stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברכת המלכים
הערות שוליים

↑  הרב עובדיה יוסף: "מצווה לראות את הנשיא אובמה" כתבה באתר nrg
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
קרח תשע

ערך זה עוסק בלהקת הרוק. אם התכוונתם למצב הצבירה "קרח תשע", בספרות המדע הבדיוני, ראו .
| --- | --- |

 תקופת הפעילות:  1993–1999 (כ־6 שנים)
 סוגה:  רוק ישראלי, פופ
 חברת תקליטים:  NMC
 חברים
 נעם רותם   רועי הדס   אוהד קוסקי   אורי מייזלמן
 
קרח תשע היא להקת רוק ישראלית שפעלה בשנים 1993–1999. שירי הלהקה הושפעו מסגנון הבריטפופ, שאפיין להקות בריטיות כגון סווייד ופאלפ, והיא נחשבת לחלוצה בסגנון זה בישראל.
חברי הלהקה הם נעם רותם (שירה וגיטרות), רועי הדס (גיטרה בס וקולות), אוהד קוסקי (גיטרות וקולות) ואורי מייזלמן (תופים ומצילות). את ההפקה המוזיקלית ערכו משה לוי ואסף תלמודי.
רקע

קרח תשע הוקמה בשנת 1993 בכפר סבא, כשנעם רותם תקלט במסיבת פורים ופגש את אורי מייזלמן, אוהד קוסקי ורועי הדס. נעם היה בן 19 ושאר חברי הלהקה בני 16. שם הלהקה לקוח מספרו של קורט וונגוט "עריסת חתול", שבו "קרח תשע" הוא גביש הגורם לקפיאת כל המים שעימם הוא בא במגע. ב־1995 הקליטה הלהקה סקיצות בהפקתו של שי להב, חבר להקת מופע הארנבות של ד"ר קספר, ושימשה להקת חימום בהופעות של להקת מוניקה סקס. בין גרסאות הכיסוי שביצעה הלהקה הייתה גרסה ל"אני וסימון ומואיז הקטן" של יוסי בנאי.
ב-1996 הוחתמה הלהקה בחברת התקליטים "אן אם סי". ביולי 1997 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "תחילתם של החיים הנכונים", בהפקתם של משה לוי ושל אסף תלמודי. האלבום הניב כמה להיטי רדיו: "אמהות צעירות", "סרטים" ו"איתו לנצח", הנחשב לאחד מראשוני שירי הפופ ההומוסקסואליים המפורשים שנכתבו בעברית, מה שעורר התעניינות רבה בלהקה ובאלבום, שזכה להצלחה רבה.[דרוש מקור] השיר "איתו לנצח" הגיע למקום ה-28 במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ז. הלהקה שימשה אז כלהקת החימום בסיבוב ההופעות של אביב גפן והתעויוט. ביוני של אותה שנה חיממה את אחת הלהקות שהשפיעו עליה - סווייד.
בינואר 1999 הוציאה הלהקה את אלבומה השני, "קרח תשע", גם הוא בהפקת לוי ותלמודי, שהניב את הלהיטים "שמש" ו"החברה שלי לשעבר". באלבום התארח שלומי שבן בנגינת פסנתר, בהקלטתו הראשונה באלבום שלא הכיל מוזיקה קלאסית. בשנת 2000 הוציאה הלהקה את להיטה האחרון, "אסף אמדורסקי", שעסק באישה המעריצה את הזמר. אסף אמדורסקי עצמו נהג לשלב את השיר בסיבוב ההופעות שליווה את אלבומו המצליח "מנועים שקטים". חודשים ספורים לאחר צאת הסינגל התפרקה הלהקה.
בתחילת 2001 התאחדה הלהקה למספר הופעות, ואף הקליטה שיר חדש ששמו "אין מספיק לילה". השיר לא הופץ רשמית מעולם, אך ניתן למצוא גרסת בוטלג שלו באינטרנט.
לאחר התפרקות הלהקה המשיך הסולן, נעם רותם, בקריירת סולו. הוא הוציא ארבעה אלבומים: "חום אנושי", "עזרה בדרך", "ברזל ואבנים" ו"נשורת". שאר חברי הלהקה חברו להרכב בשם "קוסקים", שסולנו היה אוהד קוסקי, הגיטריסט ב"קרח תשע". באלבום הבכורה של קוסקים, "נחים בעולמות זריזים", שותף נעם רותם בכתיבת חלק מהשירים ואף ניגן בגיטרה. בשנת 2005 הוציאו קוסקים את האלבום "אברמק", בשיתוף הנוער העובד והלומד.
בסוף שנת 2012 התאחדה קרח תשע שוב, והקליטה מחדש שיר מאלבומה השני, "אחד מהטובים". הסינגל יצא בראשית ינואר 2013, וב־6 בפברואר אותה שנה ערכה הלהקה מופע איחוד במועדון הבארבי.
דיסקוגרפיה

תחילתם של החיים הנכונים (1997)
קרח תשע (1999)
"אסף אמדורסקי" (סינגל) 2000, מצורף כבונוס למהדורה מיוחדת לאלבום השני
ראו גם

אברמק
אל המשורר
הערות שוליים

↑  נועה הרשקוביץ, פרסום ראשון: להקת קרח תשע מתאחדת, וואלה, 25 בנובמבר 2012; לירון שליש, עידן הקרח, nrg מעריב, 7 בפברואר 2013.
↑  נעם רותם נולד ב-9 בינואר 1974. אוהד קוסקי ב-26 בדצמבר 1976. רועי הדס ב-6 במרץ 1977 ואורי מייזלמן ב-10 באפריל 1977.
↑  עידן חגואל, לאחר 13 שנה: קרח 9 מתאחדים, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297280305171  MusicBrainz: 22cf8504-a523-43aa-8fda-6522b91c08e5
ניר נחום

ניר נחום (נולד ב-9 בספטמבר 1983) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה

נחום, נולד ביבנה ובגיל 6 עבר לאשדוד. נחום גדל במחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד, ובעונת 2001/2002 עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון וערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול הפועל כפר סבא במסגרת גביע הטוטו, אך לא שותף במשחקי הליגה, והחל מעונת 2002/2003 הושאל למספר קבוצות מהליגות הנמוכות, תחילה להפועל מרמורק, ולאחר מכן למכבי שעריים וסקציה נס ציונה. בקיץ 2005 הושאל לשנתיים לקבוצת הפועל אשקלון מהליגה הלאומית. בעונת 2006/2007 היה שותף להעפלתה של הפועל אשקלון לגמר גביע המדינה, ואף הבקיע את השער הראשון בהתמודדות מול הפועל תל אביב, טרם נכנעה הקבוצה בבעיטות הכרעה.
לאור הצלחתו באשקלון, הוחזר נחום לסגל מ.ס. אשדוד לקראת עונת 2007/2008, וב-29 בספטמבר 2007 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד הקבוצה 1–6 למכבי נתניה. בסך הכל כבש שני שערים בעונה זו, אך בעונה שלאחר מכן איבד את מקומו בהרכב הקבוצה, ובחלון ההעברות של ינואר 2009 הושאל לקבוצת בית"ר ירושלים. נחום, שהחל את הקריירה כחלוץ במחלקת הנוער ולאחר מכן הרבה לשחק כקשר התקפי, הוסט על ידי המאמן ראובן עטר לעמדת המגן הימני, ובתום העונה היה שותף לזכייתה של בית"ר ירושלים בגביע המדינה, לאחר ניצחון 2–1 על מכבי חיפה.
בעונת 2009/2010 חזר נחום לאשדוד, אך שותף בעיקר כמחליף, והבקיע רק שער אחד, בניצחון 3–1 על מכבי תל אביב. בעונה שלאחר מכן הושאל לקבוצת מכבי נתניה לשנתיים, ושם הפך לשחקן מפתח. נחום כיכב בנתניה תחת הדרכתו של ראובן עטר, ולצידם של אחמד סבע וחן עזרא. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש 7 שערים, ובעונת 2011/2012 רשם 6 שערים ו-3 בישולים, וסייע לקבוצה להעפיל למוקדמות הליגה האירופית. בתום העונה הסתיים חוזהו באשדוד, ונחום הפך לשחקן חופשי וחתם בבני יהודה תל אביב, אך לא הסתדר עם המאמן דרור קשטן, ובחצי עונה במועדון שותף ב-6 משחקים בלבד.
בחלון ההעברות של ינואר 2013 חתם נחום בקבוצת הפועל תל אביב. ב-12 בינואר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב, כשפתח בהרכב הקבוצה בניצחון 3–0 על בני סכנין, ובתום העונה שוחרר מהמועדון.
ב-28 ביולי 2013 חתם נחום בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, במדיה שיחק שנתיים וכבש 14 שערי ליגה ב-63 הופעות. ב-26 במאי 2015 חזר נחום לקדנציה שנייה בהפועל אשקלון. בעונה זו כבש נחום שבעה שערים ב-27 הופעות ליגה וסייע לקבוצה להעפיל לליגת העל, אך בתום העונה הודיע שלא ימשיך במועדון מכיוון שלא רצה לשחק בשבת.
בקיץ 2016 חתם בקבוצת הפועל בני לוד מהליגה הלאומית, אך במדיה ערך בעונת 2016/2017 רק הופעה אחת בליגה והופעה אחת בגביע הטוטו, ובתום העונה שוחרר מהמועדון ולמעשה פרש ממשחק פעיל.
הערות שוליים

↑  ניר נחום: "התעייפתי מהכדורגל"
↑  יניב טוכמן, פרסום ראשון: ניר נחום חתם בבית"ר ירושלים, באתר nrg מעריב, ‏ 2 בפברואר 2009
↑  עירד צפריר, “לבני יהודה מגיע לקחת תואר”, באתר nrg מעריב, ‏4 באוגוסט 2012
↑  מיקי ג'אן, ‏בשעה טובה ומוצלחת: ניר נחום חתם במכבי נתניה, באתר ONE‏, 16 בספטמבר 2010
↑  אופיר סער‏, הבטחות צריך לקיים: על הקריירה ההפכפכה של ניר נחום, באתר וואלה, 12 בינואר 2013
↑  רענן ברנובסקי‏, בני יהודה: ניר נחום חתם לשנתיים, באתר וואלה, 11 ביולי 2012
↑  דנה בהט ושירי אלג'ם, ‏נחום חתם לשנה וחצי בהפועל, גם ארבייטמן יגיע?, באתר ONE‏, 7 בינואר 2013
↑  זיו אברג'יל, ‏לחמן מתחזק: ניר נחום חתם לעונה אחת בהפועל ראשל"צ, באתר ערוץ הספורט, 28 ביולי 2013
↑  עמית וסר, ‏ניר נחום חתם באשקלון: יש לי זכרונות טובים, באתר ONE‏, 16 במאי 2015
↑  רועי זריהן, ‏בגלל השבת: ניר נחום לא יישאר באשקלון, באתר ערוץ הספורט, 23 ביוני 2016
היסטוריה של חיל ההנדסה הישראלי

תג הראשון של חיל ההנדסה בצה"ל מ-1948
חיל ההנדסה הישראלי הוקם ב-1947 והשתתף מאז בכל מלחמות ישראל, במבצעים רבים שנערכו בין המלחמות ובכלל פעילות הביטחון השוטף.
הקמה

חיל ההנדסה הוקם על בסיס כוחות ההנדסה, הבנייה והחבלה של ההגנה וכן על כוחות מתנדבי היישוב היהודי בארץ ישראל לצבא הבריטי שהתגייסו במלחמת העולם השנייה ליחידות השונות של חיל ההנדסה המלכותי של בריטניה, וביניהן לחיל החפרים ליחידת תפעול הנמלים ולבסוף אף היו חלק מהבריגדה היהודית. חיל החפרים המלכותי הבריטי היה יחידה בחיל הנדסה אשר הגיוס אליה החל בשנת 1939 כ (Auxiliary Military Pioneer Corps) שאליו, כמו ליחידות עזר אחרות, החלו להתנדב בני היישוב היהודי בא"י עם פרוץ מלחמת העולם השנייה.
כבר בהגנה הוכנו התשתיות שיהוו בסיס לחיל ההנדסה. המחלקות בהגנה שעסקו בהנדסה צבאית היו:
מחלקת סליקים
"המחלקה הטכנית" - הייתה אחראית על תכנון ביצורים
"בצר" - בוני הביצורים, כולל יישובי חומה ומגדל
מחלקת החבלה של הפלמ"ח - חומרי נפץ ופיצוץ תשתיות אויב
בדצמבר 1947 קרא אליו דוד בן-גוריון את עמנואל שחר, קצין ששירת בפלוגת השדה של "חיל ההנדסה המלכותי" בבריגדה היהודית והורה לו להקים כוח הנדסה שישרת את הצבא העברי ויסייע למאמצי ההגנה והפריצה במלחמה העתידה להתרחש.
שחר גייס לחיל עשרות אזרחים ששירתו כמהנדסים במסגרות אזרחיות וכן מאות יהודים ששירתו בחיל ההנדסה הבריטי ("חיל ההנדסה המלכותי") ורכשו שם מיומנות הנדסית מתקדמת. בסיס זה תוגבר ביוצאי הפלמ"ח ובמאות מגויסים חדשים שלמדו מהוותיקים תוך כדי לחימה.
בתחילת דרכם, פעלו כוחות ההנדסה במסגרת "שירות ההנדסה", ואילו "שירות האיכסון" פעל במסגרת נפרדת.
"שירות ההנדסה" הפעיל מחלקת חבלה, מחלקת ביצורים (שלא כללה ציוד כבד, אלא התבססה על עבודה ידנית) וכן מחלקת ציוד מכני כבד (צמ"כ). כלי הצמ"ה הושגו במגוון דרכים: חלק הושאלו מחברות אזרחיות גדולות כמו סולל בונה, ואחרים נלקחו ממה שנטשו הבריטים וצבאם. מחלקות, כיתות ואף מהנדסים בודדים סופחו לכוחות הלוחמים ופעלו במקומות שבהם נדרשו במגוון תחומים: הסוואה, התבצרות, גישור, פינוי מוקשים, חבלה ועוד.
"שירות האכסון" היה אחראי על בניית בסיסים ומוצבים, תחזוקת תשתיות צבאיות ואזרחיות והתאמת תשתיות הצבא הבריטי לצורכי צה"ל.
בין היחידות המרכיבות את חיל ההנדסה הקרבית של צה"ל, קיימים שלושה גדודים מבצעיים שמספריהם: 601, 603 ו–605 הם מספרי שלוש פלוגות המתנדבים הארצישראליים לחיל החפרים בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, אות וציון למורשתו של החיל שהחלה כבר עם הקמת פלוגות המתנדבים הארצישראליים לחיל החפרים בצבא הבריטי. הקשר ההדוק למורשתו זו של חיל ההנדסה הישראלי התמסד החל משנת 2016 באמצעות שיתוף פעולה בין פורום משפחות פדויי השבי ובין עמותת חיל ההנדסה. שיתוף פעולה זה בא לידי ביטוי בהשתתפות חיל ההנדסה הקרבית באירועים שונים של הפורום כמו: הטקס השנתי ב"יער פדויי השבי, חבירה למסע בני משפחות השבויים - בפולין (Road To Liberation) לציון 75 שנה לנפילה בשבי בשיתוף עדים במדים ו"יד ושם" - ספטמבר 2016, שילוב הנושא בספר מורשת חיל ההנדסה (2018).
חיל ההנדסה במלחמת העצמאות

במלחמת העצמאות כוחות הנדסה פוצצו גשרים על נהר הירדן ובצפון עזה ובכך בלמו את התקדמות הכוחות הערביים (ירדן, מצרים וסוריה) אל עבר העורף האזרחי של ישראל, אך עיקר תהילתם באה להם בזכות פריצת הדרך לירושלים הנצורה ("דרך בורמה") והכשרת "דרך הגבורה".
בחזית הדרומית, חיל ההנדסה ביצר את יישובי הנגב ובנה מערכת מכשולים שהקשתה על פלישת כוחות השריון המצריים מספיק כדי שיעדיפו לעקוף את המכשולים והיישובים כשיכלו במקום לנסות לפרוץ דרכם. בנוסף, חיילי חיל ההנדסה סיפקו ציוד ומים ליישובים המתבצרים בדרום ולכוחות צה"ל שנלחמו על הנגב.
רק באפריל 1948 הוקם בית הספר להנדסה צבאית, שתפקידו הכשרה מסודרת של פלסים. בסוף מלחמת השחרור אוחדו שני השירותים - "שרות ההנדסה" ו"שרות האכסון" ל"חיל הנדסה". הפיקוד העליון קבע, כי חה"ן הוא הגוף, אשר באמצעותו יבצע הצבא את משימותיו בשטח ההנדסה הצבאית - "החל בפעולות קרביות, שבהן תפקידיו משתלבים ומשלימים את פעולות שאר החילות, דרך פעולות חבלה, סילוק פצצות, ביצורים והעלמה (הסוואה), וכלה בטיפול בתנאי קרב בדרכי תעבורה, באספקת מים וחשמל וכו'".
אל"ם עמנואל שחר שהקים את החיל, היה מפקדו הראשון ועסק בהקמת הבסיס לחיל הנדסה מודרני. בשנת 1954 סיים את תפקידו ופרש מן הצבא.
חיל ההנדסה במבצע קדש > בין המלחמות

בין מלחמת העצמאות למבצע קדש עסק חיל ההנדסה בביצור הגבולות, ירושלים ויישובי הספר מפני מסתננים (פדאיון) והפגזות אויב. בירושלים גם פינה חיל ההנדסה מוקשים שהטמין הלגיון הערבי בהר ציון.
בנוסף, תכנן ובנה חיל ההנדסה מספר פרויקטי בנייה לאומיים ואזרחיים, אשר אפשרו לו לצבור ניסיון ובו בזמן סייעו לישראל להשלים פרויקטים לאומיים גדולים באזורי עימות. בין פרויקטים אלו היו:
פיתוח הנגב וסלילת הדרך לאילת (מבצע ערבה, 1949–1950)
הקמת הגשר למוצב דרדרה של גרעין נח"ל מעל נהר הירדן (1954) בתכנונו של דוד לסקוב.
חיל ההנדסה במבצע קדש > הפריצה לסיני

במבצע קדש (1956), כוחות הנדסה, ובייחוד מפעילי צמ"ה, פרצו והכשירו דרכים לכוחות השריון והארטילריה של צה"ל וגררו כלי רכב ותותחים תקועים באמצעות דחפורים וטרקטורים. על פעילותו המסורה במלחמה זכה חיל ההנדסה למכתב הוקרה מהרמטכ"ל, משה דיין.
כתצאה ממלחמה זו, נפל בידי החיל הדל באמצעים שלל רב של ציוד מכני הנדסי מצרי, חומרי בניה, נשק, תחמושת וחומרי נפץ. במבצע "לקט" הוטל על חיל ההנדסה לאסוף ולפנות את הכלים השמישים לשטח ישראל. הכלים הובלו במשאיות, בגררים, ברכבת ואף דרך הים. כלי הצמ"ה, שהיוו חלק רב מהכלים, פונו בנסיעה עצמית ושופצו לאחר מכן.
חיל ההנדסה במבצע קדש > מבצע "עמורה"

בשנת 1957, אחרי שהוחלט על נסיגה מסיני, החליטו בצה"ל על מבצע "עמורה" להרס התשתית הצבאית בסיני, מתוך הבנה שכל מה יישאר בסיני ישמש את המצרים בהתקפתם הבאה על ישראל. את ההריסה ביצעו גדוד "אסף" (601) של חיל ההנדסה, אנשי בהל"צ, חטיבת גולני וחטיבה 7. הלוחמים - הכוללים פלסים, חבלנים, מומחי הריסה ומפעילי צמ"ה - פוצצו את שדות התעופה ואת בסיסי הצבא המצרי, הרסו מאגרי דלק ותחמושת תת-קרקעיים, עקרו קווי כוח ומסילות ברזל ו"חרשו" 750 ק"מ של כבישים באמצעות קרס ה"רוטר" (מעקר) שמותקן בירכתי הדחפור. בעבודה מאומצת (של כ-20 שעות ביממה) הצליחו לוחמי החיל להרוס את כל המטרות שהוקצו לו בזמן הנקוב (לפני החזרת חצי האי סיני לידי המצרים). על כך קיבל גדוד אסף צל"ש גדודי - הראשון מסוגו בצה"ל.
חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים

בשנים שלפני מלחמת ששת הימים, בעיקר בתקופה שבין 1965 ל-1967, קיבלו מספר מפעילי ציוד מכני הנדסי של חיל ההנדסה את עיטור העוז על שהפעילו טרקטורים ודחפורים, רובם לא משוריינים, על מנת לעבד אדמה ולבצע עבודות הנדסיות בגזרת האון, תחת אש כבדה והפגזה ארטילרית מצד הסורים. בשנת 1965 באזור רמת כורזים נהרג מאש סורית שמואל לוי. על פעלו במהלך הקרב הוענק לו עיטור העוז.
בתקופת ההמתנה ואי-הוודאות שלפני פרוץ מלחמת ששת הימים הוטל על חיל ההנדסה לבצר את גבולות ישראל מפני מתקפה מאוחדת של צבאות ערב. רוב המכשולים (מוקשים, תעלות ומחפורות) מוקמו בחזית הדרומית, שם גדוד הנדסה תחת פיקודו של סא"ל זאב לבנון (וייס) הניח מעל 12,000 מוקשי נ"ט והכין מאות מחפורות לכלים של צה"ל.
חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים > חזית הדרום

בפרוץ המלחמה הוטל על חיל ההנדסה להכשיר במהירות את הדרך מניצנה לאום-כתף. חיל ההנדסה השלים את המשימה תוך שעה וחצי. לכניסתם המוקדמת של כוחות השריון לאזור הייתה חשיבות רבה בקרבות עם חיל השריון המצרי. כוחות ההנדסה התקדמו בד בבד עם כוחות השריון ששעטו בסיני, פתחו צירי תנועה והכשירו דרכים עבורם. דחפורים הסיטו רק"מ וטנקים פגועים מן הדרך. אלו נלקחו אחר כך כשלל והוסבו לשימוש צה"ל. כוחות ההנדסה פרצו שדות מוקשים וחילצו טנקים ישראלים פגועים. בשוך הקרבות בחזית הדרום, סלל חיל ההנדסה דרכים ופינה מוקשים שהותירו אחריהם המצרים.
חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים > חזית המרכז

בחזית המרכז נטל חיל ההנדסה חלק משמעותי בלחימה. כוחות ההנדסה של פיקוד המרכז פרצו את חומות ירושלים, הרסו את עמדות הירדנים ופינו את המוקשים מרחבי העיר. אולם הקרב הידוע ביותר של חיל ההנדסה בחזית זו היה כיבוש צפון השומרון. ב-5 ביוני הוטל על כוחות השריון לכבוש את עמק דותן שנמצא מדרום לג'נין וחיבר בין העיר לשכם. במהלך הקרב, נודע כי חטיבה ירדנית הגיעה לעמק והכוחות שבו היו בסכנה. סרן אהרון טנא, מפקד כוח ההנדסה של חטיבה 45, התנדב לעזור לטנקים שנתקעו בדרך. כוחות ההנדסה חילצו את הטנקים תחת אש כבדה והמשיכו במשימתם למרות האבדות הקשות שספגו. בנוסף לחילוץ הטנקים הם פוצצו מספר גשרים ושדות מוקשים בסביבה ואף נלחמו ככוח חרמ"ש לצד הטנקים. המשימה הושלמה אך לחיל ההנדסה נהרגו 12 חיילים ועוד 16 נפצעו קשה. על אחוות הלוחמים, האומץ והמסירות שגילו לוחמי הגדוד בקרב קיבלו 5 חיילים שהשתתפו בו צל"ש (עבור מנחם ינקוביץ בהמשך הומר לעיטור המופת) ואילו טנא קיבל את עיטור המופת.
אחרי הקרב על עמק דותן, החל חיל ההנדסה במבצעים לפיצוץ הגשרים שעל נהר הירדן על מנת לבודד את הכוחות הירדנים בגדה המערבית, למנוע הגעת תגבורת של כוחות ירדנים וחטיבה עיראקית משוריינת שעשתה את דרכה לירדן. ב-8 ביוני פוצץ חיל ההנדסה את גשרי דמיה. היו אלה שני גשרים גדולים, האחד מבטון והשני מברזל. באמצעות שימוש במאות ק"ג של חומר נפץ על מנת להשמיד כל גשר, הצליח הכוח לפוצץ את הגשרים, והללו הושמדו באופן שחסם את הירדן למעבר טנקים אפילו בצליחה מאולתרת. במקביל, פוצצה פלוגת ההנדסה של "חטיבת הראל" את גשר אלנבי, גשר בית הערבה וגשר מנדסה.
חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים > חזית הצפון

גם בחזית הצפון הכין חיל ההנדסה רשת מכשולים על מנת למנוע פלישה סורית. מערכת ההגנה זו כללה כ-25,000 מוקשי נ"ט בנוסף לתעלות ומחפורות. ברם, השמדת חיל האוויר הסורי ביום הראשון למלחמה והצורך לכבוש את רמת הגולן ולטהרה מארטילריה הוביל מהר לשינוי המשימות שהוטלו על חיל ההנדסה מביצור לפריצה.
חיל ההנדסה הכין כבר לפני המלחמה תוכניות לפריצת צירים לרמת הגולן. תוכניות אלה לקחו בחשבון את הקשיים שמציבה משימה זאת: צוקים גבוהים ותלולים עשויי בזלת שעליהם יושבים תותחים סוריים. כוחות ההנדסה של סא"ל אריה גולן והמג"ד אבישי כ"ץ הובילו את פריצת כוחות השריון לרמת הגולן.
בסך הכול נפרצו חמישה צירים (מצפון לדרום):
דרך מדרום לתל-עזזיאת, בואכה תל פאחר
דרך גבעת האם - תל אבו ח'נזיר
ציר שלישי נפרץ בגזרה המרכזית, באזור גונן - דרבשיה
ציר האון - תאופיק - אל-חמה (כיום חמת גדר)
ציר אל-כורסי - ג'קופיה, לאורך הכנרת ובניצב לה
את פריצת הצירים דרך הרי הבזלת ביצעו מפעילי הצמ"ה, שהפעילו דחפורים וטרקטורים שרובם לא היו ממוגנים. הם ביצעו את הפריצה תחת הפגזה קשה ובמהלכה, בנוסף לפריצת הדרך, גם פינו מוקשים ונפלי תחמושת. פריצת הצירים חייבה גם לחימה מצד הפלסים. במהלך פריצת הציר ליד מוצב תל-חמרה התברר שהסורים תפסו אותו מחדש ופלסי חיל ההנדסה נאלצו להסתער על המוצב ולכבוש אותו על מנת לאפשר לדחפורים להמשיך להכשיר את הציר.
לאחר שנפרצו הדרכים וכוחות צה"ל עלו לרמה, המשיך חיל ההנדסה בהכשרת דרכים לרכבים כבדים ולמשאיות. בעוד כלי הצמ"ה עובדים בתוואי, עמלו פלסים בניקוי שוליו מן המוקשים שזרעו הסורים לאורך כבישי הגולן. בכך הבטיח חה"ן תנועה בטוחה בצירים, שהיו עמוסים לעייפה.
בתום המלחמה, החל חיל ההנדסה לבצר ולמקש את רמת הגולן, לסלול דרכים אל מקומות אסטרטגיים ברמה ולהקים ביצורים לכוחות צה"ל. חברות אזרחיות, שעבדו תחת פיקוח חה"ן, הקימו גדר מערכת ובנו תשתיות לבסיסים צבאיים לצורכי כוחות צה"ל ברמה. כמו כן, הקים חיל ההנדסה, בסיוע חברות אזרחיות, רשת מים חלופית לבסיסי ויישובי הגולן, על מנת שלא להיות תלויים במים שמגיעים מסוריה ולבנון (פעולה שהוכיחה את עצמה בהמשך). כמו כן, נפרצה דרך רחבה יותר אל מוצב החרמון.
אחרי המלחמה פעל חיל ההנדסה לבניית ושיפוץ גשרים מעל נהר הירדן. חלק מהגשרים הירדנים פורקו והוחלפו בגשרים חדשים. בין הגשרים שהקים חיל ההנדסה מעל הירדן: גשר הבניאס, גשר בנות יעקב, גשר שפך הירדן וגשר "הפקק".
חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים > העורף וסיוע כללי

יחידת סילוק הפצצות של חיל ההנדסה הייתה גם היא פעילה מאוד. ירושלים ויישובי קו התפר הופגזו בארטילריה והופצצו בידי חיל האוויר הירדני וחיל האוויר העיראקי שהטיל כ-16 פצצות ברזל של 250 ק"ג TNT ממטוסי טופולב Tu-16, שחלקן לא התפוצצו והיה צורך לנטרלן. פצצה אחת נפלה בכביש פתח תקווה-בית ליד וניטרולה דרש מאמץ מיוחד, שלבסוף הוכתר בהצלחה. בסך הכול סילקו אנשי היחידה כ-28 טון פצצות בחזית הצפון, 7.5 טון פצצות במרכז ו-2.5 טון פצצות בחזית הדרום.
חיל ההנדסה גם נדרש לדאוג לכשירות המבצעית של שדות התעופה של חיל האוויר הישראלי ולהיות מוכן לתיקונים מהירים של מסלולי ההמראה והנחיתה במקרה שיופצצו. עם התקדמות המלחמה, החל חיל ההנדסה להכשיר שדות תעופה חדשים ולהשמיש שדות תעופה שנכבשו מהערבים, לשימוש חיל האוויר הישראלי.
חיל ההנדסה במלחמת ההתשה > בחזית הדרומית

באוגוסט וספטמבר 1968 עסקו המצרים בהפגזה ארטילרית לאורך תעלת סואץ, הפגזה שהופסקה בעקבות פשיטות של צה"ל בעומק מצרים. בעקבות הפגזות אלה הוקמו לאורך התעלה 16 מוצבים (שכונו "מעוזים") בקו שכונה "קו בר-לב".
ב-8 במרץ 1969 החלו המצרים בהפגזה ארטילרית רצופה על מעוזי קו בר-לב. הפגזה זו היא תחילתה של מלחמת ההתשה, שנמשכה כ-16 חודשים רצופים. בצה"ל הוחלט להחזיק במעוזים בכל מחיר, ועל חיל ההנדסה הוטל להקים מהר ככל האפשר ביצורים שיחזיקו מעמד מול ההפגזה הכבדה של המצרים. תחת הפגזה כבדה, החל חיל ההנדסה לחזק את "קו בר-לב". חלק נכבד מעבודות הביצורים נעשה תחת אש כבדה, כאשר מפעילי הצמ"ה והדחפורים הרימו סוללות עפר, חפרו שוחות ותעלות נ"ט. במקביל, אנשי מחלקת הביצורים של החיל בנו עמדות מחופרות (בונקרים) והניחו מעליהם שכפ"צ (שכבות פיצוץ) שהיו מורכבים מפסי רכבת מברזל שהוצמדו בחזקה למשטח אחד (אלתור שהתברר כהצלחה ביצורית)(הפסים עצמם פורקו משרידי מסילת הרכבת הטורקית בנגב, וממסילת "רכבת העמק", והובאו לסיני). הודות לעבודתם המאומצת של אנשי חיל ההנדסה, הצליחו המעוזים להחזיק מעמד בהפגזות הכבדות והצילו חיים רבים. כאות הוקרה להקרבה ולמסירות של החיילים, ביום העצמאות תשכ"ט 1969 הוענק פרס ביטחון ישראל לחיל ההנדסה (זה היה הפרס הראשון מסוגו בצה"ל).
ב-8 באוגוסט 1969 נכנסה לתוקפה הפסקת אש בת חודש, שאותה ניצל חיל ההנדסה לתיקון ושיפוץ המעוזים הפגועים וסתימת פרצות בגזרה הצפונית. בנוסף לעבודות הביצורים, לוחמי חה"ן לקחו חלק בפשיטות הנגד של צה"ל וחיבלו בכמות רבה של ציוד, אמל"ח ומתקני צבא מצרים.
במהלך מלחמת ההתשה שוגרו לעבר מטרות מצריות מאות רקטות "זאב 500", פרי פיתוחה של "חוליית לסקוב" שפעלה בחיל ההנדסה הקרבית תחת פיקודו של דוד לסקוב. בתאריך 9 במרץ 1969 פגע "זאב" במטה הצבא המצרי באסמאעיליה והרג את הרמטכ"ל המצרי, עבד אל-מונעים ריאד, וכמה קצינים בכירים נוספים.
חיל ההנדסה במלחמת ההתשה > בשאר החזיתות

הגם שהלחימה האינטנסיבית ביותר הייתה בחזית הדרומית, גם בחזית הצפונית ובחזית המזרחית לא שרר שקט. כוחות צה"ל נאלצו להתמודד עם התקפות מצד הפת"ח (ארגון טרור פלסטיני) וארגוני טרור שפעלו מלבנון בתמיכת הסורים. חיל ההנדסה פעל להקמת ביצורים ומוצבים, ניקוי פצצות, מוקשים ומלכודות סוריות וכן בבניית חסימות ותעלות שנועדו למנוע הסתננויות. במקביל, הצטרפו לוחמי חיל ההנדסה לפשיטות נגד, פלסו את הדרך לשאר הכוחות והשמידו תשתיות טרור וצבא:
ביוני 1969 פוצצו חיילי חה"ן את תעלת הע'ור הירדנית על מנת להרחיק את המחבלים ואת האוכלוסייה בקרבה פעלו והסתתרו מהגבול.
ב-12 במאי 1970, בלבנון, פוצצו חיילי חה"ן 33 בתים, בונקרים ועמדות בארבעה כפרים לבנוניים.
ב-26 ביוני 1970, פוצצו חיילי חה"ן שישה מוצבים סוריים, כמה סוללות ארטילריה וסייעו בהשמדת 30 טנקים סורים.
בנוסף לכך, הכינו חיילי חיל ההנדסה אמצעי בלימה בגבולות, כגון חסימות ותעלות נ"ט. בעקבות ריבוי פעולות הטרור בגבול המזרחי, החל חיל ההנדסה להדריך את יישובי הספר בזיהוי מטעני חבלה ומוקשים.
חיל ההנדסה במלחמת יום הכיפורים

במלחמת יום הכיפורים, שפרצה בהפתעה ב-6 באוקטובר 1973, ביצעו לוחמי חיל ההנדסה פריצות תחת אש והפגזות מסיביות. כלי הצמ"ה כללו טרקטורים ודחפורים שרק מעטים מהם היו משוריינים. רכבי ההנדסה היו זחל"מים, חלקם ממוגנים באופן חלקי בלבד. הפלסים שהיו בחזית פעלו תחת אש וכמעט ללא מיגון, דבר שגרם לאבדות כבדות. יחידת סילוק הפצצות של חיל ההנדסה הועסקה בפינוי פצצות, מוקשים, נפלי תחמושת ואף פצצות השהייה ממולכדות. במהלך המלחמה פיתחה היחידה שיטות חדשניות לטיפול בפצצות שכאלה וניטרלה עשרות מהן בהצלחה.
למרות זאת, חיל ההנדסה היה אחראי לרגעי המפנה במלחמה:
כוחות ההנדסה הקימו סוללות וגשרים שאיפשרו את צליחת תעלת סואץ. האלוף אריאל שרון פיקד באופן אישי על הדחפורים שפרצו את סוללות העפר ועל מאמצי הגישור. צליחת התעלה הייתה שלב מכריע במלחמה ולמעשה הביאה לכניעת הצבא המצרי על ידי כיתור הארמייה השלישית.
בחזית הצפונית, מערכת המכשולים שבנה חיל ההנדסה סייעה בבלימת הסורים, וכוחות חה"ן הובילו את הדיפת הסורים תוך פריצת הדרך לכוחות השריון. בחרמון, מפעילי הצמ"ה של חה"ן פרצו דרך למוצב החרמון ודחפור די-9 ישראלי אף הצליח לפרוץ דרך לשיא החרמון (הפסגה הגבוהה ביותר ברכס החרמון) לפני הסורים (בכך הוא נהייה כלי הרכב הממונע הראשון שהגיע לשיא החרמון). את מוצב החרמון כבשו חיילי חטיבת גולני.
חיל ההנדסה במלחמת יום הכיפורים > הקרבות ברמת הגולן

בפרוץ המלחמה, היו ברמת הגולן רק מעט כוחות הנדסה. בימים שלפני המלחמה, מפקד ההנדסה של פיקוד הצפון, אל"ם משה פלד (חדד), ראה את הנולד והחל בארגון כוחות וציוד קרבי. הכוחות החלו בבניית מכשולים רבים בדמות הרחבת תעלות נ"ט והטמנת חגורות מיקוש לאורך צירי הפריצה. יומיים לפני המלחמה, גם צוערי בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ) נקראו להטות שכם למשימה. מערכת המכשולים שבנה חיל ההנדסה ברמת הגולן תרמה לבלימת הכוחות הסורים ועיכבה את התקדמותם בשעה שכוחות השריון הישראלים בגולן עוד היו מעטים ומדוללים מידי.
ב-9 באוקטובר, פרצו אוגדת רפול וחטיבה 7 את "הקו הירוק", כאשר יחידת ההנדסה האוגדתית ומהנ"פ צפון (מחלקת הנדסה פיקודית) פילסו להן את הדרך. את הכוחות הובילו דחפורי חה"ן, בראשם דחפורי די-9 שהיו הכלים המסיביים ביותר של החיל והכף הכבדה שלהם סיפקה להם הגנה חלקית מפני אש האויב שהומטרה עליהם לאורך כל מאמצי הפריצה.
אחרי כיבוש מוצב תל א-שמס, הוטל על כוחות ההנדסה להפוך את הביצורים הסורים כנגדם. את הביצורים, שהופנו כלפי מערב, היה צריך להפנות כלפי מזרח. את עבודת הביצורים ביצעו שני דחפורי די-9, פלסים וכלי צמ"ה נוספים תחת אש והמשיכו למרות ההרוגים.