stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משחק (אמנות הבמה)

סצנה מתוך המלט (סוף המאה ה-19)
משחק הוא עבודתו של השחקן – הופעה בתיאטרון, בקולנוע או בטלוויזיה. השחקן מגלם דמות במחזה או בתסריט, אומר את הטקסט ששם המחזאי או התסריטאי בפיה של דמות זו, ופועל לפי הוראות הבמאי. משחק ללא טקסט נקרא אלתור. 
שני המרכיבים החשובים ביותר של המשחק הם הקול (דיבור) ושפת הגוף, ולעיתים הוא כולל בתוכו גם שירה וריקוד.
משחק נלמד, בתאוריה ובפרקטיקה, בבתי ספר למשחק, וכן במסגרת החוג לתיאטרון באוניברסיטאות.
ראו גם

שיטת המשחק
שיטת סטניסלבסקי
לקריאה נוספת

קונסטנטין סטניסלבסקי, עבודת השחקן על עצמו: יומנו של תלמיד, נוסח עברי: הלל אבי חנן, תל אביב: עם עובד-תרבות וחינוך, 1966.
לורנס אוליבייה, על המשחק, עברית: מיכאל הנדלזלץ, הוצאת מודן, 1989.
איוואנה צ'בק, כוחו של השחקן – שיטת צ'בק למשחק: כל השלבים מהתסריט לדמות חיה, נושמת ודינמית, מאנגלית: יניב סבריאנו, הוצאת אסיה, תשס"ט 2009.
בלהה פלדמן, שלוש גישות לאמנות המשחק: סטניסלבסקי, צ'כוב וגרוטובסקי – תאוריות ותרגילים, הוצאת ספרא, 2011.
מייקל צ'כוב, לשחקן, הוצאת אסיה, 2019.
נאגרה

| --- | --- |

הנאגרה, זורם דרך העיר גיפו
 מידע כללי
 אורך:  166 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  115.4 מ"ק לשנייה 
 אגן ניקוז:  1,985 קמ"ר
 מוצא:  הר דאיניצ'י
 יובלים:  Ijira River, Kuwabara River, Yamada River (Gifu), Mugi River, Kibishima River, Itonuki River, Gyaku River, Ooe River, Tsubo River, Sakai River, Yoshida River, Arata River, Sai River, Itadori River, Kayu River 
 שפך:  מפרץ איסה
 מדינות באגן הניקוז:  יפן
 
 תוואי הנהר במפת הונשו
 
נהר הנָאגָרָה (ביפנית: 長良, נאגרה-גאווה), הוא נהר אשר מקורו באזור העיר גיפו שבמחוז גיפו, ושפכו באזור העיר קוואנה. יחד עם נהר קיסו ואייבי, הנאגרה הוא חלק משלושת נהרות קיסו של מישור נובי. בעבר, נקרא הנהר סנומאטה (墨俣). בשל גודלו ואורכו, הממשלה היפנית מסווגת את הנהר כנהר מסוג 1. הנהר הזורם דרך העיר ומצודת גיפו הם הסמלים של העיר גיפו.
איור יפני הממחיש דיג קורמרנים
דיג קורמורנים בנהר הנאגרה

דיג קורמורנים הוא דיג באמצעות ציפור הקורמורן. בתרבות היפנית העתיקה, הקורמורנים משמשים לתפיסת מיני דגים באגמים ונהרות. כיום, דייג באמצעות קורמורנים מתקיים בשתי ערים - גיפו, בה הדיג נעשה בנהר הנאגרה, ובסאקי. אף על פי שדיג קורמורנים מתרחש ב-11 אתרים ברחבי יפן, רק מומחי הדיג בנאגרה וסאקי הם דייגי קורמורנים מורשים. סוג דיג זה מושך תיירים רבים, המוזמנים לעלות על ספינות ולצפות בדיג מתרחש.
משלחת מס' 69 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת
תג המשלחת
משלחת מס' 69 (באנגלית: Expedition 69) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-28 במרץ 2023 ועד ל-27 בספטמבר 2023. מפקד המשלחת היה סרגיי פרוקופייב מרוסיה. המשלחת פעלה במשך 183 ימים.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 28> 03.2023-  27.08.2023 | 27> 08.2023-  3.09.2023 | 3> 09.2023-  15.09.2023 | 15> 09.2023-  27.09.2023 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רוסיה סרגיי פרוקופייב | מהנדס טיסה | סויוז MS-22 |  |  |  |  | סויוז MS-23 | חבר משלחת מס' 67, 68 ו-69.  מפקד טיסה "סויוז MS-22" ו-"סויוז MS-23" |
| רוסיה דמיטרי פטלין(אנ') | מפקד המשלחת | סויוז MS-22 |  |  |  |  | סויוז MS-23 | חבר משלחת מס' 67, 68 ו-69. |
| ארצות הברית פרנסיסקו רוביו(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-22 |  |  |  |  | סויוז MS-23 | חבר משלחת מס' 67, 68 ו-69. |
| ארצות הברית סטיבן בואן | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-6 |  |  |  |  | SpaceX Crew-6 | חבר משלחת מס' 68 ו-69.  מפקד טיסה "SpaceX Crew-6". |
| ארצות הברית וורן הובורג(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-6 |  |  |  |  | SpaceX Crew-6 | חבר משלחת מס' 68 ו-69. |
| איחוד האמירויות הערביות סולטאן א-ניאדי | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-6 |  |  |  |  | SpaceX Crew-6 | חבר משלחת מס' 68 ו-69. |
| רוסיה אנדריי פדיאייב(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-6 |  |  |  |  | SpaceX Crew-6 | חבר משלחת מס' 68 ו-69. |
| ארצות הברית ג'סמין מוגבלי | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-7 |  |  |  |  | SpaceX Crew-7 | חבר משלחת מס' 69 ו-70.  מפקד טיסה "SpaceX Crew-7". |
| דנמרק אנדראס מוגנסן | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-7 |  |  |  |  | SpaceX Crew-7 | חבר משלחת מס' 69 ו-70. |
| יפן סטוסי פורוקבה(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-7 |  |  |  |  | SpaceX Crew-7 | חבר משלחת מס' 69 ו-70. |
| רוסיה קונסטנטין בוריסוב(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-7 |  |  |  |  | SpaceX Crew-7 | חבר משלחת מס' 69 ו-70. |
| רוסיה אולג קונוננקו | מהנדס טיסה | סויוז MS-24 |  |  |  |  | סויוז MS-24 | חבר משלחת מס' 69 ו-70.  מפקד חללית "סויוז MS-24" |
| רוסיה ניקולאי צ'וב(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-24 |  |  |  |  | סויוז MS-24 | חבר משלחת מס' 69 ו-70. |
| ארצות הברית לורל אוהרה | מהנדס טיסה | סויוז MS-24 |  |  |  |  | סויוז MS-24 | חבר משלחת מס' 69 ו-70. |
הערות שוליים

↑  חללית ARKSAT 1
↑  חללית LightCube
↑  חללית Ex-Alta 2
↑  חללית AuroraSat
↑  חללית YukonSat
↑  חללית NEUDOSE
↑  חללית ESSENCE
↑  חללית IRIS
↑  חללית Moonlighter
↑  חללית RADSAT-SK
↑  חללית SC-ODIN
↑  חללית Ukpik-1
↑  לווייני Maya-5 ו-Maya-6
משלחת מס' 65 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת
חברי המשלחת שהגיעו ב-SpaceX_Crew-2
תג המשלחת
מראה תחנת החלל האחרי הוספת מודול "נאוקה" והוספת פאנלים סולריים
משלחת מס' 65 (באנגלית: Expedition 65) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-17 באפריל 2021 ועד ל-17 באוקטובר 2021. מפקד המשלחת היה שאנון ווקר מארצות הברית (עד-27 באפריל), אקיהקו הושידה מיפן (מ-27 באפריל ועד ל-4 באוקטובר) ותומא פסקה מצרפת (מ-4 באוקטובר) . המשלחת פעלה במשך 183 ימים.
במהלך פעילות המשלחת הותקן מודול "נאוקה" ופאנלים סולריים חדשים.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 17> 04.2021-  24.04.2021 | 24> 04.2021-  2.05.2021 | 2> 05.2021-  5.10.2021 | 5> 10.2021-  17.10.2021 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית שאנון ווקר | מפקד המשלחת | SpaceX Crew-1 |  |  |  |  | SpaceX Crew-1 | חבר משלחת מס' 64 ו-65.   מפקד חללית |
| ארצות הברית מייקל הופקינס | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-1 |  |  |  |  | SpaceX Crew-1 | חבר משלחת מס' 64 ו-65. |
| ארצות הברית ויקטור גלובר(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-1 |  |  |  |  | SpaceX Crew-1 | חבר משלחת מס' 64 ו-65. |
| יפן סואיצ'י נוגוצ'י(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-1 |  |  |  |  | SpaceX Crew-1 | חבר משלחת מס' 64 ו-65. |
| רוסיה אולג נוביצקי | מהנדס טיסה | סויוז MS-18 |  |  |  |  | סויוז MS-18 | חבר משלחת מס' 64 ו-65.  מפקד חללית "סויוז MS-18" |
| רוסיה פיוטר דוברוב(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-18 |  |  |  |  | סויוז MS-19 | חבר משלחת מס' 64, 65 ו-66. |
| ארצות הברית מארק ונדה היי(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-18 |  |  |  |  | סויוז MS-19 | חבר משלחת מס' 64 ,65 ו-66. |
| ארצות הברית שיין קימברו | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-2 |  |  |  |  | SpaceX Crew-2 | חבר משלחת מס' 65 ו-66.  מפקד חללית |
| ארצות הברית מייגן מקארתור | מהנדסת טיסה | SpaceX Crew-2 |  |  |  |  | SpaceX Crew-2 | חבר משלחת מס' 65 ו-66. |
| יפן אקיהקו הושידה | מפקד | SpaceX Crew-2 |  |  |  |  | SpaceX Crew-2 | חבר משלחת מס' 65 ו-66. |
| צרפת תומא פסקה | מפקד | SpaceX Crew-2 |  |  |  |  | SpaceX Crew-2 | חבר משלחת מס' 65 ו-66. |
| רוסיה אנטון שקאפלרוב | מהנדס טיסה | סויוז MS-19 |  |  |  |  | סויוז MS-19 | חבר משלחת מס' 65 ו-66.  מפקד חללית "סויוז MS-19" |
הערות שוליים

↑  עד ל-27 באפריל 2020
↑  עד ל-27 באפריל 2020 ועד 4 באוקטובר 2021
↑  מ-4 באוקטובר 2021
↑  לוויין RamSat
↑  לוויין SOAR
↑  לוויין G-SATELLITE 2
↑  לוויין MIR-SAT1
↑  לוויין PIRPL
↑  לוויין Amber IOD-3
↑  לוויין CAPSat
↑  לוויין CUAVA-1
↑  לוויין Binar 1
↑  לוויין PR-CuNaR2
↑  לוויין ו-SPACE HAUC
משלחת מס' 6 לתחנת החלל מיר

חברי המשלחת
אנטולי סולוביוב
אלכסנדר בלאנדין
תיאור תחנת החלל מיר לאחר עגינה של מודול "קריסטל"
משלחת מס' 6 (ברוסית: основная экспедиция ‏я‏-6) הייתה משלחת לתחנת החלל מיר שפעלה מ-12 בפברואר 1990 ועד ל-9 באוגוסט 1990. מפקד המשלחת היה אנטולי סולוביוב. פעילות המשלחת נמשכה 179 ימים.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 12> 02.1990–9.08.1990 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברית המועצות אנטולי סולוביוב | מפקד המשלחת | סויוז TM-9 |  | סויוז TM-8 | חבר משלחת מס' 6  מפקד חלליית "סויוז TM-9" |
| ברית המועצות אלכסנדר בלאנדין | מהנדס טיסה | סויוז TM-9 |  | סויוז TM-8 | חבר משלחת מס' 6 |
רקע

בתחילת פעילות המשלחת תחנת החלל כללה את המודול הבסיסי, מודול "קוואנט 1" ומודול "קוואנט 2". נפח מחיה היה 192 מ"ק והספק מיוצר על ידי פאנלים סולארים היה 17 קו"ט.
לאחר הוספת מודול "קריסטל" נפח מחיה גדל ל-253 מ"ק הספק המיוצר בתחנת החלל גדל ל-25 קו"ט.
פעילות המשלחת

חללית עם חברי המשלחת שוגרה ב-11 בפברואר וב-13 בפברואר היא התחברה למודול "קוואנט 1" בתחנת החלל מיר. בתחנת החלל פעלה משלחת מס' 5 בפיקוד אלכסנדר ויקטורנקו. לאחר ביצוע חפיפה והעברת אחריות למשלחת מס' 6, משלחת מס' 5 עזבה את תחנת החלל ב-19 בפברואר. החלה עבודה סדירה של המשלחת החדשה.
ב-21 בפברואר חללית התנתקה ממודול "קוואנט 1" וחוברה מחדש לתא עגינה במודול בסיסי של תחנת החלל.
מספר ימים לאחר תחילת הפעילות קוסמונאוטים הבחינו בפגיעה במגן חום של יחידת נחיתה של חללית סויוז TM-9. הדבר היה עלול להתפתח לתקלה משמעותית. בנוסף לכך נפגעו ברגי פיצוץ שקשרו יחידת שירות של החללית עם יחידת נחיתה. צוות קרקע החל במציאת פתרון.
ב-3 במרץ לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס M-3 ועגנה בתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". עם החללית הגיע מטען של 2,643 ק"ג. צוות התחיל בפינוי מטען לתחנת החלל והחלפת חלקים שונים של תחנת החלל.
ב-27 באפריל חללית מטען פרוגרס M-3 נותקה מתחנת החלל ובהמשך נשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-7 במאי לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס 42 ועגנה בתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". עם החללית הגיע מטען של 2,409 ק"ג. חברי המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל. זו הייתה הטיסה האחרונה של חללית מטען מדגם זה. אחרי עזיבתה היה ניתן להפעיל מערכת מחשוב חדשה בהיקף מלא.
ב-27 במאי חללית מטען פרוגרס 42 נותקה מתחנת החלל ובהמשך נשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-28 במאי חללית "סויוז TM-9" התנתקה ממודול בסיסי של תחנת החלל וחוברה מחדש לתא עגינה במודול "קוואנט 1". זו הייתה פעולת הכנה לקליטת מודול חדש של תחנת החלל.
ב-10 ביוני לתחנת החלל הגיע מודול "קריסטל" החדש. הוא חובר לתא עגינה קדמי של המודול הבסיסי. ניסיון עגינה ראשון ב-6 ביוני לא הצליח אך ניסיון שני הסתיים בהצלחה.
בעקבות דחיות של הגעת המודול לתחנת החלל הוחלט להאריך שהות המשלחת ב-10 ימים. מודול "קריסטל" היה בנפח 61 מ"ק. בתוכו הותקן ציוד מדעי לביצוע ניסויים בתחומים שונים. פאנל סולארי של המודול בשטח 72 מ"ר סיפק 8.4 קו"ט.
ב-3 ביולי חללית "סויוז TM-9" התנתקה ממודול "קוואנט 1" וחוברה מחדש לתא עגינה במודול בסיסי של תחנת החלל.
ב-17 ביולי סולוביוב ובלאנדין ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה מעל ל-7 שעות. לפני תחילת הפעילות הם צפו בסרטי וידאו עם הסברים על פעולת תיקונים נדרשת. הם גילו שחלקי מגן תרמי שנפגעו נמסו ולא ניתן להפריד אותם ממודול נחיתה. פעולה נמשכה מעל הצפוי והיה צורך לחזור בדחיפות לתחנת החלל. הם השאירו את כלים המיוחדים והחלו לחזור. התברר שסגר של מודול "קוואנט 2" לא ניתן לסגירה אטומה כנדרש. היה צורך באמצעי חירום לחזרה בתוך המודול של תחנת החלל.
ב-26 ביולי סולוביוב ובלאנדין ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה מעל ל-3.5 שעות. צוות קרקע השתכנע שמודול נחיתה של החללית מספיק בטוח לטיסה מאוישת לכדור הארץ. קוסמונאוטים אספו את הציוד והכלים והחלו בבדיקת סגר של מודול "קוואנט 2". הם דיווחו לצוות קרקע על הממצאים שהוכיחו פגיעה בסגר.
ב-3 באוגוסט הגיע חללית סויוז TM-10 עם משלחת מס' 7 לתחנת החלל מיר בפיקוד גנאדי מנאקוב. החל הליך של העברת אחריות על תחנת החלל לצוות החדש.
ב-9 באוגוסט צוות משלחת מס' 6 עזבו את תחנת החלל בחללית "סויוז TM-9". הנחיתה עברה בהצלחה באזור מתוכנן בשטח של קזחסטן שכיום. במהלך שהות בחלל שנמשכה כחצי שנה הם ביצעו מספר רב של ניסויים.
הערות שוליים

↑  פרוגרס M-3
1 2  חלליות מטען
↑  פרוגרס 42
משלחת מס' 63 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת - שלב א' ב' וג'
חברי המשלחת - הגיעו לשלב האחרון
תג המשלחת
תחנת החלל בזמן פעילות המשלחת
משלחת מס' 63 (באנגלית: Expedition 63) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-17 באפריל 2020 ועד ל-21 באוקטובר 2020. מפקד המשלחת היה כריסטופר קסידי מארצות הברית. המשלחת פעלה במשך 188 ימים.
במהלך פעילות המשלחת מתכונת תחנת החלל לא השתנתה ונותרה כפי שהייתה אחרי הוספת מודול BEAM באפריל 2016 במהלך פעילות משלחת מס' 47.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 17> 04.2020 –31.05.2020 | 17> 04.2020 –1.08.2020 | 1> 08.2020 –14.10.2020 | 14> 10.2020 –21.10.2020 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית כריסטופר קסידי | מפקד המשלחת | סויוז MS-16 |  |  |  |  | סויוז MS-16 | חבר משלחת מס' 62 ו-63. |
| רוסיה אנטולי איוואנישין | מהנדס טיסה | סויוז MS-16 |  |  |  |  | סויוז MS-16 | חבר משלחת מס' 62 ו-63. מפקד טיסה "סויוז MS-16" |
| רוסיה איוואן וגנר | מהנדס טיסה | סויוז MS-16 |  |  |  |  | סויוז MS-16 | חבר משלחת מס' 62 ו-63. |
| ארצות הברית דוגלאס הרלי | מהנדס טיסה | SpaceX Demo-2 |  |  |  |  | SpaceX DM-2 | חבר משלחת מס' 63. |
| ארצות הברית רוברט בנקן(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Demo-2 |  |  |  |  | SpaceX DM-2 | חבר משלחת מס' 63. |
| רוסיה סרגיי ריז'יקוב | מהנדס טיסה | סויוז MS-17 |  |  |  |  | סויוז MS-16 | חבר משלחת מס' 63 ו-64. מפקד טיסה "סויוז MS-17" |
| רוסיה סרגיי קוד-סברצ'קוב(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-17 |  |  |  |  | סויוז MS-17 | חבר משלחת מס' 63 ו-64. |
| ארצות הברית קת'לין רובינס | מהנדס טיסה | סויוז MS-17 |  |  |  |  | סויוז MS-17 | חבר משלחת מס' 63 ו-64. |
פעילות המשלחת

המשלחת החלה לפעול ב-17 באפריל 2020 כאשר מתחנת החלל התנתקה חללית סויוז MS-15. באותה עת בתחנת החלל שהו 3 אנשים.
ב-25 באפריל לתחנת החלל הגיעה חללית מטען פרוגרס MS-14. החללית התחברה למודול "זבזדה" עם מעל ל-2 טון ציוד ומצרכים. חללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד אפריל 2021.
ב-28 באפריל שוחרר למסלול לוויין G-SATELLITE,‏ Quetzal-1 שהגיעו בחללית מטען דרגון C112 במסגרת משימה "SpaceX CRS-20" במרץ.
ב-11 במאי מתחנת החלל התנתקה חללית מטען סיגנוס במסגרת משימה "Cygnus CRS NG-13". היא הגיעה לתחנת החלל בפברואר.
ב-13 במאי שוחרר למסלול לוויין Lynk-04 שהגיע בחללית מטען דרגון C112 במסגרת משימה "SpaceX CRS-20" במרץ.
ב-25 במאי לתחנת החלל הגיעה חללית מטען HTV 9. היא נלכדה על ידי זרוע רובוטי קנדארם2 וחוברה למודול "הרמוני". עם החללית הגיעו 6,200 ק"ג מטען. פירוק המטען הסתיים באוגוסט.
ב-31 במאי לתחנת החלל הגיע חללית מאוישת קרו דרגון אנדוור במשימה SpaceX Demo-2. זו הייתה טיסה מאוישת ראשונה של חללית מדגם דרגון 2. החללית התחברה למודול הרמוני. צוות המשלחת גדל ל-5 אנשים.
ב-26 ביוני קסידי ובנקן ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-6 שעות. במהלך פעילות הוחלפו מצברים ישנים למצברים חדשים.
ב-17 ביוני שוחרר לחלל לוויין RED Eye 2 שהגיע בחללית מטען "Cygnus CRS NG-13".
ב-20 ביוני שוחרר לחלל לוויין RED Eye 3 שהגיע בחללית מטען "Cygnus CRS NG-13".
ב-1 ביולי קסידי ובנקן ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-6 שעות. במהלך פעילות נמשכה החלפת מצברים ישנים למצברים חדשים.
ב-8 ביולי מתחנת החלל התנתקה חללית מטען פרוגרס MS-13 שהגיעה לתחנת החלל בדצמבר 2019.
ב-16 ביולי קסידי ובנקן ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-6 שעות. במהלך פעילות נמשכה החלפת מצברים ישנים למצברים חדשים.
ב-13 ביולי שוחררו לחלל לווייני DEMI 3‏ ו-TechEdSat 10 שהגיעו בחללית מטען "Cygnus CRS NG-13".
ב-21 ביולי קסידי ובנקן ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-6 שעות. במהלך פעילות הותקן ציוד חדש ופורק ציוד שכבר אין בו צורך.
ב-23 ביולי לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס MS-15. החללית התחברה למודול "פירס" עם מעל ל-2,540 ק"ג ציוד ומצרכים. חללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד פברואר 2021.
ב-1 באוגוסט חללית קרו דרגון אנדוור במשימה SpaceX Demo-2 התנתקה מתחנת החלל עם חברי הצוות שלה. הרכב המשלחת צוצמם ל-3 אנשי צוות.
ב-18 באוגוסט חללית מטען HTV 9 התנתקה מתחנת החלל.
ב-3 באוקטובר לתחנת החלל הגיעה חללית מטען סיגנוס במסגרת משימה "Cygnus CRS NG-14". היא נלכדה על ידי זרוע רובוטי קנדארם2 חוברה למודול "יוניטי". עם החללית הגיעו 3,519 ק"ג מטען. פירוק המטען הסתיים ינואר 2021. עם החללית הגיעו 7 לוויינים ששוחררו למסלול ב-5 בנובמבר על ידי משלחת מס' 64 לתחנת החלל הבין-לאומית.
ב-14 באוקטובר לתחנת החלל הגיעה חללית סויוז MS-17 שהתחברה למודול "ראסווט". הרכב המשלחת גדל ל-6.
ב-21 באוקטובר חללית "סויוז MS-16" התנתקה מתחנת החלל כאשר על סיפונה קסידי, איוואנישין ווגנר. החללית נחתה בכדור הארץ באותו יום.
משלחת מס' 63 סיימה את פעילותה ואחריות על תחנת החלל הבין-לאומית עברה למשלחת מס' 64 לתחנת החלל הבין-לאומית.
הערות שוליים

↑  לוויין G-SATELLITE
↑  לוויין Quetzal-1
↑  לוויין Lynk-04
↑  לוויין RED Eye 2
↑  לוויין RED Eye 3
↑  לוויין DEMI 3
משלחת מס' 67 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת
חברי המשלחת שהגיעו בחללית SpaceX Crew-4
חברי המשלחת שהגיעו בחללית סויוז MS-22
תג המשלחת
מראה תחנת החלל באוקטובר 2022
משלחת מס' 67 (באנגלית: Expedition 67) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-30 במרץ 2022 ועד ל-29 בספטמבר 2022. מפקד המשלחת היה תומאס מרשברן מארצות הברית (עד-4 במאי) ואולג ארטמייב מרוסיה (מ-4 במאי). המשלחת פעלה במשך 183 ימים.
הרכב המשלחת

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 30> 03.2022-  27.04.2022 | 27> 04.2022-  5.05.2022 | 5> 5.2022-  21.09.2022 | 21> 09.2022-  29.09.2022 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית תומאס מרשברן | מפקד משלחת | SpaceX Crew-3 |  |  |  |  | SpaceX Crew-3 | חבר משלחת מס' 66 ו-67. |
| ארצות הברית רג'ה צ'ארי | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-3 |  |  |  |  | SpaceX Crew-3 | חבר משלחת מס' 66 ו-67.   מפקד משימה "SpaceX Crew-3". |
| גרמניה מתיאס מאורר(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-3 |  |  |  |  | SpaceX Crew-3 | חבר משלחת מס' 66 ו-67. |
| ארצות הברית קיילה בארון | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-3 |  |  |  |  | SpaceX Crew-3 | חבר משלחת מס' 66 ו-67. |
| רוסיה אולג ארטמייב | מפקד המשלחת | סויוז MS-21 |  |  |  |  | סויוז MS-21 | חבר משלחת מס' 66 ו-67.  מפקד חללית "סויוז MS-21" |
| רוסיה דניס מטבייב(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-21 |  |  |  |  | סויוז MS-21 | חבר משלחת מס' 66 ו-67. |
| רוסיה סרגיי קורסקוב(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-21 |  |  |  |  | סויוז MS-21 | חבר משלחת מס' 66 ו-67. |
| ארצות הברית צ'ל לינדגרן | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-4 |  |  |  |  | SpaceX Crew-4 | חבר משלחת מס' 67 ו-68.  מפקד משימה "SpaceX Crew-4". |
| ארצות הברית רוברט היינץ(אנ') | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-4 |  |  |  |  | SpaceX Crew-4 | חבר משלחת מס' 67 ו-68. |
| איטליה סמנתה כריסטופורטי | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-4 |  |  |  |  | SpaceX Crew-4 | חבר משלחת מס' 67 ו-68. |
| ארצות הברית ג'סיקה ווטקינס | מהנדס טיסה | SpaceX Crew-4 |  |  |  |  | SpaceX Crew-4 | חבר משלחת מס' 67 ו-68. |
| רוסיה סרגיי פרוקופייב | מהנדס טיסה | סויוז MS-22 |  |  |  |  | סויוז MS-23 | חבר משלחת מס' 67, 68 ו-69.  מפקד חללית "סויוז MS-22" ו-"סויוז MS-23" |
| רוסיה דמיטרי פטלין(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-22 |  |  |  |  | סויוז MS-23 | חבר משלחת מס' 67, 68 ו-69. |
| ארצות הברית פרנסיסקו רוביו(אנ') | מהנדס טיסה | סויוז MS-22 |  |  |  |  | סויוז MS-23 | חבר משלחת מס' 67, 68 ו-69. |
פעילות המשלחת

המשלחת החלה לפעול ב-30 מברץ 2022 כאשר מתחנת החלל התנתקה חללית סויוז MS-19. באותה עת בתחנת החלל שהו 7 אנשים.
בכל תקופת פעילות המשלחת לתחנת החלל הייתה מחוברת חללית מטען פרוגרס MS-19. היא הגיע בפברואר ועזבה את תחנת החלל באוקטובר.
ב-9 באפריל חללית קרו דרגון אנדוור במשימה Axiom Mission 1 הגיעה לתחנת החלל והתחברה למודול "הרמוני". מייקל לופז-אלגריה פיקד על החללית ואיתו הגיעו 3 תיירי חלל.
ב-18 באפריל ארטמייב ומטבייב ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-6.5 שעות. במהלך פעילות החלו הכנות להכנסה לניצול של זרוע רובוטית ERA שהגיע לתחנת החלל בתוך מודול "נאוקה".
ב-25 באפריל חללית קרו דרגון אנדוור במשימה Axiom Mission 1 התנתקה מתחנת החלל ונחתה בהצלחה בכדור הארץ.
ב-27 באפריל חללית קרו דרגון פרידום במשימה SpaceX Crew-4 הגיעה לתחנת החלל והתחברה למודול "הרמוני". משלחת גדלה ל-11 אנשים.
ב-28 באפריל ארטמייב ומטבייב ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-7.5 שעות. במהלך פעילות נמשכו הכנות להכנסה לניצול של זרוע רובוטית ERA שהגיע לתחנת החלל בתוך מודול "נאוקה".
ב-4 במאי, לקראת עזיבת תומאס מרשברן, פיקוד על המשלחת עבר לארטמייב.
ב-6 במאי חללית קרו דרגון אנדוור במשימה SpaceX Crew-3 התנתקה מתחנת החלל ונחתה בכדור הארץ. משלחת הוקטנה ל-7 אנשים.
ב-21 במאי לתחנת החלל הגיעה חללית בואינג סטארליינר במסגרת טיסת ניסוי השנייה. היא הגיעה ללא צוות והתחברה למודול "הרמוני". עם החללית הגיעה מטען של 200 ק"ג.
ב-25 במאי חללית בואינג סטארליינר התנתקה מתחנת החלל ונחתה במטווח הטילים וייט סנדס.
ב-1 ביוני חללית פרוגרס MS-18 התנתקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-3 ביוני לתחנת החלל הגיעה חללית מטען פרוגרס MS-20. החללית התחברה למודול "זבזדה" ואיתה מטען של 2517 ק"ג מצרכים. חללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד פברואר 2023.
ב-29 ביוני מתחנת החלל התנתקה חללית מטען סיגנוס במסגרת משימה "Cygnus CRS NG-17". לאחר הניתוק ממנה שוחרר למסלול לוויין NACHOS-1. היא נשפרה בכניסה לאטמוספיה.
ב-16 ביולי לתחנת החלל הגיע חללית מטען קרגו דרגון C208 במשימה "SpaceX CRS-25". היא התחברה למודול "הרמוני". עם החללית הגיעו 2,600 ק"ג מטען כולל 8 לוויינים. החללית התנתקה מתחנת החלל ב-19 באוגוסט.
ב-21 ביולי ארטמייב וכריסטופורטי ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-7 שעות. במהלך פעילות נמשכו הכנות להכנסה לניצול של זרוע רובוטית ERA שהגיע לתחנת החלל בתוך מודול "נאוקה" ושוגרו למסלול חלליות שהגיעו לתחנת החלל בחללית מטען פרוגרס MS-20: 8 לווייני JUZGU-55 ו-2 לווייני Tsiolkovsky-Razyan.
ב-17 באוגוסט ארטמייב ומטבייב ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-4 שעות. הפעילות הופסקה לני הזמן המתוכנן עקב בעיות בחליפת חלל של ארטמייב. במהלך פעילות נמשכו הכנות להכנסה לניצול של זרוע רובוטי ERA שהגיע לתחנת החלל בתוך מודול "נאוקה".
ב-19 באוגוסט מתחנת החלל התנתקה חללית מטען קרגו דרגון C208 במשימה "SpaceX CRS-25". היא החזירה לכדור הארץ ? ק"ג של מטען לא נחוץ ונחתה בהצלחה במפרץ מקסיקו.
ב-6 בספטמבר בוצע שחרור לוויינים שהיגוע לתחת החלל בחללית מטעןקרגו דרגון C208 במשימה "SpaceX CRS-25" ביולי: BeaverCube,‏ CLICK-A,‏ D3,‏ JAGSAT 1,‏ CapSat 1.
ב-29 בספטמבר חללית סויוז MS-21 עם ארטמייב, מטבייב וקורסקוב עזבה את תחנת החלל וחזרה לכדור הארץ.
בתקופת פעילותה המשלחת ביצע מסר רב של ניסויים בתחומים שונים.
משלחת מס' 67 סיימה את פעילותה ואחריות על תחנת החלל הבין-לאומית עברה למשלחת מס' 68 לתחנת החלל הבין-לאומית.
הערות שוליים

↑  עד ל-4 במאי
↑  החל מ-4 במאי
↑  לוויין NACHOS-1
↑  שחרור לוויינים רוסים לחלל
↑  לוויין BeaverCube
↑  לוויין CLICK-A
↑  לוויין D3
↑  לוויין JAGSAT 1
↑  לוויין CapSat 1
נורה רוברטס

| --- | --- |

 לידה:  10 באוקטובר 1950 (בת 74) סילבר ספרינג, ארצות הברית 
 שם לידה:  Eleanor Marie Robertson 
 מדינה:  ארצות הברית 
 שם עט:  J.D. Robb, Sarah Hardesty, Nora Roberts, Jill March 
 מקום לימודים:  תיכון מונטגומרי בלייר 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  רומן רומנטי, futuristic novel, נובלת מותחן, פנטזיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1981 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  RITA Awards (1983)  RITA Awards (1995)  RITA Awards (1994)  RITA Awards (1996)  RITA Awards (2003)  RITA Awards (2001)  RITA Awards (2004)  RITA Awards (1993)  RITA Awards (1989)  RITA Awards (1984)  RITA Awards (1992)  RITA Awards (1985)  RITA Awards (1987)  RITA Awards (2009) 
 www.noraroberts.com
 
נורה רוברטס (באנגלית: Nora Roberts; נולדה כאלינור מריה רוברטסון ב-10 באוקטובר 1950, בסילבר ספרינג, מרילנד) היא מחברת רומנים רבי-מכר אמריקאית, שכתבה כ-209 רומנים. נכון ל-2011, רומנים פרי כתיבתה, מככבים בראש רשימת רבי המכר של הניו-יורק טיימס כ-861 שבועות ברציפות, כש-176 שבועות מתוכם, במקום הראשון. כ-400 מיליון עותקים מספריה הודפסו עד כה, כש-12 מיליון מתוכם נמכרו ב-2005 בלבד.
ביוגרפיה

אלינור מארי רוברטסון נולדה ב-10 באוקטובר 1950 בסילבר ספרינג, מרילנד, הבת היחידה והקטנה מתוך חמישה ילדים. היא ממוצא אירי, ומתארת את עצמה "אירית לפני ולפנים". הקריאה במשפחה תפסה מקום נרחב, דבר שהשפיע על אופייה ותחום התעניינותה בבגרותה. למרות שגם בילדותה היא הרבתה להמציא סיפורים בראשה, רוברטס לא כתבה בילדותה, למעט מאמרים עבור בית הספר. לימודיה בבית הספר הקתוליים נטעו בה תחושה של משמעת. במהלך השנה השנייה בתיכון, עברה רוברטס לבית ספר ציבורי מקומי, שם פגשה את בעלה הראשון, רונלד האופדם-ברינק. הם התחתנו, בניגוד לרצון הוריה, בשנת 1968, ברגע שהיא סיימה את לימודיה בתיכון.
הזוג הטרי התיישבו בקדיסויל, מרילנד. בעלה של רוברטס עבד בבית העסק לפח של אביו בטרם הצטרף לחברת התאורה של הוריה. רוברטס נשארה בבית עם בניהם, דן וג'ייסון. כשהיא מכנה את אותה התקופה "אמא אדמה", רוברטס השקיעה את מרבית זמנה בעשיית אמנות, כולל קרמיקה ותפירה בגדי ילדיה. בשנת 1983 הסתיימו הנישואים בגירושים.
את בעלה השני, ברוס ויילדר, נגר במקצועו, פגשה רוברטס כששכרה אותו לבנות את מדפי הספרים שלה. הם נישאו ביולי 1985. בעלה הוא הבעלים והמפעיל של חנות ספרים בבונסבורו, מרילנד שנקראת: "ספרי הפוך את העמוד" (Turn the Page Books), ויילדר הוא גם בעליו של מלון בון ההיסטורי הסמוך.
רוברטס מאמינה כי הקמת קריירה כסופר דורשת משמעת: "אם אתה באמת חושב שעליך פשוט לשבת ולחכות שהמוזה תנחת על הכתף שלך אתה הולך להיות מובטל". היא משקיעה בכתיבת רומן אחד בכל פעם. היא כותבת שמונה שעות ביום, כל יום, אפילו בזמן חופשה. במקום להתחיל עם מתאר כללי או תקציר העלילה, רוברטס כותבת קטע המגדיר את העלילה ואת אופייה. לאחר מכן היא כותבת טיוטה ראשונית קצרה המכילה את המרכיבים הבסיסיים של הסיפור. לאחר סיום הטיוטה הראשונה חוזרת רוברטס לתחילת הרומן. בטיוטה השנייה היא מוסיפה בדרך כלל פרטים, את "מרקם וצבע" הספר, כמו גם מחקר מעמיק יותר של הדמויות. אז היא מלטשת את הרומן ליטוש סופי לפני שליחתו אל הסוכנת שלה, איימי ברקוור. לעיתים קרובות כשהיא כותבת טרילוגיות מסיימת רוברטס את שלושת הספרים ברצף, כדי שהיא תוכל להישאר עם אותן דמויות. הטרילוגיות שלה מודפסות בכריכה רכה, רוברטס מאמינה שההמתנה עבור מהדורות בכריכה קשה ארוכות מדי עבור הקורא.
את מרבית המחקר שלה מבצעת רוברטס על גבי האינטרנט, וזאת מפני סלידתה מטיסות. למרות זאת היא בעלת רכוש במחוז קלייר, אירלנד ומבקרת באירלנד בקביעות. חלק מן הרומנים שלה מתרחשים באדרדמורה, במחוז ווטרפורד.