stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרר (כוח)
מספרי ריינולדס נמוכים

מספר ריינולדס, מחושב באופן הבא:
R_{e}={\frac {\rho VL_{c}}{\mu }}
כאשר:
\rho  – צפיפות הזורם בו גוף מתקדם
V – המהירות היחסית של הגוף ביחס לזורם
L_{c} – אורך אופייני המתאר את הגוף
\mu  – צמיגות הזורם
ככל שמספר ריינולדס גדול יותר, כך לצמיגות יש קושי גדול יותר לעצור את הזרימה החיצונית המציפה. אזור השינוי במהירויות המוכתב לפי תנאי האי-החלקה של דופן הגוף, קטן ויוצר שכבת גבול המרכזת את מרב האפקטים של הצמיגות. בהתחלה, הזרימה היא למינארית: קווי הזרימה יעקבו באופן דומה אחר צורת המכשול או הגוף הנקרא בדרכם. החל מאזור המעבר, הזרימה הופכת להיות טורבולנטית, החלקיקים שהיו בשכבת הגבול הופכים לבעלי נתיב יותר יציב. השכבה הופכת אז להיות יותר עבה ומפיצה יותר אנרגיה מהשכבה הלמינרית.
בתורת הכנף הדקה, נדמה כי ישנם מקרים שבהם עדיף לדחות כמה שיותר את המעבר משכבת גבול למינרית לטורבולנטית, על מנת לקבל מאזן כוחות התואם יותר את דרישות התכנון של הכנף, או הגוף שאליו הכנף מחוברת. אבל, במקרים מסוימים, נמצא כי עדיף לשמור על שכבת הגבול כטורבולנטית דווקא, במטרה לדחות ניתוקי זרימה, המשפיעים באופן ניכר על גרר הצורה.
כאשר נרצה לנתח בעיית זרימה ונקבל מספרי ריינולדס נמוכים במקרים של נוזל שאינו דחיס נוכל לקרוא לזרימה בתור זרימת סטוקס. במקרה של זרימת סטוקס כוח הגרר מאבד את תלותו הריבועית במהירות ותלותו במהירות הופכת ליניארית, כוח הגרר עדיין יפעל בכיוון ההפוך לכיוון המהירות היחסית של הגוף הנע בזורם ביחס לזורם, כמוגדר לכוח שהוא גרר, ויכתב בצורה הבאה:
F_{d}=-bV
כאשר  b הוא קבוע התלוי בתכונות הזורם הנע סביב הגוף ובגדלים המאפיינים את הבעיה.
מספרי ריינולדס נמוכים > גוף הנופל ממנוחה בזרימת סטוקס

במקרה פרטי בו גוף נופל ממנוחה בתוך זורם, מפתרון מאזן כוחות ניוטוני ושימוש בכוח הציפה נמצא כי את המהירות של הגוף הנופל נוכל לתאר באופן הבא:
v(t)={\frac {(\rho -\rho _{0})Vg}{b}}(1-exp({\frac {-bt}{m}}))
כאשר  g הוא קבוע הגרביטציה ו- t הוא משתנה הזמן. אפשר לראות שבזמנים השואפים לאינסוף מהירות הגוף מתכנסת לערך קבוע, וגודל ניתן על ידי:
v_{t}={\frac {(\rho -\rho _{0})Vg}{b}}
ובמקרה שהגוף הוא גוף בעל צורה ספרית, ג'ורג' גבריאל סטוקס פיתח את הביטוי הבא עבור המקדם  b:
b=6\pi \mu r
כאשר  r הוא רדיוס הספירה.
במקרה כזה נקבל כי כוח הגרר יקרא גרר סטוקס הדומיננטי בזרימות המאופיינות במספרי ריינולדס נמוכים ונוכל לכתוב:
F_{d}=-6\pi \mu rV
לדוגמה, נניח גוף שצורתו ספרית בקירוב, הנע בתוך מים במהירות של  10{\frac {\mu m}{s}} ורדיוסו  r=0.5\mu m. צמיגות המים בתנאים סטנדרטיים היא  \mu =0.001{\frac {Ns}{m^{2}}}
נקבל כי כוח הגרר הפועל עליו הוא  F_{d}=0.09pN, שהוא בקירוב כוח הגרר הפועל על חיידק הנע במים.
מקרים נוספים > מקרה של גוף ללא פרופיל כנף – גרר צורה

עבור מספרי הריינולדס החלשים ביותר, הזורם יאיץ בחלקה הקדמי של הספירה ויעצור בחלקה האחורי, בנקודות סטגנציה. על פי משפט ברנולי, הלחץ קטן ואחר כך שוב גדל על מנת למצוא את אותם הערכים איתם התחיל. לפי פרדוקס ד'אלמבר: בלי צמיגות אין גרר. למעשה, הצמיגות מחזיקה את הלכידות של הנוזל וכאשר היא הופכת לפחות דומיננטית במספרי הריינולדס הגבוהים, מתקיים ניתוק זרימה שגורר איתו הפרדה של הזרימה. בגלל הרציפות, אפשר לתאר את שכבת הגבול כדקה מספיק כדי שללחץ יהיה ערך דומה לערך אשר נמצא בזורם הקרוב (עקרון הפשטת התאוריה של שכבת הגבול). מצד שני, מאוד קרוב לדופן, המהירות מאוד נמוכה עד כדי אפסית עקב תנאי האי החלקה. מצב זה מאפשר ללחץ הגבוה יחסית להסיט את שכבת הגבול בחלקה הקדמי של הספירה ולהעביר אותה לחלקה האחורי. במפגש הזרימה המציפה ושכבת הגבול האחורית, עקב הניתוק, תתחיל סחרחורת המפיצה ומבזבזת אנרגיה.
עם גוף ללא פרופיל כנף, סימטרי, כמו צילינדר עם חתך מעגלי, מתקבלות שתי סחרחורות סימטריות. הגדלה מתונה של המהירות תעדיף את אחת מהן וכאשר הקוטר של הסחרחורת הופך להיות בגודל קוטר הצילינדר היא תתנתק ותוחלף עם הסחרחורת הנמצאת בצד השני, תהליך שיגרום למעבר הערבולים של קרמן. הגדלה נוספת של מספרי הריינולדס משנה את מעבר המערבולות והופכות אותו למופרע.
מקרים נוספים > מקרה של גוף בעל פרופיל דמוי כנף – גרר מושרה

כל זמן שהמערבולות לא מתנתקות, הן נשארות כלואות באזור המוקף בזרימה מציפה שבה הצמיגות של הנוזל לא לוקחת תפקיד משמעותי. דרך אחת לצמצם את הגרר היא לחזק את האזור בהוספת גוף למכשול. במצב כזה נאפשר להגביה את המהירות שבה יתבצע הניתוק.
כנף של מטוס גם בעלת פרופיל וגם דקה, תכונה המקרבת אותה לפלטה. בצורה כזו למעשה אנו מקבלים שליטה במידה מסוימת על גרר הצורה כשנשאף שהשפעתו לא תהיה גבוהה מדי. למרות זאת קיימת השפעה שמעבר אליה עלול להיווצר ערבול שיגרום להתנתקות עם הפחתה משמעותית של הגרר.
מקרים נוספים > גרר גלים

במקרים הכוללים הלם, מהירות הזרימה עלולה ליפול באופן פתאומי עד כדי כך שצורת זרימתה בהתאם למספר מאך המשתנה עוברת מקונפיגורציה על-קולית לקונפיגורציה תת-קולית. מקרה זה מבוטא בסוג נוסף של גרר המיוחס לצריכה נוספת של אנרגיה, מסוג שונה.
לקריאה נוספת

Introduction to Flight, John D. Anderson, Jr., McGraw-Hill, ISBN 0072990716
Fundamentals of Aerodynamics, John D. Anderson, Jr. McGraw-Hill, ISBN 9780071289085
Understanding Flight, by David Anderson and Scott Eberhardt, McGraw-Hill, ISBN 0071363777
Serway, Raymond A.; Jewett, John W. (2004). Physics for Scientists and Engineers (6th ed.). Brooks/Cole. ISBN 0-534-40842-7
Boundary layer theroy, Dr Hermann Schlichting, McGraw-Hill
הערות שוליים

↑  http://www.merriam-webster.com/dictionary/drag
↑  "NASA: What is drag?"
1 2 3 4  John D. Anderson, Jr, Fundamentals of Aerodynamics, McGraw-Hill, 2011
↑  Hermann Schlichting, Boundary Layer Theory, McGraw-Hill, 1960
↑  Drag (physics) – English wikipedia entry
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560312105171  GND: 4058082-9  LCCN: sh85039270 
סוגים שונים של גרר
מבט על שלושה גופים הנזרקים בזווית 70 מעלות. הגוף השחור נמצא בעולם אידיאלי ואינו מרגיש אף צורה של גרר, צורת מסלולו פרבולה. הגוף הכחול מרגיש גרר סטוקס ונמצא במספרי ריינולדס נמוכים. הגוף הירוק מרגיש גרר ניוטוני, כללי.
גוף ללא פרופיל וקווי זרימה
גוף בעל פרופיל כנף וקוי זרימה
אנימציית הערבולים של קרמן. הזרימה מכל צד של הגוף נתונה בצבע שונה. אפשר לראות את ניתוק הערבולים המתנתקים מהצדדים השונים כאשר קוטר הערבול המתפתח מגיע לגודל קוטר הגוף המתקדם.
הבחירות לנשיאות סוריה (2021)

הבחירות לנשיאות סוריה התקיימו ב-26 במאי 2021. בבחירות התמודד נשיא סוריה בשאר אל-אסד מול שני מועמדים אנונימיים, והמערב אינו מכיר בחוקייתם.
רקע

הבחירות נתקיימו בשנה האחת עשרה למלחמת האזרחים בסוריה, וכתוצאה מכך המדינה עדיין נותרה חלוקה בין פלגים שונים. נכון לשנת 2021, סוריה נותרה מדינת הפליטים הגדולה ביותר עם 6.6 מיליון פליטים שנמלטו מהמדינה מראשית הסכסוך.
המועמדים בבחירות

בשאר אל-אסד – נשיא סוריה המכהן.
מחמוד אחמד מארי (אנ') – ראש מפלגת האופוזיציה האיחוד הסוציאליסטי הערבי הדמוקרטי (אנ')
עבדאללה סאלום עבדאללה (אנ') – סגן שר לשעבר ממפלגת SUP (אנ')
תוצאות

| המועמד | המועמד | מפלגה | קולות | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | בשאר אל-אסד | בעת' | 13,540,860 | 95.19 |
|  | מחמוד אחמד מארי | האיחוד הסוציאליסטי הערבי הדמוקרטי (אנ') | 470,276 | 3.31% |
|  | עבדאללה סאלום עבדאללה (אנ') | SUP (אנ') | 213,968 | 1.50% |
| קולות לא חוקיים / ריקים | קולות לא חוקיים / ריקים | קולות לא חוקיים / ריקים | 14,036 | – |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | 14,239,140 | 100 |
| מצביעים רשומים / אחוז הצבעה | מצביעים רשומים / אחוז הצבעה | מצביעים רשומים / אחוז הצבעה | 18,107,109 | 78.64 |
ההיערכות לבחירות

לקראת הבחירות הגישו עוד 50 אזרחי-סוריה, מלבד הנשיא המכהן בשאר אל-אסד, את מועמדותם בבחירות. אך, הצגת מועמדות דורשת 35 חתימות של חברי פרלמנט ולפיכך רק שני מועמדים מלבד הנשיא, אושרו להתמודד.
ההיערכות לבחירות > משקיפים בינלאומיים

על פי סוכנות הידיעות הממלכתית, האספה העממית אישרה להזמין נציגי פרלמנטים של מדינות אלה לפקח על תהליך הבחירות: אלג'יריה, עומאן, מאוריטניה, רוסיה, איראן, ארמניה, סין, ונצואלה, קובה, בלארוס, דרום אפריקה, אקוודור, ניקרגואה ובוליביה.
תגובות > לפני הבחירות > האופוזיציה הסורית

ארגון הקואליציה הלאומית הסורית של האופוזיציה והכוחות המהפכניים אמר כי הבחירות הן "בלתי חוקיות ופארסה". המועצה הלאומית של סוריה אמרה כי "בחירות לגיטימיות יהיו בסוריה רק כאשר פושע המלחמה בשאר אל-אסד לא ישתתף." ארגון הוועדה החוקתית הסורית (אנ') אמר, כי הבחירות הן בלתי חוקיות: "נכון לעכשיו אין סביבה בטוחה ונייטרלית, המאפשרת לכלל הסורים לממש את זכות הבחירה."
האיחוד הסוציאליסטי הדמוקרטי הערבי (אנ') דחה את הלגיטימיות של הבחירות, ואף דחה קשר למועמד מחמוד אחמד מארי, ואמר כי מארי סולק מהמפלגה בשנת 2013.
המועצה הדמוקרטית הסורית (אנ') השולטת בצפון מזרח סוריה, הצהירה כי "לא נהיה חלק מתהליך הבחירות לנשיאות לא נשתתף בהן."
תגובות > לפני הבחירות > תגובות בינלאומיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תגובות > לאחר הבחירות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
רמה (מקרא)

מפת ארץ ישראל בתקופת הישראלית (להגדלה אנא לחצו על התמונה)
רמה או הרמה, הוא כינוי או שם נלווה של אתרים, שחלקם היו ערים פרק זמן, בארץ ישראל בתקופה הישראלית, המוזכרים בתנ"ך. השם נגזר ממקומם הגבוה של היישובים.
ישובי הרמה

יישובי הרמה שויכו אל נחלות שנים עשר שבטי ישראל, או אל חבל ארץ כמו הגלעד. לפעמים, יישובי הרמה מתוארים כמסמני גבול או שנמצאו באזור סְפר וגבול טבעיים.
1. רמה בנחלת שבט אשר; מוזכרת בספר יהושע:
וְשָׁב הַגְּבוּל הָרָמָה וְעַד עִיר מִבְצַר צֹר, וְשָׁב הַגְּבוּל חֹסָה וְהָיוּ תֹצְאֹתָיו הַיָּמָּה מֵחֶבֶל אַכְזִיבָה.
אדוארד רובינסון זיהה את הרמה הזו עם הכפר ראמה.
2. רמה בנחלת שבט נפתלי; מוזכרת בספר יהושע:
וְעָרֵי מִבְצָר: הַצִּדִּים צֵר וְחַמַּת, רַקַּת וְכִנָּרֶת. וַאֲדָמָה וְהָרָמָה וְחָצוֹר.
3. ראמות בנחלת שבט יששכר, נקראה גם יַרמוּת או רֶמֶת; מוזכרת בספר דברי הימים:
וּמִמַּטֵּה יִשָׂשכָר: אֶת קֶדֶשׁ וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ, אֶת דָּבְרַת וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ. וְאֶת רָאמוֹת וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ וְאֶת עָנֵם וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ.
ירמות זוהתה באתר כוכב הירדן בספרות המחקר במאה ה-20.
4. רמות גלעד או רמה באזור הגלעד; מוזכרת בספר יהושע:
וּמִמַּטֵּה גָד: אֶת עִיר מִקְלַט הָרֹצֵחַ – אֶת רָמֹת בַּגִּלְעָד וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ, וְאֶת מַחֲנַיִם וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ.
לדעת חוקרים, מיקומה של הרמה בגלעד היה בצפונו.
בספר מלכים נאמר כי שלמה המלך מינה נציבים מיושבי הגלעד, ובהם:
בֶּן גֶּבֶר בְּרָמֹת גִּלְעָד, לוֹ חַוֹּת יָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה אֲשֶׁר בַּגִּלְעָד, לוֹ חֶבֶל אַרְגֹּב אֲשֶׁר בַּבָּשָׁן – שִׁשִּׁים עָרִים גְּדֹלוֹת, חוֹמָה וּבְרִיחַ נְחֹשֶׁת.
בספרות המחקר הוצע זיהויה של רמה בגלעד בכפר רימון ליד ג'רש; ולחלופין, בעיר סלט, שניהם בעבר הירדן המזרחי.
5. רמה באפרים או רמה בהר אפרים, בנחלת שבט אפרים. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר שופטים.
החוקר ד"ר יואל אליצור משער, כי רמה אפרים היא עירם של אלקנה ובנו שמואל ואליה התכוון הפסוק:
וַיָּמָת שְׁמוּאֵל וַיִּקָּבְצוּ כָל יִשְׂרָאֵל וַיִּסְפְּדוּ לוֹ וַיִּקְבְּרֻהוּ בְּבֵיתוֹ בָּרָמָה...
אליצור משער כי רמה באפרים היא הרמתיים צופים שבארץ צוף.
אליצור שיער את זיהויה של רמה באפרים בכפר בֵּית אִלו (נ"צ 161153).
6. רמה בבנימין, עיר גבול בנחלת שבט בנימין, בסמוך למכמש; לאחר פילוג הממלכה, בין ממלכת יהודה לממלכת ישראל. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר יהושע:
וּכְפַר הָעַמֹּנָה וְהָעָפְנִי וָגָבַע – עָרִים שְׁתֵּים עֶשְׂרֵה וְחַצְרֵיהֶן. גִּבְעוֹן וְהָרָמָה וּבְאֵרוֹת.
רמה עירם של אלקנה ושמואל, נקשרה עם רמה בנחלת בנימין, בחלק ניכר מספרות הנוסעים ובספרות המחקר במאה ה-20.
בחלק מספרות הנוסעים זוהתה רמה עירו של שמואל באתר נבי סמואל. בנוסף, אליצור העלה השערה כי רמה בבנימין היא בכפר א-ראם מצפון לירושלים.
רבים מהפרשנים והחוקרים קשרו בין רמה בבנימין לבין מקום קבורתה של רחל, הפרשנים הסתמכו על הפסוק בספר ירמיהו:
קוֹל בְּרָמָה נִשְׁמָע, נְהִי בְּכִי תַמְרוּרִים, רָחֵל מְבַכָּה עַל בָּנֶיהָ, מֵאֲנָה לְהִנָּחֵם עַל בָּנֶיהָ כִּי אֵינֶנּוּ.
אולם אליצור סובר, כאחרים, כי משמעות המילה רמה בפסוק זה היא שם מקום גבוה ולא שם אתר מסוים.
ראו גם

רמתיים (עיר קדומה)
לקריאה נוספת

יואל אליצור, זיהויין של "ארץ צוף" ו"הרמה" עיר שמואל, בתוך: זאב ארליך (עורך), "...לפני אפרים ובנימין ומנשה...", קובץ מחקרים ותגליות בגאוגרפיה-היסטורית, ירושלים: המועצה האזורית מטה בנימין, תשמ"ה 1985, עמ' 101–116.
יואל אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל, השתמרותם וגלגוליהם, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, תש"ע 2010.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
יהודה אליצור ויהודה קיל, אטלס דעת מקרא, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשנ"ח-1998.
הערות שוליים

↑  על תווית הידוע בשם זה, ראו: יואל אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל, השתמרותם וגלגוליהם, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, תש"ע 2010, עמ' 60, 393.
↑  יהודה אליצור ויהודה קיל (עורכים), אטלס דעת מקרא, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשנ"ח-1998, עמ' 11.
↑  Robinson, Edward; Smith, Eli . Biblical Researches in Palestine and adjacent regions: A Journal of Travels in the years 1838 and 1852, 2nd edition.., London: John Murray, 1856
↑  ראו: מאיר בן-דב, שרידי בית כנסת בכוכב הירדן ובעיית מיקומה של גרופינה, בתוך: ארץ שומרון, הכינוס הארצי השלושים לידיעת הארץ, (עורך: יוסף אבירם), ירושלים: החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשל"ד-1974, הערה 17, עמ' 95.
↑  אטלס כרטא לתקופת המקרא, עמ' 70.
↑  ראו: מנשה הראל, "גלעד בתוך אפרים בתוך מנשה" (שופטים, י"ב, ד'), ארץ שומרון, עמ' 50-49.
↑  ראו אצל: מנשה הראל, "גלעד בתוך אפרים בתוך מנשה" (שופטים, י"ב, ד'), עמ' 50.
↑  ראו: זאב וילנאי, הערך: רמות גלעד, אנציקלופדיה אריאל. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, עמ' 82.
↑  ספר שופטים, פרק ד', פסוק ה'ספר נחמיה, פרק י"א, פסוק ל"ג
↑  יואל אליצור, זיהויין של "ארץ צוף" ו"הרמה" עיר שמואל, "לפני אפרים ובנימין ומנשה...", קובץ מחקרים ותגליות בגאוגרפיה-היסטורית, (עורך: זאב ארליך), ירושלים: המועצה האזורית מטה בנימין, תשמ"ה 1985, עמ' 113
↑  יואל אליצור, ...לפני אפרים ובנימין ומנשה..., עמ' 112.
↑  ראו למשל: יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 81.
↑  ראו למשל: ספר שמואל א', פרק כ"ב, פסוק ו'
↑  ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוקים ט"ז–כ"ב
↑  אטלס כרטא לתקופת המקרא, עמ' 59.
↑  יואל אליצור, ‏מקור המסורת על 'נבי-סמואל', קתדרה 31, אפריל 1984
↑  ראו: יואל אליצור, קול ברמה נשמע ושאלת קבורת רחל, שמעתין, 59, חשוון תש"ם-1980.
קעילה

נחלות שבטי ישראל
קעילה הייתה עיר ממלכה כנענית, הנזכרת בתעודות מצריות קדומות, ולאחר מכן עיר בנחלת שבט יהודה, הנזכרת רבות בתנ"ך ובספרות חז"ל.
כיום העיר מזוהה עם תל קילא, השוכן כ-12 קילומטרים מצפון מזרח לבית גוברין בשפלת יהודה. קעילה המקראית זוהתה במקום זה כבר על ידי אוסביוס בראשית המאה ה-4.
העיר נזכרת כבר במכתבי אל-עמארנה מהמאה ה-14 לפני הספירה, בצורה "קילתא". לאחר מכן, נזכרת בספר יהושע כאחת מערי השפלה בנחלת שבט יהודה, לצד העיר נציב (כיום "ח'רבת בית נציב", הסמוכה לתל קילא).
לפי ספר שמואל א', דוד המלך הושיע את העיר מהפלשתים, אך יושבי העיר היו כפויי טובה, והתכוונו להסגירו ביד שאול המלך:
וַיַּגִּדוּ לְדָוִד לֵאמֹר: הִנֵּה פְלִשְׁתִּים נִלְחָמִים בִּקְעִילָה וְהֵמָּה שֹׁסִים אֶת הַגֳּרָנוֹת. וַיִּשְׁאַל דָּוִד בַּה' לֵאמֹר: הַאֵלֵךְ וְהִכֵּיתִי בַּפְּלִשְׁתִּים הָאֵלֶּה?
וַיֹּאמֶר ה' אֶל דָּוִד: לֵךְ וְהִכִּיתָ בַפְּלִשְׁתִּים וְהוֹשַׁעְתָּ אֶת קְעִילָה. וַיֹּאמְרוּ אַנְשֵׁי דָוִד אֵלָיו: הִנֵּה אֲנַחְנוּ פֹה בִּיהוּדָה יְרֵאִים, וְאַף כִּי נֵלֵךְ קְעִלָה אֶל מַעַרְכוֹת פְּלִשְׁתִּים.
וַיּוֹסֶף עוֹד דָּוִד לִשְׁאוֹל בַּה',
וַיַּעֲנֵהוּ ה' וַיֹּאמֶר: קוּם רֵד קְעִילָה כִּי אֲנִי נֹתֵן אֶת פְּלִשְׁתִּים בְּיָדֶךָ. וַיֵּלֶךְ דָּוִד וַאֲנָשָׁו קְעִילָה וַיִּלָּחֶם בַּפְּלִשְׁתִּים וַיִּנְהַג אֶת מִקְנֵיהֶם וַיַּךְ בָּהֶם מַכָּה גְדוֹלָה וַיֹּשַׁע דָּוִד אֵת יֹשְׁבֵי קְעִילָה.
וַיְהִי בִּבְרֹחַ אֶבְיָתָר בֶּן אֲחִימֶלֶךְ אֶל דָּוִד קְעִילָה, אֵפוֹד יָרַד בְּיָדוֹ. וַיֻּגַּד לְשָׁאוּל כִּי בָא דָוִד קְעִילָה וַיֹּאמֶר שָׁאוּל: נִכַּר אֹתוֹ אֱלֹהִים בְּיָדִי כִּי נִסְגַּר לָבוֹא בְּעִיר דְּלָתַיִם וּבְרִיחַ. וַיְשַׁמַּע שָׁאוּל אֶת כָּל הָעָם לַמִּלְחָמָה, לָרֶדֶת קְעִילָה לָצוּר אֶל דָּוִד וְאֶל אֲנָשָׁיו. וַיֵּדַע דָּוִד כִּי עָלָיו שָׁאוּל מַחֲרִישׁ הָרָעָה, וַיֹּאמֶר אֶל אֶבְיָתָר הַכֹּהֵן: הַגִּישָׁה הָאֵפוֹד.
וַיֹּאמֶר דָּוִד: ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל, שָׁמֹעַ שָׁמַע עַבְדְּךָ כִּי מְבַקֵּשׁ שָׁאוּל לָבוֹא אֶל קְעִילָה לְשַׁחֵת לָעִיר בַּעֲבוּרִי. הֲיַסְגִּרֻנִי בַעֲלֵי קְעִילָה בְיָדוֹ? הֲיֵרֵד שָׁאוּל כַּאֲשֶׁר שָׁמַע עַבְדֶּךָ? ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל, הַגֶּד נָא לְעַבְדֶּךָ,
וַיֹּאמֶר ה': יֵרֵד. וַיֹּאמֶר דָּוִד: הֲיַסְגִּרוּ בַּעֲלֵי קְעִילָה אֹתִי וְאֶת אֲנָשַׁי בְּיַד שָׁאוּל? וַיֹּאמֶר ה': יַסְגִּירוּ.
וַיָּקָם דָּוִד וַאֲנָשָׁיו כְּשֵׁשׁ מֵאוֹת אִישׁ וַיֵּצְאוּ מִקְּעִלָה, וַיִּתְהַלְּכוּ בַּאֲשֶׁר יִתְהַלָּכוּ, וּלְשָׁאוּל הֻגַּד כִּי נִמְלַט דָּוִד מִקְּעִילָה, וַיֶּחְדַּל לָצֵאת.
בזמן שיבת ציון, הייתה קעילה בירת פלך.
בתקופת המשנה והתלמוד הייתה העיר ידועה בדבלים הייחודיות שלה, אשר כונו "דבלה קעילית".
לקריאה נוספת

הערך: קעילה, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 791.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 38, 171.
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק מ"ד.
↑  ספר נחמיה, פרק ג', פסוקים י"ז–י"ח.
↑  תוספתא, שבת, ט', ט"ו; תוספתא, כריתות, א', י"ב; תלמוד ירושלמי, מסכת ביכורים,  פרק ג', הלכה ג'; תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף כ"ז, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ע', עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ו, עמוד א' ועוד.
קרן קיימת לישראל

.
| --- | --- |


הקופסה הכחולה, מסמליה המובהקים של קק"ל
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה לתועלת הציבור
 מייסדים:  צבי הרמן שפירא
 תקופת הפעילות:  1901–הווה (כ־124 שנים)
 חברות בנות:  הימנותא
 מיקום המטה:  בית המוסדות הלאומיים
 משרד ראשי:  ירושלים
 שליטה בחברה:  ההסתדרות הציונית
 ענפי תעשייה:  נדל"ן
 הכנסות:  2.583 מיליארד ש"ח (2015)
 רווח תפעולי:  511 מיליון ש"ח (2015)
 רווח:  395 מיליון ש"ח (2015)
 סך המאזן:  12.720 מיליארד ש"ח (2015)
 עובדים:  950 (2015)
  
 www.kkl.org.il
"הקופסה הכחולה", 2006
תעודת הוקרה שניתנה ליחיאל אוני מהעיירה ורבה בפולין, בשנת 1937 לאות הוקרה על פעילותו עבור הקק"ל. התעודה מציגה באופן אומנותי את פעילויות הקק"ל בארץ ישראל.
קרן קיימת לישראל (קק"ל; או בראשי תיבות בלועזית: KKL, באנגלית נודעת גם בשם: Jewish National Fund או בראשי תיבות: JNF) היא חברה לתועלת הציבור המוגדרת כגוף דו מהותי. נוסדה בקונגרס החמישי של ההסתדרות הציונית ב־1901 כאמצעי לאיסוף כספים מיהודים לשם קניית קרקעות בארץ ישראל והכשרתן להתיישבות יהודית. לאחר הקמת מדינת ישראל התאגדה קק"ל כחברה ישראלית ובתזכיר התאגדותה משנת 1954 נוסחו מטרותיה ובהן קניה וחכירת קרקעות ליישוב יהודים. בשנת 1961 נחתם "כתב האמנה" בין מדינת ישראל וקק"ל, המעניק לקק"ל ייפוי כוח להיות המוסד הממונה על פיתוח אדמות הארץ וייעורן ועל ההסברה החינוכית-ציונית.
לפני קום המדינה עסקה קק"ל בעיקר ברכישת קרקעות בארץ ישראל לשם יישוב יהודים בהן. עם זאת, רוב קרקעות קק"ל נמכרו לקק"ל על ידי ממשלת ישראל לאחר קום המדינה ממאגר נכסי נפקדים ממלחמת העצמאות. בתחילת המאה ה-21 מרוכזת פעילות הקרן סביב פיתוח, השבחת והכשרת קרקעות לעיבוד ולהתיישבות, ובתחומים כגון סלילת דרכים וניקוז.
שם

מקור השם "הקרן הקיימת" הוא בדברי המשנה, המפרטת ומונה כמה דברים שהאדם "אוכל פירותיהם בעולם הזה – והקרן קיימת לו לעולם הבא" בחירת שם זה לקרן הלאומית נועדה לרמוז ליהודי העולם, כי התרומות שיתנו לקרן (בעולם הזה) יעמדו לזכותם בעולם הבא.[דרוש מקור] בשנים הראשונות נודע הקרן בכינויו "הפונד הלאומי" או בלועזית: ה"נאציונאל פונד".
היסטוריה > מבנה והנהלה

בקונגרס הציוני הראשון ב־1897 העלה צבי הרמן שפירא את הרעיון להקים קרן לאומית של העם היהודי לרכישת אדמות בארץ ישראל. ארבע שנים לאחר מכן, בקונגרס הציוני החמישי ב-1901, הוכרז על ייסוד "קרן קיימת לישראל" - ארגון שתפקידו לרכוש קרקעות להתיישבות יהודית בארץ ישראל. הקרן הקיימת נוהלה על ידי ההסתדרות הציונית. עוד קודם לכן, נדון עניין הקרן הקיימת באסיפות ציוניות אזוריות והוחלט על גיוס תרומות למענו.
התורם הראשון לקרן הקיימת לישראל היה יונה קרמנצקי, שתרם עשר לירות שטרלינג. אחריו תרם הרצל ובעקבותיו צירים רבים מהקונגרס הציוני. בשנים הראשונות עסק יונה קרמנצקי בצדדים המעשיים של הקמת הקרן, והיה מנהלה הראשון עד 1907.
בקונגרס השישי של ההסתדרות הציונית (אוגוסט 1903) סוכמו העקרונות הבאים: הקרן תשמש כזרוע ההסתדרות הציונית לרכישת קרקעות ארץ ישראל ולהעברתן לבעלות העם היהודי לצמיתות כקרקע לאומית; אמצעי הקרן ייאספו מכספי תרומות, והקרן לא תורשה למכור את קרקעותיה אלא להחכירן בלבד.
בשנת 1929 הונח אבן פינה לבניין הקרן הקיימת בבית המוסדות הלאומיים.
לאחר הקמת מדינת ישראל התאגדה קק"ל כחברה ישראלית ובתזכיר התאגדותה משנת 1954 נוסחו מטרותיה: ”לקנות, לרכוש בחכירה או בחליפין, לקבל בחכירה או באופן אחר – קרקעות, יערות, זכויות חזקה ושיעבודי הנאה וכל זכויות כיוצא באלו, וכן נכסי דלא ניידי מכל סוג אחר, התחום שנקבע (והוא כולל לפי מובנו בתזכיר זה, את מדינת ישראל וכל שטח הנתון לשיפוטה של ממשלת ישראל) או בכל חלק ממנו, לשם יישוב יהודים על הקרקעות והנכסים האמורים”
בשנת 1961 נחתם "כתב האמנה" בין מדינת ישראל וקק"ל, על פיו מינהל מקרקעי ישראל מנהל גם הקרקעות של קק"ל ונקבע כי לקרן הקיימת תהיה נציגות של כ-50% במועצת המנהל. זרח ורהפטיג הציג את המוטיבציה לשילוב הקק"ל במנהל המקרקעין כנובעת מהיכולת של הקרן כגוף פרטי, בניגוד לממשלה, לפעול למען יהודים בלבד ”אנחנו רוצים דבר שקשה להגדירו. אנחנו רוצים שיהיה ברור שאדמת ישראל שייכת לעם ישראל. עם ישראל זה מושג רחב יותר מאשר העם היושב בציון, מפני שעם ישראל נמצא בעולם כולו. מאידך גיסא, כל חוק שאנחנו מקבלים הוא לטובת כל היושבים במדינה, וכל היושבים במדינה כוללים גם אנשים שאינם שייכים לעם ישראל העולמי... אנו נותנים לבוש חוקי לתקנות של הקרן הקיימת לישראל”. כן ייעדה האמנה לקק"ל תפקיד של פיתוח אדמות ארץ ישראל וייעורן והסברה חינוכית-ציונית.
בעשור השני של המאה ה-21 פעלו בממשלת ישראל לקחת מכספי הקרן הקיימת ולפגוע בעצמאותה. עלו אף קולות לסגור את הקרן הקיימת ולהעביר את נכסיה לידי ממשלת ישראל. בחודש אוגוסט 2014 פורסם כי דירקטוריון קק"ל קיבל החלטה לפיה קק"ל תיערך להיפרדות מן המדינה והפסקת ההתקשרות עם רשות מקרקעי ישראל המנהלת את אדמות קק"ל. בהחלטה נכתב: ”הניסיונות להלאים את קק”ל ולהפכה לכלי ממשלתי, המשרת את תפישת 'מדינת כל אזרחיה', הם חציית קו אדום, לא חוקיים, פוגעים באינטרסים של התנועה הציונית ומנוגדים לעקרונות עליהם קמה קק”ל”. לבסוף הושג הסדר בין הקק"ל לממשלה על המשך שיתוף הפעולה.
היסטוריה > גיוס כספים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
עוד טרם הקמת הקרן, הוצע שבעת איסוף השקל הציוני, דמי החבר בהסתדרות הציונית, יוצע לכל נרשם לתרום כסף לקרן הקיימת. בכנסים ציוניים אספו כספים לקרן הקיימת.
פעילות גיוס תרומות לקרן הקיימת התפרסה על פני כל העולם. בפברואר 1916 גויסו 34,378 מרק, מהם מעל 40% היו מצפון אמריקה, 20.5% מהאימפריה האוסטרית, 15.5% מהאימפריה הרוסית, 8.3% מגרמניה, 6.7% מדרום אפריקה, 5.6% מהולנד וסכומים קטנים מאנגליה, דנמרק, סלוניקי, שווייץ ובלגיה. כספים נאספו גם ברומניה.
במקומות שונים התקיימו יוזמות שונות לגיוס כספים. יוזמה אחת הייתה קיום "יום פרחים" שהייתה שיטה ידועה לגיוס כספים באותה תקופה, שבו הפעילים מכרו פרחים והרווחים הועברו למטרת צדקה. יוזמה נוספת הייתה קיום "שבוע ארץ ישראל" לתעמולה אינטנסיבית וגיוס כספים.
בשנת 1924 חתמה הקרן הקיימת הסכם עם חברת הביטוח פניקס, וינה, על פיה נציגויות הקרן הקיימת באירופה פעלו גם כסוכנויות ביטוח עבור החברה, תמורת עמלה. שיתוף הפעולה של ההסתדרות הציונית עם חברת פניקס התרחבה עם השנים ובקרן הקיימת פרסמו את התקבולים שנתקבלו מהחברה תוך ציון שאלו ניתנו ללא פגיעה במבוטחים. בסוף 1932 הגיע היקף הפוליסות שסודרו דרך הקרן הקיימת למעל 12% מפוליסות החברה. בסוף שנת 1933 הגיע היקף הפוליסות שסודרו דרך הקק"ל לקרוב ל-14%. בשנת 1928 חודש החוזה לשש שנים ובשנת 1933 הוארך החוזה בין החברה והקרן הקיימת ל-10 שנים נוספות. קריסת חברת פניקס בשנת 1936 הביאה את מנהלי הקרן הקיימת במבוכה והועלו נגדה האשמות על קבלת כספים באופן בלתי ראוי מהחברה. הקרן הקיימת הכחישה את הפרסומים וטענה שכל הכספים שקבלה היו במסגרת פעילותה כסוכנת ביטוח על פי ההסכם הגלוי עם החברה.
יוזמה נוספת לגיוס כספים לקרן הקיימת בשנות ה-20 הייתה מועדון לקוחות בשם "המחלקה לראבאט" אשר גייסה חברות שהבטיחו להעניק לרוכשים דרך הקרן הקיימת הנחה שחלקה יועבר כתרומה לקרן הקיימת.