stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיאודור פיקסיס

| --- | --- |

פיקסיס, אלף מטר מעל מינכן
 לידה:  1 ביולי 1831 קייזרסלאוטרן, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  19 ביולי 1907 (בגיל 76) פקינג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מקום קבורה:  ולדפרידהוף מינכן 
 תחום יצירה:  איור, ציור 
 
תאודור אוגוסט לודוויג פיקסיס (בגרמנית: Theodor August Ludwig Pixis‏; 1 ביולי 1831 – 19 ביולי 1907) היה צייר ושרטט, מאייר וחרט גרמני.
קורות חייו

לאחר שסיים את לימודיו בתיכון בשנת 1849 בגימנסיה במינכן, החל ללמוד משפטים, שאותם הפסיק במהרה לטובת אמנות. הוא הפך לתלמידם של הציירים פיליפ פון פולץ ווילהלם פון קולבאך וערך את הופעת הבכורה שלו בשנת 1854 בתערוכה עם יצירתו קוריולנוס.
בתמיכת מוריו נסע פיקסיס לאיטליה לשנתיים בשנת 1856. שם הוא למד בין היתר את ציורי המאסטרים הקדומים ברומא והתלהב מהנוף. בסתיו 1858 שב לגרמניה והתיישב במינכן. אחת העבודות הגדולות הראשונות שלו לאחר שובו הייתה מחזור איורים לאגדת גודרון.
משנת 1859 פיקסיס עסק בעיטור המוזיאון הלאומי של בוואריה. על פי בקשתו של המלך מקסימיליאן השני, הוא יצר שלושה ציורי קיר שעסקו בתקופת קרל העשירי וקרל האחד עשר עד 1861.
משנת 1862 ואילך, יצר תמונות רבות – שזכו לשבחים רבים על ידי המבקרים – הם נוצרו ברצף מהיר, כגון מחזור על שירי עם גרמניים או ציורים מהטבע. פיקסיס יצרה שלוש תמונות עבור ברוקמן-ורלאג במינכן לגלריה שלה וארבעה תיאורי עונות השנה. הוא אייר את גן העדן האבוד מאת ג'ון מילטון.
כמו וילהלם בוש, ואמנים אחרים, הוא השתייך לעמותת יונג-מינכן והיה גם נשיא העמותה. משנת 1863 ועד מותו הוא היה חבר בחברה במינכן.
לבקשת המלך לודוויג השני יצר פיקסיס סדרת רישומי עט לדרמות המוזיקליות של ריכרד וגנר. כאן הוא הוכיח את עצמו כסטודנט לתואר שני של מוריו, במיוחד וילהלם פון קולבך. לעומת זאת, ציורי השמן הגדולים שלו מראים יותר את השפעת סגנונו האלגנטי והסנטימנטלי של ארתור פון רמברג.
בנוסף לעבודתו האמנותית, פיקסיס נודע גם בהמצאת שיטה של שחזור תמונות, התהליך הוחלף בשיטות פשוטות יותר לאחר מספר שנים, ניתן היה לשחזר ציורי שמן בעזרת צילום.
תאודור פיקסיס נפטר ב-19 ביולי 1907 בפוקינג בגיל 76.
גלריה

מאגדות הריין
ליצירת ריכרד וגנר
ליצירת וגנר
ליצירת וגנר
הערות שוליים

↑  Max Leitschuh: Die Matrikeln der Oberklassen des Wilhelmsgymnasiums in München. 4 Bande, München 1970–1976, Band 4, S. 46.
↑  Wilhelm Buschs Sommerfrische, https://www.ovb-online.de, ‏2009-09-18 (בגרמנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14797332x (data)  GND: 119453800  ISNI: 0000 0000 6656 9751  RKD: 63743  SIKART: 4029971  SUDOC: 233560823  ULAN: 500047808  VIAF: 19945529   WorldCat (עם VIAF): 19945529
תמרי דייוויס

תמרי דייוויס (באנגלית: Tamari Davis; נולדה ב-5 בפברואר 2003), היא אתלטית אמריקאית. אלופת עולם (בודפשט 2023) בריצת שליחות 4x100 מטר.
ביוגרפיה

דייוויס נולדה וגדלה בגיינסוויל, פלורידה.
ביוגרפיה > 2023

במבחנים האמריקאים לאליפות העולם שנערכו ביוג'ין, אורגון בתחילת יולי 2023 היא סיימה במקום שלישי בתוצאה של 10.99 שניות, אחרי שקארי ריצ'רדסון (10.82 שניות) ובריטני בראון (10.90 שניות).
ביוגרפיה > 2023 > אלופת עולם

חודש וחצי לאחר מכן, באליפות העולם עצמה שנערכה בבודפשט, הונגריה בסוף אוגוסט זכתה במדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם טואנישה טרי, גבריאל תומאס ושקארי ריצ'רדסון בשיא אליפות חדש של 41.03 שניות, לפני ג'מייקה (41.21 שניות) והממלכה המאוחדת (41.97 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום תשיעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.03 שניות, בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 10.98 שניות.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 10.83 שניות (2022)
ריצת 200 מטר: 22.30 שניות (2023)
שיאים אישיים > אולם

ריצת 60 מטר: 7.07 שניות (2023)
ריצת 200 מטר: 22.81 שניות (2023)
יהודה שגב

| --- | --- |

שגב, אפריל 2009
 לידה:  21 ביולי 1951 (בן 73) רומניה
 תאריך עלייה:  1951
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  יוד'קה
 השכלה:  תואר ראשון בלימודים כלליים ובינתחומיים מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה ובעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונוותואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1969–2001 (כ־32 שנים)
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 קצין השלישות של פיקוד מרכז  ראש חטיבת כוח אדם במפקדת חילות השדה  ראש חטיבת התכנון ומנהל כוח האדם באגף כוח אדם  ראש אכ"א
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מבצע שלום הגליל    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה הראשונה
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל התאחדות הקבלנים והבונים בישראל (2001 - 2004, 2005 - 2006)  מנכ"ל התאחדות התעשיינים (2006 - 2011, 2015 - 2016)
 
יהודה שגב (נולד ב-21 ביולי 1951) הוא אלוף במילואים בצה"ל.
קורות חיים

יהודה (יוד'קה) שגב נולד בשנת 1951 ברומניה ועלה לישראל באותה שנה. הוא גדל בקיבוץ הסוללים. שגב התגייס לצה"ל בשנת 1969 לנח"ל במסלול בני משקים לפיקוד, במהלך קורס מ"כים שבר את רגלו, ולאחר מכן שירת כפקיד שלישות. יצא פעם נוספת לקורס מ"כים וסיים קורס קציני שלישות. השתחרר בדרגת סג"ם. במלחמת יום הכיפורים גויס ליחידת איתור חללים, אך עזב אותה לטובת סיוע לגדוד מילואים בגזרה המצרית. בהמשך שירותו הצבאי שירת כקצין מיון ראשי בבסיס קליטה ומיון וכקצין השלישות של פיקוד מרכז בדרגת אלוף-משנה. לאחר שהובהר לו על ידי ראש אכ"א רן גורן, שאין כוונה לקדמו השתחרר משירות הקבע. שימש בתפקידי ניהול בחברת כמיפל עד שנקרא חזרה לשירות הקבע על ידי ראש אכ"א החדש יורם יאיר. שירת כראש חטיבת כוח אדם במפקדת חילות השדה (כיום נקראת מפקדת זרוע היבשה). מ-1996 עד 1998 מילא שגב את תפקיד ראש חטיבת התכנון ומנהל כוח האדם באגף כוח אדם. בשנת 1998 הועלה שגב לדרגת אלוף ומונה לראש אגף כוח אדם.
מעט לאחר שחרורו מצה"ל בשנת 2001, מונה שגב למנכ"ל התאחדות הקבלנים והבונים בישראל. הוא החזיק בתפקיד זה עד לפרישתו בדצמבר 2004. ביולי 2005 שב לכהן כמנכ"ל התאחדות הקבלנים.
באוגוסט 2006 מונה למנכ"ל התאחדות התעשיינים, והחזיק בתפקיד עד אפריל 2011.
שגב הוא בוגר תואר ראשון בלימודים כלליים ובינתחומיים מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה ובעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו ותואר שני במשפטים מבר-אילן. בנוסף הוא בוגר קורס מפקדי חטיבות של צה"ל ובוגר המכללה לפיקוד ומטה.
שגב היה סגן יושב ראש מכון התקנים הישראלי, חבר דירקטוריון במכון היצוא, יו"ר דירקטוריון געש, חבר בדירקטוריון ב. יאיר (2006-2008), אביב ארלון (2005–2014), כמיפל (מ-2011), פיל"ת (2010–2011), אחזקות קיבוץ ניצנים, קופות הגמל והקרנות של בנק אוצר החייל.
ב-2013 יצא ספרו "מכתבים דמיוניים לאבא".
בשנת 2015 התמנה למנכ"ל התאחדות התעשיינים ופרש בשנת 2016.
מכהן כיושב ראש דירקטוריון שפיר הנדסה מאז 2015.
ב-2021 יצא לאור, בהוצאת סדן, ספרו "מפת דרכים לעבודת הדירקטוריון" - ספר מקצועי בנושא עבודת הדירקטוריון.
שגב נשוי ואב לשניים, ומתגורר ביבנה. הוא בעל אזרחות ישראלית ורומנית.
הערוך שוליים

↑  דרור מרמור, מנכ"ל התאחדות הקבלנים יהודה שגב פורש מתפקידו, באתר nrg‏, 12 באוקטובר 2004
↑  עידו אפרתי, יהודה שגב - מנכ"ל התאחדות התעשיינים, באתר ynet, 2 ביולי 2006
↑   אורה קורן, כיסאות מתחלפים בהתאחדות התעשיינים: יהודה שגב חוזר לתפקיד המנכ"ל, באתר TheMarker‏, 12 באוקטובר 2015
↑  אורן פרוינד, האחים שפירא מינו את יהודה שגב ליו"ר דירקטוריון שפיר הנדסה, באתר כלכליסט, 25 בפברואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507596505171  VIAF: 310738283   WorldCat (עם VIAF): 310738283
תסביך יונה

תסביך יונה הוא הפחד מהצלחה או הפחד להיות הטוב ביותר. פחד זה מונע מימוש עצמי, או מימוש הפוטנציאל של האדם עצמו. זה הפחד מגדולתו של האדם, ההתחמקות מהגורל או ההימנעות ממימוש כישרונותיו. מכיוון שהפחד מהשגת הגרוע האישי עשוי להניע צמיחה אישית, כך גם הפחד מהשגת שיא אישי עלול להפריע להישגים.
יונה בורח מבטן הדג הגדול שהחזיק אותו בשבי.
אטימולוגיה

למרות שאברהם מאסלו המציא את המונח, השם "תסביך יונה" הוצע במקור על ידי חברו של מאסלו, פרופסור פרנק א. מנואל. השם בא מסיפור התחמקותו של יונה הנביא המקראי מהגורל לנבא את חורבן נינוה. מאסלו קובע, "לעיתים קרובות אנו בורחים מהאחריות שהוכתבה (או ליתר דיוק המוצעת) על ידי הטבע, על ידי הגורל, אפילו לפעמים במקרה, בדיוק כפי שיונה ניסה – לשווא – לברוח מגורלו".
תוצאות

כל דילמה, פרדוקס או אתגר העומדים בפני אדם עלולים לעורר תגובות הקשורות ל"תסביך יונה". אתגרים אלו עשויים להשתנות בדרגתם ובעוצמתם. האתגרים עשויים לכלול שינויי קריירה, תחילת שלבים חדשים בחיים, מעבר למקומות חדשים, ראיונות או אודישנים, והתחייבויות בין-אישיות חדשות כגון נישואים. עיקרו של תסביך יונה גורם לאדם חוסר יכולת להבדיל בין ענווה לבין חוסר אונים עצמי. סיבות אחרות כוללות:
פחד מתחושת האחריות והעבודה הנדרשת שלעיתים קרובות נוכחים בהכרה בגדולתו, הכישרונות, הפוטנציאל של האדם.
פחד שחיים יוצאי דופן יהיו יותר מדי יוצאי דופן, ומכאן לא מקובלים על אחרים.
פחד על ידי אסוציאציה של היכולת המצופה להגביר אירועים טראומטים שאינם בהכרח קשורים
פחד להיראות יהיר, וגאוותן ומרוכז בעצמו.
קושי לדמיין את עצמו כדמות בולטת או סמכותית.
ראו גם

תסמונת המתחזה
הערות שוליים

↑  Department of Cognitive Science, Chris VerWys. Rensselaer Polytechnic Institute, Personality Psychology, Abraham Maslow
↑  Haronian, Frank (15 בדצמבר 1967). "The Repression of the sublime" (PDF). נבדק ב-5 באוקטובר 2011. {{cite journal}}:  (עזרה); Cite journal requires |journal= (עזרה)
↑  Abraham Maslow (באוקטובר 1993). "The Jonah Complex". The Farther Reaches of Human Nature. ISBN 9780140194708. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Orig. Hebrew (דָּג (גָּדוֹל.
↑  "Jonah ch. 2, vv. 1, 2, 11" in many versions (MT (Masoretic Text), LXX (Septuagint), D–R (Douay–Rheims Bible), NAB (New American Bible), NABRE (New American Bible Revised Edition), and others); "Jonah ch. 1, v. 17 and ch. 2, vv. 1, 10" in KJV (King James Version) and many other Protestant translations.
↑  Goud, N. (1994). Jonah Complex: The fear of growth. Journal of Humanistic Education & Development, 32(3), 98–111.
↑  Eric Dodson. "Course Notes for Humanistic Psychology (PSYC 2000)". University of Western Georgia. אורכב מ-המקור ב-20 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sumerlin, J. R.; Bundrick, C. M. (1996). "Brief index of self-actualization: A measure of Maslow's model". Journal of Social Behavior and Personality. 11 (2): 253–271. doi:10.2466/pms.1998.87.1.115.
תהילים ע"ג

תהילים ע"ג הוא המזמור ה-73 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו. המזמור הומלץ בספרי הסגולות כמועיל נגד פחד.
תוכן המזמור

מזמור ע"ג מורכב מעשרים ושמונה פסוקים ומחולק לשני חלקים:
תוכן המזמור > א'-ט"ז

המזמור נפתח בהודאת המשורר כי הוא מקנא בהצלחת הרשעים: "כִּי קִנֵּאתִי בַּהוֹלְלִים שְׁלוֹם רְשָׁעִים אֶרְאֶה" (ג'). המשורר מתאר את שגרם לו לקנא בהם ומעיד בין השאר כי: "כִּי אֵין חַרְצֻבּוֹת לְמוֹתָם וּבָרִיא אוּלָם" (ד'), "בַּעֲמַל אֱנוֹשׁ אֵינֵמוֹ וְעִם אָדָם לֹא יְנֻגָּעוּ" (ה').
המשורר טוען כי לא כמו הרשעים, הוא לא זוכה לתגמול שראוי לו: "אַךְ רִיק זִכִּיתִי לְבָבִי וָאֶרְחַץ בְּנִקָּיוֹן כַּפָּי" (י"ג), "וָאֱהִי נָגוּעַ כׇּל הַיּוֹם וְתוֹכַחְתִּי לַבְּקָרִים" (י"ד), כך שהמחשבות על תגמולו של אלוהים גורמות לו לעמול, ללא גמול: "וָאֲחַשְּׁבָה לָדַעַת זֹאת עָמָל הוּא בְעֵינָי" (ט"ז).
תוכן המזמור > י"ז-כ"ח

בחלקו השני של המזמור פותר המשורר את הבעיה עליה דיבר בחלקו הראשון של המזמור: "עַד אָבוֹא אֶל מִקְדְּשֵׁי אֵל אָבִינָה לְאַחֲרִיתָם" (י"ז). לפי המשורר, הפתרון הוא: "אַךְ בַּחֲלָקוֹת תָּשִׁית לָמוֹ הִפַּלְתָּם לְמַשּׁוּאוֹת" (י"ח) - אכן אלוהים מיטיב לרשעים, אבל בסופו של דבר הם יקבלו את עונשם: "כַּחֲלוֹם מֵהָקִיץ אֲדֹנָי בָּעִיר צַלְמָם תִּבְזֶה" (כ').
לאחר מפלת הרשעים, מבין המשורר כי אלוהים היה איתו גם כשהוא לא יכול להבין זאת: "אֲנִי תָמִיד עִמָּךְ אָחַזְתָּ בְּיַד יְמִינִי" (כ"ג). התגמול האמיתי הוא שהצדיקים זוכים לקרבת אלוהים, לעומת הרשעים: "וַאֲנִי קִרֲבַת אֱלֹהִים לִי טוֹב שַׁתִּי בַּאדֹנָי ה' מַחְסִי לְסַפֵּר כָּל מַלְאֲכוֹתֶיךָ" (כ"ח).
בתרבות

פסוקים שונים מן המזמור זכו להלחנה ולביצוע מפי יצחק מאיר, מוטי שטיינמץ ויוחאי בן אב"י.
הערות שוליים

↑  תהילים פרק ע"ג - סגולה להינצל מפחד, באתר מוקד תהילים ארצי, ‏ב' שבט ה'תש"פ
שמיר (קיבוץ)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: הגליל העליון
גובה ממוצע: ‎191 מטר
תאריך ייסוד: 1944
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 921 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎1.1% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) שמיר(למפת אצבע הגליל רגילה) שמיר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמיר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמיר33°09′58″N 35°39′37″E﻿ / ﻿33.165990315656°N 35.6602781531802°E﻿ / 33.165990315656; 35.6602781531802  heמפת היישובים של מועצה אזורית הגליל העליון (in English: Upper Galilee Regional Council) באדום - שמיר בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.shamir.org.il
שָׁמִיר הוא קיבוץ הנמצא באצבע הגליל. הוא שוכן על גבעה בשיפולים המזרחיים של עמק החולה, כ-10 ק"מ מזרחית לעיר קריית שמונה. הקיבוץ שייך לתנועת הקיבוץ הארצי השומר הצעיר שהיא כיום חלק מהתנועה הקיבוצית ונמצא בתחום השיפוט של מועצה אזורית הגליל העליון.
היסטוריה > הגרעין

הקיבוץ נוצר מאיחוד של שני גרעיני חלוציים: גרעין "אנשי המחתרת" של חברי השומר הצעיר מרומניה וגרעין "שמיר" בפולין, שעברו הכשרה בעין שמר ובשריד.
ראשוני הקיבוץ עלו לארץ ישראל בשנת 1935 ושאר המייסדים עלו ב-1936. הקיבוץ התאגד ליד רמת יוחנן במקום בו שוכנת היום חוות הצופים ובמשך שנים רבות נקראה "גבעת שמיר" על שם הקיבוץ.
ב-1938 עזבו אנשי הגרעין שעלו מפולין את הגרעין שהורכב ברובו מיוצאי רומניה והצטרפו לגרעין "גבעת גנים" ששנה לאחר מכן ייסד את נגבה. ב-1939 הצטרפו לגרעין שמיר אנשי "משמר הדרום" - חברי "קיבוץ ב'" של תנועת ורקלויטה שישבו בגן יבנה. אולם ב-1942, אחרי עזיבת חלק ניכר מהחברים ומשברים רבים שנבעו מיחסי אנוש לקויים, עזבו 43 חברים - מרבית הנותרים מאנשי "משמר הדרום" - את שמיר ועברו להזורע. במקומם הגיעה קבוצת יסעור המורכבת מאנשי הגרעינים "עמל" ו"גזית".
היסטוריה > הקמת הקיבוץ

הקיבוץ התיישב במקומו הנוכחי בנובמבר 1944.
במלחמת העצמאות ולאורך כל התקופה שעד מלחמת ששת הימים ב-1967 סבל הקיבוץ מהקירבה לגבול עם סוריה. בשנים הראשונות התעוררו בעיות שונות בעקבות חוסר הבהירות לגבי הגבול. ביוני 1949 דנה ועדת שביתת הנשק במיקום המדויק של הגבול ליד שמיר. בפברואר 1951 עברו שני חברי הקיבוץ את הגבול לאחר שהוזמנו על ידי חיילים סורים להתקרב אליהם. חילוקי דעות על מיקום הגבול היו גם בשנת 1953. כן אירעו מקרים רבים של ירי על קיבוץ שמיר וחדירות של חיילים. אחד משיאיה של התנכלות זו הייתה ההפגזה על שמיר ועל יישובים נוספים בעמק החולה המזרחי ב-3 בדצמבר 1958. ההפגזה גרמה לנזקים כבדים ברכוש אך לא היו נפגעים בנפש.
בנובמבר 1958, נחנך כביש הגישה לקיבוץ - כביש 918, עד אז הגישה לקיבוץ הייתה על דרך עפר משובשת ולא סלולה.
לאחר מלחמת ששת הימים קיבל קיבוץ שמיר שטחי מרעה על רמת הגולן בהמשך לשטחים שהיו בידיו עד אז, וגידל בהם בקר לבשר.
היסטוריה > הפיגוע בקיבוץ

ב-13 ביוני 1974 חדרה חוליית מחבלים מלבנון לתוך הקיבוץ. לאחר שנתקלה בשני חברים, ירתה עליהם ופצעה אחד מהם, נסוגו חברי החוליה והתבצרו במכוורת של הקיבוץ. חברי הקיבוץ התארגנו להתקפה וחיסלו את המחבלים לפני הגעת כוחות צה"ל, אולם 3 נשים שעבדו במכוורת - שתי חברות הקיבוץ ומתנדבת מחו"ל - נהרגו. חבר הקיבוץ, עוזי צור, קיבל את צל"ש הרמטכ"ל על חלקו בחיסול המחבלים.
מים

קיבוץ שמיר השתמש במים שזרמו בנחל ירדינון ממעיין דופיילה בקרבת הקיבוץ בצדו המזרחי, כ-300 מטר ממזרח לגבול. מים אלו זרמו באופן לא מוסדר והתפזרו על פני שטח גדול במורד הרמה. האזור הוא סלעי וקשה לעיבוד, ועל כן לא נעשה שימוש רב במים בצד הסורי של הגבול. בשנת 1949 נחפרה בריכה לאגירת 4500 ממ"ק ממי הדופיילה שהגיעו מעבר לגבול. בשנת 1950 הקימו חברי הקיבוץ סכר בסמוך לגבול לצורך ניצול כמות גדולה יותר של מי הדופיילה.
במקביל, בקשו הסורים לנצל את מי הדופיילה ובמיוחד בחודשי הקיץ השתמשו בהם לצרכים שונים, בהם השקיית שדות אורז. לאחר מספר תקריות סביב השימוש במים נקבע הסכם בין ישראל וסוריה על פיו הקיבוץ יקבל את מי המעיין בלילות וכמחצית המים במהלך היום. אולם בימי הקיץ, כאשר שפיעת המעיין נמוכה יותר, היטו הסורים את רוב המים, דבר שהביא למחאות חוזרות של ישראל. בשנת 1954 הוקמה תעלה שהעבירה לשדות שמיר מים מהבניאס. אולם תעלה זאת אפשרה את השקיית השטחים הנמוכים יותר של הקיבוץ ולא את האזורים הגבוהים יותר. באחת השנים הרסו הסורים את הסכר ואנשי שמיר הקימו אותו מחדש.
בתחילת 1959 ביצעו בקיבוץ עבודות להגדלת הצינור שהוביל את המים מהסכר לקיבוץ. בשלב זה התגברה המלחמה על המים והתנכלויות לאספקת המים אירעו לעיתים קרובות. הסורים נהגו לסתום את הצינור בשטח ישראל או לסתום את המעיין עוד בשטחם לפני מעבר המים לשטח ישראל ואז לפתוח אותו בלחץ משקיפי האו"ם.
בנובמבר 1966 הסורים פעלו להטות את מי הדופיילה הטיית קבע. בעקבות זאת, הוחלט באפריל 1967 על הקמת מפעל מים חדש שיביא לקיבוץ מים מנחל דן.
הקיבוץ כיום

שמיר הוא קיבוץ מתחדש (מופרט) הנותן לחבריו רשת ביטחון כלכלית.
עיקר פרנסתו של הקיבוץ על שני מפעלי תעשייה: "שמיר אופטיקה", לייצור ושיווק עדשות מתקדמות, ו"שלא"ג", המייצר בדים לא ארוגים. בשנת 2011 רכשה חברת אסילור (אנ') הצרפתית מהקיבוץ 13% מהמניות של "שמיר אופטיקה" לפי שווי של 260 מיליון דולר, ובנוסף רכשה 37% מהמניות שהיו בידי הציבור. בשנת 2022 מכר הקיבוץ את יתרת מניותיו (50%) ב"שמיר אופטיקה" לחברת אסילור-לוקסוטיקה (אנ') תמורת 500 מיליון דולר.
המשק החקלאי שלו כולל, בין השאר, מכוורת, בקר לבשר ולול פיטום.
ילדי שמיר לומדים בבית הספר היסודי "לב העמק" בנאות מרדכי ובבית הספר העל-יסודי "עינות ירדן" בעמיר.
ליד הקיבוץ הוקמה שכונת הרחבה קהילתית.
בקיבוץ פועלת קבוצת הכדורמים הפועל שמיר/גליל עליון.
הצייר משה כגן הקים בקיבוץ מוזיאון אזורי לעתיקות וכן גלריה לאמנות.
בשמיר קיימים שני מפעלי הייטק המפתחים מוצרי תוכנה לעולם האופטיקה ועדשות ה-FreeForm.
אנשים ידועים

שרה ברוורמן (סוריקה), חברת שמיר מאז הקמתו, הייתה בין שליחי היישוב (הצנחנים) לאירופה הכבושה בשנת 1944, ומאוחר יותר בין מקימות חיל נשים.
פרופ' אסף רזין ואחיו פרופ' אהוד רזין הם בני הקיבוץ.
הפסנתרן יהלי וגמן, המחזאי יהושע סובול והצייר אברהם אילת היו חברי הקיבוץ לתקופות מסוימות מאמצע שנות ה-50 של המאה הקודמת.
הכדורסלן ארז חזן גר בקיבוץ בצעירותו.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  משולם פרלמן, בקיבוץ שמיר, דבר, 15 באוקטובר 1936
↑  אורי דרומי, הלוחמת מעמדה 6, באתר הארץ, 10 ביולי 2007
↑  קיבוץ השומר הצעיר "שמיר" עלה על הקרקע באזור החולה, משמר, 1 בדצמבר 1944
↑  לסורים נאסר להלך בתחום שמיר, דבר, 9 ביוני 1949
↑  הסורים התחייבו למנוע אינצידנטים בגבול, דבר, 8 בפברואר 1951
↑  הסורים מנסים לתקן את הגבול בקרבת שמיר, על המשמר, 8 בינואר 1954
↑  ראו למשל: יריות על טרקטור משק שמיר, דבר, 15 בפברואר 1955
חיילים סורים המטירו אש על נציג ישראל בועדת שבה"נ ומשקיף או"ם, דבר, 8 ביולי 1957
הסורים מחישים תגבורת לגבול, דבר, 26 ביוני 1957
↑  דוד שליו, 7 ישובים בחולה הופגזו קשה על ידי תותחים סוריים, דבר, 4 בדצמבר 1958
↑  נחנך כביש הגישה לשמיר, על המשמר, 21 בנובמבר 1958
1 2  צבי לביא, שדות שמיר צמאים למים, מעריב, 15 ביולי 1959
↑  נחום זכאי, אגדת האדמה הטובה, על המשמר, 16 בדצמבר 1949
↑  נחום זכאי, הסכר בהרי הגולן, על המשמר, 11 בינואר 1951
↑  משק שמיר זקוק לאספקת־מים, על המשמר, 6 באוגוסט 1950
↑  הסורים חסמו מי המעין למשק "שמיר", דבר, 30 בספטמבר 1953
↑  נזקים קשים לשמיר, על המשמר, 4 באוקטובר 1953
↑  במערכה על המים - מול מזימות הסורים, על המשמר, 9 באוגוסט 1954
↑  הסורים חיבלו באספקת המים לקיבוץ שמיר, דבר, 18 במאי 1958
↑  סורים פירקו חלק מהגדר של גונן, מעריב, 5 בינואר 1959
↑  צבי לביא, רועי גוגן יצאו לעבודה, מעריב, 28 בינואר 1959
↑  חודשה אספקת המים לשמיר, מעריב, 31 במאי 1959
↑  נמשך ניתוק המים למשק שמיר, חרות, 10 ביולי 1959
↑  הסורים חיבלו שוב במימי משק שמיר, חרות, 4 בדצמבר 1959
↑  הסורים היטו את מי הירדינון, חרות, 2 במרץ 1960
↑  שוב נסתם מעיין דופילה, דבר, 2 במרץ 1960
↑  הסורים היטו שוב את מעיין דופילה, דבר, 9 ביוני 1960
↑  הסורים הזרימו קצת מים למשק שמיר, מעריב, 9 ביולי 1959
↑  הסורים החלו בהטיית מעיין המספק מים לקיבוץ שמיר, מעריב, 6 בנובמבר 1966
↑  מפעל מים חדש יוקם בשמיר, דבר, 9 באפריל 1967
↑  עומרי כהן, אקזיט קיבוצי: אסילור תרכוש 50% משמיר אופטיקה ב-130 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 15 באוקטובר 2010
↑  גולן חזני, אקזיט של חצי מיליארד דולר: קיבוץ שמיר מכר את יתרת אחזקותיו בחברת האופטיקה שהקים, באתר כלכליסט, 3 באוגוסט 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307699105171  BnF: cb14567916c (data)  ISNI: 0000 0001 1498 7502  LCCN: n83023824  VIAF: 139588755   WorldCat (עם VIAF): 139588755
תקציר

תקציר הוא טקסט קצר, בדרך כלל בכתב אך ייתכן גם בעל פה, שמטרתו להציג באופן מרוכז תוכנו של גוף מידע מסוים, כך שהמשתמש יוכל לקבל מושג ראשוני לגבי העניין,  כך שיוכל להחליט האם להעמיק בנושא ובאילו ממרכיביו.
תקצירים בתחומים שונים > מאמרים מדעיים

מאמרים מדעיים מכל סוג המתפרסמים בכתבי עת מדעיים, חייבים לכלול תקציר, הנקרא באנגלית abstract. בעבר נכתב התקציר זה בעיקר בידי מומחי תיקצור, אך כיום נדרשים כותבי המאמרים עצמם להוסיף למאמרים שלהם תקצירים שנכתבו על ידיהם, הכוללים גם מילות מפתח המאפשרות למתעניין ניווט יעיל יותר.
תקצירים בתחומים שונים > בהלכה

בהלכה, כמו במערכות חוקים אחרות קיימים תקצירים. כך למשל, קיצור שולחן ערוך וקיצור שולחן ערוך מקור חיים משמשים כקיצור ההלכות בשולחן ערוך. חסרונם של ספרי קיצורים הוא בכך שהם משמיטים את טעמי ההלכה ולא ניתן ללמוד מהם על הדין במקרים שאינם מופיעים.
תקצירים בתחומים שונים > תקציר בתרבות ואומנות

בפרסומי סרטים, מחזות, תוכניות טלוויזיה, ספרים, ביצירות נוספות ובביקורות עליהם - ניתן תקציר עלילה על מנת להסביר במה מדובר ולעורר עניין. בביקורות, לעיתים מצורף לתקציר של הביקורת גם ציון המשקף את דעתו של המבקר על איכות היצירה.
תקצירים בתחומים שונים > באינטרנט

באתרים מבוססי תוכן משתמש (כגון ויקיפדיה) ניתנת אפשרות ליצור "תקציר" של העריכה (לעיתים התקציר הוא אוטומטי), התקציר מגלה אלו פעולות נעשו או סיכום של התוכן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4161732-0  NARA: 10632220 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
A Jihad for Love

| --- | --- |

 בימוי:  פרבאז שארמה 
 הופק בידי:  סנדי שמחה דובוסקי 
 תסריט:  פרבאז שארמה 
 עריכה:  Juliet Weber 
 שחקנים ראשיים:  אבדלה טאייה 
 מוזיקה:  סוזן דייחים, ריצ'רד הורוביץ' 
 צילום:  פרבאז שארמה 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  9 בספטמבר 2007 
 משך הקרנה:  81 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית, הינדי, ערבית, טורקית, פרסית, צרפתית, אורדו, פנג'אבי 
 סוגה:  סרט תיעודי, סרט להט"בי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   jihadforlove
 פרסים:  פרס לסרט התיעודי היוצא מן הכלל של GLAAD 
 www.ajihadforlove.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
A Jihad for Love (בעברית: ג'יהאד לאהבה) הוא סרט תיעודי אמריקאי שיצא ב-2008. הסרט בוים על ידי הבמאי ההודי-אמריקאי פרבאז שארמה (אנ'). הסרט הוא הסרט העולמי הראשון שמדבר על להט"ב ואסלאם.
ב-2008, הסרט נאסר לצפייה בסינגפור מאחר שהסרט מתאר את חוסר האיזון של האסלאם כלא סובלני. בנוסף, המרואיינים בסרט ניסו להשתמש בדת האסלאמית כדי להצדיק את נטייותם המינית.
ב-2009, הסרט זכה בפרס הסרט התיעודי המוצלח ביותר בפרסי התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה.
ראו גם

להט"ב ואסלאם
A Sinner in Mecca
הערות שוליים

↑  Kaiser, Charles (2017-09-10). "A Sinner in Mecca review – Islam, homosexuality and the hope of tolerance". the Guardian (באנגלית). נבדק ב-2018-03-03.
↑  "A Jihad for Love - Laemmle.com". www.laemmle.com. נבדק ב-2018-03-03.
↑  "A Jihad For Love | Cinereach|work=Cinereach|access-date=2018-03-03|language=en-US".
↑  "Jeremy Kay on A Jihad for Love, a film about Islam and homosexuality". the Guardian (באנגלית). 2007-09-06. נבדק ב-2018-03-03.
↑  "Indo-American Arts Council, Inc". www.iaac.us. אורכב מ-המקור ב-2008-12-05. נבדק ב-2018-03-03.
↑  9 films banned in Singapore, web.archive.org, ‏2014-10-06
↑  "A Jihad for Love Wins at GLAAD Media Awards". GLAAD (באנגלית). 2011-09-14. נבדק ב-2018-02-19.
ערך זה הוא קצרמרבנושא סרטים אמריקאיים ובנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תסביב אשך

| --- | --- |

 תחום:  אורולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  2036003 
 MeSH:  D013086
 סיווגים
 ICD-11:  GB01.0 
 
מבנה האשך:
1. עילית האשך
2. ראש יותרת האשך
3. האוניות של יותרת האשך
4. הגוף של יותרת האשך
5. הזנב של יותרת האשך
6. הצינור של יותרת האשך
תסביב אשך (באנגלית: Testicular torsion) מצב בו האשך מסתובב סביב עצמו, בעקבות בעיה רפואית מולדת כלשהי או כתוצאה מחבלה ישירה, תנועה חדה, מאמץ וכדומה.
הסיבוב מכווץ את כלי הדם המזרימים את הדם לאשך, דבר שעלול לגרום למוות של רקמות האשך ואף להוביל לנמק.
זו תופעה שכיחה ומופיעה אצל כאחוז אחד מן הגברים בגילים שונים. לרוב מופיעה אצל מתבגרים אך קיימת בגילים מוקדמים ומאוחרים יותר. הסובלים מאשכים טמירים פגיעים יותר לתסביב.
תסביב אשך הוא מצב חירום כירורגי המצריך התערבות כירורגית מידית כיוון שהתסביב עלול לגרום לנמק. יש להגיע לאבחון רפואי בהקדם האפשרי ובמקרה של תסביב הטיפול הרפואי הוא ניתוח.
אבחון

התופעה מתבטאת בכאב חריף, חד ופתאומי באשך או באזור הבטן התחתונה. האשך יהיה נוקשה ורגיש למגע באזור שק האשכים ותיתכן גם במקרים מסוימים בחילה, הקאה ועלייה של חום הגוף.
כמו כן, התופעה מאופיינת בהיעדר רפלקס כרמסטרי (רפלקס של שריר הכרימסטר שמושך את האשכים למעלה, אל תוך הגוף, בתגובה לגירויים שונים או שינויי טמפרטורה). צינור הזרע עשוי להראות מעובה. בלוטת יותרת האשך בדרך כלל משנה את מיקומה.
בעזרת בדיקת אולטרה סאונד ניתן לראות את מצב זרימת הדם לאשך (אם קיימת או לא קיימת זרימה).