stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
It's Beginning to Look a Lot Like Christmas
גרסאות כיסוי בולטות אחרות

2002: אמריקה באלבומם, Holiday Harmony
2007: The Four Freshmen (אנ') באלבומם, Snowfall.
2008: הארי קוניק ג'וניור באלבומו, What a Night! A Christmas Album.
2009: קוני טלבוט (אנ') באלבומה, Connie Talbot's Holiday Magic.
2015: ג'אן ארדן (אנ') באלבומה, A Jann Arden Christmas.
2016: לורה פאוזיני באלבומה, Laura Xmas.
2017: נואה סיירוס כסינגל שיווקי ללא אלבום.
2018: פנטטוניקס באלבומם, Christmas Is Here!.
2020: מייגן טריינור באלבומה, A Very Trainor Christmas.
2020: קווינטינו (אנ') באלבומו, Home Alone (On the Night Before Christmas) EP.
הערות שוליים

↑  The Polar Express: Original Motion Picture Soundtrack (2004, CD) (באנגלית), ארכיון מ-2021-11-04, נבדק ב-2021-12-23
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: ffb60de2-3c6c-4c1f-b883-491075db11e1
1448

שנת 1448 היא השנה ה-48 במאה ה-15. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

20 ביוני – קארל השמיני עולה לשלטון בשוודיה
17 באוקטובר – קרב קוסובו – הונגרים מובסים על ידי הטורקים. חצי הבלקנים עוברים לשליטת הטורקים
נולדו

4 בנובמבר – אלפונסו השני, מלך נאפולי (נפטר ב-1495)
נפטרו

5 בינואר – כריסטופר מבוואריה, מלך דנמרק (נולד ב-1416)
6 בינואר – כריסטופר מבוואריה, מלך דנמרק (נולד ב-1416)
31 באוקטובר – יוחנן השמיני, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-1392)
ראו גם

ילידי 1448‎
נפטרים ב-1448‎
Header bidding

Header bidding או Pre-bidding היא שיטה בעולם הפרסום באינטרנט המאפשרת למו"לים של תוכן דיגיטלי (Publishers) להציע את שטחי הפרסום שלהם (Ad Inventory) לבורסות פרסום מרובות במקביל על מנת להפיק רווחים באופן אופטימלי. השיטה החליפה במידה רבה את שיטת מפל המים (Waterfalling) שהייתה נפוצה לפני כן ולא אפשרה פנייה מקבילית לפלטפורמות היצע (SSPs).
רקע

בעבר הייתה נהוגה שיטת מפל המים, לפיה כאשר מו"ל (Publisher) היה מעוניין להציע את שטחי הפרסום שנותרו לו, הוא היה פונה למספר פלטפורמות היצע (SSPs) בסדר מוגדר מראש, כאשר הראשונה שהייתה מציעה לו סכום כספי לפי דרישתו הייתה זוכה בשטח. בשיטה זו חסרון מובהק, מפני שבמצב זה ייתכן שפלטפורמת היצע אחרת שהמו"ל כלל לא הספיק לפנות אליה הייתה מציעה לו סכום גבוה יותר בעבור שטח הפרסום.
כמו כן, נטען שלגוגל יש יתרון מובהק בשיטת מפלי המים ושהיא העדיפה הצעות בבורסת הפרסום שלה. הסיבה לכך היא שלגוגל כובעים רבים בעולם הפרסום, בין היתר כשרת פרסום (Ad Server) שמנהל עבור המו"ל את הפניות לפלטפורמות ההיצע וכן כבורסת פרסום עצמאית שמנהלת מכרזים. כך מתאפשר לה לשתף את המחירים שפלטפורמות היצע אחרות הציעו עבור שטח הפרסום עם בורסת הפרסום שלה ולהתאים את המחירים במכרז בצורה שפוגעת במו"ל ולא מניבה עבורו את הרווח האופטימלי.
אימוץ שיטת ה-Header bidding כשיטה המובילה בעולם הפרסום באינטרנט, הוביל במידת מה לשינוי נוסף בעולם המכרזים. קודם לכן, המכרזים היו מסוג מכרז מחיר שני, כלומר מי שזוכה במכרז משלם את הסכום של ההצעה השנייה בגבוהה. לאחר אימוץ השיטה, כשנוצר מצב שההצעה השנייה בגובהה של פלטפורמת היצע אחת עלולה להיות נמוכה משל פלטפורמת היצע אחרת, על אף שהמפרסם הזוכה במכרז מעוניין לשלם יותר ביחס לזוכה בפלטפורמה המקבילה, שונו המכרזים בבורסות הפרסום לסוג מכרז סגור מחיר ראשון, כלומר, הזוכה במכרז משלם את ההצעה הגבוהה ביותר.
דוגמאות

Prebid - ספריית קוד פתוח חינמית שפותחה לראשונה על ידי AppNexus ב-2015 והפכה למעטפת הכי נפוצה ל-Header bidding. נוצרה במקור כ-Prebid.js (ספריית JavaScript שרצה בצד הלקוח), אך בהמשך פורסמו אינטגרציות נוספות ביניהן Prebid SDK לאפליקציות מובייל וכן Prebid Server שמאפשר יישום של השיטה בצד שרת.
Open Bidding (לשעבר EBDA) - פלטפורמה שפותחה על ידי גוגל בתגובה לפופולריות הגואה של Header bidding. בניגוד ל-Prebid שמאפשרת שקיפות מלאה למו"ל על ידי כך שהלקוח מיישם בעצמו את ההתמודדות במכרזים, גוגל היא זו שמבצעת אותם מול פלטפורמות ההיצע והמו"ל נאלץ לסמוך עליה.
Head (יוניקס)

head היא פקודת Unix ומערכת הפעלה דמוית יוניקס, שמטרתה להציג את תחילתם של קובצי טקסט או מידע שמועבר באמצעות צינור עיבוד נתונים.
הפקודה המשלימה שמציגה את סופם של קבצים היא הפקודה tail.
פעולה

כאשר עובדים בשורת פקודה קיימת מגבלה של מספר התווים אותם יכול להכיל החלון ולכן נוח יותר להציג מספר תווים מוגבל.
לדוגמה בעת עבודה עם קבצים גדולים בהם נרצה לקרוא רק את כותרת הקובץ בלבד.
שימוש

הצגת 10 השורות הראשונות בקובץ
head somefile
הצגת 3 השורות הראשונות בקובץ
head -3 somefile
הצגת 3 התווים הראשונים בקובץ
head -c 3 somefile
קבלת פלט באמצעות צינור עיבוד נתונים והצגת 10 השורות הראשונות
for i in {1..100}
do
 echo $i
done | head
קבלת שם באמצעות צינור עיבוד נתונים והצגת 3 התווים הראשונים
echo nebuchadnezzar | head -c 3
| פקודות בסביבת Unix ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס |
| --- | --- | --- |
| מערכת קבצים |  bzip • cat • cd • chmod • chown • chgrp • cksum • cmp • cp • dd • du • df • file • fsck • gzip • ln • ls • mkdir • mount • mv • pwd • rm • rmdir • tar • tee •  tree • touch • type • umask • zip  |  |
| תהליכים |  at • chroot • cron • htop • kill • killall • nice • pgrep • pkill • ps • pstree • time • top  |  |
| סביבת משתמש |  dig • env • exit • finger • passwd • su • sudo • uptime • talk • uname • w • wall • who • whoami  |  |
| עיבוד טקסט |  awk • basename • cut • diff • ed • ex • head • less • more • paste • sed • sort • strings • tail • tr • Uniq • vi • vim • wc • xargs  |  |
| מעטפת |  alias • echo • expr • printf • sleep • test • wait  |  |
| רשת |  ifconfig • inetd • ip • netcat • netstat • nload • nmap • nslookup • ping • rlogin • route • ssh • traceroute  |  |
| חיפוש |  find • grep • locate  |  |
| שונות |  man • bc • cal • date • parted • seq  |  |
NDMP

NDMP (ראשי תיבות של: "Network Data Management Protocol" או בעברית "פרוטוקול ניהול נתוני רשת") הוא פרוטוקול תקשורת שפותח על ידי החברות NetApp ו-Legato. מטרת הפרוטוקול היא העברת מידע מרכיבי NAS לרכיבי גיבוי, זאת כדי לחסוך את הצורך בהעברת כל הנתונים דרך שרת קבצים ובכך להגביר את המהירות ולחסוך עומס משרת הגיבויים כמו כן להפחית את עומס התעבורה ברשת.
MPM Erelis

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  MPM Motors 
 משקל:  1,225 ק"ג 
 בסיס גלגלים:  2,649 מ"מ 
 
רכב MPM Motors PS160.
MPM Erelis (לשעבר PS 160) היא המכונית הראשונה שיוצרה על ידי יצרנית הרכב הצרפתית-רוסית MPM Motors משנת 2016. זוהי גרסה משופרת של רכב ה-Tagaz Aquila שייצרה TagAZ.
היסטוריה

במקור נקראה PS160‏ והמפתחים שינו את שמה ל"Erelis" (ארליס) באוגוסט 2018. הארליס הוא הדגם הראשון של מגוון כלי רכב שפותחו על ידי MPM Motors במטרה להציע מכונית ספורט במחיר שווה לכל נפש. פירושו של ארליס הוא עיט בליטאית, ודגמים עתידיים מתוכננים להיקרא גם עיט בשפות שונות.
במהלך פיתוחו, MPM PS160 קיבל מנוע בנזין יחיד, מדגם מיצובישי אוריון בנפח 1.6 ליטר (4G18S) המפיק 100 כ"ס.
לאחר מכן, לאחר חתימת הסכם עם קבוצת PSA, הוא הוחלף במנוע תלת צילינדר בנפח 1.2 ליטר טורבו PSA המפיק 96 קילוואט (129 כ"ס) המחובר לתיבת הילוכים בעלת 6 הילוכים, עוברת מתחת למוט של 150 ג' / קמ"ש CO2.‏  שינוי זה במנוע פיג'ו-סיטרואן מלווה בשינוי שמו.
ארליס הופיע לראשונה בפומבי בתערוכת הרכב של פריז 2018.
ציוד

MPM Erelis מציע חבילה אחת בלבד עם הציוד הבא:
אזעקה נגד פריצה
מזגן
אורות LED בשעות היום
גלגלי אלומיניום 18 אינץ'
מראות מחוממות
מושבי ספורט
מערכת שמע HiFi MP3 4HP ALPINE USB
הערות שוליים

↑  "MPM Erelis 1.2 Turbo : ne l'appelez plus PS160 !". Boitier Rouge (בצרפתית). 23 באוגוסט 2018. אורכב מ-המקור ב-2019-05-07. נבדק ב-17 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "MPM PS160 : La nouvelle voiture… française !". tf1 (בצרפתית). 30 בינואר 2017. נבדק ב-17 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "MPM PS160 : 1er essai exclusif de la low-cost française". Boitier Rouge (בצרפתית). 26 בנובמבר 2017. אורכב מ-המקור ב-2018-05-21. נבדק ב-17 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "FAQ MPM Motors". MPM Motors (בצרפתית). נבדק ב-17 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "MPM Erelis : la sportive française à 16 490 €". Caradisiac.com (בצרפתית). נבדק ב-17 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
לוח המחוונים של ארליס.
פנים ארליס דרך מושב אחורי
Dhrystone

Dhrystone (בעבריתː דרייסטון) הוא שמה של תוכנה להשוואת ביצועים של מעבדי מחשבים ומהדרים ונחשבת לאמת מידה לביצועי המעבד. ביצועי המעבד נמדדים במספר מחזורי הריצה של התוכנה, שהמחשב מבצע בשנייה אחת. ציון הביצועים ניתן ביחידות של דרייסטון לשנייה. לעיתים קרובות נעשה שימוש ביחידת Dhrystone MIPS או בקיצור DMIPS, כאשר DMIPS משתמש כקנה מידה, בכוח העיבוד של מחשב VAX 11/780. מעבד זה השיג ציון של 1757 דרייסטון לשנייה, ציון זה הוגדר כ 1 DMIPS. היינו, 1757 Dhtystone = 1 DMIPS.
דרך נוספת להציג את ביצועי מעבד מדגם מסוים היא, להציג את הנתון MIPS/MHz לליבה בודדת. הדבר מאפשר להשוות ביצעים בין מעבדים המופעלים בתדר שעון שונה ומעבדים מרובי ליבות בעלי מספר שונה של ליבות.
התוכנה פותחה בשנת 1984 על ידי ריינהולד פ. ויקר חוקר בחטיבת מערכות המידע של חברת סימנס. כוונתו הייתה שקוד התוכנה ייצג תוכנית מחשב אופיינית המבוצעת במערכות מחשב ומשתמשת במספרים שלמים (Integers) בלבד.
לאחר פרסומו הפך הדרייסטון לאמת מידה מקובלת להערכת ביצועים של מעבדי מחשב כלליים.
מקור השם דרייסטון

תוכנת הדרייסטון אינה מכילה פעולות נקודה צפה וזאת בניגוד לתוכנת השוואת הביצועים "אבן משחזת" (באנגלית Whetstone). "אבן משחזת" הייתה תוכנת השוואת הביצועים הסינתטית היחידה שהייתה קיימת אז והיא כללה גם פעולות בנקודה צפה, דבר המשקף את האוריינטציה המוטית חישובים מתמטיים, של שימושי המחשב בשנות ה-60.
השם Dhrystone הוא משחק מילים הנגזר משמה באנגלית של אמת המידה "אבן משחזרת". המילה Whetstone נשמעת כמו "Wet stone" (בעברית ː "אבן רטובה"), ולכן לאמת המידה החדשה נבחר שם שישמע כבעל משמעות מנוגדת לו, "Dry stone" (בעבריתː "אבן יבשה") ומזה נגזר השם Dhrystone.
אמת המידה דרייסטון פותחה על פי אותם עקרונות ששימשו לפיתוח "אבן משחזת". שתיהם תוכנות מדידה "סינתטיות", כלומר הן תוכנות שנכתבו רק לצורך השוואת ביצועים ואינם מבצעות כל חישוב שימושי. הן תוכננו בקפידה כדי לחקות סטטיסטית, את השימוש במעבד של קבוצה נפוצה של תוכניות.
אבן משחזת, שפותחה ב-1972, נכתבה במקור בשפת ALGOL 60 ושאפה לחקות תוכנות טיפוסיות כפי שעלה מניתוחי תוכניות ALGOL 60 שנעשו בשנת 1970. בסופו של דבר "אבן משחזת" הפכה לפופולרית ביותר, דווקא בגרסת ה-Fortran שלה.
השם "אבן משחזרת" נלקח משמו של מהדר ALGOL 60 שהיה בשימוש נפוץ מאוד אז, בעיקר בתוכניות שביצעו חישובים נומריים. ניתוח תוצאות שפת הביניים שלו שימשו לצורך איסוף נתונים סטטיסטיים על שימוש בפקודות לצורך פיתוח תוכנת "אבן משחזת"
התפתחות אמת המידה דרייסטון

הבסיס לפיתוח תוכנת הדרייסטון הוא סקר של ספרות על התפלגות התכונות של קוד מקור שלא שימש לחישובים נומריים, כגון קוד מערכות הפעלה, מהדרים, ותוכנות עריכת טקסט. תוכנות אלו, בהשוואה לתוכנות לחישובים נומריים, מאופיינות בשימוש בטיפוסי נתונים מסוג מספרים שלמים, שימש מופחת בלולאות, חישובים פשוטים יותר, שימוש רב בפקודות תנאי ובקריאה לפרוצדורות.
גרסת התוכנה הראשונה, גרסה 1.0, של דרייסטון נכתבה בשפת ADA ,תוך שימוש רק באוסף הפקודות התואמות לשפת פסקל כדי להקל על התרגום הקוד לשפות פסקל ו-C. היא כללה 101 פעולות שהם תמהיל של פעולות אופניות כפי שעלו מאיסוף הנתונים שנעשה. התוכנית מכילה 12 פרוצדורות, מספר לולאות, פקודות תנאי, פעולות אריתמטיות, העתקת מחרוזות תוך שימשו בפונקציות ספריה, ומספר קריאות למערכת הפעלה UNIX.
ריק ריצ'רדסון תרגם את התוכנה לשפת C ופרסם אותה כגרסה 1.1, מה שתרם רבות לפופולריות שלה. גם ויקר פרסם גרסה משלו של התוכנה בשפת C.
החשיבות שקיבלה אמת המידה דרייסטון גרמה למפתחי מהדרים מסחריים לאמץ טכניקות שונות של ניתוח קוד סטטי כדי ליעל את ביצועי התוכנה (כגון ביטול קוד שאינו משפיע על הפלט) דבר שיכול לפגוע באמינות של השימוש בתוכנה סינתטית להשוואת ביצועים.
בגרסה 2.0 של התוכנה, שפורסמה על ידי ויקר וריצ'רדסון במרץ 1988, נעשו מספר שינויים. מטרתם הייתה, ליצור לתוכנה גרסה אחידה בשפת C, ולסכל מגוון של טכניקות שיכולת לשמש מהדרים לשיפר מלאכותי של ציון הביצועים הניתן על ידי דרייסטון. עם זאת, בתוכנה בגרסה זו עוצבה בקפידה כדי לא לשנות את אמת המידה הבסיסית. המאמץ לסכל את שיפורי המהדרים הצליח רק בחלקו. גרסת 2.1 של תוכנת דרייסטון ששוחררה במאי של אותה שנה, כללה מספר תיקונים ושינויים קלים וזאת הגרסה האחרונה של התוכנה שפורסמה עד כה.
תוכנת הדרייסטון היא קצרה, פשוטה, קלה להבנה וניתנת בקלות לניוד לסוגי מעבדים שונים בארכיטקטורות שונות. כמו כן היא נותנת לביצועי המעבד ציון בודד פשוט וחד משמעי. תכונות אלו הפכו את אמת המידה דרייסטון למאוד פופולרית ובמשך שנים ארוכות השתמשו יצרי מעבדים באמת מידה זו, כדי להציג את ביצועי המעבדים שלהם.
נכון לשנת 2023 אמת מידה זו עדיין בשימוש אבל הפופולריות שלה בירידה. ישנם תוכנות אחרות למדידת ביצועים הנמצאות בשימוש בכללם אמות מידה המותאמות לסוגים מסוימים של משימות כגון עבור אפליקציות עתירות גישה לזיכרון או עתירות תקשורת TCP/IP.
חסרונות

לשימוש בדרייסטון כאמת מידה ישנם מספר חסרונות:
דרייסטון אינו מתמודד עם ההתפתחות והשינויים שחלו בארכיטקטורות המעבדים או עם סוגי משימות שהפכו נפוצות בתוכנות מודרניות. למשל, הוא לא יכול להשוות ביצועים בין מעבדים שחלקם יכולים לכלול מנגנונים שנועדו לשפר את ביצועי המעבד, כגון מעבדי "סופר סקלאר" המסוגלים לעבד מספר פקודות בלתי תלויות במקביל או מעבדים המסוגלים לבצע במקביל פקודה אחת על נתונים רבים – Single instruction, multiple data ‏(SIMD). הוא גם לא מתמודד עם מעבדים הנדרשים לבצע משימות מסוימות הנפוצות באפליקציות מודרניות כגון הצפנה, תקשורת מרובה או וירטואליזציה, מה גם, שמעבדים שונים יכולים להכיל מנגנונים לשיפור הביצועים בביצוע משימות מעין אלו.
דרייסטון רגיש למיטובים הנעשים על ידי המהדר. לדוגמה, הקוד שלו מבצע העתקה מרובה של מחרוזות בעלות אורך קבוע וידוע מראש ושגבולותיהם מיושרים לכתובות נוחות. שני מאפיינים אלו אינם קיימים בדרך כלל בתוכניות אמתיות. מהדרים יכולים להשתמש בתכונות אלו כדי ליצר עבור העתקות המחרוזות, רצף של פקודות מכונה המותאם לגודל המחרוזת וללא לולאות או אפילו ליצר קוד המשתמש ב-SIMD. קוד זה מתבצע במהירות רבה יותר מקוד המשתמש בלולאות. הדבר יכול לגרום להטיה, שיכולה לעלות על 30%, בהערכת ביצועי המעבד.
הקוד של דרייסטון הוא קטן מאוד ויכול להיטען בשלמותו למטמון ההוראות של מעבדים מודרניים, כך שביצועי אחזור ההוראות מהזיכרון אינם נבדקים כראוי. באופן דומה, הנתונים המשמשים את דרייסטון עשויים להתאים לחלוטין לגודל מטמון הנתונים, וביצועי המעבד, במקרה שקריאת הנתונים "מחטיאה" את המטמון, לא נמדדים. שנת 1988 פותחה אמת המידה SPECint כדי להתמודד עם בעיית התאמה למטמון. אמת מידה זו כוללת חבילה של מספר תכוניות גדולות בהרבה (כולל מהדר) שלא יוכלו להתאים לגודל ממטמון L1 או L2 של אותה תקופה.
ראו גם

BogoMips
̈קישורים חיצוניים

קוד המקור של  Dhrystone  בשפת C באתר GitHub
Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC)
Geekbench
Integer programming
הערות שוליים

↑  ציון הביצועים של מעבד ספציפי יהיה ː(MIPS למגה הרץ לליבה)x(תדר השעון של המעבד)x(מספר הליבות)
↑  במילה Dhrystone הוספה האות-h לאחר האות-D כדי ליצור יחס דומה ליחס שיש בין המילים Wet Stone ו Whetstone
1 2  Reinhold P. Weicker, An Overview of Common Benchmarks, computer, 12 23, United State: IEEE, 1990
1 2  Alan R. Weiss, Dhrystone Benchmarkː History, Analysis, "Scores" and Recommendations, EEMBC, ‏1 October 2001
↑  Franco Zappa (2017). Microcontrollers: Hardware and Firmware for 8-bit and 32-bit devices. Società Editrice Esculapio. p. 66. ISBN 978-88-9385-022-3.
NCP

ערך זה עוסק בפרוטוקול תקשורת שקדם ל-TCP/IP. אם התכוונתם לתוכנה שעבדה בבקרי תקשורת של חברת יבמ, ראו .
NCP - Network Control Program הייתה מערכת פרוטוקול תוכנה, מימי ה-ARPANet אשר הובאה לידי שימוש בשנת 1970 והחליפה גרסה ישנה יותר של פרוטוקול המתואר במסמך- 1822-BBN Report - פרוטוקול 1822 שיוצר על ידי ענקית התקשורת BBN.
ה-1822-BBN הוחלף, בשל היותו לא מוצלח בשילוב בהתאמה עם מספר תוכנות על אותו מחשב מארח, במיזם זה, אשר נוצר על ידי צוות מתכננים ביוטה שבארצות הברית. במאמצם ליצור פרוטוקול שיעבוד בצורה אינטגרטיבית מקודמו הצליחו המהנדסים לתכנן את ה-NCP לאחר מספר חודשי עבודה, והפרויקט הנ"ל נולד והיווה את הבסיס וההתחלה לרשת האינטרנט הקיימת היום. עד סוף 1971, היו 15 אתרים רשומים, שהשתמשו באינטרנט דרך ה-NCP, ביניהם שני תאגידים, מספר אוניברסיטאות ושלוחה של נאס"א.
לבסוף בשנת 1983, הוחלפה התוכנה ב-TCP/IP שכיום נמצא בשימוש נרחב.
Head Job

| --- | --- |
 אלבום אולפן מאת פיל ראד
 יצא לאור:  2014
 סוגה:  הארד רוק
 שפה:  אנגלית
 אורך:  40:02 
 חברת תקליטים:  Universal
 הפקה:  פיל ראד
 
Head Job הוא אלבום הסולו הראשון, ונכון לדצמבר 2020 גם היחידי, של מתופף הרוק האוסטרלי פיל ראד. ראד הוא המתופף הנוכחי של להקת AC/DC, אשר מזוהה עם ההרכב הקלאסי שלה.
האלבום נכתב ברובו בזמן שבין עזיבתו של ראד את הלהקה בשנת 1983 ועד לחזרתו בשנת 1994 אך הוקלט בסופו של דבר רק במהלך שנת 2014 באוקלנד, ניו זילנד, בסיוע ושיתוף של שני חברים מקומיים של ראד. האלבום יצא לאור רשמית באוגוסט 2014.
מהאלבום בולטים שני שירים, השיר Repo Man אשר יצא לאור כסינגל ביולי 2014 טרם ראה אור האלבום המלא, ו-Head Job הנושא את שם האלבום והופק לו גם וידאו קליפ בשנת 2016.
הפקת האלבום

האלבום כולל 11 שירים שהקליט פיל ראד עם שני מוזיקאים נוספים, הגיטריסט ג'פרי מרטין והבסיסט אלן באדג'ר אשר גם שר את רוב השירים באלבום.
ראד כתב והלחין את מרבית השירים באלבום וגם, לראשונה בקריירה שלו, שר כסולן בחלקם.
קבלת האלבום

הביקורות לאחר שחרור האלבום היו צוננות ומאכזבות, לדעתו של פיל ראד בשל כיסוי תקשורתי לקוי.
בכעסו, האשים ראד את אחד מעובדי ההפקה בכישלון המסחרי ולכאורה איים עליו ברצח, מה שהוביל למעצרו והגשת כתב אישום שממנו לבסוף זוכה.
הערות שוליים

↑  Lucy Sky Press, Interview: Ex-AC/DC Drummer Phil Rudd Talks “Head Job”, and Self-Growth, lucy sky press, ‏2 במרץ 2017 (באנגלית)
↑  Jabour, Bridie; agencies (2014-11-06). "AC/DC drummer Phil Rudd charged with attempting to procure murder". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2020-12-02.
↑  "AC/DC drummer Phil Rudd murder plot charge dropped". BBC News (באנגלית בריטית). 2014-11-07. נבדק ב-2020-12-02.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 5c8ad5b3-2e21-4c61-acd3-c6075c92fe5d
MP40

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מודל כלי ירי 
 נגזרות:  MP36, MP38, MP40, MP40/1
 תכנון:  הנריך וולמר, 1938
 מדינה מייצרת:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 יצרן:  Erma Werke, שטייר, C. G. Haenel 
 מעצב:  הנריך וולמר, Berthold Geipel 
 תקופת השימוש:  1938–1945 (כ־7 שנים) 
 מלחמות:  בעיקר מלחמת העולם השנייה
 יחידות שיוצרו:  בסביבות 1,000,000
 מידע טכני
 קליבר:  9 מ"מ פרבלום
 הזנה:  32 כדורים למחסנית
 כוונות:  ברזל וכו'
 אורך כולל:  833 מ"מ
 משקל ריק:  4 ק"ג
 קצב אש:  550 כדורים לדקה
 
MP40 (ראשי תיבות מגרמנית: Maschinenpistole 40, "תת-מקלע 40"; ידוע גם בשם "שמייסר") הוא תת-מקלע הגרמני הסטנדרטי שהיה בשימוש במלחמת העולם השנייה. הנשק עוצב בשנת 1940 על ידי היינריך פולמר, וזכה לכינויו הנפוץ "שמייסר" בקרב חיילי בעלות הברית על שמו של הוגו שמייסר אשר למרבה האירוניה לא היה לו חלק בתכנון הנשק, אלא עזר בעיצוב הגרסה MP41 (ישנן מספר סברות לשאלה מדוע הוגו שמייסר זכה לקבל את הכינוי לנשק זה).
נשק זה היה אחד מכלי הנשק המועדפים על קציני האס אס בזכות גודלו הקטן וקצב היריה המהיר שלו. נחשב לחדשני מאוד עקב השימוש שנעשה בייצורו בעיקר בחלקי מתכת ופלסטיק. כתוצאה מכך הנשק היה זול ליצור מפני שחלקיו יוצרו על ידי מכונות.
חיקויים ושימוש לאחר המלחמה

עיצוב ה-MP40 נתן השראה ובחלק מהמקרים הועתק לתת-מקלעים שונים כמו:
העיצוב של תת-מקלע ה-M3 גריז הסטנדרטי נראה כמו תת-מקלע הסטן והועתק מה-MP40.
העתק רובה ה־MP38 החצי-אוטומטי הגרמני, Selbstladebüchse BD-38.
ה-MP40 היה בשימוש לאחר מלחמת העולם השנייה כתת-המקלע הסטנדרטי בצבא הישראלי. הוא נשאר תת-המקלע הרשמי של הצנחנים בצה"ל עד שנת 1956 כאשר הוחלף על ידי העוזי.
מדינות בהן היה בשימוש

אוסטריה אוסטריה
בלגיה בלגיה
ישראל ישראל
קרואטיה קרואטיה
אירלנד אירלנד: היה באופן זמני בצבא האירי
איטליה איטליה
גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
ברית המועצות ברית המועצות: כשלל מלחמה
נורווגיה נורווגיה
בתרבות הפופולרית

במשחקי יריות רבים מבוססי מלחמת העולם השנייה, קיים הנשק (משחקים כגון, Medal of Honor‏, Battlefield, ‏Call of Duty, ‏Elite Sniper).
הנשק מופיע במגוון משחקי פעולה. בניהם PUBG, FREE FIRE ועוד.
גלריה

חיילי ואפן אס אס מצוידים ב-MP40
חייל צבא השחרור הרוסי (עוזר לגרמנים) מצויד ב־MP38
חייל ורמאכט עם MP40‏, 1944
לוחמי  סיירת צנחנים חמושים ב־MP40.
Don't Blame Me

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום Reputation
 יצא לאור:  10 בנובמבר 2017
 תאריך הקלטה:  2016–2017
 סוגה:  אלקטרופופ • גוספל פופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  3:56
 חברת תקליטים:  ביג משין
 כתיבה:  טיילור סוויפט, מקס מרטין, שלבאק
 הפקה:  מקס מרטין, שלבאק
"Don't Blame Me" (בעברית: "אַל תַּאֲשִׁימוּ אוֹתִי") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, Reputation. השיר יצא לאור ב-10 בנובמבר 2017, על ידי חברת התקליטים ביג משין רקורדס, ביחד עם שאר השירים מתוך האלבום. סוויפט כתבה את "Don't Blame Me" עם המפיקים שלו מקס מרטין ושלבאק. מבחינה מוזיקלית, הוא משלב סוגות מוזיקליות כמו אלקטרופופ וגוספל פופ. מבחינה לירית, מילותיו עוסקות בהשוואה בין אהבה להתמכרות לסמים.
השיר זכה לשבחים ביקורתיים ומעורבים מטעם מבקרי המוזיקה, שרבים מהם שיבחו את כתיבת השירים של סוויפט ואת שירתה ה"אכזרית". ב-Paste דירגו אותו במקום ה-32 ברשימת "158 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג", בעוד שב-NME דורג במקום ה-67 ברשימה דומה. כאשר יצא, לא הצליח השיר להיכנס למצעדי השירים ברחבי העולם, כיוון שהאפשרות להאזנתו ושמיעתו הוגבלה, עד ליציאתו של Reputation ואחריה. עם זאת, בשנת 2022 הפך "Don't Blame Me" ללהיט רדום ברשת החברתית טיקטוק ובעקבות כך, דורג במצעדי השירים ברחבי העולם כולל במצעד הסינגלים הבריטי וזאת, בנוסף לכך שהצליח לצבור למעלה מ-1.2 מיליון השמעות ביממה אחת בספוטיפיי.
עבור "Don't Blame Me" לא יצא וידאו קליפ, אך האודיו הרשמי שלו שהועלה לערוץ היוטיוב הרשמי של טיילור סוויפט הצליח לצבור למעלה מ-20 מיליון צפיות. במהלך סיבוב ההופעות החמישי של סוויפט, "Reputation Stadium Tour" ‏(2018), בוצע "Don't Blame Me" כחלק מרשימת השירים של אותו הסיבוב. ב-27 במאי 2022, העניק לו איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי (BPI) את תואר הכסף, על מכירות של למעלה מ-200,000 עותקים בממלכה המאוחדת; הרצועה הראשונה והיחידה מ-Reputation שעשתה זאת.
רקע וכתיבה

טיילור סוויפט הוציאה את אלבום האולפן החמישי שלה, 1989, באוקטובר 2014 שזכה להצלחה מסחרית בין-לאומית. האלבום נמכר ביותר משישה מיליון עותקים בארצות הברית והנפיק שלושה סינגלים שדורגו במקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100: "Shake It Off",‏ "Blank Space" ו-"Bad Blood". סוויפט המשיכה להיות יעד מרכזי לרכילות בצהובונים במהלך הקידום של 1989. היו לה מערכות יחסים רומנטיות קצרות מועד עם המפיק הסקוטי קלווין האריס והשחקן האנגלי טום הידלסטון. המוניטין שלה נפגע ממחלוקות מתוקשרות עם ידוענים אחרים, כולל הראפר האמריקאי קניה וסט, אשת התקשורת האמריקאית קים קרדשיאן והזמרת-יוצרת האמריקאית קייטי פרי. סוויפט הפכה יותר ויותר מסויגת ברשתות החברתיות, לאחר ששמרה על נוכחות פעילה עם קהל עוקבים גדול, ונמנעה מאינטראקציות עם העיתונות שאירעו במסגרת אותן המחלוקות המתוקשרות.
היא החלה לעבוד על אלבום האולפן השישי שלה, Reputation, כמענה להמולה התקשורתית סביב הפרסונה שלה. סוויפט תיארה את האלבום כ"קתרזי", ונצמדה לסגנון הכתיבה של הסינגל שלה "Blank Space" מ-2014, בו היא עשתה סאטירה על התדמית שלה בקרב הציבור. היא אמרה: "לקחתי את התבנית הזאת של, בסדר, זה מה שכולכם אומרים עליי. תנו לי פשוט לכתוב מהדמות הזו לשנייה". הגזרה הסופית של Reputation הורכבה מ-15 רצועות, שסוויפט הייתה שותפה לכתיבתן, הפקתן והלחנתן. המפיקים השוודים מקס מרטין ושלבאק כתבו והפיקו יחד תשע רצועות מתוך האלבום, ביניהן "Don't Blame Me".
מוזיקה ומילים

"Don't Blame Me" הוא שיר אלקטרופופ עם אלמנטים חזקים של EDM וגוספל. הוא כולל הפקה "אפלה" ותואר כ"בעל מצב רוח" עם שימוש בסינתיסייזרים, בס כבד וקולות רקע מעוותים מרובים. המילים שלו עוסקות בהכרזה של סוויפט על מושא אהבתה, תוך שימוש בדימויים דתיים והתייחסויות להתמכרויות ("הו, אלוהים הצל אותי, הסם שלי הוא אהובי"). היחס הלא מתנצל שלה לשיר שיקף את המוניטין שלה ככותבת שירים שכתבה בעיקר על אהבה ומערכות יחסים בעבר. הרצועה מכילה גם התייחסות ל"גטסבי הגדול" שבו סוויפט מתייחסת לעצמה כ"חיננית של בן הזוג שלה".
ביקורת

ב-Spin, מוניק מלנדז סברה ש-"Don't Blame Me" הוא השיר שייצג את Reputation, ושיבחה את הפקתו ומילותיו. קוקס ג'יימיסון מפיצ'פורק כינה טען כי "שירים כמו ...Ready for It?" ו-"Don't Blame Me" הם מפלצות נוצצות שמצליחות להחזיק יחד היות שטיילור מציגה באמצעותם את הנוכחות שלה". אוון סאודי מ-PopMatters, וזאק שונפלד מניוזוויק טענו שמדובר ב"גולת הכותרת באלבום".
בביקורות פחות חיוביות, חלק מהמבקרים מצאו שההפקה בהשפעת ה-EDM "תפלה" ו"לא מושכת", בין היתר כיוון שהסאונד של השיר כבר היה פופולרי מאוד במצעדים באותה העת בה יצא. ניקול אלמיידה מ-Atwood Magazine מצאה את מטפורת הסמים במילותיו כדבר קלישאתי. בניו יורק טיימס טענו שהשיר "מזכיר את מקהלת הגוספל שאפיינה את שיריה של מדונה, תוך שהוא עצמו קשוח ומהיר".
ברשימת "כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג" שפורסמה על ידי רוב שפילד מרולינג סטון דורג "Don't Blame Me" במקום ה-102.
ביקורת > רשימות כל הזמנים וסוף שנה

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| אינדפנדנט | 100 רצועות האלבומים של טיילור סוויפט - מדורגות | 90 |  |
| רולינג סטון | כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 102 |  |
| BuzzFeed | 167 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 114 |  |
| NME | השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 67 |  |
| Paste | 158 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 32 |  |
| Vulture | 179 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 101 |  |
קרדיטים וצוות

כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מהערות האלבום של Reputation.
טיילור סוויפט – שירה ראשית, שירת רקע
מקס מרטין – הפקה, כלי מקלדת, שירת רקע
שלבאק – הפקה, גיטרות, כלי מקלדת
סם הולנד – הנדסה
מייקל אילברט – הנדסה
קורי בייס – עוזר הנדסה
ג'רמי לרטולה – עוזר הנדסה
סרבן גניאה – מיקסינג