stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חברון (נפה)
היסטוריה

במהלך התקופה העות'מאנית בארץ ישראל נכלל אזור חברון בסנג'ק ירושלים כאחת משתי הנאחיות (נפות), לצד נאחית ירושלים.
במסגרת רפורמות התנזימאט נקבע בשנות ההשים של המאה ה-19 מעמד רשמי בשם קדא חברון, מושב הקאדי הנפתי. הקדא איבדה משטחה ב־1900 לטובת הקאזה החדשה שנוצרה סביב העיר החדשה באר שבע.
לאחר מלחמת העצמאות נמצאו מרבית שטחי הנפה בתחת שלטון ירדן, אך גבולותיה בדרום ובמערב התצמצמו לקו הירוק, שמעבר לו היה בשטח ישראל ונכלל בנפת באר שבע ונפת אשקלון.
הנפה הוגדרה בחלוקה המנהלית הירדנית ב־1965 כפלך, מח'אפטה, ונוצרה בה תת־נפת (לִוַא) דורא. תחת הממשל הצבאי הישראלי שקם ביהודה ושומרון לאחר כיבושן בידי ישראל במלחמת ששת הימים בוטלה תת-הנפה בדורא ומעט משטחי הנפה סופחו לנפת בית לחם.
ברשות הפלסטינית שקמה ב־1994 גבול הנפה הושב לגבול הנפה הירדני.
יישובים > ערים

דאהרייה
דורא
חברון (עיר הבירה)
חלחול
יטא
יישובים > מועצות מקומיות

אידנא
א-סמוע
בית עווא
בית אולא
בית אומר
בני נעים
דיר סאמת
ח'ראס
נובא
סעיר
צוריף
תפוח
תרקומיא
יישובים > כפרים

הרשימה הבאה מציגה כפרים בנפה בהם חיים למעלה מ-1,000 תושבים
א-דווארה (الدوّارة)
א-טבקה
אל-בקעה
אל-בורג'
אל-חילה
אל-כום
אל-כרמל
אל-קילה (قيلة)
אמריש
א-סורה
א-ריחייא
א-שויוח' (الشيوخ)
בית א-רוש אל-פוקא
בית כאחיל
בית עמרה
בית ענון
ג'בעה
דיר אל-עסל אל-פוקא
זיף
ח'אלת אל-מאיה
חדב אל-פוואר
חוריז
ח'ירבת א-סימיא
ח'רבת אל-עדסיה
ח'ירבת כרמה (كرمة)
ח'ירבת סאפא
חֻ'רסא
כוריסה א-שרקיה (كريسة الشرقية)
מג'ד
קלקאס (قلقاس)
רבוד
רמאדין
שיוח' אל-ערוב
יישובים > מחנות פליטים

אל-ערוב
אל-פוואר
יישובים > יישובים ישראלים בנפה

בנפה נמצאים היישובים הישראלים קריית ארבע ויישובי מועצה אזורית הר חברון, שאינם מנוהלים על ידי הרשות הפלסטינית.
מושלי הנפה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בימי השלטון הצבאי הישראלי ביהודה ושומרון עמד בראש הנפה מושל צבאי.
אל"ם אליעזר אמיתי (7 ביוני 1967 – 12 ביוני 1967)
סא"ל צבי עופר (12 ביוני 1967 – 1 באוגוסט 1967)
סא"ל מנחם שפרמן (1 באוגוסט 1967 – )
הערות שוליים

1 2  2007 Locality Population Statistics הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה
↑  palestine refugees in the west bank
↑  מפקד אוכלסין 2007
↑  חיים שוורץ, ‏הפנימית של מחוז מיפוי החלוקה ירושלים בתקופה העות'מאנית, קתדרה ‏94, תשרי תשע"ד, עמ' 76–51
↑  Gil-Har, Yitzhak (1992). "The South-Eastern Limits of Palestine at the End of Ottoman Rule". Middle Eastern Studies. 28 (3): 559–64. JSTOR 4283508.
↑  אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל: עשור שני, עמ' 98.
↑  רשימת מינויים שמינה אלוף חיים הרצוג, מפקד כוחות צה"ל באזור הגדה המערבית, קמצ"ם 2 (עמ' 46 (76)), באתר הפרקליטות הצבאית
↑  צו מס' 23 (3) הענקת סמכות, קמצ"ם 2 (עמ' 18), באתר הפרקליטות הצבאית
↑  צו מס' 23 (14) הענקת סמכות, קמצ"ם 7 (עמ' 47), באתר הפרקליטות הצבאית
| נפות הרשות הפלסטינית |
| --- | --- | --- |
| נפות הגדה המערבית | ג'נין • טובאס • טולכרם • שכם • קלקיליה • סלפית • רמאללה ואל-בירה • יריחו • אל קודס • בית לחם • חברון |  |
| נפות רצועת עזה (בשליטת חמאס) | צפון עזה • עזה • דיר אל-בלח • ח'אן יונס • רפיח |  |
| דגל הרשות הפלסטיניתיישובי נפת חברון |
| --- | --- | --- |
| ערים | חברון • דורא • חלחול • יטא • דאהרייה |  |
| מועצות מקומיות | בני נעים • בית עווא • בית אולא • בית אומר • דיר סאמת • אידנא • ח'אראס • נובא • סעיר • א-סמוע • צוריף • תרקומיא • תפוח |  |
| כפרים | אום אל-ח'יר • אל-בקעה • בית עמרה • בית ענון • בית כאחיל • בית א-רוש אל-פוקא • אל-בורג' • דיר אל-עסל אל-פוקא • א-דווארה • חדב אל-פוואר • אל-חילה • חוריז • אמריש • ג'בעה • ח'ירבת כרמה • אל-כרמל • ח'אלת אל-מאיה • חֻ'רסא • אל-כום • ח'ירבת סאפא • ח'רבת זנוטה • ח'ירבת א-סימיא • מג'ד • קַלְקַס • קילה • רמאדין • א-ריחייא • א-שויוח' • שיוח' אל-ערוב • א-סורה • א-טבקה • אל-עודייסה • זיף • ראבוד • קורייסה |  |
| מחנות פליטים | אל-ערוב • אל-פוואר |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 61a55d4c-4ca9-43d7-90b0-242e2ad2ce45
פיתון (טיל)

איור סכמטי של טילי המשפחה לדורותיהם, בקנה מידה מקורב
טיל פיתון 5 – הדגם המתקדם ביותר בסדרה
פיתון היא משפחת טילי אוויר-אוויר שפותחו בישראל על ידי רפאל.
שני הטילים הראשונים ממשפחת הפיתון היו שפריר 1 (1959), ושפריר 2 (1969). הדגם השלישי כונה פיתון 3 (1978), ואחריו פותח פיתון 4 (1993). הגרסה האחרונה, פיתון 5, נכנסה לשירות בשנת 2005.
בסך הכול הפיל חיל האוויר הישראלי בעזרת טילי המשפחה כ-150 כלי טיס, ובהם מסוקים, מטוסים ואף כלי טיס בלתי מאוישים קטני ממדים.
היסטוריה

בשנות ה-50 העביר חיל האוויר הישראלי למערכת הביטחון הישראלית דרישה ומאפיינים לייצור עצמי של טיל אוויר-אוויר. זאת כחלק מהמדיניות שנהגה אז ונועדה לקדם את תעשיית הנשק הישראלית ולהפחית את תלות הצבא ביבוא (ישראל הייתה אז עדיין תחת אמברגו אמריקאי, ושנים לאחר מכן התחלף זה באמברגו צרפתי). הרשות לפיתוח אמצעי לחימה (רפא"ל) נרתמה לפיתוח הטיל בשנת 1959, תחת השם "שפריר".
היסטוריה > שפריר 1

| --- | --- |

 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל אוויר-אוויר, דגם פיתוח
 ארץ ייצור:  ישראל ישראל
 יצרן:  רפאל – מערכות לחימה מתקדמות 
 פיתוח:  ישראל ישראל
 שימוש ראשון:  1963 במסגרת ניסויים בצרפת
 פעילות מבצעית:  1966
 פלטפורמת שיגור:  מיראז' 3
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  מנוע דלק מוצק
 משקל:  65 ק"ג
 ממדים
 אורך:  2.5 מטר
 קוטר:  14 ס"מ
 מוטת כנפיים:  55 ס"מ
 ביצועים
 מהירות:  2.5± מאך
 טווח:  5 ק"מ
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  30 ק"ג מטען רסס
 מרעום:  קרבה/מגע
 הנחיה:  ביות תת-אדום
 
הדגם הראשון היה ניסיון לפיתוח עצמאי וחדש לחלוטין, ונועד להיות טיל קטן ממדים לפגיעה ישירה. ניסיון זה כשל כבר בשלבי בחינה ראשוניים. ניסויי ירי שבוצעו היו כישלון מוחלט - במקרים רבים הטיל כלל לא נורה, וכשהוא נורה - לרוב כשל המנוע לאחר שנייה או שתיים. מהנדסי רפא"ל פנו לשינוי התוכנית, ועל פניו יצרו גרסה ישראלית של הטיל AIM-9B סיידווינדר החדש, בעל ביות תת-אדום, בשינויים מסוימים.
בדגם השני של השפריר הוגדל מנוע הטיל, קוטרו הורחב (מ-11 ל-14 ס"מ), גופו הוארך (מ-2 ל-2.5 מטר), הוספו גלגלות לריסון הגלגול (Rollerons) - שהועתקו אחד לאחד מהסיידווינדר, וראש הקרב שולש במשקלו (מ-11 ל-30 ק"ג - מדובר בגודל לא רגיל, שמצביע על כך שמהנדסי רפא"ל לא האמינו שהטיל אכן יוכל לפגוע בצמוד למטרה או בתוכה). בסך הכול הוכפל משקל הטיל (מ-30 ל-65 ק"ג), וטווח הירי שלו שופר משמעותית (מ-3 ל-9 ק"מ בגובה רב).
חרף כך שהמפתחים עצמם לא האמינו במבצעיות של הטיל והציעו שיפורים רבים, הוחלט על ייצור ורכישה של כ-200 טילים על ידי חיל-האוויר בדצמבר 1962, כחימוש אוויר-אוויר עיקרי למטוסי המיראז' 3 ("שחק") שהתקבלו באותה תקופה. השיפורים שהוצעו נדחו מסיבות תקציביות, אך למרות זאת העלו המפתחים על הנייר מספר שיפורים אפשריים נוספים, שמעולם לא יצאו אל הפועל.
ניסויי ירי בחודשים פברואר-מרץ של שנת 1963 שבוצעו בצרפת, היוו אכזבה מרה. פעולתו מול מטרה מתמרנת הייתה למעשה כישלון. במערכת הביטחון הוחלט לתקצב את המשך הפיתוח, תוך כדי קליטת הטילים בחיל האוויר. בגרסאות אלו של הטיל בוצעו שינויים שעסקו בעיקר בשיפור הרש"ק ומרעום הקרבה, כאשר חומר הנפץ הומר במטען רסס יקר, בתקווה שכך יוכל הטיל להשמיד את המטרה גם ממרחק פגיעה גדול יותר.
ביולי 1963 בוצעו ניסויי ירי נוספים בטיל, ואלה גילו שהטיל היה חסר-אונים בעקיבה אחר מטרה מתמרנת ב-2 ג'י, ושעל-מנת לפגוע יש לשגר אותו בזווית של 10 מעלות לכל היותר מקו-הטיסה של המטרה. למעשה מדובר בכישלון לטיל. אחוזי הפגיעה הנמוכים (21% עם מרעום מגע, ו-47% עם מרעום קרבה) היו התגשמות של סיוט למפתחי הטיל, אך למעשה דחפו להצלחה מעל כל שיעור מקובל בפיתוח ההמשך - השפריר 2.
למרות ההחלטה הראשונית על הצטיידות ב-200 טילים, רכש לבסוף חיל האוויר בסך הכול כ-120 טילי שפריר 1, שבעזרתם הופלו שלושה מטוסי מיג-21, כולם לאחר מלחמת ששת הימים. הטילים הוצאו משירות עד 29 בדצמבר 1970, למעט 16 טילים שהושארו לצורכי אימונים.
אנקדוטה הממחישה את מידת אי-האמון שרווחה בחיל האוויר באותה התקופה כנגד השפריר 1, היא שחה"א השתמש בטילי שלל סובייטיים מדגם וימפל K-13 (קוד דיווח נאט"ו: אטול) שהוא בעצם העתק סובייטי של הסיידווינדר האמריקאי ושנלקחו בעת כיבוש חצי האי סיני במלחמת ששת הימים. אלו שימשו במטוסי כוננות יירוט מדגם מיראז' 3 ("שחק"), ששכנו בשדה רפידים - הקו הראשון בשנים שאחרי המלחמה. צחוק הגורל הוא, שאף על פי שבניסויי ירי אלו התגלו כיעילים מן השפריר 1, במספר שיגורים במהלך מלחמת ההתשה לא הופל בעזרתם אף מטוס מצרי.
בנוסף הטיל כונה "בידון" מכיוון שלעיתים לאחר שיגור הטיל הוא לא ניהג אל המטרה אלא נפל אל הקרקע כמו בידון.
היסטוריה > פיתון 3

| --- | --- |
מטוס כפיר ישראלי במוזיאון חיל האוויר שעל כנפו השמאלית תלוי טיל פיתון 3
מטוס כפיר ישראלי במוזיאון חיל האוויר שעל כנפו השמאלית תלוי טיל פיתון 3
 מידע בסיסי
 ייעוד:  טיל אוויר-אוויר
 ארץ ייצור:  ישראל ישראל
 יצרן:  רפאל – מערכות לחימה מתקדמות 
 פיתוח:  ישראל ישראל
 שימוש ראשון:  1981
 פעילות מבצעית:  מלחמת שלום הגליל
 פלטפורמת שיגור:  F-4 פנטום, F-15, כפיר, מיראז' 3, מיראז' F1, מיג-21 לנסר
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  מנוע דלק מוצק
 משקל:  120 ק"ג
 ממדים
 אורך:  2.95 מטר
 קוטר:  15 ס"מ
 מוטת כנפיים:  80 ס"מ
 ביצועים
 מהירות:  3.5 מאך
 טווח:  15 ק"מ
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  11 ק"ג חנ"מ
 מרעום:  קרבה אקטיבי
 הנחיה:  ביות תת אדום
 
בשנת 1978 נכנס לשירות מבצעי טיל חדש, שנקרא פיתון 3. הטיל היה למעשה דור ההמשך של סדרת השפריר, אך זכה לשם חדש וידידותי לאוזניים מערביות, שהלם אותו יותר משפריר (זאת הסיבה מדוע אין בנמצא פיתון 1 ו-2). בעוד שה"שפריר" הוא על שם השפרירית (damselfly) - חרק מעופף לא מזיק - הפיתון הוא נחש מאיים, גדול ממדים, שחונק את קורבנותיו למוות. בנוסף, המילה פיתון זהה בעברית ובאנגלית. בחיל האוויר הישראלי מכונה הטיל צפריר.
ההבדלים בין השפריר לטיל החדש בולטים ביותר. מדובר בטיל גדול ממדים יחסית לטיל לטווח קצר (אך עדיין לא בגודל של טיל לטווח בינוני, כמו ה-AIM-120 אמראם), אשר הוארך לשם התקנת רקטת הנעה חדשה, שאפשרה לטיל מרחב פעולה של עד 15 ק"מ בגובה רב ומהירות של מאך 3.5, לעומת 5 ק"מ ומאך 2.5 בלבד של קודמו. שינוי נוסף ובולט לעין בוצע בזנבות הטיל - בעוד שבקודמיו מוקם הזנב בקצה הטיל, הארכת מכלול ההנעה יצרה מרווח בולט בין קצה הטיל לזנבות; כמו כן הוגדלה מוטת הזנב, וצורתו שונתה ונמשכה אחורה. כך נוצר טיל בעל מאפיינים ייחודיים, הניתן בקלות לזיהוי חיצוני ביחס לטילים אחרים.
הוכנסו שיפורים ושינויים גם לראש הביות וההנחיה. כעת ניתן היה לשגר את הטיל בזווית של עד 30 מעלות מקו הירי של המטוס, ולהינעל על מטוס גם במצבי טיסה בניצב או חזיתית למטוס התוקף. יכולת זאת היוותה פריצת דרך משמעותית בחיל האוויר הישראלי - עד אז היו בשירותו רק טילים המסוגלים להינעל רק על הגזרה האחורית (rear sector) של מטוס המטרה. המשמעות היא שכעת לא נדרש הטייס לתמרן עד למאחורי מטוס המטרה. בנוסף, נטען על ידי רפא"ל כי לטיל ביצועים עדיפים על פני מקבילו האמריקאי ה-AIM-9L בכל מאפיין - מהירות, רדיוס פנייה וטווח פעולה.
הטילים שימשו כנשק העיקרי בקרבות אוויר של מטוסי F-4 פנטום ("קורנס") וכפיר הישראליים, ובמהלך מבצע שלום הגליל ולפניו הופלו בעזרתם 35 מטוסים ומסוקים סוריים.
SPYDER

SPYDER (קיצור של: Surface-to-Air Python & Derby Air Defense System) הוא שמן של שתי מערכות טילי קרקע-אוויר ניידות מתוצרת רפא"ל - רשות לפיתוח אמצעי לחימה: SPYDER ADS-SR לטווח קצר, ו-SPYDER ADS-MR לטווח בינוני.
שתי המערכות מיועדות לשימוש כנגד מגוון מטרות אוויריות כגון מטוסים, מסוקים, כלי טיס בלתי מאוישים, טילי שיוט ופצצות מונחות. הן מסוגלת לשגר טילי פיתון 5 בעלי ביות תת-אדום הדמאתי ודרבי בעלי ביות מכ"ם אקטיבי. מרכיבי הטילים הללו זהים למרכיבי הטילים המשוגרים מן האוויר, מלבד זאת שבמערכת ה-SPYDER ADS-MR נוסף מאיץ לטילים.
ייצוא

טילי פיתון יוצאו למספר מדינות:
הרפובליקה העממית של סין סין
דרום אפריקה דרום אפריקה
ברזיל ברזיל
רומניה רומניה
הודו הודו
סינגפור סינגפור
אקוודור אקוודור
צ'ילה צ'ילה
ונצואלה ונצואלה
בוליביה בוליביה
קיימים דיווחים לפיהם נמכרו טילי פיתון 3 ו-4 גם לתאילנד וטילי פיתון 3 למיאנמר. בנובמבר 2006 דווח על מגעים בין חיל האוויר האמריקאי לבין רפא"ל לצורך רכש של 20 טילי פיתון 5. כמו כן בוצעו בדיקות היתכנות של שימוש בפיתון 4 ו-5 על מטוסי F/A-18 הורנט אך אלה מעולם לא יצאו אל הפועל.
ראו גם

דרבי - טיל אוויר-אוויר בעל ביות מכ"ם אקטיבי לטווח בינוני מתוצרת רפאל
AIM-132 אסראם - טיל אוויר-אוויר לטווח קצר מתוצרת בריטית
איריס-טי - טיל אוויר-אוויר לטווח קצר מתוצרת גרמנית
לקריאה נוספת

מאיר (מוניה) מרדור, רפא"ל, בנתיבי המחקר והפיתוח לביטחון ישראל (תל אביב, 1981)
הערות שוליים

↑  גלגלות אלו נועדו להתגבר על מומנט פיתול שנוצר בזמן מעוף הטיל, וזאת באמצעות עקרון אינרציית הגירוסקופ (תנועה על ציר אחד תתנגד לתנועה על ציר מנוגד; או - מה שזז קדימה או אחורה לא יזוז לצדדים).
↑  ב-15 ביולי 1967 הפיל רס"ן רן פקר מטייסת 119 ("טייסת העטלף") מטוס מיג-21 מצרי; ב-2 בפברואר 1969 הפיל סרן אורי ל' מטייסת 117 ("טייסת הסילון הראשונה") מטוס מיג-21 סורי; ב-29 במאי 1969 הפיל סרן איתמר נ' מטייסת 117 מטוס מיג-21 סורי.
↑  אבנר כהן, הולכים על האופציה הגרעינית, באתר הארץ, 21 במאי 2007
↑  פיתוח הטיל החל עוד לפני כניסת שפריר 2 לשירות מבצעי, ואף הפריע לריכוז המאמצים לפתרון בעיות אחרונות בהכנסת השפריר 2 לשירות מבצעי.
↑  http://www.israeli-weapons.com/weapons/missile_systems/air_missiles/python/python4.gif
↑  נועם אופיר ורן רוזנברג, ‏משאיר את כולם מאחור, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  דרור מרום, ‏המטוס הסיני שהתנגש במטוס הביון האמריקני היה מצוייד בטיל אויר-אויר "פיתון-3" ישראלי, באתר גלובס, 15 באפריל 2001
↑  ידיעה באתר f-16.net‏.
| ישראל אמצעי לחימה מתוצרת רפאל מערכות לחימה מתקדמות |
| --- | --- | --- |
| טילים ורקטות | אנקור (אנקור כחול • אנקור כסוף • אנקור שחור) • ברק • גיל • גיל 2 • דרבי • לוז • מטאדור • סיימון • ספייק • פופאי • פיתון • שפריר • משגר השביט • תמוז • ‏CARPET • ‏Sea Breaker •  רוקס |  |
| עמדות שליטה מרחוק בנשק | טייפון • מאג רפא"ל • קטלנית • רואה-יורה |  |
| מערכות הגנה אווירית | ברק • כיפת ברזל • כיפת מגן • מגן אור • קלע דוד ("שרביט קסמים") • קלע חד • SPYDER • ‏כיפת רחפן |  |
| לויינים | אביר • ונוס |  |
| רכבי שטח, כלי שיט וכלי טיס | גולן • זאב • חצצית • סקיילייט • פרוטקטור • רקון • מעוז |  |
| שונות | אזוב • מאמין • מאמין קל • "מעיל רוח"/TROPHY • ספייס • לייטנינג‏ • Sky Shield‏ • THOR – מערכת סילוק פצצות |  |
מערכת SPYDER
מטוס הקרב הסיני J-8 חמוש בטילי PL-8, הגרסה הסינית של הפיתון 3
ניסוי ירי של פיתון 5 ממטוס הטג'אס
מיראז' F1 של חיל האוויר האקוודורי נושא פיתון 3
תפילת שמונה עשרה

תפילת שמונֶה־עשרה בבית הכנסת שבתחנה המרכזית של ירושלים. המתפלל במרכז נמצא באחת מארבע הכריעות שבתפילה
תפילת שמונֶה־עשרה היא התפילה העיקרית בסדר התפילה בימות החול והיא נאמרת בתפילות שחרית, מנחה וערבית. תפילה זו היא אחת מתפילות העמידה והיא נאמרת בלחש כשהמתפלל עומד ורגליו צמודות זו לזו וישרות. בספרות חז"ל מציינת המילה "תפילה" את התפילה הזו במיוחד, ולא תפילות אחרות.
התפילה קרויה כך משום שבמקור היו בה שמונה־עשרה ברכות. בתקופה מאוחרת יותר, עקב התפשטות הנצרות נוספה לה ברכת המינים, אולם שם התפילה כבר השתרש ולפיכך לא שונה.
תיקון התפילה

על פי המסורת תוקנה תפילת שמונה־עשרה בידי אנשי כנסת הגדולה כנגד הקורבנות, ולאחר חורבן בית המקדש השני עברה עריכה מחודשת ביבנה בידי שמעון הפקולי. במחקר שוררת מחלוקת לגבי זמן ואופן חיבור התפילה: יוסף היינימן גרס שהתפילה מוקדמת לחורבן הבית השני והיא תוצאה של התפתחות תפילות שונות לידי נוסח קבוע. לעומתו גורסים עזרא פליישר ואורי ארליך שחיבור התפילה וקביעתה כחובה לכל עם ישראל הם תגובה לחורבן.
בגמרא מובאות כמה דעות לסיבה שבגללה תוקנו דווקא שמונה־עשרה ברכות. על פי הרמב"ם, קביעת נוסח קבוע לתפילה נועדה לסייע למי שלא יודע להביע עצמו בשפה אחת כראוי עד שיערב עמה לשונות אחרות. לפני גישה זו, לפני תיקון התפילה, התפלל כל אחד בנוסח אישי. לדעת הרב ישראל שבתי שצ'יפנסקי תקנה זו נועדה לחזק את מקומה של השפה העברית[דרוש מקור].
תיקון התפילה > התפתחות התפילה ביבנה

בתקופת ישיבת הסנהדרין ביבנה, דעות החכמים היו חלוקות בנוגע לתפילת שמונה־עשרה. רבן גמליאל דיבנה סבר כי יש להתפלל את התפילה כפי שהיא - שמונה־עשרה ברכות. רבי יהושע סבר כי יש לקצר את התפילה ולהתפלל בכל יום רק מעין שמונה־עשרה - תפילה הכוללת את שלוש הברכות הראשונות של תפילת שמונה־עשרה, לאחר מכן תמצות ברכות הבקשה לברכה אחת, ולבסוף שלוש הברכות האחרונות של תפילת שמונה־עשרה המקורית [סה"כ שבע ברכות]. רבי עקיבא הביא דעת ביניים, וגרס כי אם האדם בקיא בתפילה הארוכה מתפלל שמונה־עשרה ברכות, ואם הוא אינו בקיא בה מסתפק בתפילת מעין שמונה־עשרה. להלכה נפסק כי מתפללים שמונה־עשרה ברכות, כרבן גמליאל, מלבד בשעת הדחק.
בתקופת זו נוספה ברכה נוספת, ברכת המינים, שהייתה מכוונת, ככל הנראה, כנגד הנוצרים הראשונים. הברכה תוקנה על ידי שמואל הקטן.
מבנה התפילה

תפילת שמונה־עשרה מורכבת מ-19 ברכות המחולקות לשלוש קטגוריות:
שבח - שלוש הברכות הראשונות מטרתן שבח לה' כהקדמה לתפילה: ברכת אבות, ברכת גבורות, ברכת קדושת ה'.
בקשה - החלק העיקרי של התפילה, ובו המתפלל נושא תפילתו לה' ומבקש את בקשותיו בשלוש־עשרה ברכות: ברכת חונן הדעת, ברכת תשובה, ברכת הסליחה, ברכת גאולה, ברכת רפואה, ברכת השנים, ברכת קיבוץ גלויות, ברכת המשפט, ברכת המינים, על הצדיקים, ברכת ירושלים, מצמיח קרן ישועה, שומע תפילה.
הודיה - שלוש הברכות האחרונות מטרתן להודות לה' על מעשיו כסיום לתפילה: ברכת עבודה, ברכת הודאה, ברכת שים שלום.
כל הברכות נאמרות בלשון רבים כברכות על כלל עם ישראל.
בתפילות שחרית ומנחה נאמרת חזרת הש"ץ ובה החזן חוזר על התפילה בקול לאחר שנאמרה בלחש מפי כל הקהל. לדעת יצחק משה אלבוגן התפילה הייתה במקורה תפילת ציבור, ונאמרה רק חזרת הש"ץ, ובעניית אמן נחשב לציבור כאילו התפלל גם הוא. רבן גמליאל השני תיקן את אמירת התפילה בלחש, וכזכר למקור התפילה כתפילת ציבור משותפת נתקנה חזרת הש"ץ.
זמני התפילה

תפילת שמונה־עשרה נאמרת שלוש פעמים בכל ימי החול.
בתפילת שחרית, תפילת שמונה־עשרה נאמרת מיד לאחר קריאת שמע וברכותיה. זאת, מכיוון שיש "לסמוך גאולה לתפילה", כלומר, להתחיל בתפילה מיד לאחר חתימת הברכה האחרונה שלאחר קריאת שמע, "ברוך... גאל ישראל". יש המתפללים שחרית ותיקין, וסומכים גאולה לתפילה מיד בהנץ החמה - בזמן שהשמש מתחילה להיראות במזרח. ברוב הימים אומרים לאחר תפילת שמונה־עשרה של שחרית תחנון - תפילה שבה מתוודה אדם על חטאיו ומבקש מחילה מאת ה'. בימים שבהם אין אומרים תחנון ממשיכים לאחר תפילת שמונה־עשרה באמירת אשרי יושבי ביתך, או בקריאה בתורה (ובימים שאומרים הלל, הוא נאמר מיד אחרי חזרת הש"ץ). מותר להתפלל שמונה־עשרה של שחרית החל מהנץ החמה, ועד 4 שעות זמניות לאחריו, ובדיעבד עד חצות היום.
בתפילת מנחה מתפללים שמונה־עשרה לאחר אמירת אשרי יושבי ביתך (יש הנוהגים לומר גם את פרשת הקורבנות) וחצי קדיש. בתענית ציבור קוראים בתורה לפני תפילת שמונה־עשרה. לאחר התפילה אומרים תחנון. בימים שבהם אין אומרים תחנון, לאחר תפילת שמונה־עשרה אומרים קדיש ואחריו מסיימים את התפילה באמירת עלינו לשבח. מותר להתפלל מנחה החל מחצי שעה זמנית אחר חצות היום ועד לחשכה.
בתפילת ערבית מתפללים שמונה־עשרה לאחר קריאת שמע וברכותיה ואמירת חצי קדיש. במוצאי שבת מוסיפים לאחר תפילת שמונה־עשרה תוספות שונות. בשאר הימים אומרים לאחר תפילת שמונה־עשרה "עלינו לשבח" ומסיימים את התפילה, ויש מוסיפים עוד פרקי תהלים לפני או אחרי "עלינו". זמנה של תפילת ערבית הוא לכתחילה מצאת הכוכבים עד חצות הלילה, אך בדיעבד ניתן להתפלל מפלג המנחה עד עלות השחר.
מי שהחסיר תפילה בשוגג או באונס חייב בתפילת תשלומים בזמן התפילה העוקבת.
ראו גם

תפילת העמידה
לקריאה נוספת

יצחק משה אלבוגן, התפילה בישראל בהתפתחותה ההיסטורית, הוצאת דביר, 1988.
אורי ארליך, תפילת העמידה של ימות החול: נוסחי הסידורים בגניזה הקהירית – שורשיהם ותולדותיהם, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשע"ג.
הרב עזרא ביק, תפילת שמונה עשרה ויסודות האמונה, הוצאת מגיד, 2014.
הערות שוליים

↑  מקור לדין זה מובא בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י', עמוד ב' "המתפלל צריך שיכוון את רגליו" וכך נפסק בשולחן ערוך. אולם על פי מסורת יהודי תימן אין צורך להצמיד את הרגלים זו לזו, ומפרשים את דברי התלמוד שמספיק להעמיד את הרגליים זו לצד זו ואין צריך להצמידם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ז, עמוד ב' - דף י"ח, עמוד א'
↑  יוסף היינמן, התפילה בתקופת התנאים והאמוראים, עמוד 22, באתר היברובוקס
↑  אורי ארליך, תפילת העמידה של ימות החול: נוסחי הסידורים בגניזה הקהירית שורשיהם ותולדותיהם, הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים, תשע"ג, עמ' 277-8.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ח, עמוד ב'
↑  ”כדי שיהיו [התפילות] ערוכות בפי הכל וילמדו אותן, ותהיה תפלת אלו העלגים תפלה שלימה כתפלת בעלי הלשון הצחה, ומפני עניין זה תקנו כל הברכות והתפלות מסודרות בפי כל ישראל, כדי שיהא עניין כל ברכה ערוך בפי העלג” (משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק א', הלכה ד')
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק א', הלכה ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ח, עמוד ב'
↑  יצחק משה אלבוגן, התפילה בישראל בהתפתחותה ההיסטורית, בפרק "העמידה: הרכבה ומבנה", הוצאת דביר: תל אביב 1988
↑  נחלקו הראשונים אם יש צורך להסמיך גאולה לתפילה בשבת, ראו רמ"א קיא:א.
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
All About That Bass

"All About That Bass" הוא סינגל הבכורה של הזמרת האמריקאית מייגן טריינור. השיר יצא לאור ב-2 ביוני 2014 כסינגל הראשון מהמיני אלבום הראשון של טריינור, Title, באמצעות חברת התקליטים אפיק רקורדס. השיר הגיע לפסגת מצעד הסינגלים של ארצות הברית, גרמניה, קנדה, בריטניה, ניו זילנד, אוסטרליה, אירלנד, איסלנד, מקסיקו, סקוטלנד, אוסטריה ודנמרק ורוסיה
פרשנות מילולית

השיר זכה לשבחים על היותו שיר קליט המדבר על דימויי גוף. במהלך השיר מעודדת טריינור קבלה עצמית באמצעות ביטויים כגון: "כל אינץ' בך מושלם, מלמטה עד למעלה". טריינור גם מגנה את הניסיון ליצור מראה אידיאלי ואומרת בשיר: "אני רואה במגזינים את השימוש בפוטושופ / אנחנו יודעים שזה לא אמיתי / צריך לעצור את זה". טריינור מספרת כי "כתבתי את השיר מכיוון שגם אני נאבקת בתפיסה זו של קבלה עצמית. השיר נכתב ממקום אמיתי, ולכן אני שמחה שאנשים מצליחים להתחבר אליו".
וידאו קליפ

הקליפ ל-'All About That Bass' בוים על ידי פטימה רובינסון אשר עבדה עם אמנים כמו מייקל ג'קסון, פרינס, ריהאנה ופרגי.
הוא הוקרן לראשונה באתר המוזיקה "Idolator" ופורסם ב-11 ביוני בחשבון ה-VEVO של טריינור.
בריאיון לאתר "קוסמופוליטן" אמרה טריינור: "פטימה (הבמאית) אמרה שהיא רוצה לשלב תלבושות וסטים בצבעי פסטל כי זה הדבר החדש של הקיץ. היא חשבה שזה יהיה נחמד אם נלבש את התלבושות הצבעוניות בצבעי הפסטל ונראה כמו ילדות תמימות תוך כדי שאנחנו רוקדות ומזיזות את הישבן מצד לצד ואני אמרתי, כן, בואי נעשה את זה. זה מצחיק, זה יהיה ענק! זה שיר מאוד כיפי וניסינו להתאים את הקליפ לכל האווירה של השיר, שיהיה כמה שיותר כיפי וצבעוני."
נכון ל-2017 יש לשיר מעל שני מיליארד צפיות ביוטיוב.
הצלחה מסחרית

"All About That Bass" זכה להצלחה מפתיעה והכניס את טריינור לרשימת הזמרות אשר הצליחו להכניס את סינגל הבכורה שלהן למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי. הרשימה כוללת את בריטני ספירס, קייטי פרי, ליידי גאגא וזמרות נוספות, שהצליחו לפרוץ אל התודעה כבר עם סינגל הבכורה שלהן.
הסינגל יצא לאור ב-2 ביוני לקנייה בארצות הברית ונשלח לתחנות הרדיו ברחבי המדינה. תוך שבועות ספורים הצליח לכבוש את הפסגה במצעד האייטונס האמריקאי והפך לשיר המושמע ביותר ברדיו. הסינגל שהה שמונה שבועות רצופים במקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 ומכר כ-3 מיליון הורדות בארצות הברית נכון לאוקטובר 2014.
באוסטרליה הסינגל הגיע למעמד פלטינה מרובעת (280 אלף הורדות) ושהה במקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי ארבעה שבועות, בניו זילנד לפלטינה (15 אלף הורדות) ושהה במקום הראשון שישה שבועות, בקנדה לפלטינה כפולה (160 אלף הורדות) ושהה במקום הראשון ארבעה שבועות. הסינגל הגיע למקום הראשון גם במצעדים בגרמניה, באוסטריה, באיסלנד, בדנמרק, בסקוטלנד, באירלנד ושווייץ.
בבריטניה "All About That Bass" הפך לסינגל הראשון בתולדות המצעד הבריטי שהצליח להיכנס לטופ 40 על סמך צפיות וניגונים. כשבוע לאחר מכן יצא לאור הסינגל באופן רשמי בבריטניה והגיע למקום הראשון במצעד הבריטי תוך כדי שהוא מוכר כ-144 אלף הורדות, שבוע הבכורה השני הגדול ביותר של אותה השנה. הסינגל שהה ארבעה שבועות רצופים במקום הראשון במצעד הבריטי ובכך הפך את טריינור לאמנית עם מספר השבועות הרב ביותר בפסגת המצעד לשנת 2014.
גם בישראל הוא זכה להצלחה כאשר נכנס לפלייליסט של גלגלצ ואף הגיע למקום השלישי במצעד של התחנה, ולמקום השני במצעד השבועי של מדיה פורסט. לשיר נוצרה פרודיה בסאטירה הישראלית "ארץ נהדרת" לקראת הבחירות שנערכו ב-2015.
הסינגל זכה להצלחה רבה במצעדים ברחבי העולם ונחשב לאחד מהסינגלים המצליחים ביותר של שנת 2014.