stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוחלת חיים

תוחלת חיים בשנים בשנת 2009. על פי ספר העובדות העולמי של ה-CIA



  +80
  +77.5
  +75
  +72.5
  +70
  +67.5
  +65

  +60
  +55
  +50
  +45
  +40
  - 40
תוחלת החיים היא מדד סטטיסטי לתוחלת הזמן שנותר לפרטים חיים מקבוצה נתונה להישאר בחיים בגיל כלשהו.
מאחר שאין אפשרות לחשב את תוחלת החיים עצמה (כלומר, הזמן הצפוי שנותר לפרט לחיות) אלא רק האומדן של תוחלת החיים, נהוג לכנות לשם קיצור גם את אומדן תוחלת החיים בשם תוחלת חיים. השימוש הנפוץ של המושג "תוחלת חיים" הוא תוחלת החיים בזמן הלידה, כלומר תוחלת של מספר שנות החיים שצפויות ליילוד, והוא מחושב על ידי תוחלת חיים שוטפת.
תוחלת החיים תלויה מאוד בקריטריונים לבחירת הקבוצה. בארצות שבהן שיעור תמותת התינוקות גבוה, תוחלת החיים בלידה רגישה מאוד לשיעור התמותה בשנות החיים הראשונות. במקרים כאלה, מדד אחר, כגון תוחלת החיים בגיל 10, יכול לשמש כדי לבטל את ההשפעה של תמותת תינוקות ולגלות את ההשפעות של סיבות מוות אחרות.
מבחינים בין תוחלת חיים היסטורית (דורית), הבודקת מה היה משך החיים הממוצע של קבוצות אוכלוסייה או של האוכלוסייה כולה במדינה מסוימת או באזור מסוים, שכולם כבר מתו, לבין תוחלת חיים שוטפת/תקופתית, שאומדת את תוחלת החיים הצפויה לפרטים בעתיד.
תוחלת חיים שוטפת

כאשר מופיע המונח "תוחלת חיים" הכוונה היא בדרך כלל לתוחלת חיים שוטפת או תקופתית שהיא מונח המתאר את תוחלת החיים העתידית בלידה בהסתמך על שיעורי תמותה סגוליים (כלומר, שיעורי תמותה לכל קבוצת גילאים) כפי שנמדדו בשנה מסוימת (או בתקופה קצרה). כלומר, תוחלת חיים שמתבססת על שיעורי התמותה כפי ששררו באותה שנה או תקופה. זהו מוצר סינתטי המשקף את משך החיים הממוצע, שצפוי אילו שיעורי התמותה הנוכחיים יימשכו לתמיד. התוחלת מחושבת על סמך לוח תמותה תקופתי ואינה מאפשרת לדעת את משך החיים האמיתי הצפוי ליילודים הנולדים כיום אלא רק את תוחלת החיים המשוערת, בהנחה ההיפותטית שלא יחול כל שינוי בשיעורי התמותה בעתיד (למרות שבמבחן הזמן הנחה זו אינה מתקיימת).
תוחלת חיים שוטפת יכולה להיות מחושבת בכל גיל שהוא. למשל תוחלת החיים בגיל 50 היא תוחלת מספר השנים שנותרו לבני גיל 50 בהנחה ששיעורי התמותה יישארו כפי שהם בשנה הנמדדת. הניסיון מלמד כי בעשורים האחרונים נרשמת ירידה בשיעורי התמותה ולכן תוחלת החיים עולה כל העת.
תוחלת חיים דורית

תוחלת חיים דורית, היא שיטת מדידה של תוחלת החיים המבוססת על לוח תמותה דורי/קוהורטי, כלומר, לוח התמותה של דור שלם. היא משמשת בעיקר לצרכים היסטוריים והשוואתיים.
בלוח הדורי עוקבים אחר דפוסי התמותה של דור מסוים, למשל דור שנולד בשנת 1900. כך מקבלים את הסתברויות התמותה של בני אותו דור בכל גיל. כדי ליצור לוח תמותה כזה יש צורך במספר רב של שנים. וכן צורך בחברות סגורות ולא אוכלוסיות מהגרים. הלוח ישקף דפוסי תמותה של אנשים שנולדו לפני זמן רב וחיו (כל שנותיהם או כמעט כל שנותיהם) שונים מהיום. משום כך ערכו של לוח תמותה כזה בעיקרו היסטורי, ובו משתמשים כדי לחשב את תוחלת החיים של בני האדם במאות הקודמות.
לדוגמה, נתונה קבוצה בת 10 אנשים, ילידי 1900, שנפטרו כולם. נתונים הגילאים בהם נפטרו: 1, 18, 45, 47, 54, 59, 71, 73, 75, 77. לשם חישוב תוחלת החיים בלידה של הקבוצה מחשבים את סך שנות החיים שלהם: 520 ומחלקים למספר אנשי הקבוצה. תוחלת החיים היא 52. בהתאם ניתן לחשב את תוחלת החיים עבור התשעה ששרדו מגיל 10: מספר שנות החיים שלהם (החל מגיל 10) הוא 519, ותוחלת החיים היא 57.67 (519 חלקי 9).
על פי שיטה זו ניתן לדעת מה הייתה תוחלת החיים של בני אדם בזמן כלשהו בעבר. למשל, תוחלת החיים בעולם המערבי בסוף המאה ה-19 הייתה 47 שנים בלבד.
תוחלת חיים בבריאות טובה

תוחלת חיים בבריאות טובה (Healthy Life Expectancy - HALE), היא שיטת מדידה של תוחלת החיים המקזזת שנים בהם סובלים ממחלה קשה או מפציעה. כלומר, מספר השנים הצפויות בלידה של חיים "בבריאות מלאה".
אורך החיים לפי ה-DNA

מחקר שנערך ב-17 מינים של בעלי חיים מצא כי תוחלת החיים המקסימלית של כל מין מבוטאת באמצעות חתימת מתילציה של ה-DNA, הייחודית למין. במינים שנבדקו, הגנום של הנקבות מקודד לתוחלת חיים מקסימלית ארוכה מזו של הזכרים. 

במינים בעלי משך חיים מרבי ארוך נמצא שלאורך ה-DNA, במקומות שבהם הגנים צריכים להיות מושתקים, יש "פסגות" גבוהות במיוחד של מתילציה, בעוד שבמקומות שבהם הגנים צריכים להיות מבוטאים - המתילציה נמוכה. 

אחד המדענים הסביר, שהמחקר מראה שאורח החיים (בריא או לא בריא) יכול להאט או להאיץ את קצב התקתוק של השעון האפיגנטי של פרט בודד, אבל מספר השעות המקסימלי בשעון נותר תמיד קבוע לכל מין. 

הודגש כי המחקר מצא מתאם בין מתילציה למשך חיים מקסימלי, אבל לא ברור אם יש קשר סיבתי בין שני הדברים.
לוחות תמותה

קיימות שתי שיטות לבניית לוחות תמותה המשמשים לחישוב אומדני תוחלת החיים:
לוח תמותה דורי (קוהורטי) משמש לחישוב תוחלת החיים הדוֹרית, שהיא תוחלת החיים של ילידי שנה או תקופה מסוימת. ניתן לחשב לוח כזה על בסיס הנתונים שנצברו בעבר ולמצוא את תוחלת החיים של אנשים בדורות קודמים במדינה מסוימת לאוכלוסייה כולה או לאנשים עם מאפיינים כגון מין, מוצא ועוד. לדוגמה, ניתן לחשב את תוחלת החיים של ילידי 1850 או של עשור מסוים במאה התשע עשרה. התנאי ללוח תמותה כזה הוא שכל האוכלוסייה הנבדקת אינה בחיים. לוח התמותה מונה את שנות החיים המצטברות של קבוצת האוכלוסייה ומחשב את תוחלת החיים כממוצע שלהן.
"לוח תמותה שוטף" הוא לוח תמותה סינתטי ובו הסתברויות תמותה כפי שנמדדו בשנה מסוימת (או במספר קטן של שנים) והמתאר בקירוב את הסתברויות התמותה הנוכחיות (בפיגור מסוים). ניתן לחשב בעזרת לוח זה "תוחלת חיים שוטפת" שהיא מוצר סינתטי המשקף את משך החיים הממוצע, שהיה צפוי אילו שיעורי התמותה הנוכחיים היו נמשכים לכל משך החיים בעתיד. לוח זה אינו מאפשר לדעת את משך החיים האמיתי הצפוי ליילודים הנולדים כיום אלא רק את תוחלת החיים, וגם זה בהנחה התאורטית-היפותטית, שלא יחול כל שינוי בהסתברויות התמותה בעתיד (על פי הניסיון שהצטבר במשך השנים, הנחה זו אינה סבירה).
השוואה בין תוחלות חיים אמיתיות מתקופות שונות, מחייבת שימוש בתוחלת חיים דוֹרית, המבוססת על לוח תמותה דורי. השוואה אפשרית אחרת היא בין תוחלות חיים שוטפות, המבוססות על לוחות תמותה שוטפים מתקופות שונות. זוהי השוואה בין מדדים סינתטיים שאינם משקפים משך חיים צפוי אמיתי. היתרון של השוואה כזו הוא בכך שאינה תלויה בתחזיות לגבי התמותה הצפויה בעתיד. עובדת קיומן של שתי שיטות חישוב שונות מקשה על השוואה מדויקת בין התוצאות של תוחלת החיים.
שימושים בנתוני תוחלת החיים

נתוני תוחלת החיים של אוכלוסייה משמשים כמדד אחד מני רבים להערכת איכות הבריאות ורמת החיים של אותה אוכלוסייה.
נתוני תוחלת חיים משמשים גם לתכנוני פנסיה ופיצויים בתביעות נזיקין על נזקי גוף. לעיתים נעשה מאמץ לדייק באופן מרבי בהגדרת הקבוצה הרלוונטית אליה משתייך אדם ספציפי עבורו נעשה החישוב, ולעיתים משתמשים בהערכה כללית יותר, משיקולים של פשטות או שוויון. כך למשל, סירב בית המשפט העליון לקחת בחשבון תוחלת חיים נמוכה יותר של מגזרים בחברה הישראלית מתוך מגמה של שוויון בפסיקה ולפישוט והאחדה של סכומי הפיצויים. לעומת זאת, בחלק מהמקרים פועלות חברות הביטוח לפי נתונים לא רק של כלל האוכלוסייה, אלא של תת-אוכלוסיות, וקובעות, למשל, תעריף גבוה למעשנים מאשר ללא מעשנים.
סיכוני ביטוח חיים נעשים על סמך הסתברויות התמותה החזויות לגברים ולנשים בגילים השונים ובקבוצות האוכלוסייה השונות. לנתונים אלו מתאם מסוים עם תוחלת החיים, אולם הם נבדלים מהם בכך שהם אינם לוקחים בחשבון תמותת תינוקות ושיעורי תמותה בגילאים מבוגרים שכן אלו אינם מבוטחים בביטוח חיים. גם בביטוח פנסיוני, החישוב לוקח בחשבון את תוחלת החיים של האוכלוסייה העובדת, כלומר של אלו שהגיעו לגיל עבודה, ולא את תוחלת החיים של כלל האוכלוסייה מהלידה.
עליית תוחלת החיים בישראל היוותה בסיס להחלטתן של הממשלה והכנסת, כפי שהיא באה לידי ביטוי בחוק גיל פרישה, שנכנס לתוקף בחודש אפריל 2004, להעלות את גיל הפרישה מעבודה בישראל (שנעשה בהדרגה, מ-65 שנה ל-67 שנה לגברים ומ-60 שנה ל-64 שנה לנשים). כך נאמר בדברי ההסבר להצעת החוק:
הגידול המתמשך בתוחלת החיים, כמו גם העלייה ביחס שבין מספר המבוגרים בחברה הישראלית לבין כלל האוכלוסייה, אינן תופעות ייחודיות למדינת ישראל, והן מתקיימות במרבית המדינות המפותחות. תופעות אלו הביאו מדינות מפותחות רבות, דוגמת ארצות הברית, לבצע שינויים בהסדרי גיל הפרישה הנהוגים בהן, כדי להתאים את שוק העבודה ואת מערכות הביטחון הסוציאלי (הממלכתיות ואלו שאינן ממלכתיות) לאותם שינויים.
העלאת גיל הפרישה בישראל הייתה מהלך חד-פעמי שנעשה לאחר תקופה של יותר מ-50 שנה בה נשמר, למעשה, גיל פרישה של 65 שנה לגברים ו-60 שנה לנשים, למרות העלייה הרצופה שחלה בתוחלת החיים בלידה והגיעה במצטבר לכ-14 שנה.
תוחלת חיי בני אדם בארצות שונות

ישנם הבדלים גדולים בתוחלת החיים הנמדדת באזורים שונים ברחבי העולם, שנובעים בעיקר מהבדלים בבריאות הציבור, ברפואה ובתזונה. תוחלת החיים העולמית הוערכה על ידי הבנק העולמי, בשנת 1998, כ-69 שנים.
קיימים גם הבדלים בין קבוצות אוכלוסייה שונות באותה מדינה. לדוגמה, בארצות הברית בראשית המאה ה-20 היו הבדלים גדולים בתוחלת החיים בין אנשים מקבוצות מוצא שונות, שפחתו מאז. עדיין יש הבדלים משמעותיים בתוחלת החיים בין נשים לגברים בארצות מפותחות, כשנשים מאריכות ימים יותר מגברים. ההבדלים בין המינים פחתו בשנים האחרונות, כשהעלייה בתוחלת החיים של הגברים מהירה מזו של הנשים.
ההשפעות המזיקות של הרגלים כגון עישון, אלכוהוליזם והתמכרויות אחרות מביאות אף הן להבדלים משמעותיים בתוחלת החיים, בעיקר במזרח אירופה.
תוחלת חיי בני אדם בארצות שונות > בישראל

דו"ח של האו"ם משנת 2006 מצא כי תוחלת החיים בלידה של גברים ונשים בישראל היא מהגבוהות בעולם. תוחלת החיים בלידה של גבר ישראלי הייתה 77.6 שנים (מקום 6 מבין המדינות המתועשות) ושל אשה 81.8 שנים, במקום ה-12 בעולם. אותו דו"ח חוזה כי ישראל תשמור על תוחלת חיים מהגבוהות בעולם גם במחצית המאה ה-21.
על-פי דו"ח משנת 2016 של ארגון הבריאות העולמי, ישראל דורגה במקום השמיני בעולם בתוחלת החיים הממוצעת, עם תוחלת חיים כללית (גברים ונשים) של 82.5 שנים. התוחלת לגברים היא של 80.7, ושל נשים - 84.2.
בשנים האחרונות עולה תוחלת החיים בישראל בקצב מקורב של 2.5 שנים בכל עשר שנים.
לפי השנתון הסטטיסטי של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל על בני 65+ בישראל, בשנת 2016 תוחלת החיים של ישראלים בגיל 60 הייתה 24.7 שנים (23.3 שנים לגברים ו-26.0 שנים לנשים). זאת לעומת מדינות כמו יפן (26.4 שנים), צרפת (25.9 שנים), ארצות הברית (23.3 שנים) וסין (19.9 שנים).
תוחלת חיי בני אדם בארצות שונות > נתונים סטטיסטיים

מידע על חלוקה נבחרת של ישויות מדיניות בעולם, לפי תוחלת חיים בלידה, על פי הערכות ה-CIA לקראת שנת 2017. ה-CIA מונה את תוחלת החיים ב-224 ישויות מדיניות. כך שבכול עשירון יש כ-22 מדינות. מידע זה מוגבל בדיוקו, משום שהוא אינו משוקלל היטב, למשל, לפי מדינות משנה, גודל השטח של כל ישות מדינית או מספר אזרחיה. ארצות הברית, למשל, נספרת כאן כישות מדינית בודדת, אף על פי שיש לה 50 מדינות משנה, רבע מיליארד אזרחים ושטח של חצי יבשת. לעומת זאת, הרשות הפלסטינית נספרת כאן כשתי ישויות מדיניות - הגדה המערבית ועזה.
| רבעון | עשירון | ת>  חיים מינימלית בקטגוריה | ת>  חיים מקסימלית בקטגוריה | תיאור המדינות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הרבעון העליון | העשירון העליון | 81.8 (ספרד) | 89.4 (מונקו) | מדינות קטנות ועשירות כמו סינגפור, מונקו ומקאו, חלק ממדינות מערב אירופה, יפן, קוריאה הדרומית, קנדה, אוסטרליה וישראל. |
|  | שאר הרבעון העליון | 79.8 (ואליס ופוטונה) | 81.6 (אוסטריה) | חלק ממדינות מערב אירופה, ארצות הברית, טאיוואן, יוון, בוסניה, ניו זילנד, צ'ילה, פנמה וחלק קטן ממדינות האיים הקריביים. מבין מדינות ערב מצויות בקטגוריה זו רק קטר ובחריין. |
| הרבעון השני |  | 75.1 (סוריה) | 78.8 (צ'כיה) | סין, מרבית מדינות ערב, מדינות מזרח אירופה שלא גבלו בברית המועצות, כמחצית ממדינות דרום ומרכז אמריקה, גיאורגיה, |
| הרבעון השלישי |  | 68.2 (בורמה) | 75 (ליטא) | מדינות ברית המועצות לשעבר ומרבית המדינות הגובלות בהן, מרבית המדינות המוסלמיות, שאינן ערביות, כמחצית מדרום אמריקה וממרכז אמריקה, הודו, צפון-קוריאה, מצרים, ירדן, עיראק, גרינלנד... |
| הרבעון התחתון | שאר הרבעון התחתון | 61.7 (מלאווי) | 68.1 (פקיסטן) | מדינות אפריקה שמדרום לסהרה במדבר סהרה עצמו הן כולן ברבעון התחתון, לרבות העשירון התחתון. יוצאת הדופן היחידית היא אולי דרום סודאן. מחוץ לקבוצת מדינות זו, מצויות ברבעון זה גם תימן, האיטי, פפואה גינאה החדשה, מיאנמר, לאוס, פקיסטן, טג'יקיסטן, כמה איים באוקיינוס השקט ואפגניסטן. אפגניסטן היא המדינה היחידית מחוץ לאפריקה, שמצוייה גם בעשירון התחתון. |
|  | העשירון התחתון | 50.6 (צ'אד) | 61 (גינאה) | מדינות רבות באפריקה שמדרום לסהרה או בסהרה עצמו ואפגניסטן. |
טבלת עשר המדינות המובילות בעולם מבחינת תוחלת החיים שלהן, בלידה, כפי שפרסם ארגון הבריאות העולמי במאי 2017. מהנתונים הוסרו מדינות קטנות מאוד כמו איסלנד ומונקו.
| מקום | מדינה | תוחלת חיים לגברים | מדינה | תוחלת חיים לנשים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שווייץ שווייץ | 81.3 | יפן יפן | 86.8 |
| 2 | אוסטרליה אוסטרליה | 80.9 | סינגפור סינגפור | 86.1 |
| 3 | שוודיה שוודיה | 80.7 | ספרד ספרד | 85.5 |
| 4 | ישראל ישראל | 80.6 | דרום קוריאה דרום קוריאה | 85.5 |
| 5 | יפן יפן | 80.5 | צרפת צרפת | 85.4 |
| 6 | איטליה איטליה | 80.5 | שווייץ שווייץ | 85.3 |
| 7 | קנדה קנדה | 80.2 | אוסטרליה אוסטרליה | 84.8 |
| 8 | ספרד ספרד | 80.1 | איטליה איטליה | 84.8 |
| 9 | סינגפור סינגפור | 80.0 | ישראל ישראל | 84.3 |
| 10 | צרפת צרפת | 79.4 | שוודיה שוודיה | 84.0 |
גורמים

גורמים שונים תורמים לאריכות הימים של היחיד. חלק מהגורמים הם תורשתיים וחלק סביבתיים. הגורם הגנטי הבולט ביותר הוא הזוויג. ככלל, אצל יונקים, נקבות פחות חשופות למחלות תורשתיות מאשר זכרים. זאת בשל שיטת קביעת המין ביונקים על ידי כרומוזומי המין, X ו-Y (אצל עופות המצב הפוך). גורמים סביבתיים משמעותיים הם נגישות לשירותי בריאות, היגיינה, דיאטה, כושר גופני ודרגת הפשיעה[דרוש מקור].
מקובל כי עישון הטבק גורם באופן משמעותי להקטנת אריכות הימים, ומהווה את אחד הגורמים הסטטיסטיים העיקריים המסבירים את ההבדלים בתוחלת חיים בין המדינות המתקדמות[דרוש מקור]. אף על פי כן, יפן, מדינה בעלת שיעור גבוה של צריכת טבק, היא מבין המדינות בעלות אריכות הימים הגבוהות בעולם (81.15 שנה, לפי הערכה מ-2005). בנוסף לכך, מספר האזרחים היפנים מעל גיל מאה עלה כמעט פי שלושה בעשר השנים האחרונות. הונג קונג, עיר צפופה בה מתגוררים שבעה מיליון תושבים הנתונים ללחץ באופן קבוע, דיווחה על תוחלת חיים גבוהה יותר מיפן (81.39 שנה, לפי הערכה מ-2005).
לפני המאה ה-19, לא נאסף מידע באופן מסודר כדי לעקוב אחרי אריכות ימים. גם בשיטה המדעיות המקובלות היום, אין תקרת גיל תאורטית אליה ניתן לשאוף. מחקרים בביו-דמוגרפיה של אריכות ימים בבני אדם, הצביע על ירידה בשיעור התמותה בגילים מתקדמים מאוד, עד כדי הידמות לחיי נצח.
מחקר שבדק את שיעור המחלות בקרב גילי 110 ומעלה, מצא שמרביתם לא חולים במחלות הנפוצות לגילם ובהן: שבץ, מחלת לב וכלי דם, שיטיון, סרטן, מחלת פרקינסון וסוכרת. זאת עד לימיהם האחרונים, בהם הם מתים מתשישות שארית הרקמות, שהיא יכולת הגוף לחזור להומאוסטאזיס. התחום נחקר באפיגנטיקה ובעיקר לגבי המוח הקטן.
תוחלת חיים בבעלי חיים

תוחלת החיים של אורגניזמים שונים תלויה בקצב הזדקנותם ובסביבתם (חיה מבויתת, שיש לה גישה לטיפול רפואי תהיה בעל תוחלת חיים גדולה יותר מחיית בר דומה לה). קצב ההזדקנות מעוצב על ידי ברירה טבעית (למשל, על אורגניזמים שמטפלים בנכדים, כמו פילות, יש לחץ ברירה טבעית להזדקן לאט) ותלוי, בסופו של דבר, בגורמים אנטומיים וביוכימיים.
השוואת תוחלת החיים של יצורים אנימליים שונים לזו של האדם, כפי שהן נמדדות בשנים, אינה מציגה את כל ההיבטים של ההבדלים בתוחלת החיים. זאת משום שהזמן בו לוקח לאדם להגיע לבגרות מינית הוא זמן ממושך באופן קיצוני מהזמן בו לוקח לכל יצור אנימלי אחר. אדם שנפטר בגיל מופלג יזכה להכיר את ניניו ואולי את בני ניניו. לעומתו, כלב שנפטר בגיל זקנה מקובל, גיל 14, חי במשך 14 דורות של כלבים, שכן כלב מגיע לבגרות מינית בגיל שנה. על כן, טבעי למדוד את תוחלת החיים לפי משך הזמן בו מגיע האורגניזם לבגרות מינית.
יחידה טבעית נוספת להערכה מאוזנת של תוחלת החיים היא קצב פעימות הלב. קצב זה מעיד על מהירות כלל התהליכים המטבוליים בגוף. לבו של העכבר, לדוגמה, פועל מהר בהרבה מלבו של האדם, כמו שכלל תהליכי החיים של העכבר מהירים יותר מאלה של האדם. על כן, השוואת תוחלת חיי העכבר לזו של האדם בשנים, בלא תיקון לקצב פעימות הלב, תנפיק תוצאה מוטה ביותר.
במקרים רבים עולה תוחלת החיים של חיות עם גודל גופן. אף על פי כן, למרבית החיות, גם הגדולות שבהן, תוחלת חיים נמוכה מזאת של בני אדם. עם זאת, תוחלת חייהם של רבים מהלווייתנאים מגיעה לזו של האדם ואף עולה עליה. לכבשים ולכלביים תוחלת חיים של כ-10–20 שנה. ואוכלי עשב גדולים כגון גמלים וסוסים חיים כ-30–50 שנה[דרוש מקור]. בני אדם, פילים ותוכים חיים כ-50–80 שנה והם מחזיקים את השיא בקרב בעלי חיים עם דם חם. לציפורים, מלבד תוכים, משך חיים של כ-10–30 שנה. טווח החיים של זוחלים הוא מאוד רחב כאשר צבים הם בעלי תוחלת חיים גבוהה במיוחד ויכולים לחיות יותר מ-150 שנה, החיה בעלת תוחלת החיים הגבוהה ביותר היא ישנונן גרינלנדי שמגיע ל-300 שנה ויותר. עכברים ויונקים קטנים נוספים הם בדרך כלל בעלי משך חיים קצר מאוד.
ראו גם

גיל
תחלואה
תמותה
אריכות ימים
הזדקנות
מהירות מילוט מאריכות ימים
אירינה פריבלובה

אירינה אנטולייבנה פריבלובה (באנגלית: Irina Anatoljewna Privalova, ברוסית: Ирина Анатольевна Привалова; נולדה ב-22 בנובמבר 1968) היא אתלטית עבר מרוסיה. היא אלופה אולימפית בעלת 4 מדליות אולימפיות אחת מהן זהב (סידני 2000), אלופת עולם בעלת 6 מדליות עולמיות אחת מהן זהב (שטוטגרט 1993) ואלופת אירופה. היא שיאנית העולם הנוכחית, בריצת 50 מטר באולם (5.96 שניות) ובריצת 60 מטר באולם (6.92 שניות). נכון לספטמבר 2021 היא בעלת התוצאה ה-14 בטיבה בעולם בריצת 100 מטר בכל הזמנים (10.77 שניות).
ביוגרפיה

פריבלובה נולדה במלחובקה, 29 ק"מ דרום-מזרח למוסקבה.
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בסביליה, ספרד במרץ 1991 זכתה פריבלובה במדליית זהב בריצת 60 מטר בתוצאה של 7.02 שניות ובמדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.41 שניות. באליפות העולם שנערכה בטוקיו, יפן אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 42.20 שניות.
באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה פריבלובה במדליית כסף בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 42.16 שניות, אחרי ארצות הברית (42.11 שניות) ולפני ניגריה (42.81 שניות) ובמדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.84 שניות, אחרי גייל דיברס מארצות הברית (10.82 שניות) וג'ולייט קאת'ברט מג'מייקה (10.83 שניות).
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בטורונטו, קנדה בשנת 1993 זכתה פריבלובה במדליית זהב בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.15 שניות ובמדליית כסף בריצת 60 מטר בתוצאה של 6.97 שניות. באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, גרמניה אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 41.49 שניות, במדליית כסף בריצת 4x400 מטר בתוצאה של 3:18.38 שניות ובמדליית ארד בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.13 שניות. בנוסף, היא סיימה במקום הרביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.96 שניות.
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 1994 זכתה פריבלובה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.02 שניות ובריצת 200 מטר בתוצאה של 22.32 שניות. בנוסף, היא זכתה במדליית ארד בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 42.96 שניות.
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 1995 זכתה פריבלובה במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 50.23 שניות. באליפות העולם שנערכה בגטבורג, שוודיה אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.12 שניות ובמדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.96 שניות.
באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיימה פריבלובה במקום הרביעי בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 42.27 שניות. בנוסף, היא סיימה במקום 14 בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.31 שניות ובמקום 16 בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.82 שניות, לאחר שלא התייצבה לריצה בשלב חצי הגמר.
באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בפריז, צרפת בשנת 1997 סיימה פריבלובה במקום שישי בריצת 60 מטר בתוצאה של 7.88 שניות. בשלב חצי הגמר היא קבעה את התוצאה המהירה בתחרות (7.08 שניות).
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 1998 זכתה פריבלובה ב-3 מדליות אחת מכל סוג. מדליית זהב בריצת 200 מטר בתוצאה של 22.62 שניות ובכך הגנה על תוארה, מדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.83 שניות ומדליית ארד בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 42.73 שניות.
ביוגרפיה > אירוע השיא

באולימפיאדת סידני (2000) זכתה פריבלובה במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 53.02 שניות, לפני דיאון המינגס מג'מייקה (53.45 שניות) ונזה בידואן ממרוקו (53.57 שניות) ובמדליית כסף בריצת שליחות 4x400 מטר בתוצאה של 3:23.46 דקות, אחרי ג'מייקה (3:23.25 דקות) ולפני ניגריה (3:23.80 דקות). מדליית הזהב נלקחה מארצות הברית (3:22.62 דקות) לאחר שמריון ג'ונס הודתה בשימוש בסמים.
שיאיה האישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 10.77 שניות (1994)
ריצת 100 מטר משוכות: 13.56 שניות (2000)
ריצת 200 מטר: 21.87 שניות (1995)
ריצת 400 מטר: 49.89 שניות (1993)
ריצת 400 מטר משוכות: 53.02 שניות (2000)
ריצת 800 מטר: 2:09.40 דקות (2003)
קפיצה לגובה: 1.72 מטר (1982)
קפיצה לרוחק: 6.45 מטר (1984)
שיאיה האישיים > אולם

ריצת 50 מטר: 5.96 שניות (1993), שיא עולם
ריצת 60 מטר: 6.92 שניות (1995), שיא עולם
ריצת 60 מטר משוכות: 8.16 שניות (2000)
ריצת 100 מטר: 11.31 שניות (1999)
ריצת 200 מטר: 22.10 שניות (1995)
ריצת 300 מטר: 35.45 שניות (1993)
ריצת 400 מטר: 50.23 שניות (1995)
קפיצה לרוחק: 6.48 מטר (1985)
קפיצה משולשת: 13.72 מטר (1989)
תארים והישגים

בשנת 1994 זכתה פריבלובה בתואר אתלטית השנה באירופה.
הערות שוליים

↑  100 Meteres Women, World Athletics
↑  Hosts hammer the opposition as Diagana takes a tumble | NEWS | World Athletics, www.worldathletics.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14299012
Taki Taki

"Taki Taki" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית סלינה גומז, ביחד עם הראפרית קארדי בי, די ג'יי סנייק ואוזונה. השיר יצא לאור ב-28 בספטמבר 2018, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברות התקליטים גפן רקורדס ואינטרסקופ רקורדס.
השיר הגיע למקום הראשון בעשרות מצעדים, בהם המצעדים שבספרד, פרו, גואטמלה, בוליביה, וכולי.
נכון ליוני 2020, עומד השיר על מעל למיליארד השמעות בפלטפורמת הסטרימינג, ספוטיפיי.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי די ג'יי סנייק, סלינה גומז, קארדי בי, אוזונה, ג'ורדן ת'ורפ, אווה בריגנול, ויסנטה סאבדרה וחואן ואסקז והופק על ידי די ג'יי סנייק. השיר הוא שיר לטיני, המשלב בתוכו את סגנון הרגאטון ואת סגנון המומבהטון.
בנוסף לכך, הפך השיר ללהיט בינלאומי ונמכר בכלמעלה מ-5.1 מיליון עותקים בסך הכול.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על ידי קולין טילי והועלה לערוצו של די ג'יי סנייק ב-9 באוקטובר 2018. הקליפ זכה להצלחה חסרת תקדים כאשר צבר 100 מיליון צפיות בשמונה ימים אחדים. הקליפ צולם במקום דמוי הר געש.
נכון לדצמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כמיליארד צפיות.
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה (IFPI Austria) | זהב | 15,000 |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה 2× | 100,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 3× | 3,000,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 40,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | פלטינה 6× | 240,000 |
| בריטניה (BPI) | פלטינה | 400,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 200,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | זהב | 45,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | פלטינה | 60,000 |
| ניו זילנד (RMNZ) | זהב | 15,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | פלטינה 3× | 120,000 |
| פולין (ZPAV) | פלטינה | 20,000 |
| צרפת (SNEP) | פלטינה | 333,333 |
| קנדה (Music Canada) | פלטינה 3× | 240,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 11,200,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 28 בספטמבר 2018 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | גפן |  |
| איטליה | 12 באוקטובר 2018 | רדיו להיטים | יוניברסל מיוזיק גרופ |  |
| בריטניה | 19 באוקטובר 2018 | רדיו להיטים | יוניברסל מיוזיק גרופ |  |
| ארצות הברית | 6 בנובמבר 2018 | רדיו להיטים | אינטרסקופ |  |
| גרמניה | 30 בנובמבר 2018 | תקליטור | גפן |  |
קתדרלת הלסינקי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  קתדרלה לותרנית, כנסייה, אטרקציה תיירותית, landmark 
 על שם:  ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה 
 כתובת:  קרונונחקה 
 מיקום:  הלסינקי
 מדינה:  פינלנד 
 בעלים:  Helsinki Parish Union 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1830–1852 (כ־22 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1852 
 אדריכל:  קרל לודוויג אנגל 
 סגנון אדריכלי:  נאו-קלאסי
 מידות
 גובה מעל פני הים:  12 מ' 
 
 קואורדינטות:  60°10′13″N 24°57′08″E﻿ / ﻿60.17038775°N 24.95212383°E﻿ / 60.17038775; 24.95212383
 helsingintuomiokirkko.fi
  (למפת הלסינקי מוגדלת) קתדרלת הלסינקי(למפת הלסינקי רגילה) קתדרלת הלסינקי
 
פסל של אלכסנדר השני, קיסר רוסיה בחזית הקתדרלה
קתדרלת הלסינקי (בפינית: Helsingin tuomiokirkko) היא קתדרלה לותרנית-אוונגלית פינית של בישופות הלסינקי, הממוקמת בשכונת קרונונהקה במרכז הלסינקי, פינלנד. הכנסייה נבנתה במקור בשנים 1830–1852 כמחווה לדוכס הגדול של פינלנד, הצאר ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה. היא הייתה ידועה גם ככנסיית "סנט ניקולאוס" עד עצמאותה של פינלנד בשנת 1917.
מבנה

הבניין הוא בסגנון נאו-קלאסי ומהווה אתר ייחודי בנוף העירוני של הלסינקי, עם כיפה ירוקה גבוהה המוקפת בארבע כיפות קטנות יותר. הוא תוכנן על ידי קרל לודוויג אנגל כך שיעמוד בראש כיכר הסנאט שתכנן. כמו כן הוא מוקף בבניינים אחרים, קטנים יותר, שתוכננו על ידי אנגל.
תוכנית הכנסייה היא בצורת צלב יווני (מרכז מרובע וארבע זרועות שוות), סימטרי בכל אחת מארבע רוחות השמים, ובחזית כל זרוע מובלטת אכסדרה וגמלון.
היסטוריה

הקתדרלה נבנתה על אתר של כנסייה קטנה יותר, כנסיית אולריקה אלאונורה, אשר הוקדשה לפטרונית שלה, אולריקה אלאונורה, מלכת שוודיה. מהדורת פקסימיליה של כנסייה זו, עשויה כולה משלג, נבנתה בכיכר הסנאט בהלסינקי בתחילת שנות ה-2000. הכנסייה הישנה של הלסינקי נבנתה בין השנים 1824–1826 בשכונת קאמפי הסמוכה, כדי לשרת את הקהילה בזמן שכנסיית אולריקה אלאונורה נהרסה ועד חנוכת הקתדרלה החדשה.
מאוחר יותר שונה הבניין על ידי יורשו של אנגל, ארנסט לורמן, אשר הוסיף ארבע כיפות קטנות כדי להדגיש את הקשר האדריכלי למודל של הקתדרלה, קתדרלת איסק הקדוש בסנט פטרסבורג. לורמן גם הקים שני מגדלי פעמון, כמו גם פסלי אבץ של שנים-עשר השליחים בקצה ובפינות של קו הגג. מחיצת המזבח צוירה על ידי קארל טימולאון פון נף ונתרמה על ידי הצאר ניקולאי הראשון. הקריפטה שופצה בשנות ה-80, על ידי האדריכלים וילהלם הילנדר ויוהה לביסקה לשימוש הכנסייה ולתערוכות; הילנדר היה אחראי גם על שימור ושיפוץ הקתדרלה בסוף שנות ה-90.
כיום, הקתדרלה היא אחת האטרקציות המתוירות ביותר בהלסינקי. יותר מ-350 אלף אנשים מבקרים בה כל שנה, חלקם משתתפים באירועים דתיים, אך רובם תיירים. הכנסייה נמצאת בשימוש קבוע עבור שירותי פולחן ואירועים מיוחדים כמו חתונות.
אתה (שיר של אגם בוחבוט)

"אתה" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית אגם בוחבוט ויצא לאור ב-24 באפריל 2024.