stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התקפת פרינסטון
שימוש בפרינסטון

ההתקפה מיועדת להתקפה של חמישה שחקנים, שכל שחקן יודע למסור, לזרוק ולכדרר ברמה גבוהה. השחקנים על המגרש ינסו לעשות בידוד ואי התאמה באמצעות כישורים אלה. העמדות הופכות פחות חשובות ובהתקפה אין רכז, קלע, סמול פורוורד או פאוור פורוורד. עם זאת, ישנם כללים מסוימים ששחקנים המשתתפים בהתקפה זו צפויים לפעול לפיהם.
ההתקפה מתחילה בדרך כלל עם ארבעה שחקנים מחוץ לקשת שלוש הנקודות ועם שחקן אחד במרכז אמצע השלשה. הכדור נע בתנועה מתמדת באמצעות מסירה עד ששחקן חותך לעבר שטח ריק מתחת לסל ומסביבו, ומעביר את הכדור לקליעה. שחקן הפוסט הוא שחקן חשוב מאוד בהתקפה.
סימן ההיכר של ההתקפה הוא מסירת הרכז, כאשר שחקן בעמדת החצי פינה חותך במהירות לכיוון הסל, מקבל מסירה מהרכז ואמור למצוא את עצמו פנוי מתחת לסל. לחלופין, כאשר הקבוצה בהגנה מנסה לחסום את הצבע כדי למנוע חיתוכים בקו האחורי, ההתקפה משתמשת בזריקה ל-3 נקודות. כל חמשת השחקנים בהתקפה - כולל הרכז - צריכים להיות עם אחוזים טובים לשלוש נקודות ולא לאפשר לשחקני ההתקפה להישאר ללא שמירה.
ההתקפה לרוב מתפתחת לאט מאוד, מסתמכת על מספר מסירות גבוה, והיא משמשת לעיתים קרובות בכדורסל מכללות על ידי קבוצות המתמודדות מול יריבות עם כישרון אתלטי מעולה על מנת לשמור על משחק עם מספר נקודות נמוך כתוצאה מכך, הובילה אוניברסיטת פרינסטון את הליגה בספיגת הנקודות הנמוכה ביותר 19 פעמים.
שימוש בפרינסטון > מכללות

במהלך כהונתו של פיט קאריל כמאמן ראשי של פרינסטון רשם מאזן שיא של 514 ניצחונות לעומת 261 הפסדים, אחוז ניצחון של 65.8%. קבוצתו זכתה ב-13 אליפויות ליגת הקיסוס במהלך 29 שנות כהונתו, וקיבלו 11 הצעות לטורניר NCAA. פרינסטון זכתה בתואר ה-NIT ב-1975. הניצחון הגדול ביותר של קאריל היה ניצחון 43 - 41 על אוניברסיטת UCLA אלופת ה-NCAA ב-1995. הניצחון האריך את פרישתו של המאמן קאריל במשחק אחד והוא מדורג ראשון בהופעות ב-NCAA בכל הזמנים. מאמן פרינסטון לשעבר סידני ג'ונסון וקודמיו ביל קארמודי, ג'ון תומפסון השלישי וג'ו סקוט השתמשו כולם בהתקפה של פרינסטון.
שימוש בפרינסטון > nba

גם קליבלנד קאבלירס, לוס אנג'לס לייקרס, ניו אורלינס הורנטס, ניו ג'רזי נטס וושינגטון וויזארדס הריצו גרסאות להתקפה של פרינסטון. ריק אדלמן הציג גרסה שונה של התקפת פרינסטון של קאריל ליוסטון רוקטס במהלך עונת 2007–2008 . המאמן אלווין ג'נטרי יישם גם גרסה שונה משלו שמציגה קווי דמיון להתקפת משולש. במהלך עונת 13–2012 של פיניקס סאנס. אדי ג'ורדן יישם את התקפת פרינסטון כמאמן של וושינגטון וויזארדס מ-2003 עד 2008 ושל פילדלפיה 76'ס מ-2009 עד 2010.
ראו גם

אוניברסיטת פרינסטון
דייוויד בלאט
הערות שוליים

↑  רונן דורפן, בגיל 70 פיט קאריל ממשיך להפתיע, באתר הארץ, 29 בינואר 2002
↑  "לא אסתפק רק בלעשות יותר מהעונה שעברה", באתר www.israelhayom.co.il
↑  Plutnicki, Ken (2009-02-10). "The Quad Q.& A.: Princeton Coach Sydney Johnson". The New York Times. נבדק ב-2011-03-13.
↑  Shelburne, Ramona (2 בנובמבר 2012). "Kobe stresses patience with offense". Los Angeles Times. ארכיון מ-3 בנובמבר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Feigen, Jonathan (7 באוקטובר 2007). "Rockets wowed by Adelman's offense". Houston Chronicle. נבדק ב-6 באוגוסט 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
דור פרץ

פרץ במשחקה של מכבי תל אביב מול צ'לסי בליגת האלופות, 2015
דור פרץ (נולד ב-17 במאי 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי תל אביב מליגת העל ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים

פרץ החל את דרכו בבית הספר לכדורגל שהקים אמיר שלח בהוד השרון, בו שיחק כקשר התקפי והרבה להבקיע שערים. בגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי תל אביב, ובעונת 2012/2013 צורף לסגל קבוצת הנוער של המועדון. בעונה שלאחר מכן סבל מפציעה שהשביתה אותו לשלושה חודשים.
קריירת מועדונים > מכבי תל אביב

בעונת 2014/2015 צורף פרץ לסגל הקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב, ואת הופעת הבכורה שלו ערך מול מכבי נתניה במסגרת גביע הטוטו. את שערו הראשון בקריירה כבש פרץ ברבע גמר גביע הטוטו, בניצחון 6–0 על הפועל פתח תקווה. ב-20 באוקטובר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–1 על מכבי חיפה. במהלך העונה שותף פרץ ב-19 משחקים בליגת העל, רובן בעמדת הבלם, ובתום העונה זכה עם הקבוצה בטרבל, אך נאלץ להחמיץ את גמר הגביע עקב צבירת כרטיסים צהובים.
בפתיחת עונת 2015/2016 תפס פרץ מקום בהרכב וחזר לשחק בעמדת הקשר. באוגוסט 2015 ערך פרץ את הופעת הבכורה שלו במפעלים האירופיים, כשעלה כמחליף במשחק מול פ.צ. בזל במסגרת שלב הפלייאוף במוקדמות ליגת האלופות. ב-26 בספטמבר 2015 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על מכבי חיפה. פרץ עלה כמחליף במשחקה הראשון של מכבי תל אביב בשלב הבתים של ליגת האלופות, הפסד חוץ 0–4 לצ'לסי, ופתח בהרכב במשחק שאחריו, הפסד ביתי 0–2 לדינמו קייב. בליגה כבש בעונה זו שער אחד ב-24 הופעות, ובגביע המדינה שותף בארבעה משחקים אך לא שותף במשחק הגמר, בו הפסידה מכבי 0–1 למכבי חיפה.
קריירת מועדונים > השאלה להפועל חיפה

בתחילת עונת 2016/2017 איבד פרץ את מקומו בהרכב מכבי תל אביב, וב-27 בינואר 2017 הושאל להפועל חיפה עד לסוף העונה. יומיים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל תל אביב שהסתיים בתיקו 0–0, ועד תום העונה ערך 14 הופעות ליגה במדי הקבוצה.
קריירת מועדונים > חזרה למכבי תל אביב

לקראת עונת 2017/2018 חזר לסגל מכבי תל אביב, ובמהלכה כבש שער אחד ב-24 הופעות בליגת העל, וזכה עמה בפעם השנייה בגביע הטוטו. בעונת 2018/2019 זכה עם הקבוצה שוב בגביע הטוטו ובאליפות המדינה בעונת שיא שכוללת שמונה שערי ליגה ואחד מהעוגנים הגדולים בעונה הזאת של מכבי תל אביב. פרץ נפרד מהקבוצה אחרי שזכה עמה בגביע המדינה. פרץ, שכבש שערי ניצחון בניצחונות על הפועל באר שבע בסיבוב ח' ועל מועדון ספורט אשדוד ברבע הגמר, פתח בהרכב במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 2-1 את הפועל תל אביב.
קריירת מועדונים > ונציה

ב-16 ביוני 2021 עזב פרץ את מכבי תל אביב וחתם בוונציה מהסרייה א', ליגת העל האיטלקית. את הופעת הבכורה ערך במסגרת הקופה איטליה ב-15 באוגוסט 2021 בתיקו 1–1 נגד פרוזינונה. ב-22 באוגוסט 2021 ערך הופעת בכורה בסרייה א' בהפסד קבוצתו 0–2 לנאפולי.
פרץ רשם 18 הופעות ובישול (בנוסף לשלוש הופעות ובישול נוסף בגביע האיטלקי) בסיום עונת 2021/2022 בסרייה א', בה שותף בפועל ב-575 דקות משחק בלבד. אולם עם סיומה הפך פרץ לשחקן חופשי, עקב ירידת קבוצתו האיטלקית ונציה לסרייה ב'. ב-5 ביולי 2022 הודיעה ונציה על התרת חוזהו של פרץ מהמועדון.
קריירת מועדונים > חזרה שנייה למכבי תל אביב

ב-15 באוגוסט 2022, חזר בשנית למכבי תל אביב מליגת העל, וחתם לשלוש שנים.
עונת 2023/2024 הייתה עונה אישית טובה עבור פרץ שכבש 18 שערים בכל המסגרות והיה שותף לזכייה באליפות. בפתיחת העונה הבאה הרבה להחמיץ - את הסיבוב הראשון בליגה סיים ללא שער. עם פתיחת הסיבוב השני הבקיע 5 שערים בשלושה משחקים, כולל צמד בגמר גביע הטוטו בו ניצחה הקבוצה 3–1 את מכבי חיפה.
נבחרות ישראל

פרץ שיחק בכל גילאי נבחרות הנערים והנוער של ישראל, ולזכותו 8 הופעות ושער אחד במדי נבחרת הנוער עד גיל 19 של ישראל.
ב-7 ביוני 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21, במסגרת מוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות, והיה שותף לניצחון 4–0 על ליכטנשטיין. בטרם הסתיים הקמפיין עזב פרץ את הנבחרת הצעירה, לאחר שזומן לנבחרת ישראל הבוגרת, לקראת שני משחקיה האחרונים במוקדמות יורו 2016. ב-13 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, בהפסד החוץ 1–3 מול בלגיה. לאחר מכן, חזר לשחק גם בנבחרת הצעירה, וב-6 באוקטובר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה, בניצחון 4–0 על יוון. בסך הכל, לזכותו 10 הופעות ושער אחד במדי הנבחרת הצעירה.
ב-11 באוקטובר 2018 כבש פרץ את שער הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת שהיה גם לשער הבכורה של נבחרת ישראל בעונת הביכורים של ליגת האומות של אופ"א, בניצחון הביתי 2–1 מול סקוטלנד. במסגרת קמפיין מוקדמות מונדיאל 2022 כבש פרץ שלושה שערים, בסך הכל.
חיים אישיים

פרץ נולד וגדל בהוד השרון, לאביו כדורגלן העבר יעקב פרץ. אחיו הגדול הוא כדורגלן העבר ריף פרץ.
פרץ מגדיר את עצמו כמסורתי.
ומחזיק גם בדרכון פורטוגלי.
ב-12 במרץ 2025 נישא לבת זוגו גל אלביליה.
תארים

ליגת העל בכדורגל (4): 2014/15, 2018/19, 2019/20, 2023/24
גביע המדינה (2): 2014/15, 2020/21
גביע הטוטו (6): 2014/15, 2017/18, 2018/19, 2020/21, 2023/24, 2024/25
אלוף האלופים (3): 2019, 2020, 2024
הערות שוליים

↑  יניב טוכמן‏, משפחה שכזאת: דור וריף פרץ ממשיכים את דרכו של אבא יעקב במכבי תל אביב, באתר וואלה, 3 בנובמבר 2014
↑  שמעון אלבז, על האפס: מכבי ת"א ניצחה 0:2 את מכבי חיפה. צפו, באתר ynet, 26 בספטמבר 2015
↑  הפועל חיפה: דור פרץ הושאל ממכבי תל אביב עד לתום העונה, באתר וואלה, 27 בינואר 2017
↑  רז אמיר, ‏ישראלי חדש בסרייה א': דור פרץ חתם בוונציה, באתר ONE‏, 16 ביוני 2021
↑  Israel - Dor Peretz - Profile with news, career statistics and history - Soccerway, int.soccerway.com
1 2  רענן ברנובסקי‏, הקאמבק הושלם: דור פרץ חתם במכבי תל אביב, באתר וואלה, 15 באוגוסט 2022
↑  תומר לוי, ‏יהפוך לשחקן חופשי: עתידו של דור פרץ, באתר ערוץ הספורט, 14 במאי 2022
↑  רז אמיר, ‏ונציה הודיעה על התרת חוזהו של דור פרץ, באתר ONE‏, 5 ביולי 2022
↑  רז אמיר, ‏הבלינגהאם של מכבי ת"א: העונה הגדולה של פרץ, באתר ONE‏, 31 במרץ 2024
↑  גיל קנל, ‏הדור החדש: כך הפך פרץ לסקורר של מכבי ת"א, באתר ONE‏, 29 באוגוסט 2024
↑  משה פרימו, ‏כוכב ונופל: הווינר הגדול בצהוב והסמל לאכזבה של מכבי חיפה, באתר ערוץ הספורט, 26 בדצמבר 2024
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי שחקן, באתר www.football.org.il
↑  איציק יצחקי‏, דור פרץ זומן לראשונה לסגל הנבחרת, גם עאבד, משומר ומליקסון בסגל, באתר וואלה, 4 באוקטובר 2015
↑  מוקדמות אליפות אירופה: 0:4 לנבחרת ישראל על נבחרת יוון, באתר וואלה, 6 באוקטובר 2016
↑  מוטי פשכצקי, ‏השקט שנשאר: הסיבות מאחורי ההחלטה של דור פרץ, באתר ערוץ הספורט, 15 באוגוסט 2022
↑  תומר לוי, ‏באיטליה אישרו: דור פרץ במו"מ עם ונציה, באתר ‏מאקו‏, 14 ביוני 2021
מרגריט זוראך

| --- | --- |

 לידה:  25 בספטמבר 1887 סנטה רוזה, ארצות הברית 
 פטירה:  27 ביוני 1968 (בגיל 80) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Marguerite Thompson 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סטנפורד  Fresno High School  Académie de La Palette  בייטס קולג' 
 תחום יצירה:  ציור, אמנות סיבים 
 זרם באמנות:  מודרניזם, פוביזם 
 הושפעה על ידי:  ג'ון דאנקן פרגוסון, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 פרסים והוקרה:  מדליית לוגן לאמנויות (1920) 
 בן או בת זוג:  ויליאם זוראך 
 צאצאים:  Dahlov Ipcar 
 אתר רשמי
 
מרגריט זוראך (Marguerite Zorach;‏ 25 בספטמבר 1887 - 27 ביוני 1968) הייתה ציירת, אמנית סיבים ומעצבת גרפית אמריקאית, והייתה מראשוני המודרניזם באמריקה. היא זכתה במדליית לוגן לאמנויות בשנת 1920.
ראשית חייה

מרגריט (שם נעורים: תומפסון) נולדה בסנטה רוזה בקליפורניה. אביה, עורך דין בעמק נאפה, ואמה היו צאצאים מאנשי ניו אינגלנד ומקווייקרים של פנסילבניה. בצעירותה עברה המשפחה לפרזנו ושם החלה את השכלתה. היא החלה לצייר בגיל צעיר מאוד והוריה סיפקו לה חינוך שהושפע מהתפיסות הליברליות, כולל שיעורי מוזיקה בבית הספר היסודי, וכן לימוד של ארבע שנים לטינית בתיכון פרזנו. היא הייתה אחת מקבוצה קטנה של נשים שהתקבלו לאוניברסיטת סטנפורד בשנת 1908.
קריירה > פריז

בזמן לימודיה בסטנפורד, המשיכה מרגריט תומפסון להראות יכולת ומשיכה לאמנות, ובמקום להשלים את התואר האקדמי, היא נסעה לצרפת בהזמנת דודתה, הרייט אדלייד האריס. מרגריט ביקרה בסלון הסתיו ממש ביום שהגיעה לפריז. כאן היא ראתה יצירות רבות של אנרי מאטיס ואנדרה דריין, המכונים הפוביסטים. הפוביסטים נודעו בשימושם בצבעים עזים ובעבודות מכחול ספונטניות, אינסטינקטיביות. המפגשים של תומפסון עם העבודות האלה השפיעו עליה מאוד. כוונתה של דודתה, שמרגריט תומפסון תלמד ב"בית הספר לאמנות יפות", אך תומפסון נדחתה מכיוון שמעולם לא ציירה עירום בחיים. האריס ניסתה לאחר מכן לרשום את מרגריט לאקדמיה דה לה גרנדה צ'אומייר, ללמוד אצל הצייר פרנסיס אובורטין. לתומפסון לא היה שום עניין בנוסחאות של ציור אקדמי ובמקום זאת היא בחרה ללמוד בבית ספר פוסט-אימפרסיוניסטי Académie de La Palette. האקדמיה עודדה אותה להמשיך בגישה שלה ולצייר בסגנון שהיה ייחודי לה. היא הציגה ב-Société des Artistes Indépendants משנת 1910, ובסלון הסתיו ב-1911, שניהם אירועים שהיו ידועים בנושאים המודרניסטיים שלהם.
כשהייתה בפריס, היא התחברה עם פבלו פיקאסו, גרטרוד שטיין, אנרי רוסו ואנרי מאטיס. באקדמיה דה לה פאלט היא פגשה לראשונה את בעלה לעתיד שחלק איתה את התפיסה האמנותי, ויליאם זוראך. ויליאם העריץ את האינדיבידואליות שלה, ואמר על יצירות האמנות המודרניות שלה "פשוט לא יכולתי להבין מדוע ילדה כל כך נחמדה תצייר תמונות פראיות כל כך."
אחרי פריז, היא עשתה סיבוב ארוך עם דודתה בשנים 12–1911. הם ביקרו בירושלים, במצרים, בהודו, בבורמה, בסין, בהונג קונג, ביפן ובהוואי. היא התרשמה מהמקומות הזרים שראתה והשתוקקה לכתוב על חוויותיה. היא שלחה מאמרים לעיתון בפרזנו. לטיול הזה הייתה השפעה עצומה גם על אמנותה, והוא ישפיע עליה לצייר בצורה מופשטת יותר ממה שהייה בעבר. היא גם החלה לייצר נופים בצבעים עזים וקווי מתאר שחורים עבים.
קריירה > חזרה לארצות הברית

עם חזרתה לארצות הברית, היא הציגה בפרזנו ובלוס אנג'לס. עד מהרה היא עברה לעיר ניו יורק והתחתנה עם ויליאם זוראך ב־2 בדצמבר 1912. הזוג החל מיד לשתף פעולה באופן אמנותי. שניהם נכנסו ליצירות אמנות בתערוכת הארמורי ב-1913. הצלחתם המשיכה בשעה ששניהם הוזמנו להשתתף בתערוכת 'פורום ציירים אמריקאים מודרניים' בשנת 1916, בה מרגריט הייתה האשה היחידה בין 17 האמנים. בשלב זה החלו ויליאם ומרגריט להתנסות בצורות אמנות אחרות כמו שירה.
מרגריט ילדה בן בשנת 1915 בן, טסים זוראך, ובת, דהלוב זוראך, בשנת 1917. בסופו של דבר הצמד התיישב בגריניץ' וילג' וכינה בחיבה את ביתם סטודיו "פוסט-אימפרסיוניזם". הבית הפך למקום מפגש לאמנים מסוגים שונים, שהזכיר סלונים קטנים בפריס. בהתעקשותה של מרגריט בילתה המשפחה את הקיץ בניו אינגלנד. בשנת 1922 הם ביקרו בג'ורג'טאון, מיין, ובהמשך קנו בית שם.
מרגריט שימשה גם כנשיאת אגודת הנשים של ניו יורק לאמניות מודרניות באמצע שנות העשרים.
קריירה > קיץ ביוסמיטי

אחת התקופות המשפיעות ביותר על מרגריט וויליאם הייתה בשנת 1920, כאשר הם בילו את הקיץ בעמק יוסמיטי, כשהם מציירים את הנוף. בני הזוג, ומשפחתם, שרטטו וציירו את הפארק הלאומי בסגנון פואביסטי. הטיול ריגש מאוד את השניים, ונושאים מהטיול יופיעו ברבות מיצירותיהם המאוחרות, כולל עבודות של מרגריט "זכרונות ילדותי בקליפורניה" (1921) "עמק יוסמיטי", "קליפורניה" (1920).
קריירה > אומנות טקסטיל

לאחר לידת בתם, מרגריט גילתה כי יצירה בטקסטיל תאפשר לה לתת יותר תשומת לב לילדיה. בעוד ויליאם ומרגריט התנסו באמנות טקסטיל, מרגריט הייתה פורה יותר ונודעה יותר בזכות עבודותיה. היא יצרה בעיקר רקמות או טפטיןשדמו סגנונית לציוריה הפוביסטים וכמו כן יצרה בבטיק. הרקמות שלה הוצגו לראשונה בניו יורק בשנת 1918.השימוש בטקסטיל כמדיום עקב אחר הדפוסים המודרניסטיים של תחילת המאה ככל שהאמנות החדשה הפכה לפחות סיפורית.
עבודה בבדים שברה את המחסומים בין מלאכה לאמנות יפה, והיה שיתוף פעולה של ויליאם ומרגריט שחצו את המחסומים המגדריים. עבודותיה היו פופולריות ומעניינות את הציבור, אך מבקרי האמנות נתנו ביקורות מעורבות בגלל מעמדה הנמוך של הרקמה באמנויות היפות.
בהווה הם היו זוכים לתשבחות בזכות הנושאים הפמיניסטיים והסגנון החדשני שלהם. התערוכה הראשונה של מרגריט זוראך הייתה בגלריה של צ'ארלס דייוויד בניו יורק. פעמים רבות מכירת הטקסטילים של מרגריט הן מה שמנעו מהמשפחה עוני.
מרגריט גם נהנתה מאוד לייצר בגדים לבעלה ולילדיה, אם כי לא תמיד הם היו בסגנון המקובל של התקופה.
שנים מאוחרות

מרגריט זוראך המשיכה להיות אמנית פורה עד סוף חייה. בשנים מאוחרות יותר היא עבדה ב"מינהל העבודות הציבוריות" בתקופת השפל הגדול. ציור הקיר שלה בשמן ב-1938 בלובי במשרד הדואר פטרבורו, ניו המפשייר, שכותרתו ניו אינגלנד בחורף, הראה את כישרונה המודרניסטי. בשנת 1940 היא השלימה ציור קיר נוסף בריפלי, טנסי. מרגריט לימדה גם באוניברסיטת קולומביה.
בהמשך החיים היא סבלה מניוון בעיניה. המחלה עצרה מאוד את יכולתה לייצר טקסטיל, אולם היא הצליחה להמשיך לצייר.
היא נפטרה בניו יורק בשנת 1968.
בעוד שמרגריט זוראך הייתה אמנית מרשימה ופוריה, רק לאחר מותה קיבלה הכרה כמו בעלה. היא הייתה ציירת מוכשרת בעלת השפעה על התקדמות המודרניזם האמנותי בארצות הברית. [12] היסטוריוני אמנות רואים אותה כ"אשה האמנית הראשונה מקליפורניה."
הערות שוליים

↑  Marguerite Thompson Zorach | IFPDA, web.archive.org, ‏2013-12-03
↑  Marguerite Zorach, Marguerite Zorach: the Early Years, 1908-1920, National Collection of Fine Arts, 1973. (באנגלית)
↑  To Be Modern: The Origins of Marguerite and William Zorach's Creative Partnership, 1911-1922; essay by Jessica Nicoll, www.tfaoi.com
↑  CLARA, web.archive.org, ‏2016-03-04
↑   Zorach, William (1967). Art is My Life: The Autobiography of William Zorach. World Publishing Company. p. 23.
1 2  Whitney Chadwick, The Independents, Women, Art, and Society, 1994, London: Thames and Hudson, 1990, עמ' 284, ISBN 0-500-20241-9. (באנגלית)
↑  Marguerite Zorach, Clever Fresno Girl: The Travel Writings of Marguerite Thompson Zorach (1908-1915), Associated University Presse, 2008, ISBN 978-0-87413-035-5. (באנגלית)
↑  Marguerite Zorach, SAAM (באנגלית)
↑  "Marguerite Thompson Zorach", web.archive.org, ‏2016-03-04
↑  Installation Views - Marguerite Zorach and William Zorach - June 4 – August 13, 2010 - Exhibitions - Michael Rosenfeld Art, www.michaelrosenfeldart.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007393951505171  BnF: cb12194377v (data)  GND: 124117252  ISNI: 0000 0000 6684 0185  LCCN: n87900223  NTA: 073525871  RKD: 86554  SNAC: w6930vg8  SUDOC: 185635709  ULAN: 500021908  VIAF: 69852805   WorldCat (עם VIAF): 69852805 
מרגריט זוראך, אדם בראד ווד, 1912
מרגריט זוראך, נוף בעמק יוסמיטי, 1920
מרגריט זוארך, עבודות סיבים, 1919
ברכת הגשמים

ברכת הגשמים היא ברכת הודאה שמברכים על ירידת גשם.
מתי מברכים?

המקור לברכת הגשמים הוא במסכת ברכות: ”...מאימתי מברכין על הגשמים - משיצא חתן לקראת כלה”. רש"י בפירושו לתלמוד, מסביר שהאלגוריה מכוונת לשלולית מים המקפצת לקראת כל טיפה הנופלת עליה: ”שהמים קבוצים על הארץ, וכשהטיפה נופלת עליה, טיפה התחתונה בולטת לקראתה”.
התלמוד מתחיל את הדיון בשאלה מתי יש לברך ברכה זו בסתירה בין משנה לברייתא. במשנה כתוב כי יש לברך ברכת הטוב והמטיב, ואילו בברייתא מובא נוסח ברכת הגשמים. במסקנת הדיון בתלמוד ישנן שתי אפשרויות להסביר את הסתירה:
האפשרות הראשונה תלויה בכמות: אם יורד הרבה גשם - אז מברכים ברכת הגשמים, ואם יורד מעט - אז מברכים ברכת הטוב והמטיב.
האפשרות השנייה תלויה במניע: אם יש לאדם קרקע חקלאית הזקוקה לגשם - עליו לברך ברכת הטוב והמטיב, ואם אין לו - עליו לברך ברכת הגשמים.
התלמוד הירושלמי דן בשאלה של העונה בה יש לברך ברכה זו. מובאת שם מחלוקת בעניין, בין רבי יוסה בשם רבי זעירא לבין רבי תנחום. רבי יוסה אומר כי ברכה זו תוקנה רק למקרה בו הייתה בצורת וחכמים גזרו תענית, ואז כשיורד הגשם יש לברך את ברכת הגשמים. לעומתו, רבי תנחום סבור שבכל פעם שמתחיל לרדת גשם - יש לברך ברכת הגשמים. להלכה נפסק שברכת הגשמים אינה קשורה דווקא לתענית לאחר בצורת, אלא בכל פעם שיורדים גשמים יש לברך אותה.
מתי מברכים? > הלכה למעשה

הרמב"ם פוסק בהלכות תעניות שכאשר יש בצורת והציבור מתענה ויורדים גשמים - יש לקרוא הלל, וכלל אינו מזכיר בהלכות אלו של תעניות את ברכת הטוב והמטיב או ברכת הגשמים. בהלכות ברכות, לעומת זאת, לגבי ברכת הגשמים וברכת הטוב והמטיב, הרמב"ם מקבל את החילוק של התלמוד, ואף מוסיף לו מקרה שלישי: אדם שיש לו קרקע חקלאית - מברך ברכת שהחיינו; אדם שיש לו קרקע חקלאית בשותפות עם אדם אחר - מברך ברכת הטוב והמטיב; ואדם שאין לו קרקע חקלאית משלו - מברך ברכת הגשמים.
השולחן ערוך פוסק באופן שמשתמע לשתי פנים: ”אם היו בצער מחמת עצירת גשמים וירדו גשמים מברכים עליהם, אע"פ שלא ירדו עדיין כדי רביעה, משירדו כל כך שרבו על הארץ, שיעלו עליהם אבעבועות מן המטר וילכו זה לקראת זה.” בלשונו ניתן לראות כי מדובר בברכת הגשמים, שכן הוא מזכיר את ההגדרה "שיעלו עליהם אבעבועות מן המטר וילכו זה לקראת זה" הדומה מאוד בצורתה להגדרת התלמוד בנוגע ל"משיצא חתן לקראת כלה". לכאורה ניתן לראות כי הוא חולק על הרמב"ם, שכן הוא מזכיר שיש לברך את הברכה רק לאחר עצירת גשמים ולא בכל מקרה, אך הרב משה צבי נריה מפרש כי לא מדובר בבצורת ממש, אלא בכל פעם ששמחים בירידת גשמים לאחר שהם חסרו - ניתן לברך.
נוסח הברכה

בתלמוד לאחר שמביא את הנוסח הברכה, דן בנוגע לחתימתה: ”רבי יוחנן מסיים בה הכי: 'אילו פינו מלא שירה כים... אין אנו מספיקין להודות לך ה' אלהינו... תשתחוה, ברוך אתה ה' רוב ההודאות' - רוב ההודאות ולא כל ההודאות?! - אמר רבא: אימא 'האל ההודאות'. אמר רב פפא: 'הלכך נימרינהו לתרוייהו (נאמר את שתי האפשרויות): רוב ההודאות והאל ההודאות.”
ראו גם

משיב הרוח ומוריד הגשם
ברכת השנים
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד ב'.
↑  כך בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד ב', ועל פי פירוש רש"י.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ט', הלכה ב'.
1 2 3  הרב משה צבי נריה, במאמרו ברכת הגשמים, אתר דעת.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות תעניות, פרק א', הלכה ט"ז.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק י', הלכה ה'.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רכ"א, סעיף א'.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
זאב אברבוך

ערך זה עוסק במנהיג המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה. אם התכוונתם להרוקח הראשון של תל אביב, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1889 ברזינו, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  27 ביולי 1941 (בגיל 52 בערך) מוסקבה, ברה"מ 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות 
 
וולף (זאב) אָבֶרבּוּך ("דניאל") (1886/‏1890 – 1941) היה ממייסדי מפ"ס ופק"פ וממנהיגיה.
ביוגרפיה

וולף אברבוך נולד למשפחה יהודית משכילה ואמידה.
היה פעיל בתנועה המהפכנית במהפכת 1905, ובהשפעת אחיו הבכור, צבי אברבוך (אלכסנדר חאשין) הצטרף לפועלי ציון. בראשית 1914 גויס לצבא, נפל בשבי האוסטרי. שב לרוסיה ב-1918, והתמנה למזכיר פועלי ציון באוקראינה.
ב-1919 הגיע לארץ ישראל והיה שותף בהקמת מפ"ס (1919) ובשינוי שמה לפק"פ בשנת 1922.
בשנת 1924 צורפה פק"פ לקומינטרן (הארגון העולמי של המפלגות הקומוניסטיות).
פק"פ הייתה מורכבת באותה תקופה רובה ככולה מיהודים, דבר שהתנגש עם מטרתה לקדם מהפכה סוציאליסטית בארץ שבה רוב תושביה באותה התקופה היו ערבים.

היהודים שהיו בהנהגת המפלגה היו מהגרים שלא ידעו ערבית ולא הכירו את התרבות של הערבים-הפלסטינים בארץ, בשל כך, דרש הקומינטרן מן המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה לעבור תהליך של "ערביזציה", כינוי לתהליך שמטרתו הייתה לשנות את הרכב חברי הפק"פ כדי שישקפו טוב יותר את הרכב האוכלוסייה בארץ.
דרישת הקומינטרן לשינוי שייצג בצורה נרחבת יותר את חלק הארי באוכלוסייה לא הייתה דרישה שהופנתה רק כלפי המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה אלא הייתה זו דרישה גלובלית שהופנתה גם כלפי התנועה הקומוניסטית במצרים שמקורה היה נעוץ במיעוט היווני במדינה, כלפי הקומוניסטים האלג'יראים שגרעינם היה צרפתי וכלפי תנועות קומוניסטיות נוספות ברחבי העולם.
בשנת 1935, בהתאם למדיניות ה"ערביזציה" שנדרשה מהמפלגה, מינה הקומינטרן את רדואן אל-חילו ("מוסא"),ערבי-פלסטיני תושב הארץ, לתפקיד מזכ"ל המפלגה במקומם של מייסדיו היהודים ובהם אברבוך.
ע"פ ספרו של אבנר בן-זקן ,"קומוניזם כאימפריאליזם תרבותי", וולף אימץ את השם "אבו סיאם" והעיד על עצמו כי הוא חולם להיות "לנין של חצי האי ערב".
בערך באותה תקופה שינה אברבוך את שמו ל"דניאל ריבקינד", נקרא לברית המועצות ולא הורשה לחזור לארץ ישראל. ממוסקבה הוא נשלח לפעילות מחתרתית ברומניה, ושם נאסר ועבר עינויים קשים. לאחר שחרורו מהכלא שב לברית המועצות, ונשלח לתפקיד זוטר – ראש המחלקה הפוליטית במשק חקלאי.
לדברי איסר הראל,
גם שני בניו של "דניאל" מצאו את מותם מידי השלטונות הסובייטים. בנו הבכור נאסר באשמת השתייכות לקבוצה שזממה כביכול להרוג את סטלין. לאחר שסירב להעיד כי אביו היה מרגל, הוא הוגלה לאחד המחנות הקשים ושם מצא את מותו. גם בנו השני, שעבד במערכת ה"עמעס", נעצר וחוסל. רק אלמנתו של "דניאל", מריה, נותרה בחיים.
אחיו הבכור, צבי (הירש) אברבוך, שנודע בכינויו הספרותי-מפלגתי אלכסנדר חאשין (1886–1939), היה פעיל פוליטי ופובליציסט. בראשית דרכו היה ממייסדי פועלי ציון וראשיה ואיש העלייה השנייה, ולאחר שובו לרוסיה ב-1930 היה לקומוניסט אדוק ואיש היבסקציה. אף הוא נאסר במסגרת הטיהורים הגדולים ומצא את מותו בבית סוהר בברית המועצות.
לקריאה נוספת

שמואל דותן, אדומים: המפלגה הקומוניסטית בארץ ישראל, כפר סבא: שבנא הסופר, תשנ"א 1991, עמ' 80.
הערות שוליים

↑  שמו המפלגתי "דניאל" הוא על שם בנו השני. כינויים נוספים: חיים, אב-סיאם, חיידאר, תאג'ר וכן זקן.
1 2  יצחק לאור, פרידה מהקומוניזם המקומי, באתר הארץ, 3 בינואר 2006.
↑  שרה אוסצקי לזר, לנין של חצי האי ערב, באתר הארץ, 9 במאי 2007.
↑  איסר הראל, ריגול סובייטי: קומוניזם בארץ-ישראל, תל אביב: עידנים, תשמ"ז 1987, עמ' 220–221.
↑  הראל, ריגול סובייטי (1987), עמ' 221.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308706105171  VIAF: 246341550   WorldCat (עם VIAF): 246341550
חקלאי

חקלאים ורפתנים מישראל מתארחים בבית הנשיא לכבוד חג השבועות, יוני 2024
חקלאי אמריקאי בעל מחלבה
חקלאי בניקרגואה
חקלאי הוא אדם העוסק בחקלאות – מגדל בעלי חיים או צמחים מתורבתים כמקור למזון, לביגוד ולמוצרים אחרים. חקלאי יכול להיות בעל קרקע חקלאית או לעבוד כפועל על אדמות שנמצאים בבעלותם של אחרים, אך לרוב המונח מתייחס לבעל משק, בעוד העובדים בחווה/משק חקלאית מכונים בדרך כלל פועל חקלאי. חקלאי המסתמך רק על מי גשמים להשקיית גידוליו עוסק בחקלאות בעל, זאת להבדיל מחקלאות שלחין בה נעשה שימוש באגירה והזרמה של מים אל השדה.
אדם העובד בחקלאות בחברה לא מתועשת, ובייחוד אנשים שעסקו בחקלאות בתקופת ימי הביניים תחת משטרים פיאודליים, מכונה איכר.