stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבטחה אזרחית
תשומות ותפוקות באבטחה אזרחית

האבטחה מורכבת ממספר רכיבים מרכזיים (תשומות) אשר מטרתם לייצר אבטחה שהיא התפוקות אותן נקבל מהשקעת תשומות אלה.
הרכיבים המושקעים באבטחה הם:
כוח אדם (תוך חלוקתו לסוגי ורמות תפקוד, לרבות ניהול)
אמצעים וציוד (לרבות חימוש וטכנולוגיות שונות)
שיטה ונהלים (החל מ"תורה" כללית, עבור לתפיסת אבטחה לפי סוגי מתקנים ויעדים, המשך בנהלים מקצועיים וכלה בתוכניות אבטחה מפורטות לכל מתקן/ גוף מאובטח נתון)
באמצעות השקעה נכונה של משאבים אלה אל מול האיומים המוגדרים ועל בסיס דירוג הסיכונים נקבל את תפוקות האבטחה שהן:
הרתעה
איתור זיהוי וגילוי
מניעה והגנה
שיבוש ומידור
סיכול האיום
התאוששות וחזרה לשגרה תפעולית
סוגי אבטחה אזרחית

אבטחה נעשית בהקשרים מגוונים:
סוגי אבטחה אזרחית > אבטחת אישים

הגנה על בעל תפקיד מוגדר מפני איום על חייו, גופו ורכושו.
סוגי אבטחה אזרחית > אבטחת מתקנים

הגנה על מתקן מפני כניסה לא מבוקרת אליו, למניעת גנבת רכוש מתוכו או פגיעה בשוהים בתחומו ובנכסים אחרים של המתקן.
סוגי אבטחה אזרחית > אבטחת יישובים

אבטחה של יישוב שלם מפני כניסה לא מבוקרת אליו למניעת ביצוע עבירות פליליות או פיגוע חבלני בתחומיו.
סוגי אבטחה אזרחית > אבטחת מידע וסייבר

הגנה על מידע מפני גישה לא מורשית אליו, גנבתו, העתקתו או שיבושו וכן מניעת פגיעה בחומרה, תוכנה, רכיבי תקשורת ומערכות ארגוניות אחרות המסתמכות על מחשבים.
סוגי אבטחה אזרחית > אבטחת "מערכות ממוחשבות חיוניות"

הגנה על מערכות ממוחשבות שנקבעו כחיוניות על ידי הגוף שהסמיכה לכך הממשלה
סוגי אבטחה אזרחית > אבטחה פיננסית

מערך הכולל צעדים שעל בעל הממון לנקוט כדי להגן על עצמו מפני סיכונים בתחום הפיננסי, הכוללות סיכוני אשראי, שוק ומטבע.
סוגי אבטחה אזרחית > אבטחת שרשרת אספקה

נגזרת לאבטחת הרכוש והמוצרים בגופים שמצויים בהם כל חוליות שרשרת האספקה(גלם, ייצור, החסנה, הפצה ואספקה)או חלקן. התחום עוסק בהיבט הפיזי והרישומי של החוסרים במלאים, בזיהוי הסיבות לפחת, במזעור הפחת והפערים במלאי הרשום מול הקיים, בכל תצורותיו וכן בהיבט הקניין הרוחני בדגש למניעה וטיפול בזיופי מוצרים של בעל הקניין. סוג זה של אבטחה מתאפיין בפעילות של מניעה, סיכול, בקרה וביקורת, מודיעין וחקירה תוך שיתוף פעולה עם רשויות רלוונטיות.
יישומי אבטחה אזרחית > לאבטחה של מבנים, מתקנים ויישובים

משמשים בעיקר גדרות המקיפות את המבנה או היישוב, מצלמות טלוויזיה במעגל סגור המאפשרות השגחה מרחוק על האזור והקלטת הנעשה לתחקור מאוחר יותר, דלתות הנעולות במנעולים, ושומרים הניצבים בפתחי המקום או מפטרלים סביבו.
יישומי אבטחה אזרחית > לאבטחה של רכוש קטן בגודלו ויקר ערך

משמשת כספת, שבה מאוחסן רכוש זה.
יישומי אבטחה אזרחית > לאבטחת אישים

משמשים בעיקר שומרי ראש, הצמודים לאדם המאובטח בכל אשר ילך, וכן אמצעי הגנה פיזיים, כגון אפוד מגן או מכונית משוריינת, המגנים על גופו וכן אמצעים וכוח אדם נוספים לאבטחת מקום מגוריו.
יישומי אבטחה אזרחית > לאבטחת מידע ומערכות מחשב חיוניות

משמשים אמצעי הגנה פיזיים, להגנת המבנה שבו נמצא המידע, ובעיקר אמצעי אבטחה לוגיים, המונעים גישה לא מבוקרת אליו באמצעות רשתות תקשורת וכן כללי התנהגות מונעת מצד המשתמשים.
יישומי אבטחה אזרחית > לאבטחה פיננסית

משמש המושג ניהול סיכונים וגידורם כאמצעי המשמש חברות ובעלי ממונות. יצוין שבנוהל זה נדרשת החברה להגדרת הסיכון, מדידתו ופעילות להקטנתו.
יישומי אבטחה אזרחית > לאבטחת שרשרת אספקה

אמצעים טכנולוגיים גלויים וסמויים (לרבות מצלמות ואמצעי הקלטה - בכפוף לדרישות החוק), בקרה וביקורת בתהליך שרשרת האספקה, כולל על ספירות המלאי ומכלול פעולות להשגת מודיעין כמו: הפעלת עובדים סמויים, מעקבים ונאמני ביטחון.
האבטחה האזרחית בישראל

מדינת ישראל נתונה למתקפות טרור נגד אוכלוסייתה ותושביה עוד מימי היישוב טרם הקמת המדינה. בעשורים האחרונים של המאה ה-20 הפך איום הטרור, לצורותיו השונות, נחלתן של מדינות רבות בעולם. אך גם כיום איום הטרור כלפי מדינת ישראל הוא ייחודי בעיקר עקב הקרבה הגאוגרפית היתירה למקורות ובסיסי הטרור ובשל הסכסוך הפוליטי הארוך המזין אותו.
האבטחה האזרחית בישראל > מקור הסמכות לאסדרה (רגולציה) בתחום האבטחה האזרחית בישראל

תחומי האחריות השונים ברמת המדינה, בתחום האבטחה האזרחית, נגזרים משלוש רמות של הוראות מנהליות ברמה הלאומית:
האבטחה האזרחית בישראל > מקור הסמכות לאסדרה (רגולציה) בתחום האבטחה האזרחית בישראל > חקיקה ראשית

הקובעת את הגופים המנחים, הגופים המונחים, תחומי האחריות, חובות וזכויות וכל הוראה רלוונטית בתחום האבטחה. בין החוקים העיקריים ניתן למנות את: "חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, תשנ"ח-1998", "חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, תשס"ה-2005", "חוק רישוי עסקים, תשכ"ח-1968" (יחד עם "צו רישוי עסקים 2013"), "חוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית), תשל"ז-1977", "חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה), תשכ"א-1961" "חוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984 (פרק ג'1. "משמר בתי המשפט")". אסדרה מסוג זה יכולה לחול על כל גורם במדינה, בין אם בבעלות פרטית או ציבורית, כל עוד הוא מנוי בחוק.
האבטחה האזרחית בישראל > מקור הסמכות לאסדרה (רגולציה) בתחום האבטחה האזרחית בישראל > החלטת ממשלה

החלטות שקיבלו ממשלות ישראל (החל משנות ה-70 של המאה העשרים) בדבר הקמה, הפעלה והנחיה מקצועית של מערכי אבטחה בגופים ותחומי פעילות שונים שקבעו הממשלות. תוכנן של החלטות אלו מסווג ולכן לא פורסמו. אסדרה מסוג זה חלה על תאגידים סטטוטוריים ומשרדי הממשלה לרבות גופי הסמך שלהם. הוראות לפי אסדרה מסוג זה מחייבות את הגוף המונחה, אולם אינן יכולות לסתור חוקים.
האבטחה האזרחית בישראל > מקור הסמכות לאסדרה (רגולציה) בתחום האבטחה האזרחית בישראל > הנחיה "מרצון"

הסכמה בין גוף או ארגון שלא נכלל בחוק או החלטת ממשלה, כאמור, לגורם מנחה כחוק- בו מבקש הארגון/גוף לקבל הנחיה מקצועית בתחום האבטחה מהגורם המנחה, תוך התחייבות מראש לקיים הנחיות אלו. הנחיה מסוג זה קיימת כל עוד קיימת ההסכמה ההדדית בין הצדדים.
האבטחה האזרחית בישראל > מודל "גוף מנחה"- "גוף מונחה"

האחריות הכוללת על ביטחון המדינה לרבות ביטחון הפנים ושלום הציבור, מוטלת על גופי הביטחון של מדינת ישראל (צה"ל, משטרת ישראל ושרות הביטחון הכללי), כל אחד בהתאם לתחומי אחריותו. משימה זו מורכבת מהמון מטלות המצריכות משאבי אנוש, תקציב ותשתית ארגונית מתאימה. אלו, לעולם יהיו בחסר ויצריכו את ארגוני הביטחון לתעדף משימות ופעולות. כתוצאה מכך עלולים להיווצר פערי ביצוע בתחומים אלו.
בשל כך מדינת ישראל מקיימת הלכה למעשה מודל ניהול אבטחה אזרחית ברמה הלאומית, שאין לו אח ורע בעולם. גם אם קיימות מדינות באירופה וכן ארצות הברית המקיימות אסדרה מדינתית על נושאי הגנה מפני טרור ואבטחה אזרחית מסוימים, הרי שאין בהן את עומק הרזולוציה הקיימת באסדרה הישראלית בתחום האבטחה האזרחית, בדגש על ההגנה מול טרור.
המודל מבוסס על שתי ישויות: גוף מנחה- אחד מגופי הביטחון של ישראל שהוסמך לכך בחוק או החלטת ממשלה. וגוף מונחה- שאף הוא הוגדר בחוק או החלטת ממשלה.
תפקידו של הגוף המנחה הוא לקבוע את השיטה העקרונית והסטנדרטים לפיהם יתנהל מערך האבטחה בגוף מונחה לרבות קריטריונים לגיוס כוח אדם בתפקידים השונים ואופן הכשרתו. על אלו חייב הגוף המנחה לקיים פעילות בקרה ופיקוח כדי להבטיח כי הנחיותיו מבוצעות בצורה מקצועית נאותה. תפקידו של הגוף המונחה הוא להקים ולהפעיל את מערך האבטחה בהתאם להנחיות המקצועיות של המנחה המקצועי. הנחיותיו של הגוף המנחה מחייבות את המונחה בביצוען, אך בחוק קיימים מנגנונים ראויים ליישוב מחלוקות מקצועיות
החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים מפרט את הגופים המנחים והמונחים ותחומי אחריותם. שני הגופים המנחים העיקריים הם משטרת ישראל ו-שירות הביטחון הכללי (שב"כ). מדובר בשני הגופים הראשיים האחראים, בין היתר, כל אחד בתחומו על ביטחון הפנים, שלום הציבור וביטחון המדינה מפני איומי טרור וחבלה משטרת ישראל שואבת את סמכותה להנחות בתחום האבטחה, גם מ"חוק רישוי עסקים התשכ"ח-1968" ומ - "חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור התשס"ה-2005".
במהלך האינתיפאדה השנייה, עם התגברות איומי הטרור על המדינה, מכיוון התווך הימי, נקבע (בחוק הסדרת הביטחון) חיל הים של צבא ההגנה לישראל כמנחה המקצועי של נמלי ישראל לעניין פעולות האבטחה בבריכות הנמלים (השטח הימי התחום והסגור על ידי קצוות שוברי הגלים שבתחומי הנמל)
יתרונו העיקרי של מודל זה הוא ביצירת סטנדרטים אחידים לביצוע האבטחה במגזרים השונים, תוך התייחסות מקצועית ונטולת פניות לאילוצים כגון: תקציב, תפעול וייעודו של הגוף המונחה. ניתן ללמוד ממודל זה על האחריות הכוללת הרבה המוטלת על הגופים המנחים באשר לטיבן המקצועי הנדרש של הנחיותיהם, לצידה של אחריות הגופים המונחים בנוגע לאיכות התפקוד של מערכי האבטחה שלהם. האחריות הביצועית הכוללת של מערכי האבטחה בכל גוף מונחה מוטלת על המנכ"ל/ סמנכ"ל בהיות אחד מהם הממונה על מנהל הביטחון הארגוני או מנהל העסק/תאגיד בפועל
האבטחה האזרחית בישראל > היחידות המקצועיות בגופים המנחים

היחידה המקצועית במשטרת ישראל האמונה על יישום אחריות משטרת ישראל להנחיה מקצועית באבטחה, היא חטיבת האבטחה והרישוי הכפופה לראש אגף שיטור אבטחה וקהילה שבמטה הארצי, שבראשה עומד קצין משטרה בדרגת תת ניצב (מקבילה לתת-אלוף בצה"ל)
חטיבת האבטחה הוקמה אמנם ביולי 2008, אך קדמה לה מחלקת אבטחה (שבראשה עמד קצין בדרגת ניצב משנה (מקביל לאלוף-משנה), שבה היו 4 מדורים מקצועיים - אבטחת מתקנים, ביטחון מעברי גבול, אבטחת מוסדות חינוך ותחבורה ציבורית ומאוימים, ובנוסף ק' רישוי ארצי. למעשה החלה משטרת ישראל לעסוק בהנחיית האבטחה בתחומי אחריותה כפי שהוטלו עליה בהחלטת ממשלה 411 מ-1975 ובהמשך לפי חוקים שונים כאמור.
בשנת 2006 הוקמה מחלקת מעברים (בפיקוד קצין בדרגת ניצב משנה) על בסיס מדור ביטחון מעברים שאליו צורפו 2 מדורים. מחלקה זו אחראית על הנחיית האבטחה הפיזית והחמושה וכן הבידוק הביטחוני של רכב ומטען מסחרי, במעברי הגבול האזרחיים של מדינת ישראל. על בסיס שתי המחלקות לעיל הוקמה, כאמור, חטיבת האבטחה במשטרת ישראל.
היחידה המקצועית בשרות הביטחון הכללי האמונה על יישום אחריות הארגון להנחיה מקצועית באבטחה, הוא אגף האבטחה הכפוף לראש השרות, ובראשו עומד בעל תפקיד ברמה המקבילה לדרגת אלוף.
שרות הביטחון הכללי החל לעסוק בהנחיית האבטחה לאחר אירוע חטיפת מטוס אל על לאלג'יריה ב-1968, אירוע שבעקבותיו הוקם מערך האבטחה בתעופה הישראלית.
האבטחה האזרחית בישראל > אבטחה ממלכתית

ממשלות ישראל לדורותיהן קבעו, בשורה של החלטות וצעדי חקיקה, למסד מודל האבטחה הלאומית על מתקנים וארגונים שונים שהוגדרו על ידן כאינטרס לאומי שפגיעה בהם, לרבות טרור, פוגעת במדינת ישראל. גופים אלו חויבו (תחילה בהחלטות ממשלה - משנות ה-70) בחוק (החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998) להקים ולהפעיל מערכי אבטחה בתחומים שונים רלוונטיים. בין יתר הגופים הללו ניתן למנות את משרדי הממשלה, רשויות סטטוטוריות, גופים פרטיים (כמו חברות תקשורת) שקיבלו היתר מהמדינה להפעיל משאבים לאומיים שונים (למשל תדרי תקשורת אלחוטית) או המהווים תשתית לאומית קריטית ולכן נמצאו חייבים בהקמת מערך אבטחה, וכן עובדי ציבור שונים (שאינם סמלי שלטון) המאוימים עקב תפקידם.
בשנים האחרונות בשל התגברות איומי הסייבר נכללו בחוק האמור גם גופים הכוללים/מפעילים תשתיות מחשוב קריטיות ואף הוקם מערך הסייבר הלאומי המבוסס על שני גופים קודמים: הרשות הלאומית להגנת הסייבר ומטה הסייבר הלאומי שאוחדו בינואר 2018.
הקמתן של אסדות הגז הישראליות במים הטריטוריאליים של המדינה והאזור הכלכלי הבלעדי (מים כלכליים) (Exclusive Economic Zone), והיותן אינטרס כלכלי וביטחוני לאומי חייבה היערכות ביטחונית מיוחדת שהוטלה על חיל הים של צה"ל כגוף מבצע של האבטחה המרחבית וכגוף מנחה של אבטחת האסדות עצמן - בהתאם להוראות החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים
לציין כי בהתייחס לאינטרסים לאומיים מאובטחים, אלו מתייחסים גם לחו"ל כמו נציגויות ישראליות רשמיות, התעופה הישראלית ומשלחות ישראליות רשמיות.
האבטחה האזרחית בישראל > אבטחה ציבורית

לצד האבטחה הממלכתית מתקיים גם הצורך של אבטחת שלום הציבור מפני פח"ע וסיכונים אחרים, במקומות שאינם נמנים עם אלו שפורטו לעיל, אך היסטוריית הטרור בישראל מלמדת כי היו והם יעד שכיח לפיגועי טרור ובהם: מרכזי קניות, בתי מלון, מוסדות חינוך והשכלה גבוהה, אירועים המוניים תחת כיפת השמיים ואירועי ספורט. גם בתחום זה קבעו ממשלות ישראל באמצעות חקיקה (חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 וחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה-2005) תנאים שונים בתחומי האבטחה, מניעת פשיעה ובטיחות בהם חייבים בעלי המקומות או מפעילי האירועים לעמוד, על מנת לקבל רישיון להפעלת העסק או קיום האירוע. בין יתר התנאים הוטלה החובה להקים מערך אבטחה מקצועי הכולל בעלי תפקידים שונים לרבות מנהל ביטחון.
ההוראה החוקית המפורטת שמתייחסת לתנאים להקמה והפעלת עסק טעון רישוי, הוא "צו רישוי עסקים" המהווה חלק מחוק רישוי עסקים ומתעדכן לפי הצורך. גם בתחום זה הוראות משטרת ישראל, כמנחה מקצועי, מחייבות את הגופים/ארגונים הכלולים בחוקים הנ"ל ואי עמידה בדרישות המשטרה עלולה להביל לסנקציות שונות כגון: סגירת בית עסק, אי מתן רישיון עסק ואף כתב אישום פלילי.
עיסוק נוסף השייך לתחום האבטחה, במגזר העסקי/מסחרי, הוא אבטחת שרשרת אספקה ומניעת פחת ואובדן של רכוש ומוצרים. תחום זה אינו נכלל באחריות ההנחיה של הגופים המנחים שנקבעו בחוק או החלטות ממשלה, אולם חלק מהסיבות לפגיעה בשרשרת האספקה או האובדן קשורות לעבירות פליליות הנחקרות על ידי משטרת ישראל. במידה והארגון הוא עסק טעון רישוי לפי חוק רישוי עסקים, רשאית משטרת ישראל להשית תנאים לקבלת הרישיון, במסגרת היותה "נותן אישור" לעניין מניעת פשיעה על פי "צו רישוי עסקים"
האבטחה האזרחית בישראל > סמכויות אנשי אבטחה לביצוע תפקידם

על מנת לאפשר לאנשי האבטחה האזרחית בגופים המונחים, כאמור לעיל, לבצע את תפקידם ומשימותיהם בשגרה ובאירועי חירום, ניתנות להם סמכויות חוקיות לבצע פעולות מול הציבור, שיש בהן פגיעה מסוימת בזכויות יסוד של אדם כגון: הזכות לפרטיות, הזכות לחופש התנועה, הזכות לקניין פרטי והזכות לבריאות ושלמות הגוף. זאת, לצורך שמירה על ביטחון הציבור. סמכויות אלו מוענקות על ידי הגופים המנחים בכפוף להכשרה מתאימה, נשיאת תעודה רשמית על ידי איש האבטחה (המוענקת אף היא על ידי הגופים המנחים) ותנאים המפורטים בחוקים לגבי אופן ונסיבות מימוש הסמכויות. סמכויות אלו מפורטות ב: "חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, תשס"ה-2005" (סעיפים 3. עד 6א.) וב "חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, תשנ"ח-1998" (סעיפים 3. ו-13א.) וחוקים נוספים.
האבטחה האזרחית בישראל > סמכויות אנשי אבטחה לביצוע תפקידם > הסמכויות

סמכות חיפוש, ללא או אגב חשד("סימן מחשיד" במינוח המקצועי) - על גופו של אדם, בחפצים הנושא עמו ובכלי תחבורה
סמכות דרישת הזדהות מאדם - באמצעות תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המעידה על זהותו, שהאדם מחויב לשאתה על פי חוק
סמכות מניעת כניסה למקום
סמכות הוצאת אדם ממקום
סמכות לתפוס חפץ העלול לפגוע בביטחון הציבור - ומסירתו למשטרת ישראל בהקדם האפשרי
סמכות עיכוב עד לבואו של שוטר - למשך זמן שלא יעלה על 3 שעות
סמכות מניעת כניסה עם נשק (ברישיון) או דרישה להפקידו
סמכויות למניעת אלימות - במקומות המוגדרים בתוספת ל"חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור"
סמכות שימוש בכוח סביר למימוש הסמכויות - על פי התנאים המפורטים בחוק
בנוסף לסמכויות הייעודיות כאמור לעיל, ניתן לעשות שימוש בהוראות חוק אחרות המעניקות סמכויות מסוימות לכל אזרח ובהן: עיכוב בידי אדם פרטי, סמכות מניעת הסגת גבול (כלומר הוצאה ממקום), אף תוך שימוש בכוח סביר, וכן הסכמתו החופשית והמודעת של אדם לבקשה של אדם אחר לבצע עליו פעולה הפוגעת בזכויותיו (למשל חיפוש על גופו), בתנאים המפורטים בהלכת בן חיים של בית המשפט העליון. בסמכויות אלו יכול לעשות שימוש כל אזרח, בכפוף לתנאים המפורטים בהוראת החוק/הפסיקה המתאימה, לרבות אנשי אבטחה בגופים ומוסדות פרטיים שאינם מונחים על ידי אחד הגופים הביטחוניים המוסמכים. חשוב לציין כי סמכויות אלו מוגבלות מאוד בתחולתן, עוצמתן ונסיבות הפעלתן, לפיכך ראוי לעשות בהן שימוש בשום שכל ובזהירות הראויה.
ביאורים

↑  בקרב קהילת אנשי המקצוע בתחום, מקובל גם המונח: "שכבות אבטחה"
↑  מדובר בדרך כלל במשימות משניות התומכות במערך האבטחה הייעודי של הארגון. הענקת סמכויות חוקיות, לביצוע תפקידו של נאמן הביטחון, היא בסמכות הגוף המנחה שנקבע
↑  ככל שאמצעים אלו מייצרים מאגר מידע או עלולים לפגוע בפרטיותו של אדם במרחב הציבורי
↑  סמכות זו מצויה בשני חוקים: "חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור" ו-"חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים". בחוק סמכויות (סעיף 10.) נדרש צו של השר לביטחון הפנים ובו רשימת המקומות בהם אסורה הכניסה עם נשק או חלה חובת הפקדה בכניסה. צו כזה טרם הוצא על ידי איש משרי הבט"פ מאז נחקק החוק. לפיכך, נכון למועד זה (2018) הסמכות לפי סעיף זה היא "אות מתה" (ניתן לממשה לפי חוקים אחרים לעניין קניין פרטי וסמכות מנהל/מחזיק המקום לקבוע תנאים לכניסה למקום). בחוק להסדרת הביטחון, לעומת זאת, הסמכות קיימת באותם גופים ציבוריים המנויים בחוק, הפועלים גם מכוח חוקים אחרים שבהם קיימת הוראה מיוחדת לגבי איסור נשיאת נשק (שדות תעופה, בתי משפט ומשכן הכנסת)
הערות שוליים

↑  יואב זיתון, הערה פיקודית למח"ט בעקבות ירי הנ"ט מעזה לאוטובוס החיילים, באתר ynet, 17 בדצמבר 2018
1 2  מילון מונחים באבטחה, באתר המרכז לניהול וביטחון, וינגייט (ארכיון)
1 2 3 4  החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים - סעיף 1
↑  חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, סעיפים 1. ו-2.
↑  חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, תשס"ה-2005 (סעיפים: 3. - 6א.)
↑  חוק להסדרת הביטחון - סעיפים 3. ו-13א.
↑  חוק הסדרת הביטחון - סעיפים: 1. 4. 5.(ג). 6. ו-10.
↑  חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור - סעיפים: 2. 7.(ב) ו-8.
↑  החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים - סעיף 10.(א).
↑  חוק להסדרת הביטחון - סעיפים: 10(א) (ב), 10א. ו-11.
↑  פקודת המשטרה (נוסח חדש), תשל"א-1971, סעיפים: 3. ו-90א.- 90ד.
↑  חוק שרות ביטחון כללי, התשס"ב-2002 סעיף 7.(ב)(2)(4)
↑  חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998. סעיף 1.(6), ותוספת שישית, חלק ב'
↑  חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים - סעיף 2.(א)
↑  חוק רישוי עסקים - סעיפים 14. ו-15.
↑  חטיבת אבטחה ורישוי באתר משטרת ישראל
↑  מוטי פנסו, דרמה בשמיים: כשמטוס אל על נחטף לאלג'יריה, באתר אל על חב' תעופה ישראלית
↑  חוק להסדרת הביטחון - התוספת השלישית (סעיף 6)
↑  החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים תשנ"ח - 1998, סעיפים 1.(6), 10א. (א)(3) והתוספת השישית, חלק א'
↑  חוק הטיס (ביטחון בתעופה אזרחית) - סעיף 14. חוק בתי המשפט - סעיפים: 106א. ו-106ז. חוק משכן הכנסת רחבתו ומשמר הכנסת - סעיף 5.
↑  חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, תשס"ה-2005, סעיף 6א.
↑  חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), תשנ"ו-1996 - סעיף 75
↑  חוק המקרקעין, תשכ"ט - 1969"- סעיף 18.
מערך אבטחה צמודה לאישיות ברכב
מערך בידוק ואבטחה בכניסה לקניון בירושלים
גדר היקפית "חכמה" עם אמצעי גילוי והתרעה
אזור בידוק נוסעים בנמל התעופה בן-גוריון ישראל
ישיבת עוד יוסף חי

| --- | --- |

 ישיבה
 השתייכות:  חרדים לאומיים, חסידות חדשה, נוער הגבעות
 תקופת הפעילות:  ה'תשמ"ב (1983) – הווה
 מייסדים:  רומם אלדובי
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב יצחק שפירא
 תלמידים
 :  כ-50
 שונות
 ספרים:  "אל הר המור", "אל גבעת הלבונה", "תורת המלך", נהלך ברגש
 מיקום
 מיקום:  בהתחלה בקבר יוסף בשכם, כיום ביישוב יצהר שבשומרון
 קואורדינטות:  32°10′18″N 35°14′12″E﻿ / ﻿32.171611111111°N 35.236527777778°E﻿ / 32.171611111111; 35.236527777778
 www.odyosefchai.org.il
  (למפת צפון השומרון מוגדלת) ישיבת עוד יוסף חי(למפת צפון השומרון רגילה) ישיבת עוד יוסף חי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת עוד יוסף חי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת עוד יוסף חי
 
ישיבת "עוד יוסף חי" היא ישיבה גבוהה חרדית לאומית ברוח חסידית אשר הוקמה בשנת תשמ"ב (1982). נשיא הישיבה הוא הרב יצחק גינזבורג, וראש הישיבה הוא תלמידו הרב יצחק שפירא.
בתחילה שכנה הישיבה בקבר יוסף בשכם. במשך כעשרים שנה הייתה הישיבה נקודת היישוב היהודית היחידה בעיר שכם, עד שבח' בתשרי ה'תשס"א (7 באוקטובר 2000) צה"ל נסוג משכם. מאז שוכנת הישיבה ביצהר הסמוכה.
חזית בנין הישיבה, כפי שהוא נראה מכיוון היישוב יצהר
סדרי הלימוד ומוסדות הישיבה

בסדר בוקר בישיבה לומדים גמרא בעיון, בצהרים סדר בקיאות, ובסדר ערב לימוד חופשי. במהלך היום שזורים שיעורים בחסידות, החל מלפני התפילה. לעיתים נערכות התוועדויות, בפרט של נשיא הישיבה, הרב גינזבורג, אשר מתוועד לעיתים עם בני הישיבה עד לשעות הקטנות של הלילה.
מלבד הישיבה הגבוהה וכולל האברכים, פועלת ליד הישיבה הישיבה הקטנה "דורשי יחודך", שבה לומדים תלמידים בגילאי 14–18. בראשות הישיבה הקטנה עומד הרב יוסף אליצור. כמו כן מפעילה הישיבה מכון תורני שמטרתו היא העמדת משנה סדורה ב"הלכות ציבור", כמו דיני מלכות מדינה ומלחמה, ארץ ישראל, בין ישראל לעמים. במסגרת המכון יצא לאור הספר "תורת המלך", הספרים "אל הר המור" ו"אל גבעת הלבונה", וכן הספר "נהלך ברגש" של הרב יצחק שפירא.
סוגיות פוליטיות וביקורת

הישיבה נחשדה בתמיכתה במדיניות תג מחיר. במאי 2010, על רקע ההתנגשויות בין תושבי יצהר למערכת הביטחון, הוציא המנהל האזרחי צו הריסה למבנה הישיבה. אנשי הישיבה טענו שהצו ניתן לפני שהמבנה הוקם, ועל-כן מדובר בהתנכלות. כמה מתלמידי הישיבה היו בין 20 המורחקים על ידי השב"כ משטחי יהודה ושומרון בשנת 2007.
ראשי הישיבה, הרבנים יצחק שפירא ויוסף (יוסי) אליצור, הם מחברי הספר "תורת המלך". ביולי 2010 המחברים נעצרו בחשד של הסתה לגזענות, אך במאי 2012 נסגר התיק מחוסר ראיות. באוקטובר 2011 החליט משרד החינוך לסגור את הישיבה הקטנה "דורשי יחודך", ולהפסיק את התמיכה התקציבית בישיבה הגבוהה "עוד יוסף חי", בטענה שיש בידו חומר סודי ולפיו תלמידיהן מעורבים בפעילות אלימה נגד פלסטינים וכוחות הביטחון.
בשנת 2013 פרסמו קובי חפץ וליאת כהן, חוברת אודות הישיבה בשם "עד רדת מחשכי תהום - מחקר על הישיבה "עוד יוסף חי" וכוונותיה כלפי החברה הישראלית", בהוצאת "דרור לנפש". לדברי המחברים חזונה של הישיבה מהווה סכנה לדמוקרטיה הישראלית.
בעקבות עימותים שהיו ביצהר עם חיילי צה"ל, לאחר שצה"ל הרס ביישוב מבנים בלתי חוקיים, הוציא אלוף פיקוד המרכז, ניצן אלון, ב-11 באפריל 2014, צו תפיסה לישיבה, ובמקום הוצבה פלוגה של משמר הגבול. רבנים רבים מחו על תפיסת המבנה. ב-2 ביוני 2015 עזבו כוחות מג"ב את המקום. החזרה למבנה נחגגה בהתוועדות עם הרב יצחק גינזבורג. בהמשך הישיבה תבעה את משרד הביטחון על תפיסה שלא כדין ונזקים שנגרמו למבנה. במסגרת פשרה שילמה המדינה 400 אלף ש"ח פיצויים לישיבה.
באוקטובר 2024 הטילה ממשלת בריטניה עיצומים על הישיבה בשל עידוד אלימות מצד מתנחלים כנגד פלסטינים.
פעילות מטעם הישיבה

סיבוב שערים - מדי חודש מארגנת הישיבה סיבוב שערים סביב שערי הר הבית כחלק ממצוות שמירת המקדש.
מוקד עבודה עברית - מתווך בין קונים לבין מוכרים ונותני שירותים בעבודה עברית.
פעילויות לתושבי יצהר לכבוד חגים.
מבוגרי הישיבה

הרב יצחק שפירא - ראש הישיבה כיום
הרב יהושע שפירא - ראש ישיבת רמת גן
הרב דוד דודקביץ' - רב היישוב יצהר
הרב הלל ליברמן - נרצח על ידי מחבלים בשנת תשס"א
הרב מיכי יוספי - חוות ישוב הדעת
הרב גדי בן זמרה - ראש אולפנת מעלה לבונה
הרב יוסי פלאי - אגודת אל הר המור
הרב שי דאום - רב הנח"ל החרדי לשעבר ור"מ בישיבה הגבוהה איתמר. פוסק הלכה ורב קהילת אור הצפון בתל אביב
הרב ישראל אריאל (ליבוביץ') - מראשי תנועת הלב היהודי
הרב יוסי אליצור - ממחברי הספר "תורת המלך" וראש הישיבה הקטנה כיום
נריה אופן - פעיל ציבורי ויוזם אירוע ה'סיבוב שערים', חבר מועצת תנועת דרך חיים
הרב יהושע הס - יו"ר תנועת דרך חיים
צבי סוכות - פעיל ימין, לשעבר חבר מועצת תנועת דרך חיים וחבר כנסת מטעם מפלגת הציונות הדתית בכנסת ה-25
אלחנן גרונר - עיתונאי ומייסד אתר הקול היהודי.
דוב מורל - פעיל לשעבר בנוער הגבעות וראש אגף ליברלים במפלגת מרצ
הרב מנחם בן שחר - פעיל ימין, ר"מ בישיבת חומש, ממייסדי מאחז גבעת רונן
לקריאה נוספת

קובי חפץ וליאת כהן, עד רדת מחשכי תהום: מחקר על ישיבת עוד יוסף חי וכוונותיה כלפי חברה הישראלית, הוצאת דרור לנפש, 2013
הערות שוליים

↑  יהושע בריינר‏, המדינה מודה: התקצוב לישיבה ביצהר הופסק בשל תג מחיר, באתר וואלה, 17 במאי 2011
↑  חיים לוינסון, המנהל האזרחי חילק צו לחידוש הריסת ישיבת "עוד יוסף חי" ביצהר, באתר הארץ, 9 במאי 2010
↑
↑  רועי שרון, תלמיד ישיבה מיצהר שיגר קסאם לכיוון כפר ערבי, באתר nrg
↑  אביעד גליקמן, הלכות הריגת גוי: נסגר התיק בפרשת תורת המלך, באתר ynet, 28 במאי 2012
↑  חיים לוינסון ועמוס הראל, השב"כ: להפסיק את תקצוב ישיבת "עוד יוסף חי", באתר הארץ, 27 בספטמבר 2011
↑  יואב זיתון, צה"ל השתלט על הישיבה הקיצונית ביצהר, באתר ynet, 11 באפריל 2014
↑  https://www.inn.co.il/news/457427
↑  New UK sanctions target illegal outposts and organisations supporting extremist Israeli settlers in the West Bank, ‏15/10/24
↑  על הרב הלל ליברמן באתר "לעד" של המוסד לביטוח לאומי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311515005171  VIAF: 150634258   WorldCat (עם VIAF): 150634258
אסטבן צ'אבס

| --- | --- |

צ'אבס בוואלטה אספנייה 2015
 לידה:  17 בינואר 1990 (בן 35) בוגוטה, קולומביה קולומביה
 כינוי:  צ'אביטו
 גובה:  164 ס״מ 
 משקל:  54 ק"ג 
 תחום:  כביש
 התמחות:  טיפוס
 קבוצה נוכחית:  EF Education–EasyPost
 קבוצות עבר:  קבוצת בייקאקסצ'יינג' (2013–2021)  
 הישגי שיא:  ג'ירו די לומברדיה (2016)   2 קטעים בוואלטה אספנייה (2015)   3 קטעים בג'ירו ד'איטליה (2016, 2018, 2019)   מקום 2 בג'ירו ד'איטליה 2016   מקום 3 בוואלטה אספנייה 2016  
 
ז'והאן אסטבן צ'אבס רוביו (בספרדית: Jhoan Esteban Chaves Rubio; נולד ב-17 בינואר 1990) הוא רוכב אופני כביש קולומביאני בקבוצת EF Education–EasyPost. לצ'אבס ניצחון במונומנט ג'ירו די לומברדיה, בשנת 2016. בנוסף לכך סיים שלישי בוואלטה אספניה 2016 ושני בג'ירו ד'איטליה 2016.
קריירה > קבוצת קולומביה (2009 - 2013)

צ'אבס הצטרף לקבוצת קולומביה בשנת 2009, בשנת 2011 הוא ניצח את הטור דה ל'אווניר. בשנת 2012, הוא ניצח את הקטע החמישי בוואלטה של בורגוס וסיים במקום השלישי הכללי. הוא סיים שישי באליפות העולם עד גיל 23.
קריירה > מיצ'לטון - סקוט (2014 - 2021) > 2014: השתתפות ראשונה בגרנד טור

צ'אבס הצטרף לקבוצת אוריקה - גרין אדג' (כיום נקראת מיצ'לטון - סקוט). הוא ניצח את הקטע השישי בטור של קליפורניה, וסיים במקום השביעי הכללי. הוא ניצח את הקטע השמיני בטור דה סוויס, אחרי שהקדים את רומן קרויזגר ואת באוקה מולמה בשלוש שניות. הוא השתתף לראשונה בגרנד טור, כאשר נבחר לוואלטה אספנייה וסיים במקום ה-41 הכללי. צ'אבס סיים שלישי בטור של בייג'ינג', וניצח את קטגוריית המאיצים במרוץ.