ישי מנוחין
ביוגרפיה

נולד ברחובות כבן הבכור מבין חמישה ילדים לנזר מנוחין, יליד ארגנטינה, ולרחל לבית פייקס, ילידת הארץ. אחיה של אמו הוא סגן-אלוף מיכאל פייקס, שנהרג במלחמת ששת הימים, ובן דודו הוא יונתן פייקס שנהרג במלחמת יום הכיפורים. בנוסף מצד אמו הוא צאצא של בתיה מקוב, ממקימות רחובות, ושל בנה יהונתן מפרשת מקוב, כמו גם של פייבל כהנוב, מראשוני העלייה הראשונה ונכדו של הרב משה נחמיה כהניו.
מנוחין שירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים והגיע במהלך שירותו הצבאי לדרגת רב-סרן. בעת מלחמת לבנון הראשונה סירב להתייצב לשירות מילואים במלחמה אותה הגדיר כמלחמת ברירה אנטי-דמוקרטית, ונידון ל-35 ימי מחבוש בכלא 6. בשנים שחלפו מאז עוסק מנוחין בחינוך ציבורי למחויבות לדמוקרטיה, בארגון פעילות נגד הנוכחות הישראלית בשטחים המהווה לתפישתו כיבוש ודיכוי של האוכלוסייה הפלסטינית, בארגון הפגנות מול בתי כלא שבהם כלואים סרבני שרות, בתמיכה כלכלית באסירים, ובגיוס תמיכה בינלאומית בסרבנים. מנוחין שימש משנת 1982 ועד 2007 כדובר תנועת יש גבול.
משנת 1994 עד 1998 מנוחין ריכז את פעולתה של "הקואליציה לחופש המידע", קואליציה של עשרות ארגוני חברה אזרחית שיזמו, ניסחו ונאבקו יחדיו לשם חקיקת חוק חופש מידע בישראל. פעולות ארגוני הקואליציה הובילו לכך שבשנת 1998 נחקק החוק אותו יזמו, חוק חופש המידע. חוק זה הגדיר מחדש את המידע הציבורי, כרכוש הכלל שנמצא בידי מוסדות השלטון כנאמנים, ושינה באופן מהותי את מערכת היחסים שבין מוסדות השלטון והאזרחים.
מאז תחילת האינתיפאדה השנייה, החל מנוחין לפעול נגד הפרות של זכויות אדם, לתפישתו, בשטחים. בין היתר, אספה תנועת "יש גבול" ראיות לכאורה נגד פוליטיקאים וקציני צה"ל שלקחו חלק בתכנון הריגתו של סאלח שחאדה בעזה ביולי 2002, שבוצע באמצעות הפצצת ביתו, פעולה בה נהרגו 15 אזרחים ועשרות נפצעו. מטרת איסוף הראיות הייתה להביא לחקירת הפגיעה באזרחים, ואם תתברר אי-חוקיות הפעולה, להביא להעמדתם לדין בלקיחת חלק בתכנון וביצוע פשעי מלחמה בבתי משפט בארץ. כישלון המאבק המשפטי בארץ הביא ארגוני זכויות אדם בעולם, ובעיקר ארגונים פלסטיניים, לטעון כי במדינת ישראל לא ניתן לחקור ולשפוט מי שנחשבים לדעתם כפושעי מלחמה, ולהגשת תביעה וצו מעצר בבריטניה נגד האלוף במילואים דורון אלמוג, ששימש כאלוף פיקוד הדרום בעת הריגתו של שחאדה. כך גם הוגשו תביעות דומות נגד הרמטכ"ל לשעבר משה יעלון, וראש השב"כ לשעבר אבי דיכטר.
בין השנים 2004 ל-2007 מנוחין יזם וקידם את פרויקט הסחר ההוגן שאוקספם בריטניה הביאו לארץ. פרויקט זה היה הקמפיין המאורגן הראשון לקידום סחר הוגן בישראל.
בין השנים 2008 ל-2015 מנוחין היה מנהל הוועד הציבורי נגד עינויים בישראל. במסגרת תפקידו הוביל מנוחין את הוועד לקדם את העבודה בנושא אלימות משטרתית כנגד מפגינים, וכן יזם בשנת 2009 את "נשף היועץ המשפטי והסוכן החשאי", אירוע הוועד לרגל יום זכויות האדם.
בין השנים 2011 ל-2016 מנוחין היה ראש הדירקטוריון בישראל של ארגון אמנסטי אינטרנשיונל.
מאז שנת 2016 מנוחין מנהל את התוכנית בישראל של MAZON - A Jewish Response To Hunger. כמו כן, מאז שנת 2005 משמש מנוחין כעורך הראשי של הוצאת ספרי נובמבר.
מנוחין לימד מחשבה מדינית במחלקה למדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים וכיום מלמד במחלקה לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בן-גוריון.
מנוחין קיבל פרס על שם אוסקר רומרו בשנת 2003 על מחויבותו לאמת ולצדק ופרס על שם ישעיהו ליבוביץ בשנת 2020 על פעילותו לשינוי חברתי.
במאי 2021 נמנה עם החותמים על מכתב המופנה לבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג בנוגע לשלטון הישראלי ביהודה ושומרון, ובו קריאה לבית הדין שלא לסמוך על הגופים הרשמיים של מדינת ישראל, ולחקור בעצמו את הנעשה.
מנוחין הוא חתן פרס ליבוביץ של תנועת יש גבול לשנת 2021, יחד עם יונתן פולק.