stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צמחונות
מניעים למעבר לתזונה צמחונית > מניעים סביבתיים

צריכת מזון מן החי גורמת למפגעים סביבתיים (אקולוגיים) משמעותיים. כבר בנובמבר 2006 פרסם האו"ם דוח בשם "צילו הארוך של משק החי:סוגיות ואופציות סביבתיות" (אנ'), ממנו עולה שהנזקים שגורמת תעשיית המזון מן החי עולים אף על אלו של התעשיות הכבדות. בעקבות המסקנות החמורות מהדו"ח יצא האו"ם בקריאה לצמצום צריכת הבשר בעולם באופן דחוף.
הנזקים שגורמת תעשייה זו נחלקים למספר סוגים:
משקי החי עשויים ליצור זיהומי קרקע וזיהומי מים נרחבים, אם הפרשות בעלי החיים לא מטופלות כנדרש, וכך תיתכן השפעה שלילית על הסביבה. עם זאת זבל בעלי החיים, אם מטופל נכון, יכול להיטיב עם גידולי חקלאות אורגנים ובחקלאות קונבנציונלית.
חלק גדול מהאנרגיה הגלומה במזונם של בעלי חיים משמשת לטובת קיומם השוטף, וחלק משני לשם צבירת מסה. האנרגיה שבני האדם יכולים להפיק מתזונה בשרית היא רק האנרגיה ששימשה את בעלי החיים לצבירת המסה שלהם. כתוצאה מכך השטחים החקלאיים הדרושים להזין בעלי חיים לטובת תזונה בשרית גדולים פי כמה מזה שהיה דרוש לספק את אותה התזונה ממקורות צמחיים. שטחי חקלאות אלו כוללים את השטחים שנוצרו כתוצאה מבירוא יערות. רוב אוכלוסיית כדור הארץ ניזונה מכמויות קטנות מאוד של בשר, אם בכלל. לפיכך, להזנת כל אוכלוסיית כדור הארץ בבשר ידרשו שטחי חקלאות עצומים, גם לאחר בירוא כל היערות שעוד נותרו.
תעשיית גידול בקר צורכת אנרגיה רבה, הן בשל האנרגיה הדרושה לגידולו כמו כן האנרגיה הדרושה לשינועו רבה מאוד. גם צריכת המים לטובת ניקיון המכלאות הצפופות ובעלי החיים שבהן היא גדולה מאוד. להכנת קילו בשר משתמשים בעשרות אלפי ליטרים של מים.
תעשיית הבשר העשירה יכולות לשלם יותר מאשר מדינות העולם השלישי ולכן יכולה להרשות לעצמה לקנות יותר מזון ומחיריו עולים. רוב התירס והסויה המיוצרים בעולם מיוצרים לטובת תעשיית הבקר.
מניעים למעבר לתזונה צמחונית > טעמים כלכליים

אנשים רבים, בעיקר בעולם השלישי, בוחרים בצמחונות כיוון שידם אינה משגת לקנות בשר, ומזון מהצומח הוא בדרך כלל זול יותר. גם אנשים שמסוגלים לקנות בשר עשויים לבחור בצמחונות כאמצעי לצמצום בהוצאות. צמחונות מטעמים כלכליים אינה נפוצה בחברה המערבית המודרנית, שכן חקלאות מתועשת הובילה לירידה במחירי הבשר בעשרות השנים האחרונות.
מצד שני, צמחונים רבים בוחרים לקנות "תחליפי בשר" שהם יקרים מהבשר עצמו, לדוגמה שניצל סויה שעשוי להיות יקר משניצל בשר, או משקה סויה דמוי חלב שעשוי להיות יקר מחלב פרה.
מניעים למעבר לתזונה צמחונית > טעמים אסתטיים

צמחונים רבים בוחרים בצמחונות מכיוון שהם לא חשים בנוח עם הרעיון של אכילת בשרן של חיות, גם אם הם לא מוצאים בכך פגם מוסרי. בחירה זו שונה מבחירה בצמחונות מטעמי מוסר, מכיוון שהיא אינה מבוססת על עמדה עקרונית נגד פגיעה בחיות לצורכי מאכל, אלא על העדפה אישית.
מניעים למעבר לתזונה צמחונית > צמחונות כשלב בדרך לטבעונות

למרות הטענות המוסריות והבריאותיות בזכות טבעונות, מרבית הציבור ממשיך בהרגלים התזונתיים הקיימים בשל מגוון רחב של סיבות: חוסר מודעות, נוחות, קושי להיפרד מהרגלים ישנים ולאמץ הרגלים חדשים, קושי להיפרד ממנות אהובות ולהסתגל לטעמים שונים, רצון בשמירה על מסורת, ועוד. כיום נשמעים יותר ויותר קולות בזכות "טבעונות גמישה", המאפשרת לכל אדם לצרוך או להימנע ממזונות שונים על פי תפיסתו ויכולותיו. יש טבעונים המתירים לעצמם לאכול ביצים, יש כאלה הנמנעים מבשר וחלב אך אוכלים דגים, יש השוברים את שגרת הטבעונות בימים ספורים בשנה שבהם הם אוכלים הכל (למשל בחלק מהחגים, או בחופשות משפחתיות). בטור בזכות טבעונות גמישה אומרת רחל טלשיר:
"הטבעונות הגמישה מייצרת שלוש חוזקות: לפני הכל, עצם העובדה שבחשבון כללי בעלי החיים מרוויחים הרבה יותר כאשר ציבור עצום מפחית מעט מאשר כשקבוצה קטנה מתנזרת לחלוטין; בנוסף, הטבעונות הגמישה יוצרת עניין ונגישה יותר לציבור; מעבר לכך, המתנסים ההססניים עוברים חוויה שמשפיעה עליהם בהדרגה, ובטווח הארוך חלקם הופכים לטבעונים גמורים".
עמדות דתיות בנוגע לצמחונות > בדתות המזרח

צמחונות מקובלת מאוד בהינדואיזם ובבודהיזם, אם כי דתות אלו אינן אוסרות באופן מוחלט על אכילת בשר. בדתות מעטות, כגון הג'ייניזם, אכילת בשר אסורה לחלוטין, וכל בני הדת צמחונים.
עמדות דתיות בנוגע לצמחונות > ביהדות

ביהדות, על-פי רוב, צמחונות אינה נפוצה. אף על פי שעל פי חז"ל נאסר על האדם הראשון להרוג בעלי חיים על מנת לאוכלם (ספר בראשית, פרק א', פסוק כ"ט), לאחר המבול ניתן לנח ולזרעו היתר לאכול בעלי חיים כאוות נפשם, תחת הסייג היחיד של האיסור על אכילת בשר "בנפשו דמו" (ספר בראשית, פרק ט', פסוקים ב'–ד'). לפי חז"ל, הכוונה לאיסור איבר מן החי. על פי חז"ל, בזמן שבית המקדש היה קיים השמחה העיקרית הייתה באכילת בשר (פסחים ק"ט ע"ב). בחג הפסח המצווה החשובה הייתה צלייה של גדי או שה ואכילתו (שמות י"ב ה').
עם זאת, רבים מחוקי הכשרות (איסור גדי בחלב אמו, חלב ודם, גיד הנשה ומצוות שחיטה וכיסוי הדם) קובעים תנאים באכילת בשר. גם אין ביהדות שלילה מוחלטת של הצמחונות. הרב קוק, למשל, כותב שצמחונות היא המצב האידיאלי לאנושות, שאליו היא צפויה לחזור לעתיד לבוא, כאשר תתעלה למדרגה המאפשרת לה לעשות כן ("חזון הצמחונות והשלום"). הרב קוק מבאר את המצוות המגבילות אכילת בשר כמיועדות לעדן את יצר אכילת הבשר. עם זאת, הוא הדגיש שזה נועד לעתיד לבוא ולא בתקופתם. הרב קוק עצמו, לא היה צמחוני, והקפיד על תפריט צמחוני רק במהלך ימות החול, ובמכתב שכתב לבנו, הרצי"ה, כתב, בין היתר: "...ושלא ללכת שבוי אחרי הדולגים על ההרים של תנועת צער בעלי חיים, שרובם כמדומה יש במעמקי רוחם טינה גנוזה של שנאת הבריות..." (איגרת תת"ב)". באופן דומה יש המפרשים את הפסוק: "...זֹבְחֵי אָדָם, עֲגָלִים יִשָּׁקוּן" (הוֹשֵע יג', פס' 3) - "מי שזובח בני אדם - נושק לעגלים. או להפך: אין הם מרגישים סתירה בין השנים: להרוג בני אדם, ולנשק לעגלים".
הרב יוסף אלבו, בעל ספר העיקרים, כותב בספרו זה באופן דומה, אולם הוא מדגיש (במאמר השלישי חלק טו) שגם אם הריגת בעלי חיים ואכילתם איננה רצויה, הרי שזהו חטא לסבור שבעלי החיים ובני האדם שווים (ובכך הוא מבאר את פרשת קין והבל). בעקבותיו הולך הרב אלימלך בר שאול במאמר המוקדש כולו לשאלת הצמחונות ביהדות הכלול בספרו "מערכי לב".
הרב דוד כהן (הרב הנזיר), תלמידו של הרב קוק, היה צמחוני.
תיתכן גם הימנעות מאכילת בשר כדי לשמור על מטבח כשר, כאשר בשר כשר אינו בנמצא. ש"י עגנון מספר שבבית הוריו לא היה בשר, כי הם רצו לשמור על מטבח כשר, לכן הוא היה מצפה לארוחות הבשריות אצל ח.נ. ביאליק.
בשנות השבעים החלה לפעול עמותת הצמחונים היהודים של צפון אמריקה, בראשות ד"ר ריצ'רד שוורץ, המנסה לקדם צמחונות מתוך השקפה יהודית דתית, תוך שימת הדגש על כך ששיטות הגידול הנהוגות במשקים מתועשים אינן הולמות את רוח היהדות משום שהן עוברות על איסור צער בעלי חיים.
עמדות דתיות בנוגע לצמחונות > בנצרות

בזרם המרכזי של נצרות אין איסור על אכילת בשר. עם זאת יש מספר קבוצות נוצריות שמעודדת סוגים שונים של צמחונות. בנצרות הקתולית ובנצרות האורתודקסית נהוג בימי שישי להימנע מבשר, וכן גם בימי התעניות והצומות של הנצרות נהוג לא לאכול מוצרים מהחי. המורמונים מעודדים צריכה מופחתת של בשר מטעמים הומאניים. כנסיית האדוונטיסטים של היום השביעי מעודדת את מאמיניה לאמץ תזונה צמחונית מטעמים בריאותיים; ג'ון הארווי קלוג, ממציא הקורנפלקס ומייסד חברת קלוגס, היה אדוונטיסט וצמחוני עקב אמונתו ועודד אכילת קורנפלקס כתחליף לבשר בתזונה אורגנית. אמונתם של קהילת העבריים מדימונה מורה על תזונה טבעונית.
תזונה צמחונית מאוזנת

| --- | --- |
 :  ראו גם – תזונה טבעונית ובריאות
מבחינה בריאותית מעבר מתזונה מאוזנת שכללה מוצרים מהחי, לתזונה צמחונית, עלול להיות מזיק אם אין הקפדה על השלמת חסרים הנובעים מן המעבר.
דוגמה לכך היא בצריכת החלבון. גוף האדם אינו יכול ליצור חלק מחומצות האמינו, ולכן הכרחי לצרוך אותן ממקור חיצוני. בעוד שמזון מן החי מכיל את מגוון חומצות האמינו, צמחונים, הממעיטים בצריכת מוצרי חלב וביצים, ובפרט הטבעונים, צריכים לשלב מקורות שונים של דגנים וקטניות כדי לקבל את מגוון חומצות האמינו.
דגש נוסף בתזונה צמחונית הוא הקפדה על צריכת מזון, המכיל כמות מספקת של ויטמין B12, ברזל וחומצת שומן אומגה 3.
ראו גם

פסקטריאניזם
טבעונות
טבעונאות
פירותנות
המטבח הצמחוני
לקריאה נוספת

ד"ר קולין קמפבל, מחקר סין, הוצאת פוקוס, 2009.
ד"ר ג'ואל פורמן, לאכול כדי לחיות, הוצאת פוקוס, 2006.
ד"ר ג'ואל פורמן, ילדים עמידים, הוצאת פוקוס, 2007.
ג'ון רובינס, בריא בן 100, הוצאת פוקוס, 2007.
Colin Spencer, Vegetarianism: A History, Grub Street Cookery, 2016.
הערות שוליים

↑  מיכל מרגלית, רק 2% מהישראלים הם טבעונים, הרוב מעדיפים מזון מקומי, באתר ynet, 14 במרץ 2016
1 2  Vegetarian diets: what do we know of their effects on common chronic diseases?
1 2 3 4  Venderley AM, Campbell WW. Vegetarian diets: Nutritional considerations for athletes. Sports Med 2006;36: 293-305. Craig WJ. Health effects of vegan diets. Am J Clin Nutr. 2009;89:1627S-1633S.
↑  Position of the Academy of Nutrition and Dietetics: Vegetarian Diets 2016
↑  Dietry Guideline for Americans, chapter 5: Building Healthy Eating Patterns, p. 45(הקישור אינו פעיל, 6.4.2020)
↑  השנתון הסטטיסטי לישראל, 2008 - אספקת קלוריות ואבות מזון לנפש ליום(הקישור אינו פעיל, 6.4.2020)
↑  השנתון הסטטיסטי לישראל, 2008 - אספקת ויטמינים ומינרלים לנפש ליום(הקישור אינו פעיל, 6.4.2020)
↑  אסנת סטון וסימונה אבירם, מה גורם מחסור בוויטמין B12 ואיפה למצוא אותו, באתר ynet, 19 בפברואר 2009
↑  השפעות סביבתיות של מזון מן החי - דו"ח של ארגון המזון והחקלאות.(הקישור אינו פעיל, 6.4.2020)
↑  לייצור קילו בשר מבקר המוזן בדגנים נדרשים 15,000 ליטרים מים. לייצור קילו בשר מכבשים הניזונות מעשב נדרשים 10,000 ליטרים. לייצור קילו דגנים נדרשים 400 עד 3,000 ליטרים. מקור לנתונים: Hungry world 'must eat less meat' באתר ה-BBC.
↑   רחל טלשיר, יתרונותיה הגדולים של הטבעונות הגמישה, באתר הארץ, 26 ביולי 2018
↑   רחל טלשיר, מיהם הטבעונים שאוכלים ביצים, באתר הארץ, 14 ביולי 2016
↑  שאל את הרב,  באתר כיפה
↑  ליאור מאיר, אל תהיו יותר צדיקים מאלוהים: בשר זה מותר, באתר ynet, 5 ביוני 2013
↑  יהודה איזנברג, שיחות בספר הושע מתוך מבחר שיחות ששודרו ב"קול ישראל" במסגרת "פרקי היום בתנ"ך"
↑  אלה הר-נוי, מאכלים לצמחונים – יש מספיק למלא את הצרכים התזונתיים, באתר nrg‏, 5 בינואר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534146905171  BnF: cb11933774p (data)  GND: 4187457-2  HDS: 016448  LCCN: sh85142520  LNB: 000082278  NKC: ph127004 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הפגנה בפריז בעד צמחונות, 2008. "בעלי החיים הם חברים שלי, ואני לא אוכלת את החברים שלי".
Food for Life, ארגון צדקה בינלאומי של חסידי הרא קרישנה, מחלק מנות מזון צמחוניות בלבד.
צילי דגן

ערך זה עוסק בפרופסור למשפטים צילי דגן. אם התכוונתם לזמרת, ראו .
אין תמונה חופשית
צילי דגן (נולדה ב-1963) היא פרופסור מן המניין למשפטים, לשעבר באוניברסיטת בר-אילן וכיום באוניברסיטת אוקספורד. מתמחה בדיני מיסים, מדיניות מס ובמיסוי בינלאומי.
ביוגרפיה

דגן סיימה תואר במשפטים באוניברסיטת תל אביב בשנת 1988, ותואר שני באוניברסיטת ניו יורק בשנת 1993. את עבודת הדוקטורט הגישה באוניברסיטת תל אביב בשנת 1999. נושא העבודה: שיקולים אסטרטגיים במיסוי בינלאומי. בשנים 1993 עד 1997 לימדה בבית הספר למשפטים ע"ש שטריקס של המסלול האקדמי המכללה למינהל. ובשנת 1998 הצטרפה לסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן. דגן הועלתה לדרגת מרצה בכיר בשנת 2006 ולדרגת פרופסור חבר בשנת 2010. בשנת 2020 הועלתה לדרגת פרופסור מן המניין. במהלך השנים שימשה מרצה אורחת בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת קולומביה, אוניברסיטת מערב אונטריו ואוניברסיטת מישיגן.
פרופסור דגן חוקרת ומלמדת בתחום דיני המיסים, מדיניות מס ומיסוי בינלאומי. היא לימדה מדיניות מיסוי בינלאומי באוניברסיטת מישיגן ובאוניברסיטת ווסטרן-אונטריו והייתה עמיתת מחקר במכון ללימודים מתקדמים ובאוניברסיטת קולומביה. ספרה מיסוי בינלאומי ראה אור בהוצאת רמות של אוניברסיטת תל אביב בשנת 2004, והמהדורה האנגלית שלו International Tax Policy: Between Competition and Cooperation התפרסמה בהוצאת קיימברידג' בשנת 2018.
לצד מחקר והוראה באקדמיה, שימשה כחברה במספר ועדות איתור ממשלתיות כגון הוועדה לאיתור מנהל רשות המיסים בשנים 2011 ו-2018.
דגן נשואה לפרופסור חנוך דגן ולהם שלושה ילדים.
פרסים והוקרה

פרס חשין לחוקר הבכיר במשפט לשנת תשפ"א, 2021.
פרס הרקטור למצוינות במחקר, בר-אילן 2018.
פרס קרן הקיבוץ לפרסום הטוב ביותר (עם אביטל מרגלית), 2014.
פרס המורה המצטיין, אוניברסיטת מערב אונטריו, 2009.
פרס המורה מצטיין, אוניברסיטת בר-אילן 2014.
רחל פלדחי ברנר

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  2 ביולי 1946 זאבז'ה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  4 בפברואר 2021 (בגיל 74) מדיסון, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת יורק 
 מוסדות:  אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון 
 
רחל פלדחי ברנר (2 ביולי 1946 – 4 בפברואר 2021) הייתה חוקרת ספרות, פרופסור מן המניין במחלקה לשפה וספרות עברית באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.
ביוגרפיה

פלדחי ברנר נולדה ב זאבז'ה שבדרום פולין למיכאל והלנה פלדחי ועלתה לישראל עם משפחתה בשנת 1956. גדלה ברמת אביב, סיימה תואר ראשון בספרות אנגלית באוניברסיטת תל אביב (1968), ותואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים (1976). את הדוקטורט קיבלה במחלקה לאנגלית באוניברסיטת יורק בטורונטו בשנת 1986 על מחקרה אודות הסופר היהודי-קנדי מרדכי ריצ'לר. עבודה זו אף פורסמה מאוחר יותר כספר שיצא לאור בשנת 1989.
בשנת 1992 הצטרפה לסגל המחלקה לשפה וספרות עברית באוניברסיטת וינסקונסין, שם לימדה עד יומה האחרון. בין השנים 2004 ל־2007 כיהנה כראש המחלקה. בנוסף הייתה חברה פעילה במרכז ללימודי יהדות, במרכז ללימודי המזרח התיכון ובמרכז ללימודי רוסיה, מזרח אירופה ומרכז אסיה של אוניברסיטת וינסקונסין.
רחל פלדחי ברנר פרסמה עשרות מאמרים בכל תחומי מחקרה וזכתה לפרסים רבים. הייתה חברה במערכות כתבי-עת ובמסגרות בין-לאומיות לחקר הספרות עברית. בשנים 2007–2009 כיהנה כנשיאת האגודה ללימודי ישראל.
נפטרה ב-4 בפברואר 2021 ונקברה בוושינגטון.
ספריה

Assimilation and Assertion: The Response to the Holocaust in Mordecai Bichler's Writing, New York, P. Lang, 1989
A. M. Klein. the Father of Canadian Jewish Literature: Essays in Poetics of Humanistic Passion, Lewiston, NY. Edwin Mellon Press, 1990
Writing as Resistance: Four Women Confronting the Holocaust: Edith Stein, Simon Weil, Anne Frank, Etty Hillesum Lewiston, University Park. Pa, Pennsylvania State University Press, 1997
Intextricably Bonded: Israel Arab and Jewish Writers Re-Visioning Culture, Madiso, Wisc., University of Wisconsin Press, 2003
החופש ליצור: האמנית והעולם ביצירתה של רות אלמוג, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2008
The Ethics of Witnessing: The Holocaust in Polish Writers' Diaries fro Warsaw, 1939-1945, Evanston. Illinois, Northwestern University Press, 2014
לקריאה נוספת

Lang, B., Review of Rachel Feldhay Brenner Writing as Resistance: Four Women Confronting the Holocaust, AJS Review, Vol. 24 (1999), pp. 156-160
קרנוניות

| קרנוניות |
| --- | --- |
 איור קרנוניות ממשלחת צ'לנג'ר 1872–1876.
תקופה
קמבריון - הווה 0–542 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
מיון מדעי
על־ממלכה:: איקריוטיים
קבוצה:: על-קבוצת SAR
ממלכה:: Rhizaria
מערכה:: Retaria
תת־מערכה:: קרנוניות
מחלקות
  פולציסטינה Nassellaria  Spumellaria  Collodaria  Acantharea  Taxopodida (Sticholonche)  "שויכה בעבר": Phaeodaria (כיום ב-Cercozoa) 
שם מדעי
 Radiolaria ‏קבלייר-סמית, 1987
, מין של קרנוניות בצורת עשרימון משוכלל
קַרְנוּנְיוֹת (שם מדעי: Radiolaria) הן תת-מערכה של חד-תאיים מקבוצת הפרוטוזואה בקוטר 0.1–0.2 מילימטר המייצרים שלדי מינרלים מורכבים, בדרך כלל עם קופסית מרכזית המחלקת את התא לחלקים הפנימיים והחיצוניים של האנדופלזמה (אנ') והאקטופלזמה (אנ'). השלד המינרלי המשוכלל עשוי בדרך כלל מצורן דו-חמצני (סיליקה). הן נמצאות כזואופלנקטון ברחבי האוקיינוסים בעולם. בתור זואופלנקטון, הקרנוניות הן בעיקר הטרוטרופיות, אך לרבות יש אנדוסימביונטים פוטוסינתטיים ולכן הן נחשבות למיקסוטרופיות (אנ'). שרידי השלד של סוגים מסוימים של קרנוניות מהווים חלק גדול מכיסוי קרקעית האוקיינוס כבוצה צורנית (אנ'). בשל השינוי המהיר שלהן כמינים והשלדים המורכבים, קרנוניות מייצגות מאובן אבחוני חשוב שנמצא מהקמבריון ואילך.
מקור השם המדעי מלטינית: radiolus, כלומר "קרן קטנה", שהוא גם המקור לשם העברי.
תיאור

לקרנוניות יש הרבה רגלונים (אנ') דמויי מחט הנתמכים על ידי צרורות של מיקרוטובולים, המסייעות בציפה של הקרנוניות. הם תופסים טרף על ידי הארכת חלקי גופם דרך החורים. גרעין התא ורוב האברונים האחרים נמצאים באנדופלזמה, בעוד שהאקטופלזמה מלאה בחלוליות מוקצפות ובטיפות ליפידים, מה ששומר על ציפה. הקרנונית יכולה להכיל לעיתים קרובות אצות סימביוטיות, במיוחד זואוקסנטלות, המספקות את רוב האנרגיה של התא. חלק מארגון כזה נמצא בקרב השמשוניות (אנ'), אבל אלו חסרות קופסיות מרכזיות ומייצרות רק קשקשים וקוצים פשוטים.
חלק מהקרנוניות ידועות בדמיונן לפאונים משוכללים כגון ה-Circogonia icosahedra בצורת עשרימון משוכלל בתמונה למטה משמאל.
טקסונומיה

הקרנוניות שייכות לקבוצת העל Rhizaria (אנ') יחד עם Cercozoa (אנ') (אמבות (אנ') או שוטניות (אנ')) וחוריריות. באופן מסורתי חולקו הקרנוניות לארבע קבוצות - Acantharea (אנ')‏, Nassellaria (אנ')‏, Spumellaria (אנ') ו-Phaeodarea (אנ'). עם זאת, Phaeodaria משויכת כיום ל-Cercozoa‏. Nassellaria ו-Spumellaria שתיהן מייצרות שלדים צורניים ולכן קובצו יחד בקבוצת הפוליציסטינה (אנ'). על אף כמה הצעות ראשוניות אחרות, חלוקה זו נתמכת גם על ידי פילוגנטיקה מולקולריות. ה-Acantharea מייצרת שלדים של סטרונציום סולפט (אנ') וקשורה קשר הדוק לסוג מיוחד, Sticholonche (אנ')‏ (Taxopodida), אשר חסר שלד פנימי ונחשב במשך זמן רב כשייך לשמשוניות (אנ'). לכן ניתן לחלק את הקרנוניות לשתי שושלות עיקריות: פוליציסטינה (Spumellaria + Nassellaria) ו-Spasmaria‏ (Acantharia + Taxopodida).
ישנן מספר קבוצות מסדר גבוה יותר שהתגלו בניתוחים מולקולריים של נתונים סביבתיים. במיוחד, קבוצות הקשורות ל-Acantharia ו-Spumellaria. קבוצות אלו אינן ידועות לחלוטין במונחים של מורפולוגיה ופיזיולוגיה ולכן המגוון של הקרנוניות עשוי להיות גבוה בהרבה ממה שידוע כיום.
גם הקשר בין החוריריות לקרנוניות נתון לוויכוח. עצים מולקולריים תומכים בקשר הקרוב ביניהם - קבוצה המכונה Retaria. אך לא ידוע אם הם שושלות אחיות או אם יש לכלול את החוריריות בתוך הקרנוניות.
| מחלקה | סדרה | תמונה | משפחות | סוגים | מינים | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Polycystinea | Nassellaria |  |  |  |  | ... |
| Polycystinea | Spumellaria |  |  |  |  | ... |
| Polycystinea | Collodaria |  |  |  |  | ... |
| Acantharea |  |  |  |  |  | ... |
| Sticholonchea | Taxopodida |  | 1 | 1 | 1 | ... |
ביוגאוגרפיה

בתרשים מימין, חלק a ממחיש מחוזות ביוגאוגרפיים קרנוניותיים מוכללים והקשר שלהם לטמפרטורת מסת המים (הצללת צבע חם לעומת קריר) ומחזור (חצים אפורים). עקב שקיעת מסת מים בקו רוחב גבוה מתחת למים חמים ומרובדים בקווי רוחב נמוכים יותר, מיני קרנוניות חיים בבתי גידול בקווי רוחב מרובים ובעומקים ברחבי האוקיינוסים בעולם. לפיכך, משקעים ימיים מהאזורים הטרופיים משקפים הרכב של כמה מכלולי בעלי חיים מוערמים אנכית, שחלקם צמודים למכלולים של פני קו רוחב גבוהים יותר. משקעים מתחת למים קוטביים כוללים קרנוניות אוניברסליות של מים עמוקים, כמו גם מינים אנדמיים החיים במים עיליים בקווי רוחב גבוהים. הכוכבים ב-(a) מציינים את קווי הרוחב שנדגמו, והפסים האפורים מדגישים את המכלולים הקרנוניותיים הכלולים בכל חומר משקע. הפסים הסגולים האופקיים מציינים קווי רוחב הידועים בשימור טוב של קרנוניות (סיליקה), על בסיס הרכב משקעים של פני השטח.
נתונים מראים שחלק מהמינים נכחדו מקווי רוחב גבוהים אך המשיכו להתקיים באזורים הטרופיים במהלך שלהי הנאוגן, בין אם על ידי נדידה או הגבלת תחום התפוצה (b). עם ההתחממות הגלובלית החזויה, מינים מודרניים של האוקיינוס הדרומי לא יוכלו להשתמש בנדידה או בהתכווצות התחום כדי להימלט מלחצים סביבתיים, מכיוון שבית הגידול המועדף עליהם למים קרים נעלמים מכדור הארץ (c). עם זאת, מינים טרופיים אנדמיים עשויים להרחיב את תחום התפוצה לעבר קווי רוחב בינוניים. מצולעי הצבע בכל שלושת הלוחות מייצגים ממחיש מחוזות ביוגאוגרפיים קרנוניותיים מוכללים, כמו גם את טמפרטורות מסת המים היחסיות שלהם (צבעים קרים יותר מצביעים על טמפרטורות קרירות יותר, ולהפך).
קונכיות של קרנוניות

קרנוניות הן מינים חד-תאיים טורפים של פרוטוזואה העטופים בקונכיות כדוריות משוכללות העשויות בדרך כלל מסיליקה ומחוררות עם חורים. בדומה למעטפת הסיליקה של צורניות, קונכיות של קרנוניות יכולות לשקוע לקרקעית האוקיינוס כאשר הקרנוניות מתות ולהשתמר כחלק ממשקע האוקיינוס. שרידים אלה, הנשמרים כמיקרו מאובנים, מספקים מידע רב ערך על תנאי העבר באוקיינוסים.
קונכיות של קרנוניות > מגוון ומורפוגנזה

ברנרד ריצ'רדס (Bernard Richards), עבד בפיקוחו של אלן טיורינג (1912–1954) במנצ'סטר כאחד מתלמידיו האחרונים של טיורינג, ועזר לאמת את תאוריית המורפוגנזה של טיורינג.
"טיורינג היה להוט להמשיך את העבודה שפרסם דארסי וונטוורת תומפסון (אנ') ב"על צמיחה וצורה (אנ')" ב-1917".
וריאציות של קוצים בקרנוניות כפי שהתגלו על ידי משלחת צ'לנג'ר במאה ה-19 וצוירו על ידי ארנסט האקל
Cromyatractus tetracelyphus עם שני קוצים
Circopus sexfurcus עם 6 קוצים
Circopurus octahedrusעם 6 קוצים ו-8 פאות
Circogonia icosahedra עם 12 קוצים ו-20 פאות
Circorrhegma dodecahedra עם 20 קוצים (שלא כולם אוירו) ו-12 פאות
Cannocapsa stethoscopium עם 20 קוצים
הגלריה מציגה איורים של קרנוניות כפי שחולצו מרישומים שעשה הזואולוג ואיש האשכולות הגרמני ארנסט האקל ב-1887.
מאובנים

הקרנונית המוקדמת ביותר הידועה מתוארכת לתחילת תור הקמבריון, והופיעה באותן שכבות כמו בעלי חיים הקונכייתיים הקטנים (אנ') הראשונים - ייתכן שהן אפילו מסוף עידן העל של הפרקמבריון. יש להם הבדלים משמעותיים מקרנוניות מאוחרות יותר, עם מבנה סריג סיליקה שונה ומעט, אם בכלל, קוצים. כתשעים אחוז ממיני הקרנוניות הידועים נכחדו. השלדים, של קרנוניות קדומות משמשים בתיארוך גאולוגי, כולל לחיפושי נפט וקביעת אקלים קדום.
כמה מאובנים נפוצים של קרנוניות כוללים את הסוגים Actinomma‏, Heliosphaera ו-Hexadoridium.
ביאורים

↑  במקור Pseudopod, מלטינית "רגל מדומה", איברים דמויי רגליים המשמשים כאיבר של תנועה או תחושה.
חיים גליק

| --- | --- |

גליק בנסיעת מבחן של הקו האדום בבת ים, נובמבר 2021
 לידה:  5 באוקטובר 1955 (בן 69) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת תל אביב 
 
חיים גליק (נולד ב-5 באוקטובר 1955) הוא מנהל ישראלי, אשר שימש כמנכ"ל חברת נת"ע קודם לכן שימש כמנכ"ל עיריית ראשון לציון, מנכ"ל אוניברסיטת בר-אילן ובעבר כסגן נציב בתי הסוהר בדרגת גונדר.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לבן ציון ובת שבע גליק. למד בישיבת שעלבים. נישא לאורית אביעד, בתם של יעקב אביעד, רואה חשבון ומשורר, שבעבר שימש סגן נשיא צעירי בני ברית בירושלים, וחסידה, בת למשפחת מנדלבוים ולמשפחת רקובר הירושלמיות. למד תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן ותואר ראשון במשפטים במכללת שערי משפט, והשלים תואר שני במדיניות ציבורית בהתמחות תקצוב ציבורי באוניברסיטת תל אביב.
בשנות ה-90 התגייס לשירות בתי הסוהר ומילא בו שורה של תפקידים, בהם: ראש מחלקת תעסוקת האסירים, מפקד בית המעצר ניצן ברמלה, ראש מנהל הפרויקטים לבניית בתי הסוהר החדשים, מפקד מחוז דרום של השב"ס, וראש מנהל המשק האחראי על ניהול כוח האדם ומערכות המידע של שירות בתי הסוהר. הוביל את העברת האחריות לניהול מתקני הכליאה של משטרת ישראל וצה"ל לידי שירות בתי הסוהר. כסגן נציב בתי הסוהר היה אחראי על כל התחום המבצעי והארגוני של שירות בתי הסוהר.
בינואר 2008 מונה למנכ"ל אוניברסיטת בר-אילן. בתקופת כהונתו הוביל את האוניברסיטה לאיזון תקציבי ואת הקמת הפקולטה לרפואה בצפת, אך גם נקלע לסכסוך עם הסגל האקדמי ולביקורת של מבקר המדינה בנושאי שכר. סיים את תפקידו ב-13 בינואר 2013.
שימש כמנכ"ל מבט לנגב שבנתה את עיר הבה"דים. באפריל 2017 מונה למנכ"ל עיריית ראשון לציון.
באוקטובר 2019 מונה למנכ"ל נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים. בתקופתו נחנך הקו הראשון, האדום של הרכבת הקלה בגוש דן. בינואר 2024, חצי שנה אחרי פתיחת הקו האדום הודיע על התפטרותו. והוא סיים את תפקידו ב-1 בספטמבר באותה שנה.
גליק הוא תושב אפרת, ואב לחמישה.
הערות שוליים

↑  עמירם ברקת, ‏דירקטוריון נת"ע בחר בחיים גליק למנכ"ל החברה, באתר גלובס, 3 באוקטובר 2019
↑  ליאור דטל, מנכ"ל אוניברסיטת בר אילן פורש על רקע הסכסוך עם הסגל האקדמי, באתר TheMarker‏, 29 בנובמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412330605171  VIAF: 25153237741629210634   WorldCat (עם VIAF): 25153237741629210634
אינסל

אינסלים (באנגלית: Incels) הם תת-תרבות אינטרנטית וקהילה מקוונת של גברים הטרוסקסואלים שלא מסוגלים למצוא פרטנר מיני או רומנטי חרף רצונם. הביטוי Incels הוא קיצור של involuntary celibates – מתנזרים שלא מרצון. דיונים בפורומים של אינסלים מאופיינים לרוב בטינה, שנאה, מיזוגיניה, מיזנתרופיה, רחמים עצמיים, תיעוב עצמי, גזענות, תחושת זכאות למין, ותמיכה באלימות כלפי נשים ואנשים פעילים מינית. לעיתים קרובות, אינסלים מאשימים את כל המין הנשי בשטחיות ובמשיכה מינית למראה גברי מסוים מאוד. ההערכות לגבי גודלה הכולל של תת-התרבות משתנות מאוד, ונעות בין אלפי עד מאות אלפי גברים.
מאז 2014 התרחשו לפחות שמונה רציחות המוניות, שהובילו לסך של 61 מקרי מוות, שבוצעו על ידי גברים שהזדהו בעצמם כאינסלים, או שהזכירו שמות וכתבים הקשורים לאינסלים בכתביהם הפרטיים או בפרסומים שונים באינטרנט. קהילות אינסלים זכו לביקורת מצד חוקרים ומצד התקשורת על היותם מעודדי אלימות ומיזוגיניה, מפיצי דעות קיצוניות והקצנה של חבריהם. מאז 2018, יותר ויותר חוקרים מגדירים את תופעת האינסלים כתופעת טרור לכל דבר. החל משנת 2018, האידאולוגיה האינסלית תוארה על-ידי ממשלות צפון אמריקאיות וחוקרים כאיום טרוריסטי, וגורמי אכיפת החוק ניסחו אזהרות כנגד תת-תרבות זו.
בריאות הנפש

המונח "involuntary celibacy" ("התנזרות שלא מרצון") אינו מצב רפואי או פסיכולוגי. עם זאת, לחלק גדול מהאנשים המזדהים כאינסלים יש מוגבלויות פיזיות או הפרעות נפשיות שונות, כגון דיכאון, חרדה, אוטיזם והפרעת גוף דיסמורפית. חלק מאלו המגדירים עצמם "אינסלים" מייחסים את חוסר יכולתם למצוא בת זוג למחלות פיזיות או נפשיות, בעוד אחרים מייחסים זאת למופנמות קיצונית. חלק מהאינסלים עם דיכאון חמור הם גם אובדניים, וכמה מחברי קהילת האינסלים מעודדים חברים אובדניים להתאבד, ולפעמים אף ממליצים להם לבצע מעשי אלימות המונית לפני שהם מתאבדים.