stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבולוסה
הערות שוליים

↑  Piqueres, Josan (2 בפברואר 2024). "Almàcor i Nebulossa, els valencians que lluitaran per arribar a Eurovisió" (בקטלאנית). Diari La Veu del País Valencià. ארכיון מ-2024-02-03. נבדק ב-4 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ramos, Jordi (2 בפברואר 2024). "Nebulossa, la revolució del Benidorm Fest: "El nostre nom és una picada d'ullet al català"" (בקטלאנית). RAC1. ארכיון מ-2024-02-03. נבדק ב-4 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Segovia, Marina (2024-02-04). "Nebulossa, todo lo que no sabes de ellos: el matrimonio real y cómo ella fue su niñera" (בEuropean Spanish). RTVE.es. ארכיון מ-2024-02-04. נבדק ב-2023-02-05.
↑  "13.12.2022 | Nebulossa" (בקטלאנית). À Punt. 13 בדצמבר 2022. ארכיון מ-2024-02-04. נבדק ב-4 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Zorra, zorra! Coneix a Nebulossa, la banda de pop vuitanter amb la lletra més desacomplexada del Benidorm Fest" (בקטלאנית). Europa Press. 15 בדצמבר 2023. ארכיון מ-2024-02-04. נבדק ב-4 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Solano, Cristhian (2023-11-11). "Minuto a minuto: presentación de participantes del Benidorm Fest 2024" [Minute by minute: presentation of Benidorm Fest 2024 participants]. ESCplus España (בEuropean Spanish). ארכיון מ-2023-11-11. נבדק ב-2023-11-11.
↑  Mancheño, José Miguel (2023-12-07). "Conoce los títulos de las 16 canciones del Benidorm Fest 2024" [Know the titles of the 16 songs of Benidorm Fest 2024]. ESCplus España (בEuropean Spanish). ארכיון מ-2023-12-07. נבדק ב-2023-12-07.
↑  Canto, Jesús (2024-01-31). "Elegidos los cuatro primeros finalistas del Benidorm Fest 2024" [The first four finalists of Benidorm Fest 2024 have been selected]. ESCplus España (בEuropean Spanish). ארכיון מ-2024-01-30. נבדק ב-2024-01-31.
↑  Canto, Jesús (2024-02-03). "Nebulossa con «Zorra» gana el Benidorm Fest 2024 y representará a España en el Festival de Eurovisión" [Nebulossa with "Zorra" wins Benidorm Fest 2024 and will represent Spain in the Eurovision Song Contest]. ESCplus España (בEuropean Spanish). ארכיון מ-2024-02-03. נבדק ב-2024-02-04.
↑  Eurovision 2024 Results: Voting & Points, Eurovisionworld (באנגלית בריטית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 36105d8b-023f-4f5d-8075-d2ec8f891b5c
קפה סוסייטי (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  וודי אלן 
 הופק בידי:  לטי ארונסון 
 תסריט:  וודי אלן 
 עריכה:  אליסה לפסלטר 
 שחקנים ראשיים:  ג'יני ברלין וודי אלן ריצ'רד פורטנאו שריל לי אנה קמפ פול שניידר גרג בינקלי דאגלס מקגרת' קן סטוט קריסטן סטיוארט סטיב קארל קורי סטול ג'סי אייזנברג פארקר פוזי בלייק לייבלי טוני סיריקו 
 צילום:  ויטוריו סטוררו 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  האחים וורנר 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 בנובמבר 2016 
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  דרמה קומית, סרט קומדיה 
 מקום התרחשות:  לוס אנג'לס 
 הכנסות:  43.8 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   cafesociety
 cafesocietymovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
קפה סוסייטי (באנגלית: Café Society) הוא סרט דרמה קומית-רומנטית משנת 2016, אשר נכתב ובוים על ידי וודי אלן. בסרט מככבים ג'יני ברלין, סטיב קארל, ג'סי אייזנברג, בלייק לייבלי, פארקר פוזי, קריסטן סטיוארט, קורי סטול, קלי רורבאך וקן סטוט.
בכורת הסרט הייתה במסגרת פסטיבל קאן ב-11 במאי 2016 והוא יצא לאקרנים בארצות הברית ב-15 ביולי 2016, על ידי אולפני אמזון ו-Lionsgate. הסרט קיבל ביקורות חיוביות וגרף מעל 43 מיליון דולר ברחבי העולם.
עלילה

בובי דורפמן (ג'סי אייזנברג) הוא הבן הצעיר של יהודי העוסק בצורפות בשנות ה-30 של המאה ה-20 בניו-יורק. אחותו הגדולה אוולין נשואה ועובדת בבית הספר כמורה, בעוד אחיו הבכור בן הוא גנגסטר. בובי שמאס בעבודה אצל אביו מחליט לעבור להוליווד, שם הוא עושה שליחויות עבור דודו פיל (סטיב קארל), סוכן שחקנים מצליח.
פיל מכיר לבובי את המזכירה שלו ווני (קריסטן סטיוארט), על מנת שזו תעזור לו להכיר את הוליווד. בובי נמשך לפשטות של ווני וליופייה הרב ונשבה בקסמה. היא דוחה את חיזוריו ומספרת לו שיש לה חבר, עיתונאי בשם דאג. אולם למעשה לווני יש רומן עם פיל אשר הבטיח להתגרש מאשתו ולהינשא לה.
ביום השנה הראשון של ווני ופיל היא נותנת לו מכתב כתוב וחתום על ידי רודולף ולנטינו במתנה. עם זאת, פיל מספר לה שהוא לא יכול להתגרש מאשתו ושעליו לסיים את הרומן. ווני המאוכזבת מתאהבת בבובי והם מתחילים לצאת.
פיל, אשר נהיה אומלל בעקבות הפרידה מווני, מתוודה בפני בובי על הרומן שהיה לו, מבלי לציין את שמה של ווני, ומספר לו שהוא החליט להתגרש מאשתו. בסוף השיחה בובי מזכיר את מערכת היחסים שלו עם ווני ושברצונו להתחתן איתה ולחזור לניו יורק. פיל המופתע פונה לווני ומציע לה לעזוב את בובי ולהתחתן איתו במקום.
בזמן שיחה עם פיל במשרד שלו, בובי מבחין במכתב של ולנטינו אותו הכיר מסיפור הפרידה של ווני ודאג. מכשהבין שדאג הוא בעצם דודו פיל, הוא מבקש מווני לבחור בינו לבין פיל, וזו בוחרת בפיל.
בובי המאוכזב חוזר לניו יורק, שם הוא מתחיל לנהל מועדון לילה עם אחיו. המקום הופך עד מהרה למקום מפגש של עשירים ובעלי עוצמה, מפוליטיקאים ועד גנגסטרים. בובי פוגש את ורוניקה הייז (בלייק לייבלי) הגרושה במועדון והם מתחילים לצאת ולאחר זמן קצר הם מחליטים להתחתן להקים משפחה.
במהלך ביקור בניו-יורק, פיל וווני הנשואים באושר מבקרים במועדון בלילה ופוגשים את בובי. למרות שבובי נרתע תחילה מכך שווני השתנתה עד מאוד, הם מציתים מחדש את החברות שלהם ומתנשקים ב"סנטרל פארק".
בעקבות הרשעה ברצח, בן נשלח אל הכיסא החשמלי ובובי נשאר לנהל את מועדון הלילה לבדו. הפרסום בעקבות עונשו של אחיו מקדם את מועדון הלילה, ובובי נוסע ללוס אנג'לס כדי לשקול פתיחה של מועדון גם בהוליווד. הוא בסופו של דבר מחליט לוותר על הרעיון, אבל לפני שהוא עוזב הוא וווני אוכלים ארוחת צהריים יחד בה היא מציינת בפניו כי היא ופיל עתידים לבקר בניו יורק, אך שניהם מחליטים כי עדיף שלא יראו יותר אחד את השני.
מספר חודשים אחר כך, בערב ראש השנה האזרחית בובי בניו יורק בחגיגות במועדון שלו וווני עם בעלה במסיבת בית בהוליווד. כל אחד עם בן זוגו, אך שניהם נראים מהורהרים, כנראה, חושבים עדיין על האהבה שהשאירו מאחוריהם.
הפקה

ב-9 במרץ 2015 ג'סי אייזנברג, ברוס ויליס וקריסטן סטיוארט נוספו לצוות השחקנים ועל הפקת הסרט הופקדו לטי ארונסון, סטיבן טננבאום ואדוארד וולסון. ב-6 במאי 2015, לוהקה בלייק לייבלי לסרט, ואחריה באמצע יולי פארקר פוזי. ב-4 באוגוסט 2015, לוהקו לסרט ג'יני ברלין, קורי סטול, קן סטוט, אנה קאמפ, סטיבן קונקן, סארי ליניק ופול שניידר. באוגוסט לוהק טוני סיריקו לגלם את ויטו, וכן מקס אדלר הצטרף לצוות השחקנים. ויטוריו סטוררו הוא צלם הסרט. ב-24 באוגוסט 2015 נמסר כי ויליס עזב את ההפקה עקב התנגשויות בלוח הזמנים עם העיבוד לרומן מיזרי שעולה בברודוויי; ב-28 באוגוסט 2015 הוא הוחלף על ידי סטיב קארל. במרץ 2016, הוכרז כי שמו של הסרט הוא קפה סוסייטי.
הפקה > צילום

צילום הסרט החל ב-17 באוגוסט 2015 באזור לוס אנג'לס. ב-8 בספטמבר 2015 עבר הצילום לניו יורק, שם צולם בברוקלין. וודי אלן השתמש לראשונה בצילום דיגיטלי, באמצעות מצלמת Sony CineAlta F65.
הפצה

בפברואר 2016, רכשו אולפני אמזון את זכויות ההפצה של הסרט. במרץ 2016, הסרט נבחר לפתוח את 2016 פסטיבל קאן. הסרט גם פתח את פסטיבל הסרטים הבינלאומי של סיאטל ב-19 במאי 2016. Lionsgate בשיתוף פעולה עם אמזון הפיצו את הסרט ב-15 ביולי 2016 בהפצה מוגבלת וב-29 ביולי בהפצה רחבה.
תגובת לסרט > קופות

הסרט יצא בחמישה אולמות קולנוע ב-15 ביולי 2016 וגרף $355,000 בשבוע הפתיחה; 71,000$ בממוצע לכל אולם, הממוצע הגדול ביותר ב-2016.
תגובת לסרט > ביקורות

הסרט זכה לביקורות חיוביות רבות ממבקרים. באתר Rotten Tomatoes הסרט זכה לדירוג חיובי של 79%, על בסיס 80 ביקורות עם ממוצע דירוג של 6.3/10. באתר Metacritic הסרט קיבל ציון של 67 מתוך 100 בהתבסס על 27 מבקרים.
טיבור שר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 ביולי 1912 קישקורוש, הונגריה 
 פטירה:  2 ביולי 1975 (בגיל 62) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Rubinstein Tibor 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד  בית המדרש לרבנים בבודפשט  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 בן או בת זוג:  אולגה שיק (1940–1954) 
 
טיבור שר (במקור רובינשטיין; בהונגרית: Scher Tibor; קישקרש, 27 ביולי 1912 – בודפשט, 2 ביולי 1975) היה היסטוריון העת העתיקה, רב, מומחה במדעי יהדות, השפה העברית והמחקר שקשור לעברית, ספרן, דוקטור למדעים בהיסטוריה, (1963) פרופסור באוניברסיטה.
ביוגרפיה

טיבור רובינשטיין נולד כבנם של אנטל רובינשטיין, מורה בבית ספר עממי ושל אילונה שר, אך מאוחר יותר אומץ (מסיבה בלתי ידועה) על ידי אהרון שר, בעל משרה בקהילה היהודית ואסתר ליכטמן וכך הפך שם משפחתו לשֶר. הוא סיים את לימודיו העל תיכוניים באוניברסיטת פאזמאני פטר (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד) ובבית המדרש לרבנים בבודפשט (1936). הוא היה מורה בגימנסיה עד 1945. לאחר מכן בשנים 1946–1948 היה נספח תרבות בארץ ישראל וראש "המכון ההונגרי" בירושלים. בשנים 1948–1950 היה ראש לשכת הדקאן בפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת אטווש לוראנד ובשנים 1950–1952 היה מנהל הספרייה של האקדמיה ההונגרית למדעים. בתקופה זו הוקמה הספרייה המזרחנית של האקדמיה ההונגרית למדעים. בשנים 1952–1956 היה מנהל ספריית האוניברסיטה של פץ'. במשך שנתיים עבד במכון להיסטוריה של האקדמיה האוקראינית למדעים. מ-1958 ועד מותו היה פרופסור חבר במחלקה למדעי הספרנות, ולאחר מכן של המזרח העתיק של אוניברסיטת אטווש לוראנד. מאמריו פורסמו ב"סקירת הספרים ההונגרית" (Magyar Könyvszemle),ב-Acta Orientalia, וב"הספרן" (Könyvtáros).
חייו הפרטיים

הוא היה בעלה של אולגה שיק, זמרת אופרה ומורה לשירה, אותה נשא לאישה ב-31 באוקטובר 1940 בבודפשט. הם התגרשו ב-1954. אשתו השנייה הייתה ורוניקה סרדג'וק, אותה נשא לאישה ב-1955 בבודפשט.
עבודותיו העיקריות

רוחות מזיקות בתנ"ך ובספרות התלמודית (עבודת דוקטורט, בודפשט, 1936)
היסטוריה קצרה של ספריית האקדמיה ההונגרית למדעים (בודפשט, 1951)
הספר ההונגרי והספרייה בתקופת המלחמות עם טורקיה והמאבק לעצמאות לאומית (בודפשט, 1962)
מצבו החברתי ותפקידיו של הסופר בחברות העתיקות במזרח התיכון (הדיסרטציה לדוקטורט, 1963)
כתובות פיניקיות וכנעניות (בודפשט, 1973)
ראו גם

המכון למורשת לאומית - קברים לאומיים הרב טיבור שר
טיבור שר ביוגרפיה באתר Arcanum
הספד לפטירתו של הרב טיבור שר (בגרמנית)
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במוזיאון הספרותי פטפי)
Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. כרך השלמה. 1981)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a kiskőrösi polgári születési akv. 238/1912. folyószáma alatt".
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest XI. kerületi polgári halotti akv. 935/1975. folyószáma alatt".
↑  Nemzeti Örökség Intézet
↑  The Hungarian Institute in Jerusalem played an interesting part in the history of Hungarian – Israeli relations. It existed between 1946 and 1948. Tibor Scher was the head of it. Dealing with the topic is of high importance for several reasons. The People’s Republic of Hungary did not have any formal relations with the State of Israel until 1950 when István Romhányi was appointed to be Chargé d’Affaires of Hungary in Tel-Aviv. Although Israel – formerly known as Mandatory Palestine – had a community of about 100,000 Hungarian speaking residents, their interests were not represented. The Institute tried to take care of them but its primary mission involved the development of Hungarian – Israeli cultural relationships. However, that mission failed because of internal and external circumstances. Namely, the first Arab-Israeli war broke out in May 1948; and the Hungarian authorities did not provide a wholehearted support for the Institute.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1410/1940. folyószáma alatt".
↑  רוחות מזיקות בתנ"ך. עבודת דוקטורט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2015072085  VIAF: 121499185   WorldCat (עם VIAF): 121499185
יהושע לייפר

| --- | --- |
הרב יהושע לייפר
הרב יהושע לייפר
 לידה:  17 ביולי 1957 (בן 67) י"ח בתמוז ה'תשי"ז
 מקום פעילות:  מונסי, ניו סקוור וישראל
 השתייכות:  יהדות חרדית
 תחומי עיסוק:  דיין ומו"צ
 
 תפקידים נוספים:  נשיא ומייסד מכון עוז והדר ופוסק בענייני מקוואות במונסי
הרב לייפר במהלך נאום
הרב יהושע לייפר (נולד בי"ח בתמוז תשי"ז, 17 ביולי 1957) הוא דיין ומורה צדק המשמש כנשיא מכון עוז והדר במונסי ובניו סקוור, ניו יורק.
קורות חיים

נולד בישראל בי"ח בתמוז ה'תשי"ז לרבי יחיאל וצפורה. אביו כיהן כאדמו"ר מטעמשוואר בירושלים.
למד בישיבת סקווירא, ונישא לבתו של הרב משה ניישלאס, אב"ד סערדהעלי ורב שיכון סקווירא. גיסו הוא הרב דוד טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקא בירושלים, שאף הוא חתנו של הרב ניישלאס.
הרב לייפר משמש כממשיך דרכו של חותנו הרב ניישלאס כרב המקוואות של מונסי. לאחר פטירת אביו, בשנת תש"ע, מונה באופן רשמי כממלא מקום אביו אך למעשה איננו נוהג כאדמו"ר. בשנת תשע"ג מונה לכהן כאב"ד קהילת באר משה בעיר מאנסי שבניו יורק, שם נערכה הנחת אבן הפינה לבנייני המוסדות של הקהילה.
עוז והדר

בשנת תשמ"ח החלו במכון עוז והדר לעבוד על מסכת גיטין כפתיח לש"ס כולו. בסביבות שנת תש"נ החל לייפר לכהן כנשיא המכון והכוללים עוז והדר, עד אז ניהל את המכון הרב יוסף סאמעט. אך בהמשך המכון הגיע לחובות והפרויקט נתקע. לאחר תקופה גייס הרב לייפר את הרשי פרידמן מקנדה והוא לקח על עצמו את מימון הוצאת התלמוד בבלי שנקראה על שמו "מהדורת פריעדמאן".
מאוחר יותר גייס הרב לייפר את יהודה לייב פרלמוטר מארצות הברית לצורך מימון מהדורת תלמוד מתיבתא.
לקריאה נוספת

ממלכת התורה – קורות מכון עוז והדר, טבת תשס"ח עמ' שצה-תכא.
טרוצקי (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזה בינלאומית
 מבוסס על:  אירועים אמיתיים והביוגרפיה של טרוצקי
 סוגה:  דרמה המשכית   ביוגרפיה
 כותבים:  אולג מלוביצ'קו רוסלן גאלייב פאבל טטרסקי
 בימוי:  אלכסנדר קוט קונסטנטין סטאטסקי
 שחקנים:  קונסטנטין חבנסקי סרגיי סוסנובסקי אנסטסיה מסיקובה  אלכסנדרה מרייבה מיכאיל פורצ'נקוב סרגיי גרמאש יבגני סטיצ'קין אורחן אבולוב מקסים מאטבייב
 פרסים:  פרס התאחדות מפיקי הקולנוע והטלוויזיה פרס TEFI
 ארץ מקור:  רוסיה רוסיה
 שפות:  רוסית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיק:  אלכסנדר צקאלו קונסטנטין ארנסט אלכסנדרה רמיזובה
 חברת הפקה:  Sreda
 הפצה:  Eccho Rights
 אתר צילומים:  סנקט פטרבורג ומוסקבה
 צלמים:  סרגיי טרופימוב ניקולאי בוגאצ'וב
 מוזיקה:  ריאן אוטר
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 1
 פורמט (תמונה):  HDTV1080
 תקופת שידור מקורית:  נובמבר 2017 – 9 בנובמבר 2017 
 קישורים חיצוניים
 https://www.1tv.ru/trotsky/
 דף התוכנית ב-IMDb
"טרוצקי" (ברוסית: Троцкий) הוא סדרת טלוויזיה רוסית, דרמה ביוגרפית בהפקת הערוץ הראשון ברוסיה משנת 2017. הסדרה הופקה במלאת 100 שנה למהפכת אוקטובר.
הסדרה מגוללת את קורות חייו של המהפכן ושר הצבא הסובייטי לאון טרוצקי למן עלייתו לגדולה ועד לרציחתו.
את התפקידים הראשיים גילמו קונסטנטין חבנסקי, סרגיי סוסנובסקי, אנסטסיה מסיקובה, אלכסנדרה מרייבה, מיכאיל פורצ'נקוב, סרגיי גרמאש, יבגני סטיצ'קין ואורחן אבולוב. הצילומים התרחשו בעיקר בסנקט פטרבורג ובמוסקבה.
הסדרה זכתה בפרס התאחדות מפיקי הקולנוע והטלוויזיה בקטגוריית מיני סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר, האפקטים הוויזואליים הטובים ביותר, עבודת הבימוי הטובה ביותר, עבודת הצילום הטוב ביותר, עיצוב התפאורה הטוב ביותר ועוד. זכתה גם בפרס TEFI 2018 בקטגוריית סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר.
תקציר עלילת הסדרה

שנת 1940. כשהוא מסתתר במקסיקו הגולה הפוליטי לאון (לב ברונשטיין) טרוצקי, שאיבד בתוך 11 שנים את כל קרוביו, מבין: סטלין יעקוב אחריו עד סוף ימיו. אפשר לברוח ממנו, אך לא להתחבא. טרוצקי מחליט להשיב מאבק. אך הנשק שלו לא יהיו הקליעים, כי אם מילים.
הוא מותיר אחריו צוואה פוליטית ומספר לראשונה בכנות כיצד ילד יהודי הפך למבשר המהפכה ומחריבה של אימפריה. הוא מזמין אליו את העיתונאי הקנדי הצעיר פרנק ג'קסון, החובב את סטלין. הוא לא מחפש מזכיר ממושמע כי אם עיתונאי בעל דעות פוליטיות שונות, על מנת לרכך אותו ועל מנת שזה יספר לעולם את סיפורו.
אך ג'קסון הוא אגוז קשה לפיצוח והוא שואל שאלות קשות, שמאלצות את טרוצקי לחשוף את נבכי נשמתו ולגלות עמודים בדפי חייו שהוא קיווה לשכוח לנצח.
צוות השחקנים

קונסטנטין חבנסקי – לב ברונשטיין הידוע כלאון טרוצקי
סרגיי סוסנובסקי — דוד ברונשטיין
סרגיי גרמאש – ניקולאי ברונשטיין
אלכסנדרה מרייבה — אלכסנדרה סוקולובסקיה, אשתו הראשונה של טרוצקי
אולגה סוטולובה — נטליה סדובה, בת זוגו השנייה של טרוצקי
יבגני סטיצ'קין – ולדימיר לנין
מיכאיל פורצ'נקוב — ישראל גלפנד, הוא אלכסנדר פרבוס
אורחן אבולוב — יוסיף סטלין
מקסים מאטבייב — פרנק ג'קסון
קיריל זייצב — פיודור רסקולניקוב
הפקה

לדברי המפיק קונסטנטין ארנסט, מטרת ההפקה הייתה להעביר מידע לכלל הקהל על דמותו של טרוצקי. הסדרה הופקה ביוזמת הערוץ הראשון ברוסיה וההפקה נמשכה פחות משנה.
הסדרה שודרה לראשונה במסגרת MIPCOM בקאן.
פרסים

| פרס | קטגוריות | מועמדים | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| פרס APKiT | מיני-סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר | אלכסנדר קוט | זכייה |
| פרס APKiT | עבודת הבימוי הטובה ביותר | אלכסנדר קוט | זכייה |
| פרס APKiT | עבודת הצילום הטובה ביותר | סרגיי טרופימוב, ניקולאי בוגאצ'יוב, אוגולבק חמראייב | זכייה |
| פרס APKiT | עיצוב התפאורה הטובה ביותר | סרגיי טירין | זכייה |
| פרס APKiT | האיפור הטוב ביותר | מרינה קרסנובידובה | זכייה |
| פרס APKiT | הסאונד הטוב ביותר | איגור אינשאקוב, מיכאיל אלכסיינקוב | זכייה |
| פרס APKiT | העריכה הטובה ביותר | אלכסנדר איוואנוב, אלכסנדר אמירוב, מקסים פולינסקי, ניקולאי בוליגין | זכייה |
| פרס APKiT | האפקטים הוויזואליים הטובים ביותר | יבגני בארולין | זכייה |
| פרס APKiT | השחקן הטוב ביותר בטלוויזיה | קונסטנטין חבנסקי | זכייה |
| פרס APKiT | השחקנית הטובה ביותר בטלוויזיה | אולגה סוטולוב | זכייה |
| פרס TEFI‏ 2018 | סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר | קונסטנטין ארנסט | זכייה |
| פרס TEFI‏ 2018 | עבודת הבימוי הטובה ביותר | אלכסנדר קוט | זכייה |
| פרס TEFI‏ 2018 | השחקן הטוב ביותר בטלוויזיה | קונסטנטין חבנסקי | זכייה |
הערות שוליים

↑  "Russian Drama Trotsky Being Launched by Eccho Rights". TVDRAMA.
↑  "Russian state-run TV marks revolution's centenary with surprise series recounting rise and fall of Leon Trotsky". The Independent.
↑  / "Trotsky series called a success in Cannes". russkiymir.ru. {{cite web}}: Check |url= value (עזרה)
↑  "Метод Цекало: как шоумен стал первым российским партнером Netflix". РБК. 2017-01-10.
↑  "Телехранитель. Конференция со слушателями: какие сериалы мы смотрим?". Эхо Москвы.
↑  "Russian Content Revolution set to shake up MIPCOM 2017 premiere drama and animation screenings to reval new vitality from Russia". MIPCOM.
יצחק רצאבי

| --- | --- |

 לידה:  4 בספטמבר 1953 (בן 71) כ"ד באלול ה'תשי"ג כפר סבא, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  ישיבת קול תורה
 מקום מגורים:  ד"ר נתן בירנבוים 13, בני ברק
 מקום פעילות:  בני ברק
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־36 שנים)
 השתייכות:  חרדים, יהדות תימן
 תחומי עיסוק:  הלכה, תלמוד, ייסוד מוסדות פעולת צדיק ששונה שמם לנתיבות מהרי"ץ
 רבותיו:  אביו הרב נסים רצאבי
 חיבוריו:  שולחן ערוך המקוצר ועוד
 אב:  הרב נסים רצאבי
 צאצאים:  הרב משה רצאבי
 
 https://yemenite-jews.co.il/
 חתימה:  חתימת הרב יצחק רצאבי
הרב יצחק רצאבי באירוע משפחתי (תשפ"ג)
הרב יצחק רצאבי (נולד בכ"ד באלול ה'תשי"ג, 4 בספטמבר 1953) הוא פוסק ישראלי ממוצא תימני, ומחבר ספרים רבים העוסקים בהלכה והמסורת התימנית, וראש מוסדות ובית ההוראה נתיבות מהרי"ץ ומפוסקיה הבולטים של יהדות תימן.
ביוגרפיה

נולד בכפר סבא. למד בבית הספר הממ"ד בר-אילן בעיר, וכן אצל אביו, הרב נסים (נחום) שהיה רב הכפר רצאבה (ער') שבמחוז דמאר, תימן. החל מאלול תשכ"ז למד במשך שש שנים בישיבת "קול תורה" בירושלים. לקראת נישואיו הוציא לאור את ספרו הראשון, "תגא דאורייתא". בגיל 20 לאחר נישואיו עבר ללמוד בכולל של המרכז לחינוך תורני בזכרון יעקב. לאחר כשנתיים עבר לשכונת נוה אחיעזר בבני ברק, שם הוא מתגורר עד היום.
בבני ברק למד בכולל "תורה ושלום" והוסמך להוראה בהלכות איסור והיתר ונידה על ידי הרב שמואל הלוי ואזנר. מאוחר יותר הקים את המכון ובית המדרש "פעולת צדיק" על שמו של מהרי"ץ, במסגרתו הדפיס את ספריו, בהם שו"ת "עולת יצחק" ו"שולחן ערוך המקוצר".
עמדותיו

הרב רצאבי שואף לכך שיהודי תימן בארץ ישראל ישמרו על המנהגים הייחודיים להם, ולשם כך חיבר את "שולחן ערוך המקוצר". בספר נכתבו מנהגי תימן (במתכונת ספרו של הרב שלמה גאנצפריד) בלדים ושאמים, להוציא את הדרדעים, בעיקר הוא שואף להחדיר את מסורתו של מהרי"ץ, שפעל במאה ה-18.
לדעתו, למרות שחכמי תימן קיבלו עליהם את הרמב"ם לפוסק - בדברים שבהם אין מנהג ידוע מכריעה דעתו של רבי יוסף קארו בעל השולחן ערוך וכך הבין בדברי מהרי"ץ.
הרב רצאבי משתייך לזרם החרדי ותומך במפלגת ש"ס, אולם בכל הנוגע לגיוס לצה"ל הוא מתנגד באופן נחרץ, מנגד הוא חולק על עמדת נטורי קרתא, לדבריו יש להתפלל עבור החיילים בעת מלחמה בתפילה כללית לשלום העומדים במערכה.
בנוגע להלכות צניעות דעתו מחמירה. בשנת תש"ע הביע תמיכה בנשים הלובשות שאלים ורעלות. לדבריו היה מנהג כזה בעבר בימי המקרא, בימי חז"ל ובעדות המזרח: ”למעשה אין לנו תירוץ טוב וברור, למה בדור שלנו הנשים אינן יוצאות עם רדיד, וכמובן שזה גורם למכשולים גדולים, אבל אף אחד לא עמד נגד זה. כעת קמו נשים צדקניות שחידשו את זה. לבוא עכשיו ולהתנגד, הדבר נראה לי חמור מאד. גם אם הרבנים אינם יכולים להנהיג זאת חזרה”.
עמדותיו > יחסו לדרדעים

הרב רצאבי כתב כי יהודי תימן עזבו "מזה כמה מאות שנים" את דרכו של הרמב"ם בענייני מיסטיקה, כגון שמות הקודש, קמעות, כישופים ושדים.
הוא מתנגד לשיטת הדרדעים וסובר שגם כיום ישנם כאלו בסתר. כך גם דעתו בקשר לרב יוסף קאפח. הוא מתבסס על החרם שהטילו עליהם בית דין בירושלים, שדינם ככופרים בתורה. הוא אינו מציין, ואף משמיט ומצנזר את שמות רבני הדרדעים בספריו המאוחרים.
עמדותיו > ההתנגדות לשיטתו

חלק מרבני העדה התימנית, ובייחוד הזקנים שבהם חולקים עליו וסבורים כי נטייתו של המהרי"ץ אחרי הרמב"ם גדולה יותר מכפי שמציג זאת הרב רצאבי.
כחמישה עשר מרבני תימן פרסמו גילוי דעת שבו מחו על החוברת "נר יום טוב", העוסקת בין היתר בהתנגדות לשיטת הרב עובדיה יוסף. לדעתם הדברים שם פגעו בכבוד חכמי תימן ובכבוד הרב עובדיה יוסף. אף הרבנים עזריה בסיס ופנחס קורח שנתנו הסכמה על תוכנו ההלכתי של החוברת, הסתייגו מסגנונה.
ספריו

שולחן ערוך המקוצר - לקהילת יוצאי תימן לפי ה"בלדי" וה"שאמי", שמונה כרכים, עם "עיני יצחק" - ביאורים ומקורות על פי סדר קיצור שולחן ערוך
מילי דאבות - על מסכת אבות
אגדתא דפסחא - על פירוש המהרי"ץ להגדה של פסח
שו"ת עולת יצחק - שאלות ותשובות בארבעת חלקי השולחן ערוך, שלושה חלקים (חלק א) (חלק ב) (חלק ג)
בארות יצחק - על הספר "פסקי מהרי"ץ"
מעיל קטון למהרי"ץ - עם ביאור בשם "שולי המעיל" (בני ברק תשנ"ג)
נפלאות מתורתך - דרשות בענייני פרשת השבוע בהלכה ובדקדוק מסורת הקריאה
נר יום טוב - ראיות וסימוכין למנהג בני תימן לא לברך על נר יום טוב, ושאין בני תימן צריכים לפסוק כשיטת השולחן ערוך בישראל.
תגא דאורייתא
תולדות יצחק
ס"ת המנוקד
נזר הקודש - ביאורים ומקורות לספר "שמות קודש וחול" להרמב"ם (בני ברק תשמ"ו).
עצי עולה - דיני גת - ערלה, שביעית, תרומות ומעשרות וכדומה.
אופַן המרכבה - הערות, ביאורים ומבוא מקיף על ספרו הקבלי של רבי יצחק ונה "רכב אלהים".
טופס כתובות
מאי חנוכה - מגילת אנטיוכוס עם הוספות וביאורים.
דברים כהוויתן - על נוסח התפילה הקדום בתימן.
הערות שוליים

↑  בקונטרס 'שיר המעלות לשלמה', נדפס בראש הספר מפי חכמים, בני ברק תשמ"ט, עמוד 17, כתב שהוא שמע דרך פסיקה זו מהרב שלמה קרוואני, חברו של אביו: "אמר לי: התשובה פשוטה - המנהגים כהרמב"ם והדינים כהשולחן ערוך. דבריו הקצרים הללו היו לי כקילורין לעיניים ועליהם בניתי שיטתי בהרחבה בקונטרס כללי מהריץ".
↑  דבריו הובאו בפורום אלמדרש, ובין היתר מתוך "קונטרס כללי מהרי"ץ" שמובא בסוף חלק ג' בספרו "שולחן ערוך המקוצר".
↑  https://www.kikar.co.il/haredim-news/136060
↑  "שערי יצחק" פרשת לך לך כאן
↑  השיעור השבועי מוצש"ק כי תצא התש"ע
↑  ראו מה שכתב כאן בהערה על הסכמת הרב פנחס קורח
↑  כיצד להתייחס בזמנינו לחרם על כת הדרדעים?, באתר www.maharitz.co.il
↑  בחיבוריו הראשונים הזכירם ואף לשבח, כגון תגא דאורייתא עמודים 1, 9, 30, 32, 42, 52, תולדות יצחק, מאמרו בכתב עת מוריה מט-נא, קטעים מתוך הספר "פעמון זהב" למהר"י ונה זצ"ל, שם עמ' ג. עמ' טז הע' 2, וכן בקונטרס תגא דאוריתא עמ' 24 "הרה"ג יחיא ן' סלימאן קאפח זצ"ל".
↑  כך למשל הרב דוד צדוק (מסכתא דמהרי"ץ, תשע"ד), שלדבריו מהרי"ץ חזר בו משיטתו בילדותו, והשאיר את חיבוריו לעיתים ללא תיקון, והרב שלמה קורח, שכתב: "מה שכתב מהרי"ץ... דרכו לכתוב על מנהגותינו בלשון ונהגו, או והמנהג, או ומנהגינו, או במדינותינו, כל זמן שהוא מתכוין על מנהגי בתימן" (עריכת השולחן, בני ברק תשס"ג, ח"ג, שבת ח"א, עמ' קכב, הערה יט). עוד כתב הרב קורח שחיבוריו של מהרי"ץ משקפים את הפסיקה והמנהג של כל עדות ישראל, ורק במקומות שמהרי"ץ הביא את מנהג תימן הוא מציין זאת במפורש ("ונהגו", "והמנהג", "ומנהגינו" וכדומה), בניגוד לרב רצאבי שקיבל עליו את כל דברי מהרי"ץ בספריו.
↑  רבנים תימנים מורדים במנהיגות הגר"ע יוסף, אתר בחדרי חרדים
↑  גילוי הדעת. ראו גם התייחסות הרב רצון ערוסי לפרסום הקונטרס, אתר מורשת
↑  ראו גם מאמרו "האותיות המשונות בספרי תורה מתימן" שפורסם בספר מיצירות ספרותיות מתימן (חולון, התשמ"א), עמ' קס-קסו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306805205171  ISNI: 0000 0003 7729 1072  LCCN: n88210500  VIAF: 255356348   WorldCat (עם VIAF): 255356348 
הרב יצחק רצאבי בצעירותו
יאנוש פוטי

| --- | --- |

 לידה:  15 באוגוסט 1893 קאפושוואר, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  25 באוגוסט 1979 (בגיל 86) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Fleiner János 
 מדינה:  הונגריה 
 שפות היצירה:  רוסית, הונגרית 
 
יאנוש פוטי (במקור פליינר, בהונגרית: Fóthy János;‏ קאפושוואר, 15 באוגוסט 1893 – בודפשט, 25 באוגוסט 1979) היה סופר יהודי-הונגרי, עיתונאי, מבקר אמנות, משורר, מתרגם ספרותי.