stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לואיס קנטנר
ביוגרפיה > קריירה

קנטנר החל בקריירת הקונצרטים שלו בגיל 15. עד 1931 נוגע בעולם בשם לודוויג קנטנר. הוא זכה בפרס חמישי בתחרות שופן הבינלאומית בוורשה, ובפרס ליסט בבודפשט. בשנת 1935 היגר לאנגליה לצמיתות. הוא ניגן בשידורי רדיו את מכלול הסונאטות של בטהובן ושוברט, את כל הפסנתר המושווה של באך, ואת "שנות העלייה לרגל" השלם של ליסט. הוא כיהן כנשיא אגודת ליסט הבריטית במשך שנים רבות, עד מותו.
ב-1941 ניגן בפסקול הסרט "אור ירח מסוכן" את "קונצ'רטו ורשה" של ריצ'רד אדינסל.
ב-1975 הזמין את הפסנתרן הארגנטינאי הצעיר אנריקה ש. דנוביץ ללמוד בהשגחתו האישית בבית הספר למוזיקה ע"ש מנוחין בלונדון, שאותו ניהל אז.
קודאי הלחין את "מחולות מָרוֹסֶק" בשביל קנטנר, שניגן אותם בביצוע בכורה בבודפשט ב-14 במרץ 1927. לבקשת המלחין, היה הסולן בבכורה ההונגרית של הקונצ'רטו לפסנתר מס' 2 של ברטוק בבודפשט בשנת 1933, בניצוח אוטו קלמפרר ובביצוע הראשון באירופה של הקונצ'רטו מס' 3 שלו בלונדון, בניצוח סר אדריאן בולט, ב-27 בנובמבר 1946. יחד עם יהודי מנוחין (גיסה של אשתו השנייה, גריזלדה) ניגן בפעם הראשונה את הסונאטה לכינור מאת ויליאם וולטון, בציריך ב-30 בספטמבר 1949.
קנטנר שפט במספר רב של תחרויות מוזיקה. הוא היה גם מלחין, שכתב יצירות תזמורתיות, מוזיקה קאמרית, יצירות לפסנתר ושירים.
חיים אישיים

אשתו הראשונה של קנטנר הייתה הפסנתרנית אילונה קאבוש. נישואים אלה הסתיימו ב-1945, ואחר נשא לאישה את גריזלדה גולד, בתה של הפסנתרנית אוולין סוארט, שבתה השנייה, הבלרינה דיאנה גולד, הייתה לאשתו השנייה של יהודי מנוחין ב-1947.
הערות שוליים

↑  כריסטופר פיפילד, "איבס וטילט: עלייתה ונפילתה של אימפריה מוזיקלית"7 באוגוסט 2005, הוצאת אשגייט
↑  "מחולות מָארוֹסֶק" לפסנתר, הוצאת יוניברסל
↑  לואיס קנטנר - ביוגרפיה, אלבומים, תמונות - נאקסוס קלאסיקל מיוזיק, אתר נאקסוס7 באוגוסט 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007278650305171  PLWABN: 9810704256105606  BIBSYS: 7074285  BNE: XX1308957  BnF: cb139270514 (data)  CiNii: DA13664091  GND: 118988190  ISNI: 0000 0001 1023 8854  LCCN: n85367889  MusicBrainz: 11dc3368-1f27-4ec1-a862-23f274b38d5f  NKC: osa2013791193  NSK: 000666621  NTA: 073310662  RERO: 02-A003449807  SNAC: w69q5tgz  SUDOC: 157156702  Trove: 1303846  VIAF: 32185806   WorldCat (עם VIAF): 32185806
ג'וזי כץ

| --- | --- |

ג'וזי כץ, 1995
 לידה:  14 באוגוסט 1940 (בת 84) י' באב ה'ת"ש פיטסבורג פנסילבניה ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  ג'וזפין מרשה כץ
 מוקד פעילות:  ישראל, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1963
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  רוק, פופ
 שפה מועדפת:  עברית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  P&C
 שיתופי פעולה בולטים:  אריק איינשטיין, שמוליק קראוס, שלום חנוך
 בן או בת זוג:  שמוליק קראוס 
 מספר צאצאים:  2 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וזי כץ (באנגלית: Josie Katz; נולדה בי' באב ה'ת"ש, 14 באוגוסט 1940) היא זמרת, שחקנית, רקדנית וציירת ישראלית.
ביוגרפיה

כץ נולדה בשם ג'וזפין מרשה כץ (Josephine Marcia Katz) בפיטסבורג שבארצות הברית. בגיל 19 עלתה לישראל במסגרת גרעין של תנועת הנוער "הבונים" ושהתה בקיבוצים גשר הזיו ואורים, ולאחר מכן עברה להתגורר בתל אביב.
פרסים והוקרה

ב-1977 הוקדשה לכץ ולשיריה פרק בתוכנית "אולפן קיץ", בבימוי רלף ענבר.
בשנת 2005 יצא סרט תיעודי על חייה בשם "אצלי הכל בסדר", שהופץ גם בארצות הברית.
בשנת 2022 זכתה בפרס בוני ציון.
חיים אישיים

בשנת 1964 הכירה כץ את שמוליק קראוס והשניים הפכו בני זוג. ב־22 באוקטובר 1969 השניים נישאו ונולדו להם שני בנים, ב־1974 וב־1976. כץ וקראוס חוו משברים רבים עקב מצבו הנפשי המעורער של קראוס, מעצריו ואשפוזיו הרבים. בשנת 1981, בעקבות מריבה קשה עם קראוס, עזבה כץ את ישראל בן לילה ועברה להתגורר בארצות הברית עם שני ילדיהם. מאוחר יותר הם התגרשו. בפברואר 2013 נפטר קראוס וכץ נעדרה מהלווייתו, כמו גם שני בניהם המשותפים.
בארצות הברית היא נישאה בשנית לדייוויד סקלר, מנהל בכיר בחברתו של דונלד טראמפ. לאחר שתי שנות נישואים, בעלה נהרג לעיניה ולעיני בנה בתאונת דרכים, בעת שנסעו זה אחרי זה ברכבים נפרדים.
כץ חזרה לישראל ב-1999 ומאז היא מתגוררת בתל אביב.
כץ חשפה כי היא חלתה בשנת 2020 בסרטן השד.
דיסקוגרפיה > אלבומים

החלונות הגבוהים (1967)
הטוב הרע והנערה (1972)
לבד ביחד ולבד לבד (1975)
התשמע קולי (אוסף) (2000)
דיסקוגרפיה > סינגלים

נמס בזמן עם ברק וייס (2006)
After All The Love Is Gone (מתוך האלבום של נתן סלור) ‏(2011)
עלה נישא ברוח (קאבר מתוך אלבום המחווה לזמרת שושנה דמארי, "לשיר איתך") (2019)
ועכשיו כבר טוב (2020)
פילמוגרפיה חלקית

שבלול (1970)
השמלה (1970)
התרוממות (1970)
שוד הטלפונים הגדול (1972)
סוסעץ (1978)
החברים של נאור (2011)
הערות שוליים

↑   ילד רע, ג'וזי כץ (מתוך הצועני השורק), סרטון  באתר יוטיוב
↑  דף התקליט לאמא באהבה, באתר סטריאו ומונו
↑  אור ברנע, היו ימים שלי, באתר ynet, 13 בפברואר 2008
↑  גלעד שגב ג'וזי כץ, – "האהבות שלי", מחווה ללהקת "החלונות הגבוהים", באתר יוסמיוסיק, מרץ 2008
↑  קרן נתנזון, לפעמים חלונות מתגשמים, באתר ynet, 16 במרץ 2008
↑   ג'וזי כץ בראיון על השיר החדש בתוכנית הבוקר בהגשת דן שילון וטלי מורנו בערוץ 2, סרטון  באתר יוטיוב
↑   After all the love is gone - Josie Katz ג'וזי כץ, סרטון  באתר יוטיוב
↑  הערוץ הרשמי של ברק ויס, ברק ויס וג'וזי כץ - נמס בזמן, נבדק ב-2019-01-14
↑  טל גורדון, ראיון: ג'וזי כץ נותנת סיכוי לקסם, באתר הבמה, 05 ביוני 2019
↑  עם ראלף עינבר באולפן הקיץ, דבר, 29 ביולי 1977
↑  הסרט לצפייה ישירה, באתר וואלה VOD
↑  פרס "בוני ציון" של ארגון "נפש בנפש" יוענק לזמרת ג'וזי כץ, באתר ערוץ 7, 7 במרץ 2022.
↑  אור ברנע, שמוליק קראוס הובא למנוחות, באתר ynet, 18 בפברואר 2013
↑  לירון אברהם, ג'וזי כץ: "דונלד טראמפ אמר לבעלי: 'מה אתה הולך עם צעירות כאלה?'", באתר Xnet‏, 20 במאי 2017
↑  אורית מרלין-רוזנצוייג, ג'וזי כץ חושפת את ההתמודדות עם סרטן השד: כשמצאו את הגידול הייתי קוּל. מה, אני אבכה?, באתר ynet, 6 באוקטובר 2022
↑  יובל אראל‏, ג'וזי כץ - ועכשיו כבר טוב, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 18 בפברואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298292105171  ISNI: 0000 0000 6926 3635  MusicBrainz: c7d9b466-af10-4f31-af63-52775f3b8128  VIAF: 97379569   WorldCat (עם VIAF): 97379569
20 ביולי

20 ביולי הוא היום ה-201 בשנה (202 בשנה מעוברת), בשבוע ה-29 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 164 ימים.
קשר העשרים ביולי
אירועים היסטוריים ביום זה

1031 – רובר השני, מלך צרפת נהרג במהלך מלחמת אזרחים עם בניו. אנרי הראשון הוכרז כיורשו
1402 – קרב אנקרה, כוחות טימור לנג מנצחים את הצבא של האימפריה העות'מאנית. הסולטאן באיזיט הראשון נשבה
1546 – פורצת המלחמה השמלקלדית – מלחמת הדתות בגרמניה
1654 – על פי הברית האנגלו-פורטוגזית פורטוגל תהיה תחת שליטה אנגלית
1655 – נחנך בניין העירייה של אמסטרדם, אשר החל מ-1808 היה לארמון המלכותי של אמסטרדם
1810 – קולומביה מכריזה על עצמאות ומתנתקת מספרד
1866 – קרב ליסה נערך בין ציי האימפריה האוסטרית וממלכת איטליה, ליד האי ליסה בים האדריאטי הסתיים בניצחון מוחץ של האוסטרים
1871 – קולומביה הבריטית מצטרפת לקונפדרציה של קנדה
1881 – הצ'יף של שבט הסו פר רובץ מוביל את שארית אנשיו לכניעה לכוחות ארצות הברית בפורט בדפורד, מונטנה
1897 – נוסדה האקדמיה הברזילאית לשפה וספרות
1901 – מרוקו חותמת על הסכם עם צרפת שבו מוכרז גבול מרוקו-אלג'יריה כמושבה צרפתית
1917 – הצהרת קורפו שאפשרה את הקמת ממלכת יוגוסלביה לאחר תום מלחמת העולם הראשונה נחתמת על ידי המשלחת היוגוסלבית וממלכת סרביה
1933 – חתימת קונקורדט הרייך: הסכם בין גרמניה הנאצית לכס הקדוש
1933 – 200 סוחרים יהודים בנירנברג נעצרים ומוצעדים ברחובות העיר
1944 – קשר העשרים ביולי לרציחתו של אדולף היטלר
1948 – סינגמן רי נבחר לנשיא קוריאה הדרומית
1949 – נחתמת שביתת הנשק בין ישראל לסוריה ומלחמת העצמאות הסתיימה רשמית
1951 – מלך ירדן עבדאללה הראשון נרצח על ידי פלסטיני בצאתו מתפילת יום שישי בירושלים
1954 – שביתת נשק נחתמת בהודו-סין ווייטנאם מחולקת בין הצפון לדרום
1960 – סרי לנקה (אז ציילון) בוחרת את סירימאבו בנדרנאיקה לראשות הממשלה. האישה הראשונה בתפקיד ראש הממשלה בעולם
1969 – תוכנית אפולו: החללית אפולו 11 נוחתת על הירח. ניל ארמסטרונג ובאז אולדרין הם האנשים הראשונים שהולכים על פניו
1969 – מלחמת ההתשה: פשיטה של צה"ל על האי גרין
1974 – כוחות טורקיים פולשים לקפריסין
1976 – תוכנית ויקינג: החללית ויקינג 1 נוחתת בהצלחה על מאדים
1977 – פרוץ מלחמת לוב-מצרים (הסתיימה ב-24 ביולי)
1982 – ה-IRA מפוצץ שני מטעני חבלה במרכז לונדון, שמונה חיילים נהרגים ו-47 אנשים נוספים נפצעים
1989 – אונג סן סו צ'י נכנסת למעצר בית על פי צו החונטה הצבאית הבורמזית, ונשארת במעצר כ-15 שנה, עד שחרורה ב-13 בנובמבר 2010
1992 – ואצלב האוול מתפטר מנשיאות צ'כוסלובקיה
2014 – מבצע צוק איתן – מתנהל קרב בשג'אעיה שבו נהרגים שבעה חיילי חטיבת גולני
2014 – חבורת מונטי פייתון מעלה את מופעה האחרון באולם ה-O2 בלונדון מול קהל של 15,000 צופים, והתארחו בו הקומיקאית אדי איזרד, השחקן מייק מאיירס והפיזיקאי סטיבן הוקינג. המופע הועבר בשידור חי בטלוויזיה ובבתי קולנוע ברחבי העולם. בישראל, המופע הוקרן באולמות הקולנוע של יס פלאנט
2015 – ארצות הברית וקובה מחדשות את יחסיהן הדיפלומטיים לאחר 54 שנים
2016 – ישראל וגינאה מחדשות את יחסיהן הדיפלומטיים לאחר 49 שנים
2020 – ערב הסעודית משגרת חללית ל"משימת תקווה מאדים"
2021 – התחיל השלב השני בפתיחת והסדרתה ההתיישבות בוורושה
נולדו

356 לפנה"ס – אלכסנדר הגדול, מלך מוקדון וכובש האימפריה הפרסית (נפטר ב-323 לפנה"ס)
1304 – פרנצ'סקו פטרארקה, פילוסוף ומשורר איטלקי (נפטר ב-1374)
1519 – אינוקנטיוס התשיעי, אפיפיור (נפטר ב-1592)
1591 – אן האצ'ינסון, מתיישבת פוריטנית. זכורה כסמל אמריקאי של חופש הדת. (נרצחה ב-1643)
1822 – גרגור מנדל, אבי הגנטיקה (נפטר ב-1884)
1890 – ורנה פלטון, שחקנית ומדבבת אמריקנית (נפטרה ב-1966)
1912 – מיכאל בן-חנן, מראשי ארגון "ההגנה" בירושלים, מחנך ושדרן רדיו ישראלי (נפטר ב-2001)
1914 – אליהו מרידור, מראשי האצ"ל, ממייסדי תנועת החרות וחבר הכנסת מטעמה (נפטר ב-1966)
1919 – אדמונד הילרי, מטפס הרים, כובש האוורסט (נפטר ב-2008)
1922 – גדעון אלרום, ממקימי שירות האוויר בארגון ההגנה (נפטר ב-2005)
1922 – אלן בויד, עורך דין אמריקאי ומנכ"ל מספר תאגידים גדולים בתחום התחבורה (נפטר ב-2020)
1923 – מתי פלד, איש פלמ"ח, אלוף בצה"ל וחבר הכנסת מטעם הרשימה המתקדמת לשלום (נפטר ב-1995)
1923 – בנימין ברעם, מלחין ישראלי, מרצה למוזיקה ומבקר מוזיקה (נפטר ב-2012)
1925 – ז'אק דלור, נשיא האיחוד האירופי (נפטר ב-2023)
1927 – מיכאל גילן, מנצח אוסטרי (נפטר ב-2019)
1927 – ליודמילה אלכסייבה, דיסידנטית סובייטיית (נפטרה ב-2018)
1928 – פבל קוהוט, סופר, מחזאי, מתרגם ומשורר צ'כי-אוסטרי
1930 – מנחם אמיר, פרופסור לקרימינולוגיה, ממייסדי התחום בישראל ותחום הוויקטימולוגיה בעולם (נפטר ב-2015)
1932 – סלבה צ'פלין, במאי ישראלי (נפטר ב-2013)
1932 – נאם ג'ון פייק, אמן ופסל אמריקאי, מחלוצי הווידאו ארט (נפטר ב-2006)
1933 – קורמאק מקארתי, סופר אמריקאי (נפטר ב-2023)
1934 – אליקי וויוקלאקי, שחקנית תיאטרון וקולנוע, זמרת ורקדנית יווניה (נפטרה ב-1996)
1934 – עזה צבי, מבקרת ספרות, מסאית ומתרגמת ישראלית (נפטרה ב-2011)
1936 – אשר וינר, מנהל ישראלי, שהיה מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון בשנים 1979–1985 (נפטר ב-2000)
1936 – ברברה מיקולסקי, פוליטיקאית אמריקאית
1938 – דיאנה ריג, שחקנית אנגלייה (נפטרה ב-2020)
1938 – נטלי ווד, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-1981)
1939 – יעקב גרונדמן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נפטר ב-2004)
1939 – ג'ודי שיקגו, אמנית ופעילה פמיניסטית אמריקאית
1943 – ונדי ריצ'רד, שחקנית טלוויזיה אנגליה (נפטרה ב-2009)
1944 – יורם בן-זאב, דיפלומט ישראלי, כיהן כשגריר ישראל בגרמניה
1945 – קים קארנס, זמרת אמריקאית
1947 – קרלוס סנטנה, גיטריסט דרום אמריקאי
1957 – דונה דיקסון, שחקנית אמריקאית
1964 – כריס קורנל, זמר אמריקאי (נפטר ב-2017)
1969 – ג'וש הולווי, שחקן אמריקאי
1971 – סנדרה או, שחקנית אמריקאית
1975 – ריי אלן, כדורסלן אמריקאי
1977 – דניאלה דורון, יוצרת טלוויזיה, תסריטאית, מורה לכתיבה, מגישה ועיתונאית
1978 – וויל סולומון, כדורסלן אמריקאי
1980 – ג'יזל בונדשן, דוגמנית ושחקנית ברזילאית
1983 – תומר בן חורין, שחקן, צייר וסופר ישראלי (נפטר ב-2020)
1984 – שי גבסו, זמר ויוצר ישראלי
1993 – אלישיה דבנם-קארי, שחקנית אוסטרלית
נפטרו

1031 – רובר השני, מלך צרפת (נולד ב-972)
1156 – טובה, קיסר יפן (נולד ב-1103)
1454 – חואן השני, מלך קסטיליה (נולד ב-1405)
1514 – גיירג' דוז'ה, איש צבא הונגרי (נולד ב-1470)
1524 – קלוד, נסיכת צרפת (נולד ב-1499)
1923 – פנצ'ו וייה, מהפכן מקסיקני שנרצח (נולד ב-1877)
1926 – פליקס אדמונדוביץ' דזרז'ינסקי, ראש המשטרה החשאית הסובייטית (נולד ב-1877)
1937 – גוליילמו מרקוני, ממציא הרדיו וחתן פרס נובל לפיזיקה 1909 (נולד ב-1874)
1943 – פליקס דה מנשה, איש עסקים ומנהיג בקהילה היהודית במצרים (נולד ב-1865)
1944 – פרידריך אולבריכט, איש צבא גרמני, מראשי קשר העשרים ביולי לרציחתו של אדולף היטלר (נולד ב-1888)
1944 – גנרל אוברסט לודוויג בק, ראש המטה של הוורמאכט בזמן המשטר הנאצי (נולד ב-1880)
1944 – ורנר פון האפטן, קצין בוורמאכט אשר היה שותף לקשר העשרים ביולי להפלת המשטר הנאצי (נולד ב-1908)
1945 – פול ואלרי משורר, סופר, ומבקר ספרות צרפתי (נולד ב-1871)
1951 – עבדאללה הראשון, מלך ירדן, נרצח (נולד ב-1882)
1973 – ברוס לי, שחקן ומומחה אמנות לחימה (נולד ב-1940)
1973 – חנה חושי, אשת אבא חושי, פעילה בארגוני פועלים בחיפה, מייסדת ויו"ר ארגון אמהות עובדות בחיפה (נולדה ב-1903)
1973 – רוברט סמיתסון, פסל אמריקאי (נולד ב-1938)
1990 – ברוך בן-יהודה, איש חינוך (נולד ב-1894)
1994 – יהודה פריהר, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, שירת כנספח צה"ל בארצות הברית ובקנדה (נולד ב-1922)
1995 – הלמוט גרנשהיים, צלם, אספן והיסטוריון חשוב של הצילום (נולד ב-1913)
2011 – לוסיאן פרויד, צייר בריטי-יהודי (נולד ב-1922)
2012 – משה סילמן, ישראלי שהצית עצמו למוות לאחר שנקלע למצוקה כספית ממושכת (נולד ב-1954)
2013 – הלן תומאס, עיתונאית אמריקאית (נולדה ב-1920)
2013 – שאול ביבר, פזמונאי, מחזאי, במאי ומפיק ישראלי (נולד ב-1922)
2013 – יואל שר, פסנתרן, מלחין, זמר, בדרן ושחקן ישראלי (נולד ב-1936)
2016 – נילי גורן, אוצרת הצילום של מוזיאון תל אביב לאמנות (נולדה ב-1965)
2017 – צ'סטר בנינגטון, מוזיקאי אמריקאי, סולן להקת לינקין פארק (נולד ב-1976)
2019 – נחיק נבות, איש מערכת הביטחון הישראלית, ראש אגף "תבל" והמשנה לראש "המוסד" (נולד ב-1931)
2021 – אניטה נובינסקי, היסטוריונית ברזילאית ממוצא יהודי, ילידת פולין (נולדה ב-1922)
2023 – מירקו נובוסל, כדורסלן ומאמן כדורסל קרואטי (נולד ב-1938)
חגים ואירועים החלים ביום זה

קולומביה – יום העצמאות
יפן – יום הים (אומי-נו-הי)
צפון קפריסין – יום השלום והחופש
יום השחמט הבין-לאומי
19 ביולי – 21 ביולי
יולי
לוח אירועים שנתי
Apollo 11 משמאל לימין: ניל ארמסטרונג, מייקל קולינס ובאז אולדרין, 1969
אלכסנדר מוקדון
פרנצ'סקו פטרארקה
פרידריך אולבריכט
קברו של ברוס לי
קלמן כהנא

הרב קלמן כהנא משמאל בלימוד גמרא בקיבוץ חפץ חיים
הרב ד"ר קלמן כהנא (כ"ב באייר תר"ע – י"א באלול תשנ"א, 31 במאי 1910 – 20 באוגוסט 1991) היה רב הקיבוץ חפץ חיים, מייסד וראש בית המדרש גבוה להלכה בהתיישבות החקלאית, ומחברם של ספרים תורניים רבים.
היה ממנהיגי פועלי אגודת ישראל, מחותמי מגילת העצמאות, חבר הכנסת וסגן שר החינוך והתרבות בממשלות ישראל.
קורות חיים

נולד בעיר ברודי שבגליציה, אז בשליטת האימפריה האוסטרו-הונגרית (כיום באוקראינה) כבן למשפחת הרבנים הענפה משפחת כהנא הלר, בשנת 1910.
למד לימודים מסורתיים וגם סיים לימודיו בגימנסיה היהודית בעיר. סיים חוק לימודיו בבית המדרש לרבנים מיסודו של הרב עזריאל הילדסהיימר בברלין. כמו כן, השתלם בלימודים כלליים (פילוסופיה, שפות שמיות, היסטוריה ופדגוגיה) באוניברסיטאות ברלין ווירצבורג וקיבל תואר דוקטור לפילוסופיה. עבודת הדוקטור שלו עסקה בחיבור בן תקופת הגאונים "סדר תנאים ואמוראים".
היה ממייסדי תנועת הנוער של אגודת ישראל בגרמניה.
בסיום לימודיו בבית המדרש לרבנים עבר לעיר פולדה שבגרמניה שם שימש בתחילה כמורה לעברית.
לאחר נישואיו לחנה, בתו הבכורה של הרב ברוך קונשטט אב"ד פולדה ולימים ממיסדיה של ישיבת קול תורה בירושלים, סייע ביד חותנו ושימש כעוזרו וכיד ימינו בישיבת פולדה.
שימש כציר בכנסייה הגדולה השלישית של אגודת ישראל במרינבאד בשנת תרצ"ז (1937).
בשנת 1938 עלה לארץ ישראל והתיישב בקיבוץ חפץ חיים בכפר סבא, ובשנת 1940 (ה'ת"ש) נבחר לרב הקיבוץ.
הרב כהנא היה מתלמידיו המובהקים של החזון איש, הוא התייעץ עמו בכל ענייני קיבוץ חפץ חיים ובעיקר בקשר להלכות התלויות בארץ. כן כתב בהדרכתו את ספרו 'טהרת בת ישראל', והחזון איש טרח והשיב להשגות שעוררו על פסקי הלכות שונים בספר, תגובת החזון איש צורפה לספר במהדורות הבאות. כן שימש פעמים רבות כשלוחו לעניינים שונים. 
בשלב כלשהו התערערו היחסים ביניהם אך לא לזמן רב, כאשר החזון איש שיגר לו אגרת בה הוא מבקשו: "אבקשו לשכוח העבר העגום".
לקראת שנת השמיטה ה'תש"ה פרסם חוברת על הלכות שמיטה ופעל לגייס תמיכה לקרן השמיטה.
הרב כהנא היה מראשי מפלגת פועלי אגודת ישראל וחבר מועצת העם מטעם פועלי אגודת ישראל, כממלא מקומו של בנימין מינץ בהיעדרו, והיה מחותמי מגילת העצמאות. לאחר הקמת המדינה היה חבר מועצת המדינה הזמנית. כהנא כיהן כחבר הכנסת ב-9 הכנסות הראשונות מטעם פועלי אגודת ישראל. בבחירות לכנסת הראשונה נבחר במסגרת רשימה מאוחדת של כל המפלגות הדתיות (החזית הדתית המאוחדת) ובבחירות לכנסת השלישית, הרביעית והשמינית נבחר במסגרת רשימה משותפת עם אגודת ישראל (חזית דתית תורתית). שימש בתפקיד סגן שר החינוך והתרבות ב-5 ממשלות ישראל (בכנסת השנייה בממשלה השלישית, בין התאריכים 8 אוקטובר 1951 - 24 דצמבר 1952, ובכנסת החמישית והשישית בממשלות העשירית עד הארבע עשרה) בין השנים 1961-1969. בפרישתו מהכנסת הכריז: "לא לנער הזה התפללתי". בתפקידו זה היה אחראי על המחלקה לתרבות תורנית ועל מפעל ההזנה.
היה מהגורמים לנפילת ממשלת רבין הראשונה (ממשלת ישראל ה-17) בכנסת השמינית, לאחר שבדצמבר 1976 הגיש הצעת אי אימון בממשלה בעקבות טענות חברי הכנסת הדתיים והחרדים על חילול שבת, כאשר חלק משרי הממשלה לא הספיקו לחזור לביתם לפני כניסת השבת מטקס קבלת מטוסי ה־F-15 הראשונים של חיל האוויר, למרות שהצעת האי אימון נפלה, רבין פיטר את שרי המפד"ל שנמנעו בהצבעה והכריז על הקדמת הבחירות, שבסופם עלתה לראשונה ממשלת בגין לשלטון.
בשנת תשל"ט עבר להתגורר בירושלים, והקים את בית המדרש הגבוה להלכה בהתיישבות החקלאית ואת הקרן לחילול מעשר שני ורבעי.
כתב עשרות ספרים, שהמפורסמים שבהם הם "טהרת בת ישראל" על טהרת המשפחה, "מצוות הארץ" על מצוות התלויות בארץ על פי ספרי החזון אי"ש, שנדפס גם עם חלק ממהדורות הקיצור שולחן ערוך, וסדרת "חקר ועיון", שבמסגרתה הוהדרו ראשונים ואחרונים על מסכתות סדר זרעים. על הכרך למסכת שביעית זכה בפרס הרב טולידאנו לספרות תורנית לשנת תשמ"א. כן כתב מאמרים רבים.
משפחתו

אחיו הצעיר היה נשיא בית המשפט העליון השופט יצחק כהן, ששימש כראש ועדת כהן, ועדת החקירה הממלכתית שבדקה את אירועי סברה ושתילה.
הותיר אחריו שמונה ילדים, שש בנות ושני בנים. נכדתו היא עו"ד ניצן כהנא, שניהלה את המטה למאבק בסחר בנשים ובזנות והובילה לחקיקת חוק איסור צריכת זנות.
לקריאה נוספת

שרגא שטיפל,  שמואל עמנואל, תרומת כהן- קובץ שיחות ומאמרים של הרב קלמן כהנא, וקווים לדמותו, תשנ"ג
הערות שוליים

↑  כפר סבא, הצופה, 30 באוקטובר 1939
↑  שבת פאג"י בקיבוץ חפץ חיים, הצופה, 7 ביוני 1945
↑  הרב שלמה יוסף זוין, השמיטה בהלכה, הצופה, 27 באוקטובר 1944
↑  למען שובתי השביעית, הצופה, 8 בנובמבר 1944
↑  ברכת פואג"י והחיילים הדתיים, הצופה, 1 באפריל 1946
↑  ברכת פועלי אגודת ישראל, המשקיף, 7 בנובמבר 1946
↑  חברי מועצת העם, הצופה, 5 במאי 1948
↑  דניאל בלוך, התפקיד המוזר של סגן השר, דבר, 22 בנובמבר 1968
↑  ירון דרוקמן, כשמטוסים הפילו את הממשלה של רבין, באתר ynet, 21 בדצמבר 2013
↑  לסקירה על הספר, ראו את דברי הרב משה אברהם פטרובר, "על ספר 'טהרת בת ישראל'", המעין נ [ד] (תמוז תש"ע), עמ' 77–85.
↑  מתוך כתבה בעיתון "תל אביב".
| חברי הכנסת הראשונה |
| --- | --- | --- |
| מפא"י | דוד בן-גוריון • משה שרת • אליעזר קפלן • (דוד רמז) • יוסף שפרינצק* • גולדה מאיר • יצחק בן-צבי • זלמן שזר • דב יוסף • חיים בן אשר • אברהם הרצפלד • עדה מימון • שלמה לביא • שמואל דיין • יוסף ברץ • יחיאל דובדבני • בבה אידלסון • פרץ נפתלי • פנחס לבון • זלמן ארן • בן-ציון דינור • אליהו הכרמלי • נטע הרפז • (יהודית שמחוני) • (אבא חושי) • יזהר סמילנסקי • ראובן שרי • יונה כסה • אפרים תבורי • (יוסף מיכאל לם) • (אריה שפטל) • (אברהם טביב) • צבי יהודה • עקיבא גוברין • יוסף אפרתי • אריה בהיר • חסיה דרורי • אליעזר ליבנה • דוד הכהן • ישראל גורי • עמי אסף • מאיר ארגוב • דבורה נצר • שרגא גורן • השל פרומקין • דוד בר-רב-האי • (יצחק קנב) • (הרצל ברגר) • (ז'ניה טברסקי) • (ישראל ישעיהו-שרעבי) • (ברוך אזניה) • (מנחם כהן) • (רפאל בש) |  |
| מפ"ם | (יצחק טבנקין) • מאיר יערי • יעקב חזן • נחום ניר-רפאלקס • אהרן ציזלינג • מרדכי בנטוב • ישראל גלילי • יעקב ריפתין • משה סנה • ברל רפטור • אליעזר פרי • משה ארם • חנה למדן • חנן רובין • ישראל בר-יהודה • מנחם בדר • פייגה אילנית • יצחק בן-אהרן • (דב בר-ניר) • (מנחם רצון) • (דוד ליבשיץ) |  |
| החזית הדתית המאוחדת | יהודה לייב פישמן מימון • יצחק מאיר לוין • חיים משה שפירא • משה אונא • בנימין מינץ • דוד צבי פנקס • מאיר דוד לוונשטיין • זרח ורהפטיג • אליהו-משה גנחובסקי • קלמן כהנא • מרדכי נורוק • יוסף בורג • אהרן-יעקב גרינברג • אברהם יהודה גולדראט • אברהם-חיים שאג • (משה קלמר) • (אליהו מזור) |  |
| תנועת החירות | מנחם בגין • אורי צבי גרינברג • יעקב מרידור • אריה בן-אליעזר • אברהם רקנאטי • יוחנן בדר • הלל קוק • חיים לנדאו • שמואל מרלין • חיים כהן-מגורי • אליהו לנקין • שמואל כץ • ערי ז'בוטינסקי • אסתר רזיאל-נאור |  |
| הציונים הכלליים | פרץ ברנשטיין • ישראל רוקח • שושנה פרסיץ • יוסף ספיר • יעקב קליבנוב • יעקב גיל • יוסף סרלין |  |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פנחס רוזן • אברהם גרנות • אידוב כהן • יזהר הררי • ישעיהו פורדר |  |
| ספרדים ועדות מזרח | בכור-שלום שטרית • אליהו אלישר • אברהם אלמליח • משה בן-עמי |  |
| מק"י | שמואל מיקוניס • תופיק טובי • אליעזר פרמינגר • מאיר וילנר |  |
| הרשימה הדמוקרטית של נצרת | סיף א-דין א-זועבי, אמין-סלים ג'רג'ורה |  |
| מפלגת הלוחמים | נתן ילין-מור |  |
| ויצו | רחל כהן-כגן |  |
| התאחדות התימנים בישראל | זכריה גלוסקא |  |
בסוגריים - כהונה חלקית, * יו"ר הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527043605171  GND: 1089763972  ISNI: 0000 0000 7150 1700  LCCN: n86006443  NTA: 07193605X  RERO: 02-A003438051  VIAF: 263408076   WorldCat (עם VIAF): 263408076
זולטאן קורדה

| --- | --- |

 לידה:  3 במאי 1895 טורקווה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  13 באוקטובר 1961 (בגיל 66) הוליווד, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות הוליווד פוראבר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הונגריה, הממלכה המאוחדת 
 בן או בת זוג:  Joan Gardner (1930–1961)  אולי סזוקולאי 
 צאצאים:  David Korda 
 פרופיל ב-IMDb
 
זולטאן קורדה (במקור קלנר, בהונגרית: Korda Zoltán; פוסטהפאסטו (בשמו היום: טורקווה), מחוז יאס-נאג'קון-סולנוק, 3 ביוני 1895 – הוליווד, קליפורניה, ארצות הברית, 23 באוקטובר 1965) היה במאי קולנוע יהודי-הונגרי-אמריקאי. אחיהם של במאי הקולנוע והמפיק אלכסנדר קורדה והצייר ותפאורן וינסנט קורדה.
ביוגרפיה

זולטאן קורדה נולד במשפחה יהודית כבנם של הנריק קלנר, פקיד נושא משרה כמנהל אחוזה ושל ארנסטינה וייס. אֶחיו היו שאנדור (אלכסנדר) קורדה הבכור ווינסנט קורדה, שנודעו שניהם כבמאים בתעשיית הקולנוע.
אביו חלה בשנת 1906 בדלקת התוספתן. מחלתו אובחנה לא נכון והוא הועבר מטורקווה לבודפשט בחשד לדלקת הצפק, אך מאמצי הרופאים היו לשווא והנריק קלנר נפטר.
זולטאן ואחיו אלכסנדר עבדו בהונגריה ובבריטניה. זולטן יצר בין 1918 לבין 1920 בהונגריה, ובשנת 1927 בגרמניה הסריט סרט אילם. עם זאת, ההצלחה האמיתית הראשונה שלו הייתה "Sanders of the River", שנעשה בבריטניה בשנת 1935. בשנת 1937, יחד עם רוברט פלהרטי קיבל את פרס הבמאי הטוב ביותר בפסטיבל ונציה עבור סרטו Elephant Boy. הוא צילם כמה סרטי מלחמה באפריקה ובאסיה. בשנת 1940 הצטרף לאחיו, אלכסנדר קורדה בהוליווד. שם הפיק את הסרט "הגנב מבגדאד" כמפיק. את שארית חייו בילה בביתו שבדרום קליפורניה, אך עדיין צילם סרטים כמו דרמת מלחמת העולם השנייה משנת 1943 עם המפרי בוגרט.
אשתו הייתה ג'ואן גרדנר (1930– 1961). שני בנים נולדו להם, ניקולס (15 בינואר 1945–8 באוקטובר 2018) ודוד. הסיפור ההרפתקני של המשפחה נכתב על ידי מיכאל קורדה ביצירתו בשם "בני המזל". בשל בריאותו הרופפת (סבל משחפת) נאלץ זולטאן קורדה לפרוש בשנת 1955. הוא נפטר בשנת 1961 בהוליווד לאחר מחלה ממושכת. הובא למנוחות בבית העלמין בהוליווד.
סרטיו

אנשי המחר (1932)
סנדרס של הנהר (1935)
ילד הפיל (1937)
אזעקה בהודו (התוף, 1938)
ארבע נוצות (ארבע הנוצות, 1939)
ספר הג'ונגל (1942)
סהרה (1943)
מתקפת נגד (1945)
נקמת האישה (1947)
פרשת מקומבר (1947)
בכי, המדינה האהובה (1951)
סערה מעל הנילוס (1955)
(Men of Tomorrow (1932
(Sanders of the River (1935
(Elephant Boy (1937
(The Drum (1938
(The Four Feathers (1939
(Jungle Book (1942
(Sahara (1943
(Counter-Attack (1945
(A Woman's Vengeance (1947
(The Macomber Affair (1947
(Cry, the Beloved Country (1951
(Storm Over the Nile (1955
לקריאה נוספת

זולטאן קורדה (filmkatalogus.hu)
פרנץ טקץ': השנייה הנצחית (filmvilag.hu)
פארק הסרטים קורדה - תערוכה
מלחמת העצמאות של זולטאן קורדה (Népszabadság, 20 בספטמבר 2010 )
מייקל קורדה: בני המזל. חייהם של האחים קורדה, 1983
יוסף קלוץ

יוסף קלוץ יושב ראשון בשורה הקדמית
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
יוסף (יוזף) קלוץ (בפולנית: Józef Klotz;‏ ינואר 1900–1941) היה שחקן כדורגל יהודי פולני, שנספה בשואה. התפרסם כשחקן הכדורגל שהבקיע את השער הראשון בהיסטוריה של נבחרת פולין בכדורגל.
קריירה ספורטיבית

שיחק בקבוצת יוטצ'נקה קרקוב כמגן ימני בין השנים 1920 - 1925 ולאחר מכן עבר לשחק במכבי ורשה. נחשב לשחקן עם ביצועים טכניים גבוהים במיוחד ועל כן נהג לבעוט את כדורי העונשין של קבוצתו. שיחק גם במדי נבחרת פולין וכבש את השער הראשון שהובקע אי פעם על ידי נבחרת פולין, בבעיטת פנדל, במשחק בינלאומי נגד שוודיה במאי 1922.
קלוץ זכה להכרה בעיתונות הספורט הפולנית כמי שנכנס להיסטוריה של הכדורגל הפולני.
בתקופת השואה

כשפרצה המלחמה קלוץ היה כבר נשוי ואב לילדה.
הוא נרצח בורשה בשנת 1941, בגיל 41.
הכרה והנצחה

זכה להכרה במסגרת התערוכה על הספורט היהודי בקרקוב, שהופקה והוצגה לראשונה במוזיאון ההיסטורי בקרקוב. לאחר מכן הוצגה במכון וינגייט, במרכז מורשת בגין ובקיבוץ כברי, שם מתגורר אחיינו דני דקל.
הערות שוליים

↑  דעואל, שורץ, לפני שהכל נחרב, באתר ynet, 28 באפריל 2014
↑  יוטצ'נקה קרקוב |, באתר www.cracow.org.il
↑  סיפורי הספורטאים היהודים בקרקוב מוצגים בווינגייט, באתר ONE‏, 28 באפריל 2014
↑  תערוכה בווינגייט: אגודות ספורט יהודיות שנמחקו, באתר ‏מאקו‏, 27 באפריל 2014
לוח זיכרון למשפחת קלוץ שנספתה בשואה, כולל שמו של יוסף קלוץ, בבית הקברות היהודי בקרקוב