא מוצא", "כביש חד סיטרי" מרביתם בצורת מלבן כחול או ירוק.
תמרורי רמזורים ובקרת נתיבים - סוג מיוחד של תמרורים חשמליים המסדירים את התנועה בצמתים ובנתיבים.
תמרורי סימון על פני הדרך: כגון "מעבר חצייה להולכי רגל", "אי תנועה" מסומן על פני הדרך, בדרך כלל בצבע לבן.
תמרורים באתר עבודה: כגון "אתר עבודה בדרך", "עמודי הכוונה" מרביתם בצבע כתום.
סמלים: כגון "חנייה", "עזרה ראשונה".
התפתחות לוח התמרורים בישראל > תמרורים ושילוט ייחודיים לישראל

למרות ההסתמכות על התקן הבינלאומי קיימים מספר שלטים הייחודיים לישראל. עיקר השוני נובע מכיתוב על גבי שלטים בהם מופיע טקסט כתוב, תמיד בשפה העברית ובדרך כלל מלווה בכיתוב בערבית ובאנגלית. שלט ייחודי לישראל הוא שלט "כביש אגרה" ועליו ציור של דרך והסמל הרשמי למטבע שקל חדש. שלט ייחודי נוסף הוא השלט "אזור אסור ללימוד נהיגה" (418) והשלט המבטל אותו (419). השלט תמרור עצור מסתמך על הדוגמה הבין לאומית אך לא מכיל טקסט כמקובל בשלטים בארצות אחרות אלא ציור של יד לבנה וללא כיתוב. בנוסף לכך קיימים מספר הבדלים מינוריים בשלטים של ישראל ביחס לתקן הבין-לאומי כך למשל תמרור "חניה" הוא ריבוע כחול ובו האות העברית ח' בנוסף לאות הלטינית P.
שלט כביש אגרה הייחודי לישראל.
שלט "עצור" הייחודי לישראל.
שלט תלת-לשוני ועליו כיתוב בעברית ערבית ואנגלית.
שלט 418 הייחודי לישראל
שלט על פי תקן בין לאומי אך ייחודי לישראל בהיותו תלת-לשוני.
לוח התמרורים בישראל > תמרורי אזהרה והתראה 101–153

תמרור 101 - כביש משובש.
תמרור 102 - עקומה חדה ימינה.
תמרור 103 - עקומה חדה שמאלה.
תמרור 104 - עקומה ימינה ולאחר מכן שמאלה.
תמרור 105 - עקומה שמאלה ולאחר מכן ימינה.
תמרור 106 - דרך מפותלת.
תמרור 107 - אזהרה והדרכה בעקומה חדה (שמאלה): המשך הדרך בכוון המסומן בחצים שעל התמרור, עבור לפני התמרור.
תמרור 108 - אזהרה והדרכה בעקומה חדה (ימינה): המשך הדרך בכוון המסומן בחצים שעל התמרור, עבור לפני התמרור.
תמרור 109 - הכביש הולך וצר משני צדדיו.
תמרור 110 - הכביש הולך וצר מצד ימין.
תמרור 111 - הכביש הולך וצר מצד שמאל.
תמרור 112 - מעבר צר או מכשול: הוצב התמרור בצד אחד של הדרך בלבד, פירושו מכשול באותו צד של הדרך. הקוים האלכסוניים מוטים מטה כלפי מרכז הנתיב הסמוך.
תמרור 112 - מעבר צר או מכשול: הוצב התמרור בצד אחד של הדרך בלבד, פירושו מכשול באותו צד של הדרך. הקוים האלכסוניים מוטים מטה כלפי מרכז הנתיב הסמוך.
תמרור 113 - מכשול גובה: מעבר בגובה שמתחת ל-4.80 מטרים.
תמרור 114 - צומת הצטלבות.
תמרור 115 - צומת קמץ ימינה.
תמרור 116 - צומת קמץ שמאלה.
תמרור 117 - צומת קמץ.
תמרור 118 - אזהרה והדרכה בצומת קמץ: המשך הדרך בכוונים המסומנים בחיצים שעל התמרור, עבור לפני התמרור.
תמרור 119 - צומת קמץ ימינה ולאחר מכן שמאלה.
תמרור 120 - צומת קמץ שמאלה ולאחר מכן ימינה.
תמרור 121 - מעגל תנועה.
תמרור 122 - רמזור.
תמרור 123 - התמזגות של כביש שבו זכות קדימה עם דרך צדדית מימין, אין פניה לדרך הצדדית.
תמרור 124 - התמזגות של כביש שבו זכות קדימה עם דרך צדדית משמאל, אין פניה לדרך הצדדית.
תמרור 125 - התמזגות עם כביש שבו זכות קדימה מימין, אין פניה ימינה.
תמרור 126 - התמזגות עם כביש שבו זכות קדימה משמאל, אין פניה שמאלה.
תמרור 127 - גודש בתנועה לפניך.
תמרור 127פ - גודש בתנועה לפניך.
תמרור 128 - רכבת מקומית חוצה.
תמרור 128 בשילוב עם תמרור 629 - רכבת מקומית חוצה, תיתכן תנועת רכבות בשני הכיוונים.
תמרור 129 - מפגש מסילת ברזל.
תמרור 129 בשילוב עם תמרור 629 - מפגש מסילת ברזל, תיתכן תנועת רכבות בשני הכיוונים.
תמרור 130 - מפגש מסילת ברזל במרחק של כ-300 מטרים.
תמרור 131 - מפגש מסילת ברזל במרחק של כ-200 מטרים.
תמרור 132 - מפגש מסילת ברזל במרחק של כ-100 מטרים.
תמרור 133 - מקום מפגש מסילת ברזל - מסילה אחת.
תמרור 134 - מקום מפגש מסילת ברזל - יותר ממסילה אחת.
תמרור 135 - מעבר חציה להולכי רגל בקרבת מקום.
תמרור 136 - הולכי רגל בקרבת מקום.
תמרור 137 - תנועת אופניים בקרבת מקום.
תמרור 138 - מנהרה.
תמרור 139 - תמרור "עצור" 302 בהמשך הדרך.
תמרור 140 - ירידה תלולה.
תמרור 141 - סכנת החלקה.
תמרור 142 - אבנים מידרדרות מימין.
תמרור 143 - אבנים מידרדרות משמאל.
תמרור 144 - פסי האטה.
תמרור 145 - תנועה דו-סטרית.
תמרור 146 - בעלי חיים.
תמרור 146 - בעלי חיים.
תמרור 147 - רכב עבודה או טרקטור חוצה.
תמרור 148 - עמודי הכונה ואזהרה בצד הכביש: מחזיר אור מרובע - צד ימין של הכביש. שני מחזירי אור עגולים - צד שמאל של הכביש.
תמרור 149 - עמודון להכוונה או להפרדה, בצבעים של שחור-לבן או צהוב-לבן.
תמרור 150 - מקום מסוכן שלגביו לא נקבע תמרור מיוחד.
תמרור 151 - תאונה.
תמרור 152 - רוח צד.
תמרור 152 - רוח צד.
לוח התמרורים בישראל > תמרורי זכות קדימה 301‐310

תמרור 301 - תן זכות קדימה לתנועה בדרך החוצה לרבות מסילה.
תמרור 302 - עצור! תן זכות קדימה לתנועה בדרך החוצה לרבות מסילה.
תמרור 303 - מעגל תנועה: תן זכות קדימה לתנועה החוצה את דרכך במעגל התנועה או במסילה. עבור את מעגל התנועה מצידו הימני.
תמרור 304 - עצור! (תמרור נייד).
תמרור 305 - התקדם בזהירות (תמרור נייד).
תמרור 306 - תן זכות קדימה להולכי הרגל החוצים.
תמרור 307 - תן זכות קדימה בקטע דרך צרה לתנועה מהכיוון הנגדי.
תמרור 308 - לך זכות קדימה בקטע דרך צרה לגבי התנועה מהכיוון הנגדי.
תמרור 309 - לך זכות קדימה בדרך.
תמרור 310 - קצה הדרך שבה יש לך זכות קדימה.