stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית אתנחתא
תוכנית שבילים

נערים ונערות המגיעים לאתנחתא, באים מרקעים שונים ומצבי חירום שונים ומורכבים, הנובעים מ: גיל, זמן שהות, סיפור אישי ומשפחתי ועוד. תוכנית שבילים נועדה לסייע בהתכווננות הטיפולית המדויקת לכל נער ונערה באתנחתא, על פי צורכיהם ומצבם.
אתנחתא היא קורת גג זמנית ולכן אורך השהות בה מוגבל ל-3 חודשים. ואורך השהות משתנה מנער לנער בהתאם לשביל שלו זקוק בתוכנית הטיפולית.
שביל השמה- שביל המיועד לנערים ונערות הזקוקים למקום קבוע וארוך טווח. אתנחתא מהווה מקום זמני עד אשר ימצא מקום קבוע. נערים בשביל השמה מלווים על ידי גורם טיפולי מלשכת הרווחה או מהקהילה בשותפות מלאה עם הצוות הטיפולי באתנחתא.
שביל אתנחתא- שביל זה מיועד לנערים ונערות שזקוקים לזמן מנוחה ושהות מחוץ לבית או למסגרת הקבועה בה שוהים, בלי לעזוב את הבית לצמיתות, התרחקות לצורך התקרבות. לרוב בעקבות משבר שאירע סמוך להגעתם לאתנחתא.
שביל מעבר- שביל זה מיועד לנערים ונערות שזקוקים למענה זמני עד לכניסתם למסגרת קבועה אשר תאריך הכניסה ידוע מראש.
שביל קורת גג- מענה של לינה, אוכל ומקלחת ללילה אחד. שביל זה נועד לנערים ונערות הזקוקים למקום בטוח להעביר בו את הלילה
שביל שלטר- קורת גג למספר לילות, ללא שהות באתנחתא לאורך היום.
שביל מגן- מענה לנערים ונערות הזקוקים להגנה ושמירה מוגברת, ויצירת תחושת ביטחון ונראות גבוהים.
מענה הומניטרי וחינוכי

נוסף לשירותים בסיסיים כגון מיטה, אוכל, מקלחת וכביסה זוכה הנער לשיחות אישיות עם גורמי טיפול. בכניסתו לבית מגבש כל נער ביחד עם הצוות במקום תוכנית יום המספקת לו שגרת יום בריאה, ומעודדת חזרה לאורח חיים פרודוקטיבי ונורמטיבי. עיקר הפעילות בבית מופנית לשיקום הנער במהלך שהותו הקצרה, ומציאת פתרון קבוע וארוך טווח בשיתוף עם הנער, משפחתו וגורמי הרווחה השונים.
חלק מהנערים ממשיכים ללמוד בבתי הספר הרגילים וחלק ניכר מן השוהים במקום מופנה אל מרכז "תפנית" - מרכז למידה והעשרה הפועל על פי תוכנית "הילה". המכרז מופעל על ידי אתנחתא. בתפנית מתקיים תהליך למידה, המאפשר קבלת תעודה של 10 שנות לימוד, ומתקיימות בו תוכניות העשרה בחודשי הקיץ החופשות והחגים.
סיום השהות

בסיום השהות, ממשיכים בני הנוער אל המקום הקבוע, ארוך הטווח, בהתאם לצורך ולמציאות חייהם של הנערים והנערות: לפנימיות, הוסטלים או חזרה הביתה.
הערות שוליים

↑  "הילה"(הקישור אינו פעיל, 5.11.2019)
עדן אביטל

עדן אביטל (נולדה ב-25 במרץ 1997) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת כקשרית בקבוצת הפועל ע' פתח תקווה בליגת העל, ובנבחרת ישראל משנת 2014.
ביוגרפיה

אביטל נולדה בתל אביב לאמא שנית ולאבא אודי יש לה אח אחד בשם איתי והם מתגוררים בדרום תל אביב שכונת התקווה.
היא הצטרפה בגיל 10 כילדה לקבוצת הבנים של בני יהודה תל אביב. בגיל 13, עברה לקבוצת הנערות של אס"א תל אביב. שנה לאחר מכן כבר שולבה במקביל גם בקבוצה הבוגרת. בגיל 15 צורפה לאקדמיה לכדורגל בנות ולמעשה בעונה זו הייתה חלק משלוש קבוצות שונות שהתחרו בליגות שונות: ליגת ילדים א' עם האקדמיה, ליגת נערות וליגת נשים ראשונה עם אס"א תל אביב. כתוצאה מכך שותפה בכ-60 משחקים במהלך העונה. בשתי העונות הבאות שיחקה במדי האקדמיה בלבד כשהאחרונה שבהן בליגת נשים ראשונה. לאח מכן עזבה את האקדמיה וחזרה לאס"א תל אביב לשלוש העונות הבאות. בעונת 2018/2019 שיחקה בקריית גת ובעונה שלאחריה עברה לשחק בקבוצת ASPTT Albi מהליגה השנייה בצרפת. בעונת 2020/2021 חתמה בקריית גת וזכתה בטרבל אליפות, גביע המדינה וגביע אתנה. בעונת 2021 חתמה עדן בקבוצת "סוויו" ASJ Soyaux-Charente שבליגה הראשונה של צרפת. בכך עשתה אביטל היסטוריה כשחקנית הישראלית הראשונה שחותמת בליגה הראשונה בצרפת, אחת הליגות הבכירות בעולם הכדורגל הנשים. עם פתיחת עונת 2023/2024, חתמה אביטל בהפועל ע' פתח תקווה מליגת העל.
בנבחרת

מגיל צעיר השתייכה לסגל הזהב של אתנה ושיחקה 11 משחקים במסגרת נבחרת נשים עד גיל 17 ולאחר מכן גם 15 משחקים בנבחרת נשים עד גיל 19, כולל השתתפות באליפות אירופה עד גיל 19 והבקעת השער הראשון, היחיד וההיסטורי של הנבחרת בטורניר זה. את הופעת הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת ערכה ב-2014 נגד נבחרת שווייץ ומאז שייכת לסגל ומשתתפת בקמפיינים השונים. נכון ל-26 בפברואר 2025 רשמה 48 הופעות במדי הנבחרת.
תארים

אליפויות - 3
עם אס"א תל אביב בעונת 2011/2012 ועונת 2012/2013
עם קריית גת 2020/2021
גביע המדינה - 3
עם אס"א תל אביב בעונת 2011/2012 ועונת 2016/2017
עם קרית-גת 2020/2021
הערות שוליים

↑  ‏יורו נערות: ישראל הפסידה 2:1 לדנמרק, באתר ספורט1, 21 ביולי 2015
סלאמה עדיסאן

סלאמה אבו עדיסאן (ערבית: سلامه ابو عديسان) הוא ראש המועצה האזורית הבדואית נווה מדבר.
עדיסאן מתגורר ביישוב ביר הדאג' וממנהיגי היישוב. שירת 26 שנים בצה"ל והשתחרר לגמלאות בדרגת רב-סרן.
עדיסאן מעורב במאבק כנגד הריסת בתים בחברה הבדואית, ולדבריו גם על ביתו שלו הוצא צו הריסה. במהלך מלחמת חרבות ברזל, התבטא כנגד חוק הלאום ואפליית אזרחי ישראל הבדואים.
כשבועיים וחצי לפני הבחירות הראשונות לראשות המועצה בשנת 2016, ביקש מנהל הבחירות ברשות, עידן כהן, לפסול את מועמדותו של עדיסאן, בטענה כי הוא מתגורר מחוץ ל'קו הכחול', כלומר מחוץ לשטח השיפוט של המועצה. עדיסאן ערער של ההחלטה לבית המשפט המחוזי בבאר שבע כשהוא טוען כי הוא מנהל שני משקי בית, בדומה לנהוג בחברה הבדואית, כאשר לו אישה המתגוררת בביר האדג' וידועה בציבור המתגוררת מחוץ ליישוב. בית המשפט המחוזי קיבל את טיעוניו של עדיסאן ואפשר לו להתמודד לראשות המועצה. בבחירות אלו הפסיד לאברהים אלהואשלה
בבחירות 2024, ניצח עדיסאן את אלהואשלה בסיבוב השני, ברוב של 55.8%.
בשנת 2024 היה בין ראשי הרשויות שחתמו על האמנה למרחב חיים משותפים בנגב המזרחי.
הערות שוליים

1 2  "על הבית שלי יש צו הריסה, כל יום יכולים לבוא להרוס אותו" - לאבד את הדרום - פרק 2: סלאמה, כאן דיגיטל
↑  אקטיבסטילס, המשטרה מחלקת צווי הריסה לבתים בכפר שהוכשר לפני אחת עשרה שנים, באתר "שיחה מקומית", 30 באפריל 2014
1 2   אלמוג בן זכרי, בחירות ראשונות במועצה האזורית של הכפרים המוכרים בנגב: אחד המועמדים נפסל, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2016
↑  חסן שעלאן, עינב חלבי, יובל קרני, אילנה קוריאל, זעקת הלוחמים הבדואים והדרוזים: "תסתכלו עלינו בגובה העיניים, די עם הגזענות", באתר ynet, 20 בנובמבר 2023
↑  دنيا الوطن, في سابقة قضائية: المرشح سلامه ابو عديسان يكسب قضية ضد مديرية الهدم في النقب, دنيا الوطن, ‏19 בנובמבר 2016 (בערבית)
↑  אל הואשלה אברהים נבחר לראש המועצה הראשון במועצה אזורית נווה מדבר, באתר "סרוגים", 30 בנובמבר 2016
↑  יניב שרון, ‏15 ראשי רשויות יהודיות ובדואיות בנגב המזרחי חתמו על אמנה לשיתוף פעולה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 ביוני 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יהודה אלבז

| --- | --- |
 לידה:  1770 צפרו, מרוקו 
 פטירה:  1849  (בגיל 79 בערך)
 מקום פעילות:  צפרו
 תקופת הפעילות:  ? – 1 בפברואר 1847 
 צאצאים:  עמרם אלבז 
 
 חתימה:  
 
הרב יהודה אלבז (ה'תק"ל, 1770, צפרו, מרוקו – ט"ו בשבט ה'תר"ז, 1847, צפרו, מרוקו) היה דיין פוסק ומחבר ספרים.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תק"ל לג'הרה ומשה בצפרו שבמרוקו. את ידיעותיו התורנית רכש אצל אביו ואצל חכמי עירו, בהגיעו לפרקו נשא את רבקה בתו של רב העיר הרב שאול ישועה אביטבול.
בשנת ה'תקס"א התמנה לדיין על ידי רבי שאול סרירו ורבי רפאל אבן צור. שמש גם כמוהל ומהל עשרות ילדים.
מכיוון שהיה עשיר היה משלם מס ולא כנהוג שרבנים פטורים ממס, היה מלווה כסף לבני קהילתו. היה ידוע באהבתו לארץ, ואף כתב מספר שירים על חיבת הארץ ושדריה. ניהל קשרי מסחר עם ידידו רבי רפאל אהרן מונסונייגו רבה של פאס.
בספרייתו הגדולה היו הרבה כתבי יד, אשר שמשו לו לכתיבת ספריו, מספרייתו הודפס ספר משיח אלמים לרבי יהודה כלץ (הראשון).
נודה כבעל כתיבה מליצית ושנונה, ולמשל, חידה על שמו:
שמו ראש שמי ושני לו עשירית ומחציתו, ושוב מחצית אחר דוגמתו, אך ראש האותיות הוא כלול בעצמותו, ותשלום ארבעה וחמשה גבולתו, במעט השקפה תבין השם על מתכונתו
שר העיר העליל עלילה עליו ועל תלמידו - ידידו רבי עמור אביטבול ועל כן ברח למכנאס. נפטר בה'תר"ז ונטמן בעירו צפרו.
על מצבתו רשם (עוד בחייו):
יראי השם ושומרי דרכיו הטובים הם בעני עצמם כאין, אפיל לפניכם בקשתי אני זעיר שם אל תעלימו עין, העתירו בעד הנעדר מביניכם ויהי לאין, אשר הוא טמון בחורי עפר מעלומי העין, וכפר עוניו ויסלח אשמתו באהבתו ובחמלתו בורא יש מאין...
משפחתו

היה חתנו של רבי שאול ישועה אביטבול, נולדו לו ארבעה בנים, רבי שמואל מחבר ספר רובע הקב, ועוד. אליעזר שאול, ורבי עמרם אשר כיהן אחריו כרב העיר מחבר ספר חיי עמרם בניין נעורים ועוד.
מנכדיו הם רבי אבא אלבז ורבי רפאל משה אלבז, מצאצאיו: רבי יעקב סודרי, ועוד. צאצא נוסף הוא הרב מאיר אלבז שהנציח את סבו בהקמת ישיבת "שבות יהודה" על שמו.
כתביו

רבים מאגרותיו נדפסו בספרו של רבי דוד עובדיה קהילת צפרו ושדריה. חידושים בשמו נדפסו בספר של בנו 'חיי עמרם'.
ספריו:
שבות יהודה שו"ת בהלכה.
שבות יהודה חידושים על התורה ודרשות.
פיוטים רבים שלו נדפסו בסוף ספרו של בנו "חיי עמרם", שלום אלדר ההדיר את הפיוטים בספר נפרד תחת השם "קול זמרה".
הרב אלבז ובנו עמרם הקימו סוגה של פיוטי הדרן אלגוריים, בסוגה זו מספר אלמנטים: 1. פיוט למסכת ספציפית. 2. בתי השיר נחתמים בשמות פרקי המסכת בהבנה שונה. 3. יצירת זיקה למסכת בחריזה הדרנית המתחלפת בכל מחרוזת. 4. הטענת ראשי הפרקים במחרוזות במשמע חדש לאומי אלגורי, שעניינו הגלות והגאולה.
לקריאה נוספת

הרב יקותיאל מיכאל אלבז והרב מאיר אלבז, מבוא לשו"ת שבות יהודה, ירושלים תשס"ח, באתר אוצר החכמה
שמעון ואנונו, ארזי הלבנון - אנציקלופדיה לגאוני וחכמי יהדות ספרד והמזרח חלק ב עמוד 220 בערכו.
שלום אלדר (עורך), קול זמרה, קול בכי / שירתם של הרבנים למשפחת אלבאז - רבי יהודה ובנו רבי עמרם אלבאז, מכון יד יקותיאל, ירושלים תשפ"ב.
הערות שוליים

↑  לבית אג'ייני
↑  מצאצאי הרמב"ם אלבאז
↑  אצל משפחתו קיים כתב יד בו הוא מונה את שמות הנימולים, בראש כתב היד סדר מילה בקצרה ועצות למוהלים.
↑  משה עמאר, הקדמה לספר בנאות מדבר (שירי רבי רפאל מונסנייגו, בעריכת תמר לביא, האקדמית חמדת תשע"ז), עמ' ט
↑  וספר אזהרות להרב שמואל אלבז, ירושלים תשמ"א, באתר אוצר החכמה
↑  מאיר נזרי, פיוטי הדרן לסיום לימוד מסכת: סוגה חדשה יחסית בשירת הקודש העברית, איגוד: מבחר מאמרים במדעי היהדות – כרך ג' לשונות, ספרויות, אמנויות תשס"ה, עמ' 106
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302441605171  VIAF: 97398513   WorldCat (עם VIAF): 97398513
מלאכת מוחק

מחיקת אות כתובה
עטיפת שלוק עליה מסומן מקווקו ו-"לפתיחה בשבת" היכן מותר לגזור, כיוון שמדרבנן אסור למחוק בכל אופן.
מְלֶאכֶת הַמּוֹחֵק (מוחק על מנת לכתוב) היא אחת מהמלאכות האסורות בשבת ויום טוב. המלאכה נעשתה במשכן בזמן שהותאמו הקרשים זה לזה, היו כותבים אות אחת על קרש זה ואות אחת על הקרש השני וכך ידעו להתאימם זה לזה. כאשר כתבו על אחד מהקרשים בטעות אות לא נכונה, היו מוחקים אותה, כדי שיוכלו לכתוב במקומה אות אחרת.
גדר המלאכה

גדרה -  הכשרת נייר או שאר דבר לכתיבה, על ידי מחיקה, למשל באופן שנפל דיו או שעווה ומוחקו כדי שיהא המקום ראוי לכתיבה, ולכן כאשר אדם מוחק אות אחת, שניתן לכתוב במקומה שתי אותיות, הוא עובר על המלאכה למרות שלא מחק שתי אותיות, שכן מחיקה היא הכשרת כלי לכתיבה, ומכיוון שמלאכת כותב היא כתיבת שתי אותיות, גם מלאכת מוחק היא הכשרת מקום לכתיבת שתי אותיות.
עם זאת, מדרבנן אסור למחוק בכל אופן, גם באופן שאינו מכשיר מקום לכתיבה. ולכן כאשר פותחים בשבת למשל עטיפות במבה או ביסלי, יש להזהר שלא לפתוח את העטיפה על מקום האותיות, שכן קריעת מקום האותיות נחשבת כמחיקתם.
יישומים

בכלל המלאכה, אם נפל דיו או שעווה וחלב על אותיות שלא למחוק הטשטוש, כי על ידי מחיקתו ניכרים האותיות ונחשב למוחק על מנת לכתוב. נפל דיו או שאר דבר לח על ספר, אל ילחכנו בלשונו ואל ירחצנו במים, מפני שמוחק.
אותיות המרוחות על העוגה לתפארת, ועשויות מחומר אחר שלא ממנו עשויה העוגה, כנהוג לכתוב מזל טוב על עוגה חגיגית המיועדת לחתן בר מצווה או לחתן יום הולדת, אסור לשברן לפני האכילה, ויש מהפוסקים המקילים לשברם בדרך אכילה. וכן מותר ליתנו לתינוק או ילד שיאכלו, אבל אם הכתיבה היא מאותו חומר שהעוגה עשויה, וכן אם כתב האותיות בדבש המעורב במים או שאר מי פירות אין להחמיר, ומותר לשברו אף בידיים. החזון איש בדעת יחיד מצדד לאסור את כל הנ"ל.
קינוח עצמי בבית שימוש, בנייר שיש עליו אותיות הוא בכלל חשש מוחק. כך גם ספר שכתוב על ראשי דפיו אותיות או תיבות, יש האוסרים לפתוח, ויש מתירין, ובמשנה ברורה נפסק להחמיר כשאין לו ספר אחר. אמנם בשולחן ערוך הרב כתב שנוהגים להתיר דף של ספר הקרוע באמצעו לחצאין, יש ליזהר מלקרב חציו אחד לשני - מלאכת כותב או מלרחק חציו אחד מהשני - שהוא בכלל מלאכת מוחק, ודבר זה אסור לכל הפוסקים. זהירות מיוחדת נדרשת מחתיכת החלות או הלחם במקום הפתקה המדובקת.
אסור לשבור את הביצים בשבת כשכתוב עליהם מבחוץ אותיות לסימן, בצורה ששובר את האותיות. אם התחממה ידו בשבת משחרות הסיר, לא ינגב ידו לאחר הנטילה במגבת או במפיון, משום שהוא נחשב למוחק את השחרורית שעל ידו, ולכן טוב שיטול ברביעית, שאז אין צריך לנגב את ידיו. מסיבה זו יש גם יש להזהר מערב שבת שלא יהיו על ידיו שום צבע.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ה, עמוד ב' ובר"ן שם.
↑  שולחן ערוך סימן ש"מ.
↑  ראה תמונה מצורפת של שלוק
↑  שם.
↑  עיין משנה ברורה ס"ק ט"ו.
↑  מעורר ישנים.
↑  שם במשנה ברורה ס"ק י"ז.
↑  סימן ש"מ סעיף ד ע"פ המגן אברהם סק"ו.
↑  ברית עולם, "ואולי יש לומר".
↑  כף החיים בשם לב חיים.
↑  הרב שמואל בורשטיין, מנחת שבת.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
לורנס קושנר

| --- | --- |

 לידה:  1943 (בן 82 בערך) דטרויט, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת סינסינטי  היברו יוניון קולג' - המכון היהודי לדת 
 
הרב לורנס קושנר (באנגלית: Lawrence Kushner; נולד ב-1943) הוא רב רפורמי וחוקר בקהילת עמנו-אל בסן פרנסיסקו שבקליפורניה.
ביוגרפיה

לורנס נולד בדטרויט. בשנת 1943, סיים קושנר את פי בטא קפא באוניברסיטת סינסינטי. הוא קיבל הסמכה לרבנות מטעם היברו יוניון קולג' שבסינסינטי. הוא שימש במשך 28 שנה כרב בקהילת בית-אל שבסדברי שבמסצ'וסטס. כיום הוא משמש כרב בקהילת עמנו-אל שבסן פרנסיסקו.
בנוסף, הוא חבר נלווה בפקולטה לקולג' העברייה יוניון בלוס אנג'לס, וכמרצה לרוחניות ומיסטיקה, והדריך סטודנטים לרבנות כפרופסור אורח במכון הדתי היברו יוניון קולג' שבניו יורק. לקושנר ולאשתו שלושה ילדים בוגרים. בתו, נועה, היא הרב המייסד ב-The Kitchen, קהילה עצמאית בסן פרנסיסקו.
ספרים

הרב קושנר כתב ומחבר מאמרים רבים, וכן יותר מ-18 ספרים לילדים ומבוגרים, שתורגמו לשש שפות.
דבש מהסלע: חזיונות התחדשות מיסטית יהודית, הוצאת אורות יהודים, 1977.ISBN 978-0-06-064901-2
המרכבה הבלתי נראית: מבוא לקבלה ולרוחניות למבוגרים צעירים, עם דבורה קרדמן, הוצאת ARE, 1986.
נהר האור: רוחניות, יהדות, תודעה הוצאת אורות יהודיים מהדורה שנייה, ספטמבר 1990,ISBN 1-879045-03-6ISBN 978-1879045033
ספר המכתבים: הוצאת אורות יהודים מיסטית Alef-Bait, 1990.ISBN 978-1-879045-00-2ISBN 978-1-879045-00-2
אלוהים היה במקום הזה ואני לא ידעתי: למצוא עצמי, רוחניות ומשמעות אולטימטיבית הוצאת אורות יהודיים, 1993.
ניצוצות מתחת לפני השטח: פרשנות רוחנית לתורה, מתרגם ועורך, עם הרב קרי אוליצקי, ג'ייסון ארונסון, דצמבר 1993.
ספר הניסים: מדריך של אדם צעיר לאיחוד המודעות הרוחנית היהודית של קהילות עבריות אמריקאיות, 1987. הוצאת אורות יהודים ; מהדורת 10 שנים, 1997.ISBN 978-1-879045-78-1ISBN 978-1-879045-78-1
קווי קשר בלתי נראים: סיפורים קדושים של הוצאת האורות היהודיים הרגילים, מרץ 1998,ISBN 978-1-879045-98-9
ספר המילים (ספר של דברים): שיחות רוחניות, שיח רוח חי הוצאת אורות יהודיים, ספטמבר 1998ISBN 978-1-58023-020-9
עיניים מחודדות לפלא: הוצאת אורות יהודים של לורנס קושנר קורא, ספטמבר 1998.ISBN 978-1-58023-042-1ISBN 978-1-58023-042-1
קבלה: דרך האור פיטר פאופר העיתונות, 1999.ISBN 978-0-88088-101-2ISBN 978-0-88088-101-2
דבש מהסלע: מבוא להיסטוריה של המיסטיקה היהודית אורות היהודים, דצמבר 1999.ISBN 978-1-58023-073-5ISBN 978-1-58023-073-5
כי שום דבר לא נראה כמו אלוהים הוצאת אורות יהודים, נובמבר 2000.ISBN 978-1-58023-092-6ISBN 978-1-58023-092-6
איפה אלוהים?, עם קארן קושנר, מאוירת על ידי שחר וו. מג'בסקי, נתיבי צוהר, 2000.
איך אלוהים גורם לדברים לקרות?, עם קרן קושנר, מאוירת על ידי שחר וו. מג'בסקי, נתיבי צוהר, 2001.
רוחניות יהודית: מבוא קצר להוצאת אורות יהודים נוצרים, אוגוסט 2001,ISBN 978-1-58023-150-3
איך אלוהים נראה?, עם קרן קושנר, מאוירת על ידי שחר וו. מג'בסקי, נתיבי צוהר, 2001.
חמש ערי מקלט: הרהורים שבועיים על בראשית, שמות, ויקרא, מספרים ודברים, עם דייוויד מאמט, מהדורה דו לשונית שוקן, 2003.ISBN 978-0-8052-4220-1ISBN 978-0-8052-4220-1
ביד אלוהים, עם גארי שמידט, הוצאת אורות היהודים, 27 ביוני 2005.ISBN 978-1-58023-224-1ISBN 978-1-58023-224-1
קבלה: סיפור אהבה, ספרי מורגן רוד, 2006.ISBN 978-0-7679-2412-2ISBN 978-0-7679-2412-2
מילוי מילים באור: הרהורים חסידיים ומיסטיים על התפילה היהודית, עם הרב נחמיה פולין, הוצאת אורות היהודים, 30 באוגוסט 2007.ISBN 978-1-58023-238-8ISBN 978-1-58023-238-8
אני אלוהים; אתה לא: תצפיות על דת מאורגנת והתחפשות אחרות לאגו, הוצאת האורות היהודיים, אוקטובר 2010,ISBN 978-1-58023-441-2
הערות שוליים

↑  "About Rabbi Kushner". Rabbi Kushner. 12 בפברואר 2008. אורכב מ-המקור ב-19 בינואר 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Polsky, Sara (25 במרץ 2015). "Enlivening Passover, One Deck of Cards at a Time". {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264027605171  PLWABN: 9810555925305606  BnF: cb16085200d (data)  CiNii: DA11448787  GND: 12463771X  ISNI: 0000 0001 1006 9560  LCCN: n81053698  NKC: xx0015041  NTA: 226195503  SUDOC: 135288754  VIAF: 116110260   WorldCat (עם VIAF): 116110260 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לורנס קושנר".
פרנץ פון היפר

| --- | --- |

אדמירל פרנץ ריטר פון היפר
 לידה:  13 בספטמבר 1863 ויילהיים אין אובר באיירן, ממלכת בוואריה ממלכת בוואריה
 פטירה:  25 במאי 1932 (בגיל 68) אוטמארשן, רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  הצי הקיסרי הגרמני הצי הקיסרי הגרמני
 תקופת הפעילות:  1881–1918 (כ־37 שנים)
 דרגה:  אדמירל
 תפקידים בשירות
 מפקד יחידת הטורפדו השנייה   מפקד SMS לייפציג   מפקד SMS פרידריך קרל   מפקד SMS גנייזנאו   מפקד פלגת סירות הטורפדו הראשונה   מפקד SMS יורק   מפקד קבוצת הסיור הראשונה   מפקד צי הים הפתוח (Hochseeflotte)
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  קרב יוטלנד
 עיטורים
 תואר אבירות  
 הנצחה
 אוניית הקריגסמרינה אדמירל היפר
 
פרנץ ריטר פון היפר (בגרמנית: Franz Ritter von Hipper;‏ 13 בספטמבר 1863 – 25 במאי 1932) היה אדמירל בצי הקיסרי הגרמני של הקיסרות הגרמנית. הוא התפרסם כמפקד שייטת סיירות המערכה בקרב יוטלנד במלחמת העולם הראשונה, אחד מן הקרבות הימיים הגדולים בהיסטוריה.
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ב-1914 הוביל היפר את סיירות המערכה לכמה פשיטות על החוף הבריטי, החשובה שבהן הייתה הפשיטה על סקרבורו, הרטליפול וויטבי, בדצמבר 1914. בשל פשיטות אלה כונה היפר בבריטניה "רוצח התינוקות" (Baby Killer). ב-24 בינואר 1915 הופתע היפר על ידי הבריטים, בפיקודו של דייוויד ביטי: היפר ניסה לבצע פשיטה נוספת, אך הבריטים ידעו על כך מראש לאחר שפענחו את התשדורות הגרמניות, והיו מוכנים מבעוד מועד. הקרב שהתפתח נודע כקרב שרטון דוגר, ובו איבדו הגרמנים סיירת משוריינת אחת; סיירת מערכה אחת ניזוקה קשות. בצד הבריטי נפגעו שתי אוניות, אך לא הוטבעו. היפר הצליח להציל את רוב הכוח שבפיקודו, במיומנות ועם לא מעט מזל.
בקרב יוטלנד הצליחה השייטת בפיקודו של היפר להטביע שלוש סיירות מערכה בריטיות, ולהציל את עיקר הכוח הגרמני בעזרת מתקפת התאבדות על הצי הבריטי, מתקפה שבה נפגעו קשות רוב אוניותיו של היפר, ואחת מהן טבעה בסופו של דבר. מבין ארבעת האדמירלים שפיקדו על הקרב (ג'ון ג'ליקו ודייוויד ביטי מן הצד הבריטי, ריינהרד שר והיפר בצד הגרמני), רק היפר נחשב על ידי ההיסטוריונים כמי שתפקד ללא טעות. זמן קצר לאחר הקרב העניק מלך בוואריה, המלך לודוויג השלישי, אות אבירות להיפר.
באוגוסט 1918 קודם היפר לדרגת אדמירל, וקיבל את הפיקוד על צי הים הפתוח, במקום ריינהרד שר, שהפך למפקד הצי. שֶר ומטה הצי היו נחושים בדעתם לנסות ולעשות ניסיון אחרון לתקוף את הצי הגדול הבריטי. כמו בתוכנית המקורית של יוטלנד, הרעיון היה למשוך את הצי הבריטי מנמליו; ואולם הפעם ימתין לו במארב כל צי הצוללות הגרמני. במקביל, ייצא צי הים הפתוח כולו לקרב מול הצי הבריטי, ללא התחשבות באבדות. המטרה הייתה להסב לבריטים אבדות קשות ככל האפשר לפני חתימת הסכם שביתת נשק; הקיסר והקנצלר לא ידעו על התוכנית, אם כי הקנצלר אמר מאוחר יותר שהיה מאשר תוכנית כזו. התוכנית נועדה להתבצע ב-30 באוקטובר, והייתה אמורה להיפתח בהפגזה של סיירות המערכה הגרמניות באזור תמזה והפגזה של צי הים הפתוח בפלנדריה. לאחר ההפגזות יצטרפו סיירות המערכה לצי הים הפתוח, וימתינו לצי הבריטי שהיה צפוי להגיע מבסיסיו בסקוטלנד. הגרמנים קיוו שאם יצליחו להסב לבריטים נזק כבד, יסייע הדבר לגרמנים בשיחות שביתת הנשק.
ואולם, בשורות הצי הגרמני פשטה תסיסה נרחבת, שהפכה למרד גלוי עם קבלת ההודעה על המבצע המתוכנן. מלחים נטשו את האוניות במאותיהם, וצוותים רבים סירבו להפליג. המרד התפשט בכל הצי והיה חלק מניסיון המהפכה הקומוניסטית בגרמניה בתחילת 1919. היפר ושֶר נאלצו לוותר על תוכניתם; המלחמה הסתיימה, והגרמנים אולצו למסור את כל אוניותיהם לבריטניה, להסגר. זו הייתה משימתו האחרונה של היפר. מדינות ההסכמה תכננו לחלק ביניהן את האוניות כשלל מלחמה, אך הצוותים הגרמניים הטביעו את כולן.
ביוגרפיה > אחרית חייו

היפר פרש מן השירות ב-30 בנובמבר 1918, ובילה את שארית ימיו באוטמארשן, ליד המבורג. הוא מת באלטונה ב-25 במאי 1932. אפרו הושב לעיר מולדתו לאחר מותו.
הסיירת הכבדה "אדמירל היפר", שלחמה בשורות הקריגסמרינה במלחמת העולם השנייה, נקראה על שמו.
הערות שוליים

↑  התואר "ריטר" מקביל לתואר אביר.
↑  כיצד טובעה בליכר?, הַבֹּקֶר, 17 ביולי 1940
↑  מות מר ים גרמני, דואר היום, 29 במאי 1932
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007329839505171  BnF: cb15057724h (data)  GND: 118774492  ISNI: 0000 0000 3572 8510  LCCN: n82097649  SUDOC: 121152170  VIAF: 40174243   WorldCat (עם VIAF): 40174243
אורט יובלי אריאל

| --- | --- |
סמליל "אורט יובלי אריאל"
אין תמונה חופשית
 בית ספר תיכון
 תקופת הפעילות:  1979–הווה (כ־46 שנים) 
 שכבות לימוד:  ז'-י"ב
 בעלי תפקידים
 מנהלת:  אביגיל סאמין
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°06′17″N 35°10′28″E﻿ / ﻿32.104723523507°N 35.174480012082°E﻿ / 32.104723523507; 35.174480012082
 ariel.ort.org.il
 he
 
קריית החינוך "אורט יובלי אריאל" היא בית ספר אזורי שש-שנתי על-יסודי, הכוללת בתוכה חטיבת ביניים (ז'-ט'), חטיבה עליונה (י'-י"ב) ומכללה להנדסאים (י"ג-י"ד).
היסטוריה

בית הספר התיכון נוסד באריאל בשנת 1979 תשל"ט בשם "מקיף אריאל". בשנת 1996 תשע"ו נוספה לתיכון חטיבת הביניים "היובל". שני מבני בית הספר מצויים באזורים שונים באריאל. איחוד בית הספר המקיף עם חטיבת הביניים נעשה בתמיכת רשת אורט בשנת 2008, ובעקבות כך הוסב שמה של הקריה החינוכית לשם "אורט יובלי אריאל".
שני הקמפוסים, החטיבה העליונה וחטיבת הביניים, מהווים איחוד בין שני בתי ספר שפעלו בעיר עד לשנת 2007: בית ספר "מקיף אריאל" (6 שנתי) ובית ספר "היובל" – (חטיבת ביניים צומחת).
רשת אורט מנהלת ומתפעלת את כל מערך החינוך העל יסודי באריאל. אורט פועלת במסגרת קריית חינוך שש-שנתית "אורט יובלי אריאל" בה משולבת חטיבת הביניים היובל. על פי המתווה (שבוצע על ידי אורט, עיריית אריאל, משרד החינוך וארגוני המורים), אוחדו בית הספר התיכון המקיף וחטיבת הביניים היובל למוסד אחד, הכולל במסגרתו את כל תלמידי שכבות ז' – י"ב.
שרה כהן אורגד (1937-2005) הייתה המנהלת הראשונה של התיכון מקיף אריאל כ"בית ספר צומח" (1984-1999 תשנ"ט-תשמ"ד), בו כיתות ז'- י"ב. בשנת הלימודים תשנ"ז זכה מקיף אריאל תחת ניהולה בפרס החינוך מטעם משרד החינוך.
הלימודים בקריית החינוך

הייחודיות של קריית חינוך "אורט יובלי אריאל" מתבטאת בקיום פעילויות לימודיות והתנדבותיות ענפות. החל מכיתה ז' התלמידים מגיעים לאוניברסיטת אריאל למטרות לימודיות וחווייתיות. בנוסף, נערכות תחרויות בית ספריות וכן ארציות כמו תחרות אסטרונומיה על שם אילן רמון וחידון ארצי בערבית ומזרחנות.
הלימודים בקריית החינוך > חטיבת ביניים

בחטיבת הביניים "אורט יובלי אריאל" קיימת תוכנית התמחויות אשר נמשכת שלוש שנים ובמסגרתה התלמידים מתנסים במגוון רחב של מקצועות, כגון: תקשורת, ספורט, מדעים, אומנות, תיאטרון וסיירות.
בחטיבת הביניים 20 כיתות, כ־521 תלמידים.
הלימודים בקריית החינוך > חטיבה עליונה

כל תלמיד נדרש ללמוד מקצוע הרחבה אחד לפחות, בהיקף של 5 יח"ל. בתהליך השיבוץ מבררים עם כל תלמיד את העדפותיו ובונים לכל אחד ואחת הרכב המותאם עבורו/ה תוך ייעוץ אקדמי. מקצועות ההרחבה הקיימים הם: