יחסי ישראל–קוסובו
היסטוריה

חבל הארץ של קוסובו היה לאורך ההיסטוריה תחת ריבונותן של מדינות רבות ושונות, כאשר לאחר פירוק יוגוסלביה במסגרת מלחמות יוגוסלביה בראשית שנות ה-90, נותרה קוסובו תחת שליטתה של סרביה. עם זאת, התנגדותם של הקוסוברים לשליטה הסרבית, אשר נבעה בין היתר ממעשי הטבח שביצעו חיילים סרבים באזרחים קוסוברים על אדמת קוסובו במהלך המלחמה, הובילה לבסוף להכרזה על עצמאותו של החבל בתאריך 17 בפברואר 2008, וזאת בהסכמה שבשתיקה של חלק ממדינות האיחוד האירופי ושל ארצות הברית.
עם זאת, מיום הקמתה של הרפובליקה של קוסובו בשנת 2008, ועד לשנת 2020 ישראל נמנעה מלהכיר בעצמאותה של קוסובו, וזאת משלוש סיבות עיקריות:
שאיפתה של מדינת ישראל לשמור על נייטרליות ביחס לקונפליקט עם סרביה.
המחויבות הישראלית כלפי סרביה, בשל הסיוע שהושיטו רבים מאזרחי סרביה ליהודי ארצם במהלך הכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה וזאת בניגוד למדינות אחרות באזור יוגוסלביה.
החשש הישראלי מיצירת תקדים בדבר הכרזת עצמאות של עם מוסלמי הטוען לריבונות בשטח שנוי במחלוקת, אשר עשוי להקל על הרשות הפלסטינית לנקוט בצעד דומה, וכך לאפשר את הקמתה של מדינה פלסטינית ריבונית, צעד שמדינת ישראל מתנגדת לו בתוקף.
מסיבות אלו, מדינת ישראל נמנעה כל השנים מהכרה רשמית בעצמאותה של קוסובו, וזאת חרף לחצים מצד גורמי חוץ שונים, וכן מקרב קבוצות במדינת ישראל, אשר ביקשו להכיר במדינה החדשה, כאשר חלקם אף הקבילו בין נסיבות הקמתה של הרפובליקה של קוסובו, לנסיבות הקמתה של מדינת ישראל בשנת 1948.
חרף אי ההכרה הרשמית בעצמאותה של קוסובו, אישי ציבור ופוליטיקאים רבים בישראל הביעו את אהדתם כלפי קוסובו, וזאת מאחורי דלתיים סגורות. בין היתר, חברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא מסרה, במהלך פברואר 2008, כי על אף שישראל החליטה נכון להיום שלא להכיר בעצמאותה של קוסובו, הרי שהיא רואה את המצב כ"מטריד מאוד".
בתאריך 28 באפריל 2009, ארתור קול, שגריר ישראל בסרביה, אמר כי חרף העובדה שעברה יותר משנה מאז שקוסובו הכריזה על עצמאותה באופן חד צדדי, למדינת ישראל אין כל כוונה להכיר בעצמאותה באופן רשמי, וכן כי "העובדה היא שעמדתה של ישראל לא השתנתה לאורך הזמן. העם והממשלה הסרביים צריכים להעריך את עמדתה של ישראל, שגם ממחישה את הידידות בין שתי המדינות". זמן קצר לאחר מכן, בחודש ספטמבר 2009, במהלך ביקור רשמי בבלגרד, קבע שר החוץ הישראלי אביגדור ליברמן, כי לישראל אין כוונה להכיר בקוסובו בעתיד, אבל הביע תקווה כי סוגיית עצמאותה של קוסובו תיפתר בדרכי שלום.
ב-16 בספטמבר 2009, אמר שר החוץ של מדינת ישראל אביגדור ליברמן כי ישראל "עוקבת אחר המצב בין סרביה וקוסובו", וכי ישראל מקווה ל"פתרון מקיף ובדרכי שלום", שיושג באמצעות משא ומתן בין שתי המדינות המעורבות. ליברמן גם אמר כי ישראל מסוגלת לעמוד בלחץ המופעל עליה להכיר בקוסובו, וזאת משום שישראל הייתה תחת לחץ מאז שנת 1948 בנושאים רבים, ומסוגלת להתמודד עמו גם הפעם. כמו כן, במהלך ביקור בישראל בסוף אוקטובר 2009, שר הפנים הסרבי אמר כי "גורמים רשמיים בישראל אישרו כי ישראל אינה מתכוונת לשנות את עמדתה ביחס לקוסובו. בחודש יוני 2011, אמר ליברמן כי עצמאותה של קוסובו היא "נושא רגיש", וטען כי ישראל תוכל להכיר בקוסובו רק לאחר שמדינות אחרות, כמו יוון וספרד, תכרנה בה.
ב-9 ביוני 2016, הכריז נשיא קוסובו, האשים טאצ'י, כי הוא עומד לצד ישראל לאחר פיגוע הירי במתחם שרונה בתל אביב.
ב-21 בספטמבר 2018, אמר נשיא קוסובו, האשים טאצ'י, כי אם ישראל תכיר במדינה – תפתח קוסובו שגרירות בירושלים.
ב-4 בספטמבר 2020, במסגרת הסכם סרביה–קוסובו, הודיעה ישראל כי תכיר בקוסובו כמדינה עצמאית. קוסובו הודיעה שגם היא תפתח שגרירות בירושלים. ב-1 בפברואר 2021, חתמו שתי המדינות על הסכם לכינון יחסים דיפלומטיים, וב-14 במרץ, פתחה קוסובו את שגרירותה בירושלים. לאחר כשבוע עלתה לשלטון ממשלה חדשה בקוסובו בהנהגת אלבין קורטי, ועם הקמתה שלח נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן בקשה לשקול מחדש את הקמת השגרירות בירושלים, אך בראיון שהעניקה שרת החוץ החדשה דוניקה גרוואלה-שווארץ (אנ') היא אמרה שפתיחת השגרירות היא "עניין סגור" והוסיפה שיחד עם זאת קוסובו רוצה לשמר יחסים ידידותיים עם הפלסטינים.
ב-14 בנובמבר 2023 במשחק כדורגל שנערך בין נבחרת ישראל לנבחרת קוסובו בפרישטינה, יירטו מאבטחי השב"כ רחפן שהוטס בסמוך לאצטדיון, אולם בהמשך נשלל חשש לפח"ע. המשחק התקיים במהלך מלחמת חרבות ברזל.