stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלוב סוללה
ביקורת

השימוש בכלובי סוללה זוכה לביקורת קשה מצד ארגונים להגנת בעלי־חיים, בשל תנאי האחזקה הקשים של התרנגולות. גודלם של הכלובים כמעט שלא מותיר לתרנגולות מרחב תנועה, ואינו מאפשר להן להזדקף מלוא גובהן או לפרוש כנפיים. רצפת הרשת המשופעת גורמת לכאבים ולעיתים אף לפציעות ברגליהן. הכלובים ריקים מגירוי סביבתי, ולא מאפשרים לתרנגולות לבטא התנהגויות טבעיות כגון ניתור, התפלשות בחול, הטלה במסתור, נבירה באדמה ועוד. הצפיפות הרבה מעודדת התנהגויות אגרסיביות בין המטילות ואף קניבליזם, תופעה עמה מתמודדים הלולנים על ידי קטימת מקורי האפרוחים, ועל ידי החשכה של הלול.
זאת ועוד, במשקים של כלובי סוללה נהוגה פרקטיקה של השרה כפויה, פעולה שתפקידה להאיץ תהליכים הורמונליים באמצעות הרעבה בת 7 עד 14 ימים ושימוש במניפולציות תאורה. השימוש בתאורה (ובהחשכה) מלאכותית משרת מטרות שונות, בהן הפחתת פעילות בלול. היעדר הפעילות הגופנית בכלוב, בשילוב עם בריחת סידן בשל הטלה אינטנסיבית, מגביר את הסיכויים לדלדול העצם ולשברים.
בשל הדאגה לרווחת התרנגולות, יש המעדיפים להימנע מצריכת ביצים (ובוחרים באורח חיים טבעוני). אחרים בוחרים להימנע רק מקניית ביצים המגיעות מתרנגולות המוחזקות בכלובי סוללה, ובמקומן קונים ביצי חופש או ביצים אורגניות.
המצב בחוק

כלובי הסוללה מהווים נושא קבוע לביקורת מצד ארגוני זכויות בעלי חיים. לחץ מצד ארגונים הוביל עד היום עשרות מדינות לאסור את השימוש בכלובי הסוללה בשטחן.
המצב בחוק > באירופה

שווייץ הייתה המדינה הראשונה בעולם לאסור על השימוש בכלובים, החל מ-1992. ב-1999 התקבלה באיחוד האירופי חקיקה שמטרתה לבטל את השימוש בכלובים הסטנדרטיים באופן הדרגתי: החל מ-2003 נאסרה ההקמה של כלובי סוללה חדשים, ועד 2012 נפסק השימוש גם בכלובי הסוללה הקיימים. החקיקה מתירה להחליף את כלובי הסוללה הסטנדרטיים ב"כלובים מאובזרים", כלובים גדולים יותר, הכוללים תיבות קינון והעשרה סביבתית. היתר זה זכה לביקורת על ידי מספר ארגונים לרווחת בעלי־חיים, שטענו שהכלובים המאובזרים אינם מספקים שיפור משמעותי ברווחת העופות.
מספר מדינות באיחוד האירופי החליטו להקדים את יישום האיסור על כלובי סוללה מעבר למתחייב על־פי חוק זה: בשוודיה החל מ-2003, בגרמניה ובלוקסמבורג החל מ-2007, ובאוסטריה החל מ-2009.
מספר מדינות אסרו בנוסף לכלובי סוללה גם את השימוש ב"כלובים מאובזרים": בלוקסמבורג הכלובים המאובזרים נאסרו ב-2007., יחד עם האיסור על כלובי סוללה. באוסטריה התקבל איסור על השימוש בכלובים מאובזרים שנכנס לתוקף ב-2020. בהולנד איסור על כלובים מאובזרים צפוי להיכנס לתוקף ב-2021, ובגרמניה ב-2025. בבלגיה המליצה ועדה ממשלתית על הפסקת השימוש בכלובים מאובזרים החל מ-2025.
המצב בחוק > בארצות הברית

בקליפורניה, במסצ'וסטס, בוושינגטון, ברוד-איילנד, במישיגן, באורגון ובקולורדו, התקבלו חוקים לאיסור הדרגתי על השימוש בכלובי סוללה. באוהיו התקבל איסור על הקמת כלובי סוללה חדשים החל מ-2010.
במסצ'וסטס, בקליפורניה, בוושינגטון, באורגון במישיגן ובקולורדו, בנוסף לאיסור הדרגתי על כליאת תרנגולות בכלובים, החוקים החדשים אוסרים גם על מכירת ביצים מכלובים, אפילו אם מקורן במדינה אחרת.
המצב בחוק > בישראל

בישראל עלה הנושא לדיון ציבורי עקב כוונת משרד החקלאות לתקצב הקמת כלובי סוללה חדשים במסגרת רפורמה בענף הלול, שהתקבלה בהחלטת הממשלה ב-2007. הרפורמה ספגה ביקורת על כך שלא נשקלו בגיבושה היבטים של צער בעל חיים. בספטמבר 2009 עתרה עמותת אנימלס לבג"ץ בדרישה להקפיא את הליכי הרפורמה עד להתקנת תקנות לחוק צער בעלי חיים ביחס להחזקת תרנגולות בתעשיית הביצים. משרד החקלאות עשה מספר ניסיונות להעביר תקנות המעגנות בחוק את השימוש כלובי סוללה, אך התקנות לא אושרו בוועדת החינוך של הכנסת, בטענה שאינן עומדות בתקנים בינלאומיים. ב-2011 הגיש ח"כ דב חנין הצעת חוק לאיסור על כלובי סוללה, והצעת חוק לאיסור על הקמת לולי כלובים הוגה על ידי ח"כ שרן השכל בכנסת ה-20 ושוב על ידי ח"כ מיקי חיימוביץ' ב-כנסת ה-23. ההצעה למימון ציבורי להקמת לולי כלובים חדשים עלתה מחדש במסגרת הצעת חוק ההסדרים לשנת 2019, אך הוסרה מהנוסח הסופי של החוק לאחר מחאה מצד העמותות אנימלס ותנו לחיות לחיות.
ביוני 2022 חתם שר החקלאות עודד פורר על תקנות האוסרות כליאת תרנגולות בתעשיית הביצים בלולי כלובים. התקנות הביאו לאיסור מיידי על הקמת לולי כלובים חדשים בתעשיית הביצים, ולולי הכלובים הקיימים צפויים להיות מוחלפים באופן הדרגתי עד סוף 2037. התקנות גם אוסרות על הרעבת התרנגולות לשם השרה כפויה, ועל קיטום המקור של תרנגולות בלולים, אם כי הן עדיין מתירות את קיטום המקור במדגרה.
המצב בחוק > בניו זילנד

החל מ-2010 נאסר על הקמת כלובי סוללה חדשים בניו זילנד ונקבעה תוכנית להפסקה הדרגתית של השימוש בכלובי סוללה עד שנת 2022.
המצב בחוק > בבהוטן

ב-2012 התקבלה חקיקה לאיסור על השימוש בכלובים בתעשיית הביצים בבהוטן.
אחריות תאגידית

בעקבות הביקורת מצד ארגונים להגנת בעלי חיים, כ-1,800 תאגידים ברחבי העולם התחייבו להפסקה הדרגתית של השימוש בביצים מכלובים, ביניהם תאגידי המזון נסטלה, יוניליבר, וקלוגס,, רשתות הסופרמרקטים וולמארט וסיינסבורי'ס חברות ההסעדה סודקסו ו-ISS, ורשתות המלונות הילטון, אינטרקונטיננטל ומריוט (בעלת מלונות שרתון וריץ קרלטון).
ראו גם

חקלאות תעשייתית
ביצי חופש
זכויות בעלי חיים
השרה כפויה
מיון אפרוחים
הערות שוליים

↑  Commission of the European Communities. Scientific Veterinary Committee, Animal Welfare Section, (1996). Report of the Scientific Veterinary Committee, Animal Welfare Section on the Welfare of Laying Hens.
↑  Directive, E. U. (1999). Council Directive 99/74/EC of 19 July 1999 laying down minimum standards for the protection of laying hens. Official journal of the European Communities, 203, 53-57.
↑  The Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals, The Case Against Cages: evidence in favour of alternative systems for laying hens, 2005.
↑  Goverment of the Netherlands, Welfare of animals kept commercially
↑  דליה מזורי, בלגיה:תיאסר כליאת תרנגולות בכלובים, nrg 18.8.2009.
↑  James McWilliams, California hens can now strech their wings, but will they ever fly?, Pacific Standard, May 3rd, 2006
↑  Bill Marsh, A Hen’s Space to Roost, The New York Times, August 14 2010.
↑  ועדת הבדיקה לבחינת התנהלות השירותים הווטרינריים, דו"ח הוועדה. פרק 18: צער בעלי חיים, עמ' 153-152.
↑  ארז ארליכמן, הצעת חוק: תנו לתרנגולות לפרוש כנפיים, באתר ynet, 15 במרץ 2011
↑  אילנה שטוטלנד, ‏פעילי זכויות בעלי החיים יוצאים למאבק נגד רפורמת ההטלה, באתר מעריב אונליין, 11 בינואר 2018
↑  "ניצחון היסטורי לבעלי החיים": תקנות לאיסור לולי כלובים אושרו בכנסת, באתר ‏מאקו‏, 20 ביוני 2022
↑  New battery hen cages banned, New Zealand Herald December 6 2012.
↑  Open Wing Alliance, לוקחים אחריות - יוצאים מהכלוב! יותר ויותר תאגידים בעולם מתחייבים להפסיק להשתמש בביצים מכלובים.
↑  Nestlé, Nestlé statement on cage-free eggs by 2025, November 2017
↑  Uniliver, Farm animal welfare
↑  Kellog's, Kellogg Company Broadens Commitment to Animal Welfare, Will Source 100% Cage-Free Eggs by 2025, October 29th, 2017
↑  Walmart, Walmart U.S. Announces Transition to Cage-Free Egg Supply Chain by 2025, April 5th 2016
↑  Sainsbury's, Sainsbury's lays out 100% free range egg commitment, October 3rd 2019
↑  Sodexo, Sodexo: First Company in its Sector to Make Worldwide Commitment to Cage Free Eggs, July 25th 2016
↑  ISS, ISS commits to source cage free eggs by 2025, March 19th 2019
↑  הילטון, מחויבות למעבר לביצי חופש, מאי 2019
↑  IHG, IHG Cage Free Egg Commitment, 2019
↑  Marriott International Serve360, Cage-Free Eggs at Marriott International, December 2018
כלוב סוללה משנות החמישים
ההיסטוריה של השימוש בכלובי סוללה - לול סוללות בבית יצחק.
תרנגולות בכלוב סוללה
בשל תנאי האחזקה הקשים של התרנגולות השימוש בכלובי סוללה זוכה לביקורת קשה
דה ורבורג אורי שחם (שטיינברג) בלול התרנגולות בשנת 1964 - כלובי סוללה בישראל.
כף וולקוט

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  69°05′00″S 63°19′00″W﻿ / ﻿69.0833°S 63.3167°W﻿ / -69.0833; -63.3167
 נתונים מדיניים
 על שם:  Frederic C. Walcott 
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהכף וולקוט(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהכף וולקוט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף וולקוט(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף וולקוט
 
כף וולקוט או קייפ וולקוט (באנגלית: Cape Walcott) היא לשון יבשה בולטת, המכוסה קרח, בחוף המזרחי של אזור ארץ פאלמר, בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
גובהה של לשון היבשה 625 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי לשון היבשה

לשון היבשה, התגלתה מהאוויר ב-20 בדצמבר 1928, בטיסה שבוצעה על ידי סר יוברט וילקינס.
מחקרים על הקרקע וסקרים בוצעו באזור בשנת 1940 על ידי חברי הבסיס המזרחי של השירות האנטארקטי של ארצות הברית. סקר נוסף נעשה בשנת 1947 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.
טיסות צילום ומיפוי נוספות בוצעו בשנת 1935 על ידי לינקולן אלזוורת' - בעקבותיהם בוצע מיפוי יותר מדויק של האזור.
היסטוריה > מקור השם

שמה של לשון היבשה ניתן לה על ידי סר יוברט וילקינס (מגלה הלשון).
וילקינס קרא ללשון היבשה על שם פרדריק סי. וולקוט (Frederic C. Walcott), שהיה חבר במועצה המנהלת של האגודה הגאוגרפית האמריקאית (American Geographical Society).
כף באטרבי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  65°51′S 53°48′E﻿ / ﻿65.85°S 53.8°E﻿ / -65.85; 53.8
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף באטרבי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף באטרבי
 
כף באטרבי (באנגלית: Cape Batterbee) היא לשון יבשה סלעית קטנה המכוסה קרח, המהווה את הנקודה הצפונית ביותר בארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה.
הכף ממוקמת 92 קילומטרים צפונית להר אלקינס.
הכף היא חלק מאזור ציפורים מוגן מיוחד (סוג של אזור אנטארקטי מוגן במיוחד) בשל מושבת הפינגווין אדלי באזור.
היסטוריה > גילוי הכף

הכף התגלתה ב-13 בינואר 1930 על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה בפיקודו של סר דאגלס מוסון.
היסטוריה > מקור השם

מוסון נתן לכף את שמה.
הכף נקראת על שמו של סר הנרי פג בטרבי ( Sir Henry Fagg Batterbee), עוזר מזכיר משרד המושבות של הממלכה המאוחדת, בזמן המשלחת.
הערות שוליים

1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  אזורי ציפורים מוגנים מיוחדים באנטארקטיקה על פי אמנת אנטארקטיקה
לחכיים

| לחכיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים קדומים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: לחכיים
שם מדעי
 Plantaginaceae ‏ז'יסייה, 1789
לחכיים (שם מדעי: Plantaginaceae) היא משפחה של צמחים בעלי פרחים בסדרת הצינוראים. זוהי משפחה קטנה באופן יחסי, שכלולים בה שלושה סוגים בלבד. היא נקראת לפי שם הסוג לחך, שהוא הסוג הגדול במשפחה.
מחקרים גנטיים עדכניים, שינו את המעמד הסיסטמטי של משפחה זו ומשפחות קרובות, כשהשינוי העיקרי הוא העברת סוגים ממשפחת הלועניתיים למשפחה זו. ערך זה נכתב על-פי החלוקה המסורתית, כפי שהיא מקובלת ומוצגת במרבית המקורות בתחום. אין לראות בכך קביעה מדעית, אלא קביעה לצורכי עריכה בלבד.
תיאור המשפחה

כאמור, מדובר במשפחה קטנה, ובה בולט הסוג לחך, על שמו נקראת המשפחה, גם בשמה העברי וגם בשמה הלטיני. השם 'לחך' בעברית רומז לכך שמיני משפחה זו הם עשבים טובים למאכל צאן. השם הלטיני הוא הלחם של המילה Planta שפירושה 'כף הרגל', ו- agere שפירושו 'להוביל'. שם זה מצביע על דמיון בין טביעות כפות הרגליים על האדמה לעלה הצמח.
המשפחה מיוצגת בכל יבשות העולם, אך אין היא מיוצגת באזורי הקטבים. מיני משפחה זו מאכלסים בתי גידול מגוונים, כאשר העדפה מספרית מסוימת קיימת למעונות לחים כדוגמת שולי נחלים, וכן מינים ממנה מעדיפים מדבריות, צידי דרכים, בתות ועוד. במשפחה זו, על-פי החלוקה המסורתית, 3 סוגים ו-274 מינים, מהם 2 אנדמיים לארץ ישראל. לפי חלוקה אחרת, זוהי משפחה מונוגנית (כלומר, בעלת סוג אחד) ולפיכך גם הסוגים הקטנים בה כלולים בסוג הגדול, לחך.
התכונה יוצאת-הדופן של המשפחה, היא היות הפרחים מואבקי רוח. בתכונה זו, המשפחה שונה מהקרובות לה. היות שאין צורך בצבעי ראווה למשיכת חרקים, צבע הכותרת אינו בולט- לדוגמה ירוק או אפור. תכונה זו, יחד עם תכונות חיצוניות נוספות כדוגמת עלים סרגליים במינים רבים, מקנה לבני משפחה זו דמיון פיזי לבני משפחת הדגניים, אך מדובר בדמיון פיזי בלבד, שכן על פי תכונות פילוגנטיות ואנטומיות רבות, מדובר במשפחות רחוקות זו מזו.
תכונה בולטת נוספת של המשפחה, היא מנגנון הקשור בהפצת הזרעים. בעת הרטבה, סוכרים בשם מוצילגים תופחים, והזרע נעטף בריר צמיגי. תכונה זו מקלה על הזרע להיצמד לקרקע ו'לתפוס' לעצמו מקום ראוי לנביטה.
לאחדים מבני משפחה זו חשיבות ברפואה העממית. כמו כן ישנם מינים שלהם שימושים למאכל, אם כי שימוש זה הוא אינו בהיקף כלכלי. מינים אחדים נחשבים למינים פולשים המשבשים חלקות חקלאיות.
תיאור המשפחה > תיאור מורפולוגי

בני משפחה זו נם עשבוניים רב-שנתיים או חד-שנתיים. מיעוטם בני-שיח. העלים של בני משפחה זו מסודרים באופן מסורג על הגבעול, אך לעיתים קרובות תכונה זו אינה באה לידי ביטוי, משום שמינים רבים מאופיינים בשושנת עלים צפופה. העלים לרוב פשוטים ותמימים.
פרחי משפחה זו הם דו-מיניים- כלומר, כוללים איברי רבייה זכריים כדוגמת אבקנים לצד נקביים כדוגמת שחלה ועמוד עלי. הפרחים בעלי סימטריה מלאה, וערוכים בקבוצות צפופות, מטיפוס שיבולת או קרקפת. הפרח מואבק רוח (ראו 'תיאור המשפחה'). גביע וכותרת הפרח מחולקים ל-4 אונות. האבקנים בולטים מתוך הכותרת. השחלה עילית.
הפרי האופייני למשפחה הוא מטיפוס הלקט או אגוזית. הזרע לרוב שטוח, צבעו חום בהיר, וניכר בו גם בעין בלתי-מזוינת העובר.
סוגי המשפחה

לחך
Littorella
Bougueria
לקריאה נוספת

יעקב מתתיה. (1983). לחכיים. החי והצומח של ארץ ישראל (כרך 11, עמודים 111-109), משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב.
פינברון-דותן, נעמי ודנין, אבינעם. (1991). לחכיים. המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, (628-622). ירושלים, הוצאת כנה. (הספר בקטלוג ULI)
לבנת זכוכית

לבני זכוכית
לבני זכוכית בתקרת מרתף בלונדון
לבני זכוכית הן לבנים העשויות מזכוכית ובתוכן חלל.
לבני הזכוכית משמשות בעיקר ליצירת אלמנטים עיצוביים המשתלבים בבניה הרגילה של בטון ובלוקים, ומאפשרות חדירה של אור או שבירה של אור דרכן ועל פניהן. זאת לנוכח תכונותיה הייחודיות של הלבנה - שקיפותה לאור (חדירה של עד 80% אור בלבנים שקופות ועד 60% בלבנים בעלות מרקם ודופן מגוונת) ומרקם חיצוני ופנימי מוגדר.
תהליך הייצור של הלבנה כולל הדבקה של שני חצאי תיבה מזכוכית ליצירת תא זכוכית חלול ושקוף או שקוף בחלקו. בחלל אשר נוצר שורר ריק אשר מבטיח שבעת חימום (כתוצאה מקרינת השמש או שרפה) לא ייווצרו תנאי לחץ בתוך הלבנה.
תכונותיהן הנוספות של לבני הזכוכית: חוזק לחיצה גבוה, עמידות באש (בהתאם לתקנים בישראל ובעולם), יכולת בידוד אקוסטי וטרמי (נוכח הריק שבתוכן).
חסרונן של לבני הזכוכית הוא מחירן הגבוה ומורכבות הבניה בהן, המחייבת שימוש בחמרי הדבקה מיוחדים, חיזוק בברזל, מחברי פלסטיק לשמירת רווח בין הלבנים ועוד.
המידה השכיחה של לבני זכוכית היא מרובע במידות של 19 ס"מ X 19 ס"מ ובעובי של 8 ס"מ.
מידות נוספות הן 24 ס"מ X 24 ס"מ או 29 ס"מ X 29 ס"מ. מידותיהן של לבני הזכוכית הותאמו לרווח ההדבקה (פוגה) שביניהן שרוחבו ברוטו הוא כ-1 ס"מ ובכך למעשה ממדיה של לבנה בנויה ברוטו (כולל המרווחים) הוא 20 ס"מ, 25 ס"מ או 30 ס"מ בהתאמה.
ראו גם

בית הזכוכית (חיפה)
כף בירד (האי שארקו)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  ריצ'רד בירד 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  69°38′00″S 76°07′00″W﻿ / ﻿69.6333°S 76.1167°W﻿ / -69.6333; -76.1167
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהכף בירד(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהכף בירד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף בירד(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף בירד
 
כף בירד או קייפ בירד (באנגלית: Cape Byrd) היא לשון יבשה נמוכה ומכוסה קרח באי שארקו, בארץ פאלמר שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה מהווה את הקצה הצפון מערבי של האי שארקו.
היסטוריה > גילוי לשון היבשה

האי שארקו התגלה ב־11 בינואר 1910, על ידי המשלחת הצרפתית הרביעית לאנטארקטיקה בפיקודו של ז'אן-באטיסט שארקו.
שארקו וצוותו ראו את האי ממרחק, ולא ידעו כי מדובר באי.
העובדה שמדובר באי הוכחה על ידי סר יוברט וילקינס, שטס סביב האי ב-29 בדצמבר 1929 (קודם לכן לא ידעו אם מדובר באי או בחצי אי).
יוברט ויליקינס גילה את לשון היבשה בטיסה זו, שיצאה מהספינה ויליאם סקורסבי.
האי (ולשון היבשה) צולמו מהאוויר על ידי צי ארצות הברית ב-8 בפברואר 1947, במסגרת מבצע קפיצה לגובה.
לשון היבשה מופתה לראשונה בשנת 1960 על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד, בהתבסס על תצלומי האוויר.
היסטוריה > מקור השם

וילקינס נתן ללשון היבשה את שמה.
וילקינס קרא ללשון היבשה על שמו של תת- אדמירל ריצ'רד בירד, מצי ארצות הברית, שהנהיג חמש משלחות מחקר לאנטארקטיקה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
לחימה

ערך זה עוסק בפעולה להכרעת מאבק. אם התכוונתם למשמעויות אחרות, ראו .
המג"ד: תצלום נודע בו קצין וחיילים סובייטים במהלך לחימה, הקצין נהרג בהמשך הקרב
לחימה היא פעולה אלימה המיועדת להכריע עימות או מאבק, על ידי פגיעה ביריב או הכנעתו. המונח מתייחס לפעולה הבסיסית, בין אם מתבצעת על ידי יחיד, ובין אם על ידי רבים.
במהלך הלחימה, מנסים היריבים לפגוע זה בזה בצורה פיזית. הפגיעה יכולה להתרחש כתוצאה מחבטה, ישירה או עקיפה (למשל הפלת היריב), כתוצאה מפציעה ואיבוד דם או מפגיעה באבר חיוני.
טכניקה ומיומנות

הגם שמיומנות וטכניקה אינן הכרחיות ללחימה, הרי שקיומן מהווה יתרון, והצד אשר נהנה מטכניקה או ממיומנות גבוהה יותר מעלה את סיכוייו לניצחון.
סוגי לחימה

לחימה בידיים ריקות – מתאפיינת במגע פיזי בין הנלחמים, באמצעות בעיטות, אגרופים, נשיכות או כל אמצעי אחר. הגורם המכריע בלחימה כזאת הוא כוח פיזי ולא פעם הבדלי משקל, אך זריזות ומיומנות עשויות לבטל יתרון זה.
לחימה בנשק קר – צורת הלחימה תלויה בסוג הנשק – נשקי להב או נשקי מוט בטווח הקצר ונשקי ירי או הטלה בטווח הארוך. כל הנשקים הללו דורשים מיומנות בהפעלתם. בלחימה בנשקי להב או מוט עדיין קיים מגע קרוב מאוד בין הלוחמים ("לחימה פנים אל פנים"), וגם בהם גודל וכוח פיזי מהווים יתרון מכריע.
לחימה בנשק חם – נשק חם מאפשר פגיעה ביריב מרחוק מאוד, לעיתים אף מבלי לראותו. הנשק החם מבטל כל יתרון פיזי ורק מיומנות בהפעלתו קובעת את הצלחת הלחימה. אחד הטיעונים הנפוצים בארצות הברית בעד הזכות להחזיק ולשאת כלי נשק, הוא כי הנשק החם מבטל את היתרון הפיזי שיש לגברים על נשים ומאפשר לנשים להתגונן ביעילות.
לחימה במערכות נשק – במערכות נשק הדורשות הפעלה של יחיד או של צוות (כמטוס קרב, טנק או צוללת) הלחימה מתבצעת על ידי מפעילי המערכת, בין אם זה טייס בודד ובין אם צוות שלם המפעיל כלי כצוללת – כל הצוות ביחד וכל אחד מהם לחוד. כישלון של אחד מאנשי הצוות עלול להכשיל את לחימת המערכת כולה.
סוגי לחימה > לחימה בעולם החי

המקרים העיקריים של לחימה בעולם החי הם:
לחימה בין טורף לבין טרפו – במקרים מסוימים הציד לא מסתיים עם תפיסת הטרף וזה נלחם על חייו, בעוד שהטורף נלחם להורגו. ישנם מקרים בהם הטרף מצליח להשתחרר מהטורף ולהמלט. בחלק מהמקרים הללו, עשוי הטורף להיפגע במהלך המאבק עם הטרף ויש מקרים נדירים שאף נהרג על ידיו. בלחימה נגד טרף נהנים הטורפים מיתרון של מיומנות רבה במאבקים כאלה – טורפים רבים משחקים במשחקי מאבק כגורים, וכמובן שעם הזמן צוברים ניסיון בהכרעת טרפם.
לחימה על משאבים: טריטוריה, מזון או הזדווגות – במקרים כאלה הצד המפסיד "נכנע", מסתלק מתביעתו על המשאב ומותיר אותו לצד המנצח. לחימה כזו נפוצה מאוד בין בעלי חיים מאותו מין, אך לחימה על טריטוריה ובעיקר על מזון עשויה להתרחש בין מינים שונים.
לחימה כספורט

הצורך ברכישת מיומנויות לחימה הוא אחד ממקורותיו של הספורט. עם הזמן, הפכו אימוני הלחימה לתחרויות ספורטיביות, שכללו הטלת כלי נשק כחנית, תחרויות קליעה בחץ וקשת, תחרויות ריצה והיאבקות ועוד. עם הזמן קיבלו תחרויות אלו גם אופי של בידור, גם כאשר כללו לחימה ממשית כבמופעי גלדיאטורים. בימי הביניים התפתחו באירופה אימוני לחימה כטורנירים, ובמזרח הרחוק התפתחו אמנויות הלחימה.
ראו גם

קרב
קרב פנים אל פנים
תורת לחימה
כלכלת מוסקבה

מוסקבה היא מרכז פיננסי מרכזי באירופה, ויש לה את אחת הכלכלות העירוניות הגדולות בעולם (אנ'). (בתמונה: מוסקבה סיטי, רובע העסקים של מוסקבה)
כלכלת מוסקבה היא הכלכלה הגדולה ביותר מבין הסובייקטים המרכיבים את הפדרציה הרוסית במונחים של תוצר אזורי גולמי (GRP). תרומת התוצר האזורי הגולמי של מוסקבה לכלכלת רוסיה הכוללת יורדת בהדרגה ובשנת 2016 צנחה ל-16.5% בשל העובדה כי כלכלות אזוריות מראות לעיתים קרובות פוטנציאל גדול יותר להתפתחות כלכלית, תוך התמקדות בביקוש מקומי, שלעיתים קרובות מתעלם ממשברים עולמיים. במבנה התוצר אזורי גולמי של מוסקבה, חלק נכבד נכבש על ידי מגזר השירותים, שרגיש יותר למצב הכלכלי העולמי. גם מסחר ותיירות ממלאים תפקיד חשוב.
היקף כלכלת מוסקבה בשנת 2018 הסתכם ב-15.7 טריליון רובל, הוצאות צרכנים - יותר מ -10 טריליון רובל, מה שאיפשר למוסקבה לתפוס את המקום השלישי מבין ערי אירופה במדד זה ולהיכנס לעשרים שוקי הצרכנות הגדולים בעולם.
תוצר אזורי גולמי

מוסקבה מהווה 54% מסך התרומה של ערי המיליון לכלכלת המדינה (סך הכל 16 ערי מיליון מהוות שליש מהתמ"ג של רוסיה).
כרגע מוסקבה היא המרכז הפיננסי הגדול ביותר בקנה מידה לאומי ומרכז הניהול של חלק ניכר מכלכלת המדינה. לדוגמה, יותר ממחצית הבנקים הרשומים במדינה מרוכזים במוסקבה, בעוד שהם מהווים 90% מנכסי הבנקים. בנוסף, רוב החברות הגדולות רשומות ויש להן משרדים ראשיים במוסקבה, אם כי הייצור שלהן יכול להיות ממוקם אלפי קילומטרים ממוסקבה לחלוטין. נכון לנובמבר 2019, 104 מתוך 200 המפעלים הגדולים במדינה רשומים במוסקבה.
בנוסף, מוסקבה מרכז גדול של הנדסת מכונות, כולל הנדסת חשמל, כלי מכונה, בניית ספינות, ייצור מכשירים; מתכות אל ברזליות ואל ברזליות (ייצור סגסוגות אלומיניום), כימיה, אור ודפוס. אך בשנים האחרונות יש תהליך של העברת ייצור מחוץ למוסקבה.
תעשייה

מוסקבה, למרות חלקה המשמעותי של התעשייה בכלכלה, היא מרכז התעשייה והייצור הגדול ביותר ברוסיה, המבוסס על כוח עבודה מיומן משמעותי.
מגזרי המשק המייצרים מוצר אמיתי מהווים 20.7% מהתוצר האזורי הגולמי של מוסקבה; 1.88 מיליון איש מועסקים כאן.
מגזר השירותים

מוסקבה מהווה יותר מ-30% מסך המחזור הקמעונאי הרוסי. על פי תוצאות שנת 2018, חלקה של מוסקבה במחזור הכולל של הפדרציה הרוסית הסתכם ב -15.2%.
מחזור המסחר הקמעונאי ממשיך לצמוח בקצב מהיר. מספר חנויות הקמעונאות הנייחות בשנת 2018 הגיע ל 58,812, מרכזי קניות ומתחמים -615.
את השווקים מתכננים להחליף בקניונים המופעלים על ידי לשכת ראש העיר. לשנת 2018 ישנם 26 שווקים קמעונאיים, 21 חקלאיים, אחד אוניברסלי ו- 1 מתמחים; ירידי סוף שבוע נערכים ב-102 מקומות.
תיירות

תפקיד משמעותי בכלכלת העיר ממלא עסקי התיירות הקשורים בקבלת אורחים מרוסיה וממדינות זרות, כמו גם הפעילות הכלכלית הנלווית בענף השירותים. למעלה מארבעה מיליון תיירים מבקרים במוסקבה מדי שנה, רובם מגיעים מגרמניה, ארצות הברית, סין, בריטניה, צרפת, טורקיה, איטליה, ישראל, יפן וספרד. מאז 2007, מתוך כל 10 זרים שנכנסים לרוסיה למטרות תיירות, שבעה מגיעים למוסקבה.
הערות שוליים

↑  https://expert.ru/expert/2019/35/zdes-promyishlennost-predstavlena-polnyim-spektrom/
↑  https://www.newsru.com/finance/27May2019/otstali.html
↑  https://investmoscow.ru/about-moscow/moscow-in-numbers
↑  https://www.forbes.ru/biznes-photogallery/383921-karta-rossiyskogo-biznesa-gde-propisany-krupneyshie-rossiyskie-kompanii
↑  https://lenta.ru/articles/2019/07/31/hardmsk/
לב לויציאנסקי

| --- | --- |

 לידה:  26 בדצמבר 1900 סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  3 בנובמבר 1991 (בגיל 90) סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 ענף מדעי:  הידרודינמיקה 
 מקום קבורה:  בית הקברות בקומארובו 
 מקום לימודים:  Tavrida National V.I. Vernadsky University 
 מוסדות:  האוניברסיטה הפוליטכנית של סנקט פטרבורג 
 פרסים והוקרה:  פרס סטלין  עיטור הדגל האדום של העמל  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945  עיטור הכוכב האדום  עיטור לנין  מדען כבוד של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית 
 
לב לויציאנסקי (ברוסית: Лев Герасимович Лойцянский ‏; 26 בדצמבר 1900, סנקט פטרבורג - 3 בדצמבר 1991, לנינגרד) היה מדען סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בתחום מכניקה ובמיוחד בהידרודינמיקה ומכניקת גזים.
קורות חיים

לב לויציאנסקי נולד בשנת 1900 בסנקט פטרבורג למשפחה יהודית. הוריו הגיעו לעיר מספר שנים לפני לידתו מקובנו. אביו היה שותף בבית דפוס. לב לויציאנסקי למד בבית ספר יהודי פרטי אותה סיים בהצטיינות. לאחר סיום בית ספר הוא התחיל ללמוד במכון למהנדסי צי, עזב אותו ועבר ללימודי מתמטיקה באוניברסיטת סנקט פטרבורג.
בשנת 1918 לויציאנסקי עבר לסימפרופול והמשיך לימודים באוניברסיטה מקומית. במהלך הלימודים הוא גויס לשורות הצבא הלבן ושחורר לאחר חודשיים מסיבות בריאותיות. הוא סיים לימודים והחל ללמד באוניברסיטה.
בשנת 1922 לויציאנסקי חזר לסנקט פטרבורג והחל ללמוד במכון הפוליטכני. לאחר סיום לימודים הוא היה עוזר של אלכסנדר פרידמן והיה מלמד במכון.
בשנת 1935 לויציאנסקי הוענק תואר "דוקטור למדעים" (מקביל לפוסט דוקטורט), הוא מונה לפרופסור והקים קתדרה והידרודינמיקה. במקביל הוא החל לתת ייעוץ למכון האווירו-הידרודינמי המרכזי.
בתקופת מלחמת העולם השנייה לויציאנסקי עבר לקאזאן ועסק בעיקר בייעוץ. בשנת 1945 הוא חזר ללנינגרד. הוא המשיך ללמד במכון הפוליטכני עד שפרש לגמלאות.
לויצינסקי נפטר בשנת 1991 בגיל 91.
לויציאנסקי היה מומחה בתחום הידרודינמיקה ודינמיקה של גזים. במכניקה הוא כתב מספר ספרים ביחד עם אנטולי לוריה. ספר בתחום דינמיקת נוזלים וגזים בשנת 1965 תורגם לאנגלית ויצאה לאור בבריטניה בשנת 1965 ובארצות הברית בשנת 1991. בנוסף לספרים לויציאנסקי פרסם כ-120 מאמרים מדעיים.
על מחקריו ללויציאנסקי בשנת 1946 הוענק פרס ברית המועצות ומספר עיטורים לרבות עיטור לנין.
לב לייבסון

| --- | --- |

 לידה:  22 באוקטובר 1900 Pinega, רוסיה 
 פטירה:  22 במאי 1994 (בגיל 93) סנקט פטרבורג, רוסיה 
 ענף מדעי:  פיזיולוגיה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי פריאוברז'נסקי 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המדינה של סנקט פטרבורג לרפואה 
 מנחה לדוקטורט:  לאון אורבלי 
 מוסדות:  I. M. Sechenov Institute of Evolutionary Physiology and Biochemistry 
 iephb.ru/22/lab22.htm
 
לב לייבסון  (ברוסית: Лев Германович Лейбсон ‏;  22 באוקטובר 1900 - 2 במאי 1994) היה פיזיולוג סובייטי-רוסי ממוצא יהודי. הוא התמחה באנדוקרינולוגיה.