stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יום טוב שני של גלויות
הסבר הלכתי

בטרם קביעת הלוח העברי, הייתה הסנהדרין מקדשת את החודש על פי עדות שני עדים כשרים שראו את הלבנה בחידושה, ולאחר מכן היו משיאים משואות על ראשי ההרים, על מנת להודיע לכל הקהילות היהודיות על יום חלותו של ראש החודש.
לאחר שהכותים, שחלקו על שיטת קביעת החודשים, החלו להשיא משואות בתאריכים שונים, בוטלה השאת המשואות על מנת למנוע בלבול, וההודעה על ראש החודש הועברה על ידי שליחים בחודשים בעלי המועדים:
על ששה חודשים השלוחין יוצאין, על ניסן מפני הפסח ועל אב מפני התענית, על אלול מפני ר"ה (רש"י: שיידעו מתי יום ל' של אלול ויעשו בו ר"ה ולמחרת), על תשרי מפני תקנת המועדות, על כסלו מפני החנוכה ועל אדר מפני הפורים, וכשהיה בית המקדש קיים יוצאין אף על אייר מפני פסח קטן
במקומות שהיו מרוחקים מירושלים, היה חשש שהשליחים לא יספיקו להגיע עד ה"יום טוב". לפיכך, תיקנו חז"ל שיעשו יום נוסף לחג, בתור "ספיקא דיומא" – ספק יום טוב, וינהגו בו ככל דיני יום טוב "רגיל". היום הנוסף נקרא יום טוב שני של גלויות, כך גם אם טעו ביום עדיין יקיימו את דיני החג בזמנם.
גם לאחר ביטול קידוש החודש על פי הראייה ויסוד הלוח העברי, עדיין חוגגים יום טוב שני באותם מקומות מבלי לשנות את המנהג, משום שחששו חכמים שתגזור המלכות גזירה שלא יעסקו בתורה ויטעו בעיבור החודש.
חכמים החמירו מאוד בענייני יום טוב שני של גלויות כדי שלא יבואו לזלזל בו וכדי שינהגו בו קדושה כיום טוב לכל דבר, הם תקנו לומר בו קידוש אף על פי שהוא כולל הזכרת שם ה', והיא תתבצע לבטלה (שהרי מהתורה הוא יום חול). כמו כן קבעו שאין מניחים תפילין ביום טוב השני, אף שהיא מצווה מהתורה ביום זה, שכן יש בכוח חכמים לעקור דבר מן התורה (ב"שב ואל תעשה") וכפי שאין נוטלים לולב בשבת של סוכות. היו מנדים את המחלל יום טוב שני של גלויות אף על פי שאינו יום טוב מן התורה.
היחס ליום טוב שני אצל האמוראים היה כאל אילוץ, ואפילו כמין עונש, והפיכת חוקי התורה ל'חוקים לא טובים':
ר' בא ר' חייה בשם ר' יוחנן [שיר השירים א ו] בני אמי נחרו בי וגו'. מי גרם לי להיות נוטרה את הכרמים על שם כרמי שלי לא נטרתי מי גרם לי להיות משמרת שני ימים בסוריא על שלא שמרתי יום אחד בארץ. סבורה הייתי שאני מקבלת שכר על שנים ואיני מקבלת שכר אלא על אחת מי גרם לי להפריש שתי חלות בסוריא על שלא הפרשתי חלה אחת בארץ. סבורה הייתי שאני מקבלת שכר על שתים ואיני מקבלת שכר אלא על אחת ר' יוחנן קרי עליהון [יחזקאל כ כה] וגם אני נתתי להם  חוקים לא טובים.
מקובל מחוץ לישראל לחלק את שמות היום טוב בין שני הימים. כך שהיום הראשון ביום טוב השני של פסח נקרא 'שביעי של פסח' והיום השני 'אחרון של פסח'. וכן היום הראשון של היום טוב השני של סוכות נקרא 'שמיני עצרת' והיום השני 'שמחת תורה'.
יוצאים מן הכלל

שבועות - חג השבועות תלוי בספירה של חמישים יום משישה עשר בניסן ואינו מיוחד למועד קבוע בסיוון. אשר על כן, מעיקר הדין לא היה צורך לנהוג יום טוב שני בחג השבועות (כי גם אם נוצר הבדל בין קידוש החודש האמיתי לזה שנהגו בגולה אין בכך כדי להשפיע על קביעת החג, כי בחודשיים שעברו מראש חודש ניסן כבר ידעו מתי נקבע), אולם כדי שלא לחלק בין חג לחג קבעו חכמים יום טוב שני אף לחג שבועות. יש הסוברים שבשל כך יום טוב שני של שבועות חמור כיום טוב שני של ראש השנה ולא כמו יום טוב שני של פסח וסוכות, מפני שהוא נקבע מחמת תקנה ולא מחמת ספק.
יום כיפור – נקבע כיום אחד בלבד בכל המקומות, כיוון שהוא יום צום ופיקוח נפש הוא שיצומו במשך יומיים. בחסידות אשכנז נהגו לקיים שני ימים של יום הכיפורים, אולם מביא הרמ"א בשם האור זרוע שאין לעשות כן, מחשש שיבא לידי פיקוח נפש.
ראש השנה – מפאת חלותו בראש החודש העברי, גם תושבי ארץ ישראל לא יכלו לקבל את הידיעה על קידוש החודש, ואף תושבי העיר שבה ישבו הסנהדרין לפעמים היו עושים שני ימי קודש (כיום בכל מקום חוגגים שני ימים).
בני חו"ל המבקרים בארץ ישראל ובני ארץ ישראל המבקרים בחו"ל

כיום נוהגים יום טוב שני כל תושבי חוץ לארץ, ורובם נוהגים כן גם בשהותם בארץ ישראל (כל עוד מקום מגוריהם הקבוע בחו"ל). כך יוצא שבעוד בני ארץ ישראל כבר נוהגים מנהגי חול, לבני חו"ל זה יום טוב שאסור להם במלאכה. ואילו בני ארץ ישראל שנמצאים בחוץ לארץ, במקום שיש בו יישוב יהודי, נוהגים רק יום אחד, וביום השני אינם עושים קידוש, ומתפללים תפילות של חול, וכן מניחים תפילין בסתר. אמנם אסורים במלאכה, אפילו בסתר.
שיטת החכם צבי בתשובותיו (סימן קס"ז) שבן חוץ לארץ שנמצא בארץ ישראל חייב לנהוג יום אחד, וכן יש מקום לדייק בדעת רבי שניאור זלמן מליאדי בשולחן ערוך שלו במהדורתו השנייה. רבי מנחם מנדל שניאורסון כתב שהמנהג בפועל הוא כמנהג המקום שבא לשם ובפרט אם הוא בא עם בני ביתו והוא הדין להפך, בן חו"ל שנסע עם בני ביתו לארץ ישראל נוהג כמנהג ארץ ישראל. לאידך טען כי דיוק זה מאדמו"ר הזקן אינו נכון והורה לנהוג לפי המקום ממנו בא מסתבר שהחילוק הוא האם בא עם בני ביתו שאז נוהג כמנהג המקום או אם בא לבד שאז נוהג כמנהג מקומו. רוב היהודים תושבי חו"ל נוהגים כדעת רוב הפוסקים לנהוג שני ימים גם בארץ ישראל, אך יש החוגגים יום אחד בלבד, ויש שכתבו כעין פשרה, שאמנם לגבי מי שבא לארץ ישראל ודעתו בוודאות לחזור, המנהג לשמור יומיים, אולם כל שיש צד כלשהו לחשוש שאולי יקבע דירתו בהמשך בארץ ישראל, דינו לנהוג יום אחד, ובפרט תלמידי ישיבה הבאים ללמוד בארץ ישראל, שאחוזים ניכרים מתוכם סופם שנשארים בישראל.
בבתי כנסת מסוימים בארץ ישראל, בהם ריכוז של בני חו"ל, מתקיימים מניינים של תפילת יום טוב המיועדים לבני חו"ל. הפוסקים דנו האם מניינים כאלה בארץ ישראל בפרהסיא מותרים, ויש שאסרו, ויש שהתירו.
ביהדות הרפורמית

היהדות הרפורמית ביטלה את דין יום טוב שני של גלויות בוועידה הרבנית בברסלאו ב-1846. יחד עם זאת, קהילות רפורמיות רבות עדיין חוגגות יום טוב שני בראש השנה, כפי שנהוג גם בארץ ישראל.
ראו גם

הלוח העברי
קידוש החודש
יום טוב
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ד', עמוד ב': "דשלחו מתם (שלחו משם-מא"י לבבל) היזהרו במנהג אבותיכם בידיכם (כלומר מנהג יו"ט שני) זמנין דגזרו המלכות גזירה ואתי לאקלקולי" (פעמים שתגזור המלכות גזירה ויבואו לקלקלה). על פי פירוש רש"י.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות קידוש החודש, פרק ג', הלכה י"ב
↑  ר' משה סופר, שו"ת "חת"ם סופר", חלק "אורח חיים", סימן קמה;
ר' מאיר שמחה הכהן מדווינסק, "אור שמח", הלכות מילה, פרק ג, הלכה ו;
ר' שלמה זווין, "המועדים בהלכה", עמוד שח.
↑  ראו תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה ד' ותלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"א, עמוד א' ורמ"א בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרכ"ד, סעיף ה'.
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תרכ"ד.
↑  המפה על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרכ"ד, סעיף ה'. ראו גם יום טוב שני של יום הכיפורים, מאורות הדף היומי, כ"ו באב תשס"ו.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תצ"ו, סעיף ג', ובנושאי הכלים שם.
↑  שער הכולל, פרק א סק"ג
↑  לקוטי שיחות חי"א ע' 307
↑  אגרות קודש, חלק ד עמוד רמד, חלק ז עמוד קסח, חלק י עמוד שפו
↑  בן חו"ל שבא לארץ ישראל לעניין יו"ט שני של גלויות, אתר "הלכ"ה", 14 בפברואר 2016
↑  ראו ירחמיאל דוד פריד, יום טוב שני כהלכתו, הוצאה שישית, ירושלים תשס"ח, עמ' קו ואילך.
↑  פרק ט - יום טוב שני של גלויות, באתר פניני הלכה
↑  משנה ברורה, סימן תצ"ו, סעיף קטן י"ג.
↑  ראו ירחמיאל דוד פריד, יום טוב שני כהלכתו, הוצאה שישית, ירושלים תשס"ח, עמ' קי.
↑  The Second Festival Day (Yom Tov Sheni) and Reform Judaism, CCAR Responsa RR21 No. 5759.7
יחסי ארצות הברית – רומניה

| יחסי ארצות הברית – רומניה |
| --- | --- |
ארצות הברית: רומניה


ארצות הברית: רומניה
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 238,391
אוכלוסייה
345,891,750: 18,988,203
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 351,003
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 18,485
משטר
רפובליקה נשיאותית: רפובליקה

יחסי ארצות הברית – רומניה, הם היחסים הדו-צדדיים בין שתי המדינות. כיום שתי המדינות חברות בנאט"ו, ושתי המדינות פועלות יחד כדי לבנות דמוקרטיה, להילחם בטרור ולקדם ביטחון ויציבות אזוריים.
יחסים דיפלומטיים

ארצות הברית מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט. מאידך, רומניה מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די. סי. ו-21 קונסוליות באטלנטה, בוסטון, קייפ קורל, שיקגו, קליבלנד, דאלאס, דטרויט, יוסטון, אינדיאנפוליס, לאס וגאס, לוס אנג'לס, מיאמי, מיניאפוליס, ניו יורק, אוקלהומה סיטי, פילדלפיה, פיניקס, פורטלנד, סקרמנטו, סולט לייק סיטי וסן פרנסיסקו.
יחזקאל פייבל

| --- | --- |
 לידה:  1755 ה'תקט"ו פלאנגה, האיחוד הפולני-ליטאי
 פטירה:  1833 (בגיל 78 בערך) ה'תקצ"ג
 מקום פעילות:  פלאנגה, דרצ'ין, וילנה
 תקופת הפעילות:  ?–1833 
 תחומי עיסוק:  מגיד מישרים, רב, סופר
 
שער הספר תולדות אדם, כרך שני
יחזקאל פייבל בן זאב וולף (1755–1833) היה רב ומגיד בווילנה בראשית המאה ה-19 ומחברם של מספר ספרים, ביניהם "תולדות אדם", הגיוגרפיה של רבי שלמה זלמן מוולוז'ין, אחיו המפורסם של רבי חיים מוולוז'ין ותלמידו של הגאון מווילנה.
ביוגרפיה

יחזקאל פייבל נולד בפלאנגה בשנת 1755. הוא מילא את תפקיד הרב בעיר הולדתו, ואחר כך בדרצ'ין. לאחר מכן נסע כמגיד בגרמניה והונגריה, ולאחר שהתגורר זמן מה בוורוצלב, חזר לפולנגן והתמסר לכתיבת חיבוריו. בשנת 1811 מונה לרבנות קהילת וילנה, אותה מילא עד מותו.
תולדות אדם

יצירתו החשובה ביותר, "תולדות אדם", זכתה להצלחה יוצאת דופן בעולם הרבני. זוהי אחת מהביוגרפיות הבודדות המובאות בחיבורי הלכה, כולל אלה של רבי יוסף באב"ד, רבי עקיבא איגר, רבי אפרים זלמן מרגליות, הרב יוסף שאול נתנזון ורבים אחרים.
עם זאת, ספג ספרו ביקורת מעטם של רבנים שונים, כולל הרב מתתיהו שטראשון, הרב צבי הירש חיות והרב חיים אלעזר שפירא, על גניבות ספרותיות וזיוף מקורות, גם בחלק הסיפורים וגם בחלק הדרשות.
הוכח גם שחלקים מהחיבור תולדות אדם הועתקו מילה במילה מיצירותיהם של משכילים מובילים כמו משה מנדלסון ונפתלי הרץ וייזל, ולא יוחסו אליהם.
אליהו צבי סולובייצ'יק הדפיס קיצור לספר בו מובאים רק התולדות ולא הדרשות.
חיבוריו

מוסר השכל. דיהרנפורט: דפוס יחיאל מיכל מייא. 1790.
תולדות אדם. דיהרנפורט: יוסף מייא. 1808.
ביאורי מהרי"ף, הגהות על מדרש רבה.
לקריאה נוספת

שרגא אברמסון, דפוסי "מוסר השכל" ותולדת אדם" לר' יחזקאל פייוויל, סיני, כרך עב (תשל"ג), ע' ק-קמג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
שרגא אברמסון, מהדורה בלתי ידועה של ספר מוסר השכל לר' יחזקאל פייוויל, עלי ספר, גיליון טו, ניסן תשמ"ח - אדר א' תשמ"ט, עמ' 123-126, באתר JSTOR
מאיר מאזוז, הערות לספר תולדות אדם, דרכי העיון, בני ברק: מכון הרב מצליח, תשע"ב, עמ' ר, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
שמואל יוסף פין, קריה נאמנה, וילנה תרע"ה, עמ' 241–242, באתר היברובוקס
תולדות אדם דיון בפורום אוצר החכמה
הערות שוליים

↑  הרמן רוזנטל, ‏"יחזקאל פייבל בן זאב וולף", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
↑  מנחת חינוך מצווה קסט ס"ק יג
↑  גיליון השו"ע יו"ד שפג, א
↑  שואל ומשיב מהדורה א ח"א ראש סימן קכט
↑  קריה נאמנה עמ' 283; שלום מגיד, עיר ווילנא, עמ' 87, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  קונטרס אחרון למגילת קנאות; הגהות למגילה ז:; הגהות ליבמות נט.
1 2  יצחק בר לווינזון, יזרעאל, ורשה תרס"ג (1903), עמ' 32 - 43.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299551105171  GND: 102975912X  LCCN: n82204359  VIAF: 16127094   WorldCat (עם VIAF): 16127094
ימ"ג

הימ"ג (יחידת משמר הגבול) הן יחידות מג"ב המיומנות ללוחמה בטרור ובבילוש.
שילוב של שני אלה, נתן להם את הכלים לפעול בכל מגזר עם דגש על המגזר הערבי והבדואי. יחידות אלה פעלו בין השנים 1998–2011.  היחידות היו כפופות למרחבי מג"ב ופעלו בשיתוף פעולה עם מחוזות המשטרה השונים. ייחודן של יחידות אלה היה בזמינותן הגבוהה, במקצועיותן וביכולתן להתמודד עם תרחישים קיצוניים, לקחת נושא לטיפולן ולהתמקד בו.
הימ"גים הוקמו במהלך שנת 1998 ולאורך השנים התעצבה כל יחידה באופן שונה על פי מאפייני הפשיעה בתחום המחוז בו היא פועלת.
המשרתים ביחידות הימ"ג היו לוחמים שעברו בנוסף להכשרת הלוחם הרגילה במג"ב, יום גיבוש לקבלה לקורס, שבו היו צריכים לעמוד במבחנים רבים כגון מבחנים פיזיים, חברתיים, קבוצתיים, כושר, קואורדינציה, לוחמה, פיקוד ועוד.
לאחר הגיוס מתחיל קורס הלוחמה בטרור בן 8 שבועות וכן קורס בילוש בבית הספר לשוטרים ולאחר מכן הכשרה מבצעית בבסכ"מ
. היחידות חולקו לפי יעודן, יחידות ימ"ר כפרי אשר אין קשר בין פעילותם לפעילות הימ"גים העירוניים שעיסוקן היה בעיקר לוחמה בתופעת הפשיעה במגזר הכפרי דוגמת גנבות בקר, טרקטורים, וציוד חקלאי אחר (ראו: פשיעה חקלאית בישראל) וכן תופעות פשיעה באזורים עם מאפיין התיישבותי (לדוגמה מושב הסובל מגנבות רכב או התפרצויות לבתים). הימ"גים העירוניים לעמת זאת עסקו בעיקר בתופעות פשיעה אלימות במיוחד (סחר בסמים, גנבות רכב, החזקת וסחר באמל"ח וכדומה) המצריכות מיומנות וכישורי לוחמה גבוהים או ריכוז מאמץ בתחום מסוים.
בנוסף לזה הלוחמים בשגרתם היו משובצים בפעילויות המצריכות ידע וניסיון בלוט"ר והפס"ד, לדוגמה- כוח פריצה בשט"פ עם הימ"מ להר הבית בשעת תפילות ובימים בהם רמת הסיכון להפרות סדר ופיגועים גבוה.
הלוחמים היו כח מענה ראשוני בגזרתם לאירועי פח"ע והיו מוכנים בכל רגע לתת מענה ראשוני בגזרתם או במקומות בהם פעלו לאירועים מסוג זה.
פעילויות עם השב"כ כגון מעצרים של פעילי טרור וחיפושי אמל"ח ברמת סיכון גבוהה היו שיגרתם של יחידות ימ"ג כגון יחידת רותם בדרום.
בשנת 2011 החליט מפקד מג"ב, ניצב יורם הלוי, במסגרת 'תפיסת ההפעלה' - שינוי ארגוני גדול שערך במג"ב, לסגור את יחידות הימ"ג העירוניות ולשלב אותן כפלגות בסוג יחידות חדש שהוקם, יחידות שחר 101.
מפקדות הימ"ג ויחידותיו

מג"ב צפון - יחידת "אלון" ויחידת "ארז".
מג"ב מרכז - יחידת "צבר", יחידת "ברק" ויחידת "אלמוג".
מג"ב ירושלים - יחידת "לביא", יחידת "כפיר" ויחידות "מעיין".
מג"ב דרום - יחידת "רותם" ויחידת "דקל".
ידידי צה"ל

| --- | --- |
סמל הארגוןסמל הארגון
 תחום:  מוסד ללא כוונת רווח
 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 משרד ראשי:  ארצות הברית, מדינת ניו יורק, ניו יורק
 מטה הארגון:  ארצות הברית, מדינת ניו יורק, ניו יורק
 מקום פעילות:  ארצות הברית, פנמה, ישראל
 מייסדים:  ג'ון קליין
 נשיא:  פיטר וינטראוב
 יושב ראש:  ארתור סטרק
 מנכ"ל:  סטיבן וייל
 עובדים:  126
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־43 שנים)
  אתר האינטרנט הרשמי של ידידי צה"ל
 
ארגון ידידי צה"ל בארצות הברית ובפנמה (באנגלית: Friends of the Israel Defense Forces, או בר"ת: FIDF) הוא ארגון שהוקם ב-1981 ופעולתו מוקדשת לחיילי ולחיילות צה"ל, פצועי צה"ל ומשפחות שכולות. הארגון הוא מוסד ללא כוונת רווח שהתרומות אליו מקנות פטור ממס. מטה הארגון שוכן בניו יורק והוא מפעיל 15 משרדים אזוריים בארצות הברית ובפנמה. ארגון ידידי צה"ל יוזם ותומך בתוכניות חינוכיות, חברתיות ותרבותיות ובפעילויות פנאי ומתקני נופש במטרה להקל על הנטל של חיילי צה"ל ומשפחותיהם בשמן של קהילות יהודיות ברחבי העולם.
מיזמים נוכחיים

ארגון ידידי צה"ל מממן מגוון של תוכניות ומיזמי בנייה לשיפור רווחת חיילי צה"ל במהלך שירותם ולאחר שחרורם.
מיזמים נוכחיים > תוכנית המלגות IMPACT!

!IMPACT היא תוכנית המלגות של ארגון ידידי צה”ל בארה”ב ובפנמה (FIDF) להענקת מלגות לחיילים משוחררים. התכנית הוקמה על ידי ארגון ידידי צה"ל בארצות הברית (FIDF) בשנת 2002. במסגרתה מוענקות מלגות לימודים לחיילים משוחררים מן המערך הלוחם בצה"ל. המלגה מוענקת על בסיס מצבו הסוציו-אקונומי של החייל המשוחרר, והיא כוללת מימון של 5,000 דולר לכל שנת לימוד. המלגה מתקבלת כתרומה אישית של התורם, המקבל מידע על זהותו של מקבל המלגה ומלווה אותו לאורך כל התואר הראשון.
במסגרת התכנית מבצע כל סטודנט שמקבל מלגה, 130 שעות למען הקהילה, כחלק מפרויקט ‘IMPACT לקהילה!‘, שבו שותפים 24 ארגוני התנדבות בישראל. בשנת תשפ"א (2020/2021) הוענקה המלגה לכ-4,300 סטודנטים המשתתפים בתוכנית ולומדים ב-94 מוסדות לימוד בישראל. נכון לשנת 2021, הוענקו מלגות במסגרת התכנית לכ- 17,300 חיילים משוחררים מהמערך הלוחם בצה”ל שביצעו למעלה מ-6.5 מיליון שעות התנדבות למען הקהילה בישראל.
מועדון הבוגרים של תוכנית !IMPACT הוקם בשנת 2012 והוא כולל כ-11,560 בוגרים.
מיזמים נוכחיים > חינוך ותרבות

ארגון ידידי צה"ל יוזם ומפעיל מגוון של תוכניות חינוכיות שנועדו להרחיב את אופקיהם של החיילים ולחזק את זהותם היהודית, הציונית והישראלית. תוכניות אלו כוללות:
מיזמים נוכחיים > חינוך ותרבות > תוכניות זהות ותכלית

תוכניות זהות ותכלית מכירות בכך שחיילי צה"ל מתחבטים בשאלות של זהות, תכלית ואתיקה על בסיס יומיומי. חיל החינוך והנוער ובית מורשה בירושלים, מרכז להכשרה מנהיגותית המתמקדת בלימודי יהדות, פיתחו שלושה מסלולים המיועדים לחיילים ולמפקדים והמתמקדים בתיקון המידות ובזהות יהודית. מאז הקמתה, השתתפו בתוכנית זו יותר מ-150,000 חיילים ומפקדים.
מיזמים נוכחיים > חינוך ותרבות > מסע ישראלי

מסע ישראלי היא תוכנית הלוקחת את חיילים צה"ל למסע ברחבי ישראל ומסייעת להם להבין בצורה טובה יותר על מה הם מגינים במהלך שירותם. בה בעת, התוכנית מחזקת את תחושת הקהילתיות בקרב היחידות ותורמת להתפתחות האישית של החיילים. ב-2013 השתתפו 3,320 חיילים במסעות חינוכיים ברחבי הארץ והשתתפו בסדנאות שהתמקדו בזהות יהודית.
מיזמים נוכחיים > חינוך ותרבות > קורס אמיר

קורס אמיר שואף לשילוב מיטבי של מתגייסים בני העדה האתיופית בצה"ל ולאפשר להם נגישות לתפקידים מאתגרים ומשפיעים יותר בצה"ל. ב-2013 תמך ארגון ידידי צה"ל בכ-750 חיילים בני העדה.
מיזמים נוכחיים > חינוך ותרבות > תוכנית איתן

תוכנית איתן מקנה לבני נוער מרקע קשה כלים לשירות מלא ומשמעותי ומעניקה להם הכשרה מקצועית שתאפשר להם תעסוקה לאחר שחרורם. בתום שירותם יכולים החיילים המשתתפים בתוכנית לבחור מתוך שלושה קורסים להכשרה מקצועית במימון ארגון ידידי צה"ל ובחסות משרד הכלכלה והתעשייה. החיילים משובצים בקורסים על פי זמינותם ועל פי כישוריהם. עם השלמת תהליך ההכשרה המקצועית, מקבלים החיילים תעודה מקצועית מטעם משרד הכלכלה והתעשייה. ב-2013 השתתפו 130 חיילים בתוכנית איתן שסייעה להם לפתוח דלתות לעתידם המקצועי.
מיזמים נוכחיים > חינוך ותרבות > חינוך פורמלי

תוכנית חינוך פורמלי שואפת להרחבת ההזדמנויות של חיילים הזקוקים להשלמת 12 שנות לימוד ולקבלת תעודת בגרות עד לסיום שירותם, לאפשר להם לסיים את תקופת שירותם עם סיכויים גדולים יותר להצלחה בחיים האזרחיים. רוב מקומות העבודה בשוק האזרחי בישראל ורוב המוסדות להשכלה גבוהה דורשים לפחות תעודת גמר בבית ספר תיכון וכך תוכנית החינוך הפורמלי מאפשרת למספר גדול של חיילים לקבל את ההזדמנות לסיים את שירותם הצבאי בנקודת זינוק גבוהה יותר בהשוואה לחבריהם שלא השתתפו בתוכנית. ב-2013 השלימו 705 חיילים 12 שנות לימוד הודות לחסותו של ארגון ידידי צה"ל.
מיזמים נוכחיים > רווחה ונופש > אימוץ יחידות

ארגון ידידי צה"ל שוקד על רווחתם של חיילים המערך הקרבי של הצבא במגוון של תוכניות. תוכנית "אמץ חטיבה" מאפשרת לקהילות הארגון ליצור קשר יוצא דופן עם חיילי המערך הקרבי באמצעות דאגה לרווחתם של החטיבות שאותן הן מאמצות. החטיבות שמאומצות כיום במסגרת התוכנית הן: חטיבת הצנחנים, חטיבת גולני, חטיבת גבעתי, חטיבה 401, עוצבת גולן, חיל האיסוף הקרבי, שייטת ספינות הטילים ופלגות הבט"ש של חיל הים.
במסגרת תוכנית "אמץ גדוד" מאומצים כ-50 גדודים קרביים בשנה. כספי התוכנית משמשים לארגון ימי נופש וימי ספורט, אירועים לכבוד חיילים מצטיינים, ציון חגי ישראל ולצורכי פנאי כללים.
מיזמים נוכחיים > רווחה ונופש > תוכנית ספיריט

תוכנית "ספיריט" (SPIRIT Program) של ארגון ידידי צה"ל מעניק לחיילים בשירות קרבי פעיל תקופות מנוחה מהאחריות היומיומית שלהם ומתפקידיהם באמצעות ארגון שבוע נופש לכל יחידה קרבית. ב-2013 זכו 13,000 חיילים קרביים לשבוע נופש במסגרת התוכנית.
מיזמים נוכחיים > רווחה ונופש > תוכנית דיגניטי

מטרתה של תוכנית "דיגניטי" (DIGNITY Program) היא לסייע לחיילים המשרתים בחזית והמתמודדים עם דאגות כלכליות של משפחותיהם שלעיתים קרובות מסתמכים עליהם כמפרנסים. הסיוע חיוני הניתן במסגרת תוכנית זו כולל הענקת מכשירי חשמל ורהיטים בסיסיים, שוברי מזון, מענקים מיוחדים ושוברי מתנה לחגים. ב-2013 סיפק ארגון ידידי צה"ל ליותר מ-8,000 חיילים נזקקים צרכים כמו ריהוט ומכשירי חשמל, סיוע מיוחד, שוברי שי לחנוכה ושוברי מזון.
מיזמים נוכחיים > חיילים בודדים

תוכנית החיילים הבודדים של ארגון ידידי צה"ל תומך בחיילים שבחרו לעזוב את בתיהם ואת משפחותיהם בארצות מוצאם ולשרת בצה"ל. התוכנית מספקת סיוע כלכלי, טיסות לחיילים לביקור משפחותיהם, מלגות לימודים, משפחות מאמצות, מוקד סיוע שעובד סביב לשעון, ארוחות בשבתות ובחגים, תוכניות חברתיות, מענקים, מרכז לחיילים בודדים והדרכה. ב-2013 סייע ארגון ידידי צה"ל ליותר מ-2,500 חיילים בודדים במהלך שירותם הצבאי. הארגון השלים את בנייתם של שני בניינים למגורי חיילים בודדים ובניין שלישי נמצא בתהליך בנייה.
מיזמים נוכחיים > משפחות שכולות

תוכנית מורשת (LEGACY Program) תומכת באלפי משפחות שכולות ומאפשרת להן להיות בקשר עם משפחות שכולות אחרות ולציין חגים ואירועי מעגל החיים. הסיוע במסגרת התוכנית כולל הענקת מתנות חתונה, סדנאות לאחים ואחיות שכולים, מתנות לראש השנה, נופשים ומחנות לבני מצווה ובנות מצווה בארצות הברית. ב-2013 נסעו בסיוע ארגון ידידי צה"ל 78 בני ובנות מצווה לטיול בארצות הברית, הוענקו מתנות לראש השנה ל-5,200 אלמנות צה"ל, 750 אלמנות צה"ל התארחו במרכזי נופש בישראל ואורגנו סדנאות ל-300 אחים ואחיות שכולים.
מיזמים נוכחיים > נכי צה"ל

מטרת תוכנית נכי צה"ל של הארגון היא לספק את צורכי הרווחה ופעילויות נופש עבור נכי צה"ל. תוכנית "צעדים" (STRIDES Program) מסייעת לנכי צה"ל למצות את כוחותיהם באמצעות אספקת תותבים מיוחדים לפעילות ספורטיבית ומתן אפשרות לחיות חיים ללא מגבלות. התוכנית גם מקבצת יחדיו קבוצות של נכי צה"ל, שבסיוע התותבים שהם מקבלים, נוטלים חלק בפעילויות ריצה, רכיבה על אופניים ובפעילויות ספורט אתגריות אחרות. ב-2013 מימן ארגון ידידי צה"ל את רכישת התותבים ואת האימון הספורטיבי עבור תשעה נכי צה"ל קטועי גפיים.
מיזמי בנייה

ארגון ידידי צה"ל בונה, משפץ ומתחזק מרכזי ספורט ופנאי, מבנים לחינוך ותרבות, בתי כנסת, חדרי זיכרון, אולמות כינוסים ו"בתים לחיילים" בכל רחבי ישראל. מתקנים אלו, הן מבנים בודדים והן מכלולי בניינים שלמים, יוצרים סביבה שבה יכולים החיילים לנפוש, לשמור על כושר, לעסוק בקריאה או לצפות בסרטים, לציין אירועים מיוחדים וליהנות יחדיו. ב-2013 נבנו על ידי הארגון 14 מתקני רווחה ובתי חולים צבאיים. 11 מיזמי בנייה נוספים נמצאים בתהליכי בנייה ו-9 נוספים בתהליכי תכנון.
ב-2013 נפתח בית חדש לחיילים בודדים ברמת גן בטקס מיוחד לציון השלמתו של מיזם בהיקף של 5 מיליון דולר ביוזמת הארגון ובהובלת אליאס וליליה קלימיאן מגרייט נק, ניו יורק ומשפחתם.
משלחות לישראל

ארגון ידידי צה"ל מארגן כמה משלחות שנתיות לישראל שבהן מעורבים נציגי הארגון באופן ישיר עם אלה הנהנים מתרומותיהם ונפגשים עם נציגים בכירים של ממשלת ישראל.
משלחת המנהיגות הארצית לישראל (FIDF National Leadership Mission to Israel) יוצאת מדי שנה בחודש נובמבר. ב-2014 כללה המשלחת 160 נציגים שהשתתפו באירועי יוקרה כמו פגישות עם נשיא המדינה שאך נבחר, ראובן ריבלין ועם הרמטכ"ל דאז, בני גנץ.
המשלחת לפולין (FIDF Delegation to Poland and Israel: From Holocaust to Independence) מתקיימת מדי שנה בחודש אפריל. הנציגים מתחילים את מסעם בפולין, שם הם מבקרים באתרים כמו מחנה אושוויץ ולאחר מכן טסים לישראל במטוס של חיל האוויר הישראלי. חלקו של המסע בישראל כולל פגישות עם מנהיגים ישראלים והשתתפות בטקסי יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות.
משלחות המנהיגות הצעירה (FIDF National Young Leadership Mission to Israel) מתקיימת מדי קיץ. מסע המשלחת האורך 11 יום עוקב אחר מסלול הגיוס של חיילי צה"ל החל מיום הגיוס בבקו"ם ועד ביקורים בבסיסים ברחבי הארץ וביחידות המוצבות בגבולות.
מיזמי מצווה

ארגון ידידי צה"ל מאפשר לבני ובנות מצווה לתרום למען חיילי צה"ל באמצעות סיוע לכל אחת מתוכניות הארגון על פי בחירתם על ידי קיום שיחות טלפון, מסעי פרסום מקוונים, שליחת דואר אלקטרוני ואירוח אירועים.
פריסת הארגון

בנוסף למטה הארגון בניו יורק ובנוסף למשרדי הארגון בישראל, מחזיק ארגון ידידי צה"ל 15 סניפים:
בולטימור
לאס וגאס
דרום פלורידה
מישיגן
המערב התיכון
ניו אינגלנד
אוהיו
פאלם ביץ'
פנסילבניה ודרום ניו ג'רזי
דרום מזרח ארצות הברית (אנ')
טקסס
המטרופולין של ניו יורק
וושינגטון די. סי.
מערב ארצות הברית
פנמה
גיוס כספים

ארגון ידידי צה"ל אוסף תרומות פטורות ממס באמצעות מגוון של מאמצי גיוס כספים, כולל אירועים קהילתיים, פעילות מקוונת, קונצרטים, משלחות לישראל וחוגי בית. פקידים בכירים ישראלים ואמריקאים ואושיות תרבותיות לוקחים חלק ונואמים באירועי גאלה של הארגון. בין האישים שהשתתפו באירועים כאלה נמנו: בני גנץ, אהוד ברק, גבי אשכנזי, משה יעלון, בנימין נתניהו, ראובן ריבלין, ראש עיריית ניו יורק מייקל בלומברג, השגריר לשעבר דני אילון, השחקן ג'ייסון אלכסנדר, המוזיקאי דייוויד פוסטר, השחקנית והזמרת ברברה סטרייסנד, איש העסקים חיים סבן, איש העסקים בני שבתאי, מפיק הטלוויזיה סיימון קאוול, הזמר ליונל ריצ'י, הזמרת מייסי גריי, הזמר אלכסנדר מקלין, המיליארדר מייקל דל, המפיק סטיב טיש, איש העסקים שלדון אדלסון, מעצב האופנה פול מרציאנו, היזם לארי אליסון, העיתונאית מוניקה קראולי, השחקנית פמלה אנדרסון, השחקן סילבסטר סטאלון, השחקן ומושל קליפורניה לשעבר ארנולד שוורצנגר, השחקן והקומיקאי כריס טאקר, המפיק אבי ארד, המפיק בן סילברמן, יושב ראש אולפני וולט דיסני, אלן הורן מפיק הטלוויזיה בארי מאייר, איש העסקים אביב נבו והכדורסלן ספנסר האווס.
באירועים אלו משתתפים גם מפקדי וחיילי צה"ל, נכי צה"ל ומשפחות שכולות.
משכורות

שכרו של אלוף (מיל.) יצחק גרשון, שהיה מנכ"ל הארגון בשנים 2014-2008, הסתכם לאורך כהונתו ב-2.7 מיליון דולר. המנכ"ל אחריו, מאיר כליפי, קיבל ב-2017 שכר בגובה 1.1 מיליון דולר כולל בונוסים.
הערות שוליים

↑  אתר תוכנית IMPACT! של ארגון ידידי צה"ל בארצות הברית (FIDF).
↑  תכנית המלגות IMPACT, באתר האגף והקרן לחיילים משוחררים
↑  שאלות ותשובות על תכנית המלגות !IMPACT, באתר לימודים בישראל, ‏2023
↑  חנן גרינווד, חכמים בחזית: 38% מהמשוחררים לומדים הנדסה, באתר ישראל היום, ‏2020
↑  תוכנית הבוגרים של !IMPACT.
↑  אודות התוכנית באתר הארגון
↑  מתוך אתר מסע ישראלי(הקישור אינו פעיל, 30.10.2019)
↑  אודות מסע ישראלי באתר הארגון
↑  מתוך אתר צה"ל
↑  אודות קורס אמיר מתוך אתר הארגון
↑  אודות התוכנית באתר הארגון
↑  אודות התוכנית באתר הארגון
↑  Adopt a battalion, FIDF, ‏2023 (באנגלית)
↑  אורלי סנטו, חברים של חיילים, באתר ynet, 16 במרץ 2012
↑  אודות התוכנית באתר הארגון
↑  אודות התוכנית באתר הארגון
↑  אודות התוכנית מתוך אתר הארגון
↑  מידע על התוכנית באתר הארגון
↑  אודות התוכנית באתר הארגון
↑  אודות מיזמי הבנייה באתר הארגון
↑  JTA. "The Jewish Press » » American Friends of IDF Open up New Home for Lone Soldiers". The Jewish Press.
↑  אודות המשלחת באתר הארגון
↑  אודות המשלחות לישראל מתוך אתר הארגון
↑  אודות התוכנית באתר הארגון