stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קבוצת קנטאור A
סביבת הקבוצה

בין קבוצת קנטאור A והקבוצה המקומית נמצאת תת-קבוצת NGC 3109 (תת-קבוצת משאבה-סקסטנט), שמכילה ארבע גלקסיות, הגדולה שבהן היא NGC 3109, וייתכן שהיא מהווה חלק מהקבוצה המקומית. הקבוצה גובלת באזור גדול מאוד, שגובל גם בקבוצה המקומית ושכמעט ואין בו גלקסיות. אזור זה מכונה "הריק המקומי" והוא מתמשך למרחק של לפחות 200 מיליון שנות אור מהקבוצה המקומית. במרחק של כ-5.5 מיליון שנות אור מקבוצת קנטאור A נמצאת גלקסיית המחוגה. מרחק זה דומה למרחק שבין תת-קבוצת קנטאור A ובין תת-קבוצת M83, אבל למרות המרחק הדומה, נראה שהיא אינה קשורה לקבוצה.
הערות שוליים

1 2 3  I. D. Karachentsev, R. B. Tully, A. Dolphin, M. Sharina, L. Makarova, D. Makarov, O. G. Kashibadze, V. Karachentseva, S. Sakai, E. J. Shaya & L. Rizzi: The Hubble Flow around the Centaurus A/M83 Galaxy Complex, The Astronomical Journal, Vol. 133, Iss. 2, p. 516
1 2 3 4  R. B. Tully : Galaxy Groups, The Astronomical Journal, Vol. 149, Iss. 2, article id. 54, p. 11 (2015)
↑  M. L. McCall: A Council of Giants, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 440, Iss. 1, p. 18-9 (2014)
גלקסיית קנטאור A שבקבוצת קנטאור A בצילום של המצפה האירופי הדרומי
גלקסיית גלגל הרוח הדרומית שבקבוצת קנטאור A בצילום של מצפה הכוכבים בהר למון
מסר (דג)

| מסר |
| --- | --- |
 מסר מלכותי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-דקר
משפחה:: מסריים
סוג:: מסר
שם מדעי
 Argyrosomus

מַסָּר  (שם מדעי: Argyrosomus) הוא סוג של דגים ממשפחת המסריים החיים בימים שונים ברחבי העולם, לרוב בימים הטרופיים והסובטרופיים. הגדולים במינים אלה יכולים להגיע למשקל של מעל 70 ק"ג[דרוש מקור], אך עקב דיג נרחב רוב הדגים קטנים יותר.
דגים אלה הם טורפים הניזונים מדגי ים אחרים ומסרטנים ורכיכות כמו תמנונים ודיונונים.
מינים

בסוג זה תשעה מינים:
Argyrosomus amoyensis
Argyrosomus beccus
מסר קורונוס (Argyrosomus coronus)
Argyrosomus heinii
מסר מלגשי (Argyrosomus hololepidotus)
Argyrosomus inodorus
מסר יפני (Argyrosomus japonicus)
מסר מלכותי (Argyrosomus regius)
Argyrosomus thorpei
מלאכים על סוסים

| --- | --- |

 
 מאכלים
 מטבח:  המטבח האנגלי 
 מוצא:  אנגליה 
 מרכיבים עיקריים:  אויסטר, קותל חזיר 
 
מלאכים על סוסים (באנגלית: Angels on horseback) הוא מתאבן פופולרי במטבח האנגלי העשוי מבשר צדפה העטוף בבשר חזיר מטוגן (בייקון). המאכל נאכל באופן מסורתי בתום ארוחת חג המולד (לפני המנות האחרונות).
המאכל דומה ל"שטנים על סוסים" אף הוא מהמטבח האנגלי או ל"חזירים בשמיכה" הפופולריים במטבח האמריקאי.
המאכל כולל בשר צדפה אשר נעטף בבייקון ונאפה בתנור או נצלה בגריל. לרוב הצדפה והבייקון מתובלים ברוטב חריף או בחמאה. לאחר הצלייה המאכל מוגש על קלי.
היסטוריה

מקורו של מאכל זה במטבח האנגלי, אולם הוא מבוסס על מאכל בשם זה מהמטבח הצרפתי: anges à cheval. אזכורו הראשון של המאכל מופיע בספר הוויקטוריאני "ספרה של גברת ביטון על ניהול הבית" משנת 1888. בעוד שמטבח הצרפתי מדובר היה בבשר חלזונות, המטבח האנגלי הפך מאכל יוקרה זה למאכל עבור אוכלוסייה ברמה כלכלית נמוכה יותר, באמצעות החלפת המרכיב היקר (שאינו מקובל במטבח האנגלי) במרכיב זול ומקובל (בשר צדפות).
המאכל זכה במהירה לפופולריות באנגליה, והפך לחלק מסורתי מארוחות חגיגיות, ובייחוד נאכל בתום ארוחת חג המולד. כעשור לאחר הגעתו לאנגליה, בשנות ה-90 של המאה ה-19 הגיע המאכל לארצות הברית (המאכל מאוזכר במאמר של "הניו יורק טיימס" משנת 1896). המאכל הגיע לשיא פופולריותו בארצות הברית בשנות ה-60 של המאה ה-20.
ראו גם

שטנים על סוסים
משה בתיבה (מאכל)
קרפדה במאורה
הערות שוליים

↑  Ayto, John, The Glutton's Glossary: A Dictionary of Food and Drink Terms, Routledge, 1990, בעמוד 5
↑  ארכיון הניו יורק טיימס, מאכלים ליום סגרירי, 18 במאי 1896
מקדונל דאגלס KC-10 אקסטנדר

מקדונל דאגלס KC-10 אקסטנדר (באנגלית: McDonnell Douglas KC-10 Extender) הוא מטוס תדלוק ותובלה מתוצרת חברת מקדונל דאגלס האמריקאית המשמש את חיל האוויר של ארצות הברית.
המטוס פותח על בסיס המטוס האזרחי מקדונל דאגלס DC-10 וכלל כ-88% מהמערכות הקיימות. לאלו נוספו מערכות ייעודיות למטרות חיל האוויר האמריקאי בהן מערכות טיסה צבאית, מערכות תדלוק אווירי, תחנת תפעול לתדלוק האווירי, מכל דלק ותקשורת לווינית.
המטוס נכנס לשירות במרץ 1981 ומאז יוצרו ממנו 60 יחידות. שתי יחידות מדגם KDC-10 נמכרו לחיל האוויר ההולנדי.
מסר מלכותי

| מסר מלכותי |
| --- | --- |
 מסר מלכותי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-דקר
משפחה:: מסריים
סוג:: מסר
מין:: מסר מלכותי
שם מדעי
 Argyrosomus regius ‏דל-ריו, 1801

מַסָּר מַלְכוּתִי (שם מדעי: Argyrosomus regius) הוא מין המסר המוכר בים התיכון. הוא מוכר גם בשם "עיט הים" או "מוסר ים".
מאפיינים

מראהו מזכיר את הלברק, עם קשקשים כסופים בגוון פנינה ופה צהבהב. אורכו בין 40 ס"מ ל-2 מטרים ומשקלו לרוב כ-55 קילוגרם.
גודל מקסימלי שתועד הוא 230 ס"מ ומשקל 103 קילוגרם (נמדד בפרטים שונים).
המין נפוץ בחלקו המזרחי של האוקיינוס האטלנטי, מנורווגיה בצפון דרך גיברלטר עד לסנגל בדרום. תחום התפוצה כולל את הים התיכון, הים השחור, וכן את הים האדום, לשם עבר בנדידה מאז שנפתחה תעלת סואץ. נמצא בסביבות ימיות שונות, בעומקים של 15 עד 300 מטרים, צעירים ומתבגרים נמצאים גם בשפכי נהרות ובלגונות. צעירים ובוגרים נודדים מעת לעת באזורים אלו בהתאם לשינויי הטמפרטורה ולכמות הפרטים הזמינים למאכל. 

המסר הוא טורף רעבתני הניזון מלהקות סרדיניים וקיפוניים שונים וכן מסרטנאים שוחים. 

נדידה מחזורית וצפויה בין אזורי ההשרצה לבין אזורי שיחור המזון, בדומה לסוג טונה (Thunnus). בעונות הרבייה, אביב וקיץ, מתאסף המין במים הרדודים במטרה להשריץ, לאחר מסע של יותר מ-100 ק"מ.
הערות שוליים

↑  מסר מלכותי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים: דגי הגרם (תשע"ב), 2012, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Max. size from FishBase - Encyclopedia of Life
קלף (אלבום)

קלף הוא אלבומו השני של הזמר דויד ברוזה שיצא בשנת 1982.
במאי 1982 הוציא ברוזה את אלבומו השני, "קלף", שהיה בו שילוב של רוק'נ'רול ובלוז. מרבית שירי האלבום נוצרו כתוצאה משיתוף פעולה של ברוזה עם יהונתן גפן, כאשר יהודה עדר היה אחראי על ההפקה המוזיקלית והעיבודים.
מהשירים הבולטים שנכללו באלבום זה הם: "חיפה" (שנכתב במיוחד על ידי גפן על עיר הולדתו של ברוזה), "החיים הם חומר טוב" ו"דניאלה".
האלבום נוצר בשבועיים של נגינה בצריף של שמוליק "שמיילך" בורשטיין בגני יהודה.
סיבוב ההופעות שליווה את האלבום נקטע עם פרוץ מלחמת לבנון הראשונה. במהלך המלחמה הִרְבָּה ברוזה להופיע בפני חיילים.
לאחר צאת אלבום זה, שינה ברוזה את הסגנון המוזיקלי ושני אלבומיו הבאים "האשה שאתי" ו-"ברוזה" היו כבר בסגנון מוזיקה לטינית.
רשימת רצועות

| קלף> מס' | קלף> שם | קלף> מילים | קלף> לחן | קלף> משך | קלף>  | קלף>  | קלף>  | קלף>  | קלף>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לא נכנע  | דויד ברוזה | דויד ברוזה | 6:09 |  |  |  |  |  |
| 2. | גלויות שנה טובה משוש המתאבדת  | יהונתן גפן (על פי טום וייטס) | דויד ברוזה | 5:45 |  |  |  |  |  |
| 3. | לעולם לא  | זאב טנא | דויד ברוזה, יהודה עדר | 4:53 |  |  |  |  |  |
| 4. | שרוכים  | יהונתן גפן | דויד ברוזה | 2:32 |  |  |  |  |  |
| 5. | החיים הם חומר טוב  | יהונתן גפן | דויד ברוזה | 3:57 |  |  |  |  |  |
| 6. | חיפה  | יהונתן גפן | דויד ברוזה | 3:33 |  |  |  |  |  |
| 7. | בלדה לנלסון  | יהונתן גפן | דויד ברוזה | 5:55 |  |  |  |  |  |
| 8. | הולך איתך הלילה  | מאיר אריאל | דויד ברוזה | 4:12 |  |  |  |  |  |
| 9. | דניאלה  | יהונתן גפן | דויד ברוזה | 6:30 |  |  |  |  |  |
| 10. | קלף (נעימה)   |   | דויד ברוזה | 1:14 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 44:40 |  |  |  |  |  |
בתקליט: שירים: 1–5 - צד א', שירים: 6–10 - צד ב'.
משתתפים באלבום

עיבודים והפקה מוזיקלית: יהודה עדר.
משתתפים באלבום > נגנים

דויד ברוזה: גיטרות, שירה.
יהודה עדר: גיטרה חשמלית, קולות רקע.
מיקי שביב: גיטרה בס, קולות רקע.
ז'אן פול זימבריס: תופים, כלי הקשה וקולות רקע.
משה לוי: פסנתר, פנדר רודס, אורגן האמונד, סינטיסייזר "פרופט".
מיקי קם: קולות רקע.
משתתפים באלבום > קרדיטים

הוקלט באולפני "טריטון".
טכנאי הקלטה ומיקס: יואב גרא.
עוזר טכנאי: דורון לב.
חיתוך: "מסטר רום", לונדון.
עיצוב וביצוע גרפי: יוסי אורבך.
צילום קדמי וקלף: עודד קליין. צילומי עטיפה אחוריים ודף מילים: עירית גידרון, יוסי אורבך.
עוזרת הפקה: אילנה שיימן.
מפיק: מיכאל תפוח, עבור "קצב אירועים".
קרב ביאליסטוק (1920)

קרב ביאליסטוק (בפולנית: Bitwa Białostoca) הוא קרב שנערך בין 20 ל-23 באוגוסט 1920 בעיר ביאליסטוק ובסביבותיה במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית. שיאו של הקרב היה ב-22 באוגוסט בין הרגימנט הראשון של הדיוויזיה הלגיונית הראשונה של הצבא הפולני שפעל לכבוש את העיר מכיוון דרום לבין כוחות הצבא האדום ששהו באותה העת בביאליסטוק ואשר אליהם חברו שרידי הארמייה ה-16 הסובייטית שנסוגה מוורשה ומדרום פודלסיה לאחר הפסדה בקרבות שם, וחלקים של הארמייה השלישית אשר פלשו לעיר מכיוון מערב. הקרב הסתיים בניצחון מלא של הצבא הפולני עת השיג שליטה מלאה על העיר ובכך הובטח כי ביאליסטוק וסביבותיה יהיו חלק מהרפובליקה הפולנית השנייה במסגרת הסכם ריגה. הניצחון בקרב הגביר את המרמור בקרב החיילים הסובייטים שרבים מהם נשבו ואחרים נסוגו בחופזה למזרח ובכך נתן לפולנים תנופה כדי להמשיך ולהרחיק מהם את החזית לעבר מערב בלארוס.
רקע

בנובמבר 1918 פולין הכריזה על עצמאותה וכבר ב-1919 נגררה למלחמה הפולנית-סובייטית. בתחילה היו לסובייטים ניצחונות רבים והם אף הגיעו לפאתי ורשה אבל אז החלה להשתנות תמונת המצב עם ניצחון הפולנים בקרב ורשה בתחילת אוגוסט 1920. לאחר קרב זה החלו הסובייטים בנסיגה מתמשכת למזרח ובכלל זה מחוז פודלסיה. הנסיגה הסובייטית הייתה חפוזה ויחידות שונות איבדו הקשר אחת עם השנייה. הצד הפולני הצליח לנצל את התנאים הטבעיים הנוחים, במיוחד מכשולי מים. קווי תחבורה קצרים מבעבר הקלו על הלוגיסטיקה, ותמרון הכוחות הפולניים היה יעיל גם כן. בנוסף הייתה רוח הקרבה ומתנדבים שהצטרפו יום ביומו אל הצבא הפולני חיזקו את רוח הלחימה. בנוסף, הצבא הפולני קיבל גיבוי מהאוכלוסייה האזרחית שרובה התייחסה אל הסובייטים כתוקפנים. חששות כבדים שררו בקרב הפולנים שניצחון בולשביקי משמעו החזרת השלטון הזר שפולין כל כך נאבקה בו ואובדן העצמאות שהושגה זה מכבר.
ב-16 באוגוסט 1920 התרכזו הכוחות הפולנים לאורך נהר וויפז' (פול') ובהם הרגימנט הראשון של הדיוויזיה הלגיונית הראשונה והחלו במתקפת הנגד שלהם. עד 20 באוגוסט כבשו הפולנים את מעברי נהר הבוג המערבי בדרוהיצ'ין ופרנקופול. העברת השליטה באזור דרוהיצ'ין ודרום חבל פודלסיה הובילה את הארמייה ה-16 לנסיגה מהירה מהאזור. ניצחונות של דיוויזיות הארמייה הפולנית השנייה אילצו את שרידי הארמייה ה-16 הסובייטית לשנות את כיוון נסיגתם שוב, בדרך עוקפת, דרך גרנה (פול') ונור וכך חשפו את עצמם להתקפה מצד דיוויזיית הרגלים ה-21 הפולנית מה שהוביל אותם לשנות שוב את כיוון נסיגתם הפעם לביאליסטוק, דרך בראנסק, וסוראז'.
הרגימנט הראשון של הדיוויזיה הלגיונית הראשונה (פול') גם הוא התקדם לעבר ביאליסטוק מכיוון דרום בעודו כובש את בוצ'קי, ביילסק פודלסקי וזבלודוב. בערב 20 באוגוסט מפקד דיביזיית הרגלים הלגיונית הראשונה הקולונל סטפן דונב-ביירנאקי (פול') הורה לחיילי רגימנט הרגלים הלגיוני לכבוש את ביאליסטוק, ואת הכבישים בהם הצבא הסובייטי השתמש עבור נסיגתו למזרח. הגנרל סטפן דונב-ביירנצקי הפקיד בידי גדוד הרגלים הראשון של הרגימנט, בפיקודו של יוזף מריאנסקי (פול') את המשימה לבצע את התקיפה. בסך הכל היו לכוחות הפולנים כ-2,000 חיילים. הכוחות הגיעו מכיוון זבלודוב ב-21 באוגוסט וכבשו את הכפר זווירקי (פול'), 14 קילומטרים דרומית לביאליסטוק. הם לכדו 100 שבויי מלחמה, אך כמה חיילים סובייטים הצליחו להימלט והזהירו את חיל המצב הסובייטי בביאליסטוק מפני הפשיטה הפולנית. הכוחות של בריגדת הרובאים ה-164 שהופנו להגן על פאתי העיר התקבצו באזור הליצקייה (פול'), סקריביצ'ה (פול') ודוילידי.
רקע > המצב בעיר ביאליסטוק טרם הקרב

לאורך חודש יולי 1920 הוועדה הפולנית המהפכנית הזמנית (פול') ניסתה לבסס שלטון קומוניסטי בעיר כחלק מהמטרה הסובייטית להפוך את פולין למדינה קומוניסטית. בראש הוועד עמדו קומוניסטים מנוסים, פעילים מהפכניים ידועים: יוליאן מרכלבסקי (פול'), פליקס דזרז'ינסקי, אדוארד פרוכניאק (פול'), פליקס קון (פול') ויוזף אונשליכט (אנ'). במהלך ההתקדמות המהירה של הצבא הסובייטי לכיון וורשה ביולי 1920 הסיגו הכוחות הפולנים את כוחותיהם והגנרל רומר, מפקד הארמייה השלישית (אנ'), הורה לפנות את ביאליסטוק מכוחות פולניים בלילה שבין 27 ל-28 ביולי כאשר ביום זה הצבא האדום נכנס לביאליסטוק דבר שהיה אמור לבסס את השלטון הקומוניסטי בעיר ואכן, ב-2 באוגוסט החלה הוועדה בארגון עצרת באזור ארמון ברניצקי והכרזת המניפסט המהפכני. לקראת הקרב אף ניסו השלטונות הפרו-סובייטיים לעבות את סדר הכוחות ביחידות מקומיות שיגנו על העיר מפני תקיפה פולנית וקבעו את מטה המפקדה ברחוב קילינסקייגו 23.
רקע > סדר הכוחות

הצד הפולני כלל את רגימנט הרגלים הראשון בפיקודו של קפטן זיגמונט ונדה. הרגימנט הורכב מהגדוד הראשון בפיקודו של יוזף מריאנסקי, הגדוד השני בפיקודו של אוגולסקי והגדוד השלישי בפיקודו של וונסיק. הרגימנט היה כפוף לבריגדת הרגלים הראשונה (פול') בפיקודו של אדמונד קנול-קוונאצקי (אנ') שבעצמה הייתה כפופה לדיוויזיית הרגלים הלגיונית הראשונה (אנ') בפיקודו של סטפן דונב ביירנאצקי (אנ').
הצד הסובייטי כלל את בריגדת הרובאים ה-164 ששהתה בעיר בעת תחילת הקרב ואשר כללה שלושה גדודי רובאים (490, 491 ו-492) והייתה כפופה לדיביזיית הרובאים ה-55 (פול'). במהלך התקפת הנגד הסובייטית הצטרפו הארמייה ה-16 בפיקודו של סולוהוב אשר כללה חמש דיוויזיות רובאיות (2, 8, 10, 17 ו-27) כמו גם שרידים של הארמייה ה-3 בפיקודו של ולדימיר לזרביץ' (אנ') מכיוון מערב.
רקע > זירת הקרב

על אף היותה של ביאליסטוק עיר לא גדולה באופן יחסי (מנתה לא יותר מ-100,000 תושבים בתקופה זו), היא היוותה צומת תחבורתי, כלכלי ואסטרטגי חשוב. מספר כבישי אורך ורוחב עברו דרכה כמו גם היותה תחנה על קו הרכבת ורשה-סנט פטרבורג. מבחינה כלכלית העיר נהנתה מצמיחה מהירה לאורך המ-19 ונודעה כ"מנצ'סטר של הצפון" והוקמו בה מספר מפעלי טקסטיל. בנוסף לכך שכנו בעיר מספר בסיסי צבא, ירושת צבא האימפריה הרוסית. בסביבת ביאליסטוק היו מספר מכשולים הגנתיים טבעיים. מדרום וממערב, העיר הייתה מוגנת על ידי נהר נרב, ומצפון על ידי נהר הסופרשל. שני מכשולי המים הטבעיים הללו הקלו על חסימת נתיבי תחבורה ממערב למזרח ומצפון לדרום. העיר עצמה ממוקמת על שטח גבעתי מעט בין הנהרות ביאלה ובז'אנטרקה. אלה לא היוו מכשול רציני כיוון שלא היו קשים לעבירה. הגבעות שמסביב איפשרו לבנות עמדות הגנה בשטח ליחידות חי"ר וארטילריה. נקודות אלה גם היוו פוטנציאל לשמש כנקודות תצפית. מתחמי היער שמסביב שימשו את שני הצדדים כדי לטשטש את ריכוז כוחותיהם. מבנן העיר הקשה על הלחימה: בנוסף לצירים המרכזיים שהיו ארוכים ורחבים דיים, בביאליסטוק היו גם הרבה רחובות צרים ומתפתלים שהקשו על שיירות צבאיות לנוע בחופשיות, דבר שהוביל לקרבות פנים אל פנים עם יחידות קטנות כגון חוליות או מחלקות. מאפיין נוסף של העיר היה שרובה כללה מבנים העשויים מעץ, רגישים מאוד לשריפות שנגרמו מירי ארטילריה התנגשויות של חילות רגלים או הצתות חבלה.
תוצאות

האבדות בצד הפולני כללו כ-50 הרוגים וכ-200 פצועים, ובצד הסובייטי הם מעל 600 הרוגים ופצועים, 8,200 שבויי מלחמה ושלל שכלל 22 תותחים, 147 מקלעים כבדים, מטוס אחד ושלוש רכבות אספקה וציוד. מאות חיילים סובייטים התפזרו ביערות שמקיפים את העיר. כוחות פולנים תפסו אותם כמה ימים לאחר הקרב. חיילים פולנים נקברו במספר מקומות, כאשר בהמשך אפרם הועבר לבית הקברות הצבאי ברחוב זווייז'ינייצ'קה. חיילים סובייטים נקברו בבית הקברות לחיילים גרמנים ממלחמת העולם הראשונה ברחוב שווירקובה. בית קברות זה לא קיים יותר ובשטחו נבנה בניין של תחנת הרדיו, הרדיו הפולני. יהודי ביאליסטוק הואשמו בשיתוף פעולה המוני עם הבולשביקים, ובעיקר תמיכה חמושה בכוחות הצבא האדום בעיצומם של הקרבות. האשמות בשיתוף פעולה הובילו לאירועי אלימות. לדברי השליח היהודי ששי הסל פרבשטיין, ב-23–25 באוגוסט קבוצות חמושות של אזרחים ואנשי צבא פשטו על הרובע היהודי במרכז העיר. הפרות סדר אלה לוו בביזה, אדם נהרג אנשים רבים נפצעו. הקהילה היהודית בביאליסטוק עשתה כמיטב יכולתה לטהר את קהילתה מהאשמות שיתוף הפעולה עם הסובייטים, וקיבלה את תמיכת הוועדה האזרחית הזמנית בביאליסטוק ואלו שנכללו בה, במיוחד פעילי המפלגה הלאומית הדמוקרטית. האנדרטה המרכזית לזכר חיילי הרגימנט הראשון של הדיביזייה הלגיונית הראשונה הוקמה ברחוב זוויצ'יינסטבה לא רחוק מתחנת הרכבת המרכזית, באזור בו התחוללו חלק מהקרבות. בנוסף הקרב מונצח גם בלוחית על קבר החייל האלמוני בורשה עם הכיתוב BIAŁYSTOK 22 i 30 VIII 1920. לאחר נפילת הרפובליקה העממית של פולין, הונצח זכרו של הקפטן יוזף מריאנסקי ברחוב הנושא את שמו במרכז העיר ביאליסטוק. כמו כן רחובות בביאליסטוק נושאים את שמם של מפקדי יחידות שהשתתפו בקרב, אוגוסט אמיל פילדורף וולדיסלב ברונייבסקי.
הערות שוליים

↑  POCZĄTKI BIAŁOSTOCKIEJ NIEPODLEGŁOŚCI 1918-1920
↑  Witold Lawrynowicz, Battle Of Warsaw 1920
↑  Adam Dobronski & Marek Gajewski. Białystok 1920. Muzeum Wojska w Białymstoku, 2019, 22.
↑  Pawel Borek. Polskie kontruderzenie znad Wieprza i walki na południowym Podlasiu w ostatniej fazie Bitwy Warszawskiej 1920 r. p. 457.
↑  Pawel Borek. Polskie kontruderzenie znad Wieprza i walki na południowym Podlasiu w ostatniej fazie Bitwy Warszawskiej 1920 r. p. 458.
↑  Adam Dabrowski, Białystok garnizonowy
↑  Goniec Czerwony. Organ Tymczasowego Komitetu Rewolucyjnego Polski. Sobota, sierpnia 1920
↑  dr Marek Kietliński, Bitwa o Białystok 1920 r.
↑  The Miracle on the Vistula, the Battle of Warsaw 1920: The Weak
Facing the Strong, p. 105 at Baltic Security and Defence Review, Vol. 12 (1), 2010
↑  Wojna polsko-bolszewicka 1919-1920 – zarys tła historycznego, עמ' 23-23
↑  Waldemar Tyszuk, Białystok and the Local Community During the Polish-Bolshevik War of 1919-1920, p. 200
↑  Adam Dobronski & Marek Gajewski. Białystok 1920. Muzeum Wojska w Białymstoku, 2019, 43.
↑  A. Borkiewicz & st. Grzegorczyk. Walki 1-go p. p. legionow o Bialystok. na tle bitwy warszawskiej w 1920 r. Bialostocka Oficyna Wydawnicza, 49
↑  A. Borkiewicz & st. Grzegorczyk. Walki 1-go p. p. legionow o Bialystok. na tle bitwy warszawskiej w 1920 r. Bialostocka Oficyna Wydawnicza, 46
↑  יוזף מריאנסקי - גיבור קרב ביאליסטוק, מידע בעיריית ביאליסטוק
↑  Bitwa Białostocka - Ksiaznica Podlaska - קרב ביאליסטוק - ספריית פודלסקה, עמ' 5
↑  Janusz Odziemkowski. Leksykon wojny polsko-rosyjskiej 1919-1920, p. 37.
↑  Bitwa o Białystok 20-23 sierpnia 1920 r.
↑  Bitwa białostocka. Marjański gromił bolszewików. Zginął nad Białą 95 lat temu, Kurier Poranny, Jakub Medek, August 22, 2015
↑  Bitwa Białostocka 1920. Jak zginął kpt. Józef Marjański? Jerzy Doroszkiewicz, Kurier Poranny
↑  Bitwa Białostocka - Ksiaznica Podlaska - קרב ביאליסטוק - ספריית פודלסקה, עמ' 6
↑  Bitwa Białostocka 1920. Jak zginął kpt. Józef Marjański?, Jerzy Doroszkiewicz, Kurier Poranny, 19.08.2019
↑  Czcijmy Bitwę Białostocką, Jakub Medek. 21 of August 2009, Poranny Kurier
↑  Janusz Odziemkowski: Leksykon wojny polsko-rosyjskiej 1919-1920, ע' 37-40
↑  Białostocki Cmentarz Wojskowy
↑  Waldemar Tyszuk, Białystok and the Local Community During the Polish-Bolshevik War of 1919-1920, p. 203
↑  .22 sierpnia - 101. rocznica Bitwy Białostockiej, 22 of August 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810633864405606 
אנדרטה לזכר חיילי רגימנט הרגלים הראשון שנפלו בקרב
יוזף מריאנסקי, מהמפקדים הבולטים שנפל בקרב
תרשים מהלך הקרבות
ציור קיר לזכר הקרב, "יגלוניה זוכרת", 22 באוגוסט 1920
מפרץ סלמון (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק במפרץ באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ערך זה עוסק במפרץ באנטארקטיקה שנקרא בעבר "מפרץ דייוויס". אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ג'ון קינג דייוויס 
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  66°08′00″S 134°04′59″E﻿ / ﻿66.1333°S 134.083°E﻿ / -66.1333; 134.083
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ סלמון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ סלמון
 
מפרץ סלמון (באנגלית: Salmon Bay) הוא מפרץ שרוחבו 19 קילומטרים, בין כף קזני והאי לואיס בארץ וילקס באנטארקטיקה.
היסטוריה > גילוי המפרץ

המפרץ התגלה מהספינה אורורה במהלך משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה (שנערכה בין השנים 1910-1914) בפיקודו של דאגלס מוסון.
המפרץ נחשב כיום אתר היסטורי.
היסטוריה > מקור השם

מוסון קרא למפרץ בשם "מפרץ דייוויס" (Davis Bay) על שם ג'ון קינג דייוויס סגן מפקד משלחת המחקר.
ביוני 2017, שונה שם המפרץ על ידי הוועד הגאוגרפי של ניו זילנד לשמו הנוכחי.
לקריאה נוספת

• P. T. Maher, , Lincoln University, 2010, P 21
הערות שוליים

1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  ראו "Footsteps on the Ice" ב"לקריאה נוספת"
↑  תשומת הלב - יש מפרץ סמוך - מפרץ אחר - בשם "מפרץ דייוויס" - Davies Bay
↑  ההודעה על ההחלטה על שינוי השם
קווין בראדשו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בפברואר 1965 (בן 59) גיינסוויל שבארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  1.95 מטר
 מספר:  14
 מכללה:  יו.אס. אינטרנשיונל
 קבוצות כשחקן
 1992–1994   1994–1995   1995–1996   1996–1999   1999   1999–2000   2000–2002   2002–2004   2004–2008:  מכבי גבעת שמואל   עירוני נהריה   מכבי חיפה   הפועל תל אביב   מכבי אשדוד   אליצור אשקלון   מכבי אשדוד   אליצור אשקלון   הפועל אילת
 הישגים כשחקן
 מלך הסלים של טורניר המכללות (1991) שיא קליעות במשחק אחד (72 נק') פעמיים מלך הסלים של לאומית ב' (1993/94), (1994/95)
 
קווין בראדשו (באנגלית: Kevin Bradshaw, נולד ב-13 בפברואר 1965) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ישראלי.
קריירת מכללות

בראדשו שנולד בגיינסוויל שבפלורידה, גובהו 1.95 מטר. שיחק בעמדת הסמול פורוורד. קלע 2,804 נקודות בקריירת המכללות שלו (מקום 15 בכל הזמנים בכל המכללות בארצות הברית), הוא מחזיק עדיין בשיא מכללות למשחק אחד בליגה הבכירה: 72 נקודות במשחק משנת 1991 בין יו.אס אינטרנשיונל (קבוצתו בעבר) לבין לויולה מרימאונט.
קריירה בישראל

בראדשו החל את דרכו בישראל בקבוצת מכבי גבעת שמואל, בה שיחק במשך שתי עונות (1992–1994) והיה מלך הסלים של הליגה השנייה כשקלע 38.1 נק' למשחק כולל 100 נק' במשחק אחד. בסך הכל בראדשו הוא פעמיים מלך הסלים של הלאומית.
לאחר מכן שיחק עונה אחת בעירוני נהריה ועונה אחת במכבי חיפה.
בעונת 1996/97 הגיע להפועל תל אביב ששיחקה אז בליגת העל, איתה הוא הספיק לרדת ליגה, להעפיל חזרה לליגה הבכירה ולהישאר עוד שליש עונה, שבהמשכה עבר לליגה הלאומית לקבוצת מכבי אשדוד.
בעונת 1999/00 שיחק באליצור אשקלון ועזר לה להעפיל לראשונה בתולדותיה לליגת העל.
בעונת 2000/01 חזר למכבי אשדוד למשך שתי עונות, כשבעונה השנייה עזר לה להישאר בליגה הלאומית באופן דרמטי במחזורים האחרונים.
בעונת 2002/03 חזר לאליצור אשקלון ועזר לה להעפיל בפעם השנייה לליגת העל.
מאז עונת 2004/05 שיחק ואימן בקבוצת הפועל אילת בליגה הארצית במשך ארבע עונות. בשנת 2008 עזב את ישראל וחזר לארצות הברית והחל לשמש כעוזר מאמן במכללת "פוינט לומה" בסן דייגו.
מסילות

| --- | --- |
מסילות - מבט על הדשא מול חדר האוכל
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק המעיינות
גובה ממוצע: ‎-112 מטר
תאריך ייסוד: 1938
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
מוצא המייסדים: פולין ובולגריה
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 484 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎4.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת עמק בית שאן מוגדלת) מסילות(למפת עמק בית שאן רגילה) מסילות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסילות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסילות32°29′44″N 35°28′27″E﻿ / ﻿32.4955871018379°N 35.4741740031166°E﻿ / 32.4955871018379; 35.4741740031166  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק המעיינות (in English: Emek HaMaayanot Regional Council) באדום - מסילות בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10
http://www.messilot.net/
מְסִילּוֹת הוא קיבוץ בעמק בית שאן מערבית לעיר בית שאן והשייך למועצה אזורית עמק המעיינות.