חייזרים קדומים
פירושים למקורות בתנ"ך > ארון הברית > ארון הברית על פי אסכולת האסטרונאוט הקדמון > טענות תומכי תאוריית האסטרונאוטים העתיקים

בארון אוחסנו לוחות הברית. בספר ספר שמות, פרק ל"ד, פסוקים כ"ט–ל"ה מוזכר כי קרנו פני משה לאחר קבלת לוחות הברית ועליהן עשרת הדיברות שנכתבו בידי אלוהים - ה"דיו האלוהי" היה עשוי מחומר רדיואקטיבי שגרם להופעת קרינה בפניו של משה.
הארון נחשב למקודש ולכן נצטוו אהרן ובניו לכסותו בכיסוי מיוחד (תכלת) לפני שבני קהת ישאו אותו (ספר במדבר, פרק ד', פסוקים א'–כ') - הכיסוי נועד להגן על בני קהת מפני כוחו של הארון ושימש למעשה כשכבת הגנה או כמבודד כדי שלא ימותו.
ארון הברית הכיל מלבד לוחות הברית גם צנצנת מן כנזכר בספר שמות, פרק ט"ז, פסוקים ל"ב–ל"ו - ב-1976 פרסמו ג'ורג' ששון (אנ') ורודני דייל (אנ') מחקר שערכו על מכונת המן(אנ'). לפי סברה זו, הארון הכיל מכונה שייצרה את המן. המכונה ייצרה בעצם סוג של אצות. זה מסביר כיצד בני ישראל שרדו נדודים במשך 40 שנה במדבר סיני. על פי ששון ודייל, הכור גרעיני ששימש מקור כוח למכונת המן, אוחסן בארון הברית. הארון יצר כוח כזה שהספיק להפעלת מכונת הפקת המן במשך שישה ימים ברצף. ביום ה-7 הארון פורק, נוקה ונטען מחדש, כדי לאפשר את ריצת המכונה למשך 6 ימים הבאים. זה מסביר מדוע בשבת לא היה מן. הידע על המכונה נשמר בספר הזוהר.
בספר יהושע, פרק ג', פסוקים א'–י"ז מסופר על קריעת הירדן בידי יהושע (בדומה לקריעת ים סוף על ידי משה). מעבר הירדן התבצע כשהכוהנים שנשאו את ארון ברית ה' הלכו ראשונים. הם הגיעו לקצה נהר הירדן ונעמדו. מי הירדן הפסיקו לזרום וניצבו כשני קירות מימין ומשמאל. לאחר מכן, כל העם עבר ביבשה - הטכנולוגיה החוצנית המתקדמת שבארון הוציאה מתוכו רוחות מהירות וחזקות מספיק כדי ליצור אפקט של פיזור וחציה של מי הנהר והעמדתם כשני קירות מימין ומשמאל. 

ציור של ארון הברית
על פי המסופר בספר יהושע, פרק ו', פסוקים א'–כ"ו הייתה יריחו העיר הראשונה שכבשו בני ישראל בכניסתם לארץ ישראל. רחב הזונה תושבת יריחו, סייעה להם כאשר הסתירה את המרגלים ששלח יהושע בביתה. על כיבוש העיר מסופר שהיה בדרך נס. בני ישראל סבבו את חומת העיר הבצורה פעם אחת ביום במשך שבוע, כאשר בראשם הולכים שבעה כהנים ביחד עם ארון הברית, וביום השביעי הקיפו שבע פעמים, תקעו בשופרות והריעו, ואז החומה 'נפלה תחתיה', והם פרצו לתוך העיר, כבשו ושרפו אותה. יהושע בן נון הטיל קללה על מי שיבנה את יריחו מחדש: ”אָרוּר הָאִישׁ לִפְנֵי ה' אֲשֶׁר יָקוּם וּבָנָה אֶת הָעִיר הַזֹּאת אֶת יְרִיחוֹ בִּבְכֹרוֹ יְיַסְּדֶנָּה וּבִצְעִירוֹ יַצִּיב דְּלָתֶיהָ” (יהושע, ו', כ"ו). על פי הרמב"ם חרם זה נעשה במטרה להשאיר את יריחו בחורבנה, שכל העובר שם יראה כי חומותיה שקעו באופן נסי שלא כדרך הטבע - הטכנולוגיה החוצנית המתקדמת שבארון שידרה בום על-קולי שגרם לאחר סיבוב שערי יריחו במשך כמה ימים לערעור יסודות ואבני חומותיה כך שביום השביעי כאשר תקעו בשופרות החומות נפלו בבת אחת.
בתחילת ספר שמואל (ספר שמואל א', פרק ד') מסופר על מלחמה שהייתה בין ישראל לפלשתים. 

בתחילת המלחמה מחליטים בני ישראל להביא לאזור הקרב את ארון הברית כדי שיעזור להם בלחימתם. במלחמה זו מובסים בני ישראל ובין יתר הדברים נלקח ארון הברית ביד פלשתים לארצם - הדבר מראה שלארון היו כוחות שיכלו לסייע לבני ישראל במלחמה.

ארון הברית גורם סבל רב לפלשתים (ספר שמואל א', פרק ה') כי בכל עיר שבה הוא שוהה הוא מביא למגפות קשות מאוד, לבסוף מחליטים הפלשתים לשלוח את ארון הברית לישראל בחזרה (ספר שמואל א', פרק ו'). על מנת לבדוק האם באמת הארון קדוש והוא גרם לצרותיהם החליטו הפלשתים לעשות בדיקה - הם הניחו את הארון על שתי פרות ושלחו אותן לדרכן. הפלשתים עשו לעצמם סימן: אם הפרות ילכו לישראל סימן שבאמת הארון קדוש ואם לא - סימן שצרותיהם לא קרו בגלל הארון. הפרות הולכות ישר לכיוון ארץ ישראל ומגיעות לבית שמש, שם עורכים אנשי בית שמש חגיגה גדולה לכבוד חזרתו של ארון הברית אך מכיוון שאנשי בית שמש נהגו בארון בזלזול, ה' שולח בהם מגפה ואלפי בני אדם מתים - הטכנולוגיה החוצנית המתקדמת שבארון הייתה מבוססת על אנרגיה גרעינית רדיואקטיבית, מה שמסביר את מקרי המוות עקב חשיפה לקרינה רדיואקטיבית.

אנשי בית שמש מבינים שצריך לדאוג שיהיה מישהו שאצלו ישכנו את הארון ושמישהו זה יהיה ראוי להחזיק בארון ולטפל בו. הם מבקשים מאנשי קריית יערים שיבואו לקחת את הארון. אנשי קריית יערים לוקחים את הארון ושמים אותו לשמירה בביתו של אבינדב (ספר שמואל א', פרק ז'). את אלעזר, בנו של אבינדב, קידשו אנשי אנשי קריית יערים להיות שומר הארון. כעבור 20 שנה, בתקופת דוד המלך, מועלה הארון לירושלים על פי החלטת דוד (ספר שמואל ב', פרק ו'). באירוע גדול מעלים את הארון מבית אבינדב לכיוון ירושלים. אבינדב שולח שניים מבניו להסיע את העגלה שעליה שמו את הארון - אחיו ועוזה. בדרך רואה עוזה כי הארון מתנדנד ועומד ליפול, על כן הוא תומך בארון בידו ומשיב אותו כראוי על העגלה. ה', שכעס על הזלזול בהעלאת הארון ועל כך שעוזה נגע בארון הברית, הורג את עוזה בו במקום. דוד כועס מאוד על מעשהו של ה' ומחליט כי לא ייקח את הסיכון בהבאת הארון לביתו בירושלים, ומשאיר את הארון בבית עובד אדום הגיתי. דוד קורא למקום ההוא "פרץ עוזה" על שם ההתפרצות של ה' בעוזה - מי שלא מוסמך ויודע כיצד לנהוג נכון בארון המכיל אנרגיה גרעינית רדיואקטיבית צפוי לסכנת מוות.
הכהן הגדול היה לבוש בבגדים ייחודים (בגדי הכהן הגדול) שנועדו להגנה מפני הארון וכמו כן, היה נכנס למקום הארון בקודש הקודשים, פעם אחת בשנה, ביום הכיפורים, כשחבל קשור לרגלו כדי שאם ימות ימשכו אותו חזרה - הדבר נבע מכך שלאף אחד אסור היה להיכנס לשם מלבדו פן יסבול גורל דומה (ספר ויקרא, פרק ט"ז).
בספר שמות, פרק מ', פסוק ל"ה, מסופר שכאשר משה היה מגיע לדבר עם אלוהים, קולו של ה' ומראה כבוד ה' נשמע ונראה בין 2 הכרובים שמעל הארון - עקב ציפויו של הארון מבית ומחוץ בזהב (מתכת המשמשת כמוליך מצוין) כשהארון עצמו עשוי מעץ (מבודד) הציפוי הפנימי והחיצוני שימשו כקבל לוחות (פלוס ומינוס) כאשר החשמל הסטטי שנוצר בין קצותיהם (הכרובים) נראה כמו עשן ויכול להסביר את מראה כבוד ה' והארון ששימש אמצעי קשר. כמו כן, האורים והתומים, האבנים המשובצות בחושן הוארו בעזרת הארון ושימשו כאמצעי קשר בעזרת האותיות עליהם.