stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וקטור ביטוי
מערכות ביטוי/ייצור (תאים מאחסנים) > חיידקים

תא מאחסן נפוץ לוקטור ביטוי חלבונים רבים הוא Escherichia coli שכן ייצור חלבון הטרולוגי (חלבון המיוצר בתא שלא מייצר אותו באופן טבעי) ב-E. coli הוא פשוט ונוח יחסית, כמו גם מהיר וזול. מספר רב של פלסמידים לביטוי E. coli זמינים גם עבור מגוון רחב של צרכים. חיידקים אחרים המשמשים לייצור חלבון כוללים Bacillus subtilis.
רוב החלבונים ההטרולוגים מתבטאים בציטופלזמה של E. coli. עם זאת, לא כל החלבונים הנוצרים עשויים להיות מסיסים בציטופלזמה, וחלבונים מקופלים בצורה שגויה הנוצרים בציטופלזמה יכולים ליצור אגרגטים בלתי מסיסים הנקראים inclusion bodies. חלבונים בלתי מסיסים כאלה ידרשו קיפול מחדש, תהליך שלא בהכרח כולל תפוקה גבוהה של החלבון. חלבונים בעלי קשרי דיסולפיד לרוב אינם מסוגלים להתקפל כראוי בשל הסביבה המחזרת בציטופלזמה אשר מונעת יצירת קשר שכזה, ופתרון אפשרי הוא לכוון את החלבון לחלל הפריפלסמי על ידי שימוש ברצף אותות N-טרמינלי. אפשרות נוספת היא לתמרן את סביבת החיזור של הציטופלזמה. גם מערכות מתוחכמות יותר מפותחות כיום, המאפשרות ביטוי של חלבונים שנחשבו בעבר בלתי אפשריים ב-E. coli, כגון חלבונים מסוכרים.
הפרומטורים המשמשים לוקטורים אלו מבוססים בדרך כלל על הפרומוטור של אופרון הלקטוז או פרומוטור T7, והם עוברים רגולציה בדרך כלל על ידי האופרטור lac. פרומוטורים אלו עשויים להיות גם הכלאיים של פרומוטורים שונים, לדוגמה, ה-Tac-Promoter הוא הכלאה של <i id="mwig">trp</i> ו-lac. רוב הפרומוטורים הנפוצים של lac או נגזרי lac מבוססים על המוטנט <i id="mwkQ">lac</i> UV5 שאינו רגיש לדיכוי קטבוליטים. מוטנט זה מאפשר ביטוי של חלבון בשליטה של פרומוטור lac כאשר מצע הגידול מכיל גלוקוז מכיוון שגלוקוז יעכב את ביטוי הגנים אם נעשה שימוש בפרוטור lac מסוג wildtype. נוכחות של גלוקוז עדיין עשויה לשמש להפחתת ביטוי הרקע באמצעות עיכוב שיורי במערכות מסוימות.
דוגמאות לוקטורי ביטוי E. coli הן סדרת ה-pGEX של וקטורים שבהם משתמשים ב-Glutathione S-transferase כשותף היתוך וביטוי גנים נמצא בשליטה של פרומוטר tac וסדרת pET של וקטורים המשתמשים בפרומוטר T7.
ניתן לבטא בו זמנית שני חלבונים שונים או יותר ב-E. coli באמצעות פלסמידים שונים. עם זאת, כאשר משתמשים בשני פלסמידים או יותר, כל פלסמיד צריך להשתמש בסלקציה אנטיביוטית אחרת וכן במקור אחר של שכפול, אחרת ייתכן שאחד הפלסמידים לא יישמר ביציבות. פלסמידים רבים מבוססים על רפליקון ColE1 ולכן אינם תואמים זה לזה; על מנת שפלסמיד מבוסס ColE1 יתקיים במקביל עם אחר באותו תא, השני יצטרך להיות משכפול אחר, למשל פלסמיד מבוסס רפליקון p15A כמו סדרת הפלסמידים pACYC. גישה נוספת תהיה להשתמש בוקטור בודד של שני ציסטרונים או לעצב את רצפי הקידוד במקביל כמבנה דו-או פולי-ציסטרוני.
מערכות ביטוי/ייצור (תאים מאחסנים) > שמרים

שמרים נפוץ לייצור חלבון הוא Pichia pastoris. דוגמאות לוקטור ביטוי שמרים "בפיצ'יה" הן סדרת הווקטורים pPIC, והווקטורים הללו משתמשים בפרומוטור AOX1 שניתן להשרה עם מתנול. הפלסמידים עשויים להכיל אלמנטים להחדרת DNA זר לגנום השמרים ורצף האותות להפרשת החלבון המבוטא. חלבונים עם קשרי דיסולפיד וגליקוזילציה יכולים להיות מיוצרים ביעילות בשמרים. שמרים נוספים המשמשים לייצור חלבון הם Kluyveromyces lactis, והגן מתבטא בעזרת וריאנט של פרומוטור הלקטאז החזק LAC4.
Saccharomyces cerevisiae נמצא בשימוש נרחב במיוחד למחקרי ביטוי גנים בשמרים, למשל במערכת דו-היברידית של שמרים לחקר האינטראקציה בין חלבון לחלבון. הווקטורים המשמשים במערכת דו-היברידית של שמרים מכילים שותפי היתוך לשני גנים משובטים המאפשרים שעתוק של גן מדווח כאשר יש אינטראקציה בין שני החלבונים המובעים מהגנים המשובטים.
מערכות ביטוי/ייצור (תאים מאחסנים) > Baculovirus

Baculovirus, וירוס בצורת מוט אשר מדביק תאי חרקים, משמש כווקטור הביטוי במערכת זו. קווי תאים של חרקים שמקורן ב-Lepidopterans (עש ופרפרים), כגון Spodoptera frugiperda, משמשים כמאחסנים. קו תאים שמקורו בלופר הכרוב מעוררת עניין במיוחד, שכן היא פותחה לצמיחה מהירה וללא הסרום היקר הדרוש בדרך כלל כדי להגביר את צמיחת התאים. וקטור המעבורת נקרא bacmid, וביטוי גנים נמצא בשליטה של פרומוטור חזק pPolh. Baculovirus שימש גם עם קווי תאים יונקים במערכת BacMam.
Baculovirus משמש בדרך כלל לייצור גליקופרוטאינים, אם כי הגליקוזילציות עשויות להיות שונות מאלה שנמצאות בבעלי חוליות. באופן כללי, הוא בטוח יותר לשימוש מאשר וירוס יונקים שכן יש לו טווח של תאים מאחסנים מוגבל.
מערכות ביטוי/ייצור (תאים מאחסנים) > צמחים

וקטורי ביטוי צמחיים רבים מבוססים על פלסמיד Ti של Agrobacterium tumefaciens. בווקטורי ביטוי אלה, DNA שיוחדר לצמח משובט לתוך ה-T-DNA, קטע של DNA שבצדו רצף חוזר ישיר של 25 bp בשני קצותיו, ואשר יכול להשתלב בגנום הצמח. ה-T-DNA מכיל גם את הסמן הניתן לבחירה. ה-Agrobacterium מספק מנגנון לטרנספורמציה, אינטגרציה של גנום הצמח, והפרומטרים של הגנים "הוויריים" שלו עשויים לשמש גם עבור הגנים המשובטים. דאגות לגבי העברת חומר גנטי חיידקי או ויראלי לתוך הצמח, לעומת זאת, הובילו להתפתחות של וקטורים הנקראים וקטורים תוך-גניים לפיהם נעשה שימוש בשווי ערך פונקציונלי של גנום הצמח, כך שאין העברה של חומר גנטי ממין זר לתוך הצמח.
נגיפים צמחיים עשויים לשמש כווקטורים מכיוון ששיטת Agrobacterium אינה פועלת עבור כל הצמחים. דוגמאות לווירוס צמחי בשימוש הן וירוס פסיפס טבק (TMV), וירוס תפוחי אדמה X, וירוס פסיפס cowpea. החלבון עשוי להתבטא כהיתוך לחלבון המעיל של הנגיף והוא מוצג על פני השטח של חלקיקים נגיפיים שנאספו, או כחלבון לא מאוחה המצטבר בתוך הצמח. ביטוי בצמח באמצעות וקטורים צמחיים הוא לעיתים קרובות קונסטיטיוטיבי ופרומוטור קונסטיטיוטיבי נפוץ בוקטורי ביטוי צמחיים הוא פרומוטור 35S של וירוס פסיפס כרובית (CaMV).
מערכות ביטוי/ייצור (תאים מאחסנים) > יונקים

וקטורי ביטוי יונקים מציעים יתרונות ניכרים לביטוי של חלבוני יונקים על פני מערכות ביטוי חיידקיות – קיפול נכון, שינויים לאחר תרגום ופעילות אנזימטית רלוונטית. זה עשוי להיות גם רצוי יותר ממערכות איקריוטיות אחרות שאינן יונקות, לפיהן החלבונים המבוטאים עשויים שלא להכיל את הגליקוזילציות הנכונות. זה שימושי במיוחד בייצור חלבונים הקשורים לממברנה הדורשים מלווים לקיפול ויציבות נאותים וכן מכיל שינויים רבים לאחר תרגום. החיסרון, לעומת זאת, הוא התשואה הנמוכה של המוצר בהשוואה לוקטורים פרוקריוטיים, כמו גם האופי היקר של הטכניקות המעורבות. הטכנולוגיה המסובכת שלה, והזיהום הפוטנציאלי בנגיפים של בעלי חיים של ביטוי תאי יונקים, הציבו גם מגבלה על השימוש בה בייצור תעשייתי בקנה מידה גדול.
ניתן להשתמש בקוי תאים יונקים מתורבתים כגון שחלת האוגר הסיני (CHO), COS, כולל קווי תאים אנושיים כגון HEK ו-HeLa לייצור חלבון. וקטורים עוברים טרנספקציה לתוך התאים וה-DNA יכול להשתלב בגנום על ידי רקומבינציה הומולוגית במקרה של טרנספקציה יציבה, או שהתאים עשויים לעבור טרנספקציה זמנית. דוגמאות לוקטורי ביטוי יונקים כוללות את הווקטורים האדנו-ויראליים, ה-pSV וסדרת ה-pCMV של וקטורי פלסמיד, וקטורים של חיסונים ורטרו-ויראליים, וכן baculovirus. הפרומוטורים של ציטומגלווירוס (CMV) ו-SV40 משמשים בדרך כלל בוקטורי ביטוי יונקים כדי להניע את ביטוי הגנים. ידוע גם פרומוטר לא ויראלי, כגון פרומוטר התארכות (EF)-1.
ליזט (נוזל הכולל את התכולה של תאים) של תאי E. coli המכיל את הרכיבים התאיים הנדרשים לתעתוק ותרגום משמשים בשיטה זו "במבחנה" לייצור חלבון. היתרון של מערכת כזו הוא שהחלבון עשוי להיות מיוצר הרבה יותר מהר מאלה המיוצרים in vivo (בתוך התא), מכיוון שאינו דורש זמן לגידול התאים, אך הוא גם יקר יותר. ניתן להשתמש בוקטורים המשמשים לביטוי E. coli במערכת זו, אם כי זמינים גם וקטורים שתוכננו במיוחד עבור מערכת זו. תמציות תאים אוקריוטיות עשויות לשמש גם במערכות אחרות ללא תאים, למשל, מערכות ביטוי ללא תאי נבט חיטה. יוצרו גם מערכות נטולות תאים יונקים.
יישומים > שימוש במעבדה

שימוש בוקטור ביטוי הוא כיום השיטה הרווחת במעבדות לייצור חלבונים למחקר. רוב החלבונים מיוצרים ב-E. coli, אך עבור חלבונים בעלי גליקוזילציה ואלה עם קשרי דיסולפיד, מייצרים בשמרים, ב baculovirus ובמערכות יונקים.
יישומים > ייצור תרופות פפטידים וחלבונים

רוב התרופות החלבוניות מיוצרות כיום באמצעות וקטורי ביטוי. תרופות פפטידים וחלבונים אלה עשויים להיות הורמונים, חיסונים, אנטיביוטיקה, נוגדנים ואנזימים. החלבון הרקומביננטי האנושי הראשון, אינסולין, המשמש לניהול מחלת הסכרת, הוצג בשנת 1982. שימוש בטכנולוגית הביטוי בתרביות תאים מאפשר יצור תרופות פפטידים וחלבונים אלה, שחלקן היו נדירות בעבר או קשות להשגה, בכמות גדולה, ובנוסף, מפחית את הסיכונים של מזהמים כמו וירוסים, רעלים ופריוניים. דוגמאות מהעבר כוללות זיהום פריון בהורמון גדילה המופק מבלוטות יותרת המוח שנקטפו מגווי אדם, שגרם למחלת קרויצפלד-יעקב בחולים שקיבלו טיפול בגמדות, מזהמים ויראליים בגורם קרישה VIII שבודדו מדם אנושי, והעברת מחלות ויראליות כגון הפטיטיס ואיידס. סיכון כזה מצטמצם או מוסר לחלוטין כאשר החלבונים מיוצרים בתאי מאחסן לא אנושיים.
יישומים > צמחים ובעלי חיים מהונדסים

בשנים האחרונות נעשה שימוש בוקטורי ביטוי להחדרת גנים ספציפיים לצמחים ובעלי חיים כדי לייצר אורגניזמים מהונדסים גנטית. בחקלאות, למשל, נעשה שימוש בוקטורי ביטוי להחדרת מולקולת פרקורסור (מולקולה מקדימה) לוויטמין A, בטא-קרוטן, לצמחי אורז. מוצר זה נקרא אורז מוזהב. דוגמה נוספת היא החדרת גן לצמחים המייצר קוטל חרקים, הנקרא רעלן Bacillus thuringiensis או רעלן Bt אשר מפחית את הצורך של חקלאים ליישם קוטלי חרקים מכיוון שהוא מיוצר על ידי האורגניזם עצמו. בנוסף משתמשים בוקטורי ביטוי להארכת הבשלות של עגבניות על ידי שינוי הצמח כך שייצר פחות מהכימיקל הגורם לעגבניות להירקב. ישנן מחלוקות בנוגע לשימוש בוקטורי ביטוי להנדסה גנטית של יבולים בשל העובדה שייתכנו סיכונים בריאותיים לא ידועים, סכנות סביבתיות, אפשרויות של חברות לרשום פטנטים על גידולי מזון מהונדסים גנטית וחששות אתיים. עם זאת, טכניקה זו נמצאת בשימוש ונחקרת רבות.
בעלי חיים מהונדסים יוצרו כדי לחקור תהליכים ביוכימיים של בעלי חיים ומחלות אנושיות, או לייצור תרופות וחלבונים אחרים (כגון נוגדנים). חלבון פלואורסצנטי ירוק משמש לעיתים כתג שגורם לבעלי חיים להאיר ברגע שהתאים שלתאים שלהם חדר הווקטור, ונוצל באופן מסחרי כדי לייצר את GloFish הפלואורסצנטי.
יישומים > טיפול גנטי

ריפוי גנטי הוא טיפול מבטיח למספר מחלות שבהן גן "נורמלי" הנישא על ידי וקטור, מוחדר לגנום, כדי להחליף גן "לא תקין" או להשלים את ביטוי הגן. בדרך כלל נעשה שימוש בוקטורים ויראליים, אך מפותחות שיטות החדרה אחרות שאינן ויראליות. הטיפול עדיין נחשב אופציה מסוכנת בשל שימוש בוקטור נגיפי שיכול לגרום לתופעות לוואי, למשל לגרום למוטצית insertion שעלולה להוביל לסרטן. עם זאת, ישנה התקדמות במחקר עם תוצאות מבטיחות.
ראו גם

שיבוט מולקולרי
חיים גייפמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1934 (בן 90 בערך) רובנו, אוקראינה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי 
 מנחה לדוקטורט:  אלפרד טרסקי 
 מוסדות:  אוניברסיטת קולומביה 
 מונחה לדוקטורט:  ארנון אברון, לאו מרקוס, שלמה וינר 
 תחומי עניין:  תורת הקבוצות 
 עיסוק:  מתמטיקאי, פילוסוף, מרצה באוניברסיטה 
 הושפע מ:  אלפרד טרסקי
 מדינה:  ישראל 
 
חיים גייפמן (נולד ברובנו, פולין ב-1934) הוא פילוסוף ישראלי ופרופסור באוניברסיטת קולומביה. תחומי מחקרו כוללים לוגיקה מתמטית, פילוסופיה של הלשון והסתברות.
סיים תואר שני באוניברסיטה העברית בשנת 1958 וקיבל דוקטורט מאוניברסיטת ברקלי בשנת 1962 תחת הנחייתו של אלפרד טרסקי. בשנת 1968 מונה לפרופסור חבר באוניברסיטה העברית.
הערות שוליים

↑  תואר מוסמך למדעי הטבע, דבר, 9 ביולי 1959
↑  הועלו בדרגה באוניברסיטה, מעריב, 13 באוגוסט 1968
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261407605171  GND: 1053132468  ISNI: 0000 0004 0193 1528  MGP: 32667  VIAF: 309616003   WorldCat (עם VIAF): 309616003 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ח'ירבת מנשייה

| --- | --- |
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז שומרון
 נפה:  נפת טולכרם
 גובה:  25 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  94 (1922)
 קואורדינטות:  32°23′40″N 34°56′05″E﻿ / ﻿32.394444°N 34.934722°E﻿ / 32.394444; 34.934722 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת נתניה מוגדלת) ח'ירבת מנשייה(למפת נתניה רגילה) ח'ירבת מנשייה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ח'ירבת מנשייה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ח'ירבת מנשייה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ח'רבת אל-מנשיה (בערבית: خربة المنشية) היה כפר ערבי באדמות המישור של הכפר עתיל בנפת טולכרם.
הכפר נוסד בשלהי המאה ה-19 בידי פלאחים מכפר האם עתיל שבהרי השומרון.
במפקד הבריטי שנערך בשנת 1922 נמנו בכפר 94 נפשות: 50 גברים ו-44 נשים, כולם מוסלמים. במפקד שנערך ב-1931 נמנה הכפר עם אוכלוסיית עתיל ולא נמסרו נתונים נפרדים.
הכפר פונה מתושביו במהלך מלחמת העצמאות ואדמותיו סופחו לקיבוץ גבעת חיים (איחוד).
הערות שוליים

↑  Roy Marom, מרום, רועי, הפרכת השממה ההתיישבות הערבית המתרחבת בשרון ובמערב הר שכם, 1948 1700, חיפה, 2022 (עבודת דוקטורט) Dispelling Desolation: The Expansion of Arab Settlement in the Sharon Plain and the Western Part of Jabal Nablus, 1700-1948 (PhD dissertation), הפרכת השממה ההתיישבות הערבית המתרחבת בשרון ובמערב הר שכ, 2022-01-01, עמ' 173
↑  Barron, J.B, . Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922, Government of Palestine., 1923, עמ' table ix
↑  Mills, E, Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas, Jerusalem: Government of Palestine, 1932, עמ' 53
↑  Sharif S. Elmusa, Muhammad Ali Khalidi, All that Remains: The Palestinian Villages Occupied and Depopulated by Israel in 1948, Institute for Palestine Studies, 1992, עמ' 557, מסת"ב 978-0-88728-224-9. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582044305171
זבגולאטיו

| --- | --- |
 מדינה:  יוון יוון
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  3,998 (2021)
 קואורדינטות:  37°56′00″N 22°48′00″E﻿ / ﻿37.9333°N 22.8°E﻿ / 37.9333; 22.8 
 אזור זמן:  UTC +2
 he
 
זבגולאטיו (ביוונית: Ζευγολατιό) היא עיירה בשטח המוניצפלי של ולו-ווחה, קורינתיה, יוון. ממוקמת 82 ק"מ מערבית לאתונה. בשנת 2011 מנתה העיירה 4,697 תושבים. זהו מקום מושבה של העירייה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של יוון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זנוגלוסיה

הפאראפסיכולוג שארל רישה שטבע את המונח זנוגלוסיה ב-1905
זֶנוֹגְלוֹסְיָה (באנגלית: Xenoglossy או Xenoglossia) לפעמים מכונה זנולאליה (xenolalia) היא תופעה פארא-נורמלית, בה אדם יכול לדבר או לכתוב בשפה אשר לא היה יכול לרכוש את מיומנויות השימוש בה באמצעים רגילים.
הביטוי זנוגלוסיה נטבע על ידי הפארא-פסיכולוג הצרפתי צ'ארלס ריכט בשנת 1905, אולם עדויות על התופעה ניתן כבר למצוא בתקופות מוקדמות יותר, כמו במעשי השליחים. בעידן המודרני טענות בדבר מופעים של זנוגלוסיה מובאות על ידי פארא-פסיכולוגים וסיפורי גלגול נשמות שתועדו ונחקרו. אולם מחקרים אלו עוד אינם נחשבים כמוכחים חד-משמעית בקרב החוגים האקדמיים.
היסטוריה

עדויות ראשונות או סיפורים ואגדות על תופעות זנוגלוסיה בהם באופן פלאי קיבלו אנשים יכולת לקרוא, לכתוב, לדבר או להבין שפות זרות מופיעות כבר בספרות העתיקה, בביבליה, בתלמוד, בספרות ימי הביניים, וגם בספרות המודרנית ימינו.
במאה ה-19 נפוצו טענות על מדיומים המדברים שפות זרות על ידי אנשי רוח, כמו גם על ידי פנטקוסטלים במאה ה-20, אולם אלו לא נבחנו בכלים אקדמיים מקובלים. בתקופות מאוחרות יותר חוקרים בתחום גלגול נשמות פרסמו תיעודים של מקרים בהם נתקלו בנבדקים אשר טענו לזיכרון של גלגול קודם וניחנו ביכולות של זנוגלוסיה המתאימות לסביבה בה חיו בחייהם הקודמים לכאורה. חלק מהטענות הללו זכו להד בתקשורת הפופולרית, למשל המקרה של נהג המרוצים הצ'כי Matěj Kůs (אנ') שהחל פתאום לדבר אנגלית שוטפת (אותה רק התחיל ללמוד באותו זמן) לאחר תאונה קשה שבה נפגע בספטמבר 2007, לאחר יומיים חזר לקדמותו ובכך הוא מהווה תופעה זנוגלוסית מוגבלת בזמן.
ביבליוגרפיה

Cooper-Rompato, Christine F. (2010). The Gift of Tongues: Women's Xenoglossia in the Later Middle Ages. Pennsylvania State University Press. ISBN 0-271-03615-X
Samarin, William J. (1976). Review of Ian Stevenson Xenoglossy: A Review and Report of a Case. Language 52: 270-274.
Stevenson, Ian. (1966). Twenty Cases Suggestive of Reincarnation. (Second revised and enlarged edition 1974). University of Virginia Press. ISBN 0-8139-0872-8
Stevenson, Ian. (1974). Xenoglossy: A Review and Report of a Case. Charlotte: University Press of Virginia.
Stevenson, Ian. (1984). Unlearned Language: New Studies in Xenoglossy. University of Virginia Press. ISBN 0-8139-0994-5
Stevenson, Ian. (2001). Children Who Remember Previous Lives: A Quest of Reincarnation. McFarland & Company. ISBN 0-7864-0913-4
Stollznow, Karen. (2014). Language Myths, Mysteries and Magic. Palgrave Macmillan. ISBN 978-1-137-40484-8
Thomason, Sarah G. (1984). Do you Remember Your Previous Life's Language in Your Present Incarnation?. American Speech 59: 340-350.
Thomason, Sarah G. (1987). Past Tongues Remembered?. The Skeptical Inquirer 11: 367-75.
Thomason, Sarah G. "Xenoglossy". In Gordon Stein. (1996). The Encyclopedia of the Paranormal. Prometheus Books. ISBN 1-57392-021-5
הערות שוליים

↑  γλῶσσα, Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, on Perseus
↑  http://www.kirjasilta.net/hadash/Maa.2.html פרק ב']
↑  Zusne, Leonard; Jones, Warren. (1989). Anomalistic Psychology: A Study of Magical Thinking. Lawrence Erlbaum Associates. pp. 145-146. ISBN 978-0-805-80507-9
↑  Thomason, Sarah. "Xenoglossy". In Gordon Stein. (1996). The Encyclopedia of the Paranormal. Prometheus Books. ISBN 1-57392-021-5
↑  Melton, J. Gordon (1 בינואר 2007), The Encyclopedia of Religious Phenomena, Visible Ink Press, pp. 359–, ISBN 978-1-57859-209-8 {{citation}}:  (עזרה)
↑  Hines, Terence. (2003). Pseudoscience and the Paranormal. Prometheus Books. p. 109. ISBN 1-57392-979-4
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ל"ו, עמוד ב'.
↑  Christine F. Cooper-Rompato (30 באפריל 2011), The Gift of Tongues: Women's Xenoglossia in the Later Middle Ages, Penn State Press, ISBN 0-271-03615-X {{citation}}:  (עזרה)
↑  "Czech speedway rider knocked out in crash wakes up speaking perfect English"  the Daily Mail
חמישיית כלי הנשיפה הישראלית החדשה

| --- | --- |
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 חברים
 אייל עין הבר מאוריציו פאז יבגני יהודין דודו כרמל חזי ניר 
 
חמישיית כלי הנשיפה הישראלית החדשה הוא הרכב קאמרי, שחבריו הם:
אייל עין הבר, חליל
דודו כרמל, אבוב
יבגני יהודין, קלרינט
מאוריציו פאז, בסון
חזי ניר, קרן
החמישייה נוסדה בשנת 1993 ומאז הופיעה בקונצרטים ובפסטיבלי מוזיקה שונים בעולם, ביניהם פסטיבל ישראל. בין השאר הופיעה עם מרדכי רכטמן ועם פנחס צוקרמן. לחמישייה הקלטות רבות לתחנות רדיו שונות בישראל ובאירופה ובשנת 1995 הפיק מרכז המוזיקה בירושלים את תקליטור הבכורה שלה.
הנגנים בחמישייה זכו במלגות של קרן התרבות אמריקה-ישראל ובפרסים בתחרויות שונות, הן בארץ והן בחו"ל. הרפרטואר שלהם כולל גם מוזיקה ישראלית לצד יצירות קלאסיות.
הערות שוליים

↑  המקור לערך היא תוכניית "קונצרט בצהרי שישי", התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, 29 בספטמבר 2006.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חמישיית פסנתר

חמישיית פסנתר. יצירה הכתובה לפסנתר ולארבעה כלים נוספים, לרוב רביעיית מיתרים – שני כינורות, ויולה וצ'לו.
חמישיית פסנתר (באנגלית: Piano quintet) היא יצירה הכתובה להרכב קאמרי המורכב מפסנתר וארבעה כלים נוספים, לרוב רביעיית מיתרים – שני כינורות, ויולה וצ'לו. המונח "חמישיית פסנתר" מציין גם הרכב של חמישה נגנים המבצע יצירה מסוגה מוזיקלית זו. חמישיית הפסנתר של שומאן מ־1842 ביססה את חמישיית הפסנתר הכתובה לפסנתר ורביעיית מיתרים כסוגה נפרדת במוזיקה הקלאסית הרומנטית והרכב זה הפך להרכב המקובל עבור יצירות מסוגה זו.
היסטוריה

חמישיית הפסנתר של שומאן, אותה כתב ב"שנת המוזיקה הקאמרית" שלו, 1842, הייתה נקודת ציון בהתפחות חמישיות הפסנתר. חמישיות פסנתר נכתבו עוד לפני שומאן אך בהרכבים שונים. מוצארט ובטהובן כתבו כל אחד חמישיות פסנתר לפסנתר וכלי נשיפה – אבוב, קלרינט, קרן ובסון. מלחינים שחיברו בין הפסנתר לכלי מיתר כתבו לרוב להרכב של פסנתר, כינור, ויולה, צ'לו וקונטרבס, כמו חמישיית דג השמך מאת שוברט (1819) וחמישיית פסנתר מאת יוהאן נפומוק הומל (1802). במאה ה־18 נכתבו חמישיות לכלי מקלדת בליווי כלי מיתר, כשלרוב המלחין כתב יצירות אלה כדי שפטרונו, אם היה נגן חובב, יוכל להצטרף אליו בנגינה.
בתקופתו של שומאן רביעיית המיתרים כבר קנתה לעצמה מקום מכובד בין ההרכבים הקאמריים. לכן היה זה אך טבעי מצדו של שומאן לצרף את הפסנתר להרכב זה, כמו שקונצ'רטו מחבר בין הפסנתר לתזמורת. היצירה זכתה להצלחה מיידית והציבה את חמישיית הפסנתר כסוגה נפרדת במוזיקה הקלאסית הרומנטית.
יצירתו של שומאן העניקה השראה למלחינים רבים שהרחיבו את סוגת חמישיית הפסנתר. בין היצירות הידועות בסוגה זו: חמישיית פסנתר (אנ') מאת ברהמס, חמישיית פנסתר (אנ') מאת סזר פרנק, חמישיית הפסנתר השנייה של דבוז'אק וחמישיית פסנתר מאת שוסטקוביץ.
הודות לרפרטואר העשיר, היוקרה של הסוגה והנוחות שבעבודה עם הרכב פעיל של רביעיית מיתרים, חמישיות פסנתר הפכו לסוגה קאמרית פופולרית בתחרויות פסנתר ידועות.
ז'וזף לואי פרוסט

| --- | --- |

 לידה:  26 בספטמבר 1754 אנז'ה, צרפת 
 פטירה:  5 ביולי 1826 (בגיל 71) אנז'ה, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 מעסיק:  אוניברסיטת סלמנקה 
 תפקיד:  עורך (1799) 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד (21 ביוני 1810) 
 
ז'וזף לואי פרוסט (26 בספטמבר 1754 - 5 ביולי 1826) היה כימאי צרפתי. הוא נודע בעיקר בזכות גילויו של חוק ההרכב המוגדר בשנת 1794, שקבע שתרכובות כימיות תמיד מתחברות בפרופורציות קבועות.
ביוגרפיה

ז'וזף לואי פרוסט נולד ב-26 בספטמבר 1754 באנז'ה שבצרפת. אביו שימש כרוקח. ז'וזף למד כימיה בחנות של אביו ומאוחר יותר נסע ללימודים בפריז.
בהשפעתו של קרלוס הרביעי, מלך ספרד נסע פרוסט לספרד. שם לימד בבית הספר לכימיה בסגוביה ובאוניברסיטת סלמנקה. כשנפוליאון פלש לספרד, הספרדים שרפו את המעבדה של פרוסט ואילצו אותו לחזור לצרפת. ב-5 ביולי 1826, הוא מת באנג'ר שבצרפת. המינרל פרוסטיט (אנ') נקרא על שמו.
לימודי כימיה

ההישג הגדול ביותר של פרוסט בתחום המדע היה חוק ההרכב המוגדר, המכונה גם חוק פרוסט. פרוסט פרסם מאמר בנושא בשנת 1794, אך החוק לא התקבל עד 1812, כאשר הכימאי השוודי ינס יאקוב ברצליוס נתן לו את הקרדיט על החוק.
פרוסט התעניין גם בסוכרים הקיימים בירקות ובפירות מתוקים. בשנת 1799, פרוסט הדגים בפני כיתתו במדריד כיצד הסוכר בעינב זהה לזה המצוי בדבש.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX871020  BnF: cb105340149 (data)  CANTIC: a10295264  GND: 100242855  ISNI: 0000 0001 0830 4699  LCCN: n94080084  Léonore: 308814  NTA: 07363882X  SNAC: w6wd5ch6  SUDOC: 085490393  VIAF: 54490117   WorldCat (עם VIAF): 54490117
חיים גולדשטיין

חיים גולדשטיין (13 במרץ 1923 – 31 באוגוסט 1948) היה כדורגלן ארץ-ישראלי בתקופת טרום המדינה, אשר נהרג בעת שירותו בצה"ל.
ביוגרפיה

גולדשטיין נולד בשנת 1923 לשושנה ואליהו גולדשטיין. למד בבית הספר תחכמוני, בתיכון "מוריה" ובביית הספר המקצועי "מונטיפיורי". לאחר מכן עבד בתעשיית היהלומים. גולדשטיין שיחק בצעירותו בקבוצת מכבי התחייה, קבוצת הבת של מכבי תל אביב, עד שעבר לקבוצת הנוער של קבוצת האם. ב-1944 עבר למכבי נתניה וערך את הופעתו הראשונה בליגה הראשונה לבוגרים. ב-1946 חזר למכבי תל אביב לקבוצת המילואים.
ב-1948 עם פרוץ מלחמת העצמאות התגייס לצה"ל ושירת כלוחם וחלק ממערך התיעוד. ב-31 באוגוסט 1948 נהרג לאחר שמכונית בה נסע נפגעה ממוקש סמוך לכפר ג'יסייר. נקבר בבית הקברות הצבאי נחלת יצחק.
ב-1949 ו-1951 התקיים טורניר כדורגל לזכרו של גולדשטיין ועוד תשעה כדורגלנים של מכבי תל אביב שנפלו במלחמת העצמאות. הטורניר נקרא בשם גביע "יד לעשרה" והשתתפו בו קבוצות מרכז מכבי ובפעם השנייה אף קבוצות אגודת בית"ר.
בשנות החמישים הוקמה קבוצת נוער נוספת במחלקת הנוער של מכבי תל אביב על שמו, אשר בהמשך התפרקה.
אחיו היה כדורגלן מכבי תל אביב ונבחרת ישראל יוסף גולדשטיין.
הערות שוליים

↑  דף מידע על חיים גולדשטיין, באתר מכבי תל אביב
↑  בספורט - בליגה לנוער, הארץ, 21 בדצמבר 1951
זכויות להט"ב בגינאה ביסאו

| --- | --- |

גינאה ביסאו
 מעמד בחוק:  חוקי מאז 1993
 טרנסג'נדריות:  אין נתונים
 שירות צבאי:  אין נתונים
 הגנה מפני אפליה:  אין הגנה מפני אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  אין הכרה בזוגיות חד-מינית
 אימוץ:  אין הכרה באימוץ על ידי זוגות חד-מיניים
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  בעד
לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) בגינאה ביסאו מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שתושבים הטרוסקסואלים בעלי תחושת התאמה לזהותם המגדרית אינם חווים. פעילות הומוסקסואלית מוגדרת כחוקית בשטחי המדינה מאז 1993. עם זאת, מערכות יחסים בין זוגות חד-מיניים אינן מחזיקות באותן הכרות משפטיות שזמינות לזוגות הטרוסקסואלים מהמין השני שכן נישואים חד-מיניים או כל הכרה מוגבלת יותר בזוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור) אינם מוכרים בחוק. כמו כן, לא ידועים נתונים אם קיימת הכרה משפטית בשינוי מגדר עבור טרנסג'נדרים בעלי דיספוריה מגדרית.
בשנת 2008 הצביעה גינאה ביסאו בעד "ההצהרה המשותפת על הפסקת מעשי אלימות והפרות זכויות אדם הקשורות בהתבססות על נטייה מינית וזהות מגדרית" שגינתה לראשונה אלימות ואפליה נגד להט"ב בעצרת הכללית של האו"ם.
מעמד בחוק

הקוד הפלילי שנשאר בתוקף לאחר קבלת העצמאות של גינאה ביסאו מהיותה מושבה של האימפריה הפורטוגזית בשנת 1974 בוטל בשנת 1993 עם חקיקת קוד חדש (צו חוק מס' 4/93) שלא הכיל עוד הוראות שמפלילות פעילות הומוסקסואלית בין מבוגרים בהסכמה. גיל ההסכמה בקוד החדש הועמד על גיל שווה בין זוגות הומוסקסואלים והטרוסקסואלים כאחד.
הכרה במערכות יחסים חד-מיניות

גינאה ביסאו אינה מכירה בנישואים חד-מיניים, וגם לא בכל צורה מוגבלת יותר של זוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור).
דו"ח מעמד זכויות האדם של מחלקת המדינה של ארצות הברית בגינאה ביסאו לשנת 2011 מצא כי "החוק (בשנת 2011) בגינאה ביסאו הכיר רק בזוגות נשואים הטרוסקסואלים כזכאים לדיור ממשלתי גדול יותר".
הורות ואימוץ

זוגות חד-מיניים לא רשאים לאמץ ילדים בגינאה ביסאו, הן באמצעות אימוץ חורג או משותף. על פי אתר מטעם ממשלת צרפת, רווקים וזוגות הטרוסקסואלים נשואים בלבד זכאים לאמץ ילדים.