stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טריידנט (טיל)

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  מודל נשק 
 ארץ ייצור:  ארצות הברית 
 יצרן:  לוקהיד מרטין חלל 
 תקופת השירות:  1979–הווה (כ־46 שנים) 
 משתמשים:  הצי המלכותי הבריטי, צי ארצות הברית 
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  (קילוטון w88 (475 (נישא רק על ידי טריידנט D-5 II),(קילוטון w76-0 (100, (קילוטון w76-1(90, (קילוטון w76-2(9-6
 
טריידנט II D-5
טרַיידנט (באנגלית: Trident, קלשון) הוא טיל בליסטי אמריקאי המשוגר מצוללת (SLBM (אנ')). הוא מצויד בראש קרב מסוג MIRV כאשר כל ראש נפץ מסוגל להתביית על מטרה אחרת. ראשי הנפץ הם תרמו-גרעיניים ומשוגרים מצוללת גרעינית (SSBN). טילי טריידנט נמצאים בשירות ארצות הברית על 14 צוללות מסוג אוהיו (US Navy Ohio-class submarines) ובשירות בריטניה על צוללות ונגארד (Vanguard-class submarines) עם ראשי נפץ בייצור בריטי. הקבלן הראשי הראשוני של הפרויקט היה לוקהיד מרטין.
בשנת 2019, הכריזה ארצות הברית שתייצר ראשי נפץ גרעיניים "מוחלשים" אשר יורכבו על הטיל הבליסטי.
מקור השם "טריידנט" הוא במיתולוגיה היוונית, שם הוא משמש ככלי הנשק של אל הים, פוסידון.
המבורג (סיירת, 1903)

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  סיירת קלה
 צי:  הצי הקיסרי הגרמני הצי הקיסרי הגרמני
 סדרה:  ברמן
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  AG Vulcan Stettin 
 תחילת הבנייה:  1902
 הושקה:  25 ביולי 1903
 תקופת הפעילות:  8 במרץ 1904 – 31 במרץ 1931 (27 שנים)
 אחריתה:  הוטבעה על ידי מפציצים ב-27 ביולי 1944, נמשתה ונגרטה עד 1956
 מלחמות וקרבות:  מלחמת העולם הראשונה 
 מידות
 הֶדְחֶק:  סטנדרטי: 3,278 טון, מקסימלי: 3,797 טון
 אורך:  111.1 מ'
 רוחב:  13.3 מ'
 שוקע:  5.28 מ'
 נתונים טכניים
 מהירות:  22 קשרים
 גודל הצוות:  288–301 קצינים ומלחים
 טווח שיוט:  7,910 ק"מ
 הנעה:  10 דוודי קיטור, 10,000 כוחות סוס,  המניעים 2 מדחפים
 אמצעי לחימה
 שריון:  סיפון – 80 מ"מ   מגדל הניווט – 100 מ"מ   מגני התותחים – 50 מ"מ
 חימוש:  10 תותחים 105 מ"מ (4.1 אינץ')   10 תותחים 37 מ"מ (1.5 אינץ')   2 צינורות טורפדו 450 מ"מ (17.7 אינץ')
 
המבורג (בגרמנית: SMS Hamburg) הייתה סיירת קלה והאונייה השנייה בסדרת ברמן, שכללה שבע כלי שיט, ונבנתה עבור הצי הקיסרי הגרמני בתחילת שנות ה-1900. היא ואחיותיה הוזמנו על פי חוק הצי משנת 1898 שחייב לבנות סיירות חדשות כדי להחליף כלי שיט מיושנים בצי. העיצוב של סדרת ברמן נגזר מסדרת גאצלה הקודמת, תוך שימוש בגוף גדול יותר שאיפשר דוודים נוספים שהגבירו את המהירות. האונייה, שנקראה על שם העיר המבורג, הייתה חמושה בסוללה ראשית של עשרה תותחי 10.5 ס"מ (4.1 אינץ') והגיעה למהירות מרבית של 22 קשרים (41 קמ"ש).
המבורג שירתה עם כוח הסיור של הצי הראשי במשך רוב הקריירה המוקדמת שלה, ובמהלך תקופה זו, היא ליוותה לעיתים קרובות את הוהנצולרן, היאכטה של הקייזר וילהלם השני. במהלך מלחמת העולם הראשונה, היא שימשה כאוניית הדגל של סגן מפקד שייטת הצוללות, והיא הרבתה לשייט עם צי הים הפתוח במהלך סיורים בים הצפוני. היא נכחה בקרב יוטלנד ב-31 במאי – 1 ביוני 1916, שם נפגעה בהתנגשויות עם כוחות קלים בריטיים כאשר הצי הגרמני נסוג בלילה. המבורג, שהתיישנה באותה תקופה, הופחתה לאוניית מפקדה נייחת ושימשה גם כספינת מטה לשארית המלחמה.
בעקבות התבוסה של גרמניה, המבורג נשארה בגרמניה והייתה בין הכלים שהורשה הרייכסמרינה להחזיק לפי הסכם ורסאי. היא הייתה בין כלי השיט הראשונים שהופעלו מחדש ב-1920 וב-1921, תוך כדי ליווי שולות מוקשים, היא ירתה בתותחי חוף סובייטים. הצוות שלה סייע בדיכוי התסיסה בהמבורג באוקטובר 1923. היא הצטמצמה לאוניית הכשרה ב-1926, יצאה לשייט עולמי, ולאחריו הוצאה משירות והצטמצמה לספינת בסיס. היא שירתה בתפקיד זה בקיל עד תחילת 1944, אז הקריגסמרינה העביר אותה להמבורג לגריטה; מפציצים בריטיים הטביעו את האונייה באפריל לפני שניתן היה לפרק אותה. שרידי האונייה נמשו לאחר המלחמה ב-1949 ונגרטו לבסוף עד 1956.
תכנון

חוק הצי הגרמני משנת 1898 קרא להחלפת ספינות השיוט הישנות יותר של הצי - קורבטות קיטור, סיירות לא מוגנות וספינות אוויסו - בסיירות קלות מודרניות. סדרת האוניות הראשונה שעמדה בדרישה זו, סדרת גאצלה, תוכננה לשמש הן כסיירי צי והן כספינות תחנות באימפריה הקולוניאלית הגרמנית. הם סיפקו את הבסיס לעיצובים הבאים, החל מסדרת ברמן שתוכננה בשנים 1901–1903. השיפורים העקרוניים כללו גוף גדול יותר שאיפשר זוג דוודים נוסף ומהירות מרבית גבוהה יותר.
המבורג הייתה באורך כולל של 111.1 מטר (365 רגל), רוחב של 13.3 מטר (44 רגל) ושוקע של 5.28 מטר (17.3 רגל) מקדימה. הדחק האונייה היה 3,278 טונות (3,226 טונות ארוכות) בתפוסה סטנדרטית ועד 3,651 טונות (3,593 טוונות ארוכות) במעמס מלא. מערכת ההנעה שלה כללה שני מנועי קיטור תלת דרגתיים עם קיטור שסופק על ידי עשרה דוודי צינור מים המופעלים בפחם מסוג מארין, שהעניקו לה מהירות מרבית של 22 קשרים (41 קמ"ש) ומערכת ההנעה שלה דורגה ב-10,000 כוחות סוס. המבורג נשאה עד 860 טון של פחם, מה שהעניק לה טווח של 4,270 מיילים ימיים (7,910 ק"מ) במהירות של 12 קשרים (22 קמ"ש). היה לה צוות של 14 קצינים ו-274–287 מלחים.
האונייה הייתה חמושה בעשרה תותחי 10.5 ס"מ (4.1 אינץ') SK L/40 בצריחים בודדים. שניים הוצבו זה לצד זה קדימה על המצודה, שישה מוקמו באמצע האונייה, שלושה משני הצדדים, ושניים הוצבו זה לצד זה מאחור. התותחים יכלו לתקוף מטרות עד 12,200 מטרים (13,300 יארד). סופקו להם 1,500 פגזים, 150 פגזים לכל תותח. להגנה מפני סירות טורפדו, היא נשאה עשרה תותחי מקסים 3.7 ס"מ (1.5 אינץ') בצריחים בודדים. היא הצטיידה גם בשני צינורות טורפדו בקוטר 45 סנטימטרים (17.7 אינץ') עם חמישה טורפדות. הם היו שקועים בגוף האונייה בצד הרחב. האונייה הייתה מוגנת על ידי סיפון משוריין שהיה עד עובי 80 מילימטרים (3.1 אינץ'). במגדל הניווט היו דפנות בעובי 100 מילימטרים (3.9 אינץ'), והתותחים היו מוגנים במגני תותחים בעובי 50 מ"מ (2 אינץ').
היסטוריית שירות > בנייה – 1907

המבורג, שהוזמנה תחת שם החוזה "K", הונחה במספנת AG Vulcan בשטטין באוגוסט 1902. היא הושקה ב-25 ביולי 1903; בטקסים, ראש העיר הראשון של המבורג, יוהאן היינריך בורכארד הטביל את האונייה על שם העיר. לאחר מכן העביר צוות מספנה את כלי השיט הבלתי גמור לקיל לצורך השלמת האבזור. המבורג הייתה האונייה הראשונה בסדרה שנכנסה לשירות, כשהיא נכנסה לשירות ב-8 במרץ 1904. פיקוד הצי התכוון לשלוח את המבורג כמלווה עבור הוהנצולרן, היאכטה של הקייזר וילהלם השני, אך עיכובים במהלך ניסויי הים שלה מנעו ממנה להצטרף להוהנצולרן עד יוני. לאחר מכן היא פעלה עם היאכטה במשך שלושת החודשים הבאים, החל בהפלגה מקיל להמבורג, שם עלה וילהלם השני על הוהנצולרן לרגטת שייט. לאחר מכן החלו הספינות בשייט לנורווגיה בין 7 ביולי ל-9 באוגוסט; עם שובו של הקייזר לגרמניה, הוא צפה בתמרוני הצי בסוף אוגוסט ובתחילת ספטמבר על סיפון הוהנצולרן, כשהמבורג מלווה אותו.
החל מ-28 בספטמבר, המבורג הצטרפה ליחידת הסיור של הצי הראשי, ותפסה את מקומה של הסיירת הקלה ניובה. היא פעלה עם הצי באותו סתיו ויצאה לשייט אימונים חורפי בים הבלטי בסוף השנה. האונייה השתתפה בשגרה של תרגילי יחידות וצי ב-1905 בשגרת השלום, כשהיא הופרעה על ידי הפלגה נוספת יחד עם וילהלם השני על סיפון הוהנצולרן להלגולנד במרץ ואחר כך לפילאו ולגלוקסבורג באוקטובר. היא גם השתתפה בשייט עם אוניית האחות שלה המצוידת בטורבינת קיטור ליבק כדי להשוות את מערכות ההנעה של שני כלי השיט. השנים 1906 ו-1907 עברו ללא אירועים עבור המבורג, שהייתה עסוקה באימונים עם הצי. בתקופה זו, פריגטנקפיטן אוסקר פון פלאטן-הלרמונד שימש כמפקד האונייה מספטמבר 1906 עד סוף ספטמבר 1907, אז הוחלף בקורבטנקפיטן ארנסט ריטר פון מאן אונד אדלר פון טיכלר.
היסטוריית שירות > 1908–1914

בפברואר 1908, המבורג יצאה לשייט אימונים גדול לאוקיינוס האטלנטי עם שאר האוניות של יחידת הסיור. הכלים הרחיקו עד ספרד, שם הם ביקרו בוויגו. האונייה ליוותה שוב את הוהנצולרן מ-6 במרץ עד 19 במאי. במהלך תקופה זו, שתי האוניות - יחד עם ספינת התובלה סלייפנר - שייטו לים התיכון. הם עצרו בוונציה, איטליה, והאי היווני קורפו לפני שיצאו ב-5 במאי כדי לחזור לגרמניה. לאחר מכן היא חזרה לתפקידי צי, שכללו אימון גדול בים הצפוני ושייט של כל צי הים הפתוח. המבורג הייתה אמורה להיות מושבתת במהלך החורף של 1908–1909, ברגע שהסיירת החדשה דרזדן הייתה מוכנה לתפוס את מקומה. אבל הסיירת המונעת בטורבינה הוכיחה שהיא מתקשה להשלים את הבדיקות הראשוניות שלה, מה שאילץ את המבורג להישאר בשירות שנה נוספת. הפלגה נוספת לספרד התקיימה בפברואר 1909, במהלכה המבורג שוב נעצרה בוויגו בין 17 ל-23 בפברואר.
עם החזרה למים הגרמניים, היא זכתה שוב לליווי הקייזר לשייט נוסף בים התיכון. המבורג, הוהנצולרן וסלייפנר עזבו את קיל ב-24 במרץ והגיעו לוונציה ב-4 באפריל. משם הם עברו לקורפו ב-16 באפריל, שם תכננו הקייזר ומשפחתו לצאת לחופשה. כשהם שהו שם, דיווחים על רדיפת הנוצרים הארמנים באימפריה העות'מאנית עוררו תגובה נרחבת ברחבי אירופה; כמה מדינות שלחו ספינות מלחמה לדרום חצי האי האנטולי כדי להגן על הארמנים והאירופים באזור. המבורג נותקה כחלק מהמבצע והפליגה ב-21 באפריל למרסינה, והגיעה לשם ארבעה ימים לאחר מכן. היא הצטרפה לאוניית המערכה הבריטית אה"מ סוויפטשור והסיירת המשוריינת הצרפתית ויקטור הוגו, ומאוחר יותר גם ליבק. האוניות שלחו פלוגות נחיתה לחוף כדי להגן על אזרחים, לחלק מזון ולהקים בתי חולים שדה. המצב נרגע עד אמצע מאי, וב-17, המבורג נותקה כדי לחזור הביתה. היא עשתה את המסע, עצרה בדרך בפורט סעיד, מצרים ומאלגה, ספרד, ובסופו של דבר הגיעה לקיל ב-28 במאי.
לאחר החזרה לגרמניה, המבורג שובצה ליחידת הסיור. זמן קצר לאחר מכן, המבורג נותקה שוב לליווי הוהנצולרן, אם כי הפעם היא הפליגה ביחד עם הסיירת המשוריינת החדשה גנייזנאו. האוניות עזבו את קיל ב-13 ביוני והפליגו ל-Neufahrwasser, שם עלה וילהלם השני על סיפון הוהנצולרן. משם, הם המשיכו אל צפון הים הבלטי אל מימי פינלנד, שם פגשו את בן דודו של וילהלם, הצאר ניקולאי השני על סיפון היאכטה שלו. המבורג חזרה לקיל בסיום הסיור ב-20 ביוני. היא המשיכה לפעול בחברה עם הוהנצולרן לחודש הבא, כולל במהלך ריגטת שייט בתחילת יולי, חנוכת שירות המעבורות המשותף של נוסעים גרמנית ושוודית בין ססניץ לטרלבורג. הפלגת קיץ נוספת לנורווגיה נערכה מ-18 ביולי עד 3 באוגוסט, ועם שובם למים הגרמניים, המבורג נותקה כדי לחזור אל שירות הצי. היא השתתפה בתמרוני הצי השנתיים בסוף אוגוסט ותחילת ספטמבר לראשונה בקריירה שלה. לאחר מכן היא הוצאה מכלל פעילות בווילהלמסהאפן ב-15 בספטמבר, כאשר באותה תקופה, דרזדן סוף סוף הייתה מוכנה לשירות.
המבורג בילתה את השנים 1910 ו-1911 במילואים, שבמהלכן היא עברה שיפוץ אך לא עברה מודרניזציה. היא נכנסה לשירות מחדש ב-2 ביולי 1912 כדי לשמש כאוניית הדגל של סגן מפקד שייטת הצוללות, חלק מפיקוח על כלי הטורפדו. היא הגיעה ליחידה ב-6 באוגוסט ולאחר מכן השתתפה באימונים בים הצפוני, ובתמרוני הצי בהמשך אוגוסט וספטמבר. היא שירתה בתפקיד זה במשך השנתיים הבאות, ובתקופה זו, קורבטנקפיטן הרמן באואר שימש כמפקד האונייה מנובמבר 1913 עד מרץ 1914. באותה עת, ב-15 במרץ, היא הועברה לפיקוח החדש על הצוללות.
מערכת מידע

מערכת מידע היא תוכנה או אוסף של תוכנות המאפשרות לנהל מידע בצורה ממוחשבת.
מערכות המידע הראשונות הוקמו בשנות ה-60 והיו בעלות ממשק בסיסי ביותר. יעודן היה לספק מידע לחברות גדולות לצורכי תפעול הארגון, וזאת על ידי שליפה מתוך בסיסי נתונים עצומים, אולם ללא אפשרויות ניתוח נתונים מתקדמות. בימינו, יישומים שונים נמצאים בשימושו של כל עסק מודרני, ממשק המערכות הוא ידידותי ומגוון השירותים שהן מספקות הוא רב ביותר. כדי לשמור על יתרון עסקי, החברות השונות מחויבות להשקיע משאבים רבים בפיתוח ועדכון התוכנות שברשותן.
על מערכות מידע התואמות את צרכיו של המנהל המודרני ולקיים ארבע תכונות:
אמינות – התאמה בין המציאות הפיזית לתמונה המשתקפת במערכת המידע.
מהירות – קיום זמן קצר בין אירועים להופעתם במערכת המידע. אירוע שהתרחש בארגון, צריך לתת את אותותיו באופן מיידי במערכת. קיום פרק זמן ארוך בין האירוע להצגתו בתוכנה, יביא לכך שהמנהל לא יקבל תמונה עדכנית של הדברים – לא "יחוש את הדופק בארגון".
זמינות – על הנתונים להיות נגישים לצרכן – "בקצות אצבעותיו". מידע בעותק קשיח אינו שימושי – לא ניתן לבצע עליו שאילתות. במצב כזה, את השאילתות יש להפנות לספק המידע, דבר שיוצר מצב בו ה"כוח" נותר בידי ספק המידע והמנהל אינו יכול לקבל החלטות בזמן. יתרה מכך, חשיפת המנהל לנתונים עצמם עשויה להביא לכך שיגיע לתובנות נוספות/שונות, אשר מידע "סטטי" ימנע ממנו מלהגיע אליהן.
נגישות - נגישות מלאה מלכלתחילא לבעלי מוגבלויות העתידים אולי להשתמש במערכת, ובתוך כך ממשק קל ונח לשימוש.
על מערכות מידע להיות הולמים בהרשאותיהם לזכות לפרטיות, ובפרט כפופים ל'תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע)' והרשות להגנת הפרטיות במקרה הצורך. מערכות מידע ממשלתיות אמורות להיות נגישות, מאובטחות וללא אפשרות הדרה, חשיפה או חסימת משתמשים שהם אזרחים שנתוניהם במערכת או שעושים שימוש במערכת או רוצים לדווח או לעדכן על עניין או עבירה במערכת. במקרה וקרה, הדבר מהווה כפגיעה בפרטיות והטרדה, ובמקרים מסוימים אף אפליה או רדיפה בחשיפת הנתונים האישיים למשתמשים פנימיים לא מורשים או גרוע - גורמי חוץ ואנשים לא מורשים.
מבנה

על פי מודל "שלוש השכבות" מערכת מידע טיפוסית מורכבת משלוש שכבות:
שכבת אחסון המידע הממומשת באמצעות בסיס נתונים
שכבה לוגית המעבדת ומנתחת את המידע
שכבת התצוגה המספקת את ממשק המשתמש
מערכות מורכבות מכילות מספר רב יותר של שכבות.
שימושים

מערכת מידע מיועדת לארגון או ליחיד, והיא מאפשרת אחסון מידע, ניהולו, עיבודו ושליפתו מאוחר יותר, באופן מלא או תוך כדי ביצוע חתכים מסוימים.
ניתן לנהל מערכות מידע בכל תחום: פיננסי, תעשייתי, גאוגרפי (כגון GTFS), וכדומה. באופן כללי ניתן לחלק את מערכות המידע לאלה המיועדות לביצוע פעולות (Transaction Processing), ואלה המיועדות לאיסוף נתונים לצורך תמיכה בקבלת החלטות (Decision Support).
שימושים > דוגמאות לשימוש במערכות מידע

משרד הפנים מנהל מערכת מידע ובה מידע בסיסי על כל אחד מאזרחי מדינת ישראל.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מנהלת מערכת מידע סטטיסטי על אודות מדינת ישראל.
בית מלון מנהל מערכת מידע על אודות אורחיו
בעל עסק מנהל מערכת מידע על אודות ספקים, לקוחות, מוצרים שנמצאים במלאי, וכדומה
קיימות מערכות מידע שפותחו כתוכנות מדף, ונמכרות לארגונים רבים, ולעומתן מערכות מידע ייעודיות, שפותחו למען ארגון יחיד, לשם פתרון בעיה עסקית מוגדרת.
בשנות התשעים החלו נעשות נפוצות תוכנות מדף לביצוע מספר תהליכים חוצי ארגון - מערכות Enterprise resource planning (בקיצור ERP). מערכות אלה כוללות אוסף של תת-מערכות, שכל אחת מהן נותנת מענה לתחום אחר בפעילות החברה - כספים, מלאי, שיווק, ניהול משאבי אנוש ועוד. אחד היתרונות בתוכנות ה-ERP הוא יכולתה לספק תמונה אחודה של נתוני הארגון, ללא כפילות.
מערכת ניהול קשרי לקוחות (CRM) משלבת את כלל הקשר בין החברה ללקוחותיה ובה מתועד מכלול תהליך הטיפול בהם, המוצרים אשר קנו ממנה, תלונות של הלקוחות, תשלומים ועוד. בצורה זו ישנו ייעול הטיפול בלקוח. מערכת ה-CRM מקשרת בין כל המחלקות המטפלות בלקוח, החל משלב קנייתו של המוצר, כאשר לכל מחלקה גלוי מידע הרלוונטי רק לה או שכולם חשופים לכל המידע (על פי הגדרת החברה).
אפיון מערכות מידע

מנתח מערכות מידע הוא איש המקצוע שמאפיין את המערכת.
מחזור החיים של מערכת מידע מתייחס לפרק הזמן שבו מערכת המידע פועלת ומביאה תועלת. הוא מורכב מאפיון הצרכים, ניתוח, תכנון, הקמת המערכת, הטמעתה, וחוזר חלילה.
מערכת מידע זקוקה בדרך כלל לתחזוקה שוטפת. תקינותה של מערכת מידע נבחנת ביכולתה לבצע את כל המטלות ברמת הדיוק הנדרשת ובמועדים נדרשים. אם ביצוע אחת המטלות אינו עומד בדרישות האיכות או בדרישות לוח הזמנים, עלולה כל מערכת המידע להיכשל ולהכשיל את הארגון. אולם גם דיוק יתר או הקדמת לוח הזמנים הם לעיתים בלתי רצויים, מאחר שהם כרוכים בדרך כלל בהשקעות נוספות בציוד ובהוצאות תפעול שאין להן הצדקה.
דרג ניהולי

את השימוש במערכות מידע ניתן לסווג על פי הדרג הניהולי המשתמש בהן.
דרג נמוך - דרג תפעולי: בקטגוריה זאת נכללים עובדים העוסקים בתפעול השוטף של הארגון. עובדים אלה משתמשים במערכת המידע באופן רצוף. דרג זה זקוק למידע פרטני על הנושאים שבטיפולו.
דרג בינוני - טקטי - ניהולי: בקטגוריה זו נכללים עובדי הידע ומנהלי הביניים בארגון. תפקידם להשתמש במערכות מידע על מנת לקבוע טקטיקה ותכנון בטווח הקצר ולבקר את פעילות הארגון.
הדרג הבכיר - הדרג האסטרטגי: בקטגוריה זו נכללת הנהלת הארגון, שתפקידה לקבוע את האסטרטגיה של הארגון, תכנון מטרות לטווח ארוך וכדומה. דרג זה זקוק למידע המעניק תמונה רחבה על מצב הארגון, וכן מידע שמקורו מחוץ לארגון: מידע על מתחרים, על מאפייני השוק וכדומה. פעמים רבות מוצג מידע זה בצורה ויזואלית, הקלה יותר להבנה בעיון מהיר.
| מאפיין המידע | דרג אסטרטגי | דרג ניהולי | דרג תפעולי |
| --- | --- | --- | --- |
| איכות המידע: שלמות דיוק עדכניות |  זמינות גבוהה זמינות גבוהה זמינות גבוהה |  זמינות בינונית זמינות בינונית זמינות בינונית |  זמינות נמוכה זמינות נמוכה זמינות נמוכה |
| נפח המידע וצורת מסירתו: רמת פירוט היקף משך שמירה נפח צורת הפקה |  גבוהה מידע מפורט ומלא טווח ארוך רב  תדפיס או צג |  בינונית לפי חתכים קצר או בינוני בינוני תדפיס דוחות |  חלקית היקף חלקי נמוך טווח קצר נפח נמוך גרף עם השוואה |
| דרך הפקת המידע: יוזמת הפקה תדירות זמינות |  המערכת עצמה או על ידי המשתמש גבוהה מיידית |  המערכת עצמה או על ידי המשתמש בינונית בינונית |  על ידי המשתמש נמוכה נמוכה |
מערכות מומחה

מערכות מומחה נועדו לסייע בקבלת החלטות בתחום מוגדר מסוים. כל מערכת מסוגלת "להציע החלטות" בתחום שונה ועל-פי פרמטרים שונים, בהתאם למידע שהוזן אליה.
מערכות המומחה הן תוכנות אשר למעשה משתמשות בבינה מלאכותית לצורך הדמיית התנהגות כאדם מומחה. הבדיקה היא של מצבים מסובכים כנגד מאגר נתונים של אפשרויות ואז, יצירת חוקים בסגנון של "אם מתקיים מצב X, אזי יש לבצע Y".
מערכות מומחה מאפשרות לפתור בעיות מורכבות של קבלת החלטות ללא אימון מוקדם ולא הכרת הלוגיקה בבסיס ההחלטה. המומחיות והידע הצבורים באותו נושא מוסבים לחוקים, הנבנים כעצים היררכיים של תהליכים, או כמבנים של קשרים והסתברויות בין סיטואציות להתנהגויות מצופות. בנוסף, מערכות מומחה מספקות ידע מקצועי, הסברים, הנחיות והמלצות מעבר לתהליך פתרון הבעיות.
תרומתן של מערכות המומחה לארגונים היא בחסכון בזמן;
בשיפור הרציפות, האיכות והאמינות של תהליכי הייצור והשירות;
במימוש נכסי ידע שברשות הארגון; לעיתים, תוך הסקת מסקנות אשר אין האדם יכול להגיע אליהן.
מערכות מומחה אינן יכולות להחליף לחלוטין את האדם, זאת מפני שהן דורשות אחזקה שוטפת וכן התאמה של הנתונים בהן למציאות המשתנה.
מערכות מומחה > דוגמאות למערכות מומחה

בית החולים "קליבלנד קליניק" באוהיו, חבר עם IBM ליישום פתרון המאפשר שימוש יעיל ומושכל במידע הרב שנצבר במגוון המערכות במרכז הרפואי. אלו כוללים מאגרי מחקרים, מאגרי מידע על חולים ובסיסי נתונים נוספים. התוצאה: יכולת לאבחן מחלות, קיצור משמעותי בקבלת החלטות והחשוב מכל, טיפול יעיל וטוב יותר בחולים בהתבסס על אינטגרציה בזמן אמת של כלל המידע הארגוני.
המשטרה עושה שימוש במערכת מומחה אשר פותחה לעזרה בתפיסת אנסים. על-סמך נתונים שאספה המשטרה, תוך הצלבה עם בסיס נתונים, מציינת המערכת את האזור הסביר ביותר להמצאות האנס בו. זאת על-פי בדיקת דפוסי התנהגות של החשוד מול המידע הקיים מהעבר. השטח המצומצם, אליו מפנה המערכת את השוטרים, הוא בגודל של 6% מהשטח בו היו מחפשים במקרים דומים בעבר, על-סמך בדיקתם של השוטרים (ללא סיועו של המחשב).
בחקלאות, "מערכות השקיה חכמות" קובעות ללא התערבות אדם, מתי יש להשקות את האדמה ביותר מים ומתי בפחות (על סמך תרחישים הקשורים לטמפ', הלחות וכו'). מערכות מומחה יש גם ברפת: מערכות חליבה מופעלות אוטומטית כאשר הגיעה העת לחלוב את הפרה.
כלים לניהול מידע וידע בארגון

חברות מסחריות בימינו מהוות תמיד "ארגון לומד", משמע הן מקיימות שלבים של הסקת מסקנות והפקות לקחים מאירועים שונים המתרחשים בחברה.
פיטר סנג'י (מומחה בתחום הניהול ב-MIT, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, ושימש מנהל תוכנית החשיבה המערכתית והלמידה הארגונית בבית ספר סלואן למנהל עסקים), הגדיר ארגון לומד כ"ארגון, שאנשיו מרחיבים ללא הרף את יכולתם לעצב את עתיד הארגון ואת המציאות הרצויה לארגון ואינם מסתפקים בפעילות לצורך הישרדות".
לצורך קיומו של "ארגון לומד", על החברה לנצל באופן שוטף את הנתונים המוזרמים אליה מכל הדרגים ולהשתמש במערכות, אשר תתעדנה את הפעילות השוטפת ותאפשרנה לשלוף חיתוכים של נתונים.
מערכות ניהול ידע מאפשרות שיתוף של המידע הקיים בארגון באופן חוצה-ארגון, כך שאין צורך לעדכן באופן פרטי במידע כל משרד וקבוצה. בצורה זו יש גישה שוטפת של כל העובדים הרלוונטיים לנתונים הדרושים להם. במערכות אלה ניתן לכלול פורטלים ארגוניים ובלוגים.
מערכות ניהול מידע משמשות לשמירת נתונים קיימים על לקוחות ואופן הטיפול בהם (במערכות CRM) וכן, על תהליכים פנימיים בארגון (במערכות ERP).
כלים לניהול מידע וידע בארגון > הפורטל הארגוני

פורטל ארגוני הוא שער לכלל מידע הקיים בארגון או לחלקו, ואשר משמש את הארגון או קבוצות בו בעבודתם השוטפת. מטרתו היא להקל על הגישה, השיתוף וההפצה של הידע בארגון.
מדובר בדף בטכנולוגיית Web, המאפשר גישה ליישומים שונים הדרושים לפעילות העובדים בארגון וגורמים הקשורים בו. הוא מאפשר לעובדים להמשיך ולהפיץ את הידע החדש שהם רוכשים וכך ליצור סביבת עבודה שיתופית.
בפורטל הארגוני ניתן להכיל גם קישור לתיבות דואר אלקטרוני של העובד, לארכיון כתבות בתחום העיסוק, למאגר שאלות נפוצות עם תשובות עליהן, לקבוצות דיון, טיפים וטפסים שונים הדרושים לעבודה.
IBM מפעילה את ThinkPlace – אתר פנימי, המהווה פלטפורמה פתוחה, שיתופית וגלובלית, לקידום החדשנות, ההמצאה והחשיבה המקורית בחברה. באמצעות פורטל ארגוני זה, יכולים עובדי IBM להציג רעיונות להרחבת עיסוקי החברה, לפתרון בעיות או לשיפור התרבות הארגונית. רשת כלל-עולמית של מומחים בתחומים שונים עוקבת אחר הרעיונות המבטיחים ביותר.
הרשאות

מאפיין חשוב של מערכת מידע הוא הרשאות השימוש בה: אוכלוסיית המשתמשים בה והפעולות המותרות לכל אחד מהם. הפעולות עשויות להיות יצירה, כתיבה, מחיקה או שינוי של קובץ, הזנה של נתונים בטווח ערכים או כל פעולה אחרת שהמערכת תוכננה להכיל.
מערכת הרשאות מתבססת על הזדהות כתנאי מקדים, שכן המערכת נדרשת לקשר בין משתמש לפעולה. במערכות בהן אין הזדהות, ניתנות הרשאות למשתמשים לא מזוהים (כלומר, מנגנון ההזדהות מקשר ישות לא מזוהה עם משתמש אנונימי).
ויקיפדיה היא דוגמה למערכת מידע פתוחה למדי, אך גם בה יש מערכת הרשאות. כל גולש רשאי לעיין בכל דף ולשנות אותו, אך דפים מסוימים מוגנים מפני שינוי, כך שרק מפעילי מערכת רשאים לשנותם. מחיקת דף ניתנת להיעשות רק על ידי מפעילי מערכת, ולהם נתונה הסמכות לחסום כליל משתמש שמזיק למערכת. כמו כן נעשה שימוש בזיהוי זמני על פי כתובת IP, זיהוי שמבחינת הגולש הוא שקוף אולם מאפשר להפריד בין משתמשים אנונימיים שונים.
ברמה של קביעת אוכלוסיית המשתמשים מחולקות מערכות מידע הפועלת בטכנולוגיית האינטרנט (ובפרט פרוטוקולי TCP/IP) לשלוש קטגוריות:
אינטראנט: מערכת מידע שהגישה אליה מותרת רק למשתמשים בתוך הארגון. דוגמה לכך היא הפורטל הארגוני.
אקסטראנט: מערכת מידע שבנוסף למשתמשים בתוך הארגון יש גישה מאובטחת לחלק מרכיביה גם למשתמשים מורשים מחוץ לארגון. מערכות מידע בנקאיות שימשו שנים רבות רק את עובדי הבנק, אך עם התפתחות האינטרנט נפתחו חלקים מהן ללקוחות הבנק, לשם צפייה בנתוני הלקוח ואף לביצוע פעולות כגון העברת כספים.
אינטרנט: מערכת מידע שהגישה אליה (ליתר דיוק: לחלקים ניכרים ממנה) לכל המעוניין בכך. דוגמה: אתר חדשות פתוח לעיון לכל גולש בעולם, אך הוספת ידיעה חדשה היא יכולת השמורה לעובדי האתר בלבד.
בהמשך לקביעות הללו ברמת כלל מערכת המידע, מוגדרות לכל משתמש סמכויות הפעולה שלו, בהתאם לתפקידו בארגון. במערכת מידע בנקאית, למשל, פקיד המוצב בסניף מסוים רשאי לעיין בפרטי החשבון של לקוחות סניף זה, אך אינו רשאי לעיין בפרטי חשבון של לקוחות של סניפים אחרים, ואילו מנהל אזור יוכל לעיין בפרטי החשבונות של כל הלקוחות שבסניפים הנכללים באזור זה.
ראו גם

מערכות-מידע כמשאב ניהולי
התאמת טכנולוגיה למשימה
בדיקות תוכנה
לקריאה נוספת

ניב אחיטוב, זאב נוימן, משה צבירן, מערכות מידע לניהול, הוצאת דיונון, 1996.
עפר דרורי, אפיון וניהול מערכות מידע ממוחשבות, הוצאת קרוננברג ספרות מקצועית, 1999.
יניב אליהו, ניתוח מערכות מידע כולל מתדולוגיית ה-UML, הוצאת הוד-עמי, 2004.
פרץ שובל, ניתוח ועיצוב מערכות מידע - שילוב תהליכים ועצמים, האוניברסיטה הפתוחה, 2007.
פרץ שובל, תכנון, ניתוח ועיצוב מערכות מידע, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2015.
הערות שוליים

↑  פרידמן, א. (1984). לכסיקון המחשב. תל אביב: ספריית אנשים ומחשבים.
↑  ראו גם ערך למידה ארגונית
| ניהול ידע |
| --- | --- | --- |
| כללי | ניהול ידע • ניהול תוכן • מבחן אמילי • למידה ארגונית • פער הידיעה-עשייה • עובד ידע • תרבות ארגונית |  |
| נושאים משלימים | נתונים • מידע • ידע • מדעי המידע • מערכת מידע • מידענות • מידען • מערכת תומכת החלטה • עיבוד נתונים |  |
| אישים | לארי פרוסאק |  |
| מנהל עסקים |
| --- | --- | --- |
| תחומים | ניהול • מימון • שיווק • חשבונאות • התנהגות ארגונית • אסטרטגיה עסקית • מערכות מידע • יזמות • לוגיסטיקה • חקר ביצועים • קבלת החלטות |  |
| מושגים כלליים | ניהול סיכונים • אסטרטגיה תפעולית • ייעוץ אסטרטגי • SWOT • קרן הון סיכון • תוכנית עסקית • נתח שוק • משאבי אנוש • יועץ עסקי • דירקטוריון • מנכ"ל |  |
| אישים בולטים | פיטר דרוקר • הנרי מינצברג • פרדריק טיילור • ויליאם שארפ • הנרי פורד • מילטון פרידמן • מייקל פורטר |  |
| מוסדות לימוד ומחקר בולטים | הרווארד • וורטון • סטנפורד •  MIT • קלוג • דיוק (פיוקווא) • INSEAD • בית הספר לעסקים של לונדון |  |
| שיטות מחקר | אתנוגרפיה • מחקר איכותני  • מחקר כמותי  • ניתוח אירוע • ניתוח נתוני ארכיון • ניתוח תוכן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550724205171  BNE: XX535097  BnF: cb119419441 (data)  GND: 4072806-7  LCCN: sh85066163  NARA: 10638971  NDL: 01092953  NKC: ph114774