stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גבי זהר
פעילות בתחום כתות מיסטיות

גבי זהר פיתח התמחות בטיפול בנפגעי כתות מיסטיות, ודתות חדשות. במהלך פעילותו כמטפל וכעיתונאי חשף כתות והיה שותף לטיפול בנפגעיהן. הגילוי הידוע ביותר שבו היה מעורב, הוא פרשת הכת של רינה שני. במהלך עבודתו כעו"ס קליני, פגש זהר קבוצת הורים שבניהן נקשרו לכת של רינה שני והתנתקו ממשפחותיהם. בשילוב עם עבודתו ככתב קול ישראל באזור חיפה, יצר קשר עם רנה שני ועם חברי הכת והצליח להפגיש בין ההורים וילדיהם. בעקבות המפגש עזבו כמה מהחברים את הכת. אחד מהם אף החליט להתגייס, זאת בניגוד לאידאולוגיה של שני. במהלך החיול יצא הצעיר לביתו והתאבד ביריה. בעקבות התחקיר והאירועים פורסמה כתבה ב"יומן השבוע" של קול ישראל והפרשה התפוצצה. האירוע טופל בהרחבה בתקשורת ואף הגיע לכנסת. העיסוק בפרשה הוביל לעזיבתה של רנה שני את הארץ ופירוק הכת (ראו בהרחבה בערך רנה שני).
מקרים נוספים בעלי הד ציבורי נרחב, היו בחשיפת פעילות כת הרי קרישנא, ובמשפטו של גואל רצון שבו שימש זהר כיועץ בכיר בוועדת החקירה של משרד הרווחה שהוקמה בעקבות חשיפת הפרשה. גבי זהר חיבר חוות דעת מקצועיות לבתי משפט וטיפל במאות משפחות ונפגעי כתות.
משנת 1982 מרצה זהר ומלמד את הנושא בפורומים רבים, הציג עבודות ומחקר בכנסים בינלאומיים ובימי עיון בישראל.
ב-1992 פרסם את הספר הראשון בארץ העוסק בכתות, ״האושר אין לו סוף״.
פעילות בתקשורת

בין 1978 ל-1984 שימש ככתב בעיתון על המשמר. בין 1982 ל-1989 שידר ככתב ברשת ב' של קול ישראל.
מאז 1999 מגיש תוכנית שבועית בת שעתיים, ברדיו צפון, 104.5FM .
בעל מגזין אישי בטלוויזיה הקהילתית בקרית ביאליק במסגרת רשת המתנ"סים.
פעילות כמורה דרך

גבי זהר הוא מורה דרך מוסמך ברישיון משרד התיירות. מדריך טיולים בישראל ובעולם. מוביל "טיולי נושא" (בעקבות מאיר שלו, מאורעות ואדי סליב, עפרה חזה, ״ההר שלא נכבש״) ומשתף פעולה עם אמנים. משנת 2022 מנהל קורס מלווי קבוצות לחו"ל, בבית הספר לתיירות באוניברסיטת חיפה.
חיים אישיים

בשנת 1978 התחתן עם אילה לבנה ולהם שני ילדים. בשנת 1992 נולד בן מזוגיות עם רחל גרנות. בשנת 2002 התחתן עם זהבית בנטוב.
פרסומים

שיר לעוטף - במלאת שנה למלחמת "חרבות ברזל", כתב יחד עם אפי נצר, את "שיר לעוטף". השיר עובד על ידי המוזיקאי דרור אלכסנדר והוקלט על ידי להקת פיקוד דרום ונבחר על ידי מפקדת קצין חינוך ראשי לקחת חלק בטקסים הצה"ליים לציון שנה לאירועי ה-7 באוקטובר.
האושר אין לו סוף, כתות מיסטיות, דתות חדשות ומרתונים פסיכולוגיים, הוצאת סער, 1992.
געגועים, הוצאת קיבוץ עברון, 2009.
תגיד קובלינר אתה השתגעת?, הוצאת אופיר ביכורים, 2023 אוסף סיפורים מחיי מורה דרך וכתב רדיו
אתונה ואיי יוון, מדריך למטייל, הוצאת שיחור.
הולנד, מדריך למטייל, הוצאת שיחור.
הערות שוליים

1 2 3  אפי לנדאו, הדרך אל האושר, חדשות, 29 במאי 1992
1 2  יגאל מוסקו, ‏"נפתחו שערי גיהנום": חיילי המודיעין שלא התפנו ממוצב במלחמת יום הכיפורים - וניצלו, באתר ‏מאקו‏, 22 בספטמבר 2023
↑  מידע אודות אגף בכיר מהסברה ודוברות במשרד הבריאות
↑  חברים באגודת הסופרים העברים
↑  אתר "מכון שינוי"
↑  אתר תל"ם
↑  [www.orly-shlomi-maavarim.co.il אתר מכון מעברים, אורלי שלומי]
↑  גבי זהר, תגיד קובלינר אתה השתגעת?, יהוד מונוסון: אופיר ביכורים, 2023, עמ' 9-11
↑  יעל ברנובסקי, הכת של רצון: "ללא אידיאולוגיה, רק סיפוק צרכים", באתר ynet, 14 בינואר 2010
↑  דין וחשבון צוות משרד הרווחה והשירותים החברתיים לבחינת תופעת הכתות בישראל
↑  על הספר "האושר אין לו סוף", באתר הספריה הלאומית
↑  רדיו צפון 104.5FM ברשת תחנות אזוריות של מעריב
↑  טלויזיה קהילתית קרית ביאליק
↑  בית הספר לתיירות באוניברסיטת חיפה
↑  גבי זהר אפי נצר, השיר לעוטף - גבי זהר ואפי נצר, שרה להקת פיקוד דרום, עיבוד וניהול מוסיקלי דרור אלכסנדר, ‏27.10.2024
↑  דרור אלכסנדר באתר "אישים", באתר אישים
גדליהו אהרן קניג

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1921 כ"ז בניסן ה'תרפ"א ירושלים, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  7 ביולי 1980 (בגיל 59) כ"ג בתמוז ה'תש"ם
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  ירושלים וצפת
 תקופת הפעילות:  ? – 7 ביולי 1980 
 השתייכות:  חסידות ברסלב
 תחומי עיסוק:  תורת רבי נחמן מברסלב.
 רבותיו:  רבי אברהם שטרנהרץ
 חיבוריו:  שערי צדיק, חיי נפש
 צאצאים:  אלעזר מרדכי קניג 
 
רבי גדליהו אהרן קניג (ביידיש קעניג; כ"ז בניסן ה'תרפ"א, 5 במאי 1921 – כ"ג בתמוז ה'תש"ם, 7 ביולי 1980) היה רב ברסלבי, מייסד ומנהיג קהילת ברסלב צפת.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לרב אלעזר מרדכי קניג, מחבר פירוש רוקח מרדכי על ספר שאילתות דרב אחאי וחסיד קוזניץ (פוריסוב), שמוצאו מלודז', ולאסתר פרומט לבית וינברג. למד בישיבת תורת אמת (חב"ד). אחר מסע חיפוש הכיר את רבי אברהם שטרנהרץ והפך לחסיד ברסלב. התגורר בבתי ויטנברג בסמוך לשכונת מאה שערים.
נפטר בכ"ג בתמוז ה'תש"ם כאשר שהה באנגליה במסע לגיוס תרומות עבור אגודתו, בשנת ה-59 לחייו. נטמן בבית הקברות בהר הזיתים.
השפעתו

אחר פטירת רבו הרב שטרנהרץ, המשיך הרב קעניג את מורשתו ולימד את כתבי רבי נחמן מברסלב במסגרות שונות. הוא היה הראשון מבין רבני ברסלב שמסר שיעורים בתורת ברסלב בעברית. בין משתתפי שיעוריו היו דמויות מוכרות בציבוריות הישראלית.
נודע במכתבי התשובה הרבים ששלח למי שפנה אליו. רבים ממכתביו אלו משתרעים על פני עשרות עמודים, שבהם הוא מביא בין היתר תורות שלמד מהרב שטרנהרץ.
אגודת ננמ"ח

בשנת תשכ"ז (1967) הקים הרב קעניג את אגודת "נחל נבע מקור חכמה (ננמ"ח), האגודה להחייאת היישוב הדתי בגליל העליון, על שם רבנו נחמן אור האורות מברסלב", במטרה להקים קהילה של חסידי ברסלב בעיר. לדבריו הוא קיבל מסורת מרבו, הרב שטרנהרץ, לפיה תלויה הגאולה בעניין זה.
הוא השקיע מאמצים במטרה זו, ויצא למסע גיוס תרומות בארצות הברית ובאירופה, חרף מצבו הבריאותי הרעוע. באמצע דרשה שנשא במנצ'סטר שבאנגליה הוא חש שלא בטוב, וכעבור דקות אחדות נפטר.
הקריה והמוסדות שיזם הוקמו ברובם לאחר פטירתו, על ידי בניו. בנו, רבי אלעזר מרדכי קניג, הנהיג את הקהילה והמוסדות.
חיבוריו

קונטרס חיי נפש, הוצאת חסידי ברסלב, תשכ"ח (1968). זהו מכתב העונה לשאלה שהופנתה אליו בעניין התקשרות לצדיקים בשעת התפילה, תוך ציון שיטתו של רבי חיים מוולוז'ין בעניין זה (המובאת בספרו "נפש החיים"), שלפיה יש בעניין זה משום עבודה זרה. הרב קעניג חותר להוכיח כי דבריו של רבי חיים אינם מתייחסים כלל לעניין ההתקשרות לצדיקים. בראש הקונטרס נדפסה הסכמה של רבני העדה החרדית ורבנים נוספים, חסידים ומתנגדים. בשנת תשע"א התפרסם מכתב הסכמה שכתב הרב צבי יהודה הכהן קוק. בשנת תשע"ג (2013) נדפס שוב בכרך ג' של "שערי צדיק" (מכתב סה), עם הוספות מכתב יד המחבר. מהדורה מתוקנת הודפסה בשנת תשע"ו (2016), עם הוספות ומפתח נושאים נרחב.
שערי צדיק, סדרת ספרים שהחלה לראות אור בשנת תשע"ב, בהוצאת בניו. הסדרה מחזיקה 10 כרכים. הספרים כוללים תשובות אודות תורת ברסלב, ובהן מסורות ששמע מהרב שטרנהרץ וביאורים בספר ליקוטי מוהר"ן.
חיבורים נוספים שכתב עודם בכתב יד, ובהם חיבור על ליקוטי מוהר"ן ומפתח מקיף לספרות ברסלב בשם "שפת הנחל". מלבד חיבוריו שלו, ערך והדפיס ספרי ברסלב בלתי מוכרים יחסית, כמו ליקוטי אבן ותפילות הבוקר של רבי אפרים ב"ר נפתלי, תלמידו של רבי נתן מנמירוב.
לקריאה נוספת

דוד רובין, באור פני מלך: שביבים וניצוצות ממסכת חייו של רבי גדליהו אהרן קעניג, שלושים שנה לפטירתו, צפת ה'תש"ע.
הערות שוליים

↑  בספר 'שני המאורות', ירושלים תשע"א
↑  על פי דף השער של הספרים חיי נפש ושערי צדיק
| חסידות ברסלב |
| --- | --- | --- |
| אתרים | אומן • ברסלב • קבר רבי נחמן מברסלב |  |
| רבנים | נחמן מברסלב • נתן מברסלב • נחמן מטולטשין • נחמן מטשערין • אברהם חזן • אברהם שטרנהרץ • אלתר טפליקר • ישראל קרדונר • ישראל דב אודסר • לוי יצחק בנדר • שמואל שפירא • גדליהו אהרן קניג • יחיאל מיכל דורפמן • אלעזר מרדכי קניג • יעקב מאיר שכטר • אליעזר ברלנד • אליעזר שלמה שיק • ישראל יצחק בזנסון • שלום ארוש • ארז משה דורון • ניסן דוד קיוואק • יצחק לעזער |  |
| ספרות | ליקוטי מוהר"ן • הספר הנשרף • ספר המידות • סיפורי מעשיות משנים קדמוניות • שיחות הר"ן • מגילת סתרים • ליקוטי עצות • ליקוטי תפילות • ליקוטי הלכות • עלים לתרופה • שבחי הר"ן • חיי מוהר"ן • ימי מוהרנ"ת • משיבת נפש • ספרים נוספים |  |
| קהילות | קהילת ברסלב צפת • ישיבת שובו בנים • מוסדות חוט של חסד • נ נח נחמ נחמן מאומן • השול |  |
| מנהגים | תיקון הכללי • התבודדות • הקיבוץ באומן • ניגוני ברסלב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007603502805171  ISNI: 0000 0004 0240 5343  LCCN: no2016020050  VIAF: 297637167   WorldCat (עם VIAF): 297637167
מאיר שפירו

| --- | --- |

 לידה:  23 בספטמבר 1904 שיאוליאי, ליטא 
 פטירה:  3 במרץ 1996 (בגיל 91) ניו יורק, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  תולדות האמנות, אמנות 
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולומביה  התיכון לבנים 
 מוסדות:  אוניברסיטת קולומביה  Semiotica  אוניברסיטת ניו יורק 
 פרסים והוקרה:  עמיתי מקארתור (1987)  פרס אבי ורבורג (1984)  עמית אקדמיית ימי הביניים של אמריקה (1970)  מלגת גוגנהיים (1939)  National Book Critics Circle Award in Criticism 
 
מאיר שָפּירו (באנגלית: Meyer Schapiro 23 בספטמבר 1904 – 3 במרץ 1996) היה היסטוריון אמנות ופילוסוף יהודי אמריקאי.
פיתח מתודולוגיות חדשות בחקר האמנות תוך שילוב גישה בין-תחומית. היה מומחה לאמנות נוצרית מוקדמת, ימי הביניים ואמנות מודרנית. חקר תקופות ותנועות עם עין כלפי המבנים החברתיים, הפוליטיים והחומריים של יצירות האמנות. נחשב לדמות שהשפיעה באופן משמעותי על תחום היסטוריית האמנות. היה פרופסור פעיל, מרצה, סטודנט, כותב והומניסט, בעיקר באוניברסיטת קולומביה בניו יורק.
רקע

מאיר שפירו נולד בשיאוליאי, ליטא (אז מחוז קובנה של האימפריה הרוסית ) ב-23 בספטמבר 1904. אבותיו היו חוקרי תלמוד. הוריו, נתן מנחם שפירו ופאני אדלמן שפירו, היו יהודי ליטא.
בשנת 1906, אביו הגיע לניו יורק ומצא עבודה כמורה לעברית בישיבת רבינו יצחק אלחנן. לאחר שהבטיח את מקומו, הוא הביא את משפחתו שהיגרה לניו יורק בשנת 1907. שם בנו השתנה מ"מאיר" ל"מייר". הוא גדל באזור בראונסוויל בברוקלין, שם נחשף לראשונה לאמנות בשיעורי ערב שהעביר ג'ון סלואן בחברה החינוך העברי.
חינוך

בשנת 1920, שָפּירו נכנס לאוניברסיטת קולומביה בגיל 16. הוא למד אצל מרק ואן דורן ופרנץ בועז. במהלך לימודיו, הוא תרם למגזין הספרותי The Morningside עם חבריו לספסל הלימודים, כולל וויטקר צ'יימברס, קליפטון פדימן, הרברט סולו, ליונל טרילינג, הנרי זולינסקי ולואיס זוקופסקי. בשנת 1924, הוא קיבל תואר ראשון בהצטיינות בהיסטוריה של האמנות ובפילוסופיה, ובשנת 1929 קיבל את הדוקטורט שלו בהיסטוריה של האמנות מאוניברסיטת קולומביה.
קריירה

שפירו עבד כל הקריירה המקצועית שלו באוניברסיטת קולומביה. הוא התחיל כמרצה בשנת 1928, ובשנת 1936 הפך לפרופסור עוזר. בשנת 1952 הוא הפך לפרופסור מן המניין, ובשנת 1965 מונה לפרופסור אוניברסיטאי. הוא המשיך ללמד באוניברסיטה עד שנת 1973.
הוא השתתף בקונגרס הראשון של אמנים אמריקאים נגד מלחמה ופשיזם בשנת 1935. הקונגרס הפיק עצומה שנחתמה על ידי יותר מ-300 אמנים, כולל מייסדים משותפים כמו סטיוארט דייוויס, אדולף דן, ויליאם גרופר, הוגו גלרט, סול שרי ומשה סוייר, וכן אמנים נוספים כמו מילטון אייברי, איליה בולוטובסקי, אלכסנדר קלדר, אדולף גוטליב, ג'ק קופלד, יסואו קוניוושי, ג'יי בי נוימן, איסאמו נוגוצ'י, בן שאהן, רפאל סוייר, ג'יימס ג'ונסון סוויני, מקס ובר, ג'ורג' בידל, פול קדמוס, פיליפ אברגוד, לורסר פייטלסון ולואיס מאמפפורד. שָפּירו וגוטליב התפטרו בפומבי תוך חודש כאשר הקונגרס לא גינה את הפלישה הסובייטית לפינלנד. שָפּירו ומתנגדים אחרים, כולל מארק רותקו, גוטליב, האריס ובולוטובסקי, גינו דיקטטורות בגרמניה, רוסיה, איטליה, ספרד ויפן והקימו ועדה תרבותית שהפכה לפדרציה של ציירים ופסלים מודרניים.
חיים אישיים

אחיו של שָפּירו היה הפיננסייר מוריס שָפּירו. בשנת 1931, הוא נישא לפדיאטרית ליליאן מילגרם, ולהם שני ילדים, מרים ארנסט שָפּירו וארנסט שָפּירו. שָפּירו נפטר בשנת 1996 בניו יורק בגיל 91.
השפעה ופרסים

שפירו היה חלוץ בתחום חקר האמנות באמצעות גישת הסגנון שלו. הוא זכה להכרה רבה בקרב אמנים והיסטוריונים וזכה בפרסים רבים, כולל פרס מפעל חיים מהאיגוד האמריקאי לאמנות בשנת 1995. שמו נקשר לפרסים ולמלגות שניתנו באוניברסיטאות שונות.
הוא זכה בהכרה כעמית באקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים, המכון הלאומי לאמנויות ומכתבים והחברה הפילוסופית האמריקאית. בשנת 1987, הוא זכה במלגת קרן מקארתור היוקרתית.
הערות שוליים

1 2 3  Russell, John (1996-03-04). "Meyer Schapiro, 91, Is Dead; His Work Wove Art and Life". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-07-24.
↑  
"Meyer Schapiro". TheArtStory.org. נבדק ב-28 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  
Rosand, David (ביולי 1996). "Meyer Schapiro". Journal of the History of Ideas. 57 (3): 547–549. doi:10.1353/jhi.1996.0029. נבדק ב-28 במאי 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  
Chambers, Whittaker (1952). Witness. Random House. pp. 376, 396, 415–417. ISBN 0-89526-571-0.
↑  
"Meyer Schapiro, Art Historian, Mentor to Generations". Journal of the History of Ideas (via JHU Muse). 1996. נבדק ב-28 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "1940: The Federation of Modern Painters and Sculptors is Founded". Warhol Stars. אורכב מ-המקור ב-2 באפריל 2013. נבדק ב-28 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Russell, John (4 במרץ 1996). "Meyer Schapiro, 91, Is Dead; His Work Wove Art and Life". New York Times. נבדק ב-28 במאי 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267636305171  PLWABN: 9810651467405606  BIBSYS: 90128633  BNE: XX948735  BnF: cb123677971 (data)  CiNii: DA00799757  GND: 119336286  ICCU: CFIV025195  ISNI: 0000 0001 2098 800X  LCCN: n79059270  LNB: 000031560  NDL: 00455472  NKC: jo2003193259  NLA: 35479083  NLK: KAC2018G5023  NSK: 000002561  NTA: 068442386  RKD: 108725  SELIBR: 322483  SNAC: w64171ss  SUDOC: 032697767  Trove: 967746  ULAN: 500121208  VcBA: 495/49066  VIAF: 5009565   WorldCat (עם VIAF): 5009565
תרגומי המקרא ליידיש

מילון יידיש-עברית-לטינית-גרמנית מאת אליהו לויטה, 1544
תרגומי המקרא ליידיש החלו להופיע במאה ה-16. היידיש, שפתם של המוני העם ביהדות אשכנז שנכתבה בה ספרות שנועדה לנשים ולבורים, אפשרה לקוראיה מגע ישיר עם הטקסט המקודש. עם הפופולריות שזכו לה, תרגומים אלו לא נחלו יוקרה או מקום מרכזי בספרות, שנכתבה בלשון הקודש וכוונה למעמד הרבני.
עיבודים

בספרות היידיש נוצר ז'אנר של עיבודים לסיפורי וספרי המקרא לשירה ביידיש. הגרסאות הראשונות שבידינו בכתבי יד מופיעים בשליש האחרון של המאה ה-14, ובדפוס בשנות ה-40 של המאה ה-16, ועותקים שלהם מופיעים עד לשנות השלושים של המאה ה-18. שתי השירות שזכו לפופולריות הגדולה ביותר ולהופעות חוזרות הם על עקדת יצחק ומגילת אסתר, השירה שנדפסה בפעמים הרבות ביותר היא לספר דניאל, והשיא של הז'אנר נחשב ב'שמואל בוך' (ספר שמואל) ו'מלכים בוך' (ספר מלכים) שהופיעו יחדיו בדפוס במאה ה-16.
המשך מאוחר של מסורת זו נמצא ביצירותיו של איציק מאנגר ביצירותיו חומש לידער (1933) ומגילה לידער (1934).
מחקר

נחמה ליבוביץ חיברה ב-1930 עבודת דוקטורט באוניברסיטת מרבורג על "שיטת התרגום של תרגומי המקרא לשפת היידיש בני המאה ה-15 וב-מאה ה-16", זאת בהסתמך על כתבי יד בספריות של ברלין ושל פארמה.
הערות שוליים

1 2  Harry M. Orlinsky, Yehoash's Yiddish Translation of the Bible, Journal of Biblical Literature 60, מס' 2, ינואר 1941, עמ' 173-177‏, JSTOR 3262364
↑  Elyada, Aya (2012). A Goy Who Speaks Yiddish: Christians and the Jewish Language in Early Modern Germany. Stanford: Stanford University Press. p. 71. ISBN 9780804781930.
↑  Elyada, p. 71.
1 2 3 4 5  משה מ. פיירשטיין, החומש ביידיש במאה השש עשרה, דרך ספר - שי לזאב גריס, עמ' 243-257
↑   גלעד צוקרמן, בגלל שטיפת מוח מאמינים שהתנ"ך נכתב בשפת אמנו, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2014
↑  Gillman, Abigail (2018). A History of German Jewish Bible Translation. Chicago: University of Chicago Press. p. 24. ISBN 9780226477725.
↑  אברהם מאיר הברמן, פרקים בתולדות המדפיסים העבריים, עמ' 300–310, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  Marion Aptroot, In galkhes they do not say so, but the taytsh is as it stands here', Notes on the Amsterdam Yiddish Bible translations by Blitz and Witzenhausen, Studia Rosenthaliana 27, מס 1/2, 1993, עמ' 136-158‏, JSTOR 41481943
↑  Converts, Bible Scholars, and Yiddishists, Yiddish Book Center (באנגלית)
↑  חוה טורנאסקי, שתי שירות אפיות ביידיש על ספר יהושע, תרביץ תמוז-אלול תשמ"ב, כרך מא, המכון למדעי היהדות ע"ש מנדל‏, JSTOR 23595676
איל B

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בספטמבר 1974 (בן 50) כפר סבא, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  במאי, אנימטור, מאייר ומחבר ספרי קומיקס
 http://www.eyalb.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
איל בן משה (נולד ב-1974) ידוע בשם הבמה איל B הוא במאי, יוצר קומיקס, אנימטור, מאייר, תסריטאי ומעצב ישראלי.
ביוגרפיה

איל B הוציא לאור וערך משנת 1992 (יחד עם ירון ניסקי ואמיתי סנדי) את עיתון הקומיקס הישראלי "סטיות של פינגווינים" אשר הכיל הומור פרוע ברובד הגלוי וביקורת חברתית נוקבת ברובד הסמוי. אחד מהסיפורים בהמשכים פרי יצירתו של איל B שהתפרסמו בחוברת היה "הערפד הפסיבי" - בשנת 1997 הוציא איל B לאור ספר המכיל לקט של כל הפרקים שיצאו בסדרה זו.
איל B זכה להכרה לאחר שיצר את סדרת האנימציה "מאנצ'" ששודרה כפינה בתוכנית "פרפר לילה" בערוץ 2 בין השנים 1999–2000 בה הוצגו בין היתר גרסאות פארודיות לסדרות הילדים "הלב" ( "נרקו") ו"הדרדסים" ("דרדסטלנים").
בשנת 2000 הקים את "סטודיו איל B" בשיתוף עם טדי הפקות. הסטודיו הפיק את הסדרות "התוכנית עם הבובות", "מיסטר מותק" אשר שודרו ביס, את תוכנית הבובות "הגוזניקים" אשר שודרה בערוץ 24, הווידאו קליפים לשירים "דרך המלך" של כלא 6 ו"בומביי" של דנה ברגר, את סדרת האנימציה הפארודית "אבישי ההורס" אשר משודרת כחלק מהתוכנית "Y בעשר" בערוץ yesY של חברת יס ופרק מצויר שהוא הפרק הראשון בעונה השלישית בסדרה הקומית "הפיג'מות" וקטעי אנימציה שהופיעו באחד הפרקים של העונה הראשונה של "השיר שלנו".
בשנת 2008 עיצב את הדמויות והפיק את סרטוני האנימציה של להקת "באגו דאגו" - הלהקה הווירטואלית הישראלית הראשונה אשר מבצעת גרסאות כיסוי בעברית לשירי רית'ם אנד בלוז והיפ-הופ לועזיים. עד היום יצאו שלושה וידאו קליפים מצוירים של הלהקה – "תן לה" (על פי שיר ההיפ-הופ "Smack That" של אמינם ואייקון, "חבר ערבי" (על פי שיר הרית'ם אנד בלוז "American Boy" של אסטל וקניה וסט) ו"הלו הלו" (שיר מקורי).
ב-2010 איל B עבד בשיתוף עם גאגא הפקות ובמסגרת זו ביים פרסומות לטלוויזיה ולאינטרנט ויצר סדרות מקוריות.
בשנים 2011 ו-2012 איל יצר וביים שתי עונות של סדרת המערכונים "הפרויקט הירוק" עבור ערוץ קומדי סנטרל ב-HOT. ייחודה של הסדרה הוא בכך שכל המערכונים צולמו על מסך ירוק, וכל הרקעים והסביבות נוצרו במחשב, דבר שהעניק לסדרה מראה ייחודי המשלב אנימציה, פנטזיה וצילומים חיים. הסדרה נמכרה לערוצים שונים בחו"ל ולהפקות מקור זרות בשימוש התסריטים והגרפיקות הישראלים המקוריים.
משנת 2013 עד היום איל עובד עבור תוכנית הדגל של ערוץ 2 )ובהמשך 12(, "ארץ נהדרת", ומייצר עבורה קטעי מסך ירוק ו־VFX, ביניהם הפרודיות על משחקי הכס ומלחמת הכוכבים.
מסוף שנת 2014 ועד היום איל עובד על פרויקט עצמאי של הפקת סרט מדע בדיוני קומי.[דרוש מקור]
בשנת 2017 עבר לטנפליי, ניו ג'רזי ועובד ויוצר משם אפקטים ויזואליים עבור תוכניות ישראליות וכן לשוק האמריקאי.
עם המעבר פתח בן-משה ערוץ יוטיוב בשם "אז איך זה לחיות באמריקה", ובמסגרתו הוא מעלה סרטונים מעמיקים שבהם הוא מדבר על מגורים בארצות הברית כישראלי: יוקר המחיה, רמת הביטחון האישי הגבוהה ועוד.
אייל הוא אחיו הגדול של נמרוד אלדאה.
הערות שוליים

1 2  "NRG מעריב". Nrg.co.il. נבדק ב-2015-04-16.
1 2 3  "אייל B". Ishim.co.il. 1974-12-09. נבדק ב-2015-04-16.
↑  החיים באמריקה על פי איל בי, באתר mynetafula, ‏2018-03-13
↑  אז איך זה לחיות באמריקה? - YouTube, באתר www.youtube.com
תפריט

ערך זה עוסק ברשימת מאכלים שמהם הסועד יכול לבחור את ארוחתו. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ספר תפריט מהודר ממסעדת "יונג קי" בהונג קונג
תפריט עם צילומי המנות, במסעדה טורקית בליון, צרפת
תפריט חג המולד 1937 מהאוניה "לקוניה"
תפריט (מלשון "פירוט") במסעדנות הוא רשימת מאכלים שמהם הסועד יכול לבחור את ארוחתו. לעיתים מוצגים רק שמות המאכלים ולעיתים מפורטים גם מרכיביהם. לצד המנות מוצג מחירן. במסעדות גורמה מוגש תפריט עם תמחור[דרושה הבהרה].
במסעדות ובבתי קפה, המאכלים בתפריט מוצגים לרוב בחלוקה לקטגוריות שונות. קטלוג נפוץ הוא למתאבנים, סלטים, מרקים, מנות עיקריות, קינוחים, משקאות (ובחלוקת משנה: משקאות קלים, חמים, אלכוהוליים). התפריט עשוי לאפשר בחירה בין כל מרכיביו או בחירה בין ארוחות שלמות (שיטה המכונה בישראל "ארוחה עסקית"). ישנן מסעדות המציעות תפריטים שונים לארוחות השונות במהלך היום. בחלקן תפריט ארוחת הצהריים עשוי להכיל חלק מפריטי ארוחת הערב, במחירים זולים יותר.
בחדרי אוכל של בתי מלון וספינות נוסעים, באולמות אירועים, בכנסים וכדומה התפריט עשוי להיות תיאור של הארוחה שתוגש, ללא בחירה או עם בחירה מועטת. בבתי מלון רבים נמצא בחדרי המלון תפריט "שירות חדרים" המאפשר לאורחים להזמין טלפונית ארוחה לחדרם. תפריט זה לרוב מצומצם ויקר יחסית.
התפריט עשוי להכיל מִדף בודד עד ספרון. הוא עשוי להיות מודפס על סוגי נייר שונים, החל מנייר פשוט וכלה בנייר מהודר, מעוצב במגוון אופני עיצוב גרפי, כרוך במגוון חומרים, החל מפלסטיק וכלה בעור או עץ, כל זאת בהתאם לתדמית ויוקרת המסעדה. באזורי תיירות מוצגים לעיתים תפריטים רב-לשוניים. כיום במסעדות שונות, כחלק מחיסכון בנייר, מגישים את התפריט על גבי מחשב לוח.
במסעדות מזון מהיר ושירות עצמי רבות לא מגישים תפריט לסועדים. פירוט המנות, לרוב בליווי צילומיהן, מצוי על לוח התלוי מאחורי דלפק ההגשה. במסעדות פועלים לעיתים אין תפריט והמלצר מפרט בפני הסועדים מהן מנות היום.
כיום למסעדות רבות אתרי אינטרנט והן מציגות גם בהם את תפריטיהן.
מסעדות המבצעות משלוחים או מאפשרות איסוף עצמי מציעות לפעמים תפריט משלוחים השונה מתפריטן הרגיל (למשל, מכיל רק חלק מהמבחר).
בישראל מסעדות רבות מציעות בפסח תפריט זמני השונה מהרגיל כדי לעמוד בדרישות הכשרות לפסח.
המונח תפריט משמש גם לתיאור תכנון ארוחה, כך בונים תפריט כשמזמינים קייטרינג, כשמתכננים מסיבה או כשמתכננים ארוחה ביתית. בבתי המעמד הגבוה לפני המאה ה-20 תפריט הארוחות נבנה לרוב על ידי בעלת הבית בהתייעצות עם מנהלת משק הבית או הטבחית.
המונח תפריט משמש גם דיאטנים ובעלי מקצועות משיקים ברפואה ובספורט שבונים תוכניות תזונה לטווח ארוך עבור לקוחותיהם. תפריט כזה אינו כולל בהכרח מנות מפורטות, אלא עשוי לכלול קטגוריות כגון "מנת לחם" (הכוונה ללחם ולתחליפים אפשריים, לחמניות, קרקרים וכדומה), "מנת פחמימות" (כגון אורז, תפוחי אדמה, פסטה), ומנת פרי. התפריט כולל גם המלצה על מספר המנות מכל סוג המומלצות במהלך יום, ו/או מספר הקלוריות או שיטות חישוב אחרות, וכן המלצה על אופן בישול המזון, עיתוי צריכתו, חלוקתו על פני היום ועוד.
איסוף תפריטים הוא תחביב שאינו נפוץ, העיתונאי אורי דן היה אספן תפריטים של סעודות חגיגיות.
כשמדובר על המושג "תפריט" שלא במסעדנות, הכוונה היא דומה: ריכוז של פריטים. למשל במחשוב, תפריט התחלה של מכשיר מאפשר ריכוז של כפתורים ויישומים במקום אחד.
ראו גם

תפריט התחל
הערות שוליים

↑  ליאורה הכהן, שרון לא שכח, באתר nrg
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565556405171  BnF: cb12425807c (data)  GND: 4056112-4  LCCN: sh85083733  NARA: 10643985  NDL: 01077381  NKC: ph121376
שש מצוות תמידיות

שש מצוות תמידיות הן מצוות בתורה שניתן לקיימן בכל זמן ובכל רגע והן אינן דורשות עשיית מעשה בפועל, אלא מספיקה לקיומן רק מחשבתו של האדם. ספר החינוך הוא המקור לסידור מצוות אלו, ורבים מספרי ההגות וההלכה המאוחרים יותר הזכירו דבריו. בהקדמה לספר החינוך נכתב: שש מצוות חיובן תמידי לא יפסקו מעל האדם אפילו רגע אחד כל ימיו.
מפורסם ביותר הוא בעל המשנה ברורה שהעתיק ב'ביאור הלכה' בתחילת הסימן הראשון בשולחן ערוך, שם מדובר על דרך הצדיקים לקיים "שויתי השם לנגדי תמיד", וכותב: הרוצה לקיים "שויתי" כראוי יזדרז לקיים מה שנכתוב בשם ספר החינוך, ומפני גודל חביבותם העתיקום כמה גדולים בספריהם.
שש המצוות > אמונה בה'

להאמין שיש אלוה אחד בעולם שהמציא כל הנמצאות ומחפצו ורצונו הוא כל מה שהוא עכשיו ושהיה ושיהיה לעדי עד ושהוא הוציאנו ממצרים ונתן לנו התורה וזהו מצוות עשה דכתיב אנכי ה' אלהיך אשר הוצאתיך וגו' ופירושו תדעו ותאמינו שיש לעולם אלוה המשגיח שהרי הוצאתיך מארץ מצרים.
שש המצוות > לא יהיה לך אלוהים אחרים

שלא נאמין בשום אלהים זולתו שנאמר: לא יהיה לך אלהים אחרים על פני. ואפילו מודה שהקב"ה שולט על הכל, רק שידמה בדעתו שמסר הנהגת העולם למלאך או לכוכב, הרי זה מודה בעבודה זרה ועובר על לא יהיה לך אלהים אחרים על פני. אלא יאמין שהקב"ה בעצמו ובכבודו משגיח בכל העולמות, ואין לשום נברא כוח לעשות דבר בלתי רצונו, ולכן נקרא הקב"ה אלקי האלהים.
שש המצוות > ייחוד ה'

לייחדו שנאמר שמע ישראל ה' אלהינו ה' אחד. ופירושו שמע ישראל ודע כי ה' שהווה את הכל ברצונו והוא אלהינו המשגיח בכל העולמות הוא ה' אחד בלי שום שיתוף.
שש המצוות > אהבת ה'

לאהוב המקום ברוך הוא שנאמר ואהבת את ה' אלהיך וגו' וכיצד יגיע האדם לאהבה הוא על ידי התורה וכדאיתא בספרי לפי שנאמר ואהבת איני יודע כיצד לאהוב את המקום ת"ל והיו הדברים האלה אשר אנכי מצוך היום על לבבך שמתוך כך אתה מכיר את מי שאמר והיה העולם כלומר שע"י ההתבוננות בתורה יכיר את גדולתו של הקב"ה שאין לו ערך ולא קץ ותתיישב האהבה בלבו בהכרח. ועניין המצוה שיראה האדם להשים כל מגמתו וכל מחשבתו אחר אהבת השם יתברך ויעריך בלבו כי כל מה שיש בעולם מעושר ובנים וכבוד הכל הוא כאין נגד אהבתו יתברך וייגע תמיד בבקשת חכמת התורה למען ישיג ידיעה בה'. והקובע את מחשבתו בעניינים הגשמיים ובהבלי העולם שלא לשם שמים רק להתענג ולהשיג כבוד ביטל עשה זו ועונשו גדול.
שש המצוות > יראת ה'

להיות יראת השם יתברך על פניו תמיד לבלתי יחטא ועל זה נאמר את ה' אלהיך תירא ומי שבא דבר עבירה לידו חייב להעיר רוחו ולתת אל לבו באותו הפרק שהקב"ה משגיח בכל מעשי בני אדם אף אם יהיו במחשך מעשיהם וישיב להם נקם לפי רוע המעשה וכדכתיב אם יסתר איש במסתרים ואני לא אראנו נאום ה' וגו'.
שש המצוות > לא תתורו

שלא נתור אחר מחשבת הלב וראיית העיניים שנאמר ולא תתורו אחרי לבבכם וגו' ואמרו חכמים אחרי לבבכם זו אפיקורסות ואחרי עיניכם זו זנות ובכלל אפיקורסות הוא כל מחשבות זרות שהם היפך דעת התורה ובכלל זנות הוא מי שהוא רודף אחר תאות העולם מבלי שיכוין בהם כלל לכוונה טובה כלומר שלא יעשה אותם כדי שיעמוד בריא ויוכל להשתדל בעבודת בוראו רק כוונתו תמיד להרבות תענוגים גדולים לנפשו.
לקריאה נוספת

לחיות במרחב האלוקי, הרב יצחק גינזבורג, הוצאת גל עיני (ה'תשס"ז).
הערות שוליים

↑  בהקדמת הספר ובסימן כ"ה, כ"ו, תי"ז, תי"ח, תל"ב, שפ"ז