stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2009/2010 בליגה הלאומית
משחקי המבחן > משחק המבחן לליגה הלאומית

בסיום העונה התקיים משחק מבחן לליגת המשנה כשמכבי באר שבע שסיימה במקום ה-14 בליגה הלאומית התמודדה מול מכבי השקמה/רמת חן שסיימה במקום השני בליגה א' דרום והגיעה למשחק דרך פלייאוף העלייה (מקום 2-5 בשתי הליגות המחוזיות). השיטה הייתה משחק אחד שנערך במגרש נייטרלי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 במאי 2010 | מכבי באר שבע | 2 - 0 | מכבי השקמה/רמת חן | אצטדיון הברפלד, ראשון לציון שיפוט: שי שטרית |
| 31 במאי 2010 | ינון ברדה  74'  90+2' | (סיקור) |  | אצטדיון הברפלד, ראשון לציון שיפוט: שי שטרית |
תוצאה: מכבי באר שבע ניצחה 2:0 ונשארה בליגה הלאומית עונה נוספת.
סמל זכויות יוצרים

| סמל זכויות יוצרים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
סמל זכויות יוצרים, Ⓒ (אות C רישית הנתונה במעגל, ומסמנת את המילה האנגלית Copyright, זכויות יוצרים), הוא סימן כתב המסמן קיום זכויות יוצרים ביצירות. השימוש בסמל מתואר בחוק זכויות היוצרים של ארצות הברית, ובאופן בינלאומי על ידי האמנה הבינלאומית לזכויות יוצרים.
בישראל מעניק חוק זכויות יוצרים, התשס"ח-2007 הגנת זכות יוצרים לכל יצירה ספרותית, אמנותית, דרמטית או מוזיקלית בתנאי שמדובר ביצירה מקורית של האדם. הגנה זו אינה מצריכה סימון של היצירה בסמל Ⓒ, אך נהוג להשתמש בו כדי להבהיר שמדובר ביצירה מוגנת. זה המצב גם במדינות רבות בעולם.
היסטוריה

הודעת זכויות היוצרים נדרשה לראשונה בארצות הברית, על ידי חוק זכויות היוצרים משנת 1802. על פי הקונגרס שבוושינגטון: "באופן כללי, הודעת זכויות היוצרים צריכה להופיע על היצירה המוגנת בזכויות היוצרים, אך במקרה של יצירה אומנותית, כגון ציור, ניתן היה לחרוט את הסימן על פני החומר של היצירה".
סמל זכויות היוצרים ©, הוצג בארצות הברית לראשונה בסעיף 18 בחוק זכויות היוצרים משנת 1909. באותה התקופה, החוק פעל רק על יצירות אמנותיות כגון ציורים, עבודות גרפיקה ופיסוליות. בשנת 1954, החוק הרחיב את שימוש הסימן בכל יצירה שפורסמה ובעלת זכויות יוצרים.
הקלדה

להקלדת הסימן במחשב במערכת הפעלה חלונות: Alt+0169
ראו גם

סמל סימן מסחרי
סמל סימן מסחרי רשום
זכויות יוצרים
הערות שוליים

↑  ראו Universal Copyright Convention, Article III.
↑  האם חובה לציין "כל הזכויות שמורות" או ©?, באתר www.iprights.co.il
↑  זכויות יוצרים, קניין רוחני, דיני מדיה ואינטרנט - עו"ד טוני גרינמן - סימני מסחר, באתר www.tglaw.co.il
1 2  מקור
סנון

סנון (Senonian) היא תקופה גאולוגית, לפי חלוקה שאינה בשימוש עוד, שהחלה לפני כ-90 מיליוני שנים ונמשכה עד לפני כ-65 מיליוני שנים והייתה התקופה האחרונה בתת-תור קרטיקון עליון.
סלעים מתקופה זו נפוצים בישראל בשולי הסלעים מתקופת הקנומן-טורון והם ברובם סלעי קירטון וצור. בתקופה זו שקעו גם סלעי פוספוריט בנגב, ומהם מפיקים פוספטים (חומר המכיל תחמוצות זרחן).
תקופת הסנון חולקה ל-4 גילאים: קוניאק, סנטון, קמפן ומאסטריכט.
הערות שוליים

↑  החלוקה מיושנת, ואינה מקובלת כיום. ראו:

Naydin, D. P. (1987). "ON THE TERM "SENONIAN"". International Geology Review. Informa UK Limited. 29 (1): 10–13. doi:10.1080/00206818709466118. ISSN 0020-6814.
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סקדה

| --- | --- |
 מדינה:  לטביה לטביה
 מחוז:  מחוז דיאנבידקורזמה
 גובה:  5.0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב:  115 (29 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  56°36′46″N 21°02′50″E﻿ / ﻿56.612777777778°N 21.047222222222°E﻿ / 56.612777777778; 21.047222222222 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לטביה מוגדלת) ריגה דאוגבפילס ילגבה יורמלה לייפאיה אלוקסנה ונטספילס יקבפילס רזקנה ולמיירה בלארוס רוסיה אסטוניה ליטא הים הבלטיסקדה(למפת לטביה רגילה) ריגה דאוגבפילס ילגבה יורמלה לייפאיה אלוקסנה ונטספילס יקבפילס רזקנה ולמיירה בלארוס רוסיה אסטוניה ליטא הים הבלטיסקדה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שוטרים בגדוד ה-21 במשטרת לטביה מרכיבים קבוצת נשים יהודיות לשם הוצאה להורג בחוף סמוך ללייפאיה ב-15 בדצמבר 1941.
בית קברות ואתר הנצחה בסקדה
סקדה (בלטבית: Šķēde) הוא יישוב פרברי ליד לייפאיה שבלטביה, בקהילת מדזה (Medze) שבמחוז גרובינה (Grobiņa). סקדה שוכנת בגבול הצפוני של העיר לייפאיה. סקדה הייתה הקואופרטיב הגדול ביותר בלטביה בתקופת לטביה הקומוניסטית. אחד המאפיינים הבולטים שלה הוא שמות רחובותיה, המכונים "קווים" וממוספרים בין 1 ל-18. כתובות טיפוסיות בסקדה עשויות להופיע כך: "סקדה 1-15-2". עד שנת 2005, המטמנה העיקרית של לייפאיה שכנה ליד סקדה.
היסטוריה

סקדה ידועה גם עקב מעשי הטבח הנאצים בלייפאיה בשנת 1941. מבצעי הרציחות העיקריות היו יחידות של האיינזצגרופן, האס דה, משטרת הסדר ומשטרת העזר הלטבית. אלפים מיהודי לייפאיה הועברו לסקדה ושם, על חוף הים, נורו למוות. כוחות ורמאכט וכוחות חיל הים הגרמנים השתתפו גם הם בירי. בנוסף ליהודים, רצחו הנאצים ומשתפי הפעולה הלטביים שלהם גם צוענים, קומוניסטים, חולי נפש ובני ערובה אחרים. לזכר הטבח הוצבה מצבת זיכרון מאבן בדיונות הסמוכות לסקדה.
הערות שוליים

↑  Kurzemes Vārds, 03.02.2005 (אורכב 24.02.2005 בארכיון Wayback Machine) (בלטבית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת המעשרות

המשניות הראשונות במסכת מעשרות עוסקות בשלבי גידול שונים המחייבים בהפרשת תרומות ומעשרות.
במשנה הראשונה במסכת נאמר כך:
כלל אמרו במעשרות: כל שהוא אוכל ונשמר וגדוליו מן הארץ חייב במעשרות. ועוד כלל אחר אמרו: כל שתחלתו אוכל וסופו אוכל אף על פי שהוא שומרו להוסיף אוכל חייב קטן וגדול, וכל שאין תחלתו אוכל אבל סופו אוכל אינו חייב עד שיעשה אוכל.
מהמשנה עולים שני כללים. מהכלל הראשון עולה התנאי שכדי להתחייב, הגידול צריך להיות בגדר אוכל למעט צמחים שאינם משמשים לאכילה כגון עלים שמיועדים להכנת צבע. בכלל השני המשנה מבארת שהגידול מתחייב רק ברגע שהוא ראוי לאכילה ולא לפניו.
אם כן, קיימים שני מצבים שונים:
כל שתחילתו אוכל וסופו אוכל - גידול שכבר מרגע ראשוני ראוי לאכילה, מתחייב במעשר מיד, אף על פי שהבעלים מעוניין להשאירו על מנת שיגדל.
כל שאין תחילתו אוכל אבל סופו אוכל - בתחילת הגידול עדיין אינו עונה לגדר אוכל - כמו פירות בתחילת גידולן, ורק לבסוף נהיה אוכל, גם חיובם בתרומה ומעשר הוא רק מאותה עת שנעשה ראוי לאכילה.
משניות ב'- ד' מפרטות את המועד הזה בפירות שונים שכאמור אינם ראויים בתחילת גידולן ולכן עונת המעשרות שלהן בהתאם למצבם. אם כן, עונת המעשרות הוא הזמן שבו הגידול מגיע לכלל הגדרת אוכל, דבר המשתנה בין גידול לגידול.
וכן כתב הרמב"ם (משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מעשרות, פרק ב', הלכה ג'):
אינן חייבין במעשר עד שיגדלו ויעשו אוכל ... וזו היא עונת המעשרות
וכן פסק השולחן ערוך, יורה דעה, סימן של"א, סעיף ע"ט:
כל פרי שמקטנותו הוא ראוי לאכילה ואינו מניח אותו אלא כדי להוסיף בגופו, מיד הוא חייב במעשרות. וכל פרי שאינו ראוי לאכילה בקטנו, אינו חייב במעשרות עד שיגיע לעונת המעשרות
ביאורים

↑  אף על פי שהמשנה מדברת על מעשר זאת מכיוון שמשנה זו ממוקמת במסכת מעשרות, אבל  הדין הוא גם לגבי חיובם לתרומות.
↑  עונת המעשרות הוא מושג הקשור לעצם המוצר שחל עליו חובת הפרשת תרומות ומעשרות, מאימתי ראוי המוצר שתחול עליו חובת ההפרשה, אבל אין בזה התיחחסות לתנאים הנוספים שקשורים בהחלת חובת הפרשת התרו"מ, כמו גמר מלאכה וכדומה שאין זה כלול בערך זה
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת מעשרות, פרק א', משנה א'
| תרומות ומעשרות |
| --- | --- | --- |
| תנאים לחיוב ההפרשה | עונת המעשרות • גמר מלאכה למעשר • קביעות למעשר • טבל • דמאי |  |
| התרומות והמעשרות | תרומה גדולה • מעשר ראשון • תרומת מעשר • מעשר שני • מעשר עני |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סקדובסק

סקדובסק (אוקראינית: Скадовськ) היא עיר במחוז חרסון אוקראינה.
העיר הוקמה ב-1894 על חוף הים השחור במקום בו שכן כפר דייגים, העיר הוקמה כנמל ששלח מוצרים מהאימפריה הרוסית לאירופה. ב-1899 בעיר היו 900 בתים שבהם התגוררו 2,000 תושבים.
העיר ידועה כאתר נופש, בעיר סנטוריומים רבים ואליהם מגיעים אנשים מכל אוקראינה, רוסיה ומדינות אחרות.
ערים תואמים

בלארוס - נבפולצק
הערות שוליים

↑  http://www.skadovsk.osp-ua.info/index.php?ch=1&fl=history.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עיצורים משופתתים

עיצורים מְשׂוּפְתָּתִים (labialized), הם עיצורים הנחתכים בשפתיים בנוסף לבסיס החיתוך הראשי שלהם כך שבעת הגיית העיצור מכווצות השפתיים. המשופתתים נפוצים בשפות הקווקזיות הצפון-מערביות (כצ'רקסית ואבחזית), ובשפות ממשפחת השפות אתבסקה שבצפון אמריקה.
באלפבית הפונטי הבינלאומי מסומנים העיצורים המשופתתים באמצעות רישום סימן w מוקטן [ʷ] לימין האות. לדוגמה: [kʷ] היא הגרסה המשופתתת של [k]. כדי לבטא את העיצור [kʷ], נדרש לבטא את הצלילים [k] ו-[w] בו-זמנית. באנגלית הצליל הקרוב לעיצור וילוני משופתת, סותם, אטום [kʷ] הוא q במילים Queen או Squirrel, אך במילים הללו ההגייה היא [kw] ושני העיצורים [k] ו-[w] אינם מבוטאים יחדיו.
עיצורים משופתתים > עיצורים מקורבים

עיצור וילוני משופתת, מקורב [w]
עיצור וילוני משופתת, מקורב, אטום [ʍ]
עיצור חכי משופתת, מקורב [ɥ]
עיצורים משופתתים > עיצורים סותמים

עיצור סדקי, סותם, אטום, משופתת [ʔʷ]
עיצור לועי, סותם, משופתת [Qʷ]
עיצור ענבלי, סותם, קולי, משופתת [ɢʷ]
עיצור ענבלי, סותם, אטום, משופתת [qʷ]
עיצור וילוני, סותם, קולי, משופתת [gʷ]
עיצור וילוני, סותם, אטום, משופתת [kʷ]
עיצור מכתשי, סותם, קולי, משופתת [dʷ]
עיצור מכתשי, סותם, אטום, משופתת [tʷ]
עיצור דו-שפתי, סותם, קולי, משופתת [bʷ]
עיצור דו-שפתי, סותם, אטום, משופתת [pʷ]
עיצורים משופתתים > עיצורים חוככים

עיצור סדקי, חוכך, אטום, משופתת [hʷ]
עיצור לועי, חוכך, קולי, משופתת [ʕʷ]
עיצור לועי, חוכך, אטום, משופתת [ħʷ]
עיצור ענבלי, חוכך, קולי, משופתת [ʁʷ]
עיצור ענבלי, חוכך, אטום, משופתת [χʷ]
עיצור וילוני, חוכך, קולי, משופתת [ɣʷ]
עיצור וילוני, חוכך, אטום, משופתת [xʷ]
עיצור מכתשי-חכי, חוכך, קולי, משופתת [ʑʷ]
עיצור מכתשי-חכי, חוכך, אטום, משופתת [ɕʷ]
עיצור כפוף, חוכך, קולי, משופתת [ʐʷ]
עיצור כפוף, חוכך, אטום, משופתת [ʂʷ]
עיצור בתר-מכתשי, חוכך, קולי, משופתת [ʒʷ]
עיצור בתר-מכתשי, חוכך, אטום, משופתת [ʃʷ]
עיצור מכתשי, חוכך, קולי, משופתת [zʷ]
עיצור מכתשי, חוכך, אטום, משופתת [sʷ]
עיצור שיני, חוכך, קולי, משופתת [ðʷ]
עיצור שיני, חוכך, אטום, משופתת [θʷ]
עיצור שפתי-שיני, חוכך, קולי, משופתת [vʷ]
עיצור שפתי-שיני, חוכך, אטום, משופתת [fʷ]
עיצור דו-שפתי, חוכך, קולי, משופתת [βʷ]
עיצור דו-שפתי, חוכך, אטום, משופתת [ɸʷ]
עיצורים משופתתים > עיצורים חוככים > עיצורים חוככים צידיים

עיצור מכתשי, חוכך צידי, אטום, משופתת [ɬʷ]
עיצורים משופתתים > עיצורים מחוככים

עיצור לועי, מחוכך, סותם, משופתת [Qħʷ]
עיצור ענבלי, מחוכך, קולי, משופתת [ɢʁʷ]
עיצור ענבלי, מחוכך, אטום, משופתת [qχʷ]
עיצור וילוני, מחוכך, אטום, משופתת [kxʷ]
עיצור בתר-מכתשי, מחוכך, קולי, משופתת [ʤʷ]
עיצור בתר-מכתשי, מחוכך, אטום, משופתת [ʧʷ]
עיצור מכתשי, מחוכך, קולי, משופתת [ʣʷ]
עיצור מכתשי, מחוכך, אטום, משופתת [ʦʷ]
עורק יותרת הכליה התחתון

| --- | --- |
 שיוך:  segment of renal artery, ישות אנטומית מסוימת 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (610) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria suprarenalis inferior 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.077 
 TA2 (2019):  4271 
 FMA:  69264 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226334 
 
כלי הדם בדופן הבטן האחורית, עורק יותרת הכליה התחתון מוסתר מאחורי הכלים הגדולים.
עוֹרֵק יוֹתֶרֶת הַכִּלְיָה הַתַּחְתּוֹן (TA: arteria suprarenalis inferior) הוא עורק בבטן היוצא מעורק הכליה ומספק דם לבלוטת יותרת הכליה, לשופכן ולרקמות הסובבות.
העורק יוצא מעורק הכליה טרם כניסתו לשער הכליה והתפצלותו לענפיו הסופיים. קוטרו משתנה באוכלוסייה ולפי גיל. קיימת שונות אנטומית רבה באוכלוסייה באשר למספר עורקי יותרת הכליה התחתונים, מוצאם ומהלכם. ב-25% מהאוכלוסייה יש יותר מעורק אחד בכל צד. כמו כן, בכמעט 40% מהמקרים מוצאו של העורק אינו מעורק הכליה עצמו, אלא מהענפים הסופיים שלו, מעורק יותרת הכליה האמצעי או ישירות מאבי העורקים.
הערות שוליים

↑  P. Bordei, D. St. Antohe, E. Sapte, D. Iliescu, Morphological aspects of the inferior suprarenal artery, Surgical and Radiologic Anatomy 25, 2003-08-01, עמ' 247–251 doi: 10.1007/s00276-003-0132-z
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.077 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עורק התוספתן

| --- | --- |
 שיוך:  branch of inferior branch of ileocolic artery 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (607) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria appendicularis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.12.062 
 TA2 (2019):  4261 
 FMA:  14818 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226329 
 
עורקים למעי העיוור ולתוספתן. עורק התוספתן מסומן למטה מימין.
עוֹרֵק הַתּוֹסֶפְתָּן (TA: arteria appendicularis) הוא עורק בבטן הימנית התחתונה המסתעף מעורק המעי העקום והמעי הגס ומספק את התוספתן.
העורק הוא הענף הסופי של עורק המעי העקום והמעי הגס. הוא יורד מאחורי חלקו הסופי של המעי העקום ונכנס למתלה התוספתן, שם הוא מתקדם סמוך לשוליים החופשיים של מתלה התוספתן ומסתיים בהתפצלות לענפים המזינים את התוספתן.
מחקר מ-2012 מצא כי בעת ביצוע ניתוח לכריתת תוספתן בשיטה לפרוסקופית אין הבדל בתוצאה הניתוחית בין סגירת העורק באמצעות הכלבה בסיכות לבין צריבתו החשמלית.
הערות שוליים

↑  Davila D, Russek K, Franklin ME Jr. Laparoscopic appendectomy: vascular control of the appendicular artery using monopolar cauterization versus clips. J Laparoendosc Adv Surg Tech A. 2012 Mar;22(2):165-7.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.12.062 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סנודוניה

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1951
 מבקרים בשנה:  כ-6 מיליון בשנה (נכון ל־2007)
 גוף מנהל:  הרשות הלאומית של פארק סנודוניה
 נתונים ומידות
 שטח:  2,130 קמ"ר
 גובה ממוצע:  1,085 מ' 
 מיקום
 מדינה:  ויילס
 מיקום:  גוויניד' 
 קואורדינטות:  52°54′0″N 3°51′0″W﻿ / ﻿52.90000°N 3.85000°W﻿ / 52.90000; -3.85000
 https://snowdonia.gov.wales/
  מפה של שטח השמורה בצפון ויילס
 
סנודוניה (בוולשית: Eryri; באנגלית: Snowdonia) הוא פארק לאומי ואזור גאוגרפי בצפון-מערב ויילס שבממלכה המאוחדת.
האזור הוכרז כפארק לאומי בשנת 1951, כאשר רוב שטח השמורה נמצא במחוז גוויניד' ורק החלק הצפון-מערבי נמצא במחוז קונווי.
סרטון אווירי של סנודוניה, 2014
הפארק הלאומי סנודוניה

כאמור, בשנת 1951 סנודוניה הפכה באופן רשמי לפארק הלאומי השלישי שהוכרז בממלכה המאוחדת (אחרי אזור האגמים ואזור הפסגות בצפון ומרכז אנגליה). שטח השמורה כולל 2,130 קילומטרים רבועים ונכללים בה הרי סנודון, הנחלים, הנהרות והעמקים שסביבם ורצועת חוף באורך 60 ק"מ בצד הצפון-מערבי של ויילס, שנמצאת בשימור.
השמורה נקראת כך על שם הרי סנודון, אשר הפסגה הגבוהה ברכס נמצאת באזור הצפון-מערבי שלה. בדומה לפארקים לאומיים אחרים בבריטניה (ובשונה מהנהוג בשאר העולם), הפארק הלאומי מורכב משטחים בבעלות פרטית (כ-69.9%) לצד ארגוני שימור לאומיים בהם נציבות היערות (15.8%) וקרן השימור הלאומית (National Trust; כ-8.9%). עד לשנת 1998, כל שטחי הפארק היו במחוז גוויניד' אשר היה גם אחראי לניהולם. משנה זו חלק מהשטח הועבר למחוז קונווי וניהול השמורה משותף לשני מחוזות אלו לצד האספה הלאומית של ויילס, כאשר הניהול מתבצע באמצעות 'הרשות הלאומית של פארק סנודוניה'.
בפארק מבקרים כ-6 מיליון מטיילים בשנה, מה שהופך אותו לפארק השלישי הכי פופולרי באנגליה וויילס. במיוחד נפוצים בשטחי הפארק טיולי שטח וטיולי הרים.
גאוגרפיה

רוב שטחי סנודוניה מאופיינים באזורים הרריים ורכסי הרים, בהם ההרים הגבוהים ביותר בוויילס ומהגבוהים בבריטניה. בין רכסי ההרים ישנם גם עמקים, נהרות ונחלים; בהם נהר הקונווי ונהר המאודאך וכן מספר אגמים וביניהם אגם באלה (גוף המים הטבעי הגדול ביותר בוויילס), אגם טראוספיניד' ואגם טריוורין.
מרכיב נוסף בפארק הוא רצועת החוף שהוגדרה כשטח שימור מיוחד. החוף באורך של 60 ק"מ מתחיל בחצי האי ל'ין בצפון ויילס ומגיע לאורך החוף המערבי, עד למרכז ויילס. בין היתר כוללים החופים מערכות דיונות ייחודיות לצד טבע וחי ייחודי. השימור לאורך החוף מגביל את הפיתוח והבנייה, דבר התורם להגנה על הטבע הייחודי ברצועת החוף.
אף על פי שרוב שטחי הפארק אינם מיושבים, בסנודוניה ישנן מספר עיירות קטנות. במרכז הפארק נמצא שטח שהופרד ממנו כדי לאפשר פיתוח תעשייתי סביב פסטיניוג שבעבר כללה מספר מכרות צפחה. מבחינת התחבורה, מספר כבישים עיקריים עוברים דרך סנודוניה, בהם A5 החוצה אותה בצפון, A470 העובר פחות או יותר לאורך המרכז מצפון לדרום ו-A494 החוצה את שטח הפארק בדרום.
עלילת משנה

עלילת משנה היא עלילה משנית לסיפור המרכזי. והדמויות המשתתפות בה בדרך כלל אינן הגיבור או האנטגוניסט אלא דמות משנה. עלילת המשנה יכולה להסתיים לפני סיום העלילה הסופית או במקביל אליה.
עלילת משנה נפוצה בסיפורת בסדרות בתיאטרון ובסרטים. במקרים רבים העלילה המשנית אינה קשורה לסיפור המרכזי אך היא משפיעה עליו ומושפעת ממנו.
| סיפר |
| --- | --- | --- |
| דמות | פרוטגוניסט • דמות שנייה בחשיבותה (אנ') • דמות שלישית בחשיבותה (אנ') • סיידקיק • אנטגוניסט • נבל-על • דמות משנה • דמות חוזרת • מספר • גיבור • אנטי-גיבור |  |
| עלילה | דיאלוג • מצג • מבנה דרמטי (אנ') • סיפור מסגרת • כלי עלילתי • מקגאפין • נקודת שיא • עימות • תת-עלילה • פלשבק/פלשפורוורד |  |
| רקע | דיסטופיה • אוטופיה • יקום בדיוני • יקום משותף • היסטוריה • היסטוריה בדיונית |  |
| תמה | מוטיב • לייטמוטיב • סאבטקסט • מוסר השכל |  |
| סגנון | אמצעים פיגורטיביים • טכניקות ספרותיות • נקודת תצפית • השעיית הספק • סימבוליזם • אתנחתא קומית |  |
| סיפורת | משל • מעשייה • סיפורת בזק • רומן • נובלה • מחזה • שירה • תסריט • נובליזציה • סיפור קצר |  |
| סוגה | רומן הרפתקאות • רומן פשע • רומן מלחמתי • רומן מערבון • רומן מסתורין • רומן היסטורי • רומן ריאליסטי • רומן רומנטי • רומן ביוגרפי • רומן מכתבים • רומן גרפי • רומן פילוסופי • רומן פוליטי • רומן ארוטי • רומן חניכה • סאגה • פנטזיה (אפלה, חרבות וכשפים) • ספרות בלשית • ספרות אימה • ריאליזם קסום • סאטירה • מדע בדיוני (קשה, צבאי, אופרת חלל, סייברפאנק, סטימפאנק) • מותחן • ספרות ספקולטיבית • ספרות זולה • קומיקס |  |
| נושאים קשורים | זרם התודעה • קהל • מחבר • תורת הספרות • מבנה נרטיבי • נרטולוגיה • רטוריקה |  |
פורטל: ספרות
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סקארפ

| --- | --- |
נהר הסקארפ ליד  אראס
נהר הסקארפ ליד  אראס
 מידע כללי
 אורך:  102 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  2.6 מ"ק לשנייה 
 אגן ניקוז:  1,322 קמ"ר
 מוצא:  כ-25 ק"מ ממערב לעיר אראס
 גובה מוצא הנהר:  101 מטרים
 יובלים:  Crinchon, Escrebieux, Décours, Gy 
 שפך:  סכלדה (he) 
 מדינות באגן הניקוז:  צרפת
 
 תוואי הנהר במפת נור-פה דה קאלה
 
סקארפ (בצרפתית: Scarpe) הוא נהר הזורם בחבל נור-פה דה קאלה שבצפון צרפת.
הנהר הוגדר כאתר מוגן (אתר רמסר) (אנ') לפי אמנת רמסר בשנת 2020.
גאוגרפיה

מוצאו כ-25 ק"מ ממערב לעיר אראס והוא זורם לאורך 102 ק"מ. הוא נופל אל העיר מגובה של 55 מטר ומכאן ואילך עובר בתעלה שיש בה 19 סכרים במפלס של כ-40 מטר. התעלה עוברת דרך הערים דואה וסן-אמאן ונשפכת אל הנהר סכלדה ליד העיירה מונטאן דו נור שעל גבול בלגיה. התעלה משמשת לשיוט ספינות נהר ולניקוז מי עמק הסקארפ. לנהר יש מספר יובלים ובהם קרינשון המתאחד איתו באראס.
היסטוריה

הרומאים התיישבו בעמק הסקארפ (כיום בסביבות העיר סן-אמאן). בימי הביניים השתייך לאזור השפעתו של בישוף מאסטריכט ונודע בשל מנזר ובית תפילה קטן שהוקמו על ידי המלך דאגובר הראשון ב-639. לפני המהפכה הצרפתית נודע בשל מימיו שיוחסו להם סגולות רפואיות. עמק הנהר סקארפ היה שדה קרב במלחמת העולם הראשונה. כיום הוא משמש לנופש כפרי, לצייד ולדייג.
הערות שוליים

↑  Rivière scarpe [E2010600 – Cours d'eau], www.sandre.eaufrance.fr (בצרפתית)
↑  Vallées de la Scarpe et de l'Escaut | Ramsar Sites Information Service, rsis.ramsar.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12366950p (data)  VIAF: 245387565   WorldCat (עם VIAF): 245387565
עיר הגברים

| --- | --- |

עטיפת אלבום שירי המחזמר
 בימוי:  דני ליטאי
 הפקה:  דני דגן
 כתיבה:  אליעזר כרמי
 מילות השירים:  דן אלמגור
 מוזיקה:  מתי כספי
 מדינה:  ישראל ישראל
 שפה:  עברית
עיר הגברים הוא מחזמר ישראלי משנת 1970, המבוסס על סיפוריו של דיימון ראניון.
המחזמר נכתב על ידי אליעזר כרמי שתרגם לעברית רבים מסיפוריו של ראניון, ובוים על ידי דני ליטאי. הוא הוצג על ידי "תיאטרון דגן" של המפיק והאמרגן דני דגן.
מילות השירים נכתבו על ידי דן אלמגור, והשירים הולחנו ועובדו על ידי מתי כספי. שלמה גרוניך, שהיה אז עדיין אלמוני, ניגן בפסנתר במחזמר בעקבות מבחני במה שערך כספי, וכתוצאה ממנו נוצר שיתוף פעולה אמנותי ארוך שנים בין כספי וגרוניך.
מבין שירי המחזמר, התפרסם השיר "פנקס הקטן" שביצע ששי קשת, בהשתתפותם של אבירמה גולן וראובן שנער. השיר נכלל גם באלבומו הראשון של קשת, והפך לאחד המזוהים איתו.
משתתפי המחזמר

ששי קשת
אבירמה גולן
מנחם זילברמן (בתפקיד המספר/דיימון ראניון)
רחל חנוך
ראובן שנער
דורי בן זאב
צלילה שטרן
אילנה פרידמן
איציק וייס
רשימת השירים

כפי שהופיעה באלבום שירי המחזמר שיצא בשנת 1971.
עיר הגברים - הלהקה
דו רה מי - ששי קשת והבנות
עגבניות - רחל חנוך, אבירמה גולן, צלילה שטרן
פנקס הקטן - ששי קשת
שביתת שלום - ששי קשת, מנחם זילברמן, ראובן שנער, דורי בן זאב
ג'ו הבדחן - הלהקה
מקסי אוהב סוסים - ששי קשת ורחל חנוך
אני רוצה לחזור - מנחם זילברמן
מיהו הגנגסטר האמיתי - הלהקה
סקיילרק 3

סקיילרק 3 (מכונה ביחידת זיק הצה"לית "דוהר שמיים") הוא כלי טיס בלתי מאויש (כטב"ם) טקטי למשימות סיור ואיסוף מודיעין צבאי מתוצרת "חץ הכסף", חברה-בת של אלביט מערכות.
הסקיילרק 3 היא גרסה מוגדלת ממדים ומשופרת יכולות של המיני-מל"ט סקיילרק 1 וסקיילרק 2. הסקיילרק 3 הוא בעל מוטת כנפיים של 4.8 מטר ומשקל של 55 ק"ג עם יכולות נשיאה של 15 ק"ג מטען. הסקיילרק 3 בעל טווח פעולה של 120 ק"מ (62 מייל) וגובה מרבי של 5,500 מטר (18,000 רגל). הוא בעל יכולת שהייה באוויר של עד כ-6 שעות. הסקיילרק 3 נפרס באמצעות משגר פנאומטי אשר יכול להיות מותקן על רכב או על קרקע מוצקה.
הסקיילרק 3 נחשף בפברואר 2016.
בפברואר 2022 הציגה אלביט, במהלך הסלון האווירי בסינגפור, גרסה הכוללת מערכת הנעה היברידית עם מנוע חשמלי ומנוע בעירה פנימית.
הציגה אלביט,  גרסה הכוללת הנראה ונחיתה אנכית  ( VTOL  )   בעלת סייג  רום של  15000 רגל
הסקיילרק 3 נכנס לשירות בצה"ל בחיל התותחנים בשם "דוהר שמיים".
הערות שוליים

↑  דני זקן, ‏אלביט הציגה מל"ט מיני-טקטי היברידי חדש בסלון האווירי בסינגפור, באתר גלובס, 14 בפברואר 2022
↑  You are being redirected..., elbitsystems.com
| כלי טיס מתוצרת אלביט מערכות |
| --- | --- | --- |
| מיני-כטב"מים | סקיילרק 1 • סקיילרק 2 • סקיילרק 3 • הרמס 45 |  |
| כטב"מים טקטיים | הרמס 90 • הרמס 180 • הרמס 450 |  |
| כטב"מים לשהייה ממושכת | הרמס 900 • הרמס 1500 |  |
| חימוש משוטט | שרקרק • LANIUS |  |
| כטב"מים תוצרת ישראל |
| --- | --- | --- |
| מזל"טים | בירד-איי • I-View • סקיילרק 1 • סקיילרק 2 • סקיילרק 3 • הרמס 45 |  |
| כטב"מים טקטיים | מסטיף • מוסקיטו • סקאוט • RQ-2 פיוניר • האנטר • סרצ'ר • פנתר • הרמס 90 • הרמס 180 • הרמס 450 • הרמס 650 • הרון-T |  |
| כטב"מים ארוכי טווח | הרון 1 • איתן • סופר הרון • הרון 2 • הרמס 900 • הרמס 1500 • יסעורון ירוק |  |
| חימוש משוטט | הארפי • הארופ • ברקן ירוק • שרקרק • LANIUS |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמצעי לחימה ובנושא חיל האוויר הישראלי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת המכשפה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  דומיניק סנה 
 הופק בידי:  אלכס גרטנר   צ'ארלס רובן
 תסריט:  ברג'י פ. שוט
 עריכה:  מארק הלפריץ'   דן זימרמן
 שחקנים ראשיים:  ניקולס קייג'   רון פרלמן
 מוזיקה:  אטלי אוברסון
 צילום:  אמיר מוקרי
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  Saturn Films 
 חברה מפיצה:  Relativity Media
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 7 בינואר 2011
 משך הקרנה:  98 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מתח, סרט דרמה, סרט תקופתי (ימי הביניים), סרט פעולה, סרט פנטזיה, סרט חרבות וסנדלים 
 תקציב:  40 מיליון דולר
 הכנסות:  91,627,228 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   seasonofthewitch
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
עונת המכשפה (באנגלית: Season of the Witch) הוא סרט פעולה, אודות קבוצת אבירים במאה ה-14 הנשלחת למשימה להשמיד מכשפה. הסרט יצא לאקרנים ב-7 בינואר 2011 בבימויו של דומיניק סנה. בסרט מככבים ניקולס קייג' ורון פרלמן בתפקידים הראשיים. שחקני המשנה בסרט כוללים את קלייר פוי, סטיבן קמפבל מור, רוברט שיהאן, אולריך טומסון וסטיבן גראהם.
עלילת הסרט

האבירים ביימן (ניקולס קייג') ופלסון (רון פרלמן) מחליטים לנטוש את הכנסייה בעקבות טבח המוני בנשים וילדים. בדרכם הם מגיעים לעיר שבה שוררת מגפת "המוות השחור" שהתפשטה לכאורה בעקבות נערה שמואשמת בכישוף (קלייר פוי) . אנשי העיר חושפים את זהותם של האבירים ומביאים אותם לקרדינל דאמברוייז (כריסטופר לי). הקרדינל מבקש מהם שיובילו חבורה של אבירים השומרים על מכשפה למנזר שבו ייערך לה טקס להסרת המגפה. בהתחלה מסרבים ביימן ופלסון, אך הם נעתרים לבקשה כשמובטח להם שלנערה ייערך משפט הוגן. הם יוצאים לדרך עם הכומר דאבלזאק (סטיבן קמפבל מור), קאי (רוברט שיהאן), האביר אקהרט (אולריך טומסון) והנוכל האגאמר (סטיבן גראהם).
לבסוף, הם מגיעים למנזר ומגלים שהמגפה כבר התפשטה. דאבלזאק מתחיל לבצע את הטקס, אך בעיצומו הכלוב נמס. המכשפה תוקפת אותם ומתברר שהיא למעשה שד שנכנס לגופה של הנערה. לבסוף, קאי מצליח להוציא את השד מהנערה, אך מלבדו נהרגים במהלך העלילה כל שאר חברי המשלחת.
צוות שחקנים

ניקולס קייג' – ביימן
רון פרלמן – פלסון
קלייר פוי – אנה (המכשפה)
סטיבן קמפבל מור – דאבלזאק
רוברט שיהאן – קאי
אולריך טומסון – אקהרט
סטיבן גראהם – האגאמר
כריסטופר לי – הקרדינל דאמברוייז