stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניקולו מרטיננגי
ביוגרפיה > 2017 > שיאן עולם לנוער

באליפות איטליה שנערכה בשנת 2017 קבע בשלב המוקדמות במשחה ל-50 מטר חזה שיא עולם חדש לנוער של 26.97 שניות (הנוכחי, 2022). באליפות אירופה לנוער שנערכה במכון וינגייט, ישראל בתחילת יולי הוא קבע במשחה ל-100 מטר חזה שיא עולם חדש לנוער של 59.23 שניות. חודש וחצי לאחר מכן, באליפות העולם לנוער שנערכה באינדיאנפוליס, אינדיאנה באוגוסט הוא שיפר בשלב חצי הגמר את שיאו העולמי במשחה ל-100 מטר חזה והעמדו על תוצאה של 59.01 שניות (הנוכחי, 2022).
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 הוא סיים במקום 15 במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 27.31 שניות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 27.00 שניות ועלה עשירי לשלב חצי הגמר ובמקום 16 במשחה ל-100 מטר חזה לאחר שפסל בשלב חצי הגמר, בשלב המוקמות הוא קבע תוצאה של 59.58 שניות ועלה מהמקום 14 לשלב חצי הגמר.
ביוגרפיה > 2021 > מדליות ארד אולימפיות

באולימפיאדת טוקיו (2020) זכה בשתי מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 58.33 שניות, אחרי אדם פיטי מהממלכה המאוחדת (57.37 שניות) וארנו קמינחה מהולנד (58.00 שניות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם תומאס צ'קון, פדריקו בורדיסו ואלסנדרו מירסי בתוצאה של 3:29.17 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 3:26.78 דקות והממלכה המאוחדת (3:27.51 דקות), כשחיין שני הוא קבע ב"זינוק שליחים" בסגנון החזה תוצאה של 58.11 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב ביחד עם תומאס צ'קון, אלנה די לידו ופדריקה פלגריני בשיא לאומי חדש של 3:39.28 דקות, כשחיין שני הוא קבע ב"זינוק שליחים" בסגנון החזה תוצאה של 57.73 שניות.
ביוגרפיה > 2022 > אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 זכה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 58.26 שניות, לפני ארנו קמינחה (58.62 שניות) וניק פינק מארצות הברית (58.65 שניות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם תומאס צ'קון, פדריקו בורדיסו ואלסנדרו מירסי בהשוואת שיא אירופה של 3:27.51 דקות, לפני ארצות הברית (3:27.79 דקות) והממלכה המאוחדת (3:31.31 דקות), כשחיין שני הוא ב"זינוק שליחים" קבע בסגנון חזה תוצאה של 57.47 שניות. מדליית כסף במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 26.48 שניות, אחרי ניק פינק (26.45 שניות) ולפני מייקל אנדרו מארצות הברית (26.72 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי במשחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:41.67 דקות.
ביוגרפיה > 2022 > אלוף אירופה

חודשיים לאחר מכן, באליפות אירופה שנערכה ברומא הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חזה בהשוואת שיאו הלאומי - 58.26 שניות, לפני בן ארצו פדריקו פוג'ו (58.98 שניות) ואנדריוס שידלאוסקס מליטא (59.50 שניות).
ביוגרפיה > 2024 > אלוף אולימפי

באולימפיאדת פריז שנערכה ביולי 2024 זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 59.03 שניות, לפני אדם פיטי וניק פינק מארצות הברית שניהם בתוצאה של 59.05 שניות.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חזה: 26.39 שניות (2021), שיא איטליה
100 מטר חזה: 58.26 שניות (2022), שיא איטליה
200 מטר חזה: 2:10.19 דקות (2020)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חזה: 25.37 שניות (2021), שיא איטליה
100 מטר חזה: 55.63  שניות (2021), שיא איטליה
200 מטר חזה: 2:03.98 דקות (2022)
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
ספר כוכבי השבת

קבוצת הכוכבים קשת מתוך הספר.
ספר כוכבי השבת (בערבית: كتاب سور الكواكب - "כיתאב סוואר אל כאווקיב") הוא ספר אסטרונומי שנכתב על ידי עבד אל-רחמן א-סופי בשנת 964 בערבית. א-סופי בחר לכתוב את הספר בערבית על אף היותו פרסי.
מטרתו של הספר הייתה לתאר את קבוצות הכוכבים והמזלות תוך שהוא מתבסס על ספרו של האסטרונום היווני תלמי ה"אלמגסט" ומעדכן את הידע שהצטבר מאז כתיבתו, בייחוד תוך הסתמכות על תצפיות של אסטרונומים ערבים, ובשילוב מסורות ערביות.
הספר כולל תרשימים המתארים את הכוכבים, מיקומם בשמי הלילה, עוצמתם וצבעם. הספר מציג כל קבוצת כוכבים בנפרד. ספר זה הוא התיעוד הקדום ביותר המזכיר את גלקסיית אנדרומדה.
העתקים רבים של כתב היד שרדו עד ימינו, הקדום שבהם, משנת 1009, הוא העתק שנוצר על ידי בנו של א-סופי (העתק זה שמור כיום בספרייה הבודליאנית באוניברסיטת אוקספורד שבאנגליה).
סי קאדור בן גבריט

| --- | --- |

 לידה:  1 בנובמבר 1868 סידי בל-עבאס, צרפת 
 פטירה:  24 ביוני 1954 (בגיל 85) הרובע החמישי של פריז, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 מקום קבורה:  המסגד הגדול של פריז 
 השכלה:  Madrasa Thaalibia 
 השקפה דתית:  אסלאם 
 פרסים והוקרה:  צלב גדול של לגיון הכבוד (1939)  מדליית הרזיסטנס (31 במרץ 1947) 
 חתימה:   
 
סי קאדור בן גבריט (או סי קאדור בנגאבריט, בערבית: سي قدور بن غبريط, כינוי נוסף: עבד אל-קאדר בן גבריט; נולד בסידי בל-עבאס, אלג'יריה 1868 – פריז, 1954) היה מייסד המסגד הגדול של פריז אשר במהלך מלחמת העולם השנייה, בזמן שצרפת של וישי שיתפה פעולה עם גרמניה הנאצית, הבריח למסגד כ-100 יהודים מאלג'יריה ומאירופה. הוא סיפק להם מחסה ותעודות לידה מוסלמיות מזויפות, ובכך הצליח להגן עליהם מרדיפות הגרמנים. פעולות אלו זיכו אותו בצלב הגדול של לגיון הכבוד.
ב-3 באפריל 2005 הוגשה ליד ושם בקשה להכרה בבן גבריט כחסיד אומות העולם. למרות זאת הוא לא הוכר כחסיד אומות העולם. לפי יד ושם, הסיבה לכך היא שלא אותרו ניצולים אשר בן גבריט הציל או תיעוד ארכיוני לכך.
בשנת 2011 הופץ הסרט הצרפתי "האנשים החופשיים" (בצרפתית: Les hommes libres), המגולל את סיפורו של בן גבריט.
הערות שוליים

↑  The Holocaust's Arab Heroes, באתר הוושינגטון פוסט, ‏8 באוקטובר 2006 (באנגלית).
↑  יוסי דהאן, ללא תג מחיר, באתר "העוקץ", 13 באוקטובר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465340305171  BnF: cb14975936d (data)  GND: 1021062324  ISNI: 0000 0001 2051 9510  LCCN: no2011150877  NTA: 392483211  SUDOC: 166155640  VIAF: 171463760   WorldCat (עם VIAF): 171463760 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנשי דת ובנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סבל

ערך זה עוסק בסֵבֶל. אם התכוונתם לאדם שמקצועו סַבָּל, ראו .
ייסורים, אוגוסט פרידריך אלברכט שנק, 1878. בציור נראית כבשה המתאבלת על הטלה שלה, בעוד עורבים מצפים לעוט על הפגר. אבלות ובייחוד שכול, נמנים בין הגורמים לסבל נפשי.
סבל הוא התנסות בתחושת כאב הנגרמת לאדם או בעל-חיים אחר, כל כאב פיזי או נפשי. סבל נמצא בבסיס השלילי של ההתנסויות היום-יומיות (רגשות, תחושות, מצבי רוח, סנטימנטים), בעוד שהנאה או אושר קיימים בבסיס החיובי של אותן התנסויות.
יש המבחינים בין סבל גופני וסבל נפשי, זאת על פי מקור הסבל העיקרי, בין אם הוא תהליך גופני או תהליך נפשי. סבל גופני עשוי להתלוות לתחושות של כאב, בחילה, קוצר נשימה, גירוד ועוד. סבל נפשי עלול להיגרם כתוצאה מחרדה, אבלות ובייחוד שכול, שנאה ושעמום.
סבל עלול להתרחש במגוון של עוצמות, החל מסבל פעוט וחולף ועד לסבל אדיר שלא ניתן לתארו במילים. משך הסבל וכן שכיחותו עשויים להשפיע על עוצמתו הכוללת בעיני הסובל.
יחסם של אנשים לסבל עשוי להשתנות בהתאם למספר גורמים: תפיסת עוצמת הסבל, השאלה האם מדובר בסבל נמנע או בלתי-נמנע, סבל מועיל או חסר תועלת, בעל תוצאות מרובות או תוצאות פעוטות, סבל ראוי או בלתי ראוי, סבל הבא מתוך בחירה או שאינו רצוי, סבל מתקבל על הדעת או בלתי מתקבל על הדעת, ועוד.
השימוש במונחים "כאב" ו"סבל", אינו מובחן תמיד ויש לבררו. לעיתים משתמשים בשני מונחים אלה, כמונחים חלופיים וזהים; לעיתים השימוש במונחים אלה הוא כמונחים מנוגדים האחד לשני, לדוגמה: "כאב הוא בלתי נמנע, סבל הוא בחירה", או "כאב הוא גופני, סבל הוא נפשי"; לעיתים מונח אחד מתייחס למכלול בעוד שהמונח השני הוא מקרה פרטי בתוכו, לדוגמה: "כאב הוא סבל פיזי", או "סבל הוא כאב פיזי או נפשי עז"; לעיתים השימוש במונחים אלה הוא במובן שונה לחלוטין.
ניתן לטעון כי יצורים בעלי הכרה סובלים במהלך חייהם, בדרכים מגוונות ולעיתים באופן ניכר. אין תחום ידע בודד העוסק בכל היבטי הסבל, אולם תחומים רבים עוסקים בטבעו של הסבל ובתהליך הסבל, במקורו, בגורמיו, במשמעותו ובחשיבותו ובביטויו האישיים, החברתיים והתרבותיים, בדרכי הטיפול והריפוי ובשימושים שניתן להפיק ממנו.
ראו גם

דיסטופיה
עצב (רגש)
ייסורים
לקריאה נוספת

דוד הרטמן, סבל. בתוך, ארתור א. כהן ופול מנדס-פלור (עורכים), אברהם שפירא (עורך המהדורה העברית), לקסיקון התרבות היהודית בזמננו: מושגים, תנועות, אמונות, הוצאת עם עובד, תל אביב, תשנ"ג, 1986. עמ' 348–352.
סטניסלב ומריה דודק

סטניסלב דודק (בפולנית: Stanislav Dodek,‏ 1903–1959) ומריה דודק (בפולנית: Maria Dodek,‏ 1908–1990) היו זוג נוצרים קתולים, שהתגוררו בכפר אוג'יקון (Odrzyków) ליד העיר קרוסנו בפולין. הוכרו כחסידי אומות העולם על כך שבמלחמת העולם השנייה הצילו ילדה יהודייה ממוות.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

בשנת 1939 יהודי שהיה בעל מפעל עץ בכפר והעסיק רבים מאנשי הכפר במפעלו, ביקש מסטניסלב לקחת את בתו תחת חסותם של סטניסלב ואשתו כיוון שחשש לגורלה. סטניסלב הסכים והשניים קבעו כי בשעות הלילה יסע סטניסלב ליער בכרכרה וייקח משם את הילדה. כך הובאה הילדה היהודיה בגיל שנה אל חיק משפחת דודק. בני הזוג התייחסו לציפורה כבתם ולא נתנו לילדי הכפר להעליבה בשל היותה יהודייה. ציפורה אף הוטבלה בכנסייה המקומית ושמה שונה לססיליה דודק, וניתן לה הכינוי צ'סה. כל אנשי הכפר ידעו שהיא יהודייה, אך לא אמרו דבר מכיוון שהכומר בכנסייה אסר עליהם והזהירם שיענשו על ידי האל אם יגלו את מוצאה האמיתי. באחת הפעמים ריחפה סכנת גילוי זהותה, כאשר משטרת קרוסנו דרשה מהזוג דודק להביא את הילדה לחקירה בתחנת המשטרה. הרופא הגרמני שבדק אותה קבע שהיא אינה יהודייה.
לאחר המלחמה

בשנת 1946 נודע לארגון יהודי על הימצאה של ציפורה בבית משפחת דודק בעזרת חברים של המשפחה, היא נלקחה מביתם של בני הזוג לבית יתומים יהודי, ושם משפחתה שונה לבר.
למריה דודק נאמר כי אמה הביולוגית של ציפורה נותרה בחיים והיא בבית חולים, אך הדבר לא היה נכון. ציפורה עברה בין מספר בתי יתומים ואף קבעה פעם אחת עם מריה כי תברח חזרה הביתה, עד שבשנת 1948, בגיל 8 או 9, עלתה לישראל במסגרת עליית הנוער. ציפורה הגיעה עם צלב על צווארה וכשהיא ממלמלת תפילות נוצריות. השם ציפורה ניתן לה על ידי פקיד רשות ההגירה עם הגעתה ארצה.
ציפורה לא זכרה רבות על עברה מלבד מחסור מתמיד באוכל, שינה על רצפת המטבח ואווזים שראתה בעיר הולדתה. היא גילתה פרטים על עברה רק שנים רבות לאחר מכן, כאשר הגיעה לביקור ב-2008 בכפר בו גדלה ושם סיפרו לה אנשי הכפר, שזכרו את סיפור הסתרתה, אודות ילדותה ועל משפחת דודק.
הכרה והנצחה

בשנת 2000 הגישו בני משפחתם של מריה וסטניסלב דודק ליד ושם בקשה להכיר בהם כחסידי אומות עולם, אך בשל היעדר עדות הבקשה נדחתה. בשנת 2009, לאחר ביקורה של ציפורה בכפר הולדתה, היא פנתה אל יד ושם ונתנה את עדותה. הפרטים שנמסרו הוצלבו עם מידע מתיקה האישי בארכיון הציוני. לפיכך הוכרו מריה וסטניסלב דודק כחסידי אומות עולם ב-25 באוקטובר 2009. באותה השנה נערך טקס בשגרירות ישראל בוורשה בנוכחות כ-50 איש. את תעודת חסידי אומות העולם קיבלו אחייניה של מריה דודק.
ציפורה ליוותה פעמיים את בית הספר "רעות" מחיפה לכפר הולדתה, שם ביקרו גם בקבר של בני הזוג דודק וערכו טקס זיכרון. בנוסף להכרה במריה וסטניסלב כחסידי אומות עולם, נשלח מכתב הוקרה מיד ושם לכפר אוג'יקון על הסיוע בהסתרת ציפורה ואי הסגרת זהותה היהודית.
הערות שוליים

↑  Stanisław & Maria Dudek:The Righteous Among The Nations, באתר יד ושם (באנגלית)
↑  Igor Witowicz, POLES RESCUING JEWS IN THE RZESZOW REGION IN THE YEARS 1939- 1945, Rezeszow: THE INSTITUTE OF NATIONAL REMEMBRANCE, 2011
↑  סיפורה של ציפורה ושל התיק להכרת בני הזוג Dudek, תיק מס' 11689, מחלקת חסידי אומות העולם, ארכיון יד ושם.
↑  מתוך ריאיון עם ציפורה ראם, שהתקיים בביתה בחיפה, בתאריך 3.3.19.
↑  מכתב באנגלית מאת אבנר שלו, יו"ר יד ושם, לתושבי הכפר אוג'יקון, 14.3.2010, מתוך תיק מס' 11689 מחלקת חסידי אומות העולם, ארכיון יד ושם.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סטניסלב ומריה דודק".
עונת 1956/1957 בסרייה א'

| --- | --- |
תמונה קבוצתית של מילאן, אלופת הליגה
תמונה קבוצתית של מילאן, אלופת הליגה
 תקופת התחרות:  16 בספטמבר 1956 – 16 ביוני 1957 (274 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  מילאן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  845 (2.76 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  22 - דינו דה קוסטה, רומא
 → 1955/19561957/1958 ←
עונת 1956/1957 בסרייה א' הייתה העונה ה-55 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-16 בספטמבר 1956 והסתיימו ב-16 ביוני 1957.
בליגה השתתפו 18 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
אודינזה ופלרמו היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.
מילאן זכתה באליפות בפעם השישית בתולדות המועדון.
בסיום העונה לליגת משנה ירדו טריאסטינה ופלרמו. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו הלאס ורונה ואלסנדריה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1. | מילאן | 34 | 21 | 6 | 7 | 65 | 40 | 25 | 48 | זכייה בליגה  העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | פיורנטינה | 34 | 16 | 10 | 8 | 55 | 40 | 15 | 42 |  |
| 3. | לאציו | 34 | 14 | 13 | 7 | 52 | 40 | 12 | 41 |  |
| 4. | אודינזה | 34 | 15 | 6 | 13 | 59 | 58 | 1 | 36 |  |
| 5. | אינטר | 34 | 11 | 13 | 10 | 53 | 45 | 8 | 35 |  |
| 6. | בולוניה | 34 | 12 | 11 | 11 | 54 | 48 | 6 | 35 |  |
| 7. | סמפדוריה | 34 | 12 | 11 | 11 | 59 | 56 | 3 | 35 |  |
| 8. | טורינו | 34 | 13 | 9 | 12 | 45 | 42 | 3 | 35 |  |
| 9. | יובנטוס | 34 | 11 | 11 | 12 | 54 | 54 | 0 | 33 |  |
| 10. | ספאל | 34 | 14 | 5 | 15 | 38 | 47 | 9- | 33 |  |
| 11. | ויצ'נצה | 34 | 11 | 10 | 13 | 49 | 51 | 2- | 32 |  |
| 12. | נאפולי | 34 | 11 | 10 | 13 | 39 | 41 | 2- | 32 |  |
| 13. | פדובה | 34 | 8 | 16 | 10 | 33 | 39 | 6- | 32 |  |
| 14. | רומא | 34 | 10 | 11 | 13 | 53 | 49 | 4 | 31 |  |
| 15. | אטאלנטה | 34 | 9 | 13 | 12 | 36 | 44 | 8- | 31 |  |
| 16. | גנואה | 34 | 9 | 12 | 13 | 36 | 46 | 10- | 30 |  |
| 17. | טריאסטינה | 34 | 9 | 11 | 14 | 33 | 42 | 9- | 29 | ירדה ליגה |
| 18. | פלרמו | 34 | 7 | 8 | 19 | 32 | 63 | 31- | 22 | ירדה ליגה |
כדורגלנים מצטיינים

דינו דה קוסטה מרומא כבש 22 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
סבכים (על-משפחה)

| סבכים |
| --- | --- |
 Sylvia subcaerulea
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
על־משפחה:: סבכים
שם מדעי
 Sylvioidea

סבכים (שם מדעי: Sylviidae), היא על-משפחה של ציפורי שיר מקבוצת הדרוראים. מרבית המינים חיים בעולם הישן, אך חלקם מצויים גם באמריקה הצפונית. בעבר מרבית המינים שויכו למשפחת הסבכיים, אך כיום רק 2 סוגים נשארו בה.
על-משפחה זו מכילה מעל 1,300 מינים והיא תוארה ב-1990.
תיאור

מרבית הסבכיים הם קטני ממדים וכשמם נחבאים וחיים בין שיחים וסבכים. רובם קטנים באורך של 9 עד 16 ס"מ ובעלי מקור צר ועדין המותאם לחטיפת חרקים וחלקם מגוונים גם בפירות, צוף וזרעים קטנים. אצל מרבית המינים שני הזוויגים בעלי מראה דומה, למעט כמה יוצאי דופן כמו הסוג סיבכי.
מרבית המינים הם מונוגמיים ובונים קנים פשוטים בצורת כוס בצמחייה נמוכה וצפופה. שני ההורים בדרך כלל עוזרים בגידול הגוזלים, אשר פורחים כעבור שבועיים מהקן.
מיון

המיון הנוכחי מתייחס לרשימה מ-2012 מאת Silke Fregin ועמיתיו, שמוינו לפי מחקר מורפולוגי-פילוגנטי כפי שפורסם עם תיקונים באיגוד האורניתולוגים הבין-לאומי לשנת 2019 :
משפחה ניקטוריים (Nicatoridae
משפחה שפמתניים (Panuridae) - בה מין יחיד: שפמתן (Panurus biarmicus)
משפחה עפרוניים (Alaudidae)
משפחה בולבוליים (Pycnonotidae)
משפחה סנוניתיים (Hirundinidae)
משפחה בבלרים גדרוניים (Pnoepygidae)
משפחה בברים אפריקנים (Macrosphenidae)
משפחה צטיות (Cettiidae)
משפחה מדברוניים (Scotocercidae) - בה מין יחיד: מדברון (Scotocerca inquieta)
משפחה אריצרוצרסיים (Erythrocercidae)
משפחה היליים (Hyliidae)
משפחה גנובתניים (Aegithalidae)
משפחה עלוויתיים (Phylloscopidae)
משפחה קניות (Acrocephalidae)
משפחה חרגולניים ((Locustellidae)
משפחה דונקוביוסיים (Donacobiidae) - בה מין יחיד: דונקוביוס שחור-כיפה (Donacobius atricapilla)
משפחה בברים מלגשים (Bernieridae)
משפחה תפריים (Cisticolidae)
קבוצת הסבכיים:
משפחה סבכיים (Sylviidae)
משפחה סבכיי תוכי (Paradoxornithidae)
משפחה לבני-עין (Zosteropidae)
משפחה טימליים (Timaliidae)
משפחה בברי אדמה (Pellorneidae)
משפחה אלקיפיים (Alcippeidae)
משפחה זנבניים (Leiothrichidae)
הערות שוליים

↑  Cai, Tianlong; Cibois, Alice; Alström, Per; Moyle, Robert G.; Kennedy, Jonathan D.; Shao, Shimiao; Zhang, Ruiying; Irestedt, Martin; Ericson, Per G.P.; Gelang, Magnus; Qu, Yanhua; Lei, Fumin; Fjeldså, Jon (2019). "Near-complete phylogeny and taxonomic revision of the world's babblers (Aves: Passeriformes)". Molecular Phylogenetics and Evolution. 130: 346–356. doi:10.1016/j.ympev.2018.10.010. ISSN 1055-7903. PMID 30321696.
עונת 1957/1958 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  7 בדצמבר 1957 – 10 במאי 1958 (155 ימים)
 מספר משתתפות:  12
 הזוכה:  מכבי תל אביב
 מספר משחקים:  132
 מספר שערים:  380 (2.88 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל רפי לוי (14 שערים)
 → 1956/19571958/1959 ←
 
עונת 1957/1958 בליגה הלאומית הייתה העונה השלישית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 12 קבוצות. העונה החלה ב-7 בדצמבר 1957 והסתיימה ב-10 במאי 1958. בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה רפי לוי ממכבי תל אביב שכבש 14 שערים. בעונה זו לא היו ירידות ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 22 | 13 | 9 | 0 | 50 | 12 | 35 |
| 2 | הפועל פתח תקווה | 22 | 15 | 4 | 3 | 50 | 21 | 34 |
| 3 | מכבי חיפה | 22 | 12 | 3 | 7 | 42 | 24 | 27 |
| 4 | מכבי נתניה | 22 | 5 | 11 | 6 | 21 | 23 | 21 |
| 5 | הפועל תל אביב | 22 | 6 | 8 | 8 | 29 | 40 | 20 |
| 6 | הפועל רמת-גן גבעתיים | 22 | 6 | 8 | 8 | 21 | 33 | 20 |
| 7 | הפועל חיפה | 22 | 7 | 5 | 10 | 33 | 32 | 19 |
| 8 | מכבי יפו | 22 | 8 | 3 | 11 | 24 | 34 | 19 |
| 9 | בית"ר תל אביב | 22 | 8 | 3 | 11 | 30 | 51 | 19 |
| 10 | הפועל ירושלים | 22 | 6 | 6 | 10 | 20 | 28 | 18 |
| 11 | מכבי פתח תקווה | 22 | 7 | 3 | 12 | 30 | 37 | 17 |
| 12 | הפועל כפר סבא | 22 | 6 | 3 | 13 | 30 | 45 | 15 |
ראו גם

גביע העשור
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
נחת (דמות מקראית)

| --- | --- |
 אב:  רעואל 
 תקופה:  תקופת האבות
 בתנ"ך:  ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק י"ג ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק י"ז ספר דברי הימים א', פרק א', פסוק ל"ז
 
נחת הוא דמות מקראית, בנו הבכור של רעואל ונכדם של עשו ובשמת. לנחת היו שלושה אחים: זרח, שמה ומזה.
מרטין נות סובר שמקור השם הוא מהערבית ופירוש המילה הוא טוהר או זך. לעומת זאת, חוקרים אחרים סבורים שהפירוש הוא כמו בעברית, מלשון המילה מנוחה.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק י"ג
↑  ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק י"ז
↑  ספר דברי הימים א', פרק א', פסוק ל"ז
↑  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ה
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 1957/1958 בליגה א'

עונת 1957/1958 בליגה א' הייתה העונה השלישית של ליגה א' כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 12 קבוצות. בתום העונה הסדירה סיימה בית"ר ירושלים במקום הראשון, והייתה אמורה להעפיל לליגה העליונה לקראת עונת 1958/1959, אך לאור אי-סדרים במהלך העונה, משחקי הליגה הופסקו במהלך המחזור ה-20 והעליות והירידות מהליגה וממנה הוקפאו.
התחרות

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בית"ר ירושלים | 20 | 13 | 4 | 3 | 33 | 16 | 17 | 30 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 2 | בני יהודה תל אביב | 20 | 12 | 3 | 5 | 39 | 26 | 13 | 27 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 3 | הפועל מחנה יהודה | 20 | 11 | 4 | 5 | 63 | 41 | 22 | 26 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 4 | שמשון תל אביב | 20 | 8 | 7 | 5 | 27 | 16 | 11 | 23 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 5 | הפועל קריית חיים | 20 | 8 | 5 | 7 | 36 | 36 | 0 | 21 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 6 | מכבי חדרה | 20 | 7 | 7 | 6 | 21 | 33 | 12- | 21 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 7 | מכבי רחובות | 20 | 6 | 6 | 8 | 33 | 29 | 4 | 18 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 8 | הפועל חדרה | 20 | 6 | 6 | 8 | 26 | 30 | 4- | 18 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 9 | הכח תל אביב | 20 | 6 | 6 | 8 | 32 | 43 | 11- | 18 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 10 | הפועל עפולה | 20 | 6 | 3 | 11 | 31 | 40 | 9- | 15 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 11 | הפועל רחובות | 19 | 4 | 5 | 10 | 26 | 42 | 16- | 13 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
| 12 | מכבי שעריים | 19 | 3 | 2 | 13 | 16 | 41 | 25- | 8 | ליגה הוקפאה ללא עליות וללא ירידות |
ראו גם

גביע העשור
עונת 1956/1957 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  2 בספטמבר 1956 – 2 ביוני 1957 (274 ימים) 
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  אייאקס
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  1139 (3.72 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  חהאן דילן 43  (פ.ס.וו. איינדהובן)
 → 1955–56 Netherlands Football League Championshipעונת 1957/1958 ←
 
עונת 1956/1957 הייתה העונה הראשונה של ליגת העל ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. קודם לעונה זו התקיימה הליגה במתכונת חובבנית בשם אליפות הולנד 18 קבוצות הרכיבו את הליגה בעונה זו, 9 הראשונות שסיימו את עונת 1955/56 באליפות הולנד מהליגה הראשונה A ומהליגה הראשונה B. בסיום עונה זאת זכתה אייאקס באליפות הליגה ופורטונה 54 בתואר סגנית האלופה. וילם II ומועדון הכדורגל איינדהובן ירדו לליגת המשנה.
מבנה

מעונה זו ועד עונת 1995/96 על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד – 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות במקומות 17 ו-18 נשרו לליגת המשנה ההולנדית.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אייאקס (אלופה)  | 34 | 22 | 5 | 7 | 64 | 40 | 24 | 49 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | פורטונה 54  | 34 | 20 | 5 | 9 | 76 | 48 | 28 | 45 | מחזיקת הגביע ההולנדי |
| 3. | מועדון ספורט אנסחדה  | 34 | 15 | 11 | 8 | 81 | 47 | 34 | 41 |  |
| 4. | מ.ו.ו מאסטריכט  | 34 | 15 | 10 | 9 | 53 | 42 | 11 | 40 |  |
| 5. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 18 | 3 | 13 | 93 | 71 | 22 | 39 | נרשמו לגביע בנלוקס (אנ') |
| 6. | פיינורד  | 34 | 15 | 9 | 10 | 79 | 58 | 21 | 39 | נרשמו לגביע בנלוקס (אנ') |
| 7. | פנלו 03  | 34 | 16 | 6 | 12 | 50 | 53 | 3- | 38 |  |
| 8. | ספרטה רוטרדם  | 34 | 12 | 12 | 10 | 66 | 59 | 7 | 36 |  |
| 9. | נאק ברדה  | 34 | 14 | 8 | 12 | 59 | 61 | 2- | 36 |  |
| 10. | DOS אוטרכט  | 34 | 17 | 1 | 16 | 79 | 75 | 4 | 35 |  |
| 11. | ראפיד  | 34 | 13 | 7 | 14 | 64 | 63 | 1 | 33' |  |
| 12. | ט.ס.ו. טילבורך(אנ')  | 34 | 12 | 7 | 15 | 54 | 64 | 10- | 31 |  |
| 13. | BVC אמסטרדם  | 34 | 11 | 8 | 15 | 49 | 67 | 18- | 30 |  |
| 14. | GVAV  | 34 | 9 | 10 | 15 | 52 | 66 | 14- | 28 |  |
| 15. | BVV  | 34 | 11 | 4 | 19 | 70 | 76 | 6- | 26 |  |
| 16. | אלינקוויק  | 34 | 10 | 4 | 20 | 52 | 87 | 35- | 24 |  |
| 17. | וילם II  | 34 | 8 | 6 | 20 | 59 | 79 | 20- | 22 | ירדו לליגה השנייה |
| 18. | מועדון הכדורגל איינדהובן  | 34 | 8 | 4 | 22 | 39 | 83 | 20- | 20 | ירדו לליגה השנייה |
↑  התפרקה בשנות ה-70 ולאחר מכן שולבה מחדש לתוך וילם II יחד עם פ.צ טילבורך
| עונות בליגת העל ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת העל ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |