stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכשרה מקצועית בישראל
התפתחות היסטורית > שנים ראשונות

במהלך העשור הראשון לקיומה של המדינה החלו תהליכי מיסוד של מערכות ההכשרה והתמקצעות של עובדים והתהדק הקשר בין מערכות המדינה ובין התעשייה. מיסודה של מערכת ההכשרה המקצועית נעשה בעזרת סיוע שהתקבל ממשלות שונות, מארגוני סיוע של האו"ם, ה-ILO והבנק העולמי. תמיכה זו כללה משאבים מקצועיים ותקציביים בהיקפים של עשרות מיליונים לירות
במהלך שנות ה-60' התחזק הקשר בין תהליכי התפתחות המשק וצורכי התעשייה ובין מאפייני ההכשרה המקצועית. עיקר המאמץ המוסדי כוון לביסוס פעולת האגף להכשרה המקצועית ולחיזוק הקשר עם החינוך המקצועי. ההכשרה המקצועית התעצבה  על רקע תפיסת "העבודה היצרנית" והפכה חלק בלתי נפרד מהמאמץ הלאומי לפיתוח המשק. החינוך המקצועי התעצב על רקע השאיפה לספק חינוך לכל ולתת מענה לבני הנוער בדמות תעודת מקצוע והכשרה לתעסוקה.
לקראת תום שנות ה-60' נחתם הסכם בין משרד העבודה ומשרד החינוך לחלוקת תחומי הפעולה תחת אחריותם של כל אחד מהמשרדים בתחום החינוך המקצועי והגברת שיתוף הפעולה. על פי ההסכם, משרד העבודה היה אחראי לטפל בהכשרה ובהשתלמות של מבוגרים ובהכשרת בני נוער לפי חוק החניכות. משרד החינוך היה אמון על הטיפול בכל הסוגים האחרים של הכשרת בני נוער בתקופות למשך לימוד שונות. כמו כן, הוקמה קרן הכשרה והשתלמות מקצועית של פועלי בניין בשיתוף עם הסתדרות פועלי הבניין וארגון הקבלנים
במהלך שנות ה-70' התפתחה מערכת הכשרה מקצועית ענפה במימון ובניהול של משרד העבודה. ההכשרות סיפקו מיומנויות מקצועיות בהתאם לצורכי שוק העבודה. מערכת זאת כוונה בעיקרה לטפל באבטלה חיכוכית זמנית. לצד מערכת זאת, פעלה מערכת הכשרה של ההסתדרות והאיגודים המקצועיים, בהתאם לדרישות הענפיות, אשר היבנו את הדירוג המקצועי בענפים השונים. במחצית השנייה של שנות ה-70', על רקע ההאטה הכלכלית נדרשה מערכת ההכשרה לספק מענה לבעיות אבטלה ארוכות טווח ומצבי תעסוקה משתנים. עיקר המאמץ של מערכת ההכשרה הופנה ממתן שירותים אוניברסליים לטיפול הממוקד באבטלה. כך, למשל, תקציב האגף להכשרה גדל בשל העברת חלק מדמי הביטוח הלאומי לטובת פעילויות הכשרה מקצועית. מספר המשתתפים בהכשרות הלך וגדל עם שילובם של מובטלים, עולים חדשים, חיילים משוחררים ותושבי עיירות הפיתוח ושכונות המצוקה השתלבו בפרויקטים ייעודיים.
התפתחות היסטורית > שנות השמונים והתשעים

שנות השמונים מסמנות את סיום תקופה מיסודה של מערכת המקצועית ואת ראשית המעבר ממערכת המשרתת את צורכי המשק והתעשייה למערכת הממוקדת בטיפול באוכלוסיות חלשות. התמורות הטכנולוגיות, התפתחותם של ענפי אלקטרוניקה, המחשבים והאוטומציה והשינויים בתחומי הידע עיצבו מחדש את פעולתה של מערכת זו. תחומי הידע החדשים דרשו מיומנויות רחבות, מחד, ושליטה בעולמות ידע ממוקדים, מאידך. השילוב בין השניים דרש חשיבה מחודשת אודות תהליכי ההכשרה וההסמכה של עובדים לתעשייה.
באותן השנים מאפייני פעולתה של מערכת ההכשרה המקצועית הושפעו מהתהליכים והמגמות החדשות שהתרחבו בפוליטיקה הישראלית. התקציבים הגדולים שעמדו לרשות מערכת ההכשרה המקצועית הפכו עם השנים לאפיק נוח בידי קברניטי משרד העבודה והרווחה למתן הטבות פוליטיות. אחד הביטויים הבולטים לכך היה הופעתם של שירותים שכוונו לאוכלוסיות מוגדרות ותאמו את צורכיהם אשר לא עמדו בהלימה למגמות שהתפתחו בתעשייה או בחברה. שירותים אלה, דוגמת הכשרות לאוכלוסייה החרדית בתחומי מקצועות הסת"ם, שימושו כדיבידנט שניתן על מנת לשמור על היציבות הקואליציונית.
במקביל, עקרונות ניהול מערכת ההכשרה המקצועית החלו להשתנות לאור השינויים בעקרונות המדיניות החברתית. המעבר מתפיסה סוציאלית אוניברסלית לטיפול ממוקד באוכלוסיות מוגדרות עיצב מחדש את עקרונות הפעולה של המערכת. ההכשרה הפכה לכלי לטיפול באוכלוסיות ממוקדות ולאפיק למתן מענה לצרכים הסוציאליים שלא סופקו במסגרת השירותים החברתיים. מערכת ההכשרה המקצועית הפכה מספינת הדגל של תהליכי פיתוח ההון האנושי לאמצעי להכשרה של אנשי מקצוע המופנים לרמות הנמוכות בשוק העבודה.
שנות התשעים התאפיינו באימוצה של גישה פרטיקולרית לניהול והסדרה של תהליכי התפתחות ההון האנושי. ההכשרה הפכה מכלי להתערבות בשוק העבודה לתשתית בעזרתה נעשה מאמץ לניוד אוכלוסיות ומתן מענה לצרכים ייחודיים של סקטורים שונים בחברה. מגמות אלה הגבירו את העיסוק וההתמחות בהקשרים החברתיים ובניסיון לפתח כלי הכשרה פרטיקולאריים עבור אוכלוסיות ייעודיות כגון עולים חדשים, ערבים וחרדים המכוונים לסייע בהתמודדות בכניסה לשוק העבודה, בהורדת החסמים ובהגברת הנגישות לידע ופיתוח הון אנושי. כך למשל תקציב האגף להכשרה מקצועית גדל מ-82 מיליון שקלים בשנת 1990 ל-269 מיליון שקלים בשנת 1991, כאשר מחצית מפעולות האגף הופנו לטובת הכשרת העולים.
התפתחות היסטורית > הפרטה וצמצום

בפתחה של המאה העשרים ואחת מדיניות ההכשרה המקצועית ניצבה בפני תמורות משמעותיות שעיצבו את מאפייניה וצורת פעולתה. אל השיח העוסק בהכשרת עובדים מקצועיים לתעשייה חלחלו תפיסות נאו-ליברליות שהובילו לגיבושה של מדיניות חדשה.
בשנת 2004 החליטה ממשלת ישראל על הפעלת תוכנית מהל"ב/"אורות לתעסוקה". התוכנית, התבססה על מודל "From welfare to work", או כפי שכונתה "תוכנית ויסקונסין". התוכנית נועדה לצמצם את החסמים של אוכלוסיות בכניסה לשוק העבודה ולזרז את תהליך השתלבותן בתעסוקה. הפעלתה של התוכנית נעשתה באמצעות התקשרות עם חברות פרטיות וגורמי מגזר שלישי שהפעילו "מרכזי תעסוקה". מדיניות זו הצטרפה לצעדים נוספים בתחומים משיקים ובתוכם השינוי בגובה ומאפייני הזכאות לגמלאות קצבאות האבטלה, הבטחת הכנסה ופרופיל הזכאים. מדיניות זו הביאה לפגיעה משמעותית במעמדה של ההכשרה המקצועית במובניה הקלאסיים ולשחיקה בתהליכי התאמת ההון האנושי המקצועי לצורכי התעשייה.
כיום מערכת ההכשרה המקצועית היא מערכת שיורית המתקשה להניע עובדים בשוק העבודה. הביטוי לשינוי הדרמטי במעמד ההכשרה המקצועית בישראל התבטא בקיצוץ המאסיבי בתקציבי האגף להכשרה מקצועית. בשנת 2000 עמד תקציב האגף על 159.4 מיליון ש"ח לעומת 43 מיליון ש"ח בלבד בשנת 2012.
התפתחות היסטורית > מעבר למשרד הרווחה

ביולי 2016 הוחלט על העברת תחום התעסוקה מאחריות משרד הכלכלה והתעשייה לאחריות משרד הרווחה והשירותים החברתיים בראשותו של השר חיים כץ. ההחלטה זכתה לביקורת מצד גורמים מקצועיים בתחום שטענו כי החיבור בין תחום התעסוקה לעיסוק בסוגיות חברתיות המזוהות עם אוכלוסיות חלשות פוגע במעמדו של התחום.
מערכת ההכשרה בישראל > הבסיס החוקי

מערכת ההכשרה המקצועית בישראל אינה מעוגנת בחוק, בשונה ממדינות מערביות דוגמת גרמניה, צרפת ושוודיה. במהלך השנים נחקקו מספר חוקים ותקנות, אשר התייחסו באופן עקיף למעמדה של מערכת ההכשרה המקצועית. "חוק שירות התעסוקה התשי"ט-1959" ו"תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח אבטלה), תשל"ג-1972" הם מהחוקים הבולטים, אשר עיצבו את פעולת מערכת ההכשרה המקצועית הן בהקשר שוק העבודה והן בהקשר הטיפול באוכלוסיות מיוחדות.
במהלך השנים נחקקו חוקים המגדירים את תנאי ההכשרה בענפים ומקצועות במשק כגון חוק החשמל. כמו כן, נחקקו חוקים העוסקים בתנאי העבודה ובהסדרת יחסי העבודה ובתוכן גם נושא הכשרתם של חניכים במהלך עבודתם ("חוק החניכות").
מערכת ההכשרה בישראל > הבסיס החוקי > חוק שירות התעסוקה התשי"ט-1959

החוק נחקק בשנת 1959 במטרה להסדיר את תהליכי חלוקת העבודה לדורשי התעסוקה. החוק יצר זיקה בין מערכת ההכשרה המקצועית ובין שירות התעסוקה, במסגרתו נקבע כי הזכאות להכשרה מקצועית ניתנת רק למי שהופנה על ידי שירות התעסוקה. הזיקה בין השניים הביאה למיסוד והכרה פורמלית בהכשרה מקצועית ככלי המסייע בהתאמת עובדים מקצועיים לשוק עבודה. כמו כן, שירות התעסוקה הוא הגורם שבסמכותו להפנות להכשרה ולעבודה, על סמך הסיווגים המקצועיים.
מערכת ההכשרה בישראל > הבסיס החוקי > תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח אבטלה), תשל"ג-1972

החוק נחקק בשנת 1972 במטרה לצמצם ככל האפשר את משך הזמן בו הפרט אינו מתפרנס מעבודה. גמלאות העבודה הוצמדו לשכרו של המובטל, לצד הצבת תנאי זכאות ומגבלות לעידוד חזרתו לשוק העבודה. מובטלים זכאים לקבל ביטוח אבטלה בהתאם לרמת השתכרותם טרם נפלטו משוק העבודה. בנוסף, הם זכאים להכשרה מקצועית המאפשרת התאמה של היכולות והמיומנויות הקצועיות או הסבה למקצוע אחר. ההכשרה המקצועית וביטוח האבטלה אמורים לספק למובטל פרק זמן סביר אשר יאפשר חיפוש עבודה מתאימה והזדמנות לעדכון ולרכישת ידע. פרק הזמן המוקצה ניתן על מנת להימנע מחזרתו של העובד לשוק העבודה מתוך אילוצים אשר יוצרים אי התאמה (Mismatch) בין יכולותיו המקצועיות ובין מקום עבודתו.
מערכת ההכשרה בישראל > סוגי התערבות

האגף להכשרה מקצועית אחראי על כלל ההכשרות המקצועיות הנערכות במשק. רוב ההכשרות נערכות בשוק החופשי על ידי גורמים פרטיים או מכללות ובתי ספר מקצועיים. חלק מההכשרות נערכות במרכזי הכשרה בניהולו של האגף ובמפעלים בתעשייה. האגף מפקח בכל אחת מהפעילויות על תוכני הלימוד, התשתיות, בחינות ההסמכה והכשרת המורים. ההכשרות המקצועיות נחלקות למספר קטגוריות:
הכשרות מתוקצבות- הכשרות הממומנות על ידי האגף במקצועות ובתחומים בהם קיים חוסר בעובדים מיומנים. עיקר ההכשרות המתוקצבות מתקיימות במרכזי הכשרה או במכללות ובמרכזים ציבוריים המאושרים על ידי האגף. ההכשרות, המתוקצבות וממומנות כולן בידי המדינה, ניתנות אך ורק למובטלים המופנים על ידי שירות התעסוקה. כל ההכשרות מתקיימות במסגרת קורסי יום.
קורסים עסקיים - הכשרות הנפתחות כמענה לצורכי השוק. ההכשרות מתקיימות במכללות ובמרכזים פרטיים במימון מלא של המשתתפים. הלימודים בקורסים העסקיים מתקיימים, ברובם, במסגרת לימודי ערב.
כיתה במפעל - כמענה לצרכים מיוחדים של מפעל. תוכנית ההכשרה מתקיימת בתוך מפעלים או על ידי גופי הכשרה שקיבלו אישור לכך. ההכשרה מיועדת למובטלים המופנים על ידי שירות התעסוקה במסגרת לימודי יום או לעובדים מתוך התעשייה. המפעל המכשיר מחויב לקלוט אחוז מסוים מהלומדים.
OJT (On The Job Training) - הכשרות הנבנות כמענה לצרכים העולים מתוך התעשייה. ההכשרות נערכות, לרוב, במימון המדינה ומכוונות לסייע למפעלים להכשיר עובדים מקצועיים. המימון הממשלתי אינו ניתן עבור ההכשרה, אלא עבור תשלום על זמנו של החונך המנחה את העובד במהלך עבודתו.
חונכות במפעל - פרויקט בשיתוף מיזם תב"ת של ארגון הג'וינט. הכשרה מקצועית הנערכת בשיתוף מלא עם התעשייה, במטרה לספק מענה לצרכים של מפעלים במימון וסיוע של המדינה. מימון ההכשרה נעשה בשיתוף של התעשייה (30%) והמדינה (70%). ההכשרה מחולקת לשלושה שלבים: השלב הראשון - לימודים העורכים חודש עד חודש וחצי במרכז הכשרה. השלב השני - לימודים בשילוב הכשרה (3 ימי הכשרה ו-2 ימי עבודה בתעשייה במסגרת חניכה). השלב השלישי - לימודים במרכז הכשרה.
שוברים - החל משנת 2007 יושמה תוכנית השתלבות בעבודה באמצעות שוברים. השוברים מקנים אפשרות ללימודים בכל מוסד השכלה המאושר על ידי משרד הכלכלה והתעשייה, משרד החינוך והמועצה להשכלה גבוהה. השובר ניתן למובטלים או לעובדים בלתי מקצועיים. הזכאות לשובר ניתנת רק למי שלא השתתף בהכשרה מקצועית במהלך שלוש השנים האחרונות.
מכינות - המכינות מכוונות לסייע למחפשי עבודה ועובדים בלתי מקצועיים לרכוש מיומנויות בסיסיות לקראת כניסתם להכשרה מקצועית. המכינות ניתנות לאוכלוסיות אשר אינן מחזיקות בידע ומיומניות בסיסיות כגון: שפה, חשבון וידע כללי הדרושים לעובדים בתעשייה.
אפקטיביות ההכשרה המקצועית

מחקרים שבחנו את מצבם התעסוקתי של בוגרי קורסי הכשרה מקצועית לאחר תקופה של שנתיים או שלוש מסיום הקורס מראים כי כ-80% היו מועסקים בעבודה כלשהי. יחד עם זאת, פחות ממחציתם עבדו במקצוע בו למדו. שכרם של הבוגרים עלה ב-16% - 22% בהשוואה לשרכם בעבודה הקודמת לפני קורס ההכשרה. כ-57% מהבוגרים הסכימו שההכשרה סייעה להם למצוא עבודה בשוק, גם אם לא בתחום אותו למדו.. מצב זה הוא הביטוי המרכזי לחוסר ההתאמה בין צורכי התעשייה וההתפתחויות הטכנולוגיות במשק ובין מאפייני המיומנויות והידע המקצועי המוענקים במסגרת ההכשרה.
ביקורת > תקציב

מאז תחילת שנות האלפיים נמצא תקציב האגף להכשרה מקצועית בתהליך מתמיד של נסיגה. בשנת 2000 עמד תקציב האגף על 159.4 מיליון שקלים. במהלך העשור שלאחר מכן קוצץ התקציב בלמעלה מ-60% עד ל-61 מיליון שקלים בלבד בשנת 2010. בשנת 2011 קוצץ התקציב שוב ל-44 מיליון שקלים, סכם המהווה רק כ-0.01% מכלל תקציב המדינה באותה שנה. הקיצוץ הדרמטי בתקציבי ההכשרה לווה בצמצום הזכאות של מובטלים בקבלת הכשרה מקצועית, במקביל לתקופת הזכאות לדמי אבטלה. מגמות אלה סימנו את החלשותה של ההכשרה המקצועית.
ביקורת > הסללת נשים

לנשים יש יצוג יתר בקרב דורשי עבודה, בשנת 2011 נשים היוו 54.6% מקרב דורשי העבודה, אך היוו רק 46.3% מקרב הלומדים במסלולי היום. לנשים יש ייצוג בולט בקורסים המסורתיים המיועדים לנשים: טיפוח החן, טיפול, מינהל, פרא רפואי, אופנה וטקסטיל וייצוג מזערי בקורסים בתחומי התחבורה, המחשבים, המתכת, החשמל והאלקטרוניקה. ההסללה של נשים למקצועות לימוד נשיים - אינה רק ביטוי לבידול מגדרי אלא היא מתבררת גם כמנגנון המפחית מסיכויהן להשתלב בעבודה במקצוע הנלמד. הדבר בולט במיוחד בקורסי הכשרה המתקיימים בישוביים ערביים - הנושאים הנלמדים ביותר הם ספרות, מטפלות ומינהל, אך הפועל קיים היצע נמוך למשרות אלה ביישובים הערביים. נשים ערביות רושמות אחוזי השתתפות נמוכה גם במסגרות הכשרה אחרות - בשנת 2004 השתתפה רק אישה ערבייה אחת בהכשרה פנים מפעלית, מתוך 235 משתתפים שלקחו חלק בהכשרות מעין אלה. בתוכניות הסבה לאקדמאים התמונה דומה - מתוך 766 משתתפים בתוכנית רק 15 היו נשים ערבית.
הכשרה מקצועית על פני מעגל החיים של הפרט

מערכת ההכשרה מקצועית בישראל מאפשרת למידה מקצועית לאורך מרבית חייו הבוגרים של הפרט. חלק מבתי הספר המקצועיים מאפשרים לבוגריהם לרכוש תעודת מקצוע בסיום הלימודים. חוק החניכות
מגדיר את הקריטריונים להכשרה, הסמכה והעסקה של חניכים עד גיל 18. במסגרת השירות הצבאי, צה"ל מעניק הכשרות מקצועיות המוכרות על ידי משרד הכלכלה והתעשייה ומאפשרות השתלבות בעבודה בשוק החופשי. משרד הכלכלה והתעשייה מקיים מערכת ענפה של הכשרות והסבות מקצועיות במפעלים, במרכזי הכשרה ובשיתוף גורמים פרטיים ומהמגזר השלישי.
ראו גם

בית ספר מקצועי
הנדסאי
טכנאי
לימודי תעודה
הערות שוליים

↑  המונח "הכשרה מקצועית" לא מתייחס ללימודים אקדמיים או לימודים לתעודת הנדסאי
↑  הורוביץ, נרי ושגיא, קרן (2013), מדיניות הנדסאים בישראל בהקשר שוק העבודה החדש, מסמך מדיניות, משרד הכלכלה
↑  רייכל, נירית (2008), סיפורה של מערכת החינוך הישראלית, מאגנס:ירושלים
↑  גל, ג'וני (2002), האמנם נטל מרצון? סיפורה של ההתמודדות עם האבטלה, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, אוניברסיטת בן-גוריון
↑  יורם גבאי (2009), כלכלה פוליטית: בין מראית עין כלכלית למציאות כלכלית, תל אביב:הוצאת הקיבוץ המאוחד
↑  אברהם דיסקין (2008), המפה הפוליטית של מדינת ישראל. בתוך: צמרת ויבלונקה (עורכים) העשור השלישי, עמ' 33-48.
↑  ירחון משרד העבודה והרווחה, עמ' 39-40; זנבר/צמרת ויבלונקה עורכים, 2008; ארטשטיין/בן-בסט ערוך, 2001
↑  גל, ג'וני (2007), תוכנית וויסקונסין: מרווחה לעבודה. בתוך: פנים - כתב עת לתרבות, חברה וחינוך. גיליון 41, עמ' 20-27
↑  גל, ג'וני ופלורנס, בראון (2007), מה אפשר ללמוד מהניסיון של תוכניות "מרווחה לעבודה" בעולם?, ירושלים: האוניברסיטה העברית, בית הספר לעבודה סוציאלית ע"ש פאול ברוואלד
↑  הנתונים לקוחים מתוך הוראות התקציב של משרד התמ"ת בשנים שונות
↑  החלטה מספר  1754 של הממשלה מיום 31.07.2016, באתר משרד ראש הממשלה
↑  בוגרי קורסים להכשרה מקצועית למבוגרים לשנת 2006, אתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יוני 2012
↑  [אלון פורת (2014), מצבם התעסוקתי של בוגרי הכשרה מקצועית במסלול מבוגרים יום כשנתיים מסיום לימודיהם (בוגרי 2011), משרד הכלכלה
1 2  מרכז מהות והפורום לקידום כוח עבודה רב גילאי (2011), קידום הכשרה מקצועית בישראל בדגש על האוכלוסייה בגיל הביניים ועל נשים - מסמך עמדה.
↑  מכון אדוה (2006), הכשרה מקצועית OUT? נייר עמדה.
שיעור ערב בשרטוט טכני מטעם ההסתדרות, 1948
תלמידים במרכז ההכשרה צור לבון. מרכז ההכשרה הוא מרכז פרטי, אך תוכניות הלימוד מאושרות, מפוקחות ואף ממומנות באופן חלקי על ידי משרד הכלכלה והתעשייה
שעת האפס (סדרת טלוויזיה אמריקאית)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  פול שורינג 
 שחקנים:  אנתוני אדוארדס   סקוט מייקל פוסטר   אדיסון טימלין   ג'סינדה בארט   כארמן איג'גו   מייקל נייקויסט
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  13
 הפקה
 מפיקים בפועל:  פול שורינג 
 חברת הפקה:  אולפני ABC 
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television 
 מוזיקה:  טרבור רבין 
 אורך פרק:  42-43 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ABC
 תקופת שידור מקורית:  14 בפברואר 2013 – 3 באוגוסט 2013
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שעת האפס (באנגלית: ZERØ HOUR) היא סדרת דרמה אמריקאית, בכיכובו של אנתוני אדוארדס, הסדרה עלתה לשידור ב-14 בפברואר 2013 ברשת ABC.
הסדרה קיבלה בפרק הראשון רייטינג של 6.38 מיליון צופים בארצות הברית.
ב-1 במרץ 2013 בוטלה הסדרה והוסרה מלוח זמני השידור שלה על ידי ABC בשל דירוגים נמוכים. הפרקים הנותרים אשר הופקו, שודרו רק בקיץ באותה שנה בחודשים יוני-אוגוסט.
עלילה

האנק גליסטון עוסק בהפצת מגזינים. אשתו ליילה קונה שעון ייחודי ונחטפת על ידי מחבל בשם וינסנט הלבן. האנק מבין שאשתו נחטפה בגלל השעון, מפרק את השעון, מוצא יהלום פגום בפנים, מאיר על היהלום מול הקיר ונגלית לעיניו מפה. האנק לוקח את המפה לחברו הטוב הכומר, וזה מספר לו שהמפה כתובה בשפה שמתה במאה השנייה. וינסנט הלבן מבקש מהאנק לעשות עסקת חליפין בין ליילה לשעון, והכומר מציע להאנק שילך בלי היהלום, יהלום המפה נשאר עם הכומר, וינסנט הבין את התכסיס ולקח את היהלום מהכומר בהריגה. האנק נוסע לניו ברתולומיאו עם הסוכנת ריילי. בינתיים ארון ורייצ'ל נוסעים לבוואריה לחפש את יוצרו של השעון, השען מספר להם שלא מדובר רק בשעון אחד אלא בשנים עשר שעונים, שמיועדים ל-12 שליחים נבחרים שנאספו בשנת 1938, כדי להגן על העולם השסוע מאבדון, השליחים יצרו חיי עולם חדשים ולאחר מכן התפזרו כדי להסתתר מהנאצים. האנק מוצא את ניו ברתולומיאו הממוקם על המפה, זו צוללת נאצית התקועה בקרח, ובתוכה יש כמה שליחים מתים, יחד עם אדם שדומה להאנק.
הדמויות

אנתוני אדוארדס - האנק גליסטון
סקוט מייקל פוסטר - ארון מרטין
אדיסון טימלין - רייצ'ל לואיס
ג'סינדה בארט - ליילה גליסטון
כרמן אג'וגו - בק ריילי
מייקל נייקויסט - וינסנט הלבן
סאם אנדרווד - מרטין קרופ
סטיבן יוניברס

| --- | --- |

צילום מסך מתוך פיתח הסדרה
 סוגה:  קומדיה, פעולה, מדע בדיוני, דרמה
 יוצרים:  רבקה שוגר
 כותבים:  מאט בורנט, איאן ג'ונס-קווארטי, בן לבין, קאט מוריס, רבקה שוגר
 מדבבים:  זק קליסון (סטיבן יוניברס) Jennifer Paz (לאפיס לאזולי) Tom Scharpling (גרג יוניברס) Deedee Magno Hall (פרל) Shelby Rabara (פרידוט) Estelle (גארנט) Michaela Dietz (אמתיסט) קייט מיקוצ'י מת'יו מוי 
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (דובב לשפות נוספות וביניהן עברית)
 מספר עונות:  5 (מתוכן 4 דובבו לעברית)
 מספר פרקים:  160
 תוכנית המשך:  Steven Universe Future
 הפקה
 מפיק:  ג'קי בוסקרינו, צ'אק אוסטין
 מפיקים בפועל:  רבקה שוגר, איאן ג'ונס-קווארטי
 חברת הפקה:  אולפני קרטון נטוורק
 הפצה:  האחים וורנר טלוויזיה, HBO Max 
 מוזיקה:  רבקה שוגר, Jeff Liu, Aivi & Surasshu 
 אורך פרק:  11 דקות
 שידור
 רשת שידור:  קרטון נטוורק
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הילדים yes הטלוויזיה בלוויין
 פורמט (תמונה):  1080i ‏(16:9  ‏HDTV)
 פורמט (קול):  Dolby Surround
 תקופת שידור מקורית:  4 בנובמבר 2013 – 21 בינואר 2019
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
רבקה שוגר – יוצרת הסדרה
סטיבן יוניברס (באנגלית: Steven Universe) היא סדרת אנימציה מאת רבקה שוגר, המשודרת ברשת Cartoon Network (בישראל שודרה בערוץ הילדים). עלילת הסדרה עוקבת אחר ילד צעיר בשם סטיבן שגדל בעיר דמיונית בשם "Beach City" (עיר החוף, בתרגום חופשי לעברית) עם שלוש חייזריות דמויות-אדם אשר עשוית מאבני חן: פרל, גארנט ואמתיסט בצוות הנקרא "The Crystal Gems" (בדיבוב לעברית: אבני הקריסטל או אבני-החן).
כשהסדרה נוצרה, היא הייתה הסדרה הראשונה בערוץ שנוצרה על ידי אישה. הסדרה זכתה לשבחים רבים, והועמדה וזכתה במספר פרסים, ביניהם: פרס אמי אחד (מתוך מספר מועמדויות), ומועמדות לפרס אנני. יחס זה גרר את הסדרה ליצירת ספרים, קומיקסים ומספר משחקי וידאו המבוססים עליה. הסדרה הסתיימה באופן רשמי עם סיום סדרת האפילוג "Steven Universe Future" ב-27 במרץ 2020.
תקציר העלילה

אבני-החן הן צורת חיים חייזרית בת שתי צורות: אבן-חן דוממת (כמו אלו שבכדור הארץ), וצורה דמוית אדם ("גוף") שמאפשרת לה לפעול בעולם. עולם הבית שלהן (באנגלית: "Homeworld"), בהנהגת היהלומים, ניסה להשתלט על כדור הארץ ולהפוך אותו לקולוניה, עד שקבוצת מורדות בשם "אבני הקריסטל" בהנהגת אבן-חן בשם רוז קוורץ, נלחמה נגד הכיבוש ועצרה אותו.
עלילת הסדרה מתמקדת בקורות אבני הקריסטל במאה ה-21, אלפי שנים לאחר תום המלחמה, ובפרט בסטיבן, נער בן 14 שהוא חצי אבן-חן וחצי בן אדם. את כוחותיו ירש מאמו רוז קוורץ, שוויתרה על גופה הפיזי כדי ללדת אותו. מושבן של אבני הקריסטל הוא בעיר אמריקנית בדיונית בשם "ביץ’ סיטי" (מילולית: עיר החוף), אך לעיתים קרובות הן משתמשות במכשיר הטלפורט בביתן כדי ללכוד אבני-חן שנפגמו וקיבלו צורת מפלצת, ובכך להגן על כדור הארץ ותושביו.
התפתחות העלילה מלווה את התבגרותו של סטיבן, שלומד לאיטו על המלחמה שבה היו מעורבות אימו וחברותיה, במקביל למאמצים הולכים וגוברים מצד עולם הבית לפגוע בפעילותן של אבני הקריסטל.
דמויות ראשיות

סטיבן יוניברס – בן לאב אנושי ואם אבן-חן. לאורך הסדרה לומד סטיבן לגלות ולהשתמש בכוחות שלו: זימון מגן, זימון בועת מגן, ריפוי וריחוף. אבן החן שלו ממוקמת בטבור, כפי שהיה אצל אמו, רוז קוורץ. סטיבן היה זה שסיים באופן רשמי את המלחמה על כדור הארץ .
גארנט - אבן-חן בעלת כוח פיזי גדול וידע רב. היא מיזוג ("פיוז׳ן") בין שתי אבני-חן בשם רובי (אודם) וספיר, הבוחרות להישאר ממוזגות כל הזמן בגלל אהבתן אחת לשנייה. אבני-החן שלה ממוקמות בכפות ידייה.
אמתיסט - קוורץ בצבע סגול, בעלת מזג שטותי ושובב. אבן החן שלה (אחלמה) ממוקמת בחזה.
פרל - פנינה בצבע לבן, בעלת ידע רב ויכולת טכנית. אבן החן שלה ממוקמת במצחה. פרל הייתה נאמנה מאוד ומאוהבת ברוז קוורץ, לכן היא שקעה בצער רב לאחר שרוז הפסיקה להתקיים. פרל הייתה זו שעזרה לרוז לזייף את המוות של יהלום ורוד והייתה היחידה שידעה על כך.
רוז קוורץ - אמו של סטיבן, מנהיגתן לשעבר של אבני-החן. לפני אלפי שנים המרידה קבוצת אבני-חן נגד תוכניות עולם הבית להשתמש בכדור הארץ, מה שהוביל למלחמה בת 1,000 שנים, ממנה שרדו על כדור הארץ רק ארבעתן. בהמשך הסדרה, מתברר כי רוז קוורץ הייתה יהלום ורוד, אשר זייפה את המוות שלה כדי להימנע מלהשמיד את החיים על כדור הארץ, והשתנתה לדמותה של רוז. אבן החן שלה ממקומת בטבור.
גרג יוניברס - אביו של סטיבן. גרג חלם להיות כוכב רוק אך נשאר לגור בביץ׳ סיטי לאחר שהתאהב ברוז קוורץ.
קוני מהישוורן - ילדה אנושית, חברתו הטובה ביותר של סטיבן. בעונה השנייה החלה ללמוד סיף אצל פרל, ובעונה השלישית הפכה לחברה האנושית הראשונה בצוות אבני הקריסטל. בעונה הראשונה יצרו סטיבן וקוני מיזוג ("פיוז'ן") בשם "סטיבוני".
פרידוט - אבן-חן בצבע ירוק, האבן שלה ממוקמת במצח, בעלת שליטה במתכות וידע טכני רב. בראשית הופעתה בסדרה הייתה נאמנה ליהלומים, מנהיגות עולם הבית, ונשלחה לכדור הארץ על ידי יהלום צהוב כדי לאסוף מידע. בשל כך היא הפכה ליריבתן של אבני-החן, אך לאחר שננטשה על ידי מפעיליה, היא הצטרפה בעל-כורחה לחבורת אבני הקריסטל, ואף מרדה ביהלומים.
לאפיס לזולי - אבן-חן כחולה, האבן שלה ממוקמת בגב, בעלת יכולת שליטה במים. הייתה לכודה במראה קסומה במשך אלפי שנים, עד שסטיבן שחרר אותה מהמראה, ריפא אותה ועזר לה לחזור לעולם הבית.
ג'אספר - קוורץ בצבע כתום, אבן החן שלה (ישפה) נמצאת במקום האף שלה. נאמנה ליהלומים ומנסה במהלך הסדרה לחסל את אבני הקריסטל ולהפוך את כדור הארץ לבר-כיבוש.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | פיילוט | פיילוט | פיילוט | 21 במאי 2013 | 21 במאי 2013 |
|  | 1 | 52 | 52 | 4 בנובמבר 2013 | 16 באפריל 2015 |
|  | 2 | 26 | 26 | 13 במרץ 2015 | 8 בינואר 2016 |
|  | 3 | 25 | 25 | 12 במאי 2016 | 10 באוגוסט 2016 |
|  | 4 | 25 | 25 | 11 באוגוסט 2016 | 11 במאי 2017 |
|  | 5 | 32 | 32 | 29 במאי 2017 | 21 בינואר 2019 |
|  | סטיבן יוניברס: הסרט | סטיבן יוניברס: הסרט | סטיבן יוניברס: הסרט | 2 בספטמבר 2019 | 2 בספטמבר 2019 |
|  | 6 | 20 | 20 | 7 בדצמבר 2019 | 27 במרץ 2020 |
בנוסף לפרקי הסדרה, קיימים 11 סרטונים קצרים יותר (בני כ-5 דקות) סביב הדמויות של הסדרה: 6 מהם עלו לאוויר במקביל לעונה השנייה, ו-5 מהם במקביל לעונה הרביעית.
זאק קאליסון, המדבב של סטיבן
אסטל, המדבבת של גארנט
דידי מגנו הול, המדבבת של פרל
האמריקאים (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  סדרת דרמה, סדרת מתח, סדרת ריגול 
 יוצרים:  ג'ו וייסברג 
 שחקנים:  קרי ראסל מת'יו ריס נואה אמריך הולי טיילור מקסימיליאנו הרננדז
 פרסים:  פרס גלובוס הזהב לסדרה הדרמה הטובה ביותר 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית, רוסית 
 מקום התרחשות:  וושינגטון די. סי., פולס צ'רץ' 
 מספר עונות:  6 
 מספר פרקים:  75 
 הפקה
 חברת הפקה:  אמבלין אנטרטיינמנט 
 הפצה:  פוקס המאה ה-20 בטלוויזיה, נטפליקס, דיסני+ 
 מוזיקה:  נתן בר 
 אורך פרק:  39–54 דקות   70 דקות (פיילוט)
 שידור
 רשת שידור:  FX
 רשת שידור בישראל:  yes (שידור ראשון)   כאן 11 (ש.ח, 3 במאי 2020 – הווה)
 תקופת שידור מקורית:  30 בינואר 2013 – 30 במאי 2018
 תקופת שידור בישראל:  28 בינואר 2015
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
האמריקאים (באנגלית: The Americans) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת מותחן ריגול תקופתי שנוצרה והופקה על ידי ג'ו וייסברג, ששרת במשך 3 שנים כקצין ב-CIA. הסדרה מתארת זוג סוכני ק.ג.ב. סובייטים שתולים שנשלחו בעודם צעירים לחיות בארצות הברית ולהתחזות לבני זוג אמריקאים לכל דבר.
ב-2018 זכתה הסדרה בפרס גלובוס הזהב בקטגוריית סדרת הדרמה הטובה ביותר.
רקע

עלילת הסדרה מתרחשת בתקופת המלחמה הקרה, במהלך שנות ה-80, ועוסקת בקורותיהם של אליזבת' (קרי ראסל) ופיליפ (מת'יו ריס) ג'נינגס, זוג סוכני ק.ג.ב. סובייטים שתולים, המתחזים לבני זוג אמריקאי נשוי המתגורר בפרברי העיר וושינגטון שבצפון וירג'יניה. יחד עימם גרים בתם ובנם, שלא מודעים לזהות הכפולה של הוריהם. למשפחת ג'נינגס יש שכן (נואה אמריך) שהוא סוכן FBI העובד באגף לריגול נגדי. הסדרה מתמקדת בחיים האישיים והמקצועיים של הזוג ג'נינגס, כשלעיתים משולבים בעלילה אירועים תקופתיים אמיתיים.
לדברי יוצר הסדרה, וייסברג, הוא התכוון לכתוב על חייהם של מרגלים בעקבות ניסיונו ב-CIA, והרעיון הבשיל בעקבות החלטת ה-FBI לחשוף את "תוכנית הבלתי לגאליים"(Illegals Program) של הק.ג.ב., שבמסגרתה נשלחו זוגות של סוכנים לחיות בכל רחבי ארצות הברית במסווה של משפחות במשך יותר מעשור, ואף גדלו בה את ילדיהם, שלא ידעו דבר על זהותם הכפולה של הוריהם.
הסדרה עוסקת במגוון גדול של סוגיות, החל בכללי והפוליטי (פטריוטיזם, אידאולוגיה, ומוסריות) ועד האישי והפרטי (מוסד הנישואים, חילוקי דעות בין בני זוג, לחצי ההורות, דמיון או שוני של ילדים והוריהם, ועוד).
שידורים בארצות הברית ובישראל

הסדרה עלתה לראשונה ב-30 בינואר 2013 ברשת הכבלים FX Networks, והסתיימה ב-30 במאי 2018, לאחר 6 עונות.
בישראל עלתה הסדרה בינואר 2015 בחברת Yes, והחל מה-3 במאי 2020 הסדרה משודרת גם בכאן 11 בשידורים חוזרים.