stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פעולות טרור בתל אביב
הפיגועים > 2016

| תאריך | סוג | הרוגים | פצועים | מבצע | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 בינואר | פיגוע ירי | ‏ 3 | ‏ 6 | נשאת מלחם | פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף: מחבל תושב ערערה, חמוש בתת-מקלע מסוג ספקטר M4, פתח באש סמוך לשעה 14:20 על יושבי פאב הסימטא שברחוב דיזנגוף. מהירי נהרגו שני בני אדם, בהם אחד ממנהלי הפאב, ושישה נפצעו, בהם שניים באורח קשה, שנים באורח בינוני, אחד באורח קל על בינוני ואחד במצב קל. במהלך מנוסתו מהזירה לקח המחבל מונית, איתה הגיע לצפון תל אביב. כשהגיע לחוף מלון מנדרין רצח המחבל את נהג המונית, השליך את גופתו, ונהג בעצמו לדרך נמיר, שם נטש את המונית. שבוע לאחר הפיגוע אותר המחבל במבנה נטוש בערערה, וחוסל בידי כוחות הביטחון לאחר שירה לעבר שוטרים. |
| 8 במרץ | פיגוע דקירה | 1 | 11 | בשאר מוחמד מסאלחה | פיגוע הדקירה בנמל יפו: מחבל בן 22 מקלקיליה פתח במתקפת טרור בנמל יפו שבתל אביב, שבה נרצח טיילור פורס, סטודנט נוצרי אמריקאי ששהה בביקור סטודנטים בישראל, ונפצעו 11 אזרחים ביניהם אישה בהריון, ופצוע אחר באורח קשה. המחבל נורה למוות על ידי המשטרה. |
| 30 במאי | פיגוע דקירה | ‏ 0 | ‏ 1 | פלסטיני בן 17 | מחבל פלסטיני, שוהה בלתי חוקי בן 17, דקר פעמיים חייל ברחוב פרי מגדים בשכונת נחלת יצחק שבתל אביב, ופצע אותו קל. המחבל התנפל עם מברג על החייל, שהיה בדרכו הביתה מתחנת הרכבת. עוברי אורח השתלטו על המחבל שנמלט לבניין סמוך, והסגירו אותו למשטרה. |
| 8 ביוני | פיגוע ירי | ‏ 4 | ‏ 16 | מוחמד וח'אלד מח'אמרה | פיגוע הירי במתחם שרונה: שני מחבלים, בני דודים מחמולת מח'אמרה שבאזור חברון, הגיעו למתחם שרונה שבתל אביב, ונכנסו למסעדת מקס ברנר. לאחר שהזמינו דבר מאכל מהתפריט, פתחו השניים באש מרובי קרלו שהחזיקו ברשותם לעבר הקהל שבמקום. שלושה בני אדם נהרגו מהירי, ואישה נוספת מתה מדום לב. שני המחבלים נתפסו בידי המשטרה. האחד נתפס ללא פגע בדירה באזור, שבעליה הכניסו אותו אליה מפני שחשבו שהוא אזרח תמים מבוהל. השני נורה ונוטרל ברחוב הארבעה הסמוך למתחם, ופונה במצב קשה לבית החולים. |
הפיגועים > 2017

| תאריך | סוג | הרוגים | פצועים | מבצע | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באפריל | פיגוע דקירה | ‏ 0 | ‏ 4 | מחבל תושב שכם | מחבל פלסטיני, תושב שכם ששהה בארץ באמצעות ארגון שמאל רדיקלי שארגן טיול לפלסטינים בארץ, דקר באמצעות קאטר אדם בן 70 בכיכר אתרים ולאחר מכן המשיך למלון הרודס שם דקר עוד 3 אנשים ופצע את כולם באורח קל, נעצר לאחר מכן בידי אזרחים ושוטרים שפתחו אחריו במרדף. |
הפיגועים > 2021

| תאריך | סוג | הרוגים | פצועים | מבצע | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בספטמבר | פיגוע דקירה | 0 | 1 | מחבל תושב נפת ג'נין | שוהה בלתי חוקי מנפת ג'נין דקר באורח קשה בערב יום הכיפורים אדם נוצרי באורח קשה ביפו בחוף הים. |
| 21 בנובמבר | פיגוע דקירה | ‏ 0 | ‏ 1 | מחבל תושב ג'נין | מחבל פלסטיני, תושב ג'נין ששהה בארץ ביפו, דקר באמצעות סכין אדם בן 67 באורח בינוני שהצליח לתקוף את המחבל ולהזעיק עזרה. המחבל נעצר לאחר מכן בידי אזרחים ושוטרים שפתחו אחריו במרדף. |
הפיגועים > 2022

| תאריך | סוג | הרוגים | פצועים | מבצע | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 באפריל | פיגוע ירי | ‏ 3 | ‏ 8 | רעד חאזם ממחנה הפליטים בג'נין | פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף: סמוך לשעה 21:00 החל המחבל לירות לעבר עוברי אורח לאורך רחוב דיזנגוף שבתל אביב-יפו. המחבל נעצר בסמוך לפאב "אילקה בר" והחל בירי לעבר המבלים במקום ופגע באמצעות רובה ואקדח בעוברי אורח ברחוב. מהירי נרצחו במקום שניים, ונפצעו עשרה, מתוכם אחד במצב אנוש שנפטר יום לאחר מכן מפצעיו. בתום מרדף שנמשך שעות אחדות, באזור השעה 5:00 בבוקר התקבל מידע מודיעיני על דמות חשודה ליד מסגד ביפו. כוחות הוקפצו לאזור ואיתרו את המחבל ליד כיכר השעון. הוא חוסל בחילופי יריות בינו ובין כוח של שב"כ וימ"מ. |
| 8 בדצמבר | פיגוע דריסה | 0 | 1 | עלי חאמד תושב סילוואד | עלי חאמד תושב סילואד דרס אופנוען ברחוב אברבנאל באורח בינוני בדרום תל אביב. לאחר כשבוע וחצי נקבע כי הדריסה על רקע לאומני והיא פיגוע טרור. |
הפיגועים > 2023

| תאריך | סוג | הרוגים | פצועים | מבצע | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 במרץ | פיגוע ירי | 1 | 2 | מועתז אל-חואג'א מנעלין | פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף (2023): בליל 9 במרץ נרצח אור אשכר ו-2 חבריו נפצעו קל וקשה בפיגוע ירי בצומת רחוב דיזנגוף ושדרות בן-גוריון. |
| 7 באפריל | פיגוע דריסה | ‏ 1 | ‏ 6 | יוסף אבו ג'אבר מכפר קאסם | פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור: בליל 7 באפריל הגיע מחבל ערבי ישראלי לפארק צ'ארלס קלור והחל לדרוס עוברי אורח עד לחיסולו בידי שוטרים. בפיגוע נרצח אלסנדרו פאריני, תייר איטלקי. |
| 4 ביולי | פיגוע דריסה ודקירה | ‏ 0 | ‏ 8 | עבד אלוהאב ח'לאילה מסמוע | הפיגוע המשולב בשכונת נאות אפקה : סמוך לשעה 13:00 בצהרים דרס המחבל עבד אלוהאב ח'לאילה מספר ישראלים ששהו ברחוב פנחס רוזן בשכונת נאות אפקה. לאחר מכן יצא מחלון רכבו והחל לדקור עוברי אורח עד שחוסל על ידי אזרח חמוש ששהה במקום. |
| 5 באוגוסט | פיגוע ירי | 1 | 0 | כמאל אבו בכר מרומאנה | הפיגוע בנחלת בנימין: בוצע בשבת, 5 באוגוסט 2023 על ידי מחבל פלסטיני תושב רומאנה שירה למוות בסייר של עיריית תל אביב ברחוב מונטיפיורי בשכונת נחלת בנימין בתל אביב-יפו. |
| 15 בספטמבר | פיגוע תופת | 0 | 0 | חוליית מחבלים מיהודה ושומרון | פיגוע תופת בפארק הירקון בתל אביב בשעות הבוקר ללא נפגעים. מאוחר יותר באותו היום, נתפסה חוליית טרור בכביש 431 בסמוך לרמלה, והועברה לחקירת שב"כ, שם הודה אחד העצורים במעורבות בהטמנת המטען בתל אביב בבוקר. הוטל צו איסור פרסום על שאר פרטי החקירה. |
הפיגועים > 2024

| תאריך | סוג | הרוגים | פצועים | מבצע | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 ביולי | ירי כטב"ם (כלי טיס בלתי מאויש) | 1 | 10 | ארגון הטרור של החות'ים מתימן | מתקפת הכטב"ם על תל אביב: בליל יום שישי, 19 ביולי 2024, התרחש פיצוץ גדול ברחוב בן יהודה בתל אביב כתוצאה מירי כטב"ם (כלי טיס בלתי מאויש). האירוע גרם למותו של אדם אחד ולפציעתם של כעשרה אנשים נוספים. הפיצוץ התרחש בסמוך לשגרירות ארצות הברית בתל אביב, והעירייה הכריזה על מצב חירום מוגבר בעקבות האירוע. בפיצוץ נהרג יבגני פרדר גבר כבן 50 אשר ישן באכסניה שבה עבד כאיש תחזוקה ונמצא מחוסר הכרה עם פציעות חודרות, וללא סימני חיים. בנוסף, פונו עשרה פצועים לבתי החולים וולפסון ואיכילוב, ביניהם ארבעה שנפגעו מרסיסי הדף וארבעה נוספים שסבלו מחרדה. הפיצוץ גרם לנזק רב ברחוב בן יהודה פינת שלום עליכם, שם הוא פגע בחנות. |
| 18 באוגוסט | מטען חבלה | 0 | 1 | חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | ג'עפר מנא, מחבל תושב שכם, פוצץ את עצמו ברחוב לח"י בעיר בסמוך לבית כנסת, המחבל נהרג כתוצאה מהפיצוץ ועובר אורח נפצע באורח בינוני. מחקירת הפיגוע עלה כי המחבל פוצץ את עצמו בטעות כשניסה לדרוך את המטען בטרם הגיע ליעדו, ובכך נמנע פיגוע גדול יותר. החמאס והג'יהאד האיסלאמי קיבלו במשותף אחריות לניסיון הפיגוע. |
| 1 באוקטובר | פיגוע ירי | 7 | 15 | חמאס | פיגוע הירי ביפו: מחבלים מוסלמים פתחו באש לעבר אזרחים עוברים ושבים לאחר שיצאו מהרכבת הקלה בגוש דן. כתוצאה מהירי נרצחו שבעה אזרחים. המחבלים, מוחמד רגב וחסן מוחמד תמימי, שוהים בלתי חוקיים מהעיר חברון, שככל הנראה מזוהים עם ארגון הטרור חמאס, נורו בידי סיירת הביטחון של עיריית תל אביב ואזרח חמוש ששהה במקום. |
הפיגועים > 2025

| תאריך | סוג | הרוגים | פצועים | מבצע | תיאור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 בינואר | פיגוע דקירה | 0 | 1 | צלאח יחיא מטולכרם, מחבל חמאס | מחבל מטולכרם, פעיל חמאס, ניסה בשעות הצהריים לדקור עוברים ושבים ברחוב לבונטין בשכונת לב העיר, ופצע גבר באורח קשה. המחבל נורה למוות על ידי עובר אורח. |
| 21 בינואר | פיגוע דקירה | 0 | 4 | קאדי עבד אל עזיז | מחבל מוסלמי ממוצא מרוקני דקר ארבעה אזרחים ופצע שניים מהם באורח בינוני ושניים באורח קל, ברחוב נחלת בנימין שבתל אביב. המחבל חוסל על ידי שוטרת מג"ב שהייתה בחופשה. המחבל, שנשא תעודת תושב אמריקנית והתגורר בברוקלין, נכנס לישראל באישור מהשב"כ לאחר שכניסתו סורבה על ידי בקרי הגבול בנתב"ג. |
אטלנטיקה

ערך זה עוסק בסדרה. אם התכוונתם ללהקה, ראו .
| --- | --- |
 סוגה:  דרמה, קומדיה, מוזיקלי
 יוצרים:  רמי דוידוף, עודד דוידוף, שגיא אזולאי
 כותבים:  שגיא אזולאי, רמי דוידוף
 בימוי:  עודד דוידוף
 שחקנים:  טל פרידמן, שלומי קוריאט, אלון חמאווי, בני אלדר, אנדרי בר, יורם טולדנו, רות אסרסאי, שי אביבי, סמדר וולפמן, ארנון צדוק, ג'ולי פרנס, לואי נופי, לנה פאום, אמירה בוזגלו
 ארץ מקור:  ישראלישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  12
 הפקה
 מפיק:  נעמה "פנטה" אזולאי, ענבל לוי
 חברת הפקה:  אולפני הרצליה
 צלמים:  ירון שרף, שי גולדמן, עדי וויס
 אורך פרק:  40 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  HOT3
 תקופת שידור מקורית:  2015 
 תקופת שידור בישראל:  9 ביולי 2015 – אוקטובר 2015
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אטלנטיקה היא סדרת דרמה קומית ששודרה החל מ-9 ביולי 2015 ועד לסיומה ב-אוקטובר 2015 במשך 12 פרקים בחברת HOT. הסדרה מציגה את סיפורה של להקת הרוק הירושלמית אטלנטיקה, שמדשדשת כבר שנים בניסיון להגשים את החלום ולהוציא אלבום ראשון. את הסדרה כתבו רמי דוידוף ושגיא אזולאי, שהיו גם מיוצריה לצד עודד דוידוף.
עלילת הסדרה

אטלנטיקה היא להקת רוק ירושלמית, שמדשדשת כבר שנים בניסיון להגשים את החלום ולהצליח בגדול. למרות כישרונם, ההתנהלות והיחסים הבעייתיים ביניהם מונעים מהם להתקדם, וגורמים להם להיראות כחבורת לוזרים שתקועה בעולם מאוד לא זוהר של פאבים אפלים וחיי לילה הזויים בעיר הקודש. עד הרגע שצחי נכנס לחיי הלהקה. ממדריך טיולים אפור הוא הופך למנג'ר הראשון של הלהקה, ויעשה הכל כדי שהם יצליחו ביחד, גם אם זה גובל בהסתבכות בפלילים ועבירות מוסריות קשות. נראה כאילו הייעוד של צחי הוא "אטלנטיקה", וההפך.
דמויות > חברי הלהקה

צחי מרמור כהן (טל פרידמן) – מנג'ר הלהקה. היה בעברו מדריך טיולים. יעשה הכל למען הלהקה כדי שהם יצליחו, גם אם זה גובל בפלילים.
שמואל (צידקי) צדקיהו (שלומי קוריאט) – בסיסט הלהקה. דעתן, ציני וקמצן. חולם להיות מפיק מוזיקלי.
בועז (בוזי) דוידיאן (אלון חמאווי) – סולן הלהקה. זמר ממגנט ושרמנטי, שבעזרת הכריזמה שלו מצליח לסחוף אחריו את כל מי שיכול לשרת את האינטרסים שלו. אגואיסט, מפונק וחסר אחריות שרואה את עצמו ככוכב רוק ומתנהג כך.
חואן פינאלס (בני אלדר) – גיטריסט הלהקה. נגן מוכשר, ואלכוהוליסט שעובד כשומר במוזיאון "יד ושם", וחי עם אביו הערירי.
גרישה (גיא) פרסנדוב (אנדרי בר) – מתופף הלהקה.
דמויות > דמויות נוספות

מנו (יורם טולדנו) – בעל בר "הינקיס". חבר טוב של חברי הלהקה. חולם לנגן יחד עם אטלנטיקה.
הגר (רותי אסרסאי) – ברמנית בבר "הינקיס". יפה, אינטליגנטית, חריפה וחסרת מעצורים. נוהגת לומר את האמת בפנים.
שרגא (שי אביבי) – חברו הטוב של צחי, מציל אותו מידי תאילנדים.
שבי (ארנון צדוק) – עבריין, פושע מפורסם, משתמש בקוקאין ביחד עם הגר, מנו חייב לו כסף.
אלין (סמדר וולפמן) – חברתו של בוזי. צרפתייה, אוהבת את המדינה.
ימית (יעל שושנה כהן) – הייתה זמרת בלהקת "אטלנטיקה" עד שפרשה.
מועמר (לואי נופי) – חבר של בוזי.
נטלי (לנה פאום) – בחורה ערביה שעובדת בגן החיות התנ"כי. יוצאת עם חואן ונרצחת על רקע כבוד המשפחה בגלל שיצאה עם יהודי.
אורלי סמדג'ה (אמירה בוזגלו) – מנהלת הפקה מוזיקלית.
חיים בירנבאום (שי גולדשטיין) – מנהל חברת הצו השמיני.
איב (ג'ולי פארנס) – אחותה של אלין. נכנסת להריון מבוזי.
מועצה אזורית מטה בנימין

ירושלים כפי שהיא נשקפת מהישוב אדם.
בניין המועצה הישן בפסגות (שימש עד דצמבר 2020)
מועצה אזורית מטה בנימין היא מועצה אזורית באזור הרי בנימין במחוז יהודה ושומרון. המועצה גובלת בלטרון במערב ועד בקעת הירדן במזרח, מירושלים בדרום ועד אזור העיר אריאל בצפון. השטח חופף ברובו את נפת רמאללה ואל-בירה של הרשות הפלסטינית. בשנת 2024 התגוררו במועצה כ-80,100 תושבים, וזהו מספר התושבים הגדול ביותר במועצה אזורית ישראלית. בתחום המועצה 49 התנחלויות, מתוכן 34 יישובים קהילתיים, 11 מאחזים, שני מושבים חקלאיים, אזור התעשייה שער בנימין ואזור התעשייה מבוא חורון. בתחום המועצה 62 בתי ספר ומאות גני ילדים. במליאת המועצה יושבים 33 חברי מועצה ובראשה עומד ישראל גנץ. באזור המועצה נמצאים כ-50 יישובים פלסטיניים בהם אוכלוסייה של כ-300,000 איש.[דרוש מקור]
שם המועצה משמר את מיקום נחלת שבט בנימין בתקופת התנ"ך, אם כי חלקים נרחבים משטחי המועצה שוכנים בנחלת שבט אפרים המקראית. זיקה זו מוצגת בסמל המועצה האזורית, בו מופיעות המילים "בנימין זאב יטרף" שמקורן בברכת יעקב לבנו בנימין.
היסטוריה

שטח המועצה נכבש בידי ישראל מידי ירדן במלחמת ששת הימים. ב־1969 הוקם היישוב הראשון בתחום המועצה לעתיד – מבוא חורון, ולאחריו הוקמו עפרה (1975) ומצפה יריחו (1977). המערכת המונציפאלית הראשונית שטיפלה ביישובים הללו הייתה מועצת יישובי יהודה ובנימין שהוקמה ב-1973 והתנהלה בחסות מועצה אזורית מטה יהודה. במאי 1979 הוקמה המועצה רשמית, שהתנהלה באופן ישיר מול משרד הפנים . המועצה החדשה כללה 8 יישובים (בית אל, בית חורון, גבעון החדשה, מבוא חורון, מצפה יריחו, עפרה, שילה ונוה צוף). לראש המועצה נבחר פנחס ולרשטיין, תושב עפרה. מקום מושבה הראשון של המועצה היה בבית אל, וב-1981 עברה המועצה לפסגות. בדצמבר 2020 עבר המבנה הראשי של המועצה לאזור התעשייה שער בנימין. מרבית יישובי המועצה הוקמו מאמצע שנות ה-80 ועד תחילת שנות ה-90. בשנת 1983 הוכן על ידי מועצת מטה בנימין והחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית, מסמך מפורט ובו "תכנון אזורי כולל מטה בנימין". התוכנית קבלה מעמד סטטוטורי והופקדה במועצת התכנון העליונה. בתוכנית המתאר של המועצה משנת 1984 נתקבלה ההחלטה להקים עד שנת 2009 עוד 27 יישובים נוספים על 20 היישובים הקיימים, שיאכלסו יחד 190 אלף תושבים.
שטח המועצה

שטח המועצה משתרע על פני כמיליון דונם (אלף קמ"ר). בשל מיקומה באיו"ש תחום השיפוט שלה כולל רק את היישובים היהודיים שבשטחה, בעוד היישובים הפלסטינים משתייכים לנפת רמאללה ואל-בירה של הרשות הפלסטינית, ושאר השטח נמצא בסמכות אלוף פיקוד המרכז. המועצה גובלת בצפון במועצה אזורית שומרון, במזרח במועצה אזורית בקעת הירדן, בדרום בירושלים, מועצה אזורית מטה יהודה, מעלה אדומים, מועצה אזורית גוש עציון, מועצה אזורית מגילות והר אדר, ובמערב במודיעין-מכבים-רעות, מודיעין עילית, מועצה אזורית גזר ומועצה אזורית חבל מודיעין. בשטחי המועצה יישובים שהיוו חלק מיישוביה והפכו במרוצת השנים לרשויות עצמאיות - מודיעין עילית, גבעת זאב, בית אל, הר אדר ועופרים.
מבנה אדמיניסטרטיבי

מנגנון מועצה אזורית מטה בנימין כולל כ־2,000 עובדים (מספר שאינו כולל עובדי עמותות ועובדי קבלן) המועסקים באגפי המועצה השונים. מנכ"ל המועצה משנת 2022 הוא אילן רום.
מבנה אדמיניסטרטיבי > תקציב

תקציב המועצה עמד בשנת 2018 על 980 מיליון ש"ח, מהם 400 מיליון בתב"ר (תקציב בלתי רגיל).
לפי דו"ח מבקר המדינה משנת 2017, המועצה מקבלת מהמדינה מימון של 66% מתקציבה, לעומת ממוצע של 48% בכלל המועצות האזוריות בישראל. בהתייחס לביקורת זו טענה המועצה כי הפער נובע מ"מורכבות החיים ביהודה ושומרון, בייחוד בהיבט הביטחוני".
מבנה אדמיניסטרטיבי > אגפי המועצה

| --- | --- |
 מינהל תפעול  מינהל הכספים  אגף שפ"ע  אגף חינוך  אגף נכסים והכנסות  אגף רפואה  אגף הנדסה  אגף השירותים החברתיים  אגף ביטחון:  אגף אסטרטגיה  אגף תיירות  אגף משאבי אנוש  מחלקת תקשורת וההסברה
בשנת 2019 הוקמה חברה כלכלית.
הנהלת המועצה

בראשות המועצה עמד מאז הקמתה ועד 2007 פנחס ולרשטיין. לאחר פרישתו נבחר לתפקיד אבי רואה שהיה סגנו. בשנת 2018, לאחר 11 שנות כהונה של רואה נבחר לתפקיד ישראל גנץ, שהיה סגנו. במליאת המועצה יושבים 33 נציגים של היישובים, כאשר לכל יישוב נציג אחד למעט ליישוב גבע בנימין אשר בגלל גודלו יש לו שני נציגים. מבנה המועצה נמצא באזור תעשייה שער בנימין.
רב המועצה האזורית היה הרב שמעון אליטוב.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית מטה בנימין 80,643 תושבים, מתוכם 80,020 תושבי ישראל (מקום 24 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 77.2%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 10,332 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
עולים חדשים מהווים 8% מכלל התושבים במועצה. מרביתם מארצות הברית ומצרפת.[דרושה הבהרה]
חינוך

בתחומי המועצה פועלים כ-350 כיתות מעון וגן, 43 בתי ספר יסודיים ו-19 על-יסודיים. במועצה מספר מוסדות על-תיכוניים, בהם המכינה קדם-צבאית בני דוד בעלי, שהיא המכינה הקדם-צבאית הראשונה שהוקמה בישראל. כמו כן, פועלות במועצה מספר תוכניות של מכינת עין פרת. בנוסף קיימת במועצה עמותת לב בנימין המסייעת לילדים בעלי צרכים מיוחדים ולמשפחותיהם.
אתרי טבע והיסטוריה

ישובי המועצה שוכנים בנחלות של שבט בנימין ושבט אפרים, שהן זירת ההתרחשות של סיפורים תנ"כים ואירועים היסטוריים רבים: חלוקת נחלות השבטים על ידי יהושע, סיפורים הקשורים במשכן שילה כגון תפילת חנה וחניכתו של שמואל הנביא, סיפור פסל מיכה, סיפור פילגש בגבעה, קרבות שאול ויהונתן, קרבות המכבים, ועוד.
בנוסף, ישנם אתרי נוף וטבע רבים ברחבי המועצה, תצפיות נוף לכיוון השפלה - מצפה עטרת, "הגג של המדינה" ליד חרשה, ותצפיות לכיוון בקעת הירדן - קובת א-נג'מה, קידה, ועוד.
בגלל אופיו הגאולוגי של אזור ההר, הבנוי מסלעי גיר, ישנם מעיינות רבים באזור: מעין הכרמים, מעין השקת, מעיין עטרת, עין בובין, עין אגוז, עין תות, מעין חרשה, מעיין הגבורה, עין עוז ועוד.
האתר הארכאולוגי שילה הקדומה הוא אתר תיירות מרכזי הנמצא בשטח המועצה האזורית מטה בנימין. במהלך השנה נערכים בו מספר אירועים, כגון מחוללות בכרמים שנערך מדי שנה ב-ט"ו באב.
ראו גם

שילה הקדומה
גוש שילה
החברה לפיתוח מטה בנימין
אבי אוסטרובסקי

| --- | --- |

 לידה:  1939 (בן 86 בערך) גבעתיים, פלשתינה (א"י) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה למוזיקה ואמנויות הבמה של וינה, האקדמיה הישראלית למוזיקה ע"ש סמואל רובין 
 עיסוק:  מנצח
 
אבי אוֹסְטְרוֹבְסְקִי (נולד ב-1939 בגבעתיים) הוא מוזיקאי ומנצח ישראלי.
ביוגרפיה > ראשית חייו

אבי אוסטרובסקי נולד בגבעתיים. בנעוריו היה חבר בתנועת "השומר הצעיר". התעתד לחיות בקיבוץ ולכן למד מכונאות בתיכון שבח בתל אביב. במהלך לימודיו התקרב למוזיקה והקים מקהלה שאת חבריה הדריך ללא ידיעת תווים או תאוריית המוזיקה. בגיל 17 התוודע אל המנצח גארי ברתיני ובעידודו למד שנתיים במדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה בתל אביב. לאחר מכן למד ניצוח והלחנה באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין בתל אביב אצל מאסטרו גארי ברתיני ופרופסור מרדכי סתר. בזמן לימודיו עבד בחברת סולל בונה כמכונאי כדי לממן את לימודי המוזיקה. כשהתגייס לצבא ביקש ברתיני שיציבו אותו כמחליפו בהקמת מקהלת הנח"ל. בתום לימודיו ולאחר שהשתחרר מהצבא הצטרף אוסטרובסקי כחבר בקיבוץ להב. בשנת 1965 התמנה למנהל מוזיקלי ומנצח של "מקהלת קול ישראל" בירושלים. בשנת 1966 זכה במלגה מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל שאיפשרה לו לצאת ללימודים באקדמיה למוזיקה ואמנויות הבמה בווינה, שם למד אצל הפרופסור הנודע הנס סברובסקי.
בזמן לימודיו בווינה, זיהו מוריו את כישרונו ואיפשרו לו להשלים תוכנית של ארבע שנים בשנתיים בלבד ולסיים בשנת 1968. כמו כן למד עם מאסטרו פרנקו פרארה באיטליה. במאי 1968, עוד בהיותו סטודנט בווינה, זכה אוסטרובסקי בפרס הראשון בתחרות הבין-לאומית למנצחים צעירים ע"ש ניקולאי מאלקו, שהתקיימה בקופנהגן. בעקבות הצלחה זו קיבל הזמנות לנצח על תזמורות רבות ברחבי העולם.
ביוגרפיה > קריירה

בשנת 1968, עוד בטרם חזר לארץ מלימודיו בווינה, קיבל את הזמנתו של המוזיקאי הידוע פרנק פלג ונתמנה  למנהלה המוזיקלי ומנצחה הראשי של התזמורת הסימפונית חיפה.
ב-1970 הקים את התזמורת הקאמרית הקיבוצית והיה מנהלה המוזיקלי ומנצחה הראשי. ב-1973 ייסד את הסינפונייטה הישראלית באר שבע ושימש מנהלה המוזיקלי ומנצחה הקבוע, אותה ניהל במשך חמש שנים. בין השנים 1978 - 1984 שימש כמנהלה המוזיקלי ומנצחה של התזמורת הפילהרמונית של אנטוורפן בבלגיה. בשנת 1989 נבחר להיות מנהלה המוזיקלי ומנצחה הראשי של התזמורת הסימפונית של רדיו נורווגיה באוסלו. בשנת 1998 התבקש אוסטרובסקי על ידי הנהלת התזמורת הקאמרית הקיבוצית לחזור ולשמש שוב מנהלה המוזיקלי ומנצחה הראשי.
אוסטרובסקי ניצח על תזמורות רבות, מן הידועות בישראל ובעולם.
בישראל ניצח על התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, הקאמרטה הישראלית ירושלים, התזמורת הקאמרית הישראלית, סימפונט רעננה ועוד.
ברחבי העולם ניצח אוסטרובסקי על תזמורות רבות, בין השאר - התזמורת הסימפונית של לונדון, התזמורת הפילהרמונית של לונדון, התזמורת הפילהרמונית של ה-BBC, תזמורת פילהרמוניה, הפילהרמונית המלכותית של אנגליה, תזמורת מרינסקי בסנט פטרסבורג, הסימפונית של סנט פטרסבורג, הסימפונית של וינה, תזמורת רדיו קלן בגרמניה, הפילהרמונית של שטוטגרט, הפילהרמונית של אמסטרדם, הפילהרמונית של בריסל, הסימפונית הלאומית של בלגיה, תזמורת לאמורה בפריז, התזמורת הלאומית בורדו, בית האופרה ניס בצרפת, בית האופרה לה פניצ'ה בוונציה, התזמורת הסימפונית של גטבורג בשוודיה, תזמורת רדיו דנמרק בקופנהגן, התזמורת הפילהרמונית של אוסלו, הפילהרמונית של זגרב, הפילהרמונית של מקסיקו, הפילהרמונית אופונם במקסיקו ועוד.
כמו כן הוא ניצח על הפקות אופרה רבות בבתי אופרה שונים בעולם.
אוסטרובסקי ערך סיורים שונים עם תזמורות ברחבי העולם, ובהם התזמורת הפילהרמונית של לונדון בעת סיורה באוסטרליה, הסימפונית של מאלמו בשוודיה, הפילהרמונית של שטוטגרט ברחבי גרמניה ועוד.
הוא הקליט קונצרטים רבים שהועברו לתקליטורים ודיוידי, בהם יצירות של מוצארט, בטהובן, ברליוז, שוברט, ברהמס, דבוז׳אק, צ׳ייקובסקי, מאהלר, פרוקופייב, שוסטקוביץ', סטרווינסקי ועוד.
הקלטות נבחרות

איגור סטרווינסקי - פולחן האביב, פטרושקה, ציפור האש, סימפוניית תהילים.
דמיטרי שוסטקוביץ' - סימפוניות מס׳ ,1,5,6,7,8,9,10,14,15
קארול שימנובסקי - סטאבת מאטר.
גוסטב מאהלר - סימפוניות מס'  1,2,3,4,5,6,9
אנטונין דבוז׳אק - סטאבת מאטר, רקויאם, סימפוניות מס׳ 5,6,7,8,9
יוהנס ברהמס - סימפוניות מס׳ 1,2,3,4, רקויאם גרמני.
הקטור ברליוז - הסימפוניה הפנטסטית, מיסה חגיגית.
פרנץ שוברט -  סימפוניות מס׳ 4, 8  -"הבלתי גמורה", 9
לודוויג ואן בטהובן - סימפוניה מס' 3 - "ארואיקה", סימפוניה מס' 7.
וולפגנג אמדיאוס מוצארט - רקויאם, המיסה הגדולה בדו מינור ק.427, מיסה סולמניס בדו מינור ק. 139.
הערות שוליים

↑  המנהל המוסיקלי של "סימפונט" רעננה סירב לבוא לישראל ופוטר, באתר הארץ, 5 במאי 2002
↑  חגי חיטרון,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'מי מבצע הכי נכון את "הטרגית" של שוברט?, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007354298805171  BnF: cb138981319 (data)  GND: 134993640  ISNI: 0000 0000 5514 8548  LCCN: n88680847  RERO: 02-A022530892  SUDOC: 085648795  VIAF: 64192767   WorldCat (עם VIAF): 64192767
אללה אסלאם

| --- | --- |
 סוגה:  דוקומנטרי
 יוצרים:  דוד דרעי וצבי יחזקאלי
 כותבים:  דוד דרעי, צבי יחזקאלי 
 בימוי:  צבי יחזקאלי, דוד דרעי 
 פרסים:  פרס סדרת התעודה הטובה לשנת 2012
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  4
 הפקה
 אתר צילומים:  שוודיה, הולנד, צרפת, גרמניה, בלגיה, אנגליה ועוד
 מוזיקה:  יונתן בר גיורא
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 10
 תקופת שידור מקורית:  5 בספטמבר 2012 – 29 בספטמבר 2012
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
אללה אסלאם היא סדרה דוקומנטרית מקורית שנוצרה על ידי הבמאי דוד דרעי וצבי יחזקאלי. במאי ותסריטאי הסדרה הוא דוד דרעי. ארבעת פרקי הסדרה שודרו לראשונה בערוץ 10 בחודש ספטמבר 2012. הסדרה הוצגה בפסטיבל הקולנוע ירושלים, שם הוקרנה לראשונה, תחת השם: "החצר האחורית של אירופה". הסדרה זכתה לכ-20% רייטינג.
"אללה אסלאם" מתחקה אחר המוסלמים החדשים והוותיקים של אירופה, הנמצאים בעינה של סערה חברתית, פוליטית ודתית שמעוררת עניין רב בעולם כולו. המפגש בין התרבויות השונות עמוס במטענים היסטוריים כבדים ובלהט דתי ולאומני. בתוך כך, בוחנת הסדרה את תעשיית ההפחדה מהאסלאם באירופה ואת הקשר של תופעה זו לעליית הימין הקיצוני באירופה כולה. בין היתר מתמודדת "אללה אסלאם" עם שורשי החששות שמציפה עליית האסלאם: תעשיית הגירת המוסלמים החוקית והלא חוקית, ההקצנה הדתית והטרור שמכה בבטן הרכה של אירופה.
צבי יחזקאלי, עיתונאי חדשות 10, שצבר מומחיות בכל הקשור לערבים והאסלאם במזרח התיכון, נכנס לדמות של עיתונאי פלסטיני ונוסע לבחון מקרוב את המתרחש בחצר האחורית של אירופה. ההכנות לקראת יציאתו למסע כוללים כניסה לדמות ולסיפור כיסוי שיאפשרו לצוות הסדרה לחדור לרחוב המוסלמי האירופאי תוך תיעוד הסיכון שצוות הסדרה נתקל בו באזורים בדלניים. הסדרה מגיעה למדינות שבהן ההתמודדות עם האסלאם בולטת מבחינות מגוונות: שוודיה, הולנד, צרפת, גרמניה, בלגיה, אנגליה ומדינות נוספות. את המוזיקה לפתיח ולכל ארבעת פרקי הסדרה כתב יונתן בר גיורא.
"פורום היוצרים הדוקומנטריים" בישראל בחר בסדרה לאחת מחמש סדרות התעודה הטובות לשנת 2012.
סקירה > פרק 1 - בדלנות

חלק משמעותי באסלאם האירופאי – צעירים, כמו גם ותיקים - מעדיף את הבדלנות על פני ההשתלבות במדינות אירופה אליהן היגר. גם המדינות האירופאיות הקולטות את המהגרים מעודדות בדלנות כאשר הן משכנות את המהגרים המוסלמים בסלאמס – שכונות עוני צפופות שבהן גואה הפשיעה, האבטלה והחיבור לדת הקיצונית. אך בשני הצדדים ישנה התחושה כי ההתנהלות ביומיום היא של "מדינה בתוך מדינה" - מדינת אסלאם דתית בתוך מדינה אירופאית דמוקרטית. איך נראית ההתנגשות היומיומית בין ערכי המערב לאלה של האסלאם?
סקירה > פרק 2 - חוקי האל או חוקי המדינה?

האם יצליחו הפעילים למען החלת ה"שריעה" לחזק את מקומה של השריעה על חשבון חוקי המדינה והדמוקרטיה האירופאית? מאז החליטה אנגליה לתת תוקף חוקי להחלטות השריעה נפוצו בתי הדין הדתיים במדינה כפטריות אחר הגשם.
בשכונות מהגרים רבות אליהן מגיע צוות "אללה אסלאם" - בפריז, בהולנד ובאנגליה - נחשפות תופעות של העדפת חוקי השריעה והתעלמות מהחוק המקומי. איך נראה בית משפט שריעה? מי מגיע אליו? איך הפכו היכלי הצדק הדתי לקוראי תיגר על הערכים האירופאים והזמינו זעם אירופאי הדורש להגביל את הדת המוסלמית במרחב הציבורי. במקביל, מביאה הסדרה את הצד השני של המתרס - רצונה של אירופה לייצר שינוי חוקתי ולהגביל את האסלאם. אחת הדוגמאות הבולטות לחיכוך בין האוכלוסיות היא התפילות הנערכות בימי שישי ברחובות - בצרפת אסרו את תפילות המוסלמים ברחובות, לאחר שהפכו לעניין מעורר מחלוקת במדינה. זו הדוּגמה הבולטת ביותר לנראות הדתית-מוסלמית בקרב ההמון האירופאי. הדבר עורר עימותים בשל מה שמכנים עוברי אורח במקום 'השתלטות על המרחב האירופאי'. בנוסף - מתאר הפרק את תופעת ההתאסלמות האירופאית המתרחבת ובמעמד הנשים המוסלמיות שהיגרו לאירופה.