stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האגודה הישראלית לתקשורת
היסטוריה

האגודה הפועלת כעמותה הוקמה בשנת 1995 על ידי חוקרי תקשורת ובראשם פרופ' דן כספי. האגודה, היחידה מסוגה בארץ, מאגדת כמאתיים חוקרים וחוקרות ומרצות ומרצים לתקשורת. בין יעדיה יש למנות את קידום מחקר התקשורת והוראתה, חיזוק הבסיס המדעי של חקר התקשורת ותחומי ידע משיקים וקידום שיח ציבורי רחב ודמוקרטי בסוגיות אלו. חברי האגודה חוקרים ומלמדים נושאים רבים בהם ישנם יחסים הדדיים בין התקשורת לבין תחומי חיים מגוונים: פוליטיקה, תרבות, חברה, ביטחון, חינוך, שפה, ספורט, שיווק ופרסום, קבוצות מיעוט, מגדר, אסדרה (רגולציה), ניהול משברים ועוד.
בראשות האגודה מכהן יושב ראש ולצידו ועד מנהל, המונה שישה חברים. חברי הוועד המנהל ויושב הראש נבחרים על ידי האספה הכללית.
באגודה פועלות שתי קהילות: קהילת תלמידי/ות מחקר וקהילת אוריינות תקשורת. האגודה מארגנת כנס שנתי, המתקיים באחד מהמוסדות להשכלה גבוהה בישראל.
בנוסף, מוציאה האגודה לאור את מסגרות מדיה: כתב עת ישראלי לתקשורת, המוקדש לבחינה ומחקר של היבטים מגוונים בתאוריה ובפרקטיקה של התקשורת בישראל. כתב העת מקוון וזמין לכל. מייסד כתב העת ועורכו הראשון הוא פרופ' מוטי נייגר. לאחריו ערכו את כתב העת פרופ' עקיבא כהן, פרופ' גבי וימן ופרופ' הלל נוסק. ד"ר יובל גוז'נסקי הוא העורך הנוכחי.
ראשי האגודה הישראלית לתקשורת

1995–1999 – פרופ' דן כספי
1999–2003 – פרופ' הלל נוסק
2003–2006 – פרופ' יחיאל לימור
2006–2009 – פרופ' מוטי נייגר
2009–2012 – ד"ר נעם למלשטריך
2012–2015 – פרופ' חוה תדהר
2015–2018 – פרופ' איתן גלבוע
2018--2021 – פרופ' חיים נוי
החל מ-2021 – ד"ר עמית קמה
זרימה פוטנציאלית דו-ממדית

במכניקת הזורמים, זרימה פוטנציאלית דו-ממדית היא זרימה דו-ממדית אידיאלית בלתי דחיסה ולא רוטציונית. זרימה זו ניתנת לתיאור באמצעות פונקציית פוטנציאל סקלרית  \varphi , וכן באמצעות פונקציית זרם סקלרית  \psi .
בזרימה פוטנציאלית דו-ממדית פונקציית הזרם ופונקציית הפוטנציאל מקיימות את משוואת לפלס, כלומר  \nabla ^{2}\varphi =\nabla ^{2}\psi =0.
אפשר לנתח זרימה פוטנציאלית דו-ממדית בפשטות על ידי שימוש בהעתקה קונפורמית למישור המרוכב. באמצעות ניתוח זה, הזרימה מתוארת על ידי פונקציה מרוכבת הולומורפית (או מרומורפית) הנקראת פונקציית הפוטנציאל המורכבת ומקיימת \varphi +i\psi =\omega =f(z)=f(x+iy).
תכונות

כל זרימה לא רוטציונית במרחב פשוט קשר יכולה להיות מתוארת על ידי פוטנציאל סקלרי  \varphi  כאשר מתקיים  \mathbf {u} =\nabla \varphi . כל זרימה המתוארת על ידי פוטנציאל סקלרי היא זרימה לא רוטציונית מאחר ש- \nabla \times \mathbf {u} =\nabla \times (\nabla \varphi )=0. באופן דומה, כל זרימה דו־ממדית בלתי דחיסה יכולה להיות מתוארת על ידי פונקציית זרם סקלרית  \psi  כאשר מתקיים  \mathbf {u} =\nabla \times (\psi {\hat {\mathbf {k} }}), וכל זרימה הניתנת להצגה כזו תהיה בלתי דחיסה מאחר ש- \nabla \cdot \mathbf {u} =\nabla \cdot (\nabla \times (\psi {\hat {\mathbf {k} }}))=0. זרימה המקיימת את שתי התכונות האלו נקראת זרימה פוטנציאלית דו־ממדית. במקרה כזה מתקיים:
כלומר הפוטנציאל ופונקציית הזרם מקיימות את משוואת לפלס.
קווי זרם הם קווים המקבילים לזרימה בכל נקודה בזרימה, כלומר קו זרם מקיים  {\frac {d{\vec {x}}}{ds}}\times \mathbf {u} ({\vec {x}})=0 באמצעות תכונת פונקציית הזרם נקבל שהשינוי בפונקציית הזרם לאורך קו הזרם מקיים:
ולכן קווים שעליהם  \psi =\mathrm {const}  הם קווי זרם. קווים שעליהם  \varphi =\mathrm {const}  נקראים קווים שווי-פוטנציאל.
קווים שווי-פוטנציאל וקווי זרם ניצבים זה לזה מכיוון ש:
העתקה קונפורמית

כל זרימה פוטנציאלית דו־ממדית ניתנת למיפוי על ידי העתקה קונפורמית לפונקציה מרוכבת הולומורפית. גם ההפך הוא נכון, וכל פונקציה הולומורפית או מרומורפית מתארת זרימה דו־ממדית. נוכיח כעת טענה זו:
נגדיר את ההעתקה הממפה את המישור הפיזיקלי  (x,y) אל מישור ההעתקה  (\varphi ,\psi ) כאשר  x,y,\varphi  ו- \psi  הן פונקציות ממשיות. נוח להגדיר את הגדלים המרוכבים:
כעת, אם:
אז, מפני ש- f היא פונקציה הולומורפית או מרומורפית, היא חייבת לקיים את משוואות קושי-רימן:
ולכן, נזהה את שדה המהירות  \mathbf {u} =(u,v) עם:
זיהוי זה מוביל לכך ש- \varphi  מזוהה עם פונקציית הפוטנציאל המהירות ואת  \psi  עם פונקציית הזרם. הפונקציה  f נקראת הפוטנציאל המרוכב של הזרימה.
את רכיבי המהירות ניתן לקבל באופן ישיר מ- f אם נגזור את  f לפי  z, כלומר:
נשים לב שהולומרפיות  f גוררת שגם  \varphi  וגם  \psi  מקיימות את משוואת לפלס:
ובתאם לסעיף הקודם התנאי  \nabla ^{2}\psi =0 שקול לתנאי  \nabla \times \mathbf {u} =0 ולכן הזרימה אי רוטציונית, והתנאי האוטומטי  {\frac {\partial ^{2}\psi }{\partial x\partial y}}={\frac {\partial ^{2}\psi }{\partial y\partial x}} מכתיב את התנאי לאי דחיסות  \nabla \cdot \mathbf {u} =0.
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > הערות כלליות

ניתן להציב ב- f כל פונקציה דיפרנציאבילית. בדוגמאות הבאות נשתמש במגוון של פונקציות אלמנטריות; ניתן להשתמש גם בפונקציות מיוחדות. נשים לב כי פונקציות שאינן חד-ערכיות כמו הלוגריתם הטבעי גם כן ניתנות למימוש, אבל צריכים להגביל אותן למשטח רימן אחד.
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > התנהגות חזקות

במקרה שחזקות מופעלות על המפה הקונפורמית מעבירים את  z=x+iy אל  w=\varphi +i\psi  לפי:
לאחר מכן על ידי כתיבה של z בקואורדינטות פולריות  z=x+iy=re^{i\theta } נקבל
באיורים משמאל ניתן לראות דוגמאות עבור ערכים שונים של n, הקווים השחורים מתארים את גבולות הזרימה (פינה, משטח אופקי וכו'), הקווים הכחולים הכהים מתארים את קווי הזרם והקווים הכחולים הבהירים את הקווים שווי הפוטנציאל. כמה חזקות מעניינות כתלות ב-n:
n={\frac {1}{2}} מתאר זרימה סביב משטח חצי אינסופי.
n={\frac {2}{3}} מתאר זרימה ליד פינה ימנית.
n=1: מקרה טריוויאלי של זרימה מציפה.
n=2: זרימה היוצאת מפינה או נקודת סטגנציה.
n=-1: זרימה הנוצרת כתוצאה מזוגן (דובלט).
המספר  A הוא פרמטר אשר מתאר את הזרימה, כאשר  |A| מתאר את העוצמה, בעוד שהארגומנט  arg[A] מייצג סיבוב של הזרימה מסביב לציר  z.
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > התנהגות חזקות > התנהגות חזקות עבור n = 1 זרימה מציפה

אם  w=Az^{1} כלומר, n=1, קווי הזרם (כלומר הקווים שעליהם  \psi =const) מהווים מערכת של קווים ישרים המקבילים לציר  x (כאשר  A ממשי). קל לראות זאת על ידי פירוק לרכיבים ממשיים ומדומים:
מכאן שמתקיים  \varphi =Ax ו- \psi =Ay, זרימה זו נקראת זרימה מציפה בכיוון  x.
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > התנהגות חזקות > התנהגות חזקות עבור n = 2

אם  n=2 אז  w=Az^{2} וקווי הזרם המתאימים לערך קבוע מסוים של  \psi  מקיימים את המשוואה:
אשר מתארת מערכת של קווים היפרבוליים. ניתן להראות זאת על ידי פירוק לרכיבים (ממשיים ומרוכבים), נשים לב כי  \sin(2\theta )=2\cos(\theta )\sin(\theta ) ובהצבה של  \sin(\theta )={\frac {y}{r}} ו- \cos(\theta )={\frac {x}{r}} ניתן להראות (אחרי פישוט) שהמשוואה המתארת את קווי הזרם היא:
שדה המהירות נתון על ידי  \nabla \varphi  או:
זרימה זו היא הזרימה ליד נקודת סטגנציה. נשים לב שהזורם נמצא במנוחה בנקודה  z=0 (מתקבל מכך שהנגזרת של פונקציית הפוטנציאל המרוכבת מקיימת  \left.{\frac {df}{dz}}\right|_{z=0}=2z=0 ). קו הזרם שבו  \psi =0 מעניין במיוחד מכיוון שיש לו שני (או ארבעה) ענפים אשר עוקבים אחרי הצירים כלומר  x=0 ו- y=0. מכיוון ששום זורם לא זורם על ציר  x, נוכל להתייחס אליו כאל גבול מוצק. ולכן אפשר להתעלם המזרימה בחצי המישור השלילי  y<0 ולהתרכז בזרימה בחצי המישור העליון. עם תובנה זו ניתן לדמות את זרימה זו לזרימה שנוצרת כתוצאה מהתזת סילון מים אנכי על מישור אופקי. ניתן גם לדמות את הזרימה כזרימה ליד פינה ישרה ( 90^{\circ }) אם מסתכלים על האזור בו  x>0 וגם  y>0.
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > התנהגות חזקות > התנהגות חזקות עבור n = 3

אם n = 3 הזרימה המתקבלת דומה לזרימה עבור n = 2 רק שכאן הזווית של הפינה שווה ל- 60^{\circ }. קווי הזרם מקיימים:
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > התנהגות חזקות > התנהגות חזקות עם n = -1 (זוגן)

אם n = -1 קווי הזרם נתונים על ידי:
ובפירוק לרכיבים:
ולכן קווי הזרם הם מעגלים אשר ניצבים לציר ה- x בגובה של המקור. המעגלים בחצי המישור העליון זורמים בכיוון השעון והמעגלים בחצי המישור התחתון נגד כיוון השעון. נשים לב שרכיבי המהירות פרופורציונליים ל- r^{-2} ושהערכים שלהם במקור הם אינסופיים. לצורת הזרימה קוראים זוגן (דובלט), וניתן לדמות זוגן על ידי מקור ובור בעוצמה מסוימת אשר ממוקמים במרחק קטן מאוד (או אפילו אינפיניטסימלי) זה מזה. שדה המהירות נתון על ידי:
ובקואורדינטות פולריות:
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > התנהגות חזקות > התנהגות חזקות עם n = -2 (קוואדרופול)

אם n = -2 קווי הזרם הם:
זרימה זו נקראת זרימה קוואדרופולית.
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > מקור ובור

עבור מקור או בור ניתן להגדיר את פונקציית הפוטנציאל המרוכבת על ידי  \omega ={\frac {Q}{2\pi }}\ln {z} (נשים לב ש- \omega  איננה חד ערכית) כאשר עבור  Q<0 מתקבל בור ועבור  Q>0 מקור.  Q הוא פרמטר המתאר את השטף הזורם דרך מעגל המקיף את המקור/בור. בקואורדינטות פולריות זרימה זו מקיימת  u_{r}={\frac {Q}{2\pi r}};u_{\theta }=0. כלומר הזרימה היא רדיאלית.
דוגמאות לזרימה פוטנציאלית דו־ממדית > מערבולת

עבור מערבולת פונקציית הפוטנציאל המרוכבת מוגדרת על ידי  \omega ={\frac {\Gamma }{2\pi i}}\ln {z} (נשים לב ש- \omega  איננה חד ערכית).  \Gamma  הוא פרמטר המתאר את הסירקולציה על מעגל המקיף את הערבולת. בקואורדינטות פולריות זרימה זו מקיימת  u_{r}=0;u_{\theta }={\frac {\Gamma }{2\pi r}}. כלומר הזרימה היא אזימוטלית.
הערות שוליים

↑  G. K. Batchelor, An Introduction to Fluid Dynamics, Cambridge University Press, 2000-02-28, עמ' 106-108, ISBN 978-0-521-66396-0
1 2  G. K. Batchelor, An Introduction to Fluid Dynamics, Cambridge University Press, 2000-02-28, עמ' 409-413, ISBN 978-0-521-66396-0
קווי הזרימה (בכחול) וקווים שווי פוטנציאל (בטורקיז) עבור זרימה בה n=1/2. זרימה זו מתארת זרימה מסביב משטח חצי אינסופי.
קווי הזרימה וקווים שווי פוטנציאל עבור זרימה בה n=2/3. זרימה זו מתארת זרימה בקרבת פינה ברביע הרביעי.
קווי הזרימה וקווים שווי פוטנציאל עבור זרים בה n=1. זרימה זו מתארת זרימה מציפה
קווי הזרימה וקווים שווי פוטנציאל עבור זרים בה n=3/2. זרימה זו מתארת זרימה אל עבר פינ בת 120 מעלות
קווי הזרימה וקווים שווי פוטנציאל עבור זרים בה n=2. זרימה זו מתארת זרימה אל עבר פינה בת 90 מעלות
קווי הזרימה וקווים שווי פוטנציאל עבור זרים בה n=3. זרימה זו מתארת זרימה אל עבר פינה בת 60 מעלות
קווי הזרימה וקווים שווי פוטנציאל עבור זרים בה n=-1. זרימה זו מתארת זרימה מדובלט
דקלה אלקסלסי

| --- | --- |

דקלה אלקסלסי
 לידה:  1 בנובמבר 1979 (בת 45) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  שחקנית, במאית, תסריטאית
 צאצאים:  מנואל אלקסלסי (ורדי) 
 פרופיל ב-IMDb
 
דקלה ג'יקה אלקסלסי (נולדה ב-1 בנובמבר 1979) היא מפיקה, במאית, שחקנית ותסריטאית ישראלית.
ראשית חייה והשכלה

נולדה בקריית ים וגדלה בחיפה.
ב-1997 למדה אנימציה בבית הספר  School of Visual Art. ב-2003 החלה ללמוד משחק במסלול המלא בבית ספר לאמנויות הבמה 'הדרך', של איל כהן. ב-2013 סיימה תואר ראשון בקולנוע בבית הספר מנשר לאמנות והייתה מצטיינת המחזור.
קריירה

ב-2007 שימשה פרזנטורית של "WE המועדון של הצרכנים", והשתתפה בפרסומת שביים שלומי אלקבץ. באותה שנה החלה לשחק בתיאטרון קרוב של ניקו ניתאי בהצגות "12 המושבעים" שביימה אילנה קיוויתי וב"מעגל הגיר הקווקזי" שביים מוטי אברבוך. ב-2008 גילמה את דמותה של איריס בסרט "שבעה" של רונית ושלומי אלקבץ. ב-2009 שיחקה בסדרת הטלוויזיה הקצרה "לחיות מחדש" של חיים בוזגלו, סדרה המגוללת את סיפורה של "יהודה הלוי", אוניית המעפילים הראשונה שהגיעה לארץ ישראל ממרוקו, בשנת 1947.
ב-2010 ביימה את סרטה הקצר הראשון "הירושה" (10 דקות). הסרט מציג משפחה המתמודדת עם מות האב. את הסרט צילם עמית יסעור והפיק מרקו כרמל. כמו כן שיחקה בעונה השנייה של "רביעיית רן", בתפקיד קומי של אושרת, מזכירתו של מוריס כהן ובבימויו של שלומי אלקבץ.
את החשיפה המשמעותית הראשונה שלה קיבלה ב-2011, בעונה השלישית של הסדרה "סרוגים", בה גילמה את תהילה, אמנית חוזרת בתשובה המתגוררת בנחלאות, שנתי (אוהד קנולר) מתאהב בה. באותה שנה שיחקה בסרט "אחותי היפה" של הבמאי מרקו כרמל. היא גילמה בו את לבנה, בתם של רוברטו (משה איבגי) וראמה (אוולין הגואל). כמו כן ביימה באותה שנה את הסרט הקצר "ילדה שלי" (My Girl,‏ 20 דקות), לו גם כתבה את התסריט ובו שיחקה בתפקיד הראשי לצדם של אוולין הגואל ומיכאל אלוני. בנוסף כתבה את התסריט ושיחקה באחד משני התפקידים הראשיים בסרט "Pretty Mess", שאותו גם ביימה יחד עם דני טננבאום. הסרט צולם במשך חודש בשפה האנגלית בניו יורק.
ב-2013 שיחקה בסרטו של ניר ברגמן "יונה" על חייה של יונה וולך, בתפקיד נעמי.
במסגרת לימודיה ב"מנשר לאומנות" היא ביימה, באותה שנה, את סרטה " הרי אני...הרי אתה...". הסרט עוסק ברגע אחד בין זוג נשוי, בעיצומו של משחק מקדים פרוורטי, אשר כביכול אמור להוביל להגשמת פנטזיה סדו-מזוכיסטית, אך נתקע בשלב המאבק על השליטה. היא גילמה בו את אחד התפקידים הראשיים לצד אוהד קנולר. הסרט השתתף בתחרות הרשמית של פסטיבל סאנדנס 2014, בתחרות הרשמית בפסטיבל המכון האמריקאי לקולנוע AFI FEST, הוקרן בעשרות פסטיבלים בעולם והיה מועמד לפרס אופיר על הסרט הקצר הטוב ביותר לשנת 2014.
ב-2014 ביימה שני סרטים קצרים עבור מרכז הסיוע לנפגעות מינית, הסרטים מוקרנים בבתי ספר תיכוניים בישראל. היא גילמה באותה שנה דמות ראשית בצילומי סטלינג בפרויקט של האמנית יעל ברתנא.[דרוש מקור]
ב-2014 שימשה כשופטת בתחרות הסרט הקצר בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בווילנה.
ב-2015 ביימה את סרטה "עד מחר אלוהים גדול" בכיכובם של אורי פפר, ריימונד אמסלם וחוה אורטמן. את הסרט צילם גיורא ביח. הוא הופק בסיוע קרן יהושע רבינוביץ וקרן גשר לקולנוע רב תרבותי.
ב-2015 צורפה אלקסלסי כבמאית נוספת לעונה השנייה של סדרת הנוער "שוברי גלים". את הסדרה, שעלתה לאוויר ביוני 2015, הפיקו טדי הפקות עבור yes וערוץ הילדים. על עבודתה הייתה מועמדת לשני פרס אופיר: פרס על הבימוי ופרס על סדרת הדרמה לילדים ונוער הטובה ביותר לשנת 2015.
ב-2017 הפיקה, בשיתוף סינמטק תל אביב, מיזם ללימודי קולנוע המעודד נשים להשתלב בתעשיית הקולנוע ומעניק מלגות לימודים לאמהות חד-הוריות.
ב-2017 ביימה את סרט האנימציה "חיי ממש כל כולם מפגש", הסרט הוקרן במסגרת הסרטים הקצרים בפסטיבל קאן 2018.
ב-2018 הקימה את "המעבדה לקולנוע", מסלול פיתוח והפקה של סרט קצר, במסגרת המיזם העניקה מלגות לימודים לנשים יוצרות והפיקה מספר סרטים קצרים של במאיות ובמאים של סרט ראשון.
משפחתה

רונית אלקבץ ושלומי אלקבץ הם בני דודיה מצד אמה. בתה היא מנואל אלקסלסי, שחקנית קולנוע וטלוויזיה.
תפקידים > משחק > קולנוע

| סרט | במאי | תפקיד | שנה |
| --- | --- | --- | --- |
| אולי לא הלילה | גולן משעלי | תפקיד ראשי | 2020 |
| אהלן | יובל שגב | תפקיד מרכזי | 2018 |
| אין בתולות בקריות | קרן בן רפאל | הופעת קמאו | 2017 |
| יונה | ניר ברגמן | נעמי | 2014 |
| הרי אני הרי אתה | דקלה אלקסלסי | בתפקיד הראשי | 2014 |
| אחותי היפה | מרקו כרמל | לבנה | 2011 |
| שבעה | רונית ושלומי אלקבץ | איריס | 2008 |
| מעבר לדלת (סרט עצמאי) | רויטל גל | בתפקיד הראשי | 2009 |
תפקידים > משחק > טלוויזיה

| סדרה ועונה/מידע נוסף | במאי | תפקיד | שנה |
| --- | --- | --- | --- |
| ההרמון | מרקו כרמל וגדי טאוב | בתפקיד אורח | 2016 |
| שוברי גלים | מרקו כרמל | בתפקיד אורח | 2014 |
| שוברי גלים (עונה שנייה), | דקלה אלקסלסי | בתפקיד אורח | 2015 |
| סרוגים, עונה שלישית | לייזי שפירא | בתפקיד ראשי כתהילה | 2010/11 |
| רביעיית רן, עונה שנייה | שלומי אלקבץ | אושרת | 2010 |
| לחיות מחדש (סדרת טלוויזיה קצרה) | חיים בוזגלו | ג'וסלין | 2009 |
תפקידים > משחק > תיאטרון

| תיאטרון | הצגה | במאי | תפקיד | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תיאטרון קרוב | מעגל הגיר הקווקזי | מוטי אברבוך | 6 דמויות שונות, מרכזיות | 2008 |
| תיאטרון קרוב | 12 המושבעים | אילנה קיוויתי | בתפקיד מרכזי | 2007 |
תפקידים > בימוי

| שם הסרט | סוג | תפקיד | שנה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| חיי ממש כל כולם מפגש | אנימציה (9 דקות) | בימוי | 2017 | הוקרן בפסטיבל הקולנוע בקאן 2018 קולות: עידו מוסרי |
| שוברי גלים (עונה שנייה) | דרמה יומית | בימוי | 2016 | צילום: נועם טייח טדי הפקות עבור YES וערוץ הילדים. מועמדת לשני פרסי אופיר בתחום היצירה הטלוויזיונית 2015 בקטגוריות: הבימוי וסדרת הדרמה לילדים ונוער הטובה ביותר 2015. |
| עד מחר אלוהים גדול (As far as tomorrow) | סרט קצר (25 דקות) | כתיבה ובימוי | 2015 | צילום: גיורא ביח |
| כשאת אומרת לא | סרט קצר (12 דקות) | בימוי | 2015 | צילום: עמית יסעור הופק עבור המרכז לסיוע נפגעות מינית |
| נועה וגיא | סרט קצר (14 דקות) | בימוי | 2015 | צילום: גיורא ביח הופק עבור המרכז לסיוע נפגעות מינית |
| הרי אני...הרי אתה... | סרט קצר (12 דקות) | כתיבה, בימוי ומשחק | 2014 | צילום: אסף סודרי השתתף בתחרות הרשמית בפסטיבל סאנדנס 2014, מועמד לפרס אופיר 2014, AFI FEST, SEATTLE International film festival, VILNIUS International film festival ופסטיבלים נוספים בארצות הברית, רוסיה, פורטוגל, איטליה, קרואטיה, שווייץ ועוד |
| pretty mess | סרט קצר (30 דקות) | כתיבה, בימוי ומשחק | 2012 | צולם בניו יורק ודובר אנגלית |
| ילדה שלי (My Girl) | סרט קצר (20 דקות) | כתיבה, בימוי ומשחק | 2011 | צילום: עמית יסעור השתתף בשני פסטיבלים, האחד מונפלייה בצרפת והשני בניו יורק |
| הירושה | סרט קצר (10 דקות) | כתיבה ובימוי | 2010 | צילום: עמית יסעור |
תפקידים > הפקה

| שם הסרט | סוג | במאי/ת | שנה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סרט טוב ברוך השם | סרט קצר | גיא אלטמן | 2020 | צילום: דמיאן דופראן, עריכה: זוהר סלע |
| אל תשכח אותנו | סרט קצר | ולרי תור סבאח | 2020 | צילום: מתניה טאוסיג |
| אולי לא הלילה | סרט קצר | גולן משעלי | 2020 | צילום: דמיאן דופראן, עריכה: זוהר סלע |
| בריכת זרמים | סרט קצר | נטלי רוזיליו | 2020 | צילום: גל גינוסר, עריכה: שירה גרין |
| חלף | סרט קצר | סמואל ארלונד | 2020 | צילום: ניב חי כהן |
| כהרף עין | סרט קצר | דיאנה דפנה שלתיאל | 2020 | צילום: רועי רוה |
| פינאט | סרט קצר | ליאן סתר | 2020 | צילום: עומר וייס, עריכה: גל שגיא, הפקה: מעבדת קולנוע וגילי ברנשטיין |
| כנפיים | סרט קצר | איריקה מונצסקול | 2020 | צילום: אריק רפאל מזרחי |
| חיי ממש כל כולם מפגש | אנימציה קצר | דקלה אלקסלסי | 2020 | מפיקה שותפה: עירית פדרמן, קולות: עידו מוסרי ותמי פדרמן. |
| החברה הקטנה שלנו | דוקומנטרי | דקלה אלקסלסי ואוהד קנולר | 2020 | צילום: עמית יסעור, מפיקים שותפים: רונית רייכמן להט וג'אן פיליפ רזה, עריכה: זוהר סלע. |
הערות שוליים

↑  ADD Agency, Dikla Jika Elkaslassy / דקלה ג'יקה אלקסלסי (ארכיון)
↑  מתוך הסדרה 'סרוגים'

מתוך הסדרה 'סרוגים'
↑  דקלה אלקסלסי בפסטיבל סאנדנס, באתר בית הספר מנשר לאמנות
↑  נירית אנדרמן, שלושה סרטים ישראליים ישתתפו השנה בפסטיבל המכון האמריקאי לקולנוע, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2014
↑  ריאיון עם דקלה אלקסלסי, בסיכום שנת הקולנוע הישראלי, ערוץ 1, 25 בספטמבר 2014 
Sundance: Short Film Explores Domination During Foreplay ראיון בפסטיבל סאנדנס בערוץ YouTube של genConnect
רסמוסן ריפורטס

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  ביצוע סקרי דעת קהל ופרסום פרשנות פוליטית
 מייסדים:  סקוט רסמוסן
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים) 
 מיקום המטה:  ניו ג'רזי, ארצות הברית
 מוצרים עיקריים:  political criticism 
  
 www.rasmussenreports.com
 
רסמוסן ריפורטס היא חברת סקרים אמריקאית שנוסדה בשנת 2003, החברה עוסקת בביצוע, פרסום והפצה של סקרי דעת קהל. רסמורסן בוקרה רבות בשל המתודולוגיה שלה ובשל הטיה לכאורה כלפי המפלגה הרפובליקנית.
בשנת 2024, לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2024FiveThirtyEight הורידו את רסמוסן מממוצעי הסקרים והניתוח והצהירו כי רסמוסן לא עמד בסטנדרטים של האתר עבור סקרים.
היסטוריה > סקרי בחירות

סקוט רסמוסן ייסד חברת סקרים עוד ב-1994, החברה אשר נקראה אז "Rasmussen Research", נמכרה לTownPagesNet.com תמורת סכום של כ-4.5 מיליון דולרים. בשנת 2003, החליט רסמוסן להקים חברה בשני והפעם הקים את רסמוסן ריפורטס והחל להפעיל אותה ממשרדו בבאסברי פארק שבניו ג'רזי.
בבחירות לנשיאות שנערכו בשנת 2004, החברה הציגה את תוצאות המדגם שלה, בסופו של יום המדגם היה דומה מאוד לתוצאות האמת וטעה רק באחוז בפער שהיה בין ג'ורג' ווקר בוש לבין ג'ון קרי.
על פי ארגון התקשורת פוליטיקו עולה כי "בסקר האחרון של רסמוסן בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008 נראה כי הפער בין המועמד הדמוקרטי, ברק אובמה לבין יריבו הרפובליקני, ג'ון מקיין עומד על כ-6% אחוז ולאובמה הצביעו כ-52% מהמבציעים ולמקיין הצביעו כ-46% מהמצביעים, דבר זה היה קרוב מאוד לתוצאות הבחירות".
באחד הסקרים האחרונים שביצעה החברה במהלך מערכת הבחירות לנשיאות ב-2016 נראה כי המועמדת הדמוקרטית, הילרי קלינטון מובילה על יריבה, דונלד טראמפ ב-1.7%. עם זאת לאחר ספירת כל הקולות התברר כי קלינטון הובילה על טראמפ ב-2.1%.
היסטוריה > סקרי סוגיות פוליטיות

במרץ 2010 ערכה החברה סקר הנוגע לסוגיות הקשורות למדינת ישראל וליחסים בינה לבין ארצות הברית, על פי נתוני הסקר כ-58% מהמשיבים רואים בישראל בעלת ברית של ארצות הברית, כ-2% מהמשיבים רואים אותה כאויב, אך כמעט שליש רואים בישראל משהו בין לבין, כמו כן על פי הסקר כי 69% מהרפובליקנים מסכימים שישראל היא בעלת ברית, לעומת זאת רק כ-46% מהדמוקרטים מסכימים שישראל אכן בעלת ברית, בנוסף לכך על פי הסקר לא פחות מ-49% מבעלי זכות הצבעה בארצות הברית מסכימים כי יש לדרוש מממשלת ישראל להפסיק בניית התנחלויות חדשות במסגרת הסכם שלום במזרח התיכון, רק כ-22% סבורים שלא צריך לחייב את הממשלה הישראלית להפסיק לבנות ביהודה ושומרון ושאר המשיבים לא בטוחים, כאשר מפלחים את הנתונים לפי דעות פוליטיות עולה כי כ-62% מהנשאלים שהגדירו עצמם דמוקרטים אמרו כי יש צורך לחייב את ישראל להפסיק את הבניית בהתנחלויות, אך רק 50% מהרפובליקנים אמרו כי יש צורך לעשות כך.
החברה גם עורכת סקרי דעת קהל בנושאים רבים בהם: התחממות כדור הארץ, המלחמה בטרור, הקונגרס, בית המשפט העליון ואמון מפלגתי. בשנת 2007 טוני סנאו, דובר הבית הלבן השתמש בנתונים מאחד הסקרים של החברה ואמר כי רק כ-19% מהאמריקנים האמינו כי נסיגת הכוחות האמריקאים במהלך מלחמת עיראק הייתה הצלחה.
על פי סקר שביצעה החברה באפריל 2012 רוב אזרחי ארצות הברית תומכים במערכת אמריקנית להגנה מפני טילים, מעבר לכך הסקר מצא כי 55% מאזרחי ארצות הברית תומכים בפיתוח מערכת הגנה מפני טילים ורק כ-16% התנגדו.
ביוני 2020 פרסמה החברה סקר בעניין מצבו הבריאותי של ג'ו ביידן, מועמד המפלגה הדמוקרטית בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020, נתוני הסקר מראים כי כ-38% מהמשיבים לסקר סברו כי ביידן סובל מתסמינים של דמנציה וכי עליו להתייחס לסוגיה באופן פומבי, מתוכם כ-20% מחשיבים את עצמם כמצביעי המפלגה הדמוקרטית ואף מתכוונים להצביע למועמד, עם זאת כ-14% מהם לא בטוחים על דעתם בנושא ואף כ-48% נוספים לא מאמינים למרבית הפרסומים בהם מדובר על מצבו הבריאותי של המועמד הדמוקרטי.
בנוסף לסקרים, החברה גם מפרסמת פרשנויות פוליטיות באתר האינטרנט שלה.
הערות שוליים

↑  "Rasmussen Reports, LLC". InsideView. אורכב מ-המקור ב-20 במאי 2013. נבדק ב-16 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Meet the Man Who Takes America's Pulse". Washington Business Magazine. Spring 2012. אורכב מ-המקור ב-18 בספטמבר 2012. נבדק ב-12 ביולי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "SEC Info - Townpagesnet Com PLC - '6-K' for 12/31/99". www.secinfo.com.
↑  Caddell, Patrick (14 בינואר 2010). "Don't Shoot The Pollster, Wall Street Journal, January 14, 2010". Wall Street Journal. נבדק ב-26 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Low favorables: Democrats rip Rasmussen". Politico. 2 בינואר 2010. אורכב מ-המקור ב-5 בינואר 2010. נבדק ב-26 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "How We Did". Rasmussen Reports. 15 בנובמבר 2016. נבדק ב-15 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "General Election: Trump vs. Clinton vs. Johnson vs. Stein". RealClear Politics. נבדק ב-7 במרץ 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  מחצית מהאמריקנים: לחייב את ישראל להפסיק בניית התנחלויות, באתר גלובס, 18 במרץ 2010
↑  "Highlights from Tony Snow's Conference Call With Bloggers". National Review Online. 12 ביולי 2007. אורכב מ-המקור ב-8 באוגוסט 2007. נבדק ב-26 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  סקר: אזרחי ארה"ב בעד פיתוח מערכת הגנה מפני טילים, באתר ערוץ 7, 3 באפריל 2012
↑  אור קיש, ארה"ב: 38% מהמצביעים מאמינים שביידן חולה בדמנציה, באתר ישראל היום, 29 ביוני 2020
↑  "Political Commentary". Rasmussen Reports. נבדק ב-17 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רסמוסן ריפורטס".
בילבורד הוט 100 (2000–2009)

ערך זה עוסק במצעדי הפזמונים האמריקניים השבועיים בילבורד הוט 100 שנערכו משנת 2000 עד שנת 2009.
מצעד הבילבורד הוט 100 הוא מצעד הפזמונים המרכזי של תעשיית המוזיקה האמריקאית המתעדכן מדי שבוע על ידי מגזין המוזיקה בילבורד. במצעד משוקללים נתוני המכירות בארצות הברית (על גבי תקליטורים פיזיים ושל קובצי מוזיקה דיגיטליים) ונתוני זמן האוויר שמקבל הסינגל בתחנות הרדיו האמריקאיות.
נתונים סטטיסטיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סקירה כללית > 2000

הלהיט ששהה בצמרת המצעד במשך הזמן הרב ביותר הוא "Independent Women" של להקת דסטיניז צ'יילד (11 שבועות). להיט מצליח נוסף ששהה 10 שבועות במקום הראשון היה "Maria Maria" של להקת סנטנה בשיתוף דה פראדקט ג'י אנד בי.
דסטיניז צ'יילד וכריסטינה אגילרה היחידים שהכניסו במהלך השנה יותר משיר אחד לצמרת המצעד (2 שירים).
סקירה כללית > 2001

הלהיט ששהה בצמרת המצעד במשך הזמן הרב ביותר הוא "All For You" של ג'נט ג'קסון (7 שבועות).
שאגי הוא היחיד שהצליח להכניס במהלך השנה יותר משיר אחד לצמרת המצעד (2 שירים).
סקירה כללית > 2002

הלהיט ששהה בצמרת המצעד במשך הזמן הרב ביותר הוא "Lose Yourself" של אמינם (12 שבועות). להיטים נוספים ששהו זמן רב בצמרת הם "Foolish" של אשנטי ו-"Dilemma" של נלי וקלי רולנד (10 שבועות כל אחד).
הלהיט הנמכר ביותר במהלך השנה היה "How You Remind Me" של להקת ניקלבק (שהה 4 שבועות בצמרת המצעד).
נלי, אשנטי וג'ה רול היו היחידים שהכניסו במהלך השנה יותר משיר אחד לצמרת המצעד (2 שירים).
שנת 2002 היא השנה עם כמות השירים הקטנה ביותר שהגיעו למקום הראשון (7 שירים סך הכל).
סקירה כללית > 2003

שלושה להיטים שהו בצמרת המצעד במשך הזמן הרב ביותר (9 שבועות כל אחד): "Baby Boy" של ביונסה ושון פול, "Hey Ya!" של אאוטקאסט ו-"Candy Shop" של 50 סנט (שהיה הלהיט הנמכר ביותר באותה השנה).
50 סנט, שון פול וביונסה היו היחידים שהכניסו במהלך השנה יותר משיר אחד לצמרת המצעד (2 שירים).