stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תל קשיש
המחקר באתר > תקופת הברונזה התיכונה

לאחר תקופה של פער ברצף ההתיישבות שנמשך לאורך תקופת הברונזה הביניימית (2200-2000 לפנה"ס), שהיא תקופת מעבר שבין הברונזה הקדומה לברונזה התיכונה, בה קרס היישוב העירוני בארץ ישראל ועברו רוב התושבים חזרה למרחב הכפרי ולנוודות. ייתכן ובתקופה זו התקיים באתר יישוב דל, אך הממצאים לא מספיקים בשביל לאשר את גודלו ואופיו של יישוב כזה. היישוב בתל קשיש התחדש באופן מובהק בתקופת הברונזה התיכונה II (בסביבות 1750 לפנה"ס). השרידים נמצאו בחלקו הגבוה של האתר והם בנויים בחלקם על גבי השרידים הקדומים. נראה כי השרידים היישוביים מתקופת הברונזה הקדומה עדיין נראו על פני השטח כשאר בוני תל קשיש הגיעו החלו לבנות באתר.
היישוב שנבנה היה יישוב מתוכנן בעל מערכת בצורים המורכבת מחומה בעובי 2 מטר שעל גבי חלקה הפנימי הייתה מושתתת חלקלקה עשויה עפר ואבן. תוכנית היישוב דומה לתוכנית היישובים בתקופת הברונזה התיכונה בה חלקו החיצוני של היישוב מורכב משורת בתי מגורים שמצדם החיצוני הם מחוברים למערכת הביצורים ומצדם הפנימי הם מחוברים לרחוב או סמטה. תוואי זה מוכר מתל תענך, תל בלאטה (שכם), תל שילה, תל גזר ועיר דוד. בדומה ליקנעם הסמוכה, שתקופת היישוב הראשונה שלה החלה במקביל לתקופה זו של תל קשיש, נמצאו באתר אתרי קבורה של ילדים בתוך קנקנים שנטמנו מתחת לרצפת הבית. המעבר מן היישוב בתקופת הברונזה התיכונה לתקופת הברונזה המאוחרת (שהתרחש בסביבות 1550 לפנה"ס) אינו ברור. נראו סימני שרפה בשלבים המאוחרים של היישוב מתקופת הברונזה התיכונה, השרידים הבאים הם בני אותה התקופה, מה שמעיד על חורבן אולי לפני זמן המעבר לתקופת הברונזה המאוחרת.
המחקר באתר > תקופת הברונזה המאוחרת

לאורך כל תקופת הברונזה המאוחרת (1550 - 1200 לפנה"ס) התקיים באתר יישוב שנראה שלא היה מבוצר, פרט למבנה אחד בעל קירות עזים בעובי שני מטרים, שאולי היה חלק ממגדל שהוקם בתקופת מאוחרת. תחילה תוואי היישוב היה זהה לתוואי בתקופה הקודמת, שעד שחרב היישוב בשרפה במאה ה-14 לפנה"ס. היישוב הוקם מחדש מיד אך לא ניתן להבין את תוואי היישוב החדש, אם היה זהה לקודמו או היה חדש, בגלל הגבלת שטח החפירה. הכלים המקומיים באתר כוללים כלים ממשפחת הדו-גוניים, משפחת שוקולד על לבן וכלים המאותרים בדגם האיילות והתומר. באתר נמצאו גם כלים זרים מעטים שמקורם מקפריסין ומיקנה. סוף היישוב בתקופת הברונזה קשור בקריסת תקופת הברונזה המאוחרת בין המאה ה-13 וה-12 לפנה"ס. היישוב חרב בשרפה עזה שזוהתה בכל חלקי האתר.
מצפון לתל קשיש נמצא מטמון של כ-200 כלי פולחן מהחלק השני של תולדות היישוב בתקופת הברונזה המאוחרת, בין 1400 ל-1200 לפנה"ס. המטמון כולל כלים שלמים וביניהם כלים המיובאים מקפריסין ומיקנה, בדומה לממצאים בתל עצמו. לדעת החופרים ייתכן והמטמון שייך למקדש מקומי שעדיין לא נחשף. כלי החרס כוללים גביע שליו מפוסל פנים של אדם, ארבעה קנים בהם שמו גחלים שצורתם גלילית, מקטרים, נרות ועוד. כלי אחד שאינו עשוי חרס הוא קערה עשויה פאיינס. הממצא אינו מאפשר לדעת לאיזה אלים התפללו המקומיים או מה זהותם.
המחקר באתר > תקופות הברזל, הפרסית ואילך

בתקופת הברזל I (בין 1200 - 1000 לפנה"ס) התקיים באתר יישוב, שעיקרו היה בחלקו הגבוה של התל. באתר נמצאו כלים ובין השאר כלים בסגנון פלשתי. באתר נמצא גם מתקן אשר נראה כי שימושו היה קשור בהפקת שמן זית או תוצר חקלאי אחר, בדומה למתקן מקביל ביקנעם הסמוכה. בתקופת הברזל II (בין 1000 - 586 לפנה"ס, תקופת ממלכת ישראל והכיבוש האשורי.) התקיים היישוב על כל חלקי התל ונמצאו בו כלים בעלי אופי מיוחד שאינם היו מיועדים לשימוש יומיומי. השרידים שמתקופת הכיבוש הבבלי כוללים מספר מבנים בודדים. לא נראה כי במהלך הכיבוש הפרסי נחרב האתר וייתכן שהוא המשיך להתקיים לתוך התקופה הפרסית. אם לא, באתר הוקם יישוב חדש ובו נמצאה חווה שייתכן והייתה מבוצרת. לאחר התקופה הפרסית, ששרידיה נמצאו בחלקם על פני השטח, לא התקיימו באתר יישובים נוספים. עדות לפעילות אנושית זוהתה בעזרת כלים מן התקופה ההלניסטית (332-37 לפנה"ס) והתקופה הערבית הקדומה (638–1099 לספירה).
אתר עין קשיש

למרגלות התל, סמוך לגדות נחל קישון, שוכן אתר "עין קשיש", אתר פרה-היסטורי גדול, בו נערכה חפירת הצלה בשנים 2015–2017, לפני הקמת מחלף תל קשיש. באתר התגלה לראשונה בעולם יישוב ניאנדרטלי מחוץ למערה. החוקרים, פרופסור אראלה חוברס מהמכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ד"ר עומרי ברזילי מרשות העתיקות, וד"ר אלה בין מהקריה האקדמית אונו, הגיעו למסקנה כי בצפון הארץ חיה קבוצה יציבה של ניאנדרטלים במשך אלפי שנים, לפני הופעת האדם המודרני לפני כ-60 אלף שנה. הממצאים במקום סותרים הנחה של חלק מחוקרי התקופה, לפיה הסיבה להיכחדות הניאנדרטלים באזור נעוצה בקושי שהיה להם להסתגל לאקלים מתייבש, בשל אי-יכולתם לחיות במרחבים פתוחים. שרידים חלקיים של שני שלדי אדם שנחשפו באתר תוארכו על ידי נעמי פורת מהמכון הגאולוגי לישראל לתקופה הפלאוליתית התיכונה-מאוחרת (לפני 60–70 אלף שנים).
לקריאה נוספת

אמנון בן-תור, "תל קשיש", בתוך: אפרים שטרן ואחרים, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכיאולוגיות בארץ ישראל, בהוצאת החברה לחקירת א"י ועתיקותיה, משרד הביטחון וכרטא, 1992, כרך 3, עמ' 1434–1435
אמנון בן-תור ואחרים: Amnon Ben-Tor, Sharon Zuckerman and Ruhama Bonfil, "Tel Qashish: A Village in the Jezreel Valley Final Report of the Archaeological Excavations (1978–1987)" Qedem Reports, Hebrew University of Jerusalem, 2003
הערות שוליים

↑  אמנון בן-תור, תל קשיש, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, בעריכת אפרים שטרן ואחרים, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, כרך 4, עמ' 431
↑  אמנון בן-תור ואחרים, 2003, עמ' 7, 397
↑  האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל; עמ' 1432–1433
אדווין ק"מ ון דן ברינק, "תל קשיש (רכבת העמק)", חדשות ארכיאולוגיות, גיליון 126, 2014
1 2  האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, עמ' 1434–1435
↑  אדווין ק"מ ון דן ברינק ועוזי עד, "תל קשיש", חדשות ארכאולוגיות, גיליון 123, 2011
↑  האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, עמ' 1435
↑   ניר חסון, מחקר ישראלי: האדם הקדמון באזור חי גם בשטחים פתוחים, מחוץ למערות, באתר הארץ, 7 ביוני 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549413105171  GND: 4782859-6  LCCN: sh2004004693  SUDOC: 193993635  VIAF: 315143023   WorldCat (עם VIAF): 315143023
יהושע שוורץ

ערך זה עוסק בגאוגרף היסטורי. אם התכוונתם לכדורסלן ואיש עסקים, ראו .
| --- | --- |

פרופ' יהושע שוורץ, דצמבר 2015
 לידה:  15 ביוני 1952 (בן 72) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פרופסור לגאוגרפיה היסטורית של תקופת בית שני
 מקום מגורים:  ישראל ישראל  ארצות הברית ארצות הברית
 מנחה לדוקטורט:  שמואל ספראי 
 תלמידי דוקטורט:  איל רגב
 בן או בת זוג:  יהודית תידור באומל-שוורץ 
 אתר רשמי
 תרומות עיקריות
 חקר תקופת בית שני תקופת המשנה והתלמוד, תולדות ירושלים
 
יהושע שוורץ (נולד בניו יורק ב-15 ביוני 1952) הוא היסטוריון ומשמש כפרופסור אמריטוס לגאוגרפיה היסטורית של ארץ-ישראל בתקופה ההלניסטית ובתקופה הרומית-ביזאנטית במחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה ע"ש מרטין (זוס) באוניברסיטת בר-אילן. שימש בעבר כראש מרכז אינגבורג רנרט ללימודי ירושלים.
קורות חיים

את לימודי התואר הראשון עשה שוורץ בישיבה יוניברסיטי וסיים ב-1974. באותה שנה הוא עלה לישראל והחל לימודי תואר שני ושלישי בחוג להיסטוריה של עם ישראל שבאוניברסיטה העברית. את המ.א. סיים ב-1977 וכתב על עליה מבבל בתקופת האמוראים ואת הדוקטורט סיים ב-1981 וכתב על "תולדות היישוב היהודי בדרום יהודה אחרי מלחמת בר-כוכבא עד הכיבוש הערבי". את שני התארים עשה בהנחיית פרופ' שמואל ספראי.
שוורץ החל ללמד במחלקה ללימודי ארץ-ישראל בבר-אילן (היום לימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה) ב-1979 ונתמנה לדרגת מרצה ב-1981. ב-1986 הפך מרצה-בכיר, ב-1991 פרופסור חבר וב-1996 הועלה שוורץ לדרגת פרופסור מן המניין. שוורץ שימש כראש המחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה (1992–1994), כדיקן הפקולטה למדעי היהדות (2001–2005), כראש המרכז ללימודי יסוד ביהדות (2007–2013), כיו"ר ועדת הספריות של האוניברסיטה, כחבר הוועדה המרכזת של הסינט ובעוד תפקידים רבים אחרים.
שוורץ מתמחה בתולדות היישוב בארץ-ישראל בתקופת בית שני ובתקופת המשנה והתלמוד וספרו "היישוב היהודי ביהודה אחרי מלחמת בר-כוכבא עד הכיבוש הערבי" זכה בפרס יצחק בן-צבי לשנת תש"ן (1990). הוא עוסק גם בתולדות ירושלים, בחקר התרבות החומרית של ארץ-ישראל בעת העתיקה, בתולדות היישוב הנוצרי בארץ-ישראל בתקופה הביזאנטית ועוד.
הוא משמש כחבר המועצה הארכאולוגית של מדינת ישראל והיה בעבר יו"ר ועדת המקצוע של לימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה במשרד החינוך. לשעבר הוא היה חבר מועצת הספרייה הלאומית. הוא נמנה בין העורכים של Jewish and Christian Perspectives ו-Compendia Rerum Judaicarum ad Novum Testamentum, שתי סדרות אקדמיות שיוצאות בהוצאת בריל (Brill), בליידן שבהולנד. בעבר שימש גם באחד העורכים של כתב-העת "קתדרה" של יד יצחק בן-צבי.
בסוף שנת הלימודים 2019 פרש שוורץ מהוראה.
הוא נשוי לפרופסור יהודית תידור באומל-שוורץ, ואחיו הוא פרופסור סת שוורץ (אנ').
עיט סלאח א-דין

סמל עם מגן ריק "נתמך" על ידי עיט סלאח א-דין: זהו אחד הסמלים הלאומיים הערביים הנפוצים שנמצאים בשימוש במדינות ערביות רבות.
העיט הערבי, במצרים ידוע גם בשם עיט סלאח א-דין (בערבית: نسر صلاح الدين) או העיט הרפובליקני (النسر الجمهورى) הוא סמל הרלדי של עיט המשמש כסמל לאומי בלאומיות הערבית, בשלטי אצולה ובדגלים בעולם הערבי. הוא משמש כיום כחלק מסמל מצרים, עיראק, תימן והרשות הפלסטינית.
מקור המונח

הקשר לצלאח א-דין נוצר בשל תיאור של עיט על הקיר המערבי של מצודת קהיר אשר נבנתה על ידי סלאח א-דין, אם כי העיט עצמו הוא מתקופה מאוחרת יותר. "העיט במצודת קהיר הוא מתאריך מאוד לא ברור, כנראה מאוחר באופן משמעותי מתקופת סלאח א-דין". העיט הוא בלי ראש וההנחה היא כי במקור היה עיט דו-ראשי. מצודת קהיר אינה מיקומו המקורי, הוא הועבר לשם בזמן ומקום לא ידוע לפני 1670.
המילה nasr (בערבית: نسر), המשמשת את הלאומיות הערבית, עשויה להיות מפורשת גם כ"נשר" וגם כ"עיט". המילה בפועל עבור "נשר", ʿuqāb (בערבית: عقاب עֻקַאבּ) מפורשת כשמו של הדגל השחור בג'יהאדיזם.
היסטוריה

בעוד צבעי הלאומיות הכלל-ערבית בדגל המרד הערבי מתוארכים לתחילת המאה ה-20, העיט כסמל הרפובליקה של מצרים הוצג בשנת 1952 במהפכת הקצינים החופשיים. העיט הוצג גם בסמלה של הרפובליקה הערבית המאוחדת של 1958, ומאותה תקופה "העיט הערבי" מייצג את הלאומיות הכלל ערבית ולא את מצרים בפרט.
בעקבות מהפכת הרמדאן בשנת 1963 על ידי מפלגת הבעת', המפלגה הערבית-סוציאליסטית של עיראק, הוצג העיט כסמלה החדש של עיראק, והתבסס ישירות על העיצוב שהציג גמאל עבד אל נאצר במהפכה המצרית.
הפדרציה של הרפובליקות הערביות אשר הוקמה על ידי מועמר קדאפי בשנת 1972 בהתחלה אימצה הנץ של קורייש כסמלה, אך זה הוחלף על ידי העיט הערבי בשנת 1984. לעומת זאת, הרפובליקה הערבית הלובית של קדאפי אימצה גם כן את העיט בשנת 1969, אבל החליפה אותו באותה בנץ של קורייש בשנת 1972.
בשנת המהפכה המצרית של 2011, העיט היה קשור למשטר מובארכ. פרופסור סמיה מחרז, מנהלת המרכז לחקר תרגום באוניברסיטה האמריקאית בקהיר, מתארת גרפיטי בסטנסיל בו מוצג העיט של סלאח א-דין הפוך, כקריאה לנפילתו של המשטר.
גנזיר (אנ'), אמן גרפיקה מצרי הידוע באמנות הרחוב המהפכנית שלו, מסביר, "סמל העיט של סלאח א-דין הנוכחי הוא הפס הלבן בדגל, עם זאת, הוא לא היה בשימוש עד 1984. כלומר ... העיט הנוכחי בדגלנו שייך למשטרו של מובארק". חיבור זה של העיט עם משטר מובארק מספק את המפתח להבנת יצירת סטנסיל זו.
דגלים וסמלים רשמיים במדינות ערב > דגלים

דגל יושב ראש הרשות הפלסטינית
הדגל הנשיאותי של דרום תימן (1967–1990)
הדגל הנשיאותי של תימן
דגל נשיא כורדיסטן העיראקית
דגל חיל האוויר התימני
דגל צבא תימן
דגל חיל הים התימני
דגל משרד הפנים התימני
דגל המטה ללוחמה בטרור העיראקי
דגל המשטרה הפדרלית העיראקית
דגלים וסמלים רשמיים במדינות ערב > סמלים

סמל הרשות הפלסטינית
סמל לוב (1969 - 1971)
סמל עיראק (1965 - 1991)
סמל עיראק (1991 - 2004)
סמל עיראק (2004 - 2007)
סמל עיראק (2007 - הווה)
סמל דרום תימן (1967 - 1970)
סמל דרום תימן (1970 - 1990)
סמל צפון תימן (1962 - 1966)
סמל צפון תימן (1966 - 1974)
סמל צפון תימן (1974 - 1990)
סמל תימן (1990 - הווה)
סמל כורדיסטן (1992 - הווה)
סמל ירדן
סמל סומלילנד
סמל המדינה הפלסטינית
דגלים וסמלים רשמיים במדינות ערב > במצרים > דגלים

דגל הרפובליקה הערבית של מצרים (1984 - הווה)
דגל נשיא מצרים (1984 - הווה)
דגל מצרים (1952 - 1958)
דגל נשיא הרפובליקה הערבית המאוחדת (1958 - 1971)
דגל צבא מצרים
דגל הצי המצרי
דגל חיל האוויר המצרי
דגל נשיא מצרים בים (1958 - 1971)
דגל כוחות הנ"מ של מצרים
דגל משטרת מצרים
דגלים וסמלים רשמיים במדינות ערב > במצרים > סמלים

סמל מצרים (1953 - 1958)
סמל הרפובליקה הערבית המאוחדת (1958 - 1971)
סמל מצרים (1984 - הווה)
ראו גם

סמל מצרים
סמל עיראק
סמל הרשות הפלסטינית
סמל תימן
סמל לוב
צבעי הלאומיות הכלל-ערבית
נץ קורייש
הערות שוליים

↑  ויטני סמית: דגלים לדורותיהם ברחבי העולם. חברת הספרים מק'גרו-היל (הממלכה המאוחדת) בע"מ, מיידנהד, 1975
↑  מופיע בספרו מ-1898 של סטנלי ליין-פול, Saladin and the fall of the Kingdom of Jerusalem
↑  ל. א. מאייר, הרדליקה סרצנית (1933), עמוד 195, צוטט אחר כך ב-The Flag Bulletin שנת 1985 עמוד 44.
↑  נאסר רבאט, המצודה של קהיר: פרשנות חדשה לאדריכלות המלוכה הממלוכית (1995), עמוד 24
↑  תרבות, היסטוריה ואידאולוגיה בהיווצרות עיראק הבעת'ית, 1968-1989, פלגרייב מקמילן, בריטניה, עמוד 151 הערה 15
↑  פודה, אלי (2011). הפוליטיקה של החגיגות הלאומיות במזרח התיכון הערבי. הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'.
↑  תרגום המהפכה המצרית: שפת תחריר
עיט סלאח א-דין של מפלגת הבעת' העיראקית
"העיט של סלאח א-דין" במצודת קהיר, רישום של תבליט האבן
Live at TEDER

Live at TEDER הוא אלבום הופעה של הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי. האלבום כולל רצועה המורכבת מ-9 שירים, ואורכו 41 דקות ו-57 שניות. זהו אלבום ההופעה הראשון של בנאי (והשמיני בסך כל הדיסקוגרפיה), והוא הוקלט על ידי חברת התקליטים נענע דיסק בהפקתו של תמיר מוסקט. האלבום הוקלט ב-26 בדצמבר 2021 בהופעה חיה במועדון "TEDER" בעיר תל אביב-יפו, ויצא לאור באופן רשמי ב-5 ביולי 2022.
ב-26 בדצמבר 2021, אביתר בנאי הכריז במפתיע על קיום הופעה ספונטנית בערב אותו יום במועדון "TEDER" התל אביבי, כחלק מסיבוב ההופעות של האלבום "החיים מתחילים לנגן". ב-5 ביולי 2022, בנאי הודיע על שחרור חלק מן ההופעה כאלבום. ב-11 ביולי, ההופעה המוקלטת עלתה לאתר שיתוף הווידאו "YouTube". מלבד שיריו של בנאי עצמו, באלבום זה נכללים גם ביצועי הקאבר של "שלח לי מלאך" (שיצא במקור כחלק מפרויקט "צו השעה") וביצוע מחודש של "אל תלכי מכאן" של אחיו המנוח מאיר. האלבום זכה לשבחי המבקרים. מאוחר יותר, באוגוסט, בנאי שחרר בנפרד עוד ביצוע שנערך בהופעה, לשירו "תיאטרון רוסי".
רשימת רצועות

| Live at TEDER> מס' | Live at TEDER> שם | Live at TEDER> משך | Live at TEDER>  | Live at TEDER>  | Live at TEDER>  | Live at TEDER>  | Live at TEDER>  | Live at TEDER>  | Live at TEDER>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | עד האהבה  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | לא רואה אותי  | 4:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | פרגולה  | 4:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | שלח לי מלאך (שיר של משינה)   | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מתנות  | 4:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ילדים  | 5:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | מכור  | 5:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אל תלכי מכאן (שיר של מאיר בנאי)   | 6:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | תתחנני אליי  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:57 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  איזה ערב מרגש במיוחד, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏27 בדצמבר 2021
1 2  בעיצומו של סיבוב הופעות חורף 2021, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏5 ביולי 2021
↑  אביתר בנאי - Live at TEDER, ‏"YouTube"
↑  יוסי חרסונסקי, אביתר בנאי - ההופעה שלא הייתי בה, חרסונסקי מיוסיק, 19 באפריל 2023
↑  ההופעה בתדר זה הכי חדש לי, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏15 באוגוסט 2022
↑  מאז מות אחיו של אביתר, הזמר-יוצר מאיר, הוא נוהג לבצע בהופעותיו חלק משיריו. גם באלבום ההופעה הבא, "בחזרה לאלבום הראשון", אביתר ביצע שיר של מאיר, את "שוב מלבב".
| אביתר בנאי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "אביתר בנאי" (1997) • "שיר טיול" (1999) • "עומד על נייר" (2005) • "לילה כיום יאיר" (2009) • "יפה כלבנה" (2013) • "לשונות של אש" (2017) • "החיים מתחילים לנגן" (2021) • "עוגן במים" (2023) • שיחות שלום (2024) |  |
| אלבומי הופעה | "Live at TEDER" ‏(2022) • "בחזרה לאלבום הראשון" (2023) |  |
| שירים נבחרים | "מתי נתנשק" • "שמתי לי פודרה" • "תיאטרון רוסי" • "כלום לא עצוב" • "תחרות כלבים" • "אבא" • "אותיות פורחות באוויר" • "לילה כיום יאיר" • "עד מחר" • "יפה כלבנה" • "פרגולה" • "עד האהבה" • "רחמים" |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 1db4aced-8623-4dfe-b46f-9249ac69babb
סברבנק

| --- | --- |


סבר סיטי במוסקבה, המשרד הראשי של הבנק
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  בורסת מוסקבה (20 ביולי 2007–SBER)  הבורסה לניירות ערך בסנקט פטרבורג (21 באפריל 2021–SBER@GS) 
 מוטו:  תמיד ליד
 מייסדים:  הבנק המרכזי של רוסיה
 תקופת הפעילות:  1935–הווה (כ־89 שנים)
 חברות בנות:  Sber Bank (Belarus)  CityDrive  2GIS  Eapteka 
 מיקום המטה:  מוסקבה 
 משרד ראשי:  קוטוזובסקי פרוספקט 32, מוסקבה
 בעלות:  ממשלת רוסיה (52.3%) משקיעים פרטיים (47.7%)
 ענפי תעשייה:  מימון, שירותים פיננסיים, מלבד ביטוח ופנסיה, banking in Russia 
 מוצרים עיקריים:  שרותי בנקאות
 הכנסות:  2,335,800,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2017) 
 רווח תפעולי:  2,909,100,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2023) 
 רווח:  1,508,600,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2023) 
 הון עצמי:  6,584,400,000,000 רובל רוסי (נכון ל־2023) 
 מנכ"ל:  הרמן גרף 
 עובדים:  232,000
  
 www.sberbank.com
 
הלוגו הישן
סְבֵּרבַּנְק או סְבֵּר בַּנְק (ברוסית: Сбер Банк, ראשי תיבות של Сберегательный банк תרגום מילולי: בנק החיסכון) הוא הבנק האוניברסלי (אנ') הגדול ביותר ברוסיה ובמזרח אירופה, עם למעלה מעשרים אלף סניפים ברוסיה. המשרד הראשי ממוקם בסבר סיטי במוסקבה.
בעל השליטה העיקרי בבנק הוא הבנק המרכזי של רוסיה, המחזיק בכ-64% מהמניות. הבנק מתפרש במעל 20 אלף סניפים עם 232 אלף עובדים. רווחי הבנק בשנת 2013 הסתכמו בכ-12 מיליארד דולר. שווי הבנק, נכון ל-2013, מסתכם בכ-486 מיליארד דולר. רבים רואים אותו יותר כסוכנות ממשלתית מאשר כבנק, עקב הטיפול המיוחד שהוא זוכה לו מצד הממשלה, בייחוד לאחר משבר הרובל ב-1998.
נכון לשנת 2014 הבנק דורג בתור הבנק הגדול ביותר ברוסיה ובמזרח אירופה ולבנק השלישי בגודלו באירופה והוא ממוקם במקום 33 בדירוג הבנקים העולמיים.
הבנק הוא חברה ציבורית, הנסחרת בבורסת מוסקבה וכל מניותיו נמצאות בידי הציבור. הבנק מציע ללקוחותיו שירותים בנקאיים מקיפים בכל תחומי הפעילות הפיננסית, באמצעות רשת סניפים בפריסה ארצית ובאמצעות שירותי בנקאות ישירה ובנקאות מקוונת. לבנק פעילות מחוץ לרוסיה, באמצעות חברות בנות השייכות לו וממוקד בתחומים עסקיים-מסחריים ובנקאות פרטית.
היסטוריה

הבנק החל את דרכו ברפורמה הפיננסית של שנת 1841 שיזם גאורג לודוויג קנקרין, עם הקמת רשת של בנקי חסכונות בבעלות המדינה. עד סוף המאה ה-19 הרשת גדלה והייתה לגדולות מסוגה בשטחי האימפריה הרוסית. בשנת 1905 הסניפים החלו למכור ביטוחים ולאחר 1910 שיתפו פעולה עם מוסדות פיננסיים במתן הלוואות. ב-1915 החברה החלה לקבל איגרות חוב ממשלתיות. לאחר מהפכת אוקטובר בנקי החסכונות הולאמו והפכו לחלק ממערך הבנקאות הממשלתי בברית המועצות.
בשנת 1991 בנק החסכונות אורגן כחברת מניות פרטית בשם "סברבנק" שגדלה להיות לבנק הגדול ביותר במדינה והוא נמצא בבעלות הבנק המרכזי של רוסיה. הבנק מפעיל חברות בת שונות בתחום הביטוח כמו "NPF סברבנק".
בספטמבר 2020 נערך מיתוג מחדש במהלכו עודכן הלוגו ושם הבנק שונה מ"סברבנק" ל"סבר בנק" (Sber Bank) והקבוצה רכשה 40% ממניות קבוצת רמבלר, המחזיקה בין השאר בבעלות על רשת בתי הקולנוע הגדולה ברוסיה: סינמה פארק ופורמולה קינו. הלוגו עצמו הוא עיגול לא-גמור בצבע כחול-צהוב-ירוק ובתוכו סימן V.
ראשי הבנק

פאבל ז'יחארב (מרץ 1991 — מרץ 1993)
אולג יאשין (מרץ 1993 — ינואר 1996)
אנדריי קאזמין (ינואר 1996 — נובמבר 2007)
הרמן גרף (נובמבר 2007 — ואילך)
הערות שוליים

↑  https://www.youtube.com/watch?v=iJx7ukI1w-M
↑  "Sberbank of Russia - About Sberbank". Sbrf.ru. 1 בנובמבר 2013. נבדק ב-21 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "1895-1917". Sberbank.ru. נבדק ב-6 באוקטובר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Sberbank of Russia - 1895-1917". Sberbank.ru. נבדק ב-6 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  «Сбербанк» меняет название и логотип
↑  Сбербанк отказывается от слова "банк" в новом логотипе‏, vesti.ru
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10097385-1  ISNI: 0000 0001 0700 0458  LCCN: n95051368  VIAF: 145578847   WorldCat (עם VIAF): 145578847 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בנקים ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בחזרה לאלבום הראשון

בחזרה לאלבום הראשון הוא אלבום הופעה של הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי. האלבום כולל רצועה המורכבת מ-17 שירים, ואורכו 55 דקות ו-25 שניות. זהו אלבום ההופעה השני של בנאי (והתשיעי בסך כל הדיסקוגרפיה), והוא הוקלט על ידי חברת התקליטים נענע דיסק בהפקתו של תמיר מוסקט. האלבום הוקלט ב-7 וב-8 בספטמבר 2022 בהופעה חיה באמפי קיסריה, ויצא לאור באופן רשמי ב-4 באפריל 2023.
ב-5 באפריל 2022, אביתר בנאי הכריז כי במלואת 25 שנים לצאת אלבום הבכורה שלו, "אביתר בנאי" מ-1997, הוא ינגן את האלבום במלואו בהופעה חגיגית שתיערך במשכן לאמנויות הבמה בתל אביב-יפו ב-19 במאי. לאחר שנמכרו כל הכרטיסים להופעה זו, בנאי הכריז על קיום אחת נוספת, ב-2 ביוני. שני המופעים זכו להצלחה ולשבחי המבקרים. לאחר מכן, בנאי הכריז על קיום הופעה נוספת, באמפי קיסריה ב-7 בספטמבר. לאחר שגם להופעה זו נמכרו כל הכרטיסים, בנאי הכריז על קיום אחת נוספת, ב-8 בספטמבר. הופעות אלו נוהלו מוזיקלית על ידי שלומי שבן והופקו על ידי תמיר מוסקט. בנאי ביצע שינויים בחלק ממילות השירים, בין היתר ב"מתי נתנשק" וב"תיאטרון רוסי" – בראשון "גומר" השתנה ל"גומץ", ובשני "אמן" השתנה ל"שלא" – על מנת שיתאימו לשינויים האישיים שחלו בו בחלוף השנים מאז צאת האלבום.
אלבום ההופעה, שהוקלט בהופעות שנערכו באמפי קיסריה ב-7–8 בספטמבר, היה זמין בשירותי הזרמת המדיה המוזיקליים "Spotify" ו-"Apple Music" כבר מסוף מרץ 2023, אך הוא שוחרר באופן רשמי רק ב-4 באפריל 2023, לקראת חג הפסח. ב-6 באפריל, ההופעה המוקלטת שודרה בטלוויזיה בערוץ "כאן 11". בעוד באלבום ההופעה עצמו ישנו הדרן בסוף ההופעה עם ביצוע השירים "מגדל המים" (סינגל של בנאי) ו"שוב מלבב" (שיר של אחיו המנוח מאיר), בגרסה הטלוויזיונית בוצע בסוף ההופעה השיר "מתנות" מתוך האלבום "עומד על נייר". האלבום זכה לשבחי המבקרים.
רשימת רצועות

| בחזרה לאלבום הראשון> מס' | בחזרה לאלבום הראשון> שם | בחזרה לאלבום הראשון> משך | בחזרה לאלבום הראשון>  | בחזרה לאלבום הראשון>  | בחזרה לאלבום הראשון>  | בחזרה לאלבום הראשון>  | בחזרה לאלבום הראשון>  | בחזרה לאלבום הראשון>  | בחזרה לאלבום הראשון>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פתיחה  | 1:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | יש לי סיכוי  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | הדוב והנחש  | 4:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מתי נתנשק  | 3:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מנגינה יקרה  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | שן לידי – Intro  | 0:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | שן לידי  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | שמח שבאת  | 2:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | שמתי לי פודרה  | 3:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | תיאטרון רוסי  | 4:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | אקדח  | 3:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | כלום לא עצוב  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | אבות ובנים  | 4:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | תתחנני אליי  | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | סיום  | 0:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | מגדל המים (הדרן; סינגל)   | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | שוב מלבב (הדרן; שיר של מאיר בנאי)   | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 55:25 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2  יואוווו! אז פתחנו מופע נוסף, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏23 ביוני 2022
1 2  לפעמים בן אדם צריך לעשות סיבוב ענק בשביל לחזור לנקודת הפתיחה, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏4 באפריל 2023
↑  לחזור לנגן את האלבום הראשון מההתחלה לסוף, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏5 באפריל 2022
↑  מתרגשים מאוד מאוד, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏13 באפריל 2022
↑  אמיר שוורץ, אביתר בנאי והתזמורת חזרו לאלבומו הראשון בערב משובח של סגירות מעגל, באתר ynet, 20 במאי 2022
1 2  חנוך דאום, בשבוע שעבר הייתי באחת ההופעות הטובות והמרגשות שהייתי בחיי, בדף האישי של חנוך דאום ברשת החברתית "Facebook", ‏27 במאי 2022
↑  זוהר צלח, ‏אביתר בנאי לא שוכח את "אביתר בנאי", באתר ‏מאקו‏, 3 ביוני 2022
↑  אביתר בנאי, אני לא יודע אם האלבום הראשון הוא אבא של האחרים או שהוא הילד הצעיר, בדף האישי של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏13 ביוני 2022
↑  לאורך כל העבודה על המופע הזה, השתדלתי לא לגעת בטקסטים של השירים, בדף של אביתר בנאי ברשת החברתית "Facebook", ‏13 ביוני 2022
↑  תיאטרון רוסי - אביתר בנאי, סרטון וידאו באתר שיתוף הווידאו "YouTube" מתוך סדרת הטלוויזיה "האלבומים"
↑  אביתר בנאי – האלבום הראשון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 באפריל 2023
↑  אומץ לסלוח /// על ההופעה ואלבום הלייב החדש של אביתר בנאי, קולומבוס - מגזין לאוהבי מוזיקה, 16 באפריל 2023
↑  אריאל פייגלין, באלבום הופעה חיה: אביתר בנאי חוזר אל האלבום הראשון, ערוץ 7, 13 ביוני 2023
↑  יוסי חרסונסקי, אביתר בנאי בחזרה לאלבום הראשון, חרסונסקי מיוסיק, 20 ביוני 2023
↑  מאז מות אחיו של אביתר, הזמר-יוצר מאיר, הוא נוהג לבצע בהופעותיו חלק משיריו. גם באלבום ההופעה הקודם, "Live at TEDER", אביתר ביצע שיר של מאיר, את "אל תלכי מכאן".
| אביתר בנאי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "אביתר בנאי" (1997) • "שיר טיול" (1999) • "עומד על נייר" (2005) • "לילה כיום יאיר" (2009) • "יפה כלבנה" (2013) • "לשונות של אש" (2017) • "החיים מתחילים לנגן" (2021) • "עוגן במים" (2023) • שיחות שלום (2024) |  |
| אלבומי הופעה | "Live at TEDER" ‏(2022) • "בחזרה לאלבום הראשון" (2023) |  |
| שירים נבחרים | "מתי נתנשק" • "שמתי לי פודרה" • "תיאטרון רוסי" • "כלום לא עצוב" • "תחרות כלבים" • "אבא" • "אותיות פורחות באוויר" • "לילה כיום יאיר" • "עד מחר" • "יפה כלבנה" • "פרגולה" • "עד האהבה" • "רחמים" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9283a334-3086-4cc9-88e9-8ed1301912a4