stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וידאוגרפיה של שאקירה
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Shakira: The Documentary Film | עצמה | סרט תיעודי |
| 2007 | Pies Descalzos Foundation | עצמה | סרט תיעודי |
| 2011 | Hagamos que Salga El Sol | עצמה | סרט תיעודי |
| 2011 | A Day with Shakira | עצמה | סרט תיעודי |
| 2016 | זוטרופוליס | ג'יזל |  |
ראו גם

דיסקוגרפיה של שאקירה
שירים שהוקלטו על ידי שאקירה
סיבובי הופעות של שאקירה
קונסטנטין קורובין

| --- | --- |

דיוקנו של קונסטנטין קורובין מעשה ידי ולנטין סרוב, 1891.
 לידה:  5 בדצמבר 1861 מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  11 בספטמבר 1939 (בגיל 77) פריז, צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות הרוסי סן-ז'נביאב-דה-בואה 
 מקום לימודים:  בית הספר לציור, פיסול ואדריכלות של מוסקבה 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  אימפרסיוניזם 
 הושפע על ידי:  אלכסי סאווראסוב 
 יצירות ידועות:  שדרה איטלקית, נמל מארסיי 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד (28 בדצמבר 1900)  מסדר סטניסלב הקדוש, דרגה 3 (1901) 
 
"על המרפסת, הנשים הספרדיות לאונורה ואמפארה", ציור מעשה ידי קורובין, 1897–1898.
"אביב", 1917.
קונסטנטין אלכסייביץ' קורובין (ברוסית: Константи́н Алексе́евич Коро́вин;‏ 23 בנובמבר 1861 (לפי הלוח היוליאני: 5 בדצמבר) – 11 בספטמבר 1939) היה צייר רוסי. קורובין נחשב לאחד הציירים האימפרסיוניסטיים המובילים של רוסיה.
גלריה

המפרסט: אורורה בוראליס, 1894–1895.
נמל ארכנגלס על נהר הדווינה, 1894.
דמדומים בחדר, 1880s.
ליל ירח, פריז, 1929.
בית קפה בפריז, שלהי שנות ה-90 של המאה ה-19.
קפה דה לה פיי, פריז, 1906.
קומפוזיציה תיאטרלית, ראשית המאה ה-20.
ליל ירח, חורף, 1913.
דמיטרי דונסקי, כרזה ממלחמת העולם הראשונה, 1914.
לילך, 1915.
פידורו שליאפין, 1915.
שתי נשים על המרפסת, 1911.
גורזוף, 1916.
רחוב פריזאי
פריז, 1933
פריז, קשת סן דני, שנות ה-30 של המאה ה-20
תפאורה עבור "הנסיך איגור"
ליפוט ארדאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 בינואר 1861 ג'נג'ש, הונגריה 
 פטירה:  12 במאי 1943 (בגיל 82) 
 מדינה:  הונגריה 
 
ליפוט ארדאי (במקור ארבר-Erber עד 1889, בהונגרית: Erdélyi Lipót; ג'נג'ש, 6 בינואר 1861 – 12 במאי 1943) היה מנהל בית ספר יהודי-הונגרי, תחילה בעיר ניטרה ולאחר מכן של קישפשט (אז עיר עצמאית, כיום רובע 19 של בודפשט).
ביוגרפיה

ליפוט ארדר נולד במשפחה יהודית כבנם של איגנץ ארבר ושל מריה רוט (1929-1909). אחיו היו שימון ארבר ומור מאטראי. הוא השלים את בתי הספר שלו בעיר הולדתו ובבודפשט וסיים את לימודיו בהכשרת מורים ב-1883. בשנת 1908 קיבל הסמכה גם לבית ספר למסחר בברטיסלאבה (אז חלק ממלכת הונגריה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית).
ארדאי לימד תחילה בעיר ניטרה משנת 1884. משנת 1907 היה מנהל בית הספר העממי היהודי האורתודוקסי בעיר. בשנת 1903 ייסד גם עמותת בנות (כמו אולפנה). הוא נכלא במהלך חילופי המשטר והעברת השטח לצ'כוסלובקיה (בעקבות חוזה טריאנון) ונכלא בכלא הצ'כוסלובקי באילאבה ואחר כך נאלץ לעזוב את ניטרה בגלל היותו בעל אזרחות הונגרית.
בשנים 1919–1920 היה מורה בבית הספר בקישפשט (אז עיר עצמאית של כ-52,000 תושבים). משנת 1921 היה המנהל המייסד של בית הספר היסודי היהודי בקישפשט. ב-1924 ניתן לעמותה שעמד בראשה מבנה לצורכי בית ספר. הוא פרש ב-1925. המשיך לעבוד כמורה לדת בבית ספר תיכון ולאחר מכן כמפקח על חינוך הדתי היהודי. כחסיד של המפלגה הליברלית הלאומית תמך בבחירתו של יוז'ף מולנר לראשות העיר. הוא היה חבר במועצת העיר קישפשט. ב-1931 תמכו בבלה פביאן (מקודם פוירמן) כנציג העיר בבחירות לאספה הלאומית (הפרלמנט ההונגרי).
ליפוט ארדאי היה:
חבר נבחר מן המניין בהתאחדות המורים היהודים הלאומית ההונגרית.
חבר באגודה המלכותית ההונגרית למדעי הטבע.
נשיא מועצת בתי הספר של הקהילה היהודית של קישפשט
המייסד והנשיא של אגודת העזרה "משכיל אל דל" (תהלים מא ב).
ארדאי היה כתב או חבר מערכת או עורך בעיתונים ובכתבי עת רבים:
חבר מערכת בעלון החינוך היהודי
בין השנים 1891–1893 ערך את הירחון "בית הספר התיכון היהודי ההונגרי"
כתב של "עלון מחוז ניטרה" בשנת 1904 (לימים עורך ראשי), ב-1904 ו-1905 כתב של כתב העת ה"מפקח מחוז ניטרה".
בין 1926 לבין 1929 היה העורך הראשי של "חדשות קישפשט" (Kispest-Szentlőrinc News).
העורך הראשי של "העיתון הלאומי" (Nemzeti Hírlap),
איש צוות בכיר של העיתון "האזרח העצמאי" (Független Polgár).
ארדאי הובא למנוחות בבית הקברות היהודי החדש בקישפשט.
הוקרה

בשנת 1908 נחגג יום השנה של רבע מאה לפעילותו כמורה בניטרה.
בשנת 1917 שר הדת והחינוך הממלכתי ציין אותו לשבח על פעילותו בהשגת ביגוד והלבשת ילדים עניים.
הוא גם התקבל בפומבי וחגגו לו את מלאת 40 שנה להיותו מורה.
פרס לדרר
עבודותיו (חלק)

1890 - מתודולוגיה של חינוך הדת בתיכון העממי היהודי. ניטרה.
1896 - חינוך ציבורי של מחוז ניטרה ב-1895. ניטרה.
1896 Zum tausendjährigen Feste - דפי ניטרה במאי 1896
1896 Zum Festtage. עיתוני ניטרה 17 במאי 1896
1998 - כרטיס זיכרון לחנוכת המבנה החדש של בית הספר התיכון היהודי בניטרה 1898. ניטרה, 8 בדצמבר 1898
1899 - כרטיס זיכרון 1899. לרגל יום השנה ה-30 לעבודתו המבורכת של חבר המועצה המלכותי גוסטב ליברטין, המפקח המלכותי של ניטרה.
1918 - העלמה אגנש. ניטרה.
1928 - הקהילה היהודית של קישפשט מתחילה לבנות. "עיתון האומה" 31 ביולי 1928
לקריאה נוספת

1931 תיאור כללי ומדריך של מחוז פשט-פילש-שולט-קישקון, בודפשט.
הערות שוליים

↑  pim.hu Magyar életrajzi index
↑  Erdélyi Lipót elhunytáról a kispesti hitk. gyászjelentése (A Magyarországi Izraeliták Országos Irodájának iratai)
↑  Erberné Róth Mária gyászjelentése
↑  Egyenlőség 22/13, 10 (1903. március 29.)
↑  Hochberger László 1967: A mi kis templomunk. Uj Élet 22/24 (december 15.)
↑  Herein Károly 1937: Kispest megyei város. In: Ladányi Miksa (szerk.): Magyar városok monografiája 21. Kispest, Pestszentlőrinc, Pestszentimre. Budapest, 140.
↑  Egyenlőség 52/41, 11 (1932. július 29.)
↑  Egyenlőség 43/15, 12 (1924. április 12.)
↑  Esti Kurir 8/281, 4 (1930. december 10.)
↑  Nemzeti Ujság 15/194, 1 (1933. augusztus 27.)
↑  Magyar Hirlap 41/137, 2 (1931. június 20.)
↑  Izraelita Tanügyi Értesítő 11/16, 282 (1886. december 1.)
↑  Egyenlőség 30/23, 103 (1911. június 1.); Ujvári Péter 1929 (szerk.): Magyar Zsidó Lexikon. Budapest, 566.
↑  Lakatos Éva 1981: Magyar irodalmi folyóiratok. Budapest, 1656, 1660.
↑  Albrecht Ferenc 1937: A kispesti sajtó története. In: Ladányi, 190; 1999 Dokumentumok Kispest történetéhez 1873-1950 - Budapest Törtenetének Forrásai. Kerületek, városrészek: Kispest. Budapest, 233.
↑  Egyenlőség 27/27, 11 (1908. július 5.)
↑  Egyenlőség 36/16, 14 (1917. április 28.)
אנדרי ריאבושקין

| --- | --- |

 לידה:  17 באוקטובר 1861 (יוליאני) Borisoglebsk Uyezd, Tambov Governorate, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  27 באפריל 1904 (יוליאני) (בגיל 42) גוברניה נובוגראד, האימפריה הרוסית 
 מקום לימודים:  בית הספר לציור, פיסול ואדריכלות של מוסקבה 
 תחום יצירה:  ציור 
 
דיוקנו של אנדרי ריאבושקין מעשה ידי ואסילי מאת'ה
אנדרי פטרוביץ' ריאבושקין (ברוסית: Андрей Петрович Рябушкин;‏ 29 באוקטובר (על פי הלוח היוליאני: 17 באוקטובר) 1861 – 10 במאי (על פי הלוח היוליאני: 27 באפריל) 1904) היה צייר רוסי. עבודתיו התמקדו בתיאורם של פשוטי העם הרוסיים במאה ה-19.
קורות חיים

אנדרי פטרוביץ' ריאבושקין נולד בכפר סטאניצ'נאיה סלובודה, שבגוברניית טמבוב. אביו ואחיו היו ציירי איקונות, והוא החל לסייע להם בגיל צעיר. בגיל 14 התייתם מאביו.
באותה שנת ביקר בכפר א. ח. פרברז'נסקי, סטודנט לאמנות בבית הספר של מוסקבה לציור, פיסול ואדריכלות זיהה את כישרונו של ריאבושקין והתרשם מאוד ממנו. הוא העניק לו שיעורי ציור ועזר לו להתקבל לבית הספר של מוסקבה.
ריאבושקין היה התלמיד הצעיר ביותר שהתקבל לבית הספר מאז הקמתו ועד היום.
ריאבושקין למד שבע שנים (1875–1882) בבית הספר, ולמד תחת וסילי פרוב ואילאריון פריאנישניקוב. יצירתו הראשונה "חתונה כפרית" נרכשה בשנת 1880 על ידי האספן הידוע פאבל טרטיאקוב בשל איכותה.
לאחר מותו של וסילי פרוב, עבר ריאבושקין בשנת 1882 לסנקט פטרבורג והתקבל לאקדמיה הקיסרית לאמנויות בה למד תחת פאבל צ'יסטיאקוב. איכות השיעורים אכזבה אותו והוא העדיף לטייל ברחובות העיר ולצייר רישומים של הרחובות והתושבים.
ריאבושקין סיים את לימודיו בשנת 1892 אולם לא קיבל פרס עבור עבודת הגמר שלו "ההורדה מן הצלב", מאחר שנושא היצירה לא קיבל את אישור מוריו. עם זאת איכות היצירה הייתה כה גבוהה, שנשיא האקדמיה, הדוכס הגדול ולדימיר קונסטנטינוביץ' נתן לריאבושקין מלגה לנסוע ללמוד מחוץ לרוסיה מכספו האישי.
במקום לנסוע לאיטליה או פריז כמקובל בקרב בוגרי האקדמיה, בחר ריאבושקין לבקר בערי רוסי העתיקות (נובגורוד, קייב, מוסקבה, אוגליץ', ירוסלבל). במסעותיו למד את האדריכלות הרוסית העתיקה, מראם של כלי נשק עתיקים, בדים, ריקמה ואיקונות, וחקר את הפולקלור המקומי.
ציוריו של ריאבושקין הוצגו בתערוכות קבוצת הנודדים (פרדויז'ניקי) בשנים 1890, 1892 ו-1894, אולם עזב את התנועה לאחר מכן.
בשנות ה-90 של המאה ה-19 התגורר ריאבושקין באחוזת חברו ו. פ. טימנב, בעיירה לובווינו הסמוכה לסנקט פטרבורג, ובה עבד. בשנת 1901 הקים בכפר הסמוך דידווינו סטודיו בו יצר.
ביצירותיו התמקד ריאבושקין בתיאור רוסיה כפי שניראתה במאה ה-17. כמו כן יצר את הפרסקאות בקתדרת סופיה הקדושה שבנובגורוד, וכן 24 פסיפסים עבור כנסיית הגואל שעל הדם בסנקט פטרבורג (17 בתוך הכנסייה ו-7 מחוץ לה); ריאבושקין עבד על יצירת פסיפסים אלה בין השנים 1897–1900.
בראשית המאה ה-20 החל לצייר את חיי האיכרים הרוסיים בני תקופתו. בין יצירות אלה ניתן למנות את "שתיית תה" ו "גבר צעיר פורץ למעגל נערות מרקדות".
בשל מחקרו המעמיק בהיסטוריה של רוסיה, נחשבים ציוריו למדויקים בפרטיהם הטכניים. עם זאת הציורים לא זכו להצלחה בהשוואה לציוריו ההיסטוריים של וסילי סוריקוב. בעוד סוריקוב צייר אירועים היסטוריים בעלי חשיבות, ריאבושקין צייר את חיי היום יום במאה ה-17, ועבודותיו נחשבו לסטטיות ביחס לאירועים הסוערים שתיאר סוריקוב. הצופים בתמונות נהגו לראות בציוריו של סוריקוב אלגוריה למחלוקות בנות זמנם של הצופים, ובציוריו של ריאבושקין לא מצאו אלגוריה זו.
בשנת 1903 אובחן ריאבושקין כחולה שחפת. הוא נסע לשווייץ לקבל טיפול רפואי אולם הטיפול לא צלח. ריאבושקין נפטר בסטודיו שלו בדידווינו ב-27 באפריל 1904.
גלריה

יום ראשון, 1889
עלייתו לשלטון של הצאר מיכאיל פאודורוביץ', 1893
רחוב במוסקבה בזמן חג במאה ה-17, 1895
יוצאים לביקור, 1896
משפחה של סוחר במאה ה-17, 1896
ממתינים לצאר, 1901
תהלוכת חתונה במוסקבה של המאה ה-17, 1901
גבר צעיר פורץ למעגל רוקדות, 1902
כנסייה בנובגורוד, 1903
Tea-Drinking. 1903
בוקר יום חורף, 1903
הנסיך אוחטומסקי בקרב עם הצארים על הוולגה בשנת 1469, 1904
הערות שוליים

↑  אנדרי ריאבושקין באתר www.rusartnet.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007454983405171  PLWABN: 9810546840205606  BNE: XX1086989  BnF: cb14537772p (data)  GND: 119000601  ISNI: 0000 0001 2320 3327  LCCN: n85166387  LNB: 000290330  MusicBrainz: eff7935a-1bec-477a-9656-b9527c764783  NKC: xx0057428  NTA: 166063193  RKD: 349659  SNAC: w6r80bfc  SUDOC: 156537605  Trove: 833285  ULAN: 500120610  VIAF: 32797082   WorldCat (עם VIAF): 32797082 
נערה במוסקבה של המאה ה-17, 1903
שתיית תה. יצירה מראשית המאה ה-20 המציגה את חיי האיכרים בני תקופתו של ריאבושקין.
משרד ההגנה הלאומית (קמבודיה)

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  קמבודיה 
 תחום שיפוט:  קמבודיה 
 תאריך הקמה:  9 בנובמבר 1953
 ממשלה:  ממשלת קמבודיה
 שר:  תה באן
 תאריך כניסה:  27 ביוני 2006
 מטה מרכזי:  פנום פן 
 mod.gov.kh
 
משרד ההגנה הלאומית (בקמרית: ក្រសួងការពារជាតិ) הוא משרד בממשלה הקמבודית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של קמבודיה. בראשו עומד השר, חבר הממשלה. השר העומד בראש המשרד אחראי על ניהולם השוטף של הכוחות המזוינים המלכותיים של קמבודיה, כמו גם על גיוסם בשעת הצורך. הוא מדווח ישירות לראש הממשלה ולמלך קמבודיה המשמש גם כמפקד העליון של הכוחות המזוינים. המפקד העליון (מקביל לרמטכ"ל) מדווח ישירות לשר.
משרד ההגנה מחזיק מועדון כדורגל משלו בשם מועדון הכדורגל של משרד ההגנה הלאומית. המועדון משחק בליגת העל הקמבודית.
שר ההגנה מאז 27 ביוני 2006, הוא תה באן ממפלגת העם הקמבודית.
פוביה

.
| --- | --- |

 תחום:  פסיכיאטריה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D010698
 סיווגים
 ICD-11:  6B03 
 
פנים מפוחדות
פוֹבְּיָה (בפ' רפה; בעברית: בַּעַת) היא מצב נפשי של פחד או בעתה כרוניים או מוגזמים מאובייקט או ממצב כלשהו, המשבשים באופן ממשי את חיי הלוקה בו. מקור המילה במילה היוונית φόβος שפירושה: פחד (פובוס הוא אל הפחד במיתולוגיה היוונית).
מרבית האנשים הסובלים מפוביה מודעים לעובדה שהפחד שלהם אינו מוצדק ובלתי סביר, אך הם אינם יכולים להתמודד עמו. פוביה היא אחת מהפרעות ההתנהגות השכיחה ביותר מבין הפרעות הנפש.
בפסיכולוגיה קלינית, פוביה היא סוג של הפרעת חרדה שבדרך כלל מוגדרת כפחד מתמשך כלפי אובייקט או מצב. כשלעיתים קרובות המצב מוכר כחסר היגיון ורציונליזציה. במצב זה נעשה מאמץ מוגזם על ידי בעל הלקות להימנע מהיתקלות באותו אובייקט, וזאת באופן לא מידתי ביחס לרמת הסכנה הנשקפת מהיתקלות זו.
סיווג פוביות

פוביות שייכות לקבוצת הפרעות החרדה בפסיכיאטריה. בסיווג האמריקאי של המחלות הפסיכיאטריות מופיעים 12 סוגים של הפרעות חרדה, מתוכם ארבע הפרעות הכוללות פוביות:
הפרעת פאניקה עם אגורפוביה (פחד ממקומות פתוחים).
אגורפוביה ללא היסטוריה של הפרעת פאניקה.
פוביות ספציפיות.
פוביה חברתית.
על פי ספר האבחנות האמריקאי ה-DSM כדי לאבחן פוביה ספציפית נדרשים הקריטריונים הבאים:
פחד ניכר ומתמשך הנגרם מנוכחות של אובייקט או מצב או מציפייה לאובייקט או מצב מסוימים.
חשיפה לגירוי המסוים תגרום כמעט תמיד לתגובת חרדה ועשויה להוביל להתקף פאניקה.
הפחד צריך להיות חסר פרופורציות לחוויה או לאובייקט (לאחר שלוקחים בחשבון היבטים תרבותיים רלוונטיים).
ההימנעות, הצפייה, או חוסר הנוחות מהגורם לפוביה גורמת לפגיעה בתפקוד.
ההפרעה נמשכת מעל חצי שנה.
הגורמים להתפתחות פוביות

פוביה פשוטה מתפתחת בגיל הילדות, בדרך כלל מדובר בחוויה שהובילה להתפתחות הפוביה הפשוטה. בנוסף קיימים מקרים שבני משפחה או הסביבה גורמים לילד לפחד מדברים המפחידים אותם. הפוביה המורכבת מתפתחת מסיבה לא ידועה, ככל הנראה מדובר בשילוב של גורמים תורשתיים וחוויות שהאדם חווה בחייו המשפיעים על רכיבים כימיים במוח ומובילים להתפתחות פוביה מורכבת.
פוביה ספציפית

נקראת גם פוביה פשוטה – פחד מוגזם הקשור לאירוע או סיטואציה מסוימת. הפוביה נחלקת לכמה תתי סוגים, והן: פוביה מחיות (דוגמאות: נחשים, מקקים, כלבים ועוד), פוביה מהתרחשויות טבעיות (דוגמאות: גבהים, מים, חושך ועוד), פוביה מדם או זריקות ופוביות מצביות (מעליות, מדרגות נעות, גשרים ועוד). בדרך כלל פוביות מסוג אלה מתפתחות במהלך הילדות וישנם מקרים בהם הן יכולות להיעלם גם ללא צורך בהתערבות של טיפול פסיכולוגי.
במקרים רבים, פוביה ספציפית קשורה בחוויה טראומטית דרך מנגנוני התניה. התפתחות של פוביות קשורה גם במרכיבים תורשתיים.
באופן תאורטי, כמעט כל אובייקט עשוי לגרום לפוביה ספציפית, אולם יש אובייקטים וסיטואציות המועדים יותר לשמש כמושאים של פוביות כגון נחשים, עכבישים, גבהים וכדומה. יש תאורטיקנים הטוענים כי הדבר נובע ממוכנות ביולוגית מורשת לגורמי סיכון.
שם הפוביה נגזר משמו היווני של האובייקט ממנו חושש החולה, לדוגמה: ארכני = עכביש ומכאן ארכנופוביה = פחד מעכבישים, או תלסו = ים, תלסופוביה = פחד ממים עמוקים.
פוביה חברתית

פוביה חברתית היא פחד בלתי רציונלי ממצב שבו יהיה אפשר לצפות בפרט בפרהסיה, אנשים הסובלים מפוביה זו נרתעים מסיטואציות חברתיות בהן יש להם אינטראקציה עם אנשים. היא נחשבת נפוצה ביותר. היא יכולה להתבטא במספר דרכים כגון: פחד מהימצאות במקומות ציבורים (דוג' רחוב), פחד להימצא בתוך קהל גדול של אנשים. פוביה זו נפוצה ביותר בקרב חולים בוגרים ומתחילה בגילאים 18 ו-35, מסיבות לא ברורות היא לא נפוצה בגיל הילדות. לעיתים מתלווה לפוביה חברתית אגורפוביה.
על פי ספר האבחנות האמריקאי ה-DSM-V כדי לאבחן פוביה חברתית נדרשים הקריטריונים הבאים:
פחד מסיטואציות חברתיות שבהן האדם נחשף לאנשים לא מוכרים, והוא פוחד שהוא יראה סימני חרדה, יושפל, יובך או יידחה על ידי אחרים.
החשיפה לסיטואציה החברתית שממנה האדם פוחד כמעט תמיד תעורר חרדה ויכולה לגרום להתקף פאניקה, הפחד או החרדה אינם פרופורציונליים לאיום הכרוך בסיטואציה.
האדם נמנע ממצבים חברתיים מהם הוא חרד, או מתמודד אתם תוך תחושות עזות של חרדה ומצוקה.
הפחד או ההימנעות פוגעים באופן משמעותי במהלך חייו הנורמלי של האדם, ותפקודו בתחום התעסוקתי, במערכות יחסים או בתחומים חברתיים.
אצל ילדים ומבוגרים משך הסימפטומים צריך להימשך לפחות שישה חודשים.
הפחד או ההימנעות אינם קשורים לשימוש בחומרים או למצב רפואי אחר, ואינם מוסברים טוב יותר על ידי הפרעה פסיכיאטרית אחרת.
אם קיימת בעיה רפואית או פסיכיאטרית אחרת, ההפרעה אינה קשורה אליה.
התקפי פאניקה שכיחים בחולים עם פוביות ספציפיות ועם פוביות חברתיות אך ההתקפים צפויים ברוב המקרים וקשורים לחשיפה לגורם הפוביה.
תסמינים

התסמינים הבולטים ביותר אצל אנשים הלוקים בפוביה הם: פאניקה, נשימות מהירות, קוצר נשימה, פעמת ודופק מהיר, אי-נוחות או כאב בחזה, תחושת מחנק, זיעה, חוסר תחושה בגפיים, סחרחורות והרגשת התעלפות. תסמינים אלו מופיעים בשני מקרים: כאשר האדם הלוקה נחשף באופן ישיר לאובייקט המרתיע או למצב והמקרה השני בו יכולה להופיע תגובה לפחד או מעצם המחשבה עליו. ישנם מקרים בהם התסמינים מחריפים ומגיעים להתקפי חרדה חמורים. במקרים בהם התסמינים מחמירים, הלוקים בפוביה מבודדים את עצמם מהסביבה החיצונית. כמו כן, אצל ילדים ניתן לראות תסמיני בכי, השתתקות מפחד או הצמדות לאדם אחר.
טיפול

הטיפול המקובל בפוביות הוא טיפול התנהגותי, ומבוסס על חשיפה לגורם המאיים. על פי התאוריה הביהביוריסטית, פוביה היא למעשה התניית פחד שאינה עוברת תהליך הכחדה משום שהסובל מפוביה נמנע מחשיפה לגורם המאיים באופן עקבי. מכאן שחשיפה מכוונת תאפשר את הכחדת ההתניה וסילוק הפוביה. קיימות שלוש שיטות עיקריות:
הקהיה שיטתית - הסובל מהפוביה מופגש עם מושא החרדה בהדרגתיות ובאופן מבוקר, לחלופין נעשה שימוש בדמיון מודרך. האדם החרד מתרגל חשיבה על מושא חרדתו תוך כדי שמירה על תחושת רוגע בגוף. לטיפולים אלו אחוזי הצלחה גבוהים מאוד, בתנאי שהמטופל נכון לחוות מצב של אי־נוחות מסוימת ולהשקיע מאמץ בטיפול לאורך זמן.
טיפול בהצפה - הסובל מפוביה נחשף אל הגורם המאיים באופן פתאומי וללא טכניקת רגיעה תומכת. לדוגמה, אדם שמפחד ממרחבים פתוחים נלקח אל חוף הים.
טיפול באמצעות דיגום (modeling) - המטפל משמש כדוגמה התנהגותית חיובית על ידי התמודדות עם הגורם שמפחיד את המטופל ללא פחד.
בשיטות המשתמשות בחשיפה ניתן להשתמש בחשיפה לאובייקט האמיתי (vivo) או לאובייקט מדומיין (covert). חשיפה לאובייקט אמיתי היא יעילה יותר אך מבוקרת פחות. שיטת טיפול חדשנית בפוביות מציע דרך ביניים ועושה שימוש במציאות מדומה על מנת להפגיש את החולה עם אובייקט הפוביה באופן פחות מאיים. תרופות נגד חרדה עשויות לסייע במקרים מסוימים.
כאשר הטיפול הפסיכולוגי אינו מספק, ניתנות תרופות שמטרתן לטפל בחרדה. בין אלה ניתן למצוא קבוצת הבנזודיאזפינים (ואבן, לורוון), ותרופות נוגדות חרדה, כמו פלואוקסטין, פארוקסטין, ציטלופראם, מירטאזאפין, סרטראלין.
קיימות שיטות נוספות, והן:
טיפול התנהגותי-קוגניטיבי- הסובל מפוביה נפגש עם פסיכולוג המסייע לו בעזרת הדרכות ותרגולים שונים לשנות את דפוסי ההתנהגות הבלתי רצויים לתקינים יותר. השיטה מתבססת על העובדה שדפוסים אלו נרכשים במהלך שנות החיים ולא מולדים ולכן ניתנים לשינוי, כלומר ההתנהגויות שלנו תלויות במחשבות המלוות אותן (תסריטים) וכך שינוי של המחשבות יהווה גם שינוי בהתנהגות.
ביופידבק- ישנה אפשרות לסובל מפוביה לאזן את תגובותיו בעזרת חשיפה למדדי הגוף השונים וטיפול נכון בזמן גילוי לגירוי המאיים. כלומר, האדם מחובר למערכת הנותנת לו מידע ומדדים כמו: דופק, לחץ דם, נשימה ושינויים בטמפרטורת הגוף בזמן החשיפה לפוביה, באמצעות מכשור ייעודי המדדים מוצגים למטופל וכך הוא מודע לשינויים החלים בגופו בזמן החשיפה לגירוי. לאחר מכן המטופל לומד על שיטות הרפיה שעוזרות לו לאזן את אותם השינויים ויוכל להרגיע את עצמו.
שימושים לא רפואיים למילה פוביה

ישנם מקרים שבהם מושאלת המילה "פוביה" לתיאור שנאה כלפי או דחייה מאובייקט, ללא קשר להגדרה הרפואית של המילה פוביה, לדוגמה:
קסנופוביה היא שנאת זרים.
הומופוביה היא עוינות כלפי הומואים ולסביות.
יודופוביה היא שנאת היהודים, האנטישמיות, על פי יהודה לייב פינסקר.
אסלאמופוביה היא עוינות כלפי מוסלמים.
ניאופוביה היא פחד ממצבים חדשים.
הידרופובי - בכימיה, חומר שאינו מתמוסס במים.
היפופוטומונסטרוססקוויפדאליאופוביה (באנגלית: hippopotomonstrosesquipedaliophobia) הוא מונח היתולי המתאר פחד ממילים ארוכות. המילה מורכבת ממילים בלטינית וביוונית: היפופוטו (hippopotamus ביוונית) פירושו היפופוטם, מונסטר (monstrous בלטינית) הוא אימתני, וססקוויפדאלי (sesquipedalian בלטינית) היא המידה "רגל וחצי", שפירושה המילולי הוא "מילה ארוכה מאוד". בסך הכל במילה האנגלית 35 אותיות.
לקריאה נוספת

מארקס, א"מ (1989). לחיות עם הפחד. תל אביב: ביתן.
פלד, ט' (2005). הכול חרדות. מושב בן שמן: מודן.
גולדברג, י' (2005). חרדה ופאניקה: דרכי התמודדות. קריית ביאליק: אח
טל, א' (2010). הפרעות חרדה במעגל החיים. מדיסין - פסיכיאטריה, 14, 36-38
אנהולט, ג', 2011. פוביות. טיפול קוגניטיבי- התנהגותי במבוגרים, 52-33.
הערות שוליים

↑  מילים שוות לכל נפש, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏6 במאי 2014
↑  phobia - דְּחִילָה; דָּחֶלֶת.
דחילה=תופעה, דחלת - מחלה בפני עצמה, "מחלת הפחד". דחילה על משקל בחילה. "דחילה ואימתני ותקיפא יתירה" (דניאל ז' ז'), "דחילה יתירה" (שם ז' י"ט). ובעברית: חיל = פחד. וכך גם אומר הפייטן בפיוט לימים נוראים: "קומי לחלות פני נורא ודחיל". דָחִיל = מפחיד. מקור: יוסף אבן-אודם ויעקב רותם, מילון רפואי חדש, הוצאת ראובן מס, 1967
↑  Bourne, Edmund J. (2011). The Anxiety & Phobia Workbook 5th ed. New Harbinger Publications. pp. 50–51.
↑   חמי שלו, לילה ראשון בלי ביבי, באתר הארץ, 30 ביולי 2019
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543507605171  BnF: cb119651357 (data)  GND: 4045820-9  LCCN: sh85101017  NKC: ph120270 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אחת מהפוביות הנפוצות היא אופידיופוביה. בתמונה אדם לצד קוברה הודית
פחד גבהים
מרי שפר וורן

| --- | --- |

 לידה:  4 באוקטובר 1861 וסט צ'סטר, ארצות הברית 
 פטירה:  23 בינואר 1939 (בגיל 77) באנף, קנדה 
 שם לידה:  Mary Townsend Sharples 
 תקופת הפעילות:  1903–1936 (כ־33 שנים) 
 הושפעה על ידי:  ג'ורג' קורן למדין 
 יצירות ידועות:  Alpine flora of the Canadian Rocky Mountains 
 בן או בת זוג:  צ'ארלס שפר (1890–1903) 
 
מרי שפר וורן (באנגלית: Mary Schäffer Warren;‏ 1861–1939) הייתה חוקרת טבע, מאיירת, צלמת וסופרת אמריקאית-קנדית. היא נודעה בחוויותיה בהרי הרוקי הקנדיים בתחילת המאה ה-20.
ביוגרפיה

מרי נולדה בשם מרי טאונסנד שארפלס ב-1861 בווסט צ'סטר (אנ'). היא למדה ציור פרחים אצל ג'ורג' קוקרן למדין (אנ').
בשנת 1889 יצאה מרי שפר וורן לביקורה הראשון בהרי הרוקי הקנדיים, מלווה בחברתה הסטודנטית לאמנות, מרי ווקס (אנ'). ב-1890 היא נישאה לד"ר צ'ארלס שפר (אנ'), בוטנאי חובב, אותו פגשה בשנה הקודמת בקרחונים בהרי סלקירק (אנ'). בני הזוג היו מבלים בקיץ ובסתיו בטיולים בהרי הרוקי הקנדיים. החורפים שלהם עברו בפילדלפיה. צ'ארלס שפר מת ב-1903, וכך גם אביה ואמה של מרי.
בשנת 1904, חזרה מרי שפר וורן להרי הרוקי הקנדיים עם חברתה "מולי" אדמס נחושה להשלים מדריך בוטני שבעלה התחיל. כדי להשלים את הפרויקט הזה היא אספה דגימות בוטניות ולמדה צילום. באותה שנה, היא אספה דגימות עבור אוניברסיטת פנסילבניה. בשנת 1907 התפרסם הספר "הצומח האלפיני של הרי הרוקי הקנדיים", עם טקסט מאת סטיוורדסון בראון (אנ') וציורים ותצלומים מאת מרי שפר וורן.
עם השלמת עבודתה הבוטנית, שפר ואדמס החליטו שהן רוצות לחקור יותר לתוך ההרים. הם שכנעו, מדריך הרים בשם ויליאם "בילי" וורן  ואת המדריך סידני אונווין לספק את הציוד והידע הנחוצים כדי לנסות למצוא את "צ'אבה אימנה" - אגם בעמק הררי שלא נחקר. הסיור שלהן כפי שתועד בספרה, בליווי מפה משנת 1908, אותו מתארת מרי כ"מחרוזת שלמה של פנינים". במהלך מסעותיה היא המשיכה לצלם תמונות שמאוחר יותר תצבע אותן ביד עם שובה הביתה ותשתמש בהן כדי לעודד אחרים לטייל בהרי הרוקי הקנדיים.
ממסעותיה אלה, נותרו שמות של אתרים גאוגרפים באזור שניתנו על ידה.
בשנת 1912 עברה וורן לצמיתות לבאנף, אלברטה. בשנת 1915 היא נישאה לחברה משכבר הימים ומדריך ההרים ויליאם "בילי" וורן.
היא מתה ב-1939 בבאנף.
ביוגרפיה > מורשת

בשנת 1909, הר בפארק הלאומי יוהו נקרא לכבודה הר שפר (אנ'). בשנת 2003, אוניברסיטת אלברטה כינתה את מעון הסטודנטים החדש Schäffer Hall, כמחווה לשפר וורן.
הערות שוליים

↑  "Mary Schäffer Warren in the Canadian Rockies". Peaks & People. Whyte Museum of the Canadian Rockies.
1 2  "Warren, Mary T. S. Schäffer". Canadian Women Artists History Initiative.
1 2  Birrell, Dave. "Schaffer, Mary". PeakFinder. Archived from the original on 10 April 2017
↑  "Mollie Adams Diary". whytemuseum.blogspot.com.
↑  Skidmore, Colleen (2017). Searching for Mary Schäffer: Women Wilderness Photography. University of Alberta.
↑  Brown, Stewardson (1907). Alpine Flora of the Canadian Rocky Mountains. New York: G.P. Putnam.
↑  Birrell, Dave. "Warren, Billy". PeakFinder.
↑  "Mary Schäffer Warren in the Canadian Rockies". Mary Schäffer Warren in the Canadian Rockies.
↑  Birrell, Dave. "Mount Schaffer". PeakFinder. Retrieved 20 November 2017.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  CiNii: DA17862687  DSI: 12842  GND: 132328453  ISNI: 0000 0000 7372 7842  LCCN: n90715967  PIC: 280061  RKD: 389668  SUDOC: 070309884  VIAF: 13467457   WorldCat (עם VIAF): 13467457 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרי שפר וורן".
ציור של צמח אלפיני המספר על צומח הרי הרוקי, 1907
אנדריי מונטיאן

אנדריי מוּנטְיאָן (ברומנית: Andrei Muntean; נולד ב-1993) הוא מתעמל רומני.