הערכה חלופית
סוגי הערכה חלופית

הערכה החלופית, שמתרחשת בצורות רבות, מתאפיינת בעזרים ובכלים למדידת הביצועים האמתיים של התלמידים. המטלות שניתנות לתלמידים הן מטלות המתבצעות במצבים אמיתיים או בהדמיה של מצבים כאלה ומטרתן לבחון רמות חשיבה גבוהות. מטרות נוספות של מטלות אלו הן לאתגר את התלמידים ולעורר בהן עניין. הערכת הביצוע כוללת גם את התהליך וגם את התוצר. בנוסף, גם דרכי הדיווח של התוצאות השתנו: במקום ציון בודד, משרטטים ביצוע מפורט. כלומר, ישנו מעבר ממספרים לתיאורים. ההערכה החלופית נעשית בשימוש במגוון של כלים ושיטות, ביניהם: מטלות ביצוע, תלקיטים, יומנים, עבודות צוות, תערוכות, תצפיות, ראיונות, בחינות בעל פה, הערכות עמיתים וכדומה.
בניית משחק: בניית המשחק הלימודי מביאה את התלמיד לרמות חשיבה גבוהות ולשילוב מיומנויות שונות שרכש בעבר (ידע קודם), במיומנויות חדשות שירכוש תוך כדי הבניית ידע.
מטלת ביצוע אותנטית: מטלת ביצוע אותנטית היא אחת החלופות האטרקטיביות לדרך למידה והוראה. מטלת הביצוע היא משימה מאתגרת ומעניינית עבור הלומדים שאינה מתרחשת בלחץ של זמן. המטלה היא פתוחה ומורכבת הקשורה לחיי היום-יום שלהם ומאפשרת להם לבטא אינטליגנציות מרובות וכן מרחב אישי רחב. מטלות הביצוע מאתגרות ומעודדות מגוון של פתרונות תוך שילוב מיומניות בתכנים ובכך עשויה לתרום לפיתוח לומד עצמאי הפעיל בפתרון בעיות ובהבניית ידע המעורב בהכוונת הלמידה וההערכה. בתחילת ביצועה הלומדים נדרשים לתכנן את מהלך עבודתם ולהפעיל שיקול דעת בבחירת התכנים המתאימים. המשכה של עבודת הלומדים בחקירה ובמתן פתרונות שונים, התבוננות על בעיות מנקודות מבט שונות ושימוש בתהליכי חשיבה מורכבים על מנת להביא לידי ביטוי את הידע שרכשו. מטלת הביצוע המשמשת לצורך הערכה תורמת להעלאת הרמה של ההוראה והלמידה ומעריכה את יכולתם של הלומדים ביישום התכנים שנלמדו תוך כדי שהם מפעילים מיומנויות חשיבה גבוהות כמו: הסקת מסקנות, תכנון, ארגון ומיזוג מידע, ביקורתיות וכדומה.
יומן למידה (תיעוד): התיעוד בכתב הוא תהליך רפלקטיבי של התבוננות עצמית. בתהליך זה הלומד סוקר את תוכני הלימוד שרכש ואת תהליך הלמידה שבו התנסה. מטרת הרפלקציה הכתובה היא לסייע בבניית משמעות, שכן הכתיבה מאפשרת לבחון את המחשבות. היומן מספק ראיות בעלות ערך הערכתי רב. אפשר להעריך באמצעותו את איכות הידע של הלומדים וכן את כשירותם הרפלקטיבית. התיעוד ביומן מאפשר ללמוד על האסטרטגיות המטה - קוגניטיביות שהפעילו הלומדים במהלך הלמידה, על הקשיים שבהם נתקלו ועל האופן שבו התגברו עליהם, על הרגשתם לגבי המטלה, החלקים שהיו קלים עבורם ועוד. הסקירה נעשית מהיבט כישורי חשיבה (היבט קוגניטיבי) ומהיבט חוויתי – רגשי (היבט אפקטיבי). כמו כן, בתהליך זה התלמיד מזהה ומפענח מצבים חדשים המתפתחים במהלך הלמידה, מעמיק בהבהרת התהליך שעבר בלמידה, ומפתח צפי בנוגע לכיווני למידה מועדפים.
תלקיט (פורטפוליו): אחד הכלים המומלצים ליישום העקרונות של ההערכה החלופית הוא תיק העבודות. תיק כזה מוגדר כאוסף מכוון של עבודות (בתהליך או גמורות) של התלמיד, המציג את מאמציו, התקדמותו והישגיו בתחום מסוים או בכמה תחומים. ניתן לראות בפורטפוליו כלי המאחד שלושה תהליכים הוראה, למידה והערכה, כך שרכיב ההערכה על פי תפיסה זו נתפס כחלק רחב של למידה. על פי תפיסה זו, הלומד הופך להיות מעריך של עצמו, חושב על למידתו ויודע להעריך את עצמו.
למידה בדרך החקר: מושג החקר הוכנס לראשונה לשדה החינוך על ידי דיואי (1938) שהסביר כי החקר הוא "תהליך שבו הבלתי מוגדר והבלתי ידוע הופך באורח מכוון ומבוקר לשלמות אחידה וברורה". התבוננות בשלבי תהליך החקר מעידה על הקשר ההדוק שלו עם תהליכי חשיבה, שכן ביצוע השלבים השונים מצריך שימוש במגוון אסטרטגיות חשיבה כגון שאילת שאלה, תכנון שלבי הפתרון, ניסוח השערה, ניתוח, סינתזה של מידע מכמה מקורות, הסקת מסקנות, כתיבת טיעון מנומק, הערכה, חשיבה רפלקטיבית ועוד. זו הסיבה שהוראה בדרך החקר נחשבת לאחת הדרכים המרכזיות להוראה עתירת חשיבה