stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'י וואן פתרונות אבטחה
היסטוריה > G4S

בשנת 2002 נרכשו 50% ממניות חברת השמירה על ידי חברת Group4Falck. בשנת 2004 התמזגה G4Falck עם Securicor הבריטית לחברה אחת: Group 4 Securicor – G4S. ואחר כך החזיקה ב-90.5% מבעלות על החברה. הקונצרן מתמחה במתן שרותי אבטחה אנושית, אבטחה אלקטרונית, הובלת כספים וטיפול בחלופות מעצר כדוגמת איזוק אלקטרוני והפעלת בתי סוהר פרטיים ברחבי תבל. כיום מונה החברה 50 סניפים ברחבי ישראל, היא העסיקה 15,000 עובדים בעבר כשמחזורה לשנת 2005 הסתכם ב-200 מיליון דולר. החברה מנתה 16 סניפים ברחבי ישראל בתחום השמירה, וכן בתחום המוקד והטכנולוגיה החברה פעלה גם כן בפריסה ארצית ב-14 סניפים כשכל סניף ערוך למתן שירותי התקנה, מוקד וסיור ותחזוקה בכל שעות היממה. ההערכה היא שהקבוצה מעסיקה בישראל כ-8,000 עובדים. בחברת האם G4S מועסקים למעלה מ-625,000 עובדים בכ-125 מדינות.
בניגוד לקבלני כוח אדם, שמקור רווחיהם בהפרש בין התשלום שהלקוחות משלמים עבור העובדים ובין עלות שכרם של העובדים, בחרה החברה להפסיק להתמודד במכרזי הפסד בכלל ובממשלתיים בפרט.
בשנים 2010 ו-2011 העניק ארגון מעלה לאחריות תאגידית דירוג קטגורית זהב לחברה.
היסטוריה > G4S > ביקורת על פעולת החברה

בתחקיר של התוכנית "בולדוג" בהנחיית מיקי רוזנטל מ-2004 נטען כי החברה מפרה בשיטתיות את דיני העבודה ואינה משלמת לעובדיה את הנדרש בהם (דמי נסיעה, שעות נוספות, פיצויי פיטורים).
ב-5 ביוני 2006 הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת קיימה דיון לגבי אי אכיפת דיני עבודה בחברת השמירה ונושא חידוש רישיונה וחידוש חברות שמירה בכלל על ידי הוועדה במשרד המשפטים.
ב-3 באוקטובר 2006, בהליך יוצא דופן, לבקשת עמותת קו לעובד דנה ועדה במשרד המשפטים בשלילת רישיונה של חברת השמירה בשל טענות שהיא מפרה את זכויותיהם של אלפי מאבטחים. הדיון התקיים לבקשת הוועדה לביקורת המדינה בכנסת.
בהמשך אף ועדת משרד המשפטים לרישוי חוקרים פרטיים וחברות שמירה התנתה את חידוש רישיון החברה, וכלל חברות השמירה בישראל בשנת 2008 ובשנת 2009 במסירת מידע בדבר עמידה בחוקי המגן לרבות דרישות להימנעות משיטת הדלת המסתובבת וביצוע הפרשה כספי פנסיה לכל העובדים.
באוגוסט 2010 הורשעה החברה בהפרה של חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, ונגזר עליה קנס בסך 25 אלף ש"ח. ערעור החברה התקבל חלקית ופסק הדין שונה לענישה ללא הרשעה.
היסטוריה > G1

בשנת 2016 נכנעה G4S לתנועת חרם על ישראל ומכרה את פעילותה בישראל לקרן פימי. בעקבות המכירה שונה שם החברה לג'י וואן פתרונות אבטחה בע"מ.
פעילות החברה כפופה לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם. תנאי העבודה של העובדים בתחום השמירה והאבטחה כפופים לצו ההרחבה בתחום זה, ותנאי העבודה של העובדים בתחום הניקיון כפופים לצו הרחבה בתחום זה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ג'י וואן פתרונות אבטחה בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  שרה ליבוביץ-דר, "צבא השמירה לישראל", באתר הארץ, 27 במאי 2003
↑  תני גולדשטיין, חברת אבטחה אירופית רכשה את השליטה ב"השמירה", באתר ynet, 6 בספטמבר 2005
↑  אתר קבוצת G4S הבינלאומי
↑  טבלת דירוג של ארגון מעלה
↑  דיון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת בנוגע לאכיפת חוקי העבודה בחברת השמירה, 5 ביוני 2006
↑  רותי סיני, משרד המשפטים דן בשלילת רישיון חברת השמירה, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2006
↑  חיים ביאור, קנס ועבודות שירות לחברת השמירה שמנהליה דחו מועמדת לעבודה בשל היותה דתייה, באתר TheMarker‏, 9 באוגוסט 2010
↑  הארצי לעבודה ביטל הרשעת חברת 'השמירה' בעבירה של איסור אפליה מחמת מין - פסקדין, באתר www.psakdin.co.il
↑   השר ארדן האשים את חברת האבטחה הבריטית כי נכנעה לתנועת החרם כשמכרה את פעילותה בישראל, באתר TheMarker‏, 20 באוקטובר 2016
↑  צו הרחבה להסכם קיבוצי בענף השמירה והאבטחה, ילקוט הפרסומים 6899 מ-26 באוקטובר 2014
↑  צו הרחבה בענף הניקיון, באתר "נבו"
גד יגיל

ערך זה עוסק בביולוג. אם התכוונתם לבדרן, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  28 בינואר 1929 גרמניה
 פטירה:  4 בינואר 2009 (בגיל 79)
 ענף מדעי:  ביולוגיה מולקולרית, ביוטכנולוגיה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית, מכון ויצמן
 מוסדות:  מכון ויצמן
גד יגיל (28 בינואר 1929 - 4 בינואר 2009) היה פרופסור במחלקה לביולוגיה מולקולרית במכון ויצמן. מחקריו עסקו במידע גנטי וחישובו ובאנליזה של מבנים ביוכימיים. גד היה מחלוצי המחקר בביוטכנולוגיה בארץ ישראל.
ביוגרפיה

יגיל נולד בגרמניה, בן לקטה ופרנץ שטיאסני. עלה לארץ ישראל בשנת 1933. הוא למד בגימנסיה הרצליה, ובשנת 1946 התגייס לפלמ"ח במסגרת הכשרת מעוז ב' ושירת בפלוגה ד' בגדוד הראשון של חטיבת יפתח במלחמת העצמאות. הוא סיים לימודים לתואר דוקטור באוניברסיטה העברית ובמכון ויצמן.
יגיל היה פעיל בתנועות פוליטיות שונות ובהן ד"ש ושינוי. בשנים האחרונות היה פעיל בעמותת מנוחה נכונה שמטרתה הייתה לאפשר קבורה חילונית לאלה הרוצים בכך. הוא עצמו נקבר בבית הקברות גבעת השלושה.
היה נשוי לחוה, והתגורר ברחובות, ולהם 4 ילדים.
יגיל היה פעיל עד ימיו האחרונים והמשיך להגיע למשרדו במכון ויצמן עד מותו.
אחיו, עזרא יגיל, הוא פרופסור במחלקה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית באוניברסיטת תל אביב.
בניין לסייל-ואקר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  רב-קומות 
 שימוש:  משרדים
 כתובת:  רחוב לסייל 221 צפון, שיקגו, אילינוי
 מיקום:  אילינוי 
 מדינה:  ארצות הברית
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1928–1930 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1930 
 אדריכל:  משרד האדריכלים הולאבירד ורוט (Holabird & Root)
 סגנון אדריכלי:  אר דקו 
 מידות
 גובה:  156 מטרים (עד גג הבניין) 165 מטרים (כולל התורן בראשו) מטר
 קומות:  41 
 קואורדינטות:  41°53′11.4″N 87°37′55.2″W﻿ / ﻿41.886500°N 87.632000°W﻿ / 41.886500; -87.632000
  (למפת שיקגו מוגדלת) בניין לסייל-ואקר  (למפת שיקגו רגילה) בניין לסייל-ואקר  
 
בניין לסייל-ואקר (באנגלית: LaSalle-Wacker Building) הוא גורד שחקים הממוקם ברחוב לסייל 221 צפון, שיקגו, אילינוי, ארצות הברית. הבניין מתנשא לגובה של 156 מטרים והוא בעל 41 קומות. הוא תוכנן בידי משרד האדריכלים הולאבירד ורוט (Holabird & Root) בסגנון אר דקו, ונבנה בין השנים 1928-1930.
היסטוריה

במקור תוכנן הבניין בצורת "ר" ולגובה של 37 קומות. הוא מחופה בחזיתותיו בגרניט ואבן גיר.
כמו בניינים אחרים בשיקגו, הוא מואר באור זרקורים צבעוני בלילות. חלקו העליון מואר בתאורה כחולה בדרך כלל.
ראו גם

גורדי שחקים מוקדמים
הערות שוליים

↑  בניין לסייל-ואקר באתר Skyscraperpage.com
↑  בניין לסייל-ואקר באתר Emporis
בניין (מתמטיקה)

במתמטיקה, בניין הוא מבנה גאומטרי-קומבינטורי (קומפלקס סימפליציאלי) בעל תכונות סימטריה יוצאות דופן, המכלילות תכונות של מישורים פרויקטיביים סופיים ומרחבים סימטריים של חבורות לי.
את תורת הבניינים פיתחו ז'אק טיץ (אנ') ופרנסואה ברוהא (אנ'), בתחילה כדי להבין את המבנה של חבורות חריגות מטיפוס לי מעל שדה כלשהו, ואחר-כך כדי ללמוד את הגאומטריה והטופולוגיה של מרחבים הומוגניים של חבורות לי p-אדיות וחבורות הסימטריה שלהם, בדומה לאופן שבו עצים רגולריים מאפשרים ללמוד חבורות חופשיות.
הגדרה

קומפלקס סימפליציאלי על מרחב X הוא אוסף של תת-קבוצות (סופיות) של X, הכולל יחד עם כל תת-קבוצה גם את תת-הקבוצות שלה. האיברים של הקומפלקס נקראים תאים. אפשר להניח שכל נקודה של X שייכת לאיזשהו תא, ולכן כל נקודון  \ \{x_{0}\} מהווה תא. תאים אלו נקראים קודקודים. אפשר לזהות את המרחב X עם קבוצת הקודקודים (למרות שפורמלית הקודקודים הם תת-קבוצות בנות איבר אחד של X, ולא איברים בעצמם).
הממד של תא קטן ב-1 ממספר הנקודות בו. באופן זה, תא 0-ממדי הוא קודקוד  \ \{x_{0}\}, תא 1-ממדי הוא קשת  \ \{x_{0},x_{1}\} (ה"מחברת" את הקודקודים  \ \{x_{0}\} ו- \ \{x_{1}\}), תא 2-ממדי הוא משולש  \ \{x_{0},x_{1},x_{2}\} (העובר דרך הקודקודים שלו), וכן הלאה: תא  i-ממדי הוא "סימפלקס"  \ \{x_{0},\dots ,x_{i}\}, העובר דרך הקודקודים  \ \{x_{0}\},\dots ,\{x_{i}\}. בעוד שהסימפלקס הוא מבנה גאומטרי (פירמידה i-ממדית), תא i-ממדי אינו אלא ייצוג קומבינטורי של המבנה הזה. התא הריק הוא בעל ממד  -1.
הממד של הקומפלקס הוא הממד המקסימלי של תאים בקומפלקס. כך, קומפלקס 0-ממדי הוא מקבץ של קודקודים; וקומפלקס 1-ממדי הוא גרף.
בקומפלקס d-ממדי, כל תא מממד d נקרא חדר (chamber, על פי המקור בצרפתית), וכל תא מממד  \ d-1 נקרא קיר. ממילא, לכל חדר יש בדיוק  \ d+1 קירות. גלריה היא סדרה של חדרים  \ C_{0},\dots ,C_{n} שכל שניים סמוכים מהם חולקים קיר משותף. אומרים שהגלריה מחברת את החדרים שבקצות השרשרת, היינו  \ C_{0} ו- \ C_{n}. לדוגמה, בקומפלקס 1-ממדי, שהוא כאמור גרף, החדרים והקירות אינם אלא קשתות וקודקודים, בהתאמה. גלריה אינה אלא מסלול בגרף (המחבר את שתי הקשתות שבקצוות). בקומפלקס 2-ממדי החדרים הם משולשים, וגלריה היא סדרה של משולשים שכל שניים מהם חולקים קשת משותפת.
קומפלקס חדרים הוא קומפלקס d-ממדי שבו: (1) כל תא מקסימלי הוא חדר, (2) בין כל שני תאים מחברת גלריה. כדי שגרף יהיה קומפלקס חדרים עליו להיות קשיר.
יש הבחנה עקרונית בין שני סוגים של קומפלקס חדרים: קומפלקס חדרים דק הוא כזה שבו כל קיר שייך לשני חדרים, וקומפלקס חדרים עבה הוא כזה שבו כל קיר שייך ליותר משני חדרים. קומפלקס חדרים הוא רגולרי אם מספר החדרים העוברים דרך קיר נתון הוא קבוע; נוח לסמן את הקבוע הזה ב- \ q+1 (כלומר, הקומפלקס דק אם q=1 ועבה אם q>1). גם כאן הטרמינולוגיה מכלילה את זו של תורת הגרפים: קומפלקס חדרים רגולרי אינו אלא גרף קשיר רגולרי.
בניין הוא קומפלקס חדרים עבה, יחד עם משפחה של תת-קומפלקסים הקרויים דירות, ומקיימים את התכונות הבאות: (1) כל דירה היא קומפלקס חדרים דק. (2) לכל שני חדרים בבניין יש דירה משותפת (כלומר דירה ששניהם שייכים אליה). (3) לכל שתי דירות  \ A,A', ולכל שני תאים  \ C,C'\in A\cap A' (מממד כלשהו), יש איזומורפיזם  \ A\rightarrow A' השומר על כל נקודה בתאים  \ C,C' (למעשה מספיק לדרוש את התכונה הזו כאשר  \ C הוא חדר, כלומר תא מממד מלא).
בשל התכונה האחרונה, כל הדירות בבניין איזומורפיות זו לזו. בניין נקרא ספירי אם הדירות שלו מהוות טריאנגולציה של הספירה הטופולוגית, ואפיני אם הדירות שלו מהוות טריאנגולציה של המרחב האוקלידי.
כל דירה בבניין היא קומפלקס קוקסטר (זהו קומפלקס שהתאים שלו הם קוסטים של תת-חבורות פרבוליות של חבורת קוקסטר נתונה). הגדרה רחבה יותר מכלילה תחת המונח "בניין" גם קומפלקסי חדרים דקים, בתנאי שהם קומפלקסי קוקסטר.
בניינים ספיריים

החשיבות המיוחדת של בניינים היא בקשר שלהם לחבורות אלגבריות, ולמיון של אלו לפי דיאגרמת דינקין. בגלל הקשר הזה, מגדירים את הדרגה של בניין כ-1 יותר מן הממד שלו.
כל בניין ספירי הוא מכפלה של "בניינים אי-פריקים". טיץ הצליח למיין את הבניינים הספיריים האי-פריקים (מדרגה 3 ומעלה), והראה שלכל בניין ספירי (אי-פריק, מדרגה 3 ומעלה) יש טיפוס מוגדר היטב מן הרשימה  \ A_{n},B_{n}=C_{n},D_{n},E_{6},E_{7},E_{8},F_{4}, כאשר האינדקס מציין תמיד את הדרגה של הבניין. מטיפוס  \ A_{n} יש בניין אחד לכל חוג עם חילוק, שנתאר במפורט בהמשך. מהטיפוסים  \ D_{n} (כאשר  \ n\geq 4) ו- \ E_{n} ( n=6,7,8) יש בניין אחד לכל שדה. המקרה  \ D_{4} מסובך יותר בשל תופעת השילוש (triality). גם הטיפוסים  \ B_{n}=C_{n} ו- \ F_{4} מעט יותר מסובכים. נוסף לאלה יש גם דירות (בלי בניינים) מהטיפוסים  \ H_{3},H_{4}.
לדירות בבניין ספירי יש כמה תכונות מיוחדות: הדירה מכילה כל גלריה מינימלית המחברת שני חדרים שלה, ועבור כל חדר בדירה יש חדר אנטיפודי יחיד.
אחד המשפטים היסודיים שהוכיח טיץ לבניינים ספיריים הוא שהמבנה המקומי (ה"קשר", link, של הנקודות השונות) קובע את הבניין כולו. תכונה זו אינה נכונה במקרה האפיני.
בניינים מטיפוס  \ A_{d}

בנין ספירי מטיפוס  \ A_{d} הוא "קומפלקס דגלים" של מרחב פרויקטיבי. כדי לתאר בנין כזה עלינו לבחור מרחב וקטורי (d+1)-ממדי V מעל שדה (או אפילו חוג עם חילוק) F. הקודקודים של הבניין הם תת-המרחבים הלא-טריוויאליים של V (היינו, למעט 0 ו-V עצמו). שני תת-מרחבים מחוברים בקשת אם אחד מהם מוכל בשני, ובאופן כללי התאים ה-i ממדיים הם שרשרות של תת-מרחבים  \ U_{0}\subset U_{1}\subset \cdots \subset U_{i}. שרשאות כאלה נקראות דגלים. ממילא, חדר הוא דגל מקסימלי, בהכרח מאורך d. דגל מקסימלי שהשמיטו ממנו תת-מרחב אחד (בממד כלשהו) מהווה קיר. כל דגל אפשר להאריך לדגל מקסימלי. את הגלריה המחברת שני חדרים אפשר לבנות באינדוקציה (הפוכה) על ממד החיתוך שלהם. מכאן שהקומפלקס שתארנו הוא קומפלקס חדרים, והוא עבה מכיוון שדרך כל קיר עוברים q+1 חדרים, כאשר q הוא גודלו של שדה הבסיס F.
כעת נתאר את הדירות בבנין. קבוצה של d+1 מרחבים חד-ממדיים שסכומם הוא V נקראת תבנית; כלומר, כל בסיס משרה תבנית יחידה, וכל שני בסיסים המשרים את אותה תבנית מתקבלים זה מזה על ידי כפל בסקלרים. הקודקודים של דירה הם תת-המרחבים הנפרשים על ידי תת-קבוצות של תבנית B. החדרים בדירה הם הדגלים המקסימליים של מרחבים כאלה, והם מתאימים לשרשראות מקסימליות של תת-קבוצות של התבנית. לכן, הזוג הכולל דירה עם חדר, קובע תבנית סדורה. מכאן שבדירה יש  \ (d+1)! חדרים. גם הדירה היא קומפלקס חדרים, משום שכל שרשרת של תת-קבוצות של B אפשר להמשיך לשרשרת מקסימלית, וקל לבנות גלריה בין חדרים, שכולה מוכלת בדירה המתאימה ל-B. מכיוון שבדירה נתונה אפשר להשלים קיר לחדר בדיוק בשתי דרכים, הדירה היא קומפלקס חדרים דק.
כדי להראות שקיימת דירה המכילה את החדרים  \ U_{0}\subset U_{1}\subset \cdots \subset U_{d} ו- \ U_{0}'\subset U_{1}'\subset \cdots \subset U_{d}', אפשר להתבונן בחיתוכים  \ U_{i}\cap U'_{d+1-i}, שבמצב כללי הם כולם חד-ממדיים ובלתי תלויים, ולכן מגדירים תבנית; הדירה השייכת לתבנית הזו כוללת את שני החדרים הנתונים. כדרוש בהגדרה, כל הדירות בבניין איזומורפיות זו לזו. (ואפילו יותר מזה: כל הדירות בבניינים מטיפוס  \ A_{d} איזומורפיות זו לזו: דירה בבניין ספירי מטיפוס  \ A_{2} היא משושה. דירה בבניין ספירי מטיפוס  \ A_{3} היא קובייה קיסית כבאיור משמאל).
כל דירה בבניין ספירי מטיפוס  A_{3} היא קובייה קיסית (אחד מפאוני קטלן)
ג'אטי (בודהיזם)

ערך זה עוסק בחלק ממעגל החיים. אם התכוונתם לחלק ממערכת הריבוד בהודו, ראו .
בבודהיזם, ג'אטי (Jāti פירוש מילולי הן בסנסקריט והן בפאלי הוא לידה) מתייחס להתעוררות ישות חיה חדשה בגלגל החיים (כלומר בסמסרה).
לידה יכולה להתממש בצורות שונות, על פי הפילוסופיה הבודהיסטית, לידה יכולה לקרות באחת האפשרויות הבאות:
בקיעה מביצה, כמו אצל עופות, זוחלים ודגים.
לידה מרחם, כמו אצל היונקים.
לידה המתבצעת מלחות, כנראה מתוך אי היכולת להבחין בביצים מיקרוסקופיות מהן מתפתחות רימות.
לידה בדרך של הַתְמָרָה (שינוי צורה) כפי שמקובל להניח לגבי האלים.
ג'אטי הוא החוליה ה-11 מתוך תריסר החוליות (נידאן), ומכאן שכל מה שנולד חייב להזדקן ולמות.
ערך זה הוא קצרמרבנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'יין אייר (סרט, 1970)

| --- | --- |

 מבוסס על:  ג'יין אייר מאת שרלוט ברונטה
 בימוי:  דלברט מאן
 הופק בידי:  Omnibus Productions
 תסריט:  ג'ק פולמן
 עריכה:  פיטר בויטה
 שחקנים ראשיים:  ג'ורג' סי סקוט סוזאנה יורק
 מוזיקה:  ג'ון ויליאמס
 צילום:  פול ביסון
 מדינה:  בריטניה
 חברת הפקה:  British Lion Films 
 חברה מפיצה:  British Lion Film Corporation
 הקרנת בכורה:  דצמבר 1970
 משך הקרנה:  110 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
ג'יין אייר (באנגלית: Jane Eyre) הוא סרט טלוויזיה משנת 1970, עיבוד לרומן באותו שם מאת שרלוט ברונטה שיצא לאור ב-1847, בבימויו של דלברט מאן ובכיכובם של ג'ורג' סי סקוט וסוזאנה יורק. הסרט הוקרן לראשונה בבתי הקולנוע בבריטניה ב-1970, ובטלוויזיה בארצות הברית הוקרן ב-1971. גרסה מדובבת של הסרט לסינית-מנדרינית הייתה פופולרית בסין והופצה בקלטות וידאו ואף בקלטות שמע.
תקציר עלילה

ג'יין אייר היא ילדה יתומה הנשלחת לבית ספר לווד, מוסד ליתומות המנוהל באכזריות על ידי מר ברוקלהרסט. עם סיום הלימודים היא מסרבת להצעה להישאר כמורה בבית הספר, והיא מקבלת עבודה כאומנת לילדה בשם אדל באחוזת תורנפילד הול. ג'יין מודעת למעמדה הנמוך ולכך שאינה יפה והיא משתדלת למצות את הטוב שבחייה. אולם תורנפילד טומן בחובו סודות רבים אותם ג'יין אינה מצליחה להבין. אדוארד רוצ'סטר, בעל האחוזה והאפוטרופוס של אדל, וג'יין מתאהבים ועומדים להינשא. כאשר לפתע מתברר סוד אפל אשר מצריך ממנה לגייס את כל כוחה, אומץ ליבה, אהבתה ובגרותה.
תקציר עלילה > הבדלים בין הסרט לרומן

הסרט מתחיל כאשר ג'יין מגיעה ללווד. חייה בגייטסהד מוזכרים רק כבדרך אגב.
האירועים בבית הספר לווד מעורבבים, לא מוזכרת התפרצות של מחלה בקרב הילדות. רק הלן מתה ממחלתה.
גברת ריד, דודתה של ג'יין, ובני הדודים אלייזה ג'ון וג'ורג'יאנה אינם מופיעים כלל. כמו גם בסי, המשרתת בבית משפחת ריד.
ג'וליה סוורן ושערה המסולסל אינם מוזכרים. במקום זאת מר ברוקלהרסט גוער בג'יין על שערה הגלי, ומיד גוזר אותו.
מיס סקצ'רד מתאכזרת להלן הרבה יותר מאשר בספר. היא מענישה את הלן ושולחת אותה לעמוד בחוץ בקור, במקום לגעור בה בפניה חברותיה.
אין סצנה של מותה של גברת ריד, וג'יין אינה חוזרת לגייטסהד הול.
מר רוצ'סטר ואורחיו אינם משחקים בחידון תנועות (charades).
מר רוצ'סטר אינו מתחפש לצועניה.
אחרי ג'יין עוזבת את תורנפילד עד מהרה היא נתקלת במשפחת ריברס שמקבלים אותה לביתם.
רוזמונד אוליבר, אהובתו של סינג'ן ריברס, אינה מופיעה.
לא מתגלה הקשר המשפחתי בין ג'יין לבין מרי, דיאנה וסינג'ן ריברס.
ג'יין לא יורשת את הונו של דודה.
צוות השחקנים

ג'ורג' סי סקוט - אדוארד רוצ'סטר
סוזאנה יורק - ג'יין אייר
שרה גיבסון - ג'יין אייר כילדה
איאן בנן - סינג'ן ריברס
רייצ'ל קמפסון - גברת פיירפקס
ניירי דון פורטר - בלאנש אינגרם
ג'ק הוקינס - מר ברוקלהרסט
ג'ין מארש - גברת רוצ'סטר (ברתה מייסון)
קנת' גריפית' - מייסון
אנגהרד ריס - לואיז
לוקווד וסט - הכומר ווד
מישל דוטריס – מרי ריברס
רוזלין לנדור - הלן ברנס
פרסים

המלחין ג'ון ויליאמס זכה בפרס אמי על הלחנת המוזיקה לסרט.
פסקול

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Love Theme from Jane Eyre  | 3:15 |
| 2. | Overture ‏(Main title)  | 3:55 |
| 3. | Lowood  | 2:25 |
| 4. | To Thornfield  | 1:51 |
| 5. | Festivity at Thornfield  | 2:08 |
| 6. | Grace Poole and Mason's Arrival  | 3:00 |
| 7. | Meeting  | 3:07 |
| 8. | Thwarted Wedding  | 2:37 |
| 9. | Across the Moors  | 2:37 |
| 10. | Restoration  | 3:56 |
| 11. | Reunion ‏(End title)  | 4:22 |
גד הרן

| --- | --- |

גד הרן
 לידה:  28 באוגוסט 1954 (בן 70)
 מדינה:  ישראל
 מקום מגורים:  חיפה ישראל
 מקצוע:  מהנדס
 מפלגה:  יו"ר מפלגת צדק חברתי
גד הרן (נולד ב-28 באוגוסט 1954) הוא פעיל חברתי וסופר ישראלי, ממקימי תנועת עמ"י, הקואליציה החברתית ויו"ר מפלגת "צדק חברתי".
קורות חייו

גד הרן נולד בירושלים. את שירותו הצבאי עשה בחטיבת גולני כחייל וכקצין (רס"ן). במלחמת יום הכיפורים הוא לחם בקרב על החרמון והשתתף גם במבצע שלום הגליל. לאחר שירותו הצבאי סיים לימודי הנדסה ותואר שני במינהל עסקים בטכניון. במשך שנים רבות עבד בתעשייה הישראלית ובחברות הנדסה, בתפקידי ניהול בכירים. הוא התמחה באנרגיה, התפלת מים, ופרויקטים גדולים בישראל ובחו"ל, כגון הקמת מתקני התפלה באשקלון ובקפריסין והקמת תחנות כוח בקזחסטן ופפואה ניו-גיני. בין השנים 2005–2010 שימש כמנכ"ל חברת הנדסה בינלאומית גדולה (בייטמן פרויקטים בע"מ). כיום הוא משמש כיועץ ושותף במיזמים של פרויקטי תשתית כגון מתקנים סולריים, התפלה ומחצבים.
הרן נמנה עם מקימי תנועת עמ"י (2009) - תנועה חברתית למען איכות החברה והממשל בישראל. התנועה עסקה במאבקים ציבוריים נגד חקיקה אנטי-חברתית, ותמכה בפעילויות הכשרה ועידוד מנהיגות צעירה. בין מאבקיה: ביטול מס הבצורת, התנגדות להעלאת תעריפי המים, התנגדות להפרטת הקרקעות, ומאבק לדיור בר השגה.
בשנים 2006–2010 כיהן בהתנדבות כיו"ר עמותת ידיד, העוסקת בהנגשת זכויות והעצמת קהילות. בשנת 2009 זכתה העמותה באות הנשיא למתנדב.
בשנת 2012 ריכז התארגנות שנקראה "הקואליציה החברתית", אשר פעילותה הבולטת בתחום מאבק למען דיור ציבורי ודיור בר-השגה התבטאה בכנסים, הפגנות והקמת מיזם "חומה ומגדל" באזור יקום. באותה שנה, לקראת הבחירות לכנסת ה-19, נבחר ליו"ר מפלגת "צדק חברתי".
הרן נשוי ואב לארבעה. הוא מתגורר עם משפחתו בחיפה.
ספריו

סולם הערכים
אבק גיבורים, הוצאת ספריית פועלים (פרקים ממנו פורסמו בעיתון על המשמר)
אנשי הפלסטיק, הוצאת ספרית הפועלים
חיוכו של חייל (פרקיו פורסמו בהמשכים ב"ידיעות אחרונות" בליווי איוריו של איתן קדמי)
בני גודמן

| --- | --- |

בני גודמן מתוך סרטו "Stage Door Canteen"
 לידה:  30 במאי 1909 שיקגו, ארצות הברית 
 פטירה:  13 ביוני 1986 (בגיל 77) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  בנימין דוד גודמן
 מקום קבורה:  Long Ridge Union Cemetery 
 מוקד פעילות:  שיקגו, אילינוי
 תקופת הפעילות:  1926–1986 (כ־60 שנה)
 מקום לימודים:  Harrison Technical High School 
 סוגה:  ג'אז • סווינג • בלוז • בי בופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  קלרינט 
 חברת תקליטים:  בלובירד רקורדס, קולומביה רקורדס, צ'ס רקורדס, קפיטול רקורדס, RCA ויקטור 
 שיתופי פעולה בולטים:  צ'ארלי כריסטיאן
 בן או בת זוג:  Alice Frances Hammond (14 במרץ 1942–?) 
 צאצאים:  רייצ'ל גודמן, בנג'י גודמן 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי למפעל חיים (1986)  פרס מרכז קנדי  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 www.bennygoodman.com
 פרופיל ב-IMDb
 
בני גודמן (באנגלית: Benny Goodman;‏
30 במאי 1909 – 13 ביוני 1986) נולד כבנימין דוד גודמן, היה קלרניתן יהודי אמריקאי. גודמן היה ג'אזיסט חשוב בעיקר בתקופת הסווינג, והיו לו כינויים רבים כגון "מלך הסווינג" ו"הפרופסור". גודמן הוביל את אחת התזמורות החשובות והמפורסמות ביותר בתולדות הג'אז. מבחינת ביג בנדים שמו נזכר בשורה הראשונה, יחד עם דיוק אלינגטון וקאונט בייסי.
השנים המוקדמות

גודמן נולד בשיקגו כילד התשיעי למשפחת מהגרים יהודים עניים מפולין. אביו היה חייט מוורשה ואמו הייתה מקובנה. הוריו נפגשו בארצות הברית, בבולטימור.
כשהיה בני בן עשר רשם אביו אותו ושנים מאחיו לשיעורי מוזיקה, בהם גודמן התבלט מאוד. הוא החל לנגן בלהקת ג'אז של נערים בבית האל, וקיבל הדרכה גם בתחום הג'אז וגם במוזיקה קלאסית, דבר שהשפיע על נגינתו ויצירתו. גודמן למד מהר והשתלב בנגינה המקצועית כבר מגיל צעיר מאוד. כשהיה בן 16 הצטרף לאחת הלהקות המובילות של שיקגו, התזמורת של בן פולק, איתם הקליט את הקלטותיו הראשונות. ההקלטה הראשונה תחת שמו הוקלטה אחרי שנתיים בלבד.
תקופת הסווינג

בסוף שנות העשרים עבר גודמן לניו יורק, שם זכה להערכה רבה. בשנת 1932 הקים את התזמורת שלו, שהפכה לאחת הגדולות והחשובות בתולדות הג'אז. בתזמורת של גודמן התגלו מוזיקאים רבים וחשובים, והיא הופיעה והקליטה הקלטות רבות. בני גודמן נחשב לאחד מהמוזיקאים שעיצבו את תקופת הסווינג. לא רק שהיה אחד משלושת מנהיגי התזמורות הגדולים (כשהאחרים הם אלינגטון ובייסי) הוא גם גילה מוזיקאים רבים וחשובים, כשהחשוב מביניהם הוא כנראה צ'ארלי כריסטיאן.
כריסטיאן הופיע בהרכב בשנת 1939, הביא איתו את הגיטרה החשמלית שלו, ונחשב לאבי הגיטרה החשמלית בג'אז. זה לא הדבר היחיד שכריסטיאן הביא איתו להרכב. הוא הביא גם את סגנונו הייחודי ואת רעיונותיו המורכבים. בהמשך הפך כריסטיאן לאחת ההשפעות הגדולות על מייסדי הבי בופ, וניצנים מהשפעה זו נראו עוד בתקופתו עם גודמן. במשך השנתיים שכריסטיאן ניגן עם התזמורת הוא כתב קטעים רבים (שעל חלקם גודמן לקח את הקרדיט) והיווה השראה למוזיקאים.
ב-1942 התחתן עם אליס האמונד, אחותו של המפיק שלו ג'ון האמונד ונצר למשפחת ואנדרבילט.
לאחר תקופת הסווינג

בשנות הארבעים הביג בנדים נהיו פחות פופולריים, ויותר קשים להקלטה (בשל בעיות עם חברות התקליטים). כשהחל הבי בופ להופיע וקצת יותר מאוחר הקול ג'אז גודמן השתתף במעבר. הוא הקליט עם להקות קטנות, כנהוג בסגנון, ונגינת הקלרינט שלו השפיעה על כל הנגנים שבאו אחריו. גם ההקלטות שלו זכו לתהודה חיובית הן ממבקרים והן מהקהל. בפעם הראשונה שהוא שמע את נגינתו של ת'לוניוס מונק, פסנתרן שהיה מחלוצי הבי בופ, הוא אמר: "אני אוהב את זה, אני אוהב את היצירה ואני אוהב את הדרך שבה הוא מבצע אותה [...] אני חושב שיש לו חוש הומור ויש לו כמה דברים טובים שם".
למרות שבשנה וחצי הראשונות זכה גודמן לביקורת חיובית, בהמשך הוא לא עמד בקצב השינויים שהתרחשו בתחילת מהפכת הבופ. עד מהרה הוא הפך מתוסכל ועזב את הסגנון לחלוטין. אין ספק שגודמן נזכר בספרי ההיסטוריה בזכות נגינת הסווינג שלו, שנמשכה גם לאחר שהופיע הבופ. בסופו של דבר שינה גודמן את דעתו לחלוטין ואף טען כי "אולי הבופ החזיר את המוזיקה אחורה יותר מכל דבר אחר [...] באופן בסיסי זה שגוי לחלוטין, אפילו הסולמות לא נכונים".
ב-1948 הופיע בסרט "שיר נולד" לצידו של דני קיי.
המוזיקה הקלאסית

לאחר שהתייאש מהבי בופ חזר גודמן לנגן גם מוזיקה קלאסית ואף הצטיין בכך. רבים החשיבו אותו לגדול נגני הקלרינט של אותה התקופה. הוא התנסה גם בשילובים בין הסווינג למוזיקה הקלאסית, וכתב עיבודים רבים ליצירות קלאסיות, למשל של המלחין בלה בארטוק.
ג'אי ג'יגאנג

| --- | --- |

ג'אי ג'יגאנג, 2008
 לידה:  10 באוקטובר 1966 (בן 57) לונדזיאן, חיילונגג'יאנג, סין
 מידע כללי
 בשירות:  טייקונאוט בשירות CNSA
 לאום:  הרפובליקה העממית של סין סינית
 השכלה:  PLA Air Force Aviation University 
 עיסוקים נוספים:  טייס קרב
 דרגה:  מייג'ור גנרל בחיל האוויר הסיני
 זמן שהייה בחלל:  185 ימים, 5 שעות 59 דקות
 מספר פעילות חוץ-רכבית:  3
 זמן שהייה בפעילות חוץ-רכבית:  כ-13 שעות
 משימות
 שנג'ואו 7 שנג'ואו 12
 עיטורים
 Spaceflight Exploit Medal (7 בנובמבר 2008)  Spaceflight Exploit Medal (21 ביוני 2022) 
 
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
ג'אי ג'יגאנג (בסינית: 翟志刚, בפין יין: Zhái Zhìgāng; נולד ב-10 באוקטובר 1966) הוא טייס קרב בחיל האוויר הסיני והטייקונאוט הראשון בתוכנית החלל הסינית שביצע פעילות חוץ-רכבית.
ג'אי ג'יגאנג נולד בעיירה בחיילונגג'יאנג. לאחר סיום לימודי בית הספר הוא החל לימודים באוניבריסטה של חיל האוויר הסיני וקיבל הסמכה של טייס קרב. הוא שירת במספר יחידות של החיל והגיע לכ-1000 שעות טיסה.
בשנת 1996 ג'אי ג'יגאנג נכלל ביחידה להכנה לטיסות לחלל. הוא היה טייס חלל גיבוי במשימה שנג'ואו 5 שהייתה משימה מאוישת סינית הראשונה. בספטמבר 2008 הוא טס לחלל בחללית שנג'ואו 7 כמפקד צוות של 3 אנשים. ב-27 בספטמבר הוא ביצע פעילות חוץ-רכבית סינית ראשונה. היא נמשכה כ-25 דקות והוא לבש חליפת חלל מתוצרת סינית.
בשנת 2021 ג'אי ג'יגאנג היא מפקד צוות שנג'ואו 13 שהתחברה לתחנת החלל טיינגונג. זו הייתה משלחת סינית שנייה לתחנת החלל. במהלך שהייה בתחנת החלל הוא פעמיים ביצע פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-12.5 שעות. הצוות חזר לכדור הארץ לאחר כ-6 חודשי עבודה.