stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בעלת האוב מעין דור
לקריאה נוספת

אוריאל סימון, קריאה ספרותית במקרא, סיפורי הנביאים,ירושלים, מוסד ביאליק, 1994, עמ' 83–106.
עולם התנ"ך, שמואל א', דודזון עתי, תל אביב, 1993.
יחזקאל קויפמן, "לספור על בעלת האוב" מכבשונה של היצירה המקראית: קובץ מאמרים, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ו, עמ' 205–208.
חננאל מאק, ותאמר בלבה - נשים מהמקרא בצומתי חיים, הוצאת ידיעות אחרונות, תל אביב, 2014, עמ' 155–164.
משה צבי סגל, ספרי שמואל,ירושלים, הוצאת קריית ספר, 1987.
רחל רייך, ויאכלו וישתו, תל אביב, הוצאת סטימצקי, 2013, עמ' 236–240.
שמעון בר אפרת, שמואל א - מקרא לישראל, הוצאת מאגנס, ירושלים, 1996.
מתיאס דה פאז

מתיאס דה פאז (Matías de Paz;‏ 1468–1519) היה כומר דומיניקני שכהן כפרופסור לתאולוגיה באוניברסיטת סלמנקה, ספרד, ובהמשך התמחה בתורת המשפטים.
בעקבות העימותים בין הכס המלכותי הספרדי לאפיפיור, פנה פרננדו השני אל דה פאז כדי לקבל אישור סמכותי כי אישור האפיפיור אלכסנדר השישי משנת 1493, בו הוכרז כי איי הודו המערבית שייכים לממלכת ספרד, מעניקה לגיטימציה מספקת עבור השליטה של ספרד ביבשת החדשה. דה פאז ערך למלך מסמך ובו נכתב כי האפיפיור הוא נציג ישו עלי אדמות ולכן בידו הסמכות הריבונית על העולם. לפיכך, אישורו קביל כדי להעניק לכתר הספרדי את הבעלות על האיים. מחד, חיבורו שולל את בעלותם של האינדיאנים על האיים ומאידך, הוא שולל את זכותה של ספרד על שאר העולם שהתגלה ולא הוענק לספרד בשנת 1493. לכן פנה פרננדו השני אל המשפטן חואן לופס דה פלאסיוס רוביוס כדי שיחבר חיבור תאולוגי שיחזק את החזקה הריבונית של ספרד על אמריקה כולה, ללא צורך באישור האפיפיור.
לקריאה נוספת

אביהו זכאי, אירופה והעולם החדש: גילוי אמריקה וכיבושה על ידי מדינות אירופה במאות הט"ו-י"ז מקורות ותעודות / ערך, הוסיף הקדמות, מבואות והערות, בלוויית תמונות - אביהו זכאי ; תרגום המקורות: אהרן אמיר, ירושלים: אקדמון, תשנ"ד, 1993 עמ' 294-293.
הפחתה

ערך זה עוסק בתהליך גאולוגי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
תרשים מס' 1: חתך באזור הפחתה
בגאולוגיה, הפחתה היא תהליך המתרחש בגבול סגירה, בו חודר לוח אוקייני אל מתחת לליתוספירה של לוח שכן. מקטע המפגש בין שני הלוחות נקרא אזור הפחתה. אזורים אלה מועדים לאסונות טבע, בעיקר לרעידות אדמה, לצונאמי ולהתפרצויות געשיות.
הפחתה היא הכוח המניע תהליכים טקטוניים, ובלעדיה לא תוכל להתרחש תנועה של לוחות. עד תחילת המאה ה-21 נצפתה הפחתה בכדור הארץ בלבד, אולם ניתן לפרש תוואים באירופה, ירחו של צדק, כתוצרים של פעילות טקטונית.
גאולוגיה של אזורי הפחתה > רקע

הליתוספירה של כדור הארץ מורכבת מן הקרום ומחלקה העליון של המעטפת העליונה. קיימים שני סוגים של ליתוספירה:
ליתוספירה אוקיינית – שבחלקה העליון מצוי קרום אוקייני
ליתוספירה יבשתית – שבחלקה העליון מצוי קרום יבשתי
הליתוספירה מורכבת מלוחות טקטוניים, הנעים בכמה אופנים:
מתרחקים זה מזה בגבולות פתיחה
נעים זה לצד זה בכיוונים מנוגדים בגבולות חילוף
מתקרבים זה לזה בגבולות סגירה
בגבולות סגירה כאלה, כאשר אחד מן הלוחות מורכב מקרום אוקייני – מתקיימת הפחתה.
המונח הפחתה בעברית נטבע כנראה על ידי פרופ' רפי פרוינד מהאוניברסיטה העברית בירושלים. המונח בלועזית הוא סבדקציה (באנגלית Subduction - כניעה). המילה הפחתה נבחרה, מכיוון שהיכן שמתרחש התהליך המתואר לעיל, קרום כדור הארץ מופחת. זאת מכיוון שכאמור הלוח האוקיאני נוחת אל מתחת ללוח בעל קרום יבשתי, וכשהוא מגיע לעומק של כ־600 קילומטר, הוא מאבד את תכונות המוצק שלו, והופך להיות חלק מהמעטפת. מנגד, מתקיים בשול האחר של הלוח - ברכס המרכז אוקיאני תהליך הפוך של בניית קרום חדש, שמפצה על הפחתת הקרום בקצה האחר של הלוח הטקטוני (ראו להלן). הלוח הימי נוחת אל מתחת ללוח היבשתי מכיוון שהקרום הימי כבד מהיבשתי. המשקל הסגולי הממוצע של הקרום הימי העשוי רובו מבזלות הוא 3.3 גרם/סמ"ק, בעוד שזה של הלוח היבשתי המורכב ברובו מסלעים צורניים (סיליקה) וגירניים הוא 3.0 גרם/סמ"ק.
קרום אוקייני נוצר באמצעות התפשטות קרקעית הים – תהליך גאולוגי המתרחש ברכסים מרכז אוקייניים, ובו נוצרים מקטעי קרום חדשים כתוצאה מהתגבשות של מאגמה. המקטעים החדשים מתרחקים בהדרגה זה מזה ומן הרכס המרכז אוקייני, שם נמשכת היווצרותם של סלעים חדשים. הסלעים המתרחקים מתקררים בהדרגה וצפיפותם עולה.
מאחר ששטח והיקף כדור הארץ נותרים ללא שינוי, צמיחה כזו מלווה בהרס או בצמצום. אלה מתרחשים בגבולות סגירה בשתי דרכים:
במפגש בין שני לוחות יבשתיים נדחסים סלעי הקרום ונוצר רכס הרים בתהליך של אורוגנזה
במפגש בין שני לוחות שאחד מהם אוקייני תיווצר כאמור הפחתה
גילם של העתיקים בסלעי קרקעית הים הוא כ-180 מיליון שנים – לעומת גילם של סלעים יבשתיים המגיע ל-4.5 מיליארד שנה. ההסבר לפער נעוץ בעובדה שבתהליך הפחתה ממוחזר רק קרום אוקייני, ומדובר בתהליך מחזורי שנמשך בין 180 ל-200 מיליון שנה.
מחקר

ראשית גילויים של אזורי הפחתה במחקר סייסמולוגי שנערך ברחבי העולם במטרה לעקוב אחר רעידות אדמה. במחקרים אלה גילו גאופיזיקאים הבדלים בעומקם של מוקדי הרעידות. רעידות האדמה הרדודות יותר התגלו סמוך לשולי יבשות. אלה הלכו והעמיקו ככל שהתקרבו לאותן יבשות, והעמיקו אף יותר מתחת להן – עד לעומק שלא עלה על 650 ק"מ לערך. תפוצה גאוגרפית זו – המשתרעת על רצועה שרוחבה כ-150 ק"מ במקביל לשולי היבשות – נקראת אזור ודאטי-בניוף, על שמם של החוקרים שתיארו אותה: קיו ודאטי והוגו בניוף.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מבנה אזור הפחתה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
תופעות באזורי הפחתה > געשיות והתמרה

אזורי הפחתה הם אזורים שדרכם קל מאוד לסלעים להיקבר להגיע לליתוספירה באמצעות הובלה. האזור בליתוספירה שאליו מגיעים הסלעים מאזור ההפחתה נקרא לוח הפחתה. בלוח ההפחתה פועלים על הסלעים לחץ וחום עצומים, מה שגורם לתהליכים כימיים להתרחש בהם ולמינרלים בהם לינטות לפי כיוון הלחץ. עקב התהליכים הכימיים הם בעצם הופכים לסלע חדש ובסלעים מסוימים זה גם גורם למינרלים חדשים להופיע. קוראים לתהליך זה התמרה אזורית.
סלעים עם עמידות פחות גדולה בחום או שנכנסו למקום עמוק וחם יותר בליתוספירה יכולים להינמס במקום לעבור התמרה (ההתמרה קוראת במצב צבירה מוצק). סלעים נמסים הם מגמה, וכשמגמה מתפרצת יש הר געש. בגלל שלוחות ההפחתה מהווים שער לפני כדור הארץ מהליתוספירה עקב החיבור שלהם לתעלת ההפחתה, המגמה יכולה לפרוץ משם בהרבה יותר קלות (הרי במקומות אחרים היא צריכה המיס את הקרום ורק אז לפרוץ). זה גורם להתפרצויות רבות של הרי געש באזורי ההפחתה.
לקריאה נוספת

שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
עקיבא פלכסר, גאולוגיה, יסודות ותהליכים, אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0
עמנואל מזור, גאולוגיה בפטיש ישראלי, האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3
אביהו גינצבורג, מבוא לגאופיזיקה, האוניברסיטה הפתוחה, 2010, מסת"ב 978-965-06-1196-5
צבי בן-אברהם, ‏חקר קרקעית הים, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1985
יוסי מרט, ‏זמן עמוק וגאולוגיה דינמית, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990
יהושע קולודני, ‏13 שיחות על גאולוגיה, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2012
Kent C. Condie, Plate Tectonics and Crustul Evolution, Forth Edition, Butterworth-Heinemann 1997, ISBN 0750633867
Graham R Thompson and Jonathan Turk, Introduction to physical Geology, Brooks Cole, second edition, 1997, ISBN 0030243483
Gerald Scubert and Donald L. Turcotte, Geodynamics, Cambridge University Press, second edition, 2002, ISBN 0521666244
William Lowrie, Fundamentals of Geophysics, Cambridge University Press, Second Edition 2007, ISBN 0-521-67596-0
Encyclopedia of Geology, Richard C. Selley, Robin Cocks, Ian Plimer (Editors), Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3
Bruce Houghton at al, Encyclopedia of Volcanoes, Academic Press, 1999, ISBN 0-12-643140-X
Hansen, Vicki L. (2007). "Subduction origin on early Earth: A hypothesis". Geology. 35(12): 1059–1062. doi:10.1130/G24202A1.
הערות שוליים

↑  צפונות כדור הארץ, עמ' 95
↑  Scientists Find Evidence of ‘Diving’ Tectonic Plates on Jupiter’s Moon Europa באתר נאס"א
1 2  13 שיחות על גאולוגיה, 2012, עמ' 70
↑  זמן עמוק וגאולוגיה דינמית, 1990, עמ' 63
↑  Introduction to physical Geology, עמ' 25
↑  גאולוגיה, יסודות ותהליכים, עמ' 380
↑  Structure of Wadati-Benioff zones and volcanism
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561168705171  GND: 4183899-3  LCCN: sh92003611 
תרשים אינטראקטיבי של מבנה כדור הארץ
מבנה אזור הפחתה
אשרף אל-עג'רמי

| --- | --- |

 לידה:  1961 (בן 64 בערך) מחנה הפליטים ג'באליה 
 ישות מדינית:  הרשות הפלסטינית
 מפלגה:  החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין, פת"ח 
 
אשרף עיד אל-עג'רמי (בערבית: أشرف العجرمي; נולד ב-1961) הוא חבר פת"ח, לשעבר שר לענייני אסירים ברשות הפלסטינית (2007–2009) וממובילי יוזמת ז'נבה.
ביוגרפיה

נולד ב-1961 במחנה הפליטים ג'באליה שברצועת עזה ועזב שם כדי ללמוד הנדסה בהונגריה. בזמן לימודו הצטרף לחזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין. ב-1982 נסע ללבנון והשתתף בלחימה שבין אש"ף לישראל. חזר לארץ ב-1984, נעצר בידי ישראל והיה כלוא במשך שתים-עשרה שנים (1984–1996). שלוש שנים טרם שחרורו, הביע תמיכה בהסכם אוסלו א' שנחתם ובהקמתה של הרשות הפלסטינית. שוחרר רק לאחר כינון הרשות הפלסטינית.
לאחר שחרורו מהכלא הישראלי, עבד כמנהל בכיר במשרד המידע הפלסטיני כאחראי לענייני ישראל, ולאחר מכן מונה לסגן מנהל יחידת מדיה חיצונית. באוקטובר 2003, עם צאת יוזמת ז'נבה, הביע בה תמיכה. לאחר השתלטות חמאס על רצועת עזה ב-2007, הצטרף לממשלת החירום של סלאם פיאד וכיהן כשר לענייני אסירים עד 2009. לאחר פרישתו מהממשלה, הקים ב-2010 את "מרכז דאמור למדיה ותקשורת" במטרה להביא את הצד הפלסטיני לישראלים בצורה כזו שתתרום להגעה להסכם שלום.
ב-2013, השתתפותו בכנס של יוזמת ז'נבה בכנסת עוררה סערה בחוגי הימין בשל עברו בכלא הישראלי.
הוא בעל תואר ראשון באנגלית, סופר וחוקר.
הערות שוליים

↑  "Prisoners, Peace and the Palestinian National Movement: an interview with Ashraf al-Ajrami". Fathom. SPRING / 2016.
↑  אשרף אל-עג'רמי, ממובילי יוזמת ז'נבה הפלסטינית: הקיפאון המדיני עלול להוביל להתפרצות של אלימות, באתר "יוזמת ז'נבה", ‏13 ביולי 2011
1 2  "Damour Center for Media & Communication Plans Hebrew Website. - Free Online Library". www.thefreelibrary.com. נבדק ב-3 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ג'קי חוגי, "מעריב": אשרף אל-עג'רמי, שר בממשלת החירום הפלסטינית: "רוב הציבור הפלסטיני תומך במו"מ", באתר יוזמת ז'נבה, ‏21 ביוני 2007
↑  "JMCC - Ashraf  al-Ajrami". www.jmcc.org. 31 בדצמבר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ashraf al-Ajrami". www.geneva-accord.org. Geneva Initiative. אורכב מ-המקור ב-2017-08-04. נבדק ב-2017-03-16.
↑  Y. Yehoshua (11 בנובמבר 2003). "Palestinian Reactions to the 'Geneva Understandings'". MEMRI (באנגלית). Inquiry & Analysis Series (154). {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Damour Center for Media & Communication". www.annalindhfoundation.org (באנגלית). Anna Lindh Foundation.
↑  מאפייני ממשלת החירום הפלסטינית החדשה בראשות סלאם פיאצ' ותחילת המאבק בינה לבין ממשלת החמא"ס של אסמאעיל הניה, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור המרכז למורשת המודיעין (מל"מ), ‏24 ביוני 2007
↑  דיווח בגל צה"ל: השר לשעבר אשרף אל עג'רמי חושף פרטים מהמו"מ בכנס יוזמת ז'נבה בכנסת, באתר "יוזמת ז'נבה", ‏8 ביולי 2013
↑  אריק בנדר, זעם בכנסת: למנוע את כניסתו של אל-עג'רמי, באתר nrg‏, 7 ביולי 2013
↑   אשרף אל עג'רמי בכנס יוזמת ז'נבה בכנסת, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 7:72)
ערך זה הוא קצרמרבנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טלוויסה

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  אמצעי תקשורת
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (TV)  הבורסה במקסיקו (10 בדצמבר 1991–TLEVISA) 
 מייסדים:  אמיליו אסקרגה מילמו 
 תקופת הפעילות:  1973 (מיזוג) – הווה
 מיקום המטה:  מקסיקו סיטי 
 ענפי תעשייה:  תקשורת המונים, טלוויזיה, תעשיית הסרטים 
 מוצרים עיקריים:  טלוויזיה 
 שווי שוק:  1.16 מיליארד דולר (8 במרץ 2025)
 הכנסות:  5,300,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2012) 
 רווח:  672,700,000 דולר אמריקאי 
 יו"ר:  Alfonso de Angoitia 
 עובדים:  24,362 
  
 www.televisa.com
 
טלוויסה (בספרדית: Televisa) היא חברת המדיה הגדולה ביותר במקסיקו, בשפה ספרדית וגם אמריקה הלטינית, שנוצרה בשנת 1973 לאחר מיזוג של Televisión Vía Satélite שנוסדה בשנת 1955 ו-Televisión Independiente de México שנוסדה בשנת 1968.
חברה זו מהווה תאגיד בידור שברשותו בתי קולנוע, אולפני הקלטות, מגזינים והוצאות ספרים אך בעיקר יצרן אופרות סבון (טלנובלות) (לדוגמה: המתחזה), אירועים מיוחדים, תוכניות אירוח וסרטים. ערוץ הספורט של החברה משדר קרבות אגרוף והיאבקות אך בעיקר משחקי כדורגל.
המתחרה העיקרי של טלוויסה הוא ערוץ TV Azteca.
טלוויסה נסחרת בבורסה המקסיקנית ובוול סטריט.
טלנובלות מבית טלוויסה

מריה מריה (1996)
המתחזה (1998)
חבקי אותי חזק (2000)
הפולשת (2001)
לילות מריאנה (2003-2004)
רבלדה (גרסה מקסיקנית של "המורדים": 2004-2006)
רובי (טלנובלה) (2004)
אמי - הילדה עם הילקוט הכחול (2004)
כנגד כל הסיכויים (טלנובלה) (2005)
פאבלו ואנדראה (2005)
אם חורגת (טלנובלה) (2005)
האמת הסמויה (2006)
יפה היא לא (גרסה מקסיקנית של "אני בטי המכוערת": 2006-2007)
מחר ולתמיד (2008)
אשת הברזל (סדרה) (2010)
אהבות אמיתיות (2012)
בלב הסערה (2013)
המועמדת (2016)
רק את (2018)
פתאום אבא (2019-2020)
קהל היעד

קהל היעד של טלוויסה נחשב עממי יחסית ובהופעתו הפומבית האחרונה (3 במרץ 1997) אמר נשיא החברה, אמיליו אסקרגה, כי "אנחנו לא יכולים להתחמק מהשכבה העשירה, אבל באמת, הם לא מעניינים אותנו מאוד. השידורים שלנו תמיד היו ותמיד יהיו להמונים".
הערות שוליים

↑  "Diario La Tercera (Argentina) "Televisa baja sus ganancias en primer trimestre de 2011"". Latercera.com. 15 באפריל 2011. אורכב מ-המקור ב-2013-01-03. נבדק ב-2011-11-05. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Editorial Televisa, World's Largest Spanish-Language Publisher, Goes Live with K4". Managing Editor Inc. דצמבר 3, 2009. אורכב מ-המקור ב-יוני 4, 2012. נבדק ב-מאי 19, 2011.
הישאם עבד א-ראזק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 ביולי 1953 (בן 71) מחנה הפליטים ג'בליה, רצועת עזה תחת שלטון מצרים
 שם לידה:  هشام علي حسن عبد الرازق 
 
הישאם עלי חסן עבד א-ראזק (בערבית: هشام علي حسن عبد الرازق, בתעתיק מדויק: השאם עלי חסן עבד אלראזק; נולד ב-11 ביולי 1953) הוא בכיר בארגון פת"ח ששימש בעבר כשר לענייני אסירים ברשות הפלסטינית. ריצה בישראל עונש מאסר של 21 שנה בעקבות פיגוע תופת שביצע בראשון לציון, שוחרר במסגרת הסכמי אוסלו.
ביוגרפיה

נולד במחנה הפליטים ג'בליה שברצועת עזה שתחת השלטון המצרי. לאחר שהשלים את לימודי התיכון, הצטרף לפת"ח.
בשנת 1971 החל לעבוד במסגרת קרן קיימת לישראל בנטיעות באזור אופקים. בתקופה זו רכש שליטה בסיסית בדיבור בשפה העברית.
ב-1972 יצא דרך רפיח למצרים ומשם ללבנון, שם עבר סדרת אימונים והכשרה לפיקוד. בזמן מבצע אביב נעורים התגורר בביירות וחווה את המבצע מקרוב.
ב-11 באפריל 1974, יומיים לאחר יום השנה למבצע אביב נעורים, הבריח מעזה דרך מחסום ארז, יחד עם שני שותפים, מכונית תופת שהכין בעצמו, לתחנה המרכזית (הישנה) של ראשון לציון. בסביבות 11:30 בלילה, בעת שהרכב נסע ברחוב רוטשילד בעיר, תקלה גרמה לכך שהמכונית התלקחה והוא נפצע באורח אנוש וסבל מכוויות בכל חלקי גופו. שותף נוסף נפגע קשה ונתפס במקום והשלישי נמלט אך נתפס בדרך חזרה לרצועת עזה.
עם שחרורו מבית החולים בדצמבר 1974, נשפט לעשרים שנות מאסר ונכלא בכלא באר שבע. בכלא שיפר את שליטתו בשפה העברית, תחילה בעזרת אסיר בדואי מסיני ובהמשך בכוחות עצמו בעזרת חומרי עזר של אולפן עקיבא. בהמשך הועבר לכלא נפחא, שנבנה במיוחד כדי להפריד ולבודד את מי שזוהו כהנהגת האסירים בבתי הכלא.
בעקבות עסקת ג'יבריל (1985) ושחרור שדרת ההנהגה העיקרית של האסירים הפלסטינים מבתי הכלא בישראל, נותרו בכלא נפחא אסירים בודדים ובהם עבד א-ראזק. בתקופה הבאה, כוננו עבד א-ראזק וחבריו שיטת בחירת הנהגה מקרב האסירים בבתי הכלא השונים בישראל ו'ועדת ארבעה עשר' שייצגה את האסירים והתרחבה בהמשך ל'מועצה מהפכנית' שחברים בה 21 אסירים.
ב-1987 בעקבות עימות עם דוד מימון שנכנס בדצמבר 1986 לתפקידו כנציב בתי הסוהר, הועבר עבד א-ראזק לצינוק בכלא באר שבע למשך קרוב לארבעה חודשים במצטבר. לאחר שהוחזר לכלא נפחא, אישר בריחה של שלושה אסירים מכלא נפחא בספטמבר 1987, בריחה שלטענתו הייתה בין הגורמים להתפטרות מימון.
מכלא נפחא, הפיץ בכתב יד, את ספרו "שמש בליל הנגב"  שביקר את דפוסי הפעולה של פת"ח, את הפעולות שפגעו ביחסים הכלכליים עם ישראל ופגעו במטה לחמם של פועלים פלסטינים, ואת רצח משתפי פעולה עם ישראל.
ב-1990 הועבר לכלא עזה. לאחר שחרור חברו סופיאן אבו זיידה, נבחר כדובר אסירי כלא עזה ומנהיגם בפועל.
עם העברת השליטה ברצועת עזה לידי הרשות הפלסטינית במסגרת הסכמי אוסלו (הסכם קהיר), שוחרר עבד א-ראזק מכלא עזה עם פעילים בכירים אחרים של פת"ח, בהם ידידו סמיר משהראווי.
בממשלתו השנייה (אנ') של אחמד קריע (2003–2005), שימש עבד א-ראזק כשר לענייני אסירים.
ב-2005 משפחתו של הישאם עבד א-ראזק נפגעה כאשר רקטת קסאם ששוגרה בידי חוליה של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני לכיוון שדרות, נפלה במרכז הבית שבו התארחו בבית חאנון. בנו, ג'יהאד, שהיה אז בן 4 נפצע קשות ואיבד את כף ידו וכף רגלו. הוא טופל בבית החולים ברזילי באשקלון. אשתו של עבד א-ראזק וארבעה ילדיו האחרים אושפזו בבית החולים שיפא בעזה. הג'יהאד האסלאמי הכחיש את הפרסום, אך זה אושר בידי המרכז הפלסטיני לזכויות אדם ולפי עדות ראייה שגבה ארגון Human Rights Watch ביוני 2006 על שרידי הרקטה הופיעו המילים סראיא אל-קודס, שמה של הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי.
לקריאה נוספת

שלומי אלדר, עזה כמוות, ידיעות ספרים, 2005. בעיקר פרק שני: האקדמיה הפלסטינית לפיקוד ומטה.
הערות שוליים

↑  אהרן פריאל, מכונית טעונת חומרי נפץ התפוצצה במרכז ראשון לציון, מעריב, 12 באפריל 1974
↑  התפוצצות מוקדמת של מטען־נפץ מנעה פיצוץ מכונית־נפץ בראשל״צ, על המשמר, 14 באפריל 1974
↑  אורן כהן, מימון בחוץ, שאול בפנים, חדשות, 29 באוקטובר 1987
↑  הודעה לעיתונות מ-3 באוגוסט 2005, מצוטט באתר Human Rights Watch המובא להלן.
↑  דו"ח 2007, פרק 5: התקפות רקטות פלסטיניות (ליד הערות 98–99), באתר Human Rights Watch (בערבית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296415005171  LCCN: no2010029648  SUDOC: 203363639  VIAF: 107453019   WorldCat (עם VIAF): 107453019
קרב תרנגולים

ערך זה עוסק בספורט עממי. אם התכוונתם למשחק ילדים, ראו .
קרב תרנגולים בגן חיות
קרב תרנגולים במדינת טאמיל נאדו, בהודו
"קרב התרנגולים" מאת ז'אן-לאון ז'רום, 1847
קרב תרנגולים הוא סוג של מופע בידור העושה שימוש בתרנגולים. במופע זה משסים את התרנגולים זה בזה עד שאחד המתמודדים מפסיד ומת. מקורו של קרב התרנגולים בסקוטלנד במאה ה-12.
בעליו של התרנגול הזוכה היה מקבל את גופת התרנגול שהפסיד ומת למאכל. צורת בידור זו הייתה נפוצה בקרב שכבות העם העניות באחוזות רבות בדרום המדינה, וכן היה משחק זה מקור הכנסת מזון לפיהן של משפחות רבות באותה תקופה. קרבות התרנגולים עדיין נפוצים במקומות רבים בעולם, במיוחד בדרום-מזרח אסיה.
האנתרופולוג קליפורד גירץ חקר את קרב התרנגולים הבאלינזי, והסיק ממנו מסקנות לגבי השלכת רגשות אנושיים על בעלי חיים, ואופיו של הפולחן במקום.
בכמה ממדינות ארצות הברית, משיקולי זכויות בעלי החיים, הוצאו קרבות התרנגולים אל מחוץ לחוק. הקריאות לאשר מחדש את הקרבות כוללות הצעות מקוריות להמתקת הכאב הנגרם לתרנגולים, כמו ציוד בכפפות אגרוף מותאמות וחליפות המצוידות בחיישנים אלקטרוניים המזהים פגיעה, כמו בסיף.
בשפה העברית, הביטוי "קרב תרנגולים" מתאר מריבה שמטרתה להרשים את הקהל.
סופיאן אבו זיידה

סופיאן אבו זיידה (נולד ב-1960) הוא בכיר בארגון פת"ח, ששימש כשר לענייני אסירים ברשות הפלסטינית.
ביוגרפיה

אבו זיידה נולד במחנה הפליטים ג'בליה שברצועת עזה שתחת השלטון המצרי, למשפחה שעזבה מכפר בריר במלחמת העצמאות. לאחר שהשלים את לימודי התיכון, הצטרף לפת"ח.
בין השנים 1981–1993 נכלא בישראל בגין השתייכות לארגון עוין, החזקת אמצעי לחימה, גיוס פעילים ופגיעה במשתפי פעולה. בתקופת מאסרו, הגיע לעמדת הנהגה בתנועה, ושימש כדוברם של האסירים, וכן העמיק את ידיעותיו על החברה הישראלית ואת שליטתו בעברית.
השתחרר בעקבות הסכמי אוסלו והשתלב בתפקידים שונים במנגנוני הרשות. במקביל השלים תואר בוגר בסוציולוגיה באוניברסיטת אל-אזהר בעזה. עם פרוץ האינתיפאדה השנייה בתחילת המאה ה-21, סירב להצטרף להנהגת האינתיפאדה כרבים אחרים מחברי הפת"ח. הוא חש כי רכש חברים ישראלים רבים ואינו מסוגל נפשית ומוסרית לחזור למסלול הטרור, בעקבות כך המשיך ללימודים מתקדמים באוניברסיטת אקסטר בבריטניה. עבודת הדוקטורט שלו עסקה במדיניות של ישראל ובמוסדות היישוב שקדמו לה ביחס לשאלת ירושלים.
לאחר שובו מבריטניה, התמנה ב-2005 לשר לענייני אסירים ברשות הפלסטינית, במשרד שבו שימש סגן-שר ב-1999. כיהן בתפקיד עד לחילופי השלטון ברשות ב-2006.
במהלך עימות חמאס-פת"ח ברצועת עזה בשלהי 2006 נחטף על ידי אנשי חמאס. הללו הגישו אולטימטום לפת"ח אולם שיחררוהו כעבור מספר שעות. בתקרית אחרת אנשי חמאס תקפו ופוצצו את ביתו. בעקבות זאת עבר לגור ברמאללה.
בשנת 2019 שב לג'בליה, לאחר שביתו ברמאללה עוקל על ידי הרשות הפלסטינית, לדבריו בשל היותו מקורב למוחמד דחלאן, יריב של יו"ר הרשות מחמוד עבאס. לאחר מתקפת ה-7 באוקטובר, הבין אבו זיידה שעומדת לפרוץ מלחמה, והצליח להמלט עם משפחתו למצרים דרך מעבר רפיח.
חיים אישיים

אבו זיידה מתגורר במחנה הפליטים ג'בליה, נשוי ואב לארבעה.
לקריאה נוספת

שלומי אלדר, עזה כמוות, ידיעות ספרים, 2005. לפי מפתח
הערות שוליים

↑  Simon Round, Interview: Sufian Abu Zaida, The Jewish Chronicle, ‏2010-09-21 (באנגלית)
↑  JMCC - Sufian Abu Zaida, web.archive.org, ‏2017-08-15
↑  ריאיון לשלומי אלדר, להכיר את חמאס, כתר הוצאה לאור, 2012, עמ' 47.
1 2 3   שלומי אלדר, בחמאס באמת חשבו שהם יכבשו את ישראל. הם כבר חילקו את המדינה לקנטונים, באתר הארץ, 4 באפריל 2024
↑  עמוס הראל, אבי יששכרוף, אבו זיידה נחטף ע"י חמאס ושוחרר - וואלה! חדשות, באתר וואלה, ‏19.12.2006
↑  אבי יששכרוף, חומצה שפכו עליו, חומצה, באתר הארץ, 12 בינואר 2007
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שחקן אופי
ראו גם

קומדיה דל'ארטה
לקריאה נוספת

Quinlan, David (1995). Quinlan's Illustrated Directory of Film Character Actors. USA: Batsford Press. ISBN 0713470402.
Voisin, Scott (2009). Character Kings: Hollywood's Familiar Faces Discuss the Art & Business of Acting. BearManor Media. ISBN 978-1-59393-342-5.
שופט (ספורט)

שופט במהלך משחק בגביע דייוויס
.
שופט בספורט הוא בעל מקצוע המפקח על התנהלות הפעילות הספורטיבית לפי הכללים שנקבעו לכך, ולו סמכות לקבל החלטות שמשנות את מהלך המשחק, כגון הרחקת שחקן שהפר את הכללים. שופטים משתתפים במשחקי ספורט, כגון כדורגל, וגם בתחרויות שאינן משחק, כגון תחרויות אתלטיקה.
מקור

מקור השיפוט בספורט הוא במשחק הכדורגל[דרוש מקור]. תחילה התייעצו ביניהם ראשי הקבוצות כדי לקבל החלטות שיפוטיות במהלך המשחק. עם הזמן, עבר תפקיד זה לשופט. כל קבוצה הביאה שופט מטעמה כך שראש הקבוצה יכול להתרכז במשחק. לאחר מכן, נוסף למגרש שופט נייטרלי אליו היו פונים רק אם השופטים מטעם הקבוצות לא היו יכולים להחליט בעצמם. שופטים אלה לא היוו חלק מרכזי במשחק עד שנת 1891, שבה השופטים מטעם הקבוצות הפכו שופטי הקו (קוונים). כיום, ברוב משחקי הכדורגל לחובבים, כל צד מביא את הקוון שלו כדי לסייע לשופט הנייטרלי שממונה על ידי התאחדות הכדורגל.
הטיית תוצאות המשחק

נתגלו מספר מקרים בהם ניתן שוחד לשופט לשם הטיית השיפוט במשחקים ותוצאות המשחקים. הסיבות לכך מגוונות: לעיתים קבוצה מבקשת שמשחק יוטה לטובתה או נגד קבוצה יריבה, כדי שתוכל לעלות בדירוג הליגה או להתקדם בטורנירים שונים, ואילו במקרים אחרים גורמים המהמרים על תוצאות משחק בכסף רב, משחדים את השופטים כדי שמה שהימרו עליו אכן יתרחש. ההטייה אינה בהכרח משפיעה על תוצאת המשחק, לעיתים הגורמים המטים מבקשים מהשופט לשלוף כרטיס אדום או צהוב לשחקן מסוים, כדי שבמשחקה הבא של קבוצתו לא יוכל לשחק.
בישראל נתגלו מספר מקרים של ניסיונות להטיית משחקים, כאשר בפרשה המכונה "שופטים באדום" הוגשו כתבי אישום נגד מספר שופטים. פרשת הטיית משחקים ידועה נוספת אשר התחוללה בסרייה א' שבאיטליה גרמה לשלילת שתי אליפויות של יובנטוס והורדתה לליגה השנייה, בנוסף לעונשים לקבוצות מילאן, פיורנטינה ולאציו.
יחס הקהל לשופט

הצופים בתחרויות ספורט הוגים כבוד לשופט, שתפקידו לפקח שהתחרות תהיה הוגנת. יחד עם זאת, אהדתו של קהל הצופים נתונה לקבוצות המתחרות, ולא לשופט. כאשר נוצר אצל קהל האוהדים הרושם שהשופט נוקשה יותר ביחס לאחת הקבוצות, ובפרט כאשר הקהל חולק על החלטה שיפוטית, תגובת הקהל נזעמת ביותר, ומתבטאת בקריאות קצובות ובשימוש בקללות המופנות אל השופט.
לעיתים גם השחקנים חולקים על החלטתו של השופט. תגובה אגרסיבית מדי של שחקן כלפי שופט עלולה להביא להרחקתו של השחקן, ובמקרים קיצוניים - להפסקת המשחק.
דוגמאות > כדורגל

שופט בכדורגל הוא הסמכות השיפוטית העליונה במשחק. הוא נעזר בעוזר שופט (קוון) אחד או שניים, אשר תפקידם העיקרי לקבוע אם הכדור יצא מהמגרש, אם כדור שנכנס לשער עבר במלוא היקפו את קו השער, אם התרחש נבדל או אם נעשתה עבירה. בנוסף עוזר השופט יכול לייעץ לשופט הראשי בנוגע לאירועים השונים הקורים על המגרש. בנוסף, במשחקים מסוימים ישנו גם שופט רביעי, אשר אחראי על העניינים המנהלתיים של המשחק ויכול להחליף את השופט הראשי במקרה הצורך.
דוגמאות > כדורסל

השופטים בכדורסל אחראים על אכיפת החוקים והשלטת סדר במהלך המשחק. בין היתר הם אלו המחליטים כי נעשתה עבירה, אחראים על תחילת המשחק וסיומו, הפרות במשחק וכו'. בישראל, שופטי הכדורסל הם גוף נפרד מאיגוד הכדורסל הישראלי, אך הם כפופים לו. האיגוד כולל ועדה מקצועית, ועדת משמעת, ויש לו יושב ראש.
דוגמאות > כדורעף

השופטים בכדורעף אחראים על אכיפת החוקים והשלטת הסדר במהלך המשחק.
השופט הראשי הוא השופט שנמצא על דוכן השיפוט והוא אחראי על כל המשחק. מולו עומד השופט העוזר שתפקידו לעזור לשופט הראשי, אך יש לו תפקידים משלו (כמו לשים לב לעבירות של קבוצה מקבלת, נגיעות ברשת, עבירות שקשורות לקו האמצע, פסקי זמן, חילופי שחקנים ועוד), איתם נמצאים עוד 4 שופטי קו (קוונים) שהם אחראים מעוף הכדור (בפנים, בחוץ, נגיעה והלך החוצה, נגיעה בחפץ זר וכו'), בנוסף ישנו רשם ועוזר רשם שהם ממלאים את גיליון השיפוט ועוד.
בישראל, שופטי הכדורעף הם גוף נפרד מאיגוד הכדורעף והם כפופים לאיגוד שופטי הכדורעף.
דוגמאות > אגרוף

שופט באגרוף אחראי על אכיפת חוקי המשחק וכן על מתן הוראות לשחקנים לפני המשחק, להחליט מתי להתחיל לספור כשמתאגרף התמוטט על הרצפה, לתת למתאגרף אזהרה על עבירה לא ספורטיבית ובמידת הצורך להוריד נקודות, לאותת על סיום סבב, להפסיק את הקרב אם המשכו מסכן את חייו של אחד המתאגרפים.
דוגמאות > פוטבול

בפוטבול השופט מפקח על המשחק והוא הסמכות העליונה בענייני שיפוט. הוא נעזר בשישה קוונים על המגרש. קוונים אלה נקראים בשם הכולל שופטים אולם לכל אחד יש תפקיד מוגדר במשחק. צוות השיפוט מורכב משופט, קוון ראשי, שופט קו, קוון, שופט אחורי, שופט צדדי ושופט מגרש.
דוגמאות > הוקי קרח

בהוקי קרח המשחק מלווה על ידי שופט (ראשי) על הקרח שנעזר בשני קוונים הנמצאים בסמוך לקווים הכחולים על הקרח. הרכב צוות השיפוט משתנה מליגה לליגה.