stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וסילי ורשצ'אגין

| --- | --- |

 לידה:  14 באוקטובר 1842 (יוליאני) צ'רפובץ, רוסיה 
 נהרג:  31 במרץ 1904 (יוליאני) (בגיל 61) לו'שונקואו, האימפריה הרוסית 
 מקום לימודים:  האקדמיה הקיסרית לאמנויות (1863)  בית הספר לקציני צי 
 תחום יצירה:  ציור, ספרות 
 זרם באמנות:  אוריינטליזם, ריאליזם 
 הושפע על ידי:  ז'אן-לאון ז'רום 
 יצירות ידועות:  The Apotheosis of War 
 פרסים והוקרה:  דרגה רביעית במסדר גאורגיוס הקדוש 
 חתימה:   
 
"תנו להם להיכנס!", 1871.
"מתפוצצים על ידי תותחים, בהודו הבריטית", 1884.
וסילי וסילייביץ' ורשצ'אגין (ברוסית: Васи́лий Васи́льевич Вереща́гин;‏ 26 באוקטובר 1842 – 13 באפריל 1904) היה צייר רוסי, הידוע בציורי הקרבות הריאליסטיים שלו.
קורות חיים > שירות צבאי ולימודי אמנות

ורשצ'אגין נולד בצ'רפובץ. אביו היה אציל רוסי, בעל אדמות רבות. בגיל 8 נשלח ורשצ'אגין לפנימייה צבאית לילדים בצארסקויה סלו. כבר בפנימייה התגלה כישרונו לצייר. לאחר סיום הפנימיה, התקבל לבית הספר של הצי בסנקט פטרבורג. בשנת 1858 ,במסגרת הלימודים, השתתף כחניך בהפלגה של פריגטה "קמצ'טקה". הספינה ביקרה בדנמרק, צרפת ומצרים. במהלך הלימודים המשיך לעסוק בציור. לאחר סיום בית הספר הוענקה לו דרגת סגן משנה בצי. הוא שירת בצי כשנה ופרש מהשירות.
לאחר הפרישה מהצי החל ורשצ'אגין ללמוד ציו באקדמיה לאומנות. כעבור שנתיים, בשנת 1863, זכה במדליה מאת האקדמיה הקיסרית לאמנות עבור יצירתו "יוליסס הורג את המחזרים". בשנת 1864 נסע לפריז שם למד תחת ז'אן-לאון ז'רום.
קורות חיים > מסעותיו באסיה המרכזית

בשנת 1866 השתתף ורשצ'אגין בסלון של פריז והציג את יצירתו "דוחובורים קוראים תהילים". שנה לאחר מכן הצטרף לגנרל קונסטנטין פון קאופמן במסעו לטורקסטן. במאי 1868 צפה ורשצ'אגין בכיבוש סמרקנד על ידי הכוח בפיקודו של פון קאופמן. לאחר כיבוש העיר המשך קאופמן עם מרבית חייליו לרדוף אחר צבאו של אמיר בוכרה. בסמרקנד נשאר כוח קטן של חיילים רוסים. מתנגדי הפלישה הרוסית ניצלו את ההזדמנות וצרו על המבצר בעיר, בו שהו חיילים רוסים. ורשצ'אגין, כקצין לשעבר, התגייס מיד ללחימה . הוא קיבל פיקוד על קבוצת חיילים ולקח חלק פעיל בהדיפת המתקפה על המבצר. על תפקידות בקרבות עוטר בעיטור גאורגי הקדוש מדרגה-4.
ורסצ'אגין טייל בטורקסטן בשנת 1869, בהימלאיה, הודו וטיבט בשנת 1873 ושב להודו בשנת 1884.
בין מסעותיו שב ורשצ'אגין לפריז ושהה גם במינכן, ובהן הציג מיצירותיו. בשנת 1874 שב לסנקט פטרבורג והציג בה את יצירותיו בעקבות מסעותיו בטורקסטן ובהן "תוצאות המלחמה" - פירמידה של גולגולות המוקדשת ל"כל הכובשים, בעבר, בהווה, ובעתיד" והיצירה "נשאר מאחור" המתארת גופה של חייל פצוע שננטש למות על ידי חבריו.
קורות חיים > המלחמה הרוסית-טורקית

ורשצ'אגין התגייס כמתנדב לצבא הרוסי במהלך מלחמת רוסיה-טורקיה בשנת 1877. הוא הוצב במטה של הדוכס הגדול ניקולאי ניקולאייביץ'. הוא השתתף בקרב על מעבר שיפקה ובמצור על פלבן (בו נהרג אחיו). במהלך ההכנות לחציית הדנובה בסמוך לרוסצ'וק נפצע ורשצ'אגין קשה.
בתום המלחמה עבר למינכן שם צייר יצירות רבות שהושפעו מהמלחמה. בשל מהירות היצירה שלו, טענו כי את היצירות מציירים עוזריו ולא הוא. היצירות הציגו בבוטות את מראות המלחמה וזכו לעניין רב בתערוכות שערך בפריז בשנת 1881 ולאחר מכן בלונדון, ברלין, דרזדן ווינה
במקביל יצר ורשצ'אגין יצירות המתארות את השלטון הבריטי בהודו, ובהן "התהלוכה הממלכתית של נסיך ויילס לג'ייפור בשנת 1876" - אחד הציורים הגדולים בעולם (ככל הנראה היצירה השלישית בגודלה).
בשל בוטותם, וסצנות המוות שלהם, יצירותיו עוררו שערורייה ציבורית. בין היצירות ניתן למנות סדרה של שלוש יצירות המתארות צליבה, וכן יצירה המתארת הוצאה להורג באמצעות תותחים בהודו ("פיצוץ באמצעות תותחים בהודו הבריטית"), ויצירה המתארת הוצאה להורג של ניהליסטים בסנקט פטרבורג.
מבקריו של ורשצ'אגין טענו כי הוצאות להורג באמצעות תותחים בהודו נעשו רק פעם אחת, במהלך המרד ההודי הגדול של 1857, בעוד שהיצירה מתארת חיילים בלבוש עכשווי, וממנה ניתן ללמוד שמדובר בנוהג נפוץ. ורשצ'אגין השיב במאמר תגובה שפורסם ב-1887 כי לדעתו אם יקרה מרד נוסף ישובו הבריטים להוציא להורג בצורה זו.
בשנת 1884 נסע ורשצ'אגין לסוריה ולארץ ישראל, על מנת לראות במו עיניו את נופי הברית החדשה, וזאת במטרה לדייק בציוריו. ורשצ'אגין יצר סדר ציורים בהם תיאר את ישו במראה האופייני לתושבי הארץ. ציורים אלה זכו לביקורת רבה בשל המראה הערבי בו תואר ישו, אשר נחשב כזילות.
בשנת 1893 יצר ורשצ'אגין סדרת ציורים שנקראה "1812" ותיארה את הפלישה של נפוליאון בונפרטה לרוסיה. סדרה זו צוירה בהשראת ספרו של לב טולסטוי "מלחמה ושלום"
שלהי חייו

ורשצ'אגין שהה במזרח הרחוק במהלך מלחמת סין–יפן הראשונה, וכן שהה עם חיילי ארצות הברית בפיליפינים וחיילים רוסיים במנצ'וריה. במהלך מלחמת רוסיה יפן הוזמן על ידי האדמירל סטפאן מקארוב לספינת הקרב פטרופאבלובסק, ושהה עליה ב-13 באפריל 1904 עת שנפגעה על ידי שני מוקשים ימיים בים הצהוב וטבעה. מרבית אנשי הצוות ובהם מאקארוב וורשצ'אגין נהרגו.
יצירתו האחרונה של ורשצ'אגין, תמונה של האדמירל מתכונן ללחימה, הוצאה בלא נזק מהספינה הטבועה.
העיירה והאסטרואיד

העיירה ורשצ'אגינו שבמחוז פרם נקראה על שמו, וכן בשנת 1978 נקרא אסטרואיד ורשצ'אגין 3410 שהתגלה על ידי האסטרונומית הסובייטית לודמילה ז'וראבליובה.
הערות שוליים

↑  ההיסטוריה הקולוניאלית של כלכותה, הטריבון של הודו, 4 בנובמבר 2001
↑  כתבה עיתונאית המתארת את מותו של ורשצ'אגין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507959405171  PLWABN: 9810705547905606  BnF: cb14960421k (data)  GND: 119268353  ISNI: 0000 0000 9289 9965  LCCN: n83148933  LNB: 000247355  MusicBrainz: 6c8b8dff-a1e5-421f-bed8-87d413e6fb8c  NKC: jn20020523015  NLA: 35426901  NTA: 071498745  RKD: 210140  RSL: 000031670  SELIBR: 99560  SNAC: w66q2c24  SUDOC: 066887984  Trove: 948609  ULAN: 500002450  VIAF: 47032253   WorldCat (עם VIAF): 47032253 
"תוצאות המלחמה", 1871
ורשצ'אגין מצייר, 1902.
מעון יום

מָעוֹן יוֹם או פָּעוֹטוֹן הוא מסגרת טיפול וטיפוח לתינוקות ופעוטות מגיל לידה ועד בערך גיל 3 שנים. לאחר המעון ממשיכים הילדים אל גן הילדים. שעות הפעילות במעון יום הן שעות הבוקר או שעות הבוקר והצהריים.
מעון יום בישראל

מעון יום בישראל הוא מקום המיועד לשמירה על ילדים בגילאי 3 חודשים עד 3 שנים, כעידוד נשים לא להישאר בבית ולצאת להשתלב בשוק העבודה. המעון מופעל על ידי תאגיד כגון ארגון נשים, עמותה, מלכ"ר, חברה בע"מ או רשות מקומית, המקבלים "סמל מעון" מטעם משרד הכלכלה. מעונות היום בישראל נתונים לפיקוח המשרד, אך בעשר השנים הקרובות הם צפויים לעבור בהדרגה לפיקוח משרד החינוך ככל מערכת החינוך.
רישום למעונות היום השונים נעשה באמצעות משרד העבודה תחת זרוע העבודה עידוד תעסוקת הורים "רישום וקבלה למעונות ולמשפחתונים", אלא אם מדובר במשפחתון פרטי של עד 5 תינוקות הקישור שונה. ניתן למצוא במשרד העבודה את רשימת כלל המסגרות לגיל הרך המוכרים תחת משרד העבודה. קיים איסור בחוק האוסר על אפליית מועמדים על בסיס אלרגיה, ובמידה והורי הילד בחרו במסגרת מסוימת דרך משרד העבודה, המעון מחויב להתאים עצמו לילד וצרכיו התזונתיים, ואף קיים תקצוב ממשלתי לשילוב סייעת פרטית לפעילות המעון. קיים איסור אפליה גם על בסיס מגדר או סטטוס אישי של הורים.
הפעילויות במעונות כוללות פעילויות סנסומוטורית לפיתוח המערכת המוטורית: מוטוריקה עדינה ומוטוריקה גסה, קואורדינציה, תיאום עין-יד. כמו פיתוח קוגניטיבי הכולל פעילויות לויסות רגשי הכוללים ציור, צבעי גואש, קריעת עיתון, משחק בבצק, משחק במים, משחק בקצף. והקשבה פעילה בשירה וסיפור סיפורים לפיתוח אוצר מילים, שליפה, תקשורת וקשב. במעון היום אחראים גם על זיהוי מצבי עיכוב התפתחותי.
שעות הפעילות במעון הן 7:00-16:00, לעיתים גם עד 17:00 (כדי לתת מענה לצרכים של הורים עובדים), ובימי שישי עד 13:00. בנוסף לפעילות כגן ילדים בחלקו הראשון של היום, כוללת הפעילות במעון גם מתן ארוחת צהריים לילדים, ולאחריה שנת צהריים. עם זאת, בחלק ממעונות היום בישראל קיימת אפשרות עבור הורים המעוניינים בכך, לאסוף את ילדיהם מהמעון כבר בשעות הצהריים.
חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות נחקק ב-2018 בעקבות מקרי התעללות של מטפלות בפעוטות שתועדו ופורסמו. עיקרו התקנת מצלמות במעונות יום לילדים בגילאי 0–3 והוא נועד למנוע אלימות של מטפלות כלפי פעוטות ובכך להגן על שלומם הנפשי והגופני. המצלמות מופעלות לכל אורך שעות פעילות המעון, אך איש אינו עובר על הצילומים כבקרה, אלא אם עולה חשד סביר להתעללות והתקבל אישור לבדיקת הצילומים.
בכדי לעודד את שילובם של הורים בשוק העבודה, המדינה, באמצעות משרד הכלכלה, מסייעת במימון מעונות יום ומשפחתונים מוכרים. הסיוע במימון מוגבל למשפחות העומדות בקריטריונים לזכאות וגובהו נקבע בהתאם לרמת ההכנסה לנפש במשפחה. בשנת 2021 שר האוצר אביגדור ליברמן רצה לבטל סבסוד זה עבור אברכים. בעקבות פסיקת בג"ץ החלטה זו בוטלה.
באוגוסט 2024 הורתה היועמ"שית לממשלה גלי בהרב מיארה להפסיק את הסיוע במימון המעונות למשפחות אברכים המיועדים לגיוס. איגוד מעונות היום חלמיש הודיע כי יגיש בג"ש כנגד עמדת היועמש"ית.
מעון יום בישראל > מבנה הכיתות

החלוקה הגילאית לכיתות של בני גיל הינקות במעונות בישראל כיום מתחלקים ל-3, כשקיימים כללים גם לגבי עד כמה תינוקות יכולים להיות תחת מטפלת אחת, כמה תינוקות באותה הכיתה ושטח וגודל הכיתה מבחינת שטח מינימלי:
תינוקות (מגיל 3 חודשים עד חצי שנה) - מטפלת אחת ל-5 תינוקות.
תינוקות גדולים (מגיל חצי שנה עד שנה וחצי) - מטפלת אחת ל-7 תינוקות.
פעוטות (מגיל שנה עד שנתיים) - מטפלת אחת ל-7 תינוקות.
בוגרים (מגיל שנה וחצי עד 3 שנים) - מטפלת אחת לעד 11 תינוקות.
משרד העבודה מעודד ערבוב גילאי כמו חלוקה שווה של מספר הבנים והבנות (אלא אם מדובר במסגרת דתית) בכל כיתה ובשטחי הכיתות השונות, לעידוד התפתחות תקינה כחיקוי ומודל לחיקוי של תינוקות קטנים יותר בכיתה את התינוקות הגדולים יותר בכיתה. ועל סמך זה מספרי המטפלות ומספר התינוקות תחת כל מטפלת שונה בפועל.
מעון יום בישראל > עובדי מעונות היום

מנהלת המעון אחראית על תהליך הקבלה למעון וניהול קשרי לקוחות, קביעת יעדי החינוך ורכישת משחקי ההתפתחות במעון בהתאם לעונות השנה וחגי השנה, כמו על פיקוח רציף על המתרחש בו.
המבשלת אחראית על הזמנת ורכש המזון, בישולו וחלוקתו בהתאם להכרת צרכיו של כל ילד במעון.
המטפלות אחריות על החלפת חיתולים, לבוש, האכלה, דאגה להתפתחות תקינה של התינוקות תחתן, וניקיון הכיתה לאחר כל ארוחה ובסוף היום. המטפלות מחויבות לעבור הכשרת עזרה ראשונה והכשרת מחנכת/מטפלת לפעוטות במעונות יום - סוג 1 או 2, בהתאם לוותק. ההכשרה כוללת היכרות עם התפתחות הילד, צרכים התפתחותיים, שיטות פיתוח במשחק ופעילות, וזיהוי בעיות התפתחותיות. בנוסף אחריות המטפלות על סידור הכיתה והמעון תוך שמירה על אסתטיקה ובטיחות במעונות מבחינת הרחקת חפצים וחומרי ניקוי מסוכנים.
קיימת ביקורת חריפה של עובדות המעונות בהתייחס לשכר העובדות בתחום שלרוב שכר מינימום למועסקות במשרה מלאה, ולהרכבי הכיתות הבלתי אפשריים - מעל 7 תינוקות למטפלת. מה שמהווה תירוץ במשפטי התעללות מטפלות כסיבה, עילה פסיכולוגית ונסיבות מקלות לנפילה למצבי התעללות בחסרי ישע.
מעון יום בישראל > עובדי מעונות היום > פיקוח במסגרות

הפיקוח ממונה ומתוקצב דרך משרד החינוך או הרשות המוניציפלית, ומועבר דרך המסגרת המדוברת בתקצוב ישיר ממנה למפקח המסגרת. במסגרות פרטיות כמו נעמת או ויצו הפיקוח הוא תקן פנים ומינוי של העמותה. מה שלא פעם מעלה שאלה בעניין אפקטיביות הפיקוח.
מעון יום בישראל > פעילויות העשרה במעונות

לכל מעון תקציב חינוך והעשרה נוסף לתינוקות המתחנכים בו ובכלל זה נכללים שילוב חוגים של: טיפול בטבע, ריתמיקה, תיאטרון בובות ועוד.
מעון יום בישראל > אלימות במעונות יום

| --- | --- |
 :  ראו גם – חשיפה להזנחה והתעללות בגיל הרך בישראל, חובת דיווח על עבירה בקטין או בחסר ישע
האלימות במעונות יום נחשבת בעיה קשה שנמצאת בפרופיל תקשורתי גבוהה, למרות שבפועל אין למדינה נתונים על כמות הפעוטות במעונות היום, ולא על מקרי האלימות במעונות. חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות נחקק ב-2018 בעקבות מקרי התעללות של מטפלות בפעוטות, המוגדרים כחוסים חסרי ישע במעונות היום, שתועדו ופורסמו. עיקרו התקנת מצלמות במעונות יום לילדים בגילאי ינקות 0–3 והוא נועד למנוע אלימות של מטפלות כלפי פעוטות ובכך להגן על שלומם הנפשי והגופני.
מעון יום בישראל > אלימות במעונות יום > התמודדות הציבור

בעיות האלימות במעונות היום יוצרות תגובות מהציבור הרחב, חלקן מהורי הפעוטות אשר מעבירים ביקורת קשה כלפי הגננות והממשלה. לאור הפגיעה הקשה והשלכות לעתיד בהתפתחות הילד של ההתעללות בתקופת הפעוטות. הורים רואים את ילדיהם כחסרי ישע אשר חווים אלימות מילולית ופיזית, ופועלים במספר דרכים על מנת להגן על הפעוטות כגון: הפגנות, פוסטים ברשתות החברתיות, הגשת תלונה במשטרה והקנטות. בעקבות תלונות הציבור המדינה ניסתה לתת מענה לבעיה ולמגר אותה, אך הציבור מרגיש שלא התחולל שינוי.
רבים לא לוקחים סיכון בחשיפת ילדיהם לאפשרות הרווחת להתעללות ואלימות במעונות היום ונשארים בבית לגידול הילדים באופן עצמאי כעקרת בית, כתופעה הולכת ורווחת.
מעון יום בישראל > מעונות יום בתקופת הקורונה

בעקבות התפרצות נגיף קורונה ובמסגרת המדיניות של הגבלות פעילות, תנועה וריחוק חברתי, החליטו בישראל על סגירת מסגרות טיפול וחינוך לילדים. ב-15 במרץ 2020 פורסם צו בריאות העם, נגיף הקורונה החדש שקבע כי לא תתקיים כל פעילות במעונות היום.
הנחות תמ"ת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
משפחות מרובות ילדים, מקבלות קצבאות, חד-הוריות ועולים חדשים זכאים להנחות בתשלום למעונות היום.
ראו גם

מסגרות חינוכיות לגיל הרך בישראל
גן ילדים
בית ספר
הערות שוליים

↑  רישום וקבלה למעונות ולמשפחתונים, משרד העבודה
↑  איתור מסגרת מוכרת, משרד העבודה.
↑  גדעון זעירא, שילוב פעוטות עם אלרגיה במשפחתונים מוכרים, מרכז המחקר והמידע של הכנסת. 27/3/23
↑  אור רביד‏, "צריך לצאת לרחובות": עשרות הגיעו לגן שבו נהרגה הפעוטה בפ"ת, באתר וואלה, 8 ביוני 2018
↑  נרמול של פרקטיקות מעקב שונות, המתרחש במישורים חברתיים שונים, נתפס כיום על ידי חוקרים שונים כאחד המהלכים המרכזיים העומדים בבסיס הפיכתה של החברה המערבית לחברת מעקב (society surveillance) ראו David Murakami Wood & C. William R. Webster, Living in Surveillance Societies: The, לדוגמה Normalisation of Surveillance in Europe and the Threat of Britain’s Bad Example, 5 J. CONTEMP. (2009 (259. RES EUROPEAN. מאמר זה טוען, באופן ביקורתי, כי השימוש בכלי הפיקוח השונים הופך ל"נורמלי" יותר ויותר ברחבי אירופה וכי למהלך זה השפעה על היחס בין חירות לביטחון. מתוך: כללים ליישום חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018, משרד המשפטים.
↑  ביני אשכנזי, יקי אדמקר‏, היועמ"שית: יש להפסיק את סבסוד מעונות היום לאברכים המיועדים לגיוס, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2024
↑  בעקבות פסיקת בג"ץ: אתגר מעונות היום | שלום נגר - בחדרי חרדים, באתר www.bhol.co.il, ‏2024-07-01
↑  תפוסה ותקן כוח אדם במעונות יום ומשפחתונים, משרד העבודה
↑  בטיחות במעונות יום, משרד החינוך
↑  מעון יום בפיקוח, באתר כל זכות
↑  חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות
↑  רפי אשכנזי, מטה המאבק נגד התעללות בגיל הרך, באתר פייסבוק
↑  אילנה שטוטלנד,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'‏לא לוקחות סיכון: האמהות שמשאירות את הילדים בבית, באתר מעריב אונליין, 20 ביוני 2018
↑  רבינוביץ, מסגרות יום לפעוטות עד גיל שלוש, באתר הכנסת
↑  דרגות השתתפות במימון מעונות יום ומשפחתונים, באתר כל זכות
אוליבר וג'יימס פלפס

אוליבר וג'יימס פלפס
האחים ג'יימס אנדרו פלפס ואוליבר מרטין ג'ון פלפס (באנגלית: James Andrew Eric Phelps and Oliver Martyn John Phelps; נולדו ב-25 בפברואר 1986) הם תאומים זהים בריטים ושחקנים הידועים בעיקר בשל גילומם של פרד וג׳ורג׳ וויזלי בסדרת סרטי הארי פוטר.
ביוגרפיה

ג'יימס ואוליבר פלפס נולדו למרטין וסוזן פלפס בסאטון קולפילד שבאזור ברמינגהם, אנגליה. הם למדו בבית הספר היסודי ליטל סאטון ובתיכון על שם ארתור טרי.
כיום, לשניים פודקאסט משותף הנקרא "Normal not normal". בנוסף הם מנחים תוכנית טיולים באמאזון פריים. במהלך התוכנית הם נפגשים עם שחקנים (חלקם שיחקו איתם בהארי פוטר) ועם אנשים מוכרים אחרים ומטיילים ברחבי העולם (בין היתר באיסלנד, אוסטריה ואירלנד).
ביוגרפיה > הארי פוטר

בשנת 2000, בהיותם בני 14, ניגשו להשתתף באודישן פתוח לתפקידיהם של התאומים פרד וג׳ורג׳ וויזלי לסרט הארי פוטר ואבן החכמים. למרות שלא היה להם ניסיון קודם במשחק, לאחר שישה אודישנים נבחרו לתפקידים של פרד וג'ורג' וויזלי, אותם המשיכו לגלם גם ביתר הסרטים.
האחים גם היו מעורבים בתערוכה של הארי פוטר; הם היו נוכחים בעת פתיחתה הרשמית ב-2009 בשיקגו ומאז המשיכו לעקוב אחרי סיוריה בערים ומדינות שונות כדי לקדם אותה. בחודש ינואר 2014, השתתפו בחגיגת הארי פוטר באורלנדו, עם שחקנים אחרים בהארי פוטר שאליהם התחברו במהלך סדרת הסרטים: אוונה לינץ' (לונה לאבגוד), מתיו לואיס (נוויל לונגבוטום) ודבון מוריי (שיימוס פיניגאן).
ב-2022 התאחדו התאומים פלפס והקאסט המקורי של הארי פוטר, ביניהם דניאל רדקליף, רופרט גרינט ואמה ווטסון במסגרת ספיישל האיחוד הארי פוטר: בחזרה להוגוורטס.
ביוגרפיה > סרטים אחרים

השניים השתתפו בסרטים וסדרות כגון בריטניה (קאלום ופינלי אנדרסון), האויב האויב הכי גדול, דני וגן החיות האנושי, המלך של החנונים והאויב הכי גדול.
בשנת 2021 שיחקו בסרט אתמול בלילה בסוהו של הבמאי אדגר רייט.
דורית אורגד

| --- | --- |

 לידה:  5 באוקטובר 1936 (בת 88) ברסלאו, הרייך הגרמני 
 שם לידה:  Ledermann 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת בר-אילן 
 שפות היצירה:  עברית 
 בן זוג:  עמוס הלר
 צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  פרס זאב לספרות ילדים ונוער (1987)  פרס ברנשטיין  פרס היצירה לסופרים עבריים 
 
דורית אורגד (נולדה ב-5 באוקטובר 1936) היא סופרת ישראלית הכותבת לילדים ונוער ולמבוגרים.
ביוגרפיה

דורית אורגד נולדה בברסלאו שבגרמניה (כיום בפולין) לאב רופא, קרל לדרמן. בשנת 1939, כשהייתה בת שלוש, עלתה לארץ ישראל עם משפחתה, שהשתקעה בנתניה. אביה של אורגד נפטר מהתקף לב כשהייתה בת 13 וחצי. את סיפור מותו סיפרה הבת בספרה "עמליה וג'ו". בצה"ל הייתה מדריכת גדנ"ע. סיימה לימודים בכלכלה וסוציולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים ועבדה בהדרכת נוער ובהוראה. ב-1986 קיבלה תואר דוקטור לפילוסופיה יהודית מטעם אוניברסיטת בר-אילן, על עבודה בנושא "זיקתו של פרנץ רוזנצווייג לרבי יהודה הלוי". עם קבלת הדוקטורט לימדה, בצד כתיבת ספרות יפה, במוסדות להשכלה גבוהה. כיום היא מנחה סדנאות לכתיבה יצירתית, מרצה על ספריה במפגשים ספרותיים, כותבת פרוזה ושירה למבוגרים. מרבה להשתתף במפגשים ספרותיים והיסטוריים בנתניה, בה גדלה.
חיים מקצועיים

הנושאים שהיא עוסקת בהם בספריה מגוונים – ההתייחסות לעולים חדשים, לחריגים, למי שנתקל בקשיים מסיבות שונות, בזכות שיש לאדם (גם אם הוא "אדם קטן") לכבוד. אחדים מספריה מבוססים על פרקים מעניינים מתולדות חיי העם היהודי. ספרים אחרים מביאים סיפורים מן ההווי הישראלי ומעלים שאלות אקטואליות, אישיות וחברתיות. ארבעה עשר מספריה מספרים על חוויות הקשורות לבעלי חיים. סיפורי האגדות שלה עוסקים בנושאים אוניברסליים, כגון – צורת ממשל הולמת, מהות החברה, קנאה בין אחים, דעות קדומות ועוד.
עסקה בהוראה במוסדות אקדמיים ובעיתונאות.
פרסמה למעלה משישים ספרים לילדים, לנוער ולמבוגרים, כולל ספר שירים. חלק מספריה תורגמו לאנגלית, צרפתית, איטלקית, ספרדית, גרמנית, רוסית, ערבית ויפנית. אחדים מספריה הוסרטו לטלוויזיה, עובדו למחזות תיאטרון ושודרו ברדיו.
בשנים האחרונות היא מנחה סדנאות כתיבה לילדים ולמבוגרים.
אורגד הייתה נשואה לעמוס הלר (שעברת את שמו לאורגד, כשמה), רואה חשבון במקצועו, עד מותו ב-2016. לבני הזוג שלוש בנות.
פרסים

פרס האגודה להבנה בין-דתית בישראל, על ספרה "בשעת מבחן".
1981 – פרס למדן לספרות ילדים ונוער, על ספרה "אבטיחים שלא בעונה".
פרס ברנשטיין, על ספרה "שני חברים בממלכת הצלבנים".
פרס אדריאן תומאס, על ספרה "אל מקום חדש".
1987 – פרס זאב לספרות ילדים ונוער, על ספרה "הנער מסיביליה".
פרס מצעד הספרים מטעם משרד החינוך והטלוויזיה החינוכית, על ספרה "קצינת אימוץ".
פרס יעקב אשמן לסיפור קצר, על סיפורה "סוכת הגפנים של פיאנדו" (מופיע בקובץ "משפטו של המלך רובוסטה").
פרס הדסה וקרן חיפה, על ספרה "סודות אפלים".
תשנ"ט – פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים, על מכלול יצירתה.
פרס יד ושם, על ספרה "הלב שחיפש – הלב שמצא".
2005 – אות "כלת האור".
2017 - פרס ע"ש דבורה עומר לעידוד פרסום היצירה לספרות ילדים ונוער
2018 - פרס על מפעל חיים
2022 - פרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך
הערות שוליים

↑  אורגד באתר geni.
↑  דורית אורגד, באתר הון תרבותי
↑  יוני במוזיאון נתניה – הרצאות מפגשים ויצירה לכל המשפחה, באתר המועצה לשימור אתרי מורשת
↑  הסופרת דורית אורגד למען ילדי יישובי הדרום, הסופרת דורית אורגד למען ילדי יישובי הדרום, באתר נתניה, ‏25/10/2023
↑  סיור מהספרים, באתר היכל התרבות נתניה, ‏8.6.2018
↑  רותי קדוש,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'שני לבבות, שבר אחד, באתר nrg‏, 31 בינואר 2001
↑  דנה שגב, הסופרת דורית אורגד - "כלת האור", באתר "אסימון", 16 בדצמבר 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275921505171  PLWABN: 9811260858205606  BnF: cb125368117 (data)  GND: 103645373  ISNI: 0000 0000 6649 8367  LCCN: n79010309  NDL: 00909602  NLA: 35906040  NLK: KAC200712780  NTA: 148410839  SUDOC: 166927090  VIAF: 70197493   WorldCat (עם VIAF): 70197493
יקטרינה קולסניקובה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בדצמבר 1907 
 פטירה:  10 במרץ 1993 (בגיל 85) 
 מדינה:  רוסיה 
 מקצוע:  אגרונומית 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (28 בפברואר 1993) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  יקטרינה קולסניקובה
 
יקטרינה קולסניקובה (ברוסית: Екатерина Колесникова‏; 5 בדצמבר 1907 – 10 במרץ 1993) הייתה איכרה רוסיה, שהצטרפה לשורות הפרטיזנים במהלך מלחמת העולם השנייה. הוכרה כחסידת אומות העולם על הצלת ילדה יהודיה ממוות בידי הנאצים בתקופת השואה.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

קולסניקובה התגוררה יחד עם בעלה ובנה בעיר סימפרופול שבחצי האי קרים. היא הייתה מיודדת עם אישה יהודייה בשם מריה פלדמן. בדצמבר 1941, כאשר ריכזו הגרמנים את כל יהודי העיר סימפרופול בגטו, ביקשה מריה מקולסניקובה להגן על בתה של מריה, קטיה בת ה-11. קולסניקובה לקחה את הילדה היהודיה לביתה, והסתירה אותה במשך יותר משנתיים. הילדה זכתה לטיפול מסור. הגרמנים ערכו חיפושים תכופים בביתה של קולסניקובה, וקטיה, שהסתתרה מרבית ימיה בארון, הייתה יוצאת ממחבואה כדי לנשום אוויר צח רק בלילה. קולסניקובה ובעלה היו מעורבים גם בפעילות מחתרתית בעיר, ובמרץ 1944 הם לקחו את בנם ואת קטיה, והצטרפו לפרטיזנים ביערות, שם שהו עד השחרור, ב־13 באפריל.
לאחר המלחמה

אחרי המלחמה, בעלה של קולסניקובה נעצר על ידי השלטונות הסובייטים והוגלה למרכז אסיה, והיא נותרה לבדה לטפל בבנה ובקטיה, שהתייתמה במהלך הכיבוש. מטעמים הומניטריים, ולמרות המצוקה הכלכלית שלה, קולסניקובה אימצה באופן חוקי את הילדה היהודיה, קטיה פלדמן, והמשיכה לגדל אותה באהבה, יחד עם בנה.
הכרה והנצחה

ב-28 בפברואר 1993 הכיר יד ושם ביקטרינה קולסניקובה כחסידת אומות העולם ושמה נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם ביד ושם. בנוסף התקיים טקס במוסקבה. קולסניקובה נפטרה ב-10 במרץ 1993.
הערות שוליים

1 2 3  יקטרינה קולסניקובה, באתר יד ושם (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'
תוצאות מלחמת העולם הראשונה

הלחימה במלחמת העולם הראשונה הסתיימה כאשר הפסקת האש נכנסה לתוקף בשעה 11:00 ב-11 בנובמבר 1918 עם חתימת הסכם הכניעה הגרמני.
ההסגר על גרמניה

בעקבות המלחמה הטילו מדינות ההסכמה הסגר ימי על גרמניה. מעריכים כי הסגר זה גרם למותם של אזרחים רבים בשל תת-תזונה במשך השנתיים האחרונות למלחמה. תחזוקת ההסגר, כפי שתואר על ידי רוברט לקי ב-Delivered From Evil, "יענה את הגרמנים... וישלח אותם בזעם הייאוש לזרועות השטן". מצור זה וההשפלה בחוזה ורסאי גרמו להיסטוריונים רבים לטעון כי היחס לגרמניה לאחר המלחמה הגדולה היה אחת מהסיבות לפרוץ מלחמת העולם השנייה.
צ'רצ'יל התייחס להסגר בנאומו ב-3 במרץ בבית הנבחרים הבריטי:
אנו שומרים על אמצעי הכפייה שלנו פעילים לגמרי... אנו מתחזקים את המצור בקנאות... גרמניה קרובה מאוד לגוויעה ברעב. העדויות שקיבלתי... מראות... את סכנת הקריסה הגדולה בה נתון כל מרקם החיים החברתי והלאומי של גרמניה, תחת לחץ הרעב ותת-התזונה.
ההסגר לא הוסר עד לאחר יוני 1919, עם חתימת חוזה ורסאי.
חוזה ורסאי

תוצאת ועידות השלום בפריז ביוני 1919, היה חוזה ורסאי – סופה הרשמי של המלחמה. בין 440 סעיפיו, דרש החוזה שגרמניה תקבל אחריות על פתיחת המלחמה ותשלם פיצויים כבדים. ההסכם כלל גם פסקה, שחייבה את הקמת חבר הלאומים. הסנאט האמריקאי מעולם לא אישר את האמנה, למרות מסע התמיכה באמנה שבו פצח נשיא ארצות הברית, וודרו וילסון. ארצות הברית נשאה ונתנה על חוזה שלום נפרד עם גרמניה, שהושלם באוגוסט 1921.
מגפת השפעת

מקרה נפרד אך קשור היה מגפת השפעת הגדולה. זן חדש של שפעת, שמקורו בארצות הברית אולם כונה באופן מטעה "שפעת ספרדית", נישא בטעות לאירופה עם הכוחות האמריקאים. המחלה התפשטה במהירות דרך יבשת אמריקה ואירופה, וקנתה אחיזה לבסוף בעולם כולו. מספר המתים המדויק אינו ידוע, אך ההערכה כי מדובר בכ-50 מיליון איש אינה נחשבת למוגזמת.
תוצאות גאופוליטיות וכלכליות > מהפכות

מאורע חשוב ביותר, שנגרם בגלל המחסור הכלכלי הקשה ברוסיה בעקבות המלחמה, היה המהפכה הרוסית שהביאה להפלת המשטר הצארי, ובסופה עלו הבולשביקים לשלטון. אך התקוממויות של סוציאליסטים וקומוניסטים התרחשו גם במדינות אירופאיות אחרות מ-1917 והלאה, בעיקר בגרמניה והונגריה.
תוצאות גאופוליטיות וכלכליות > גרמניה

הגרמנים נאלצו לוותר למדינות שונות על כמעט 13 אחוזים משטחי האימפריה שלהם. החלק ה"מוחרם" הגדול ביותר מגרמניה הוחזר לפולין, שתבעה את רוב השטחים שהיו בבעלותה לפני החלוקות של 1772–1795. פרובינציות אלה נבלעו על ידי גרמניה ב-1881; חלקן נקראו לעיתים בשם "המסדרון הפולני" בגלל מיקומן בין פרוסיה המזרחית לבין שאר גרמניה. בריטניה וצרפת לקחו את מרבית הקולוניות של גרמניה ואת שטחי האימפריה העות'מאנית מחוץ לטורקיה כמנדטים מטעם חבר הלאומים.
למרות ההשפלה שבשלום זה, גרמניה כיבדה את גיבורי המלחמה שלה והנציחה את ניצחונותיה. ראויה לציון במיוחד בניית (1927) האנדרטה הגדולה לזכר ניצחונם על הרוסים בקרב טננברג.
מיליטריסטים גרמנים יצרו עד מהרה תאוריות לגבי המהפכות בגרמניה, שלטענתם מנעו את ניצחונה במלחמה הגדולה. גרמנים רבים נטו להאמין שהם יכלו לנצח במלחמה אלמלא בוגדנותם של פוליטיקאים בעורף. היה צורך במלחמת העולם השנייה כדי לשכנע אותם שלא כך הדבר.
על אף שארצות הברית תמכה בתשלום פיצויים גרמני, היא מצאה עצמה בסופו של דבר מלווה כספים לגרמניה לשם שיקום כלכלתה, שחלק ניכר מהם שימשו למעשה לתשלום הפיצויים. גרמניה שילמה פיצויים גם בצורת סחורות וחומרים אחרים; עם זאת, תוצאתם הכוללת של פיצויים אלה הייתה מיתון כלכלי לא רק בגרמניה, אלא גם במדינות אחרות להן גרמניה ייצאה סחורות במחירי שוק נמוכים.