stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבא פניכל
ביוגרפיה

פניכל נולד במיילץ שבפולין ליצחק פניכל, צייר כפרי. בילדותו הצטיין ברב-תחומיות, כששילב לימודי נגינה על כינור בלימודי אמנות וציור. הוא סיים את האקדמיה לאמנות בקרקוב והוסמך בפדגוגיה של ציור.
בשנים 1939–1945, בתקופת מלחמת העולם השנייה, חי פניכל בברית המועצות ועסק באמנות, ציור, תיאטרון ומוזיקה. בשנת 1945 חזר לפולין, ועבד כמאייר הראשי בהוצאה לאור של הוועדה ההיסטורית היהודית, כשהוא נותן בציוריו ביטוי טראגי לשואה. כמו כן, אייר רישומים לספרים וצייר וערך תערוכה בקרקוב, שבה נרכשו שבע מעבודותיו למוזיאון הלאומי.
בשנת 1948 ניסה לעלות לארץ ישראל באוניית המעפילים "שְׁאָר יָשׁוּב", אך גורש למחנות המעצר בקפריסין. במחנה ארגן פניכל עבור המעפילים העצורים פעילויות אמנותיות, קורסים ותערוכות. בתקופה זו יצר סדרת רישומים ותחריטים מהווי המחנה, שאותה הביא עמו ארצה.
לאחר עלייתו השתקע בתל אביב, ובשנת 1949 החל ללמד ציור במדרשה למורי ציור בתל אביב. פניכל נמנה עם מייסדי המכון לציור ופיסול בבת ים ולימד אמנות באוניברסיטה העממית ובמוזיאון הלנה רובינשטיין. בשנותיו הראשונות בארץ התגורר ברחוב קדם שביפו, ומשנת 1961 ברחוב צפת 1 בתל אביב.
יצירתו של פניכל היא ביסודה אימפרסיוניסטית, והוא נטה לצייר ממראות הארץ, נופיה ואנשיה בצבעי אקוורל, פנדה וציפורן. בשלב מוקדם נטה אל האסכולה היהודית של שטיידנהרט ובודקו. ביצירותיו התבטאו התרשמויותיו מנופי הארץ בכלל, ומנופי תל אביב–יפו, חופיה ואנשיה בפרט. בתחום החינוך לאמנות הנחה פניכל וטיפח מורים לאמנות בבית המדרש הארצי למורי אמנות, במכון לאמנות בבת ים ובמוזיאון תל אביב.
כ-25 שנים ליווה את העיתון "דבר" בצרור רישומים מהצגות הבכורה של תיאטראות בתל אביב, לרבות הבימה, הקאמרי והאוהל. כמו כן, אייר שערים צבעוניים ל"דבר לילדים" ועסק באיור סיפורים ורשימות ל'דבר השבוע'. בשנת 1974 פרש לגמלאות. נפטר ב-1986. הותיר אישה.
עבודותיו

במשך 40 שנות פעילותו בארץ ערך פניכל מספר רב של תערוכות יחיד, השתתף כל שנה בתערוכה כללית מטעם אגודת הציירים והפסלים בישראל והוציא אלבומי רישום רבים בנושאים מגוונים. כן ליוו ציוריו שורה ארוכה של ספרים (פרוזה ושירה).
עבודותיו > תצוגות

מוזיאון לאומי קרקוב - פולין
אקדמיה לציור בצלאל - ירושלים
מוזיאון עין חרוד
מוזיאון לאומנות יהודית אומהה - ארצות הברית
מוזיאון תל אביב - תל אביב
מוזיאון ישראל - ירושלים
וכן באוספים פרטיים בישראל ומחוצה לה
עבודותיו > אלבומים

1950 - עלילות ההעפלה
1953 - רישומי ים החבל הימי לישראל
1954 - חיתוכי עץ
1955 - קווים חטופים הוצאת קריית ספר
1957 - חנה רובינא הוצאת מסדה
1958 - אהרון מסקין ודמויותיו (ספר רישומים) הוצאת גדיש
1959 - דמויות : מהווי האדם העובד הוצאת מרכז לתרבות וחינוך
1959 - ילדות, נעורים וזקנה
1961 - רשמי מסע
1962 - בת ים
1963 - פינקל
1965 - יפו ברשמים
1965 - עלילות העפלה הוצאת חדרה
1968 - ירושלים, אלבום הוצאת תרבות וחינוך
1970 - רישומי משחק הוצאת סף
1970 - ברטונוב
1975 - ירושלים א', ירושלים ב'
1980 - נופי ישראל
עבודותיו > ספרים שאייר

1935 - שירת רחל (רחל בלובשטיין), הוצאת דבר
1952 - בחייהם ובמותם (ס. ארקדי), הוצאת עם עובד
1953 - הזווית השלישית (ס. ארקדי), הוצאת טברסקי
1954 - אל האור: למד, עבוד, שחק! (יצחק סלע), הוצאת ארגמן
1955 - את אשר בחרתי (יוחנן טברסקי), הוצאת הדר
1957 - הילד חי והחמור אשמדאי (צבי לבנה), הוצאת אל"ף
1958 - סודי עם אחי הגדול (אנדה עמיר פינקרפלד), הוצאת עמיחי
1958 - חנה ושבעת בניה (צבי לבנה), הוצאת עמיחי
1958 - תקומה; משירי הארץ וסיפוריה (יוסף ליכטנבום), הוצאת עמיחי
1959 - אשכולות: אלבום דמויות וטיפוסים (אברהם שמואל שטיין), הוצאת אל"ף
1961 - אל משואות לכיש (רבקה גובר), הוצאת דבר
1967 - הנסיעה הגורלית (שושנה שילוני), הוצאת יבנה
1967 - גבורי חיל כלם (אברהם ויינברג), הוצאת מסדה
1969 - אורות מבעד למסך (שמעון ברטונוב), הוצאת רשפים
1972 - חתונה בצידון (אהרן אבן-חן), הוצאת מסדה
1974 - באהלי אברהם (יעקב זיפר), הוצאת מלוא
1976 - תעלולי כתת-"סלע" (מרדכי האלטר), הוצאת צפון
1976 - חיפושיות (לוין קיפניס), הוצאת ברונפמן
1977 - טללים בנגב (עמוס בר), הוצאת הקיבוץ המאוחד
1978 - המסע המופלא אל לוחמי בר כוכבא (עודד בצר), הוצאת מלוא
1979 - הפרשים דהרו כל הלילה (ישראל אבן נור), הוצאת הקיבוץ המאוחד
1979 - רכב אש (ימימה אבידר-טשרנוביץ), הוצאת ליכטנפלד
1981 - סימני דרך (יואל שלום פרץ), הוצאת הקיבוץ המאוחד
1985 - לילו הארוך של צחי (לוין קיפניס), הוצאת ליכטנפלד
1987 - המסע המופלא במנהרת הזמן (עודד בצר), הוצאת מ' מזרחי
הערות שוליים

↑  עתי"ם, הצייר אבא פניכל מת בתל-אביב מהתקף-לב, מעריב, 5 ביוני 1986
↑  Mielec, Poland (Pages 43-68), www.jewishgen.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 274822  NLI: 987007305920705171  PLWABN: 9810705539705606  GND: 1136439625  ISNI: 0000 0000 6694 8292  LCCN: n88168872  NKC: jx20060905009  SUDOC: 234781599  ULAN: 500481488  VIAF: 53246503   WorldCat (עם VIAF): 53246503 
אבא פניכל - דיוקן עצמי (1961)
HTML5

| --- | --- |


 סיומת קובץ:  .html
 סוג מדיה באינטרנט:  text/html
 UTI:  index.html
 מפתח:  World Wide Web Consortium ו-WHATWG
 תאריך השקה:  28 באוקטובר 2014 
 גרסה אחרונה:  HTML 5  HTML 5.1 טיוטת עבודה ב־28 באוקטובר 2014
 סוג:  שפת סימון
 הורחב לתקן:  XHTML5 (XML-serialized HTML5)
 תקן:  W3C HTML5 W3C HTML 5.1
 פורמט פתוח?:  כן
 תוכנה נפוצה:  דפדפן
 אתר רשמי
 
HTML5 (ראשי תיבות של: 5 HyperText Markup Language) היא שפת תגיות וטכנולוגיה מרכזית באינטרנט המשמשת לעיצוב המבנה והתצוגה של תוכן ברשת האינטרנט, והיא הגרסה החמישית של שפת התגיות HTML. נכון לאוקטובר 2014, זוהי הגרסה האחרונה והמלאה ביותר של HTML5, כפי שהוגדר על ידי W3C,‏ הארגון המרכזי העוסק בתקינה ברשת. הגרסה הקודמת, HTML 4, תוקננה ב-1997.
השינויים המרכזיים נועדו לשיפור השפה בעזרת תמיכה במולטימדיה, תוך כדי שמירה על אופייה העקבי, הקריא והברור לבני אדם ולמחשבים (דפדפנים, מנתחי תוכן וכדומה). מטרתה של HTML5 היה לא רק להחליף את HTML 4, אלא גם את XHTML 1 ואת DOM רמה 2.
אחרי הקודמים לה, HTML 4.01 ו-XHTML 1.1,‏ HTML5 היא הפתרון לכך ש-HTML ו-XHTML בשימוש הנפוץ ברשת האינטרנט הם ערבוב של תכולות שונות שנוצרו בתקנים שונים, יחד עם תכולות שנקבעו על ידי מוצרי תוכנה חיצוניים, כמו דפדפנים. HTML5 מנסה, בנוסף, להגדיר שפת סימון יחידה שיכולה להכתב גם כ-HTML וגם כ-XHTML, והתקן מכיל מידע מפורט שאמור לעודד מימושי תאימות. היא מרחיבה, משפרת והופכת את הסימונים הקיימים במסמכים להגיוניים, ומציעה דרכים נוחות לסימון וממשקי תכנות יישומים עבור יישומי אינטרנט מסובכים. מסיבות אלו, HTML5 גם היא שפה חוצה-פלטפורמות במובייל. אפשרויות רבות ב-HTML5 נבנו תוך התחשבות ביכולת לרוץ על מכשירים חסכוניים בחשמל, כמו מחשבי לוח או טלפונים חכמים. בדצמבר 2011, קבוצת המחקר Strategy Analytics חזתה שעליות מכירות הטלפונים שתומכים ב-HTML תגיע למיליארד מכשירים ב-2013.
HTML5 הוסיפה, בעיקר, מספר רב של תכונות תחביריות חדשות. תכונות אלו כוללות שימוש ב-MathGL לנוסחאות מתמטיות, וכן הוספת אלמנטים חדשים שהחליפו את תגי ה-<object> הרגילים, כמו <video>,‏ <audio>,‏ <canvas> יחד עם שילובם של Scalable Vector Graphics (SVG). אפשרויות אלו עוצבו על מנת לאפשר שילוב של מולטימדיה ותוכן גרפי באתר בקלות יחסית, מבלי שיהיה צורך לעשות שימוש ב-API או תוספים קנייניים. תגים חדשים שאחראיים על מבנה העמוד כוללים את <main>,‏ <section>,‏ <article>,‏ <header>,‏ <footer>,‏ <aside>,‏ <nav> ואת <figure>. הם עוצבו על מנת להעשיר את התחביר של תוכן המסמכים. מאפיינים חדשים הוספו עבור תגיות HTML, ואלמנטים ומאפיינים מסוימים הוסרו. אלמנטים מסוימים, כמו <cite>,‏ <a> ו-<menu> שונו, הוגדרו מחדש ותוקננו. ה-API וה-DOM כבר לא מהווים חלק משני, אלא ממש מהווים חלק בבניית היסודות והתקנון של HTML5.‏ HTML5 גם מגדיר בפירוט כיצד לעבד מסמכים לא תקניים, כך שטעויות התחביר יטופלו בצורה אחידה בכל הדפדפנים.
היסטוריה

Web Hypertext Application Technology Working Group ‏(WHATWG) התחילו לעבוד על התקן החדש בשנת 2004. באותה תקופה, HTML 4.01 לא עודכן מאז שנת 2000, וה-World Wide Web Consortium (הידוע גם בתור W3C) התמקד ביצירת פיתוחים עתידיים עבור XHTML 2.0. בשנת 2009, ה-W3C הרשו לקבוצה שעבדה על XHTML 2.0 להחליט שלא לחדש אותו. כיום, W3C ו-WHATWG עובדים יחדיו על הפיתוח של HTML5.
אף על פי שתכולות מסוימות ב-HTML5 מושוות לעיתים קרובות ל-Adobe Flash, שתי הטכנולוגיות שונות מאוד. שתיהן מאפשרות לנגן שמע ווידאו מתוך דפי אינטרנט, וכן להשתמש ב-SVG.‏ HTML5 בעצמה לא יכולה בעצמה לשמש להנפשה – חובה להשתמש גם ב-CSS או ב-JavaScript. ישנן יכולות רבות של Flash שאינן קיימות ישירות ב-HTML5.
אף על פי ש-HTML5 מוכר בקרב המפתחים כבר שנים, היכולות האינטראקטיביות שלו פרצו לתודעת הציבור והמדיה רק בסביבות אפריל 2010, אחרי שמנכ"ל חברת אפל דאז, סטיב ג'ובס, הוציא מכתב פומבי שכותרתו הייתה "מחשבות על Flash", בו הוא הסיק ש"Flash אינה נדרשת יותר כדי לצפות בסרטונים או לצרוך כל סוג של תוכן ברשת", וש"סטנדרטים חדשים שנוצרים בעידן הטלפונים הניידים, כמו HTML5, ינצחו". התבטאות זו עוררה מחלוקת בקרב מפתחי ה-Web, בה חלקם הזכירו שבזמן ש-HTML5 מציעה יכולת משופרת, מפתחים חייבים להתחשב בתמיכה בדפדפנים השונים כמו גם בשוני בין האפשרויות הקיימות ב-Flash לבין אלו הקיימות ב-HTML5. בתחילת נובמבר 2011, חברת Adobe הודיעה שתפסיק את הפיתוח של Flash למכשירים הניידים ותתעל את המאמצים שלה לטובת פיתוח כלים בעזרת HTML5.
בשנת 2013 שוחררה ספרייה חינמית H5P.
היסטוריה > הליך התקינה

Mozilla Foundation ו-Opera Software הציגו נייר עמדה בסדנה של W3C ביוני 2004, המתמקד בפיתוח טכנולוגיות עם תאימות לאחור עבור דפדפנים קיימים, כולל טיוטה ראשונית של Web Forms 2.0. הסדנה נסגרה בהצבעה שתוצאותיה היו 8 בעד ו-14 נגד על המשך העבודה על HTML. מיד לאחר הסדנה, WHATWG נוצרה והתחילה לעבוד בהתאם לנייר העמדה, וטיוטה שנייה, Web Applications 1.0, הוכרזה גם היא. כעבור זמן, שתי ההצעות אוחדו ומהן נוצר HTML5. תקן ה-HTML5 אומץ כנקודת פתיחה של קבוצת העבודה על HTML מטעם W3C בשנת 2007.
WHATWG פרסמה את טיוטת העבודה הראשונה הפומבית ב-22 בינואר 2008. חלקים מ-HTML5 כבר מומשו בדפדפנים אף על פי שלא התקבלה החלטה שנותנת המלצה על התקן.
ב-14 בפברואר 2011, גוף התקינה W3C האריך את תקופת העבודה של קבוצת העבודה על HTML, יחד עם יעדים ברורים עבור HTML5. במאי 2011 קבוצת העבודה קידמה את HTML5 ל"קריאה אחרונה", הזמנה לקהילות מחוץ ומבית לאשר את התקינות הטכנית של המפרט. W3C פיתחו סדרת בדיקות מקיפה על מנת להגיע לתאימות רחבה עד לתקינה מלאה ב-2014, תאריך יעד להמלצה על התקן. בינואר 2011, שינו ה-WHATWG את שם התקן שלהם ל-"HTML". ה-W3C לעומת זאת המשיכה את הפרויקט לשחרור HTML5.
ביולי 2012, ה-WHATWG וה-W3C החליטו על הפרדה. ה-W3C ימשיך את העבודה על HTML5, תוך שהוא מתמקד בתקן סופי ומקיף, שנחשב על ידי WHATWG "תמונת מצב". ארגון ה-WHATWG ימשיך לפתח את HTML5 כ"תקן חי". התפיסה של תקן חי אומרת שהתקן לעולם לא מושלם והוא תמיד מעודכן ומשופר. ניתן להוסיף תכולות חדשות, אך לא מוחקים שימושיות.
בדצמבר 2012, W3C ייעד את HTML5 להמלצה כמועמד. המדד להתקדמות להמלצה של W3C היא "שני מימושים שמושלמים ב-100% ומקיימים תפעוליות בינית מלאה".
בספטמבר 2011,‏ W3C העביר את HTML5 למצב "מועמד להמלצה".
ב-28 באוקטובר 2014,‏ HTML5 שוחרר כמומלץ ספוית על ידי W3C, ומשמעו שתהליך העבודה על התקינה הושלם.
בספטמבר 2012, ה-W3C הציעו תוכנית לשחרר המלצה סופית על HTML5 עד סוף 2014 (ההמלצה שוחררה באוקטובר), והמלצה סופית על התקן של HTML 5.1 עד סוף 2016.
אלו הם הזמנים עבור HTML 5.0, HTML 5.1 ו-HTML 5.2:
|  | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HTML 5.0 | מועמד להמלצה | קריאה לסקירה | המלצה |  |  |
| HTML 5.1 | טיוטת עבודה ראשונה |  | קריאה אחרונה | מועמד להמלצה | המלצה |
| HTML 5.2 |  |  |  | טיוטת עבודה ראשונה |  |
W3C הציעו הסתמכות גדולה יותר על מודולריות כמפתח להתקדמות מואצת, כלומר זיהוי תכולות ספציפיות, בין אם כאלו שכבר הוצעו ובפרט כאלו שקיימות בתקן, וקידומן לתקינה נפרדת. חלק מהטכנולוגיות שבמקור הוגדרו ב-HTML5 עצמו מוגדרות עכשיו בתקינות נפרדות.
HTML Working Group – HTML Canvas 2D Context
Web Apps WG – Web Messaging, Web Workers, Web Storage, WebSocket API, Server-Sent Events
IETF HyBi WG – WebSocket Protocol
WebRTC WG – WebRTC
W3C Web Media Text Tracks CG – WebVTT
אחרי קבלתו של HTML5 כתקן באוקטובר 2014, תכולות הליבה מורחבות בארבע דרכים. חלקים מסוימים מתקינת ה-HTML5 המקורית מתוקננים בנפרד כמודולים (APIים) כמו Microdata ו-Canvas. תקינות שהוצגו כתוספות ל-HTML5 כמו סימון רב לשוני (Polyglot Markup) עוברים הליך תיקנון בנפרד כמודולים. חלק מהתקנים של W3C שבמקור הופרדו, מוחזרים ל-HTML5 כתוספות או תכולות, לדוגמה, SVG. התכולות שיאטו את התיקנון של HTML5 יעברו הליך תקינה בנפרד ב-HTML 5.1 או ב-HTML 5.2. העבודה על HTML 5.1 אמורה להסתיים ב-2016, והיא כרגע נמצאת במסלול התיקנון של W3C.
תכולות > תגיות

HTML5 מאפשרת תכונות ואלמנטים חדשים שמשקפים את השימוש באתרים עכשוויים. חלק מהם מהווים החלפה סמנטית לאלמנטים שמאגדים תוכן בבלוק (<div>) או בשורה (<span>), באלמנטים סמנטיים יותר, כמו <nav> (בלוק לניווט באתר), <footer> (בדרך-כלל נפוץ בתחתית האתר או בשורות האחרונות של קוד ה-HTML) או <audio> ו-<video> במקום <object>.

חלק מהאלמנטים שהוצאו משימוש ב-HTML 4.01 ננטשו, כולל אלמנטים הקשורים בתצוגה בלבד, כמו <font>, <center>, שיכולותיהם כבר מזמן הוחלפו מזמן על ידי CSS, שהוא בעל יכולות עשירות יותר. ישנה גם שימת דגש מחודשת על החשיבות של DOM scripting (לדוגמה, JavaScript) ברשת האינטרנט.
התחביר של HTML5 כבר לא מבוסס על SGML‏ אף על פי הדמיון בצורת הסימון. למרות זאת, HTML5 עוצב כך שתהיה תאימות לאחור בעיבוד הגרסאות הנפוצות הקודמות של HTML. השפה הציגה שורת פתיחה חדשה הדומה ל-הצהרת סוג המסמך של SGML,‏ <!DOCTYPE HTML>, שמפעילה מצב העיבוד שתואם לתקן. מאז 5 בינואר 2009, HTML5 מכיל גם את Web Forms 2.0, תקינה שהייתה בעבר תקינה נפרדת של WHATWG.
תכולות > API חדש

ב-HTML5 נוספו ממשקי תכנות נתונים (API) שבהם ניתן להשתמש באמצעות JavaScript. ממשקי Document Object Model‏ (DOM) קיימים מורחבים ומתועדים. ישנם גם API נוספים חדשים:
אלמנט ה-Canvas עבור ציור בדו-מימד במצב מיידי, שנמצא תחת Canvas 2D API Specification 1.0.
השמעת מדיה מתוזמנת
יישומי רשת לא מקוונים
עריכת מסמכים
גרור ושחרר
Cross-document messaging
ניהול היסטוריית הדפדפן
MIME type ורישום פרוטוקולים
Microdata
Web Storage, תשתית אחסון בצורת צמד של מפתח-לערך המספקת התנהגות דומה לעוגיות אך עם שטח אחסון גדול יותר ו-API משופר.
לא כל הטכנולוגיות שהופיעו מעלה נכללות בתקן HTML5 של W3C, אלא שחלקן נכללות בתקן ה-HTML של WHATWG. טכנולוגיות דומות שאינן חלק מתקן ה-HTML5 של W3C וגם אינן חלק מתקן ה-HTML של WHATWG מופיעות להלן. ה-W3C מפרסם את התקנים האלו בנפרד:
גאולוקיישן באמצעות API מתאים של W3C.
Web SQL Database, מסד נתונים המופעל באמצעות SQL (כבר לא מתוחזק).
Indexed Database API, אחסון היררכי מאונדקס המאחסן נתונים בצורת מפתח-לערך (בעבר נקרא WebSimpleDB).
HTML5 File API, שמטפל בהעלאת קבצים ובשינוי קבצים.
קבצים ומערכת, API שנועד לספק אחסון בצד לקוח במקרים שבהם מסדי נתונים לא מתאימים לצורך.
כותבי קבצים, API לכתיבת קבצים מתוך יישומי רשת.
Web Audio API,‏ API עילי ב-JavaScript לעיבוד וניתוח קול דרך יישומי רשת.
ClassList API‏
HTML5 לא יכול לספק הנפשה של דפי אינטרנט, ונדרשות תכונות נוספות של CSS3 ושל JavaScript כדי להנפיש אלמנטים של HTML. ניתן לעשות הנפשה גם באמצעות JavaScript ו-HTML 4‏, ובאמצעות אלמנטים של SVG דרך SMIL.
תכולות > XHTML5

מסמכי XML חייבים להיות מוגשים תחת סוג מדיה (לעיתים נקרא גם "MIME Type") של XML, כמו application/xhtml+xml או application/xml, וחייבים לציית לתחביר המדויק והנוקשה של XML.‏ XHTML5 הוא בעקרון מידע שנכתב כ-HTML5, מיוצג בצורת XML (לדוגמה, ללא תגיות לא סגורות) ונשלח עם אחד מסוגי המדיה של XML.‏ HTML שנכתב כך שיתאים גם עבור תקן ה-HTML וגם עבור תקן ה-XML, וכזה שעיבוד שלו יצור את אותו עץ DOM בין אם נקרא בצורת HTML ובין אם נקרא בצורת XML, מכונה סימון רב לשוני ("Polyglot markup").‏
תכולות > טיפול בשגיאות

HTML5 עוצב כך שדפדפנים ישנים יוכלו להתעלם בבטחה מהמבנה החדש של HTML5.‏ בניגוד ל-HTML 4.01, התקן של HTML5 נותן מידע מפורט באשר לביצוע העיבוד הלשוני, מתוך כוונה שדפדפנים שונים ייצרו את אותה התוצאה במקרה של תחביר שגוי. אף על פי שמוגדרת כיום התנהגות אחידה גם במקרים של מסמכים שכתובים באופן שגוי, מסמכים אלו עדיין לא ייחשבו כעומדים בתקן של HTML5.
תכולות > פופולריות

לפי דו"ח מ-30 בספטמבר 2011, 34 מתוך 100 האתרים הגדולים ביותר בעולם משתמשים ב-HTML5. אימוץ התקן הונע בעיקר על ידי מנועי חיפוש ורשתות חברתיות. דו"ח אחר שפורסם באוגוסט 2013 מראה ש-153 מתוך 500 החברות המובילות בדירוג החברות של כתב העת Fortune בארצות הברית מימשו את אתר החברה שלהן בעזרת HTML5.
תכולות > שוני מ-HTML 4.01 ומ-XHTML 1.x

הרשימה הבאה היא רשימה חלקית של הבדלים ודוגמאות ספציפיות:
חוקי ניתוח חדשים: תוך ניסיון ליצירת ניתוח גמיש ותאימות; לא מבוסס על SGML
יכולת להשתמש ב-SVG ו-MathML ב-text/html
אלמנטים חדשים של HTML:‏ <article>, <aside>, <audio>, <bdi>, <canvas>, <command>, <data>, <datalist>, <details>, <embed>, <figcaption>, <figure>, <footer>, <header>, <keygen>, <mark>, <meter>, <nav>, <output>, <progress>, <rp>, <rt>, <ruby>, <section>, <source>, <summary>, <time>, <track>, <video>, <wbr>
אפשרויות חדשות בניהול טפסים: תאריכים וזמנים, דואר אלקטרוני, כתובות אינטרנטיות, חיפוש, מספר, טווח, טלפון וצבע
תכונות חדשות: charset (תחת meta),‏ async (תחת script)
תכונות כלליות: id, tabindex, hidden וכן data-* (תכונות מותאמות אישית)
אלמנטים ישנים שיצאו מהשפה: <acronym>, <applet>, <basefont>, <big>, <center>, <dir>, <font>, <frame>, <frameset>, <isindex>, <noframes>, <strike>, <tt>
dev.w3.org מספקים את 'טיוטת העורכים' המעודכנת ביותר באשר של "ההבדלים בין HTML5 ל-HTML 4",‏ המספק את קווי המתאר המלאים של תוספות, הסרות ושינויים בין HTML5 לבין HTML 4.
לוגו

ב-18 בינואר 2011, ה-W3C הציגו לוגו כדי לייצג את השימוש ואת ההתעניינות ב-HTML5. בניגוד לסמלים אחרים שהופקו בעבר על ידי W3C, הלוגו לא הדגיש את התקינות או את התאימות לתקן מסוים. ב-1 באפריל 2011, הלוגו הפך להיות רשמי.
בפעם הראשונה שהוצג הלוגו לציבור, הצהירו ה-W3C על הלוגו ל-HTML5 שהוא "זהות ויזואלית לצרכים כלליים, עבור מגוון טכנולוגיות אינטרנט, כולל HTML5, גיליונות סגנון מדורגים, SVG, WOFF, ואחרות." חלק מהגופים התומכים בבניית התקן, כולל The Web Standards Project, ביקרו את ההגדרה של HTML5 כמושג שמכליל בתוכו טכנולוגיות רבות, וציינו את הטשטוש במינוח ואת הסיכוי ששימוש במינוח כזה מחזק תפיסות מוטעות. לאחר שלושה ימים, W3C הגיבו למישוב של הקהילה ושינו את הגדרת הלוגו, כשהם משמיטים את השמות של הטכנולוגיות הקשורות. ה-W3C ציינו שהלוגו "מייצג את HTML5, אבן הפינה של יישומי הרשת המודרניים".
ניהול זכויות דיגיטליות

נגנים תעשייתיים, הכוללים את אלו של BBC, גוגל, מיקרוסופט ו-נטפליקס שידלו להכליל תוספי מדיה מוצפנים (EME), סוג של ניהול זכויות דיגיטלי (DRM), לתוך תקן ה-HTML5. בסוף שנת 2012 ובתחילת שנת 2013, ארגונים כולל המוסד לתוכנה חופשית התחילו קמפיין נגד הכללת ניהול זכויות דיגיטלי בתקן של HTML5. למרות זאת, בסוף ספטמבר 2013, קבוצת העבודה על HTML של W3C החליטה שתוספי מדיה מוצפנים נמצאים ב"תחום העבודה" ושייתכן שיכללו בתקן של HTML 5.1. "התקן החי" של WHATWG המשיך בהליך הפיתוח ללא הצעות לפיתוח תכולות של DRM.
מנו ספורני, חבר ב-W3C, אמר שה-EME לא יפתור את הבעיות אותן הוא מתכוון לפתור.
המתנגדים טענו שה-EME עצמו הוא רק ארכיטקטורה למנגנון שמאפשר תוספות DRM.
הראשונים שאיפשרו להשתמש ב-DRM ב-HTML5 הם גוגל ומיקרוסופט. בין התומכים היה אפשר למנות את חברת Adobe. ב-14 במאי 2014, Mozilla הצהירו שהם מתכננים לתמוך ב-EME בתוכנת הדפדפן שלהם, Firefox. הם טענו שזה "צעד קשה ולא נוח", ואנדרס גל ממוזילה הסביר שהגרסאות העתידיות של פיירפוקס יישארו בקוד פתוח, אך יופצו בתוך ארגז חול שיפענח תוכן באמצעות הרחבה שפותחה על ידי Adobe. אף על פי שהבטיח "לעבוד על פתרונות חלופיים", מישל בקר הצהיר שסירוב מצד Mozilla לממש EME עבור הדפדפן שלהם לא ישיג הרבה יותר מאשר שכנוע של הרבה אנשים להחליף דפדפן. החלטה זו גונתה על ידי קורי דוקטורוב ועל ידי המוסד לתוכנה חופשית.
Where Them Girls At

"Where Them Girls At" (בעברית: "איפה אותן הבנות") הוא שיר של ה-DJ והמפיק הצרפתי, דייוויד גטה, בשיתופם של הראפר האמריקני פלו ריידה וזמרת ההיפ הופ הטרינידדית, ניקי מינאז'.
השיר הופץ ב-2 במאי 2011 על ידי חברת התקליטים, וירג'ין רקורדס, כסינגל הראשון מתוך אלבומו של גטה, "Nothing but the Beat".
השיר זכה להצלחה רבה במצעדי הפזמונים ברחבי העולם, תוך שנכנס לעשרת המקומות הראשונים בבריטניה, צרפת, אוסטרליה, איטליה ואירלנד.
רקע וכתיבה

גטה שיתף פעולה בעבר עם הראפר האמריקאי פלו ריידה בשיר, "Club Can't Handle Me" מתוך האלבום, "Only One Flo" (חלק 1), של פלו ריידה ובפסקול לסרט סטפ אפ 3D, בשנת 2010. שיתוף הפעולה בין הצדדים התנה גם השתתפותו של פלו ריידה באלבומו של גטה. מאוחר יותר, הצטרפה הראפרית האמריקנית ניקי מינאז' שמשתפת פעולה בשיר נוסף באלבומו של גטה.
גרסה מוקדמת של השיר הכוללת קולות בלבד (א-קפלה), הושגה והודלפה לאינטרנט לאחר שהאקרי מחשב פרצו למחשבים באולפן ההקלטות של גטה, דרך רשת ה-Wi-Fi.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 3 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 6 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 3 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 5 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 14 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ | 13 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הראפ | 24 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 5 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 9 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 18 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 2 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 6 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 8 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 8 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 1 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 5 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 4 |  |
|  צרפת | SNEP | 4 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 3 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 7 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 3 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| בריטניה (BPI) | פלטינה 2× | 1,200,000 |
Like I Love You

Like I Love You הוא שיר של זמר הפופ האמריקאי ג'סטין טימברלייק בהשתתפות צמד ההיפ הופ קליפס.
הפקה

השיר הופק על ידי חברי הנפטונז פארל ויליאמס וצ'אד הוגו והוא נכלל באלבומו הראשון של טימברלייק, Justified, ויצא כסינגל הבכורה של טימברלייק ב-20 באוגוסט 2002. השיר זכה בעיקר לביקורות חיוביות והוא היה מועמד לפרס גראמי בקטגוריה "שיתוף הפעולה הטוב ביותר של ראפ ושירה", אך לא זכה.
לשיר בוצעו מספר גרסאות כיסוי. בלטו מתוכן הגרסה של להקת האינדי הבריטית מקסימו פארק שביצעה אותו לרגל ציון 40 שנה ל-BBC רדיו 1, וכן גרסת בל X1 וגרסת רמיקס שיצרו הרכב הדיג'יים דיפ דיש.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002–2003)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002–2003)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002–2003)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2002–2003)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 29 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 8 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 17 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 5 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 53 |  |
|  ארצות הברית | Mainstream Top 40 | 4 |  |
|  ארצות הברית | Rhythmic | 17 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 16 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 4 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 5 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 2 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 2 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 27 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 27 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 10 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 6 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 5 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 9 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 6 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 14 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 14 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2002)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2002)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2002)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2002)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 51 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 99 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 43 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 33 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 64 |  |
נתוני מכירות

| מדינה | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 400,000 |