סראפיס
הערות שוליים

↑  "Sarapis" in The New Encyclopædia Britannica. Chicago: Encyclopædia Britannica, Inc., 15th edn., 1992, Vol. 10, p. 447.
↑  Youtie, H. 1948. “The Kline of Serapis”. The Harvard Theological Review, vol 41, pp. 9–29.
↑  Stambaugh, John E. (1972). Sarapis Under the Early Ptolemies. Leiden: E. J. Brill. pp. 1–13.
↑  E.g. CIL 03, 07768; CIL 03, 07770; CIL 08, 12492. All known occurrences can be found at http://db.edcs.eu/epigr/epi.php?s_sprache=de.
↑  "Of the Egyptian sanctuaries of Serapis the most famous is at Alexandria", Pausanias noted (Description of Greece, 1.18.4, 2nd century AD), in describing the Serapeion at Athens erected by Ptolemy on the steep slope of the Acropolis: "As you descend from here to the lower part of the city, is a sanctuary of Serapis, whose worship the Athenians introduced from Ptolemy."
↑  According to Sir J.G. Frazer's note to the Biblioteca of Pseudo-Apollodorus, 2.1.1: "Apollodorus identifies the Argive Apis with the Egyptian bull Apis, who was in turn identified with Serapis (Sarapis)"; Pausanias also conflates Serapis and Egyptian Apis: "Of the Egyptian sanctuaries of Serapis the most famous is at Alexandria, the oldest at Memphis. Into this neither stranger nor priest may enter, until they bury Apis" (Pausanias,Description of Greece, 1.18.4).
↑  Reported from Arrian, Anabasis, VII. 26.
↑  Saheli Chatterjee, מיתולוגיה יוונית עתיקה: פרספונה, מלכת השאול, באתר Yoair Blog, ‏2022-09-26
↑  Pausanias 2.4.5 and 9.24.1.
↑  עורכים: יורם צפריר, שמואל ספראי, ספר ירושלים - התקופה הרומית והביזנטית, ירושלים: יד יצחק בן צבי, עמ' 187
↑  Babylonian Talmud, Tractate Avodah Zara. p. 43a.
↑  Dani, Ahmad Hasan; Harmatta, János (1999). History of Civilizations of Central Asia (באנגלית). Motilal Banarsidass Publ. p. 326. ISBN 978-81-208-1408-0.
↑  המטה של סראפיס בתרגום לעברית, באתר ריק ריירדן
↑  הכתר של תלמי ספר ההמשך למטה של סראפיס, באתר ריק ריירדן
| המיתולוגיה המצרית |
| --- | --- | --- |
| הפנתאון המצרי | אוסיריס • איסיס • אכר • אמון • אמונת • אנוביס • אפיס • עאפפ • ארבעת בני הורוס • אתום • אתון • בת • בס • בסתת • גב • הורוס • חעפי • חכא • וואדג'ת • ח'ונסו • ח'נום • ח'פרי • חתחור •  מות • מונתו • מין • מע'ת • מפדת • נו • נות • נחבת • נית • נפרתם • נפתיס • סתת • סבכ • סופדו • סח'מת • סת (סת־בעל) • ענקת • פאחת • פתח • קבוי • קוק • קטש • רע (העין של רע) • רשף • שו • תאורת • תחות • תפנות • סרקת |     |
| אתרים מיתולוגיים | בנבן |     |
| כתבים דתיים | אמדואת • כתבי הפירמידות • כתבי ארונות קבורה • ספר האדמה • ספר המערות • ספר המתים (הפפירוס של אני) • ספר הנשימה • ספר השערים |     |
| פולחן | מקדשים מצריים (מקדש לוקסור • כרנך • מקדשי אבו סימבל) • הפירמידות במצרים (הפירמידה הגדולה של גיזה) • הספינקס הגדול של גיזה • עמק המלכים • חג הסד |     |
| המיתולוגיה היוונית ודת יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| אלים אולימפיים | זאוס • הרה • פוסידון • דיוניסוס • אפרודיטה • אתנה • אפולו • ארטמיס • ארס • הפייסטוס • הרמס • דמטר |  |
| אלים אולימפיים לשעבר | האדס • הסטיה |  |
| אלים כתוניים | האדס ופרספונה • גאיה • דמטר • הקטה • דיוניסוס • טרופוניוס (אנ') • טריפטולמוס (אנ') • האריניות |  |
| גיבורים | אגממנון • אדיפוס • אודיסאוס • אוינופיון • איאס • אכילס • אנטיגונה • בלרופון • דאוקליון • הקטור • הרקולס • טינדראוס • יאסון והארגונאוטים • מינוס • מנלאוס • פאריס • פריאמוס • פרסאוס • קדמוס • תסאוס • הרו ולאנדרוס |  |
| מקומות מרכזיים | אולימפוס • ארגוס • אתונה • דלפי • טרויה • טרטרוס • כיוס • לאקוניה • הלבירינת • ספרטה • השאול • תבאי • שדות אליסיום • שדות אספודל |  |
| יצורים מיתיים | אורתוס • אכידנה • אלמנטלים • ארגוס • גורגונות • גיגאנטים • האריה מנמאה • הידרה • היפוקמפוס • הרפיה • טיטאנים • טיפון • כימרה • מדוזה • מוזות • מינוטאורים • סאטירים • סטימפליה • סלמנדרה • סקילה וכריבדיס • פגסוס • קאמפה • קיקלופים • קנטאורים • קרברוס |  |
| אירועים מיתולוגיים בולטים | טיטאנומכיה • גיגאנטומכיה (גיגאנטים) • מלחמת טרויה • מסע הארגונאוטים |  |
| יצירות בולטות | האיליאדה והאודיסיאה • תאוגוניה • ארגונאוטיקה • דיוניסיאקה • ביבליותקה (פסאודו-אפולודורוס) • מטמורפוזות |  |
| סופרים | אוריפידס • אייסכילוס • אפולוניוס • אריסטופאנס • הומרוס • הסיודוס • סופוקלס |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007405965405171  GND: 118642227  LCCN: no2017056702  NKC: jo2016908798  SUDOC: 027750027  VIAF: 805519   WorldCat (עם VIAF): 805519 
תליון הנושא את דמותו של סראפיס המאה ה-2 לפנה"ס, שימש כקמע; מוזיאון וולטרס לאמנות, בולטימור
טבלת אזניים מברונזה נושאת כתובת הקדשה לסראפיס, המאה ה-2 לספירה; מוזיאון המטרופוליטן לאמנות
איש דת רם-דרג בכת סראפיס, המאה ה-2 לספירה; המוזיאון הישן, ברלין