stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות שש האומות
תוצאות > כפית העץ > כל הזמנים

| נבחרת | כפיות עץ | כפית העץ האחרונה | שש האומות | חמש האומות | אומות הבית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אירלנד | 25 | 1998 | 0 | 14 | 11 |
|  סקוטלנד | 24 | 2015 | 4 | 15 | 5 |
|  אנגליה | 19 | 1987 | 0 | 12 | 7 |
|  ויילס | 17 | 2003 | 1 | 10 | 6 |
|  איטליה | 16 | 2021 | 16 | - | - |
|  צרפת | 13 | 2013 | 1 | 12 | - |
תוצאות > כפית העץ > אומות הבית וחמש האומות

| נבחרת | כפיות עץ | שנים |
| --- | --- | --- |
|  אירלנד | 25 | 1884, 1890, 1891, 1893, 1895, 1900, 1904, 1909, 1920, 1934, 1955, 1955, 1960, 1961, 1962, 1964, 1977, 1984, 1986, 1992, 1996, 1997 , 1998 |
|  סקוטלנד | 20 | 1902, 1911, 1930, 1932, 1935, 1936, 1939, 1947, 1952, 1953, 1954, 1956, 1959, 1965, 1965 , 9 71 , 1965 |
|  אנגליה | 17 | 1887, 1899, 1901, 1903, 1905, 1906, 1907, 1931, 1948, 1950, 1966, 1972, 1974, 1976, 1973, 1973 |
|  צרפת | 9 | 1910, 1912, 1913, 1925, 1926, 1929, 1957, 1969, 1999 |
|  ויילס | 9 | 1889, 1892, 1937, 1949, 1963, 1967, 1990, 1993, 1995 |
מודגש מציין שהקבוצה לא ניצחה אף משחק.
תוצאות > כפית העץ > שש האומות

| נבחרת | כפיות עץ | שנים |
| --- | --- | --- |
|  איטליה | 16 | 2000, 2001, 2002, 2005, 2006, 2008, 2009, 2010, 2011, 2014, 2016, 2017, 2018, 2020, 2020, 2020 |
|  סקוטלנד | 4 | 2004, 2007, 2012, 2015 |
|  ויילס | 1 | 2003 |
|  צרפת | 1 | 2013 |
 אנגליה: 0
 אירלנד: 0
מודגש מציין שהקבוצה לא ניצחה אף משחק.
הערות שוליים

↑  Godwin (1984), pg 1. Though only matches involving Ireland could properly be considered international, and only after 1922, all other teams being from entirely within the nation state of the United Kingdom. The first ever Home Nations International Championship was played in 1883. No other Northern Hemisphere team played a recognised international match until France faced New Zealand in 1906
↑  Brown, Oliver (25 במרץ 2015). "Open up the Six Nations and let Georgia in". The Daily Telegraph. אורכב מ-המקור ב-25 במרץ 2015. נבדק ב-23 בספטמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "let in Georgia and Romania, says governing body". The Guardian. נבדק ב-25 בפברואר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Rules of the RBS 6 Nations Championship". RBS 6 Nations. אורכב מ-המקור ב-9 במאי 2008. נבדק ב-24 בפברואר 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Six Nations Championship Trophy Trust". RBS 6 Nations. אורכב מ-המקור ב-2 בפברואר 2007. נבדק ב-5 בפברואר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "New Six Nations trophy unveiled". ESPN. 28 בינואר 2015. נבדק ב-28 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Will Ireland be getting their hands on this? New trophy for the RBS Six Nations unveiled". Irish Independent. 28 בינואר 2015. נבדק ב-28 בינואר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Calcutta Cup: the legacy of a club that died". Scottish Rugby. אורכב מ-המקור ב-14 בפברואר 2007. נבדק ב-29 בספטמבר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "About Us". Rugby Football Union. אורכב מ-המקור ב-6 בספטמבר 2007. נבדק ב-29 בספטמבר 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Massie, Alan (19 בפברואר 2000). "Lamenting the sad decline of the fighting Irish". The Scotsman. p. 31. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ferrie, Kevin (22 במרץ 1999). "Scotland now have quality in quantity". The Herald. p. 1. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Walsh, David (13 בפברואר 2005). "Scots torn apart by Irish mean machine". The Sunday Times. p. Sport 2. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Auld Alliance Trophy unveiled | Scottish Rugby Union". scottishrugby.org. נבדק ב-9 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Doddie Weir Cup |". TheGuardian.com. 2 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "What is the Wooden Spoon? We explain its meaning". 22 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
המיקומים של משתתפות טורניר שש האומות
גביע אליפות שש האומות המקורי (1993–2014) וגביע הכתר המשולש
משכנות ישראל

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  ירושלים 
 תאריך ייסוד:  שנות ה־70 של המאה ה־19 
 קואורדינטות:  31°46′58″N 35°12′53″E﻿ / ﻿31.78286389°N 35.21461667°E﻿ / 31.78286389; 35.21461667
  (למפת ירושלים מוגדלת) משכנות ישראל(למפת ירושלים רגילה) משכנות ישראל(למפת הרי ירושלים רגילה) משכנות ישראל(למפת הרי ירושלים מוגדלת) משכנות ישראל
 
מפת הנחלאות
משכנות ישראל (בקיצור: משכנות) מהשכונות הראשונות אשר הוקמו מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים כיום חלק משכונת נחלאות.
רקע להקמת השכונה

בסוף מאה ה-19 התגבר תהליך גידול האוכלוסייה היהודית בירושלים. תהליך זה, בנוסף להתפוררות האימפריה העות'מאנית הביא להידרדרות תנאי המגורים בעיר העתיקה. מוצא יחיד להתפוצצות האוכלוסין היה היציאה מן החומות. תחילה נוסדו שכונות חדשות הממוקמות בעיקר משני צדי רחוב יפו - שהיה גם אז אחד מצירי התנועה המרכזיים.
בשנות השבעים של מאה ה-19 נוסדו באזור הקרוי היום נחלאות שכונות חלוציות ובהן השכונות האחיות אבן ישראל, ומשכנות ישראל, הקמתן הייתה על ידי אנשים שהתארגנו והקימו חברות - אגודות שיתופיות.
הקמת השכונה

שמה של השכונה נובע מדברי בלעם שבנבואתו ראה בעיני רוחו את משכנות ישראל:
"מַה טֹּבוּ אֹהָלֶיךָ יַעֲקֹב מִשְׁכְּנֹתֶיךָ יִשְׂרָאֵל.

כִּנְחָלִים נִטָּיוּ, כְּגַנֹּת עֲלֵי נָהָר

כַּאֲהָלִים נָטַע ה', כַּאֲרָזִים עֲלֵי מָיִם.

יִזַּל מַיִם מִדָּלְיָו וְזַרְעוֹ בְּמַיִם רַבִּים

וְיָרֹם מֵאֲגַג מַלְכּוֹ וְתִנַּשֵּׂא מַלְכֻתוֹ.
וכן בדברי הנביא ישעיהו
"הַרְחִיבִי מְקוֹם אָהֳלֵךְ, וִירִיעוֹת מִשְׁכְּנוֹתַיִךְ יַטּוּ אַל-תַּחְשֹׂכִי; הַאֲרִיכִי, מֵיתָרַיִךְ, וִיתֵדֹתַיִךְ, חַזֵּקִי"
ומספר אליעזר בן-יהודה בחיבורו ירושלים החדשה:
"...ודבר בנין הבתים בחברה קנתה את לב כל אנשי ירושלם, ויואילו רבים, כעשירים כעניים, לבא בברית החברה ולבנות להם בתים, ובשנה אחת, היא שנת תרל"ה, נכונו שלש חברות חדשות לדבר הזה, ותהי החברה הראשונה חברת אנשים עשירים משלשה וחמשים איש ויקראו לה אב"ן ישראל" לפי מספר החברים; ותקנה החברה אדמה על דרך יפו, קרובה מנחלת שבעה (ששה גרוש האמה) ויחלו לבנות הבתים כמשפט הבניין במאה שערים, ויתנו החברים בראשונה איש איש חמש עשרה לירה לקנין האדמה, ולשנה נתנו שתים עשרה לירה. ועתה בעיר הזאת כששים משפחה. וחברה שנית נכונה בשנה ההיא, היא חברת "משכנות ישראל", מאנשים אשר לא יכלו תת-גם שש לירות לשנה בפעם אחת. ויהי מספר החברים בחברה הזאת בראשונה מאה וארבעים. ותהי חובתם לתת בראשונה איש איש חמש לירות לקנין האדמה ותשעה גרוש וחצי לשבוע (כארבע לירות לשנה) ויקן הוועד אדמה לא רחוק מ"אבן ישראל" (נגבה מערבה, כשלשה גרוש האמה)"
מוסיף הלבנון:
"...באייר תרל"ה נוסדה חברת אבן-ישראל עם 45 חברים, שקנו חלקה על דרך יפו ובנו עליה 10 בתים,על שטח של 12,150 אמה. באלול תרל"ה נוסדה חברת משכנות –ישראל שליד אבן-ישראל. בחברה 130 חברים, והשטח-31,360 אמה. החברה החל ה לבנות בנינים בשכונה זו. מתכננים בה 140 בתים. נבנו כבר 16,מהם אחד בית תפילה עם בור מים מתחתיו..."
הקרקע עבור שכונת שכונת משכנות ישראל נקנתה יחד עם הקרקע של שכונת אבן ישראל וזאת תוך התגברות על קשיים שהערימו רוכשים פוטנציאליים אחרים - בעיקר אגודות נוצריות שלטשו עיניים לשטח.
בין חברי הוועד של חברי השכונה היו יוסף ריבלין ויואל משה סלומון.
הקמת השכונה > בניית השכונה

על תקנות חברת 'משכנות ישראל' ועל הקמת השכונה מוסר גם העיתון האריאל בשנת 1876 על פי הדווח החברה קנתה את השטח שליד שכונת אבן-ישראל. הוחלט שכל שנתיים יוחלף ועד השכונה ולוועד החדש יימסרו כל העניינים הכספיים והאחרים של השכונה. גודל הבתים שיבנו יהיה שש על שש מטר. הבתים יהיו צמודים זה לזה משני כיוונים, וחלונות יהיו רק בצד הפתח הפונה אל החצר. חלוקת הדירות בין החברים תהיה על-פי גורל.
בשנת 1880 פרסם ועד שכונת משכנות ישראל את הפרטים הבאים על השכונה בטקסט עברי מנוקד:
"
"...הַחֲבֵרָה הָאַדִּירָה "מִשְּׁכֵּנוֹתּ-יִשְׂרָאֵל" נִּתְּיַיסְדַה בֶּאֱלוּל תרל"ה. אֶת הַשָּׂדֶה קָנְתָה בְּתִשְׁרֵי תרל"ו וְעַד כֹּה בָּנְתָה שְׁמוֹנָה וְעֶשְׂרִים בָּתִּים, וּשְׁנֵי בּוֹרוֹת גְּדוֹלִים... וּבֵית מִדְרָשׁ-אֲשֶׁר בְּתַמּוּז תרט"ל-תרל"ט קַּנַהוּ הָרַב רַבִּי אַבְרָהָם בַּר רַבִּי יוֹסֵף נְרוֹ יָאִיר' מִלּוֹנְדוֹן-וְנִקְרָא שְׁמוֹ "בֵּית אַבְרַהַם" וּבַּיִת לְתַנּוּר וַחֲדָרִים לְמִּקְוֶה טָהֳרָה..."
לפי התוכנית רצו מיסדי השכונה לבנות 140 בתי-דירות. אך מחמת אילוצים שהיו בעיקרם כלכליים נבנו בשלב הראשון רק 44 בתים. הקרקע שנותרה נגאלה רק כעבור זמן.
על פי ספר היישוב מחוץ לחומת העיר תולדות השכונות ומיסדיהן מראשית הוסדן משנת הכת"ר עד היום תרצ"ט מאת פנחס בן צבי גראייבסקי נקנה המגרש בו שוכנות שתי השכונות אוהל משה ומזכרת משה על ידי הוועד של השכונות הוותיקות יותר אבן ישראל ומשכנות ישראל ועל השטח נבנו השכונות החדשות מכספי קרן מזכרת משה - קרן שהוקמה בשנת 1874 על מנת להנציח את זכרו של משה מונטיפיורי על ידי הקמת מפעלי התיישבות בארץ ישראל.
עד לבנין השכונות אוהל משה ומזכרת משה שימשה הקרקע במשכנות ישראל שלא נוצלה לבנייה לזריעת חיטה. וכך קיימו המתיישבים את המצוות התלויות בארץ.
מספר יוסף ריבלין ממיסדי השכונה:
"...זה שובי הביתה מן השדה מאחר הקוצרים בשדה "משכנות ישראל", אשר אמרנו מדוע תשב האדמה העומדת להיבנות אחר שנים. הלא טוב כי נזרעה חיטים ותתן את יבולה לנו... והאמנתי כי ישראל שוכנים על אדמתם, והננו הולכים בחליל להביא ביכורים... אל בית אלוקי יעקב וברוך השם אשר החל עוד לקדשנו במצוות התלויות בארץ..."
בתי גורל

בצמוד ובתוך שכונת משכנות ישראל נמצאים בתי הגורל הידועים גם כ"שכונת בתי גורל" שנוסדה בשנת 1885 בכספו של הרב נתן מרקוס אדלר שהיה הרב הראשי של לונדון. השכונה נבנתה עבור עולי תימן, שהגיעו לארץ כשלוש שנים קודם לכן וחיו בחוסר כל ועוני משווע. בקיר בתי השכונה קבועה כתובת המציינת את נדבת הצדיק למען עניי ירושלים.
השכונה היא לא יותר מ-12 דירות בבתים מסוידים. 
שמה של השכונה ניתן לה, מכיוון שדייריה זכו בדירותיהם באמצעות הפלת גורל. מאחר שמספר הדירות המצוי היה קטן ממספר חברי הקהילה היו הם מתחלפים בדירות מפעם לפעם.
במרכז השכונה בית כנסת זעיר, ששמו כשם השכונה "בית הכנסת הגורל", ושוכן בקומה שנייה של אחד המבנים. בית הכנסת הוא הראשון של עדת יהודי תימן בירושלים ונבנה בשנת ה'תרמ"ד (1884), כאשר הישיבה הייתה על גבי ספות ארוכות, שלא כמו בכמה מבתי הכנסת הקטנים בנחלאות, יש בבית הכנסת עזרת נשים נוחה אלא שעל מנת להיכנס אליה יש לעבור לסמטה המקבילה לסמטת בית הכנסת.
על בית הכנסת כתובת כדלקמן:
"קל"ה זאת בית הכנסת של"ו נבנתה על בתי הגורל שבשכונת משכנות ישראל בהשתדלות ובעזרת האחים שלום וחיים בני המנוח יוסף טוב בשנת התרמ"ד"
רבי אריה לוין

בפינת רחוב רבי אריה, התגורר הרב אריה לוין, שנודע כרבי אריה ורבם של האסירים. על דלת ביתו קבוע עדיין שלט בכתב יד המפרט את שעות קבלת הקהל של הרב.
הרב אריה לוין כיהן כמשגיח בישיבת עץ חיים בירושלים. היה ידוע כבעל חסד, נודע בכינויו "רב האסירים" מפני שהיה נוהג במשך כעשרים וחמש שנה ללכת לאסירים בבתי הכלא, כבר בתקופת המנדט הבריטי, לעודד את רוחם, ולכתוב להם מכתבים. בפרט נודע ביקוריו אצל אסירי המחתרות ועולי הגרדום. ביקר בקביעות גם בבית החולים למצורעים על מנת לעודד את יושביו.
אזכורים נוספים

במאמר "סליחות" שפורסם בעיתון "אותיות" לוקחת תמר הירדני את הקורא לסיור סליחות בשכונות ירושלים ומספרת:
"...אמנם חלפו שנים רבות מאז גדל יצחק נבון בנחלאות, אולם נדמה כי מחוגי הזמן כמעט ולא פגעו בלילות אלול הסוערים שם גם היום: בשעה 2:30 פותחים התימנים את לילי הסליחות שלהם בבית הכנסת העתיק על שם רבי שלום שבזי בשכונת 'משכנות ישראל'. דלתות הברזל הכבדות של בית הכנסת חורקות קצת בשעה המאוחרת כל כך, אך המתפללים, שניעורו זה עתה משנתם הקצרה, כבר אצים רצים: זה מסדר את סידורי הסליחות על השולחנות, האחר מכין את השופר העתיק, ומתנדב זריז ממהר חרש בסמטאותיה הצרות של השכונה, כדי להעיר את הנרדמים המתקשים קצת להיפרד מהכר. סליחות מיוחדות יש להם, לתימנים, והן אף נקראות בשם מיוחד – 'אשמוּרות'. האוזן עוד מנסה להסתגל להברה התימנית המסתלסלת, והנה בתי הכנסת האחרים כבר מסירים מעליהם את קורי השינה."
גלריה

רחוב רבי אריה לוין
בית הרב אריה לוין
רחובות בשכונת משכנות ישראל
הערות שוליים

↑  תמר הירדני, סליחות בנחלאות, באתר הפיוט והתפילה. פורסם במקור בעיתון "אותיות", אלול תשס"ב (2002).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420962705171
וואן פיס – הסרט: רד

| --- | --- |

כרזת הסרט המקורית
 בימוי:  גורו טאניגוצ'י 
 הופק בידי:  אייצ'ירו אודה 
 תסריט:  Tsutomu Kuroiwa 
 עריכה:  Kentaro Kawasaki 
 מוזיקה:  יסוטאקה נקאטה 
 צילום:  Ejian Changgao 
 מדינה:  יפן 
 חברת הפקה:  טואי אנימציה 
 חברה מפיצה:  שירותי ADS, חברת טואי 
 הקרנת בכורה:  6 באוגוסט 2022 
 משך הקרנה:  115 דק' 
 שפת הסרט:  יפנית 
 סוגה:  סרט הרפתקאות, סרט פעולה, סרט קומדיה, סרט פנטזיה 
 סרט קודם:  וואן פיס: נהירה
 דף הסרט ב־IMDb
 
וואן פיס – הסרט: רד (ביפנית: ワンピース フィルム レッド) הוא סרט אקשן-הרפתקאות-פנטזיה בסגנון אנימה משנת 2022, אשר מבוסס על סדרת המנגה והאנימה הפופולרית של אייצ'ירו אודה "וואן פיס". הסרט בוים על ידי גורו טאניגוצ'י והופק על ידי טואי אנימציה. זהו הסרט העלילתי ה-15 בסדרת סרטי וואן פיס.
הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה בניפון בודוקאן שבטוקיו ב-22 ביולי 2022. הסרט יצא לאקרנים ביפן ב-6 באוגוסט 2022.
נכון ל-29 בינואר 2023 הסרט גרף ברחבי העולם רווחים על סך מעל ל-246.5 מיליון דולרים, מה שממקם אותו במקום השישי ברשימת סרטי האנימה הרווחיים ביותר בכל הזמנים.
תקציר העלילה

פיראטי כובע הקש מבקרים באי אלג'יה על מנת לצפות בהופעה החיה הראשונה של הזמרת אוטה, שהיא הזמרת הכי פופולרית בעולם של וואן פיס.
לאחר שמתגלה שאוטה היא בתו המאומצת של הפיראט שאנקס "אדום השיער" נוצרים קונפליקטים בעוד שהיא משתמשת בכוחות הפרי שברשותה על מנת ללכוד אנשים בעולם חלומות.
מדבבים

| דמות | בגרסה היפנית | בגרסה האנגלית |
| --- | --- | --- |
| מונקי די. לופי | מאיומי טנקה | קולין קליננקבירד |
| רורונואה זורו | קאזוייה נאקאי | כריסטופר סאבאט |
| נאמי | אקמי אוקאמורה | לוסי כריסטיאן |
| אוסופ | קאפיי יאמאגוצ'י | סאני סטרייט |
| וינסמוק סאנג'י | הירואקי היראטה | אריק וייל |
| טוני טוני צ'ופר | איקואה אוטאני | ברינה פלנסיה |
| ניקו רובין | יוריקו יאמאגוצ'י | סטפני יאנג |
| פרנקי | קרזוקי יאו | פטריק סייטס |
| ברוק | צ'ו | איאן סינקלייר |
| ג'ימביי | קאטסוהיסה הוקי | דניאל בו |
| שאנקס | שויצ'י איקדה | ברנדון פוטר |
| אוטה | קאורי נאזוקה | אמנדה לי |
| גורדון | קנג'ירו טסודה | ג'ים פורונדה |
| סאני-קון | הוקו קוואשימה | ליסה אורטיז |
הערות שוליים

↑  וואן פיס - הסרט: רד (2022), באתר אידיבי
↑  "One Piece Film Red Japanese Release Date Announced". Siliconera (באנגלית אמריקאית). 2021-11-21. נבדק ב-2021-11-23.
↑  "One Piece Film: Red Officially Announced, First Teaser Revealed". Funimation - Blog! (באנגלית אמריקאית). 2021-11-21. ארכיון מ-2021-11-23. נבדק ב-2021-11-23.
↑  "New One Piece Film: Red Project Coming 2022". Game Rant (באנגלית אמריקאית). 2021-11-21. נבדק ב-2021-11-23.
↑  "Code Geass' Goro Taniguchi Directs One Piece Film Red Opening on August 6, 2022". Anime News Network (באנגלית). נבדק ב-2021-11-23.
↑  "New One Piece Film Announced". Anime (באנגלית). נבדק ב-2021-11-23.
↑  "ONE PIECE FILM RED to Hold Its World Premiere Event at Nippon Budokan on July 22" (באנגלית אמריקאית). 2022-06-06. נבדק ב-2022-07-11.
↑  "歴代ランキング" [Successive Rankings]. CINEMAランキング通信 (CINEMA Ranking Tsūshin) (ביפנית). 興行通信社 (Kogyo Tsūshinsha). ארכיון מ-2022-09-12. נבדק ב-2023-01-10.
GnuCash

| --- | --- |


 מפתח:  צוות פתוח גנוקאש והמפתחים המקוריים: Robin Clark - X-Accountant, Gnumatic (Linas Veptas)
 מחזור חיים:  1997–הווה (כ־28 שנים) 
 מערכת הפעלה:  גנו/לינוקס, Microsoft Windows, macOS, מערכת הפעלה מסדרת BSD, GNU/Hurd 
 נכתבה בשפות:  C, Scheme, C++
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו
 קוד מקור:  https://github.com/Gnucash/gnucash.git 
 קטגוריה:  הנהלת חשבונות תוכנה חוצת פלטפורמות תוכנה חינמית
 www.gnucash.org
 
גנוקאש (באנגלית GnuCash) היא תוכנת הנהלת חשבונות חינמית, המופצת תחת תנאי רישיון גנו GPL. היא מיישמת את שיטת הרישום הכפול או הנהלת חשבונות כפולה (רישום דו צידי) בה כול הפעולות הפיננסיות נרשמות בספרי העסק במטרה לתת תמונת מצב מלאה על הוצאות, הכנסות, נכסים והתחייבויות, בבית עסק קטן או אדם פרטי המעוניין לעקוב אחר התנהלותו הכספית האישית.
בטכניקה פשוטה יחסית, התכנה מאפשרת גם רישום חד צידי, בשיטה זו נרשמים אך ורק תקבולים או תשלומים (כסף או שווה כסף שנתקבלו או יצאו בפועל), לכן בשימוש בשיטה זו תתקבל רק תמונת מצב חלקית של הפעילות. שיטת רישום זאת מקובלת בישראל (אך לא רק (אנ')) בעיקר בקרב עסקים קטנים ובעלי מקצועות חופשיים, עליהם הוראות ניהול פנקסי חשבונות חלות ואינם מחייבים רישום על פי שיטת החשבונאות הכפולה.
מפתחי גנוקאש כוונו תחילה ליצירת מערכת חשבונאית חינמית שתספק יכולות בדומה ליישומי Quicken וקוויקבוקס (אנ') המסחריות שפותחו על ידי אינטואיט. אלו נועדו בעיקר לאנשים פרטיים שרוצים לנהל את התנועות הכספיות האישיות שלהם בצורה ממוכנת – מעין פנקס המחאות ממוכן. בהמשך צוות המפתחים נענה לבקשות ומשאלות לקוחות גנוקאש ופתח תכונות נוספות שמספקות מענה סביר (ראו פרק תכונות ויכולות בהמשך) גם לעסקים קטנים. בתקופה האחרונה, צוות הפתוח התמקד בעיקר בתמיכה שוטפת ובהתאמת המערכת לדרישות ספריות-התמיכה של סביבת שולחן העבודה המודרני.
גנוקאש היא חלק מפרויקט GNU, היא פועלת על מרבית מערכות ההפעלה לרבות לינוקס ומסדות אחרות דמויי יוניקס, וכן על: גנו, OpenBSD, FreeBSD, סולריס, מאק OS.
בנוסף, היסב לגרסת מיקרוסופט וינדוס (2000 ומעלה) זמינה גם כן, החל מסדרה 2.2.0.
היסטוריה

צוות הפתוח החל את עבודתו על פתוח תוכנת גנוקאש בשנת 1997, במהלך 1998 הפצה הגרסה היציבה הראשונה. הרכיבים והתכונות שנועדו לספק מענה לעסקים קטנים נוספו בשנת 2001 והצרוף 'חשבונאות לעסקים קטנים' התווסף לתאורה. ערכת התקנה לסביבת עבודה מאק זמינה משנת 2004. היסב לסביבת וינדוס שוחרר בשנת 2007.
במאי 2012 הוכרז על פיתוח גנוקאש לאנדרואיד. יישום נלווה לגנוקאש שנועד במקור לרשום תנועות ולעקב אחר הכנסות והוצאות בהתקני אנדרואיד ואפשר סנכרון עם מסד הנתונים של התכנה על גבי שולחן העבודה. החבילה הזו עדין זמינה באתר גיט וגוגל פליי אך המפתח שלה (לא קשור לצוות חבילת גנוקאש) זנח אותה במהלך 2018 ואינו תומך עוד ביישומון.
במהלך 2020 פורסם ישומון נוסף המיועד לתומך במכשירי אנדרואיד ומאק. גם יישומון זה הוא מוצר נלווה, חינמי, זמין בגיט, אפסטור ופליי סטור, היישומון מאפשר הזנת נתונים דרך המכשיר הנייד ובהמשך לייצא קובצי CSV מהישומן וליבאם מאוחר יותר לתוכנת שולחן העבודה לשם סנכרון.
תכונות ויכולות > תכונות כלליות

הנהלת חשבונות כפולה (דו-צידית)
רישום תנועות מחזוריות אוטומטיות
סייען לחישוב החזרי משכנתאות והלוואות
תמיכה בייבוא קובצי OFX, QIF,CSV
תמיכה ב-HBCI
תמיכה בהתאמת תנועות מיובאות (התאמות אוטומטיות)
תמיכה ב-SQL
מעקב ודיווח מע"מ ו-GST (אנ')
תמיכה בתנועות עם רבוי מטבעות
ניהול תיקי השקעות מניות/קרנות נאמנות
אחזור שערי מניות וקרנות נאמנות באופן מקוון
חבילת דוחות כספיים ותרשימים מובנים, לרבות האפשרות לייצור כאלו בהתאמה אישית
ניהול תקציב
התאמת בנקים וכרטיסי אשראי, לרבות התחברות מקוונת לאתר הבנק ליבוא דפי חשבון
הפקה והדפסת המחאות לרבות בפריסה הניתנת להתאמה אישית
ניהול צרופות לתנועות
סגירת שנת כספים ומעבר שנה
הַמְקָמָה - אפשרות ליצירת תרשימי חשבונות, דוחות מס, חשבוניות והודעות זיכוי מותאמים לדרישות רגולציה מקומיות.
תמיכה בשפות רבות - גנוקאש תומכת בתבנית תאריכים ובמטבעות בינלאומיים. התפריטים והחלונות הצצים של היישום תורגמו ל־55 שפות, בכללן עברית סינית, דנית, צרפתית, גרמנית, הונגרית, איטלקית, יפנית, נורווגית, פולנית, פורטוגזית, רוסית, ספרדית, שוודית, טורקית, אוקראינית ואנגלית בריטית. תיעוד (מדריך משתמש ומדריך מושגים) מקיף זמין באנגלית, גרמנית, צרפתית, פורטוגזית וספרדית.
תכונות ויכולות > תכונות ייעודיות לחשבונאות בעסקים קטנים

הפקת חשבונית והודעות זיכויי (הודעות זיכוי נוספו בגרסה 2.6)
חשבונות חייבים (אנ')
חשבונות חייבים (אנ') כולל תזכורות לתשלום חשבונות ספקים במועד הפירעון
שוברי הוצאות עובדים
ניהול שכר עובדים מוגבל באמצעות חשבונות חייבים וזכאים
פְּחָת
מיפוי ללוחות זמנים למס הכנסה ליצוא ל-TXF לייבוא לתוכנת הכנת דוחות מס (ארצות הברית)
הגדרת טבלאות מס והחלת מס מכירה/מע"מ על חשבוניות
תמיכת משתמשים

גנוקאש מציע מספר דרכים בהן משתמשיה (הלקוחות) יכלו לתקשר עם צוות הפתוח לקבל סיוע ועזרה. התמיכה במערכת היא חופשית לכל דורש וניתנת ללא כל תמורה.
תמיכת משתמשים > קריאה ועיון

מדריך משתמש (מקוון וניתן להדפסה)
מדריך מושגים
שער קהילה ואתר ויקי
רשימת שאלות נפוצות (הכוללת מאות שאלות ותשובות)
תמיכת משתמשים > תקשורת מקוונת

רשימות תפוצה ודיוור
שחוח IRC
דווח על תקלים ובקשות לתכונות חדשות ושיפורים
רשימת משאלות
עיצוב טכני

עיקר קוד גנוקאש נכתב בשפת XML ,C, וחלקים קטנים שנכתבו ב-Scheme. אחת התכונות הזמינות היא היכולת לחישוב מבוסס נקודה קבועה טהורה, שנועדה למניעת שגיאות עיגול סכומים (עלולים להתרחש בשיטת חישוב נקודה צפה) ובכך, לוודא שהספרים מאוזנים תמיד (הנחת יסוד בסיסית בניהול חשבונות בשיטה הכפולה). תכונה זו יושמה כבר בעת שחרור גרסה 1.6.
כברירת מחדל גנוקאש מאחסנת נתונים במבנה xml. החל מגרסה 2.4, ניתן לאחסן את הנתונים הכספיים בגנוקאש גם במסדי נתונים מבוססי SQL הבאים: SQLite3, MySQL או PostgreSQL.
את קוד המקור של גנוקאש ניתן למצוא ב-GitHub, קובצי התקנה בינאריים זמינים באתר Sourceforge, היא זמינה גם ברוב ערוצי ההפצה של מערכות ההפעלה ממשפחת לינוקס/יוניקס לרבות flatpak.
גנוקאש משתמשת במספר כלי פתוח וכלי עזר נוספים ביניהם: Doxygen לתיעוד קוד המקור, ninja ו-CMake (אנ'), לתהליך הבנייה, ומנשק משתמש המבוסס על Gtk2.
לחזור שערי מטבע ושערי מניות, נעשה שימוש בפורקן Finance::Quote גרסה 1.49, רכיב פרל שנועד לאחזר נתונים פיננסיים ממספר אתרים באופן מקוון.
תמיכה בגרסאות קודמות

גנוקאש דואגת לשמר את היכולת לקרוא קובצי נתונים מגרסאות ישנות יותר במהדורות העיקריות, זאת, כל עוד המשתמשים מקפידים שלא לדלג על מהדורה מרכזית. אם מסיבה כל שהיא הכלל הזה לא נשמר, הנתונים לא יאבדו וניתן יהיה לגשת לנתונים היסטוריים שנוצרו (ונשמרו) בגרסת גנוקאש ישנה מגרסה עדכנית, אך המשמעות המעשית לכך תהיה התקנת גרסאות הביניים של גנוקאש.
לדוגמה: שדרוג המערכת מגרסה 2.2 לגרסה 4.4 לא תאפשר גישה לנתונים שנשמרו על ידי גרסה 2.2. על מנת להתגבר על כך עומדות בפני המשתמשים החלופות הבאות:
שדרוג מתגלגל - שדרג לגרסה 2.2.9 (האחרונה בסדרת 2.2), לאחר מכן לגרסה 2.4.15, ואז לגרסה 2.6.21, ואז לגרסה 3.11 ורק אז לגרסה 4.4.
ייצוא וייבוא - לפני תחילת השדרוג, לייצא את תרשים החשבונות, חשבונות ספקים ולקוחות (אלו חייבים להיעשות כשלב נפרד). לייצא את כל קובצי התנועות במבנה CSV ולייבא את הקבצים באותו הסדר לאחר השדרוג.
סטטיסטיקת הורדות

נכון לפברואר 2021, אתר SourceForge מציג ספירה של 62,981 הורדות גרסת 4.4 (יציבה אחרונה) מתחילת השנה וממוצע של 5,711 בשבוע. מעל 7,371,130 הורדות של המהדורות היציבות החל מנובמבר 1999 נתונים אלו לא כולל אתרי הורדות תוכנה אחרים כגון גיט וכן הפצות לינוקס המספקות הורדות ממאגרים משלהן.
סטטוס הפרויקט

על פי הניתוח באתר Open Hub המתבסס על הידורי קוד (אנ') (code commits) לסוף פברואר 2021, הצטברו בפרויקט 2,827,453 שורות קוד, מתוכם כ־40,000 בשנת 2021. 53,170 הידורי קוד שבוצעו על ידי 315 מתנדבים תורמים, מתוכם 102 מפתחים פעילים ב־12 החודשים החולפים.
המסקנה בשורה התחתונה היא שלפרויקט מסד קוד בוגר ומבוסס, פעילות פיתוח גוברת משנה לשנה. "לגנוקאש אחד מצוותי הקוד הפתוח הגדולים בעולם, וממוקם במאון העליון (ב־2% הראשונים) מכלל צוותי הפתוח בפרויקטים המסוקרים על ידי OpenHub."
לקריאה נוספת

Garrels, Machtelt (2002-06-08). "Keep Track of Your Money". Linux Journal. נבדק ב-2021-03-03.
"If You Knew Cash Like GnuCash Knows Cash". linux-mag.com. 2008-09-03. נבדק ב-2008-09-03.
Barr, Joe (2006-11-08). "Using GnuCash 2.0 to balance your checkbook". Linux.com. אורכב מ-המקור ב-2009-03-11. נבדק ב-2008-04-14.
חיים חג'בי

| --- | --- |

 לידה:  1865 ה'תרכ"ו תימן 
 פטירה:  1949 (בגיל 84 בערך) כ' בחשוון ה'תש"י ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות סגולה פתח תקווה
 מדינה:  תימן, ישראל, האימפריה העות'מאנית 
 מקום פעילות:  פתח תקווה
 תקופת הפעילות:  ?–1949 
 תחומי עיסוק:  תלמוד, הלכה, קבלה
 
הרב חיים חג'בי (1865–1949; ה'תרכ"ו – כ' בחשוון ה'תש"י) היה רב מקובל.
ביוגרפיה

הרב חיים בן הרב משה חג'בי נקרא גם בשם מארי חיים מוסא חג'בי, נולד בשנת ה'תרכ"ו (1865) לאביו הרב משה חג'בי בעיירה רבוע במחוז כוולאן שבתימן, נצר למשפחה שהעמידה תלמידי חכמים ורבנים שמקורם מהעיר חג'בה.
בצעירותו קיבל מאביו את הלימוד המקובל בתימן: משנה תורה להרמב"ם, הלכה, משנה, תרגום אונקלוס, ומנורת המאור. לאחר מכן נשלח על ידי אביו לעיר צנעא ללמוד אצל רבני העיר ושם בלט בלימודו, בחריפותו ובמידותיו. רבני העיר צפו לו גדולות. נודע כעילוי ובקי בייחוד בתורת הקבלה. בהמשך, התמנה לרב העיירה רבוע ולרב מחוז כוולאן שבתימן.
ביוגרפיה > כמקובל

הרב חיים למד מאביו משה מתורת האר"י, מסורות שאינן מועלות על הכתב[דרוש מקור]. מסופר כי מלאך היה מתגלה אליו ומלמדו רזי רזים וסודות כמוסים בתורה בנגלה ובנסתר ואף מסר לו ספר קבלה עתיק הנקרא חפץ שהיה עושה בו שימוש. תלמידיו מספרים כי היה מלומד בניסים ובעל רוח קודש, ונפוצו עליו סיפורי מופתים רבים. את חיבוריו בענייני הקבלה גנז בעצמו מחמת קדושתם, נראה כי חשב שהם מקדימים את זמנם מבחינת הסודות הקדושים הכתובים בהם[דרוש מקור].
ביוגרפיה > רב מחוז כוולאן

בהיותו רבה של העיירה רבוע, ורבו של מחוז כוולאן שבמרכז תימן, מחוז גדול שבתוכו מספר ערים ויישובים, היה מסתובב בעיירות ובכפרים ללמד ולפקח על הדיינים והשוחטים במחוז ומחוצה לו, כגון: חג'בה, רבוע, חיצ'ן, כומיים, דאר עמר, ג'רוף, סדום, צ'יצום, ערנין, ועוד. עסק בנוסף ברפואה, והיו שולחים אליו חולים ממקומות רחוקים. כתב קונטרסים רבים - חידושים וביאורים בכתב ידו על התורה. הרב חיים חיבר קונטרסים על הלכות שחיטה ומראה הבהמה וחלקיה, וכן בענייני הלכה אחרים[דרוש מקור]. שימש ברבנות עוד בימי השלטון הטורקי בתימן וגם אחרי עזיבתם. עסק רבות בצורכי הרבים ובכל מקום שבו היו צרות ומחלה שלחו אל הרב, והיה מסייע להם בצרכיהם. בצעירותו, במקביל למשרת הרבנות, עסק במלאכת הנגרות, כך שהתפרנס מיגיע כפיו כמנהג רבני תימן. פעל להצלת ילדים יהודים יתומים מגזירת היתומים בשיתוף פעולה עם בן דורו הרב יחיא יצחק הלוי בהצלת ילדים.
העלייה לארץ > במחנה חאשד

בשנת ה'תש"ו הוקם ליד עיר הנמל עדן מחנה עולים בשם מחנה גאולה בעזרת הג'וינט והסוכנות היהודית שבארץ ישראל. הרב חיים חג'בי הורה לתלמידיו ולאנשי הקהילה ביישוב רבוע לעלות לישראל, והוא עצמו עלה לארץ עם האחרונים שבבני קהילתו כמאסף, דרך מחנה המעבר "גאולה". במחנה חיזק את רוחם של הפליטים השוהים שם הן בדברי תורה ומוסר וכיסופים לארץ הקודש שעודדו והפיחו רוח חיים בקרב יושבי המחנה, כדי להקל עליהם את השהיה במחנה.[דרוש מקור] היות ששמו הלך לפניו עוד טרם ההגעה למחנה "גאולה", כרב חשוב ומלומד בניסים, גם שאר יושבי המחנה שלא נמנו על בני קהילתו כיבדו אותו מאוד.[דרוש מקור]