stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מואיז מיו
קורות חיים

מיו נולד בבורדו, בנם של זוג סוחרים יהודים. בשנת 1833 ייסד את עיתונו הראשון בבורדו, "לה לוטן" ("Le Lutin"). הוא פרסם בעיתונו מאמרים תחת השם הבדוי "Duallim", אנגרמה של שמו.
בשנת 1836 עבר לפריז וייסד את העיתון הכלכלי "לה גאמן דה פריז" ("Le Gamin de Paris"). בשנת 1839 ייסד את העיתון המשפטי "L'Audience". בשנת 1848 ייסד את "La Liberté", ותמך בנפוליאון השלישי. באותה שנה הקים עם הבנקאי ז'ול מירס (Jules Mirès) את העיתון "Le Conseiller du Peuple". הם גם הקימו שני מוסדות בנקאיים. ב-1854 ייסד חברת נדל"ן לפיתוח קרקעות בפריז.
מאז ייסד ורכש שורה של עיתונים ומגזינים בתחום הפוליטי, הכלכלי, המשפטי והספרותי. בשנת 1863 ייסד את העיתון "לה פטי ז'ורנל" ("Le Petit Journal"), שבמשך שנים היה העיתון הנפוץ ביותר בצרפת. העיתון נוהל על ידי אחיינו אלפונסו (בן אחיו, יוסף).
מיו הסתבך בכמה פרשיות פיננסיות ונקלע לקשיים כספיים. אחיינו אלפונסו ניסה להסדיר את חובותיו של דודו, כולל באמצעות שותפויות מזויפות של "לה פטי ג'ורנל".
בנו היה העיתונאי, הסופר והמחזאי היהודי הצרפתי אלבר מיו. בתו בלאנש הייתה אשתו של ג'ורג' סילווה, עורך כתב העת "ז'ורנל דה וויאג'ורס" ("Journal des Voyageurs").
מיו מת בשנת 1871. לאחר מותו השתלטו בנו אלבר ואחיינו אלפונסו על "לה פטי ז'ורנל".
עיתוניו

Le Lutin, 1833
Le Gamin de Paris, 1835
Le Glaneur, 1836
Le Négociateur, 1838
L’Audience, 1839
La Liberté, 1848
Le Journal des Chemins de fer, 1848
Le Conseiller du peuple, 1848
Le Journal des actionnaires, 1856
La Presse, 1857
Le Petit Journal, 1863
Le Journal illustré, 1864
Le Soleil, 1865
Le Journal littéraire
Le Journal politique de la semaine
צחי פרבר

| --- | --- |

 לידה:  7 באוקטובר 1963 (בן 61) ישראל
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים 
 תחום יצירה:  איור, קריקטורה, קומיקס, ספרות
 יצירות ידועות:  החרצופים
 
צחי פַרבֶּר (נולד ב-7 באוקטובר 1963) הוא מאייר, אמן קומיקס וסופר ישראלי, מזוכי 'פרסי שר התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית', ו'פרס היצירה לסופרים עבריים' על-שם ראש הממשלה לוי אשכול.
ביוגרפיה

צחי פרבר נולד בישראל בשנת 1963, וגדל בראשון לציון.
בוגר המחלקה לעיצוב גרפי (תקשורת חזותית היום) ב'בצלאל' בשנת 1993. פרויקט הגמר שלו שעסק באיורים גרוטסקיים של דמויות פוליטיות, נרכש זמן קצר לאחר מכן על ידי חברת ההפקה 'מימד', והיווה את הבסיס לעונה הראשונה של 'החרצופים', תוכנית סאטירה פוליטית ישראלית שגיבוריה היו בובות, אשר שודרה בערוץ 2.
החל משנת 1998 הוא מרצה במחלקה לאמנויות המסך ב'בצלאל', אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, והחל משנת 2010 הוא גם מרצה במחלקה לתרבות חזותית וחומרית במוסד. כמו כן הוא מרצה בבית הספר לאמנויות הקול והמסך ב'המכללה האקדמית ספיר', מלמד בחקאיא, 'מרכז הספר והספריות', במחלקה לספרות ולתרבות ערבית, ולימד במוסדות אקדמיים נוספים ובמכללות רבות. בשנת 2008 החל לאצור תערוכות במוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
הוא עוסק באיור ובכתיבה המאופיינת במוטיב הילדות החוזר ומופיע בה בצורה משמעותית. בשנים האחרונות הוא עבד על נובלה גרפית בשם 'המחברות של אייזיק', המבוססת על יומנו של סבו המנוח, ועל שני רומנים. הראשון שבהם, 'אבנים', ראה אור בהוצאת 'כנרת, זמורה, דביר', היה מועמד ברשימה הקצרה ל'פרס ספיר' לספרות, וזכה ב'פרסי שר התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית' בקטגוריה סופרים בראשית דרכם, ו'פרס היצירה לסופרים עבריים' על-שם ראש הממשלה לוי אשכול.
לימודים

2004 – 2006 לימודי תואר שני, החוג לקולנוע, אוניברסיטת תל אביב.
2003 – 2004 לימודים, הסדנה לציור ורישום, ירושלים.
1989 – 1993 תואר ראשון, המחלקה לעיצוב גרפי, אקדמיה בצלאל, ירושלים.
1988 – 1989 לימודים, היחידה לאנימציה, אקדמיה 'בצלאל', ירושלים.
1987 – 1988 לימודים, המחלקה לקרמיקה, אקדמיה 'בצלאל', ירושלים.
1985 – 1986 לימודים, קולנוע וטלוויזיה, המחלקה לאמנויות, אוניברסיטת תל אביב.
פרסים ומלגות

2024 - 'פרס היצירה לסופרים עבריים' על-שם ראש הממשלה לוי אשכול.
2023 - יקיר אק"י, איגוד הקריקטוריסטים והקומיקסאים הישראלי.
2023 - פרסי שר התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית לסופרים בראשית דרכם.
2023 - מענק 'פרס ספיר', מועמד רשימה קצרה - מסלול ראשי.
2016 - פרס ומקום ראשון, 'שבוע האיור 2016'.
2015 - מענק להוצאה לאור של נובלה גרפית, 'מועצת הפיס לתרבות ולאמנות'.
2013 - מענק 'קרן רבינוביץ לאמנויות', פרויקט קולנוע, לפיתוח תסריט לסרט אנימציה באורך מלא.
2009 - פרס ומקום ראשון, 'איור ה-100 של תל אביב'.
2006 - מלגת הצטיינות בלימודי התואר השני, החוג לקולנוע, אוניברסיטת תל אביב.
1993 - פרס ומלגת 'קרן שרת', קרן תרבות אמריקה - ישראל.
ספריו > כתיבה

2024 - רומן גרפי: 'ספורט בני', הוצאת 'ציפורה נחמדת'.
2021 - רומן: 'אבנים', הוצאת 'כנרת זמורה-ביתן דביר', (מועמד רשימה קצרה 'פרס ספיר' - מסלול ראשי, זוכה 'פרס שר התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית' לסופרים בראשית דרכם, זוכה 'פרס היצירה לסופרים עבריים' על-שם ראש הממשלה לוי אשכול).
2018 - טרילוגיה גרפית: 'המחברות של אייזיק', (מענק להוצאה לאור של נובלה גרפית 'מועצת הפיס לתרבות ולאמנות', זוכה 'פרס היצירה לסופרים עבריים' על-שם ראש הממשלה לוי אשכול).
ספריו > איור

2013 - איורים לספר ילדים: 'הנץ על העץ', שירלי יובל-יאיר, הוצאת 'כנרת זמורה-ביתן דביר'.
2013 - איורים לספר ילדים: 'פנים חדשות בראי', דתיה בן-דור, הוצאת 'מודן'.
2012 - איורים לספר ילדים: 'המעיל החום של דוד נחום', דתיה בן דור, הוצאת 'מודן'.
2008 - איורים לספר ילדים: 'מעבר חצייה המצאה נהדרת', דתיה בן דור, הוצאת 'מודן'.
ספריו > עריכה

2022 - עריכה לספר: 'גברים גברים', פרידל שטרן.
2020 - עריכה לשונית לספר: 'הערוגה', גלנדון ואיזבלה.
2019 - עריכה לספר: 'יתומי הסערה', רון זיסנבך.
2015 - עריכה אמנותית לספר: 'מישלנו: מחווה כתובה ומצוירת למישל קישקה'.
2015 - עריכה אמנותית לספר: 'עדיין אופטימיים: אמנים מציירים דודו גבע', הוצאת 'כנרת זמורה-ביתן דביר'.
תערוכות > אוצרות תערוכות

2024 - 'יוסי אבולעפיה - רוח העלילה', גלריית 'ראלף ענבר', בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים.
2024 - 'יומנים - תערוכת זכרונות מאויירים', גלריית 'אילו', מרכז ההנצחה טבעון.
2023 - 'מקבץ - גיל אלקבץ', סינמטק, תל אביב.
2022 - 'האסטרונאוט המזרחי הראשון', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2020 - 'יתום הסערה', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2017 - 'מקוצר - קומיקס צבאי שמתחיל ונגמר', סינמטק, תל אביב.
2016 - 'שרי רז מספרת - שנה ב' מציירת', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2015 - 'מישלנו: מחווה כתובה ומצוירת למישל קישקה', סינמטק, תל אביב.
2015 - 'עדיין אופטימיים: אמנים מציירים דודו גבע', גלריה ויטרינה לעיצוב, HIT מכון טכנולוגי חולון.
2009 - 'פרס עיפרון הזהב - יעקב שילה', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2008 - 'פרס עיפרון הזהב - פרץ וויינריך', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2008 - 'קומיקס עברי // השנים הראשונות // 1975-1935', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
תערוכות > תערוכות יחיד

1996 - 'צחי פרבר-איור', הגלריה לעיצוב, מכון אקדמי טכנולוגי, חולון.
תערוכות > תערוכות קבוצתיות

2023 - 'חזון הרצל היום', גלריית מרכז באוהאוס, תל אביב.
2023 - 'השנה שהייתה 2022', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2021 - 'צאן ברזל - גיבורי תרבות', אחוזת רנה, תל אביב.
2019 - 'מאיירים שירה - חבילה עוברת', בית הנסן, ירושלים.
2019 - 'כן אדוני, ראש-הממשלה!', ראשי ממשלה ישראליים בראי האמנות, גלריה על הצוק, נתניה.
2017 - 'מקוצר - קומיקס צבאי שמתחיל ונגמר', סינמטק, תל אביב.
2015 - 'חוקים ושבירתם', נמי איילנד, קוריאה הדרומית.
2014 - 'ישראל יוצאת לפנסיה', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2012 - 'יש אליפות!', מאה שנות כדורגל בישראל, מוזיאון ארץ-ישראל, תל אביב.
2009 - 'סלברית"אים', סינמטק תל אביב.
2008 - 'הרצל. חוזה אישי', המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון.
2005 - '2005 השנה שהייתה!', גלריית התיאטרון, חולון.
2002 - 'תקשורת חזותית בישראל ', גן העיר, תל אביב.
2001 - 'שירה ואמנות', הגלריה העירונית, רעננה.
1993 - 'ציפורן הזהב', בית האמנים בירושלים.
גלריה

שולמית אלוני, איור לפרויקט גמר ב'בצלאל', עיפרון על נייר, 1993
בנימין נתניהו, איור שער לעיתון 'העיר', דיו וצבעי מים על נייר, 1996
"ילדה בועטת", איור לספר ילדים שלא יצא לאור, צבעי מים על נייר ומחשב, 2001
"סבתא מינה מבנימינה", איור לספר ילדים שלא יצא לאור, צבעי מים על נייר ומחשב, 2008
"חצר בית הספר", רישום הכנה לסדרת אנימציה, עיפרון על נייר, 2009
"פנדל", עמוד מתוך קומיקס ל'שם המשחק', עיפרון על נייר ומחשב, 2009
"כדורגל של פעם", כפולת עמודים למגזין 'בלייזר', עיפרון על נייר ומחשב, 2010
"המעיל החום של דוד נחום", עמוד דמויות לספר ילדים בהוצאת 'מודן', עיפרון על נייר, 2012
"המעיל החום של דוד נחום", איור כפולה לספר ילדים בהוצאת 'מודן', עיפרון על נייר, צבעי מים ומחשב, 2012
איור לעיתון הילדים 'פודקיפוד', עפרונות צבעוניים על שקית נייר חום, 2013
"הנץ על העץ", כפולת עמודים לספר ילדים בהוצאת 'כנרת, זמורה-ביתן, דביר', עיפרון רך על נייר מדפסת, זירוקס ומחשב, 2013
הערות שוליים

↑  אבנים | מועמד רשימה קצרה פרס ספיר, באתר מועצת הפיס לתרבות ולאמנות
↑  הזוכים בפרס שר התרבות בתחום היצירה הספרותית העברית 2022, באתר משרד התרבות והספורט, ‏07.05.2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305905605171  BnF: cb18037770p (data)  ISNI: 0000 0000 7096 8907  LCCN: no2015094634  ULAN: 500481495  VIAF: 97520106   WorldCat (עם VIAF): 97520106
סקאלה

ערך זה עוסק בסרגל המציין טווח של ערכים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .




סקאלה (באנגלית: Scale) היא סרגל המציין טווח של ערכים.
סוגי סקאלות

אף על פי שניתן להשתמש במגוון סוגי סקאלות, מקובלים שני סוגים עיקריים:
סוגי סקאלות > סקאלה ליניארית

סקאלה ליניארית מציינת טווח רציף של ערכים, בו המרחק בין ערכים סמוכים קבוע. לדוגמה:
במקלטי רדיו סקאלה שמציינת טווח גלי רדיו במגהרץ.
עקומת מאמץ-עיבור שמייצגת את הקשר בין המאמץ והעיבור שחומר מקיים.
המרחק בין שנתות הסרגל מצוין בצורה ליניארית.
סוגי סקאלות > סקאלה לוגריתמית

סקאלה לוגריתמית מציינת טווח רציף הנדסי של ערכים, שבו לפי הבסיס המקובל, כל ערך גבוה פי עשרה מן הערך הקודם. לדוגמה:
מדידת גודלן של רעידות אדמה: סולם ריכטר וסולם מגניטודה לפי מומנט.
עקום בודה – להצגת פונקציית תמסורת כנגד התדירות. בהצגת פונקציית ההגבר שני צירי הגרף דציבל-תדירות בסקאלה לוגריתמית.
סוגי סקאלות > סקאלה חצי לוגריתמית

סקאלה בה ציר אחד הוא לוגריתמי, וציר שני ליניארי. דוגמה לכך ניתן לראות בטבלה מטה, מול סקאלה ליניארית :
גרף המתאר את מספר הנדבקים היומי במגפת הקורונה בישראל בסקאלה חצי לוגריתמית
ראו גם

סולם מדידה
קנה מידה
הערות שוליים

↑  עד 10,000 הסקאלה היא ליניארית, ומעל מספר זה הסקאלה היא לוגריתמית
↑  נגיף הקורונה בישראל - תמונת מצב כללית, מתוך אתר משרד הבריאות  הישראלי, לפי שיטת 
"ממוצע נע 7" (מתוך מטרה לנטרל את הפער במספרי הבדיקות שמבוצעות, בין ימי העבודה לבין סופי השבוע) נכון ל-1 בפברואר 2023, 13:40
↑  העמודה האחרונה בגרף (מסומנת בקו אדום אנכי) מציינת ערך של 541 נדבקים בממוצע ביום, עבור 7 הימים עד (כולל) 31 בינואר 2023
↑  ערן סגל, נתוני ביניים, באתר Twitter, ‏30 בספטמבר 2021 (ארכיון)
↑  נגיף הקורונה בישראל - תמונת מצב כללית, באתר משרד הבריאות
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה ובנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המרחק בין שנתות הסרגל מצוין בצורה ליניארית.
מיקי מאוס
סרטים וסדרות

ב-18 בנובמבר 1928 הציג וולט דיסני את סרט ההנפשה הראשון בו הקול והתמונה מתואמים – "ספינת הקיטור וילי".
בשנת 1947 יצא סרט ההנפשה הראשון באורך מלא של מיקי מאוס שנקרא מיקי מאוס ואפונת הקסם, בסרט הופיעו גם חבריו דונלד דאק וגופי.
בשנת 1983 יצא הסרט השני של מיקי שנודע בשם "חג שמח מיקי מאוס", שמבוסס על מזמור חג המולד של צ'ארלס דיקנס. בסרט זה מיקי גילם את בוב קרצ'יט ואילו את סקרוג' גילם הברווז הזקן והקמצן סקרוג' מקדאק.
בשנת 1990 יצא הסרט השלישי של מיקי בשם "בן המלך והעני" שהתבסס על רומן בעלת אותו שם. בסרט זה מגלם מיקי את שני התפקידים הראשיים.
בשנת 2001 החל להופיע בסדרה "בית העכבר" בתפקיד המארח של המועדון הקרוי בשם זה.
בשנת 2004 יצא סרט נוסף שבו מיקי מאוס כיכב ביחד עם דונלד דאק וגופי. הסרט נקרא "מיקי, דונלד, גופי: שלושת המוסקטרים" והוא מבוסס על הרומן שלושת המוסקטרים. בסרט זה מיקי מאוס וחבריו הם מוסקטרים שמצילים את הנסיכה שאויבו של מיקי מאוס, פיט השחור, נעל במגדל גבוה; בסופו של הסרט מציל מיקי את חברתו האגדית מיני מאוס, דונלד דאק מציל את דייזי דאק וגופי הרווק רק נלחם בפיט עד שהוא מנצח אותו וזוכה באהבתה של קלרבל הפרה.
בשנת 2006 שודרה סדרת טלוויזיה לילדים בשם "מועדון החברים של מיקי מאוס" שבה כיכבו מיקי מאוס וחבריו. בישראל שודרה הסדרה בערוץ הופ! (עד 2015) ובערוץ דיסני ג'וניור ישראל (2011 ואילך). לאחר סיום הסדרה הופקה סדרת המשך בשם ״מיקי מאוס ומכוניות המירוץ״ לאחר מכן הופקה הסדרה "מיקי מאוס: הרפתקאות מבולבלות", שלאחר סיומה הופקה סדרה נוספת בשם "מיקי מאוס: כייף של בית".
בשנת 2013 החלה סדרה חדשה בערוץ דיסני המשמרת את הפורמט הראשוני של ההנפשה וההומור של מיקי מאוס.
משחקי וידאו

בשנת 2002 יצא המשחק Kingdom Hearts שבו מיקי מככב כאחת הדמויות, וב-2004 יצא המשחק Kingdom Hearts 2 שם הוא משחק לוחם.
בשנת 2010 יצא ל-Wii משחק בשם אפיק מיקי בו נכנס מיקי לווסטלנד ופוגש שם את קודמו אוסוולד הארנב, אשר משתף איתו פעולה.
בשנת 2023 יצא המשחק "אי האשליות" לנינטנדו סוויץ' בו מיקי מאוס, מיני מאוס, דונלד דאק וגופי יוצאים להרפתקה כדי למצוא שלושה ספרים קסומים ולהציל את האי המסתורי מונוט.
מדבביו של מיקי מאוס

מיקי מאוס מדובב בפלסט. משנת 1928 מדבבו של מיקי מאוס היה וולט דיסני. בשנת 1946, דיסני, שהיה עסוק מדי, ויתר על רוב הדיבוב ותפקיד זה הועבר לג'יימס מקדונלד. דיסני עצמו דיבב פרקים אחדים בסדרות טלוויזיה של מיקי. לאחר פרישת מקדונלד במחצית שנות ה-70, עבר קולו של מיקי מאוס לוויין אולוויין אשר דיבב דמות זו החל מסוף שנות השבעים עד למותו בשנת 2009, מאז מדבב בראט אייוון את דמותו של מיקי.
בעברית מדבב את הדמות שחקן התיאטרון אוהד שחר, מ-1989 עד היום.
יום מיקי מאוס

יום מיקי מאוס הבין-לאומי הוא מועד בין-לאומי המצוין מדי שנה ב-18 בנובמבר, ציון יום ההולדת של מיקי מאוס. היום בו הוצג לראשונה סרט ההנפשה הראשון בו הקול והתמונה מתואמים – מיקי מאוס.
יום מיקי מאוס העולמי מצוין ברחבי העולם במסיבות ובחגיגות. יש החובשים על ראשם אוזניים הדומות לאוזניו של מיקי מאוס, או מאחלים לו יום הולדת שמח עם תוספת האשטאג: #MickeyMouseBirthday.
מיקי מאוס כיכב בסרטי אנימציה רבים, אשר הוצגו בבתי קולנוע והיו מקור לבידור והנאה לילדים ולמבוגרים. סרט האנימציה הפופולרי הראשון שבו כיכב מיקי מאוס נקרא "ספינת הקיטור וילי". הסרטון, בשחור-לבן, שהוקרן לראשונה בבתי הקולנוע ב-18 בנובמבר 1928, הציג את מיקי בתור משיט ספינת קיטור, את מיני אהובתו ואת פיט השחור.
ב-18 בנובמבר 1978, לכבוד יום הולדתו ה-50, הפך מיקי מאוס לדמות המצוירת הראשונה שקיבלה כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.
ראו גם

באגס באני
דונלד דק
פלוטו
מיני מאוס
יקום מיקי מאוס
הערות שוליים

↑  זכויות היוצרים על גרסתו הראשונית של מיקי מאוס יפקעו מחר. אז מה זה אומר?, באתר ynet, 31 בדצמבר 2023
↑  דורון פרידמן, זה רשמי: מיקי מאוס השתחרר מכבלי דיסני - וכבר התחיל הבלגן, באתר ישראל היום, 2 בינואר 2024
↑  סוד הצלחתו של "מיקי מאוס", דבר, 19 באוגוסט 1935
| מיקי מאוס וחבריו |
| --- | --- | --- |
| דמויות ראשיות | מיקי מאוס • מיני מאוס • פלוטו • גופי • דונלד דאק • דייזי דאק |  |
| דמויות נוספות | אוסוולד הארנב • הדוד קמצוץ • לודוויג פון דרייק • פיט • צ'יפ ודייל • קלרבל הפרה • הוראס הורסקולר • קלרה קלאק |  |
| שונות | יקום מיקי מאוס • מיקי מאוס (סדרת סרטים) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511341005171  PLWABN: 9810697172005606  BIBSYS: 8073779  BNC: 000770446  BNE: XX743918  BnF: cb120615020 (data)  GND: 119064839  ISNI: 0000 0003 5932 6542  LCCN: nb2015012767  MusicBrainz: c544ffda-740f-47a4-942a-51c797bde8c1  NARA: 175695101  NCL: 015788487  NDL: 001246391  NLA: 64320696  ORCID: 0000-0003-2255-2095  SNAC: w6815szm  SUDOC: 028868803  S2AuthorId: 2096158959  VIAF: 217068324   WorldCat (עם VIAF): 217068324 
מיקי מאוס ופיט השחור, בהופעתו הראשונה של מיקי מאוס בסרט האנימציה הקצר "ספינת הקיטור וילי" מ-1928
Magic Trackpad

| --- | --- |

משטח הקסם
 מידע כללי
 סוג:  משטח רב-מגע
 מפתח:  אפל
 יצרן:  אפל 
 תאריך הפצה:  27 ביולי 2010
 הבא בסדרה:  Magic Trackpad 2 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  Mac OS X Snow Leopard 10.6.4 והלאה
 סוללה:  2 בטריות בגודל AA
 קישוריות:  Bluetooth
 מידות
 אתר רשמי
 
משטח הקסם מונח ליד המקלדת האלחוטית של אפל
ה-Magic Trackpad (בתרגום לעברית: משטח הנגיעה הקסום, מוכר יותר כמשטח הקסם) הוא משטח נגיעה בעל אפשרות מולטי טאץ' (רב-מגע), המיוצר על ידי חברת אפל. המשטח הוכרז ב-27 ביולי 2010, והוא דומה למשטח הנגיעה הקיים במשפחת המחשבים הניידים "מקבוק", אולם הוא גדול ב-80% מהם. המשטח תואם באופן מלא עם מחשבי מקינטוש הפועלים בגרסה "Snow Leopard 10.6.4" של Mac OS X והלאה (עם עדכון תוכנה), כמו גם על Windows XP, Windows 7 ו-Windows Vista עם מנהל התקן של התוכנה. המשטח מסוגל לבצע דברים בסיסיים עם מחשבי Windows או מקינטוש ללא תוכנה מותקנת, אולם עימה המשטח מסוגל לבצע דברים נוספים ומרובים יותר.
תיאור

משטח הקסם מורכב בעיקר מזכוכית ואלומיניום. עיצובו של המכשיר דומה לזה של מסך המגע במחשבים הניידים של חברת אפל, ה-מקבוק, אולם הוא גדול יותר בכ-80%. המכשיר מתחבר דרך Bluetooth והוא פועל על שתי בטריות בגודל AA. המשטח מעוצב באותו סגנון כמו המקלדת האלחוטית של אפל, וכאשר מניחים אותו ליד המקלדת של אפל, זה נראה כמו משטח אחד מחובר, כיוון ששניהם באותו הגודל ובאותה הצורה. כאשר משתמשים במכשיר, ניתן להשוות אותו למשטחי מגע אחרים הנמצאים במחשבים הניידים של אפל – מקבוק ומקבוק פרו. בנוסף, ניתן ללחוץ על משטח הנגיעה; לחיצה על המכשיר מפעילה לחץ עליו, דבר שגורם לדחיפה של הרגליים העגולות בבסיסו, ובכך נוצרת פקודה של לחיצה. נדרש עדכון תוכנה למשטח הקסם כדי להוסיף מחוות גרירה וגלילה של שלוש אצבעות לדגמי מקבוק ו-מקבוק פרו מסוימים.
ביקורת

ביקורות ראשוניות על משטח הקסם שבחו את העיצוב שלו, אולם לא את מחירו. סקוט סטיין מאתר CNET כתב: "מכשיר ה-Bluetooth של אפל שעולה $69 הוא מינימליסטי ולא זול במיוחד; אנו לא בטוחים שאנו ננטוש את העכבר שלנו ונשתמש במשטח הקסם, אבל זה פתרון נוח וקומפקטי עבור האלה שמכורים למגע".
Macworld גם כן שבחו את הדמיון בעיצוב של משטח הקסם לזה של המקלדת האלחוטית של אפל: "משטח הקסם הוא באותו הגובה וזווית ההטייה כמו של המקלדת האלחוטית של אפל, דבר שהופך אותו לנוח, במונחים של גודל וסגנון".
תמיכה במערכת הפעלה

משטח הקסם והמשטחי מרובי-המגע של אפל המעודכנים לגרסה 1.0 כוללים את התכונות הדרושות לשימוש במשטח הקסם. עדכון זה כולל גם התקנת חלונית העדפות למערכת המכשיר כדי להגדיר את משטח הקסם על מחשבי מקינטוש המבוססים על מעבדי אינטל התומכים ב-Mac OS X v10.6.4 והלאה.
Windows 7, Windows XP ו-Windows Vista משתמשים בכלי BootCamp ב-Mac OS X.
פונקציות בסיסיות זמינות על מחשבי Windows או מקינטוש ללא התקנה של תוכנה נדרשת.
חילוץ מכלי ה-BootCamp ב-Windows XP, Windows Vista ו-Windows 7,‏ 32bit ו-64bit. (לא נתמך על ידי אפל)
אובונטו 10.04 והלאה.
הערות שוליים

1 2 3 4  משטח הקסם של אפל כבר כאן. אתר Gizmodo, מה-27 ביולי 2010.
↑  משטח הקסם – משטח הרב-מגע במיוחד בשביל המחשב שלך. אתר אפל, מה-27 ביולי 2010.
1 2 3  סקוט סטיין, 7 באפריל 2010, סקירה על משטח הקסם של אפל, אתר CNET, מקור מה-27 ביולי 2010.
1 2  שימוש ראשון במשטח הקסם של אפל, אתר Engadget ב-7 ביולי 2010. מקור מה-28 ביולי 2010.
1 2  שימוש ראשון עם משטח הקסם של אפל, אתר "Macworld". מקור מה-28 ביולי 2010.
↑  עדכון גרסה 1.0 למשטח הקסם והמשטחים מרובי-המגע, אתר אפל, מה-9 באוגוסט 2010.
↑  עדכון גרסה 1.0 למשטח הקסם של אפל ל-Windows 32bit, אתר אפל, מה-9 באוגוסט 2010.
↑  שימוש במשטח הקסם במחשבי Windows, אתר "Digital Inspiration", מה-9 באוגוסט 2010.
↑  השתמש במשטח הקסם עם האובונטו שלך, אתר אובונטו. מה-27 באוגוסט 2010.
מחוזות צרפת מעבר לים

מפת צרפת עם רוב המחוזות שמעבר לים
מחוזות צרפת מעבר לים (בצרפתית: départements d'Outre-mer או בראשי תיבות DOM) הם שם כללי למחוזות צרפת אשר מצויים מחוץ לאירופה ומוכרים רשמית כמחוז וכחבל (Régions d'outre-mer). כחלק מצרפת, למחוזות אלו יש ייצוג באספה הלאומית, לתושביהם יש זכות הצבעה לנשיאות צרפת ולפרלמנט האירופי, והמטבע הרשמי בהם הוא האירו.
רשימת המחוזות

ישנם חמישה מחוזות מעבר לים, וכל אחד מהם הוא גם חבל ארץ נפרד:
971: גוואדלופ – בים הקריבי
972: מרטיניק – בים הקריבי
973: גיאנה הצרפתית – בדרום אמריקה
974: ראוניון – באוקיינוס ההודי
976: מיוט – באוקיינוס ההודי
היסטוריה

חמשת המחוזות שמעבר לים הם קולוניות עבר צרפתיות אשר נשארו תחת החסות הצרפתית באופן רציף מהמאה ה-17. המעמד של מחוז מעבר לים ניתן ב-1946 בחוק שייסד את הרפובליקה הרביעית. באותו זמן המחוזות שהוגדרו כמחוז מעבר לים היו גוואדלופ, מרטיניק, גיאנה הצרפתית, ראוניון ואלג'יריה, עד לסיום הכיבוש הצרפתי ב-1962. בין השנים 1976–1985, הארכיפלג סן-פייר ומיקלון היה בסטטוס דומה, אך כיום הוא בעל סטטוס של קולקטיב מעבר לים ומהווה חלק ממדינות מעבר לים של האיחוד האירופי.
ב-31 במרץ 2011 הוכרה מיוט כמחוז מעבר לים לאחר הצבעה במשאל עם שנערך שנתיים לפני כן.
סטטוס אירופי

באיחוד האירופי מחוזות צרפת מעבר לים נחשבים כמחוזות רחוקים (outermost regions).
תאורה

תאורה ליצירת אפקט דרמטי במגדל דוד
תאורה עירונית
תאורה צבעונית במזרקה בטשקנט בירת אוזבקיסטן
תאורה בצבעי דגל אוקראינה בבית החולים איכילוב
תאורה היא שימוש באור כדי להשיג אפקט מעשי או אסתטי. מכיוון שהראייה היא תוצאה של החזרת אור ממשטחים, הרי שמטרת התאורה היא לייצר ולכוון קרני אור כך שיוחזרו מהמשטחים המוארים להשגת התוצאה המבוקשת. השגת מטרות התאורה מתבצעת באמצעות מקורות אור מלאכותיים כמו נורה חשמלית וגוף תאורה, או טבעיים כמו אור יום. תכנון של תאורה טבעית מתבצע על ידי אדריכל, ואילו של תאורה מלאכותית על ידי מהנדס חשמל.
שימושים עיקריים של תאורה

נהוג לחלק את התאורה לשני סוגים עיקריים: תאורת פנים, המשמשת בחללים שחוסמים באופן מלא או חלקי את אור היום, ותאורת חוץ, המשמשת לשטחים פתוחים לחלוטין. חלוקה זו אינה "מוחלטת" היות שקיימים מקרים בהם תאורה שנחשבת "תאורת חוץ" מיושמת בחללים סגורים (למשל תאורת כבישים בתוך מנהרות).

סוג נוסף של תאורה הוא תאורה אסתטית, שיעודה שיפור המראה של האלמנט המואר - למשל הארת חזית של מבנה או תאורת במה בתיאטרון. תאורה אסתטית יכולה להיות מיושמת בחללים סגורים או פתוחים, אם כי בחללים פתוחים היא ניתנת ליישום אך ורק בשעות החשיכה.
שימושים עיקריים של תאורה > תאורת חוץ

תאורת חוץ כאמור מיועדת לשעות החשיכה ובאה להחליף את אור היום. לתאורת חוץ שני שימושים עיקריים:
התמצאות – תאורת התמצאות נועדה לאפשר הבחנה במכשולים. התאורה צריכה להתאים לסוג ההבחנה הנדרש: תאורת כבישים, למשל, צריכה לאפשר הבחנה ממרחק כזה שיאפשר לרכב נוסע לבלום בבטחה, בעוד שבתאורה בנתיבים של הולכי רגל די בכך שמכשולים יזוהו בטווח קרוב מאוד.
ביטחון – תאורת ביטחון נועדה להרתעת פשיעה, על ידי כך שהיא מפירה את חסות החשיכה שמאפשרת ביצוע פשעים באין רואה. באזורים של הולכי רגל תאורת הביטחון גם מגבירה את תחושת הביטחון של העוברים ושבים, ולא פעם משמשת רשויות מקומיות לקידום הפעילות המסחרית באזורים נבחרים.
תאורת סימון – בנוסף לשימושים אלה, נעשה שימוש בתאורה גם לסימון מכשולים ולהכוונה. דוגמאות מוכרות ונפוצות לכך הם תאורת מסלולי טיסה, תמרורים ושלטי הכוונה מוארים, תאורה של מדרגות בתיאטראות, וכן תאורת סימון לאזהרת מטוסים על גבי מבנים גבוהים מאוד.
שימושים עיקריים של תאורה > תאורת פנים

תאורת פנים, כאמור, היא תאורה שיעודה לפצות על מחסור באור יום. הדבר יכול להיות מיושם כאמור על ידי תאורה מלאכותית, אך גם על ידי עיצוב החלל כך שאור היום ינותב על מנת להגדיל את יעילותו. בכל מקרה, כמו בתאורת החוץ, בשעות החשיכה התאורה כולה מושגת באמצעים מלאכותיים.
גם תאורת פנים משמשת להתמצאות ולביטחון. שימוש עיקרי נוסף הוא כתאורת עבודה המאפשרת ביצוע משימות. לצורך כך, על תכונות התאורה להתאים למשימות אותן נדרש לבצע.
שימושים עיקריים של תאורה > תאורת חירום ותאורה חיונית

תאורת חירום היא תאורה שנועדה לאפשר פינוי בטוח של חללים בזמן הפסקת חשמל. תאורת החירום מתבססת בעיקר על סוללות כמקור אנרגיה חלופי לרשת החשמל, ונכנסת לפעולה מיד עם התרחשות הפסקת חשמל. תאורות חירום מותקנות בדרך כלל במעברים שעשויים לשמש למילוט בזמן סכנה, למשל חדר מדרגות בבית משותף, וכן במקומות בהם מתקהלים אנשים רבים והחשכה פתאומית עלולה להוביל לבהלה, כמו אצטדיונים ואולמות אירועים.

תאורה חיונית היא תאורה שהפסקתה עלולה לגרום לאסון, למשל תאורה בחדר ניתוח, ורמזורים בצמתים חשובים, ולכן בנוסף או במקום גיבוי סוללות מחוברת התאורה לאמצעי גיבוי נוספים שמבטיחים הפעלתה לאורך זמן.