stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בוסטון ברואינס
סגל שחקנים

נכון ל-25 באוקטובר 2024
"בוסטון ארנה" (כיום מתיוס ארנה), האולם הביתי המקורי של הברואינס, פעיל מ-1909 עד היום - אולם ההוקי קרח הוותיק ביותר בעולם שעדיין פעיל
אדי שור, 1939
בובי אור (בשחור) כובש את "ה-שער", שהביא לברואינס את גביע סטנלי ב-1970. מיד אחרי הבקעת השער הוכשל אור על ידי מגן סנט לואיס בלוז הצמוד אליו, ויצר את אחת התמונות המכוננות בתולדות ה-NHL
ריי בורק, 1981
בראד מרשאן, קפטן הברואינס
שבעא

| --- | --- |

 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  מחוז א-נבטיה
 נפה:  נפת חאצביא
 שטח:  2.920 קמ"ר
 גובה:  1,250 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  8,023 (2013)
 קואורדינטות:  33°20′55″N 35°44′55″E﻿ / ﻿33.34861°N 35.74861°E﻿ / 33.34861; 35.74861
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןשבעא(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןשבעא    מפת האזור, העיירה שבעא נמצאת בחלק העליון והצפוני במפה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שִׁ֫בְּעַא (בערבית: شبعا) היא עיירה בנפת חאצביא במחוז א-נבטיה בלבנון. העיירה סמוכה למשולש הגבולות ישראל–לבנון–סוריה ונמצאת באזור המכונה ערקוב. הכפר התפרסם בעיקר הודות לחוות שבעא – שטחים חקלאיים של העיירה שנמצאים כ-10 קילומטרים דרומית-מערבית לעיירה שהבעלות עליהם היא סלע מחלוקת בין ישראל, לבנון וסוריה. רוב האוכלוסייה בעיירה היא מוסלמית סונית.
גאוגרפיה

העיירה נמצאת בעמק חבוי, שעל מורדותיו הדרומיים של החרמון הלבנוני. בין העיירה ובין הגבול הישראלי, הנמצא כ-2–3 קילומטרים מדרום לעיירה, מצוי ג'בל חוורתא, הנמצא מצפון להר דב ולפסגת החרמון הישראלי. העמק בו הוא נמצא הוא חלק מאגן הניקוז של נחל שניר הזורם באזור זה מערבה. הכפר מחובר בכביש לעיירה חאצביא הנמצאת כ-7 קילומטרים מצפון מזרח לשבעא ובכביש נוסף לכפר הברייה הנמצא כ-5 קילומטרים מערבית לשבעא. דרך נוספת עוברת ממזרח לכפר בוואדי שבעא ומחברת את הכפר עם הבקאע שחלקה הדרומי נמצא כ-10 קילומטרים מצפון לעיירה.
אוכלוסייה

אזור ערקוב עמד החל מסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 במוקד של עימותים ביטחוניים בין ישראל ובין ארגוני טרור פלסטיניים ושיעיים. עימותים אלו, עימותים פנימיים ותהליכים דמוגרפיים אופייניים לשטחים הכפריים בלבנון, הביאו לקיטון באוכלוסיית העיירה. נכון לאוקטובר 2013 התגוררו בכפר 5,534 לבנונים ו-2,489 פליטים.
היסטוריה

בשנים שקדמו להקמת מדינת ישראל נהגו מטיילים מארץ ישראל שביקשו להעפיל לחרמון ללון בכפר שבעא.
במהלך מלחמת האזרחים הראשונה בלבנון ב-1958, הייתה שבעא המרכז האזורי של האופוזיציה מהמחנה הפן-נאצריסטי שנקראה "החזית הלאומית".
אזור ערקוב המצוי בין סוריה ולבנון היה אזור שלא נשלט בצורה הדוקה על ידי שלטונות המדינות הללו ושימש גם כנתיב הברחות.
היסטוריה > שבעא בסכסוך הישראלי-ערבי

בסוף 1968 ובתחילת 1969 החלו להגיע לאזור כמה מאות מחבלים פלסטינים. רוב המחבלים הגיעו מסוריה, והשתייכו לארגונים פת"ח, א-סאעקה, כוחות השחרור העממיים והחזית לשחרור פלסטין. העיתונות הלבנונית דיווחה כעבור מספר חודשים כי "הפידאין" כבר הצליחו להתבסס באזור, למורת רוחה של האוכלוסייה המקומית, וכי הם מונים כ-1,800 איש.
התבססות המחבלים הפלסטיניים באזור, שהביאה לחילופי אש תכופים בין המחבלים וצה"ל הביאה בתחילת 1970 לבריחה המונית של תושבים מאזור ערקוב (שכונה בישראל הפתחלנד). העיתון הביירותי "א-נדאא" העריך כי מתוך 12,000 התושבים בשבעא נמלטו כ-6,000 תושבים. בספטמבר 1970 העריכו עיתוני לבנון כי שבעא והכפר השכן, כפר שובא, ריקים לחלוטין. מקורות ישראליים טענו ב-1971 וב-1977 כי מספר תושבי הכפר הוא כ-3,000.
במלחמת לבנון הראשונה בגזרה המזרחית במבצע שלום הגליל ביום ראשון, 6 ביוני, קיבלה אוגדה 252 הוראה להשתלט על הפתחלנד עד לקו חצביא–שבעא–כאוכבא. חטיבה 401 התקדמה בציר ואדי שבעא עד למבואות העיירה. הכניסה לעיירה לא התאפשרה בגלל הרחובות הצרים בה ועקב התמוטטות הכביש. עקב כך נאלצו הטנקים לחזור על עקבותיהם. רק חמישה נגמ"שים, שהורידו את הזיווד שבצידי הנגמ"שים, הצליחו לחצות את הכפר ונעו דרך שְׁוַויַּא (אנ') ועין קניה (אנ') לחאצביא, שם חברו לשאר כוחות החטיבה שנעו ממטולה. לאחר נסיגת ארגוני הטרור הפלסטיניים מדרום לבנון בעקבות השלב הראשון במלחמת לבנון הראשונה חזר אזור הכפר לשקט יחסי. עם התחזקות נוכחות חזבאללה בדרום לבנון במחצית השנייה של שנות ה-80 של המאה ה-20 אירעו מדי פעם עימותים גם באזור שבעא, כמו מבצע חוק וסדר במאי 1988 ואירועים נוספים. האירוע הבולט ביותר בגזרת העיירה התרחש באוקטובר 2000, לאחר נסיגת צה"ל מלבנון; חטיפת חיילי צה"ל בהר דב, שהתרחשה על גדר המערכת בקרבת העיירה.
הערות שוליים

↑  אפרים סנה, ‏אזור דרום לבנון דגם לאזור ביטחון ישראלי, מערכות 288, ינואר 1983
1 2  Jamil Mouawad ,Lebanon’s border areas in light of the Syrian war:New actors, old marginalisation, European University Institute, 2018
1 2 3  הר דב-ג'בל רוס, מערכות 212, ינואר 1971
↑  List of cadastral zones in Lebanon ranked by most to least vulnerable, באתר נציבות האו"ם לפליטים, קובץ אקסל, גיליון South, שורה 15
↑  צבי אילן, ע'ג'ר, הוואזאני ונחל שניר, למרחב, 22 בספטמבר 1968
↑  American Foreign Policy, Current Documents, 1958, published 1962, p. 974
↑  עודד גרנות, בתוך "פתחלנד", מעריב, 3 במרץ 1972, המשך
1 2  אהוד יערי, מלחמה קטנה בשיפולי החרמון, דבר, 9 במאי 1969
↑  שמשון עופר, בחזית הצפון: 60 ק"מ מפרידים בין כוחות צה"ל ודמשק, דבר, 6 ביוני 1969
↑  יעקב ארז, בערפו של הפתח לאנד, מעריב, 11 בספטמבר 1970
↑  ויכוח גלוי בלבנון על הפעילות החבלנית נגד יישובים ישראליים, הצופה, 6 באוקטובר 1969
↑  עודד זראי, מעבר לגבול, דבר, 18 במרץ 1970
↑  הסכם הפסקת-אש גם בלבנון, מעריב, 11 בספטמבר 1970
↑  צבי אילן, מורדות החרמון המבותרים, דבר, 25 בפברואר 1977
↑  בני מיכלסון, ‏קרב הבקעא במלחמת שלום הגליל - יוני 1982, שריון 27, דצמבר 2007, עמ' 63-56, באתר "יד לשריון"
↑  עמנואל רוזן, שפי גבאי, מאיר הראובני, צנחנים פשטו..., מעריב, 25 באוגוסט 1988
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526902005171  LCCN: n2008059400  VIAF: 158501694   WorldCat (עם VIAF): 158501694
דני רוטשילד

| --- | --- |

דני רוטשילד, אוגוסט 2008
 לידה:  1946 (בן 78 בערך) ראשון לציון ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1964–1995 (כ־31 שנים)
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 עוזר הרמטכ"ל  ראש חטיבת המחקר באמ"ן  מפקד יחידת הקישור ללבנון  מתאם פעולות הממשלה בשטחים
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 
דני רוטשילד (נולד ב-1946) הוא אלוף בצה"ל בדימוס ואיש ציבור המכהן כיו"ר חבר הנאמנים של מכללת אפקה וכחבר הוועדה המייעצת לבנק ישראל.
ביוגרפיה

רוטשילד נולד בראשון לציון. בשנת 1964 התגייס לצה"ל ועבר לשרת בחטיבת גולני. בגולני עבר מסלול הכשרה כלוחם, ולאחר מכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס חובשים. בהמשך עבר קורס קצינים ושירת כקצין מודיעין ביחידות שונות, ביניהן קמ"ן חטיבת גולני, חטיבה 217 במלחמת יום הכיפורים וקמ"ן פיקוד המרכז. בהמשך דרכו שימש כעוזר הרמטכ"ל משה לוי ומפקד יחידת הקישור ללבנון. בתפקידו הבא שימש ראש חטיבת המחקר, בין היתר במלחמת המפרץ. ב-1991 מונה למתאם פעולות הממשלה בשטחים ובמסגרת זו עמד בראש הצוות הישראלי למשא ומתן עם הרשות הפלסטינית לקראת הסכמי אוסלו. היה מעורב גם בהסכם השלום עם ירדן. דני רוטשילד פרש מצה"ל ב-1995 ופנה לעסקים פרטיים.
בין השאר שימש כיו"ר המועצה לשלום ולביטחון; ראש המכון למדיניות ואסטרטגיה במרכז הבינתחומי הרצליה; חבר חבר הנאמנים של האוניברסיטה העברית בירושלים; חבר המועצה הציבורית של ארגון אמון הציבור וחבר דירקטוריון בנק כללי. ב-2006 מונה למועצה המייעצת של בנק ישראל.
בשנת 2004 היה בין החותמים על מכתב תמיכה של בכירי מערכת הביטחון בתוכנית ההתנתקות, הקובעת שהתכנית חיונית לביטחון ישראל. ב-2005, כחלק מהוויכוח הציבורי על תוכנית ההתנתקות, החתים מאות קציני מילואים על גילוי דעת, בו נאמר בין השאר: "ההתנתקות תאפשר את יכולת הפעולה של כוחות הביטחון ותעניק לה לגיטימיות. היא תגרום לשינוי אסטרטגי מדיני ותפתח סיכוי להסדר, ההתנתקות חשובה לביטחון הלאומי." בשנת 2015 אמר על תוצאות ההתנתקות: “גם אם זה לא מה שציפיתי, האלטרנטיבה הייתה הרבה יותר גרועה”.
רוטשילד מתגורר, נכון לשנת 2009, בהר אדר.
לקריאה נוספת

שמעון גולן, טילים על ישראל, הוצאת צה"ל/ המחלקה להיסטוריה, משרד הביטחון ומודן, 2020.
הערות שוליים

↑  אורי שגיא, אורות בערפל. תל אביב, ידיעות אחרונות, 1998, עמוד 62.
↑  אביגדור קהלני, "אני נשבע לך", הוצאת כתר, 2003, עמודים 46-42.
↑  אמנון ברזילי, חוקרי צה"ל: האיפוק במלחמת המפרץ היה נכון, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2002.
↑  אטילה שומפלבי, בתגובה למכתב הרבנים: "מכתב אלופים" בעד התנתקות, באתר ynet, 29 באפריל 2004
↑  אייל לוי, ‏הגרסה שלהם: התומכים בהתנתקות מגיבים למתקפות ה"אמרנו לכם", באתר מעריב אונליין, 13 באוגוסט 2015
↑  רנית נחום-הלוי, הר אדר - יישוב אטרקטיווי על הקו הירוק, באתר הארץ, 15 במאי 2009
| מפקדי יחידת הקישור ללבנון  |
| --- | --- | --- |
| מפקדי אד"ל | בנימין בן אליעזר • יורם המזרחי • אפרים סנה • מאיר דגן • דוד מימון |  |
| מפקדי יק"ל | מאיר דגן • שלמה אליה • דני רוטשילד • דוד אגמון • זאב זכרין • מיכה טמיר • גבי אשכנזי • גיורא ענבר • אלי אמיתי • ארז גרשטיין • אלי אמיתי (ממלא מקום) • בני גנץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4814 029X  LCCN: no2003117664  SNAC: w6744h77  VIAF: 14470701   WorldCat (עם VIAF): 14470701
פסיכולוג

ערך זה עוסק באדם שהוסמך לעסוק בפסיכולוגיה. אם התכוונתם למשחק חברה, ראו .
פסיכולוג הוא אדם שלמד פסיכולוגיה במוסד אקדמי מוכר, בדרך כלל בעל תואר שני לפחות, ושאושר לו לאחר לימודיו, על ידי משרד הבריאות הרשמי של מדינה אחת לפחות, לעסוק בפסיכולוגיה במדינה זו ואולי אף במדינות נוספות. בישראל, פסיכולוג הוא מי שרשום בפנקס הפסיכולוגים. בישראל, כל אדם בעל תואר שני בפסיכולוגיה (במסלול מחקרי או יישומי) זכאי להירשם בפנקס הפסיכולוגים. לכן התואר פסיכולוג לא מסמן שהאדם מומחה לטיפול פסיכולוגי.
מתוקף הצורך בדיוק רב בעת הערכה, טיפול, ייעוץ, והמלצה פסיכולוגיים, כמו גם בהתמצאות בסיסית לפחות במגוון רחב של תחומי ידע, בעיות חיים, ודרכי פתרונן, נדרשים המעוניינים לעסוק בפסיכולוגיה ללימודים פורמליים ארוכים יחסית (7 שנים ואף יותר מכך); כך למשל, מלבד הלמידה לתואר אקדמי שני לפחות, הרי שלחלק מהתחומים היישומיים יש גם תקופת התמחות ממושכת.
ברוב המדינות מותנית הזכאות לקבלת רישיון "פסיכולוג" בסיום תואר שני לפחות, אך בחלק מהמדינות, כגון אנגליה וארצות הברית, רק מי שהשלים תואר שלישי (כלומר, הגיש עבודת דוקטורט בנושא מסוים הקשור בתחום הפסיכולוגיה) יוכל לשאת בתואר "פסיכולוג" במדינתו.
האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה (APA) מגדירה 56 תחומי התמחות שונים הקיימים בפסיכולוגיה, חלקם דורשים תקופת הכשרה והתמחות נוספת להכשרה המקובלת, וחלקם לא. בישראל, רק שישה תחומים זכו לתוכנית התמחות מסודרת (ראו להלן), ולכן בישראל מותר לעסוק בפסיכולוגיה או כעיסוק כללי או באחד מששת תחומי התמחות אלו, גם במקרה של התמחות בתחומים המוגדרים מחוץ לישראל.
הכשרה

לימודי פסיכולוגיה נערכים במרבית האוניברסיטאות, בדרך כלל במסגרת פקולטות למדעי החברה (כך באוניברסיטאות בישראל) ולעיתים גם בפקולטות לבריאות ורפואה, ובישראל גם באחדות מהמכללות האקדמיות. תנאי הקבלה ללימודי פסיכולוגיה ברוב מדינות העולם נחשבים בעלי רף גבוה. מלבד הלימודים בנושא פסיכולוגיה (היסטוריה של הפסיכולוגיה וספרות ביופסיכולוגית) נדרשים הלומדים ללמידת קורסים בסטטיסטיקה ומתודולוגיה, מדעי הרוח, ולרוב גם קורסי מבוא מדעים בסיסיים בנוירוכימיה (אם כי, הבנה מעמיקה ומדעית של המח נרכשת במדעי המח ולא בפסיכולוגיה).
פסיכולוגיה היא תחום נרחב, כך שישנם פסיכולוגים בעלי התמחויות מקצועיות שונות, אשר אין בהכרח כל קשר תמטי ביניהן (לדוגמה, פסיכולוגיה של זהירות בדרכים, ופסיכולוגיה של מגדר ומיניות, אינן חולקות הרבה מן המשותף).
מהות עיסוקו של הפסיכולוג

עיסוקו של פסיכולוג בן ימינו, בדרך כלל כולל את העיסוקים להלן (מערך זה של פעולות, מבדיל את העיסוק הפסיכולוגי מתחומי עיסוק אחרים, בפרט מפסיכותרפיה ממוקדת). כל המאפיינים הללו ברוב המקרים הולמים את התחום הפסיכולוגי המסוים בו הפסיכולוג מומחה או מוכשר:
הענקת ייעוץ פסיכולוגי נרחב באופן כללי, הנוגע להתמודדות עם בעיות החיים של הפרט, להעניק כלים להתמודדות אישית כזאת למתי שהיא נדרשת, וכן, במטרה לספק לבעיות כאלו פתרון יעיל המתבסס על ניסיונו המקצועי-מדעי, או האישי של הפסיכולוג.
אבחון פסיכולוגי על ידי שימוש בכלים פסיכודיאגנוסטיים, התרשמות אישית, או שילוב של אלו. חלק מהאבחנות נחשבות לפסיכיאטריות (כלומר, מדובר באבחנות שעל פי כלל דורשות גם טיפול תרופתי הניתן על ידי פסיכיאטר).
הענקת טיפול פסיכולוגי, דהיינו להעניק טיפול פסיכותרפיסטי נרחב במגוון כלים פסיכולוגיים לפי סוג הבעיה ובהסתמך על הספרות הרפואית והפסיכולוגית.
הנפקת חוות-דעת מדיקו-לגאליות לגבי מצבו הפסיכו-רפואי של אדם אשר לעיתים כוללת קביעת הצורך בטיפול פסיכיאטרי.
מתן המלצה רשמית לטיפול תרופתי ספציפי שהוא עדיף על פי הספרות הפסיכולוגית-רפואית לאדם עם הבעיה המסוימת ולכאורה אמור לסייע לו להתגבר על הבעיה או אף לפתור אותה (מצב זה נפוץ כאשר רופאים נרתעים מלתת לאדם תרופה שבפירוש אמורה לסייע לו בשל אי רצונם ליטול אחריות מקצועית על אדם זה מסיבות שונות דוגמת דיווחים על תופעות לוואי הנוגעות לאותה תרופה).
במדינות מסוימות בלבד ורק לפסיכולוגים מהתמחויות מסוימות (בפרט פסיכולוגיה רפואית): הנפקה ישירה של מרשמים לתרופות פסיכוטרופיות בלבד.
רבים מהפסיכולוגים עוסקים גם במחקר נוירו-פסיכולוגי אם אין זה עיסוקם הכמעט-בלבדי.
ההבדל בין פסיכולוג לפסיכיאטר

הפסיכולוגיה נחשבת לתחום נפרד מפסיכיאטריה (רופא עם התמחות בתחום הנפש) - ככלל, פסיכולוג אינו רופא, ובישראל, כמו ברוב מדינות העולם, אינו רשאי להנפיק מרשמים לתרופות פסיכיאטריות למטופליו (בחלק ממדינות ארצות הברית למשל פסיכולוג בעל הכשרה מתאימה מותר להנפיק מרשמים לתרופות פסיכוטרופיות בלבד). בכל מקרה תחומי העיסוק חופפים קמעה; פסיכולוג קליני למשל מטפל בפסיכותרפיה ואף מרכז את כל ההתערבויות הטיפוליות ""(case management)[דרושה הבהרה] במטופלים עם הפרעות נפשיות קשות (כגון סכיזופרניה), הוא מומחה לפסיכופתולוגיה נרחבת או ספציפית, וכן לפסיכותרפיה באופן כללי. רק פסיכולוג מוכשר להעביר מבחנים פסיכודיאגנוסטיים כדי לאבחן וליצור פרופיל פסיכולוגי על המטופל, לשם שימוש קליני, משפטי או סוציאלי. כמו כן, פסיכולוג בעל הכשרה מתאימה לכך, כוחו יפה להפנות לטיפול פסיכיאטרי משקבע שצורת טיפול זו עדיפה לבעיה הספציפית ולהדגים מן הספרות את עמדתו לגבי טיפול פסיכיאטרי ספציפי, בהמלצתו או חוות דעתו.
הערות שוליים

↑  מערכת פסיכולוגיה עברית, חוק הפסיכולוגים - תשל"ז-1977, באתר פסיכולוגיה עברית
↑  Divisions, באתר APA
↑  אשר לעיתים גולשות לתחומים הנפרדים מאלו העולים בשיחהפסיכולוגי הנפוץ.
↑  בין אם היתרו קבוע, ובין אם זמני, הדבר מצוין בפנקס הפסיכולוגים באתר משרד הבריאות.
↑  חוק הפסיכולוגים, סעיף 5
↑  כגון הכשרה לטיפול פסיכואנליטי, טיפול קוגניטיבי-התנהגותי, טיפול גשטאלט, טיפול מיני (סקסולוגיה), ועוד.
↑  בדרך כלל, מי שלמדו במגמה המטרימה מסלול התמחות ספציפי.
↑  מידע לסטודנטים לפני התמחות, באתר הסתדרות הפסיכולוגים בישראל
↑  נעמי דרום, רוצים להיות פסיכולוגים קלינים? תתכוננו למסלול מכשולים מפרך עד הכורסא הנכספת, באתר TheMarker‏, 28 במאי 2009.
↑  דפנה ליאל, ‏הדרך הארוכה למקצוע הפסיכולוגיה, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2012
↑  נעם ברקן וליטל דוברוביצקי, מתמחה בפסיכולוגיה? תבחרי: סטאז' או ילדים, באתר ynet, 10 ביולי 2012
↑  ממתכנתי אתר משרד הבריאות, "פסיכולוגים בעלי רשיון", באתר מאתר משרד הבריאות, ‏עדכני ל-1.7.2020
↑  פסיכולוג מומחה: תהליך הכשרה למתמחים, באתר משרד הבריאות
↑  מתכנתי אתר משרד הבריאות, "פסיכולוגים בעלי רשיון", באתר מהאתר של משרד הבריאות, ‏עדכני ל-1.7.2020
↑  מתכנתי אתר משרד הבריאות, "פסיכולוגים בעלי רשיון", באתר מהאתר של משרד הבריאות, ‏עדכני ל-1.7.2020
↑  המתכנתים של אתר משרד הבריאות, "פסיכולוגים בעלי רשיון", באתר מהאתר של משרד הבריאות, ‏עדכני ל-1.7.2020
↑  מסמך שפרסמה הכנסת אודות טיפול פסיכותרפויטי שלא על ידי פסיכולוג קליני
↑  מתכנתי אתר משרד הבריאות, פסיכולוגים בעלי רשיון, באתר מהאתר של משרד הבריאות, ‏עדכני ל-1.7.2020
↑  מתכנתי אתר משרד הבריאות, פסיכולוגים בעלי רישיון, באתר מהאתר של משרד הבריאות, ‏עדכני ל-1.7.2020
↑  יעל גרוס־אנגלנדר, המבחנים החדשים: כל מה שרציתם לדעת על מבחן הקבלה לעבודה, באתר כלכליסט, 18 באפריל 2010
↑  Ego-dystonic Sexual orientation/fetish
↑  שאיננה ניתנת על ידי פסיכולוג.
↑  ורדה רזיאל ז'קונט על הצלחה כפסיכולוג ואישיות המטפל, ‏2017
↑  חוות דעת שבאה לענות על שאלה משפטית, הניתנת על ידי איש מקצוע בתחום הרפואי או מתחום בריאות הנפש, לבית משפט או לישות משפטית
↑  APA.org, May 6, 2004, "Louisiana Becomes Second State to Enact Prescription Privileges Law for Psychologists".
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546176605171  BnF: cb11932673t (data)  GND: 4047701-0  LCCN: sh85108453  NDL: 00571102  NKC: ph124816
נבחרת הונדורס בכדורגל

נבחרת הונדורס בכדורגל לגברים היא נבחרת הכדורגל הלאומית של הונדורס, המייצגת אותה מאז 1921. ידועה בכינוייה "לוס קטרצ'וס".
הדירוג הנוכחי של נבחרת הונדורס ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-77 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 1,312.66 – ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 20 נמדד לראשונה בספטמבר 2001, והדירוג הנמוך ביותר 101 נמדד לראשונה בדצמבר 2015. הנבחרת נחשבת לאחת הנבחרות המוכשרות ביותר ב-CONCACAF, ואף סיימה במקום השלישי בקופה אמריקה בשנת 2001, כולל ניצחון בתוצאה 0–2 על נבחרת ברזיל לאחר שנבחרת ארגנטינה פרשה יום אחד לפני פתיחת הטורניר.
נבחרת הונדורס העפילה שלוש לגביע העולם. בשנת 1982, השיגה תוצאות תיקו בשלב הבתים נגד נבחרות צפון אירלנד וספרד והפסידה לנבחרת יוגוסלביה בתוצאה 0–1.
המונדיאל השני שאליו העפילה היה 2010. בעקבות הפסדים לנבחרות צ'ילה וספרד ותיקו 0:0 מול שווייץ סיימה הונדורס את שלב הבתים במקום האחרון, ללא שערי זכות.
המונדיאל השלישי אליו העפילה הונדורס היה מונדיאל 2014, בו הפסידה הונדורס בכל משחקיה, לנבחרות צרפת, אקוודור ושווייץ
הישגי הנבחרת הגדולים ביותר מלבד המקום השלישי בקופה אמריקה הם המקום השני בגביע הזהב של CONCACAF בשנת 1991, וזכיות בגביע UNCAF לאומות (כיום קופה סנטרואמריקנה) בשנים 1993, 1995 ו-2011. היא השיגה את ניצחונה הגבוה ביותר ב-13 במרץ 1946 מול ניקרגואה, בתוצאה 0–10.
מלחמת הכדורגל, בין הונדורס לאל סלוודור התחילה לאחר משחק מוקדמות למונדיאל 1970 נגד נבחרת אל סלוודור. לאחר המשחק פלשו כוחות צבא מאל סלוודור להונדורס ב-14 ביולי 1969. הסיבה למלחמה אינה נעוצה בתוצאת המשחק, שבסופו של דבר לאחר כל משחקי הגומלין ניצחה אל סלוודור, אלא בבעיית הגבול בין המדינות שהייתה בעיה קשה שחיכתה לפתרון.
ב-14 באוקטובר 2009, העפילה הונדורס אל מונדיאל 2010, אחרי ניצחון 0–1 במוקדמות המונדיאל נגד  נבחרת אל סלבדור.
הונדורס הוגרלה לבית 8 ביחד עם  צ'ילה,  שווייץ וספרד.
במשחקם הראשון הם הפסידו ל צ'ילה 1-0, במשחק השני הם הפסידו לספרד 2-0 משערים של דוד וייה.
במשחק האחרון בבית סיימה הנבחרת בתיקו 0-0 נגד נבחרת  שווייץ.
את בית 8 סיימה הונדורס במקום האחרון עם נקודה בודדת.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא הייתה חברה בפיפ"א
הממלכה האיטלקית 1934: לא הייתה חברה בפיפ"א
צרפת 1938: לא הייתה חברה בפיפ"א
ברזיל 1950: לא נרשמה
שווייץ 1954: לא נרשמה
שוודיה 1958: לא נרשמה
צ'ילה 1962: לא העפילה
אנגליה 1966: לא העפילה
מקסיקו 1970: לא העפילה
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: פרשה
| ספרד 1982 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 3 |
מקסיקו 1986: לא העפילה
איטליה 1990: לא העפילה
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
| דרום אפריקה 2010 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 0 | 3 |
| ברזיל 2014 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 8 |
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 3/22 | 9 | 0 | 3 | 6 | 3 | 14 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות CONCACAF/גביע הזהב

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אל סלוודור 1963 | מקום רביעי | 7 | 3 | 1 | 3 | 8 | 12 |
גואטמלה 1965: לא העפילה
| הונדורס 1967 | מקום שלישי | 5 | 2 | 2 | 1 | 4 | 2 |
קוסטה ריקה 1969: לא העפילה
| טרינידד וטובגו 1971 | מקום שישי | 5 | 0 | 1 | 4 | 5 | 11 |
| האיטי 1973 | מקום רביעי | 5 | 1 | 3 | 1 | 6 | 6 |
מקסיקו 1977: לא העפילה
| הונדורס 1981 | מקום ראשון | 5 | 3 | 2 | 0 | 8 | 1 |
| 1985 | מקום שני | 8 | 3 | 3 | 2 | 11 | 9 |
1989: לא העפילה
| ארצות הברית 1991 | מקום שני | 5 | 3 | 2 | 0 | 12 | 3 |
| ארצות הברית מקסיקו 1993 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 5 |
| ארצות הברית 1996 | סיבוב ראשון | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 8 |
| ארצות הברית 1998 | סיבוב ראשון | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 5 |
| ארצות הברית 2000 | רבע גמר | 3 | 2 | 0 | 1 | 7 | 5 |
ארצות הברית 2002: לא העפילה
| ארצות הברית מקסיקו 2003 | סיבוב ראשון | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 |
| ארצות הברית 2005 | מקום שלישי | 5 | 3 | 1 | 1 | 8 | 6 |
| ארצות הברית 2007 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 10 | 6 |
| ארצות הברית 2009 | מקום שלישי | 5 | 3 | 0 | 2 | 6 | 4 |
| ארצות הברית 2011 | מקום רביעי | 5 | 1 | 2 | 2 | 8 | 5 |
| ארצות הברית 2013 | מקום רביעי | 5 | 3 | 0 | 2 | 5 | 5 |
| ארצות הברית קנדה 2015 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 |
| ארצות הברית 2017 | רבע גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 |
| ארצות הברית קוסטה ריקה ג'מייקה 2019 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 4 |
| ארצות הברית 2021 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 7 | 7 |
| ארצות הברית קנדה 2023 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 6 |
ארצות הברית קנדה 2025: 
| סה"כ | 22/27 | 93 | 35 | 21 | 37 | 128 | 118 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל המשחקים האולימפיים

1896 עד 1924 - לא נכנסה
1928 עד 1996 - לא העפילה
2000 - סיבוב ראשון
2004 - לא העפילה
2008 - סיבוב ראשון
קופה אמריקה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1916 - 1999: לא הוזמנה
| קולומביה 2001 | מקום שלישי | 6 | 3 | 1 | 2 | 7 | 5 |
2004 - 2015: לא הוזמנה
ארצות הברית 2016: לא העפילה
2019 - 2021: לא הוזמנה
ארצות הברית 2024: לא העפילה
| סה"כ | 1/48 | 6 | 3 | 1 | 2 | 7 | 5 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של CONCACAF

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית 2019-2020 | א | מקום שלישי | 6 | 3 | 2 | 1 | 10 | 4 |
| ארצות הברית 2022-2023 | א | שלב הבתים | 4 | 2 | 0 | 2 | 5 | 7 |
| ארצות הברית 2023-2024 | א | רבע גמר | 6 | 3 | 1 | 2 | 10 | 3 |
| ארצות הברית 2024-2025 | א | רבע גמר | 6 | 3 | 1 | 2 | 10 | 8 |
| ארצות הברית 2026-2027 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 22 | 11 | 4 | 7 | 35 | 22 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
קופה סנטרואמריקנה

1991 - מקום שני
1993 - מקום ראשון
1995 - מקום ראשון
1997 - מקום רביעי
1999 - מקום שלישי
2001 - סיבוב ראשון
2003 - מקום רביעי
2005 - מקום שני
2011 - מקום ראשון
2013 - מקום שני
2014 - מקום חמישי
2017 - מקום ראשון
שיאי שחקנים

נכון ל-26 במרץ 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | הופעות | שערים | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מיינור פיגורואה | 181 | 5 | 2003–2022 |
| 2 | אמדו גווארה | 138 | 27 | 1994–2010 |
| 3 | נואל ואיאדארס | 135 | 0 | 2000–2016 |
| 4 | אוסקר בונייק גרסיה | 134 | 3 | 2005–2021 |
| 5 | אמיליו איזגירה | 111 | 5 | 2007–2020 |
| 6 | קרלוס פאבון | 101 | 57 | 1993–2010 |
| 7 | וילסון פאלאסיוס | 97 | 5 | 2003–2014 |
| 8 | דנילו טורסיוס | 86 | 7 | 1999–2010 |
| 8 | מילטון נונייס | 86 | 33 | 1994–2008 |
| 8 | ויקטור ברנרדס | 86 | 4 | 2004–2014 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שערים | הופעות | יחס | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | קרלוס פאבון | 57 | 101 | 0.56 | 2010–1993 |
| 2 | ווילמר ולאסקז | 35 | 48 | 0.73 | 2007–1991 |
| 3 | מילטון נונייס | 34 | 86 | 0.4 | 2008–1994 |
| 4 | קרלו קוסטלי | 32 | 78 | 0.41 | 2017–2007 |
| 5 | ניקולס סואזו | 28 | 51 | 0.55 | 1998–1991 |
| 6 | אמדו גווארה | 27 | 138 | 0.2 | 2010–1994 |
| 7 | ג'רי בנגטסון | 23 | 70 | 0.33 | 2010–הווה |
| 8 | אדוארדו בנט | 17 | 36 | 0.47 | 2000–1991 |
| 8 | דויד סואסו | 17 | 57 | 0.3 | 2012–1999 |
| 10 | סאול מרטינס | 16 | 35 | 0.46 | 2009–2001 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
מיינור פיגורואה שיאן ההופעות (181) בנבחרת הונדורס בכל הזמנים
קרלוס פאבון מלך שערי (57) נבחרת הונדורס בכל הזמנים.