הכרה בקוסובו
עמדות שננקטו על ידי גופים ריבוניים > גופים שלא הכירו בקוסובו כמדינה עצמאית > מדינות חברות באו"ם

| 38 | טרינידד וטובגו טרינידד וטובגו | ב-20 בפברואר 2008 נקטה שרת החוץ של טרינידד וטובגו פאולה גופי-סקון עמדה חיובית והבטיחה לשגריר ארצות הברית כי תמשיך בעניין ההכרה בקוסובו. בפגישה שהתקיימה ב-25 במרץ 2009 עם שר החוץ של קוסובו, סקנדר היסני, שגרירת טרינידד וטובגו באו"ם, מריה אנט ואלר, אמרה כי מדינתה יודעת עד כמה חשובה ההכרה הבין-לאומית עבור קוסובו וכי הממשלה של טרינידד וטובגו תתייחס לבקשה להכרה בזמן הקרוב. |
| 39 | יוון יוון | יוון אינה מכירה בעצמאותה של קוסובו, אך תמכה בחברותה בכמה ארגונים בין-לאומיים. |
| 40 | כף ורדה כף ורדה | בפגישה שהתקיימה במאי 2009 עם שר החוץ של קוסובו, סקנדר היסני, דיווח נציג כף ורדה באו"ם, אנטוניו פדרו מונטיירו לימה, כי ההחלטה על הכרה בקוסובו היא רק "שאלה של זמן" וכי "כף ורדה מבינה היטב את מחיר החופש". בדצמבר 2010 אמר המזכיר הלאומי לענייני מדיניות חוץ ושיתוף פעולה של כף ורדה, ז'וזה לואיש רושה, כי מדינתו תמתין עד שיהיה קונצנזוס במועצת הביטחון של האו"ם לפני שתשקול את עמדתה. בפברואר 2013 הבטיח ראש ממשלת כף ורדה ז'וזה מריה נבש כי מדינתו תכיר בקרוב במדינת קוסובו. |
| 41 | לאוס לאוס | ב-27 בפברואר 2008 פרסם משרד החוץ של לאוס הצהרה הבאה "הרפובליקה הדמוקרטית העממית של לאוס דוחקת בכל הצדדים לכבד את החלטה 1244 של מועצת הביטחון של האו"ם, מיום 10 ביוני 1999, המכירה בקוסובו כפרובינציה סרבית". |
| 42 | לבנון לבנון | בפגישה שנערכה ב־28 במאי 2009 בין שר החוץ של קוסובו, סקנדר היסני לבין נציג לבנון באו"ם, נאוואף סלאם, אמר סלאם כי לבנון תמשיך לתמוך בקוסובו וכי ממשלת לבנון מחפשת את הרגע המתאים להכרה. בפגישה שנערכה בנובמבר 2009 בין משלחת אלבנית בראשות סגנית שר החוץ, אדית הרקסי, לבין גורמים בלבנון ובהם ראש הממשלה סעד אל-חרירי, דיווח הצד הלבנוני כי לבנון תכיר בקרוב בקוסובו. עם זאת, מאוחר יותר דווח ששגריר לבנון בבלגרד, סיהאד מועלם, צוטט כשהוא אומר כי אין באפשרות לבנון להכיר בקוסובו בעתיד הקרוב. לדבריו, לבנון תמתין להחלטת בית הדין הבין-לאומי בפגישה בפברואר 2012 עם יושבת ראש הפרלמנט האלבני, יוזפינה טופאלי, אמר ראש ממשלת לבנון, נג'יב מיקאתי, כי נושא ההכרה בקוסובו נשקל ברצינות רבה. בדצמבר 2013, שר החוץ הלבנוני עדנאן מנסור הבטיח לשקול את בקשת ההכרה של קוסובו. ב־29 בנובמבר 2018 ביקר שר החוץ הלבנוני ג'בראן בסיל בבלגרד ואישר שוב במסיבת עיתונאים משותפת עם מקבילו הסרבי, איוויצה דאצ'יץ', כי לבנון תומכת בריבונות ובשלמות הטריטוריאלית של סרביה. בסיל הוסיף גם כי "לבנון וסרביה חולקות נטיות ריבוניות משותפות, כמו גם את דחייתן של תנועות פילוג ובידוד." |
| 43 | מאוריציוס מאוריציוס | ב־8 במאי 2008 הצהיר מזכ"ל משרד החוץ של מאוריציוס, אנאנד ניוור, כי ממשלת מאוריציוס לא תכיר בקרוב בקוסובו בגלל חששותיהם על השלכות שזה יגרום "למאבקם להחזרת איי צ'גוס". ניוור אמר על כמה מדינות אפריקאיות שהכירו בקוסובו, כי מדובר "רק במדינות שאין להן חשש לגבי אזורי מחלוקת". ב־28 באוגוסט 2008, פטריס קיור, ראש החטיבה הרב-צדדית במשרד החוץ של מאוריציוס, לא הצביע על נכונות מצד ממשלתו לשקול מחדש את עמדתה בנוגע לקוסובו, והמשיך להחזיק בקו המחבר בין קוסובו לשאלת ארכיפלג צ'אגוס. ביוני 2009, ראש ממשלת מאוריציוס נווין רמגולם, התקשר לשגרירות ארצות הברית בפורט לואיס כדי לומר שהוא החליט שמאוריציוס תכיר בקוסובו, למרות התנגדות משרד החוץ שלו. |
| 44 | מאלי מאלי | במרץ 2008 דווח בעיתונות על נשיא מאלי אמדו טומני טורה כמי שהביע את עמדת מאלי כלפי קוסובו באופן הבא: "יש לכבד את הנורמות הבין-לאומיות, משום שפגיעה והפרה של השלמות הטריטוריאלית עלולות לאיים על שורה של מדינות עם בעיה דומה". בפגישה שנערכה עם ראש ממשלת סרביה, מירקו צ'בטקוביץ' ב-21 במאי 2010, אמר שר החוץ של מאלי, מוכתאר אואנה, כי סרביה יכולה לסמוך על תמיכתה של מאלי במאמציה לשמר את ריבונותה ואת שלמותה הטריטוריאלית. באוגוסט 2011, בפגישה עם סגן ראש הממשלה הראשון של קוסובו, בהדג'ט פצולי, דווח כי טורה אמר כי מאלי תיבחן ברצינות את ההכרה בקוסובו. לאחר פרסום של אגרת מוקראת באוגוסט 2012 המכירה בעצמאותה של קוסובו, שנחתמה כביכול על ידי נשיא מאלי בפועל, דיונקונדה טראורה,פרסמו כלי התקשורת הממלכתיים במאלי הצהרה שהכחישה כי מאלי הכירה בקוסובו וטענה כי המסמך הוא המצאה. פצולי טען כי צבא מאלי, שתפס לאחרונה את השליטה במדינה בהפיכה עקב אי שביעות רצון מהטיפול בהתקוממות הבדלנית שלהם באזוואד, התערב כדי להפוך את ההכרה שהעניק הנשיא האזרחי. עם שובו של פצולי למאלי כדי לבקש הבהרה בנושא, הבטיחו ראשי המדינה לאשר מחדש את הכרתם. |
| 45 | מוזמביק מוזמביק | בפברואר 2008, סגן שר החוץ של מוזמביק, אנריקה באנזה, אמר בהתייחס להכרזת העצמאות של קוסובו: "נחכה לרגע המתאים. זה עניין רגיש מאוד וכמו כל העניינים מסוג זה, זה דורש הרבה מחשבה. ממשלתנו תעבוד כך שתקבל את ההחלטה המתאימה ביותר במקרה זה". בנובמבר 2008, שגריר מוזמביק באו"ם, פיליפה צ'ידומו, הצהיר כי ממשלתו עוקבת אחר ההתפתחויות וכי היא "מבינה את רצון העם של קוסובו לחירות ועצמאות". בפגישה שהתקיימה ב־18 ביוני 2009 בין צ'ידומו לשר החוץ של קוסובו סקנדר היסני ציין צ'ידומו כי נושא קוסובו ממשיך להישאר על סדר יומה של מוזמביק וכי יגיש את בקשת ההכרה לממשלתו. בספטמבר 2012, השר לענייני חוץ ושיתוף פעולה של מוזמביק, אולדמירו ז'וליו מארקס באלוי, אמר כי ממשלתו תשקול מחדש את ההכרה בקוסובו. |
| 46 | מולדובה מולדובה | בפברואר 2008 אמרה ממשלת מולדבה כי הכרזת העצמאות של קוסובו יוצרת "דאגות עמוקות ברפובליקה של מולדובה", וכי מולדובה לא תכיר בעצמאותה של קוסובו. בדצמבר 2013, שר ההגנה של מולדובה, ויטלי מרינוטה, הצהיר בביקורו בסרביה כי מולדובה לא תכיר בקוסובו. |
| 47 | מונגוליה מונגוליה | ב-8 במאי 2009 נפגש נשיא קוסובו, פאטמיר סיידיו, עם נאימאה אנחבולד, סגן יו"ר הפרלמנט המונגולי, לבקש ממונגוליה שתכיר בקוסובו. על פי הדיווחים אנחבולד הבטיח לטפל בבקשה כשישוב למונגוליה.ב פגישה שנערכה בין סגנית ראש ממשלת קוסובו, אדיתה טהירי, לבין נשיא מונגוליה צחיאגיין אלבגדורג' ושר החוץ והמסחר המונגולי גומבוג'אב זנדאנשאתר, ב-17 ביולי 2012, אמרו השניים כי מונגוליה תשקול להכיר בעצמאות קוסובו. אלבגדורג' הבטיח כי מונגוליה תשקול ברצינות להכיר בעצמאותה של קוסובו בעתיד הקרוב, וכי יש לו הערכה רבה לרצון של תושבי קוסובו לחירות ולעצמאות. זנדאנשאתר הבטיח כי מדינתו תדון בסוגיית ההכרה בעצמאות קוסובו. |
| 48 | מיאנמר מיאנמר | בינואר 2014 דווח כי משרד החוץ של מיאנמר שלח הודעה לגורמים בקוסובו והודיע להם שהם מכירים בעצמאות קוסובו. עם זאת, סגן ראש הממשלה בהג'ט פצולי ושר החוץ אנבר הודג'אי הכחישו שקיבלו הודעה שכזו. |
| 49 | מקסיקו מקסיקו | ב-19 בפברואר 2008 פרסמה משרד החוץ של מקסיקו הצהרה בה נאמר כי מקסיקו עוקבת מקרוב אחר ההתפתחויות בקוסובו כדי לאמץ, ברגע המתאים, עמדה בנושא הכרזת העצמאות. אותה הצהרה קראה לכל הצדדים להגיע להסכמה, באמצעות דיאלוג, על מעמדה הסופי של קוסובו וכן להגיע להסכמה בדבר זכויות המיעוטים ושמירת השלום והביטחון בבלקן. אולם מאז פקידי ממשל מקסיקניים הדגישו שוב ושוב שמקסיקו אינה מתכוונת להכיר בקוסובו. |
| 50 | מרוקו מרוקו | בפגישה שנערכה בינואר 2009 בין שר החוץ של קוסובו, סקנדר היסני, לשגריר מרוקו באוסטריה, עומאר זניבר, אמר זניבר כי מרוקו עוקבת בקפידה אחר ההתפתחויות בקוסובו. לדבריו, "אנשים ומוסדות במדינתי מבינים ותומכים ברצונם של אנשי קוסובו. היינו ונשארים קרובים לקוסובו. אני יכול לומר לך שמדינתי מנהלת התייעצויות רחבות עם מדינות אחרות בנושא ההכרה בקוסובו. נקבל החלטה למען קוסובו בזמן המתאים לכך". במהלך ביקורו בספטמבר 2009 ברבאט, אמר שר החוץ הסרבי ווק ירמיץ' כי מנהיגי מרוקו אישרו כי רבאט גיבשה את עמדתה בנושא אי הכרה בקוסובו. שר החוץ של מרוקו, טייב פאסי פהרי, הצהיר כי גופים אינם יכולים להפוך למדינות על ידי הצהרות עצמאות חד צדדיות, אלא רק באמצעות תהליכים באו"ם או הסכמה הדדית. ביוני 2011 הסבירו נציגי ממשלת מרוקו כי הם מתקשים להכיר בקוסובו בשל ההקשר הפוליטי של סהרה המערבית. ב־6 ביולי 2012, שר החוץ של מרוקו, סעד א-דין אל-עות'מאני, התחייב כי מוסדות המדינה הגבוהים ביותר יבדקו את בקשת ההכרה של קוסובו, וההחלטה על ההכרה תתקבל בתוך תקופה קצרה. בפגישה שנערכה באוקטובר 2012 בין ראשי ממשלת אלבניה ומרוקו, סאלי ברישה ועבד אל-אילה בן כיראן, הבטיח מר בן כיראן לדון בבקשת הרשויות באלבניה להכיר בקוסובו מכיוון שהיא נושא בעל חשיבות עליונה לאזור. |
| 51 | ניגריה ניגריה | ביולי 2009 אמר עומארו יאר אדואה, נשיא ניגריה, כי ניגריה לא תכיר בקוסובו כאומה עצמאית. לדבריו, ההחלטה שלא להכיר בקוסובו נובעת מהניסיון ההיסטורי של ניגריה ממלחמת האזרחים שהתחוללה בה בין השנים 1967 ו-1970, בה נלחמה ניגריה על ריבונותה ועל שמירת שלמותה הטריטוריאלית. והוא הוסיף כי "מאז תום מלחמת האזרחים, ניגריה המשיכה להיאבק על בניית מדיניות ואסטרטגיות לגיבוש אומה הטרוגנית, אך כוללת". בנובמבר 2009 הדגיש אוג'ו מדוקווה, שר החוץ של ניגריה (ובעבר תומך בעצמאות ביאפרה) כי ניגריה לעולם לא תכיר בעצמאותה של קוסובו. באוגוסט 2011 אמר סגן ראש הממשלה הראשון של קוסובו, בהדג'ט פצולי, כי קיבל תמיכה מבכירים בהנהגת ניגריה שהבטיחו כי הכרה בקוסובו תטופל ברצינות בתוך זמן קצר.דיווחים על הכרת קוסובו בניגריה הופיעו בשנת 2011. בהצהרה שהתרחשה ב-22 בספטמבר 2011, דובר משרד החוץ הניגרי, דמיאן אגוו, אמר כי הממשלה הפדרלית הניגרית החליטה "לפתוח משרד סחר בפרישטינה". עם זאת, ביום למחרת היום המשרד חזר בו.  בספטמבר 2012 פורסם כי אולוגבנגה אשירו, שר החוץ הניגרי, הכחיש כי הכרה בקוסובו אכן התרחשה. אך בהדג'ט פצולי, סגן ראש הממשלה הראשון של קוסובו, חזר והדגיש כי ההכרה התרחשה וטען כי אשירו מעולם לא שוחח עם גזטה אקספרס. בינואר 2013, שר החוץ לשעבר של קוסובו סקנדר היסני, אמר כי ההכרה של ניגריה ואוגנדה "מוטלת בספק לא רק על ידי המדינות המדוברות, אלא גם על ידי משרד החוץ האמריקני". שר החוץ הנוכחי, אנבר הודג'אי, הצהיר כי הוא בטוח שההכרות תקפות. אך היעדר ההכרה אושר על ידי שר החוץ הניגרי במרץ 2014. |
| 52 | ניקרגואה ניקרגואה | בפברואר 2008 אמר שר החוץ של ניקרגואה, סמואל סנטוס לופס, כי ממשלת ארצו שומרת על עמדה של "צופה מהצד" בנוגע להכרזת העצמאות החד-צדדית של קוסובו. "ניקרגואה צופה בסוגיית העצמאות של קוסובו, יש לנו חברים שמסכימים עם העצמאות הזו וחברים אחרים שלא מסכימים, יש כאלה שאומרים ש [העצמאות] מהווה איום על השלום באזור ההוא. אנחנו רק מסתכלים על [המקרה הזה ו] אין לנו דעה בנושא זה." |
| 53 | נמיביה נמיביה | בספטמבר 2010, לאחר שיחות עם בכירים בנמיביה, שר החוץ הסרבי ווק ירמיץ' הצהיר כי לנמיביה אין כוונות להכיר בקוסובו. שר החוץ של נמיביה אוטוני נוג'ומה אמר כי הדבר החשוב ביותר הוא להמשיך ולחפש אחר פתרון מוסכם לבעיית קוסובו וכי יש לחפש את ההזדמנויות לפיוס בין המדינות בבלקן. |
| 54 | נפאל נפאל | מידע שהודלף ב-2009 משגרירות ארצות הברית בקטמנדו קובע כי במהלך פגישה עם עוזר מזכיר ה-OECD ריצ'רד בושר, שר החוץ של נפאל, ג'יאן צ'נדרה אצ'אריה, אמר כי ממשלת נפאל טרם החליטה אם היא תכיר בעצמאות קוסובו. אצ'אריה הודה כי נפאל הבינה את האינטרס האמריקני בהכרה בקוסובו, אך לא יכלה לקבל החלטה באותה עת בגלל רגישות אזורית. |
| 55 | סאו טומה ופרינסיפה סאו טומה ופרינסיפה | במרץ 2012, מועצת השרים של סאו טומה ופרינסיפה תחת ראש הממשלה פטריס טרובאדה אימצה החלטה המכירה בעצמאותה של קוסובו. בינואר 2013 פרסם הנשיא מנואל פינטו דה קושטה הודעה לפיה ההכרה אינה תקפה מכיוון שלא התייעצו איתו על ההחלטה, כנדרש בחוקת המדינה. ראש הממשלה החדש גבריאל קושטה אמר כי תהליך ההכרה הוא מצב חריג. שר החוץ של קוסובו, אנבר הודג'אי, עמד על כך שההכרה תישאר בתוקף. סגן ראש הממשלה הראשון של קוסובו, בהג'ט פצולי, אמר כי קיבל אגרת מוקראת המכירה בקוסובו מטרובאדה וכי מדובר בנושא סגור. |
| 56 | סודאן סודאן | בפסגת הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי ב-10 במרץ 2008 התנגדה סודאן לאימוץ המסמך, שהוצע על ידי טורקיה, שיעניק תמיכה בהכרזת העצמאות של קוסובו. ב-28 באוגוסט 2008, שגריר סודאן באו"ם עבד אלמחמוד עבד אלחלים מחמוד הצהיר כי ממשלתו נותרה בהתנגדותה לעצמאות קוסובו וכי הם יתמכו בבקשת סרביה כי על העצרת הכללית של הא"ום לבקש לקבל חוות דעת מטעם בית הדין הבין-לאומי. בפגישה שנערכה בספטמבר 2010 בין שרי החוץ של קוסובו וסודאן, סקנדר היסני ועלי קרטי, אמר קרטי כי סודאן עקבה מקרוב אחר החלטת בית הדין לענייני הבין-לאומי, ותתמוך במוקדם או במאוחר בקוסובו. |
| 57 | סוריה סוריה | ב-13 במאי 2009 דיווח שגריר סוריה בסרביה, מאג'ד שדוד, כי נשיא סוריה בשאר אל-אסד אמר לשר החוץ הסרבי ווק ירמיץ' כי ארצו ממשיכה להתנגד להכרה בעצמאות קוסובו. שדוד ציטט את אל-אסד באומרו "סוריה קוראת לפתרון פוליטי למצב בבלקן ובמזרח התיכון והיא מתנגדת לכל סוג של פילוגים בשני האזורים, ללא קשר לשאלה האם מדובר בסיבות דתיות, אתניות או לאומיות". באפריל 2012 ביקרה משלחת האופוזיציה סורית בראשות עמאר עבד אלחמיד בפרישטינה והבטיחה להכיר באופן מיידי בקוסובו אם הם ינצחו בסוריה. |
| 58 | סיישל סיישל | בספטמבר 2012, שר החוץ של סיישל, ז'אן פול אדאם, אמר כי מדינתו אינה מתנגדת לעצמאותה של קוסובו, וכי הכרה פורמלית תתרחש בקרוב מאוד. בספטמבר 2014 אמר אדאם כי סיישל תשקול את ההכרה בקוסובו במלוא הרצינות. |
| 59 | סנט וינסנט והגרנדינים סנט וינסנט והגרנדינים | בפברואר 2008, כשנשאל על קוסובו, אמר ראש ממשלת סנט וינסנט והגרנדינים, רלף גונזלבס, כי "אם תושבי המדינה [קוסובו] רוצים עצמאות, אני חושב שהם צריכים לקבל אותה". בפגישה באוגוסט 2011 בין נציג ארצות הברית, אליוט אנגל, לבין ראש ממשלת הגרנדינים רלף גונזלבס ושר החוץ של הגרנדינים לואי סטראקר, הבטיחו השניים לקחת על עצמם את התיק להכרה בקוסובו והבטיחו לבדוק את הנושא. |
| 60 | סלובקיה סלובקיה | סלובקיה לא מכירה בקוסובו, אבל ציינה כי עמדתה תוכל להשתנות בעתיד, במיוחד אם העצמאות תהיה מוסכמת על סרביה. |
| 61 | ספרד ספרד | ספרד היא המדינה הגדולה היחידה במערב אירופה שלא הכירה בקוסובו, הסיבה הרשמית היא אי העמידה של הכרזת העצמאות החד-צדדית של קוסובו לטענתה בחוק הבין-לאומי, אך גם בשל החשש שלה מההשלכות האפשריות על תנועות העצמאות המקומיות בספרד. אף על פי שהיא נתנה אינדיקציות לכך שעמדתה עשויה להשתנות, המתח הפוליטי הגובר סביב חבל הבסקים וקטלוניה גרם לכך שבעתיד הנראה לעין עמדתה לא תשתנה. |
| 62 | סרביה סרביה | ראו למעלה |
| 63 | סרי לנקה סרי לנקה | בפברואר 2008 כינה משרד החוץ של סרי לנקה את הכרזת העצמאות של קוסובו הפרה של מגילת האומות המאוחדות והדגיש את חששו כי המעשה "יכול להוות תקדים בלתי הפיך בהתנהלותם של היחסים הבין-לאומיים, ועל הסדר העולמי שנקבע של מדינות ריבוניות, והדבר יכול להוות איום חמור על השלום והביטחון הבין-לאומי". בפגישה שנערכה ביוני 2009 בין נשיא סרביה בוריס טאדיץ', לבין נשיא סרי לנקה, מהינדה ראג'פקסה, אישר ראג'פקסה את תמיכתה של ארצו עם בעמדת סרביה והצהיר כי סרי לנקה מתנגדת בתוקף לעצמאותה של קוסובו מכיוון שהיא מאיימת על הסדר הבין-לאומי. ראג'פקסה הוסיף כי לא יכולה להיות זכות למדינות להיווצר על ידי התנתקות והתבדלות כיוון שזוהי הפרה של מגילת האו"ם ועקרון הריבונות הלאומית. בפגישה שערך בספטמבר 2011 עם סגן ראש הממשלה הראשון של קוסובו, בהג'ט פצולי, הבטיח ראג'פקסה כי סרי לנקה תמשיך לשתף פעולה והביע את נכונותו להמשיך במגעים שיובילו לבניית היחסים בין המדינות בעתיד. בפברואר 2013 הצהיר ראש ממשלת סרי לנקה, דיסאנייאקה מודיאנסלאג' ג'איירטאנה כי הכרתה של סרי לנקה בקוסובו תיבחן. |
| 64 | עיראק עיראק | בפגישה שהתקיימה ב־28 במאי 2009 בין שר החוץ של קוסובו, סקנדר היסני, לנציג עיראק באו"ם, חמיד אל ביתי, אמר ביתי כי קוסובו ראויה להכרה על ידי מדינות אחרות וכי החלטת עיראק בנושא תגיע בזמן מתאים. בפגישה שהתקיימה בספטמבר 2009 בין היסני לשר החוץ העיראקי, הושיאר זיבארי, אמר זיבארי כי בקשתה של קוסובו להכרה דורשת תהליך חשיבה מדוקדק. לדבריו, הוא יעביר את הבקשה לממשלתו, וכי "אנו מבינים את זכותם של עמים להגדרה עצמית". ב-18 בפברואר 2010, לאחר פגישה עם ראש ממשלת עיראק נורי אל-מאלכי, אמר שר החוץ הסרבי ווק ירמיץ' כי סרביה תומכת בתוקף בשלמותה הטריטוריאלית של עיראק, בדיוק כמו שעיראק תומכת בסרביה. במאי 2010, על פי הדיווחים עלי אל-בלדאווי, נציג המועצה העליונה האיסלאמית בעיראק, אמר כי היחסים עם קוסובו ימוסדו לאחר שמפלגתו, שניצחה בבחירות האחרונות, תקים ממשלה חדשה. ב-6 באוגוסט 2010, לאחר פגישה עם ראש הממשלה אל-מאלכי, אמר שר ההגנה הסרבי דרגאן שוטאנובץ' כי עיראק אינה מכירה בעצמאותה של קוסובו והוסיף כי עיראק תמכה בריבונות ובשלמות הטריטוריאלית של סרביה. במרץ 2011 נפגש ראש ממשלת קוסובו האשים טאצ'י עם סגן נשיא עיראק, טריק אל-האשימי, שהבטיח כי עיראק תשקול את ההכרה בקוסובו בעתיד המיידי כדי לפתוח את הדרך לקידום היחסים הטובים בין שתי המדינות. באוקטובר 2011, שגריר עיראק בבלגרד, פלאח עבדולסדה, אמר כי עיראק תומכת בחוק הבין-לאומי ובמנגנונים בין-לאומיים, ולא שינתה את עמדתה לגבי אי הכרה בקוסובו. בספטמבר 2012 אמר נשיא עיראק, ג'לאל טאלבאני, כי הוא מעריך את האינטרס של הרפובליקה של קוסובו ליצור יחסי ידידות עם מדינתו, והוא הזמין את סגן ראש ממשלת קוסובו, בהג'ט פצולי, לביקור רשמית בעיראק על מנת לדון לעומק בצעדים נוספים ליצירת יחסים בין מדינות. בנובמבר 2012 הביע שר החוץ העיראקי זיבארי את תמיכת ארצו בעצמאות קוסובו, ואת הערכתו על ההתקדמות שהושגה בקוסובו לאחר הכרזת העצמאות. הוא אמר כי הרשויות העיראקיות עוקבות בזהירות רבה אחר ההתפתחויות בקוסובו. |
| 65 | הפיליפינים הפיליפינים | בפברואר 2008 אמר שר החוץ של הפיליפינים אלברטו רומולו: "בהתחשב ברגישויות הקיימות באזור, יש לעודד המשך דיאלוג בין כל הצדדים הנוגעים בדבר בכדי להבטיח יציבות אזורית". הוא גם אמר כי הפיליפינים אינם מוכנים להכיר בקוסובו כאומה עצמאית. ב־19 בפברואר 2008 הצהיר רומולו כי הכרה עשויה לסבך את שיחות השלום עם התנועה התנועה המוסלמית הבדלנית במינדנאו. לדבריו, "בעוד הפיליפינים אינם מתנגדים לרעיון העצמאות לקוסובו, אנו מעדיפה הסדר ... תוך התחשבות בעקרונות הבין-לאומיים המקובלים של ריבונות ושלמות טריטוריאלית". בפגישה שנערכה בנובמבר 2012 בין שר החוץ של קוסובו, אנבר הודג'אי, למזכיר המדינה של הפיליפינים, רפאל א. סגואיס, הבטיח סגואיס תמיכה בקוסובו באומרו כי למדינתו יש הבנה מלאה לעצמאות קוסובו וכי הוא ישקול את הבקשה להכרה. |
| 66 | פרגוואי פראגוואי | בפברואר 2008 פרסם משרד יחסי החוץ של פרגוואי הצהרה לפיה פרגוואי מודעת להצהרת העצמאות של קוסובו והיא מנתחת את המצב. באפריל 2010 דווח כי נשיא פרגוואי אמר לטייס הקוסובני ג'יימס ברישה, שהיה במסע להעלאת המודעות ברחבי מרכז ודרום אמריקה, כי פרגוואי כבר הכירה בעצמאותה של קוסובו אך לא הודיעה על כך כדי לא לסכן את מערכת היחסים שלה עם רוסיה. |
| 67 | צ'ילה צ'ילה | ב־27 בפברואר 2008 בהודעה לעיתונות קרא משרד החוץ של צ'ילה לצדדים הנוגעים בדבר להשיג, בדרכי שלום, באמצעות דיאלוג ותוך עמידה בחוק הבין-לאומי, פתרון המכבד את עקרונות ומטרות מגילת האו"ם והוסיף כי צ'ילה תמשיך לנתח את הדיונים שהתקיימו ומתקיימים, הן באספה הכללית של האו"ם והן במועצת השרים של האיחוד האירופי. |
| 68 | קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית | במרץ 2017 ביקר שגריר צפון קוריאה רי פיונג דו בבלגרד ואישר את תמיכת צפון קוריאה בשלמותה הטריטוריאלית של סרביה. |
| 69 | קובה קובה | ב-29 בפברואר 2008, תקף הנשיא לשעבר פידל קסטרו בטורו האישי "השתקפויות פידל", המתפרסם בעיתון הרשמי של המפלגה הקומוניסטית בקובה, "גרנמה אינטרנשיונל" את הפוליטקאי חוויאר סולאנה, ששימש אז כנציג העליון של מדיניות החוץ והביטחון באיחוד האירופי, והאשים אותו בהיותו "האב האידאולוגי של עצמאות "קוסובו", ובכך שהוא מסכן את הלכידות האתנית ואת שלמות הטריטוריאלית של ספרד ובריטניה, אשר שתיהן נאבקות בתנועות בדלניות בתחומן. הוא כינה את עצמאות קוסובו במירכאות כ"עצמאות". בדצמבר 2009 אמרה שגרירת קובה בסרביה, מרסדס מרטינס ולדס, כי קובה תומכת בשלמותה הטריטוריאלית ובריבונותה של סרביה בנוגע לסוגיית קוסובו ודוגלת בכיבוד החוק הבין-לאומי. בפגישה שנערכה בספטמבר 2010 בין שרי החוץ של אלבניה וקובה, אדמונד האקסינאסטו וברונו רודריגס פארילה, אמר רודריגס כי קובה שוקלת מחדש את ההכרה בקוסובו לאור ההחלטה שהתקבלה על ידי בית הדין הבין-לאומי בהאגן. בפברואר 2015 דווח כי קובה המשיכה לתמוך בעמדת סרביה בסוגיית קוסובו. |
| 70 | קזחסטן קזחסטן | בפברואר 2008 דובר משרד החוץ הקזחי אמר כי קזחסטן מתנגדת להכרזת העצמאות החד-צדדית של קוסובו. קזחסטן מתעקשת כי יש לפתור את סוגיית קוסובו בדרכי שלום בהתאם לעקרונות האו"ם בנושא ריבונות לאומית ושלמות טריטוריאלית, אמר הדובר. באוקטובר 2008 אמר שר החוץ של קזחסטן, מראט טז'ין, כי "עיקרון השלמות הטריטוריאלית הוא עקרון המפתח במשפט הבין-לאומי" וכי מסיבה זו קזחסטן לא הכירה בקוסובו או באבחזיה ובדרום אוסטיה. בדצמבר 2008 הצהיר ראש ממשלת קזחסטן כרים מסימוב כי "יש לנו עמדה רשמית. קזחסטן לא הכירה בקוסובו ואינה מכירה באבחזיה ובדרום אוסטיה. אנו סבורים כי הגבולות מוגדרים וקזחסטן לא תכיר במדינות חדשות". |
| 71 | קירגיזסטן קירגיזסטן | בפברואר 2008, בהצהרה שפרסם משרד החוץ הקירגיזי נאמר כי קירגיזסטן לא תכיר בעצמאותה של קוסובו ורואה בה תקדים מסוכן עבור ארגונים בדלניים בעולם. |
| 72 | קמבודיה קמבודיה | ב־6 באוקטובר 2008 הדגיש מנהל המחלקה האירופית במשרד החוץ ושיתוף הפעולה הבין-לאומי בקמבודיה, קאו סמרת, כי קמבודיה אינה מעוניינת לעודד היפרדות באף מדינה ולכן אינה תומכת בעצמאות קוסובו. קאו השווה את תביעת העצמאות בקוסובו לתביעת העצמאות בדרום אוסטיה והצהיר כי קמבודיה לא תעודד מתיחות בין מדינות על ידי תמיכה בתביעות העצמאות. בפברואר 2009 חזר שר החוץ במשרד החוץ ושיתוף הפעולה הבין-לאומי של קמבודיה, אוך בורית, על אותו המסר. הצהרת משרד החוץ כי קוסובו היא נושא רגיש אותו הם לומדים בקפידה. בורית שאל, "אם מכירים בקוסובו, מה עם דרום אוסטיה?" ב-2 באפריל 2009, מנהל המחלקה לארגונים בין-לאומיים במשרד החוץ ושיתוף הפעולה הבין-לאומי של קמבודיה, טואי רי, הצהיר כי קמבודיה לא מתכוונת להגיש תסקיר (בין אם הוא תומך בסרביה או בקוסובו) לקראת הדיון בבית הדין הבין-לאומי. |
| 73 | קמרון קמרון | בינואר 2011, אמר המזכיר הכללי של משרד החוץ בקמרון, פרדיננד נגו נגו, כי ממשלתו אינה יכולה להכחיש כי עצמאותה של קוסובו היא בלתי הפיכה, אך כי היא נוהגת בזהירות כדי לא לפגוע באינטרסים של קמרון בעולם. בנובמבר 2011, בפגישה עם סגן ראש ממשלת קוסובו הראשון, בהג'ט פצולי, אמר ראש ממשלת קמרון, פילמון יאנג, כי ההכרה בקוסובו בדרך. בפגישה שנערכה ב-5 בנובמבר 2012, בין שר החוץ של קוסובו אנבר הודג'אי, ונציגו של שר החוץ של קמרון, אדום גרגום, אמר גרגום כי למדינתו אין סיבות פוליטיות או משפטיות שלא להכיר בעצמאות קוסובו, והביעה את אהדת עמו לתושבי קוסובו. |
| 74 | קניה קניה | בפגישה שנערכה ב-30 ביולי 2008 בין שר החוץ של קניה מוזס וונטגולה לעמיתו הסרבי ווק ירמיץ', הסביר ווטנגולה את עמדתה העקרונית של קניה בנוגע לקוסובו ולשלמותה הטריטוריאלית של סרביה. בפגישה שהתקיימה ב-27 במאי 2009 בין שר החוץ של קוסובו, סקנדר היסני, לנציג קניה באו"ם, זכארי מובורי-מואיטה, אמר מובורי-מואיטה כי "לקוסובו מגיע מקום במשפחת העמים" וכי הוא יעביר את הבקשה להכרה לממשלתו. הוא גם אמר שהזכות להגדרה עצמית היא זכות שאי אפשר להכחיש. לאחר פגישה בספטמבר 2010 עם פוליטיקאים בקניה, אמר ראש ממשלת אלבניה סאלי ברישה כי קניה הבטיחה להחליט באופן חיובי בנוגע להכרה בקוסובו. באוקטובר 2012 הצהיר ראש ממשלת קניה, ראילה אודינגה, כי קניה שוקלת ברצינות להכיר בקוסובו, וכי החלטה תתקבל בקרוב. |
| 75 | קפריסין קפריסין | ב-11 בפברואר 2008 הצהירה שרת החוץ הקפריסאית אראטו קזאקו-מרקוליס כי "קפריסין לעולם לא תכיר בהכרזת עצמאות חד-צדדית מחוץ למסגרת האו"ם". נשיא קפריסין דימיטריס כריסטופיאס, אישר במרץ 2008 כי קפריסין לא תכיר בקוסובו כמדינה עצמאית, מתוך כבוד לשלמותה הטריטוריאלית ולריבונותה של סרביה. כריסטופיאס חזר על התנגדותו להכרה בריאיון לעיתון רוסי באומרו: "הדבר המשותף לקוסובו ולקפריסין, בכל הנוגע למצב באזורים אלה, הוא שבשני המקרים, העקרונות הבסיסיים של החוק הבין-לאומי, כמו גם החלטות האו"ם בנושא, מופרות ללא הרף". נשיא קפריסין הדגיש כי שלמותה הטריטוריאלית, הריבונות והעצמאות של סרביה וקפריסין מופרות פעם אחר פעם באופן ברוטאלי. ב־23 בפברואר 2009, בפגישה עם נשיא סרביה בוריס טאדיץ', אמר כריסטופיאס כי "קפריסין לא הכירה בהכרזת העצמאות החד צדדית של קוסובו ולא תכיר בה בעתיד. אנחנו בצד שלך, לא רק כיוון שהמקרה שלך דומה לשלנו, אלא כיוון ששזה עניין של עקרונות". ב-16 ביוני 2009, שר ההגנה של קפריסין, קוסטאס פאפקוסטאס, אמר כי קפריסין לעולם לא תכיר בעצמאות קוסובו.באוקטובר 2009 חזר כריסטופיאס על אמדתה של קפריסין כשאמר שקפריסין לא תכיר בקוסובו, גם אם כל שאר חברי האיחוד האירופי יעשו זאת. ב־28 ביוני 2012 הצהיר משרד החוץ הקפריסאי כי אף על פי שהם לא הכירו בעצמאות קוסובו, הם מחויבים לחלוטין לקידום נקודת המבט האירופית של האזור. הם התחייבו כי במהלך נשיאות מועצת האיחוד האירופי, קפריסין תממש את תפקידיה באופן נייטרלי ואמין, תוך התחשבות בעמדותיהן של כל המדינות החברות באיחוד, אך אין לפרש כל פעולה שתבוצע במהלך הנשיאות בדרך כלשהי שינוי בעמדתם ביחס לאי הכרה ולמעמדה של קוסובו על פי החוק הבין-לאומי. |