stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עוולה חוקתית
ההצדקות להכרה בתביעת פיצויים חוקתית

משום שתביעת פיצויים חוקתית היא פיתוח פסיקתי שאינו מוכר לגמרי, יש צורך בהצדקות להכרה בתביעת פיצויים חוקתית:
טיעונים נורמטיבים:
תביעת פיצויים בגין הפרה של זכויות יסוד אמורה להביא לידי ביטוי מלא את ההגנה עליהן כעל זכויות משפטיות לכל דבר. נדרש קשר בין סעד לזכות - הגנה צריכה להיות שווה בין הזכויות, ולכן גם זכויות האדם צריכות ליהנות מאותה מידה של הגנה.
אין מקום להניח מראש שבמשפט הציבורי הגנה על זכויות מצומצמת למתכונת סעדים אחת.
ההשוואה למשפט הפרטי מלמדת שסעד הציווי מגביל יותר - ולכן יש אנומליה - משתמשים רק בסעד החזק ולא החלש.
צדק מתקן - תפקידו העיקרי של הצדק הוא להביא לתיקון חברתי, ולכן הכרה בפיצויים תהווה חתירה לתיקון העוול.
הכוונת התנהגות - הטלת עונש כספי על המעוולים (גורמי הנזק) תביא להפנמה של התנהגות נכונה והימנעות מהתנהגות פוגענית.
תפקיד בית המשפט בוא לבקר את הפעילות השלטונית ולקבוע כיצד ראוי שהרשות תפעל. בהיעדר סעד פיצויים, יהיו דיונים שידחו על הסף - מה שיביא לכך שבית המשפט לא יוכל למלא תפקידו נאמנה.
פסיקת פיצויים בבג"ץ - נעשתה רק לעיתים רחוקות בלי הערכת נזק מדויקת ובאופן סמלי ולכן יש לפתח אותה.
יוצר הבחנה לא רצויה בין זכויות אדם שדיני נזיקין מגנים עליהן ומבטאות צורך להגנה, לבין זכויות אדם שדיני הנזיקין אינם מגנים עליהם. ראוי להכיר בהיקף גדול יותר של זכויות אדם מלבד המסורתיות – אין להפלות בין ישנות לחדשות אלא יש להרחיב.
מבחינת ההיקף והקשיים שעלולים להיווצר:
ראשית, שיקול חשוב הוא האם נרצה להוריד את חוקי היסוד למעמד של הגנה בעזרת פיצויים. בנוסף עלולים לעלות חששות של הרתעת יתר והצפה, שמשמעותם היא שהדבר מחייב מתן מסגרת ברורה לתביעות. כן קיים הקושי בתביעת פיצויים כשאין רקע ממוני. לעניין זה כבר נקבע כי בתי המשפט לא נרתעים מהבעיה וכבר התמודדו עימה חלקית בתביעות מסוג זה. קושי משמעותי הוא חשש מפני פגיעה רחבה בזכויות על ידי קיום אפשרות של הימנעות בית המשפט ממתן סעד ציווי על בסיס הנחה שיכול להינתן סעד פיצויים, במקום שסעד הציווי הוא הסעד המתאים. הבעיה יכולה להיפתר על ידי אימוץ כלל מנחה: העדפת סעד ציווי כל עוד לא התגבש "מעשה עשוי".
מבט לעתיד

כאמור, תחום העוולות החוקתיות הוא תחום חדש שקיבל רק הכרה חלקית בחקיקה ובפסיקה הישראלית. עם זאת הוא נמצא בהתפתחות מתמדת בעיקר בפסיקה.
כפי שניסינו להראות, אין אחידות בביסוס העילה. אנו מצפים שבעתיד, העוולות החוקתיות ימצאו בסיס איתן להישען עליו. מבחינה חקיקתית, אנו מאמינים שיהיו יותר הסדרים ספציפיים לגבי עוולות חוקתיות. תחום הפגיעה באוטונומיה הוא תחום שלדעתנו בעל בסיס פסיקתי איתן, ואנו מאמינים שהוא יגיע להסדר.
תחום "בוער" נוסף הוא הכרה פסיקתית בחובתם של זרועות השלטון להגן על הפרטים בחברה, כאשר קיים חשש של "חוכמה בדיעבד", כשאיננו מודעים לעומס התלונות והמקרים המגיעים למשטרה וזרועותיה. עם זאת אנו חשים בצורך למניעה או לפחות הרתעה של עובדי רשויות אלו, ממצבים של פגיעה של פרט בפרט אחר בשל רשלנות זרועות החוק.
בליבנו תקווה כי בעתיד ימצא הסדר ראוי והשלמת חקיקתם של כל חוקי היסוד- כאז יהיה ניתן גם להגיע להסדר מיוחד להגנה על זכויות יסוד אולי אף מוץ לדיני הנזיקין. המשפט האמריקאי יכול להוות לנו השראה בתחום זה שם מדובר בענף משפטי משל עצמו- מחוץ לדיני הנזיקין, שנידון בבתי משפט פדרליים.
כאמור בהצעת ה"קודיפיקציה" נמצא גרעין כלשהו לנכונות לפתח את התחום, אך פיתוח הסקטור של עוולות חוקתיות קשור קשר אמיץ לכינון החוקה בישראל, ובעיקר להכרה בערכים מהותיים ומרכזיים בשיטת המשפט שלנו כערכי יסוד המעוגנים בחוק.
כל עוד לא נשלם תהליך כינון החוקה בישראל (ונראה כי ארוך וממושך הוא) וכל עוד אין עיגון ישיר בחקיקה וקיים חשש בפסיקת בתי המשפט להשתמש באופן מפורש במינוח "עוולות חוקתיות" הרי שאין אנו יכולים לנוח על זרי הדפנה, והמלאכה על ידי המחוקק והן על ידי בתי המשפט עוד רבה.
רשימת מקורות > ספרות

דפנה ברק-ארז, עוולות חוקתיות בעידן חוקי היסוד, משפט וממשל ט/2, תשס"ו
דפנה ברק-ארז, עוולות חוקתיות (בורסי, 1994)
י' ביטון, "קריאה מחדש של דיני הנזיקין מזווית פמיניסטית – חברתית" (עבודה לתואר דוקטור, ירושלים 2004), עמ' 17-18, 43, 252-257.
מרדכי קרמניצר, ליאת לבנון, ‏האיסור הפלילי על הטרדה מינית - קידוש האמצעי ומחירו, שערי משפט ב(3) 285, 287 (תשס"א)
אורית קמיר, "איזו מין הטרדה: האם הטרדה מינית היא פגיעה בשוויון או בכבוד האדם?" משפטים (כט) 317, 361.
אהרן ברק, פרשנות במשפט כרך שלישי, שער תשיעי (ירושלים, 1993) 785-792
ה' סומר, "מילדות לבגרות: סוגיות פתוחות ביישומה של המהפכה החוקתית", משפט ועסקים (א) התשס"ד, 59.
י' גלעד, א' זמיר, מ' סאבין, י' נילי, הערכה ביקורתית של הצעת חוק דיני ממונות – הקדמה, משפטים (לו(2)) (טרם פורסם);
ד' מור, “מבט ביקורתי על עקרונותיה של הרפורמה המוצעת בדיני הנזיקין" משפטים לו(3) (טרם פורסם)
רשימת מקורות > חקיקה

פקודת הנזיקין (נוסח חדש), ס' 35-36, 63.
חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, התשס"א-2000, ס' 5(א).
חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998, סעיפים 1, 6(א).
חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח 1988, ס' 7.
החוק מניעת הטרדה מאיימת, התשס"ב-2001, סעיף 1
חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה) תשי"ב-1952, סעיף 3.
הצעת חוק דיני ממונות, נוסח לעיון הציבור, 19, סעיף 1 (א), (ד).
הצעת חוק דיני ממונות, דברי הסבר לעיון הציבור, 160-159.
רשימת מקורות > פסיקה

ע"א 243/83 עיריית ירושלים נ. גורדון, פ"ד לט (1) 113
בע"א 700/89 חברת החשמל לישראל בע"מ נ' מליבו ישראל בע"מ, פ"ד מז(1) 667
ע"א 6296/00 קיבוץ מלכיה נ' מדינת ישראל, פ"ד נט(1) 16
.
ע"א 2081/00 אבנעל חברה להפצה בע"מ נ' מדינת ישראל (טרם פורסם)
ע"פ 4121/02 קרן נ' מ"י (, מיום 25.6.02, טרם פורסם.)
בג"ץ 101/74, 102 בינוי ופיתוח בנגב נ' שר הביטחון ואח', פ"ד כח (2)
449.
בג"ץ 358/77 דדון נ' עריית י-ם ואח', פ"ד לב(1) 729.
בג"ץ 346/81 רינגל נ' מועצה אזורית כרמיאל פ"ד לה(4) 825.
בג"ץ 35/78 י.ש.י.-פ.א.ב חברה קבלנית עבודות בניין בע"מ נ' עריית י-ם, פ"ד לב(2) 581.
בג"ץ 688/81 מיגדה בע"מ נ' שר הבריאות, פ"ד לו(4) 85, 97.
ע"א 145/80 ועקנין נ' מועצה אזורית בית שמש, פ"ד לז(1) 113.
ע"א 6296/00 קיבוץ מלכיה נ' מדינת ישראל, פ"ד נח (6) 16, 21
ע"א 1678/01 פנחסי נ. וייס, פ"ד נח (5) 167
ת"א (כפר סבא) 7634/96 אלמסרי נ' מדינת ישראל [לא פורסם].
ת"א (י-ם) 11405/91 סיאם נ' גדקר [לא פורסם].
ת"א (י-ם) 00/ 2555, רביב מרגלית נ' מדינת ישראל [לא פורסם]
ע"א 2781/93 דעקה נ' בית החולים כרמל, פ"ד נג (4) 526
ע"א 2034/98 אמין נ. אמין פ"ד נג (5) 69.
ת"א (י-ם) 11258/93 נעאמנה נ' קיבוץ קליה, דינים שלום ו-236.
עמ"ש (ת"א-יפו) 15/97 שמסיאן ואח' נ' מסעדת גני רוזמרי ואח' [לא פורסם]
תמ"ש (י-ם) 18551/00 ק.ס נ' ק.מ (טרם פורסם).
תמ"ש (ת"א) 54452/96 פלוני נ' אלמונית (לא פורסם).
ע"ע 360/99 כהן-מדינת ישראל, פד"ע לח 1 .
ע"ע 117/03 חורב- נציבות שירות המדינה (טרם פורסם).
ראו גם

המהפכה החוקתית
עוולת הרשלנות
עוולת הפרת חובה חקוקה
נזק בלתי ממוני טהור
חוק יסוד
לקריאה נוספת

יפעת ביטון, "כאבים באזור הכבוד" - פיצוי בגין פגיעה בזכויות חוקתיות, משפט וממשל ט(1), תשס"ו 137
פייטרו דלה ואלה

| --- | --- |

 לידה:  2 באפריל 1586 רומא, מדינת האפיפיור 
 פטירה:  21 באפריל 1652  (בגיל 66) רומא, מדינת האפיפיור 
 מדינה:  מדינת האפיפיור, ממלכת נאפולי
 מקום קבורה:  סנטה מריה אין ארצ'לי 
 ידוע בשל:  מסעותיו באימפריה העות'מאנית, בפרס ובהודו
 עיסוק:  נוסע, סופר, מוזיקאי
 בן או בת זוג:  Sitti Maani Gioerida della Valle 
 
דף ממכתבו של דלה ואלה לחברו סקיפּאנו מיום 21 באוקטובר 1621 שאליו העתיק חמש אותיות בכתב יתדות; הודות לו התוודעו באירופה לראשונה לכתב הזה
פייטרו דלה ואלה והמומיות נושאות הדיוקנאות ממצרים הרומית, סקארה, 1516
סיתי מעאני
פייטרו דֶלָה וַאלֶה (Pietro della Valle;‏ 1586, רומא – 1652, רומא) היה נוסע, סופר ומלחין איטלקי. במסעותיו במזרח בשנים 1614– 1626 ביקר במצרים, בארץ ישראל, בסוריה, בפרס ובהודו.
קורות חייו ומעשיו

פייטרו דלה ואלה נולד ברומא למשפחת אצולה וזכה להשכלה מעולה. דלה ואלה התגורר בנאפולי בשנים 1609–1614, וב-1611 השתתף במערכה של ספרד בחופי תוניסיה נגד שודדי ים ברברים שפעלו בחסות האימפריה העות'מאנית. בפתח ספר המסעות שלו, Viaggi, הודיע שיצא ב-1614 למזרח בשל נדרו לעלות לרגל לארץ הקודש ועל מכֿתביו חתם בכינוי II Pellegrino, הצליין. את המסע בארצות המזרח, שנמשך כ-12 שנים, עשה עם פמליית משרתים ובעידוד חברו, הרופא והאספן מריו סקיפּאנו (Schipano), שדחק בו לרכוש כתבי קודש, ספרי רפואה וחיבורים פילוסופיים. מכֿתביו של דלה ואלה לסקיפאנו היו הבסיס לספרי מסעותיו.
דלה ואלה הפליג מוונציה ב-8 ביוני 1614 בדרכו לקונסטנטינופול, שבה שהה יותר משנה ורכש ידיעות בטורקית, בערבית ובעברית. ב-25 בספטמבר 1615 הפליג לאלכסנדריה, ממנה נסע לקהיר ואחרי מסע לסיני פנה לארץ ישראל. לירושלים הגיע ב-6 במרץ 1616, השתתף בה באירועי הפסחא וכן ביקר במקומות הקדושים. שהותו בארץ הניבה תיאורים ייחודיים של השומרונים. בדמשק הצליח לרכוש שני ספרי תורה שומרונים, שהיו כתבי-היד השומרוניים הראשונים שהגיעו לאירופה. מדמשק המשיך לחלב, ואחרי שהוצגה לפניו תמונתה של האשורית היפה סיתי מעאני, נסע לבגדאד לבקש את ידה ונשא אותה לאישה. בגדאד הייתה נתונה באותו הזמן בלב המאבק בין העות'מאנים לספווים, ודלה ואלה נאלץ לצאת את העיר בתחילת חודש ינואר והמשיך ממנה להמדאן ולאספהאן, ב-1618 הצטרף לעבאס שאה הראשון במערכה בצפון פרס.
את הדרך בחזרה לארצו ביקש לעשות דרך הודו. בסתיו 1621 יצא מאספהאן ובדרכו אל החוף ביקר בפרספוליס ובשיראז. דלה ואלה היה מהראשונים שאיתר את מקומהּ של בבל העתיקה וסיפק תיאורים של שרידיה. כמו כן הביא לאירופה, מנינווה ומאוּר, לבֵנים נושאי חרותות בכתב יתדות.
מצב בריאותו והמצור הימי האנגלי על הפורטוגזים במצר הורמוז עיכבו את ההפלגה ורק בתחילת 1623 עלה על ספינה של חברת הודו המזרחית הבריטית שהפליגה מנמל בנדר עבאס לסוראט בחוף הודו.
דלה ואלה שהה בהודו כשנתיים, ובדרכו דרומה הגיע עד קליקוט. את רוב הזמן עשה בגואה וממנה הפליג בסוף 1624 בדרכו חזרה. הוא נחת במסקט שלחוף מפרץ עומאן, ולבצרה הגיע בחודש מרץ 1625. במאי החל את המסע לחלב, ובאלכסנדרטה עלה על אונייה צרפתית שהביאה אותו לקפריסין, ומשם לנאפולי. ב-28 במרץ 1626 שב לעירו רומא שבה התקבל בכיבודים רבים, לא רק בחוגים ספרותיים, אלא גם בחצר האפיפיור אורבנוס השמיני.
רעייתו סיתי מעני מתה במהלך המסע, ואת גופתה החנוטה, שאותה גרר עימו בארון קבורה עשוי עופרת, טמן באחוזת הקבר המשפחתית ברומא. הוא נשא לאישה את מרים, מאריוצ'ה, היתומה הגאורגית, בת טיפוחיה של סיתי מעאני, והיא ילדה לו ארבעה-עשר ילדים. דלה ואלה מת ברומא ב-21 באפריל 1652 ונטמן לצד בני משפחתו בכנסיית סנטה מריה אין ארצ'לי שעל גבעת הקפיטול ברומא.
כתביו

את חוויות המסע ואת תצפיותיו גולל בסדרת מכֿתבים, כ-54 במספר, ששלח לידידו ופטרונו מריו סקיפּאנו, בין היתר בתקווה שייערכו על ידיו. מכתבים אלה, שחלקם פורסם עוד בחייו, היו הבסיס לספרי המסעות שלו. הכרך הראשון של מכתביו ראה אור ב-1650, וב-1658 וב-1663, אחרי מותו, נדפסו ביוזמת בניו ארבעה כרכים נוספים. הספרים תורגמו עד מהרה לצרפתית, להולנדית ולגרמנית. כתביו נחשבו בזמנו, ואף בדורות הבאים, למקור מידע מהמעלה הראשונה על העולם המוסלמי, על פרס ועל הודו.
לאנגלית תורגמו ב-1664 רק חלק מכתביו, וב-1892 הם נערכו ונדפסו מחדש על ידי אגודת האקלוט.
המהדורה השלמה, בשפת המקור, של כתבי מסעותיו ל"טורקיה, פרס והודו" ראתה אור ב-1843.
ב-1628, מיד עם שובו מהמזרח, פרסם ספר על עבאס שאה הראשון. הספר, שלא קיבל ברומא את האישור המתאים, נדפס בוונציה והוכנס לזמן מה ל"אינדקס".
פרקי כתביו הנוגעים לאיראן פורסמו בתרגום לפרסית בטהראן ב-1969.
במוזיקה

דלה ואלה נודע גם כמלחין. הוא חיבר אורטוריות קצרות רבות בנושאים מקראיים, שהידועה בהן היא "אסתר". בין היתר הלחין מוזיקה לשירים של לואיש דה קמואש. דלה ואלה אף פיתח כלי נגינה וכתב מסות על מוזיקה. ב-1606 כתב את הלברית ליצירתו של מורו לנגינה, המוזיקאי פאולו קוואליאטי, "מרכבת נאמנות האהבה" (איט'). לומדים על יצירותיו, בהן כאלה שאבדו, ממכתביו למוזיקולוג ג'ובאני בטיסטה דוני.
הערות שוליים

↑  אוספי העתיקות של דלה ואלה נפוצו אחרי מותו; המומיות מצאו את דרכן לאוספיו של אוגוסט הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה והן אצורות באוסף הפסלים (אנ') של מוזיאון אלברטינום (אנ') בדרזדן
↑  מלך ספרד פיליפה השלישי היה שליטהּ של ממלכת נאפולי
↑  נתן שור, ‏"ידיעות על שומרונים בספרי נוסעים נוצרים מן המערב מן המאה הי"ד ועד סוף המאה הי"ח", קתדרה 7, תשרי תש"מ – אוקטובר 1979, עמ' 177–193, על "פיאטרו דלה ואלה" בסעיף 23, עמ' 183–185
↑  סמוך לכך הקדיש ספר לטקסי קבורתה של רעייתו סיתי מעאני: Funerale della signora Sitti Maani Gioerida della Valle
↑  The Travels of Sig. Pietro Della Valle into East India and Arabia Deserta
↑  The Travels of Pietro Della Valle in India (באנגלית)
↑  Viaggi di Pietro Della Valle, il Pellegrino (באיטלקית)
↑  Delle conditioni di Abbas re di Persia,
Venice, 1628 (באיטלקית)
↑  Safar-nāma-ye Petro Delā Vāla, Tehran, 1348 Š./1969 (בפרסית)
↑  Patrizio Barbieri, "Pietro Della Valle: The ‘Esthèr’ Oratorio (1639)...", Recercare 19 (1-2), 2007, pp. 73–124
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260215505171  PLWABN: 9810667958405606  BIBSYS: 99009398  BNE: XX1461321  BnF: cb120667095 (data)  CANTIC: a11329105  CiNii: DA09746294  GND: 118679384  ICCU: CFIV020336  ISNI: 0000 0001 2130 321X  LCCN: n50076482  NKC: ola2009488078  NLA: 36026753  NLG: 215229  NSK: 000470578  NTA: 067733212  RERO: 02-A000049477  SELIBR: 299219  SNAC: w66q4rh8  SUDOC: 028934407  TDVİA: della-valle-pietro  Trove: 1191835  ULAN: 500327402  VcBA: 495/79619  VIAF: 44320954   WorldCat (עם VIAF): 44320954
עמוס נבון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 ביולי 1937 (בן 87) תל אביב
 ענף מדעי:  אנטומולוגיה וחקלאות
 מקום מגורים:  תל אביב
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב באבו כביר   האוניברסיטה העברית בירושלים
 תרומות עיקריות
 תזונת חרקים  הדברה ביולוגית של מזיקי חקלאות  שירה ופרוזה  פיסול בברזל  נגינה בחליל צד
 
עמוס נבון (נולד ב-30 ביולי 1937) הוא אנטומולוג, חוקר בכיר בתחום ההדברה הביולוגית, משורר, סופר, נגן חליל צד ומפסל בברזל. מחקריו בתחום תזונת חרקים והשפעת רעלנים ופתוגנים על מזיקים שונים, הביאו לפיתוחים משמעותיים בתחום ההדברה הביולוגית. נבון הוציא לאור חמישה ספרי שירה וספר על מוצארט באמזון.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב. אביו, שמואל נבון לבית קליגמן, נולד באוקראינה. בארץ, הוא עבד כמחנך בבית החינוך לילדי העובדים בתל אביב והיה פזמונאי. חיבר ספרי ילדים, וביניהם, "מה אספר לילד". אמו, רות לבית קובנר, נולדה בגרמניה ולמדה רפואה בווינה. בארץ הייתה רופאת ילדים, בבית החולים הדסה בתל אביב ובבתי ספר של עירית תל אביב. היא התמחתה בשיתוק מוחי מלידה ובפסיכיאטריה של הילד. אחיו, ד"ר שאול נבון, הוא פסיכולוג שיקומי, מומחה וחוקר בתחום ההיפנוזה.
נבון נולד, גדל והתחנך בתל אביב, למד בתיכון חדש בתל אביב בניהולה של טוני האלה. ב-1955 התגייס לנח"ל ובהיותו בקורס מ"כים לחם במבצע קדש. לאחר מכן היה קצין קרבי בגולני והשתחרר בדרגת סרן.
נשוי ואב לשתי בנות, אירית ורונית.
ביוגרפיה > לימודים אקדמיים

נבון החל את לימודיו הגבוהים בשנת 1962 במכון האוניברסיטאי למדעי הטבע באבו כביר, שהיה אחד המוסדות ממנו צמח אוניברסיטת תל אביב. הוא רכש תואר בוגר בביולוגיה בשנת 1964 ועבר ללמוד לתואר שני בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית. ב-1968, סיים בהצטיינות תואר מוסמך בפיזיולוגיה של חרקים. עבודת התזה שלו נכתבה על "התצרוכת התזונתית של חומצה אסקורבית בזחל הצמחוני" בהנחייתו של פרופ' צבי לוינסון.
ב-1974, השלים נבון את עבודת הדוקטורט בנושא "ההשפעה הפיזיולוגית והביוכימית של חומצה אסקורבית בזחל הצמחוני" בהדרכת פרופ' צבי לוינסון ופרופ' אליהו סבירסקי.
לאחר השלמת הדוקטורט, ביצע נבון פוסט-דוקטורט. במרכז לחקר חרקים של משרד המושבות הבריטיות (COPR) בלונדון, בנושא: "השפעת האכלה של חומצות אמינו לא חלבוניות על בוגרי הארבה המדברי". במהלך ההשתלמות, פיתח שיטת מבחן של החומרים האלו המבוססת על דסקיות סיליקון. במהלך שהותו בלונדון, הירצה על הנושא בכנס השנתי להגנת הצומח בגֶנט, בלגיה. כמו כן. בשנת 1960 השתתף בסדנה בינלאומית בנושא "השימוש ברדיואיזוטופים וקרינה רדיואקטיבית נגד מזיקי חקלאות" בגיינסוויל, פלורידה. המימון של הסדנה היה מטעם הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית בווינה (SABA).
פועלו בתחום האנטומולוגיה > מחקרים אנטמולוגיים

ב-1979, שימש נבון כחוקר ראשי בתוכנית BARD – קרן משותפת ישראלית-אמריקאית למחקר ופיתוח חקלאי. את עבודתו המחקרית ערך בשותפות עם פרופ' הרברט ליפקה באוניברסיטת מסצ'וסטס, בוסטון,
החל משנת 1965, עסק במחקר אנטומולוגי במכון וולקני במשך 36 שנה במעמד קבוע. במהלך עיסוקו המחקרי, יצא ד"ר נבון לשנת שבתון בשלוש הזדמנויות שונות וביצע מחקרים בשיתוף אנטמולוגים ברחבי העולם.
שנת השבתון הראשונה הייתה ב-1979 ובה ביצע מחקר כחלק מתוכנית BARD עם הרברט ליפקה בנושא "מחסור בחומצה אסקורבית בחרק הצמחוני - ההשפעה הביוכימית והתפקיד שלה ביחסי חרק-צמח". במסגרת המחקר, הוא חבר לחוקרים ב-MIT בבוסטון במחקר אודות חוזק הקוטיקולה בזחלי עש הכרוב שגדלו על קרקע מזון ללא חומצה אסקורבית.
שבתון שני, נערך באוניברסיטת קליפורנייה-ריברסייד אצל בריאן פדריצ'י בנושא "ההשפעה התזונתית של רעלן החיידק בצילוס תורינגיינזיס ובנוכחות טנין מצמח הכותנה, כנגד זחלי הליותיס.
השבתון השלישי נערך בתחנה החקלאית רוטהמסטד בהארפנדן, אנגליה בנושא "ההשפעה של רעלן החיידק בצילוס תורינגיינזיס על זחלי עש הכרוב". במסגרת המחקר, פיתח נבון קרקע מזון לגידול זחלי המזיק.
פועלו בתחום האנטומולוגיה > מחקרים אנטמולוגיים > שיתופי פעולה עם חוקרים ממינהל המחקר החקלאי

עם יצחק מור, אנטומולוגיה - שותפות רבת שנים בפיתוח קרקעי מזון מלאכותי לחרקים.
עם אבי גרינשטיין, הנדסה חקלאית - בנושא פורמולציות של תכשירי בצילוס תורינגיינזיס ונמטודות נגד חרקים.
עם איתמר גלזר - על הפעולה של נמטודות נגד זחלי חרקים בתוך ג'ל של אלגינט
עם ויקטור אלחנתיס, הנדסה חקלאית - בנושא הלימוד של התנהגות האכילה של זחלי פרודניה, מבחן עלה במתקן ממוחשב במשך יממה.
עם מנחם צור, גידולי שדה.
ונציה מלמד, אנטומולוגיה על השפעת זני כותנה שונים במופע העלים על האכילה של זחלי הפרודניה ועל ההטלה של בוגרי כנימת עש הטבק.
עם רות מרקוס, המחלקה לסטטיסטיקה - בנושא ניתוח פוטנציאל ההתרבות של בוגרי הפרודניה בהשפעת אנלוגים של חומצה אסקורבית.
עם מנס ויסוקי, המחלקה לאנטומולוגיה - בנושא בצילוס תורינגיינזיס נגד מזיקי חקלאות.
עם משה קהת, המחלקה לאנטומולוגיה - בנושא הדברה ביולוגית בכותנה
עם אורי פייפר, הנדסה חקלאית - בנושא לימוד כוח הנגיסה של זחלי הליותיס במתקן מעבדתי.
תרומות והישגים
פועלו בתחום האנטומולוגיה > מחקרים אנטמולוגיים > שיתופי פעולה עם חוקרים ממינהל המחקר החקלאי > פיתוח הדברה ביולוגית למגוון מזיקים

הדברה בחיידק בצילוס תורינגיינזיס - מחקריו של ד"ר נבון אודות בצילוס תורינגיינזיס הובילו לפיתוח תכשיר איבוק להדברה של זחלים לאחר ייצור מסחרי של התכשיר על ידי חברת "יבנין יפה", פתח תקווה", נבדקה יעילותו על גידולי תירס, כותנה, עגבניות ותמר אורגני.
מלכודות פרומון - ד"ר נבון פיתח מלכודות פרומון ללכידת זכרי פרודניה בשדות כותנה המלכודות פותחו עבורו במפעל "פוליגל" בקיבוץ רמות מנשה. לכידת זכרים של סס הנמר נערכה בגליל במטעי תפוח ואגס בגליל העליון.
פועלו בתחום האנטומולוגיה > מחקרים אנטמולוגיים > שיתופי פעולה עם חוקרים ממינהל המחקר החקלאי > פיתוח אמצעי גידול והאכלת חרקים

ד"ר נבון פיתח מספר קרקעי מזון מלאכותי לגידול חרקים.
פיתוח שיטת גידול המוני של זחלי ההליותיס על קרקע מזון מלאכותי
פיתוח קרקע מזון מלאכותי לגידול זחלי פרודניה על בסיס ג'ל של אלגינט, כתחליף למצע האגר-אגר. הפיתוח המקורי צוין בספר מקצועי.
פיתוח קרקעי מזון לעש התמרים הקטן.
חקר את גידול זחלי סס הנמר ועש התפוח במימון הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית.
פועלו בתחום האנטומולוגיה > חברויות בארגונים מדעיים (בין 1980–1990)

חבר מערכת במגזין הבינלאומי באנגלית "פיטופרזיטיקה" העוסק בתחום הגנת הצומח
השתתף במשך שנים בכנסי "החברה לפתולוגיה של חרקים וחסרי חוליות" בחו"ל.
חבר ויקיר החברה האנטומולוגית הישראלית.
חבר בוועדת השיפוט בתוכניות מחקר מטעם BARD
חבר בחברה האנטומולוגית האמריקאית, פילדלפיה.
חבר בוועדה לאישור תכשירי הדברה מטעם משרד החקלאות, בית דגן.
פועלו בתחום האנטומולוגיה > פרסומים מדעיים באנגלית

A. Navon (1985) Spodoptera littoralis in Sing, P. and Moore, R.F.(Eds) Handbook of Insect Rearing vol. II
Navon, A. (2000) Bacillus thuringiensis application in Agriculture.
Charles, J.F., Delecluse A. and Nielson-LeRoux C. (Eds) Entomopathogenic bacteria: from Laboratory to Fiels Applization Cluwer Academic Publishers. Dordrecht, The Netherlands
Navon, A. (2000). Bioassays of Bacillus thuringiensis products used against agricultural pests. In: A. Navon and K.R.S Ascher (eds.) Bioassays of Entomopathogenic Microbes and Nemathodes.CABI Publishing, UK.
פועלו בתחום האנטומולוגיה > פרסומים מדעיים בעברית

נבון, ע ו - ויסוקי מ. (1989) בחיידק בצילוס תורינגיינזיס כמדביר ביולוגי של מזיקי חקלאות. מחקר חקלאי בישראל. מפרסומי מינהל המחקר החקלאי סדרה 4 מס' 4.
מחקרים בתחום ההדברה הביולוגית של מזיקי חקלאות בכתבי העת "עלון הנוטע" ו"השדה".
מה יכולים ללמד אותנו חרקים צמחוניים אודות חשיבותו של ויטמין C בהתפתחות שלהם?", מגזין האינטרנטי "הידען", 11.8.2020.
"הגילוי המקרי הסרנדיפי במדע", מגזין האינטרנטי "הידען", 26.12.2020.
פועלו בתחום השירה

בנוסף למחקריו ופיתוחיו המדעיים בתחום האנטמולוגיה, הוציא ד"ר נבון לאור חמישה ספרי שירה וזכה לפרסם רבים משיריו במגוון פלטפורמות. נבון הוא בוגר סדנת ההמשך של בית הספר לשירה במשכנות שאננים בירושלים בניהולו של אמיר אור. חבר באגודת הסופרים העברים החל מ-25.3.1991.
פועלו בתחום השירה > ספריו שיצאו לאור

"באמצע הלילה בבוקר", (עקד, 1986)
"רחפת אור", (ספרית פועלים, 1989)
"לוין חצות",] (ספרית פועלים, 1992)
"לאן נעלמו הגחליליות", (עמדה, 2014)
"במחשבה שנייה", (עמדה 2020)
פועלו בתחום השירה > פרסומי שירים במגזינים ספרותיים

"גיבור משפחתי" - מתוך "במחשבה שנייה". שנתון "שירת המדע" לספרות, אמנות ומדע: 2020
"גלגול נשמות" ו"על פרפרים וציידים" - שני שירים מתוך "אורות", גיליון על קפקא, אביב 2012
"נקודות על ציר זמן ספרדי" - שיר מתוך "אורות", גיליון על ג'ורג' אורוול, חורף 2020.
"איש ואשתו-שעדיין" - "פועם" 126, כתב עת אינטרנטי לשירה, 2014
פועלו בתחום הפיסול בברזל

ד"ר נבון השלים סדנת פיסול אצל רמי רודיך בגבעתיים ומפסל בברזל במשך שנים רבות בבית המלאכה שלו. הציג מעבודותיו בגלריית המגדל בקיבוץ שפיים את עבודותיו (19.9.2014-16.10.2014) בתערוכה בשם "על חבל דק". צילומי יצירותיו מופיעים בספר השירה שלו "במחשבה שנייה" ומעצימים את השירים.
פועלו בתחום המוזיקה > נגינה בחליל צד

נבון נגן חליל צד ומשתתף ותיק במועדון הישראלי לכל נשיפה. ונגן ותיק בהרכבים של מוזיקה קאמרית: ברביעיית חלילים בהדרכת דפנה יצחקי. כתרומה לקהילה, הופיעה הרביעייה בבתי אבות באזור המרכז. נבון מנגן בהרכבים שונים, בעיקר בליווי פסנתר.
כמו כן, חיבר נבון ספר מחקר אודות וולפגנג אמדאוס מוצארט "Mozart Seven Notes" בהוצאת אמזון (2016). הספר זכה לשבחים בקרב קוראיו.
קריאה נוספת

אנטומולוגיה
מינהל המחקר החקלאי מרכז וולקני
הדברה ביולוגית
הערות שוליים

↑  דף הספר באמאזון
1 2  דף מורשת עמוס נבון באתר מכון וולקני
↑  מבחר מחקרים מאת עמוס נבון
↑  פרסומים מאתר עמוס נבון באתר האוניברסיטה הפתוחה
↑  קישור למאמר באתר הידען
↑  אתר לקסיקון הספרות העברית החדשה
↑  מתוך האתר "הסדנאות"
↑  כתבה על שירתו ואמנותו של עמוס נבון בבלוג "בננות"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265819205171  SUDOC: 069172102  VIAF: 16287703   WorldCat (עם VIAF): 16287703
פנטאן

| --- | --- |

 
 שם סיסטמטי:  Pentane
 כתיב כימי:  C₅H₁₂ 
 מראה:  נוזל שקוף
 מספר CAS:  109-66-0
 צפיפות:  0.63±0.01 גרם/סמ"ק
 מסיסות:  40 מ"ג בליטר
 טמפרטורת היתוך:  129.8- °C   -143.35 K
 טמפרטורת רתיחה:  35.9-36.3 °C   272.75 K
 מקדם שבירה:  1.358
 נקודת הבזק:  -49 °C   224.15 K
 נקודת התלקחות:  260 °C   533.15 K
 NFPA 704:       4 ‏ 1 0 
 
פנטאן, הידוע גם בשם אמיל הידריד, הוא פחמימן ממשפחת האלקאנים. הפנטאן הוא תרכובת נוזלית המשמשת בעיקר כדלק וכממס. המבנה שלו הוא קווי (לא מסועף), דומה לזה של בוטאן, אבל ארוך יותר באטום פחמן אחד. פנטאן הוא אחד משלושה איזומרים מבניים בעלי הנוסחה המולקולרית C5H12, כאשר האחרים הם איזופנטאן ונאופנטאן. ציקלואלקאן הדומה לפנטאן הוא ציקלופנטאן, אף על פי שהוא לא איזומר של פנטאן כי הנוסחה המולקולרית שלו שונה-הציקלופנטאן הוא איזומר של הפנטאנים. מאחר שהפנטאן הוא הפחמימן הנדיף ביותר כנוזל בטמפרטורת החדר, נעשה בו שימוש רב במעבדה כממס שיכול להתאדות באופן נוח. כמו כן מכיוון שהפנטאן לא קוטבי ואין לו קבוצה פונקציונלית, יכולת המסיסות שלו גרועה, ורק חומרים לא קוטביים או חומרים עשירים באלקילים מסיסים בתוכו.
האיזומרים של פנטאן
| פנטאן | איזופנטאן | נאופנטאן |
| --- | --- | --- |
פאולו ואנצ'ופה

פאולו ססאר ואנצ'ופה ווטסון (בספרדית: Paulo César Wanchope Watson; נולד ב-31 ביולי 1976 בארדיה) הוא כדורגלן עבר קוסטה ריקני, ששיחק בעמדת החלוץ, ומאמן כדורגל.
לאחר שהחל את הקריירה בארדיאנו מעיר הולדתו, יצא ואנצ'ופה לקריירה בינלאומית שכללה שמונה עונות באנגליה (מתוכן שבע בפרמייר ליג) בשלושה מועדונים שונים, ועונות בודדות בלה ליגה, בקטר, בארגנטינה, ביפן וב-MLS.
ואנצ'ופה הוא אחד מבכירי הכובשים בנבחרת קוסטה ריקה, עם 45 שערים ב-73 הופעות. הוא ייצג את הנבחרת וכבש במדיה בשני טורנירי מונדיאל, ייצג אותה שלוש פעמים בגביע הזהב, כולל העפלה לגמר ב-2002, וכן ייצג אותה פעם אחת בטורניר קופה אמריקה.
לאחר פרישתו פנה לקריירת אימון, במהלכה הוביל בין היתר את קבוצת נעוריו ארדיאנו, וכן אימן בנבחרת קוסטה ריקה.
קריירת משחק > תחילת הקריירה והמעבר לאנגליה

ואנצ'ופה החל את קריירת המשחק במדי ארדיאנו מעיר הולדתו. במהלך עונת 1996/1997 כבש ואנצ'ופה 11 שערים ובישל שמונה נוספים ב-18 הופעות בלבד, מה שהוביל את דרבי קאונטי מהפרמייר ליג לרכוש אותו בכ-600 אלף ליש"ט עוד במהלך העונה, ב-27 במרץ 1997 ולצרפו יחד עם חברו לקבוצה מאוריסיו סוליס. ב-5 באפריל ערך ואנצ'ופה בן ה-21 את הופעת הבכורה שלו בהרכב הקבוצה, תחת המאמן ג'ים סמית', במשחק חוץ מול מנצ'סטר יונייטד באולד טראפורד. ואנצ'ופה כבש שער אישי מרהיב כאשר עבר ארבעה שחקני היריבה, לפני שהכניע את פטר שמייכל, כדי לקבוע 0–2 לדרבי. קבוצתו ניצחה 2–3 בסיום, והשער של ואנצ'ופה נבחר לשער הגדול בהיסטוריה של המועדון בחגיגות 125 שנים להיווסדו בשנת 2012.
בעונת 1997/1998, עונתו המלאה הראשונה בקבוצה, היה ואנצ'ופה למלך השערים של הקבוצה בליגה (13 שערים) ובכל המסגרות (17 שערים), וסייע לה לסיים את העונה במקום התשיעי, הגבוה ביותר שלה מזה כעשור. עונה לאחר מכן כבש תשעה שערי ליגה, כאשר קבוצתו סיימה שמינית בליגה.
ואנצ'ופה סיים את דרכו בקבוצה עם 23 שערי ליגה ב-72 הופעות, במעט יותר משתי עונות במדי דרבי.