stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל

| --- | --- |


הבניין ההיסטורי של הטכניון, בו שוכן המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל. צולם ב-2006.
 מידע כללי
 סוג:  המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
 כתובת:  רח' שמריהו לוין 25, חיפה
 מיקום:  הדר הכרמל 
 מדינה:  ישראל 
 מבקרים בשנה:  300,000
 מנהל:  יוסי אני
 אוצר ראשי:  אמיר שור
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1983
 תאריך פתיחה רשמי:  2006 
 אדריכל:  אלכסנדר ברוולד
 
 קואורדינטות:  32°48′37″N 34°59′47″E﻿ / ﻿32.810279°N 34.996332°E﻿ / 32.810279; 34.996332
 https://www.madatech.org.il
  (למפת חיפה מוגדלת) המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל(למפת חיפה רגילה) המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל(למפת הגליל המערבי רגילה) המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל(למפת הגליל המערבי מוגדלת) המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל
 
פסל של שמריהו לוין מיוזמי הקמת הטכניון בחיפה מוצב במקום
דגם המטוס הממונע הראשון של האחים רייט במדעטק בחיפה
מטוס כפיר בפארק המדע במדעטק - משקיף על רחוב בלפור
מבט פנורמי של הבניין
דגם של מכונת טיסה אישית עם כנפיים נעות לפי תרשים של לאונרדו דה וינצ'י במדעטק בחיפה
ג'יגאנוטוזאור בתערוכת "ענקי פטגוניה"
שיחזור של דינוזאור שטרם בקע מהביצה, תערוכת הדינוזאורים "ענקי פטגוניה"
מכונת דפוס קליפורניה משנת 1958 המוצגת במדעטק
מוצג המסביר את חילופי העונות במהלך השנה, מתוך תערוכת "השעונים הטבעיים" המוצגת במדעטק
"מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל, מרכז דניאל ומטילדה רקנאטי" הוא מוזיאון מדע הנמצא בשכונת הדר הכרמל שבעיר חיפה. זהו אחד מארבעה מוזיאונים למדע הפועלים בישראל (שלושת האחרים הם מוזיאון המדע בירושלים, גן המדע במכון ויצמן ברחובות ופארק קרסו למדע בבאר שבע).
עד שנת 2006, היה המוזיאון ידוע בשם ה"טכנודע". בשנה זו ערך המוזיאון תחרות בקרב הקהל הרחב, לבחירת שם חדש עבורו.
המוזיאון פועל בבניין ההיסטורי של הטכניון, שתוכנן על ידי האדריכל היהודי-גרמני אלכסנדר ברוולד, ונמצא בשכונת הדר הכרמל בחיפה. הבניין שימש את הטכניון בין השנים 1925–1965 לכל הפקולטות, ובשנים 1965–1985 שימש את הפקולטה לארכיטקטורה. במהלך השנים עבר הבניין שינויים רבים. בשנת 1986 הועבר לידי המוזיאון, שוקם ושומר בהתאם לתוכניות המקוריות של ברוולד. על שיחזורו ושימורו של הבניין זכה המוזיאון באות הוקרה מהמועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות.
המוזיאון הוא עמותה רשומה המנוהלת על ידי ועד מנהל הכולל אנשי ציבור, חינוך, אקדמיה ועסקים. יושב הראש של הוועד המנהל של מדעטק הוא ליאון רקנאטי.
תערוכות קבע במוזיאון

תערוכות הקבע מוצגות בבניין ההיסטורי של המוזיאון, שנקרא גם "מדעטק תערוכות". רוב התערוכות מתפרסות על פני חדר אחד ששימש ככיתת לימוד בעבר, למעט התערוכות החדשות יותר שאיחדו מספר חדרים:
חדר חושך - אחת התערוכות הוותיקות במוזיאון המציגה עקרונות מדעיים של האור (כמו שבירה, החזרה, פלואורסצנציה ועוד)
אנרגיה ירוקה - החל מ-2007
משחקי חידה - מוצגת בקומת המסד ליד המרכז לגיל הרך
תופסים גובה - עולם התעופה
לאונרדו דה וינצ'י - מדען ומהנדס
קסם של מדע - החל מ-2007 ושוב ב-2009
מבט אל השמים - תערוכת אסטרונומיה - החל מ-2016
תעתועי ראייה - מוצגת במסדרונות בבניין ההיסטורי
מרכז הגיל הרך הכולל מתחם משחקי התנסות במים, בנייה בקוביות גדולות וחדר בנייה בלגו
השעונים הטבעיים - תערוכה על תופעות בכדור-הארץ
מבעד לעדשה - אוסף מכשירים מדעיים: טלסקופים, מיקרוסקופים, ציוד רפואי וכלים לניווט
תערוכת MOON 360 - הוצגה החל מאפריל 2022 וכוללת דגם ענק של הירח עם נקודות ציון ואתרי נחיתה וכן מידע על הירח בתרבות הפופולרית והשפעתו על החיים בכדור הארץ
חדר מוזיקה - בחדר מוצג "נבל לייזר" בשתי גרסאות, הנגינה נעשית באמצעות "חיתוך" קרני לייזר
נוסעים בזרם - תערוכה מציגה רכב חשמלי התלוי מהתקרה ופנים הרכב גלוי מתחתיו
מרכז החדשנות - מתחם המציג שלוש תערוכות בנושא חדשנות ואולם הקרנות אימרסיבי המדמה מסע בתוך גוף האדם
מגלים גלים - תערוכה חוייתית המציגה תופעות גלים שונות: שולחן ותותחים היורים טבעות עשן, מכונת גלים (המציגה גל עומד וגל מתקדם), טורנדו, שולחן רוח ועוד
הגל הצהוב - חדר המואר באור מונוכרומטי צהוב כך שכל הפרטים בחדר נראים בגווני צהוב בלבד. בלחיצה על מתגים בקירות החדר נדלקים פנסים בעלי אור לבן וכך מתגלים הצבעים הנוספים
חדר המוזיקה - מציג "נבל לייזר", מוצג נגינה אלקטרוני, כששוברים את קרני הלייזר מושמעים צלילים.
תערוכות קבע במוזיאון > פארק המדע

בשנת 2011, בחג החנוכה, נפתחה מחדש לקהל חצר המוזיאון שבין שני הבניינים הראשיים, לאחר שזו עוצבה מחדש. במקום הוקם "פארק מדע", אשר נפרש על פני ארבעה דונמים ושהמוטיב המרכזי שנבחר לו הוא "מפגש עם מדענים וממציאים מפורסמים בהיסטוריה, אשר תגליותיהם מהוות אבני דרך המעשירות את חיינו".
הפארק מחולק לחמש חצרות, שכל אחת מהן מוקדשת למדענים הידועים ארכימדס, ברנולי, אייזק ניוטון, לאונרדו דה וינצ'י ופיתגורס. בנוסף קיימים בפארק מספר מוצגים נוספים מתחום הגנת הסביבה, אמפיתיאטרון היכול להכיל כ-400 איש, ושבמרכזו מזרקה בצורת שושנת הרוחות הנשלטת על ידי מחשב ומאפשרת מופעי מים בשילוב תאורה צבעונית.
היוזמה להקמת "פארק המדע" במקום החלה בשנת 2008 ועברה שלבים רבים של תכנון והכנה לפני תחילת העבודות. תכנון הפארק נעשה בעבודה משותפת של צוות המוזיאון ובראשו האוצר הראשי של המוזיאון דאז, ד"ר טל ברמן, ומעצב התערוכות של המוזיאון דאז, דודו דהאן. פיתוח וייצור המוצגים בוצע בעיקר על ידי צוות בית המלאכה של מדעטק. התכנון האדריכלי נעשה באמצעות האדריכלים עמוס וכמן ואהוד כסיף.
בעבר נקרא "פארק נובל אנרג'י למדע".
תערוכות הקיץ

החל משנת 2008, מדעטק משיק מדי קיץ תערוכה מתחלפת חדשה הפתוחה במשך כשנה. כחלק מעבודות לשיפור המוזיאון, שופץ בניין נוסף ששימש עד אז כבית המלאכה ובו נבנו המוצגים של המוזיאון. האולם בו מוצגות התערוכות המתחלפות נקרא "אולם איינשטיין", ע"ש אלברט איינשטיין, והוא שוכן בבניין הדרומי של קמפוס הטכניון. מלבד אולם איינשטיין הבניין כולל גם את מרכז החדשנות, את הכיתות והמעבדות של אגף החינוך במדעטק ואת הפאב-לאב ע"ש משפחת וונגר
התערוכות המתחלפות שהוצגו במוזיאון:
תערוכות הקיץ > דינוזאורים ענקי פטגוניה

ב-11 ביולי 2008 הושקה במוזיאון התערוכה "דינוזאורים ענקי פטגוניה". התערוכה הציגה העתקים של שלדים משוחזרים של דינוזאורים ענקיים אשר נתגלו בפטגוניה שבארגנטינה, והייתה הראשונה מסוגה בארץ. בין חמישה-עשר השלדים שהוצגו היו גם שני דינוזאורים מסוג ג'יגאנוטוזאור קרוליני.
במקביל לתערוכה, הושקה תערוכת חוצות של פסלי דינוזאורים אחידים בצורתם, אך צבועים כל אחד באופן שונה ויצירתי על ידי אומן, קבוצת אומנים או קבוצת עניין אחרת (תלמידי בתי-ספר או פעילים חברתיים). הדינוזאורים פוזרו ברחובות ובגנים בחיפה וזכו לתשומת לב רבה. התערוכה הגיעה לסיומה באמצע מרץ 2009. גם היום עדיין פזורים ברחבי העיר חלק מהפסלים.
תערוכות הקיץ > עולמות הגוף (Body Worlds)

באפריל 2009, החלה במוזיאון הצגת התערוכה "עולמות הגוף", העושה שימוש בגופות בני אדם, אשר תרמו גופם לשימוש בתערוכה. פתיחת התערוכה לוותה במחאה ציבורית רבה, בין היתר מצידו של יונה מצגר, הרב הראשי לישראל, אשר טען כי התערוכה היא פגיעה בכבוד המת. תערוכת "עולמות הגוף" הוצגה במוזיאון עד ה-4 בינואר 2010 ובמהלך הצגתה בחיפה, ביקרו בה יותר משלוש מאות אלף איש.
תערוכות הקיץ > העולם הרובוטי

בקיץ 2010 נפתחה במדעטק תערוכת "העולם הרובוטי". התערוכה מציגה רובוטים בדמות חיות כגון ג'ירפה, ברווזן, דיונון ועטלף, וכן מגוון מוצגים הקשורים לחיות. כל אלה הגיעו לישראל מתוך תערוכת "Robot Zoo" העולמית. כמו כן מוצגים בתערוכה רובוטים מסוגים שונים נוספים ומוצגים הקשורים לתעשייה הרובוטית הישראלית.
בחלקו האחרון של התערוכה הוצג "המופע הרובוטי" מדי חצי שעה עגולה ובו אחד מהמדריכים במוזיאון מציג לצופים את הרובוט דמוי האדם "נאו" והרובוט דמוי הכלב "אייבו" ומסביר כיצד הם מבצעים את הפעולות השונות.
תערוכות הקיץ > ספורט סיינס

התערוכה נחנכה ביוני 2011 וכוללת ברובה מוצגים מהתערוכה המקורית (שמקורה בקנדה) לצד מספר מוצגים בלעדיים למוזיאון. הנושא המרכזי בתערוכה הוא הספורט והפעילות הגופנית מנקודת מבט מדעית וכוללת מגוון מוצגים שונים שמסבירים ומדגימים באותה הזדמנות למבקר את העיקרון המדעי שעליו מדובר. לדוגמה, בסמוך להסבר על שיווי המשקל של האדם שמקורו בנוזל באוזניים מוצבים מתקן למדידת שיווי משקל וגם קורת עץ שעלייה מתנסים המבקרים בהליכה מאוזנת.
תערוכות הקיץ > 101 המצאות ששינו את העולם

המיצג החזותי נחנך ביולי 2012 ומתפרש על פני כל חלל האולם. המיצג כולל סרט באורך 32 דקות, המוקרן על גבי עשרים ושניים מסכי ענק ומציג 101 המצאות בשמונה תקופות זמן, מתוכן 32 באופן מפורט על גבי המסך המרכזי. בנוסף, בבניין התערוכות נחנך חדר שמהווה המשך לתערוכה וכולל מוצגים פיזיים של כ-50 המצאות המלוות בהסבר על מסכי מגע אינטראקטיביים.
תערוכות הקיץ > Beyond Planet Earth

התערוכה נפתחה לקהל במרץ 2013 ומציגה את החזון של עתיד המסע האנושי במערכת השמש ומעבר לה. בחלק הראשון מוצגות 50 השנים הראשונות בחלל ובהן הספוטניק והווסטוק הרוסיים ומנגד, אפולו ואופורטוניטי (רכב המחקר למאדים) האמריקנים.
תערוכות הקיץ > הספינות והים

באפריל 2014 נחנכה תערוכה, אשר הובאה ממוזיאון המדע "אאוריקה" שבהלסינקי, פינלנד. התערוכה מציגה את עולם הספינות, הים והימאות. הנושא המרכזי בה הוא המעבר מהים הפתוח אל החוף, כשהמבקרים עוברים דרך אזורים המוקדשים לנושאים שונים. ביניהם, הישרדות בלב ים, עקרונות שיט, חקר הימים, גשר הפיקוד באונייה, פעילות ועבודה בנמל מודרני ומינים פולשים בים התיכון. התערוכה נסגרה באפריל 2015.
תערוכות הקיץ > תערוכת טיוביקס (Tubix)

ביולי 2015 נפתחה התערוכה תחת הכותרת "המעברים הסודיים של החיים" שפותחה ונבנתה על ידי מדעטק בשיתוף קבוצת אלומיניום. התערוכה שילבה תוכן מדעי ומיצגים אומנותיים-טכנוגלוגיים כמו צינורות רובוטיים רוקדים, מפעל כדורים המונע בלחץ אוויר ועוד. בכל חלל הוקרן סרטון קצר שלווה בקריינות של מוטי קירשנבאום. התערוכה נסגרה באפריל 2016 ולאחר מכן הוצגה בפארק פרס בחולון.
תערוכות הקיץ > תערוכת "האדם והחלל"

ביולי 2016 נפתחה התערוכה שהכילה מוצגים שונים כמו החללית אקסקליבר-אלמאז שהיא למעשה קפסולת חלל שהשתתפה בשתי משימות של תוכנית החלל הסובייטית, חליפת חלל ששימשה לאימוני קוסמונאוטים, עמדות מציאות מדומה, דגם של ספוטניק - הלוויין הראשון בחלל, שרידי מצלמת המחקר "מיידקס" ששימשה את אילן רמון לעריכת תצפיות. התערוכה נסגרה במאי 2017.
תערוכות הקיץ > תערוכת RESCUE - "התערוכה הבינלאומית לחילוץ והצלה"

ביולי 2017 נפתחה התערוכה שנוצרה והוצגה במוזיאון המדע בעיר פרת', אוסטרליה. התערוכה הציגה 20 מוצגים המופעלים על ידי המבקרים בנושאי חילוץ והצלה: כיבוי אש, הצלה מטביעה, חיתוך כלי רכב שעברו תאונה, איתור מטיילים שאבדו בשטח ועוד. לצד התערוכה הוצב אוהל הדגמה לאיתור וחילוץ נפגעים של פיקוד העורף ואוהל הדגמה נוסף שאירח במהלך הקיץ כוחות הצלה של הרשות הארצית לכיבוי והצלה ואמבולנס של מגן דוד אדום. התערוכה נסגרה בנובמבר 2017.
תערוכות הקיץ > תערוכת דיגיטלי

תערוכת דיגיטלי נפתחה ביולי 2018. התערוכה מציגה כיצד העולם הדיגיטלי משתלב בחיינו בשלושה היבטים; אני והעולם הדיגיטל, רשת האינטרנט, והעולם הדיגיטלי.
כל אחד מההיבטים מוצג באולם נפרד, ומשלב מכשור טכנולוגי המופעל על ידי המבקרים. מטרת התערוכה היא להמחיש את השפעתו של העולם הדיגיטלי על חיינו, הן מבחינת יתרונות והן מבחינת החסרונות, תוך שילוב של אמצעים טכנולוגיים מתקדמים ואינטראקטיביים. התערוכה נסגרה באוקטובר 2019 ומתוכננת להיות מוצגת בארצות הברית במהלך 2020.
תערוכות הקיץ > תערוכת Map it!

תערוכת Map it! - הרפתקת הניווט הבין-לאומית, נפתחה בתחילת חודש יולי 2019 והציגה את עולם הניווט והמפות: קריאת מפה, קווי גובה וטופוגרפיה, ניווט לוויני, סונאר ועוד. התערוכה נסגרה בתחילת נובמבר 2019.
תערוכות הקיץ > תערוכת סודות הדינוזאורים

התערוכה הציגה עשרות דגמי דינוזאורים אינטראקטיביים בגודל טבעי, מתחם משחק מציאות מדומה עם דינוזאורים ואולם הקרנה 360 מעלות. התערוכה נפתחה ביולי 2021 וננעלה בשבת 23 באפריל 2022.
תערוכות הקיץ > תערוכת KLIMT - כשמדע פוגש אומנות

התערוכה מציגה את מהלך חייו של הצייר האוסטרי גוסטב קלימט, אולם הקרנות עם יצירותיו, מוצגים תלת־ממדיים של פירוק ובנייה מחדש (אנאמופרפוזה) של יצירתו הנשיקה, מנהרה מוזהבת עם אלמנטים מיצירותיו, מתחם יצירה ומתחם מציאות מדומה. התערוכה נפתחה ביולי 2022 וננעלה בשבת 29 באפריל 2023.
תערוכות הקיץ > תערוכת Fool Me - מדע פוגש קסם

התערוכה מציגה מעל 40 קסמים הפועלים בטכניקות שונות - פיזיקה, מכניקה, טכנולוגיה, זריזות ידיים, קשר עין יד ואשליות. התערוכה החושפת את הדרכים בהן מבוצעים הקסמים והיא נוצרה בשיתוף אומן החושים נמרוד הראל. התערוכה ננעלה ביום שלישי 30 באפריל 2024.
תערוכות הקיץ > Behind the Screens - מגלים את סודות הדיגיטל

התערוכה מציגה מיצגים אינטראקטביים המדמים את ההתנהלות בעולם הווירטואלי בצורה חוויתית: תנאי הסכם משתמש, השארת עקבות דיגיטליים, איסוף מידע באמצעות משחקים ברשת, פרופיילינג, פרסום מותאם לגולש ועוד.
תערוכות בעבר

הפנים של הנובל - הוצגה בין ינואר למאי 2008
ימי הרדיו
הקשת הכחולה (תערוכת צילומים תת-ימיים)
איינשטיין איש המאה
תקשורת אישית (תערוכה נודדת של Orange)
הולכים על בטוח - הוצגה בשנים 2006-2014
שחור על גבי לבן (התפתחות מכשירי הדפוס)
סודות החיים - עולם ה-DNA
הבית הירוק שלי (הוצגה בקומת הגלריה של תערוכת אנרגיה ירוקה)
אין מקום רחוק מדי (הציגה את סיפורו של אילן רמון ופריטים ששרדו את ההתרסקות)
בין כרמל לים - תערוכת פוחלצים של ציפורי הכרמל שהושאלה מבית הטבע ע"ש שמעון אנגרס
מדעי החיוך (תערוכת בריאות הפה והשיניים) - התערוכה פעלה בין השנים 2009-2024
מאדים בשלושה ממדים - צילומים של כוכב הלכת מאדים לצפייה במשקפי תלת מימד
עדי לרעייתי - התכשיטים של זוכה פרס נובל פרופסור דן שכטמן (הוצגה מאוקטובר 2012 ועד ליולי 2013)
מבט לים - תערוכות יצירות אומנות בנושא הים, התערוכה הוצגה לצד תערוכת הספינות והים (הוצגה בקיץ 2013)
אולם המראות - התערוכה הוצגה עד שנת 2021
עניין של כימיה - התערוכה הוצגה עד שנת 2024
מדעטק חינוך

במוזיאון פועל גם מכון "מדעטק לחינוך". המכון הוא מרכז תמיכה ללימודי מדע, טכנולוגיה וחלל לתלמידי בתי הספר והקהל הרחב. המכון מפעיל רשת של מעבדות בנושאים מדעיים וטכנולוגיים שונים, מקיים סדנאות לימודיות וחוגים לבני-נוער ומפעיל ניידות מדעים היוצאות אל יישובי הפריפריה. המרכז מפעיל כ־80 תוכניות לימודיות בתחומים שונים כמו פיזיקה ואסטרופיזיקה, כימיה, איכות הסביבה, מתמטיקה, רובוטיקה, גנטיקה, חשמל, אלקטרוניקה וטכנולוגיות של אבטחת מידע.
מדי שנה מבקרים כ-80,000 תלמידים במדעטק במסגרת תוכניות שונות של בתי-הספר, חלקן בשיתוף משרד החינוך ומשרד המדע והטכנולוגיה.
פאב-לאב ע"ש משפחת וונגר

פאב-לאב הוא מרכז לתכנון, עיצוב וייצור אישי באמצעים דיגיטליים, יש בו עמדות לתכנון ממוחשב, מדפסות תלת-מימד, מערכת לחיתוך בלייזר, כרסום ממוחשב ומרכז הרכבה.
סינמטריקס

בין השנים 2004-2020 פעל במוזיאון קולנוע רב-חושי בתלת מימד - "הסינמטריקס". הוקרנו בו סרטים בתלת מימד סטריאוסקופי, כאשר הצופים מרכיבים משקפיים מיוחדים. לכל כיסא באולם היה זוג רמקולים לשמיעה סטריאופונית לכל אחד מהצופים (מיקס הסאונד הכולל הוא קואדרופוני, בשל שני רמקולים בקדמת האולם, המשמיעים את רוב הסאונד בסרטים). במהלך הקרנת הסרטים, הכיסאות נעו בהתאם למופיע בסרט והחוויה כללה אפקטים של אורות, בועות סבון, והפצת ריח.
סינמטריקס > רשימת הסרטים

מסע ביקום (החל מ-2005) - הרפתקה במעמקי החלל החיצון (כולל השראות ו-3D).
מדעברא קדברא (החל מ-2006) - הרעיונות המדעיים מאחורי הקסמים המפורסמים.
פלאגוף (החל מ-2007) - מסע אל תוך המערכות השונות בגוף.
העולם הלוהט (החל מ-2009) - לחוות התפרצות הרי געש ולהרגיש רעידת אדמה.
בונים עולם (החל מ-2009) - כיצד בונים גורדי שחקים, והעקרונות המדעיים מאחורי בניית בית חזק.
לעוף (החל מ-2010) - מנדידה עם ציפורים לטיסה במטוסים.
סינמטריקס > רשימת הסרטים > סרטים נוספים

סרטים שלא הוקרנו בימי הפעילות הרגילים של המוזיאון, וניתן היה לצפות בהם בסיורים מודרכים של בתי ספר יסודיים ותיכונים:
סופרקיד בדרכים (החל מ-2006) - מסע חווייתי ללמידת הזהירות בדרכים. במקור הוקרן בימי הפעילות הרגילים של המוזיאון.
מכורים לחיים (החל מ-2007) - כיצד הגוף מתמודד עם השימוש בסמים.
נטריקס

ה"נטריקס" הוא מתחם עם מוצגים אינטאקטיבים המתחלפים ומשתנים מדי פעם.
כיום מוצג "קיר יצירה אינטראקטיבי", מסך ענק עליו מוקרנת סצנה מאוירת של עיר, המבקרים מוזמנים לצבוע ציורים מוכנים מראש של כלי רכב, חיות ואנשים ולאחר מכן לצלם אותם בעמדות מיוחדות. לאחר הצילום הציורים הצבועים מקבלים עיבוד לדמויות תלת־ממדיות המופיעות ונעות בתוך העיר המצוירת. הקיר האינטראקטיבי נמצא באולם הטכניון בקומת המסד בבניין התערוכות הקבועות.
בעבר שכן הנטריקס במקום שונה במוזיאון והכיל מוצגים המדגימים יכולות טכנולוגיות שונות.
מוצגי עבר בנטריקס: עמדת מציאות מדומה, עם היצירה "אבולוציה של חלום" של היוצר קריס מילק; מוצג בשם "גרידי" שהוא למעשה דוגם צלילים (סמפלר) גדול המופעל על ידי כדורים הלוחצים על כפתורים, שינוי מיקום הכדורים יוצר בכל פעם מוזיקה אחרת; משחקים המופעלים באמצעות מחוות ידיים וגוף של השחקנים על גבי מסכי טלוויזיה עם מצלמה ייעודית; "גוגל ליקוויד גלאקסי", הצגת Google Earth על גבי שבעה מסכים היוצרים מסך ענק.
הערות שוליים

↑  דף הוועד המנהל ובעלי תפקידים במדעטק - מתוך אתר האינטרנט של המוזיאון
↑  מתוך אתר האינטרנט של המדעטק
↑  אביטל להב, הדינוזאורים הגיעו לחיפה, באתר ynet, 8 ביולי 2008
↑  קובי נחשוני, הרב מצגר: "תצוגת גופות? לא בארץ הקודש!", באתר ynet, 22 במרץ 2009
↑  תומר זרחין ופאדי עיאדאת, עכבר העיר אונליין, מחאה נגד העלאת "עולמות הגוף", באתר הארץ, 22 במרץ 2009
1 2  אתר הסינמטריקס, כפי שנשמר בארכיון האינטרנט
↑  סינמטריX, באתר המדעטק, כפי שנשמר בארכיון האינטרנט
↑  כתבה על פתיחת "מכורים לחיים" בסינמטריקס, בארכיון החדשות של אתר המדעטק.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256739705171 
קיר יצירה אינטראקטיבי המוצג במתחם הנטריקס
פסיפס אלכסנדר

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך יצירה:  100 לפנה״ס? 
 ממדים בס"מ
 רוחב:  513 ס"מ
 גובה:  272 ס"מ
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  אמנות הלניסטית 
 מיקום:  המוזיאון הלאומי לארכאולוגיה של נאפולי
 
פסיפס אלכסנדר הוא פסיפס שהתגלה בפומפיי ומתוארך לשלהי המאה ה-2 לפנה"ס. הפסיפס מתאר את הקרב בין אלכסנדר מוקדון לדריווש השלישי מלך האימפריה הפרסית. גודלו של הפסיפס 5.83 על 3.13 מטרים, והוא מורכב מכמיליון אבני פסיפס.
תיאור הפסיפס

הדעה המקובלת בקרב חוקרי האמנות, היא שהפסיפס מתאר את קרב איסוס שנערך בשנת 333 לפנה"ס בין אלכסנדר הגדול לדריווש השלישי. היסטוריונים אחרים סבורים כי הקרב הוא למעשה קרב גאוגמלה משנת 331 לפנה"ס בו ניסה אלכסנדר לתפוס את דריווש.
אף שרק חלק מהפסיפס השתמר עד ימינו, ניתן בקלות לזהות את שתי הדמויות העיקריות בפסיפס - אלכסנדר ודריווש. אלכסנדר לובש את השריון הידוע שלו - עליו ראש המדוזה - אחת הגורגונות. דריווש בורח במרכבתו מצבאו של אלכסנדר - ונראה כמנסה להורות לנהגו לסובב את המרכבה לתקוף את אלכסנדר אולם הנהג לא מציית לו. אוקסיאתרס (אנ'), אחיו של דריווש, מקריב את עצמו על מנת להציל את חיי המלך.
יש מלומדים הסוברים כי הפסיפס הוא העתק של ציור שנעשה על ידי הצייר אפלס בן התקופה או העתק של ציור קיר (פרסקו) של הצייר פילוקסנוס מארטריה (אנ') שלא נשתמר.
בפסיפס מתוארים פרטים רבים, ובשל גודלו עלה ככל הנראה סכום נכבד ביותר. מציאת הפסיפס בבית פרטי מעידה על עושרם הרב של בעלי הבית.
גילוי הפסיפס

הפסיפס התגלה בבית הפאן (אנ') שבפומפיי, ב-24 בספטמבר 1831. ב-1843 הפסיפס הועבר לנאפולי, שם הוא מוצג במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה של נאפולי.
העתקים של הפסיפס

בשנת 2003 יזם המרכז הבין-לאומי ללימוד והוראת פסיפסים (CISIM) ברוונה שבאיטליה יצירת העתק של הפסיפס. ההעתק נוצר על ידי צילום של הפסיפס בגודל טבעי, העתקת הדמות באמצעות צבע כהה ויצירת תשליל של הפסיפס על גבי 44 משטחי חימר, אותו כיסו בכ-2 מיליון אבני פסיפס עשויות סוגים שונים של שיש. לאחר מכן כוסו האבנים בדבק, והונחו על משטח בטון, ומשהודבקו אבני הפסיפס הוסרו משטחי החימר. יצירת ההעתק ארכה 22 חודשים ועלתה 216,000 דולרים. ההעתק הונח במקום בו נמצא הפסיפס המקורי - בית הפאן בשנת 2005.
ראו גם

סרקופג אלכסנדר
כניעת ברדה
נורית בנאי קורן

ערך זה עוסק במדבבת ישראלית. אם התכוונתם לפוליטיקאית ישראלית, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 ביוני 1964 (בת 60)
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 צאצאים:  יובל קורן, שי קורן, עדי קורן 
 פרופיל ב-IMDb
 
נורית בנאי-קורן (נולדה ב-8 ביוני 1964) היא במאית דיבוב, שחקנית ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה

בנאי-קורן היא בוגרת מגמת משחק באוניברסיטת תל אביב. היא שיחקה בתיאטרון יידיש במחזות "חלום גולדפאדן", "שישי חומש"; בתיאטרון הקאמרי במחזה "היי רימונה"; בתיאטרון ארצי לנוער, ובהפקות של "נאוה הפקות", "חני הפקות".
קורן השתתפה בסדרת הסיטקום "סטרייט ולעניין" המבוססת על סדרת הסיטקום האמריקאים "שלושה בדירה אחת". בשנת 2002 שיחקה בסרט בטלוויזיה "אבא שחור לבן".
קורן דיבבה סדרות טלוויזיה וסרטים, בהם את גיבורת העל וונדר וומן בסדרות "ליגת הצדק", ב"דיג'ימון" את אימפמון בעונה ה-3 וראנאמון בעונה ה-4, את רוז' העטלפה ב"סוניק X", את שארלוט העכבישה ב"חוות הקסמים", את דודה אגנס ב"משאלתה של אנאבל", את קרילה ב"גיבור על נמלים"; בסדרות "גלקטיק פוטבול" "פיטר פן", "פוקימון", "צמד חמד", "פינת הציפורים", "בובספוג מכנסמרובע" (החל מהעונה ה-4), "טוקיו מיו מיו", "חברים בחווה", "רובוטריקים סייברטרון", "בראץ", "וולטר מלון" ו"רובינזון קרוזו". דיבבה גם את סאוור האמא הקנגורו בסרט "הורטון שומע מישהו", את האמא ב"תפוס ת'פטיש" ואת דיג'יי טאנר פולר ב"צער גידול בנות - הדור הבא".
קורן גם דיבבה את הדמות אלי בסרטים "עידן הקרח 2: נמסים מצחוק", "עידן הקרח 3: עלייתם של הדינוזאורים", "עידן הקרח: חוגגים בגדול", "עידן הקרח 4: יבשת בתנועה" ו"עידן הקרח 5: מסלול התנגשות" ובסרט "לילי המכשפה, הדרקון וספר הקסמים".
בשנת 2004 סיימה לימודי פסיכודרמה בשלוחת אוניברסיטת לסלי בישראל.
כיום קורן מביימת ומשחקת בסדרות דיבוב, מטפלת בפסיכודרמה, ומעבירה את קורס הדיבוב של אולפני N.L.S.
חיים אישיים

בנאי-קורן נשואה ואם לשלוש בנות.
סוהר

ערך זה עוסק במקצוע. אם התכוונתם לדרגה בשירות בתי הסוהר, ראו .
ציור סוהר מהמאה ה-19 בכלא פריז
סוהר הוא עובד בבית סוהר, שתפקידו להשגיח על האסירים הכלואים ולאבטח את בית הסוהר.
תפקידי הסוהר כוללים:
פיקוח על הסדר והמשמעת בבית הסוהר, בהתאם לכללים.
מניעת בריחה מהכלא.
ליווי אסירים לפעולות מחוץ לכלא, כגון הופעה בבית משפט או טיפול רפואי.
בדיקת המבקרים בכלא, ובפרט מניעה של הברחה אל הכלא וממנו.
טיפול מיידי במהומות המתרחשות בכלא.
לסוהרים יש מדים ייחודיים, ומערכת דרגות, שכמקובל בגופי ביטחון, מוצגת על המדים. 
בישראל הסוהרים פועלים במסגרת שירות בתי הסוהר הכפוף למשרד לביטחון פנים.
ז'נבייב הלוי

| --- | --- |

ז'נבייב הלוי בציור "דיוקנה של אלמנה"  מאת ז'ול-אלי דלונה (Delaunay);   הוצג בסלון פריז של 1878  (אוסף מוזיאון ד'אורסה)
 לידה:  26 בפברואר 1849 פריז, צרפת 
 פטירה:  22 בדצמבר 1926 (בגיל 77) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Marie Geneviève Raphaëlle Halévy 
 מדינה:  צרפת 
 בן זוג:  ז'ורז' ביזה (3 ביוני 1869–3 ביוני 1875)  Émile Straus (7 באוקטובר 1886–מותה ב-1926)
 
ז'נבייב בסירה על הסן עם גי דה מופאסאן וקולט דומא (צר'), 1889
ז'נבייב הלוי (בצרפתית: Marie-Geneviève Raphaëlle Halévy-Bizet-Straus;‏ 26 בפברואר 1849 – 22 בדצמבר 1926) הייתה אשת חברה פריזאית, רעייתו של המלחין ז'ורז' ביזה ובעלת סלון תרבותי (salonnière) מובחר.
קורות חייה

ז'נבייב הלוי נולדה בפריז למשפחה יהודית ממוצא פורטוגלי. אביה היה המלחין ז'אק פרומנטל הלוי, ואִמהּ הייתה הפסלת חנה לאוני (צר') לבית רודריגס-אנריקס (צר'), חוליה בשושלת משפחת גרדיס (Gradis).
נעוריה ידעו סבל. אִמהּ הייתה נתונה למשברים נפשיים, אביה נפטר בהיותה בת 13 ואחותה הבכורה אסתר-ג'ולי נפטרה אחריו. ז'נבייב הלוי נישאה ב-1869 למלחין ז'ורז' ביזה, שהיה תלמידו של אביה, וב-1872 ילדה את בנם ז'אק (צר'). אחרי מותו ללא עת של ז'ורז' ביזה ב-1875 עברה ז'נבייב עם בנה להתגורר בבית דודהּ ליאון הלוי. שם השיקה סלון ספרותי עם דודנהּ, המחזאי לודוביק הלוי, שבו אירחו אישים מחוגי הספרות והאמנות.
באוגוסט 1876 חתמה על הסכם נישואין עם ידיד המשפחה, הפסנתרן והמלחין אלי דלבורד (אנ'), הסכם שהותר לאחר שנתיים. ב-1881 פגשה בעורך הדין האמיד אמיל סטרוס. נישואיהם, שנערכו ב-1886 בבית הכנסת הגדול של פריז, איפשרו לה לקיים סלון משל עצמה. סטרוס היה בן-בית אצל משפחת רוטשילד, מה שתרם לעליית קרנו של הסלון שלה, שבו לקחו חלק אנשי חברה, פוליטיקאים, אמנים, עיתונאים ואנשי רוח נודעים. כמה וכמה מתומכיו של אלפרד דרייפוס היו מבאי הסלון. עם הבולטים בהם נמנה מרסל פרוסט, שהיה אחד מאנשי הרוח הראשונים שחתמו על העצומה בעיתון Le Temps בעקבות ביקורתו החריפה של אמיל זולא על התנהלות השלטון והצבא הצרפתים בפרשה. ז'נבייב עצמה הייתה פעילה במערכה לזיכוי דרייפוס. על רקע זה נטשו את הסלון שלה כמה מאורחיה מקרב צמרת החברה הצרפתית, וחשיבותו הלכה ופחתה.
בשנים הבאות הופיעו אצלה תסמינים של דיכאון נפשי, היא ניתקה את קשריה החברתיים והסתגרה בביתה. בנה היחיד ז'אק (צר') שלח יד בנפשו ב-1922, והיא נפטרה בפריז ב-1926, בגיל 77.
מרסל פרוסט עיצב בהשראתה של ז'נבייב הלוי-ביזה-סטרוס קווים בדמויותיהן של אודט דה קרֶסי ושל הדוכסית דה גרמאנט ביצירתו בעקבות הזמן האבוד. מקורבהּ גי דה מופאסאן עיצב על פיה את דמותה של אן דה גילרוּאַ ברומן "עזה כמוות" מ-1889 וכן את דמותה של מישל דה-ברון ברומן "לבנו".
לקריאה נוספת

Joyce Block Lazarus, Geneviève Straus: A Parisian Life, Leiden, Boston: Brill Rodopi, 2017
Caroline Weber, Proust's Duchess, How Three Celebrated Women Captured the Imagination of Fin-de-Siècle Paris, New York: Alfred A. Knopf, 2018