stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולגה מאטה
קורות חיים > ראשית חייה

אולגה מאוטנר נולדה במשפחה יהודית בסיגטוואר בדרום טרנסדנוביה בתקופת האימפריה האוסטרו-הונגרית כאחד מילדי משפחה בת שש נפשות (שתי בנות וארבעה בנים), אביה היה לאיוש מאוטנר ואמה חנה (שרולטה) שפיגל. כמה שנים לאחר לידתה, היא ומשפחתה עברו לבירת הונגריה בודפשט, שם הפעילו מתפרה. מאטה נישאה לפילוסוף בלה זלאי ב-28 באוגוסט 1912 בבודפשט.
קורות חיים > קריירה

כל בני משפחתה תמכו באותה מידה בהתעניינותה בצילום. בשנת 1899, פתחה מאטה סטודיו ברובע העסקים המרכזי של בודפשט ב-21 Fő utca ("הרחוב הראשי" 21). אחרי שעבדה במשך מספר שנים כדי להשיג את ההון הדרוש, נסעה לגרמניה ללמוד בהמבורג אצל רודולף דירקופ ואצל ניקולה פרשייד, שבאותו זמן שהה בברלין. היא למדה שנתיים לפחות בגרמניה והחלה להשתתף בתערוכות משנת 1910. צילומיה הראו את ההשפעה של דירקופ, שכן במקום הגדרות פורמליות, נושאיה נראו טבעיים יותר והוצגו על רקע מואר, כדי למקד את העין בנושא הכהה יותר של היצירה. בשנה שלאחר מכן הציגה בלונדון בסלון הצילום של לונדון. במהלך כמה שנים הפכה אולגה מאטי לאחת המצטיינות והמוכרות של צלמי הדיוקן המודרניים. עבודותיה המפורסמות ביותר כוללות דיוקנאות של כמה אנשים מפורסמים, כגון מיהאי באביץ' והסופרת ומשוררת מרגיט קפקא.
קורות חיים > חזרה הביתה

מאטה חזר לבודפשט והחל לעבוד על מגוון נושאים, כולל פרסום, עירום, נופים עירוניים, אך ללא ספק היצירות הידועות ביותר שלה היו דיוקנאות. בשנת 1911 החלה לפרסם בכתב העת A Fény (האור). בפרסום של אותה שנה, כמחצית מהתצלומים שהוגשו היו על ידי ארבעה צלמים הונגרים, ביניהם מאטי ויוז'ף פצ'י (קודם: גולדברגר).
חוג החברים שלה כלל תמיד אמנים, כמו האדריכל לאיוש קוזמה, נוֹאֵמִי פרנצי, אימרה קנר ומשפחתו. לאחר נישואיה לבלה זלאי חוג מכריה התרחב וכלל גם את אנשי חוג יום ראשון של האינטליגנציה ההונגרית, כמו בלה באלאז', פאל דנש, יאנוש פוגאראשי, ארנולד האוזר, דיולה יוהאס, דז'ה קוסטולאני, ג'רג' לוקאץ', קרל מאנהיים ואחרים. היא צילמה דיוקנאות של רבים בחוג שלה, כמו גם של אנשי חברה. מאטה המשיכה להציג, והופיעה בתערוכת הצלמים הבינלאומיים בשטוטגרט, שם זכתה במדליית זהב עם יוז'ף פצ'י בשנת 1912. בשנת 1913 הוזמנה על ידי רוזיקה שווימר לצלם בכנס השביעי של הברית הבינלאומית לזכויות האישה. ברית לזכות בחירה לנשים. היא לא רק צילמה אלא הייתה תומכת ומארגנת את התנועה הפמיניסטית ההונגרית.
קורות חיים > מלחמת העולם הראשונה

מאטה הציגה בשנת 1914 ב-Professional Photographers Society of New York State ומאוחר יותר באותה שנה, בעלה גויס לשרת במלחמת העולם הראשונה. הוא נפל בשבי בדצמבר 1914 ומת מטיפוס ב-2 בפברואר 1915 במחנה שבויים באומסק בסיביר. מאטה נאבקה לגדל את שני ילדיהם, היא טיפלה בהם אך בתה נפטרה מאוחר יותר. בסוף המלחמה, עם קריסת האימפריה האוסטרו-הונגרית נאבקה המדינה נגד קריסתה הכלכלית. כתב העת "האור" בו פרסמה מאטה מאז 1911 נסגר. לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, הורה בלה קון לגירג' לוקאץ' 'להישאר מאחור' עם אוטו קורווין, כאשר שאר ההנהגה של הרפובליקה פונתה לאוסטריה. משימתם של לוקאץ' ושל קורווין הייתה לארגן מחדש את התנועה הקומוניסטית בחשאי, אך המשימה הייתה בלתי אפשרית. לוקאץ' נאלץ להסתתר כדי להימנע מהטיהור הקומוניסטים על ידי הטרורו הלבן ומאטי הסתירה אותו בביתה. לאחר שנלכד קורווין ברח לוקאץ' לאוסטריה. מאטה עזרה גם לינה המבורגר לברוח יחד עם אחרים. פעולות אלה גרמו לחקירתה.
קורות חיים > בין מלחמות העולם

במהלך שנות העשרים והשלושים השתנו יצירותיה, עברו מהאולפן למסגרות בחוץ עם גוני ספיה שהחליפו את הניגודים החדים בשחור ולבן של יצירותיה הקודמות. הנושא השתנה גם ממעמדות העילית למעמדות הפועלים. בשנת 1922, היא הציגה תערוכה במוזיאון לאמנויות שימושיות ולאחר מכן בשנת 1934 חלקה סטודיו עם תלמידה פרנץ האר. כאשר האר עבר לפריז בשנת 1937 מאטה סגרה את הסטודיו ובשנה שלאחר מכן יצאה לעבוד בסטודיו של מריאן רייסמן.
אף שהיא הייתה אחת מהצלמות המקצועיות המוקדמות ביותר של הונגריה, היא מתה באלמוניות.
לקריאה נוספת

פורטל אזרחי נשים
מאטה אולגה
Baki, Péter (2011). A fotográfia és a magyar sajtó kapcsolata 1945-ig [The relationship between photography and the Hungarian press, 1945] (PDF) (PhD) (בהונגרית). Budapest, Hungary: Eötvös Loránd Tudományegyetem.
Buranbaeva, Oksana; Mladineo, Vanja (2011). Culture and Customs of Hungary. Santa Barbara, California: ABC-CLIO. ISBN 978-0-313-38370-0.
Congdon, Lee (2014). Exile and Social Thought: Hungarian Intellectuals in Germany and Austria, 1919-1933. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. ISBN 978-1-4008-5290-1.
Csorba, Csilla E. (1997). "A kísérletezéstől az önmegvalósításig – Magyar női fotográfusok a századfordulón" [The experimentation of self-realization – Hungarian Women Photographers turn of the century]. Fotóművészet (בהונגרית). Budapest, Hungary: Magyar Fotográfiai Szaksajtó Alapítvány. 40 (3–4). ISSN 1418-1606.
Csorba, Csilla E. (2013). "Máté Olga". Art Portal (בהונגרית). Budapest, Hungary: Nemzeti Kulturális Alap. אורכב מ-המקור ב-7 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
Kenyeres, Ágnes (1990). "Máté Olga". Magyar Életrajzi Lexikon (בהונגרית). Budapest, Hungary: Országos Széchényi Könyvtár. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Kincses, Károly (2014). "Haár Ferenc". Art Portal (בהונגרית). Budapest, Hungary: Nemzeti Kulturális Alap. אורכב מ-המקור ב-4 בספטמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
Szapor, Judith (2005). The Hungarian Pocahontas: The Life and Times of Laura Polanyi Stricker, 1882–1959. New York City: East European Monographs. ISBN 978-0-88033-562-1.
Szarka, Klára (2007). "E. Csorba Csilla: Máté Olga fotóművész" [(Book Review) Csilla E. Csorba: Olga Máté photographer] (PDF). Szépirodalmi Figyelő (בהונגרית). Budapest, Hungary: Szépirodalmi Figyelő Alapítvány. 1: 45–47. ISSN 1585-3829.
Szegedy-Maszák, Mihály (Winter 2010). "Dezső Kosztolányi (1885–1936)" (PDF). The Hungarian Quarterly. Society of the Hungarian Quarterly. LI (200): 43–55. ISSN 0028-5390.
Warren, Lynne (15 בנובמבר 2005). Encyclopedia of Twentieth-Century Photography. A-F. Vol. 1. New York: Taylor & Francis. ISBN 978-1-135-20543-0. {{cite book}}:  (עזרה)
"Máté Olga (Zalai Béláné; Mauthner Olga)". Nemzeti sírkert (בהונגרית). Budapest, Hungary: Nemzeti Örökség Intézete. 2004.
"Házasság" (בהונגרית). Vol. 32, no. 209. Budapest, Hungary: Budapesti Hírlap. 5 בספטמבר 1912. {{cite news}}:  (עזרה)
"Hírek" (בהונגרית). Vol. 26, no. 35. Budapest, Hungary: Fővárosi Közlöny. 9 ביולי 1915. {{cite news}}:  (עזרה)
"Picturing Progress: Hungarian Women Photographers 1900–1945". Washington, D.C.: National Museum of Women in the Arts. 13 במרץ 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
"Máté Olga (1878–1961) életmű-kiállítás". Art Portal (בהונגרית). Budapest, Hungary: Nemzeti Kulturális Alap. 26 בינואר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1907. évi 109886. sz. rendelete. MNL-OL 30800. mikrofilm 905. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1907. év 18. oldal 45. sor.
↑  "Születési bejegyzése a szigetvári izraelita hitközség születési akv. 1/1879. folyószáma alatt".
↑  Máté Olga. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum
↑  A házasságkötés bejegyezve Budapest IX. ker. polgári házassági akv. 766/1912. folyószám alatt.
↑  Csorba 1997.
↑  Csorba 2013.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 133277755  ISNI: 0000 0000 2294 1558  PIC: 9052  RKD: 397242  VIAF: 38102407   WorldCat (עם VIAF): 38102407
קדושת ארץ ישראל

קדושת ארץ ישראל מביאה לידי חיוב שביעית
על-פי האמונה היהודית, ארץ ישראל קדושה יותר מכל הארצות. מחמת קדושה זו למשל, ישנם מצוות שחיובם הוא רק בארץ ישראל בלבד.
שתי קדושות

לארץ ישראל, יש שתי קדושות:
קדושה אחת היא קדושה עצמית מחמת השכינה השורה בה, מאז שנתנה הארץ לאברהם אבינו בברית בין הבתרים, מחמת כך השתוקקו האבות להיקבר בארץ ישראל. מחמת קדושה זו יש מצווה לגור בה ולהיקבר בה.  קדושה זו היא קדושה עולמית אינה מתבטלת בחרבן הבית וגלות ישראל.
הקדושה השנייה היא קדושה המגיעה על ידי עם ישראל, מאז שכבשוה וחילקוה בימי יהושע, והחזיקו בה בימי עזרא.
הקדושה והמצוות

קדושת ארץ ישראל מחילה על הארץ את חיוב המצוות התלויות בארץ, שהן: תרומות ומעשרות, שביעית יובל וחלה, וכן את כל המצוות התלויות בקיום מצוות אלו (כגון שילוח עבדים התלוי בקיום היובל).
חלק גדול מהמצוות הנוהגות בארץ, נוהגים בה מרגע שכנסו ישראל לארץ, בלא קשר לכיבוש וחילוק וקדושת הארץ של עם ישראל. ואלו הן המצוות: ערלה, (י"א רביעי), כלאיים, חדש, עומר, שתי הלחם, ביכורים, וכן מתנות עניים: לקט, שכחה ופאה.
מצוות אלו נוהגות מהתורה בארץ ישראל גם שבטלה קדושה ראשונה, לכן חדש, עומר, שתי הלחם וביכורים נהגו מהתורה בבית שני לכל השיטות. ערלה, כלאי הכרם, לקט שכחה ופאה נוהגים מהתורה גם בזמן הגלות.
מחמת קדושת ארץ ישראל מצווה לגור בה, ולחבבה, ולהיקבר בה. וכן מעלותיה הרוחניות שרק בה ניתן לבנות מקדש, ואין נביאים מתנבאים אלא בה או בשבילה ואין תורה כתורת ארץ ישראל ואין חכמה כחכמת ארץ ישראל, ואוויר ארץ ישראל מחכים קימות בה מחמת קדושתה העצמית.
דרגות בקדושה

בקדושתה ארץ ישראל יש דרגות זו לפנים מזו, וכפי השראת השכינה, כך המקום קדוש יותר. ואלו הן:
א. ארץ ישראל (כולל עבר הירדן המזרחי) קדושה מכל הארצות, ומה קדושתה שמביאין ממנה העומר ושתי הלחם, מה שאין כן מכל הארצות.
ב. ארץ כנען מקודשת מעבר הירדן שארץ כנען כשרה לבית השכינה ואין עבר הירדן כשרה לבית השכינה.
ג. ערי חומה מקודשות מן הארץ שמצורעין הולכין בכל הארץ ואינם הולכין בערי חומה.
ד. ירושלים מקודש מערי חומה שקדשים קלים ומעשר שני נאכלין בירושלים ואין נאכלין בערי חומה.
ה. הר הבית מקודש מירושלים, שזבין וזבות נכנסים בירושלים ואין נכנסים בהר הבית.
ו. החיל מקודש מהר הבית שנכרים וטמאי מת נכנסין בהר הבית ואין נכנסין לחיל.
ז. עזרת הנשים מקודשת מן החיל שאין טבול יום נכנס לשם.
ח. עזרת ישראל מקודשת מעזרת נשים שאין מחוסר כפורים נכנס לשם, וטמא שנכנס לשם חייב כרת.
ט. עזרת הכהנים מקודשת ממנה, שאין ישראל נכנסין לשם אלא בשעת צורכיהם לסמיכה ולכפרה ולשחיטה ולתנופה.
י. בין האולם ולמזבח מקודש ממנה שאין בעלי מומין ופרועי ראש וקרועי בגדים נכנסין לשם.
יא. ההיכל מקודש מבין האולם ולמזבח, שאין נכנס לשם אלא רחוץ ידיים ורגלים.
יב. בית קדש הקדשים מקודש ממנו שאין נכנס לשם אלא כהן גדול ביוה"כ בשעת העבודה.
זמן קידוש ארץ ישראל

ארץ ישראל נתקדשה שתי פעמים, הראשונה בימי יהושע ונקראת בשם קדושה ראשונה, ופעם שנייה בזמן כיבוש עזרא הנקרא קדושה שנייה. ועתידה להתקדש לעתיד לבוא בקדושה שלישית.
זמן קידוש ארץ ישראל > קדושה ראשונה

כאמור, בזמן כניסת ישראל לארץ על ידי יהושע נתקדשה הארץ בפעם הראשונה, הקידוש נעשה על ידי הכיבוש, ולא היה צורך בקידוש מיוחד בפירוש.
יש מי שכתב שקדושה זו היא רק בנוגע לחיוב המצוות התלויות בארץ בלבד, אבל קדושת הארץ כולה לגבולותיה שבתורה וטהרתה ומעלתה לחיים ולמתים והיותה נחלת השם לא נגרע ממנה דבר.
מה שלא הספיק יהושע לכבוש, חילק בשילה[דרושה הבהרה], כדי שמה שיכבשו אחר כך יהיה לזה דין של כיבוש רבים, ובימי דוד המלך סיימו לכבוש.
קדושה זו, התבטלה בגלות נבוכדנצר, שכיון שהקדושה חלה על ידי הכיבוש, כשבטל הכיבוש בטלה הקדושה.
זמן קידוש ארץ ישראל > קדושה שנייה

כשעלו עולי בבל בימי עזרא קדשו את הארץ בקדושה שנייה. קדושה זו באה על ידי החזקה שהחזיקו בה ולא בכיבוש. גם מקומות שכבשו עולי מצרים ולא החזיקו בהם עולי בבל, חייבים במעשרות ושביעית מדרבנן, ורק פטורים מדמאי, ספיחין ונעבד בשביעית.
בביאה שנייה לא הייתה להם חובה לקדש את הארץ, או מחמת שלא כבשו את הארץ שהרי היה עליהם שלטון זר, רק החזיקו בה, או מחמת של היה ביאת כולכם (רמב"ם), לכן השאירו חלק ללא קידוש, כדי שיהיה לעניים להתפרנס בשביעית, שייטלו משם לקט שכחה ופאה.
במדרש מסופר, כשעלו בני הגולה לא היו חייבים בתרומות ומעשרות, בכל זאת החליטו לקבל על עצמם את מצוות תרומות ומעשרות, היות שגלו מהארץ בגלות הראשונה, מפני שלא קיימו תרומות ומעשרות. ולא ידעו האם הקב"ה רוצה שיקבלו עליהם מחדש, מה עשו אנשי כנסת הגדולה? כתבו ספר ושטחוהו בעזרה, ובשחרית מצאוהו חתום, כמו שכתוב (ספר נחמיה, פרק י', פסוק א') "וּבְכָל זֹאת אֲנַחְנוּ כֹּרְתִים אֲמָנָה וְכֹתְבִים וְעַל הֶחָתוּם" ודרשו שחתמו בית דין של מעלה.
קדושה שנייה, יש מפרשים שקידשוה עולי הגולה בפה בפירוש, והקידוש היה במאמר (ר"ל: בפה) ובחזקה, ויש שכתבו שקידשו בשתי תודות ובשיר, כדרך שמקדשים כשמוסיפים על העזרות. ויש מי שכתב שמשמעות הרמב"ם היא, שבעצם החזקה שהחזיקו במקום נתקדש, אבל רק מה שרצו לקדשו נתקדש, דבעינן מחשבה לקדש, ולשון קידוש שמרו חז"ל הוא מלשון יחוד (הכנה והזמנה) – יחוד הארץ למצוותיה.
זמן קידוש ארץ ישראל > דאוריתא או דרבנן

קדושה זו של עזרא לחיוב המצוות התלויות בארץ נחלקו בה הראשונים האם הועילה מהתורה.
לדעת הרמב"ם לא נתחייבו בימי עזרא מן התורה בתרומות ומעשרות שמיטה ושביעית, לפי שלא עלו אז כל ישראל, ואין לך תרומה של תורה אלא בארץ ישראל בזמן שכל ישראל שם, שנאמר: בבאכם, בביאת כולכם, וכמו שהיו בירושה ראשונה וכמו שהם עתידים לחזור בירושה שלישית, לא כשהיו בירושה שנייה שהייתה ביאת מקצתם.
לעומת זאת דעת התוספות ועוד ראשונים רבים, שבזמן בית שני נהגו תרומות ומעשרות ושביעית מן התורה, והדין של ביאת כולכם לעניין חלה בלבד נאמר, אבל לא לעניין תרומות ומעשרות ושביעית.
דעה אמצעית בין השיטות מיוחסת לטור, הסובר שבזמן עלית עזרא היה קדושת הארץ מדרבנן, היות שלא היה שלטון ישראל, אבל בזמן שהיה שלטון ישראל וכ"ש בזמן החשמונאים היה חיוב תרומות ומעשרות מן התורה, כדמוכח בבלי יבמות (פא, א).
זמן קידוש ארץ ישראל > קדושה שנייה לא בטלה

דעת הרמב"ם והשו"ע שקדושה שנייה לא בטלה. הטעם: יש מסבירים שקדושת עזרא הייתה על ידי קידוש בפה, וזה אינו מתבטל, מה שאין כן קדושת יהושע שהייתה על ידי הכיבוש בלבד.
אמנם לשיטת הרמב"ם שקדושה שנייה היא רק מדרבנן, זכר לקדושה מן התורה, החילוק פשוט, שקדושה ראשונה באה מהתורה מחמת מעלת כיבוש הארץ, כיון שנלקחה הארץ מידיהם בטל הכיבוש ונפטרה מן התורה ממעשרות ושביעית. כיון שעלה עזרא וקידשה לא קידשה בכיבוש (שהרי מלך פרס היה מושל עליהם) אלא קיבלו עליהם מרצונם את המצוות, והם אמרו שאינה בטילה שבטלה החזקה.
קדושה שלישית

לדעת הרמב"ם שקדושה שנייה הייתה מדרבנן בלבד, עתידה להיות קדושה שלישית שהיא שנייה מן התורה, ועל קדושה זו הובטחנו בפסוק (דברים ל, ה): "וֶהֱבִיאֲךָ יְיָ אֱלֹהֶיךָ אֶל הָאָרֶץ אֲשֶׁר יָרְשׁוּ אֲבֹתֶיךָ וִירִשְׁתָּהּ וְהֵיטִבְךָ וְהִרְבְּךָ מֵאֲבֹתֶיךָ". וירשתה זוהי ביאה שלישית.
וכמו שכתב גם בהלכות מלכים (יא, א): המלך המשיח עתיד לעמוד ולהחזיר מלכות דוד ליושנה לממשלה הראשונה, ובונה המקדש ומקבץ נדחי ישראל, וחוזרין כל המשפטים בימיו כשהיו מקודם, מקריבין קרבנות, ועושין שמטין ויובלות ככל מצותה האמורה בתורה, וכל מי שאינו מאמין בו, או מי שאינו מחכה לביאתו, לא בשאר נביאים בלבד הוא כופר, אלא בתורה ובמשה רבינו, שהרי התורה העידה עליו שנאמר ושב ה' אלהיך את שבותך ורחמך ושב וקבצך וגו' אם יהיה נדחך בקצה השמים וגו' והביאך ה' אל הארץ אשר ירשו אבותיך וירשתה.
קנין נכרי בארץ ישראל

נחלקו תנאים ואמוראים האם גוי יכול להפקיע את קדושת הארץ המגיעה על ידי ישראל, שהיות וכל הקדושה מגיעה מכוח החזקה שישראל מחזיקים בה, אם כן כיוון שהגוי מחזיק בה פקעה הקדושה.
להלכה אין קנין לנכרי להפקיע את ארץ ישראל מידי קדושתה, לכן אם חזר ישראל וקנה הקרקע מהעכו"ם איננו ככבוש-יחיד אלא מפריש תרומות ומעשרות מן התורה, כאילו לא נמכרה מעולם. וכן בפירות - אם גדלו הפירות בקרקע שקנה העכו"ם בא"י, ולקחם ישראל אחרי שנתלשו קודם גמר-מלאכה וגמרם ישראל, חייבים בתרומות ומעשרות מן התורה.
לדעת תוספות לגבי קדושת ארץ ישראל בעצם אין הכוח הגוי להפקיע מקודשתה ולכן איסור ערלה כלאים וחדש נוהג מהתורה בשדה נכרי בארץ ישראל לכל השיטות.
קנין נכרי בארץ ישראל > מחלוקת הב"י והמבי"ט

לדעת הבית יוסף: אפילו אם אין קנין לנכרי, היינו דווקא כשחזר הישראל וקנה ממנו הקרקע, אבל כל זמן שהקרקע ביד העכו"ם היא נפקעת מקדושתה לדברי הכל, כיון שיש לו קנין כל זמן שהיא בידו, פטור אפילו מדרבנן, אלא שכשקנה הישראל הפירות ומירחם חייב בתרומות ומעשרות מפני שהמירוח של ישראל מחייבם, ולא מפני שאין קנין לנכרי בא"י. ולכן פוסק שאין קדושת שביעית בפירות נכרי.
אבל כמה פוסקים נחלקו על זה והוכיחו שאפילו כשהקרקע ביד העכו"ם אין לו קנין, וישראל שקנה הפירות וגמרם, חייבים בתרומות ומעשרות משום אין קנין לנכרי בא"י, ולא משום מירוח הישראל. ולכן יש קדושת שביעית בפירות נכרי.
קנין נכרי בארץ ישראל > מחלוקת הב"י והמבי"ט > חיובים מדרבנן

יש קנין לנכרי להפקיע מחיובים דרבנן. לפיכך הקונה פירות מן הנכרי בסוריא, בין תלושים בין מחוברים, אפילו קודם שבאו לעונת המעשרות, אף על פי שמירחם ישראל, פטורים, לפי שכל חיוב תרומות ומעשרות בסוריא, שאינה אלא כיבוש יחיד אינו אלא מדרבנן.
בזמן הזה שחיוב תרומות ומעשרות אינו אלא מדבריהם, יש אומרים שאף בא"י יש קנין לנכרי, שהרי היא כמו סוריא לעניין זה. וכן בשביעית בזמן הזה שאינה אלא מדרבנן, יש קנין לנכרי להפקיע.
ויש סוברים שבא"י אפילו בזמן הזה אין קנין לנכרי להפקיע מתרומות ומעשרות ומשביעית, וחייב בפירות נכרי מדרבנן כמו שחייב בשל ישראל מדרבנן, ולא אמרו שלדברי הכל יש קנין לנכרי אלא בסוריא בלבד.
מחלוקת זו נוגעת לגבי פירות נכרי בשביעית, שיש הנוהגים שאין בהם קדושה כלל, וההולכים בשיטת החזון איש מחמירים שיש בהם קדושת שביעית.
ראו גם

מצוות התלויות בארץ
הערות שוליים

↑  אנציקלופנדיה תלמודית, ערך ארץ ישראל, קדושתה ומצותיה.
↑  כפתור ופרח פרק י
↑  כפתור ופרח, שם.
↑  לדעות הנ"ל מדובר בקדושה הנובעת מעם ישראל.
↑  לדעות הנ"ל הדבר נובע מחמת קדושתה העצמית.
↑  ספרא בהר (ויקרא כה, ב), גמ' קידושין לח, א. וראה בהרחבה: אוצר ארץ ישראל, חלק ג', שער ב' פרק ב
↑  מלבושי יו"ט, קונטרס חובת קרקע וראה שו"ת ישועות מלכו (חלק יו"ד סימן ס"ז)
↑  כן היא שיטת רש"י מסכת סנהדרין דף יא עמוד ב ד"ה על שתים מהן, וכן מפורש בספרי זוטא, אמנם הר"ן במסכת נדרים דף כב עמוד א ד"ה ההוא שעתא חולק בזה
↑  ולא אמר התנא קדושה מכל הארצות, שחייבת בתרומות ומעשרות, משום שהתנא מדבר על קדושתה העצמית של ארץ ישראל (שהיא גורמת שיהיה המקום ראוי להביא ממנו קרבנות למקדש), ולא על הקדושה המגיעה על ידי ישראל, שהיא מחייבת בתרומות ומעשרות, גם במקומות של חו"ל שכבשו ישראל וקידשום – חידושי הגרי"ז מנחות מה
↑  רמב"ם הלכות בית הבחירה פרק ז וילקוט שמעוני תורה פרשת נשא רמז תרצח
1 2  רמב"ם הלכות שמיטה ויובל פרק יב הלכה טז
↑  שו"ת דבר אברהם ח"א סי' י; חזון איש שביעית סי' ג אות א, וכן משמעות הרמב"ם הלכות תרומות פרק א הלכה ב
↑  כפתור ופרח פרק י, שו"ת חת"ס חיו"ד סי' רלד. וראה אנציקלופדיה תלמודית הערות כרך ב, ארץ ישראל
↑  רמב"ם הלכות תרומות פרק א הלכה ב
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק א', הלכה ה'
↑  משנה, מסכת שביעית, פרק ו', משנה א'
↑  בירושלמי לא מבואר מדוע לא היו חיבים בתרו"מ מדינא, וע' לקמן שיטת הרמב"ם, אבל רבים חלקו עליו, את באור הנ"ל כתב בהלכות ארץ ישראל המיוחס לבעל הטורים, וראה במאמרו של הרב מנשה בן יוסף, עלון קדושת ציון 41
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ז', עמוד א'. על פי פירוש התוספות יבמות פב, ב
↑  מדרש רות רבה ד, תנחומא ויחי י
↑  רדב"ז פ"א מתרומות ה"ה
↑  מאירי חגיגה ג, ב, אמנם חזר בו בפירושו מגילה י, ב
↑  שו"ת מנחת שלמה תנינא (ב - ג) סימן מו
↑  ואף על פי שבחלה הוא שנאמר: בבאכם, ודרשו: בביאת כולכם אמרתי, אנו למדים תרומה מחלה, שאף חלה תרומה היא. ותרומות ומעשרות תלויים בשנות השמיטה, וממילא אף הם אין חיובם מן התורה אלא בביאת כולכם
↑  רמב"ם תרומות פ"א הכ"ו
↑  הראב"ד (שם) ספר התרומה (הלכות ארץ ישראל) תוספות (יבמות פב, א)
↑  הלכות ארץ ישראל המיוחס לבעל הטורים, הלכה ט, וראה במאמרו של הרב מנשה בן יוסף, עלון קדושת ציון 41
↑  שו"ע יו"ד של"א, א
↑  רמב"ם ביה"ב פ"ו הט"ז, וראה באור על כך בקדושת ציון גיליון 41
↑  אוצר ארץ ישראל חלק ג' פרק י"ח
↑  בירושלמי דמאי פ"ה ה"ח; בבלי גיטין מז א; בבכורות יא ב
↑  רמב"ם תרומות פ"א ה"י והי"א; מאירי גיטין שם; שו"ע יו"ד שלא ג - ד
↑  תוספות קידושין לו, ב
↑  שו"ת אבקת רוכל סי' כד, ותשו' הב"י במהרי"ט ח"א מב, וכ"מ שמיטה פ"ד הכ"ט ובכורים פ"ב הט"ו
↑  שו"ת מבי"ט ח"א סי' יא, כא, ריז, שלו, וח"ג סי' מה; מהרי"ט סי' מג; ביאור הגר"א יו"ד סי' שלא ס"ק ח
↑  שו"ע יו"ד שלא ז. ועי' ביאור הגר"א שם ס"ק ח
↑  סה"ת הלכות א"י; ביאור הגר"א סי' שלא ס"ק ו וס"ק כח
↑  שו"ת פאר הדור להרמב"ם סי' טו (הוצ' פריימן סי' קלב), ותוס' גיטין סב א ד"ה אין עודרין. ועי' בית רידב"ז לפאת השלחן סי' ד וחזון איש שביעית סי' א וסי' ג
| חיבת הארץ |
| --- | --- | --- |
| בניין הארץ | ירושה • יישוב • נטיעה |  |
| יישוב הארץ | הליכה • קבורה • יציאה |  |
| שבח הארץ | ארץ ישראל ביהדות • אהבתה • קדושתה  • שירי ארץ ישראל • דיבתה |  |
| מתנות הארץ | שבעת המינים • עפרה • פירותיה |  |
קדושת הר הבית
בה"ד 10

| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  בה"ד 10
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  צה"ל צה"ל
 סוג:  בסיס הדרכה
 בסיס האם:  עיר הבה"דים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1953–הווה (כ־71 שנים)
 פיקוד
 יחידת אם:  חיל הרפואה חיל הרפואה
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  מיקי אלמקיאס
 מפקדים:  מפקדי הבה"ד
בסיס הדרכה 10, המכונה בה"ד 10, הוא בסיס הכשרה, הדרכה ואימונים של חיל הרפואה לכל התפקידים הרפואיים הדרושים בצה"ל. בסיס זה שכן עד ספטמבר 2015 במחנה צריפין ומאותו החודש הועבר לדרום לעיר הבה"דים. מפקד הבה"ד הנוכחי הוא אלוף-משנה מיקי אלמקיאס.
רשימת הקורסים הבולטים הניתנים בבסיס

חובשים כלליים (חובשים שלב 6)
חובשים קדמיים (חובשים שלב 7)
חובשים קרביים (חובשים שלב 7, רק מיחידות לוחמות)
חובשים פלוגתיים (חופ"לים - חובשים שלב 8),
אחראי מרפאות (חובשים שלב 9),
חובשים גדודיים (חוג"דים - חובשים שלב 10, מקביל לקורס סמלים בחילות אחרים)
קורס כניסה לקבע לנגדים
קורס חובשי החייאה (שלב 11, בקבע בלבד)
קציני ארגון רפואה (קא"רים - השלמה לשלב 12 עבור חובשים בוגרי קורס קצינים),
פרמדיקים,
סייעות ברפואת שיניים ועובדות מעבדה רפואיות,
קציני רפואה (קר"פים - השלמה חילית עבור רופאים, שעברו קורס קצינים),
השתלמות לנהגי אמבולנס.
מש"קיות שירותי רפואה
מבנה הבסיס

מפקד בה"ד 10 הוא קצין בדרגת אלוף-משנה. מפקד הבה"ד כפוף פיקודית לקצין הרפואה הראשי. ההדרכה בבה"ד מתבצעת על פי הוראות ענף תורה והדרכה במפקדת קצין הרפואה הראשי שקובע הן את גרף האימונים וההכשרות והן את תוכן ההכשרות.
בכפוף למפקד הבסיס פועל המדריך הראשי (מד"ר) העומד בראש מחלקת ההדרכה של הבה"ד. מחלקת ההדרכה אחראית על איתור ומיון מועמדים להדרכה, הכשרת מדריכים והמפקדים ושמירה על כשירות סגל ההדרכה בבה"ד. כמו כן, אחראית המחלקה על פיתוח תוכני ההדרכה בבה"ד ועל אופן העברתם.
מבנה הבסיס > מפקדי בה"ד 10

| שם | תקופה |
| --- | --- |
ד"ר אברהם פארי (פרנקל): 1953–1957
אברהם תדמור: 1957–1968
שלום חכמון: 1968
רימון חייק: 1968–1973
שמואל צין: 1973–1976 (כהונה ראשונה)
שלמה לוי: 1976–1980
שמואל צין: 1980–1982 (כהונה שנייה)
יחזקאל בסר: 1982–1984
דורון לוי: 1984–1987
שמעון אלנברג: 1987–1988
משה רכס: 1988–1990
דורון מייזל: 1990–1991
שמואל הר נוי: 1991–1994
עמיר שלמה: 1994–1996
אבישי גולדברג: 1996–1998
קובי פלג: 1998–2001
יוסי וייס: 2001–2004
רפי גולני: 2004–2007
מוטי חג'בי: 2007–2010
דני מושיוב: 2010–2013
יעקב מנדלוביץ': 2013–2016
משה מיוחס: ספטמבר 2016–ספטמבר 2019
דודי צוקרמן: ספטמבר 2019– ספטמבר 2022
מיקי אלמקיאס: ספטמבר 2022 –
מגמות בבה"ד > מגמת הכשרות יסוד

מגמה זו היא המגמה הגדולה בבה"ד. המגמה מכשירה קרוב ל-3000 חניכים מדי שנה והיא אחראית על קורסים שונים ומגוונים כמו: קורסי החובשים, סייעות שיניים, חובשי רמו"ן מזכירות רפואיות, משקי ברה"צ וכו', במגמה זו מתקיימים כל קורסי ההכשרה הראשוניים לחיילים.
המגמה מחולקת לחמש פלוגת. בפלוגה
א' נערכת הטירונות של כלל הקורסים, בפלוגות ב' ג' וה'- "ענף חובשים", מתקיימים כלל קורסי חובשים בצה"ל, ובפלוגה ד', "מדור הדרכות מקצועיות" מתקיימים קורסים בנושאי בריאות הנפש (ברה"ן) ובריאות הצבא (ברה"צ), כמו גם קורסי סייעות שיניים וקורסי חובשים נוספים.
בראש המגמה סגן-אלוף, מתחתיו יש סגן מפקד מגמה, חמישה מ"פים ל-5 פלוגות, קצין הדרכה, שני נגדי הדרכה ואף פרמדיק הדרכה שאמונים על המקצועיות של כלל הסגל וכלל החובשים בצה"ל. ישנו גם נגד ענף  במגמה על מנת לאפשר עבודה חלקה ותקינה.
מגמות בבה"ד > מגמת מפקדים

מגמה זו אחראית להכשיר את סגל הפיקוד של חיל הרפואה. בקורסים המועברים במגמה מועברים תוכני פיקוד וניהול נושאים רפואיים. הקורסים במגמה מזכים בהסמכה פיקודית או בדרגת כתף. במגמה מתקיימים קורסי הפיקוד הזוטרים: חופ"לים, אחראי מרפאה חוג"דים ופרמדיקים, השלמות חייליות: קציני רפואה (רופאים), קציני ארגון רפואה (קא"רים), לור"ם וקציני מטה פארא-רפואיים (מקצועות רפואיים נלווים) והשתלמויות לקצינים בכירים: קורס רמ"דים וקורס מפקדי פלוגות.
מדור טראומה

אף על פי שמדור טראומה מוגדר כמדור הוא גוף המעביר הכשרות בבה"ד. מדור זה אחראי על העברת קורס ה-ATLS לחיילים ואזרחים, המדור הוא הגוף היחיד בישראל המורשה לתת תעודת הסמכת ATLS הנדרשת במקצועות רפואיים שונים, הקורסים מועברים על ידי רופאים מומחים בכירים ומדריכי המדור. כמו כן, אחראי מדור טראומה על העברת קורס ה-MTLS ‏(Military Trauma Life Support) לפרמדיקים ורופאים בצה"ל. ללא קורס MTLS המטפלים הבכירים אינם יכולים לסיים כרופאים ופרמדיקים צבאיים. יתרה מכך, ארגון נאט"ו מכיר בקורס זה כתורת טיפול לפצועי טראומה במתאר הצבאי ושולח רופאים למדור להכשרה זו.
בשנת 2010 הוסמך הבה"ד על ידי איגוד הכירורגים האמריקאי, והוא הגוף היחיד בישראל המחזיק ברישיון האמריקאי. בנוסף, במדור קיים מרכז הסימולציה של חיל הרפואה, המרכז סימולציה הוא בין הגדולים בארץ. מרכז בו ניתן לדמות באמצעות בובות חכמות ואמצעים פירוטכניים טיפול בפצוע או פצועים מרובים במתווה קרב ותחת אש. במרכז מתאמנים גופים מצה"ל וגופים אזרחיים.
במדור מתקיימים קורסים נוספים שמטרתם ריענון וכשירות של רופאים בסדיר או במילואים בצבא כדוגמת קורס חיר"ם (חינוך רפואה מתקדמת), השתלמות לה"ט (לימודי המשך טראומה), השתלמויות פרמדיקים, קורסי TRCS ‏(Trauma Refreshment Course for Surgeons) ועוד.
גם קורסי החובשים ממגמת הכשרות יסוד מתאמנים ונבחנים במדור טראומה במטרה לדמות מצבי אמת בהם ייתקלו בשירותם הצבאי. כמו כן, במדור גם מועבר קורס ריענון לחובשים במילואים.