stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
American Historical Review

| --- | --- |

כריכת כתב העת
 מו"ל:  האגודה ההיסטורית האמריקאית, הוצאת אוניברסיטת שיקגו, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד 
 תאריכי הופעה:  אוקטובר 1895 – הווה (כ־129 שנים) 
 שפה:  אנגלית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 ISSN:  0002-8762, 1937-5239
 אתר רשמי
 
American Historical Review‏ (AHR) הוא הפרסום הרשמי של התאחדות ההיסטוריונים האמריקאית (American Historical Association)‏ (AHA), גוף בו חברים אקדמאים, פרופסורים, מורים, סטודנטים, היסטוריונים, אוצרים ואחרים, אשר נוסד ב-1884 "למען קידום מחקר ההיסטוריה, איסוף ושימור המסמכים והפריטים ההיסטוריים, ולהפצת המחקר ההיסטורי". AHR מכוון לקוראים המתעניינים בכל התקופות וההיבטים של ההיסטוריה, ולא (כפי שניתן היה להניח) רק או אפילו בעיקר למומחים המתעניינים בהיסטוריה האמריקאית.
כתב העת רואה אור בפברואר, אפריל, יוני, אוקטובר ודצמבר כפרסום אקדמי דמוי ספר ובו מאמרי מחקר וביקורות ספרים, ועוד (כל גיליון חובק כ-400 עמודים). בכל שנה מתפרסמים בו כ-25 מאמרים ומסות סקירה ו-1,000 ביקורות ספרים. נוסד ב-1895 ומעיד על עצמו כ"כתב עת הקובע את הרף למקצוע ההיסטוריה בארצות הברית", ולו כ-18,000 מנויים, בעיקר ספריות של אוניברסיטאות וקולג'ים ופרופסורים להיסטוריה.
משרדי המערכת של AHR ממוקמים באוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון, שם מפיק סגל קטן את הפרסום תחת פיקוחם של תריסר חברי מערכת. החל מגיליון אוקטובר 2007‏ (Volume 112, Number 4), כתב העת רואה אור בהוצאת אוניברסיטת שיקגו.
Makers

ה-Makers  (בעברית מכונים לעיתים "מייקרים" או "יוצרנים"; האקדמיה ללשון העברית קראה למונח "עַשְׂיָן") היא תנועה של יצרנים פרטיים, חובבי טכנולוגיה. ביניהם מהנדסים, מעצבים וממציאים יצירתיים. המונח נטבע לראשונה ב-2005 על ידי דייל דוהרטי, אך כריס אנדרסון הוא הקול הבולט של תרבות זו. יש כאלו המכנים את התופעה "המהפכה התעשייתית השלישית".
התפתחות רשת האינטרנט סיפקה את האפשרות להגיע למידע בקלות וההתקדמות המהירה של הייצור הטכנולוגי הובילה להוזלה ולשיווק המוני של מוצרים כמו כרטיסים אלקטרוניים ומדפסות תלת־ממדיות. אלו פתחו בפני יצרנים ביתיים וותיקים הזדמנויות חדשות.
 כריס אנדרסון מחשיב אותם כחלוצי המהפכה ומדמה אותם לחלוצי המחשב האישי משם צמחו אנשים כמו סטיב ג'ובס.
אנדרסון כתב מאמר למגזין Wired אודות המהפכה התעשייתית הבאה אותה מובילים ה-Makers. ספרו Makers: The New Industrial Revolutionמתבסס על המאמר ודן בטשטוש הגבולות בין העולם האנלוגי לדיגיטלי. לפי אנדרסון כולם ילמדו לעצב לעצמם את המוצרים ואז לייצר אותם באמצעות מדפסות תלת־ממדיות. המדפסות התלת־ממדיות יוזלו ויותר אנשים יהפכו ליצרנים ביתיים ול-Makers. מלבד השימוש הביתי, ישנם Makers המקימים חברות קטנות, בעיקר ממימון שהם מוצאים ב-Kickstarter, אתר לגיוס השקעות. חלק מהם אף שואפים להתרחב, להפוך לחברות ענק, לייצר מוצרים מורכבים ולהקים מפעלים.
הגדרה

אף שקדמונים שציירו במערות, אנשים שניסו לעוף ודומיהם יוכלו להיחשב כשייכים, תנועת המייקר מתייחסת לתופעה שהחלה בשנת 2005 כשיצא לאור מגזין Make לראשונה ונערכה תערוכת המייקר הראשונה. התערוכה והמגזין, שיצא כל רבעון במהדורה קשיחה ודיגיטלית, הופקו על ידי או'ריילי מדיה (O'Reilly Media) המפרסמת ספרים טכנולוגיים בנושאי חומרה ותוכנה. בשנת 2012 היו למגזין 120,000 מנויים רשומים. בנוסף, נתן המגזין חסות לשלוש תערוכות מייקר שונות ברחבי ארצות הברית, בהן כל אחד יכול להציג את הפיתוח הטכנולוגי שלו ולקבל את תגובות מהקהל. המגזין מרכב פעילות מייקרית ומהווה נתח גדול מהתופעה שכונתה בידי רבים כמהפכה תעשייתית נוספת.
החוקר כריס אנדרסון ניסה לאבחן את השינוי בתופעת המייקר החדשה למה שהיה בעבר על ידי שימוש בשלושה גורמים עיקריים: השימוש בכלים ובמחשבים דיגיטליים, נורמה תרבותית הייחודית לתקופתנו של שיתוף חומרים ומחשבות באינטרנט עם אנשים שונים ויצירת קשרי עבודה עם אנשים שונים בעולם, והדבר הכי חשוב הוא תכנון משותף בתוך קבוצה של מחשבות, אמונות ודעות כדי לפתח משהו חדש.
החוקרים הוני וקנטר כתבו שמייקר זה בנייה או אימוץ חפצים בידיים בשביל ההנאה הקטנה של לדעת איך הדברים עובדים. החוקרים שרידן ושותפיוכתבו שמייקר זה יצירת מוצרים באמנות, מדע ושאר תחומים על ידי אנשים מכל גיל באמצעות שילוב של טכנולוגיה כדי לחקור רעיונות וללמוד וליצור דברים חדשים. חוקרים אחרים נתנו את הדגש על תרגול ושינון אצל הלומד כדי שהוא יצליח כאשר הכישלון הוא המפתח להצלחה. החוקר האץ' פרסם מסמך שמאגד את תופעת המייקר ואת הפעולות, מחשבות ותוצרים שיוצאים מתוכה על ידי שבעה כללים ברורים שנצרכים לכל תופעת מייקר: המטרה במייקר היא לעשות, לשתף, לתת, ללמוד, להשתמש בכלים, לשחק, להשתתף, לעזור ולשנות. כללים אלו הם המפתח להצלחה בחיים בכלל ובמייקר בפרט שהרי בנייה של אובייקטים פיזיים ושיתופים לכל הם הלב של המייקר. החוקר מרטין כתב כך: מייקר זה קבוצה של פעולות שמתמקדות בעיצוב, בנייה, שינוי והרחבה של מוצרים בשביל הנאה או צורך ומטרתם היא ליצור אינטראקציה בין הסביבה הטכנולוגית ללומד המצוי או לאדם שרוצה לעצב. פעולות אלו יכולות להיות עיצובים לצורך תחביב או פיתוח אישי או שימוש תעשייתי לצורך קבוצה או מכלול.
בחינוך

התנועה המייקרית גרמה לעוסקים בתחום לחשוב כיצד כל אחד מביע את עצמו כלפי חוץ. באופן מהיר החלו להופיע חללי מייקר בכל מקום בעולם וגם ברחבי האינטרנט. מקומות עבודה, ספריות ומוזיאונים פתחו חללי מייקר שבו ליוצר התאפשר ללמוד תוך כדי עשייה. התחום התפתח במהירות לכיוון החינוך ומורים התחילו ללמד במגוון שיטות הוראה חדשות שבהם התלמיד מעורב בלמידה תוך כדי עשייה ועידוד ליצירת תוצר אישי שקשור ללמידה. דבר זה יצר מוטיבציה ורצון אצל התלמיד ללמידה וקידם את הישגיו האישיים והקבוצתיים. ההסתכלות של המייקר בתוך תחום החינוך הייתה מתוך הבנה שכאשר ניצור קהילת לומדים גדולה שלומדת תוך כדי עשייה הלמידה תהיה יותר מועילה והמוטיבציה והרצון אצל הלומד יהיה יותר גדול. בנוסף האופי של חללים אלו שהם מאפשרים גישה לחומר ולידע באופן זול ונוח גרמה לרבים לייצור תוצרים דיגיטליים ולשתף אותם ברשת עם חבריהם ובכך הלמידה עברה ממקום מסוים ללמידה גלובלית.
לומדי המייקר האלו הפכו לקהילה שלמה שמתרגלת את החומר ובעלת ארגון חברים עצמאי ומייצרת אוסף של פעילויות שניתנות לעיצוב על ידי הלומד ומשלבות מגוון שלם של מטרות למידה ותוצרים שונים. הקושי הקיים במסגרות אלו הוא לווסת ולנטר את התוכן הפדגוגי הנלמד שם כדי שיתאים לתוכן המצופה מהלומד. בנוסף עדיין בעיית המגדר הלומד שם חזקה – מחקר בדק ומצא שיש 85% גברים לבנים הלומדים במקומות אלו ומיעוט שחורים. הקושי האחרון נובע מהאינטראקציה בתוך הקבוצה – לפעמים ישנם כאלה שמשתתפים בעשייה וכאלה שלא ואין מענה בחללים אלו ללומדים שלא מרגישים בנח עם הקבוצה ולא מביעים את דעתם בנושא הנלמד.
בחינוך > הסביבה הנדרשת

לגבי סביבת המייקר הנדרשת כדי להגיע ללמידה משמעותית ותוצרת בלמידה, בונה מרטין שבעה כללי יסוד כדי שסביבה זו תיצור אינטראקציה בין הלומד לטכנולוגיה בצורה טובה מחד, ומאידך תאפשר ללומד להוציא את הפוטנציאל הטמון בו. סביבות אלה נבנות בתוך בית הספר ולא באות להחליף את הלימוד הרגיל, אלא לתת עוד מקום שבו הלומד יוכל להביע את עצמו ולשפר את הלמידה:
פדגוגיה - סביבה זו חייבת להשתלב בדרישות הפדגוגיות של בית הספר. מטרת הסביבה היא לשפר את הלמידה ולתרגל את הלמידה ולא לצאת ממנה אלא לתת מגוון כלים ומיומנויות ללומד כדי שיצליח בלמידה.
תוצרי למידה - סביבה זו חייבת לתת כלים לבניית תוצרי למידה ולאפשר ללומד לחלום ולדמיין מה הוא רוצה לעשות. סביבה זו חייבת לעצב אצל הלומד תהליכי חשיבה חדשים תוך כדי עשייה כאשר הרציונל הוא שבעת קושי הלומד יוכל לפתור בעצמו את הקושי במגוון צורות.
הבנייה ושיתוף - סביבה זו חייבת לאפשר ללומד לבנות דברים ולראות איך הם עובדים ובסוף לשתף אותם לאחרים. בניית הדברים ושיתופם ייצרו למידה חזקה כאשר הלומד יקבל תגובה מהסובב על התוצרת שלו ותגובה זאת תגרום לרפלקציה עצמית להמשך ובכך הלומד גם לומד יותר טוב וגם יצור דברים טובים יותר בהמשך.
למידה מכישלונות -סביבה זו חייבת לגרום לתלמיד ללמוד מכישלונות ואולי אף לייצר כישלונות כדי שהתלמיד ילמד מהם. אנו יודעים שהאדם מתעלה ולומד יותר טוב דווקא שהוא לומד מהקושי ומפצח אותו. כישלון הוא המרכיב הכי חשוב ללמידה כי כישלון יוצר אצל הלומד רצון חזק יותר להצליח ורצון זה גורם לו ללמוד מטעויות ולהתקדם בחיים.
אמונה - סביבה זו צריכה ליצור אצל הלומד את המחשבה והאמונה שהוא יכול להגשים כל חלום שהוא רוצה והדבר תלוי רק ברכישת ידע ומיומנויות. סביבה זו תהיה חווייתית ומסקרנת שתגרום ללומד מוטיבציה להוציא את הכישרון שלו החוצה ולקחת רעיונות שנמצאים בתוך הסביבה ולפתח אותם לרעיון חדש משלו.
שיתוף התלמידים - סביבה זו חייבת להבנות בשיתוף התלמידים. התלמידים צריכים לקחת חלק פעיל במה שיהיה בסביבה ובתוצרים היוצאים ממנה, כדי שהם יוכלו להתחבר אליה ולהוציא את העולם שיש בהם. סביבה שמאפשרת ללומד לשלוט בה ולעצב אותה, היא סביבה שללומד קל להתחבר אליה וללמוד ממנה ולפתח את הזהות והנוכחות שלו בתוכה.
גלובליות ותרבויות - סביבה זו חייבת להיות מקושרת לסביבות שונות ברחבי העולם ולהציע תוכן גלובלי שיש בו הקשרים לתרבויות שונות ולבני ידע מתחומים שונים כדי שהלומד יעשיר את הידע שלו ויוכל לקנות ולשתף ידע מכל רחבי העולם ומאנשים בגילאים שונים. סביבה שמקושרת לסביבות אחרות תוביל את הלומד להצלחה פדגוגית מחד, ולהעשרת הסביבה החברתית שלו עם חברים מכל העולם מאידך.
Makers בישראל

בישראל קמה קהילה רחבה יחסית של Makers, ובה עשרות מרכזים הנקראים "FabLab" המאפשרים לפעילים ליצור ולבנות אבות-טיפוס.
Makers בישראל > מתחמי מייקרס

MakeLab ביהוד-מונוסון. בנוסף לציוד בו הקהל הרחב יכול להשתמש, מתקיימות במקום סדנאות (חלקן בתשלום) והרצאות. המקום פתח שלוחה באפריקה.
האולם - מרכז יזמות וחדשנות חינוכי קהילתי - מכללת בית ברל
ראו גם

הדפסה תלת-ממדית
ארדואינו - מערכת בקר קוד פתוח נפוצה לתכנות
מיקרוביט - מערכת בקר קוד פתוח נפוצה לתכנות
עשה זאת בעצמך
האקאתון
לקריאה נוספת

אנדרסון, ק'. Makers:The New Industrial Revolution, ניו יורק, בית רנדומלי
הוני, מ'., קנטר, ד'.ה'. (2013). Design,make,play:Growing the next generation of sciense innovators. בתוך הוני, מ., קנטר, ד.ה. (עורכים.),Design,make,play:Growing the next generation of STEM invoators (עמודים 1–6). ניו יורק: ראוטלידז'
האץ, מ. (2014). The maker movement manifesto. ניו יורק.
מרטין, ל. (2015). The promise of the maker movement for education. מגזין מחקר חינוכי .
הערות שוליים

↑  עַשְׂיָן במילון שימוש כללי (תשע"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  ריצ'רד פלורידה, המהפכה התעשייתית השנייה, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2012
↑  אסף גלעד, המהפכה התעשייתית, באתר כלכליסט, 10 בינואר 2013
↑  Homebrew computer club
↑  Andrew Anthony, Makers: The New Industrial Revolution by Chris Anderson – review, 4 November 2012
↑  Steven Poole, Makers: The New Industrial Revolution by Chris Anderson - review, Theguardian, 7 December 2012  ביקורת על הספר
↑  Anderson, C. (2012). Makers: The new industrial revolution. New York, NY: Random House
↑  Honey, M., & Kanter, D. E. (2013). Design, make, play: Growing the next generation of science innovators. In Honey, M., & Kanter, D. E. (Eds.), Design. Make. Play. Growing the next generation of STEM innovators (pp. 1–6). New York, NY: Routledge.
↑  Sheridan, K. M., Halverson, E. R., Litts, B. K., Brahms, L., Jacobs-Priebe, L., & Owens, T . (2014). Learning in the making: A comparative case study of three makerspaces. Harvard Educational Review, 84(4), 505–531.
↑  Hatch, M. (2014). The maker movement manifesto. New York: McGraw-Hill
1 2  Martin, L. (2015). The promise of the maker movement for education. Journal of Pre-College Engineering Education Research (J-PEER), 5(1), 4.
↑  Halverson, E. R., & Sheridan, K. (2014). The maker movement in education. Harvard Educational Review, 84(4), 495-504.
↑  https://makerspace.co.il/ על פי המפה
↑  https://www.makelab.org.il/
↑  https://www.haulam.net/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417299305171  LCCN: sh2016000387  LNB: 000297341  NKC: ph698870
Losing Grip

Losing Grip הוא הסינגל הרביעי והאחרון (מלבד אוסטרליה וניו זילנד, שם הופץ השיר "Mobile" כסינגל אחרון) מאלבום הבכורה של אבריל לאבין, Let Go. הסינגל הופץ באביב של שנת 2003 לאחר ההצלחה הגדולה של הסינגל הקודם, "I'm with You".
השיר הגיע למקום השמיני במצעד השירים שבהולנד.
רקע וכתיבה

השיר מדבר על כך שאבריל "מאבדת את אחיזתה" עם בן זוגה, וכנראה הם לא נועדו להיות ביחד. "Don't Tell Me", הסינגל הראשון מתוך אלבומה השני של לאבין, Under My Skin, הוא "המשך" לשיר ונחשב לחלק השני שלו. בשיר, אומרת לאבין לבן זוגה שנמאס לה ממנו. השיר נכתב והופק על ידי לאבין וסי. מגנס.
הסינגל היה מועמד לפרס גראמי בקטגוריה "Grammy Award for Best Female Rock Vocal Performance", אך הפסיד לשיר "Steve McQueen" של שריל קרואו.
הצלחה

זהו השיר הכי רוקיסטי באלבום, לעומת שאר השירים בעלי המבנה הפופי, מה שכנראה מסביר את הכישלון של הסינגל, אשר המקום הכי גבוה שלו היה 64 בארצות הברית ונחשב לסינגל הכי פחות מצליח של לאבין.
בנוסף, הסינגל הצליח להיכנס רק לעשרים המובילים באירלנד, הממלכה המאוחדת ובאוסטרליה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 40 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 20 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 18 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 64 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 33 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 17 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 43 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 8 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 22 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 4 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 22 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 48 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 49 |  |
הערות שוליים

↑  Stichting Nederlandse Top 40, Top 40 week 27 van 2003, Top40.nl (בהולנדית)
| אבריל לאבין |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • שירים • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • שירים • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | Let Go • Under My Skin • The Best Damn Thing • Goodbye Lullaby • Avril Lavigne • Head Above Water • Love Sux |  |
| אלבומי הופעה | My World • Greatest Hits |  |
| אלבומי אוסף | B-Sides |  |
| אלבומי וידאו | Avril Lavigne: My World • Bonez Tour 2005: Live at Budokan • The Best Damn Tour: Live in Toronto |  |
| סינגלים | "Complicated" • "Sk8er Boi" • "I'm with You" • "Losing Grip" • "Mobile" • "Don't Tell Me" • "My Happy Ending" • "Nobody's Home" • "He Wasn't" • "Fall to Pieces" • "Keep Holding On" • "Girlfriend" • "When You're Gone" • "Hot" • "The Best Damn Thing" • "Alice" • "What the Hell" • "Smile" • "Wish You Were Here" • "Here's to Never Growing Up" • "Rock n Roll" "Let Me Go" • "Hello Kitty" • "Give You What You Like" • "Fly" • "Head Above Water" • "Tell Me It's Over" • "Dumb Blonde" • "I Fell in Love with the Devil" • "We Are Warriors" • "Bite Me" • "Love It When You Hate Me" |  |
| שירים אחרים | "I Always Get What I Want" • "Take Me Away" • "Push" • "Bad Reputation" • "How You Remind Me" • "Bad Girl" • "Flames" |  |
| סיבובי הופעות | Try To Shut Me Up Tour • Bonez Tour • The Best Damn World Tour • The Black Star Tour • The Avril Lavigne Tour  • Head Above Water Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 632665b1-21b2-3fa1-8ad4-85d036589f25  MusicBrainz work: dcb547d0-8cb2-3674-8a81-b5b7b4996d97
Martha My Dear

| --- | --- |

 שיר בביצוע הביטלס
 מתוך האלבום The Beatles ("האלבום הלבן")
 יצא לאור:  22 בנובמבר 1968
 תאריך הקלטה:  4 ו-5 באוקטובר,  1968, אולפני אבי רוד
 סוגה:  מיוזיק הול
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:28
 חברת תקליטים:  אפל רקורדס
 כתיבה:  לנון-מקרטני
 לחן:  ג'ון לנון, פול מקרטני 
 הפקה:  ג'ורג' מרטין
 
Martha My Dear (בעברית: מרתה יקירתי) הוא שיר פופ רוק בשילוב סגנון מיוזיק הול של להקת הביטלס מ-1968, מהאלבום "The Beatles" ("האלבום הלבן"). השיר נכתב על ידי פול מקרטני (הקרדיט ניתן גם לג'ון לנון). מקרטני הוא החבר היחיד מהלהקה שמופיע בשיר הזה.
מקרטני ומרתה
השיר הוא בסוגת פופ רוק בשילוב סגנון מיוזיק הול ומלווה בפסנתר לאורך כל השיר. השיר מאופיין באקורד סולם מז'ורי שנותן את הסגנון הג'אזי. מבין חברי הלהקה משתתף בשיר רק מקרטני, שביצע את השיר עם תזמורת. את העיבוד ביצע מפיק הלהקה, ג'ורג' מרטין.
השיר נכתב על חיית המחמד הראשונה של מקרטני, כלבת הצאן האנגלי עתיק מרתה. מקרטני סיפר שג'ון לנון, שנדהם מהיחס האוהב שלו לבעל חיים, נהג לקנטר אותו בבדיחוּת: "מעולם לא ראיתי אותך ככה לפני כן" – אף שמקרטני הדגיש שיחסיו עם מרתה היו אפלטוניים.
נכון לאפריל 2020, מונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-16 מיליון.
הערות שוליים

↑  Gavin Edwards, ‏Wild Things: 11 Pets That Influenced Rock and Pop, באתר רולינג סטון, 2 במאי 2014, בדיקה אחרונה ב־29 ביוני 2022
| הביטלס |
| --- | --- | --- |
ג'ון לנון • פול מקרטני • ג'ורג' האריסון • רינגו סטאר
פיט בסט • סטיוארט סאטקליף • לנון-מקרטני
| אלבומי אולפן | Please Please Me‏ (1963) • With the beatles‏ (1963) • A Hard Day's Night‏ (1964) • Beatles for Sale‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Rubber Soul‏ (1965) • Revolver‏ (1966) • Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band‏ (1967) • Magical Mystery Tour‏ (1967) • The Beatles‏ (1968) • Yellow Submarine‏ (1969) • Abbey Road‏ (1969) • Let It Be‏ (1970) |  |
| סרטים | ‏A Hard Day's Night‏ (1964) • !Help‏ (1965) • Magical Mystery Tour ‏(1967) • Yellow Submarine ‏ (1968) • Let It Be ‏(1970) • The Beatles: Get Back ‏(2021) |  |
| הנהלה | אלן ויליאמס • בריאן אפשטיין • אלן קליין • אפל רקורדס |  |
| הפקה | ג'ורג' מרטין • ג'ף אמריק • פיל ספקטור • נורמן סמית' • אלן פרסונס • אולפני אבי רוד |  |
| ערכים נוספים | ערכים נוספים |  |
|  | The Quarrymen • ביטלמניה • ריצ'רד לסטר • תאוריית הקשר על מותו של פול מקרטני • מסע הקסם המסתורי • קלאוס פורמן • יוקו אונו • אנתולוגיה • רצח ג'ון לנון • LOVE • פיליפ נורמן • סיד ברנשטיין • החיפושית החמישית • הופעת הביטלס על הגג • פירוק הביטלס |  |
דיסקוגרפיה של הביטלס • שירי הביטלס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 614987c1-326e-332b-a53a-988da322b2c8
R U Still Down? (Remember Me)

R U Still Down? (Remember Me) הוא אלבום הסטודיו השני לאחר מותו של הראפר האמריקאי טופאק שאקור, ששוחרר בשנת 1997. למרות שזה האלבום השני ששוחרר לאחר מותו, הוא הראשון ששוחרר ללא מעורבותו של טופאק. האלבום היה הראשון שיצא בחברת התקליטים אמארו בדיור שבבעלות אמו, אפני שאקור. האלבום הניב 2 סינגלים מצליחים: "Do for Love" ו"I Wonder If Heaven Got a Ghetto", והגיע בסופו של דבר למעמד פלטינה 4 פעמים פחות מחודש לאחר יציאתו
ואושר על ידי RIAA.
מידע על האלבום

האלבום מכיל חומר שלא שוחרר מהתקופות של האלבומים Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z., Thug Life: Volume 1 ו-Me Against the World.
המהדורה הראשונה של האלבום הציגה את דעותיו של טופאק צעיר וחסר ניסיון, והוא משדר את השקפותיו על החיים עוד לפני שהוא היה מעורב ביריבויות של החוף המזרחי והמערבי, והמילים בישרו את מותו בשירים כמו "Open Fire" ו-"Thug Style".
עבודת האמנות מציגה מכתב של שאקור, ובו כתוב "שמור על האמונה, אני לא אאכזב אותך! אוהב, טופאק".
בכמה שירים מהאלבום טופאק מזכיר את חייו ברחובות אוקלנד ובקליפורניה בשירים כמו "Nothin' But Love" בזמן שהחל את הקריירה שלו, וכיצד הוא התחיל מנטליות "Thug Life" (חיי הבריון) ברחובות אלה. חלק רב מהשירים באלבום היו ללא עריכה נוספת וללא שינוי, וחלקם היו עם חיבורים של קטעים ואינסטרומנטליים חדשים.
שירי האלבום

| דיסק 1 | דיסק 2 |
| --- | --- |
 Redemption - Intro  Open Fire  R U Still Down?  Hellrazor  Thug Style  Where Do We Go From Here  I Wonder If Heaven Got a Ghetto  Nothing To Lose  I'm Gettin' Money  Lie To Kick It  Fuck All Y'all  Let Them Thangs Go  Definition Of A Thug Nigga:  Ready 4 Whatever  When I Get Free  Hold On Be Strong  I'm Losin' It  Fake Ass Bitches  Do For Love  Enemies With Me  Nothin' But Love  16 On Death Row  I Wonder If Heaven Got A Ghetto (גרסת ההיפ הופ)  When I Get Free II  Black Starry Night  Only Fear Of Death
American Economic Review

American Economic Review (בקיצור: AER) הוא כתב עת מדעי לכלכלה שעובר ביקורת עמיתים ומפורסם מדי רבעון בידי האגודה האמריקאית לכלכלה (American Economic Association). יצא לאור לראשונה ב-1911 ונחשב אחד מכתבי העת היוקרתיים ביותר בתחום.
העורכת הנוכחית היא זוכת פרס נובל לכלכלה אסתר דופלו.
כל שנה מפרסם כתב העת בגיליון מאי שלו, הקרוי Papers and Proceedings, את הדיונים וההרצאות שהוצגו בוועידה השנתית של האגודה האמריקאית לכלכלה.
המאמרים הידועים הבאים פורסמו לראשונה בכתב העת:
"A Theory of Production" (1928), by Paul Douglas and Charles Cobb.
"The Cost of Capital, Corporation Finance and the Theory of Investment" (1958), by Franco Modigliani and Merton Miller.
"A Theory of Optimal Currency Areas" (1961), by Robert Mundell
"The role of monetary policy" (1968), by Milton Friedman
"De Gustibus Non Est Disputandum" (1977), by George Stigler and Gary Becker.
"Scale economies, product differentiation, and the pattern of trade" (1980), by Paul Krugman
"Contestable Markets: an Uprising in the Theory of Industry Structure" (1982), by William J. Baumol
"Network Externalities, Competition, and Compatibility" (1985), by Michael L. Katz and Carl Shapiro
"Inflation and Reputation" (1985), by David Backus and John Driffill
"Optimal Contracts for Central Bankers" (1995), by Carl E. Walsh
"ERC – A Theory of Equity, Reciprocity, and Competition" (2000), by Gary E. Bolton and Axel Ockenfels
כתב העת נגיש בצורה מקוונת דרך JSTOR.
הערות שוליים

↑  Oswald, Andrew J. (2007), "An Examination of the Reliability of Prestigious Scholarly Journals: Evidence and Implications for Decision-Makers", Economica 74 (293): 21–31.
↑  Northrup, Cynthia Clark (2004), "American Economic Association", The American economy: a historical encyclopedia, 2, ABC-CLIO, pp. 9–10, ISBN 1-57607-866-3.
↑  IDEAS/RePEc h-index for Journals, http://ideas.repec.org/top/top.journals.hindex.html, retrieved September 11, 2009
↑  Editors of the American Economic Review, American Economic Association
Loser (שיר של בק)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע בק
 מתוך האלבום Mellow Gold
 יצא לאור:  14 בפברואר 1994 
 סוגה:  רוק אלטרנטיבי 
 חברת תקליטים:  Bong Load Custom Records, DGC רקורדס 
 
"Loser" הוא שיר משנת 1993 מאת המוזיקאי האמריקאי בק אשר יצא לשווקים כסינגל הבכורה של בק במרץ 1993. השיר נכלל גם באלבום הראשון של בק, "Mellow Gold", אשר יצא לשווקים בשנת 1994. השיר הפך ללהיט, והגיע בשיא הפופולריות למקום העשירי במצעד הבילבורד הוט 100 בשנת 1994.
השיר שילב אלמנטים שונים של מוזיקת פולק, מוזיקת היפ-הופ ורוק אלטרנטיבי. בשנת 2023 מגזין בילבורד דירג את השיר ברשימת 500 שירי הפופ הטובים ביותר בכל הזמנים.
רקע

השיר נוצר בשנת 1992 במהלך סשן הקלטות ספונטני בו השתתפו בק ומפיק התקליטים קרל סטפנסון. בק, אשר הרגיש חוסר שביעות רצון מביצוע הראפ שלו בשיר, אמר באופן ספונטני לסטפנסון, "אני לוזר, מותק, אז למה שלא תהרוג אותי", והשניים החליטו בעקבות כך להפוך את המשפט הזה לפזמון המכונן של השיר. השיר כלל גם ריף גיטרה, ונגינת סיטאר.
השיר הפך בתחילה ללהיט בתחנות הרדיו שניגנו מוזיקת רוק אלטרנטיבי ובהמשך החל לצבור פופולריות במצעד הפזמונים האמריקני ובשיא הפופולריות הגיע למקום העשירי במצעד הבילבורד הוט 100. השיר הצליח גם להגיע ל-Top 10 במצעדי הפזמונים של קנדה, בריטניה, ניו זילנד, נורווגיה, אוסטרליה, אוסטריה, איסלנד, ושוודיה.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ דל התקציב של "Loser", אותו ביים חברו של בק, סטיב האנפט, צולם באמצעות סרט 16 מ"מ במיקומים שונים באזור לוס אנג'לס וכלל סצנות של בק מקיים הופעות במיקומים שונים ברחבי אזור לוס אנג'לס, כולל בבית קברות, במדבריות ובאזורים עירוניים שונים.
הווידאו קליפ הופיע רבות בערוץ MTV והדבר גם תרם רבות לפופולריות הרבה לה זכה השיר ולהפיכתו של בק לאחד מאמני הרוק האלטרנטיבי הבולטים בשנות ה-90.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 10 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 8 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 2 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 22 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 28 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 10 |  |
|  ארצות הברית | קאש בוקס טופ 100 | 14 |  |
|  בלגיה | מצעד שירי בלגיה | 18 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 18 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 21 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 15 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 5 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 16 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 16 |  |
|  צרפת | SNEP | 20 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 7 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 6 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 19 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 70 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 11 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 72 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 50 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 68 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 186 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 29 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 62 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 31 |  |
הערות שוליים

↑  "The 500 Best Pop Songs: Staff List". Billboard. 19 באוקטובר 2023. נבדק ב-20 באוקטובר 2023. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9439429f-1c78-3cf5-99cb-d1b86ed6ff02  MusicBrainz work: c6a73b5e-3107-313a-a9aa-2db67700b61f
Ivalice Alliance

Ivalice Alliance הוא זיכיון שרשמה חברת Square-Enix ומכיל את כל המשחקים שלה, המתרחשים בעולם משותף הנקרא איבליס. המשחקים מתפרשים על פני קונסולות משחקים מרובות, PSX, פלייסטיישן 2, Gameboy Advance, נינטנדו DS, PSP.
הלוגו של זיכיון Ivalice Alliance
היסטוריה

הזיכיון הוכרז ב-13 בדצמבר 2006, יחד עם הוצאתו של Revenant Wings, כאשר הודיעו שמחקים נוספים יכללו בסדרה, ולא רק משחק תפקידים, אלא גם משחקי טקטיקה, כגון FF טקטיקס. הוכרז שכל המשחקים בזיכיון זה יתרחשו בזמן מסוים בעולם איבליס (Ivalice), והוכרז שגם משחקים שיצאו בעבר והתרחשו בעולם זה יכללו בו, כגון FF Tactics, FF Tactics Advance, FFXII, ו-Vargant Story.