stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רפואה שחורה
רפואה שחורה בעולם

כמות הפניות לרפואה שחורה נעה במנעד רחב, כנגזרת של נורמות תרבותיות וחברתיות, ומציגה תלות מסוימת במידת הקדמה של המדינות השונות. להלן שיעורי רפואה שחורה במגוון מדינות: 3% בפרו, 20% בבולגריה, 21% באלבניה, 87% בגרוזיה, 91% בארמניה ו-97% בפקיסטן.
קשה לבסס מסקנה חד משמעית בנוגע להיקפי הרפואה השחורה ומשמעותם שכן לא נמצא מחקר רוחבי על מספר מדינות במקביל. יש לזכור שהמדינות שהובאו אינן בהכרח דומות במאפייני האוכלוסייה ומערכות הבריאות שלהן לישראל. כמו כן, ההגדרה השונה שניתנה למושג רפואה שחורה בכל אחת מהמדינות, מקשה על יצירת השוואה בין המדינות ובינן לבין ישראל.
סיבות לתופעה

מטופלים פונים לרפואה שחורה ממגוון סיבות, שעיקרן הן הקדמת תור, בחירת הרופא המטפל ורצון לקבל יחס מועדף וטיפול טוב יותר מהרגיל.
ההסבר הרווח העומד מאחורי הסיבות השונות הוא אי שביעות רצון הלקוחות משירותי הבריאות הציבוריים, בחיפוש אחר ספק שירות טוב יותר. הספרות מציעה מספר הסברים אחרים:
הסבר תרבותי - מדובר במנהג מושרש בחברות מסוימות, שאינו מהווה ביקורת על מערכת הבריאות.
הסבר כלכלי – שכר נמוך לאנשי צוות רפואי במערכת הציבורית המתוסכלים מתנאי העסקתם ומציעים שירותים במסגרת רפואה שחורה על מנת להגדיל הכנסותיהם.
הסבר פסיכולוגי - ערוצי היציאה מהמערכת הציבורית חסומים למטופלים המבקשים טיפול פרטי, וישנו קושי לעזוב את המערכת באופן פורמלי כך שאין אופציות אחרות בהישג יד.
הסבר מוסדי – העדר בקרה של בתי החולים אל מול עובדיהם, כמו גם יחס סלחני מצד בתי החולים והעלמת עין מרופאים העוסקים ברפואה שחורה. יתרה מזאת, ישנן תרומות נדיבות של מטופלי רפואה שחורה לתמיכה בבית החולים המעודדות את בתי החולים לשמור על "שקט תעשייתי".
דרכים להתמודדות

ההתמודדות עם התופעה ניצבת בפני מספר מכשולים. ניתן לומר שמערכות תמריצים וכללי משחק בהירים הנאכפים בצורה אפקטיבית יכולים לקדם את מדינת ישראל לכיוון מערכת בריאות ציבורית בעלת שיעורים נמוכים של רפואה שחורה.
בשל העובדה כי אנשים הפונים לרפואה שחורה נמצאים במצב מצוקתי כלשהו, ישנה סברה כי יש למקד את המאמץ בצמצום ההיצע הקיים על פני צמצום הביקוש, כלומר להשית על ספקי שירותי הבריאות רגולציה אפקטיבית יותר מצד המדינה.
בין הכלים המדיניים לצמצום התופעה ניתן למנות את אכיפת החוק והגברת ענישה לרופאים העוברים על החוק, מתן מידע שקוף לאזרחי המדינה והגבלת הידע בכל הנוגע לשר"פ. כמו כן, מתן הסברים, הכשרה והידוק הרגולציה על ספקי שירותי הבריאות הם צעדים שנחשבים כאפקטיביים.
הסברה הרווחת היא כי מיגורה של התופעה ממערכת הבריאות יחזק את אמון הציבור בה וישפר את ביצועיה – הן במישור הכלכלי והן במישור החברתי.
לקריאה נוספת

רן לחמן ושלמה נוי, כתם שחור על חלוק לבן: רפואה שחורה בישראל, תל אביב: הוצאת רמות, אוניברסיטת תל אביב, 1998
הערות שוליים

1 2  Nissim Cohen, How Culture Affects Street-Level Bureaucrats’ Bending the Rules in the Context of Informal Payments for Health Care: The Israeli Case:, The American Review of Public Administration, 2016-09-08 doi: 10.1177/0275074016665919
1 2 3 4 5 6  ניסים כהן, דני פילק, ‏רפואה שחורה בישראל: מדידת התופעה, הסברים לקיומה והמלצות למיגורה, ביטחון סוציאלי 92, אוקטובר 2013
1 2  ניסים כהן, רפואה שחורה בישראל, חברה, כתב עת סוציאל דמוקרטי, 2011
↑  מסקנות ועדת העבודה והרווחה בנושאים: הרפואה השחורה בישראל; השימוש בקרנית להשתלה פרטית כדוגמה לסכנת הרפואה השחורה, הכנסת, 1987
1 2  Nissim Cohen, Informal payments for health care – the phenomenon and its context, Health Economics, Policy and Law 7, 2012/07, עמ' 285–308 doi: 10.1017/S1744133111000089
↑  רן רזניק, מזומן על השולחן: המדריך השלם לרפואה שחורה, באתר ynet, 23 באוקטובר 2009
1 2  רן לחמן ושלמה נוי, כתם שחור על חלוק לבן: רפואה שחורה בישראל, תל אביב: הוצאת רמות, אוניברסיטת תל אביב, 1998
↑  Nissin Cohen, How Culture Affects Street-Level Bureaucrats’ Bending the Rules in the Context of Informal Payments for Health Care: The Israeli Case, The American Review of Public Administration, 2016
↑   רוני לינדר, מתנות מחולים, פרוטקציה ושוחד: הרפואה האפורה שמשחירה את מערכת הבריאות, באתר TheMarker‏, 10 בספטמבר 2016
שיגדון מדומה

| --- | --- |

תמונת מיקרוסקופ של סחוס בין חולייתי המכיל הצטברות של גבישי פירופוספט של סידן.
 תחום:  ראומטולוגיה 
 תסמינים:  דלקת מפרקים 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/329958 
 MeSH:  D002805
 MedlinePlus:  000421
 סיווגים
 ICD-10:  M11.1-M11.2
 ICD-11:  FA26.2 
 
פירופוספט של סידן. המבנה הכימי של החומר הגורם למחלת השיגדון המדומה
שיגדון מדומה (פסאודוגאוט באנגלית Pseudogout, נקראת גם Condrocalcinosis) היא מחלה ראומטולוגית הנגרמת כתוצאה מהצטברות חומר גבישי ברקמות הגוף. בניגוד למחלת השיגדון הנפוצה יותר שנגרמת כתוצאה מהצטברות חומר גבישי שמקורו בחומצת שתן, במחלת השיגדון המדומה מקור החומר הגבישי הוא בפירופוספט של סידן. מכיוון ששתי המחלות מתאפיינות בהצטברות חומר גבישי ברקמות הסחוס ובמפרקים, קבלה מחלה זו את השם "שיגדון מדומה".
אפידמיולוגיה

תפוצת מחלת השיגדון המדומה היא כשליש מתפוצת מחלת השיגדון. ניתן לחלק את המחלה לשלוש קבוצות על פי הגורם למחלה:
שיגדון מדומה אידיופטי (מסיבה לא ידועה): כוללת 90% מהמקרים ואופיינית לגילאי 50-70.
שיגדון מדומה תורשתי: צורה נדירה מאוד, כוללת כאחוז אחד מהמקרים.
שיגדון מדומה המשויך למחלה אנדוקרינית או מטבולית: כוללת כ-10% מהמקרים ואופיינית למחלות היפרתירואידיזם, סוכרת, היפותירואידיזים ומחלת וילסון.
הגורמים למחלה

הסיבה להצטברות גבישי פירופוסט של סידן אינה ידועה וככל הידוע בקרב החולים אין שינוי בהליך המטבולי של חומר זה. גבישים אלו מצטברים בעיקר במפרקים, בנוזל הסינוביאלי ובגידים. המחלה הפעילה מתחילה כאשר הגבישים עוברים מהסחוס אל הנוזל הסינוביאלי. מעבר זה יכול להתרחש עקב שתי סיבות:
ירידה בריכוז יון הסידן בגוף. למעשה, המחלה הפעילה מתחילה כשהחולה נכנס למצב של היפוקלצמיה.
בעקבות טראומה של המפרקים.
הגבישים המגיעים לנוזל הסינוביאלי מתחילים את התגובה הדלקתית הגורמת לתסמיני המחלה.
תסמינים ואבחון

מחלת השיגדון המדומה יכולה לגרום למגוון רחב של תסמינים ולהופיע בצורה חמורה או קלה. המחלה מסוגלת גם לגרום לתסמינים ה"מחקים" תסמיני מחלות ראומטולוגיות אחרות. החולים בדרך כלל פונים לרופא בעקבות דלקת הגורמת לכאבים במפרק אחד או יותר. 20% מהחולים יפגינו מחלה ללא תסמינים שתתגלה באופן אקראי במהלך צילום רנטגן שבוצע למטרה אחרת. 
האבחון יתבצע על ידי צילום רנטגן, CT או אולטרה סאונד. הסימנים הרדיוגרפיים המתקבלים מבדיקות אלו תואמות למצב המכונה קונדרוקאלצ'ינוזיס (Condrocalcinosis - סחוס סידני). במצב פיזיולוגי רגיל הסחוסים מציגים שקיפות בבדיקות הדמיה רדיוגרפיות. עקב הצטברות גבישי הסידן בסחוסים במחלה זו, הסחוסים מאבדים את שקיפותם וניתן להבחין בהם בתמונות המתקבלות. על מנת לאשר את ממצאי הבדיקות הרדיולוגיות ולוודא שאין מדובר במחלות ראומטולוגיות אחרות ניתן לקחת דגימה מהנוזל הסינוביאלי שתאשר את הימצאותם גבישי הפירופוספט של סידן.
טיפול

אם המחלה אינה גורמת לכאב ו/או הגבלות בתנועת המפרקים, מומלץ לא לקיים טיפול תרופתי. במקרים חריפים הטיפול ניתן באמצעות קורטיקוסטרואידים באופן מקומי (זריקות אל חלל המפרק) או סיסטמי (באמצעות כדורים), זאת על מנת להחליש את התגובה הדלקתית הגורמת לתסמינים. תרופות מדכאות דלקת שאינן סטרואידים (NSAIDsׂׂ) מסוגלות לשפר את מצב התסמינים, אך אינן יכולות לעצור את התפתחות המחלה. במקרים מסוימים טיפול בקולכיצין יכול לסייע בטיפול. כיום מתבצעים מספר מחקרים הבודקים אפשרות להסרה כירורגית של הסחוס הפגוע על מנת למנוע את המחלה, אך גישה זו היא עדיין ניסיונית.
ש. שלמה החזקות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית (תאגיד מדווח)
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 מייסדים:  שלמה שמלצר
 תקופת הפעילות:  1969–הווה (כ־55 שנים)
 בעלות:  עתליה שמלצר
 ענפי תעשייה:  רכב, ביטוח ולוגיסטיקה
 הכנסות:  5.22 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  673 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  464 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  2.32 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  14.4 מיליארד ש"ח (2023)
 נשיא:  עתליה שמלצר
 יו"ר:  אסי שמלצר
 מנכ"ל:  אייל גור
 עובדים:  1,374 (בדצמבר 2021)
  
 www.shlomo.co.il
 
ש. שלמה החזקות בע"מ היא חברה פרטית ישראלית שנוסדה בשנת 1969 ועוסקת כחברת החזקות בליסינג של כלי רכב, בהשכרת רכב, בסחר בכלי רכב, במתן אשראי בעיקר לשם רכישת כלי רכב) ובביטוח אלמנטרי. בנוסף יש לחברה השקעות בחברות טכנולוגיה (בהן יומן אקסטנשנס) ובחברת תיירות. בנוסף לפעילות בישראל יש לחברה פעילות ברומניה. החברה נמצאת בבעלות עתליה שמלצר כחלק מקבוצת שלמה. איגרות חוב של החברה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
היסטוריה

חברת ש. שלמה החזקות בע"מ הוקמה בשנת 1969 כחברה להשכרת רכב ומתן שירותי רכב. בשנת 1983 נרשמו מניותיה של החברה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בדצמבר 2010 הפכה החברה לחברה פרטית שהיא תאגיד מדווח.
בשנת 1991 הוקם "שלמה השכרת רכב", המרכז הלוגיסטי הראשון של הקבוצה, בקריית אריה בפתח תקווה. באותה שנה הקבוצה קיבלה את הזיכיון למכירת רכבי סקודה בישראל.
בשנת 1996 רכשה החברה את חברת "קופל נהיגה עצמית" ושינתה את שמה ל"חברת ניו קופל", שקיבלה את ניהול צי הרכב של לקוחות קבוצת שלמה.
בשנת 2002 קיבלה החברה את הזיכיון לפעילות בישראל של חברת השכרת הרכב העולמית "Sixt".
ב־2005 הרחיבה הקבוצה את פעולתה אל מחוץ לגבולות ישראל עם הקמתה של הזרוע שזכתה לכינוי "שלמה רומניה", אשר מספקת שירותי ליסינג, השכרה ומכירה של רכבים.
ב־2007 הוקמה "ש. שלמה חברה לביטוח".
ב־2011 קיבלה הקבוצה זיכיון ליבוא מותג הרכב הגרמני "אופל" בישראל מידי יבואנית הרכב UMI, וגם באזור בוקרשט, רומניה. בשנת 2013 הטיל המשרד להגנת הסביבה קנס בסכום כולל של 1,549,100 ש"ח על מספר יבואני רכב ובהם "קבוצת שלמה", משום שלא פרסמו החברות את שיעור פליטת הזיהום של המכוניות. בהודעה שפרסם המשרד להגנת הסביבה צוין כי אין זו הפעם הראשונה שבה קבוצת שלמה נקנסת בשל ההפרה המדוברת. בשנת 2019 עבר זיכיון היבוא מקבוצת "שלמה" לקבוצת לובינסקי, יבואנית פיז'ו סיטרואן. לאחר שבאוגוסט 2017 נמכרה אופל לקבוצת פיז'ו-סיטרואן ואת ההחלטה על העברת הזיכיון בישראל קיבלו אנשי היצרנית החדשה במסגרת תהליך הבחינה של מערך השיווק הבין לאומי.
באוקטובר 2020 נכנסה החברה כשותפה בחברת התיירות "תלמה תיירות", והיא מחזיקה כ-30% ממנה.
פעילות החברה

ש. שלמה החזקות מספקת שירותי רכב ללקוחות ממשלתיים, ציבוריים, פרטיים ועסקיים. החברה מחזיקה בצי של כ-80,000 כלי רכב. החברה פועלת באמצעות מספר חברות-בת.
חטיבת הליסינג התפעולי
חטיבת הליסינג התפעולי של "ש. שלמה החזקות" היא חברת הליסינג הגדולה ביותר בישראל. היא מחזיקה בכ־25% מנתח שוק הליסינג בישראל עם צי כלי רכב המונה כ־54,000 כלי רכב לחכירה לתקופה ארוכה. לחברה 3,500 לקוחות עסקיים ממגזרים שונים.
חטיבת הליסינג הפרטי
בתחום הליסינג הפרטי לחברה כ-20,000 לקוחות מאז שנת 2009, כ־32% מנתח השוק, עם 27 נקודות מכירה פרוסים ברחבי הארץ.
חטיבת ההשכרות
בתחום השכרת הרכב מחזיקה קבוצת שלמה כ־25% מהשוק הישראלי עם צי של 13,000 כלי רכב להשכרה ו-29 תחנות השכרת רכב ברחבי הארץ. קבוצת שלמה מחזיקה בזיכיון בלעדי בישראל של חברת ההשכרה הבינלאומית Sixt שלה נציגות ב־105 מדינות ברחבי העולם עם כ-4,000 נקודות השכרה.
בשנת 2019 השיקה קבוצת שלמה כחלק מפעילות החטיבה שירות השכרת רכב שיתופי דרך אפליקציה בשם שלמה Share. השירות התחיל כפיילוט בעיר מודיעין-מכבים-רעות אך בהמשך התפרס לערים נוספות, וכיום הוא ניתן בכ-40 ערים ברחבי הארץ.
חטיבת המכירות
חטיבת הרכב של "קבוצת שלמה" היא זרוע המכירה של רכבי ההשכרה והליסינג התפעולי של הקבוצה. החטיבה מפעילה 37 נקודות מכירה ברחבי הארץ ומדווחת על כ־25,000 מכירות בשנה המהוות כ־25% מנתח השוק לתחום זה. הרכבים הנמכרים על ידי חטיבת המכירות הם רכבי יד ראשונה שגילם עד ארבע שנים, בהם נעשה שימוש על ידי לקוחות חטיבות הליסינג וההשכרה. רכבים אלו עוברים השבחה ולאחר מכן מוצעים למכירה.
שלמה ביטוח
קבוצת שלמה קיבלה בנובמבר 2007 רישיון מהמפקח על הביטוח. בתחילת 2008 הוקמה "שלמה חברה לביטוח" המספקת ביטוח רכב, ביטוח דירה, ביטוח בתי עסק וביטוח תאונות אישיות.
לקבוצה 700,000 לקוחות עם 1,500 סוכני ביטוח פעילים. לפי פרסומי החברה שווי תיק ההשקעות של החברה עומד על סך של 1.7 מיליארד ש"ח. בין השאר מבטחת החברה בביטוח חובה בישראל את צי הרכב של קבוצת ש. שלמה החזקות.
פעילות החברה > תביעות נגד החברה וחברות הקשורות בה

בעקבות תובענה ייצוגית שהוגשה נגד החברה וחברות הקשורות בה, נקבע בהסכם פשרה שאושר על ידי בית המשפט במאי 2020 שהחברה תיתן ללקוחותיה הטבה בסך 38 מיליון ש"ח בצורת זכות לשכור כלי רכב ללא תמורה על פני תקופה כוללת של 6 שנים.
בשנת 2019 פתחה רשות המיסים בחקירה עקב חשדות בעניין התנהלותן של חברות בקבוצה בקשר עם גביית מע"מ בגין ביטוחי חובה. במאי 2020 הסתיימה חקירה זו בהסדר לפיו תשלם הקבוצה מס בסך כ-12.7 מיליון ש"ח בגין השנים 2008–2011, ובנוסף תשלם כופר בסך 478 אלף ש"ח.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ש. שלמה החזקות בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  ש. שלמה החזקות בע״מ - דו״ח תקופתי לשנת 2021, באתר "מאיה"
↑  שלמה Sixt - שלמה שמלצר, באתר www.shlomo.co.il
↑  דובי בן גדליהו, ‏קבוצת שלמה משיקה מחדש את המותג אופל בישראל, באתר גלובס, 3 בינואר 2011
↑  הדס מגן, ‏המפתחות בפנים: מה עומד מאחורי רכישת השליטה ב-UMI, באתר גלובס, 12 ביוני 2016
↑  תומר הדר, המשרד להגנת הסביבה קונס יבואני רכב ב-1.5 מיליון שקל: לא פרסמו מידע על זיהום, באתר כלכליסט, 13 בינואר 2013
↑  משלמה לקבוצת לובינסקי: זיכיון היבוא של מכוניות אופל עובר ידיים, באתר גלובס, 20 בינואר 2019
↑  בשעה טובה: קבוצת שלמה אחזקות נכנסת שותפה בתלמה תיירות בכ-25%, באתר PassportNews, ‏29/9/2020
↑  Save Big on Long Term Car Rental – Sixt Rent a Car, www.sixt.com (באנגלית)
↑   אמיתי זיו, המכונית שלכם נמצאת בחנייה 95% מהזמן. לא חבל?, באתר TheMarker‏, 18 בנובמבר 2020
↑  שירות Buzz Car, באתר www.galgalim.co.il
↑  Buzz Car - שירות השכרת רכב שיתופי חדש של קבוצת שלמה, באתר מגפון ניוז Megafon News, ‏2019-07-15
↑  שלמה Sixtאפליקציית רכב שיתופי | שלמה Share Sixt, באתר www.shlomo.co.il
↑  דו"ח מיידי בדבר אישור הסדר פשרה בבקשה לתובענה ייצוגית נגד החברה וחברות בנות שלה, באתר "מאיה", 26 במאי 2020;
תצ (ת"א) 6658-12-15 פולר מערכות אלקטרוניות בע"מ נ' ש. שלמה החזקות בע"מ, ניתן ב-25 במאי 2020
↑  דו"ח מיידי בדבר הפסקת הליכים משפטיים המנוהלים על-ידי רשות המיסים נגד החברה ונושאי המשרה בה, באתר "מאיה", 26 במאי 2020;
אלה לוי-וינריב, ‏פרשת העלמת המס של חברת שלמה Sixt: תשלם כופר של 400–500 אלף שקל, באתר גלובס, 26 במאי 2020;
אלה לוי-וינריב, ‏קבוצת שלמה Sixt דיווחה על סגירת כל ההליכים המשפטיים נגדה, באתר גלובס, 27 במאי 2020
שלמה אלכסנדר

| --- | --- |

שלמה אלכסנדר
 לידה:  3 בספטמבר 1930
 נהרג:  6 באוגוסט 1998 (בגיל 67)
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ישראל, גרמניה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  מכון ויצמן למדע 
 מנחה לדוקטורט:  שאול מייבום 
 תלמידי דוקטורט:  נפתלי תשבי 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס ישראל לשנת 1993
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום הפיזיקה של החומר המעובה
 
שלמה אלכסנדר בצעירותו במעבדה
שלמה אלכסנדר (3 בספטמבר 1930 - 6 באוגוסט 1998) היה פיזיקאי, חתן פרס ישראל למדעים מדויקים.
ביוגרפיה

אלכסנדר, בנו של ארנסט אלכסנדר, נולד בפרייבורג שבגרמניה, וגדל בירושלים. הוא למד לתואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים. במסגרת עבודת דוקטורט, בהנחיית שאול מייבום ממכון ויצמן למדע, הוא בנה ספקטרוסקופ לתהודה מגנטית גרעינית שהיווה לימים את הבסיס לשיטת דימות תהודה מגנטית והיה הישג טכנולוגי בינלאומי. באמצעות מכשיר זה הוא חקר מבנה נוזלים ופיתח שיטות למחקר תגובות כימיות.
כבתר-דוקטורנט עבד אלכסנדר במעבדות בל בארצות הברית, לצד פיל אנדרסון, ועסק בחקר תכונות מגנטיות של מתכות ובחקר מוליכי על. עם חזרתו למכון ויצמן הוא הקים מעבדה ניסיונית לחקר תכונות מוצקים ושלבי המעבר בין מצבי צבירה.
לאחר מותו של יואל רקח עבר אלכסנדר לאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים אלו הוא זכה לפרסומו העיקרי, כתאורטיקן בתחום הפיזיקה של החומר המעובה. הוא המשיך בתחום זה גם לאחר חזרתו למכון ויצמן, בשנת 1989. בשנת 1995 הוא פרש ממחקר פעיל.
אלכסנדר זכה להוקרה בינלאומית, היה חבר האקדמיה האירופית למדעים ושימש פרופסור בקולג' דה פרנס. בישראל הוא היה חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וחתן פרס ישראל למדעים מדויקים לשנת 1993.
בשנת 1998 נהרג אלכסנדר בתאונת דרכים והותיר את רעייתו, אסתר ושלושת ילדיהם.
שעת שיא

ערך זה עוסק בשעת עומס בערוצי התחבורה. אם התכוונתם לסרט פעולה קומי, ראו .
שעת שיא ברכבת התחתית של ניו יורק
שעת שיא היא פרק זמן במהלך היממה בו ערוצי תחבורה עמוסים במיוחד. מדובר בדרך כלל בזמן שבו מרבית האוכלוסייה נעה אל או ממקום העבודה/לימודים שלה.
בדרך כלל, מדובר ביותר משעה ביום: שעות שיא מתרחשות בין 6 ו-10 בבוקר, ובין 3 אחרי הצהריים ל-7 בערב. תחבורה ציבורית פועלת לעיתים קרובות בתדירות גבוהה יותר במהלך שעות השיא; ועם זאת, לעיתים קרובות התחבורה הציבורית סובלת מעומס יתר בשעות אלו.
להקלת העומס בשעת השיא, בדרך של פיזור התנועה על פני שעות רבות יותר, הונהג במקומות עבודה רבים זמן גמיש - החלפת שעת התחלה אחידה של יום העבודה בגמישות המאפשרת התחלה במשך טווח של שעות אחדות, כרצון העובד.
שלמה חנניה

| --- | --- |

 לידה:  י"ט באב תשט"ז (בן 68)
 מקום פעילות:  סנהדריה המורחבת
 השתייכות:  חרדים ספרדיים
 רבותיו:  הרב בן ציון אבא שאול, הרב חיים שמואלביץ
 
הרב שלמה חנניה (נולד בי"ט באב תשט"ז). הוא גאב"ד מוסדות עליית חנניה, הכוללת רשת כוללים, ישיבה גדולה, בתי כנסת, ובתי הוראה, בשכונות סנהדריה, רמת שלמה, ורמות בירושלים. מחבר הספר "שיח מרן", ביאורים על ספר בית יוסף.
ביוגרפיה

שלמה חנניה נולד למזל ולרב יעקב חנניה, מראשי קהילת יוצאי סלוניקי בתל אביב. למד בישיבה קטנה הרמב"ם בתל אביב ואחר כך למד בישיבת מיר ירושלים. רבותיו היו הרב חיים שמואלביץ הרב נחום פרצוביץ, ודודו הגדול חכם בן ציון אבא שאול.
בגיל 29 בשנת תשמ"ו, ייסד את רשת הכוללים "עליית בית חנניה".
בשנת תשנ"ב ייסד את הקהילה הראשונה "בני התורה" הספרדים בירושלים, ביה"כ וקהילת "עליית בית חנניה" ברחוב אהלי יוסף ובשנת תש"ס חנך את בית המדרש "שערי נסים" בשכונת סנהדריה.
עם הרבנים שמסרו שיעורים בכולל נמנים הרב ברוך שמואל דויטש שמסר בכולל שיעור בדף היומי במשך 18 שנים, הרב משה שפירא שמסר את שיעורו הקבוע בתורת הסוד במשך 12 שנים, הרב אברהם גנחובסקי אשר מסר בו שיעור שבועי במשך כעשור, בשנת תש"ע ייסד את תנועת 'מח ולב' תנועת המוסר בישיבות ובכוללים על שם הרב חיים שמואלביץ.
בשנת תשמ"ב היה שותף בהקמת ההנהגה הרוחנית של תנועת ש"ס בירושלים יחד עם חמיו הרב שבתי אטון ולימים היה שותף ביסוד ההנהגה של תנועת ש"ס הארצית, ואף קבע את הגדרת שמה של ההנהגה הרוחנית "מועצת חכמי התורה". בתחילת שנת תשמ"ג בהתייעצות מתמדת עם הרב שך הוחלט להקים עמותה, ונתבקש לעמוד בראש עמותת ש"ס. כמו כן כיהן בתפקיד מזכיר מועצת חכמי התורה כממלא מקומו של הרב משה מאיה.
ספריו

שיח מרן ביאורים על ספרו של מרן הבית יוסף.
רפי לוי

ערך זה עוסק בכדורגלן ישראלי. אם התכוונתם למתמטיקאי ואסטרונום יהודי, ראו .
רפי לוי (22 בפברואר 1938 – 25 בפברואר 2021) היה כדורגלן ישראלי, ששיחק במכבי תל אביב ובארבע קבוצות באוסטרליה ובדרום אפריקה. היה ידוע בשנות החמישים כ"חצי השני" של שייע גלזר בחוד ההתקפה של מכבי תל אביב.
קריירה

את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב ערך לוי כמה שבועות לפני שמלאו לו 17 שנים, במחזור הראשון של עונת 1954/1955 נגד מכבי נתניה, וכבש את השער השני בניצחון 1–6. בהמשך אותה עונה כבש לוי עוד שלושה שערים.
עונה לאחר מכן כבש לוי שישה שערים, כולל צמד בניצחון 0–3 בדרבי מול הפועל תל אביב. באוקטובר 1956 יצאה הקבוצה למסע משחקים בארצות הברית, ולוי כבש שלושער בניצחון 0–6 על בוסטון. לאחר מכן הוסיף שער בניצחון 0–2 על נבחרת איסלנד, במשחק שנערך בניו יורק.
ככל שחלפו העונות, מספריו של לוי עלו ובעונת 1957/1958, כשמכבי תל אביב זכתה בדאבל, הוא זכה בתואר מלך השערים עם 14 כיבושים בליגה. גם בגביע המדינה תרומתו של לוי הייתה משמעותית עם חמישייה בחצי הגמר נגד שמשון תל אביב ושער בגמר נגד הפועל חיפה.
בעונת 1959/1960 זכה בשנית בתואר מלך השערים, כשכבש 19 שערים ב-20 משחקי ליגה. כמו כן, הוא היה בין השחקנים הבולטים שהוליכו את מכבי תל אביב לשתי אליפויות בעונות 1955/1956 ו-1957/1958 ולשני גביעים (1958 ו-1959). לוי שיחק במכבי תל אביב מ-1954 עד 1961 אז עבר לשחק לחמש שנים באוסטרליה ובדרום אפריקה. ב-1966 חזר למכבי תל אביב לעונה נוספת, לאחר שהוצעו לו 50,000 לירות, אך החלוץ לא נשאר זמן רב ובאמצע העונה עזב שוב לדרום אפריקה, שם שיחק עד אשר פרש מכדורגל בשנת 1972, בתקופה זו זכה בשלוש אליפויות ושני גביעים בדרום אפריקה. בדרום אפריקה מכר לוי פסלים במקביל למשחק בכדורגל. בשנת 1973 שב לישראל ולזמן מה שיחק בהפועל רעננה בליגה ב'.
לזכותו של לוי 17 הופעות בנבחרת ישראל, בהן כבש 11 שערים, והוא מחזיק בממוצע שערים למשחק הכי גובה בנבחרת ישראל 0.65. במשחק הניצחון על נבחרת יוגוסלביה, 1:2 במוקדמות אולימפיאדת רומא 1960, כבש לוי שני שערים. ניצחון זה נחשב לאחד הניצחונות המפתיעים ביותר בתולדות הכדורגל הישראלי, ולוי היה אחד מגיבוריו יחד עם השוער יעקב חודורוב.
בעקבות הניצחון על יוגוסלביה כתב הסופר שרגא גפני את ספר הילדים "בעט אלון בעט", שדמות אחד מגיבוריו, החלוץ המרכזי "אלון לוי", הייתה מבוססת על רפי לוי. הספר הפך במהירות לרב-מכר ובעקבות הספר הראשון יצאו ספרי המשך נוספים, שגם הם זכו להצלחה מסחרית, והפכו לסדרה בשם "הספורטאים הצעירים".
רפי לוי נפטר ב-25 בפברואר 2021.
תארים > תארים קבוצתיים

אליפויות (2): 1955/1956, 1957/1958
גביע המדינה (2): 1958/1959, 1957/1958
אליפויות (3):1963/1964,1964/1965,1967/1968
גביעים (3): 1964/1965,1966/1967
תארים > תארים אישיים

מלך השערים של הליגה הלאומית (2): 1957/1958, 1959/1960
הערות שוליים

↑  א. אלכסנדרוני, שבחים למכבי ת"א בעיתוני ניו יורק, מעריב, 16 באוקטובר 1956
↑  [http://www.rsssf.com/tablesz/zafchamp.html רשימת אליפויות בליגה המקצוענית של דרום אפריקה לפי הRSSSF
↑  http://www.rsssf.com/tablesz/zafcuphist.html רשימת גביעים בדרום אפריקה לפי RSSSf
↑  רפי לוי מוכר פסלים, מעריב, 4 ביוני 1970
↑  רפי לוי חוזר לפעילות, מעריב, 1 בינואר 1974
החדרתי רובינשטיין הבקיע שמונה שערים, דבר, 15 בינואר 1974
↑  הפועל תל חנן עדיין ללא הפסד, מעריב, 24 בנובמבר 1974
↑  אבינעם פורת, אגדה שהייתה באמת: פרידה מרפי לוי ז"ל, באתר ynet, 27 בפברואר 2021
↑  אשר גולדברג, ליל הסדר שכולו כדורגל, אתר טלספורט
↑  חלוצי העבר רפי לוי ויגאל רצאבי הלכו לעולמם, באתר ONE‏, 25 בפברואר 2021
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - גביע אסיה בכדורגל 1960 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|   אמר |   אהרונסקינד |   עצמון |   בנבנישתי |   גולדשטיין |   גלזר |   חודורוב |   קלמי |   ר. לוי |   ש. לוי |    לבקוביץ' |   מויססקו |  מנצ'ל |   נהרי |  סטלמך |  טיש |  ויסוקר | מאמן: מאנדי  |   אמר |   אהרונסקינד |   עצמון |   בנבנישתי |   גולדשטיין |   גלזר |   חודורוב |   קלמי |   ר. לוי |   ש. לוי |    לבקוביץ' |   מויססקו |  מנצ'ל |   נהרי |  סטלמך |  טיש |  ויסוקר | מאמן: מאנדי  | ישראל |
שגיאת סגמנטציה

דוגמה לפסיקת שגיאת סגמנטציה שהורם על ידי פקודה ידנית על תהליך ה-init (התהליך הראשי של המערכת, עליו רצה ליבת מערכת ההפעלה), אשר גרם לקרנל פניק.
שגיאת סגמנטציה הנגרמה לתוכנית Krita.
בתחום המחשוב, שגיאת סגמנטציה (באנגלית: Segmentation fault, לעיתים נקרא גם בקיצור segfault) או הפרת גישה (באנגלית: access violation) היא פסיקה או תרחיש שגיאה המורם על ידי חומרה בעלת מנגנון הגנת זיכרון, המודיעה למערכת ההפעלה כי התוכנית ניסתה לגשת למקטע זיכרון אשר אין לה גישה אליו (הפרת גישה לזיכרון). במעבדי x86, זוהי שגיאת הגנה כללית. בתגובה לפסיקה, ליבת מערכת ההפעלה תנסה לטפל בשגיאה, לרוב על ידי שליחת סיגנל (אנ') לתוכנית אשר גרמה לפסיקה. לעיתים קרובות, תוכניות יכולות לקבוע פונקציית טיפול בפסיקה כזו, שמאפשר לתוכנית להמשיך לרוץ. אם הפסיקה לא מטופלת ברמת התוכנית, לרוב התוכנית עצמה קורסת ולעיתים היא מייצרת גם פלט ליבה (אנ').
שגיאות סגמנטציה הן שגיאות נפוצות בשפות תכנות המאפשרות גישה ישירה לזיכרון ולא מבצעות בדיקות בטיחות, כמו שפת C. שגיאות אלו נובעות משימוש שגוי במצביעים לזיכרון הווירטואלי של התוכנית, בייחוד גישות לדפים שאין אליהם גישה, או ניסיון לכתוב בדף המוגדר לקריאה בלבד.
סיבות

סיבות מרכזיות הגורמות לשגיאת סגמנטציה כוללות:
ניסיון לגשת לכתובת זיכרון שלא קיימת (כתובת אשר נמצאת מחוץ לטווח הכתובות שהוקצו לתוכנית).
ניסיון לגשת למקטע זיכרון אשר לתוכנית אין גישה אליו (לדוגמה, מבני קרנל בקונטקסט של התוכנית).
ניסיון לכתוב למקטע זיכרון המסומן לקריאה בלבד (לדוגמה, מקטע קוד (אנ')).
אלו שגיאות התכנות הנפוצות הגורמות לגישה לא חוקית לזיכרון:
גישה (dereference) למצביע האפס, אשר בדרך כלל מצביע לכתובת אשר נמצאת מחוץ לטווח הכתובות שהוקצו לתוכנית.
התייחסות או השמה למצביע שלא מאותחל (מצביעים "פראיים", דהי מצביעים שמצביעים לכתובת אקראית בזיכרון).
התייחסות או השמה למצביע משוחרר (מצביע מתנדנד (אנ'), אשר מצביע לכתובת זיכרון אשר כבר שוחררה ואיננה בשימוש).
גלישת חוצץ
גלישת מחסנית
ניסיון להריץ תוכנית שלא הודרה כראוי.
דוגמאות > כתיבה למקטע זיכרון המוגדר לקריאה בלבד

ניסיון לכתוב למקטע זיכרון המוגדר לקריאה בלבד יגרום לשגיאת סגמנטציה. ברמת הכתיבת קוד, הפסיקה נגרמת כאשר תוכנית מנסה לכתוב לחלק ממקטע הקוד שלה עצמה, או החלק המוגדר לקריאה בלבד של מקטע הנתונים (אנ'), שכן אלו מוגדרים על ידי מערכת ההפעלה כמקטעי זיכרון לקריאה בלבד. להלן דוגמה לתוכנית ב-C אשר כתובה בסטנדרט C89, שברוב המקרים תגרום לשגיאת סגמנטציה בפלטפורמות עם הגנת זיכרון. התוכנית מנסה לשנות ליטרל מחרוזת, אשר מוגדרת כהתנהגות בלתי צפויה על פי התקן. בפועל, רוב המהדרים לא יצליחו לתפוס את השגיאה הזאת בזמן הקימפול.
int main(void)
{
	char *s = "hello world";
	*s = 'H';
}
כאשר ננסה לקמפל את התוכנית, התוכנית ברוב המקרים אכן תתקמפל, אך כאשר ננסה להריץ אותה, היא תקרוס ישר:
$ gcc segfault.c -g -o segfault
$ ./segfault
Segmentation fault (core dump)
על ידי שימוש בכלי לניפוי שגיאות כמו GDB, נוכל למצוא את השורה הבעייתית:
Program received signal SIGSEGV, Segmentation fault.
0x1c0005c2 in main () at segfault.c:6
6               *s = 'H';
תיקון אפשרי לתוכנית הוא על ידי הקצאת מערך במקום מצביע לתו, שכן המערך יוקצה בסופו של דבר לזיכרון המחסנית, שאליה ניתן לכתוב ללא כל בעיה:
char s[] = "hello world";
*s = 'H';