stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יונג וילנה

חברי הקבוצה, 1930. עומדים (מימין): שמריהו (שמרק'ה) קצ'רגינסקי (קאַטשערגינסקי), אברהם סוצקבר (סוצקעווער), אלחנן ווׁגלר (וואָגלער), חיים גראדה (גראַדע), לייזר וולף (וואָלף); יושבים (מימין): משה לוין (לעווין), שיינה אפרון (עפֿראָן), שמשון כהן (קאַהאַן), רחל סוצקבר (סוצקעווער), בן ציון מיכטום
"יוּנְג וילנה" (בכתיב יידי: יונג-ווילנע; יידיש: "וילנה הצעירה"), או בשמהּ המלא "שרייבער און מאַלער גרופע יונג-ווילנע" (יידיש: קבוצת הסופרים והציירים 'וילנה הצעירה'), הייתה חבורה ספרותית יהודית-יידישאית בעיר וילנה, שפעלה משנת 1927 ועד לשלהי שנות ה-30.
ראשית פרסומה של החבורה היה בשנת 1927, בכינוס ספרותי בווילנה, והמשכו מעל גבי העיתון "ווילנער טאָג", היומון של וילנה. עורך העיתון, זלמן רייזן, פרסם את יצירות חברי הקבוצה בהבלטה גדולה וחזה להם עתיד ספרותי מבטיח.
חבורת היוצרים של וילנה הצעירה מנתה יוצרים רבים, ובהם: המשורר והסופר חיים גראדה, המספר והמשורר שמריהו קצ'רגינסקי, המשורר אברהם סוצקבר, המשורר פרץ מירנסקי, המשורר אברהם לב (שעלה לימים לארץ והיה בין מייסדי קיבוץ גבעת השלושה, אביו של העיתונאי יגאל לב), המשורר לייזר וולף, המשורר שמשון כהן, הסופר משה לוין. הציירים הצעירים שנמנו עם החבורה היו בן-ציון מיכתם, רוזה סוצקבר וש. עפרון. רובם היו חניכי המוסדות היידישאים, ובעלי השקפות שמאליות קיצוניות, הקרובות למפלגה הקומוניסטית. רובם לא היו ציוניים ולא חובבי עברית. המשורר אברהם סוצקבר למשל, חרף ריבוי שנות ישיבתו בישראל, המשיך ליצור ביידיש.
החבורה הוציאה כתב עת ספרותי בשם "יונג-ווילנע", שהחוברת הראשונה שלו נדפסה בשנת 1934. על אף שלא היו שותפים להסכמה ספרותית ויצרו כל אחד בסגנון וברוח אחרת, היו ליוצרים הצעירים של יונג וילנה מספר דברים משותפים: האמונה הגמורה בלשון היידיש כלשון העם היהודי, עניין רב בחיים היהודיים בליטא פולין ומזרח אירופה, יניקה מנופי מולדתם ליטא, ומשירי העם הליטאיים, והערצה של המרכז הרוחני היהודי של וילנה, שכונתה אז "ירושלים דליטא".
החבורה התפוררה מעצמה עוד לפני המלחמה, ויוצריה פנו איש לעברו וליצירתו. רובם הושמדו בשואה, אבל אחדים היגרו לארצות הברית, ומעטים גם נאחזו בארץ. יצירתם החדשנית הייתה חלק מתהליך מהפכני ומעמיק שעבר על לשון היידיש ותרבותה, שאלמלא השואה וההשמדה, אפשר והייתה מתפתחת ללשון מודרנית וחילונית, ותופסת מקום של כבוד בין לשונות אירופה.
יאן רגנסבורג

שפורט אונד-שווימפריין יאן רגנסבורג (בגרמנית: Sport-und Schwimmverein Jahn Regensburg e. V) הוא מועדון כדורגל מהעיר רגנסבורג שבבוואריה, גרמניה. קבוצת הכדורגל של יאן רגנסבורג משחקת בליגה הגרמנית השנייה. האצטדיון הביתי של יאן רגנסבורג הוא הקונטיננטל ארנה, שהוקם בשנת 2015 ומכיל 15,224 מקומות.
היסטוריה

יאן רגנסבורג נוסדה בשנת 1886 כמועדון התעמלות, ונקראה על שמו של פרידריך לודוויג יאן, אבי התעמלות המכשירים המודרנית. מחלקת הכדורגל של המועדון נוסדה בשנת 1907. בשנת 1924 התפצלה מהמועדון קבוצת הכדורגל, שנקראה שפורטבונד יאן רגנסבורג, שהתמזגה בשנת 1934 עם שני מועדונים נוספים, שפורטפריין 1889 רגנסבורג ושווימפריין 1920 רגנסבורג. מהמיזוג נוצר מועדון אחד בשם שפורט-אונד שווימפריין יאן 1889 רגנסבורג (תרגום השם לעברית-מועדון ספורט ושחייה). כתוצאה מהאיחוד התחזקה מחלקת הכדורגל של המועדון, והחלה לשחק בליגה האזורית של בוואריה, אך לא הביאה לתוצאות משמעותיות, למעט מקום שני בשנת 1930. בשנת 1933, עם עליית משטר הרייך השלישי, החלה יאן רגנסבורג לשחק בליגת גאוליגה באיירן, שזו אחת משש ליגות אזוריות שהיו הליגות הבכירות בגרמניה. בשנת 1935 נשרה הקבוצה מהליגה, וחזרה אליה בשנת 1937. בשנים 1938 ו-1939 סיימה הקבוצה פעמיים במקום השלישי בגאוליגה באיירן. לאחר מכן נחלשה הקבוצה והפכה לקבוצת תחתית. לאחר תום מלחמת העולם השנייה הפכה יאן רגנסבורג למעין קבוצת נדנדה, שהתנדנדה בין הליגה השנייה לבין האוברליגה הדרומית, שהייתה עד להקמת הבונדסליגה אחת משתי הליגות הבכירות בגרמניה, במקביל לאוברליגה הצפונית. החל מאמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 דעך המועדון והחל להידרדר במורד הליגות, כאשר בסוף שנות ה-90 המועדון שיחק בליגה החמישית בגרמניה.
בשנת 2000 התפצלה קבוצת הכדורגל מהמועדון והפכה עצמאית, כאשר הצטרפו אליה שחקנים ממועדון פוסט/סוד רגנסבורג שהתמזג עמה. עם זאת, הקבוצה שמרה על שמה. במהלך העשור הראשון של שנות ה-2000 החלה הקבוצה להתחזק, ואף שיחקה בבונדסליגה השנייה בעונת 2003/04, אך נשרה כעבור עונה אחת בלבד. הקבוצה סבלה בעונה זו מקשיים כלכליים, וניצלה בקושי מפשיטת רגל בשנת 2005. בעונת 2005/06 הקבוצה שיחקה בליגה הרביעית, והעפילה לליגה השלישית מהמקום הראשון. בעונת 2006/07 הייתה צריכה הקבוצה לסיים באחד מעשרת המקומות הראשונים כדי להשתלב בליגה הגרמנית השלישית שהייתה צריכה לקום בעונה העוקבת. יאן רגנסבורג נאבקה כדי לסיים במקום התשיעי, והשתלבה בליגה זו. בעונת 2011/12 סיימה יאן רגנסבורג במקום השלישי בליגה השלישית, וניצחה בשערי חוץ את קרלסרוהה במבחני העלייה לבונדסליגה השנייה. עם זאת, יאן רגנסבורג שרדה רק עונה אחת בבונדסליגה השנייה, ונשרה בעונת 2012/13 בחזרה לליגה השלישית. בעונת 2014/15 סיימה יאן רגנסבורג אחרונה בליגה השלישית, ונשרה לליגה האזורית הבווארית. בעונת 2015/16, תחת המאמן הייקו הרליך שהגיע באמצע העונה, העפילה הקבוצה בחזרה לליגה הגרמנית השלישית. בעונת 2016/17 סיימה יאן רגנסבורג במקום השלישי בליגה השלישית, והתמודדה במבחני העלייה מול מינכן 1860 מהבונדסליגה השנייה. המשחק הראשון ברגנסבורג הסתיים בתיקו 1-1. במשחק הגומלין במינכן, ניצחה יאן רגנסבורג 0–2 באליאנץ ארנה והעפילה לבונדסליגה השנייה, כשהיא רושמת עליית ליגה שנייה ברצף. בסיום עונת 2022/2023 נשרה בחזרה לליגה הגרמנית השלישית, אך שבה אחרי עונה אחת בלבד לבונדסליגה השנייה, בתום עונת 2023/24.
האצטדיון הביתי

החל משנת 1926 שיחקה יאן רגנסבורג באצטדיון יאנשטדיון שהכיל עד 12,500 מקומות. האצטדיון אירח חמישה משחקי כדורגל במסגרת אולימפיאדת מינכן (1972), ועבר מספר שיפוצים והרחבות, כאשר בשנת 1987 הוא נבנה כמעט מחדש. ההרחבה האחרונה בוצעה בשנת 2012. ביולי 2015 עברה יאן רגנסבורג לשחק באצטדיון חדש ומודרני, קונטיננטל ארנה, שהוקם בעלות של 52.7 מיליון אירו, ונמצא בבעלות עיריית רגנסבורג.
טלי וייס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 במאי 1977 (בת 47) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראלית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה, האוניברסיטה הפתוחה, המסלול האקדמי המכללה למינהל, אורנים - המכללה האקדמית לחינוך 
 תחום כתיבה:  שירה
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 www.weisstali.com
 
טלי וייס (נולדה ב-27 במאי 1977) היא משוררת ועורכת ספרותית ישראלית.
ביוגרפיה

טלי וייס נולדה בחיפה לשושנה ואברהם, ילידי ישראל. לה אחות אחת, נירית. בגיל 6 עברה עם משפחתה לכרמיאל ולמדה בתיכון "מגדים" בעיר. שירתה בצה"ל כמש"קית ח"ן בחיל החינוך.
בעלת תואר ראשון בתקשורת וניהול מהמסלול האקדמי המכללה למינהל ותואר שני בספרות בתוכנית לכתיבה יוצרת מאוניברסיטת חיפה (סיימה ב-2008). למדה לימודי תעודה בתסריטאות באוניברסיטה הפתוחה וביבליותרפיה במכללת אורנים.
וייס מציירת והציגה מציוריה בתערוכות מקומיות באזור עמק יזרעאל.
רווקה ומתגוררת ברמת ישי.
פועלה הספרותי

בשנת 1997 וייס הוציאה לאור את ספר ביכוריה, לאחר זכייה בתחרות שירה לצעירים על שם עמליה פנדריך. נכון ל-2023, פרסמה שבעה ספרי שירה.
שיריה פורסמו בעיתונות היומית; בכתבי עת בהם: מאזניים, הליקון, משיב הרוח, המוסך, ליריקה ועוד; באתרים ספרותיים בעברית, באנגלית ובספרדית וכן במספר אנתולוגיות.
וייס ערכה מעל שלושים ספרי שירה, שיצאו לאור בהוצאות: פרדס, צבעונים עמדה גוונים, פיוטית, ארגמן-מיטב ועוד.
בין השנים 2017–2018 ערכה את כתב העת המקוון לשירה "קֶפֶל".
וייס מנחה לכתיבה יוצרת באזור הצפון.
פועלה הספרותי > פעילות התנדבותית

בין השנים 2010 ל-2016 יזמה וייס והנחתה יחד עם אבי פן מפגש חודשי של ערבי שירה בקריית טבעון, בחנות "קרון הספרים", התארחו כמאה משוררים ומשוררות מכל רחבי ישראל וקראו משיריהם, לצד קטעי נגינה של מוזיקאים.
לספרה השני, "שירים שקטים", הוקמה בשנת 2012 אפליקציה ייחודית וראשונה מסוגה, אשר זכתה לאלפי הורדות מהחנות של אפל עד הסרתה מהחנות ב-2015.
ספריה

סיאם - בהוצאת סער (1997)
שירים שקטים - בהוצאת גוונים (2010)
כמו נוצה - בהוצאת עקד (2013)
טבורו של הלילה - בהוצאת אבן חושן (2015)
השעה היפה - בהוצאת עמדה (2018)
דבר מה נעלם – בהוצאת עמדה (2021)
שמחה קטנה - בהוצאת קפל (2023)
הערות שוליים

↑  כתב עת מקוון לשירה אותו ערכה טלי וייס, באתר קפל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308767505171  ISNI: 0000 0001 0783 9683  LCCN: nr2001003442  VIAF: 76240849   WorldCat (עם VIAF): 76240849
טניה גרוטר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  דמיטרי יימץ 
 שפת המקור:  רוסית 
 סוגה:  ספרות ילדים, פנטזיה 
 הוצאה
 הוצאה:  אקסמו 
 תאריך הוצאה:  2002 
 
טַנְיה גרוֹטֶר (ברוסית: Таня Гроттер) הוא שמה של סדרת ספרי פנטזיה אפית שנכתבה על ידי הסופר הרוסי דמיטרי יימץ, וגיבורתה היא הנערה-המכשפה טניה גרוטר שלומדת בבית הספר טיבידוקס.
הספר "טניה גרוטר והבַּטְנוּן הקסום", שיצא לאור בשנת 2002, הוא הראשון מבין 15 מספרי הסדרה. כל אחד מהספרים מתעד שנת לימודים עמוסה בהתרחשויות ואירועים עלילתיים של טניה בבית הספר טיבידוהס לכישוף ולקוסמות. הסדרה נחשבת לפארודיה מוצלחת מאוד להארי פוטר ברוסיה ובחבר המדינות והסדרה נאסרה להפצה מחוץ למדינות הדוברות רוסית והסופר דמיטרי יימץ אף נתבע על ידי ג'יי קיי רולינג בגין גנבה ספרותית, מה שלא מנע ממנו מכתיבת ספרי המשך.
סדרת הספרים מגוללת את סיפורה של טניה גרוטר שהוריה נהרגו בידי המכשפה צ'וּמה-דלְטוֹרט, ששמה מעורר אימה בקרב הקוסמים, והללו מכנים אותה בשם "זו שאינה" ובכינויים אחרים. המכשפה לא הצליחה להרוג את טניה, כיוון שהיא מחצה את עקרב המוות וטניה הייתה מוגנת בידי קמע ארבעת היסודות. מנהל בית הספר טיבידוקס לקסמים, האקדמי סארדנאפאל צ'רנומורוב, משאיר אותה בתוך קונטרבס בפתח בית קרובי משפחתה היחידים, חבר הפרלמנט דורנייב. כל ילדותה עברה עליה בבית דורנייב ומעולם לא היה רגע מאושר בקטנותה - עד שנלקחה לבית הספר טיבידוקס, שהפך לבית האמיתי שלה.
עלילת הספרים חופפת ודומה מאוד לזו של עלילת ספרי הארי פוטר ובגינה נתבע הסופר דמיטרי יימץ, על ידי ג'יי קיי רולינג, אך לטענתו הסדרה היא פארודיה גמורה לסדרת ספרי הארי פוטר.
הסדרה זכתה גם לסדרת המשך בשם "מתודיוס בוסלאייב" (Мефодий Буслаев).
הספרים > טניה גרוטר והבַּטְנוּן הקסום

טניה גרוטר והבַּטְנוּן הקסום (Таня Гроттер и магический контрабас) יצא לאור ב-2002 ומגולל את סיפורה של הילדה טניה גרוטר שגדלה אצל משפחת דורנייב, בגיל 10 מתברר לה כי היא קוסמת והולכת ללמוד בבית הספר טיבידוקס לכישוף. בבית הספר היא לומדת כשפים ורוכשת חברים חדשים (ואנקה וליאלקין ובָּאבּ יאגוּן). אלא שהרוע שהביא למות הוריה, לא נעלם לנצח - מישהו מחטט בחפציה, בחיפוש אחרי הקמע לארבעת יסודות, שהצילו אותה בעבר מידי המכשפה צ'וּמה-דלְטוֹרט. מתברר שהסכנה העתיקה נובאה בעבר בידי דרֵווניר.
הספרים > טניה גרוטר והקומה הנעלמת

בספר זה (שיצא אף הוא ב-2002) מתואר כי בית הספר טיבידוקס נהרס לגמרי. טניה נשלחת עם שניים מרוחות בית הספר לבית דורנייב. לבסוף כשהיא חוזרת אל בית הספר היא מגלה כי קומה שלמה נעלמה, יחד עם מי שהיה בה. היא מגלה כי מישהו מתוככי בית הספר מסייע למכשף צ'וּמה-דלְטוֹרט ושוב עליה לרתום את מיטב כוחותיה למאבק מולו.
הספרים > טניה גרוטר ועלוקת הזהב

הספר טניה גרוטר ועלוקת הזהב (שיצא ב-2003), מתאר כי לאחר שטניה הגשימה את הנבואה העתיקה של דרווניר, במהלך משחק "דרקונבול" (מן גרסה רוסית לקווידיץ'), מול כוכב הקבוצה היריבה, גוּרי פּוּפּר, הלה שובר את הקונטרבס הקסום, מה שיוצר היפוך עולמות; למנהל בית הספר מתמנה המכשפה צ'וּמה-דלְטוֹרט, טניה הופכת לתלמידתה האהובה ונשאבת אל הרוע. מנהל בית הספר סארדנאפאל נשלח למעצר על רצח הורי טניה. טניה מוכרחה לתקן זאת, ולשם כך תיאלץ לשבור את עלוקת הזהב.
הספרים > טניה גרוטר וכס הדרווניר

הספר, שיצא ב-2003, מספר על היעלמות הקסם מהעולם. טניה ושני חבריה מוכרחים לברר מי גזל את הקסם ואת חפציו העתיקים של דרווניר. מורה חדשה בשם פודזי, מצטרפת לסגל ההוראה - והם מוכרחים לגלות מי הקוסם, לפני שיגיע הקץ על עולם הקסמים.
הספרים > טניה גרוטר והאמגושים

עץ החיים שנשתל על האי בויאן, שבו שוכן בית הספר טיבידוקס, נכרת והסימן היחיד ממנו הוא סגל האמגושים, רודפי הערפדים. טניה שלוחשת את כישוף הרוע משחררת רוח רעה ופותחת את המעבר לאלים העתיקים, המבקשים להשיב את העץ. על טניה למצוא את האמגושים - על מנת לא לחוות בזעם האלים.
הספרים > טניה גרוטר ופטיש פֶּרוּן

מישהו עושה שימוש בפטישו של פרון, ונוטל את כשרונותיהם של בני האדם. מהקורבנות הראשונים נלקח היופי, הקסם והכוח. על טניה לגלות מי משתמש בפטיש ובידיה רמז אחד - פֶּרוּן ועליה לגלות מי הוא?
הדמיון להארי פוטר

| הארי פוטר | טניה גרוטר |
| --- | --- |
הוריו (לילי וג'יימס פוטר) נרצחו על ידי הקוסם לורד וולדמורט: הוריה נרצחו על ידי המכשפה צ'וּמה-דלְטוֹרט
הוא שרד כשהיה תינוק - והקוסם נעלם: היא שרדה עוד בינקותה - והמכשפה נעלמה
הוא חשב שהוריו נהרגו בתאונת דרכים: היא חשבה שהוריה נהרגו במפולת שלגים
יש לו צלקת מוזרה על המצח: יש לה כתם לידה מוזר על אפה
השאירו אותו בפתח בית משפחת דארסלי: היא ננטשה בפתח בית משפחת דורנייב
משפחת דארסלי התנהגה אליו בצורה רעה, אך פינקו את בנם דאדלי: משפחת דורנב התייחסו אליה רע, אך אהבו את בתם פנלופה (פיפה)
בילדותו לא ידע דבר על קסמים וכישופים, עד שהוזמן לבית הספר הוגוורטס לכישוף ולקוסמות בגיל 11: עד גיל 10 היא לא ידעה דבר על קסמים, עד שהוזמנה אל בית הספר טיבידוקס לקסמים
ההגעה אל בית הספר נעשית דרך רכבת האקספרס מרציף 9 ו-3/4: ההגעה אל בית הספר נעשית רק באמצעות טיסה והתעתקות
יש לו שני חברים טובים: יש לה שני חברים טובים
הוא שחקן קווידיץ' ומצטיין בתעופה על מטאטא: היא שחקנית דרקונבול מצוינת ומצטיינת בתעופה על קונטרבס
וולדמורט תר אחר אבן החכמים המוחבאת בהוגוורטס: צ'וּמה-דלְטוֹרט תרה אחר קמע ארבעת היסודות, המוחבא כשומה על אפה של טניה
סצנות השיא מתרחשות מתחת לבית הספר: סצנות השיא מתרחשות במרתפי בית הספר
הארי וחבריו נאבקים בוולדמורט ומשרתו: טניה וחבריה נאבקים בצ'וּמה-דלְטוֹרט ומשרתהּ
הם מנצחים - אך אבן החכמים מושמדת: הם מנצחים - אך הקמע מושמד
שאר ספרי הסדרה של טניה גרוטר לעיתים מתנגשים ודומים לעלילת ספרי הארי פוטר ולעיתים רק מושגים מסוימים. כך למשל, בית הסוהר לקוסמים בסדרת ספרי טניה גרוטר הוא בית הסהר דוּבּוֹדָאם; משרד הקסמים הוא מַגשְצֶ'סטבָה; הסוהרסנים (דמנטור באנגלית) הם דה-מנטים.
בדומה להארי פוטר, גם לטניה יצאו סדרת מוצרים קשורים ואף שני משחקי מחשב: טניה גרוטר והבטנון הקסום, טניה גרוטר והקומה הנעלמת.
הספר יצא לאור ברוסיה ובחבר המדינות בלבד, כאשר הוצאת הספרים "אקסמו" (Издательство Эксмо) מחזיקה בזכויות ההפצה. לספר היו בעיות קשות עם הפצתו מחוץ לגבולות רוסיה, בשל האשמות בדבר גנבה ספרותית, שהשמיעה מחברת ספרי הארי פוטר, ג'יי קיי רולינג. בשל הניסיון להדפיס את הספר בהולנד, הוא נתבע למשפט והפסיד והספר נאסר להפצה בכמה ממדינות האיחוד האירופי.
טוניוגמטולץ'

| --- | --- |
סמל טוניוגמטולץ'סמל טוניוגמטולץ'

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת פהרגיארמט
 שטח:  26.28 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,294 (1 בינואר 2020)
 קואורדינטות:  47°58′17″N 22°27′20″E﻿ / ﻿47.971285°N 22.455527°E﻿ / 47.971285; 22.455527 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://tunyogmatolcs.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טוניוגמטולץ'(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טוניוגמטולץ'  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טוניוגמטולץ' (בהונגרית: Tunyogmatolcs) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר סומש שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טוניוגמטולץ' קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-2,559 תושבים בשנת 1990 עד 2,294 תושבים בשנת 2020.
הכפר הוקם בשנת 1950 מאיחוד של שני כפרים: מטולץ' (Matolcs) וטוניוג (Tunyog).
קהילה יהודית

יהודים חיו בשני הכפרים שמרכיבים את טוניוגמטולץ' בתקופות זמן שונות. ליד בית הקברות הציבורי בכפר יש שלושים מצבות שהיו שייכות לבית קברות יהודי בכפר
קהילה יהודית > יהודי מטולץ'

בדף הקהילה של מטולץ במסגרת מפקד קהילות הונגריה כתבו חברי הקהילה שיש בה 28 חברים ואין רב למקום. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 22 |  |
| 1880 | 26 | 1,079 |
| 1910 | 21 |  |
| 1920 | 21 |  |
| 1930 | 14 |  |
| 1941 | 40 | 1,649 |
קהילה יהודית > יהודי טוניוג

בדף הקהילה של טוניוג במסגרת מפקד קהילות הונגריה כתבו חברי הקהילה שיש בה 72 חברים ויש רב לקהילה. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 30 |  |
| 1880 | 79 | 860 |
| 1910 | 66 |  |
| 1920 | 76 |  |
| 1930 | 87 |  |
| 1941 | 70 | 1,283 |
ילידי המקום

מאטה זלקה, במקור בלה פרנקל (בהונגרית: Zalka Máté; מטולץ', 23 באפריל 1896 – וסקה, ספרד, 11 ביוני 1937)  היה סופר, גנרל יהודי-הונגרי.
יו אס איירווייז

סמלילה הלפני-אחרון של החברה
איירבוס A330 של החברה
בואינג 757 של החברה נוחת בנמל התעופה הנסיכה יוליאנה מעל חוף מאהו
יו אס איירווייז (באנגלית: US Airways) הייתה חברת תעופה אמריקאית ששכנה בטמפה שבאריזונה (הנמצאת באזור העירוני של פיניקס).
היסטוריה

US איירווייז הייתה חברת התעופה החמישית בגודלה בארצות הברית, צי המטוסים שלה מנה 338 מטוסים אשר שירתו כ-204 יעדים בצפון אמריקה, מרכז אמריקה, האיים הקאריביים, אירופה וישראל.
החברה הפעילה מוקדים מרכזיים בפיניקס, שארלוט, ופילדלפיה, ובפברואר 2005 פתחה מוקד כלל אמריקני בפורט לודרדייל. שאר נמלי התעופה העיקריים איתם עבדה החברה הם פיטסבורג, לה גוארדיה בניו יורק, רייגן-נשיונל בוושינגטון ובוסטון.
לאחר פיגועי 11 בספטמבר 2001, יו אס איירווייז הייתה לראשונה מכמה חברות תעופה אמריקניות גדולות שהודיעו על הליך פירוק, דבר שאילץ אותה לסגור את אחד ממוקדי החברה בבולטימור ולפטר מאות עובדים. ב-2013 יצאה החברה ממצב של פשיטת הרגל.
החברה הייתה בעליה של חברת "אמריקה וסט איירליינס".
בפברואר 2013 הודיעו יו אס איירוויז וחברת התעופה אמריקן איירליינס, כי שתי החברות תמוזגנה בעסקה שיצרה את חברת התעופה הגדולה בעולם. בעסקה, שנחתמה ברבעון השלישי של שנת 2013, בעלי מניות חברת האם של אמריקן איירליינס; AMR מחזיקים ב-72% ממניות החברה החדשה, ובעלי המניות של יו אס איירוויז מחזיקים ב-28% הנותרים. החברה הממוזגת נושאת את השם אמריקן איירליינס. ב-31 במרץ 2014 הושלם המיזוג בין יו אס איירווייז ואמריקן איירליינס.
החברה הפעילה משנת 2009 טיסה יומית מתל אביב לפילדלפיה. לאחר האיחוד עם אמריקן איירליינס בשנת 2014, הטיסות הופעלו במטוסים ששימשו את US איירווייז, תוך שימוש בקוד "אמריקן איירליינס".
היסטוריה > צי המטוסים

| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> S | נוסעים> E | נוסעים> F | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A319-100 | 93 | — | – | – | 12 | 112 | 124 | יו אס איירווייז הייתה המפעילה הגדולה של סדרת מטוסי A320. |
| איירבוס A320-200 | 68 | — | – | – | 12 | 138 | 150 |  |
| איירבוס A321-200 | 95 | 15 | – | – | 16 | 171 | 187 |  |
| איירבוס A330-200 | 14 | 1 | 20 | – | – | 238 | 258 |  |
| איירבוס A330-300 | 9 | – | 6 | 24 | – | 263 | 293 |  |
| איירבוס A350-800 | – | — | 36 | 36 | – | 234 | 270 | תוכננו להיכנס לשירות ב-2017. |
| איירבוס A350-900 | — | 22 | 36 | 36 | – | 294 | 330 | תוכננו להיכנס לשירות ב-2017. |
| בואינג 737-300 | — | – | – | – | 12 8 | 114 126 | 126 134 | יצאו משירות.  דגמים מחליפים: איירבוס A321, איירבוס A320 ואמבראר E-190. |
| בואינג 737-400 | 11 | – | – | – | 12 | 132 | 144 | יצאו משירות.  דגמים מחליפים: איירבוס A321, איירבוס A320 ואמבראר E-190. |
| בואינג 757-200 ליעדים מקומיים | 9 | – | – | – | 15 | 176 | 190 | ייצאו משירות בין השנים 2016–2017. |
| בואינג 757-200 ליעדים בינלאומיים | 15 | – | – | 12 | – | 164 | 176 | תוכננו לצאת משירות בין השנים 2018–2020. |
| בואינג 767-200ER | 10 | – | – | 18 | – | 186 | 204 | ייצאו משירות בשנת 2014. תוכננו להתחלף במטוסי איירבוס A330-200. |
| אמבראר E-190 | 20 | — | – | – | 11 | 88 | 99 |  |
| סה"כ | 344 | 38 |  |  |  |  |  |  |
ראו גם

טיסה 427 של יו אס אייר
טיסה 1549 של יו אס איירווייז
הערות שוליים

↑   עכשיו זה רשמי: אמריקן איירליינס ו-US איירווייס יתמזגו, באתר TheMarker‏, 14 בפברואר 2013
| Oneworld |
| --- | --- | --- |
| מייסדות | אמריקן איירליינס • בריטיש איירווייז • קוואנטס • קת'אי פסיפיק |  |
| חברות | פינאייר • איבריה • LATAM צ'ילה • ג'פאן איירליינס • רויאל ג'ורדניאן • מלזיה איירליינס • LATAM ברזיל • סרילנקן איירליינס • קטר איירווייז • LATAM אקוודור • LATAM אקספרס • LATAM ארגנטינה • LATAM פרגוואי • LATAM פרו • LATAM קולומביה • אייר נוסטרום • BA סיטיפלייר • קת'אי דראגון • קומאייר • גלובוס איירליינס • איבריה אקספרס • J אייר • JAL אקספרס • ג'פאן טרנסאושן אייר • ג'טקונקט • ניקי • OpenSkies • קוואנטס לינק • סאן אייר • נורדי רז'יונל איירליינס • אלסקה איירליינס |  |
| חברות עבר | אייר ברלין • אייר לינגוס • מאלב • מקסיקנה • קנדיאן איירליינס  • US Airways |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10172642-9  ISNI: 0000 0000 9427 7609  LCCN: no2001015392  SNAC: w6j723jc  VIAF: 138226720   WorldCat (עם VIAF): 138226720
יוהו ריינבאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באוגוסט 1988 (בן 36) נוקיה, פינלנד 
 מידע כללי
 מדינה:  פינלנד פינלנד
 גובה:  1.66 מטר
 ספורט
 ענף ספורט:  ג'ודו
 משקל:  עד 60 ק"ג
 מאמן:  פאסי לואומה
 
יוהו ריינבאל (בפינית: Juho Reinvall; נולד ב-24 באוגוסט 1988) הוא ג'ודוקא פיני אשר מתחרה בקטגוריית המשקל עד 60 ק"ג.
הוא התחרה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016 והודח בסיבוב השני לאחר שהפסיד לצנד-אוצ'ירין צוגטבאטר המונגולי.
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יוהו ריינבאל".
יאן רדזינסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1950 (בן 74 בערך) ורשה, רפובליקת פולין 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  פולנית, עברית 
 
יאן רדזינסקי (בפולנית: Jan Radzynski‏; נולד ב-1950) הוא מלחין ישראלי-אמריקאי יליד פולין.
קורות חייו

נולד בוורשה למשפחה מוזיקלית, ולמד בצעירותו פסנתר. ב-1969 עלה לישראל, ולמד קומפוזיציה אצל לאון שידלובסקי וצ'לו באקדמיה למוזיקה בתל אביב.
ב-1977 עבר לארצות הברית כדי ללמוד באוניברסיטת ייל אצל המלחין הפולני הנודע קשישטוף פנדרצקי ואחר כך עם יעקב דרוקמן. קיבל שני תארים שניים, ב-1979 ו-1980, ודוקטורט ב-1984.
מ-1980 עד 1994 לימד בייל, ומ-1994 מלמד באוניברסיטת אוהיו, שם ייסד רדזינסקי פסטיבל לביצוע יצירות של מלחינים ישראליים ויצירות עם השפעת מוזיקה יהודית. יאן רדזינסקי זכה במספר פרסים, ביניהם מטעם ASCAP.
בין התזמורות שניגנו את יצירותיו, ניתן לכלול את: תזמורת קליבלנד, תזמורת קולומבוס, הפילהרמונית של קרקוב, התזמורת הסימפונית ירושלים, תזמורת הרדיו של קלן, הפילהרמונית הישראלית, תזמורת הבולשוי, התזמורת הקאמרית הישראלית, התזמורת התזמורת הלאומית של מקסיקו ועוד.
בנו, דוד רדזינסקי, מכהן החל משנת 2015 כאחד משלושת הכנרים הראשיים בתזמורת הפילהרמונית הישראלית.
מיצירותיו

קאנטו - לפסנתר סולו (1981)
מזורקה - לפסנתר סולו
קדיש - לתזמורת סימפונית
טריו מיתרים
על נהרות בבל -לטנור ותזמורת
Personal Verses - לכינור ופסנתר
סרנדה לכלי נשיפה
קונצ'רטו לצ'לו
הערות שוליים

↑  חגי חיטרון, דוד רדזינסקי בן ה–28 נבחר לכנר ראשון בפילהרמונית, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266702605171  GND: 1188356259  LCCN: n91010602  VIAF: 21311895   WorldCat (עם VIAF): 21311895 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יאן רדזינסקי".
ידאלה

יִדְאֲלָה (ייתכן: יראלה) הוא שמה של עיר מקראית בתחום נחלת שבט זבולון, אשר המשיכה להתקיים גם בתקופת המשנה והתלמוד.
היישוב נזכר באופן יחידאי בספר יהושע בתיאור נחלת שבט זבולון במערב עמק יזרעאל, לצד הערים קטת, נהלל, שמרון ובית לחם: ”וְקַטָּת וְנַהֲלָל וְשִׁמְרוֹן וְיִדְאֲלָה וּבֵית לָחֶם”. במקורות חז"ל מובא שם העיר בצורה יראלה, וגם בתרגום השבעים נזכר השם בגרסה עם האות רי"ש במקום האות דל"ת.
בתלמוד הירושלמי זיהו חז"ל את העיר המקראית עם עיירה בת תקופתם בשם חורייה: ”וקטת – קטינית, ונהלל – מהלול, ושמרון – סימונייה, ויראלה – חורייה, בית לחם - בית לחם צרייה”.
בהתאם ליישובים הנזכרים במקורות בסמיכות לעיירה התלמודית חורייה, שזוהתה בידי חז"ל עם ידאלה המקראית, מזוהה היישוב הקדום עם חורבה בשם ח'רבת חווארה, השוכנת בין בית לחם הגלילית ובין תל שמרון - סימונייה. חורבה זו נסקרה בידי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל בשנת 1881.
לקריאה נוספת

בנימין מזר, אנציקלופדיה מקראית – אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו, כרך ג', ירושלים תש"ן, הערך "ידאלה".
זאב ארליך וינון שבטיאל, כתובת שבת ומערכת המסתור של חורבת קיסי, על אתר, ביטאון לענייני ארץ ישראל במקורות, גיליון יט, כסלו תשע"ז.
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק ט"ו.
↑  תלמוד ירושלמי, מגילה, פ"א ע"א.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יומברו

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה בת
 מייסדים:  הארולד ווואלאס האמפריס
 תקופת הפעילות:  23 במאי 1924 – הווה (100 שנה)
 חברת אם:  Iconix Brand Group
 מיקום המטה:  אנגליה צ'ידל, מנצ'סטר רבתי, אנגליה, הממלכה המאוחדת
 ענפי תעשייה:  ביגוד ואבזרי ספורט
 מוצרים עיקריים:  הנעלה, כפפות, כדורים, וביגוד כדורגל
 עובדים:  1,678
  
 https://www.umbro.com/en-ww/
 
יומברו (באנגלית: Umbro) היא יצרנית בגדי ספורט, נעליים, וציוד לכדורגל בפרט, שנוסדה בשנת 1924 באנגליה. משרדי החברה הראשיים נמצאים בעיירה צ'ידל שבאנגליה ופעילותה של החברה בינלאומית.
יומברו מעצבת, מייצרת ומשווקת ציוד וסטים למדי כדורגל עבור קבוצות מקצועניות.
מוצריה נמכרים ביותר מ-90 מדינות ברחבי העולם.
מאז 2012 החברה נמצאת בבעלות התאגיד האמריקני Iconix Brand Group.
יומברו משמשת כחברת ההלבשה הרשמית של מועדוני הכדורגל אברטון, בורנמות' ווסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג, נירנברג, שאלקה 04 וורדר ברמן מהבונדסליגה ועוד מועדונים בכירים ברחבי אירופה, כמו גם של מספר אתלטיים פרטיים ומשמשת גם כספונסר של מספר נבחרות לאומיות.
בישראל, משמשת יומברו כמלבישה הרשמית החל מעונת 2019/2020 של קבוצת הכדורגל בית"ר ירושלים מליגת העל, והחל מעונת 2023/2024 גם של קבוצת הפועל באר שבע.