stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פידוג
דיסקוגרפית הפקה

| --- | --- |
 :  ראו גם – קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פידוג
כל הקרדיטים המוזיקליים נלקחו ממאגר המידע של KOMCA.
| שנה | אמן | אלבום | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 8Eight (אנ') | The First | עם המלחין באנג סי-היוק |
| 2007 | לים ג'ונג-הי (אנ') | Before I Go J-Lim | עם המלחין באנג סי-היוק |
| 2011 | לי היון (אנ') | You Are the Best of My Life |  |
| 2011 | טין טופ (אנ') | Roman (אנ') |  |
| 2013 | BTS | 2 Cool 4 Skool | עם המלחין באנג סי-היוק |
| 2013 | BTS | ?O!RUL8,2 | עם המלחין באנג סי-היוק |
| 2014 | BTS | Skool Luv Affair |  |
| 2014 | BTS | Skool Luv Affair Special Addition |  |
| 2014 | BTS | Dark & Wild |  |
| 2014 | BTS | Wake Up |  |
| 2015 | BTS | The Most Beautiful Moment in Life, Pt. 1 (אנ') |  |
| 2015 | BTS | The Most Beautiful Moment in Life, Pt. 2 (אנ') |  |
| 2016 | BTS | The Most Beautiful Moment in Life: Young Forever |  |
| 2016 | BTS | Youth |  |
| 2016 | BTS | Wings |  |
| 2017 | BTS | You Never Walk Alone |  |
| 2017 | BTS | Love Yourself 承 Her |  |
| 2018 | BTS | Face Yourself |  |
| 2018 | BTS | Love Yourself 轉 Tear |  |
| 2018 | BTS | Love Yourself 結 Answer |  |
| 2019 | BTS | Map of the Soul: Persona |  |
| 2019 | TXT (אנ') | The Dream Chapter: Star (אנ') |  |
| 2019 | TXT (אנ') | The Dream Chapter: Magic (אנ') |  |
| 2020 | BTS | Map of the Soul: 7 |  |
| 2020 | BTS | Map of the Soul: 7 – The Journey (אנ') |  |
| 2020 | TXT | Minisode1: Blue Hour (אנ') |  |
| 2020 | BTS | Be |  |
| 2021 | TXT | Still Dreaming (אנ') |  |
| 2022 | BTS | Proof (אנ') |  |
| 2023 | ג'ימין | Face (אנ') |  |
| 2023 | אנהייפן (אנ') | Orange Blood |  |
| 2024 | נייאון | Na (אנ') |  |
פרסים ומועמדויות

| פרסים | שנה | קטגוריה | מועמדים/עבודות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרסי המוזיקה של סירקל צ'ארט (אנ') | 2017 | מלחין השנה | אלבום השנה | זכייה |
| פרסי MAMA לשנת 2017 (אנ') | 2017 | המפיק הטוב ביותר של השנה | עצמו | זכייה |
| פרסי אמן אסיה (אנ') | 2018 | פרס המפיק הטוב ביותר | עצמו | זכייה |
| פרסי MAMA לשנת 2018 (אנ') | 2018 | המפיק הטוב ביותר של השנה | עצמו | זכייה |
| פרסי זכויות היוצרים הקוריאני | 2019 | הפרס הגדול | עצמו | זכייה |
| פרסי MAMA לשנת 2019 (אנ') | 2019 | המפיק הטוב ביותר של השנה | עצמו | זכייה |
| פרסי זכויות היוצרים הקוריאני | 2020 | הפרס הגדול | עצמו | זכייה |
| פרסי MAMA לשנת 2020 (אנ') | 2020 | המפיק הטוב ביותר של השנה | עצמו | זכייה |
| פרסי זכויות היוצרים הקוריאני | 2021 | הפרס הגדול | עצמו | זכייה |
| פרסי זכויות היוצרים הקוריאני | 2022 | הפרס הגדול | עצמו | זכייה |
| פרס גראמי | 2023 | אלבום השנה | Music of the Spheres (כמפיק) | מועמדות |
| פרסי זכויות היוצרים הקוריאני | 2023 | הפרס הגדול | עצמו | זכייה |
אליהו יוחנן גוראריה

| --- | --- |

הרב יוחנן גוראריה, 2012
 לידה:  28 בדצמבר 1951  (בן 72) כ"ט בכסלו תשי"ב תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  חולון
 השתייכות:  חסידות חב"ד
 תחומי עיסוק:  רבה הראשי של חולון
 תפקידים נוספים:  חבר בית דין רבני חב"ד, יו"ר מכון "אהלי שם".
 רבותיו:  הרבי מחב"ד,
 בת זוג:  הרבנית רבקה גורארי
 
הרב אליהו יוחנן גוראריה (נולד בכ"ט בכסלו תשי"ב, 28 בדצמבר 1951) הוא רבה הראשי של חולון, חבר בית דין רבני חב"ד, וראש מכון המחקר התורני "אהלי שם".
ביוגרפיה

נולד בתל אביב, לשיינא טעמא (בת הרב אליעזר קרסיק) ולרב נתן גוראריה. סבו היה הרב חיים שמריהו גוראריה, מנכבדי חסידי חב"ד ומצאצאי הרב נתן גוראריה.[דרושה הבהרה] בילדותו היגרה המשפחה לניו יורק, שם למד בישיבת תומכי תמימים. בישיבה הוסמך על ידי הרב ישראל יצחק פיקרסקי והרב מרדכי מנטליק, וכעבור זמן קיבל כתב סמיכה גם מהרב משה פיינשטיין ומהרב נחום טרבניק, רבו של כפר חב"ד. בשנת תשל"ה נישא לרבקה בת הרב דוד ברוומן מראשי ׳וועד כפר חב"ד׳, ולמד בכולל אברכים בשכונת קראון הייטס.
בחודש שבט תשל"ו, 1976 נשלח על ידי הרבי מחב"ד לארץ ישראל, כחלק מקבוצה של שלוחים, שם למד בכולל אברכים בעיר צפת במשך שנתיים, והמשיך בצוות ישיבת חב"ד בצפת. בשנת תשמ"ד יצא לשליחות בעיר חולון והתמנה לרב שכונת קריית שרת. בשנת תשנ"ט[דרושה הבהרה] נבחר לרבה של חולון לצד הרב הספרדי הרב אברהם יוסף.
הרב גוראריה הוא חבר ועדת ההיגוי של מכון 'פאר מקדושים', לההדרת תורת החסידות.
החל מחודש אייר תשע"ו, 2016 הוא הרב היחיד של חולון (כולל מתן הכשרות בעיר), בעקבות כתב אישום שהוגש נגד הרב אברהם יוסף.
בתמוז תשע"ח (2018) הקים את מערכת הכשרות "בד"צ חולון".
ספריו

תולדות יצחק אייזיק, מכון אהלי שם ליובאוויטש, כפר חב"ד תשמ"ז.
ילקוט בר מצווה
הספר בהלכה
ציצית הלכה למעשה - ליקוט על הלכות ציצית, תשמ"ח, יצא במהדורה חדשה בתשע"ט.
חקרי מנהגים (חב"ד) (6 כרכים) - חקירות על מנהגי חב"ד ועל המנהגים הנהוגים בקהילות ישראל, תשנ"ט-תשע"ו.
חקרי מנהגים (ברלין) (2 כרכים) - חקירות מנהגי קהילת ברלין, תשס"ז.
רמ"ח אותיות - אוסף רמ"ח ידיעות, הנהגות, אמרות טהורות, תעלומות חכמה, מלוקט מספרי ראשונים ואחרונים מאלו הקיימים בביתו בלבד, תשס"ו.
ברית נתן - טעמי הלכה ומנהג לברית מילה, תשס"ז.
תולדות ברוך מרדכי - תולדות חייו של הרב ברוך מרדכי אטינגר מבאברויסק, תשס"ח.
תולדות שמואל מונקעס, מכון אהלי שם ליובאוויטש, תשע"א.
ילקוט גור אריה (2 כרכים), תשע"ז.
צדיקים וידידים, סקירה היסטורית אודות קשרי הידידות המופלאים בין אדמו"ר הזקן ורבי לוי יצחק מברדיטשוב וסיפורי נישואי נכדיהם בחתונה הגדולה בז'לאבין, תשע"ז.
אהלי ליובאוויטש, מאסף לדברי ימי חב"ד נשיאיה וחסידיה, חלק א' תשפ"א.
אהלי ליובאוויטש, מאסף לדברי ימי חב"ד נשיאיה וחסידיה, חלק ב' תשפ"ב.
אהלי ליובאוויטש, מאסף לדברי ימי חב"ד נשיאיה וחסידיה, חלק ג' תשפ"ג.
אוצר חסידי חב"ד - חלק א', חסידי אדמו"ר הזקן, ה'תשפ"ב; חלק ב', חסידי אדמו"ר האמצעי, ה'תשפ"ב, חלק ג - חסידי הצמח צדק (ב"כ), ה'תשפ"ד.
שו"ת גוראריה
ספריו > ההדיר

האח - עיתון הילדים שראה אור בלובביץ' (בין השנים תרע"א - תרע"ד), בכריכה אחת, תשע"ב.
סדר ברכת המזון מאת רבי נתן בן שמשון שפירא אב בית דין הוראדנא תשע"א.
הערות שוליים

↑  קרקוב: מונה רב חדש לעיר של הרמ"א, באתר בחדרי חרדים.
↑  , באתר היכל מנחם.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420536405171  ISNI: 0000 0000 4997 8262  LCCN: nr92031365  VIAF: 71256632   WorldCat (עם VIAF): 71256632 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צאת הכוכבים

הופעת שלושה כוכבים ראשונים בשמי הלילה היא הסימן המוקדם ביותר לזמן צאת הכוכבים.
צאת הכוכבים הוא הרגע ביממה שבו מתחיל הלילה באופן ודאי מבחינה הלכתית, זאת לעומת המושג 'שקיעת החמה' המציין את הרגע שבו מתחיל פרק הזמן הנקרא 'בין השמשות', שהוא ספק יום ספק לילה. בנוסף, משום שבהלכה היממה מתחילה בלילה ולא ביום, ממילא צאת הכוכבים הוא גם הרגע שבו מתחיל היום הבא.
קביעת רגע זה נוגעת לתחומים רבים ומגוונים בהלכה, ובהם: זמני קריאת שמע ותפילה, כניסת ויציאת שבתות וחגים, וספירת הימים לברית מילה ולנידה.
קביעת זמן צאת הכוכבים

הדעה ההלכתית הרווחת כיום היא שרגע צאת הכוכבים הוא 18 דקות לאחר השקיעה. ישנן גם דעות נוספות בעניין. המפורסמת מביניהן נקראת 'שיטת רבנו תם', ולפיה רגע צאת הכוכבים הוא 72 דקות לאחר השקיעה.
בתלמוד מוזכרות כמה מחלוקות בנוגע לרגע שבו מסתיים בין השמשות ומתחיל הלילה. גם בתקופות מאוחרות יותר, כשהתקבל באופן ברור הקריטריון של 'שלושה כוכבים' לתחילת הלילה, עדיין לא הייתה אחידות בנושא. זאת משום שנאמר בתלמוד שלא די בכוכבים הגדולים שיוצאים ראשונים, אלא יש צורך בשלושה 'כוכבים בינוניים', ולכן ההגדרה של שלושה כוכבים אינה מספקת קריטריון חד משמעי.
קביעת זמן צאת הכוכבים > מחלוקת התנאים

התנאים נחלקו מהו משך זמן 'בין השמשות':
איזהו בין השמשות - משתשקע החמה כל זמן שפני מזרח מאדימין, הכסיף התחתון ולא הכסיף העליון - בין השמשות, הכסיף העליון והשוה לתחתון - זהו לילה, דברי רבי יהודה.
רבי נחמיה אומר: כדי שיהלך אדם משתשקע החמה חצי מיל.
רבי יוסי אומר: בין השמשות כהרף עין, זה נכנס וזה יוצא, ואי אפשר לעמוד עליו.
התלמוד מבאר שלפי רבי יהודה, בין השמשות מסתיים כדי הילוך שלושת רבעי מיל לאחר השקיעה (דעה נוספת שלא נפסקה להלכה היא שני שלישים מיל). כמו כן מציין התלמוד שלדעת רבי יוסי בין השמשות מתחיל רק לאחר שלדעת רבי יהודה בין השמשות מסתיים. עם זאת לא ברור בדיוק מתי מתחיל בין השמשות לדעת רבי יוסי, וגם לא ברור כדעת מי מביניהם נפסק להלכה.
קביעת זמן צאת הכוכבים > מחלוקת רבינו תם והגאונים

רבים מהראשונים מתייחסים למקור נוסף בתלמוד, במסכת פסחים (דף צד עמוד א), שם מוזכרת עמדה שונה לגמרי. במקור זה מובאת דעתו של התנא רבי יהודה לפיה זמן צאת הכוכבים הוא כדי הילוך של ארבעה מילין אחרי השקיעה. פרשנים רבים הציגו את המקור הזה כעומד בסתירה לכאורה למקור הקודם לפיו בין השמשות מסתיים פחות מכדי הילוך מיל אחד אחרי השקיעה, ובפרט שבשני המקורות מוזכר רבי יהודה.
רבנו תם וראשונים רבים אחרים תירצו שיש שתי שקיעות, הראשונה היא המקובלת כיום וממנה סופרים שיעור של ארבעה מיל ואז הוא זמן צאת הכוכבים, והשקיעה השנייה היא כדי שלושה מיל ורבע מיל מהראשונה (כשעה לשיטה המקובלת), שהיא השקיעה העיקרית וממנה סופרים שלושת רבעי מיל לצאת הכוכבים, וזמן זה הוא בין השמשות. כפי שיטתו של ר"ת (רבנו תם) בביאור הגמרא הכריעו רוב הראשונים, וכן פסקו השולחן ערוך, הרמ"א והמשנה ברורה. לעומת זאת, הגר"א, בעל התניא ואחרונים נוספים הביאו את השיטה המקורית של הגאונים שפסק ההלכה הוא ששלושת רבעי מיל אחר השקיעה הראשונה הוא צאת הכוכבים והסוגיה השנייה נדחית או מתורצת לעניין אחר.
קביעת זמן צאת הכוכבים > כדי הילוך מיל

רוב השיעורים שניתנו לרגע צאת הכוכבים מתייחסים למשך זמן של כדי הילוך מיל. אולם משך הזמן הזה נתון בעצמו במחלוקת. הערך המקובל יותר הוא של 18 דקות, אך יש גם דעות הסוברות שכדי הילוך מיל הוא 22.5 דקות, או 24 דקות.
המנהג למעשה

בפועל, ישנם שלושה מנהגים נפוצים בעניין זמן צאת הכוכבים.
המנהג הנפוץ ביותר הוא כ-18 דקות לאחר השקיעה. וריאציות שונות למנהג הזה נעות בין 13.5 ל-24 דקות, ויש סוברים שזה משתנה לפי תקופת השנה לפי המעלות שהחמה נמצאת מתחת לאופק. שיטה זו היא המקובלת בירושלים, אשר יוסדה לפי שיטת הגר"א על פי מנהג הגאונים.
72 דקות לאחר השקיעה. מנהג זה הוא על פי שיטת רבנו תם, ויש הנוהגים כך להחמיר בלבד, וכן נוהגים בעיקר בחוץ לארץ וכן חסידים רבים בישראל ובפרט חסידי סאטמר וצאנז. יש המחמירים לשיטת רבינו תם לחכות 90 או אפילו 120 דקות (לפי המחלוקת על שיעור מיל).
40 דקות לאחר השקיעה. זהו מנהג בני ברק על פי החזון איש, המיוסד על זמן ראיית הכוכבים בפועל שהוא 30–40 דקות לאחר השקיעה.
במוצאי שבת, מחמת דין תוספת שבת, נכתב בהשולחן ערוך שלא לעשות מלאכה עד שייראו שלושה כוכבים קטנים וסמוכים. לכן נוהגים במוצאי שבת לחכות כ-40 דקות אחרי השקיעה (תלוי במקום). הנוהגים כחזון איש מחכים 45 דקות, והנוהגים כרבנו תם ורבי יוסף קארו (חלק מהחסידים ועדות המזרח וחוג בריסק) נוהגים לחכות 72 דקות או יותר לאחר השקיעה.
מקור המושג

המקור למושג הוא הפסוק בספר נחמיה (ד, טו): ”וַאֲנַחְנוּ עֹשִׂים בַּמְּלָאכָה וְחֶצְיָם מַחֲזִיקִים בָּרְמָחִים מֵעֲלוֹת הַשַּׁחַר עַד צֵאת הַכּוֹכָבִים”.
בספרות התנאית המושג כמעט ואינו מוזכר, כשבמקומו מוזכר בדרך כלל שהלילה מתחיל מ'שקיעת החמה', 'משתחשך' או 'משחשכה'. הפעם היחידה שהמושג צאת הכוכבים מופיע בתוספתא הוא כסימן לתחילת זמן קריאת שמע של ערבית, ובאותו הקשר מוזכר גם הפסוק הנ"ל בנחמיה:
מאימתי מתחילין לקרות קריאת שמע בערבית? ... משעה שהכהנים זכאין לאכול בתרומתן, סימן לדבר: צאת הכוכבים. ואף על פי שאין ראיה לדבר, זכר לדבר, שנאמר: "ואנחנו עושים במלאכה וחציים מחזיקים ברמחים מעלות השחר עד צאת הכוכבים",  ואומר: "והיו לנו הלילה משמר והיום מלאכה".
התלמוד הבבלי אינו מרבה להזכיר אותו בהקשרים הלכתיים, מלבד בדיון הספציפי לגבי התוספתא הנ"ל. עם זאת בשני מקומות מוזכרת בחלק הסתמאי של הבבלי קביעה פסקנית: ”קיימא לן דעד צאת הכוכבים יממא הוא”, ובעברית: מקובל וידוע לנו שעד צאת הכוכבים - יום הוא.
הפרשנים והפוסקים זיהו את המושג 'צאת הכוכבים' המופיע בתוספתא ובבבלי עם קריטריון המופיע במקום אחר בתלמוד, לפיו הלילה אינו מתחיל באופן ודאי עד שניתן יהיה להבחין בשלושה כוכבים בינוניים בשמיים, ואז מסתיים פרק הזמן הנקרא 'בין השמשות' שהוא ספק מן היום וספק מן הלילה. כתוצאה מכך, השתרש המושג 'צאת הכוכבים' בספרות ההלכתית כמושג המציין את הרגע שבו מסתיים בין השמשות ומתחיל הלילה באופן ודאי.
הערות שוליים

↑  זו דעת בעל תרומת הדשן בחלק א סימן קכג בהגהה, וכן פסק השולחן ערוך אורח חיים סימן תנט סעיף ב לגבי חמץ, וביורה דעה סימן סט סעיף ו לגבי מליחה.
↑  זו דעת הגר"א בביאור הגר"א לאורח חיים סימן תנט סעיף ב.
↑  זו דעת הרמב"ם בפירוש המשנה מסכת פסחים פרק ג משנה ב.
↑  לדעת הרב אברהם חיים נאה זמן צאת הכוכבים הוא 20 דקות לאחר השקיעה על פי פסק בעל התניא בסידורו בסדר הכנסת שבת.
↑  אלא שבמוצאי שבת נוהגים לחכות עד שהחמה 8.5 מעלות מתחת לאופק (כ-30–40 דקות).
↑  או"ח רצג:ב
↑  תלמוד בבלי מסכת מגילה דף כ עמוד ב. ומסכת פסחים דף ב עמוד א
| זמני היום בהלכה |
| --- | --- | --- |
| בוקר | קריאת הגבר • עמוד השחר • משיכיר • הנץ החמה • סוף זמן קריאת שמע • סוף זמן תפילה |  |
| צהריים | חצות היום • מנחה גדולה • מנחה קטנה • פלג המנחה |  |
| ערב | שקיעת החמה • בין השמשות • צאת הכוכבים |  |
| לילה | חצות הלילה • אשמורות הלילה |  |
| ראו גם | שעות זמניות • קו התאריך בהלכה • הלוח העברי |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
פתרון תורה

פתרון תורה (נקרא גם מדרש התורה) הוא ילקוט מדרשים על חמישה חומשי תורה שנערך ככל הנראה בבבל בתקופת הגאונים.
זהותו של מחבר המדרש אינה ידועה בוודאות וחלק מהחוקרים משערים שמחברו הוא רב האי בן נחשון (שימש כגאון סורא בשנים 886–896) או רב האי בן שרירא (שימש כגאון פומבדיתא בשנים 1004–1038).
בתחילת כל פרשה במדרש מופיע פיוט העוסק בתוכנה של הפרשה.
שם המדרש

בקולפון שבסוף כתב היד היחיד של המדרש, מכונה המדרש בשם "פתרון תורה", ובשם זה נדפס הספר בידי מהדירו פרופסור א"א אורבך. אך החוקר נחמיה אלוני שיער (על פי ממצאי גניזת קהיר) ששמו המקורי של הספר היה "מדרש התורה" אך מעתיק שהשתייך לעדה הקראית כינה את הספר בכינוי "פתרון תורה" שכן בקרב הקראים המונח "פתרון" היה יותר שכיח מהמונחים המקבילים "פירוש" ו"מדרש" שהיו נפוצים אצל הרבניים.
זהות העורך

דעות החוקרים חלוקות לגבי זהותו של עורך המדרש.
מהדיר המדרש, א"א אורבך, שיער שהמדרש חובר על ידי דרשן שפעל בישיבת סורא בתקופת גאונותו של רב האי בר נחשון. אורבך העלה שתי השערות על זהות מחבר הפיוטים. הראשונה - עורך המדרש הוא גם מחבר הפיוטים והוא חתם בשמו של רב האי כדי לכבדו. והשנייה - רב האיי בן נחשון כתב את החרוזים כדי לצרפם לחיבור שנערך בידי חכם מחכמי ישיבתו.
נחמיה אלוני שיער שרב האי בן נחשון גאון סורא עצמו הוא מחבר המדרש והפיוטים שבו ומדרש זה הוא החיבור המוזכר ברשימות ספרים מהגניזה כ"פירוש התורה של רב האי".
חוקר הפיוט עזרא פליישר קבע שהסגנון הפייטני וצורת החריזה שבפיוטים, מתאימים לתקופתו של רב האי בן שרירא גאון פומבדיתא, אך רמתם נמוכה בהשוואה לפיוטים אחרים פרי עטו של רב האי ולכן שיער שרב האי עסק בעריכת המדרש וכתיבת הפיוטים שבו בשלב מוקדם יחסית של חייו.
לפי נחמיה אלוני ועזרא פליישר המדרש עבר עריכות מאוחרות יותר ויש בו כמה הוספות שנוספו בידי חכמים פרסיים בתחילת תקופת הראשונים.
תיאור המדרש

המדרש מחולק לפי הפרשות השבועיות כמו רוב המדרשים שבידינו.
בראש כל פרשה מופיע פיוט. הפיוט מחולק לבתים בני ארבע שורות ובסוף כל בית מובא פסוק מהתנ"ך הקשור לתוכן הבית. הפסוק שמובא בסוף הבית האחרון של הפיוט הוא הפסוק הראשון של הפרשה. בדרך כלל הפיוט עוסק באחד מהנושאים הבאים - שבחי הבורא, השכר לצדיקים והעונש לרשעים, קורות עם ישראל, ושמירת המצוות. בבתים האחרונים של כל פיוט עובר המחבר מהנושא הכללי שבו עסק לדיון בתכני הפרשה הנוכחית. בניגוד למקובל בפייטנות, הבתים העוסקים בפרשת השבוע כמעט ולא מבוססים על מדרשי חז"ל אלא רק על פשט הפסוקים. האקרוסטיכון בכל פיוט הוא אותיות הא"ב (בדרך כלל האותיות ש ות מוכפלות) ולאחר מכן השם "האי".
לאחר הפיוט מתחיל המחבר ללקט דרשות ממדרשי חז"ל על הפרשה. הדרשות מובאות בדרך כלל בלשון המקור. בנוסף למובאות מחז"ל, המהוות את רובו של המדרש, נכללו במדרש גם פירושים מקוריים של המחבר.
המחבר לא נהג לציין את מקורותיו. בכל פרשה השתמש המחבר במקורות שונים לפי צרכיו. מקורותיו של המחבר מגוונים והם כוללים את המשנה, התוספתא, הבבלי, הירושלמי, מדרשי הלכה של התנאים, מדרשי אגדה של האמוראים ומדרשים מאוחרים. המקור המאוחר ביותר המובא במדרש הוא ספר השאילתות של רב אחאי משבחא. לפני המחבר היו מדרשים קדומים שאבדו מאיתנו והם השתמרו רק בזכות הבאתם במדרש זה.
מחבר המדרש מרבה להתפלמס בחיבורו עם הקראים. לעיתים רחוקות יותר, הוא מתווכח גם עם טיעונים זוראסטרים, נוצריים, ומוסלמיים.
לפי חוקרת הפיוט שולמית אליצור, לעיתים התבסס מחבר המדרש על פיוטים קדומים של יניי והקליר, ועיבד את תוכנם מלשון פייטנית ללשון מדרשית, תוך שהוא מוותר על החריזה והמשקל ומחזיר את הפסוקים הרמוזים בפיוט לצורתם המקורית במקרא. תופעה זו היא הפוכה מהתופעה המקובלת שהפייטנים מתבססים על מדרשים שקדמו להם ומעבדים את תוכניהם ליצירה פייטנית.
המדרש כתוב בשפות עברית, ארמית גלילית וארמית בבלית, תלוי בלשון שבו נכתב המקור המצוטט בכל קטע. הקטעים שניסח מחבר המדרש עצמו כתובים בדרך כלל בעברית שלעיתים ניתן לזהות בה השפעות תחביריות של השפה הפרסית יהודית.
הדפסתו

המדרש לספרים ויקרא, במדבר ודברים, שרד בכתב יד שנכתב בעיר סמבאדגאן שבפרס, בשנת 1328. בכתב היד מופיע קולפון של הסופר ”כתבתי זה פתרון תורה ברוב עמלי ועניי אני יוסף העני והדל בן מרנא ורבנא פאר השליחים והדר המצליחין מ' שמואל זצ"ל”. נחמיה אלוני שיער שהמעתיק היה קראי, מכיוון שהכינוי "פאר השליחים והדר המצליחין" הוא כינוי נפוץ בקרב בני העדה הקראית. זהו כתב היד היחיד של המדרש, חוץ מכמה עמודים בודדים שהתגלו בגניזה.
בשנת 1977 (ה'תשל"ז) הדפיס יש"י חסידה חוברת בשם "רשויות רב האי גאון" שבה כלל את פיוטי ההקדמה לפרשות מתוך כתב היד של המדרש. בשנת 1978 (ה'תשל"ח) ההדיר א"א אורבך את המדרש כולו והוסיף מבוא והערות. בשנת 1985 (ה'תשמ"ה) הדפיס מלאכי בית אריה מהדורת פקסימליה של כתב היד והוסיף לה מבוא.
מכון זכרון אהרן הוציאו לאור מהדורה מבוארת של הספר.
ראו גם

יהדות פרס
מדרש הגדול
פסיקתא זוטרתא
שכל טוב
לקריאה נוספת

אפרים אלימלך אורבך, ספר פתרון תורה, ירושלים תשל"ח.
מלאכי בית אריה, ספר פתרון תורה: ילקוט מדרשים ופירושים, מהד' צילום, ירושלים תשנ"ה.
ענת‏ רייזל‏, "פתרון תורה", בלקסיקון מבוא למדרשים‏, עמ' 363; הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, תשע"א. (מהדורה מוקדמת של הפרק באתר מחלקי המים)
הערות שוליים

↑  שולמית אליצור, 'מפיוט למדרש', בתוך: משה בר-אשר (עורך), ספר היובל לרב מרדכי ברויאר ב, ירושלים תשנ"ב, עמ' 383–397.
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1088054226  VIAF: 1491145857078122921718   WorldCat (עם VIAF): 1491145857078122921718
אריכות חיים

המונח אריכות חיים מתייחס לאנשים מסוימים שחיו חיים ארוכים במיוחד, בעוד שהמונח "תוחלת החיים" מתייחס למספר השנים הממוצע מבחינה סטטיסטית שנותרו לאדם לחיות בגיל נתון. לדוגמה, תוחלת החיים של כל האוכלוסייה שנולדה בשנה מסוימת תהיה זהה לגיל הממוצע שאותו השנתון אמור למות מבחינה סטטיסטית.
מחקרים העוסקים באריכות חיים עשויים לכלול שיטות שונות, אשר לפי ההשערות בהווה עשויות לסייע בהארכת החיים. אריכות חיים הוא נושא שמעסיק לא רק את הקהילה המדעית, אלא גם סופרים שכתבו לאורך השנים ספרי מסעות, מדע בדיוני ורומנים אוטופיים. ההיסטוריון היווני הרודוטוס, בן המאה החמישית לפנה"ס, היה זה שכתב במקור על מעיין הנעורים ביצירותיו.
ישנם קשיים באימות תוחלת החיים הארוכה ביותר של בני אנוש, בשל מקרים רבים מדיי של מידע סטטיסטי לא מדויק אודות תאריכי הלידה של אנשים בעבר. כמו כן, בעבר במקרים רבים בסיפורת, באגדות ובפולקלור היה נהוג לציין שאנשים רבים היו מסוגלים לחיות כמות גדולה במיוחד של שנים בהשוואה לכמות השנים שאנשים רבים חיו בפועל (כפי שידוע כיום כל סמך בדיקות שאומתו בעת המודרנית).
תוחלת החיים בעולם נכון ל-2010

גורמים שונים תורמים לאריכות החיים של אנשים אינדיבידואלים. הגורמים המשמעותיים שמשפיעים על תוחלת החיים הם מגדר, גנטיקה, גישה לשירותי בריאות, היגיינה, משטר התזונה של האדם, אספקת כל חומרי המזון הנחוצים, פעילות גופנית, אורח החיים של האדם, ושיעורי הפשיעה במיקום בו האדם גר.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים במדינות המפותחות הייתה בין 77 ל-90 שנים (למשל תוחלת החיים בקנדה הייתה 81.29 שנים).
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים במדינות המתפתחות הייתה בין 32 ל-80 שנים (למשל תוחלת החיים במוזמביק הייתה 41.37 שנים).
באופן כללי אריכות החיים של האוכלוסייה גדלה ככל שתוחלת החיים ברחבי העולם גדלה:
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים באוסטרליה הייתה 80 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 81.72 שנים ב-2010.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים בצרפת הייתה 79.05 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 81.09 שנים ב-2010.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים בגרמניה הייתה 77.78 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 79.41 שנים ב-2010.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים באיטליה הייתה 79.25 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 80.33 שנים ב-2010.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים ביפן הייתה 81.56 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 82.84 שנים ב-2010.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים במונקו הייתה 79.12 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 79.73 שנים ב-2011.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים בספרד הייתה 79.06 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 81.07 שנים ב-2010.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים בבריטניה הייתה 80 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 81.73 שנים ב-2010.
לפי הערכה משנת 2010 תוחלת החיים בארצות הברית הייתה 77.4 שנים ב-2002, בעוד שהיא הייתה 78.24 שנים ב-2010.
אינדיבידואלים להם הייתה אריכות חיים גדולה במיוחד

הגבר הנורווגי איילף פיליפסן (1682–1785, חי במשך 102 שנים ו-333 ימים) – האדם הראשון שהגיע לגיל 100 (ב-21 ביולי 1782) וגילו ידוע בוודאות.
הגבר ההולנדי חירט אדריאנס בומחארט (1788–1899, חי במשך 110 שנים ו-135 ימים) – האדם הראשון שהגיע לגיל 110 (ב-21 בספטמבר 1898) וגילו ידוע בוודאות.
האישה הבריטית מרגרט אן נב (אנ') (18 במאי 1792 – 4 באפריל 1903, חיה במשך 110 שנים ו-346 ימים) – האדם הראשון שהגיע לגיל 110 (ב-18 במאי 1902) וגילו ידוע בוודאות.
האישה הצרפתייה ז'אן לואיז קלמן (1875–1997, חיה במשך 122 שנים ו-164 ימים) – קלמן היא האדם המבוגר ביותר שחי מאז ומעולם, וגילו ידוע בוודאות.
האישה האמריקנית שרה נאוס (1880–1999, חיה במשך 119 שנים ו-97 ימים) – האדם השלישי בזקנותה לאחר ז'אן לואיז קלמן וקנה טנקה בעת החדשה והיא האדם האמריקאי המבוגר ביותר שחי מאז ומעולם שגילו ידוע בוודאות.
הגבר היפני ג'ירואמון קימורה (1897–2013, חי במשך 116 שנים ו-54 ימים) – היה הגבר המבוגר ביותר מאז ומעולם שגילו ידוע בוודאות.
האישה היפנית קנה טנאקה (1903–2022, חיה במשך 119 שנים ו-107 ימים) – הייתה האדם השני במיקומו ברשימת האנשים המבוגרים ביותר שתועדו אי פעם, שגילם ידוע בוודאות והאדם היפני המבוגר ביותר שחי מאז ומעולם שגילו ידוע בוודאות.
גורמים מרכזיים

מחקרים המתבססים על עדויות מצביעים על כך שאורך החיים מבוסס על שני גורמים עיקריים: גנטיקה ואורח חיים.
גורמים מרכזיים > גנטיקה

מחקרי תאומים העריכו כי בסביבות 20 עד 30 אחוזים מהשונות בתוחלת החיים של האדם יכולה להיות קשורה לגנטיקה של האדם, בעוד שהגורמים האחרים שמשפיעים במיוחד על תוחלת החיים של האדם קשורים לדפוסי ההתנהגות של אינדיבידואלים וגורמים סביבתיים שונים אשר ניתנים לשינוי. למרות שמעל ל-200 וריאנטים שונים של גנים קשורים לאריכות החיים על פי הנתונים של מחקר אמריקאי-בלגי-בריטי הממוקד בוריאנטים הגנטיים של בני האדם, מידע זה מספק הסבר רק לחלק קטן מהגורמים שעוברים בתורשה.
שורות תאים הלימפובלסטאידיים שנבדקו בדגימות דם של אנשים בני מאה פלוס מעידים על פעילות גבוהה באופן משמעותי של החלבון PARP אשר אחראי לתיקון ה-DNA בהשוואה לשורות תאים לימפובלסטאידיים של אנשים צעירים יותר (בגילאים 20 עד 70). לתאים הלימפוציטים של בני מאה פלוס יש מאפיינים אופייניים לתאים הלימפוציטים של אנשים צעירים, הן ביכולתם לקדם את מנגנון התיקון לאחר שנגרם נזק ל-DNA על ידי מימן על-חמצני והן לרמה בה הגן האחראי לקידוד חלבון ה-PARP פעיל בתוך התאים. הממצאים הללו מצביעים על כך שיש רמת פעילות גבוהה מהרגיל לגן שאחראי על קידוד חלבון ה-PARP והדבר ממלא תפקיד מרכזי באריכות החיים בקרב אנשים אשר מעל לגיל מאה, בהתאם לתאוריית נזקי ה-DNA בתהליך ההזדקנות (אנ').
ביולי 2020 מדענים שהסתמכו על נתונים ביולוגיים ציבוריים של קרוב ל-1.75 מיליון אנשים הצליחו לזהות 10 לוקוסים גנומיים אשר לפי ההערכות משפיעים באופן מהותי על אריכות החיים של בני האדם. המחקר הצביע על כך שכנראה רמות גבוהות של ברזל בדם, והגנים המעורבים בחילוף החומרים של הברזל, עשויים להגדיל את כמות השנים הבריאות של בני אדם.
גורמים מרכזיים > סגנון חיים

אריכות החיים קשורה גם לסגנון החיים של האדם, ובפרט ההתמדה או אי ההתמדה של האינדיבידואל בעיסוק בפעילות גופנית, השמירה או אי השמירה של האינדיבידואל על הרגלי תזונה בריאים, תנאי המחיה של האינדיבידואל, וכמו גם השימוש או השימוש בתרופות, ותוספי מזון. מחקר משנת 2012 מצא שאפילו כאשר אדם בוחר לשלב בחייו כמות קטנה יחסית של פעילות גופנית בשעות הפנאי, יכולה להיות לכך השפעה רבה ותוחלת החיים של האדם יכולה כתוצאה מכך לגדול ב-4.5 שנים.