stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנדר
מילות השיר

| --- | --- |
צִיּוֹן:  אֲנִי בוֹנֶה מַמלֶכֶת זֶרַע עֵבֶר,          בֵּיתָר לְיִשׂרָאֵל הַשָּׂר וְהָרוֹזֵן,          אֲשֶׁר יָדוֹ תִמלֹך מֵהֵנָּה וּמֵעֵבֶר          לְלַהַב הַיַּרדֵּן.    חַד-נֵס:  לָבָן-תָּכֹל וְאֵין שֵׁנִי, לֹא תַעַל          אֲדֶמֶת שַׁעַטנֵז עַל זִיו הָרַעֲיוֹן, –          הַצֹּהַר הַיָּחִיד לִברִית פּוֹעֵל וּבַעַל –          אַחִים בּוֹנֵי צִיּוֹן.    עִברִית:  לְשׁוֹן חַיַּי, בְּגִיל, יָגוֹן וָזַעַם,          שְׂפַת עָמָל, הִרהוּר, מִזמוֹר – וּשׂפַת בָּנָי:          שַׁלשֶׁלֶת-פָּז נִצחִית בֵּין שִׁיר תֵּל-חַי וְרַעַם          הַפֶּלֶא שֶׁל סִינָי.       : גִּיּוּס:  בְּיוֹם שֵׁרוּת אֲנִי כְמוֹט-נְחֹשֶׁת,          כְּגוּשׁ-בַּרזֶל בִּידֵי נַפָּח וּשׁמוֹ – צִיּוֹן:          חָרשֵׁנִי כִרצוֹנךָ – מַגָּל, גַּלגַּל-חֲרֹשֶׁת          אוֹ חֶרֶב וּפִגיוֹן.    מַגֵן:   לִברִית-עַמִּים אֶגַּש אַדִּיר, כְּגֶשֶׁת         אֲרִי אֶל אֲרָיוֹת – אֶחָי, לֹא מְנַצחָי:         אֲנִי חַיַּל בֵּיתָר, חַיָּל לְמוּד-הַקֶּשֶׁת,         נוֹטֵר עַל סַף תֵּל-חָי.    הָדָר:   מִדַּם גִּדעוֹן נִזרַעתִּי, לְכָמוֹנִי         הֲדַר נִינֵי מַלכוּת בַּלֵּב, בַּגֵּו, בַּכֹּל:         יָהִיר בִּפנֵי שָׂרִים, עָנָו עֻמַּת בֶּן-עֹנִי,         גּוֹבֵר – כְּדֵי לִמחוֹל.    צִיּוּת:   לָגִיל בִּדרוֹר – כּוֹנֵן עָלֶיךָ גֶּדֶר!          חָפשִׁי, אֶת חֹק בֵּיתָר הִמלַכתִּי עַל עַצמִי,          כִּי צַו בֵּיתָר הוּא הֵד לְצַו לִבִּי – לַנֵּדֶר          הַשָּׁר בִּתהוֹם דָּמִי.
לקריאה נוספת

דן מירון (הקדמה), יוסף קיסטר (מבוא), אילן מצל בגיא, זאב ז'בוטינסקי ושירתו, תל אביב: הוצאת המסדר על־שם זאב ז'בוטינסקי, תשס"ו-2005.
הערות שוליים

↑  דן מירון, אילן מצל בגיא, עמ' 59.
↑  דן מירון, אילן מצל בגיא, עמ' 114.
↑  דן מירון,אילן מצל בגיא, עמ' 111.
| זאב ז'בוטינסקי |
| --- | --- | --- |
| פעילות פוליטית וחברתית | גדוד נהגי הפרדות • הגדודים העבריים • ברית החייל  • ציונות רוויזיוניסטית • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • בית"ר • ארגון צבאי לאומי • הסתדרות ציונית חדשה • הסכמי בן-גוריון–ז'בוטינסקי • הסתדרות העובדים הלאומית • תוכנית האווקואציה |  |
| משפחתו | יוענה ז'בוטינסקי (אשתו) • ערי ז'בוטינסקי (בנו) • זאב ז'בוטינסקי (נכדו) |  |
| כתביו | מגילת הגדוד • שמשון (ספר) • חמשתם • כן, לשבור! • על קיר הברזל • האתיקה של קיר הברזל • מתוך קרירות ואיתנות |  |
| שיריו | שיר אסירי עכו • שיר הדגל • שיר תל-חי • שמאל הירדן • שיר בית"ר • הנדר • שיר אל-על • כולה שלי • תרגום: העורב (פואמה) |  |
| הנצחה | יום זאב ז'בוטינסקי • פארק ז'בוטינסקי • מצודת זאב • גבעת זאב • פסגת זאב • כפר הנוער יוענה ז'בוטינסקי • מכון ז'בוטינסקי • ארכיון מכון ז'בוטינסקי • כביש 481 • כביש 441 • נחלת ז'בוטינסקי • תחנת ז'בוטינסקי • הילכו שניים יחדיו |  |
| שונות | קבורה בישראל • חלקת משפחת ז'בוטינסקי • מסדר ע"ש זאב ז'בוטינסקי • פרס ז'בוטינסקי לספרות ומחקר |  |
הכל עוד לפניי

הכל עוד לפניי הוא אלבומה השישי של להקת הרגאיי הישראלית התקווה 6. האלבום יצא לאור ב-5 בינואר 2017.
את כל השירים באלבום כתב והלחין עמרי גליקמן, סולן הלהקה (מלבד השיר "חיים בסרט" אותו הלחין דני "פילוני" קרק, מפיק האלבום). באלבום מתארחים מוש בן ארי בשיר "שים עין עלינו" ואינפקטד מאשרום בשיר "קופנגן".
השירים "משהו נעים לנשמה", "שים עין עלינו", "הכל עוד לפני" ו"קופנגן" מהאלבום יצאו כסינגלים.
שיר הנושא של האלבום, "הכל עוד לפני" הגיע למקום ה-24 במצעד השנתי של גלגלצ של שנת תשע"ז.
השיר "משהו נעים לנשמה" מבוסס על משפט שאמר נתן זהבי באחת מהתוכניות של "זהבי עצבני".
נכון ל-2023, ישנם 3.3 מיליון האזנות לשיר בספוטיפיי ו10 מיליון לשיר המקורי ביוטיוב.
רשימת השירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | משהו נעים לנשמה  | 3:44 |
| 2. | חיים בסרט  | 3:36 |
| 3. | אשה של גבר אחד  | 4:00 |
| 4. | שים עין עלינו  | 3:16 |
| 5. | הכל עוד לפניי  | 3:20 |
| 6. | קופנגן  | 3:22 |
| 7. | היא לא תדע  | 3:20 |
| 8. | מזל  | 3:43 |
| 9. | שלום  | 3:25 |
| 10. | רמת השרון  | 4:45 |
| משך כולל: | משך כולל: | 36:31 |
הערות שוליים

↑  וואלה! תרבות‏, המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-וואלה! NEWS: צפו בשידור החי, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2017
↑  [https://genius.com/Hatikva-6-6-masheu-naim-laneshama-lyrics כיצד נולד השיר
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הנק חרול

הנק חרול (הולנדית: Henk Grol; נולד ב-14 באפריל 1985 בוונדאם) הוא ג'ודוקא הולנדי, זוכה שתי מדליות ארד אולימפיות מבייג'ינג 2008 ולונדון 2012.
קריירה

חרול החל את דרכו בקטגוריית המשקל של עד 90 ק"ג, והשתתף באליפות אירופה שנערכה ב-2007. בהמשך אותה שנה עבר לקטגוריית המשקל של עד 100 ק"ג, וזכה באליפות גרמניה הפתוחה. כדי להבטיח את השתתפותו באולימפיאדת בייג'ינג, היה עליו לעבור בדירוג העולמי את אלקו ון דר חיסט הוותיק, אלוף אירופה מ-2002. לשם כך היה עליו לזכות לפחות במקום השלישי באליפות אירופה שנערכה בליסבון. חרול הגיע להישג גבוה עוד יותר וניצח באליפות.
באולימפיאדה עצמה זכה במדליית הארד. הוא גבר בסיבוב הראשון על אלוף העולם הברזילאי לוסיאנו קוראה ובסיבוב השני על אריק זאבי. בהמשך, נוצח בחצי הגמר על ידי הקזחי אסחט ז'יטקייב, אך הצליח לזכות במדליית הארד דרך בית הניחומים.
באליפות אירופה שנערכה בטביליסי ב-2009 איבד חרול את תוארו, לאחר שהפסיד בקרב הגמר לרוסי טאגיר חייבולייב. באותה שנה זכה גם במדליית הכסף באליפות העולם שנערכה ברוטרדם, לאחר שהפסיד בקרב הגמר לקזחי מקסים רקוב. באליפות אירופה שנערכה ב-2010 בווינה זכה שוב במדליית הכסף, לאחר שהפסיד לאלקו ון דר חיסט, שמאז 2009 מתחרה כבלגי. שנה לאחר מכן, באליפות העולם בג'ודו שהתקימה בטוקיו, הפסיד חרול בקרב הגמר למדורג ראשון בעולם דאז טקמאסה אנאי היפני לאחר קרב צמוד.
באולימפיאדת לונדון 2012 הפסיד בשלב רבע הגמר לגרמני דמיטרי פטרס, אך בדומה לבייג'ינג, הצליח לזכות במדליית ארד דרך בית הניחומים. בשנת 2013 זכה בפעם השלישית במדליית כסף באליפות אירופה, לאחר שבקרב הגמר הפסיד לצ'כי לוקאש קרפאלק. באליפות העולם שנערכה באותה שנה בריו דה ז'ניירו זכה גם כן במדליית כסף, לאחר שהפסיד בקרב הגמר לאזרי אלחן ממאדוב.
באליפות אירופה בשנת 2015 אשר נערכה בבאקו כחלק מהמשחקים האירופיים, זכה חרול בפעם השנייה בתואר האירופי לאחר ניצחון בגמר בזכות עונשים על לוקאש קרפאלק הצ'כי. באליפות אירופה שנה לאחר מכן זכה חרול שוב בתואר האירופי לאחר שבגמר ניצח באיפון את תומא ניקיפורוב הבלגי.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016, הוא התחרה בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג והודח בסיבוב השלישי לאחר ניצחון אחד והפסד אחד.
בשנת 2018 עבר חרול להתחרות בקטגוריית המשקל של מעל 100 ק"ג, הכבדה ביותר. באליפות אירופה 2018 אשר נערכה בתל אביב, זכה חרול במדליית הארד כאשר ניצח באיפון את גוראם טושישוילי הגיאורגי. באולימפיאדת טוקיו 2020, חרול התחרה בקטגוריית המשקל של מעל 100 ק"ג והפסיד בקרב הראשון לבקמורוד אולטיבוייב האוזבקי תוך 23 שניות.
הכל עד לכאן

הכל עד לכאן הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר והיוצר, עמיר בניון, אשר יצא ב-7 בפברואר 2006, כשנתיים לאחר אלבומו הקודם, ניצחת איתי הכל.
כמו באלבומיו הקודמים, גם באלבום זה שיתף פעולה עם נדב ביטון ושמוליק דניאל בעיבודים ועם אסף אטדגי בכתיבה. כל שירי האלבום הולחנו על ידי בניון עצמו והוא גם כתב את רוב המילים לשירי האלבום. האלבום יצא תחת הלייבל "נבל עשור", שהקים בניון בעצמו, כחלק ממאבקו בחברות התקליטים ובמפיצים.
מהאלבום יצאו הסינגלים "הכל עד לכאן", "שיגרה" ו"עיניה". בשיר "נשמתי", התארח הפסנתרן היהודי-אלג'יראי, מוריס אל מדיוני.
בנובמבר 2006, לאחר התנזרות מהופעות שארכה כשנה, שב בניון להופיע עם המופע הנושא את שם האלבום.
האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב לאחר שמכר מעל עשרים אלף עותקים כשבועיים לאחר יציאתו.
רשימת שירים

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רציתי להיות  | אסף אטדגי ועמיר בניון | עמיר בניון | 3:42 |
| 2. | הייתי שר  | אסף אטדגי ועמיר בניון | עמיר בניון | 4:17 |
| 3. | כמעט (בשורות טובות)  | עמיר בניון | עמיר בניון | 3:28 |
| 4. | שיגרה  | אסף אטדגי ועמיר בניון | עמיר בניון | 4:12 |
| 5. | הכל עד לכאן  | עמיר בניון | עמיר בניון | 4:45 |
| 6. | קרוב אלייך  | עמיר בניון | עמיר בניון | 4:19 |
| 7. | עיניה  | אסף אטדגי ועמיר בניון | עמיר בניון | 3:38 |
| 8. | בת מלך  | אסף אטדגי ועמיר בניון | עמיר בניון | 3:59 |
| 9. | נשמתי  | אסף אטדגי ועמיר בניון | עמיר בניון | 5:49 |
| 10. | בורח  | אסף אטדגי ועמיר בניון | עמיר בניון | 4:38 |
| 11. | יום הולדת  | עמיר בניון | עמיר בניון | 3:44 |
הערות שוליים

↑  עמיר עמרמי: "שווה זהב" באתר נענע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 04521232-8263-4e59-8538-b38d69a674db
הנקודה החמה של אי הפסחא

מפת הנקודות החמות בעולם. הנקודה החמה של אי הפסחא היא מספר 7.
הנקודה החמה של אי הפסחא (באנגלית: Easter hotspot) היא נקודה חמה געשית בדרום מזרח האוקיינוס השקט. הנקודה החמה יצרה את רכס סאלס אי גומס (Salas y Gomez Ridge), הקרוי גם רכס סאלה אי גומס (Sala y Gomez Ridge), רכס הרי געש (שרובו תת-ימי), הכולל עשרות הרי מצולה. הרכס מתחיל בהר המצולה פוקאו ואחריו הר המצולה מואי, שניהם ממערב לאי הפסחא, והוא נמשך לאורך 2,700 קילומטרים מזרחית עד לרכס נסקה. הרכס נוצר כאשר לוח נסקה, לוח טקטוני ימי, עבר מעל לנקודה החמה של אי הפסחא. התנועה של לוח נסקה ולוח פרלון, לוח טקטוני היסטורי, מעל לנקודה החמה של אי הפסחא יצרה רכס תת-מימי ארוך, שקצהו המזרחי עובר הפחתה מתחת לפרו. רק באי הפסחא והאיונים סביבו ובאי הקטן סאלס אי גומס בולט רכס סאלס אי גומס מעל פני המים.
הנקודה החמה נמצאת כיום מערבית לאי הפסחא באזור נרחב בקוטר של 200 קילומטרים, הכולל שדות געשיים תת-ימיים והרי מצולה שגילם פחות מחצי מיליון שנים. ממזרח לו השדות הגעשיים אהו (Ahu), אומו (Umu) וטופה (Tupa), השוכנים על רכס בן 2 מיליון שנים, ומזרחית להם הרי המצולה מואי ופוקאו ואי הפסחא, השוכנים על רכס בן 3 מיליון שנים.
בניגוד למחשבה המקובלת שמיקומה של נקודה חמה הוא קבוע ושרשרת הרי הגעש שהוא יוצר נובעים רק מתנועת הלוחות הטקטוניים מעליה, מצא מחקר מ-2002, שהנקודה החמה של אי הפסחא איננה קבועה וזזה מערבית יחסית לנקודה החמה של הוואי.
ייתכן שהנקודה החמה אחראית גם להתהוותם של איי טואמוטו ואיי ליין, ושרשרת הרי המצולה שביניהם, כאשר הלוח הפסיפי עבר מעל לנקודה החמה של אי הפסחא.
הערות שוליים

↑  Magma genesis and mantle sources in the Easter Hotspot-Easter Microplate system
↑  Motion of the Easter hot spot relative to Hawaii and Louisville hot spots
↑  Convection Plumes in the Lower Mantle
החזית הבלארוסית הראשונה

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  קבוצת ארמיות
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  20 באוקטובר 1943 – 10 ביוני 1945 (שנה)
 מקים היחידה:  קונסטנטין רוקוסובסקי
 מלחמות:  מבצע בגרטיון   מבצע ויסלה-אודר   הקרב על ברלין
 פיקוד
 מפקדים:  קונסטנטין רוקוסובסקי   גאורגי ז'וקוב
 
החזית הבלארוסית הראשונה הייתה קבוצת ארמיות, שהשתייכה לצבא הסובייטי במלחמת העולם השנייה, ומילאה תפקיד מרכזי בקרבות בכיבוש פולין וגרמניה, תוך שהיא כובשת לבסוף את ברלין.
היסטוריה

ב-20 באוקטובר 1943 שונה שמה של החזית הבלארוסית לחזית הבלארוסית הראשונה, ולמפקדה מונה קונסטנטין רוקוסובסקי.
החזית לחמה במבצע רגושב-זלובין, ולאחר מכן השתתפה במבצע בגרטיון שבו השמידה את הארמייה הגרמנית התשיעית, ובהמשך השתתפה החזית במבצע לובלין-ברסט. בנובמבר 1944 החליף גאורגי ז'וקוב את רוקוסובסקי בפיקוד על החזית, ובינואר 1945 השתתפה החזית במבצע ויסלה-אודר שבו התקדמה בזינוק אחד מהויסלה אל האודר.
ב-16 באפריל 1945 פתחה החזית יחד עם החזית האוקראינית הראשונה בקרב על ברלין. בתחילה הסתבכה החזית בקרב על רמת זלו, אך לבסוף פרצו כוחות החזית והגיעו לברלין, שם ניהלו קרבות קשים עד לכניעת העיר ב-2 במאי.
לאחר סיום המלחמה, הפכה החזית למפקדת הכוחות הסובייטיים בגרמניה.
מפקדים

קונסטנטין רוקוסובסקי (אוקטובר 1943 - נובמבר 1944)
גאורגי ז'וקוב (נובמבר 1944 - יוני 1945)
הערות שוליים

↑  שהוקמה על בסיס החזית המרכזית
הנסיכות הריבונית של ארצות השפלה

הנסיכות הריבונית של ארצות השפלה (בהולנדית: Soeverein Vorstendom der Verenigde Nederlanden) היה שמה של הולנד בין 1813–1815, אשר הפכה לאחר מכן לממלכה המאוחדת של ארצות השפלה.
היסטוריה > הנסיך וילם חוזר להולנד

לאחר שארצות השפלה שוחררו ב-1813 מכיבוש צרפת על ידי הצבא הרוסי והפרוסי, עגן וילם פרדריק, בנו של הסטאדהאודר האחרון, וילם החמישי, נסיך אורנז', בעיירת הנמל סכוונינגן, והמשיך משם להאג, שם הוא קיבל ב-2 בדצמבר את התואר "נסיך סוברני של ארצות השפלה" (Soeverein Vorst der Nederlanden).
החוקה הראשונה של ארצות השפלה המאוחדות נכתבה ב-1814 בהנהגתו של ראש הממשלה חייסברט קארל ון הוחנדורפ, ואומצה על ידי קבוצה חופשית של נכבדים. וילם קיבל את הפיקוד העליון על הצבא והצי, את הרשות למנות ולפטר קצינים, ואת הסמכות העליונה על הכלכלה ועל המושבות שמעבר לים, כמו גם על יחסי חוץ ומינוי שגרירים. חברי הסטאטן-חנראל (מועצת המחוזות, הגוף שהפך בסופו של דבר לפרלמנט ההולנדי) היו אמורים להיבחר על ידי הממשלות המקומיות בכל מחוז, אבל החקיקה במחוזות הייתה חייבת לקבל את אישורו של הנסיך החדש. החוקה הבטיחה חופש דת אוניברסלי.
היסטוריה > פירוק הממלכה

בשנת 1830 פרצה המהפכה הבלגית, ובסיומה הפכה בלגיה לממלכה עצמאית, אשר מעמדה אושר בהסכם לונדון. לוקסמבורג הפכה לדוכסות גדולה עצמאית ב-1890, לאחר שלא היה למלך וילם השלישי יורש ממין זכר שימשיך את השושלת. הכתר ההולנדי עבר אל המלכה וילהלמינה, אך על פי החוק הסאלי התקף בלוקסמבורג הייתה קדימות לאדולף, דוכס נסאו מבית נסאו, והוא הפך לדוכס-הגדול של לוקסמבורג.
ראו גם

היסטוריה של הולנד
וילם הראשון נוחת בחוף סכוונינגן, 1813
החזית הבלטית הראשונה

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  חזית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  20 באוקטובר 1943 – 24 בפברואר 1945 (שנה)
 מקים היחידה:  אנדריי יריומנקו
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים
החזית הבלטית הראשונה (ברוסית: Прибалтийский фронт й-1) הייתה חזית, שהשתייכה לצבא האדום במלחמת העולם השנייה, ומילאה תפקיד מרכזי בקרבות בכיבוש לטביה ובלארוס, תוך שהיא כובשת לבסוף את קניגסברג.
היסטוריה

החזית הבלטית הראשונה, הוקמה ב-20 באוקטובר 1943 על ידי שינוי שמה של חזית קלינין. כמפקדה הראשון שימש אנדריי יריומנקו והיא כללה ארבע ארמיות ביניהן ארמיית אוויר אחת. החזית השתתפה במתקפת הקיץ הסובייטית, שחררה את העיר ריגה, וסייעה בכיתור 30 דיוויזיות גרמניות בקורלנד שבלטביה. המשיכה להתקדם לעבר בלארוס וכבשה את העיר ויטבסק. ב-24 בדצמבר 1943 כבשה את העיירה גורודוק שהייתה מרכז חשוב של הצבא הגרמני. במוסקבה ירו 124 פגזים לכבוד החזית הבלטית הראשונה על ניצחון זה. ב-22 ביוני 1944 השתתפה במבצע בגרטיון, הסבה אבדות כבדות לארמיית הפאנצר השלישית וכבשה את העיר פולוצק. על כך הוענק למפקד החזית דאז איוואן בגרמיאן עיטור גיבור ברית המועצות.
החזית השתתפה במבצע פרוסיה המזרחית. ב-10 באוקטובר 1944 היא כבשה את העיר ממל. באפריל 1945 השתתפה בכיבוש העיר קניגסברג. היא פורקה ב-24 בפברואר 1945, ואנשיה פוזרו בין היחידות השונות.
מפקדים

גנרל של ארמייה אנדריי יריומנקו (20 באוקטובר 1943 - 19 בנובמבר 1943)
גנרל של ארמייה איוואן בגרמיאן (19 בנובמבר 1943 - 24 בפברואר 1945)
מצבת כוחות

עם הקמתה כללה החזית את היחידות הבאות:
ארמיית ההלם הרביעית
ארמיית המשמר השישית
הארמייה ה-43
ארמיית האוויר השלישית
הערות שוליים

↑  מקביל לקבוצת ארמיות בצבאות מערביים
↑  החזית הבלטית הראשונה (ברוסית)
הנק סנבליט

| --- | --- |

 לידה:  13 במאי 1883 רוטרדם, הולנד 
 פטירה:  13 באפריל 1942 (בגיל 58) מחנה הריכוז אמרספורט, הולנד 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 תפקיד:  חבר בית הנבחרים ההולנדי  municipal councillor of Amsterdam  municipal councillor of Zwolle 
 מפלגה:  מפלגת הפועלים הסוציאל דמוקרטית של הולנד, Revolutionary Socialist Workers' Party 
 בן או בת זוג:  Wilhelmina Hendrika Draaijer 
 
הנק סנבליט (בהולנדית: Henk Sneevliet; ‏13 במאי 1883 - 13 באפריל 1942), נודע גם בשם העט, מארינג (Maring). היה קומוניסט הולנדי, ממייסדיה של המפלגה הקומוניסטית הסינית והאינדונזית. כעסקן מטעם הקומינטרן עזר להנחות ולייסד את המפלגה הקומוניסטית של סין בשנת 1921. הוא השתתף בהתנגדות הקומוניסטית נגד הכיבוש הנאצי של הולנד במלחמת העולם השנייה, ועל זאת הוצא להורג על ידי הגרמנים באפריל 1942.
ביוגרפיה

סנבליט נולד בשנת 1883 ברוטרדם שבהולנד, בגיל 17 החל לעבוד כפועל רכבת, בתקופה זו הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההולנדית ולאיגוד פועלי הרכבת. בשנת 1913 הגיע לאינדונזיה, שהייתה תחת שלטונה הקולוניאלי של הולנד והחל לפעול נגד השלטון הקולוניאלי. סנבליט היה מבין מייסדי "הברית הסוציאל-דמוקרטית", שלימים תהפוך למפלגה הקומוניסטית האינדונזית. בשנת 1920 השתתף בישיבה הכללית השנייה של הקומינטרן, כנציג המפלגה הקומוניסטית האינדונזית, שם נבחר לנציג הקומינטרן באינדונזיה.
בשנת 1921 נשלח סנבליט על ידי לנין לשאנגחאי, כנציג הרשמי הראשון של הקומינטרן בסין וכדי לסייע לקומוניסטים במדינה להקים מפלגה משלהם. סנבליט השתתף בקונגרס הראשון של המפלגה הקומוניסטית הסינית וסייע בהדרכתה. סנבליט גם פעל לקידום שיתוף פעולה בין המפלגה הקומוניסטית למפלגה הלאומית הסינית ויצר קשר אישי עם סון יאט-סן בשם הקומינטרן.
לאחר שגרמניה הנאצית פלשה להולנד, ארגן והנהיג סנבליט את "חזית מרקס-לנין-לוקסמורג", קבוצת גרילה שלחמה נגד הנאצים. בשנת 1942 נעצר סנבליט והוצאו להורג, יחד עם מספר מחברי הקבוצה.
הערות שוליים

↑  פאן סיאו, עריכה ותרגום: עמית אלעזר. היהודי ההולנדי שסייע בהקמת המפלגה הקומוניסטית. 2015-05-11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268124105171  PLWABN: 9810643128105606  BnF: cb12264681g (data)  BPN: 08092456  GND: 118615114  ISNI: 0000 0000 8096 3675  LCCN: n81111944  NTA: 070773858  SUDOC: 031431240  VIAF: 17281207   WorldCat (עם VIAF): 17281207
הספרייה הלאומית של קטר

| --- | --- |

 מיקום:  קטר (מדינה) קטר
 סוג:  ספרייה לאומית
 תאריך ייסוד:  2012
 קואורדינטות:  25°16′57″N 51°32′25″E﻿ / ﻿25.282542°N 51.540271°E﻿ / 25.282542; 51.540271
 http://www.qnl.qa
  (למפת דוחה מוגדלת) א-דעאין א-ריאן אל-וכרההספרייה הלאומית של קטר(למפת דוחה רגילה) א-דעאין א-ריאן אל-וכרההספרייה הלאומית של קטר
 
הספרייה הלאומית של קטר (בערבית: مكتبة قطر الوطنية או QNL) היא ספרייה לאומית של קטר. הספרייה מתפקדת כספרייה לאומית, ספרייה מחקרית וספרייה עירונית.
להקמת הסיפרייה הוזמנה קלאודיה לוקס, מומחית גרמנית בתחום. בשנת 2018 הסיפרייה כללה כ-800 אלף ספרים מודפסים וכ-500 אלף ספרים אלקטרוניים, עיתונים, ירחונים וכו'.
בנוסף לכך הסיפרייה כוללת "ספריית המורשת" - אוסף של ספרים ומסמכים ישנים. אוסף זה החל להתפתח בשנת 1979 ושולב באוספי הספרייה הלאומית עם הקמתה. האוסף כולל 2,400 יצירות, מפות, מכשירים מדעיים ישנים וצילומים. הוא כולל גם כתבי עת החל מהמאה ה-15 כולל תרגום ללטינית של יצירות אבן סינא. כל החומר עבר דיגיטציה ונכלל בקטלוג הסיפרייה. חלק מהחומר ניתן לגישה במסגרת הספרייה הדיגיטלית העולמית.
בשיתוף עם הספרייה הבריטית הוקמה הספרייה הדיגיטלית של קטר. הפרויקט כולל מסמכים שנשמרים ב"סיפרייה הבריטית" וקשורים להיסטוריה של המפרץ הפרסי החל מהמאה ה-18 ועד לשנות ה-50 של המאה ה-20. כל החומר עבר דיגיטציה.
בשנת 2015 הספרייה קיבלה הכרה כמרכז שימור על ידי הפדרציה הבינלאומית של ארגוני ספריות ומוסדות.
הבניין החדש של הסיפרייה תוכנן על ידי רם קולהאס ובנייתו הסתיימה בשנת 2017. הספרייה מארגנת כנסים ותערוכות כמו כן פעם בחודש מתקיים קונצרט של התזמורת הפילרמונית עם גישה חופשית לציבור.
העשור הראשון של המאה ה-1

העשור הראשון של המאה ה-1 היו העשור הראשון של המאה ה-1, שהחל ב-1 בינואר 1 ותם ב-31 בדצמבר 9.
אירועים משמעותיים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים משמעותיים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

ספטמבר 9 לספירה - מלחמות הגרמאנים(אנ'): קרב יער טאוטובורג - בקרב הובסו והושמדו הלגיונות הרומאים ה-17, ה-18 וה-19 על ידי השבטים הגרמאניים תחת הנהגתו של ארמיניוס. עקב התבוסה בקרב בו נהרגו כ-20 אלף חיילים רומאים (10 אחוזים מצבא הרומאים), לא היה ביכולתה של רומי להרחיב את גבולותיה אל מעבר לנהר הריין. בעקבות ניצחון הגרמאנים את הצבא הרומי הופך נהר הריין לגבול בין העולם דובר הלטינית לדוברי הגרמנית.
אירועים משמעותיים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > סכסוכים אזוריים

6 לספירה - יהודה בן חזקיה התחיל מרד נגד מפקד האוכלוסין של קוויריניוס
8 לספירה - ואנג מאנג מצליח לרסק מרד נגד השלטון ומייסד לקראת סוף השנה את שושלת שין
3 באוגוסט 8 לספירה – בלום באטוניאנום(אנ'): טיבריוס מביס את אנשי דלמטיה על גדות נהר בתינוס(אנ')
אירועים משמעותיים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > אירועים פוליטיים משמעותיים

1 לספירה - אריוס פיניוס מתמנה לארכון באתונה
1 לספירה - תחילת עידן היואנשי של שושלת האן הסינית.
1 לספירה - קונפוציוס מקבל את התואר המלכותי הראשון שלו, והופך ללורד באוצ'נגון ני.
1 לספירה - מתחילה תקופת שלטונו של הקיסר פינג מהאן בסין.
1 לספירה - וואנג מאנג חוזר להיות בשנית העוצר על ידי הקיסרית הגדולה דוואג'ר וואנג.
1 לספירה - הראיוס יורש את כתר באקטריה.
1 לספירה - נאטאקאמאני יורש את כתר נוביה.
4 לספירה - אוגוסטוס קורא לטיבריוס חזרה לרומא כדי להתמנות לטריבון ומאלץ אותו לאמץ את גרמאניקוס כיורשו.
6 לספירה - הקיסר הרומי טיבריוס בוחר לספח את יהודה כפרובינקיה (פרובינציית יהודה).
6 לספירה - קופוניוס מונה לנציב הראשון של השלטון הרומי בפרובינציית יהודה
7 לספירה - פובליוס קווינקטיליוס וארוס מתמנה לשליט הפרוביניקיה גרמאניה
8 לספירה - אוגוסטוס קיסר מחליט להגלות את יוליה הצעירה ולנתק את האירוסין בין קלאודיוס לבין אמיליה לפידה, בתה של יוליה ושל הפוליטיקאי הרומאי לוקיוס אמיליוס פאולוס
8 לספירה - אובידיוס משלים את המטמורפוזות ומתחיל את הפסטיבלים; אוגוסטוס מגלה את המשורר אובידיוס לעיר טומיס שעל שפת הים השחור סמוך לשפך הדנובה (היום קונסטנצה, ברומניה).
8 לספירה - טינומקוס מודח מראשות ממלכת האטרבטים, מדינה גרורה של האימפריה הרומית בבריטניה ונמלט לרומא; אחיו אפילוס הופך לשליט יחיד
8 לספירה - הרומאים חותמים על הסכמים עם המרקומנים תחת המלך מרבוד שהופכים אותם למדינה גרורה של האימפריה הרומית
8 לספירה - וונונס הראשון(אנ') הופך למלך האימפריה הפרתית
אסונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מדע וטכנולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
7 לספירה - הגאוגרף היווני סטראבון מפרסם את הכרך הראשון בסדרה "גאוגרפיקה" (ביוונית: Γεωγραφικά) המאגדת את הידע הידוע שהיה קיים באותה העת בתחום הגאוגרפיה.
אישים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ואנג מאנג, קיסר שושלת שין בשנים 9–23
ארמיניוס, מצביא גרמני, וראש שבט הכרוסקים הגרמאני העתיק
נטקמאני (אנ'), מלך כוש בשנים 1 לפנה"ס - 20 לספירה
אוגוסטוס קיסר, קיסר רומא בשנים 27 לפנה"ס - 14 לספירה
גאיוס קיסר, אציל רומאי מהשושלת היוליו-קלאודית.
טיטוס ליוויוס, היסטוריון רומאי מהבולטים של תור הזהב בתרבות הרומאית.
אובידיוס, משורר רומי
קוויריניוס, קונסול ומצביא רומאי שנשלח על ידי אוגוסטוס קיסר לארגן את יהודה לקראת שלטון הנציבים הרומאים
הלל הזקן, נשיא הסנהדרין האחרון אשר כיהן בתפקיד בשנים 31 לפנה"ס - 9 לספירה
שמאי הזקן, אב בית הדין האחרון אשר כיהן בתפקיד בשנים 20 לפנה"ס - 20 לספירה
טיבריוס, גנרל רומאי, מדינאי והקיסר העתידי של רומא
הערות שוליים

↑  Worldtimelines.org.uk
| עשורים במאה ה-1 |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1–9 • 10–19 • 20–29 • 30–39 • 40–49 • 50–59 • 60–69 • 70–79 • 80–89 • 90–99 • >> |  |
העולם בעשור הראשון של המאה ה-1
ציור של קרב יער טאוטובורג משנת 1909
מפת העולם על פי הגאוגרף סטראבון ב"גאוגרפיקה"
אוגוסטוס קיסר
הספרייה הלאומית של שווייץ

| --- | --- |

 מיקום:  ברן, שווייץ
 תאריך ייסוד:  1895
 מנהל:  Damian Elsig 
 קואורדינטות:  46°56′29″N 7°26′59″E﻿ / ﻿46.9414066°N 7.4497034°E﻿ / 46.9414066; 7.4497034
 https://www.nb.admin.ch/snl/de/home.html
 he
 
הספרייה הלאומית של שווייץ היא הספרייה הלאומית והמרכזית בשווייץ.
ב-1884 אישרה מועצת המדינה של שווייץ את החלטתה על הקמת ספרייה לאומית, ב-1885 החלה הספרייה לפעול אך נפתחה לציבור ארבע שנים לאחר מכן בבניין הארכיון המרכז של המדינה.
ב-1915 נחתם הסכם בין הספרייה לבין בתי ההוצאות לאור בשווייץ אשר במסגרתו כל בית הוצאה לאור מחויב לתת עותק של כל יצירה שיוצאת לספרייה, ב-1918 יצא קטלוג הספרייה הרשמי.
ב-1996 אוסף הפוסטרים של הספרייה החל להיות זמין ברשת.
בשנת 2000 נחנך בספרייה מרכז ליצירותיו של פרידריך דירנמאט.
אחת ממטרותיה של הספרייה היא לשקף את הרב-גוניות של התרבות השווייצרית.
הספרייה הלאומית של שווייץ
הכל עוד לפניי (שיר)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אניה בוקשטיין
 מתוך האלבום רוקדת
 יצא לאור:  2015
 שפה:  עברית 
 אורך:  4:22
 כתיבה:  אניה בוקשטיין
 לחן:  אניה בוקשטיין
 
הכל עוד לפניי הוא שיר של אניה בוקשטיין שיצא לאור בשנת 2015 ונכלל באלבומה רוקדת. השיר נכתב והולחן על ידי בוקשטיין ועובד על ידי ג'וני גולדשטיין.
קליפ

לשיר קליפ שצולם בפריז. בוקשטיין סיפרה על בחירת מקום הצילום לקליפ:
בחרתי לצלם את הקליפ בפריז כי מילות השיר מסמלות עבורי את החופש והשחרור שאני מרגישה כשאני מבקרת בה, שם אני יודעת שבאמת הכל עוד לפניי. מאז שגיליתי אותה בצעירותי אני חוזרת אליה שוב ושוב. אני אוהבת את השפה, את האוכל, את הרחובות שלה, את האסתטיקה ואת האמנות. הקליפ הוא בעצם תיעוד של חוויות טובות ופשוטות אבל מרגשות - כאלה שמרחיבות לי את הלב
עם זאת, מספר שעות לאחר שסיימה לצלם את הקליפ התרחשו פיגועי נובמבר 2015 בפריז. על כך אמרה בוקשטיין:
העובדה שביום שבו סיימנו לצלם התרחש הפיגוע הקשה כמובן ערערה והפחידה אותי. אני רוצה לקוות שכל הטוב עוד לפנינו, לדעתי רק ככה אפשר לשמר את ההתרגשות והאופטימיות ולהמשיך לחלום. כמו תמיד, אני מגלה שאין טוב בלי רע. ללא ספק פריז כבר לא תהיה אותו דבר. גם לא בשבילי
ביקורות

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
באתר פרוגי כתבו על השיר כי הוא" משלב מנגינה שקטה ורגוע שמתאימה בדיוק למילות השיר" וכן ש"לסינגל יש משמעות במילותיו ומקצב קליט ואחיד ברמה גבוה כך אין ספק שאניה בוקשטיין הוכיחה עצמה כמוזיקאית מקצועית ומוכשרת שיכולה לשלב שני עולמות בצורה הטובה ביותר".
באתר "הבמה", במסגרת ביקורת לאלבום אליו שייך שיר זה, נכתב על השיר שהוא "נשמע כמו מוטו לחיים".
בביקורתו על השיר, ניתח יוסי חרסונסקי את השיר, סקר את האלמנטים השונים בו, וכן נתן ביקורת חיובית לשיר.