עקיבא איגר
ביוגרפיה > רבנות פוזנא > הסכם פשרה וקבלת משרת רבנות פוזנא

בקיץ תקע"ה (1815), תוך הכנות לבחירות חוזרות לרבנות בפוזנא היהודית, התנהל משא ומתן בין הצדדים הניצים בתוך הקהילה, ולבסוף בישיבה שהתנהלה בהשתתפות כל הצדדים ונוהלה בידי הרב יעקב לורברבוים מליסא, שהגיע לשם כך כבורר מוסכם, הסכימו גם המתנגדים למינויו של רע"א כ"רע במיעוטו", תוך הסכמה הדדית על קיצוץ בסמכויותיו של הרב בהנהגת הקהילה.
כך התעכב מינויו של רבי עקיבא איגר עד חודש אלול תקע"ה. בכתב הרבנות שנשלח לרע"א בחודש זה נכתב:
ב"ה יום ה' ב' אלול בא יבא אדמ"ו הגאון מ"ו עקיבא איגר לפ"ק

עיר הקודש ק"ק פרידלאנד משם רועה אבן ישראל

קהלת קודש פוזנא תשית לראשו עטרת פזנאה עיר ואם בישראל

יושבת ק"ק פוזנן צהלי ורוני כי גדול בקרבך קדוש ישראל

ברוך אשר לא השבית גואל מישראל

איש אלקים קדוש ונורא מאוד תפארת ישראל

ה"ה אדמ"ו הרב הגאון הגדול המפורסם מופת הדור החרוץ ושנון נזר הקודש פאר הזמן נ"י פ"ה ע"ה כ"ש תפארתו מ"ו עקיבא נרו יאיר, כאור הבהיר.



בהתאסף ראשי עם יחד שבטי ישראל, אור ליום כ"א אדר תקע"ד לפקח על עסקי הכלל וצרכי ישראל, פה ק"ק פוזנן כל נשיא בהם הרבנים המופלגים רבני חב"י הן הנה לבני ישראל, נשיאי עדה והיו למאורות הגדולות יושבי על מדין שופטים בישראל, ובהקהיל את הקהל עיני העדה אלופי רוזנים הגבירים התורנים פו"מ שזכות אבותם מסייעתם וצדקתם כהררי אל, ונלוו אליהם שאר עדה הקדושה קריאי מועד אנשי שם בתפוצות ישראל, אז נדברו יראי ד' איש אל רעהו לאמור עד מתי תהיה עדת ד' כצאן בלי רועה, נתנה ראש איש על העדה רועה נאמן לרעות ביעקב כחום לבבו ללמד העם חוקי האלוקים ותורותיו לדעת מה יעשה בישראל, נחפשה נא ונחקורה אחר איש אשר רוח אלקים בו רוח חכמה ובינה לב הבין לשמוע משפט, ולהורות נתן בלבו ומורה גם הוא יורה, ויען אחד מהחבורה ויאמר הנה איש קדוש צדיק תמים, מפענח נעלמים, שוכן בק"ק פרידלאנד ושמו הגאון מ"ו עקיבא גינזי א"ש דת מסורים למו וכל רז לא אניס ליה נודע ביהודה וגדול שמו בישראל, כל קביל די רוח יתירה ביה בחכמה ובתבונה ובדעת כעקיבא בן יוסף בדורו, שמעו הולך בכל המדינות ותהלתו באיים יגידו, נקרא נא לאיש האלקים להיות נשיא אלקים בתוכנו לרב ומורה נר לרגלי העם ואור לנתיבתם, צדקת ד' יעשה ומשפטיו עם ישראל, ויען העם קול אחד ויאמרו טוב הדבר כי ידענו את האיש ואת שיחו אשר הוא דורש טוב לעמו וגדול ליהודים, הוא הגבר הוקם על ועליו יציץ נזר הרבנות, אך בזאת נאות לו אם יתרצה לקיים הפונקטין המבוארים בספר הזכרונות שלנו כמדובר עם הגאונים הקודמים וזהו פרטן...

את הדברים האלה נדברו והותנו ביום הקהל ונכתבו התנאים ע"פ ראשי פרקים להגאון המפורסם הנ"ל וקבל וקיים לאשר ולקיים להיות לנו לרב ומורה ע"פ תנאים אלו כגאונים הקודמים, וישמחו העם ויתקעו בקול ויאמרו: יחי אדוננו בוא יבא ברנה לקהלתנו, וישמח לבנו ותגל נפשנו, וניתן תודה ושבח לבוראנו, על כל הטוב אשר גמלנו, ורב טוב לבית ישראל, ואנחנו נותנים הודאה על העבר וצועקים על העתיד: יהא רעווא שיבוא אדמ"ו בשעה מוצלחת להצלחתנו עולמים. ובכל זאת אנחנו כורתים אמנה ועל החתום לויינו כהנינו ושרינו, הרבנים המופלגים והקצינים ונדיבים רוזנים פו"מ ושאר דה הקדושה כלם מתאימות ושכולה אין בהם אחוזים בחבלי עבותות האהבה.
בפרשת למען יאריך ימים על ממלכתו הוא ובניו בקרב כל ישראל פה פוזנן
(- חתימת 133 מנכבדי הקהל)

גם אנחנו אלופי פו"מ באנו עה"ח ואחרנו עד עתה כדי אשר השורה הזאת תהיה לעד כי כל החתומים למעלה המה חי' ממש, נעשה עש"ק פ' שופטים ג' אלול תקע"ה

(- 28 חתימות, ובהן חתימת פרנסי הקהל)
בשנת תקע"ח (1818) נולד בנו שמואל, שהתגורר לאחר נישואיו במינסק. בשנת תקפ"א (1820 או 1821) נולד בנו רבי שמחה בונם איגר מברסלאו (נפטר בתרכ"ח, 1868), למדן שהתגורר בעשרים שנותיו האחרונות בברזאן, גליציה. מכתב ידו נדפס ספרו של אביו "כתב וחותם". בתקפ"ב (1822) נולדה בתו ביילה, שלאחר מות אחותה הגדולה הדסה, נישאה לאלמנהּ הרב מאיר אריה ליב הכהן רוזנס מברודי. שנתיים לאחר מכן, בתקפ"ד, נולד בנו רבי דוד איגר מברסלאו. בתקפ"ז (1827) נולדה בתו יטה (נפטרה בתרמ"א, 1881), שנישאה לשמעון ברלינר. בנות נוספות שנולדו לו בפוזנא הן: פרידה (פריידכא) (נפטרה ביום ראשון של פסח תרל"ז), אשת רבי שמחה אפרים פישל גרטשטיין (גראדשטיין) מלובלין שהיה גם גיסו של נכד רע"א רבי לייבלה איגר. ורבקה רחל (?–תרמ"ט, 1889), אשת רבי חיים שמואל בירנבוים מדובנא, מחבר הספרים "רחש לבב" ו"מעשה חשב".
גם בפוזנא שימש במקביל לרבנותו כראש ישיבה. רבנותו בפוזנא נמשכה כ-23 שנים עד יום מותו.