stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2017/2018 בליגת העל הרוסית בכדורגל
פלייאוף הישרדות

אמקאר פרם ואנז'י שסיימו במקומות 13 ו-14 בליגה יתמודדו בפלייאוף הישרדות מול יניסיי וטמבוב, שהבטיחו את המקום השלישי והרביעי בליגת הכדורגל הלאומית. המנצחות בשני המשחקים מעפילות לליגה או נשארות בה אם אלה הקבוצות מהליגה הבכירה שניצחו. ייערכו שני משחקים, בית וחוץ.
ב-4 במאי 2018 נערכה הגרלת המשחקים ונקבע כי אמקאר פרם תארח את טמבוב, בעוד יניסיי קרסנויארסק תארח במגרש הבייתי את אנז'י מחצ'קלה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 במאי 2018 | אמקאר פרם | 2 - 0 | טמבוב | אצטדיון זבזדה פרם צופים: 13,478 שיפוט: סרגיי סרגייביץ' לאפוצ'קין |
| 17 במאי 2018 | גול 60'   בלאנוביץ' 79' |  |  | אצטדיון זבזדה פרם צופים: 13,478 שיפוט: סרגיי סרגייביץ' לאפוצ'קין |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 במאי 2018 | יניסיי קרסנויארסק | 3 - 0 | אנז'י מחצ'קלה | ארנה יניסיי צופים: 3,000 שיפוט: מיכאיל וילקוב |
| 17 במאי 2018 | קוטין 25', 58' סרקיסוב 32' |  |  | ארנה יניסיי צופים: 3,000 שיפוט: מיכאיל וילקוב |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 במאי 2018 | אנז'י מחצ'קלה | 4 - 3 | יניסיי קרסנויארסק | אנז'י ארנה צופים: 8,000 שיפוט: קיריל לבניקוב |
| 20 במאי 2018 | פוקו 45' קלמיקוב 72' פולויאחטוב 74', 93' |  | סמאקין 15'  אובראדוביץ' 17' סרדרוב 83' (פ) | אנז'י ארנה צופים: 8,000 שיפוט: קיריל לבניקוב |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 במאי 2018 | טמבוב | 0 - 1 | אמקאר פרם | אצטדיון טמבוב צופים: 1,500 שיפוט: רומן גלימוב |
| 20 במאי 2018 |  |  | קוסטיוקוב 38' | אצטדיון טמבוב צופים: 1,500 שיפוט: רומן גלימוב |
בסיכום המפגשים אמקאר פרם הבטיחה את הישארותה בליגת העל, לאחר שגברה על טמבוב, 4:0 בסיכום הכולל.
יניסיי גברה על אנז'י מחצ'קלה 6:4 בסיכום הכולל והעפילה לליגת העל הרוסית בכדורגל לראשונה בתולדותיה.
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| מיקום | שחקן | מועדון | שערים (בעיטות עונשין) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הולנד קווינסי פרומס | ספרטק מוסקבה | 15 (3) |
| 2 | רוסיה פיודור סמולוב | קרסנודאר | 13 (3) |
| 2 | רוסיה אלכסנדר קוקורין | זניט סנקט פטרבורג | 10 |
| 2 | פרו ג'פרסון פרפאן | לוקומוטיב מוסקבה | 10 |
| 2 | ברזיל לואיס אדריאנו | ספרטק מוסקבה | 10 (1) |
| 2 | שוודיה ויקטור קלאסון | קרסנודאר | 10 |
| 2 | ברזיל ויטיניו | צסק"א | 10 |
| 2 | רוסיה יבגני מרקוב | דינמו מוסקבה | 9 |
| 2 | רומניה אריק ביקפאלבי | אורל | 8 (1) |
| 2 | ניגריה סילבסטר איגבון | אופה | 8 |
| 2 | רוסיה אלכסיי מירנצ'וק | לוקומוטיב מוסקבה | 7 |
| 2 | מונטנגרו לוקה ג'ורג'ביץ' | ארסנל טולה | 7 |
| 2 | רוסיה אלכסנדר טשאייב | דינמו מוסקבה | 7 |
| 2 | רוסיה ארטיום דזיובה | ארסנל טולה | 7 |
| 2 | רוסיה אלכסנדר ירוחין | זניט סנקט פטרבורג | 7 |
| 2 | ניגריה אחמד מוסא | צסק"א מוסקבה | 6 |
| 2 | ברזיל מנואל פרננדש | לוקומוטיב מוסקבה | 6 (1) |
| 2 | רוסיה סרגיי טקאצ'וב | ארסנל טולה | 6 |
| 2 | רוסיה דאלר קוזיאייב | זניט סנקט פטרבורג | 6 |
| 2 | רוסיה פיודור צ'אלוב | צסק"א מוסקבה | 6 |
| 2 | רוסיה מגומד מיטרישב | אחמט גרוזני | 5 |
| 2 | ברזיל פרננדו לוקאס מרטינס | ספרטק מוסקבה | 5 |
| 2 | רוסיה פאבל פוגרבניאק | טוסנו | 5 |
| 2 | ארגנטינה חואן לסקאנו | אנז'י מחצ'קלה | 5 |
| 2 | שוודיה פונטוס ורנבלום | צסק"א | 5 |
| 2 | רוסיה קיריל פנצ'נקו | דינמו מוסקבה | 5 (1) |
| 2 | רוסיה אלכסנדר גולובין | צסק"א מוסקבה | 5 |
| 2 | רוסיה אנטון זאבולוטני | זניט סנקט פטרבורג | 5 |
| 2 | ארגנטינה סבסטיאן דריוסי | זניט סנקט פטרבורג | 5 |
| 2 | איראן סרדאר אזמון | רובין קאזאן | 5 |
| 2 | קרואטיה איוואן פאורביץ' | אופה | 5 |
| 2 | רוסיה טימופיי קלאצ'וב | רוסטוב | 4 (3) |
| 2 | סרביה מירוסלב מרקוביץ' | סק"א חברובסק | 4 (1) |
| 2 | רוסיה אלכסיי איאונוב | רוסטוב | 4 (1) |
| 2 | ארגנטינה לאנדרו פארדס | זניט סנקט פטרבורג | 4 |
| 2 | ברזיל ז'ונטאס | רובין קאזאן | 4 |
| 2 | רוסיה אלכסיי יבסייב | אורל | 4 |
| 2 | ישראל ביברס נאתכו | צסק"א מוסקבה | 4 |
| 2 | קרואטיה מריו פשאליץ' | ספרטק מוסקבה | 4 |
| 2 | בולגריה איוולין פופוב | רובין קאזאן | 4 |
| 2 | רוסיה ולדימיר אילין | אורל | 4 |
| 2 | רוסיה דניס גלושאקוב | ספרטק מוסקבה | 4 |
| 2 | רוסיה איוואן מארקלוב | אנז'י מחצ'קלה | 4 |
| 2 | קרואטיה אדר | לוקומוטיב מוסקבה | 4 |
| 2 | איטליה דומניקו קרישיטו | זניט סנקט פטרבורג | 3 (1) |

הערה: נתונים בסוגריים מתייחסים לשערים שהובקעו באמצעות בעיטת עונשין
מקור: rfpl.org
סטטיסטיקה > כמות צופים במשחקים הביתיים

| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה | כמות צופים> בממוצע | כמות צופים> סך הכול | כמות צופים> מרבית | כמות צופים> מועטה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זניט סנקט פטרבורג | סנקט פטרבורג | אצטדיון קרסטובסקי | ‏68,134 | ‏44,008 | ‏528,099 | ‏53,359 − ספרטק (1:4) | ‏30,158 |
| ספרטק מוסקבה | מוסקבה | אוטקריטיה ארנה | ‏45,000 | ‏30,077 | ‏300,765 | ‏44,062 | ‏21,089 |
| קרסנודאר | קרסנודאר | אצטדיון קרסנודאר | ‏33,979 | ‏24,692 | ‏246,918 | ‏33,979 | ‏17,250 |

מקור: אתר הידיעות matchtv.ru
הערות שוליים

↑  «Динамо» в Премьер-Лиге!
↑  Запредельный рекорд «Зенита»: 1 020 966 зрителей на домашней арене в сезоне-2017/18
1 2  «Зенит» установил новый рекорд посещаемости матчей Премьер-лиги
↑  .rfpl.org/news/rfpl/news_22076.html Сезон-2017/18 обновил сразу два рекорда посещаемости
↑  ‏צפו: אדר כבש בדקה ה-87, לוקומוטיב אלופת רוסיה אחרי 14 שנה, באתר ספורט1, 5 במאי 2018
↑  Запредельный рекорд «Зенита»: стадион «Санкт-Петербург» ждет миллионного болельщика в сезоне
↑  Леонид Кучук подал в отставку
↑  Валерий Карпин – новый главный тренер ФК «Ростов»
↑  מידע על ההעברות בזניט בקיץ 2017 (ברוסית)
↑  ЦСКА – единственный клуб РФПЛ, не сделавший ни одного летнего приобретения
↑  המושלמת היחידה בליגה – זניט ממשיכה להוביל את הליגה, לאחר ניצחון 2:0 על קרסנודאר
↑  זניט ממשיכה להוליך בבטחה, קרסנודאר ורוסטוב אכזבו
↑  זניט רקדה על הדם של גרוזני, 4:0 לטוענת לכתר!
↑  לא היה נוקאאוט: משחק אלים בין צסק”א לזניט הסתיים ב-0:0
↑  סדר יום חדש ברוסיה — לוקומוטיב גברה על זניט במשחק העונה
↑  ליגה רוסית: הפסד בכורה למוליכה זניט
↑  ליגה רוסית: לוקומוטיב מנצחת את קרסנודאר ועולה לפסגת הטבלה
↑  רוסיה: לקומוטיב ממשיכה לנצח ומתקרבת אל האליפות, ספרטק נוקמת בזניט
↑  פור- פאן: פרפאן הלוהט נתן ללוקומוטיב 0–1 יקר על קאזאן הפער בפסגה נותר 6′
↑  ליגה רוסית: נאתכו וחבריו דרסו את טוסנו, ספרטק מנצחת את המשחק לפני שריקת סיום
↑  Болельщики проведут первые таймы матчей очередного тура РФПЛ в тишине
↑  ספרטק מוסקבה ניצחה 1–4 את אנז’י מחצ’קלה. שלושער לקווינסי פרומס
↑  פור- פאן: פרפאן הלוהט נתן ללוקומוטיב 0–1 יקר על קאזאן הפער בפסגה נותר 6′
↑  שער ובישול לנאתכו, 0:6 לצסק"א על טוסנו, באתר ערוץ הספורט, 1 בדצמבר 2017
↑  ‏שער ובישול לנאתכו ב-0:6 הענק של צסק"א על טוסנו, באתר ספורט1, 1 בדצמבר 2017
↑  יצאו מהמרוץ: צסק"א ונאתכו הפסידו בדרבי, באתר ערוץ הספורט, 9 באפריל 2018
↑  Дриусси приносит победу «Зениту». И оставляет команду в гонке за титул
ג'ניס דיקנסון

| --- | --- |

 לידה:  15 בפברואר 1955 (בת 69) ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 ידועה בשל:  דוגמנית, שופטת בתוכנית הריאליטי "הטופ מודל הבאה"
 השכלה:  South Broward High School 
 תקופת הפעילות:  מ-1969 
 מספר צאצאים:  2 
 
ג'ניס דיקנסון (באנגלית: Janice Dickinson; נולדה ב-15 בפברואר 1955) היא דוגמנית וסוכנת אמנים אמריקאית.
ביוגרפיה

דיקנסון נולדה בברוקלין ולה אחות גדולה ואחות קטנה.
בתחילת שנות השבעים היא נסעה לעיר ניו יורק על מנת לדגמן לאחר שזכתה בתחרות "דוגמנית אופנת עלית" ובאותה תקופה בלונדיניות עם עיניים כחולות היו דומיננטיות בעולם האופנה.
היא התגלתה על ידי צלם אופנה לאחר שחברתו לוריין בראקו אמרה שהיא אוהבת את איך שהיא נראית. היא דגמנה תקופה בפריז ולאחר מכן שבה למולדתה. היא טוענת שהיא המציאה את הביטוי "סופרמודל" (דוגמנית על) זאת לאחר שמנהלה שם לב שהיא עובדת הרבה מאוד ובצורה אינטנסיבית אז הוא אמר לה "את לא סופרמן ואז היא ענתה לא "נכון, אני לא סופרמן, אני סופרמודל".
היא כיכבה על השערים של חשובי מגזיני האופנה ווג, קוסמופוליטן, מארי קלייר ופלייבוי.
בנוסף היא שימשה כפנים של חברות כמו רבלון והאש פאפיז.
ב-2003 היא החלה לשמש כשופטת בתוכנית הריאליטי המצליחה "הטופ מודל הבאה" ושם היא נודעה בקשיחותה כלפי המתמודדות בתחרות. היא השתתפה בתוכנית במשך ארבע עונות אך לא המשיכה לעונה החמישית וזאת לאחר שהפקת התוכנית לא הסכימה להעלות את משכורתה.
ב-2006 עלתה תוכנית הטלוויזיה "הסוכנות של ג'ניס דיקנסון" שעקבה אחר הקריירה החדשה של דיקנסון כסוכנת דוגמנות.
חיים אישיים

דיקנסון הייתה נשואה שלוש פעמים ולה בן מבעלה השני ועוד בת מבן זוגה לשעבר. במרץ 2016 התגלה כי דיקינסון אובחנה בסרטן השד.
סריפא

| --- | --- |
 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  דרום לבנון
 נפה:  צור
 גובה:  450 מטרים
 קואורדינטות:  33°16′53″N 35°23′47″E﻿ / ﻿33.281388888889°N 35.396388888889°E﻿ / 33.281388888889; 35.396388888889 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןסריפא(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןסריפא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סְרִ֫יפַא (בערבית: صريفا, בתעתיק מדויק: צריפא) היא עיירה שיעית בלבנון, ששייכת לנפת צור במחוז הדרום בלבנון. העיירה שוכנת כ-25 ק"מ ממזרח לעיר צור, בגובה ממוצע של כ-440 מ' מעל פני הים. מצפון לעיירה זורם הליטני, ממערב שוכן הכפר ארזון. בחלק הדרומי של העיירה שוכנת חוות ניחא (ער').
אטימולוגיה

לפי החוקר אניס פריחה, שם היישוב נגזר מהשורש צ-ר-פ (ص.ر.ف.) שמשמעותו התכה, ניקוי ועיבוד מתכות, ויש לו גם משמעות של הטבעת מטבעות. באדמות העיירה נמצאו שרידים ארכאולוגיים של עבודות יציקה וכרייה.
היסטוריה

ב-1875, בשלהי התקופה העות'מאנית, ביקר במקום ויקטור גרן ומצא עמוד עתיק, שרידי מבנה עם אבנים מסותתות, שהצביעו על כך שהיה כאן יישוב קדום. מספר התושבים היה 150 וכולם מתואלים.
בשנת 1881 ביקרה במקום משלחת סקר הקרן לחקר ארץ ישראל – SWP, ובדיווח נכתב: ”כפר בנוי מאבן, ובו כ-200 מתאולים. ממוקם על גבעה, ומוקף בזיתים, תאנים ואדמה מעובדת. אספקת מים ממעיין וכן בורות מים בכפר.”
בשנת 1963 הוקמה ביישוב מועצה עירונית.
במהלך שנות ה-90, חזבאללה התבסס בעיירה ובסביבתה הקרובה. במהלך מלחמת לבנון השנייה ישראל הפציצה עמדות ומתקנים של הארגון בעיירה וסביבתה. התקיפות הישראליות נגד מטרות של החזבאללה נמשכות מעת לעת.
אוכלוסייה

בשנת 2014 היו בעיירה 4,574 איש בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני.
המשפחות הגדולות בעיירה הן: נג'די (نجدي), נזאל (نزال), פקיה (فقيه).
אישים

השייח' מוחמד בן עלי בן סולימאן בן מוחמד בן עלי, הידוע בשם אבן נג'דה הזימה אל-עאמלי (الشيخ محمد بن علي بن سليمان بن محمّد بن علي الشهير بابن نجدة هزيمة العاملي), חכם אסלאמי. חיבר ספרי הלכה.
רימא פקיה (אנ'), מיס ארצות הברית בשנת 2012 נולדה בסריפא.
אדמה וחקלאות

שטח העיירה, כולל חוות ניחא הוא 2,690 דונם. הגידולים העיקריים הם: זיתים, טבק, דגנים וירקות.
הערות שוליים

1 2 3 4  الشيخ سليمان ظاهر, معجم قرى جبل عامل - ج ٢, مؤسسة الإمام الصادق, עמ' 19-18
↑  הערות:

1) הפועל הערבי ص.ر.ف. (צ-ר-פ) עוסק בין היתר בכספים (מטבעות).

2) בעברית: הפועל צ-ר-פ עוסק בהתכת מתכות בכבשן אש.

3) עיין ערך צוריף (כפר ביהודה).
↑  طوني مفرّج, موسوعة قرى ومدن لبنان - ج ١٥, עמ' 12-11
↑  Guérin, V., Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (בצרפתית). Vol. 3: Galilee, pt. 2., Paris: L'Imprimerie Nationale, 1880, עמ' 259-258
↑  Conder, C.R.; Kitchener, H.H., The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. Vol. 1, London: Committee of the Palestine Exploration Fund., 1881, עמ' 94-93
↑  Peter Bouckaert, Why They Died: Civilian Casualties in Lebanon During the 2006 War, , Human Rights Watch, 2006, עמ' 83-82
↑  Clancy Chassay, Srifa was a bustling hillside village. Then yesterday the Israeli jets came,, The Guardian, 20 יולי 2006
↑  חיזבאללה אישר: ישראל פוצצה ציוד ריגול שנתפס על ידינו – חדשות 13, באתר 13news.co.il
↑  معلومات عن بلدة صريفا, lub-anan.com, ‏2014
↑  Aaron Foley, . "Miss USA Rima Fakih eliminated from Miss Universe pageant; Miss Mexico wins", Michigan Live, 24 אוגוסט 2010 (Retrieved June 14, 2020)
רועי פלג

| --- | --- |

 לידה:  19 באפריל 1985 (בן 39) גבעת חיים מאוחד
 מדינה:  ישראל 
 ידוע בשל:  פעיל חברתי
 השכלה:  המרכז הבינתחומי הרצליה
 
רועי פלג (‏נולד ב־19 באפריל 1985) הוא ממובילי מחאת הצוללות, ופעיל בולט במחאה נגד בנימין נתניהו.
ביוגרפיה

פלג נולד בקיבוץ גבעת חיים מאוחד לנמרוד, סא"ל במילואים, מפקד יחידת 869 ולאסתר, מזכירה רפואית. לפלג שני אחים גדולים, האחד היה לוחם בסיירת מטכ"ל והשני מפקד צוות ביחידת דובדבן. בילדותו עברה המשפחה למושב גת רימון. הוא למד בבית הספר התיכון ע"ש דוד בן-גוריון בפתח תקווה. פלג סיים קורס קצינים בהצטיינות ושירת ביחידת החילוץ של חיל האוויר 669.
הוא בוגר תואר ראשון לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה בהתמחות בתקשורת ביטחון וטרור מהמרכז הבינתחומי הרצליה. הוא היה פעיל באגודת הסטודנטים והקים את פרויקט "אהבת הארץ" להיכרות הסטודנטים עם נופיה ואנשיה. במהלך התואר השתתף מטעם קרן קיסריה בתוכנית לפיתוח מנהיגות צעירה בשמו של ארגון "שגרירי רוטשילד".
בשנת 2013 הקים את עמותת "המסלול-לעידוד נוער לשירות צבאי משמעותי" ומשמש כמנכ"ל. העמותה שמה דגש על חינוך לערכים, העצמה פיזית ופיתוח יכולות חוסן מנטלי. במסגרת העמותה התאמנו והוכשרו אלפי צעירים וצעירות. רבים מהם משרתים ביחידות קרביות וכטייסים.
פלג מרצה במכינות צבאיות ובבתי ספר.
אקטיביזם

פלג הוא ממפיקי מרוץ ההתרמה "מרוץ החברים למען חולי מחלת ה-ALS".
פלג ליווה משלחות של נכי צה"ל במיזם – "טיול שחרור". מיזם הגשמת חלום טיול אחרי צבא לחיילים שנפצעו בזמן השירות הצבאי.
בשנת 2012 היה ממקימי "רוכבים למען המאבק" גיוס תרומות לקידום מחקר מחלת הסרטן בישראל, במסגרתו חצה את ארצות הברית באופניים. היה לאחד הבודדים שחצה את ארצות הברית באופניים מרחק של כ-5,000 ק"מ.
באוגוסט 2022 היה חלק ממארגני צעדת משפחת גולדין להשבת הבנים מעזה.
אקטיביזם > מחאת הצוללות

הוא החל את דרכו במחאה על סגירת חופי הים במהלך סגר הקורונה הראשון. לאחר מכן הצטרף למחאת הדגלים השחורים והיה ממארגני הפגנת ההמונים ביום פתיחת משפט נתניהו, אז ראש ממשלת ישראל.
הוא היה ממובילי שיירות המחאה לירושלים והוביל הפגנות ברחבי הארץ. פלג היה מיוזמי צעדת התקווה הראשונה מגשר המיתרים בירושלים לכיוון מעון ראש הממשלה.
הוא הקים ויזם ביחד עם עטר שיינפלד את תנועת המחאה "חקירה עכשיו", הדורשת את פתיחתה של ועדת חקירה ממלכתית בפרשת כלי השייט והצוללות. במסגרת מחאת הצוללות הוביל ויזם עשרות פעולות מחאה לרבות משט צוללות ימי, שיירות רכובות וצעדות עם מייצגי צוללות ענק.
ביולי פונה פלג על ידי עיריית ירושלים ומשטרת ירושלים במסגרת הפינוי נפצע פלג בראשו על ידי פקח עירייה.
פוליטיקה

בשנת 2022 הקים את מפלגת אומץ לצד אישים רבים בהם אורלי וילנאי, אמיר שחר, ופרופסור צביקה גרנות. המפלגה לא עברה את אחוז החסימה ולא נכנסה לכנסת.
חיים אישיים

פלג גרוש עם שני ילדים. הוא השתתף בתחרות איירון מן. בשנת 2017 השתתף בתחרות האולטרה צ'אלנג בה זכה במקום הראשון.
הערות שוליים

↑  רועי פלג, עוד צעד קטן לכיוון של מציאת פתרון למחלה, באתר ynet, 3 בינואר 2013
↑  טיול שחרור - הודו 2017
↑  טלי ליברמן, רוכב עם מטרה, באתר ynet, 27 באוקטובר 2012
↑  מאיר תורג'מן, מתן צורי, "נגיע עד עזה - והלאה": היום השני לצעדת משפחת גולדין להשבת הבנים, באתר ynet, 4 באוגוסט 2022
↑  טל שניידר, ‏אלפים הפגינו מחוץ לבית ראש הממשלה; עשרות נעצרו, באתר גלובס, 22 באוגוסט 2020
↑  למחות או לא להיות: חודש בתוך תנועות המחאה ששוטפות את הארץ // שרה ליבוביץ־דר
↑  103FM, ‏"מיצג הצוללות" בבלפור: "חשד שזו פרשת השחיתות הבטחונית החמורה בהיסטוריה", באתר מעריב אונליין, 20 ביולי 2020
↑  מסע המחאה הגדול של הצוללות
↑  גלעד כהן, אלכסנדרה לוקש, פונו מהמאהל בבלפור וטוענים: "הפקחים קיבלו הוראה מלמעלה, האלימות רק שלהם", באתר ynet, 13 ביולי 2020
↑  אריק בנדר, ‏לאחר שגיא מרוז איים לעזוב את ישראל, הגיע הצעד של אורלי וילנאי, באתר מעריב אונליין, 30 באוגוסט 2022
↑  רועי פלג זכה במקום הראשון בתחרות איירון מן צ'אלנג
↑  דני בורשבסקי, ספורטאי השבוע של שוונג | רועי פלג, באתר שוונג, ‏2 בפברואר 2017
רועי פלג עם מיצג צוללת ורודה ברחבת הכנסת ב-21 באוקטובר 2020
עמוס עבר-הדני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 בינואר 1956 (בן 69) רחובות, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  ברקלי 
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 מספר צאצאים:  4 
 
עמוס עבר-הדני (נולד ב-6 בינואר 1956) הוא גיטריסט, מלחין, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי.
ביוגרפיה

עמוס עבר-הדני נולד ברחובות. בעל תואר ראשון מבית ספר BERKLEE בבוסטון. כנגן גיטרה הקליט והופיע עם אמנים רבים מקומיים וכן גם אורחים מחו"ל. הפיק עיבד והלחין מוזיקה לטלוויזיה תיאטרון וקולנע. לימד בבית ספר רימון למוזיקה בת זמננו.כתב את הרומן "בנג'י פיש" (2002) עליו קיבל את פרס היצירה המקורית מטעם משרד החינוך והיה שותף לכתיבת התסריט ל "כלבים לא נובחים בירוק " (1996).
דיסקוגרפיה > נגינה

האריה, היונה ותרנגולת כחולה - 1992 אריק איינשטיין
יש בי אהבה (עם שם טוב לוי), 1995 אריק איינשטיין
קצת לקחת חזרה (עם שם טוב לוי), 1996 אריק איינשטיין
אלף נשיקות - 1986 יהורם גאון
ליווית אותי ארצי (אלבום כפול) יהורם גאון
יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב –  1976 שלמה ארצי
לילה לא שקט – 1986 שלמה ארצי
חום יולי אוגוסט – 1988 שלמה ארצי
כרטיס ללונה פארק – 1990
אריק סיני (1980)  אריק סיני
בדרך אל האושר דני רובס 1989
בגוף ראשון דני רובס 1991
עומד על נייר (2005) - אביתר בנאי
בשביל הנשמה (אינסטרומנטלי), 1995 שם טוב לוי
Eternally Spontaneous- טובי משולם (אינסטרומנטלי) 1994
Acoustics טובי משולם (אינסטרומנטלי) 1992
שוחד, שם טוב לוי 1987
הניגון שלך אתי אנקרי 2012
שירים שהתפזרו (1993)
שירים מלילה גוב (1995)
שירים מלילה גוב 2 (1997)
ריקוד ירח – גרסאות כיסוי  גידי גוב (2003)
"אסיף" (1997) נורית גלרון
1985: אדמה • Earth עפרה חזה
בחלום, 1989 ענת עצמון
ניצה קרייתי – באמצע המישור 1988
לגמרי לא שקטים – 1990 (נענע דיסק) ורד קלפטר
סודות גדולים (1996) דויד ברוזה
הקלטות אחרונות (1998) ענבל פרלמוטר
מוצאי חג (2003) חוה אלברשטיין
2004: חמש יעל לוי
1984 אהבה צעצוע יעל לוי
הראל סקעת - הראל סקעת (2006)
מרוב אהבה: הפזמונים, המערכונים ומה שביניהם (הופעה) (2007) יוסי בנאי
מקומות אחרים (1989) צבי בומס
דיסקוגרפיה > הפקות ואלבומים

קולות מדבר 1994
AMAL (أمل), 1998 אמל מורקוס
Bahlawan- מירה עוואד 2009
עמיר אלון- פרלמנט העמק הנעלם 2008
אמצע בלוז - ריקי גל 2004
"גם אני רוצה חיבוק" (ילדים) (2006) יהודית רביץ
אהבה אחת גדולה – 2008 (התו השמיני) ורד קלפטר
ג'מייקה פליין (גיטרה סולו) 2012
החולמים אחר השמש (עם גיא יפה) 2015
מנגנים אריק איינשטיין (עם אלון נדל) 2017
Prelude to a kiss (גיטרה סולו) 2020
Jazz favorites (עם ניצן עין הבר) 2010
Jazz Favorites 2 (עם דניאל לבנון) 2022
Mood Latin (עם ניצן עין הבר) 2023
Listening Easy (עם דניאל לבנון) 2022
The Isolation Due (עם דניאל לבנון) 2022
חיים אישיים

עמוס עבר הדני נשוי ליעל עבר-הדני, אותה הכיר כשהיו בתיכון.
לעמוס ויעל ארבעה ילדים. ביתו היא הזמרת והמלחינה דני עבר-הדני.
אריה (סמל)

האריה הוא מטען הרלדי נפוץ המופיע בסמלים ובשלטי אצולה רבים. על פי המסורת נחשב האריה כמלך החיות ועל כן נוכחותו מסמלת גבורה, אומץ, כוח ומלכות.
על פי המסורת היהודית שימש סמל האריה כסמלו של שבט יהודה לפי ברכת יעקב: "גור אריה יהודה" וכך התגלגל הסמל כסמלו של בית דוד כנצר לשבט יהודה, סמל ירושלים אשר שוכנת חלקית בנחלתו של השבט וגם כסמל פיקוד המרכז של צבא הגנה לישראל.
תנוחות

סמל האריה מוצג בשתי תנוחות עיקריות:
כאשר הוא פוסע על ארבע רגליו (Passant);
כשהוא עומד זקוף על שתי רגליו האחוריות (Rampant). פעמים רבות הוא נראה שואג וזועם בתנוחה זו (Rampant Guardant).
תנוחות > אריות זקופים

סמל ירושלים
סמל צ'כיה, עם האריה בעל שני הזנבות של ממלכת בוהמיה
סמלה של ממלכת בוהמיה
אריות תומכים בסמל העיר פראג
סמל מחוז פלנדריה שבבלגיה
סמל הולנד
סמל סקוטלנד
סמל נורווגיה
סמל פינלנד
סמל העיר לאון שבספרד
סמל מרוקו
סמל גליציה-ווהלין, אוקראינה
תנוחות > אריות פוסעים

סמל פיקוד המרכז של צה"ל
הסמל של דוכסות אקוויטניה
סמל דנמרק
סמל אנגליה
סמל ויילס
סמל מונטנגרו
סמל אסטוניה
דגל האימפריה האתיופית 1897–1936, 1941–1974.
תנוחות > מסורות אחרות

סמל הודו
סמל סרי לנקה
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק ט'
↑  ארץ יהודה באתר דעת
ערך זה הוא קצרמרבנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גלריית סמלי אירופה
סמלי ישויות ריבוניות אחרות

| ישות | סמל | מלל על הסמל | ערך על הסמל |
| --- | --- | --- | --- |
| המסדר הריבוני הצבאי של מלטה |  | אין | סמל המסדר הריבוני הצבאי של מלטה |
סמלי שטחים תלויים

| טריטוריה | סמל | מלל על הסמל | תאריך אימוץ הגרסה הנוכחית של הסמל | ערך על הסמל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אולנד |  | אין | 1560 | סמל אולנד |
| איי פארו |  | אין | 1 באפריל 2004 | סמל איי פארו |
| גיברלטר |  | Montis Insignia Calpe בלטינית: הסמל של צוק ההר | 10 ביולי 1502 | סמל גיברלטר |
| ג'רזי |  | אין | 1279 | סמל ג'רזי |
| גרנזי |  | אין | 1884 | סמל גרנזי |
| האי מאן |  | Quocunque Jeceris Stabit בלטינית: להיכן שלא תזרוק אותו, הוא יעמוד | 12 ביולי 1996 | סמל האי מאן |
| סבסטופול |  | אין | 12 בפברואר 1969 | סמל סבסטופול |
| הרפובליקה האוטונומית של קרים   הרפובליקה של קרים |  | Процветание в единстве ברוסית: שגשוש ואחדות | 24 בספטמבר 1992 | סמל חצי האי קרים |
סמלי מדינות שההכרה בהן מוגבלת

| מדינה | סמל | מלל על הסמל | תאריך אימוץ הגרסה הנוכחית של הסמל | ערך על הסמל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אבחזיה |  | אין | 23 ביולי 1992 | סמל אבחזיה |
| דרום אוסטיה |  | באוסטית: Республикæ Хуссар Ирыстон   ברוסית: Республика Южная Осетия   רפובליקת דרום אוסטיה | 1991 | סמל דרום אוסטיה |
| טרנסניסטריה |  | ברוסית: Приднестровская Молдавская Республика   במולדובנית: Република Молдовеняскэ Нистрянэ   באוקראינית: Придністровська Молдавська Республіка   הרפובליקה המולדובנית של פרידנסטרוביה | 1991 | סמל טרנסניסטריה |
| קוסובו |  | אין | 17 בפברואר 2008 | סמל קוסובו |
| הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין |  | 1983   שנת הכרזת העצמאות של המדינה | 15 בנובמבר 1983 | סמל הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין |
הערות שוליים

↑  המילה רפובליקה רשומה באות V ולא ב-U (שלא קיימת כחלק מהאלפבית הלטיני הקלאסי), כמקובל בכתובות ובהרלדיקה.
↑  קיצור ל"In my defens God me defend" (אנ'), "להגנתי אלוהים הוא מגיני"
↑  הסמל אינו משמש כסמלה הרשמי של טורקיה, אולם הוא מופיע על תעודות זהות ודרכונים רשמיים של המדינה.
↑  הסמל מוכר כסמל העיר על ידי הרשויות האוקראיניות, שממשיכות לראות בה ובחצי האי קרים כולו כשטח אוטונומי שכבוש בידי רוסיה. הרשויות הרוסיות ששולטות בעיר בפועל ביטלו את השימוש בסמל ב-3 ביולי 2019.
↑  דה יורה, כחלק מאוקראינה
↑  דה פקטו, כחלק מרוסיה (ללא הכרה בין לאומית)
| סמלי מדינות אירופה |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • ותיקן • טורקיה • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונקו • מונטנגרו • מלטה • מקדוניה • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • סן מרינו • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| שטחים תלויים | אבחזיה • אג'ריה • אולדרני • אולנד • איי פארו • גגאוזיה • גיברלטר • ג'רזי • גרנזי • דרום אוסטיה • האי מאן • הרם • טרנסניסטריה • סרק • צפון קפריסין |  |
אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הדרומית • אמריקה הצפונית
אוצרות הגולה

הוועדה להצלת אוצרות הגולה הוקמה באוניברסיטה העברית בשנות ה-40 של המאה ה-20. תפקידה היה להציג את דרישות האוניברסיטה העברית לקבלת ספרים ששדדו הנאצים מספריות יהודיות ונמצאו לאחר סיום מלחמת העולם השנייה. חבריה היו מרצים באוניברסיטה וספרני בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי (היום הספרייה הלאומית), ובהמשך הפכה הוועדה למחלקה בספריה. נציגיה פעלו עד לשנות ה-70 והביאו ארצה מאות אלפי ספרים וכן ארכיונים קהילתיים וכתבי יד נדירים.
רקע היסטורי

בליל 10 במאי 1933, כחודש וחצי לאחר השתלטותו של היטלר על גרמניה, נשרפו בכיכרות הערים ברחבי המדינה, ספרים של מחברים בעלי אידאולוגיה המנוגדת לרוח המתחדשת בגרמניה הנאצית, ביניהם גם ספרים רבים של מחברים יהודיים. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה אירעו מקרים נוספים של שריפת ספרים אבל כבר בשנות ה-30 הבינו מקבלי החלטות בצמרת השלטון שיש צורך באיסוף ספרים וארכיונים של אויבי הרייך כדי לאפשר מחקר אידאולוגי וביטחוני. ה-SD, שירותי המודיעין של ה-SS והגסטפו החרימו ספריות וספרים מכל אותם מתנגדים לשלטון והוקמה ב-1936 ספריית ספרי שלל גדולה בברלין.
לפי הוראתו של ריינהארד היידריך שפיקד על ה-SD והגסטפו, ארכיונים וחלקים מספריות יהודיות נגנבו בליל הבדולח מקהילות ברחבי אוסטריה וגרמניה. בין היתר נלקח מחזור וורמס העתיק מהקהילה בוורמס. המחזור חולץ ונשמר על ידי הארכיונאי פרידריך אילרט בזמן המלחמה והוא הגיע לישראל במסגרת הסכמי השילומים ב-1957. ב-1939 הוקם המשרד הראשי לביטחון הרייך (RSHA) שאיגד את כל שירותי המשטרה, הביטחון והמודיעין המשטרתי. ספריית השלל עברה לאגף 7 של ארגון זה האחראי על חקר אידאולוגיות, אותו ניהל אלפרד זיקס. לפי חלק מהדעות, עד סוף המלחמה הכילה ספרייה זו בין 2–3 מיליון ספרים. חלק גדול מהם של יהודים.