stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איגרות חוב חברתיות
מדידת תשואה של איגרות החוב החברתיות > איגרת חוב חברתית מול איגרת חוב רגילה

על אף שמן, איגרות החוב החברתיות אינן זהות לאיגרות חוב המוכרות בשוק ההון, וזאת משום שאין ריבית ותשלומים קבועים מראש, אלא שהתשואה היא תוצאתית ואינה ידועה מראש. בנוסף, לא מובטח למשקיעים החזר ודאי של השקעתם הראשונית, או תשואה מינימלית כלשהי. בשל מבנה השקעה זה, קיים תמריץ חזק מאוד לטייב ולייעל את הפרויקט.
בסוף הפרויקט - המוגבל בדרך כלל למספר שנים ולמספר מחזורי התערבות - מועבר הידע שנצבר לגופים הציבוריים והחברתיים. בכך משמשת איגרת החוב החברתית גם כלי לפיתוח תוכניות התערבות עתידיות עבור גופים ציבוריים ולבחינת שינויי מדיניות.
הבסיס הרעיוני למודל

בעשורים האחרונים, ממשלות רבות בעולם משתמשות בעמותות ובגופים פרטיים כגורמי ביצוע כחלק ממדיניות לייעול השירות הציבורי. מקורות המימון לפעילותם הוא בעיקר כספי ממשלה ורשויות מקומיות וכן כספי תרומות ופילנתרופיה. ארגונים אלו - בשל קושי ארגוני או ניהולי או מגבלה רגולטורית - מצויים לרוב בקושי תקציבי ומחסור במקורות מימון על אף התרומה האדירה שלהם לקידום החברתי. במקביל, ארגונים אלו הם בעלי אפיונים דומים לאלו של עסק ונדרשים לניהול מקצועי ושיקולי מימון ותקציב קפדניים. לאור האתגרים התקציביים, פעמים רבות גופים אלו אינם מודדים את מידת ההצלחה שלהם בהובלת שינוי חברתי, וכך למעשה, לא ניתן לייעל את השירותים. בנוסף, זהו מצב בו חסרים מתווכים פיננסיים מקצועיים היודעים לשכלל את מקורות ההון ולפתח כלים פיננסיים לצד ידע מקצועי ניהולי.
הגורם המרכזי במודל היא הממשלה והרגולטורים הפועלים מטעמה שכן תמיכה באמצעות הסרת חסמים רגולטורים, יזמה ופיתוח תפיסה חדשנית מאפשרים קידום חברתי לצד הפקת יתרונות כלכליים למשקיעים. הממשלה לא מבצעת את הפרויקטים המוצעים בעצמה, מסיבות שונות, בין היתר משום שמדובר בתוכניות שנכשלו, או שמדובר בפרויקט ניסיוני חדש, והממשלה מעדיפה להעביר סיכון זה לגורם חיצוני ולתגמל אותו רק אם הפרויקט הצליח על פי מדדים שנקבעים מראש.
אג"ח חברתיות בעולם

הפערים בעולם בין מדינות בהן קיים אג"ח חברתי לבין כאלה שטרם שילבו זאת, הוא עצום. המדינות העיקריות והראשונות אשר אפשרו הנפקת אג"ח חברתיות הן: קנדה, ארצות הברית, בריטניה וסקוטלנד, אירלנד, גרמניה, הודו, אוסטרליה, דרום אפריקה, מוזמביק, אוגנדה וישראל. בשנים האחרונות הצטרפו מספר מדינות אפריקה, יפן ומדינות בדרום אמריקה.
נכון לשנת 2019, קיימות בעולם כ-146 איגרות חוב חברתיות, אשר גייסו עד כה כחצי מיליארד דולר.
בבריטניה, הנושא מפותח ומוכר על ידי הממשלה, וקיימות הנחיות מדויקות והדרכה באתר ייחודי. הממשלה מקדמת יזמות בתחום האג"ח החברתיות והיא בעלת תפקיד חשוב בעיצוב התחום והתמריצים בו. הוענקו תמריצים כלכליים ומיסויים המקלים עם ארגונים חברתיים המקיימים פעילות עסקית, והוקמו מתווכים פיננסיים-חברתיים.
בארצות הברית קיימות מגוון אפשרויות השקעה שמטרתן תשואה כספית לצד השפעה חברתית. הממשלה הפדרלית מעודדת התפתחות התחום ויזמה הסדרים מיוחדים המעניקים למשקיעים תמריץ להשקיע בתחומים הסובלים מתת השקעה. המעורבות הממשלתית מאפשרת זיכויי מס, מתן היתרים, חקיקה המאפשרת למלכ"רים להנפיק אג"ח למימון פעילותן והריבית פטורה ממס וכן השקעות ישירות של הממשלה בתוכניות פדרליות המעודדות השקעות חברתיות.
באוסטרליה, קיימת מודעות גבוהה מאוד לתחום, והממשלה הקימה משרד להשקעות חברתיות המעודד מעורבות והשקעות באמצעות פרסום מדריכי פעולה, מודלים למימון, הנחיות ומצגות וכן הטבות מס ותמיכה באמצעות אינקובטורים מסייעים.
אג"ח חברתיות בעולם > בישראל

מדינת ישראל הייתה בין המדינות הראשונות בעולם בה התפתח תחום האג"ח החברתיות, כבר בשנת 2013, עם הקמתה של החברה לתועלת הציבור הראשונה שהציעה אג"ח חברתי, SFI - Social Finance Israel, חברה אחות לחברה הבריטית SF UK ולחברה האמריקאית SF US שהקים סר רונלד כהן, אשר הוגדר בתקשורת כאב הרוחני של ההשקעות החברתיות. המשקיעים בישראל באג"ח חברתיות הם לרוב משקיעים בעלי הון, ניסיון והכרות עם מכשירים פיננסיים ומימוניים ובעלי מודעות חברתית ורצון לתרום. נכון לשנת 2019, בישראל, האג"ח אינן מוצעות לציבור הרחב.
מדינת ישראל טרם הכריזה על מדיניות סדורה ורשמית בעניין אג"ח חברתיות, אולם משתפת פעולה בתחומים מסוימים עם גופי השקעה חברתיים כגון SFI בפרויקטים של תגבור לימודי מתמטיקה בבתי ספר תיכוניים באוכלוסייה הבדואית, צמצום סוכרת מסוג 2, צמצום נשירה מההשכלה הגבוהה בתחום המדעים, ועוד.
ביקורת על אג"ח חברתיות

על אף המענה החדשני שנותנות איגרות החוב החברתיות, הרי שקיימות מספר ביקורות על מכשיר פיננסי חברתי זה:
השקעה ראשונית: הפרויקטים רחבי היקף וזקוקים להשקעה ראשונית גבוהה מאוד בדרך כלל, ודורשים ניהול קפדני ופיקוח צמוד.
השקעה אקסקלוסיבית: נכון להיום, מדובר בהשקעה המתאפשרת לגורמים מתוחכמים בלבד ואינה מוצעת לציבור הרחב.
בעיות מדידה: לעיתים מדידת הצלחת פרויקט אינה מובהקת או ברורה ומדדי ההצלחה קשים להערכה או משתנים, נתון המייצר קושי ומאריך את זמן הפיתוח של הפרויקטים.
אי הצלחה: אם הפרויקט לא הצליח, הרי שההשקעה יורדת לטמיון ואינה מוחזרת למשקיעים, וזו תיחשב תרומה מבחינתם. בכך מהווה האיגרת הלכה למעשה השקעת הון סיכון ולא השקעת אג"ח מובהקת.
מוטה תוצאות: על מנת להראות הצלחה של פרויקט, יטו יזמיו לטפל במקרים הקלים יותר ויזנחו את הבעייתיים אשר עלולים לפגוע בתוצאות, אם כי בהסכם עם הגורם הממשלתי יש לרכיב זה הגנות.
שינוי מדיניות: הממשלה עלולה לשנות מדיניות תוך כדי קיומו של הפרויקט ולשנות את מטרותיו או את מדדי ההצלחה שלו ובכך לידון אותו לכישלון. בהסכם עם הגורם הממשלתי ישנה התחייבות חוזית להגן על המשקיעים במקרה של שינוי מדיניות.
כלים לעידוד הנפקת אג"ח חברתיות

מספר דרכים מוצעות לממשלות על מנת לקדם ולעודד הנפקת אג"ח חברתיות:
הסרת חסמים רגולטורים על מנת לאפשר לגופי השקעה נוספים להיכנס לתחום.
הקמת קרן ממשלתית לתשלום בגין תוצאות חברתיות מוכחות.
העצמת ההשפעה האפקטיבית של הממשלות על התוכניות החברתיות המקודמות.
יצירת תמריצים כלכליים כגון השקעה ראשונית מצד הממשלה, הקלות במס והיתרים לגיוס כספים.
יצירת מודלים וסטנדרטים לרבות מידע נגיש לציבור לבניית אג"ח חברתיות.
הקמת חממות או אינקובטורים לתמיכה בגופים המציעים אג"ח חברתיות.
דוגמאות לכל אחת מהדרכים לעיל מצויות במדינות שונות, ובמיוחד בבריטניה, ארצות הברית ואוסטרליה. בנוסף, מציעה חברת SFI להעלות את המודעות להשקעות חברתיות באמצעות הסדרת מדיניות המיסוי למשקיעים באג"ח חברתיות, רתימת מקורות הון שאינם בשימוש כגון חשבונות בנק רדומים לטובת השקעות, והקמת קרן תשלומים לאג"ח חברתיות.
הערות שוליים

↑  SFI UK, איגרות חוב חברתיות בעולם
↑  ממשלת בריטניה, הנחיות - מהן אג"ח חברתיות, באתר https://www.gov.uk
↑  UK government, מהן אג"ח חברתיות? סרטון
↑  US National Advisory Board on Impact Investing, כיצד צעדים חכמים של מדיניות יכולים לטלטל את ההשקעות החברתיות ומדוע זה דחוף, ‏יוני, 2014
↑  יד הנדיב, תקציר דו"ח "שוק חברתי לישראל" שנכתב על-ידי יד הנדיב, באתר http://wiki.sheatufim.org.il/
↑  ממשלת אוסטרליה, המשרד להשקעות חברתיות, באתר https://www.osii.nsw.gov.au/
↑  משרד האוצר, אוסטרליה, נייר עמדה בנושא השקעות חברתיות באוסטרליה, ‏27.2.2017
1 2  אתר החברה לתועלת הציבור SFI, באתר http://www.socialfinance.org.il/
↑  Financial Times, איגרות החוב החברתיות הגדולות בעולם, באתר https://www.ft.com, ‏4.12.2018
↑  SFI, קידום סקטור האג"ח החברתיות בישראל, באתר http://www.socialfinance.org.il
הגורמים המשתתפים באגח חברתיות
אילנית לילדים

"אילנית לילדים" הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה לאור באוקטובר 1970 חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג YAN-14141. הוא פורסם על גבי תקליט בלבד, וממשיך את הכיוון האומנתי בו בחרה אילנית להתמקד ב"עמיחי בגבול ירדן, אילנית בשירי ילדים", אלבומה הקודם. בין השירים שהפכו למוכרים ומצליחים מאוד בזמר העברי לילדים הם "סבא ירח", שנכתב והולחן על ידי שייקה פייקוב ו"עד מאה ועשרים", שנכתב והולחן על ידי יחיאל מוהר סשה ארגוב.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | על הדבש  | 2:33 |
| 2. | סבא ירח  | 2:13 |
| 3. | חומי בן שנה  | 2:15 |
| 4. | שני מלאכים שם בשמים  | 2:03 |
| 5. | הצל  | 1:43 |
| 6. | לו יכולתי  | 2:45 |
| 7. | כאשר בתי, עינת  | 2:11 |
| 8. | בילי ונילי  | 1:33 |
| 9. | דני והרקיע  | 1:39 |
| 10. | עד מאה ועשרים  | 1:45 |
| 11. | בואו ונחגוג  | 1:35 |
| 12. | מתנה לאימא  | 2:25 |
| 13. | ההפסקה הגדולה  | 1:49 |
הערות שוליים

↑  אילנית לילדים באתר סטריאו ומונו
↑  ⁨⁨מעריב⁩, 20 אוקטובר 1970⁩, עמוד 1
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: bab3db77-d086-4720-849b-f082100b8908
איזבל (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  ויליאם ויילר 
 הופק בידי:  האל ואליס, ויליאם ויילר 
 תסריט:  אוון דייוויס
 עריכה:  וורן לאו 
 שחקנים ראשיים:  בטי דייוויס   הנרי פונדה   ג'ורג' ברנט
 מוזיקה:  מקס שטיינר 
 צילום:  ארנסט הולר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  האחים וורנר, Warner Bros. Pictures 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 במרץ 1938
 משך הקרנה:  103 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה 
 תקציב:  $1,250,000
 פרסים:  פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (פיי ביינטר)  פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר (בטי דייוויס)  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
איזבל (באנגלית: Jezebel) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1938 בבימויו של ויליאם ויילר. בסרט משחקים בטי דייוויס, הנרי פונדה, ג'ורג' ברנט, דונלד קריספ ופיי ביינטר.
הסרט זכה להצלחה כלכלית ולביקורות חיוביות. הוא היה מועמד לחמישה פרסי אוסקר וזכה בשניים.
ב-2009 נבחר הסרט לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית על ידי ספריית הקונגרס עקב תרומתו לקולנוע.
הפקה

הסרט מבוסס על מחזה כושל משנת 1933, שבו שיחקה מרים הופקינס בתפקיד ראשי.
ג'פרי לין היה אמור לשחק במקור בסרט בתור פרסטון דילארד, אך מפיקי המחזה שבו השתתף באותה תקופה סירבו לאשר לו להשתתף בסרט, והנרי פונדה קיבל את התפקיד. בנוסף, אניטה לואיס הייתה אמורה לגלם את בל מאסיי ואדמונד גולדינג היה אמור לביים את הסרט.
תפקיד גילום דמותה של ג'ולי מרסדן הוצע לבטי דייוויס לאחר שלא זכתה בתפקיד סקרלט או'הרה בסרט "חלף עם הרוח" (שניתן לויוויאן לי).
הסרט התעכב במהלך הצילומים עקב צילום מרובה של סצנת הרכיבה של דייוויס ולידת בתו של פונדה, (ג'יין פונדה).
לסרט נעשו מספר אתחולים בכיכובם של דייוויס, ג'ין ארתור ולורטה יאנג.
צוות שחקנים

בטי דייוויס - ג'ולי מרסדן
הנרי פונדה - פרסטון דילארד
ג'ורג' ברנט - באק קנטרל
דונלד קריספ - ד"ר ליווינגסטון
פיי ביינטר - בל מאסיי
מרגרט לינדזי - איימי ברדפורד-דילארד
ריצ'רד קרומוול - טד דילארד
פרסים ומועמדויות

זכייה בפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר (בטי דייוויס)
זכייה בפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (פיי ביינטר)
מועמדות לפרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר
מועמדות לפרס אוסקר לצילום הטוב ביותר
מועמדות לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
זכייה בפרס פסטיבל הסרטים של ונציה על תרומה אומנותית (ויליאם ויילר)
מועמדות לפרס פסטיבל הסרטים של ונציה לסרט הטוב ביותר
אירוויזיון 1987

| --- | --- |

 מספר התחרות:  32
 גמר:  9 במאי 1987
 מנחים:  ויקטור לאסלו
 רשת השידור המפיקה:  בלגיה RTBF
 מיקום האירוע:  בלגיה פארק הייזל, בריסל, בלגיה
 השיר הזוכה:  אירלנד אירלנד – "Hold Me Now" ("החזיקי אותי עכשיו") בביצוע ג'וני לוגאן
 שיטת הניקוד:  בכל מדינה חבר שופטים, המעניק 1–8, 10 או 12 נקודות ל-10 שירים נבחרים
 מספר משתתפות:  22
 מדינות שחוזרות לאחר פרישה:  איטליה איטליה יוון יוון
 סיימו עם 0 נקודות:  טורקיה טורקיה
 המדינות המשתתפות
 
   המדינות המשתתפות  מדינות שהשתתפו בעבר אך לא השנה
 → אירוויזיון 1986 אירוויזיון 1988 ← 
 
תחרות האירוויזיון של 1987, התחרות השלושים ושתיים במספר, נערכה ב-9 במאי 1987 בבריסל, לאחר ניצחון בלגיה באירוויזיון 1986. מנחת האירוע הייתה הזמרת ויקטור לסלו (Viktor Lazlo).
המדינה המנצחת הייתה אירלנד עם השיר "Hold me now". את השיר שר ג'וני לוגאן (שזכה גם באירוויזיון 1980 וכתב את השיר הזוכה של אירוויזיון 1992).
במקום השני זכתה גרמניה עם השיר "Laß die Sonne in dein Herz" ("תן לשמש להיכנס ללבך") של להקת ווינד (רוח). זה היה ה'כמעט' השני של הלהקה: גם באירוויזיון 1985 הם זכו במקום השני. במקום השלישי זכו הצמד האיטלקי אומברטו טוצי וראף (Raf) עם השיר "Gente di mare" ("אנשי הים").
כמו הלהקה הגרמנית, גם הזמר האוסטרי גארי לוקס (Gary Lux), שב לאירוויזיון לאחר שנתיים עם השיר "Nur noch Gefühl".
את ישראל ייצגו הצמד דטנר וקושניר (שהורכב מנתן דטנר ואבי קושניר) עם "שיר הבטלנים", שזכה במקום השמיני עם 73 נקודות. חייו של הצמד היו קצרים: הם הפיקו שיר נוסף ולאחר מכן התפרקו. השיר עצמו זכה להצלחה מסוימת באירופה, במיוחד בקרב ילדים, והוא תורגם והושר במספר שפות.
השירים המשתתפים

| סדר | מדינה | שפה | שם המבצע | שם השיר | תרגום | מיקום | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | נורווגיה נורווגיה | נורווגית | קייט | Mitt liv | חיי | 9 | 65 |
| 2 | ישראל ישראל | עברית | דטנר וקושניר | שיר הבטלנים | — | 8 | 73 |
| 3 | אוסטריה אוסטריה | גרמנית | גארי לוקס | Nur noch Gefühl | רק רגשות | 20 | 8 |
| 4 | איסלנד איסלנד | איסלנדית | האלה מרגרט | Hægt og hljótt | לאט ובשקט | 16 | 28 |
| 5 | בלגיה בלגיה | הולנדית | ליליאן סן-פייר | Soldiers of love | חיילי האהבה | 11 | 56 |
| 6 | שוודיה שוודיה | שוודית | לוטה אנגברג | Boogaloo, dansa rock'n rolla | בוגאלו, רוקדים רוקנרול | 12 | 50 |

| 7 | איטליה איטליה | איטלקית | אומברטו טוצי וראף | Gente di mare | אנשי הים | 3 | 103 |
| 8 | פורטוגל פורטוגל | פורטוגזית | נוודה | Neste barco à vela | בסירה השטה | 18 | 15 |
| 9 | ספרד ספרד | ספרדית | פטריסיה קראוס | No estás solo | אתה לא לבד | 19 | 10 |

| 10 | טורקיה טורקיה | טורקית | סייאל טאנר ולהקת לוקומוטיף | Şarkım sevgi üstüne | שירי מדבר על אהבה | 22 | 0 |
| 11 | יוון יוון | יוונית | באנג | Στοπ‏ (Stop) | עצור | 10 | 64 |
| 12 | הולנד הולנד | הולנדית | מרגה בולט | Rechtop in de wind | זקופה ברוח | 5 | 83 |
| 13 | לוקסמבורג לוקסמבורג | צרפתית | פלסטיק ברטרנד | Amour, amour | אהבה, אהבה | 21 | 4 |
| 14 | בריטניה בריטניה | אנגלית | ריקי | Only the light | רק האור | 13 | 47 |
| 15 | צרפת צרפת | צרפתית | כריסטין מינייה | Les mots d'amour n'ont pas de dimanche | למילות האהבה אין את יום ראשון | 14 | 44 |

| 16 | גרמניה גרמניה | גרמנית | ווינד | Laß die Sonne in dein Herz | תן לשמש להיכנס לליבך | 2 | 141 |
| 17 | קפריסין קפריסין | יוונית | אלכסיה | Άσπρο-μαύρο‏ (Aspro-mavro) | לבן-שחור | 7 | 80 |
| 18 | פינלנד פינלנד | פינית | ויקי רוסטי ולהקת בולווארד | Sata salamaa | מאה ברקים | 15 | 32 |
| 19 | דנמרק דנמרק | דנית | אן-קתרין הרדורף והנערים | En lille melodi | מנגינה קטנה | 5 | 83 |
| 20 | אירלנד אירלנד | אנגלית | ג'וני לוגן | Hold Me Now | חבקי אותי עכשיו | 1 | 172 |
| 21 | יוגוסלביה יוגוסלביה | קרואטית | נובי פוסילי | Ja sam za ples | אני מוכנה לרקוד | 4 | 92 |
| 22 | שווייץ שווייץ | צרפתית | קרול ריץ' | Moitié, moitié | חצי-חצי | 17 | 26 |
מבצעים חוזרים בתחרות

| מבצע | מדינה | שנים קודמות |
| --- | --- | --- |
| ג'וני לוגן | אירלנד אירלנד | 1980 (מקום ראשון) |
| אלכסיה | קפריסין קפריסין | 1981 (מקום 6) (חלק מההרכב Island) |
| גארי לוקס | אוסטריה אוסטריה | 1983 (מקום 9) (חלק מההרכב Westend) 1985 (מקום 8) |
| להקת רוח | גרמניה גרמניה | 1985 (מקום שני) |
מגישי הניקוד

ישראל ישראל – יצחק שמעוני
אוסטריה אוסטריה – טיליה הרולד
לוקסמבורג לוקסמבורג – פרדריק רייס
ראו גם

קדם-אירוויזיון 1987
אוסקה

ערך זה עוסק בעיר ביפן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מגדל גייט טאוור
אוסקה (ביפנית: 大阪市, ‏Ōsaka-shi) היא העיר השלישית בגודלה ביפן ובירת מחוז אוסקה בחבל קנסאי שעל האי הונשו. נכון ל-1 ביולי 2021 העיר מונה מעל 2.7 מיליון איש. אוכלוסיית היוממות של העיר היא השנייה בגודלה ביפן, אחרי טוקיו. העיר ממוקמת בחבל הארץ קנסאי שבהונשו, על גדת נהר היודו באזור מפרץ אוסקה. אוסקה היא מרכז כלכלי היסטורי של יפן, בה נמצאת בורסת אוסקה ופועלים תאגידי אלקטרוניקה גדולים כגון פנסוניק ושארפ. העיר שימשה לתקופות קצרות כמקום מושבם של קיסרי יפן. נקודת ציון משמעותית בעיר היא טירת אוסקה.
אוסקה דורגה תשיעית לצד אוקלנד (אחרי ונקובר) בדירוג הערים שהכי טוב לחיות בהן על פי הסקר השנתי של אקונומיסט וחברת EIU, שפורסם ביוני 2024. הסקר מדרג 173 ערים ברחבי העולם ובוחן חמש קטגוריות: יציבות, מערכת הבריאות, תרבות וסביבה, חינוך ותשתיות.
היסטוריה

האזור בו נמצאת העיר אוסקה נקרא בעבר נאניווה (Naniwa). הקיסר קוֹטוֹקוּ הפך את האזור לבירתו וכינה אותו Naniwa-no-miya שפירושו 'בירת נאניווה'. לא ברור מתי שונה שמה של העיר מנאניווה לאוסקה, אך השימוש הראשון הידוע בשם אוסקה היה בשנת 1496. מאז ומתמיד היה האזור קישור מרכזי בין הים ליבשה, בין יאמטו (שהיום נקראת נארה) ובין סין וקוריאה.
החל במאה השלישית הופיעו ביפן תלי קבורה גדולים, הקרויים קופון. הגדול שבתילים אלה מצוי באזור אוסקה ומיוחס לקיסר נינטוקו, שלפי המסורת מלך במאה הרביעית. דרומית ממרכז אוסקה נמצאים קברי מוזו שבסאקאי.
על פי רישומים היסטוריים, היפנים תושבי יָאמוֹטוֹ הגיעו לאזור לראשונה בשנת 663. הם נתקלו בהתנגדות מצד התושבים המקומיים ונלחמו בהם במשך 5 שנים שבסיומן הכתירו את הקיסר שלהם. נאניווה נוסדה בשנת 683 על ידי הקיסר תֶמוּ. הנסיך שוטוקו בנה בה את מקדש שיטנוג'י ("מקדש לאלים של ארבע רוחות השמים").
במאות השביעית והשמינית נאניווה שימשה כמקום הנופש של קיסרי יפן וכעיר נמל מרכזית. עם המעבר של בית המשפט הקיסרי למחוזות אחרים, חדלה נאניווה לשמש כעיר הבירה בשנת 745 אך המשיכה לשמש כנמל חשוב, עד לשקיעתה במאה ה-15.
בשנת 1496 מייסדי השין-בודהיזם החליטו להקים את מקדשם המרכזי על חורבות ארמון נאניווה. הדבר הביא להתנגדות מצד המצביא אודה נובונאגה, שבשנת 1570 החל במצור על המקדש. מצור זה נמשך 10 שנים ובסופו נכנעו הנזירים, המקדש נחרב ובמקומו הוקם 'מבצר אוסקה' עבור השליט הפיאודלי טויוטומי הידיושי. בשנת 1615 האשים אייאסו טוקוגאווה את הידיורי, בנו של הידיושי, בקשירת קשר נגדו ושלח צבא של 200,000 חיילים לכבוש את מבצר אוסקה, שמספר מגיניו הגיע ל-100,000. אחרי מצור של חודש ימים נפל המבצר והועלה באש.
במשך זמן רב אוסקה הייתה מרכז מסחרי חשוב ביפן כשאחוז גדול מהאוכלוסייה השתייך למעמד הסוחרים. במהלך תקופת אדו, אוסקה הפכה לאחת מארבע הערים הגדולות ביפן והשיבה לעצמה את מעמדה כעיר נמל חשובה וגדולה. מעמדה של אוסקה כעיר הוכרז ב-1 בספטמבר 1956 על ידי חוק ממשלתי.
בשנת 1970 התקיימה בעיר התערוכה העולמית אקספו 70', התערוכה העולמית הראשונה שהתקיימה ביבשת אסיה ומן הגדולות בהיסטוריה. 77 מדינות הציגו בתערוכה וביקרו בה 64,218,770 מבקרים.
נכון לשנת 2007, העיר אוסקה מונה 2,636,257 תושבים וצפיפותה 11,869 לכל קמ"ר.
תושבי אוסקה מדברים בניב המכונה אוסקה-בֶּן, המאופיין בעיקר על ידי השימוש בסיומת הֶן במקום נַאִי עבור שלילת פעלים.
על פי ההערכות, ישנם כ-118,000 תושבים זרים בעיר אוסקה. 91,500 התושבים הקוריאנים מרוכזים בעיקר באזור אִיקוּנוֹ.
גאוגרפיה ואקלים

העיר ממוקמת בחבל הארץ קנסאי שבהונשו, על גדת נהר היודו באזור מפרץ אוסקה.
את מרכז אוסקה ניתן לחלק לעיר התחתית ולעיר העילית, הידועים כקיטה (北, צפון) ומינאמי (南, דרום). בקיטה נמצא אזור אומדה והשכונות הסובבות אותו, ובו נמצאים עסקים רבים וכן תחנת אוסקה. בקיטה ובנקנושימה הסמוכה נמצאים מרבים גורדי השחקים. ב-2014 נחנך גורד השחקים אבנו הארוקס שהוא הגבוה ביפן ומתנשא לגובה של 300 מטר. במינאמי נמצאים אזורי המסחר של נאמבה ושינסאיבשי וכן שכונת דוטונבורי.
| אקלים באוסקה> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים באוסקה> ינואר.9.5.2.8.45.4 | אקלים באוסקה> פברואר.10.2.2.9.61.7 | אקלים באוסקה> מרץ.13.7.5.6.104.2 | אקלים באוסקה> אפריל.19.9.10.7.103.8 | אקלים באוסקה> מאי.24.5.15.6.145.5 | אקלים באוסקה> יוני.27.8.20.184.5 | אקלים באוסקה> יולי.31.6.24.3.157 | אקלים באוסקה> אוגוסט.33.4.25.4.90.9 | אקלים באוסקה> ספטמבר.29.3.21.7.160.7 | אקלים באוסקה> אוקטובר.23.3.15.5.112.3 | אקלים באוסקה> נובמבר.17.6.9.9.69.3 | אקלים באוסקה> דצמבר.12.3.5.1.43.8 | אקלים באוסקה> שנה.21.1.13.3.1,279 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: אוסקה, באתר ויקיפדיה האנגלית
תחבורה

נמל התעופה הבינלאומי של אוסקה משמש בעיקר כנמל תעופה לטיסות פנים וטיסות מטען בינלאומיות. לעומתו משמש נמל התעופה הבינלאומי של קנסאי לטיסות הבינלאומיות של העיר וכן של אזור מפרץ אוסקה.
ערים תאומות

גרמניה המבורג, גרמניה
ארצות הברית שיקגו, ארצות הברית
ברזיל סאו פאולו, ברזיל
אוסטרליה מלבורן, אוסטרליה
ארגנטינה בואנוס איירס, ארגנטינה
ראו גם

המוזיאון הלאומי לאמנות של אוסקה
הערות שוליים

↑  Tamara Hardingham-Gill, The world’s most liveable cities for 2024, CNN, ‏2024-06-27 (באנגלית)
↑   תל אביב נפלה 20 מקומות בדירוג הערים שהכי טוב לחיות בהן, באתר הארץ, 27 ביוני 2024
↑  Tamara Hardingham-Gill, The world’s most liveable cities for 2024, CNN, ‏2024-06-27 (באנגלית)
↑  בפרסום הרשמי נאמר 76 מדינות+הונג קונג
↑  אתר יפני המוקדש לתערוכה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561931405171  BNE: XX5747781  BnF: cb15283394k (data)  CiNii: DA00489840  GND: 4043961-6  ISNI: 0000 0004 0616 2721  LCCN: n80022951  MusicBrainz: 30bcaa92-9870-4798-be1a-4e0036755316  NARA: 10044805  NDL: 00257146  NKC: ge283684  NLG: 223272  NSK: 000646694  SELIBR: 156055  SUDOC: 027238202  VIAF: 122548794   WorldCat (עם VIAF): 122548794 
בניין אומדה סקיי הוא אחד המבנים הגבוהים והידועים בנוף של העיר אוסקה
אירנה (בת תלמי)

אירנה (ביוונית: Εἰρήνη; המאה ה-3 לפנה"ס) הייתה נסיכה מצרית מבית תלמי, בתם של המלך תלמי הראשון ותאיס.
ביוגרפיה

אירנה הייתה בתו של תלמי הראשון מלך מצרים, ואשתו תאיס שהייתה הטאירה מאתונה ושימשה כפילגשו זמן רב. לא ברור כמה חוקיים היו נישואיהם של הוריה. היו לה שני אחים מאב ומאם: לאגוס, ולאונטיסקוס. לא ידועים תאריכי הלידה והמוות שלה.
על פי הידוע היא נישאה לאונוסטוס (Eunostos), מלך סולוי בקפריסין. הנישואים התרחשו ככל הנראה בין השנים 315-320 לפנה"ס, ונועדו לחזק את הקשר של מצרים עם הערים הקפריסאיות. מעבר לכך לא ידוע עליה דבר.
הערות שוליים

↑  Walter M. Ellis, Ptolemy of Egypt, Routledge, London, 1994, p. 15.
↑  לאגוס באתר Ptolemic Dynasty
↑  לאונטיסקוס באתר Ptolemic Dynasty
↑  אתנאיוס, "משתה החכמים", ספר שלושה עשר, 37.
↑  אירנה באתר Ptolemic Dynasty
אירן שפיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1983 (בת 41 בערך) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  paracanoe 
 מאמן:  ויטלי דרוזר
 
אירן שפיר (נולדה ב-1983) היא ספורטאית פאראלימפית בחתירה, נציגת ישראל במשחקים הפאראלימפיים פריז (2024).
ביוגרפיה

שפיר שירתה בצה"ל כקצינת חימוש באוגדה 36 ובגדודי חי"ר. סיימה תואר ראשון ברוקחות ועבדה כרוקחת, ולאחר מכן סיימה תואר דוקטור ברפואה והתמחתה ברפואת משפחה.
שפיר נפצעה קשה בשנת 2019 באימוני אקרובטיקה ומרותקת לכיסא גלגלים. אחרי הפציעה התחילה באימוני ספורט במסגרת בית הלוחם ובמרכז דניאל עמיחי ללימודי חתירה וימאות.
בשנת 2022 הגיעה למקום הרביעי באליפות אירופה לחתירה בקאנו לאחר שסיימה את מקצה ה-200 מטרים בזמן של 1:20.88 דקות.
בשנת 2023 התחרתה באליפות העולם וסיימה בשלב חצי הגמר במקום החמישי לאחר שסיימה בזמן של 1:13.45 דקות.
בשנת 2024 התחרתה באליפות העולם וסיימה בשלב חצי הגמר במקום השישי לאחר שסיימה את מקצה ה-200 מטרים בזמן של 1:11.48 דקות.
שפיר תושבת כפר סירקין והיא רופאת משפחה בקופת חולים כללית.