stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסטרהזניקה
חיסון לקורונה

בשנת 2020 החלה אסטרהזניקה לפתח בשיתוף אוניברסיטת אוקספורד חיסון נגד קורונה. החיסון נקרא hAdOx1 והפיתוח מבוסס על גילוי נוגדנים מנטרלים לקורונה שבנויים מחלבון spike. לחיסון הגנה כפולה, העלאת רמת הנוגדנים והעלאת רמת תאי מערכת החיסון מסוג T. במאי 2020 הודיעה החברה על תחילת השלב השני והשלישי של הניסויים. באמצע יולי באותה השנה, נטען כי נוגדני החיסון תואמים את התגובה הנדרשת לצורך אישור החיסון. ובפרסום רשמי של החברה בכתב העת לאנסט פורסם כי תוצאות השלבים הראשון והשני של הניסוי הוכתרו בהצלחה, והחברה מעריכה כי החיסון יהיה זמין עוד בשנת 2020.
החיסון ממומן על ידי הממשל האמריקאי ב-1.2 מיליארד דולר, תמורת קבלה של 300 מיליון מנות חיסון וכן באמצעות שני מיזמים שנתמכים על ידי ביל גייטס. החברה הציבה לעצמה יעד לייצר 2 מיליארד מנות של החיסון. והחברה חותרת לאספקה שוויונית של החיסון, ולכן חתמה עם מכון סרום בהודו על אספקת מיליארד מנות חיסון למדינות העולם השלישי.
החברה הגיעה לסיכום עם ברית החיסונים האירופית (IVA) שהוקמה על ידי ממשלות צרפת, גרמניה, איטליה והולנד, לפיו, היא תספק להם 400 מיליון מנות של החיסון, זאת בנוסף לשני מיליארד המנות אותן היא מתכנת לייצר. נכון לספטמבר 2020, יצרה החברה 30 מיליון מנות, זאת עוד בטרם אושר החיסון. בינתיים, משרד הבריאות בישראל הגיע להבנות עם החברה לקראת חתימה על הסכם לרכישת מיליוני חיסונים. במקביל, הממשלה הבריטית הזמינה מהחברה כ-100 מיליון מנות, שמספיקות ל-50 מיליון בני אדם.
ב-8 בספטמבר 2020 הודיעה החברה שהיא משהה את הניסויים בבני אדם של החיסון, אחרי שאצל נסיין בבריטניה התפתחו תסמיני מחלה, והתעורר חשש שמדובר בתופעת לוואי של הזרקת החיסון. לא נמסר הסבר רשמי לחולי שהתפתח אצל הנסיין, אך נמסר מפי גורם המעורה בפרטים שמדובר בדלקת בחוט השדרה, תופעה שנגרמת במקרים רבים מזיהום נגיפי. בהמשך ספטמבר אישרה הוועדה מטעם משרד הבריאות של בריטניה את המשך הניסוי. החברה הודיעה בנובמבר על תוצאות הניסוי של החיסון. היעילות הרבה ביותר (90%) נמצאה כשהחיסון ניתן בחצי מנה ולאחר כחודש במנה מלאה, ובסך הכול היעילות הממוצעת הייתה של 70%. בשל טעות וסיבות נוספות, יבוצע ניסוי מחודש. בפברואר 2021, המפתחים פרסמו מחקר לפיו החיסון לא רק מגן מפני הדבקה תסמינית, אלא גם מפחית הדבקה בצורה משמעותית (67%). המחקר שטרם עבר ביקורת עמיתים, היה המחקר הראשון שמוכיח צמצום בהדבקה בעקבות חיסון נגד COVID-19.
בדצמבר 2020 אישרה ממשלת בריטניה את השימוש בחיסון, עוד בטרם אישור מנהל המזון והתרופות האמריקאי, וזאת לאחר שתוצאות הניסוי הראו יעילות של כ־90%. בינואר אישרה הודו והסוכנות האירופית לתרופות.
באפריל 2021 הודיעה הסוכנות האירופית לתרופות כי יש לציין הופעת קרישי דם כתופעת לוואי נדירה של החיסון עם זה ציינו בהודעתם כי היתרונות של החיסון עולים על הסיכון.
בספטמבר 2021 אישר משרד הבריאות הישראלי את קבלת חיסון אסטרהזניקה למנועי חיסוני פייזר ומודרנה ולאלה שסירבו להתחסן בתרכיבי ה-mRNA מטעמים אידאולוגיים.
ב-7 במאי 2024 הודיעה אסטרהזניקה שהיא מורידה מהמדפים באירופה את החיסון שפיתחה נגד קורונה, בשל "שיקולים מסחריים". ההחלטה הגיעה חודשים ספורים בלבד לאחר שהחברה הודתה כי החיסון עלול לגרום לתופעת לוואי נדירה מאוד, שגורמת לקרישי דם וספירת טסיות דם נמוכה.
פעילות בישראל

אסטרהזניקה הקימה בשנת 2007 סניף בישראל. הסניף משקיע במחקר ופיתוח, מקדם ומעודד מחקרים קליניים בשיתוף פעולה עם ארגוני הבריאות הישראלים, במטרה לחזק את שירותי הבריאות בישראל.
במאי 2018 חתמה "אסטרהזניקה" על מזכר הבנות עם משרד הכלכלה ורשות החדשנות בו התחייבה להשקיע בתחומי הביוטק והבריאות הדיגיטלית בישראל, על ידי הגברת שיתופי-הפעולה עם גורמי תעשייה, אקדמיה וממשל בישראל. בעקבות ההסכם יזמה החברה מספר שיתופי פעולה עם חברות סטארט-אפ ישראליות, בהן: הסכם שיתוף פעולה עם הסטארט-אפ C2igenomics להטמעת הטכנולוגיה שפותחה על ידי החברה לזיהוי שאריות של מחלת הסרטן; השקעה בסך 18 מיליון דולר עבור שימוש במערכת של הסטארט-אפ אימיונאיי (Immunai), שפיתון פתרון שמאפשר להתחקות אחרי מנגנוני הפעולה של מערכת החיסון; ושיתוף פעולה עם חברת "אייבקס מדיקל אנליטיקס" (Ibex Medical Analytics), המוכרת תוכנה המסייעת לפתולוגים בעבודת האבחון.
גירוש שד מילד אילם

יצירה מהמאה ה-15.מאת Très Riches Heures du Duc de Berry, ישו מגרש שד מנער אחוז בשד.
גירוש השד מילד אילם אחוז שד, או הנער בעל הרוח האילמת, הוא אחד מהנסים של ישו שתועדו בבשורות הסינופטיות. בנס ריפוי זה גירש ישו שד מגופו של ילד אחוז שד. תיעוד נס  גירוש שדים זה מופיע בפירוט בבשורת מרקוס ומתועד גם בצורה שונה קמעה, בבשורות מתי ולוקס. בסיפורים בבשורות אלה מתרחש ריפוי זה לאחר סיפור ההשתנות, כאשר ישו נפגש על הר גבוה עם אליהו ומשה בנוכחות שלושת תלמידיו יעקב, יוחנן ושמעון פטרוס וכאשר שמעו קול (השכינה) מתוך הענן האומר על ישו "זה-בני ידידי אשר רציתי בו אליו תשמעון" (בשורת מתי י"ז 1–9, בשורת מרקוס ט' 2–8, בשורת לוקס ט' 28–36).
ציטוט הגרסאות בברית החדשה > בשורת מרקוס

14 וַיְהִי כְּבוֹאוֹ אֶל־הַתַּלְמִידִים וַיַּרְא עַם־רָב סְבִיבוֹתָם וְסוֹפְרִים מִתְוַכְּחִים עִמָּם׃ 15 וְכָל־הָעָם כִּרְאוֹתָם אֹתוֹ כֵּן תָּמָהוּ וַיָּרוּצוּ אֵלָיו וַיִּשְׁאֲלוּ־לוֹ לְשָׁלוֹם׃ 16 וַיִּשְׁאַל אֶת־הַסּוֹפְרִים מָה־אַתֶּם מִתְוַכְּחִים עִמָּהֶם׃ 17 וַיַּעַן אֶחָד מִן־הָעָם וַיֹּאמַר רַבִּי הֵבֵאתִי אֵלֶיךָ אֶת־בְּנִי אֲשֶׁר־רוּחַ אִלֵּם בְּקִרְבּוֹ׃ 18 וּבְכָל־מָקוֹם אֲשֶׁר יֹאחֲזֵהוּ הוּא מְרַצֵּץ אֹתוֹ וְיָרַד רִירוֹ וְחָרַק שִׁנָּיו וְיָבֵשׁ גּוּפוֹ וָאֹמַר אֶל־תַּלְמִידֶיךָ לְגָּרֲשׁוֹ וְלֹא יָכֹלוּ׃ 19 וַיַּעַן וַיֹּאמֶר לָהֶם הוֹי דּוֹר חֲסַר אֱמוּנָה עַד־מָתַי אֶהְיֶה עִמָּכֶם עַד־מָתַי אֶשָׂא אֶתְכֶם הָבִיאוּ אֹתוֹ לְפָנָי׃ 20 וַיְבִיאֻהוּ לְפָנָיו וַיְהִי כַּאֲשֶׁר רָאָהוּ וַיְזַעֲזֵעֵנוּ הָרוּחַ פִּתְאֹם וַיִּפֹּל אַרְצָה וַיִּתְגּוֹלֵל וַיּוֹרֶד רִירוֹ׃ 21 וַיִּשְׁאַל אֶת־אָבִיו כַּמָּה יָמִים הָיְתָה־לּוֹ זֹאת וַיֹּאמֶר מִימֵי נְעוּרָיו׃ 22 וּפְעָמִים רַבּוֹת הִפִּיל אֹתוֹ גַּם־בָּאֵשׁ גַּם־בַּמַּיִם לְהַאֲבִידוֹ אַךְ אִם־יָכֹל תּוּכַל רַחֵם עָלֵינוּ וְעָזְרֵנוּ׃ 23 וַיֹּאמֶר אֵלָיו יֵשׁוּעַ לֵאמֹר אִם־תּוּכַל אָמָרְתָּ כֹּל יוּכַל הַמַּאֲמִין׃ 24 וַיִּתֵּן אֲבִי הַיֶּלֶד אֶת־קֹלוֹ בִּבְכִי וַיֹּאמַר אֲנִי מַאֲמִין אֲדֹנִי עֲזָר־נָא לְחֶסְרוֹן אֱמוּנָתִי׃ 25 וַיַּרְא יֵשׁוּעַ אֶת־הָעָם מִתְקַבֵּץ אֵלָיו וַיִּגְעַר בָּרוּחַ הַטָּמֵא וַיֹּאמַר רוּחַ אִלֵּם וְחֵרֵשׁ אֲנִי מְצַוְּךָ צֵא מִמֶּנּוּ וְאַל־תֹּסֶף לָבוֹא־בוֹ עוֹד׃ 26 וַיִּצְעַק וַיְזַעֲזֵעַ אֹתוֹ מְאֹד וַיֵּצֵא וַיְהִי כַמֵּת וְרַבִּים אָמְרוּ כִּי גָוָע׃ 27 וַיַּחֲזֵק יֵשׁוּעַ בְּיָדוֹ וַיְעִירֵהוּ וַיָּקֹם׃ 28 וַיְהִי כַּאֲשֶׁר בָּא הַבַּיְתָה וַיִּשְׁאָלֻהוּ תַלְמִידָיו בִּהְיוֹתָם אִתּוֹ לְבַדָּם לֵאמֹר מַדּוּעַ אֲנַחְנוּ לֹא יָכֹלְנוּ לְגָרְשׁוֹ׃ 29 וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם הַמִּין הַזֶּה יָצֹא לֹא יֵצֵא כִּי אִם־בִּתְפִלָּה וּבְצוֹם׃
ציטוט הגרסאות בברית החדשה > בשורת מתי

וְ14 וַיְהִי כְּבוֹאָם אֶל־הֲמוֹן הָעָם וַיִּגַּשׁ אֵלָיו אִישׁ וַיִּכְרַע עַל־בִּרְכָּיו לְנֶגְדּוֹ׃ 15 וַיֹּאמַר אֲדֹנִי רַחֵם־נָא עַל־בְּנִי כִּי־מֻכֵּה יָרֵחַ הוּא וְחָלְיוֹ רָע כִּי־פְעָמִים רַבּוֹת הוּא נֹפֵל בָּאֵשׁ וּפְעָמִים רַבּוֹת אֶל־תּוֹךְ הַמָּיִם׃ 16 וָאָבִיא אֹתוֹ אֶל־תַּלְמִידֶיךָ וְלֹא יָכְלוּ לִרְפֹּא לוֹ׃ 17 וַיַּעַן יֵשׁוּעַ וַיֹּאמֶר הוֹי דּוֹר חֲסַר אֱמוּנָה וּפְתַלְתֹּל עַד־מָתַי אֶהְיֶה עִמָּכֶם עַד־מָתַי אֶשָּׂא אֶתְכֶם הָבִיאוּ אוֹתוֹ אֵלַי הֵנָּה׃ 18 וַיִּגְעַר־בּוֹ יֵשׁוּעַ וַיֵּצֵא הַשֵׁד מִמֶּנּוּ וַיֵּרָפֵא הַנַּעַר מִן־הַשָׁעָה הַהִיא׃ 19 וַיִּגְּשׁוּ הַתַּלְמִידִים אֶל־יֵשׁוּעַ וְהוּא לְבַדּוֹ וַיֹּאמְרוּ מַדּוּעַ אֲנַחְנוּ לֹא יָכֹלְנוּ לְגָרֲשׁוֹ׃ 20 וַיֹּאמֶר יֵשׁוּעַ אֲלֵיהֶם מִפְּנֵי חֹסֶר אֱמוּנַתְכֶם כִּי אָמֵן אֹמֵר אֲנִי לָכֶם אִם־יֵשׁ בָּכֶם אֱמוּנָה כְּגַרְגַּר הַחַרְדָּל וַאֲמַרְתֶּם אֶל־הָהָר הַזֶּה הֵעָתֵק מִזֶּה שָׁמָּה וְנֶעְתַּק מִמְּקוֹמוֹ וְאֵין דָּבָר אֲשֶׁר יִבָּצֵר מִכֶּם׃ 21 וְהַמִּין הַזֶּה לֹא יֵצֵא כִּי אִם־בִּתְפִלָּה וּבְצוֹם׃
ציטוט הגרסאות בברית החדשה > בשורת לוקס

37 וַיְהִי מִמָּחֳרָת בְּרִדְתָּם מִן־הָהָר וַיֵּצֵא עַם־רַב לִקְרָאתוֹ׃ 38 וְהִנֵּה אִישׁ אֶחָד מִן־הָעָם זֹעֵק לֵאמֹר אָנָּא רַבִּי פְּנֵה־נָא אֶל־בְּנִי כִּי יָחִיד הוּא לִי׃ 39 וְהִנֵּה כִּי אָחַז בּוֹ רוּחַ הוּא מְצַעֵק פִּתְאֹם וְהָרוּחַ מְרוֹצֵץ אֹתוֹ בְּהוֹרִיד רִירוֹ וּמַקְשֶׁה לָסוּר מִמֶּנּוּ וִידַכֵּא אֹתוֹ׃ 40 וָאֲבַקֵּשׁ מִתַּלְמִידֶיךָ לְגָרֲשׁוֹ וְלֹא יָכֹלוּ׃ 41 וַיַּעַן יֵשׁוּעַ וַיֹּאמַר הוֹי דּוֹר חֲסַר אֱמוּנָה וּפְתַלְתֹּל עַד־מָתַי אֶהְיֶה עִמָּכֶם וְאֶשָּׂא אֶתְכֶם הָבֵא אֶת־בִּנְךָ הֵנָּה׃ 42 וַיְהִי אַךְ הִקְרִיב לָבוֹא הִפִּילוֹ הַשֵּׁד וַיְרוֹצֲצֵֵהוּ וְיֵשׁוּעַ גָּעַר בָּרוּחַ הַטָּמֵא וַיְרַפֵּא אֶת־הַנַּעַר וַיְשִׁיבֵהוּ לְאָבִיו׃ 43 וַיִּשְׁתּוֹמֲמוּ כֻלָּם עַל־גְּדֻלַּת הָאֱלֹהִים וַיְהִי בְּתָמְהָם כֻּלָּם עַל־כֹּל אֲשֶׁר עָשָׂה וַיֹּאמֶר יֵשׁוּעַ אֶל־תַּלְמִידָיו׃
סיפור גירוש השד

התיעוד שבבשורת מרקוס (בשורת מרקוס ט' 17–29) מתאר כיצד ישו מוקף בהמון רב שבא לראותו. איש אחד מתוכם מתחנן אליו מבקש ממנו עזרה לרפוי בנו, אשר "יש לו רוח אילמת בקרבו"'. הוא מסביר שהרוח אוחזת בו בכל מקום, מפילה אותו ארצה וגורמת לו להעלות קצף בפיו, לחרוק את שיניו ולהיות נוקשה. הוא אומר לישו שהוא ביקש מתלמידיו לרפא את הילד, אך הם לא הצליחו בכך. ישו מגיב באומרו "הוי דור חסר אמונה", כשהוא מפנה דבריו הן לתלמידיו והן לכל הנוכחים האחרים ואז הוא שואל: "עד מתי אהיה עמכם?".
ישו מבקש שיביאו את הנער אליו. כאשר הנער אחוז השד מובא אליו, הרוח הטמאה (השד) ראתה כי הובאה לפני ישו, היא מפילה את הנער מיד וגורמת לו להעלות קצף ולפרכס, על פי פרשנויות מקובלות נטען כי "התיאור המובא בקטע זה של מרקוס תואם בדיוק מרבי להתקף אפילפטי". ישו שואל את אבי הנער ממתי התקפים כאלה התחילו להשפיע על הנער. האב עונה מאז ילדותו, כולל שפעמים רבות הפיל השד את הנער לאש ומים וסיכן את חייו.
האב מבקש משישו שירחם עליו ואם הוא יכול שירפא את הנער את בנו. "אם אתה יכול?" מגיב ישו, הכל אפשרי למי שמאמין, והאיש מגיב, "אני מאמין; עזור לי בחסרון אמונתי!" ואז מצווה ישו על הרוח לצאת מן הנער, והיא עושה זאת. לאחר שהרוח הטמאה עזבה את גופו הנער נראה לרבים בקהל כגופת מת. אך ישו אוחז בו ועוזר לו לקום.
לאחר מכן, כאשר ישו נכנס לבית, שואלים אותו תלמידיו ביחידות, מדוע הם לא הצליחו לרפא את הנער, והוא מסביר, "הסוג זה (של רוח טמאה) יכול לצאת רק באמצעות תפילה". במקורות אחרים נאמר גם, "באמצעות צום".
הגרסה בבשורה של מתי (י"ז 14–18) קצרה באופן משמעותי, ומחסירה את ההתייחסות להמון רב שנכח באותה עת (וברוב הגרסאות) את הצורך בתפילה לצורך גירוש השד. כמו כן צוין כי הילד הוא "מוכה ירח", וכ"חולה אפילפסיה" בגרסאות אחרות.
הגרסה של בשורת לוקס מקוצרת אף היא, אך כאן נשמר האזכור לנוכחות ההמון.
משמעויות ופרשנויות

ישו מקנה חשיבות למידת האמונה של אדם שנס נעשה לו, דבר זה נלמד מהעובדה שאבי הנער אחוז השד שואל האם הוא, ישו, יכול לעזור לבנו, כלומר לגרש את השד וישו עונה "אתה שואל האם אוכל לגרש את השד הכל יוכל המאמין". מצד אחד "מגרש השד" חייב להיות מאמין באמונה שלמה שהוא יכול לגרש את השד. מאידך גם מי שמקבל את נס הריפוי או מי שמבקש את הנס עבור בן משפחתו, חייב שתהיה לו אמונה בסיסית כדי שהנס יוכל לצאת לפועל..
כמו כן יש להתייחס לכך שתלמידיו של לא הצליחו לגרש את השד מהנער אחוז השד, על אף שהצליחו בפעמים רבות קודם לכן לגרש שדים (מרקוס ו' 13). ישו מציין שהמין המיוחד הזה של השד מחייב לא רק ציווי על השד במאמר "צא ממנו", אלא מחייב גם הכנה בתפילה ואף צום, דברים שישו עצמו היה מורגל בהם ועסק בהם ללא הרף.
ניתן להבין מכאן גם שישנים סוגי שדים שונים, ולא כולם ניתן לגירוש בנקל. התלמידים עצמם הצליחו ללא בעיה מיוחדת לגרש שדים אחרים קודם לכן (בשורת לוקס י' 17: " וַיָּשׁוּבוּ הַשִּׁבְעִים בְּשִׂמְחָה וַיֹּאמְרוּ אֲדֹנֵינוּ גַּם־הַשֵּׁדִים נִכְנָעִים תַּחְתֵּינוּ בִּשְׁמֶךָ").
ראו גם

הנסים של ישו
פרכוס אפילפטי
גירוש שדים
הערות שוליים

↑  Pulpit Commentary on Mark 9, accessed 15 June 2017
↑  "Mark 9:14-29". Biblegateway.com. נבדק ב-2018-04-19.
↑  "Biblegateway Luke 9:37-49". Biblegateway.com. נבדק ב-2018-04-19.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553278005171  LCCN: sh85059511
קריסטי אנסת'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1968 (בת 57 בערך) מינסוטה, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  הנדסה ביו-רפואית, הנדסת כימיה, כימיה פולימרית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרדו  אוניברסיטת קולורדו בולדר 
 מוסדות:  אוניברסיטת קולורדו בולדר 
 פרסים והוקרה:  פרס הרמן מארק לכימיה פולימרית (2021)  פרס לוריאל-אונסק״ו לנשים במדע (2020)  היכל התהילה של נשות קולורדו (2012)  עמיתה באגודה האמריקאית לקידום המדע (2006)  פרס אלן וטרמן (2004)  עמיתת פקארד למדע והנדסה (1997)  פרס קמיל דרייפוס 
 בן או בת זוג:  כריסטופר נ. באומן (2003–?) 
 מספר צאצאים:  1 
 אתר רשמי
 
קריסטי ס. אנסת' (באנגלית: Kristi S. Anseth; ‏נולדה ב־1968) היא חוקרת אמריקאית המתמחה בתחום של הנדסה כימית וביולוגית. תחומי מחקרה כוללים רפואה רגנרטיבית, הנדסת רקמות ופיתוח של ביומטריאלים, במטרה לייצר שיטות חדשניות בריפוי רקמות וביצירת מודלים של מחלות ומודלים פיזיולוגיים למציאת תרופות. בזכות מחקרה פורץ הדרך נבחרה פרופ' אנסת' כחברה בשלוש האקדמיות הלאומיות בארצות הברית ל (האקדמיה הלאומית להנדסה ב־2009, האקדמיה הלאומית למדע ב-2013 והמכון הלאומי לרפואה ב-2009), והיא נמצאת בקבוצה מצומצמת של חוקרות וחוקרים שנבחרו לכל השלוש.
ביוגרפיה > ילדות

קריסטי אנסת' נולדה במינסוטה וגדלה בוויליסטון שבדקוטה הצפונית. בנוסף להיותה תלמידה יוצאת דופן הייתה אנסת' ספורטאית מצטיינת. היא הייתה בנבחרת הכדורעף והכדורסל באוניברסיטת וויליסטון-דקוטה הצפונית. בקריירת הכדורסל שלה זכתה במספר תארים ביניהם "All American", תואר הניתן לאתלטים יוצא דופן בספורט מסוים בשנתה הראשונה בקולג'.
ביוגרפיה > קריירה מחקרית

אנסת' עברה לאוניברסיטת פרדו שבאינדיאנה שם עשתה תואר ראשון במעבדתו של ניקולאס פפאס (באנגלית: Nicholas Peppas). כחלק מהתואר התחילה אנסת' בחקר ופיתוח פולימרים, נושא שליווה אותה לאורך חלק גדול מהקריירה שלה. את התואר הראשון סיימה ב-1992 בתחום של הנדסה כימית.לאחר מכן עברה אנסת' לבולדר, קולורדו להמשיך במחקרה באוניברסיטת קולורדו, בקבוצת המחקר של כריסטופר באומן (באנגלית: Christopher Bowman) (שבהמשך נישאה לו). במעבדה זו סיימה אנסת' דוקטורט בהצטיינות יתרה בתחום הנדסה כימית בכ-28 חודשים (כמחצית מהזמן המצופה). לאחר הדוקטורט עברה למכון הטכנולוגי במסצ'וסטס (MIT), למחקר פוסט-דוקטורט במעבדה ביחד עם רוברט לנגר (באנגלית: Robert Langer). רוברט הציג בפניה את תחום הנדסת הרקמות שליווה אותה במחקרים רבים. לאחר מכן חזרה אנסת' להמשיך במחקרה באוניברסיטת קולורדו. תפקידיה של אנסת' באוניברסיטת קולורדו מתחלקים לשני תחומים: מחקר כימי ביולוגי ומחקר רפואי. אנסת' עבדה בין השנים 1996-2002 כעוזרת מחקר במעבדה החוקרת הנדסה כימית. ב-2003–2008 קודמה למשרת פרופסור של הנדסה כימית וביולוגית,וב-2008 קודמה למשרת פרופסור של כבוד להנדסה כימית וביולוגית. בנוסף למחקרה בתחומי הנדסה כימית וביולוגית שירתה אנסת' במגוון תפקידים במכון הרפואי. היא עבדה כעוזרת מחקר ב-2000 - 2005, ב-2005 הפכה לחוקרת רפואית במכון הרפואי,
ביוגרפיה > משפחה

אנסת' נשואה לכריסטופר באומן, בעצמו פרופסור נחשב באוניברסיטת קולורדו שליווה אותה במחקרה ומתמחה בהנדסה ומדע הפולימרים ונולדה לשניים ב-2007 בתם ריליי.
ביוגרפיה > מחקרה

פרופסור אנסת' וקבוצת המחקר שלה באוניברסיטת קולורדו בולדר יוצרים ביומטריאלים, שהם חומרים סינתטיים שפותחו כדי לענות על מגוון צרכים רפואיים וביולוגים בגוף האדם. את הביומטריאלים יוצרים מהידרוג'לים במטרה לחקות את הסביבה החיצונית של התא: המטריצה התאית חיצונית (מטריצת extracellular matrix :ECM) שמורכבת מסוגים שונים של חומרים (כמו קולגן, אנזימים וגליקופרוטאינים). יצירת מודל של המטריצה התאית חיצונית עוזרת בהבנת המאפיינים הביו-פיזיקליים והביו-כימים של נישה של תא, סביבה שבנוסף על היותה שונה לכל סוג רקמה, גם מורכבת ממגוון של אלמנטים שונים וכן דינמית (משתנה בקביעות). פרופ' אנסת' וקבוצתה מנסים לגלות כיצד התאים מאחסנים, חשים ומתקשרים עם המטריצה התאית חיצונית במטרה לפתח שיטות חדשניות פורצות דרך בתחומים שונים:
ריפוי רקמות-מספקים מסגרת לגידול רקמות חדש שיעזרו לטפל בפציעות ובמחלות שונות, בעיקר מחלות דגנרטיביות.
בדיקת תרופות ומודלים של מחלות - הביומטריאלים יכולים ליצור מודלים מדויקים יותר של מחלות ותרופות וכך לבדוק האם תרופות פועלות וכן להבין את המנגנונים העומדים מאחורי המחלות. אלו שני תחומים חשובים מאוד שמדענים רבים מנסים למצוא שיטה יעילה להתמודדות איתם תוך תקווה שהביומטריאלים יספקו זאת.
רפואה אישית ומותאמת - מחקרה תורם למחקר אישי מכיוון שהביומטריאלים ניתנים להתאמה לפי צורכי החולה. נושא חשוב מכיוון שכל חולה מגיב שונה לתרופות ומציאת תרופות ספציפיות תפתור בעיה זאת.
.מציאת טיפולים חדשניים בעיקר בתחומים בהם הפתרונות הנפוצים והמקובלים מוגבלים.
פרסים ותארים

פרס המייסדים במכון האמריקאי למהנדסים כימים (2021).
זכתה בפרס לורל אונסקו (L'Oreal UNESCO) למדעניות פורצות דרך בצפון אמריקה (2020).
נבחרה לאקדמיה הלאומית ליזמים בארצות הברית (2016).
פרס מוסד בונפילס סטנטון (Bonfils stanton) למדע ורפואה (2015).
נבחרה לאקדמיה הלאומית למדע בארצות הברית (2013).
פרס הזל בארנס (Hazel Barnes), אוניברסיטת קולורדו (2013).
פרס כבוד אלומני להנדסה, אוניברסיטת פרדו(2012).
נבחרה להיכל התהילה לנשים בקולורדו(2012).
נבחרה למכון הלאומי לרפואה בארצות הברית(2009).
נבחרה לאקדמיה הלאומית להנדסה בארצות הברית(2009).
הוזכרה כאחת מה-"10 המבריקים" על ידי המגזין המדעי מדע פופולרי(2008).
הוזכרה כאחד מ-"מאה ההנדסיים הכימיים של התקופה המודרנית"(2008).
פרס אלן ווטרמן (Alan Waterman) המוסד הלאומי למדע (2004).
תואר אלן קולבורן (Allan Colburn) המכון האמריקאי למהנדסים כימיים (2003).
לקריאה נוספת

C.J. Walker, D. Bhatan, C. Bishop, D. Ramirez, B.A. Aguado, M.E. Schroeder, C Crocini, J. Schwisow, K. Moulton, L.J. Macdougall, R. Weiss, M. Allen, R. Dowell, L.A. Leinwand and K.S. Anseth, “Extracellullar matrix stiffness controls cardiac valvular myofibroblast activation through epigenetic remodeling,”(2022)
S. Wang, L.A. Leinwand and K.S. Anseth, “The cells and their matrix microenvironment in cardiac valves,”(2014)
B.D. Fairbanks, M.P. Schwartz, A.E. Halevi, C.R. Nuttelman, C.N. Bowman and K.S. Anseth, “A versatile synthetic extracellular matrix mimic through thiol-ene photopolymerization,”(2009)
הערות שוליים

1 2 3 4  Kristi S. Anseth, University of Colorado Boulder
1 2  Shengchang Tang, Benjamin M. Richardson, Kristi S. Anseth, Dynamic covalent hydrogels as biomaterials to mimic the viscoelasticity of soft tissues, ScienceDirect Progress in Materials Science
Volume 120, July 2021
1 2 3 4  Kevin Simpson, Brilliant mind, noble cause, The Denver Post, ‏24.3.2008
↑  - Kristi S. Anseth, Perdue University, ‏2012
↑  Mark W. Tibbitt Kristi S. Anseth, Hydrogels as extracellular matrix mimics for 3D culture, National Library of Medicine
↑  Kristi Anseth, PhD, Colorado Women's Hall of Fame, ‏2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 5293 270X  NTA: 138621624  ORCID: 0000-0002-5725-5691  VIAF: 306202492   WorldCat (עם VIAF): 306202492
קרב לאדה

יוון בתקופת המלחמות עם פרס, 500-479 לפנה, ס
זירת קרב לאדה
קרב לאדה, שניטש ב-494 לפנה"ס, היה קרב ההכרעה של המרד האיוני. ההתנגשות בין הצי הפרסי לבין צי הערים האיוניות המורדות התחוללה במימי לאדה (Lade), אי קטן השוכן מול מִילֶטוֹס שבאיוניה (מערב אסיה הקטנה). עקב תבוסת היוונים בקרב הימי נגזר גורלו של המרד, והפרסים השלימו את שעבודן מחדש של הערים האיוניות לאימפריה הפרסית.
רקע היסטורי

לשמע הידיעות כי צבא פרסי גדול, המלווה בצי אדיר בן 600 אוניות מלחמה, עושה דרכו אל מילטוס, נאספו האיונים וטקסו עצה כיצד להתמודד עם הפורענות ההולכת ומתרגשת עליהם. הם ידעו אל נכון, כי כוחם אינו שקול כנגד עוצמת חילות פרס, ולכן החליטו להניח את ההגנה על העיר בידי אנשי מילטוס בלבד, בעוד היתר יתייצבו במלוא כוחם נגד הצי הפרסי. אסטרטגיה זו, המעבירה את ההכרעה לזירה הימית, נתנה בידי האיונים המורדים סיכוי מה לניצחון או לכל הפחות לדחיית הקץ. ההיגיון מאחורי נקיטת קו פעולה זה היה, שהמצור על מילטוס - כמו גם על ערי חוף אחרות שעדיין לא נכבשו - לא יכול היה להועיל כל עוד ניתן להעביר לנצורים אספקה ותגבורות בדרך הים. זאת ועוד, אם יובסו הפרסים ויאבדו את ציים המלחמתי ואת השליטה בים, ישתבשו גם התנועות העתידיות של צבאם להמשך דיכוי המרד. למעשה, אימצו האיונים את הקו האסטרטגי שהציע הקטאיוס איש מילטוס עוד בראשית המרד; הלה התנגד בתחילה למרד, אך משלא הצליח לשכנע את אריסטגורס ועמיתיו, "יעץ להם בשנית להשיג את השליטה בים". אין להוציא מכלל אפשרות, שלניצחונם של האיונים על הצי הפיניקי שבשירות הפרסים בקרב הימי ליד סלמיס שבקפריסין (497 לפנה"ס) היה משקל בקבלת ההחלטה להתמודד שנית בקרב ים.
ההכנות לקרב

הצי האיוני שנאסף בלאדה מנה 353 תלת-חתריות: שמונים ממילטוס, שתים-עשרה מפְּרִיאֶנֶה, שלוש ממִיאוּס, שבע-עשרה מטֶאוֹס, מאה מכִיוֹס, שמונה מאֶרִיתְרָאי, שלוש מפוֹקָאיָה, שבעים מלסבוס ושישים מסאמוס. הצי הפרסי הורכב משייטות של בעלות הברית הימיות של פרס והערים הימיות המשועבדות לה, וכלל אוניות פיניקיות, קיליקיות, קפריסאיות ומצריות. לדברי הירודוטוס מנה צי הפרסים 600 אוניות, שכפי הנראה כללו לא רק תלת-חתריות (טריארות) אלא גם אוניות-חמישים (פנטקונטורים) הנחותות מהן. מבין שייטות הפרסים היו "הפיניקים הלהוטים ביותר לקרב", כי רצו - קרוב לוודאי - להשיב לאיונים כגמולם על התבוסה שנחלו מידיהם בקרב סלמיס שבקפריסין שנתיים קודם לכן.
באסיפות שניהלו האיונים קודם הקרב שכנע דיוניסיוס, מפקד השייטת הפוקאית, את עמיתיו, כי מחלוקת הדעות והפירוד במחנה האיונים הם סימן בטוח לתבוסה בהתנגשות העתידה להתחולל. 'ענייננו, אנשים איונים, עומדים על חודה של תער, או שנהיה חופשים או עבדים... ועתה אם אתם רוצים לקבל עליכם לשאת עמל, תהיינה לכם לפי שעה יגיעות, אחר כך יהיה בידכם להתגבר על אויביכם ולהיות חופשים. אבל אם אתם מתמכרים לחיי תפנוקים ולאי-סדרים, אין לי שום תקווה בשבילכם...".
האיונים קיבלו את הצעתו, מסרו לידיו את הפיקוד על הצי כולו, ודיוניסיוס אימן מדי יום את צוותי האוניות. האימונים כללו תנועה בטור עורפי, שהייתה התנועה הסטנדרטית של אוניות אל זירת הקרב, דייקפלוס (diekplous) ולוחמת סיפונים. זוהי העדות הכתובה הראשונה לשימוש בדייקפלוס, שנחשב לאחת מתנועות התקיפה לניגוח היעילות ביותר בלוחמה הימית בעת העתיקה. הדייקפלוס בוצע על ידי שייטת הערוכה בשורה חזיתית או פונה ועוברת מטור עורפי לשורה חזיתית. מטרת האוניות התוקפות הייתה להבקיע דרך (diekplein) אוניות האויב המסודרות גם הן במערך חזיתי, לשבור את משוטיהן תוך כדי ההבקעה ועל ידי כך לשתק את תנועתן. כשהן חסרות יכולת לנוע, חשופות האוניות הפגועות למהלומות ניגוח קטלניות נוספות.
הצלחת תמרון הדייקפלוס תלויה הייתה בראש ובראשונה במיומנות החותרים והקברניטים ובמשמעת וסדר מופתיים. ואמנם, מתוך עדויות כתובות מאוחרות יותר אנו למדים, כי תנועת תקיפה זו הועדפה על ידי הטובים שבציי העת העתיקה דוגמת הפיניקים, האתונאים, הרודים והקרתגים - ציים בעלי מסורת ימית ארוכת שנים, בעלי אוניותיהם מהירות-שוט, ששמו את מבטחם בתמרוני ניגוח ופחות בלוחמת סיפונים. כישורים אלו לא היו נחלת האיונים שהתכנסו בלאדה. תקוותם להביס את פרס גם לאחר ניצחון ימי התערערה בעקבות התעמולה הפרסית על הגורל הצפוי להם ופעולות השכנוע של הטיראנים הגולים. האימונים לקראת הקרב פסקו לאחר שבעה ימים, וסימני הפירוד הלכו וגברו כשהחליטו אנשי סאמוס - בעצת אַיאַקֶס, הטיראן הגולה של עירם - לפרוש מן הברית האיונית ולעבור אל הצד הפרסי. דומה כי גורלו של הקרב נגזר עוד בטרם החל.
מהלך הקרב ותוצאותיו

לאחר היערכות הציים ומיד עם הינתן האות לקרב בשני המחנות פרשו 49 מתוך 60 האוניות הסאמיות ושבו לעירן. כשראו זאת אנשי לסבוס, עזבו גם הם עם אוניותיהם את זירת הלחימה וכמוהם עשו גם רוב האיונים האחרים. מבין אלה שנותרו בלטו בלחימתם ובאומץ לבם אנשי כיוס ופוקאיה ואותן אחת-עשרה אוניות סאמיות, שקברניטיהן לא נענו למפקדי השייטת ולא פרשו מן הקרב עוד בראשיתו. הרודוטוס מספר, כי אנשי כיוס השתמשו בדייקפלוס בניסיונם להכריע את האוניות הפיניקיות, "לכדו אוניות אויב רבות, אך איבדו את מרבית אוניותיהם". עובדה מעניינת היא, כי בכל אחת מאוניות השייטת של כיוס היו 40 חיילי-צי נבחרים; הדבר מסביר את לכידת המספר הרב של אוניות אויב, אך עומד בסתירה ליעילותו של תמרון הדייקפלוס. הצלחתה של תנועת תקיפה זו הייתה תלויה, כאמור, במהירות האוניות ובכושר התמרון העדיף שלהן, בעוד משקל חיילים רבים על סיפוניהן הקטין את מהירותן ופגע ביציבותן. לא מן הנמנע, שתנועה טקטית זו הייתה בבחינת חידוש לאנשי כיוס ולאיונים האחרים, ואולי חשבו כי אין זה ראוי להשאיר בחוף חיילי צי רבים, שלדברי הרודוטוס היו מנבחרי האזרחים.
העדיפות המספרית הכריעה בסופו של דבר את הכף, והאוניות האיוניות המעטות שנותרו נסוגו חבולות מזירת הקרב. לאחר הניצחון בקרב הימי צרו הפרסים על מילטוס וכבשוה. כצפוי, נחרץ גורלו של המרד האיוני כולו, והוא הודבר עוד באותה שנה (494 לפנה"ס).
הערות שוליים

↑  האי מחובר כיום לחוף ומהווה חלק ממילטוס.
↑  הרודוטוס, ה', 36 (בתרגום שימרון-צלניק).
↑  הרודוטוס, ו' 11 (בתרגום א' שור).
↑  הרודוטוס, ו' 15 (בתרגום א' שור).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph779368
אפרים הכהן

ערך זה עוסק במחבר הספר "שער אפרים". אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  1616 וילנה, האיחוד הפולני-ליטאי 
 פטירה:  1678 (בגיל 62 בערך) בודה, האימפריה העות'מאנית 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית 
 תקופת הפעילות:  ?–1678 
 
רבי אפרים הכהן (שע"ו, 1616 – י"ג בסיוון תל"ח, 1678) כיהן ברבנות בליטא, מוראביה והונגריה. מחבר הספר שו"ת שער אפרים.