מוחמד בן סלמאן אאל סעוד
עלייה לשלטון > הטיהור הגדול של 2017 - ליל הסכינים הארוכות של סעודיה

במאי 2017 הצהיר מוחמד כי "אף אחד לא חסין מפני חקירות השחיתות - מי שהוא, גם אם הוא נסיך או שר". בנובמבר 2017 הורה להכניס כ-200 אנשי עסקים ונסיכים עשירים למעצר בית בריץ-קרלטון, ריאד. ב-4 בנובמבר 2017, העיתונות הסעודית הודיעה על מעצרו של הנסיך והמיליארדר הסעודי אל-וליד בן טלאל, פרשן חדשות מוכר בשפה האנגלית ובעל מניות מרכזי בסיטיגרופ וטוויטר, וכן למעלה מ-40 נסיכים ושרי ממשלה בהוראת יורש העצר באשמת שחיתות והלבנת הון.
אחרים שנעצרו או פוטרו בטיהור כוללים את הנסיך מוטאיב בן עבדאללה, ראש המשמר הלאומי של ערב הסעודית; שר הכלכלה והתכנון עאדל פכיח; ומפקד הצי המלכותי הסעודי, אדמירל עבדאללה בן סולטן בן מוחמד אל-סולטן.
העצורים בריץ קרלטון היו הנושא של מה שנקרא "ליל המכות". רובם הוכו, וחלקם נקשרו לקירות בעמדות לחץ כחלק מעינויים של סוכנים סעודים. החוקרים ידעו מעט מאוד על נכסי הקורבנות שלא היו בתוך ערב הסעודית ורצו לדעת יותר על אחזקותיהם מחוץ לחוף, בעוד שהקורבנות לא ידעו מדוע הם נעצרו. על העצורים איימו בסחיטה. בשלב מסוים, החוקרים אמרו לקורבנות לפנות למנהלי הבנקים שלהם בז'נבה ובמקומות אחרים ולבקש סכומי כסף גדולים, והופתעו בשל חוסר מומחיותם מכך שהנכסים אינם לגמרי במזומן. בנקים שווייצריים זיהו חלק מהעסקאות כנעשות תחת כפייה והצליחו לעצור חלק מהן. במהלך ההליך לא התקיים הליך הוגן ולא הסדרי טיעון. פקידים אמריקאים תיארו את הפעולות כ"כפייה, התעללות ועינויים". מעצורים נמנעה שינה, ראשיהם מכוסים, והם הוכו. שבע עשרה נאלצו להתאשפז. לאחר ימים רבים הועברו שאר העצורים לכלא אל-העיר, בעוד שעל חלק מהמשוחררים נאסר לצאת לחו"ל.
הועלו השערות רבות לגבי סיבת המעצרים. אחת מהן הועלתה על ידי הניו יורק טיימס:
נראה כי מסע המעצרים הסוחף הוא המהלך האחרון לבסס את כוחו של יורש העצר מוחמד בן סלמאן, בנו האהוב והיועץ הבכיר של המלך סלמאן. המלך גזר על הקמת ועדה חדשה ומשמעותית נגד שחיתות, בראשות נסיך הכתר, שעות ספורות לפני שהוועדה הורתה על המעצרים.
השערה נוספת הייתה שהטיהור היה חלק ממהלך לקראת רפורמה. סטיבן מופסון מה-"ווושינגטון פוסט" טען כי בן סלמאן "יודע שרק אם הוא יכול להעמיד את משפחת המלוכה תחת החוק, ולא מעל כפי שהיה בעבר, הוא יכול לבקש מכל המדינה לשנות את הגישה שלהם ביחס למיסים וסובסידיות". ניתוח של ה-CBC טען כי "ההתמודדות נגד שחיתות במשפחת המלוכה נועדה על מנת לסחוף סעודים רגילים שמרגישים שהמדינה ביקשה מהם להסכים להידוק החגורה, ובמקביל, הם רואים שחיתות ואת האליטה הכוחנית צוברת עושר נוסף". סדר היום של הרפורמה של מוחמד זוכה לפופולריות רבה בקרב אוכלוסיית הצעירים המתפתחת של ערב הסעודית, אך נתקלת בהתנגדות מצד מהאליטה במדינה, שהרגישה יותר בנוח עם מסורות הממלכה של שינוי איטי ושלטון משותף בהסכמה. לפי שגריר בריטניה לשעבר בריאד, בן סלמאן "הוא הנסיך הראשון בהיסטוריה הסעודית המודרנית שמחוז הבחירה שלו לא היה בתוך משפחת המלוכה, אלא מחוצה לה. תומכיו הם בעיקר סעודים צעירים, במיוחד גברים סעודים צעירים". סקר הנוער הערבי 2018 מצא כי תשעה מתוך עשרה בני 18–24 באזור MENA תומכים בקמפיין של מוחמד נגד שחיתות.
טראמפ הביע תמיכה בצעד, וצייץ בטוויטר: "יש לי אמון רב במלך סלמאן וביורש העצר של ערב הסעודית, הם יודעים בדיוק מה הם עושים...כמה מאלה שהם מתייחסים אליהם בחומרה 'חולבים' את ארצם עבורם. שנים!". נשיא צרפת עמנואל מקרון, שביקר בריאד ימים לאחר הטיהור, נשאל על הטיהור והצהיר "זה לא תפקידו של נשיא, ובדומה לכך לא הייתי מצפה ממנהיג של מדינה זרה לבוא ולהתערב בענייני פנים מדינתיים".
ב-30 בינואר 2019 הודיעה ממשלת סעודיה על סיום עבודתה של הוועדה למלחמה בשחיתות. על פי מדד תפיסות השחיתות, סעודיה משפרת לאט את המגזר הציבורי שלה, בעוד שנתונים של 2016 הצביעו על ציון של 46 במדד, לפיו 0 הוא מדינה מושחתת מאוד ו-100 היא מדינה נקייה משחיתות, המדד נתן לסעודיה ציון של 49 ב-2017 וב-2018, ו-53 ב-2019, הציון הגבוה ביותר שהשיגה סעודיה.