stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריצ'רד דין אנדרסון
ביוגרפיה > תפקידיו בטלוויזיה

אנדרסון התחיל את הקריירה הטלוויזיונית שלו ב-1976, כדוקטור ג'ף וובר באופרת הסבון בית חולים כללי. הוא השתתף בסדרה עד שנת 1981. לאחר מכן השתתף בסדרה שבע כלות לשבעה אחים (אנ'), בתור האח הגדול אדם. הסדרה כשלה ברייטינג וירדה מהמסכים אחרי העונה הראשונה.
בשנת 1985 קיבל אנדרסון את התפקיד הראשי בסדרה מקגייוור בתור אנגוס מקגייוור, ששודרה במשך שבע עונות, עד שנת 1992. דמותו של מקגייוור הייתה זו של גיבור פעולה, לא אלים, המסרב לשאת אקדח, ומאלתר ביצירתיות התקנים מגוונים על מנת להיחלץ ממצבים שנראים אבודים. הסדרה זכתה לפופולריות רבה באותה תקופה וגם אנדרסון קבל פרסום רב מאז שגילם את "מקגייוור". ב-2009 הודיעו שיש תכנון להוציא סרט קולנוע באורך מלא על מקגייוור אבל לא ידוע אם אנדרסון יחזור לגלם את דמותו.
בשנת 1997 החל אנדרסון להופיע בסדרת המדע הבדיוני "סטארגייט SG-1", בתפקיד הקולונל ג'ק או'ניל (המקודם בדרגה בהמשך הסדרה לבריגדיר ג'נרל, מייג'ור ג'נרל ולוטננט ג'נרל). הסדרה נולדה מתוך סרט הקולנוע "סטארגייט" משנת 1994 שבו שיחק את תפקיד ג'ק או'ניל השחקן קורט ראסל. החל מהעונה השישית של הסדרה, החל תפקידו להצטמצם בהדרגה, כדי לענות על רצונו לבלות זמן רב יותר עם בתו, עד אשר בעונה התשיעית הוא פרש מהסדרה, אך חזר בהופעת אורח בעונה האחרונה (העונה העשירית) לפרק אחד עקב דרישת הקהל. לצורך צילומי פרק הפיילוט לסדרת הספין אוף "סטארגייט אטלנטיס", אנדרסון הופיע בתפקיד אורח יחד עם שותפו לסדרה, מייקל שנקס. בנוסף, הוא שיחזר את תפקידו בסרט השני בסדרת סרטי סטארגייט בשם "סטארגייט: רצף הזמן", שיצא ביולי 2008 והופיע בתפקיד אורח בסדרת הספין אוף "סטארגייט יוניברס".
ב-2005 זכה אנדרסון להופעת אורח בסדרה "משפחת סימפסון". הפרק נקרא "Kiss Kiss, Bang Bangalore", ובו חוטפות הדודות פטי וסלמה, מעריצות מושבעות של מקגייוור, את אנדרסון. הפרק שודר לראשונה ב-9 באפריל 2006.
ביוגרפיה > חייו האישיים

אנדרסון הוא חובב הוקי קרח וסקי מושבע, והופיע בתפקידיו השונים בטלוויזיה, כולל מקגייוור, כשהוא משחק הוקי. הוא אף השתתף בעבר במשחקי הוקי שאורגנו למען מטרות צדקה שונות.
אנדרסון יצא בעבר בין השאר עם המחליקה הגרמנית הידועה קתרינה ויט. ב-1998 נולדה בת לו ולחברתו, אפריל פרוז.
עולמות סטארגייט

| --- | --- |

לוגו המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  בוטל
 סוגה:  משחקי תפקידים המוניים ברשת
 פיתוח:  Cheyenne Mountain Entertainment
 הפצה:  FireSky
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Unreal 3.0
 מצבי משחק:  משחק מחשב מרובה משתתפים 
 פלטפורמות:  Microsoft Windows
 מדיה:  DVD
 
עולמות סטארגייט (באנגלית: Stargate Worlds) היה משחק תפקידים מרובה משתתפים ברשת כחלק מזיכיון סטארגייט. את המשחק פיתחה חברת Cheyenne Mountain Entertainment בשיתוף עם מטרו גולדווין מאייר, והוא היה מיועד להפצה בידי חברת FireSky למערכת Microsoft Windows.
המשחק, כמו גם הזיכיון עצמו, מתייחסים לממצא עתיק יומין בשם "סטארגייט" ("שער הכוכבים"), המאפשר מסעות כמעט מיידיים לכוכבי לכת אחרים במערכת השמש (וכן בין-גלקטיים מגלקסיית שביל החלב לגלקסיית פגסוס, כפי שנראה בסדרת הספין אוף סטארגייט אטלנטיס).
נכון להיום, פיתוח המשחק בוטל מאחר שהחברה המפתחת, Cheyenne Mountain Entertainment, פשטה את הרגל.
פיתוח

חברת Cheyenne Mountain Entertainment ומטרו גולדווין מאייר הודיעו בפברואר 2006 על תחילת עבודה של משחק תפקידים מרובה משתתפים מקוון (MMORPG). עד לנובמבר 2006 שוחררו מספר עיצובים ותמונות מהמשחק, כמו גם העובדה שהמשחק יעבוד לפי מנוע Unreal בגרסה 3.0. יוצר הסדרה סטארגייט SG-1 בראד רייט שימש כיועץ למשחק. שלבי הפיתוח של המשחק הואטו מאז בצורה דרסטית עקב המשבר הפיננסי שפקד את ארצות הברית בשנים האחרונות. זאת ועוד, החברה המפתחת מתכננת להוציא לשוק בתחילת 2010 משחק יריות בגוף ראשון הנקרא "Stargate Resistance", בתקווה שמכירות המשחק יעלו באופן ניכר את המשך המימון ל"עולמות סטארגייט".
למשחק תוכננו לצאת חבילות הרחבה. אחת מהן היא כזו של הסדרה סטארגייט אטלנטיס.
בראיון שנערך עם אחד ממפתחי המשחק נאמר שיצירת משחק המבוסס על יקום סטארגייט הייתה קלה לנוכח התוכן העצום שמציע העולם הזה.
רקע עלילתי

"עולמות סטארגייט" מבוסס על סדרת המדע בדיוני הפופולרית סטארגייט SG-1. התכנונים המקוריים היו להריץ את המשחק במקביל לסדרת הטלוויזיה, אולם הסדרה עצמה בוטלה בשנת 2006. המשחק אמור להתרחש במהלך עונותיה הראשונות של הסדרה, כאשר מתרחש הקונפליקט בין הטאורי (בני כדור הארץ) לבין הגואולד, עוד לפני שהוצגה משלחת אטלנטיס ולפני עלילת האוריי. הגזעים שניתן לשחק בהם הם הטאורי, הגואולד, הג'אפה והאסגארד. מספר אלמנטים נלקחו ממשחקי היריות בגוף ראשון, כאשר ניתן יהיה להשתמש בכלי נשק ארציים וכן חייזריים. מערכת הקרבות תתבסס על טקטיקה, כאשר הבינה המלאכותית של השחקנים ושל האויבים תהיה מאתגרת במיוחד.
רקע עלילתי > רמות הדמויות

במשחק יהיו שבע רמות למגוון הדמויות המוצע:
ארכאולוג - רמה זו מבוססת על דמותו של דניאל ג'קסון. יתמחה בתרבויות ובשפות עתיקות. באמצעות טכנולוגיית ההולוגרפיה של האסגארד הוא יוכל להידמות לאחרים ולהתמזג בשטח כדי להשיג מידע או לארוב לאויבים, כמו גם לפתור חידות. ייתכן וגם תהיה אפשרות שהדמות תנהל מהלכים דיפלומטיים.
אסגארד - חלש מבחינה פיזית, אולם בעל יכולת מדעית וטכנולוגית יוצאת דופן. הדמויות נאלצות לסמוך על טכנולוגיית השיבוט כדי לשרוד. עקב שליטתם המוחלטת בטכנולוגיה זו, הם מסוגלים לפקוד על אחרים להתקיף, להגן ולרפא. כאשר הם ניצבים בפני מצבים נואשים הם יכולים לזמן את ספינותיהם העצומות ולבצע התקפה מאסיבית.
גואולד - משיגים כוח באמצעות שימוש בעבדיהם, הג'אפה. האפשרות לפקד על משרתיהם מקנה להם דמיון לאסגארד. יש באפשרותם להשתמש במגוון רחב של רעלים כדי לשתק את אויביהם, והם מומחים בטכניקות התגנבות. בדומה לאסגארד, גם הגואולד מסוגלים לזמן את ספינותיהם לצורך התקפה מאסיבית. דמות הגואולד תהיה השיתופן, אשר יוכל לבחור לעצמו פונדקאים.
ג'אפה - רמה זו מבוססת על דמותו של טילק. הגזע האצילי והנאמן, אשר בדומה לסדרת הטלוויזיה יוכל לאגד סביבו לוחמים מבני שבטו. הם עמידים בפני התקפות ומסוגלים להילחם גם כאשר נפצעו.
מדען - רמה זו מבוססת על דמותה של סמנתה קרטר. שילוב של מדען ומהנדס. מתמחה בניתוח, בשימוש ובתיקון טכנולוגיה. מסוגל להשתמש בטכנולוגיה כדי ליצור שדרוגים אישיים. מתמחים גם בשיטות ההחלמה והריפוי החייזריות. בדומה לארכאולוג, גם המדען יוכל לפתור חידות, אם כי מטבע טכנולוגי.
חייל - רמה זו מבוססת על דמותו של ג'ק או'ניל. מצרך חיוני להגנה כאשר עוברים דרך השער. מתמחה בשימוש בכלי נשק שונים כמו רימוני יד, כלי נשק אוטומטיים, מקלעים, מרגמות ומשגרי רקטות.
קומנדו - רמת דמות זו תקבל גישה ליכולות החייל, כמו גם יכולות התגנבות וצליפה. תהיה לו האפשרות לגלות מתקני הסוואה של אויבים.
הערות שוליים

↑  Press :: Press Release March 25, 2010, באתר FireSky
↑  Darren Sumner,‏ Cheyenne Mountain Entertainment on the verge of collapse, באתר GateWorld,‏ 26 במרץ 2010
↑  Stargate Worlds Development Continues, באתר Stargate Worlds,‏ 7 באפריל 2009
↑  Darren Sumner,‏ Firesky announces Stargate Resistance video game, באתר GateWorld,‏ 8 בדצמבר 2009
↑  Livi Dolgin,‏ Stargate Worlds MMORPG wins award at E3, באתר GateWorld,‏ 5 ביולי 2006
↑  Stargate Worlds Q&A - First Look Behind the Stargate, באתר GameSpot,‏ 4 בינואר 2008
| סטארגייט |
| --- | --- | --- |
| הסדרות | סטארגייט SG-1 • סטארגייט אטלנטיס • סטארגייט יוניברס • סטארגייט אינסופיות  • סטארגייט מקורות |  |
| הסרטים | הסרט המקורי • תיבת האמת • רצף הזמן |  |
| יוצרים ושחקנים | בראד רייט • ריצ'רד דין אנדרסון (ג'ק או'ניל) • מייקל שנקס • אמנדה טאפינג • כריסטופר ג'אדג' • בן בראודר • ג'ו פלניגן • רוברט קרלייל |  |
| גזעים | הקדמונים • גואַוּלְד • אסגארד • נוקס • הרפאים • המשכפלים • ג'אפה |  |
| משחקים | עולמות סטארגייט |  |
| מושגים | אדוני המערכת • חור תולעת • אמנת הכוכבים המוגנים |  |
הפרא האציל

ערך זה עוסק בארכיטיפ הספרותי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מקטע מציורו של בנג'מין וסט "מותו של ג'נרל וולפה": וסט מציג את דמותו של האינדיאני כאידוליזציה של מסורת "הפרא האציל".
הפרא האציל הוא מושג בתרבות הפרימיטיביזם של המאה ה-18, המציין דמות אשר לא הושחתה על ידי הציוויליזציה המערבית, והיא אותנטית ונעלה על אנשי התרבות. הכינוי "פרא אציל" הופיע לראשונה במחזה "כיבוש גרנדה" (1672) מאת ג'ון דריידן, אך האידיאליזציה של "הג'נטלמן הטבעי" היא תוצר הסנטימנטליזם של המאה ה-18.
המונח "פרא אציל" מביע השקפה רומנטית על האנושות הנעדרת מטען תרבותי; המהות הטבעית של אדם שלא חונך. הוא מניח שטבע האדם טוב בבסיסו, בניגוד לתורת החטא הקדמון אשר נוצרה בתקופת ההומניזם של הרנסאנס. המונח מזוהה עם ז'אן-ז'אק רוסו. בפתח ספרו "אמיל, או על החינוך" (1762) כתב:
הכל טוב בהשאירנו את הדברים לידיו של הבורא; הכול מתקלקל בידיו של האדם.
פרסום יומני מסעותיו של קפטן ג'יימס קוק פתח צוהר נוסף לתרבות גן-העדן של הים הדרומי, שלא התקלקלה בטרם נחשפה לנצרות. בנג'מין פרנקלין לעג לחוסר העקביות של תפישה זו בחיבורו "הערות על הפראים של צפון אמריקה" (1784), אך חיבורים שאמצו את התפישה המשיכו להתפרסם גם לאחריו, כמו "אטלה" (1807) של שאטובריאן.
הפרא האציל מופיע גם בספרות המוקדמת של המאה ה-19. דוגמה בולטת לכך הוא "פרנקנשטיין" של מרי שלי. קרל מאי משלב מוטיב זה באופן תדיר בספריו על המערב הפרוע; ואף אלדוס האקסלי מספק דוגמה מאוחרת לפרא אציל בספרו "עולם חדש מופלא" (1932).
מקור המושג

במאה ה-15 החלו מדינות אירופיות לשלוח מסעות מעבר לים ולהרחיב את שטחן. תחילה באפריקה, ואחר כך באסיה ואמריקה (ולבסוף גם באוקיאניה). הם תרו אחר מחצבים, שטחי אדמה וכוח עבודה. בחלק מהמקרים הרגו הכובשים את התושבים המקומיים, ובמקרים אחרים השתלבו המקומיים במדינות הכובשות, בעיקר ככוח עבודה זול.
האירופים הכירו במקומיים כבני אדם, אך לא נטו להעניק להם זכויות פוליטיות וכלכליות שוות, והתייחסו אליהם כנחותים מבחינה חברתית ופסיכולוגית כ"פרימיטיבים" ו"פראים", מה שנתן לגיטימציה לרצח עם ולעליונות אירופית.
יכול להיות שמושג "הפרא האציל" שימש כריאקציה לכך, בניסיון לשקם את מעמדם של המקומיים ואורח חייהם ולדה-לגיטימציה של האימפריאליזם האירופי, על ידי העמדת המקומיים כנעלים מוסרית על הכובשים.
מאפייני תפישת "הפרא האציל" כללו בדרך כלל:
חיים בהרמוניה עם הטבע
נדיבות, נאמנות וחוסר אנוכיות
תמימות
חוסר יכולת לשקר
בריאות וכושר, רתיעה ממותרות
אומץ מוסרי
תבונה טבעית וחוכמת חיים
ההתנערות המודרנית מהמושג

במאה ה-20 ירדה קרנו של מושג הפרא האציל, שנחשב למומצא וסטראוטיפי, צורה מתנשאת של גזענות, למרות שבא להחליף תפישה קודמת של פרא צמא-דם. המושג עורר ביקורת אקדמית באנתרופולוגיה, סוציולוגיה ותאולוגיה. כך למשל, גם בקרב הנוצרים המאמינים בחטא הקדמון התפתחה תפישה שלפיה כל בני האדם מושחתים ביסודם, בלי קשר לשאלה  אם התחנכו על ברכי הציוויליזציה או לאו.
בספרות ובקולנוע

הפרא האציל מופיע לעיתים בספרות כגיבור, אך לרוב כבן לווייתו של הגיבור. הדוגמה המוקדמת הבולטת ביותר היא דמותו של ששת מרובינזון קרוזו (1719) של דניאל דפו. דוגמאות נוספות הן דירק פיטרס ב"הרפתקאותיו של ארתור גורדון פים" של אדגאר אלן פו (1838); צ'ינגאצג'וק מספרו של ג'יימס פנימור קופר "פוזמק העור" (1823); קוויקוואג מספרו של הרמן מלוויל מובי דיק (1851); אומסלפואגאס מהספר "מכרות המלך שלמה" (1885) ווינטו, גיבור ספריו של קרל מאי. טונטו מסדרת התסכיתים (ואחר כך, הטלוויזיה) "הרוכב הבודד" (Lone Ranger) הוא דוגמה לפרא אציל של המאה ה-20. כאלו הם גם טרזן של אדגר רייס בורוז וקונאן הברברי, ואפילו וורף ממסע בין כוכבים: הדור הבא וטיאלק מסטארגייט SG-1, אם כי הם משקפים נטייה לשלב את הדמות בספרות פנטזיה ומדע בדיוני, שבה הפרא האציל הוא לרוב דווקא בן הגזע ה"לבן" (שני האחרונים הם בני הגזע "השחור"). הפרא האציל הוא אחד המוטיבים הנלעגים ב"קנדיד" לוולטר.
בסרט אווטאר מתואר הכוכב הדמיוני "פנדורה" כמיושב על ידי שבטים פראיים ואציליים - הנאבי.
איוואנו-פרנקיבסק (מחוז)

מחוז איוואנו-פרנקיבסק (באוקראינית: Івано-Франківська область) הוא אחד ממחוזות אוקראינה, שוכן במערב המדינה, ובירתו העיר איוואנו-פרנקיבסק.
בעבר היה שם המחוז סטניסלב, ב-9 בנובמבר 1962 שינו הסובייטים את שמו כמחווה לסופר והמשורר האוקראיני איוואן פרנקו.
החל מהמאה ה-14 האזור היה חלק מהאיחוד הפולני-ליטאי. בשנת 1772, בעקבות חלוקת פולין הוא עבר לאימפריה האוסטרו-הונגרית. בין השנים 1918–1939 היה המחוז בשטח הרפובליקה הפולנית השנייה. עד למאה העשרים שימשה העיר קולומיאה, בירת חבל פוקוטיה, כמרכז האזורי. לאחר מלחמת העולם השנייה הוא עבר לברית המועצות והיה חלק של אוקראינה הסובייטית.
המחוז ששטחו 13,900 קמ"ר, הוא מהקטנים באוקראינה. בשנת 2014 התגוררו במחוז 1,381,505 תושבים, 97% מהם אוקראיני. בתקופה שלפני מלחמת העולם השנייה פולנים היוו כ-23% מאוכלוסיית המחוז ויהודים כ-7%.
המחוז גובל במזרחו במחוזות טרנופול וצ'רנוביץ, בדרום ברומניה, במערב בזקרפטיה ובצפון במחוז לבוב.
בשטח המחוז נמצא אתר הסקי הגדול באוקראינה - בוקובל.
חלוקה אדמיניסטרטיבית

מיולי 2020, לאחר יישום הרפורמה במחוזות משנה, מחולק מחוז איוואנו-פרנקיבסק ל-6 מחוזות משנה:
| שם | שם באוקראינית | שטח (קמ"ר) | אוכלוסייה 2020 | מרכז |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מחוז משנה איוואנו-פרנקיבסק | Івано-Франківський  ‏ | 3,873 | 560,100 | איוואנו-פרנקיבסק |
| מחוז משנה ורחובינה | Верховинський ‏ | 1,248 | 30,500 | ורחובינה |
| מחוז משנה נדבורנה | Надвірнянський  ‏ | 1,862 | 130,600 | נדבורנה |
| מחוז משנה קאלוש | Калуський ‏ | 3,563 | 286,500 | קאלוש |
| מחוז משנה קולומיאה | Коломийський ‏ | 2,477 | 279,800 | קולומיאה |
| מחוז משנה קוסוב | Косівський ‏ | 903 | 85,700 | קוסוב |
ערים במחוז

במחוז איוואנו-פרנקיבסק ישנם 15 יישובים בעלי סטטוס של עיר :
| שם | אוכלוסייה | עיר משנת |
| --- | --- | --- |
| איוואנו-פרנקיבסק | 238,196 | 1662 |
| קאלוש | 65,088 | 1662 |
| קולומיאה | 60,821 | 1241 |
| נדבורנה | 22,504 | 1939 |
| דולינה | 20,471 | 1939 |
| בורשטין | 14,737 | 1993 |
| בולחוב | 10,330 | 1940 |
| סניאטין | 9,790 | 1939 |
| טישמייניצה | 8,958 | 1143 |
| טלומאץ' | 8,770 | 1939 |
| הורודנקה | 8,722 | 1940 |
| קוסוב | 8,463 | 1424 |
| יארמצ'ה | 8,004 | 1963 |
| רוהאטין | 7,521 | 1939 |
| האליץ' | 6,086 | 898 |
רותי (צבועה)

| --- | --- |
הצבועה רותי עם משדר רשות הטבע והגנים בגבעות מודיעין
הצבועה רותי עם משדר רשות הטבע והגנים בגבעות מודיעין
 מין:  צבוע מפוספס
 מוות:  16 ביולי 2022 (בגיל 6) מודיעין מכבים רעות, ישראל
 זוויג:  נקבה
 ידוע בשל:  נוכחותה במודיעין, וניסיונות לכידתה שכשלו לאחר שזו שבה חזרה למודיעין בכל פעם שנלכדה ושוחררה
רותי הצבועה על רקע מודיעין-מכבים-רעות
רותי הייתה צבועה מפוספסת שהתפרסמה עקב נוכחותה בסביבה עירונית, בייחוד בעיר מודיעין. ניסיונות לכידתה כשלו לאחר שזו חזרה למודיעין בכל פעם שנלכדה ושוחררה. רותי הסתגלה לחיים בעיר ולמדה אף לחצות כבישים במעברי חצייה.
בינואר 2018, תושבי מודיעין דיווחו על צבוע שמשוטטת בלילות בגינות בתיהם ומחטטת בפחי האשפה בשכונות, וברשתות החברתיות של העיר התפרסמו צילומים של הצבוע. בעקבות זאת החל מאבק ציבורי בעד ונגד לכידתה. עם הזמן, הפכה רותי לסמל, והעלתה את המודעות בקרב הציבור לקונפליקט בין חיות הבר לבין הסביבה העירונית ומהו הפתרון הראוי לשילוב ביניהן.
רשות הטבע והגנים ניסתה להרחיק את הצבועה מהעיר, אך ניסיונות אלו כשלו, לאחר שזו חזרה למודיעין בכל פעם שנלכדה ושוחררה. רותי הסתגלה לחיים בעיר ולמדה אף לחצות כבישים במעברי חצייה.
במאי 2019 נצפתה רותי כשהיא יחד עם שלושת גוריה. באוגוסט באותה שנה הודיעה רשות הטבע והגנים כי רותי נלכדה והועברה למיקום סודי.
ביולי 2022 נדרסה למוות בכביש 443.
ב-13 באוגוסט התקיימה צעדה בה צעדו כ-200 איש באורך 2 קילומטר לזכרה, מעמק האלה במודיעין ועד לנקודה שבה נמצא הפגר שלה.
ניסיונות לכידתה

רשות הטבע והגנים לכדה את רותי פעמיים, ושחררה אותה במרחק רב מהעיר. למרות המרחק הרב, רותי חזרה אל מודיעין בתוך מספר ימים. בדצמבר 2018, הורה בית המשפט לאנשי רשות הטבע והגנים ללכוד את רותי בתוך כשלושים ימים. לאחר הלכידה, רותי הייתה אמורה לעבור אל חי-בר יוטבתה. לאחר התאקלמות בשמורה הייתה אמורה לצאת לחופשי באזור הדרום. מאז החלטת בית המשפט החלו ברשות הטבע והגנים במבצע ללכידתה, שכלל שעות רבות של חיפושים אחריה ואף שימוש במסוק אולם רותי לא נתפסה.
מספר שבועות לאחר מכן, בעקבות החשש שפיתחה הצבועה מבני האדם, המליצה רשות הטבע והגנים על הפסקת ניסיונות הלכידה. לפי הרשות, בשל המרדף המתמשך אחריה פיתחה הצבועה רגישות רבה לקרבת בני אדם אליה. הנחת העבודה היא שכאשר הצבועה תהיה דרוכה פחות ניתן יהיה לשוב לניסיונות הלכידה שלה. כמו כן, לאורך תקופת חיפושים זו נלכדו באזור מודיעין שלושה צבועים נוספים, ששוחררו לטבע לאחר שמשדר הוצמד לצווארם. רשות הטבע והגנים גילתה גם כי כמות הצבועים החיים באזור מודיעין גדולה בהרבה משחשבו, ומסתבר כי ברדיוס של 10 קילומטרים מהעיר מתגוררים לא פחות מ-14 פרטים שונים.
פרסום

אביטל יוגב, שניהלה את קהילת מודיעין של החברה להגנת הטבע, פתחה בשם הצבועה בלוג בפייסבוק, ונתנה לה את שמה – רותי, שם חיבה של מקום הימצאה – רעות. הבלוג לווה על ידי אנשי מקצוע ואקולוגים, ביניהם שמוליק ידוב, יובל דקס, עמיר בלבן, עינת בר-זיו, וניסה לשנות את תדמית הצבועה בעיני התושבים מחיית בר מפחידה, לדמות אהודה, שתושבי העיר יתגאו בה. מטרת הבלוג הייתה לחדד את הקונפליקט בין חיות הבר לבין הסביבה העירונית, תוך דיון על הפתרון הראוי לשילוב ביניהן.
תמונתה של רותי מנמנמת, אותה צילם אריאל פילדס, זכתה בציון לשבח בתחרות הבין-לאומית "צלם הטבע של השנה" של המוזיאון להיסטוריה של הטבע ב-2019.
בנוסף לכך, זכתה תמונתה של רותי מתמתחת, שגם אותה צילם אריאל פילדס, בציון לשבח בתחרות הצילום הבין-לאומית "סיינה" באיטליה ב-2021.
ראו גם

חומיבבה (נמרה)
תופעת חזירי הבר בחיפה
תופעת הכרישים בחדרה
אסון העטלפים בחדרה
הערות שוליים

1 2 3  רותי הצבועה - הדור הבא, באתר מודיעין ניוז, ‏2019-05-15
1 2  מפוספסת: צבועה והעיר הגדולה, באתר רשות הטבע והגנים
1 2  יגאל מוסקו, ‏הצבועה שמשגעת את העיר מודיעין, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2019
1 2   אלון טל, צבועה בת שנה וחצי היא הכתובת שעל הקיר, רגע לפני שישראל הופכת לשממת בטון בודדה, באתר הארץ, 2 בינואר 2019
↑  לאן נעלמה רותי הצבועה ששיגעה את מודיעין?, באתר כל העיר מודיעין, ‏2019-08-11
↑  סוף עצוב - רותי הצבועה נמצאה דרוסה בכביש 443 בסוף שבוע האחרון, בעמוד הפייסבוק של רשות הטבע והגנים, 17 ביולי, 2022
↑  צפו: מאות השתתפו בצעדה לזכר רותי הצבועה ולמען חיות הבר, באתר Ynet, ‏15.8.22
↑  ארז ארליכמן, פרס לצבועה: ציון לשבח לצלם בן 17 מישראל בבריטניה, באתר ynet, 16 באוקטובר 2019
↑  תמונתה של רותי מתמתחת, אותה צילם אריאל פילדס, זכתה בציון לשבח בתחרות ״סיינה״.
| החי בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| קבוצות טקסנומיות | יונקים • זוחלים (נחשים ארסיים) • עופות • דו-חיים • חרקים (פרפרים, דבורים, נמלים) • רכיכות לא ימיות • עכבישנים (עקרבים • עכבישים • עכשובאים) |  |
| קבוצות לא טקסנומיות | החי בים התיכון • החי במפרץ אילת • החי בכנרת • חולייתנים בעלי דם קר של מים מתוקים • בעלי חיים שנכחדו • בעלי חיים אנדמיים • בעלי חיים פולשים • בעלי חיים בתנ"ך |  |
| אירועים ותופעות | חזירי הבר בחיפה • היעלים במצפה רמון • הכרישים בחדרה • אסון העטלפים בחדרה • רותי (צבועה) • חומיבבה (נמרה) |  |
| מוסדות ומפגש עם האדם | חקר החי • צפרות • רשות הטבע והגנים • חי-בר • החברה להגנת הטבע • אגודת חובבי הפרפרים בישראל • בית החולים לחיות בר • למען חיות הבר • המרכז הארצי להצלת צבי ים • חוות בולוטין • עמותת ע.ט.ל.ף • עמותת כרישים בישראל |  |
52 (מספר)

| --- | --- |
 כתיב עשרוני:  52
 במילים:  חמישים ושתיים
 מספר סודר:  החמישים ושניים
 גימטריה:  נ"ב
 גורמים ראשוניים:   \ 13\cdot 2^{2}
 כתיב רומי:   \ LII
 כתיב בינארי:  110100
 כתיב הקסדצימלי:  34
52 (במילים בלשון זכר: חמישים ושניים; בלשון נקבה: חמישים ושתיים) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 51 ולפני 53.
במתמטיקה

52 הוא מספר זוגי, מספר חסר, מספר דקגונאלי ומספר בלתי נגיע. 52 הוא מספר בל החמישי.
במדע

52 הוא המספר האטומי של היסוד הכימי טלור.
כרום-52 (24 פרוטונים ו-28 נייטרונים) הוא האיזוטופ הנפוץ של כרום בטבע.
בלוחמה ובתעופה

B-52 (בשמו המלא B-52 Stratofortress: מבצר הסטרטוספירה) - מפציץ כבד, מתוצרת חברת בואינג האמריקנית.
Jagdgeschwader 52 (בקיצור JG 52) - הייתה כנף מטוסי הקרב הקטלנית ביותר של הלופטוואפה במלחמת העולם השנייה.
מרגמה 52 - כלי ירי ארטילרי קצר קנה בקוטר 52 מ"מ, נטען לוע ותלול מסלול לטווחים קצרים יחסית.
STS-52 - המשימה ה-13 של קולומביה וה-51 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א.
MGM-52 Lance (לאנס) - טיל קרקע-קרקע בליסטי המונע בדלק נוזלי תוצרת ארצות הברית.
בקולנוע

52 Pick-up הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1986.
52 Olympia הוא סרט קולנוע צרפתי תיעודי משנת 1952.
אזור 52 הוא מיקומו של מוצב הפיקוד של פרויקט "סטארגייט", על פי הסרט.
בתחומים אחרים

בשנה יש 52 שבועות שלמים (52 שבועות הם 364 ימים).
אורך השנה בלוח השנה במגילות קומראן הוא בדיוק 52 שבועות.
המספר 52 מהווה מרכיב חשוב בלוח השנה של המאיה.
רחוב 52 (באנגלית: 52nd Street) הוא רחוב המשתרע ממזרח למערב ברובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית.
האלבום השישי של הזמר בילי ג'ואל נקרא בשם "52nd Street".
B-52 הוא קוקטייל בשכבות המוכן בשיטת ההצפה.
The B-52's היא להקה אמריקנית המתמחה בשירי רוק ופופ והפועלת מסוף שנות ה-70.
The B-52's (אלבום) הוא אלבום הבכורה של להקת הגל החדש מאת'נס, ג'ורג'יה, The B-52's.
Bee 52 הוא משחק מחשב ששווק על ידי נינטנדו בשנת 1992.
בפסנתר יש 52 קלידים לבנים.
בחפיסת משחק קלפים יש 52 קלפים שונים (ללא ג'וקרים).
52 הוא קידומת החיוג הבינלאומי של מקסיקו.
גדוד 52 - גדוד בצה"ל.
מספרי החולצה של הכדורסלנים גרג אודן ובראד מילר הוא 52.
M52 בקטלוג מסיה הוא צביר פתוח בקבוצת הכוכבים קסיופאה.
בקוד ASCII, התו ה- 52 הוא 4 (מספר).
לווייתן ה-52 הרץ - לווייתן ייחודי שקורא בתדירות של 52 הרץ.
מפציץ B-52
B-52
סויוז (חללית)

סוֹיוּז (ברוסית: Союз - סַאיוּז, "ברית/איחוד") היא סדרת חלליות מאוישות שפותחו עבור תוכנית החלל הסובייטית והרוסית.
פיתוח הסויוז החל ב-1962 במשרד לתכנון ניסויי מספר 1 של סרגיי קורוליוב והחליפה חלליות שהיו בשימוש בתוכנית ווסחוד ופותחה עבור תוכנית סויוז ותוכנית החלל הלא מאוישת זונד. סויוז שוגרה לטיסה הלא מאוישת הראשונה שלה ב-28 בנובמבר 1966. הטיסה המאוישת הראשונה שלה (סויוז 1) נעשתה ב-23 באפריל 1967. חלליות הסויוז עדיין נמצאות ומתוחזקות על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה ובשימוש על ידי רוסקוסמוס.
חלליות הסויוז שימשו בעבר על מנת לשגר קוסמונאוטים לתחנות החלל סאליוט ומיר וכיום משמשות להעברת ציוד ואסטרונאוטים לתחנת החלל הבינלאומית, שבה עוגנות שתי חלליות סויוז באופן קבוע, המשמשות גם כ"סירות הצלה" במקרה חירום.
בין השנים 2011 ו-2020 (הזמן שבין השבתת מעבורות החלל האמריקאיות לשיגור הבכורה של החללית דרגון 2.0 של SpaceX), הייתה חללית הסויוז כלי התחבורה היחיד להובלת אסטרונאוטים לתחנת החלל הבינלאומית. חלליות נוספות שתהיה להם יכולת זו נמצאות בתהליכי פיתוח (אוריון, וסטארליינר), סויוז (בדומה לדרגון ולסטארליינר) גם היא משתייכת לחלליות שניתן לכנותם "מוניות חלל" מכיוון שהם מיועדות רק להגעה למקום אחר כלשהו, ואין בהם די מרווח וציוד לשהייה נוחה במשך זמן ארוך יותר מיום או יומיים, להבדיל מחלליות דוגמת אפולו, מעבורות החלל ואוריון שמאפשרות שהייה ארוכה יותר (כשבועיים).
דגמים שונים של החללית שוגרו לחלל כ-140 פעמים, כאשר בין השנים 2000 ו-2018 לבדן שוגרו 54 חלליות סויוז, רובם המוחלט אל תחנת החלל הבינלאומית.
מבנה

חלליות הסויוז בנויות משלושה חלקים (מקדימה לאחורה):
תא מסלולי (ברוסית: бытовой отсек) המספק את תנאי המחיה וצורכיהם של הקוסמונאוטים בזמן המשימה.
תא החדירה לאטמוספירה שמחזיר את הקוסמונאוטים לכדור הארץ.
תא השירות שמכיל את מנועי החללית, מכשירים שונים ומחובר לפאנלים סולאריים.
מבנה > התא המסלולי

התא המסלולי הוא התא הקדמי של חלליות הסויוז. התא מכיל את כל הציוד שלא נדרש לחזרה לכדור הארץ, כמו ציוד מחקרי, מצלמות ומטען שאין צורך להשיבו. בנוסף, התא מכיל גם את בית השימוש החללי וציוד התקשורת. בדגם הנוכחי של חלליות הסויוז הותקן חלון קטן, שמאפשר לצוות הקוסמונאוטים תצפית קדמית. התא הוא חד-פעמי, והוא נשרף באטמוספירה עם סיום המשימה.
ההפרדה בין התא המסלולי לבין תא החדירה לאטמוספירה, מאפשרת להפחית את הסיכונים לפגיעה בתא החדירה לאטמוספירה הכה חשוב לחיי הקוסמונאוטים.
מבנה > תא החדירה לאטמוספירה

תא החדירה לאטמוספירה משמש את הקוסמונאוטים על מנת לחזור לכדור הארץ. התא מכוסה במגן חום שמגן על התא ועל הקוסמונאוטים שבתוכו בזמן החדירה לאטמוספירה, שיוצרת טמפרטורה גבוהה מאוד. במהלך הכניסה לאטמוספירה מהירות התא מואטת בתחילה באמצעות כוח גרר שמופעל על התא מצד האטמוספירה, לאחר מכן נפתחים מצנחים ראשוניים, ולאחריהם נפתחים המצנחים הראשיים שמאטים את נפילתו של התא. בגובה של מטר אחד מעל הקרקע, מופעלים מנועי בזק שמאפשרים נחיתה רכה.
מבנה > תא השירות

תא השירות של חללית הסויוז, הנמצא בחלקה האחורי, מחולק לשני חלקים:
תא בעל לחץ אטמוספירי - מכיל את מערכת וויסות הטמפרטורה, מערכת אספקת החשמל, מערכות תקשורת רדיו לטווח ארוך, מערכות טלמטריה (ביצוע מדידות בחלל ושידור תוצאותיהן בגלי רדיו), מכשירי התמצאות וניווט.
החלק שאינו מכיל לחץ אטמוספירי - מכיל את המנוע הראשי של חללית הסויוז ומנוע חלופי שישתמשו בדלק נוזלי. תא השירות מכיל גם מערכת של מנועי האצה נמוכה שמאפשרים התמצאות וניווט. מחוץ לתא השירות מחוברים לחללית חיישני מערכת הניווט וההתמצאות של חללית הסויוז, והפאנלים הסולאריים, שמכוונים לשמש באמצעות סיבוב החללית.
דגמים

חלליות הסויוז עברו שינויים ופיתוחים רבים מאז שפותחו לראשונה בשנות ה-60, ויוצרו במספר דגמים שונים.
דגמים > סויוז A

חללית הסויוז תוכננה בתחילה על ידי סרגיי קורוליוב כמרכיב ב"קומפלקס הקפת הירח סויוז A-B-C", על פיו שתי חלליות סויוז מאוישות יתחברו במסלול לווייני נמוך עם מרכיבים נוספים כחלק מרכב חלל שיטיס קוסמונאוטים לירח.
דגמים > סויוז 7K-OK

הדור הראשון של חלליות הסויוז שנקרא "סויוז 7K-OK" כלל את החלליות סויוז 1 עד סויוז 11 (1967-1971). חלליות הסויוז מדגם זה נשאו צוות של עד שלושה קוסמונאוטים שלא לבשו חליפות חלל. חלליות אלו נבדלו מגרסאות מאוחרות יותר בלוחות הסולאריים הקמורים שלהן ובשימוש במערכת "איגלה" לעגינה אוטומטית, שדרשה משושות מכ"ם מיוחדות. תשע החלליות הראשונות מתוך ה-11 לא כללו מעבר פנימי, והיה צורך בביצוע הליכת חלל בעת חילופי צוות.
דגמים > סויוז 7K-T

הדור השני של חלליות הסויוז, הקרוי גם "סויוז פרי", היה בשימוש מסויוז 12 ועד סויוז 40 (1973-1981). בחלליות הסויוז מן הדור השני מערכת ה"איגלה" עדיין הייתה בשימוש אך לא הפאנלים הסולאריים שהוחלפו בסוללות. המעבר מפאנלים סולאריים לסוללות הגביל את משך הטיסה של החללית לעד יומיים ללא עגינה ואספקת חשמל. בנוסף, מספר אנשי הצוות בחלליות הסויוז מן הדור השני ירד לשניים, זאת בעקבות משימת סויוז 11 בה נהרגו שלושת הקוסמונאוטים כתוצאה ממחסור באוויר בזמן הנחיתה. בעקבות האסון הורד מספר אנשי הצוות לשניים, על מנת לתת לקוסמונאוטים מרווח ללבישת חליפות חלל בתוך החללית בזמן הנחיתה וההמראה כדי לשמור על ביטחונם.