stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מישהו הולך תמיד איתי
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | מצעד שירי עפרה חזה | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי כל הזמנים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | המצעד של המדינה | 398 |  |
העמותה לתמיכה נפשית לחברות חללי צה"ל

| --- | --- |

 פעילות:  תמיכה בבני זוג לא רשמיים של חללי מערכות ישראל
 מדינה:  ישראל 
 יושב ראש:  תמר חיימוביץ-ריכטר
 מנכ"ל:  עדי אלון שיינברג
 תקופת הפעילות:  1998–הווה (כ־26 שנים)
 
העמותה לתמיכה נפשית לחברות חללי צה"ל, המוכרת גם בשם הותיר אחריו חבר.ה היא עמותה ישראלית הפועלת לתמיכה בבנות זוג ובבני זוג של חללי מערכות ישראל שלא היו נשואים או ידועים בציבור, אלא בסטטוס של חבר או חברה, ולכן לא זכו לתמיכה שמעניקה המדינה לבני זוג רשמיים.
העמותה הוקמה בשנת 1998 על ידי פיליס חיימוביץ ובתה, עו"ד תמר חיימוביץ-ריכטר, בנות משפחתה של מיכל חיימוביץ, שארוסה, סגן אבי בוק, נהרג בספטמבר 1997 במוצב דלעת בדרום לבנון. בני המשפחה לא השלימו עם התעלמות המדינה מאבלה של חיימוביץ, ולכן הקימו את העמותה.
בעמותה פועלים צוותי ליווי המורכבים מחברה ותיקה בעמותה ומטפלת מומחית. הצוות מגיע לחברה שכולה בימים הראשונים לאחר האובדן, מלווה אותה, נותן לה מענה ראשוני ומציע להצטרף לקבוצות תמיכה ולקבל טיפול פסיכולוגי.
במהלך מבצע צוק איתן הצטרפו לעמותה כ-40 חברות שכולות. העמותה זכתה לתמיכתן של חברות הכנסת עליזה לביא ואיילת נחמיאס-ורבין, שבין השאר הובילה להחלטה של נציבות שירות המדינה להעניק לעובדות מדינה שהן חברות שכולות זכות להיעדרות בתשלום בזמן ה"שבעה" וביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
מאז הקמתה ועד לספטמבר 2023 בב-500 חברות שכולות. בעקבות טבח שבעה באוקטובר, באוקטובר 2023, שבה נהרגו יותר מ-300 חיילים וחיילות, הצטרפו לעמותה 120 חברות וחברים חדשים. כדי ריבוי החיילות שנהרגו הוביל לשינוי שמה הלא רשמי של העמותה, המופיע בסמליל שלה, מ"הותיר אחריו חברה" ל"הותיר אחריו חבר.ה".
העמותה זוכה לתמיכת משרד הביטחון, שבשנת 2022 תרם 850,000 ש"ח מתוך הכנסות של 996,066 ש"ח שהיו לעמותה. העמותה אינה מעסיקה עובדים בשכר.
הערות שוליים

↑  אדריאן פילוט, בני זוג של חללי כוחות הביטחון יקבלו חופשת אבל של 7 ימים, באתר כלכליסט, 27 בפברואר 2018
↑  ספריית ויקיפדיה, באתר wikipedialibrary.wmflabs.org (באנגלית)
↑  העמותה לתמיכה נפשית לחברות חללי צה"ל - נתונים כספיים, באתר "גיידסטאר"
הונאה צבאית

תגי יחידות מדומות של FUSAG
שדה תעופה דמה, הונאה ויזואלית ברמה המערכתית
נחתות דמה ששימשו במבצע פורטיטיוד
הונאה צבאית היא פעולה יזומה בניסיון להונות את האויב, לטפלל את תפיסותיו בדרכים שונות, ובהן, להחדיר מידע מוטעה, ליצור רושם מגמתי, לנקוט לוחמה פסיכולוגית, ליצור ערפל קרב ועוד. זאת, במטרה להשפיע על תפיסת המציאות שלו, להוליכו שולל ולגרום לו למעשים או למחדלים על סמך הערכה מוטעית, כדי לזכות ביתרון חד-צדדי עליו.
היסטוריה > הונאה בעת העתיקה

הונאה היא אחת השיטות המומלצות על ידי סון דזה בספרו אמנות המלחמה כדי לנצח במלחמה:
כל ניהול מלחמה מושתת על הונאה... כאשר אנו מסוגלים לתקוף, מן הדין שניראה כלא מסוגלים לכך; בשעה שאנו פועלים, עלינו להיראות כיושבים בחיבוק ידיים; כאשר אנו יושבים בקרבת אויב, עלינו ליצור את הרושם, שאנו רחוקים ממנו; כאשר אנחנו רחוקים מהאויב עליו להאמין, שאנו נמצאים בקרבתו. הבה נטיל את חכותינו כדי לפתות את האויב, נעמיד פנים, שקיים אי-סדר בצבאנו, ואז נשבור אותו.
בספר משלי נאמר:
כִּי בְתַחְבֻּלוֹת, תַּעֲשֶׂה-לְּךָ מִלְחָמָה; וּתְשׁוּעָה, בְּרֹב יוֹעֵץ.
בספר יהושע, פרק ח', מופיעה דוגמה להונאה צבאית של יהושע בן נון בקרב על העי: בעוד כוח פריצה מסתתר במארב ממערב לעיר, יצא הכוח העיקרי לביים מתקפת דמה ממזרח על ביצורי העיר. כוח זה פתח בנסיגה לכיוון המדבר ובכך הוליך שולל את מגיני העיר, שיצאו לרדוף אחרי הנסוגים והותירו את העיר ללא הגנה. כאשר התרחקו הנסוגים ורודפיהם מהעיר, סבב הכוח העיקרי הנסוג על עקביו והחל ללחום ברודפים. בשלב זה חדר הכוח הפורץ לתוך העיר, העלה אותה באש, ובכך שבר את רוח הכוח שיצא למרדף, ואז יצא בעצמו ללחום באנשי העי מאגפם האחורי, מאלץ אותם ללחום בשתי חזיתות.
הונאה נוספת מיוחסת לגדעון בן יואש בקרב במדיינים המתואר בספר שופטים, פרק ז'. גדעון ריכז 300 לוחמים מובחרים, אך קודם לכן יצר רושם שצבאו מונה 32 אלף איש. את 300 הלוחמים הוא צייד בלפידים, בכדים – שבתוכם הסתירו את הלפידים, ובשופרות, וחילק אותם לשלושה כוחות, שאיגפו את מחנה המדיינים והתכוננו להסתער עליו משלושה כיוונים שונים.
וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם מִמֶּנִּי תִרְאוּ וְכֵן תַּעֲשׂוּ וְהִנֵּה אָנֹכִי בָא בִּקְצֵה הַמַּחֲנֶה וְהָיָה כַאֲשֶׁר אֶעֱשֶׂה כֵּן תַּעֲשׂוּן. וְתָקַעְתִּי בַּשּׁוֹפָר אָנֹכִי וְכָל אֲשֶׁר אִתִּי וּתְקַעְתֶּם בַּשּׁוֹפָרוֹת גַּם אַתֶּם סְבִיבוֹת כָּל הַמַּחֲנֶה וַאֲמַרְתֶּם לַה' וּלְגִדְעוֹן.
לפקודתו של גדעון שבר הכוח את הכדים ברעש רב, חשף את הלפידים הבוערים, תקע בשופרות, זעק זעקות רמות ”חֶרֶב לַה' וּלְגִדְעוֹן” והסתער על המדיינים, שהיו מבוהלים ונפוצו לכל עבר.
הונאה מוכרת נוספת מהעת העתיקה היא השימוש בסוס טרויאני במלחמת טרויה ודומה לה הוא סיפור כיבוש יפו על ידי צחותי.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה היו אלה בעיקר הגרמנים והאיטלקים שנקטו בפעולות הונאה שונות, רובן בתחום של הצגת יכולות צבאיות שנועדו להרתיע את מדינות המערב ואכן הובילו למדיניות הפיוס כלפי גרמניה. פעולת הונאה גרמנית נוספת הייתה תקרית גלייביץ, שנתנה לגרמניה עילה, כביכול, לצאת למלחמה.
ארצ'יבלד וייוול היה, כנראה, הקצין הבכיר הראשון מבעלות הברית שעשה שימוש נרחב בהונאה במהלך המלחמה. בקיץ 1940 הוא הקים בקהיר את "המטה הקדמי של כוח A" (אנ'), בפיקודו של דאדלי קלארק, שיזם מבצעי הונאה ופיקח עליהם ומבצעיו שימשו השראה לחלק ממבצעי יחידת הבקרה הלונדונית (אנ').
הגנרל הבריטי מונטגומרי הונה את הגרמנים בקרב אל-עלמיין השני.
לארצות הברית הייתה יחידה הונאה מיוחדת בשם "צבא הרפאים".
היסטוריה > מלחמות ישראל

בתכנון מבצע קדש ב-1956 הסתירה ישראל את הכוונה לתקוף את מצרים בכך שיצרה רושם שהיא עומדת לתקוף את ירדן, כחלק מפעולות התגמול, על ידי ריכוז כוחות סמוך לגבול הירדני.
לפני מלחמת ששת הימים ב-1967 הצהיר משה דיין שמאוחר מדי לתגובה צבאית על סגירת מצרי טיראן והממשלה תנסה לפתור את המשבר בדרכים דיפלומטית. לחיזוק הרושם של צמצום ההכנות למלחמה שוחרר מספר מסוים של אנשי מילואים לחופשת סוף שבוע. כך, למרות הפריסה הצבאית המצרית המוגברת בסיני, הופתעה מצרים מהמתקפה הישראלית בבוקר ה-5 ביוני. בנוסף, במסגרת מבצע לשון אדומה הופעלה אוגדת הטעיה, שהובילה להסטת המערך המצרי דרומה והקלה על צה"ל להביסו.
לפני מבצע יונתן הפעילה ישראל תוכנית שיצרה רושם שהיא עומדת לתקוף מטרות אש"ף בלבנון, כדי לשבות בני ערובה שניתן יהיה להחליף תמורת החטופים באנטבה, זאת כדי להסיט את תשומת הלב מהכוונה לפעול באנטבה עצמה.
בלילה הרביעי של מבצע שומר החומות יצר צה"ל את הרושם, באמצעות תנועת כוחות והודעה של דובר צה"ל, שמתחילה כניסה קרקעית של צה"ל לרצועת עזה, צעד שגרם להיערכות קרבית של חמאס, בין השאר במנהרות, שאפשרה תקיפה אווירית מסיבית של כוחות אלה.
בשנתיים שקדמו למתקפת הפתע על ישראל יצר חמאס את הרושם שהוא מורתע ועיקר מעייניו נתונים להיבט הכלכלי, ולא להסלמה. לשם כך נקט מספר צעדים: העביר לישראל מידע מודיעיני על הג'יהאד האיסלאמי, הפחית את ירי הרקטות (רובן נורו על ידי הג'יהאד האסלאמי), הפסיק את ההפגנות מול הגדר במסגרת הבנות עם ישראל שהביאו לחמאס תמורה כלכלית (בעיקר הכנסת פועלים), ובכירי חמאס הצהירו מספר פעמים, הן בהודעות פומביות והן בשיחות דיפלומטיות פרטיות, כי הארגון מעוניין להתמקד יותר בקידום כלכלתה של עזה מאשר בחידוש הסכסוך עם ישראל.
שימושי ההונאה

הסטת תשומת לבו של האויב כדי שירכז את כוחותיו במקום הלא נכון.
ניסיון לגרום לאויב לפגוע בעקרון החיסכון בכוח ולבזבז את משאביו בכיוונים לא חשובים או על מטרות לא קיימות, לדוגמה, לגרום לאויב להשתמש באמצעי לחימה יקרים המצויים בצמצום נגד מטרות זולות, או מטרות דמה. דוגמה נוספת היא להדליף מידע שהושגה פריצת דרך טכנולוגית מהפכנית כדי לדחוף אותו להשקיע משאבים לפיתוחים לא סבירים.
הפתעת האויב כדי להרדים את ערנותו ולתפוס אותו שאנן ובלתי מוכן לפעולה, לדוגמה, על ידי פרסום מידע על ביצוע תרגילים ותמרונים כדי להסוות ריכוז כוחות ללחימה.
ההונאה מיועדת להוליך שולל באחד משני עניינים בסיסיים, או שניהם גם יחד:
כוונות – העלמת המטרות והתוכניות האמיתיות של מבצע ההונאה, על ידי שמירה על סודיות, או דרך תוכנית הונאה אקטיבית. מבצע ההונאה יכול להסתיר כוונות תוקפניות אך להתכונן למלחמה, או, להפך, להעמיד פנים שהוא מתכוון לתקוף כדי לסחוט ויתורים מן היריב.
יכולת – הסתרת היכולת האמיתית כדי לגרום ליריב להמעיט בערך מבצע ההונאה ואז להפתיע אותו, או, להפך, להפריז בערך היכולות כדי להתייצג כחזק מכפי האמת, כדי ליצור הרתעה, או כדי לגרום לאויב לפצל את כוחותיו או לרכזם מול מטרות לא נכונות.
סיכוני השימוש בהונאה

השימוש בהונאה עלול לסכן גם את הצד המשתמש בהונאה:
ראשית לא תמיד יכול המשתמש בהונאה לדעת אם ההונאה נקלטה בצד היריב. הונאה שנתגלתה ליריב עלולה לגרור תוצאה הפוכה לגמרי מזו שניסה להגיע אליה יוזם ההונאה.
הונאה המסתירה את היכולות האמיתיות, כדי להפתיע בעתיד את היריב, עלולה ליצור אצל היריב רושם שמבצע ההונאה חלש מכפי שהוא באמת ולגרור אותו להקדים ולתקוף בהפתעה.
הונאה המפריזה ביכולות, "מנפחת אמצעים", ושמטרתה להרתיע, עלולה להכניס את היריב למירוץ חימוש שבסופו יתחמש היריב באמצעים שיעלו על אלה של מבצע ההונאה, אף על פי שאותו יריב לא התכוון בכלל להתחמש כך קודם לביצוע ההונאה.
הונאה המעמידה פנים שבכוונת יוזם ההונאה לתקוף, בשעה שאין זה המצב ומטרת ההונאה היא רק לסחוט ויתורים, עלולה לגרום ליריב להאמין ולצאת למלחמת מנע.
רמות הונאה > הונאה אסטרטגית

הונאה אסטרטגית או הונאה מדינית היא הונאה הפועלת נגד היעדים הרחבים של מדיניות החוץ והביטחון של היריב, דרכי פעולתו, בני בריתו, האסטרטגיה שהוא נוקט והאחראים להוצאתה לפועל. הונאה בקנה מידה רחב נושקת לתחומי הביון האסטרטגי והריגול ויכולה לכלול מגוון שיטות רחב החל מהונאה גלויה באמצעי התקשורת הגלויים (למשל על קיום פגישות מדיניות שלא היו ולא נבראו) ועד שתילה והפעלת סוכנים.
כדוגמה, ניתן לציין את מבצע פורטיטיוד ומבצע "שומר ראש", ש"עטפו" את מבצע "אוברלורד" לקראת ובמהלך הנחיתה בנורמנדי במלחמת העולם השנייה, והתנהל בזירות שונות מול הגרמנים. מטרתו הייתה להטעות את הגרמנים בקשר למקום פלישתן של בעלות הברית לאירופה, שבוצעה בנורמנדי והייתה כביכול מיועדת לפה-דה-קאלה או לנורווגיה. כחלק ממבצע זה הוקמה קבוצת הארמיות הראשונה (FUSAG) שבראשה הועמד גנרל ג'ורג' פטון.
רמות הונאה > הונאה מערכתית

הונאה מערכתית היא הונאה הפועלת נגד הכנות המפקדים ברמת הדרג המערכתי (האופרטיבי) ומטרתה לסכל הפעלת כוחות בזירה המערכתית או לגרום להפניה שגויה של תשומת הלב והמשאבים למקום מסוים. הונאה מערכתית מפורסמת היא מבצע ברקלי, שחלק ממנו היה מבצע קציצה – מבצע הונאה בריטי במלחמת העולם השנייה שנערך לקראת פלישת בעלות הברית לסיציליה, ומטרתו הייתה לשכנע את הפיקוד העליון הגרמני, שבעלות הברית מתכננות לפלוש ליוון ולסרדיניה, במקום לסיציליה, היעד האמיתי; באחד המקרים נשתלו מסמכים ובהם ידיעות מטעות על גופה שהייתה כביכול של קצין בריטי, שנסחפה לחוף בספרד מתוך כוונה שהמידע יגיע לכוחות הביון הגרמניים. גם במסגרת ההונאה המערכתית ניתן להפעיל כלים של ההונאה הטקטית בקנה מידה גדול (לדוגמה הקמת שדה תעופה דמה).
רמות הונאה > הונאה טקטית

הונאה טקטית או הונאת שדה קרב היא הונאה במסגרת קרב המופעלת בכל רמות הפיקוד ודרגי היחידות על מנת להטעות את הכוח היריב. בהונאה חזותית מיוצרת פעולת הסחה על ידי דימוי של מצבים באמצעים חזותיים כגון הולכת מטרות דמי מחופשות או הצבת קנה של כלי ירייה בחלון, במטרה למשוך אליהם אש ותשומת לב של האויב, בעת ביצוע פעולה חרישית נגדו או הסוואת מהלכים באמצעים חזותיים, למשל על ידי מסך עשן. גישה נוספת להונאה טקטית חזותית היא על ידי הרגלה של האויב לשגרה מסוימת המבוצעת בכוונה בגלוי ומיועדת לטשטש פעילות אחרת שתפתיע את היריב. שיטת הונאה טקטית נפוצה נוספת היא הונאה קולית שבה מושמעים בכוונה קולות, רעשים, פיצוצים וצעקות על מנת לשדר מסר שקרי לאויב (בנוגע למיקום, לסדר גודל הכוח הניצב מולו, למורל שלו וכדומה). בהונאת קשר משודרים מסרים ברשת הקשר שכל תפקידם להיות מזוהים על ידי האויב ובכך להחדיר למערך ההאזנה שלו דיסאינפורמציה.
שיטות הונאה

הונאה יכולה להיות "פסיבית" – מבוססת על סודיות והסוואת אמצעים, או "אקטיבית" – חשיפת חצאי אמתות או מבצעי הונאה.
הכללים לביצוע הונאה אקטיבית מוצלחת, בעיקר כשזו נעשית על ידי סוכנים כפולים הם:
לתת ליריב מידע נכון, אך ברמה נמוכה, עד כדי רכילות וזוטות.
לספק ליריב מידע נכון, כאשר ידוע שהשיג אותו כבר באופן עצמאי.
להעביר ליריב מידע נכון וחשוב, אך כך שיגיע מאוחר מכדי שיתאפשר לעשות בו שימוש.
להסתכן בגילוי מידע משמעותי אם זה יאפשר להפיק תועלת עתידית רבה יותר.
לשיטות ההונאה וההטעיה השונות שהוזכרו, יש להוסיף גם את השיטות הבאות:
שיטות הונאה > הסוואה

ההסוואה היא הסתרת כוחות מעיני היריב ותצפיותיו, כדי להטעותו באשר להיערכות הכוחות, גודלם, מקומם ומגמותיהם, וכך לגרום ליריב לבזבז את מאמציו על מטרות מדומות, ולערוך את כוחותיו באופן ובצורה שנוחה לצד המסתווה, כך שיוכל להפתיעו.
שיטות הונאה > הונאה אלקטרונית

הונאה אלקטרונית או הונאת סייבר היא הונאה העושה שימוש בשידור אותות, בלוחמת סייבר, בחסימה אלקטרונית ובלוחמה אלקטרונית.
ראו גם

הטעיית הצבא הטורקי בקרב באר שבע
ג'ספר מסקליין – אדריכל ההונאה במדבר המערבי במלחמת העולם השנייה
דגל כוזב
לקריאה נוספת

מיכאל הנדל, "מודיעין והונאה" בתוך: צבי עופר ואבי קובר (עורכים), מודיעין וביטחון לאומי, הוצאת מערכות, 1988-1987, עמודים 385–430
Roy Godson (Ed.), James J. Wirtz (Ed.), Strategic Denial and Deception: The Twenty-First Century Challenge, Transaction Publishers, 2002 ISBN 978-0765808981
Jon Latimer, Deception in war, Overlook Press, 2001 ISBN 978-1585672042
הערות שוליים

↑  ההגדרה במילון למונחי צה"ל, אג"ם/תוה"ד 2003
1 2 3 4 5 6  מיכאל הנדל, "מודיעין והונאה" בתוך: צבי עופר ואבי קובר (עורכים), מודיעין וביטחון לאומי, הוצאת מערכות, 1987–1988, עמודים 385–430
↑  דני אשר, ‏ההונאה במבצעי אלנבי לכיבוש ארץ ישראל, מערכות 329, 1993
1 2  ר' מייסקי, ‏הסוואה, מערכות מרץ 1971, עמודים 7–13
↑  רון בן ישי, מההטעיה של צה"ל לתקיפת ה"מטרו": הכניסה הקרקעית שלא הייתה, באתר ynet, 14 במאי 2021
אוריאל לוי, הטעיה מהקרקע, וחיסול המטרו של חמאס מהאוויר: פרטים נוספים על תקיפת צה"ל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, ‏14 במאי 2021
↑  מערכת וואלה חדשות‏, דיווח: חמאס "הלשין" על הג'יהאד האסלאמי כדי להטעות את ישראל, באתר וואלה, 7 בדצמבר 2023
↑  נתנאל פלמר, ‏החוקר שמסביר: כך הצליח חמאס להונות את ישראל, ואלה הלקחים שכדאי ללמוד, באתר גלובס, 25 באוקטובר 2023
↑  ynet, דיווח: כך חמאס "הרדים" את ישראל לפני 7 באוקטובר, באתר ynet, 7 בדצמבר 2023
↑  אמיר בוחבוט‏, כך פעלה "ההונאה המושלמת" של חמאס לפני השבת השחורה, באתר וואלה, 1 בדצמבר 2023
↑  ב. ניסני, ‏מטריד: ההונאה שביצע חמאס לפני המתקפה בשמחת תורה, באתר כיכר השבת, 7 בדצמבר 2023
| אמנות המלחמה |
| --- | --- | --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |  |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |  |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |  |
| טקטיקה ומערכים צבאיים | טקטיקה ומערכים צבאיים |  |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |  |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |  |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |  |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה | אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |  |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |  |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |  |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539279405171  BNE: XX4577103  BnF: cb12425751k (data)  GND: 1221240366  LCCN: sh87007497  NLK: KSH2000011464
נבחרת סורינאם בכדורגל

נבחרת סורינאם בכדורגל (בהולנדית: Surinaams voetbalelftal) היא נבחרת הכדורגל הלאומית של סורינאם.
היסטוריה

למרות מיקומה של המדינה בדרום אמריקה היא חלק מקונפדרציית הכדורגל הצפון-אמריקאית ביחד עם מדינות גיאנה וגיאנה הצרפתית שהן בעלות סטטוס זהה. עד עצמאותה של המדינה ב-1975 הייתה סורינאם תחת שלטון הולנדי ולכן נקראה "נבחרת גיאנה ההולנדית בכדורגל". הקבוצה בעיקר מופיעה בגביע הקריבי ולא העפילה מעולם לגביע העולם בכדורגל. היא העפילה פעם אחת לגביע הזהב בכדורגל. מספר רב של שחקנים ילידי-סורינאם או בעלי אזרחות סורינאמית בשל הולדת הוריהם במדינה העדיפו לשחק דווקא בנבחרת הולנד וכמה מהם הם: אדגר דווידס, קלרנס סידורף, ג'ימי פלויד האסלביינק, קלייד וינהארד, רומאו קסטלן וארון וינטר.
בשנת 2020, בוטל החוק האוסר לאזרחים סורינאמים להחזיק באזרחות כפולה, וכתוצאה מכך מספר שחקני כדורגל התאזרחו במדינה, כולם בעלי אזרחות הולנדית.
הדירוג הנוכחי של נבחרת סורינאם ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-136 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 1,105.29 – עלייה של 2 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 84 נמדד לראשונה באוגוסט 2008, והדירוג הנמוך ביותר 191 נמדד לראשונה בדצמבר 2015.
כל גביעי העולם

1930 - לא נכנסה
1934 - לא נכנסה
1938 - פרשה
1950 עד 1958 - לא נכנסה
1962 עד 1986 - לא העפילה
1990 - לא נכנסה
1994 עד 2022 - לא העפילה
כל אליפויות CONCACAF/גביע הזהב

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אל סלוודור 1963: לא נרשמה
גואטמלה 1965: לא נרשמה
הונדורס 1967: לא נרשמה
קוסטה ריקה 1969: לא נרשמה
טרינידד וטובגו 1971: פרשה
האיטי 1973: לא העפילה
| מקסיקו 1977 | מקום שישי | 5 | 0 | 0 | 5 | 6 | 17 |
הונדורס 1981: לא העפילה
| 1985 | סיבוב ראשון | 4 | 0 | 1 | 3 | 2 | 9 |
1989: לא נרשמה
ארצות הברית 1991: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו 1993: פרשה
ארצות הברית 1996: לא העפילה
ארצות הברית 1998: לא נרשמה
ארצות הברית 2000: לא העפילה
ארצות הברית 2002: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו 2003: פרשה
ארצות הברית 2005: לא העפילה
ארצות הברית 2007: לא העפילה
ארצות הברית 2009: לא העפילה
ארצות הברית 2011: לא העפילה
ארצות הברית 2013: לא העפילה
ארצות הברית קנדה 2015: לא העפילה
ארצות הברית 2017: לא העפילה
ארצות הברית קוסטה ריקה ג'מייקה 2019: לא העפילה
| ארצות הברית 2021 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 5 |
ארצות הברית קנדה 2023: לא העפילה
ארצות הברית קנדה 2025: 
| סה"כ | 3/27 | 12 | 1 | 1 | 10 | 11 | 31 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של CONCACAF

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית 2019-2020 | ב | עלתה לדרג א | 6 | 4 | 1 | 1 | 16 | 5 |
| ארצות הברית 2022-2023 | א | שלב הבתים | 4 | 0 | 1 | 3 | 2 | 9 |
| ארצות הברית 2023-2024 | א | שלב הבתים | 4 | 1 | 2 | 1 | 6 | 3 |
| ארצות הברית 2024-2025 | א | רבע גמר | 6 | 2 | 1 | 3 | 9 | 8 |
| ארצות הברית 2026-2027 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 20 | 7 | 5 | 8 | 33 | 25 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
הערות שוליים

↑  דור הופמן, הגואל של נבחרת סורינאם מגיע מבני סכנין, באתר ישראל היום, 29 במרץ 2021
↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
ח'אלד חוסייני

| --- | --- |

 לידה:  4 במרץ 1965 (בן 59) קאבול 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, תיכון אינדיפנדנס, אוניברסיטת סנטה קלרה, בית הספר לרפואה של אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  רודף העפיפונים, קולות מן ההרים, אלף שמשות זוהרות, תפילת ים 
 תקופת הפעילות:  מ-2003 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס המהגרים הגדול (2009)  סימניית הזהב של Humo (2008)  מדליית ניקולס מנשיא אוניברסיטת ואנדרבילט 
 khaledhosseini.com
 
ח'אלד חוסייני (בפרסית: خالد حسینی; נולד ב-4 במרץ 1965) הוא סופר אמריקאי ממוצא אפגני.
חייו

חוסייני הוא רופא במקצועו המתגורר בצפון קליפורניה. הוא נולד בקאבול שבאפגניסטן, לאב דיפלומט ואמא מורה בבית ספר תיכון. בשנות ה-70 התגורר עם משפחתו בפריז, בשל עבודת אביו שם. לאחר המהפכה הקומוניסטית באפגניסטן בשנת 1980, קיבלה משפחתו מקלט מדיני בארצות הברית. סיים לימודי תואר ראשון בביולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה ולימודי רפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, את התמחותו ברפואה פנימית סיים ב-1996.
ספרו הראשון הוא "רודף העפיפונים", שזכה להצלחה ניכרת, ואף עובד לסרט בשם זה בידי הבמאי סם מנדס וחברת ההפקה דרימוורקס, וגם למחזה באותו שם על ידי המחזאי מתיו ספנגלר(אנ'). ספרו השני, "אלף שמשות זוהרות", זכה אף הוא להצלחה. ספרו השלישי הוא "קולות מן ההרים", אשר יצא לאור בישראל במאי 2013.
חוסייני נשוי לרויה חוסייני. לזוג שני ילדים. הוא דובר אנגלית שוטפת, וכן פרסית ופשטו.
ספריו

רודף העפיפונים, 2003
אלף שמשות זוהרות, 2007
קולות מן ההרים, 2013
תפילת ים, 2018
הערות שוליים

↑  Biography - Khaled Hosseini, web.archive.org, ‏2014-06-05
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308275305171  PLWABN: 9810703034305606  BIBSYS: 4005906  BNC: 000682942  BNE: XX1669029  BnF: cb145366756 (data)  CANTIC: a11115968  CiNii: DA15417515  GND: 128794755  ICCU: UBOV860610  ISNI: 0000 0001 1079 1561  LCCN: n2003033270  LNB: 000134427  MusicBrainz: a888def5-ba9f-4bce-aa0d-3f5a97c008e9  NDL: 01058741  NKC: mzk2007417577  NLG: 204486  NLK: KAC200506255  NSK: 000398585  NTA: 244185832  SELIBR: 347181  SNAC: w6cc4406  SUDOC: 078067405  VIAF: 98912036   WorldCat (עם VIAF): 98912036 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סופרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דיסאינפורמציה רוסית

דיסאינפורמציה רוסית מתייחסת לדיסאינפורמציה (במינוח האקדמיה ללשון העברית: מֵידָע כּוֹזֵב, מֵידָע מַטְעֶה) המופצת על ידי רוסיה. מסעות דיסאינפורמציה רוסית פועלים במדינות רבות בעולם, וביניהן ישראל. עם זאת, רוסיה מכחישה את השימוש בדיסאינפורמציה להשפעה על דעת הקהל העולמית.
רקע

במהלך המלחמה הקרה השתמשה ברית המועצות בתעמולה ובדיסאינפורמציה כחלק מ"אמצעים אקטיביים...נגד אוכלוסיות מדינות המערב". במהלך ממשלו של בוריס ילצין, הנשיא הראשון של רוסיה לאחר התמוטטות ברית המועצות, התייחסו התקשורת הרוסית ופוליטיקאים רוסים לדיסאינפורמציה כתופעה סובייטית, במטרה להבדיל בין "רוסיה החדשה" של ילצין לקודמתה הסובייטית.
בעידן שלאחר ילצין תוארה דיסאינפורמציה כטקטיקת מפתח בדוקטרינה הצבאית של רוסיה. השימוש בה גדל מאז שנת 2000, עת עלה לשלטון ולדימיר פוטין, ובמיוחד לאחר הפלישה הרוסית לגאורגיה ב-2008. סגנון זה של דיסאינפורמציה תואר על ידי חוקרים כ-"זרנוק של שקרים" בשל תפוצתו הנרחבת ונכונותו להפיץ בדיות מוחלטות, גם במחיר חוסר עקביות. בשונה מהסגנון הקודם, סגנון זה הסתמך על האינטרנט ועל רשתות חברתיות מקוונות.
הפרכת דיסאינפורמציה רוסית

האיחוד האירופי ונאט"ו הקימו יחידות מיוחדות לניתוח והפרכת דיסאינפורמציה רוסית. במסגרת הסכם בין ראשי מדינות וממשלות במרץ 2015, החליט האיחוד האירופי להקים את כוח המשימה האירופי לפעילות חיצונית – East Stratcom, המפרסם דוחות שבועיים באתר האינטרנט שלו "EU vs Disinfo". האתר ושותפיו זיהו והפריכו יותר מ-17,000 מקרי דיסאינפורמציה רוסית, נכון למאי 2024.
בשנת 2016 הקים הממשל האמריקאי את מרכז המעורבות העולמי (GEC) כסוכנות בתוך מחלקת המדינה של ארצות הברית כדי להתמודד עם מאמצי תעמולה זרה.
בדו"ח השנתי בנושא דיסאינפורמציה לשנת 2016 של שירות הביטחון השוודי, הצהיר הדובר וילהלם אונגה: "אנחנו מתכוונים לכל דבר, החל מטרולי אינטרנט ועד לתעמולה ומידע מוטעה המופצים על ידי חברות תקשורת כמו RT וספוטניק". חברות אלה הן כלי תקשורת בבעלות ממשלתית שהוקמו לשם הפצת תעמולה ודיסאינפורמציה רוסית בקרב קהלים מערביים.
רשתות חברתיות והאינטרנט

כשרשתות חברתיות מקוונות צברו תאוצה בשנות ה-2010, החלה רוסיה להשתמש בפלטפורמות כמו פייסבוק, טוויטר, Reddit ויוטיוב כדי להפיץ דיסאינפורמציה. חוות בוטים וטרולים רוסים, המופעלות בדרך כלל על ידי הסוכנות לחקר האינטרנט של רוסיה (IRA), שימשו להפצת דיסאינפורמציה ברשתות אלו. בסוף 2017 העריכה פייסבוק כי עד 126 מיליון ממשתמשיה נחשפו לתוכן מקמפיינים של דיסאינפורמציה רוסית בפלטפורמה שלה. טוויטר הצהירה כי היא מצאה 36,000 בוטים רוסים אשר פרסמו ציוצים הקשורים לבחירות בארצות הברית ב-2016. רוסיה השתמשה ברשתות החברתיות כדי לערער את היציבות של מדינות סובייטיות לשעבר (כדוגמת אוקראינה), ומדינות מערביות כמו צרפת וספרד. על פי הערכה, החל מ-2019 השתלטו בוטים וטרולים רוסים על קהילות פוליטיות משמעותיות ב-Reddit.
כתוצאה, חברות מדיה חברתית החלו להגביל דיסאינפורמציה רוסית בפלטפורמות שלהן. כך, לדוגמה, הסירה פייסבוק חשבונות הקשורים ליבגני פריגוז'ין, שנהג להתערב בעניינים פוליטיים באפריקה.
בשנת 2020, מחלקת המדינה האמריקנית זיהתה מספר אתרים המשמשים את רוסיה "לייצור והגברת נרטיבים כוזבים". אתרים אלו כוללים את ה-Strategic Culture Foundation, New Eastern Outlook, סוכנות הידיעות NewsFront המבוססת בחצי האי קרים, ו-SouthFront, אתר אינטרנט המיועד ל"חובבי צבא, וטרנים וקונספירטורים".
בשנת 2022 החלה פעילות של "דופלגנגר".