stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Answers.com
היסטוריה > כחברת תוכנה

בנובמבר 2000, הודיעה גורו-נט של שינוי במודל העסקי שלה ופיתוח קו מוצרים למגזר הארגוני, בהתבסס על טכנולוגית מנוע התשובות מפיתוחה. קו מוצרים נועד לאפשר לעובדי הארגון לאתר מידע החבוי במחשבי הארגון, ולקצר את תהליכי קבלת ההחלטות הפנים ארגוניים. בנוסף באותה עת שינתה את שמה לאטומיקה (Atomica). בספטמבר 2001, הודיעה החברה שחתמה על הסכם שותפות עם חברת IBM, במסגרת ההסכם תשולב תוכנת אטומיקה לארגונים בפלטפורמת  Websphere, כיישום פנים ארגוני המעניק אינפורמציה לעובדי הארגון. החברה גם גייסה שני מנהלים בכירים עם ניסיון במכירות תוכנה ומערכות לארגונים בארצות הברית. אולם לאחר שנתיים של ניסיון לשווק את הפתרון לארגונים, החליטה לבטל את קו המוצרים ולחזור לפעול כחברת תוכנה לצרכנים.
בפברואר 2004, גייסה החברה 5 מיליון דולר, חזרה לשמה המקורי גורונט והחלה לפתח פתרון תוכנה לשוק הצרכני. היא אפשרה הורדה של גרסה בסיסית של התוכנה בחינם, וגרסה מורחבת בתשלום של 30 דולר לשנה ובמאי 2004 הודיעה על תוכנת להנפקת מניות ברשימה המשנית של נאסד"ק (Small Caps). באוקטובר 2004 הונפקה החברה לבסוף בבורסת AMEX וגייסה כ-11.8 מיליון דולר לפי שווי שוק של 23 מיליון דולר.
היסטוריה > כחברת אינטרנט

בינואר 2005, שוב הודיעה החברה על שינוי במודל העסקי שלה, היא השיקה אתר האינטרנט Answers.com כמנוע חיפוש למידע, המתבסס על כמאה מקורות מידע שונים ומסוגל לספק לגולשים תשובות על כמיליון נושאים, שמות ומושגים. המודל החדש היה מבוסס על הכנסות מפרסום באתר ולא על מכירת תוכנה לצרכני קצה. האתר זכה להצלחה מסחררת לאחר שמנוע החיפוש של גוגל החל להפנות את הגולשים שלו לאתר. בנוסף זכה האתר לביקורות חיוביות בעיתונות הכלכלית. עקב כך החלה החברה לצבור לראשונה הכנסות משמעותיות מפרסום.
באוגוסט 2005, עברה החברה להיסחר ברשימה הראשית של בורסת נאסד"ק תחת הסימול ANSW. בנוסף שינתה את שמה ל-Answers Corporation. במרץ 2006 תבעה החברה את המתחרה הישראלית שלה בבילון עם הפרט פטנט. בינואר 2008 ניסתה ללא הצלחה לקנות את החברה המתחרה לקסיקו, שהפעילה את האתר dictionary.com המספק פירושים לשמות ומושגים.
היסטוריה > מכירת החברה

ביוני 2008 גייסה החברה 13 מיליון דולר נוספים, וסיימה את השנה עם עלייה של 25% בהכנסות ל-14.2 מיליון דולר ועברה לראשונה לרווח תפעולי. למרות זאת מחיר המנייה של החברה דשדש ובשל סחירותה הנמוכה עברה מרשימה הראשית בבורסת נאסד"ק להיסחר ברשימת נאסד"ק המשנית.
בפברואר 2011 הודיעה החברה כי קרן ההשקעות AFCV תרכוש אותה תמורת 127 מיליון דולר, אך חלק ממשקיעי החברה התנגדו לעסקה בטענה כי המחיר נמוך מדי. באפריל 2011, לאחר הצבעה שנערכה בקרב בעלי המניות: 57% תמכו במיזוג, 21% התנגדו ו-22% לא חיוו דעתם, העסקה אושרה. ביוני 2011 AFCV פיטרה שני שלישים מהעובדים. ובמאי 2012 סגרה לחלוטין את מרכז הפיתוח של החברה בירושלים.
טכנולוגיה

מאגר המידע של Answers.com מבוסס על כ-180 מקורות: יותר מ-100 אנציקלופדיות, מילונים, מונחונים ואטלסים, כולל אתרי ויקיפדיה. מנוע החיפוש של האתר מאפשר הצלבת מידע ממגוון מקורות ומאגרי מידע, לרוב על פי תשובות לחיפוש באמצעות שאלות ספציפיות בהתבסס על טכנולוגיית ויקי ומידע שמתווסף על ידי הגולשים. הכנסות החברה מתבססות על פרסומות.
בדצמבר 2008 עמד מספר המשתמשים באתר על 16.5 מיליון מבקרים, עליה של 154% לעומת דצמבר 2007- הצמיחה המהירה ביותר מבין 200 חברות האינטרנט המובילות בארצות הברית. בנובמבר 2010 עמד מספר המשתמשים הייחודים באתר על 47.6 מיליון. על פי חברת המחקר קומסקור, ב-2009 האתר של החברה דורג במקום ה-13 בארצות הברית מבין האתרים המובילים. בעולם מדורג answers.com במקום ה-32.
פרומיל

| פרומיל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
פְּרוֹמִיל הוא יחידת מידה המייצגת אַלְפִּית, חלק אחד מתוך אלף, כלומר, 0.1%.
מסמנים אותו בסימן "‰", הדומה לסימן האחוז (%), אך עם עיגול נוסף מימין, כדי להבהיר שמדובר באחד מתוך אלף ולא מתוך מאה. באופן פורמלי: 10−3=  0.001 = 0.1% = 1‰.
הפרומיל משמש להצגת יחסים בטבע ובכלכלה אך נפוץ פחות משימוש באחוז. בחוקי מדינת ישראל נעשה שימוש מצומצם במושג, למשל בסעיף 20(ב) לחוק שירות המדינה (גמלאות).
אטימולוגיה

פְּרוֹמִיל בא מהמושג הלטיני "per mille" (פֵּרְמִיל) שמשמעותו – אחד לאלף.
קידוד הסימן במחשב

Unicode : ‏U+2030
HTML: ‏ &#8240; או &#permil;
Windows: ‏ALT+0137
הערות שוליים

↑  נכה בעל דרגת נכות של 50% או יותר, וכן אדם שפוטר מן השירות בגלל נכות בדרגה קטנה מזו, לא תפחת קצבתו מעשרים אחוז ממשכורתו הקובעת בצירוף שלושה פרומיל ממנה לכל אחוז מדרגת נכותו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4175919-9 
תמרור בצ'כיה מציג את שיפוע פסי הרכבת בפרומילים (20‰)
רעידת האדמה בארץ ישראל (1927)

| --- | --- |
 תאריך התרחשות:  11 ביולי 1927 
 שעה:  15:03:55
 מגניטודה:  6.25-6.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 במדינות או באזורים:  ארץ ישראל, עבר הירדן
 מוקד:  צפון ים המלח
 הרוגים:  285
 פצועים:  940
 חסרי קורת גג:  אלפים
 נזק:  נזקים כבדים ליריחו, רמלה, לוד, שכם, ירושלים, עמאן, עג'לון, א-סאלט ו-מדבא
 קואורדינטות:  31°36′N 35°24′E﻿ / ﻿31.6°N 35.4°E﻿ / 31.6; 35.4
   א-סלטים המלח
 
ב-11 ביולי 1927 (י"א בתמוז ה'תרפ"ז) התרחשה רעידת אדמה בארץ ישראל. שעת הרעידה הייתה 15:03:55, ומוקדה היה בצפון ים המלח. רעידת האדמה פגעה קשות בערים ירושלים, יריחו, רמלה, לוד, טבריה ושכם ונקלטה ב-79 תחנות סייסמוגרפיות ברחבי העולם, שהקרובות שבהן היו קסרה (Ksara) שבלבנון וחלוואן (Helwan) שבמצרים.
הנזקים > ירושלים

תושבי ירושלים חשו היטב ברעש. העיתון "דואר היום" תיאר זאת למחרת:
אתמול בשעה שלש ושבעה רגעים בדיוק הופתעו תושבי ירושלים השאננים ברעידת אדמה נוראה שכמוה לא הורגשה בירושלים זה הרבה שנים. אפילו הזקנים שבדור אינם זוכרים רעש קשה וחזק שנמשך שניות אחדות כמו בפעם הזאת.
גם כל העיתונים העבריים שיצאו בארץ ישראל בעת ההיא, דיווחו על הרעידה למחרת היום.
רעידת האדמה גרמה בכל הארץ ובעבר הירדן לכ־285 הרוגים ולכ-940 פצועים. עשרה מההרוגים נמנו בירושלים, ולפחות 25 פצועים. כ-300 בתים התמוטטו או ניזוקו עד כדי חוסר אפשרות לשהות בהם, ביניהם אגף של מסגד אל-אקצא (שאינו מיוסד על קרקע סלעית אלא על קשתות-תמיכה ומילוי מימי הורדוס). קירות במתחם אוגוסטה ויקטוריה, שהיה מעונו של הנציב העליון, נסדקו עד כדי סכנה לשהייה במקום. בעקבות הרעש עבר מעונו של הנציב לבית מחניים, שפונה מדיירו הקודם - מנחם אוסישקין. בנוסף נהרסו בתים רבים בעיקר באזור המזרחי של העיר, הר הזיתים והעיר העתיקה. גם בנייני האוניברסיטה העברית על הר הצופים ניזוקו אך לא היו נפגעים בנפש והלימודים נמשכו. בבית הכנסת החורבה נפלה הנברשת והרסה את בימת העץ של בית הכנסת, שהוחלפה בעקבות זאת בבימת שיש. קצהו הצפוני של שוק הצורפים, המזרחי בשלושת השווקים המקבילים במרכז העיר העתיקה, התמוטט ונהרס ברעידת האדמה.
הגאולוג נתן שלם תיעד את האירוע ביומנו:
יום ב' 11.7.1927. חזר החום לסורו הרע, ויעבור שוב את גבול השלושים. אולם קרוב לשעה ארבע, ירעדו מוסדות תבל ורעשה ירושלים. המהומה והמבוכה הייתה גדולה. בתים רבים נהרסו או שנסדקו ונפתחו פרצים. יש פצועים ומתים. מספרים מדויקים אין עדיין, אבל מספרים שבסביבות ירושלים האסונות גדולים יותר. הנני מחכה בכליון עיניים לידיעות שתבואנה בעיתונים.

יום ג' 12.7 . ליל נדודים נורא. נעורתי בכל רבע שעה בבהלה ופחד, בחושבי כי הבית נפל תחתי, וכי הפסל, פסל השיש, נפל ארצה וישבר. מה שמחתי, כשהאיר היום, למצוא את הכל עומד על מקומו בשלום.
הסופר ש"י עגנון, שהתגורר במרכז ירושלים, סיפר על האירוע במכתב לשלמה זלמן שוקן:
אודיעהו כי האסון הנורא לא פגע בנפשותינו. רק הבית אשר ישבנו בו התמוטט, והעירייה צוותה לצאת מדירתו במשך עשרים וארבע שעות, מפני הסכנה".
הנזקים > שאר הארץ

ביריחו התמוטטו מספר בתים, ביניהם מלון Winter Palace שנבנה אך זמן קצר לפני כן. קריסת המלון גרמה למותן של "שלוש נסיכות" הודיות שהתארחו בו. נהר הירדן נחסם למשך כ-21 שעות בעקבות התמוטטות מצוקי החוואר שבגדותיו. גשר אלנבי נפגע קשות.
שכם סבלה אבדות כבדות ברכוש ובנפש, 60 הרוגים ו-474 פצועים לפחות. עיתון "הצפירה" מיום 17 ביולי דיווח על נזק קשה שספגה קהילת השומרונים, ש-175 נפש מתוכה נותרו ללא קורת גג. חלק גדול מההרוגים בעיר נמנו על קהילה זו, שבתיהם נבנו לגובה, וללא ביסוס אלמנטרי. הבנייה לגובה הייתה אילוץ בעקבות הגבלת התפשטותם לשטחים נוספים על ידי פרנסי העיר המוסלמים. מאיר דיזנגוף, שבעת הרעידה היה ראש מחלקת התעשייה והמסחר של הסוכנות היהודית (במסגרת פסק זמן שלקח מראשות עיריית תל אביב), היה קרוב בליבו לקהילה השומרונית בשכם, ופנה לנתן שטראוס, שתרם כמה אלפי ליש"ט לקרן הסיוע לנפגעי הרעידה שהקימה ממשלת המנדט, בבקשה לייחד סכום כלשהו לשומרונים בשכם. דיזנגוף נענה בשלילה, ובטענה שהנדבן סומך על ממשלת המנדט שתדע לחלק ולהקצות את כספי הסיוע כיאות בנוסף לכך, ארגן מאיר דיזנגוף, למחרת הרעידה, שיירת משאיות לחם מתל אביב ומיפו לעזרת התושבים בשכם, דבר שעורר התפעלות בקרב העיתונות הערבית, וטענה נגד המוסלמים בארץ שלא נחלצו לעזרת אחיהם המוסלמים כמו שהיהודים עשו. לדברי "הצפירה": "בכל העיר אין אף בית אחד שלא ניזוק מהרעש".
הרס רב נגרם גם ברמלה, לוד ובטבריה: ברמלה נהרגו 17 איש, ונפצעו 70; בלוד נהרגו 32 ונפצעו 86, ובכפרים שמסביבה נהרגו עוד 8 אנשים ונפצעו 16 לפחות; טבריה לא סבלה מהרוגים. בעניין זה יאמר, שבקרב היהודים בארץ לא נהרג איש, דבר ששימש גורמים דתיים יהודים שונים לראות בכך "אצבע אלוהים". ויש שטענו שהסיבה נעוצה כנראה בהבדלים באיכות הבנייה.[דרוש מקור]
הנזקים > עבר הירדן

העיר שנפגעה ביותר הייתה א-סלט שבה נמנו 32 הרוגים ו- לפחות 34 פצועים, בשאר הממלכה נמנו עוד כ-20.
בית חרב ברובע היהודי, 1927
בית חרב בהר הזיתים, 1927
מלון "ארמון החורף" ביריחו שנהרס כליל, 1927
מפת הרעש לפי הגאולוג נתן שלם (1927)
חקר מוקד הרעש

מכוני מחקר באירופה מצאו, לפי רישומי סייסמוגרפים ועדויות שמקור הרעש היה בגשר אדם ושגודלו היה 6.2–6.25 בסולם ריכטר. בארץ חקר את הרעש מקרוב הגאולוג נתן שלם. לפי מדידותיו ותצפיותיו מוקד הרעש לא היה בגשר אדם אלא כ-30 קילומטר דרומה משם, בצפון ים המלח. 70 שנה לאחר מכן עסק צוות של אוניברסיטת בן-גוריון, המכון הגיאופיסי לישראל ואוניברסיטת סטנפורד, קליפורניה במחקר מחודש של רעידת האדמה, בלי להכיר את מחקריו של שלם. תוצאות המחקר הזיזו אף הן את מוקד הרעש לצפון ים המלח, כ־50 קמ' דרומית למיקום הקודם בגשר דמיה, מול קיבוץ מצפה שלם. הגם שמוקד זה התקבל רשמית בקטלוג הרשמי של רעידות האדמה בארץ ישראל, ניתחו Aldersons & Ben-Avraham 2014 את המחקרים השונים שניסו לקבוע את האפיצנטר של רעידת האדמה וקבעו, שאין יכולת לקבוע באופן פסקני איזה מהמוקדים שנמצאו במחקרים השונים (הנ"ל ואחרים), הוא המוקד הנכון.
תוצאות רעידת האדמה

בימים הבאים הורגשו רעידות משנה קלות בארץ ישראל, לבנון ומצרים. הן לא גרמו כל נזק אך עוררו בהלה גדולה ותושבים רבים ברחו מבתיהם וישנו תחת כפת השמיים. הימים היו ימים חמים ביותר והשלטונות הורו על קבורה מהירה של הנספים כדי לא לגרום למחלות. ביישוב היהודי נוסד ועד ציבורי לסיוע לנזקקים ולקבורה. נתן שלם מדווח ביומנו כי 17 ביולי היה יום אבל רשמי.
הנציב הבריטי נאלץ לעזוב את מעונו באוגוסטה ויקטוריה ועבר לבית מחניים (ברחוב הנביאים), דבר שהביא ל"נדידתו" של אוסישקין משם לרחביה, בה הקים את בית מחניים ברחביה. במקביל החלה בנייתו של מבנה חדש שייועד לשמש כמגורים רשמיים ומרכז שלטוני בג'בל מוכאבר, שלימים נקרא ארמון הנציב.
באירופה נפוצו שמועות לפיהן ניזוקה מאוד כנסיית הקבר, ואכן היא ניזוקה, גם אם לא באופן חמור מאוד. בעקבות הנזקים, פרץ ויכוח סוער למדי בין הזרמים הנוצריים שנציגיהם מאיישים את כנסיית הקבר מזה מאות בשנים. כל זרם ניסה להתעקש שהוא בלבד יישא בהוצאות התיקונים, או לכל הפחות ברוב התיקונים. הנושא בעלות הנזקים, נוהג כמנהג "בעל בית", וכל זרם ביקש להיחשב כבעל הבית בכנסייה. המזכיר הראשי של ממשלת המנדט, הקולונל סטיוארט סיימס, ישב בראש ועדה, שתקבע יחד עם נציגי הזרמים השונים, את החלוקה ביניהם באשר למימון תיקון הנזקים. למעשה בכנסיית הקבר אירעו נזקים קלים יחסית אך מצבה עורר את חשש השלטונות הבריטיים שיצקו בטון לחיזוק היסודות והכניסו לתוכה פיגומים לתמיכה בקירות, בעמודים ובתקרה. פיגומים אלה הוסרו רק 70 שנה מאוחר יותר, ב־1997. כחלק ממהלכי החיזוק ניצלו ארכאולוגים בריטיים את ההזדמנות וביצעו מספר חפירות ארכאולוגיות בתוך הכנסייה, דבר שלא היה ניתן לביצוע בכל דרך אחרת.
רעידת האדמה הייתה אחד מן הגורמים, בנוסף למאורעות תרפ"ט שבאו שנתיים לאחר מכן, שדחפו את התושבים היהודים אל מחוץ לעיר העתיקה ובפרט אל מחוץ לרובע המוסלמי.
המהנדסים הבריטים שמו לב שמבנים ירושלמיים ותיקים אשר חוזקו באמצעות עוגני מתיחה לא התמוטטו. לפיכך חייבו השלטונות הקמת בתים חדשים משולבים בקורות ברזל ("רלסים") או עוגני מתיחה כתקן לשמירה על המבנה מפני רעידות אדמה.
בעקבות הרעש החלה התפתחות בנייה בעיר שכם. מפחד רעידת האדמה, התגוררו התושבים במשך תקופה ארוכה מחוץ לבתיהם, אפילו עד לשלושה חודשים לאחר מכן. הממשלה הבריטית סייעה לתושבים שבתיהם נפגעו בהלוואות בתנאים נוחים, לתיקון הבתים או לבניית בתים חדשים. הלוואות אלו נוצלו על ידי תושבים רבים לבניית בתים מחוץ לעיר העתיקה בעיקר באזורים בצפון-מזרח העיר. לאחר רעידת האדמה, השתפר במידת מה מערך הרחובות בשכם, בשל מאמצי העירייה להרחיב את הרחובות בכל מקום שבתים ישנים התמוטטו.
רעידת האדמה הייתה בעלת ערך למחקר הגאופיזי.
יישובים ואתרים שהעוצמה הסייסמית בהם חרגה מאוד מהצפוי על פי המרחק מהמוקד

ברוב רעידות האדמה, מתקיימת במקומות שונים תופעה הקרויה "תגובת אתר סייסמית". מחקר מפורט אודות רעידת האדמה הזו, איתר 45 תצפיות שהתרחשה בהן תופעה זו (ראו טבלה המוצגת משמאל וההסבר לה). התצפיות המודגשות הן תצפיות שהיו חריגות על פי שני מבחנים שונים שבחנו את הסוגיה: מבחן אחד על פי תצפיות שהשארית שלהן חרגה מממוצע השאריות של כלל התצפיות במחקר, ומבחן שני על פי משוואת ניחות אופיינית לאזור ארץ ישראל.
לעומתם זאת, החוקרים ורד ושטרים זיהו תופעת צל רעידת אדמה באזור מישור החוף, שממערב לאזור רמלה לוד. זאת מכיוון שאזור רמלה לוד ספג אנרגיה מוגברת שבאה לידי ביטוי בתגובת אתר סייסמית בשתי רעידות האדמה ההרסניות שהתרחשו בארץ ישראל בשנים 1837 ו-1927.
רעידות עוקבות ומקדימות

רעידות עוקבות (Aftershocks) מאפיינות כל רעידת אדמה חזקה. גם לרעידת 1927 התלוו רעידות עוקבות, ברם חלקן הגדול לא הורגש, ועל כן ניתן היה "לאתר" אותן בדיעבד רק על ידי סריקת הקטלוג של התחנה הסייסמוגרפית הקרובה ביותר שהייתה בקסרה שבלבנון, ובסריקת עיתוני התקופה שדיווחו על הרעידות שכן הורגשו. מחקר לאיתור הרעידות העוקבות נילווה למחקר של רון אבני. דיאגרמת עמודות המתארת את הרעידות שאותרו מוצגת בצד שמאל.
באשר לרעידות מקדימות, ככל שהיו הן לא הורגשו. על פי בדיקת אירועי רעידות מקדימות אפשריות מתוך קטלוג התחנה הסייסמוגרפית של קסרה שבלבנון, ייתכן שהיו 8 אירועים כאלה במועדים: 24 יוני, 10 מאי, 2 במאי (שני אירועים), 23 אפריל, 21 אפריל, 14 אפריל, ו-14 במרץ.
ראו גם

רעידות אדמה בארץ ישראל
לקריאה נוספת

רון אבני, 1999. רעידת האדמה של שנת 1927: מחקר מאקרוסייסמי על בסיס מקורות התקופה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, 64 עמ' ועוד נספחים (להלן: רון אבני, 1999).
רון אבני, דן באומן, אבי שפירא ועמוס נור, מיקום רעידת האדמה של ה-11 יולי 1927 בארץ ישראל – אנטומיה של טעות. "אופקים בגאוגרפיה" 53, עמ' 85–94, תשס"א, 2001.
מוטי זוהר, אסף זלצר, "את הפרצות במכון לחימיה מתקנים": נזקי רעידת האדמה ביולי 1927 באוניברסיטה העברית בירושלים ומעשה השיקום, קתדרה, 171, 2019, עמודים 75–96.
הערות שוליים

1 2  I.S.S., The Summary for 1927, International Seismological Summary, 1928, עמ' 247 - 248.
↑  רון אבני, דן באומן, אבי שפירא ועמוס נור, מיקום רעידת האדמה של ה-11 יולי 1927 בארץ ישראל – אנטומיה של טעות, אופקים בגאוגרפיה 53, 2001, עמ' 85-94‏, JSTOR 23704634
↑  הרעש בארץ ישראל, דבר, 12 ביולי 1927
↑  רעידת אדמה בארץ ישראל, הארץ, 12 ביולי 1927
↑  רעש אדמה בארץ ישראל, הצפירה, 12 ביולי 1927
↑  רעש גדול בארץ ישראל, דואר היום, 12 ביולי 1927
↑  על פי דוח מזכיר ממשלת המנדט, ראו בעמ' 18 וטבלה מס' 2 של הפריט הביבליוגרפי הראשון ב-"לקריאה נוספת" - להלן: "רון אבני, 1999"
↑  מברק של הקונסול האמריקאי בירושלים - ראו עמ' 61 בכרך ב' של "רון אבני, 1999"
↑  עובדה זו שנויה במחלוקת. פורסמה לראשונה במאמר בשנת 1931 על ידי Garstang, J בספר פרשנות מקראי, אך הוזמה בעבודתו של "רון אבני, 1999" עמ' 20 - 21
↑  המצב הנואש של השומרונים, הצפירה, 17 ביולי 1927
↑  "מתוך חליפת מכתבים שנמצאים בארכיון הציוני בירושלים"
↑  יעקב חיים סופר, כף החיים חלק ז, באתר היברובוקס
↑  ראו הפריט הביבל' השני ב-"לקריאה נוספת"
↑  רון אבני, 1999, עמ' 20-22
↑  Shapira, R., Avni, R., Nur, A., 1993. A New Estimate for the Epicenter of the Jericho Earthquake of 11 July 1927. Isr. Jour. of Earth Scie., 42: pp.93-96
1 2  Freddy Aldersons and Zvi Ben Avraham.,, The Seismogenic Thickness in the Dead Sea Area, Dead Sea Transform Fault System: Reviews, Springer, 2014, עמ' 53-90
↑  רון אבני, 1999 כרך ב' עמ' 32-60
↑  רון אבני 1999, עמ' 39-38א'.
↑  Vered, M., Striem, H. L., 1977. A Macroseismic Study and Implications of Structural Damage of two Recent Major Earthquakes in the Jordan Rift. B.S.S.A. 67, pp. 1607-1613
↑  רון אבני, 1999 עמ' 45 - 49ב'.
| רעידות אדמה באזור הלבנט |
| --- | --- | --- |
| העידן הקלאסי | רעידת האדמה באנטיוכיה ב-115 • רעידת האדמה ביהודה ב-130 • רעידות האדמה בגליל ב-363 • רעידת האדמה באנטיוכיה ב-526 • רעידת האדמה בביירות ב-551 |  |
| ימי הביניים | רעידת האדמה בגליל ב-749 • רעידת האדמה בדמשק ב-847 • רעידת האדמה בעכו ב-881 • רעידת האדמה בבקעת הירדן ב-1033 • רעידת האדמה במזרח הקרוב ב-1068 • רעידת האדמה בעמק הירדן ב-1138 • רעידת האדמה בחלב ב-1138 • רעידת האדמה בחמה ב-1157 • רעידת האדמה בסוריה ב-1170 • רעידת האדמה בסוריה ב-1202 |  |
| התקופה העות'מאנית | רעידות האדמה במזרח הקרוב ב-1759 • רעידת האדמה בירושלים ב-1834 • רעידת האדמה בגליל ב-1837 |  |
| העת המודרנית | רעידת האדמה ביריחו ב-1927 • רעידות האדמה בנפת שוף בלבנון ב-1956 • רעידת האדמה בשארם א-שייח' ב-1969 • רעידת האדמה במפרץ אילת ב-1995 • רעידת האדמה בטורקיה ב-2023 |  |
מודעה על כנס בשנת 2017 לציון 90 ו-180 שנה להתרחשותן של רעידות האדמה של 1837 ו-1927, באוניברסיטת בן-גוריון בנגב
כרזה בנוגע לרעידת האדמה
ישובים ואתרים שסבלו מעוצמה סייסמית, קרי; מתאוצות קרקע, ובדר"כ מעוצמת נזק גדולה יותר מהצפוי, על פי מרחקם ממוקד רעידת האדמה. בטבלה: ה-"שארית" היא ההפרש בין הערך הנצפה לערך הצפוי של ה-עוצמה הסייסמית. ה-"הגברה צפויה" היא צפי ההגברה המחושבת הצפויה על פי התשתית הגאולוגית, ואשר מסבירה חלק מההגברה הנצפית (השארית).
דיאגרמה המציגה את מועדי הרעידות העוקבות של רעידת 1927 בארץ ישראל (על פי רון אבני, 1999).
אנתוני הרננדס

אנתוני ויליאם הרננדס גונסאלס (בספרדית: Anthony William Hernández González; נולד ב-11 באוקטובר 2001 בפונטרנס שבקוסטה ריקה) הוא כדורגלן קוסטה ריקאי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת פונטרנס מליגת העל של קוסטה ריקה ובנבחרת קוסטה ריקה.
קריירת מועדונים

הרננדס גדל במחלקת הנוער של פונטרנס, ובשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת המשנה של קוסטה ריקה. בתום עונת 2021/2022 העפיל עם קבוצתו לליגת העל של קוסטה ריקה.
ביולי 2023 חתם באלחואלנסה לשלוש שנים. עונה לאחר מכן חזר לפונטרנס בהשאלה.
קריירה בינלאומית

ב-23 בספטמבר 2022 ערך הרננדס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קוסטה ריקה, בתיקו 2-2 נגד נבחרת קוריאה הדרומית במשחק ידידות. ב-27 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2-1 על נבחרת אוזבקיסטן במשחק ידידות.
נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2022.
הערות שוליים

↑  https://www.crhoy.com/deportes/oficial-los-26-jugadores-de-la-sele-para-la-copa-mundial-catar-2022/ באתר CRHoy, ‏ 3 בנובמבר 2022 (בספרדית)
| נבחרת קוסטה ריקה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 נבאס •  2 צ'אקון •  3 ורגאס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 קונטררס •  8 אוביידו •  9 בנט •  10 רואיס •   11 ונגאס •  12 קמפבל • 13 טורס •  14 סאלאס • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 אלברדו • 19 ווטסון • 20 אגילרה • 21 לופס • 22 מטאריטה • 23 סקיירה • 24 וילסון • 25 הרננדס • 26 סאמורה • מאמן: סוארס |  1 נבאס •  2 צ'אקון •  3 ורגאס •  4 פולר •  5 בורחס •  6 דוארטה •  7 קונטררס •  8 אוביידו •  9 בנט •  10 רואיס •   11 ונגאס •  12 קמפבל • 13 טורס •  14 סאלאס • 15 קלבו • 16 מרטינס • 17 טחדה • 18 אלברדו • 19 ווטסון • 20 אגילרה • 21 לופס • 22 מטאריטה • 23 סקיירה • 24 וילסון • 25 הרננדס • 26 סאמורה • מאמן: סוארס | קוסטה ריקה |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חורבת כישור

| --- | --- |

מערת קבורה יהודית בחורבת כישור
 היסטוריה
 תקופות:  תקופה ההלניסטית התקופה החשמונאית התקופה הרומית  
 אתר ארכאולוגי
 מצב:  חורבה
 גישה לציבור:  כן
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 מיקום:  שפלת יהודה
 קואורדינטות:  31°27′54″N 34°51′25″E﻿ / ﻿31.46490484293°N 34.856943203019°E﻿ / 31.46490484293; 34.856943203019
  (למפת הר חברון מערב מוגדלת) חורבת כישור(למפת הר חברון מערב רגילה) חורבת כישור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת כישור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חורבת כישור
 
חורבת כישור הוא אתר ארכאולוגי הכולל שרידים של יישוב יהודי מתקופת בית שני, תקופת התלמוד ותקופת המשנה. החורבה ממוקמת בדרום שפלת יהודה בשמורת גבעות גומר. בשלהי המאה ה – 19 שכנו במקום בעיקר בתקופות הזריעה והקציר של השדות איכרים ערביים מחברון.
מקור השם

מקור השם של חורבת כישור הוא למעשה תעתיק של השם הערבי שניתן למקום: ח'ירבת אום כשרם"
ארכאולוגיה

על אף שנסקרה מספר פעמים בעבר, מעולם לא בוצעה חפירה ארכאולוגית בחורבת כישור. האתר נזכר לראשונה בסקר של הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, כאשר הממצא שתואר במקום הוא שרידי מבנים, חציבה של בורות מים ומערות. בשנת 1958 נתגלה במקום משקוף של בית כנסת או בית מדרש עליו חרותה מנורת שבעת הקנים. צפונית לחורבה נמצאת ישנן שתי בארות עתיקות, מצפון ממזרח ומדרום לחורבה בשיפולי הגבעה והגבעות ליד נתגלה הנקרופוליס של האתר.
הנקרופוליס כולל בעיקר מערות קבורה עם כוכים ומיעוט שהם קברי ארקוסוליה. מערה יוצאת דופן היא מערת "יודן שאול", בה נתגלתה גלוסקמה שעל צידו של המכסה הגמלוני שלה מופיע הכיתוב – "יודן שאול". יודן מהווה את הצורה העתיקה של השם יהודה, שם נפוץ בכתובות קבורה. זהו סך הכל המקרה השני בו מתגלה מכסה גמלוני עליו חרות שם. התגלית הראשונה הייתה בחורבת רימון, אז נתגלתה גלוסקמה כזו שתוארכה למאה השלישית לספירה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  בועז זיסו, מערת "יודן שאול" בחורבת כישור, דרום שפלת יהודה, 'Atiqot 46, 2004, עמ' 27-35
1 2  צבי אילן, בתי הכנסת הקדומים בארץ ישראל, תל אביב, 1991
↑  A. Kloner, A Lintel with a Menorah from Ḥorvat Kishor, Israel Exploration Journal 24, 1974, עמ' 197–200
הוריקן וילמה

| --- | --- |

תצלום לוויין של הוריקן וילמה ב-20 באוקטובר 2005
 סוג:  הוריקן
 תאריך התחלה:  15 באוקטובר 2005
 תאריך סיום:  25 באוקטובר 2005
 משך האסון:  15 באוקטובר 2005 – 25 באוקטובר 2005 (11 ימים)
 עוצמה:  5 בסולם ספיר-סימפסון
 במדינות או באזורים:  האיטי, ג'מייקה, חצי האי יוקטן במקסיקו, קובה, פלורידה שבארצות הברית
 מהירות הרוח:  295 קמ"ש
 לחץ נמוך:  882 מיליבר (הנמוך ביותר שנמדד באוקיינוס האטלנטי)
 הרוגים:  87
 נזק:  29.1 מיליארד דולר ארצות הברית (2005)
 מסלול הסופה
הוריקן וילמה הייתה סופת ההוריקן החזקה ביותר אי פעם שנמדדה וה-12 בעונת ההוריקנים האטלנטית 2005. הסופה נוצרה ב-15 באוקטובר, ונחלשה ב-25 באוקטובר. בשיאה היא דורגה בקטגוריה 5 (הקטגוריה החזקה ביותר), מהירות הרוח המרבית שלה הייתה כ-295 קמ"ש ונמדד שקע ברומטרי של 882 מיליבר (שיא).
הסופה פגעה בעיקר בחצי האי יוקטן במקסיקו, בקובה ובמדינת פלורידה שבארצות הברית. בעקבות הסופה נמנו 87 הרוגים, ועלות הנזקים נאמדת בכ-30 מיליארד דולר.
התפתחות הסופה

הסופה נוצרה ב-15 באוקטובר במזרח הים הקריבי, מדרום-מערב לג'מייקה. ב-17 באוקטובר היא הוגדרה כסופה טרופית, ב-18 באוקטובר הוגדרה כהוריקן וב-19 באוקטובר היא הוגדרה כהוריקן מקטגוריה 5, עם רוחות במהירות של 295 קמ"ש. באותו יום נמדד בעין הסופה הלחץ האטמוספירי הנמוך ביותר שנמדד להוריקן באוקיינוס האטלנטי - 882 מיליבר. ב-20 באוקטובר הסופה נחלשה והוגדרה בקטגוריה 4, עם רוחות במהירות של 250 קמ"ש.
ב-21 באוקטובר הסופה הגיעה לחצי-האי יוקטן במקסיקו, וב-23 באוקטובר הגיעה למפרץ מקסיקו כסופה בקטגוריה 2. בבוקר ה-24 באוקטובר הסופה הגיעה לפלורידה כסופה בקטגוריה 3, עם רוחות במהירות של 200 קמ"ש. במהלך היום היא נחלשה, והוגדרה בקטגוריה 2. כשש שעות אחרי שפגעה בפלורידה היא חזרה לאוקיינוס האטלנטי, והוגדרה בקטגוריה 3 מצפון לאיי בהאמה. ב-25 באוקטובר היא נחלשה, מדרום לנובה סקוטיה שבקנדה.
במקסיקו הסופה גרמה לנזק רב באזור קנקון, להצפות ולהרס תשתיות. בקובה נגרמו הצפות רבות, בעיקר באזור עיר הבירה הוואנה. בדרום פלורידה נגרמו הצפות באיי הקיז, מיליוני בתים נותקו מאספקת חשמל ונזק משמעותי נגרם באזור פורט לודרדייל. בהאיטי הסופה גרמה למפולות בוץ.
אבדות בנפש

| מדינה | מספר הרוגים |
| --- | --- |
איי בהאמה: 1
האיטי: 12
מקסיקו: 8
ארצות הברית (פלורידה): 61
קובה: 4
ג'מייקה: 1
סה"כ: 87
ראו גם

הוריקן מיץ'