stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קמרון פיין
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015/2016 | אוקלהומה | 10 | 0 | 6.4 | 0.269 | 0.200 | 0.500 | 0.4 | 0.8 | 0.2 | 0.2 | 1.8 |
| 2016/2017 | שיקגו | 1 | 0 | 4.0 | 0.500 | 1.000 | 0.000 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 3.0 |
| 2020/2021 | פיניקס | 22 | 2 | 19.0 | 0.425 | 0.362 | 0.889 | 2.5 | 3.2 | 0.8 | 0.5 | 9.3 |
| 2021/2022 | פיניקס | 13 | 0 | 13.2 | 0.297 | 0.167 | 0.833 | 1.5 | 2.1 | 0.5 | 0.1 | 4.2 |
| 2022/2023 | פיניקס | 7 | 4 | 21.7 | 0.479 | 0.407 | 0.000 | 2.0 | 2.9 | 0.4 | 0.3 | 8.1 |
| 2023/2024 | פילדלפיה | 5 | 0 | 12.2 | 0.400 | 0.444 | - !— | 1.2 | 1.4 | 0.2 | 0.8 | 5.6 |
| קריירה |  | 58 | 6 | 15.0 | 0.394 | 0.335 | 0.742 | 1.7 | 2.3 | 0.5 | 0.3 | 6.3 |
הערות שוליים

↑  Cameron Payne didn’t expect to fill Isaiah Canaan’s void at Murray State, but he did, NBCSports.com, 23 October 2014
↑  Sophomore PG Cameron Payne takes home Ohio Valley POY honors, CBSsport.com, 3 March 2015
↑  How Cameron Payne went from little-known college recruit to potential NBA lottery pick, Yahoo.com, 22 June 2015
↑  דראפט ה-NBA: טאונס נבחר ראשון, הלייקרס לקחו את דיאנג'לו ראסל, באתר וואלה, 26 ביוני 2015
↑  Thunder beat Nuggets 117-93, NBA.com
↑  נתונים סטטיסטיים לעונת 2015/16 באתר Basketball reference
↑  אסף רביץ‏, המזרח הרחוק: סיכום מועד ההעברות ב-NBA, כולל התנודות במזרח, באתר וואלה, 24 בפברואר 2017
↑  Bulls send PG Cameron Payne to D-League, 247Sport.com, 20 March 2017
↑  Chicago Completes Trade Memphis, NBA.com, 3 January 2019
↑  Cavaliers Sign Cameron Payne, NBA.com, 6 January 2019
↑  Cavaliers Sign Cameron Payne to Second 10-Day Contract, NBA.com, 16 January 2019
↑  Cleveland Cavaliers don't sign Cameron Payne to rest-of-season deal, Cleveland.com, 26 January 2019
↑  פיין חתם על חוזה בפיניקס, באתר Yahoo!,‏ 1 ביולי 2020
↑  "אני טרי ג`ונסון": שחקן ה-NBA שיקר ונעצר, באתר ערוץ הספורט, 3 ביולי 2024
קו מפריד

ערך זה עוסק במונח לשוני. אם התכוונתם לסימון בכביש, ראו .
| קו מפריד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
   
| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
קו מפריד (–) הוא סימן פיסוק שמטרתו העיקרית היא הפרדה בין שני חלקי המשפט. צורתו של הקו המפריד היא קו אופקי הממוקם אופקית באמצע השורה. בעברית אורכו של הקו המפריד מחצית מגובה השורה, כאורכה של היחידה הטיפוגרפית en. בשפות אחרות ישנו שימוש בסוגים שונים של קווים מפרידים (-, --, –, או —) בהתאם לכללי הפיסוק של אותה שפה.
שימושים בקו מפריד > שימושים בשפה העברית

לפי כללי הפיסוק החדשים של האקדמיה ללשון העברית: "קו מפריד, כלומר קו שלפניו ולאחריו יש רווח, משמש כשמורגש צורך להפריד הפרדה יתרה בין חלקי המשפט".
לעיתים משתמשים בקו מפריד כדי לציין חלקים שהושמטו מהמשפט, לדוגמה: "פלוני רוצה תורה, ואלמוני – סחורה". בדוגמה זו הקו המפריד מחליף את המילה "רוצה" שהושמטה.
זוג קווים מפרידים מציינים הרחבה של המשפט באמצעות מאמר מוסגר, או באמצעות תמורה – לצורך הבהרה.
שימושים בקו מפריד > שימושים בשפה העברית > קו מפריד כתחליף לנקודתיים

לפי כללי הפיסוק החדשים של האקדמיה ללשון העברית, ניתן לעיתים להשתמש בקו מפריד במקום נקודתיים, פרט למקרים שבהם הנקודתיים מופיעות לפני ציטוט או דיבור ישיר.
כך, למשל, במשפט כולל עם ביטוי מכליל, ניתן להפריד בין הביטוי המכליל לתמורה המפרטת באמצעות קו מפריד או באמצעות נקודתיים. לשיטתו של יעקב שביט, כאשר הביטוי המכליל מופיע לפני התמורה המפרטת יש להשתמש בנקודתיים, לדוגמה: "לאברהם שלושה ילדים: מתן, אורי ויוני", ואילו כאשר הביטוי המכליל מופיע אחרי התמורה יש להשתמש בקו מפריד, לדוגמה: "מתן, אורי ויוני – כולם בנים של אברהם".
שימושים בקו מפריד > שימושים בשפה העברית > קו מפריד במקום פסיק

כאמור, זוג קווים מפרידים יכולים לבוא במקום שני פסיקים, לציון הסגר או תמורה. לפי כללי הפיסוק החדשים של האקדמיה ללשון, משתמשים בקווים מפרידים לציון תמורה בעיקר במקרים של תמורה מפרטת באמצע משפט.
לפי כללי הפיסוק החדשים, במשפט ייחוד ניתן, אם כי לא הכרחי, להפריד את חלק הייחוד משאר המשפט באמצעות פסיק או קו מפריד. לעומת זאת, יעקב שביט גורס שפסיק לעולם לא יופיע אחרי חלק ייחוד ואם רוצים להפריד את חלק הייחוד משאר המשפט יש להשתמש בקו מפריד.
שימושים בקו מפריד > שימושים לציין טווח

קו מפריד משמש לציון טווח בין מספרים וכיוצא בזה, ויבוא בדרך כלל בלי רווחים לפניו ואחריו. לדוגמה:
הביטוי: עמ' 46–53 (ולא: 46 – 53), משמעו: מעמוד 46 עד עמוד 53.
הביטוי: 01:00–02:00, משמעו: מאחת בלילה ועד שתיים בלילה.
הביטוי המופיע על מוצרים: 1–3, משמעו: גילים 1 עד 3.
עם זאת, יש מקום לתת רווח גם כשהקו המפריד מציין טווח, אם משני עבריו באים צירופים בני שתי תיבות או יותר. לדוגמה:
הביטוי: 1 ביולי – 3 ביולי, משמעו: אחד ביולי עד שלושה ביולי.
בבלי שבת ז ע"א – ח ע"ב (ולא: ז ע"א–ח ע"ב).
הוועדה פעלה בשנים תשנ"ד (1993) – תשס"ו (2006).
קו ניו יורק – לוס אנג'לס.
שימושים בקו מפריד > שימושים לציין כיוון

הקו המפריד מציין גם כיוונים, ללא רווחים לפניו ואחריו. לדוגמה:
הביטוי: כביש עכו–כרמיאל, משמעו: הכביש היוצא מעכו לכיוון כרמיאל (ולהפך).
הקלדה

ביוניקוד, הקו המפריד הוא התו U+2013; כך מקלידים את הקו המפריד בעברית במערכות הפעלה שונות:
Windows 8 וגרסאות חדשות יותר, ומערכות לינוקס (ת"י 1492 2012): צירוף של מקש Alt ימני והסימן = (AltGr+=) (במקום Alt ימני אפשר להקיש צירוף של המקש Ctrl והמקש Alt).
Windows 7 וגרסאות ישנות יותר: אין צירוף מקשים זמין, אולם כש־Num Lock פועל והתוכנה הפעילה מצויה במצב קלט של כתיבת עברית (HE), יש ללחוץ Alt, להקליד 0150 בלוח המקשים הקטן שבצדה הימני של המקלדת (Numeric keypad), ואז לשחרר את מקש ה־Alt.
macOS‏: צירוף של מקש Option והאות ז (⌥ Option+ז).
אנדרואיד (מקלדת Gboard): במצב הקלדת פיסוק, הקשה ארוכה על הסימן - (מקף־מינוס).
ראו גם

מקף
לקריאה נוספת

כללי הפיסוק, בהוצאת האקדמיה ללשון העברית, תשס"ב.
הערות שוליים

↑  "כללי הפיסוק החדשים", לשוננו לעם, האקדמיה ללשון העברית, כסליו התשס"ב, גם בקו מפריד (–), שימושים עיקריים, באתר האקדמיה
1 2  יעקב שביט, על כללי פיסוק אחדים ועל מה שמעבר להם, אתר עמלנט
↑  בציון טווח יש לכתוב מימין את הערך הקטן ולאחריו את הערך הגדול.
↑  הרווח כולו שלכם – רווחים בסביבת סימני פיסוק, באתר האקדמיה
↑  בלינוקס יש ללחוץ על Ctrl+Shift+u כדי לעבור למצב הכנסת קודים של יוניקוד. (מקור)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543372505171  LCCN: sh85035832
מפקד אוכלוסין

כרזת תעמולה סובייטית מ-1937 לעידוד שיתוף הפעולה במפקד האוכלוסין
מִפקד אוכלוסין הוא ספירה של כל האוכלוסייה במקום מסוים (מדינה, בדרך כלל), תוך איסוף מידע על האוכלוסייה לצרכים סטטיסטיים. בעידנים קודמים מטרת המפקד הייתה אך ורק למנות את התושבים במקום נתון, בעיקר לצורך גביית מסים ואגרות וכללו בדרך כלל רק גברים, אך מפקדי אוכלוסין בעידן המודרני משתמשים בשיטות סטטיסטיות אשר מטרתן לקשר בין מספר האוכלוסין, והיבטים דמוגרפיים שונים, כגון: גיל, מין, מצב משפחתי, מצב כלכלי ואמונה דתית.
היסטוריה

היסטוריונים מעריכים כי תחת שלטונו של סרוויוס טוליוס, בתקופת הרפובליקה הרומית (במאה ה-6 לפנה"ס), החלו להיערך המפקדים שנקראו קנסוס, המפקד נערך אחת ל-5 שנים, וכל תושב היה צריך לחזור לעיר מוצאו ולהיספר שם, כשספירה זו שימשה את הרפובליקה הרומית לצורך גביית מיסים, וקביעת חובותיהם וזכויותיהם של התושבים, כשירות צבאי, קביעת מעמד האזרח, וחלוקת האזרחים לקנטוריות ההצבעה.
בברית החדשה, בבשורה על פי לוקס פרק ב, מסופר על מפקד שערכו הרומאים בכל האימפריה בימי אוגוסטוס קיסר, וזוהי הסיבה שמרים אם ישו הגיע מנצרת לבית לחם ביהודה, ושם ישו נולד.
במאה ה-11, יזם "ויליאם הכובש" מלך אנגליה את חיבורו של "ספר יום הדין", אשר מטרתו הייתה תיעוד יכולת הייצור של הממלכה.
בוונציה נערך במאה ה-16 מפקד אוכלסין הראשון שבו נספרה אוכלסייה. המפקד האוכלסין המודרני הראשון נערך בקוויבק שבקנדה בשנת 1665.
באמצע המאה ה-18 החלו לערוך מפקדי אוכלסין באירופה, כשהראשון שבהם נערך בשוודיה (1748), אחריו באותה שנה ב(פרוסיה), בפינלנד נערך מפקד ב-1749, באוסטריה ב-1754, בנורווגיה ובדנמרק ב-1769, אחרי כ-20 שנה, בשנת 1789 נערך המפקד הראשון בשווייץ, בצרפת ב-1790, ובבריטניה ב-1801.
על פי חוקת ארצות הברית מספר המושבים בבית הנבחרים של ארצות הברית שמוקצה לכל מדינה הוא בהתאם למפקד שנערך אחת לעשור (והדבר גורר גם את מספר האלקטורים שניתן למדינה). המפקד הראשון בארצות הברית בוצע ב-1790. הסיבוכים הכרוכים במפקד בארץ גדולה כל כך הובילו מאוחר יותר, ב-1890, לשימוש בכרטיסים מנוקבים, כפי שפותחו על ידי הרמן הולרית', לעיבוד הנתונים.
בלבנון, מפקד אוכלוסין שערך השלטון הצרפתי ב-1932 שימש לעיגון וקיבוע הדומיננטיות של העדה הנוצרית בפוליטיקה של המדינה; ובסופו של דבר, העדר תיעוד עדכני של השינויים הדמוגרפיים מאז 1932 (אשר התבטאו בהיווצרות רוב מוסלמי) גררו את החברה הלבנונית למלחמת אזרחים.
כיום מבוצעים מפקדי אוכלוסין במדינות רבות – בחלקן בסיוע האו"ם, כאשר המדינה אינה מסוגלת לערוך סקר כזה בכוחות עצמה.
היסטוריה > מפקדים במקרא

מפקד אוכלוסין הוא כלי עתיק יומין, אשר מוזכר כבר בתנ"ך. בתורה מוזכרים שלושה מפקדים:
בספר שמות, פרק ל' מניין בני ישראל הוא – "... שש מאות אלף ושלשת אלפים וחמש מאות וחמשים" – 603,550 גברים
בספר במדבר, פרק א', פסוק מ"ו מניין זהה לקודם:- "וַיִּהְיוּ כָּל הַפְּקֻדִים שֵׁשׁ מֵאוֹת אֶלֶף וּשְׁלֹשֶׁת אֲלָפִים וַחֲמֵשׁ מֵאוֹת וַחֲמִשִּׁים" – 603,550 גברים.
בספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק נ"א אֵלֶּה פְּקוּדֵי בְּנֵי יִשְׂרָאֵל שֵׁשׁ מֵאוֹת אֶלֶף וָאָלֶף שְׁבַע מֵאוֹת וּשְׁלֹשִׁים" – 601,730 גברים.
המפקד בתחילת ספר במדבר מחולק ל-5 מניינים שונים:
מפקד השבטים (פרק א)
מפקד הדגלים (פרק ב)
מפקד הלויים מבן חודש ומעלה (פרק ג)
מפקד בכורות ישראל (פרק ג)
מפקד הלויים מבן שלושים ועד בן חמישים (פרק ד)
בספר שמות (פרק ל') מוזכרת שיטה לעריכת מפקד אוכלוסין ללא ספירת בני-אדם, באמצעות ספירת מטבעות: "כי תשא את ראש בני ישראל לפקודיהם ונתנו איש כופר נפשו לאדוני בפקוד אותם ולא יהיה בהם נגף בפקוד אותם". 
 כאשר דוד המלך חרג ממנהג זה (וסופר אנשים), מסופר כי כתוצאה לקו בני ישראל במגפה (שמואל ב', כ"ד).
בספר "במדבר" (פרק א') מוזכרת אחת מהסיבות לעריכת מפקד, והיא הערכת המצבה, כוח האדם הצבאי: "וידבר ה' אל משה במדבר סיני באהל מועד, באחד לחדש השני בשנה השנית לצאתם מארץ מצרים לאמר. שאו את ראש כל עדת בני ישראל למשפחתם לבית אבתם, במספר שמות כל זכר לגלגלתם. מבן עשרים שנה ומעלה כל יצא צבא בישראל, תפקדו אתם לצבאתם אתה ואהרן".
מפקדי אוכלוסין ופוליטיקה

במדינות בהן יחסי הכוחות בין העדות במדינה נקבעים על פי מפקדי אוכלוסין ישנם לרוב קשיים בביצועם, בגלל התנגדות העדות שעתידות להיפגע כתוצאה מקיטון בגודלן. דוגמה קיצונית לכך היא לבנון שבה לא נערך מפקד אוכלוסין מאז 1932 בגלל חשש של הנוצרים מקיטון בכוחם בגלל עליית אחוז המוסלמים.
בשטחים כבושים מתנגדת האוכלוסייה לרוב למפקד האוכלוסין בשל ההכרה המשתמעת ממנו בשלטון. מסיבה זאת לא נערך ביש"ע מפקד אוכלוסין מאז זה שנערך מיד לאחר מלחמת ששת הימים וכך יוצא כי ההנחות הדמוגרפיות לגבי תושבי האזור לא מכילות את כל השינויים שהיו מאז.
מפקדי אוכלוסין בישראל

מפקדי אוכלוסין נערכו כבר בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל, שהראשון בהם היה מפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל, ולאחריו מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל, והם שימשו בין היתר לבחינת יחסי הכוחות בין יהודים ובני דתות אחרות בשטחי המנדט. בשנת 1945 בוצע סקר אוכלוסין שנקרא סקר הכפרים 1945 שהתבסס על מפקד 1931 בתוספת חישובים סטטיסטיים.
במדינת ישראל מופקדת על מפקד האוכלוסין הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. מפקדים מבוצעים מתוקף "פקודת הסטטיסטיקה" מדי עשור (לערך). המפקד הראשון נערך ב-1948, ונקרא "מרשם התושבים". החל מהמפקד השני ב-1961 שונה השם ונקבע כ"מפקד האוכלוסין והדיור". מפקדים נוספים נערכו ב-1972, 1983, 1995 ו-2008 ו-2022.
המפקד הקודם התקיים  בשנת 2022 והיה המפקד השביעי שמתקיים בישראל מהקמתה וגם החדשני ביותר. לראשונה ניתן היה להשיב לשאלון המפקדי באמצעים דיגיטליים מתקדמים, נוסף לראיון טלפוני או לראיון פנים אל פנים.
ראו גם

מפקדי אוכלוסין ברוסיה
מפקד האוכלוסין של ארצות הברית
הערות שוליים

1 2 3 4  מאמר שנכתב על ידי "לשכת הסטטיסטיקה הסלובקית", 2021 עמודים 7–8 (בסלובקית)
↑  במדבר כו נא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284975005171  BnF: cb11948225h (data)  GND: 4134368-2  HDS: 007984  LCCN: sh85021832  NARA: 10637740  NDL: 00566454  NKC: ph126386
פטר והזאב

"פטר והזאב" במופע מחול
פֶּטֶר וְהַזְּאֵב (ברוסית: Петя и Bолк) היא יצירה מולחנת לילדים על פי אגדת עם, מאת המלחין הרוסי סרגיי פרוקופייב, אשר נכתבה אחרי חזרתו לרוסיה בשנת 1936. היצירה היא סיפור ילדים (שנכתב על ידי פרוקופייב) המסופר על ידי קריין ומלווה בכלי נגינה.
היצירה גם עובדה למחול ואף הומחזה פעמים רבות. פרוקופייב התבקש על ידי ידידתו, פעילת תיאטרון נטליה סץ, לכתוב יצירה עבור תיאטרון ילדים שייסדה וביימה, והסיפור שכתב אכן מבוסס על אגדת ילדים פופולרית.
ליצירה היו גם גרסאות קולנועיות וטלוויזיוניות רבות, כגון של רחוב סומסום והסרטון המונפש הקצר של וולט דיסני.
עלילת הסיפור

פטר הוא ילד המתגורר בבית סבו, בסמוך לקרחת יער. יום אחד יוצא פטר לקרחת היער, ובטעות משאיר את השער הפתוח בגן. הברווז בחצר מנצל את ההזדמנות כדי לצאת לבריכה הסמוכה. הברווז מתחיל להתווכח עם הציפור הקטנה (הציפור אומרת: "איזה מין עוף אתה אם אינך יכול לעוף", והברווז עונה לה "איזה מין עוף את אם אינך יכולה לשחות?"). בינתיים, החתול של פטר אורב בין השיחים, ומעוניין לצוד אותם. על מנת להתחמק מהחתול, הציפור שהוזהרה על ידי פטר עפה למרומי העץ, ואילו הברווז נשאר לו בבריכה, ובכך שניהם מגינים על עצמם.
סבו של פטר נוזף בו על כך שיצא לאחו לבדו, ושואל "מה יקרה אם הזאב הרע יצא מהיער?". פטר משיב לו כי "בנים כמוני לא פוחדים מזאבים". למרות זאת, הסבא מחזיר אותו לתוך הבית ונועל את השער. לאחר זמן קצר אכן יוצא הזאב מהיער. החתול נמלט ממנו ומטפס במהירות על העץ. אך הברווז קופץ מהבריכה, מרוב התרגשות, והזאב רודף אחריו ובולע אותו.
פטר מתכנן כיצד יציל את המצב. הוא מביא חבל ומטפס דרך חומת הגן אל העץ. הוא מבקש מהציפור לעוף סביב ראשו של הזאב כדי להסיח את דעתו, ובאותו זמן הוא מוריד את החבל כעניבת חנק ותופס את הזאב בזנבו. הזאב נאבק כדי להשתחרר, אך ככל שהוא נאבק החבל מתהדק סביבו.
כמה ציידים, שעקבו אחר הזאב קודם, יוצאים מהיער ומוכנים לירות בזאב. אך פטר מבקש מהם לעזור לו לקחת את הזאב לגן חיות. הזאב נלקח אחר כבוד לגן החיות במצעד ניצחון, הכולל את פטר, הציפור, החתול, הסב, והציידים המובילים הזאב. הסב רוטן "ומה אם פטר לא היה תופס את הזאב? מה אז היה קורה".
בסיומו של הסיפור מציין המספר, כי "אם תקשיבו בתשומת לב רבה, תשמעו את קרקור הברווז בתוך בטנו של הזאב, כי הזאב בלע אותו מהר והוא נמצא בבטנו בשלמותו."
כלי הנגינה

למעשה, עיקר היצירה אינו בעלילה אלא בכלי הנגינה שבה. הסיפור מציג לילדים את כלי הנגינה השונים, כאשר לכל דמות מוצמד כלי המייצג אותה.
את היצירה מלווים חליל צד, קלרינט, אבוב, בסון, שלוש קרנות יער, חצוצרה, טרומבון, תופי טימפני, משולש, תוף מרים, מצלתיים, קסטנייטות, תוף וכלי קשת.
לכל דמות בסיפור כלי נגינה ייחודי ותימה מוזיקלית ייחודית – לייטמוטיב.
ציפור – חליל צד
ברווז – אבוב
חתול – קלרינט
סבא – בסון
זאב – שלוש קרנות יער
ציידים – תופי טימפני וכלי נשיפה מעץ
פטר – כלי קשת (שילוב של קונטרבס, צ'לו, ויולה וכינור).
גרסאות עבריות

בישראל יצאו לאור כמה גרסאות מתורגמות לעברית של היצירה המוקלטת ושל הספר: התקליט הראשון יצא בהוצאת "הד ארצי", כשעל תזמורת הד ארצי מנצח גארי ברתיני ואת הסיפור קורא יוסי ידין. בשנות השישים, הוציאה חברת "C.B.S" גרסה משלה בקריינות של השחקן שרגא פרידמן. גרסה נוספת משנות השישים הוקלטה בחברת התקליטים "סטודיו". הקריין היה חיים טופול. בשנת 1980 הוציאה חברת "אן אם סי" תקליט דומה, כשאת הסיפור קורא יוסי גרבר. גרסאות אחרות לוו בנוסח עברי מאת יוסי בכר וקריינות של ניסים עזיקרי. הגרסה המוקלטת האחרונה יצאה בחברת "הליקון" בשנת 2000, מלווה בנוסח עברי מאת מאיר שלו וקריינות של רמי קלינשטיין.
הספר יצא לאור בעברית, בין השאר, בהוצאת עם עובד בשנת 1975 בתרגומו של א.ב. דניאל. וכן בהוצאת אדם מוציאים לאור בשנת 1984 בתרגומה של רחל מלצר.
בשלהי שנות ה-90 הופק משחק מחשב מוזיקלי המבוסס על האגדה, המשחק מספר את האגדה המלאה בליווי מוזיקה ותמונות שממחישות את הסיפור, את קריינות המשחק מלווה קולו של דן כנר.
גרסאות ידועות בעולם

בגרסאות בינלאומיות לסיפור וליצירה השתתפו מיטב התזמורות והמנצחים בעולם, ומיטב האמנים שימשו כמספרים. בין השאר גילמו את המספר אלק גינס, פיטר יוסטינוב, ליאונרד ברנשטיין (בגרסה בה שימש גם כמנצח על התזמורת הפילהרמונית של ניו יורק ב-1960), שון קונרי, רוב ריינר, מיה פארו, ג'ון גילגוד, ז'אק ברל (גרסה בצרפתית), שארל אזנבור (גרסה בצרפתית), פול הוגאן, סטינג, דיים עדנה, פטריק סטיוארט, בן קינגסלי, שרון סטון, אנטוניו בנדרס וסופיה לורן (בגרסה בספרדית מ-2003) ואליס קופר.
שני האחים, במאי הקולנוע ריצ'רד אטנבורו ויוצר סרטי הטבע דייוויד אטנבורו, גילמו את המספר בשתי גרסאות שונות של היצירה.
לינה פרוקופייב, אלמנתו של המלחין, גילמה את המספרת בגרסה מ-1987 עם התזמורת הסקוטית הלאומית בניצוחו של נמה ירווי. אולג וגבריאל פרוקופייב, בנו ונכדו של המלחין, גילמו יחד את המספר בגרסה מ-1991.
התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוחו של זובין מהטה הוציאה גרסה משלה וליצירה, עם יצחק פרלמן בתפקיד המספר, ב-1986.
מספר אנשי ציבור ידועים גילמו אף הם את תפקיד המספר בגרסאות שונות. אלינור רוזוולט גילמה את המספר בגרסה מ-1950 עם התזמורת הסימפונית של בוסטון בניצוחו של סרגיי קוסביצקי. מיכאיל גורבצ'וב וביל קלינטון, עם סופיה לורן, גילמו את המספר בגרסה מ-2003 עם התזמורת הלאומית של רוסיה בניצוח קנט נגאנו.
הגרסה המצליחה ביותר מבחינה מסחרית יצאה ב-1978, גרסה של תזמורת פילדלפיה בניצוח יוג'ין אורמנדי, עם דייוויד בואי בתפקיד המספר.
הערות שוליים

↑  משחק מחשב המבוסס על פטר והזאב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007432272705171  BnF: cb13917227m (data)  GND: 300121628  MusicBrainz work: 812b5cc4-a7a0-3809-aa6c-290c9ebd79be  VIAF: 265883445   WorldCat (עם VIAF): 265883445
פורטסמות' (וירג'יניה)

פורטסמות' (באנגלית: Portsmouth) היא עיר במדינת וירג'יניה שבארצות הברית. נכון ל־1 באפריל 2020, עמדה אוכלוסיית העיר על 97,915 נפשות. העיר היא חלק מאזור מטרופוליטני גדול יותר הנקרא האמפטון רודס בו מתגוררים כ־1.7 מיליון תושבים.
בפורטסמות' נמצאת מספנת נורפוק, המספנה הוותיקה והגדולה ביותר של הצי האמריקאי. המספנה בונה, מתקנת ומשפצת את כל סוגי כלי השיט של צי ארצות הברית.
קו החוף של העיר משתרע לאורך קילומטרים רבים, והוא אחת מהסיבות ההיסטוריות להתפתחות הענפה של המספנות בעיר.
ערים תאומות

ניו זילנד דנידין, ניו זילנד
ערפד שעיר-רגליים

| ערפד שעיר-רגליים |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים קטנים
משפחה:: זיזפיים
תת־משפחה:: ערפדים
סוג:: ערפד שעיר-רגליים
מין:: ערפד שעיר-רגליים
שם מדעי
 Diphylla ecaudata ‏שפיקס, 1823
תחום תפוצה


ערפד שעיר-רגליים (שם מדעי: Diphylla ecaudata) הוא מין עטלף יחיד בסוגו. הערפד שעיר-הרגליים משתייך לתת משפחה הערפדים של משפחת הזיזפיים. חי בעיקר באזורים טרופיים וסובטרופיים של דרום אמריקה, מרכז אמריקה ודרום מקסיקו.
הוא ניזון בעיקר מדם של ציפורי בר, וכאשר הוא מגיע לטרפו (שלרוב ישן בשעת לילה) הוא נושך אותו וגורם לפציעה בגודל של כ-3 מ"מ, שלא גורמת כאב רב ולרוב לא מובילה להתעוררות החיה. את הדם הניגר מהפציעה הוא מלקק.
מקור השם

המין תואר לראשונה בברזיל על ידי הביולוג הגרמני יוהאן בפטיסט פון ספיקס בשנת 1823, אשר העניק לו את שם הסוג Diphylla (מלטינית dis 'כפול' ופילון 'עלה') ואת שם המין Ecaudata (מלטינית e 'בלי' ו-cauda 'זנב').
בעברית השם "ערפד" ניתן לו היות שבדומה ליצור המיתולוגי ערפד, הוא ניזון מדם של בעלי חיים.
תזונה

בעבר היה מקובל שהמין ניזון בעיקר מציפורי בר, אולם עם הרס אזורי המחיה שלו על ידי האדם, הוא הסתגל ונצפה ניזון גם מציפורים ביתיות, בקר, ואף מבני אדם. זאת הוא עושה באמצעות נשיכה וליקוק הדם באזור הפצע.
הוא בעל ניבים חדים היכולים לנקב את עור החיה שממנה הוא ניזון, אך נשיכתו לא מזיקה, וכמעט שאינה מפריעה לחיה אותה הוא נושך. במקום נוצרת שריטה קטנה, והוא מפריש נוגדי קרישה המאפשרים לדם להמשיך לזרום. הערפד צורך במנה של דם עד 60% ממשקל גופו, אולם הוא זקוק רק לתאי הדם האדומים ואילו את פלסמת הדם הוא מפריש עוד לפני גמר ארוחתו.
אורח חיים

ככל העטלפים, גם מין זה פעיל בלילה, ובשעות היום יעדיף לשכון במערות, אולם נצפה גם בגזעי עצים. הוא נהג להתקבץ בקבוצות קטנות של כעשרה פרטים או פחות. עם זאת, דווח על קבוצות של עד 50, וכן לעיתים הוא חולק את מקום המחיה שלו עם עטלפים אחרים בעלי עלה-אפי.
היות שמינים אלו אינם מסוגלים לאגור שומן ואינם שורדים צום יותר מיומיים, המין פיתח אסטרטגיות חברתיות שמסייעות לקבוצה כולה לשרוד. כך, פרטים מקיימים קשרי קרבה וחברות זה עם זה ופרט שהצליח למצוא חיה ולהיזון ממנה, יטה לחלוק אותו ולפלוט חלק מהדם לטובת חבריו לקבוצה שלא מצאו אוכל. הדבר מסייע להישרדות הקבוצה כולה. הקשרים אינם מוגבלים לקרבה גנטית, ויכולים להיות פרטים שאינם קשורים גנטית זה לזה המקיימים התחלקות במזון.
הנקבות מסוגלות להיכנס להריון בערך בגיל שנה, ולאורך כל השנה וללא עונת רבייה מוגדרת בבירור. הריון נמשך זמן רב יחסית בהתחשב בגודל הגוף הקטן של המין, באורך הריון של כ-5.5 חודשים. נקבות יולדות בדרך כלל רק גור אחד. נקבות שאיבדו את הגורים שלהן ימשיכו להניק גורים של נקבות מקבוצתן. גורים יצאו לעצמאות בגיל 57 ימים בערך, אם כי הם ימשיכו לינוק ולקבל דם מוחזר מאמהותיהם זמן רב לאחר מכן, עד גיל 223 ימים בערך.
תיאור

העטלף דומה במראהו ובמידותיו לעטלף הערפד המצוי: משקלו 24-43 גרם, אורך ראשו וגופו המשולבים הוא 75-93 מ"מ. אולם הוא נבדל באוזניו הרחבות והקצרות ובאגודל קצר. יש לו גם יותר שיניים מאשר לעטלף הערפד המצוי (26 לעומת 18). בנוסף, מוחו קטן יותר מזה של עטלף הערפד המצוי. הפרווה על גבו ארוכה ורכה, בצבע חום כהה, בעוד שהפרווה על הגחון בהירה יותר. על רגליו גדל שיער צפוף וזיפי, השונה לחלוטין מהפרווה שלו.
כפי שמעיד שם המין שלו, הוא חסר זנב. העלה-האפי שלו קטן מאוד ביחס לעטלפים אחרים בעלי עלה-אפי. יש לו חריץ לאורך גג הפה שעשוי לשמש כ"מרזב דם" ולאפשר לדם לזרום בקלות לגרון.
תפוצה ושימור

המין נפוץ בכל מרכז ודרום אמריקה. הוא תועד באקוודור, אל סלבדור, בוליביה, בליז, ברזיל, גואטמלה, הונדורס, וונצואלה, מקסיקו, ניקרגואה, פנמה, פרו קולומביה, וקוסטה ריקה. טווח הגובה שלו הוא 0–1,900 מטר.
כיום הוא מוערך על ידי IUCN כמין שנמצא בסכנה מועטה - עדיפות השימור הנמוכה ביותר, על שום טווח התפוצה הרחב שלו העובדה שהוא מסתגל למגוון בתי גידול, ולמגוון בעלי חיים שהוא יכול להיזון מהם.
הערות שוליים

↑  ערפד שעיר-רגליים באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  FERNANDA ITO
ENRICO BERNARD, and RODRIGO A. TORRES, [https://lagea.com.br/wp-content/uploads/2016/11/Ito.et_.al_.2016-Diphylla.ecaudata.pdf#page=509 What is for dinner? First report of human blood in the diet of
the hairy-legged vampire bat Diphylla ecaudata], Acta Chiropterologica 18, 2016, עמ' 509–515
↑  Noam Leviatan, דם אמיתי, באתר תיבת נעם - מחשבות ביולוגיות, ‏2013-08-21
↑  Gilbert Roberts, James S. Renwick, The development of cooperative relationships: an experiment, Proceedings of the Royal Society of London. Series B: Biological Sciences 270, 2003-11-07, עמ' 2279–2283 doi: 10.1098/rspb.2003.2491
פיליפ פטרושב

פיליפ פטרושב (בסרבית: Филип Петрушев; נולד ב-15 באפריל 2000) הוא כדורסלן סרבי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית בכדורסל, הליגה האדריטית והיורוליג.
קריירה מוקדמת

פטרושב נולד בבלגרד, סרביה, הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה והחל לשחק כדורסל במחלקות הנוער של הכוכב האדום ופרטיזן, שתיהן מבלגרד.
קריירה מוקדמת > סאסקי בסקוניה

בשנת 2014, לאחר שסיים את בית ספר היסודי בסרביה, חתם פטרושב, שגובהו היה כבר למעלה משני מטרים, במחלקת הנוער של המועדון הספרדי סאסקי בסקוניה. לאחר שעבר לגור בוויטוריה שבחבל הבסקים החל פטרושב בן ה-14 לחיות חיים מובנים במערכת הנוער של המועדון: לגור עם שחקנים זרים אחרים בקבוצת הנוער, להשתתף בשיעורי בית הספר בבוקר ולהשתתף באימוני כדורסל אחר הצהריים. בהתאם לשיטות האימון של המועדון, בנוסף לאימוני הקבוצה הוא השקיע זמן רב בעבודה פרטנית יומיומית, בעיקר חידוד עבודת רגליים בפוסט ותרגול זריקת וו.
בהתאם לעצות משפחתו, הוא החליט לעזוב את בסקוניה בקיץ 2016 בגיל 16 ברגע שהמועדון רצה שיהפוך למקצוען, מה שהיה כרוך בהפסקת השכלתו הפורמלית, הקדשת מלוא זמנו לכדורסל וככל הנראה השאלה למועדון קטן יותר בספרד. פטרושב, שלא רצה להפסיק את לימודיו התיכוניים כחלק מהפיכתו למקצוען, חיפש דרך להמשיך את לימודיו ובו זמנית לעסוק בכדורסל, ומצא את הפתרון בתיכונים בארצות הברית.