stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעבדה לבריאות הציבור
תפקידי המעבדות לבריאות הציבור > תפקידי המעבדות לבריאות הציבור

מתן שירותי בדיקה כימיים ומיקרוביולוגיים למגוון סוגי מים.
מתן שירותי בדיקה כימיים ומיקרוביולוגיים לסוגי מוצרי מזון שונים.
מתן שירותי אפיון, זיהוי וניטור של מחוללי מחלות מידבקות בעלות חשיבות לבריאות הציבור, לרבות בדיקות אבחון מולקולריות שאינן זמינות באופן נרחב במעבדות רפואיות שגרתיות. בדיקות מומחים - בדיקות שלא יכולות להתבצע במעבדות רפאיות רגילות במיוחד כאשר נפח הדגימה נמוך (כגון תרביות ויראלית, בדיקות וירולוגיות אחרות, מיקולוגיה ובדיקות סרולוגיה).
מתן מענה מידי ואיכותי בעת התפרצויות והגחה של מחוללי מחלות חדשים, תגובת חירום לאירועי טרור ביולוגי, התפרצויות טבעיות ומגפות קשות, כגון שפעת ה-SARS ו-H5N1
מתן שירותי ניטור, אפיון וזיהוי לחרקים מעבירי מחלות.
ייעוץ ותמיכת מומחים, במיוחד לחקירת התפרצויות ואירועים.
מחקר ופיתוח - מעבדות בריאות הציבור בישראל נמצאות בחלק מן התחומים בחזית המחקר והפיתוח בתחום המיקרוביולוגיה הקלינית והאבחון המולקולרי, ומספקות למעבדות הרפואיות גישה ישירה בזמן אמת לשיפורים טכנולוגיים ולקידומים.
מעבדות בריאות הסביבה

בארבע מתוך חמש מעבדות בריאות הציבור מתקיימות מעבדות לבדיקות מים ומזון. בדיקות אלה משמשות לפיקוח ורגולציה לצורכי הפיקוח על בריאות הסביבה ולצורכי שירות המזון במטה הארצי ובלשכות הבריאות.
תוצאות הבדיקה נמסרות הן לגורמי הרגולציה במשרד הבריאות (כלומר ללשכות הבריאות, בריאות הסביבה, שירות המזון), וכן ליצרני ומשווקי המים והמזון, יבואנים, גורמי הסעדה, בתי מלון וכו' ומתפרסמים מדי פעם בהודעות לתקשורת או ישירות לצרכנים.
קיימות מעבדות בריאות סביבה מוכרות שאינן שייכות ישירות למשרד הבריאות אך מקבלות הכרה לצורך רגולציה מטעם משרד הבריאות. מעבדות אלה עוסקות בבדיקות מים ומזון בתחומי הכימיה והמיקרוביולוגיה.
מעבדות בריאות הסביבה > בדיקות מים

במסגרת המעבדות לבדיקות מים מבוצעות בדיקות מיקרוביאליות ובדיקות כימיות. סוגי המים הנבדקים הם:
מי שתייה
ניטור מי חופי רחצה
מי בריכות שחייה ומקוואות
מי נחלים ואגמים
מים מותפלים
מי שפכים ומי קולחין
מי דיאליזה
מעבדות בריאות הסביבה > בדיקות מזון

מעבדות לבדיקת מזון מבצעות בדיקות כימיות ומיקרוביאליות במוצרי מזון שונים. מוצרי מזון אלה נדגמים ב:
מרכולים
עסקי קייטרינג
בתי מלון
מסעדות
מפעלי ייצור מזון
יבואני מוצרי מזון שונים.
מרכזים ארציים

המרכזים הארציים הן מעבדות ייחוס למחוללי מחלות (חיידקים, נגיפים וטפילים) מסוימות, שבחלקן מחייבות דיווח על פי פקודת בריאות העם.
מטרתם העיקרית של המרכזים הארציים היא לשמש כמרכזי מידע וייחוס למעבדות קליניות-מיקרוביולוגיות בבתי חולים, קופות חולים ומעבדות פרטיות, לאפיין את הוריאנטים השונים של מחוללי המחלות, לאתר קשר אפידמיולוגי בין התפרצויות שונות, לחקור את מקורות ההדבקה, לבדוק את עמידות המחוללים כנגד אנטיביוטיקה וכן לפעול זיהוי מלא של הוריאנטים השונים בשיטות סרולוגיות מולקולאריות ועוד.
התפלגות סוגי והיקפי הבדיקות המבוצעות במעבדות אלה שונה ממעבדה למעבדה ואין מעבדה אחת דומה לאחרת.
לא כל המרכזים הארציים מצויים במעבדות בריאות הציבור. קיימים מרכזים ארציים גם בבתי חולים ומכוני מחקר שונים.
איכות ומצוינות

מעבדות בריאות הציבור מחויבות לבצע את הבדיקות ברמת אמינות, ומהימנות, ללא משוא פנים תוך קיום בקרת איכות פנימית וחיצונית קפדנית.
מעבדות בריאות הציבור פועלות לפי תקני האיכות 9001 ISO17025 ,ISO ו-15189 ISO. הן מפוקחות ומבוקרות על ידי המחלקה למעבדות של המחלקה למעבדות.
תהליכי הבדיקה המיושמים במעבדות מעוגנים בנהלים מבוקרים.
מעבדות בריאות הציבור מחויבות לפעול כיחידות מקדמות איכות ומצוינות, וחותרות בהתמדה ובנחישות לשיפור על פי מדדי איכות. כל זאת תוך ביצוע מבדקים עצמיים תקופתיים, יישום פעולות מתקנות ושיפור מתמיד, פיתוח שיטות וטכנולוגיות בדיקה חדישות או אימוצן, בשים לב לדרישת הלקוחות והקפדה על מתן שירות ומענה מיטבי לדרישות בריאות הציבור.
לקוחות מעבדות בריאות הציבור

לקוחות פנים: יחידות משרד הבריאות השונות ובעיקר שירותי בריאות הציבור על כל יחידותיה.
ראו גם

בריאות
בריאות הציבור
בריאות הסביבה
מעבדה רפואית
בדיקות מים
בדיקות מזון
הערות שוליים

↑  משרד הבריאות, באתר רחוב ירמיהו 39, ירושלים מיקוד: 9101002, ת"ד: 1176
↑  המחלקה למעבדות, משרד הבריאות, באתר רחוב אליאב יעקב 9, ירושלים מיקוד: 9134302, ת"ד: 34410
↑  שירותי בריאות הציבור, משרד הבריאות, באתר רחוב ירמיהו 39, ירושלים מיקוד: 9101002, ת"ד: 1176
↑  פקודת בריאות העם, 1940, באתר מועצה מקומית פקיעין (ארכיון)
↑  תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), התשל"ז-1, באתר מועצה מקומית פקיעין
↑  המעבדה הארצית לבריאות הציבור - תל אביב, באתר רחוב דרך בן צבי 69, תל אביב - יפו מיקוד: 8255
↑  מעבדה מרכזית לנגיפים, משרד הבריאות, באתר מעבדה מרכזית לנגיפים, בית החולים על שם חיים שיבא, תל השומר
↑  מעבדות מרכזיות ירושלים, באתר רחוב אליאב יעקב 9, ירושלים מיקוד: 9134302, ת"ד: 34410
↑  המעבדה המחוזית לבריאות הציבור בבאר שבע, באתר חוב שלשת בני עין חרוד 98, באר שבע
↑  מעבדות מוכרות על ידי משרד הבריאות לבדיקות מים ו/או מזון, באתר משרד הבריאות
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |
המעבדה הארצית לבריאות הציבור על שם פליקס ברחוב בן צבי בתל אביב
המלך בבר (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  המלך בבר מאת ז'אן דה ברונוף
 בימוי:  אלן באנס 
 הופק בידי:  מייקל הירש, פטריק לוברט, קלייב א. סמית' 
 תסריט:  פיטר סאודר ג'יי די סמית' ג'ון דה קליין ריימונד ג'פליס אלן באנס
 מדבבים:  גורדון פינסנט שרה פולי 
 מוזיקה:  מילאן קימליקה 
 מדינה:  קנדה קנדה צרפת צרפת
 חברת הפקה:  Nelvana Limited Ellipse Programmé The Clifford Ross Company
 חברה מפיצה:  Astral Media (קנדה) Forum Distribution (צרפת)
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  28 ביולי 1989 1997 (ישראל)
 משך הקרנה:  77 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית, צרפתית 
 סוגה:  סרט ילדים 
 הכנסות באתר מוג'ו:   babarthemovie
 דף הסרט ב־IMDb
 
המלך בבר: הסרט (באנגלית: Babar: The Movie) הוא סרט אנימציה צרפתי-קנדי משנת 1989. הסרט מבוסס על הסדרה הקנדית מסיפורי המלך בבר ועל ספרי הילדים מאת הסופר הצרפתי ז'אן דה ברונוף. בישראל, הסרט שודר בדיבוב העברי בערוץ הילדים.
עלילה

בלילה של מצעד הניצחון בארץ הפילים, מספר בבר לילדיו על ימיו הראשונים בתור מלך הפילים. ביומו הראשון כמלך, הוא נאלץ לבחור שם למצעד השנתי. בבר הציע שם, אולם יועציו, קורניליוס ופומפדור, אמרו לו שהעניין צריך ועדה. בת דודתו של בבר, סלסט, נכנסה בריצה וסיפרה לבבר שביתה מותקף בידי רטקסס, מנהיג הקרנפים, וצבאו הרב. המשרתים לעגו לה, אולם בבר ציווה על צבא הפילים לצאת מיד לדרך ולחסל את הקרנפים.
בבר לומד שלצבא ייקח שלושה ימים להתכונן. כאשר לא היה יכול לחכות יותר, הוא החליף בגדים ומקומות עם ארתור ויצא למסע מסוכן בג'ונגל. הוא מוצא את כפרה של סלסט עולה באש, והקרנפים חוטפים את הפילים המבוגרים בתור עבדים. בבר התקיף את הקרנפים, אולם הובס על ידי רטקסס. כאשר הכרתו חזרה, בבר הציל את סלסט מהבאר, והם יצאו לדרך יחד להציל את אמא שלה, ואת כל שאר הפילים משלטונו של רטקסס. בהמשך הדרך הם פגשו את הקוף זפיר, אשר מראה להם את המיקום של בסיס הקרנפים. בבר וסלסט התעמתו שם עם רטקסס, אשר מתכנן להשתלט על ממלכתו של בבר בשקיעת השמש, והוא זרק אותם לכלא. שניהם ניצלו על ידי זפיר, שחררו את שאר הפילים, גם את אמה של סלסט, וחזרו לארץ הפילים.
הלכו אל אוהלי הקרנפים, שלושתם התחפשו לקרנף חייל, אשר מספר להם על "דיווח מיוחד" על תוכנית התקיפה, אך הם נחשפו. הם ברחו מרטקסס במהרה, שגרו את עצמם מהמקלעת אל המזרקה של ארץ הפילים, להפתעתם של יועציו. רטקסס וצבאו הגיעו לשער של ארץ הפילים ורטקסס אמר שאם תוך שעה הם לא יכנעו ארץ הפילים תושמד. כדי לחסוך זמן, בבר פקד על קורניליוס ופומפדור להסיח את דעתו של רטקסס עם דרכי "הוועדה". הפילים, יחד עם בבר, בנו פיל מרחף ענק אשר הפחיד את רטקסס ואת חייליו והבריח אותם.
בזריחת השמש, חבריו של בבר ברכו אותו והריעו לו על הצלת העיר, אולם לאחר שהוועדה לא הצליחה לבחור שם, בבר החליט שהשם יהיה "מצעד הניצחון", המבשר את הניצחון על הקרנפים.
כאשר בבר המבוגר גומר לספר, הילדים ישנו. אולם כאשר סגר את הדלת, הילדים חזרו על הסיפור שסיפר עד שבבר אומר להם ללכת לישון.
מדבבים

גורדון פינסנט - בבר
גאווין מגראת' - בבר הצעיר
אליזבת' האנה - סלסט / גברת פליס
שרה פולי - סלסט הצעירה
ג'ון סטוקר - זפיר
כריס ויקינס - קורנליוס
סטיבן ווימיט - פומפדור
סטיוארט סטון - ארתור
בובי בקן - פום
איימוס קרולי - אלכסנדר
מרשה מוראו - פלורה
ליסה יאמאנאקה - איזבל
צ'ארלס קאר - רטקסס
ריי לאנדרי - קרוק
אנג'לה פאסקו - אמא של סלסט
מדבבים > מדבבים בעברית

הדיבוב העברי בוים על ידי הדס מוזס והופק על ידי נטע בן צבי
עפרון אטקין - בבר
אסתי ברעד פורים - בבר הצעיר
אפי בן ישראל - סלסט / גברת פליס
מאיה אורן עובדיה - סלסט הצעירה
אורי כבירי - זפיר
אלברט כהן - קורנליוס
יהויכין פרידלנדר - פומפדור, פרידלנדר דיבב את פומפדור גם בסדרה
יוני צפיר - ארתור
נטלי פיק - פום
דלית שחף - אלכסנדר
שרית וינו-אלעד - פלורה
נתי שטיינברג - איזבל
יורם יוספסברג - רטקסס
שמחה ברבירו - קרוק / קולות רקע
גדי רייק - קולות רקע
תחנת קייסי

| --- | --- |

 מדינה / טריטוריה:  אנטארקטיקה אנטארקטיקה
 תאריך ייסוד:  1969 
 על שם:  ריצ'רד קייסי, ברון קייסי 
 גובה:  32 מטרים
 קואורדינטות:  66°16′56″S 110°31′36″E﻿ / ﻿66.282343°S 110.526792°E﻿ / -66.282343; 110.526792 
 אזור זמן:  Antarctica/Casey
 http://www.antarctica.gov.au/living-and-working/stations/casey
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיתחנת קייסי (למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיתחנת קייסי   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
תחנת קייסי (באנגלית: Casey Station) היא תחת מחקר באנטארקטיקה המנוהלת על ידי החטיבה האנטארקטית האוסטרלית (AAD). התחנה שוכנת בצד הצפוני של חצי האי ביילי ומשקיפה על מפרץ וינסנס בחוף באד של ארץ וילקס בטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית, טריטוריה שנתבעה על ידי אוסטרליה. קייסי ממוקמת 3880 קילומטרים מדרום לפרת', אוסטרליה המערבית.
קייסי נקרא על שמו של ריצ'רד קייסי, ברון קייסי.
היסטוריה

קייסי קרובה לתחנת וילקס הנטושה, שהוקמה על ידי ארצות הברית כדי לתמוך במדע ובחקירה של אנטארקטיקה במהלך השנה הגאופיזית הבין-לאומית בשנים 1957–1958.
אוסטרליה השתלטה על וילקס ב-1959, אבל בנייני התחנה האמריקאית כבר לא היו שמישים בגלל הצטברות קרח סביבם. אוסטרליה בנתה את בסיס קייסי הראשון, במקור כ"תחנה חליפית", בצד הדרומי של מפרץ ניוקום ב-1964, עם עבודות שהסתיימו בפברואר 1969. מערך מבנים זה היה ניסיון ייחודי למנוע את בעיית הצטברות הקרח על ידי הרמת המבנים על כלונסאות, לעודד את הרוח לנשוב מתחת ולמעלה, וחיבור כל קו הבניינים במנהרת ברזל גלי. זה היה אמור, כך קיוו, לנקות את הצטברות השלג מדי שנה, תוך מתן אפשרות לצוות לעבור בין בניינים ללא צורך להיחשף לפגעי מזג האוויר. זה עבד במשך זמן מה עד שהתרחשה קורוזיה בפח.
המטה הנוכחי של תחנת קייסי ("הסככה האדומה") נבנה בסוף שנות ה-80 כחלק מתוכנית הבנייה מחדש של מבני האנטארקטיקה של ממשלת אוסטרליה. הוא נוצר כמבנה טרומי בהובארט, טסמניה, על ידי חברת הבנייה הובארט Contas Pty Ltd; הוא הוקם על הרציף בהובארט לשם ניסיון; לאחר מכן פורק, נארז ונשלח לאנטארקטיקה. המבנה הוקם בקייסי על ידי אנשי מקצוע שהועסקו כעובדים בצוותי משלחת הקיץ הסדירה, הוא משלב תכונות עיצוב חדשניות למניעת העברת חום דרך המבנה. ה"סככה" ממוקמת בצורה בולטת בסמוך לראש הגבעה שעליה עמדו תרני הרדיו הישנים. זהו כנראה המבנה היחיד הגדול ביותר באנטארקטיקה ואויש לראשונה ב-1988. בתחנה שתי סככות נוספות, הסככה הירוקה לאחסון מזון והסככה הצהובה להיכנס בירה. בירה ביתית מוגשת בבר התחנה, "Splinters".
המחקר הנוכחי

מאז 2008 תרמו מדענים המבוססים בקייסי למחקר על חקר כיפת לא, הגאולוגיה והמבנה של הסלע של מעטפת הקרח של מזרח אנטארקטיקה והתהליכים הקרחוניים שלה. בשנים האחרונות שימשה קייסי בסיס לביולוגים ימיים לבחינת שינויים בקהילות קרקעית הים הקוטביות החשופות לריכוזי פחמן דו-חמצני שונים. במקום נערך מחקר על פינגווין אדלי ועל השפעת שינויי האקלים וההשפעה האנושית על ערוגות טחבי עלים נרחבות ומפותחות שצומחות בקייסי ובסמוך לה.
לוגיסטיקה

קייסי ממוקמת 3,443 ק"מ מהובארט, מרכז האספקה העיקרי של ה-AAD לפעולות אנטארקטיקה, ו-2,722 ק"מ מפרימנטל.
לוגיסטיקה > שיטות גישה

הגישה לקייסי אפשרית באמצעות טיסה של ארבע שעות מהובארט, ולאחריה נסיעה של ארבע שעות באוטובוס על שלג.
לוגיסטיקה > כביש

התחנות הישנות והחדשות מחוברות באמצעות תחנות של 1.5 קילומטר כביש. הכביש נחפר בסוף כל חורף, המספק אמצעי להעביר אספקה מהרציף לתחנה החדשה, ומותיר חומות קרח בגובה 8 מטר.
לוגיסטיקה > תחנות כדור הארץ

לקייסי יש אנטנת מעקב לוויינית מכוסה בכיפה. האנטנה שודרגה במרץ 2016 כדי לתקשר עם לוויין Himawari-8, מה שמאפשר לתחנה לנטר ולעקוב אחר מידע הקשור למזג האוויר. יש גם לוויין ANARESAT לתקשורת.
לוגיסטיקה > מסלולי נחיתה והמראה

קייסי הוא משמעותי כמרכז תחבורה עבור תוכנית אנטארקטיקה האוסטרלית, עם הצגת טיסות סילון בין-יבשתיות למדענים וצוות מבצעי מהובארט למסלול הקרח של וילקינס, 65 קילומטרים (40 מיל) פנימה מתחנת קייסי. הנחיתה הראשונה של מטוס האיירבוס A319 של ה-AAD הייתה בערב ה-9 בדצמבר 2007.
סטאנסי סקיוויי הקטן (66°17′17′′S 110°45′27′′E / 66.288015°S 110.757578°E / -66.288015; 110.75 7578) ממוקם 10 קילומטר מזרחית לתחנה, ונפתח ב-30 בדצמבר 2004.
אקלים

תחנת קייסי חווה אקלים טונדרה: תחנה זו חוותה שיא טמפרטורות חמות ומשקעים עקב אירוע נהר אטמוספירי חסר תקדים במרץ 2022.
| אקלים בתחנת קייסי> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בתחנת קייסי> ינואר.9.2.2.2.-2.6.−10.3.9.3 | אקלים בתחנת קייסי> פברואר.6.6.-0.1.-5.0.−18.0.15.2 | אקלים בתחנת קייסי> מרץ.3.6.-4.1.−9.8.−22.3.18.0 | אקלים בתחנת קייסי> אפריל.3.0.-7.5.−14.6.−31.3.20.6 | אקלים בתחנת קייסי> מאי.4.5.-11.1.−18.5.−34.4.25.6 | אקלים בתחנת קייסי> יוני.4.2.-10.4.−18.3.−34.1.27.5 | אקלים בתחנת קייסי> יולי.2.4.-10.2.−18.4.−33.3.28.5 | אקלים בתחנת קייסי> אוגוסט.5.0.-10.2.−18.−37.5.21.0 | אקלים בתחנת קייסי> ספטמבר.3.9.-9.7.−17.1.−31.2.17.3 | אקלים בתחנת קייסי> אוקטובר.1.1.-8.0.−15.1.−31.2.16.5 | אקלים בתחנת קייסי> נובמבר.4.9.-2.5.−9.0.−23.4.12.7 | אקלים בתחנת קייסי> דצמבר.8.0.1.4.−3.7.−13.0.12.9 | אקלים בתחנת קייסי> שנה.9.2.-5.9.-12.5.-37.5.222.5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: http://www.bom.gov.au/climate/averages/tables/cw_300017_All.shtml
הערות שוליים

↑  Australian Philatelic Bulletin, Vol.
1 2  Casey station: a brief history, www.antarctica.gov.au, ‏2018-08-03 (באנגלית)
↑  Founding Davis and Casey, Australian Antarctic Magazine, 22, ‏2012 (ארכיון)
↑  "Casey science". Australian Antarctic Division. 17 באוגוסט 2006. נבדק ב-8 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stations, Australian Antarctic Division.
↑  Phillips, Nicky (1 במרץ 2014). "Life at Antarctica's Casey station". The Sydney Morning Herald. נבדק ב-8 ביולי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The annual Casey road building challenge", This week at Casey, Australian Antarctic Division, 21 בנובמבר 2014 {{citation}}:  (עזרה)
↑  "This week at Casey: 4 March 2016". www.antarctica.gov.au (בAustralian English). Bureau of Meteorology. נבדק ב-26 באפריל 2017. G'Day from BOM ... This week, BOM staff have been busy finalising the replacement of the weather satellite reception systems. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "About environmental satellites". www.bom.gov.au (באנגלית). Bureau of Meteorology. נבדק ב-26 באפריל 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Australian Antarctic Magazine Issue 10" (PDF). Australian Antarctic Division. 1 במרץ 2006. אורכב מ-המקור (PDF) ב-10 באוגוסט 2019. נבדק ב-26 באפריל 2017. he first satellite earth-station, which includes a 7.3 m dish antenna, was installed and commissioned at Davis in March 1987. Mawson was commissioned in January 1988, Casey in March 1988, and Macquarie Island in December 1988. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "History-making flight a breeze". Australian Antarctic Division.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537801805171  LCCN: n96019778  VIAF: 140885513   WorldCat (עם VIAF): 140885513
סקוט וו

סקוט וו (באנגלית: Scott wu) הוא מייסד-שותף ומנכ"ל של Cognition Labs, חברת ההזנק בתחום הבינה המלאכותית היוצרת שהוקמה בנובמבר 2023, אשר על פי כנוי עצמי היא "מעבדת AI המתמקדת בהגיון".
ביוגרפיה

סקוט נודע כבר בילדותו כילד פלא בתחום המתמטיקה. לימד את עצמו תכנות בגיל 9 כדי לממש את רעיונותיו, וזכה ב"Olimpiyad of Informatics" בשלוש מדליות זהב. לאחר מכן התחרה בתחרויות רבות במתמטיקה ותכנות בפלטפורת Codeforces, בהן זכה במקום הראשון, עד שהוגדר בדירוג "legendary grandmaster".
ייסד את החברה Lunchclub, שנתמכה על ידי Lightspeed, Coatue ואנדריסן הורוביץ, ובה תפקד כמנכ"ל ו-CTO. החברה מתמחחה בתאום פגישות וידאו 1:1 על ידי מודל בינה מלאכותית.
בסוף 2023 ייסד את Cogintion Labs, אשר במהירות בזק גייסה 21 מיליון דולר, בין השאר מ-Founders Fund של המיליארדר פיטר ת'יל, ותוך 5 חודשים כבר הוציאה מוצר בשם Devin, מודל בינה מלאכותית אשר יודע לנתח סיטואציה להגדיר דרישות ולייצר קוד שיפתור בעיות רלוונטיות למצב, במקום שילוב של צוות מהנדסים ומתכנתים בעלי ניסיון.
עם הפרסום של Devin, אתרי חדשנות מובילים בתחום הבינה המלאכותית נתנו תשומת לב רבה למוצר.
הערות שוליים

↑  Devin: Introducing the World’s First Ever AI Software Engineer, באתר OpenCV, מרץ 2024
↑  AI just officially took our jobs... I hate you Devin, בערוץ Fireship ביוטיוב, מרץ 2024
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סקוט וו".
ויקטור דייוויס הנסון

| --- | --- |

הנסון ב-Kenyon קולג', מאי 2005
 לידה:  5 בספטמבר 1953 (בן 71) Fowler, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  גידול ענבי יין 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סטנפורד  אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז  Selma High School 
 מוסדות:  אוניברסיטת המדינה של קליפורניה, פרזנו  מכון הובר 
 פרסים והוקרה:  המדליה הלאומית למדעי הרוח (2007) 
 victorhanson.com
 
ויקטור דייוויס הנסון (באנגלית: Victor Davis Hanson;‏ נולד ב-5 בספטמבר 1953) הוא היסטוריון אמריקני, בעל טור הכותב על מגמות בחברה בת זמננו. בתחום כתיבתו האקדמית התמחה בחקר תופעת המלחמה וסוד כוחה של התרבות הצבאית המערבית.
ביוגרפיה

הנסון נולד וגדל בעיר סלמה שבקליפורניה. אמו, פאולין דייוויס הנסון, הייתה עורכת דין ושופטת בבית הדין לערעורים של המדינה. אביו היה חקלאי ומורה. הנסון השלים תואר ראשון בלימודים כלליים וקלאסיים מטעם אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז בשנת 1975 ודוקטורט בלימודים קלאסיים מטעם אוניברסיטת סטנפורד בשנת 1980. הנסון שימש כמרצה בסטנפורד, כחבר מכון הובר למלחמה, מהפכה ושלום, כבעל טור בשורה של כלי תקשורת.
הוא נחשב להיסטוריון צבאי בעל שם עולמי. בישראל זכה ספרו 'ניצחון המערב' לשבחים, והחל משנת 2021 טורים שכתב באנגלית מתורגמים לעברית ומפורסמים בעיתון ישראל היום.
ספריו

ניצחון המערב (2001), תרגמו צבי חזנוב ואורי רדלר, הוצאת שיבולת, 2020.
הערות שוליים

↑  שמואל רוזנר, ‏היסטריית המונים: האם הסכם הגז שפורסם הוא טוב או רע?, באתר מעריב אונליין, 2 ביולי 2015.
↑  ויקטור דיוויס הנסון, מדוע ללמוד על המלחמה?, באתר מידה, 6 ביוני 2019.
↑  גל פרל פינקל, אין תחתית, באתר זמן ישראל, 21 באוקטובר 2020.
↑  אריק בנדר, הכנסת מציגה: מועדון הספר הטוב, nrg,  ‏ 8 ביוני 2004.
↑  יובל שטייניץ, תרבות המלחמה האבודה, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2006.
↑  טוריו באתר ישראל היום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262205505171  PLWABN: 9811719535405606  BIBSYS: 90884845  BNE: XX964468  BnF: cb12105206f (data)  CANTIC: a11318387  CiNii: DA01236002  GND: 13391075X  ICCU: CFIV107583  ISNI: 0000 0001 2131 025X  LCCN: n85179440  LNB: 000034279  NDL: 00923302  NKC: vse2008445678  NLA: 36563480  NLG: 263373  NLK: KAC200208987  NSK: 000668715  NTA: 070398992  RERO: 02-A003346848  SELIBR: 59249  SUDOC: 029420997  Trove: 1294620  VcBA: 495/202122  VIAF: 46790634   WorldCat (עם VIAF): 46790634 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית תרבות היידיש - ספריית מדם

| --- | --- |


 מיקום:  פריז, צרפת
 סוג:  בית תרבות וספרייה
 תאריך ייסוד:  2002
 על שם:  ולדימיר מדם 
 גודל האוסף:  בספריית בית התרבות 30,000 כרכים
 מנהל:  טל חבר חיבובסקי
 קואורדינטות:  48°52′14″N 2°21′32″E﻿ / ﻿48.870686°N 2.358961°E﻿ / 48.870686; 2.358961
 http://www.yiddishweb.com
 he
 
בית תרבות היידיש – ספריית מֶדֶם (ביידיש: פאריזער יידיש-צענטער מעדעם-ביבליאטעק), הוקם בשנת 2002 על ידי מיזוג בין ספריית מדם לבין האגודה לחקר והפצת שפת היידיש. שוכן ברחוב Chateau d'eau ברובע 10 בפריז.
בית התרבות הוא מוסד חילוני אשר שם לו למטרה להפיץ את שפת היידיש בצרפת ובאירופה, ולקדמה כשפת תרבות, ולהעמיק את ההיכרות עם תרבותה הרוחנית בקרב קהל מגוון. נמצאים בו אוספי ספריית מדם, ספריית וידאו וספריית קלטות, ומתנהלים בו קורסים ללימוד שפת היידיש בכל הרמות, סמינרים בנושא ספרות היידיש ואוניברסיטת קיץ, חוגי תיאטרון, שירה, קולנוע, ריקודי עם, מוזיקת כליזמר, חוגי ילדים, תערוכות, מופעים, הקרנת סרטים והרצאות בצרפתית וביידיש.
ספריית מדם

הספרייה נוסדה בשנת 1929 בשם ספריית נומברג. בתקופת מלחמת העולם השנייה, בין השנים 1939–1944, שימש בניין הספרייה לפעילות מחתרתית. הספרייה חידשה את פעילותה בשנת 1944, ובשנת 1979 הפכה מספרייה עממית שכונתית לספרייה אקדמית המשמשת את חוקרי שפת היידיש ותרבותה. החל משנת 2002 היא חלק מבית תרבות היידיש.
ספריית מדם > היסטוריה > הקמת הספרייה

בשנת 1925, סניף הבונד בפריז הקים מרכז תרבות בשם "מועדון הפועלים ע"ש ולדימיר מדם" (ביידיש "ארבעטער קלוב אויפן נאמען וולדימיר מעדעם") או בקיצור "מועדון מדם" (ביידיש "מעדעם-קלוב") או "איגוד מדם" (ביידיש "מעדעם-פארבאנד"). המועדון ארגן דיונים בנושא שיפור מצב היהודים וערבי תרבות בהם קראו קטעים מהשירה היידית ומעבודותיהם של סופרי יידיש שונים, אך גם לימדו בהם את השפה הצרפתית ואת תרבות צרפת.
הרעיון להקמת ספריית נומברג עלה בשנת 1928 בפגישה שהתקיימה בין שמונה מחברי "מועדון הפועלים על שם ולדימיר מדם". באותם ימים הספרייה הייתה עבור המהגרים מקום בו אפשר היה לקבל את החדשות האחרונות מהעולם שנעזב ומהדורות חדשות של ספרים, ולהתעדכן בספרות המרכסיסטית והסוציאליסטית שתורגמה מהר מאוד ליידיש.
הציוד הדרוש להקמת הספרייה נרכש בעזרת תרומות שנאספו מחברים. הסופר שלום אש, ששהה לעיתים קרובות בפריז, תרם מאתיים ספרים. הספרייה נפתחה בשנת 1929 באולם ששימש להתכנסויות מועדון מדם. האולם נמצא מצפון ל"פלעצל", ברובע השלישי של פריז, מקום בו התגוררו מהגרים אשכנזים רבים, רובם מהמרחב דובר היידיש במזרח אירופה. הספרייה נקראה על שמו של דוד נומברג, עיתונאי וסופר פופולרי באותם זמנים, שנפטר בשנת 1927.
ספריית מדם > היסטוריה > הספרייה בתקופת מלחמת העולם השנייה (1939–1944)

עם כניסתה של צרפת למלחמת העולם השנייה, "מועדון מדם" הוצא מחוץ לחוק. חברי המועדון התגייסו לפעילות מחתרתית במטרה לסייע למהגרים יהודים שהגיעו לצרפת. הם סיפקו למהגרים מסמכי זהות וכרטיסי מזון מזויפים וסייעו בהסתרת ילדים יהודים ובהעברתם לאזור החופשי. אוספי הספרייה הוסתרו במרתף הבניין בו שכנה הספרייה, במסתור שנבנה לצורך זה.
ספריית מדם > היסטוריה > הספרייה לאחר מלחמת העולם השנייה

ב-14 באוקטובר 1944, הספרים שניצלו הועמדו שוב לרשות הקוראים. על מנת להחזיר לתודעת הציבור את פעילותו של מועדון מדם לפני ובמהלך המלחמה, הוחלט לשנות את שם הספרייה ל"ספריית מדם של חוג הפועלים" (ביידיש "מעדעם־ביבליאטעק ביים ארבעטער־רינג"). הספרייה קיבלה את תמיכת "ועד העובדים היהודים בארצות הברית" ועברה למעונה החדש בהנהלתו של אחד ממייסדיה, קיבה ויסברוט.
בשנת 1979 הספרייה נרשמה כאגודה בשם "האגודה לחקר והפצת תרבות היידיש". מנהלה החדש יצחק ניבורסקי ערך את הקטלוג הראשון של הספרייה והפך אותה למרכז מחקר והוראה. תחת ההנהלה החדשה, הספרייה הפכה למרכז תיעוד גדול הפתוח לקהל הרחב שברשותו האוסף הגדול ביותר של פרסומים בשפת היידיש באירופה. בשנת 1994 מונה למנהל הספרייה ז'יל רוזייר אשר הקים את הוצאת הספרים Bibliothèque Medem. מעמדה כאגודה איפשר לספרייה לקבל תמיכה ממשרד התרבות הצרפתי ולאחר מכן לקבל תרומות מעמותת "החברים האמריקאים של ספריית מדם".
בשנת 2002 הספרייה אוחדה עם האגודה לחקר והפצת שפת היידיש.