stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דרבי זניט
רקע

זניט קאזאן נוסדה בשנת 2000 ועד 2022 הייתה אלופת רוסיה עשר פעמים, זכתה בגביע הרוסי ובליגת האלופות והוא המועדון החזק ביותר במדינה. בעוד זניט סנקט פטרבורג נוסדה בשנת 2017, העפילה לגמר הגביע הרוסי מספר פעמים וגמר גביע CEV האירופי, אך טרם השיגה תואר לאומי.
בעיתונות הספורט הרוסית, המפגש הוכתר כאחת היריבויות העיקריות בענף. בעיקר לאור העובדה כי שתיהן ממומנות על ידי תאגיד גזפרום, אך בעוד זניט סנקט פטרבורג ממומנת ישירות על ידי התאגיד, זניט קאזאן ממומנת על ידי חברת הבת שלה בטטרסטן, גזפרום טרנסגז קאזאן.
היסטוריה

זניט קאזאן הייתה במשך שנים הקבוצה הדומיננטית ביותר בליגת העל הרוסית בכדורעף עם למעלה מ־10 זכיות באליפות הלאומית ומספר זכיות בליגת האלופות בכדורעף. ב־2017 הוקמה זניט סנקט פטרבורג והשתיים החלו להתחרות זו עם זו, כשהמפגש הראשון ביניהן נערך ב־28 באוגוסט 2017 בגביע הרוסי בכדורעף.
בהמשך, השתיים נפגשו פעמיים בגמר הגביע הרוסי בכדורעף והיריבות ביניהן העמיקה, כאשר בסך הכל נפגשו 9 פעמים. המאזן נוטה בבירור לטובת קאזאן עם 6 ניצחונות. בעונת 2020 זניט סנקט פטרבורג ניצחה את קאזאן בחצי גמר הגביע ולאחר מכן גברה עליה גם במחזור 19 באליפות, תוך מיצובה כאחת מקבוצות הכדורעף החזקות ברוסיה.
אולמי הקבוצות

| זניט סנקט פטרבורג |
| --- | --- |
סיבור ארנה
תכולה: 7,120
זניט קאזאן
מרכז הכדורעף סנקט פטרבורג
תכולה: 5,166

עד 2010 זניט קאזאן אירחה את משחקי הבית באולמות שונים ברחבי קאזאן. ב־2011 נחנך מרכז כדורעף 'סנקט פטרבורג' בעיר ומאז הוא משמש כאולמה הביתי.
בשנת הקמתה זניט סנקט פטרבורג אירחה את משחקיה באקדמיה על שם פלאטונוב בסנקט פטרבורג. לאחר מכן עברה לארח בהיכל סיבור ארנה.
ראו גם

דרבי ערי הבירה (רוסיה)
היריבות בין זניט סנקט פטרבורג לבין ספרטק מוסקבה
היריבות בין זניט סנקט פטרבורג לבין צסק"א מוסקבה
היריבות בין זניט סנקט פטרבורג לבין קרסנודאר
הערות שוליים

↑  В субботу – зенитовское дерби в Северной столице
↑  Иван Яковлев о зенитовском дерби: Сыграют две равноценные команды
↑  Яковлев – о зенитовском дерби: «Встретятся равные команды, это большая проверка для нас»
↑  КОМАНДА САММЕЛВУО ПОБЕДИЛА В «ЗЕНИТОВСКОМ ДЕРБИ»
| כדורעף ברוסיה רוסיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורעף הרוסית • קבוצות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת העל (גברים) • ליגת המשנה • ליגת העל (נשים) |  |
| טורנירי הכנה, תחרויות גביע ומשחקי דרבי | הטורניר לזכר פלאטונוב • הגביע הרוסי • הסופרקאפ הרוסי • דרבי זניט |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • נבחרת הנשים |  |
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות)

שר הבריאות יעקב ליצמן ומנכ"ל משרד הבריאות משה בר סימן טוב, בחתימה על הצו
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש"ף–2020 הוא צו שהוצא על ידי המנהל הכללי של משרד הבריאות לצורך התמודדות עם מגפת הקורונה בישראל. הצו נכנס לתוקפו ב-2 בפברואר 2020. תוקפו נקצב תחילה לתקופה של 30 יום והוארך בהמשך מספר פעמים ונכון להיום תוקפו עד 28 בפברואר 2022.
הצו הוא חקיקת משנה (כלומר מיקומו במדרג הנורמות הוא נמוך), ולמרות זאת משמש כמכשיר המשפטי העיקרי לצורך הטלת חובת בידוד בית על מי שנחשד כי היו לנשאים של נגיף הקורונה החדש על מנת למנוע מהם מלהדביק אנשים אחרים בישראל בנגיף ובכך להגביל את התפשטות המחלה שהוא מחולל. הצו יוצר מגבלות משמעותיות על חופש התנועה של הפרט ועל חופש העיסוק. מכוחו נכנסו לבידוד בית רבבות אנשים.
לאחר הוצאת הצו הורחבו הוראותיו גם על מנת למנוע הצטופפות אנשים במרחב הציבורי, בבתי עסק ובמקומות עבודה.
ממשלת ישראל התקינה ב-15 במרץ 2020 תקנות שעת חירום לצורך אכיפת הוראות הצו ובכלל זה באמצעות הטלת עונש מאסר או קנס.
הצו

הצו הוצא על ידי מנכ"ל משרד הבריאות מכוח סמכותו שלפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם. תנאי סף להוצאת הצו בקשר לנגיף הקורונה החדש היה הוספת המחלה שמחולל הנגיף על ידי שר הבריאות לרשימת מחלות בעלות חשיבות בין–לאומית המנויות בתוספת לפקודה. צו בהתאם הוצא על ידי השר יעקב ליצמן ב-27 בינואר.
הצו > עדכון והרחבת הצו

לאחר הוצאת הצו הוא תוקן והורחב מספר פעמים על מנת להתמודד עם הנסיבות המשתנות של התפשטות המחלה:
ב-2 בפברואר הוטלה חובת בידוד בית בלבד לחוזרים לישראל מסין, שבה התפרץ הנגיף לראשונה. בהמשך הוספה חובת בידוד לחוזרים מארצות נוספות, תחילה בדרום מזרח אסיה ואחר כך באירופה, עד שב-10 במרץ הורחבה חובת הבידוד לכלל החוזרים לישראל מחוץ לארץ
ב-5 במרץ נאסר על קיום כנסים בישראל ועל יציאת עובדי מערכת הבריאות לחוץ לארץ והוגבל גודל ההתקהלויות המותר - תחילה עד 5,000 איש, ובהמשך הופחת מספרם בהדרגה עד שב-2 באפריל נאסרו התקהלויות כליל. ב-12 במרץ נאסר על התקהלויות בבתי עסק מסוימים והוגבלה לראשונה הפעילות במוסדות להשכלה גבוהה. ב-15 במרץ נאסרה כליל פעילותם של בתי עסק מסוימים ונאסרו ביקורים במוסדות בריאות ומעונות דיור מוגן
החל מ-12 באפריל 2020 נקבעה חובת חבישת מסכה במרחב הציבורי. חובה זו בוטלה ב-15 ביוני 2021, ונותרה רק על חריגים מעטים.
ב-7 במאי הוקלו ההגבלות בנוגע להתקהלות והותרה התקבצות עד 50 איש בשטח פתוח, לרבות טיולים, תוך שמירת מרחק ביניהם. ב-21 במאי הותרה התקהלות עד 50 איש במבנה.
החל ב-22 במרץ הוטלו הגבלות רבות נוספות על חופש התנועה וחופש העיסוק במסגרת תקנות שעת חירום שהתקינה הממשלה, וחלק מהוראותיהן החליפו את ההוראות שבצו. המגבלות שנקבעו בתקנות הוסרו בחלקן מסוף חודש אפריל ובמהלך חודש מאי.
הוראות הצו

חלק מההוראות בצו נכללו בהמשך גם בנוסחן של תקנות שעת חירום שהתקינה הממשלה לצורך התמודדות עם התפשטות הנגיף.
אלו ההוראות המעודכנות העיקריות הנכללות בצו:
הוראות לעניין בידוד:
הטלת חובה להיכנס לבידוד בית (או בידוד במקום מתאים אחר) ללא יציאה ממנו במשך תקופה של 14 ימים במקרים הבאים:
אדם שהגיע לישראל מחוץ לארץ;
מי שהיה במגע הדוק עם חולה - כלומר אדם שנמצא בבדיקת מעבדה כנשא של הנגיף - או שרופא קבע שהיה במגע כזה אתו. מגע הדוק הוגדר בין השאר כחשיפה לחולה במוסד רפואי ללא מיגון מתאים, שהייה בקרבה לחולה בעבודה, בלימודים או בכלי תחבורה. גם בני ביתו של חולה הוגדרו כמי שהיו במגע הדוק אתו. נקבע כי תקופת הבידוד תיספר ממועד ההגעה לישראל או ממועד המגע האחרון עם החולה;
הטלת חובת בידוד בית על אדם שחום גופו עלה ל-38 מעלות צלזיוס ויותר ולתקופה של שתי יממות לאחר המועד בו ירד החום ל-37.5 מעלות;
הטלת חובת בידוד בית על חולה אם רופא קבע שהוא רשאי לשהות שם ולא בבית חולים, וזאת עד מתן אישור מרופא לסיום הבידוד;
הטלת חובה על השוהה בבידוד לדווח על כך למשרד הבריאות. הדיווח נעשה באמצעות טופס מקוון שפרסם המשרד באתר האינטרנט שלו;
לצורך הצבעה בבחירות לכנסת ה-23 שהתקיימו ב-2 במרץ 2020 התיר הצו לשוהים בבידוד שאין להם תסמיני מחלה לצאת ממנו לצורך הצבעה בקלפיות מיוחדות שהוקמו לשימושם.
הצו מכיל הוראות נוספות, לרבות:
איסור על התקהלויות במספר אנשים מסוים, שפרטיו עודכנו פעמים רבות;
איסור על קיום כנסים בינלאומיים בישראל;
חובה לשמור במקום עבודה על מרחק בין עובדים ולמנוע התקהלות שלהם;
איסור על אדם הסובל מחום של 38 מעלות, שיעול או קושי בנשימה להגיע למקום עבודתו ולהשתתף בהתקהלויות;
איסור על עובדי מערכת הבריאות לנסוע אל מחוץ לישראל אלא באישור בכירי משרד הבריאות;
איסור על ביקורי אורחים במוסדות בריאות ומעונות לדיור מוגן: הותרה כניסת שני אורחים ובלבד שאין להם סימני מחלה או שהם חייבים בבידוד;
חובת חבישת מסיכת אף-פה בכל עת במרחב הציבורי, לרבות כלי תחבורה ומקומות עבודה, בכפוף לחריגים מסוימים, כמו פטור לבעלי מוגבלויות ולקטינים בני פחות משבע. כמו כן נאסרה הכנסת אדם ללא מסכה כשהוא חייב בכך למקום הפתוח לציבור ומתן שירות לו שם.
צווים, תקנות והוראות נוספים לעניין הבידוד

מנכ"ל משרד הבריאות פרסם צווים נוספים לעניין הבידוד:
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הוראות למעסיק של עובד בבידוד בית) (הוראת שעה) - הצו מחייב בין השאר מעביד של אדם השוהה בבידוד לא לדרוש ממנו להגיע לעבודה ולא לאפשר לו זאת וכן לא לפטר אותו בשל כך שנעדר מהעבודה לצורך בידוד.
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (בידוד בבית חולים) (הוראת שעה) - הצו מאפשר לחייב אדם לשהות בבידוד בבית חולים במקום בבית.
ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות הוציאה ב-4 בפברואר תעודת מחלה גורפת לאלו שחלה עליהם החובה לשהות בבידוד בית לפי הצו. ביולי 2020 הורה בג"ץ על בטלותה של תעודת מחלה זו החל מ-30 בספטמבר. בהמשך נוצר הסדר חדש.
ממשלת ישראל התקינה ב-2 באפריל תקנות לשעת חירום המאפשרות לחייב חוזר לישראל מחוץ לארץ לשהות בבידוד באתר בידוד מטעם המדינה (מלונית) במקום בבידוד בית. הן מאפשרות גם לחייב אדם שנחשף לחולה להיכנס לבידוד באתר מטעם המדינה (זאת בעיקר לצורך הוצאת חייבים בבידוד מאזורים שהתחלואה בהם בנגיף היא גבוהה במיוחד).
ממשלת חילופים

ממשלת חילופים או ממשלה פריטטית היא אחת החלופות להקמת ממשלה בישראל. ממשלה שבהקמתה מושבעים שני ראשי ממשלה וכל אחד מהם עומד בראש קבוצת שרים בעלי זיקה אליו. במהלך כהונת הממשלה הם מתחלפים ביניהם בתפקידים ראש הממשלה המכהן וראש הממשלה החלופי.
הרעיון ליצירת ממשלת חילופים עלה במהלך המשבר הפוליטי בישראל והמשא ומתן להקמתה של ממשלת ישראל ה-35 לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, והוא נכלל בהסכם הקואליציוני שבין "הליכוד" ל"כחול לבן". לשם הקמתה של ממשלת חילופים אושר בכנסת שינוי נרחב בחוק יסוד: הממשלה.
במודל ממשלת חילופים הוקמו ממשלת ישראל השלושים וחמש וממשלת ישראל השלושים ושש.
רקע

בתולדות מדינת ישראל קדם לרעיון של ממשלת חילופים הרעיון הפשוט יותר של הסכם רוטציה. בתחילת כהונתה של הכנסת האחת עשרה נחתם הסכם רוטציה, לפיו במשך השנתיים הראשונות ישמש בתפקיד ראש הממשלה שמעון פרס, ויצחק שמיר ישמש כממלא מקומו וכשר החוץ, וכעבור שנתיים יחליפו השניים תפקידים. על פי הסכם זה הוקמה ממשלת ישראל העשרים ואחת בראשות פרס, וכעבור שנתיים פרס התפטר והוקמה ממשלת ישראל העשרים ושתיים בראשות שמיר, שפרט לחילופים בין פרס לשמיר הרכבה היה זהה לזה של קודמתה.
בשנת 2020 החליטו המפלגות הליכוד וכחול לבן, לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושלוש להקים ממשלת חילופים עקב המשבר הפוליטי בישראל והתפרצות נגיף הקורונה.
הפתרון של ממשלת חילופים מבטל את הצורך בהתפטרות ראש הממשלה לשם ביצוע החילופים - כהונתו של ראש הממשלה פוקעת אוטומטית בהגיע מועד החילופים, והוא מתחלף בתפקיד עם ראש הממשלה החלופי, ללא שתורכב ממשלה חדשה. מסיבה זאת, כל עוד הממשלה תכהן וראש הממשלה החלופי יהיה חבר כנסת, החילוף יקרה במועדו. בנוסף, בממשלת חילופים מעמדו של ראש הממשלה החלופי חזק מאשר מעמדו של ממלא מקום ראש הממשלה בהסכם רוטציה, וצעדים שונים של ראש הממשלה מחייבים את הסכמתו של ראש הממשלה החלופי.
מאפיינים

בממשלת חילופים ראש ממשלה חלופי הוא חבר הכנסת המיועד לכהן כראש הממשלה, וכן מי שכיהן כראש הממשלה עובר למועד החילופים ועתה הוא ראש ממשלה חלופי. ראש הממשלה המכהן וראש הממשלה החלופי נשבעים אמונים ביחד.
במקרים הבאים, ראש הממשלה החלופי יחליף את ראש הממשלה המכהן לפני מועד החילופים:
עם הפסקת כהונתו של ראש הממשלה.
עם התפטרות ראש הממשלה.
עם פטירת ראש הממשלה.
עם חלוף 100 ימים שבהם מכהן רה"מ החלופי כממלא מקום ראש הממשלה הנבצר מסיבות בריאותיות בלבד.
עם התפטרות ראש הממשלה מהכנסת, מבחירתו.
כלקח מאי-קיום החילופים במהלך כהונתה של הכנסת העשרים ושלוש, נחקק תיקון לחוק יסוד הממשלה בכנסת העשרים וארבע ונקבע בו שהחילופים יבוצעו גם במקרים הבאים:
יום לאחר שהכנסת החליטה על התפזרותה ובחוק תמכו לפחות 2 ח"כים מסיעות שהשרים מטעמן בעלי זיקה לראש הממשלה.
יום לאחר שהכנסת התפזרה משום שחוק התקציב לא אושר עד המועד שנקבע לכך בסעיף 36א לחוק־יסוד: הכנסת.
החוק קובע כי "מספר השרים המזוהים כבעלי זיקה לראש הממשלה יהיה שווה למספר השרים המזוהים כבעלי זיקה לראש הממשלה החלופי; ואולם לא היה מספר השרים שווה כאמור, תקבע הממשלה מנגנון הצבעה שלפיו כוח ההצבעה של כלל השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה בממשלה יהיה שווה לכוח ההצבעה של כלל השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה החלופי, או כללים לעניין אופן קבלת ההחלטות שיבטיחו יחס כאמור." ראש הממשלה החלופי הוגדר גם כממלא מקום ראש הממשלה.
אחדים מהסעיפים בחוק יסוד: הממשלה העוסקים בראש הממשלה יחולו גם על ראש הממשלה החלופי, ובכלל זה סעיף 18(ד) הקובע שכהונת ראש הממשלה פוקעת עם הרשעתו בפסק דין חלוט בעבירה שיש עמה קלון. חוק היסוד קובע שכאשר ראש הממשלה הורשע כאמור, יחליף אותו ראש הממשלה החלופי, וכאשר ראש הממשלה החלופי הורשע כאמור, לא יראו את הממשלה כאילו התפטרה.
בממשלת ישראל השלושים וחמש, הקואליציה כללה שני גושים פוליטיים, הגדול מביניהם כלל סיעות עם שרים בעלי זיקה לנתניהו והקטן מביניהם כלל סיעות עם שרים בעלי זיקה לגנץ. ההסכם הקואליציוני של סיעות נתניהו נחתם אך ורק עם סיעתו של נתניהו. ההסכם הקואליציוני של סיעות גנץ נחתם אך ורק עם סיעתו של גנץ. עם זאת, בניסוח ההסכמים בין המפלגות נעשו שינויים ונוסחו סעיפים מרוככים, בדגש על ענייני דת ומדינה, כדי ששני הצדדים יוכלו להתיישב זה עם זה באותה ממשלה. קווי היסוד היו משותפים. ראש הממשלה החלופי זכאי לתנאים הנלווים הזהים לראש הממשלה, כמו משרד, אבטחה ומגורים.
טקס השבעת הממשלה שונה. ראש הממשלה היוצא פותח את הדיון בהצגת ראש הממשלה, ראש הממשלה החלופי, קווי היסוד, הרכב הממשלה, חלוקת תפקידי השרים ומועד החילופים. לאחר מכן נואם ראש הממשלה החלופי המיועד. אחר כך מתקיימת ההצבעה על אמון בממשלת החילופים ולאחריה הצהרת אמונים של ראש הממשלה, ראש הממשלה החלופי והשרים.
הליך החקיקה

לשם הקמתה של ממשלת חילופים נדרש שינוי נרחב בחוק יסוד: הממשלה. הצעת חוק בעניין זה הוגשה לכנסת ב-23 באפריל 2020, וחתומים עליה חברי הכנסת איתן גינזבורג, מיקי זוהר, אבי ניסנקורן, יעקב אשר, יואב בן צור, איציק שמולי, אורלי לוי אבקסיס וצבי האוזר. בנוסף לסעיפים העוסקים בממשלת חילופים עוסקת ההצעה בתיקונים נוספים בחוק יסוד: הכנסת ובחוק הממשלה. הצעות החוק אושרו בכנסת ב-7 במאי 2020.
ביקורת

סוג הממשלה ומאפייניה גררו ביקורת ציבורית ותקשורתית רבה, בעיקר בעקבות טענה כי הדבר משנה את שיטת הממשל הישראלית. חתימת ההסכם ובו שאיפה לשינוי חוקי יסוד הובילו לעתירה נגד ההסכם שגררה את שינויו. העתירה נדחתה בנימוק ש'טרם בשלה העת' לעתור נגד ההסכם בטרם התקבל החוק. עם העברת החוק בקריאה שנייה ושלישית הוגשו העתירות מחדש. העתירות נדחו.
ראו גם

משרד ראש הממשלה החלופי
ראש ממשלת ישראל החלופי
ממשלת אחדות לאומית (ישראל)
ביאורים

↑  עמדת האקדמיה ללשון העברית היא שעדיפה הצורה "ראש ממשלה חליפי" (ראו: חלופי, חליפי, חילופי, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏11 במאי 2020)
הערות שוליים

↑  טל שניידר, ‏נתניהו וגנץ חתמו על הסכם להקמת ממשלת חירום לאומית, באתר גלובס, 20 באפריל 2020
↑  טל שלו‏, כשהחוקים מפצים על חוסר אמון: לממשלת גנץ-נתניהו מצפה עוד מסע מפרך בכנסת ובבג"ץ, באתר וואלה, 24 באפריל 2020
↑  דפנה ליאל, ‏סיכוי אחרון: הפרצה המשפטית שיכולה להבטיח לגנץ את ראשות הממשלה, באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2020
↑  אריק בנדר, ‏מליאת הכנסת אישרה בקריאה טרומית את התיקונים לחוק יסוד הממשלה, באתר מעריב אונליין, 23 באפריל 2020
1 2  חן מענית, ‏פגיעה בהפרדת הרשויות, סתירת הלכות עליון ושינוי חוקי יסוד: משפטנים בכירים מסמנים את הסכנות בממשלה החדשה, באתר גלובס, 21 באפריל 2020
↑  יקי אדמקר‏, מסלול עוקף בג"ץ, חוק גיוס מסורס: ההסכם הקואליציוני של יהדות התורה נחשף, באתר וואלה, 13 במאי 2020
1 2  עמית סגל דפנה ליאל, ‏ההסכמים נחתמו: ממשלת נתניהו-גנץ תושבע הלילה, באתר ‏מאקו‏, 14 במאי 2020
↑  טל שלו‏, לא רק משרד הביטחון: גנץ שוקל להקים "משרד ראש ממשלה חליפי", באתר וואלה, 16 במאי 2020
↑  עקיבא נוביק, דווח על הקמת ״משרד ראש ממשלה חליפי״., באתר טוויטר, ‏16 במאי 2020
↑  הסכם קואליציוני לכינון ממשלת חירום ואחדות לאומית
1 2  אריק בנדר, נוסח הצהרת האמונים, באתר טוויטר, ‏16 במאי 2020
↑  חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 8 והוראת שעה), באתר הכנסת
↑  ספר החוקים 2795 מ-7 במאי 2020
↑  גדעון אלון, בדרך לממשלת נתניהו-גנץ: הכנסת אישרה בקריאה שלישית את "חוק הרוטציה", באתר ישראל היום, 7 במאי 2020
↑  המשיבים, מסמך השינויים המלא, באתר YNET - אחרי ביקורת בג"ץ: הקפאת המינויים תקוצר, הקפאת החקיקה תבוטל
↑  דניאל דולב‏, בג"ץ דחה פה אחד את העתירות נגד הרכבת הממשלה בידי נתניהו וההסכם הקואליציוני, באתר וואלה, 6 במאי 2020
↑  עתירה ראשונה לבג"ץ נגד "חוק הרוטציה", באתר ישראל היום
↑  החלטת בגץ בעתירה נגד השינוי הנדרש בחוק יסוד הממשלה לצורך ממשלת חילופין
↑  יובל אראל, ‏בג"ץ דחה את העתירות נגד ממשלת החילופים, באתר ‏מאקו‏, 12 ביולי 2021
ג'סטין קלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 במרץ 1992 (בן 32) טורונטו, קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
ג'סטין קלי (באנגלית: Justin Kelly; נולד ב-7 במרץ 1992) הוא שחקן קנדי.
ביוגרפיה

קלי נולד ב-7 במרץ 1992 בטורונטו, קנדה. הוא למד בבית הספר התיכון ארל הייג. יש לו אח גדול, תום.
קריירה

בין בשנים 2007–2010 שיחק בתפקיד ראשי של נואה ברנט ג'קסון בסדרת הטלוויזיה "הבאז האחרון".
בין השנים 2011–2013 גילם את ג'ייק מרטין בסדרת הטלוויזיה "דגראסי".
בשנת 2014 הופיע קלי בסרט "מפות לכוכבים", שביים דייוויד קרוננברג.
בשנת 2018 החל לשחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "ויינונה ארפ".
בשנת 2019 שיחק בסרט "The Last Man" לצד היידן כריסטנסן. באותה שנה, החל קלי לשחק בסדרת הטלוויזיה הקנדית "הדסון ורקס" בתור ג'סי מיילס, איש מחשבים של משטרת סנט ג'ון. קלי שיחק בסדרה במשך ארבע עונות עד אביב 2022. לאחר עונות ארבע וחמש המוצלחות, הסדרה חודשה לעונה שישית באפריל 2023.
בשנת 2020 שיחק בסרט "סקנדל עירוני".
חיים אישיים

ג'סטין קלי מאורס לקתרין פנטסקה מאז דצמבר 2018. הם התחתנו בדצמבר 2021.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | מפות לכוכבים (אנ') | ראט |  |
| 2014 | Big Muddy | אנדי בארלו |  |
| 2015 | Lost After Dark | שון |  |
| 2016 | Lost & Found | אנדי וולטון |  |
| 2019 | The Last Man | ג'וני |  |
| 2020 | סקנדל עירוני (אנ') | ניל |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007–2010 | The Latest Buzz | נואה ברנט ג'קסון | תפקיד ראשי (3 עונות); 65 פרקים |
| 2008 | For The Love Of Grace | ג'וש | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2010 | The Jensen Project | ברודי תומפסון | סרט טלוויזיה של NBC |
| 2011 | Change of Plans | נואה רורדה | סרט טלוויזיה של Fox |
| 2011–2013 | דגראסי: הדור הבא (אנ') | ג'ייק מרטין | תפקיד ראשי (עונות 11–12); 85 פרקים |
| 2012 | מחסן סודי 13 | בריידי מילר | פרק: "There's Always a Downside" |
| 2013 | נערה אבודה (אנ') | נלסון | פרק: "Delinquents" |
| 2013 | נס רפואי | ריילי סטיילס | פרק: "Vamonos" |
| 2015 | Pirate's Passage | קארל מואנר | דיבוב; סרט טלוויזיה של CBC Television (אנ') |
| 2015 | חתיכה מהלב (אנ') | ווסלי "ווס" סילבר | תפקיד ראשי; 12 פרקים |
| 2015–2016 | נצורים (אנ') | צ'אק לוט ג'וניור | תפקיד ראשי (2 עונות); 12 פרקים |
| 2016 | The Night Before Halloween | אדם | סרט טלוויזיה של Syfy (אנ') |
| 2017 | Sea Change | בובי | סרט טלוויזיה של Lifetime (אנ') |
| 2017 | Bad Date Chronicles | קונור | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2018 | Frankie Drake Mysteries | פוסטר יואיט | פרק: "Radio Daze" |
| 2018 | Private Eyes | דילן מאלון | פרק: "Brew the Right Thing" |
| 2018 | ויינונה ארפ | רובין | 6 פרקים |
| 2019–הווה | הדסון ורקס (אנ') | ג'סי מיילס | תפקיד ראשי (6 עונות); 100 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Margot Robbie to Star Opposite Will Smith in FOCUS; David Cronenberg Casts Emilia McCarthy, Jayne Heitmeyer, and Justin Kelly in MAPS TO THE STARS". Collider. 16 ביולי 2013. נבדק ב-18 ביולי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Hudson & Rex's Justin Kelly: "I get to really play with these quirks" | TV, eh?". www.tv-eh.com. נבדק ב-2022-04-26.
↑  "Hit Cop Show 'Hudson & Rex' Gets Greenlight for Season 6, Beta Film Adds New Season to MipTV Slate (EXCLUSIVE)". Variety (באנגלית). נבדק ב-2023-08-31.
↑  Kelly, Justin [@IsJustKelly] (28 במאי 2013). "Thrilled to announce to you guys that I'll be shooting David Cronenberg's "Maps To The Stars" this summer! Couldn't be more pumped for this" (Tweet). נבדק ב-6 ביוני 2013 – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Epitome Pictures Starts Production on Open Heart For YTV in Canada and Teennick in the U.S." Canada Newswire. 5 באוגוסט 2014. אורכב מ-המקור ב-8 באוגוסט 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2017004448  VIAF: 3837148574310024430002   WorldCat (עם VIAF): 3837148574310024430002
ג'אנלוקה גאודינו

ג'אנלוקה גאודינו (באיטלקית: Gianluca Gaudino, נולד ב-11 בנובמבר 1996 בהנאו שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת אלמניה אאכן.
קריירת מועדונים

גאודינו הוא תוצר של אקדמיית הצעירים של באיירן מינכן. גאודינו עלה לקבוצה הבוגרת של באיירן מינכן לאחר שהרשים באימונים את פפ גווארדיולה בתחילת עונת 2014/2015. הוא ערך בכורה במשחק הסופר קאפ הגרמני באוגוסט 2014, ושיחק 90 דקות מלאות בהפסדה של באיירן מינכן 2-0 לבורוסיה דורטמונד. באותו חודש ערך בכורה במשחק הניצחון 2-1 על וולפסבורג במחזור הפתיחה של הבונדסליגה, והפך לשחקן הרביעי הצעיר ביותר ששיחק בבאיירן מינכן במשחק בונדסליגה. בליגת האלופות ערך גאודינו בכורה במשחק הניצחון 3-0 על צסק"א מוסקבה. בעונת 2015/2016 עבר גאודינו לשחק בעיקר בקבוצת המילואים.
ב-9 בינואר 2016 הושאל גאודינו מבאיירן מינכן לסנט גאלן מליגת העל השווייצרית למשך עונה וחצי.
בתום ההשאלה לסנט גאלן, חזר גאודינו ביוני 2017 לבאיירן מינכן, ונמכר מיד לקייבו ורונה מהסרייה א'.
בתחילת שנת 2019 עבר גאודינו ליאנג בויז ברן. בעונת הבכורה שלו כבש שער אחד ב-11 הופעות וסייע לקבוצתו לזכות באליפות שווייץ.
ביוני 2021 חתם בס.ו. זנדהאוזן מהבונדסליגה השנייה. בינואר 2022 הושאל לריינדורף אלטאך האוסטרית עד לסוף העונה.
חיים אישיים

ג'אנלוקה גאודינו הוא בנו של כדורגלן העבר מאוריציו גאודינו, ששיחק בשטוטגרט, איינטרכט פרנקפורט ומנצ'סטר סיטי. בזכות שורשיו האיטלקיים, יכול ג'אנלוקה גאודינו עדיין לבחור אם ישחק בעתיד בנבחרת גרמניה או בנבחרת איטליה.
תארים

אליפות גרמניה: 2014/2015
אליפות שווייץ (2): 2018/2019, 2019/2020
הגביע השווייצרי: 2019/2020
המרכז למימוש זכויות רפואיות

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  לבנת פורן
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים)
 מיקום המטה:  תל אביב
 בעלות:  לבנת פורן
 מנכ"ל:  הדס זאבי
  
 https://www.medical-rights.co.il
המרכז למימוש זכויות רפואיות בע"מ, הידועה גם בכינוי "חברת לבנת פורן", היא חברה פרטית ישראלית העוסקת במימוש זכויות רפואיות.
החברה נוסדה על ידי לבנת פורן בשנת 2003.
החברה מפעילה חמישה סניפים, בערים תל אביב, חיפה, כרמיאל, באר שבע וירושלים.
מנכ"לית החברה היא הדס זאבי, ולבנת פורן מכהנת כיושבת ראש החברה. צוות החברה מורכב ממומחים בזכויות רפואיות, מנהלות לקוח ורפרנטיות. החברה מעסיקה כ-90% נשים מתוך כלל העובדים.
שירותים

החברה מספקת שירותים בתחומים שונים הקשורים למימוש זכויות רפואיות, בהם:
תביעות נכות כללית
פטור ממס הכנסה על רקע רפואי (לפי סעיף 9(5) לפקודת מס הכנסה)
תביעות מול קרנות פנסיה וחברות ביטוח
הכרה בזכויות נפגעי עבודה
מימוש זכויות נפגעי פעולות איבה
תג נכה
זכויות בתחום הסיעוד ושירותים מיוחדים
זכויות אלמנות, אלמנים ויתומים.
הגבלת פעילות החברה

לשכת עורכי הדין בישראל תבעה את המרכז למימוש זכויות רפואיות, בנימוק שהמרכז מפר את הוראות סעיף 20 לחוק לשכת עורכי הדין הקובע שפעולות מסוימות יבוצעו רק על ידי עורך דין. בית המשפט המחוזי בירושלים קיבל חלקית את התביעה ואסר על המרכז למימוש זכויות רפואיות לייצג או לטעון בשם לקוחותיו לפני כל גוף בעל סמכות שיפוטית או מעין-שיפוטית, לרבות ועדות ערר במוסדות השונים; לערוך מסמכים בעלי אופי משפטי עבור לקוחותיהם, לרבות הכנת כתבי ערעור וערר, פעולות לשינוי החלטות קודמות שבבסיסן בחינת החוק והפסיקה ומילוי טפסים עם תוספת מלל וצירוף חוות-דעת (למעט מילוי רובריקות קבועות מראש); לפעול למתן ייעוץ וחיווי-דעת משפטיים; לפנות בדרישה לתשלום פיצויים או להכרה בנזק למוסדות הבאים: המוסד לביטוח לאומי, קצין התגמולים במשרד הביטחון, רשויות המס וחברות הביטוח (למעט פניה באמצעות יועץ מס מוסמך); לפנות בשם לקוחותיהם לפקיד השומה ולמסגרות המעין-שיפוטיות במוסד לביטוח לאומי וקצין התגמולים וכן לנסח ערעורים ועררים על החלטות מנהליות המתקבלות במוסדות אלה (למעט פניה באמצעות יועץ מס מוסמך). עוד חייב בית המשפט את המרכז למימוש זכויות רפואיות להודיע ללקוחותיו על אי מתן שירותים כאמור, למעט סיוע טכני בלבד במילוי טפסים, ולשנות את פרסומיו בהתאם לכך.
המרכז למימוש זכויות רפואיות ערער על פסק דין זה לבית המשפט העליון, וזה הקל מעט בהגבלות שקבע בית המשפט המחוזי וקבע שיּוּתר למרכז למלא טפסים ולנסח מכתבים, הכוללים גם מלל חופשי; לצרף חוות-דעת רפואיות לתביעות ראשוניות המוגשות למוסד לביטוח לאומי, למשרד הביטחון ולחברות הביטוח, וכן לעררים המוגשים לוועדות הערר בגופים השונים. כל השירותים האחרים שנדונו נותרו אסורים בהתאם לפסק דינו של בית המשפט המחוזי.
חוק לבנת פורן

לאחר שנטען כי החברה גובה אחוזים ניכרים מהקצבאות אותם קיבלו לקוחותיה, בשנת 2015 חוקקה הכנסת העשרים את תיקון 161 לחוק הביטוח הלאומי, המכונה "חוק לבנת פורן". התיקון נועד להגביל את שכר הטרחה שגובות חברות המסייעות במימוש זכויות רפואיות, עבור סיוע במימוש זכויות מול המוסד לביטוח לאומי.
הערות שוליים

↑  אודות, באתר לבנת פורן
↑  סניפים של לבנת פורן, סניפים של לבנת פורן, באתר לבנת פורן
↑  הדס זאבי - מנכ"לית חברת לבנת פורן, באתר גלובס
1 2  ע"א 4223/12 המרכז למימוש זכויות רפואיות בע"מ ואחרים נ' לשכת עורכי הדין בישראל ואחרים, ניתן ב־25 ביוני 2014
↑   שלבי החקיקה של חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 161), התשע"ה-2015, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת;
 חוק הביטוח הלאומי, סעיפים 315א–315י, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  חן מענית, ‏"חוק לבנת פורן" אושר בכנסת לקריאה שנייה ושלישית, באתר גלובס, 21 ביולי 2015