stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דקה (כתב עת)
היסטוריה

כתב העת נולד בעקבות מסע שערכו עורכיו - בעז יניב, ערן צלגוב ורוני הירש - ברחבי ישראל, תחת השם "ינשוף האבן" (על פי שיר מאת רועי ארד), על מנת להביא את השירה לקהלים חדשים. מגמה זו מתבטאת גם בשאיפתם המוצהרת של העורכים "להחזיר לשירה את הקרנבלי, את האנרגיה של הרוק, הקסם שבכישוף, ואל הדיבור ברחוב". מסיבות אלה מתומחר כתב העת במחיר עלות והעורכים שמים דגש על הקראות פומביות ואירועים ברחבי הארץ. גם אם החבורה הדגישה בהתחלת דרכה, שהם מהווים אלטרנטיבה להגמוניה התל אביבית, הרי שאין הם רואים בעצמם פריפריה שונה מכל תנועה/קבוצה פואטית אחרת. לדרכם, כל שירה היא תמיד פריפריה. ולכן יש לנסות דרכה לאתגר את המרכז המדושן והמנומנם. חברי הקבוצה אף מדגישים את הקשר הבל ינותק בין הפואטי לפוליטי בפעילותם בתחום השירה ומחוצה לה.
בין גליונותיו של כתב העת פורסמו שירים ותרגומים של משוררים צעירים וותיקים יותר, בהם רמי סערי, זלי גורביץ', חביבה פדיה, אלמוג בהר, נוית בראל, ליאת קפלן, אדמיאל קוסמן, טל ניצן, גיורא לשם, מירון ח. איזקסון ושירה סתיו, לצד שיריהם של העורכים. שירים ומאמרים מתוך כתב העת תורגמו לאנגלית, לספרדית, לערבית ולהינדית ופורסמו בארצות הברית, ארגנטינה, הודו, לבנון, מצריים וספרד.
גיליון מספר 3, יצא במרץ 2008.
בחורף 2008 יצאו עורכי כתב העת למסע הופעות תחת הכותרת "ערב טרנסטקסטואלי", הלקוחה משירו של ערן צלגוב שטרם פורסם. בהופעות שולבו שבבי שירים של שלושת העורכים בצלילי גיטרה בסגנון רוק פסיכדלי ורוק מתקדם פרי יצירתו של אבינועם שטרנהיים, המוכר כגיטריסט של להקת לבנון. הדיסק שיצא בעקבות המופע במהדורה מוגבלת, צורף לחוברת השלישית, וזכה לתשבחות באתר המוזיקה השרת העיוור ובעקבותיו זכתה הקבוצה להזמנה לפסטיבל השירה השנתי במטולה 2008.
בנובמבר 2008 ראה אור גיליונו הרביעי של כתב העת וזכה לשבחים רבים מצד המבקרת יערה שחורי כבר בהשקתו הראשונית בתל אביב, ובהמשך אף הכריז מבקר השירה ידיעות אחרונות, אלי הירש על כתב העת כי "דווקא כתב העת הצנוע 'דקה' מייצג טוב מאחרים את השירה הישראלית הצעירה".
ב-1 בינואר 2009, ארבעה ימים לאחר מבצע עופרת יצוקה, חבר כתב העת "דקה" לכתבי העת מעין, אתגר, מארב, למה שלימים יכונה "גרילה תרבות", להוצאת "לצאת!" - אסופת שירה נגד המלחמה.
גיליון מספר 7, האחרון, יצא בדצמבר 2012.
ראו גם

פרדס הוצאה לאור
הערות שוליים

↑  יצא לאור הגיליון השלישי של "דקה", כתב העת לשירה, באתר גלובס, 17 במרץ 2008
↑  אלי הירש, "דרכים צדדיות", מוסף תרבות - ידיעות אחרונות, 12 בדצמבר 2008
ה'תרפ"ח

ה'תרפ"ח (5,688) ובקיצור תרפ"ח – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 בספטמבר 1927, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1928.
המולד של תשרי חל ביום שני, 16 שעות ו-271 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-300. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 4 (סימנה דיזז) במחזור השמש ה-204.
שנה זו היא שנת 1,859 לחורבן הבית, ושנת 2,239 לשטרות.
נולדו

הרב מרדכי זאב וולפסון (נפטר ה'תשע"ב)
י"ח בכסלו - מוטקה בן-פורת, לוחם פלמ"ח וצה"ל, מפקד חטיבה 9 במלחמת יום הכיפורים
ח' בטבת - הרב שמעון בעדני, ראש כולל תורה וחיים בבני ברק וזקן מועצת חכמי התורה (נפטר ה'תשפ"ג)
ט"ו בטבת - הרב חיים קניבסקי, מנהיג רוחני בולט בציבור החרדי-ליטאי, פוסק הלכה ומחבר ספרים רבים במגוון מקצועות תורניים (נפטר ה'תשפ"ב)
י"ט בטבת - הרב ישראל דן טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ (נפטר ה'תשס"ו)
ה' באדר - אריאל שרון, ראש ממשלת ישראל (נפטר ה'תשע"ד)
כ' באדר - הראשון לציון הרב מרדכי אליהו (נפטר ה'תש"ע)
י"ח בניסן - לאה רבין, רעייתו של יצחק רבין (נפטרה ה'תשס"א)
כ"א באייר - יעקב אגם, אמן ישראלי
ט"ז בסיוון - ד"ר רות וסטהיימר, סקסולוגית
נפטרו

כ' בכסלו – הרב צבי פרץ חיות
כ"ט בטבת – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי". (נולד בכ' בשבט ה'תרי"ז)
כ"ח בניסן – רבי יששכר לייב וינברג האדמו"ר מסלונים
ט"ו בסיוון – הרב שמואל חיים לנדוי (שח"ל) ממייסדי הפועל המזרחי
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
היסטוריה של עם ישראל
הימנוטומיה

| --- | --- |

תרשים המדגים סוגים שונים של קרום בתולים. האזורים הכהים מסמנים את האזור בו הקרום פתוח
 מיקום אנטומי:  קרום בתולים
הימנוטומיה (אנגלית: Hymenotomy) היא פרוצדורה כירורגית שמטרתה פתיחתו של קרום הבתולים. מטרתה של פרוצדורה זו היא לטפל במקרים בהם קרום בתולים אטום (Imperforate Hymen), נוקשה או לא פתוח מספיק. במקרה בו קרום הבתולים אטום לגמרי, מטרת הפתיחה היא קודם כל כדי לאפשר לדם הווסת לצאת. במקרים אחרים, כמו קרום בתולים נוקשה, נעשית פרוצדורה זו כדי לאפשר או להקל על קיום יחסי מין, שכן קיום יחסי מין וגינליים במקרה של קרום בתולים אטום או נוקשה עלול להסתיים בפציעה קשה של האזור. במקרים אחרים, יחסי המין יגרמו לאי נוחות וכאב. במקרים בהם פתח קרום הבתולים צר, פתיחת קרום הבתולים תעזור על הכנסת והוצאת טמפון ביתר קלות.
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הגט מווינה

פרשת הגט מווינה הייתה מחלוקת הלכתית בדבר כשרותו של גט, שהסעירה את העולם הרבני באירופה ואת גדולי הדור בשנים 1611–1612. המחלוקת עסקה במקרה שבו גט ניתן על תנאי והתנאי לא התקיים, אולם התנאי אינו מעוגן בגט אלא הותנה בנפרד ממנו - האם הגט התבטל מאחר שהתנאי לא התקיים, או שהתנאי שלא היה מעוגן בגט אינו מונע את קיום הגט.
סידור הגט

בשנת 1611 (ה'שע"א) חלה נער בן שש-עשרה מלבוב, יצחק וואלפיש, וקרוביה של אשתו 'בת שבע' (בת ר' שמואל וייבש תאומים) מווינה - שחששו שבמקרה וימות תזדקק אשתו לחליצה - ביקשו ממנו שייתן גט לאשתו, על תנאי שאם לא ימות ישוב ויישא אותה שנית לאישה. את הגט סידרו רבי מנוח הנדל רבה של וינה, מגדולי פוסקי הדור, ורבי יהושע פלק כץ, בעל הסמ"ע, אף הוא פוסק נודע. הגט עצמו לא היה מעוגן בתנאי, אלא ניתן ללא תנאים, כאשר ההבטחה שיישא את האישה אם יבריא ניתנה בלא קשר לגט.
לאחר זמן הבריא הבעל, אולם לאחר ריב פתאומי עם קרובי אשתו הודיעו לו הקרובים כי אינם משיאים לו שוב את בת שבע. הבעל, שנותר ללא אישה ואף ללא נכסים (את ביתו כבר נתן במתנה לאשתו לשעבר), פנה אל המהר"ם מלובלין, רבה של לבוב, וזה פסק כי לאחר שהבריא הבעל הגט אינו גט, כיוון שלא התקיים התנאי שהבטיח את קיומו (מות הבעל). לפיכך, פסק המהר"ם כי האישה עודנה נשואה לבעלה, וכדי להתגרש ממנו היא זקוקה לגט חדש.
הוויכוח ההלכתי > המחלוקת על כשרות הגט

בדבריו של המהר"ם מלובלין, שטען שהגט בטל, תמך גם רבי מרדכי יפה בעל ה"לבושים", שהיה אז זקן גדולי הדור. שניהם לחמו נגד הכשרת הגט, והמהר"ם הריץ תשובות לגאונים רבים כדי להוכיח את דעתו. כמה רבנים נטו לצדד בדברי המהר"ם ופסקו כמותו, ביניהם רבי שמואל בן הרב פייבוש מפשמישל, רבי בנימין הדיין מפוזנא, ורבי שמשון ב"ר יצחק בוך (בוכנר) מלבוב, שהיה תלמיד הסמ"ע, ידיד המהר"ם מלובלין ולימים גם מחליפו של המהרש"א ברבנות אוסטראה.
לעומתם, כאשר באה השאלה אל שאר גדולי הדור, פסקו כמעט כולם כי הגט נותר בתוקפו. בראש מחנה מכשירי הגט עמד בעל הסמ"ע, היחידי ממסדרי הגט שהיה עדיין בחיים (רבי מנוח נפטר זמן קצר לאחר סידור הגט), ובדעתו תמכו גדולי פוסקי הדור בפולין - המהרש"א, רבי יואל סירקיש בעל ספר הב"ח, רבי בנימין אהרן סלניק בעל משאת בנימין, רבי שמואל מפיורדא בעל בית שמואל, רבי שלמה אפרים מלונטשיץ בעל כלי יקר, תלמיד המהרש"ל רבי פייבוש מקראקא (שבנו נמנה עם האוסרים), ועוד רבנים רבים.
סיום המחלוקת

ועד ארבע ארצות, הגוף המרכזי של יהודי פולין, התכנס לדון בשאלת הגט מווינה ביריד שנערך בעיר ירוסלב בשנת 1611 (ה'שע"א), בהשתתפות כל גדולי הדור ההוא. טרם הוועידה נפוצו שמועות שגדול תומכיו של המהר"ם, בעל ה"לבוש", שהיה מוטל אז על ערש דווי, חזר בו מדעתו; אולם בעל ה"לבוש" שיגר ממיטתו מכתב (שלושה ימים קודם פטירתו) ובו חזר ופסק כדעת המהר"ם, שהגט אינו תקף.
בדיון נכח גם המהר"ם עצמו, שעמד על דעתו בכל תוקף. למרות כל זאת, פסק הוועד כדעת רוב גדולי הדור, וקבע כי הגט שריר וקיים.
המהר"ם לא קיבל את פסיקת הוועד, והמשיך לכתוב תשובות הלכתיות להצדקת שיטתו; כתוצאה מכך התכנס בשנה הבאה ועד ארבע ארצות לדון שוב בשאלת הגט מווינה, ביריד שנערך בעיר גרמניץ בשנת 1612 (ה'שע"ב). גם בדיון זה הכריעו חכמי הוועד להתיר את הגט, אולם למרות שכל הגאונים התווכחו ארוכות עם המהר"ם נותר המהר"ם בדעתו. לאחר מכן הוצרך רבי בנימין סלניק לפרסם מכתב פומבי ובו הסכמת רבנים הפוסקים לדורות כי הגט כשר.
יש הטוענים כי פרשה זו היא שגרמה לפיטוריו של המהר"ם ממשרתו כאב"ד לבוב בידי השלטון. בלבוב גרו הסמ"ע ורבים מתלמידיו, וייתכן שהם פעלו כדי להדיח את המהר"ם ממשרתו.
ראו גם

הגט מקליווא
לקריאה נוספת

שלמה טל, "הגט מווינא", סיני עח [ג/ד] (כסלו–טבת תשל"ו), עמ' קנז–קפה, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) [=פרי חיים, תל אביב תשמ"ג, עמ' 104–142, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)].
שלמה טל, "בשאלת התאריך של הגט מווינא", סיני עו [ה/ו] (שבט–אדר תשל"ה), עמ' רנג–רנט, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) [=פרי חיים, עמ' 143–152].
יוסף בוקסבוים, "תשובת הסמ"ע בעניין הגט מוינה", בתוך: ספר הזיכרון למרן הגרי"י פרנקל זצ"ל, הוצאת מכון ירושלים, ירושלים תשנ"ב
יצחק לוין, מבוקר לערב, ירושלים תשמ"ב, עמ' 115-126.
דרמשטאדטיום

דַּרְמְשְטַאדטְיוּם (Darmstadtium) הוא יסוד מלאכותי רדיואקטיבי מקבוצת מתכות המעבר, שסמלו הכימי Ds ומספרו האטומי 110. יסוד זה הוא השביעי בסדרת היסודות העל-כבדים וה-18 בסדרת היסודות הטרנס-אורניים.
היסטוריה

הדרמשטאדטיום התגלה ב-9 בנובמבר 1994 על ידי זיגורד הופמן, פטר ארמברוסטר, גוטפריד מינצנברג וצוות המדענים שעבדו במרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים שבדרמשטאדט, גרמניה. המדענים הפציצו אטומי עופרת ביוני ניקל במאיץ חלקיקים קווי. לאחר שבוע שלם בו ספגה מטרת העופרת יותר מ-1018 יוני ניקל, נוצרו כמה אטומי 269Ds.
ניתן להפיק 269Ds ונייטרון חופשי על ידי הפצצת 208Pd ב-62Ni. תהליך כזה עשוי להביא ליצירת אטומים בודדים של היסוד. האיזוטופ מאריך-החיים ביותר, דרמשטאדטיום-281, הוא בעל זמן מחצית חיים של כ-12.7 שניות.
בתחילה הוצע לקרוא ליסוד פוליציום, מהמילה Polizei ("משטרה") בגרמנית, שכן מספרו האטומי הוא גם מספר הטלפון של המשטרה בגרמניה. שמו הנוכחי ניתן לו ב-2003, תשע שנים לאחר גילויו, על שם העיר דרמשטאדט שבה נתגלה. עד אז נקרא אונוניליום (Ununnilium), השם המערכתי של IUPAC עבור היסוד שמספרו 110.
עקב זמן מחצית החיים הקצר שלו, לדרמשטאדטיום אין שימוש פרט לצורכי מחקר מדעי.
איזוטופים של דרמשטאדטיום

| סמל | (p)‏Z | (n)‏N> אנרגיית עירור | מסה איזוטופית (u)> אנרגיית עירור | זמן מחצית חיים | ספין וזוגיות של הגרעין | שכיחות האיזוטופ (כשבר מולרי מהיסוד) | טווח השינוי הטבעי (כשבר מולרי מהיסוד) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 267Ds | ‏110 | 157 |  267.14434(39)# |  3(+6-2) µs |  9/2+# |  |  |
| 268Ds | ‏110 | 158 |  268.14380(54)# |  100# |  0+ |  |  |
| 269Ds | ‏110 | 159 |  269.14512(15)# |  230(110) µs [179(+245-66) µs] |  3/2+# |  |  |
| 270Ds | ‏110 | 160 |  270.14472(31)# |  160(100) µs [0.10(+14-4) ms] |  0+ |  |  |
|       270mDs | ‏110 |  1140(70) keV |  1140(70) keV |  10(6) ms [6.0(+82-22) ms] |  (10)(-#) |  |  |
| 271Ds | ‏110 | 161 |  271.14606(11)# |  210(170) ms |  11/2-# |  |  |
|       271mDs | ‏110 |  29(29) keV |  29(29) keV |  1.3(5) ms |  9/2+# |  |  |
| 272Ds | ‏110 | 162 |  272.14632(70)# |  1# s |  0+ |  |  |
| 273Ds | ‏110 | 163 |  273.14886(14)# |  0.17(+17-6) ms |  13/2-# |  |  |
|       273m1Ds | ‏110 |  198(20) keV |  198(20) keV |  120 ms |  3/2+# |  |  |
|       273m2Ds | ‏110 |  290(40) keV |  290(40) keV |  |  |  |  |
| 274Ds | ‏110 | 164 |  274.14949(53)# |  2# s |  0+ |  |  |
| 275Ds | ‏110 | 165 |  275.15218(48)# |  2# s |  |  |  |
| 276Ds | ‏110 | 166 |  276.15303(65)# |  5# s |  0+ |  |  |
| 277Ds | ‏110 | 167 |  277.15565(104)# |  5# s |  11/2+# |  |  |
| 278Ds | ‏110 | 168 |  278.15647(73)# |  10# s |  0+ |  |  |
| 279Ds | ‏110 | 169 |  279.15886(80)# |  0.18(+5-3) s |  |  |  |
| 280Ds | ‏110 | 170 |  280.15980(91)# |  11(6) s |  0+ |  |  |
| 281Ds | ‏110 | 171 |  281.16206(78)# |  9.6 s |  3/2+# |  |  |
ערכים המסומנים ב-# לא מחושבים ממדידות, אלא לפחות בחלקם ממגמות שיטתיות. ספינים המוקפים בסוגריים הם כאלה שהטיעונים בעדם חלשים.
דרנו

דרנו (בהונגרית: Darnó) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
היישוב היה מיושב בעבר על ידי סקסונים ונקרא דרנו סקסה.
במקום קיימת כנסייה רפורמית שנבנתה בשנת 1824 במקום כנסיית העץ הקודמת.
יהודי דרנו

יהודים חיו בדרנו בתקופות זמן שונות. החל משנת 1885 הייתה כפופה לקהילת פהרגיארמט.
בשנת 1944 גורשו ונרצחו יהודי דרנו יחד עם שאר יהודי הונגריה בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 8 |  |
| 1880 | 5 | 204 |
| 1910 | 8 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  פהרגיארמט בפנקס הקהילות הונגריה
↑  תיעוד יהודי דרנו שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת פהרגיארמט |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פהרגיארמט • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • הרמאנסג • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טיוודר • טוניוגמטולץ' • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • אוסקה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן |  |
האופרה הוולשית הלאומית

מרכז המילניום הוולשי בקארדיף, ביתה של האופרה הוולשית הלאומית
האופרה הוולשית הלאומית היא להקת אופרה נודדת, שנוסדה בקארדיף, ויילס בשנת 1943. האופרה הוולשית מרבה בסיורים בוויילס, בממלכה המאוחדת ובשאר ארצות העולם. היא מעלה יותר מ-120 אופרות חשובות בשנה ומופיעה בערים שונות בוויילס ובאנגליה לפני יותר מ-150,000 איש. מדי שנתיים מגישה להקת האופרה עונת אופרה גדולה בלונדון.
בתחילת דרכה ביצעה האופרה הוולשית אופרות בתרגום לאנגלית, אך משנות ה-70 ואילך גוברת הנטייה לשיר אופרות בשפות המקור; לא רק באיטלקית, גרמנית וצרפתית אלא גם ברוסית ובצ'כית. כתוביות באנגלית מוקרנות תוך כדי ההופעה.
רפרטואר הלהקה כולל, מראשית דרכה, תערובת של אופרות מן המקובלות ביותר ומאלה שאינן מוכרות כל כך, ביניהן מיצירותיהם של אלבן ברג, ריכרד שטראוס, לאוש יאנאצ'ק ובנג'מין בריטן. בשנת 2004 קיבלה להקת האופרה את בית הקבע הראשון בקיומה, במרכז המילניום הוולשי בקארדיף, מרכז חדש לאמנויות הבימה. להקת האופרה כוללת תזמורת ומקהלה מקצועיות (התזמורת והמקהלה של האופרה הוולשית הלאומית). התזמורת והמקהלה מופיעות מדי פעם כל אחת בפני עצמה באירועים שונים ברחבי ויילס.
מנהלים מוזיקליים

סר צ'ארלס גרובס (1961–1963)
סר ריצ'רד ארמסטרונג (1973–1986)
סר צ'ארלס מקקראס (1987–1990)
קרלו ריצי (1992–2001)
טוגאן סוחייב (2003–2004)
קרלו ריצי - (2004 - )
דרן אבאזי

| --- | --- |

 לידה:  13 בפברואר 1985 (בן 39) פרישטינה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 
דרן אבאזי (באלבנית: Dren Abazi; נולד ב-13 בפברואר 1985) הוא זמר-יוצר ומפיק מוזיקלי ממוצא אלבני.
ביוגרפיה

אף על פי שדרן אבאזי עשה את הופעת הבכורה שלו בגיל צעיר מאוד, כנגן גיטרה של להקות רוק מקומיות שונות, הוא זכה לתשומת לב ציבורית ותקשורתית כאשר שהוא הקים וייסד את להקת Zig Zag Orchestra ב-2008. הוא זכה לתהילה במהירות ב-2011 לאחר שהלחין וביצע את השיר "Ti dhe Une" עם אנייזה שהיני. השיר נהיה במהרה ללהיט באלבניה ונבחר לשיר השנה על ידי Top Channel (אנ').
ב-2014, השיר שלו, "Naten", נהיה לחלק מפסקול של הסרט נראה אותך שוטר. בנוסף, השיר זכה בפרס הלאומי KULT עבור האלבום האלבני הטוב ביותר של השנה.
דיסקוגרפיה

Welcome to Prishtina – Sansara (2003)
Afterparty – Dren Abazi & Zig Zag orchestra (2012)
הערות שוליים

↑  "Dren Abazi & Elina Duni". Koha Ditore ( Albanian Daily Newspaper ). אורכב מ-המקור ב-2016-03-04. נבדק ב-17 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Balkan Bras World". Balkan Brass World. אורכב מ-המקור ב-5 ביוני 2014. נבדק ב-12 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ti Dhe Une". Albeu ( in Albanian ). אורכב מ-המקור ב-13 בספטמבר 2017. נבדק ב-5 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ti Dhe Une". Top Channel ( in Albanian ). אורכב מ-המקור ב-13 בספטמבר 2017. נבדק ב-17 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Koha Ditore". Koha Ditore ( Albanian Daily Newspaper ). אורכב מ-המקור ב-2016-02-01. נבדק ב-5 בדצמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Telegrafi – Dren abazi". Telegrafi.com ( Kosovo Albanian Media Portal ). אורכב מ-המקור ב-1 בפברואר 2016. נבדק ב-17 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Albanian Kult Price Winner". Gazeta Express (Kosovo Albanian Daily). אורכב מ-המקור ב-2016-01-29. נבדק ב-17 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Anabel – Albanian Kult Price Winner". Anabel (in Albanian). נבדק ב-13 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
הבעיה עם אפו

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  מייקל מלמדוף
 הופק בידי:  מייקל מלמדוף מייקל ג'יי קרגיל
 תסריט:  הארי קונדבולו
 עריכה:  רבקה בלוק וקריסטן האנטלי
 מוזיקה:  אלכס פוקת דרק וויטקרה
 צילום:  לארה אקל מיגל דרייק-מקלונין
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  ערוץ "truTV"
 הקרנת בכורה:  19 בנובמבר 2017
 משך הקרנה:  49 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 דף הסרט ב־IMDb
הבעיה עם אפו (באנגלית: The Problem with Apu) הוא סרט טלוויזיה תיעודי עצמאי של הקומיקאי הארי קונדבולו.
התמה העומדת במרכז הסרט היא הייצוג הסטריאוטיפי והפוגעני לכאורה בדמותו של אפו נהספימפטילון לקהילת המהגרים מהודו בארצות הברית. הצילומים נערכו ב-2016, והסרט שודר בערוץ "truTV" ב-19 בנובמבר 2017. דיון ציבורי בעניין התנהל בעיתונות וברשתות החברתיות, ובעקבות הסרט המדבב האנק עזריה הודיע כי הוא לא יתרום עוד את קולו לדמות.
רקע

בילדותו ובהתבגרותו, הקומיקאי הארי קונדבולו ספג השראה רבה מסדרת הטלוויזיה "משפחת סימפסון" לסגנון ההומור שלו ולבחירה בקומדיה כקריירה. כבן למשפחת מהגרים מהודו, הוא העריץ את דמותו של אפו נהספימפטילון כייצוג היחיד לתרבותו בתרבות הפופולרית בארצות הברית. עם זאת, בבגרותו הוא החל להסתכל בצורה ביקורתית על הדמות והחל לראות בה ייצוג סטריאוטיפי ופוגעני של הקהילה שלו.
הביקורת הציבורית של קונדבולו כלפי הדמות הוצגה לראשונה בתוכנית הסטנד-אפ של הקומיקאי וו. קמאו בל בערוץ "FX". קונדבולו היה חלק מצוות תסריטאי התוכנית, ובמהלך אחד הדיונים הוא העלה את העניין של אפו. כשבל שמע על כך, הוא דרש מקונדבולו לכתוב קטע בנושא ולבצע אותו בעצמו בתוכנית. בפרק ששודר ב-2012, קונדבולו העלה מונולוג בן חמש דקות שהציג את הנושא. הוא תקף בחריפות את המדבב האנק עזריה, המעניק את קולו לדמותו, ותיאר אותו כ"בחור לבן שעושה רושם של בחור לבן שעושה צחוק מאבא שלי" והאשים אותו בגזענות. כמו כן, הוא יצא נגד הייצוג הכולל של דרום-אסייתים בסדרות טלוויזיה וסרטי קולנוע בעולם המערבי. לאחר שקטע זה צבר פופולריות והפך לוויראלי ברשתות החברתיות, קונדבולו החליט ליצור סרט תיעודי שיעסוק בנושא בהרחבה.
בריאיון שנערך עימו ב-2015, עזריה הכיר בהשפעה החברתית של הדמות כמקור לבריונות גזענית כלפי ילדים ממוצא דרום-אסייתי. קונדבולו פנה אליו בבקשה להתראיין לסרטו, אך עזריה סירב מחשש לעריכה מגמתית שתוציא את דבריו מהקשרם ותפגע בו ובסדרה. עם זאת, הוא הסכים לקיים דיון פתוח בנושא עם עיתונאים. השדרן טרי גרוס מתחנת הרדיו הציבורית והסטנדאפיסט בעל הפודקאסט מארק מרון הזמינו אותו לעשות כך, אך קונדבולו טען כי עזריה סירב להצעות אלו.
נושאים

בסרט, קונדבולו משוחח עם קומיקאים אמריקאים ממוצא דרום-אסייתי על השפעת דמותו של אפו על חייהם. עזיז אנסרי, קאל פן, מאוליק פאנצ'ולי, אוטקרש אמקרקר, סמרט צ'קרבארטי, סאקינה ג'פרי, אסיף מנדווי וחסן מינהאג' מספרים על אנקדוטות שונות הקשורות בנושא זה. לדברי אלו, הם נקראו בשם "אפו" או נקשרו אל שם זה ככינוי גנאי לפחות פעם אחת במהלך ילדותם. בנוסף, כמה מהם טוענים כי הם נתבקשו במהלך מבחני בד להקריא טקסט במבטא של אפו. קונדבולו משווה את הופעתו של אפו להשחרת פנים, מכיוון שאת מלאכת הדיבוב מבצע אדם לבן לו אין שום קשר למוצא הדמות.
בחלקים מן הסרט, קונדבולו מביע את הערכתו ל"משפחת סימפסון" כמוסד חתרני ותבוני מבחינה תרבותית בנוף המיינסטרים האמריקאי. לא נקבעת עמדה חד-משמעית בנוגע לסדרה, ומוצגות מגוון דעות בנוגע אליה. כך למשל, בעוד קונדבולו עצמו מציין כי הוא עוד אוהב את הסדרה על אף הבעייתיות בדמות, קאל פן טוען כי היא הדמות הרסה לו לחלוטין את הסדרה. בהתייחסותו למחלוקת זו, קונדבולו אמר כי ”עשיתי את הסרט הזה לא רק כדי לדבר על המקורות של אפו וכדי להדגיש את ההשפעה של ייצוגים כאלו במדיה, אלא גם כדי לחגוג את המגוון והמורכבות של הקהילה שלי”.
ביקורת, תגובות והשפעה

מעבר להתייחסויות אל הנושא עצמו, "הבעיה עם אפו" זכה לביקורות חיוביות מהמבקרים. אתר הסקירה "Rotten Tomatoes" העניק לסרט ציון של 89%, על פי ציון ממוצע של 8.3/10 בהתבסס על 19 ביקורות (17 "טריות" ו-2 "רקובות"). באתר הסקירה "Metacritic" הוא זכה לציון של 77, בהתבסס על 4 ביקורות.
ב-8 באפריל 2018, כחמישה חודשים לאחר שידור הסרט, צוות התסריטאים והמפיקים הגיב לנושא עם הפרק "No Good Read Goes Unpunished". בעלילה זו, מארג' מגלה כי ספר שאהבה בילדותה מכיל אלמנטים הנחשבים כפוגעניים בתרבות התקינות הפוליטית של שנות ה-2010. היא עורכת את היצירה על מנת להסיר את החלקים הבעייתיים, אך מגלה יחד עם בתה ליסה כי המסע הרגשי של הדמויות נאבד כתוצאה מכך. מעבר להרמז ברור זה, ישנה התייחסות ישירה אל הנושא בסוף הפרק באמצעות שבירת הקיר הרביעי. השתיים מנהלות דיאלוג על תרבות זו, ובזמן שהן מביטות בתמונתו של אפו ליסה מצהירה כי "משהו שהתחיל לפני עשרות שנים והיה אהוב ולא פוגע הוא עכשיו לא תקין פוליטית, מה את כבר יכולה לעשות?". מאט גריינינג, יוצר הסדרה, הגיב לכך באופן אישי לאחר מכן, והוא ביטל את הביקורת על אפו בציינו כי "אני חושב שאנחנו נמצאים בתקופה בתרבות שלנו בה אנשים אוהבים להעמיד פנים שהם נעלבים". קונדבולו הגיב לפרק זה ברשת החברתית "Twitter", שם הוא כתב כי הבחירה לשייך את הבעיה לתקינות פוליטית ולא לגזענות אכזבה אותו.
בהמשך השנה, באוקטובר, סדרת הטלוויזיה "סאות' פארק" הקדישה לנושא פרק - "הבעיה עם קקי". בפרודיה על הפולמוס הציבורי סביב דמותו של אפו והתבטאויותיה של השחקנית רוזאן בר, מר הנקי מואשם באמירות גזעניות, מיזוגניות ופוגעניות ומוגלה בשל כך מהעיירה. העיר ספרינגפילד מתוארת בציניות כמקום בו "לאנשים לא אכפת משנאה ומאי-סובלנות", ובכתוביות הסיום מופיע האשטאג הקורא לבטל את "משפחת סימפסון". פרק זה שם ללעג את תרבות התקינות הפוליטית. על אף שרבים ראו בפרק זה תמיכה בביקורת הציבורית על דמותו של אפו והתנערות מ"משפחת סימפסון", המפיקים טריי פארקר ומאט סטון הבהירו כי כוונתם הייתה דווקא לשים ללעג את אותה הביקורת.
המדבב האנק עזריה, שתרם את קולו לדמות במשך כשלושים שנים, הצהיר בריאיון בתוכנית הלילה של הקומיקאי סטיבן קולבר כי הוא מוכן לפרוש מדיבוב הדמות. לדבריו, הוא מודאג מהנזק שהסטריאוטיפים בדמות עלולים ליצור בתדמית ובחיי החברה ההודית בארצות הברית. את תגובה זו של עזריה, קונדבולו ציין לשבח. בינואר 2020, עזריה הכריז כי הוא לא ידבב עוד את הדמות. גריינינג, מצידו, הצהיר כי הדמות תישאר בסדרה. ביוני, ברקע המהומות סביב רצח ג'ורג' פלויד, צוות ההפקה אישר כי את הדמות ידבב אדם ממוצא הודי. אזריה שב על התנצלותו ב-2021 בראיון לפודקאסט של דאקס שפרד, וב-2023 הוא קיים ראיון אישי עם קנדבולו בנושא. בפועל, מאז 2017 דמותו של אפו הופיעה ברקע בלבד ולא דיברה עוד.
דקוזאורוס

| דקוזאורוס |
| --- | --- |
מודל של דקזאורוס  השוואה בין Dakosaurus maximus לאדם
תקופה
יורה עליון-קרטיקון תחתון 157–137 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: תנינאים
משפחה:: מטריורינכוסיים
סוג:: דקוזאורוס
מינים
 Dakosaurus maximus  Dakosaurus andiniensis
שם מדעי
 Dakosaurus ‏קוונשטדט, 1856

דקוזאורוס (שם מדעי: Dakosaurus; משמעות השם: "לטאה נשכנית") הוא סוג של זוחל נכחד שהיה קרוב לתנינאים המודרניים אך היה זוחל ימי מובהק. הוא חי בתור היורה המאוחר עד לתחילת הקרטיקון.