stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עישון בישראל
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > מניעת עישון במגמה של קידום בריאות

בתי ספר המקדמים את בריאותם ואת תפקודם של התלמידים הם אלו המטמיעים ערכים ותפיסות של קידום בריאות לתוך המבנה הארגוני. כלומר, אותם ערכים ותפיסות מהווים את התשתית לתהליך חינוכי, המשלב את תחום הבריאות כחלק מהותי ואינטגראלי בהוויה הבית ספרית, אשר עשויה להשפיע משמעותית על תחושת הרווחה הנפשית של המתבגר. מטרות תוכניות המניעה הן לחזק את הבנת המשמעות של הסכנות הטמונות בהתנהגות בני נוער, לחזק את האחריות האישית והבקרה העצמית של בני הנוער, ולבחון תהליכים של קבלת החלטות שקדמו להתנהגותם.על פי מחקר קידום בריאות בבית הספר,קידום הבריאות בבית הספר תלוי בשילוב ההורים ובצוות בית הספר בכל הנוגע לשמירה על בריאותם של בני הנוער. עיקרון זה של שיתוף פעולה מבוסס על כך שהקהילה והפרט הם שותפים מלאים בכל תהליכי קבלת ההחלטות בבית הספר הנוגעים לנושאי הבריאות.
תוכניות המניעה השונות פועלות בעיקר ברמה חברתית ותרבותית כדי לשנות את הגישה כלפי השימוש בחומרים מזיקים ובזיהוי של גורמי הסיכון וגורמי ההגנה, על-מנת לתת כלים לחיזוק התנהגויות חיוביות בקרב התלמידים. חשוב לציין כי על תוכניות המיועדות למתבגרים להתאים לגילם, לצרכיהם הפסיכולוגיים-התפתחותיים ולמצבם החברתי של התלמידים, על מנת לענות לצרכים שלהם.
מתוך ממצאי המחקרים שעסקו באפקטיביות של תוכניות מניעה, עולות כמה תובנות מרכזיות המתייחסות למאפיינים ולרכיבים שונים של תוכניות מניעה יעילות שהוערכו:
אינטראקטיביות: שימוש בשיטות אינטראקטיביות כגון דיונים בהשתתפות התלמידים ומשחקי תפקידים (לעומת הרצאה פאסיבית).
מפגשים תהליכיים: מפגשים מובנים לאורך זמן, כ-10 מפגשים מובנים, בני שעה וחצי, אחת לשבוע (לעומת תוכנית חד פעמית).
מנחה פנימי: שימוש במגוון אסטרטגיות על ידי מנחים מאומנים ובעיקר מנחים שמקורם בצוות חינוכי קבוע ומוכר (לעומת מנחים מן החוץ).
הקניית כישורי חיים: הקנייה ותרגול של כישורי חיים כגון פתרון בעיות וקבלת החלטות ויישום של גישת הנורמות חברתיות- תיקון תפיסות מוטעות בנוגע להתנהגויות סיכון, אותן מבקשים למנוע.
למידה עצמית –המשתתפים לומדים באופן עצמאי על סוגיות שונות של בריאות.
הפעלת הכשרה של צוותים מלווים –קיימת חשיבות רבה לליווי התכנית על ידי הצוות החינוכי.
הפעלת בני הנוער עצמם כגורם משפיע- "נוער משפיע על בני נוער" – יש מגוון של תוכניות בהם בני נוער עצמם פועלים כיוזמים ומשפיעים, בכללם תוכניות של עמיתים אשר מתבססים על אחד המודלים המרכזיים בעבודה עם בני נוער.
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > תוכנית מניעת עישון על ידי עמיתים (peer counseling)

הכשרה והפעלה של עמיתים מבוססת על הרציונל ששיתוף בני הגיל בתכנון והפעלת תוכניות התערבות, מחזקת את הדיאלוג בין הצעירים למבוגרים, ובינם לבין עצמם, וכן מסייעת בחיזוק התנהגויות חיוביות כמו גיבוש עמדות שוללות שימוש בסמים אלכוהול וטבק התנהלות מיטבית ברשת בקרב קבוצת השווים.
העצמה וחיזוק מנהיגות צעירה בבית הספר תסייע בפיתוח אחריות אישית והדדית, תעמיק את תפיסת מושג החברות ותקדם אווירה חברתית יוזמת למעורבות ולקידום אורח חיים בריא.
יחד עם זאת, למבוגרים, מורים והורים, יש השפעה וחשיבות רבה בהעברת מסרים המכוונים לבניית חוסן וזהות מסתגלת ומתמודדת עם מצבי חיים. פעילות העמיתים אינה תחליף לשיח שבין התלמידים לצוות החינוכי בנושאים אלה. העבודה עם העמיתים היא אסטרטגיה להטמעת תוכנית ההתערבות ולא התוכנית עצמה!
בארץ פועלות עשרות תוכניות עמיתים של צעירים בבתי ספר, במתנסי"ם ובקהילה במסגרות שונות. גופים שהם מובילים בולטים של תוכניות עמיתים כאלו בהקשר לנושאי בריאות הם: השרות הפסיכולוגי ייעוצי של משרד החינוך (שפ"י), המחלקה לקידום בריאות במשרד הבריאות, שירותי בריאות כללית, עמותות שעובדות עם בני נוער ועוד. קיימות שיטות שונות להפעלת תוכניות עמיתים. לדוגמה: יועצים עמיתים ב"אחד על אחד"; קבוצות תלמידים שלומדות למידה עצמאית ומעבירות את המידע לחבריהם; קבוצות הומוגניות מאותו בית הספר; קבוצות הטרוגניות מכמה בתי ספר ועוד.
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > תוכנית מניעת עישון על ידי עמיתים (peer counseling) > יתרונות של תוכניות עמיתים

מודל לחיקוי - עמיתים נתפסים בעיני חבריהם כאמינים יותר ועל כן הם יכולים להוות מודל לחיקוי "טבעי" שאינו מעורר התנגדות. מחקרים מראים על העדפה של מודלים הנחשבים כ"עמיתים" על מודלים אחרים.
מגע יום-יומי – בתוכניות עמיתים יש הסתברות גבוהה יחסית למגע יום-יומי של המשתתפים עם העמיתים, המאפשר חיזוק של הפנמת התכנים והמידע. "משלנו" – העמית שייך לקהילה בה הוא פועל והדבר מאפשר להגיע לאוכלוסיות יעד שקשה להגיע אליהן. העצמה אישית – אחד ההישגים הבולטים של תוכניות העמיתים הוא ההעצמה של העמיתים עצמם. עלות נמוכה יחסית - לתוכנית יכולה להיות עלות כספית נמוכה יחסית, כאשר היא מקבלת תמיכה מקצועית מהגוף בו היא פועלת ומגופים אחרים.
"משלנו" – העמית שייך לקהילה בה הוא פועל והדבר מאפשר להגיע לאוכלוסיות יעד שקשה להגיע אליהן.
העצמה אישית – אחד ההישגים הבולטים של תוכניות העמיתים הוא ההעצמה של העמיתים עצמם.
עלות נמוכה יחסית - לתוכנית יכולה להיות עלות כספית נמוכה יחסית, כאשר היא מקבלת תמיכה מקצועית מהגוף בו היא פועלת ומגופים אחרים .
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > תוכנית מניעת עישון על ידי עמיתים (peer counseling) > תנאים להצלחה של תוכניות עמיתים

משך זמן מספיק – חשוב לפנות זמן בתוך מערכת הלימודים הן להכשרת העמיתים והן לפעילות שיקיימו העמיתים. בנוסף התוכנית צריכה להיות מופעלת לאורך זמן –מומלץ לאורך שנת לימודים מלאה.
ליווי – יש חשיבות מרובה למלווה קבוע, גורם מאפשר ומייעץ לתלמידים העמיתים.
הכשרה מקצועית – הכשרה לצוותים שעובדים עם העמיתים ולאפשר נגישות לתמיכה מקצועית בתחום בו הם עוסקים.
בחירה חופשית – בני הנוער העמיתים צריכים לרצות להיות בתוכנית.
גיבוש קבוצה - חשוב לבנות את קבוצת העמיתים כקבוצה מגובשת ולקיים איתם מפגשים קבועים ורציפים .
הכוונה של אנשי מקצוע – תמיכה מקצועית באנשי הקשר בתוך בתי הספר הן מבחינת הענקת מידע בתחום הבריאות והן מבחינת הענקת יכולות פדגוגיות לליווי קבוצות עמיתים.
הטמעה – מרכיב חשוב בתוכניות לקידום בריאות הוא השארת הידע בתוך בית הספר. על כן הכשרת אנשי המקצוע בתוך בית הספר היא יעד חשוב להמשך קיומה של התוכנית.
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > סוגים של תוכניות מניעת עישון

א. תוכניות מניעה ראשונית- תוכניות אלה מיועדות לכלל התלמידים ומופעלות בבתי הספר, בדרך כלל על ידי היועצים החינוכים. כ־11 תוכניות שונות של מניעה ראשונית מופעלות בישראל, הן מהוות חלק אינטגרלי מתוכניות הלימודים הייעוציות ומופעלות בכתות א-י"ב;
ב. תוכניות מניעה שניונית לטיפול בנוער שהוגדר על ידי המערכת החינוכית כבעל סיכון גבוה לעישון, וביניהן תוכנית אופ"י אליה אנו מתייחסים בערך זה.
עישון בני נוער בישראל > תוכניות מניעת עישון במערכת החינוך > תוכנית אופ"י

בתחילת שנות ה-2000 התחדדה בשפ"י, משרד החינוך, ההבנה כי גיל תחילת השימוש ושיעורי השימוש בטבק, אלכוהול וסמים בשנים 2004 בקרב בני נוער בגילאי תיכון בישראל מעידים על צורך באיתור ובפיתוח תוכנית ייחודית להתערבות שעל הרצף שבין מניעה לטיפול, כזו שתיתן מענה לתלמידים על סף סיכון ובסיכון, וזאת נוסף לתוכניות המניעה האוניברסליות הקיימות בתוכנית כישורי חיים המועברת לכלל התלמידים בכיתה. כך "נולדה" תוכנית אופ"י (אימון ופיתוח יכולות התמודדות).
תוכנית אופ"י היא תוכנית התערבות קבוצתית חינוכית-טיפולית, המיועדת לתלמידים בחטיבה העליונה והכיתות הגבוהות בחטיבת הביניים, המעורבים בשימוש בטבק, אלכוהול וסמים. התכנית מכוונת לתלמידים הנמצאים על סף סיכון או בסיכון נמוך, ובוחרים מרצונם לעשות שינוי בהתנהגות הלא רצויה או מחויבים לעשות זאת כחלק מתוכנית טיפולית המותאמת עבורם במסגרת החינוכית בעקבות מעורבות בשימוש בחומרים. השתתפות בקבוצת אופ"י מקנה למתבגרים הנמצאים בסיכון יכולת התמודדות וכישורי חיים באמצעותם הם יכולים ל"חזק" את האופי, להפסיק או להפחית שימוש בחומרים כמו טבק, אלכוהול וסמים ובכך לשפר את איכות החיים שלהם. השתתפות בקבוצה מאפשרת למנחה הקבוצה, לרוב הוא היועץ החינוכי, ליצור עבור התלמידים האלה מרחב ו"במה" לשיחה על בעיות גיל ההתבגרות ולנרמול התחושות והקשיים שלהם, לתת להם תמיכה, לסייע להם בפיתוח מודעות עצמית והכרות עם דפוסים אוטומטיים בהתמודדות עם מצבי חיים ובתוכם מצבי לחץ בדרכים מסתגלות, לשפר את יכולת הניהול והשליטה בחייהם, להציב לעצמם מטרות ולהשיג אותן, לבדוק ולבקר את עצמם, ולפתח את היכולת לפנות לעזרה ולהיעזר.
הבסיס לתוכנית אופ"י אותר והותאם לעבודה עם מתבגרים במסגרות החינוך בישראל על ידי אנשי מקצוע מהרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול וממשרד החינוך - שפ"י. התוכנית הותאמה ותורגמה גם לעבודה בחברה הערבית, וכן פותחה תוכנית הכשרה להנחיה, לייעוץ חינוכי ולעובדים סוציאליים ולפסיכולוגים חינוכיים. התוכנית מבוססת על התערבות קבוצתית לטיפול במשתמשים בגראס, שנכתבה והופעלה בקרב סטודנטים בארצות הברית. מטרות התוכנית הן הפחתת השימוש בחומרים מסוכנים, חוקיים ובלתי חוקיים, ושיפור היכולת להתמודד עם מצבי חיים בדרכים מסתגלות. זו הפעם הראשונה ששפ"י מפעילה תוכנית מניעה שניונית במערכת החינוך הפורמלית.
התוכנית עברה מחקר הערכה שבו לקחו חלק מנחות ומנחים בתוכנית ומשתתפי התוכנית בפועל, בהשוואה לקבוצות ביקורת. נבדקו גם בוגרי התוכנית, כאלה שהשתתפו בה שנה עד שלוש שנים קודם לכן. במחקר נמצא כי קבוצת אופ"י נתפסת על ידי המשתתפים כמשפיעה לחיוב על התמודדות עם חומרים אסורים, לימודים וביטחון עצמי, וכי קיימת מודעות לנזק שבצריכה של חומרים אסורים ובעיקר השתכרות. תלמידים שהשתתפו בקבוצות אופ"י מבטאים שינוי חיובי בעמדות כנגד שימוש בחומרים אסורים, עמדות חיוביות לשינוי, כלומר הפחתה או הפסקה של עישון ושתיית אלכוהול, עלייה בתחושת השליטה העתידית בשימוש בחומרים אסורים וירידה ברצון ליטול סיכונים. הם מזהים את היועצת כמקור תמיכה וכגורם שאליו ניתן לפנות לעזרה, וכן תפיסותיהם כלפי בית הספר חיוביות בהשוואה לקבוצת הביקורת. עוד ציינו כי התוכנית משדרת להם שבבית הספר דואגים להם, ולכן הם מרגישים שייכים ויכולים "לחלום על עתיד טוב יותר". להלן היבטים הקשורים להשפעת התוכנית על המשתתפים על סמך הערכתם האישית.
נזקים בריאותיים של עישון טבק

עישון גורם לכשלושה מכל ארבעה מקרים של סרטן הריאה, וקשור גם לעוד כתריסר סוגי סרטן. השכיחים ביניהם - סרטן הלוע, סרטן שלפוחית השתן, סרטן חלל האף והפה סרטן הגרון, סרטן הלבלב, סרטן הכליה וסרטן הוושט.
מחקר של המרכז הלאומי לבקרת מחלות, במשרד הבריאות על התקופה בין 1990 ל-2013 מצא כי מתוך כ-550 אלף מקרי סרטן חדשים שאובחנו, 232 אלף -כ-40% מקושרים לעישון. בשנת 1990 סוגי סרטן שנקשרים לעישון היו 44% מסך ההבחנות, ובשנת 2013 חלקם היחסי ירד ל-38%, דבר זה מקושר לשיעור הירידה הכללי בעישון בישראל מאז 1980 עד 2015. מגמה זו שונה בקרב אוכלוסיות שונות. בעוד בקרב גברים ונשים יהודים ונשים ערביות הייתה ירידה בפרופורצית סוגי הסרטן הנקשרים לעישון מכלל אבחנות הסרטן החדשות, בקרב גברים ערבים הייתה עליה. ככל הנראה כתוצאה מכך שבקרבם לאו דווקא הייתה ירידה בשיעור העישון.
חברות הטבק בישראל

בשנת 2012 פעלו בישראל 3 חברות סיגריות גדולות שחולשות על רוב השוק.
חברת פיליפ מוריס הבינלאומית היא החברה הגדולה ביותר בשוק עם נתח כספי של 56.7%. הנתח הכמותי של החברה נמוך יותר (52%) בשל תמהיל מוצרים יקר יחסית. פיליפ מוריס מחזיקה בארבעה מבין עשרת מותגי הסיגריות הנמכרים ביותר מבחינה כמותית: מרלבורו, LM, נקסט ופרלמנט. בשנת 2012 הוציא הצרכן הישראלי 4 מיליארד שקל על מותגיה של החברה.
חברת גלוברנדס (Globrands Agencies) היא החברה השנייה בגודלה בשוק הסיגריות בישראל, ובשנת 2012 החזיקה נתח שוק של 26.2% לצד נתח שוק כמותי גבוה יותר (27%), בשל תמהיל מוצרים זול יחסית. גלוברנדס מחזיקה בשלושה מבין עשרת המותגים הנמכרים ביותר כמותית: פאל מאל, קאמל וקנט. מותגי החברה LD, קנט ולאקי סטרייק מדורגים במקומות 11–13. היא מוכרת גם את סיגריות וינסטון. בשנת 2012 הוציא הצרכן הישראלי 1.86 מיליארד שקל על מותגי החברה. בנוסף למכירות של מוצרי טבק החברה משווקת גם מזון ממתקים וחטיפים שונים של חברות שונות כמו יוניליוור (מותגי תלמה, בייגל את בייגל, קנור, ליפטון ועוד), פררו (נוטלה, קינדר וטיק-טאק) ומארס (skitteks ואורביט).
חברת דובק היצרנית הוותיקה של סיגריות בישראל ומחזיקה נתח כספי של 16% מהשוק (ו-20% מהמכירות). מכירות החברה נמצאות בדעיכה. דובק מחזיקה אמנם בשלושה מתוך עשרת המותגים המובילים - טיים, נובלס וגולף, אך המעמד של שלושתם בקרב המעשנים נשחק והם רושמים ירידה של 10%-12% במכר הכמותי.
קיים שינוי במהלך השנים - החלשות של חברת דובק והתחזקות של פיליפ מוריס. בשנת 1999 לדוגמה חלקה של דובק בשוק הטבק בישראל היה 53%, ואילו חלקה של פיליפ מוריס היה 32%. באותה שנה נמכרו בשוק הישראלי 8 מיליארד סיגריות, ואחוז האוכלוסייה המעשנת היה 28%. דבר זה היווה ירידה של 2.8% לעומת 1998. 76% מהסיגריות היו "רגילות" לעומת 24% מהסיגריות שהיו "סיגריות קלות".
חברות הטבק הגדולות מפעילות לובי פוליטי ולחץ תקשורתי מול הכנסת והממשלה בניסיון לבצע הכחשת נזקי העישון, והתנגדות לחקיקה ופעילות של הממשלה או ארגוני בריאות למניעת עישון בקר בני נוער או הגברה של גמילה מעישון.
הדחקה של נזקי העישון

בסקר שערכה ד"ר מינה צמח בשנת 2017, נמצא כי 70% מהציבור בישראל מודע לכך שעישון הוא הגורם המרכזי לסרטן הריאה. עם זאת יש פער גדול בין מעשנים ללא מעשנים - 72% מבין הלא-מעשנים ידעו שעישון הוא גורם הסיכון העיקרי לסרטן ריאה, ואילו בקרב המעשנים רק 54% ידעו דבר זה. כשליש מבין המעשנים חשבו כי זיהום אוויר או נטייה גנטית היא הגורם העיקרי לתחלואה בסרטן ריאה. יותר משליש מהמעשנים הסכימו עם האמירה כי כשם שתאונת דרכים הן קטלניות אבל זו לא סיבה להפסיק לנסוע, ולכן הסיכון לסרטן ריאה הוא לא סיבה להפסיק לעשן, זאת לעומת 19% מבין הלא מעשנים שהסכימו עם אמירה זו. המעשנים היו גם בעלי התנגדות גדולה יותר למניעת עישון במרחב הציבורי (מניעת עישון פסיבי) ונגד העלאת המס על מוצרי טבק.
מחקר משנת 2017, של פרופ' אורלי שדה והדוקטורנטית אביגיל הורביץ מבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטה העברית, בדק את תפישת הסיכון של מעשנים באמצעות סקר שנערך בקרב מדגם מייצג של 963 משתתפים בגילאים 50–70. אף שמעשנים מודעים באופן כללי לנזקי העישון, הם מחזיקים בתפיסות אופטימיות מידי ומאמינים כי העישון לא ישפיע עליהם. 79% מהם חושבים שיחיו כמו או יותר מהממוצע - בעוד המחקרים מראים כי עישון מקצר את תוחלת החיים. לדוגמה -לפי מחקר שבוצע בבריטניה במשך 50 שנה וכלל כ-35 אלף רופאים מעשנים, עישון מקצר את חייו של מעשן קבוע בכ-10 שנים בממוצע. בין מחצית לשני־שלישים מהמעשנים בקביעות ימותו בטרם עת כתוצאה ממחלות שקשורה לעישון.
בסקר משנת 2011 בקרב גברים חרדים, 93% מבין המשיבים המעשנים בהווה שוללים כל בעיות בריאות אצלם הנובעות מהעישון. 45% מהם ידעו על הקשר בין סרטן ריאה לבין עישון, כ-40% ידעו על הקשר למחלות לב וליתר לחץ דם. 29% ידעו על הקשר לשבץ מוחי. ביחס לסרטן המעי הגס, סרטן הלבלב, סרטן השד, סוכרת, ובעיות בבלוטת התריס ידעו פחות מ-16%.
בסקר שנערך בישראל בשנת 2003, מרבית התלמידים, מעשנים ולא מעשנים, חושבים שנרגילה מזיקה לבריאות. אבל מרבית המעשנים סבורים כי עישון נרגילה עדיף על עישון סיגריות. המודעות בקרב הצעירים לנזקי הבריאות שנגרמים מעישון נרגילה היא נמוכה - 47% מבני-הנוער סבורים שעישון נרגילה מזיק לבריאות פחות מעישון סיגריות. (בפועל הנזק הוא גדול יותר). רק מחצית מבני-הנוער המעשנים שנסקרו בדו"ח שר הבריאות 2002–2003 ענו בחיוב על השאלה אם הם מעוניינים להפסיק לעשן. רק כ-35%-40% מהורי התלמידים בכיתות ו'-ח' שילדיהם מעשנים נרגילה מתנגדים לכך.
ראו גם

שוק משקאות האנרגיה בישראל
חינוך בישראל
מערכת הבריאות בישראל
פטריק (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

לוגו פטריק (סדרת טלוויזיה)
 סוגה:  פשע, סדרת דרמה 
 יוצרים:  שלום אסייג יניב אמודאי אלעד חן רועי עידן
 כותבים:  אלעד חן רועי עידן
 בימוי:  יניב אמודאי
 שחקנים:  שלום אסייג סבטלנה דמידוב יובל סגל אגם רודברג צחי גראד לינור אברג'יל דודו פארוק יעל אבקסיס יגאל עדיקא שלומי קוריאט
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 מפיק:  יואב גרוס שלום אסייג
 חברת הפקה:  יואב גרוס הפקות
 הפצה:  רשת 13
 עורכים:  דנה ירדני ליכטר איתי אוניק
 צלמים:  טובי הוכשטיין
 בעלי תפקידים נוספים:  ליהוק: הילה יובל  עיצוב אמנותי: קרן שמי  עיצוב תלבושות: רייצ'ל בן דהן  איפור: רינת אלוני  אפקטים ויזואליים ואיפור מיוחד: רינת אלוני ואריעד שיקנאג'י  הקלטה ועיצוב פסקול: שי פחימה, תומר קורן וקובי ניסים
 מוזיקה:  יצחק שושן
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  רשת 13
 תקופת שידור מקורית:  28 בנובמבר 2024 – 1 בפברואר 2025
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
פטריק היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת מותחן פשע ודרמה שעלתה לשידור ב-28 נובמבר 2024 בערוץ רשת 13. הסדרה נכתבה על ידי אלעד חן, שלום אסייג ורועי עידן, בכיכובו של אסייג. הבמאי הוא יניב אמודאי. מפיק הסדרה הוא יואב גרוס.
עלילה

הסדרה מתארת את חייו של פטריק, עבריין ששרד ניסיון התנקשות בחייו, ומתעורר לאחר 4 חודשים של תרדמת. פטריק מתמודד עם אובדן בתו ואשתו. במקביל הוא מקבל שיחה מראש היאחב"ל, שמספר לו שלפני ניסיון החיסול הוא שיתף פעולה עם המשטרה והתכוון לעזוב את הפשע ולפתוח בחיים חדשים וכי במשטרה מצפים להמשיך את שיתוף הפעולה, בהמשך הסדרה פטריק ממשיך לגלות עוד פרטים על עברו המפוקפק ועל משפחתו.
צוות השחקנים והדמויות

פטריק מלול (שלום אסייג) – יד ימינו של ראש משפחת הפשע איציק רוטמן, ניצל מניסיון התנקשות שבהם נרצחו אשתו ובתו, אושפז והיה בקומה במשך ארבעה חודשים והתעורר ללא זיכרון.
איציק רוטמן (יובל סגל) – ראש משפחת הפשע הגדולה בישראל, חברו הטוב של פטריק. נשוי לשרית ולו שני ילדים, יקיר ונטלי. אחיו של חיים שנרצח, ודודו של שי בנו של חיים. איציק מתחייב לשמור עליו בכל מחיר, בעקבות הסכם שעשה עם אחיו.
שרית רוטמן (לינור אברג'יל) – אשת ראש משפחת הפשע.
שי רוטמן (אורי קומאי) – בנו של חיים, אחיו הנרצח של איציק. אדם גס וקיצוני. משתף פעולה עם ארנון על מנת לתקוף את יעל סבן, ומבצעים התנקשות במאפיה הרוסית. כתוצאה כך איציק מתחייב לשמור עליו.
נטלי רוטמן (אגם רודברג) – בתו של איציק, גרה באמסטרדם, הייתה במערכת יחסים עם פטריק לפני ההתנקשות. נרצחה בסוף העונה על ידי המאפיה הרוסית.
הילה מלול (יעל אבקסיס) – אשתו של העבריין פטריק, שפית במקצועה, נרצחה יחד עם בתה בניסיון ההתנקשות בפטריק.
מושיקו "קיקו" (יגאל עדיקא) – העוזר האישי של פטריק, דודו של ארנון. נרצח בסוף העונה במהלך המלחמה עם המאפיה הרוסית.
ארנון פריינטה (שלומי קוריאט) – חייל של איציק, אחינו של קיקו. כדורגלן עבר, משתף פעולה עם שי בכך שתוקפים את יעל סבן ומתכננים התקנשות במאפיה הרוסית. כתוצאה מכך הסתבך עם איציק ופטריק. פטריק וקיקו התחייבו לחפש את ארנון על מנת להגן על שי. צריך לתרום כליה לאימו. נרצח על ידי פטריק.
יקיר רוטמן (עדי אלון) – בנו של איציק. עובד איתו צמוד.
עומאר שללה (דני A) – העוזר של ראש המאפייה האלבנית.
נלו רוזנברג (אייל רוזלס) – שוטר שמנסה לגייס את פטריק, על מנת לעצור את ארגון הפשע.
צרלי לוי (בר כהן מורד) – בלשית יד ימינו של נלו.
סבטלנה קוגאלוב (סבטלנה דמידוב) – ראש המאפייה הרוסית. מנהלת על ארגון לאחר רצח בעלה רומן.
דימה קוגאלוב (עמנואל דמידוב) – בנה של סבטלנה. חמום מוח. נרצח על ידי יקיר, ארנון וקיקו.
חאג' מוסא (מחמוד אבו ג'אזי) – ראש המאפיה הערבית, מתווך בעניין הסכם הפסקת אש בין הרוטמנים למאפיה הרוסית. נרצח בסוף העונה.
רומן קוגאלוב (ולדימיר פרידמן) – בעלה של סבטלנה ואביו של דימה. נרצח לפני מאורעות הסדרה.
יעל סבן (אסתי ירושלמי) – רופאה שמטפלת בפטריק. הותקפה על ידי ארנון וכתוצאה מכך הטיפול בפטריק על ידי הופסק.
רבקה "ריקי" פריינטה (שושה גורן) – אימו של ארנון ואחותו של קיקו.
חיים "חומי" (שלומי יפרח) - עבריין, חבר של שי.
חיים רוטמן (דורון צברי) – אביו של שי ואחיו של איציק, סירב לעסקה עם האלבני. הופלל על ידי פטריק לפני מאורעות הסדרה, ונרצח לאחר שנשלח לכלא.
עמוס (אברהם סלקטר) – אבא של הילה מגדל את לירון לאחר ניסיון התנקשות בפטריק.
סרגיי (דניס דסיאטניק) - המאבטח האישי של סבטלנה
יוסי בהר - אבנר היועץ המשפטי
דימה אוסמולובסקי
בני יזרעל
אשרף ברהום
דניס דאניאטיק
הולגר ירמיש
אלי אשכנזי
פרופ' טולדנו (אמנון פישר) – מנהל בית החולים אליו נשלח פטריק.
חנא ביראך
אודי בריינדט
לירון מלול (אופיר עיני) – הבן של פטריק.
אשוט אסגרפיאן
רודיה קוזולבסקי
שיר אשכנזי
עמית מלול (ליהיא ליבשיץ) – בתו של פטריק, נרצחה ביחד עם אימה בניסיון התנקשות בפטריק.
מיכאל רוזצ'קי
קארין חגי
הערות שוליים

1 2  הכירו את "פטריק": דרמת הפשע החדשה של רשת 13 בכיכובו של שלום אסייג, באתר חדשות 13, 21 בספטמבר 2024
↑  גיל משעלי,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'‏אחרי "מנאייכ" ו"ההילולה": כל הפרטים על הלהיט הבא של שלום אסייג, באתר ‏מאקו‏, 18 בספטמבר 2023
↑  רן בוקר,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'התפקיד החדש של לינור אברג'יל בטלוויזיה, באתר ynet, 4 בינואר 2024
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2023

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |

זירת פיגוע ירי בעיר דוד ב-28 בינואר
 תאריך:  שנת 2023
 מקום:  ישראל ישראל
 מטרה:  יהודים
 סוג:  ציר זמן
 הרוגים:  43
 פצועים:  224
 מבצע:  פלסטינים 
 
רשימת פיגועי טרור נגד יהודים שהתרחשו במדינת ישראל וביהודה ושומרון בשנת 2023, רבים מהם במסגרת גל הטרור 2023.
סקירה

בשנה זו נרצחו בפיגועי טרור 38 אנשים (35 אזרחים ישראלים, תייר אחד ופועל מעזה), ונפצעו 113, מהם 11 פצועים מקרב כוחות הביטחון.[דרושה הבהרה] מספר זה אינו כולל את 1,163 הנרצחים וההרוגים בטבח שבעה באוקטובר.
ללא נרצחי מתקפת הפתע, זוהי השנה הקטלנית ביותר מאז 2005 מבחינת נרצחי טרור (ראו טרור פלסטיני). כאשר כוללים את נרצחי מתקפת הפתע, מדובר בשנה עם המספר הרב ביותר של חללי טרור בהיסטוריה של מדינת ישראל.
כרוניקה

להלן, נזכרים האירועים הבולטים יותר; לצידם, התרחשו מקרים נוספים של ניסיונות פיגוע או פיגועים מתוכננים שלא פורסמו לפרטיהם. בנוסף, ישנם פיגועים שסוכלו על ידי כוחות הביטחון של ישראל בהובלת שירות הביטחון הכללי, צה"ל ומשמר הגבול ובסיוע הימ"מ ויחידות מסתערבים.
פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > ינואר

בחודש ינואר יצאו לפועל 251 פיגועים שיצאו מאיו"ש וירושלים. במהלך החודש נרצחו 7 ונפצעו 10 כתוצאה מפיגועי טרור, מהם ארבעה מקרב כוחות הביטחון.
11 בינואר – פיגוע דקירה בדרום הר חברון: מחבל דקר גבר בחוות יהודה ליד היישוב שמעה ופצע אותו באורח בינוני. המחבל נורה למוות על ידי אזרח שהיה במקום. שבוע לפני כן, קיבל הפצוע, בעל החווה, איומים על חייו מראש עיריית דאהרייה.
17 בינואר – קצין במשטרה הפלסטינית ביצע פיגוע ירי אל עבר כוח צה"ל באזור חלחול. החיילים השיבו אש והרגו את הקצין הפלסטיני.
21 בינואר – ניסיון פיגוע דקירה בחוות אפרים ליד רמאללה. המחבל נהרג.
25 בינואר – ניסיון פיגוע דקירה בצומת קדומים, המחבל נהרג.
25 בינואר – שוטר נפצע באורח קל במהלך עימותים בפעילות להריסת בית מחבל במזרח ירושלים.
27 בינואר – פיגוע הירי בנווה יעקב: בפיגוע ירי בשכונת נווה יעקב שבירושלים נרצחו שבעה בני אדם ונפצעו שלושה. המחבל נורה למוות.
27 בינואר – יידוי אבנים ליד יצהר. מאבטח ירה לכיוון המיידים ופצע שניים מהם.
28 בינואר – פיגוע ירי בעיר דוד בירושלים: שני ישראלים נפצעו באורח קשה, המחבל, פלסטיני בן 13 מסילוואן, נוטרל ונפצע בינוני-קשה. יום למחרת, קיבלה הממשלה החלטה תקדימית לאטום את בית המחבל על אף שלא הצליח לרצוח.
28 בינואר – ניסיון פיגוע ירי בבקעת הירדן: 2 מחבלים נכנסו למסעדה בצומת אלמוג וירו כדור, אך עקב מעצור בנשק הם חדלו מלירות ונמלטו מהזירה. ב-6 בפברואר בלילה 7 מחבלים, בהם, שני מחבלי החמאס ראפת עווידאת ומאלכ לאפי, מבצעי הפיגוע, נהרגו במהלך קרב יריות עם כוח מגדוד לביאי הבקעה במחנה הפליטים עקבת ג'בר באזור יריחו.
28 בינואר – מחבל חמוש באקדח ניסה לחדור ליישוב קדומים שבשומרון, ונורה למוות בידי מאבטח.
29 בינואר – שני חמושים חדרו לשטח ישראל מכיוון סוריה וזוהו על ידי התצפיות. כוח צה"ל הוזעק לנקודה, ירה לעברם בנוהל מעצר חשוד וזיהה פגיעה. מאוחר יותר פרסם דובר צה"ל שאחד החשודים שנעצר היה פעיל טרור סורי מטעם איראן שעסק בריגול לטובת ביצוע פיגועי טרור בחזית רמת הגולן.
31 בינואר – פיגוע דריסה בצומת תפוח: שני חיילים נפצעו באורח קל ובינוני. המחבל נמלט, והסגיר את עצמו כעבור מספר שעות.