stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם מארח את שלושת המלאכים (רמברנדט)
תיאור היצירה ופרשנות

היצירה מתארת את הבשורה על לידת יצחק לזוג הקשישים, אברהם ושרה. סיפור זה, המופיע בפרק י"ח בספר בראשית, נפתח בהצהרה כי ה' נגלה אל אברהם. מיד לאחר מכן מסופר על שלושה אורחים המגיעים לבקרו, ואברהם מזמין אותם לסעודה ומציע להם מים לרחוץ את רגליהם. במהלך הארוחה שואלים האורחים על שרה, ואחד מהם מבשר כי בתוך שנה תלד בן. שרה, השומעת זאת, צוחקת בחוסר אמון, והדובר—המזוהה עתה כאלוהים—מוכיח אותה בשאלה: "הֲיִפָּלֵא מֵה' דָּבָר?" כך מתגלה לזוג אופייה האלוהי וההשגחתי של הבשורה.
עם זאת, מן הטקסט המקראי לא ברור לחלוטין מה ראו אברהם ושרה בפועל ומי הדובר אל אברהם. רמברנדט בחר שלא לתאר שלושה אורחים אנושיים, אלא שלוש דמויות מכונפות, והבליט אחת מהן כאלוהית באמצעות טיפול יוצא דופן באור. הדמות המרכזית בתמונה, המסמלת את האלוהות, אינה מוארת ממקור חיצוני ואינה קורנת הילה מסורתית, אלא נראית כאילו גופה עצמו הופך לאור. משיכות מכחול רכות בלבן, עם נגיעות צהוב ואפור, יוצרות אפקט של אור הפועם מתחת לגלימתו המפוארת, נאסף בקפליה ומחלחל לבד שעל השולחן. מן הדמות הזוהרת הזאת מתפשט האור אל שאר הסצנה, מנצנץ על הצלחת ומאיר את יתר הדמויות בהדרגה—ייצוג חזותי של תהליך ההתגלות.
המלאך שיושב בגבו לצופה עדיין נראה במידה רבה כאורח בשר ודם—מקל ההליכה שלו מונח לצידו, ורגלו המלוכלכת מבצבצת מתחת לגלימתו. כנפיו מקופלות מאחורי גבו—גלויות לעיני הצופים, אך נסתרות מאברהם ומשרה—והאור נוגע קלות במצחו ובלחיו. לעומתו, הדמות משמאל מרימה את כנפיה וזוכה ליותר אור, חזהּ וידה קורנים, אך היא עדיין אוכלת, דבר המעיד כי לא זנחה לחלוטין את גופה הארצי. הדמות המרכזית, לעומת זאת, פושטת את כנפיה, צורתה הזוהרת כבר אינה חומרית, אלא אלוהית לחלוטין.
עם זאת, רק זוהר קלוש מגיע לזרועו של אברהם, ופניו נותרים בצל, נטולי הבעה. שרה, הניצבת מאחוריו בפתח הדלת, כלל אינה מוארת ואינה מפגינה כל תגובה נראית לעין. השניים מביטים לכיוון אורחיהם, אך עדיין אינם מבינים את משמעות האירוע המתחולל לנגד עיניהם. כך מצליח רמברנדט להעביר נתק בין התפיסה החושית לבין ההבנה הרוחנית, ומציג את הרגע שבו הזוג נמצא על סף ההתגלות—תלויים בין ראייה והכרה, בין חושך לאור.
הערות שוליים

↑  Doyle-Nelson, Theresa (29 בספטמבר 2018). "St. Raphael the Archangel—Offering Great Assistance Under Disguise". National Catholic Register. EWTN News, Inc. נבדק ב-16 בספטמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  van Rijn, Rembrandt Harmenszoon (1978).  Gerson, Horst; Schwartz, Gary (eds.). Rembrandt Paintings. Harrison House Museum. p. 108. ISBN 9780517254202.
↑  Brown, David (1999).  Stephen, Davis T.; Kendall, Daniel; O'Collins, Gerald (eds.). Tradition and Imagination: Revelation and Change. Oxford University Press. p. 230. ISBN 9780198269915.
↑  van de Wetering, Ernst (11 בנובמבר 2014). A Corpus of Rembrandt Paintings VI: Rembrandt's Paintings Revisited – A Complete Survey. Springer. p. 597. ISBN 9789401792400. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Wessels, Anton (9 בפברואר 2017).  Jansen, Henry (ed.). A Stranger is Calling: Jews, Christians, and Muslims as Fellow Travelers. Wipf and Stock Publishers. p. 60. ISBN 9781532607981. {{cite book}}:  (עזרה)
1 2  McGreevy, Nora. "Rare Rembrandt Biblical Scene Could Fetch $30 Million at Auction". Smithsonian Magazine (באנגלית). נבדק ב-2021-01-25.
↑  "Botticelli Portrait Goes for $92 M., Becoming Second-Most Expensive Old Masters Work Ever Auctioned". 28 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Divine Encounter: Rembrandt’s Abraham and the Angels | The Frick Collection, www.frick.org
| רמברנדט |
| --- | --- | --- |
| יצירותיו | אחשוורוש והמן במשתה אסתר • אברהם מארח את שלושת המלאכים • אישה צעירה במסגרת תמונה • אנדרומדה כבולה אל הסלעים • ארטמיסיה • אריסטו מתבונן בפרוטומה של הומרוס • בת שבע במקלחת • דיוקן עצמי בגיל 63 • דנאה • הוועד של אגודת הדרייפרים • הכלה היהודייה • המלומד מעל דוכן הדרשות • דוד ואוריה • חטיפת אירופה • יוסף מספר על חלומותיו • יעקב מברך את בני יוסף • ירמיהו מבכה את חורבן ירושלים • משה שובר את לוחות הברית • משמר הלילה • משתה בלשאצר • סערה בים כנרת • חלום יוסף • סקילתו של סטפנוס הקדוש • עקדת יצחק • פטרוס הקדוש בכלא • שאול ודוד • שובו של הבן האובד • שיעור האנטומיה של ד"ר טולפ |  |
| ראו גם | בארוק • מאוריצהאוס • מוזיאון בית רמברנדט • רייקסמוזיאום |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  RKDimages ID: 51193
מתה מחמת מלאכה

מתה מחמת מלאכה הוא כינוי הלכתי לכלי שהתקלקל מחמת שימושו הרגיל. הביטוי המקורי מתייחס לבהמה שמתה בשעת עבודתה. במצב "מתה מחמת מלאכה", פטור השואל מתשלום דמי החפץ לבעלים, בשונה מחיובו בכל אונס אחר. המשפט הישראלי אימץ את הכלל ופוטר את השומר מנזקים שנזרמו עקב שימוש רגיל בנכס.
פירוט הדין

מן הדין, אדם ששאל בהמה או חפץ מחבירו והחפץ התקלקל באונס, חייב לשלם את דמיו. זאת מפני ש"כל הנאה שלו", כלומר – שהוא המרוויח היחיד בהסכם, שהרי אינו משלם שכר לבעלים, והלכך גומרים בדעתם שבתמורה יהיה מחויב לשלם על כל נזק, על אף שנעשה שלא באשמתו.
עם זאת, במצב שהחפץ התקלקל מתוך השימוש שלו הוא מיועד, הוא פטור מלשלם על החפץ. בכך הוא קל משומר חינם ושומר שכר, שפטורים מכל אונס אך חייבים במתה מחמת מלאכה, מכיוון שהיות ולא קיבלו רשות שימוש – הם נחשבים כ"שולח יד", כלומר שפשעו בגזל.
הרמב"ם פסק את הדין להלכה, וכתב:
השואל... אפילו נאנס אונס גדול... חייב לשלם הכל... במה דברים אמורים – כשנאנס שלא בשעת מלאכה, אבל אם שאל בהמה מחבירו לחרוש בה ומתה כשהיא חורשת הרי זה פטור.
בקצות החושן הסתפק האם שואל שהתנה בעת ההשאלה שיתחייב לשלם לבעלים גם אם הבהמה תמות מחמת מלאכה מתחייב בתשלום או לא, וכתב שהדבר תלוי במחלוקת ראשונים. בנתיבות המשפט כתב שמתחייב גם בלא קניין, ואפילו בעבדים שלא נוהג בהם דיני שומרים יכול להתחייב לשלם אם העבד מת מחמת מלאכה, על ידי שמתנה לשלם.
טעם הדין

בתלמוד מתוארת סיבת הפטור במשפט:
"לאו לאוקמא בכילתא שאילתה"
כלומר: לא להעמדתה בכילה שאלתי אותה, אלא לשימוש.
הראשונים ניתנו זוויות שונות למשמעות המדויקת של המשפט:
הרשב"א כתב כי טעם הדין הוא שבנתינת החפץ לשואל או לשוכר, בעל החפץ הוכיח שאינו מקפיד על הנזקים שיגרמו מחמת המלאכה שלשמה השאיל את החפץ.
הרמב"ן כתב כי המשאיל פשע בכך שהשאיל חפץ שאיננו ראוי לשימושו, ולכן השואל פטור מלשלם.
בספר "מחנה אפרים" כתב כי מכיוון שהחפץ אינו היה ראוי לשימוש, שאילתו של השואל הייתה שאילה בטעות, ולכן פטור.
הערות שוליים

↑  סעיף 4 לחוק השומרים, תשכ"ז-1967.
↑  ברוך כהנא (פרופ' נחום רקובר עורך), שומרים, עמ' 269-289, בתוך סדרת חוק לישראל. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"ט-1999.
↑  קצות החושן סימן שמ
↑  נתיבות המשפט סימן ש"מ
↑  רשב"א על תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף נ"ב, עמוד ב'
↑  רמב"ן על תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף צ"ו, עמוד ב', דיבור המתחיל "לאו לאוקומה בכילתא שאילתה"
↑  מחנה אפרים, שאלה ופיקדון ד'
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שרשרת קרקעות

שרשרת קרקעות
שרשרת קרקעות או קַטֶנָה (מלטינית: Catena; שרשרת) היא מונח בפדולוגיה (חקר האדמה), המתאר רצף של קרקעות בעלות אותו מקור, שנוצרו במשטר אקלימי זהה, אך שונות באופן הופעתן בשטח עקב שינוי המיקום שלהן יחסית למדרון. המדרון, בשל צורתו הלא הומוגנית, מכיל קרקעות שונות בעקבות הליכי בלייה, סחיפה והשקעה אשר משפיעים על עובי הקרקע, מרקם, מבנה,יציבות, תכונותיה וכן על הצומח בה. כמו כן ישנה חשיבות רבה למקור סלע האב ותכונותיו והוא אחיד עבור כל הקרקעות הנמצאות במדרון.
למרות ששרשרת הקרקעות זקוקה לתנאים ספציפיים להיווצרותה, היא יכולה להתהוות ביחידות בסיס ואקלים שונות.
את התופעה גילה מדען הקרקע ג. מילן (Milne) בשנת 1935 במהלך עבודתו באפריקה, בעת בחינת הופעת הקרקעות כפונקציה של מיקום הקרקע. ההבחנה הייתה כי הקרקע נעשית יותר מפותחת ועבה בתחתית המדרון ובמעלה המדרון הקרקע נעשית דלילה וצעירה יותר.
המושג קַטֶנָה נמצא בשימוש נרחב גם במדעים אחרים ובמיוחד באקולוגיה.
מאפיינים

העיקרון הקטנרי מלמד אותנו כי יש קשר מבני בין כל הקרקעות, דהיינו כולן באו מאותו סלע אב והן בעלות משקעים אחידים, אך עקב שינוי המיקום שלהן על המדרון, קיים שוני כימי, ולכן קיים שוני במרקם של כל אחת מהן. השתנות ההרכב יכולה להיות הדרגתית או חדה. ניתן להבין את הרכב וסוג הקרקע אך ורק אם מתייחסים גם לשאר הקרקעות בסביבה הקרובה.
לפי עיקרון זה, ניתן לחלק את הקרקעות על פי מיקומן הטופוגרפי:
בחלק העליון: הקרקע תהיה רדודה, בשל בליה חזקה (הפסגה היא המקום החשוף ביותר), מרקם הקרקע יהיה חולי יחסית, תהיה בו מעט לחות וכמעט ולא ימצא בו חומר אורגני.
בחלק התלול: הקרקע תהיה מסוג ליתוסול (קרקע הדומה מאוד לסלע האב). לעיתים לא מתפתחת כמעט קרקע, עקב תנועת בלית. החלק מאופיין מאוד בתהליכי סחיפה.
לרגלי המדרון: הקרקע גסה יותר, מופיעים בה שברי סלע רבים וחומר גס אחר שמושקעים - תופעה זו מכונה "השקעה קוליוית".
בתחתית המדרון: הקרקע מפותחת מאוד, שופעת בחומר אורגני ששקע, בעלת מרקם של חרסית, וכן לחות רבה יותר. בחלק זה נמצא אגן ניקוז בו יש הצטברות של נגר עילי המשקיעים סחף דק - תופעה זו מכונה "השקעה אלווית".
התופעה גורמת לעיצוב המדרונות.
המודלים המסבירים את התופעה

קיימים מודלים רבים המסבירים את השוני בקרקעות. המודל הראשון הוא מודל המחלק את המדרון ל-5 קטעים מהפסגה המישורית יחסית ועד אגן הניקוז הנמצא בתחתית.

המודל הראשון
הפסגה (sumit) - מתאפיינת בתהליכים פתוגניים רבים, הקרקע באזור עבה ומפותחת עקב המישוריות של חלק זה של המדרון.
הכתף (shoulder) - מתאפיינת בקימור ושיפוע חזקים יחסית, קרקע רדודה, לא מפותחת, חשופה לתהליכי בלייה וסחיפה, חומר מושקע מועט. כל זאת נובע מהקימור של החלק הזה של המדרון.
גב המדרון (back slope) - מתאפיין בשיפוע מקסימלי, מתאפיין בעיקר בהעברת ובסחיפת חומר לתחתית, הצמחייה באזור זה היא רבה יותר ומתקיימת בעיקר מהנגר העילי שמגיע מהפסגה. פעמים רבות סביב הצמחים ישקע חומר קרקע.
רגלי המדרון (foot slope) - אזור זה מתאפיין בהתחלה של היווצרות קער, השיפוע מתמתן וכתוצאה מכך מתחיל להצטבר חומר גס יחסית כגון שברי סלע. לתופעה זו קוראים colluvium.
בוהן המדרון (toe slope) - האזור הנמצא בקרבה לאגן הניקוז, השיפוע בו מאוד אופקי,כמעט מישורי. מתאפיין בתהליכי השקעה של חומר דק יחסית המגיע מהנחלים. לתופעה זו קוראים סחף (alluvium).
מודל זה מסביר את מאפייני הקרקע בכל אזור של המדרון.
המודל השני
מחלק את המדרון ל-9 חלקים על בסיס השינוי בקרקע.
'הנחות המודל'
גישת דו־ממדיות החומר-כלומר מתקיימת תנועת חומר במישור האופקי והאנכי.
מבוסס על הפעולות הבאות: הסעה, הסרה,שקיעה ובלייה.
מתייחס למדרונות מפותחים באזורים לחים יחסית.
לא בכל מדרון קיימות כל היחידות והן גם לא מסוגרות בהכרח לפי המודל.
יחידות המודל
קו פרשת המים (interfluve)- מתאפיין בעיקר בקרקע מפותחת, בתהליכים פדוגנים, בשיפוע כמעט אופקי, זווית השיפוע בין 0 ל-1 מעלה. ישנה זרימה תת-קרקעית של מים.
seepage slope- מאפייניו דומים ל'קן פרש המים' רק עם שיפוע חזק יותר, אך עדיין מאוד מתון. זווית השיפוע נעה בין 2 ל-4 מעלות.
קמר המדרון (convex creep slope)- השיפוע מתחזק, עדיין קיימים תהליכים פדוגנים של היווצרות קרקע, אך מתחילה תופעה של זחילת קרקע כלפי מטה. זוהי תנועה איטית המושפעת בעיקר משינויי טמפרטורה.
fall face- שיפוע חד, התהליכים הפדוגנים מאוד זניחים באזור זה משום שהאזור משופע מאוד, בזווית של יותר מ-45 מעלות. האזור מושפע בעיקר מתהליכים גרוויטציוניים של כוח המשיכה, כלומר נפילה של שברי סלע שונים.
אזור ההסעה (transportational midslope)- מתאפיין במיתון מסוים של השיפוע. מתאפיין בעיקר בתהליכים גרוויטציוניים, עם השקעת חומר מעטה.
אזור סחיפה והצטברות (colluviual toeslope)-מתאפיין בהצטברות של חומר גס יחסית, כגון שברי סלע כתוצאה מתנועה בלית. קיימים תהליכים רבים של סחיפה והצטברות. ניתן לראות חומר שהוסע לאזור על ידי מים.
alluviual toeslope- מתאפיין בחומר דק שהגיע לאזור כתוצאה מזרימה של נגר עילי עונתי והצפות. קיימת זרימת מים תת-קרקעית רבה. החומר באזור זה כמעט יציב.
channel wall- מדרגת האפיק, תלולה מאוד, יחסית נמוכה. צמחים אינם גדלים עליה והיא תוחמת את האפיק.
channel bed- האפיק. מתאפיין בעיקר בהתמוטטות גדות והשקעת חומר באפיק.
כל היחידות המפורטות אינן חייבות להופיע. כמו כן, הן אינן חייבות להופיע בסדר זה.
שרשרת קרקעות בארץ ישראל

כתוצאה מפעילות גאולוגית סביב מערכת ההעתקה הסורית-אפריקנית, האזור בו נמצאת ארץ ישראל הוא הררי ומרובים בו מדרונות בעלי שיפועים חדים. כתוצאה מכך, במקומות רבים בארץ פרופיל הקרקע הוא בעל השתנות גבוהה ביחס לאורך המקטע אליו הוא מיוחס. הפעילות הגאולוגית גורמת לתנועה גרוויטציונית רבה של סלעים גדולים. האזור הפעיל גאולוגית נמצא לרוב במשטר אקלימי אחיד של אקלים ארידי, יבש למחצה או ים תיכוני. האזור המדברי מתאפיין פעמים רבות במיעוט משקעים ובקרקע חרסיתית. הדבר גורם להיווצרות נגרים עיליים רבים ואף להצפות. כתוצאה מכך קיימת באפיקים וברגלי המדרון הצטברות סחופת רבה של חומר דק.
כל התנאים עוזרים להיווצרות קטנות. ניתן לראות כי באזורים נרחבים באזור הגלבוע, הכרמל, רמת הגולן, בקעת הירדן והנגב התופעה נמצאת בשפע.
ביבליוגרפיה

Milne, G. (1936). "Normal erosion as a factor in soil profile development". Nature 138: 548–549.
Schaetzl, Randall J; Anderson, Sharon (2005). Soils: Genesis and Geomorphology. Cambridge University Press. pp. 469–474.
Yaalon, Dan H. "Soils in the Mediterranean region: what makes them different?" Catena 28.3 (1997): 157-169.
Weil R. Ray(2008). " The nature and properties of soils"
Chesworth W. (2008) "Encyclopedia of soil science". pp. 101
פרופיל הר המתאר את מיקומן של סוגי הקרקעות השונות בהתאם לגובה הטופוגרפי
אפל אינטליג'נס

| --- | --- |

 מפתח:  אפל 
 מחזור חיים:  2024–הווה 
 גרסה אחרונה:  Beta (29 ביולי 2024) 
 מערכת הפעלה:  IOS
 אתר רשמי
 
אפל אינטליג'נס (באנגלית:  Apple Intelligence) היא פלטפורמת בינה מלאכותית ולמידת מכונה שפותחה על ידי חברת "אפל" הפועלת בעיבוד בענן, בשילוב עיבוד בחומרת המכשיר עצמו. המערכת הוכרזה ב-10 ביוני 2024 בכנס המפתחים WWDC 2024, כשילוב בתוך מערכות ההפעלה iOS 18 ,iPadOS 18, ו-macOS Sequoia, שהוכרזו לצד הפלטפורמה. המערכת מאפשרת, כתוצאה משיתוף פעולה של אפל עם חברת הבינה המלאכותית OpenAI, אינטגרציה עם מודל השפה ChatGPT, המאפשרת לסירי לשלוח שאלות מורכבות של משתמשים ל-ChatGPT.
פיתוח

באוקטובר 2015 רכשה אפל את חברת הבינה המלאכותית Perceptio. לאחר הרכישה, אפל עסקה במאמצים להבטיח שפעולות הפיתוח של הבינה המלאכותית שלה יישארו סמויות. המערכת פועלת בחלקה בשיתוף עם מודל השפה ChatGPT. בנוסף, קרייג פדריגי, סגן נשיא לתחום התוכנה, הצהיר במסיבת עיתונאים על אפשרות של שיתוף פעולה עתידי עם מערכת הצ'אטבוט ג'מיני של גוגל.
מאפיינים עיקריים

אינטגרציה עם מערכת ההפעלה: אפשרות לאתר קבצים בחיפוש ספציפי, כגון מספר רישיון רכב מתוך תמונה, תמונה שחבר מסוים שלח, וכדומה.
סיכום בתצוגה מקדימה: המערכת תציג סיכום מתומצת של מיילים, ותציג את המיילים החשובים יותר בראש האפליקציה.
Rewrite – כתיבה מחדש: אפשרות לנסח טקסט מחדש בסגנון שונה.
Image Wand – "שרביט תמונה": אפשרות ליצור תמונה על בסיס שרטוט שמופיע במסך (בעיקר באייפד).
הקלטת, תמלול וסיכום שיחות: המערכת תוכל לתמלל שיחות מוקלטות, ולהנפיק סיכום שלהן.
Cleanup Tool – כלי המחיקה: מאפשר למחוק אנשים ועצמים מתמונות
מאפיינים עיקריים > שדרוג לסירי

אפשרות לתקן שאלה או בקשה תוך כדי דיבור
התמשקות עם ChatGPT, לקבלת תשובות משופרות יותר
אפשרות לבצע פעולות עם אפליקציות צד ג' המותקנות במכשיר.
המשכיות: אפשרות להמשיך שיחה קודמת
מדריכי הפעלה: אפשרות לקבל מידע על ההפעלה והתכונות של המכשיר
מאפיינים עיקריים > פרטיות

ברירת המחדל של הפעלת המערכת תהייה באמצעות המעבד של המכשיר, כשבעת הצורך, העיבוד יתבצע בענן על ידי שרתים של אפל, באופן שלדברי החברה לא יפגע בפרטיות המשתמשים, משום שהשרתים ייעודיים ואינם שומרים נתונים. בנוסף, יידרש אישור של המשתמש בשביל לאפשר גישה ל-ChatGPT.
הפצה

המערכת יצאה בסתיו של שנת 2024 בשפה האנגלית למשתמשים בארצות הברית, כשבהמשך היא צפויה לצאת גם בשאר העולם.
לאחר ההכרזה מניית החברה זינקה ב-7%, כשהשווי הכולל שלה שבר שיא, והגיע לשווי הגבוה ביותר של החברה בכל הזמנים. אחת הסיבות לכך היא שאפל אינטליג'נס יכולה לפעול באופן מלא בפחות מ-10% מהאייפונים הקיימים, מה שיוצר ציפייה לגל רכישות של מכשירים חדשים.
מכשירים נתמכים > מחשבי מקינטוש

כל מחשבי המק עם מעבד אפל סיליקון מסדרת M עם macOS Sequoia יוכלו להריץ את Apple Intelligence, כולל:
MacBook Air עם מעבד (M1, 2020) ואילך
MacBook Pro עם מעבד (M1, 2020) ואילך
Mac mini עם מעבד (M1, 2020) ואילך
Mac Pro עם מעבד (M2 Ultra, 2023)
Mac Studio עם מעבד (M1 Pro, 2022) ואילך
iMac עם מעבד (M1, 2021) ואילך
מכשירים נתמכים > אייפד

כל האייפדים עם מעבד מסדרת M של אפל עם iPadOS 18 יוכלו להפעיל את Apple Intelligence, כולל:
iPad Air (M1, דור 5) ואילך
iPad Pro (M1, דור 5) ואילך
מכשירים נתמכים > אייפון

כל מכשירי האייפון עם המעבדים A17 Pro ואילך, עם מערכת ההפעלה iOS 18, יוכלו להפעיל את אפל אינטליג'נס. כלומר אייפון 15 פרו או מתקדמים ממנו.
הערות שוליים

↑  "Apple's AI plans, iOS 18, and more at WWDC 2024". The Verge. 10 ביוני 2024. נבדק ב-10 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Davis, Wes (10 ביוני 2024). "Apple Intelligence: every new AI feature coming to the iPhone and Mac". The Verge (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-10 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Clark, Jack; Satariano, Adam (5 באוקטובר 2015). "Apple Acquires Startup Developing Advanced AI for Phones". Bloomberg News. נבדק ב-10 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Clark, Jack (29 באוקטובר 2015). "Apple's Deep Learning Curve". Bloomberg News. נבדק ב-10 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  בכיר באפל: גם Gemini של גוגל יגיע לאייפון
1 2 3  ה-AI מגיע לאייפון: אפל חושפת את Apple Intelligence, באתר גייקטיים
↑  רפאל קאהאן, אפל מכריזה על Apple Intelligence: סופר סירי שתכיר אתכם אישית, באתר ynet, 10 ביוני 2024
↑  נעילה מעורבת בוול סטריט; אפל זינקה ב-7% ולשיא כל הזמנים, באתר גלובס, 11 ביוני 2024
↑   סוכנויות הידיעות, בחזרה לטופ: יש סיבה לכך שאפל חזרה להיות בפסגה, והיא מסתכמת בשתי מילים, באתר TheMarker‏, 12 ביוני 2024
↑  published, David Nield (2024-06-11). "Apple Intelligence: here's a full list of the iPhones, iPads and Macs that'll get Apple's new AI powers". TechRadar (באנגלית). נבדק ב-2024-06-11.
↑  Kern, Miller (2024-06-10). "Apple Intelligence only supports these devices: Is yours on the list?". Mashable (באנגלית). נבדק ב-2024-06-11.
↑  published, Mike Prospero (10 ביוני 2024). "Here are the devices that will support Apple Intelligence — no older iPhones allowed". Tom's Guide (באנגלית). נבדק ב-10 ביוני 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
שושלת פלאווה

| --- | --- |

 
 שטחי פלאווה בתקופת נראסימהווארמן הראשון ב-645 לערך, כולל שטחי צ'לוקייה שנכבשו על ידי פלאווה.
 ממשל
 משטר:  מלוכה
 ראש המדינה:  מלך/קיסר
 שפה נפוצה:  טמילית (שפה רשמית) פראקריט (לעיתים רחוקות) סנסקריט
 עיר בירה:  קאנצ'יפורם (אנ')
 גאוגרפיה
 יבשת:  אסיה
 היסטוריה
 הקמה:   
 תאריך:  275
 פירוק:   
 תאריך:  897
 ישות קודמת:  שושלת סאטווהאנה
 ישות יורשת:  שושלת צ'ולה
 דמוגרפיה
 דת:  הינדואיזם ג'ייניזם בודהיזם
 
שושלת פלאווה הייתה שושלת מלכים ששלטו בחלק ניכר מהדקאן, הידוע גם בשם טונדאימנדאלם (אנ'), משנת 275 לספירה עד 897 לספירה. מלכי שושלת פלאווה (להלן "הפלאווים") מילאו תפקיד מכריע בעיצוב ההיסטוריה והמורשת של דרום הודו. השושלת עלתה לגדולה לאחר נפילת אימפריית סאטווהאנה, אותה שרתו "הפלאווים" בעבר כווסאלים.
הממלכה של "הפלאווים" הפכה למעצמה מרכזית בדרום הודו בתקופת שלטונם של מהנדראווארמן הראשון (אנ') (600–630 לספירה) ונרסימהווארמן הראשון (אנ') (630–668 לספירה), והם שלטו באזור דרום הטלוגו ובחלקים הצפוניים של אזור הטמילים במשך כ-600 שנים, עד סוף המאה ה-9. במשך כל תקופת שלטונם, הם היו בעימות מתמיד הן עם שושלת צ'לוקייה מצפון, והן עם הממלכות הטמיליות של שושלת צ'ולה ושושלת פנדיה (אנ') מדרום להן. שושלת פלאווה הובסה לבסוף על ידי שליט צ'ולה אדיטיה הראשון (אנ') במאה ה-9 לספירה.
"הפלאווים" ידועים בעיקר בזכות התרומה שלהם לאדריכלות מקדשי וישנו ההינדים. הדוגמה הטובה ביותר היא "מקדש החוף", חלק מקבוצת המונומנטים במהאבליפורם, אתר מורשת עולמית של אונסק"ו. קאנצ'יפורם (אנ') שימשה כבירת ממלכת פלאווה. "הפלאווים" הותירו אחריהם פסלים ומקדשים מרהיבים, והם מוכרים כמי שביססו את היסודות של האדריכלות הדרומית ההודית של ימי הביניים, אשר כמה חוקרים מאמינים שהייתה השראה למסה ההינדית העתיקה מנאסרה (אנ'). הם פיתחו את כתב פלאווה (אנ'), שממנו התפתח כתב גראנתה (אנ'). כתב זה הוליד בסופו של דבר כמה כתבים אחרים בדרום-מזרח אסיה כגון קמרית. הנוסע הסיני שוואנדזאנג ביקר בקאנצ'יפורם בתקופת שלטון פלאווה והלל את שלטונם כשלטון צודק.
אטימולוגיה

משמעות המילה פלאווה היא צמח מטפס או ענף בסנסקריט. פלאווה פירושו גם חץ או אשוחית בטמילית.
עימותים > עם אימפריית צ'ולה

"הפלאווים" כבשו את העיר קאנצ'י שהייתה שייכת לשושלת צ'ולה כפי שתועד בלוחות ולורפאלאיאם, בסביבות שלטונו של המלך החמישי משושלת פלאווה קומאראבישנו הראשון. לאחר מכן קאנצ'י מופיעה בכתובות כבירת שושלת פלאווה. שושלת צ'ולה גירשה את "הפלאווים" מקאנצ'י באמצע המאה ה-4, בתקופת שלטונו של וישנוגופה, המלך העשירי של שושלת פלאווה. "הפלאווים" כבשו מחדש את קאנצ'י משושלת קלאבהרה (אנ') באמצע המאה ה-6, אולי בתקופת שלטונו של סימהאווישנו, המלך הארבעה עשר של שושלת פלאווה, אשר לוחות הקסאקודי מציינים כ"אריה של כדור הארץ". לאחר מכן שושלת פלאווה שלטה בקאנצ'י עד המאה ה-9, עד שלטונו של המלך האחרון שלהם, ויג'איה-ניפטונגווארמן.
עימותים > עם שושלת קדאמבה

"הפלאווים" היו מסוכסכים עם ממלכות גדולות בתקופות שונות של זמן. תחרות על עליונות פוליטית התקיימה בין מלכי שושלת פלאווה המוקדמים לשושלת קדאמבה (אנ'). כתובות רבות של שושלת קדאמבה מספקות פרטים על פעולות האיבה של בין שתי הממלכות.
עימותים > עם שושלת קלאבהרה

שושלת קלאבהרה (אנ') פלשה למדינה בשליטת שושלת פלאווה בתקופת שלטונו של וישנוגופבווארמן השני (בערך 500–525). לקראת סוף המאה ה-6, תקף המלך סימהווישנו בחזרה. מלכי שושלת פנדיה הלכו בעקבותיו. לאחר מכן המדינה הטמילית חולקה בין שושלת פלאווה בצפון עם קאנצ'יפורם כבירתם, ושושלת פנדיה בדרום עם מאדוראי כבירתם.
שפות בשימוש

כתובות שמקורן בשושלת פלאווה התגלו בטמילית, בפראקריט ובסנסקריט.
טמילית הייתה השפה העיקרית ששימשה את "הפלאווים" בכתובות שלהם, אם כי מספר רישומים המשיכו להיות בסנסקריט. בתקופתו של פראמסווארווארמן הראשון, נוצר נוהג של רישום חלק מהכתובת בסנסקריט והשאר בטמילית. כמעט כל רשומות לוחות הנחושת, דהיינו קסאקודי, טנדנטוטם, פטאטטלמנגאלם, אודיינדרם וולורפלאיאם כתובים הן בסנסקריט והן בטמילית.
כתובות מלכותיות רבות של שושלת פלאווה היו בסנסקריט או בפראקריט, הנחשבות לשפות הרשמיות. באופן דומה, כתובות שנמצאו במדינות אנדרה פרדש וקרנאטקה הן בסנסקריט ובפראקריט. סנסקריט הייתה בשימוש נרחב על ידי סימהאווישנו ונראסימהווארמן השני בספרות. תופעת השימוש בפראקריט כשפה רשמית שבהן השאירו השליטים את הכתובות שלהם נמשכה עד המאה ה-6. היה זה האינטרס של האליטה השלטת להגן על הפריבילגיות שלהם על ידי הנצחת ההגמוניה שלהם בפראקריט כדי למנוע מפשוטי העם השתתפות בכוח (Mahadevan 1995a: 173–188).
שפות בשימוש > כתב

תחת שושלת פלאווה פותח כתב פלאווה (אנ'), שממנו התפתח כתב גראנתה (אנ'), סוג של כתב בראהמי. בסביבות המאה ה-6, הוא יוצא מזרחה והשפיע על יצירתם של כמעט כל הכתבים של דרום-מזרח אסיה.
דת

"הפלאווים" היו חסידי ההינדואיזם והעניקו מתנות אדמה לאלים ולברהמינים. בהתאם למנהגים הרווחים, חלק מהשליטים ביצעו את האשוואמדהה (אנ'). וקורבנות ודיים (אנ') אחרים. עם זאת, הם היו סובלניים כלפי דתות אחרות. הנזיר הסיני שוואנדזאנג שביקר בקאנצ'יפורם בתקופת שלטונו של נאראסימהווארמן הראשון דיווח כי בקאנצ'יפורם היו 100 מנזרים בודהיסטים ו-80 מקדשים הינדים. המייסד האגדי למחצה של הזן בודהיזם, בודהידהרמה, נחשב במסורת הודית כבנו השלישי של מלך פלאווה.
אדריכלות

"הפלאווים" היו גורם מרכזי במעבר מארכיטקטורה חצובה למקדשי אבן. הדוגמאות המוקדמות ביותר למבנים של "פלאווים" הן מקדשים חצובים בסלע משנת 610 עד 690 ומקדשים מבניים בין 690 ל-900. מספר מקדשי מערות חצובים נושאים את הכתובת של מלך פלאווה, מהנדרווארמן הראשון וממשיכיו.
בין ההישגים של אדריכלות פלאווה הם המקדשים החצובים בסלע בממאלאפורם (אנ'). ישנם אולמות עמודים חפורים ומקדשים מונוליתיים הידועים בשם "ראתה" בקבוצת המונומנטים במהאבליפורם. מקדשים מוקדמים הוקדשו בעיקר לשיווה. מקדש קאילאסנאתה בקאנצ'יפורם ומקדש החוף שנבנה על ידי נראסימהווארמן השני, מקדש חצוב בסלע במהנדראוודי (אנ') על ידי מהנדראווארמן הם דוגמאות מצוינות למקדשים בסגנון פלאווה. המקדש של נלאנדה גיגה (אנ') בקאנדי, בסרי לנקה הוא דוגמה נוספת. מקדש טנאדווארם (אנ') הידוע של טנאוואראי (אנ') ומקדש קונסווארם (אנ') העתיק של טרינקומלי זכו לחסות ופותחו מבחינה מבנית על ידי שושלת פלאווה במאה ה-7.
חברה

תקופת הפלאווה שהחלה במלך סימהאווישנו (575–900) הייתה שלב מעבר בחברה הדרומית ההודית עם בניית מונומנטים, יסודות של כתות של אדוקים בדתם (בהקטי) של האלווארים (אנ') והניאנרים (אנ'), פריחתם של מוסדות ברהמאניים כפריים של לימוד סנסקריט, והקמה. של מודל ה"צ'קראוורטין (אנ')" של מלכות על טריטוריה של אנשים מתרבויות מגוונות; מה שסיים את עידן טרום שושלת פלאווה של אנשים המחולקים טריטוריאלית, כל אחד ותרבותו, תחת ראש שבט. בעוד שמערכת של יחסים מדורגים בין קבוצות התקיימה בתקופה הקלאסית (אנ'), תקופת פלאווה העלתה על נס מערכות יחסים מדורגות המבוססות על טוהר פולחן כפי שצוו על ידי הדוקטרינה ההינדית העתיקה הקרויה שאסטרה (אנ'). ברטון מבחין בין מודל הצ'קראווטין למודל הקשטרייה, ומשווה את הקשטריות ללוחמים מקומיים בעלי מעמד פולחני גבוה מספיק כדי לחלוק עם ברהמינים; וקובע כי בדרום הודו לא הופיע מודל הקשטרייה. לפי ברטון, דרום הודו הייתה מודעת לחברה המאורגנת בווארנה ההודו-ארית שבה סמכות חילונית מכרעת נתונה לקשטריות; אך מלבד השושלות הלוחמניות של פלאווה, צ'ולה וויג'איאנגר אשר תבעו מעמד של צ'קראוורטין, רק מעט משפחות לוחמים מקומיות קיבלו את המעמד היוקרתי שממנו נהנו משפחות הלוחמים של צפון הודו.