stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דומפרידון
שימושים רפואיים > הנקה

ההורמון פרולקטין הוא הורמון אשר מגביר ייצור חלב אם. דופמין, המשתחרר מההיפותלמוס עוצר את שחרור הפרולקטין מבלוטת יותרת המוח. התרופה דומפרידון, בכך שהיא פועלת כחומר אנטי דופמינרגי, מביאה להפרשת פרולקטין מוגברת, ובכך מקדמת הנקה (כלומר, זהו גלקטוגוג). הוכח כי דומפרידון מגבירה את נפח חלב האם אצל אמהות לפגים שאצלן ייצור חלב האם לא היה מספק, ונראה שהיא בטוחה לשימוש לטווח הקצר למטרה זו. בארצות הברית, דומפרידון אינה מאושרת לשימוש זה או לכל שימוש אחר. מחקר בשם EMPOWER trial נועד להעריך את היעילות והבטיחות של דומפרידון בסיוע לאמהות לפגים לספק חלב אם לתינוקות שלהן. במחקר נבחרו באקראי 90 אמהות לפגים לקבל דומפרידון 10 מ"ג דרך הפה שלוש פעמים ביום במשך 28 ימים (קבוצה A) או פלצבו 10 מ"ג דרך הפה שלוש פעמים ביום במשך 14 ימים ולאחר מכן דומפרידון 10 מ"ג דרך הפה שלוש פעמים ביום במשך 14 ימים (קבוצה ב). נפחי החלב הממוצעים בתחילת ההתערבות היו דומים בין 2 הקבוצות. לאחר 14 הימים הראשונים, 78% מהאמהות שקיבלו דומפרידון (קבוצה A) השיגו עלייה של 50% בנפח החלב, בעוד ש-58% מהאמהות שקיבלו פלצבו (קבוצה B) השיגו עלייה של 50% בנפח החלב.
שימושים רפואיים > אחר

דומפרידון נמצאה כתרופה יעילה בטיפול בריפלוקס בילדים. עם זאת, ישנם מומחים הרואים בסיכונים של התרופה איסור על טיפול ברפלוקס תינוקות.
שימושים רפואיים > מינון

המינון במי שמשקלם יותר מ-35 ק"ג הוא בדרך כלל 10 מ"ג דרך הפה עד שלוש פעמים ביום.
במי שמשקלם פחות מ-35 ק"ג המינון הוא 0.25 מ"ג לק"ג עד שלוש פעמים ביום.
התוויות נגד

רגישות לחומר הפעיל או למרכיבים הנוספים שבתרופה.
דימום בבטן, עוויתות קשות בבטן או צואה שחורה לאורך זמן.
חסימה או פרפורציה של המעי.
פרולקטינומה - הפרשת יתר של פרולקטין עקב גידול בבלוטת יותרת המוח.
מחלת כבד בינונית עד חריפה.
בעיית לב המכונה "הארכה של מקטע QT".
בעיה בה הלב אינו יכול להזרים דם במידה מספקת לרקמות הגוף (מצב המכונה כשל לבבי).
בעיה הגורמת לרמות נמוכות או גבוהות של אשלגן בדם.
בעיה הגורמת לרמות נמוכות של מגנזיום בדם.
תופעות לוואי

תופעות לוואי הקשורות בדומפרידון כוללות יובש בפה (תופעת לוואי שכיחה). כמו, בשל חסימת קולטני D2 במערכת העצבים המרכזית, יכולות להיווצר מגוון תופעות לוואי נוספות וביניהן נמנום, אקתיזיה, חוסר מנוחה, נדודי שינה, עייפות, סימפטומים של מערכת העצבים המרכזית, דיסטוניה, תסמיני פרקינסון, דיסקינזיה ודיכאון. תופעות הלוואי התנועתיות והפסיכיאטריות אינן שכיחות (דווחו אצל 1-10 מתוך 1000 מטופלים), מכיוון שבניגוד לאנטגוניסטים אחרים של קולטני D2, תרופת הדומפרידון חוצה באופן מינימלי את מחסום הדם-מוח. עוד תופעות לוואי כוללות כאבי בטן, שלשולים, בחילות, פריחה, גירוד, סרפדת, ותסמיני יתר פרולקטין בדם (ראו בהמשך) רשימות נוספות, של תופעות לוואי ששכיחותן איננה ידועה, כוללות פרכוס ואצירת שתן ומפורטות בעלון לצרכן.
תופעות לוואי > עודף רמות פרולקטין

עקב חסימת קולטן D2, דומפרידון גורמת להיפרפרולקטינמיה (עודף פרולקטין בדם). היפרפרולקטינמיה יכולה לדכא את הפרשת ההורמון המשחרר גונדוטרופין (GnRH) מההיפותלמוס וכתוצאה מכך לדכא את הפרשת ההורמון מגרה הזקיקים (FSH) וההורמון (luteinizing LH). הדיכוי בהפרשת הורמונים אלו עלול לגרום להיפוגונדיזם (ירידה בהורמוני מין). מהסיבות הללו, מטופלים גברים עלולים לחוות ירידה בחשק המיני, הפרעה בזקפה ופגיעה בייצור זרע.
כ-10-15% מהמטופלות דיווחו על תסמינים כמו הגדלת חזה (ממופלזיה (אנ'), בגברים - גינקומסטיה), מסטודיניה (כאב בשדיים) גלקטוריאה (ייצור חלב לא הולם או מוגזם), או אי סדירות מחזור חודשי ואמנוריאה (הפסקה של מחזורי הווסת) לאחר הטיפול בדומפרידון.
תופעות לוואי > תגובות נדירות > לֵב

שימוש בדומפרידון קשור לסיכון מוגבר למוות לבבי פתאומי ככל הנראה בגלל ההשפעה שלו על מרווח QT הלב והפרעות קצב חדריות כתוצא מחסימה של תעלות אשלגן.
הסיכונים תלויים במינון, ונראה כי הם הגדולים ביותר במינונים גבוהים במתן תוך ורידי ובמבוגרים כמו גם עם תרופות המקיימות אינטראקציה עם דומפרידון ומגבירות את הריכוזים שלו במחזור הדם (כלומר מעכבי CYP3A4 ). עם זאת, קיימים דיווחים סותרים. ביילודים ותינוקות, הארכת מרווח QT שנויה במחלוקת ואינה ודאית.
רשויות הפיקוח על תרופות בבריטניה (MHRA) הוציאו הגבלה על השימוש בדומפרידון בשנת 2014 עקב סיכון מוגבר לתופעות לוואי לבביות חמורות. עם זאת, סקירה אוסטרלית משנת 2015 הגיעה למסקנה הבאה כי אין קשר חזק בין נטילת דומפרידון במינונים של 20 מ"ג לבין הארכת QT.
תופעות לוואי > תגובות נדירות > תינוקות

בבריטניה מקרה שהגיע אל כותלי בית המשפט כלל את מותם של שני ילדים לאם ששלושת ילדיה סבלו כולם מהיפרנתרמיה. האם הואשמה בהרעלת הילדים במלח. אחד הילדים, שנולד בשבוע ה-28 להריון עם סיבוכים בדרכי הנשימה ופונדופליקציה לרפלוקס קיבה-ושטי ואי-שגשוג, קיבל דומפרידון. הסנגור של האם גרס כי הילד סבל מתסמונת ממאירה נוירולפטית כתופעת לוואי של דומפרידון עקב התרופה שחצתה את מחסום הדם-מוח הבוסרי של הילד.
אינטראקציות

במתנדבים בריאים, קטוקואנזול הגדיל את ריכוזי C מקס ו-AUC ב-3 עד 10-לקפל. העלייה הייתה מלווה בהארכת מרווח QT של כ-10–20 מיליון שניות כאשר נלקח מינון של 10 מ"ג דומפירידון ארבע פעמים ביום וקטוקונאזול 200 מ"ג פעמיים ביום.
התרופה כשלעצמה במינון המוערך לא הביאה להשפעה זו. אי לכך, הוסק כי דומפרידון עם קטוקואנזול או מעכבי CYP3A4 אחרים מהווה שילוב שעלול להיות מסוכן.
פרמקולוגיה > פרמקודינמיקה

דומפרידון הוא אנטגוניסט לקולטן דופמין סלקטיבי היקפי. אולם, זוהי לא אינטראקציה קלינית משמעותית עם קולטן D 1, בניגוד למטוכלופרמיד.
התרופה מספקת הקלה בבחילות על ידי חסימת קולטני D. התרופה חוסמת קולטני דופמין בבלוטת יותרת המוח הקדמית ומגבירה את השחרור של פרולקטין אשר בתורו מגביר את ההנקה.
תרופת הדומפרידון עשויה להיות שימושית יותר בחולים מסוימים ולגרום נזק אצל אחרים בהתאם לגנטיקה של האדם.
פרמקולוגיה > פרמקודינמיקה > השפעות על רמות פרולקטין

נמצא כי מנה בודדת של דומפרידון של 20 מ"ג מעלה את רמות הפרולקטין הממוצעות בסרום בנשים שאינן מניקות מ-8.1 ng/mL ל-110.9 ng/mL (עלייה של פי 13.7).
עלייה זו דומה לעלייה ברמות הפרולקטין שנוצרה על ידי מנה פומית בודדת של 20 מ"ג של מטוכלופרמיד (7.4 ng/mL עד 124.1 ng/mL; עלייה של פי 16.7).
לאחר שבועיים של מתן כרוני (30 מ"ג ליום בשני המקרים), העלייה ברמות הפרולקטין לאחר נטילת דומפרידון פחתה (53.2 ננוגרם/מ"ל; פי 6.6 מעל קו הבסיס). לעומת זאת, לאחר נטילת מטוכלופרמיד רמות הפרולקטין עלו (179.6 ng/mL; פי 24.3 מעל קו הבסיס). הדבר מצביע על כך שמתן חריף וכרוני של דומפרידון ומטוקלופרמיד יעיל בהעלאת רמות הפרולקטין, אך ישנן השפעות שונות על הפרשת פרולקטין בטיפול כרוני. מנגנון ההבדל אינו ידוע.
העלייה ברמות הפרולקטין שנצפתה בשתי התרופות הייתה, כצפוי, גדולה בהרבה בנשים מאשר בגברים. נראה כי הדבר נובע מרמות האסטרוגן הגבוהות יותר בנשים, שכן אסטרוגן ממריץ הפרשת פרולקטין.
לשם השוואה, רמות פרולקטין תקינות בנשים הן פחות מ-20 ננוגרם/מ"ל, רמות הפרולקטין מגיעות לשיא של 100 עד 300 ננו"ג/מ"ל בלידה בנשים הרות, ובנשים מניקות נמצאו רמות הפרולקטין כ-90 ננוגרם/מ"ל ב-10 ימים לאחר הלידה ו-44 ננוגרם/מ"ל ב-180 ימים לאחר הלידה.
פרמקולוגיה > פרמקוקינטיקה

במתן פומי, תרופת הדומפרידון עוברת חילוף חומרים נרחב בכבד (כמעט אך ורק על ידי CYP3A4 / 5, אם כי דווחו גם תרומות קלות על ידי CYP1A2, CYP2D6 ו-CYP2C8 ובמעיים). בשל אפקט המעבר הראשון המסומן במסלול זה, הזמינות הביולוגית של דומפרידון דרך הפה נמוכה (13-17%); לעומת זאת, הזמינות הביולוגית שלו גבוהה באמצעות הזרקה תוך שרירית (90%). זמן מחצית החיים הסופני של דומפרידון הוא 7.5 שעות באנשים בריאים, אך ניתן להאריך אותו ל-20 שעות באנשים עם הפרעה חמורה בתפקוד הכליות.
המטבוליטים של דומפרידון אינם פעילים כליגנדים לקולטן D2. התרופה מהווה מצע לטרנספורטר P-glycoprotein (ABCB1), ומחקרים בבעלי חיים מצביעים על כך שזו הסיבה לחדירה נמוכה של מערכת העצבים המרכזית של דומפרידון.
כימיה

דומפרידון הוא נגזרת של בנזימידזול וקשור מבנית לתרכובות נוירולפטיות כמו הלופרידול.
היסטוריה

1974 - תרופת הדומפרידון מסונתזת ב-Janssen Pharmaceutica בעקבות המחקר על תרופות אנטי פסיכוטיות. פרמקולוגים של יאנסן גילו שלחלק מהתרופות האנטי-פסיכוטיות הייתה השפעה משמעותית על קולטני הדופמין באזור הטריגר המרכזי של כימורצפטורים שמווסתים הקאות והחלו לחפש אחר אנטגוניסט דופמין שלא יעבור את מחסום הדם-מוח, ובכך היה נקי מתופעות הלוואי החוץ-פירמידליות. חיפוש זה הוביל לגילוי של דומפרידון כתרופה נגד הקאות חזקה עם השפעות מרכזיות מינימליות.
1978 - ב-3 בינואר 1978 התרופה נרשמה כפטנט בארצות הברית תחת פטנט US4066772 A. הבקשה הוגשה ב-17 במאי 1976.
1979 - דומפרידון משווקת תחת השם המסחרי "מוטיליום" בשווייץ ובמערב גרמניה.
1999 - דומפרידון הוצגה בצורות של טבליות מתפוררות דרך הפה.
יאנסן הציגה את תרופת הדומפרידון בפני מנהל התרופות הפדרלי של ארצות הברית (FDA) מספר פעמים, כולל בשנות ה-90.
2014 – באפריל 2014 פרסמה קבוצת התיאום להכרה הדדית ונהלים מבוזרים (Human (CMDh)) הודעה רשמית לעיתונות המציעה להגביל את השימוש בתרופות המכילות דומפרידון. הוא גם אישר הצעות שפורסמו קודם לכן על ידי הוועדה להערכת סיכונים בתרופות (PRAC) להשתמש בדומפרידון רק לריפוי בחילות והקאות ולהפחית את המינון היומי המרבי ל-10 מ"ג.
חברה ותרבות > שמות כלליים

דומפרידון הוא השם הגנרי של התרופה וה-INN שלה, USAN, BAN ו-JAN.
חברה ותרבות > אישור רגולטורי

בשנת 2007 תרופת הדומפרידון הייתה זמינה ב-58 מדינות, כולל קנדה. האינדיקציות המאושרות של דומפרידון משתנות בין המדינות. באיטליה התרופה משמשת לטיפול במחלת ריפלוקס גסטרו-ושט. בקנדה, התרופה מיועדת להפרעות תנועתיות של מערכת העיכול העליונה ולמניעת תסמינים במערכת העיכול הקשורים לשימוש בחומרים אגוניסטים של דופמין אנטי-פרקינסוניים. בבריטניה, שימוש בדומפרידון מיועד רק לטיפול בבחילות והקאות ומשך הטיפול מוגבל בדרך כלל לשבוע אחד.
בארצות הברית, דומפרידון אינו מאושר כיום בדרך כלל לשימוש רפואי. ב-7 ביוני 2004, ה-FDA פרסם אזהרה פומבית שהפצת מוצרים המכילים דומפרידון אינה חוקית. קיים חריג לשימוש באנשים עם מחלות הקשורות במערכת העיכול ועמידות לטיפול במסגרת בקשה לטיפול חמלה דרך ה-FDA.
דומפרידון זמינה ללא מרשם לטיפול ברפלוקס קיבה ושט ודיספפסיה תפקודית במדינות רבות, כגון אירלנד, הולנד, איטליה, דרום אפריקה, מקסיקו, צ'ילה וסין.
חברה ותרבות > אופן נטילת התרופה

דומפרידון זמינה כטבליות, טבליות מתפוררות דרך הפה, תרחיף ונרות.
מחקר

תרופת הדומפרידון נחקרת כאמצעי מניעה הורמונלי פוטנציאלי למניעת הריון בנשים.
ראו גם

טיפול חמלה
הסוכנות האירופית לתרופות
לקריאה נוספת

מאמר העוסק בהשפעת התרופה דומפרידון על מניעת הריון (באנגלית)
מאמר העוסק בשימושים קליניים של דומפרידון (באנגלית)
הכל בראש

הכל בראש הוא פרויקט חברתי ללא מטרת רווח שייסדו גוגל ישראל ובית איזי שפירא, המאפשר לאנשים עם מוגבלות מוטורית בידיים לתפעל סמארטפון וטאבלט באמצעות תנועות ראש, ללא מגע יד.
הקמת הפרויקט

הכל בראש הושק בראשית שנת 2016, עת הכריזו גוגל ובית איזי שפירא על מבצע חלוקה בחינם של טכנולוגיה חדשנית שפיתחה חברת הסטארטאפ הישראלית Sesame Enable, המאפשרת לתפעל סמארטפון וטאבלט באמצעות תנועות ראש. במחצית הראשונה של שנת 2016 הצטרפו להכל בראש 500 משתתפים, ביניהם חולי אי.אל.אס, דושן, טרשת נפוצה, שיתוק מוחין וכן נפגעי עמוד שדרה.
הקמת הפרויקט התאפשרה לאחר ששיתוף הפעולה בין גוגל לבית איזי שפירא זכה בסוף שנת 2015 למענק בסך מיליון דולר מהזרוע הפילנתרופית העולמית של גוגל, Google.org. את הפרויקט מנהל רון קורמוס, לשעבר עיתונאי ״ידיעות אחרונות״ ו״הארץ״ ובין מייסדי יוזמת זיכרון בסלון.
פעילות הפרויקט

פרויקט הכל בראש מבוצע בשיתוף פעולה עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, בתי החולים, העמותות והארגונים הפועלים למען אוכלוסיית הנכים בישראל. צוות הפרויקט, המונה 15 אנשי צוות הפרוסים בכל רחבי הארץ, מחלק את הטכנולוגיה של Sesame Enable לכל ישראלי שזקוק לה. החלוקה כוללת סדרת הדרכות ובנוסף מוענקים למשתתפים שירותי תמיכה והנגשה על ידי צוות המטפלים של בית איזי שפירא.
הטכנולוגיה של Sesame Enable מבוססת על אפליקציה הניתנת להפעלה באמצעות אביזר חיצוני המתחבר לסמארטפון ולטאבלט בתקשורת Bluetooth. לאחר הפעלת האפליקציה, מופיע על מסך המכשיר סמן עכבר, אשר נע בהתאם לתנועות הראש של המשתמש. תנועות הראש נקלטות על ידי המצלמה הקדמית של המכשיר, וכך יכול המשתמש לתפעל את הסמארטפון או הטאבלט באופן מלא, על כל מאפייניו – להתקשר, לשלוח הודעות, לכתוב מיילים, לגלוש באינטרנט, להוריד ולהשתמש באפליקציות. את הטכנולוגיה פיתחו מייסדי Sesame Enable, עודד בן דב וגיורא ליבנה, וזכויות השימוש בה נרכשו לפרק זמן קצוב לטובת מימוש הפרויקט.
פרויקט הכל בראש הושק במעמד ראש הממשלה בנימין נתניהו, ובעקבות הצלחתו אף התקיימה בכנסת ישיבה מיוחדת תחת הכותרת ״טכנולוגיה בשירות אנשים עם מוגבלות״.
הבדלים בין-תרבותיים

הבדלים בין-תרבותיים הם הבדלים במסורות, בנורמות, באמונות ובערכים, המשתנים בין אומות, עמים, קבוצות אתניות ודוברי שפות שונות.
הבדלים בין-תרבותיים גורמים להגדרת מצב שונה על ידי אינדיבידואלים בסיטואציות שונות. זאת כיוון שהפרשנות הניתנת למצבים נתונים על ידי בני אדם, תלויות ברקע התרבותי שלהם; משמע: הסביבה שבה גדלו, השפה, הסמלים, המנהגים ומאפיינים תרבותיים נוספים הם שמשפיעים על תפיסת המצב שלהם והפרשנות שהם מעניקים לה.
סיטואציה שבה מעורבים אנשים מתרבויות שונות עשויה לקבל משמעות שונה על ידי כל אחד מהנוכחים. הבדלים בין-תרבותיים והמודעות לקיומם יכולים להשפיע רבות על אינטראקציה שכזו. לעיתים נחווים הבדלים אלו כמאיימים; ולכן, הבדלים בין-תרבותיים בחברות מעורבות עלולים לגרום לשנאת זרים.
הבדלים בין-תרבותיים על פי הגישות התאורטיות לניתוח תרבות

כל אחת מהגישות התאורטיות לניתוח תרבות מסבירה באופן שונה את השוני והדמיון בין תרבויות:
גישת הפונקציונליזם המבני מדגישה את הדמיון שבין התרבויות. על פי גישה זו, לתרבות יש תפקיד – תרבויות עונות על צורכיהם של בני האדם בחברה. מאחר שלבני האדם באשר הם יש צרכים מסוימים דומים, תמיד יימצאו קווי דמיון בין תרבויות שונות בכל רחבי העולם. אנשים בני חברות שונות נבדלים במשמעות שהם נותנים לאירועים ולהתנהגויות, אולם למרות הרב-גוניות והשוני הגדול ביניהם, קיימת אחידות בולטת בין בני התרבויות השונות. הגם שאין דפוס התנהגות שהוא אוניברסלי לכל התרבויות, נמצא כי ישנם אירועים הממוסדים בכל החברות המוכרות לנו. יסודות משותפים אלו, המכונים "אוניברסלים תרבותיים", הם רעיונות או דפוסים אחידים בכלל התרבות האנושית.
הסוציולוג ג'ורג' פיטר מרדוק (אנ') ערך רשימה של היסודות המשותפים לכל התרבויות. ברשימה זו נכללים: חינוך לניקיון, איסור על גילוי עריות, מנהגי אירוח, אמונות בנושא מזל, אמנות נוי, בישול, גינוני נימוס, הלצות, השגחה אחרי לידה, חגים וחגיגות, חוקי ירושה, חיזור, חינוך, חלוקת עבודה, טקסי קבורה, טקסים דתיים, ייצור מכשירים, משפחה, משחקים, נישואים, נתינת מתנות, סנקציות, סגנונות תספורת, ספורט, קישוטי גוף, ריפוי בכח האמונה, ריקוד, רפואה, תפיסות הנוגעות למהות הנשמה ועוד.
האוניברסליים התרבותיים הם כלליים, וכל תרבות מעניקה להם תוכן משלה וקובעת לעצמה את האופן שבו ממומש כל אחד מן היסודות.
לפי גישה זו, השונוּת בין תרבויות מתבטאות בערכים, נורמות, סמלים, דרכי פעולה של מוסדות, טקסים וכיוצא בזה. כל אלו קשורים בשימורו של המבנה החברתי, ועל כן חברות נבדלות זו מזו. מבקרי הגישה הפונקציונליסטית טוענים כי היא מתקשה להסביר הבדלים תרבותיים וקונפליקטים מפני שהיא מדגישה יציבות, המשכיות והרמוניה.
ניתן להסביר על פי גישה זו את הקונפליקטים העשויים להיווצר במפגש בין תרבויות בעבודות מול ארגונים במגמת גלובליזציה. לדוגמה, בתרבויות שונות, לקבלה והענקה של מתנות אופי וצביון שונה. חריגה מהכללים והנורמות המקובלות יכולה לפגוע ואף להעליב בשוגג את מקבלי או מעניקי המתנה. למשל הענקת בקבוק משקה אלכוהולי למוסלמי, הענקת זר עם מספר אי-זוגי של פרחים בסין או מתנות תוצרת טאיוואן בטאיוואן יפורשו כעלבון.
לפי גישת האינטראקציה הסימבולית, המתבססת על הפירושים האישיים שמייחס הפרט לפעולה על ידי סמלים מילוליים ולא-מילוליים, יש לבדוק בכל מצב חברתי את הפרשנויות הסובייקטיביות בקרב השותפים לאינטראקציה. לעיתים, עקב הבדלים בין-תרבותיים, מקבלת התנהגות מסוימת פרשנות שונה על ידי כל אחד מהנוכחים בסיטואציה. כך למשל, חליצת נעליים תתפרש על ידי יפני כאקט של כבוד, בעוד במדינות מערביות תיתפס התנהגות זו כלא ראויה.
גישת גישת הקונפליקט החברתי, המטרימה בתוכה את ההנחה כי הכוח הבסיסי הפועל בחברה הוא מאבק בין קבוצות חברתיות ובין יחידים על השגת חלק גדול ככל הניתן מהמשאבים המשותפים, גורסת כי מגמות תרבותיות שונות נובעות ממבנה החברה. בבסיס גישה זו עומד מושג האידאולוגיה, שפירושו כי לבני קבוצה מסוימת רעיונות ואמונות משותפים שנועדו להצדיק את האינטרסים שלהם. לכל חברה אידאולוגיה שונה וחלוקה שונה לקבוצות אינטרס ולמעמדות חברתיים. בגין אלה, נוצרים הבדלים בין-תרבותיים.
הבדלים בין-תרבותיים על פי הגישות התאורטיות לניתוח תרבות > השוואה בין תרבויות על בסיס קידמה טכנולוגית

אחת הדרכים להשוואה בין תרבויות היא סיווגן על פי התפתחותן הטכנולוגית.
בני הזוג גרהרד ג'ין וגרהרד לנסקי (Gerhard Lenski) תיארו באמצעות מחקרים סוציולוגיים שביצעו, את תפקידה של הטכנולוגיה בעיצוב החברות האנושיות. המחקר, שאתה נושאו הם כינו "אבולוציה סוציו-תרבותית", דן בתהליך השינוי המתרחש בחברה כתוצאה מהתעשרותה בידע חדש. לדעתם, הטכנולוגיה היא הקובעת את יכולתה של החברה לנצל את המשאבים החומריים בסביבתה ועל כן עומדת ביסודם של כל שאר ההיבטים החברתיים.
חברות שאינן מתקדמות מבחינה טכנולוגית, תהיינה יותר נתונות לחסדי הטבע. משום שכך, נמצא ביניהן מוטיבים דומים רבים, ואילו השונות תנבע בעיקר מהשוני במשאבי הטבע המצויים בסביבתן. חברות אלו משתנות בקצב איטי למדי, והן יכולות לשמר את תרבותן במשך דורות.
חברות יותר מפותחות, לעומת זאת, משקיעות משאבים עצומים בניצול משאבי הטבע ועיצובו כך שיתאים לצרכיהם, ובכך מצמיחות רבגוניות תרבותית במידה ניכרת. חברות אלה, בניגוד לקודמות, משתנות בקצב מסחרר, והשינויים בהן מורגשים לעיתים תוך שנים ספורות.
פסיכולוגיה בין תרבותית

פסיכולוגיה בין-תרבותית היא דיסציפלינה חדשה יחסית בפסיכולוגיה המבקרת את הפסיכולוגיה הכללית על כך שהיא "עיוורת לתרבות" (אינה מתייחסת להקשר התרבותי שבו היא פועלת) ו"תלוית תרבות" (תאוריות וממצאים רבים אינם ניתנים להכללה לתרבויות אחרות). הפסיכולוגים הבין תרבותיים טוענים כי הפסיכולוגיה העכשווית יכולה להקרא "פסיכולוגיה מערבית", ואין להניח כמובן מאליו כי עקרונות הפסיכולוגיה כפי שנמצאו במחקרים על אנשים לבנים במערב, תקפים גם לתרבויות אחרות.
הבדלים בין-תרבותיים והשפעתם על התנהלות הארגון המודרני > סיווג תרבויות על פי שוורץ

הפסיכולוג החברתי שלום שוורץ (1994, 1992) פיתח מסגרת תאורטית להשוואה בין-תרבותית מתוך ערכים אוניברסליים כפי שזוהו בספרות המקצועית מתחום הפסיכולוגיה. הוא בודד אמפירית שבעה ערכים תרבותיים בסיסיים, המובנים בשני ממדים דו-קוטביים:
אוטונומיה לעומת שמרנות – ממד הקרוב לממד האינדיבידואליזם-קולקטיביזם של הופסטדה. העיקרון המארגן ממד זה הוא הניגוד בין ערכים המדגישים את האינדיבידואל וזכותו לפעול למען רווחיו, לבין ערכים המדגישים את עליונות מטרות ורווחי הקולקטיב.
היררכיה ו-mastery לעומת אמונה בשוויון זכויות והרמוניה – היררכיה ו-mastery (שליטה ומיומנויות) נותנים לגיטימציה לתחרות, להוצאה לפועל של אינטרסים אישיים או קבוצתיים, אפילו על חשבון אחרים, שעה שאמונה בשוויון זכויות והרמוניה מדגישים הקרבה של אינטרסים אישיים למען שימור הסביבה החברתית והחומרית. סביר שהעבודה תהיה מרכזית יותר לפרט בחברות בהן נמצאו ערכי היררכיה ו-mastery גבוהים, ופחות בחברות שבהן ההרמוניה ואמונה בשוויון גבוהים.
ערכי ה-mastery נמצאו מנוגדים קונספטואלית ואמפירית לערכי ההרמוניה. לטענת שוורץ, קיים קונפליקט בין ערכים אלה לבין תפיסת העבודה כמרכזית בחיים.
להבדיל מערכי ההרמוניה, השוויוניות והאוטונומיה הרגשית, המדגישים את האינדיבידואל ואת זכותו לפעול למען רווחיו, ממד השמרנות מדגיש את עליונות מטרות הקולקטיב ורווחיו, ועם זאת, ערכים של כבוד למסורת וביטחון משפחתי. כמו כן, מדגיש ממד זה את חיי המשפחה והקהילה.
הבדלים בין-תרבותיים והשפעתם על התנהלות הארגון המודרני > התמודדות ארגונים עם תהליך הגלובליזציה

העולם המודרני מאופיין בתהליך גלובליזציה מואץ, בתאגידים בינלאומיים ובמיזוגים של חברות בעלות אקלים תרבותי שונה בתכלית. ארגון השואף לשרוד בתחרות הקיימת בשוק חייב לסגל לעצמו גמישות וחדשנות. הכרה בקיומם של הבדלים בין-תרבותיים והיכרות מעמיקה עם אותם הבדלים הכרחית על מנת שהארגון יוכל להצליח במשימות העומדות בפניו. משימות אלו כוללות תהליכי מיזוג של חברות מתרבויות שונות, פיתוח קשרים עסקיים עם חברות ממדינות בעלות תרבות שונה, העסקת עובדים בעלי מאפייני תרבות שונים, הטמעת מוצרים וקידום מכירות בארצות זרות.
הבדלים בין-תרבותיים והשפעתם על התנהלות הארגון המודרני > תהליכי מיזוג של חברות מתרבויות שונות

בספרה "Culture, Self-identity, and Work" מתארת פרופ' מרים ארז את הנתח המשמעותי שתפסו בשנים האחרונות מיזוגים בכלכלה האמריקנית. בשנים 1987–1989 נרשמו 11,428 מיזוגים בערך כולל של כ-645 מיליארד דולר, מתוכם 1,412 היו מיזוגים עם חברות זרות. במיזוגים מהסוג הזה מביאה איתה כל חברה את האקלים התרבותי והתרבות הארגונית שלה. בשנים האחרונות התרחשו מספר מיזוגים שכשלו והביאו להתרסקות חברה, זאת עקב התנגשות וקושי לשלב את שתי התרבויות הארגוניות שחברו יחד במיזוג. דוגמה לכך היא המיזוג בין שתי חברות הענק מענף יצור המכוניות: דיימלר הגרמנית וקרייזלר האמריקנית. מנהלי החברה לא השכילו לבצע את המיזוג כהלכה ולא הבינו את ההשפעה הפסיכולוגית והחברתית העצומה של תהליך מסוג זה על העובדים והתהליכים בחברה, ועל כן המיזוג נכשל.
תהליך מיזוג של שני ארגונים בעלי תרבות ארגונית שונה יכול להסתיים בכל אחד מארבעת התרחישים הבאים:
היטמעות (Assimilation) – חברי הארגון הנרכש מוותרים מרצון על התרבות הארגונית הנוכחית שלהם, מאמצים ונטמעים בתרבות של הארגון הרוכש.
אי-אימוץ (Deculturation) – חברי הארגון הנרכש אינם מרוצים מהתרבות הארגונית שלהם, אך אינם נמשכים לתרבות של הארגון הרוכש ולכן חשים בלבול וניכור.
שילוב (Integration) – מצב אידיאלי: אינטראקציה ואימוץ הדדיים של שתי התרבויות, אשר מסתיימים בהתפתחות תרבות חדשה המייצגת את הטוב ביותר משתי התרבויות. הבעיה היא שהדבר דורש איזון מלא בין שני הצדדים, ובמיזוגים לרוב יש צד חזק יותר.
הפרדה (Separation) – חברי הארגון הנרכש מתנגדים לכל ניסיון להיטמעות או אימוץ של תרבות הארגון הרוכש. סביר שהמיזוג יסתיים במאבקי תרבות וחוסר לכידות.
מיזוג מוצלח דורש לקחת בחשבון את המאפיינים התרבותיים שמביא עִמו כל ארגון השותף למיזוג, ולבצע שילוב עדין תוך כבוד הדדי ונכונות ללמוד על התרבות של "השותף החדש".
הבדלים בין-תרבותיים והשפעתם על התנהלות הארגון המודרני > פיתוח קשרים עסקיים עם חברות בעלות תרבות שונה

הבדלים בין-תרבותיים הם סיבה מרכזית לפערים הקיימים באופן שבו נתפסים נושא או סיטואציה על ידי אנשים שגודלו וחונכו בתרבויות שונות. על ארגון, גוף עסקי או אדם המעוניינים ליצור קשרים עסקיים עם גוף מתרבות השונה מתרבותם, להשקיע זמן ומשאבים בלמידת התרבות האחרת, למניעת אי-הבנות.
חברות אמריקניות, למשל, משקיעות משאבים רבים בהכרת התרבות היפנית. בשנים האחרונות הפכה יפן לשחקן מרכזי בתחרות הכלכלית הגלובלית; יותר ויותר חברות אמריקאיות שואפות לשיתוף פעולה עסקי עם אותן חברות, ולפיכך הן נדרשות ללמידה מעמיקה של מאפייני התרבות וערכי התרבות היפנית.
צעדים קטנים הבונים אמון במערכת יחסים עסקית, יתבצעו ללא קושי בין שני אנשים מאותה תרבות, אך יכולים להיכשל או להוביל לתגובות בלתי רצויות כאשר מדובר באנשים בעלי רקע תרבותי שונה. לדוגמה, הפעולה הבסיסית והנפוצה של הגשת כרטיס ביקור: בסין, החלפת כרטיס ביקור היא צעד בסיסי בכל אינטראקציה עסקית, אך אקט ההחלפה חייב להתבצע בתחילת הפגישה; במערב, לעומת זאת, ניתן להגיש את הכרטיס בכל שלב בפגישה. בסין, יש להגיש את כרטיס הביקור ביד ימין, כשפניו כלפי מעלה, ובנוסף, נהוג שמקבל הכרטיס מעיף מבט חטוף בכרטיס בטרם הוא מכניסו לכיס.
הבדלים בין-תרבותיים והשפעתם על התנהלות הארגון המודרני > העסקת עובדים בעלי מאפייני תרבות שונים

קיימים מודלים שונים המנתחים קידום מוטיבציה אצל עובדים. לרוב, מודלים אלו מתמקדים בהשפעות פסיכולוגיות של מין, גיל ורמות השכלה. אך לאחרונה החלו מחקרים לקחת בחשבון את ההבדלים הבין-תרבותיים הקיימים בין עובדים, לעיתים אף באותו הארגון ולהכיר בחשיבותם בפיתוח מוטיבציה אצל העובדים.
בענף השירותים, למשל, קיימת תחרות קשה, כאשר כל מתחרה בשוק מנסה לתת ללקוח שירות טוב, אדיב וזמין יותר. עקב כך הורחבו שעות העבודה של המרכזים הטלפוניים, וכיום ניתן למצוא מוקדים טלפונים רבים הפתוחים כל שעות היממה. לשם הוזלת עלויות, פותחים אותם ארגונים מוקדי שירות בחלקים שונים של העולם ומעסיקים עובדים בתעריף של שעות רגילות. כך, לקוח באוסטרליה יכול לקבל שירות באישון הלילה מנציג שירות הנמצא במוקד שירות בתל אביב, שעבורו מדובר במשמרת בוקר סטנדרטית. כך מעסיקים אותם ארגונים עובדים ממדינות שונות בעולם, ומוזילים משמעותית את עלויות כח האדם. עם זאת, שכבת הניהול בארגון חייבת להיות מסוגלת לנהל אנשים מתרבויות שונות.
במחקר בנושא שנערך בחברת "הלסי" התגלו ממצאים מעניינים.
"הלסי" היא חברה רב-לאומית הפועלת בשוק התרופות ומתמחה בביוטכנולוגיה, מחקר וטיפולים גנטיים. החברה עוסקת בייצור ושיווק של תרופות בתחומי האלרגיה, הדרמטולוגיה, האונקולוגיה והקרדיולוגיה, וכן בתחום הווטרינריה ומוצרי OTC כמו קרם הגנה. עד שנת 1952 הייתה החברה בפיקוח וניהול של ממשלת ארצות הברית, ובשנה זו הפכה לחברה ציבורית שמניותיה מוחזקות על ידי גורמים שונים בשוק הפרטי.
אוכלוסיית המחקר כללה את העובדים בחברת הלסי בשלוחות בישראל, בשווייץ, בצרפת ובדובאי.
המחקר בדק את שבעת המאפיינים של תרבות ארגונית כפי שהוגדרו על ידי סטיבן רובינס (2001) בכל אחת מהשלוחות.
להלן שתי מסקנות שעלו מהמחקר:
המאפיין "עידוד לצמיחה והתפתחות אישית כערך" – נמצא כי העובדים בישראל מייחסים יותר חשיבות לשאלה האם הארגון מאפשר צמיחה והתפתחות מאשר העובדים מדובאי.
המאפיין "שיתוף פעולה לעומת מידור כנורמה" – נמצא הבדל מובהק בין ישראל ולוצרן לבין דובאי מבחינת דירוג החשיבות בעיני העובדים: בדובאי הוא הנמוך ביותר (2.8), ואחריו לוצרן (3.6) וישראל (3.8).
כלומר: עובדים באותה משרה, אך מרקע תרבותי שונה מייחסים חשיבות שונה למאפייני תרבות ארגונית. מכאן עלתה המסקנה, שעל ארגונים להתאים את התוכניות שלהם לקידום מוטיבציה בקרב העובדים ולקחת בחשבון הבדלים בין-תרבותיים אשר קיימים באוכלוסיית העובדים שלהם.