stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיסקודרמוליד
רקע

חסרי חוליות ימיים הם אחד מהמקורות החשובים ביותר בשנים האחרונות לחומרי טבע [1]. לעיתים, חומרים אלו מציגים יכולות ביו-אקטיביות וביו-רפואיות אשר מעוררות עניין בקהילה הרפואית. לרוע המזל, יכולת ההפקה של חומרים אלו ישירות מהאורגניזמים המייצרים אותה היא נמוכה ביותר ולעיתים אף לא מספיקה לניסויים קליניים ועל אחת כמה וכמה לייצור מסחרי. למיצוי יישיר מהאורגניזם יש לעיתים השלכות כלכליות ואף אקולוגיות כבדות, בעיקר עקב הכמות הגדולה הנדרשת להפקה סבירה של החומר בניצולת נמוכה. עוד בעיות אפשריות הן הסתמכות על מערכת אקולוגית הנתונה להשפעות מזג האוויר.
סינתזה כימית היא לרוב יעילה כאשר מספר המודיפיקציות הכימיות ("צעדים") הנדרשות על מנת להגיע מחומר A לחומר B הוא מועט. אך כאשר מספר הצעדים גדל, ניצולת ההליכים הכימיים יורדת ויש צורך לפנות להליכים ביו-סינתטיים [2].
הניצולת להליך זה הייתה 0.002% מכלל משקלו הקפוא של הספוג, כ-7 mg/434 g בעיה נוספת היא רגישות החומר לאור שחייבה את איסוף הספוג בעומק הגדול מ-30 מטר. המולקולה שבודדה, דיסקודרקמוליד, הראתה מבנה ייחודי של פוליקטיד השונה מאוד מהפוליקטידים האחרים הידועים למדע (איור 2). דיסקודרקמוליד הוא בעל מבנה קריסטלי מוצק, אך הוא מתפרק בטמפרטורת החדר כאשר הוא מוחזק בוואקום או במים ונחשף לאור. כאשר החומר מוחזק בתמיסת EtOAc או MeOH נמנע פירוק. ניתן גם להוסיף קבוצת אצטיל לכל אחד מההידרוקסילים של הדיסקודרקמוליד ולהפכו לחומר לא-קריסטלי, מוצק ועמיד מאוד בטמפ' החדר.
נתונים נוספים על המולקולה:
בליעת קרינה: nm235 (קבוצת Diene מצומדת בפחמן 21–24), nm 3500-3600 (קבוצת קרבוניל בפחמן 1). [3]
מונדיאל 1970
נבחרת ישראל במונדיאל 1970

מונדיאל 1970 היה המונדיאל הראשון בהיסטוריה, והיחיד עד כה (2025) שבו השתתפה נבחרת ישראל, ועל כן נחשב להישג השיא של הכדורגל הישראלי בכל הזמנים.
נבחרת ישראל, תחת הדרכתו של המאמן עמנואל שפר, העפילה למשחקי הגביע העולמי, לאחר שגברה במוקדמות על נבחרות ניו זילנד ואוסטרליה. ישראל הוגרלה לבית מספר 2, שמשחקיו התקיימו בערים פואבלה וטולוקה, יחד עם שתי אלופות עולם לשעבר, איטליה ואורוגוואי, וכן נבחרת שוודיה.
נבחרת ישראל הפסידה במשחקה הראשון לאורוגוואי (שהגיעה לבסוף למקום הרביעי במונדיאל) 2 - 0. במשחקה השני שיחקה ישראל נגד שוודיה במשחק שנכנס להיסטוריה של הכדורגל הישראלי. בדקה ה-56 של המשחק, שלוש דקות לאחר שער יתרון של השוודים, בעט מרדכי שפיגלר כדור חזק מ-16 מטר וכבש את שערה היחיד של ישראל בכל הזמנים במסגרת טורניר גמר הגביע העולמי. המשחק הסתיים בתוצאה 1 - 1 וישראל זכתה בנקודה הראשונה שלה במפעל. במשחקה השלישי שיחקה נבחרת ישראל נגד נבחרת איטליה החזקה, שהגיעה למעמד כאלופת אירופה לאומות (וגם הגיעה לבסוף לגמר הטורניר), הציגה משחק הגנה מצוין והצליחה למנוע מהאיטלקים לכבוש במשך 90 דקות. המשחק הסתיים בתוצאה 0 - 0 והקנה לישראל נקודה נוספת.
נבחרת ישראל סיימה את שלב הבתים במקום הרביעי והאחרון של הבית עם שתי נקודות, אך בהתחשב בנבחרות החזקות מולן התמודדה ישראל, הישגיה של הנבחרת נחשבים למכובדים ביותר.
מונדיאל זה נחשב לנקודת מפנה בכדורגל הישראלי, ועקב החשיפה הרבה שקיבלו שחקני הנבחרת, חלקם עברו לשחק באירופה. במהלך השנים, דובר רבות על ההישג של הנבחרת, במיוחד לאור העובדה שההישג לא חזר על עצמו.
בשנת 2007 דירג ערוץ הספורט ("גולד") את הישג זה כגדול ביותר בספורט בישראל בכל ענפיו השונים, בכל הזמנים. באותה שנה גם זכו כל שחקני הנבחרת במונדיאל בפרס מיוחד על מפעל חיים של ארגון השחקנים בישראל וידיעות אחרונות.
נציג ישראלי נוסף במונדיאל היה שופט הכדורגל אברהם קליין, ששפט במשחק בשלב הבתים המוקדם שבו ניצחה ברזיל את אנגליה, מחזיקת הגביע, בתוצאה 1:0.
אצטדיונים

|     לאוןמקסיקו סיטיפואבלהטולוקהגוודלחרה>     לאוןמקסיקו סיטיפואבלהטולוקהגוודלחרה.    לאוןמקסיקו סיטיפואבלהטולוקהגוודלחרה.    לאוןמקסיקו סיטיפואבלהטולוקהגוודלחרה.    לאוןמקסיקו סיטיפואבלהטולוקהגוודלחרה.מקסיקו סיטי | גוודלחרה> אצטדיון חליסקו.קיבולת: 71,000..פואבלה | לאון> אצטדיון לאון.קיבולת: 30,000..טולוקה |
| --- | --- | --- |
| אצטדיון האצטקה | אצטדיון קואוטמוק | אצטדיון נמסיו דיאס |
| קיבולת: 107,247 | קיבולת: 36,000 | קיבולת: 30,000 |
שלב הבתים > בית א'

ברית המועצות ומקסיקו סיימו בתיקו 0-0 אך ניצחו את בלגיה ואל סלוודור וסיימו במקומות הראשון והשני בהתאמה
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברית המועצות | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 6 | 1 | 5 |
|  מקסיקו | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 5 | 0 | 5 |
|  בלגיה | 2 | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 5 | -1 |
|  אל סלוודור | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 9 | -9 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  מקסיקו | 0 – 0 | ברית המועצות   |
|  בלגיה | 3 – 0 | אל סלוודור   |
|  ברית המועצות | 4 – 1 | בלגיה   |
|  מקסיקו | 4 – 0 | אל סלוודור   |
|  ברית המועצות | 2 – 0 | אל סלוודור   |
|  מקסיקו | 1 – 0 | בלגיה   |
שלב הבתים > בית ב'

איטליה הבקיעה רק שער אחד בבית זה אבל בכל זאת סיימה במקום הראשון בבית. ישראל סיימה בתיקו 0-0 מכובד מול איטליה. אורוגוואי סיימה במקום השני בבית עם שני שערים ששניהם הובקעו ב-2-0 נגד ישראל. שוודיה סיימה במקום השלישי עם מספר נקודות זהה לשל אורוגוואי אבל עם שער חובה אחד יותר בגלל שמרדכי שפיגלר מישראל הבקיע שער שוויון היסטורי בדקה ה-56 במשחק בין שוודיה לישראל.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | 4 | 3 | 1 | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  אורוגוואי | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 |
|  שוודיה | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 |
|  ישראל | 2 | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 3 | -2 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אורוגוואי | 2 – 0 | ישראל   |
|  איטליה | 1 – 0 | שוודיה   |
|  איטליה | 0 – 0 | אורוגוואי   |
|  שוודיה | 1 – 1 | ישראל   |
|  שוודיה | 1 – 0 | אורוגוואי   |
|  איטליה | 0 – 0 | ישראל   |
שלב הבתים > בית ג'

בית זה נחשב ל"בית המוות" של הטורניר. ברזיל סיימה במקום הראשון עם מאזן מושלם של שש נקודות. כולל ניצחון 1-0 על אלופת העולם המכהנת אנגליה, שהעפילה מהמקום השני. רומניה וצ'כוסלובקיה נותרו בחוץ.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברזיל | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 8 | 3 | 5 |
|  אנגליה | 4 | 3 | 2 | 0 | 1 | 2 | 1 | 1 |
|  רומניה | 2 | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 5 | -1 |
|  צ'כוסלובקיה | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 7 | -5 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אנגליה | 1 – 0 | רומניה   |
|  ברזיל | 4 – 1 | צ'כוסלובקיה   |
|  רומניה | 2 – 1 | צ'כוסלובקיה   |
|  ברזיל | 1 – 0 | אנגליה   |
|  ברזיל | 3 – 2 | רומניה   |
|  אנגליה | 1 – 0 | צ'כוסלובקיה   |
שלב הבתים > בית ד'

סגנית האלופה המכהנת גרמניה המערבית סיימה עם מאזן מושלם של שש נקודות, כשהגרמני גרד מילר הבקיע שבעה שערים, שיא לשחקן בשלב הבתים של טורניר מונדיאל אחד (יחד עם שנדור קוצ'יש במונדיאל 1954). בולגריה ומרוקו (בהופעת בכורה במונדיאל) סיימו בתיקו 0-0 אחת עם השנייה. פרו גברה על בולגריה ומרוקו והפסידה לגרמניה המערבית. הניקוד הסופי שלהם היה 4 נקודות, וזה הספיק לה כדי לסיים במקום השני ולעבור שלב.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה המערבית | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 4 | 6 |
|  פרו | 4 | 3 | 2 | 0 | 1 | 7 | 5 | 2 |
|  בולגריה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 5 | 9 | -4 |
|  מרוקו | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 | -4 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  פרו | 3 – 2 | בולגריה   |
|  גרמניה המערבית | 2 – 1 | מרוקו   |
|  פרו | 3 – 0 | מרוקו   |
|  גרמניה המערבית | 5 – 2 | בולגריה   |
|  גרמניה המערבית | 3 – 1 | פרו   |
|  מרוקו | 1 – 1 | בולגריה   |
שלב הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  4 |   |   |   |   |   |   |  |  |
|  |   פרו |  2 |   |   |   |   |   |   |  |  |
|  |   פרו |  2 |   |   |   ברזיל |  3 |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |   ברזיל |  3 |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |   אורוגוואי |  1 |   |   |  |  |
|  |   אורוגוואי |  1 |   |   |   אורוגוואי |  1 |   |   |  |  |
|  |   אורוגוואי |  1 |   |   |  |  |   |   |   |   |
|  |   ברית המועצות |  0 |   |   |  |  |   |   |   |   |
|  |   ברית המועצות |  0 |   |   |  |  |   |   |   ברזיל |  4 |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |   ברזיל |  4 |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |   איטליה |  1 |
|  |   איטליה |  4 |   |   |  |  |   |   |   איטליה |  1 |
|  |   איטליה |  4 |   |   |   |   |   |   |  |  |
|  |   מקסיקו |  1 |   |   |   |   |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   מקסיקו |  1 |   |   |   איטליה |  4 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   |   |   |   |   איטליה |  4 |   |   |    |    |
|  |   |   |   |   |   גרמניה המערבית |  3 |   |   |    |    |
|  |   גרמניה המערבית |  3 |   |   |   גרמניה המערבית |  3 |   |   |   גרמניה המערבית |  1 |
|  |   גרמניה המערבית |  3 |   |   |  |  |   |   |   גרמניה המערבית |  1 |
|  |   אנגליה |  2 |   |   |  |  |   |   |   אורוגוואי |  0 |
|  |   אנגליה |  2 |   |   |  |  |   |   |   אורוגוואי |  0 |
שלב הנוקאאוט > רבע גמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביוני 1970 |  ברזיל | 4–2 |  פרו |  |
| 14 ביוני 1970 | ריבלינו  11' טוסטאו  15', 52' ז'אירזיניו  75' |  | גז'ארדו  28' קוביאס  70' |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביוני 1970 |  אורוגוואי | 1–0‏ה |  ברית המועצות |  |
| 14 ביוני 1970 |   |  |   |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביוני 1970 |  איטליה | 4–1 |  מקסיקו |  |
| 14 ביוני 1970 | גוזמן  25' (ע) ריבה  63', 76' ריברה  70' |  | גונזלס  13' |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביוני 1970 |  גרמניה המערבית | 3–2‏ה |  אנגליה |  |
| 14 ביוני 1970 | בקנבאואר  68' זלר  82' מילר  108' |  | מאלרי  31' פיטרס  49' |  |
שלב הנוקאאוט > חצי גמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 ביוני 1970 |  ברזיל | 3–1 |  אורוגוואי |  |
| 17 ביוני 1970 | קלודואלדו  44' ז'אירזיניו  76' ריבלינו  89' |  | קוביז'ה  19' |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 ביוני 1970 |  איטליה | 4–3‏ה |  גרמניה המערבית |  |
| 17 ביוני 1970 | בונינסניה  8' בורניץ'  98' ריבה  104' ריברה  111' |  | שנלינגר  90' מילר  94', 110' |  |
שלב הנוקאאוט > מקומות 3-4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 ביוני 1970 |  גרמניה המערבית | 1–0 |  אורוגוואי |  |
| 20 ביוני 1970 | אובראט  26' |  |   |  |
שלב הנוקאאוט > גמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 ביוני 1970 |  ברזיל | 4–1 |  איטליה | אצטדיון האצטקה, מקסיקו סיטי צופים: 107,412 שיפוט: גרמניה המזרחית רודי גלוקנר |
| 21 ביוני 1970 | פלה  18' ז'רסון  66' ז'אירזיניו  71' קרלוס אלברטו  86' |  | בונינסניה  37' | אצטדיון האצטקה, מקסיקו סיטי צופים: 107,412 שיפוט: גרמניה המזרחית רודי גלוקנר |
מצטיינים

| כדור הזהב | כדור הכסף | כדור הארד |
| --- | --- | --- |
| ברזיל פלה | ברזיל ז'רסון | גרמניה גרד מולר |

| נעל הזהב | נעל הכסף | נעל הארד |
| גרמניה גרד מולר | ברזיל ז'אירזיניו | פרו תיאופילו קוביאס |
כפפת הזהב
אורוגוואי לאדיסלאו מזורקביץ'
השחקן הצעיר המצטיין
פרו תיאופילו קוביאס
הנבחרת ההוגנת של הטורניר
פרו פרו
נבחרת הטורניר:
| שוער | הגנה | קישור | התקפה |
| --- | --- | --- | --- |
| אורוגוואי לאדיסלאו מזורקביץ' | ברזיל קרלוס אלברטו     אורוגוואי אטיליו אנצ'טה     גרמניה פרנץ בקנבאואר     איטליה ג'אצ'ינטו פאקטי | ברזיל ז'רסון     ברזיל ריבלינו     אנגליה בובי צ'רלטון | ברזיל פלה     גרמניה גרד מולר     ברזיל ז'אירזיניו |
יצחק יהודה שמלקיש

| --- | --- |

 לידה:  1827 ה'תקפ"ח לבוב, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  1905 (בגיל 78 בערך) י' בתשרי תרס"ו 
 תקופת הפעילות:  ?–1905 
 חיבוריו:  בית יצחק
 
הרב יצחק יהודה שמלקיש (תקפ"ח - י' בתשרי תרס"ו, 1905-1827) היה רב יהודי מרבני גליציה, נחשב לאחד מגדולי הפוסקים בדורו. שימש כרב קהילות בברעזאן, בפשמישל, כרב העיר לבוב ומחבר שו"ת בית יצחק.
קורות חייו

נולד לרב חיים שמואל בלבוב והתפרסם בכשרונותיו הגדולים כבר כילד. רבו המובהק היה הרב יעקב משולם אורנשטיין, אב בית הדין של לבוב ומחבר ספר "ישועות יעקב" על ארבע חלקי השולחן ערוך. נישא בשנית לבתו של הרב חיים שמואל בירנבוים בעל ה"רחש לבב" וחתנו של רבי עקיבא איגר.
נכדו היה הרב אהרן לוין מרישא, מראשי אגודת ישראל. אחיינו ותלמידו היה הרב גדליה שמלקיש, מראשי תנועת המזרחי, שאף מילא את מקומו ברבנות פרמישלא.
שימש ברבנות בכמה קהילות בגליציה, ובהן בברעזאן בפשמישל, ובתרנ"ד (1894) מונה לרבה של לבוב (למברג). התכתב בהלכה עם רבני דורו, כדוגמת הרב ישראל הכהן רפפורט.
חיבורו, שו"ת בית יצחק, הכולל שישה חלקים ובתוספת חידושים פרסם אותו כאחד מגדולי הדור. בישיבות החשיבו מאוד את דרך הניתוח שלו להבנת סוגיות התלמוד, דרך הפסיקה שלו וחידושיו. בתשובותיו עסק גם בחידושי העולם המודרני של תקופתו: טלגרף, טלפון, הדלקת חשמל בשבת, קרונות חשמליות, וכדומה.
בסוגיית קבלת מצוות בגיור שהתעוררה בעת החדשה, הוא נחשב לאבי השיטה המחמירה לפיה אם מתברר שגר אינו מתכוון לשמור מצוות - גיורו בטל.
שיטתו באיסור חשמל בשבת

אחד מחידושיו הידועים הוא שיטתו באיסור השימוש בחשמל בשבת. במסגרת דיונו של הרב שמעלקיש משנת 1895 בבחינת השימוש בטלפון בשבת, הוא מחדש כי קיים בהפעלת כל מכשיר חשמלי איסור מדרבנן בשל "התעוררות כח החשמל" כתוצאה מה"עלעקטרישע פערבינדונג" (חיבור חשמלי). איסור זה נקרא לימים 'מוליד זרם'. איסור זה מהווה אנלוגיה מרחיבה לאיסור 'מוליד ריח', אחד מן האיסורים המופיעים במסכת ביצה. לפי איסור מוליד ריח אסור לבשם בגד בשבת בריח שאינו נמצא כבר בו. כבר בעבר הורחב איסור זה לתחומים אחרים כדוגמת יצירת האיסור לרסק ברד ושלג בשבת ולהפוך את המוצק לנוזל.
אף על פי שהיו שערערו על חידושו, ובהם גם חתנו, הרב נתן לוין, התקבל איסורו של הרב שמעלקיש באופן גורף. עד היום מהווה איסור זה את אחד הנימוקים המרכזיים לאיסור קטגורי על הפעלת מכשירים חשמליים בשבת.
ספריו

שאלות ותשובות בית יצחק.
בית יצחק על התורה
לקריאה נוספת

אריה מנצ'ר (עורך), ספר פשמישל, תל אביב: ארגון יוצאי פשמישל בישראל, תשכ"ד 1964, עמ' 65.
מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ה, עמ' 334–341 (וביבליוגרפיה שם).
הערות שוליים

↑  שו"ת "אגרות משה" יורה דעה חלק ב סימן יד ("מגדולי גליציה"), "מנחת יצחק" חלק ה סימן צג ("מגדולי האחרונים"), "ציץ אליעזר" חלק טז סימן כט, "יחוה דעת" חלק א סימן צא.
↑  הרב משה לייטר, דיוקנאות רבני עיר אחת, הדרום, כרך י, עמ' 51.
↑  שו"ת מהר"י הכהן ח"א יו"ד י.
↑  בית יצחק, יורה דעה ב, מפתחות לסימן לא
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ג
↑  הצל"ח החדש, סי' א
↑  אילן בן-יעקב, החשמל בהלכה: התמודדות פוסקי ההלכה עם תופעת החשמל, 1875 - 1940. 2010, עמ' 34 - 37
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506103105171  ISNI: 0000 0000 6697 0174  LCCN: n96091464  VIAF: 261296200   WorldCat (עם VIAF): 261296200
הערכה חלופית

הערכה חלופית היא גישה חדשה בתורת המבחנים. המושג מתייחס לאופן הערכת המסגרת החינוכית את הפרט הלומד בה. הערכה זו נקראת בשפה המקצועית "הערכה חלופית" מכיוון שהיא מהווה חלופה להערכה המסורתית והמקובלת, המבוססת על מבחנים.
ההערכה החלופית בודקת את יכולות התלמיד שאינן נבדקות במבחן רגיל. בשיטת הערכה זו נבדקת מידת יכולתם של תלמידים ליישם את הידע, את המיומנויות ואת ההבנה שרכשו – בתנאים הקובעים של "העולם האמיתי" שמחוץ לבית הספר ולא רק באמצעות בחינות.
לגישת "ההערכה החלופית" יש ביקורת על הגישה המסורתית של מבחנים. עיקר הביקורת היא על מבחנים בעלי שאלות סגורות. הגישה שבה השתמשו בשנות ה-90 של המאה ה-20, טוענת כי מבחן בצורתו המוכרת, כלומר מבחן שבו נעשה שימוש במכשירי כתיבה כמו נייר ועיפרון, אינו מכסה את כל סוגי הלמידה שראוי שיוערכו. ההערכה המסורתית באמצעות מבחן אינה מודדת את כל יכולות התלמיד, אלא לרוב את יכולת זכירת החומר ויציקתו לתשובה מובנית, שלא כמו ההערכה החלופית שדורשת מהתלמידים מיומנויות חשיבה גבוהות כמו: תכנון, ארגון ומיזוג מידע, הסקת מסקנות, ביקורתיות וכדומה.
בהערכה החלופית נעשה שימוש נרחב במטלות ביצוע ובעבודות כגון: כתיבת עבודת חקר, תלקיט עבודות, הכנת משחק, הכנת דגם ועוד. עם זאת, אין היא זונחת לחלוטין את העקרונות הבסיסיים של ההערכה, כמו תוקף ומהימנות, שנעוצים בתורת המבחנים המסורתית. בנוסף, ההערכה החלופית שלא כמו השיטה המסורתית מתמקדת בתהליך הלמידה ולא רק בתוצר.
ההערכה החלופית אינה זונחת עקרונות בסיסיים כמו תוקף ומהימנות, שמהווים את העיקר בתורת המבחנים המסורתית.
ישראל

במסגרת רפורמת "ישראל עולה כיתה" של משרד החינוך שולבה גישה זו באופן נרחב. במסגרת התוכנית נקבע כי על בתי הספר לגבש דרכים מגוונים להערכת התלמידים ולצד בחינות יונהגו שיטות הערכה כגון עבודות חקר, הצגה בעל פה של עבודות ונאומים. ההערכה החלופית בתוכנית זו באה לידי ביטוי גם בבחינות הבגרות והיא מהווה 30 אחוזים מהציון הסופי. מתכונת ההערכה נקבעת על ידי שיקולי בתי הספר. בין היתר, מטרות שיטות ההערכה החלופיות הן להכין את התלמידים בתיכון לקראת אתגרים בלימודים האקדמיים בהמשך חייהם, וכן לספק להם כלים להתמודדות עם אתגרים חברתיים עכשוויים.
כפלטפורמה ייחודית להערכה חילופית יכול להוות אמצעי מיטבי:
לביטוי מלוא כישורי התלמיד
לטובת קידום מטרות תחומי הדעת.
נקודות מרכזיות בביקורת

מטלות סינתטיות – הנושאים לא לקוחים מהחיים.
המטלות מבוססות על שינון.
לצורך תשובה נדרשת אינטגרציה מועטה בלבד בין תחומים שונים.
תנאי הבחינה מלאכותיים – במציאות נוכל להתייעץ עם אנשים.
הערכה של התוצר בלבד – אין משוב על התהליך.
משוב מצומצם – אין מידע על מה בוצע טוב יותר ומה פחות.
הפרדה בין הוראה להערכה – ההערכה צריכה לשרת את ההוראה.
הפרדה בין הלומד לתהליך ההערכה – מוטב שהלומד יעריך את עצמו גם.
צמיחתה של תרבות הערכה

המונח הרווח בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] בתחום של הערכת הישגים בעולם המערבי ובעיקר בארצות-הברית הוא הערכה חלופית (alternative assessment) והוא כולל בתוכו מושגים כהערכת ביצוע, הערכה ישירה, הערכה שקולה, הערכה מעוגנת בהוראה, מטלות אותנטיות, תלקיטים (portfolios) ועוד. המושג 'הערכת חלופית' נוצר כאמירה ששיטה זו היא חלופה להערכה המסורתית, שהתבססה על מבחנים סגורים מסוג ברירת תשובה, ששלטו בכיפה בארצות-הברית במשך חמישים השנים האחרונות. בישראל כיום, ידועים מבחנים אלו בשם 'מבחנים אמריקאים'. מבחנים אלו שימשו בעיקר להערכת התפקוד הלימודי של הלומדים ושל המערכת.
בעקבות הביקורת הרבה שספגה 'תרבות הבחינות', התפתחה תרבות הערכה אחרת שבמרכזה ניצבת ההערכה החלופית. בתרבות ההערכה החדשה הושם הדגש בעיקר על שילוב ההערכה בתוך ההוראה עצמה. במקום בחינות המנותקות מתהליך ההוראה בכיתה, נעשה שימוש בבחינות המחוברות לתהליכי ההוראה בכיתה ומקדמות אותם. בחינות אלו משקפות את תהליכי החשיבה של הלומדים ואת תהליכי הקישור שהם מבצעים בין החומר הנלמד למציאות הקיימת.
כבר משנות השבעים, כתוצאה מאי שביעות רצון מהחינוך המסורתי ושיטת המבחנים הסגורה, עלה הצורך בהערכה חלופית ואיתו מה שמכונה 'החינוך החדש'. עובדה זו בלטה במיוחד בארצות הברית, שם רווחה הדעה שמבחנים אלו מנותקים ואינם קשורים להוראה מפני שהם מחוברים על ידי גופים חיצוניים, מסחריים המעסיקים מומחים למדידה חינוכית שאינם מלמדים בכיתות. במערכת החינוך הביזורית בארצות הברית, מבחנים אלה מהווים מקור חשוב לבקרה על איכות בית-הספר. בתקופה זו, הציבור הפגין נגד המבחנים הסגורים. עיקר הביקורת עליהם התמקדה בשאלת התוקף שלהם, בעיוותים בדיווח התוצאות ובאי שמירה על טוהר הבחינות.
צמיחתה של תרבות הערכה > הערכה מסורתית

הגישה המסורתית להוראה, למידה והערכה התפתחה לפני מאות שנים עם הקמת בתי הספר הפורמליים. גישה זו מבוססת על ההנחה כי קיימת מציאות אובייקטיבית והלומד צריך לגלותה. לאור גישה זו ההוראה נתפסת כדרך להעברה הידע אל התלמיד, ולכן היא קשורה בשינון החומר הנלמד. ההערכה מתמקדת בכישורי השינון וביכולות של הלומד לזכור בעל פה, ומגדירה תלמיד טוב כמי שמסוגל לזכור ולשנן. הערכה נעשתה בעיקר על ידי מבחנים הכוללים שאלות רבות ברירה. תפקידו של המורה היה ללמד, וההערכה הייתה באחריותם של מומחים למדידה.
פאולו פריירה (1981), מחנך ברזילאי ידוע, תיאר את הגישה המסורתית להוראה: "היא הופכת את התלמידים לכלי קיבול שעל המורה למלאם תוכן. ככל שהוא ממלא את כלי הקיבול הללו יותר, הוא מורה טוב יותר. ככל שכלי הקיבול הללו מוכנים להתמלא בצייתנות רבה יותר, הם תלמידים טובים יותר"
חוקרים מתחום המוטיבציה טוענים כי ציונים גורמים לירידה באיכות הלמידה. לפי דעתם, ציונים מעודדים למידה בשל מוטיבציה חיצונית – כלומר עשייה למען פרס או עונש חיצוניים. דוגמה לכך היא לימוד לשם קבלת ציון 'עובר' או גבוהה, ולא לשם עניין, הבנה או רכישת ידע חדש. ברגע שתלמידים אלו יסיימו להבחן, הם עלולים לאבד עניין ואף לשכוח את כל החומר הנלמד. בנוסף, הציון המספרי אינו מספק לתלמידים משוב לפיו יוכלו להבין לעומק מה יש לשפר ומה יש לשמר. יתרה מזאת, גם אם נכתב משוב מפורט, ברגע שיש ציון על העבודה או המבחן – תלמידים יתעלמו מהמשוב ברוב המקרים.
צמיחתה של תרבות הערכה > הערכה מסורתית > מבחנים עתירי סיכון

מאז שנות השמונים של המאה העשרים התפשטה במערכות חינוך ברחבי העולם, תופעה של מבחנים מערכתיים מסוגים שונים ובצדה דרישה מתמדת לשפר את ההישגים שמבחנים אלה מודדים. מבחן עתיר סיכון הוא מבחן שתוצאותיו משמשות לקבלת החלטות חשובות המשפיעות על תלמידים, מורים, מנהלים, קהילות, בתי ספר ומחוזות. מדובר על החלטות בדבר עלית כיתה, כניסה לתיכון ולפעמים משכורות מורים ומנהלים והחלטות לגבי קביעות במערכת החינוכית. בנוסף לכך השפעותיהן של התוצאות גדלות מפני שהן מדווחות לציבור.
בפרדיגמה הרווחת כיום, במיוחד בארצות הברית ההערכה מתבצעת דרך מבחנים שתוצאותיהם מתבטאות בציון מספרי יחיד, בהצמדת סנקציות להישגים נמוכים ולעיתים גם במתן תגמול חיובי על הישגים גבוהים. שאלת ההשפעה של מבחנים אלה על תוכניות הלימודים נידונה רבות בשדה המחקר החינוכי. טיעון מרכזי נוגע להנחה שמבחנים אלו משפיעים על ההוראה בכיתה וכך פוגעים בחינוך. הסיבה לכך היא שהניסיון הבית ספרי להצליח במבחנים, מצמצם את תוכניות הלימודים ומגביל את יכולתם של המורים להיענות לצרכים חברתיים-תרבותיים של תלמידיהם.
מכאן שלאנשי חינוך יש אינטרסים כבדי משקל בכל הכרוך בהתייחסות למבחנים. לפיכך מקובל לומר כי המבחנים המערכתיים מהווים עבורם מבחנים עתירי סיכון, כלומר לתוצאות המבחנים יש השפעות מרחיקות לכת על עתידם. לציונים נמוכים במבחנים עלולות להיות תוצאות לא נעימות. החל בנזיפה, בושה או מעמד חברתי נמוך, עבור בסנקציה כספית וכלה בפיטורין. לתוצאות גבוהות יהיו השפעות הפוכות: שבח, גאווה, הכרה חברתית המלווה במעמד גבוה, ובמקומות מסוימים אף פרס כספי.
מעבר להערכה חלופית

הערכת הישגים לפי הגישה המודרנית התחילה בארצות-הברית בשנות העשרים של המאה העשרים והתבססה על מבחנים אובייקטיביים שכללו שאלות סגורות ומדדו תוצרי למידה ללא התייחסות לתהליך הלמידה. המאה העשרים ואחת מאופיינת בשינויים מהירים ודרמטיים בתחומי הכלכלה, המדע, החברה והאמנויות. חלק מהשינויים הללו הפכו לביטויי מפתח במערכות החינוך, במטרה להכשיר את הבוגר לתפקוד אישי וחברתי שיתאים לשינויים הצפויים. כך למשל, גישות בהוראה שרווחו בשנות החמישים, שהיו מושתתות על תפיסות התנהגויות, פינו את מקומן לגישות מתקדמות, קונסטרוקטיביסטיות במהותן.
לפי הגישה הקונסטרוקטיביסטית, הלומד מטמיע בדרך אקטיבית ידע חדש בישן, מעבד, מאחסן, מרחיב ומפרש את הידע ולמעשה בונה את הידע שלו. הגישה מדגישה את הלמידה בהקשר חברתי תרבותי. לומד שנמצא באינטראקציה חברתית פעיל יותר, חושב, מגיב, שואל ועונה ומטמיע את החומר הנלמד בדרך משמעותית יותר. התפיסה הקונסטרוקטיביסטית מחייבת שינוי משמעותי ביעדי בית הספר ובדרכי למידה והוראה חדשות, והערכות שונה גם בתחום ההערכה.
למידה בגישה של ההערכה החלופית מוגדרת כתהליך הכולל מגוון של שיטות איסוף, סינתזה ופרשנות של ראיות ומידע על הלמידה של התלמיד, ולשיפוט של התקדמותו בלימודים. לפי גישה זו מעורבים המורים במידה רבה בתהליך ההערכה, וניתנת להם הזדמנות למתן משוב משמעותי. כחלק מהלמידה על פי הגישה, תלמידים לוקחים חלק בפעילויות המעוררות מחשבה ורפלקציה. תפקידם של המורים הוא לעודד אותם להתייחס לנקודות החוזק והחולשה של למידתם ולצייד אותם בכלים שיעזרו להם לערוך תכנון לטווח ארוך, לקראת פעילויות שיבואו מאוחר יותר.
במאה העשרים והעשרים ואחת העולם מתאפיין בשלטון דמוקרטי ולכן בית הספר צריך להכין את הילדים לחיים אזרחיים בעולם שכזה. לפי גישה ההערכה החלופית, לא ניתן להתייחס לתלמידים כחסרי ידע, כחסרי יכולת החלטה וכחסרי אחריות. כפועל יוצא, גישה זו מתייחסת לתלמידים כאחראים לתהליך הלמידה האישי שלהם. ההערכה החלופית רואה בתלמיד שותף מלא לקביעת דרכי ההערכה והקריטריונים להערכה, ומאפשרת לו לפתח עצמאות מחשבתית ואחריות ללמידה.
מעבר להערכה חלופית > פיתוח כישורים אצל התלמידים

מתוך הצורך להכשיר את הלומדים לאתגרי המאה העשרים ואחת, בה העולם הטכנולוגי משתדרג ומתקדם בקצב מהיר, הוגדרו מחדש הכישורים שיש לפתח אצל התלמידים. להלן מספר כישורים בהם דנו:
כישורים קוגניטיביים: פתרון בעיות, חשיבה ביקורתית, חשיבה לוגית, הבעה בכתב ובעל פה, הגדרת נושא, שאילת שאלות, ניסוח שאלות מחקר, התבוננות, תצפיות, ניתוח נתונים, הסקת מסקנות, שיפוט והערכה.
כישורים מטה-קוגניטיביים: תכנון מהלך הפעולה, פיקוח על ההבנה, הערכה עצמית (רפלקציה), בחירת אסטרטגיה מתאימה.
כישורים בניהול משאבים: חיפוש מידע, ניהול לוח זמנים.
כישורים חברתיים: תקשורת עם הסביבה, ניהול דיון, עבודה בצוות, שיתוף פעולה, סובלנות, כיבוד הזולת.
כישורים אלו אינם כישורים שניתן להעריך באמצעות מבחנים. מאחר שבעבר לא נמצאו אמצעים שיכולו להעריך נכונה את כישורים אלו עלה הצורך לפתח שיטות וכלים להקנייתם ולהערכתם. חלק מהכלים שפותחו להערכת כישורים אלו, נכללים בסקלת ההערכה החלופית.