stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אזור ישיב
אזור ישיב במערכת פלנטרית

כדי שיתאפשרו חיים בכוכב לכת הנמצא במערכת פלנטרית, כוכב הלכת צריך להימצא בתחום האזור הישיב. האזור הישיב הוא מעטפת תאורטית סביב כוכבים שבכוכבי הלכת הנמצאים בתחומה יש על פני השטח טמפרטורות מתאימות להימצאות מים במצב נוזל. מים נוזליים חיוניים לחיים הודות לתפקידם כממס החיוני לתגובות ביוכימיות. ב-1959 הפיזיקאים פיליפ מוריסון וג'וזפה קוקוני תיארו את האזור הישיב במאמר שנכתב בעבור SETI. ב-1961 פרנק דרייק השתמש ברעיון במסגרת נוסחת דרייק.
המרחק מהכוכב שבו מתקיים אזור ישיב ניתן לחישוב על פי גודל הכוכב והארה שלו. מרחק מקורב של "מרכז" האזור הישיב של כוכב ניתן להעריך באמצעות המשוואה: 
 d_{AU}={\sqrt {L_{star}/L_{sun}}}
כאשר:
כך לדוגמה לכוכב המקרין 25% מהאור של השמש יהיה מרכז האזור הישיב במרחק של כ-0.50 יחידות אסטרנומיות, ומרחק מרכז האזור הישיב מכוכב המאיר פי שניים מהשמש יהיה כ-1.4 יחידות אסטרונומיות. הערכה זו היא תוצאה של חוק ריבועי הפוך (Inverse-square law) בנוגע לעוצמת האור. "מרכז" האזור הישיב מוגדר כמרחק שבו צריכה להימצא אקזופלנטה מהכוכב שלה כדי שיתקיימו בה תנאי טמפרטורה הדומים לאלו שבכדור הארץ, וזאת בהנחה בין היתר שיש באקסופלנטה זו אטמוספירה דומה בגודלה ובהרכבה לזו שבכדור הארץ.
כשכוכב מזדקן הוא הופך לבהיר יותר, ומגביר את ההארה שלו. כתוצאה מכך האזור הישיב מתרחק עם הזמן מהכוכב. כדי שבכוכב לכת תאריך יכולת התקיימות החיים ככל האפשר, מסלולו של כוכב הלכת צריך להישאר באופן אידיאלי בתחום האזור הישיב זמן ארוך ככל האפשר.
להרכב האטמוספירה בכוכב הלכת יש גם כן חשיבות. הטמפרטורה של כוכב לכת תלויה בין היתר בריכוז האטמוספירי של גזי חממה.
אזור ישיב בגלקסיה

למיקומה בגלקסיה של מערכת פלנטרית יש גם כן חשיבות להתפתחות חיים, וקיים מושג אזור ישיב גם בהקשר גלקטי (Galactic habitable zone)‏ אם כי עצם הגדרתו שנוי במחלוקת.
מחד גיסא, כדי לתמוך בחיים מערכת פלנטרית צריכה להימצא קרוב מספיק למרכז הגלקסיה, שם יש ריכוז מספיק של יסודות כבדים להתפתחות של כוכבי לכת סלעיים. קיומם של יסודות כבדים חשוב להתפתחות חיים כפי שמוכרים לנו כיום, כך למשל ברזל נמצא בהמוגלובין ויוד בבלוטת התריס. מאידך גיסא, המערכת הפלנטרית צריכה להיות רחוקה דיה ממרכז הגלקסיה על מנת לצמצם סכנות של פגיעות של שביטים ואסטרואידים, התקרבות לכוכבים, ומפני התפרצויות קרינה מסופרנובה או מחור שחור במרכז הגלקסיה. בגלקסיית שביל החלב האזור הישיב נמצא במרחק של כ-25,000 שנות אור ממרכז הגלקסיה וגדל באטיות.
ביקורת

על המושג, ועל הגדרתו נמתחה ביקורת. בספר Evolving the Alien: The Science of Extraterrestrial Life של איאן סטוארט וג'ק כהן תוקפים את הרעיון של אזור ישיב משני טעמים: ראשית, הגדרת המושג יוצאת מתוך הנחה שחיים חוצניים דורשים את אותם התנאים כאלו הנדרשים על ידי החיים בכדור הארץ. שנית, תנאים אחרים שמופיעים בגופים מחוץ לאזור הישיב עשויים גם כן לאפשר חיים.
כדוגמה, בירח של צדק, אירופה, אוקיינוס הגדול פי 3 מאלו של כדור הארץ, והמוקף בשכבת קרח עבה. על פי מחקר של ד"ר אלן סטרן, ייתכן ושכבת הקרח ואבק על פניו משמשים הגנה מפני הקרינה של צדק, ובכך למעשה מאפשרים התקיימות חיים. הגשושית אירופה קליפר מתוכננת להיות משוגרת ב-2024 ולמדוד את האפשרות הזו. קיומם של אקסטרמופילים (כדוגמת דובוני מים) הופכים את אפשרות קיומם של חיים באירופה לסבירים יותר, אף על פי שירח זה נמצא מחוץ לתחום האזור הישיב. קרל סייגן העריך כי חיים אפשריים גם בענקי גז כדוגמת צדק. גילוי צורה כלשהי של חיים בסביבה כזו, תגלה כי ההגבלות ההיפותטיות שמציב המושג שמרניות מדי.
דוגמה נוספת לביקורת כלפי המושג, היא שבירח, שאף על פי שנמצא במרחק דומה לזה של כדור הארץ מהשמש, שנחשב למרכז האזור הישיב, לא מתקיימים תנאים המאפשרים חיים.
תגליות

ב-11.09.2019 פורסם לראשונה על כוכב לכת חיצוני בעל אטמוספירה המכילה אדי מים. כוכב הלכת K2-18b הוא בגודל סופר ארץ, ומקיף ננס אדום. אמנם K2-18b נמצא באזור הישיב, אך הוא מקיף ננס אדום מאוד פעיל, מה שגורם למדענים להסיק שהוא גם סופג קרינה בכמות מסוכנת לאפשרות חיים. K2-18b התגלה על ידי טלסקופ החלל קפלר ב-2015, והוא מרוחק מאתנו 110 שנות אור בקבוצת הכוכבים אריה.
קפלר-452b, שגילויו פורסם ב-23 ביולי 2015, הוא כוכב הלכת הידוע בעל הסיכויים הרבים ביותר לחיים באזור הישיב. קדם לו קפלר-22b, כוכב הלכת השלישי של הכוכב דמוי שמש קפלר-22 (במרחק של כ-600 שנות אור מכדור הארץ), שהיה הדוגמה הטובה ביותר לכוכב לכת חוץ-שמשי שמסלולו סביב הכוכב שלו נמצא בתוך תחום ישיב מבחינה תאורטית.
ראו גם

חיים מחוץ לכדור הארץ
הערות שוליים

↑  https://www.rand.org/pubs/commercial_books/CB179-1.html
↑  https://www.academia.edu/4174128/An_Estimate_of_the_Prevalence_of_Biocompatible_and_Habitable_Planets
↑  ‏The Galactic Habitable Zone and the Age Distribution of Complex Life in the Milky Way, מגזין Science, ינואר 2004
↑  ‏On the "Galactic Habitable Zone", הוצאת אוניברסיטת קורנל, 2006
↑  https://www.swri.org/press-release/swri-researcher-theorizes-worlds-underground-oceans
↑  נאס"א אישרה את משימת אירופה קליפר, שתחפש אחר חיים בירח הקרח סביב צדק, באתר סוכנות החלל הישראלית, 25 באוגוסט 2019
↑  https://www.nasa.gov/europa
↑  מים התגלו על כוכב לכת במערכת שמש אחרת – באזור הישיב, באתר סוכנות החלל הישראלית, 11.09.2019
פייר אומידיאר

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1967 (בן 57) פריז, צרפת 
 שם לידה:  پیر مراد امیدیار 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  הונולולו 
 השכלה:  אוניברסיטת טאפטס  בית הספר פוטומק  בית הספר האפיסקופלי סנט אנדרוז  בית הספר להנדסה של אוניברסיטת טאפטס 
 מעסיק:  מכון סנטה פה 
 בן או בת זוג:  פאם אומידיאר 
 פרסים והוקרה:  פרס המהגרים הגדול (2006)  אביר במסדר ההצטיינות הלאומי (2 במאי 2012)  עמיתי הבית הלבן 
 
פייר מוראד אומידיאר (בפרסית: پیر مراد امیدیار, ההגייה הפרסית: [piːjeɾ muɾɑːd umiːdjɑːɾ]; נולד ב-21 ביוני 1967) הוא יזם, מיליארדר, מדען מחשב ונדבן אמריקאי ממוצא צרפתי איראני. הוא המייסד של אתר eBay שם שימש כיו"ר בשנים 1998–2015. הוא הפך למיליארדר בגיל 31 עם ההנפקה הראשונית של eBay בשנת 1998. אומידיאר ואשתו פמלה הם נדבנים ידועים, שהקימו את רשת אומדיאר בשנת 2004 במטרה להרחיב את מאמציהם מעבר לפעולות המלכ"רים.
ביוגרפיה > ראשית חייו

אומידיאר נולד בפריז, בנם של הורים איראניים שהיגרו לצרפת לצורך רכישת השכלה גבוהה. אביו, סיירוס אומידיאר (נולד בשנת 1934 בערך), הוא מנתח שעבד כאורולוג באוניברסיטת ג'ונס הופקינס בבולטימור. נוכח עבודתו של אביו, המשפחה עברה לארצות הברית כשאומדיאר היה ילד. אמו, שעשתה את הדוקטורט בבלשנות בסורבון, היא אקדמאית.
אומידיאר למד בבית ספר בהונולולו. התעניינותו במחשבים החלה עוד כשהיה תלמיד כיתה ט' בבית הספר פוטומאק במקלן, וירג'יניה. סיים את לימודיו בבית הספר האפיסקופלי בסנט אנדרו, פוטומק, מרילנד, בשנת 1984. סיים את לימודיו באוניברסיטת טאפטס במדפורד / סומרוויל, מסצ'וסטס, עם תואר ראשון במדעי המחשב בשנת 1988. הוא גם למד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי במהלך שנות הלימודים לתואר הראשון.
זמן קצר לאחר מכן הוא עבד אצל Claris, חברת בת של אפל, שם עבד בצוות ששדרג את MacDraw ל-MacDraw II. בשנת 1991 הוא הקים סטארט-אפ מחשוב מבוסס עט, שלימים עשה מיתוג מחדש כחברת סחר אלקטרוני ושמה שונה ל-eShop Inc. מיקרוסופט רכשה את eShop ב-11 ביוני 1996 בפחות מ-50 מיליון דולר ואומידיאר הרוויח מיליון דולר מהעסקה
ביוגרפיה > אי ביי והמשך הקריירה

בשנת 1995, עת היה בן 28, החל אומידיאר לכתוב את קוד המחשב המקורי עבור מקום מקוון כדי לאפשר רישום מכירה פומבית ישירה בין אנשים לפריטים הניתנים לאיסוף. הוא יצר אב-טיפוס פשוט בדף האינטרנט האישי שלו, וביום העבודה, יום שני, 4 בספטמבר 1995, השיק שירות מקוון בשם Auction Web, שיהיה בסופו של דבר לאתר המכירות הפומביות eBay.
השירות היה במקור אחד מכמה פריטים באתר eBay.com של אומידיאר, בו היה גם קטע המוקדש לנגיף האבולה, בין שאר הנושאים. הפריט הראשון שנמכר באתר היה מצביע לייזר שבור. אומידיאר נדהם כי מישהו ישלם עבור המכשיר במצבו השבור, אך הקונה הבטיח לו שהוא אוסף בכוונה מצביעי לייזר שבורים. הפתעות דומות באו לאחר מכן. העסק פרץ כשנותני שירותים החלו לרשום סחורות ממגוון רחב של סוגים.
אומידיאר איגד את המיזם; העמלה הקטנה שגבה בכל מכירה מימנה את הרחבת האתר. ההכנסות עקפו במהרה את משכורתו בג'נרל מג'יק, ותשעה חודשים לאחר מכן, החליט אומידיאר להקדיש את מלוא תשומת ליבו למיזם החדש שלו.
עד 1996, כאשר אומדיאר חתם על עסקת רישוי למכירת כרטיסי טיסה באופן מקוון, אירח האתר 250,000 מכירות פומביות. בחודש הראשון של 1997 עלה המספר לכשני מיליון. באמצע אותה שנה זינק המספר לכמעט 800,000 מכירות פומביות ביום.
בשנת 1997 שינה אומידיאר את שם החברה מ-AuctionWeb ל-eBay והחל לפרסם את השירות באגרסיביות. השם "eBay" היה הבחירה השנייה שרצה אומידיאר לאתר. הבחירה הראשונה שלו לאתר כבר נרשמה לחברת כרייה קנדית, Echo Bay Mines. במקור הוא רצה את השם "מפרץ הד" בגלל אזור הבילוי ליד אגם מיד, נבדה מכיוון שזה "נשמע מגניב." כשגילה שצילום echobay.com הוא פשוט הפיל את "הצ'ו", ו-ebay.com נולד. [25] הסיפור החוזר לעיתים קרובות, כי איביי הוקמה כדי לסייע לארוסתו של אומדיאר לסחור בין מפיצי סוכריות פז, הומצא על ידי מנהל יחסי ציבור בשנת 1997, כדי לעניין את התקשורת. זה נחשף בספרו של אדם כהן משנת 2002, ואושר על ידי eBay.
ג'ף סקול הצטרף לחברה בשנת 1996. במרץ 1998 מונתה מג ויטמן לנשיאה ומנכ"לית, והמשיכה לנהל את החברה עד הודעתה על פרישה בינואר 2008. בספטמבר 1998 השיקה eBay הנפקה ראשונה לציבור בהצלחה, שהפכה את אומידיאר וגם את סקול למיליארדרים.
בשנת 2002 רכשה eBay, את חברת התשלומים המקוונת PayPal. בשנת 2014, הם נפרדו מפייפאל וב-2017 החזיק אומידיאר בכ-6% ממנה.
נכון ליולי 2008, שווי 178 מיליון מניות eBay בהן החזיק אמידיאר נאמד בסביבות 4.45 מיליארד דולר. כמו כן, הוא גם משקיע של Montage Resort and Spa בלגונה ביץ' שבקליפורניה. בנוסף, הוא גם חבר במועצה של המכון ה-21 של מכון ברגרואן.
בשנת 2010 השיק אומידיאר שירות חדשות מקוון לחקירת דיווחים, Honolulu Civil Beat, המכסה עניינים אזרחיים בהוואי. האתר הוכתר כאתר החדשות הטוב ביותר בהוואי במשך שלוש שנים ברציפות. ב־4 בספטמבר 2013, החל השירות לשתוף פעולה עם "ההפינגטון פוסט", והשיק את התוספת האזורית האחרונה של הבלוג, HuffPost הוואי.
בשנת 2013, בעקבות ההדלפות של אדוארד סנודן, הודיע אומידיאר על הקמתה של "First Look Media", מיזם עיתונאות שהושק ב־10 בפברואר 2014 עם The Intercept וכלל עיתונאים כמו גלן גרינוולד, לורה פויטרס, ג'רמי סאהיל, דן פרומקין, ג'ון טמפל וג'יי רוזן.
חיים אישיים

אומידיאר ואשתו, פמלה, מחזיקים בנכסים בהנדרסון, נבדה, והונולולו, הוואי.
לפי פורבס, השווי הנקי שלו היה 13.1 מיליארד דולר נכון לינואר 2019.
אומידיאר הוא תורם מרכזי למועמדים וארגונים במפלגה הדמוקרטית.
הערות שוליים

↑  Leonardo Viegas, Brazil, dx.doi.org, ‏2006-04-15
1 2  Omidyar Network Fund, Inc. (Fondation Omidyar), dx.doi.org, ‏2019-07-30
1 2  Ray Allen, Jump Up!, 2019-09-19 doi: 10.1093/oso/9780190656843.001.0001
1 2 3 4 5 6 7 8  Lewis D. Solomon, Tech Billionaires, Routledge, 2017-09-08, עמ' 43–66, ISBN 978-1-315-13069-9
↑  Viegas, Jennifer., Pierre Omidyar : the founder of eBay, 1st ed, New York: Rosen Pub. Group, 2007, ISBN 1-4042-0715-5
↑  CBS News/New York Times New York City Poll, June 2002, ICPSR Data Holdings, ‏2003-10-01
↑  Even GOP Attention Can�t Make Media Care About Poor, Human Rights Documents online
↑  Andreas Luszczak, Grundkurs Microsoft Dynamics AX, Wiesbaden: Vieweg+Teubner, 2009, עמ' 13–78, ISBN 978-3-8348-0716-8
↑  {{{מחבר}}}, LLWnotes - Volume 11, Number 6 August/September 1996, 1996-09-01
↑  Taskin Ahmed, Sanofi Continues its Buying Spree, PharmaDeals Review 2009, 2009-10-01 doi: 10.3833/pdr.v2009i10.1256
1 2  Lydia Austin, Up the down escalator: The introduction of achievement standards in the National Certificate of Educational Achievement, Waikato Journal of Education 6, 2017-05-10 doi: 10.15663/wje.v6i1.455
↑  {{{מחבר}}}, Prepayment certificates website closed on 16 November, The Pharmaceutical Journal, 2014 doi: 10.1211/pj.2014.20067137
↑  The Mystery of the Invisible Hand, Princeton: Princeton University Press, 2014-12-31, עמ' 161–178, ISBN 978-1-4008-5195-9
↑  {{{מחבר}}}, Terabyte Thumb Drives Made Possible by Nanotech Memory, Physics Today, 2007 doi: 10.1063/pt.5.021614
↑  Bettina L. Knapp, Daniel Cohen, Daniel Cohen, Psoas, World Literature Today 76, 2002, עמ' 181 doi: 10.2307/40157389
↑  Gerard O’Regan, Pillars of Computing, Cham: Springer International Publishing, 2015, עמ' 79–82, ISBN 978-3-319-21463-4
↑  Malcolm Gee, Berggruen, Heinz, Oxford Art Online, Oxford University Press, 2016-05-25
↑  {{{מחבר}}}, May Measurement Month 2019 (MMM19) breaks the ONE MILLION screening milestone for the third year in a row, Hypertension News 57-58, 2019-11-05 doi: 10.30824/1911-13
↑  {{{מחבר}}}, Andrew Oliver, letter, to Eleazar Wheelock, 1757 November 28, 2014 doi: 10.1349/ddlp.519
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007376517005171  ISNI: 0000 0001 1489 6416  LCCN: n2005075692  NKC: js20060908015  SNAC: w6xp7446  VIAF: 31410047   WorldCat (עם VIAF): 31410047 
עם ריצ'רד ברנסון
טומוגרפיה ממוחשבת

טומוגרפיה ממוחשבת (באנגלית: Computed Tomography, בראשי תיבות: CT) היא סוג דימות שנועד לתת תמונה תלת-ממדית של פנים הגוף. בעת ביצוע הבדיקה, מקור קרינה שנע מסביב לחולה מעביר קרני רנטגן דרך הגוף בזוויות שונות.
גלאים הממוקמים מול מקור הקרינה קולטים את הקרניים לאחר שעברו דרך הגוף ושולחים אותות אלקטרוניים למחשב. זה מעבד את הנתונים ויוצר דימות תלת־ממדי של הגוף או תמונות דו־ממדיות של חתכים ספציפיים. כדי להגדיל את איכות הדימות של רקמות רכות, כלי הדם והאיברים החלולים, ניתן למטופל חומר ניגוד. חומרי ניגוד נפוצים הם בריום שנלקח באמצעות שתייה או יוד שמוזרק למערכת הדם. חומרים אלו מקובלים במיוחד בסריקות באזור הבטן.
הטומוגרפיה הממוחשבת הומצאה בשנת 1972 על ידי גודפרי נ. האונספילד במעבדות EMI בבריטניה. בשנת 1979 הוא קיבל את פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על המצאה זו, יחד עם אלן מקלאוד קורמאק שחקר במקביל נושאים קשורים. מכשירי הטומוגרפיה הראשונים נזקקו למספר שעות כדי לבצע את הסריקה ולאסוף את הנתונים הגולמיים ולמספר ימים כדי לנתח את הנתונים. סורקים מודרניים מסוגלים לסרוק תוך שניות ספורות, ולהפיק מודל תלת־ממדי באופן כמעט מיידי.
אטימולוגיה

מקור המילה "טומוגרפיה" מקורו במילה היוונית τόμος (טוֹמוֹס) שמשמעה פרוסה או כֶּרֶךְ, ומהמילה γραφ (גרף) שמשמעה ציור או תרשים.
עקרונות הפעולה של סורק CT

סורק CT מורכב ממסגרת קבועה שבתוכה מסתובבת מסגרת מעגלית ובה פתח עגול שדרכו עוברת מיטה שעליה שוכב המטופל. במסגרת המעגלית הסובבת מותקן מקור רנטגן ובדיוק מולו מותקנת סוללת גלאים. במהלך סריקת CT, המטופל שוכב על מיטה ומקור הרנטגן מסתובב סביבו ושולח אלומות צרות של קרני רנטגן שחלקן עוברות דרך גוף המטופל וחלקן נבלעות בו. סוללת הגלאים מלקטת את הקרינה שעברה דרך הגוף. המידע שנקלט בגלאים מועבר למסגרת הקבועה וממנה משודר למחשב השִׁחְזוּר.
בכל פעם שמקור הרנטגן משלים סיבוב, מחשב השחזור מבצע סדרת פעולות מתמטיות שמייצרות תמונה של פרוסת תמונה דו-ממדית דקה של המטופל. המחשב שמייצר את התוצאות הסופיות מאגד מספר פרוסות לכרך – פרוסה שעובייה לרוב 1 עד 10 מילימטרים בהתאם לפרוטוקול הסריקה והשחזור. כל פרוסה מוצגת כתמונה אקסיאלית דו-ממדית אחת.
עקרונות הפעולה של סורק CT > טכניקות סריקה

קיימות שתי טכניקות סריקה לאיסוף פרוסות – אַקְסִיאַלִית (צירית) והֶלִיקָלִית (סְלִילָנִית).
בסריקה אקסיאלית המיטה מוצבת כך שקצה האיבר שנסרק נמצא בין המקור והגלאים. המערכת מבצעת סיבוב עם הקרנה סביב המיטה, ההקרנה מופסקת והמיטה זזה לנקודת הסריקה הבאה עד שמושלם כיסוי האיבר שנסרק.
בסריקה הליקלית – המיטה נעה במהירות קצובה לאורך אזור הסריקה בעוד המערכת מסתובבת סביב המיטה. תנועת הסיבוב והתקדמות המיטה מסונכרנות כך שהמקור נע סביב המטופל בתנועת הֶלִיקְס - סליל. מחשב השחזור מעבד את המידע ומייצר ממנו סדרת תמונות של פרוסות אקסיאליות דו-ממדיות.
בשתי הטכניקות מתקבלות סדרות של תמונות פרוסות אקסיאליות דו-ממדיות, אך הטכניקה ההליקלית מהירה יותר ופחות מציקה למטופל. בימינו מעדיפים לרוב סריקות הליקליות. הסריקות האקסיאליות משמשות בעיקר לסריקת איברים קצרים שניתן לכסות בסיבוב אחד של המערכת.
עקרונות הפעולה של סורק CT > תוצאות הסריקה

תוצאות הסריקה ניתנות להצגה כפרוסות שמאגדות תמונות אקסיאליות או חתכים שלהן בזוויות שונות כתמונה תלת־ממדית, וכן במספר רב של תצוגות שמתוכננות לאיבחונים מסוימים לפי דרישה. היכולת לסובב את תמונה תלת-ממדית בחלל או לצפות בפרוסות ברצף, מקלה על מציאת המקום המדויק בו עשוי להתגלות הממצא.
טומוגרפיה ממוחשבת ככלי אבחוני

מאז שנות ה-70, עת החל השימוש בטומוגרפיה ממוחשבת, היא הפכה לכלי חשוב בתחום דימות רפואי לצד הכלים הקיימים כגון: צילום רנטגן רפואי ובדיקת אולטרה סאונד רפואית. בתחילת המאה ה-21 החל מתרחב השימוש בטומוגרפיה ממוחשבת אף ככלי בתחום רפואה מונעת ובדיקות תקופתיות לגילוי מחלות, לדוגמה, בדיקת קולונוגרפיה למטופלים שלהם סיכון גבוה לחלות בסרטן המעי הגס, או בדיקת דימות של הלב למטופלים בעלי סיכון גבוה לחלות במחלת לב. קיימים מוסדות רפואיים המציעים אף בדיקת טומוגרפיה ממוחשבת של כל הגוף לאוכלוסייה הכללית, אף שארגונים רפואיים רבים מתנגדים לבדיקה זו ללא צורך רפואי מוכח.
טומוגרפיה ממוחשבת ככלי אבחוני > ראש

השימוש הנפוץ בסריקת טומוגרפיה ממוחשבת של הראש הוא ככלי לאיבחון שבץ מוחי, גידולים מוחיים, הצטברות סידן תוך-גולגולתי, דימום מוחי ושברים בגולגולת. במצבים אלה מבנים כהים בצילומי הדימות עשויים להעיד על בצקת ושבץ, ומבנים בהירים עשויים להעיד על הצטברות סידן, דימומים ונזקים לגולגולת. זיהוי גידולים מוחיים מתאפשר בדימות באמצעות זיהוי עיוותים באנטומיה הנכונה של המוח, הנוצרים כתוצאה מנפיחות.
טומוגרפיה ממוחשבת ככלי אבחוני > ריאות

ניתן להשתמש בטומוגרפיה ממוחשבת ככלי לאבחון שינויים כרוניים ותהליכי מחלה ברקמת הריאות. לטומוגרפיה הממוחשבת קיים יתרון על פני צילום רנטגן באבחון מחלות ריאה, כגון מחלת ריאות חסימתית כרונית, פיברוזיס ומחלות דומות. בבדיקות אלה יוצרים חתכי דימות דקים של הריאות, לעיתים הבדיקה נערכת פעמיים, בעת שאיפה ובעת נשיפה. טומוגרפיה ממוחשבת אף יעילה באבחון תסחיף ריאתי כאשר היא משולבת בהחדרת חומר ניגודי לגוף המאפשר את דימות עורקי הריאה.
טומוגרפיה ממוחשבת ככלי אבחוני > חלל הבטן והאגן

טומוגרפיה ממוחשבת היא כלי אבחוני רגיש לגילוי מחלות בחלל הבטן. לעיתים נעשה שימוש בכלי זה כדי לקבוע דירוג גידול סרטני. בטומוגרפיה ממוחשבת נעשה שימוש לבירור כאבי בטן חדים (בעיקר בשני הרבעים התחתונים של הבטן, בעוד שבדיקת אולטרה סאונד רפואית היא הכלי הראשון לבירור כאב ברבע הימני העליון של הבטן). אבנים בכליות, דלקת התוספתן, דלקת לבלב, דיברטיקוליטיס, מפרצת באבי העורקים וחסימת מעיים ניתנים כולם לאיבחון ולהערכה בבדיקת טומוגרפיה ממוחשבת. טומוגרפיה ממוחשבת היא אף הכלי העדיף לאיבחון פגיעות באיברים גרמיים באזור האגן לאחר פגיעה טראומטית.
טומוגרפיה ממוחשבת ככלי אבחוני > גפיים

טומוגרפיה ממוחשבת היא כלי אבחוני לזיהוי ולהערכת שברים מורכבים בגפיים, בעיקר באזור המפרקים, כיוון שהיא מאפשרת דימות תלת-ממדי של האזור הפגוע במישורים שונים. שברים ופגיעות בגידים ניתנים לדימות ברור בטומוגרפיה ממוחשבת.
יתרונות

לטומוגרפיה ממוחשבת מספר יתרונות בתחום הדימות הרפואי על פני מכשירים המפיקים תמונות דו-ממדיות. ראשית, בתמונת טומוגרפיה ממוחשבת אין חפיפה של מבני הגוף זה על גבי זה בתמונה וניתן להתמקד באיבר המטרה. שנית, מכשירי טומוגרפיה ממוחשבת מפיקים תמונות בהפרדה גבוהה המאפשרת להבחין בהבדלים דקים, אף פחות מ-1%, בין רמת הצפיפות של איברים שונים. לבסוף, דימות בודד בשיטה זו ניתן לבחון בחתכים שונים.
שימוש בטומוגרפיה ממוחשבת חוסכת לעיתים את הצורך בהליכים פולשניים הדרושים לביצוע בדיקות דימות אחרות. כך לדוגמה, בדיקת קולונוגרפיה בטומוגרפיה ממוחשבת (הידועה בכינוי "קולונוסקופיה וירטואלית") בסריקה ברמת קרינה נמוכה עשויה להיות יעילה באותה מידה לאבחון מחלות המעי הגס כמו בדיקת בריום, תוך חשיפת המטופל למידה קטנה יותר של קרינה.
סיכונים

סורקי טומוגרפיה ממוחשבת קורנים בעוצמה גבוהה משמעותית ממצלמות קרני רנטגן רגילות, ומהווים גורם סיכון לסרטן, קָטָרַקְט, זרימת דם לקויה, ועוד בעיות הנובעות מהפגיעה של קרניים אלו ב-DNA.
סיכונים > שיבושים ב-DNA

רמות הקרינה הגבוהות בטומוגרפיה ממוחשבת גורמות לשיבושים ב-DNA של כל תא ותא באבר שמוקרן. השיבושים כוללים שבירה מלאה של גדילי ה-DNA (ראו double strand breaks, שבר דו גדילי), וכך בכל תא נוצרים בממוצע 35 שברים מלאים לגריי קרינה. השיבושים כוללים שיבושים במולקולות האפיגנטיות שצמודות ל-DNA, אשר חלקן מוסרות מה-DNA עקב הקרינה, ובכך משתנה רמת הביטוי של הגנים שהסמן האפיגנטי שלהם הוסר. את השברים ב-DNA התאים מנסים לתקן, אולם התהליך רווי בטעויות הגורמות למוטציות בגנים, הגורמות ליצירת חלבונים מוטנטים. במקרים שבהם התא לא יצליח לתקן את הנזקים, עשוי להיווצר תהליך של אפופטוזה, מוות תאי מתוכנן של התא, למניעת מצבים שבהם עודף נזקים ב-DNA מוביל לסרטן. במקרה ולא נוצר תהליך של אפופטוזה, התא יפעל באופן משובש, דבר שעלול להתבטא בסרטן, או בפעילויות לא תקינות אחרות בעלות השלכות בריאותיות שליליות אחרות. לתאים המתחלקים, כגון תאי גזע, יש סיכוי גבוה יותר למות כתוצאה מהנזק, או להפוך לסרטניים. את השינויים האפיגנטיים התא לא מתקן, וכך נוצר שינוי באופן פעולתו של התא.
סיכונים > הערכת הסיכון להתפתחות סרטן

ככלי להערכת רמת הסיכון להתפתחות סרטן, הומצאה יחידת הסיוורט, שבהתאם לידוע מהסטטיסטיקה, מתאימה לסריקה מסוימת רמת קרינת "משוקללת", שאילו נחשף כל הגוף לרמת קרינה "משוקללת" זו, הסיכון להתפתחות סרטן היה זהה לסיכון להתפתחות סרטן מהסריקה המסוימת בטומגרפיה הממוחשבת. רמת הקרינה ה"משוקללת" המדווחת בסיוורט לרוב נמוכה משמעותית, מרמת הקרינה האמיתית, המדווחת בגריי. הסבר טוב, אבל לא מדויק בכל הפרטים, הוא למשל שהקרנת רגל ב-20 קרניים יש אותו סיכוי לגרימת סרטן כמו הקרנת השוק בלבד ב-20 קרניים, אבל אם נקרין רק את השוק ב-20 קרניים, אז צפיפות הקרניים בשוק תהיה גדולה יותר מאשר הצפיפות כאשר כל הרגל מוקרנת ב-20 קרניים, וצפיפות הקרניים בהקרנת הרגל גדולה מהצפיפות שהייתה אילו כל הגוף היה מוקרן ב-20 קרניים.
הקרינה המשוקללת קטנה מהקרינה האמיתית הנספגת באיבר, כמו שצפיפות הקרניים כשכל הגוף מוקרן קטנה מצפיפות הקרניים כשרק השוק מוקרן באותה כמות קרניים. למרות זאת מבחינת האנרגיה של הקרינה, זו אותה אנרגיה, בין אם היא מופקדת בכל הגוף, או באיבר אחד בלבד. כאשר האנרגיה מופקדת באיבר אחד בלבד, אזי הנזק הנגרם מצטבר באיבר המוקרן בלבד, וגורם לו נזק גדול מאשר אילו היה מוקרן באמת במנת הקרינה המשוקללת. גם הסיכוי לפתח סרטן באותו איבר עולה, אולם מאחר שיתר הגוף לא הוקרן, אז הסיכוי להתפתחות סרטן בשאר הגוף לא עולה, לעומת זאת הקרנת כל הגוף במנת הקרינה המשוקללת, מעלה את הסיכוי לסרטן באיבר אבל בפחות, אבל גם מעלה את הסיכוי להתפתחות סרטן ביתר הגוף, כך שסך הכל הסיכוי לסרטן בשני המקרים זהה, עד כמה שידוע, מהנתונים המועטים מהם ניתן להסיק מסקנות לגבי התפתחות סרטן מקרינת רנטגן.
לדוגמה, סריקת ראש מלווה ברמת קרינה "משוקללת" של 1.5 מיליסיוורט, המחושב על ידי הכפלת רמת הקרינה האמיתית, שהיא 56 מיליגריי, בגורם שקלול המתאים לגודלו של הראש, ולרגישותו לסרטן יחסית לשאר הגוף. אותה רמת קרינה (56 מיליגריי) מלווה בכ 2 שברים דו גדיליים לתא, נתון שלא ניתן להסיק מרמת הקרינה ה"משוקללת". כמו כן האנרגיה הנספגת על ידי הראש בשל רמת קרינה זו (56 מיליגריי) שקולה לאנרגיה שהראש היה סופג מקרינת הרקע רק כעבור כ 23 שנים, בעוד ולפי רמת הקרינה המשוקללת המדווחת ניתן לטעות ולחשוב שהראש סופג אנרגיה כזו מקרינת הרקע תוך חצי שנה. בדיקות CT רבות כוללות שתי סריקות, אחת עם חומר ניגוד, ושנייה ללא חומר ניגוד, דבר המכפיל את כמות הקרינה, ואת הנזק ל-DNA. יכולתו של התא לתקן שברים ב-DNA שונה מאדם לאדם. אנשים שיכולת התיקון אצלם פחותה יסבלו מיותר תופעות לוואי עקב חשיפה לקרינה.
סיכונים > תופעות לוואי של שימוש בחומרי ניגוד

כאשר הסריקה מלווה בספיגה של חומר ניגוד, חומר הניגוד יכול ליצור תופעות לוואי שכוללת תגובות פסודו אלרגיות ב 12% מהאנשים, ותופעות לוואי קשות ב 0.2% מהאנשים, ובין עשרה לשלושים אנשים ממיליון צפויים למות מיידית כתוצאה מתופעות הלוואי הקשות הללו. כאשר מוזרק חומר הניגוד, בדרך כלל מוזרקים כ-40 מ"ל כאשר שליש מהחומר הוא יוד, כלומר כ-13 גרם של יוד. הכמות המרבית לצריכה יומית של יוד היא 0.001 גרם. לכן עלולות להתרחש תופעות לוואי של צריכה עודפת של יוד, ובכללן נזק לכליות המפנות את היוד מהגוף ב 7% מהמקרים, שיכול להוביל לצורך קבוע בדיאליזה.
סיכונים > סיכוני קרינה מצטברת

מטיוטה של הוועדה הבינלאומית להגנה מקרינה עולה כי כמות מצטברת של 500 מיליגריי של קרינה יכולים לגרום לקָטָרַקְט, ולהסתיידות עורקים. כמות קרינה זו יכולה להצטבר בעקבות מספר קטן של סריקות CT, לפעמים גם עקב סריקה אחת. עוד עולה מהטיוטה כי חשיפת תינוקות לקרינה של 100 מיליגריי גורמת לליקויים קוגניטיביים.
כמויות קרינה

כמות הקרינה הנספגת בבן אדם בסריקת CT משתנה ממכשיר למכשיר, ומאדם לאדם. הערכים המובאים להלן הם ערכים ממוצעים, שנמצאו בבדיקת מכשירים מסוימים, כאשר הערכים המרביים שנמצאו בדרך כלל היו פי שניים מהממוצע המדווח. לעיתים מבוצעות שתי סריקות או יותר בבת אחת, למשל בלי יוד ועם הזרקת יוד, מה שיכול להעלות את כמות הקרינה שוב פי שניים (כלומר סך הקרינה יכול להיות פי 4 מהממוצע המדווח כאן). כמו כן ישנם פרוטוקולי סריקה שונים אפילו לאותו איבר, מה שיכול לשנות את רמות הקרינה, וכן טעויות אנוש, או מכונה יכולים להעלות את רמות הקרינה לרמות שמיועדות להרוג תאים בחולי סרטן 1500 עד 4000 מיליגריי נרשמו עקב טעויות כאלה.
| המקרה | מנה אפקטיבית (mSv)  לכל הגוף | מנה נספגת (mGy)  באיבר המוקרן | מספר השנים שהיה לוקח לאיבר לספוג את מנת הקרינה מהטבע |
| --- | --- | --- | --- |
| קרינת רקע שנתית | 2.4 | 2.4 | 1 |
| ראש CT | 1-2 | 56 | 23 |
| בטן CT | 8 | 14 | 5.8 |
| חזה CT | 5-7 | 13 | 5.4 |
| חזה בטן ואגן CT | 9.9 | 12 | 5 |
| Cardiac CT angiogram | 9-12 | 40-100 | 41 |
| Neonatal abdominal CT | 20 | 20 | 8.3 |
| CT colonography | 6-11 |  |  |
| Barium enema | 15 | 15 | 6.25 |
| Screening mammography | 0.4 | 3 | 1.25 |
| רנטגן חזה | 0.02 | 0.01-0.15 | 0.0625 |