stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קינג (אי, טסמניה)
סביבה > אקלים

האקלים באי קינג הוא אקלים ים תיכוני (Csb)/ימי (Cfb) עם קיץ מתון וחורף רטוב.
| אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> ינואר.20.3.12.5.35.2 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> פברואר.20.6.13.1.38.8 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> מרץ.19.6.12.6.48 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> אפריל.17.2.11.2.67.8 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> מאי.15.1.9.8.98 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> יוני.13.5.8.5.102.4 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> יולי.12.9.7.8.124.1 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> אוגוסט.13.2.7.8.114.7 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> ספטמבר.14.3.8.3.84.2 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> אוקטובר.15.6.9.74.8 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> נובמבר.17.9.9.59.8 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> דצמבר.18.7.11.3.52.3 | אקלים בהאי קינג   בממוצע בין השנים 1971–2000> שנה.16.5.10.2.900.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
הערות שוליים

↑  "Placenames Tasmania". Land Tasmania. Department of Primary Industries, Parks, Water and Environment. נבדק ב-3 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Robin Sim and Alan Thorne (בדצמבר 1990). "Pleistocene human remains from King Island, southeastern Australia". Australian Archaeology. 31: 44–51. doi:10.1080/03122417.1990.11681387. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  This map is held at the National Library of Australia, Canberra
↑  Observations on the coast of Van Diemen's Land, on Bass's Strait and its Islands, and on Parts of the coast of New South Wales-By Matthew Flinders 1801
↑  common map dated 1798–99 and showing "land seen"
↑  Ashworth, Susie; Bain, Carolyn; Smitz, Paul.
↑  Foster, Margot (4 בנובמבר 2011). "Cape Wickham lighthouse turns 150". Australian Broadcasting Corporation. נבדק ב-6 בנובמבר 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Governor-General of Australia: Events: Governor-General opens Cape Wickham Lighthouse". Office of the Governor General of the Commonwealth of Australia. אורכב מ-המקור ב-27 בפברואר 2012. נבדק ב-6 בנובמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Journal of Post Captain Nicolas Baudin—Libraries Board of South Australia 1974
1 2  Phoenix Auctions History, Post Office List, נבדק ב-17 בפברואר 2021 {{citation}}:  (עזרה)
1 2  Baglin, Douglass; Mullins, Barbara.
↑  "King Island Shipping". kingisland.net.au.
↑  "Full steam ahead for King Island wave power trial - ARENAWIRE". Australian Renewable Energy Agency (בAustralian English). נבדק ב-2021-01-12.
↑  "King Island". אורכב מ-המקור ב-2 בפברואר 2009. נבדק ב-6 באוגוסט 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tungsten deposits" (PDF). masangroup.com. 2012. אורכב מ-המקור (PDF) ב-22 בספטמבר 2013. נבדק ב-2013-07-05. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  BirdLife International. (2011).
↑  BirdLife International. (2011).
↑  "King Island Biodiversity Management Plan: 2012–20" (PDF). Australian Government Department of Environment and Energy: Resource. Tasmanian Government, Department of Primary Industries, Parks, Water and Environment. נבדק ב-22 במאי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "IBA: King Island". Birdata. Birds Australia. אורכב מ-המקור ב-6 ביולי 2011. נבדק ב-16 ביולי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אקלים באי קינג לפי רשות האקלים של ממשלת אוסטרליה באתר Australian Goverment Bureau of Meteorology
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564299505171  LCCN: n80158846  VIAF: 150101033   WorldCat (עם VIAF): 150101033 
מגדלור קייפ ויקהאם, שנבנה בשנת 1861. הוא המגדלור הגבוה ביותר באוסטרליה ובחצי הכדור הדרומי.
שרידי האנייה הטרופה "קטרקי". טביעת האנייה היה האסון הימי הקטלני ביותר באוסטרליה עם 400 קורבנות. 314 גופות נקבורו באי קינג בחמישה קברי אחים.
נמל קורי, 2007
הגאולוגיה ופני השטח של האי קינג
אמו האי קינג King Island Emu
קורמורן באונטי

| קורמורן באונטי |
| --- | --- |
 פוחלץ של קורמורן באונטי
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: סולתאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: קורמורניים
סוג:: קורמורן כחול-עין
מין:: קורמורן באונטי
שם מדעי
 Leucocarbo ranfurlyi ‏אוגולוי-גרנט, 1901

קורמורן באונטי (שם מדעי: Leucocarbo ranfurlyi) הוא מין של קורמורן מהסוג קורמורן כחול-עין האנדמי לאיי באונטי שבדרום האוקיינוס השקט, כ-640 ק"מ מדרום-מזרח לניו זילנד. לרוב הקורמורן חי בים הפתוח שם הוא צולל אחרי טרף ימי כמו דגים.
תיאור

הקורמורן מגיע לאורך 71 ס"מ ולמשקל 2.3 עד 2.9 ק"ג בממוצע והוא בעל כסות שחורה-לבנה כשל פינגווין כשהגב בעל גוון שחור-כחול מתכתי וישנם כתמים לבנים על הכנפיים. הראש שחור עם עיניים כחולות, עור פנים כחול סביב העין והלחי, מקור אפור בעל קצה מעוקל וציצת ראש זקורה. הרגליים ורודות בעלות קרומי שחייה. בדומה לרוב הקורמורנים אין הבדלים גדולים בין הזכרים והנקבות, אף שהזכרים מעט כבדים יותר.
תקופת הרבייה של הקורמורן היא בין אוקטובר לנובמבר כשהם מקננים יחדיו על החופים במושבות גדולות של זוגות השומרים על קיניהם, בו הנקבה מטילה 2 עד 3 ביצים.
הקורמורן נחשב למין פגיע לפי הרשימה האדומה של IUCN עקב בידודם וגודל האוכלוסייה הקטנה היכולה להיפגע ביותר משינויים סטוכסטים ומהשפעות אנושיות כמו חיסול הדגה. עם זאת באיים אין כמעט אנשים ואין מינים פולשים טורפים והחל מ-1998 הוכרו איי באונטי כאתר מורשת עולמית, כך שהאוכלוסייה יציבה יחסית.
הערות שוליים

↑  קורמורן באונטי באתר הרשימה האדומה של IUCN
רביב פיטשון

| --- | --- |

 לידה:  27 באוקטובר 1989 (בן 34) ישראל 
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.02 מטר
 מספר:  7
 קבוצות כשחקן
 2007–2008  2008–2009  2009  2010 2010–2011   2011–2012   2012   2012–2013  2013   2013–2015   2015–2016  2020-2016 2020-2022   2022- 2023   2023 -:  מכבי אשדוד   אליצור כוכב יאיר   הפועל חולון אליצור נווה-דוד רמלה   הפועל לב השרון   עירוני רמת גן   מכבי ראשון לציון   עירוני נהריה   מכבי הוד השרון   אליצור אשקלון   הפועל גלבוע גליל  עירוני נס ציונה   מכבי אשדוד   אליצור "איתו" אשקלון  מכבי ראשון לציון
 הישגים כשחקן
 אליפות הליגה הלאומית (2015/16, 2016/17)  חמישיית העשור של הלאומית של ספסל  מלך הריבאונדים בליגה הלאומית בכל הזמנים
 
רביב פיטשון (נולד ב-27 באוקטובר 1989) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקבוצת מכבי ראשון לציון מהליגה הלאומית בכדורסל.
ביוגרפיה

פיטשון נולד וגדל בחולון. משפחתו מצד אביו עלו מיהדות יוון. הוא החל לשחק כדורסל במחלקת הנוער של הפועל חולון מגיל 5. שיחק בקבוצות השונות של המועדון עד לקבוצת הנוער. בעונת 2006/7 הגיע עם קבוצתו לגמר גביע המדינה לנוער שם הקבוצה הפסידה למכבי תל אביב. במשחק הצטיין עם 30 נקודות ו-17 ריבאונדים. באותה עונה, בליגה הלאומית לנוער (הליגה הבכירה באותה עת) הקבוצה הודחה בשלב חצי הגמר על ידי עירוני רמת גן. פיטשון נבחר לשחקן העונה מבין שחקני קבוצות הדרום.
למד בבית הספר קריית שרת חולון שם שיחק בנבחרת הכדורסל. בכיתה י"א הנבחרת הגיעה עד לשלב חצי הגמר מול תיכון שרת נתניה. שנה לאחר מכן פיטשון נבחר לחמשיית העונה ולמלך הסלים של ליגת התיכונים.
ביוגרפיה > בקבוצות הבוגרים

עונתו הראשונה בקבוצת בוגרים הייתה עונת 2007/8 שבמהלכה שיחק לראשונה בקבוצת הבוגרים של מכבי אשדוד מהליגה הלאומית בכדורסל. בתום העונה עבר לשחק בקבוצת אליצור כוכב יאיר. בעונת 2009/10 חזר לשחק בהפועל חולון מליגת העל בכדורסל. במשחק השיא שלו מול בני השרון קלע 10 נקודות ברבע הראשון ועזר לקבוצה לנצח את הניצחון ה-500 בכל הזמנים. כעבור מספר חודשים באותה עונה עבר לשחק עד תום העונה באליצור נווה-דוד רמלה מהליגה הלאומית איתה הגיע בתום העונה עד לשלב רבע גמר פלייאוף. ביוני 2010 השתתף עם נבחרת חיל האוויר באליפות צה"ל בכדורסל, במשחק הגמר ניצחה נבחרת חיל האוויר את פיקוד צפון. בעונת 2010/11 המשיך בליגה הלאומית לשחק בקבוצת הפועל לב השרון. בעונה זו שנעצרה בשלב רבע גמר פלייאוף, קלע 9.2 נקודות ולקח 5.8 ריבאונדים בממוצע למשחק. בעונת 2011/12 שיחק בקבוצת עירוני רמת גן. בעונה זו שנעצרה גם כן בשלב רבע גמר הפלייאוף, קלע 9.9 נקודות ולקח 7.5 ריבאונדים בממוצע למשחק. את עונת 2012/13 פתח בקבוצת מכבי ראשון לציון וכעבור מספר חודשים עבר לשחק עד תום העונה בקבוצת עירוני נהריה שהעפילה על שלב חצי גמר הפלייאוף. בעונה זו קלע 10.7 נקודות ולקח 9.3 ריבאונדים בממוצע למשחק. את עונת 2013/14 פתח בקבוצת מכבי הוד השרון וכעבור מספר חודשים עבר לאליצור אשקלון שם שיחק עונה וחצי. בעונה הראשונה קלע 16.3 נקודות ולקח 8 ריבאונדים ובעונה השנייה בקבוצה קלע 12.1 נקודות ולקח 8.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.

באליפות הראשונה שלו זכה בעונת 2015/16 עם קבוצת הפועל גלבוע גליל. הקבוצה שאומנה על ידי אריאל בית הלחמי זכתה באליפות הליגה הלאומית בכדורסל. אליפות נוספת בלאומית רשם בעונת 2016/17 בעירוני נס ציונה כאשר בתום סדרת הגמר נגד הפועל באר שבע/בני שמעון עלתה לליגת העל. פיטשון המשיך לשחק בקבוצה בליגת העל. באוגוסט 2018 האריך את חוזהו בשנתיים נוספות. ב-31 ביולי 2020 חתם במכבי אשדוד.ב-19 ביוני 2022 חתם באליצור "איתו" אשקלון.
באוגוסט 2023 חתם במכבי ראשון לציון.
ביוגרפיה > בנבחרות הלאומיות

פיטשון שיחק בנבחרות הנוער והעתודה של ישראל. בקיץ 2007 השתתף באליפות אירופה עד גיל 18 שנערכה במדריד. באליפות הצטיין עם 14.9 נקודות ו-10.4 ריבאונדים בממוצע למשחק (מקום שני בדירוג כלל השחקנים) ומתוכם 5.1 ריבאונדים בהתקפה (ראשון בדירוג).
בקיץ 2008 השתתף עם נבחרת העתודה באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה בריגה. ובשנת 2009 השתתף באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ברודוס.
בשנת 2011 השתתף באוניברסיאדת שנג'ן כחלק מהנבחרת הצעירה תחת המאמן רוני בוסאני. פיטשון רשם הופעת שיא במשחק הניצחון מול אוסטרליה עם 16 נקודות ו-17 ריבאונדים בתום התחרות הקבוצה דורגה במקום ה-14.
הערות שוליים

↑  חמישיית העשור בלאומית, באתר ספסל, ‏22 באפריל, 2020
↑  מפגש האלופים, באתר מנהלת ליגת העל, ‏9 ביוני, 2010(הקישור אינו פעיל)
↑  אמיר שיבי, אחרי שנה בלבד: גליל/גלבוע חזרה לליגה הראשונה, באתר One, ‏27 במאי, 2016(הקישור אינו פעיל)
↑  עירוני נס ציונה גברה 68:72 על הפועל באר שבע ועלתה לליגת העל, באתר וואלה, 12 במאי 2017
↑  בן גולדפריינד, ‏‏רביב פיטשון ממשיך בנס ציונה, אלעד הופמן עוזב, באתר ספורט1, 1 באוגוסט 2018
↑  ‏יורד ללאומית: רביב פיטשון חתם במכבי אשדוד, באתר ספורט1, 31 ביולי 2020
↑  אור שקדי‏, אוניברסיאדה: האולימפית ניצחה את אוסטרליה, באתר וואלה, 21 באוגוסט 2011
רוברטו גויטרה

| --- | --- |

 לידה:  26 בנובמבר 1927 טורינו, איטליה 
 פטירה:  1980 (בגיל 52 בערך) פיאצ'נצה, איטליה 
 מוקד פעילות:  איטליה, ממלכת איטליה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טורינו 
 שפה מועדפת:  איטלקית 
 
רוברטו גוֹיְטְרֶה (באיטלקית: Roberto Goitre;‏ 1927, טורינו - 1980, פיאצ'נצה) היה מנצח מקהלה, מלחין ומורה איטלקי.
חייו

עם סיום לימודיו האקדמיים, התמסר גויטרה לניצוח מקהלות ובראשית שנות ה-60' של המאה ה-20 הזמין אותו מרצ'לו אבאדו לכהן כמנצח המקהלה בקונסרבטוריון "ג'וזפה ניקוליני" בפיאצ'נצה, שם נשאר עד סוף חייו.
בשנות ה-70' וה-80' עסק גויטרה בחקר שיטת ההוראה המוזיקלית והחינוך המוזיקלי של זולטאן קודאי, ובמסגרת מחקרו זה עשה תקופה ארוכה בהונגריה. כמו כן העמיק את ידיעותיו בנעימות איטלקיות והונגריות, ששימשו אותו מאוחר יותר ביצירת תרגילים ודוגמאות לעבודתו המפורסמת ביותר, ה"Cantar Leggendo", שיטת הוראה שמשמעה "לשיר מקריאה". הספר יצא לאור בשנת 1972 בבית ההוצאה סוביני צרבוני.
שיטה זו הייתה הליבה של שיטה חדשה להוראת מוזיקה, המתאימה ללימוד ילדים משנות חייהם הראשונות ואילך. שיטה זו אמורה לעזור לילדים ללמוד, בדיוק כפי שהם לומדים לדבר, את מה שאפשר לתאר בכל המובנים כשפת אם מוזיקלית.
בין 1968 ל-1980 יישם רוברטו גויטרה את ידיעותיו בתחום החינוך המוזיקלי במקהלות שייסד: ה"פיקולי קינטורי" בטורינו ואחריה את ה"קורו פארנזיאנו". לאחר מותו, עברה משרת מנצח המקהלה השנייה למריו פיגאציני.
גויטרה הקדיש את כל חייו להוראת מוזיקה ולמוזיקה מקהלתית. הוא זה שייסד, בראשית שנות ה-70' את כתב העת "לה קרטלינה", המהווה עד ימינו מקור מידע בתחומי המוזיקה המקהלתית והוראת המוזיקה. כיום מנהל את כתב העת מארקו בוסקיני.
ראו גם

שיטת קודאי
פסיכולוגיה של המוזיקה
הערות שוליים

↑  אתר הוצאת סוביני צרבוני
↑  אתר הוצאת סוביני צרבוני
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16189705n (data)  GND: 1031911510  ISNI: 0000 0000 7740 2690  LCCN: no2018094334  VIAF: 107625889   WorldCat (עם VIAF): 107625889
רוזמרי סמית'

| --- | --- |

 לידה:  7 באוגוסט 1937 דבלין, מדינת אירלנד החופשית 
 פטירה:  5 בדצמבר 2023 (בגיל 86) דבלין, אירלנד 
 מידע כללי
 מדינה:  אירלנד 
 אתר רשמי
 ספורט
 ענף ספורט:  ראלי 
 
רוזמרי סמית' (באנגלית: Rosemary Smith;‏ 7 באוגוסט 1937 – 5 בדצמבר 2023) הייתה נהגת מרוצי ראלי אירית שלקחה חלק ואף ניצחה במרוצי ראלי ידועים במהלך שנות ה-60. לאחר מכן הייתה בעלת בית ספר לנהיגה מתקדמת באירלנד.
קריירה

סמית' נולדה בדבלין, אירלנד ובצעירותה עסקה בעיצוב אופנה ואף פתחה חנות שמלות בעיר הולדתה. בשנת 1959 הגיעה להתחרות כנהגת כמעט במקרה בעקבות חברתה דלפין ביגר, אשר התחרתה במרוצי ראלי. באחד מהמרוצים ביגר נותרה ללא נווט וביקשה מסמית' להצטרף אליה. סמית' התקשתה בניווט והצמד איבד את דרכו. לאחר שהתברר שהחזיקה את המפה הפוך החליפו השתיים תפקידים וסמית' המשיכה את המרוץ כנהגת. הצמד המשיך להתחרות ביחד במספר אירועים, כאשר ביגר מזנקת כנהגת ובמהלך המרוץ מתבצע חילוף תפקידים. שיתוף הפעולה נפסק בעקבות פציעתה של ביגר בתאונת דרכים.
בשנת 1964 זכתה בגביע הנשים בראלי אירלנד. שנה לאחר מכן זכתה בראלי טופיל, שהתקיים בהולנד. בשנת 1966 סיימה את ראלי מונטה קרלו במקום השישי בדירוג הכולל ובמקום הראשון בקרב הנשים. מאוחר יותר נפסלה תוצאתה יחד עם תשעה נהגים נוספים. בעקבות כך הכריזה כי לא תשוב להתחרות עד שההחלטה לא תשונה.
בשנת 1969 זכתה בראלי קורק 20 (אירלנד). במהלך הקריירה זכתה מספר פעמים בגביע הנשים בראלי סקוטלנד ובראלי אירלנד, פעמיים בראלי האלפיני (מרסיי, צרפת) ובראלי קנדה ופעם אחת בראלי קפריסין.
במאי 2017 ערכה נהיגת מבחן ברכב הפורמולה 1 של קבוצת רנו במסלול פול ריקאר בצרפת. בכך הייתה לאדם המבוגר ביותר הנוהג במכונית פורמולה 1.
נפטרה ב-5 בדצמבר 2023.
הערות שוליים

1 2  ניר בן זקן, בגיל 79 שברה שיא בפורמולה 1, באתר ynet, 14 ביולי 2017
↑  Rosemary Smith, באתר SpeedQuenns
קזימיר פייר פרייה

קָזִימִיר פְּיֵיר פֵּרְיֵיה (בצרפתית: Casimir Pierre Perier;‏ 11 באוקטובר 1777 – 16 במאי 1832) היה מדינאי צרפתי.
פרייה נולד בגרנובל בפרובינציה של דופינה בצרפת כבנו הרביעי של הבנקאי והתעשיין קלוד פרייה (1742–1801). משפחתו עברה להתגורר בפריז ב-1794, אחרי מפלת רובספייר. ב-1798 הצטרף לצבא הצרפתי באיטליה, אך ב-1801, אחרי מות אביו, עזב את הצבא והקים בנק בפריז יחד עם אחיו.
ב-1817 פרסם מאמר שבו הביע את התנגדותו להגדלת תשלומי פיצויי המלחמה למדינות שלחמו נגד צרפת בתקופת המלחמות הנפוליאוניות. באותה שנה נבחר לבית הנבחרים הצרפתי, תפס את מקומו בשורות האופוזיציה המתונה ונשא את נאומו הראשון בזכות חופש העיתונות. הוא נבחר שוב ב-1822 ו-ב-1824 מטעם פריז וב-1827 מטעם העיר טרואה, שאותה ייצג בבית הנבחרים עד מותו.
למרות דברי ביקורתו, הוא היה מתומכי הרסטורציה של בית בורבון והתבדל מחוגי הרפובליקנים שהביאו לבסוף למהפכת יולי 1830. מרטיניאק, ששימש כראש ממשלתו של שארל העשירי, מלך צרפת, נקט בצעדים להסרת הצנזורה על העיתונות, ופרייה שתמך במדיניותו היה אחד המועמדים למשרת נשיא בית הנבחרים. אולם, ראש הממשלה החדש, הנסיך דה פוליניאק היה בעל השקפות מלוכניות, ופרייה היה אחד מ-221 הצירים שהצביעו נגד ממשלתו של המלך.
לאחר מהפכת יולי 1830, שגרמה להדחתו של שארל העשירי, השלים פרייה עם שלטונו של המלך החדש לואי פיליפ, ששלט בשיטת מונרכיה חוקתית. הוא נבחר לנשיא בית הנבחרים וכיהן בממשלה כשר בלי תיק. פריז הייתה שרויה במצב של חוסר יציבות וההמון דרש לגזור עונש מוות על השרים שכיהנו בממשלתו של שארל העשירי - מה שגרם להתפטרות ראש הממשלה ז'אק לאפיט. ב-13 במרץ 1831 התמנה פרייה לראש הממשלה. הוא פעל בנחישות והצליח להשיב את הסדר על כנו.
בתחום מדיניות החוץ פעל פרייה להגנה על ריבונותה של בלגיה בצורת חיל משלוח צרפתי נגד הולנד (אוגוסט 1831) ושמר על השפעתה של צרפת באיטליה באמצעות כיבוש אנקונה (23 בפברואר 1832).
באביב 1832 פרצה בפריז מגפת כולרה. פרייה, שערך ביקור בבית חולים, נדבק במגפה ומת שישה ימים לאחר מכן.
בנו, אוגוסט קזימיר-פרייה (1811–1876) כיהן כשר הפנים בממשלתו של נשיא הרפובליקה הצרפתית השלישית אדולף תייר, ונכדו ז'אן קזימיר-פרייה (1847–1907) שימש כנשיא רפובליקה זו (1894–1895).
קוויטל

.
האדמו"ר מבוטושאן בקריאת "קוויטלעך" באוהל אדמו"רי בוטשעטש ברומניה
"קוויטלעך" באוהל הרבי מליובאוויטש. קברו של רבי מנחם מנדל שניאורסון משמאל, ושל רבי יוסף יצחק שניאורסון מימין
קוויטל (או "פתקא") הוא פתק שעליו רשומים שמות אנשים יחד עם שמות אמותיהם, ולרוב כולל אף בקשות ומשאלות. הפתק מוגש על פי מנהג החסידים, לאדמו"ר, המעיין בו ומברך את המגיש.
מקור

אין מקור ברור לדבר בספרי הראשונים, אך בספרי חסידות יש שמביאים מקור לדבר, מדברי הרמב"ן על התורה:
”ועוד כי הבא לפני אב הנביאים ואחיו קדוש ה' והוא נודע אליהם בשמו יהיה לו בדבר הזה זכות וחיים כי בא בסוד העם ובכתב בני ישראל וזכות הרבים במספרם וכן לכולם זכות במספר שימנו לפני משה ואהרן כי ישימו עליהם עינם לטובה יבקשו עליהם רחמים”.
מהותו > פדיון נפש

נהוג לצרף לקוויטל סכום כסף, לצורכי צדקה של האדמו"ר. סכום זה מכונה "פדיון נפש" ובדרך כלל בקיצור "פדיון" (בחסידות חב"ד מכונה גם הפתקא עצמה בשם זה ובקיצור: פ"נ).
בחלק מן החצרות החסידיות מקובל שאחד מן הגבאים משמש בתפקיד "כותב הקוויטלעך" ונהוג לתת לו טיפ.
מהותו > תועלת

חסידים מאמינים שביכולת האדמו"ר לקרוא בתוך הקוויטל את צורכיהם הגשמיים והרוחניים של המופיעים בו, ולהמשיך משמים את הברכה הנדרשת למבקש, בזכותו ובזכות אבותיו[דרוש מקור][מפני ש...]. סיפורים רבים מתהלכים בקרב חסידים אודות כוחו של הצדיק לפעול ישועות בדרך זו.
על האדמו"ר מבעלז, רבי אהרן רוקח, מסופר שבשנותיו האחרונות, כאשר הראייה הייתה קשה עליו, היה הגבאי קורא את הקוויטלעך של המבקשים את ברכתו. לעיתים כאשר הקריא הגבאי את השם רמז האדמו"ר שמשהו איננו כשורה, אף כאשר לא הכיר את האנשים שבהם מדובר, ואכן התברר שהשם שנכתב היה חלקי או בלתי מדויק.
הרבי מלובביץ היה נוהג לקרוא את הקוויטלך באוהל של חותנו רבי יוסף יצחק שניאורסון, לשם היה נוסע, מאז קבלת האדמו"רות, אחת לשבועיים.
ראו גם

הטמנת פתקים בכותל המערבי
שמירה (חסידות)
לקריאה נוספת

מרדכי ציון, הלכות קוויטל - לימודים, הלכות, הנהגות והדרכות, ספריית חוה.
הערות שוליים

↑  מובא גם במאוצרנו הישן פרשת במדבר.
↑  במדבר, א, מה.
↑  יהושע אליקים גרינצווייג, קונטרס בקודש פנימה, בני ברק תשס"ז, עמוד לז
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465737405171  LCCN: sh2021005493
רוץ ילד

רוץ ילד הוא אלבומם הרביעי של כנסיית השכל, אשר יצא בפברואר 2001 תחת חברת NMC. האלבום כולל בין היתר את השירים "תגידי שטוב", "תרימי את הראש", ו"טיפת מזל", גרסת כיסוי לשירה של זהבה בן.
רשימת השמעה

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | פתיחה  | 0:47 |
| 2. | תרימי את הראש  | 4:21 |
| 3. | רציתי לראות  | 3:55 |
| 4. | כמו במקרה  | 3:16 |
| 5. | לא מרגיש כלום  | 4:28 |
| 6. | אינסטנט סופרמנים  | 3:33 |
| 7. | ראיתי אותך  | 4:42 |
| 8. | תגידי שטוב  | 4:15 |
| 9. | איך זה שאת  | 4:00 |
| 10. | רוץ ילד  | 3:31 |
| 11. | Let Love In  | 3:22 |
| 12. | טיפת מזל  | 3:41 |
הערות שוליים

↑  כנסיית השכל - רוץ ילד (CD, Israel, 2001) For Sale | Discogs, באתר www.discogs.com
| כנסיית השכל |
| --- | --- | --- |
| חברי ההרכב | יורם חזן • רן אלמליח • דוד ראסד • דניאל זייבלט • עמי רייס |  |
| אלבומים | דברים בלחש • קח שירים • כנסיית השכל • רוץ ילד • ידיים למעלה • אוטוביוגרפיה • שורות של אנשים • הבית כה רחוק • זה לא אני |  |
קרל נבל

| --- | --- |

 לידה:  18 במרץ 1805 אלטונה, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  4 ביוני 1855 (בגיל 50) בולוניה, מדינת האפיפיור 
 
קרל נבל (בגרמנית: Carl Nebel‏; 18 במרץ 1805 – 4 ביוני 1855) היה מהנדס, אדריכל וצייר גרמני, הידוע בעיקר בזכות ציוריו המפורטים והדפסים הליטוגרפיים שהוכנו מהם, במהלך קרבות מלחמת ארצות הברית–מקסיקו.
ביוגרפיה

נבל נולד באלטונה, כיום חלק מהמבורג. לאחר לימודים בהמבורג ובפריז, נסע לאמריקה, שם היה תושב מקסיקו בין השנים 1829 עד 1834. בשנת 1836 פרסם בפריז את ספרו המאויר על אותה מדינה עם 50 ליטוגרפיות העשויות מציוריו, שעשרים מהן נצבעו ביד, והקדמה מאת אלכסנדר פון הומבולדט.
בשנת 1851 פרסם יחד עם העיתונאי ג'ורג' וילקינס קנדל כמה מציוריו על אירועי מלחמת ארצות הברית–מקסיקו בספר המאוייר על המלחמה הזאת. קנדל היה כתב מלחמה וראה הזדמנות לפרסם דיווח מרכזי עליה. השניים סיכמו על שיתוף פעולה עם סיום המלחמה, ככל הנראה שקנדל הכיר את עבודתו הקודמת של נבל.
בזמן שקנדל נסע לפריז כדי לסקר את האירועים בשנת 1848, נבל נשאר במקסיקו למשך זמן לא ידוע כדי להשלים את הרישומים הראשוניים לאיורי הספר. נבל חזר להמבורג, וקנדל נירגן על איטיות השלמת הפרויקט, אך הוא הושלם בשנת 1850 ופורסם בשנת 1851. הספר הכיל שתים-עשרה ליטוגרפיות צבעוניות שנעשו על ידי אדולף ז'אן-בפטיסט באיו. בשני המקרים, האיורים של נבל שופרו על ידי שימוש בפיתוחי הדפוס החדשים ביותר בצרפת, במיוחד טכניקות להוספת צבע להדפסים. ההדפסים מסדרת המלחמה המקסיקנית הופצו בכמה פורמטים שונים, כהדפס יחיד, כסט של 12, תיק עם טקסט ובספר הכרוך בגודל פוליו.
המפורסם ביותר בסדרת המלחמה המקסיקנית הוא תיאור כניסתו של הגנרל וינפילד סקוט בשנת 1847 לכיכר המרכזית במקסיקו סיטי. דגל ארצות הברית התנוסס מעל הארמון הלאומי. ציור זהה לאיור שנעשה עשור וחצי לפני כן. סצנת המלחמה שמציג נבל קרובה יותר למציאות בשטח.
הכוחות האמריקאים לא התקבלו בברכה על ידי התושבים, במיוחד על ידי איש רחוב (lépero) המצויר כעומד לזרוק אבן לעבר הפולשים. אף שהטקסט של קנדל והאיורים של נבל מנסים להיות נאמנים לדיווחי הקרבות, אין שום הוכחה לכך שמי מהם היה בקרב בואנה ויסטה, שנמצאת בחלק נידח של צפון מקסיקו. קנדל שהיה כתב, ראה את קרב מולינו דל ריי, אך נבל לא היה שם. הקרב לרוב אינו מתואר באיורים, אך נבל עשה שתי גרסאות שונות לגביו.
ביוגרפיה > משפחה

קרל נבל התחתן ב־16 במאי 1841 במקסיקו סיטי עם ז'אן מארי סופי ברטייה בת העשרים וחמש. כתוצאה מקשר זה נולד בן, כנראה ב-1842, שחזר עם הוריו לאירופה בינואר 1848, והתיישב בהמבורג.
ביוגרפיה > מוות

נפטר ב-4 ביוני 1855.
גלריה

תושבי הסיירה
הקרב בפאלו אלטו
הקרב בורה קרוז
קרב בואנה ויסטה
הערות שוליים

↑  Nebel, C[arl, "Voyage pittoresque et archéologique dans la partie la plus intéressante du Mexique"], www.dsloan.com
↑  Sandweiss, Martha A., Rick Stewart, and Ben W. Huseman, Eyewitness to War: Prints and Daguerreotypes of the Mexican War, 1846-1848. Fort Worth: Amon Carter Museum 1989, pp. 36-37.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1288932  BnF: cb144827296 (data)  GND: 134170415  ISNI: 0000 0001 0238 3437  LCCN: n94036479  NARA: 10573583  RKD: 336823  SNAC: w6zg8ngh  SUDOC: 07229552X  ULAN: 500288262  VIAF: 66692415   WorldCat (עם VIAF): 66692415
ראס אל-עמוד

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  מזרח ירושלים
 קואורדינטות:  31°46′17″N 35°14′37″E﻿ / ﻿31.771375°N 35.24358333°E﻿ / 31.771375; 35.24358333
  (למפת ירושלים מוגדלת) ראס אל-עמוד(למפת ירושלים רגילה) ראס אל-עמוד(למפת הרי ירושלים רגילה) ראס אל-עמוד(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ראס אל-עמוד
 
ראס אל-עמוד כחלק מסילואן
מראה טיפוסי של בתי השכונה, 12/2012
מתחם "מעלות דוד" בראס אל עמוד, 12/2012
מתחם "מעלה הזיתים" בראס אל עמוד, 12/2012
ראס אל עמוד (בערבית: راس العامود) היא שכונה ערבית במזרח ירושלים, השוכנת על מורדות הר הזיתים בירושלים, על שלוחה הקרויה ג'בל בטן אל-הווא, לצידי הכביש שהוביל אל העיירה אלעיזריה (לפני בניית גדר ההפרדה). פירוש שם השכונה בעברית הוא "ראש העמוד", אך מקור השם איננו ידוע.
המבנה הגדול ביותר בשכונה הוא מטה המשטרה שבנייתו החלה לפני שנת 1967 על ידי השלטונות הירדנים, באתר ששימש את משטרת המנדט הבריטי, והושלמה על ידי ישראל לאחר איחוד העיר בתום מלחמת ששת הימים.
השכונה מופיעה במפת ירושלים משנת 1947 ובה מתועדים 20 מבנים.
על פי מחקר של מכון ירושלים למחקרי מדיניות, מאז מפקד האוכלוסין שנערך בשנת 1983 גדלה האוכלוסייה בראס אל עמוד ובוואדי קדום ב־624%. הגידול התרחש בשנים הראשונות של אכלוס השכונות, והוא התמתן בשנים בהמשך. שיעור הגידול בין השנים 1983–1990 עמד על 175%, בין השנים 2000–2010 על 80%, ובין השנים 2010–2016 על 11% בלבד. בשכונה מתגוררים כ־23,000 תושבים, רובם המכריע מוסלמים, ו-2.6% מתוכם הם יהודים המתגוררים במעלה הזיתים. אוכלוסיית השכונה היא צעירה באופייה – בשנת 2016 חציון הגיל בשכונה עמד על 20.2 שנים, נמוך מחציון הגיל של כלל ערביי מזרח העיר.
השכונה היא למעשה הרחבה של סילואן – רוב הקרקעות הן בבעלות תושבי סילואן. שכונות משנה של השכונה הן: ואדי קדום, בן אל-הווא, סוויח, אל-מדארס, אבו סוואי, ואדי אבו עבדאללה וראס קובסה. השכונה סובלת מתשתיות פגומות ומעטות (למשל בדרכים, אמצעי ניקוז, מדרכות, אספקת מים), מחסור בשירותי ציבור, פגיעה באיכות הסביבה, מפגעי תברואה ועוד. אין כמעט גנים ציבוריים ופינות משחק לילדים. שלל ארגונים חברתיים קיימים בדכונה, וביניהם מועדון הספורט של סילואן, מועדון אל אנצאר אל מקדסי, פעילות של עמותת הנשים אום ליסון ועוד.
ארכאולוגיה

בעת עבודה על בית ספר ערבי לבנות בשכונה, הורתה עיריית ירושלים על עצירת העבודות כדי לאפשר לרשות העתיקות לבצע חפירה ארכאולוגית לבדיקת ממצאים עתיקים במקום. החפירה, בראשות ד"ר רון בארי, מצאה שרידים ליישוב במקום מהתקופה הכנענית התיכונה (2200–1900 לפנה"ס) ומתקופת בית ראשון (מאות שמינית ושביעית לפנה"ס), כולל קנקן שעל אחת מידיותיו הוטבע השם "מנחם" בכתב עברי קדום.
כתגובה להרס מבנה עתיק ששכן בשכונה לצורך פרויקט מגורים ב־2004, הוזנקה חפירת הצלה בה נתגלו במקום ממצאי קרמיקה מהתקופה הביזנטית, ובהם קערות, סירי בישול ואף נר חרס שלם. בנוסף לאלה, נתגלו גם כלי זכוכית משלהי התקופה הביזנטית ותחילת התקופה האומאית. כמו גם נתגלו בשפכי האבנים ובמילואי האדמה שרידים לצינורות מקרמיקה, סורג שיש ושולחן עשוי אבן. הערכת החוקרים היא שמקור פרטים אלו במנזר ביזנטי.