stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יגאל ינאי
אקדמיה > אגודות מדעיות ומקצועיות

1980-1979 וכן 1964–1972 – Association for Jewish Studies, Los Angeles.
1972-1964 וכן 1979–1980 - החוג למקרא, לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית.
1980-1967 – American Association of University Teachers of Jewish Studies.
1986 ואילך – Associate Founder of the Pan-African Center for Terminology, Addis Ababa, Ethiopia
1986-1982 – האגודה הישראלית לבלשנות שימושית, מזכ"ל וגזבר.
1982 ואילך – נציג הטכניון בהנהלת האגודה לבלשנות שימושית.
1982 ואילך – L’Association International De Linguistique Appliquee
1981 ואילך – החברה העולמית לחקר המקרא בישראל.
1972 ואילך – האיגוד העולמי למדעי היהדות, ירושלים.
1974 – הקולוקוויום של החוג למקרא, ,האוניברסיטה העברית, ירושלים.
אקדמיה > פעילות ציבורית

1989 – חבר המועצה האקדמית של האוניברסיטה העממית.
1987 ואילך – חבר המועצה האקדמית של "המכללה להכשרת מורים לגולה על שם גרינברג".
1983 – יו"ר הוועדה המארגנת בוועידה ה-10 של האגודה הישראלית לבלשנות שימושית, בטכניון, חיפה.
1978 – משתתף פעיל ב'חוג לפרשת השבוע' בבית ראש-הממשלה.
1977 – חבר בצוות המחקר לבעיות החינוך היהודי בתפוצות, איש צוות-החשיבה ומרכז-המדור ל"כוח-אדם בהוראה" מטעם הצ"ע.
1974 ואילך – מרצה בענייני לשוננו מטעם המרכז הבין-קיבוצי (תק"ם) בתנועה הקיבוצית.
1973 ואילך – מרצה-אורח במכון לשליחים של ההסתדרות הציונית, על הוראת העברית והחינוך היהודי בגולה, מרצה בימי עיון ובהשתלמויות מורים, בענייני הלשון העברית.
1973 ואילך – מרצה, מנחה, יועץ, מארגן ימי עיון ומתאם סימפוזיונים, דיונים וסמינריונים (קצין חינוך) בענייני הלשון העברית ומדעי היהדות בצבא הגנה לישראל.
1972-1966 – מרצה בענייני תרבות ישראל מטעם הקונסוליה הישראלית בלוס אנג'לס, קליפורניה.
1966-1964 – שליח-חינוך בקהילת ישראל בצ'ילה (דרום אמריקה), מטעם המוסדות הלאומיים.
ספרים, מאמרים ופרסומים

ינאי היה כותב פורה עם עשרות מאמרים בנושאי מקרא ובלשנות בעברית ובאנגלית. הוא פרסם מספר ספרים וספרי לימוד, היה שותף בכתיבת מאמרים וערכים באנציקלופדיה הישראלית הכללית. להלן רשימה חלקית של פרסומיו.
ספרים, מאמרים ופרסומים > תזות

"דימויים ולשונות ציור בספר הושע" בשנת 1964.
"The Quadriradical Verb in The Hebrew Language” בשנת 1970.
ספרים, מאמרים ופרסומים > מאמרים מקוריים בכתבי-עת עם רפרנטורה

"פעלים מרובי-עיצורים בלשון העברית, א-עד לעת החדשה" 1974.
"פעלים מרובי-עיצורים בלשון העברית, ב- בימינו" 1974.
“Augmented Verbs in Biblical Hebrew” בשנת 1974.
"Restoring the Crown To Its Original Form" - החזרת עטרה ליושנה. “Hallowed Hebrew Words and their Development in Modern Stages of the Language” בשנים 1977–1978.
דוד בן-גוריון העברי וה–"Nota Accusative" בשנת 1982.
" 'בלשן' ו-'בלשנות' בעברית—מניין?" 1982.
"מאה שנה לתחיית הלשון העברית" 1983.
"חינוך מבוגרים יהודי—אילו מבוגרים?" 1974.
"המחשב בשירות הטרמינולוגיה העברית" 1984.
"ראשוניותו של אליעזר בן-יהודה בהחייאת הדיבור העברי" 1984.
"לשון כלי תקשורת ההמונים" 1984.
"תכנון לשון, פרסום ומימוש" 1984.
"האם אפשר לתכנן לשון" 1986.
"כלים לטיפוח לשוננו ולפיתוחה" 1985.
"הכתב העברי והכתיב בעברית – בעיה עתיקה והצעת פתרון" 1987.
"על 'נכון' ו 'לא נכון' בלשון, ועל תיקוני-יתר בעברית" 1986.
"קצבה, קצבה, גמלה ונגזרותיהן" 1986.
"להיט וריבויו" 1985.
"על מילים זרות בלשון העברית" 1985.
"המקף והקו המפריד" 1985.
“Hebrew Vocalization: an Ancient Problem and a Modern Solution” בשנת 1989.
“(A Elllr Cynllunio Laith? Pnnod Ar Swyddogaeth A Gweithhhgarwch Acadeni ‘R Laith Hebraeg (Welsh" בשנת 1988.
"מילים 'נקיות' שהפכו 'גסות'" 1988.
"Israel in Yiddish” בשנת 1987.
"מילים מולחמות> 'מילימולחמות': הלחמה כדרך תצורה של המילים"
ספרים, מאמרים ופרסומים > מאמרים מסכמים בכתבי עת עם רפרנטורה

'תכנון לשון, פרסום ומימוש' – לשוננו לעם ל"ה התשמ"ד, 1984.
'מחלף' – תשובה, לשוננו לעם ל"ו, א, 1985.
'מסע, מרקע, צג, מצג' – תשובה, לשוננו לעם ל"ו, 1985.
" 'איטלקי, איטלקית' – מה מקור הקו"ף שבהם?" – תשובה, לשוננו לעם ל"ו, ב, 1985.
'פרקליט/ה צבאי/ת ראשי/ת', – תשובה, לשוננו לעם ל"ו, ג-ד, 1985.
'צפנת, אסנת, בשמת, צרפת, דברת' - – תשובה, לשוננו לעם ל"ו, ח-י, 1985.
ביחד עם שושנה בהט, " 'תקשורת' ו'מדיה' " – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, א, 1986.
'רבנית, חזנית' – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, א, 1986.
'בוננות (Insight=)' – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, א, 1986.
'מענה אוטומאטי' – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, א, 1986.
'עיקש, עיקשות/עקשן, עקשנות' – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, ב, 1986.
'מספנה, מספנות-ישראל' – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, א, 1986.
'קיצורים בלשון הבנקים' – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, ג, 1986.
'בחירה מרובבת (Multiple Choice=)' – תשובה, לשוננו לעם ל"ז, ג, 1986.
ספרים, מאמרים ופרסומים > מאמרים בכינוסים מקצועיים

הקונגרס העולמי השישי למדעי היהדות, ירושלים – "חילון (סקולאריזאציה) בעברית החדשה – פרק בסימאנטיקה של הלשון" 1980.
הסימפוזיון הבין-לאומי הראשון לתולדות הרפואה, ירושלים Colors as Diagnostic tools in The Scriptures, Korot VIII, 5-6" 1982".
"Alsib Group Conference, IV 1983, Terms Banks For Tomorrow’s World, London: “Innovation & Neologism in Modern Hebrew.
הקונגרס הבין-לאומי לאומי לחקר-המקרא, סלאמאנאקה, 1983 : “Elish & The Shunamite (Ii Kings 4:8:34) – A Case of Homoeoteleuton, or a Text ‘Emendation’ By Ancient Masoretes” 5.
הוועידה התשיעית של האגודה הישראלית לבלשנות שימושית, 1983: " 'ענו וצנו' ודומיו – תופעת הספונריזם' בעברית, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן.
הוועידה העשירית של הוועידה הישראלית לבלשנות שימושית, 1984 'המחשב באקדמיה' ו'מילונאות', חיפה: הטכניון.
הקונגרס העולמי התשיעי למדעי היהדות, ירושלים: 1984: 'שובו של הניקוד העברי'.
"Infoterem Symposium, Vienna 1985 : "How Computer-Aided Terminology Promotes Science and Technology in Israel.
הסמינר הבין לאומי לטרימינולוגיה, אדיס אבבה, 1986: "Terminological Dictionary Making – The Experience of The Academy of The Hebrew Language".
יום עיון בחינוך והוראה, במכללה על שם לווינסקי, 1987, יחד עם אליעזר רובינשטיין ורות ברמן : "הקבוע והחולף בלשון העברית", תל אביב.
ספרים, מאמרים ופרסומים > ספרי לימוד

"לקט ספרות עברית ותרגילי לשון" 1969.
״לקט פנינים מפירוש רש"י לתורה"
"חומר הדרכה ללשון המקרא" מהדורת 1976, מהדורת 1977/78.
ספרים, מאמרים ופרסומים > ספרים

"מילון מונחים בבלשנות שימושית (עברי-אנגלי)" כתב יחד עם אנדרו כהן ורפאל ניר, התשמ"ו.
“Dictionary of Applied Linguistic Terminology English-Hebrew” - Andrew D. Cohen, Raphael Nir And Yigal Yannai
"מילון למונחי החשבונאות ומנהל העסקים, חלק א' " – יגאל ינאי עם יוסף אנג'ל, התשמ"ח.
"מילון למונחי החשבונאות ומנהל העסקים, חלק ב' " – יגאל ינאי עם יוסף אנג'ל, התשמ"ח.
"המילון למונחי הדיפלומטיה(הקישור אינו פעיל)" – יגאל ינאי, התשנ"ט
"זיכרונות האקדמיה ללשון העברית", כרך כ"ה-כ"ו-כ"ז (תשל"ח-תשל"ט-תש"ם)
"זיכרונות האקדמיה ללשון העברית", כרך כ"ח-כ"ט-ל' (תשמ"א-תשמ"ב-תשמ"ג)
"זיכרונות האקדמיה ללשון העברית", כרך ל"א-ל"ב-ל"ג-ל"ד (תשמ"ד-תשמ"ה-תשמ"ו-תשמ"ז)
"זיכרונות האקדמיה ללשון העברית", כרך ל"ה-ל"ו-ל"ז (תשמ"ח-תשמ"ט-תש"ן)
"לקטי-לשון" התש"ן
"ספר הזיכרון לנייה טור-סיני", 1991
"N.H. TUR-SINAI Memorium Volume" 1991.
"חידוש מילים בעברית", 1989 (גם בגוגל ספרים)
ספרים, מאמרים ופרסומים > ערכים באנציקלופדיה

'אותיות', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'אלף-בית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'ארמית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'בן-יהודה, אליעזר', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'גניזה', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'דקדוק הלשון העברית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'ועד הלשון העברית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'חידושים בלשון ימינו', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'הכתב העברי', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'הכתיב העברי', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'לשונות שמיות', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'מבטא הערבית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'מילונאות ומילונים בעברית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'מילים בלשוננו', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'מסורה', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'מקרא, תכונות לשונו', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'משנה, לשונה', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'ניקוד עברי', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'סגנון עברי', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'עברית, לשון', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'ערבית, לשון', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'פיסוק בעברית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
'תחביר בעברית', אנציקלופדיה ישראליות כללית, ירושלים: כתר 1987
ועוד כ – 200 ערכים לקסיקליים באנציקלופדיה הישראלית הכללית ירושלים: כתר 1987
The Academy of Hebrew Language”, Encyclopedia of Zionism. Jerusalem: W.Z.O, 1987".
ספרים, מאמרים ופרסומים > פרסומים אחרים

‘What motivates me to work in Hebrew linguistics (on the revival of the Hebrew language and other matters Hebraic)’, internationally distributed VCR program, filmed by TEL-AD studios, JERUSALEM, FOR THE ISRAEL INFORMATION SERVICE. Produced by the department of scientific & cultural relations at the Israel ministry of foreign affairs, Jerusalem, 1984.
א' אבא, א' בנדויד, ש' הראבן, י' ינאי וא' פורח, 'הלשון העברית ומורשת העם', סימפוזיון בקול-ישראל, ערב ראש-השנה, תשמ"ה.
ביחד עם אבשלום קור, 'באופן מילולי: המחשב בשירות לשוננו ומחקרה', שיחה בגלי-צה"ל, 28 ביוני 1985, ושידורים חוזרים אחר כך.
‘Chirps and speech’ the Jerusalem Post Magazine, December 19, 1987, P. 12.
"סִימַנַךְ" – סימנים בלשון העברית – מאמר באתר האקדמיה ללשון העברית.
ינאי, יגאל (1990), "על סלנג ועל מילים שאולות בעברית. למי נחוץ תוצרת חוץ?" סקירה חודשית, לז (4), עמ' 48–51.
ספרים, מאמרים ופרסומים > דוחות מקצועיים ודוחות מחקר

'כוח אדם בחינוך היהודי בתפוצות – בעיות המצוי והצעות לרצוי', דו"ח ליו"ר ההנהלה הציונית, פורסם לקראת הקונגרס הציוני העולמי, ירושלים – 1977.
‘Hebrew usage of “beged”, “or” & “beged-‘or” as brand name’, a declaration before the United States patent and trademark office, on behalf of Beged-Or 81 lLd. (Polgat Industries), Israel. Jerusalem, 1983.
הנחיות להערכת ההבעה העברית בכתב', המרכז הארצי לבחינות ולהערכה מיסודן של האוניברסיטאות בישראל, ירושלים, 1985.
The scientific foundations of terminology work, terminology science & relate fields contributing to networking in terminology, infoterm series 8, proceedings of the second infoterm Symposium, Munchen-New York-London-Paris: K.G.Saur Verlag, 1986.
'תהליכי קבלת החלטות באקדמיה', הרצאה מוזמנת, האוניברסיטה הפתוחה, תל אביב, התשמ"ח.
‘Entwicklungen und tendenzen im modern Hebraischen’, geisteswissenschaftlichen facultat universitat Wien, 1986.
‘Die aktivitaten der Hebraischen sprachacademie’, geisteswissenschaftlichen facultat universitat Wien, 1986.
'המעבר מעברית קלה לעברית רגילה', 'המחשב ועזרים אורקוליים בהוראה', 'מבחני לשון והערכת הישגים'; מנהל הסדנה להוראת הלשון העברית באוניברסיטאות בחו"ל, במרכז הבין-ארצי להוראת תרבות ישראל באוניברסיטאות, התשמ"ז.
ראו גם

נפתלי הרץ טור-סיני
יוסף עופר
רפאל ניר
הערות שוליים

↑  מקבלי תארים באוניברסיטה העברית, מחזור ל"ד, חרות, 17 ביוני 1964
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007518809505171  ISNI: 0000 0000 2759 4145  LCCN: n86057791  VIAF: 70408579   WorldCat (עם VIAF): 70408579
יניב עזרן

יניב עזרן (נולד ב-12 במאי 1983) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירה

עזרן החל את הקריירה שלו בשנת 2000 בקבוצת מועדון ספורט אשדוד. בשנת 2003 הוא הושאל לעונה אחת להפועל רעננה מהליגה הלאומית, ולאחר מכן חזר לאשדוד. בתקופה זו ערך עזרן שבע הופעות במדי הנבחרת הצעירה של ישראל, בהן כבש שער אחד. בשנת 2006 עבר לאנוסיס נאון פראלימני מליגת העל הקפריסאית (אותה אימן באותה תקופה ניר קלינגר), אך במהרה חזר לאשדוד, לאחר ששיחק במשחק אחד בלבד במדי פראלימני. בעונת 2006/2007 כבש 15 שערים במדי אשדוד, והיה מלך השערים של ליגת העל.
בשנת 2007 עבר עזרן למכבי תל אביב, ששילמה עבורו כ-800 אלף דולר. עזרן לא זכה להצלחה רבה במדי קבוצתו החדשה, והבקיע לאורך כל עונתו הראשונה שער אחד בלבד ב-18 משחקים. עזרן זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו, אך לקראת סוף העונה נפצע ועבר ניתוח בברכו. בעונה שלאחר מכן שותף בשישה משחקים, אך לאחר מכן לא הצליח להתגבר על פציעתו, ואת הופעתו האחרונה בקריירה ערך ב-1 באוגוסט 2009, במשחק מול בני סכנין בגביע הטוטו. כעבור יותר משנה וחצי שב לסגל הקבוצה, אך לא שיחק בפועל.
לאחר שהסתיים חוזהו במכבי תל אביב הגיש עזרן תביעה נגד המועדון בטענה שלא קיבל שכר ב-7 החודשים האחרונים בחוזה. הקבוצה טענה כי עזרן קיבל את הכסף מהמוסד לביטוח לאומי, אך ב-7 בנובמבר 2012 זכה עזרן בבוררות ומכבי תל אביב חויבה לשלם לו 900 אלף ש"ח.
במהלך עונת 2011/2012 ניסה עזרן להתאמן במדי קבוצת נעוריו, מועדון ספורט אשדוד. אך לבסוף נכנע לפציעותיו הרבות ופרש ממשחק פעיל.
חייו האישיים

עזרן נשוי לחופית ולהם שלושה ילדים. משמש כיום כבעלים של מסעדות באזור אשדוד ובעל חברת פרסום ומדיה.
בדצמבר 2016 נעצר על ידי משטרת ישראל בחשד שהיה חלק מרשת שביצעה הונאה לחברות בחו"ל.
תארים אישיים

מלך השערים של ליגת העל: 2006/2007
הערות שוליים

↑  מכבי תל אביב קנתה את יניב עזרן ב-800 אלף דולר, באתר ynet, 9 ביולי 2007
↑  שירלי בר דיין, ‏עזרן תובע חצי מיליון ש"ח ממכבי תל אביב, באתר ערוץ הספורט, 26 בספטמבר 2011
↑  מוטי פשכצקי, ‏יניב עזרן זכה בתביעה נגד מכבי ת"א, שתשלם לו 900 אלף ש"ח, באתר ערוץ הספורט, 7 בנובמבר 2012
↑  ליאור אבני, "הבחירה שלי במכבי הייתה טרגדיה", באתר nrg‏, 24 בפברואר 2012
↑  אלי סניור, כדורגלן העבר יניב עזרן חשוד בעבירות הונאה, באתר ynet, 13 בדצמבר 2016
כנסיית גבריאל הקדוש

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כנסייה
 על שם:  הבשורה למרים 
 מיקום:  נצרת 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  הפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית של ירושלים
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1750
 תאריך פתיחה רשמי:  1750 
 חומרי בנייה:  סלע 
 קואורדינטות:  32°42′25″N 35°18′06″E﻿ / ﻿32.7069827°N 35.3015925°E﻿ / 32.7069827; 35.3015925
 אתר רשמי
 he
 
החזית הדרומית של הכנסייה
החזית הצפונית. הצלב מעל המבנה מעוטר בענפי דקל
מתחם הכנסייה מדרום. במרכז נראה מבנה השער לחצר
פסיפס המראה את הבשורה של המלאך למרים
כנסיית גבריאל הקדוש (ביוונית: Ναός του Αρχάγγελου Γαβριήλ, נַאוֹס טוּ אַרְכָנְגֶלוּ גַבְּרִיאֵל; בערבית: كنيسة الملاك جبرائيل, כניסת אל-מלאכ ג'בראאיל), הידועה גם ככנסיית הבשורה האורתודוקסית (Ορθόδοξος Ναός του Ευαγγελισμού) או כנסיית באר מרים, היא כנסייה יוונית-אורתודוקסית השוכנת בכיכר הכנסייה, מצפון לכיכר המעיין בנצרת.
הכנסייה ניצבת סמוך למעיין אשר סיפק את צריכת המים של העיר מראשית היישוב במקום, ואשר נקשר החל במאה ה-2 עם הבשורה למרים. לפי מסורת זו, המקובלת בעיקר בכנסייה האורתודוקסית, בעת ששאבה הבתולה מים מהמעיין, הופיע לפניה המלאך גבריאל ובישר לה כי הרתה וכי היא עתידה ללדת את בן האלוהים:
ותיקח את הכד ותצא לשאוב מים, והנה, קול אומר: "שלום מרים, רבת חן, ברוכה את מבין נשים".
מסיבה זו מוקדשת הכנסייה לגבריאל.
היסטוריה

בשל קדושת המקום, נבנתה בו כנסייה קתולית-צלבנית בתחילת המאה ה-12, אשר אליה תועלו מי המעיין דרך מנהרה קצרה. ב-1263 חרבה הכנסייה בידי הממלוכים. בשנים 1628–1634 היה המעיין בחזקת הפרנציסקנים שהקימו מעליו מבנה קטן. הנוצרים הקתולים התבססו על גרסתה של הבשורה על פי לוקס, שלפיה הבשורה למרים נערכה בחדר. לפיכך, הם החזיקו במבנה של כנסיית הבשורה מתוך טענה ששם נמצא החדר שבו נערכה הבשורה למרים. כיוון שאותו החדר כבר היה בשימוש הכנסייה הקתולית, החליטו היוונים-אורתודוקסים להתבסס על הבשורה על פי יעקב, שלפיה הבשורה למרים נערכה על יד מעיין, ולא בחדר. ב-1749 העניק שליט הגליל דאהר אל-עומר אישור לקהילה היוונית-אורתודוקסית להקים את הכנסייה, והיא הוקמה בין השנים 1750-1769.
המבנה

הכנסייה נמצאת במרכזה של חצר רבועה מרוצפת אבן ומוקפת גדר נמוכה. מעל הכניסה המרכזית לחצר, ניצב מבנה שער רבוע, הנח על ארבעה עמודים, וחלקו העליון מקנה לו מראה של מבנה מבוצר. מבנה הכנסייה עשוי אבן ולמעט שני חלונות בחזיתה הדרומית וחלון נוסף בחזית הצפונית, היא חסרת חלונות. דבר זה מעניק לה מראה של מבנה מבוצר. חלל הכנסייה נמוך ממפלס הרחוב, וארבע מדרגות מובילות אל הכניסה אליו. מעל מדרגות, אלה שנמצאות מחוץ למבנה, ניצבת חופה בצורת חצי עיגול, הנתמכת בשני עמודים. מעל דלת הכניסה ניצב מגדל פעמונים קטן, עטור כיפה אדומה, ובראשו צלב לטיני. פעמון נוסף שמעליו גג קטן תלוי מעל צידה הימני של החזית הדרומית. בין מגדל הפעמונים והפעמון החופשי, ניצב גמלון נושא צלב, השובר את החזות הסימטרית של המבנה. בכנסייה שני חלקים - המבנה הצלבני מהמאה ה-12 שהשתמר היטב בקריפטה, והמבנה החדש יחסית מאמצע המאה ה-18.
המבנה > הקריפטה

הקריפטה נמצאת מצפון לחלל הכנסייה החדשה, מול דלת הכניסה אליה. היא נמוכה ממנה, ושבע מדרגות יורדות אליה. הקריפטה בנויה כאולם מאורך המקורה בקמרון חבית. רצפתה עשויה שיש, ולאורך קירותיה אריחי חרסינה צבועים ולוחות שיש.
המעיין נובע באפסיס, מאחורי מעקה עשוי פיתוחים מוזהבים הניצב על במה מוגבהת. מימיו זורמים אל בריכה קטנה אליה נהוג להשליך מטבע ולהביע משאלה. באפסיס ציור של מעמד הבשורה ועל קיר הקריפטה מופיע כיתוב בערבית לאמור - "הבשורה למרים ליד המעיין". מימי המעיין תועלו בעבר אל בריכה במרחק של כ-140 מטרים מחוץ לכנסייה, ולאחר מכן אל סביל מעיין מרים שהוקם שם.
מראה הקריפטה מראש גרם המדרגות היורד אליה מהכנסייה היוונית. נראים רצפת השיש ואריחי החרסינה על קירותיה, ובצידה הרחוק, בקיר מעל המעיין, נראית התמונה המתארת את הבשורה
מראה מהקריפטה לכיוון דרום, לעבר חלל הכנסייה היוונית
מקום נביעת המעיין מאחורי המעקה, ומתחת לציור המתאר את הבשורה
בריכת הנביעה
המבנה > הכנסייה היוונית

הכנסייה היוונית עשויה משלוש ספינות וחלל הפנים שלה מעוטר בציורי קיר עשירים, שחודשו בשנים 1977-1978 על ידי אומנים רומנים. האיקונוסטאזיס, שנתרם על ידי סוחר יווני ב-1767, עשוי עץ כהה ובו שורת איקונות אחת. מאחורי האיקונוסטאזיס ניצב המזבח ואיקונות, שחלקם הוענק לכנסייה על ידי עולי הרגל הרוסים הרבים שפקדו אותה בסוף המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20. עולי רגל אלה נהגו להתגורר בבניין המוסקובייה הסמוך. כיסא עם חופה מוזהבת משמש כמקום מושבו של הדיאקון ונברשות מוזהבות גדולות תלויות מתקרת האולם.
חלל הכנסייה
דיאקון ניצב בעת המיסה על המדרגה (אמבון) שבחזית האיקונוסטאזיס בכנסייה, בעת שהדלת הקדושה מאחוריו פתוחה
פרסקו של ישו במרכזה של תקרת הכנסייה
כיסא הדרשה ואחת הנברשות
המזבח מאחורי הדלת הקדושה הפתוחה בעת מיסה
הירידה אל הקריפטה ומעליה פרסקו של הבשורה
יעל גרובגלס

| --- | --- |

 לידה:  31 במאי 1984 (בת 40) פריז, צרפת
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 עיסוק:  שחקנית, דוגמנית
 בן זוג:  ארטם קרופנב
 מספר צאצאים:  1 
 האתר של יעל גרובגלס
 פרופיל ב-IMDb
 
יעל גרובגלס (נולדה ב-31 במאי 1984) היא שחקנית ודוגמנית ישראלית, בעלת קריירה בינלאומית. היא מוכרת בשל תפקידה בתור ג'יני בסדרת הטלוויזיה הישראלית "האי" בערוץ הילדים, ובזכות הופעתה בתפקיד כפול בתור פטרה סולנו / אנסקה בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "ג'יין הבתולה" בערוץ The CW.
ביוגרפיה

גרובגלס נולדה בפריז, בת יחידה לאם אוסטרית-נוצרייה שהתגיירה ולאב יהודי-צרפתי. בצעירותם התנדבו הוריה בקיבוצים. כשהייתה בת שנתיים הוריה עלו ביחד עימה לישראל, והמשפחה התגוררה ברעננה. למדה בתיכון "מטרו ווסט" במגמת אומנות. בגיל צעיר החלה ללמוד בלט והופיעה במחול מול קהל. למדה משחק בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
קריירה > בישראל

החלה את הקריירה שלה כדוגמנית צילום, אופנה ופרסומות. גרובגלס השתתפה בתחרות "עלית מודל" 2004. ב-2007 הצטלמה לפרסומת ל-012 עם איל קיציס.
בשנת 2007 הופיעה בפעם הראשונה כשחקנית בסדרת הטלוויזיה "אולי הפעם" בהפקת yes, שבה גילמה את דמותה של תותי.
בין השנים 2007–2010 גילמה את דמותה של ג'יני בסדרת הטלוויזיה "האי". ב-2010 שיחקה גם בסרט האימה "כלבת" שבו גילמה את דמותה של שיר הטניסאית.
בין השנים 2010–2014 השתתפה במחזה "שחק אותה סם" בתיאטרון באר שבע.
ב-2011 גילמה את דמותה של אלי (אלישבע) שרון בסדרת הטלוויזיה "השועלים" בהפקת yes. באותה שנה השתתפה בעונה השלישית של הסדרה "רמזור" בערוץ 2. הופיעה גם בסדרה "חצויה - הדבר האמיתי".
ב-2012 הופיעה בסדרה "תנוחי" שבה גילמה את דמותה של גבי בר־לב, אישה צעירה בת 23 אשר נתקעת על אי בודד עם ארבע נשים מפורסמות ומנסה לעודד אותן עד לחזרתן לארץ.
ב-2013 הופיעה בשני פרקים בעונה השנייה של "סברי מרנן" עם טוביה צפיר, תום אבני וסנדרה שדה. סיימה את הצילומים לסרט "ג'רוזלם"(אז נקרא "זכוכיות"), בו שבה לשתף פעולה עם יון תומרקין.
ב-2015 שיחקה בסרט האימה הישראלי דובר האנגלית "ג'רוזלם" לצידם של יון תומרקין ודניאל ג'יידלין.
קריירה > בארצות הברית

ב-2011 גרובגלס כיכבה בקליפ האינטראקטיבי לשיר "Say You Like Me" של הלהקה We The Kings האמריקאית.
ב-2013 כיכבה בפרק פיילוט לעיבוד השני לסדרה של "הבחירה", בערוץ CW האמריקאי, בתור אמריקה סינגר, אולם הסדרה לא נרכשה לשידור.
בין השנים 2013–2014 שיחקה כדמות משנה בסדרה "ממלכה" בערוץ CW האמריקאי, בתור אוליביה ד'אמנקורט.
בין השנים 2014–2019 היא שיחקה כאחת הדמויות הראשיות בסדרה "ג'יין הבתולה" המועמדת והזוכה בפרסי גלובוס הזהב, בערוץ CW האמריקאי, בתפקיד כפול בתור פטרה "נטליה" סולנו, ובתור אחותה התאומה אנסקה.
ב-2016 השתתפה בסדרה "האקסית המטורפת" בערוץ CW האמריקאי בתור טרינה. גרובגלס שיחקה גם בסרט הקצר "Grace Note", בתור ת'יאה.
בשנת 2017 שיחקה בשני בפרקים בעונה השלישית של הסדרה "סופרגירל", בתור גייל מארש, הידועה גם בתור פסי.
ב-2018 יצא סרט המסתורין-דרמה "An Interview with God" בו היא מככבת בתור שרה אשר.
חיים אישיים

משנת 2006, גרובגלס נמצאת במערכת יחסים עם בן זוגה הישראלי, ארטם קרופנב,  איש עסקים שהכירה עוד בתקופת התיכון ברעננה. ב-2020 נולדה להם בת.
סיפרה שהיא נגד אכילת בשר, וב-2012 הפכה לפסקטריאנית טרם ירידתה לארצות הברית.
מאז 2013 מתגוררת לסירוגין בישראל, ובעיקר בארצות הברית בשל עבודתה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | כלבת | שיר |  |
| 2015 | ג'רוזלם | רייצ'ל קליין |  |
| 2018 | An Interview with God | שרה אשר |  |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | שם התיאטרון |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010–2014 | שחק אותה סם | לינדה כריסטי | תיאטרון באר שבע |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | אולי הפעם | תותי | תפקיד אורח |
| 2007–2010 | האי | ג'יני | תפקיד ראשי; 3 עונות |
| 2010–2011 | השועלים | אלי "אלישבע" שרון | תפקיד ראשי; 50 פרקים |
| 2011 | רמזור | נופר לוי | תפקיד אורח |
| 2011 | בנות הזהב | ליהי | תפקיד משני |
| 2011 | יחפים | ג'יין | תפקיד משני |
| 2011–2012 | חצויה - הדבר האמיתי | נוי וייס | תפקיד משני |
| 2012 | תנוחי | גבי "גבריאלה" בר לב | תפקיד ראשי; 50 פרקים |
| 2013 | סברי מרנן | מטרופקה | 2 פרקים |
| 2013–2014 | ממלכה | אוליביה ד'אמנקורט | 7 פרקים |
| 2014–2019 | ג'יין הבתולה | פטרה סולנו / אנסקה | תפקיד ראשי; 5 עונות |
| 2015 | הפיג'מות | עמית | תפקיד אורח |
| 2016 | האקסית המטורפת | טרינה | פרק: "When Will Josh and His Friend Leave Me Alone?" |
| 2017–2018 | סופרגירל | גיילה מארש / פסי | 2 פרקים |
| 2022 | בלתי גמור | ליבה | 2 פרקים |
| 2022 | חנוכה על שיפון | מולי גילברט | סרט טלוויזיה מבית הולמרק |
הערות שוליים

↑  צביה בלום, דם חדש: ראיון עם יעל גרובגלס, באתר nrg‏, 27 בנובמבר 2010
↑  אלון הדר, גרובגלס סטייל, ידיעות אחרונות - 7 ימים, 23 במאי 2014, עמ' 64
↑  ליהי לאופר, המהפך של יעל גרובגלס, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 29 בדצמבר 2010
↑  כתבת וואלה! אופנה‏, מועמדת מס' 7 - יעל גרובגלס, באתר וואלה, 18 בספטמבר 2004
↑   Say You Like Me, בביצוע We The Kings, סרטון  באתר יוטיוב
↑  יעל גרובגלס - אבל אתם מכירים אותה גם כג׳יני מהאי, באתר ביגי BIGI TV
↑  Juneau, Jen (18 בינואר 2020). "Jane the Virgin's Yael Grobglas Welcomes First Child, Daughter Arielle: 'Wish Us Luck'". People (באנגלית). נבדק ב-2020-04-05. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Jane the Virgin's Yael Grobglas Makes Shakshuka When She Feels Homesick". Grub Street (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-05-17.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb17057567h (data)  ISNI: 0000 0004 8644 8614  LCCN: no2016116210  VIAF: 1796147425880545040003   WorldCat (עם VIAF): 1796147425880545040003
כיכר אביגדור המאירי

| --- | --- |
קיר הזיכרון לזכר מייסדי האוניברסיטה העברית בהר הצופים
קיר הזיכרון לזכר מייסדי האוניברסיטה העברית בהר הצופים
 מידע כללי
 על שם:  המשורר אביגדור המאירי
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  הר הצופים
 רחובות מסתעפים:  שדרות צ'רצ'יל, רחוב מרטין בובר
 אתרים:  קמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים, הגן הבוטני הלאומי, בית החולים הדסה הר הצופים
 קואורדינטות:  31°47′41.61″N 35°14′33.46″E﻿ / ﻿31.7948917°N 35.2426278°E﻿ / 31.7948917; 35.2426278
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) כיכר אביגדור המאירי(למפת ירושלים רגילה) כיכר אביגדור המאירי(למפת הרי ירושלים רגילה) כיכר אביגדור המאירי(למפת הרי ירושלים מוגדלת) כיכר אביגדור המאירי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כיכר אביגדור המאירי היא כיכר בהר הצופים שבירושלים, הקרויה על שם המשורר אביגדור המאירי. בצידה הדרומי של הכיכר נמצא שער הכניסה הראשי אל קמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים, בצידה הצפוני נמצא בית החולים הדסה הר הצופים, בצידה המזרחי נמצאת השכונה הערבית עיסאוויה ובצידה המערבי נמצאים מעונות הסטודנטים של האוניברסיטה. בסמוך לשער הכניסה הראשי של קמפוס האוניברסיטה נמצאת גם הכניסה אל הגן הבוטני הלאומי ממנו יוצא "שביל אביגדור המאירי" החוצה את כל הגן הבוטני, ובו שלט המנציח את שירו המפורסם - "מעל פסגת הר הצופים". בשנת 2013 כוסו כל ארבע פינות הכיכר בקירות הנצחה לזכר מייסדי האוניברסיטה. בצידה המערבי של הכיכר נמצאת אנדרטה לזכר יחידת מצוף 247, מחלקה של צה"ל שהוקמה בשנת 1954 לצורך שמירה על מובלעת הר הצופים שבשטח הירדני ושימשה עד לכיבוש הר הצופים כולו בשנת 1967.
גלריה

לוח המייסדים לזכר האוניברסיטה העברית
אנדרטה לזכר יחידת מצוף 247
הכניסה אל הגן הבוטני הלאומי