חינוך
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  יואב בן-דב, אילנה שמיר וזהבה כנען (2004). אביב חדש: האנציקלופדיה הישראלית לנוער. הוצאת אנציקלופדיה אביב בע"מ.
↑  צבי לם (1973). ההגיונות הסותרים בהוראה: מבוא לדידקטיקה. רעננה: ספרית פועלים.
1 2 3  משרד החינוך, האגף לתכנון ופיתוח תוכניות לימודים (2009). אסטרטגיות חשיבה מסדר גבוה. מסמך מנחה למתכנני תוכניות לימודים ארציות ומקומיות ולמפתחי חומרי למידה, תשס"ט
↑  דוד חן (1995). החינוך לקראת המאה העשרים ואחת: ספר יובל העשרים של בית-הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב. רעננה: רמות.
↑  Caliskan, M., & Sunbul, A. (2011). The Effects of Learning Strategies Instruction on Metacognitive Knowledge, Using Metacognitive Skills and Academic Achievement (Primary Education Sixth Grade Turkish Course Sample). Educational Sciences: Theory And Practice, 11(1), 148-153.
↑  דליה אלוני, שיעורי בית - אפשר גם אחרת!, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏24 באוקטובר 2004
↑  משרד החינוך, האגף לתכנון ולפיתוח תוכניות לימודים (2009). מידענות - מתווה לפיתוח תהליכים מידעניים במהלך הלמידה של תחומי הדעת להתנהלות לומדים בסביבה עתירת מידע.
1 2  יוסי, י' (2005). הזדמנות למה? "תפוז" – כתב עת פדגוגי לחדשות ויזמות, משרד החינוך.
↑  שושנה בלום-קולקה ומיכל חמו (2010). ילדים מדברים: דפוסי תקשורת בשיח עמיתים. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  אשר משיח, קורין ספקטור ואורלי רונן (2004). לחנך לפנאי. רעננה: מכון מופ"ת.
1 2 3 4 5 6 7  שרה גרופר (2010). הטכנולוגיה בשירות הפדגוגיה. אאוריקה, 30.
↑  בן דוד, עדי (2009). מטה–קוגניציה בהוראה ובלמידה. אאוריקה, 27.
↑  Campigotto, R., Mcewen, R., & Epp, C. D., Especially social: Exploring the use of an iOS application in special needs classrooms, Computers & Education 60(1), 2013, עמ' 74-86
1 2  Inan, F. A., & Lowther, D. L. (2010). Factors affecting technology integration in K-12 classrooms: A path model. Educational Technology Research and Development, 58(2), 137-154.
1 2  Aldunate, R., & Nussbaum, M. (2013). Teacher adoption of technology. Computers in Human Behavior, 29(3), 519-524.
↑  מערכת וואלה! חדשות‏, זו הקִדמה, טמבל: האינטליגנציה האנושית מידרדרת, באתר וואלה, 23 בפברואר 2013
↑  ד"ר תמיר ליאון, "דור המסכים". לריאיון עם ד"ר ליאון בתוכנית "משפחה גרעינית" בגל"צ על נזקי השימוש בטאבלטים בבתי הספר, ראו בקישור הזה, דקה 12:30
↑  השורש של שתי המילים הוא צ.י.ן, ומשמעו על פי מילון אבן שושן 1992, עמ' 2222, הוא "נבדל הרבה (בעיקר לטובה!), יצא מן הכלל, היה מעולה". הגדרת המלה "מצוין" במילון זה, עמ' 1482, מרחיבה במעט את המשמעות כשם תואר המצביע על הטוב ביותר: "מיוחד, ניכר, מוכר; מעולה, טוב ביותר, יוצא מן הכלל"; "הצטיינות" במילון זה, עמ' 567 מוסברת כ"התבלטות יתרה בדבר מה (בייחוד חיובי)".
↑  מתוך "הדרך למצוינות אישית עוברת דרך המצוינות המערכתית", בתוך מערכות, 336, 1994, עמ' 6–15. תל אביב: משרד הביטחון, עמ' 3
↑  אסא כשר, על ההצטיינות, גם בהוראה, בתוך כתב עת לענייני הוראה בחינוך הגבוה. גיליון 2: המכללה למינהל, 2003, עמ' 48-51
↑  סטרנברג, אינטליגנציה מצליחה - מעבר ל-I.Q, ירושלים: משרד החינוך ומכון ברנקו וייס לטיפוח החשיבה. 1998
↑  מצטיינים – הגדרה ומאפיינים באתר משרד החינוך
1 2 3 4  קציעה אביאלי-טביביאן (2003). מסע אל העבר: עולם מודרני נולד, המאה ה-19. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  אריה קיזל, החינוך הדמוקרטי הממיין בישראל — תיקון עולם או בדלנות (עמ' 46)
↑  C. J. B Macmillan and George F. Kneller, "Philosophy of Education", Review of Educational Research 34 (1), February 1964, pp. 22-43
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531349705171  BNE: XX527117  GND: 4112628-2  HDS: 013911  LCCN: sh85040989  LNB: 000053719  NARA: 10640533  NDL: 00567137  NKC: ph127311 
שלט בכניסה לבית הספר כדורי
חינוך באפריקה, 2009.