stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בני עקיבא
היסטוריה ואידאולוגיה

התנועה הוקמה בכ"ד אדר א' תרפ"ט (6 במרץ 1929), אך רק בל"ג בעומר באותה השנה עמד מספר החברים בתנועה על 80 אנשים, על כן הוחלט שיום זה יוגדר כמועד ההקמה הרשמי. התנועה הוקמה בירושלים על ידי יחיאל אליאש, באותה עת בן 21, מנחם חרובי (חרובסקי) וגורמים נוספים מהפועל המזרחי כתנועת נוער דתית מעורבת לבנים ולבנות.
סמוך להקמתה הצטרף לתנועה הרב משה צבי נריה בעידודו הנלהב של רבו, הראי"ה קוק, שרחש חיבה עמוקה לתנועה. לימים הפך הרב נריה לרב התנועה. התחברותו של הרב נריה לבני עקיבא משכה את התנועה לכיוון התורני של הרב קוק והובילה, בהמשך, לייסוד ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה בשנת 1939. הרב נריה חיבר את המנון התנועה ב-1932, ערך במשך שנים רבות את ביטאונה, "זרעים", וככלל, התווה את דרכה החינוכית-תורנית-אמונית.
בעבר היה לתנועה אופי חלוצי-התיישבותי, ומכאן הקשר שלה לקיבוץ הדתי. עם הזמן חל שינוי בתפיסת עולמה של התנועה, בייחוד לאחר מלחמת ששת הימים, ויעד ההגשמה הורחב למושבים שיתופיים. במקביל לכך הודגש בתנועה ערך ההתיישבות ביהודה והשומרון וחבל עזה, ולתנועה היה חלק מרכזי בהקמת ההתנחלויות בשטחים אלה. השפעתן של ישיבת מרכז הרב ותנועת גוש אמונים על התנועה עלתה מאוד, וכך גם הכיוון הפוליטי של התנועה נמשך לכיוון הימין הדתי. במועצה הארצית "עושים הגשמה" (שנת תשע"א) היה רוב במליאה הכללית שהתנועה תוכר כתנועה ימנית פוליטית.
במקביל הושם דגש בתנועה על לימוד תורה וחינוך, והשירות בנח"ל הפך לנפוץ פחות. בעקבות הצלחתם של ישיבות ההסדר והמכינות הקדם צבאיות, המדרשות הגבוהות לבנות והשירות הלאומי, עבר במידה רבה המוקד בתנועה לאפיקים אלו. עם זאת, בתחילת העשור השני של המאה ה-21, קבעה הוועידה הארצית של התנועה כי יש לחזור לדרכי ההגשמה דרך צוותי עשייה - נח"ל, נחשון, של"פ, יובל ועוד. במקביל הרחיבה הנהלת התנועה את המחלקה העוסקת בנושאי ההגשמה בגילאים הבוגרים. בהמשך העשור הוקם מוסד המועצות הארציות של התנועה, שמטרתו לעסוק בנושאים אלו.
בשנות ה-80 התפצלה מבני עקיבא תנועת אריאל, בעקבות חילוקי דעות פנימיים בעניין עירוב הבנים והבנות. בעקבות הפיצול הוקמו סניפי בני עקיבא עם הפרדה בין בנים לבנות.
מבנה הפעילות

לתנועה מתקבלים החל מכיתה ג' לחודש הכנה, ולאחר החודש הופכים לחלק ממשי מהתנועה. לכל שכבת גיל מכיתה ג' עד כיתה ח' ישנו שם שבט, המשותף לכל החניכים בישראל ובעולם בני אותה שכבה. שם השבט משתנה במוצאי השבת האחרונה של חודש הארגון של התנועה.
שמות השבטים הם:
זרעים/הכנה (כיתה ג'\ד'),
נבטים (כיתה ד'),
ניצנים (כיתה ה'),
מעלות (כיתה ו'),
מעפילים (כיתה ז'),
הרא"ה (כיתה ח').
שם חדש (כיתה ט'). בעת קבלת השם החדש החניכים עוברים מחבריא א' לשלב הבא חבריא ב'.
החניכים בגילאים אלו מכונים חבריא א'. במהלך כיתה ט', ב"שבת ארגון", ניתן לשכבת הגיל שם קבוע והחניכים עולים לחבריא ב'. שם השבט זהה בכל הארץ והוא מלווה את הבוגרים לכל חייהם. במסגרת חבריא ב' החניכים מגשימים את הערכים שספגו במשך שנותיהם בתנועה, לדוגמה, בפעילות הדרכה, של"פ (שמיניסטים לעיירות פיתוח) או בצוותי נחשון וצוותי ההגשמה למיניהם. ישנם סניפים שמתחילים את הפעילות משבט נבטים.
המעבר לשבט גבוה יותר מתבצע לאחר מערך פעולות הנקרא "חודש ארגון", המתקיים בכל הארץ במשך חודש חשוון, ובמהלכו עוסקים המדריכים והחניכים בפעילות דידקטית סביב נושא שנקבע על ידי ההנהלה הארצית. גם ניקוי, צביעת הסניף וקישוטו באותו חודש סובבים סביב אותו נושא. בסיום "חודש הארגון" מתקיימת "שבת ארגון" חגיגית (פרשת ויצא), בה החניכים משבט הרא”ה מציגים את הפעילות שהתבצעה במהלך החודש (מופע דגלנות/ת"סים). בסוף חודש ארגון, נוהגים סניפי בני עקיבא לקיים הופעות חגיגיות שכוללות הצגה וריקודים. עד שנת תשע"ה התקיימה שבת הארגון בשבת 'פרשת תולדות', אך בשנה זו הוחלט לדחותה בשבוע כדי שגם החוגגים את חג הסיגד, שנערך בסוף חשוון, יוכלו להשתתף בחגיגות שבת הארגון. במוצאי אותה שבת מתקיים טקס בו מתבצע המעבר לשבט הגבוה. שיאו של טקס זה הוא מתן שם השבט הקבוע לחניכים העולים ל"חבריא ב'". שם השבט החדש נקבע בידי המליאה של בני עקיבא, המתכנסת כשבוע קודם לכן.
הפעילות הקבועה בבני עקיבא נערכת במהלך השנה באמצע השבוע ובשבתות. בדרך כלל במהלך השבוע נערכת פעולה או שתיים לחבריא א' בשעות אחר הצהריים, ואחת בשבת אחרי הצהריים. בערב שבת נערכת פעולה קבועה, בדרך כלל, לחבריא ב'. בתחילת הפעילות בשבת לחבריא א' מתבצע "מפקד", שבו מונים את מספר החניכים, שרים את המנון התנועה ומבצעים ״מורלים״.
לאורך השנה מתקיימים גם אירועי שיא לחברי התנועה. בכלל זה נטיעות בט"ו בשבט ו"מסעות" בסוכות מסע של יום אחד ובפסח שאורכו כיומיים. כמו כן, בקיץ מתקיימים מחנות קיץ כלל ארציים לפי שכבת גיל, המתחלקים לשלושה סבבים לפי תת-החלוקה לקבוצות מחוזות. המחנות מתקיימים החל משבט נבטים ועד המחנה בשנה שבה השבט כבר קיבל את שמו, "מחנה סיירים".
כל סניף מנוהל בידי מרכז סניף הנקרא לרוב קומונר או קומנרית, אלו מתפקדים למעשה כמנהלי הפעילות בסניף ובידם הסמכות בכל האמור לענייני פנים סניפים. בדרך כלל הקומונרית היא בת שירות לאומי ויש מעט קומונרים בנים. המשמש בתפקיד הקומונר מתחלף על פי רוב כל שנה ולעיתים כל שנתיים. בסניפים מסוימים מצוי גם רב סניפי, הנותן הדרכה תורנית והכוונה בסוגיות הקשורות לפעילות הסניף. 
 הקומונרים כפופים להנהלה מחוזית ומעליה ההנהלה הארצית שבראשה המזכ"ל.
מבנה הפעילות > המליאה, הוועידה והמועצה הארצית

החלטות חשובות לגבי דרכה ועמדותיה של התנועה מתקבלות על ידי המליאה התנועתית, הנקראת גם "הוועדה המתמדת", המורכבת מפעילים בתנועה לצד רבנים, מזכ"לים לשעבר, ואישי ציבור מהציונות הדתית.
בנוסף למליאה עורכת התנועה אחת לשלוש או ארבע שנים ועידה כללית שמטרתה לקבוע את אופי התנועה לשנים הקרובות. בוועידה משתתפים נציגים מחבריא ב' של כל הסניפים בארץ ונציגים מהנהלת התנועה, ויחד הם קובעים החלטות הנוגעות לדרכה של התנועה בהתאם למצב בתנועה, בחברה ובמדינה. הוועידה נותנת כוח רב לנוער עצמו לעצב את דמותה של התנועה, ומעמידה במבחן את יכולתם של בני הנוער לקיים את מה שהצביעו עליו.
על פי חוקת התנועה, ההחלטות המתקבלות לא יכולות לסתור את חוקי התורה, המדינה והתנועה. בשנת הוועידה נערכות גם ועידות מקדימות בסניפים ובמחוזות המכונות "ועידות סניפים" ו"ועידות מחוזיות".
הוועידה האחרונה נערכה בחול המועד פסח תשע"ח. נושא הוועידה היה "מובילים בדרך תורה ועבודה", והיא הייתה הוועידה ה-24 במספרה.
בנוסף, נערכת גם מועצה ארצית אחת לארבע שנים אשר עוסקת בנושא ההגשמה בתנועה ובחבריא ב'. המועצה שונה מהוועידה בכך שדנים בה בנושאים כלליים יותר. בשנת תשע"א נערכה המועצה הראשונה שנקראה "עושים הגשמה". במועצה הראשונה הוחלט על תגבור הפעילות ההגשמתית בחבריא ב', ועל הקמת מחלקה חדשה בהנהלת התנועה שתהיה ממונה על נושא ההגשמה. בשנת תשע"ה נערכה המועצה השנייה שנשאה בשם "חיים בתנועה".
מבנה הפעילות > מחוזות וסניפים

בתנועה קיימים בסך הכל למעלה מ-400 סניפים בישראל. בתנועה קיימים שמונה מחוזות, כאשר כל מחוז אחראי על תפקוד הסניפים שבתחומו:
מחוז צפון – מונה 61 סניפים
מחוז חיפה – מונה 45 סניפים
מחוז דן – מונה 42 סניפים
מחוז ירושלים – מונה 65 סניפים
מחוז יהודה – מונה 49 סניפים
מחוז דרום – מונה 56 סניפים
מחוז מרכז - מונה 43 סניפים
מחוז שרון-שומרון - מונה 61 סניפים
פעילות "הגשמה"

מאז סוף העשור הראשון של המאה ה-21 שמה בני עקיבא דגש על חיזוק תחום הפעילות המעשית והחברתית ("הגשמה") בתנועה, בעיקר בשלב חבריא ב'. להלן רשימה של מסגרות הגשמה ועשייה:
סניפי עדה - סניפי פעילות של התנועה הנמצאים בשכונות של העדה האתיופית ועוזרים בקליטת העולים בחברה.
שבט יובל - קבוצות פעילות לילדים בעלי צרכים מיוחדים, הן דתיים והן שאינם דתיים.
שבט יובל - קבוצת פעילות לילדים צעירים בעלי צרכים מיוחדים, בחלק מהסניפים שבהם ישנם חברי שבט יובל בגיל מבוגר.
של"פ - שותפים לעשייה פעילה - תוכנית בה נשלחים חברי התנועה השמיניסטים (תלמידי י"ב) לערי פריפריה ושכונות מצוקה על מנת לחזק את המקום ואת הנוער שבו.
פרויקט השחר - פרויקט שמפעילה התנועה שמטרתו פיתוח מנהיגות בקרב הנוער בקהילת ביתא ישראל.
יחדיו - פרויקט מנהיגות לנוער דובר רוסית.
צוותי נחשון - קבוצות הגשמה (מקיימת בפועל ובמעש את ערכי התנועה שעליהם חונכו). הקבוצות נקראות גרעינים וסיסמתן היא "קבוצה לומדת ועושה". לכל גרעין לימוד והתנדבות קבועים. במסגרת הגרעינים יצאו גרעיני שנת שירות אשר עוסקים בעשייה חברתית במקביל ללימוד בישיבות ובמדרשות.
גרעיני יונתן - תוכנית מנהיגות לנוער משכונות פריפריה גאוגרפית וחברתית הפועלים לחיזוק האוכלוסייה על ידי התנדבות ועשייה.
הנהגת הנוער - קבוצה של מספר חברים מחבריא ב' בכל רחבי הארץ שמטרתה לארגן פרויקטים לחיזוק העשייה בקרב השכבות הבוגרות. ישנה 'הנהגה מחוזית' לרוב מחוזות התנועה, ואף "הנהגה ארצית" לחיזוק העשייה בכלל התנועה.
פרויקט דרור - תוכנית הקרויה ע"ש אל"ם דרור וינברג, אשר עוסקת בלימוד ובירור פנימי של סוגיות ציבוריות בחיי המדינה מנקודת מבט רוחנית, ופועלת בעשייה קבועה במסגרת "גרעיני דרור" בהקמת מועדניות, פעילות בבתי ספר, וסיוע בשכונות מצוקה. במסגרת הפרויקט נשלחים מדריכי השכבה הבוגרת בחבריא א' (שבט הרא"ה) לסמינריון בנושא מנהיגותו של דרור.
סיירת תקשורת - קבוצה של מספר חברים מחבריא ב' שתפקידם לתעד את פעילויות התנועה ולפרסם כתבות ותוכן בנושאי התנועה, בין השאר בעלון התנועה, "זרעים".
רגבים - שבט לעולים חדשים בגילאים נמוכים, בעיקר גילאי בית ספר יסודי.
אחידן - שבטים של עולים חדשים מאתיופיה (שעדיין נמצאים במרכזי קליטה ועוד לא יודעים לדבר עברית). "אחי" - היהודים באתיופיה הם בעצם האחים של כולנו, "דן" - שם השבט מ-12 השבטים שעל פי המסורת ממנו יצאו יהודי אתיופיה.
גרעיני נח"ל - חבורות המתגייסות יחד לשירות צבאי המשלב שירות קרבי (ולא קרבי לבעלי פרופיל נמוך) עם פרק משימה לאומית בחינוך ובחקלאות.
גרעיני משפחות - גרעינים של משפחות הפועלות לחיזוק ערכי התורה והעבודה של התנועה במספר ערים, כגון יהוד ובאר שבע (בדומה לגרעינים תורניים).
גרעיני שנת שירות - בני עקיבא מפעילה גרעיני שנת-שירות ברחבי הארץ בשיתוף עם תנועת הקיבוץ הדתי, בתחומים מגוונים. כמו כן מפעילה גרעין שירות "תורה ועבודה" ברמת עמידר ברמת גן, בו הימים נחלקים לימי התנדבות וימים בהם הבנים הולכים לישיבת "אורות שאול" והבנות למדרשה על מנת ללמוד תורה.
מדרשת בני עקיבא - צוות של בנות שירות לאומי באגף חינוך והדרכה של בני עקיבא. צוות זה בונה מערכים וסדנאות ומעביר אותם בכל רחבי הארץ.
כמו כן, התנועה מפתחת מסגרות הגשמה נוספות לבוגרי התנועה.
מדרשת בני עקיבא

מדרשת בני עקיבא הוקמה בשנת ה'תשע"ג (2013), מתוך גישה שלפיה קיים צורך להקים גוף מקצועי בתנועה העוסק בבניית והעברת תכנים מקצועיים לחבריה, ובחיבור בין החינוך הפורמלי לבלתי פורמלי וייצור רצף חינוכי אחיד.
במדרשה פועלות בנות שירות לאומי. בשנותיה הראשונות הוקצו למדרשה ארבעה תקני שירות לאומי, עד הוספתם של שניים נוספים בשנת ה'תשע"ה. המדרשה פועלת כחלק ממחלקת תוכן בתנועה, ובראשה עומדת רותם עשוש, המנהלת את הפעילות השוטפת של המדרשה ומנחה את פעילותה מבחינה מקצועית.
בנות המדרשה פועלות בכמה מוקדים:
לימוד ובירור אישי וכללי - במדרשת הרובע, בסדנאות הכשרה מקצועיות, במפגשים עם אנשי ציבור ורבנים, בלימוד שבועי בחבורה ובלימוד עצמי.
בניית סדנאות לבתי ספר ותיכונים בנושאים הקשורים לבני עקיבא, כגון ציונות, חברות בבני עקיבא, הרב משה צבי נריה, העלייה לביריה, שיירת הל"ה ועוד.
בניית סדנאות מקצועיות והעברתם לצוותי הסניף - הדרכה, נחשון וארגון - ולסניפים, בנושאים כגון בניית מערך הדרכה, הצבת גבולות, קשר אישי, עבודת צוות ועוד.
בניית סיורים שונים סביב מעגל השנה, כגון סיור סליחות בעיר העתיקה וברובע היהודי בירושלים, סיור בהר הרצל סביב יום הזיכרון ויום העצמאות.
בניית אירועי תוכן להמונים המועברים לחניכי התנועה במסעות ובמחנות, כגון מסע פסח, מסע סוכות, נטיעות, העלייה לביריה, מחנות הקיץ ועוד.
צוות הווי > צוות הווי בני עקיבא ירושלים

הייתה הלהקה הייצוגית של התנועה במחוז ירושלים, אשר ייצגה את התנועה בטקסים ובאירועים רשמיים, עד לפירוקה במהלך שנות ה-2000. הלהקה נוסדה בשנת 1984 על ידי המוזיקאי בוגר התנועה גלעד לרר. חברי הלהקה - בנים ובנות, חניכים ומדריכים בתנועת בני עקיבא. הלהקה הפכה במרוצת השנים מודל לחיקוי על ידי להקות ומקהלות נוער דתיות ברחבי הארץ, והיוותה השראה ל"מהפכה האומנותית הגדולה" של הציונות הדתית - מגמות האמנות בתיכון, מסגרות אקדמיות, גל אומנים חדשים וקבוצות יוצרות. רפרטואר השירים כלל שירי ארץ ישראל, שירים ישראלים חדישים, שירים מן המקורות, שירי תנועה ושירים מקוריים פרי עטם של חברי הצוות.
במהלך שנות קיומה, הופיעה הלהקה במאות הופעות ברחבי הארץ בפני אוכלוסיות שונות במגוון רחב של אירועים ומגזרים - חברתיים וממלכתיים. על דגלה חרתה: "תרבות המערב – אפשר גם אחרת!", תוך קריאה לתרבות ציונית-דתית-שורשית במיטבה, ועם זאת, מסר של אחדות, גשר וסובלנות. הלהקה הוציאה ארבעה אלבומים: "מעט מן האור", "קשת בענן", "סגנון לאומי ואישי", "תמיד בתנועה".
צוות הווי > צוות הווי בני עקיבא דן

היא הלהקה הייצוגית של התנועה במחוז המרכז, שהוקמה בקיץ 1988 על ידי בוגר התנועה מנחם ששון. בלהקה חברים בגילאי 15 - 18 הפעילים בתנועה מסניפים ברחבי מחוז דן ומייצגים את התנועה בהופעותיהם השונות בישראל ובעולם. עם ייסוד הלהקה, שמה לה ההנהלה מטרה כפולה של יכולת מקצועית בשירה, לצד ייצוג ערכי התנועה בבית ומחוצה לו. הלהקה מעלה תוכנית הכוללת שירים משירי ארץ ישראל היפה, שירי להקות, שירי פולקלור ומסורת, לחנים מקוריים פרי עטם של חברי הלהקה ובוגרי התנועה.
מעבר להופעות והפעילות השוטפת של הלהקה, נטל צוות הווי פרויקטים ואירועים מיוחדים ובהם: סרט תדמית על הלהקה שהופק במסגרת המחלקה לתקשורת באוניברסיטת בר-אילן, ליווי קולי לזמרים ידועים בהם: דקלון, נתי לוי, צביקה פיק, והשתתפות בסרט גמר עלילתי בבית הספר לקולנוע וטלוויזיה על שם סם שפיגל ("איך אתה בנקמות"). הלהקה הוציאה שני אלבומים: "שיר למילה" ו"ארץ אהבה ושלום".
בשנת 2009, במסגרת אירועי ה-80 לתנועה, הפיק צוות ההווי של גוש דן דיסק מיוחד, בהשתתפות זמרים אורחים כמו דודו פישר, חיים צינוביץ' ואחרים, אבל כאשר פנתה הלהקה להנהגת בני עקיבא, בראשות הרב בני נכטיילר, בבקשה לקבל סיוע בגיוס תורמים להפצה, היא נתקלה בסירוב תקיף ואף דרישה להתנער כליל מהצוות כולל הסרת כל סממן המזהה את בני עקיבא עמם. זאת בשל התנגדות ההנהלה לעובדה שבצוות שרות גם נשים.
מזכ"לי התנועה

בתחילה עמדו בראש התנועה "קבוצות חברים", שפעלו ביחד בניהול התנועה, ולא כיהן מזכ"ל יחיד.
המזכ"ל הראשון של התנועה בפועל היה מתתיהו רוטנברג.
בשנים הבאות כיהנו מזכל"ים מתנועת הקיבוץ הדתי: יעקב דרורי (סעד); אברהם שטרן (עין הנצי"ב); ליפא אהרוני (סעד); ידידיה כהן (סעד), שלמה סמסון (שלוחות); אמנון שפירא (טירת צבי); יוחנן בן-יעקב (כפר־עציון); יהושע (שייע) אלטמן (כפר־עציון).
בשנים 1990–1993 כיהן הרב אברהם ליפשיץ, לשעבר ראש האולפנית בטבריה וראש מנהל החינוך הממלכתי דתי.
בשנים 1994–1996 כיהן אלחנן גלט, לימים מנכ"ל המשרד לשירותי דת ומרכז ישיבות בני עקיבא.
בשנים 1997 - 2000 כיהן הרב ד"ר יונה גודמן, לימים ראש תחום אמוני במכללת אורות ופעיל במהו"ת עם נפגעי טרור המנהל החינוכי של מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא, וראש המכון לחינוך במכללת אורות ישראל. הרב ד"ר יונה הוא חבר מועצת החמ"ד.
בשנים 2000 - 2003 כיהן מרדכי (מוטי) יוגב, לשעבר מפקד חטיבת אפרים וראש מטה אוגדת עזה סגן ראש מועצה אזורית בנימין ולימים חבר הכנסת.
בשנים 2004 - 2006 כיהן איתן מור יוסף, לאחר פרישתו ניהל את בית הספר היסודי בקיבוץ לביא שבגליל התחתון למשך שנתיים. תושב קצרין.
בשנים 2006 - 2011 כיהן הרב בני נכטיילר, שלפני מינויו לתפקיד זה היה ראש ישיבת בני עקיבא פרחי אהרון בקריית שמואל, חיפה ובישיבת בני עקיבא רעננה, ומשמש כמנהל מרחב במרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא.
בשנים 2011 - 2016 כיהן דני הירשברג כמזכ"ל. בעבר שימש כרכז מחוז ירושלים, כראש מחלקת כוח אדם וכסגן מזכ"ל התנועה.
בשנים 2016 - 2022 כיהן יאיר שחל, ששימש בעבר בתפקידים שונים בתנועה, בין השאר כרכז מחוז דרום וכראש מחלקת מפעלים.
בקיץ 2022 החל לכהן יגאל קליין, בעברו שימש כרכז הדרכה של מחוז ירושלים, ראש מחלקת ההדרכה הארצית של התנועה, ובשנתיים וחצי שלפני כניסתו לתפקיד שימש כסמזכ"ל החינוך בתנועה.
תנועת בני עקיבא העולמית

בני עקיבא מפעילה בתפוצות תנועת בת בשם בני עקיבא העולמית אשר בין מטרותיה בניית מנהיגות יהודית צעירה בקהילות בתפוצות, עידוד עלייה לארץ ישראל ומניעת התבוללות. עיקר הפעילות מתבצעת על ידי שליחים מהארץ, אך השאיפה היא שאת הפעילות יובילו בני הנוער או הסטודנטים בוגרי התנועה העולמית. למרות השם המשותף תנועת בני עקיבא העולמית איננה קשורה בקשר ישיר לבני עקיבא ישראל ואינה מחויבת להחלטותיה, ולעיתים אף מתגלים חילוקי דעות בין מנהיגי התנועות. הקשר העיקרי בין התנועות נעשה בפגישת עדכון חודשית בין המזכ"לים שלהן.
תנועת הבוגרים של בני עקיבא

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תנועת הבוגרים של בני עקיבא נמצאת כעת בהקמה ובהתפתחות מתמדת. תנועת הבוגרים כוללת למעלה מ-20 גרעיני סטודנטים ושבעה גרעיני משפחות.
בוועידה ה-14 של בני עקיבא שהתקיימה ב-1979 הוחלט בין השאר, כי "תוקם מסגרת חברתית חדשה בבני-עקיבא, המיועדת לבוגרים לאחר שירות לאומי המזדהים עם דרכה החלוצית של התנועה. מסגרת זו תיקרא חבריה ד'... חבריה ד' תשאף להגשמה עצמית ותפעל לשימוש רעיון 'חבורת ההגשמה' על פי יעדים שיוצגו על ידי ההנהלה הארצית". מאז החלטות הוועידה נעשו ניסיונות רבים לייצר מסגרת אשר תאגד את כל בוגרי התנועה ודרכה יצאו להגשים את ערכיה כקבוצות, כמו שהיה בימיה הראשונים של התנועה. בעקבות שינויים שעברה בני עקיבא במהלך השנים, הרעיון נזנח.
בתחילת שנות האלפיים, החליטו כמה זוגות צעירים שהיו בעלי תפקידים בבני עקיבא ל"התיישב" בעיר יהוד, וכך למעשה החזירו את "ההגשמה" לתנועה. לאחר מכן בנ"ע בשיתוף עם עמותת "בת עמי" יצרו מסגרת שירות לאומי בבת ים לבוגרות התנועה, הבנות השתלבו בפעילות חברתית קהילתית בעיר ובכל יצרו את מסגרת "גרעיני השירות החברתיים" מאז הוקמו עוד מספר לא מבוטל של גרעיני שירות לאומי, בשכונות מצוקה רבות ברחבי הארץ.
בשנת 2007, הקימו כ-11 מבוגרי התנועה, בנים ובנות, את גרעין הש"ש (שנת שירות) הראשון בתנועה. הש"ש פועל בעיר רמת גן.
גרעיני הש"ש והשירות הלאומי מהווים את החוט המקשר בין חניכי תנועת הנוער, לתנועת הבוגרים. רבים מבין בוגרי המסגרות הנ"ל ממשיכים לקחת חלק הן בתנועת הנוער והן בהקמתה של תנועת הבוגרים, על ידי השתלבות בגרעינים השונים.
בשנת 2009 הקימו כמה מבוגרי התנועה גרעין סטודנטים בבר-אילן. הגרעין הוקם מתוך מטרה ליצור חבורה סביב שיח משמעותי שמוביל לעשייה ותרומה של הגרעין היכן שיבחרו חבריו. מאז התפתחו והתרחבו כפרי הסטודנטים לפעילות בכל רחבי הארץ: אריאל, באר שבע, ירושלים (4 כפרים), לוד (4 כפרים), נתיבות, עכו, ערד, קריית שמונה, רחובות ועוד.
פנדה (סוג)

| פנדה |
| --- | --- |
 פנדה ענקית
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: דוביים
תת־משפחה:: איילורופודים
סוג:: פנדה
שם מדעי
 Ailuropoda ‏מילנה-אדוארד, 1870

פנדה (שם מדעי: Ailuropoda; מילולית: "רגל חתול") היא סוג של יונקים מתת-משפחת האיילורופודים שבמשפחת הדוביים, בה מצוי כיום רק מין אחד – פנדה ענקית (Ailuropoda melanoleuca). על אף השם הקרוב, משתייכת הפנדה האדומה למשפחה עצמאית.
מאפיינים

הפנדה היא דוב קטן יחסית בגודל של מטר וחצי בממוצע ומשקל של 75 עד 160 קילוגרם. בעבר היו מינים קטנים בהרבה כמו פנדה מיקרוטה שהגיע עד לאורך מטר ומשקל של 45 קילוגרם. עם זאת הם בעלי מאפיינים משותפים דומים כמו מבנה הגולגולת הדק יחסית לדובים והכפות בעלות האגודל הנצמד בעל הטפרים החדות.
הפנדות התפתחו החל מהפליוקן, לפני שלושה מיליון שנה, והתמחו באכילה צמחונית של צמחי חִזרן. החִזרן צומח בעיקר באזורים הרריים בעולם, בעיקר ברפובליקה העממית של סין ובה מצויות הפנדות בימינו. תזונה זו הביאה את הפנדה למצב סיכון גבוה, עקב הסתמכות על מזון אחד שנפגע מכריתת יערות בסין.
מינים

פנדה בקוני (Ailuropoda baconi) – נכחדה
Ailuropoda fovealis – נכחדה
פנדה ענקית (Ailuropoda melanoleuca)
פנדה מיקרוטה (Ailuropoda microta) – נכחדה
Ailuropoda minor – נכחדה
Ailuropoda wulingshanensis – נכחדה
אייל שכטר

| --- | --- |

אייל שכטר, 2008
 לידה:  10 במרץ 1964 (בן 61) קריית ביאליק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1985
 עיסוק:  מוזיקאי, שחקן
 פרופיל ב-IMDb
 
אייל שכטר (נולד ב-10 במרץ 1964 בקריית ביאליק) הוא שחקן ומוזיקאי ישראלי.
רגעים בולטים

זוכה פרס השחקן הטוב ביותר, עכו 2013 ("תג מחיר") זוכה תיאטרונטו 2010 ("רצח בכביש המהיר"), סולן להקת אבטיפוס (בוקר טוב עולם, תשאירי לי מקום לחבק אותך, מועקה, זוכת להקת השנה של גלי צה"ל וקול ישראל 1995), השתתף בזוכי פרסי וולגין: "לנגד עיניים מערביות" (תפקיד ראשי, זוכה פרס האקומני בברלין), "בסמה מוצ'ו", "שנת אפס", "פעם הייתי", שחקן בקאסט "אלוף העולם", זוכת פרס ההצגה הטובה ביותר 2022, תיאטרון ילדים ונוער
קריירה > מוזיקה

בתקופת התיכון ניגן עם ערן צור בלהקת "Mother Brain Crazy", שהתפרקה לאחר הופעה אחת.
בשנת 1985 הקים עם אמיר בן-דוד את להקת "אבטיפוס", שהוציאה שלושה אלבומים: "מה החזאי מבין" (1995) "איך עושים מים" (1997) ו"הודעה לנוסעים מחוץ לזמן" (2015). שכטר שר כסולן הלהקה ברוב שיריה וכתב לה מספר שירים (ביניהם "מועקה").
בשנת 2002 הוציא אלבום סולו אלקטרו-רוק ראשון בשם "פעם אחרונה שאני ככה". את האלבום הפיק טל יניב והוא כולל שיתוף פעולה עם ההרכב אינפקטד משרום בשני שירים: "רעש" ו"פעם אחרונה שאני ככה".
במהלך שנת 2009 הוציא את הסינגל "מתוק ומר" (שכתב אורן רוזן-דהן) שיר הנושא מסרט באותו שם.
כתב מוזיקה לסרטים וסדרות: "סופרוומן", "כתב פלילי", "שניים יוסי", "בקבר יוסף", "עכשיו אני", "כוכבים נוצצים", "ראיתי ציפור", "המורדים האחרונים", "כישרון לארץ ישראל", ההצגה "המלט מאשין" (מועמדת לפרס המוזיקה, קיפוד הזהב 2016), ההצגה "בכל מקום באמבטיה שאין בו מים", ההצגה "תהיי יפה ותשתקי", "שלושה יוסי" (יחד עם חברי אבטיפוס, 2020), מוזיקה ועריכת מוזיקה להצגה "אנטיגונה" (תמונע 2022, יחד עם טל יניב ועידית אשל)
במקביל למוזיקה ולמשחק, שכטר כתב וערך בעיתונים ומגזינים שונים.
קריירה > קולנוע וטלוויזיה

בשנת 1995 שיחק בסרטה של דינה צבי-ריקליס "שבעה". בשנת 1996 גילם את גרי בסרטו של יוסף פיצ'חדזה "לנגד עיניים מערביות" ועל משחקו בסרט זה היה מועמד לפרס אופיר לשחקן הטוב ביותר.
בשנת 2000 גילם את איגי בסרטו של יוסף פיצ'חדזה "בסמה מוצ'ו". בשנת 2003 גילם את תומר/ריקרדו בטלנובלה "משחק החיים", וגילם את ירמי בסרט הטלוויזיה של הבמאי אבי כהן "אמצע הסרט".
בשנת 2004 גילם את בועז בסרטו של יוסף פיצ'חדזה "שנת אפס".
בשנת 2005 גילם את גבי מצליח בסדרת הטלוויזיה "אלביס, רוזנטל והאישה המסתורית", ספין אוף של הסדרה "אסתי המכוערת". באותה שנה גילם את הכתב הפלילי אודי תבור בסדרת הטלוויזיה שביים חיים בוזגלו, "כתב פלילי". לסדרה זו אף כתב את הפסקול, ועל משחקו בסדרה זו היה מועמד לשחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה.
בשנת 2006 גילם את מוטי בעונה השלישית של הדרמה היומית "ראש גדול", והשתתף בסרט האימה הקצר שביים ליאור חפץ, "טוב שחזרת הביתה", לצד לוסי דובינצ'יק. סרט זה הופק במימון "קרן רותם מוריה" לזכרו של רותם מוריה שנרצח בפיגוע בסיני בשנת 2004, והוקרן בפסטיבלי קולנוע בינלאומיים - ביניהם פסטיבל סרטי האימה בהוליווד "Screamfest".
בשנת 2007 גילם את רן בסרט הקולנוע של דורון בנבנישתי "מתוק ומר" והנחה את תוכנית התרבות "זמן אוויר" בערוץ 1.
בשנת 2008 גילם את עמוס מאיר בסדרת הטלוויזיה "הנפילים" שיצרו רובי דואניאס וחן קלימן.
בשנת 2009 גילם את דרור קליין בטלנובלה "חשופים". גילם את מיקי ברוש בדרמה הקומית "דני הוליווד", ואת היועץ החינוכי ניב רוזן בסדרת הטלוויזיה שיצרו אורי ובני ברבש "האמת העירומה".
בשנת 2010 גילם את אריק בורשטיין המבוגר בסרטו של אבי נשר "פעם הייתי", גילם את יואב בכר בסדרת הטלוויזיה "גירושים נפלאים" והשתתף בסרטו של חיים בוזגלו "סרק סרק". באותה שנה החל להנחות את התוכנית "אבן גבירול פינת יהודה הלוי" בערוץ 23.
החל משנת 2011 מדבב את עכבראסטה בערוץ הופ!.
בשנת 2012 השתתף בסדרה "תנוחי" כבן זוגה של מרב בן בסט (צופית גרנט). בהמשך השתתף בסדרה "יומני החופש הגדול" בערוץ דיסני.
בשנת 2016 שיחק בסדרת הנוער "Oboy" בתפקיד מולי רוזן, אביו הפושע של חבר הלהקה מייקל רוזן (גפן ברקאי), אשר שונא את אביו וטוען שהרס לו את החיים.
בשנת 2018 גילם את אוריה אטלס, אביהן של שתי הדמיות הראשיות קירקי (גילי איצקוביץ) ולילה (אביה מלכה) בסדרה "כדברא".
בשנת 2022 גילם את חיים שמש בסדרה "שנות הירח".
סרטים וסדרות נוספים: "שירת החטאים", "ג'ק" (פרויקט 48 שעות), "יומני החופש הגדול", "בית המשאלות", "סרט פסטיגל 2016", "משפחת כספי", "אולי הפעם", "אהבה בשלייקס".
קריירה > תיאטרון

אדם גייסט (תמונע), האישה מן הים (תמונע), בכל מקום באמבטיה שאין בו מים (תמונע), רצח בכביש המהיר (תיאטרונטו, עליו זכה בפרס הראשון), הנחשול (אורנה פורת, 2010, מועמד לפרס השחקן 2012), תיאור של בוקר (פסטיבל תיאטרון קצר), לב (פסטיבל עכו), חלום על נייר זכוכית (תמונע), תג מחיר (פסטיבל עכו, ההצגה זכתה בפרס המחזה ואייל זכה בפרס השחקן המצטיין יחד עם אלי מנשה), אחוזת וייס (אנסמבל אספמיה), חולת אהבה (אנסמבל אספמיה), זרעים רעים (חג המחזמר), זרעים של שתיקה (הבימה, 2014), החולה ההודי (הבימה), אדיסון (אורנה פורת), חשמלית ושמה תשוקה (הבימה), צ'יקו ומיקו (הסימטה), השליח (תמונע), מידה כנגד מידה (קבוצת התיאטרון הירושלמי), בוקר טוב מר היימר (קבוצת התיאטרון הירושלמי), לרעך כמוך (תמונע), בחוץ לפני הדלת (אנסמבל תמונע), שייקספיר מתהפך בקברו (אנסמבל אספמיה), "חוצ מזה הכל בסדר", מופע משיריו של דן אלמגור, "קין", הצגת יחיד (תמונע, 2018), "פדרה אהובתי" (תמונע, 2018), "שברי לוחות" (אספקלריא, 2018), "אהבה וכאב" (התיאטרון העברי, 2018) מהפכניות (אנסמבל אספמיה, 2018), נמר חברבורות (קבוצת התיאטרון הירושלמי, 2018), "חופש מוחלט" (תמונע, 2019), "חבק אותי לנצח פטריסיו" (פרינג' באר שבע, 2019), "חולי אהבה" (אספמיה, 2019), playפסטיגל (2019–2020), "הצוענייה והים" (פסטיבל ישראל, במסגרת "קשרי רוח" - נאוה צוקרמן בעקבות טליה שפירא, 2021), #הדה (פרינג' באר שבע, 2021), "מנחם יוצא למלחמה" (תמונע,2021, במאית: אלמה וייך-חושן), FAKE (תמונע, 2021), "ביבר 7" (אדפטציה ל"ביבר הזכוכית", פרינג' באר שבע, במאי: יואב מיכאלי, 2022), "אלוף העולם" (מחזה מוזיקלי המבוסס על שיריו של חנן בן-ארי, תיאטרון אורנה פורת, ,2022, במאי עמית אפשטיין, זוכת פרס ההצגה הטובה ביותר לילדים ונוער 2022), "אנטיגונה" (תמונע, 2022, במאית: נאווה צוקרמן), "הייתי והנני" (ימי חייו האחרונים של אלכסנדר פן, תיאטרון "ניקו ניתאי", 2023, במאית: דורית ניתאי), "שיחות על אהבה (ועל אי הבנות אחרות)" (אנסמבל אספמיה, 2023, במאית: דליה שימקו), "ארוחת פרידה" (תיאטרון הפרינג' באר שבע, 2024, במאי: יואב מיכאלי), pastprogressive (אנסמבל תמונע, 2024).
קריירה > דיבוב, פרסומות, הנחיה

עכברסטה (דמות ראשית), אבירי הטנקאי (מערכת המחשב), פרסומות למגזין בלייזר, הקראת ספרים icast (תעתועון, דרוש לחשן, חופש מוחלט), הנחיית פרס הבמה לילדים ונוער 2021 (יחד עם פזית ירון מינקובסקי).
הוקרה ופרסים

2013: ציון לשבח לשחקן בולט בהצגה תג מחיר. פסטיבל עכו
2010: זוכה פרס השחקן הטוב ביותר בהצגה רצח בכביש מהיר. תיאטרונטו