stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
X (חברה)
פרויקטים שהסתיימו > Makani Power

מקאני פאוור הייתה חברה פרטית מקליפורניה שפיתחה טכנולוגיה חדשנית של טורבינות רוח לייצור חשמל בשיתוף פעולה עם X ועם מחלקת האנרגיה של ארצות הברית. לאחר שנרכשה, פיתוח הטורבינות של מקאני המשיך במסגרת חברת בת של X. הטורבינות של מקאני הותקנו על גבי דאונים המחוברים לקרקע באמצעות כבל המקבע את הדאונים לקרקע ומשמש גם ככבל חשמלי המעביר את האנרגיה מהטורבינות לתחנה קרקעית.
פרויקטים שהסתיימו > H2E

פרויקט ששאף לשפר את הגישה למי שתייה בטוחים ברחבי העולם, על ידי בניית מכשיר שבו אנשים יכולים להשתמש כדי לאסוף מים מהאוויר.
פרויקטים שהסתיימו > The Everyday Robot

במסגרת פרויקט זה פותח אב טיפוס של מערכת רובוטית היכולה לפעול באופן אוטונומי בסביבות אנושיות לא מובנות. לימוד רובוטים לסייע במטלות היומיום הצריך התמודדות עם כמה מאתגרי החומרה והתוכנה המורכבים ביותר בתחום הרובוטיקה.
בישראל

במאי 2021 הודיעה X על פתיחת מעבדה בישראל, בשם Moonshot Lab - Israel, בראשותה של ד"ר עדי אהרון-גילת. בכך הפכה ישראל למעבדה הראשונה בעולם מחוץ לארצות הברית שבה הקימה X מעבדה. אהרון-גילת: "בהתחשב בהיסטוריה החדשנית והתרבות היזמית של ישראל, לצד האקוסיסטם של הטכנולוגיה העמוקה (Deep Tech) שבה – זה לא מפתיע שכשחיפשנו את המקומות הטובים בעולם לפתח חדשנות, ישראל הייתה באחד המקומות הגבוהים ברשימה".
הערות שוליים

1 2  אושרית גן-אל, המעבדה הסודית של גוגל בדרך לישראל, באתר ynet, 11 במאי 2021
↑  אסטרו טלר, The unexpected benefit of celebrating failure, TED, ‏פברואר 2016
↑  Abner Li, New Alphabet X moonshot ‘Chorus’ wants to use sensors and ML to improve the global supply chain, 9to5Google, ‏15 במרץ 2022
↑  Udacity
↑  StreetView (תצוגת רחוב)
↑  Adi Aron-Gilat, Coming soon: Moonshot Lab — Israel, X, May 11, 2021
↑  סופי שולמן, מעבדת הרעיונות המשוגעים של גוגל בדרך לישראל, באתר כלכליסט, 11 במאי 2021
↑  אושרי אלקסלסי, גוגל פותחת בישראל את "המעבדה הסודית" שלה – לראשונה מחוץ לארה"ב, באתר Geektime, ‏11 במאי 2021
מלתוסיאניזם

תומאס מלתוס
מלתוסיאניזם היא תורה חברתית שהוצעה באנגליה של המאה ה-18 על ידי הכלכלן והכומר תומאס מלתוס (1766–1834).
עקרונות

את עקרונות תורתו פרסם מלתוס בשנת 1798 בספרו "מסה על עקרון האוכלוסייה". בדף הראשון לספרו הוא בחר באנלוגיה לעולם החי ובו כתב כי לכל המינים יש נטייה להתרבות מעבר למשאבים העומדים לרשותם וכי דבר אינו מגביל את מספרם הכולל של יחידים מלבד "הצטופפותם וההתנגשות ביניהם על אמצעי המחיה". מכאן יצר אנלוגיה לחברה האנושית וטען כי שום תורה חברתית ושום מהפכה לא תוכל למגר את העוני מהחברה האנושית. האדם כמו בעלי החיים תלוי בקרקע ובתוצרתה (מזון) לשם מחייתו. מאידך, לאדם יש יצר מיני חזק מאוד המביא לצמיחה מהירה ביותר של האוכלוסייה האנושית. צמיחה זו היא בקצב הרבה יותר גדול מקצב גידול הידע והטכנולוגיה האנושית, כלומר מהאפשרות להגדיל את היבולים ואת כמות המזון. כך נוצר פער מסוכן שהולך וגדל בין מספר האנשים לבין כמות המזון הקיימת. את הפתרון לבעיה חילק לשלוש קטגוריות עיקריות להן קרא "מעצורים", והן: ריסון מוסרי, רשע ומחסור.
ריסון מוסרי – "התאפקות מוסרית" – חיי פרישות מינית עד הנישואים והקמת משפחות בגיל מאוחר על מנת לצמצם את הילודה. זה הפתרון המועדף על פי מלתוס.
רשע ומחסור – דברים בלתי נשלטים על ידי החברה כמו מגפות, תקופות של בצורת, רעב ומלחמות, המקטינים את האוכלוסייה.
פתרון נוסף עליו חשב הוא "חיי חטא", כלומר קיום יחסי מין עם הימנעות מהולדת ילדים. ככומר, התנגד מלתוס לפתרון זה מסיבה מוסרית-דתית. מלתוס גם סבר שריבוי ילודה מביא, בסופו של דבר, לעודף של כוח עבודה, ועל ידי כך להקטנת השכר ולהגברת העוני. כוח עבודה עודף גורם גם להגברת הפשע אליו יפנו אלו שלא יצליחו למצוא עבודה.
עקב כך התנגד מלתוס למדיניות רווחה של מתן קיצבאות לעניים, שלטענתו הייתה גורמת לגידול האוכלוסייה הענייה.
מלתוס ביסס את תורתו על שני מונחים, כושר נשיאה ואדפטציה (במישור חברתי, קוגניטיבי-הבנתי, מוסדי וטכנולוגי). באמצעותם הציע שלושה תרחישים להבנה האם האנושות צועדת לקראת התפוצצות אוכלוסין:
לפי התרחיש הראשון, קצב גידול האוכלוסייה מהיר, כושר הנשיאה מוגבל ואין יכולת התאמה. במצב זה תתרחש התפוצצות אוכלוסין והאנושות תכחד. לפי התרחיש השני, קצב גידול האוכלוסייה נמצא בשליטה, כושר הנשיאה מוגבל אך ישנה יכולת התאמה. במצב זה נוכל להמשיך להתקיים למשך דורות, על אף גידול מסיבי בכמות האוכלוסייה. לפי התרחיש השלישי, קצב גידול האוכלוסייה מהיר משום שאין הגבלה על ילודה, כושר הנשיאה בלתי-מוגבל וכושר ההתאמה גדול. זהו התרחיש האוטופי ביותר.
פרשנות

מלתוס הוא דוברה של החברה הבורגנית-קפיטליסטית שהחלה להתפתח במאה ה-18. מכאן שתורתו:
מצדיקה את קיום המעמדות והפערים החברתיים.
שוללת את אפשרות שיפור המעמד העני והנמוך באמצעים של מהפכה או מאבק.
מטילה על המעמד העני את האחריות המוסרית למצבו (יצר מיני מוגבר וריבוי ילודה) ואת האחריות על שיפור מצבו (פרישות וצמצום הילודה).
הסתכלות על בעיה חברתית כבעיה ביולוגית.
חשיבותו של מלתוס בכך שהוא היה הראשון שראה בבעיית האוכלוסייה, בעיה מדעית. בזה הוא היה ממייסדי תורת הדמוגרפיה. הוא גם היה מהראשונים שהפנה את תשומת הלב לבעיית הרעב והתזונה ותלותן של בעיות אלו בקרקע ואוצרותיה. בזה הוא היה ממבשרי תורת האקולוגיה. במאה של אופטימיזם שטען שהידע האנושי המצטבר בקצב רב הוא בלתי מוגבל ויהיה מסוגל בעתיד לפתור כל בעיה, קולו של מלתוס היה קול שונה וחריג בפסימיותו.
ביקורת

מבקריו של מלתוס טענו מספר טענות:
לא ניתן לאשש או לסתור את דבריו ועל כן הם אינם מדע.
האנשים מסוגלים להגדיל את אפשרויות יצירת המזון הרבה יותר מאשר סבר מלתוס, דבר הבולט מימי מלתוס ועד ימינו.
בעיית הרעב והעוני בעולם אינה נגרמת על ידי חוסר מזון בעולם אלא חלוקה לא מאוזנת של המזון הנמצא חסר במקומות רבים ובעודף עצום במקומות אחרים.
הילודה בהחלט אינה תלויה ביצר המיני ובצורך בידיים עובדות בלבד. הילודה תלויה בגורמים נוספים רבים ואף חשובים יותר כמו שיעור האבטלה, משך שנות הלימודים, כניסת הנשים לכוח העבודה ולחיי קריירה, מצב כלכלי, אופנה, שינויים באמונה דתית ועוד.
נאו-מלתוסיאניזם

רעיונות מלתוסיאניים החלו להופיע שוב במאה ה-20. הוגים חברתיים חזרו אל רעיון הסכנה שבגידול אוכלוסייה אך הפעם לא בחברה המערבית המבוססת, כמו אצל מלתוס, אלא בארצות הבלתי מפותחות של העולם השלישי. על כן, הדוגלים בדעות אלו, שבו אל רעיונות הגבלת הילודה, לדוגמה על ידי מדיניות הילד האחד בסין. בפועל, מדינויות מסוג אלו נכשלות ואף עשויות להוביל למחסור בכוח עובד המוביל לתופעת מהגרי עבודה.
עמדות אנטי-מלתוסיאתיות הופיעו בין כלכלני המאה ה-20. אחת מהן הייתה אסתר בוסרופ, אשר פיתחה תאוריה ביקורתית על מלתוס וממשיכי דרכו.
ראו גם

מזכר הביטחון הלאומי המחקרי 200
אנטי-נטליזם
התפוצצות אוכלוסין
לקריאה נוספת

עודד גלאור ואורי כץ, מסע האנושות, כנרת זמורה-דביר, 2020.
הערות שוליים

1 2  דייויד קוומן, האבולוציה האיטית של דארווין, ירושלים: אריה ניר הוצאה לאור בע"מ, 2007, עמ' 35-36
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545945505171  BNE: XX524598  BnF: cb11941775r (data)  LCCN: sh85080224  NDL: 00567426  NKC: ph237436
הורין תליון

|  דמויות קשורות |
| --- | --- |
 אויבים:  מורגות' 
 
הורין תליון הוא דמות בדיונית המופיעה בלגנדריום של ג'.ר.ר. טולקין. לוחם גדול ומצביא שחי ופעל בארצות בלריאנד לקראת סוף העידן הראשון.
הורין היה מנהיג אנשי הדור, העם הגדול ביותר משלושת עממי האדין. הורין שנחשב לאחד הלוחמים הגדולים ביותר מגזע האדם בכל ההיסטוריה, זכה בכינוי "תליון" שפשרו: האיתן. זאת בשל חוסנו הפיזי והנפשי הרב, שהיה עשוי ללא ליאות.
רקע

לקראת סוף העידן הראשון, בצפון מערב הארץ התיכונה, ניטשה מלחמה מרה בין שר האופל מורגות' היושב באנגבנד לבין העלפים והאדין. לעיתים השתתפו בקרבות גם הנאוגרים.
מורגות' שאף לשלוט בכל העולם. את האורקים והמפלצות ובני האדם הזדוניים הוא שיסה בעלפים ובאנשי האדין שסירבו להכיר בשלטונו.
באותה התקופה היו העלפים רבים וחזקים מאוד ומקומות ישובם ומצודותיהם הקיפו את ארצו של שר האופל ומנעו ממשרתיו את השלטון והמעבר בארצות הרחבות שמעבר להם. מפעם לפעם ניסה מורגות לשלוח צבאות אורקים ומפלצות על הצרים עליו בניסיון לשבור את המצור, אך ללא הועיל. את כוחות העלפים שקיימו את המצור, חיזקו במידה ניכרת בני האדם שחיו איתם. בדורתוניון ישבו אנשי באור והציבו כתף יחד עם בני פינרפין, ובדור לומין חיו אנשי הדור הרבים והחזקים, אשר נלחמו בעוז בשירות בית פינגולפין.
ילדותו

הורין נולד בדור לומין לאביו גלדור הגבוה ולאמו הרת בת הלמיר מאנשי ההלדין. שלוש שנים לאחר מכן, נולד הואור אחיו. שני האחים אהבו מאוד האחד את השני ובכל אשר פנו, נראו יחדיו. בנעוריהם היו הורין והואור חניכיו של הלדיר בן הלמיר - שר אנשי ברתיל. הלדיר היה דודם משני הצדדים, שכן היה אחי אמם - הרת, ואשתו גלורדל הייתה אחות אביהם - גלדור.
בהיותו כבן 15 שנה, התחולל דגור ברגולך ואויבי מורגות' ספגו אבדות רבות. הכוח היושב בדורתוניון ספג את המכה הקשה ביותר. אנגרוד ואיגנור בני פינרפין נספו ובית באור נשמד כמעט כליל. בהתקפה על היתלום נהרג הדור לורינדול שר דור לומין, עמו נהרג צעיר בניו גונדור. אך בנו גלדור הגבוה נטל את ההנהגה והצבא הצליח להחזיק בקווי ההגנה על היתלום.
כבר בגיל צעיר יצאו שני האחים לקרב עם אנשי ברתיל, הורין היה בן 17 ואחיו הואור היה בן 14 כאשר החלו לסייר עם לוחמי ההלדין ולסייע בידם במלחמתם באורקים, שלאחר דגור ברגולך החלו פולשים דרומה. יום אחד נקלע הסיור למערב חזק של אורקים וכל הסיירים נפוצו לכל עבר. הורין והואור נמלטו מזרחה, עד שאיבדו את דרכם בגבעות שתחת קריסגרים. שם ראה אותם תורונדור ושלח שניים מעיטיו לאסוף אותם. העיטים נשאו את שני האחים מעל להרים אל העיר החבויה גונדולין.
טורגון בן פינגולפין מלך גונדולין קיבל את השניים בסבר פנים יפות ושהה רבות עמם בצוותא, במשך השנה בה נשארו בממלכתו. לאחר שנה ניגש הורין לטורגון וביקש את רשותו לעזוב את גונדולין. שהרי למרות חוק גונדולין האוסר על כל זר שמצא את דרכו פנימה לעזוב את העיר, הרי הורין והואור לא מצאו כל דרך פנימה אלא נישאו לשם על ידי העיטים, וסוד הכניסה השמורה לגונדולין עדיין נסתר מהם. בנוסף נימק הורין בפני טורגון, כי העלפים יושבי גונדולין יכולים להמתין שנים רבות עד לבוא שעתם להילחם במורגות'. לא כן אנשי האדין בני התמותה, ששנות נעוריהם וכוח המלחמה שבהם עוברים תוך שנים ספורות.
אז ניאות להם טורגון ועיטיו של תורונדור נשאו אותם הרחק מממלכת גונדולין, אל ארץ מולדתם בדור לומין.
שר דור לומין

שבע שנים לאחר דגור ברגולך, הותקפו שוב מצודות ההרים במזרח היתלום, שם נהרג גלדור הגבוה. אז נעשה הורין לראש בית הדור ושר דור לומין, הוא נלחם קשות באורקים, הביס אותם ורדף אחריהם למרחק רב.
אז לקח לו הורין לאשה את מורוון אלדוון בת ברגונד מבית באור, שנמלטה מחורבן דורתוניון עם עוד מעט נשים וילדים והגיעה לדור לומין. מורוון ילדה להורין את טורין. לאחר שנתיים ילדה להורין בת ושמה היה אורוון. כעבור שלוש שנים מתה אורוון במגפה שבאה מאנגבנד. טורין נפל למשכב אף הוא, אך הוא החלים וקם על רגליו. אז ביקש מידרוס בן פאנור - אחד ממנהיגי הנולדור, לכרות ברית בין כל העמים יושבי צפון מערב הארץ התיכונה על מנת להדביר את שר האופל אחת ולתמיד.
שר דור לומין > נירנית ארנוידיאד

ויהי היום ובצפון נקבצו צבאות רבים. הנולדור והסינדר נקהלו ועמם בני האדין והגמדאים ועוד בני אדם שבאו מן המזרח והצטרפו לצבאם. הקרב שהחל לאחר מכן נקרא נירנית ארנוידיאד שמשמעותו "קרב הדמעות לאין מספר". באמצע הקרב ערקו חלק מבני המזרח והתנפלו על אנשי הברית מעורפם. מספר ימים נלחמו אנשי הברית בצבאות מורגות, עד שניגפו לפניהם בצורה מוחצת. רוב היוצאים למלחמה נספו בה ולארצותיהם כמעט ולא שב איש.
אחת מן הדמויות הבולטות בקרב זה היה הורין תליון שר דור לומין. הורין הותיר בביתו שבדור לומין את רעייתו ההרה ואת בנו טורין בן השמונה ויצא למלחמה בראש בני עמו, בשירותו של פינגון מלך הנולדור. לאחר התבוסה המוחלטת במלחמה, עמדו אחרונים הורין ואנשיו וחיפוש על נסיגתם של אנשי גונדולין. הורין היה האחרון שנותר על רגליו מכל צבא ברית מידרוס ולאחר שקטל טרולים ואורקים רבים, נתפס לבסוף על ידי גותמוג שר הבלרוגים והובא כשבוי לפני מורגות'. מורגות' ניסה לשכנע את הורין לגלות לו לאן נסוגו אנשי גונדולין, אך הורין השבוי עמד איתן ולעג לו. לכן קילל מורגות' את הורין ואת כל בני ביתו לגורל אומלל, שלא ימותו עד שיסבלו רבות.
אז כפת מורגות את הורין אל מושב בסלע גבוה מעל אנגבנד וקבע כי יראה מבעד לעיני מורגות', למען ידע את הצער אשר יקרה את בני משפחתו.
אסיר מורגות

28 שנים היה נתון הורין במצב זה. מבעד לעיני מורגות' ראה את בנו טורין נאבק לפלס לו דרך בעולם, נאבק במשרתי מורגות ומנת חלקו כישלונות ויגונות ובגידה. מבעד לעיני מורגות' ראה הורין את רעייתו יולדת את בתם ניינור ונאבקת בעוניה על מנת לגדל את הבת בבטחה.
הורין רואה את טורין מגיע לדוריאת ומאומץ שם כבן המלך תינגול, אך לבסוף עת נרדף על ידי יועץ המלך, עוזב טורין את הממלכה ויוצא לבדו לאזורי הפרא. הורין מביט בבנו הופך לראש כנופיה של שודדים, אך לבסוף ניחם על מעשיו והופך אותה לצבא קטן הנלחם במורגות'. אז בוגד בטורין אחד מבעלי בריתו והוא נופל בשבי. כשמנסים לחלץ אותו מן השבי, בטעות הוא הורג את ידידו הטוב ביותר.
הורין יושב בדד בראש הסלע ורואה ממרחקים את בנו הופך למצביא נרגותרונד ואהובה של בת המלך - פינדוילס. הוא רואה אותו נוחל תבוסה נוספת, נתון לכשפי הדרקון, ופינדוילס מתה.
כך חזה הורין איך רשעותו של מורגות' הפגישה בין טורין לניינור בלא שידעו כי אחים הם, טורין וניינור נישאו וניינור הרתה לטורין, בעוד רעייתו מורוון אלדוון, משוטטת ביערות ונאבקת על הישרדותה.
מבעד לעיני מורגות' ראה לבסוף הורין כיצד האמת מתגלה בפני ילדיו וכיצד שניהם טורפים נפשם בכפם מגודל הזוועה, אצל קבד אן ארס.
חופשי אך לא מאושר

לאחר שהתעלל בו מורגות בצורה זו במשך כל אותם שנים, שחרר אותו מורגות' מן השבי. זה לא היה צעד של חסד ורחמים על אויב מובס, אלא מהלך אכזרי ומחושב שביקש להניע את מרירות נפשו של הורין על מנת לחבל בממלכות העלפים שעוד נותרו על תילן.
מאנגבנד יצא הורין בליווי משמר אורקים והגיע להיתלום. השנים לא היטיבו עמו, שערו וזקנו ארכו והלבינו, אך קומתו נותרה זקופה ואון רב במתניו. הורין הסתובב בהיתלום, אך לא נותרו לו בה רכוש ומשפחה, והצורה בה יצא מן השבי גרמה לשרידי עמו להתרחק ממנו באומרם כי הפך את עורו והצטרף למטרתו של מורגות'.
במרירות עזב הורין את ארצו שלו וביקש למצוא נחמה בגונדולין. הוא הגיע אל האזור שממנו אספו אותו העיטים בנעוריו, אך העיטים לא אספו אותו מאותה סיבה שהתרחקו ממנו בני עמו בהיתלום.
עייף ועצוב השתרע הורין לשנת הלילה שלו, ובשנתו דימה לשמוע את רעייתו והיא קוראת לו ממערב. לכן כאשר הקיץ, שם פעמיו מערבה אל יער ברתיל. שם הגיע אל קבר ילדיו, אך לא הסתכל בו כי ידע את השמות שהיו חקוקים עליו. אז שם לב כי לא לבד הוא. לצד האבן כרעה אשה שפופה. אפורת שיער, עטויה בלואי סחבות ושבורת שיניים. הורין הביט באשה ולבו נכמר עליו. כי גם אם רבו עליה התלאות ועשו בה שמות, עדיין זיהה את רעייתו, זו שנקראה אלדוון, היפה מכל בנות התמותה.
"אלדוון!" קרא אליה הורין. היא התקרבה אליו ברגליים כושלות והוא אסף אותה בזרועותיו. "סוף סוף הגעת", אמרה לו. "חיכיתי זמן רב כל כך". -"זו הייתה דרך אפלה. הגעתי מיד כשיכולתי".
אז אמרה לו אשתו כי הוא איחר את המועד, שכן ילדיהם אבדו. "כן", ענה לה הורין. "אבל את לא אבדת". "לא". אמרה לו מורוון. "עייפתי, ועם השקיעה אלך. הם אבדו".
אז אחזה בו אשתו ובקשה ממנו שיספר לה כיצד ילדיהם מצאו האחד את השנייה, אם ידע. אך הוא לא רצה לצער אותה בסיפור הדברים, הוא החזיק בה ושתק. עם השקיעה נאנחה מורוון ואחזה בידו ומתה. והורין יושב ואוחז בה דומם ועולמו חשוך עליו.
בלילה קם הורין וקבר את רעייתו. על קברה הניח אבן גדולה, עליה חקק את המילים:
כאן נחה גם מורוון אלדוון
לאחר מכן נאמרה נבואה כי אבן האומללים תשרוד לנצח בטהרתה.
וכך היה. גם לאחר תום העידן הראשון, גם כאשר כל בלריאנד התנפצה ושקעה תחת גלי הים, טול מורוון עודנו ניצב מעל לגלים, זיכרון עולם למאבקם העיקש וגורלם המר של בני משפחת הורין...
המסע האחרון

לאחר מכן הלך הורין אל נרגותרונד שהייתה ריקה לאחר מות הדרקון. שם פגש הורין את מים, הגמד שהיה בעל בריתו של טורין בימים בהם הנהיג את הכנופיה, ולבסוף בגד בו והסגירו לידי האורקים. הורין המית את מים ונכנס לנרגותרונד, שם הייתה ערימת האוצר שליקט לו הדרקון משלל הביזה של כל רכוש נרגותרונד.
את נרגותרונד יצא הורין ובידיו אך ורק פריט אחד מכל האוצר הגדול - הנאוגלמיר. זו הייתה מחרוזת נהדרת של פנינים גדולות, חפץ אמנות יקר מאוד ועשוי מלאכת מחשבת. כך שם פעמיו לדוריאת ועמד לפני המלך תינגול, אליו השליך את הנאוגלמיר בלעג על אשר שמר בצורה כל כך מוצלחת, את בני משפחת הורין ששהו בדוריאת. המלך שהבין אל לבו של הורין, שתק. אך המלכה מליין דיברה אל הורין וביקשה ממנו לא לחשוב רעות עליהם, שכן את כל הידע שלו רכש דרך עיני מורגות', וכל פעולה קיבלה רושם רע יותר דרך עיניו של מורגות'.
אז הבין הורין כי צודקת היא, ובהבינו בצורה נקיה יותר את אשר ארע, שוב שטף בו גל של עצב גדול כשהבין את כל מה שעולל לו מורגות'. לכן התכופף והרים את הנאוגלמיר, התנצל וביקש מתינגול שיקבל מידיו את החפץ ההוא על אשר גידל את טורין בדאגה ובכבוד וטרח רבות למען מורוון וניינור.
לאחר מכן עזב הורין את דוריאת ונדד זמן מה, בכאב גדול ובלא תכלית לחייו, עד שלבסוף השליך את עצמו לים ומת. כך בא אל קיצו גדול הלוחמים מקרב בני האדם.
ראו גם

ילדי הורין
טורין טורמבר
ניינור ניניאל
אורוון
מורוון אלדוון
נירנית ארנוידיאד
הערות שוליים

↑  כריסטופר טולקין בחר לא להכליל חלק זה בספר ילדי הורין (בהתאם להערת המתרגם בעמ' 240 של המהדורה העברית). פסקה זו, שמתאר את קורות הורין לאחר מות אשתו, נלקח למעשה מפרק 22 של הסילמריליון.
ישיבת רשב"י

תבנית:מוסד לימודי
ישיבת רשב"י (שמה המקורי: ישיבת רבי שמעון בר יוחאי וישיבת מירון) היא ישיבה שפעלה בבני ברק וכיום משמשת ככולל אברכים. מייסדה וראשה היה הרב משה ברגמן וכיום עומד בראשה בנו זקן מועצת גדולי התורה הרב מאיר צבי ברגמן.
רבי משה ברגמן ראש ישיבת רשב"י
היסטוריה

הרב משה ברגמן היה ראש הישיבה של ישיבת בני עקיבא מירון, בסמוך לקברו של רבי שמעון בר יוחאי. לאחר שלוש עשרה שנים עבר לבני ברק, והקים שם ישיבה באותו השם. הוא רכש לצורך כך קומה בבניין מגורים בשכונת זיכרון מאיר, וכעבור שנים רכשה הישיבה את כל המבנה. בשנים הראשונות לפעילותה בבני ברק נקראה "ישיבת רבי שמעון בר יוחאי ורבי אלעזר בנו", וכעבור זמן קוצר שמה ל"ישיבת רשב"י".
הרב שך, שהיה מחותנו של הרב משה ברגמן, יזם הקמת כולל אברכים במבנה הישיבה - "כולל רשב"י". בתחילה הוא הביא למקום עשרה אברכים מהכולל של ישיבת פוניבז', שילמדו בו בשעות אחר הצהריים, ועם הזמן למדו בו אברכים רבים במסלול מלא. במשך מספר שנים דאג הרב שך להחזקה הכלכלית של המקום. בתחילת שנות ה-70 העביר הרב שך את ניהול הישיבה לידי חתנו, הרב מאיר צבי ברגמן, בנו של מייסד הישיבה, ומאז הוא עומד בראשה. כיום פועל במקום כולל האברכים. בין לומדיו בעבר נמנה הרב מרדכי גרוס.
ישיבת רשב"י כיום, היא בעלת אופי ליטאי ואין לה זיקה ללימודי קבלה. כדי למנוע טעות באפיון הישיבה היו רבנים, בהם הרב יצחק הוטנר, שיעצו לרב מאיר צבי ברגמן לשנות את השם, אולם הוא העדיף לשמור על השם שקבע אביו. כמו כן, נשמרים בה באדיקות מנהגי הישיבה במירון שהנהיג בה מייסד הישיבה, ובהם שירה בצוותא של הזמר הקבלי בר יוחאי קודם תפילת ערבית בליל שבת, לאחריו הזמר 'אמר רבי עקיבא', ובשבת בבוקר מסיימים כל המתפללים בצוותא את ספר התהלים. שלא כנהוג בבתי הכנסת הליטאיים, הונהגה בישיבה סעודה שלישית מדי שבת בצוותא, וראש הישיבה אומר בה מאמר באגדה לפי סדר פרשת השבוע. מדי שנה בל"ג בעומר נערכת בישיבה הילולה לזכרו של רבי שמעון בר יוחאי הכוללת הדלקת מדורה ושירי ל"ג בעומר, ונערכת סעודה בליל ז' באדר.
לאחר פטירת נשיא הישיבה הרב שך, נדב לזכרו מיליונר אירופי סכום גדול לפיתוח הישיבה, ובמסגרת התוכנית נהרס מבנה הישיבה הישן עד היסוד, ונבנה במקומו מבנה ובו ארון קודש מפואר שתוכנן כחיקוי לארון הקדש האיטלקי המוזהב של ישיבת פוניבז'. בשלט שבשער הישיבה נכתב: "ישיבת רשב"י בני ברק – ישיבתו של רבינו הגדול בעל אבי עזרי זיע"א".
ליד הישיבה קיים מכון להוצאת ספרים, והוא מתמקד בהוצאתם לאור של השיעורים שנאמרים בישיבה, וכן בהוצאת שיעורי נשיא הישיבה הרב שך ושיחות מוסר שהשמיע גם שלא במסגרת הישיבה.
בוגרים בולטים

הרב ציון בוארון חבר בית הדין הגדול.
הרב מרדכי גרוס רב ואב"ד חניכי הישיבות.
הערות שוליים

↑  כשם סדרת ספריו של הרב שך - "אבי עזרי".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270168105171  LCCN: n87937911   WorldCat (עם LCCN): n87-937911
הארווי בארנס

הארווי לואיס בארנס (באנגלית: Harvey Lewis Barnes; נולד ב-9 בדצמבר 1997) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר השמאלי והקשר ההתקפי בניוקאסל יונייטד ובנבחרת אנגליה.
קריירת מועדונים

בארנס נולד בברנלי, לנקשייר, אך גדל בפרוורי העיר לסטר. אביו הוא כדורגלן העבר פול בארנס (אנ').
בגיל 9 הצטרף למחלקת הנוער של לסטר סיטי. ב-25 ביוני 2016 חתם על חוזה מקצועי בקבוצה וב-7 בדצמבר אותה שנה, יומיים לפני יום הולדתו ה-19, ערך את הופעת הבכורה בקבוצה כאשר נכנס כמחליף בתבוסה 0–5 לפורטו במסגרת ליגת האלופות. במהלך עונת 2016/2017, במסגרת פרמייר ליג 2 (ליגת המילואים של הפרמייר ליג) כבש במדי לסטר סיטי ב' 5 שערים ובישל 5 נוספים במשחק אחד.
ב-20 בינואר 2017 הושאל למילטון קינס דונס מהפוטבול ליג הראשונה. יום לאחר מכן כבש בהופעת הבכורה שלו בניצחון 3–5 על נורת'האמפטון טאון. שבוע לאחר מכן כבש שער נוסף, בניצחון החוץ 0–4 על פיטרבורו יונייטד. בסיום העונה, לאחר שכבש 6 שערים ב-21 הופעות, קיבל את תואר השחקן הצעיר של העונה במילטון קינס דונס.
באוגוסט 2017 הצטרף בארנס לברנסלי מהצ'מפיונשיפ לעונת השאלה. את שער הבכורה שלו כבש באותו החודש בניצחון 0–3 על סנדרלנד. ב-1 בינואר 2018 נקרא בארנס בחזרה ללסטר והסתיימה השאלתו. את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג ערך ב-19 באפריל 2018, כאשר נכנס כמחליף בדקות הסיום בתיקו המאופס מול סאות'המפטון.
ביולי 2018 סוכמה השאלתו ללידס יונייטד, אך לאחר ששינה בארנס את דעתו ברגע האחרון הושאל לבסוף לווסט ברומיץ' אלביון. בהופעת הבכורה שלו עבור המועדון כבש שער, במשחק שהסתיים בהפסד 1–2 לבולטון וונדררס.
ב-11 בינואר 2019 חזר בארנס ללסטר סיטי. ב-20 באפריל כבש את שער הבכורה שלו במדי לסטר בתיקו 2-2 מול ווסטהאם יונייטד. ב-24 באוגוסט 2019 כבש שער בחצי מספרת אשר היווה שער הניצחון במשחק מול שפילד יונייטד, שער שזכה בתואר שער חודש אוגוסט בפרמייר ליג.
ב-23 ביולי 2023 חתם בניוקאסל יונייטד.
קריירה בין-לאומית

בארנס ייצג את נבחרות אנגליה הצעירות, ונכלל בסגל נבחרת אנגליה עד גיל 21 לאליפות אירופה עד גיל 21.
ב-1 באוקטובר 2020 זומן בארנס לראשונה לסגל נבחרת אנגליה הבוגרת. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו שמונה ימים לאחר מכן כשעלה כמחליף בדקה ה-76 בניצחון 0–3 על ויילס.
תארים

מגן הקהילה (1): 2021
שער החודש בפרמיירליג (1): אוגוסט 2019
בני ברמן

| --- | --- |

 לידה:  18 בנובמבר 1938 
 פטירה:  8 באפריל 2002 (בגיל 63) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
שלטי רחובות על שמם של בני ברמן ואריק לביא
בני ברמן (18 בנובמבר 1938 – 8 באפריל 2002) היה זמר ויוצר שירי עם ישראליים, מהבולטים בזמרי שנות ה-50 וה-60.
ביוגרפיה

ברמן נולד בנתניה למשפחה דתית. בנעוריו למד בבית הספר הימי במכמורת, משם נולדה האהבה לים והקשר שלו לשירי מלחים וים. את הקריירה האמנותית שלו החל בצה"ל כחבר במספר להקות צבאיות, החל בצוות הווי הנח"ל, אחר כך שימש כאקורדיוניסט בלהקת פיקוד הצפון, ולקראת סוף השירות הצבאי בשנת 1958 כחבר צוות הווי פיקוד דרום.
שיריו עסקו בעיקר בים ובבני אדם. הוא הלחין את מנגינות השיר בעצמו, לרוב שיריו אף כתב את המלים, וליווה את עצמו בגיטרה. בהמשך ערך מסעות בים ביאכטה שלו, והם שנתנו לו השראה לשיריו. כאשר סיים את מסעותיו הימיים, בשנת 1988, המשיך בהקלטות, אך אלבומיו לא זכו להצלחה מסחרית. הוא המשיך להופיע במועדוני זמר, ובמקביל החל לעבוד כצלם עיתונות.
בשנותיו האחרונות חלה בסרטן ונתן פרסום פומבי לעובדה זו במספר ראיונות לעיתונות.
לפני מותו התקיים ברדיו מצעד הצדעה למורשתו. הוא נפטר בשנת 2002, ונטמן בבית העלמין שיכון ותיקים בנתניה. על מצבתו נכתב - "זמר ויוצר, מחלוצי הזמר העברי".
על שמו קרוי רחוב בשכונת עיר ימים בעיר נתניה.
בין שיריו הידועים

"שיר הליצן".  תורגם גם לגרסה ביידיש (דאָס ליד פֿונעם לץ), בביצוע יוני אילת.
"בפונדק קטן", משתתף בשיר גם אריק מחקה החיות, בקולות נץ, אופנוע וים.
"חיי אדם"
"שני קבצנים וחמורון אחד"
"לא כל יום פורים" ("מלך ליום")
"יש כוח יש עבודה"
"פרידת המלח" (ידוע גם בשם, "פנסי העיר דולקים עדיין")
"כמה טוב"
"נערה מאיי יוון"
הערות שוליים

↑  ynet, הזמר בני ברמן הלך לעולמו, באתר ynet, 8 באפריל 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310781105171  BnF: cb16548316t (data)  ISNI: 0000 0000 6855 6292  MusicBrainz: 07c067b4-1d6e-4987-b61c-dff3d5ced3d8  VIAF: 97297246   WorldCat (עם VIAF): 97297246
אולפן חמישי

אולפן חמישי היא תוכנית טלוויזיה ישראלית בהגשת הפרשן הפוליטי יעקב ברדוגו ובהשתתפות שלל בעלי מקצוע, התוכנית משודרת מדי יום חמישי בערוץ עכשיו 14 מהאולפן במודיעין-מכבים-רעות.
התוכנית מסכמת את אירועי השבוע החולף על ידי פרשנויות ודעות פוליטיות, ובין היתר גם על ידי סקרי דעת קהל וראיונות.
רקע

ב-30 באפריל 2023, ערוץ 14 שינה את לוח הזמנים שלו וקבע שתוכנית הטלוויזיה אולפן חמישי תשודר במקום תוכנית הפטריוטים בשעה 20:45, אך לאחר מספר חודשים הנהלת הערוץ שינתה את דעתה בשנית והחזירה את התוכנית לשעה הרגילה ב-18:00 זאת בשל אחוזי הרייטינג הנמוכים שהתוכנית צברה בהשוואה לתוכנית הדגל של הערוץ: הפטריוטים.
בעבר, התוכנית אולפן חמישי נקראה "ברדוגו בשבע" ושודרה בשעה 19:00 על ידי יעקב ברדוגו וטל מאיר.
בחודש מאי בשנת 2022, ערוץ 14 עבר שינוי בלוחות השידורים שלו, ובין היתר הוקמה התוכנית אולפן חמישי.
שאר העולם

בענפי ספורט שונים ובתחרויות בין-לאומיות, המונח שאר העולם (באנגלית: Rest of the World) מתייחס לקבוצה או למתמודדים המגיעים ממספר מדינות שונות, ומתחרים מול אדם או קבוצה המגיעים ממועדון יחיד או מאותה מדינה.
שימוש

מאחר שבדרך כלל לקבוצה של "שאר העולם" יהיה מעט ניסיון, אם בכלל, במשחק משותף או בעבודה קבוצתית, ביצועי חברי הקבוצה לא בהכרח יכולים להעיד על יכולותיהם האמיתיות, בין אם ביחס לעצמם או ביחס לרמתם בקבוצותיהם המקוריות. לכן, משחקים בהם משתתפת קבוצה מ"שאר העולם" לרוב לא ייחשבו כמשחקים המראים את הכישרון האמיתי של מי מהקבוצות שמשתתפת בהם. כתוצאה מכך, משחק עם קבוצה של "שאר העולם" הוא בדרך כלל אירוע חד-פעמי – בין אם משחק ידידות או משחק לא-תחרותי למען מטרה מיוחדת, כדוגמת סיוע בין-לאומי או הנצחה.
עם זאת, אירועים מסוג זה יכולים להיות גם מרתקים ואינטנסיביים, ודוגמה לכך היא משחק השחמט שנערך בשנת 1999 בין גארי קספרוב ל"שאר העולם". גם משחקי השחמט של רוסיה נגד "שאר העולם" היו צמודים במיוחד.
דוגמאות

ברוגבי ליג (אנ'), בין השנים 1904–1975 ייצגה קבוצה בשם "שאר הלאומים" (Other Nationalities) מתמודדים מהעולם כולו. ברוגבי יוניון (אנ') הייתה זו הקבוצה World XV (אנ').
בכדורסל, מאז שנת 2015 משחק הכוכבים העולים של ה-NBA משוחק במתכונת בה השחקנים המשתתפים חולקו לקבוצה אמריקאית ("ארצות הברית") וקבוצת "העולם" שהתחרו זו בזו.