stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביל קלינטון
פרסים והוקרה

מכללות ואוניברסיטאות רבות זיכו את קלינטון בתוארי כבוד. הוא עמית כבוד באוניברסיטת אוקספורד, בה למד כזוכה מלגת רודז. בתי ספר נקראו על שמו, ופסלים נבנו כדי לחלוק לו כבוד. עם מדינות ארצות הברית בהן הוא הוכר נמנות מיזורי, ארקנסו, קנטקי וניו יורק. הוא קיבל את מדליית השירות הציבורי המצוין של מחלקת ההגנה על ידי המזכיר ויליאם כהן ב-2001. קלינטון זכה לכבוד ולהכרה בדרכים נוספות רבות, בארצות המונות את צ'כיה, פפואה גינאה החדשה, גרמניה וקוסובו. למען הכרת תודה על עזרתו במלחמת קוסובו, שינתה המדינה את שם רחוב מרכזי בבירתה פרישטינה ל"שדרות ביל קלינטון", וכן הציבה פסל מונומנטלי שלו.
ב-2013 קיבל קלינטון את עיטור נשיא מדינת ישראל מידי נשיא מדינת ישראל שמעון פרס. באותה שנה זכה למדליית החירות הנשיאותית מנשיא ארצות הברית ברק אובמה.
פרסים והוקרה > רשימת פרסים

פרס קרל הגדול (2 ביוני 2000)
הצלב הגדול של מסדר הכבוד וההצטיינות הלאומי של האיטי (2011)
דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת מקגיל (16 באוקטובר 2009)
פרס TED (2007)
פרס פולברייט (2006)
מלגת רודס (1968)
אוסגר (2008)
פרס NAACP Image - פרס הנשיא (2001)
פרס דאבל ספיק (1997)
פרס החופש (2005)
עיטור ארבע החירויות – מדליית החירות (2005)
דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת הופסטרה
מסדר הכבוד וההצטיינות הלאומי של האיטי
טקס הגראמי ה-47
מסדר התקווה הטובה
מסדר האריה הלבן
מסדר מובארכ הגדול
עיטור נשיא מדינת ישראל
מסדר אבן סעוד
מסדר הצלב של טרה מריאנה
עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
מסדר הניצחון של גאורגיוס הקדוש
מדליית הכבוד של האליס איילנד
פרס ג'יימס פארקס מורטון לבין-דתיות
פרס צלחת הזהב
פרס אזרח העולם של סרז'יו ויירה דה מלו
הצלב הגדול של מסדר האריה הלבן
מדליית החירות של פילדלפיה
פרס גראמי
מדליית החירות הנשיאותית
צווארון מסדר התקווה הטובה
מסדר הרפובליקה של טורקיה
מסדר לוגוהו
מסדר טומאש מסריק
מסדר הצלב של טרה מריאנה, דרגה ראשונה
מסדר החופש
ראו גם

המרכז והפארק הנשיאותי על שם ויליאם ג'. קלינטון – מרכז הנצחה בארקנסו הכולל ספרייה, ארכיון, מוזיאון ומוסדות נוספים.
הקבינט של ארצות הברית בממשל ביל קלינטון
לקריאה נוספת

ביל קלינטון, חיי, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005. (הספר בקטלוג ULI)
James Bovard, Feeling Your Pain: The Explosion and Abuse of Government Power in the Clinton-Gore Years (2000) ISBN 0-312-23082-6
Joe Conason and Gene Lyons, The Hunting of the President: The Ten-Year Campaign to Destroy Bill and Hillary Clinton (2003) ISBN 0-312-27319-3
Elizabeth Drew, On the Edge: The Clinton Presidency (1994) ISBN 0-671-87147-1
David Gergen, Eyewitness to Power: The Essence of Leadership. (2000) ISBN 0-684-82663-1
Nigel Hamilton, Bill Clinton: An American Journey (2003) ISBN 0-375-50610-1
Christopher Hitchens, No One Left to Lie to: The Triangulations of William Jefferson Clinton (1999) ISBN 1-85984-736-6
Michael Isikoff, Uncovering Clinton: A Reporter's Story (1999) ISBN 0-609-60393-0
Mark Katz, Clinton and Me: A Real-Life Political Comedy (2004) ISBN 978-0-7868-6949-7
Richard Posner, An Affair of State: The Investigation, Impeachment, and Trial of President Clinton (1999) ISBN 0-674-00080-3
פיטר לוי The Encylopedia of the Clinton Presidency, (Westport: CT: Greenwwod, 2001). ISBN 9780313312946
פרנסיסקו גאריגוס

פרנסיסקו גאריגוס רוסה (בספרדית: Francisco Garrigós Rosa; נולד ב-9 בדצמבר 1994) הוא ג'ודוקא ספרדי המתחרה בקטגוריית המשקל עד 60 ק"ג, אלוף העולם (2023), אלוף אירופה (2021 ו-2022) וזוכה מדליית ארד בפריז 2024.
קריירה

באוקטובר 2014, גאריגוס זכה במדליית הזהב באליפות העולם עד גיל 21 שנערכה בפורט לודרדייל שבארצות הברית. במאי 2015 הוא זכה במדליה הראשונה שלו בתחרות מהסבב העולמי לבוגרים כאשר זכה במדליית ארד בגראנד פרי זאגרב. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016, הודח גאריגוס בקרב הראשון לאחר הפסד לטוביאס אנגלמאייר הגרמני. באוקטובר 2016 הוא זכה במדליית זהב בגראנד סלאם אבו דאבי לאחר שניצח בגמר את אריק טקאבטאקה הברזילאי. בדצמבר 2017 גאריגוס זכה במדליית כסף בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בסנט פטרבורג.
באליפות אירופה 2017 שנערכה בוורשה, גאריגוס זכה במדליית ארד. בשמינית הגמר הוא ניצח את יורה ורשטראטן הבלגי, ברבע הגמר הוא הפסיד ליאניסלב גרצ'ב הבולגרי והודח לקרבות בית הניחומים. לאחר שגבר על אשלי מקנזי הבריטי, גאריגוס עלה לקרב על מדליית הארד בו ניצח את לוקומי צ'קוימיאני הגיאורגי.
באליפות אירופה 2019 שנערכה במינסק כחלק מהמשחקים האירופיים, זכה גאריגוס במדליית הכסף לאחר שניצח 3 מתוך 4 קרבות. בדצמבר 2019 הוא זכה במדליית כסף בטורניר המאסטרס שנערך בצ'ינגדאו. באליפות אירופה בשנת 2020 שנערכה בפראג, הוא זכה במדליית הארד כאשר הגיע עד חצי הגמר בו הפסיד ליאגו אבולדזה הרוסי ונשר לקרב על הארד בו גבר באיפון על ארטם לסיוק האוקראיני.
באליפות העולם 2021 שנערכה בבודפשט, זכה גאריגוס במדליית ארד. לאחר שני ניצחונות באיפון בקרבות המוקדמים, גאריגוס הפסיד בשלב רבע הגמר למגזן שמשאדין הקזחי ונשר לקרבות בית הניחומים. לאחר ניצחון בווזארי על יאניסלב גרצ'ב הבולגרי, הוא עלה לקרב על מדליית הארד בו ניצח בווזארי את וואליד חיאר הצרפתי לאחר תרגיל אוצ'י-מטה. באותה השנה זכה גאריגוס לראשונה בתואר האירופי באליפות שנערכה בליסבון לאחר שניצח את כל ארבעת קרבותיו באיפון; בחצי הגמר ניצח את מתן קוקולייב הישראלי כדקה לסיום הקרב ובגמר ניצח את לוקה מחיידזה הצרפתי בתוך זמן ניקוד זהב.
באולימפיאדת טוקיו 2020, גאריגוס הודח בקרב הראשון כאשר הפסיד בווזארי ללוקה מחיידזה הצרפתי.
באליפות אירופה בג'ודו 2022 זכה במדליית הזהב בפעם השנייה ברציפות.
באליפות אירופה בג'ודו 2024 שנערכה בזאגרב זכה במדליית הזהב בפעם השלישית בקריירה כאשר ניצח בגמר את בלבאי אגהייב האזרי בגמר.
באולימפיאדת פריז 2024 זכה גאריגוס במדליית ארד, לאחר שהפסיד בחצי גמר לילדוס סמטוב וניצח בקרב על הארד את גיאורגי סארדלשוילי.
פרסים

מקור:
המשחקים האולימפיים:
אליפות העולם:
אליפות אירופה:
תחרויות מהסבב העולמי (מאסטרס, גראנד סלאם, גראנד פרי):
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
1 2  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
זכריא נאבסו

זכריא נאבסו (באדיגית: Закэри Нэпсэу; נולד ב-17 בנובמבר 1955) הוא פוליטיקאי, איש ציבור ואיש עסקים ישראלי-צ'רקסי, ראש המועצה המקומית כפר כמא.
ביוגרפיה

שירת בצה"ל והשתחרר בדרגת רב-סרן. מצעירותו היה פעיל חברתי בארגוני סיוע לצ'רקסים בסוריה ובטורקיה.
נאבסו היה בעברו איש עסקים, ובבעלותו הייתה חברה בחו"ל[דרושה הבהרה] ועסקים נוספים בישראל. לשעבר יו"ר הוועדה לתכנון ובניה - מעלה חרמון. למד היסטוריה של המזרח התיכון ומדע המדינה באוניברסיטה, אך לא סיים את לימודיו.
זכריא הוא נציג הצ'רקסים בישראל בפדרציה הצ'רקסית העולמית, ובעל זכות הצבעה.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

בבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו בשנת 2013 נבחר לתפקיד ראש מועצת כפר כמא, ובבחירות הבאות בשנת 2018 נבחר שוב לתפקיד. במהלך כהונתו הושג אישור לתוכנית מתאר להרחבת היישוב, ונבנה היכל תרבות רב תכליתי. בשנת תשע"ו הוענק ליישוב כפר כמא פרס שרת התרבות והספורט לרשויות המקומיות על זכייתה במקום השלישי[דרושה הבהרה]. כחלק מהחזון שלו לקדם את תחום התיירות בכפר כמא, נערך לראשונה מדרחוב במסגרת הפסטיבל הצ'רקסי. עוד פרויקט שקידם הוא הקמת מתחם לשוק עירוני, שנכון לשנת 2020 נמצא בשלבי סיום.
בשנת 2019 במהלך כהונתו השנייה, תוכנן מרוץ לילה הראשון מסוגו בכפר, אך המירוץ בוטל בעקבות התנגדות התושבים בטענה שהמיאוץ פוגע בערכים של תושבי הכפר.
באותה שנה התחוללה סערה בכפר סביב מכרז קרקעות של רשות מקרקעי ישראל, בעקבות זכייה של משפחה שאינה צ'רקסית במכרז. רבים מתושבי הכפר האשימו את ראש המועצה בתוצאות המכרז.
חיים אישיים

נשוי ואב לארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑    ישי פרידמן, ‏עקב בעיות מגדר: בוטל "מרוץ הלילה הראשון בכפר כמא", בעיתון מקור ראשון, 27 באוקטובר 2019
↑  אלי אשכנזי‏, סערת הקרקעות בכפר כמא: הרוחות לא שוקטות - האווירה מתוחה, באתר וואלה, 11 ביולי 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צ'ינצ'ילה

ערך זה עוסק במכרסם. אם התכוונתם לנשיאת קוסטה ריקה, ראו .
| צ'ינצ'ילה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי קביה
משפחה:: צ'ינצ'יליים
סוג:: צ'ינצ'ילה
מינים
 צ'ינצ'ילה ארוכת-זנב צ'ינצ'ילה קצרת-זנב
שם מדעי
 Chinchilla ‏בנט, 1829
תחום תפוצה


צ'ינצ'ילה או שִׁנְשִׁלָּה (שם מדעי: Chinchilla) הוא מכרסם קטן שמוצאו בהרי האנדים שבדרום אמריקה, ופעיל בעיקר בלילה.
בסוג צ'ינצ'ילה יש שני מינים: צ'ינצ'ילה ארוכת-זנב או צ'ינצ'ילה מצויה (C. lanigera), וצ'ינצ'ילה קצרת-זנב (C. chinchilla, לשעבר C. brevicaudata).
הצ'ינצ'ילה היא חיה חברתית שחיה בזוגות או בקבוצות משפחתיות גדולות יותר. סביבת המחיה הטבעית שלהן היא מקומות סלעיים והרריים . כדי לתקשר ביניהן הצ'ינצ'ילות משמיעות מגוון רחב של צלילי ציוצים וחריקות שיניים.
הצ'ינצ'ילה פעילה וסקרנית מאוד ובעלת יכולות אתלטיות מרשימות, בהן יכולתה לקפוץ לגובה. היא משתמשת בחיכוך גופה בחול על מנת להסיר מזיקים והפרשות מהעור.
תוחלת חייה היא בין 15 ל-20 שנה.
פרוות הצ'ינצ'ילות הנחשקת הייתה אחת הסיבות לצייד צ'ינצילות בעבר. ציד רב עד כדי כך שהן היו קרובות להכחדה. כיום מגדלים אותן בחוות, לפעמים בתנאים אכזריים ביותר. הצ'ינצ'ילה משמשת כיום גם כחיית מחמד.
רבייה

הצ'ינצ'ילות מגיעות לבגרות מינית בגיל 8-7 חודשים. ההריון עשוי להימשך ארבעה חודשים ובסופו הצ'ינצ'ילות ממליטות בממוצע שני גורים. הצ'ינצ'ילות עשויות להיכנס להיריון אפילו כעבור שלושה ימים מההמלטה. הנקבה מתייחמת מחדש כל 4 שבועות. משך ההריון שלה 111 יום. ההמלטה נעשית בדרך כלל בין השעות 5–8 בבוקר. הגורים נולדים במשקל 30–70 גרם, עם עיניים פקוחות ומכוסים בפרווה. כמו כן הם נולדים עם מערכת תנועה די מפותחת. הצ'ינצ'ילה יכולה להמליט עד פעמיים בשנה. משקלם הממוצע של הגורים כ-30 גרם. הגורים מפסיקים לינוק בגיל 8 שבועות בערך.
מבנה גוף

לצ'ינצ'ילה 4 רגליים קצרות עד מאוד, פרוות הצ'ינצ'ילה רכה ונעימה למגע. אורך גופה 22–38 ס"מ ואורך הזנב 10–17 ס"מ. ברגליה הקדמיות יש לצ'ינצ'ילה 5 אצבעות, שבעזרתן היא יכולה לתפוס דברים, בדומה לאדם. לעומת זאת, ברגליה האחוריות רק ארבע אצבעות, והן גדולות פי שניים מהקדמיות. בדומה למכרסמים אחרים שיני הצ'ינצ'ילה גדלות באופן קבוע, בקצב של 5 ס"מ בשנה. הדבר עלול ליצור בעיות, שכן ללא השגחה הצ'ינצ'ילה מסוגלת לכרסם בגדים, רהיטים, ספרים ואף חוטי חשמל, דבר שיכול להוביל למותה. משקלה הממוצע בבגרותה הוא 500 גרם. 
צבעה הטבעי הוא אפור, אך היום קיימות הכלאות בצבעים אחרים - לבן, בז', שחור חום וכו'.
תזונה

הצ'ינצ'ילה היא צמחונית וניזונה בטבע משורשים, מפירות, פרחים ועשבים, ומקליפות עץ. צ'ינצ'ילות הן הרביבוריות טהורות, ולא מסוגלות לעכל חלבון מן החי. רוב התזונה שלהם מורכבת עשבים ושורשים בטבע, וחציר בשבי, וחלק קטן מהתזונה יהיה עלים ירוקים ומעט פירות. בשבי מומלץ להאכיל צ'ינצ'ילות בכופתיות מיוחדות לצ'ינצ'ילות על בסיס צמחי. מערכת העיכול שלהן רגישה מאוד והן לא מסוגלות לאכול הרבה סוגי חציר, פירות וירקות אחרים שמכרסמים אחרים כן מסוגלים לאכול.
גידול צ'ינצ'ילה בשבי

גידול צ'ינצ'ילה בשבי הפך לפופולרי בהרבה מדינות כולל בישראל. מכיוון שתנאי האקלים של רוב האזורים הללו שונים מאוד מאלה של סביבת המחיה הטבעית של הצ'ינצ'ילות לא מגדלים צ'ינצ'ילות מחוץ לבית אלא בתוכו. צ'ינצ'ילות זקוקות לכלוב גדול דיו שמתאים לגידולן, וכמו כן לזמן פעילות בו יותר להן הסתובב חופשי בבית עם השגחה. כמו כן, מכיוון שצ'ינצ'ילות ידועות ביכולות הבריחה שלהן, יש למגן את החדר בו הכלוב נמצא מפניהן על מנת לשמור על בריאותן, בדגש על כבלי חשמל, ועצמים מגומי, פלסטיק רך וכותנה.
לקריאה נוספת

גידול צ'ינצ'ילות בשבי
הערות שוליים

↑  מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  dan dan, 🐰איך מגדלים צ'ינצ'ילות? המדריך המלא - MyRabbit - הארנב שלי 🐰, באתר MyRabbit - הארנב שלי, ‏2022-09-29
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285775305171  BnF: cb12357397q (data)  GND: 4113213-0  LCCN: sh85024228  NKC: ph541586
מעלית שבת

מציין פיקוד שבת למעלית
מעלית שבת היא מעלית שמנגנון הפעלתה מאפשר ליהודים שומרי שבת להשתמש בה בשבת בלא שיעברו על איסור חילול שבת. את מעלית השבת תכנן ופיתח המהנדס דוד בנעט במסגרת מכון מדעי טכנולוגי להלכה של הרב לוי יצחק הלפרין בירושלים. ההיתר לשימוש במעלית שבת איננו מוסכם על כל הפוסקים.
בתחילת 2017, פיתח המהנדס בנעט, בשיתוף פעולה עם חברת 'ויטור', מעליות שבת גם למעליות MRL (ללא חדר מכונות) וכיום ניתן להתקין מעלית שבת מסוג MRL גם לשיטת הרב הלפרין הנחשבת שיטה מחמירה.
הפעלתה של מעלית שבת

ההלכה אוסרת שימוש במעלית רגילה בשבת וחג, כיוון שהשימוש בה כרוך בעשיית מלאכות האסורות מדאורייתא ומדרבנן. מעלית שבת, לעומת זאת, פועלת בשעות קבועות הנקבעות על ידי מנגנון הפיקוד שלה. המעלית נעה בין הקומות בצורה אוטומטית ועוצרת בכל תחנה ללא צורך בלחיצה על כפתורי הפעלה. המעלית ממתינה זמן מה בכל קומה (או בכל קומה שנייה) לכניסת הנוסעים ומתריעה בזמזום כמה שניות לפני סגירת הדלתות. חיישנים חשמליים, כגון עין אלקטרונית בדלת ומנגנוני שקילה, מנוטרלים בדרך כלל על מנת למנוע את השפעת האדם על ההפעלה האוטומטית של המעלית. בדרך כלל יש שילוט או נורית חיווי המציינת שהמעלית פועלת במצב שבת. כדי לקצר את זמן התנועה של המעלית יש מעליות המתוכנתות לדלג על מספר קומות בעלייתן או עולות היישר לקומה העליונה, ואחר כך יורדות קומה קומה.
רוב המעליות שבהן מותקן פיקוד שבת מתוכננות על ידי חברת המעליות בשיתוף ובהנחיית רבנים ומהנדסים של מכוני הלכה כגון המכון המדעי להלכה בירושלים ומכון צומת. האישור להשתמש במעלית שבת מותנה בבדיקה ואישור של המעלית על ידי טכנאים ומהנדסים של מכוני ההלכה.
הפולמוס ההלכתי סביב מעלית שבת

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הטענות מובאות בצורה חלקית ומוטה.
מעלית שבת קיבלה הסכמה מרבנים חשובים כגון הרב שלמה זלמן אוירבך והרב יהושע ישעיה נויבירט, אך איננה מוסכמת על כל פוסקי ההלכה, יש שאוסרים לרדת במעלית אבל מתירים לעלות וישנם הנמנעים בכלל משימוש במעלית זו בשבת.
בספטמבר 2009 קבוצה של רבנים חרדים פרסמה בשם הרב יוסף שלום אלישיב פסק הלכה האוסר בצורה גורפת שימוש במעלית שבת, אך מאוחר יותר פורסם כי הם עומדים לחזור בהם מדבריהם ולהתיר שימוש במעלית שבת, לפחות לבעלי צרכים מיוחדים, חולים ונשים בהריון. במקביל פרסמו מכון צומת והמכון המדעי להלכה מכתבי תגובה להסבר ההיתר לשימוש במעלית שבת.
טיעונים נגד ובעד:
| טיעון נגד מעליות השבת | טיעונים בעד מעליות השבת |
| --- | --- |
האדם מסייע למנוע לדחוף את המעלית כלפי מטה, בבחינת 'שנים שעשו', ולכן הוא שותף לפעולה החשמלית העוצרת את המעלית בכל קומה, באמצעות מתג המופעל על ידי תנועת המעלית כלפי מטה.: מדובר בהשפעה מזערית וזניחה שההלכה לא מתחשבת בה. השפעת האדם איננה אקטיבית אלא פסיבית, בהיותו בעל 'כובד'. בעת כניסתו למעלית לא מתרחש דבר, ולכן השפעה עקיפה כזו באמצעות הכובד מותרת.
יש מעליות מוסדיות כבדות (לא מצוי כלל בבתי מגורים) שבהן בעת עצירה לעיתים מתפרקת אנרגיה למשך חלקיק שנייה, מעין תופעה של 'ייצור חשמל'. כמות האנרגיה פרופורציונית לעוצמת הבלימה המושפעת גם מן המשקל.: יצירת האנרגיה (באותן מעליות כבדות שאכן זה קיים. בפועל כמעט תמיד המציאות היא ב'ספק') היא טפילית ולא נחשבת, מה גם שלאדם לא אכפת ממנה.
בשנים האחרונות יש מעליות מהירות שיש בהן מערכת בקרת מהירות שנועדה לווסת את התאוצה בעת התחלת הנסיעה ואת ההאטה בסיומה. מערכת זו מושפעת גם ממשקלו של האדם.: ההשפעה של בקרת מהירות זו היא בדרך של 'שינוי זרם' (או מתח) בלבד, שהרבה רבנים כבר התירו. בנוסף לכך, יש משמעות לבקרת המהירות רק במקצת מעליות ורק כשנוסעים קומות רבות בבת אחת, במהירות גבוהה.
מעלית שבת גורמת ל"זילותא דשבת" (הפחתה בערך השבת הקדושה) והיא "עובדין דחול" (מעשים של ימי חול): מעלית שבת תורמת לעונג שבת של הנצרכים לו, ואין זה שונה משאר דברים המופעלים על ידי שעון שבת
: המעלית מאפשרת גם לאנשים בעלי נכות להגיע לקומות גבוהות בשבת, ובכך עוזרת להגדלת הנגישות בשבת.
בחוקי מדינת ישראל

בשנת 2001 תוקן חוק התכנון והבניה ונוסף לו סעיף 158א, הקובע שבכל בניין מגורים ובניין ציבורי שיש בו יותר ממעלית אחת יש להתקין מנגנון פיקוד שבת באחת מהן. בצעד נוסף נקבע בשנת 2011 שבבית משותף שבו אין מנגנון פיקוד שבת, "רשאים רוב בעלי הדירות להחליט על התקנת מנגנון פיקוד שבת, וכן על הפעלת המעלית או אחת המעליות, לפי העניין, כמעלית שבת". הוצאות ההתקנה של מנגנון פיקוד שבת חלות על הדיירים הדורשים את התקנתו.
בסעיף 59ז (א) לחוק המקרקעין נקבע: "בבית משותף שבו דירות המשמשות למגורים, כולן או חלקן, ושבו מותקנת יותר ממעלית אחת ובאחת המעליות הותקן מנגנון פיקוד שבת, רשאי כל בעל דירה לדרוש כי המעלית שבה הותקן המנגנון תופעל כמעלית שבת; דרש בעל דירה כאמור, תופעל המעלית כמעלית שבת". הוצאות ההחזקה וההפעלה הנובעות מהפעלת המעלית כמעלית שבת חלות על הדיירים הדורשים את הפעלתה בצורה זו.
ביולי 2023 נפסק על ידי רשם המקרקעין מעלית שבת לא חייבת לעצור בכל קומה (דבר הכרוך בסבל ועיכוב רב), אלא רק בקומות הדיירים המשתמשים בה.
לקריאה נוספת

הרב לוי יצחק הלפרין, "מעליות בשבת - מחקר ובירור הלכה אודות השימוש במעליות בשבת", המכון המדעי-טכנולוגי להלכה, ירושלים, תשמ"ד (הספר כולל גם מאמרים באנגלית מאת ד.ר. בנעט (D.R. Bannett) והרב יחיאל ניומן Yechiel Neumann))
הערות שוליים

↑  D.R. Bannett, The Sabbath Elevator Question, Elevators and Shabbat, The Institute for Science and Halacha.
↑  מיפרט טכני עבור יצרני מעליות, באתר מכון צומת
↑  שולחן שלמה ח"ב סי' שי"ח ס"ק א, כ
↑  שמירת שבת כהלכתה פרק כ"ג הע' קל"ז, ק"מ וקמ"א ומילואים
↑  קובי נחשוני, הרב אלישיב: לא למעלית שבת, באתר ynet, 29 בספטמבר 2009
↑  קובי נחשוני, הרב אלישיב יכיר במעלית שבת, באתר ynet, 11 בנובמבר 2009
↑  מכתב תגובה של הרב ישראל רוזן - ראש מכון צומת
↑  מכתב תגובה של הרב לוי יצחק הלפרין ראש המכון המדעי-טכנולוגי להלכה
↑  אבישי בן חיים, חוק חדש: להקים מעליות שבת ברבי קומות, באתר ynet, 25 ביולי 2001
↑  חוק התכנון והבניה, תשכ"ה-1965.
↑  חוק המקרקעין (תיקון מס' 31), התשע”א-2011, ס"ח 2283 מיום 16 במרץ 2011
↑  פסק דין תקדימי: מעלית שבת לא חייבת לעצור בכל קומה, באתר "סרוגים", 9 ביולי 2023
מפתח הפעלה למעלית שבת
הפרקליטות הצבאית

| --- | --- |

סמל הפרקליטות הצבאית
 פרטים
 כינוי:  הפרקליטות הצבאית
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 בסיס האם:  הקריה, תל אביב
 אירועים ותאריכים
 מלחמות:  כל מלחמות ישראל
 פיקוד
 דרגת המפקד:    אלוף
 מפקד נוכחי:  יפעת תומר-ירושלמי
 מפקדים:  פרקליטים צבאיים ראשיים
הפְּרַקליטות הצבאית (מפקדת הפרקליט הצבאי הראשי או מַפְצָ"ר) היא יחידה צבאית המסייעת לגורמי צה"ל במילוי משימותיהם ובהשלטת משמעת על ידי ייעוץ משפטי, הדרכה משפטית, כינון מנגנון של תביעה וסנגוריה צבאיים ומילוי תפקידים משפטיים מיוחדים. הפרקליטות הצבאית מפקחת, באמצעות הפעלת הסמכויות ומכשירי הביצוע שנועדו לכך, על השלטת המשפט בצה"ל.
הפרקליטה הצבאית הראשית (הפצ"ר) הנוכחית היא אלופה יפעת תומר ירושלמי.
הפצ"ר ממונה על ידי שר הביטחון, ואינו כפוף מקצועית לרמטכ"ל. משך הכהונה היא חמש שנים עם אפשרות הארכה לשש שנים. פצ"ר שבכניסתו לתפקיד קיבל דרגת תא"ל, יועלה לדרגת אלוף כעבור כשלוש שנים.
היסטוריה

הפרקליטות הצבאית התפתחה מהשירות המשפטי בארגון ההגנה. בשירות זה הוקמו בתי דין, ומונו תובעים וסנגורים. חברי ההגנה שקיבלו מינוי קבוע לתובעים כונו "תובעים כלליים" (היו מספר כאלה). לקראת הקמת המדינה חובר התקנון המשפטי של "ההגנה" עם פירוט עבירות ובעלי תפקידים, על ידי נחום חת, כדי לאחד תקנונים אזוריים שונים. עם הקמת צה"ל, גם השירות המשפטי של ההגנה הפך לשירות המשפטי של צה"ל ("שירות היה אז כינוי מקובל למה שיהיה "חיל"). בראש השירות המשפטי עמד אברהם גורלי, שהיה התובע הכללי הראשי של "ההגנה" וזה היה תוארו גם בצה"ל. ביולי 1948 הטיל דוד בן-גוריון על (לפחות) שני אנשים שונים לחבר חוק שיפוט חדש, כיוון שהקודם נתפס כלא מתאים לצבא סדיר (ראו גם פרשת טוביאנסקי): על גורלי ועל אהרן חטר ישי. שתי ההצעות נדונו בספטמבר 1948 וסווגו כ"קונטיננטלית" (זו של גורלי) ו"אנגלית" (זו של חוטר ישי). בסופו של דבר לא נתקבלה אף אחת מהן, אולם תיקוניו של חוטר-ישי לחוק המשפט הצבאי התקבלו ב-1949. ב-26 בדצמבר 1948 החליף אהרן חטר-ישי את אברהם גורלי, כראש השירות המשפטי בצה"ל וכתובע צבאי ראשי. חוטר ישי הפך את התביעה הצבאית לפרקליטות צבאית, והיה לפרקליט הצבאי הראשי הראשון. הוא חיזק את מעמדו כשקיבל מהרמטכ"ל את הסמכויות לקבוע מחוזות שיפוטיים, למנות תובעים צבאיים ולמנות נשיאי בתי דין.
תפקידי הפרקליטות הצבאית

ייעודה של הפרקליטות הצבאית הוא לסייע לצה"ל במילוי משימותיו כדין ולהנחיל בו את עקרון שלטון החוק ואת ערכי המשפט והצדק באמצעות:
אכיפת הדין
מתן הגנה משפטית לחיילים
ייעוץ לגופי הצבא וייצוגם בענייני חוק ומשפט
פיקוח על הדין המשמעתי
לימודם והטמעתם של דיני צבא בקרב חיילי צה"ל ומפקדיו
פיקוד > הפרקליט הצבאי הראשי

הפרקליט הצבאי הראשי (הפצ"ר) משמש כיועצם של הרמטכ"ל ושל שאר שלטונות הצבא בכל ענייני חוק ומשפט. הפצ"ר מתמנה ישירות על ידי שר הביטחון ובהמלצת הרמטכ"ל ועליו להיות פרקליט צבאי ובעל ניסיון משפטי של שבע שנים לפחות. הפצ"ר כפוף פיקודית לרמטכ"ל, נמנה עם המטה המקצועי במטכ"ל, ובעניינים המקצועיים אין עליו אלא מרותו של החוק.
הפצ"ר הוא בעל הסמכות להורות על חקירה מוקדמת, אם לדעתו נעברה עבירה שבית דין צבאי מוסמך לדון בה.
הפצ"ר רשאי לבטל כל פסק שניתן בדין משמעתי אם, לפי דעתו, קיים חשש של ממש לעיוות דין. למעשה, סמכות זו, יחד עם הסמכות לבטל כתבי-אישום, הואצלה לסגן הפצ"ר, המטפל בפניות מסוג זה.[דרוש מקור]
במקרים של חקירות נגד קצינים בכירים, הפצ"ר הוא זה שמחליט בפועל האם להעמידם לדין. קצינים אלו, מדרגת סגן-אלוף ומעלה, מועמדים לדין בבית-דין מיוחד, השוכן בקריה, ופועל מאולמות בית-הדין הצבאי לערעורים.
קביעות הפצ"ר בנושאים הנמצאים בתחום סמכותו מחייבות את כל רשויות הצבא. הפצ"ר מפקח ומנחה מקצועית את מערך המשפטנים בצה"ל, למעט בתי הדין הצבאיים, בתי המשפט באזור יהודה והשומרון והסנגוריה הצבאית (המצויה בפיקודו אך לא מונחית מקצועית על ידו).
במקרים חריגים התערב בג"ץ בהחלטות הפצ"ר והורה לו לשנות את החלטותיו.
פיקוד > סגן הפרקליט הצבאי הראשי

סגן הפרקליט הצבאי ראשי (ס' הפצ"ר) מתאם ומכוון את עבודת מפקדת הפרקליט הצבאי הראשי, מרכז עבודת מטה בנושאים שונים ומנהל את ענייני הארגון, התקציבים וכוח האדם ביחידה. סגן הפצ"ר משמש כממלא מקומו של הפצ"ר בהיעדרו. סמכויות הפצ"ר שהואצלו לסגן הפצ"ר בהתאם לסעיף 178א(ב) לחוק השיפוט הצבאי כוללות:
הסמכות להורות על ביטול כתב אישום, לפי סעיף 308(א) לחוק השיפוט הצבאי
הסמכות לבטל או להמיר פסק משמעתי, לפי סעיף 168 לחוק השיפוט הצבאי
הסמכות לאשר העלאה בדרגה למי שמתנהלת בעניינו חקירת מצ"ח, לפי הפ"ע 3.0241
הסמכות להמליץ לנשיא המדינה על מתן חנינה למי שהורשע בבית דין צבאי, לפי פקודת מטכ"ל 33.0314
הסמכות להורות על הבאת משרת קבע בפני הוועדה המייעצת להתרת התחייבות, בגין חריגה מאמות המידה הנדרשות ממשרת קבע בדרגתו ובמעמדו
סגן הפרקליט הצבאי הראשי הנוכחי הוא אל"ם גל עשהאל.
מסלול העתודה במשפטים > העתודה הצבאית במשפטים

מסלול העתודה מאפשר לימודים אקדמאים בתחום המשפטים, אשר בסופם משרתים הבוגרים במסלול הפרקליטות הצבאית. עתודאי הפרקליטות הצבאית לומדים בשישה מוסדות לימוד: אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בר-אילן, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת חיפה, הבינתחומי הרצליה והמכללה למנהל. בנוסף למיונים הרגילים, על המתמודדים להתמיין גם במיונים נוספים שנערכים מטעם הפרקליטות הצבאית.
בין הבוגרים של מסלול זה:
מאיר שמגר, נשיא בית המשפט העליון
דפנה ברק-ארז, שופטת בבית המשפט העליון
עופר גרוסקופף, שופט בביהמ״ש העליון
דליה דורנר, שופטת בביהמ"ש העליון
ווילאם חאמד, שופט בית המשפט השלים בעכו
אסף חמדני, מרצה לדיני תאגידים באוניברסיטת תל אביב
מנחם מאוטנר, פרופ' באוניברסיטת תל אביב
חנן מלצר, שופט בבית המשפט העליון
אביחי מנדלבליט, היועץ המשפטי לממשלה
איתי הרמלין, שופט בית משפט השלום בתל אביב
טובה שטרסברג כהן, שופטת בית המשפט העליון העליון
אדנקו סבחת-חיימוביץ', השופטת הראשונה בת העדה האתיופית
יהודה בלום, פרופ' האוניברסיטה העברית ושגריר ישראל באו"ם
דניאל פרידמן, שר המשפטים ודיקן הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב
עדי ליבוביץ', מרצה למשפט פלילי בפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית בירושלים
אורן בר-גיל, מרצה למשפט וכלכלה באוניברסיטת הרווארד ובאוניברסיטת תל אביב
גבריאלה בלום, פרופ' למשפט בינלאומי באוניברסיטת הרווארד
גיל לימון, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה
משה רוזנברג, יועמ"ש ומנכ"ל עיריית חיפה
אורי שהם, שופט בית המשפט העליון, נציב תלונות הציבור על שופטים
רועי שיינדורף, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה
מחלקות הפרקליטות הצבאית > מחלקת הייעוץ והחקיקה

מחלקת הייעוץ והחקיקה (יעח"ק) היא המחלקה האמונה על מתן הייעוץ המשפטי הקבוע לגופי צה"ל.
המחלקה מרכזת את הטיפול בתשובות להליכים בפני בג"ץ וערכאות משפטיות נוספות בנושאים הללו ומסייעת לפרקליטות המדינה בייצוג עמדת הצבא. בנוסף, תפקידה של יעח"ק לטפל בחקיקה הראשית, בחקיקת משנה ובפקודות הצבא, הן על דרך מתן התייחסות להצעות לתיקון הדין והן על דרך ייזום תיקונים תוך השתלבות בשלבי החקיקה השונים, בממשלה ובכנסת. קציני המחלקה משתתפים באופן שוטף בדיונים ובעבודות המטה שמתנהלות בגופי צה"ל השונים, ומסייעים בהכנת מסמכים משפטיים שונים ובייעוץ משפטי בעת גיבוש מדיניות ונהלים.
בין בוגרי המחלקה נמנים שופטי בית המשפט העליון דפנה ברק ארז ועופר גרוסקופף, וכן פרופ' אסף חמדני מאוניברסיטת תל אביב. כיום עומדת בראש המחלקה אל"ם לורה הלר.