stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לחיי הערבה
דמויות > אורחים

סופי צדקה :
דודה סטלה: דודתו של צירלר. מורישה לו מטע תפוחים.
מגישת חדשות בחלומה של הדסה.
גילה מונשיין: מתקשרת.
שושנה אלפוני.
דודה צילה.
סופי צדקה (בתפקיד עצמה).
גברת שאולי.
מינה צומח: מגישת "חדשות הגבעה".
ליאת אחירון :
עורכת דין: מימשה את צוואתה של דודה סטלה. התחזתה למוישיק הקיבוצניק.
שרה.
גילה שולץ: ראש מועצת גבעת פדידה. מנהלת רומן עם צירלר.
פליציה: דוגמנית ששוכרת את החדר של אושר. נכנסה כשותפה בבית הקפה של אושר.
יונה/יונית: נציגת מכירות. יצאה עם צירלר בעבר.
מיקי גבע :
מוישיק.
מגיש "בשידור חוקר".
יהודה המכבי.
מאוריצו הקוסם.
שרלי: המורה לנהיגה של דקל.
אלימלך נחשון: שוטר שחוקר את חטיפתה של הדסה.
רס"ר ישועה.
אשכול כהן: אחיה הקטן של מנוחה. השתחרר מבית הסוהר לאחר 15 שנים. מנהל ירקנייה. יצא עם שלומית.
בדוסה: מנהל מכולת.
מוטי בונדוש: קבלן.
אביב גפן.
סיון ששון :
שוטרת מושחתת.
אשבול: חברה של דקל. מתגלה כסוכנת סמויה.
רחלי: אחותה הגדולה של הדסה. שופטת בתחרות הסוכות.
טל מוסרי :
סבתא. אמן של הדסה ורחלי.
עודד מנשה :
מתתיהו הכהן.
חזי פרפרי: שחיין.
חיים צפניה: כדורגלן בית"ר גבעת פדידה.
שרון דוראני :
בוחנת באודישן ל"חזאי נולד".
המנחה של "משפחה מספר 1".
רודריגו גונזלס:
פיני: הטסטר של דקל.
ליצן מזמר.
קובי מחט :
חסר בית בפארק.
דוב קדמון: כתב שטח ב"חדשות גבעת פדידה".
תום אבני :
קצין בחיל האוויר.
דנה מרמור :
קצינה בחיל האוויר.
אורי חזקיה:
שומר בש.ג.
סוהר בבית הסוהר.
טל מוסרי :
גדעון: מנהל הבנק של שלמה.
הערות שוליים

1 2  לחיי הערבה, באתר www.ishim.co.il
1 2  לחיי הערבה לצפייה ישירה - כל הפרקים, כל העונות, באתר ביגי BIGI TV
↑  רועי רוזן, לחיי הערבה - ראש השנה, באתר X
↑  רועי רוזן, לחיי הערבה - סוכות, באתר X
↑  רועי רוזן, לחיי הערבה - חנוכה, באתר X
↑  רועי רוזן, לחיי הערבה - שבועות, באתר X
↑  רועי רוזן, לחיי הערבה - ט"ו בשבט, באתר X
ביני אשכנזי

| --- | --- |

 לידה:  14 בפברואר 1986 (בן 39)
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  עיתונאי
 מעסיק:  וואלה
 סוג כתב:  כתב משפטי
 תחום סיקור:  משפטים
ביני (בנימין) אשכנזי (נולד ב-14 בפברואר 1986) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש כתב המשפט של אתר החדשות וואלה.
ביוגרפיה

אשכנזי גדל בירושלים ולמד בישיבה התיכונית נעם, בישיבת ההסדר נתיבות ובישיבת מעלה גלבוע. בשירותו בצה"ל שימש כמש"ק הוראה בקורס "נתיב" במסגרת חיל החינוך והנוער. לאשכנזי תואר ראשון ושני מחקרי במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, והוא עורך דין שהתמחה במחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה.
את דרכו בעיתונות החל כשגוייס לשמש כעורך דין בצוות ההקמה של תאגיד השידור הישראלי. לאחר מכן עבר לשמש כתב המשפט של העיתון TheMarker. תחקיר של אשכנזי שפורסם בעיתון עסק במינוי שופטים, ופרוטוקולים מדיוני הוועדה לבחירת שופטים שנחשפו בתחקיר העידו על מעורבותו של איתמר בן גביר בתהליך המינוי של שופטים. תחקיר נוסף של אשכנזי חשף כי פרקליטות המדינה הציעה לחבר הכנסת חיים כץ הסדר מותנה בתמורה לפרישה מהחיים הפוליטיים ומבלי שיושת עליו קלון. בשנת 2021 עבר למקור ראשון, שם חשף את תמלילי החקירה בפרשת "קריסת חניון הברזל" באתר של חברת דניה סיבוס והעלה תהיות לגבי החלטת הפרקליטות שלא להגיש כתבי אישום בפרשה. עוד חשף לאחר אסון הר מירון מסמכים פנימיים מהם עלה חשש שוועדת החמישה לא טיפלה כראוי בסוגיית סילוק הפולשים והמבנים המסוכנים והבלתי חוקיים שבהר מירון. בשנת 2022 עבר לאתר וואלה. תחקיר שלו עסק בהמשך האפליה של בנות ממוצא מזרחי בבית הספר בית יעקב "נווה בית שבע" בירושלים. עם תחילת העדויות בפרשת הצוללות חשף אשכנזי את תמלילי החקירה של שייקה ברקת, העד הראשון בתיק ומי שהוחלף על ידי מיקי גנור בתיווך בין המספנות למערכת הביטחון הישראלית.
אשכנזי לימד מגמת רדיו בבתי ספר וחט"בים, דוקטורנט למשפטים באוניברסיטת רייכמן, מרצה למשפטים במסלול האקדמי המכללה למינהל ומלמד תקשורת. נשוי ואב לילד.
הערות שוליים

↑  הכתב הסרוג מתבייש: לא אלך עם כיפה בזמן הקרוב, באתר כיפה, ‏2023-06-26
↑   ביני אשכנזי, מאכערים, פוליטיקה והלבנת ציונים: כך ממנים שופט בישראל, באתר TheMarker‏, 5 בפברואר 2020
↑   ביני אשכנזי, השחיתות משתלמת? הדיל המוזר שהפרקליטות מציעה לחיים כץ, באתר TheMarker‏, 16 באוגוסט 2020
↑  מינוי העיתונאי ביני אשכנזי לכתב "מקור ראשון" מעורר סערה, באתר ערוץ 7
↑    ביני אשכנזי, ‏השאלות שעולות מתמלילי החקירה של אסון קריסת חניון הברזל, בעיתון מקור ראשון, 11 בפברואר 2021
↑    ביני אשכנזי, ‏המסמכים מעידים: בניגוד להסכמות בבג"ץ, לא ננקטו צעדים שהיה בכוחם למנוע את אסון מירון, בעיתון מקור ראשון, 6 ביוני 2021
↑  ביני אשכנזי‏, הפרדה עדתית בירושלים? תלמידות ממוצא ספרדי למדו בנפרד מתלמידות ממוצא אשכנזי, באתר וואלה, 28 בדצמבר 2022
↑  ביני אשכנזי‏, לקראת נקודת שיא: תמלילי החקירה של עד המפתח בתיק הצוללות נחשפים, באתר וואלה, 8 ביוני 2023
↑  בנימין אשכנזי, באתר אוניברסיטת רייכמן
ישיבת עטרת ירושלים

| --- | --- |


חזית בניין הישיבה, לכיוון רחוב הגיא
 Zionist organization
 השתייכות:  ציונות דתית, ישיבות הקו
 תקופת הפעילות:  ה'תשמ"ב–הווה
 בעלי תפקידים
 נשיא:  הרב שלמה אבינר
 ראש הישיבה גבוהה:  הרב אבישי צרויה, הרב אביב צוברי
 תלמידים
 :  כ-120 תלמידים
 מיקום
 מיקום:  הרובע המוסלמי, העיר העתיקה, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′47″N 35°13′57″E﻿ / ﻿31.779706°N 35.23239°E﻿ / 31.779706; 35.23239
  (למפת ירושלים העתיקה מוגדלת) ישיבת עטרת ירושלים(למפת ירושלים העתיקה רגילה) ישיבת עטרת ירושלים(למפת ירושלים רגילה) ישיבת עטרת ירושלים(למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת עטרת ירושלים
הכניסה ל"בית הכנסת איגוד לוחמי ירושלים"
ישיבת עטרת ירושלים (בעבר ישיבת עטרת כהנים ורבים ממשיכים להשתמש בשם זה) היא ישיבה גבוהה בראשות הרב אבישי צרויה והרב אביב צוברי, ובנשיאות הרב שלמה אבינר הממוקמת ברחוב הגיא שברובע המוסלמי בעיר העתיקה, ירושלים.
בבניין הישיבה שוכן "בית הכנסת איגוד לוחמי ירושלים". ליד הישיבה פועלת גם המכינה הקדם צבאית "עטרת ירושלים".
היסטוריה

ישיבת עטרת כהנים הוקמה בשנת 1983 כחלק מפעילות עמותת עטרת כהנים ליישוב יהודים ברובע המוסלמי, במבנה ששימש בעבר את ישיבת תורת חיים, ונעזב בעקבות מאורעות תרפ"ט, ובאופן סופי במאורעות תרצ"ו. בראש הישיבה הועמד מראשיתה הרב שלמה אבינר. הישיבה היא אחת מישיבות הקו ונוקטת בקו ממלכתי. בסביבות שנת 1991 הופרדה הישיבה מעמותת עטרת כהנים, כדי להפריד בין לימוד התורה ובין פעילות הרכישה, ושמה שונה לישיבת "עטרת ירושלים".
אופי הישיבה

בישיבה לומדים רוב היום גמרא בעיון. כמו כן מושם דגש על לימודי אמונה ומחשבת ישראל והרב אבינר מוסר שיעורים כלליים בכתבי הראי"ה פעמיים בשבוע, שיעור בפרשת השבוע וכן שיחות צהריים מדי יום בנושאים שונים. הישיבה הייתה מהישיבות הראשונות שפתחו שיעור עבור בוגרי צבא, בסוף שנות השמונים של המאה ה-20.
בישיבה לומדים כ-120 תלמידים ואברכים. היא מוציאה ירחון בשם עיטורי ירושלים (נקרא בעבר עיטורי כהנים), שבו מופיעות תשובות של הרב אבינר במגוון נושאים ומאמרים של רבני הישיבה ותלמידיה, כמו גם כתבים של הרב צבי יהודה הכהן קוק וסיפורים עליו. הישיבה עורכת כנסים תורניים בחול המועד סוכות ופסח. בעבר התמקדו הכנסים בסוגיות הקשורות למקדש, אולם כיום הם עוסקים בעיקר בנושאים אחרים העומדים על סדר היום.
בשנת תשפ"א פרש הרב אבינר מראשות הישיבה ומונה לנשיא הישיבה, והרבנים אבישי צרויה ואביב צוברי מונו לראשי הישיבה.
הישיבה פועלת בשיתוף פעולה עם עמותת עטרת כהנים ליישוב יהודים ברובע המוסלמי, המכונה בישיבה "הרובע היהודי המתחדש". תלמידי הישיבה נוהגים להתפלל בשבת תפילת מנחה ליד הכותל הקטן ומשתתפים במבצעי אכלוס של בתים שנקנו על ידי העמותה. ארבעה מתלמידיה נרצחו וכמה נפצעו על רקע לאומני באירועי טרור באזור.
בין הרבנים כיום ובעבר: הרב אביחי רונצקי, הרב עמיאל שטרנברג, הרב מרדכי שטרנברג, הרב יוסף קלנר, הרב אליהו מאלי, הרב חיים אביהו שוורץ, הרב מנחם פרומן, הרב אייל קרים, הרב מנחם בורשטין והרב בנימין אלון, הרב אורי שרקי ועוד.
הישיבה קשורה למדרשת ראשית ירושלים, העוסקת בהנחלת מורשתה של ירושלים בציבור, וכן למכינה קדם צבאית עטרת ירושלים, שהקים הרב אייל קרים, כיום הרב הצבאי הראשי.
הישיבה מחנכת לשירות בצה"ל והתלמידים בה מתגייסים לשירות צבאי במסגרת מסלול הסדר מרכז או לשירות מלא. בין בוגריה קציני צבא רבים ובהם הבכירים: אופק בוכריס, נוחי מנדל, רועי לוי, ואייל אסרף.
"בית הכנסת איגוד לוחמי ירושלים"

תקופה קצרה לאחר מלחמת ששת הימים, גילה מרדכי קופ ראש "איגוד לוחמי ירושלים" את בית הכנסת תורת חיים ברובע המוסלמי של העיר העתיקה, היחיד ששרד גם במהלך שנות השלטון הירדני. האיגוד הקים במקום את "בית הכנסת איגוד לוחמי ירושלים". גם לאחר הקמת ישיבת עטרת ירושלים במתחם, בית הכנסת ממשיך לפעול במקביל לישיבה.
לקריאה נוספת

שבתי זכריה 90 שנות היסטוריה יהודית ברובע המוסלמי בירושלים העתיקה : מישיבת "תורת חיים" הכללית עד בית הכנסת של "איגוד לוחמי ירושלים בעיר העתיקה", / ירושלים : איגוד לוחמי ירושלים בעיר העתיקה. מהדורה שלישית ומורחבת תשמ"ג -1982.
הערות שוליים

↑  בניגוד לשמועה נפוצה, בישיבה נלמדות מסכתות הגמרא הישיבתיות הרגילות, ללא התמקדות בעניינים הקשורים בבניין בית המקדש.
↑  גיא עזרא, ‏הרב אבינר פורש מראשות ישיבת 'עטרת ירושלים', באתר "סרוגים", 8 ביולי 2021
↑    גדעון דוקוב, ‏העברת המקל: "יש עניין בזקנה, אבל יש עניין גם בגמישות ובצעירות", בעיתון מקור ראשון, 16 בנובמבר 2021
↑  עיריית ירושלים
| אתרי הרובע המוסלמי |
| --- | --- | --- |
| שכונות | באב אל חוטה |  |
| רחובות ושערים | שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • הקארדו (ירושלים) • רחוב השלשלת • ויה דולורוזה (רחוב) • רחוב הגיא • רחוב שער האריות • שער השלשלת • שער הכותנה • שער הברזל |  |
| אתרים ארכיאולגיים | מערת צדקיהו • בריכת הסטרותיון • קשת וילסון • מנהרות הכותל • שער וורן • בריכות הצאן |  |
| אתרים מוסלמיים | רבאט אל-מנצורי • מסגד הצריח האדום • רבאט אל-בציר • ספריית ח'אלדיה • ספריית אל-בודיירי • אל-מדרסה א-תנכיזיה |  |
| אתרים נוצריים | ויה דולורוזה • קפלת ההלקאה • קפלת ההרשעה וכפיית הצלב • מנזר האחיות ציון (העיר העתיקה) • כנסיית סנטה אנה • האכסניה האוסטרית • אכסניית סנט פאולוס • כנסיית גבירתנו הדואבת |  |
| אתרים יהודיים | הכותל הקטן • ישיבת עטרת ירושלים • בית המערבים • ישיבת אדרת אליהו • ישיבת שובו בנים • בית הכנסת ע"ש הרב גץ • בית הכנסת אוהל יצחק • ישיבת חיי עולם • ישיבת תורת חיים • בית הכנסת ציון המצוינת |  |
| מבני מגורים יהודיים | חצר רייסין • חצר גליציה • בית המערבים • מתחם שער הפרחים • בית ויטנברג • בית הצלם • חצר ראנד • בית חזון • בית דנון • חצר דיסקין |  |
| שונות | מוזיאון הכיכר הרומית • שוק הכותנה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007380327205171  ISNI: 0000 0001 1537 1064  LCCN: no89014240  VIAF: 2083151433030056420002   WorldCat (עם VIAF): 2083151433030056420002
ערבית תימנית

| --- | --- |

האזורים שבהם מדברים בערבית תימנית (כחול כהה – שפת רוב, כחול בהיר – שפת מיעוט)
 מדינות:  תימן, סומליה
 אזורים:  המזרח התיכון
 דוברים:  30,000,000+
 כתב:  אלפבית ערבי (אין כתיב אחיד)
 משפחה:  אפרו אסיאתית שמית שמית תיכונה שמית תיכונה דרומית ערבית ערבית תימנית
 לאום:  תימן
 מוסד:  לא מפוקחת על ידי אף גוף
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
ערבית תימנית (בערבית: لهجة يمنية, בתעתיק מדויק: להג'ה ימניה) היא אשכול של ניבים בשפה הערבית, אשר מדוברים בתימן. ערבית היא שפה שמית ממשפחת השפות האפרו-אסייתיות, שמקורה בחצי האי ערב. הערבית התימנית לא השתנה רבות לאורך השנים, ומזכירה בחלק ממאפייניה ערבית קלאסית.
היסטוריה

ההיסטוריה של השפה הערבית התימנית אינה ידועה לחלוטין. היא התפתחה מהשפה הערבית הקלאסית, שתפסה פופולריות בחצי האי ערב, וספציפית באזור חג'אז. ב-819, הח'ליפות העבאסית הצליחה לכבוש את תימן, ושמה שונה לשושלת הזיאדית (אנ'). השפה הרשמית בשושלת הייתה ערבית, והשפה החמיירית, שפה ילידית לאזור תימן, נכחדה במאה ה-10 לספירה בשל כיבושים אלו.
במשך העשורים, הבידוד בתימן (שנגרם גם בשל אזוריה הגאוגרפיים), הביא להתחזקות של ניבים מקומיים, ובשל כך, הערבית בתימן חולקה ל-4 ניבים שונים המפוזרים לאורך המדינה.
ניבים

נהוג לחלק את הערבית התימנית לארבעה ניבים, שלכל אחד מהם פונולוגיה ואוצר מילים שונה:
ערבית חצמרית (או חדמרית) (אנ') – ניב שאותו מדברים החצמרים, שבט ערבי שאנשיו היו ממקימי חצרמוות. בין 800 לפנה"ס עד 600 לספירה, החצמרים דיברו בשפה החצרמותית, אך כיום הם מדברים בערבית בעלת ניב ייחודי למרכז תימן ולקהילת החצמרים המונה 5.1 מיליון איש.
ערבית צנעאנית (אנ') – ניב שאותו מדברים בבירת תימן, צנעא, ובסביבתה. הניב מובדל משאר השפות בהגיית האותיות ג' וק'. מדובר בניב הנפוץ ביותר בתימן, שאותו דוברים כ-13 מיליון איש.
ערבית תעזית-עדנית (אנ') – ניב שאותו מדברים בעיר תעז ובעיר הנמל עדן, ומכאן שמו. ישנם הבדלים פונולוגיים, בעיקר באותיות ק', ג' ובשימוש רב בעיצורים שיניים. את הניב דוברים כ-12 מיליון איש.
תימנית-יהודית – ניב שאותו דיברו יהודי תימן, אשר ניסו לשלב בין הערבית המקומית לבין עברית (ראו ערבית יהודית). תימנית-יהודית נכתבת באלפבית עברי וכיום דוברים אותה פחות מ-40,000 איש.
הערות שוליים

↑  As-Souq Arabic Centre | The Arabic Language: Origins, As-Souq Arabic Centre, ‏2019-03-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  sohib, The Shibam Blog: Views of Yemen: Geography and Topography, Shibam Restaurants, ‏2020-04-27 (באנגלית אמריקאית)
↑  Evi Nurus Suroiyah, Dewi Anisatuz Zakiyah, Perkembangan Bahasa Arab di Indonesia, Muhadasah: Jurnal Pendidikan Bahasa Arab 3, 2021-06-07, עמ' 60–69 doi: 10.51339/muhad.v3i1.302
↑  Sanaani Arabic, Ethnologue
↑  Arabic, Ta’izzi-Adeni, Ethnologue
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4028552-2
משולש ברמודה

גבול מוצע לאזור משולש ברמודה
משולש ברמודה הוא אזור באוקיינוס האטלנטי שצורתו משולשת, וקודקודיו הם איי ברמודה בצפון, החוף המזרחי של פלורידה במערב, ופוארטו ריקו בדרום. שטחו של המשולש כ-1,000,000 קילומטרים רבועים. המשולש הוא אזור עתיר-תחבורה, שנקשרו בו מספר תאונות, שחלק מנסיבותיהן נותרו עלומות. המפורסמת בהן היא היעלמותם של חמישה מפציצים אמריקניים בטיסת אימון שגרתית בדצמבר 1945, שנודעה כ"טיסה 19".
בעקבות התאונות נפוצו שמועות הטוענות שיש באזור כוח מסתורי הגורם להיעלמותם של כלי שיט וכלי טיס העוברים בו. בין ההסברים הפסאודו-מדעיים שהוצעו ל"תעלומה", כביכול, של משולש ברמודה, נמנו שדה מגנטי לא מוכר המושך מתכות לים, חוצנים השוכנים באזור או עיוותי זמן מדומים. משמר החופים האמריקאי ביטל את הטענות, בציינו שמספר התאונות אינו חריג בהתחשב בנפח התחבורה הימית והאווירית באזור, וכך קבע גם המדען האוסטרלי ד"ר קארל קרושצ'לניקי שחקר את הנושא.
ספרו של ברליץ

את עיקר פרסומו של "משולש ברמודה" הקנו לו תיאוריו של צ'ארלס ברליץ בספרו "משולש ברמודה" (1974). בספר מתוארים מקרי היעלמות מסתוריים רבים של ספינות ומטוסים, ובפרט היעלמותה של "טיסה 19".
מבקריו של ברליץ האשימו אותו ואת האחרים בניפוח ההיבטים ה"מסתוריים" של חלק מן המקרים, וטענתם היא כי במשולש ברמודה אין יותר "היעלמויות" באופן מסתורי מאשר בכל שטח דומה באוקיינוס. אחת הראיות לכך היא שחברת הביטוח לויד'ס אוף לונדון קבעה כי "המשולש" אינו מסוכן יותר מכל שטח אוקיינוס אחר, והיא אינה גובה תעריפי ביטוח חריגים על מעבר באזור זה. גם רשומות משמר החופים של ארצות הברית מאששות קביעה זו.
ספרו של ברליץ > "מסתרי משולש ברמודה: הפתרון"

לארי קוש, שהיה ספרן באוניברסיטת אריזונה בזמן שטיסה 19 נעלמה, התחיל להתעניין בנושא משום שסטודנטים רבים באו אליו בחיפוש אחר מידע על משולש ברמודה. הוא החל בחקירה נמרצת ונרחבת משלו, תוך שהוא בודק את הדיווחים המקוריים, ובסופו של דבר פרסם את ממצאיו ב-1975 בספר "מסתרי משולש ברמודה: הפתרון".
מחקרו של קוש גילה כמה סתירות בין תיאוריו של ברליץ לבין הצהרות של עדי ראייה ואנשים אחרים שהיו מעורבים באירועים המתוארים. הוא ציין כמה מקרים בהם ברליץ התעלם ממידע מאוחר אך רלוונטי. כך, למשל, היעלמותו של שייט היאכטות דונלד קרואוהרסט, אשר הקיף את העולם, נרשמה כתעלומה, על אף שיש ראיות שקרואוהרסט בדה את סיפור מסעו, ושיומנו מעלה חשד כבד להתאבדות. אניית-מטען אשר ברליץ מספר כי נעלמה ללא עקבות שלושה ימים לאחר שהפליגה מנמל באוקיינוס האטלנטי אמנם נעלמה, אך שלושה ימים לאחר שהפליגה מנמל באותו שם באוקיינוס השקט. קוש טוען כי אחוז גדול מהתקריות שנזקפו לחובת השפעתו המסתורית של משולש ברמודה אירעו למעשה הרחק מגבולותיו.
קוש הגיע לכמה מסקנות:
בהתחשב בכך שאזור זה הוא אחד מנתיבי השיט העמוסים ביותר בעולם, כמות האבדות היחסית אינה גדולה יותר מכל מקום אחר.
באזור בו יש סופות טרופיות לעיתים תכופות, היעלמותן של כמה ספינות לבלי הותר שריד אינה בלתי-סבירה או מסתורית; יתרה מזו, מספר ההיעלמויות הללו נופח בשל מחקר רשלני, כמו במקרים בהם היעלמותה של ספינה דווחה בעיתונות, אך מציאתה וחזרתה לנמל לא דווחו.
במקרים שאכן היו היעלמויות, ספרי "משולש ברמודה" עיוותו את נסיבות ההיעלמות: מספר הספינות אשר נעלמו במזג אוויר שקט ורגוע לכאורה לא תאם את דיווחי מזג האוויר שפורסמו בעיתונים באותם ימים.
אף על פי שספרו של קוש ייצר איזון ספקני לספרו של ברליץ, עדיין משולש ברמודה ממשיך ליצור הילה ומסתורין בקרב אנשים רבים, והוא מהווה כר פורה לספרות ולאתרים העוסקים בתעלומה.
ספרו של ברליץ > טיסה 19

האירוע הידוע ביותר ממשולש ברמודה הוא אובדנה של טיסה 19, קבוצה של חמישה מפציצים של הצי של ארצות הברית שיצאו לטיסת אימון מבסיס בפורט לודרדייל שבפלורידה ב-5 בדצמבר 1945. לפי ברליץ, היו בטיסה טייסים מנוסים שנעלמו לחלוטין לאחר שדיווחו על כמה תופעות ויזואליות משונות. יתרה מזו, ברליץ טוען שהיות שהמפציצים מדגם TBM אוונג'ר נבנו כך שיצופו למשך זמן רב, הם היו צריכים להתגלות ביום המחרת בהתחשב בכך שדווח על ים שקט. אולם, לא זו בלבד שהמפציצים לא נמצאו, גם מטוס חיפוש והצלה של הצי שנשלח בעקבותיהם אבד לבלי שוב. כדי להוסיף על המסתורין, בדיווח של הצי על התקרית נרשם כי התאונה נגרמה מ"סיבות או גורמים בלתי-ידועים".
בתיאור של ברליץ ישנן כמה טעויות וכמה פרטים חשובים הושמטו ממנו. טיסה 19 יצאה בשעה 14:10. הייתה זו טיסת אימונים: כל הטייסים, למעט המפקד, היו מתלמדים. ניכר כי המפקד התבלבל בשלב מוקדם של הטיסה. בשיחת אלחוט ציין המפקד כי המצפנים שלו אינם פועלים וכי הם טסים מעל קבוצת איים קטנה - הם הניחו כי אלה איי פלורידה קיז, מה שגרם להם לחשוב שהם סטו מאוד מנתיבם והיו הרחק ממערב ליעדם. שיחזור מאוחר הראה שהאיים האלה היו, קרוב לוודאי, מטרת ההפצצה שלהם, הרחק ממזרח לפלורידה קיז. אך המפקד, אשר חשב שהוא ממערב ומדרום לפלורידה, ניווט את המטס עוד יותר צפונה. בינתיים החמירו תנאי מזג האוויר, וקשר האלחוט הפך מקוטע. הטייסת הייתה, למעשה, בלב ים הרחק ממזרח לחצי האי פלורידה. הקשר האחרון עם טיסה 19 נשמע בשעה 18:20, כאשר הדלק במטוסים כבר הלך ואזל. הטייסים הסכימו ביניהם מראש שכולם ינחתו יחדיו נחיתת-אונס בלב הים הסוער כאשר הדלק יאזל באחד המטוסים.
ב-17:50 הצליחו בבסיס לאתר את מיקום המטוסים ממזרח לחופי פלורידה המרכזית, אך לא ניתן היה להשיג את הטייסים בקשר ולהעביר להם מידע זה. מטוס כבד נשלח מיד לעזור למטוסים לנווט בחזרה, ועוד שני מטוסים הצטרפו מאוחר יותר לחיפוש. בינתיים ירדה החשיכה, ומזג האוויר לא השתפר. החיפוש אחר ניצולים מטיסה 19 המשיך כל אותו לילה וכל יום המחרת, ללא הועיל. אך אין כל פלא בכך: למטוסים לא היה סיכוי רב לשרוד נחיתה בים סוער. מטוס החיפוש שאבד היה אחד משני מטוסי מרטין מארינר אשר נשלחו לאזור החיפושים. שמו של המארינר נודע לשימצה כ"פצצה מעופפת" או "מכל גז מעופף", וכמעט ודאי שהתפוצץ באוויר. צוותה של אניית-סוחר דיווח על פיצוץ באוויר, ועל מעבר דרך מה שהם סברו שהוא כתם שמן ושברי מטוס צפים, אף שלא משו מאומה מהים. התיאור מספק הסבר סביר לגורלו של מטוס החיפוש הנעדר. המארינר השני הגיע לאזור החיפושים בזמן.
מכאן נובע שהתמונה שצייר ברליץ, של טייסת מאוישת בטייסים מנוסים הנעלמת באחר-צהריים בהיר אחד, אינה מדויקת. הייתה זו טיסה של מתלמדים אשר נאלצה לבצע נחיתת-אונס בלב ים סוער ובלתי-מוכר בחשכת לילה. אשר לדיווח של הצי, הדו"ח המקורי תלה את האשם בתאונה בטעותו של המפקד, אך אמו לא הייתה מוכנה לשאת זאת, ומתוך התחשבות בה שונה נוסח הדו"ח.
ראו גם

מאגר העמק העגול
משולש אלסקה
הערות שוליים

↑  אסור לפספס‏, נחשפה הסיבה להיעלמויות במשולש ברמודה והיא הרבה יותר פשוטה משחשבתם, באתר וואלה, 26 ביולי 2017
↑  ירון זילברשטיין‏, מדוע אנחנו לא שומעים יותר על "תעלומת" משולש ברמודה?, באתר וואלה, 9 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283266405171  PLWABN: 9810651426405606  BnF: cb11931039r (data)  GND: 4005760-4  NKC: ph118812  VIAF: 248502627   WorldCat (עם VIAF): 248502627 
טיסה של מטוסי צבא ארצות הברית – מפציצים מדגם TBF אוונג'ר, הדומה לטיסה 19. בתמונה זו השתמשו סופרים רבים על מנת לדמות את טיסה 19 עצמה (צבא ארצות הברית).
נופל וקם (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיה
 יוצרים:  פיט הולמס
 שחקנים:  פיט הולמס 
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  24
 הפקה
 מפיקים בפועל:  פיט הולמס ג'אד אפאטו
 הפצה:  הולו, HBO Max 
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה 
 מוזיקה:  לייל וורקמן 
 שידור
 רשת שידור:  HBO
 רשת שידור בישראל:  HOT HBO, HOT VOD   Yes Oh, סלקום tv
 תקופת שידור מקורית:  19 בפברואר 2017 – 10 במרץ 2019
 קישורים חיצוניים
 www.hbo.com/crashing
 דף התוכנית ב-IMDb
 
"נופל וקם" או "קראשינג" (באנגלית: Crashing) היא סדרת קומדיה אמריקאית, המשודרת ברשת HBO. הסדרה נוצרה על ידי פיט הולמס שמככב בתור עצמו בסדרה. הולמס גם מפיק את הסדרה יחד עם ג'אד אפאטו, אשר גם מביים חלק מהפרקים. העלילה מתרחשת בניו יורק והיא סביב פיט הולמס, קומיקאי בשנות ה-30 לחייו שנפרד מאשתו ומנסה להשתלב בסצנת הסטנד-אפ הניו-יורקית. נכון ל-2019 שודרו 3 עונות של הסדרה.
העונה הראשונה כללה שמונה פרקים ועלתה לשידור ב-19 בפברואר 2017. גם העונה השנייה כללה שמונה פרקים ועלתה לשידור ב-14 בינואר 2018. העונה השלישית עלתה לשידור ב-20 בינואר 2019.
ב-8 במרץ 2019 הודיע הולמס בחשבון הטוויטר שלו כי הסדרה לא צפויה לשוב לעונה רביעית. אולם כי ייתכן שהסדרה תקבל סיום הולם במסגרת סרט.
בישראל הסדרה משודרת ב-HOT בשם "קראשינג" וב-yes וסלקום tv בשם "נופל וקם".
עלילה > עלילת העונה הראשונה

עלילת הסדרה מתרכזת סביב פיט הולמס, קומיקאי כושל בשנות ה-30 המנסה לפרוץ בסצנת הסטנד-אפ הניו יורקית. פיט מגלה שאשתו ג'סיקה בוגדת בו, נפרד ממנה וכתוצאה מכך נע בין בתים של קומיקאים שונים שאותם פוגש במקרה. הוא מתחבר עם ארטי לאנג, קומיקאי ותיק שמכור לסמים ולאלכוהול. פיט מנסה להיעזר בארטי כדי לקדם את הקריירה ולעזור לו להיגמל מסמים. פיט הוא נוצרי מאמין אשר מפחד לצאת כנגד הדת ולחטוא. פיט מחלק פרסומות למועדון קטן בניו יורק בתמורה לאפשרות להופיע במועדון. כדי להרוויח כסף פיט מופיע כמחמם קהל בתוכניות בידור. פיט מתמודד גם עם הבגידה של אשתו ג'סיקה שעוזבת אותו לטובת ליף, אדם רוחני שעובד כמורה לאומנות. במהלך העונה פיט מנסה להתמודד עם הפרידה מג'סיקה ומתקשה לקדם את קריירת הסטנד-אפ שלו.
עלילה > עלילת העונה השנייה

בעונה השנייה פיט גר אצל ליף שנפרד מג'סיקה ומשמש כמדריך הרוחני שלו. במקביל לסטנד-אפ פיט נאלץ לעבוד בגלידרייה. פיט פוגש את אלי ריסן, קומיקאית צעירה ומצליחה שמגיעה להופיע במועדון שפיט מופיע בו. הם מתחברים ובמהלך העונה הופכים לזוג. בו בזמן, פיט נחשף לסצנת הסטנד-אפ האלטרנטיבית והקריירה שלו מתחילה לפרוח. לקראת סוף העונה פיט ואלי מנסים את סטנד-אפ המכללות ומופיעים בפני סטודנטים. פיט חווה הצלחה גדולה יותר מאלי ומערכת היחסים שלהם מתחילה להתערער. בפרק הסיום, פיט ואלי מתחרים בקרב "צלייה" בו הם צוחקים אחד על השני. פיט מנצח את אלי ומעפיל לגמר התחרות, אך גם מודיע לה על רצונו להיפרד ממנה.
עלילות העונה השלישית

פיט מופיע באירוע בבית כנסת, ובעקבות כך הוא מקיים הופעות העוסקות בנושא דת לקהל נוצרי. פיט מכיר את קייטי, בחורה פרועה והם הופכים לזוג. קייטי מעודדת את פיט ללכת אחר חלומותיו. היא מכירה את הוריו, אך מביעה מורת רוח מהקשר הידידותי של פיט עם אלי ריסן. היא מתפרצת כלפיו ופיט מחליט להיפרד ממנה. פיט מפסיק לקיים עולמות לקהל אדוק דתית, לאחר שמפוטר במהלך סבב הופעות, לאחר שדיבר על נושאים שפוגעים באמונה הדתית. ברצף של טעויות הוא נבחר לשמש כמופע החימום של ג'ון מולייני. בפרק האחרון הוא נראה יוצא עם אלי ריסן.
דמויות ושחקנים

| דמות | שחקן | תיאור הדמות |
| --- | --- | --- |
| פיט הולמס | פיט הולמס | מגלם את עצמו. קומיקאי גרוש צעיר ונוצרי מאמין, המנסה להצליח בסצנת הסטנד-אפ הניו-יורקית. |
| ארטי לאנג | ארטי לאנג | מגלם את עצמו. קומיקאי ידוע, שפיט גר אצלו בעונה הראשונה. פיט מנסה לעזור לו בתהליך הגמילה מסמים. |
| ג'סיקה | לורן לפקוס | מגלמת את ג'סיקה. גרושתו של פיט. |
| ליף | ג'ורג בסיל | מגלם את ליף. המאהב ההיפסטר של ג'סיקה. בתחילת העונה השנייה פיט גר אצלו בבית. |
| אלי ריסן | ג'יימי לי | מגלמת את אלי ריסן. קומיקאית צעירה שיוצאת עם פיט. (עונות 3-2) |
| קאט (קייטי) | מדליין וויז | מגלמת את קאט, בת זוגו של פיט בעונה השלישית. |
| מנחם מנדל | מודי רוזנפלד | מגלם את מנחם מנדל. |
דמויות ושחקנים > דמויות אורחות

טי ג'יי מילר - בתפקיד עצמו (עונה 1, פרק 6)
שרה סילברמן - בתפקיד עצמה (עונה 1, פרק 7)
ג'ון מולייני - בתפקיד עצמו (עונה 3, פרק 8)
ביקורות

בסך הכל, העונה הראשונה והשנייה קיבלו ביקורות טובות. לפי אתר Metacritic העונה הראשונה קיבלה ציון ממוצע של73% ואילו לפי אתר Rotten Tomatoes העונה הראשונה קיבלה מטעם המבקרים ציון ממוצע של 90% . מטעם הצופים קיבלה העונה הראשונה ציון ממוצע של 82% נכון לאפריל 2018. לפי Rotten Tomatoes, העונה השנייה קיבלה מטעם הקהל ציון ממוצע של 92% נכון למאי 2018. במסד הנתונים הקולנועיים IMDb הסדרה קיבלה ציון ממוצע של 7.4 מתוך 10.
הערות שוליים

↑  Crashing Reviews - Metacritic, metacritic
↑  CRASHING: SEASON 1, rotten tomatoes
↑  CRASHING: SEASON 2, Rotten Tomatoes
↑  Crashing, IMDB
זומזום

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיית מצבים
 יוצרים:  עופר קניספל   חגית ביליה
 כותבים:  עופר קניספל
 בימוי:  רני סער
 שחקנים:  לירון כרקוקלי   יהלי סער   ידין גולדמן   הגר טישמן  טלי אורן   אבי טרמין
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  40
 הפקה
 מפיק:  אבי גוהר
 מפיקים בפועל:  סיגל פרבר
 חברת הפקה:  נגה תקשורת
 עורכים:  דורי טפר
 מוזיקה:  דני רייכנטל
 אורך פרק:  כ-26 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes הטלוויזיה בלוויין, ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  קיץ 2005 – 2006
שחקני הסדרה "זומזום", מימין לשמאל: חמו (אבי טרמין), מורן (ידין גולדמן), גילי (לירון כרקוקלי), רוני (הגר טישמן), דנה (טלי אורן) ושרון (יהלי סער)
זוּמזוּם הייתה קומדיית מצבים ישראלית, המיועדת לילדים ונוער, ששודרה בערוץ הילדים ב-yes בין השנים 2005-2006.
תקציר העלילה

העלילה סובבת סביב מאחורי הקלעים של זומזום, תוכנית בהנחיית ארבעה ילדים: גילי (לירון כרקוקלי), שרון (יהלי סער), מורן (ידין גולדמן) ורוני (הגר טישמן). הפרקים עוסקים בכתיבת המערכונים, תיאור מצבים קומיים של השחקנים בסדרה והמעולל באולפנים. מדי פעם מופיעים כקטעי מעבר הקטעים של התוכנית "זומזום" בעצמה.