stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'אבר עסאקלה
קורות חיים > פוליטיקה

בבחירות לכנסת ה-21 שובץ במקום ה-8 כנציג חד"ש ברשימת חד"ש-תע"ל ולא נבחר לכנסת לאחר שהמפלגה זכתה ל-6 מנדטים.
בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 שובץ מטעם חד"ש במקום ה-12 ברשימה המשותפת, ונבחר לשתיהן כשהרשימה קיבלה 13, ואחר כך 15 מנדטים. בבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב במקום החמישי בחד"ש, שהוא המקום ה-11 ברשימה המשותפת ולא נבחר לאחר שהרשימה קיבלה 6 מנדטים.
חיים אישיים

נשוי ואב לשלושה, מתגורר במע'אר.
הערות שוליים

↑  פאנל על שוויון אזרחי, בהנחית ירון לונדון, באתר סיכוי - לקידום שוויון אזרחי
↑  רשימת הרשימה המשותפת, באתר ועדת הבחירות (ארכיון)
↑  נינה פוקס וחסן שעלאן, סגן רמטכ"ל, טייס קרב וסגנית מיס אירופה: הח"כים החדשים, באתר ynet, 18 בספטמבר 2019
↑  חברי רשימת חד"ש לכנסת ה-21, בדף הפייסבוק של מפלגת חד"ש, 3 בפברואר 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דזי בארמור

| --- | --- |
 לידה:  22 במאי 1960 (בן 64) אלבמה שבארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.02 מטר
 מכללה:  פרזנו סטייט
 דראפט:  בחירה מספר 151, 1983 ניו יורק ניקס
 קבוצות כשחקן
 1984–1990   1990–1991   1991–1993   1993–1994   1994–1995   1995–1996   1996–1997   1997–1998:  הפועל חולון   הפועל גליל עליון   מכבי רמת גן   מכבי ראשון לציון   בני הרצליה   מכבי רמת גן   ?   מכבי אשדוד
 הישגים כשחקן
 אליפות טורניר NIT (בשנת 1983)  גביע המדינה (1995)
דזי בארמור (באנגלית: Desi Barimore;‏ נולד ב-22 במאי 1960) הוא כדורסלן עבר אמריקאי-ישראלי.
בארמור בוגר אוניברסיטת המדינה של קליפורניה בפרזנו, עמה זכה בטורניר ה-NIT ‏(National Invitation Tournament). נבחר בדראפט ה-NBA 1983 על ידי קבוצת ניו יורק ניקס בבחירה ה-151 (סיבוב שביעי).
בישראל

בליגה הישראלית החל בארמור את דרכו בעונת 1984/85 בקבוצת הפועל חולון, בה שיחק במשך 6 עונות רצופות. בעונת 1985/86 הגיע עם חולון עד לגמר גביע המדינה, בו הפסידו למכבי תל אביב. לאחר מכן נדד לקבוצות כגון הפועל גליל עליון, מכבי רמת גן, ובעונת 1993/94 במכבי ראשון לציון.
בעונת 1994/95 שיחק בארמור בקבוצת בני הרצליה והיה שותף לעונה חלומית של המועדון. הקבוצה ניצחה בחצי גמר גביע המדינה את מכבי תל אביב, במשחק הגמר ניצחה את הפועל חולון (77–88) וזכתה בגביע. בעונה שלאחר מכן, חזר למכבי רמת גן ושיחק בה עונה אחת. בסך הכל קלע בארמור 4179 נקודות ב-12 עונות בליגת העל (מקום 31 בכל הזמנים).
בעונת 1997/98 שיחק במכבי אשדוד ועזר לה להעפיל לליגה לאומית ב'.
בישראל > בנבחרת ישראל

בארמור התאזרח בישראל בתחילת שנות ה-90, בין היתר שיחק עם נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל 1993. בסך הכל שיחק בנבחרת 9 משחקים, בהם קלע 86 נקודות (9.6 בממוצע).
בישראל > חיים אישיים

בארמור נישא לישראלית וקיבל אזרחות ישראלית. ב-1998 פרש מכדורסל וחזר לארצות הברית, שם נישא בשנית. נכון ל-2017 מתגורר בפיניקס, ומשמש כיועץ חינוכי לנוער בסיכון.
בנו, דזי בארמור ג'וניור, הוא כדורסלן ששיחק בקבוצת סן ברנרדינו, בליגת המכלליות המשנית, והחל מ-2017 בישראל. תחילה בהפועל באר שבע ואחר-כך במכבי מעלה אדומים.
ידיעות תקשורת

| --- | --- |


בית "ידיעות תקשורת", במשרדי קבוצת ״ידיעות אחרונות״ בראשון לציון
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־35 שנים)
 חברת אם:  קבוצת ידיעות אחרונות
 מיקום המטה:  בית ״ידיעות אחרונות״
 משרד ראשי:  ראשון לציון
 בעלות:  ארנון מוזס
 ענפי תעשייה:  הוצאה לאור
 מוצרים עיקריים:  מקומונים
 מנכ"ל:  ליאת שרון
  
 www.yedtik.co.il
סמליל קודם של "ידיעות תקשורת"
ידיעות תקשורת היא חברת חדשות מקומיות, חלק מ"קבוצת ידיעות אחרונות", המשמשת כמו"ל של מקומונים ושל אתר החדשות המקומיות mynet.
היסטוריה

"ידיעות תקשורת" הוקמה בשנת 1989, במטרה להקים רשת מקומונים של "קבוצת ידיעות אחרונות" שתתחרה עם הרשת המצליחה של "קבוצת הארץ" - "רשת שוקן" (שהחזיקה בין השאר במקומונים הפופולריים "כל העיר" בירושלים ו"העיר" בתל אביב). עד אז הפעילה ידיעות מספר מקומונים שפעלו באופן עצמאי ללא הנהלה מרכזית.
בין השנים 2000–2006 שימש ניר חפץ כעורך הראשי של הרשת.
בשנים 2005–2017 שימש רענן בר טל כמנכ"ל.
עד יולי 2007 נקרא כל מקומון בשם משלו, המרמז על אזור הופעתו, אז עברה הרשת מיתוג מחדש, שבא לחזק את הזיקה של המקומונים לעיתון האם, ובמסגרתו כוללים כל המקומונים את המילה "ידיעות" בתחילת שמם, בעיצוב זהה לזה שבשם העיתון "ידיעות אחרונות". כחלק ממהלך זה גם פוצלו אחדים מהמקומונים, כך שייתמקדו באזור מצומצם יותר.
בשנת 2008 אתר ynet, שגם נמצא בבעלות "קבוצת ידיעות אחרונות", וידיעות תקשורת חברו לשיתוף פעולה, והקימו בתוך ynet ערוצים מקומיים בשם mynet שמתמקדים בחדשות מקומיות, וכולל, בצד עדכוני החדשות השוטפים בידי כתבי האתר, גם כתבות מכל המקומונים של ידיעות תקשורת. באותה שנה גם זכתה ידיעות תקשורת במכרז להפקת עיתון לתנועה הקיבוצית במקום שני השבועונים הקיבוציים "הקיבוץ" ו"הדף הירוק" שנסגרו.
בשנת 2017 הפך mynet לפורטל חדשות עצמאי ונפרד, המתפעל מערכת חדשות, כתבים ועורכים עצמאית. תחת האתר פועלים כיום 20 אתרי חדשות מקומיים.
בעשור השני של המאה ה-21 החלה "ידיעות תקשורת" לסבול מירידה בתפוצת המקומונים, וירידה בהכנסות מפרסום ולוחות מודעות. במאי 2019 הודיעה הקבוצה על שינוי ארגוני ואיחוד 4 מקומונים באזור המרכז. בנובמבר 2020 גיבשה הנהלת קבוצת ידיעות אחרונות תוכנית הבראה שהוצאה לפועל במטרה להבטיח את המשך פעילות המקומונים.
ביוני 2023 הודיעה הנהלת ידיעות אחרונות כי העורכת הראשית של ידיעות תקשורת סיגל בוכריס רגב תמונה לעורכת עיתון ידיעות אחרונות ותהיה האישה הראשונה שתכהן בתפקיד זה. ביולי 2023 החליף את בוכריס-רגב העיתונאי גיא בן יהושע כעורך הראשי של הרשת.
עורכים וכתבים

העורך הראשי של רשת המקומונים הוא העיתונאי גיא בן יהושע שבמשך שנים היה עורך ״ידיעות ירושלים״, אחד מעיתוני הדגל של הרשת. בשנת 2017, נכנסה לתפקידה כמנכ״לית ידיעות תקשורת ליאת שרון, לאחר שהחליפה את רענן בר טל, ששימש כמנכ"ל במשך 12 שנים. כותבים בולטים בעבר ובהווה הם: גיא לרר, ליהיא לפיד, רועי ינובסקי, לירן תמרי, אריה מליניאק, נעמי רביע, מורן אזולאי, יקיר אלקריב, (״שני גברים שמנים מאוד״, מדור "משמר המרקע") ומיה סלע (ספרות).
המקומונים

המקומונים העיקריים בקבוצה זו הם (בסוגריים השם עד ליולי 2007):
ידיעות ירושלים - אזור ירושלים ("עיתון ירושלים")
ידיעות המפרץ - אזור הקריות ("ערי המפרץ")
ידיעות חיפה - אזור חיפה
ידיעות העמק - אזור עמק יזרעאל, עפולה ("כל העמק והגליל")
ידיעות טבריה - אזור טבריה והגליל העליון ("כל העמק והגליל")
ידיעות קריית שמונה - אזור קריית שמונה ("כל העמק והגליל")
ידיעות תל אביב - אזור תל אביב ("עיתון תל אביב")
ידיעות בקעת אונו - ערי וישובי בקעת אונו
ידיעות השרון - אזור השרון ("על השרון")
ידיעות חולון - חולון ואזור ("חולון בת-ים")
ידיעות בת-ים - בת ים ("חולון בת-ים")
ידיעות רחובות - אזור רחובות ונס ציונה ("במקום")
ידיעות ראשון - אזור ראשון לציון ("במקום")
ידיעות איילון - אזור רמלה ולוד ("איילון")
ידיעות נתניה - אזור נתניה ("אמצע נתניה")
ידיעות חדרה - אזור שפלת החוף ("אמצע חדרה")
ידיעות אילת - אזור אילת והערבה
ידיעות מודיעין - אזור מודיעין ושוהם ("מודיעין")
ידיעות אשדוד - אזור אשדוד ויבנה ("כל הדרום")
ידיעות אשקלון - אזור אשקלון ("כל הדרום")
ידיעות הדרום - אזור שדרות, קריית גת וקריית מלאכי ("כל הדרום")
ידיעות כרמיאל - כרמיאל ומשגב ("כל כרמיאל")
ידיעות פתח תקווה - אזור פתח תקווה ("מה בפתח")
ידיעות הנגב - אזור באר שבע ("כל הנגב")
ידיעות אדומים - מעלה אדומים
ידיעות מבשרת - מבשרת ציון והסביבה
מדורים עיקריים במקומונים:
חדשות
מגזין
תרבות
ספורט
רכילות
החזקות נוספות

בנוסף לרשת המקומונים החזיקה "ידיעות תקשורת" בשורה של פעילויות נוספות בתחום המדיה והתקשורת. בשנות ה-90 של המאה ה-20 החזיקה מניות בחברת הטלוויזיה בכבלים  "ערוצי זהב", בזכיינית ערוץ 2 "רשת", חברת "טלמסר" וחברת התקליטים NMC. בשנת 1997 רכשה את חברת שלטי החוצות "נור פרסום חוצות".
בסוף 2003 השיקה מגזין לצעירים עד גיל 25 בשם "VIEW", שנסגר לאחר זמן קצר.
בנובמבר 2006 ניסתה לרכוש את השבועון בערבית כל אל-ערב.
בנובמבר 2011, נמכרו המניות של החברה ב-HOT (מניות שבמקור היו של "ערוצי זהב"), תמורת 650 מיליון שקל.
מסכת

ערך זה עוסק בחלק של המשנה והתלמוד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מסכתות ברכות ומנחות מהתלמוד הבבלי
מַסֶּכֶת היא ספר המרכיב את המשנה והתלמוד, כאשר המשנה והתלמוד מחולקים לנושאים שונים ובכל מסכת נידון נושא אחד או שניים.
שורש המילה

מקובל להניח כי משמעותה של המילה נולדה מהמילה המקראית מסכת – מארג של חוטים: ”וַיֹּאמֶר אֵלֶיהָ אִם תַּאַרְגִי אֶת שֶׁבַע מַחְלְפוֹת רֹאשִׁי עִם הַמַּסָּכֶת” (ספר שופטים, פרק ט"ז, פסוק י"ג); ”והמסכת הפרוסה הרי זו מצטרפת” (תוספתא נגעים, פרק ה'). ובהשאלה: מארג של נושאים רבים בהקשר רציף. לפיכך, משמעותה של המילה "מסכת" בעברית היא מקבילה של המילה טקסט שמקורה בלטינית.
אמנם בספר "מעשה רוקח" של הרב אלעזר רוקח מובאים עוד כמה פירושים למילה על דרך הפשט והרמז.
חלוקת המסכתות

החלוקה הראשונית של המשנה והתלמוד היא לשישה סדרים. קיימים שני סידורים פנימיים בין המסכתות, שלכל אחד מהם עזר זיכרון מתאים:
החלוקה לפי הגמרא והמשנה: זמ"ן נק"ט (זרעים, מועד, נשים, נזיקין, קודשים וטהרות).
החלוקה לפי המדרש: נז"ם קט"ן (נשים, זרעים, מועד, קודשים, טהרות, נזיקין).
כל אחד מהסדרים מורכב ממסכתות. ההתייחסות לטקסט במשנה ובתלמוד נעשית על-פי המסכת שבה הוא נמצא.
המסכת עוסקת ביסודה בדיון מקיף בנושא אחד, הנרמז בשם המסכת. המסכת הראשונה, מסכת ברכות, למשל, עוסקת בהלכות הקשורות בברכות ובתפילות. כך לדוגמה מסכת ביצה העוסקת בהלכות יום טוב נקראת גם (שם פחות מצוי) מסכת יום טוב.
כמעט כל המסכתות נמצאות במשנה. ישנן מסכתות, המודפסות בסוף סדר נזיקין בגמרא שלא נכנסו לסדר המשנה כגון מסכת סופרים מסכת דרך ארץ ועוד, מסכתות אלו ידועות בשם מסכתות קטנות. למרבית מסכתות המשנה יש תלמוד בבלי או תלמוד ירושלמי, כאשר למסכתות מסדר זרעים קיים תלמוד ירושלמי בלבד (למעט מסכת ברכות שקיימת בשני התלמודים) ולמסכתות מסדר קדשים קיים תלמוד בבלי בלבד. למסכתות סדר טהרות אין תלמוד בכלל למעט מסכת נדה, שיש לה תלמוד בבלי ותלמוד ירושלמי.
לרובן המכריע של המסכתות קיימת תוספתא.
מדרשי מסכת

קיימים מדרשים הערוכים בצורת מסכת, שמותם: מסכת גן עדן, מסכת גיהנום, מסכת חיבוט הקבר.
סדר המסכתות > מסכתות המשנה

מסכתות המשנה מסודרות בתוך כל סדר לפי גודלן הנמדד על פי מספר הפרקים בכל מסכת: מן המסכת בעלת מספר הפרקים הגדול ביותר המופיעה ראשונה ועד למסכת בעלת מספר הפרקים הקטן ביותר והמופיעה בסוף הסדר, וכפי שניתן לראות בטבלה שלהלן. יוצא דופן ביניהם הוא סדר זרעים, וחלקו החוקרים והמפרשים בניסיון להסביר חריגה זו.
| סדר זרעים> מסכת | סדר זרעים> פרקים | סדר מועד> מסכת | סדר מועד> פרקים | סדר נשים> מסכת | סדר נשים> פרקים | סדר נזיקין> מסכת | סדר נזיקין> פרקים | סדר קדשים> מסכת | סדר קדשים> פרקים | סדר טהרות> מסכת | סדר טהרות> פרקים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברכות | 9 | שבת | 24 | יבמות | 16 | בבא קמא | 10 | זבחים | 14 | כלים | 30 |
| פאה | 8 | עירובין | 10 | כתובות | 13 | בבא מציעא | 10 | מנחות | 13 | אהלות | 18 |
| דמאי | 7 | פסחים | 10 | נדרים | 11 | בבא בתרא | 10 | חולין | 12 | נגעים | 14 |
| כלאיים | 9 | שקלים | 8 | נזיר | 9 | סנהדרין | 11 | בכורות | 9 | פרה | 12 |
| שביעית | 10 | יומא | 8 | סוטה | 9 | מכות | 3 | ערכין | 9 | טהרות | 10 |
| תרומות | 11 | סוכה | 5 | גיטין | 9 | שבועות | 8 | תמורה | 7 | מקוואות | 10 |
| מעשרות | 5 | ביצה | 5 | קידושין | 4 | עדיות | 8 | כריתות | 6 | נידה | 10 |
| מעשר שני | 5 | ראש השנה | 4 |  |  | עבודה זרה | 5 | מעילה | 6 | מכשירין | 6 |
| חלה | 4 | תענית | 4 |  |  | אבות | 5 | תמיד | 7 | זבים | 5 |
| ערלה | 3 | מגילה | 4 |  |  | הוריות | 3 | מידות | 5 | טבול יום | 4 |
| ביכורים | 4 | מועד קטן | 3 |  |  |  |  | קינים | 3 | ידיים | 4 |
|  |  | חגיגה | 3 |  |  |  |  |  |  | עוקצים | 3 |
עם זאת, סדר המסכתות היה שונה אצל חלק מהראשונים. שתי דוגמאות מובהקות לכך הם הרמב"ם והמאירי, המפרטים את סדר המסכתות שלפניהם, ואף מסבירים אותו – וקל לראות שהוא שונה במידת מה מהסדר שלפנינו.
ביאורים

↑  ברבים מַסֶּכְתּוֹת. הריבוי נוטה לפי הצורה הארמית 'מַסֶּכְתָּא'–'מסכתות', אם כי לפי משקל המילה העברית, הריבוי אמור להיות מַסָּכות, כמו בצמד המילים 'מַצֶּגֶת'–'מַצָּגוֹת'.
1 2 3  שלוש מסכתות אלו – בבא קמא, בבא מציעא ובבא בתרא – כנראה היו בתחילה מסכת אחת, מסכת נזיקין.
↑  הפרק שישי שבדפוסי המשנה, פרק "קנין תורה", הוא אוסף ברייתות ואיננו חלק מקורי של המסכת.
↑  מקורו של הפרק הרביעי שבדפוסים, פרק "אנדרוגינוס", הוא בתוספתא, והוא כנראה אינו חלק מקורי של המסכת.
הערות שוליים

↑  מַסֶּכֶת, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  למד לשונך 43, באתר האקדמיה ללשון עברית
↑  מעשה רוקח, סוף פתיחתו למשנה
↑  ”אמר ריש לקיש: מאי דכתיב (ישעיהו, ל"ג, ו') 'והיה אמונת עתיך חוסן ישועות חכמת ודעת' וגו'? אמונת זה סדר זרעים, עתיך זה סדר מועד, חוסן זה סדר נשים, ישועות זה סדר נזיקין, חכמת זה סדר קדשים, ודעת זה סדר טהרות.” (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"א, עמוד א')
↑  ”[…]כההיא דאמר רבי תנחומא: 'תורת ה' תמימה משיבת נפש' ספר תהילים, פרק י"ט, פסוק י' […] שזה סדר נשים […] 'עדות ה' נאמנה מחכימת פתי' זה סדר זרעים […] 'פקודי ה' ישרים משמחי לב' זה סדר מועד […] 'מצות ה' ברה מאירת עיניים' זה סדר קדשים […] 'יראת ה' טהורה עומדת לעד' זה סדר טהרות […] 'משפטי ה' אמת צדקו יחדו' זה סדר נזיקין.” (במדבר רבה, פרשה י"ג, פסקה ט"ז), ודומה לו במדרש תהילים י"ט, ושם סדר הבאת הפסוקים שונה.
↑  ראו למשל: רי"נ אפשטיין, מבוא לנוסח המשנה, ח"ב, עמ' 982 ואילך.
| מסכתות ששה סדרי משנה |
| --- | --- | --- |
| זרעים | ברכות (ב י) • פאה (י) • דמאי (י) • כלאיים (י) • שביעית (י) • תרומות (י) • מעשרות (י) • מעשר שני (י) • חלה (י) • ערלה (י) • ביכורים (י) |  |
| מועד | שבת (ב י) • עירובין (ב י) • פסחים (ב י) • שקלים (י) • יומא (ב י) • סוכה (ב י) • ביצה (ב י) • ראש השנה (ב י) • תענית (ב י) • מגילה (ב י) • מועד קטן (ב י) • חגיגה (ב י) |  |
| נשים | יבמות (ב י) • כתובות (ב י) • נדרים (ב י) • נזיר (ב י) • סוטה (ב י) • גיטין (ב י) • קידושין (ב י) |  |
| נזיקין | מסכת נזיקין: בבא קמא (ב י) • בבא מציעא (ב י) • בבא בתרא (ב י) • סנהדרין (ב י) • מכות (ב י) • שבועות (ב י) • עדיות • עבודה זרה (ב י) • אבות • הוריות (ב י) |  |
| קדשים | זבחים (ב) • מנחות (ב) • חולין (ב) • בכורות (ב) • ערכין (ב) • תמורה (ב) • כריתות (ב) • מעילה (ב) • תמיד (ב) • מידות • קינים |  |
| טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקואות • נידה (ב י) • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ב – מסכת שיש עליה תלמוד בבלי     י – מסכת שיש עליה תלמוד ירושלמי
היבה יזבק

הֶיבָּה יַזְבַּק (בערבית: هبة يزبك, תעתיק מדויק: הֶבָּה יַזְבַּכּ; נולדה ב־8 ביולי 1985) היא פוליטיקאית ערבייה-ישראלית, חברת הכנסת לשעבר מטעם מפלגת בל"ד בסיעת הרשימה המשותפת. יזבק היא דוקטור לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה, פעילה חברתית ופמיניסטית.
ביוגרפיה

יזבק נולדה בנצרת, למשפחה מוסלמית. למדה בבית ספר תיכון קתולי בעיר. אביה מחמוד יזבק הוא היסטוריון המרצה באוניברסיטת חיפה.
בעלת תואר ראשון בעבודה סוציאלית ותואר ראשון נוסף בסוציולוגיה, אנתרופולוגיה וייעוץ חינוכי (במסגרת תוכנית מצטיינים בחינוך) מטעם אוניברסיטת חיפה. בעלת תואר שני בעבודה סוציאלית מטעם אוניברסיטת תל אביב ותואר דוקטור לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה מאוניברסיטת תל אביב. את עבודת הדוקטורט ערכה על העקורים הפלסטינים ב-1948.
יזבק חוקרת קולוניאליזם התיישבותי, מגדר ומרחב, עם התמקדות בנושא העקורים הפלסטינים בתוך ישראל. עוסקת בהיסטוריה חברתית ופוליטית של הפלסטינים, היסטוריה שבעל פה, הגירה מאולצת, מגדר ופמיניזם. ביצעה את הסקר המקיף הראשון שנערך בקרב העקורים הפלסטינים בישראל מטעם אגודת הגליל.[דרוש מקור]
יזבק הייתה מזכירת ועד הסטודנטים הערבים באוניברסיטת חיפה ויו"ר תא בל"ד. פעלה בנושא המאבק הנשי והפלסטיני. היא ניהלה את ועד הפעולה לשוויון בענייני אישות (קואליציה של ארגוני נשים וזכויות אדם) בין השנים 2009–2015 ופעלה בין היתר למען תיקון חוק גיל הנישואין והעלאתו מ-17 ל-18 שנה בשנת 2013.
בשנת 2017 ראה אור בהוצאת פרדס הספר "מעמד אישי ומגדר: נשים פלסטיניות בישראל", שערכה עם פרופ' ליאת קוזמא. המאמרים בספר (שנכתבו על ידי משפטנים, סוציולוגים וחוקרי המזרח התיכון) בוחנים את הקשר בין מעמד הפלסטינים בישראל ליחס המדינה כלפיהם, ולהשלכותיו של יחס זה על מעמד האישה, ובפרט על מעמד הנשים במערכת המשפט לענייני משפחה.
טרם כניסתה לכנסת לימדה באוניברסיטה הפתוחה.
פעילות פוליטית

יזבק התמודדה מטעם מפלגת בל"ד בבחירות לכנסת התשע עשרה. היא שובצה במקום השישי ברשימה ולא נכנסה לכנסת.
בבחירות לכנסת העשרים ואחת נבחרה במקום השני ברשימת בל"ד, מוקמה במקום הרביעי ברשימת רע"מ-בל"ד, ונבחרה כחברת הכנסת העשרים ואחת.
בפוסטים שפרסמה יזבק בפייסבוק היא כינתה את המחבל סמיר קונטאר, "שאהיד". היא בירכה את ראווי סולטאני, עם שחרורו ממאסר שריצה בגין עבירות ריגול אחרי הרמטכ"ל גבי אשכנזי, והביעה געגוע לנשיא מצרים בעבר, גמאל עבד אל נאצר. בפוסט אחר העלתה את תמונתה של המחבלת דלאל מוגרבי, שהנהיגה את חוליית המחבלים שרצחה 35 איש בפיגוע כביש החוף ב-1978, וכתבה: "היא הספיקה לעשות כל כך הרבה אף על פי שהיא מתה בגיל 20. מצדיעה להתנגדות הנשים". ב-2021 אמרה יזבק שהיא איננה עומדת בצפירה ביום הזיכרון לשואה ולגבורה משום שלטעמה מדינת ישראל מנצלת את זיכרון השואה כדי לדכא את הפלסטינים. לאחר פרסום הכתבה אמרה יזבק כי השואה בעיניה אינה רק עניין ישראלי ויהודי, אלא עניין אנושי. וכי היא מכבדת את זכר השואה ומזדהה עם הקורבנות ומשפחותיהם.
בבחירות לכנסת העשרים ושתיים שובצה מטעם בל"ד ברשימה המשותפת במקום ה-8. בערעור לבית המשפט העליון בנושא פסילת הרשימה המשותפת מהתמודדות בבחירות לכנסת העשרים ושתיים, צוינו התבטאויותיה האמורות בפייסבוק. השופטים כתבו כי בהיעדר הסבר כלשהו דבריה יכולים "להתפרש כהבעת הזדהות ותמיכה מצדה בגורמים שונים הנוטלים חלק במאבק מזוין נגד מדינת ישראל ובארגוני טרור" אולם לא פסלו את מועמדותה של יזבק משום שהדיון עסק בפסילתה של כל רשימת בל"ד ולא בפסילתה של יזבק לבדה.
התמודדה שוב לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש ושובצה מטעם בל"ד ברשימה המשותפת במקום ה-8. מספר מפלגות עתרו לוועדת הבחירות המרכזית על פסילתה עקב אמירותיה. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, דרש ממנה הבהרות בעניין הפוסטים האמורים. בסופו של דבר חיווה את דעתו שיש לאפשר לה לרוץ לכנסת ה-23, למרות אמירותיה השנויות במחלוקת, לאחר שאמרה כי אין באמירותיה קריאה לאלימות אלא לסיום הכיבוש. בינואר 2020 החליטה ועדת הבחירות המרכזית לפסול את מועמדותה לכנסת, בתמיכתם של נציגי הליכוד, כחול לבן, ישראל ביתנו, המפלגות הדתיות והחרדיות ונציג אחד של מפלגת העבודה אך בית המשפט העליון לא אישר את הפסילה ברוב של חמישה מתנגדים מול ארבעה תומכים.
במהלך הבחירות לכנסת ה-23 שובצה במקום ה-2 ברשימת מפלגת בל"ד ובמקום ה-8 בסיעת הרשימה המשותפת ונבחרה לכנסת לאחר שהרשימה זכתה ב-15 מנדטים.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצבה יזבק שנייה בין מועמדי בל"ד, במקום השביעי ברשימה המשותפת. ולא נכנסה לכנסת לאחר שהרשימה המשותפת קיבלה 6 מנדטים.
ביולי 2021 נחקרה יזבק במשטרה בחשד לביצוע עבירות הסתה והזדהות עם מעשי טרור, באמצעות פרסום בעמוד פייסבוק אותו היא מנהלת. ביולי 2023 החקירה נסגרה.
החל משנת 2023 עובדת כמרכזת הוראה במחלקה לסוציולוגיה, מדע המדינה ותקשורת באוניברסיטה פתוחה.
חיים אישיים

יזבק מתגוררת בנצרת, נשואה לשחקן חסן טאהא, ואם לילד.
הערות שוליים

↑  היבא יזבק - חוקרת, פעילה פוליטית ופמינסטית ומומחית בתחום ההיסטוריה החברתית של הפלסטינים בישראל (באנגלית)
סמאח סלאימה, הכירו את ארבע הפמיניסטיות הערביות שרצות לכנסת, באתר "שיחה מקומית", 8 במרץ 2019
עטרה גרמן, ‏ח"כ היבא יזבק קיבלה תואר דוקטור מאוניברסיטת ת"א, באתר "סרוגים", 2 באפריל 2020
↑  תיאור כמשתתפת בכנס, באתר האגודה הסוציולוגית הישראלית
↑  הפרופיל של היבא יזבק, באתר a-list
↑  פאנל הדרת נשים בפוליטיקה - היבא יזבק, באתר יוטיוב (בערבית) (עם כתוביות בעברית)

שגיאות פרמטריות בתבנית:יוטיוב 
'סוג: נאום' אינו ערך חוקי  היבא יזבק על המאבק הפמיניסטי של בל"ד, נאום בערוץ "יעל לרר", באתר יוטיוב (אורך: 4:57), 17 בינואר 2013
↑  הספר "מעמד אישי ומגדר: נשים פלסטיניות בישראל", באתר הוצאת פרדס
↑  ניב שטנדל, ‏למה לא נפסלה היבא יזבק מבל"ד? לא בגלל ביה"מ העליון, באתר ‏מאקו‏, 26 באוגוסט 2019
↑  יאיר אלטמן, אח הנרצח: לחקור את ח"כ יזבק, באתר ישראל היום, ‏26 בינואר 2020 (ארכיון)
↑  אביגיל לושי ביטנר, ח"כ יזבק: "אני גם לא עומדת בצפירה - נועד להצדיק את הכיבוש", באתר ערוץ 13, ‏25/2/2021 (ארכיון)
↑  היבה יזבק, פוסט תגובה לכתבתה של אביגיל לושי ביטנר, באתר Facebook (ארכיון)
↑  ע"ב 5487/19 עוצמה יהודית ואחרים נ' הרשימה המשותפת ואחרים, ניתן ב־25 באוגוסט 2019
↑  דני זקן, ‏מנדלבליט: יש לאפשר לח"כ היבא יזבק לרוץ לכנסת ה-23, באתר גלובס, 27 בינואר 2020
↑  ברוב גדול: ועדת הבחירות המרכזית פסלה את היבא יזבק מהתמודדות לכנסת, באתר ‏מאקו‏, 29 בינואר 2020
↑  א"ב 852/20 ח"כ אופיר כץ ואחרים נ' ח"כ היבא יזבק ואחרים, ניתן ב־9 בפברואר 2020
↑  רשימת הרשימה המשותפת, באתר ועדת הבחירות (ארכיון)
↑  אלי סניור, היבא יזבק נחקרה בחשד להסתה והזדהות עם מעשי טרור, באתר ynet, 5 ביולי 2021
↑  אבי גדלוביץ', אחרי שנחקרה בחשד להזדהות עם מעשי טרור: נגנז התיק נגד חברת הכנסת לשעבר היבא יזבק, באתר בחדרי חרדים, 17 ביולי 2023
↑  כתב תשובה לוועדת הבחירות המרכזית (בעמוד 6), באתר ועדת הבחירות המרכזית 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007453225305171  BnF: cb17709832b (data)  ISNI: 0000 0004 6440 2850  LCCN: no2017053301  VIAF: 28148874584049621419   WorldCat (עם VIAF): 28148874584049621419
נאסים טאלב

| --- | --- |

 לידה:  12 בספטמבר 1960 (בן 64) אמיון, לבנון 
 שם לידה:  نسيم نكولا طالب 
 ענף מדעי:  סטטיסטיקה, תורת ההחלטות, ניתוח סיכונים, תורת ההסתברות 
 מקום לימודים:  סורבון  בית הספר וורטון  אוניברסיטת פריז-דופין  Grand Lycée Franco-Libanais 
 מנחה לדוקטורט:  Hélyette Geman 
 מוסדות:  אוניברסיטת ניו יורק  אוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט  בית ספר טנדון להנדסה באוניברסיטת ניו יורק 
 אתר רשמי
 
נאסים ניקולאס טאלב (בערבית: نسيم نيقولا طالب;‏ נולד ב-12 בספטמבר 1960) הוא מסאי-פילוסוף אמריקאי ממוצא לבנוני, בעברו סוחר ניירות ערך ומומחה לניהול סיכונים, הידוע בכתביו בנושאי אקראיות, הסתברות ואי-ודאות. טאלב הוא מחברם של רבי המכר תעתועי האקראיות, הברבור השחור ואנטי-שביר, הדנים בחשיבות האקראיות בחיי הפרט ובשוק ההון, וכיצד ניתן להתמודד עימה. בכתביו הוא פיתח את תאוריית הברבור השחור, המתייחסת להשפעה העצומה של אירועים חריגים שקשה לצפותם, אך ניתן להניח בוודאות גבוהה שיקרו, על הכלכלה הבין-לאומית. את הקריירה הפיננסית שלו עשה טאלב בתור סוחר אופציות במספר בתי השקעות ובוול סטריט ואף ניהל קרן גידור פרטית משלו. היום טאלב מרצה כבוד בתחום ניהול סיכונים באוניברסיטת ניו יורק ולונדון ביזנס סקול.
קורות חייו והשפעות על הגותו

טאלב נולד ב-1960 לרופא נג'יב טאלב ולאשתו מינרבה ע'וסן, תושבי הכפר היווני-אורתודוקסי אמיון שבלבנון. מאז השלטון העות'מאני מילאו רבים מבני משפחתו משרות ממשלתיות מרכזיות באזור. סבו ואבי סבו מצד אימו כיהנו כשרי פנים של לבנון. עם פרוץ מלחמת האזרחים ב-1975 איבדה משפחתו את הונה ואת השפעתה הפוליטית במדינה. טאלב מציג את המלחמה ההרסנית הזו ככזו שהופיעה בפתאומיות לאחר דורות של שלום לכאורה. מאורע זה השפיע על הגותו, שמקדישה חשיבות עליונה לאותם אירועים בלתי צפויים שטאלב כינה ברבורים שחורים, במסגרת תאוריית הברבור השחור שפיתח.
טאלב הוא בעל תואר שני במנהל עסקים מוורטון שבארצות הברית ותואר דוקטור מאוניברסיטת פריז-דופין (אנ'). ספרו על גידור דינאמי העניק לו שם בעולם המתמטיקה הפיננסית. עם זאת, טאלב דוגל בחוסר אמון מוחלט בכל הנוגע להערכת סיכונים בעזרת חישובים מתמטיים, משום שכלים אלו מתעלמים מאירועים חריגים ומתבססים על הנחות שלא תואמות את המציאות. טאלב מאמין שדווקא אותם אירועים חריגים שלא ניתנים לחיזוי (ברבורים שחורים) הם בעלי השפעה מכרעת. קרן הגידור שהקים, אמפיריקה אל.אל.סי, מנסה להימנע מאותם "ברבורים שחורים שליליים" על ידי השקעת רוב הונה באיגרות חוב ממשלתיות. עם שארית ההון הקרן מהמרת על הסיכויים הקלושים של "ברבורים שחורים חיוביים", כגון קניית אופציות מחוץ לכסף או השקעות הון סיכון למיניהן.
טאלב הוא אדם-רב לשוני השולט בשפות אנגלית, צרפתית וערבית. ביכולתו לתקשר גם בספרדית, איטלקית ועברית, ולקרוא ביוונית, לטינית וארמית. בספריו הוא מציג עצמו כלבנטיני ומסתייג מן המונח ה"מלאכותי" לבנון.
הגותו

טאלב מחשיב עצמו כאפיסטמולוג אמפירי-ספקן; אולם ספקנותו מכוונת רק לאותם תחומים שבהם ייתכנו אירועים קיצוניים, ברבורים שחורים. לדבריו, תחומים אלו, כגון עושר או הצלחה כלכלית, נמצאים במישור שהוא מכנה "קיצוניסטן". לעומת זאת המישור "ממוצעיסטן" כולל תחומים, כגון משקל או אורך הגוף, שבהם חשיבותם של אירועים בודדים היא שולית. לכן הוא טוען שבמישור זה ספקנות ביקורתית היא מיותרת.
האמפיריציזם של טאלב מכוון דווקא לחוסר היעילות של חיזוי לפי תרחישים בעבר. לפי טאלב, יש להיות ביקורתי כלפי אותן אינדוקציות שמתבססות על נתונים היסטוריים, כיוון שנתונים אלו יכולים להיות ספציפיים או פשוט אקראיים. למשל, אם המדד המוביל של המניות האמריקאיות, הדאו ג'ונס, הניב תשואה משוקללת של שישה אחוזים בשלושת העשורים האחרונים אין זה אומר שבשנה הבאה הוא לא יאבד את כל ערכו. מאותה סיבה טאלב מתנגד נחרצות לחיזויים בתחום מדעי החברה, כגון תרחישים פוליטיים מסוימים.
טאלב סולד מהיסטוריציזם, ומבחינה זו הוא דומה לרשימה ארוכה של פילוסופים, כגון סוקרטס, מישל דה מונטן וקרל פופר, שהאמינו שהאדם יודע הרבה פחות ממה שהוא חושב שהוא יודע.
הגותו של טאלב הושפעה מההתפחויות בחקר הכלכלה ההתנהגותית ותורת המשחקים, והוא מתכתב פעמים רבות עם עבודתו של זוכה פרס נובל לכלכלה, פרופ' דניאל כהנמן.
הגותו > חיזוי המשבר הכלכלי העולמי

כבר ב-2006 הזהיר טאלב מהתקרבותו של משבר כלכלי עולמי. בספרו "הברבור השחור" הוא תיאר את סוכנות המשכנתאות פאני מאי כ"יושבת על חבית דינמיט שעלולה להתפוצץ מכל גיהוק".
טאלב מגדיר משבר מסוג "ברבור לבן" כאירוע שהיה ניתן לצפות את הגעתו, בניגוד ל"ברבור שחור", שקשה מאוד לחזותו. הוא רואה בריכוזיות הגדֵלה של הבנקים ובחוסר התועלת של המודלים שלהם את הסיבה למשבר. לפיו, העולם הפיננסי הוא הונאת פונזי, שבה נלקחים סיכונים עצומים אך ורק בגלל חוסר הידע של הבנקים והמשקיעים. טאלב אכן פעל לפי החיזוי הזה. קרן הגידור יוניברס, המנוהלת על ידי מרק שפיצנגל שטאלב יועץ שלה, רשמה תשואה של 65% ב-2008.