stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brothers in Arms DS

| --- | --- |

עטיפת המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  NA ה-21 ביוני 2007   AUS ה-7 ביוני 2007   EU ה-8 ביוני 2007
 סוגה:  משחק ירי בגוף שלישי
 פיתוח:  Gearbox Software
 הוצאה לאור:  Ubisoft
 ארץ מקור:  צרפת 
 סדרה:  Brothers in Arms
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Gameloft Handheld   (Game Engine(GHGE
 מצבי משחק:  Singleplayer, Multiplayer
 פלטפורמות:  נינטנדו DS
 המשחק הקודם:  Brothers in Arms: D-Day
 המשחק הבא:  Brothers in Arms: Art of War
 
Brothers in Arms DS הוא משחק משחק ירי בגוף שלישי שפותח על ידי Gearbox Software והופץ על ידי Ubisoft לפלטפורמת הנינטנדו DS. המשחק הוא חלק מסדרת Brothers in Arms.
משחק זה פותח והופץ בהמשך גם ל-iOS תחת השם Brothers in Arms: Hour of Heroes על ידי Gameloft, אותו דבר גם לטלפונים הסלולריים עם טכנולוגיית ה-N-Gage תחת השם Brothers in Arms.
השחקן משחק דמות בתפקיד צנחן מהדיוויזיה המוטסת ה-101, הנלחמת בתוניסיה, נורמנדי וארדנים בתקופת מלחמת העולם השנייה. המשחק כולל גם להיות רגלי, טנקיסט או ברכב צבאי כלשהו.
ביקורת

Brothers in Arms DS קיבל ביקורות שונות. הוא קיבל ציון של 72.33% מ-GameRankings וציון של 72/100 מ-Metacritic.
| האתר | הציון |
| --- | --- |
GameRankings: 72.33%
Metacritic: 72/100
האתר: הציון
Eurogamer: 6/10
Game Informer: 6.75/10
GameSpot: 6/10
GameSpy: 3/5
GameZone: 7/10
IGN: 8/10
Nintendo Power: 9/10
PALGN: 6.5/10
VideoGamer.com: 6/10
X-Play: 3/5
ראו גם

Brothers in Arms
נינטנדו DS
Brügger & Thomet MP9

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תת-מקלע
 נגזרות:  TP9   TP9SF   TP9 Carbine   MP9-FX   MP9-M
 תכנון:  Brügger & Thomet   1992 - עיצוב   2001
 מדינה מייצרת:  שווייץ שווייץ
 יצרן:  Brügger & Thomet   2001 - עד היום
 תקופת השימוש:  2004–הווה (כ־20 שנה)
 מלחמות:  מלחמת אפגניסטן
 מידע טכני
 קליבר:  9 מ"מ
 תחמושת:  9 מ"מ פרבלום   6.5×25mm   .45 ACP
 הזנה:  מחסנית של 15/20/25/30 כדורים
 כוונות:  כוונת ברזל
 אורך כולל:  303 מ"מ/523 מ"מ עם קת (MP9, TP9SF, MP9-FX, MP9-M)   300 מ"מ (TP9)
 רוחב:  45 מ"מ/56 מ"מ עם קת (MP9, TP9, TP9 Carbine, TP9SF, MP9-FX, MP9-M)
 אורך קנה:  130 מ"מ (MP9, TP9, TP9 Carbine, TP9SF, MP9-FX, MP9-M)
 משקל ריק:  1.4 ק"ג עם קת (MP9, MP9-M, TP9 Carbine, MP9-FX)   1.3 ק"ג עם קת (TP9, TP9SF)
 קצב אש:  900 כדורים לדקה (MP9, TP9SF)   1100 כדורים לדקה (MP9-N)
 מהירות לוע:  400 מטרים לדקה
 
Brügger & Thomet MP9 (בקיצור: B&T MP9) הוא תת-מקלע שמיוצר על ידי Brügger & Thomet השווייצרית ומבוסס על השטייר TMP.
התמ"ק מיוצר בקליברים 9 מ"מ, 6.5x25 מ"מ ו-.45 ACP.
גרסאות

לרובה יש גרסה אזרחית בשם TP9, גם הוא מבוסס על ה-TMP.
לגרסאות המאוחרות יותר (MP9-N, MP45) יש עיצוב חדש ויש להם שלושה מצבי ירי, חצי אוטומטי, 3 כדורים בכל לחיצה ואוטומטי.
משתמשים

| מדינה | שם ארגון | דגם | כמות | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הודו הודו | צבא הודו   משטרת מומבאי | MP9 | 1568 יחידות | - |
| אינדונזיה אינדונזיה | קופאסוס | - | - | - |
| מקאו מקאו | קבוצת המבצעים המיוחדת | MP9 | - | - |
| פורטוגל פורטוגל | צבא פורטוגל | MP9 | - | - |
| שווייץ שווייץ | משטרת שווייץ | MP9 | - | - |
| תאילנד תאילנד | המחלקה לחקירות מיוחדות | MP9 | - | - |
Alien (שיר של דניס לויד)

Alien (בעברית: חייזר) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי דניס לויד. השיר יצא לאור ב-12 ביוני 2020, על ידי חברת התקליטים אריסטה רקורדס, כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלו, Some Days.
רקע וכתיבה

ב-30 במאי 2020, כשבועיים לפני צאת השיר, הכריז לויד על צאת השיר ברשתות החברתיות. ב-11 ביוני, יום לפני צאת השיר, הושמע השיר בבכורה בתוכניתה של דלית רצ'שטר בגלגלצ במהלך שידור המצעד השבועי, תוך שנכנס לפלייליסט של התחנה. השיר נכתב על ידי דניס לויד, בשיתוף תום ברנס, פיט קלהר, בן קון וניק אטקינסון, והופק על ידי לויד. השיר הוא בסגנון ה-R&B האלטרנטיבי.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של לויד ב-17 ביוני 2020, כחמישה ימים לאחר צאת הסינגל. הקליפ הוא מונפש. נכון ליוני 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-500 אלף צפיות.
הצלחה

כבר שיצא, זכה השיר להצלחה רבה תוך שהתברג במקום השלישי במצעד שירי הספוטיפיי הישראלי וצבר למעלה מ-107 אלף צפיות בישראל. נכון ליוני 2020, הצליח לצבור השיר למעלה מ-2 מיליון השמעות בכל העולם. כמו כן, הופיע השיר לראשונה במקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 29 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 36 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 140 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 51 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 17 |  |
|  ישראל | מאקו ורדיו תל אביב | 22 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 12 ביוני 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | אריסטה רקורדס |  |
הערות שוליים

↑  דניס לויד, תום ברנס, פיט קלהר, בן קון, ניק אטקינסון
↑  Dennis Lloyd Introduces His Debut Album With “Alien”, idolator, ‏2020-06-17
↑  הכרזת השיר, באתר אינסטגרם (באנגלית)
↑  המצעד השבועי עם דלית רצ'שטר, באתר glz.co.il
↑  Dennis Lloyd Shares the Meaning Behind "Alien" American Songwriter, American Songwriter, ‏2020-06-18 (באנגלית)
↑   Dennis Lloyd – Alien (Official Video), סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:40)
↑  Spotify Charts, www.spotifycharts.com
1 2  Alien, נבדק ב-2020-06-26
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: be0e59d6-45da-42fe-943e-8dace2ab0e4f
תסמונת מטבולית

| --- | --- |

 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  165124 
 DiseasesDB:  31955
 MeSH:  D024821
 סיווגים
 ICD-11:  5A44 
 
השמנה בטנית
התסמונת המטבולית היא צבר תסמינים שמעלים את הסיכוי לחלות בסוכרת מסוג 2 או במחלות לב וכלי דם. מאפייניה הם השמנה בטנית, יתר לחץ דם, רמות גבוהות של טריגליצרידים בדם או רמות נמוכות של HDL בדם והיפרגליקמיה בצום. התסמונת ידועה גם בשמות סינדרום X ותסמונת התנגודת לאינסולין, וכאשר מאפייניה מופיעים יחד הם מעלים את הסיכוי לחלות בסוכרת מסוג 2 או במחלות לב וכלי דם. לפי מחקר ATP3, על מנת לאבחן את התסמונת המטבולית אין צורך בהופעה של כל הקריטריונים אלא רק בשלושה. באירופה מספיקים שני קריטריונים מהרשימה, לצד השמנה בטנית. הקריטריונים העיקריים הכלולים בתסמונת הם:
השמנה בטנית
יתר לחץ דם
רמות גבוהות של טריגליצרידים בדם
רמות נמוכות של HDL בדם
היפרגליקמיה בצום
אפידמיולוגיה

שכיחות התסמונת המטבולית משתנה באזורים שונים, בקבוצות אתניות שונות ובגילאים שונים. ממחקר שפורסם ב-2010 עלה ששכיחות התסמונת בארצות הברית היא 34.3 אחוזים בקרב האוכלוסייה הכללית. בארץ לא בוצע מחקר אפידמיולוגי מקיף, אך ניתן להעריך שכמו בשאר העולם המערבי, השכיחות בארץ היא כ-25%.
גורמי סיכון

תזונה עשירה בפחמימות גורמת לעלייה בייצור חומצת שומן וטריגליצרידים בכבד (ועלייה ברמת חומצה פלמיטית בתאים אדומים).
השמנה – השמנה בטנית הנמדדת בעזרת היקף המותניים היא אחד הסממנים העיקריים להימצאות התסמונת. עם זאת חשוב לזכור כי משקל גופם של חלק מהלוקים בתסמונת תקין.
אורח חיים יושבני – אורח חיים יושבני, כנהוג בעולם המערבי, קשור באופן ישיר עם מאפיינים רבים של התסמונת. הסיכוי של אנשים שעוסקים בעבודה מול מחשב, או יושבים מול טלוויזיה מעל ארבע שעות ביום, גדול פי שלושה מהאוכלוסייה הכללית.
גיל – מחקרים מראים קשר בין גיל האוכלוסייה לבין שכיחות התסמונת. כאשר נבדקה השכיחות בארצות הברית היא הייתה כ-7% בקבוצת גילאי 20–29 לעומת כ-44% בגילאי 60–69.
סוכרת – מחלת הסוכרת נכללת בהגדרות ה-NCEP‏ (national cholesterol education program) וה-IDF‏ (international diabetes foundation) לתסמונת המטבולית. מוערך כי בערך ב-75% מהחולים בסוכרת מסוג 2 או תנגודת לאינסולין מופיעה גם התסמונת המטבולית.
מחלת לב כלילית – שכיחות התסמונת בחולים עם מחלות מחלת לב כלילית היא כ-50%.
היפוגונדיזם (חוסר בטסטוסטרון) – חוסר בטסטוסטרון קשור להופעת התסמונת המטבולית. כאשר אצל גברים חלה ירידה חריגה ברמת ההורמון טסטוסטרון בגוף, הם נמצאים בסיכון יתר לתסמונת מטבולית. כ-10% מבני ה-50–60 סובלים מירידה חריגה ברמות הטסטוסטרון בגוף, ומעל גיל 60 מדובר ב-20% מהגברים. נמצא קשר בין רמות נמוכות של טסטוסטרון להופעת מחלות לב ומחלות כלי דם, הפרעה בשומני הדם (Dyslipidemia), טרשת עורקים וסוכרת מסוג 2, כך שחוקרים רבים סבורים שרמות נמוכות של טסטוסטרון הן חלק מהתסמינים המאפיינים תסמונת מטבולית, ואף מהוות גורם סיכון להופעתה.
תרופות – גלוקוקורטיקואידים (סטרואידים נוגדי דלקת) ובעיקר בשימוש ממושך.
פתופזיולוגיה

רקמת שומן משחררת כמות גדולה של חומצות שומן חופשיות. בכבד חומצות השומן החופשיות גורמות ליצור מוגבר של גלוקוז וטריגליצרידים ולהפרשה מוגברת של VLDL (very-low-density-lipoprotein). במצב זה ישנה ירידה ב-HDL ועלייה ב-LDL. חומצות שומן חופשיות מורידות את הרגישות לאינסולין בשרירים. עלייה במעגל הגלוקוז וברמות חומצות השומן החופשיות מובילה להפרשה מוגברת של אינסולין בלבלב מצב שמוביל להיפר-אינסולימיה שתורמת ליתר לחץ-דם.
אטיולוגיה

תנגודת לאינסולין – ההשערה המקובלת ביותר היום לגבי הפתופיזיולוגיה של התסמונת המטבולית היא עמידות לאינסולין אשר מתבטאת בסופו של דבר בהיפרגליקמיה.
השמנה בטנית – השמנה בטנית נמדדת על ידי מדידת היקף המותניים. עם זאת, מדידה של השמנה בטנית אינה מבדילה בהכרח בין שומן סביב איברים פנימיים לשומן תת-עורי. שומן סביב איברים פנימיים מגדיל את הפרשת חומצות השומן החופשיות אל הכבד, מה שעלול להוביל לתנגודת לאינסולין.
דיסליפידמיה – השפעת האינסולין על מעבר חומצות שומן חופשיות לכבד היא מסובכת, אך מספיק לומר כי רמות גבוהות של טריגליצרידים הן סמן טוב לתנגודת אינסולין. כמו כן, כאשר קיימות רמות גבוהות של טריגליצרידים בדם ישנה ירידה ברמות HDL.
אי-סבילות לגלוקוז – במצב זה ישנה עלייה ביצור הגלוקוז בכבד וירידה בקיבולת הגלוקוז ברקמות. על מנת לפצות על מצב זה ולשמור על רמות סוכר תקינות בדם ישנו שינוי בהפרשת או פינוי האינסולין מהגוף. פיצוי זה לא יכול להישמר לעד ולכן בשלב מסוים מתפתחת סוכרת.
יתר לחץ דם – הקשר בין תנגודת לאינסולין לבין יתר לחץ דם הוא קשר ידוע ומבוסס. באופן פרדוקסלי אינסולין דווקא מרחיב כלי דם, ומשפיע על הנתרן בכליות. אך כאשר מתפתחת תנגודת לאינסולין הוא מאבד את השפעתו כמרחיב כלי דם ושומר על השפעתו על הכליות, וכך נוצר מצב של יתר לחץ דם.
טיפול

אורח חיים: קו הטיפול הראשון בתסמונת המטבולית הוא שינוי אורח חיים, הכולל בתוכו ספורט, דיאטה, הפסקת עישון וכולי. עם זאת אם לאחר כשישה חודשים אין שיפור משמעותי יש צורך בטיפול תרופתי.
טיפול תרופתי:
טיפול תרופתי נפרד עבור כל סימפטום, כגון תרופות להורדה במשקל, תרופות לטיפול בכולסטרול וכולי.
טיפול תרופתי כוללני באמצעות טסטוסטרון: מחקרים הראו שטיפול בטסטוסטרון (נבידו) מסייע בשיפור התסמינים של התסמונת המטבולית. מחקר שפורסם ב-2012 במגזין Obesity, מראה כי טיפול בטסטוסטרון במשך חמש שנים הוביל להפחתת משקל משמעותית וירידה ניכרת בהיקף המותניים בגברים שסבלו מחוסר בטסטוסטרון. החולים שהשתתפו במחקר היו 255 גברים שפנו לאורולוג כדי לטפל בבעיות בתפקוד המיני. הם הופנו לקבלת טיפול בזריקות נבידו – תרופה לטיפול בחוסר בטסטוסטרון – הניתנות אחת לשלושה חודשים. לצד השיפור בסימפטומים של בעיית חוסר בטסטוסטרון, נמצא גם כי החולים ירדו במשקל – תופעה שלא הייתה צפויה באופן כל כך משמעותי או מכוונת כחלק משאלת המחקר המרכזית.
ויכוח

הערך הקליני של התסמונת המטבולית שנוי במחלוקת, כיוון שלא ברור האם תסמונת זו מעלה את הסיכוי לסוכרת או מחלה כלילית יותר מאשר כל סימפטום בנפרד.
לקריאה נוספת

Harrison's Principles of Internal Medicine 18e, Chapter 242
Williams Obstetrics, 23e, Chapter 43
הערות שוליים

↑  MedlinePlus: Metabolic Syndrome
↑  Ford ES, Giles WH, Dietz WH (2002). "Prevalence of metabolic syndrome among US adults: findings from the third National Health and Nutrition Examination Survey". JAMA. 287 (3): 356–359. doi:10.1001/jama.287.3.356. PMID 11790215.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  http://www.themedical.co.il/Article.aspx?itemID=2383
↑  Testosterone and metabolic syndrome: The link
↑  "טיפול בטסטוסטרון בגברים", ד"ר משה שלו
↑  Fukuchi S, Hamaguchi K, Seike M, Himeno K, Sakata T, Yoshimatsu H. (1 ביוני 2004). "Role of Fatty Acid Composition in the Development of Metabolic Disorders in Sucrose-Induced Obese Rats". Exp Biol Med. 229 (6): 486–493. PMID 15169967. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Testosterone-replacement therapy improves symptoms of metabolic syndrome
↑  Testosterone as potential effective therapy in treatment of obesity in men
↑  Richard Kahn (2008). "Metabolic syndrome—what is the clinical usefulness?". Lancet. 371 (9628): 1892–1893. doi:10.1016/S0140-6736(08)60731-X.
| משקל גוף |
| --- | --- | --- |
| תת-משקל | ירידה במשקל · קכקסיה · תת-תזונה · תת-ספיגה · אנורקסיה (סימפטום) · דלדול שרירים · ניוון שרירים · רעב |  |
| עודף משקל | עלייה במשקל · השמנת יתר חולנית · פוליפגיה · השמנה בטנית · השמנת יתר בקרב ילדים |  |
| הפרעות אכילה | אנורקסיה נרבוזה · בולימיה נרבוזה · אורטורקסיה נרבוזה · הפרעת אכילת יתר · EDNOS |  |
| מידות הגוף | מדד מסת גוף (BMI)‏ · מדד נפח גוף (BVI) · יחס מותניים-ירכיים‎ · מידות בגדים |  |
| שמירה על משקל גוף בריא | דיאטת הרזיה · פעילות גופנית · שאיבת שומן · ניתוח מעקף קיבה |  |
| נושאים קשורים | הפרעות מטבוליות · הפרעות תזונתיות · מחלות אנדוקריניות · תנגודת לאינסולין · תסמונת מטבולית · סוכרת מסוג 2‎ · אורח חיים בלתי פעיל · דימוי גוף |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564066605171  BnF: cb15056112m (data)  GND: 4380839-6  LCCN: sh2005005763  NDL: 01072616  NKC: ph195814 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
APB: All Points Bulletin

All Points Bulletin:Reloaded, לעיתים מקוצר כ-APB, הוא משחק מחשב מרובה משתתפים בגוף שלישי, שפועל על מערכת ההפעלה Microsoft Windows, ותוכנת על ידי חברת RealTime Worlds. המשחק עוצב על ידי דייוויד ג'ונס, האיש שאחראי על הפקתם של סדרת משחקי Grand Theft Auto ו-CrackDown.
השקת המשחק

המשחק הופץ ב-6 ביוני 2010 בדרום אמריקה ובאירופה. עקב הצורך לשלם על מנת לשחק במשחק, Realtime World, שהייתה בעלת המשחק, הודיעה שהמשחק ייסגר. אחרי חיפושים רבים אחרי קונה, קמה החברה K2 Network שכיום נקראת Gamersfirst, וקנתה את המשחק בכ־1.5 מיליון לירות שטרלינג.
באמצע 2010 פרסמה Gamersfirst שהמשחק יהיה חינמי, "Free 2 Play". כיום המשחק מונה אלפי משתמשים מרחבי העולם, ומרוויח מיליוני דולרים בשנה.
משחקיות

במשחק יש מלחמה פנימית בין "שוטרים" ו"פושעים", שתי קבוצות שהשחקן בוחר את השייכות אליהן עם פתיחת הדמות בתחילת המשחק. עלילת המשחק מתרחשת בעיר דמיונית הנקראת "San Paro". לכל קבוצה יש משימות שונות, כדוגמת משימה לשרוף מכוניות בעיר לפושעים, בניגוד למשימת סריקת טביעות אצבע לשוטרים.
למשחק יש מימד חברתי שבא לידי ביטוי ביכולת עיצוב של חפצים במשחק ומכירתם בשוק, Marketplace.
משחקיות > מפות במשחק

במשחק מפות שונות, כאשר לכל אחת מתאימים כלי נשק שונים וטקטיקות אחרות.
מפת Financial
מפת Watterfront
מפת Social
מפת Baylan
מפת Asylum
תלמיד חבר

תלמיד חבר הוא כינוי תלמודי המציין מעמד ביניים בין היותו של פלוני תלמיד של אלמוני לבין היותו שווה לו. תלמיד חבר לרוב אינו נופל בהרבה ברמתו מ"רבו", אך עדיין רואה אותו מעליו ולומד ממנו. המונח רווח בעיקר בתקופת התלמוד, אך המשיך כצורת תואר אף בימי הביניים ובתקופות מאוחרות יותר.
היווצרות המונח

המונח 'תלמיד חבר' לא זכה עדיין לבחינה מקיפה על היווצרותו והתפתחותו, אף שחוקרים מסוימים העלו מספר השערות בנושא. יש שהצביעו על "חלון הזמן" ייחודי שאיפשר את היווצרותו של המונח. כך בתקופה של כינון הסנהדרין, נצרך להיות דירוג ברור וקבוע של החכמים; דירוג זה הבהיר מי החכם החשוב יותר, והעניק את הסמכויות. במשך הזמן הייתה אפשרות לתלמיד להתקדם ברמתו (דבר שהתבטא גם בפועל, בהתקדמות בספסלי הסנהדרין), לבסוף להפוך לחכם, ואף להתקדם ברמה זו. כמו כן התקיימו דרגות אחרות כדוגמת "חבר", מונח שרווח בעיקר לצורכי טומאה וטהרה.
היווצרות המונח > ראשיתו

המונח "תלמיד חבר" מופיע לראשונה בתקופת התלמוד- לדוגמה, במסכת עירובין סג, א: "ואנא נמי, תלמיד חבר דמר אנא" (=ואני גם, תלמיד חבר של אדוני אני). בתקופה זו ההבדל בין תלמיד חבר לתלמיד עדיין אינו מוגדר היטב.
היווצרות המונח > חלון הזמן

בתקופה זו כבר בטלה הסנהדרין כמוסד מרכזי, אולם עדיין התקיים דירוג בין החכמים (אשר התבטא בעיקר בראשות הישיבה, אך גם בתחומים אחרים). כך דירוג החכמים בתקופה זו כמעט ולא היה רלוונטי, משום שההיררכיה השיפוטית והעצמאות המדינית המסוימת, בטלו. אמנם נשארו עדיין התפיסות הישנות ואמצעי הדירוג השונים; דבר שהוביל להשארת אמצעי דירוג שונים. רק בחלון זמן זה יכול היה להיווצר המונח תלמיד חבר. ביטוי זה למעשה בוחר שלא לדרג את האדם בצורה מוחלטת, כאשר מחד הוא קובע אותו כתלמיד, אך מאידך הוא טוען שהאדם שווה ברמתו למושא ההשוואה. התלמיד-חבר נותר "מעט מאחורי" הדמות הדומננטית. בתקופת הסנהדרין, לא היה ניתן להשתמש במונח זה, משום חוסר הרלוונטיות שלו; אדם היה צריך להיות מוגדר בצורה ברורה האם הוא רב (ואז הוא סמוך), או האם הוא תלמיד.
היווצרות המונח > המונח חבר

המונח "חבר", מתקופת בית המקדש שימש בעיקר להגדרת שמירת דיני טומאה וטהרה של האדם, ללא קשר לרמתו התורנית. אולם בחורבן בית המקדש השני בטלו למעשה דיני טומאה וטהרה, וכך בטל אף המונח "חבר" במשמעותו המקורית. כתוצאה מכך שהקישור המיידי של המונח לדיני הטהרה בטל, ניתן היה לשייכו לתחום ההקבלה והחברוּת. תחום זה ביחס ללימוד תורה קושר בהשאלה, לאדם אשר מעמדו שווה, והוא כ-"חבר", לדמות אחרת.
פרשנויות שונות

מקומו של המונח תלמיד חבר, והעיסוק האינטנסיבי של הפרשנים השונים במעמדו של החכם; הובילו לעיסוק ולפרושים שונים להגדרתו של תלמיד חבר. היו פרשנים ששאפו לברור מקורו ומשמעותו של המונח, לעומת אחרים שהעניקו לו הקבלה לזמניהם. לעומתם היו שאף העלו השערות בדבר תפקידיו השונים של התלמיד-חבר במערך הלימודי שהתקיים בתקופת התלמוד.
פרשנויות שונות > לימוד מועט

רש"י (עירובין סג ע"א ד"ה תלמיד חבר) מגדיר תלמיד חבר-
דברים אלו מחדדים את התפיסה ההיסטורית, שלמעשה המונח תלמיד חבר לא שימש כסמל היררכי, שהרי גם התלמיד חבר וגם מקבילו ("החבר"), שווים ברמת הידיעה התורנית. אלא שהכינוי ניתן לצורך זיהויים אחרים, כדוגמת חובות הלכתיות.
פרשנויות שונות > שלבי התפתחות

הרשב"ם מתייחס להקשר הספציפי, וכותב ביחס לאדם שהוגדר כתלמיד-חבר:
כלומר לשיטתו מדובר באדם שהיה תלמיד, ובהמשך התפתח ולמד עוד הרבה תורה, והרב היה רק חברו. בדברים אלו יש זיהוי של מדרג התקדמותי של הלומד תורה ביחס למלמדו. נראה, שגם לפי הגדרה זו אין קשר בין הכינוי תלמיד חבר להיררכיה תורנית כלשהי, אלא יש בה זיהוי היסטורי, שאדם זה בעבר למד אצל רב מסוים.
פרשנויות שונות > תפקידים היסטוריים

בתקופה מאוחרת, היו שקבעו שהתלמיד חבר הוא היה התורגמן של דברי הרב, והוא זה החוזר לפני התלמידים שאינם מבינים על דברי הרב; דבר זה התבסס על כך שקיימים ארבע רמות בשלבי הלימוד: התלמיד, תלמיד חבר, רב, ראש. דברים אלו שינו את המונח 'תלמיד חבר' משייכות של אדם מסוים לאדם אחר, אלא סיווגו אותו כרמה זמנית בתוך זמן לימודו של האדם.
התפתחות השימוש הלשוני

ככל מונח, אף ביחס לביטוי תלמיד חבר ניתן להצביע על התפתחויות לשוניות שונות. התפתחויות אלו מתבטאות הם בראשיתו של המונח, ובעיקר בהתפתחויות מאוחרות יותר.
התפתחות השימוש הלשוני > "חבר ותלמיד"

בתלמוד בבלי בגאונים ובראשונים, מופיע המונח "תלמיד חבר", כפי שהוא קיים כיום "תלמיד חבר". אולם בתלמוד הירושלמי הקדום יותר, מופיע מונח זה בצורתו "חבר ותלמיד". ניתן לשים לב שבירושלמי, האדם הוא ראשית 'חבר', ונוסף לכך הוא גם תלמיד (צירוף מונחים); לעומת זאת בבבלי ובראשונים מדובר על מונח משותף 'תלמיד חבר', שקודם כל הוא תלמיד. הגדרה זו שבירושלמי מחדד את היווצרותו של המונח בתקופת האמוראים, כשהוא לובש את צורתו העכשווית רק בתקופת התלמוד הבבלי.
התפתחות השימוש הלשוני > "חבר ותלמיד" > מונח ארץ-ישראלי

חוקרים מסוימים הצביעו על כך שדווקא בארץ ישראל, נוצר המונח "חבר" כבעל ממשות. למעשה חלק מאותם חוקרים שיער שביטוי זה הגיע מכך שאותו "חבר", שהיה שומר על דיני טומאה וטהרה, לעיתים גם היה בין תופסי בית המדרש; לכן הוא כונה תלמיד וחבר.
התפתחות השימוש הלשוני > ימי הביניים

בתקופת הגאונים שימש הכינוי לכבוד, ולא כתואר מוגדר.
היו שציינו שבלשון ימי הביניים ובהתפתחויות הלשוניות המאוחרות יותר, שימש מונח זה, לא כזיהוי או כדירוג אלא כשם תואר. כך אישים מסוימים כונו "תלמיד חבר" ביחס לאישים ידועים ומקובלים יותר, ובכך נוצרה עלייה במעמדם של הראשונים. תופעה זו נפוצה בעיקר למעמד פוסקי ההלכה, אך התבטאה גם במישור הקבלי, הפילוסופי והחסידי. בהמשך ניתן למצוא, שהדבר הופך מכינוי המתייחס למעמדו של אדם ספציפי ביחס לאדם אחר, לסיווג השלבים השונים בהתפתחותו של הלומד תורה.
ההקשרים ההלכתיים

הביטוי תלמיד-חבר שימש ועודנו משמש, אף בהקשרים הלכתיים שונים. נקודות שונות, הקשורות בפסיקה הלכתית ועצמאית, ואף ביחס בין ה-"תלמיד חבר" לרבו ביחס כבוד ויראה. בתלמוד מובא המונח בהקשר של חובתו של אדם לפנות בכבוד אל רבו (למשל, לכנותו בגוף שלישי), או להורות הלכה במקומו. בהקשר היסטורי רחב יותר, מציין המונח את רמת העצמאות שהייתה לתלמיד החבר ביחס לרבו, כאשר הוא אכן קיבל ממנו, אך לא נמנע גם לחלוק עליו.
ההקשרים ההלכתיים > הכרעות הלכתיות

ראשונים מסוימים התבססו על דירוג זה כדי לקבוע שפוסקים הלכה כרב, ולא כתלמיד חבר; אף שהם מצרפים לטעם זה סיבה נוספת, וכתבו דבר זה כאפשרות.
ההקשרים ההלכתיים > חובותיו כלפי רבו

על תלמיד חבר, לא חלים כל החובות של תלמיד כלפי רבו, כגון שלא נאסר עליו להתפלל אחורי רבו (ברכות כז ע"ב), ולא נצרך לפנות בכינויי כבוד לרבו (בבא בתרא קנח ע"ב), ומותר לו להורות במקום רבו. בנוסף תלמיד חבר, ורבו נספרים כשתי דעות שונות, בשונה מתלמיד ורבו שנספרים כאחד (ירושלמי, סנהדרין פ"א ה"א).
ההקשרים ההלכתיים > פסיקה במקום רבו

בהקשר של פסיקה הלכתית של התלמיד חבר במקום הגאוגרפי של רבו, קיימות שלוש דעות שונות:
מדברי הרמב"ם (תלמוד תורה, ה,ט) נראה שאין שום הלכה הייחודית לתלמיד חבר כלפי רבו, ולכן גם יהיה מותר להורות אף במקום רבו.
מדברי רבינו ירוחם נראה שתלמיד-חבר אסור לפסוק רק בפני רבו, אבל שלא בפני רבו, אפילו בתוך שלוש פרסאות מותר לפסוק.
ראשונים שונים קובעים שלתלמיד חבר אסור להורות בתוך שלוש פרסאות של רבו, ומחוץ לכך מותר.
מידות התלמיד חבר

ר' יוסף אלאשקר בחיבורו מרכבת המשנה למסכת אבות (ו,ה) מביא את מ"ח הדברים של קנין תורה, כשהוא מחלק למי מיועד כל חלק מתוכם. חלוקתו מבוססת על כך שרמות לומדי התורה מתחלקים לארבע: הנמוכה ביותר זה התלמיד, אחריה התלמיד החבר, אחריה 'הרב המורה' ואחרונה הנשיא או הראש. התלמיד חבר, שלדעתו הוא התורגמן של הרב, והוא זה החוזר על דברי הרב לפני אלו שלא מבינים; לכן 'התלמיד החבר' צריך 'להתנהג עם התלמידים' ב-י"ב מידות, והם: (1) שידקדק עם החברים אשר הם תלמידים אצל הרב (ונחשבים כחברים שלו); (2) פלפול התלמידים, יחד עם 'הקטנים אשר לא הגיעו להיות חברים שלו'. (3) כשבא להורות 'צריך שיתישב בדברי רבו', כדי שלא יטעה, ואף צריך לתת טעם לדבריו 'כדי שיתיישב בלב השומעים'. (4) שיהיה בקי במקרא ובמשנה, משום שהוא התורגמן. (5) 'במיעוט שיחה', שלא יישן בעת שהרב מדבר, משום שהוא צריך לחזור על דברי הרב לאלו שאינם מבינים. (6) במיעוט שיחת חולין. (7) במיעוט סחורה. (8) צריך לא להתעסק בעייני תענוג. (9) אפילו שהוא רגיל להיות עם התלמידים, לא ירבה איתם בשחוק, 'אמנם מנהיגם בשמחה ובסבר פנים יפות'. (10) להמעיט בחיי אישות. (11) שלא יהיה קפדן. (12) צריך שיהיה שמח בהבנת התלמידים, 'ולא יתקנא במעלתם'.
תלמידים-חברים מפורסמים

בספרות היהודית השונה מופיעים דוגמאות רבות לתלמיד חבר.
תקופת התנאים:
רבי פנחס בן יאיר היה תלמיד חבר של רבי יהודה הנשיא.
בן עזאי היה תלמיד חבר של רבי עקיבא (בבא בתרא קנח ע"ב).
תקופת האמוראים:
רבי אלעזר בן פדת תלמיד חבר של רבי יוחנן (ירושלמי, סנהדרין פ"א ה"א).
רבינא היה תלמיד חבר של רב אשי (ערובין סג ע"א).
רב המנונא תלמיד חבר של רב חסדא (ערובין סג ע"א).
רב ירמיה בר אבא תלמיד חבר של רב (ברכות כז ע"ב)
רב הונא כמו תלמיד חבר לרב אסי (רא"ש, ברכות פ"ה סימן כ)
רב כהנא ורב אסי תלמידים חברים לרב. (תוספות בבא בתרא סב ע"א).
רבי יוסי הגלילי תלמיד חבר לרבי עקיבא. (תוספות עבודה זרה מה).
תקופת הראשונים:
רבי יוסף קרא היה תלמיד חבר של רש"י.
רבי יוסף בן יהודה בן עקנין כונה כתלמיד חבר של הרמב"ם (כפי שנטען על ידי ר"ש צרצא בספרו מקור חיים).
תקופת האחרונים:
האר"י היה תלמיד חבר של רבי בצלאל אשכנזי.
רבי יצחק אלחנן ספקטור היה תלמיד חבר של רבי יהושע לייב דיסקין (הרב מבריסק).
ראו גם

ראש ישיבה
רב
תלמיד
סנהדרין
הערות שוליים

↑  ר' יוסף אלאשקר, מרכבת המשנה אבות פרק ו משנה ה.
↑  בבא בתרא קנח ע"ב; ערובין סג ע"א.
1 2  הלכות גדולות סימן א פרק רביעי; תשובות הגאונים - הרכבי סימן רנז.
↑  שקלים פ"ג ה"א; ראש השנה פ"א ה"א; בבא בתרא סוף פ"ט.
↑  רא"ש, ברכות פרק ה סימן כ.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ס"ג, עמוד א'.
↑  תולדות אדם וחוה, נתיב ב חלק ה.
↑  תוספות לעירובין סב ע"ב ד"ה רב חסדא; ריטב"א עירובין סג ע"א ד"ה והנכון בעיני, וציין שזו גם דעת ר"י הזקן.
↑  שנת ר"ל עד שנת ש' (1470-1540 לספה"נ), בעל הספר 'צפנת פענח'.