stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סימון אלפסי (ראש עירייה)
ביוגרפיה > ראש העירייה

בסוף 1978 נבחר לחבר מועצה מטעם סיעה עצמאית שהקים בשם "צעירי יקנעם" וב-1983 מטעם המערך. בשנת 1989 נבחר לראשונה לראשות המועצה המקומית, ומאז כיהן ברציפות במשך 35 שנים, בראשות יקנעם עילית, שבשנת 2007 הוכרזה כעיר, עד לשנת 2024. בכניסתו לתפקיד התמודד עם משבר כלכלי חריף כאשר מפעל "סולתם", שבו הועסקו מרבית תושבי היישוב, נקלע למשבר ופיטר מאות מעובדיו. במסגרת ניסיונות למנוע פיטורין בסולתם הציע לחברה הנחות ארנונה תמורת הימנעות מפיטורין. אלפסי פעל להביא למתחם סולתם המתרוקן חברות אחרות שיעסיקו את תושבי יוקנעם עלית שגדלה אז הודות לעלייה מברית המועצות, והחל לפעול להקמת פארק היי-טק יישובי במקום.
בשנת 1993 הניח אלפסי את אבן הפינה להקמת פארק ההיי-טק הראשון ביקנעם. הפארק הוכרז כמח"ר - מרכז חדשנות רפואית. הפארק מונה כיום כ-150 חברות היי-טק, כולל חממות טכנולוגיות. כ-50% מהחברות הן חברות רפואיות. בפארק מועסקים כ-8,000 עובדים, ומחזור הפעילות השנתי של החברות בו הוא כ-7 מיליארד דולר.
על הישגיו בפיתוח התעסוקה בעירו דירג אותו הירחון "פורבס ישראל" בשנת 2013 כאחד מחמשת ראשי הערים הטובים בישראל.
אלפסי הוביל להקמת פארק התעשייה "מבוא כרמל" המשותף ליקנעם עילית, למועצה האזורית מגידו, לעוספיא ולדלית אל-כרמל. בימים אלו עמל אלפסי ביחד עם ראש המועצה האזורית עמק יזרעאל, אייל בצר, ועם רכבת ישראל על הקמת פארק נוסף - פארק תעסוקה, מסחר ובילוי הכולל אטרקציות לילדים. הפארק צפוי לקום בסמוך לתחנת הרכבת יקנעם – כפר יהושע.
בשנת 2014 יצא לאור ספרו האוטוביוגרפי של אלפסי: "הרץ למרחקים ארוכים".
בבחירות שהתקיימו באוקטובר 2018 נבחר אלפסי לראשות העירייה בפעם השביעית עם כ-75% מהקולות. אלפסי קיבל כ-75% גם בבחירות בשנת 2013.
אלפסי הוא איש מפלגת העבודה, והיה מקורבם של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין ונשיא המדינה שמעון פרס. לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושלוש קרא ליו"ר מפלגת העבודה, עמיר פרץ, להצטרף לקואליציה בראשות בנימין נתניהו.
ביוני 2022, הודיע אלפסי כי אינו מתכוון להתמודד לקדנציה נוספת בבחירות הבאות שהתקיימו בפברואר 2024, ובכך סיים כהונה של 35 שנה בראשות יקנעם עלית.
תפקידים בולטים בעבר ובהווה

מ"מ יו"ר האספה הכללית של השלטון המקומי
יו"ר סיעת העבודה בשלטון המקומי
יו"ר דירקטוריון פארק תעשייה "מבוא כרמל"
דירקטור בחברה למשק וכלכלה
לקריאה נוספת

סימון אלפסי, הרץ למרחקים ארוכים, 2014
הערות שוליים

↑  הודעה בדבר תוצאות הבחירות למועצה המקומית יקנעם עלית, ילקוט הפרסומים 2490, 12 בדצמבר 1978, עמ' 410–411
↑  תוצאות הבחירות - יקנעם עלית, מעריב, 1 במרץ 1989
↑  אמיר גילת, ראש מועצת יקנעם: בשבילי מפעל סולתם מת, מעריב, 20 ביוני 1989
ראש מועצת יקנעם: לא נשלים עם פיטורים נוספים בסולתם, מעריב, 22 במאי 1990
↑  מנכ"ל סולתם לא יועסק עוד ב"כור", חדשות, 27 בספטמבר 1990
↑  לקחו את הקליטה לידיים, מעריב, 13 באוגוסט 1991
↑  עדי דקל קורן, 5. סימון אלפסי, יקנעם עלית, "פורבס ישראל", 10 באוקטובר 2013
↑  יקנעם: סימון אלפסי בפניה לעמיר פרץ לחבור לבנימין נתניהו, "מרכז העניינים", 5 במרץ 2020
↑  יוסי וקנין, ראש העיר יקנעם עילית סימון אלפסי פורש: אלה המועמדים להחליף אותו, באתר mynet‏ העמק, 7 ביוני 2022
ג'אנאקי אמאל

| --- | --- |

 לידה:  4 בנובמבר 1897 ת'לשרי, הודו 
 פטירה:  7 בפברואר 1984 (בגיל 86) צ'נאי, הודו 
 מקום מגורים:  הודו 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מישיגן  Queen Mary's College  Presidency College 
 מוסדות:  RHS Garden, Wisley (1946–1951)  אוניברסיטת מדראס  Women's Christian College, Chennai 
 פרסים והוקרה:  פאדמה שרי למדע והנדסה 
 תרומות עיקריות
 חתימה:   
 
אדאוואלאת' קאקאת ג'אנאקי אמאל (במלאיאלם: ഇ.കെ. ജാനകി അമ്മാൾ; באנגלית: Edavalath Kakkat Janaki Ammal;‏ 5 בנובמבר 1897 – 7 בפברואר 1984). הייתה הבוטנית הודית הראשונה שהתפרסמה במחקריה על זיווג צמחים, גנטיקה וציטוגנטיקה. מחקריה על כרומוזומים בצמחים היו חשובים מאוד להכלאה ופיתוח זנים של קנה סוכר, חצילים ומגנוליות בעלי תשואה גבוהה. ב-1977 זכתה בפרס פאדמה שרי, אשר מוגדר כפרס האזרחי הרביעי הכי גדול בהודו.
קורות חיים

אדאוואלאת' קאקאת ג'אנאקי אמאל נולדה בשנת 1897, האחות העשירית מבית בין 19 אחים ואחיות, בעיר תליצ'רי (כיום: ת'אלאסרי) בנשיאות מדראס בהודו הבריטית (היום בקרלה, הודו). אביה היה שופט במערכת בתי המשפט הכפופים לתלצ'ירי, שמר על גן בביתם וכתב שני ספרים על ציפורים באזור של צפון מלבר. זו הייתה הסביבה בה אמאל מצאה את החיבה שלה לבוטניקה (לפי אחייניתה, גיטה דוקטור).
אמאל קיבלה תואר ראשון בבוטניקה ממכללת קווין מארי (Queen Mary’s College) ואף סיימה בהצטיינות. היה זה נדיר לבחור במסלול כזה משום שבאותו זמן, משום שנשים ונערות היו במעמד נמוך יותר מגברים, ולכן לא שאפו להשכלה גבוהה, גם בהודו וגם בעולם. לאחר שסיימה את לימודיה, לימדה אמאל במשך שלוש שנים בקולג' הנוצרי לנשים במדרס, עד שקיבלה הזדמנות ייחודית, ללמוד בחו"ל בחינם באמצעות מלגת ברבור, שהוקמה באוניברסיטת מישיגן על ידי הנדבן לוי ברבור ב-1917 עבור נשים אסייתיות. במהלך תקופתה באוניברסיטת מישיגן היא התמקדה בציטולוגיה של צמחים, חקר הרכב הגנטי ודפוסי, ביטוי הגנים בצמחים. היא התמחתה בגידול כלאיים בין-ספציפיים (המופקים מצמחים ממין אחר) והכלאיים בין-גנריים (צמחים מסוגים שונים באותה משפחה). בשנת 1925, קיבלה אמאל תואר שני במדעים. ובשנת 1931 היא קיבלה את הדוקטורט שלה, והפכה לאישה ההודית הראשונה שקיבלה תואר זה בבוטניקה בארצות הברית.
ב-1940 היא עברה למכון הגננות ג'ון אינס בלונדון, שם חקרה את מקורם והתפתחותם של צמחים תרבותיים עם סיריל דין דרלינגטון. עבודתה תורגמה לאטלס הכרומוזומים של צמחים תרבותיים אותו כתבה יחד עם סיריל דין דרלינגטון. יחד הם רשמו את מספרי הכרומוזומים של כ-100,000 מיני צמחים. זה לא היה כמו כל אטלס בוטני אחר שבאותה תקופה התמקד רק בסיווג בוטני. עבודה זו הפכה למקור ציטולוגי חשוב מאוד של צמחים רלוונטיים כלכלית, המספקת תובנות לגבי דפוסי הרבייה והאבולוציה שלהם. כהונתה במכון הגננות ג'ון אינס חפפה למלחמת העולם השנייה.
מחקר

כמומחית בציטוגנטיקה, אמאל הצטרפה לתחנה לגידול קני סוכר בקוימבטורה כדי לעבוד על ביולוגיה של קני סוכר. באותה תקופה, קנה הסוכר המתוק ביותר בעולם היה זן ה"Saccharum oficianarum" מפפואה גינאה החדשה, והודו ייבאה אותו מדרום מזרח אסיה. במטרה לשפר את זני קנה הסוכר המקומיים של הודו, הוקמה תחנת הרבייה של קנה הסוכר בקואימבטור בתחילת שנות ה-20. על ידי מניפולציה של תאים פוליפלואידים באמצעות הכלאה במעבדה, אמאל הצליחה ליצור זן בעל תשואה גבוהה של קנה סוכר שישגשג בתנאים הודיים. המחקר שלה גם עזר לנתח את התפוצה הגאוגרפית של קנה הסוכר ברחבי הודו, ולקבוע מקורו של קנה הסוכר "Saccharum spontaneum" בהודו. האגודה המלכותית לגננות אשר התרשמה מעבודתה, הזמינה את אמאל לעבוד כעוזרת ציטולוג במעבדתם בגן ויסלי בסארי באנגליה.
במהלך השנים שבהן בילתה באנגליה, אמאל ערכה מחקרים בכרומוזומים של מגוון רחב של צמחי גן. מחקריה על מספרי הכרומוזומים והפלואידה, במקרים רבים, האירו אור על התפתחות המינים והזנים. אטלס הכרומוזומים של צמחים תרבותיים שכתבה יחד עם סי ד דרלינגטון ב-1945 היה אוסף ששילב הרבה מעבודותיה על מינים רבים. באגודה, אחד המפעלים עליהם עבדה היה המגנוליה. עד היום, בקמפוס החברה בוויסלי ישנם שיחי מגנוליה ששתלה וביניהם זן עם פרחים קטנים לבנים הנקראים על שמה: "Magnolia kobus Janaki Ammal".
בשנת 1946, אמאל הצטרפה לאגודת הגננות המלכותית בוויסלי כציטולוגית וכחברת צוות בשכר ראשונה של האגודה. היא חקרה את יישומים בוטניים הפוטנציאליים של מוטגן כימי שיכול להכפיל את מספר הכרומוזומים של צמחים. עבודתה הוכרה על ידי ראש ממשלת הודו בזמנו, ג'אוואנארלל נארו. הוא רצה שהיא תחזור להודו כדי לסייע בשיפור החקלאות ההודית. היא חזרה להודו בתחילת שנות ה-50, ומונתה למנהלת הראשונה של המעבדה הבוטנית המרכזית של ממשלת הודו בלאקנוב. אמאל שמה לה למטרה ליצור פלטפורמה לאומית למחקרים גנטיים ולאסוף ולסקר את המגוון הפרחוני של הודו. זה היה תזמון מצוין מכיוון שלאחר העצמאות, הודו עדיין התאוששה מרעב חמור ואמאל עזרה לזהות ולשמר את המגוון הביולוגי הפרחוני של הודו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  Leila McNeill, The Pioneering Female Botanist Who Sweetened a Nation and Saved a Valley, ‏July 31, 2019
↑  Geeta Doctor, Remembering Dr Janaki Ammal, pioneering botanist, cytogeneticist and passionate Gandhian, ‏Jun 23, 2015
1 2 3 4 5  Neha Bhatia, “It’s important to normalise that women don’t have to compromise on their dreams”
1 2 3 4 5  Janaki Ammal, my work is what will survive
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007603617705171  BNE: XX1709219  Botanist: Jan.Ammal  GND: 172166829  ISNI: 0000 0001 1007 8096  LCCN: n87104413  NTA: 155935623  RERO: 02-A003419238  SELIBR: 64258  SNAC: w61704gg  SUDOC: 185630049  VIAF: 119200818   WorldCat (עם VIAF): 119200818 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ג'אנאקי אמאל".
סימן קריאה

ערך זה עוסק בסימן פיסוק. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| סימן קריאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
סימן קריאה ("!") הוא סימן פיסוק המסמן את סופו של משפט, לרוב משפט קריאה או ציווי. במקלדת הסימן נמצא על אותו המקש עם הספרה 1, ומתקבל על ידי ⇧ Shift+1.
שימושים

סימן הקריאה מסמן את סופו של משפט קריאה או ציווי.
דוגמה לציווי:
דוגמה למשפט קריאה:
סימן קריאה יופיע גם כאשר מציינים דיבור ישיר, לדוגמה:
אך לא בדיבור עקיף:
סימן קריאה הנתון בסוגריים בתוך משפט משמש להדגשת הנאמר, או להבהרה שהכותב אכן התכוון לכתוב כפי שכתב ושאין מדובר למשל בשגיאת סופר או בפליטת קולמוס, לדוגמה:
"עמדה זו מקובלת על לא פחות מ-75% (!) מן הנשאלים."
מקור הסימן

מקורו של הסימן במילה הלטינית "io" – שהיא קריאת שמחה. הסימן התהווה כשהאות "i" החלה להיכתב מעל האות "o".
וריאציות > סימן תמיהה ״?!״

לעיתים מסיימים משפט בסימן שאלה ולאחריו סימן קריאה, דבר הנקרא "סימן תמיהה". תפקידו של סימן התמיהה הוא להבהיר שהשאלה שהוא בסופה היא שאלה רטורית.
וריאציות > סימן קריאה הפוך

בספרדית יש להתחיל משפט קריאה או ציווי בסימן קריאה הפוך ולסיימו בסימן קריאה רגיל. אותו הדבר נכון לגבי סימן שאלה. המטרה היא שהקורא יוכל לזהות את סוג המשפט בטרם יקרא אותו. לדוגמה:
וריאציות > שימושים לא נכונים בסימן הקריאה

הפיסוק התקין כולל שילוש של סימן הקריאה; הצורות "!" ו־"!!!" הן תקינות[דרוש מקור][מפני ש...]. עם זאת, לעיתים סימן קריאה מופיע פעמיים – "!!", או ארבע פעמים ויותר ברצף. לרוב העניין נעשה לשם הקצנת רגשות ודעות. הכפלה שגויה של סימני הקריאה הפכה לסמל לכתיבה עילגת. במקלדת הסימן נמצא על אותו המקש עם הספרה 1, ומתקבל על ידי לחיצה על כפתור ה־shift ועל המקש הנ"ל, ולכן הכפלת סימן הקריאה גורמת לעיתים לכתיבת הספרה 1 בטעות, כמו בביטוי שולת!!!1.
וריאציות > פרסום ושימוש בשמות

השימוש בסימן קריאה נפוץ בפרסום, לדוגמה: בשמו של האתר "וואלה!".
באנגליה קרויה עיר בשם וסטוורד הו! (באנגלית: "מערבה!") על שמו של הספר בשם זה של צ'ארלס קינגסלי.

בקוויבק ישנה עיירה הקרויה בשם סן לואי דו הא! הא!, אשר בשמה הרשמי שני סימני קריאה.

במספר שמות של מחזות זמר, ובהם המחזות הידועים "אוקלהומה!" ו"הו! כלכותה!", מצויים סימני קריאה. סימן קריאה נמצא גם בשם האלבום של הביטלס, "Help!‎", שקרוי על שם שיר הנושא שלו, ואף מהווה את הפסקול של סרט בשם זה; וכן בשמו של העיתון ישראל הי!ם – שבו סימן הקריאה מחליף את האות ו בשל דמיון בצורתם.
שימושים נוספים > באלפבית הפונטי הבינלאומי

באלפבית הפונטי הבינלאומי סימן הקריאה מציין עיצור בתר מכתשי, מצוץ בשפות חויחוי ובושמנית.
שימושים נוספים > תמרורים

סימן קריאה משמש לסמל סכנה.
תמרור המסמל סכנה בלתי צפויה הוא משולש המכיל בתוכו סימן קריאה.
בארצות הברית נפוץ תמרור צהוב ועליו סימן קריאה שחור. באירופה ובישראל משולש אדום ובו סימן קריאה שחור על רקע לבן.
שימושים נוספים > מתמטיקה

במתמטיקה משמש סימן הקריאה כסימן פונקציית העצרת. לדוגמה: 24 = 4 × 3 × 2 × 1 = !4
בלוגיקה המתמטית, כאשר הוא סמוך לכמת 'קיים', שסימנו  \ \exists , סימן הקריאה מציין 'קיים ויחיד'. לדוגמה, במערכת פאנו, הפסוק "קיים מספר יחיד שקטן מ־2" ייכתב כך:  \ \exists x((x<2)\land \forall y((y<2)\implies (y=x))), או בקיצור  \ \exists !x:(x<2).
שימושים נוספים > מחשבים

בשפות תכנות שמקורן בשפת C, משמש בדרך כלל סימן הקריאה לציון ביטוי בוליאני של שלילה, לדוגמה:
משמעו A אינו שווה ל־B.
שימושים נוספים > ספרי הנפשה

בספרי הנפשה (קומיקס) נוהגים לצייר סימני קריאה לצדי ראשה של דמות כלשהי לציון הפתעה.
שימושים נוספים > שחמט

במשחק השחמט, סימן קריאה אחד: "!" מסמן מהלך טוב, ושני סימני קריאה ("!!") מסמנים מהלך מצוין. גם לסימן התמיהה יש שימוש בשחמט (לפירוט נוסף ראו רישום מהלכים בשחמט).
שימושים נוספים > כתוביות לכבדי שמיעה

בכתוביות לכבדי שמיעה (בעיקר ב־DVD) נוהגים לעיתים להשתמש בסימן קריאה בתוך סוגריים (!) בסוף משפט שנאמר באירוניה (עבור מי שאינו שומע את האינטונציה ועלול לפרש אותו מילולית).
סימן הקריאה בתרבות

בסדרה "סיינפלד", בפרק "The Sniffing Accountant", איליין בניס כעסה על חברה ג'ק על כך שכשהוא הודיע לה בעזרת פתק (הוא עזב לאחר שההודעה התקבלה) שחברתה מירה בהריון, הוא לא שם סימן קריאה ("מירה ילדה" ולא "מירה ילדה!"). עניין זה מדגים את הרגש שסימן הקריאה מסמל. לאחר מכן, העורך של הדברים שהיא כתבה (היא כותבת ב"קטלוג ג' פיטרמן") כעס עליה על שימוש מוגזם בסימני קריאה, ויצירת משפטים בסגנון: "הכנסתי כסף למכונה אבל החטיף לא יצא!".
בישראל קיים כתב עת בנושא ספרות הנקרא "סימן קריאה".
ראו גם

!!
הערות שוליים

↑  הפיסוק | האקדמיה ללשון העברית, באתר hebrew-academy.org.il
תמרור התרעה – בדרך כלל סימן קריאה בתוך משולש
דוגמה לשימוש מוגזם בסימני קריאה
אבנר שץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1959 (בן 66 בערך) קריית ים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
אבנר שץ (נולד ב-1959) הוא סופר ומשורר ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בקריית ים, בוגר בית הספר לקציני ים עכו במגמת שיט, ואת שירותו הצבאי עשה בחיל הים כמפקד ספינת סיור "יתוש" בימת ברדוויל ובים המלח. למד לתואר ראשון במזרחנות באוניברסיטת חיפה ואחר כך התחיל לעבוד כמדריך נוער בעפולה וגר במגדל העמק.
עובד בחברת צים החל מ-1989, במשך שנים רבות ונחשב למומחה בהיסטוריה של הספנות באופן כללי וההיסטוריה של הספנות בישראל בפרט. החל את כתיבתו הספרותית כאשר פרסם סיפור קצר בשם "תאנים" שזכה במקום השלישי ב"תחרות הסיפור הקצר" של עיתון "הארץ" בשנת 1989. כותב רשימות וסקירות ספרים במדור תרבות וספרות של "הארץ", ובעיתון "ידיעות אחרונות" ובכתבי-עת ספרותיים שונים. בשנת 2002, היה סופר אורח במרכז אוקספורד ללימודי עברית ויהדות, באוניברסיטת אוקספורד.
מתגורר בחיפה, נשוי ואב לשניים.
ספריו

מעגלים מודפסים קובץ סיפורים, ירושלים: כתר, 1994
לשוט אל השקיעה, תל אביב: זמורה-ביתן, 1998
הלה ודג-הגרב, תל אביב: ידיעות אחרונות: ספרי חמד, 2005
גברים לבנים מתים: פרשיות נעלמות, תל אביב: לוקוס הוצאה לאור, 2016
הערות שוליים

1 2 3  ירון אביטוב, אבנר שץ ממיגדל־העמק לא למד את הלקח מרושדי. בסיפורו "תאנים", שהיה בין ארבעת הזוכים בתחרות הסיפור הקצר של ה"ארץ", כל העיר, 5 במאי 1989
↑  נועה אסטרייכר, עדיין מחכים לקולות הימאים: חמישה ספרים מומלצים על ים וימאות, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2019
↑  אבנר שץ, 25 שנים לתחרות הסיפור הקצר – הזוכה ב־1989 "תאנים", באתר הארץ, 9 בספטמבר 2014
↑  רשימות של שץ מזמן שהותו באוקספורד: 
אבנר שץ, פולנים באוקספורדשייר, באתר הארץ, 24 במרץ 2002
↑  מעין יומן מיארנטון / אבנר שץ, בלנהיים, ארמון בחורף, באתר הארץ, 21 במרץ 2002
↑  ביקורת: ננו שבתאי, מי קהל היעד של "גברים לבנים מתים"?, באתר הארץ, 19 במרץ 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296309505171  BnF: cb155933097 (data)  ISNI: 0000 0000 6663 2757  LCCN: nr94026588  VIAF: 59406314   WorldCat (עם VIAF): 59406314
משפטים

ערך זה עוסק בתחום העוסק בחקר הפרדיגמה של החוק ואכיפתו. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הציווי לשפוט משפט, במבואת בית הדין הרבני הגדול לשעבר בהיכל שלמה בירושלים
משפטים הם תחום העוסק בחקר הפרדיגמה של החוק ודרכי אכיפתו. מחד, יש המסווגים את המשפטים כתחום אינטרדיסציפלינרי עקב אופיו של התחום – תחום המתקשר הן למדעי החברה, הן למדעי הרוח והן למדע המדינה; מאידך, הגישה הנפוצה רואה בו תחום העומד בפני עצמו.
רקע, מטרות והיסטוריה

כרקע לתחום המשפטים, החברה האנושית לדורותיה גיבשה לעצמה במהלך ההיסטוריה "קודי התנהגות" אשר כל החברים בה אמורים לנהוג לפיהם. אלה הם החוקים, אשר נועדו להסדיר באופן פורמלי את האינטראקציה החברתית על פי עקרונות שונים, המיוחסים לרוב על ידי הקבוצות השולטות בחברה כמייצגי המוסר.
לדוגמה, חוק הרווח בכל התרבויות בהן קיים קניין פרטי, למשל, הוא ציווי כגון "לא תגנוב", המוכר לנו מאז שחר ההיסטוריה, מהתנ"ך ומחוקי חמורבי, ועד לחוקי כל מדינה ומדינה בעולם המודרני.
על אף שהחוקים מיוחסים כמעט בכל התרבויות (ולרוב בדיעבד) לעקרונות מוסריים, ההתנסות ההיסטורית מראה כי בטבע האנושי יש מגמה מתמדת, לפיה לא כל הפרטים עליהם חלים החוקים מקפידים לקיים אותם כל הזמן. לשם צמצום מגמה זו הוקמו על ידי הקבוצות המחוקקות מערכות משפט, המקיימות סנקציות המופעלות על חלק ממפרי החוקים, על פי מדיניות מוגדרת מראש.
למערכת המשפט מטרות רבות, אשר הראשית שבהן היא בהסדרת הנורמות בחברה והכרעה בסכסוכים, על בסיס נורמות רצויות. תכלית מרכזית נוספת היא יצירת מערך הרתעה לפרטים בחברה, אשר משנה את שיקולי הרווח-הפסד שלהם בעת שהם שוקלים האם להפר את החוק, מתוך הנחה כי שיקולי רווח-הפסד רציונליים תקפים במקרים אלו. מערכת המשפט גם משקפת את ערכיה ותפישותיה של החברה וגם מעצבת אותם על פי אמות המידה הראויות בעיני מפתחיה.
בתקופות קדומות היו נהוגים עונשים גופניים (החל מ"שן תחת שן" וכלה בעונש מוות) ואילו בעידן המודרני נהוגים יותר, ברוב המדינות המתקדמות, עונשי מאסר, המגבילים את חירותו של העבריין, וקנסות – עונשים כספיים.
עידן הגלובליזציה לא פוסח על תחום המשפט: נעשים ניסיונות להקים "בית משפט בין-לאומי" בר חשיבות ולגיטימציה בין-לאומית, אשר יאכוף חוקים בין-לאומיים וידון בעבירות בעלות משמעות בין-לאומית (פשעי מלחמה, למשל), באופן חוצה גבולות ומדינות. מוסדות שכאלו כבר קיימים בתחומים מוגדרים, ובעיקר בכלכלה.
ראו גם

משפטים - מונחים
לימודי משפטים בישראל
ראו גם > תחומי משפט עיקריים

משפט ציבורי: משפט חוקתי ומשפט מנהלי
משפט פלילי
משפט אזרחי
משפט בין-לאומי
ראו גם > תחומי משפט עיקריים > ענפי משפט משניים

דיני חוזים
דיני נזיקין
דיני עבודה
דיני קניין
דיני קניין רוחני
דיני תאגידים
דיני משפחה
דיני עשיית עושר ולא במשפט
דיני הירושה
דיני הגנת הפרטיות
דיני ביטוח
דיני מחשבים
הגבלים עסקיים
דיני לשון הרע
משפט וזקנה
משפט צבאי
ראו גם > המשפט הפרוצדורלי ודיני הראיות

דיני הראיות
דיון אזרחי
דיון פלילי
ראו גם > שיטות משפט

המשפט המקובל
המשפט הקונטיננטלי
המשפט העברי
השיטה האדברסרית
השיטה האינקוויזיטורית
חוק קאזואיסטי
הרמוניזציה
דין תורה
ראו גם > שופטים בישראל

ראו בערך בית המשפט העליון
ראו גם > המשפט במדינות אחרות

חקיקה ופסיקה בארצות הברית
חוקת ארצות הברית
בית המשפט העליון של ארצות הברית
מאבק האפרו-אמריקאים לשוויון זכויות
שופטים אמריקאים
ראו גם > תורת המשפט

פוזיטיביזם משפטי
ריאליזם משפטי
פורמליזם משפטי
משפט הטבע
הגישה הביקורתית למשפט
תורת משפט טיפולית
שיטות אלטרנטיביות ליישוב סכסוכים
חוקתנות עממית
ראו גם > מקורות המשפט בישראל

חקיקה
- חוקי היסוד
חקיקה ראשית
חקיקת משנה
פסיקה
בתי המשפט בישראל
משפט עברי
משפט עברי
מנהג משפטי
משפט של מדינות זרות
לקריאה נוספת

חיים ה' כהן, המשפט, הוצאת מוסד ביאליק, 1991.
יורם דינשטיין, יסודות המשפט, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986.
אוריאל פרוקצ'יה, בועות משפט - הרצאה לפתיחת שנת הלמודים (1990), משפטים כ(1), תש"ן, עמ' 4–17.
מנחם מאוטנר, על החינוך המשפטי, הוצאת רמות, 2002.
ראו גם

לימודי משפטים בישראל
הערות שוליים

↑  על-פי התורה שבעל פה זהו עונש ממוני ולא כפשוטו
| חוק ומשפט |
| --- | --- | --- |
| ענפים עיקריים | משפט ציבורי • משפט חוקתי • משפט מנהלי • משפט פלילי • דיני חיובים • דיני חוזים • דיני נזיקין • דיני עשיית עושר ולא במשפט • דיני קניין • דיון אזרחי • דיון פלילי • משפט בין-לאומי פומבי • דיני היושר |  |
| תחומים נוספים | משפט ימי • דיני חדלות פירעון • דיני תאגידים •  דיני הגבלים עסקיים • משפט בין-לאומי פרטי • דיני הגנת הצרכן • דיני משפחה • דיני ירושה • קניין רוחני • דיני עבודה • משפט צבאי • דיני מיסים • דיני נאמנות |  |
| מקורות המשפט | חוקה • חוק • תקנות • צו • תקדים • קודקס • מנהג • פקודה • אסדרה |  |
| שיטות משפט | משפט קאנוני • המשפט המקובל • המשפט הקונטיננטלי • המשפט הרומי • משפט עברי • שריעה • יאסה • השיטה האינקוויזיטורית • השיטה האדברסרית |  |
| תורת המשפט | פוזיטיביזם משפטי • פורמליזם משפטי • ריאליזם משפטי • הגישה הביקורתית למשפט • משפט הטבע • משפט השוואתי • הגישה הפמיניסטית למשפט • ניתוח כלכלי של המשפט • מחשבה מדינית |  |
| מוסדות ובעלי תפקידים | רשות מחוקקת • הרשות השופטת • רשות מבצעת • שופט • עורך דין • בוררות |  |
| השכלה גבוהה |
| --- | --- | --- |
| סוגי מוסדות לימוד | אוניברסיטה (אוניברסיטה לאומית • אוניברסיטה פרטית • אוניברסיטה ציבורית) • מכללה (מכללה אקדמית • מכללה מקצועית) |  |
| תארים אקדמיים | תואר אקדמי • בוגר אוניברסיטה • תארים מתקדמים • מוסמך אוניברסיטה • דוקטור • פוסט-דוקטורט • דוקטור לשם כבוד |  |
| תפקידים ומקצועות | סטודנט • מרצה • סגל אקדמי • רקטור • נשיא • דקאן • פרופסור • מורה מן החוץ • עוזר הוראה ומתרגל • עוזר מחקר |  |
| פקולטות | אמנות • הנדסה • מדעי החברה • מדעי החיים • מדעי הטבע • מדעי הרוח • מדעים מדויקים • משפטים • ניהול • רפואה |  |
| מושגים נוספים | אגודת סטודנטים • אקדמיה • בית חרושת לתארים • חופש אקדמי • מעונות סטודנטים • סילבוס • סמינר • ספרייה אקדמית • עבודה אקדמית • קתדרה • קמפוס • שכר לימוד • תוכנית לימודים• תזה |  |
| מוסדות השכלה גבוהה בישראל | אוניברסיטאות בישראל • מכללות בישראל • מכללות אקדמיות בישראל • מכללות להכשרת מורים בישראל • מכללות מקצועיות בישראל |  |
| פיקוח על ההשכלה הגבוהה בישראל | המועצה להשכלה גבוהה • הוועדה לתכנון ולתקצוב • מרכז ארצי לבחינות ולהערכה • המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) (בעבר) |  |
| ארגונים אוניברסיטאיים בישראל | ועד ראשי האוניברסיטאות • המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר • הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר באוניברסיטאות • התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538522105171  GND: 4076570-2  HDS: 008289  LCCN: sh85071088  LNB: 000037719  NDL: 00563426  NKC: ph115913  NLK: KSH1998007842
משפחות טוויל

ערך זה עוסק בשם המשפחה של המשפחות היהודיות. אם התכוונתם לאישים שונים בשם משפחה טוויל, ראו .
משפחת טוויל (בערבית: طويل, לפעמים נכתב "טויל") הוא שם משפחה הקיים גם בקרב משפחות יהודיות הנפוצות ברחבי העולם.
לעיתים שם המשפחה מקבל את תחילית היידוע "אל-" (ال-), אל-טוויל (الطويل), שתפקידה בעברית הוא כמו ה"א הידיעה, ופירושו יוצא "הגבוה" או "הארוך". קיימת גם צורת השם "טווילי" או "טוילי".
חלק מהמשפחות שעלו לארץ, עיברתו את שמן ל"טל", "תובל", "תמיר" ועוד.
ישנה ברכה בערבית "عُمْرِك طويل" (מילולית "חייך ארוכים") ופרושה – שתתברך בחיים ארוכים.
הכתיב באנגלית יכול להיות בכמה אופנים : Tawil /Taweel /Taouil /Touil /Tuil /Etouil אך לרוב הוא Tawil.
ייחוס המשפחה לעלי הכהן

בני משפחת "טוויל" הם כוהנים ולעיתים נקראים "טוויל מעלי הכהן" או "טוויל הכהן", כיוון שעל פי המסורת הם צאצאי עלי הכהן. משפחות אלו קיבלו למעשה את התיאור ארוך או גבוה, בהקשר של בני עלי הכהן חפני ופינחס, והקללה שניתנה להם שלא יזכו לאריכות ימים. על מנת להימנע מהקללה, ניתנה למשפחה שמה כמקור לברכה לחיים ארוכים.
ייחוס המשפחה לעלי הכהן > תרופה לקללת בני עלי

עבור משפחה זו השם טוויל מוענק כדרך ברכה לאריכות ימים, "ארוך החיים", כיוון שמסורת בידם שהם מצאצאי עלי שנתקללו בקיצור חיים יחד עם קללת חפני ופינחס.
בתקופת האמוראים, נמצאה לקללה תרופה והיא, שעיסוק בתורה ובגמילות חסדים, מאריך ימיהם ומבטל גזרתם.
בהקשר למותם המוקדם של אביי ורבה, דן התלמוד במסכת ראש השנה בקללה הרובצת על בית עלי, ומבאר:
'לכן נשבעתי לבית עלי אם יתכפר עון בית עלי בזבח ובמנחה'. אמר רבא: בזבח ובמנחה אינו מתכפר, אבל מתכפר בתורה; אביי אמר: בזבח ומנחה אינו מתכפר, אבל מתכפר בתורה ובגמילות חסדים. רבה ואביי מדבית עלי קאתו, רבה דעסק בתורה חיה ארבעין שנין, אביי דעסק בתורה ובגמילות חסדים חיה שיתין שנין. תנו רבנן: משפחה אחת היתה בירושלים שהיו מתיה מתין בני י"ח שנה. באו והודיעו את רבן יוחנן בן זכאי, אמר להם: שמא ממשפחת עלי אתם דכתיב ביה 'וכל מרבית ביתך ימותו אנשים'? לכו ועסקו בתורה, וחיו. הלכו ועסקו בתורה וחיו, והיו קורין אותה 'משפחת רבן יוחנן' על שמו.
טוויל בארצות שונות לפני עלייה או הגירה > המשפחות בסוריה

שם המשפחה טוויל הוא אחד משמות המשפחה שהיו בקהילת סוריה. בסוריה היו למשפחת טוויל הגדולה חכמים רבים. בקהילת יהודי חלב שבסוריה ישנן משפחות אשר בנוסף ל"טוויל" אף ציינו "כהינו" או "כהנו".
בתחילת ועד אמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 עברו חלק מן המשפחות למשל לארצות הברית יהדות ניו יורק
(בפרט נמצאת קהילה ברובע ברוקלין שבניו יורק(אנ')).
שני גורמים הביאו לירידה של היהודים מסוריה: 1. נתיבי הסחר שעברו בדרך המשי הוסטו לאחר בניית תעלת סואץ, דבר שהביא לפגיעה בעסקים המקומיים
. 2. המנדט הצרפתי בסוריה ובלבנון הביא לשינויי תרבות וחינוך.
טוויל בארצות שונות לפני עלייה או הגירה > המשפחות במצרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ישנן משפחות טוויל שמוצאן במצרים[דרוש מקור].
טוויל בארצות שונות לפני עלייה או הגירה > המשפחות בלבנון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ישנן משפחות טוויל שמוצאן בלבנון[דרוש מקור].
טוויל בארצות שונות לפני עלייה או הגירה > המשפחות בתימן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ישנן משפחות טוויל שמוצאן בתימן.
לקריאה נוספת

- לקדושים אשר באר"ץ, לניאדו, דוד בנציון בן שלמה