stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זיגמונט השני אוגוסט, מלך פולין
הערות שוליים

↑  קורס מזורז בהיסטוריה יהודית, פרק 49 – יהדות פולין
| מלכי פולין |
| --- | --- | --- |
| שליטים אגדתיים ואגדתיים-למחצה | לֵך • קראק • קראק השני • לך השני • ואנדה • לשקו הראשון • לשקו השני • לשקו השלישי • פופייל הראשון • פּוֹפּיֵיל השני • חושצ'יסקו • פיאסט • בולסלאב הנשכח |  |
| שושלת פיאסט | שֵׁמוֹבִיט • לֶסְטֶק • שֵׁמוֹמִיסְל  מיישקו הראשון • בולסלאב הראשון (האמיץ) • מיישקו השני למברט • בֶּזְפְּרִים • מיישקו השני למברט • (בין המלכויות) • קז'ימייז' הראשון (המשקם) • בולסלאב השני (הנדיב) • ולדיסלב הראשון הרמן • זביגנייב • בולסלאב השלישי ("עקום הפה") |  |
| תקופת הפיצול והפלישות | ולדיסלב השני, הגולה • בולסלאב הרביעי (המתולתל) • מיישקו השלישי (הזקן) • קז'ימייז' השני (הצדיק) • לשק הראשון (הלבן) • ולדיסלב השלישי (רגלי מקל) • ולדיסלב אודוניץ • מיישקו הרביעי (עקום הרגליים) • קונרד הראשון • הנריק הראשון (המזוקן) • הנריק השני החסוד • בולסלאב החמישי (הצנוע) • לשק השני (השחור) • הנריק הרביעי (הצודק) • פשמיסל השני |  |
| פשמיסליד | ואצלב השני • ואצלב השלישי |  |
| שושלת פיאסט | ולדיסלב הראשון (ארוך האמה) • קז'ימייז' השלישי (הגדול) |  |
| בית קאפה-אנז'ו | לאיוש הראשון ההונגרי • ידוויגה |  |
| השושלת היגלונית | ולדיסלב השני יגיילו • ולדיסלב השלישי מווארנה • קז'ימייז' הרביעי (היגלוני) • יאן אולברכט • אלכסנדר יגיילו • זיגמונט הראשון (הזקן) • זיגמונט השני אוגוסט |  |
| הנבחרים | אנרי השלישי מוולואה • אנה יגיילונקה • סטפאן באטורי • זיגמונט השלישי ואזה • ולדיסלב הרביעי ואזה • יאן השני קז'ימייז' ואזה • מיכל קוריבוט וישניובייצקי • יאן השלישי סובייסקי • אוגוסט השני (החזק) • סטניסלב לשצ'ינסקי • אוגוסט השלישי (הסקסוני) • סטניסלאב השני אוגוסט פוניאטובסקי |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: זיגמונד הראשון | מלכי פולין | הבא: אנרי השלישי, מלך צרפת (לחודשים ספורים) סטפאן באטורי |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268226905171  PLWABN: 9810533633705606  BnF: cb12144608t (data)  GND: 118614193  ISNI: 0000 0001 2095 4539  LCCN: n83073801  NKC: jx20080401008  NTA: 073926477  RKD: 459860  SELIBR: 205144  SUDOC: 02992376X  VcBA: 495/97386  VIAF: 804948   WorldCat (עם VIAF): 804948 
מות ברברה רדזיוויל, ציור מהמאה ה-19
זכריה עופרי

| --- | --- |

 לידה:  7 באוגוסט 1932 פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  9 במרץ 2018 (בגיל 85) תל אביב-יפו, ישראל 
 עמדה:  סנטר
 גובה:  1.91 מטרים
 קבוצות כשחקן
 1947-1956:  מכבי תל אביב
 
נבחרת ישראל בכדורסל ב-1952. זכריה עופרי עומד שני מימין
זכריה עופרי (7 באוגוסט 1932 - 9 במרץ 2018) היה כדורסלן ישראלי ששיחק בתפקיד הסנטר בקבוצת מכבי תל אביב ובנבחרת ישראל של שנות החמישים. עופרי נחשב לאחד מראשוני כוכבי הכדורסל הישראלי.
ביוגרפיה

עופרי החל את הקריירה הספורטיבית שלו בגיל 7 במחלקת ההתעמלות של מכבי הצפון ת"א. כשהיה בן 13 החל לעסוק בכדורסל ובגיל 16 שיחק לראשונה בקבוצת הבוגרים של מכבי תל אביב. עופרי שיחק בקבוצת מכבי תל אביב לאורך כל הקריירה, מגיל 16 ועד לפרישתו.
עופרי היה ידוע בשליטה בכדור, במהירות ובדיוק. תכונות אלו גרמו לו לייצר מהלכי כדורסל תוך כדי הטעיות ותכסיסים.
כשהיה עופרי בן 20 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, בדרך ל-21 הופעות, בהן קלע 155 נקודות. עופרי הוביל את הנבחרת בטורנירי אליפות אירופה (1953) ואליפות העולם (1954) ואף הוביל את הנבחרת למקום השני המכובד במכבייה הרביעית.
עונת 53/54 הייתה עונת השיא של עופרי, בה היה ממצטייני הנבחרת בטורניר אליפות אירופה, וקלע 173 נקודות בליגה הישראלית.
עופרי התנדב כמורה למתמטיקה ואנגלית בבית-ספר בתל אביב.
הלך לעולמו ב-9 במרץ 2018 בגיל 85.
הערות שוליים

↑  כדורסלן העבר זכריה עופרי נפטר בגיל 85, באתר וואלה, 11 במרץ 2018
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת הלסינקי (1952)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אוריון גלין גלר • אריה גליק • לאה זמרי • אולגה וינטנברג • דוד טבק • תמר מטל-שומכר • אריה קלינשטוב-נוה |  |
|  כדורסל | דני ארז • משה דניאל • יהודה וינר • מרסל חפץ • פרדי כהן • עמוס לין • זכריה עופרי • אליהו עמיאל • ראובן פכר • מנחם קורמן • רלף קליין • שמעון שלח • אברהם שניאור (מאמן: מוריס רסקין) |  |
|  קליעה | אלכס אלירז • דב בן-דב • שמואל לביב-לובין • צבי פנקס |  |
|  קפיצה למים | יואב רענן |  |
|  שחייה | נחום בוך |  |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1953 (מקום חמישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות העולם בכדורסל 1954 (מקום שמיני) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 פכר •  5 פ.כהן •  6 טוויל •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 לובושיץ • 12 ארז • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 פכר •  5 פ.כהן •  6 טוויל •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 לובושיץ • 12 ארז • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זוראן דרגיץ'

| --- | --- |

דרגיץ' בשנת 2017
 לידה:  22 ביוני 1989 (בן 35) ליובליאנה, סלובניה, יוגוסלביה
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  1.96 מטרים
 מספר:  30
 דראפט:  לא נבחר, 2011
 קבוצות כשחקן
 2004–2005 2005–2006 2006–2010 2010–2012 2012–2014 2014–2015 2015 2015–2016 2016–2017 2017–2018 2019 2019–2020 2020–:  איליריה יאנצ'ה סלובן ליובליאנה קרקה נובו מסטו אוניקאחה מאלגה פיניקס סאנס מיאמי היט חימקי מוסקבה אולימפיה מילאנו אנאדולו אפס פלקנסטרו טריאסטה רטיופארם אולם סאסקי בסקוניה
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות הליגה הספרדית (2020) 2 זכיות באליפות הליגה הסלובנית (2011, 2012) זכייה בגביע הטורקי (2018) זכייה בגביע האיטלקי (2017)
זוראן דרגיץ' (בסלובנית: Zoran Dragić; נולד ב-22 ביוני 1989) הוא כדורסלן סלובני, המשחק בקבוצת סאסקי בסקוניה מליגת העל הספרדית והיורוליג, וכן בנבחרת סלובניה. אחיו הצעיר של הכדורסל גוראן דרגיץ'.
קריירה מקצועית > השנים הראשונות

בשנת 2004 החל דרגיץ' לשחק באופן מקצועי, בקבוצת "איליריה" מעיר הולדתו ליובליאנה, אשר שיחקה בליגת המשנה הסלובנית. שנה לאחר מכן עבר לשחק בקבוצת "יאנצ'ה", ולקראת עונת 2006/2007 חתם בקבוצת סלובן ליובליאנה מליגת העל הסלובנית. בארבע עונותיו עם סלובן הציג שיפור הדרגתי, עד שנהיה השחקן הבולט שלה בעונת 2009/2010, עם ממוצע של 15.8 נקודות למשחק.
בין השנים 2010–2012 שיחק עבור קרקה נובו מסטו. בשתי עונותיו בקבוצה זכה עמה באליפות ליגת העל הסלובנית, בעודו קולע 12.1 נקודות בממוצע למשחק.
לקראת עונת 2012/2013 עבר לשחק באוניקאחה מאלגה הספרדית, אשר השתתפה ביורוליג. בעונתו השנייה במאלגה סייע לה לסיים במקום הרביעי בליגת העל הספרדית, כקלעי השני של הקבוצה (אחרי ניק קיינר-מדלי) עם ממוצע של 10.6 נקודות למשחק בשתי המסגרות. בשתי העונות הודחה מלאגה מהיורוליג בשלב שמינית הגמר ("טופ 16").
קריירה מקצועית > ליגת ה-NBA

בספטמבר 2014 חתם דרגיץ' על חוזה לשתי עונות בקבוצת פיניקס סאנס מליגת ה-NBA, בה שיחק אז אחיו גוראן דרגיץ'. ב-2 בינואר 2015 שיחקו זוראן וגוראן יחד עם האחים מרכוס ומרקיף מוריס למשך מספר דקות, במשחק מול פילדלפיה 76'; בכך, נרשמה הפעם הראשונה בהיסטוריית ה-NBA בה שני זוגות אחים משתתפים יחד במשחק עבור אותה קבוצה. בסך הכול שותף דרגיץ' בשישה משחקים במדי הסאנס, וקלע נקודה אחת בממוצע למשחק.
בפברואר 2015 הועבר זוראן יחד עם אחיו גוראן למיאמי היט, במסגרת טרייד משולש בו הייתה מעורבת גם ניו אורלינס פליקנס. לאחר שלא קלע אף נקודה בתשעת משחקיו הראשונים במיאמי, זכה ל-40 דקות משחק במשחקו העשירי והאחרון בקבוצה, מול פילדלפיה, וקלע 22 נקודות. בסיום העונה הועבר בטרייד לבוסטון סלטיקס, ושוחרר ממנה באופן מידי.
קריירה מקצועית > החזרה לאירופה

באוגוסט 2015 חזר לשחק באירופה, כאשר חתם על חוזה בקבוצת חימקי מוסקבה.
ביולי 2016 עבר לשחק באולימפיה מילאנו, עמה זכה בגביע האיטלקי לאחר שגברה במשחק הגמר על דינמו סאסארי.
בנובמבר 2017 חתם על חוזה בקבוצת אנאדולו אפס הטורקית. קבוצתו סיימה את עונת 2017/2018 במקום השלישי בלבד בליגת העל הטורקית, אולם זכתה בגביע הטורקי לאחר שגברה על טופאש בורסה במשחק גמר הגביע. דרגיץ' עצמו שותף רק בחציה הראשון של אותה עונה, בשל קרע ברצועה הצולבת הקדמית.
בינואר 2019, לאחר שהחלים מהפציעה ברגלו, הצטרף לקבוצת פלקנסטרו טריאסטה האיטלקית.
את עונת 2019/2020 החל בקבוצת רטיופארם אולם מליגת העל הגרמנית, וב-15 משחקיו בקבוצה הצטיין עם ממוצע של 19.9 נקודות למשחק.
בינואר 2020 עזב את אולם, ועבר לשחק בסאסקי בסקוניה הספרדית. בסיום אותה עונה זכה עם קבוצתו באליפות הליגה הספרדית, לאחר שגברה על ברצלונה בתוצאה 69–67 במשחק גמר הפלייאוף.
נבחרת סלובניה

דרגיץ' יצג את נבחרת סלובניה בכדורסל ביורובאסקט 2011, ביורובאסקט 2013 וביורובאסקט 2015. בשלושת הטורנירים רשם ממוצע כולל של 10.7 נקודות בממוצע למשחק. כמו כן שיחק דרגיץ' עם סלובניה במשחקי גביע העולם בכדורסל 2014, אותם סיימה במקום השביעי – הישגה הגדול ביותר בטורניר. לאורך הטורניר היה הקלעי השני של נבחרתו, אחרי אחיו גוראן, עם ממוצע של 12.9 נקודות למשחק.
סטטיסטיקות הקריירה > ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % לשתיים |  % לשלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | אוניקאחה מאלגה | 22 | 13 | 16.3 | 0.532 | 0.129 | 0.741 | 3.0 | 0.5 | 0.7 | 0.0 | 4.5 |
| 2013/2014 | אוניקאחה מאלגה | 22 | 19 | 22.9 | 0.451 | 0.354 | 0.703 | 2.7 | 1.6 | 0.7 | 0.1 | 10.9 |
| 2015/2016 | חימקי מוסקבה | 24 | 5 | 16.7 | 0.613 | 0.338 | 0.622 | 2.5 | 0.8 | 0.8 | 0.0 | 8.0 |
| 2016/2017 | אולימפיה מילאנו | 23 | 14 | 19.2 | 0.542 | 0.296 | 0.727 | 2.2 | 0.7 | 0.7 | 0.2 | 7.0 |
| 2017/2018 | אנאדולו אפס | 14 | 10 | 28.1 | 0.540 | 0.304 | 0.853 | 2.1 | 2.7 | 0.8 | 0.1 | 10.6 |
| 2019/2020 | סאסקי בסקוניה | 5 | 1 | 17.4 | 0.375 | 0.357 | 0.706 | 2.0 | 0.4 | 0.6 | 0.0 | 7.8 |
| קריירה |  | 110 | 62 | 19.9 | 0.521 | 0.308 | 0.718 | 2.5 | 1.1 | 0.7 | 0.1 | 8.0 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % לשלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014/2015 | פיניקס סאנס | 6 | 0 | 2.2 | 0.250 | 0.000 | 0.667 | 0.5 | 0.2 | 0.0 | 0.0 | 1.0 |
| 2014/2015 | מיאמי היט | 10 | 1 | 6.2 | 0.409 | 0.333 | 0.500 | 0.5 | 0.4 | 0.2 | 0.0 | 2.2 |
| קריירה |  | 16 | 1 | 4.7 | 0.367 | 0.214 | 0.600 | 0.5 | 0.3 | 0.1 | 0.0 | 1.8 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של דרגיץ', באתר היורוליג
↑  דרגיץ' חותם על חוזה באוניקאחה מלאגה, באתר היורוליג, 21 באוגוסט 2012
↑  דרגיץ' חותם על חוזה בפיניקס, באתר הקבוצה, 29 בספטמבר 2014
↑  סיכום המשחק בין פיניקס לפילדלפיה, באתר brightsideofthesun.com,‏ 2 בינואר 2015
↑  מיאמי מצרפת את גוראן וזוראן דרגיץ', באתר הקבוצה, 19 בפברואר 2015
↑  סיכום המשחק בין מיאמי לפילדלפיה, באתר ESPN,‏ 16 באפריל 2015
↑  בוסטון משחררת את דרגיץ', באתר הקבוצה, 10 באוגוסט 2015
↑  דרגיץ' חותם על חוזה בחימקי מוסקבה, באתר היורוליג, 13 באוגוסט 2015
↑  דרגיץ' חותם על חוזה באולימפיה מילאנו, באתר היורוליג, 7 ביולי 2016
↑  דרגיץ' חותם על חוזה באנאדולו אפס, באתר היורוליג, 21 בנובמבר 2017
↑  דרגיץ' סובל מקרע ברצועה הצולבת הקדמית, באתר היורוליג, 20 בפברואר 2018
↑  דרגיץ' מסכם על חוזה בטריאסטה, באתר sportando.basketball,‏ 3 בינואר 2019
↑  דרגיץ' חותם ברטיופארם אולם, באתר היורוקאפ, 6 באוגוסט 2019
↑  דרגיץ' חותם על חוזה בסאסקי בסקוניה, באתר היורוליג, 30 בינואר 2020
↑  פרופיל של זוראן דרגיץ', באתר פיב"א
↑  זוראן דרגיץ' בטורניר גביע העולם 2014, באתר פיב"א
זיגמונט והלינה לוגובסקי

| --- | --- |

לוגובסקי הלינה, חסידת אומות העולם
 מדינה:  פולין 
 
העץ שניטבה לכבוד הלינה לוגובסקי ביד ושם
זיגמונט והלינה לוגובסקי (בפולנית: Zygmunt & Halina Lugowski) היו זוג פולנים איכרים עניים שהוכרו כחסידי אומות העולם על הצלת ילדה יהודיה בתקופת השואה. הלינה הגיעה לישראל וחיה בחיפה עד לפטירתה.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

זיגמונט והלינה חיו בעוני עם שלושת ילדיהם במזרח פולין בכפר חויה (אנ'). זיגמונט היה פועל חקלאי שכיר והלינה יתומה מהוריה. הזוג התגורר בבית אביו של זיגמונט. ב-1942 הובאה לביתם על ידי אחד האיכרים ילדה יהודיה בשם ואנדזיה. זה היה שמה הבדוי של סטלה זילברשטיין. בני הזוג נתנו מחסה והסתירו בביתם את סטלה, שנמלטה יחד עם אמה בעת חיסול גטו לושיצה במחוז ורשה באוגוסט 1942. האם נתפסה ונרצחה, אך סטלה הצליחה להימלט. סטלה, שהשתמשה בשם הבדוי ואנדזיה גילתה כעבור זמן מה להלינה שהיא יהודיה.
סטלה עסקה בסריגה על מנת לסייע בהוצאות אחזקתה ועל פי עדותה זכתה ליחס אנושי וטוב. כאשר שיתפה את הלינה על כך שאמה נהגה לאפות חלות, הזהירה אותה הלינה שלא תספר על כך לאיש. סטלה שהתה בביתם של הלינה וזיגמונט בחודשים פברואר עד מרץ 1944 ולאחר מכן הלינה דאגה להעבירה למקום מסתור אחר. בהמשך סייעה הלינה במתן מזון לשתי יהודיות נוספות, אך הן נרצחו על ידי הגרמנים. במאי 1944, חודשיים לפני שחרור האזור על ידי הצבא האדום, סטלה התנצרה ונכנסה למנזר.
לאחר המלחמה

סטלה היגרה ב-1968 לישראל לעיר חיפה ושינתה את שמה לכוכבה צור. היא הביאה איתה לחיפה את הלינה שהתגוררה איתה עד פטירתה. הלינה נקברה בפולין בבית הקברות ב'דלוגה קושיילנה'.
הכרה והנצחה

ב-18 במאי 1989, בעקבות עדותה של כוכבה צור, זכו בני הזוג זיגמונט והלינה לוגובסקי בהכרה כחסידי אומות העולם על ידי יד ושם. בטקס, שהתקיים ב-7 בנובמבר 1989 ניטע עץ לכבודם.
הלינה, שהתגוררה עד לפטירתה בחיפה, מונצחת באבן זיכרון בגן חסידי אומות העולם תושבי חיפה בשכונת רמת אלון.
במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב), נחקר גם סיפורה של הלינה ואותר קברה בפולין.
לקריאה נוספת

מרדכי פלדיאל, "חסידי אומות העולם המתגוררים בישראל", ילקוט מורשת לתיעוד ועיון, 55, אוקטובר 1993, עמ' 260.
הערות שוליים

1 2  Ługowski Zygmunt & Ługowska Halina, באתר יד ושם (באנגלית)
1 2  תיק מס' 4115 בעניין הלינה וזיגמונט לוגובסקי, ארכיון יד ושם
↑  גדעון בן רפאל (עורך), לוגובסקי הלינה - LUBOWSKI HALINA, ביטאון פורום שמירת זיכרון השואה גיליון 13, פברואר 2007
↑  חגית הורנשטיין, הסודות של גן חסידי אומות העולם, באתר כלבו חיפה והקריות, ‏20 באפריל 2020
↑  אור הלר, "חסד אחרון": המבצע של שב"כ ויד ושם להנצחת חסידי אומות העולם, באתר חדשות 13, 7 באפריל 2021
חדר לפי שעה

מלון אהבה ללא חלונות, לשמירה על הדיסקרטיות
בתחום המלונאות והארחה, חדר לפי שעה היא שיטת אירוח בה החדר מושכר למספר שעות במשך היום בתעריף הנקבע על פי מספר השעות שהאורח שהה בחדר (בניגוד לשיטה בה התעריף נקבע על פי מספר לילות).
השכרת חדר לפי שעה משמשת לשתי מטרות עיקריות:
בבתי מלון הסמוכים לנמל תעופה, עומדת השכרה כזו לרשותם של נוסעים במעבר, המעוניינים לנצל למנוחה את שעות ההמתנה שבין טיסה לטיסה. כיוון שמדובר בזמן מצומצם, של שעות אחדות, למעבר מהיר מנמל התעופה לבית המלון ובחזרה חשיבות גדולה.
לשימושם של זוגות לשם קיום מפגש הכולל יחסי מין בתנאים נוחים. בתי מלון וחדרי הארחה המציעים שירות זה מקפידים להדגיש את הדיסקרטיות שבקבלתו – האפשרות להגיע אל החדר, לשהות בו ולעזוב אותו ללא כל מפגש עם צוות המלון.
חדרים לפי שעה מוצעים ברמות יוקרה שונות, מחדר זול, פרקטי ושימושי, המספק את הצרכים הבסיסיים בלבד כמו שינה במיטה, מצעים נקיים, חדר רחצה וכדומה. ועד חדרים יוקרתיים עם מראות בתקרה, מיטות ענק, מכונות קריוקי, ג'קוזי זוגי, תאורה רומנטית, נרות ריחניים, בקבוקי משקה אלכוהולי (יין ויין נתזים, בעיקר), ועוד.
ברחבי העולם

במזרח אסיה, במדינות כמו יפן, קוריאה הדרומית ובהונג קונג. נקראים מלונות המשכירים חדרים לפי שעה מלון אהבה. השוהים במלון הם, בדרך כלל, זונות ולקוחותיהן, או עוברי אורח המגיעים למקום למטרות מין, וכן עובדים הנמצאים בהסדר כלשהו עם מקום העבודה שלהם המאפשר שהייה קצרה במלון[דרוש מקור].
המלונות שוכנים בדרך כלל הרחק ממרכז העיר על מנת לוודא את הדיסקרטיות והאנונימיות של הלקוחות. בטוקיו, למשל, ניתן למצוא אותם באזור שנקרא דוגנזקה שייבואה, ליד כביש ראשי או בפרוורים בפאתי העיר או אפילו באזורים תעשייתיים. היו מספר הצעות לבניית מלונות אהבה בבנייני מגורים אך ניסיונות אלה כשלו.
לעיתים המבנה האדריכלי של מלונות האהבה רועש וצעקני, ויש בהם מבנים בצורת ארמון וטירה, בצבעי ורוד וסגול זוהרים, עם תאורת ניאון מסנוורת. אחרים אינם מתבלטים אך ניתן לזהותם במספר החלונות הקטן. ניתן למצוא מלונות אהבה מיוחדים שפונים לכל פנטזיה מינית, החדרים מעוצבים להפליא ולכל חדר יש מוטיב מרכזי, כגון חדרי BDSM או חדרים רומנטיים, המאובזרים במיטב המוצרים ומכונות המין.
מלון האהבה המפורסם ביותר ביפן הוא מלון "הקיסר מגורו" הנמצא בלב אזור מגורו שבטוקיו. המלון בנוי כמצודה מימי הביניים, וכיאה לטירה שכזו הוא מצויד בצריחים, בחרכי ירי, בחומות מגן, בתעלות מים ובשערים מתרוממים. במלון שישים ושניים חדרים בעלי שמות כמו "תאווה ספרדית", "נדנדה איטלקית".
בעבר נועדו מלונות האהבה היפניים בעיקר לזוגות לא נשואים, כאשר ההורים הגבילו את החופש המיני.
ראו גם

HotelsByDay
הערות שוליים

↑  דידי רפאלי, ‏מתפשטים בעולם: הצצה למלונות האהבה, באתר ‏מאקו‏, 7 במרץ 2013
חדר ייחוד

חדר ייחוד הוא נוהג בנישואים הלכתיים לפיו חתן והכלה שוהים לבדם במקום מסוים לאחר החופה וקידושין. נוהג זה מקובל ביהדות תימן וביהדות אשכנז, ונחשב שם הכרחי מבחינה הלכתית כדי להחשיב את הזוג כנשוי כדת וכדין, אך לא בכל יהדות ספרד.
הצורך בחדר ייחוד

תהליך הנישואים ההלכתי מתחלק לקידושין (הנקראים בלשון התורה אירושין), אשר אחריהם הזוג מאורס ואינו נחשב לנשוי, ולנישואים, שהם כניסת האישה לרשותו המלאה של הבעל. המרחב ברשות החתן אליו נכנסת לראשונה הכלה כדי לקיים את הנישואים נקרא "חופה".
החופה בתקופת התלמוד הייתה חדר שהיה בבעלות החתן. במשך הדורות הטקסים השתנו, והתעוררו מחלוקות מהי המקבילה התקפה ל'חופה' המקורית. לפי דעה אחת, העובדה שבחופה המקורית החתן והכלה היו מתייחדים היא מרכזית, ומאחר שבחופה המודרנית אין ייחוד, צריך להתייחד לאחר טקס הקידושין.
נהוג להדר ולבצע מספר פעולות כדי לוודא שהכלה אכן נכנסה לרשות הבעל בהתאם לכל הדעות. יש סוברים שהחופה אינה תקפה אם החדר אינו בבעלות החתן, שכן המטרה בחופה היא הכנסת האישה לרשות החתן. מאחר שמרבית טקסי החתונה כיום מתקיימים באולם אירועים, ממילא החתן שוכר מבעל האולם חדר זה.
הנוהג כיום

לאחר טקס החופה החתן והכלה נכנסים לחדר סגור ושוהים שם יחד משך זמן מסוים, ללא אנשים אחרים. שני עדים כשרים (לרוב עדי הקידושין) מופקדים לוודא מראש שהחדר אכן סגור וריק, ולאחר כניסת החתן והכלה ונעילת הדלת, הם "שומרים" מבחוץ למשך מספר דקות על החדר. מטרת בדיקת החדר והשמירה עליו היא ליצור מציאות בו יכולים החתן והכלה לממש פיזית את הנישואין ("ייחוד הראוי לביאה"). עם זאת, הנוהג הוא שהחתן והכלה מנצלים זמן זה רק לשיחה ולאכילה (לאחר הצום הנהוג ביום הנישואין).
מנהג חדר הייחוד נפוץ בכל קהילות יהדות אשכנז. בחלק מקהילות יהדות ספרד לא מקובל מנהג זה, אך יש מקפידים שתהיה עדות על כך שהזוג התייחד בפועל בליל הכלולות לאחר החתונה. מנגד, יש הסוברים שאסור לבני יהדות ספרד לערוך חדר ייחוד באולם השמחות, משום  צניעות. הבדלי נוהגים אלו בין העדות הובילו במספר מקרים לעימותים במהלך חתונה.
במידה ובזמן טקס החתונה הכלה נידה ('חופת נידה'), לא ניתן הלכתית לאפשר מצב של ייחוד (אף על פי שאיסור ייחוד לא קיים בזוג נשוי כשהאישה נידה, בזוג טרי ישנה חומרה מאחר שבני הזוג לא קיימו עדיין יחסי אישות). במקרה זה נהוג להשאיר את דלת חדר הייחוד פתוחה (או לא-נעולה), או לצרף ילדים לזוג. בשל אי-הנעימות הכרוכה בכך, נהוג להצניע התנהלות זו.
בחתונות רבות נערכים בימינו צילומים בחדר הייחוד, לאחר זמן מסוים בו שוהה הזוג לבדו.
ראו גם

קידושין
חופה וקידושין
איסור ייחוד
הערות שוליים

↑  הרב אליהו בחבוט, ספר "שושנת העמקים" ירושלים תשס"ח
↑  הרב מזוז: "חדר יחוד? בושה וחרפה, זו פריצות", באתר "סרוגים", 5 בספטמבר 2016
↑  יקי אדמקר, בחדרי חרדים, החתן לא נכנס לחדר היחוד, הבחורים התבקשו לעזוב, באתר בחדרי חרדים, 2 במרץ 2011
| חיי אישות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| סדר הנישואין היהודי | שידוך • אירוסים • שטר תנאים • קידושין • חופה וקידושין • ברכת אירוסין • כתובה • חדר ייחוד • שבע ברכות • בעילת מצווה • ברכת בתולים |  |
| מצוות והלכות בזוגיות | פרייה ורבייה • לידה בהלכה • שאר כסות ועונה • יחסי אישות • איסור משכב עם נידה • איסור עריות • לא תנאף • שיור • הוצאת זרע לבטלה • ביאה שלא כדרכה • ביאה דרך איברים |  |
| טהרת המשפחה | דם בתולים • דם חימוד • נידה • זבה • שומרת יום כנגד יום • יולדת  • פולטת שכבת זרע • רואה כתם • רואה מחמת תשמיש • פרישה סמוך לווסת • הפסק טהרה • שבעה נקיים • טבילה • בדיקת עד |  |
| צניעות | שמירת נגיעה • איסור הסתכלות בערווה • איסור ייחוד • כיסוי ראש לנשים |  |
| מסכתות בסדר נשים | יבמות • כתובות • נדרים • נזיר • סוטה • גיטין • קידושין |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שני עדים שומרים מחוץ לחדר ייחוד
חדר יחיד (לב)

חדר יחיד או בודד הוא מום לב מולד נדיר, המהווה קצת יותר מ-1% ממחלות הלב וכלי דם המולדות. החדר הפונקציונלי היחיד יכול להיות ימני או שמאלי מבחינה מורפולוגית כשהחדר השני בדרך כלל היפופלסטי ו/או לא מתפקד מספיק. לכן, ישנם מספר תתי סוגים של המחלה, תלוי איזה חדר אינו מפותח.
חדר יחיד עם חדר שמאלי מתפקד:
אטרזיה ריאתית
אטרזיה תלת-קודקודית
חדר שמאלי כפול כניסה
חדר שמאלי כפול יציאה
חדר יחיד עם חדר ימני מתפקד:
תסמונת לב שמאל היפופלסטי
חדר ימני כפול כניסה
חדר ימני כפול יציאה
תסמונת הטרוטקסיה (Situs ambiguus) של חדר יחיד נכללת גם כן בקטגוריה זו.
פיזיולוגיה

בילודים עם חדר יחיד, זרימת הדם המערכתית והריאתית מתערבבים זה בזה בחדר היחיד המתפקד וכתוצאה מכך רווי החמצן המערכתי נמוך יותר (75%-85%). החדר היחיד מספק אז את זרימת הדם המערכתית וגם את הריאתית.
טיפול

בשל הסוגים השונים של מחלת לב חדר יחיד, הטיפול צריך להיות פרטני. בדרך כלל זה מצריך ניתוח לב פתוח. המטרה היא לאפשר לחדר המתפקד לספק את מחזור הדם המערכתי ולחבר את הוורידים המערכתיים לעורקי הריאה. הדם חסר החמצן מהוורידים המערכתיים זורם ישירות לריאות מבלי לעבור את הלב. לאחר מכן הדם המחומצן חוזר ללב ונכנס למחזור הדם המערכתי. אף על פי שהתערבות כירורגית תלויה בסוג של מחלת חדר יחיד, כל שילוב של שלושה הליכים כלליים מנוצלים כדי לטפל באותם פגמים:
שלב 1 - נוהל נורווד (Norwood procedure)
שלב 2 - נוהל גלן (Glenn procedure)
שלב 3 - נוהל פונטן (Fontan procedure)
פרוגנוזה

אבחון טרום לידתי מבטיח הישרדות גבוהה יותר בילודים עם פיזיולוגיה של חדר יחיד. התוצאה ותוחלת החיים תלויות מאוד בתת-הסוג המורפו-פונקציונלי הבסיסי ובמאפיינים האישיים. יותר ממחצית שורדים שנתיים והתוחלת הממוצעת היא עד 30 - 40 שנה.
הערות שוליים

↑  Steinberger, Eileen K.; Ferencz, Charlotte; Loffredo, Christopher A. (במרץ 2002). "Infants with single ventricle: a population-based epidemiological study". Teratology. 65 (3): 106–115. doi:10.1002/tera.10017. ISSN 0040-3709. PMID 11877773. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Khairy, Paul; Poirier, Nancy; Mercier, Lise-Andrée (2007-02-13). "Univentricular Heart". Circulation. 115 (6): 800–812. doi:10.1161/circulationaha.105.592378. ISSN 0009-7322. PMID 17296869.
↑  Rao, P (2015). Perinatal Cardiology: A Multidisciplinary Approach. Cardiotext Publishing.
1 2  Rao, P. Syamasundar (2021-05-24). "Single Ventricle-A Comprehensive Review". Children. 8 (6): 441. doi:10.3390/children8060441. ISSN 2227-9067. PMC 8225092. PMID 34073809.
↑  Weber, Roland W.; Stiasny, Brian; Ruecker, Beate; Fasnacht, Margrit; Cavigelli-Brunner, Anna; Valsangiacomo Buechel, Emanuela R. (בינואר 2019). "Prenatal Diagnosis of Single Ventricle Physiology Impacts on Cardiac Morbidity and Mortality". Pediatric Cardiology. 40 (1): 61–70. doi:10.1007/s00246-018-1961-1. ISSN 1432-1971. PMID 30121866. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Heaton, Joseph; Heller, Daniel (2022), "Single Ventricle", StatPearls, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, PMID 32491721, נבדק ב-2022-05-03
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ז'אן פול גטי

| --- | --- |

 לידה:  15 בדצמבר 1892 מיניאפוליס, מינסוטה, ארצות הברית 
 פטירה:  6 ביוני 1976 (בגיל 83) גילדפורד, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום קבורה:  פסיפיק פליסיידס 
 השכלה:  מודלין קולג'  John H. Francis Polytechnic High School  אוניברסיטת דרום קליפורניה  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  בית ספר הרווארד-וסטלאק 
 תקופת הפעילות:  1907–1976 (כ־69 שנים) 
 בן או בת זוג:  Ann Rork Light (1 בדצמבר 1932–1936)  Adolphine Helmle (1928–אוגוסט 1932)  Allene Ashby (1925–?)  Jeannette Dumont (1923–1926)  Theodora Getty Gaston (1939–1958)   Ursula d'Abo 
 
ז'אן פול גטי (באנגלית: Jean Paul Getty;‏ 15 בדצמבר 1892 – 6 ביוני 1976) היה תעשיין אמריקאי-בריטי ומייסד חברת הנפט Getty Oil (אנ') (שנרכשה על ידי טקסקו (אנ') ב-1984). בשנת 1957 המגזין האמריקאי "פורצ'ן" הגדיר את גטי כאמריקני העשיר ביותר בעולם, ובשנת 1966 ספר השיאים של גינס הגדיר את גטי כאזרח הפרטי העשיר ביותר בעולם, עם הון בשווי מוערך של מעל ל-1.2 מיליארד דולרים. כאשר הוא מת גטי נחשב לאחד האנשים העשירים ביותר בעולם, עם הון בשווי מוערך של מעל ל-6 מיליארד דולרים.
גטי היה אספן נלהב של יצירות אמנות ועתיקות. האוסף הפרטי שלו היווה את הבסיס להקמת מוזיאון פול גטי בלוס אנג'לס. העניין הרב שלו באמנויות הובילה להקמת קרן ג'יי פול גטי(אנ') בשנת 1953, אשר הפכה לאחר מותו למוסד האמנות העשיר ביותר בעולם. מעל ל-661 מיליון דולרים מהעיזבון של גטי הועברו לאחר מותו לרשות המוזיאון.