stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עפרונן גמדי
תיאור

העפרונן הגמדי דומה במראהו לעפרונן קצר-אצבעות, אך לרוב הוא בעל מראה עמום יותר וחזה מפוספס יותר, והוא מעט קטן יותר; אורכו כ-13–14.5 ס"מ. הזוויגים דומים. צבעו חום-אפרפר מפוספס בפספוס כהה בחלקיו העליונים ולבנבן בחלקיו התחתונים. כמו במקרה של עפרונן קצר-אצבעות, קיים שוני בצבעיהם של פרטים על פני טווח התפוצה הנרחב שלו, דבר הגורם לכך שצבעו אינו מהווה סימן זיהוי אמין. יש לו פס-גבה לבן, ומקור קצר ועבה.
קל לטעות בזיהויו עם עפרוננים מהסוג Calandrella, ובמיוחד עם עפרונן קצר-אצבעות החולק איתו את מרחב התפוצה. לעומתו, לגמדי חסרים כתמי הצוואר הכהים, ויש לו פספוס עדין על החזה. גם צורת המקור והראש שונים, למין זה יש מקור קצר יותר ופחות חרוטי וראש מעוגל וקטן יותר. חישוף האברות בולט בהשוואה לזה של קצר-האצבעות, שאצלו לא נראה חישוף אברות. השירה עשירה, מגוונת ומלווה בחיקויים רבים, יותר מזו של קרוב משפחתו.
תפוצה ובית גידול

העפרונן הגמדי מתרבה בספרד, צפון אפריקה, וטורקיה. אוכלוסיות רבות, כולל התת-מינים הספרדים והאפריקאים, הן יציבות, אך כמה מהאוכלוסיות הצפוניות יותר נודדות דרומה בחורף. הוא משוטט ומזדמן נדיר מאוד בצפון ומערב אירופה.
זהו מין החובב ארץ פתוחה ויבשה, המאכלס וואדיות רחבים ומישורי חולות ולס עם צמחייה דלילה נמוכה. הוא מעדיף קרקעות יבשות וחשופות אפילו יותר מאשר עפרונן קצר-אצבעות.
הוא מקנן על הקרקע והתטולה היא 2–3 ביצים. תזונתו מורכבת מזרעים וחרקים, עם נטייה חזקה יותר לחרקים, במיוחד בעונת הקינון.
סטטוס

האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע דירג את מצב השימור שלו כ"ללא חשש".
סטטוס > בישראל

העפרונן הגמדי מוגדר כמין "פגיע" (VU) בשל הירידה המתמשכת בגודל אוכלוסייתו והתנודות החריפות משנה לשנה במספר הזוגות המקננים. קצב הירידה מוערך כגבוה מ־10% בשלושה דורות (9 שנים). במהדורת 2002 של הספר האדום של רט"ג הוגדר העפרונן הגמדי כמין שאינו בסיכון. השינוי במעמד המין משקף החמרה במצב האוכלוסייה, וצמצום בתחום התפוצה ובמספר הפרטים.
הערות שוליים

↑  עפרונן גמדי באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3  אבנר רינות, יואב פרלמן, אסף מירוז, ליאור כסלו, נעם וייס, עפרונן גמד, Alaudala rufescens, באתר הערכות הסיכון לטבע בישראל של רט"ג
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. pp. 37, 341. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  Ghorbani, F.; Aliabadian, M.; Zhang, R.; Irestedt, M.; Hao, Y.; Sundev, G.; Lei, F.; Ma, M.; Olsson, U.; Alström, P. (2020). "Densely sampled phylogenetic analyses of the Lesser Short-toed Lark (Alaudala rufescens) — Sand Lark (A. raytal) species complex (Aves, Passeriformes) reveal cryptic diversity". Zoologica Scripta. 49 (4): 427–439. doi:10.1111/zsc.12422.
↑  Alström, Per; Van Linschooten, Jip; Donald, Paul F.; Sundev, Gombobaatar; Mohammadi, Zeinolabedin; Ghorbani, Fatemeh; Shafaeipour, Arya; Van Den Berg, Arnoud; Robb, Magnus; Aliabadian, Mansour; Wei, Chentao (2021-01-01). "Multiple species delimitation approaches applied to the avian lark genus Alaudala". Molecular Phylogenetics and Evolution (באנגלית). 154: 106994. doi:10.1016/j.ympev.2020.106994. ISSN 1055-7903. PMID 33250446.
↑  Gill, Frank; Donsker, David; Rasmussen, Pamela, eds. (2020). "Nicators, reedling, larks". IOC World Bird List Version 10.1. International Ornithologists' Union. נבדק ב-9 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Alaudala [rufescens or heini, excl. niethammeri] (Mediterranean or Turkestan Short-toed Lark [excl. niethammeri]) - Avibase". avibase.bsc-eoc.org. נבדק ב-2021-01-30.
1 2  Mark Beaman; Steve Madge (1998). The Handbook of Bird Identification: For Europe and the Western Palearctic. Christopher Helm. p. 547. ISBN 978-0-7136-3960-5.
1 2  BirdLife International (2019). "Alaudala rufescens". IUCN Red List of Threatened Species. 2019: e.T104007058A155453361. doi:doi:10.2305/IUCN.UK.2018-2.RLTS.T104007058A155453361.en
↑  "Lesser Short-toed Lark (Calandrella rufescens)". Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions. נבדק ב-17 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
עפרונן גמדי מהתת-מין A. r. polatzeki, פוארטוונטורה, האיים הקנריים
ביצים של התת-מין A. r. minor, אוסף מוזיאון טולוז
Chabad.org

| --- | --- |

לוגו האתר בעברית
 סוג:  אתר אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־32 שנים)
 מייסדים:  הרב יוסף יצחק קייזן (אנ')
 בעלות:  מרכז לענייני חינוך
 שירותים עיקריים:  מנוע חיפוש לבתי חב"ד, חדשות, ספרייה יהודית, שאל את הרב, לוח שנה, מדריכי חגים, מעגל החיים, שיעורי וידאו, אתר לילדים
 www.chabad.org (באנגלית) he.chabad.org (בעברית)
 
Chabad.org (חבד אורג וגרסתו בעברית בית חב"ד או: he.chabad.org) הוא האתר הרשמי של חסידות חב"ד העומד תחת דוברות חב"ד המרכזית. הבסיס לאתר היה אחד מראשוני האתרים היהודיים באינטרנט ומהראשונים שהפעילו את מדור "שאל את הרב".
האתר פעיל ב-8 שפות: עברית, אנגלית, צרפתית, רוסית, ספרדית, גרמנית, פורטוגזית ואיטלקית. על פי נתוני האתר, בשנת 2012 נכנסו אליו למעלה מ-20 מיליון כתובות IP שונות. האתר מכיל כ-100,000 דפי תוכן והוא מפעיל כ-1,500 אתרים עבור בתי חב"ד בעולם.
האתר הוקם במתכונת WWW בשנת 1993, והוא אחד מ-500 האתרים הראשונים בעולם שקמו אי פעם.
מנהל האתר וממייסדיו הראשיים הוא מאיר שמחה קוגן.
היסטוריה

בשנת 1988, טרם תחילת עידן ה-WWW, חסיד חב"ד בשם הרב יוסף יצחק קייזן (אנ') החל להפיץ את תורת חב"ד ברשתות מחשבים שפעלו בטכנולוגיית ה-FidoNet. בשנת 1990 שאל קייזן את רבי מנחם מנדל שניאורסון אם להקים נוכחות חב"דית קבועה ברשת, והוא השיב בחיוב.
בשנת 1993 נרשמה מערכת זו כדומיין בשם Chabad.org. קייזן ביצע דיגיטציה והעלה לרשת את ספר התניא ומקורות מידע נוספים הקשורים לחב"ד ולתורתה. באתר ארכיון האינטרנט, שהוקם 3 שנים לאחר Chabad.org, יש מופע ראשון בשנת הקמת האתר ארכיון האינטרנט 1996. לאחר פטירתו של קייזן בשנת 1998 פרס המרכז לענייני חינוך את חסותו הרשמית על האתר.
בין השנים 2006-2001 ענו במדור "שאל את הרב" על יותר מ-500,000 שאלות עם ממוצע של כ-200 שאלות ליום, ובתקופות החגים עם ממוצע של כ-1,000 ליום.
מבנה האתר

שאל את הרב – 40 רבנים ואנשי חינוך שעונים על שאלות באמצעות הדואר אלקטרוני. במקביל ישנו מדור בשם רחל היקרה – שירות דומה לנשים המנוהל על ידי נשים.
מנוע חיפוש ל-שלוחי חב"ד, בתי חב"ד ומוסדות חב"ד ברחבי העולם (בסביבות 4,500 נקודות).
בלוג חדשות, כולל גם דיווחים על פעילות של שלוחי חב"ד בעולם.
פורטל מולטימדיה בשם "Jewish.TV" המכיל הרצאות ביהדות, מוזיקה יהודית (כולל ניגוני חב"ד). עם כ־18,000 קטעי וידאו ו-13,000 קובצי אודיו.
ספרייה יהודית המכילה כ-5,000 ספרים הניתנים לקריאה מקוונת.
לוח שנה יהודי רב שנתי הכולל שיעורי לימוד תורה יומיים וזמני הדלקת נרות לשבתות וחגים, עם אפשרות להרשמה לשירות דואר אלקטרוני או SMS לקבלת התראות על זמני ההלכה המבוקשים, על פי התאמה אישית.
אתר לילדים הכולל את תוכנית הווידאו "Itche Kadoozy Show"
האתר מוציא לאור עלון שבת באנגלית, בשם "The Scroll", המכיל שאלות ותשובות, פרשת השבוע וכדומה. העלון מחולק חינם בארצות הברית במקביל לעלון שיחת השבוע או מגיע בתשלום ישירות למנויים.
מדור סיפורים, שירות ניוזלטר ועוד.
ביאורים

↑  המספר מתייחס לגרסה האנגלית בלבד.
↑  מתוכם כ-3,000 קטעים על רבי מנחם מנדל שניאורסון בעיקר מתוך מגזין הווידאו השבועי - "תורת חיים".
↑  זהו השם החל משנת 2013
הערות שוליים

↑  של הזרם המתון COL
↑  נתון מדהים: 20 מיליון איש ביקרו בחב"ד. אורג השנה כתבה בשטורעם.נט, י"ד בטבת תשע"ג.
1 2 3  Zaleski, Jeffrey P. (June 1997). The Soul of Cyberspace: How New Technology Is Changing Our Spiritual Lives. Harpercollins. [[:en:International Standard Book Number|ISBN 0-06-251451-2]]. Retrieved 2007-04-07..
↑  1) על פי מאמר בפורבס על סטטיסטיקות אתרים לשנת 2023 שמופיע במאמר הבא בהערה מס' 2: 25 Years Later, the World Honors the Pioneer of the Jewish Internet.
2) בסוף שנת 1993 היו קיימים 623 אתרי אינטרנט (מקור)
↑  The Soul of Cyberspace.
↑  קייזן מספר את תשבות הרבי, באתר חב"ד אינפו, ‏2022-11-27
↑  הרבי והטכנולוגיה אתר 'בית חב"ד'.
↑  Yosef Kazen, Hasidic Rabbi And Web Pioneer, Dies at 44 הניו יורק טיימס 13 בדצמבר 1998.
↑  בכותרת chabad lubavitch in cyberspace
1 2  ‘ask a Rabbi’ — on the Web: Online Rabbis Offer Answers.
1 2  'Ask a Rabbi' Web feature flooded by queries.
↑  אתר Jewish.TV, נכון לשנת 2016.
↑  באתר Chabad.org.
↑  Chabad.org-Kids.
↑  The Scroll באתר חב"ד אורג.
Bootstrap

| --- | --- |

 מחזור חיים:  19 באוגוסט 2011 – הווה (13 שנים) 
 גרסה אחרונה:  5.3.3 (20 בפברואר 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה-פלטפורמות 
 נכתבה בשפות:  JavaScript, HTML, גיליונות סגנון מדורגים, Sass 
 סוג רישיון:  רישיון MIT 
 קוד מקור:  https://github.com/twbs/bootstrap 
 getbootstrap.com
 
דוגמה לעמוד אינטרנט פשוט שנוצר בעזרת Bootstrap.
Bootstrap היא סביבת עבודה בקוד פתוח לצד לקוח, שמכילה אוסף של כלים ליצירת יישומי רשת ואתרים.
Bootstrap שוחררה בשנת 2011 על ידי טוויטר, אחרי שהתחילה כספרייה סגורה שנוצרה לשימוש פנימי בטוויטר.
מבנה

Bootstrap מורכבת משלושה חלקים:
מבנה > CSS

ל-Bootstrap יש אוסף מחלקות CSS, שמתאימות לסיטואציות נפוצות באתרי אינטרנט.
מבנה > רכיבי ממשק משתמש

בנוסף לרכיבים הרגילים של HTML, ל-Bootstrap יש רכיבים נוספים שכתובים ב-CSS וב- JavaScript שנועדו להקל על המפתח לייצר ממשק משתמש איכותי.
הרכיבים כוללים: כפתורים, תמונות, מד התקדמות והודעות.
מבנה > JavaScript

ל- Bootstrap יש בנוסף הרבה סקריפטים בצורת תוספים ל-jQuery, שמוסיפים אפשרויות מתקדמות, כמו חלונות קופצים או גרפים.
בין השאר, התוספים יכולים להרחיב פונקציונליות של רכיבים קיימים, ובכך לדוגמה, לייצר תיבת טקסט שמשלימה את הטקסט שרושמים בה.
התאמה אישית

בנוסף לעיצוב ברירת המחדל של Bootstrap, ניתן להתאים אישית כל חלק בעיצוב, על ידי עריכה של קובצי ה-CSS וה-JavaScript.
ישנם מספר אתרים שמאפשרים הורדה בחינם של עיצובים ל-Bootstrap, דוגמה לאתר כזה הוא bootswatch.
ראו גם

JavaScript
CSS
הערות שוליים

↑  רשימה של כל הרכיבים, באתר הרשמי
↑  bootswatch
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1145079156
עפרונן טיבטי

| עפרונן טיבטי |
| --- | --- |
 עפרונן טיבטי, פקיסטן
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עפרוניים
סוג:: עפרונן Calandrella
מין:: עפרונן טיבטי
שם מדעי
 Calandrella acutirostris ‏יום, 1873
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של עפרונן טיבטי   מקייץ   חורף

עֶפְרוֹנָן טִיבֵּטִי (שם מדעי: Calandrella acutirostris) הוא מין של ציפור שיר קטנה במשפחת העפרוניים. הוא מצוי בדרום-מרכז אסיה מאיראן וקזחסטן ועד סין.
בישראל הוא נצפה פעם אחת ליד קיבוץ אילות על-ידי הדורם שיריחי בשנת 1986, הפרט היה מהתת-מין C. a. acutirostris.
טקסונומיה ואטימולוגיה

שם הסוג Calandrella הוא צורת הקטנה של kalandros, השם ביוונית עתיקה שניתן למין אחר במשפחת העפרוניים, עפרוני ענק. שם המין הספציפי acutirostris הוא חיבור של המילים acutus - חד ו-rostrum - מקור.
שמו העממי באנגלית, Hume's short-toed lark, מנציח את חוקר הטבע הבריטי אלן אוקטביאן הום שתיאר את המין. לעיתים הוא מכונה בשם החלופי Lesser short-toed lark, מה שעשוי לבלבל עם השם הרשמי של מין אחר בעל אותו שם, עפרונן גמדי.
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

ישנם שני תת-מינים מוכרים:
C. a. acutirostris (אלן אוקטביאן הום, 1873) - מצוי מצפון-מזרח איראן ומזרח קזחסטן ועד למערב סין
C. a. tibetana (וויליאם אדווין ברוקס, 1880) - תואר במקור כמין נפרד. מצוי מצפון-מזרח פקיסטן ועד לרמה הטיבטית
תיאור

העפרונן הטיבטי דומה בגודלו ובמראהו לעפרונן קצר-אצבעות, אך הוא בעל מראה פשוט יותר, עם ניצוי כהה יותר ומקור קטן יותר. כמו במקרה של עפרונן קצר-אצבעות, קיימת שונות מסוימת בניצויים של פרטים על פני טווח התפוצה שלו, דבר הגורם לכך שלא תמיד ניתן להסתמך על מראהו בזיהויו. אורכו כ-13–14 ס"מ והזוויגים דומים. כיפתו חומה ומפסוספסת קלות, סוככות האוזניים חומות-אדמדמות ופס-הגבה לבן. החלקים העליונים בגווני חום-אפרפר או חום חולי עם פסים כהים יותר, וסוככות העל-הזנב בגוון בחום-אדמדם. הכנפיים בצבע חום-אפרפר עם פסי כנף שחורים וקצוות חיוורים לנוצות. החלקים התחתונים לבנבנים ברובם, מלבד כתם צוואר כהה ורצועה אפורה-צהבהבה על החזה. החזה חלק וללא פיספוס.
תיאור > קולות

קריאותיו מקלות על זיהויו; הן כוללות "טריי" צווחני ו"צ'יררר" יבש ומתגלגל יותר מזה של העפרונן קצר-האצבעות.
סטטוס

למין זה טווח תפוצה נרחב למדי, ומגמות האוכלוסייה מוערכות כיציבות, ולכן המין אינו מוגדר כמתקרב לסף פגיעות, ומסווג ברמת סיכון "ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN).
גלריה

מבט מהגב, ליד שמורת פנגולחה, סיקים, הודו
מפקיסטן
בעל כושר הסוואה מצוין, גילגיט-בלטיסטן, מפקיסטן
מפקיסטן
הערות שוליים

↑  עפרונן טיבטי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  אורי גורפיין, 331) עפרונן טיבטי, באתר בולי ציפורים ישראליות
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  "Calandrella acutirostris - Avibase". avibase.bsc-eoc.org. נבדק ב-2016-12-11.
↑  "IOC World Bird List 6.4". IOC World Bird List Datasets. doi:10.14344/ioc.ml.6.4.
↑  Mark Beaman; Steve Madge (1998). The Handbook of Bird Identification: For Europe and the Western Palearctic. Christopher Helm. p. 547. ISBN 978-0-7136-3960-5.
↑  Hume's Lark, Calandrella acutirostris, BirdLife Data zone
DarkComet

| --- | --- |

 מפתח:  ז'אן פייר לסור (Josh Buchbinder)
 מערכת הפעלה:  חלונות
 סוג רישיון:  תוכנה חינמית
 קטגוריה:  שליטה מרחוק
 www.darkcomet.net
דארקומט (באנגלית: DarkComet) היא תוכנת מחשב זדונית המאפשרת שליטה וניהול מחשב מרוחק (RAT). תוכנה זו תומכת במערכות הפעלה חלונות מבית מיקרוסופט ומאפשרת למשתמש בה להריץ כלים ופקודות במחשב מרוחק.
שרתי הלקוח מחוברים לשרת ענן גדול ומתוכו ניתן לנהל את הלקוחות.
התוכנה מאפשרת שליטה על מערכות הפעלה עם ממשק משתמש גרפי (GUI) ומציעה כלי תמיכה רבים המסייעים בפתרון תקלות. לדארקומט מספר כלים זדוניים המאפשרים לצלם מסך, ללכוד סיסמאות, רישום הקשות, הפעלת קבצים ועוד.
מבנה התוכנה

ישנם שני מרכיבים לתצורת שרת-לקוח, קובץ הלקוח (אותו מתקינים על המחשב המרוחק) וקובץ השרת (המציג פאנל ניהול ומאפשר הרצת פקודות).
קובץ השרת חייב להיות מותקן במחשב המרוחק בו רוצים לשלוט ומכיל ממשק הפעלה פשוט המאפשר לבצע פעולות שונות:
רישום הקשות
לכידת מסך כקובץ תמונה
צילום ממצלמת האינטרנט
הפעלת המיקרופון
שולחן עבודה מרוחק
כיבוי המערכת
נעילת המערכת
אתחול וניתוק המערכת
העלאת קבצים
הפעלת קבצים מקומיים
שליטה בתזוזות העכבר
עדכון ועריכת שירותים
עדכון כתובות
סריקת רשת
בדיקת פורטים
סריקת רשתות אלחוטיות
צ'אט מרוחק
פסנתר
ניהול כיף
איתור ומניעה

רוב מערכות האנטי-וירוס מזהות את התוכנה ומסירות אותה מהמחשב באופן אוטומטי, עם זאת כדי להבטיח את שלמות המערכת יש לעדכן את מערכת ההפעלה והיישומים המותקנים עליה לעיתים קרובות. התוכנה מופצת ברשתות חברתיות, דואר אלקטרוני, באתרים פגיעים וזדוניים ותתחיל לפעול לאחר ההרצה הראשונית.
ניתן לאתר את הקובץ הזדוני ולזהות פעולות חשודות בעזרת מספר כלים מהאוסף לניהול, אבחון, ניטור ופתרון בעיות בסביבת חלונות מבית מיקרוסופט Sysinternals:
TCPView - מציגה רשימה מפורטת של כל תהליכי ה-TCPV6, UDP, TCP המחוברים ואלה הנמצאים במצב האזנה. במידה ותזהה תוכנה זדונית היא תסגור את החיבור מיד, בנוסף מאפשרת למשתמש לסגור חיבורים הנמצאים במצב ESTABLISHED, באופן ידני.
Process Explorer - מספקת אפשרויות זהות לכלי מנהל המשימות של חלונות ובנוסף מכילה בתוכה גם אוסף תוכנות לאיסוף מידע על תהליכים הפועלים במערכת של המשתמש.
Process Monitor - מציג מידע אודות מערכת הקבצים, הרישום, תהליכים, תהליכי משנה ו-DLL בזמן אמת ועוקב אחר פעילות היישום.
Autoruns - גרסה מתקדמת של מנהל המשימות.
ראו גם

TeamViewer
Back Orifice
Netbus
פרוטוקול VNC לשליטה מרחוק
עפרוני שחור-זנב

| עפרוני שחור-זנב |
| --- | --- |
 עפרוני שחור-זנב, ישראל
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עפרוניים
סוג:: Eremalauda
מין:: עפרוני שחור-זנב
שם מדעי
 Eremalauda eremodites
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של שני המינים שפוצלו   Eremalauda eremodites עפרוני שחור-זנב   Eremalauda dunni עפרוני סהרי

עֶפְרוֹנִי שְׁחֹר-זָנָב (מכונה לעיתים גם עֶפְרוֹנִי עֲרָבָה, שם מדעי: Eremalauda eremodites) הוא מין של ציפור שיר קטנה ממשפחת העפרוניים. זהו מין מדברי של מדבריות חוליים שוממים ומישורים צחיחים פתוחים, המצוי בסוריה וירדן דרך ערב הסעודית ועד עומאן. פוצל מהמין עפרוני סהרה.
בישראל הוא מזדמן נדיר אך קבוע למדי. הוא נצפה בעיקר בתחילת האביב, בערבה, בנגב הדרומי, ובהרי אילת. מזדמן לעיתים רחוקות למרכז וצפון הארץ. בהתאם לאופיו הנווד, הוא דוגר נדיר ביותר ולא קבוע בישראל, במיוחד לאחר אירועי גשם קיצוניים בדרום הארץ.
טקסונומיה ואטימולוגיה

העפרוני שחור-הזנב נחשב בעבר לתת-מין של עפרוני סהרה, אך שודרג למעמד מין עצמאי על ידי הרשימה Handbook of the Birds of the World Alive (אנ') ועל ידי BirdLife International, ולאחר מכן על ידי איגוד האורניתולוגים הבין-לאומי. הפיצול נערך בשל הבדלים בגודל, הבדלים קטנים אך עקביים בניצוי, והבדלים גנטיים משמעותיים. בשל היותו המין המופיע בישראל, זכה הוא לשמור על השם העממי העברי.
שם הסוג Eremalauda מגיע מהלחם המילים erēmia (מיוונית ερημια) - מדבר; ו-alauda, לטינית לעפרוני (ככל הנראה מקלטית, מהמילים al - גדול; ו-aud - שיר). שם המין הספציפי eremodites גם הוא מיוונית, שנית עם המילה erēmos (ερημος) - מדבר; ו-dutēs (δυτης) - צוללן.
זהו מין מונוטיפי, כלומר לא תוארו תת-מינים שונים.
תיאור

זהו עפרוני שמנמן וגדול-מקור. צבעו חום-חולי מלמעלה וחיוור יותר מלמטה עם סימונים לבנים חלשים. החזה מנוקד בעדינות, וכך גם הגב והשכמות. טבעת-העין לבנבנה. יש לו פס-שפם כהה ועדין היורד מטה מהעין, והכיפה מפוספסת בעדינות. שפת הזרימה בכנף כהה. בתעופה בולט הזנב, שצבעו שחור כולו מלמטה, ומלמעלה הוא בעל מרכז חום ושוליים שחורים. מזכיר עפרונים מדבריים אחרים, כמו עפרוני מדבר ועפרוני חכלילי, אך הוא ניכר בשילוב של חלקים עליונים מפוספסים יותר, נוצות הזנב העליונות החיצוניות השחורות (הנראות בעיקר במעוף), ומקורו הורוד והעבה והייחודי. הזוויגים דומים. נראה כי מין זה מקורב לצחיחנים, אליהם הוא דומה עם מקורו העבה, אך הוא נבדל מהם בהיעדר דו-צורתיות זוויגית ובדגם הכנף.
נוהג להתרוצץ על הקרקע ולעצור בפתאומיות. השירה, מחרוזת של קטעים מבעבעים ומלודיים, מבוצעת גם מהקרקע וגם במעוף. הקריאות כוללות קשקוש נמוך ושריקות עדינות דו-הברתיות.
אקולוגיה

התזונה שלו כוללת בעיקר זרעים וחרקים. נוהג לשחר אחר מזון על הקרקע. נמצא ביחיד או בזוגות בעונת הקינון, מתאסף ללהקות גדולות יותר רק מחוץ לעונת הקינון, ונוהג לנוע כנווד בתגובה לאירועי גשם.
לקריאה נוספת

ד"ר יואב פרלמן, האם הם יישארו לקנן השנה? זה נראה שכן... עפרונים שחורי-זנב. אתר הצפרות הישראלי, 10 באפריל 2020
הערות שוליים

↑  עפרוני שחור-זנב באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  ד"ר יואב פרלמן, עפרוני שחור-זנב, Eremalauda eremodites, באתר מרכז הצפרות הישראלי
↑  del Hoyo, J.; Collar, N. (2017). "Arabian Lark (Eremalauda eremodites)". Handbook of the Birds of the World Alive (באנגלית). Barcelona: Lynx Edicions. נבדק ב-19 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  BirdLife International (2017). "BirdLife International Checklist Version 9.1" (xlsx). www.birdlife.org. נבדק ב-19 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  שמות ציפורי העולם, עפרוניים, באתר worldbirdnames.org
↑  James A. Jobling, The Helm dictionary of scientific bird names, London: Christopher Helm, 2010, ISBN 9781408133262
1 2  Arabian Lark, Eremalauda eremodites, ("Meinertzhagen, R", 1923), Birds of the World, The Cornell Lab of Ornithology
1 2  Arabian Lark, Eremalauda eremodites, ebird
עפרונן קצר-אצבעות

| עפרונן קצר-אצבעות |
| --- | --- |
 עפרונן קצר-אצבעות בקבילי, תוניסיה
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עפרוניים
סוג:: עפרונן Calandrella
מין:: עפרונן קצר-אצבעות
שם מדעי
 Calandrella brachydactyla ‏לייסלר, 1814
תחום תפוצה
 מפת התפוצה של עפרונן קצר-אצבעות   מקייץ   יציב   חולף   חורף

עֶפְרוֹנָן קְצַר-אֶצְבָּעוֹת (שם מדעי: Calandrella brachydactyla) הוא מין של ציפור שיר קטנה במשפחת העפרוניים. הוא מקייץ ומקנן בדרום אירופה, בצפון-מערב אפריקה וברחבי האזור הפלארקטי מטורקיה ודרום רוסיה ועד למונגוליה. במהלך הנדידה הוא יוצר להקות גדולות וצפופות הנודדות יחד; אך לעיתים הוא נודד גם בלהקות קטנות יותר.
בישראל הוא חולף מצוי בכל רחבי הארץ בסתיו ובאביב. הוא דוגר בצפיפויות נמוכות ובאופן מקומי ברמת הגולן, בגליל המזרחי, בגלבוע ובשולי עמק בית שאן, ובנגב המרכזי והמערבי. מספר הזוגות המקננים ופיזורם משתנה מאוד משנה לשנה. בסלנג צפרים הוא מכונה לעיתים בראשי תיבות: "עפרונן קצ"א".
טקסונומיה ואטימולוגיה

העפרונן קצר-האצבעות תואר על ידי חוקר הטבע הגרמני יוהאן לייסלר בשנת 1814, שנתן לו בתחילה את השם המדעי Alauda brachydactila. עפרוני זה ממוקם כעת בסוג עפרונן שהוגדר על ידי חוקר טבע גרמני אחר, יוהאן יעקב קאופ, בשנת 1829.
השם המדעי הנוכחי הוא מיוונית עתיקה. שם הסוג Calandrella הוא צורת הקטנה של kalandros, השם ביוונית עתיקה שניתן למין אחר במשפחת העפרוניים, עפרוני ענק. שם המין הספציפי brachydactyla גם הוא מיוונית עתיקה, מהמילה brakhudaktulos (βραχυδακτυλος) שמשמעותה "קצר אצבעות": brakhus - "קצר" ו-Dakttulos - "בוהן".
העפרונן המונגולי נחשב בעבר לתת-מין של העפרונן קצר-האצבעות (כ-C. b. dukhunensis) עד לפיצולו בשנת 2016 על ידי ה-IOU. בעבר, חלק מהרשימות החשיבו את העפרונן אדום-הכיפה למין האב (כ-C. cinerea) או תת-מין (כ-C. b. cinerea) של העפרונן קצר-אצבעות.
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

ישנם שמונה תת-מינים מוכרים:
C. b. Brachydactyla ("עפרונן קצר-אצבעות אירופי") (יוהאן פיליפ אכילס לייסלר, 1814) - תת-המין הנומינלי, מצוי בדרום אירופה, באיי הים התיכון ובצפון-מערב אפריקה
C. b. hungarica ("עפרונן קצר-אצבעות הונגרי") (הורוואת', 1956) - מצוי בהונגריה ובצפון סרביה
C. b. rubiginosa ("עפרונן קצר-אצבעות צפון אפריקאי") (פרומהולץ, 1913) - מצוי בצפון אפריקה
C. b. hermonensis ("עפרונן קצר-אצבעות לבנטיני") (הנרי בייקר טריסטראם, 1865) - תואר במקור כמין נפרד. מצוי מדרום טורקיה וסוריה ועד צפון-מזרח מצרים
C. b. woltersi (הנס קומרלווה, 1969) - מצוי בדרום טורקיה ובצפון-מערב סוריה
C. b. artemisiana ("עפרונן קצר-אצבעות טרנס-קווקזי") (בנג'קובסקי, 1913) - מצוי ממרכז טורקיה וטרנס-הקווקז ועד לצפון-מערב איראן
C. b. longipennis ("עפרונן קצר-אצבעות ערבתי") (אדורארד פרידריך אוורסמן, 1848) - תואר במקור כמין נפרד בסוג זרעית (Alauda). מצוי מאוקראינה ודרום רוסיה ועד דרום מרכז סיביר ודרום מונגוליה
C. b. orientalis (פיוטר סושקין, 1925) - מצוי במרכז סיביר, צפון מונגוליה וצפון סין
על-אף שהוגדרו מספר תת-מינים נפרדים, עדיין קיימת זרימת גנים משמעותית, והמין עצמו מהווה חלק מקומפלקס נרחב יותר של מינים קרובים.
תיאור

זהו עפרוני קטן ובהיר, קטן אף יותר מזרעית. אורך גופו 14–16 ס"מ, מוטת כנפיו כ-28 ס"מ, ומשקלו 19–25 גרם. צבעו חום-אפרפר-כהה עם פספוס כהה מלמעלה, ולבנבן יותר בחלקיו התחתונים. יש לו מקור מחודד ומוצק בצבע וורדרד עם גוון אפור במקצת. הוא בעל פס-גבה בהיר, זנבו כהה, וחישוף האברות קצר למדי. לחלק מהפרטים יש כתמים כהים ובולטים מצידי הצוואר. לפרטים במערב התפוצה יש צבע אדום בכיפה. הזוויגים דומים. העפרונן קצר-האצבעות חיוור יותר מהעפרונן המונגולי, שמקורו קצר יותר. בחורף הוא מתקבץ בלהקות גדולות וצפופות הנעות בתעופה בצורה סינכרונית. קל לבלבלו עם מינים אחרים בסוג, כמו למשל העפרונן הגמדי.
תיאור > קולות

השירה משתנה בין שני סוגים: ציוץ פשוט ואופייני אליו המבוצע במקטעים קצרים; ומנגינה מגוונת יותר ובעלת חיקויים, הדומה למדי לזו של עפרונן גמדי ומיני עפרוני נוספים. קריאות התעופה אופייניות ומקוטעות, מעין "דרררט" קצר וצרוד, והן שחושפות פעמים רבות את נוכחותו בשדה.
תפוצה ובית גידול

כלל האוכלוסייות של המין, מלבד חלק מהדרומיות ביותר, הן נודדות וחורפות דרומה עד לקצהו הדרומי של הסהרה והודו. הוא משוטט נפוץ למדי לצפון ומערב אירופה באביב ובסתיו. אוכלוסיות המקננות בחצי האי האיברי חורפות באפריקה שמדרום לסהרה. שם הם מעדיפים שטחי גידול ושטחי מרעה יבשים עם שיחים קצרים בעוד שהעפרוננים הגמדיים מעדיפים אזורים יבשים יותר.
תת-המין הנומינלי, C. b. Brachydactyla, מתרבה באירופה (איבריה, צרפת, איטליה, הבלקן ורומניה) וחורף באפריקה. תת-המין ההונגרי, hungarica, מקייץ ומקנן בחלקים המזרחיים של אירופה בעוד rubiginosa מתרבה בצפון-מערב אפריקה. תת-המין hermonensis (לעיתים כולל woltersi) מתרבה בטורקיה, סוריה ומצרים. תת-המין artemisiana (הנחשב לעיתים לתת-מין יחיד עם longipennis) מקייץ ומקנן באסיה הקטנה וחורף בדרום-מערב אסיה. תת-המין longipennis מקייץ ומקנן באוקראינה, מונגוליה ומנצ'וריה וחורף בדרום אסיה בעיקר באזורים היבשים יותר של צפון-מערב הודו.
זהו מין נפוץ החובב ארץ פתוחה יבשה וגידולים חקלאיים. הוא בונה את קינו על האדמה ומטיל שתיים עד שלוש ביצים. מזונו הוא זרעים וחרקים, עם נטייה חזקה יותר לחרקים במיוחד בעונת הקינון.
לעיתים קרובות להקות יעופו למקומות מועדפים יחד כדי לשתות בשעות הבוקר. בערבים הם נחים על אדמה חשופה, כאשר כל ציפור משתופפת בשקע קטן באדמה.
בהודו הקולוניאלית הם ניצודו כמזון, בדומה לגבתוני גנים.
הם מגיעים לאזורים שונים בדרום אסיה ויוצרים להקות גדולות במהלך החורף, ולעיתים נמשכים למדשאות קצרות לאורך שדות תעופה והופכים לסכנה למטוסים.
סטטוס ומגמות באוכלוסייה

למין זה טווח תפוצה נרחב למדי, ועל אף שמגמת האוכלוסייה מראה סימנים מסוימים לירידה, המין אינו מוגדר כמתקרב לסף פגיעות, ומסווג ברמת סיכון "ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN).
ההערכה היא כי באירופה האוכלוסייה המקננת מונה 4,730,000–9,050,000 זוגות, מה שמתרגם לכ-9,460,000–18,100,000 פרטים בוגרים. מחקר מצא כי בין השנים 1998 ל-2013 המספרים נותרו יציבים.
בישראל הוא מוגדר כמין ש"עתידו בסכנה" (VU) בשל הירידה המתשכת בגודל אוכלוסייתו, המוערכת בלמעלה מ-30% במשך 10 שנים.