stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוקי (קומיקס)
ביוגרפיה בדיונית > העידן המודרני

לוקי התחזה לשטן בתור הזהב, מה שהוביל לכמה אירועים עם אלי האולימפוס היות שגורש לשאול. בעידן המודרני, לוקי ותור התעמתו לעיתים קרובות. בכמה פעמים, לוקי השתמש במורת רוחו של אודין כלפי יחסיהם של תור וג'יין פוסטר לטובתו. הוא כרת ברית עם מכשפת פעם נוספת, הפעם כדי לפתות את תור. כאשר אודין עצמו התערב כדי לסיים את מערכת היחסים של תור ופוסטר, לוקי ניצל זאת ונעשה שליט אסגרד. הוא שלח את הענק סקאאג ואת שד האש סירטיר להביס את שני האסגרדים, וכשנכשל, נענש לשרת את טרולי הסלע. בניסיונות להביס את תור, לוקי הפך את קארל קריל לאיש הסופג, עורר מחדש את שריון "המשמיד" ואף הרחיק לכת וניסה לשכנע את אודין לגזול מתור את פטישו, מיולניר. כמו כן, בניסיון ליצור קרב בין הענק הירוק לתור, לוקי יצר בעקיפין את קבוצת האוונג'רס.
כשחזר לאסגרד, לוקי התמודד שוב עם יחס שונה, אם כי הפעם, עזר לבלום את מתקפותיו של סירטיר על אסגרד. נובא כי במהלך הראגנארוק, "דמדומי האלים", לוקי הוא שיוביל את אויבי אסגרד. הנבואה התגשמה, והאלים נספו בקרב האחרון - פרט לתור, אשר שקע בשינה עמוקה. תור החל לחפש אחר חבריו, ומצא את היימדל ואת הלוחמים שלושה. היימדל הנחה אותו לכיוון דרום מערב, שם המשמיד כלא עשרות בני אדם. לוקי אסף את כל האסגרדים בני בריתו לשעבר, ונולד מחדש כאישה. הוא טען כי לאור העובדה שהראגנארוק אירע, אין לו תוכניות לעתיד. לאחר שסיפר לבלדר כי לעולם לא ישקר שוב, לוקי המשיך לזכות באמונם של האסגרדים. הוא סיפר כי כתור, הוא היה בנו של אודין; בתחילה בלדר לא האמין, אך כאשר תור עצמו אישר זאת, בלדר החל לחשוב על לוקי כאיש סוד אמין. במהלך פלישת הסקרולים, לוקי הצליח לשטות בקהל אסגרדים ולהאמין כי בטא ריי ביל הוא למעשה מתחזה סקרול.
ביוגרפיה בדיונית > שלטון אפל

במהלך שלטונו של נורמן אוסבורן, לוקי הצטרף לקאבאל המרושע אשר כלל את אוסבורן, לוקי, דוקטור דום, אמה פרוסט, הברדס ונאמור. הוא נסע בזמן לעבר כדי להרוג את בור בקרב נגד ענקי הכפור, והקים אותו לתחייה בהווה. עם זאת, הכישוף שהוטל עליו גרם לו לטעות כי כל הסובבים אותו הם אויביו, והחל לתקוף את תושבי ניו יורק. כמו כן, בור נעשה כעוס על כך שבנו לא ניסה להחיותו. כאשר תור הגיע למקום, הקסם של לוקי גרם לבור לראות את תור כמפלצת. כאשר זיהה ב"מפלצת" את כוח אודין, בור תקף אותו בניסיון לנקום בבנו. בעוד תור ובור נלחמו, לוקי הגיע לאסגרד ויידע את בלדר על העניין. השניים מיהרו למנוע מתור להרוג את בור, היות שלא היה מודע לזהותו, אך איחרו. לוקי הזכיר לבלדר כי מבחינה טכנית, תור הרג את מלך אסגרד, והעונש על כך הוא גלות. בלדר נאלץ להגלות את תור, ולאחר מכן, הוא ולוקי דנו על העברת האסגרדים מאסגרד ללאטבריה, וזאת בהזמנתו של דוקטור דום.
לוקי ובלדר סעדו ארוחת ערב עם דום, כדי לדון על העברת האסגרדים. בלדר ציין כי היות שהם עזבו את אסגרד, הם צריכים להחזיר את תור מגלותו. לוקי הצליח לגרום לבלדר לוותר על דבר זה, לפני שיעליב את דום. מאוחר יותר, לוקי הופיע בפני תור/דונלד בלייק המוגלה, וגילה לו כי יחזור לגופו הגברי תוך זמן קצר, ושהוא "רק עכשיו" הגיע להבנה שגופו הנשי היה צריך להיות של סיף. לוקי הסביר כי כאשר האסגרדים קמו לתחייה אחרי הראגנארוק, נשמותיהם השתלטו על גופים אנושיים. נשמתה של סיף השתלטה על גופה של רוז צ'יימברס, זקנה גוססת. כאשר תור קרא לאסגרדים, גופה של סיף היה חלש מדי ולא שמע את הקריאה. עם זאת, כאשר הוא קרא להם, גופה של סיף נוצר מחדש יחד עם גופם של שאר האסגרדים, אם כי נשמתה איננה יכלה להתמקם בתוכו. כך, סיף כצ'יימברס יצאה לחפש את גופה האבוד ונתקלה בלוקי. בסופו של דבר, סיף חזרה לגופה הישן, אם כי צ'יימברס מתה. כאשר הברדס הופשט מכוחותיו של דורמאמו על ידי דוקטור סטריינג', דוקטור וודו ודיימון הלסטרום, הברדס קיבל מלוקי הזדמנות שנייה. בקובה, לוקי חשף בפני הברדס ומאדאם מאסק את אבני הנורן, אשר החזירו לברדס את כוחותיו.
הערות שוליים

↑  Top 100 Comic Book Villains of All Time: #8 - Loki
↑  First Details on ‘Loki’ and the Return of Tom Hiddleston’s Trickster God
ערב של יום בהיר

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אפרים שמיר
 מתוך האלבום "אפרים ואסתר שמיר"
 יצא לאור:  אוקטובר 1976
 שפה:  עברית
 אורך:  5:09
 חברת תקליטים:  CBS ישראל‏
 כתיבה:  יהונתן גפן
 לחן:  אפרים שמיר
 עיבוד:  אפרים שמיר
"ערב של יום בהיר" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין וביצע הזמר והמוזיקאי הישראלי אפרים שמיר. השיר התפרסם ב־1976 כסינגל מתוך אלבומם המשותף של שמיר ואשתו באותה התקופה, אַסְתָּר, "אפרים ואסתר שמיר" (1977).
על השיר

לחנו של השיר חובר ב־1976. כשנה לפני שיהונתן גפן קיבל את הלחן משמיר, ניסתה להקת "כוורת" להשיק קריירה בארצות הברית. ללהקה נקבע אודישן בחברת התקליטים "פולידור" (בארצות הברית).
חברי "כוורת" היו מנגנים זה לזה דברים שחיברו (גם כאלה שלא יועדו ללהקה) במטרה לקבל פידבק מחבריהם. גם שמיר השמיע לחבריו את הלחן חסר המילים שחיבר. לקראת האודישן ידע שותפו של שמיר ללהקה דני סנדרסון ששירים היתוליים עם הווי ישראלי, כפי שהיו רוב שירי "כוורת", לא יעניינו את חברת התקליטים האמריקאית, והוא פנה לשמיר יום לפני האודישן בבקשה להשתמש בלחן שחיבר כחלק מהמגמה שלו להציג באודישן גם שירים רציניים. סנדרסון כתב ללחן של שמיר מילים באנגלית לשיר שנקרא "You Are My Soul". אף על פי כן הלהקה לא עברה את האודישן, ובזאת תם הניסיון של "כוורת" לפרוץ לארצות הברית. כשבני הזוג אפרים ואסתר שמיר עבדו על אלבומם המשותף, "אפרים ואסתר שמיר", שמיר מסר את הלחן שלו ליהונתן גפן, וזה כתב את "ערב של יום בהיר", שנכלל באלבום. בספרו "חומר טוב" כתב גפן שבכתיבה קיבל השראה מהשיר "A Hard Day's Night" של "הביטלס".
מצעדי פזמונים

השיר הוצג למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־25 באוקטובר 1976 וצעד 12 שבועות, עד 31 בינואר 1977. בשיאו הגיע למקום השישי ב־20 בדצמבר 1976. במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ז של התחנה הוא דורג במקום ה־17.
מצעדי פזמונים > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976–1977)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976–1977)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976–1977)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1976–1977)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ז)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ז)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ז)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ז)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 17 |  |
ביאורים

↑  בכל זאת חברי הלהקה יצאו לסיבוב מחוף אל חוף והתקבלו בהתלהבות בעיקר אצל יהודי ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  אפרים ואסתר שמיר (אלבום), באתר Discogs
1 2  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
↑  אפרים שמיר – "ערב של יום בהיר" (1977), באתר סטריאו ומונו
1 2   תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – אפרים שמיר (הגרסה הארוכה) (1:01:54 מתחילת הסרטון), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב, 6 בפברואר 2019
↑  אמיר שוורץ, שלום במקטרת, נסיך במדבר וגשם כבד | השירים הגדולים של יהונתן גפן, באתר ynet, 18 בפברואר 2022
↑  על השיר, באתר פזמונט
↑  יהונתן גפן, יגאל שוורץ (ע), חומר טוב, דביר, 2002, עמ' 68
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 25 באוקטובר 1976, באתר פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 31 בינואר 1977, באתר פזמונט
1 2  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 20 בדצמבר 1976, באתר פזמונט
1 2  המצעד השנתי לשנת תשל"ז של רשת ג', באתר פזמונט
היא כל כך יפה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע כוורת
 מתוך האלבום צפוף באוזן
 יצא לאור:  1976 
 סוגה:  מוזיקה פופולרית 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  דני סנדרסון 
 לחן:  יצחק קלפטר 
 
"היא כל כך יפה" הוא שיר שנכתב על ידי דני סנדרסון והולחן על ידי יצחק קלפטר. השיר מופיע באלבומה השלישי של להקת כוורת ומבוצע על ידי חבר הלהקה, אפרים שמיר.
הרקע לכתיבת השיר ותוכנו

השיר "היא כל כך יפה" נכתב בשנת 1976 על ידי דני סנדרסון. השיר, מתאר את אהבתו של הדובר בשיר לבחורה שגרה בקרבתו, והוא נבוך ליצור איתה קשר ולספר לה על אהבתו.
השיר נכתב כשאפרים שמיר, חבר להקת "כוורת", ביקר בביתו של קלפטר. השניים האזינו לחומרים חדשים שהולחנו על ידי קלפטר, ושמיר, ששני שירים מצאו חן בעיניו, הציע לאחד ביניהם.
השיר, הנחשב לאחד משירי הלהקה האהובים בכל הזמנים, הופיע באלבומה השלישי של הלהקה, "צפוף באוזן". את העיבוד המוזיקלי לשיר עשה אלון אולארצ'יק.
ביצועים נוספים לשיר

בספטמבר 2011 יצא אלבום הסולו החמישי של שמיר כסולן, "אפרים שמיר וגנבי הזמן", הכולל עיבודים חדשים בהפקה אלקטרונית לשיריו המוכרים. מהאלבום הצליח החידוש לשיר אותו שר בלהקה. בשנת 2021 חידש את השיר אדיר גץ. בשנת 2023 ביצעו את השיר הדג נחש בצוותא עם להקת פול טראנק.
השיר צעד במצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל בפברואר 1976 זכה להצלחה וצעד 14 שבועות, עד 25 במאי. בשיאו הגיע למקום הראשון. במצעד השנתי של רשת ג' דורג השיר במקום ה־13.
הערות שוליים

↑  היא כל כך יפה – מילים וביצועים | קלפטר, יצחק, 1950-2022 מלחין | מוזיקה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  דודי פטימר, ‏היא כל כך יפה: לרגל יום הולדתו ה-70, אפרים שמיר חוזר לתחנות חייו, באתר מעריב אונליין, 9 בדצמבר 2021
↑  103FM, ‏רוקד לקול הבנות: מיטב שיריו של אפרים שמיר שחוגג 70, באתר מעריב אונליין, 9 בדצמבר 2021
↑   אדיר גץ ויאיר ניצני מגלים מה השיר הישראלי האהוב עליהם מהאירוויזיון, באתר חדשות 13, 26 באוקטובר 2021
↑   הדג נחש ופול טראנק - היא כל כך יפה, סרטון בערוץ "הדג נחש", באתר יוטיוב (אורך: 01:36)
↑  היא כל כך יפה (כוורת) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
| דני סנדרסון |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | גודל טבעי (1982) • חף מפשע (1984) • חכם על קטנים (1987) • קופץ לשניה (1991) • מת לבכות 2 (1994) • הלא נודע (1997) • תולדות המים (2001) • קונגו בלו (2005) • לא יפריד דבר (2009) • מכאן הדרך (2017) |  |
| אלבומי הופעה | Black&White (2004) |  |
| אוספים ומארזים | הטובים לטיס - נבחרת שירים (1992) • המיטב (2006) • האלבומים המקוריים (2008) |  |
| הרכבים | להקת הנח"ל • כוורת • גזוז • דודה |  |
| שירים | ילד מזדקן (1973) • נתתי לה חיי (1974) • הבלדה על ארי ודרצ'י (1974) • גוליית (1975) • אצל הדודה והדוד (1987) • זה הכל בשבילך (1991) |  |
| הצגות | נתתי לה חיי (2011) |  |
נכון את יפה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אפרים שמיר
 יצא לאור:  1977 
 סוגה:  פופ רוק 
 שפה:  עברית 
 אורך:  4.04 דק' 
 כתיבה:  אפרים שמיר 
 לחן:  אפרים שמיר 
 
"נכון את יפה" הוא שיר שכתב ועיבד אפרים שמיר. שמיר כתב את מנגינת השיר בהשראת סולו הגיטרה בשיר "Hold Me" של פי ג'יי פרובי (אנ'). השיר נחשב לאחד השירים היותר אהובים של אפרים שמיר, אך גם אחד הסנסציוניים שבהם.
רקע לשיר

אפרים שמיר כתב את השיר על ירדנה ארזי, שהייתה חברתו ללהקת הנח"ל ושבה היה מאוהב. ארזי נישאה באותם ימים למפקד הקודם של הלהקה, עמוס טלשיר (לימים התגרשו השניים). השיר הפך למיתולוגיה, וארזי אף אמרה שהשיר רבץ עליה כקללה.
ארזי, שהייתה אז בת 25, סיפרה בשנת 2010 ברדיו על השיר: "זה היה לי לא נעים, אני זוכרת בדיוק איך זה קרה לי. שמעתי את השיר ברדיו, ואני זוכרת שכל כך נבהלתי, רצתי פתאום מחדר לחדר כדי לא לשמוע את הצעקה שחוזרת, 'לא תדעי אהבה אמיתית לעולם'. עד היום הוא מבהיל אותי. הוא גם מטיח את המילים בשיר, הוא יורה את המילים, הוא ציני, סרקסטי. זה כאילו מישהו רץ אחרייך ומקלל אותך. המילים הן חזקות, אני מאמינה שלמילה יש כוח, יש לזה עוצמה". עוד סיפרה ארזי כי היא לא התחשבנה עם שמיר, ואף דיברה איתו כמה פעמים מאז. "בבסיס שלו הוא שיר טוב", היא אמרה, "רק אם החיצים לא היו מכוונים אליי היה יותר נחמד".
ב־2022, בתגובה לשאלת מעריץ באינסטגרם אם סלחה לשמיר על השיר, השיבה ארזי: ”אף פעם לא כעסתי עליו. הייתי בשוק, נדהמתי אבל לא כעסתי. בלב ידעתי שהמשפט ההוא לא נכון. ובסופו של דבר ביצירה כמו ביצירה, מותר ללכת עד הקצה ועם הצלחה לא מתווכחים...”.
תוכן ולחן השיר

מילות השיר מתארות את הכאב של שמיר על האהבה הנכזבת, ואף הוא מקווה בשיר שארזי "לא תדע אהבה אמיתית".
השיר במצעד הפזמונים

השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־30 במאי 1977, זכה להצלחה יפה והיה במצעד הפזמונים של רשת ג' 14 שבועות ברצף, עד 19 בספטמבר. בשיאו הגיע למקום השלישי במצעד.
הערות שוליים

↑  אפרים שמיר, אפרים שמיר חוגג 60 - ובוחר 10 שירים, באתר ynet, 12 בספטמבר 2011
1 2  אלעד בילו, אפרים שמיר מציג: "נכון את יפה" – גרסת הדיסקו, באתר הארץ, 6 ביולי 2011
1 2  נכון את יפה – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
1 2  שי אליאב, גלו מה הסיפור מאחורי 10 השירים הישראלים האהובים בכל הזמנים, באתר בא-במייל, ‏2015-08-27
↑  ירדנה ארזי חושפת: "הייתי בשוק, נדהמתי שזה נכתב", באתר אייס, 1 ביולי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 7d627cc7-5166-45fe-b76f-700378d69dce
חטיבת עודד

| --- | --- |

סמל החטיבה
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  חטיבת חי"ר מילואים
 בסיס האם:  מחנה פילון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1948–הווה (כ־77 שנים)
 מלחמות:    מלחמת העצמאות    מלחמת סיני    מלחמת ששת הימים    מלחמת יום הכיפורים    מלחמת לבנון השנייה  מלחמת חרבות ברזל
 פיקוד
 יחידת אם:   אוגדת הבשן
 יחידות בת:  גדוד 7006  גדוד 9204  גדוד 9211  גדס"ר 6724  גדס"ם 9  פלחי״ק 7044
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  רועי מניס
 מפקדים:  ראו מפקדים
חטיבת עודד (חטיבה 9, בעבר: חטיבה 724) היא חטיבת חיל רגלים במילואים בצבא הגנה לישראל ואחת משלוש חטיבות גולני במילואים, יחד עם חטיבות אלכסנדרוני וכרמלי. החטיבה כפופה לאוגדת הבשן, אוגדה מרחבית בפיקוד הצפון. בעברה הייתה אחת משלוש החטיבות שהוקמו בצפון הארץ בתש"ח, בזמן מלחמת העצמאות. עם הקמת צה"ל הפכה לחטיבה 9.
סמל החטיבה כולל "אַיָּלָה שלוחה" - סמלו של שבט נפתלי. בסיס הקבע שלה נמצא במחנה פילון.
כיום החטיבה מוזנת מיוצאי גדוד 12 של חטיבת גולני.
היסטוריה > מלחמת העצמאות

בפקודת המבנה הארצי מנובמבר 1947 החליט דוד בן-גוריון להקים מתוך גדודי ופלוגות החי"ש בערים ובמחוזות ארבע חטיבות סדירות, אשר הפכו בהמשך לשש, ולהתחיל בגיוס כל הכוח המסוגל ללחימה. בצפון הקימה מפקדת ההגנה את חטיבת לבנוני, שנקראה בתוכניות המוקדמות "חטיבת הצפון" וכללה את כל המרחב שמזכרון יעקב וצפונה. מפקדה של החטיבה היה משה כרמל והיא כללה את כל כוחות החי"ש במרחב.
בפברואר 1948 פוצלה החטיבה לחטיבת גולני בנפת יזרעאל, הכנרת, גלבוע ועד תל חי וחטיבת כרמלי (שנקראה כך על שם הר הכרמל) באזור חיפה ונפת זבולון (כלומר חיפה והגליל המערבי). במקביל פעלו בגזרה הגדוד הראשון והשלישי של הפלמ"ח, מהם הוקמה חטיבת יפתח.
ב-1 ביוני 1948 קמה חטיבת עודד (בפיקוד אורי יפה שכינויו המחתרתי היה "עודד"), על בסיס גדוד אלון (גדוד ה' של "חטיבת לבנוני", ואחר כך גדוד 11 של "גולני") שהועבר ממרחב חיפה, יחד עם כוחות חי"ם מאומנים מיישובי האזור ותגבורות בלתי מאומנות מהקלט. תפקיד החטיבה היה להחזיק במזרח אצבע הגליל ולהיערך מול הגולן. הקרבות המפורסמים ביותר של החטיבה היו קרב מלכיה השלישי, קרב תל עזזיאת (1948), מבצע יואב ומבצע חירם. בשני הקרבות האחרונים פיקד עליה יצחק פונדק, בעקבות הדחתו של אורי יפה מתפקידו משום כישלונו לבלום את הפלישה הסורית, נפילת משמר הירדן והעמדת הגליל העליון בסכנת ניתוק משאר חלקי המדינה.
היסטוריה > מלחמת העצמאות > גדודי חטיבת עודד במלחמת העצמאות

| מספר הגדוד | מפקד | הרכב | תאריך הקמה | פעילות עיקרית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | אביעזר פרידמן | מתנדבי חי"ש מחיפה | נובמבר 1947 | קרב מלכיה השלישי, מבצעי ברוש, יואב וחירם |
| 91 | אפרים ליבנה, גואל לויצקי | מתנדבי חי"ש מנפת הגליל העליון ופלוגה מגדוד 11 | יוני 1948 | קרב תל עזזיאת (1948), מבצעי יואב וחירם |
| 92 | פיני ויינשטיין, יעקב ביברגל, וורנר שטראוס | טירונים מלשכת ההדרכה הארצית | יוני 1948 | מבצעי יואב וחירם |
בקיץ 1948 קיבלה החטיבה לפיקודה האופרטיבי את גדוד 23 של חטיבת כרמלי לתקופה של כחודש. בנוסף, למשך זמן קצר, באוקטובר - נובמבר 1948, נעשה ניסיון להקמת גדוד נוסף, גדוד 93, של עולים ושל מתנדבי מח"ל מאמריקה הלטינית, אלא שהגדוד פורק עד מהרה.
בשנות החמישים הפכה החטיבה לחטיבת מילואים.
היסטוריה > מבצע קדש

במלחמת סיני כללה החטיבה בפיקוד אל"ם אברהם יפה (אחיו של אורי יפה) שלושה גדודי חי"ר: גדוד 91 בפיקוד סא"ל עוזי צייזלינג, גדוד 92, וגדוד 11 בפיקוד רס"ן זאב איילון (שהועבר תחת פיקוד חטיבה 27), יחידת סיור בפיקוד רס"ן אריה נחמקין, גמ"כ (גדוד מרגמות כבדות) 335 בפיקוד רס"ן חיים ביגון, גד"ש 402 מוקטן בפיקוד רס"ן ברוך רודקין וגונדת נ"ט 837 בפיקוד סרן טוביה לורבר, כמו כן תוגברה החטיבה בגדוד 121 מחטיבה 8. החטיבה נעה מאזור אילת דרומה, לאורך חופו המזרחי של חצי האי סיני, בציר שהתגלה במבצע ירקון, עד שארם א-שייח'.
ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון כתב איגרת לחיילי חטיבת עודד, לרגל מסדר הניצחון של החטיבה שנערך בשארם א-שייח' ב-6 בנובמבר 1956. את האיגרת מסר לידי הרמטכ"ל רב-אלוף משה דיין, שקרא אותה במסדר: באיגרתו כתב בן-גוריון:
הבאתם לסיום מוצלח המבצע הצבאי הגדול והמפואר ביותר בתולדות עמנו ואחד המבצעים המופלאים בתולדות העמים. שוב נוכל לשיר שירת משה ובני ישראל העתיקה: "שמעו עמים ירגזון, חיל אחז יושבי פלשת, אז נבהלו אלופי אדום, אילי מואב יאחזמו רעד, נמוגו כל יושבי כנען, תיפול עליהם אימתה ופחד". אילת שוב תהיה הנמל העברי הראשי בדרום, ויוטבת, המכונה טיראן, תשוב להיות חלק ממלכות ישראל השלישית
היסטוריה > מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים הייתה החטיבה, בפיקוד אהרן אבנון, בתהליך הסבה לחטיבה ממוכנת וכללה שלושה גדודים: גדוד 91 בפיקוד עוזי צייזלינג וגדוד 11 בפיקוד זאב איילון, שכבשו את העיר ג'נין, וגדוד 93 שהועבר למרחב אילת.
היסטוריה > מלחמת יום הכיפורים

במלחמת יום הכיפורים כללה החטיבה, בפיקוד מוטקה בן-פורת, את גדוד 377 - גדוד טנקי סופר שרמן בפיקוד בן ציון פדן, ושני גדודי חרמ"ש: גדוד 11 בפיקוד דב אלפנבוים, וגדוד 91 בפיקוד משה אגוזי. ב-7 באוקטובר בשעות הצהריים עלתה החטיבה לדרום רמת הגולן ותפסה את אזור אל-על. תחת פיקודה הועבר גדוד 278 מחטיבה 179, שהגיע לאזור אל-על בשעות הבוקר. החטיבה השאירה את גדודי החרמ"ש שלה באזור הכנרת ופעלה כחטיבת שריון עם שני גדודי טנקים (377 ו-278). החטיבה הועברה לפיקודה של אוגדה 146 ולחמה עמה מול הסורים בדרום רמת הגולן במסגרת הקרב על חושניה. בהמשך לחמה החטיבה גם בקרבות במובלעת הסורית.
היסטוריה > ממלחמת יום כיפור עד מלחמת לבנון השנייה

החטיבה לא השתתפה במבצע שלום הגליל אך גויסה ונערכה להגנה ברמת הגולן. במהלך האינתיפאדה השנייה ביצעה החטיבה תעסוקה מבצעית ביהודה ושומרון ולקחה חלק בלחימה בטרור הפלסטיני.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

במלחמת לבנון השנייה לחמה החטיבה, בפיקוד אנואר סעב, בגזרה המזרחית כחלק מאוגדה 366 ולקחה חלק בקרבות על מרג' עיון ואל-ח'יאם. במהלך הקרבות איבדה החטיבה לוחם אחד, דוד שמידוב מגדוד 9211, שנהרג ב-9 באוגוסט בקרב בכפר קליעה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

החטיבה גויסה ב-7 באוקטובר 2023, לשמירה על גבול הצפון. תוך שעות ספורות ראשוני הכוחות הגיעו לקו הגבול. החטיבה השתתפה בקרב ההגנה במשך מעל לארבעה חודשים בגזרת הר דב ורמת הגולן.
בחודש יולי 2024 גויסה החטיבה בשנית למשך חודשיים נוספים, והמשיכה בקרב ההגנה בגזרת לבנון ושמירה על גבול הצפון וישובי הצפון, וזאת תוך ביצוע פעולות התקפיות ופגיעה באויב.
בחודש אוקטובר, מספר ימים לאחר ששוחררו, גויסו שוב חיילי החטיבה ביצעו משימות הגנה נוספות בגזרת הר דב ביצעו פשיטות התקפיות, והשמידו תשתיות אויב.
בהמשך נכנס צק״ח החטיבה לתמרון בכפר כילא ותל נחאס, איתר אמל״ח, חיסל מחבלים והשמיד תשתיות אויב.
היסטוריה > חטיבת עודד כיום

נכון ל-2024, חטיבת עודד כוללת חמישה גדודים: גדוד 7006, גדוד 9204, גדוד 9211, גדס"ר 6724 וגדס"ם (גדוד סיוע מנהלתי).
החטיבה מורכבת בעיקר מלוחמים בוגרי גדוד 12 של חטיבת גולני.
במהלך מלחמת חרבות ברזל ביצעה החטיבה למעלה מ-300 ימי מילואים בארבעה סבבי לחימה.
במהלך מבצע חיצי הצפון נטלה החטיבה חלק פעיל במשימות התקפה ותמרון בלבנון.
מפקדי החטיבה לדורותיהם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אורי יפה | 1948 | מפקד החטיבה בזמן מלחמת העצמאות. |
| יצחק פונדק | 1948 | מפקד החטיבה בזמן מלחמת העצמאות, לימים מפקד גיסות השריון. |
| משה נצר | 1948–1950 |  |
| יוסף נבו |  | לימים ראש עיריית הרצליה. |
משה חורין: 
| אברהם יפה | 1953–1957 | מפקד החטיבה בזמן מלחמת סיני. לימים אלוף פיקוד צפון ודרום. |
יששכר שדמי: 
| חיים אבינועם | 1963–1964 | לימים מפקד מחוז צפון במשטרת ישראל. |
| אהרן אבנון |  | מפקד החטיבה בזמן מלחמת ששת הימים. |
| מוטקה בן-פורת |  | מפקד החטיבה בזמן מלחמת יום הכיפורים. |
| שי תמרי |  | לימים מפקד עוצבת עמוד האש. |
| פנחס נוי | 1975–1980 |  |
| משה פלד |  | לימים חבר בכנסת ה-13 וה-14. |
זאב צל: 
אלי אד (אידלמן): 
מירון ענבר: 
אליעזר רוזנבאום: 
| ניצן נוריאל | 1992–1994 |  |
צבי ברקאי: 
דרור רופא: 
| מופיד מרעי |  | לימים חבר הכנסת בכנסת העשרים וארבע. |
| חגי פלג |  | לימים מפקד הימ"מ, ומנכ"ל המשרד לביטחון פנים והמשרד לעניינים אסטרטגיים. |
| אנואר סעב | 2006–2008 |  |
| אופק בוכריס | 2008–2010 | לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. |
| מרדכי כהנא | 2010–2013 | לימים קצין איסוף קרבי ראשי. |
| אייל אסרף | 2013–2015 |  |
| שוקי ריבק | 2015–2017 |  |
| שי בן ישי | 2017–2019 |  |
| דביר חבר | 2019–2022 | לימים מפקד היחידה הרב-ממדית. |
| לירון אפלמן | 2022–2024 | מפקד החטיבה בזמן מלחמת חרבות ברזל, לימים מפקד חטיבת ההרים. |
| רועי מניס | 2024– | מפקד החטיבה בזמן מלחמת חרבות ברזל. |
לקריאה נוספת

מרדכי נאור (עורך ראשי), לקסיקון כח המגן - הגנה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1992, עמודים 319–320, 80, 90
המסע אל שארם א שייח, מאת אוריאל רינגולד, עם חטיבה תשע במערכת סיני, מעריב, תל אביב, 1966
יהושע כהנא, מהלם ההפתעה להכרעה בקרב, 1979
בנימין גשור, "חטיבה 9 במלחמת העצמאות", בתוך: ניר מן (עורך), עלי זית וחרב: משטרת ארץ ישראל, כרך י"ד, ירושלים: כרמל והמרכז לחקר כוח המגן מייסודו של ישראל גלילי, 2014, עמ' 303–342
הערות שוליים

↑  ניסים קלו, חטיבת עודד 9 באוגדת הבשן 210 - סיפור מורשתם של אנשי הטנ"א בחטיבה, באתר עמותת חיל הטכנולוגיה והתחזוקה (חיל החימוש), ‏2 בספטמבר 2021
↑  יאיר קראוס, שרידי לוחמים נמצאו באזור קיבוץ מלכיה, באתר nrg‏, 27 באוקטובר 2013
↑  משה דיין, יומן מערכת סיני, הוצאת עם הספר, 1966, עמ' 177
↑  בני טוקר, "לא חטיבה 7 הכריעה את המלחמה, אלא חטיבה 9", באתר ערוץ 7, 23 בנובמבר 2011
↑  חטיבת עודד באתר "יד לשריון"
↑  אופיר טל, "המחבל צעק 'אללה אכבר', התחלנו לירות עליו והוא נפל במקום", באתר הגבורה, במחנה, ‏15 במאי 2014, כפי שהועלה ב"אתר הגבורה"
↑  יאיר שלג, לתת, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2006
↑  יקיר שגב, זה לא הציוד טמבל, באתר מפלגת קדימה, ‏1 בספטמבר 2006
↑  עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון, האמת על מלחמת לבנון השנייה, הוצאת ידיעות ספרים, 2007, עמוד 365
↑  עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון, האמת על מלחמת לבנון השנייה, הוצאת ידיעות ספרים, 2007, עמוד 368
↑  כתבי N12, ‏נתוני המילואים של צה"ל: אלו החטיבות שהשתתפו הכי הרבה בחרבות ברזל, באתר ‏מאקו‏, 4 במרץ 2024
↑  סקירה, באתר חיל השריון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307221805171 
אורי יפה, מפקדה הראשון של החטיבה
הרמטכ"ל משה דיין (במרכז), אלוף פיקוד דרום אסף שמחוני (משמאל) ומפקד חטיבה 9, אברהם יפה (מימין), סוקרים מסדר של החטיבה בשארם א-שייח' עם סיום מלחמת סיני
אנדרטה לחללי פלוגה א' מגדוד 377 במלחמת יום הכיפורים, על ציר הנפט, ליד מושב קשת.
רב-אמן

רב-אמן או רב-אמן בין-לאומי (באנגלית: GM או Grandmaster) היא הדרגה הגבוהה ביותר המוענקת לשחמטאי על ידי פיד"ה, פדרציית השחמט העולמית.
דרישות הסף

ישנם שני דרישות:
דירוג הפידה צריך להגיע ל-2500 בזמן נתון כלשהו.
צריך להשיג שלושה ציונים (מכונים גם נורמות).
דרישות הסף > פירוט הדרישות

שחקן מקבל תואר רב-אמן לאחר שהשיג תוצאות טובות מספיק מול רבי-אמנים ואמנים אחרים בתחרויות בין-לאומיות מוכרות שעומדות במספר קריטריונים.
הדרך הסטנדרטית לתואר היא להשיג שלושה ציונים (אנ') (או: נורמות) לתואר, היינו לסיים תחרות בין-לאומית בה משתתפים מתמודדים משלוש פדרציות מקומיות או יותר עם ניקוד גבוה מספיק. מחצית היריבים איתם מתמודד השחקן בתחרות צריכים להיות בעלי תואר בין-לאומי כלשהו ושלושה מהם צריכים להיות בעצמם רבי-אמנים. כמו כן צריך קצב הזמן של המשחקים לעמוד בדרישות פיד"ה, כך שמשחקים מהירים מדי אינם נחשבים.
ביצועיו של השחקן בטורניר צריכים להיות בגובה של 2600 נקודות. נוסחת החישוב של ביצועי השחקן סבוכה אך לשם המחשה ניתן לציין כי בתחרות בת תשעה סיבובים נגד יריבים שממוצע מד הכושר שלהם הוא 2500, יידרש השחקן לצבור שש נקודות.
שחקן שצבר שלושה ציונים כאמור ובזמן נתון כלשהו היה בעל מד כושר של 2500 זכאי לתואר רב-אמן.
ישנן מספר דרכי קיצור למעמד הנכסף: כל מי שהגיע לשמינית הגמר באליפות העולם של פיד"ה נקבע כרב-אמן, כמו גם מי שזכתה באליפות המקבילה לנשים ומי שזכו באליפות העולם עד גיל 20 או בזו של הגמלאים. טורנירים נוספים של פיד"ה מעניקים ציון אחד, בדומה לתחרויות בין-לאומיות רגילות. עם זאת, הרוב המוחלט של רבי-האמנים זכה בתואר על ידי שלושה ציונים.
הדרך למעמד של רב-אמן רצופה בירוקרטיה ותקנות שונות. כדי לעזור לשחקנים צעירים לעמוד בדרישות, מארגנות התאחדויות השחמט המקומיות בארצות שבהן ענף השחמט מפותח, תחרויות מיוחדות ומזמינות שחקנים חזקים מרחבי העולם להשתתף בהן. שחקנים מארצות שבהן תחרויות כאלה אינן נערכות נודדים בעולם בחיפוש אחר הציונים הנכספים.
היסטוריה

ב-1914 העניק הצאר ניקולאי השני לחמישה שחקנים שסיימו ראשונים את הטורניר שארגן בסנקט פטרבורג את התואר רב-אמן. אלו היו לסקר אשר זכה בטורניר, אלכין, קפבלנקה, מרשל וטאראש.
התואר הוענק לראשונה על ידי פיד"ה ב-1950, אז זכו בו עשרים ושבעה שחקנים ובכללם ניידורף, רובינשטיין, רשבסקי, סמיסלוב ואחרים. מאז הוא מוענק בקונגרס פיד"ה מעת לעת לשחקנים נוספים.
ב-1952 הגיע מספרם לשלושים ושש ומאז הוא גדל באופן עקבי.
תוארי רב-אמן נוספים

לבד מרב-אמן "קלאסי", מוענקים מספר תארים ספציפיים הנושאים גם הם אותו שם:
תוארי רב-אמן נוספים > רב-אמן לנשים

נשים מתחרות עם גברים בתחרויות השחמט הפתוחות לכל ויש מהן שהצליחו להגיע לדרגת רב-אמן. החזקה שבהן היא יהודית פולגאר ההונגרית. מלבד זאת, מתקיימות תחרויות נפרדות לנשים בלבד ותארים נפרדים לנשים, אשר הבכיר שבהם הוא התואר רב-אמן לנשים.
נכון ליולי 2015 רשומות בפיד"ה 182 שחמטאיות פעילות הנושאות תואר זה (מתוכן ישראלית אחת, בלה גסר) והוא נחשב לשלישי בחשיבותו במדרג הכללי של תוארי השחמט, אחרי רב-אמן (המכונה לפעמים רב-אמן לגברים) ואמן בין-לאומי.
תוארי רב-אמן נוספים > רב-אמן בחיבור ופתרון בעיות שחמט

פיד"ה מעניק מאז 1982 שני סוגי תארים בתחום הבעיות: לפותרים ולמחברים.
תוארי רב-אמן נוספים > רב-אמן בשחמט בהתכתבות

ההתאחדות הבין-לאומית לשחמט בהתכתבות (ICCF) מעניקה תואר רב-אמן לפי קריטריונים דומים לאלו של פיד"ה, למי שמשיגים ציונים בתחרויות בהתכתבות.