stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל המשטרה הצבאית
יחידות > פיקוד הדרום

יחידה פיקודית משטרה צבאית דרום 392 (שדה תימן)
בסיס שיטור האשל (שדה תימן)
בסיס שיטור נגב (עיר הבה"דים)
בסיס שיטור אילת והערבה (מחנה מכלול יותם)
יחידות > יחידות נוספות

יחידות אלה כפופות ישירות מקצועית ופיקודית למפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי:
בה"ד 13 (קריית ההדרכה על שם האלוף אריאל שרון)
נווה צדק (כלא 10, מחנה גור)
בסיס שיטור מטכ"ל (מחנה רבין)
ימל"ת (היחידה מרכזית לפיקוח תעבורה) (מחנה גור) -
פלוגת השיטור
פלוגת הליוויים
משמר בית הדין
גדוד ארז (מחנה ענתות - פלוגת המפקדה ופלוגות א' ו-ב', הר גילה - פלוגה ג')
מפל"ג 88 - (מפלג החדשנות) הוא היחידה הטכנולוגית של חיל המשטרה הצבאית. היחידה הוקמה בשנת 2020 כחלק מתר״ש תנופה ועוסקת במגוון תחומי עיסוק של בניין והפעלת הכוח במשטרה הצבאית. ליחידה הישגים ייחודיים בתחום פיתוח מערכות שליטה ובקרה, ניהול ידע ותובנות מתקדמות. היחידה כוללת שישה מדורי משנה - בהם: ניו-מדיה ותקשורת, מערכות מידע, סייבר וטרנספורמציה דיגיטלית, אתגר ופיתוח הדרכה, מחקר, חדשנות והאצת תהליכים. מפקד המפלג כפוף לקצין המשטרה הצבאית הראשי (מחנה דורי - תל השומר).
יחידות > יחידות שנסגרו

בסיס שיטור השרון (מחנה גור) - נסגר בדצמבר 2019 לטובת בניית יחידת הבילוש הארצית (שמאז נסגרה אף היא).
פלוגת הבילוש הארצית (מחנה גור) שנפתחה במקום בסיס השיטור השרון ונסגרה בשנת 2022
בסיס השיטור באר שבע (מחנה נתן) ובסיס השיטור אורים (מחנה אורים) - נסגרו במהלך שנת 2018 ושולבו לתוך בסיס שיטור האשל.
בסיס כליאה 394 (כלא 4) ובסיס כליאה 396 (כלא 6) נסגרו באפריל 2021 לטובת פתיחת בסיס הכליאה "נווה צדק" ("כלא 10").
גדוד תעוז (מחנה גור - פלוגת המפקדה) - נסגר ביולי 2023 ושולב לתוך גדוד פנתר של חיל הגנת הגבולות.
בסיסי כליאה צבאיים

בראשית ימי צה"ל היה למשטרה הצבאית בסיס כליאה מרכזי אחד: בסיס הכליאה 394 (כלא ארבע) בצריפין. נוסף אליו התקיימו בתי מעצר פיקודיים. במהלך שנות ה-50 הוקם כלא 400 לנשים ששוכן בתחילת דרכו במבנה המשטרה הבריטית ליד נהלל וכן הוקם בסיס הכליאה 396 (כלא שש). בשנות ה-70 נפתח כלא מגידו עבור כלואים לתקופות ארוכות. בשנות ה-80 הוסב בית סוהר מגידו לכליאת אסירים ביטחוניים וחיילים השפוטים לעונשי מאסר נשלחו אליו לביצוע תפקידי שמירה לא חמושה ועבודות אחזקה. לימים כלא 400 הפך לפלוגה בתוך כלא 4. בהמשך הוקמה פלוגת כליאה נוספת לנשים בכלא 6 - פלוגה 600.
בשנת 2021, לאחר שנים בהן פעלו מתקני הכליאה כלא 4 ו-6, נסגרו ואוחדו למתקן כליאה אחד - כלא 10 הממוקם בנווה צדק, המהווה בסיס הכליאה המרכזי והיחידי של כלואי צה"ל ומכיל בתוכו פלוגת נשים. הוקמה גם קרייה משפטית הצמודה לבסיס הכליאה.
מתקני מעצר ביטחוניים (עצ"שים) - עד שנת 2006 בכל חטיבה מרחבית באיו"ש התנהל מתקן מעצר ביטחוני במסלול מטפל עצורי השטחים עובדים מדריכי הכלואים מול עצורים ביטחוניים (פלסטינים), אך כיום פעילים רק שני מתקני מעצר.
מתקן מעצר עציון - אחראי על גזרת יהודה ועציון נמצא בסמוך לגוש עציון.
מתקן מעצר שומרון - אחראי על גזרת השומרון נמצא בסמוך לשכם.
משטרה צבאית בחירום

כאשר מוכרז מצב חירום ומופעל גיוס מילואים, משתנה מערך החיל ובנוסף לתפקידיו בשיגרה, הוא אחראי גם על התחומים הבאים:
תחום השיטור והתנועות: שליטה בצירים ובהיסע, סיוע בריכוז סדר כוח אדם, סיוע שיטורי במרחב העורף, חסימת אזורי לחימה, שיטור במעברי גבול, הכוונה וליווי של שדרות הספקה ותנועות אחרות, שילוט באזורי לחימה, שיטור יחידה במחסני החירום, במכלולים ובמשטחי הפריקה.
תחום הטיפול בכלואי האויב: הקמת מחנה שבויים, הקמת מתקני שבויים וטיפול בשבויים, איסוף שבויים מהכוחות הלוחמים.
תחום החקירות: פעילות למניעת עבירות פליליות, מחסומי שלל וביזה, חקירות פליליות.
במילואים משובצים שוטרים צבאיים בעיקר ביחידות מ"צ הכפופות לאגדים לוגיסטיים מרחביים, לפלוגות מ"צ באוגדות וכן ביחידות שיטור פיקודיות.
סמכויות השוטר הצבאי

לשוטר צבאי סמכויות מלאות כלפי חייל בין אם נמצא במרחב צבאי או מחוצה לו כמפורט בפקודות השונות.
בדומה לחילות משטרה צבאית בעולם, לשוטר צבאי בישראל סמכויות מוגבלות כלפי אזרח ובהתאם למקרים הבאים:
שוטר צבאי רשאי לעצור אזרח במרחב צבאי (כגון: בסיס או אזור המוגדר שטח צבאי סגור) רק על עבירה שבוצעה במרחב הצבאי.
שוטר צבאי רשאי לעצור אזרח שלא במרחב צבאי, אם האזרח והעבירה שבה הוא חשוד נתונים לשיפוט צבאי, או אם האזרח מפריע לפעילות צבאית.
שוטר צבאי רשאי בעת סריקה או ביקורת, לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו וכתובתו ולהציג את תעודת הזיהוי או כל מסמך אחר שברשותו ושלפיהם אפשר לזהותו.
נהג חייב לציית לאותות הניתנים על ידי שוטר צבאי במדים, במרחב צבאי ומחוצה לו.
שוטר צבאי רשאי לתת דו"ח תנועה לאזרח אשר נוהג במרחב צבאי.
במקרה של מעצר אזרח, מחויבת המשטרה הצבאית להעבירו לידי משטרת ישראל בתוך 12 שעות.
צו מעצר מטעם בית משפט אזרחי יחייב את מוסדות הצבא, ופקודת מעצר, שהוצאה על ידי רשות צבאית מוסמכת, תחייב את משטרת ישראל.
מדי השוטר הצבאי > סימני היכר

שוטרים צבאיים לובשים מדים ככל חיילי צה"ל, ובתוספת סימני ההיכר הבאים:
חוגר בתפקידי שיטור ומשמעת:
מדי א', כובע משטרה צבאית לבן, חגורה לבנה, סרט מפלסטיק לבן על הזרוע השמאלית עם הכיתוב "מ״צ" בכחול על רקע כתום, שרוך בצבעי אדום-כחול מעל כתף שמאל. (במשימות ייצוגיות).
כיום מבצעים השוטרים הצבאיים תפקידם גם עם מדי ב', ללא כובע המ"צ הלבן והסרט זרוע פלסטיק כאשר לובשים כובע מצחייה עם הכיתוב משטרה צבאית וחגורה לבנה בעת תפקיד יחד עם שרוך מערך.
חוגר בתפקיד מפקד כלואים:
מדי ב', כובע מצחייה כחול עם סמל החיל והכיתוב "משטרה צבאית מערך הכליאה" בצבע צהוב, חגורה שחורה, שרוך ירוק מעל כתף שמאל.
קצין בתפקיד:
כובע משטרה צבאית לבן, סרט מבד עם רקע אדום עליו הכיתוב "קמ״צ" (קצין משטרה צבאית) בצבע כחול על זרוע ימין, שרוך בצבעי אדום-כחול מעל כתף שמאל.
סימנים נוספים:
בנוסף לעיל עונדים השוטרים הצבאיים תג שם ממתכת מעל כיס ימין בחולצה וסיכת חמ"ץ (על מדי א' בלבד), ייתכנו גם סיכות נוספות בהתאם לתפקיד ולהכשרות.
פקודות מטכ"ל והוראות קבע אכ"א גם מתייחסות לסמכויות השוטר הצבאי עם או ללא סימני היכר. בהוראות נקבע כי אי ענידת סימני ההיכר אינה משחררת את השוטר הצבאי מלמלא את תפקידו, וכן אינה גורעת מסמכויותיו.
בעת פעילות בדרכים כמו פיקוח תעבורה, הכוונת תנועה ופיקוח תעבורה לובשים השוטרים אפודה בצבע צהוב זוהר עם פסים מחזירי אור.
חלק מהשוטרים הצבאיים בעלי היתר ללבוש בגדים אזרחיים כאשר נמצאים בתפקיד, מדובר בתפקידי יחידת מצ״ח: חוקרים, משקי הערכה, בלשים ורכזי מודיעין.
מדי השוטר הצבאי > צבעי החיל, צבע הכומתה והכובע - מקור וסיבות

צבעי החיל הם כחול ואדום, "ירושה" מהמשטרה הצבאית המלכותית של בריטניה, שם (במשטרה הצבאית של הבריגדה היהודית שפעלה במסגרת הצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה) נטמנו זרעי החיל. חיילי המשטרה הצבאית נעים עם כומתה כחולה. כשהוחלט בשנת 1997 לייחד את המשרתים בחיל בכומתה משלהם, הצבע האדום ירד מהפרק כיוון שכבר היה שייך לצנחנים, וכך אושר הצבע הכחול. בעבר חבשו השוטרים הצבאיים בתפקיד פנימית של קסדה שנצבעה בלבן ועליה נכתב באדום: "מ.צ.". בסוף שנות ה-80, לאחר תלונות רבות מצד החיילים, החליט הקמצ"ר, שלום בן-משה, להחליף את הקסדה בכובע מצחייה לבן, אשר משמש את החיל עד היום.
מדי השוטר הצבאי > תגי יחידות

בין השנים 1951–1979 שימש תג החיל הכללי את חיל המשטרה הצבאית וחייליו בפיקודים השונים. החל מ-1979 ועד לשנת 1995 שימשו בחייל רק תג מפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי ותגי הפיקודים. בשנה זו הוצג לראשונה תג המשטרה הצבאית החוקרת, וכשנה לאחר מכן הוצג תג בה"ד 13. בשנים שלאחר מכן הוצגו יתר התגים.
תגי בתי הסוהר "מגידו", "עופר" ו"קציעות" שהיו מוחזקים בידי המשטרה הצבאית, ואוכלסו אסירים ביטחוניים. מתקני הכליאה הועברו לשירות בתי הסוהר בשנת 2005, ובכך ירדו תגי בתי הסוהר הייחודיים של כל בית סוהר.
תג מפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי, הימל"ת (היחידה המרכזית לפיקוח תעבורה)
תג המשטרה הצבאית פיקוד המרכז
תג המשטרה הצבאית פיקוד הצפון
תג המשטרה הצבאית פיקוד הדרום
תג המשטרה הצבאית פיקוד העורף
תג יחידת משטרה צבאית מטכ"ל
תג בה"ד 13 של המשטרה הצבאית
תג גדודי המעברים של המשטרה הצבאית
תג המשטרה הצבאית החוקרת (מֵצַ"ח)
תג כלא 4 וכלא 6
תג כלא נווה צדק
מדי השוטר הצבאי > תגי יחידות > תגים היסטוריים

התג הראשון של המשטרה הצבאית, בין השנים 1948–1951
תג החיל הכללי, שימש את חיל המשטרה הצבאית בין השנים 1951–1979
תג פיקוד ההדרכה, שימש את בה"ד 13 בין השנים 1951–1979. יתר השנים, 1979–1996, ענדו חיילי הבה"ד את תג מפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי
תג גדוד ארז הישן
תג גדוד תעוז הישן
תג כלא מגידו
תג מחנה עופר
תג כלא קציעות
תג המשטרה הצבאית פיקוד הדרום בין השנים 1979–2019
מערכים בעבר

חלק מסמכויות המשטרה הצבאית עברו לידי שירות בתי הסוהר מהתפיסה לפיה שב"ס מהווה רשות הכליאה הלאומית הבלעדית במדינת ישראל.
מטפל עצורי שטחים (עצ"שים) - מסלול שבוטל בראשית 2006 לאחר שכל מתקני הכליאה הצבאיים עברו לפיקוד שירות בתי הסוהר.
מתקן כליאה מגידו - ממוקם בסמוך לצומת מגידו, עבר לפיקוד שב"ס בפברואר 2005.
מתקן כליאה עופר - נמצא מצפון לירושלים, עבר לפיקוד שב"ס באוקטובר 2006.
מתקן כליאה קציעות - נמצא בחולות חלוצה, עבר לפיקוד שב"ס במרץ 2006.
מעצר סאלם (מנשה) - ליד מגידו, אחראי לגזרת ג'נין (הועבר לידי שירות בתי הסוהר בשנת 2006).
מעצר אפריים (קדומים) - ליד אריאל, אחראי על גזרת טול-כרם וקלקיליה. נסגר ב-2006 ויועד לשמש כבית מעצר ארעי במקרה חירום.
מעצר שומרון (חווארה) - בכניסה לשכם, אחראי על גזרת שכם (עדיין פעיל).
מעצר בנימין - צפון ירושלים, אחראי לגזרת רמאללה. (הועבר ב-2006 לידי כלא עופר).
מעצר עציון - אחראי לגזרת עציון ויהודה (עדיין פעיל).
כוח 100 - כוח לוחמה בטרור של חמ"ץ שפעלה במתקני הכליאה והייתה אחראית לאבטחת הפעילות השוטפת במתקנים: ספירות עצורים, ליוויים לבתי משפט, בתי חולים, שחרורים ומשימות רבות אחרות. הכוח התפרק ב-2007 עקב מעבר מתקני-הכליאה לשירות בתי הסוהר.
פלוגות יל"ס (יחידה להשלטת סדר) - הוקמו כנגזרת של הסכמי אוסלו לצורכי התמודדות עם הפרות סדר של יהודים:
סחלב - בחטמ"ר יהודה בגזרת חברון. בשנת 2005 שונה יעודה לפלוגת מעברים בגדוד תעוז.
סירפד - גזרת מרכז וצפון חבל עזה, פורקה ב-2002.
סייפן - בגזרת חטמ"ר בנימין (אזור מכבים רעות), פורקה ב-2000.
יחידת ילמ"ס (היחידה לליווי מסתננים) - פעלה בין השנים 2011–2013 ופורקה לאחר הקמת גדר הגבול בדרום וירידה משמעותית במספר המסתננים.
מבצעי החלפת שבויים

לחיל המשטרה הצבאית תפקיד חשוב בעסקאות להחלפת שבויים. כך נטלו שוטרי החיל חלק משמעותי במבצעים רבים, האחרונים שבהם: העסקה להחזרת גופות 3 החטופים מהר דב ואלחנן טננבאום, המבצע להחזרת גופותיהם של אודי גולדווסר ואלדד רגב והמבצע האחרון להחזרתו של גלעד שליט.
קציני המשטרה הצבאית הראשיים

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| סא"ל דני מגן | 1948 – 1950 |  |
| אל"ם יוסף פרסמן | 1950 – 1951 |  |
| אל"ם ברוך יצהר | 1951 – 1954 |  |
| אל"ם צבי-שמשון שפיר | 1954 – 1960 |  |
| אלוף רפאל ורדי | 1960 – 1962 | לימים ראש אכ"א |
| אל"ם ישראל כרמי | 1962 – 1971 |  |
| תא"ל זלמן ורדי | 1971 – 1976 |  |
| תא"ל בנימין ענבר | 1976 – 1977 |  |
| תא"ל ברוך ארבל | 1977 – 1980 |  |
| תא"ל חיים גרניט | 1980 – 1982 |  |
| תא"ל מאיר גבע | 1982 – 1985 |  |
| תא"ל אמיל אלימלך | 1985 – 1989 |  |
| תא"ל שלום בן-משה | 1989 – 1991 |  |
| תא"ל מוטי בירן | 1991 – 1995 |  |
| תא"ל ניר-עם גולדברום | 1995 – 1998 |  |
| תא"ל יורם צחור | 1998 – 2002 |  |
| תא"ל מיקי בראל | 2002 – 2005 |  |
| תא"ל רוני בני | 2005 – 2009 |  |
| תא"ל מאיר חן | 2009 – 2013 |  |
| תא"ל גולן מימון | 2013 – 2016 |  |
| תא"ל רן כוכב | 2016 – 2018 | לימים מפקד מערך ההגנה האווירית ודובר צה"ל |
| תא"ל יאיר ברקת | 2018 – 2021 |  |
| תא"ל אביחי מיבר | אוגוסט 2021 – |  |
לקריאה נוספת

תא"ל (מיל') ד"ר דני אשר, אדום כחול: סיפורו של חיל המשטרה הצבאית 1948 - 2008, הוצאת משרד הביטחון, 2008
הערות שוליים

↑   הצעדים לשיפור אבטחת מחנות צה"ל והמלחמה בגניבות - עולים שלב, באתר צה"ל, 10 בפברואר 2021
↑  סיור בצפון: "כולם ברחו, נשארו הזקנים וההזויים", באתר www.makorrishon.co.il
↑  אלון חכמון, ‏שתי מקלחות בשבוע ובגדים נקיים: תנאי הכליאה של מחבלי הנוחב'א, באתר מעריב אונליין, 6 במרץ 2024
1 2 3  מיכל גלברד, המשטרה הצבאית מסכמת את 2013: כל הנתונים, באתר צה"ל
↑
↑  קנסות משטרה צבאית לשנים 2016 ועד 2021 - מידע לעם, באתר www.odata.org.il
↑  הכירו את היחידות המיוחדות במשטרה הצבאית, באתר צה"ל
↑  יואב זיתון, כלא 6 ייסגר, חיילים ייכלאו ב"נווה צדק", באתר ynet, 6 בינואר 2014
↑  פריסת בסיסי המשטרה הצבאית, באתר חיל המשטרה הצבאית ארכיון
↑  חיל המשטרה הצבאית באינסטגרם, יולי 2023. https://www.instagram.com/p/CuWKZ7aMN2p/?
↑  צה"ל בחילו, המשטרה הצבאית, כרך 16, עמ' 27-28
↑  צה"ל בחילו, המשטרה הצבאית, עמ' 40-41
↑  המשטרה הצבאית הציגה שיטות בשיקום אסירים, דבר, 14 בנובמבר 1976
1 2 3  חמ"ץ בחירום, באתר חיל המשטרה הצבאית ארכיון
↑
1 2 3  פקודות המטה הארצי, 14-01-08, חיילים ואזרחים הנתונים לשיפוט צבאי - עיכוב, מעצר, חיפוש, חקירה והעמדה לדין. סעיף 2ב', עמוד 3.
↑
↑  הפ"ע 6.0202, משטרה צבאית - סמכויות, סעיף 14
↑  תקנות התעבורה תשכ"א-1961, סעיף 23א
↑  שאלות ותשובות, באתר צה"ל ארכיון
1 2  הק"א 33-05-01, כללי הופעה ולבוש, פרק 33 - משטר ומשמעת, עמודים 100-101
↑
↑  תופסים צבע / מאת משה דוד. מוסף "המגזין", של מעריב 11/07/2011 עמ' 4-5.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304553505171  VIAF: 141259566   WorldCat (עם VIAF): 141259566 
הסמל הישן של המשטרה הצבאית
רכב של המשטרה הצבאית בזמן מלחמת העצמאות
חיילות בקורס השוטרות הצבאית הראשון, 5 במאי 1948
חיילי המשטרה הצבאית במצעד צה"ל הראשון לכבוד יום המדינה, 27 ביולי 1948
יער המגינים - שלט הכוונה של המשטרה הצבאית בנגב
שוטרים צבאיים בשדה התעופה לוד שומרים על קבוצת חיילים בריטים שנתפסו עוברים מעקבה לישראל והעומדים לפני גירוש. 15 בספטמבר 1949
שוטר צבאי במבצע שומר חומות
שוטרים צבאיים במשימת חסימת צירי תנועה בעוטף עזה במהלך מבצע שומר חומות
שוטרת צבאית מכווינה תנועה במחנה רבין
מכמונת מהירות כנגד רכבים צבאיים בבקעת הירדן, באמצעות מד מהירות לייזר.
חוקר של מצ"ח בביתן המשטרה הצבאית בפסטיבל מתגייסים
שוטרים צבאיים במערך השיטור
חוקרי משטרה צבאית חוקרת (מצ"ח) בזירת אירוע
שוטרים צבאיים לצד ניידת של חיל המשטרה הצבאית
רכב של המשטרה הצבאית להובלת כלואים המכונה "זינזאנה"
שוטרות צבאיות מקבלות את פניו של מזכיר ההגנה האמריקני, רוברט גייטס, במסדר כבוד
קסדת M1 ('קסדת פלדה') אשר שימשה את השוטרים הצבאיים עד שנות ה-80, לפני שהוחלפה לכובע הלבן
קצין משטרה צבאית החובש כובע לבן ועונד סרט עם הכיתוב "קמ״צ"
סיכה של חיל המשטרה הצבאית
פרקליטות המדינה

| --- | --- |
סמל פרקליטות המדינה

פרקליט המדינה הנוכחי, עמית איסמן
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 תחום שיפוט:  ישראל 
 משרד אחראי:  משרד המשפטים
 סוכנות אם:  היועץ המשפטי לממשלה
 תאריך הקמה:  1948
 ממשלה:   ישראל, ממשלת ישראל
 תאריך כניסה:  27 ביוני 2021
 ראש:  היועץ המשפטי לממשלה – גלי בהרב-מיארה
 מנהל:  פרקליט המדינה – עמית איסמן
 מטה מרכזי:  משרד המשפטים, ירושלים
 עובדים:  כ-2,060 עובדים.
 https://www.gov.il/he/departments/state_attorney_office/govil-landing-page
 
פְּרַקליטות המדינה מייצגת את מדינת ישראל ואת רשויות השלטון בפני בתי המשפט ובתי הדין השונים, על כל ערכאותיהם. הפרקליטות היא חלק מהרשות המבצעת של מדינת ישראל, ופועלת ארגונית כחלק ממשרד המשפטים. עשיית הפרקליטות מתפרסת על תחומי משפט רבים, בהם הפלילי, האזרחי, החוקתי והמינהלי, הכלכלי-פיסקאלי, דיני עבודה וכן המשפט הבין-לאומי. בתחום אכיפת החוק הפלילי פועלת הפרקליטות באופן עצמאי ובלתי תלוי.
נכון לסוף שנת 2022, פרקליטות המדינה מורכבת מ-14 יחידות מטה ומ-13 פרקליטויות מחוז. יש בה 2,114 עובדים, בהם 1,163 פרקליטים, 385 מתמחים, 267 עובדים מנהליים, 149 סטודנטים, 104 בני ובנות שירות לאומי ו-49 חוקרי המחלקה לחקירות שוטרים. בראש הפרקליטות עומד פרקליט המדינה ולו ארבעה משנים – המשנה לעניינים פליליים, המשנה לעניינים אזרחיים, המשנה לעניינים מיוחדים והמשנה לאכיפה כלכלית.
על פי רוב, יחידות המטה הן המופיעות בבית המשפט העליון ובבית הדין הארצי לעבודה, ופרקליטויות המחוז הן המופיעות בבתי משפט השלום והמחוזי, בבית המשפט לענייני משפחה, בבית הדין האזורי לעבודה ובטריבונלים אחרים (כגון: ועדות שחרורים שמונו לפי חוק שחרור על-תנאי ממאסר, התשס"א–2001) ובמקרים חריגים גם בערכאות אחרות דוגמת בית משפט לעניינים מקומיים, בית הדין הרבני וההוצאה לפועל.
הפרַקליטות כמאשימה במשפטים פליליים

חוק העונשין ודינים פליליים נוספים כפקודת הסמים המסוכנים, קובעים איסורים פליליים, שהפרתם תביא להגשת כתב אישום מטעם המדינה כנגד המפר. הפרקליטות, המייצגת את המדינה, היא המאשימה במשפטים אלו. בעבר, היה המאשים במשפט הפלילי היועץ המשפטי לממשלה. מאז אמצע שנות השבעים המאשימה היא מדינת ישראל.
במקרים של עבירות קלות, הנידונות בבית משפט השלום, כעבירות תעבורה, עבירות סמים קלות, ושאר עבירות שהעונש עליהן אינו כבד, מטפלים תובעים משטרתיים. תובעים אלו, שהם שוטרים, אינם עובדים בפרקליטות, ומקבלים את הסמכתם ממפכ"ל המשטרה.
ישנם סוגי עבירות, כעבירות על חוקי התכנון והבנייה או עבירות על חוקי רישוי עסקים, או על דיני איכות הסביבה בהן מייצגים את המדינה תובעים מטעם רשויות מקומיות, או משרדי ממשלה מסוימים. תובעים אלו הם לרוב משרדי עורכי דין פרטיים, המקבלים הסמכה מאת היועץ המשפטי לממשלה. גם עבירות אלו הן לרוב עבירות קלות. כמו כן, בעבירות מסוימות, גם אדם פרטי רשאי להגיש כתב אישום, הקרוי "קובלנה פלילית".
טיפולה של הפרקליטות בתיק מתחיל לעיתים עוד בשלב בו אוספת המשטרה את הראיות נגד החשוד, בייעוץ לחוקרים ובליווי ההתנהלות סביב התיק, על מנת לוודא כי איסוף הראיות תקין או כי צעדים מסוימים בחקירה, כגון הפעלת סוכן או מתן מעמד עד מדינה הם חוקיים. לאחר מכן מטפלת הפרקליטות בענייני המעצר ובהארכתו מעת לעת. בהמשך, מוגש על ידי הפרקליטות כתב אישום, ומתנהל משפט, אותו מלווה הפרקליטות עד למתן גזר הדין. אם מוגש ערעור, מטפלת הפרקליטות אף בכך. בערעורים המוגשים לבית המשפט העליון מטפלת פרקליטות המדינה שמקום מושבה בירושלים. בערעורים אחרים מטפלים פרקליטי המחוזות. אם הורשע הנאשם בדין, ונגזרה עליו תקופת מאסר, מייצגת הפרקליטות את המדינה גם בפני ועדת השחרורים המחליטה על שחרורו בשל התנהגות טובה, ובעתירות אסירים בפני בתי המשפט בהם מוגשות עתירות אלו, הנוגעות לתנאי המאסר וזכויותיו של האסיר.
הפרקליטות כקובעת מדיניות אכיפת החוק

אחד ממרכיבי עבודתו של פרקליט המדינה הוא הנחיית הפרקליטים העובדים בפרקליטות המדינה. הנחיות אלה, המגיעות בכתב ממנו אל פרקליטי המחוזות ומהם ליתר הפרקליטים, נאספות לקובצי הנחיות, ואלה מתווים את מדיניותה של הפרקליטות. מכיוון שפרקליטות המדינה משמשת גורם מלווה ומייעץ למשטרת ישראל בפלילים, משפיעות הנחיות פרקליט המדינה גם על מדיניות המשטרה.
דוגמה לקביעת מדיניות שכזו על ידי פרקליט המדינה היא הנחיה 2.5 של הפרקליטות, הקובעת את "מדיניות התביעה, בהעמדה לדין של עד תביעה או מתלונן שחזר בו במשפט מעדותו במשטרה", ומיושמת על ידי המשטרה לפי ההוראה המעשית שמספרה 30.300.226.
דוגמה נוספת היא הנחיה מס' 14.13 – הקלטת חקירה על ידי נחקר, שניתנה ב-2013 ובוטלה ב-2016. ההנחיה הפכה את ההיתר החוקי של אדם להקליט שיחה בה הוא משתתף, לאיסור כשמדובר בהקלטת חקירתו במשטרה, עקב הגדרת המעשה כמנוגד, לכאורה, לסעיף 3 לחוק האזנת סתר, לפיו ”האזנה לשיחה והקלטתה, אף שהן נעשות בהסכמת אחד מבעלי השיחה – אסורות, ודינן כדין האזנת סתר, אם נעשו למטרת ביצוע עבירה או מעשה נזק, או למטרת גילוי דברים שבינו לבינה והם מצנעת האישות ושלא לצורך הליך משפטי בין בני זוג”.
מבנה הפרקליטות

פרקליטות המדינה מחולקת לשניים: 14 יחידות המטה, אשר מרביתן יושבות בירושלים, והן המייצגות בדרך כלל את המדינה בפני בית המשפט העליון ועוסקות בקביעת מדיניות משפטית, ו-13 פרקליטויות מחוז, המייצגות את המדינה בתביעות פליליות ואזרחיות ביתר בתי המשפט ברחבי הארץ. בראש פרקליטות המדינה עומד פרקליט המדינה. אשר לו ארבעה משנים: לעניינים פליליים, לעניינים אזרחיים, לתפקידים מיוחדים ולאכיפה כלכלית.
בפרקליטות כ-2,060 עובדים, בהם כ-1,100 פרקליטים, כ-260 עובדים מנהליים, כ-45 חוקרים במחלקה לחקירות שוטרים, כ-375 מתמחים, כ-140 סטודנטים וכ-105 בני ובנות שירות.[דרוש מקור]
מבנה הפרקליטות > המשנים לפרקליט המדינה

ישנם ארבעה משנים לפרקליט המדינה המשנה לעניינים פליליים, המשנה לעניינים אזרחיים, המשנה לתפקידים מיוחדים והמשנה לאכיפה כלכלית, כהונתם של המשנים לפרקליט המדינה קצובה ל-8 שנים.
מבנה הפרקליטות > המשנים לפרקליט המדינה > המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים

החל מפברואר 2025 ממלאת תפקיד זה עו"ד אפרת גרינבוים אשר החליפה את שלמה (מומי) למברגר שסיים את תפקידו לאחר כשמונה שנים.
המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים עוסק בתחום המשפט הפלילי, בנושאים בעלי השלכות רוחב משמעותיות ובהנחיה המקצועית הניתנת בתחום הפלילי לכלל היחידות הפליליות בפרקליטות: שבעת מחוזות הפרקליטות ויחידות המטה בחטיבה הפלילית: המחלקה הפלילית בפרקליטות המדינה, המחלקה הכלכלית, המחלקה לחקירות שוטרים, מחלקת הסייבר, המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין, יחידת עררים ויחידת עיכוב הליכים. בנוסף, מנחה המשנה לעניינים פליליים גופי תביעה נוספים בתחום הפלילי.
תפקידיו של המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים:
קביעת יעדים ומדדים בתחום הפלילי והוצאת הנחיות מתאימות לכלל רשויות התביעה, האכיפה והחקירה בנושאים פליליים.
כינוס פורומים מקצועיים בתחומים הבאים: תעבורה; עבירות גרם מוות ברשלנות (שלא בתאונות דרכים); עבירות מחשב וראיות דיגיטליות; חקיקה; סחר בבני אדם; עבירות נוער; שחיתות שלטונית; פסיכיאטריה; חומר חקירה וחסיונות; נפגעי עבירה; הבניית שיקול הדעת בענישה; חקירה והעדה של בעלי מוגבלות; עבירות מין; הגנה מן הצדק; סיגנט ואיכונים; הימורים באינטרנט; פיצויים לנאשם; הסדר מותנה. הפורומים משותפים ליחידות הפרקליטות, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, רשויות רווחה, שירות הביטחון הכללי, מחלקת ייעוץ וחקיקה פלילי במשרד המשפטים, ועוד.
כינוס פורום מנהלי היחידות העוסקות בתחום הפלילי בפרקליטות, לשם גיבוש מדיניות אכיפה אחידה.
ייזום וליווי הליכי חקיקה פליליים.
הנחיה מקצועית של גורמי אכיפה בהתאם לחוק ולפסיקה בנושאים בעלי משמעות רחבה ובתיקים פרטניים.
ליווי תיקים פליליים מורכבים המתנהלים בחטיבה הפלילית וקבלת החלטות מתאימות.
טיפול בעררים על סגירת תיקים בפרקליטות.
מתן אישור להגשת כתבי אישום, בהם סמכות הטיפול הואצלה למשנה לעניינים פליליים מהיועץ המשפטי לממשלה, למשל, הגשת כתבי אישום בעבירות חוץ; הגשת כתב אישום בעבירות ביטחון; הגשת כתבי אישום בעבירות מין בתוך המשפחה, תוך מתן תקופת התיישנות מיוחדת; הגשת כתב אישום נגד קטין, לאחר תום תקופת ההתיישנות; אישור מוקדם להגשת כתב אישום נגד נבחרי ציבור; מתן אישור להגשת בקשה להארכת מעצר מעבר ל-30 יום ללא שהוגש כתב אישום; ועוד.
השתתפות בקבלת החלטות בתיקים פליליים רגישים, ביחד עם היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה.
מבנה הפרקליטות > המשנים לפרקליט המדינה > המשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים

החל מינואר 2025 ממלא תפקיד זה עו"ד איתן לדרר.
המשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים מרכזת את עבודת המטה בפרקליטות האזרחית ועוסקת במגוון סוגיות אזרחיות, מכל תחומי המשפט האזרחי, בעיקר בשאלות בעלות השלכות רוחב משמעותיות. המשנה מובילה התווית מדיניות רחבה בנושאים אזרחיים אשר עולים מחיי "היום יום" של הפרקליטות האזרחית ומסדר היום הציבורי בכלל.
המשנה לעניינים אזרחיים אחראית על ההנחיה המקצועית בתחום האזרחי לכלל היחידות האזרחיות בפרקליטות: ששת מחוזות הפרקליטות ויחידות המטה בחטיבה האזרחית: המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, המחלקה הפיסקאלית, המחלקה למשפט העבודה והיחידה לאכיפה אזרחית.
מבנה הפרקליטות > המשנים לפרקליט המדינה > המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית

החל משנת 2019 ממלאת תפקיד זה עו"ד ליאת בן-ארי שווקי.
המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית עומד בראש המטה לאכיפה כלכלית משולבת שהוקם בשנת 2010 בפרקליטות המדינה. מטרת העל של המטה לאכיפה כלכלית משולבת היא להגביר את אפקטיביות האכיפה על ידי הפרקליטות, באמצעות חוליות אכיפה כלכלית במחוזות הפרקליטות, ובאמצעות הרפרנטים המקצועיים ביחידות הפרקליטות השונות.
תפקידיו של המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית:
מהווה מוקד ידע לכל יחידות הפרקליטות בתחומי האכיפה הכלכלית.
גיבוש הנחיות מקצועיות בתחומי האכיפה הכלכלית.
תיאום פעילות הפרקליטות אל מול הגורמים המקצועיים במשטרת ישראל.
הכשרת פרקליטים במסגרת השתלמויות מקצועיות בתוך הפרקליטות ומחוצה לה.
ניהול פורום מקצועי "חילוט ואכיפה כלכלית" אשר בו משתתפים כלל גופי האכיפה הכלכלית – פרקליטות, משטרת ישראל, רשות המיסים, הרשות לאיסור הלבנת הון, ועוד.
איסוף וניהול נתונים שוטף.
ביצוע בקרה על פעילותן של חוליות האכיפה הכלכלית ועל עמידת חוליות אכיפה כלכלית ביעדים ובמדדים שנקבעו בתוכנית העבודה.
ליווי מקצועי של "תיקי דגל" הנוגעים לתחום האכיפה הכלכלית המשולבת.
ייזום וליווי של הליכי חקיקה בתחום אכיפה כלכלית.
פיתוח שיתוף הפעולה עם יחידות בפרקליטות ועם גורמים מחוץ לפרקליטות.
מבנה הפרקליטות > המשנים לפרקליט המדינה > המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים

החל ממאי 2022 ממלא תפקיד זה עו"ד אלון אלטמן.
המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים עוסק בתחום המשפט הפלילי בעבירות ובנושאים הנוגעים לביטחון המדינה, להם השלכות רוחב משמעותיות. בכלל זה אמון המשנה לתפקידים מיוחדים על האכיפה בעבירות נגד ביטחון המדינה ובליווי מקצועי בתיקים ביטחוניים רגישים, בשיתוף עם צה"ל ושירות הביטחון הכללי (שב"כ).
תפקידיו של המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים:
ריכוז תחום עבירות הביטחון בפרקליטות המדינה וריכוז פעולות הפרקליטות מול מערכת הביטחון וצה"ל.
ליווי והנחיה בחקירות ביטחוניות רגישות, וליווי תיקים רגישים שעניינם עבירות כנגד ביטחון המדינה.
קביעת מדיניות אכיפה בעבירות נגד ביטחון המדינה.
ריכוז הטיפול בתחום העבירות שעניינן חופש הביטוי: במסגרת זו, מחליט המשנה לתפקידים מיוחדים לפתוח בחקירה פלילית בעבירות כגון: הסתה לאלימות ולטרור, הסתה לגזענות, העלבת עובד ציבור, הסתה להשתמטות, תמיכה בארגון טרור, ועוד. במקרים המתאימים מחליט המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים על הגשת כתב אישום או מחווה את דעתו בפני פרקליט המדינה או היועץ המשפטי לממשלה.
ליווי שירות הביטחון הכללי בסוגיות שונות הקשורות לפעילותו.
ייזום וליווי הליכי חקיקה בתחומי הביטחון.
ניהול צוות בין-משרדי לתיאום אכיפת החוק כלפי ישראלים ביהודה ובשומרון שהוקם בהחלטת ממשלה בשנת 1994.
קבלת החלטות אם לפתוח בחקירה פלילית נגד חוקרי שב"כ, בגין תלונותיהם של נחקרים.
לצד תפקידיו אלו, מוביל המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים, מספר פרויקטים ניהוליים ארציים, עומד בראש מספר צוותי עבודה ומשמש כיו"ר ועדת האתיקה בפרקליטות המדינה.