stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צומת הגידים
צומת הגידים בימינו

בעבר לא נהגו לבדוק את צומת הגידים, אלא התייחסו לטרפות זו, כמו לשאר שבעים סוגי הטרפות שבבהמה או החמישים שבעוף, שהולכים בהם בעקבות הרוב המוחלט - שהוא כשר, ואין צורך לבודקם. יוצאי דופן מקרים בהם התעוררה 'ריעותא', , שאז נוצר חיוב לבודקו.
במאה ה-20 החלו להתגלות יותר מקרים של קרע בגידים מצומת הגידים. בעקבות הגידול האינטנסיבי של עופות הפטם, התפתחה מחלה הנגרמת מווירוס הריאו (אנ') שגורמת לדלקות בגידים ומתפשטת יותר במקרים בהם מגדלים את העופות בצפיפות. אמנם, גם כיום שבעיה זו נעשתה שכיחה יותר, רק לאחוז קטן מכלל העופות יש גיד קרוע, וברוב הלהקות הבעיה לא קיימת, אך לעיתים ישנן להקות שבהן עשרות אחוזים מהעופות נגועים.
יש הפוסקים שהיות והאחוז הכולל של העופות הנגועים נכלל בהגדרה ההלכתית של מיעוט שאינו מצוי, אין צורך לבדוק את צומת הגידים כלל (מנחת יוסף ח, סה). מנגד, פוסקים אחרים טוענים, שהיות וכיום ישנן להקות שבהם קיים מיעוט המצוי של עופות עם קרע בצומת הגידים, יש לבדוק את כל העופות (שבט הלוי ד, פא). כיום נהוג ברוב המשחטות לבדוק כל להקה באופן מדגמי, ואם מוצאים בה עופות עם גידים קרועים בודקים את כל העופות שבלהקה, ואם במדגם לא נמצאו עופות נגועים – לא בודקים את כולן. בחלק מהבד"צים מחמירים ובודקים בקביעות את כל העופות.
לפי נוהלי הרבנות הראשית לישראל מתאריך 10 בספטמבר 2017, נקבע כי בשחיטת "חלק" - יפתחו כל רגל ורגל לבדיקת הגידין, בשחיטת "מהדרין" – יבדקו את הגידים על ידי ראיה ומישוש, בנוסף לכך, יעשו בדיקה מידגמית, בפתיחת הרגל לכל משק. הבדיקה המדגמית היא עשר עופות פעם בשעה. ובשחיטת "כשר" - בדיקה מדגמית על ידי פתיחת הרגל לוודא שהמשק נקי, במקרה שאינו נקי יבדקו כל רגל.
אופן הבדיקה

יש החותכים חתך אורכי ברגלי העופות, ומותחים ידנית את הגידים כדי להבחין אם הם שלמים. ויש החותכים במפרק השוק עצמו, ששם ניכר יותר אם יש קרע או נפיחות. מנגד יש רבנים ומומחים הטוענים שבדיקה זו אינה יעילה, כי במידה וישנו גיד שנקרע, החיתוך מקשה על זיהויו. ואחרים טוענים, שהואיל וישנם בודקים שאינם בקיאים דיים בבדיקת צומת הגידים מבפנים, מוטב שלא לפתוח את הרגל לשם בדיקתה אלא עדיף להביט על המקום מבחוץ, ובמקרה שעל ידי ראייה ומישוש נראה משהו חריג, מטריפים את העוף.
ביאורים והערות שוליים

↑  היינו בעיה מסוימת הנראית במקום מסוים בגוף החיה
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ע"ו, עמוד ב'
↑  רש"י, מסכת חולין, דף ע"ו, עמוד ב', ד"ה הסרבל, והרא"ש שם מביא את הריב"א שחולק על רש"י, וכן חלקו הרמב"ם והראב"ד בעניין זה. (משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שחיטה, פרק ח', הלכה י"ז)
↑  השולחן ערוך מביא שתי דעות, והרמ"א פסק להחמיר כשתיהם גם לפי הבית יוסף. והט"ז מקל מעט שולחן ערוך, יורה דעה, סימן נ"ו, סעיף ב'
↑  נוהלי משחטות - הרבנות הראשית לישראל עמוד 4, פרק "השגחה", סעיף 1
| כשרות |
| --- | --- | --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין • כחל (כשרות) |  |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |  |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |  |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הכשרת כלים • ליבון • נעיצה |  |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת שרצים |  |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |  |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • תתאה גבר • מליח כרותח • עבירה מטמטמת |  |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ויליאם ו. כהן

ויליאם וולף כהן (באנגלית: William Wolfe Cohen;‏ 6 בספטמבר 1874 – 12 באוקטובר 1940) היה חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מניו יורק.
ביוגרפיה

כהן נולד ב-6 בספטמבר 1874 בברוקלין, ניו יורק לברנרד כהן יליד רוסיה ולפרדריקה (לבית קרונוכר ), ולמד בבתי ספר ציבוריים. הוא עבד עם אביו בעסקי ייצור הנעליים עד 1903, ולאחר מכן עסק בעסקי בנקאות וכברוקר. כהן היה חבר בבורסה לניירות ערך בניו יורק ומנהל בורסת הכותנה של ניו יורק. הוא שימש כסגן יו"ר ליגת האתלטיקה של בתי הספר הציבוריים, והיה סגן ראש כבוד של מחלקת הכבאות של העיר ניו יורק.
כהן נבחר מטעם המפלגה הדמוקרטית לקונגרס השבעים, וכיהן מ-4 במרץ 1927 עד 3 במרץ 1929. הוא לא היה מועמד למינוי מחדש ב-1928.
היה ממנהיגי ארגון ותיקי המלחמה היהודים של ארצות הברית (אנ'), ובין השאר פעל להטלת חרם על גרמניה הנאצית בשנת 1933.
הוא התגורר בעיר ניו יורק עד מותו  ב-12 באוקטובר 1940. כהן נקבר בבית הקברות "הר נבו", ברוקלין, ניו יורק.
הערות שוליים

↑  Stone, Kurt F. (2011). The Jews of Capitol Hill: A Compendium of Jewish Congressional Members. Lanham, Maryland: Scarecrow Press. pp. 134–135. ISBN 978-0-8108-5731-5.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2004059418  SNAC: w62j9q2z  US Congress: C000599  VIAF: 12018832   WorldCat (עם VIAF): 12018832
תרבות הממלכה המאוחדת

תרבותה של הממלכה המאוחדת עשירה ומגוונת ולה השפעה על התרבות העולמית כולה. הממלכה המאוחדת היא מדינה אירופית שמקיימת קשרים תרבותיים עם קולוניות שהיו בעבר תחת שליטתה ובמיוחד עם ארצות שבהן אנגלית היא שפה רשמית. מהגרים מהודו, פקיסטן והאיים הקאריביים תרמו רבות לפיתוחה של התרבות הבריטית במהלך העשורים האחרונים.
מלבד מקורות חיצוניים, מקורות תרבותיים מקומיים של הממלכה המאוחדת באו מאיחוד תרבויות של מדינות עצמאיות ולכן ניתן להתייחס בנפרד אל התרבות באנגליה, קורנוול, סקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד.
מרכיבי התרבות

בממלכה המאוחדת אין שפה רשמית. עם זאת, מאחר שאנגלית בריטית מדוברת על ידי כ-95 אחוזים מהאוכלוסייה ניתן לראות בה שפה רשמית דה פקטו.
למרות האמור, לאומים לא אנגליים נלחמים על הישרדות שפות לאומיות כגון קורנית, גאלית סקוטית, אירית וולשית באמצעות חינוך, מדיה ועוד.
הספרות המקומית הראשונה נכתבה במספר שפות קלטיות שונות. ספרות בשפה הוולשית הופיעה במאה ה-6 ובאותו זמן הופיעה גם שירה אירית שקיימת עד היום באירלנד כולה.
שבטים גרמאניים החלו לחדור לממלכה החל משנת 449 והביאו עמם לאנגליה את המיתוסים שלהם. המיתולוגיה האנגלו-סקסית הייתה מיתולוגיה גרמאנית, ודמתה מאוד למיתולוגיה הנורדית.
הנצרות (הרומית והקלטית) החליפה את האלים העתיקים של אנגליה לקראת המאה ה-8 והמאה ה-9 לספירה. חדירת הנצרות העלימה את עקבותיה של הדת האנגלית הקדומה. אחד התיאורים היחידים שבידינו מספר על מלך מקנט שהסכים לפגוש את המיסיונר הקדוש אוגוסטין רק באוויר הפתוח, היכן שהיה תחת הגנת האל ודן. איסורים נוצריים על מעשים פגאניים מהווים מקור חשוב לחקר הדת.
הספרות הבריטית הפכה לחלק חשוב מהספרות העולמית הודות למחזותיו של ויליאם שייקספיר הנחשבים בעיני רבים למחזות הגדולים ביותר שנכתבו בשפה האנגלית ובתרבות המערב. הרומן האנגלי כבש את מקומו הודות לדניאל דפו שנחשב, יחד עם סמיואל ריצ'רדסון, לאבי הרומן האנגלי ("רובינזון קרוזו" הוא ספרו הידוע ביותר). גם הנרי פילדינג היה אחד ממייסדי הרומן האנגלי.
תמרור דו-לשוני בסקוטלנד
הדף הראשון בביאוולף
ויליאם שייקספיר
איברהים טטליסס

| --- | --- |

 לידה:  1 בינואר 1952 (בן 72) אורפה, טורקיה 
 שם לידה:  İbrahim Tatlı 
 שם במה:  İbo 
 מוקד פעילות:  איסטנבול 
 תקופת הפעילות:  מ-1968
 סוגה:  מוזיקה טורקית, מוזיקה ארבסקית
 שפה מועדפת:  טורקית, ערבית, כורדית, אנגלית 
 כלי נגינה:  דאולי, זורנה 
 חברת תקליטים:  Raks Müzik, Emre Plak, DMC
 פרופיל ב-IMDb
 
איברהים טטליסס (בטורקית: İbrahim Tatlıses; נולד ב-1 בינואר 1952) הוא זמר טורקי, השר בסגנון ערבסק. עד כה הפיק כ-46 אלבומים. הוא מרבה להופיע עם תזמורות טורקיות מסורתיות ומוכר בסלסוליו ובסגנון האלתור הכורדי-טורקי והכפרי "אוזון הווה" (Uzun hava - "נשימה ארוכה" בטורקית), בו הוא שולט היטב.
טטליסס מוכר גם בכינויו "איבו" (Ibo).
קורות חיים

טטליסס נולד למשפחה ענייה וחסרת בית בעיר אורפה שבדרום טורקיה, כאחד משבעת ילדיהם של אב ממוצא ערבי ואם כורדית. אביו נפטר לפני שהגיע לגיל ארבע. טטליסס עמל לפרנסת המשפחה ועקב כך לא רכש השכלה פורמלית. בצעירותו הושפע מסגנונו של אמן הקולנוע הכורדי אילמאז גונאי וניסה את כוחו בשירה באירועים כגון חתונות, אך ללא הצלחה מסחרית.
קורות חיים > תחילת דרכו והדרך להצלחה

מעברו עם המשפחה לאיסטנבול באמצע שנות השבעים פתח לפניו את הדרך להצלחה. טטליסס היה מחלוצים של ז'אנר הארבסק בטורקיה יחד עם אורחן גנג'ביי, מוסלום גורסס ופרדי טייפור.
איברהים הוציא את אלבומו הראשון בשנת 1965, אך האלבום לא זכה להצלחה מרובה ואף גרם למעצרו בעקבות הוצאה בלתי חוקית של שירים בסגנון הארבסק שהשלטון בשנים אלו אסרו על שירתו בציבור. לאחר מעצר זה רבים מאזרחי טורקיה התקוממו כנגד חוק זה ופעלו רבות לשחרורו ואף גרמו לביטול החוק. חמש שנים לאחר מכן לאחר שחרורו מהכלא הוציא טטליסס את אלבומו השני, אלבום זה הצליח משמעותית מאלבומו הראשון בעקבות פרסומו מהמעצר. איברהים החל להתפרסם בכל רחבי טורקיה והחל להוציא אלבומים בקצב מסחרר כשבין השנים 1989 ל-1990 הוציא לא פחות מארבעה אלבומים (תוך פחות משנה) .
אלבומו החמישי, אייאונדה קונדורה, הפך לרב-מכר בטורקיה. למרות הייתו מלאום כורדי בזמן מלחמת טורקיה-כורדיסטן איברהים המשיך לצבור קהל רב בטורקיה.
שיא הצלחתו של איברהים הגיע בשנות ה-90, הוא הפך לאחד מהזמרים המוכרים והאהובים בטורקיה ושמו כבר החל להתפשט ברחבי העולם.
בשנת 1993 קיבל איברהים תוכנית טלוויזיה בשם "איבו שואו" על שם כינויו הידוע "איבו", התוכנית הייתה תוכנית אירוח מוזיקלית כשבכל שבוע הוא מארח זמר מרכזי אחר לרוב מהסגנון הערבסק כשהתוכנית מלווה כל העת בלהקה באולפן וביצועים חיים בשידור חי. 
תוך שנים בודדות התוכנית נהפכה לאחת מהנצפות ביותר בטורקיה. היא שודרה עד 2011.
קורות חיים > הפיכתו לזמר מוביל בעולם

איברהים החל לקבל תאוצה גם בישראל ואלבומיו נמכרו בקצב רב בתחנה המרכזית בתל אביב. זמרים רבים בארץ המשתייכים לזרם המזרחי-טורקי בארץ השתמשו בלחנים משיריו של איברהים ורובם קיבלו פרסום רב לדוגמת - כוכבי מרום (עופר לוי), למה לא (איציק קלה), הזוהר לארגוב (איציק קלה), הקלפן (עופר לוי) תעצרו את העולם (זהבה בן) וכו'..
טטליסס לא הסתפק רק בהצלחתו האישית והחל לפתח זמרים וילדי פלא, בעקבות חסותו של איברהים זמרים אלו קיבלו פרסום רב וכיום הם מהמצליחים ביותר בטורקיה, ביניהם נמצאים בין היתר הזמרות ג'ילאן וגונל והזמר ג'נגיז קורטולו.
יחד עם זאת פנה טטליסס גם לעולם העסקים. הוא פתח רשתות של מסעדות מזון מהיר ומלונות והקים חברת אוטובוסים.
בתחילת שנות האלפיים טטליסס החל ביציאות מרובות להופעות במדינות רבות בעולם בין היתר : גרמניה, בלגיה, הולנד וגם בישראל, איברהים הופיע חמש פעמים בישראל. הופעה אחת בשנות ה-80, שתי הופעות ב-2003 בבנייני האומה בירושלים ובהיכל התרבות בתל אביב, ועוד 2 הופעות בבריכת הסולטן בשנת 2022. בהופעה בתל אביב השתתפה גם שרית חדד כשביצע דואט יחד עם איברהים בשיר "היידה סויילה". איבו היה אמור להגיע לעוד הופעה בישראל בינואר 2011 אך החליט לבסוף לבטל את ההופעה כנראה בשל היחסים הרגישים בין ישראל לטורקיה וחברותו הקרובה לראש ממשלת טורקיה.
לפני מספר שנים התפרסם טטליסס גם בנסיבות שליליות, כאשר הואשם בהכאת חברתו לחיים. תמונות פניה החבולות נתלו על קירות המעון הראשון בטורקיה לנשים מוכות.[דרוש מקור]
ב-14 במרץ 2011 טטליסס נפצע קשה לאחר שנורה בראשו מרכב לא מזוהה, בעת שיצא עם עוזרו האישי מאולפן הקלטות באיסטנבול. פציעה זו גרמה לו להיות במצב של קומה (תרדמת) למשך חמישה ימים. כחודש לאחר שהייתו בבית החולים, עזב לגרמניה לצורך טיפול שיקומי, שם נישא לאשתו בחתונה שהתקיימה בבית השיקום.
טטליסס הוציא את אלבומו ה-53 בתחילת שנת 2014.
ב-18 במרץ 2015 הופצה שמועה כוזבת על מותו, והופרכה לאחר שבנו ואמרגנו הוציאו הודעה לתקשורת הטורקית שהוא בהתאוששות אחרי ניתוח.
ב-28 במרץ 2018 הודיע על תמיכתו בארדואן בבחירות לנשיאות טורקיה.
אלבומים

1970 Kara Kız/Beni Yakma Gel Güzelim
1974 Palandöken Plak
1975 Ben İnsan Değil Miyim?
1975 Ayağında Kundura
1975 Yağmur
1976 Urfa Emektaroglu Bant Studyosu
1976 Ashab Gecesi
1978 Ölürsem Kabrime Gelme Istemem
1978 Doldur Kardeş Icelim
1980 Ceylan
1981 Acı Gerçekler
1982 Yalan
1983 Yaşamak Bu Değil
1984 Benim Hayatim
1984 Mutlu Ol Yeter
1985 Mavi Mavi
1986 Gülüm Benim
1987 Allah Allah - Hülya
1986 Amerika Konseri
1988 Kara Zindan
1989 Fosforlu Cevriyem
1989 Insanlar
1990 Ben Aşk İçin Ölürüm
1990 Söylim Mi - Hesabim Var
1991 Vur Gitsin Beni - Yemin Ettim
1992 Ah Keşkem
1993 Mega Aşk
1994 Haydi Söyle
1995 Klasikleri
1996 Bende Isterem
1996 Türkü Dinle Türkü Söyle
1998 At Gitsin
1998 Sabuha
1999 Selam Olsun
2001 Yetmez Mi
2002 Megamix
2003 Tek Tek
2003 Yaşamak Bu Değil
2004 Imparatordan Uzun Havalar
2004 Aramam
2005 Israil Konseri
2005 Sizler Için
2007 Türküler
2007 Bulamadim
2008 Neden
2009 Benim Remixlerim
2009 Yağmurla Gelen Kadin
2009 Iste Tatlises
2010 Imparatorun Doğuşu
2010 Hani Gelecektin
2011 Mucize
2014 Tatlıses Klasiği
הערות שוליים

↑  הביצוע המשותף, באתר יוטיוב
↑  אור ברנע, חשש לחיי הזמר איברהים טטליסס, באתר ynet, 14 במרץ 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506578405171  GND: 13333340X  ISNI: 0000 0000 5887 8984  LCCN: no2006022989  MusicBrainz: 67345f3f-d77f-4b75-b454-5716b19ccae7  NTA: 105069175  VIAF: 48976607   WorldCat (עם VIAF): 48976607
דינס אמריס

| --- | --- |

 מידע על המבנה
 סוג:  טירה 
 בשימוש פעיל:  תקופת הברזל וימי הביניים המוקדמים
 מצב:  הריסות
 בעלות נוכחית:  Cadw
 פתוח לציבור:  פתוח, כניסה חופשית.
 קרבות:  הכיבוש האנגלי של ויילס
 קואורדינטות:  53°01′19″N 4°04′44″W﻿ / ﻿53.022°N 4.079°W﻿ / 53.022; -4.079
  (למפת ויילס מוגדלת) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסידינס אמריס(למפת ויילס רגילה) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסידינס אמריס
 
דינַס אֶמריס (בוולשית: Dinas Emrys; "טירת אמברוזיוס") היא מצודה שהוקמה בתקופת הברזל ואשר ממצאים שנותרו ממנה מצויים סמוך לעיירה בד'גלרט במחוז גוויניד', צפון-מערב ויילס.
כל שנותר כיום מהטירה הם ממצאים משלושה מקטעים של חומות היקפיות ויסודות במספר מקומות, כולם מתוארכים לימי הביניים המוקדמים. ממצאים מהטירה בראש הגבעה הנושאת באותו שם נמצאים בשטחי הפארק הלאומי סנודוניה בין העיירה בד'גלרט לאגם ל'ין דינס (אגם הטירה), האתר פתוח למבקרים ללא תשלום והגישה לראש הגבעה היא רגלית לאורך שביל מסומן.
ממצאים

מחפירות שנערכו באתר בשנים 1910 ובין 1954 ל-1956, התגלו ממצאים המעידים על שימוש בטירה לאורך מספר תקופות החל מתקופת הברזל כנראה מהמאה ה-1 או ה-2, בנוסף לממצאים המצביעים על שימוש בטירה עד למאה ה-5. הארכאולוג ד"ר סבורי (H. N. Savory) שערך חפירות מקיפות במקום באמצע שנות ה-50, מצא בריכת מים ורמפה בתחומי הטירה אותם הוא תיארך למאה ה-5 וכך הממצאים תואמים את הסיפור המיתולוגי של וורטיגרן, מרלין ושני הדרקונים (ראו בהמשך). סבורי תיאר חומות אבן בעובי 2.5 - 3 מטרים אשר נבנו תוך ניצול הקרקע והסילוע לאורך ראש הגבעה, ונבנו סביב שטח הטירה שמוערך ב-10,000 מטרים רבועים. לפי סבורי הכניסה המקורית הייתה בדופן המערבית, אך בשלב מאוחר יותר נבנתה כניסה בצד הצפון-מזרחי שמשמש כיום גישה למתחם. הוא תיאר את החומות כבנויות בצורה גרועה וככל הנראה נבנו מחדש 2–3 פעמים. אחד האלמנטים המעניינים במתחם הם יסודות של מגדל אבן מלבני שנקבע כי נבנה בתקופה מאוחרת יותר, ככל הנראה על ידי נסיכי ממלכת גוויניד' במהלך המאה ה-11.
מסורת

על פי החיבור "היסטוריה בריטונום" שנכתב במאה ה-9, טירת דינס אמריס הייתה מקום מושבו של וורטיגרן לאחר שנמלט מערבה מהפולשים האנגלו-סקסונים. לפי הסיפור, אנשיו של וורטיגן עמלו מדי יום על הקמת ביצורים סביב הטירה ובכל בוקר מצאו רק ערימות לבנים. במשך מספר שבועות העבודות על הטירה לא התקדמו, עד אשר הוצע לוורטיגן להתייעץ עם "ילד שנולד ללא אב". לאחר שחיפשו מצאו אנשיו אדם צעיר בשם אאורליוס אמברוזיוס - מרלין. וורטיגרן תכנן להרוג את מרלין במטרה להסיר את הכישוף שמנע מהטירה להיבנות, אך מרלין הסביר לו שהסיבה היא למעשה בריכת מים מתחת לטירה ובה שני דרקונים; הלבן המייצג את הסקונים ונלחם באדום המייצג את הוולשים, וכי הדרקון האדום כאמור לפי מרלין, ינצח בקרוב. לאחר תבוסתו של וורטיגרן, זכה אמבוזיוס אוריליאנוס בטירה ועל שמו היא נקראת עד היום "טירת אברוזיוס" (בוולשית: דינס אמריס).
תמונות

יסודות המגדל המלבני שנבנה ככל הנראה במאה ה-11
דופן בריכת המים שהתגלתה במתחם
איור מסביבות 1795
הערות שוליים

↑  על שם אמבוזיוס אוריליאנוס (בוולשית: אמריס וולד'יג), מנהיג צבאי שלחם באנגלו-סקסונים במאה ה-5. אמבורזיוס הופיע במספר מקורות והוא זוהה על ידי חוקרים שונים בתור המלך ארתור, ריות'אמוס, או ווריטמר בנו של וורטיגן - כולם מנהיגים צבאיים בריטונים מהתקופה
↑  מתוך "היסטוריה בריטונום" של נניוס, תרגום J. A. Giles. ‏.
עונת 1974/1975 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  6 בנובמבר 1974
 תאריך סיום:  26 במרץ 1975
 מספר משתתפות:  22
 ערים מארחות:  משחק הגמר: פאלאס דה ספורטס, נאנט
 זוכה:  ברית המועצות ספרטק לנינגרד
 מספר משחקים:  57
 → 1973/19741975/1976 ←
 
עונת 1974/1975 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה התשיעית של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-6 בנובמבר 1974 והתחרות הסתיימה ב-26 במרץ 1975. בתחרות השתתפו 22 קבוצות.
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 6 עולות לשלב הבתים. לקבוצות אלו התווספו מחזיקת הגביע מהעונה הקודמת סימנטל מילאנו וספרטק לנינגרד. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ שלצורכי חישוב נחשבו כ"מפגש בודד". בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.
התחרות הסתיימה בניצחון של ספרטק לנינגרד מברית המועצות, בפעם השנייה בתולדות המועדון.
מהלך התחרות > שלב הבתים

בית א'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד | 3 | 6 | 3 | 0 | 547 | 507 | 40 |
| 2. | בולגריה (1971–1990) צסק"א סופיה | 3 | 4 | 1 | 2 | 429 | 442 | 13- |
| 3. | בלגיה רסינג אנטוורפן | 3 | 4 | 1 | 2 | 470 | 493 | 23- |
| 4. | ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 3 | 4 | 1 | 2 | 457 | 461 | 4- |
בית ב'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 3 | 6 | 3 | 0 | 497 | 427 | 70 |
| 2. | יוגוסלביה יוגופסטיקה | 3 | 5 | 2 | 1 | 472 | 474 | 2- |
| 3. | איטליה סינודינה בולוניה | 3 | 4 | 1 | 2 | 467 | 469 | 2- |
| 4. | צרפת מודרן | 3 | 3 | 0 | 3 | 444 | 510 | 66- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   בולגריה צסק"א סופיה |   בולגריה צסק"א סופיה | 57 | 69 |   | 136 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 64 | 79 |   | 143 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 64 | 79 |   | 143 |   |   |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   | 62 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   | 62 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   | 63 |  |  |  |
|  |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   יוגוסלביה יוגופסטיקה | 88 | 63 |   | 151 |   |   |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   ברית המועצות ספרטק לנינגרד |   | 63 |  |  |  |
|  |   יוגוסלביה יוגופסטיקה |   יוגוסלביה יוגופסטיקה | 88 | 63 |   | 151 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד |   יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד | 76 | 81 |   | 157 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 במרץ 1975 | ברית המועצות ספרטק לנינגרד | 62:63 | יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד | פאלאס דה ספורטס, נאנט צופים: 3,500 שיפוט: איוואן מייניני (צרפת),  אלדו אלבנזי  (איטליה) |
| 26 במרץ 1975 | אלכסנדר בולשקוב (4) ולדימיר ארזמסקוב (17) סרגיי קוזנצוב (8) אלכסנדר בלוב  (10)   לאוניד איוואנוב (9)   מיכאל סילנטייב (5)  ואלרי פיודורוב (4) |  | זורן סלבניץ' (21)   ליובוגרד סימונוביץ' (5)  דרגן קפיצ'יץ' (3)  דרגישה ווצ'יניץ' (5)  רדיבוייה ז'יבקוביץ' (15)   גורן רקוביץ'(2)   איוואן סריאנוביץ' (2)   ז'רקו קופריביצה (8) | פאלאס דה ספורטס, נאנט צופים: 3,500 שיפוט: איוואן מייניני (צרפת),  אלדו אלבנזי  (איטליה) |
ישראל בתחרות

מכבי רמת גן הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא ניצחה את "סומה וינהן" האוסטרית בסיכום של שני משחקים 8:113 ו-83:80. בשלב השני היא הפסידה לסינודינה בולוניה 114-94 ו-62-88 למרות ניצחון מזהיר ב20 נקודות מול 5,000 צופים ביד אליהו.
מתי שם טוב

| --- | --- |

 לידה:  29 בספטמבר 1960 (בן 64) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  תל אביב-יפו 
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן 
 מספר צאצאים:  3 
 
מתי שם טוב (נולד ב-29 בספטמבר 1960), הוא איש עסקים ישראלי אשר היה מנכ"ל חברת אקס ליבריס בין השנים 2003 - 2017. אז נרכשה החברה על ידי  פרוקווסט ובמאי 2017 מונה שם טוב למנכ"ל חברת האם.   מינואר 2022 עד מרץ 2024 שימש שם טוב שותף בכיר בקרן ההשקעות Lone View Capital. באוגוסט 2024, התמנה שם טוב לתפקיד מנכ"ל Clarivate.
ביוגרפיה

שם טוב נולד לאסנת ושמואל. הוא למד בבית ספר התיכון צייטלין.[דרוש מקור] בשנת 1979 התגייס לצה"ל ושירת בתפקידים טכנולוגיים עד לשחרורו בשנת 1985 כקצין בדרגת סרן.[דרוש מקור]
שם טוב סיים תואר ראשון במדעי המחשב וכלכלה בשנת 1991 ותואר שני במנהל עסקים בשנת 1996, שניהם באוניברסיטת בר-אילן[דרוש מקור].
שם טוב מתגורר בתל אביב, נשוי ואב לשלושה.
קריירה

לאחר שחרורו מהצבא החל שם טוב ב-1985 לעבוד כמנהל פרויקטים בחברת Surecomp (שורקומפ), בשנת 1988 מונה למנהל פרויקטים בחברה והוצב בהונג קונג. בשנת 1994 מונה לסגן מנהל מטה החברה באירופה, בשנת 1996 קודם לתפקיד סגן מנהל בכיר במסגרת תפקידו הגדיל את מצבת מפתחי החברה, ובשנת 2001 הפך לנשיא החברה. במהלך כהונתו הקים שם טוב מרכז פיתוח עולמי בישראל והגדיל את פעילות החברה בעולם.
בשנת 2003 השתלב שם טוב כנשיא ומנכ"ל חברת אקס ליבריס המפתחת מערכות ייעודיות לניהול תוכן ומאגרי מידע בספריות אקדמיות, מכוני מחקר וספריות לאומיות. במהלך התקופה בה הוביל שם טוב את החברה, גדלו מכירותיה מ-20 מיליון דולר ל-160 מיליון דולר בשנה, מצבת כוח האדם גדלה פי חמישה, ומספר לקוחות החברה שולש והגיע ל-7000 מוסדות ב-90 מדינות. כמו כן, עברה הטכנולוגיה של החברה להיות מבוססת על שירותי ענן. שם טוב הוביל שלושה סיבובי רכישות של החברה לחברות החזקות אמריקאיות: פרנסיסקו פרטנרס(אנ') (בשנת 2006), Leeds Equity Partners (בשנת 2008) ו-Golden Gate Capital (בשנת 2012). בדצמבר 2015 נמכרה אקס ליבריס לחברת התוכן והטכנולוגיה האמריקאית פרוקווסט (ProQuest), ובמאי 2017 התמנה שם טוב לתפקיד מנכ"ל פרוקווסט העולמית..
בינואר 2022 הצטרף שם טוב כשותף  לקרן ההשקעות Lone View Capital (אנ').
באוגוסט 2024 התמנה לתפקיד מנכ"ל Clarivate (אנ').
פעילות קהילתית

שם טוב משמש כחבר דירקטוריון בארגון "הרוח הישראלית". כחלק מתפקידו הקים את מגמת המחשבים בכפר הנוער קריית יערים בשיתוף עם אקס ליבריס.
הערות שוליים

1 2   ענבל אורפז, סיפור סינדרלה בין מדפי הספרייה: החברה שהועברה מיד ליד שווה 500 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 8 באוקטובר 2015
↑  מתי שם טוב התמנה לתפקיד מנכ"ל פרוקווסט העולמית, באתר אנשים ומחשבים
↑  Clarivate Appoints Former ProQuest CEO Matti Shem Tov as the Company’s Next CEO, Clarivate, ‏6 באוגוסט 2024
↑  Company Overview of Ex Libris Ltd., באתר bloomberg
↑  Matti Shem-Tov, באתר proquest
↑  מתי שם-טוב - מנכ"ל חברת אקס ליבריס, באתר ידעתק
↑  אקזיט ענק: ProQuest רוכשת את ExLibris הישראלית תמורת כחצי מיליארד דולר, באתר גיקטיים
↑  מתי שם טוב, אקס ליבריס: "החברה הייתה צריכה לעבור שינוי תרבותי במעבר מתוכנה 'רגילה' לשירות ענן", באתר אנשים ומחשבים
↑  אלי שמעוני, פרנסיסקו פרטנרס רוכשת את אקס ליבריס, באתר ynet, 25 ביולי 2006
↑  מאיר אורבך, לידס אקוויטי רוכשת את אקס ליבריס ב-170 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 6 באוגוסט 2008
↑  אור הירשאוגה, אקס-ליבריס הישראלית נמכרת תמורת 200-250 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 18 בנובמבר 2012
↑  מתי שם טוב מחברת אקס ליבריס התמנה לתפקיד מנכ"ל פרוקווסט העולמית, באתר טלנירי
↑  לקראת סיומה של השנה האזרחית, התקיים ערב ההוקרה המסורתי, שתכליתו אמירת תודה לשותפים לדרך של "הרוח הישראלית" בשנה החולפת. באתר הרוח הישראלית
↑  פותחים חלונות: הטכנאים של הדור הבא נפגשים עם אקסליבריס, באתר הרוח הישראלית
בדרך לברודוויי

| --- | --- |
 בימוי:  ג'ין סאקס
 כתיבה:  ניל סיימון
 מקום ההתרחשות:  ניו יורק, ארצות הברית
 תקופת ההתרחשות:  שנות ה-40
 מדינה:  ארצות הברית
 סוגה:  קומדיה
 הצגת בכורה:  6 באוקטובר 1986 באוניברסיטת דיוק   בברודוויי: 4 בדצמבר 1986
 שפה:  אנגלית
 
בדרך לברודוויי (באנגלית: Broadway Bound) הוא מחזה מאת המחזאי היהודי-אמריקאי ניל סיימון. זהו המחזה השלישי בטרילוגיית יוג'ין הסמי-אוטוביוגרפית (קדמו לו יומן חוף ברייטון וטירונות). המחזה הוצג לראשונה ב-1986 ומאוחר יותר עובד לסרט טלוויזיה. המחזה הופק בישראל על ידי תיאטרון הבימה.
עלילת המחזה

יוג'ין ג'רום עוזב את בית הוריו בברייטון ביץ' ועובר למנהטן. שם, בעזרת אחיו סטנלי, הוא מנסה להשתלב בתעשיית הבידור ככותב מערכונים קומיים לרדיו ולטלוויזיה. במקביל נאלץ יוג'ין להתמודד עם פירוק משפחתו על רקע היפרדות הוריו.
הפקת המחזה

המחזה, שבוים על ידי ג'ין סאקס, הוצג לראשונה באוניברסיטת דיוק באוקטובר 1986. בכורת המחזה בברודוויי נערכה בדצמבר 1986 בתיאטרון ברודהרסט שם הציג המחזה עד ספטמבר 1988 וירד לאחר 756 הצגות. ג'ונתן סילברמן גילם את יוג'ין ולינדה לאבין ופיליפ סטרלינג גילמו את הוריו, קייט וג'ק.  ג'ייסון אלכסנדר גילם את סטנלי בעוד ג'ון רנדולף גילם את סבו של יוג'ין ופיליס ניומן גילמה את דודתו. אליזבת פרנץ החליפה את לאבין בתור קייט ומאוחר יותר הוחלפה על ידי ג'ואן ריברס. לינדה לאבין וג'ון רנדולף זכו ב-1987 בפרס הטוני ובפרס דרמה דסק על תפקידם.