stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איי.סי.אל גרופ
פגיעה בסביבה > הזיהום בנחל אשלים

ביוני 2017 בקע בקיר המפעל "כיל רותם" בנגב, הביא לדליפה של כ-100 אלף מ"ק מי גבס חומציים, אסון סביבתי שגרם לזיהום חמור של נחל אשלים לחסימה זמנית של כביש 90 ולמותם של בעלי חיים מקומיים, בכללם כשליש מהיעלים. שלושה ימים אחרי הדליפה הודיע המשרד להגנת הסביבה שיפתח בחקירה פלילית של האירוע. במאי 2018 הגישה רשות הטבע והגנים בקשה לתביעה על סך 400 מיליון ש"ח כנגד המפעל. בדצמבר 2022 הודיע כיל רותם שחתם על הסכם פשרה עם רשות הטבע והגנים ושאר התובעים. במסגרת ההסכם ישלם כיל רותם פיצוי למימון הוצאות העבודות לניקוי הנחל מהזיהום, שארכו שלוש שנים, סכום של 115 מיליון ש"ח, הגבוה ביותר שניתן עד אז על תביעה בנושא איכות הסביבה. במסגרת הפשרה, נמחקו התביעות נגד בכירי כיל.
נכון למרץ 2023 המשרד להגנת הסביבה עדיין מנהל חקירה סביב האסון והאחראים לו. למרות הבטחות בתקשורת לניהל חקירה פלילית מהירה, ומיצוי את הדין עם האחראים למחדל הענק. בתחקיר תוכנית "המקור", ששודר כשנה לאחר האירוע, נחשפו מסמכים המצביעים על כך שבמשך שני עשורים כיל התעלמה מאזהרות בדבר אסון שעלול להתרחש בטבע בשל הליקויים במתקניה. גם כשנה לפני האסון העדיפה החברה להתעלם ולחסוך את תיקון הסוללה המזרחית הסדוקה ברותם אמפרט, שנפרצה והובילה לגלישת החומצה לנחל אשלים.
שלוש שנים אחרי אירוע הזיהום, בשנת 2020, העלו ממצאים חדשים מתוכנית הניטור כי החי והצומח באזור טרם הספיקו להתאושש.ניתן עדיין למצוא בנחל ריכוזים גבוהים של מזהמים בקרקע, בעיקר של פלואור, זרחן, גופרית ונתרן. נמצאו עדויות לכך ששכבת הזיהום בחלק מהמקומות בנחל מגיעה עד לעומק של עשרות סנטימטרים. כמו כן, ישנה הצטברות-יתר של מתכות כבדות מסוימות שמקורן באירוע הזיהום ברקמות צמחים ובעלי-חיים".
בדצמבר 2022 פורסם שהתביעות האישיות נגד בכירי כיל ימחקו במסגרת הסדר פשרה, והם לא ישאו באחריות לאסון.
העסקת עובדים

נכון לשנת 2024 חברת ICL מעסיקה כ-4500 עובדים במפעליה בישראל, כ-2000 עובדים בסין, כ-1600 עובדים בברזיל, 920 בספרד, 820 בארצות הברית, 700 בבריטניה, 700 בגרמניה, 580 בהולנד, כ-130 בצרפת ועוד כ-530 עובדים במדינות נוספות. בסך הכל, לחברה 13,350 עובדים מתוכם 12,550 עובדים קבועים ו-800 עובדים זמניים.
בחודש יוני 2004 שודר בתוכנית "עובדה" סרט התעודה "זהב לבן עבודה שחורה", ובו עלו טענות רבות נגד מפעלי ים המלח על העסקת עובדי קבלן בתנאי העסקה לא ראויים, בעקבות זאת הוקמה ועדת בדיקה פנימית בראשות אלי גולדשמידט, אשר הועסק ב־ICL כממונה על קשרי החוץ, שכל המלצותיה להעסקת עובדי קבלן התקבלו על ידי הנהלת ICL.[דרוש מקור]
תמלוגי ים המלח

על החברה נמתחת ביקורת ציבורית רבה, בטענה שהחברה משלמת תמלוגים נמוכים יחסית עבור משאבי ים המלח. בנוסף, נטען כי פעילות החברה בים המלח גורמת לנזק סביבתי. על פי הסכם קציר המלח שקובע השתתפות חלקית של כיל בעלויות הקציר, בשים לב שמדובר בהצטברות מלח במשך עשרות שנים (לרבות התקופה שבה כיל הייתה חברה ממשלתית), בשנת 2011 הוחלט שתמלוגי המדינה ממפעלי ים המלח יעלו בשיעור של 10%. על פי דו"ח אחריות תאגידית של ICL לשנת 2010, הופחתו ההשפעות השליליות של מפעלי ICL על הסביבה בעשרות אחוזים, בנוסף להשקעות רבות של החברה באיכות הסביבה.
החלטת ממשלה מ-20 בנובמבר 2014 הנחתה את שר האוצר למנות צוות אשר יגבש המלצות באשר לפעולות הממשלה הנדרשות לקראת תום תקופת זיכיון ים-המלח הקבועה בחוק הזיכיון ויבחן את אופן ההקצאה העתידי של משאבי הטבע הלאומיים. זאת, נוכח החשש של ועדת ששינסקי 2 כי היעדר הוודאות בנוגע לעתיד הזיכיון לאחר סיומו מקשה על ניהול מדיניות השקעה אחראית ויעילה בראייה ארוכת טווח.
בשנת 2015 עברו מסקנות ועדת ששינסקי 2 בוועדת הכספים של הכנסת ואושר "חוק מיסוי משאבי טבע", לפיו יוטל מס על רווחי יתר הנובעים מהפקת משאבי טבע בשיעור של עד 42%. מאז מגישה כיל לרשות המיסים דוחות שכוללים חישוב מס רווחי היתר, אולם נכון לסוף 2020 טרם נקבעו לה שומות מס סופיות ומספר חברי כנסת העלו טענות באשר לאופן שבו יש להכיר מבחינה חשבונאית בפחת על ערך הנכסים של חברת כיל, לצורך חישוב התמלוגים.
יחידות חיפוש וההצלה של ICL

ב-2010 הקימה ICL את יחידת החיפוש וההצלה של מפעלי ים המלח ב-ICL דשנים, יחידת החילוץ הראשונה בישראל שפעלה במפעל תעשייתי. מטרת הקמת היחידה הייתה לסייע בחילוץ עובדים במקרה שתתרחש רעידת אדמה באזור. בשנת 2014 הוקמה היחידה של "ICL רותם" בשל הצורך לתת מענה לרעידות אדמה אפשריות ובשנת 2018 הוחלט להרחיב את פעילותה בעקבות סדרת רעידות אדמה קלות שהתחוללה ברחבי הארץ. מאז הקמתן, לקחו יחידות ההצלה של ICL חלק בסיוע בתאונות, אסונות טבע ורעידות אדמה בישראל ומעבר לים במסגרת התנדבותית.
רעידות האדמה בטורקיה ובסוריה
רעידות האדמה בטורקיה ובסוריה הן סדרה של רעשי אדמה הרסניים שהתרחשו בתחילת פברואר 2023 וגרמו למותם של עשרות אלפי בני אדם. משלחת הסיוע הישראלית לטורקיה מנתה 450 איש – משלחת הסיוע הזרה השנייה בגודלה אחרי אזרבייג'ן. במשלחת הייתה יחידת חילוץ משותפת של ICL וחברת מגן ניהול אסונות שלקחה חלק פעיל בחילוץ אנשים מההריסות.
רעידת האדמה במרקש-אספי
רעידת האדמה במרקש-אספי הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב-8 בספטמבר 2023 בגודל של 6.8 בסולם מגניטודה לפי מומנט במחוז מרקש-אספי שבמרוקו. חברת ICL שלחה צוות מיחידת החילוץ שלה כדי לסייע בפעולות החילוץ במרוקו.
ראו גם

תעשייה כימית בישראל
תמרה טיילור

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1970 (בת 54) טורונטו, אונטריו, קנדה קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-1991 
 פרופיל ב-IMDb
 
תמרה טיילור (באנגלית: Tamara Taylor; נולדה ב-27 בספטמבר 1970) היא שחקנית קנדית. התפרסמה בעיקר בדמותה של ד"ר קאמיל סרויאן, מנהלת המעבדה הפורנזית בסדרת הטלוויזיה "בונז", בעונה השביעית של הסדרה "סוכני S.H.I.E.L.D" ובדמותה של אנג'לה וויטלי בסדרה "חוק וסדר: פשע מאורגן".
ראשית חייה

טיילור נולדה וגדלה בטורונטו, אונטריו, קנדה, לאביה ווהן גרוז, מוזיקאי ממוצא ברבדי ולאמא דבורה ריד, ממוצא סקוטי שעבדה כמנהלת נכס. היא פרשה מלימודים עוד כשהייתה בתיכון והחלה לעסוק בדוגמנות. כאשר הבינה כי דוגמנות לא מתאימה עבורה, היא עברה ללוס אנג'לס והחלה לעסוק במשחק ולהופיע בפרסומות.
קריירה > התחלת הקריירה

ב-1999 היא הופיעה כחברה הטובה ביותר של האלי ברי בסרט introducing Dorothy Dandridge (אנ'), היא הופיעה בתפקידים קצרים במספר סדרות: "NCIS", "אבודים", "CSI: מיאמי", "שולחן לחמישה", "דוסון קריק" ועוד. בנוסף הופיעה בסרט משנת 2005, "יומנה של שחורה מטורפת" (אנ').
קריירה > בונז

בשנים 2006–2017 השתתפה בסדרה "בונז". היא הופיעה לראשונה בסדרה בפרק הראשון של העונה השנייה, בדמותה של ד"ר קאמיל סרויאן. בתחילה הצטרפה לסדרה בתפקיד אורחת, כאשר הכוונה הייתה שדמותה תירצח, אך מכיוון שדמותה יצרה יחס מאוד חיובי אצל הצופים הוחלט להשאירה ולהעבירה לדמות קבועה, אותה מילאה בכל העונות עד סיום הסדרה. בסדרה היא משתמש פתולוגית, מנהלת מחלקת הזיהוי הפלילי במכון הג'פרסוניאן. ד"ר סרויאן הייתה הפתולגית הראשית בעיר ניו יורק. בהתחלה, מתגלים חילוקי דעות באשר לשיטות עבודתן בינה לבין ד"ר ברנן. ד"ר סארויאן ניהלה מערכת יחסים רומנטית עם בות' לפני הצטרפותה למכון הג'פרסוניאן ויחסים קצרים במהלך התוכנית. אימצה בעונה הרביעית בת בגיל ההתבגרות, מישל, בגלל מערכת היחסים הקודמות שלה עם אביה של מישל שנרצח. החל מהעונה השמינית היא מנהלת מערכת יחסים עם אריסטו וזירי והשניים מתארסים בעונה האחת עשרה ולבסוף מתחתנים.
קריירה > פרויקטים נוספים

בשנת 2018 הופיעה בסדרה של נטפליקס "פחמן משודרג".
בשנת 2020 הופיעה בעונתה השביעית והאחרונה של הסדרה "סוכני S.H.I.E.L.D" בדמותה של סיביל.  באותה שנה הופיעה בסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "משפחת אוקטובר" בדמותה של דלריס אלן, ציידת על טבעית שהיא חלק מארגון סודי המכונה "פרסידיו".
בשנת 2021 הופיעה בשתי עונות של הספין אוף של הסדרה "חוק וסדר", "חוק וסדר: פשע מאורגן", בדמותה של אנג'לה וויטלי, פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת קולומביה וגרושתו של החשוד ברצח ריצ'רד וויטלי (דילן מקדרמוט). בסדרה יש לה ילד בכור בשם רפאל שנרצח, ועוד שני ילדים מריצרד וויטלי אשר מעורבים בעסקיו המפוקפקים. היא מפתחת קשרים רומנטיים עם אליוט סטייבלר (כריסטופר מלוני). בסוף העונה השנייה היא מתאבדת בתאונה, כאשר הגרוש שלה נמצא עימה ברכב, ורק גופתה נמצאת.
ב-2023 הופיעה בסדרה Snowfall (אנ')
חיים אישיים

טיילור היא קרובת משפחה (מנישואין) של השחקנית נב קמפבל, איתה גם הופיעה ב"שולחן לחמישה". היא התחתנה עם עורך הדין מייק קולי בשנת 2007 והשניים התגרשו ב־2012, לזוג לא היו ילדים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | ללא הגיון (אנ') | ג'ניס טייסון |  |
| 2005 | יומנה של שחורה מטורפת (אנ') | דברה סימונס |  |
| 2005 | סרניטי | מורה |  |
| 2007 | Gordon Glass | קארן |  |
| 2011 | Shuffle | לינדה |  |
| 2015 | ליגת הצדק: אלים ומפלצות (אנ') | בקה (אנ')/ וונדר וומן | דיבוב |
| 2015 | Ana Maria in Novela Land | ד"ר אסבאדו בצ'דל |  |
| 2017 | August Falls | מינה |  |
| 2019 | #Truth | ליז וויליאמס |  |
| 2022 | Diary of a Spy | אנה |  |
| TBA | Madonna Non Grata | ד"ר שרי ג'קסון |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991, 1992 | עולם אחר | טבחית / דייט של דווין | 2 פרקים |
| 1992 | Freshman Dorm | קרלה | פרק: "The Scarlett Letter" |
| 1996–1997 | שולחן לחמישה | גרייס וילקוקס | 16 פרקים |
| 1998 | דוסון קריק | לורה וסטון | 2 פרקים |
| 1999 | מהדורה מוקדמת | מרדית ארמסטרונג | פרק: "Blowing Up is Hard to Do" |
| 1999 | פרובידנס (אנ') | טרייסי דויל | פרק: "The Phantom Menace" |
| 1999 | נא להציג את דורותי דנדרידג' (אנ') | גרי ניקולס | סרט טלוויזיה של HBO |
| 2000 | City of Angels | ד"ר אנה סיפקס | 14 פרקים |
| 2001 | One Special Moment | קלבי ווטסון | סרט טלוויזיה של BET |
| 2002–2003 | Hidden Hills | שרה טימרמן | 18 פרקים |
| 2003 | Miracles | ד"ר לינדה קוואלי | פרק: "The Ferguson Syndrome" |
| 2003 | אוורווד | ד"ר לנס | פרק: "Daddy's Little Girl" |
| 2003 | בקר | דנה מק'קול | פרק: "The Unbelievable Wrongness of Talking" |
| 2003 | ללא עקבות | טרייסי מקאליסטר | פרק: "Trip Box" |
| 2004 | המחוז (אנ') | הסוכנת מידג' האלפרן. | פרק: "A.K.A." |
| 2004 | עמוק באדמה | אינס | פרק: "Bomb Shelter" |
| 2004 | CSI: מיאמי | ד"ר לסלי הריסון | פרק: "Crime Wave" |
| 2004 | One on One | ג'ודי | פרק: "Who Brought the Jive Turkey?" |
| 2005 | אבודים | סוזן פורטר | 2 פרקים |
| 2005 | Sex, Love & Secrets | נינה. | 8 פרקים |
| 2005–2006 | NCIS | הסוכנת מיוחדת קאסי יייטס | 2 פרקים |
| 2006 | מספ7ים | אוליביה רולינגס | פרק: "The O.G." |
| 2006 | 3 lbs | דלה | פרק: "Lost for Words" |
| 2006–2017 | בונז | ד"ר קמיל סרויאן | תפקיד ראשי (עונות 2–12); 223 פרקים |
| 2014 | Dating in LA and Other Urban Myths | סאדי | 4 פרקים |
| 2015 | Reluctant Nanny | אנדריאה מור | סרט טלוויזיה של Up TV (אנ') |
| 2018 | פחמן משודרג | אומו פרסקוט | 5 פרקים |
| 2020 | ישנן בנות: הדור הבא (אנ') | מאיה | פרק: "Lapse in Judgement" |
| 2020 | משפחת אוקטובר | דלוריס אלן | 10 פרקים |
| 2020 | סוכני S.H.I.E.L.D. | סיביל | 5 פרקים |
| 2021 | חוק וסדר: מדור מיוחד | אנג'לה וויטלי | פרק: "The People v. Richard Wheatley" |
| 2021–2022 | חוק וסדר: פשע מאורגן | אנג'לה וויטלי | 15 פרקים |
| 2023 | שלג צח (אנ') | קסנדרה טרנר | 5 פרקים |
פילמוגרפיה > פודקאסט

| שנה | פודאקסט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Agent Stoker | ליז / רוז | פודקאסט; 2 פרקים |
הערות שוליים

↑  Nellie Andreeva, Nellie Andreeva, ‘Law & Order: Organized Crime’: Tamara Taylor Joins NBC’s ‘SVU’ Spinoff, Deadline, ‏2021-02-02 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Michael Ausiello, Michael Ausiello, Law & Order: Organized Crime: Bones Vet Tamara Taylor Joins SVU Spinoff, TVLine, ‏2021-02-02 (באנגלית אמריקאית)
↑  Bones' Tamara Taylor Has Overcome Shyness and Orthodontia to Conquer Hollywood, HuffPost, ‏2012-05-09 (באנגלית)
↑  Bones Actress Tamara Taylor Gets Married - Marriage, Tamara Taylor : People.com, web.archive.org, ‏2016-03-03
↑  Bones Star Tamara Taylor Finalizes Divorce - Divorced, Bones, Tamara Taylor : People.com, web.archive.org, ‏2016-04-27
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810589789905606  BNE: XX1641253  ISNI: 0000 0000 5419 0250  LCCN: no2007151145  VIAF: 19474143   WorldCat (עם VIAF): 19474143
אסתר המלכה (מחזה)

| --- | --- |
 כתיבה:  נתן אלתרמן
 מבוסס על:  מגילת אסתר
 
"אסתר המלכה" הוא המחזה האחרון שכתב נתן אלתרמן. המחזה, שהיה למעשה מחזמר, הוזמן על ידי תיאטרון הקאמרי ב-1965, והועלה על הבמה לראשונה ב-6 בפברואר 1966 בבימויו של גרשון פלוטקין, שביים גם את "פונדק הרוחות". הפזמונים הולחנו על ידי סשה ארגוב. עלילת המחזה התבססה באופן רופף על עלילת מגילת אסתר, ושאבה ממסורת ה"פורים שפיל" היהודי-אירופי ומעלילות "אלף לילה ולילה". המחזה היה כישלון חרוץ והועלה 38 פעמים בלבד. בזיכרון הציבורי-תרבותי נותר מהמחזמר שיר אחד, "שיר ערש" ("היכל ועיר נדמו פתע..."), שזכה לביצועים רבים.
הרקע לכתיבת המחזה

בשנת 1965 הייתה סוגת המחזמר פופולרית מאוד בישראל. תיאטרון הבימה הציג את "אוליבר!", גיורא גודיק העלה באולם אלהמברה ביפו את "כנר על הגג", ובתיאטרון חיפה התחלפו מחזות הזמר "פיטר פן" ו"הרשלה". הנהלת הקאמרי, שכבר העלה בהצלחה רבה את "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" של אלתרמן, החליטה להזמין מהמשורר מחזמר נוסף, שפזמוניו, כמו פזמוני "שלמה המלך", יולחנו על ידי סשה ארגוב, ושיהיה מבוסס על שאיבה ממקורות עבריים ויהודיים. ביסוס מחזה מוזיקלי על פורים-שפיל בניחוח "שוק המציאות" המזרחי נראה כהימור בטוח. אלתרמן סיים את כתיבת המחזה בסביבות מאי או יוני 1965.
הדמויות

אלתרמן השתמש במגילת אסתר כנקודת מוצא, ומתוך הנחה שעלילתה שגורה וידועה לצופים, שינה את עלילתה כליל, המציא דמויות, העלה דמויות שוליות למרכז הבמה (בעיקר ושתי וזרש) ודחק אחרות לשוליה (בעיקר מרדכי והמן).
מונדריש - ליצן יהודי, לקוח ממסורת הפורים שפיל. משמש כמספר, מנחה, ליצן חצר, מניע העלילה והמגשר בין עולם המגילה לעולם המודרני
בהלול - סוחר שטיחים
דוקטור שיפרתי - מלומד מגוחך, בלשן וחוקר מקרא
אחשוורוש - מלך חביב, אנושי מאוד, טיפש למדי אך בלתי-מזיק
ושתי - מנהיגה נשית בעלת עוצמה
זרש - כמו ושתי, דמות חזקה ואופוזיציונית
אסתר המלכה - באופן פרדוקסלי, לא דמות ראשית, אולם דמות עשירה ומורכבת
עזגד - דמות בדיונית, אהובה הנכזב של אסתר טרם הינשאה לאחשוורוש. לא מופיע במקרא או במדרש אבל מקביל לדמותו של פסתריגותא ב"המגילה" של איציק מאנגר
מרדכי היהודי - דמות שולית במחזה
המן האגגי - דמות שולית במחזה
תמצית העלילה

המחזה נחלק לשתי מערכות – חמש תמונות במערכה הראשונה ושש בשנייה.
תמצית העלילה > מערכה ראשונה

בתמונת הפתיחה נפגשים בהלול וד"ר שיפרתי בחנות השטיחים של בהלול, הממוקמת בהווה במרכז המסחרי של תל אביב.
באישון לילה, הם מובלים לשושן הבירה ולתקופת מגילת אסתר, שם הם פוגשים במונדריש, שמוביל אותם לסיפור המגילה.
מונדריש מנגן בנשף שעורך אחשוורוש, שם מתייצבת נגדו ושתי, המארגנת יחד עם זרש "שביתת מין" בסגנון ליסיסטרטה על מנת להשפילו ולנתק קשר עם הגברים.
עקב המרד של ושתי וזרש, עורך אחשוורוש תחרות בחירת מלכה חדשה, וסוקר נשים יפות רבות עד כי איננו מסוגל עוד לעמוד בכך ונמלט לחדריו.
בחדריו מגלה אחשוורוש באקראי נערה יהודייה לא יפה במיוחד, אסתר, שהגיעה למקום עם אהובה עזגד. כך קורה שאחשוורוש בוחר דווקא בה לאשה.
תמצית העלילה > מערכה שנייה

המערכה השנייה נפתחת בפונדק אפלולי בשם "הפוּר", שם נחשפים בהלול וד"ר שיפרתי למזימה של זרש לרצוח את אחשוורוש באמצעות בגתן ותרש. מונדריש מעביר את הידיעה למרדכי.
אסתר מבקשת ממרדכי שישחרר אותה מחובתה כמלכה הכולאת אותה בארמון. הלה מסרב בתואנה שיש לה שליחות אותה היא חייבת לבצע: היא חייבת להגיע לאחשוורוש לפני המן, עוד באותו הלילה, על מנת להציל את היהודים.
בלילה ההוא נדדה שנת המלך ומונדריש, בתפקיד ליצן החצר, שר לו את "שיר ערש" ("היכל ועיר נדמו פתע..."). אסתר מופיעה במפתיע בפני אחשוורוש ומזמינה אותו למשתה עם המן למחרת.
לאחר שהזימה את מזימת המן, אסתר חוגגת את ניצחונה. היא מתנשאת ומשפילה את מרדכי ועזגד.
בסיום מתקיימת תהלוכה גדולה ברחובות שושן, שבה מוביל המן את מרדכי הלבוש בבגדי מלכות. עזגד, בייאושו ובקנאתו, מנסה לדקור את סוסו של מרדכי בסכין, דבר שהיה מוביל לרצח אחשוורוש במהומה מיד לאחר מכן על ידי בגתן ותרש. מונדריש עוצר בעדו והכול נגמר בסוף טוב.
אחשורוש התם מבשר לקהל, שבו נמצאים גם בהלול וד"ר שיפרתי, שהוא גילה את דבר ניסיון הרצח, אך הוא סולח ואינו נוטר טינה לאיש.
הפקת הקאמרי

ההצגה עלתה בבימויו של גרשון פלוטקין, את התפאורה עיצב דוד שריר, הכוריאוגרפיה חוברה על ידי רות האריס וסשה ארגוב חיבר את המוזיקה.
השחקנים בתפקידים הראשיים היו שמעון סיאני בתפקיד בהלול, ניסן יתיר כד"ר שיפרתי, שמעון בר בתפקיד מונדריש, אברהם מור כאחשוורוש, זמירה חן בתפקיד ושתי ושולמית ירון בתפקיד אסתר המלכה.
התפאורה של שריר עוצבה ברוח סיפורי "אלף לילה ולילה", והאוריינטציה המזרחית בוטאה גם בתופעות לשוניות ודרמטיות. מאחר שמיקום ההתרחשויות משתנה מתמונה לתמונה (כיכר בשושן, ארמון, פונדק וחצר הארמון) בוטאה בכל אחד מהמקומות אווירת שושן הקדומה כעיר מקראית-מזרחית.
הצגת הבכורה התקיימה ב-6 בפברואר 1966. כבר בבוקר שלמחרת כתב מבקר התיאטרון חיים גמזו במדורו "אמש בתיאטרון" בעיתון הארץ: "הצגה כבדה מדי, ראוותנית מדי... בין שפעי ססגוני התלבושות, המחולות, היציאות והכניסות... הולך ומתפזר, הולך ונמוג צליל ההומור וחן הווירטואוזיות של מעבד 'שלמה ושלמי'". פרט לאברהם מור ושמעון בר, קטל גמזו את כל יתר השחקנים, ובפרט את שולמית ירון, קבע שפלוטקין הוא הבמאי הלא-מתאים, ואף לא התרשם מלחניו של ארגוב. שאר המבקרים לא איחרו להטיח ביקורות שליליות.
המחזה בדפוס

אסתר המלכה: מחזה, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשכ"ז 1966. (נדפס שוב בכרך "מחזות" שבסדרת "כל כתבי נתן אלתרמן", הקיבוץ המאוחד, תשל"ג 1973.)
לקריאה נוספת

מנחם דורמן, ""אסתר המלכה" – מחזהו האחרון של אלתרמן", במה 149–150 (תשנ"ח), 76–82.
דן לאור, אלתרמן, עם עובד, 2013, עמ' 695-701.
הערות שוליים

↑  דן לאור, אלתרמן, עמ' 695.
↑  נחמן בן-עמי, ה"איך" וה"מה", מעריב, 8 בפברואר 1966 ("המשורר אלתרמן יודע-גם-יודע כיצד לצור צורת לשון – אך לא היה לו מה לומר"); עזרא זוסמן, ויהי בימי אחשוורוש..., דבר, 11 בפברואר 1966; Mendel Kohansky, The Jerusalem Post, February 11, 1966‏ ("Queen Esther should once and for all establish the truth that Nathan Alterman, the eminent poet and clever versifier, does not know how to write a play; he is harming his reputation by turning out one play after another"; מובא אצל Dwora Gilula, "Nathan Alterman's Contribution to the Hebrew Stage," JTD 2 (1996), 129).
| כתבי נתן אלתרמן |
| --- | --- | --- |
| ספרי שירה  (ושירים בולטים מתוכם) | כוכבים בחוץ (1938) (עוד חוזר הניגון • פגישה לאין קץ • האם השלישית) • שמחת עניים (1941) • שירי מכות מצרים (1944) • עיר היונה (1957) (ליל חניה) • חגיגת קיץ (1965) (שיר משמר) |  |
| משירי הטור השביעי | הלשון השוודית • מגש הכסף • מכל העמים • מכתבו של מנחם מנדל • מסביב למדורה • נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי • ניו פומבדיתא • עוד יסופר • על זאת • צריף בנגב |  |
| מחזות | פונדק הרוחות • כנרת כנרת • משפט פיתגורס • אסתר המלכה • ימי אור האחרונים |  |
| הבמה הקלה | לי-לה-לו • שוק המציאות • צץ וצצה |  |
| פזמונים ושירים נוספים | אל תיתנו להם רובים • אליפלט • זה היה בחנוכה • זמר שלוש התשובות • חנה'לה התבלבלה • כלניות • ליל חניה • ערב עירוני • קונצרטינה וגיטרה • שיר הסנדלר • שיר ערש |  |
| תרגומים | שלמה המלך ושלמי הסנדלר (תרגום ופזמונים) • בלדות ישנות ושירי עם סקוטיים • שייקספיר: יוליוס קיסר • אותלו • נשי וינדזור העליזות • מולייר: תעלולי סקפן • הקמצן • דון ז'ואן • החולה המדומה • ז'אן רסין: פדרה • ז'אן אנוי: אנטיגונה |  |
פורטוגל באירוויזיון

| --- | --- |

 מדינה:  פורטוגל פורטוגל
 רשת שידור:  RTP
 השתתפות ראשונה:  דנמרק קופנהגן, 1964
 זכיות:  אוקראינה קייב, 2017
 השתתפויות:  54
 היעדרויות:  5
 אירוח האירוויזיון:  פורטוגל ליסבון, 2018
 השתתפות אחרונה:  שוודיה מאלמה, 2024
קרלוס דו קארמו בהאג (1976)
סופיה ויטורה באיסטנבול (2004)
סברינה בהלסינקי (2007)
ואניה פרננדז בבלגרד (2008)
פיליפה אזבדו באוסלו (2010)
סוזי בקופנהגן (2014)
לאונור אנדרדה בווינה (2015)
סלבדור סובראל בקייב (2017)
קלאודיה פסקואל בליסבון (2018)
קונאן אוזיריס בתל אביב (2019)
פורטוגל השתתפה באירוויזיון כ-54 פעמים החל מהצטרפותה לתחרות ב-1964. פורטוגל נעדרה מהתחרות 5 פעמים ב-1970, 2000, 2002, 2013 ו-2016.
ב-2017 נשלח סלבדור סובראל כנציגה של פורטוגל עם השיר "Amar pelos dois", ולאחר 49 פעמים בהן השתתפה בתחרות, פורטוגל קטפה לראשונה בתולדותיה את המקום הראשון בתחרות.
היעדרויות

פורטוגל נעדרה מהתחרות 5 פעמים משהחלה להשתתף באירוויזיון:
היעדרותה הראשונה התרחשה ב-1970 כאשר החליטה פורטוגל לא להשתתף בתחרות עקב התוצאה השנויה במחלוקת בתחרות אשתקד, בה ניצחו ארבעה שירים בתחרות. כתוצאה מכך, מספר מדינות, ביניהן פורטוגל, פינלנד, נורווגיה, שוודיה ואוסטריה, החליטו להשתתף בתחרות ב-1970. מסיבה זאת, סרג'יו בורחס שנבחר כנציגה של פורטוגל, לא השתתף בתחרות.
היעדרותה השנייה של פורטוגל התרחשה ב-2000 עקב התוצאות הנמוכות שקיבלה בחמש השנים שקדמו להיעדרות, ולכן איגוד השידור האירופי פסל את האפשרות שהיא תשתתף בתחרות באותה שנה. ניפוי שיר לאחר שנבחר בתחרות מקומית, תוך השקעת משאבים בארגונה, גרמה אי-נחת בקרב רשתות השידור המשתתפות בתחרות, ולפיכך שונתה המדיניות בשנים שלאחר מכן. כדי לפתור מחלוקות, החל משנת 2004 הונהגה שיטת חצאי-גמר.
פורטוגל נעדרה מהתחרות בפעם השלישית ב-2002 עקב בעיות כלכליות של רשות השידור הפוטוגלית. לאחר פרישתה של פורטוגל, איגוד השידור האירופי נתן את האפשרות למדינה אחרת להשתתף במקומה. באותה שנה, לטביה השתתפה במקום פורטוגל, וניצחה בתחרות.
פורטוגל נעדרה בפעם הרביעית מהתחרות ב-2013 עקב בעיות כלכליות של רשות השידור הפורטוגלית.
פורטוגל החליטה להיעדר בפעם החמישית מהתחרות ב-2016 לאחר קיומה של התחרות ב-2015 שבה כשלה לעלות לגמר משלב חצי-הגמר. שנה לאחר מכן, כאשר שבה לתחרות, היא קטפה את המקום הראשון בתחרות לראשונה בתולדותיה.
יחסי פורטוגל וספרד באירוויזיון

באופן מסורתי, בכל הקשור לדפוסי הצבעותיה, פורטוגל תומכת בתחרות בשכנתה, ספרד, אולם, לרוב היא אינה מקבלת חזרה מספרד את התמיכה אותה היא נותנת. בשנים 2003, 2004, 2010, 2011 ו-2012 פורטוגל העניקה את מירב הנקודות שלה בתחרות לספרד, שכנתה. יחסי פורטוגל וספרד באירוויזיון הם דוגמה אחת מני רבות של הצבעה בין מדינות שיש להן קשרים גאוגרפיים, היסטוריים, פוליטיים או תרבותיים, כמו מדינות סקנדינביה, מדינות הבלקן, המדינות הבלטיות, והמדינות הסובייטיות לשעבר. באופן מפתיע, פורטוגל נוהגת להעניק בשנים האחרונות את מירב הנקודות שלה למדינות אחרות: בשנים 2006, 2007 ו-2008 היא העניקה את מירב הנקודות שלה לאוקראינה, בשנת 2009 היא העניקה את מירב הנקודות למולדובה, בשנת 2014 לאוסטריה, בשנת 2015 לאיטליה ובשנת 2017 היא העניקה את מירב הנקודות שלה לאזרבייג'ן. כאמור, פורטוגל לא מקבלת מספרד את אותה תמיכה אותה היא נותנת, ועל פי רוב, ספרד בוחרת להעניק את מירב הנקודות שלה למדינות שאינן שכנותיה: בשנת 2010 ספרד העניקה את מירב הנקודות שלה בתחרות לגרמניה, בשנים 2011, 2013 ו-2015 העניקה את מירב הנקודות לאיטליה, בשנת 2012 לשוודיה, בשנת 2014 לאוסטריה, בשנת 2016 לארמניה ורק בשנת 2017 ספרד העניקה לראשונה בתולדותיה את מירב הנקודות שלה לשכנתה, פורטוגל, שהייתה גם המנצחת בתחרות באותה שנה. ספרד היא המדינה הנתמכת ביותר בתחרות על ידי פורטוגל, שהעניקה לה לא פחות מ-5 פעמים את מירב הנקודות שלה משהחלה שיטת ה"טלווטינג".
אירוח האירוויזיון

| שנה | העיר המארחת | מקום התחרות | מנחים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | פורטוגל ליסבון | אלטיק ארנה | חצאי גמר וגמר: קטרינה פורטדו, דניאלה רוח, פילומנה קאוטלה וסילביה אלברטו |
הערות שוליים

↑  ליטא הייתה השנייה לעשות זאת ב-1994.
↑  תופעת טוני פרינו
↑  במהלכה של הצבעת המדינות נעשו מספר טעויות בשלב חלוקת הנקודות אשר תוקנו לאחר שידור התחרות. הן מגישי הניקוד של יוון והן של צרפת שכפלו מספר נקודות והעניקו את אותו מספר נקודות למספר מדינות. מבין חלוקת הניקוד של יוון נוכתה נקודה אחת מבריטניה, הולנד, אוסטריה ופינלנד, ומבין חלוקת הניקוד של צרפת נוכתה נקודה אחת מאוסטריה, גרמניה, איטליה, פורטוגל וישראל. התיקונים לא השפיעו על מיקומן הסופי של המדינות בתחרות, אבל הניקוד הסופי של פורטוגל שעמד בתום התחרות על 20 נקודות נוכה לאחר קיום התחרות ל-18 נקודות.
↑  בעקבות אי-הבנה של מנחת התחרות ירדנה ארזי, נראה היה כי ספרד העניקה 10 נקודות הן לפורטוגל והן לישראל, ושני הציונים נוספו אל לוח הנקודות. לאחר קיום התחרות, אושר כי פורטוגל הייתה צריכה לקבל מספרד רק 6 נקודות והפחיתו לפורטוגל כ-4 נקודות מהניקוד הסופי שהסתכם ב-64 נקודות.
↑  ב-1998 ספרד העניקה, במהלך שידור התחרות, את מרב נקודות לישראל ו-10 נקודות לנורווגיה. לאחר שידור התחרות, נודע כי השדרן הספרדי העניק, שלא בצדק, את מרב הנקודות לישראל. הטעות תוקנה, גרמניה קיבלה את מרב הנקודות מספרד וגרמניה קיבלה 7 נקודות יותר מנורווגיה. לאחר תיקון הטעות, ישראל ונורווגיה קיבלו 2 נקודות פחות משצוין במהלך שידור התחרות, וקרואטיה, מלטה, פורטוגל, בריטניה, הולנד, בלגיה, אסטוניה וטורקיה קיבלו, כל אחת, נקודת אחת פחות משצוין במהלך שידור התחרות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 1c06c367-7b55-4d64-ba1b-d2b1688864b6
גאורגיה באירוויזיון

| --- | --- |

 מדינה:  גאורגיה גאורגיה
 רשת שידור:  GPB
 השתתפות ראשונה:  פינלנד הלסינקי, 2007
 זכיות:  0
 השתתפויות:  15
 היעדרויות:  1
 אירוח האירוויזיון:  לא אירחה
 השתתפות אחרונה:  שוודיה מאלמה, 2024
גאורגיה נטלה חלק באירוויזיון כ-15 פעמים החל מהצטרפותה הראשונה לתחרות. גאורגיה מעולם לא ניצחה בתחרות, מעולם לא סיימה את התחרות בתור אחת מחמש המדינות המובילות בגמר והישגה הטוב ביותר בגמר התחרות הוא המקום ה-9 אליו הגיעה פעמיים ב-2010 ו-2011. גאורגיה פרשה מהתחרות ב-2009 עקב פסילת השיר שהגישה לתחרות בטענה כי השיר מציג עמדה פוליטית האסורה על פי תקנון התחרות, והיא חזרה ליטול חלק בתחרות באופן סדיר ב-2010.