stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חסידות הוסיאטין
אדמו"רי החסידות > האדמו"ר השני

באביב תרנ"ד (1894) נפטר האדמו"ר הראשון, בנו הבכור רבי ישראל פרידמן מונה לממלא מקומו.
בנו השני רבי שלום יוסף פרידמן נפטר בחייו; בנו רבי מנחם נחום פרידמן היה הרבי מהוסיאטין-לעמבערג והיה חתנו של דודו רבי ישראל. משנת תרצ"ז. נרצח בשואה בשנת תש"ג.
ערב מלחמת העולם הראשונה בשנת תרע"ב 1912, נמלט רבי ישראל לווינה יחד עם כמה מחסידיו, אך המשיך לבקר את החסידים שנותרו בגליציה. לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה נקבע מרכז החסידות בווינה. מרבית החסידים נותרו בגליציה, והאדמו"ר היה מבקר באזור מדי שנה.
בשנת תרצ"ז (1937) עלה האדמו"ר לארץ יחד עם קבוצה גדולה מחסידיו. בתחנת הרכבת בלעמברג נפרד מחסידיו שנותרו מאחור באמירה: "מי שיכול למכור - שימכור, ומי שלא יכול למכור - שישאיר הכול ויברח מכאן, כשרק תרמיל על שכמו", בקרקוב אמר "צריך לברוח, אפילו בנעלי בית". מרבית החסידים שנותרו באירופה נספו בשואה.
הרבי עלה לארץ בן 80 וקבע את מושבו ברחוב ביאליק 19 בתל אביב, והקים בית כנסת סמוך לביתו. בקיץ היה משתכן בדירה שרכשו לו חסידיו בשכונת קריית משה בירושלים (כיום רחוב המאירי 17). בהמשך נמכר הבית, נהרס, ובמקום נבנה בית דירות.
בשנת תש"ט (1949) ובגיל 92, נפטר, בצוואתו מינה את חתנו לממלא מקומו.
אדמו"רי החסידות > האדמו"ר השלישי

חתנו של רבי ישראל, הרב יעקב פרידמן, בנו של רבי יצחק מבוהוש, היה האדמו"ר השלישי לבית הוסיאטין, בעקבות הצהרת בלפור הוא נטה לקו ציוני. הוא כיהן בין השנים תש"ט - תשי"ז (1949–1956) ודברי תורתו כונסו בספר "אהלי יעקב".
אדמו"רי החסידות > האדמו"ר הרביעי

בצוואתו של ר' יעקב, לא צוין ממשיך כממלא מקומו. כעבור מספר שנים, בראשית שנות ה-60 נתמנה על ידי החסידים רבי יצחק פרידמן מהוסיאטין (בנו של ר' יעקב), בעל ה"שיח יצחק".
ר' יצחק לא נישא, ועם פטירתו בט' באלול תשכ"ח 1968 הסתיימה שושלת החסידות.
עקרונות החסידות

חסידות הוסיאטין האמינה בעקרונות הראשיים של החסידות :
הורדת הקבלה לעם והפיכתה לנגישה על מנת שאדם יוכל להתעלות ברוחו השמיימה
הדבקות באל תוך כדי הדגשת חשיבות התפילה
תורת הצדיק כמחבר בין האדם לאל
עקרון השמחה: אדם חייב להיות שמח כי הרי שהשכינה שורה מתוך שמחה
אהבת ישראל: האל נמצא בכל בריה ויש לאהוב אפילו את הרשע כי האל בו
יחס לגאולה כגאולה פרטית וכללית המוצא את האדם מצרותיו.
ציונות: בנוסף לעקרונות אילו החסידות הייתה ידועה בחיבתה לארץ ישראל ולציונות ובעקבות כך עלתה החסידות לארץ והקימה את מרכזה בתל אביב.
האדמו"ר ישראל פרידמן העלה את אהבת הארץ לראש מעייניו ומיחסים לו מספר אמרות בנושא כמו למשל: כשהוצעה לו חלקת קבורה בווינה, אמר כי אין לו צורך בכך כי הוא מתכוון לעלות לארץ. בנוסף הוא דחק בחסידיו להצטרף אליו ליישוב בארץ ואמר לחסידיו לפני שעזב כי
מי שיכול למכור שימכור, ומי שלא יכול למכור, שישאיר הכול ויברח מכאן, כשרק תרמיל על שכמו.
בנוסף אמר הרב
מהגרים גם לארצות אחרות, אבל רק למטרה פרטית; במטרה כללית לאומית הולכים רק לארץ ישראל. והראיה – אוגנדה. גם החופשיים בכו אז לשמע הצעה הזאת, אפילו שלא ידעו אם הארץ המוצעת טובה אם לא.
אחדות ישראל: בנוסף, החסידות חיזקה מאוד את עיקרון אחדות ישראל וכאשר הרב פרידמן התבקש לעזור ליסד את העדה החרדית הנבדלת משאר העם אמר
שאנחנו נחתום שאלו יהודים ואלו אינם יהודים? מבקשים שאני אסכים לכך ואחתום על זה? ומה יגידו על זה בשמים?!
ראו גם

יהדות אוקראינה
התנועה החסידית
לקריאה נוספת

רבי יעקב פרידמן, "אהלי יעקב", הוצאת ועד חסידי הוסיאטין, תל אביב, תשכ"ח וירושלים, תשד"מ. מהדורה חדשה, ירושלים, תשס"ו.
רבי יעקב פרידמן, "אהלי יעקב-ב'", הוצאת ועד חסידי הוסיאטין, ירושלים, תשנ"ז.
רבי יצחק פרידמן, "שיח יצחק": בתוך "אהלי יעקב-ב'", הוצאת ועד חסידי הוסיאטין, ירושלים, תשנ"ז. מהדורה חדשה, הוצאת מכון להוצאת אמרי קודש שע"י ביהכנ"ס של באדמורי"ם מהוסיאטין, ירושלים תש"פ.
הרב ד"ר מאיר צבי גרוזמן, "אמרו צדיק", רמת גן, תשס"ו (2006)
הרב ד"ר יהודה ברנדס, "במלכות הקדושה", ביקור בהיכלו של האדמו"ר מהוסיאטין, אדמו"ר ציוני בתל אביב. הוצאת תבונות, מכללת הרצוג ליד ישיבת הר עציון.
הרב ד"ר מאיר צבי גרוזמן (עורך), "ראיתי צדיק", תשע"ו (2016).
הרב ד"ר מאיר צבי גרוזמן, "תולדות יעקב", הוצאת מכון מורשת ישראל, תשע"ט (2019).
רסאן עליאן

| --- | --- |

מתאם פעולות הממשלה בשטחים, אלוף רסאן עליאן, אפריל 2021
 לידה:  21 במרץ 1972 (בן 52) שפרעם, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-אוגוסט 1990
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד יחידת אגוז   סגן מפקד חטיבת מנשה   מפקד גדוד דוכיפת   סגן מפקד חטיבת גולני   מפקד גדס"ר גולני   מפקד חטיבת אלכסנדרוני   מפקד חטיבת מנשה   סגן מפקד עוצבת געש   מפקד חטיבת גולני   קצין חי"ר וצנחנים ראשי   ראש מטה פיקוד המרכז   ראש המנהל האזרחי   מתאם פעולות הממשלה בשטחים 
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע שומר החומות  מבצע עלות השחר  מלחמת חרבות ברזל
 
רסאן עליאן או ע'סאן עליאן (בערבית: غسان عليان; נולד ב-21 במרץ 1972) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף, המשמש מתאם פעולות הממשלה בשטחים. קודם לכן שימש ראש המנהל האזרחי, ראש מטה פיקוד המרכז, קצין חי"ר וצנחנים ראשי ומפקד חטיבת גולני.
ביוגרפיה

עליאן בן למשפחה דרוזית-ישראלית, נולד וגדל בשפרעם והיה חניך בתנועת הצופים הדרוזים. התגייס לצה"ל באוגוסט 1990, ושובץ בגדוד 51 בחטיבת גולני. שירת כלוחם בגדוד. לאחר קורס קציני חי"ר שב לגדוד ומונה למפקד מחלקה. באוגוסט 1995 מונה למפקד פלוגת מסלול בגדוד 12. בהמשך שימש כקצין המבצעים של חטיבת גולני, בתקופת ארז גרשטיין. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה רובאית בגדוד 12. בהמשך שימש כמפקד מחזור טירונים בבא"ח גולני. לאחר מכן מונה לסגן מפקד גדוד 13. בשנת 2002 מונה לסגן מפקד יחידת אגוז, ושימש בתפקיד בין היתר במהלך מבצע חומת מגן.
בשנת 2003 הועלה לדרגת סא"ל ומונה לסגן מפקד חטיבת מנשה. בנובמבר 2003 מונה למפקד גדוד דוכיפת, ושימש בתפקיד עד שנת 2005. בהמשך חזר לחטיבת גולני, ומונה לסגן מפקד החטיבה בין השנים 2005–2007, בין היתר בזמן מלחמת לבנון השנייה. לאחר מכן מונה למפקד גדס"ר גולני בין השנים 2007–2009, והוביל אותו בלחימה בין היתר בזמן מבצע עופרת יצוקה.
בשנת 2009 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת אלכסנדרוני, ושימש בתפקיד עד שנת 2011. בשנת 2011 מונה למפקד חטיבת מנשה, ושימש בתפקיד עד 1 באוגוסט 2013. לאחר מכן מונה לסגן מפקד עוצבת געש בין השנים 2013–2014. ב-11 ביוני 2014 מונה למפקד חטיבת גולני. בכך היה לקצין ממוצא דרוזי הראשון הממלא תפקיד זה. הוא הוביל את החטיבה במבצע צוק איתן ובמהלך הלחימה נפצע. הוא אושפז בבית החולים סורוקה, ולאחר טיפול חזר לפקד על החטיבה. בדצמבר 2014 זכה, יחד עם איתן פונד, באות הוקרה מטעם מרכז מורשת מנחם בגין. את תפקידו סיים ב-4 בספטמבר 2016.
ב-5 בספטמבר 2016 הועלה לדרגת תא"ל ובהמשך החודש נכנס לתפקידו כקצין חי"ר וצנחנים ראשי, ושירת בתפקיד זה עד 13 בספטמבר 2018. בספטמבר 2018 מונה לראש מטה פיקוד המרכז, ושימש בתפקיד עד יוני 2019. ב-30 ביוני 2019 מונה לראש המנהל האזרחי, תפקיד בו שירת עד 10 בפברואר 2021.
ב-14 במרץ 2021 הועלה לדרגת אלוף וב-6 באפריל נכנס לתפקידו כמתאם פעולות הממשלה בשטחים. במהלך תפקידו, ב-24 בנובמבר 2022, היה שותף להחזרת גופת הנער הדרוזי, טירן פרו, לאחר שנחטף מבית החולים בג'נין בו אושפז לאחר פציעתו בתאונת דרכים.
חיים אישיים

עליאן מתגורר בשפרעם, נשוי לשירין ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  אהרל'ה ויסברג, גולני שלו, באתר ישראל היום, 25 ביולי 2014
↑  יוחאי עופר, היסטוריה בצה"ל: מפקד דרוזי ראשון לגולני, באתר nrg‏, 24 באוקטובר 2013
↑  אהוד ערן, "תמצית געגוע - סיפורו של ארז גרשטיין והמלחמה בלבנון", ידיעות ספרים, 2007, עמוד 167
↑  אחיקם משה דוד, הגולנצ'יק שלנו, מעריב "מוסף אנשי 100", דצמבר 2013, עמ' 75, כפי שהועלה באתר פרש
↑  חן קוטס, המח"טיות, ידיעות אחרונות מוסף חג, ראש השנה תשע"ו, 13 בספטמבר 2013, עמוד 5, כפי שהועלה באתר פרש
↑  עמוס הראל, מפקד חדש לגדוד "דוכיפת": סא"ל רסאן, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2003
↑  אמיר בוחבוט‏, מי ימונה למפקד גולני? מאבקים בצמרת ומועמד דרוזי, באתר וואלה, 21 באוקטובר 2013
↑  שוש מולא, המג"דים מדברים, ידיעות אחרונות, 3 במאי 2009, כפי שהועלה באתר פרש
↑  אמיר בוחבוט‏, מיוחד: המח"טים שיתמודדו בעתיד על מושב במטה הכללי, באתר וואלה, 24 בספטמבר 2014
↑  אחיקם משה דוד, צומת יו"ש: שבועיים עם כוחות צה"ל בשטחים, באתר nrg‏, 2 במרץ 2013
↑  עוזי ברוך, מפקד חדש לחטיבת מנשה: "תקופה מורכבת ורגישה", באתר ערוץ 7, 3 באוגוסט 2013
↑  ישי קרוב, "בשעת קרב ארצה את גולני לידי", באתר ערוץ 7, 11 ביוני 2014
↑  אילנה קוריאל, מח"ט גולני שנפצע: "תנו לי לחזור להילחם עם חיילי"; הרופאים: "אתה נשאר פה", באתר ynet, 20 ביולי 2014
↑  11, זמן גולני: רסאן עליאן חוזר לפקד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 ביולי 2014
↑  אחרי הפציעה: מח"ט גולני רסאן עליאן חזר לשטח באתר כיכר השבת
↑  יואב זיתון, הוקמה חטיבת קומנדו, מפקדי צוק איתן יקודמו, באתר ynet, 6 ביולי 2015
↑  "להשפיע על הקצה המבצעי ולנצח במלחמה", באתר ערוץ 7, 14 בספטמבר 2018
↑  קובי פינקלר, תא"ל רסאן עליאן יועלה לדרגת אלוף וימונה למתאם הפעולות בשטחים, באתר ערוץ 7, 8 באוקטובר 2020
↑   אלוף רסאן עליאן נכנס לתפקידו כמתאם פעולות הממשלה בשטחים, באתר צה"ל, 6 באפריל 2021
↑  אמיר בוחבוט‏, היסטוריה: לראשונה ימונה דרוזי למפקד חטיבת גולני, באתר וואלה, 24 באוקטובר 2013
טקס מינוי מתאם פעולות הממשלה בשטחים, אלוף רסאן עליאן, במנהלת התיאום והקישור לעזה, אפריל 2021
הענקת דרגת אלוף לעליאן על ידי הרמטכ"ל אביב כוכבי בנוכחות שר הביטחון בני גנץ, מרץ 2021 (במהלך מגפת הקורונה)
Pretty Hurts

Pretty Hurts (בעברית: יופי כואב) הוא שיר של הזמרת האמריקאית ביונסה מאלבומה החמישי, Beyonce. השיר נכתב על ידי הזמרת האוסטרלית סיה. השיר יצא כסינגל הרביעי מן האלבום ב-10 ביוני 2014. השיר הופק על ידי אמו וביונסה. שיר זה נכתב תחילה לזמרת קייטי פרי ולאחר מכן הוצע לזמרת ריהאנה, שתיהן דחו את ההצעה וכתוצאה מכך השיר נשלח אל ביונסה שנענתה לה. זהו שיר מסוג power pop, בלדת נשמה. השיר והווידאו שלו מתארים התמודדויות עם ההשלכות של הסטנדרטים הגבוהים של חברת היופי ביניהם הפרעות אכילה.
השיר זכה לביקורות חיוביות בעיקר ממבקרי מוזיקה ששבחו את הביצועים הקוליים של ביונסה. כמן כן, השיר זכה בקטגוריה עבור השיר הטוב ביותר עם מסר חברתי בטקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 2014 ואף בטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנה זו. בנוסף Pretty Hurts זכה להצלחה מוגבלת מבחינה מסחרית. השיר לא הצליח להיכנס לBillboard Hot 100 והגיע לשיא כאשר הגיע למקום ה-63 במצעד ה-UK Singles Chart. עם זאת, השיר הוא השיר ה-21 של ביונסה בראש מצעד ה-Hot Dance Club Songs של ארצות הברית. ואף הוצב במקום ה-4 בתרשים השנתי של מצעד זה.
בקליפ השיר נראית ביונסה מתחרה בתחרות מלכת יופי. הקליפ נסקר באופן חיובי על ידי מבקרים שהחמיאו למשחק של ביונסה ואף לקשר בין הקליפ לשיר. מגזין הרולינג סטון הכניס את קליפ השיר לרשימת סוף השנה על הקליפים הטובים ביותר. ביונסה ביצעה את השיר בסיבוב ההופעות העולמי המשותף שלה יחד עם בעלה ג'יי זי On the Run Tour. נכון לאוגוסט 2015, לקליפ השיר מעל 100 מיליון צפיות ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 47 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 56 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 83 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 87 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 63 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
|  צרפת | SNEP | 133 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 78 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 68 |  |
נחל גרוף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  2 ק"מ
 מוצא:  רמת יותם
 גובה מוצא הנהר:  כ־200 מטרים
 שפך:  ים סוף 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןנחל גרוף(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןנחל גרוף  he נחל גרוףhe נחל גרוףמפת  __ אילת [‌למפה דינמית של דרום הנגב‌]מצפון: __ מועצה אזורית חבל אילות ממזרח: עקבה מדרום: מפרץ אילת ממערב: חצי האי סיני tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נחל גָּרוֹף הוא נחל בערבה ליד אילת, כשני קילומטרים מדרום לנחל שחמון.
מוצאו של הנחל ברמת יותם, סמוך לאתר האשפה הישן, עובר דרך תלכיד נחלים ומסתיים בנמל אילת. לאורכו נסללה דרך המשמשת לרכיבת אופניים ולטיולים רגליים. הנחל עובר ליד מתקנים של נמל אילת וחברת קצא"א.
זיהום הנחל

במשך השנה, מתמלא ערוץ הנחל באשפה רבה המגיעה אליו בעזרת הרוח הצפונית, מרחבי השחמון. החשש שעם השיטפון הראשון תגיע אשפה זו אל לב מפרץ אילת. מתנדבים רבים באים מדי שנה כדי לנקות את הנחל.
טיילת הנחל

בשנת 2014 פרסם משרד הבינוי והשיכון להקמת טיילת בנחל גרוף באילת. הקבלן הירושלמי זלמן בראשי זכה במכרז ולאחר קבלת כל האישורים, העירייה הוציאה צו התחלת עבודה לטיילת החדשה, המשקיפה לנחל גרוף הסמוך לרובע 10 בשכונת שחמון. אורכה של הטיילת תוכנן להיות כקילומטר.
בפברואר 2015 העבודות הופסקו בשל ביצוע בדיקות קרקע על ידי משרד הבינוי. בדיקות הקרקע שהתקיימו באזור אחרי החפירות של אדמת המילוי נועדו לסייע בהנחיות המקצועיות לקבלן הביצוע, אולם תוצאותיהן טרם התקבלו, ולכן מתעכב המשך העבודה במקום.
הערות שוליים

↑  נחל שחמון – iNature, באתר www.inature.info
↑  אילת, באתר www.eilatredc.co.il (ארכיון)
↑  "מתחילים בבניית טיילת בנחל גרוף". ynet. נבדק ב-2018-04-16.(הקישור אינו פעיל)
קהילת חב"ד בחברון

משפחת סלונים, מנהיגת קהילת חב"ד בחברון, משמאל לימין: יעקב יוסף, אליעזר דן, מרדכי דובער (בן מנוחה רחל), שני מימין שניאור זלמן
קהילת חב"ד בחברון הייתה קהילת חסידי חב"ד שהתקיימה במשך קרוב למאה ועשר שנים, בין תקפ"א לתרפ"ט, בעיר חברון. היא הייתה אחת משתי הקהילות הגדולות שהרכיבו את היישוב היהודי בחברון, לצד הקהילה הספרדית שקדמה לה שנים רבות.
קהילת חב"ד בחברון מוכרת גם כ"קהילת האשכנזים דחברון" היות שרוב האשכנזים בחברון היו אנשי חב"ד, וחסידי חב"ד היו היהודים האשכנזים הראשונים שהתיישבו בחברון כקבוצה מזה דורות. היא הייתה הקהילה המרכזית של חסידות חב"ד בארץ ישראל במשך שנים רבות.
אנשי הקהילה אימצו מוטיבים של חוגי היישוב הישן ובכללם הלבוש המסורתי של היישוב. מנהיגת הקהילה הידועה היא הרבנית מנוחה רחל סלונים בת רבי דובער שניאורי, שכונתה "אם היישוב היהודי בחברון". בקהילת חב"ד בחברון הוקמו שתי ישיבות: ישיבת מגן אבות וישיבת תורת אמת שהיו הישיבות החסידיות הראשונות בארץ ישראל.
לאחר שעלתה לארץ ישראל מרוסיה, התיישבה הקהילה החב"דית בטבריה ובצפת, ובתחילת שנות ה־20 של המאה ה־19 עברו חסידי חב"ד לחברון, והקימו את הקהילה. היא היוותה במידה רבה את הבסיס לשאר ההתיישבות החב"דית הארץ-ישראלית, שחייתה בנפרד ממרכז החסידות במזרח אירופה. במשך שנות קיומה הוקמו קהילות חב"דיות נוספות, בהן יפו, צפת וירושלים. הקהילה התקיימה עד לטבח חברון (תרפ"ט) במאורעות תרפ"ט אז תם כליל היישוב היהודי בעיר.
לאחר מלחמת ששת הימים חודש היישוב היהודי בחברון על ידי קבוצת מתיישבים מהציונות הדתית (עליהם נמנתה משפחה חב"דית אחת, הצייר ברוך נחשון ואשתו) אך קהילת חב"ד לא חודשה. בשנות ה־90 הוקם בעיר בית חב"ד. כמה מהנכסים שהיו שייכים לקהילת חב"ד העתיקה משמשים היום את אנשי הקהילה היהודית בחברון. ב־2018 אישרה ממשלת ישראל את הקמת שכונת "רובע חזקיהו – נחלת חב"ד" בחברון המיועדת לציבור ציוני דתי, שתוקם על שטח שנקנה על ידי האדמו"ר החמישי של חב"ד רבי שלום דובער שניאורסון.
היסטוריה > כמות תושבים ומשפחות

מידע חלקי;
בשנת 1827 מנתה הקהילה 100 נפשות
בשנת 1839 (תקצ"ט) מנתה הקהילה 45 בתי אב, 144 נפשות. (יש דעה שבמפקד של שנה זו היו 172 נפשות בקהילת חב"ד).
בשנת 1855 מנתה קהילת חב"ד בסביבות 170 איש למול סביבות 230 בקהילה הספרדית.
בשנת 1866 מנתה קהילת חב"ד בסביבות 250 נפשות, למול סביבות 240 בקהילה הספרדית (לפי מקור אחר, קדום יותר, באזור שנה זו מנתה קהילת חב"ד בערך 400 נפשות)
בשנת 1875 מנתה קהילת חב"ד 486 איש, למול סביבות 420 בקהילה הספרדית.
בשנת 1898 (תרנ"ח) מנתה קהילת חב"ד בסביבות 500 נפשות.
היסטוריה > כמות תושבים ומשפחות > מעברים

בשנת 1847 היגרו כ־16 משפחות חב"דיות מחברון לירושלים בעקבות התנכלות התושבים הערבים
בשנת 1855 עזבו 142 נפשות לירושלים לייסד קהילה, העזיבה הייתה בעקבות רדיפות בלתי פוסקות.
אתרי הקהילה הידועים

כמה מנכסים שהיו שייכים לקהילת חב"ד העתיקה קיימים עד היום, מהם כאלו שבאזור ההתיישבות היהודית ובשימוש מתיישבי הקהילה היהודית בחברון, ביניהם מבנים ושטחים שנקנו על ידי אדמו"רי חב"ד וכאלו שבאזור הקסבה הערבית.
אתרי הקהילה הידועים > באזור ההתיישבות היהודית > בית הכנסת האדמו"ר האמצעי

בית הכנסת האדמו"ר האמצעי בקומת המרתף בבית הכנסת אברהם אבינו, נקנה על ידי האדמו"ר השני מחב"ד רבי דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") בה'תקפ"ג והוקצה עבור הקהילה החב"דית הראשונה שעלתה לחברון והוא בית הכנסת החב"די העתיק בעולם. כינויו הנפוץ היה "בית הכנסת אברהם אבינו האשכנזי" או "בית הכנסת הקטן". בית הכנסת נחרב חלקית במאורעות תרפ"ט.
לאחר שחרור חברון ב־1967 חודש בית הכנסת על ידי פרופ' בן ציון טבגר. בשנים מאוחרות יותר הקים במקום הרב יצחק גינזבורג כולל אברכים. המבנה נמצא כיום בחזקת חב"ד, והוא מתוחזק על ידי בית חב"ד בחברון בראשות הרב דני כהן. בית הכנסת נקרא כיום "בית הכנסת מנוחה רחל" ובסמוך אליו קיים מקווה טהרה[דרוש מקור].
אתרי הקהילה הידועים > באזור ההתיישבות היהודית > בית מנחם (מצפה חברון)

בית הכנסת חב"די "בית מנחם" הוקם בחברון עם התרחבות הקהילה לאחר פטירת הצמח צדק בה'תרכ"ו [דרושה הבהרה]. המבנה שוכן בפסגת תל חברון.
כיום פועל בו כולל אברכים. ב־2014 הוקם בגג המבנה אתר תצפית תיירותי, בשם "מצפה חברון".
אתרי הקהילה הידועים > באזור ההתיישבות היהודית > בית שניאורסון

בית שניאורסון נבנה במאה ה־19 כ־10 מטרים דרומית לבית הדסה. הוא שימש כבית ועד קהילתי, בית מדרש, בית הכנסת אורחים ובית מגורים. והתגוררה בו הרבנית מנוחה רחל סלונים שרבים באו ללשכתה לקבלת עצות וברכות.
לאחר מלחמת ששת הימים הורחב המבנה, וכיום משמש כבניין מגורים.
אתרי הקהילה הידועים > באזור ההתיישבות היהודית > בית רומנו

בית רומנו נבנה בשנים 1876–1875 על ידי הסוחר הטורקי מרקדו רומנו. לאחר מותו של רומנו בשנת 1912 וביוזמתם של רבי חיים חזקיהו מדיני וחסיד צאנז בשם שמעון הויזמן נקנה הבניין על ידי רבי שלום דובער שניאורסון מחב"ד עבור הקמת ישיבת תורת אמת. לאחר המלחמה העולמית פתחו בו הבריטים בית-משפט ותחנת משטרה. אל מקום זה נאספו בפרעות תרפ"ט (1929) פצועי והרוגי הטבח ומשם יצאו היהודים לגלות מעירם.
בשנות ה־90 העניקה חב"ד בעלת הבניין ייפוי כוח על הבניין לישיבת שבי חברון והיא שוכנת בו כיום. נערכו אז שיפוצים בבניין, נתגלתה קומה נוספת באדמה ונוספו עוד שתי קומות. הישיבה בתיאום עם בית חב"ד הקצתה בבניין חדר מיוחדת ובה תיעוד על העבר החב"די של המקום.
אתרי הקהילה הידועים > באזור ההתיישבות היהודית > חלקות הקבורה

חסידי חב"ד נקברו בחלקה האשכנזית הנקראת גם חלקת חב"ד ונרצחי מאורעות תרפ"ט נקברו בחלקת קדושי תרפ"ט בבית העלמין היהודי העתיק בחברון. רוב המצבות חוללו.
כיום שוחזרה בחלקת חב"ד רק המצבה של קבר הרבנית מנוחה רחל סלונים. שיקום ובנייה מחדש של הקבר בוצע בשנת ה'תשנ"ח על ידי יוסף יצחק גוטניק. מדי שנה מתקיימת עלייה המונית לקברה ביום פטירתה, כ"ד בשבט. בעשור השני של המאה ה־21 הקים בית חב"ד חברון בית כנסת מפואר בחלקת חב"ד בעיצוב אדריכלי מיוחד, בסמוך לקבר הרבנית. בבית כנסת זה פועל בימות השבוע כולל אברכים.
אתרי הקהילה הידועים > באזור ה'קסבה' הערבית

באזור הקסבה של חברון (הנמצאת כיום בשטח H1 שבשליטת הרשות הפלסטינית), נמצאים מבנים נוספים שהיו שייכים לקהילת חב"ד. חלק מהמבנים אינם ידועים או שלא קיימים, אך מספר אתרים באזור זוהו והם מוכרים כבתי היישוב היהודי שנבנו מחוץ לחומות. בין המבנים קיימים המבנה ששימש את ישיבת "מגן אבות", בית ההארחה הקהילתי וכולל האברכים. כמו כן קיימים באזור זה בתים יהודיים בהם בית ולשכת רב העיר, בתים של נכבדי הקהילה, בית גג רעפים ובו חנות לממכר יונים שנבנתה ב־1861 מחוץ לרובע היהודי והייתה בבעלות איצ'ה סלונים ו"בית מוסאיוף" בו היו בית תבשיל, משרדי הקהילה ומקווה שקיים עד היום. (וכן "בתי הויזמן" בהם התגוררו מספר חסידי קרלין מהקהילה האשכנזית) לאזור זה אסורה כיום כניסת ישראלים. בתים אחרים בתחום הגטו היהודי נחרבו ואינם קיימים, בהם "בית הכנסת הגדול" של קהילת חב"ד.
לאחר מלחמת ששת הימים

באמצע שנות ה־70 החל פרופ' בן ציון טבגר לזהות את הנכסים היהודיים בחברון בהם בתי קהילת חב"ד ופעל לחדש ולשפץ אותם. בין היתר הוא ניסה לאתר מצבות בבית העלמין הישן, אך ערביי העיר הקימו משתלה בחלקת חב"ד בבית הקברות והמצבות לא נותרו קיימות. הקבר היחיד ששוחזר, הוא קברה של הרבנית מנוחה רחל סלונים. ב־1981 נסעו לראשונה עשרות חסידי חב"ד ב־3 אוטובוסים לקברה ביום פטירתה. מאז החלה מסורת עלייה לקברה מדי שנה בתאריך כ"ד בשבט ובה משתתפים רבים. את ההילולה ארגן במשך שנים צאצאה הרב שמואל אלעזר היילפרין.
בין המתיישבים הראשונים ששבו לחברון היה הצייר החב"די ברוך נחשון שעמד בקשר רציף עם הרבי מלובביץ' ונחשב לאחד ממחדשי היישוב היהודי בחברון. בראשית בואם לעיר, התרחשה פרשת פטירת וקבורת בנם שבעקבותיה חודשה הקבורה היהודית בחברון
כשנתיים לאחר שבית רומנו נגאל מידי הערבים, הועלתה תוכנית להקים מחדש ישיבה חב"דית במבנה (ולהעביר את ישיבת שבי חברון למבנה אחר), הרבי מלובביץ' הקפיא את התוכנית בגלל המצב הביטחוני והיחס של ממשלת ישראל להתיישבות.
כשהועלו הצעות לחדש את קהילת חב"ד בחברון שלל הרבי מלובביץ' מחסידיו לעבור להתגורר בחברון בצורה קהילתית, בעקבות היחס של ממשלת ישראל לשטחים הללו באומרו שחושש שממשלת ישראל תמסור את השטח לערבים, ובעקבות המצב הביטחוני שנוצר בעקבות זה. עם זאת, ברוך נחשון קיבל את תמיכת הרבי למגוריו בחברון, באופן פרטי אך קהילת חב"ד בחברון לא חודשה.
לפני שנחתם הסכם חברון ב־1997 בין ישראל לרשות הפלסטינית, פורסמה טיוטת ההסכם ולפיה הגבול בין אזורי H1 ו־H2 יעבור בין החלקות בתוך בית הקברות היהודי, כאשר חלקת חב"ד המרוחקת תהיה בשטח הרשות הפלסטינית. הדבר גרם למהומה בקהילות יהודיות רבות והחלו להישלח מברקים מרחבי העולם ומגורמים שונים אל ממשלת ישראל. כתוצאה מהלחץ שונו מפות ההסכם והחלקה נותרה כמובלעת ישראלית בתוך האזור הפלסטיני. לימים הוקם במקום על ידי בית חב"ד הפועל בעיר בית מדרש וכיום קיימת בו נוכחות פעילה וכולל אברכים.
בשנות ה־90 הוקם בעיר בית חב"ד, שנהיה בהמשך לאחד מהבתי חב"ד הפעילים בעולם, פועלים בו מספר שליחים ומשפחותיהם. הבית חב"ד הקים מקווה טהרה ומסעדה במרכז גוטניק ומוסדות אירוח, שיפץ את נכסי חב"ד בחברון והקים בית כנסת וכולל אברכים בבית הקברות. בין פעולותיו הוא עורך פעילויות עם חיילי צה"ל, בהם פרויקט "רץ חב"ד" במסגרתו בחורים ששוהים בבית חב"ד למשך שנה מחלקים במשמרות החיילים אוכל ושתייה, מפעיל אירועים המוניים במהלך השנה (בהם הקפות שניות המוניות במערת המכפלה וסעודת השבת הציבורית הגדולה בעולם בשבת חיי שרה בהשתתפות אלפים), מקיים סעודות שבת לחיילי צה"ל, מפעיל דוכן תפילין במערת המכפלה ועוד. מנהל פעילות חב"ד במקום הוא הרב דני כהן. בנוסף, קיים בשיתוף גם בית חב"ד בקריית ארבע הכולל מספר שליחים ומשפחותיהם, בהנהלת הרב ויקטור עטייה.
ב־2018 אישרה ממשלת ישראל את הקמת שכונת "רובע חזקיהו – נחלת חב"ד" בחברון, שתוקם על שטח שנקנה על ידי האדמו"ר הרש"ב מחב"ד. השטח שוכן בין חצר בית רומנו לשכונת אברהם אבינו, והוא צפוי להגדיל את הנוכחות היהודית במקום בעשרות יחידות דיור ומספר מבני ציבור. חלקו על חשבון המחנה הצבאי הממוקם במתחם.
לקריאה נוספת

הרב אברהם שמואל בוקיעט, חברון עיר הקודש, תשנ"ט. עמודים קכ"א-ר"ד – ליקוט מאמרים ומידע בנושא קהילת חב"ד ההיסטורית בחברון. בעמודים ו–ז מפורט מי כתב כל מאמר או מאין נלקח.
"חסידות חב"ד בחברון מראשית היישוב החב"די בארץ ישראל עד שנת 1866", יוסף גור אריה. להבות, תל אביב 2001
ד"ר רחמים מלמד כהן, על זיכרון ירושלים, ספר מסעותיו של חסיד חב"ד במאה ה־19, הוצאה פרטית מלמד, תשע"ב 2011. עמודים 17–21, 33-38. וברחבי הספר
רן ארז

| --- | --- |

 לידה:  6 ביוני 1945 (בן 79) רומניה 
 שם לידה:  ז׳אן מרכוס
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:   אשדוד, ישראל ישראל
 מקצוע:  מורה
 תפקיד:  יו"ר ארגון המורים
 
רן ארז (נולד בשם ז׳אן מרכוס ב-6 ביוני 1945) הוא מורה ואיש ציבור ישראלי המכהן כיושב ראש ארגון המורים משנת 1997.
קורות חייו

ארז נולד ברומניה. בראשית שנות ה-60, בהיותו בן 17, עלה לישראל עם משפחתו. הוא גדל בבית מסורתי, ולאחר שהשתתף במלחמת ששת הימים, שינה את אורח חייו והפך לדתי. לאחר שחרורו מצה"ל עבד כמורה לחינוך גופני, ועסק בספורט. השתייך לנבחרת ישראל בחתירה, ספורט בו עסק עוד בנעוריו ברומניה, שם זכה בתואר אלוף רומניה בחתירה לנוער. הוא השתתף בתחרויות חתירה במכביה ועוד בתחרויות בינלאומיות נוספות.
החל את דרכו בארגון המורים כיו"ר ועד המורים בבית הספר שבו לימד באשדוד, ולאחר ששימש במספר תפקידים, נבחר ב-1997 ליושב ראש הארגון. במקביל לכהונתו כיו"ר ארגון המורים ממשיך ללמד חינוך גופני בבית הספר אמי"ת ב' באשדוד.
ארז נשוי ואב לשניים. מתגורר באשדוד.