stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התעמלות
ענפי ההתעמלות > טרמפולינה

ענף ההתעמלות על טרמפולינה (אנגלית: Trampoline Gymnastic) הוא ענף התעמלות אולימפי בו מבצעים המתעמלים תרגילים אקרובטיים תוך כדי קפיצה על טרמפולינה. בענף שלוש תחרויות מרכזיות; תחרות יחידים, תחרות זוגות ודאבל מיני טרמפולינה. אליפות העולם הראשונה בהתעמלות על טרמפולינה נערכה בלונדון בשנת 1964. בשנת 2000 הפך הענף לאולימפי והחל מסידני 2000, תחרות היחידים נערכת כחלק מתחרויות ההתעמלות במשחקים האולימפיים.
ענפי ההתעמלות > פס אקרובטיקה

פס אקרובטיקה הוא ענף התעמלות לא אולימפי, המשלב בין יכולות גבוהות מתרגילי קרקע לבין אלו של טרמפולינה. בפס אקרובטיקה, מתעמלים מבצעים תרגיל הכולל סדרה של קפיצות על מזרן באורך של כ-25 מטר שבסופו משטח נחיתה.
תחרויות פס אקרובטיקה במשחקים האולימפיים נערכו פעם אחת בלבד, בלוס אנג'לס 1932. בשנים 1974 עד 1998, תחרויות אליפות העולם בפס אקרובטיקה נכללו כחלק מאליפות העולם באקרובטיקה והחל מסוף שנות האלפיים נערכות אליפויות עולם ייעודיות לפס אקרובטיקה.
ענפי ההתעמלות > התעמלות אקרובטית

התעמלות אקרובטית היא ענף התעמלות לא אולימפי המשלב בין כוח, שיווי משקל, גמישות ודינאמיות. המתעמלים מתחרים בחמש קטגוריות תחרותיות; זוג גברים, זוג נשים, זוג מעורב, קבוצת נשים (3 מתעמלות) וקבוצת גברים (4 מתעמלים). כל התרגילים מבוצעים על גבי משטח לצלילי מוזיקה ומשלבים כוריאוגרפיה, אלמנטים אישיים מענפי התעמלות הקרקע והפס אקרובטיקה, כמו גם אלמנטים צוותיים כגון הקפצות ומבנים של איזון ("פירמידות").
ההתעמלות האקרובטית הופיעה לראשונה כספורט עצמאי ברוסיה הסובייטית בשנות ה-30 של המאה ה-20. התחרות הבינלאומית הראשונה בהתעמלות אקרובטית נערכה בשנת 1957 בוורשה שבפולין. בשנת 1973 הוקם ארגון ההתעמלות האקרובטית הבינלאומי הראשון בשם IFSA, ובשנת 1998 התמזג הארגון עם התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית. אליפות העולם הראשונה בענף התקיימה בשנת 1974 במוסקבה שברוסיה, ואליפות אירופה התקיימה לראשונה בשנת 1978 בריגה שבלטביה. ההתעמלות האקרובטית נכללת בתחרויות משחקי העולם מאז שנת 1993.
ענפי ההתעמלות > התעמלות אירובית

התעמלות אירובית היא ענף התעמלות לא אולימפי אשר מקורו בפעילות אירובית מסורתית, בה המתעמלים נדרשים לבצע דפוסי תנועה אירובית מורכבים, ברציפות ועוצמה גבוהה עם תיאום מדויק למוזיקה. על התרגיל להוכיח תנועה רציפה ומדייקת בשילוב תרגילי גמישות, כוח, אלמנטים אקרובטים ופירמידות מתחום ההתעמלות האקרובטית. בענף שבע קטגוריות תחרותיות; אישית גברים, אישית נשים, זוג מעורב, שלישיות (סוגי שילוב של גברים ונשים), קבוצות (כל שילוב של גברים ונשים), אירובי דאנס (שילוב גברים ונשים) ואירובי מדרגה (שילוב גברים ונשים).
מקורו של הענף בשנות ה-80 של המאה ה-20 בארצות הברית, אז נערכו תחרויות לאומיות ראשונות בענף. בשנת 1995, התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית הכירה בהתעמלות אירובית כענף התעמלות ומאותה השנה נערכות אליפויות עולם בענף. מאז שנת 1997, נכלל הענף במשחקי העולם, והחל משנת 1999 מתקיימות אליפויות אירופה בענף אשר נערכות אחת לשנתיים.
ענפי ההתעמלות > פארקור

פארקוּר (Parkour) הוא ספורט אתגרי שפותח בצרפת בשנות ה-90 על יסוד תרגולי מכשולים של הקומנדו הצרפתי. עיקר הפארקור הוא ההגעה מנקודה אחת לשנייה בצורה האפקטיבית והמהירה ביותר האפשרית, תוך התגברות על מכשולים בדרך. לעיתים כולל הפארקור ניתור מעל גדרות, מעבר קירות, סיבובים, קפיצה מגג לגג ועוד.
בשנת 2017, במהלך שעורר התנגדות מצד ארגוני התעמלות ופארקור, הוכר הפארקור כענף התעמלות על ידי התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית. בתחרויות רשמיות מתחרים המשתתפים בשתי קטגוריות: ריצה מהירה וסגנון חופשי. אליפות העולם הראשונה צפויה להיערך בשנת 2021 והחל משנת 2022 יכלל הענף במשחקי העולם.
ניקוד

לפי שיטת הניקוד הנוכחית אשר מונהגת מאז שנת 2006, פועלים במקביל שני צוותי שיפוט הבוחנים את רמת הקושי ורמת הביצוע. הניקוד הסופי של כל מתעמל הוא שילוב בין הניקוד של כל צוות. ההבדל העיקרי בשיטת הניקוד הנוכחית, הוא שאין הגבלה תאורטית לציון הסופי.
הצוות האחד בוחן את דרגת הקושי, הרכב התרגיל והשילוב בין האלמנטים. התרגילים האפשריים מחולקים ל-7 דרגות קושי, וביצוע תרגיל ברמת הקושי הגבוהה ביותר (G), מקנה 0.7 נקודות. על המתעמלים לבצע תרגילים מחמש קבוצות אלמנטים, והניקוד המרבי בהיבט זה הוא 2.5 נקודות. כמו כן, על כל שילוב בין תרגילים הם עשויים לקבל 0.1 או 0.2 נקודות. הניקוד הכולל שנותן צוות שיפוט זה נקרא ניקוד D, ואין מגבלה על מספר הנקודות המרבי שניתן לקבל לפיו.
הצוות השני, המעניק ניקוד המכונה ניקוד E, בוחן את הביצוע. ניקוד הבסיס הוא 10 נקודות, ומפחיתים ממנו נקודות בהתאם לרמת הביצוע והטכניקה של המתעמל. חלק מהניקוד בשיטה זו הוא סובייקטיבי, אך על טעויות מסוימות יש להפחית ניקוד קבוע. נפילה ממכשיר גוררת עמה הפחתה של נקודה אחת.
שיטת הניקוד הנוכחית נהגתה אחרי אולימפיאדת אתונה 2004, שם הוכרעה זהות מנצח תחרות הגברים בקרב-רב לאחר טעות שיפוט מעוררת מחלוקת שהטילה בספק את האמינות והאובייקטיביות של מערכת הניקוד. תומכי שיטת הניקוד החדשה סבורים כי זה הוא צעד הכרחי עבור התקדמות הענף תוך כדי קידום של תרגילים עם רמת קושי גבוהה יותר, ואובייקטיביות שיפוטית. מתנגדי השיטה החדשה, ביניהם מאמנים ומתעמלים בולטים, טוענים כי לפי שיטה זו, המתעמלים המבצעים תרגיל ברמת קושי נמוכה יותר, מאבדים את סיכויים לזכות עוד לפני שהתחרות מתחילה.
לפני שנת 2006 ועל פי שיטת הניקוד הקודמת, הציון המקסימלי שמתעמל היה יכול לקבל על תרגיל מסוים הוא 10, כאשר ממנו היו מורידים השופטים נקודות או עשיריות הנקודה על טעויות ואי דיוקים. כיום, כל ארבע שנים, בסיומו של מחזור אולימפי, נהוג לערוך שינויים קטנים בשיטת הניקוד.
התעמלות בישראל

ההתעמלות היא בין ענפי הספורט הראשונים שפעלו בארץ ישראל. בשנת 1906, נוסד מועדון הספורט הראשון בארץ בשם "אגודת המתעמלים הראשון-לציון יפו", לימים מכבי תל אביב, ובראשיתו פעלו 25 מתעמלים והועמדו לרשותם מתח, מקבילים ומשקולות. בשנת 1908 נערכה ברחובות תחרות ההתעמלות המאורגנת הראשונה ובסוף שנות ה-20 ותחילת שנות ה-30 של המאה העשרים נערכו תחרויות התעמלות לראשונה באופן סדיר במסגרת משחקי כינוס הפועל והמכביה. בשנות ה-90   של המאה העשרים חלה התפתחות משמעותית בענף ההתעמלות בישראל עקב העלייה מברית המועצות שהביאה עמה ספורטאים ומאמנים מקצועיים יותר. בסוף שנות האלפיים הגיעו ההישגים המשמעותיים הראשונים בענף עם זכיות במדליות ראשונות מאליפויות עולם, וזכייה במדליה אולימפית ראשונה בטוקיו 2020 (ארטיום דולגופיאט, מדליית זהב).
הגוף המסדיר את ענף ההתעמלות בישראל הוא איגוד ההתעמלות בישראל. הענף נחשב כאחד מהענפים הצומחים ביותר בישראל במהלך העשור השני של המאה ה-21. בחמש השנים שבין 2014 ו-2019 נרשם גידול של 71% במספר העוסקים בהתעמלות בישראל, ובכך הפך ההתעמלות לענף הרביעי מבחינת כמות הספורטאים התחרותיים, אחרי הכדורגל, הכדורסל והכדורעף, עם 3,819 מתעמלים רשומים.
בהתעמלות מכשירים, מתעמלים ישראלים השתתפו לראשונה במשחקים האולימפיים ברומא 1960 (רות אבלס, ראלי בן-יהודה ומרים קארה). במשחקים האולימפיים, לזכות ישראל שתי מדליות בהתעמלות מכשירים; מדליית הזהב בה זכה ארטיום דולגופיאט בתרגיל הקרקע באולימפיאדת טוקיו 2020 ומדליית הכסף בה דולגופיאט זכה באולימפיאדת פריז 2024, שוב בתרגיל הקרקע. באליפויות העולם, לזכות ישראל 6 מדליות, מתוכם 1 זהב, 2 כסף ו-3 ארד.
בהתעמלות אומנותית, המתעמלת הישראלית הראשונה שהשתתפה במשחקים האולימפיים היא ליאת חנינוביץ בלוס אנג'לס 1984. במשחקים האולימפיים, לזכות ישראל שתי מדליות בהתעמלות אמנותית; מדליית הזהב בה זכתה לינוי אשרם בתחרות הקרב רב אישי באולימפיאדת טוקיו ומדליית הכסף מאולימפיאדת פריז 2024 בה זכתה נבחרת ההתעמלות האומנותית בתחרות הקרב-רב הקבוצתי. באליפויות העולם, לזכות ישראל 19 מדליות, מתוכם 2 זהב, 9 כסף ו-8 ארד.
ראו גם

הפדרציה הבינלאומית להתעמלות
התעמלות במשחקים האולימפיים
גימנסיון
אקרובטיקה
קליסטניקס
הערות שוליים

↑  אודות הפדרציה הבינלאומית להתעמלות, האתר הרשמי של הפדרציה הבינלאומית להתעמלות
↑  ‏ γυμνάζω, לקסיקון יווני-אנגלי בספריית פרויקט פרסאוס
↑  אורלי פיישטר, "ההיסטוריה של ההתעמלות האולימפית", ירחון ראש גדול, גיליון 46, יוני 2004
1 2  תולדות ארגון מכבי, אתר מכבי ישראל
↑  טל וולק, ‏הכדורגל הפופולרי ביותר, הג'ודו וההתעמלות משפרים עמדות, באתר גלובס, 5 באוקטובר 2019
| ענפי ספורט אולימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | משחקי הקיץ |  |
| אופניים | אופני BMX • אופני BMX בסגנון חופשי • אופני הרים • אופני כביש • אופני מסלול |  |
| משחקי כדור | בדמינטון • גולף • הוקי שדה • טניס • טניס שולחן • כדורגל • כדוריד • כדורמים • כדורסל • כדורסל 3x3 • כדורעף • כדורעף חופים • רוגבי שביעיות |  |
| ספורט גופני | אתלטיקה • ברייקינג • הרמת משקולות • טיפוס • טריאתלון • ירי תחרותי • סקייטבורדינג • סיף • קרב חמש מודרני • קשתות |  |
| התעמלות | התעמלות אמנותית • התעמלות מכשירים • טרמפולינה |  |
| ספורט ימי | גלישת גלים • חתירה • קאנו/קיאק • שיט |  |
| ענפי קרב | אגרוף • ג'ודו • היאבקות (סגנון חופשי, סגנון יווני רומי) • טאקוונדו |  |
| רכיבה | איוונטינג • רכיבה אמנותית • קפיצות ראווה |  |
| שחייה | קפיצה למים • שחייה תחרותית • שחייה צורנית • שחייה במים פתוחים |  |
| משחקי החורף | משחקי החורף |  |
| ענפי קרח | הוקי קרח • קרלינג |  |
| סקי | ביאתלון • גלישת שלג • סקי אלפיני • סקי בסגנון חופשי • סקי למרחקים • סקי נורדי משולב • קפיצות סקי |  |
| מזחלות | בובסלי • סקלטון • לוז' |  |
| החלקה על הקרח | החלקה אמנותית • החלקה מהירה • החלקה מהירה במסלול קצר |  |
| ענפי עבר במשחקי הקיץ | ענפי עבר במשחקי הקיץ |  |
| ענפי עבר | בייסבול • כדור בסקי • כדור כף יד • כדור מחבט • לקרוס • מרוץ סירות מנוע • משיכת חבל  • סופטבול • פולו • קרוקט • קרוקט אמריקאי • קראטה • קריקט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545703705171  BnF: cb13162671n (data)  GND: 4061266-1  LCCN: sh85058059  NARA: 10646916  NDL: 00572565  NKC: ph120626 
אולם ההתעמלות רופר, פילדלפיה, 1831 לערך
המתעמל הגרמני פביאן המבוכן בתרגיל המתח, אליפות העולם 2007
המתעמלת האומנותית הרוסיה יבגניה קנייבה מבצעת קפיצת שפגאט
חוף חולי

חוף חולי בתאילנד.
מושבת פוקות מצויות בלונג איילנד.
חוף חולי הוא חוף ים המורכב כמעט כולו מחול או מחלקי אדמה דומים כמו בוץ או חצץ ואף אבנים. בדרך כלל חוף כזה הוא שטוח. התנאים בחופים כאלה נוחים הרבה יותר מחופי סלעים ויש בהם יותר בעלי חיים. כמו כן ישנם אנשים רבים המבלים בחופי רחצה כאלה ובחופים דומים. חוף סלעי יכול לכלול גם סלעים שונים ואף צוקים ובמקומות מסוימים גם צמחייה שונה, אך רובו מורכב מחול או מבוץ שטוח. לא תמיד קו הגבול בין שני סוגי החופים ברור. החופים מוצפים פעמיים בכל יום בעת הגאות וחוזרים בשפל, דבר היוצר מרקם חיים מורכב. בעקבות עליית גובה פני הים, חופי חולות רבים עלולים להיות מוצפים.
לאורך השנים ישנם יתר ויותר בנייה לאורך חופים אלה והם נמצאים בסכנה גדולה. הפיתוח יכול לגרום לזיהום, צפיפות אנושית, לכלוכים שנופלים לאנשים, זיהום אור ורעש ובעיות נוספות.
פאונת החוף

החופים יכולים להיראות ריקים מיצורים אך מכילים הרבה חיות קטנות שקשה לראותם. ישנם בחולות מיני צדפות ותולעים שונות (בעיקר תולעים טבעתיות) המסתתרות בקווי השבר של המים ויוצאות בעת הגאות. יצורים נוספים הפועלים כך הם סרטנים שונים, חלזונות, ובאזורים הטרופיים גם יבשתנים, דגים המהלכים על היבשה. החולות משמשים לאזור רבייה לצבי ים, כלבי ים, עופות ימיים מסוימים ואפילו לדגים כמו הטרוטנית וגרוניון קליפורני. בחוף מסתובבים כמה עופות דורסים, עופות ים שונות, שחפים ומיני חופמאים המחפשים יצורים קטנים בחול. בחולות יכולים לבקר גם בעלי חיים יבשתיים כמו שועלים, עורבים, קיפוד החולות וכמה זוחלים כמו תנין הים. באזור יש מעט צמחייה כמו עשבי חולות, חבצלת, מעט אצות קטנות הקרובות למים וטחבים. באזורים הטרופיים ישנם כמה עצים כמו קוקוס, דקליים נוספים ועצי מנגרובים מותאמים למלח.
מתחת למים ישנם יצורי נוספים המתקרבים לאורך הגאויות ובורחים בעת השפל, כמו מיני סוליתאים, חסילונים, כמה כרישים וטריגוניים ועוד. לווייתנאים נדירים בחופים כאלה למעט דולפיניים אך לפעמים נמצאים לווייתנים שהוחפו בקבוצות.
גלריה

חוף בבריטניה המורכב מחול ואבנים
חוף בפורטוגל
חוף בברזיל
עצי קוקוס בפולינזיה הצרפתית
חוף רחצה בניו ג'רזי
חוף בבולגריה
תהילים כ"ב

למנצח על אילת השחר הוא מזמור כ"ב בתהילים (מזמור כ"א בנוסח תרגום השבעים ובוולגטה), הקרוי על שם הפסוק הפותח אותו.
תוכן המזמור

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
המשורר מקונן על צרותיו בפני האל, ומבקש את עזרתו. בפרט, מוטיב חוזר במזמור הוא הקריאה להשגחה פרטית שתציל את המחבר, ואז הוא יוכל לחזור ולהלל את האל.
ביהדות

חז"ל מייחסים את התפילה לדוד המלך (המופיע כמחבר המזמור במפורש), ואולי גם לאסתר המלכה
:
"ותעמד בחצר בית המלך הפנימית" (אסתר, ה', א') – אמר רבי לוי: כיון שהגיעה לבית הצלמים נסתלקה הימנה שכינה. אמרה "אלי אלי למה עזבתני?" (תהלים כ"ב, ב') שמא אתה דן על שוגג כמזיד ועל אונס כרצון, או שמא על שקראתיו כלב שנאמר "הצילה מחרב נפשי מיד כלב יחידתי" (פסוק כא) חזרה וקראתו אריה שנאמר "הושיעני מפי אריה" (פסוק כב)
אמר רבי זירא למה נמשלה אסתר לאילה לומר לך מה אילה רחמה צר וחביבה על בעלה כל שעה ושעה כשעה ראשונה אף אסתר היתה חביבה על אחשורוש כל שעה ושעה כשעה ראשונה. אמר רב אסי: למה נמשלה אסתר לשחר? לומר לך: מה שחר סוף כל הלילה, אף אסתר סוף כל הנסים
ביהדות > בליטורגיה היהודית

לדעת הגר"א ולמנהג הפרושים, הוא נאמר כשיר של יום בפורים.
על פי ספר "קב הישר", נוהגים לומר אותו בתענית אסתר כסגולה לישועה מפורענות, ” וְלָכֵן הַיּוֹשְׁבֵי כְּפָרִים צְרִיכִין...בְּיוֹם תַּעֲנִית אֶסְתֵּר, כִּי יוֹם זֶה הוּא מְסֻגָּל מְאֹד שֶׁיְּקֻבַּל תְּפִלָּתֵנוּ בִּזְכוּת מָרְדְּכַי וְאֶסְתֵּר. וְכָל מִי שֶׁצָּרִיךְ רַחֲמִים עַל אֵיזֶה דָּבָר שֶׁהוּא צָרִיךְ לְהִתְפַּלֵּל, יִקַּח פְּנַאי לְעַצְמוֹ בְּיוֹם הַתַּעֲנִית אֶסְתֵּר, וְיֹאמַר תְּחִלָּה מִזְמוֹר כב בְּסֵפֶר תְּהִלִּים 'אַיֶּלֶת הַשַּׁחַר'.”.
בספר שימוש תהילים נאמר שטוב לומר אותו כדי להינצל מכמה מיני צרות, וכן ל"פתיחת הלב".
כמה פסוקים מתוכו שובצו בתפילת שחרית של כל יום.
פסוק ד' משולב בקדושה דסידרא.
פסוק כ"ט נאמר לאחר אמירת שירת הים.
בנצרות

בברית החדשה הרמזים רבים למזמור, בעיקר במהלך צליבת ישו, שם דורש הכתוב את הנאמר במזמור כמוסב על הצלוב:
תחילת פסוק ב' מצוטטת מפי ישו כ”אֵלִי אֵלִי לְמָה שְׁבַקְתָּנִי” (הבשורה על־פי מתי, פרק כ"ז, פסוק 46)
סוף פסוק ח' ("יַפְטִירוּ בְשָׂפָה יָנִיעוּ רֹאשׁ") נרמז בהתייחסות העוברים והשבים לישו (פסוק 29; בתרגום דליטש: ”וְהָעוֹבְרִים גִּדְּפוּ אוֹתוֹ וַיָּנִיעוּ רֹאשָׁם”)
פסוק ט' נאמר בלעג מפי ראשי הפרושים (פסוק 43)
פסוק י"ט מתאר הטלת גורל על בגדי המשורר, ותיאור דומה מסופר על ישו (פסוק 35).
פסוק כ"ג מצוטט מפיו של ישו באיגרת אל העברים: ”אֲסַפְּרָה שִׁמְךָ לְאֶחָי בְּתוֹךְ קָהָל אֲהַלְלֶךָּ”.
בנצרות > בליטורגיה הקתולית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בתרבות

על המילים "אֱ‍לֹהַי אֶקְרָא יוֹמָם וְלֹא תַעֲנֶה, אֵ-לִי אֵ-לִי לָמָה עֲזַבְתָּנִי" שר הזמר יעקב שוואקי לזכרם של הרוגי האסון במירון בלחן של איצי וולדנר.
על המילים "אלי אלי למה עזבתני" שר החזן יוסלה רוזנבלט מתוך האלבום שירי אידיש מובחרים.
על המילים "אלי אלי למה עזבתני" שר הזמר מרדכי בן דוד.
על המילים "א-לי א-לי למה עזבתני רחוק מישועתי דברי שאגתי, אלקי אקרא יומם ולא תענה ולילה לא דומיה לי, ואתה ה' אל תרחק אילותי לעזרתי חושה" שר הזמר אהרון רזאל שיר פורים מתוך אלבומו משלוח מנגינות לפורים בלחן שלו עצמו.
על המילים "אלי אלי למה" שר הזמר גלעד פוטולסקי מתוך הנשמה לך 8.
בחסידות חב"ד מנגנים על המילים "בך בטחו אבותינו" - מקור הניגון הוא בחסידות דאקשיץ והגיע לחב"ד אחרי שהרב יוחנן גורדון שר אותו בפני הרבי, לניגון אף ביצוע של שולי רנד מתוך סדרת צמאה בעיבוד של נאור כרמי ועקיבא תורג'מן.
על המילים "בך בטחו.. אילך זעקו.." שיר של יואלי קליין, שייע גרוס, אהרלה סמט ומנדי וייס, עיבוד של אלי קליין ואיצי ברי.
על המילים "בך בטחו" שיר של הרב שלמה קרליבך, ללחן זה של קרליבך ביצוע של יצחק מאיר ועקיבא תורג'מן באלבום המניין של יצחק מאיר.
על המילים בך בטחו שיר של ליפא שמלצר מתוך אלבומו געוואלדיג.
על המילים "כי לה' המלוכה" שיר באלבום הנשמה לך 8 של גלעד פוטולסקי.
בך בטחו - נפתלי קמפה באלבום כמלאך.
הקיבוץ איילת השחר נקרא על שם מזמור זה.
ראו גם

תהילים
איילת השחר
ביאורים

↑  ייתכן שהקישור נובע מהעובדה שהבבלים זיהו בין האלה אשתר (שאולי על שמה נקראת אסתר) לבין כוכב נוגה, המכונה גם "איילת השחר" מפני שאורו ניכר עד לעלות השחר[דרוש מקור]
↑  הצליבה מתוארת בכל הבשורות הסינופטיות. הפסוקים להלן מצוטטים מתוך הבשורה על־פי מתי, פרק כ"ז, אך תיאורים דומים מופיעים גם בהבשורה על־פי מרקוס, פרק ט"ו, בהבשורה על־פי לוקאס, פרק כ"ג ובהבשורה על־פי יוחנן, פרק י"ט
↑  לפי חלק מהנוסחים, נאמר בספר יוחנן בפירוש "לְמַלּאת אֵת אֲשֶׁר נֶאֱמַר בְּפִי הַנָּבִיא יְחַלְּקוּ בְגָדַי לָהֶם וְעַל לְבוּשִׁי יַפִּילוּ גוֹרָל".
הערות שוליים

↑  וראה תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ט, עמוד א' שנידון חיבור המזמור בידי אסתר תלוי בשאלה האם מגילת אסתר ניתנה להכתב
↑  מעשה רב, הלכות פורים, סעיף רנ.
↑  קב הישר פרק צז
↑  האיגרת אל העברים, פרק ב', פסוק 12
↑  השיר להאזנה בערוץ היוטיוב הרשמי של יעקב שוואקי
↑  השיר באתר יוטיוב
↑  השיר באתר יוטיוב
↑  השיר להאזנה בערוץ הרשמי של אהרון רזאל ביוטיוב
↑  השיר בערוץ הרשמי של להקת גלעד פוטולסקי ביוטיוב
↑  הניגון להאזנה מתוך קלטות ניחו"ח מתוך אתר בית חב"ד
↑  השיר בערוץ הרשמי של צמאה
↑  אליך זעקו להאזנה ביוטיוב
↑  בך בטחו, שלמה קרליבך, יוטיוב
↑  השיר בערוץ היוטיוב הרשמי של יצחק מאיר
↑  בך בטחו, ליפא שמלצר, געוואלדיג, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  השיר בערוץ הרשמי של גלעד פוטולסקי
| פורים |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות  • רעשן • בובת המן |  |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגי תוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |  |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |  |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • תן כתף • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |  |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |  |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |  |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |  |
חגי ישראל ומועדיו
| מזמורי ספר תהילים |
| --- | --- | --- |
| מזמורים בנוסח המסורה | א' • ב' • ג' • ד' • ה' • ו' • ז' • ח' • ט' • י' • י"א • י"ב • י"ג • י"ד • ט"ו • ט"ז • י"ז • י"ח • י"ט • כ' • כ"א • כ"ב • כ"ג • כ"ד • כ"ה • כ"ו • כ"ז • כ"ח • כ"ט • ל' • ל"א • ל"ב • ל"ג • ל"ד • ל"ה • ל"ו • ל"ז • ל"ח • ל"ט • מ'  • מ"א • מ"ב • מ"ג • מ"ד • מ"ה • מ"ו • מ"ז • מ"ח • מ"ט • נ' • נ"א • נ"ב • נ"ג • נ"ד • נ"ה • נ"ו • נ"ז • נ"ח • נ"ט • ס' • ס"א • ס"ב • ס"ג • ס"ד • ס"ה • ס"ו • ס"ז • ס"ח • ס"ט • ע' • ע"א • ע"ב • ע"ג • ע"ד • ע"ה • ע"ו • ע"ז • ע"ח • ע"ט • פ'  • פ"א • פ"ב • פ"ג • פ"ד • פ"ה • פ"ו • פ"ז • פ"ח • פ"ט • צ' • צ"א • צ"ב • צ"ג • צ"ד • צ"ה • צ"ו • צ"ז • צ"ח • צ"ט • ק' • ק"א • ק"ב • ק"ג • ק"ד • ק"ה • ק"ו • ק"ז • ק"ח • ק"ט • ק"י • קי"א • קי"ב • קי"ג • קי"ד • קט"ו • קט"ז • קי"ז • קי"ח • קי"ט • ק"כ • קכ"א • קכ"ב • קכ"ג • קכ"ד • קכ"ה • קכ"ו • קכ"ז • קכ"ח • קכ"ט • ק"ל • קל"א • קל"ב • קל"ג • קל"ד • קל"ה • קל"ו • קל"ז • קל"ח • קל"ט • ק"מ • קמ"א • קמ"ב • קמ"ג • קמ"ד • קמ"ה • קמ"ו • קמ"ז • קמ"ח • קמ"ט • ק"נ |  |
| מזמורים חיצוניים | קנ"א • קנ"ב • קנ"ג • קנ"ד • קנ"ה |  |
טכנוקרטיה

טכנוקרטיה (על בסיס היוונית: τέχνη (טכנה) – כישרון, יכולת κράτος (קרטוס) – כוח, שלטון) או שִׁלְטוֹן מֻמְחִים היא סגנון שלטוני המבוסס על מומחים המתמנים או נבחרים על סמך יכולותיהם המקצועיות ולא על ידי נבחרי-ציבור על בסיס פוליטי-מפלגתי. מנהיגותם של הטכנוקרטים (מחליטי ההחלטות) מבוססת על הצטיינותם המקצועית, הניסיון והידע שלהם (בדומה למריטוקרטיה) ולא על יכולות נאום, ניסוח חזון אידאולוגי כולל או עשייה פוליטית, הנתפסות, על ידי תומכי הטכנוקרטיה, כפופוליזם או תככנות. תומכי השיטה רואים בה טריז כנגד שחיתות שלטונית בעוד מתנגדיה סבורים שלא ניתן לקיים מדיניות עקבית ללא אידאולוגיה. המונח "טכנוקרט" מתייחס לפקיד-מומחה שפעילותו מותווית אך ורק משיקולים מקצועיים-טכניים ("צרים" בפי המתנגדים / "ענייניים" בפי המצדדים) ללא שיקולים חברתיים, פוליטיים ואידאולוגיים ("רחבים"/"זרים").
היסטוריה של הרעיון

לדברי אפלטון בדיאלוג "המדינה", יש להותיר את הממשל בידיהם של הפילוסופים, הצודקים ביותר ולכן הנתונים פחות מכל להשחתה. בעיר האידיאלית מושלים מלכים-פילוסופים; אנשים חסרי נטייה-עצמית שאינם מושלים עבור טובתם האישית אלא לטובת המדינה-העיר (הפוליס).
ההוגה הצרפתי בן ראשית המאה ה-19, קלוד-אנרי דה סן-סימון דגל ברעיון שמנהיגי החברה צריכים להיות "מעמד התעשיינים" – הבנקאים, המדענים, הפועלים ובעלי המפעלים – ולא האצולה. לשיטתו קרא "מונרכיה מדעית", שאמורה להיות, לפחות באופן זמני, דיקטטורה, עד לחינוך החברה ל"דת ניוטון". הוא לא השתמש במונח "טכנוקרטיה".
את המונח עצמו טבע ב-1919 המהנדס ויליאם הנרי סמית (William Henry Smyth) בהצעתו לכינון "שלטון הטכנאים". בשנת 1921 חיבר טרסטיין וובלין (Thorstein Veblen) את ספרו: The Engineers and the Price System, הניסוח העקבי הראשון של הרעיון. בעת המשבר הכלכלי של 1929 הפכה הטכנוקרטיה לתנועה פופולרית, והוצגה כחסם בפני השחיתות השלטונית שדירדרה את מצבה של ארצות הברית והעולם כולו. בשנות הששים טענו חוקרים צרפתים כגון ז'אן מיינו (Jean Meynaud) כי "השלטון האמיתי" עבר מן הנציגים הנבחרים לידי המומחים הטכנאים וכי עתה מתחיל "סוג חדש של שלטון שאין הוא לא דמוקרטיה ולא בירוקרטיה אלא טכנוקרטיה". שלטונם של הטכנוקרטים מזוהה עם עליית מעמדו של התכנון הכלכלי, החשיבה האסטרטגית-תועלתנית בסוגיות מדיניות (בניגוד לחשיבה אידאולוגית ביסודה) והתפשטות המדעים והמחקר.
ביקורת

תומכי הרעיון יוצאים מנקודת הנחה שניתן לקבל החלטות ציבוריות על בסיס ידע מקצועי בלבד ללא כל הטיה פוליטית. אין התייחסות לקשר שבין רמת המקצועיות של אדם לבין רמת המוסריות/השחיתות, כגון הטיות של החלטות בעבור קבלת שוחד.
הערות שוליים

↑  החלטות האקדמיה בישיבתה האחרונה (אייר תשפ"ב, מאי 2022), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏9 ביוני 2022
↑  אלאן בולוק ואוליבר סטאליבראס (עורכים), מילון פונטנה למחשבה מודרנית, 1987
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563487005171  BnF: cb11971487j (data)  HDS: 044246  LCCN: sh85133140  NKC: ph126486
מיכאל בן-נפתלי

מיכאל (מישקה) בן-נפתלי (26 בנובמבר 1921 – 24 בפברואר 2008) היה ספורטאי ספורט נכים ישראלי. הוא בנה את עגלת ספורט הנכים הקרויה על שמו (מב"ן).
ביוגרפיה

בן-נפתלי למד בבית הספר תל-נורדאו ובבית הספר הטכני מונטיפיורי. בצעירותו בתל אביב היה חבר השומר הצעיר בקן צפון של גדוד משמר העמק וחבר הפלוגה הימית של הפועל תל אביב. הוא עבד בבית החרושת אמפא כחרט ובמסגרת חברותו בחי"ש גויס במלחמת השחרור לחטיבת קרייתי. בקרב בכפר עאנה נפגע מירי בעמוד השדרה במהלך חילוץ פצועים בנסיעה על משוריין. הפגיעה הותירה אותו משותק בפלג הגוף התחתון.
כבעל מלאכה הוא בנה בשנות החמישים את עגלת הספורט לנכים שנקראה על שמו – מב"ן. ב-1953 יצא במשלחת הראשונה מישראל שהשתתפה במשחקי סטוק מנדוויל, התחרה בקליעה למטרה וזכה במקום הראשון במשחה חתירה. הוא התמיד בהשתתפות במשחקים והשתתף במשחקים בשנות החמישים, השישים והשבעים. ב-1954 זכה במדליית כסף בהטלת כידון ובמדליית ארד במשחי חתירה וגב. ב-1957 התחרה בשחייה והיה חבר נבחרת הכדורסל.
ב-1960 וב-1964 השתתף בנבחרת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ברומא ובטוקיו והיה חבר נבחרת הכדורסל שזכתה במדליות ארד.
ב-2008 נפטר. הוא הוכר כחלל צה"ל שנפטר כתוצאה מפציעתו בשירות פעיל.
הערות שוליים

↑  מיכאל קרייטמן, ספורט הנכים בישראל, באתר הספרייה הווירטואלית
↑  הבאים והיוצאים, מעריב, 27 באוגוסט 1953
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים רומא (1960)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | צבי בן-צבי • יגאל פרג'ון |  |
|    טניס שולחן | מיקי אבלס •  מתי אנג'ל • אהרון קירשנר |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (משה בורשטיין, מיכאל בן-נפתלי, צבי בן-צבי, ישראל גלובוס, ראובן חברון, שמחה לוסטיג, משה פלד, שמואל פרוכטר, אהרון קירשנר, נפתלי רוסמן) |  |
|    שחייה |  מתי אנג'ל •  ישראל גלובוס •  הדוויג לנג |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | ישראל אבן-זהב • ברוך חגאי •  בתיה משעני •  צפורה רוזנבאום |  |
|    הרמת משקולות |  שלום דלוגץ' |  |
|    טניס שולחן |  מיכל אסקפה •  יצחק גליצקי •  ברוך חגאי •  בתיה משעני •  צפורה רוזנבאום •  יוסף שרב |  |
|    כדורסל |  נבחרת ישראל בכדורסל (גברים)  (נבחרת א': ישראל אבן-זהב, יעקב בן-אריה, ישראל גלובוס, יצחק גליצקי, שלום דלוגץ', ברוך חגאי, אברהם קפטלוביץ')   (נבחרת ב': שמואל בן-זכאי, מיכאל בן-נפתלי, צבי בן-צבי, דן וגנר, יואל זינגר, ראובן חברון, שמחה לוסטיג, מנחם מורבה, אברהם מושרקי, יוסף שרב) |  |
|    שחייה |  מיכל אסקפה •  יעקב בן-אריה •  ברוך חגאי •  בתיה משעני •  אברהם קפטלוביץ' •  צפורה רוזנבאום •  משחה שליחים (יעקב בן-אריה, ברוך חגאי, אברהם קפטלוביץ') |  |
אלגוריתמים לפתרון מבוכים

אלגוריתמים לפתרון מבוכים הם מספר אלגוריתמים שונים לפתרון באופן אוטומטי ושיטתי של מבוכים. העכבר האקראי, הליכה בעקבות הקיר והאלגוריתמים של פלדג' ושל טרימו, הם אלגוריתמים שנועדו לניווט בתוך מבוך ללא ידע מוקדם כלשהו על המבוך, בעוד שהאלגוריתמים של מילוי דרכים ללא מוצא והדרך הקצרה ביותר נועדו לשימוש אדם או מחשב היכול לראות את המבוך כולו.
מבוכים הבנויים ללא לולאות בתוכם נקראים מבוכים "תקניים" או "מושלמים", והם שווי ערך לעץ בתורת הגרפים. לפיכך, אלגוריתמים רבים לפתרון מבוכים קשורים מאוד לתורת הגרפים. באופן אינטואיטיבי, אם הדרכים במבוך יסודרו בדרך הנכונה, התוצאה יכולה להידמות לעץ.
אלגוריתם העכבר האקראי

זוהי שיטה טריוויאלית שיכולה להיות מיושמת על ידי רובוט מאוד לא מפותח או לחלופין על ידי עכבר. באלגוריתם זה, על מבצע האלגוריתם להמשיך בקו ישר עד שהוא מגיע לצומת, ואז להחליט החלטה אקראית לאן לפנות. על אף ששיטה כזו תביא תמיד את המשתמש בה לפתרון, אלגוריתם זה יכול להיות מאוד איטי ולא יעיל.