stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Prismatic World Tour Live
מיקומי שיא

כל מצעדי האלבומים שלהלן, הם מצעדי אלבומי וידאו בלבד, ובהם פרי הצליחה לכבוש פסגות מצעדים רבות.
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015-17)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015-17)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015-17)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 1 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 1 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 4 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 1 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 32 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 3 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 2 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 1 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 2 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |
|  צרפת | SNEP | 2 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 3 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 31 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 5 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 9 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה 2× | 30,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | זהב | 15,000 |
היסטוריית יציאות

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 30 באוקטובר 2015 | די וי די, בלו-ריי והורדה דיגיטלית | קפיטול |  |
הערות שוליים

↑  http://www.aria.com.au/pages/DVDAccreds2016.htm, www.aria.com.au
↑  CERTIFICADOS – Pro-Música Brasil, pro-musicabr.org.br
↑  Eagle Rock | Katy Perry – The Prismatic Tour Live, web.archive.org, ‏2016-05-28
| קייטי פרי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • וידאוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים • הופעות | דיסקוגרפיה • וידאוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים • הופעות |  |
| אלבומי אולפן | Katy Hudson • One of the Boys • Teenage Dream • Prism • Witness • Smile • 143 |  |
| הוצאות מחודשות | Teenage Dream: The Complete Confection |  |
| מיני-אלבומים | Ur So Gay • MTV Unplugged |  |
| אלבומי וידאו | The Prismatic World Tour Live |  |
| סיבובי הופעות | "Hello Katy Tour" • "California Dreams Tour" • "Prismatic World Tour" • "Witness: The Tour" • "The Lifetimes Tour" |  |
| רצפי הופעות | "Play" |  |
| ערכים קשורים | ראסל בראנד (בעל לשעבר) • אורלנדו בלום (ארוס) |  |
| קייטי פרי – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| One of the Boys | "I Kissed a Girl" • "Hot n Cold" • "Thinking of You" • "Waking Up in Vegas" |  |
| Teenage Dream | "California Gurls" • "Teenage Dream" • "Firework" • "E.T." • "Last Friday Night (T.G.I.F.)" • "The One That Got Away" • "Hummingbird Heartbeat" • "Pearl" |  |
| Teenage Dream: The Complete Confection | "Part of Me" • "Wide Awake" |  |
| Prism | "Roar" • "Unconditionally" • "Dark Horse" • "Birthday" • "This Is How We Do" |  |
| Witness | "Chained to the Rhythm" • "Bon Appétit" • "Swish Swish" • "Save as Draft" • "Hey Hey Hey" |  |
| Smile | "Never Really Over" • "Small Talk" • "Harleys in Hawaii" • "Never Worn White" • "Daisies" • "Smile" • "Cry About It Later" • "Not the End of the World" |  |
| 143 | "Woman's World" |  |
| סינגלים שיווקיים | "Ur So Gay" • "Not Like the Movies" • "Circle the Drain" • "Peacock" • "Walking on Air" • "Every Day Is a Holiday" • "What Makes a Woman" |  |
| סינגלים אחרים | "Rise" • "Cozy Little Christmas" • "365" • "Electric" • "When I'm Gone" |  |
| שיתופי פעולה | "Starstrukk" • "If We Ever Meet Again" • "Who You Love" • "Feels" • "Con Calma (Remix)" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 6755f1ee-6756-47f7-82e9-0821f939552c
אולד ספייס

אולד ספייס (באנגלית: Old Spice, בתרגום לעברית: תבלין ישן) הוא מותג אמריקאי של מוצרי קוסמטיקה לגברים. המותג שייך לחברת "פרוקטר אנד גמבל" שרכשה אותו בשנת 1990 מחברת "שולטון".
דאודורנט "אולד ספייס"
חברת שולטון (Shulton), מייצרת "אולד ספייס" המקורית, נוסדה בשנת 1934 על ידי ויליאם לייטפוט שולץ. המוצר הראשון שיוצר נועד לנשים ונמכר לראשונה בשנת 1937, והמוצר לגברים נמכר לראשונה שנה לאחר מכן, ב-1938. מוצרי הגברים המרכזיים היו סבון גילוח, קרם אפטרשייב.
המותג במאה ה-21

ב-14 ביולי 2010 השיקו "אולד ספייס" את קמפיין האינטרנט הוויראלי המהיר ביותר עד כה[דרושה הבהרה], שהשיג בתוך 24 שעות כ-6.7 מיליון צפיות ו-23 מיליון צפיות לאחר 36 שעות. הפרסומת בכיכובו של כוכב הפוטבול האמריקאי לשעבר, אייזיאה מוסטפא, זכתה להצלחה אדירה ולחשיפה עצומה בכלי התקשורת האמריקאיים והעולמיים כאחד. סוכנות הפרסום של אולד ספייס הפיקה 186 סרטוני תגובות בהשתתפותו של מוסטפא, שענו לשאלות ותגובות באתרים חברתיים כגון פייסבוק וטוויטר. הקמפיין המקורי רץ במשך שלושה ימים. לאחר מכן, נבחר טרי קרוז לככב בפרסומות הויראליות של החברה.
בינואר 2012 החל שיווק מוצרי "אולד ספייס" בישראל. הפרסומת המפורסמת שודרה בישראל עם תחילת שיווקו של המותג בארץ, בתחילת פברואר 2012, כשהיא מלווה בכתוביות בעברית ובסיומה הסלוגן העברי - "תריח כמו גבר, גבר". כשנתיים לאחר מכן נודע, כי בשל הביקוש הנמוך למוצרי המותג בישראל, שיווקם בישראל יפסק. באוגוסט 2019 חודשה מכירתו בבלעדיות של רשת סופר-פארם.
הערות שוליים

↑  נורית קדוש, "לא נזמין אולד ספייס, אין למותג יותר ביקוש", באתר כלכליסט, 26 בפברואר 2014
↑  מירב קריסטל, אולד ספייס חוזר לארץ: יצליח לכבוש בני 24-13?, באתר ynet, 25 באוגוסט 2019
אויגן בלוילר

| --- | --- |
אויגן בלוילר
אויגן בלוילר
 לידה:  30 באפריל 1857 צוליקון, שווייץ 
 פטירה:  15 ביולי 1939 (בגיל 82) צוליקון, שווייץ 
 ענף מדעי:  פסיכיאטריה
 מקום מגורים:  שווייץ
 מקום קבורה:  קנטון ציריך 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ציריך 
 מנחה לדוקטורט:  ז'אן-מרטן שארקו 
 מוסדות:  אוניברסיטת ציריך 
 תלמידי דוקטורט:  קרל גוסטב יונג, הרמן רורשאך, סבינה שפילריין 
 בן או בת זוג:  Hedwig Bleuler-Waser 
 צאצאים:  Manfred Bleuler 
 הערות:  חקר הסכיזופרניה והאוטיזם
 תרומות עיקריות
 חתימה:   
 
פאול אויגן בלוֹילר (בגרמנית: Paul Eugen Bleuler;‏ 30 באפריל 1857 – 15 ביולי 1939), פסיכיאטר שווייצרי שנודע בתרומותיו להבנת החולי הנפשי; טובע המונחים "סכיזופרניה", "אוטיזם" ו"אמביוולנטיות".
ביוגרפיה

בלוילר נולד בעיירה צוליקון (Zollikon) שבקרבת ציריך ליוהאן רודולף ופאולינה בלוילר, זוג איכרים אמידים. החל ללמוד רפואה בציריך, ובהמשך עבר ללמוד בפריז, שם למד אצל הנוירולוג והפסיכיאטר הצרפתי ז'אן-מרטן שארקו, וכן לונדון ובמינכן, שבה למד אצל הנוירואנטומיסט והפסיכיאטר הגרמני ברנהרד פון גודן (von Gudden). עם תום לימודיו שב לציריך, ועבד כמתמחה בבית החולים הפסיכיאטרי האוניברסיטאי (המסונף לאוניברסיטת ציריך) "בּוּרְגְהֶלְצְלִי" (Burghölzli), שבדרום-מזרח העיר.
בשנת 1886 נתמנה למנהל המרפאה הפסיכיאטרית בריינאו (Rheinau) שבקנטון ציריך, בבית חולים שבמנזר עתיק השוכן על אי בנהר הריין. באותה תקופה התנהל בית החולים בשיטות מיושנות, ובלוילר לקח על עצמו לפעול לשיפור התנאים עבור החולים השוהים במקום.
כעבור תקופה של שתים עשרה שנה, בשנת 1898, שב בלוילר לבית החולים בורגהלצלי, ומונה למנהלו.
בשנות ה-90 של המאה ה-19 החל בלוילר לגלות עניין בעבודתו של זיגמונד פרויד, ובפרט במחקרם של פרויד ומורו יוזף ברויר על היסטריה. בלוילר, אשר האמין בדומה לפרויד כי תהליכים מנטליים מורכבים עשויים להיות לא מודעים, עודד את צוות בית החולים בורגהלצלי לחקור תופעות לא-מודעות ותופעות פסיכוטיות. בהשפעתו של בלוילר, ניסו הפסיכיאטרים קרל גוסטב יונג ופרנץ ריקלין להיעזר במבחנים של אסוציאציות מילים כדי לחבר בין מושג ההדחקה הפרוידיאני התאורטי לבין ממצאים פסיכולוגיים אמפיריים. בתקופה מסוימת, התייעץ בלוילר עם פרויד בנוגע לאנליזה העצמית שלו. לתמיכתו של בלוילר, כעומד בראש מרכז רפואי מחקרי ולימודי מרכזי, נודעה חשיבות רבה בראשית דרכהּ של התאוריה הפסיכואנליטית. ואולם, בשנת 1911 פסק בלוילר מתמיכתו בהּ.
חקר הסכיזופרניה

שמו של בלוילר יצא לפניו כחוקר אשר טבע את המונח "סכיזופרניה", עבור המחלה שקודם לכן נקראה "שיטיון היבחרות" (Dementia praecox). בלוילר זיהה כי מצב זה אינו בגדר שיטיון, וכן כי הוא אינו פוגע באנשים צעירים דווקא, ועל כן ייחד לו שם נבדל – תחדיש, שאותו הלחים מן השורשים היווניים σχίζειν ("סכיזיין"; לשסע) ו-φρήν ("פרֶן"; נפש). באמצעות השם, שמשמעותו היא "נפש שסועה", ביקש לבטא את היותה של ההפרעה קשורה לשסע שקיים בין תפיסתם החושית התקינה של הלוקים בהפרעה, לבין המחשבות וההתנהגויות הפגועות שלהם.
למעשה, תיאר בלוילר את ההפרעה כ"קבוצת הסכיזופרניות", וקרא למאפייניה המרכזיים "ארבעת ה-A" :
"אמביוולנטיות", מושג אותו טבע בלוילר בשנת 1911, ונועד לבטא את הפגיעה הקשה בתהליך קבלת ההחלטות של החולה, בשל הפגיעה בתחושת העצמי.
"אסוציאציות", כלומר רפיון אסוציאטיבי בשטף המחשבות והדיבור של החולה.
"אַפקט", כלומר פגיעה בביטוי הרגשי שמאופיינת ברגש שטוח או לא מותאם.
"אוטיזם", מושג מרכזי נוסף אותו טבע בלוילר, בשנת 1910. המושג נקרא בלטינית חדשה autismus, ושאוב מהמילה היוונית αὐτός ("אַוּטוס"; עצמי). מאפיין זה נועד לבטא את הנסיגה של החולה מהחברה, והתכנסותו בתוך עולם פנימי שמיוחד ומובן רק לו עצמו. במהלך ההיסטוריה של הפסיכולוגיה עבר המונח לשמש במספר הקשרים אחרים, שהמרכזי בהם הוא "אוטיזם קלאסי", המתאר לקות התפתחותית מרכזית בתסמונות הקשת האוטיסטית (שהנסיגה החברתית וההתכנסות בעולם פנימי, שתוארו על ידי בלוילר, הן מאפייניה העיקריים).
הערות שוליים

↑  עפרי אילני, בין הזיה לבריאות, 11 בפברואר 2007, אתר הארץ
↑  מתוך הרצאתו של יורם יובל, פסיכולוגיה אבנורמלית, עמ' 24
↑  David N. Graubert and Joseph S. A. Miller (1957). On ambivalence. Psychiatric Quarterly, Volume 31, Number 1, pp. 458-464.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258890205171  PLWABN: 9810573663805606  BNE: XX1206540  BnF: cb12065087s (data)  CANTIC: a1133440x  CiNii: DA02468502  GND: 121096416  HDS: 014296  ICCU: CFIV127939  ISNI: 0000 0001 0871 8883  LCCN: n50027076  LNB: 000078612  NDL: 00433515  NKC: jn20011018383  NTA: 068379099  SNAC: w6z04z9n  SUDOC: 028913396  VIAF: 14792336   WorldCat (עם VIAF): 14792336
PNG

תמונת PNG עם ערוץ אלפא. תמונה זו שקופה על פני כל רקע.
אותה התמונה על רקע משובץ.
PNG (ראשי תיבות: Portable Network Graphics, בתרגום לעברית: "גרפיקה ניידת לרשת") הוא פורמט תמונה דיגיטלית המשתמש בדחיסה ללא איבוד נתונים. יוצרי הפורמט קבעו שיש לבטא אותו "פינג", אך בפועל קוראים את ראשי התיבות לאותיותיהן בדרך כלל, קרוב לוודאי כדי למנוע בלבול עם כלי הרשת ping. סיומת קובצי התמונה בפורמט PNG היא png לרוב, ומציין ה-MIME של הפורמט הוא image/png.
היסטוריה והתפתחות

בשנת 1995 הודיעה חברת יוניסיס על כוונתה לגבות תשלום עבור השימוש באלגוריתם הדחיסה LZW, שבו משתמש, בין היתר, פורמט GIF. צעד זה הוליד את הצורך ליצור תחליף חופשי ממגבלות רישוי עבור GIF, וכך הוחל ביצירת PNG. היוצרים החליטו באותה הזדמנות לחבר פורמט טוב מ-GIF גם מבחינות אחרות, למשל על ידי הסרת המגבלה של 256 צבעים.
גרסה 1.0 של מפרט PNG יצאה ב-1 ביולי 1996 והופיעה אחר כך כ-RFC 2083, וב-1 באוקטובר נהייתה לתקן של ה-W3C.
גרסה 1.1, עם כמה שינויים קטנים ושלושה גושים נוספים, יצאה ב-31 בדצמבר 1998.
גרסה 1.2 הוסיפה גוש אחד. היא יצאה ב-11 באוגוסט 1999.
PNG הוא כעת תקן בין-לאומי (ISO/IEC 15948:2003), וגרסת W3C שלו יצאה ב-10 בנובמבר 2003. התקן הזה שונה במעט מאוד מגרסה 1.2 ואין בו גושים חדשים.
פרטים טכניים > פתיח הקובץ

כל קובץ PNG מתחיל בחתימה באורך 8 בית. ערכיהם של הבתים בהקסדצימלית הם 89 50 4E 47 0D 0A 1A 0A, כל אחד לצורך מטרה מפורשת:
89 - הסיבית העליונה בו 1, וכך יש בו כדי להצביע על פורמט ששומר נתונים ביחידות של 8 ביט ויפחת הסיכוי להתבלבל עם פורמטים אחרים ששומרים נתונים ביחידות אחרות כמו קוד ה-ASCII הישן.
50 4E 47 - האותיות PNG ב-ASCII, לצורך זיהוי בכלי טקסט.
0D 0A - סיום שורה בפורמט של DOS, לצורך זיהוי של המרה מסיום שורה בפורמט של DOS לפורמט של Unix (כלומר שהקובץ הורד במצב טקסט במקום מצב בינארי).
1A - תו שעוצר את תצוגת הקובץ ב-DOS (למשל כשכותבים type image.png בחלון DOS; לא עובד בכל גרסאות DOS).
0A - סיום שורה בפורמט של Unix, לצורך זיהוי של המרה מסיום שורה בפורמט של Unix לפורמט של DOS (כלומר שהקובץ הורד במצב טקסט במקום מצב בינארי).
פרטים טכניים > גושים בתוך הקובץ

אחרי הפתיח באים חלקים של הקובץ בגושים (chunks). אלה מכילים את התמונה עצמה ומידע עליה, שחלק ממנו הכרחי לתצוגת התמונה וחלק נועד רק לשפר אותה. הראשונים הם הגושים ההכרחיים (critical) והאחרונים גושי העזר (ancillary). החלוקה לגושים נקבעה כדי לאפשר את הרחבת הפורמט בלי לשבור את התאימות לאחור.
לפני כל גוש יש ארבעה בתים המציינים את אורך הנתונים אשר בו (כלומר ללא שם הגוש וה-CRC). אחריהם בא שם הגוש, המורכב מארבע אותיות. בשם זה יש הבחנה בין אותיות גדולות לבין קטנות. אם הראשונה גדולה, הגוש הכרחי, ואם קטנה אז הוא גוש עזר. אם השנייה גדולה, הגוש הוא חלק מתקן ציבורי, ואם קטנה אז הוא גוש פרטי. האות הרביעית נוגעת לגושים שהעורך אינו מכיר אותם: אם היא קטנה, מותר לעורך להעתיק אותו בכל מקרה, ואם היא גדולה אז מותר להעתיק אותו רק אם לא שונו הגושים ההכרחיים של הקובץ.
אחרי שם הגוש באים הנתונים של הגוש עצמו. אחרי כל גוש בא CRC (סכום בדיקה של סיביות) של שם הגוש והמידע (ללא האורך) באורך 4 בתים, שתפקידו לוודא שלא היו שגיאות בהורדת הקובץ.
פרטים טכניים > גושים בתוך הקובץ > גושים הכרחיים

את הגושים ההכרחיים חייבת כל תוכנת פריסה להכיר כדי לקרוא ולהציג את קובץ ה-PNG:
IHDR - הגוש הראשון. זהו פתיח התמונה, והוא מכיל את המידע הבא: אורך התמונה ורוחבה, עומק הסיביות, סוג הצבע, שיטת הדחיסה (רק אחת תקנית), שיטת הסינון ושיטת הסירוג (רק אחת תקנית).
PLTE - כולל את מפתח הצבעים (הפלטה, palette), בתמונות שיש להן 256 צבעים או פחות.
IDAT - כולל את מפת הסיביות של התמונה עצמה. אפשר שזו תשתרע על פני כמה גושי IDAT.
IEND - חותם את הקובץ. גוש זה ריק מכל נתונים.
פרטים טכניים > גושים בתוך הקובץ > גושי עזר

גושי העזר אינם הכרחיים לתצוגה הנכונה של התמונה, אך יש בהם כדי לשפר אותה מאוד. בנוסף יש גושי טקסט להוספת מידע על התמונה בשפת אנוש.
tRNS - ערכי שקיפות לצבעים. בתמונות גוני אפור (סוג צבע 0) וצבע RGB (סוג צבע 2) יש בגוש זה ערך אחד המציין צבע אחד בתמונה שהוא שקוף לגמרי. בתמונות עם מפתח צבעים (סוג צבע 3) יכולים להיות ערכים למפתחות רבים, וב-255 דרגות של שקיפות.
pHYs - הגודל הפיזי של הפיקסלים. גוש זה מציין את מספר הפיקסלים למטר בתמונה, אופקית ואנכית. למשל ערך של 3780 3780 שווה בקירוב ל-96 פיקסלים לאינץ' (הגודל במערכת חלונות). לחלופין, הוא יכול לציין את היחס בין אורך כל פיקסל לרוחבו.
cHRM - פרמטרים לניהול צבעים. גוש זה מסייע לקביעת מרחב הצבעים של התמונה.
gAMA - הגאמה של התמונה, כלומר היחס בין הדגימות שבתמונה לבין עוצמת פלט התצוגה (בתוצאה הנראית לעין: בהירות התמונה).
iCCP - פרופיל צבע המוטמע בתוך התמונה. זהו עזר יותר מתקדם לניהול צבעים מאשר גוש cHRM.
sRGB - גוש המציין שהצבעים שבתמונה הם לפי מרחב הצבעים הנפוץ sRGB. הוא מכיל, בנוסף, בית אחד המציין את ייעוד תצוגת התמונה (תצלום, לוגו, דיאגרמה וכו').
sBIT - מספר הסיביות לערוץ שבתמונה המקורית. למשל גוש sBIT עם ערכים של 6 עבור שלושת צבעי היסוד מציין שהתמונה המקורית קודדה במרחב עוצמת צבעים של 0 עד 63 לכל ערוץ, במקום המרחב 0 עד 255 הרגיל. מכיוון שפורמט PNG תומך רק בערכים של חזקות של 2 למספר הסיביות לערוץ, גוש sBIT מאפשר לשחזר עומקי סיביות לא שגרתיים ללא איבוד נתונים.
hIST - היסטוגרמה של התמונה, כלומר רשימה של התדירות שבה מופיע כל צבע. גוש זה נועד לתמונות בעלות מפתח (סוג צבע 3). למערכות תצוגה בעלות מגבלה של צבעים מסייע הגוש לברור את הצבעים החשובים יותר.
sPLT - מפתח מומלץ. הגוש הזה נותן אפשרות למפתח צבעים מסוים אם אי אפשר להציג את כל הצבעים. הגוש נועד לכל סוגי התמונות, לא רק לתמונות בעלות מפתח, והוא מכיל גם ערכי שקיפות (אלפא, מ-0 עד 255) ותדירות לצבעים (בכך הוא משלב את התכונות של PLTE,‏ tRNS ו-hIST כולן יחד).
bKGD - צבע רקע לתמונה. אם התמונה מכילה פיקסלים שקופים ולא מצוין לה צבע רקע בשום דרך, אז גוש זה יכול לספק את צבע הרקע שבו יוצגו הפיקסלים הללו.
tEXt - מידע טקסטואלי לתמונה. מכיל מילת מפתח ולאחריה הטקסט עצמו. הטקסט מוגבל לערכת התווים ISO 8859-1.
zTXt - כמו tEXt, אך הטקסט שאחרי מילת המפתח דחוס. אותה ערכת תווים.
iTXt - טקסט בין-לאומי. הגוש מכיל את מילת המפתח באנגלית, ואחריה בית המציין אם הטקסט דחוס או לא, ואחריו תגית לשפה (כמו he לעברית; התגית אינה חובה), ואחרי כן מילת המפתח המתורגמת (גם כן אינה חובה) ולבסוף הטקסט בשפה האחרת. מילת המפתח המתורגמת והטקסט מקודדים בקידוד UTF-8 של יוניקוד.
tIME - גוש המציין את זמן השינוי האחרון של התמונה (לא של יצירתה הראשונה; לכך משתמשים במילת המפתח Creation Time בגוש tEXt).
פרטים טכניים > סוג הצבע ועומק הסיביות

| עומק סיביות לערוץ | 1 | 2 | 4 | 8 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תמונה בעלת מפתח (סוג צבע 3) | 1 | 2 | 4 | 8 |  |
| תמונת גוני אפור (סוג צבע 0) | 1 | 2 | 4 | 8 | 16 |
| תמונת גוני אפור עם אלפא (סוג צבע 4) |  |  |  | 16 | 32 |
| תמונות אדום-ירוק-כחול (RGB; סוג צבע 2) |  |  |  | 24 | 48 |
| תמונת אדום-ירוק-כחול עם אלפא (RGBA; סוג צבע 6) |  |  |  | 32 | 64 |
סוגי הצבע שפורמט PNG מסוגל לאחסן הם אלה:
תמונת גוני אפור (סוג צבע 0)
תמונת אדום-ירוק-כחול (RGB, או truecolor; סוג צבע 2)
תמונות גוני אפור עם ערוץ אלפא (סוג צבע 4)
תמונת אדום-ירוק-כחול עם ערוץ אלפא (סוג צבע 6)
תמונה עם מפתח צבעים (סוג צבע 3)
עומק הסיביות יכול להיות מ-1 (סיבית אחת לפיקסל) עד 64. בתמונות עם מפתח צבעים יכול עומק הסיביות להיות 1 (צבע אחד או שניים; בדרך כלל לתמונות שחור-לבן), 2 (שלושה או ארבעה צבעים; דיאגרמות פשוטות ותמונות CGA),‏ 4 (עד 16 צבעים) או 8 (עד 256 צבעים). בתמונת גוני אפור (סוג צבע 0) יכול עומק הסיביות להיות 1,‏ 2,‏ 4,‏ 8 או 16 (האפשרות הנפוצה ביותר היא 8). בתמונת RGB יכול עומק הסיביות להיות 24‏ (8 סיביות לכל צבע יסוד; זוהי האפשרות הנפוצה ביותר) או 48‏ (16 סיביות לכל צבע יסוד). בתמונות גוני אפור עם ערוץ אלפא (סוג צבע 4) יכול עומק הסיביות להיות 16‏ (8 סיביות לאפור ו-8 סיביות לערוץ האלפא) או 32‏ (16 סיביות לאפור ו-16 סיביות לערוץ האלפא), ובתמונת RGB עם ערוץ אלפא - 32 או 64. התקן קובע שכל המקודדים צריכים לקרוא את כל הצירופים כהלכה, אך בפועל אין זה תמיד המצב, והרבה עורכי תמונות מסוגלים ליצור רק חלק קטן מהצירופים.
בתמונה עם מפתח צבעים מאוחסנים הצבעים עצמם בפורמט RGB בעומק 8 סיביות. אסור שיהיו במפתח יותר רשומות מאשר עומק הסיביות מתיר, אך מותר שיהיו פחות (למשל 90 רשומות בתמונה בעלת 90 צבעים, אף שאפשר עד 256).
פרטים טכניים > שקיפות

פורמט PNG מאפשר הן שקיפות בינארית, כלומר צבע אחד שקוף לגמרי (כמו ב-GIF), והן שקיפות משתנה (צבעים רבים בדרגות שקיפות שונות), בכל סוגי הצבעים. השקיפות המשתנה, הקרויה גם אלפא, מצוינת בתמונה עם מפתח צבעים באמצעות גוש tRNS, ובתמונות גוני אפור ו-RGB - באמצעות ערוץ נפרד.
פרטים טכניים > דחיסה

PNG משתמש בשיטת דחיסה ללא איבוד נתונים בשם DEFLATE, החופשית מפטנטים. בנוסף, לפני דחיסת מפת הסיביות, מקודד ה-PNG מנתח את התמונה כדי להשביח את הדחיסה, באמצעות שיטת סינון המנבאת את ערכי הפיקסלים על פי הקודמים להם. בכך דומה פורמט PNG לפורמט FLAC לדחיסת שמע ללא איבוד נתונים. השימוש בסינון מאפשר דחיסה של פיקסלים דומים גם אנכית ולא רק אופקית.
פרטים טכניים > סירוג

אפשר להשתמש בסירוג (interlacing) כדי לסייע לבעלי קצב הורדה איטי. הסירוג של PNG, באלגוריתם Adam7, מקודד חלקים מהתמונה, ודבר זה מאפשר ראיית תצוגה מקדימה שלה לפני ירידתה בשלמותה. הסירוג של PNG יותר מתוחכם מזה של GIF. השימוש בסירוג מגדיל את הקובץ במקצת, אך התוספת עשויה להשתלם במקרה של תמונות קריטיות (כמו תמונות המשמשות לניווט באתר אינטרנט).
פרטים טכניים > הנפשה

יוצרי PNG קבעו שהפורמט לא יכיל הנפשה (שלא כמו GIF). הם החליטו לכלול את ההנפשה בפורמט אחר, דומה ל-PNG, בשם MNG. פורמט זה לא זוכה לשימוש רב.
תמיכת תוכנה > תמיכה מצד עורכי תמונה

מבין עורכי התמונה יש שהוסיפו תמיכה ב-PNG כלאחר-יד, כביכול, וכאלה שערוכים יותר להתמודד עם תכונות הפורמט. למשל תוכנת הצייר של חלונות XP אינה תומכת כלל בשקיפות, ומייצאת ל-PNG בפורמט RGB של 24 ביטים (סיביות) בלבד. לעומתה, GIMP תומכת בשקיפות ובייצוא של כל עומקי הסיביות פרט לאלה המשתמשים ב-16 סיביות לדגימה (למשל RGB ב-48 סיביות לפיקסל). חלק מעורכי התמונה אינם מיישמים את רמת הדחיסה המיטבית לתמונות PNG, ואין בנמצא שום עורך תמונה שיודע לכתוב את כל סוגי הגושים (כמו iTXt - נכון לשנת 2006, הדרך היחידה לכתוב גוש iTXt היא באמצעות תוכנת שורת הפקודה pngcrush).
תמיכת תוכנה > תמיכה מצד דפדפנים

למרות מטרתה הראשונית של PNG, לספק פורמט תמונה חופשי, עדיין משמש פורמט GIF יותר, מהסיבות הבאות:
המחשבה המוטעית ש-PNG מניב קבצים גדולים יותר מ-GIF, משום השוואת קובצי GIF לגרסאות PNG ב-24 סיביות.
חוסר התמיכה של אינטרנט אקספלורר 6 בשקיפות משתנה. הבעיה הזו נפתרה בגרסה 7 ומעלה.
חוסר התמיכה של PNG בהנפשה. ההנפשה משמשת בפרסומות ובפורומים.
חוסר המוטיבציה להחליף פורמט מוכר (השוו להישארותו של MP3 למרות קיומם של Vorbis וכו').
עם זאת בשנים האחרונות ניכרת עליה משמעותית בשימוש בפורמט PNG, בעיקר הודות לתמיכה בשקיפות אשר מאפשרת הפרדה בין הצגת האובייקט (באמצעות קוד HTML) לבין הרקע (באמצעות עיצוב CSS).
מגמה זו מורגשת גם בביקוש לתמונות מסוג זה. למשל הופעה של מאגרי תמונות חינמיים המרכזים תמונות בעלות רקע לבן או שקוף.
השוואה לפורמטים אחרים > השוואה ל-GIF

קובץ PNG כמעט תמיד קטן יותר ממקבילו בפורמט GIF (אבל זאת בתנאי שמשווים עומק סיביות זהה בשניהם).
GIF מאפשר רק שקיפות בינארית (צבע אחד שקוף לגמרי), ואילו PNG מאפשר שקיפות משתנה (צבעים רבים ובדרגות שקיפות שונות).
GIF מוגבל לתמונות עם מפתח, ובעומק צבע עד 8 סיביות, כלומר אינו יכול להכיל יותר מ-256 צבעים. PNG יכול להכיל תמונות ב-24 סיביות (מעבר למספר הגוונים שהעין יכולה להבחין בהם) ואפילו 48 סיביות (לצורך טיפול בתצלומים ללא פוסטריזציה).
PNG לא תומך בהנפשה, בשונה מ-GIF.
השוואה לפורמטים אחרים > השוואה ל-JPEG

JPEG דוחס תמונות טבעיות הרבה יותר מאשר PNG יכול אף בתאוריה - בדרך כלל לעשירית גודלן ללא תופעות נראות לעין (PNG מגיע בדרך כלל לחצי).
JPEG היא דחיסה מאבדת נתונים, על כן אינה מתאימה לארכיבאות או לעיבוד חוזר של התמונה.
JPEG היא דחיסה גרועה עבור תמונות עם מעברים חדים, כמו טקסטים וקווים. PNG מצטיין בדחיסת תמונות כאלה, מניב קובץ קטן בהרבה מ-JPEG ואינו מותיר עקבות של הדחיסה על התמונה.
JPEG אינו תומך בכל שקיפות שהיא.
JPEG מותאם לתמונות לתצלומים. לכן, שימוש בו בתמונה שאינה תצלום (או אינה מזכירה תצלום) תגרום לקובץ באיכות גרועה מאוד עם תופעות רבות הנראות לעין בבירור. כמו כן, ברוב המקרים הלא תצלומיים הקובץ יהיה קטן יותר עם PNG.
השוואה לפורמטים אחרים > השוואה ל-TIFF

TIFF תומך בשיטת דחיסה וקידוד רבות. החיסרון, כמובן, הוא שאין ביטחון שתוכנה מסוימת תוכל לקרוא קובץ TIFF מסוים. PNG, לעומת זאת, אינו מותיר למקודדים ברירות רבות, וקובץ PNG שאינו קריא אינו תקני.
TIFF יכול להכיל תמונות במודל CMYK, המיועד להדפסה בצבע. PNG מוגבל למודל RGB.
TIFF יכול להכיל כמה תמונות בתוך קובץ אחד. זו אינה הנפשה כמו ב-GIF, אלא דומה יותר לשקפים של מצגת. PNG מוגבל לתמונה יחידה בקובץ.
לדחיסת טקסט שחור-לבן, אלגוריתם CCITT G4 של TIFF יותר טוב מאשר הדחיסה של PNG, וזה, יחד עם האפשרות להכיל מספר תמונות בקובץ אחד, הופך את TIFF ליותר מתאים לאחסון סריקות של דפים.
אולד פאשנד

| --- | --- |

 נתונים
 מרכיבים:  כוס אולד פאשן 
 אופן ההכנה:  הנחת קוביית סוכר בכוס והוספת ביטרס ומעט מים רגילים.  ערבוב עד להמסה. מילוי הכוס עם קוביות קרח והוספת ויסקי. קישוט בקליפת תפוז.
 כוס:   כוס אולד פאשנד
 קישוט:  קליפת תפוז
 
אולד פאשנד (באנגלית: Old fashioned) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי אותו מכינים על ידי ערבוב סוכר עם אנגוסטורה ביטרס, בורבון או ויסקי אחר ולעיתים ברנדי במקום וויסקי, וקישוט בקליפת תפוז. קוקטייל זה מוגש באופן מסורתי בכוס אולד פאשנד, שקדמה לקיומו של הקוקטייל.
הקוקטייל פותח במהלך המאה ה-19 וקיבל את שמו בשנות השמונים של אותה מאה. זהו גם אחד מששת המשקאות הבסיסיים המופיעים בספר The Fine Art of Mixing Drinks של המחבר דייוויד א. אמברי.
היסטוריה

ההגדרה המתועדת הראשונה של המילה "קוקטייל" הייתה בהדסון, ניו יורק בתגובה למכתב של קורא בעיתון The Balance and Columbian Repository שביקש להגדיר את המילה ב-6 במאי 1806. בגיליון של אותו עיתון ב-13 במאי 1806 כתב עורך העיתון כי מדובר בריקוח של משקאות חריפים, ביטרס, מים וסוכר. ג'יי.אי. אלכסנדר מתאר את הקוקטייל באופן דומה בשנת 1833, כפי שהוא נתקל בו בעיר ניו יורק.
בשנות השישים של המאה ה-20, היה מקובל להוסיף לקוקטייל קוראסאו, אבסינת וליקרים אחרים. המתכון המקורי, אם כי ביחסים מעט שונים, חזר לאופנה וכונה "מיושן" (old-fashioned). הקוקטיילים הפופולריים "המיושנים" היו מיוצרים מוויסקי, כאשר שיפון פופולרי יותר מבורבון.
האזכור הראשון בדפוס "קוקטיילים מיושנים" היה ב-Chicago Daily Tribune בפברואר 1880. עם זאת, המועדון Pendennis, מועדון גברים שנוסד בשנת 1881 בלואיוויל, קנטאקי, טוען שהקוקטייל המיושן שהומצא שם.