stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אקאתיזיה
טיפול

מחקרים מצביעים על כך שבנזודיאזפינים, פרופרנולול ואנטיכולינרגיות ועשויים לסייע בטיפול באקאתיזיה חריפה, אך הם הרבה פחות יעילים בטיפול באקאתיזיה כרונית. טיילור וחובריו מצא כי הורדת מינון התרופות האנטי פסיכוטיות יעילה כטיפול ראשוני לאקאתיזיה, שמקורה בתרופות, כל עוד הדבר נעשה באופן הדרגתי ומבוקר. מחקר אחד הראה כי ויטמין B יהיה יעיל גם הוא. התערבויות פרמקולוגיות נוספות, כוללות אנטגוניסטים (למשל, פרופראנולול), בנזודיאזפינים (למשל, לורזאפם), אנטיכולינרגיות (למשל, בנזטרופין) ותרופות סרוטונין (למשל, ציפרוהפטדין).
אפידמיולוגיה

נתונים אפידמיולוגיים שפורסמו עבור אקאתיזיה מוגבלים ברובם לתקופות טיפול שקדמו להופעתם של תרופות אנטי-פסיכוטיות מדור שני. סחדוו (באנגלית: Sachdev) דיווחו על שיעור שכיחות של אקאתיזיה חריפה של 31% עבור 100 מטופלים שטופלו במשך שבועיים עם תרופות. סחדוו (באנגלית: Sachdev), דיווח על טווח שכיחות בין 0.1% ל -41%. סביר להניח ששיעורי השכיחות נמוכים יותר בטיפול הנוכחי, שכן תרופות אנטי-פסיכוטיות מהדור השני נושאות סיכון נמוך יותר לאקאתזיה.
קריאה נוספת

Barnes, T. R. (1989). A rating scale for drug-induced akathisia. The British Journal of Psychiatry, 154(5), 672-676.
Drake, R. E., & Ehrlich, J. (1985). Suicide attempts associated with akathisia. The American journal of psychiatry.
Kane, J. M., Fleischhacker, W. W., Hansen, L., Perlis, R., Pikalov III, A., & Assunção-Talbott, S. (2009). Akathisia: an updated review focusing on second-generation antipsychotics. Journal of Clinical Psychiatry, 70(5), 627.
ראו גם

תסמונת הרגל חסרת המנוחה
אגוניסטים של דופמין
הערות שוליים

↑  FERNANDO ESPI FORCEN, KONSTANTINA MATSOUKAS, YESNE ALICI, Antipsychotic-induced akathisia in delirium: A systematic review, Palliative & supportive care 14, 2016-2, עמ' 77–84 doi: 10.1017/S1478951515000784
1 2  Jennifer E. Thomas, Joshua Caballero, Catherine A. Harrington, The Incidence of Akathisia in the Treatment of Schizophrenia with Aripiprazole, Asenapine and Lurasidone: A Meta-Analysis, Current Neuropharmacology 13, 2015-9, עמ' 681–691 doi: 10.2174/1570159X13666150115220221
1 2 3 4 5 6  Mounir A. Soliman, Areej Abdulrazzaq Alfaraj, Carolyn A. Eidt, James B. Lohr, The clinical challenges of akathisia, CNS Spectrums 20, 2015/12, עמ' 1–16 doi: 10.1017/S1092852915000838
↑  Encyclopedia of Movement Disorders, Academic Press, 2010-02-26. (באנגלית)
↑  Encyclopedia of Movement Disorders, Academic Press, 2010-02-26. (באנגלית)
↑  Akathisia: Is restlessness a primary condition or an adverse drug effect?, www.mdedge.com (באנגלית)
1 2 3 4  John M. Kane Wolfgang W. Fleischhacker Lars Hansen Roy Perlis Andrei Pikalov III Sheila Assunção-Talbott, Akathisia: An Updated Review Focusing on Second-Generation Antipsychotics, The Journal of Clinical Psychiatry 70, 2009-04-21, עמ' 627–643 doi: 10.4088/JCP.08r4210
↑  Journal of Clinical Neuroscience, www.jocn-journal.com
↑  Stephen M. Stahl, Anton J. M. Lonnen, The Mechanism of Drug-induced Akathsia, CNS spectrums, 2011-01-15
↑  SAGE Journals: Your gateway to world-class journal research, SAGE Journals (באנגלית)
↑  Journal of the American Pharmacists Association, www.japha.org
↑  Raphael J. Leo, Movement Disorders Associated With the Serotonin Selective Reuptake Inhibitors, The Journal of Clinical Psychiatry 57, 1996-10-15, עמ' 449–454
↑  Marc E. Agronin, Gabe J. Maletta, Principles and Practice of Geriatric Psychiatry, Lippincott Williams & Wilkins, 2006. (באנגלית)
1 2  T. R. Barnes, A rating scale for drug-induced akathisia, The British Journal of Psychiatry: The Journal of Mental Science 154, 1989-5, עמ' 672–676
↑  Hiroko Akagi, T Manoj Kumar, Akathisia: overlooked at a cost, BMJ : British Medical Journal 324, 2002-06-22, עמ' 1506–1507
↑  Jong-Hoon Kim, Hee-Jung Byun, Prevalence and characteristics of subjective akathisia, objective akathisia, and mixed akathisia in chronic schizophrenic subjects, Clinical Neuropharmacology 26, 2003-11, עמ' 312–316
↑  מבוגרים בעלי אתאזיה חריפה בעלת השפעות קוגנטיביות, באתר www.tandfonline.com
1 2 3  Psychiatry Online, ajp.psychiatryonline.org
1 2  Psychiatry Online, ajp.psychiatryonline.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph360306 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
Love and Music

Love and Music (בעברית: אהבה ומוזיקה) הוא האלבום המשותף העשירי של דולי פרטון ופורטר ווגונר, אשר יצא לאור ב-2 ביולי 1973 על ידי חברת התקליטים RCA ויקטור. מתוך האלבום יצא הסינגל "If Teardrops Were Pennies", אשר הגיע למקום השמיני במצעד שירי הקאנטרי של בילבורד.
הקלטה

הקלטות האלבום התרחשו בתאריכים 12 ו-13 בפברואר 1973 כאשר במהלך יומיים אלו הוקלטו שבעה משירי האלבום. לאחר מכן השניים חזרו שוב להקליט את האלבום ב-9 באפריל ובאותו היום השלימו את ההקלטות. השיר "In the Presence of You" הוקלט קודם לכן לאלבום אחר של השניים.
ביקורת

האלבום קיבל ביקורות חיוביות ברובו. במגזין בילבורד נכתב: "אוסף של בלדות אהבה עם כמה מהשירים המשובחים שהזוג העקבי הזה עשה אי פעם. מלבד הסינגל ושיר נוסף, דולי ו/או פורטר כתבו כל שיר, וניכר שהם היו במצב רוח רומנטי. מוזיקת אהבה מעוצבת, עם כמה מילים נצחיות, והיא אחת שכולם ירצו. יש אפילו דקלום של דיאלוג. בדיאלוג הם אמרו כי לשמונה מתוך עשר המנגינות יש פוטנציאל להיות בסביבה במשך זמן רב. הם סיכמו בהערה לסוחרי תקליטים ואמרו כי גרסת הכיסוי שלה ללס רברט נותנת את האווירה של אלבום".
רשימת רצועות

| Love and Music> מס' | Love and Music> שם | Love and Music> משך | Love and Music>  | Love and Music>  | Love and Music>  | Love and Music>  | Love and Music>  | Love and Music>  | Love and Music>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | If Teardrops Were Pennies  | 2:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sounds of Night  | 2:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Laugh the Years Away  | 2:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | You  | 2:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Wasting Love  | 1:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Come To Me  | 2:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Love Is Out Tonight  | 2:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | In The Presence Of You  | 2:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | I Get Lonesome by Myself  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | There'll Always Be Music  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 25:33 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Love and Music, נבדק ב-2021-03-27
↑  "Top Album Picks" (PDF). American Radio History. Billboard. July 14, 1973. p. 62. Retrieved January 16, 2020.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ea28dc74-ff29-44e4-b989-0d1c3285f5dc
שי דוידאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1984? (בן 41 בערך) 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים (יולי 2009)  אוניברסיטת קורנל (מאי 2015) 
 מוסדות:  אוניברסיטת קולומביה (1 ביולי 2019)  Woodrow Wilson School (1 בספטמבר 2015)  אוניברסיטת פרינסטון (1 בספטמבר 2015–30 ביוני 2016)  בית הספר החדש למחקר חברתי (1 ביולי 2016–30 ביוני 2019) 
 www.shaidavidai.com
 
שי דוידאי הוא פסיכולוג חברתי ישראלי-אמריקאי, מרצה בכיר בבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטת קולומביה. התפרסם בהיותו קול בולט במחאה נגד ההפגנות הפרו-פלסטיניות בקמפוסים האמריקאיים בעקבות מלחמת חרבות ברזל בשנים 2023–2024.
הוא בנם של התורמים ליחידת קוצבי הלב בשיבא והתפרסם ציבורית לראשונה בעקבות פעילותו כנגד הרפורמה המשפטית בישראל
השכלה

דוידאי השלים את לימודי התואר הראשון בפסיכולוגיה וקוגניציה באוניברסיטה העברית בין השנים 2006–2009. בשנת 2015 הגיש את עבודת הדוקטורט בתחום פסיכולוגיה חברתית ופסיכולוגיה של האישיות, באוניברסיטת קורנל, והמשיך לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון. בין השנים 2016–2019 לימד בבית הספר החדש למחקר חברתי, והחל משנת 2019 הוא מלמד בבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטת קולומביה.
מחקריו של דוידאי בוחנים את השיפוט היומיומי של אנשים את עצמם, אנשים אחרים והחברה כולה. הוא מתעניין בכוחות שמעצבים ומעוותים את התפיסות הסובייקטיביות של אנשים את העולם והשפעתם על שיפוטים, העדפות ובחירות.
פעילותו כנגד המחאות האנטי-ישראליות באוניברסיטה קולומביה

מאז השבעה באוקטובר משמיע דוידאי את דעתו כלפי אוניברסיטת קולומביה, בה הוא מלמד, ומבקר את התנהלותה כלפי גילויי השנאה בתחומה. סרטון שלו מדבר ברחבת האוניברסיטה על ההנהלה שסירבה להתבטא נגד ארגוני סטודנטים תומכי טרור הפך לוויראלי בימיה הראשונים של המלחמה. במהלכו אמר: "אני מרצה, אני ישראלי, אבל לפני כל זה, אני אבא, יש לי שני ילדים יפהפיים, ואני מדבר אליכם כאבא. ואני רוצה שתדעו: אנחנו לא יכולים להגן על ילדיכם מול ארגוני סטודנטים שתומכים בטרור, כי נשיאת אוניברסיטת קולומביה לא מוכנה להתבטא נגד ארגוני סטודנטים תומכי טרור״.
ב-8 במרץ 2024 פרסם כי האוניברסיטה חוקרת אותו בעקבות הביקורת שהשמיע.
במרץ 2024 אסף ארגון בשם We Are Tov חתימות של 33,000 אנשים בקריאה לאוניברסיטת קולומביה לתמוך בדוידאי ולהפסיק את החקירה שהתחילה כנגדו.
ב-22 באפריל 2024, ערב חג הפסח, הודיע כי הוא מתכנן להיכנס לקיים "ישיבה שלווה" באזור שבו נמצאים המפגינים הפרו-פלסטינים, ובעקבות זאת חסמה האוניברסיטה את תעודת העובד האוניברסיטאית שלו. כשביקש להיכנס לשטח האוניברסיטה, נחסמה כניסתו והוסבר לו כי הדבר נעשה משום שלא ניתן להבטיח את ביטחונו. דוידאי הסביר שלא ביקש להוביל הפגנה נגדית, כפי שנטען כנגדו, אלא רק להקריא את שמות החטופים. הוא קרא לאנשי ציבור ישראלים לתמוך בסטודנטים היהודים בארצות הברית בפומבי על מנת להפעיל לחץ על קובעי מדיניות אמריקאים.
בעקבות העימותים השווה את האיסור על כניסתו לקמפוס להרחקת יהודים מהאקדמיה בגרמניה הנאצית. והוסיף ביחס למחאות כי מדובר בתהליך של שטיפת מוח עם דוקטרינה. כמו שעורכי דין ורופאים ועיתונאים בגרמניה הפכו לתומכי השמדת היהודים ובעד היטלר. לדבריו התהליך מואץ עקב הרשתות החברתיות וחיזוק לכך מצד האוניברסיטאות. הוא האשים גם את הנהלת האוניברסיטה על כך ש"הם מוכנים להשתמש במוח של היהודים, אבל לא לתת ליהודים להיכנס." בעקבות אירועים אלו הביע חבר בית הנבחרים האמריקאי ג'ארד מוסקוביץ' תמיכה בדוידאי ובטיעוניו לגבי טקטיקות נאציות.
ביולי 2024 העלה לאוויר הסכת ראיונות בשם 'Here I Am with Shai Davidai' (אני כאן עם שי דוידאי) שעוסק במלחמה באנטישמיות ובזכויות האזרח של יהודים.
הערות שוליים

1 2  יואב זהבי, המרצה הישראלי שכניסתו לאוניברסיטת "קולומביה" נאסרה: "קורה אולי לראשונה מאז גרמניה הנאצית", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 באפריל 2024
↑  רוני דורי, "המשטרה החליטה שהיא בעד הממשלה ולא בעד העם", באתר כלכליסט, 3 באוגוסט 2023
↑  Shai Davidai, אתר אישי של המרצה
1 2 3  KOH EWE, Who Is Shai Davidai? The Columbia Professor Protesting Protesters, TIME, ‏2024-04-23 (באנגלית)
1 2  דור מלול, הפרופסור הישראלי שעומד במרכז הסערה בקולומביה: "המפגינים הבינו שהם יכולים להזמין טרוריסטים והם לא יסולקו", באתר ישראל היום, ‏24.4.2024
↑   ציוץ של Shai Davidai ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 במרץ 2024
↑  ניקולס גולדבאום, שי דוידאי, פרופסור מקולומביה ישראלית שהתרעם נגד אנטישמיות בקמפוס, אומר שהאוניברסיטה חוקרת אותו, באתר Datilin, ‏2024-03-08
1 2  ציפי שמילוביץ, הפרופ' הישראלי שלא הורשה להיכנס לאונ' קולומביה: "גם בשנות ה-30 היו מי שהסיטו מבט", באתר ynet, 23 באפריל 2024
↑  דניאל אדלסון, כוסות סטארבקס לצד סמלי חיזבאללה וחמאס - באוניברסיטת קולומביה: "צועקים בחוץ אינתיפאדה״, באתר ynet, 23 באפריל 2024
↑  רוני דורי, "מעדיף להיות מובטל - מאשר להמשיך לעבוד באוניברסיטה עם תומכי חמאס", באתר כלכליסט, 23 באפריל 2024
↑  Here I Am With Shai Davidai, YouTube
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ORCID: 0000-0002-2603-2217
טירה (עיר)

ערך זה עוסק בעיר במחוז המרכז בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הכניסה הדרומית לטירה
נשיא המדינה ראובן ריבלין בביקור בעיר טירה מלווה בראש העירייה מאמון עבד אלחי היושב משמאלו,  2015
טִירֶה או אל-טירה (בערבית: الطيرة, תעתיק מדויק: אלטירה, בהגייה ערבית-ספרותית: טִירַה) היא עיר ערבית-מוסלמית במחוז המרכז בישראל, שרבים מקרב תושביה הם בני דת האסלאם מהזרם הסוני. העיר שוכנת מצפון לקיבוץ רמת הכובש ולעיר כפר סבא, ומדרום-מערב לעיר טייבה ולמחלף אייל, ונחשבת אחד מיישובי "המשולש" הערביים. המוח'תאר הראשון של טירה היה עבד אלראוף סמארה.
טירה הוכרזה כעיר בשנת 1991.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הכפר נוסד בידי תושבים מהכפר הפלסטיני באקה אל-חטב שבשומרון.
בתקופת המנדט השתייך הכפר לנפת טולכרם. בכפר פעל ועד מקומי.
סקר הכפרים משנת 1945 אמד את אוכלוסיית הכפר ב-3,180 תושבים בשטח של 26,803 דונמים.
אזור הכפר נכלל בשטח שיועד למדינה היהודית לפי החלטת החלוקה של האו"ם מ-29 בנובמבר 1947.
במהלך מלחמת העצמאות, נמלטו חלק מתושבי הכפר הסמוך מיסכה לטירה, לאחר שב-15 באפריל 1948 הורו כנראה קציני ההגנה לתושבים לעזוב את הכפר.
היסטוריה > קרב טירה במלחמת העצמאות

מרבית חללי מבצע מדינה נפלו בקרב טירה. בבוקר ה-13 במאי 1948 יצא כוח המורכב ברובו מבני מושבי האזור (כפר הס, עין ורד ועוד) ומחיילי חטיבת אלכסנדרוני. מטרת הכוח הייתה לבצע חסימה מול טירה ולמנוע מכוחות ערבים להתערב בקרב בכפר סאבא הערבית. בטירה היו לוחמים מקומיים, לוחמים מטייבה ביחד עם לוחמים מצבא קאוקג'י.
כשהגיעו אנשי הכוח לפאתי טירה, הם צפו על הכפר ונראה להם כאילו הוא נטוש; בשלב זה נתקבלה הפקודה לכבוש את טירה. כבר בתחילת ההתקפה נתקל הכוח בשטח פתוח באש מכל העברים, שנורתה על ידי ערבים מטייבה הסמוכה. רוב הלוחמים נהרגו תוך זמן קצר, רק בודדים הצליחו לסגת, וכך הניסיון לכבוש את טירה נכשל. בשטח נשארו 23 גופות חללים. רק בהתערבות הצלב האדום הוחזרו הגופות לקבורה במצב קשה. ארבע גופות לא הוחזרו ויש עדויות שהן נגררו לטייבה, לטולכרם ולנור שאמס ושם כנראה נקברו. עד היום לא נמצאו גופות הנעדרים מקרב טירה.
למחרת היה כל השטח שממזרח לקלקיליה בידי כוחות ההגנה. לאחר הכיבוש הוחזק הכפר[דרושה הבהרה] על ידי כוחות החי"ם. כעבור יומיים פתחו שוב הערבים בהתקפה עזה על הכפר. לעזרת הלוחמים נשלח כוח מגדוד 32 של חטיבת אלכסנדרוני, אך ההתקפה נהדפה על ידי אנשי החי"ם המגינים עוד בטרם הגיעה התגבורת לזירת הקרב.
באותו לילה, לאחר התקפת הערבים, ערך גדוד 32 סדרת פשיטות כדי לרתק אותם; במסגרת זו הוא פוצץ גשרים במבואות קלקיליה וטולכרם, מיקש דרכים והטריד באש בסיסי אויב. נעשה ניסיון לכבוש את קלקיליה אך ניסיון זה נכשל.
אוכלוסייה

במפקד הבריטי שנערך בשנת 1922 נמנו בכפר 1,582 נפשות: 767 גברים ו-845 נשים, כולם מוסלמים. במפקד שנערך ב-1931 גדלה האוכלוסייה ל-2,192 נפשות: 1,115 גברים ו-1,077 נשים, כולם מוסלמים למעט שני נוצרים. הם התגוררו ב-380 בתים.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בטירה 27,600 תושבים, מתוכם 27,495 תושבי ישראל (מקום 84 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+1.4% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 68.5%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 8,215 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
עסקים

בימי השבוע הרגילים הפעילות העסקית בעיר דלילה למדי. מרבית התושבים עובדים כיום מחוץ לעיר, ובעיקר בקרב המגזר היהודי. לעומת זאת, בימי שישי ובשבתות קיים בעיר שוק פופולרי (הממוקם באזור היציאה הדרומית לכיוון רמת הכובש והעיר כפר-סבא), כאשר רבים מתושבי השרון היהודים פוקדים את מסעדות העיר, בתי העסק שלה ושווקיה. תנועת הקונים ההמונית התקיימה במשך שנים ברציפות, פרט לתקופת האינתיפאדה[דרוש מקור].
תחבורה

במסגרת הקמת המסילה המזרחית מתוכננת בכניסה המזרחית לעיר תחנת הרכבת טירה – כוכב יאיר, בנוסף צפוי להיבנות לצד תחנת הרכבת מסוף תחבורה ציבורית.
תרבות

בעיר מתקיים מדי שנה פסטיבל רמדאן מרקט. באוגוסט 2023 חשף אתר התחקירים "הקול היהודי" כי בפסטיבל שנערך בשנת 2022 הושמעו תכנים פלסטינים לאומניים וסגן-ראש העיר הדגיש כי העיר טירה "חלק חי, פעיל ונמרץ מעמנו הפלסטיני". הזמרת למה אבו גאנם הקדישה במהלך פסטיבל רמדאן זה שירי הוקרה לאמהות המחבלים.
אקלים

האקלים בטירה הוא אקלים ים תיכוני. בקיץ חם ולח, בסתיו ובאביב מתון ובחורף קר וגשום. מזג האוויר בטירה נחשב אידיאלי לחקלאים, שמגדלים סוגים שונים של פירות וירקות בפריפריה של העיר.
ערים תאומות

גרמניה בורג (אנ'), גרמניה
תושבים בולטים

דליה פדילה - אשת חינוך
סייד קשוע - עיתונאי, תסריטאי, סופר, קולנוען ופובליציסט. החל משנת 2014 מתגורר לסירוגין גם בארצות הברית.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  Roy Marom, מרום, רועי, הפרכת השממה ההתיישבות הערבית המתרחבת בשרון ובמערב הר שכם, 1948 1700, חיפה, 2022 (עבודת דוקטורט) Dispelling Desolation: The Expansion of Arab Settlement in the Sharon Plain and the Western Part of Jabal Nablus, 1700-1948 (PhD dissertation), הפרכת השממה ההתיישבות הערבית המתרחבת בשרון ובמערב הר שכ, 2022-01-01, עמ' 134-127
↑  Barron, J.B, . Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922, Government of Palestine., 1923, עמ' table ix
↑  Mills, E, Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas, Jerusalem: Government of Palestine, 1932, עמ' 56
↑  פרופיל טירה באתר הלמ"ס
↑   גילי מלניצקי, אושרה תוכנית לבניית 9,000 יחידות דיור ותחנת רכבת בעיר טירה, באתר TheMarker‏, 31 באוקטובר 2017
↑  חשיפה: בחסות תמי4: אירוע "פלסטיני" ותמיכה במחבלים • הקול היהודי, באתר • הקול היהודי
↑  יאיר אלטמן, אירוע האדרת המחבלים שממומן על ידי שטראוס וחברות גדולות במשק, באתר עכשיו 14, ‏31/8/23
| השרון |
| --- | --- | --- |
| ערים | הוד השרון • הרצליה •  טייבה • טירה • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • נתניה •  קלנסווה • ראש העין • רמת השרון • רעננה |  |
| מועצות אזוריות | מועצה אזורית עמק חפר • מועצה אזורית לב השרון • מועצה אזורית חוף השרון • מועצה אזורית דרום השרון |  |
| מועצות מקומיות | זמר • אבן יהודה • אליכין • פרדסיה • קדימה-צורן • תל מונד • כפר שמריהו • ג'לג'וליה • כפר ברא |  |
| מועצות אזוריות לשעבר | מועצה אזורית השרון התיכון • מועצה אזורית הירקון • מועצה אזורית מפעלות אפק • מועצה אזורית השרון הצפוני • מועצה אזורית הדר השרון |  |
|  מחוז המרכז |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת השרון • נפת פתח תקווה • נפת רמלה • נפת רחובות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ערים | אלעד • באר יעקב • גבעת שמואל • גני תקווה • הוד השרון • טייבה • טירה • יבנה • יהוד-מונוסון • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • לוד • מודיעין-מכבים-רעות • נס ציונה • נתניה • פתח תקווה • קלנסווה • ראש העין • ראשון לציון • רחובות • רמלה • רעננה |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות מקומיות | אבן יהודה • אליכין • בית דגן • בני עי"ש • גדרה • ג'לג'וליה • גן יבנה • זמר • כוכב יאיר צור יגאל • כפר ברא • מזכרת בתיה • סביון • פרדסיה • קדימה-צורן • קריית עקרון • שוהם • תל מונד |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות אזוריות | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ועדי רובע עירוני | נוה מונוסון • מכבים-רעות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007591015405171  VIAF: 263146462573027771584   WorldCat (עם VIAF): 263146462573027771584
יצחק ענתבי סקה

| --- | --- |

 לידה:  1964 (בן 61 בערך) בואנוס איירס, ארגנטינה 
 מדינה:  ארגנטינה ארגנטינה
 השכלה:  ישיבת פורת יוסף, בית מדרש יחוה דעת
 רבותיו:  הרב עובדיה יוסף, החכם יצחק שחיבר
 
 הרב הראשי לעדה הספרדית בבואנוס איירס
 נשיא ארגון מנורה לנוער יהודי
 
 https://www.isaacsacca.com/en/
 
הרב יצחק ענתבי סקה (בספרדית: Isaac Antebi Sacca; נולד ב-1964) הוא הרב הראשי של העדה הספרדית בבואנוס איירס, מייסד ונשיא ארגון מנורה לנוער יהודי.
ביוגרפיה

נולד בבואנוס איירס כצאצא למשפחה של יהודים מחלב ואירופה המזרחית. התחנך בקהילת החלבים בבואנוס איירס והפך לאחד מתלמידיו המובהקים של חכם יצחק שחיבר, רבה הראשי של ארגנטינה.
בשנים 1981–1984 למד בישיבת פורת יוסף בעיר העתיקה בירושלים. בשנים 1985–1989 למד במחזור הראשון של בית מדרש יחוה דעת תחת הנהגתו של הרב עובדיה יוסף והוסמך לרבנות על ידו. הרב סקה נחשב לאחד מתלמידיו הקרובים.
בין השנים 1989–1997 כיהן כרב הנוער של הקהילה החלבית יסוד הדת בארגנטינה וכר"מ בישיבת בית דוד של הקהילה.
בשנת 1996 ייסד את ארגון מנורה לחיזוק הזהות היהודית ולהפצת ערכי היהדות בקרב הנוער והסטודנטים היהודים בארגנטינה.
החל משנת 1997 מכהן כרבה הראשי של העדה הספרדית בבואנוס איירס.
בשנת 2019 יזם את Menora UP, תוכנית לימודים אוניברסיטאית ליהודים אורתודוקסים, בשיתוף אוניברסיטת פאלרמו.
התכנית היחידה מסוגה בדרום אמריקה, עם יותר מ-140 תלמידים.
הרב יצחק סקה עוסק בשיח ומפגש בין-דתי עם ראשי הדתות השונות. במסגרת אותן פגישות התיידד עם האפיפיור פרנציסקוס עוד מהתקופה בה היה הארכיבישוף של בואנוס איירס ומאז נפגש עמו פעמים רבות.
פרסומיו > ספרים שערך

אוצרות חכמי ארם צובה על הרמב"ם - כולל פירושים וביאורים של כל גדולי חכמי ארם צובה בכל הדורות על משנה תורה להרמב"ם (ספר המדע), ירושלים, הוצאת מכון ארם צובה, תשמ"ט.
מכתבי הלכה יצחק ירנן - כולל מכתבי הלכה ותשובות של רבה של החלבים בארגנטינה הרב יצחק שחיבר, בואנוס איירס, הוצאת קהילת הספרדים בארגנטינה "יסוד הדת", תשנ"ב.
פרסומיו > ספרים שתרגם

Leyes y Hagadá de Pesah: Hazón Ovadia (הלכות ואגדה של פסח: חזון עובדיה) של הרב עובדיה יוסף, ירושלים, הוצאת מדרש ספרדי, 1989.
Torat Hamoadim (תורת המועדים), פסקי הלכה על מועדי ישראל של הרב דוד יוסף, ירושלים, הוצאת בית מדרש יחוה דעת, 1990.
הערות שוליים

1 2  Argentina’s Sephardi chief rabbi meets with Pope Francis in Vatican City, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏27 אוגוסט 2019 (באנגלית)
1 2  שאול כהנא, "מנורה" מצילים נפשות בארגנטינה, באתר כיכר השבת, ‏7 בפברואר 2012
↑  הרב יצחק שחיבר, שו"ת רועה נאמן, ניו יורק: מוזיאון למורשת יהדות סוריא, תש"פ, מבוא.
↑  ראו הרב יצחק שחיבר, שו"ת יצחק ירנן, בואנוס איירס: קהילת הספרדים בארגנטינה "יסוד הדת", תשנ"ב, סימנים טז, כב (ב), כו, לא, צט וקמ.
↑   מסיבת סמיכה לרבנות הרב יצחק סקה - בית מדרש יחוה דעת - ירושלים תשמ"ט, סרטון בערוץ "Rab Isaac Sacca", באתר יוטיוב (אורך: 22:47)
↑  ראו הרב עובדיה יוסף, שו"ת יביע אומר, חלק ח, אורח חיים, סי' מ.
↑  ראו הסכמת הרב עובדיה יוסף לספר "אוצרות חכמי ארם צובה על הרמב"ם".
↑   Recomendación del Rab Ovadia Yosef, סרטון בערוץ "Menora - Organización Mundial para la juventud", באתר יוטיוב (אורך: 00:54)
1 2  Bio, Rabino Isaac Sacca (באנגלית)
↑  יהודה שלזינגר, נאבקים על הזהות, באתר ישראל היום, 25 במרץ 2016
↑  https://itongadol.com/comunidad-en-accion/apertura-de-menora-up-2023(בספרדית)
↑  https://visavis.com.ar/2022/12/15/ceremonia-de-entrega-de-diplomas-de-las-carreras-universitarias-de-menora-up-en-el-palacio-san-martin/(בספרדית)
↑  Mesa de debate: "DEMOCRACIA Y RELIGIÓN", Fundación Madrid Vivo (בספרדית)
↑  2013 Madrid Joint Declaration on the theme: “Challenges for Religion in Contemporary Society”, www.christianunity.va
↑  Vis-A-Vis, El Gran Rabino Sacca, Eduardo Duhalde y líderes religiosos llamaron a un diálogo social amplio, Cadena Judía, ‏2020-08-25 (בספרדית)
↑  האפיפיור נפגש עם רב מביונוס איירס, באתר נציגות יעקב הצדיק לקתולים הדוברים עברית בישראל, 25 באפריל 2013
↑  האפיפיור נפגש עם נציגי יהדות ספרד בוותיקן, באתר ערוץ 7, ‏28 באוגוסט 2019
↑  Pope reunites with Buenos Aires chief rabbi (באנגלית), נבדק ב-2021-03-12
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257889505171  ISNI: 0000 0004 0219 526X  VIAF: 297858267   WorldCat (עם VIAF): 297858267
יואו ז'וו

| --- | --- |
 לידה:  518 לפנה״ס 
 פטירה:  458 לפנה״ס (בגיל 60 בערך) 
 השקפה דתית:  קונפוציאניזם 
 תחומי עניין:  פילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסוף 
 
יוּאוּ זְ'ווֹ (בסינית מסורתית: 有若, בסינית מפושטת: 有若, בפין-יין Yǒu Ruò. 518-458 לפנה"ס), הידוע גם בכינוי דְזְה יוּאוּ (子有), יליד מדינת לוּ, היה מתלמידיו הבולטים של קונפוציוס. אין הסכמה לגבי שנת לידתו, והעדויות נעות בין 508 ל-518 ל-518 לפנה"ס.
בדומה ליֵן יֵן, בּוּ שָׁאנְג ודְזֶנְג שֶׁן, הצטרף יוּאוּ זְ'ווֹ לבית מדרשו של קונפוציוס באחרית ימיו של המורה. הוא גם מעולם לא שירת בתפקיד מדיני רשמי, אם כי כן ייעץ לשליט מדינת לוּ.
מנציוס מספר כי לאחר מותו של קונפוציוס, האמינו דְזְה שְׂיָה, דְזְה גָ'אנְג ודְזְה יוּאוּ כי יוּאוּ זְ'ווֹ גם הוא חכם כמוהו, ורצו לנהוג בו כפי שנהגו בקונפוציוס, וזאת בניגוד לדעתו של דְזֶנְג דְזְה. כאשר מת יוּאוּ זְ'ווֹ, הגיע הדוכס דָאו מלוּ כדי להביע את תנחומיו, והדבר מהווה ראיה כי יוּאוּ זְ'ווֹ נחשב נכבד בין אנשי מדינת לוּ.
ציטוטים

המכבדים הוריהם ואחיהם אך אוהבים לחטוא לממונים עליהם, מה מעטים הם! אשר אינם אוהבים לחטוא לממונים אך אוהבים לזרוע תוהו, אין כאלו בנמצא. איש המעלה עוסק בשורש, עם התבסס השורש נולדת הדרך, והמכבד הוריו ואחיו, האין זה שורש האנושיות? (המאמרות, 1.2)
באשר לשימוש בטקסים, ההרמוניה חשובה. דרכם של מלכי העבר הייתה לראות בכך יופי, ולפעול בהתאם לכך מגדול ועד קטן. ויש אשר אין לעשותו: להבין את ההרמוניה ולנהוג בהרמוניה, ולא להסדירה באמצעות הטקסים, ואף אין זה אפשרי לעשות. (המאמרות, 1.12)
אם סמוכה האמינות על הצדק, הרי שניתן לחזור על הדברים. אם סמוכה המכובדות על הטקסים, הרי שתרחיק מדבר כלימה. כאשר בהסתמכו לא יאבד קרוב, תיתכן גם היות ראש בית אב. (המאמרות 1.13)
הדוכס אָי שאל את יוּאוּ זְ'ווֹ: "השנה יש רעב, והאספקה לא תספיק, כיצד יש לנהוג?" ענה יוּאוּ זְ'ווֹ: "מדוע לא תטיל מס מעשר?" השיב: "יש כפול. וזה עדיין לא מספיק לי. ואם כך, אז איך אטיל עוד מעשר?" ענה לו: "כאשר לעם מספיק, לאיזה שליט לא יספיק? ואם חסר לעם, לאיזה שליט לא יחסר?" (המאמרות, 12.9)