stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטנלי שכטר
ביוגרפיה > ראשית חייו

שכטר נולד ב-1922 בפלשינג, קווינס בניו יורק כבנם של נתן שכטר ושל אנה שכטר לבית פרוכטר. הוריו היו יהודים יוצאי בוקובינה, האב יליד הכפר וסילאו (כיום וסיליב בנפת זסטאוונה במחוז צ'רנוביץ ב-אוקראינה) והאם ילידת העיר רדאוץ.
שכטר למד תחילה תולדות האמנות באוניברסיטת ייל וסיים את התואר הראשון ב-1942. אחר כך למד שם לתואר שני בפסיכולוגיה שם הוא היה תלמידו של קלארק האל. אחרי סיום התואר ב-1944 התגייס לצבא ארצות הברית, בו שירת שנתיים עד 1946
. הוא סיים את הצבא בדרגת סמל. בעת שרותו עבד במחלקת ביופיזיקה של המעבדה הרפואית של חיל האוויר ברייט פילד בריוורסייד, אוהיו. בתקופה זו חקר את הפרעות הראייה של טייסים בעת טיסות.
ב-1946 נרשם שכטר ל-MIT כדי ללמוד תחת הדרכתו של הפסיכולוג החברתי קורט לוין, שנמלט לארצות הברית מגרמניה. אולם, לוין נפטר ב-1947, זמן קצר אחרי הגעתו של שכטר למקום.
לאון פסטינגר לקח על עצמו להדריך את שכטר ושניהם הפכו לידידים קרובים. כשפסטינגר עבר לעבוד במכון לחקר החברה באוניברסיטת מישיגן, שכטר מילא את מקומו. ב-1949 הוא סיים שם בהדרכתו של פסטינגר את עבודת הדוקטורט שלו שדנה בדינמיקה בין חברי קבוצות קטנות. בפרט, העבודה התמקדה ביחס כלפי חברי קבוצה בעלי דעות שונות מדעת הרוב בקבוצה.
ביוגרפיה > פעילותו באוניברסיטת מינסוטה

בשנת 1949 החל לעבוד במעבדה לחקר היחסים החברתיים באוניברסיטת מינסוטה. שכטר התקדם בהיררכיה האקדמית, ב-1954 התמנה לפרופסור שלא מן המניין וב-1958 לפרופסור מן המניין.
שכטר היה חוקר פורה. בעשור הראשון שלו באוניברסיטת מינסוטה כתב שכטר חמישה ספרים, מתוכם ארבעה נותרו בעלי השפעה עד ימינו: Social Pressures in Informal Groups (לחצים חברתיים בתוך קבוצות בלתי פורמליות") - יחד עם פסטינגר, (1950), Theory and Experiment in Social Communication (תאוריה וניסוי בתקשורת החברתית) (1950) When Prophecy Fails (כשהנבואה מתבדה) (1956) -עם פסטינגר ועם הנרי ריקן. (על מה שקורה בקבוצות מילנריסטיות (המאמינות בטרנספורמציה יסודית וקרבה, מיידית, של החברה האנושית, שלאחריה "כל הדברים ישתנו") אחרי שעבר בשלום המועד שבו האמינו כי יתרחש קץ העולם). כמו כן "הפסיכולוגיה של האפיליאציה" (1959).
בנוסף לספרים בשנות ה-1950 כתב שכטר מאמרים רבים בנושאים כמו העברת השמועות, לכידות קבוצתית והשכנוע.
ביוגרפיה > מחקריו באוניברסיטת קולומביה - 1992-1961

אחרי שתים עשרה שנים באוניברסיטת מינסוטה הצטרף שכטר בשנת 1961 לסגל אוניברסיטת קולומביה בניו יורק כפרופסור לפסיכולוגיה, שם נשאר עד סוף הקריירה שלו. בשנות ה-1960 הקדיש את עבודתו המדעית לתחום תהליכי הייחוס המשפיעים על היבטים שונים של חיי החברה ושל התפיסה העצמית. הוא חקר גם נושאים כמו השפעת סדר הלידות במשפחה על הפסיכולוגיה של הפרט, התנהגות עבריינית, תפיסת כאב והשמנת היתר. בשנת 1966 לפרופסור בקתדרה על שם רוברט ג'ונסטון ניבן לפסיכולוגיה חברתית.
בשנות ה-1970 התמקד שכטר בתחום נוסף - עישון הטבק והניקוטין. במחקריו הוכיח שהניקוטין הוא חומר ממכר מאוד ויוצר תסמונת גמילה באלו המנסים להפסיק לעשן. תעשיית הטבק הודתה בכך בפה מלא רק חמש עשרה שנים מאוחר יותר.
בשנת 1983 נבחר שכטר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. באמצע שנות ה-1980 ובשנות ה-1990 המוקדמות, עבר לעוד תחום עניין - שוק המניות והדיבור.
ביוגרפיה > שנותיו האחרונות

בגיל 70, אחרי 31 שנות פעילות באוניברסיטת קולומביה, פרש שכטר לגמלאות כפרופסור אמריטוס. הוא נפטר ביוני 1997 בביתו בעיר איסט המפטון במדינת ניו יורק.
השאיר אישה, סופיה לבית דאקוורת', ובן, אלייג'ה (אליהו) (יליד 1969). הוא החזיק דירה גם באפר וסט סייד של מנהטן.
עם תלמידיו נמנו ביב לאטאנה, ריצ'רד ניסבט, לי רוס, ג'רום זינגר, סטוארט ויילינס, פטרישה פליינר, ז'ודית' רודין, לד וילר.
כתביו נמסרו לארכיון הספרייה ההיסטורית בנטלי של אוניברסיטת מישיגן.
פרסומיו וממצאיו העיקריים > Deviation, rejection, and communication (1951) (סטייה, דחייה ותקשורת)

שכטר ערך ניסוי בו בחן את הלחצים החברתיים שבהם נמצא אדם לכיוון עמידתו בצורך בלכידות, התאמתו לדעות הקבוצה ולגבי משמעות חבריו לקבוצה. הוא זיהה את חשיבות התקשורת והדחייה בקרב קבוצה. בבניית הניסוי השתמש במשתנים האלה. תוצאות ניסוייו הם יסודות מפתח בחקר התקשורת הבינאישית והדינמיקה הקבוצתית
פרסומיו וממצאיו העיקריים > Birth order, eminence, and higher education (1963) (סדר הלידות במשפחה, ההתבלטות והחינוך הגבוה)

שכטר התעניין במחקר בעקבות רעיונותיו של פרנסיס גולטון בנוגע להתבלטות ולסדר הלידות במשפחה. הייתה קיימת האמונה שמישהו שמתבלט, יותר יצירתי, בעל תפוקה יותר טובה או גאון הוא או ילד בכור או ילד יחיד במשפחה. במחקרו הסיק שכטר שנתונים אלה משקפים את העובדה שכל המחקרים הקודמים בנושא דגמו רק תלמידי מכללות. הוא הצביע על כך שמדגמים ממכללות מאוכלסים מסיבות רבות במידה יתרה בילדים בכורים.
פרסומיו וממצאיו העיקריים > Obesity and eating (1968) (השמנת יתר ואכילה)

שכטר ערך ניסויים רבים שבחנו את האיתותים (cues) הפנימיים והחיצוניים לרעב אצל אנשים שמנים. אחד הניסויים שתואר בספר התייחס למצב דחק (סטרס). ניסוי זה כלל שני משתנים עצמאים ומלאות. לצורך הפעלת מצב דחק השתמשו בשוק מכאיב או שוק בלתי מכאיב אצל פרטים שמנים או לא שמנים. למשתתפים בניסוי נמסר שייערך להם ניסוי משני לבחינת טעמם של קרקרים.
המשתנה התלוי של הניסוי היה כמות הקרקרים שנאכלה. מתוך הממצאים הסיק שכטר שקיימות תגובות פיזיולוגיות (איתותים פנימיים internal cues)
הפוקדים לא לאכול בעת מצב דחק. במחקר, המשתתפים הלא שמנים אכלו פחות בשעת דחק. בהשוואה אליהם, השמנים נטו להיות פחות רגישים לאותם איתותים פנימיים ויותר רגישים לאיתותים חיצוניים כמו אוכל (פרסומות) ולפרקי הזמן שנועדו לאכילה.
פרסומיו וממצאיו העיקריים > Nicotine regulation in heavy and light smokers (1977) (ויסות הניקוטין אצל מעשנים כבדים ואצל מעשנים קלים)

שכטר ביצע מחקר על ויסות צריכת הניקוטין אצל סוגים שונים של מעשנים. הוא בחן את השערתו כי קיים אצל המעשנים ויסות של צריכת הניקוטין.
ממצאיו הראו שמעשנים כבדים לאורך זמן ארוך עישנו יותר כשהשתמשו בסיגריות דלות-ניקוטין. המעשנים הקלים לאורך זמן ארוך לא עשו זאת.
תאוריות > תאוריית האמוציה

יחד עם ג'רום זינגר פיתח שכטר את התיאוריה הדו-גורמית של הרגש
לפי תאוריה זו האמוציה מבוססת על שני גורמים: העוררות הפיזיולוגית והתוויות הקוגניטיביות. כשמישהו מרגיש אמוציה, מתרחשת עוררות פיזיולוגית והוא מחפש בסביבה איתותים על מנת לתייג את העוררות הפיזיולוגית. הם גם הציעו שני מצבים המתרחשים כשאדם נמצא בעוררות: אחד כשקיים הסבר לכך והשני כשלאדם חסר הסבר לעוררותו. במצב הראשון, האדם ישתמש בהסבר שקיבל. במצב השני הוא יתייג את מצב העוררות לפי הגרויים החיצוניים והפנימיים.
תאוריות > תאוריית השמנת היתר

שכטר שיער שלאנשים השמנים קיימת רגישות יתר לגרויים חיצוניים, גם כאלה הקשורים ברעב וגם כאלה שאינם, כמו זמינות מידית של האוכל, הסביבה, השעות או ריגושים עזים. שכטר מצא מספר גורמים המובילים להבדלים בין תגובות השמנים לעומת הפרטים ללא השמנה. השמנים אוכלים יותר מבעלי המשקל התקין כשקיימת גישה קלה אל האוכל אולם אוכלים פחות מהאחרים כשהזמינות לאוכל פחותה.
ככל שמול העיניים יש יותר אוכל - אנשים בעלי משקל נורמטיבי יאכלו פחות כריכים, בעוד שמנים יאכלו יותר כריכים.
הטעם הוא גורם נוסף לווריאציות בצריכה של האוכל. גם שמנים וגם בעלי משקל נורמטיבי אכלו פחות אוכל לא טעים מאוכל טעים. אולם השמנים אכלו יותר אוכל טעים ופחות אוכל לא טעים מבעלי המשקל הנורמטיבי.
פרסים ואותות הוקרה

1952 - מלגת פולברייט
1959 - הפרס לסוציו-פסיכולוגיה והפרס למחקר במדעי ההתנהגות מטעם האיגוד האמריקאי לקידום המדע AAAS
1962-1959 - כל שנה - זכה בפרסים של הקרן ג'נרל אלקטריק
1967 - מלגת קרן גוגנהיים
1968 - הפרס לתרומות מדעיות יוצאות דופן מטעם האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה
1983 - חבר באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
1984 - הפרס למדען המצטיין מטעם באגודה לפסיכולוגיה חברתית ניסיונית
ספרים ומבחר מאמרים > ספרים

1950 - Social Pressures in Informal Groups. Harpers, New York (לחצים חברתיים בקבוצות בלתי פורמליות) - עם לאון פסטינגר וק. באך
1956 - When Prophecy Fails (כאשר הנבואה מתבדה) עם לאון פסטינגר והנרי ריקן
University of Minnesota Press, Minneapolis
1959 - The Psychology of Affiliation Stanford University Press (פסיכולוגיה של אפיליאציה)
1971 - Emotion, Obesity and Crime (אמוציה, השמנת יתר ופשע) .
Academic New York
1974, Obese Humans and Rats, Erlbaum, Hillsdale, NJ (בני אדם ועכברים שמנים) עם ז'ודית רובין
ספרים ומבחר מאמרים > פרקי ספרים

1964 - The interaction of cognitive and physiological determinants of emotional state. ב-Advances in Experimental Social Psychology, ed. L. Berkowitz, pp. 49–79. New York: Academic Press
1964 .- עם ביב לאטאנה (Bibb Latané) - Crime, cognition and the autonomic nervous system
ב- D. Levine (ed) Nebraska Symposium on Motivation, pp. 221–73. Lincoln: University of Nebraska Press.
1980 - Nonpsychological explanations of behavior ב-Retrospective on Social Psychology, (ed) L. Festinger
pp. 131–57. New York: Oxford University Press
ספרים ומבחר מאמרים > מאמרים

1951 Deviation, rejection and communication J. Abnorm. Soc. Psychol 46:190-207.
With J. Singer. Cognitive, social and physiological determinants of emotional state. Psychol. Rev 69:379-99 1962 .
1963 Birth order, eminence and higher education. American Sociological Review 28:757-68.
1968 Obesity and eating. Science 161:751-56.
1971 - Some extraordinary facts about obese humans and rats. Am. Psychol. 26:129-44
1977 - Nicotine regulation in heavy and light smokers. Journal of Experimental Psychology 106:5-12
1978 - Pharmacological and psychological determinants of cigarette smoking. Ann. Intern. Med 88:104-14
1982 - Recidivism and self-cure of smoking and obesity. Am. Psychol. 37:436-44
1991 -With Nicholas Christenfeld, B. Ravina, and F. R. Bilous. Speech disfluency and the structure of knowledge. Journal of Personality & Social Psychology 60:362-67.
לקריאה נוספת

Gardner, L. (ed.) A history of psychology in autobiography (vol. VIII). Stanford University Press 1989, עמ'. 449
הערות שוליים

↑  Haggbloom, S. J., Warnick, R., Warnick, J. E., Jones, V. K., Yarbrough, G. L., Russell, T. M., ... & Monte, E. (2002). The 100 most eminent psychologists of the 20th century. Review of General Psychology, 6(2), 139-152.
1 2 3  L.Gardner (ed.) A history of psychology in autobiography (vol. VIII). Stanford University Press, עמ' 449
↑  [J.A.Simpson - Schachter, Stanley in Kazdin, A.E. (ed.) Encyclopedia of Psychology (vol. 7). Washington, D.C.: American Psychological Association and Oxford University Press 2000
1 2  Sheehy, N., Chapman, A.J., & Conroy, W. (eds.) Schachter, Seymour [sic.] Biographical Dictionary of Psychology.London,England: Routledge 1997
↑  Karin Freeman 1997
↑  Schachter, S. (1951). Deviation, rejection, and communication. The Journal of Abnormal and Social Psychology, 46, 190-207
↑  [Schachter, S. (1963). Birth order, eminence, and higher education. American Sociological Review, 28, 757-768
↑  S Schachter. . Obesity and eating. New Series, 161,1968, עמ' 751-756
↑  S.Schachter, Studies of the interaction of psychological and pharmacological determinants of smoking: I. Nicotine regulation in heavy and light smokers. Journal of Experimental Psychology, 106, 5-12 1977
↑  [S.Schachter & J.E.Singe . Cognitive, Social, and Physiological Determinants of Emotional StatePsychological Review 1962 עמ' 378-399]
↑  S.Schachter. Some Extraordinary Facts About Obese Humans and Rats, American Psychologist, 1971 129-144
↑  History & Archives: AAAS Prize for Behavioral Science Research פרסי AAAS
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007401321405171  PLWABN: 9810677838105606  BnF: cb122459218 (data)  CiNii: DA0168008X  GND: 135921570  ICCU: SBLV277641  ISNI: 0000 0000 8355 8843  LCCN: n85299075  LNB: 000104962  MGP: 266631  NKC: mzk2013747693  NTA: 073213861  SNAC: w6qg1m91  SUDOC: 031197876  Trove: 967564  VIAF: 9904335   WorldCat (עם VIAF): 9904335
רוזאבת' מוס קאנטר

| --- | --- |

 לידה:  15 במרץ 1943 (בת 81) קליבלנד, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מינהל עסקים, sociology of management, סוציולוגיה, ניהול 
 מקום לימודים:  מכללת ברין מאר  הקולג' לספרות, מדע ואמנות של אוניברסיטת מישיגן 
 מוסדות:  אוניברסיטת ייל (1977–1986)  אוניברסיטת הרווארד 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של נשות אוהיו (1990)  מלגת גוגנהיים (1975) 
 
רוזאבת' מוס קאנטר (באנגלית: Rosabeth Moss Kanter;‏ נולדה ב-15 במרץ 1943) היא פרופסור למינהל עסקים על שם ארנסט ל. ארבקל, בבית הספר לעסקים של אוניברסיטת הרווארד. קאנטר מתמחה באסטרטגיות, חדשנות ומנהיגות לשינוי. היא משמשת גם כיושבת ראש ודירקטורית התוכנית ליוזמה מנהיגותית של אוניברסיטת הרווארד, שמטרתה פיתוח כוח מנהיגותי חדש לעולם שיהיה בעל כישורים המתאימים לשינויים הגלובליים ולאתגרים הלאומיים והעולמיים. התוכנית מסייעת למנהיגים מצליחים להשתמש בכישוריהם להובלת שינויים ברמה הארצית והגלובלית.
ביוגרפיה אישית

רוזאבת' מוס קאנטר נולדה בקליבלנד אוהיו ארצות הברית, ב-1943. היא בתם הבכורה של הלן (סמולר) מוס, מורה במקצועה, ונלסון נתן מוס, עורך דין ובעל עסק. לקאנטר אחות צעירה בשם מיירה. קאנטר השאפתנית החלה לכתוב מאמרים בתחרויות כבר מגיל 11. היא סיימה את תיכון קליבלנד ב-1960. ב-1961 נישאה מוס לסטיוארט א. קאנטר (Stuart A. Kanter), שמת בשנת 1969. ב-1972 נישאה בשנית ליועץ ברי שטיין (Berry Stein), ולהם בן משותף אחד.
ביוגרפיה מקצועית

ב-1964 סיימה קאנטר את לימודיה בהצטיינות ב-Bryn Mawr College בסוציולוגיה וספרות אנגלית, והמשיכה ללמודי סוציולוגיה באוניברסיטת מישיגן. ב-1965 סיימה לימודי המאסטר, וב-1967 קבלה תואר דוקטור מאוניברסיטת מישיגן על מחקרה "קומונות אוטופיות במאה ה-19". לאחר מכן המשיכה בלימודים ומחקר בתחום מינהל עסקים.
בשנים 1967–1973, ו-1974–1977 הייתה פרופסור חבר באוניברסיטת ברנדייס בסוציולוגיה. בשנים אלו הייתה גם פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד. בשנים 1977-1986 התמנתה לפרופסור לסוציולוגיה באוניברסיטת ייל, אז פרסמה את מחקרה על "טוקניזם" (Tokenism) (אנ'). בשנה זו אף פרסמה את מאמרה המפורסם "גברים ונשים של הארגון".
בשנת 1988 שימשה כיועצת האישית של מייקל דוקאקיס במרוץ לנשיאות. בשנים 1989–1992 שמשה כעורכת ההרווארד ביזנס רוויו.
בשנת 2001 נוסד על שמה באיגוד אוניברסיטאות בוסטון קולג' לעבודה ומשפחה והמרכז למשפחות באוניברסיטת פרדו, פרס רוזאבת מוס קאנטר למחקר הטוב ביותר בנושאי עבודה ומשפחה.
ב- 2002 זכתה בדרוג אישה-עבודה של בוסטון מגזין, במקום 11 מבין 50 הנשים החזקות בבוסטון, ובשנת 2010 הוכתרה לאחת מ – 125 הנשים ששינו את העולם במהלך 125 השנים. על פי עיתון ה-Times הבריטי, נחשבת קאנטר לאחת מ 50 הנשים החזקות בעולם.
קאנטר היא האישה הראשונה שהוכתרה כ"גורו" בניהול ומשמשת יועצת לארגונים ולממשלות ברחבי העולם. היא מחזיקה ב-24 תוארי דוקטור לשם כבוד ממכללות ואוניברסיטאות ברחבי העולם, כמו גם פרסי מנהיגות רבים.
קאנטר נמנית עם מייסדי חברת הייעוץ "Goodmeasure Inc", אשר מתמחה בייעוץ למנהיגות השינוי, וכיהנה כיו"ר שלה מאז 1980. על לקוחותיה נמנות כמה מהחברות הבולטות בעולם (כגון: ,IBM גאפ, מונסנטו, בריטיש איירווייס ווולוו).
פרסומים ומחקרים

קאנטר כתבה והייתה שותפה לכתיבת 19 ספרים שתורגמו ל-17 שפות, ומאות מאמרים.
הכשרתה כסוציולוגית היוותה את הבסיס למחקריה. תובנותיה מלוות את עולם העסקים ב-38 השנים האחרונות. נושאי המחקר האחרונים שלה: מנהיגות בעולם הדיגיטלי, הכוללים ניתוח נסיבות המעצימות מנהיגים ליצור שינויים בעולם המפותח והמתפתח. ספרה האחרון, MOVE: Putting America's Infrastrcture Back in the Lead, בחן את התעשיות והטכנולוגיות המעצבות את העתיד, והשינויים הנדרשים מהמנהיגות, כולל יצירת "חזון שאינו רק תמונה של מה שיכול להיות. אלא קריאה אל הטוב שבנו, קריאה להשיג יותר".
בין פרסומיה החשובים:
פרסומים ומחקרים > קומונות אוטופיות במאה ה-19, 1967

קהילה מבוססת בחלקה על הרצון לקשרים חזקים בתוך הכלל, לתחושה רגשית עזה ולאחווה ושיתוף. אוטופיה היא המקום שבו צרכיו הרגשיים היסודיים של אדם מוצאים ביטוי ונענים על ידי הקבוצה הקהילתית. המחויבות ללכידות הקבוצתית לסולידריות בין חברי הקהילה תיווצר על ידי גיוס כל המשאבים הרגשיים של היחיד אל הקבוצה, והזדהותו עם הכלל הקבוצתי. מחויבותו הרגשית לקבוצה הופכת למחויבות הדומה למחויבות משפחתית. מחויבות המגדילה את הנכונות של חבריה לפתור את המריבות והמתחים שעלולים להתפתח ביניהם. מחויבות מסוג זה מתפתחת על ידי התכחשות, תהליך של הינתקות, והתייחדות (תהליך של התקשרות). התכחשות כוללת ויתור על מערכות-יחסים מתחרות שמחוץ לקבוצה הקהילתית לצד התחברות בלעדית ופרטנית בתוכה.
פרסומים ומחקרים > 1977 ,Tokenism

מיעוט סמלי. בעבודתה זו דנה קאנטר בהשפעת ההתפלגות המספרית של "סוגים" שונים של אנשים בקבוצה. לדוגמה: מיעוט נשים בקבוצה גדולה של
גברים. הטיה מספרית זו יוצרת את ההבדלים בין הקבוצות כפי שיבואו לידי ביטוי בהתנהגויות, בתפיסות ובעמדות שלהם כלפי עצמם וכלפי האחרים הסובבים אותם, וכן במקומם בתוך הארגון. לטענת קאנטר, ללא קשר למאפיינים האישיים של אלו המצויים בעמדת נדירות/מיעוט מספרי, חברי ה"מיעוט הסמלי" (Tokens), יאלצו להתמודד עם לחצים ועם אילוצים הנובעים רק מההרכב המספרי של הקבוצה. ככל שהקבוצה מוטה יותר מספרית, לחצים אלו יפעלו בעוצמות רבות יותר, ויציבו מגבלות רבות יותר בפני בני/בנות קבוצת המיעוט. מחקרה התמקד בקבוצות עבודה שבהן נשים הוו מספר נמוך בהרבה מהרוב הגברי, בעיקר נשים בעמדות ניהול בכירות וכאלו ששימשו בתפקידים מקצועיים. עמדת המיעוט המספרי של הנשים מהווה סיטואציה מכשילה היוצרת מעגל קסמים שמנציח את המספר הנמוך של הנשים. לכן, זרעי הכישלון מצויים בדינמיקה הארגונית הנוצרת מחוסר האיזון המספרי, ולא כתוצאה מעמדות סקסיסטיות של גברים, או בתפקוד לקוי של הנשים כנשים. ככל שחוסר האיזון גבוה יותר, עוצמת תהליכי ההדרה והאפליה תהיה גבוהה יותר והשלכותיה חמורות יותר, עד כדי כך שלעיתים מדובר בנשים יחידות המשמשות כסמלים או עלי תאנה (Tokens), נשים "סמליות" הנתפסות כמייצגות את הנשים כולן. מכאן המושג טוקניזם, Tokenism = מיעוט סמלי. ארגונים בהם קיימות קבוצות של נשים "סמליות" ו/או בני קבוצות מיעוט הנמצאים במצב של חוסר איזון מספרי, יוצרים שורה של הטיות תפיסתיות, נראות, הנגדה והטמעה, המובילים ללחצי ביצוע, חיזוק גבולות ויצירת סטראוטיפים והגדרות תפקיד מגבילות, המציבים מכשולים בפני בני המיעוט וקובעים מחיר גבוהה להצלחה.
פרסומים ומחקרים > נשים וגברים של התאגיד, 1977

בספרה מעניקה קאנטר תשובה לשאלה חברתית מרכזית: כיצד נוצר אי השוויון בעבודה בין גברים ונשים. קאנטר טוענת כי לא ההבדל המיני המולד הוא המסביר את ההבדלים בין גברים ונשים בשוק העבודה, וגם לא הסוציאליזציה לתפקידי מגדר. לטענתה, המיקום הדיפרנציאלי של גברים ונשים במבנה הארגוני ומאפייני התפקידים אליהם הוצבו, הם היוצרים את ההתנהגויות, שלאחר מכן נתפסות כהתנהגויות טיפוסיות "גבריות" והתנהגויות "נשיות" בתוך ומחוץ לשוק העבודה. הנשים ממוקמות לרוב בתפקידים נעדרי כוח, נטולי סמכות, הדורשים מעט שיקול דעת. גם כאשר נשים נכנסות לתפקידי ניהול ותפקידים בכירים הן תהיינה כמעט תמיד במיעוט, דבר הגורם להן לסגל דפוסי התנהגות של חוסר מוטיבציה לקידום, פסיביות, הפחתה בערך עצמי, רצון לא לבלוט - דפוסים שנתפסים לבסוף כדפוסים "נשיים". קאנטר מציעה התערבות שיטתית ומודעת ליצירת איזון מספרי בחברות (קביעת מכסות, בחוק: חצי נשים, חצי גברים), העדפה מתקנת.
פרסומים ומחקרים > The Change Masters, 1983

יזמות וחדשנות כפי שנראים מאחורי הקלעים של כמה מהחברות האמריקאיות החשובות ביותר (כגון: HP, ג'נרל אלקטריק, פולארויד, ג'נרל מוטורס ועוד). המבנה הארגוני, התרבות הארגונית ואסטרטגיית השינוי שלהן.
פרסומים ומחקרים > Confidence: How Winning Streaks and Losing Streaks Begin and End, 2006

בספרה "הביטחון בהצלחה" עונה קאנטר על השאלות: מדוע מנצחים ממשיכים לנצח, ומפסידים ממשיכים להפסיד? והאם ההצלחה היא עניין של כסף וכישרון? קאנטר טוענת שקיים עיקרון בסיסי בעבודה והוא הביטחון. הביטחון עושה את ההבדל בין ניצחון והפסד בכל תחרות. קאנטר משווה הצלחה וכישלון בארגונים גדולים להצלחה וכישלון בספורט צוותי (כמו כדורסל), כמו גם בתחומי חינוך, בריאות ופוליטיקה, ומסיקה שלוש מסקנות עיקריות. הראשונה שהניצחון טוב בהרבה מההפסד. הניצחון מביא אנשים למצב רוח של הצלחה ותחושה ש"אנחנו יכולים לעשות הכל". מסקנתה השנייה מתייחסת לחילופי המזלות מניצחון לכישלון - הניצחון הוא פרי עבודה קשה. הוא אינו מתבסס על מזל או הברקה של גאונות, אלא על עבודה קשה, ארוכה ומשעממת. חברות המנצחות לאורך זמן עושות יותר עבודה. רצף ניצחונות מסתיים בגלל יהירות ועצלנות. אנשים יחידים, ולעיתים הקבוצה כולה מתחילים להאמין שרק בגלל שניצחו בעבר הם עומדים לנצח גם בעתיד, מבלי להשקיע את העבודה הקשה הדרושה לכך. מסקנתה השלישית של קאנטר לגבי רצפי הצלחה, מפריכה את המקובל כיום בשוק העבודה, בו המעסיקים מחפשים רק את הטובים ביותר. אותם מעסיקים שוכחים לפעמים כי לא ההצלחה האישית היא הקובעת, אלא ההצלחה הקבוצתית. בדומה לכך, לא הכישרון האישי הוא הקובע, אלא הכישרון המופק במסגרת הקבוצה. קאנטר מדגישה כי אחד היתרונות החשובים ביותר של הניצחון, היא היכולת ללמוד מתוך ההפסד "מנצחים לומדים יותר מההפסדים שלהם. בכל משחק יש תמיד את הרגע בו אתה טועה או מתבלבל, וזה יכול להיראות כהפסד. במהלך כל התקדמות לקראת הניצחון, יש רגעים שנראים כהפסדים, במיוחד אם מעולם לא עשית את זה בעבר. זה המקום בו תרבות של ניצחון היא שעושה את ההבדל".
פרסומים ומחקרים > SuperCorp: How Vanguard Companies Create Innovation, Profits, Growth, and Social Good Hardcover, 2009

הספר מבוסס על מחקר של 3 שנים, יותר מ-350 ראיונות ביותר מ-20 מדינות, במטרה לזהות את המנהיגות ודרכי הפעולה של חברות גדולות המחפשות צמיחה רווחית באמצעות חדשנות מיטבית בחברה. שילוב וסינרגיה בין הזדמנות, צמיחה, רווח, ערכים הומניטאריים והומאניים ותרומה לחברה. שילוב של הצלחה כלכלית ומצפון חברתי.
פרסומים ומחקרים > MOVE: Putting America's Infrastrcture Back in the Lead, 2012

קאנטר טוענת כי האומה האמריקאית תקועה ומעוכבת בשל תשתיות: עיכובי נסיעה בשל כבישים, עיכובי משלוחים בשל רכבות סתומות, ועיכובים על תיקוני תשתיות ואינטרנט. הזדמנויות כלכליות מתפספסות וחוסר השוויון גדל. קאנטר מציעה חזון ניידות חדש לאומה האמריקאית, שבה מנהיגים מקומיים וחברות ישתפו פעולה ויעצבו פתרונות מבלי לחכות לקונגרס. ייצרו מקומות עבודה וישפרו את איכות החיים. קאנטר חושפת פרויקטים חדשניים, מנהיגים חיוניים ותשתית תחבורתית מהירה ומשגשגת יותר שתבטיח עתיד טוב יותר.
פרסומים ומחקרים > "כריזמה", 2009

בין מאות מאמריה ניתן לציין את המאמר "כריזמה". המאמר פורסם ב"הרווארד ביזנס ריוויו" ב־2009- קאנטר מאמינה בחשיבותה של כריזמה, "נכון שההיבטים הדתיים המקושרים לכריזמה גורמים לנו לחשוב על אמונה עיוורת, על אנשים שמובילים אחרים לשתות רעל או מעוררים בהם תקוות שווא שמנכ"ל חדש יכול לחלץ תאגיד בכוחות עצמו", כתבה קאנטר במאמר "אבל גם הדחייה שלנו את הכריזמה כפקטור היא מוגזמת, ומפספסת את הקסם האישי שהופך אדם למנהיג". כריזמה, טוענת קאנטר, היא עדיין אחת מהדרכים היעילות ביותר לעורר מוטיבציה ויצירתיות, להגדיל תפוקה ולהוביל לשביעות רצון ומוראל גבוה בקרב עובדים. כריזמה יכולה להתבטא גם במגוון דרכים חיוביות: עניין באנשים, למשל, או הקשבה לרעיונות שהם מעלים. היא לא חייבת להיות נטולת תוכן - למעשה, כשהיא מלווה בתכונות כמופתיחות, היא עשויה להוביל לחדשנות.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  "Rosabeth M. Kanter". Harvard Business School
1 2 3  Kanter, Rosabeth Moss :, Men and Women of the Corporation, New York, 1977,2008
↑  "Harvard University Advanced Leadership Initiative". Harvard University2
↑  m, "125Women Who Changed Our World", Housekeeping. Retrieved April 27, 2012
↑  Arena Profile:Rosabeth Moss Kanter
↑  Guide to management ideas and gurus
↑  The Advanced Leadership Initiative
↑  Kanter, Rosabeth Moss, "Some Effects of Proportions on Group Life: Skewed Sex Ratios and Responses to Token Women", American Journal of Sociology
↑  http://www.jstor.org/stable/2777808?seq=1#fndtn-page_scan_tab_contents
↑  . ד"ר רועי צסנה, . מדוע מנצחים ממשיכים לנצח, ומפסידים ממשיכים להפסיד?, הידען, נובמבר 2008
↑   אשר שכטר, חרב פיפיות ושמה כריזמה, באתר TheMarker‏, 2 במרץ 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306559305171  PLWABN: 9810587579705606  BIBSYS: 90086236  BNE: XX985284  BnF: cb121740977 (data)  CiNii: DA00567194  GND: 11422269X  ICCU: CFIV075391  ISNI: 0000 0000 8143 1136  LCCN: n78076067  LNB: 000039639  NDL: 00445134  NKC: jn20010602843  NLA: 35259182  NLK: KAC199614393  NSK: 000102302  NTA: 074553402  RERO: 02-A003441254  SELIBR: 192573  SUDOC: 030294622  Trove: 886047  VIAF: 64048347   WorldCat (עם VIAF): 64048347
Stupid Hoe

| --- | --- |

 סינגל שיווקי בביצוע ניקי מינאז'
 מתוך האלבום Pink Friday: Roman Reloaded
 יצא לאור:  20 בדצמבר 2011
 פורמט:  הורדה דיגיטלית
 תאריך הקלטה:  2011
 סוגה:  היפ האוס • קצב
 שפה:  אנגלית
 בי-סייד:  "Starships"
 אורך:  3:16
 חברת תקליטים:  קאש מאני
 כתיבה:  ניקי מינאז'
Stupid Hoe (בעברית: מופקרת מטומטמת) הוא סינגל שיווקי, שהוקלט על ידי הראפרית הטרינידדית ניקי מינאז', מתוך אלבום האולפן השני שלה, Pink Friday: Roman Reloaded. השיר יצא לאור ב-20 בדצמבר 2011, על ידי חברת התקליטים קאש מאני.
השיר הגיע למקום ה-59 במצעד הבילבורד הוט 100.
רקע וכתיבה

השיר גרר תגובות וביקורות רבות, הן חיוביות והן שליליות, תוך שהקליפ שלו שבר שיאים היסטוריים. כמו כן, מבקרי מוזיקה רבים טענו שליל קים קשורה לשיר באופן ברור. בנוסף לכך, שלל ביקורות שונות משלל אתרי מוזיקה ומגזינים סקרו את השיר ואת המשמעות שלו.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-45 מיליון השמעות.