stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יאירה אמית
פעילות ציבורית

עיסוקיה האקדמיים של יאירה אמית היו משולבים גם בפעילות ציבורית הקשורה במקרא ובהוראתו. במסגרת זו שימשה בוועדות שונות של משרד החינוך והתרבות, כמו למשל הוועדה המקצועית העליונה להוראת מקרא, בה הייתה חברה ולאחר מכן יו"ר, ועדת השאלונים של בחינות הבגרות, ועדת ההוראה, ועוד. הייתה שותפה להקמת העלון למורים לתנ"ך בבתי הספר הכלליים: "על הפרק", שימשה חברה בצוות ההיגוי של החוג לתנ"ך ולמקורות ישראל של בית נשיא המדינה, משמשת חברה במועצות אקדמיות שונות, ועוד, וכן נמנית עם חברי ההנהלה הציבורית של הספרייה הלאומית. בין השנים 1998–2003 כיהנה כיו"ר ועדת התוכנית והייתה אחראית על הפקת תוכנית הלימודים החדשה במקרא למערכת החינוך הממלכתית מגן הילדים עד כיתה י"ב, המכונה "תוכנית הלימודים תשס"ג" ומשרתת את המערכת עד היום (2008). הרצאותיה למורי מקרא ולציבור הרחב מציגות את הרלוונטיות של ספרות המקרא כספרות לאומית ואוניברסלית, שלמרות עתיקותה לא נס ליחה.
ספרי מחקר ועיון

ספר שופטים: אמנות העריכה / מאת יאירה אמית; ירושלים: מוסד ביאליק, תשנ"ב 1992
היסטוריה ואידאולוגיה במקרא / יאירה אמית; תל אביב: מטכ"ל/ קצין חינוך ראשי/ גלי צה"ל, אוניברסיטה משודרת, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ח 1997
שופטים / עם מבוא ופירוש מאת יאירה אמית; תל אביב: עם עובד, תשנ"ט 1999
לקרוא סיפור מקראי / יאירה אמית; עריכה: גל קוסטוריצה; תל אביב: אוניברסיטה משודרת, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תש"ס 2000
גלוי ונסתר במקרא: פולמוסים גלויים, עקיפים ובעיקר סמויים / יאירה אמית; תל אביב: ידיעות ספרים, 2003
ספרי לימוד

ירמיהו: תמציות מחקרים ודברי ספרות בעברית על הספר והוראתו - למורה, לתלמיד, ולקורא המשכיל / בעריכת רונית שושני, יאירה אמית; תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, הפקולטה למדעי הרוח, בית-הספר לחינוך, תשמ"ג 1982
ירמיהו: ביבליוגרפיה מוערת - על פי תוכנית הלימודים במקרא תשמ"ה / צוות העורכות: יאירה אמית, רונית שושני; תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, בית-הספר לחינוך, היחידה למחקר ולפיתוח תוכניות לימודים, תשמ"ו 1985
שופטים: ביבליוגרפיה מוערת - על פי תוכנית הלימודים במקרא, תשמ"ה / צות העורכות: יאירה אמית, רונית שושני; תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, בית הספר לחינוך, היחידה למחקר ולפיתוח תוכניות לימודים, תשמ"ו 1986
מלכים: ביבליוגרפיה מוערת-על פי תוכנית הלימודים במקרא תשמ"ה / צוות העורכות: יאירה אמית, רונית שושני; תל אביב: אוניברסיטת ת"א-בית הספר לחינוך, היחידה למחקר ולפיתוח תוכניות לימודים, תשמ"ח 1987
עזרא ונחמיה: ביבליוגרפיה מוערת-על פי תוכניות הלימודים במקרא תשמ"ה / צוות העורכות: יאירה אמית, רונית שושני; תל אביב: אוניברסיטת ת"א-בית הספר לחינוך, היחידה למחקר ולפיתוח תוכניות לימודים, תשמ"ז 1987
על ספר המלכים ליהודה וישראל: מקראה / בעריכת יאירה אמית; תל אביב, רמת-אביב: רמות, תשמ"ט 1989
גולה וגאולה: ספר לימוד לתקופת שיבת ציון / יאירה אמית, יאיר הופמן; אבן יהודה: ד. רכס, תש"ן 1990
תוכנית הלימודים במקרא למערכת החינוך הממלכתית: מגן הילדים ועד כיתה י"ב / הוכנה על ידי המזכירות הפדגוגית האגף לתכנון תוכניות לימודים והפיקוח על הוראת המקרא בחינוך הממלכתי ; חברי הוועדה: יאירה אמית... -יו"ר ... ואחרים; ירושלים: "מעלות", תשס"ג 2003
מבחר מאמרים בעברית

"מקומה של מסורת יציאת-מצרים בספר דברי-הימים", תעודה ב - עיונים במקרא: ספר זיכרון ליהושע מאיר גרינץ, עורך: ב. אופנהיימר, תל אביב, 1982, עמ' 139–155.
"תפקיד הנבואה והנביאים במשנתו של ספר דברי-הימים", בית מקרא צג/ב, תשמ"ג, עמ' 113–133.
"סיפור אמנון ותמר: מאגר של אהדה לאבשלום", הספרות, 32, 1983, עמ' 80–87.
"שלוש ואריאציות על מות שאול: עיון בעיצוב העולם, במהימנות ובמגמתיות בסיפור המקראי", בית-מקרא ק/א, תשמ"ה, עמ' 92–102.
"הוראת ספר יהושע ובעיותיה", בתוך: על הפרק 2, משרד החינוך והתרבות, ירושלים, 1986, עמ' 16–22.
"תפקיד הציונים הטופוגרפיים בסיפור המקראי", שנתון למקרא ולחקר המזרח הקדום ט, 1987, עמ' 15–30.
"בעיית השימוש הרב-תכליתי במונח 'מלה-מנחה'", סדן - מחקרים בספרות עברית, כרך ראשון, עורך: ד' לאור, תשנ"ד, עמ' 35–47.
"התרחשות נשנית - עקרון פואטי בעיצוב סיפור יוסף", תעודה ז – מחקרים במדעי היהדות, עורך: מרדכי עקיבא פרידמן, תל אביב, 1991, עמ' 55–66.
"פרשת פילגש בגבעה כפולמוס סמוי נגד מלכות שאול ואוהדיה (שופטים יט-כא)", בית מקרא  קכט/ב, תשנ"ב, עמ' 109–118.
"סיבתיות כפולה - היבט נוסף", בית מקרא  קלב/א, תשנ"ג, 55-41.
"עריכה מובלעת ופולמוס סמוי בפרשת אונס דינה", מקדש, מקרא ומסורת: מנחה למנחם הרן, בעריכת אבי הורביץ, אביגדור הורוויץ, מיכאל פוקס, מיכאל קליין, ברוך יעקב שורץ, נילי שצ'ופק. עמ' 11*–Eisenbrauns, Winona Lake, Indiana 1996,, .28*
"'איש ישראל' וסירוב גדעון למלוך", שנתון למקרא ולחקר המזרח הקדום  יא, בעריכת משה ויינפלד, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים, תשנ"ז (1997), 31-25.
"נצח ישראל לא ישקר ולא ינחם כי לא אדם הוא להנחם" – על מהימנות המספר והדוברים בסיפור המקראי", אור ליעקב: מחקרים במקרא ובמגילות מדבר יהודה לזכרו של יעקב שלום ליכט, בעריכת יאיר הופמן ופרנק פולק, מוסד ביאליק: ירושלים, תשנ"ז (1997), 45–56.
"הבריאה ולוח הקדושה", תהלה למשה: מחקרים במקרא ובמדעי היהדות מוגשים למשה גרינברג, עורכים: אליהו דב אייכלר, יעקב חיים טיגאי, מרדכי כוגן, 1997.
Eisenbrauns, Winona Lake, Indiana 13-29.
"השונמית, השולמית והרופא – בין מדרש למדרש", על הפרק 17, 2000, 87-74.
"מעמדה של ירושלים בספרות התורה", עיוני מקרא פרשנות כרך ה – מנחות ידידות והוקרה לאוריאל סימון (ערכו: משה גרסיאל, שמואל ורגון, עמוס פריש ויעקב קוגל; רמת גן: הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תש"ס), 57-41.
"הדרגתיות כאמצעי ריטורי בסיפורת המקרא", תשורה לשמואל – מחקרים בעולם המקרא (ערכו: צ' טלשיר, י' שמיר, ד' סיון; באר שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ירושלים: מוסד ביאליק, 2001), 48-21.
"הוראת מקרא בחינוך הכללי – עיון בתוכניות לימודים", ערכים ומטרות בתוכניות הלימודים בישראל (ערכו עמוס הופמן ויצחק שנל, אבן יהודה: רכס הוצאה לאור פרויקטים חינוכיים, 2002), 264-239.
"אני דלילה – קורבן של פרשנות", בית מקרא קעח/ג, תשס"ד, 18-1.
"שאול בספר דברי הימים", ש"י לשרה יפת – מחקרים במקרא, בפרשנותו ובלשונו, עורכים: משה בר אשר, נילי ואזנה, עמנואל טוב, דלית רום-שילוני, ירושלים: מוסד ביאליק, 2007, עמ' 3–15.
"סיפור יהודה ותמר- המשמעות, ההקשר והשיוך", תשורה לצפרירה: מחקרים במקרא, בתולדות ישראל ובמזרח הקדום, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון, תשע"ג, עמ'33–54.
הערות שוליים

↑  יאירה אמית, לימוד תנ"ך - סיפור שאין בו אהבה, באתר הארץ, 20 בינואר 2004
↑  אביגדור שנאן, מותר גם לחשוב אחרת, באתר הארץ, 7 בדצמבר 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007491735205171  BIBSYS: 99071224  BnF: cb137365080 (data)  GND: 1055086390  ISNI: 0000 0001 1754 5734  LCCN: nr92038323  NLA: 51643727  NLK: KAC202127456  NTA: 180520652  RERO: 02-A005768117  SUDOC: 06697819X  Trove: 1508927  VIAF: 29709513   WorldCat (עם VIAF): 29709513 
יאירה אמית (מימין) מקבלת מתנה מארז אשל ומיכל כהן כתודה על השתתפותה כשופטת בחידון התנ"ך למבוגרים ב-2013.
שאול שוחט

ערך זה עוסק בשופט. אם התכוונתם לקצין ואיש עסקים, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  20 במרץ 1955 (בן 69) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב
 השתייכות:  מערכת בתי המשפט הישראלית
 תקופת כהונה:  1998–הווה (כ־26 שנים)
 תפקידים בולטים:  שופט בבית משפט השלום  שופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב  שופט בבית המשפט העליון במינוי זמני  מרצה בכיר לדיני משפחה באוניברסיטת בר-אילן.  מרצה בכיר לדיני משפחה בקריה האקדמית אונו.
 פעילויות נוספות:  יו"ר הוועדה הציבורית לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו - "ועדת שוחט".  חבר ב"וועדת רובינשטיין" לבחינת גישור חובה מהותי בישראל, ובוועדת ההיגוי שהוקמה בעקבותיה.
 
שאול שוחט (נולד ב-20 במרץ 1955) הוא שופט וסגן לנשיא בבית המשפט המחוזי בתל אביב, שופט בית המשפט העליון במינוי זמני לשעבר, ומרצה בכיר לדיני משפחה. כיהן כשופט בבית המשפט לענייני משפחה (1998–2007), ועמד בראש הוועדה הציבורית לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, שנקראה על שמו (2008–2010). בדצמבר 2021 מונה לשופט בבית המשפט העליון, במינוי זמני למשך חצי שנה.
ביוגרפיה

שוחט למד בפנימיה של בית הספר התיכון על שם מיי בויאר בירושלים. ב-1980 סיים תואר ראשון בהצטיינות בלימודי משפטים באוניברסיטת תל אביב. הוסמך כעורך דין בשנת 1981, ולאחר מכן עבד כעו"ד עצמאי. ב-1992 הוענק לו תואר שני במשפטים - בהצטיינות, מאוניברסיטת תל אביב.
בספטמבר 1998 מונה לשופט בבית המשפט לענייני משפחה במחוז תל אביב והמרכז. בתפקיד זה כיהן עד למינויו לשופט בית המשפט המחוזי בתל אביב, ביוני 2007. בסוף 2007 כיהן כחבר ב"וועדת רובינשטיין" לבחינת גישור חובה מהותי בישראל. ב-2008 מונה לעמוד בראש הוועדה הציבורית לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, שנקראה "ועדת שוחט" על שמו. הוועדה הגישה את מסקנותיה ב-2010, והן היו בסיס לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ד-2014 שאושר בכנסת ביולי 2014. ב-2009 מונה בידי שר המשפטים, דניאל פרידמן, לחבר בוועדת ההיגוי לקידום גישור חובה בתיקים אזרחיים מעל 50 אלף ש"ח.
ביוני 2018 החל לכהן כסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב יפו.
בדצמבר 2021 מונה לשופט בבית המשפט העליון, במינוי זמני למשך חצי שנה.
שוחט מרצה בכיר לדיני משפחה באוניברסיטת בר-אילן ובקריה האקדמית אונו. בנוסף משמש מנחה ומרצה בכנסים של לשכת עורכי הדין בישראל.
פסיקה

במקרה אחד, שוחט סירב לדון בערעור שהוגש בפניו על פסק דין של בית המשפט לענייני משפחה, עקב ניסוח "בוטה ומשתלח" בכתב הערעור כלפי השופט קמא, ודרש מהמערער להגיש כתב ערעור חדש "בלשון נקיה" ולהתנצל בפני השופט קמא כתנאי לדיון בערעור
פסיקה > משפחה

בפסק דין תקדימי שנתן בכהונתו בבית המשפט המחוזי, קבע שסב וסבתא יכולים לתבוע הסדרי ראייה "מתוך בחינה של טובת הילדים", אף על פי ששני הורי הילדים בחיים ואפילו כאשר הסב אינו סב ביולוגי (ב-2012)
קבע משמורת בין בני זוג גרושים על כלבם (ב-2004)
בתמ"ש כ. ת. נ' כ. צ., הכריע כי מצב היחסים בין בני הזוג הגיע לכדי הגדרת "ידועים בציבור", וכן קבע כי בפירוד של ידועים בציבור קמה על הבעל חובת מזונות מכוח התחייבות חוזית.
קבע כי במצב בו לא קיימת כלל תקשורת בין ההורים, מוטל על בית המשפט בעצמו לקבוע הסדרי ראייה "בצורה מפורטת ככל האפשר". הסדרי הראייה שנפסקו כללו הסדרים מדוקדקים לגבי: אמצע שבוע, סופי שבוע, חופשות הקיץ וחגי ישראל (ב-1999).
הכריע כי אישה שמסרבת לקבל גט עד שיתקבלו תביעות ממון שלה, מאבדת את זכותה לתבוע מזונות עבור זמן זה (ב-2000).
קבע שכדי לקבל דמי מזונות מעיזבון, יש לעמוד בשני תנאים מצטברים: 1. שיוך המשפחתי. 2. צורך במזונות. (ב-2004).
פסיקה > אזרחי

קבע כי הבנק יחויב לסלק את חוב יתרת המשכנתא, שלקחו זוג שהאמינו שהבעל כלול בביטוח חיים בעוד שבפועל לא היה מבוטח. ביסוד הקביעה עמדה ההכרעה, שבמקרה כזה הופרה חובת הזהירות ותום הלב של הבנק כלפי לקוחותיו(ב־2012)
בהחלטה מכוננת בנושא זכויות דיירי בניין משותף לעסקת קומבינציה, הפך פסיקת בית משפט השלום אשר חייב בעלת דירה בבית משותף לשלם פיצויים לבעלי יתר הדירות בגלל סירובה להצטרף לעסקת קומבינציה שנערכה ביניהם לבין קבלן שבחרו לצורך כך. (ב-2013)
הוציא צו מניעה ארעי נגד ההתאחדות לכדורגל, ובו אסר עליה למכור את זכויות השידור של משחקי ליגת העל עד לשנת 2020. הצו ניתן בעקבות בקשת ערוץ ONE, שטענו כי המכירה שתכננה ההתאחדות לכדורגל חורגת מסמכויותיה, נגועה שרירותיות ובחוסר תום לב, תוך ניגוד עניינים הפוגע בעיקרון השוויון ובאינטרס הציבור וסותרת את תקנת הציבור.(ב-2013)
פסיקה > פלילי

גזר 18 שנות מאסר על הרוצח של עו"ד ענת פלינר. נימק את אי-מתן עונש מאסר עולם, בשל הבעת חרטה כנה של הרוצח, היותו קטין בעת ביצוע הרצח ובעיות נפשיות מהן הוא סובל. עונש זה הוחמר ל-21 שנות מאסר בעקבות ערעור המדינה לבית המשפט העליון.
בפסק דין מחמיר, גזר 28 שנות מאסר בפועל, בשל אונס זונות והומלסיות. (ב-2010)
הרשיע אדם בביצוע מעשה סדום בתינוק, וגזר עליו את העונש המקסימלי בחוק - 17 שנות מאסר בפועל, יחד עם שתי שופטות נוספות. בנימוקים לעונש כתב כי "העבירות בהן הורשע הנאשם והנסיבות הקשות בביצוען הן ייחודיות. אין להן אח ורע בתולדות עבירות המין במקומותינו. גילו של קורבן העבירה והנזקים הגופניים שנגרמו לו והנזקים הנפשיים שעלולים להיגרם לו צובעים את העבירות באור אפל במיוחד המחייב את קביעת הרף העליון של מתחם הענישה בגובה העונש המקסימלי הקבוע לעבירות אלה בחוק". הכרעת הדין התהפכה בערעור, אז זוכה המערער מחמת הספק.
השופט שוחט ביקש לקבוע בדעת מיעוט, שחילוט כספים בהליך פלילי איננו עונש ועל כן כספים שחולטו בהליך פלילי ייחשבו להוצאה לצורכי מס.
פסיקה > מנהלי

בדעת מיעוט, ביקש לחייב את בית המשפט המנהלי לדון בחוקיות החלטה של רשויות המדינה, אף על פי שהרשות הסכימה, לפנים משורת הדין, לשנותה, לאחר שביקר בחריפות את התנהלותה של המדינה אשר טרטרה את המבקשת במשך שנים ולא נימקה את החלטותיה.
ספריו

פגמים בצוואות (מהדורה שלישית, 2016) בהוצאת סדן. בספר סקירה של התפתחות החקיקה הישראלית בדיני צוואות בהתייחסות לפסיקה שניתנה לאורך השנים. נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק, כתב הקדמה לספר, ושופט בית המשפט העליון, יורם דנציגר, הסתמך בפסק דינו על האמור בספר.
דיני ירושה ועיזבון (מהדורה שביעית, 2014) בהוצאת סדן. נכתב בשיתוף עם עו"ד נחום פינברג ורו"ח עו"ד יחזקאל פלומין. בספר דיון בכל ההשלכות המשפטיות והכלכליות הנוגעות לפטירתו של אדם, כולל בנושא ההחלטה לגבי חלוקת העיזבון. מהדורת 2005 נכתבה בשיתוף עם השופט מנחם גולדברג. מהדורה ראשונה יצאה לאור בשנת 1970.
סדר הדין בבית המשפט לענייני משפחה (2009), בשיתוף עם עו"ד דוד שאוה.
הערות שוליים

1 2  לשכת עורכי הדין בישראל "גישור חובה - בעקבות מסקנות ועדת רובינשטיין לבחינת גישור חובה"
↑  אליצפן רוזנברג, הצעת חוק: גרושים מבני הזוג, אבל לא מהפנסיה, באתר ynet, 19 במרץ 2010
↑  חזקי עזרא, זכויות שנצברו לעמיתים ייחשבו לנכס משותף, באתר ערוץ 7, 20 בפברואר 2012.
↑  נועם שרביט, ‏מהפכת הגישור יוצאת לדרך ב-2008: ישיבת גישור חובה חינם בתיקים אזרחיים מעל 50 אלף שקל, באתר גלובס, 20 ביוני 2007
↑  שירה יום טוב, אחרי שהוועדה למינוי שופטים כשלה, גדעון סער בצעד מפתיע, באתר אייס, 2 בדצמבר 2021
↑  חוברת כנס המחוזות 2014
↑  יצחק דנון, השופט דורש לשון נקייה, באתר כלכליסט, 12 במרץ 2013.
↑  "הסדרי ראייה לסבא וסבתא"
↑  "פסק-דין תקדימי על עתידם של בעלי-חיים בין בני-זוג שנפרדו"
↑  תמ"ש (ת"א) 51940/98 כ. ת. נ' כ. צ.
↑  "קביעת הסדרי ראיה מדויקים בגין העדר תקשורת בין ההורים"
↑  תמש 045461/00
↑  סעיפים 56–57 לחוק הירושה
↑  לפיסעיפים 56,59 לחוק הירושה
↑  "קביעת מזונות מהעזבון"
↑  המכון למחקרי משפט וכלכלה
↑  לא ניתן לחייב בעל דירה בבית משותף לפצות את רוב בעלי הדירות רק משום שאינו מסכים להצטרף לעסקת קומבינציה שהרוב מעוניין בה, באתר כל זכות
↑  אופירה אסייג, ‏מכה ללוזון: ביהמ"ש עם צו מניעה לזכויות השידור, באתר ONE‏, 10 בספטמבר 2013
↑  גלעד גרוסמן‏, 18 שנות מאסר לצעיר שרצח את עו"ד ענת פלינר, באתר וואלה, 26 ביולי 2011
↑  גלעד גרוסמן‏, החמרה בעונש: 21 שנות מאסר לרוצח עו"ד פלינר, באתר וואלה, 1 באוגוסט 2013
↑  "28 שנות מאסר לגבר שאנס זונות והומלסיות", באתר nrg
↑  חדשות nana10, 17 שנות מאסר לאנס התינוק: "מעורר חלחלה", באתר nana10‏, 25 בפברואר 2014
↑  ביהמ"ש העליון זיכה את הגבר שהורשע באונס תינוקה של זוגתו
↑  ע"א 6077/20 פקיד שומה יחידה ארצית לשומה נ' רועי חיון, ניתן ב־29 במאי 2022
↑  עע"ם 2065/21 ג'ולייטה ביירחטריאן נ' נתיב לשכת הקשר, ניתן ב־30 במרץ 2022
↑  צבי נח, ‏פגמים בצוואות, באתר גלובס, 4 בנובמבר 2001
↑  בע"מ 3779/10
↑  בורסי - הוצאה לאור "סדר הדין בבית המשפט לענייני משפחה"
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312045605171  ISNI: 0000 0000 7152 2595  LCCN: n98106536  RERO: 02-A009519792  SUDOC: 244052697  VIAF: 97455285   WorldCat (עם VIAF): 97455285
מנחם שיזף

מנחם שיזף, בפגישה היסטורית שאותה ארגן בין נציגי קהילת הלהט"ב לבין ראש הממשלה, אריאל שרון, במשרדו בירושלים. מנחם שיזף שלישי מימין, 26 בפברואר 2002
מנחם שיזף (15 ביוני 1955 – 5 בינואר 2011) היה עיתונאי, עורך דין, יועץ תקשורת, לוביסט, סוציאליסט ואקטיביסט ישראלי שכיהן כיושב ראש אגודת הלהט"ב בשנים 1997 – 1999. כמו כן היה ליועץ התקשורת של הנשיא עזר ויצמן. על פועלו זכה לאות מפעל חיים מעיריית תל אביב ולאות יקיר אגודת הלהט"ב על תרומתו רבת השנים.
ביוגרפיה

שיזף נולד בתל אביב. בבחרותו למד משפטים באוניברסיטת תל אביב בעת ששימש כמדריך נוער בפנימיית הכפר הירוק וכרכז נוער במתנ"ס בפרדס כץ. במסגרת שירותו הצבאי שירת בחיל האוויר. שיזף היה יושב ראש מועצת התלמידים בפקולטה למשפטים וחבר ועד אגודת הסטודנטים.
לאחר שהתפרנס כעורך דין פלילי, ביצע הסבה מקצועית לכתב חדשות לענייני פלילים, תחילה במקומון "תל אביב", לאחר מכן בעיתונים "חדשות", ב"רשת שוקן", ב"העולם הזה", ב"שישי", וב"ידיעות תקשורת".
שיזף עסק במקצועות ותחומים רבים. בין השאר, היה מורה בכפר הירוק, הקים חברה לייעוץ תקשורתי ולשתדלנות, במסגרתה שימש כיועץ תקשורת של מספר חברי כנסת וכן של נשיא המדינה השביעי עזר ויצמן בבחירות של 1993 ו-1998, על אף התבטאויותיו ההומופוביות, אליהן התייחס: "תדמיתו של עזר ויצמן נפגמה לאחר התבטאויותיו המכוערות. אבל כדי לא לחטוא על האמת מהתנהגותו אליי, כהומוסקסואל מוצהר, לא הרגשתי בעיה. אני יודע שגם לא הייתה לו בעיה מיוחדת עם הומואים אחרים שהיו מקורבים אליו. אני תמיד אומר ללקוחותיי מראש על היותי הומוסקסואל, כדי שלא יתעוררו בעיות אחר כך. מניסיוני, מעולם לא קיבלתי סירוב לעבודה בשל כך אפילו מאנשים דתיים".
במשרד שפתח הריץ אישים רבים לכנסת ולתפקידים שונים; ביניהם – מיכה גולדמן, אלי גולדשמידט, יוסי כץ, יוסף ונונו, זאב בוים, אלי בן-מנחם, רפי אדרי, אברהם הירשזון, רובי ריבלין ואיתן כבל. כמו כן, הריץ את רוני מילוא לראשות עיריית תל אביב.
בתור לוביסט עבד שיזף בעבור חברות כ"דובק", "פלאפון", "בזק בינלאומי" ו"קשת", בראשית דרכה כשהתמודדה לראשונה לקבלת הזיכיון לערוץ 2.
אחד ממאבקיו הממושכים של שיזף למען קהילת הלהט"ב היה נגד הזמר והמוזיקאי מאיר אריאל, לאחר שהתבטא כנגד הקהילה, מאבק שגרם להחרמת הזמר ולביטול הופעותיו.
ב-27 במרץ 1997 מונה ליושב ראש אגודת הלהט"ב לקידום מאבקה של הקהילה ושל האגודה בפרט. במהלך כהונתו, היה ממייסדי מצעד הגאווה בתל אביב, וארגן סדר פסח לחברי הקהילה הגאה שנותרו בודדים בחג. ביולי 1998 עולה לשידור תוכנית רדיו "גאים באוויר" ברדיוס 100FM בהגשת שיזף ואלי שרון ובעריכתו של יניב שרון. ב-14 באוקטובר 1999 פרש מתפקידו עקב מחלוקת.
כמו כן, יזם מפגש פעילי להט"ב מהקהילה לפגישה עם נשיא המדינה משה קצב בבית הנשיא וגם בין אריאל שרון לפעילים מהקהילה גם הם. במסגרת המפגש ספג ראש הממשלה ביקורת מצד המפלגות הדתיות.
ב-2005 זכה לאות מפעל חיים מאת עיריית תל אביב לכבוד פעילותו החברתית רבת השנים באגודה לקידום שוויון זכויות בין חברי הקהילה ההומו-לסבית לשאר האוכלוסייה בראשות איתי פנקס ובנוכחותם של מכרים רבים, ביניהם – חבר הכנסת יוסי שריד, סגנית העירייה יעל דיין וכן ראש העירייה רון חולדאי.
בשנותיו האחרונות היה שיזף נכה בכסא גלגלים ופעל גם למען זכויות הנכים בישראל.
שיזף נפטר ב-5 בינואר 2011 לאחר מאבק של שנים ארוכות במחלת הסוכרת.
יעד רותם

| --- | --- |

 לידה:  1973 (בן 51 בערך) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  משפט בינלאומי פרטי, דיני פירוק ושיקום חברות ודיני תאגידים
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה 
 מוסדות:  המרכז האקדמי למשפט ולעסקים 
 
יעד רותם (נולד ב-1973) הוא פרופסור חבר בפקולטה למשפטים של המרכז האקדמי למשפט ולעסקים ברמת גן וכיהן בעבר כדיקן הפקולטה.
הוא מומחה למשפט בינלאומי פרטי, דיני פירוק ושיקום חברות ודיני תאגידים.
ביוגרפיה

רותם נולד בשנת 1973 וגדל בחיפה. בשנים 1978–1983 התגורר בניגריה עם הוריו ואח למיכל. רותם למד בבית-הספר התיכון עירוני ה' בחיפה. רותם היה שחקן כדורסל בקבוצות הבוגרים של מכבי חיפה ומכבי רמת גן ושיחק בנבחרת הנוער של ישראל.
בשנת 1998 סיים בהצטיינות את לימודיו לתואר הראשון במשפטים ובכלכלה באוניברסיטת חיפה. במהלך לימודיו היה חבר כתב העת "משפט וממשל" המוצא לאור על ידי הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת חיפה. בכל שנות לימודיו בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת חיפה היה מצטיין דיקן ואף זכה במלגת קרן מאירהוף.
קריירה

הוא התמחה במשך שנה בלשכת השופטת דליה דורנר בבית-המשפט העליון. לאחר שהוסמך כעורך-דין בשנת 2000, כיהן במשך שנתיים כעוזרה המשפטי של השופטת. במקביל לעבודתו בבית המשפט העליון השלים תואר מוסמך במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. במהלך לימודיו לתואר המוסמך היה חבר כתב העת "משפטים" המוצא לאור על ידי הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים וזכה בפרס ראשון בתחרות כתיבת מאמרים (באנגלית) על-שם השופט ג'וליאן ו' מאק שנערכה בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2004 זכה במלגת פיטר לוהיד בלימודים קנדיים.
רותם היה מרצה מן החוץ באוניברסיטת חיפה, במרכז הבינתחומי הרצליה ובמכללה למנהל.
בשנת 2005 השלים את כתיבת עבודת הדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים במסגרת המסלול הישיר לדוקטורט בהנחייתו של פרופ' זוהר גושן.
בשנת 2005 הצטרף לסגל הפקולטה למשפטים של המרכז האקדמי למשפט ולעסקים ברמת גן. בין חודש יוני 2011 לחודש מאי 2012 היה חוקר אורח באוניברסיטת ברקלי שבקליפורניה.
בשנים 2010–2011 כיהן כראש החטיבה למשפט מסחרי בפקולטה למשפטים של המרכז האקדמי למשפט ולעסקים ברמת גן. בשנים 2012–2015 כיהן כסגן דיקן הפקולטה. בחודש אפריל 2015 מונה כדיקן הפקולטה.
בשנת 2008 כיהן רותם כיועץ מיוחד לוועדת החקירה הממלכתית לבדיקת הסיוע לניצולי השואה. בשנת 2009 שימש רותם יועץ מיוחד לוועדת החקירה הממלכתית לבדיקת הטיפול במפוני גוש קטיף וצפון השומרון.
בחודש ספטמבר 2015 קודם על ידי המועצה להשכלה גבוהה לדרגת פרופסור חבר.
במקביל לעבודתו האקדמית רותם מעניק ייעוץ משפטי למשרדי עורכי-דין, לחברות ולארגונים. כן הוא מרכז השתלמויות מקצועיות לעורכי-דין.
חיים אישיים

הוא נשוי לעורכת הדין ענת רותם ואב לשלושה.
מחקריו

מחקריו של יעד רותם עוסקים בהקלות שלטוניות הניתנות לעסקים הנתונים בקשיים פיננסיים– סיטואציות שבהן מתבקשים רגולטורים (כגון, הממונה על ההגבלים העסקיים, משרד התקשורת, רשות ניירות ערך, המשרד להגנת הסביבה וכו') לוותר לעסק שנקלע לקשיים פיננסיים על חיוב רגולטור (כגון האיסור להיות צד למיזוג אנטי-תחרותי, החובה להפיק תוכניות סוגה עלית, החובה לנקות קרקע שזיהם, וכו'). במתן הקלה שלטונית יש אומנם כדי לסייע לעסק הנתון בקשיים ולבעלי התביעות השונים נגדו (נושים, עובדים, בעלי מניות), אך גם לפגוע באינטרס הציבור, המיוצג על ידי הרגולטור הרלוואנטי.
רותם הציע דרך למזער את הפגיעה באינטרס הציבור גם במקרים שבהם סבורה המדינה כי אין מנוס ממתן הקלה שלטונית: רותם טען כי כחלק מכללי המשפט המנהלי יש להטיל על המדינה את החובה לשקול להתנות את מתן ההקלה השלטונית בקבלת נתח מן ההון העצמי של העסק (כגון באמצעות מניות רגילות או מניות בכורה). רותם הצביע על כך שהצעה זו משרתת אחת או יותר מארבע תכליות עיקריות. האחת, לאפשר לציבור לקבל תמורה ישירה, ולא רק עקיפה, על "ההשקעה" הנדרשת ממנו בעסק הנתון בקשיים. זאת בעיקר במקרים שבהם התמורה העקיפה הצפויה מוויתור לעסק על חיוב רגולטורי היא קטנה. התכלית השנייה היא להרתיע מבקשים-בכוח של הקלות שלטוניות מלנסות להשיגן. השלישית, להשוות את מצבו של מי שקיבל הקלה שלטונית למצבם של מפוקחים אחרים שאינם מבקשים הקלה דומה מן הרגולטור. הרביעית, לפצות את הציבור על פגיעה "שיורית" ברווחתו כתוצאה מפריצת מערך הרגולציה הרלוואנטי: במקרים מסוימים הקלה שלטונית עלולה לייצר מצב דברים בלתי הפיך ולגרום לציבור לנזק שגם רגולציה מחמירה ונחושה לא תוכל למנוע.
מחקרים אחרים של רותם מתמקדים בסוגיות של משפט בינלאומי פרטי –בעיקר כאלו המתעוררות בהקשר לרגולציה שהשפעותיה אקס-טריטוריאליות. מאמרים שכתב עסקו בסמכותם של בתי-המשפט בישראל לדון בתובענות אזרחיות נגד חברות זרות; בהכרה ואכיפה של פסקי-חוץ ובברירת הדין החל במסגרת הליכים אזרחיים בין-לאומיים, לרבות בתביעות ייצוגיות ונגזרות.
בסדרת מחקרים על קשיים פיננסיים של חברות קטנות ובינוניות ניתח רותם את התופעה של "שכפול חברות" –תופעה המכונה במדינות אחרות גם "סינדרום הפניקס", על-שמו של עוף החול המיתולוגי שקם לתחייה מאפרו. במסגרת תופעה זו מבריחים בעלי שליטה בחברה קטנה שנקלעה לקשיים את נכסיה לחברה חדשה, נטולת חובות, ללא ידיעת הנושים הבלתי מובטחים של העסק וכך מצליחים להמשיך ולהפעיל את העסק לפרק זמן נוסף. רותם הצביע על מורכבותה של תופעה זו ועל הקשיים שהיא יוצרת והציע פתרון רגולטורי חדשני שעיקרו מאמץ להקטנת העלויות הכרוכות, מבחינתם של יזמים בעלי עסקים קטנים, בפנייה להליך שיקום פורמלי.
פרסומים נבחרים

"הקלות שלטוניות לעסקים בקשיים – על חובת המדינה להגן על אינטרס הציבור באמצעות דרישה לזכויות בהון העצמי", משפטים מג (תשע"ג) 1069
"הסמכות למתן הקלות שלטוניות בהליכי חדלות פירעון", משפטים מ' (תשע"א) 113.
The Law Applicable to a Derivative Action on Behalf of a Foreign Corporation—Corporate Law in Conflict, 46 CORNELL INT’L L. J. 321 (2013)
The Problem of Selective or Sporadic Recognition: A New Economic Rationale for the Law of Foreign Country Judgments, 10 CHI. J. INT'L L. 505 (2010)
Economic Regulation and the Presumption against Extraterritoriality—A New Justification, 3 WM. & MARY POL’Y REV. 229 (2012)
Incorporation Rules, 10 REVIEW OF LAW & ECONOMICS 1-30 (2014) [with AdiAyal]
Small Business Financial Distress and the “Phoenix Syndrome”—A Reevaluation, 22 INT'L INSOLVENCY REV. 1 (2013)
"רכישת הסמכות הבינלאומית מכוח תקנה 500 לתקנות סדר הדין האזרחי, תשמ"ד-1984: גישה חדשה", מאזני משפט ד' (תשס"ה) 317 (עם ד"ר איילת בן-עזר).
"תניות ברירת-דין בחוזים בין-לאומיים: הצעה למודל של אוטונומיה מוגברת", משפט ועסקים א' (תשס"ד) 333 (עם ד"ר איילת בן-עזר).
הערות שוליים

↑  עמוד המרצה פרופ' יעד רותם באתר המרכז האקדמי למשפט ולעסקים ברמת גן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007443313605171  ISNI: 0000 0000 7028 9891  LCCN: n2010010652  SUDOC: 243921195  VIAF: 107344583   WorldCat (עם VIAF): 107344583