stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שליחות יד
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף מ"א, עמוד א'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רצ"ב, סעיף א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף מ', עמוד ב'.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רצ"ב.
↑  ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק ח'.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רצ"ב, סעיף ד'.
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
תחנת הרכבת נמל התעופה רמון

תחנת הרכבת נמל התעופה רמון היא תחנת נוסעים מתוכננת של רכבת ישראל העתידה לשרת את נוסעי נמל התעופה רמון ולקשר בינו לבין העיר אילת ובין מרכז הארץ.
התחנה צפויה לסייע בפיתוחו של נמל התעופה וכן תעמיד אותו בתחרות לנמל התעופה בן-גוריון, שכן משך הנסיעה ברכבת מתל אביב לנמל התעופה צפוי לעמוד על פחות משעתיים. ומפני שהנסיעה באמצעות רכבת נחשבת לבטוחה יותר מהחלופות האחרות בדרך האוויר או היבשה.
כדי לעמוד ביעד זמנים זה תצטרך הרכבת להתאים לנסיעה במהירות גבוהה ממהירותה הנוכחית העומדת על 150 קמ"ש בשימוש בהנעה על ידי דיזל, ולכן עובדת חברת רכבת ישראל על העלאת המהירות של רכבות הנוסעים ל-250 קמ"ש (וייתכן שאף ליותר), זאת באמצעות מעבר לשימוש בהנעה על ידי חשמל, דבר המצריך בנייה של תשתית מסילות במסגרת חשמול מסילות רכבת ישראל.
התחנה היא חלק מפרויקט מסילת הרכבת לאילת. ותעבור בה מסילת נוסעים כפולה ומחושמלת ובנוסף גם מסילת מטענים.
תוכניות בנייה

בעבר נבחנה תוכנית לבניית קו רכבת קלה אשר יקשר את שדה התעופה לעיר אילת ושר התחבורה אף הכריז על תוכנית זו. תוכנית זו הוקפאה עקב אי היתכנות כלכלית.
תחנת נמל התעופה ע"ש רמון, צפויה להיבנות כחלק מהתוכנית האסטרטגית של רכבת ישראל לשנת 2040. נכון ל-2022, תחנת הרכבת אינה מתוקצבת לא לתכנון ולא לביצוע אך עם תכנון השדה בוצעה התייחסות והכנה למבנה תחנת הרכבת.
עם זאת בנובמבר 2020 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות, את קידום התוכנית למסילות ברזל מהירות מתל אביב לבאר שבע.
הערות שוליים

↑  בפרט לאחר סגירת נמל התעופה שדה דב בתל אביב ונמל התעופה אילת בשנת 2019.
↑  אודי עציון, הדרך הארוכה והיקרה לשדה התעופה החדש רמון, באתר ynet, 20 בינואר 2019
↑  כיום נסיעה מהמרכז לנמל התעופה רמון, ולאילת מצריכים שימוש בכביש 90 נסיעה הלוקחת כ-חמש שעות ברכב בנתיב המאופיין בתאונות רבות.
↑  כבר בנובמבר 2010 הוציא משרד התחבורה בקשה למידע RFI לבניית רכבת לאילת, ובכלל זה אפשרות לבנות חלק מהקו כקו מהיר שמהירותו עד 300 קמ"ש, כך ע"פ מהירות רכבות בין-עירוניות בארץ ובאירופה ובחינת הצעדים הנחוצים לשם העלאת מהירות הרכבות בארץ, יניב רונן, 05 במאי 2011, באתר הכנסת מרכז המחקר והמידע.
↑  רב-שיח בנושא הקמת קו רכבת מהיר בין מרכז הארץ לאילת - אקולוגיה וסביבה, באתר אקולוגיה וסביבה, ‏13 בינואר 2022
↑  ליאור גוטמן, הממשלה אישרה הקמת קו רכבת בין תל אביב לאילת, באתר כלכליסט, 5 בפברואר 2012
↑  יובל שדה, בלעדימיכאלי וליברמן סיכמו על השלמת תכנון הרכבת לאילת, באתר כלכליסט, 20 בדצמבר 2021
↑  אבי בר-אלי וזוהר בלומנקרנץ, לרכבת קלה תחבר בין שדה התעופה בתמנע לאילת ולמסוף טאבה, באתר TheMarker‏, 5 בספטמבר 2010
↑  ליאור גוטמן, המדינה מקדמת רכבות מהירות מתל אביב לבאר שבע - זמן הנסיעה יתקצר לכחצי שעה, באתר כלכליסט, 16 בנובמבר 2020
שורש 20

שורש 20, או בּאו בּוּ (בסינית: 勹部, פיניין: Bāo bù) הוא השורש העשרים של הכתב הסיני. פירושו "עטיפה" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משני קווים.
במילון קאנגשי יש 64 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 勹
+1: 勺
+2: 勻勼勽勾勿匀SC/variant (=勻)匁JP匂JP
+3: 匃匄包匆匇
+4: 匈
+5: 匉
+6: 匊匋匌
+7: 匍
+8: 匎
+9: 匏匐
+10: 匑匒
+11: 匓
+14: 匔
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
תחנה סייסמוגרפית

תחנה סייסמוגרפית במצוקי דרגות מעל ים המלח, מצפון למצדה. סימונה ברשת התחנות הסייסמוגרפיות בישראל DRGI.
רישום הרכיב האנכי של תנודת הקרקע.
תחנה סייסמוגרפית היא ריכוז של מספר סייסמוגרפים, בדרך כלל שלושה, בנקודה מסוימת בשטח. תפקידה לשגר את הרישומים שמבטאים את תנודות קרום כדור הארץ בנקודה (סייסמוגרמה), אל מרכז סייסמולוגי ראשי, שמרכז את קליטת כל הרישומים במדינה, ואף מחוצה לה. תנודות בקרום כדור הארץ נגרמות על ידי פעילות שגרתית אנושית, כמו קידוחים, נסיעת כלי רכב כבדים וכיוצא בזה, אך בעיקר בעת רעידות אדמה, התפרצויות געשיות ופיצוצים. הסיבה לקיום שלושה סייסמוגרפים לפחות בכל תחנה היא, שכל מכשיר רושם רכיב אחר של התנודה: האחד את הרכיב האנכי, השני רכיב אופקי אחד והשלישי את הרכיב האופקי הניצב לרכיב האופקי האחר. בעזרת רישומים אלה, סייסמולוגים מפענחים את מאפייני רעידת האדמה כמו המגניטודה על פי סולם ריכטר, עומק מוקד הרעידה ועוד. פיענוח הרישומים מאפשר לסייסמולוגים להבחין בין רעידת אדמה לבין פיצוץ גרעיני. בעבר הרישומים היו מבוצעים על נייר, אך כיום הרישום מתבצע בצורה דיגיטלית, וכך גם השיגור. זו הסיבה שבתחנה כזו ממוקם מחשב אחד לפחות, המחובר לשעון מדויק, מזגן אוויר כדי לאפשר עבודה תקינה של המחשב, אנטנה חזקה המאפשרת את שיגור הרישומים והתחנה אינה מאוישת. בישראל רישומי הסייסמוגרמות מועברים באופן דיגיטלי ורציף, לאגף הסייסמולוגיה במכון הגאולוגי לישראל.
רישום רכיב אופקי אחד של תנודת הקרקע. קיים סייסמוגרף נוסף שרושם את התנודות שבניצב לכיוון האופקי האחד.
ראו גם

סייסמוגרף
רעידת אדמה
גלים סייסמיים
רשת הסייסמוגרפים התקניים העולמית
הערות שוליים

↑  הרכיב האנכי רושם תנודות מעלה מטה והרכיבים האופקיים הם מזרח-מערב האחד, וצפון-דרום השני.
↑  אגף סייסמולוגיה עובר למכון הגיאולוגי, באתר המכון הגיאופיסי לישראל, ‏13 בינואר 2020
תחנה סופית אלג'יר

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  מישקה בן דוד
 סוגה:  מותחן ריגול
 הוצאה
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 תאריך הוצאה:  2012
 מספר עמודים:  429
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003432053
תחנה סופית אלג'יר הוא מותחן ריגול מאת מישקה בן דוד, שיצא לאור בהוצאת ידיעות ספרים בשנת 2012. בן דוד שירת ב"מוסד" בתפקידי שטח, מודיעין ופיקוד. הגיע לדרגה גבוהה במוסד. בין היתר כיהן כראש מחלקת המודיעין של אגף המבצעים במוסד. הספר הוא מותחן בדיוני המסתמך על אירועים דוגמת ניסיון החיסול של ח'אלד משעל בירדן בשנת 1997, פיגועי הטרור שאירעו באינתיפאדה השנייה ומבצע חומת מגן, חיסול מנהיג הג'יהאד האסלאמי ד"ר פתחי שקאקי והפעילות נגד תוכנית הגרעין האיראנית. הספר מתמקד במערכת היחסים שבין לוחם "המוסד" לאהובתו הנכריה הפועלת בעקבות אהבתם כלוחמת בארגון.
עלילת הספר

עלילת הספר מתרחשת בעת האינתיפאדה השנייה, זמן קצר לאחר מבצע חומת מגן. לאחר שאהובתו נהרגת בפיגוע טרור במרכז תל אביב, מחליט הצייר מיקי שמחוני, נכד לניצולי שואה, אשר שירת כלוחם וקצין בהנדסה קרבית, להיענות להצעה שמציע לו אודי ברקאי, ולהתגייס למוסד. ברקאי, לוחם מוסד מיומן בעברו, הבקי בשימוש בנשק קל וקרב מגע, משמש כמפקד חוליה ומגייס את שמחוני משום שהלה דומה דמיון מפתיע לרון, צעיר קנדי שדרכונו נמצא בחצי האי סיני ללא דורש. שמחוני עובר הכשרה ואימונים אינטנסיביים וכעבור שנה, מוכשר שמחוני כלוחם מוסד, מקבל את הכינוי המבצעי "בועז" ומצורף לחוליה בפיקודו של אודי, בה חברים גם רונן, יוצא שייטת 13 וג'רי, טייס מסוקים לשעבר. שמחוני טס לקנדה על מנת לבסס את סיפור הכיסוי שלו. שם הוא פוגש בניקי, אהובתו משכבר, בה פגש בשעתו בטיול שערך ביפן, לאחר שחרורו מצה"ל, ואותה לא ראה מאז. עד מהרה מגויסת גם ניקי והופכת ללוחמת בארגון, מקבלת את הכינוי המבצעי "רות", והשניים פועלים במבצעים שונים כאשר זהותם כזוג נאהבים משמשת גם ככיסוי המאפשר להם לבצע משימות שונות. המתח שנוצר בשל הסיטואציה המבצעית בה פועלים השניים מעיב על יחסיהם במקביל להכנות למבצע גדול באלג'יריה כדי לסכל את תוכנית הגרעין האיראנית.
הערות שוליים

↑  נעמה לנסקי (צילומים: אי.פי, רויטרס), האיש שלנו במוסד, באתר ישראל היום, 20 באוגוסט 2010.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012579476105171  VIAF: 9782151051930433530009   WorldCat (עם VIAF): 9782151051930433530009
שפתניים (עטלפים)

| שפתניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים קטנים
משפחה:: שפתניים
סוגים
 Mormoops  Pteronotus
שם מדעי
 Mormoopidae ‏סאוסור, 1860

שפתניים (שם מדעי: Mormoopidae) היא משפחה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים. במשפחה שני סוגים ו-13 מינים חיים. השפתניים חיים בעולם החדש, ממערב ארצות הברית עד לדרום ברזיל.
לעטלפים אלו אף בצורת עלה קטן והם בעלי שפתיים גדולות, שנתנו להם את שמם. אוזניהם קטנות יחסית ועיניהם קטנות מאוד. הם בעלי שיער עבה וזנב קצר והם מקננים בלהקות גדולות במערות במשך היום. הם ניזונים מחרקים מהאוויר או אף משפת המים.
מיון

סוג: שפתן רפאים (Mormoops )
מין: שפתן רפאים פיטרס (Mormoops megalophylla)
מין: שפתן רפאים אנטילי ( Mormoops blainvillii)
מין: שפתן רפאים ענק (Mormoops magna) - מאובן נכחד
סוג: שפתן משופם (Pteronotus )
מין: שפתן משופם פרנל (Pteronotus parnellii)
מין: שפתן משופם מפויח (Pteronotus quadridens)
מין: שפתן משופם וגנר (Pteronotus personatus)
מין: שפתן משופם פאראגואנה (Pteronotus paraguanensis)
מין: שפתן משופם מקלאי (Pteronotus macleayii)
מין: שפתן משופם גדול (Pteronotus gymnonotus)
מין: שפתן משופם זוטר (Pteronotus davyi)
מין: שפתן משופם קדום (Pteronotus pristinus) - מאובן נכחד
שמרית המואבית

שִׁמְרִית הַמּוֹאָבִית, דמות מקראית, שמה מופיע בספר דברי הימים ב', פרק כ"ד, פסוק כ"ו, כאמו של יהוזבד מהמתנקשים בחיי יואש מלך יהודה. בספר מלכים ב', פרק י"ב, פסוק כ"ב, מופיע שם המתנקש דווקא כ"יהוֹזָבָד בֶּן-שֹׁמֵר".
פולמוס שמות הנשים הזרות במקרא

לדעת רבים, השינויים המהותיים, אשר קיימים בספר דברי הימים בהם שמות האבות הפוכים לשמות האמהות תוך כדי שהכתוב מציין את  מוצאן הנוכרי של האמהות. רבים מהאישים המוזכרים במקרא נקראים על שם האב  ולא על שם האם. לכן חוקרים אלו מניחים, כי המידע המובא בספר מלכים ההוא המקורי. אין ייסוד ודאי אם המידע המובא בדברי הימים  לקוח ממקור אחר או שהשינויים נעשו בידי המחבר. לשיטת חוקרים אלו גם אם מידע זה נלקח ממקור אחר נראה כי המחבר המקראי העדיף את הזכרת עמדה זו על פני הסתרה של מוצאן.
יש הטוענים כי בציון המוצא הנכרי של האמהות מבקש המחבר המקראי להסתיר את העובדה שאנשים מיהודה, וייתכן כי אף אישים חשובים ממשפחות הכהונה, הם אלה שהתנקשו במלך, אשר על פי המקרא הוא משיח ה'. מנגד יש הסוברים  כי ייחוס שמות הקושרים למוצא מואבי ועמוני מושפע מהכתוב בספר עזרא, שחלק ממגמתו הוא נגד הנשים הנכריות.
הערות שוליים

↑  שרה יפת, אמונות ודעות בספר דברי הימים, ירושלים, מוסד ביאליק, 1977, עמ' 298.
↑  מיכאל קוכמן, עולם התנ"ך: דברי הימים ב', תל אביב, דודזון עתי, 1993, עמ' 198.
↑  עזרא, ט' - י'.
↑  אלכסנדר רופא, מבוא לספרות ההיסטורית שבמקרא, ירושלים, כרמל, 2001, עמ' 60.
תמלילן (תוכנה)

| --- | --- |
תמלילן ב-Windows 3.11
תמלילן ב-Windows 3.11
 מפתח:  מיקרוסופט
 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows 
 קטגוריה:  מעבד תמלילים
 
תמלילן (בגרסה האנגלית: Microsoft Write ובגרסת הווינדוס: Windows Write) הוא תוכנת מעבד תמלילים פשוטה מבית מיקרוסופט, אשר נכללה בגרסאות 1.0 עד 3.x של ווינדוס. מעבד תמלילים זה היה פשוט ביותר, שנעדר אפשרויות עיצוב מורכבות (דוגמת טבלאות, הערות שוליים או טורי טקסט). הסיומת של קובצי תמלילן הייתה WRI.
החל מגרסת חלונות 95 הוחלף ׳תמלילן׳ במעבד תמלילים מתקדם יותר, בשם כתבן.
גרסאות למחשבי מקינטוש ואטארי ST יצאו בשנים 1987 ו-1988 בהתאמה.
תמלילן נעדר ממערכות ההפעלה החדשות של מיקרוסופט.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n88127879  VIAF: 183934490   WorldCat (עם VIAF): 183934490 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תוכנית מפורטת

הודעה בדבר הפקדת תוכנית מפורטת תלויה באתר בנייה בכרמי קטיף
במערכת התכנון והבנייה בישראל, תוכנית מפורטת היא תוכנית שיש בה רמת פירוט מספקת, המאפשרת להבין איזה מבנה ניתן לבנות על הקרקע.
בדרך כלל, זו תהיה התוכנית הנמוכה ביותר במדרג התוכניות, כאשר מעליה קיימות תוכנית רבות אחרות: תוכנית מתאר מקומית, תוכנית מתאר מחוזית, תוכנית מתאר ארצית, ולעיתים יותר מאחת. עם זאת, גם תוכנית מתאר ארצית עשויה להיות תוכנית מפורטת דיה באופן שמאפשר להוציא מכוחה היתר בניה. למשל - תמ"א 36 מאפשרת להוציא מכוחה היתר בנייה לאנטנות סלולריות, ותמ"א 18/ 4 מאפשרת להוציא מכוחה היתר לתחנות תדלוק.
בתוכנית מפורטת נכללים פרטים שלא קיימים בתוכניות המצויות מעליה. התוכנית המפורטת כוללת פירוט בדבר ייעוד קרקעות לדרכים, שטחים פתוחים, גנים, בתי ספר, מקומות לצורכי דת, בריאות, תרבות, חניה, מתקני דואר, נופש, מקלטים ומחסנים ציבוריים. היא קובעת מה יהיה גובהו של המבנה שניתן לבנות, מה יהיה שטחו, כיצד הוא ייראה מבחינה אדריכלית ועוד.
תוכנית מפורטת מוגשת בהתאם לנוהל מבא"ת של מינהל התכנון.
ראו גם

תשריט
תוכנית בניין עיר
תאוריית העמדה הפמיניסטית

תאוריית העמדה הפמיניסטית היא גישה לפיה בפמיניזם, כחלק ממדעי החברה, נדרש לראות דברים מנקודת מבט נשית, בגלל שנשים מבינות דברים בצורה ייחודית. בין המצדדות בגישה זו נמנות דונה הראווי, פטרישה היל קולינס ודורותי סמית'. יישום גישה זו בתורת ההכרה הופך את חוויותיהן של נשים לנקודת המוצא המרכזית של כל דיון פמיניסטי, במקום אלה של גברים או בנוסף להן.
התפתחות תאוריית העמדה הפמיניסטית

תאוריית העמדה הפמיניסטית נטבעה בשנות ה-70 של המאה ה-20 על ידי דורותי סמית', פמיניסטית מרקסיסטית מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. לאחר מכן היא פותחה על ידי ננסי הארטסוק. על פי תפיסה זו, גישה פמיניסטית צריכה להתבסס על ניתוח מנגנון הדיכוי הפטריארכלי הטבוע בחברה, המשפיע על חייהן ותפקידיהן של נשים. מנגנון זה גורם לכך שחוויותיהן של נשים, כקבוצה, שונות מאלה של גברים, ויש להתבסס על חוויות אלה כדי לראות ולהבין את העולם מנקודת מבט פמיניסטית.
המאמרים הראשונים שנכתבו על ידי אנשי אקדמיה שדגלו בגישה זו התמקדו בחלוקת עבודה על פי מגדר.
תאוריית העמדה הפמיניסטית קיבלה חיזוק משמעותי בשנת 1986, עם פרסום הספר "The Science Question in Feminism" של סנדרה הארדינג, בו היא טוענת שהמדע הוא ברובו אנדוצנטרי וקוראת תיגר על הנחות המוצא של המדע הקונבנציונלי. בספרה היא מציגה את תאוריית העמדה הפמיניסטית כזו השואפת להגדיר מחדש מושגים מרכזיים במדע על בסיס חוויות חייהן של נשים, השונות מאלה של גברים, אך גם של קבוצות מיעוט אחרות. שורשיה של התאוריה נעוצים בטיעון מרכזי של הגל, לפיו האנשים המצויים בעמדות הכוח הם אלה המכתיבים את תפיסת העולם הרווחת, והם נוטים לראות בזכויות היתר שלהם "זכויות טבעיות". לעומתם, אנשים שאינם נמצאים בעמדות כוח יכולים לתאר את יחסי הכוח בחברה באופן מאוזן יותר. על פי הארדינג, כל עוד המדע ממשיך לתאר ולהסביר את העולם מנקודת המבט של הקבוצות הדומיננטיות, אין דרך להבין או להסביר באופן מעמיק את התהליכים המתרחשים בחברה. לדבריה, השימוש בפמיניזם מנקודת מבט נשית מאפשר לגלות הטייה גברית במדע.
תפיסתה של הארדינג אומצה על ידי פמיניסטיות רבות באותה תקופה, בהן דונה הראווי. תאוריית העמדה הפמיניסטית, המאפשרת לתאר אירועים מנקודות מבט שונות, החלה גל של גישות פמיניסטיות מנקודות מבט מגוונות, בהן פמיניזם שחור ופמיניזם מזרחי.
ביקורת והתרחבות

על פי אסכולת הפמיניזם הפוסטמודרני, לא קיימת "נקודת מבט נשית" אחידה, כי חייהן של נשים במקומות שונים ובתקופות שונות הם מאד מגוונים, ואי אפשר להכליל את כלל חוויותיהן כמקשה אחת.
תאוריית העמדה הפמיניסטית הפנימה את הביקורת הזו, ולא מקובל כיום לטעון שקיימת "נקודת מבט נשית" אחת אוניברסלית. יתרה מזו, אפליה מינית כלפי נשים נתפסת כסוג של היררכיית שליטה או מטריצת שליטה (אנ') אחת מני רבות, בעלת מאפיינים משותפים למנגנוני שליטה דומים כמו גזענות, הומופוביה, קולוניאליזם ואפליה מעמדית.
הפעילות כיום בתחום תאוריית העמדה הפמיניסטית מנסה למפות את הקיריארכיה ולמצוא דרכים להתמודד איתה. מיפוי זה מנסה לתאר מנגנוני שליטה שונים ומגוונים בצורה נייטרלית, לתאר את מקומם של נשים וגברים בכל מערכת כזו, ולמצוא דרכים להתמודד עם אמצעי דיכוי בכל אחד מהמנגנונים.
הערות שוליים

↑  The Feminist Standpoint Theory Reader: Intellectual and Political Controversies, Sandra G. Harding, Psychology Press, 2004
↑  "Situated Knowledges: The Science Question in Feminism and the Privilege of Partial Perspectives", in Feminist Studies, pp. 575–599, 1988.
↑  פטרישה היל קולינס, Defining Black Feminist Thought, The Feminist eZine, ‏1990 (באנגלית)
↑  ויקי שירן, לפענח את הכוח, לברוא עולם חדש, באתר הקשת הדמוקרטית המזרחית, ‏2002
↑  אוריאל לוי, מטריארכיה סוציאליסטית, באתר ה-8 במאי, ‏15 בינואר 2014
תוכנית מחשב

תוכנית מחשב היא רצף של הוראות בשפת תכנות כלשהי, שנועדו לבצע משימה מסוימת במחשב. למעשה, תוכנית מחשב היא מימוש של אלגוריתם באמצעות שפת תכנות.
פיתוח תוכניות מחשב הוא מלאכתו של המתכנת, העוסק בתכנות. מתכנתים כותבים תוכניות מחשב בעיקר בשפה עילית (בניגוד לשפת סף). תוכניות אלה עוברות הידור, כלומר תרגום של התוכנית לשפת מכונה. הפקודות המפעילות בסופו של דבר את המחשב נקראות שפת מכונה והן ספציפיות למחשב (מכונה), שבו הן מופעלות. פקודות אלה הן מפורטות מאוד מכיוון שכל אחת מהן פונה ישירות לחומרה, שמפעילה את המחשב.
מופע של תוכנית מחשב הוא תהליך. ניתן להפעיל מספר מופעים של תוכנית או תוכניות שונות במקביל במערכות התומכות בריבוי משימות. אוסף של תוכניות מחשב למטרה מסוימת, יחד עם הנחיות להפעלתן, קרוי תוכנה. תוכניות מחשב יכולות להיות מסווגות גם לפי הפונקציונליות שלהן, כגון יישום מחשב ותוכנת מערכת.
דוגמה לתוכנית מחשב קצרה בשפת התכנות BASIC, המחשבת ממוצע של סדרת מספרים שהוזנה לה:
10 INPUT "How many numbers to average?", A
20 FOR I = 1 TO A
30 INPUT "Enter number:", B
40 LET C = C + B
50 NEXT I
60 LET D = C/A
70 PRINT "The average is", D
80 END
תוכנית מחשב נכתבת בדרך כלל בסביבת פיתוח משולבת, המסייעת בכתיבת התוכנית ומאפשרת את הפעלתה לשם בדיקת נכונתה. הדוגמה להלן מציגה תוכנית מחשב פשוטה, שמטרתה הדפסת המילים "!Hello, World". בחלק העליון מימין מוצגת התוכנית, ובחלק התחתון מוצגת תוצאת פעולתה.
תוכנית Hello world בשפת Java, שנכתבה ובוצעה בסביבת הפיתוח המשולבת Eclipse
ראו גם

תוכנה
מונחים בתוכנה
קושחה
באג
שפות פלאו-אסיאתיות

שפות פלאו-אסיאתיות הוא מונח קיבוצי המציין את השפות שהיו מדוברות ברחבי צפון וצפון מזרח אסיה לפני התפשטות השפות הטונגוסיות באזור. אין מדובר בקבוצת שפות במשמעות הרגילה, שהרי אין בין כל השפות הפלאו-אסייתיות קרבה גנטית הכרחית. לקבוצת השפות הפלאו-אסיאתיות משתייכות ארבע קבוצות לשוניות (ללא קרבה גנטית ביניהן) ושתי שפות מבודדות:
שפות אסקימו-אלאוטיות - קבוצה של שפות וניבים שמדוברים בפי אסקימואים ואלאוטים בקצה הצפוני של צפון אמריקה ובמזרח הרחוק של רוסיה.
שפות יניסייות - קבוצה של שפות שהיו נפוצות במרכז סיביר לאורך הנהר יניסיי. כיום רק שפה אחת מקבוצה זו עודנה מדוברת והיא השפה הקטית.
שפות יוקגיריות - קבוצה של שפות המדוברות באגן הנהר קולימה במזרח סיביר. בעבר היו מדוברות לפחות 4 שפות המשתייכות לקבוצה זו, אך כיום שרדו רק שתיים ומספר דובריהן מונה מאות בודדות.
שפות צ'וקוטו-קמצ'טיות - קבוצה של 4 שפות המדוברות בצפון מזרח סיביר בפי כ-13,000 איש.
ניבחית - שפה מבודדת באי סחלין, מדוברת בפי כאלף איש.
איינו - שפה מבודדת באי הוקאידו ביפן, מדוברת מאות או אף עשרות בודדות של אנשים.
שפתניב כתום-נקודות

| שפתניב כתום-נקודות |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-שפתן
משפחה:: שפתוניים
סוג:: Choerodon
מין:: שפתניב כתום-נקודות
שם מדעי
 Choerodon anchorago ‏בלוך, 1791

שְׂפַתְנִיב כתום-נקודות (שם מדעי: Choerodon anchorago) הוא מין של דג ממשפחת השפתוניים החי באוקיינוס ההודי ובמערב האוקיינוס השקט מסרי לנקה עד פולינזיה הצרפתית ומצפין עד לאיי ריוקיו. הוא מצוי סביב שוניות אלמוגים חמימות.
הדג מגיע לאורך של עד 50 ס"מ. הוא בעל ראש גדול עם עיניים בגוון כחול-ירוק וסביבם טבעות כתומות. הראש והגוף אפורים והצידיים ירוקים כהים. כפי ששמו מציין הגוף מנוקד בנקודות כתומות. הבטן והצידיים התחתונים לבנים והזנב אפור בהיר. לדג סנפיר גבי קוצני וסנפירים קצרים.
הדג קיבל את שמו בזכות ניביו הגדולות שבולטים כשהוא פוער את פיו. הוא מחפש בחולות הקרקעית רכיכות, סרטנים ויצורים קטנים נוספים. כשהוא מוצא את טרפו הוא בולע אותו ומוציא את הקונכייה בעזרת לסתותיו הגדולות. לכמה מיני צדפות ישנם קונכיות חזקות מדי ולכן הוא לוקח אותם לאלמוג אבן חזק ומטיח את הצדפה שוב ושוב באלמוג עד שהיא נפערת והשפתניב יכול לבלוע אותה.
ראו גם

שפתניב הרלקוין
הערות שוליים

↑  שפתניב כתום-נקודות באתר הרשימה האדומה של IUCN
תוכנית מפתח

תוכנית "מפתח", מיסודה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, הוא פרויקט להעלאת רמת החינוך וההכשרה המוזיקליים בישראל.
מנהלת הפרויקט היא הפסנתרנית אירית רוב-לוי.
הפרויקט נוסד בשנת 2000 ביוזמת התזמורת, וממומן בתמיכת ידידי התזמורת בארצות הברית. מטרת הפרויקט היא להתקשר עם בתי ספר (גם שאינם למוזיקה) בעזרת מפגשים בין נגני התזמורת לבין הילדים, בעיקר ביישובי פריפריה. בנוסף, מאורגנים קונצרטים מוסברים בהיכל התרבות בתל אביב עבור הילדים הלוקחים חלק בפרויקט. במסגרת פעילות הפרויקט בקונסרבטוריונים, מקיימים נגני התזמורת כיתות אמן.
בנוסף, פועל פרויקט מפתח בשיתוף המרכז למוזיקה ירושלים על מנת לשפר את רמת ההוראה המוזיקלית של מורים צעירים. במסגרת זו, מוזמנים התלמידים הצעירים עם מוריהם לשורה של מפגשים בירושלים אשר כוללים כיתות אומן וסדנאות. כיתות אמן אלו שמות דגש מיוחד על דרכי הוראה לתלמידים צעירים.
פרויקט מפתח נערך בשיתוף פעולה עם המדרשה למוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך להכשרת מורים למוזיקה. לטענת התזמורת, כ-15,000 ילדים בשנה לוקחים בו חלק, כאשר התזמורת עושה מאמץ להגיע לכל האוכלוסיות השונות בישראל, בין אם יהודים, ערבים, חרדים, שכונות מצוקה ויישובי פריפריה.
ראו גם

עמותת מאסטרו
תמנון אינסולריס

| תמנון אינסולריס |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
סדרה:: תמנונאים
תת־סדרה:: Incirrina
משפחה:: תמנוניים
סוג:: Octopus
מין:: תמנון אינסולריס
שם מדעי
 Octopus insularis

תְּמָנוּן אינסולריס (שם מדעי: Octopus insularis), הוא מין של תמנון ממשפחת התמנוניים, אשר התגלה לחופי ברזיל בשנת 2008 כשנחשב בגילויו לתמנון מצוי, אך הכיל תכונות ייחודיות. הוא מצוי במי האוקיינוס האטלנטי בין חופי ברזיל למפרץ מקסיקו ואולי גם לדרום פלורידה וייתכן שתפוצתו רחבה אף יותר. הוא קיבל את השם "insularis", מאחר שנמצא בעיקר בכמה איים בברזיל כמו פרננדו די נורוניה ופאולוס הקדוש. עם זאת לרוב הוא חי על קרקעית הים לאורך חופים חמימים ושוניות בעומק של 30 מטרים מפני הים.
מאפיינים

תמנון זה קטן מאוד עם מעטפת באורך מרבי של 12 ס"מ ולרוב קטן יותר (8 ס"מ בזכרים, 9.5 ס"מ בנקבות) וצבעו הרגיל אדום-חום. תמנון זה בעל יכולת ייחודית לספוג מים בזימיו לזמן רב המאפשר לו לצאת מהמים ולהלך על היבשה, תוך שהוא פורש את זרועותיו כדי להתגלגל על הקרקע בין בריכות סלעים. התמנון הוא צייד המחפש סרטנים משלל סוגים, ביניהם מסרטן סלעים אדום, משבלולים ומצדפות ודגים קטנים. מחקר מצא שגם תמנונים גדולים יחסית יעדיפו לאכול סרטנים קטנים יחסית, מאחר שהם פשוטים יותר לציד.
אויביו כוללים מורנות, טחניים ומפרקתן הבינים. תמנון שנתפס יכול לפלוט ענן דיו כהה המבלבל את אויביו והוא יכול גם להשיר רגל שנתפסה אך ההגנה העיקרית שלו הוא הסוואתו החזקה ויכולתו לשנות צבע בזמן קצר.
תמנון זה מתרבה בקצב איטי יותר מהתמנון המצוי, בעיקר בחורף וההתבגרות המינית של הצאצאים לוקחת שנתיים.
תחנה של זמן

תחנה של זמן הוא סינגל של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור במרץ 1992 מתוך אלבום שנגנז. מאוחר יותר, נכלל השיר באלבום אוסף "תחנות בזמן". הוא נכתב על ידי אסתר שמיר, והולחן ועובד על ידי רמי קלינשטיין.
רשימת השמעה

| תחנה של זמן> מס' | תחנה של זמן> שם | תחנה של זמן> מילים | תחנה של זמן> לחן | תחנה של זמן> עיבוד | תחנה של זמן> משך | תחנה של זמן>  | תחנה של זמן>  | תחנה של זמן>  | תחנה של זמן>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תחנה של זמן  | אסתר שמיר | רמי קלינשטיין | רמי קלינשטיין | 4:30 |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1992)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1992)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1992)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1992)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 8 |  |
שליח שניוני

השליחים השניונים (גם: סיגנלים שניונים) הם מערכת בפיזיולוגיית התא המשמשת להעברת אותות ביוכימיים. בתהליך זה, קישור חוץ-תאי של מולקולת סיגנל ראשונית מתועל לקסקדת (שרשרת) אירועים שמובילה לשינויים בתהליכים תוך-תאיים.
מערכת השליחים השניוניים מסתמכת על קולטנים חוצי ממברנה. קולטנים אלה נמצאים על פני שטח קרום התא, אליהם נקשרים הורמונים או מוליכים עצביים המהווים את הסיגנל הראשוני. הקישור נעשה מחוץ לתא באינטראקציה חלשה והפיכה וגורם לשינוי קונפורמצית החלבון, במבנה השניוני והרביעוני, וכתוצאה מכך במדיום התוך תאי שבו נוצרות מולקולות של השליחים השניונים המתווכות את תהליך התקשורת שהתחיל.
השליחים השניונים הם למעשה מולקולות קטנות וחופשיות במדיום התוך תאי המסוגלות להגיע לכל מקום בתא (אברונים שונים, גרעין התא וכדומה) ולהעביר את המידע האצור בהן ועל ידי כך לגרום לשינוי בפעילות חלבונים שונים בתא.
סוגים שונים של שליחים שניוניים

הסיגנלים יכולים להיות ממגוון רחב של מולקולות כגון פוספוליפידים, יונים ועוד. כל סיגנל ישתחרר בהתאם לתגובה מסוימת ויגרום להשפעה שונה.
למרות המגוון הרב הסיגנלים השונים בעלי מספר תכונות משותפות, כל הסיגנלים השניוניים יכולים על ידי ראקציה אנזימטית ספציפית להיות מסונזים ופעילים ומנגד להעצר ולהתפרק, זאת בהתאם לדרישות התא. בנוסף, חלק מהסיגנלים השניוניים (כמוCa+2) יכולים להיות מאוחסנים באורגנלות תאיות ולהשתחרר במהירות רבה כשהתא זקוק להם, ללא צורך בסנתוז מחדש בכל פעם.
ישנם שלושה סוגים עיקריים של מולקולות סיגנל שניוני:
מולקולות הידרופוביות: מולקולות שאינן מסיסות במים, כמו: דיאצילגליצרול, IP3 ופוספאטידילינוזיטולז, אשר עוברות בדיפוזיה מהרשתית הציטופלסמתית לחלל הפלסמתי בו נקשרות ומשפעלות חלבונים מסוימים.
מולקולות הידרופיליות: מסיסות במים כמו: cAMP, cGMP, וCa+2 שממוקמות בתוך הציטוזול.
גזים: כמו ניטריט אוקסיד (NO) ופחמן חד-חמצני (CO) שיכולות לעבור בציטוזול בדיפוזיה ולחצות ממברנה תאית.