stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
5 ביולי
אירועים היסטוריים ביום זה

1687 – יוצא לאור ספרו של אייזק ניוטון "היסודות המתמטיים של פילוסופית הטבע"
1811 – ונצואלה היא המדינה הראשונה בדרום אמריקה שמכריזה על עצמאותה מספרד
1830 – צרפת פולשת לאלג'יריה
1865 – צבא הישע מוקם
1865 – לראשונה בעולם נחקק באנגליה חוק להגבלת מהירות הנסיעה
1884 – גרמניה כובשת את קמרון
1941 – מלחמת העולם השנייה: חיילים גרמנים מגיעים לגדות הדנייפר
1946 – הביקיני יוצא לעולם
1949 – מטוס ראשון של TWA, חברת תעופה אמריקנית, נוחת לראשונה בשדה התעופה לוד לאחר מלחמת העצמאות
1950 – מלחמת קוריאה: כוח המשימה סמית – הקרב הראשון בין כוחות ארצות הברית לכוחות קוריאה הצפונית
1950 – חוק השבות מתקבל בכנסת
1961 – ישראל משגרת את שביט 2, רקטה דו שלבית למחקר מטאורולוגי, שהגיעה לגובה 80 ק"מ
1962 – אלג'יריה זוכה בעצמאות מצרפת
1975 – כף ורדה זוכה בעצמאות מפורטוגל
1976 – בטבח שכא טובחים לוחמים פלסטינים בנוצרים מרונים תושבי הכפר שכא בצפון לבנון
1989 – משודר הפרק הראשון בסדרה "סיינפלד"
1996 – 5 ביולי – נוצרה הכבשה דולי, היונק המשובט הראשון בעולם
2003 – אונסק"ו מכריז על "העיר הלבנה" של תל אביב-יפו כעל אתר מורשת עולמית
2023 – משגר אריאן 5 מבצע את שיגורו האחרון, ומשגר בהצלחה 2 לוויני תקשורת
נולדו

1761 – לואי-לאופולד בואיי, צייר צרפתי (נפטר ב-1845)
1820 – ויליאם ג'ון מקורן רנקין, מדען, ממציא ומהנדס סקוטי, חוקר מכונות הקיטור (נפטר ב-1872)
1853 – ססיל רודס, פוליטיקאי דרום אפריקאי (נפטר ב-1902)
1857 – קלרה צטקין, תאורטיקנית מרקסיסטית ופעילה למען זכויות נשים גרמנייה (נפטרה ב-1933)
1860 – רוברט בייקון, דיפלומט אמריקני ומזכיר המדינה של ארצות הברית (נפטר ב-1919)
1879 – ונדה לנדובסקה, צ'מבליסטית פולנייה יהודייה (נפטרה ב-1959)
1888 – הרברט ספנסר גסר, פיזיולוג וחתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה 1944 (נפטר ב-1963)
1889 – ז'אן קוקטו, סופר ומשורר צרפתי (נפטר ב-1963)
1897 – פאול בן-חיים, מלחין ישראלי (נפטר ב-1984)
1910 – רוברט ק. מרטון, סוציולוג (נפטר ב-2003)
1911 – ז'ורז' פומפידו, נשיא צרפת (נפטר ב-1974)
1929 – קתרין הלמונד, שחקנית אמריקאית זוכת 2 פרסי גלובוס הזהב (נפטרה ב-2019)
1929 – יאיר רחלי, איש שירותי הביטחון, בעל אות גיבור ישראל וסופר ישראלי
1935 – פרגוס מילאר, פרופסור שהיה מופקד על קתדרת קאמדן להיסטוריה עתיקה באוניברסיטת אוקספורד (נפטר ב-2019)
1935 – אמנון ברזל, אוצֵר ישראלי
1935 – שבח וייס, יושב ראש הכנסת בכנסת ה-13 (נפטר ב-2023)
1936 – שירלי נייט, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאית (נפטרה ב-2020)
1937 – שייקה פייקוב, מלחין ופזמונאי ישראלי
1938 – אלכס צוקרמן, כלכלן ישראלי, פרופסור באוניברסיטת תל אביב ובמרכז הבינתחומי הרצליה וחבר הוועדה המוניטרית בבנק ישראל (נפטר ב-2023)
1945 – יוסף שפירא, שופט ומבקר המדינה
1947 – בוריס מפציר, מפיק ובמאי קולנוע ישראלי
1948 – יעקב רחמינוביץ', כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת הבלם
1956 – יולי כהן, מפיקה ובמאית תיעודית ישראלית
1957 – מיכאל פייגה, מרצה בכיר לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב (נפטר ב-2016)
1958 – אביגדור ליברמן, שר הביטחון בממשלת ישראל ויושב ראש ומייסד מפלגת ישראל ביתנו
1960 – מאיר בנאי, זמר-יוצר ושחקן ישראלי (נפטר ב-2017)
1968 – אלכס צילה, לשעבר רוכב אופני כביש שווייצרי
1975 – הרנן קרספו, כדורגלן ארגנטינאי
1982 – בנו אודריך, כדורסלן סלובני
1982 – אסף קורמן, במאי קולנוע, עורך סרטים, מדבב ומוזיקאי ישראלי
1987 – אלכסנדר קריסטוף, רוכב אופני כביש נורווגי
1989 – אדם קול, מתאבק ב-WWE
1995 – דולב חזיזה, כדורגלן ישראלי
2000 – פאוזיה, זמרת מרוקאית–קנדית
נפטרו

1833 – ניספור נייפס, ממציא צרפתי, מחלוצי הצילום (נולד ב-1765)
1945 – ג'ון קרטין, ראש ממשלת אוסטרליה ה-14 (נולד ב-1885)
1953 – טיטה רופו, זמר בריטון איטלקי, (נולד ב-1877)
1961 – מאיר זוהר, הפרקליט הצבאי הראשי (נולד ב-1910)
1969 – ולטר גרופיוס, אדריכל גרמני, מייסד זרם הבאוהאוס באדריכלות (נולד ב-1883)
1969 – לאו מקארי, במאי קולנוע, תסריטאי ומפיק אמריקאי (נולד ב-1898)
1976 – בנימין עומר (חתולי), מלחין, מעבד, מנצח מקהלות ותזמורות ומורה למוזיקה ישראלי (נולד ב-1902)
1991 – הווארד נמרוב, משורר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1920)
2002 – טד ויליאמס, שחקן בייסבול אמריקאי אגדי (נולד ב-1918)
2005 – ג'יימס סטוקדייל, איש צבא אמריקני, סופר ומועמד לתפקיד סגן נשיא ארצות הברית (נולד ב-1923)
2011 – סיי טוומבלי, צייר ופסל אמריקני (נולד ב-1928)
2015 – אפרים ברכה, קצין משטרה ישראלי (נולד ב-1960)
2018 – קלוד לנצמן, במאי יהודי צרפתי של סרטי קולנוע תיעודיים (נולד ב-1925)
2020 – ניק קורדרו, שחקן קנדי (נולד ב-1978)
2020 – נעמה צאל, סופרת, עורכת וחוקרת ספרות ישראלית (נולדה ב-1981)
2021 – רם גופנא, ארכאולוג ישראלי ופרופסור בחוג לארכאולוגיה באוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1928)
2021 – ריצ'רד דונר, במאי קולנוע יהודי-אמריקני (נולד ב-1930)
2021 – מיה שביט, מנצחת ומעבדת מוזיקלית ישראלית (נולדה ב-1935)
2021 – ולדימיר מנשוב, שחקן, במאי, תסריטאי ומפיק סובייטי ורוסי (נולד ב-1939)
2021 – רפאלה קרה, שחקנית, רקדנית וזמרת איטלקייה (נולדה ב-1943)
2022 – אורי דה בר, אמן רב תחומי ואדריכל ישראלי (נולד ב-1937)
2023 – לטיף דורי, עיתונאי ופעיל פוליטי ישראלי (נולד ב-1934)
2024 – ויק סיישס, טניסאי יהודי-אמריקאי (נולד ב-1923)
חגים ואירועים החלים ביום זה

האי מאן – יום הפרלמנט (1266)
ונצואלה – יום העצמאות (1811)
אלג'יריה – יום העצמאות (1962)
כף ורדה – יום העצמאות (1975)
ארמניה – יום החוקה
צ'כיה וסלובקיה – יום קירילוס ומתודיוס
4 ביולי – 6 ביולי
יולי
לוח אירועים שנתי
ליגת העל הקנדית

| --- | --- |

 שם מלא:  ליגת העל הקנדית
 כינוי:  ליגת העל הקנדית
 תחום:  כדורגל
 ארגון:  ההתאחדות לכדורגל הקנדית
 מדינות:  קנדה קנדה
 קונפדרציה:  CONCACAF
 קבוצות:  8
 תקופת הפעילות:  2019–הווה (כ־5 שנים)
 אלופה נוכחית:  פורג' (2023)
 מירב הזכיות:  פורג' (4 זכיות)
 מפעל מקביל:  אליפות קנדה
 האתר הרשמי
ליגת העל הקנדית (באנגלית: Canadian Premier League או בקיצור CPL ; בצרפתית: Première ligue canadienne) היא ליגת הכדורגל הבכירה של קנדה, ותחרות הכדורגל הבכירה ביותר במדינה. הליגה הוקמה בשנת 2019 ומורכבת מ-8 קבוצות.
כל קבוצות ליגת ה-CPL משחקות גם בטורניר הנוק-אאוט אליפות קנדה, בו הן מתחרות מול מועדונים קנדיים מליגות אחרות, והוא מהווה בעצם את תחרות הגביע הרשמית של המדינה.
היסטוריה

תחרויות כדורגל בקנדה התחילו עוד בסוף המאה ה-19, אך בענף התחרו רק בגביעים וטורנירים מקומיים, מחוזיים או כאלו המחולקים לחוף המערבי וחוף המזרחי מפאת גודל המדינה. השחקנים המקומיים הבכירים בחרו לשחק בקבוצות אירופאיות, שם הכדורגל התפתח באופן מהיר ומקצועני יותר.
ב-1926 הוקמה ליגת הכדורגל הלאומית (אנ'), ליגה חצי מקצוענית שכללה בעיקר קבוצות מאונטריו וקוויבק, והתקיימה עד 1997.
ב-1968 הוקמה ליגת הכדורגל הצפון אמריקאית (NASL), שכללה שתיים עד חמש קבוצות קנדיות בעונות שונות, אך עקב חוסר עניין נסגרה ב-1985. בעקבות הסגירה, והשתתפות קנדה במונדיאל 1986, נפתחה ב-1987 ליגת הכדורגל הקנדית (CSL), שכללה קבוצות משמונה ערים שונות בקנדה, רובן קבוצות קיימות מהליגות המקומיות. רוב שחקני נבחרת קנדה השתתפו בליגה זו.
ליגת ה-CSL נאלצה להיסגר בשנת 1992, לאחר שחלק מקבוצותיה עברו לליגת הכדורגל הלאומית או לליגה חדשה בארצות הברית. מתקופה זו והלאה התבססה הנבחרת המקומית על שחקנים המשחקים בליגות בכירות באירופה וב-MLS האמריקאית, אליה הצטרפה בהמשך קבוצת מועדון כדורגל טורונטו, שהיה למועדון הקנדי הראשון שנכנס לליגה האמריקאית הבכירה בכדורגל ב-2007.
התאחדות הכדורגל של אונטריו הקימה ב-1998 ליגת המשך לליגת הכדורגל הלאומית, שנקראת היום ליגת הכדורגל הקנדית (CSL). הליגה ביקשה להתפתח לליגה כלל ארצית, אך זה לא קרה וכיום ליגה זו איננה מוכרת תחת פיפ"א העולמית ונחשבת לליגה חצי מקצוענית. ב-2008 הוקם מפעל האליפות הקנדית שהיא למעשה טורניר גביע ארצי לכדורגל בקנדה וכולל נציגות מכלל הליגות המקומיות הנמוכות.
ליגת העל הקנדית הוקמה לפי החלטת התאחדות הכדורגל הקנדית מ-6 במאי 2017. משחקי הליגה היו עתידים להתחיל בשנת 2018, אך לבסוף החלו שנה לאחר מכן. מטרת הליגה הייתה לשפר את הענף במדינה, ולהפוך אותו למקצועני ומוסדר. חלק מחוקי הליגה כולל קביעת הגבלה של מינימום שחקנים קנדיים שחייבים לשחק בכל קבוצה בסגל הרחב וגם בהרכבים בכל רגע נתון, דרישות נוספות לשחקנים בני פחות מ-21 וחובה על בחירת שחקנים בדראפט האוניברסיטאות.
בעונתה הראשונה של הCPL התחרו 7 קבוצות בלבד, כאשר היא הורחבה ל-8 קבוצות כשאתלטיקו אוטווה הצטרפה לליגה בעונה השנייה של 2020, וכך היא מכילה עד היום.
פורמט הליגה

משחקי העונה משוחקים בחודשים מאפריל ועד אוקטובר, כאשר כל קבוצה משחקת 28 משחקים בעונה הסדירה, ולאחר מכן פלייאוף גמר ה-CPL הקובע את זהות האלופה בפלייאוף שכולל חצי גמר בין ארבעת הקבוצות במקומות הראשונים ולאחר מכן משחק גמר בין העולות מחצי הגמר בתחילה כלל גם שלב הגמר 2 משחקים בבית ובחוץ, אך לאחר עונה זה שונה ושלב הגמר הוא למעשה משחק גמר יחיד. אלופת הליגה מעפילה לשלב הבתים של ליגת האלופות של CONCACAF, שם היא מתחרה על הגביע הבינלאומי עם קבוצות ממרכז אמריקה והאיים הקריביים.
קבוצות הליגה

| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה | שנת יסוד | הצטרפה לליגה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אתלטיקו אוטווה | אוטווה, אונטריו | אצטדיון TP פלייס | 24,000 | 2020 | 2020 |
| HFX וונדררס | הליפקס, נובה סקוטיה | אצטדיון וונדררס | 6,200 | 2018 | 2019 |
| ואלור | ויניפג, מניטובה | IG פילד | 10,000 | 2017 | 2019 |
| ונקובר | לנגלי, קולומביה הבריטית | פארק וילובי הקהילתי | 6,560 | 2022 | 2022 |
| יורק יונייטד | טורונטו, אונטריו | אצטדיון יורק ליונס | 8,000 | 2018 | 2019 |
| פורג' | המילטון, אונטריו | אצטדיון טים הורטונס | 10,016 | 2017 | 2019 |
| פסיפיק | לנגפורד, קולומביה הבריטית | אצטדיון ווסטהילס | 6,200 | 2018 | 2019 |
| קבלרי | פוטהילס קנטרי, אלברטה | ATCO פילד | 5,288 | 2018 | 2019 |
תארים לפי מועדון

| מועדון | אליפויות | סגנות |
| --- | --- | --- |
| פורג' | 4 | 1 |
| פסיפיק | 1 | 0 |
| קבלרי | 0 | 2 |
| HFX וונדררס | 0 | 1 |
| אתלטיקו אוטווה | 0 | 1 |
ג'ורג' ליכטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 בדצמבר 1921 ברוקלין, ארצות הברית 
 פטירה:  2 באוגוסט 2013 (בגיל 91) 
 מדינה:  ישראל 
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה  מלחמת העצמאות 
 עיטורים
 צלב התעופה המצוינת 
 
ג'ורג' ליכטר (באנגלית: George Lichter;‏ 14 בדצמבר 1921 - 2 באוגוסט 2013) היה טייס קרב יהודי 5אמריקאי במלחמת העולם השנייה, ממייסדי חיל  האוויר הישראלי.
חייו

ליכטר נולד בברוקלין בארצות הברית, בנם של בן ובסי. אביו היגר מרוסיה ואמו נולדה בארצות הברית. לאחר המתקפה על פרל הארבור בדצמבר 1941, החליט להתנדב לשירות צבאי, לאחר מספר חודשים של המתנה ובדיקות רפואיות גויס לזרוע האוויר באפריל 1942. סיים הכשרתו בבית הספר לטיסה בטקסס ושירת כטייס קרב, תחילה הוצב בכנף שהגנה על וושינגטון די. סי. ובנובמבר 1943 נשלח לאנגליה שם שירת בכנף 361 של חיל האוויר השמיני. במהלך מלחמת העולם השנייה הטיס מטוסי P-47 ת'נדרבולט ו-P-51 מוסטנג והשתתף ב-88 גיחות מבצעיות בשמי אירופה, כולל בפלישה לנורמנדי. הוא לחם בקרבות אוויר רבים בהם רשם נזקפו לזכותו שתי הפלות של מטוסי אויב. על שירותו זכה בצלב התעופה המצוינת ובמדליית האוויר. לאחר שירותו הצבאי עבד כמדריך טיסה במזרח הרחוק, סוחר בשאנגחאי ובעסקי טקסטיל בארצות הברית.
עם הקמת מדינת ישראל התנדב לשירות במלחמת העצמאות במסגרת מח"ל. הוא נשלח לשדה התעופה צ'סקה-בודייוביצה בצ'כוסלובקיה תחת השם הבדוי בנימין פשקין, והדריך בו את קבוצת הישראלים שנשלחו ללמוד טיסה. הוא הדריך על מטוסי האימון אוויה C2B ואת חמשת המצטיינים (דני שפירא, מוטי הוד, שעיה גזית, טיבי בן-שחר וגרשון ליטוויץ) על מטוס הקרב אוויה S-199. עם הגיעו לישראל שירת בחיל האוויר בטייסת הקרב הראשונה. הוא נשלח פעם נוספת לצ'כוסלובקיה להדריך על מטוסי ספיטפייר. בדצמבר 1948 פיקד על מבנה מטוסי הספיטפייר במסגרת מבצע ולוטה 2, מצ'כוסלובקיה דרך יוגוסלביה לישראל. בהמשך פיקד על טייסת מתקדם בבית הספר לטיסה בבסיס סירקין, בו הדריך על מטוסי הרווארד.
ב-1951 עזב את ישראל וחזר לארצות הברית עם רעייתו אותה הכיר בצ'כוסלובקיה. הוא עסק בתחום הטקסטיל. נפטר בבולדר קולורדו ב-2013, הותיר אחריו שלושה ילדים.
לקריאה נוספת

Ups & Downs With No Regrets ביוגרפיה
המרוץ לאפריקה

החלוקה האירופית של אפריקה בשנת 1914.
המרוץ לאפריקה (ידוע גם כ"המרוץ אל אפריקה") הוא ביטוי המתאר את הכיבוש, החלוקה והקולוניזציה של טריטוריות אפריקאיות על ידי מעצמות אירופאיות. תהליך זה, אשר התרחש בתקופת האימפריאליזם החדש בשנים 1880–1914, תרם רבות לעיצובה המדיני של היבשת, ועם סיומו – במחצית המאה העשרים – טבע את חותמו ההיסטורי על פני העולם.
בניגוד לאסיה, אמריקה ואוקיאניה, באפריקה לא התרחשה תנועה משמעותית של הקמת מושבות והגירת אירופאים עד סוף המאה ה-19. רוב האירופאים שהגיעו תחילה לאפריקה היו ברובם מגלי ארצות, גאוגרפים, מיסיונרים, סוחרים ועוד. למעשה, אפריקה הייתה האזור הנרחב היחיד בעולם, מלבד סין ויפן, שטרם היה נתון לשליטה אירופית. בעקבות כך החל תהליך של קולוניזציה מואצת של היבשת. בשנת 1870, רק 10% מיבשת אפריקה היה בשליטה של מעצמות אירופאיות. עד שנת 1914, קרוב ל-90% מהיבשת הייתה תחת שליטה של אירופאים, כאשר רק אתיופיה וליבריה שומרות על עצמאותן.
ועידת ברלין נחשבת לזו שהביאה למרוץ לאפריקה את החותם הרשמי. המעצמות שהשתתפו בוועידה הסכימו לחלק את כל הטריטוריות האפריקאיות ביניהן וככה מנעו מלחמה. בתהליך הקולוניזציה השתתפו הן כוחות קולוניאליים ותיקים כגון ספרד, פורטוגל, בריטניה וצרפת, והן כוחות קולוניאליים חדשים: איטליה, גרמניה ובלגיה.
מושבות אירופאיות באפריקה בעת החדשה > צפון אפריקה

| מושבה | אימפריה שלטת | הקמה | פירוק | משך קיום | ישות יורשת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אלג'יריה הצרפתית אלג'יריה הצרפתית | צרפת צרפת | 1827 | 1962 | 135 | אלג'יריה הרפובליקה האלג'יראית |
| תוניסיה הצרפתית תוניסיה הצרפתית | צרפת צרפת | 1881 | 1956 | 75 | תוניסיה הרפובליקה התוניסאית |
| ספרד (1945-1977) סהרה הספרדית | ספרד ספרד | 1884 | 1975 | 91 | סהרה המערבית סהרה המערבית |
| מצרים (1922-1952) סודאן האנגלו-מצרית | בריטניה בריטניה | 1899 | 1956 | 57 | סודאן הרפובליקה של סודאן |
| צרפת צ'אד הצרפתית | צרפת צרפת | 1900 | 1960 | 60 | צ'אד הרפובליקה של צ'אד |
| איטליה (1861–1946) לוב האיטלקית | איטליה איטליה | 1911 | 1943 | 32 | לוב ממלכת לוב |
| מרוקו הספרדית מרוקו הספרדית | ספרד ספרד | 1912 | 1956 | 44 | מרוקו ממלכת מרוקו |
| מרוקו הצרפתית מרוקו הצרפתית | צרפת צרפת | 1912 | 1956 | 44 | מרוקו ממלכת מרוקו |
| סולטנות מצרים סולטנות מצרים | בריטניה בריטניה | 1914 | 1922 | 8 | מצרים (1922-1952) ממלכת מצרים |
| ספרד (1945-1977) איפני | ספרד ספרד | 1958 | 1969 | 11 | מרוקו ממלכת מרוקו |
מושבות אירופאיות באפריקה בעת החדשה > מזרח אפריקה

| מושבה | אימפריה שלטת | הקמה | פירוק | משך קיום | ישות יורשת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל מוזמביק הפורטוגזית | פורטוגל פורטוגל | 1498 | 1975 | 477 | מוזמביק הרפובליקה העממית של מוזמביק |
| סומלילנד הבריטית סומלילנד הבריטית | בריטניה בריטניה | 1884 | 1960 | 76 | סומליה הרפובליקה הדמוקרטית הסומלית |
| איטליה (1861–1946) מזרח אפריקה האיטלקית | איטליה איטליה | 1889 | 1941 | 52 | סומלילנד הבריטית סומלילנד הבריטית אתיופיה (1897–1975) האימפריה האתיופית |
| המשרד הקולוניאלי הגרמני מזרח אפריקה הגרמנית | האימפריה הגרמנית גרמניה | 1891 | 1919 | 28 | טנגנייקה הבריטית טנגנייקה הבריטית בלגיה רואנדה-אורונדי |
| אוגנדה הבריטית אוגנדה הבריטית | בריטניה בריטניה | 1894 | 1962 | 68 | אוגנדה הרפובליקה של אוגנדה |
| מזרח אפריקה הבריטית מזרח אפריקה הבריטית | בריטניה בריטניה | 1895 | 1920 | 25 | מזרח אפריקה הבריטית מושבת קניה |
| צרפת סומלילנד הצרפתית | צרפת צרפת | 1896 | 1967 | 71 | ג'יבוטי רפובליקת ג'יבוטי |
| מזרח אפריקה הבריטית מושבת קניה | בריטניה בריטניה | 1920 | 1963 | 43 | קניה הרפובליקה של קניה |
| טנגנייקה הבריטית טנגנייקה הבריטית | בריטניה בריטניה | 1922 | 1961 | 39 | טנזניה הרפובליקה המאוחדת של טנזניה |
מושבות אירופאיות באפריקה בעת החדשה > מערב אפריקה

| מושבה | אימפריה שלטת | הקמה | פירוק | משך קיום | ישות יורשת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל כף ורדה הפורטוגזית | פורטוגל פורטוגל | 1462 | 1975 | 513 | כף ורדה הרפובליקה של כף ורדה |
| פורטוגל גינאה הפורטוגזית | פורטוגל פורטוגל | 1474 | 1975 | 501 | גינאה ביסאו רפובליקת גינאה ביסאו |
| חברת הודו המערבית ההולנדית חוף הזהב ההולנדית | הולנד הולנד | 1598 | 1872 | 274 | מושבת חוף הזהב חוף הזהב הבריטית |
| שוודיה חוף הזהב השוודית | שוודיה שוודיה | 1650 | 1658 | 8 | דנמרק חוף הזהב הדנית |
| דנמרק חוף הזהב הדנית | דנמרק דנמרק | 1658 | 1850 | 192 | מושבת חוף הזהב חוף הזהב הבריטית |
| חברת הודו המערבית ההולנדית חוף העבדים ההולנדית | הולנד הולנד | 1660 | 1760 | 100 |  |
| סנגל הצרפתית סנגל הצרפתית | צרפת צרפת | 1677 | 1960 | 283 | סנגל הרפובליקה של סנגל |
| גמביה הבריטית גמביה הבריטית | בריטניה בריטניה | 1821 | 1965 | 144 | גמביה הרפובליקה של גמביה |
| מושבת חוף הזהב חוף הזהב הבריטית | בריטניה בריטניה | 1821 | 1957 | 136 | גאנה הרפובליקה של גאנה |
| סודאן הצרפתית סודאן הצרפתית | צרפת צרפת | 1880 | 1960 | 80 | מאלי הרפובליקה של מאלי |
| המשרד הקולוניאלי הגרמני טוגולנד הגרמנית | האימפריה הגרמנית גרמניה | 1891 | 1919 | 28 | טוגולנד הצרפתית טוגולנד הצרפתית בריטניה טוגולנד הבריטית |
| צרפת חוף השנהב הצרפתית | צרפת צרפת | 1893 | 1960 | 67 | חוף השנהב רפובליקת חוף השנהב |
| צרפת גינאה הצרפתית | צרפת צרפת | 1894 | 1958 | 64 | גינאה רפובליקת גינאה |
| צפון ניגריה הבריטית צפון ניגריה הבריטית | בריטניה בריטניה | 1900 | 1914 | 14 | מושבת ניגריה מושבת ניגריה |
| דרום ניגריה הבריטית דרום ניגריה הבריטית | בריטניה בריטניה | 1900 | 1914 | 14 | מושבת ניגריה מושבת ניגריה |
| צרפת מאוריטניה הצרפתית | צרפת צרפת | 1903 | 1960 | 57 | מאוריטניה (1959–2017) הרפובליקה של מאוריטניה |
| צרפת דהומיי הצרפתית | צרפת צרפת | 1904 | 1958 | 54 | בנין הרפובליקה של דהומיי |
| מושבת ניגריה מושבת ניגריה | בריטניה בריטניה | 1914 | 1960 | 46 | ניגריה הרפובליקה הפדרלית של ניגריה |
| טוגולנד הצרפתית טוגולנד הצרפתית | צרפת צרפת | 1916 | 1960 | 44 | טוגו הרפובליקה הטוגולזית |
| צרפת וולטה עילית הצרפתית | צרפת צרפת | 1919 | 1958 | 39 | וולטה עילית הרפובליקה של וולטה עילית |
| צרפת ניז'ר הצרפתית | צרפת צרפת | 1922 | 1960 | 38 | ניז'ר רפובליקת ניז'ר |
מושבות אירופאיות באפריקה בעת החדשה > מרכז אפריקה

| מושבה | אימפריה שלטת | הקמה | פירוק | משך קיום | ישות יורשת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל סאו טומה ופרינסיפה הפורטוגזיות | פורטוגל פורטוגל | 1470 | 1975 | 505 | סאו טומה ופרינסיפה סאו טומה ופרינסיפה |
| פורטוגל אנגולה הפורטוגזית | פורטוגל פורטוגל | 1575 | 1975 | 400 | אנגולה הרפובליקה העממית של אנגולה |
| חברת הודו המערבית ההולנדית לואנדה-אנגולה ההולנדית | הולנד הולנד | 1641 | 1648 | 7 | פורטוגל אנגולה הפורטוגזית |
| צרפת קונגו הצרפתית | צרפת צרפת | 1882 | 1960 | 78 | הרפובליקה של קונגו הרפובליקה של קונגו |
| קמרון הגרמנית קמרון הגרמנית | האימפריה הגרמנית גרמניה | 1884 | 1916 | 32 | צרפת קמרון הצרפתית קמרון הבריטית קמרון הבריטית |
| קונגו הבלגית מדינת קונגו החופשית | בלגיה בלגיה | 1885 | 1908 | 23 | קונגו הבלגית קונגו הבלגית |
| צרפת אובנגי שרי | צרפת צרפת | 1903 | 1960 | 57 | הרפובליקה המרכז-אפריקאית הרפובליקה המרכז-אפריקאית |
| קונגו הבלגית קונגו הבלגית | בלגיה בלגיה | 1908 | 1960 | 52 | רפובליקת קונגו הרפובליקה של קונגו |
| צרפת קמרון הצרפתית | צרפת צרפת | 1918 | 1960 | 42 | קמרון הרפובליקה של קמרון |
| קמרון הבריטית קמרון הבריטית | בריטניה בריטניה | 1922 | 1961 | 39 | קמרון הרפובליקה של קמרון ניגריה הרפובליקה הפדרלית של ניגריה |
מושבות אירופאיות באפריקה בעת החדשה > דרום אפריקה

| מושבה | אימפריה שלטת | הקמה | פירוק | משך קיום | ישות יורשת |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חברת הודו המזרחית ההולנדית מאוריציוס ההולנדית | הולנד הולנד | 1638 | 1710 | 72 | ממלכת צרפת מאוריציוס הצרפתית |
| חברת הודו המזרחית ההולנדית מושבת הכף ההולנדית | בריטניה הולנד | 1652 | 1806 | 154 | מושבת הכף מושבת הכף הבריטית |
| ממלכת צרפת מאוריציוס הצרפתית | צרפת צרפת | 1715 | 1810 | 95 | מאוריציוס הבריטית מאוריציוס הבריטית |
| מושבת הכף מושבת הכף הבריטית | בריטניה בריטניה | 1795 | 1910 | 115 | דרום אפריקה (1910–1928) דרום אפריקה |
| מאוריציוס הבריטית מאוריציוס הבריטית | בריטניה בריטניה | 1810 | 1968 | 158 | בריטניה סיישל הבריטית מאוריציוס הרפובליקה של מאוריציוס |
| מושבת נטאל מושבת נטאל | בריטניה בריטניה | 1843 | 1910 | 67 | דרום אפריקה (1910–1928) דרום אפריקה |
| דרום-מערב אפריקה הגרמנית דרום-מערב אפריקה הגרמנית | האימפריה הגרמנית גרמניה | 1884 | 1915 | 31 | דרום אפריקה (1928–1994) דרום-מערב אפריקה |
| בסוטולנד בסוטולנד | בריטניה בריטניה | 1884 | 1966 | 82 | לסוטו ממלכת לסוטו |
| בריטניה בצ'ואנאלנד | בריטניה בריטניה | 1885 | 1966 | 81 | בוטסואנה הרפובליקה של בוטסואנה |
| מרכז אפריקה הבריטית מרכז אפריקה הבריטית | בריטניה בריטניה | 1893 | 1907 | 14 | ניאסלנד מושבת ניאסלנד |
| צרפת מדגסקר הצרפתית | צרפת צרפת | 1897 | 1960 | 63 | מדגסקר רפובליקת מדגסקר |
| צרפת קומורו הצרפתית | צרפת צרפת | 1841 | 1975 | 134 | קומורו האיחוד של איי קומורו מיוט מיוט |
| מושבת נהר האורנג' מושבת נהר האורנג' | בריטניה בריטניה | 1902 | 1910 | 8 | דרום אפריקה (1910–1928) דרום אפריקה |
| מושבת טרנסוואל מושבת טרנסוואל | בריטניה בריטניה | 1902 | 1910 | 8 | דרום אפריקה (1910–1928) דרום אפריקה |
| ניאסלנד ניאסלנד | בריטניה בריטניה | 1907 | 1964 | 57 | מלאווי הרפובליקה של מלאווי |
| רודזיה הדרומית רודזיה הדרומית | בריטניה בריטניה | 1923 | 1965 | 42 | זימבבואה הרפובליקה של זימבבואה |
| רודזיה הצפונית רודזיה הצפונית | בריטניה בריטניה | 1924 | 1964 | 40 | זמביה הרפובליקה של זמביה |
| הפדרציה של רודזיה וניאסלנד הפדרציה של רודזיה וניאסלנד | בריטניה בריטניה | 1953 | 1963 | 10 | רודזיה הדרומית רודזיה הדרומית רודזיה הצפונית רודזיה הצפונית ניאסלנד ניאסלנד |
ראו גם

דה-קולוניזציה של אפריקה
מקום ומקומיות (ספר)

מקום וחוסר מקומיות (באנגלית: Place and Placelessness) הוא ספרו של אדוארד רלף (Eduard Relph) אשר יצא לאור בשנת 1976. הספר עוסק במושג ״מקום״ כאלמנט מרכזי בגאוגרפיה, שמסביר את היחסים בין האדם לסביבתו היומיומית. הספר הפך להיות ציון דרך בגאוגרפיה התרבותית וההומניסטית. הוא צוטט מאות פעמים במחקרים בתחומי מדע נוספים, ותורגם לשפות רבות.
הרקע לכתיבת ספר

מראשית המאה העשרים דיברו הגאוגרפים על חשיבות ה״מקום״ כמוקד ייחודי המבדיל בין גאוגרפיה לבין דיסציפלינות אחרות - כפי שבהיסטוריה נחקר מימד הזמן בגאוגרפיה יחידת החקירה היא המקום. "מהו בדיוק המקום?" האם הוא רק שם נרדף למיקום, או שילוב ייחודי של הטבע והתרבות, או שמא יכול להיות משהו נוסף?
החל משנות השבעים המוקדמות, גאוגרפים כטואן (1974) ואן באטימר (1976) לא היו מרוצים ממה שחשבו כהגדרה חלשה מבחינה פילוסופית וחווייתית של המושג המקום. הוגים אלה המכונים "גאוגרפים הומניסטים", חוקרים את המקום כאשר הוא בעל תפקיד מאחד בחוויה האנושית. לחוקרים אלה התווסף אדוארד רלף, שהיה בתחילת שנות השבעים דוקטורנט באוניברסיטת טורונטו ונושא המחקר היה הקשר בין הזהות הלאומית הקנדית לבין הנופים הסימבוליים של קנדה. במיוחד אלה המיוצגים על ידי אגמים ויערות. רלף הגיע למסקנה כי ההגדרה המקובלת למושג ״מקום״ אינה מספקת, חסרת משמעות ושטחית, בייחוד מבחינת חשיבות המקום בחיי אנשים רגילים. איך אפשר להבין מהי התקשרות אדם למקום? איך נבין מהי ״תחושת וזהות מקום״? בשאלות אלה עוסק ספרו של אדוארד רלף.
פנומנולוגיה של מקום ומרחב

כפי שרלף הדגיש בתחילת הספר, שיטת המחקר שלו היא "פנומנולוגיה של מקום". הפנומנולוגיה היא המחקר הפרשני של החוויה האנושית. המטרה היא לבחון ולהבהיר מצבים אנושיים, אירועים, משמעויות וחוויות כפי שהם ידועים בחיי היומיום. אחד היתרונות של הפנומנולוגיה היא חקירת הדברים המובנים לכאורה מאליהם. כדי לחשוף את המובן מאליו, עלינו לחזור אחורה ולהתבונן בכל העמדות וההנחות המובנות מאליהן, בין אם בתחום ההתנסות היומיומית ובין אם בתחום המבט וההסברים המושגיים, כולל המדעיים.
רלף מתחיל את ניתוחו עם סקירת ההבדלים בין מרחב (space) ומקום (Place). הוא טוען כי, כדי לחקור את הקשר בין ״מרחב״ לחוויית מקום, יש לבחון גם את המרחב במונחים של איך אנשים חווים אותו. מחד גיסא, הוא מזהה צורות של חוויה מרחבית, שהיא אינסטנקטיבית, גופנית, מיידית וקיומית, מאידך גיסא, הוא מזהה צורות של חוויה מרחבית יותר אידיאלית ובלתי מוחשית ומופשטת. רלף מתאר כיצד לכל אחד מהמצבים האלה של מרחב יש עוצמות משתנות בחיי היומיום. המרחב הקיומי מעוגן במבנה התרבותי והחברתי של האדם: כאשר אדם מתרגש ומתרשם מיופייה וקדושתה של קתדרלה גותית או כאשר הוא חווה בצורה נינוחה, בלתי מודעת, סביבה יומיומית כמקום עבודתו.
רלף מדגיש כי במציאות, מצבים מרחביים אינם משלימים זה את זה, אלא כולם חלק בלתי נפרד מהחוויה האנושית בהיותה שלמות חיה, בלתי ניתנת לחלוקה. הוא מסביר שהרעיונות הקוגניטיביים על המרחב המובנים באמצעות מפות עשויים לעזור ליצור את הידע התפיסתי שלנו, אשר בתורו עשוי לסמן את המפגשים המרחביים היומיומיים שלנו בזמן שאנו נעים במקומות אמיתיים.
בשנות השבעים הרעיונות של רלף על קיומם של ״מקומות״ שונים בו זמנית במרחב אחד היה רדקאלי מאוד. הגאוגרפים נטו לראות במרחב מציאות הומוגנית. בעקבותיו, היום מקובלת ההנחה במחקרים גאוגרפיים שמיקום אחד כולל באותה העת מקומות שונים. רלף ראה את המרחב והמקום במובנים דיאלקטיים בחוויה הסביבתית האנושית. משום שהבנתנו את המרחב קשורה למקומות שאנו חיים בהם, שמקבלים משמעות מהקשרם המרחבי.
עומק תחושת המקום

רלף טען כי ללא הבנה מעמיקה של המשמעות האנושית, יתקשה לתאר מדוע מקום מסוים הוא מיוחד. ללא הבנה נכונה, קשה יהיה לדעת כיצד לשפר מקומות קיימים הזקוקים לכך.
את הקשר העמוק עם מקום, רלף מייחס לזהות של אנשים עם מקום. הוא מתאר את הזהות המתמדת של האדם והמקום במונחים של שלושה מרכיבים:
ההגדרה הפיזית של המקום
פעולותיו, מצבו ואירועים שהאדם חווה
המשמעויות הפרטיות והקבוצתיות שנוצרו באמצעות חוויותיהם של אנשים
רלף מדגיש, כי אם נרצה להבין את המקומות באופן יסודי יותר, יש צורך בשפה שבה נוכל לזהות חוויות במונחים של עוצמת המשמעות והכוונה שאדם ומקום משולבים אחד בשני. עבור רלף, עיקר העוצמה היא הזהות עם המקום, שאותו הוא מגדיר באמצעות מושג - מידת ההתקשרות, המעורבות והדאגה שיש לאדם או לקבוצה למקום מסוים.
מקומות, טוען רלף הם אלמנטים בסיסיים בהתנסויות בעולם. לכן תמצית המקום איננה באה ממיקומו בכדור הארץ ולא מתפקודו, אלא ממשמעותו לקיום האישי והקהילתי. אם אדם מרגיש בתוך מקום, הוא או היא מרגישים בטוחים ולא מאוימים, סגורים ולא חשופים, נינוחים במקום לחוצים. רלף מציע שככל שהמקום יורגש עמוק יותר, כך תהיה חזקה יותר הזהות שלנו איתו.