stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
למור (סוג)
מיון

מין למור חום (Eulemur fulvus)
מין למור סנפורד (Eulemur sanfordi)
מין למור לבן-ראש (Eulemur albifrons)
מין למור אדום (Eulemur rufus)
מין למור אדום-חזית (Eulemur rufifrons)
מין למור חום-צוואר (Eulemur collaris)
מין למור אפור-ראש (Eulemur cinereiceps)
מין למור שחור (Eulemur macaco)
מין למור שחור כחול-עין (Eulemur flavifrons)
מין למור מוכתר (Eulemur coronatus)
מין למור אדום-בטן (Eulemur rubriventer)
מין למור הנמייה (Eulemur mongoz)
לכודים (ספר)

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  רוני דונביץ'
 סוגה:  מותחן ריגול
 הוצאה
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 תאריך הוצאה:  2008
 מספר עמודים:  349
 סדרה
 ספר קודם:   נרדף
 הספר הבא:  עמוק מבפנים
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002624608
לכודים הוא ספר מתח מאת רוני דונביץ', יליד 1961, תושב ת"א, שהוא יועץ אסטרטגי ושיווקי במקצועו.
"לכודים" הוא הספר השני בסדרת ספרים המתארים את עלילותיו של ראש אגף המבצעים ב"מוסד", אלכס ברטל. פרקים מהספר התפרסמו בשעתו מדי יום בעיתון "ידיעות אחרונות", כסיפור מתח בהמשכים. הסדרה כוללת גם את הספרים נרדף (שיצא לאור בשנת 2007) ואת עמוק מבפנים (יצא לאור בשנת 2011).
הספר הוא מותחן בדיוני המסתמך על אירועים דוגמת פיגועי 11 בספטמבר בארצות הברית ב-2001, במתווה הפיגוע טרור של חטיפת מטוס, בחטיפת מטוס סבנה ב-1972 וכן במבצע זעם האל.
עלילת הספר

גיבור הספר הוא אלכס ברטל, יליד 1961, ראש אגף מבצעים ב"מוסד", בן לניצולי השואה יוצאי פולין ויוצא יחידה מובחרת בצה"ל. ברטל הוא לוחם מוסד מיומן בעברו, הבקי בשימוש בנשק קל וקרב מגע. במהלך הקריירה שלו במוסד לקח ברטל חלק ואף פיקד בעצמו על מבצעי ביון והתנקשות רבים. ברטל היה מעורב בשנות השמונים במבצע סיכול ממוקד חשאי וארוך במיוחד ברחבי אירופה כנגד מחבלים השייכים לארגוני טרור פלסטיניים וכנגד אנשי הביון האיראני.
ברטל, השוהה באיטליה, בעקבות מבצע סיכול ממוקד עליו פיקד שהשתבש, מוזעק לטפל במשבר שהתחולל בעקבות מותם של כל נוסעי המחלקה הראשונה וצוות הטייסים בטיסה מרומא לתל אביב. עד מהרה מתברר כי מדובר בפיגוע טרור. לברטל ישנו גם מניע אישי להביא את הפרשה לסיום מוצלח- בתו, דניאלה, היא בין נוסעי מטוס הבואינג 777. העלילה ספר נעה בין חדר החמ"ל האיטלקי לבין המטוס המצוי בגובה רום טיסה, בו מנסה דניאלה להשתלט על המטוס, אשר במהלך הטיסה השתלט עליו גורם לא ידוע.
הספר, כמו הספר הקודם בסדרה, פועל על- פי קווי עלילה שבמרכזה מרגל או לוחם בודד, אשר אף כי הוא מצטייר כפראנואיד בתחילה, מתברר שאכן מתנהל אחריו מצוד, לעיתים על- ידי עמיתיו לארגון, והוא רדוף ונמלט עד אשר הוא מוצא לעצמו עמית או חבר, שלא ברור אם ניתן לבטוח בו. בדרך- כלל על- פי נוסחה זו מצליח הפרוטגוניסט להוכיח כי הוא חף מפשע ולהביא את הרשעים על עונשם. בעלילה שכזו תמיד מצויה בקונפליקט זכותו של הגיבור להפעיל את כל כישוריו, אותם רכש ובהם השתמש בשירות המולדת, כנגד רודפיו וכדי לנצח את אויביו אף כי לא קיבל לכך הכשר על- ידי המדינה. הספר כתוב בצורה תמציתית עם פסקאות קצרות ועלילה רבת תפניות ופעולה, באותו סגנון המאפיין את כתיבתו של דונביץ'.
הערות שוליים

↑  רוני דונביץ', עמוק מבפנים, הוצאת כנרת, 2011, עמוד 16, "ברטל, ראש אגף מבצעים במוסד, הוא האיש שתרצה שיהיה לצדך כשיורים עליך אש תופת".
↑  רוני דונביץ', נרדף, ידיעות ספרים, 2007, עמוד 125.
↑  רוני דונביץ', עמוק מבפנים, הוצאת כנרת, 2011, עמוד 174, "יחד התגייסו ליחידה מובחרת בצה"ל, יחד השתחררו. רפי פנה ללימודי הרפואה, אלכס התגייס לשורות המוסד".
↑  רוני דונביץ', נרדף, ידיעות ספרים, 2007, עמוד 46, "אלכס ברטל נאלץ להתכופף כשעבר בפתח. חלפו שנים מאז ירה למוות במישהו, אבל בגיל ארבעים וחמש עדיין נראה כמי שידע לתפוס סכין חדה כשהיא נופלת".
↑  רוני דונביץ', לכודים, ידיעות ספרים, 2008, עמוד 41.
↑  רוני דונביץ', נרדף, ידיעות ספרים, 2007, עמודים 430-431.
↑  רוני דונביץ', לכודים, ידיעות ספרים, 2008, עמוד 34, "האיש שפיקד על הכישלון הוא אלכס ברטל, ראש אגף מבצעים במוסד".
↑  אמנון ז'קונט, גם במוסד יש פרנואידים שרודפים אחריהם, באתר הארץ, 4 ביוני 2007
| ספרים מאת רוני דונביץ' |
| --- | --- | --- |
| ספרים | נרדף (2007) • לכודים (2008) • עמוק מבפנים (2011) |  |
| דמויות | אלכס ברטל |  |
לירן קונובלוב

לירן אלכסיי קונובלוב (נולד בשנת 1994) הוא שחיין ישראלי. אלוף ישראל ושיאן ישראל, אלוף המכביה התשע-עשרה בעל 4 מדליות, מהן 3 זהב (2013). ייצג את ישראל באליפות העולם (קאזאן 2015 ובודפשט 2017) ובאליפות אירופה (ברלין 2014 ולונדון 2016).
ביוגרפיה

קונובלוב למד בחוות הנוער הציוני. הוא שחיין הפועל ירושלים.
ביוגרפיה > 2012

באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה באנטוורפן בלגיה ביולי 2012 סיים קונובלוב, במקום רביעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם תום קרמר, אור סבטייה וגלב יוניצ'ב בשיא ישראלי לבוגרים חדש של 3:22.03 דקות, שיפור של 3 מאיות השנייה לשיא בן ה-12 שנים שנקבע באולימפיאדת סידני על ידי יואב ברוק, אלכסיי מנג'ולה, אורן אזרד ואיתן אורבך, 7 מאיות השנייה אחרי הרביעייה מפולין שזכתה במדליית הארד (3:21.96 דקות). כשחיין שני הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 50.05 שניות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט זכה קונובלוב בשתי מדליית כסף אישיות, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 51.07 שניות, אחרי נמרוד שפירא בר אור (50.56 שניות) ולפני יורי סמויליץ' מירושלים רבתי (51.32 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:52.44 דקות, אחרי נמרוד שפירא בר אור (1:51.13 דקות) ולפני חברו לאגודה דוד גמבורג (1:52.59 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי במשחה ל-4000 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.98 דקות.
ביוגרפיה > 2013

בתחרויות השחייה של המכביה ה-19 שנערכו בסוף יולי אותה שנה במכון וינגייט זכה קונובלוב ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:51.34 דקות, לפני עידו הבר (1:52.47 דקות), במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם דוד גמבורג, אלמוג אולשטיין ונמרוד שפירא בר אור בשיא ישראלי חדש של 3:21.44 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (7:33.07 דקות). מדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.69 שניות, אחרי גארט ובר-גייל (48.99 שניות) ומרקוס שלזינגר (50.48 שניות), שניהם מארצות הברית.
שבועיים לאחר מכן, באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט זכה קונובלוב בשתי מדליות כסף אישיות, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.68 שניות, אחרי דוד גמבורג (50.28 שניות) ולפני גלב יונצ'ב מהפעול בת ים (50.74 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:51.61 דקות, אחרי נמרוד שפירא בר אור (1:50.49 דקות) ולפני אלכסיי קוטליארסקי מירושלים רבתי (1:53.09 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום שביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.77 שניות. בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 23.64 שניות. במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי כשחיין ראשון הוא קבע שיא אישי חדש של 50.64 שניות.
ביוגרפיה > 2014

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בפברואר 2014, זכה קונובלוב ב-2 מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי, בשיא אישי חדש של 48.82 שניות, לפני דוד גמבורג שקבע שיא ישראלי חדש של 48.23 שניות ולפני גלב יוניצ'ב מהפועל בת ים (49.35 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:46.90 דקות, אחרי גמבורג (1:46.75 דקות) ולפני יוניצ'ב (1:49.32 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 22.63 שניות ובמקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:53.18 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2014 סיים קונובלוב במקום 34 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:50.21 דקות, במקום 36 במשחה ל-100 מטר חפשי בתוצאה של 50.34 שניות ובמקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי, ביחד עם דוד גמבורג, תום קרמר ונמרוד שפירא בר אור בשיא ישראלי חדש של 3:18.43 דקות. כשחיין רביעי הוא שחה ב"זינוק שליחים" תוצאה של 49.45 שניות. כבר בשלב המוקדמות הנבחרת קבעה שיא ישראלי חדש של 3:19.95 דקות. נוסף לכך הוא סיים במקום 11 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם דוד גמבורג, ירון שגלוב ותום קרמר בתוצאה של 3:40.72 דקות.
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בדצמבר אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:46.87 דקות, אחרי יעקב טומרקין (1:46.01 דקות) ודוד גמבורג (1:46.42 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 22.58 שניות, ופעמיים במקום חמישי, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 48.93 שניות ובמשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:52.62 דקות
ביוגרפיה > 2015 > אליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בקאזאן רוסיה בשנת 2015 סיים קונובלוב במקום 36 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:49.56 דקות ובמקום 17 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם יעקב טומרקין, זיו קלונטרוב ודוד גמבורג בשיא ישראלי חדש של 3:18.31 דקות. כשחיין ראשון הוא שחה בשיא אישי חדש של 50.10 שניות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט הוא זכה בשתי מדליות אישיות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:48.76 דקות, לפני תום קרמר (1:49.05 דקות) ויורי סמויליץ' (1:52.55 דקות), יום קודם במסגרת המשחה ל-400 מטר חופשי הוא קבע במשחה ל-200 מטר חופשי שיא אישי ושיא ישראלי בינלאומי חדש של 1:48.65 דקות. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 49.97 שניות, אחרי דוד גמבורג (49.62 שניות) ולפני זיו קלונטרוב (50.46 שניות) ובכך ירד לראשונה במשחה זה את גבול ה-50 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 22.93 שניות ובכך ירד לראשונה את גבול ה-23 שניות במשחה זה.
ביוגרפיה > 2016

באליפות אירופה שנערכה בלונדון 2016 סיים קונובלוב במשחה שליחים 4X200 מטר חופשי ביחד עם תום קרמר, עידו הבר ודוד גמבורג במקום שמיני בתוצאה של 7:16.82 דקות, בשלב המוקדמות הרביעייה קבעה שיא ישראלי חדש של 7:16.25 דקות ודורגה במקום ה-17 בעולם באותה השנה ופספסה העפלה לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו במקום אחד בלבד. נוסף לכך, הוא סיים  במקום 42 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:50.64 דקות ובמקום 48 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.30 שניות. באותה השנה ניסה מספר פעמים לקבוע את הקריטריון האולימפי במשחה ל-200 מטר חופשי אך פספס את הקריטריון למשחקים האולימפיים בכחצי שנייה.
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט 2017 סיים קונובלוב במקום 52 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.16 שניות, במקום 17 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי (3:21.23 דקות) ובמקום 16 במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (7:19.32 דקות).
חייו האישיים

קונובלוב מאמן בקבוצת הפועל כפר סבא בית ברל.
הערות שוליים

↑  אורן אהרוני, שחיה: שיא ישראלי חדש ב-4X100 מ' חופשי, באתר ynet, 4 ביולי 2012
↑  שיא ישראלי בינלאומי - היא התוצאה הטובה ביותר שהושגה בישראל, על ידי כל שחיין, לא בהכרח על ידי שחיין ישראלי
מהנדס תעשייה וניהול

מהנדס תעשייה וניהול הוא מהנדס העוסק במיטוב של מערכות ותהליכים המשלבים טכנולוגיה ואנשים. מהגדרתו, מהנדס תעשייה וניהול משלב דיסציפלינות מתחום המדעים המדויקים, מדעי הניהול ומדעי ההתנהגות.
הכשרת מהנדס תעשייה וניהול כוללת :
מקצועות תשתית מדעיים: מתמטיקה, פיזיקה, כימיה.
מקצועות תשתית טכנולוגיים כגון: תרמודינמיקה, חוזק חומרים, מבוא להנדסת חשמל, שרטוט.
שיטות כמותיות כגון: חקר ביצועים, סטטיסטיקה, תורת התורים, תכנון ופיקוח ייצור.
מקצועות המחשב ומערכות מידע.
בראשיתו המקצוע נקרא "מהנדס ייצור", התפתח כהתמחות של מהנדס מכונות ועסק בעיקר בשיפור תפוקה של פסי ייצור. בעשרים השנים האחרונות של המאה העשרים,
ההכשרה ותחומי העיסוק של מהנדס תעשייה וניהול מדגישים יותר את תחום יישומי מחשב ומערכות מידע, ניהול מוצר, ניתוח מערכות, ישומי ERP ועוד.
בישראל נערכים לימודי הנדסת תעשייה וניהול במוסדות: הטכניון, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אוניברסיטת אריאל, האוניברסיטה הפתוחה וכן במכללות אחדות להנדסה.
ראו גם

הנדסת תעשייה וניהול
לחם משנה

ערך זה עוסק בדין שמשמעו לברך את ברכת המוציא על שתי חלות בשבת. אם התכוונתם לאחד מנושאי כליו של הרמב"ם, שכתב רבי אברהם די בוטון, ראו .
שתי חלות לשבת מכוסות במפית.
לֶחֶם מִשְׁנֶה ביהדות הוא חיוב לברך על שני כיכרות לחם או חלות בכל אחת מסעודות שבת או יום טוב. מקור השם "לחם משנה" הוא על פי האמור בפרשת המן שהוא גם מקור הדין: ”וַיְהִי בַּיּוֹם הַשִּׁשִּׁי לָקְטוּ לֶחֶם מִשְׁנֶה שְׁנֵי הָעֹמֶר לָאֶחָד, וַיָּבֹאוּ כָּל נְשִׂיאֵי הָעֵדָה וַיַּגִּידוּ לְמֹשֶׁה.” (שמות טז כב)
טעם הדין

בתלמוד למדו דין זה מהמסופר בתורה בפרשת בשלח (טז, כב-כז) על ירידת המן בשעה שבני ישראל נדדו במדבר לאחר יציאת מצרים: בכל יום חול היה המן יורד בכמות המספיקה ליום אחד, אך ביום שישי ירדה מנה כפולה, גם בעבור יום השבת בו לא ירד המן. כזכר לעניין זה, תיקנו לברך בשבת על שתי חלות. מקור השם הוא מהפסוק: ”וַיְהִי בַּיּוֹם הַשִּׁשִּׁי לָקְטוּ לֶחֶם מִשְׁנֶה שְׁנֵי הָעֹמֶר לָאֶחָד, וַיָּבֹאוּ כָּל נְשִׂיאֵי הָעֵדָה וַיַּגִּידוּ לְמֹשֶׁה.” (שמות טז כב)
לפי גרסה אחת של המכילתא, דין זה תקף גם בסעודות יום טוב, היות שבדומה לשבת גם ביום טוב לא ירד המן, בעוד בערב יום טוב ירדה מנה כפולה. תוספות הביאו גרסה אחרת באותו מדרש שטען הפוך.
גם נשים חייבות בלחם משנה, אף שזו מצוות עשה שהזמן גרמא, היות שנשים חייבות בכל דיני השבת כגברים.
על פי הקבלה הבוצע הזכר, מסמל את יעקב אבינו, ושני הלחמים מיצגים את נשותיו רחל ולאה.
דינים ומנהגים נוספים

לכתחילה יש להעדיף שהלחמים ל'לחם משנה' יהיו שלמים, אך כעדיפות שנייה ניתן לחבר חצאי לחם באופן כל שהוא (לדוגמה, באמצעות קיסם), או לברך על לחם פרוס סגור בשקית (או קפוא). בדיעבד כאשר אין בנמצא גם לחם פרוס וכדומה ניתן לקיים דין זה גם באמצעות שתי פרוסות.
דינים ומנהגים נוספים > כיסוי החלות בשעת הקידוש

את הלחם לסעודת שבת נהוג לכסות במפה קטנה המיועדת לכך בזמן הקידוש. במקורו של המנהג עומד הדין שנאמר בתלמוד (פסחים ק ב) "אין מביאין את השולחן אלא אם כן קידש, ואם הביא, פורס מפה ומקדש". דין זה מתבסס על המציאות בעבר, בה היה שולחן קטן ונייד לפני כל אחד מהסועדים. אולם כבר כתבו התוספות כי בימינו שהשולחנות כבדים, נוהגים תמיד לפרוס מפה על החלות ולקדש. ואמנם כך דעת רוב הפוסקים להלכה. עם זאת, הגר"א כנאמן לדברי התלמוד היה נוהג שלא להביא את הלחם לשולחן עד אחרי קידוש[דרוש מקור], וכך נהגו ההולכים לדרכו.
בדברי הפרשנים ישנן שלש סיבות לדין זה של כיסוי החלה:
ישנה קדימות ללחם על פני יין, אך הקידוש נערך לרוב דווקא על יין. לכן נהוג לכסות את החלות.
זכר למן שכוסה בשכבת טל מלמטה ושכבת טל מלמעלה.
"כי היכי דתיתי סעודתא ליקרא דשבתא"(= כדי שתבוא הסעודה לכבוד השבת) (שאילתות דרב אחאי).
דינים ומנהגים נוספים > בציעת החלות

מברכים על החלות את ברכת המוציא כשהם שלמות. נוהגים להחזיק את החלות ביד בשעת הברכה. בדרך כלל נהוג לבצוע רק אחת מהחלות, אך יש הנוהגים לבצוע את שתי החלות. יש הנוהגים (על פי הקבלה) לבצוע בסעודת ליל שבת את החלה התחתונה, ובסעודת יום השבת וכן בסעודות יום טוב את העליונה. מנהג נוסף הוא לברך על 12 חלות (מנהג על פי הקבלה).
דינים ומנהגים נוספים > טיבול במלח

אחרי הקידוש ונטילת הידיים מתבלים את הפת במעט מלח כדי שלא תהיה תפלה, וכן לזכר הקרבנות בבית המקדש בהם נאמר "על כל קורבנך תקריב מלח", ומחלקים לכל אחד מבני הבית מן הלחם. יש הנוהגים בתקופה שבין ראש השנה עד הושענא רבה לטבול הלחם בדבש במקום מלח, כסגולה לשנה מתוקה.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ט, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ז, עמוד ב'
↑  מכילתא פרשת בשלח
↑  פסחים דף קט"ז ע"א, ביצה דף ב' ע"ב
↑  ערוך השולחן או"ח רעד
↑  זוהר חלק ג דף רמד,ב
↑  ויקרא ב,יג.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
למונט דוזייר

| --- | --- |

 לידה:  16 ביוני 1941 דטרויט, ארצות הברית 
 פטירה:  8 באוגוסט 2022 (בגיל 81) 
 שם לידה:  Lamont Herbert Dozier 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1960–2022 (כ־62 שנים) 
 סוגה:  רית'ם אנד בלוז, מוזיקת נשמה, פאנק, ג'אז 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  מוטאון 
 מספר צאצאים:  6 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'וני מרסר (2009) 
 www.lamontdozier.com
 פרופיל ב-IMDb
 
למונט דוזייר (באנגלית: Lamont Dozier;‏ 16 ביוני 1941 – 9 באוגוסט 2022) היה פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי.
קריירה

דוזייר היה ידוע במיוחד כחלק מהצוות הולנד-דוזייר-הולנד, שהיה אחראי לכמה מהלהיטים המזוהים עם חברת מוטאון בשנות ה-60, וכתב את להיטיהם הגדולים של מבצעים כמרתה והוונדלאס, הסופרימס, ארבע הפסגות והאחים אייזלי. ביחד עם בריאן הולנד, שימש דוזייר כמפיק המוזיקלי של הצוות. לאחר שהצוות עזב את מוטאון בשנת 1967 ופתח חברות תקליטים משלו, החל דוזייר להופיע כזמר, ולהקליט במסגרת חברות אלו. דוזייר נפרד מהצוות בתחילת שנות ה-70.
דוזייר זכה להצלחות אף בשנות ה-80 כאשר כתב להיטים עבור זמרים כאליסון מויה וסימפלי רד. בשנת 1988 חבר לזמר פיל קולינס לכתיבת השיר "שני לבבות" (Two Hearts) עבור הסרט באסטר. השיר הגיע למקום הראשון במצעדי הפזמונים. במקביל המשיך להקליט ולהופיע בעצמו כזמר. בשנת 2004 הקליט גרסה עדכנית ללהיטי מוטאון שיצר בשנות השישים באלבום בשם "Reflections Of...". הגרסה המחודשת סיפקה עיון מחודש בצליל הפופי של מוטאון בשנות השישים, שדוזייר היה בין האחראים ליצירתו.
דוזייר נפטר ב-9 באוגוסט 2022. הותיר אחריו אישה, ברברה, ושלושה ילדים.
לחם פרוס

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  לחם 
 מרכיבים עיקריים:  slice of bread 
 
לחם פרוס
מכונה לפריסת לחם במאפייה בסנט לואיס, בשנת 1930. ייתכן כי מדובר במכונה מן הסוג שהציג ממציא המכונה לפריסת לחם, אוטו פרידריך רואוודר, שנתיים קודם לכן.
לחם פרוס הוא כיכר לחם שנפרסה מראש לפרוסות ונארזה לשם נוחות השימוש בה.
הלחם הפרוס הוא פופולרי בין השאר בהכנת כריכים וטוסטים. פרוסות הלחם מוצעות למכירה בעובי מגוון ובאריזות שונות שנועדו למנוע את התייבשותן, כגון אריזות פלסטיק או נייר שעווה.
היסטוריה

האבטיפוס של המכונה הראשונה לפריסת לחם מראש הומצא ב-1912, על ידי אוטו פרידריך רואוודר מאיווה, ארצות הברית, אך הוא נהרס בשרפה. מכונה חדשה נבנתה לפי אבטיפוס זה והוצגה רק ב-1928. השימוש המסחרי הראשון שנעשה בה היה באותה שנה, במאפייה בעיירה צ'יליקות' במיזורי. ההמצאה תוארה במגזין "Constitution-Tribune" כאירוע הגדול ביותר בתעשיית הלחם מאז שהומצא הלחם הארוז, תיאור שבעקבותיו נטבע הביטוי "הדבר הגדול ביותר מאז הלחם הפרוס" ("the greatest thing since sliced bread").
בהמשך עבד האופה גוסטב פפנדיק מסנט לואיס על שכלול המכונה, כך שתארוז את הלחם הפרוס מיד עם פריסתו ותמנע את התייבשותו באוויר. לשם כך היה עליו למצוא שיטה להחזיק את פרוסות הלחם צמודות אחת לשנייה לזמן ארוך מספיק עד שהמכונה תארוז את כיכר הלחם. הוא ניסה שיטות שונות שכשלו, אך לבסוף הגה שיטה שעלתה יפה: הנחת הלחם על משטח מתקפל, שיוכל לסדר את הפרוסות בצורה מדויקת, ולאפשר למכונה לארוז אותן. בעקבות המצאתו, עלו בסנט לואיס מכירות הלחם הפרוס של פפנדיק ב-80%. בנוסף, נעשו שכלולים נוספים בתחום, כמו תחילת שימוש בשקיות פלסטיק לאריזת הלחם הפרוס, שהיוו איטום טוב מפני לחות.
ב-1930 החלה חברת "Wonder Bread" למכור לחם פרוס ברחבי ארצות הברית. הדבר הביא לעלייה בצריכת הלחם, מכיוון שהוא הפך זמין יותר, ועל כן הוגבר הייצור שלו ושל ממרחים למריחה על הלחם, כגון ריבות.
במהלך מלחמת העולם השנייה, ב-1943, נאסרה בארצות הברית מכירת לחם פרוס, משיקולי מדיניות חיסכון בעתות מלחמה, וזאת בעיקר בשל עלויות אריזתו. האיסור בוטל לאחר שלושה חודשים, לאחר שנמצא כי החיסכון היה נמוך מהמצופה, ולאחר שהוצעו תחליפים חסכוניים לאריזה, כגון אריזה בנייר שעווה.
שימושים בעולם

בשל היותו נוח לשימוש, לחם פרוס פופולרי בחלקים רבים של העולם. באירלנד סוג הלחם הנפוץ ביותר נקרא "פאן פרוס", וממנו נמכרות כיכרות של 400–800 גרם עטופות בנייר שעווה, בפרוסות בגודל נוח להכנת כריך וצנים.
שימושים בעולם > עובי הפרוסות

העובי הרגיל של לחם פרוס משתנה בהתאם לארץ ולחברת הייצור. בקנדה עובי הפרוסות הוא בדרך כלל 10 מ"מ. בבריטניה נמכר לחם פרוס במהדורות "עבה במיוחד", "עבה", "בינוני" או "דק", כאשר עובי הפרוסה נע בין 5 מ"מ ל-20 מ"מ. ביפן נעשה דבר דומה, אך כיכר הלחם מסומנת על ידי מספר הפרוסות ולא עוביין. כיכרות הלחם לרוב מכילות 6 או 8 פרוסות, אך גם כיכרות של 4 או 10 פרוסות לחם הן נפוצות.
בארצות הברית מוכר גם "טקסס טוסט", לחם ארוז אשר פרוס מראש לפרוסות בעובי כפול מזה הנפוץ במדינה.
בתרבות הפופולרית

בארצות הברית מקובל הביטוי "הדבר הגדול ביותר מאז הלחם הפרוס" (הכוונה מאז המצאת הלחם הפרוס) (באנגלית: "The greatest thing since sliced bread") כביטוי שנאמר, פעמים רבות בשמץ הומור או אירוניה, על דבר טוב או על המצאה חשובה. דוגמאות לכך הם משפטים כגון "הוא חושב על עצמו שהוא הדבר הגדול ביותר מאז הלחם הפרוס", או "הנעה 4x4 זה הדבר הגדול ביותר מאז הלחם הפרוס". בדרך כלל לא נעשה שימוש במשפט זה לתיאור המצאה או תגלית מרכזיים, כמו המחשב האישי, מנוע הסילון או מחקר האנרגיה גרעינית, אלא לשיפורים קטנים במוצרים קיימים, למשל עכבר אלחוטי או בקרת שיוט במכונית.
הערות שוליים

↑  History of sliced bread little known on 75th anniversary
↑  Sliced Bread (Public Radio Commentary)
↑  Bill Burton on the Bay
לווייתן (סוג)

| לִוְיְתָן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: לווייתנאים
תת־סדרה:: דמויי היפופוטם
משפחה:: לווייתני ענק
סוג:: לִוְיְתָן
שם מדעי
 Balaenoptera ‏לספד, 1804
תחום תפוצה


לִוְיְתָן (שם מדעי: Balaenoptera) הוא הסוג הגדול ביותר במשפחת לווייתני הענק, בהכילו שמונה מינים. לווייתן הענק היחיד שאינו ממוין תחת הסוג לווייתן הוא הלווייתן גדול-הסנפיר. פירוש השם Balaenoptera הוא לווייתן סנפיר: Balaen - לווייתן, ptera - סנפיר.
מינים

| שם | שם מדעי | תמונה/איור | משקל (בטון) | אורך (במטרים) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| לווייתן מצוי | Balaenoptera physalus |  |   70 |   18-20 |
| לווייתן צפוני | Balaenoptera borealis |  |   50 |   20 |
| לווייתן כחול | Balaenoptera musculus |  |   180 |   30 |
| לווייתן בריד | Balaenoptera brydei |  |   25 |   14.5 |
| לווייתן עדני | Balaenoptera edeni |  |   15 |   12 |
| לווייתן גוץ | Balaenoptera acutorostrata |  |   4.23 |   12 |
| לווייתן מינקי דרומי | Balaenoptera bonaerensis |  |   10 |   11.9 |
| לווייתן אומורה | Balaenoptera omurai |  |   ? |   11.5 |
| לווייתן רייס | Balaenoptera ricei |  |   12.65 | 13.87 |
מינים נוספים נכחדים

Balaenoptera bertae
Balaenoptera cephalus
Balaenoptera colcloughi
Balaenoptera cortesii
Balaenoptera davidsonii
Balaenoptera ryani
Balaenoptera siberi
Balaenoptera sursiplana
Balaenoptera taiwanica
ראו גם

לווייתן מינקי
הערות שוליים

↑  מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284505305171
לין צ'דוויק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בנובמבר 1914 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  25 באפריל 2003 (בגיל 88) Lypiatt Park, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  בית הספר טיילור למסחר 
 תחום יצירה:  פיסול 
 זרם באמנות:  אמנות מופשטת 
 פרסים והוקרה:  מפקד במסדר האימפריה הבריטית  קצין מסדר האמנויות והספרות 
 www.lynnchadwick.com
 
שתי דמויות יושבות (1973) ברחבת בית אריאלה בתל אביב
לין צ'דוויק (אנגלית: Lynn Chadwick;‏ 24 בנובמבר 1914 - 25 באפריל 2003) היה אמן ופסל אנגלי. זכה להכרה בזכות פסליו העשויים מברזל וברונזה, אשר נחשבים כאקספרסיוניסטיים ופיגורטיביים ומוצגים במקומות רבים בעולם.
אודות

צ'דוויק נולד בלונדון למשפחה מהמעמד הבינוני, הוריו היו לוורנר ראסל צ'דוויק ומרג'רי בראון לין. החל את הקריירה בתור שרטט במשרדי אדריכלים שונים בין השנים 1933 ל-1939. במלחמת העולם השנייה שירת כטייס בחיל האוויר האנגלי ולאחר מכן עסק בעיצוב רהיטים וטקסטיל. בשנת 1950 הציג לראשונה תערוכת יחיד ובשנות החמישים התגבש סגנונו הייחודי אשר משרטט בקווים כללים בני אדם וחיות. בשנת 1956, כשהיה בן 41, זכה בפרס הראשון בפיסול בביאנלה של ונציה.
עבודותיו מוצגות בין השאר במוזיאון תל אביב לאמנות ובמוזיאון ישראל.
היה חבר במסדר האימפריה הבריטית ובמסדר האמנויות והספרות.
היה נשוי שלוש פעמים ואב לארבעה ילדים.
גלריית תמונות

אריה שואג, 1960, מוצג במוזיאון ישראל
שתי דמויות, 1970, מוצג במוזיאון ישראל
הערות שוליים

↑  גן האמנות במוזיאון ישראל, דבר, 11 ביוני 1965
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506116405171  AGSA: 3059  BIBSYS: 90569565  BnF: cb119915350 (data)  CiNii: DA04309055  GND: 118669028  ISNI: 0000 0000 8283 7242  KulturNav: 9469879d-a8f8-491c-84af-f02ae32c5909  LCCN: n50036116  NDL: 00512467  NGV: 5513  NKC: mzk2012686318  NLA: 35027017  NTA: 070393303  RERO: 02-A003092425  RKD: 16230  SELIBR: 181321  SUDOC: 070737223  Trove: 800543  ULAN: 500029409  VIAF: 95863162   WorldCat (עם VIAF): 95863162
מגנוס מנסקה

| --- | --- |

מגנוס מנסקה, 2012
 לידה:  24 במאי 1974 (בן 50) קלן, גרמניה המערבית 
 שם לידה:  Heinrich Magnus Manske 
 ענף מדעי:  ריצוף DNA, החזיית נתונים, מלריה 
 מקום לימודים:  Hölderlin Gymnasium (1993)  אוניברסיטת קלן (2006) 
 מנחה לדוקטורט:  הלמוט ו. קליין 
 מוסדות:  Wellcome Sanger Institute (אפריל 2007) 
 פרסים והוקרה:  Wikipedia:WikiOwl 
 magnusmanske.de
 
היינריך מגנוס מנסקה (נולד ב-24 במאי 1974) הוא מדען בכיר במכון "Wellcome Trust Sanger" בקיימברידג' שבבריטניה והמפתח של הגרסה הראשונה של תוכנת מדיה-ויקי, המשמשת את ויקיפדיה.
ביוגרפיה

מנסקה נולד בקלן שבגרמניה. הוא למד ביוכימיה באוניברסיטת קלן, וסיים את לימודיו בשנת 2006 עם דוקטורט. עבודת המחקר של מנסקה הייתה יצירת כלי בשם GENtle, לשימוש בתחום הביולוגיה המולקולרית.
בהיותו סטודנט, היה מנסקה מהתורמים הראשונים שהשתתפו בפיתוח האנציקלופדיה האינטרנטית "נופדיה", אשר קדמה לוויקיפדיה. בהמשך הוא יצר את אחת הגרסאות הראשונות של תוכנת מדיה-ויקי, אשר בהמשך החלה לשמש כפלטפורמה של ויקיפדיה, אתרי הבת של קרן ויקימדיה, כמו גם אתרי ויקי רבים אחרים באינטרנט.
באפריל 2007 החל מנסקה לעבוד בקיימברידג' במכון Wellcome Trust Sanger, אך נותר פעיל במקביל בפיתוח כלים לוויקיפדיה וכמו גם לוויקינתונים ולוויקישיתוף.
בשנת 2012 השתתף בכתיבת מאמר שפורסם בכתב העת "Nature", אשר הדגים דרכים חדשות לזיהוי אזורים בהם טפילי מלריה מתפתחים, ותיאר טכניקות למיפוי העמידות של המלריה לתרופות.