stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמדות פוטבול
עמדות התקפה > קו ההתקפה

קו ההתקפה מורכב מחמישה שחקנים שאסור להם לגעת בכדור במהלך ההתקפה אלא אם הכדור נשמט על הקרקע או הוכרז "כדור חי" מסיבה אחרת. תפקיד קו ההתקפה הוא להגן על הקוורטרבק במהלכי מסירה וליצור חורים בהגנה עבור הרץ במהלכי ריצה. קו ההתקפה מורכב מחמישה שחקנים: הסנטר במרכז, משני צדדיו שני גארדים ומעבר להם שני תאקלים. מערך זה יוצר מין חומה מסביב הקוורטרבק הנקראת "פוקט" (Pocket, מאנגלית: כיס). הפוקט מורכב מהסנטר מלפנים, הגארדים התומכים בסנטר והתאקלים השומרים על צידי הקוורטרבק כדי לאפשר לו להשלים את המהלך. לפחות שבעה שחקנים צריכים לעמוד בקו הקדמי. כלומר, לחמשת שחקני קו ההתקפה יצטרפו שני שחקני התקפה נוספים, בדרך כלל תופס וקיצוני צמוד. בשנות ה-80 וה-90 קו ההתקפה של הוושינגטון רדסקינס שכונה ה"חזירים" הוביל את הקבוצה לשלוש זכיות בסופרבול והוכיח את חשיבותם של שחקני קו ההתקפה.
סנטר C: בדרך כלל השחקן הכי כבד במגרש, הוא השחקן שמתחיל כל מהלך ומעביר את הכדור לקוורטרבק, לאחר מכן מגן על הקוורטרבק משחקני ההגנה המנסים להפיל אותו בעודו אוחז בכדור (סאק). עמדת הסנטר דורשת גם יציבות וזריזות, משום שהסנטר משנה את מרכז הכובד שלו ברגע שהוא מעביר את הכדור לתחילת המהלך והוא חייב להחזיר את מרכז הכובד שלו קדימה בזריזות.
גארד G: תפקידו הוא לתמוך בסנטר ביצירת הפוקט או ביצירת פתח בהגנה עבור הרץ במהלך ריצה. כמו הסנטר, עמדת הגארד דורשת יציבות רבה בחסימת שחקני ההגנה וזריזות על מנת לבלום שחקני הגנה שחדרו את הפוקט.
תאקל LT/RT: תפקידו הוא בלימת שחקני קו ההגנה על ידי יצירת הפוקט ובלימת ליינבקרים ושחקני הגנה אחרים שרצים שמנסים לעקוף את הפוקט. לתאקל דרושות תכונות פיזיות מיוחדות, יציבות וכוח לבלימת שחקני ההגנה וזריזות רגליים על מנת שיספיק לבלום ליינבקרים ושחקני הגנה אחרים שעקופים את הפוקט. במהלכי ריצה תפקידו להדוף את שחקני ההגנה על מנת ליצור מסלול ריצה נוח לרץ. תפקידו של התאקל חשוב במיוחד, כאשר הקוורטרבק מתכונן למסירה גבו מופנה אל אחד מצדי המגרש והוא אינו רואה את שחקני הגנה בצד זה. על התאקל בצד זה להגן על "הצד העיוור" של הקוורטרבק. חשיבותו של התאקל מוזכר בפירוט בסרט הזדמנות שנייה.
עמדות התקפה > שחקני ההתקפה

קוורטרבק QB: עומד מאחורי קו ההתקפה ודרכו מתחיל כמעט כל מהלך. לאחר שקיבל את הכדור מהסנטר הוא יכול למסור את הכדור, להעביר אותו לרץ האחורי או לרוץ איתו בעצמו. הקוורטרבק הוא מוביל ההתקפה. בעקבות שיפורים טכנולוגיים, התפתחה התקשורת בין מאמני הקבוצה והקוורטרבק. בליגת ה-NFL, המאמן ומתאם ההתקפה יכולים לתת לקוורטרבק הוראות ומידע דרך אוזנית שנמצאת בקסדתו. בין מהלכים מקבל הקוורטרבק עד 40 שניות על מנת לחלק הוראות מהמאמן לשחקני ההתקפה. יש המשווים את תפקיד הקוורטרבק לתפקיד הרכז בכדורסל שגם עליו מוטל עול ההתקפה כולה.
ראנינג בק (רץ אחורי) RB: עומד מאחורי הקוורטרבק ומתמחה בקבלת הכדור בהעברה מהקוורטרבק וריצה איתו. במקרים אחרים הוא יכול גם לבצע חסימות, לקבל את הכדור במסירה ובמקרים נדירים גם לקבל את הכדור ישירות מהסנטר ולמסור לשחקנים אחרים.
פול בק FB: תפקידו המרכזי הוא לפרוץ פתח בקו ההגנה לרץ האחורי או לחסום שחקני הגנה ולהגן על הרץ. לעיתים הוא יקבל את הכדור כדי שירוץ בעצמו.
וייד רסיבר (קולט מרוחק) WR: בדרך כלל שניים עד שלושה שחקנים, עומדים מרוחקים בצדדי המגרש מעט מאחורי קו ההתקפה (אחד מהרסיברים חייב לעמוד על קו ההתקפה אם הקו אינו מונה שבעה שחקנים). תפקידם לקלוט מסירות ארוכות, ולכן עליהם לרוץ במהירות אל כיוון האנד זון תוך כדי השתחררות מהשחקן המגן עליהם.
טייט אנד (סופי צמוד) TE: עומד בסוף צוות "קו ההתקפה" (מימינם או משמאלם) ובצמוד אליהם ומכאן שמו. תפקידו הוא שילוב של שחקן קו התקפה ורסיבר. לעיתים יעזור לקו ההתקפה ביצירת הפוקט או פתיחת חור בהגנה לרץ (מהלך הקרוי Drive-Block) עם זאת, יעודו הוא לרוץ עם הכדור לריצות קצרות. עליו להיות חזק מספיק בשביל לתפקד כשחקן קו התקפה אך מהיר מספיק בשביל לתפקד כרסיבר.
עמדות הגנה

בניגוד לעמדות בקבוצת ההתקפה, לקבוצת ההגנה אין הגדרות מחייבות לגבי מיקום השחקנים ועמדותיהם, פרט לכך שכל השחקנים חייבים להיות בשטח קבוצת ההגנה ברגע תחילת המהלך. כפי שלקוורטרבק יש אוזניה בקסדה גם לאחד משחקני ההגנה, לרוב הקפטן של ההגנה, יש אוזניה דרכה הוא מקבל הוראות מהמאמן ומכוון את ההגנה.
עמדות הגנה > קו ההגנה

קו ההגנה: שלושה עד שישה שחקנים שנעמדים מול קו ההתקפה. תפקידם לפרוץ את קו ההתקפה ולהפיל את הקוורטרבק (סאק) או לבלום את הרץ. הדיפת שחקני קו ההתקפה מאפשרת לשחקני הקו האחורי לפרוץ לכיוון הקוורטרבק וכן למנוע מהרץ להתקדם במהלכי ריצה ולהפריע לקוורטרבק במהלכי מסירה.
תאקל הגנתי DT: תפקידו לפרוץ את מרכז קו ההתקפה. שני התאקלים ההגנתיים נעמדים מול בין הסנטר לגארד שבצד שלהם. הנואז תאקל (Nose, משום שפניו מופנות לשפיץ ה"אף" של הכדור בידיו של הסנטר) נעמד ישירות מול הסנטר והגארדים. על התאקלים ההגנתיים והנואז תאקלים להיות יציבים וחזקים על מנת לפרוץ את קו ההתקפה וזריזים על מנת לזנק כמה שיותר מהר ברגע שמתחיל המהלך.
קיצוני הגנתי DE: תפקידו לתקוף את הקוורטרבק או לעצור ריצות מסביב לקו ההתקפה. על הקיצוני הגנתי להיות יציב וחזק אך גם זריז ומהיר על מנת לעצור רצים או קוורטרבקים מהירים. הקיצוני ההגנתי המהיר בקבוצה ממוקם ב"צד העיוור" של הקוורטרבק שנוצר בעקבות כך שגבו של הקוורטרבק מונה לאחד מצדי המגרש כאשר הוא מתכונן למסירה.
עמדות הגנה > הקו האחורי

הקו האחורי: שלושה או ארבעה שחקנים העומדים מאחורי קו ההגנה. תפקידם למנוע מהרץ להתקדם אם עבר את קו ההגנה הראשון ולפרוץ דרך קו ההתקפה את הדרך לכיוון הקוורטרבק. לעיתים הם גם מהווים הגנה נוספת נגד מסירות קצרות.
ליינבקר פנימי MLB: ממוקם בקו האחורי מול הסנטר. הוא חייב לזהות את מערך ההתקפה בצורה נכונה ועליו לכוון את ההגנה. כאשר מבין את מערך ההתקפה מכין עצמו להגנה נכונה מול המהלך. כאשר ישנם ארבעה שחקנים בקו האחורי שניים מהם הם ליינבקרים פנימיים.
ליינבקר חיצוני W/S LB: תפקידו להגן על האזור שמעבר לקו ההתקפה. ליינבקר חיצוני "חזק" ממוקם מול הקיצוני הצמוד(TE) ולרוב תפקידו לחסום מהלכי ריצה, ליינבקר חיצוני "חלש" ממוקם מול אזור פתוח ולרוב מגן על האזור בו הוא ממוקם.
עמדות הגנה > מגנים אחוריים

מגנים אחוריים: ארבעה שחקנים שתפקידם להגן מפני מסירות ארוכות ולהיות המכשול האחרון בפני הרץ אם הצליח לחדור גם דרך שחקני קו ההגנה האחורי.
קורנר (מגן פינה) CB: תפקידו לשמור על הרסיברים. הקורנרים חוסמים את המסירות של הקוורטרבק אל הרסיברים ואף מנסים לתפוס את המסירה בעצמם (אינטרספשן). לעיתים הקורנרים יוותרו על ההגנה מפני הרסיברים וינסו בעצמם להפיל את הקוורטרבק. במהלכי ריצה כאשר הרסיברים לא מקבלים את הכדור, הקורנרים ינסו לבלום את הרצים.
סייפטי S: הסייפטי הם הקו האחרון של ההגנה ולרוב ממוקמים רחוק מקו ההתחלה במטרה להגן ממסירות עומק. ישנם שני סוגים שונים של סייפטי, סטרונג סייפטי SS לרוב הסייפטי החזק בקבוצה, ממוקם מעט קרוב יותר לקו ההתחלה ומלבד הגנת מסירות מספק גם הגנה נגד ריצות. פרי סייפטי (חופשי) FS לרוב הסייפטי המהיר בקבוצה, תפקידו העיקרי הוא הגנה מפני מסירות עומק. הפרי סייפטי מכסה אזור הגנה גדול ולעיתים עוזר לקורנרים בשמירה על הרסיברים. הסייפטי יכולים לוותר על הגנת המסירות ולנסות בעצמם להפיל את הקוורטרבק.
קבוצה מיוחדת ("ספיישל טים")

ספיישל טים: קבוצת השחקנים בכל קבוצה שמטפלת במהלכי הבעיטות.
קיקר (בועט): תפקידו של הקיקר לבעוט את הכדור, מתוך מתקן פלסטי קטן שמונח על הדשא, במקרים הבאים: בתחילת המשחק והמחצית, אחרי שקבוצתו השיגה נקודות ובבעיטות לשער (ללא מתקן).
מחזיק: בבעיטות לשער הכדור נמסר שבעה יארדים אחורה מקו המגע והמחזיק מעמיד את הכדור על הקרקע עבור הקיקר. בדרך כלל המחזיק הוא הקוורטרבק המחליף או הקוורטרבק עצמו וזאת כדי להשאיר לקבוצה אפשרות לבצע הטעיה ובה לבצע מסירה במקום הבעיטה.
פאנטר: תפקידו של המרחיק לבעוט את בעיטות ההרחקה (פאנט) של קבוצתו. הוא מקבל את הכדור במסירה כעשרה יארדים מאחורי קו המגע ובועט אותו למרחק הרב ביותר. בניגוד לעמדת הקיקר, המרחיק בועט את הבעיטה כשהכדור בידיו ולא מונח על הקרקע.
לונג סנאפר: במקרים של הרחקות או בעיטות לשער, הוא עומד במקום הסנטר ומוסר את הכדור אחורה לפאנטר או למחזיק.
ריטרנר (מחזיר): משתייך לקבוצה שלעברה נבעט הכדור (במהלך "פאנט" או "קיק ריטרן") תפקידו הוא לתפוס את הכדור שנבעט ולרוץ איתו כמה שיותר עמוק אל עבר שטח הקבוצה הבועטת - על מנת שלאחר מכן קבוצתו תתחיל את מהלך ההתקפה קרוב ככל הניתן לאזור השער (ה"אנד זון") של הקבוצה השנייה. (לעיתים ריטרנרים אף מצליחים להבקיע "טאצ'דאון". ולחלופין עשויים לבחור שלא להתקדם עם הכדור או להניח לו לצאת ל"אנד זון" או לצדדים). בשל מאפייני התפקיד ממלאים אותו בדרך כלל שחקנים המשמשים גם כ- WR או TE או RB או CB.
הערות שוליים

↑  Auburn Uni vs Alabama Uni. NCAA Nov 30, 2013, אחד המהלכים שנכנס לפנתאון, שנייה לפני הארכת הזמן עקב שוויון, המחזיר מנצח במשחק
↑  Sheena M, תגובה של אבא למהלך הנ"ל אשר הפכה ויראלית ברשת
סקר גאולוגי

מפה גאולוגית של מסיב ארמוריקה בצפון-מערב צרפת
סקר גאולוגי הוא מחקר שיטתי של פני השטח ותת-הקרקע באזור מסוים, שמטרתו העיקרית איסוף מידע גאולוגי והכנת מפה גאולוגית או מודל לאזור הנחקר.
מטרות

המטרה העיקרית בעריכת סקרים גאולוגיים היא איסוף נתונים גאולוגיים ופירושם. תוצאות הסקרים משמשות לכמה צרכים:
מיפוי גאולוגי של היבשה ושל המדף היבשתי הנמשך ממנה אל תוך האוקיינוס, ובאמצעותם – היכרות עם פני השטח ועם תת-הקרקע. מיפוי זה מאפשר ללמוד את ההיסטוריה הגאולוגית של האזור הנסקר באמצעות הרכבם של הסלעים, זמן ואופן היווצרם ומיקומם היחסי.
הערכת המקורות למינרלים ומתכות יקרות, לאנרגיה – פחם, נפט וגז, למים – מי תהום, וכן למשאבי קרקע – אבן וחול לבנייה וקרקעות לחקלאות.
הערכת סיכונים גאולוגיים – התפרצויות געשיות, רעידות אדמה ומפולות – והשפעתם על הסביבה, על מבנים ועל חיי אדם.
הקמה ועדכון של מאגרי מידע גאולוגיים.
פרסומים הנובעים מהסקר – דוחות, ספרים, מפות וחבילות מידע.
מטרה נוספת של הסקרים היא התמקדות בתחומים ספציפיים: חקר השדה המגנטי של כדור הארץ ופלאומגנטיזם, הידרולוגיה וגאולוגיה ימית. התמקדות נוספת היא באוצרות הטבע של אותו אזור: במכון הגאולוגי של זמביה קיימת יחידה גמולוגית מאחר שמצויים בשטחה מכרות רבים של אבני חן, בעיקר ברקת באיכות ייחודית.
סוגי סקרים

הסקרים הנערכים נחלקים לשלושה סוגים, בהתאם למטרתם ולשיטות המחקר, הכוללות לא רק מחקרי שדה ובדיקות מעבדתיות אלא גם צילום אווירי והדמיה לוויינית.
סוגי סקרים > סקר גאולוגי

כבר בתקופת האבן נערכו סקרים גאולוגיים פרימיטיביים למציאת סלעים דוגמת אובסידיאן וצור – שבשל קשיותם היוו כלי אבן לחיתוך ולציד. בתקופה הכלקוליתית נערך חיפוש אחר מינרלי נחושת, אותם התיכו להפקת המתכת.
הסקרים הגאולוגיים המודרניים מהווים מחקר מרחבי להימצאות סלעים ומינרלים, שמנוכחותם ניתן להסיק היסטוריה גאולוגית וקיומם של אוצרות טבע. בדגימות הסלע נערך זיהוי של ההרכב המינרלוגי והכימי באמצעים מעבדתיים.
אחת השיטות המשמשות להיכרות עם מבנה המסלע היא קידוח להוצאת ליבה, דוגמת הקידוח שהחל בשלהי 2010 בים המלח.
סוגי סקרים > סקר גאוכימי

סקרים גאוכימיים משתמשים במאפייניהם הכימיים של סלעים ומינרלים ובזמינותם של יסודות כימיים על-מנת לאתר מרבצים תת-קרקעיים של עפרות מתכת בסמוך למחשופים גלויים. מאחר שריכוז המתכת הולך וקטן ככל שמתרחקים מהמחשוף, נערך ניתוח כימי של דגימות במרחקים שונים במטרה למצוא את מוקדו העיקרי של המרבץ. תוצאתו של סקר כזה הוא מפה גאוכימית, המציינת ריכוזים שונים של המתכת.
סוגי סקרים > סקר גאופיזי

סקרים גאופיזיים מנצלים תכונות פיזיקליות של חומרים ויחידות סלע גדולות. תכונות כאלה הן מגנטיות – המשמשת למדידת השדה המגנטי של כדור הארץ ותכונות מגנטיות של סלעים כבזלת ומינרלים כמגנטיט, כבידה – המשמשת למדידת צפיפותם של סלעים, מוליכות חשמלית – המשמשת להבדיל בין סוגי סלעים שונים, וכן רדיואקטיביות – המשמשת לזיהוי איזוטופים רדיואקטיביים בסלעים. אמצעי נוסף הוא גלי אור – המאפשרים גילוי מרחוק של יסודות שאורך הגל שלהם ידוע.
סקרים גאופיזיים משמשים לא רק לגילוי מרבצי עפרה אלא גם למיפוי תת-קרקעי באמצעים סייסמיים, המשמשים לנטר בין השאר תאי מאגמה מתחת להרי געש, מרבצי גז ונפט ואת יציבותם של מדרונות הרים שיש בהם סכנת גלישה בעת רעידת אדמה.
היסטוריה

סקרים גאולוגיים פשוטים נערכו עוד בטרם הפכה הגאולוגיה למדע מקובל. כבר בתקופות קדומות נערכו חיפושים אחר סלעים – דוגמת צור ואובסידיאן – ששימשו להכנת כלי עבודה וכלי נשק פשוטים, ומתכות – דוגמת נחושת – ששימשו להכנת כלים מתקדמים יותר.
אף שהגאולוגיה לא התבססה כענף מדעי עד לאמצע המאה ה-18, התיעוד הראשון להעסקתו של גאולוג בידי ממשלה הוא ברוסיה של שלהי המאה ה-16: בשנת 1584, לאחר כיבוש סיביר, הקימה ממשלת רוסיה את "מחלקת האבן" (Камень приказа) – מחלקה שתפקידה היה להסדיר ולעודד יוזמות פרטיות לסקירת מרבצי מחצבים בשטח הנרחב.
בסוף המאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19 כבר הועסקו גאולוגים על ידי ממשלות בצרפת ובכמה ממדינות ארצות הברית לצורך עריכת מיפוי גאולוגי. המניע לכך היה כלכלי: הסקרים הניבו מידע על מיקום מרבצי מינרלים חשובים, שהיו בעל חשיבות לתעשיית המכרות, ולהכרת הקרקעות החקלאיות באותן מדינות. תוצאות הסקרים הללו התבטאו בהרכבת טור סטרטיגרפי ראשון שתיאר את סדר שכבות הסלעים בקרום כדור הארץ. להרכבת הטור תרמו הביולוג ז'ורז' קיווייה והמינרלוג אלכסנדר ברוניאר, שניהם מצרפת, שפרסמו בשנת 1811 את "תיאור הגאולוגיה של סביבות פאריז" (Description Geologiques des Environs de Paris).
למהפכה חשובה נוספת אחראי הגאולוג האנגלי ויליאם סמית, שפרסם ב-1815 את "המפה ששינתה את העולם" – המפה הגאולוגית הכלל-ארצית הראשונה מסוגה בעולם.
היסטוריה > מכונים גאולוגיים

בעשורים הבאים התרחבה ההכרה בחשיבותם של הסקרים הגאולוגיים במדינות רבות והוקמו מכונים גאולוגיים. הראשון בהם – GSGB‏ (Geological Survey of Great Britain) – נוסד בבריטניה בשנת 1835. הקמתו של מכון זה השפיעה על מתכונת פעולתם של מכונים אחרים בעולם:
"מחלקת האבן" הרוסית הוטמעה בשנת 1700 על ידי פטר הגדול בתוך "מחלקת המכרות", שהפכה בשנת 1719 למשרד ממשלתי. משרד זה המשיך במיפוי גאולוגי, ובשנת 1883 הוקמה ועדה גאולוגית שפעלה על פי המודל הבריטי.
בשנת 1868 הרחיב נפוליאון השלישי את לשכת המיפוי (La carte géologique en France) שהפכה ב-1959 ל-BRGM‏ (Bureau de recherches géologiques et minières) – המשרד למחקר גאולוגי ולכרייה.
מימון ממשלתי לצורך מחקר גאולוגי בארצות הברית ניתן כבר בשנת 1804, והוא הוענק למשלחות צבאיות שיצאו לחקור את הטריטוריות הלא-מוכרות. בשנת 1810 אישרה האקדמיה למדעים בקונטיקט מינוי גאולוג למיפוי המדינה – עבודה שהחלה בשנת 1820. סקרים דומים נערכו בקרוליינות – הצפונית והדרומית – ב-1823 ו-1825, ובשנים 1830–1839 הצטרפו אליהן 14 מדינות נוספות. המניע העיקרי לסקרים אלה היה תמיכה בחקלאות, שהיוותה באותה עת עמוד תווך בכלכלה האמריקאית. בשנת 1834 נעשה ניסיון ראשון של הקונגרס להקים מכון גאולוגי פדרלי על מנת ליצור מפה גאולוגית של ארצות הברית, אולם ננטש לאחר שנתיים. רק בשנת 1879 – לאחר תום תקופת השיקום בעקבות מלחמת האזרחים האמריקאית – נוסד המכון הגאולוגי האמריקאי.
בעולם קיימים כיום מכונים גאולוגיים רבים – גופים ממשלתיים האחראים לעריכת הסקרים. במדינות רבות, בעיקר דוברות אנגלית, קיימת זהות שמית בין הסקר (geological survey) לבין עורכיו – דוגמת המכון הגאולוגי האמריקאי הנקרא USGS‏ – United States Geological Survey.
בישראל נערכים סקרים גאולוגיים וגאוכימיים על ידי המכון הגיאולוגי לישראל וסקרים גאופיזיים על ידי המכון הגיאופיסי לישראל.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
מפה גאולוגית
המכון הגיאולוגי לישראל
המכון הגיאופיסי לישראל
לקריאה נוספת

Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3, כרך 3, עמ' 65–72.
הערות שוליים

↑  אסף שטול-טראורינג, החל הקידוח בים המלח; דגימות ראשונות הוצאו מהקרקעית, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2010
↑  ד"ר עמית שגב, השיטות לאיתור מחצבים: סקר גאולוגי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562979705171  BnF: cb121328467 (data)  LCCN: sh85054033  NDL: 00573092 
רישום המידע המתקבל משיקוף סייסמי
המפה ששינתה את העולם
פאט הרינגטון ג'וניור

| --- | --- |

פאט הרינגטון ג'וניור, 1956
 לידה:  13 באוגוסט 1929 ניו יורק סיטי, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  6 בינואר 2016 (בגיל 86) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Daniel Patrick Harrington Jr. 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1953 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פורדהם  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  La Salle Military Academy 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  פרס גלובוס הזהב, פרס אמי
 פרופיל ב-IMDb
 
פאט הרינגטון ג'וניור (באנגלית: Pat Harrington, Jr.; ‏ 13 באוגוסט 1929 –  6 בינואר 2016) היה שחקן אמריקאי זוכה פרס גלובוס הזהב ופרס אמי על תפקידו בתור דוויין שניידר בקומדיית המצבים ""כל יום מחדש".
ביוגרפיה

דניאל פטריק הרינגטון ג'וניור נולד בניו יורק סיטי לשחקן התיאטרון הקנדי פאט הרינגטון האב.
הרינגטון היה בוגר "אוניברסיטת פורדהאם".
שירת במלחמת קוריאה כקצין מודיעין בחיל האוויר של ארצות הברית והגיע בצבא ארצות הברית עד לדרגת לוטננט ראשון.
קריירה

הרינגטון בחר להמשיך בדרכו של אביו השחקן ולאחר שהשתחרר משירותו הצבאי החל להופיע על במות ברחבי ארצות הברית ולבסוף גם בברודוויי. הוא התגלה לראשונה בתפקידי טלוויזיה משניים כשהבולט מכולם בסיטקום "Make Room for Dadd" בתפקיד פאט הניגן.
הוא הופיע כשחקן קולנוע לצידו של אלביס פרסלי בקומדיה המוזיקלית "בא בקלות, הולך בקלות" ובקומדיות "זוזי הצידה, מותק" ו"האנליסט של הנשיא".
את תפקידו המוצלח והמוערך בקריירה עשה הרינגטון בקומדיית המצבים "כל יום מחדש". בסדרה שיחק בתפקיד דוויין שניידר, בעל הבניין בו מתגוררות אן רומנו ושתי בנותיה. בעבור משחקו לאורך שנות ה-70 וה-80 זכה הרינגטון בפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה ובפרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר.
נפטר ב-6 בינואר 2016.
חיים אישיים

להרינגטון ארבעה ילדים מגירושיו ממריג'ו אן גורטנר שהייתה אשתו במשך כ-30 שנה.
סדרות טלוויזיה

"Make Room for Dadd" ‏ (1975-1984)
"כל יום מחדש" ‏ (1975-1984)
עיצור כפוף, חוכך שורק, קולי

עיצור כפוף, חוכך שורק, קולי הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ʐ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-`z.
התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות |
| --- | --- | --- | --- |
| פולנית | żona | ‏[ʐ̠ɔn̪ä] | 'רעיה' |
| צ'רקסית | жъы | ‏[ʐə] | 'ישן' |
| רוסית | кожа | ‏[koʐə] | 'עור' |
ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
עיצור כפוף, מקיש

עיצור כפוף, מקיש הוא צליל עיצורי המצוי בשפות מדוברות מעטות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ɽ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-`r. דוברי יפנית ידועים בשימושם בו (ובאלופונים נוספים), דבר הגורם לאי־הבחנה בין עיצורים מסוג רי"ש ולמ"ד.
התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| האוסה | bara | [bəɽa] | 'משרת' | באלפבית ערבי נכתב עם ر |
| הינדי | बड़ा | [bəɽɑː] | 'גדול' |  |
| יפנית | さようなら sayōnara | ‏[sajoː↗naɽa]קובץ:Ja-sayōnara.ogg‏Ⓘ‏ | 'להתראות' |  |
| נפאלית | तह | [bʱaɽa] | 'שכירות' |  |
| נורווגית | blad | ‏[bɽɑː] | 'עָלֶה' |  |
| שוודית | blad | ‏[bɽɑː] | 'עָלֶה' |  |
ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| צלילי שפות העולם> עיצורים.בסיסי החיתוך | צלילי שפות העולם> עיצורים.אופני החיתוך |
| --- | --- |
דו-שפתיים - שפתיים-שיניים - שיניים-שפתיים - לשוניים-שפתיים   שיניים - מכתשיים - בתר-מכתשיים - מכתשיים-חיכיים - כפופים   חיכיים - וילוניים - ענבליים - סדקיים - כיסוי-גרוניים - לועיים  בסיס חיתוך משני: מלועלעים - מוולנים - מחונככים - משופתתים: ריאתיים: אפיים - סותמים - חוככים - מקורבים   מקישים - רוטטים - צידיים - מחוככים  לא ריאתיים: מסודקים - מפונמים - מצוצים
תנועות
מיקום התנועות: גובה התנועות
אחוריות - כמעט-אחוריות - מרכזיות - כמעט-קדמיות - קדמיות: סגורות - כמעט-סגורות - חצי-סגורות - אמצעיות  חצי-פתוחות - כמעט-פתוחות - פתוחות
ראו גם: אלפבית פונטי בינלאומי – פורמנט
עוף טיקה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מנה, מנת עוף 
 מוצא:  פקיסטן 
 מרכיבים עיקריים:  בשר עוף, יוגורט, פלפלת צ'ילי 
 
עוף טיקה (בהינדי: चिकन टिक्का; באנגלית: Chicken tikka) הוא מאכל של מנת בשר עוף שהפך פופולרי בתת-היבשת ההודית בתקופת האימפריה המוגולית. המנה פופולרית גם היום בהודו, בבנגלדש, בפקיסטן ובבריטניה.
מאפיינים

באופן מסורתי מדובר בחתיכות קטנות של עוף ללא עצמות מושחלות על שיפודים וצלויות על פלטה בשם אנגיטי (אנ') או על פחמים לאחר השרייה במרינדה של תבלינים הודיים ודאהי (יוגורט). בעצם זוהי גרסה ללא עצמות של עוף טנדורי. המילה טיקה (tike בטורקית,tikə באזרבייג'נית) היא מילה פרסית, שמשמעותה "נגיסות" או "חתיכות". זוהי גם מנת עוף המוגשת במטבח הפנג'אבי. הגרסה הקשמירית של המנה, לעומת זאת, נצלה על גחלים לוהטות, ולא תמיד מכילה חתיכות ללא עצמות. החלקים מוברשים עם גהי (חמאה ממזוקקת) במרווחים כדי להגביר את הטעם שלה, תוך נפנוף (החדרת אוויר) מתמשך. המנה נאכלת בדרך כלל עם כוסברה ירוקה וצ'אטני תמרהינדי ומוגשת עם טבעות בצל ולימון, או משמשת להכנת עוף טיקה מסאלה אותנטי.
עוף טיקה סיזלר היא מנה בה מוגשת עוף טיקה על צלחת מחוממת עם בצל. המנה פופולרית גם באפגניסטן, אם כי הגרסה האפגנית (כמו מנות פרסיות, טורקיות וערביות רבות אחרות) היא פחות חריפה בהשוואה לגרסאות בתת-היבשת ההודית ומשתמשת בבשר בקר וכבש בנוסף לעוף.
גלריה

קבב עוף טיקה
עוף טיקה ביריאני
עוף טיקה מוגשת בניו דלהי
עוף טיקה הודי עם סלט
גרסת עוף טיקה
עוף טיקה מוגשת באסאם, הודו
ראו גם

עוף טיקה מסאלה
הערות שוליים

↑  Quester, "B B" (5 בדצמבר 2009). Pop's Mops and Sops - Barbecue and Sauces from Around the World (באנגלית). p. 76. ISBN 978-0-557-21016-9. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Pat Chapman (1993). Curry Club Tandoori and Tikka Dishes. London: Judy Piatkus. ISBN 0-7499-1283-9.
↑  "Chicken Tikka Recipes". Deccan Chronicle (באנגלית). 2019-01-12. אורכב מ-המקור ב-2019-01-24.
↑  Pat Chapman (2007). India: Food & Cooking. London: New Holland Publishers. ISBN 978-1-84537-619-2.
↑  "Popular hariyali chicken tikka is mouthwatering". Gulf Times (בערבית). 2019-01-17.
עוף מרסלה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סקאלופינה, מנת עוף 
 מוצא:  איטליה 
 מרכיבים עיקריים:  בצלצל, בצל, בשר עוף, מרסלה, פטריית מאכל, קמח 
 
עוף מרסלה (באיטלקית: Pollo al Marsala או Scaloppine al Marsala) הוא מנה איטלקית-אמריקאית של אסקלופ עוף ברוטב יין מרסלה.
מאפיינים

זוהי וריאציה של הסקאלופינה (Scaloppine) האיטלקית המסורתית, מנה, שממנה יש וריאציות רבות ברחבי איטליה. המנה מתוארכת למאה ה-19, ייתכן שמקורה במשפחות אנגליות שחיו במערב סיציליה, שם מייצרים יין מרסלה.
השיטה

פרוסות חזה עוף מצופות בקמח, מוקפצות לזמן קצר, ולאחר מכן מוצאות מהמחבת, שמשמשת לאחר מכן להכנת רוטב מרסלה מצומצם. הרוטב נעשה על ידי צמצום היין לכמעט מרקם של סירופ תוך הוספת שום. לאחר מכן יוצקים את הרוטב על העוף, שנשמר מחומם בתנור ומגישים מיד.
כשיטה חלופית, ניתן לאדות את חזה העוף בתערובת של יין מרסלה וחמאה.
ראו גם

פיציולה
הערות שוליים

↑  "What is Chicken Marsala?". wisegeek.org. נבדק ב-20 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The New Best Recipe (2004). America's Test Kitchen.
↑  Karina (2018-04-15). "Easy Creamy Chicken Marsala". Cafe Delites. נבדק ב-2019-04-11.
↑  Neill (2018-03-27). "Chicken Marsala". NYT Cooking. נבדק ב-2019-04-11.
↑  "cookinglight". Cooking Light. נבדק ב-2019-04-11.
עלה גביע

עלי כותרת (petal, הצהובים) ועלי גביע (sepal, הירוקים)
עלי גביע (sepal) הם העלים החיצוניים של הפרח, ותפקידם העיקרי הוא להגן על חלקי הפרח האחרים, בדרך כלל על הפרח בניצן, ולעיתים קרובות גם בעלי הכותרת, כאשר הם פורחים. עלי הגביע מהווים חלק מהעטיף ובדרך כלל צבעם ירוק. בפרח טיפוסי, עלי הגביע נמצאים מתחת ל (petal) אך ישנם פרחים בהם עלי הכותרת ועלי הגביע משותפים.
הערות שוליים

↑  Henk Beentje, The Kew Plant glossary : an illustrated dictionary of plant terms, Richmond, Surrey: Kew, 2010, ISBN 978-1-84246-422-9
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293647205171  LCCN: sh85019062 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עיצור מכתשי, חוכך צידי, מסודק

| עיצור מכתשי, חוכך צידי, מסודק |
| --- | --- |
 ɬʼ
 מספר IPA:  -
קידוד
 יוניקוד:  -
 X-SAMPA:  K_>
 Kirshenbaum:  -
להקשבה
 
רשימת עיצורים
עיצור מכתשי, חוכך צידי, מסודק הוא צליל עיצורי הקיים במספר שפות מדוברות. סימן ה־IPA לעיצור הוא /'ɬ/. עיצור זה קיים ברוב השפות הקווקזיות הצפון-מערביות (כמו צ'רקסית).
לדעת חלק מהחוקרים עיצור זה היה קיים בפרוטו-שמית והיה אחד הצלילים של האות צ – ניתן היה לשמוע אותו במילים עֵץ, צֹאן, הֵצִיק, צָב, צָבַט, צָבוֹעַ, צָחַק, צָר, צָרָה, צָפוּף, צְפַרְדֵּעַ, צֵלָע ואֶרֶץ. באופן דומה, בלשנים מסוימים סבורים שזהו צלילה הקדום של האות הערבית ض בתקופה עתיקה ביותר, זמן רב לפני הערבית הקלאסית (ערבית של הקוראן).
התרחשות

| שפה | מילה | IPA | משמעות |
| --- | --- | --- | --- |
| צ'רקסית | лӀы | ‏[ɬʼə]קובץ:Lhaaa.ogg‏Ⓘ‏ | 'גבר' |
ראו גם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פארק אודלני

| --- | --- |

בסיס מועדון הכדורגל "זניט" בפארק אודלני.
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1832
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 מיקום:  סנקט פטרבורג
 קואורדינטות:  60°00′18″N 30°18′45″E﻿ / ﻿60.005°N 30.3125°E﻿ / 60.005; 30.3125
 אתרים בפארק:  בסיס מועדון הכדורגל זניט
  (למפת סנקט פטרבורג מוגדלת) פארק אודלני(למפת סנקט פטרבורג רגילה) פארק אודלני he
 
פארק אודלני (ברוסית: Уде́льный парк; בשנים 1934 - 1991 נקרא בשם פארק צ'ליוסקין) הוא פארק הממוקם בחלקו הצפוני של העיר סנקט פטרבורג, בשטח שדרות אנגלס, שדרות הנסיינים, רחוב מרקה גלאיה, שדרות קולומיאז'סקי ורחוב אקוראטוב.