stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלבון
החלבון בתזונה > מחסור בחלבון

כמות החלבונים הנדרשת בדיאטה משתנה לפי גיל, מין, משקל, רמת פעילות הגופנית, והמצב הבריאותי. ההמלצה היומית (RDA) היא צריכה של 0.8 גרם חלבון ליום לכל קילוגרם משקל גוף. לאנשים העוסקים בספורט ובפיתוח גוף מומלצת צריכה גבוהה יותר של חלבונים, בין 1.2 ל-1.7 גרם. לתינוקות מומלץ לצרוך 2.2 גרם לכל קילוגרם.
דיאטה מערבית טיפוסית רוויה בחלבון מן החי. גם הצמחונים והטבעונים צורכים כמויות סבירות של חלבון מן הצומח בעולם המפותח. כתוצאה מזה סכנת במחסור בחלבון איננה קיימת כמעט בעולם המערבי למעט מצבי מחלה כמו אנורקסיה. מחסור בחלבון מזוהה יותר עם רעב וקיים בעיקר בארצות העולם השלישי.
חסרים בחלבונים יכולים להוביל לתחושת עייפות, לפגיעה בקצב ההתפתחות הפיזית והמנטלית, לעמידות לאינסולין, לנשירת שיער, לאיבוד הפיגמנטים של השיער, לאיבוד ממסת השריר, לירידה בכושר שחלוף רקמות חלבוניות, לטמפרטורת גוף ירודה, לצמצום בייצור אנזימים והורמונים, לאי-סדירות הורמונלית, לאיבוד אלסטיות העור, לפגיעה במערכת החיסונית ובפוריות. חוסר חמור יותר בחלבונים, כמו זה המתבטא בעת רעב המוני, הוא קטלני (כמו בתסמונת הקוושירקור).
תסמונת קוושירקור מתפתחת לרוב אצל תינוקות כתוצאה ממחסור בחלבון לאחר ההיגמלות מההנקה. אם המחלה לא מטופלת, גוף האדם אינו מסוגל לטפל בזיהומים וכתוצאה מכך עשוי להידרדר מצבו ואף להגיע למוות.
החלבון בתזונה > סכנות בצריכת יתר

צריכה מוגזמת של חלבונים נקשרה לבעיות הבריאותיות הבאות:
תגובות מוגזמות במערכת החיסונית.
חלבונים מסוימים יכולים לעורר תגובות אלרגיות. זאת משום שהמבנה של כל סוג חלבון שונה, כאשר חלק עשויים לעורר אלרגיות והשאר יתקבלו בלי בעיות.
ירידה בתפקוד הכליות
יש הטוענים כי עודף של חלבונים עלול לגרום בטווח הארוך גם לפגיעה בתפקוד הכליות עקב עודף פעילות שלהן. עם זאת, מטא-אנליזה שנערכה מצאה שאין לכך השפעה, למעט חריגים בעלי לקות שמונעת מהגוף לפנות את האמוניה שנוצרת מהתפרקות החלבון.
דלדול העצם
עודפי חלבון עשויים לגרום לדלדול העצם כיוון שעודף חומצות אמינו בדם מעלה את רמת ה-Ph בדם, ועל כן הגוף מוציא מהעצמות סידן בכדי לאזן את החומציות.
ממחקר שנערך בנושא למשך שנה עלה כי לתזונה עשירה בחלבון אין השפעות מזיקות.
הערות שוליים

↑  Brändén, Carl-Ivar, 1934-, Introduction to protein structure, 2nd ed, New York: Garland Pub, 1999
↑  Mathews, Christopher K., 1937-, Biochemistry, 2nd ed, Menlo Park, Calif.: Benjamin/Cummings Pub. Co, 1996
↑  Molecular cell biology, 4th ed, New York: W.H. Freeman, 2000
↑  השנתון הסטטיסטי לישראל, 2008
↑  https://veg.co.il/art4.html חלבון מהצומח - אתר הצמחונות והטבעונות הישראלי
↑  יובל קסוטו, .M.Sc, חלבון: מקורותיו וצריכה מספקת, מתוך "החינוך הגופני והספורט" כרך נ"ה 3, אדר א'-ב', פברואר 2000 בהוצאת מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט
↑  Changes in Kidney Function Do Not Differ between Healthy Adults Consuming Higher- Compared with Lower- or Normal-Protein Diets: A Systematic Review and Meta-Analysis, pubmed, ‏1 בנובמבר 2018
↑  Urea Cycle Disorders Overview, ncbi.nlm.nih.gov, ‏29 באפריל 2003
↑  A High Protein Diet Has No Harmful Effects: A One-Year Crossover Study in Resistance-Trained Males, pubmed, ‏11 באוקטובר 2016
↑   עשו לנו בושות גדולות בצינור!! (וזאת התגובה.), סרטון בערוץ "Levy's Fit (LBSEP)", באתר יוטיוב (אורך: 9:41), 11 בדצמבר 2024
| קבוצות פונקציונליות |
| --- | --- | --- |
| פחמימנים | אלקיל (מתיל, אתיל, פרופיל, בוטיל, פנתיל) • אלקן (ויניל, אליל) • אלקין • קרבן • בנזיל • הלואלקאן • אלן • קומולן • פניל |  |
| תרכובות חמצן | הידרוקסיל (כוהל) • קרבוניל • קטון • אלדהיד • אציל • קרבונט • חומצה קרבוקסילית • אנהידריד • אסטר • הידרופראוקסיד • פראוקסיד • אתר • המיאצטל • המיקטאל • אצטל • קטאל• חומצה דיקרבוקסילית • אצטיל • אצטוקסי • אקרילואיל • אלקוקסי (מתוקסי) • בנזויל • דיאוקסירן • אפוקסיד • אורתו-אסטר • ינון |  |
| תרכובות חנקן | אמין • אמיד • קרבאמאט • אימין • אימיד • אזיד • אזו • ציאנט • איזוציאנט • ציאניד • ניטריל • איזוניטריל • הידרזון • ניטראט • ניטריט • ניטרו • ניטרוסו • אוקסים • פירידין • הידרזון • איזוניטריל  • ניטרן |  |
| תרכובות זרחן | פוספין • חומצה פוספונית • פוספאט • פוספודיאסטר |  |
| תרכובות גופרית | תיול • תיואתר • דיסולפיד • סולפוקסיד • סולפון • חומצה סולפינית • חומצה סולפונית • תיוציאנט • איזותיוציאנט • תיוקטון • תיאל • תיואסטר • סולפונאמיד • פרסולפיד • תיוניל |  |
| תרכובות ביוכימיות | חומצת שומן (ח.קרבוקסילית) • חלבון (פולי-אמיד) • פחמימה (קטון או אלדהיד) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541252605171  BnF: cb11936447p (data)  GND: 4076388-2  LCCN: sh85107666  NDL: 00572676  NKC: ph119082 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
היררכיית מבנה החלבון
האנזים ATP סינטאז המורכב מכמה שרשראות חלבוניות נפרדות. באיור מוצגת הצורה הרביעוניות שלו.
שינוי קונפורמרי של האנזים המוגלובין בעקבות היקשרות ליגנד.
תרשים מופשט המתאר את מסלול סינתזת החלבונים בתא
מבנה תלת־ממדי של חלבון הקשור לסליל DNA. החלבון כולל שני סלילי אלפא ומשטח בטא
מזונות מהחי עשירים במיוחד בחלבונים
מוצרי חלב עשירים מאוד בחלבונים, אם כי כמו רוב סוגי הבשרים הם גם מכילים כמות גדולה של שומן רווי
פרוסות טופו. הסויה, ממנה מכינים את הטופו, היא קטנית בעלת רמת חלבונים גבוהה במיוחד
שפעת הונג קונג

| --- | --- |

הגדלה פי 100 אלף של הנגיף שגרם לשפעת הונג קונג
 סוג:  מחלה נגיפית
 תקופת המגפה:  13 ביולי 1968 – 1969
 פתוגן:  H3N2
 מקרי מוות:  0.75–1 מיליון
שפעת הונג קונג (ידועה גם בשם מגפת השפעת 1968) הייתה התפרצות שפעת שהתרחשה בשנים 1968–1969 וגרמה לפי ההערכות למותם של כמליון בני אדם ברחבי העולם. ההתפרצות נגרמה ממוטציה בנגיף מסוג H3N2, שמשתייך לקבוצה A של השפעת.
היסטוריה

מקרה ההדבקה הידוע הראשון בשפעת הונג קונג התרחש ב-13 ביולי 1968. ייתכן וההתפרצות החלה בסין לפני שהגיעה להונג קונג, אבל טענה זו מעולם לא הוכחה. עד סוף אותו חודש התרבו הדיווחים על התפרצויות גם בווייטנאם ובסינגפור. למרות ההתפרצות שהתרחשה עשר שנים קודם לכן, בהתפרצות השפעת של 1957, חל שיפור מועט בלבד במניעת מגפות. באותה עת, עיתון הטיימס היה הראשון שהתריע מפני סכנת התפרצות.
עד ספטמבר אותה שנה התפשט הווירוס גם במדראס ובומביי שבהודו, הפיליפינים, תאילנד, צפון אוסטרליה ואירופה. בהמשך אותו החודש הווירוס הגיע גם לקליפורניה כשכוחות צבא ארצות הברית חזרו ממלחמת וייטנאם. עם זאת, ההתפרצות לא הפכה לנרחבת עד חודש דצמבר. עד תחילת 1969 דווחו על מקרי שפעת גם ביפן, אפריקה ודרום אמריקה.
בברלין, מספר המתים הגבוה עבר את רף הספיקה של המערכת והגופות אוחסנו במנהרות הרכבת התחתית. במערב גרמניה נאלצו עובדי איסוף האשפה לקבור את המתים בשל מחסור בקברנים. בסך הכל, במזרח ומערב גרמניה נרשמו 60 אלף מקרי מוות. באזורים מסוימים בצרפת חצי מכוח העבודה רותק למיטה לאחר שחלה, והתעשייה נפגעה מכך במידה קשה. בבריטניה, שירותי הדואר והרכבות סבלו גם כן משיבושים.
בהונג קונג, מוקד ההתפרצות, בה הצפיפות הייתה יותר מ-6,000 נפש לקמ"ר, הגיעה המגפה לשיאה כעבור שבועיים, וארכה בסך הכל כשישה חודשים מיולי עד דצמבר 1968. מספר המתים מהמגפה הגיע לשיאו בחודשים דצמבר וינואר. בתקופה זו גבר העיסוק המדעי בבריאות הציבור ובנגיפים ופורסמו מאמרים רבים בנושאים אלו.
בהשוואה למגפות אחרות שהתחוללו במאה ה-20, שפעת הונג קונג גרמה לשיעור תמותה נמוך יחסית. המגפה התפשטה בקרב האוכלוסייה ללא מגבלות על הכלכלה, עד שחיסון היה זמין כארבעה חודשים אחרי שהחלה.
וירוס מסוג H3N2 גרם לשפעת גם בחורף 1969/1970 וגרם לגל שני וחמור יותר של מתים. עם זאת, כיום הוא מוגדר כשפעת חורף רגילה שדומה לרוב השנים.
ניתוח וירולוגי

שפעת הונג קונג הייתה המקרה הידוע הראשון של התפרצות נגיף מזן H3N2, אף שקיימות ראיות סרולוגיות לכך שהייתה התפרצות של נגיף מזן H3N1 במגפת השפעת של שנת 1889. הווירוס שגרם להתפרצות שפעת הונג קונג בודד בבית החולים המלכה מרי בהונג קונג.
הן וירוס H2N2 והן H3N2 הכילו גנים שאופייניים לשפעת העופות. תתי הסוגים החדשים האלו נוצרו בקרב חזירים והועברו לבני אדם. החזירים נחשבו ל"מארח הזמני" של השפעת מפני שהם מאפשרים לקיים סוגים שונים של וירוסים. עם זאת, נראה כי חיות אחרות גם כן מסוגלות להעביר מחלות ישירות לבני אדם, וייתכן כי השפעת הספרדית נגרמה כתוצאה מהעברה ישירה מציפורים לבני אדם.
תמותה

המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) בארצות הברית העריכו כי בסך הכל מתו ממגפת השפעת ב-1968 כמיליון בני אדם בכל רחבי העולם. לפי הערכת ה-CDC, כ-100 אלף איש מתו בארצות הברית משפעת באותה שנה; רובם בני 65 ומעלה. עם זאת, משפעת הונג קונג מתו פחות אנשים ביחס למגפות אחרות ממספר סיבות.
ראשית, ייתכן ונשארה בקרב חלקים מהאוכלוסייה חסינות למגפת השפעת N2 שהתפרצה באסיה בשנת 1957. שנית, המגפה לא צברה מספיק הדבקה עד חופשות החורף בבתי הספר, שצמצמו את ההדבקה. שלישית, הטיפולים הרפואיים שהוענקו לחולים קשה השתפרו באותן שנים, ורביעית גדלה הזמינות של האנטיביוטיקה נגד זיהומים בקטריאליים משניים.
למגפה היו שני דפוסי תמותה ברורים מבחינה גאוגרפית. בצפון אמריקה (בעיקר בארצות הברית וקנדה) הייתה עונת השפעת חזקה יותר ב-1968/1969 לעומת השנייה. באזור הגאוגרפי השני (בריטניה, צרפת, יפן ואוסטרליה) עונת המגפה השנייה הייתה חזקה פי שניים עד חמישה לעומת הראשונה.
בישראל

לישראל הגיעה שפעת הונג קונג בדצמבר 1968–ינואר 1969, ופורסמו הערכות לפיהן 20% מהישראלים ידבקו בשפעת, ושייגרם נזק כלכלי של כ-25 מיליון לירות לתל"ג של ישראל. עד ינואר 1969 יובאו לישראל 25 אלף מנות חיסון, ומשלוח נוסף של 25 אלף מנות הגיע לישראל באמצע ינואר.
הערות שוליים

↑  William E. Paul, Fundamental Immunology, Lippincott Williams & Wilkins, 2008, ISBN 9780781765190
↑  World health group issues alert, Associated Press, ‏25 באפריל 2008
↑  W. K. Chang, National Influenza Experience in Hong Kong, 1968
1 2  [9789622098053 Plague, SARS and the Story of Medicine in Hong Kong], הונג קונג: Hong Kong University Press, 2006
1 2  Bojan Pancevski, Forgotten Pandemic Offers Contrast to Today’s Coronavirus Lockdowns, וול סטריט ג'ורנל, ‏24 באפריל 2020
↑  Avery F. Jones, Winter Epidemics, British Medical Journal, 1968 doi: 10.1136/bmj.4.5626.327-c
↑  Marion T. Coleman et al, THE HONG KONG/68 INFLUENZA A2 VARIANT, לנסט, 1968
1 2  Kara Rogers, 1968 flu pandemic, אנציקלופדיה בריטניקה, ‏25 במרץ 2020
↑  Ortrud Werner, Timm C. Harder, Avian Influenza, Influenza Report
1 2 3  1968 (Pandemic (H3N2 Virus, CDC
↑  Rebecca F. Grais, Bernard A. P. Lafont, Mark A. Miller, Lone Simonsen, Multinational Impact of the 1968 Hong Kong Influenza Pandemic: Evidence for a Smoldering Pandemic, The Journal of Infectious Diseases, ‏15 ביולי 2005
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גביע דייוויס 1965

| --- | --- |
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  1965 
 מספר תחרות:  54 
 מדינות משתתפות:  45
 עיר מארחת:  סידני (משחק על התואר)
 זוכה:  אוסטרליה (20)
 
 → גביע דייוויס 1964 גביע דייוויס 1966 ← 
 
גביע דייוויס 1965 הייתה התחרות ה-54 במניין מאז ייסוד התחרות.
מחזיקי הגביע היו נציגי אוסטרליה ומשחק הגמר נערך בסידני, אוסטרליה. לתחרות נרשמו 45 נבחרות שחולקו ל-3 בתים: "בית אמריקה", "בית אירופה" ו"בית המזרח". בין מנצחי הבתים נערכו משחקים על הזכות להתמודד עם מחזיקת הגביע על התואר.
המשחק על התואר נערך ב-29-27 בדצמבר 1965 בסידני, אוסטרליה. המשחק נערך בין אוסטרליה לבין ספרד והסתיים בניצחון של נבחרת אוסטרליה עם התוצאה 1:4. בכך נבחרת אוסטרליה זכתה בתואר בפעם השנייה ברציפות ובפעם ה-20 בסך הכל.
משחקי פלייאוף > בית אמריקה

הבית כלל 5 קבוצות כולל ניו זילנד. במשחק המוקדם נבחרת האיים הקריביים הפסידה לנבחרת ניו זילנד.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | מקסיקו סיטי, מקסיקו, חימר | מקסיקו סיטי, מקסיקו, חימר |  |  |  |  |
|  |  ניו זילנד ניו זילנד | 0 |   |  |  |  |
|  |  מקסיקו מקסיקו | 5 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | דאלאס, ארצות הברית | דאלאס, ארצות הברית |
|  |  |  |   |  |  מקסיקו מקסיקו | 1 |
|  |  |  |   |   |  ארצות הברית ארצות הברית | 4 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | בייקרספילד, ארצות הברית | בייקרספילד, ארצות הברית |   |   |  |  |
|  |  קנדה קנדה | 0 |   |   |  |  |
|  |  ארצות הברית ארצות הברית | 5 |   |   |  |  |
משחקי פלייאוף > בית אירופה

הבית כלל 31 קבוצות כולל ברזיל, צ'ילה, מצרים, דרום אפריקה, מרוקו, רודזיה וישראל. לאחר משחקים מוקדמים החלו משחקי רבע הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 10-13 ביוני | רבע הגמר 10-13 ביוני | רבע הגמר 10-13 ביוני |  |  | חצי הגמר 16-18 ביולי | חצי הגמר 16-18 ביולי | חצי הגמר 16-18 ביולי |  |  | משחק הגמר 30 ביולי- 1 באוגוסט | משחק הגמר 30 ביולי- 1 באוגוסט | משחק הגמר 30 ביולי- 1 באוגוסט |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  איטליה איטליה | 2 |   |   | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר | פראג, צ'כוסלובקיה, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
| ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר |   |   |  |  ספרד ספרד | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ספרד ספרד | 4 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 1 |   |   |   |   |   |   |   | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  ספרד ספרד | 4 |  |  |
|   | איסטבורן, בריטניה, דשא | איסטבורן, בריטניה, דשא | איסטבורן, בריטניה, דשא | איסטבורן, בריטניה, דשא | איסטבורן, בריטניה, דשא |   |   |   |   |   |  |  דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה | 1 |  |  |
|   |  |  בריטניה בריטניה | 2 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה | 3 |   |   | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה | 4 |   |  |  |  |  |  |  |
| פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר | פריז, צרפת, חימר |   |   |  |  צרפת צרפת | 1 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  יוגוסלביה יוגוסלביה | 0 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  צרפת צרפת | 5 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחקי פלייאוף > בית המזרח

הבית כלל 9 נבחרות שחולקו ל-2 תת-בתים.
בתת-הבית הראשון המשחקים נערכו במהלך חודש אפריל.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |


|  |   קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | סיאול, קוריאה הדרומית | סיאול, קוריאה הדרומית |
|  |  |  |   |  |   קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 0 |
|  |  |  |   |   |  יפן יפן | 5 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | טוקיו, יפן | טוקיו, יפן |   |   |  |  |
|  |  יפן יפן | 5 |   |   |  |  |
|  |  הפיליפינים הפיליפינים | 0 |   |   |  |  |
תת-הבית השני כלל 6 קבוצות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר 16 בפברואר - 1 במרץ | רבע הגמר 16 בפברואר - 1 במרץ | רבע הגמר 16 בפברואר - 1 במרץ |  |  | חצי הגמר 13 -19 במרץ | חצי הגמר 13 -19 במרץ | חצי הגמר 13 -19 במרץ |  |  | משחק הגמר 10-12 באפריל | משחק הגמר 10-12 באפריל | משחק הגמר 10-12 באפריל |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
 : 
|   |  |  סרי לנקה ציילון |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |   | קולומבו, ציילון | קולומבו, ציילון | קולומבו, ציילון | קולומבו, ציילון | קולומבו, ציילון |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  סרי לנקה ציילון | 0 |   |  |  |  |  |  |  |
| אבאדאן, איראן | אבאדאן, איראן | אבאדאן, איראן | אבאדאן, איראן |   |   |  |  הודו הודו | 5 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  הודו הודו | 5 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  איראן (1964–1979) איראן | 0 |   |   |   |   |   |   |   | ויג'יאוואדה, הודו | ויג'יאוואדה, הודו | ויג'יאוואדה, הודו | ויג'יאוואדה, הודו | ויג'יאוואדה, הודו |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  הודו הודו | 4 |  |  |
|   | קואלה לומפור, מלזיה | קואלה לומפור, מלזיה | קואלה לומפור, מלזיה | קואלה לומפור, מלזיה | קואלה לומפור, מלזיה |   |   |   |   |   |  |  דרום וייטנאם דרום וייטנאם | 0 |  |  |
|   |  |  דרום וייטנאם דרום וייטנאם | 4 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  פקיסטן פקיסטן | 1 |   |   | סייגון, דרום וייטנאם | סייגון, דרום וייטנאם | סייגון, דרום וייטנאם | סייגון, דרום וייטנאם | סייגון, דרום וייטנאם |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  דרום וייטנאם דרום וייטנאם | 5 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |  מלזיה מלזיה | 0 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |   |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  מלזיה מלזיה |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
המשחק בין מנצחי תת-הבתים התקיים בטוקיו ונבחרת יפן הפסידה לנבחרת הודו עם התוצאה 4:1.
משחקי פלייאוף > משחקים בין מנצחי הבתים

המשחקים נערכו במהלך אוגוסט-נובמבר  1965.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |


|  |   הודו הודו |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר |
|  |  |  |   |  |  ספרד ספרד | 3 |
|  |  |  |   |   |  הודו הודו | 2 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | ברצלונה, ספרד, חימר | ברצלונה, ספרד, חימר |   |   |  |  |
|  |  ספרד ספרד | 4 |   |   |  |  |
|  |  ארצות הברית ארצות הברית | 1 |   |   |  |  |
משחקי פלייאוף > משחק על התואר

| אוסטרליה   אוסטרליה   4 | אוסטרליה   אוסטרליה   4 | סידני, אוסטרליה   29-27 בדצמבר 1965  דשא | סידני, אוסטרליה   29-27 בדצמבר 1965  דשא | ספרד   ספרד   1 | ספרד   ספרד   1 | ספרד   ספרד   1 | ספרד   ספרד   1 | ספרד   ספרד   1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | אוסטרליה | פרד סטולי |  | 10 | 3 | 6 | 6 | 6 |
| 1 | ספרד | מנואל סנטנה |  | 12 | 6 | 1 | 4 | 5 |
| 2 | אוסטרליה | רוי אמרסון |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 2 | ספרד | חואן חיסברט |  | 3 | 2 | 2 |  |  |
| 3 | אוסטרליה | ג'ון ניוקומב/טוני רוץ' |  | 6 | 4 | 7 | 6 |  |
| 3 | ספרד | חוסה לואיס ארייה/מנואל סנטנה |  | 3 | 6 | 5 | 2 |  |
| 4 | אוסטרליה | רוי אמרסון |  | 6 | 3 | 4 | 13 |  |
| 4 | ספרד | מנואל סנטנה |  | 2 | 6 | 6 | 15 |  |
| 5 | אוסטרליה | פרד סטולי |  | 6 | 6 | 8 |  |  |
| 5 | ספרד | חואן חיסברט |  | 2 | 4 | 6 |  |  |
ישראל בגביע דייוויס

בשנת 1965 נבחרת ישראל שובצה בבית אירופה ושיחקה נגד נבחרת בריטניה.
| בריטניה   בריטניה   4 | בריטניה   בריטניה   4 | לונדון, בריטניה    28 - 30  באפריל  1965  חימר | לונדון, בריטניה    28 - 30  באפריל  1965  חימר | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | בריטניה | רוג'ר טיילור |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | ישראל | עודד שי |  | 1 | 0 | 1 |  |  |
| 2 | בריטניה | מייק סנגסטר |  | 6 | 6 | 5 | 5 | 4 |
| 2 | ישראל | אלעזר דודמן |  | 3 | 2 | 6 | 6 | 6 |
| 3 | בריטניה | מייק סנגסטר/בובי וילסון |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | ישראל | דוד אש/אלעזר דודמן |  | 1 | 1 | 3 |  |  |
| 4 | בריטניה | מייק סנגסטר |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 4 | ישראל | עודד שי |  | 1 | 1 | 0 |  |  |
| 5 | בריטניה | רוג'ר טיילור |  | 6 | 8 | 7 |  |  |
| 5 | ישראל | אלעזר דודמן |  | 1 | 6 | 5 |  |  |
רנה ליטוין

| --- | --- |
רנה ליטוין
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  2 בספטמבר 1939 הונג קונג
 פטירה:  17 במרץ 2012 (בגיל 72)
 שם לידה:  Rina Biberman = רנה ביברמן 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס טשרניחובסקי  פרס ברנשטיין  פרס היצירה לסופרים עבריים 
 
רִנה לִיטְוִין (2 בספטמבר 1939 – 17 במרץ 2012) הייתה סופרת, משוררת, חוקרת ספרות ומתרגמת מאנגלית, ספרדית ורוסית.
ביוגרפיה

רנה ליטוין נולדה בהונג קונג בשנת 1939. אמה הייתה מורה לאנגלית ואביה היה מהנדס ותעשיין. שפות הדיבור בבית היו רוסית ואנגלית. בשנת 1949 המשפחה עלתה לישראל והתיישבה בקריית חיים.
רנה למדה בבית ספר "אהל שם" ברמת גן. לאחר שירותה הצבאי, למדה ספרות עברית ואנגלית באוניברסיטה העברית בירושלים. לימדה שירה בחוג לתורת הספרות באוניברסיטת תל אביב (1968), בתיכון מיטראני בחולון (1972) ובמכללת בית ברל (1995-1997) במסגרת מלגת "סופר-מורה" של משרד החינוך והתרבות ובמסגרות נוספות.
ליטוין הייתה עורכת ומתרגמת בהוצאת ספרית פועלים (1976-1981) וכמו כן חברת מערכת (1981–1984) וממונה על מדור הספרות המתורגמת בהוצאת כתר (1987-1990). מאז 1998 עבדה כעצמאית עם הוצאות ספרים שונות: הוצאת הקיבוץ המאוחד ועם תיאטראות: גשר, החאן והבימה.
ליטוין התגוררה בתל אביב, הייתה נשואה ואם לשניים. היא נפטרה ב-17 במרץ 2012 עקב מחלה.
פרופסור מנחם פרי, עורך הספרייה החדשה, אמר על רנה ליטוין (18 במרץ 2012):
היא הייתה אדם ברוך כישרונות וז'אנרים, מתרגמת שירה מחוננת עם אוזן לצליל ויכולת להיות נאמנה למשקל ולחרוז - דבר מאוד נדיר אצלנו. היא כאילו שייכת לדור ההוא של המתרגמים, של ימי שלונסקי.
פרסים

1984 – פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים
1984 – פרס ברנשטיין
1989 – פרס טשרניחובסקי
1994 – פרס משרד החינוך והתרבות
2000 – פרס משרד התרבות ליצירה
ספריה (מבחר)

כל אימת, ספרית פועלים, 1968: שירה.
כאשר הפילים הגדולים ישנים, מסדה, 1969: שירים לילדים
ואלה מארץ סינים, 1969,
על זנב של דג ונשמה בת-אלמוות, 1982: מסות.
הייתי כאן, 2005: מסע של המחברת בעקבות חמישה סופרים ומשורר אחד שחביבים עליה: ויליאם פוקנר, לב ניקולייביץ' טולסטוי, לואיס קרול, פדריקו גארסיה לורקה, אלכסנדר סרגייביץ' פושקין ומירוסלב הולוב.
דור המדבר: פרוזה אוטוביוגרפית, הספריה החדשה, הוצאת הקיבוץ המאוחד/ ספרי סימן קריאה, 2009.
החייל, הרקדנית והמסע, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2012.
ספרים שתרגמה

"אור באוגוסט" מאת ויליאם פוקנר (1968)
"מרת דאלוויי" מאת וירג'יניה וולף (1974)
"גבעת ווטרשיפ" מאת ריצ'רד אדמס (1978)
"אדם טוב קשה למצוא", מאת פלאנרי או’קונור, כתר, 1984
"בשוכבי גוועת", מאת ויליאם פוקנר, תל אביב, 1980
"בארץ לאזוכרת", משירי מריה אלנה וולש, ציירה מיכל לוויט, מסדה, 1986
"דברי ימי תועבת העולם" מאת חורחה לואיס בורחס (1987)
"משחק הדואנדה ותורתו" מאת פדריקו גארסיה לורקה (1989)
"משתה בכוס תה - מבחר" מאת אדוארד ליר (1995)
"ספר האיגיון של אדוארד ליר", מאת אדוארד ליר (1996)
"הרפתקאות אליס בארץ הפלאות", מאת לואיס קרול (1997)
"מבעד למראה ומה אליס מצאה שם", מאת לואיס קרול (1999)
"חלום וברונזה", מאת פדריקו גארסיה לורקה (2001)
"הקמתי לי גלעד - מבחר שירים ליריים", מאת אלכסנדר סרגייביץ' פושקין (2005)
"השד - סיפור חידתי של משוררת חידתית" מאת מרינה צווטאיבה
"להט אדום": האמנות באור המצפון - מרינה צווטאיבה - מבחר מסות ושירים, בצירוף דיאלוג של יוסיף ברודסקי עם סולומון וולקוב: ברודסקי על צווטאיבה. בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2011.
"נפשות מתות", מאת ניקולאי גוגול, הוצאת הספריה החדשה, 2013.
מחזות שתרגמה

"הקהל" מאת פדריקו גארסיה לורקה
"דון פרלימפלין ואהבתו לבליסה בגן ביתו", הללויה ארוטית בארבע תמונות ופרולוג, גרסה קאמרית, מאת פדריקו גארסיה לורקה, ירושלים, 1991
"חתונת הדמים" מאת פדריקו גארסיה לורקה (1988)
"ככלות חמש שנים" מאת פדריקו גארסיה לורקה (1981)
8 מחזות מאת פדריקו גארסיה לורקה (מהדורה מקובצת) תל אביב (2007):
"טרגיקומדיה של דון קריסטובל וסניוריטב רוזיטה"
"הסנדלרית המופלאה"
"דון פרלימפלין ואהבתו לבליסה בגן ביתו"
"ככלות חמש שנים"
"הקהל"
"חתונת הדמים"
"ירמה"
"מחזה ללא שם"
"חסרת נדוניה", מחזה בארבע מערכות 1879, מאת אלכסנדר ניקולאיביץ’ אוסטרובסקי, אחרית דבר - רינה ליטוין, תל אביב, 1997
ספר- עיזבון

"געגוע של נהר", הקיבוץ המאוחד, 2021. אוסף מיצירותיה: שירים, סיפורים, תרגומים, שירי נון-סנס ומסות שלא כונסו לספר עד כה
הערות שוליים

↑  והרוח הבוכה ומשוועת: עם מותה של רנה ליטוין, באתר הארץ, 18 במרץ 2012
↑  מתה אשת הספרות רנה ליטוין, באתר ynet, 18 במרץ 2012
↑  עידו בלאס, חדשות גלריה, עיתון הארץ, 19 במרץ 2012
↑  אפי לנדאו, בישראל אין מי־יודע־מה הכרה במתרגמים, אבל היום יקבלו נילי מירסקי ורנה ליטוין את פרס טשרניחובסקי, חדשות, 30 באוקטובר 1989
↑  המסות של רנה ליטוין: לא אבד בתרגום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310784305171  BnF: cb14619525v (data)  GND: 1159286302  ISNI: 0000 0000 6694 7089  LCCN: n82235505  NTA: 18529149X  VIAF: 48126288   WorldCat (עם VIAF): 48126288
ורדה גבעולי ואילן גלבר

אנדרטה לזכרם של הפרטיזנים והלוחמים היהודים בנאצים במלחמת העולם השניייה, נמאצת בבת ים
ורדה גבעולי ואילן גלבר הם זוג פסלים ישראלים העובדים ביחד. יצרו מספר אנדרטאות מפורסמות (בת ים, תל אביב, ראשון לציון) הקשורות למלחמת העולם השנייה ולשואה. "מזרקת המזלות" בכיכר קדומים ביפו העתיקה היא אחת היצירות המפורסמות שלהם.