ארמון הסובייטים
הערות שוליים

1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 286.
1 2 3 4 5  Zubovich 2020, p. 55.
1 2  Atarov 1940, pp. 17.
1 2 3 4  Colton 1995, p. 260.
1 2 3  Colton 1995, p. 332.
↑  האתר הרשמי של קתדרלת ישו המושיע
↑  Atarov 1940, p. 23-24.
↑  Atarov 1940, p. 24.
↑  Sudzuki 2013, p. 183.
↑  Sudzuki 2013, p. 191.
1 2 3  Sudzuki 2013, p. 201.
↑  Kostyuk 2019, p. 35.
1 2  Kostyuk 2019, p. 36.
↑  Russian: Extract from Balikhin's article, www.artchronica.ru, May 2002 Archived 20 January 2007 at the Wayback Machine
1 2 3 4 5 6  Kostyuk 2019, p. 62.
1 2 3 4 5  Hoisington 2003, p. 45.
↑  Chmelnizki 2007, p. 78.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 78.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Kuznetsov 2019, p. 53.
↑  Colton 1995, pp. 255, 257, 259.
1 2  Kuznetsov 2019, p. 55.
↑  Chmelnizki 2021, p. 47, citing a letter from Molotov to Yenukidze of 5 September 1931.
1 2  Chmelnizki 2021, p. 42.
1 2  Chmelnizki 2007, pp. 78–79.
↑  Kostyuk 2019, p. 37.
1 2 3  Hoisington 2003, p. 57.
↑  Zubovich 2020, p. 35.
1 2 3  Kuznetsov 2019, p. 53–54
↑  Kostyuk 2019, p. 60.
↑  Kostyuk 2019, pp. 13, 19, 61.
↑  Kostyuk 2019, p. 20.
↑  Kostyuk 2019, pp. 19, 61–62.
↑  Hoisington 2003, pp. 45–46, 57.
1 2  Zubovich 2020, p. 37
↑  Zubovich 2020, pp. 54–55.
↑  Kostyuk 2019, p. 19.
↑  Hoisington 2003, p. 58.
1 2 3  Kuznetsov 2019, p. 54.
↑  Chmelnizki 2021, p. 48: "mockery... served to conceal the work that was going on to construct a new and unified architectural hierarchy.".
1 2  Kostyuk 2019, pp. 60–61.
↑  Chmelnizki 2007, pp. 79–80.
1 2 3 4  Kuznetsov 2019, p. 58.
1 2  Kostyuk 2019, p. 63.
↑  Hoisington 2003, pp. 45–46.
1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 80.
1 2 3  Hoisington 2003, p. 47.
1 2  Hoisington 2003, p. 46.
1 2  Chmelnizki 2021, p. 47.
1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 81.
↑  Chmelnizki 2007, pp. 82–83.
↑  Kostyuk 2019, pp. 38–39.
1 2  Sudzuki 2014, p. 128.
↑  "Людвиг Генрих Маврикиевич (1893–1973)". Sakharov Center (אנ').
↑  Chmelnizki 2007, p. 83.
↑  Chmelnizki 2007, p. 84.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 85.
↑  Chmelnizki 2007, p. 86.
1 2 3 4 5 6  Chmelnizki 2007, p. 87.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 91.
↑  Kostyuk 2019, p. 42.
↑  Chmelnizki 2007, pp. 83, 86.
↑  Kostyuk 2019, pp. 41–42.
↑  Union of Soviet Architects 1933, pp. 42, 44, 48.
1 2  Kostyuk 2019, p. 64.
↑  Chmelnizki 2007, p. 89.
↑  Atarov 1940, p. 37.
1 2 3 4  Zubovich 2020, p. 33.
1 2 3 4  Chmelnizki 2007, p. 88.
↑  Kostyuk 2019, p. 44.
1 2 3 4 5 6  Barkhin 2016, p. 58.
↑  Barkhin 2016, pp. 56, 60.
1 2 3  Barkhin 2016, p. 57.
↑  Chmelnizki 2007, p. 99.
↑  Chmelnizki 2007, p. 101.
↑  Chmelnizki 2007, p. 102.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 103.
↑  Hoisington 2003, pp. 56.
↑  Chmelnizki 2007, p. 113.
↑  Hoisington 2003, pp. 52–53.
↑  Hoisington 2003, p. 53.
↑  Hoisington 2003, p. 51.
↑  Hoisington 2003, pp. 51–52.
1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 114.
↑  Hoisington 2003, pp. 54.
↑  Chmelnizki 2007, p. 115.
1 2  Chmelnizki2007-115
↑  Chmelnizki 2021, p. 50.
↑  Chmelnizki 2021, p. 51.
↑  Kuznetsov 2019, p. 54, cites a letter from Stalin to Kaganovich dated 7 July 1932 and published in 2001.
↑  Chmelnizki 2021, p. 51, cites a letter from Stalin to Kaganovich dated 7 July 1932 and published in 2001.
↑  Chmelnizki 2007, p. 116.
1 2  Chmelnizki2007-116
1 2 3  "Протокол № 137 заседания Политбюро ЦК ВКП(б) от 10 мая 1933 года (Protocol of the Politburo, 10 May 1933, paragraph 56/43" (in Russian). 10 May 1933.
↑  Hoisington 2003, pp. 57–58.
↑  Hoisington 2003, p. 59.
↑  Atarov 1940, p. 43.
1 2  Hoisington 2003, pp. 58–59.
↑  Barkhin 2016, p. 59.
↑  Chmelnizki 2007, p. 133.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 11.
↑  Chmelnizki 2007, p. 130, cites Wolters, R. (1933) Spezialist in Sibirien, p. 83.
↑  Hoisington 2003, pp. 41–42.
1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 13.
1 2  Chmelnizki 2007, pp. 13–14.
↑  Chmelnizki 2007, p. 14.
1 2 3 4  Chmelnizki 2007, p. 16.
↑  Chmelnizki 2007, pp. 20–21.
↑  Chmelnizki 2007, p. 25.
↑  Chmelnizki 2007, pp. 122–125.
1 2 3  Chmelnizki2007-122–125
↑  Kuznetsov 2019, p. 52.
↑  Chmelnizki 2021, p. 42: "From December 1930 onwards, the subject of the Palace was discussed at the Politburo many times...".
1 2 3  Kuznetsov 2019, pp. 55–56.
↑  Hoisington 2003, pp. 48–49.
1 2 3 4  Hoisington 2003, p. 60.
1 2  Atarov 1940, p. 45.
1 2 3  Hoisington 2003, pp. 60–61.
1 2 3 4 5  Hoisington 2003, p. 61.
↑  Atarov 1940, p. 55.
↑  Atarov 1940, p. 56.
↑  Academy of Architecture 1939, pp. 40, 43, 70, 77, 78.
↑  Zubovich 2020, p. 40.
↑  Zubovich 2020, pp. 40–41, 44.
↑  Zubovich 2020, p. 44.
↑  Zubovich 2020, p. 41.
↑  Zubovich 2020, pp. 42–43.
↑  Sudzuki 2014, p. 134.
↑  Barkhin 2016, p. 60.
↑  Zubovich 2020, p. 53.
1 2  Sudzuki 2014, p. 132.
↑  Atarov 1940, p. 47.
↑  Sudzuki 2014, pp. 132, 138.
↑  Atarov 1940, p. Back matter: typesetting started 2 June 1940, authorized for print 17 August 1940.
1 2 3 4  Academy of Construction and Architecture 1961, p. 11.
↑  Atarov 1940, p. 70.
↑  Atarov 1940, p. 67.
↑  Atarov 1940, pp. 109, 110.
↑  Atarov 1940, p. 121.
↑  Atarov 1940, p. 123.
1 2  Atarov 1940, p. 109.
↑  McCloskey, B. (2005). Artists of World War II. Greenwood. p. 63. ISBN 9780313321535.
↑  Chmelnizki 2007, p. 82 cites memoirs of Albert Speer.
↑  Atarov 1940, pp. 57, 85.
1 2 3 4  Atarov 1940, p. 77.
1 2 3  Atarov 1940, pp. 86–87.
↑  Atarov 1940, pp. 89–90.
1 2  Atarov 1940, p. 90.
↑  Atarov 1940, pp. 90–91.
1 2 3  Atarov 1940, p. 91.
1 2  Academy of Architecture 1939, p. 35.
↑  Atarov 1940, p. 99.
↑  Atarov 1940, p. 104.
↑  Atarov 1940, p. 105.
↑  Atarov 1940, p. 137.
1 2 3  Atarov 1940, p. 138.
1 2  Atarov 1940, p. 139.
↑  Atarov 1940, p. 143.
↑  Atarov 1940, p. 133.
↑  Atarov 1940, p. 135.
↑  Atarov 1940, p. 134.
↑  Atarov 1940, p. 136.
1 2 3  Tkachenko 2020, p. 51.
1 2  Tkachenko 2020, p. 50.
↑  Tkachenko 2020, p. 85.
↑  Tkachenko 2020, p. 89.
1 2  Tkachenko 2020, pp. 50–51.
1 2  Tkachenko 2020, pp. 51–53.
1 2 3  Atarov 1940, p. 72.
1 2  Atarov 1940, p. 73.
↑  Atarov 1940, p. 80.
1 2  Atarov 1940, pp. 73–75.
1 2  Atarov 1940, pp. 76–77.
↑  Atarov 1940, pp. 77–78.
↑  Kavtaradze, Sergey (2005). "Московскому метро 70 лет" [70 years of Moscow Metro]. World Art Музей (in Russian). 14. ISSN 1726-3050.
↑  Atarov 1940, p. 69.
↑  Atarov 1940, pp. 90, 93.
1 2  Hoisington 2003, pp. 64–65.
↑  Hoisington 2003, p. 64 quote Fitzpatrick's 1999 edition of Everyday Stalinism.
↑  Zubovich 2020, p. 28.
↑  Atarov 1940, p. 95.
↑  "Дворец Советов не был утопией" [The Palace of the Soviets was not an utopia] (in Russian). gazeta.ru. 19 December 2011.
1 2  Zubovich 2020, p. 64.
1 2  Kostyuk 2019, p. 52.
↑  Zubovich 2020, pp. 55, 64, 78.
↑  Zubovich 2020, pp. 55, 78.
1 2  Colton 1995, pp. 365–366.
↑  Zubovich 2020, p. 107.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Chmelnizki 2007, p. 287.
1 2  Zubovich 2020, p. 66.
↑  Kostyuk 2019, p. 53.
↑  Kruzhkov, N. (2014). Высотки сталинской Москвы. Наследие эпохи [The high-rise of Stalin's Moscow. Heritage of an epoch] (in Russian). Центрполиграф. ISBN 9785227045423.
↑  Chmelnizki 2007, p. 260.
↑  Hoisington 2003, p. 65.
↑  Chmelnizki 2007, p. 291.
1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 293.
1 2 3  Colton 1995, p. 329.
↑  Власов А. В. (Vlasov A.) (1952). "Москва завтра" [Moscow tomorrow]. Техника — молодёжи (5): 5.
↑  Tkachenko 2020, p. 54.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 261.
↑  Трофимов В. (Trofimov V.); Эривански А. (Erivansky A.) (1952). "Восемь вершин" [Eight summits]. Техника — молодёжи (5): 14–15.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 319.
↑  Chmelnizki 2007, pp. 328–329.
1 2  Chmelnizki 2007, pp. 287, 288.
↑  Tkachenko 2020, p. 52.
1 2 3 4 5  Chmelnizki 2007, p. 335.
1 2  Colton 1995, p. 336.
1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 336.
↑  Chmelnizki 2007, pp. 336–337.
1 2  Chmelnizki 2007, p. 340.
1 2 3  Colton 1995, p. 366.
↑  Chmelnizki 2007, p. 342.
1 2 3  Chmelnizki 2007, p. 344-345.
1 2 3 4 5  Chmelnizki 2007, p. 345.
| --- | --- |
ערך טוב: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 168712792  VIAF: 299633749   WorldCat (עם VIAF): 299633749 
בוריס יופן עם בניין קולנוע אודרניק (רו') שתכנן. גלוית דואר סובייטית, 1990
התכנון המנצח בסיבוב הרביעי של התחרות. בוריס יופן, 1932-1933.
בניין האופרה של מינסק (אנ') שתוכנן בידי יוסיף לנגברד(אנ') החל להיבנות ב-1934 והושלם ב-1938, והוא מזכיר בצורה בולטת את הצעתו של יופן מ-1933. השילוב של גלילים מוערמים ו"סגנון צלעות" לא היה ייחודי ליופן: לנגברד פיתח מבנים דומים כבר ב-1928.
המסגרת המבנית של הארמון. מגדל המשרדים מכיל מעט מאוד קומות ביחס לגובהו, מכיוון שכל קומה גבוהה בצורה יוצאת דופן, 10–12 מטרים.
תוכנית מצב קיים בשנת 1940 ותוכנית התחדשות עירונית מאושרת. גודלו של השטח הוא 2 על 2 קילומטרים. מקרא: A: ארמון הסובייטים (מבנה הליבה והאגף הצפוני של הסטילובטה), B: מוזיאון פושקין (שיועתק למקומו), C: הבית על הגדה, D: אנדרטת הטייסים, E: בריכת השתקפות. שימו לב להיעדר המאוזוליאום של לנין בתוכנית.
השוואה בין הגרסה השלמה משנת 1937 (אדום) עם עיצובים מוקטנים משנת 1948 (צהוב) ו-1956 (כחול) והבניין הראשי של אוניברסיטת מוסקבה (ירוק), המונחים על קווי המתאר של מרכז העסקים הבין־לאומי של מוסקבה משנת 2019 (אפור).
ארמון הקונגרסים בקרמלין מוסקבה נבנה בשנת 1961. הוא תוכנן לפי התבנית שפותחה בתחרויות 1958–1959, וירש את התפקיד המיועד של ארמון הסובייטים שבוטל, אם כי בקנה מידה קטן בהרבה.