stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לשבור את הקרח 3

| --- | --- |
 בימוי:  ג'ניפר לי מארק סמית'
 הופק בידי:  חברת וולט דיסני אולפני ההנפשה של וולט דיסני
 תסריט:  ג'ניפר לי מארק סמית'
 מדבבים:  אידינה מנזל (אלזה) ג'וש גד (אולף) 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי וולט דיסני, אולפני ההנפשה של וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  אולפני וולט דיסני 
 הקרנת בכורה:  24 בנובמבר 2027
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט לכל המשפחה, סרט דרמה, סרט מוזיקלי, סרט הרפתקאות, סרט פנטזיה, פנטזיה קומית 
 סרט קודם:  לשבור את הקרח 2
 סרט הבא:  לשבור את הקרח 4
 סרטים בסדרה:  לשבור את הקרח (זיכיון)
 דף הסרט ב־IMDb
 
לשבור את הקרח 3 (באנגלית: Frozen III) הוא סרט קומי בהנפשה ממוחשבת של אולפני ההנפשה של וולט דיסני. הסרט הוכרז רשמית על ידי מנכ"ל דיסני, בוב אייגר, בפברואר 2023. הסרט צפוי לצאת לאקרנים ב-24 בנובמבר 2027.
מדבבים

אידינה מנזל – אלזה
ג'וש גד – אולף
קריסטין בל - אנה
הפקה > רקע

שמועות ראשונות לגבי חלק שלישי בסדרת סרטי "לשבור את הקרח" החלו באמצע שנת 2022 כשקריסטן בל ואידינה מנזל רמזו, כל אחת בראיון נפרד לתוכניתו של ג'ימי פאלון, אכן מתוכנן סרט שלישי, אם כי השתיים הבהירו שלא מדובר באישור רשמי.
בין השנים 2020 ל-2022, על רקע מגפת הקורונה והשפעותיה על הרגלי הצפייה של הציבור בסרטי קולנוע, ומסיבות נוספות, לא הצליחה דיסני ליצור סרט אנימציה שובר קופות בסדרי הגודל אליהם הייתה מורגלת. "ריה והדרקון האחרון" ו"עולם מוזר" לא הצליחו להרוויח בקופות הקולנוע, וגם "אנקאנטו", אף על פי שנחשב ללהיט, לא הרוויח כמצופה. על רקע זה, כמו גם על רקע הצלחתם של אולפני אנימציה אחרים להציג להיטים קופתיים, נאלצה דיסני לגבש תוכנית להחזרת אולפני האנימציה שלה לרווחיות. לאור זאת, בשיחה עם בעלי המניות של דיסני בפברואר 2023, הודיע בוב אייגר, מנכ"ל החברה, כי בשנים הקרובות יתמקדו אולפני ההנפשה של וולט דיסני ופיקסאר בזיכיונות מצליחים שמהווים השקעה בטוחה, והכריז על הפקת שלושה סרטי המשך מזיכיונות רווחיים במיוחד, "לשבור את הקרח 3" ו"זוטרופוליס 2" מאולפני דיסני, ו"צעצוע של סיפור 5" מפיקסאר, שקודמיהם הרוויחו למעלה ממיליארד דולר כל אחד, והיו מועמדים או זכו בפרס אוסקר. במקביל הודיע אייגר על פיטוריהם של 7,000 מעובדי החברה, מהלך שצפוי לחסוך לדיסני 5.5 מיליארד דולר.
במקביל להפקת הסרט, מפיקה דיסני גם את סרט ההמשך "לשבור את הקרח 4".
הפקה > כתיבה

את התסריט לסרט כתבה ג'ניפר לי, מי שכתבה גם את התסריטים לסרטים הקודמים בסדרה, וצפויה לכתוב גם את התסריט לסרט ההמשך הרביעי. בראיון יחסי ציבור לאתר הרשמי של חברת וולט דיסני, ציינה לי כי עלילת הסרט מורכבת כל כך, עד שתספיק לשני סרטים, הצהרה הרומזת לסרט לשבור את הקרח 4 שהוכרז במקביל על ידי בוב אייגר.
הפקה > ליהוק

עם הכרזתו הרשמית של הסרט אישרו אידינה מנזל וג'וש גד את השתתפותם בו.
סרט המשך

בנובמבר 2023, איגר חשף שחברת וולט דיסני עובדת על סרט "לשבור את הקרח" רביעי במקביל להפקת הסרט. איגר פרסם את ההכרזה הזו מדיסנילנד הונג קונג, במקביל לטקס הפתיחה של "World of Frozen", אטרקציה חדשה בפארק, בהשראת ממלכת ארנדל.
690-699 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 699 - 690 לפנה"ס
אירועים ומגמות

699 לפנה"ס - קאלושו מחליף את שוטיר-נאקאקונט ומתמנה למלך עילם.
697 לפנה"ס - הקיסר הואן משושלת ג'ואו מתמנה למלך בסין.
696 לפנה"ס - ג'ואנג משושלת ג'ואו מתמנה לקיסר סין.
696 לפנה"ס - הקימרים הורסים את פריגיה, הגירה אפשרית של ארמנים.
691 לפנה"ס - סנחריב מלך אשור מביס את הומבאן-נמנה מלך עילם בקרב חלול.
690 לפנה"ס - תהרקה, מלך מן השושלת ה-25 של מצרים עולה לשלטון במצרים.
690 לפנה"ס - 664 לפנה"ס - הספיקנס של תהרקה ממקדש בקוואה שבסודאן נוצר, הוא שמור כעת במוזיאון הבריטי בלונדון.
690 לפנה"ס - מותו של מאנאבה, סופר הודי.
אירועים בולטים על פי המסורת היהודית:
697 לפנה"ס - חזקיהו מלך יהודה מוחלף על ידי בנו מנשה.
אנשים משמעותיים

חזקיהו
סנחריב
כריסטוף מצלדר

כריסטוף טוביאס מצלדר (בגרמנית: Christoph Tobias Metzelder; נולד ב-5 בנובמבר 1980) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הבלם בבורוסיה דורטמונד, ריאל מדריד ושאלקה 04. לזכותו של מצלדר 47 הופעות במדי נבחרת גרמניה.
קריירת מועדונים > בורוסיה דורטמונד

מצלדר החל את קריירת הבוגרים במועדון החובבני פרוסיה מינסטר מנורדריין-וסטפאליה בשנת 1999, וכעבור שנה הוחתם על ידי קבוצת בורוסיה דורטמונד מהבונדסליגה. בעונתו הראשונה בקבוצה, 2000/01, ערך מצלדר 19 הופעות ליגה והציג יכולת גבוהה, כשהוא משתף פעולה בהגנה עם יורגן קולר, כריסטיאן ורנס וירג היינריך. את העונה הזו סיימה דורטמונד במקום השלישי בבונדסליגה, מרחק חמש נקודות מהאלופה באיירן מינכן. בעונת 2001/02 זכה מצלדר עם בורוסיה דורטמונד באליפות הבונדסליגה, מרחק נקודה מהסגנית באייר לברקוזן, כשהוא מהווה עוגן חשוב בהגנת הקבוצה. באותה עונה הגיע מצלדר עם בורוסיה דורטמונד לגמר גביע אופ"א, בו הפסידה הקבוצה 2–3 לפיינורד. באותה שנה זכה מצלדר בפרס בראבו, הניתן לכדורגלן הצעיר המצטיין באירופה. בעונת 2002/03 מצלדר המשיך להוות חלק חשוב בהגנת דורטמונד, על אף שהקבוצה סיימה רק שלישית בבונדסליגה, מרחק 17 נקודות מהאלופה באיירן מינכן. מליגת האלופות הודחו דורטמונד ומצלדר בתום שלב הבתים השני. את עונת 2003/04 החמיץ מצלדר במלואה, ובעונת 2004/05 ערך רק 16 הופעות, בגין פציעה חמורה בעקב האכילס. בעונת 2005/06 הבקיע מצלדר לראשונה בבונדסליגה, בתיקו 1-1 מול מיינץ 05 במסגרת המחזור השביעי, בו הבקיע מצלדר שער שוויון בדקה ה-90. לאחר מכן הוסיף מצלדר שער נוסף בתיקו 1-1 מול המבורג במסגרת המחזור העשירי. את העונה הזו סיימה דורטמונד במקום השביעי, ואת עונת 2006/07, שהייתה האחרונה של מצלדר בקבוצה, סיימה דורטמונד במקום התשיעי. בתום עונת 2006/07, לאחר שלא צלח משא ומתן להארכת חוזהו, עזב מצלדר את בורוסיה דורטמונד לאחר שבע עונות, וחתם בריאל מדריד בהעברה חופשית.
קריירת מועדונים > ריאל מדריד

בעונתו הראשונה של מצלדר בריאל מדריד הוא ערך תשע הופעות ליגה בלבד, וקיבל אשראי מועט ממאמנו הגרמני ברנד שוסטר. יצוין כי בסגל של ריאל מדריד היו בלמים רבים בעונה זו כמו סרחיו ראמוס, פפה, פאביו קנבארו וגבי היינצה, שמצלדר התמודד מולם על מקום בהרכב. החל מפברואר 2008 נעדר מצלדר חודשיים מהמגרשים בגין פציעה, וחזר בחודש מאי, כאשר שיחק 90 דקות בתיקו 2-2 מול ריאל סרגוסה. בתום עונה זו, זכה מצלדר עם ריאל מדריד באליפות הלה ליגה, ובהמשך גם בסופר קאפ הספרדי, בו לא שותף. גם בעונת 2008/09 מיעט מצלדר לשחק, ועיקר הופעותיו היה כאשר הבלם פפה היה מורחק לתקופה של עשרה משחקים. בתקופה זו הצטיין מצלדר בניצחון 2–4 על סביליה, אך גם היה שותף לתבוסה 2–6 בקלאסיקו לברצלונה. בעונת 2009/10 ערך מצלדר שתי הופעות ליגה בלבד לאחר שסבל מפציעות רבות. בתום עונה זו, עזב מצלדר את ריאל מדריד וחתם בשאלקה 04.
קריירת מועדונים > שאלקה 04

באפריל 2010, כאשר עוד שיחק בריאל מדריד, הודיע מצלדר על חזרתו לבונדסליגה ועל חתימה בשאלקה 04, קבוצה בה שיחק כנער, ויריבתה המושבעת של בורוסיה דורטמונד, שהיא הקבוצה בה עלה מצלדר לגדולות. מצלדר שיתף פעולה בהגנת שאלקה עם בנדיקט הובדס, אטסוטו אוצ'ידה, לוקאס שמיץ וקיריאקוס פאפאדופולוס. עונתו הראשונה של מצלדר בשאלקה נחשבה למוצלחת במיוחד, כאשר הוא ערך 31 הופעות ליגה, ואמנם סיים עם הקבוצה רק במקום ה-14 בבונדסליגה, אך זכה עמה בגביע הגרמני, לאחר שהקבוצה ניצחה 0–1 את באיירן מינכן בחצי הגמר ואת דיסבורג בגמר בתוצאה 0–5. בנוסף, היה מצלדר שותף לקמפיין מוצלח של שאלקה בליגת האלופות, בו הגיעה הקבוצה עד לחצי הגמר, והודחה על ידי מנצ'סטר יונייטד. בתחילת עונת 2011/12 זכה מצלדר עם שאלקה בסופר קאפ הגרמני, לאחר ניצחון בפנדלים על בורוסיה דורטמונד. מצלדר לא שותף במשחק זה. בעונת 2011/12 ערך מצלדר 16 הופעות ליגה בלבד, אך שאלקה סיימה את העונה במקום השלישי בבונדסליגה והגיעה לרבע גמר הליגה האירופית, שם נעצרה על ידי אתלטיק בילבאו. עונת 2012/13 הייתה האחרונה של מצלדר בקריירה. מצלדר ערך ארבע הופעות ליגה בלבד בעונה זו, בה הרבה לסבול מפציעות, ופרש מכדורגל בתום העונה בגיל 32.
קריירה בינלאומית

במהלך עונתו הראשונה בבורוסיה דורטמונד, 2000/01, זומן מצלדר לסגל נבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21, ועד מהרה זומן לסגל הנבחרת הבוגרת, כאשר את הופעת הבכורה ערך במשחק ידידות מול נבחרת הונגריה בניצחון 2–5 באוגוסט 2001. מצלדר זומן לסגל הגרמני למונדיאל 2002, ופתח בהרכב בכל שבעת משחקי הנבחרת, לרבות משחק הגמר, בו הפסידה גרמניה לנבחרת ברזיל בתוצאה 0–2. מצלדר הצטיין בטורניר זה, בו ספגה גרמניה שלושה שערים בלבד בשבעה משחקים, שניים מהם בגמר. בין השנים 2003 ו-2004 לא שיחק מצלדר בנבחרת בגלל פציעה קשה, ואף החמיץ את יורו 2004. בשנת 2005 חזר מצלדר לנבחרת, ונכלל בסגל למונדיאל 2006 שנערך בגרמניה. גם בטורניר זה היה מצלדר שחקן משמעותי, והחמיץ רק את המשחק השלישי בשלב הבתים מול נבחרת אקוודור, ששוחק לאחר שגרמניה הבטיחה עלייתה לשמינית הגמר. מצלדר וגרמניה הפסידו בחצי הגמר לנבחרת איטליה בתוצאה 0–2 בהארכה, וניצחו 2–3 את נבחרת פורטוגל במשחק על המקום השלישי. בשנת 2008 זומן מצלדר לסגל הגרמני ליורו 2008, על אף שמיעט מאוד לשחק במדי ריאל מדריד באותה עונה. למרות עובדה זו, מצלדר לא החמיץ ולו דקה אחת בטורניר זה, בו הגיעה גרמניה עד לגמר, בו הפסידה לנבחרת ספרד בתוצאה 0–1. לאחר טורניר זה, פרש מצלדר מנבחרת גרמניה, לאחר שערך במדיה 47 הופעות.
חיים אישיים

אחיו של כריסטוף מצלדר, מאלטה מצלדר, שיחק אף הוא בבורוסיה דורטמונד, אך את עיקר הקריירה העביר באינגולשטאדט 04, ששיחקה בתקופתו בליגות נמוכות.
למצלדר בת בשם אנה, שנולדה בשנת 2009, מחברתו יוליה גודיקה.
בספטמבר 2020, הכדורגלן לשעבר נעצר אחרי שנעשתה פשיטה על ביתו, לאחר שנחשד באחזקה והפצה של חומרים אסורים של פורנו שבו מעורבים קטינים.
תארים

אליפות גרמניה: 2001/2002
אליפות ספרד: 2007/2008
הסופרקאפ הספרדי: 2008/2009
הגביע הגרמני: 2010/2011
הסופר קאפ הגרמני: 2011
גביע העולם בכדורגל: מקום שני ב־2002, מקום שלישי ב־2006
אליפות אירופה בכדורגל: מקום שני ב-2008
פרס בראבו: 2002
יהודה החסיד

ערך זה עוסק ברבי יהודה החסיד, מחבר ספר חסידים. אם התכוונתם לרבי יהודה החסיד, שעלה מפולין לירושלים בסוף המאה ה-17, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  1140 שפייר, האימפריה הרומית הקדושה 
 פטירה:  22 בפברואר 1217 (בגיל 77 בערך) רגנסבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 כינוי:  ר' יהודה בן שמואל החסיד, רבינו יהודה החסיד, ר' יהודה החסיד, ר״י חסיד 
 תקופת הפעילות:  ? – 22 בפברואר 1217 
 השתייכות:  חסידי אשכנז
 תלמידיו:  יצחק מווינה, משה מקוצי, אלעזר מוורמייזא 
 חיבוריו:  ספר חסידים, צוואת רבי יהודה החסיד, פירושי התורה לרבי יהודה החסיד 
 אב:  שמואל החסיד 
 צאצאים:  משה זלטמן בן יהודה החסיד 
 
רבי יהודה (ב"ר שמואל) החסיד מרגנשבורג היה ממייסדי חוג חסידי אשכנז והדמות המרכזית בו. חי בגרמניה בסוף המאה ה-12 ובתחילת המאה ה-13.
היה בנו של רבי שמואל החסיד, נכדו של רבי קלונימוס הזקן, וצאצא למשפחת קלונימוס, שהיגרה במאה ה-10 מאיטליה לגרמניה. הוא עצמו ישב בתחילה בשפיירא, ועבר לרגנסבורג ב-1195. היה ראש ישיבת רגנסבורג. בין תלמידיו: רבי אלעזר מוורמס בעל "הרוקח", רבי יצחק בן משה בעל האור זרוע, ורבי משה מקוצי בעל הסמ"ג.
משערים כי רבי יהודה החסיד כתב כמה ספרים, אך מפאת צניעותו אסר לציין את שמו עליהם ולכן קשה לזהותם. החיבור הידוע ביותר המיוחס לו (למרות שהספר איננו חתום בשם) הוא ספר חסידים, יצירה בעלת חשיבות רבה המכילה הלכות, מנהגים, דעות ומוסר המשקפים את עולמם של חסידי אשכנז. בנוסף ליצירה זו מיוחסת לו כתיבת הפיוט שיר הכבוד.
נפטר ארבעה ימים לאחר שבת זכור, בי"ג באדר ד'תתקע"ז (1217).
חסידותו

רבי יהודה החסיד בלט בדרישותיו המחמירות מתלמידיו החסידים ואף מעצמו. רבי יהודה שאף לייסד קהילות של חסידים נקיות מהשפעה שלילית של מומרים, וכאלו שאינם חסידים. הוא דרש שלא לשנות אף אות מנוסח התפילה שלדעתו מכיל משמעויות עמוקות מיסטיות במבנהו ובמספר המילים והאותיות שלו.
רבי יהודה הקפיד על אנונימיות בחיבוריו ולא חתם את שמו על אף אחד מחיבוריו, דרישה שאף תלמידיו נענו לה כשהביאו קטעים מספריו.
כך הוא מתואר בספר הקבלה החשוב עמק המלך:" ואם הוא חסיד גדול, כל צורריו יתגיירו כגון ר' יהודה חסיד ז"ל, כל מי שהיה מצערו היה מתגייר מתוקף רחמי קדושתו הממתק את כל הדינים. כי הוא היה מכתרי אותו הדור, והעולם עמד בזכותו, ועמד בתענית כל ימיו, ואפילו ביום שבת קודש, לפי שהאכילה הייתה מצערת אותו, והתענית היה לו עונג גדול:"
צוואת רבי יהודה החסיד

צוואתו של רבי יהודה החסיד, היא אחד החיבורים המרתקים ומעוררי הפולמוס ביותר מתקופתו. הצוואה מכילה רשימה של הנהגות וכללים, מיסטיים בחלקם. בין האיסורים אפשר למנות איסור לאדם לשאת אישה ששמה כשם אמו, או ששמו כשם אביה. איסור על קריאת שמות שונים ומגורים במקומות שונים. שאלת טיבה והסמכות ההלכתית של הצוואה שנויה במחלוקת בעולם הרבני עד היום, בין השאר משום שבמקורות יש דוגמאות רבות לחכמים שלא הקפידו על קיום הדינים המופיעים בצוואה, ואף לסתירות בינה ובין הלכות ידועות. מצד שני, מעט מהאזהרות שמקורן בצוואת ריה"ח אף מובאות בבית יוסף, בשולחן ערוך, וברמ"א. למשל לא לקבור שונאים זה אצל זה, לא להשאיר קבר ריק פתוח, ולא לבקש מאדם להיות סנדק לשני בנים באותה משפחה.
לדעת חלק מהפוסקים כמו הנודע ביהודה, ייעד רבי יהודה את הצוואה רק לצאצאיו, או לאנשים מסוימים מצאצאיו, או רק לזמן מוגבל. ככלל סירב ה'נודע ביהודה' להתעסק בנושא, וכתב: ”אהובי תלמידי לולא אהבתך אין דרכי להשיב בעניינים כאלו דברים שאין להם שורש בתלמוד ובפוסקים, אך גודל אהבתך הוציאני חוץ לגדרי . . שאין לכל חכמים שאחר התלמוד רשות לומר דבר נגד התלמוד והאומר דבר לסתור קוצו יו"ד מדברי התלמוד לא יחשב בכלל חכמי ישראל . . חייבים אנו למשכוני נפשין לתרץ דבריו שלא דבר רק לשעה או למשפחה פרטית, ודברי תלמוד הם על הכלל . . ואם היה החסיד מצווה צוואה זו לכל ישראל הרי הוא סותר לדברי תלמוד והיה אסור לנו לקבל דבריו כלל.”.
היו בין הפוסקים כמו החתם סופר שסברו שהצוואה תקפה רק למי שחושש ומקפיד עליה (בדומה להתבטאות הגמרא על מנהגים שנעשו כדי למנוע סכנה כביכול: "מאן דלא קפיד - לא קפדינן בהדיה"). אמנם עם פרסומם של כתבי-היד והמהדורות הראשונות התגלתה כותרת (עם שינויים קלים) בראש הצוואה כדלהלן: "אלו ל"א צוואת שציווה רבינו יהודה החסיד לכל העולם לכל הפחות לזרעו לקיימם.". כלומר, יש בסיס לשתי הגישות המסורתיות – הצוואה אכן מיועדת לכולם, אך במיוחד, ו"לכל הפחות" על "זרעו לקיימם". הרב מרדכי אליהו סובר שעל בני עדות המזרח לנהוג באותן אזהרות מצוואת ר' יהודה החסיד שהובאו בספר זבחי צדק. במקרה של כלה ששמה כשם אם החתן, הורה הרב אליהו לזוג להתחתן ולקרוא לכלה בשם קיצור (מירי במקום מרים).
באחת מנוסחאות הצוואה מופיעה הנבואה: "עתידין התרתרי"ם לבוא בארץ אשכנז ויחריבוה, איני יודע אם כולה או חציה". סעיף זה אינו מופיע בכתבי היד ובמהדורות הקדומות, ו"פלש", יחד עם שלשה סעיפים תמוהים נוספים ממקור חיצוני לחלק השני של כת"י מחזור רוטשילד (מוזיאון ישראל, 180/51). ארבעת הסעיפים הללו אינם מופיעים אפילו בכתב יד מינכן (שפורסם על ידי מאהלר, קראקא, תרנ"א) שכולל את כל הסעיפים הידועים מכל המהדורות.
ספר חסידים

מקובל לייחס את רובו של ספר חסידים לרבי יהודה החסיד, מלבד תחילתו, שנכתבה, ככל הנראה, בידי אביו רבי שמואל החסיד. בספר קיימות שתי מהדורות: מהדורת דפוס בולוניה, וגרסת כתב יד פארמה שנחשבת למוסמכת ואותנטית יותר. ספר חסידים מכיל מגוון רחב של נושאים המונחים לפתחו של החסיד חלקם מתחום ההלכה וחלקם מתחום המוסר. הספר ערוך קונטרסים, שנכתבו אסוציאטיבית, ככל הנראה.
פירושו של רבי יהודה החסיד לתורה

בשנת 1975, פרסם הרב החוקר יצחק שמשון לנגה את החיבור "פרושי התורה לר' יהודה החסיד" מתוך כתבי יד עתיקים. החיבור נכתב בידי בנו של רבי יהודה החסיד, משה זלטמן, ומשלב בין פירושיו ופירושי אביו ולעיתים נחלק עליו.
החיבור מכיל מעט עמדות הנראות חורגות מן הפרשנות המקסימליסטית לאמונת תורה מן השמים בנוגע לתוספות אנושיות לטקסט המקראי בנוסח ביקורת המקרא. כך למשל, נכתב בחיבור כי את הפסוק (בספר בראשית) 'וישם את אפרים לפני מנשה' כתב יהושע בן-נון או אנשי כנסת הגדולה; או שחלק מפרשת שמונה המלכים שמלכו באדום (בספר בראשית) נכתבה על ידי אנשי כנסת הגדולה; או ששירת ישראל על הבאר (בספר שמות) הייתה בעצם 'הלל הגדול' הנמצא בתהלים, ודוד הסיר אותה מהתורה והכניסה לספר תהלים. קטעים אלה עוררו סערה בעולם החרדי. בעקבות לחצים של רבנים חרדיים (למשל: הרב משה פיינשטיין וראה למטה), נאלצה הוצאת הספרים להוציא דפים חדשים לספר, כשהקטעים הביקורתיים נמחקו.
הרב משה פיינשטיין כתב שכופר מתקופת הראשונים ייחס את הקטעים הנ"ל על שמו של רבי יהודה החסיד, ושייתכן שאף שאר הספר זויף על ידו. כלפי הטענה שהפירוש על שירת הבאר מופיע בשם רבי יהודה החסיד גם בפירוש הציוני על התורה, השיב: "לא ידוע לנו בבירור מי הוא ר' מנחם ציוני וכנראה שהעתיק מה שנמצא באיזה ספר על שם רבי יהודה החסיד בלא עיון". מנגד, הרב מנשה קליין כתב שמעדות הציוני ניתן ללמוד שאכן כתב היד מקורו ברבי יהודה החסיד, ושניתן ליישב את דבריו. הוא ציין שגדולי האחרונים החשיבו את הציוני כאחד מגדולי המקובלים וסמכו עליו הן בהלכה והן בקבלה, וכתב על התייחסותו של הרב משה פיינשטיין לפירוש הציוני: "לא אאמין אשר דברים אלו יצאו מפי הגאון רבי משה פיינשטיין, אלא נראה לפי עניות דעתי שאיזה תלמיד טועה כתבו והכניסו בין מכתביו לאחר פטירתו". על פי ניתוחו של פרופסור ערן ויזל, שלושת הקטעים המאחרים כתיבת פסוקים מהתורה הם פירושים עצמאיים של משה זלטמן, והוא מציע שכך הדבר אף בנוגע לפירוש על שירת הבאר.
אף על פי שנהוג ליחס את ראשית ביקורת המקרא לשפינוזה, מספר רב של חוקרים ראו את פירושו של רבי יהודה החסיד כמעיד על מגמה ביקורתית שהייתה קיימת בקרב חסידות אשכנז במאה ה-11 עד המאה ה-13, וטענו שניתן למוצאה אצל הוגים נוספים מהתקופה. עם זאת, פרופסור ערן ויזל הצביע על כשלים מתודיים מהותיים במחקרים אלו, כולל מחקרי עבר שלו, ולדעתו הם דורשים חשיבה מחודשת.
ספר הכבוד

ספר הכבוד הוא ספר בתורת האלוהות העיונית שכתב ר' יהודה החסיד. אף שר' יהודה החסיד עצמו מפנה בספר חסידים לספר בשם 'ספר הכבוד' ואזכורים נוספים לספר זה כספר של ר' יהודה החסיד מופיעים אצל חכמי אשכנז בדורות הסמוכים לר' יהודה החסיד, הספר עצמו נחשב כספר שאבד ורק ציטוטים ממנו נשארו בתוך ספרים אחרים. יהודה וויסטינעצקי אסף בהקדמתו לספר חסידים בהוצאתו כארבעים ציטוטים שמצא מספר הכבוד. החוקר יוסף דן זיהה את ספר הכבוד עם כתבי יד 1566 ו-1567 בספריית בורלי באוקספורד.
כתב היד מכיל כמה חלקים. החלק הראשון הוא דיון בין כמה חכמים מדתות שונות לפני מלך ערבי מספרד המבקש להתגייר. הדיון עוסק בעיקר באופיה של ההתגלות האלוהית בעולם. החלק השני המכונה 'ספר מלאכים' עוסק בפעולותיהם של המלאכים בפני כיסא הכבוד. החלק השלישי הנקרא גם 'ספר הכבוד' שהוא החלק העיקרי והגדול בקובץ כולל דיונים בכל חלקי תורת הסוד. לאחר מכן מופיעים שלושה חלקים העוסקים במשמעויותיהם של מאפיינים חיצוניים של ספרי המקרא. הוא מכיל את 'ספר הנעלם' הדן בהיעדרן של אותיות מסוימות מפרקים במקרא ובתפילה, 'ספר סמוכים' העוסק בדרשות על סמיכות של פסוקים אלו לאלו, ו'ספר תגי' העוסק במשמעותם של תגי האותיות.
חיבורים המיוחסים לו

ספר חסידים, (גרסה סרוקה ב-מהדורת ברלין 1891 באתר דעת, מהדורת ניו יורק 1953 ו-מהדורת לבוב באתר HebrewBooks).
צוואת רבי יהודה החסיד, (גרסה סרוקה באתר HebrewBooks)
כתרי אותיות תפילין
פרושי התורה לר' יהודה החסיד, ירושלים תשל"ה. ליקוט של פירושים למקרא המיוחסים לר' יהודה החסיד, יצחק שמשון לנגה, עורך.
יצחק שמשון לנגה, טעמי מסורת המקרא לר' יהודה החסיד, ירושלים תשמ"א.
ספר הגימטריאות לרבינו יהודה החסיד, מהדורת פקסמיליה, בצירוף מבואות מאת דניאל אברמס וישראל תא-שמע, לוס אנג'לס תשנ"ח, מהדורה נוספת: ספר גימטריאות: ביאורים ורמזים על התורה לפי סדר הפרשיות, מוסר וחסידות, דרוש ואגדה, גימטריאות וראשי תיבות ועניינים נוספים, לחד מן קמאי רבינו יהודה החסיד... מכתב יד יחידי שהיה למראה עיני החיד"א בצירוף מבוא, הערות והארות, ביאורים ומפתחות (בשני כרכים), מאת יעקב ישראל סטל, ירושלים, 2004–2005.
חיבור הלכתי, יצא לאור בתוך מאה שערים : קטעי ראשונים מתוך כתבי יד, עורך: זאב בידנוביץ, הוצאת קדם, ירושלים תשל"ד.
סוד היחוד לרבינו יהודה החסיד, יצא לאור בתוך: סודי רזיא, בילגורייא, תרצ"ו, 1935. (גרסה סרוקה באתר HebrewBooks)
אמרות טהורות חיצוניות ופנימיות: ... בענייני אמונות ודעות וסוד הייחוד בדרך לימוד מתופעות טבע. לחד מן קמאי רבינו יהודה החסיד... מכתב יד יחידי בעולם בצירוף מבוא, הערות והארות, ביאורים ובירורים, מילואים ומפתחות, מאת יעקב ישראל סטל, ירושלים תשס"ו.
סודי חומש ושאר: מתלמידי רבינו יהודה החסיד, פירושים, גימטריאות ופרפראות על התורה, שיר השירים, איוב ורות... על-פי שני כתבי יד בצירוף מבוא, הערות והארות, שינויי נוסחאות ומפתחות. בעריכת יעקב ישראל סטל, ירושלים, תשס"ט.
לקריאה נוספת

רבי יהודה החסיד,  ספר חסידים, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים, תשי"ז.
הרב אפרים ביליצר, יד אפרים - פירוש לצוואת רבי יהודה החסיד.
יוסף דן, ר' יהודה החסיד, בהוצאת מרכז זלמן שזר, תשס"ו/ 2006. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
יוסף דן, חסידות אשכנז בתולדות המחשבה היהודית, האוניברסיטה הפתוחה, תשנ"א – 1991, כרך א עמ' 136–138.
ארי שבט, "צוואת רבי יהודה החסיד- השוואת מהדורות וכתבי יד", טללי אורות י, (תשס"א), עמ' 82–152
מעוז כהנא, "צוואת ר׳ יהודה החסיד בעת החדשה", בתוך סמכות רוחנית: מאבקים על כוח תרבותי בהגות היהודית אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע תש"ע, עמ' 223–262.
1460-1469 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 1469 - 1460 לפני הספירה
אירועים ומגמות

1466 לפנה"ס - החלה הקמת מקדש חתשפסות (אנ') בדיר אל-בארי.
1465 לפנה"ס - קרב במגידו בו מביסים המצרים את הכנענים.
1460 לפנה"ס - הכשים כובשים את בבל ומייסדים את השושלת הכשית שתמשך 576 שנים.
אנשים משמעותיים

חתשפסות, פרעונית מצרית של השושלת ה-18.
חנתיליש הראשון, זידנתש הראשון, אמונש - מלכי החתים
אנריקה נסיר, נור-אילי - מלכי אשור
| עשורים במאה ה-15 לפנה"ס |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1490–1499 לפנה"ס • 1480–1489 לפנה"ס • 1470–1479 לפנה"ס • 1460–1469 לפנה"ס • 1450–1459 לפנה"ס • 1440–1449 לפנה"ס • 1430–1439 לפנה"ס • 1420–1429 לפנה"ס • 1410–1419 לפנה"ס • 1400–1409 לפנה"ס • >> |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ב-1473 לפנה"ס החלה הקמת מקדש חתשפסות בדיר אל-בארי
1470-1479 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 1479 - 1470 לפני הספירה
אירועים ומגמות

1479 לפנה"ס - תחותמס השלישי הופך לפרעה השישי של השושלת ה-18 של מצרים.
1476 לפנה"ס - יציאת מצרים (לפי סדר עולם רבה).
1473 לפנה"ס - בהיותה יורשת העצר, חתשפסות, אלמנתו של תחותמס השני, מוכתרת כשליטה הראשונה של מצרים.
אנשים משמעותיים

תחותמס השני, פרעה מצרי, של השושלת ה-18.
חתשפסות, פרעונית מצרית של השושלת ה-18.
| עשורים במאה ה-15 לפנה"ס |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1490–1499 לפנה"ס • 1480–1489 לפנה"ס • 1470–1479 לפנה"ס • 1460–1469 לפנה"ס • 1450–1459 לפנה"ס • 1440–1449 לפנה"ס • 1430–1439 לפנה"ס • 1420–1429 לפנה"ס • 1410–1419 לפנה"ס • 1400–1409 לפנה"ס • >> |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חתשפסות מוכתרת כשליטה הראשונה של מצרים ב-1473 לפנה"ס
קובץ תמונה

קובץ תמונה הוא קובץ מחשב אשר מכיל את המרכיבים של יצירת תמונה: אורך, רוחב, צפיפות, צבעים וכיוצא בזה. לאחסון והצגה של תמונות במחשב משמשים סוגים אחדים של קבצים, שלכל אחד מהם יתרונות וחסרונות משלו.
סוגים של קובצי תמונה

הבחנה בסיסית מחלקת את הסוגים השונים של קובצי תמונה לשתי מחלקות: מפת סיביות (bitmap) וקובץ וקטורי. קבצים מהמחלקה הראשונה מחזיקים את המאפיינים של כל פיקסל שמרכיב את התמונה. קבצים מהמחלקה השנייה מחזיקים את התמונה (או, ליתר דיוק, התרשים) כאוסף של פונקציות מתמטיות. יתרונה של המחלקה השנייה הוא ביכולתה להגדיל ולכווץ את התרשים בלא לפגוע באיכותו.
הבחנה בסיסית אחרת מבחינה בין קובץ תמונה דחוס, המאחסן את התמונה בנפח מזערי, ובין קובץ תמונה לא דחוס, השומר את המידע על התמונה בצורה מפורטת, הדורשת נפח רב.
סוגים נפוצים של קובצי תמונה:
JPEG: קובץ תמונה דחוס. הדחיסה גורמת לאובדן מידע מועט. אידיאלי לשמירת תצלומים.
BMP: קובץ תמונה בסיסי של Windows – לא דחוס.
TIFF: קובץ תמונה לא דחוס.
GIF: קובץ תמונה דחוס. הדחיסה גורמת לאובדן מידע, מכיוון שהפורמט כולל לא יותר מ-256 צבעים. אידיאלי לשמירת תרשימים, לתמונות אנימציה מונפשות, ואיורים שבהם הרקע מתמזג עם הסביבה (רקע שקוף). פורמט זה היה בעל פטנט של חברת Unisys, אשר פקע ב-2003 בארצות הברית וכשנה לאחר מכן באירופה, ביפן ובקנדה, ולכן תוכנות גרפיקה נדרשו לשלם תמלוגים כדי לתמוך בו.
PNG: פורמט מתחרה ל-GIF, ללא הבעיה של זכויות יוצרים.
הפורמט אידיאלי מכיוון שהוא לא מאבד מידע, מאפשר רקע שקוף וקל משקל.
מצלמות דיגיטליות רבות יכולת להפיק קבצים בפורמט raw, קבצים אלה אינם קובצי תמונה כשלעצמם אלא מכילים את הנתונים הגולמיים שעל החיישן. באמצעות תוכנות גרפיקה אפשר להפיק מהם תמונות באיכות גבוהה.
יצירת קובץ תמונה

ליצירת קובץ תמונה משמשים כלים מסוגים שונים:
תוכנת עיבוד תמונה. דוגמה לתוכנה בסיסית לציור היא "צייר" המופיעה במערכת הפעלה חלונות, ומשוכללות ממנה הן Paint Shop Pro, Photoshop, GIMP ורבות אחרות.
אמצעי קלט מתאימים, ובפרט סורק, מצלמה דיגיטלית ומשטח רישום דיגיטלי.
תוכנות ייעודיות שונות, שבין שאר פעולותיהן מאפשרות גם יצירת פלט גרפי של פעולתן.
הצגת קובץ תמונה

קובצי תמונה ניתנים להצגה באמצעות תוכנות עיבוד תמונה למיניהן, ואליהן נוספות תוכנות אחדות המסוגלות להציג קובצי תמונה מבלי שתהיה להן היכולת ליצור קבצים כאלה. התוכנה הבולטת ביותר מסוג זה היא הדפדפן, המאפשר הצגה של קובצי תמונה מסוג gif, jpeg ו-png. גם במסמכים של חבילות יישומים משרדיים, כגון אופיס, ניתן לשלב קובצי תמונה מסוגים שונים. בתוכנות אלה הצגת התמונה היא חלק ממכלול רחב יותר של מטרות שלהן משמשת התוכנה. תוכנות מסוימות משמשות אך ורק להצגה של קובצי תמונה. תוכנה בולטת בקטגוריה זו היא IrfanView, המסוגלת להציג מגוון רחב ביותר של קובצי תמונה. תוכנה נוספת בקטגוריה זו היא ACDSee, שלה גם יכולת מסוימת לעיבוד תמונה.
לכידת מסך והפיכתו לקובץ תמונה

לעיתים מתעורר צורך ללכוד מסך מחשב או חלק ממנו ולהפכו לקובץ תמונה. מצב כזה נוצר, למשל, בעת כתיבת מדריך למשתמש לתוכנה מסוימת, שבו יש לשלב תצלומי מסכים של התוכנה. ישנן תוכנות המאפשרות מימוש קל של מטרה זו. במערכת ההפעלה Windows 7 נכלל כלי כזה שנקרא "כלי החיתוך" (או "Snipping Tool" בממשק באנגלית). ללא כלי ייעודי למשימה זו ניתן לבצע לכידת מסך באמצעות לחיצה על המקש Print screen במקלדת והדבקת התוצר בתוכנה לעריכת תמונות.
מודל הסלמת הקונפליקט של פרידריך גלזל

מודל הסלמת הקונפליקט של פרידריך גלזל נועד לסייע להתמודד עם קונפליקט, באמצעות זיהוי השלבים השונים בהם הוא שורה. המודל מתאר תשעה שלבים. בניגוד שיצר קורט ר. שפילמן,  המבחין בחמישה שלבים של הסלמה. תשעה השלבים מחולקים לשלוש רמות, שכל אחת מהן מחולקת חלוקה נוספת- ל 3.
רמות

גלזל טוען שהסלמה איננה עליה אלא ירידה, אל מחוז בו שולטים יצרים שאינם מצייתים למאמצי בעליהם לשלוט בהם או לרסנם.  בשלב הראשון של הסכסוך, עדיין שני הצדדים יכולים להרוויח מכך שהם מצאו פתרון (win -win). ברמה השנייה צד אחד מנצח וצד שני מפסיד (מנצח - מפסיד), ברמה השלישית שני הצדדים מפסידים (מפסידים - מפסידים).
מודל זה מאפשר לנתח סוגי קונפליקטים: למשל גירושין, קונפליקטים בין עמיתים, מריבות בין ילדים, ואף קונפליקטים בין מדינות.