stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כנסיית סנט ג'ון האפיסקופלית, כיכר לפאייט
המסורת הנשיאותית

כנסיית סנט ג'ון האפיסקופלית ממלאת תפקיד סמלי וחשוב במסורות הנשיאותיות של ארצות הברית. מאז תחילת המאה ה-19, היא מהווה חלק בלתי נפרד מטקסי ההשבעה של נשיאי המדינה, ומעורבותה הפכה לסמל של התכנסות רוחנית ושל אחדות לאומית. המסורת הנשיאותית הקשורה בכנסיית סנט ג'ון החלה עם הנשיא הרביעי של ארצות הברית, ג'יימס מדיסון, שהשתתף בתפילות בכנסייה זמן קצר לאחר פתיחתה בשנת 1816. מאז, כל נשיאי ארצות הברית מאז מדיסון ועד היום ביקרו בכנסייה לפחות פעם אחת במהלך כהונתם, והאירוע הידוע ביותר בהקשר זה הוא השתתפות הנשיאים בטקס דתי לפני טקסי ההשבעה שלהם.
בכנסייה קיים ספסל מס' 54, שמור באופן מסורתי לנשיאי ארצות הברית. הספסל ממוקם באולם המרכזי, והוא סמל נוסף לקשר ההיסטורי בין הכנסייה למנהיגי האומה.
הערות שוליים

↑  National Park Service - The Presidents (St. John's Episcopal Church), www.nps.gov
↑  Restoration of The Bell Tower of St. John’s, Lafayette Square, stjohns-dc.org (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n50000592  VIAF: 147713494   WorldCat (עם VIAF): 147713494 
נשיא ארצות הברית ברק אובמה וסגן הנשיא ג'ו ביידן יחד עם משפחותיהם בטקס דתי לכבוד השבעתם בכנסיית סנט ג'ון האפיסקופלית, ינואר 2013
דורי ספיבק

| --- | --- |

 לידה:  19 בדצמבר 1968 (בן 56) תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה (תואר ראשון  בכלכלה ומשפטים)  אוניברסיטת הרווארד (תואר שני  במשפטים)
 השתייכות:  בית הדין האזורי לעבודה תל אביב
 תפקידים בולטים:  שופט בית הדין האזורי לעבודה תל אביב, סגן מנהלת הקליניקות המשפטיות באוניברסיטת תל אביב, יו"ר הנהלת האגודה לזכויות האזרח
 פעילויות נוספות:  ראש ועדת הלהט"ב, לשכת עורכי הדין
 
דורי ספיבק (נולד ב-19 בדצמבר 1968) הוא שופט בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב, החל ממרץ 2011 ומשנת 2020, סגן נשיאת בית הדין. בינואר 2025 מונה במינוי בפועל לבית הדין הארצי לעבודה, מינוי שייכנס לתוקף באפריל 2025, למשך שנה.
לפני מינויו לשופט, היה ספיבק סגן מנהלת הקליניקות המשפטיות הפועלות בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, יו"ר הנהלת האגודה לזכויות האזרח בישראל, פעיל במרכז אדוה ופעיל מרכזי בקהילה הגאה.
ביוגרפיה

ספיבק הוא יליד פתח תקווה, עורך דין וכלכלן בהכשרתו, בוגר החוג לכלכלה ובוגר בהצטיינות של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה. בעל תואר שני מבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד, בה קיבל גם מינוי כעמית מחקר בתוכנית לזכויות אדם. עבודת המאסטר שלו עסקה בנושא ייצוג אנשים עם מוגבלות נפשית. בשנת 1996 החל ללמד בקליניקה לזכויות אדם שבפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. במסגרת פעילות הקליניקה ייצג ספיבק באופן שוטף ארגונים ויחידים הנזקקים לסעד משפטי. החל משנת 2000 ועד שנת 2011 שימש גם בתפקיד סגן מנהלת התוכניות הקליניות שבפקולטה, אותן ניהלה פרופ' נטע זיו.
לפני מינויו לשיפוט, היה ספיבק מהבולטים בקהילת זכויות האדם בישראל. בתפקידיו השונים הוביל הליכים משפטיים במגוון נושאים הקשורים לזכויות האדם והאזרח במדינת ישראל, כגון הזכות לבריאות (חיזוק סל התרופות), חובת ייצוג משפטי לחולי נפש בוועדות פסיכיאטריות, זכויות אסירים ועצירים (מיטה לכל אסיר), סלקציה ואפליה בקבלה ליישובים, זכויות עובדים זרים, ועוד.
במשך מספר שנים היה חבר הנהלת האגודה לזכויות האזרח בישראל, וב-2007 נבחר על ידיה לתפקיד יו"ר ההנהלה, תפקיד בו כיהן עד יוני 2010.
במרץ 2011 מונה לשופט בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב, ובמאי 2020 מונה לסגן נשיאת בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב. בינואר 2025 מונה כשופט במינוי בפועל למשך שנה לבית הדין הארצי לעבודה. המינוי ייכנס לתוקף ב 1.4.2025.
לאורך השנים התבלט עו"ד ספיבק בפעילות מיוחדת למען זכויות ההומואים והלסביות (ראו את הערך "מעמד ההומוסקסואלים בישראל"). הוא כיהן כיועץ המשפטי של אגודת הלהט"ב, ולאחר שהקים את הוועדה לזכויות ההומואים והלסביות בלשכת עורכי הדין בישראל, הוא עמד בראשה. ספיבק ניהל תיקים משפטיים רבים ועקרוניים בעניין זכויות הלהט"ב כגון בג"ץ קלפים פתוחים, שביטל את החלטת שר החינוך שלא לשדר תוכנית העוסקת בבני נוער הומואים ולסביות בישראל, ופסק דין חלוצי שניתן על ידי בית המשפט המחוזי בנצרת ב-2004, שקבע שבן זוג בן אותו מין זכאי ככל ידוע בציבור לרשת את דירת בן זוגו זה 40 שנים, אף אם בן הזוג נפטר בלא שהותיר אחריו צוואה.
ביוני 2015 במלאת 40 שנה לאגודת הלהט"ב זכה ספיבק להיכלל בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב.
מתגורר בתל אביב. בן זוגו מזה שנים רבות הוא פרופסור ישי בלנק מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
מאמרים נבחרים

"פרשת דנילוביץ: בין איסור הפליה על רקע נטייה מינית להכרה במשפחה הגאה" 75 שנות עצמאות במשפט (2023).
"על הצטמצמות ההיבט החינוכי החינוכי בתפקיד השיפוטי" מעשי משפט ט', 203 (2017).
"זרקור: שלוש הערות על בג"ץ "קלפים פתוחים"", זכויות הקהילה הגאה בישראל: משפט, נטייה מינית וזהות מגדרית, 527 (2016).
"קונדומים על אוטובוסים - על תהליך גיבושה של פשרה בתיק חופש ביטוי", בתוך שקט, מדברים! התרבות המשפטית של חופש הביטוי בישראל (מיכאל בירנהק עורך, 2006)
"מערכת חינוך לא מוכרת", גיליון עדאלה מספר 5, ספטמבר 2004
יובל יונאי ודורי ספיבק, "בין שתיקה לגינוי: הבניית הזהות של ההומואים בשיח המשפטי בישראל 1988-1948", סוציולוגיה ישראלית מס' 2 (1999) 293-257
הערות שוליים

↑  ג'ורג' אבני שיר נחמיאס, ‏היכל הקהילה 2015: 40 המשפיעים בתולדות הקהילה, באתר ‏מאקו‏, 7 ביוני 2015
קארל היינריך מלר

| --- | --- |

אתנה מחמשת לוחם בגשר שלוֹסבּריֶקה באונטר דן לינדן
 לידה:  22 בדצמבר 1802 ברלין, ממלכת פרוסיה 
 פטירה:  21 באפריל 1882 (בגיל 79) ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 
איזופוס
קארל היינריך מֶלֶר (בגרמנית: Karl Heinrich Möller;‏ 1802, ברלין – 1882, ברלין) היה פסל גרמני.
ביוגרפיה

מלר נולד בברלין. בשנת 1824 החל תא לימודיו באקדמיה לאמנות בברלין אצל אוגוסט קיס, עבד כסטודנט עד לשנת 1840 ואז הפך לעוזר של כריסטיאן דניאל ראוך, מלר סייע לראוך בשיקום עתיקות עבור ארמון סנסוסי.
מלר שהה בפריז עד לשנת 1855, עבד עם פרידריך אוגוסט שטילר על אלגוריה של טבע ומתמטיקה עבור אוניברסיטת קניגסברג שבמזרח פרוסיה, וחזר על יצירה זאת עבור האקדמיה של בודפשט.
מלר לימד החל משנת 1861 באקדמיה לאמנות בברלין, בשנת 1869 ובשנת 1879 ביקר באיטליה והמשיך ללמד עד שנת 1875.
עבודתו בגשר שלוסבריקה (גשר הארמון) היא אחת משמונה קבוצות של פסלים שפוסלו על ידי פסלים שונים על פי הצעתו   של קארל פרידריך שינקל המתארות את השלבים בחייו של לוחם מילדותו ועד נפילתו כגיבור בקרב, מלר פיסל בין השנים 1850–1846 את הפסל המתאר את אתנה המחמשת את הלוחם לקראת יציאתו הראשונה לקרב.
Pepas

| --- | --- |
 סינגל בביצוע Farruko
 יצא לאור:  24 ביוני 2021 
 פורמט:  הורדת מוזיקה, הזרמת מוזיקה 
 סוגה:  מוזיקת דאנס אלקטרונית, רגאטון 
 חברת תקליטים:  סוני מיוזיק לטין 
 
"'Pepas" הוא שיר גואראצ'ה של הראפר והזמר והיוצר הפורטוריקני פארוקו מתוך אלבום האולפן שלו La 167 הוא שוחרר כסינגל ב-24 ביוני 2021, דרך סוני מיוזיק לטין. הוא הגיע למקום ה-25 במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית ולמקום הראשון במצעד הריקודים/השירים האלקטרוניים החמים בארצות הברית בישראל הגיע במצעד הבין לאומי של גלגלצ למקום 18 רמיקס רשמי שוחרר על ידי המפיק והדי ג'יי דייוויד גטה .
רקע

פארוקו כינה את השיר "ניסוי כולל". הוא אסף כמה אנשים באולפן וביקש מהם לשיר פזמון אצטדיון שנשמע דומה למקהלת כנסייה.
סגנון השיר

"pepas" מתחיל לאט, ואז מתגבר במהירות והופך למשהו "שמזכיר מסיבות ריקוד שלפני מגפת הקורונה ".
קליפ מוזיקלי

הקליפ בוים על ידי מייק הו ושוחרר ב-6 באוגוסט 2021. על פי תיאור של ג'סיקה רואיז מ- בליבורד, הוא כולל "רייב של כל הלילה עם זיקוקים, רקדנים, גברים לבושים בחליפות ניאון וריקודים של פארוקו על גבי מכולות משלוח".
| --- | --- |
 סינגל בביצוע פארוקו
 מתוך האלבום La 167
 יצא לאור:  24 ביוני 2021
 פורמט:  הורדת מוזיקה, הזרמת מוזיקה 
 סוגה:  מוזיקת דאנס אלקטרונית, רגאטון 
 שפה:  ספרדית
 אורך:  4:47
 חברת תקליטים:  סוני מיוזיק לטין 
 כתיבה:  אנדי באוזה פרנקלינק, אקסל רפאל קזאדה, פארוקו, פולג'נסיו (גטו), חוסה קרלוס גרסיה, ג'ובאני מרטינס, (K4G) קריאל קווירוז, חואן מנואל גומז ויקטור, מרקוס ג'י פרז  (מגדלי שרו), אלונסו קרדנס
 הפקה:  ויקטור אלונסו, חוסה קרלוס גרסיה, מרקוס ג'י פרז (מגדלי שרו), קרדנס אקסל רפאל, (K4G) קריאל קווירוז קזאדה פולג'נסיו (גטו)
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים 2021> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים 2021> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים 2021> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים 2021>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה 2021> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה 2021> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה 2021> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה 2021>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | 18 | גלגלצ |  |
הערות שוליים

↑  FARRUKO lanza el nuevo himno del verano “PEPAS” - Sony Music Entertainment Latin, web.archive.org, ‏2022-07-01
↑  Farruko - Topic (2021-06-23), Pepas, נבדק ב-2025-01-12
↑  FARRUKOVEVO (2021-09-23), Farruko, David Guetta - Pepas (David Guetta Remix), נבדק ב-2025-01-12
↑  Julyssa Lopez, 'Pepas' Is a Smash Hit. Farruko Is Already on to the Next Experiment, Rolling Stone, ‏2021-10-08 (באנגלית אמריקאית)
↑  Jessica Roiz, Farruko Hypes Up a Neon-Drenched Rave in ‘Pepas’ Music Video: Exclusive, Billboard, ‏2021-08-06 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: d8e65b1d-e860-4fcd-b54d-5766b60b54bc
ברכת הרואה

הרואה נר חנוכה, צריך לברך. חנוכיות מאירות מתוך בית בירושלים
ברכת הרואה או ברכת הרואה נר חנוכה, היא ברכה שתיקנו חז"ל לרואה נרות חנוכה בימי החנוכה. חלק מחיוב הברכה הוא לראות נרות חנוכה ולברך עליהם.
חיוב ברכה זו מוטל על אדם שלא הדליק נר חנוכה בעצמו. כאשר הוא יודע שעתיד להדליק בהמשך הלילה, וכאשר בני משפחתו מדליקים בשבילו בביתו, נחלקו הראשונים בדינו.
מקור הדין

דין ברכת הרואה נזכר בתלמוד בבלי, במסכת שבת:
רב ירמיה אמר הרואה נר של חנוכה צריך לברך
דין זה נזכר בכל ספרי ההלכה, והוא מוסכם, אך בפרטי הדין וטעמו יש דעות שונות.
בהמשך הסוגיא, מבואר כי הרואה אינו מברך את ברכת 'להדליק נר של חנוכה', ולכך בלילה הראשון של חנוכה, הרואה מברך רק שתי ברכות – ברכת "שעשה נסים" וברכת "שהחיינו", ובשאר הלילות, מברך הרואה רק "שעשה נסים". כך נפסק להלכה גם בשולחן ערוך.
טעם התקנה

בעלי התוספות תמהו מדוע תקנו חז"ל ברכת "הרואה" רק על ראיית נרות חנוכה ולא על ראיית קיום מצוות אחרות, כגון לולב או סוכה. הם מציעים מספר הסברים:
חביבות הנס: נס חנוכה היה מיוחד, ולכן תקנו ברכה מיוחדת לרואים.
אנשים שאין להם בית: מאחר שישנם אנשים שאין להם אפשרות לקיים מצוות הדלקת נרות חנוכה, כגון אנשים שאין להם בית, לכך תיקנו להם אפשרות לקיים את המצווה על ידי ברכה על ראיית הנרות. על תירוצם זה, כתבו בעלי התוספות שהדבר אינו מיישב מדוע לא תיקנו ברכה זו אף על מצוות מזוזה, מאחר שאנשים שאין להם בית אינם יכולים לקיים מצוות מזוזה.
ברכה שאין עושה המצווה מברך: אין שייך לתקן ברכה לרואה כאשר העושה את המצווה בעצמו אינו מברך. היינו שרק בנר חנוכה שהמדליק מברך 'שעשה ניסים לאבותינו' ניתן לתקן שאף הרואה יברך ברכה זו, אך בשאר המצוות, כגון בלולב שנוטל הלולב מברך 'על נטילת לולב', לא שייך להטיל על הרואה לברך ברכה זו של 'על נטילת לולב', ולא ראוי לתקן לרואה ברכה אחרת שעושה המצווה עצמו אינו מברך.
מחלוקות ופרטי דינים > ברכת הרואה לאדם שעתיד להדליק

בראשונים דנו באדם שיודע שידליק נר חנוכה בהמשך הלילה, אך כעת רואה נר חנוכה בטרם הדליק, האם אף בזה מחויב לברך:
רש"י בשם רבו רבי יצחק בן יהודה כתב: ”ומצאתי בשם רבינו יצחק בן יהודה שאמר משם רבינו יעקב דלא הוזקקה ברכה זו אלא למי שלא הדליק בביתו עדיין או ליושב בספינה”. הט"ז דייק מלשון 'עדיין', שכוונתו שיברך ברכת הרואה ”אף על פי שאחר כך ידליק בביתו”.
בהמשך דבריו כתב הט"ז שמדברי הטור נראה שהבין בדעת רש"י שמדובר רק כשאינו עתיד להדליק באותו לילה ”ודוקא שאינו עתיד להדליק ואין מדליקין עליו, כגון שהולך בדרך ורואה הנרות בעיר. אבל בעניין אחר אין צריך לברך”. וכן דעת הר"ן. וכן פסק בשולחן ערוך "מי שלא הדליק ואינו עתיד להדליק באותו הלילה וגם אין מדליקין עליו בתוך ביתו, כשרואה נר חנוכה מברך שעשה נסים ובליל ראשון מברך גם שהחיינו". ובמשנה ברורה ביאר: "אבל אם ידליק אחר כך, לא יברך על ראיה, כיון דיוכל לברך אחר כך על ההדלקה".
מחלוקות ופרטי דינים > ברכת הרואה לאדם שמדליקים עליו בביתו

עוד נחלקו בדין אדם שאינו עתיד לחזור לביתו ולהדליק, אך יש אחרים שהדליקו במקומו בביתו, כגון שהדליקה אשתו או אחד מבני המשפחה, האם הדלקה זו פוטרת אותו מברכת הרואה או לא:
בכסף משנה דייק מלשון הרמב"ם ”וכל הרואה אותה ולא בירך, מברך שתיים” (משנה תורה לרמב"ם, הלכות מגילה וחנוכה, פרק ג', הלכה ד')[דרושה הבהרה]. ובב"ח כתב שכן דעת הרא"ש, הסמ"ק, ספר האגודה ועוד.
לדעת הרשב"א, הר"ן ועוד אין מברכים אם מדליקים עליו בביתו, וכן נפסק להלכה בשולחן ערוך: ”מי שלא הדליק ואינו עתיד להדליק באותו הלילה וגם אין מדליקין עליו בתוך ביתו – כשרואה נר חנוכה מברך שעשה נסים” וכתב במשנה ברורה, שאף שיש ראשונים שכתבו שיכול לברך, ספק ברכות להקל.
כתב במגן אברהם, שאכסנאי שמשתתף בפרוטה בהדלקת בעל הבית, אף שאינו מדליק בעצמו וגם לא מדליקים בביתו, לדעת כולם אינו צריך לברך ברכת הרואה.
מחלוקות ופרטי דינים > ברכת הרואה לאחר זמן המצווה

בשו"ת רעק"א תמה האיך ניתן לברך ברכת הרואה בראיית נרות חנוכה, ולא חוששים שמא עברה חצי שעה מזמן ההדלקה, והסתיימה המצווה, ואינו נחשב כעת 'נר חנוכה'.
ואכן בשו"ת התעוררות תשובה כתב שאין לברך אלא אם יודע שהנרות עדיין בתוך שיעור חצי שעה מהדלקתם.
אמנם רבי נתן גשטטנר כתב דאפשר שאף שאין חיוב להדליק יותר מחצי שעה, אך מכל מקום כל זמן שדולקים יש עליו שם של מצוות נר חנוכה.
מחלוקות ופרטי דינים > ברכת הרואה בזמנים שונים

באחרונים הסתפקו במקרים שונים האם ניתן לברך בהם ברכת הרואה:
בערב שבת: יש הסתפקו אם מברכים על ראיית הנרות בערב שבת, לפני כניסת השבת. מאחר שעיקר זמן חיוב ההדלקה או רק בלילה.
לאחר כניסת שבת: בשו"ת אפרקסתא דעניא הסתפק האם יש לברך בזמן שכבר אסור להדליק.
בנרות ההידור: רבי שלמה זלמן אויערבך כתב לברך גם על ראיית נרות ההידור, אף לאחר כיבוי הנר העיקרי.
נר שהודלק משום חשד: באחרונים דנו האם ניתן לברך על נר שהודלק מפני החשד.
נרות בית הכנסת: בספרות האחרונים ישנו נידון האם ניתן לברך ברכת הרואה על נרות שהודלקו בבית הכנסת כנהוג.
נר של קטן: בספר אשל אברהם כתב, כי ייתכן שברכת הרואה נאמרה רק על נרות שמתקיימת בהם מצווה, ולא על נרות קטן שאינו מוציא ידי חובה.
גדר ברכת "שעשה ניסים"

באחרונים נחלקו האם ברכת "שעשה ניסים" היא ברכת המצוות או ברכת הודאה:
יש הטוענים כי זוהי ברכת הודאה על הנס, כמו ברכה על ראיית מקום שנעשה בו נס.
אחרים סבורים כי היא חלק מברכת המצוות, ועל כן אינה נאמרת כאשר כבר קוימה המצווה בדרך אחרת.
לפ"ז כתבו באחרונים שייתכן שבמחלוקת זו נחלקו הראשונים: לדעת רש"י, הברכה היא ברכת הודאה, ולכך יש לברך ברכת הרואה אף אם עתיד בהמשך הלילה להדליק בעצמו. לדעת הטור והשו"ע, ברכה זו היא ברכת המצוות, ולכך אין מקום לברך אם עתיד לקיים את המצווה בהדלקה עצמית.
הערות שוליים

↑  ראו להלן את הברכות אותן יש לברך.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרע"ו, סעיף ג'.
↑  תוספות, מסכת סוכה, דף מ"ו, עמוד א', וכן הקשו בראשונים נוספים.
↑  באחרונים נאמרו כמה יישובים על קושיה זו, ראו בגדרי ברכת הרואה נר חנוכה ובדין אורח בנר חנוכה - נוסח תימן, באתר נוסח תימן, ‏23 בינואר 2020
↑  או"ח סימן תרעו ס"ק ג
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקע"ו, סעיף ג'
↑  שו"ת רבי עקיבא איגר, מכתב יד, סימן מב.
↑  שו"ת התעוררות תשובה, סימן תסח.
↑  בשו"ת להורות נתן חלק ב' אורח חיים סימן נב.
↑  ראו אריכות על מקרים אלה בברכת הרואה נר חנוכה - עולמות, באתר עולמות, ‏23 בינואר 2022.
↑  ברכת הרואה נר חנוכה שהדליק קטן - עולמות, באתר עולמות, ‏8 באוגוסט 2020
↑  ברכת 'שעשה ניסים'- ברכת הודאה או ברכת המצוות? באתר ישיבת שעלבים.
Reality (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע ריצ'רד סנדרסון
 מתוך האלבום La Boum
 יצא לאור:  1980
 סוגה:  בלדה, רוק קל
 שפה:  אנגלית
 אורך:  4:47
 חברת תקליטים:  Barclay, Polydor, Universal
 כתיבה:  ולדימיר קוסמה
 לחן:  ולדימיר קוסמה
 הפקה:  פייר ריצ'רד מולר
"Reality" (ידוע גם בשם "Dreams are my Reality" על פי שורת הפתיחה) הוא שיר של המלחין הצרפתי ולדימיר קוסמה, המבוצע על ידי הזמר האנגלי ריצ'רד סנדרסון. השיר שימש כפסקול סרט הנעורים הצרפתי "שיגעון של מסיבה" ("La Boum") משנת 1980, בכיכובה של השחקנית הצרפתייה סופי מרסו.
אודות השיר

השיר נכתב והולחן על ידי ולדימיר קוסמה (תחת השם ג'ף ג'ורדן) והופק על ידי פייר ריצ'רד מולר.

השיר הפך ללהיט ענק באירופה ובאסיה, בין 1980 ל-1982, ולאחר מכן ב-1987 לאחר הוצאתו המחודשת, והגיע לראש המצעדים בחמש עשרה מדינות, ביניהן גרמניה, צרפת, איטליה, אוסטריה, פינלנד ושווייץ. השיר הזניק את ריצ'רד סנדרסון למעמד של כוכב, והעניק לו להיטים נוספים עם קוסמה כמו "Your Eyes", "She's a Lady" ו-"Sun".
מיקום במצעדים > מצעדים שבועיים

| מצעד (1981—1987) | מיקום שיא |
| --- | --- |
אוסטריה אוסטריה (Ö3-אוסטריה טופ 40): 1
בלגיה בלגיה (Ultratop 50 Flanders): 16
צרפת צרפת (SNEP): 1
איטליה איטליה (AFI): 1
יפן יפן (Oricon): 11
שווייץ שווייץ (Schweizer Hitparade}: 1
גרמניה מערב גרמניה (GfK): 1
השיר הגיע למקום ה-36 ברשימת השירים הנמכרים ביותר בכל הזמנים בצרפת על פי איגוד תעשיית ההקלטות הצרפתי (SNEP).
בתרבות

השיר הופיע במהלך השנים מספר סרטי קולנוע:
1980: La Boum (שיגעון של מסיבה) מאת קלוד פינו (צרפת)
2001: Sexy Boys (צר') מאת סטפן קזאנדג'יאן (צרפת)
2006: Forgive me (אנ') מאת Maïwenn (צרפת)
2009: LOL (אנ') מאת ליסה אזואלוס (צרפת)
2011: Sunny (אנ') מאת קאנג היונג-צ'ול (דרום קוריאה)
ראו גם

שיגעון של מסיבה
הערות שוליים

1 2  Reality (Richard Sanderson song), ויקיפדיה (אנגלית)
↑  Reality (chanson de Richard Sanderson), ויקיפדיה (צרפתית)
↑  Reality, Cover.Info, ‏29.8.2024
↑  Reality (Richard Sanderson), WhoSampled
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 9248b9b1-3b3e-4d08-9796-f33ee4a1d395
אסף פרי

| --- | --- |

 לידה:  27 במאי 1987 (בן 37) גבעת שמואל, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקן
 מקום לימודים:  סמינר הקיבוצים 
 פרופיל ב-IMDb
 
אסף פרי (נולד ב-27 במאי 1987) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

אסף פרי נולד וגדל בגבעת שמואל כבן אחרון למשפחה של ארבעה ילדים.
לאחר סיום לימודיו בתיכון קלעי בגבעתיים התגורר כשנה וחצי במצפה רמון, כחלק משנת שירות ברשות הטבע והגנים. בצבא שירת בנח"ל. לאחר שירותו הצבאי עבד בהדרכה ובטיפול בנוער בסיכון באמצעות טבע ואומנות.
בשנת 2011–2014 למד משחק בסמינר הקיבוצים ולימודי משחק מול מצלמה אצל רות דייכס. בתום לימודיו החל לשחק בתיאטרון הקאמרי. שיחק בהצגה "אח יקר" בתפקיד עופר מעיין, בהצגה "אנה פרנק" בתפקיד פטר ואן פלס וב"הילד חולם" בבימויו של עמרי ניצן בתפקיד המפקד. בפרויקט משותף של תיאטרון הקאמרי ותיאטרון הבימה, בהצגה אישה בורחת מבשורה על-פי ספרו של דויד גרוסמן. שיחק במחזה "המלט" בבימויו של מאור זגורי, בתפקיד המלך קלאודיוס, בתיאטרון הבימה.
בצוותא שיחק בהצגה המלך שאול בבימויו של תום ווליניץ, ובמחזה הומאז בבימויו של מאור זגורי, בתפקיד פינקוס. בתיאטרון תמונע השתתף במחזה זה תלוי בבימויה של נועה לב, ובהצגה חובזה ע״פ סיפוריו של אתגר קרת, ביימה רוני ברודצקי.
בשנת 2018 שיחק בסרט "מקוללים" בבימויו של יבגני רומן, בתפקיד המפקד יוני. באותה שנה שיחק גם בסרט הקצר "שלושה" של ליאור סורוקה.
בשנת 2019 הופיע בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "האחיות המוצלחות שלי" וב"הקיבוצניקים" ב"הוט", בה שיחק בתפקיד יחיעם.
בשנת 2020 שיחק בסדרה "חזרות" בערוץ כאן 11, בתפקיד יובי (יובל).
בשנת 2021 הצטלם לסדרה לעונה השנייה של טהרן בערוץ כאן 11 ואפל טיוי לתפקיד ברק בן חיים, מפקד טייסת שנפל בשבי האיראני, ובסדרה פאודה לתפקיד עמוס בנימין, קצין משטרה.
בשנת 2023 שיחק בסדרה "בני מצווה" בערוץ כאן חינוכית בתור הרב עמיחי סדן בבית הכנסת.
בשנת 2024 הופיע בסדרה "בת השוטר" בערוץ "טין ניק". שיחק בתור עוזרו של הרב וסרמן ב-"וסרמן שידוכים".
פרי נשוי לתסריטאית מיתר פרהט, אותה הכיר כששיחק בסדרה "בני מצווה" שיצרה.
תפקידים > תיאטרון

| הצגה | תפקיד | תיאטרון | מחזאי | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אח יקר | עופר מעיין | תיאטרון הקאמרי | גדי ענבר | עודד קוטלר |
| המלך שאול | אלוהים אבנר ויהונתן | צוותא | אמיר זלוטר | תום וויליניץ |
| חובזה עפ סיפורי של אתגר קרת | מספר תפקידים | צוותא | רוני ברודצקי | רוני ברודצקי |
| זה תלוי | צח כץ | תיאטרון תמונע | יצירה משותפת | נועה לב |
| המלט | קלאודיוס המלך | הבימה | שייקספיר | מאור זגורי |
| הומאז | פינקוס | צוותא | מאור זגורי | מאור זגורי |
| אנה פרנק | פטר ואן פלס | תיאטרון הקאמרי | ג'סיקה דורלאכר ולאון דה וינטר | אלון אופיר |
| אישה בורחת מבשורה על-פי ספרו של דויד גרוסמן |  | שיתוף פעולה של הקאמרי והבימה | דויד גרוסמן | חנן שניר |
| הילד חולם | המפקד | תיאטרון הקאמרי | חנוך לוין | עמרי ניצן |
| זוג משמיים | בן | התיאטרון העברי | גדי צדקה וארז שלם | גדי צדקה |
תפקידים > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | בימוי |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | מקוללים | המפקד יוני | יבגני רומן |
| 2018 | שלושה | נמרוד | ליאור סורוקה |
| 2022 | החבר השמן שלי | אילן | גודיס שניידר |
תפקידים > טלוויזיה

| שנה | שם הסדרה | תפקיד | סוגה | ערוץ | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | הקיבוצניקים | יחיעם | דרמה יומית | הוט | בעז פרנקל |
| 2020 | חזרות | יובי | דרמה קומית | כאן 11 | בעז פרנקל |
| 2022 | פאודה | עמוס בנימין | דרמה | Yes | עמרי גבעון |
| 2023 | בני מצווה | הרב עמיחי סדן | מתח, דרמה, הרפתקאות, קומדיה | כאן חינוכית | מיתר פרהט |
| 2024 | בת השוטר | עוזרו של הרב וסרמן ב-"וסרמן שידוכים" | מותחן פשע לנוער | טין ניק | רועי פלורנטין |
המלט, הבימה - אסף פרי
הילד חולם, קאמרי - אסף פרי
אמנת ז'נבה הראשונה

מעמד החתימה על האמנה
אמנת ז'נבה הראשונה 1864 קובעת הגנות לחיילים פצועים וחולים, וכללים לאיסוף פצועים וחולים ולטיפול בהם בשדה הקרב:
חייל פצוע איננו מטרה לגיטימית, משום שאינו מסוגל עוד להילחם, ולכן אין לתקוף אותו או לפגוע בו.
חייל פצוע זכאי לטיפול ולהשגחה רפואית.
הצוות הרפואי אף הוא צריך להיות מוגן, על מכשיריו ועל כלי הרכב והמבנים, המשמשים אותו לצורך טיפול בפצועים.
לכוחות הלוחמים אסור להפריע לצוות רפואי בעבודתו או לעכב אותו, ואין לכפות עליו עשייה הנוגדת את תפקידו.
הצוות הרפואי והציוד צריכים להיות מסומנים בצלב או בסהר, אדום על רקע לבן, כדי לזכות בהגנות האמנה.
הצוותים הרפואיים חייבים לנהוג ללא משוא פנים ובאופן נייטרלי.
כל מי שמפר את הכללים (למשל פצוע או רופא המשתתף בלחימה) אינו זכאי עוד להגנת האמנה, בין אם מדובר בפצוע, באיש צוות רפואי או במכשור רפואי (אמבולנסים, בתי חולים).
הגנות וכללים דומים חלים גם על צוותי דת.
Chains

| --- | --- |

 סינגל בביצוע The Cookies
 יצא לאור:  1962 
 סוגה:  R&B, פופ
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:29
 חברת תקליטים:  Dimension
 כתיבה:  גרי גופין, קארול קינג
 לחן:  קרול קינג 
 הפקה:  גרי גופין
 
"Chains" הוא שיר רית'ם אנד בלוז שנכתב על ידי צמד כותבי השירים, בני הזוג ג'רי גופין וקרול קינג. השיר הפך ללהיט של להקת הבנות האמריקאית The Cookies בשנת 1962 ושל להקת הרוק הבריטית הביטלס, שהקליטו אותו עבור אלבום הבכורה שלהם בשנת 1963. קרול קינג הקליטה גרסת סולו לשיר זה באלבומה משנת 1980, Pearls: Songs of Goffin and King.
השיר היה הפסקול של סצנת כתוביות הפתיחה של הסרט דברים שלמדתי מאמא (אנ').
הגרסה של הקוקיז

במקור, השיר הוצע לאחים אברלי, שהקליטו גרסה ביולי 1962, אך החליטו שלא לשחרר אותה. להקת ה-Cookies, ששימשה גם כלהקת ליווי, הקליטה את השיר. ובסוף 1962 זה היה השיר הראשון שלהן שהופיע במצעדי הפזמונים מאז "In Paradise", שהגיע למקום התשיעי בשנת 1956.
הסינגל, שיצא על ידי חברת התקליטים Dimension Records(אנ'), הגיע למקום השישי במצעד ה-R&B של Billboard, למקום ה-17 במצעד בילבורד הוט 100 ולמקום הרביעי בקנדה.
הגרסה של הקוקיז > משתתפות

ארל-ג'ין – שירה ראשית
מרגרט רוס – שירת רקע
דורותי ג'ונס – שירת רקע
אווה בויד – שירת רקע
הגרסה של הביטלס

גרסת הסינגל של ה-Cookies הפכה לקאבר פופולרי בקרב להקות מליברפול לאחר צאתו בנובמבר 1962, ונכללה לזמן קצר גם ברפרטואר ההופעות החיות של הביטלס. הם הקליטו את השיר ב-11 בפברואר 1963 בארבעה טייקים, כשהטייק הראשון נבחר כטוב ביותר. ג'ון לנון ניגן את הפתיח על מפוחית.
ג'ורג' האריסון שר את השירה הראשית בגרסת הביטלס, וכרצועה הרביעית באלבום הבכורה שלהם, היא היוותה את הפעם הראשונה שבה רבים מהמעריצים שמעו את האריסון שר שירה ראשית בשיר שיצא באופן מסחרי.
הם ביצעו את השיר בשידור חי במספר תוכניות רדיו של ה-BBC, כולל Side by Side, Here We Go ו-Pop Go the Beatles. אף שאף אחת מההופעות הללו לא נכללה באוסף Live at the BBC שיצא בשנת 1994, היא שוחררה לבסוף באוסף On Air – Live at the BBC Volume 2 בשנת 2013.
הגרסה של הביטלס > משתתפים

ג'ורג' האריסון – שירה ראשית, גיטרה מובילה
ג'ון לנון – גיטרת רית'ם, מפוחית, קולות הרמוניה
פול מקרטני – בס, קולות הרמוניה
רינגו סטאר – תופים
נורמן סמית' – טכנאי
הערות שוליים

↑  CHUM Hit Parade, ‏31 בדצמבר 1962
↑  ביל הארי, The Beatles Encyclopedia: Revised and Updated. London, Virgin Books, 2000, ISBN 0-7535-0481-2
↑  איאן מקדונלד, Revolution in the Head: The Beatles' Records and the Sixties, לונדון, 2005, ISBN 1-84413-828-3
אמנת ז'נבה השנייה

אמנת ז'נבה השנייה 1906 מחילה את אמנת ז'נבה הראשונה, הנוגעת להגנה על צוותים רפואיים ודתיים, על מצבי מלחמה בים. האמנה מעניקה הגנה לאניות המשמשות למתן סיוע רפואי. על האמנה חתומות כ-196 מדינות.
מבנה האמנה

באמנה ישנם כ-63 סעיפים, ובהם:
סעיפים 12 ו-18 מחייבים את כל הצדדים להגן ולטפל בפצועים, החולים ובספינות טרופות.
סעיף 21 מאפשר לפנות לכלי שיט נייטרליים כדי לסייע באיסוף ולטפל בפצועים, חולים וספינות טרופות. אך לא ניתן ללכוד את הכלים הנייטרליים.
סעיף 22 קובע כי לא ניתן להשתמש בספינות בית חולים לכל מטרה צבאית, ובשל משימתן ההומניטרית, לא ניתן לתקוף או ללכוד אותן.
סעיפים 36 ו-37 מגנים על אנשי דת ורפואה המשרתים על ספינת קרב.
סונג מיילינג

זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
| --- | --- |

 לידה:  4 במרץ 1898  פודונג, שאנגחאי 
 פטירה:  23 באוקטובר 2003  (בגיל 105) ארצות הברית מנהטן, ניו יורק 
 מדינה:  הרפובליקה הסינית הרפובליקה הסינית
 מקום קבורה:  בית הקברות פרנקליף 
 מקום מגורים:  ניו יורק 
 השכלה:  מכללת ולסלי (1917)  מכללת וסליאן (1913)  Piedmont University 
 תפקיד:  member of the Constituent National Assembly 
 מפלגה:  קוומינטנג 
 השקפה דתית:  מתודיזם 
 בן או בת זוג:  צ'יאנג קאי שק (1927–5 באפריל 1975) 
 פרסים והוקרה:  הצלב הגדול במסדר איזבלה הקתולית (1965) 
 חתימה:   
 
סונג מיילינג על שער המגזין הסיני ליאנגיו, 1938
סוּנְג מֵיילִינְג (בסינית: 宋美齡;‏ 5 במרץ 1898 – 23 באוקטובר 2003) הייתה ידועה אף כ"מאדאם צ'יאנג קאי שק", הייתה אשתו של המנהיג הסיני צ'יאנג קאי שק, שמילאה תפקיד חשוב בפוליטיקה הסינית.