תרומה (הלכה)
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ה, עמוד א'
↑  תרומה: "כָל־חֵ֖לֶב תִּיר֣וֹשׁ וְדָגָ֑ן רֵאשִׁיתָ֛ם אֲשֶׁר־יִתְּנ֥וּ לַֽיהֹוָ֖ה לְךָ֥ נְתַתִּֽים." (ספר במדבר, פרק י"ח). חלה: "רֵאשִׁית עֲרִסֹתֵכֶם חַלָּה" (במדבר טו) ביכורים: "רֵאשִׁית בִּכּוּרֵי אַדְמָתְךָ תָּבִיא בֵּית יְהוָה אֱלֹהֶיךָ" (ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק י"ט).
↑  קדשי הגבול מאי נינהו - תרומה. מסכת חגיגה, דף כ"ב, עמוד ב'. "הרי אתם בחזקתכם, במה הייתם אוכלים בגולה? בקדשי הגבול, אף כאן בקדשי הגבול" (מסכת כתובות, דף כ"ד, עמוד ב') רואים שקדשי הגבול זה דברים שנאכלים בגולה שזה תרומה גדולה ותרומת מעשר וחלה אבל לא ביכורים
↑  מופעים במשנה מסכת בכורים פרק ב ומשנה מסכת חלה פרק א ט ובמעילה טו ב. ועוד
↑  וכן הוא הגדיר בעוד מספר מקומות: ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ד', הלכה י"ד. ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ו', הלכה ב' ועוד
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ו', הלכה ב'. ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק כ'. ראו גם כהן מוחזק
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ביכורים,  פרק ב', הלכה א'. ניתן לסוך רק דבר שאחד משימושו הרגילים הוא סיכה. משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"א, הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ד, עמוד ב'
↑  שנאמר: עֲבֹדַת מַתָּנָה אֶתֵּן אֶת כְּהֻנַּתְכֶם וְהַזָּר הַקָּרֵב יוּמָת (במדבר, י"ח, ז') - עשו אכילת תרומה בגבולין כעבודת בית המקדש (תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ע"ג, עמוד א')
↑  כאשר בתרומה גדולה, תרומת מעשר וחלה ניתן לתת את התרומה גם לנשים, ואילו הביכורים ניתנים רק לזכרים כי בפועל זה ניתן במקדש לאנשי אותו משמר, אבל כולם רשאים לאכול מהביכורים לאחר שניתנו. משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק א', הלכות י'–י"א
↑  לגבי בהמה יש לזה המון נפקא מינה היום כאשר הכהנים טמאים, כאשר ישנה מחלוקת מה מותר לתת לבהמה, תרומה טמאה או דווקא טהורה. ראו סקירה מקיפה בספר ארץ ישראל ב,ט של הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ד', הלכה י"ד, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ה', הלכה ה'.
↑  דינה של התרומה לפי רש"י השמדה בכל דרך כולל האכלת בהמה (מסכת שבת, דף קכ"ו, עמוד ב', מסכת פסחים, דף ל"ב, עמוד א', ומסכת ביצה, דף כ"ז, עמוד ב') ולפי תוספות הוא על ידי שרפה באש בלבד (מסכת ביצה, דף כ"ז, עמוד ב')
↑  שבת כה. וכן מותר גם לישראל להדליק שמן טמא בבית כנסת או בית מדרש אף ללא שכהן נהנה או מאשר את השימושספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"א, הלכה א'
↑  לפי החידוש של הרמב"ם נראה שדין זה לא קיים בביכורים אלא צריך לאבדן ללא הנאה של הכהן משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ב', הלכה י"ט, ועיינו בכסף משנה
↑  ספר זרעים, הלכות מעשרות, פרק א', הלכה ג' וסיפרי קורח ט
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ז', הלכות א'–ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע', עמוד א'; משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ז', הלכה י'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק ו', הלכות ה'–ו'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף פ"ג, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"ב, הלכה א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"א, הלכות א'–ד'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ג', הלכה ה'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"א, הלכה ז'
↑  וצריך להיות חולין ולא ניתן לשלם מפירות שביעית
↑  פרט לגידולין שגדלו מזרעי קרן וחומש שנחשבים חולין ולא חלה עליהם גזירת חכמים שדינם כתרומה
↑  יוצא דופן הוא חמץ, שאינו חייב עליו כלום מכיוון שאסור בהנאה
↑  במקרים האלו שמשלמים רק קרן הכהן יכול למחול ולא לקבלם
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י', ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"א, הלכה י"ד.
↑  משנה, מסכת תרומות, פרק ד', משנה ז'; משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"ג, הלכה א'. במשנה נחלקו תנאים אם הביטול הוא במאה ואחד, שיטת רבי אליעזר, שהלכה כמותה, במאה ועוד כל שהוא, שיטת רבי יהושע, או במאה ועוד 1/6, שיטת רבי יוסי בן משולם
↑  תלמוד בבלי, מסכת מעילה, דף ט"ו, עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"ג, הלכה ב'.
↑  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ט"ו, הלכה ט"ז
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ד', הלכה ט"ו
↑  משנה, מסכת תרומות, פרק ט', משנה ד', ותלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ז, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ז, עמוד ב'. וראו בתוספות שם (דיבור המתחיל דילמא), שגם לאחר התקנה הזו דין הגידולים כתרומה טהורה, אלא שאין חשש שהכהן ישהה אצלו את התרומה כיון שהרווח מכך הוא קטן. לדעת הרמב"ם במשנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"א, הלכה כ"ג הגידולים של תרומה טמאה אסורים משום שנדחו מאכילה.
↑  משנה, מסכת תרומות, פרק ט', משנה ד'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"א, הלכה י"ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ע"ז, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק ט', הלכה י"ג. ונראה שגם המורם מאיל הנזיר דינו שווה
↑  הרבה מהדינים מופעים במשנה, מסכת בכורים, פרק ב' ובמשנה, מסכת חלה, פרק א', משנה ט'.
↑  משנה, מסכת ערלה, פרק ב', משנה א'
↑  בביכורים ישנו דין מיוחד שכאשר התערבב בירושלים מאותו סוג המאכל הכל נאסר לזרים (משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ד', הלכה ט"ו).
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י', הלכה ד'. בתרומת מעשר של דמאי חיוב החומש הוא מדרבנן
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ג', הלכה א'
↑  כאשר יש איסור להוציא קדשי הגבול של הארץ לחוצה לארץ מגזירת חכמים
1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ב', הלכה א'
↑  כאשר ירקות זה מדרבנן
↑  כאשר ישנן שתי חלות אחת מושמדת ואחת נאכלת. משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ה', הלכה ח'
↑  בארצות הסמוכות לישראל שהם: מצרים, שנער (בבל), עמון, ומואב. לא נוהגת השמיטה וחייבים להפריש מעשר ומתוכו תרומת מעשר מהלכה למשה מסיני. משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק ו', הלכה ה'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, פרק ו', הלכה ג'
↑  זה השיעור המינימלי מדרבנן. כאשר יש בעלי עין טובה שנותנים 2.5% ובעלי עין ממוצעת שנותנים 2%.
↑  מהמעשר ראשון, אולם מכלל התבואה הוא מעט פחות 1%
1 2  זה השיעור מדרבנן.
↑  לאדם פרטי שנטמא חלתו בשוגג ובעל מאפיה 1/48 כ-2%
↑  קודש וחטאת (כאשר הטומאות מעבר לשלישי הם מדרבנן)
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"א
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"א, הלכה ט"ז
↑  ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"א, הלכה ז'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות מקואות, פרק י"א
↑  וגם המים הראשונים עצמן מטמאין את התרומה אם נגעו בה. והמים השניים לא חייבים להיות רביעית כמו המים הראשונים. משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות מקואות, פרק י"א
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ח', הלכה ח'
↑  בניגוד לדין טבול יום. משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י', הלכה ה', וי"ד י"א
↑  מהגמרא בחולין שמלמדת את הצורך בנטילה קודם סעודת חול לדין "סרך תרומה" כלומר בעקבות דין נטילה לתרומה. תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ו, עמוד א'
↑  כאשר כמות האכילה היא חצי פרס, שלדעת הרמב"ם זה ביצה וחצי לרש"י זה שתי ביצים ולתוספות ביצה אחת (מסכת שבת, דף י"ג, עמוד ב'-דף י"ד, עמוד א') משנה, מסכת זבים, פרק ה', משנה י"ב משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ח', הלכה י'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"א, הלכה י"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד א' משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ח', הלכה י'
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד א' משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ט', הלכה א'
↑  ממקורות שונים וממצאים ארכאולוגיים מתברר, שהיה מקובל בארץ לבנות בבתי המרחץ מקווה צמוד, על מנת לאפשר לרוחצים, שנטמאו משפיכת המים כתוצאה מגזירה זו, לשוב ולהיטהר בטבילה במקווה.(ביטאון 'מעלין בקודש' יח, עמ' 99-100)
↑  וכן לכל אחת מדרגות הקדושה יש את המעלה הזאת כגון: מעשר שני קדש וחטאת, פרט לחולין שגם הטובל ללא כוונה עלתה לו טבילה. משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"ג, הלכה ב'
↑  דין דומה קיים בבגדים של אדם שנטהר רק כדי לאכול מעשר שני שבגדיו מטמאים את אוכל התרומה. משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"ג, הלכה א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"ג, הלכה ג'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות מטמאי משכב ומושב, פרק ד', הלכה ז'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק י"ג
↑  כאשר בירושלים בסתם יום רק אמצע השביל טמא ובצדדים טהור
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק י"א, הלכה א' וט"ז-יט.
ספר שני לוחות הברית (השל"ה).
הרב אליעזר מלמד‏, הטהרה והטומאה בתרומות, באתר פניני הלכה
↑  כמאמר הספרא: ”א"ר שמעון תלמוד לומר ויליד ביתו יאכיל, הם יאכלו, הם אוכלים ואין הבהמה אוכלת, יכול לא תאכל בכרשינים, תלמוד לומר נפש ” ( ספרא אמור פרשה ה ) וגם משנה תרומה יא ט שמאכילים כרשינים לבהמה (ופשוט שבתרומה טהורה). משנה מעשר שני ב ב-ד בעניין כרשני תרומה
↑  הרב יצחק רוזינטאל \ רוזנטאל, כרם ציון פרק לח, ירושלים: מדרש בני ציון תשל"א. והרב יחיאל מיכל טוקצינסקי עיר הקודש והמקדש חלק ג פרק ג ה. ירושלים: דפוס סלומון תשכ"ט. ובספרו ארץ ישראל סימן ו סעיף ג.
↑  אף על פי שבדרך כלל אסור לתרום מין הרע על היפה אבל בתרומה דרבנן מקילים
↑  מובא בספר כרם ציון עמוד קצז, ושמעמיד דבריו גם על רש"י, מסכת שבת, דף קכ"ו, עמוד ב'
| תרומות ומעשרות |
| --- | --- | --- |
| תנאים לחיוב ההפרשה | עונת המעשרות • גמר מלאכה למעשר • קביעות למעשר • טבל • דמאי |  |
| התרומות והמעשרות | תרומה גדולה • מעשר ראשון • תרומת מעשר • מעשר שני • מעשר עני |  |
| כ"ד מתנות כהונה |
| --- | --- | --- |
| עשר מתנות במקדש | בשר חטאת • בשר אשם ודאי • בשר אשם תלוי • בשר זבחי שלמי ציבור • חטאת העוף • לוג שמן של מצורע • שתי הלחם • לחם הפנים • שירי מנחות • שיירי מנחת העומר |  |
| ארבע מתנות בירושלים | בכור בהמה טהורה • המורם מתודה ואיל נזיר • ביכורים • עורות קדשי קדשים |  |
| עשר מתנות בגבולים | תרומה גדולה • תרומת מעשר • חלה • ראשית הגז • זרוע, לחיים וקיבה • פדיון הבן • פטר חמור • חרמים • שדה אחוזה • גזל הגר |  |
| מצוות התלויות בארץ |
| --- | --- | --- |
| מתנות כהונה | ביכורים • תרומה גדולה • תרומת מעשר • חלה |  |
| מתנות לוייה | מעשר ראשון |  |
| מתנות עניים | לקט • שכחה • פאה • פרט • עוללות • מעשר עני |  |
| שמיטה ויובל | שמיטה • שמיטת קרקעות • שמיטת כספים • שנת היובל • שדה אחוזה |  |
| מצוות הקשורות לקדושה | מעשר שני • כלאיים • כלאי הכרם • כלאי זרעים • ערלה • נטע רבעי |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531733605171 
כדי לאכול בתרומה חייבים לטהר את הידיים על ידי נטילת ידיים בכלי
מים האסופים תוך הכלי נחשבים כמים שאובים