stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתורגמנות שפת הסימנים הישראלית
היסטוריה

המתורגמניות הראשונות היו בנות שומעות להורים חירשים (אנ') כמו אביבה גר ואסתר ברק, ותירגמו לפי תקני הפדרציה העולמית של החירשים (אנ').
באח"א נערך קורס ראשון למתורגמניות בשנת הלימודים ה'תשנ"ה, שבו למדו המתורגמניות על מבנה האוזן, דציבל ואודיוגרמה, תרבות החירשים, שפה מסומנת מול שפת סימנים, ואתיקה בתרגום. באותו הזמן לימדה אוניברסיטת תל אביב חינוך ללקויי שמיעה, ושם למדו גם שפת סימנים, אך זה היה מסלול להוראת ילדים חירשים וכבדי שמיעה בבית הספר ובגן, כולל חינוך בלתי פורמלי, ולא מסלול למתורגמניות שס"י.
בישראל אין חקיקה למתורגמניות, והן פועלות מכוח סל התקשורת. לכך התייחסה לי דן בתגובתה מאפריל 2003 לחירשים וכבדי שמיעה בנושאי תרגום, כשטענה כי עליהם לקדם את העניין.
עם התפתחותו של סל התקשורת, פתחה היחידה ללימודי המשך של בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן תוכנית להכשרת מתורגמניות בשס"י. במסלול זה מלמדת האוניברסיטה את המתורגמנים לפי סילבוס שהיא קבעה.
נוכח היעדר חקיקה למתורגמניות, קבע להן משרד הרווחה כללי אתיקה בנספח ו' למכרז 245/2010 עבור שירותי התרגום. עיקרי הכללים היו:
המתורגמנית תגיע בזמן.
המתורגמנית תתרגם את הנאמר במלואו, לא תשמיט במכוון חלקים מהנאמר, לא תוסיף מידע על דעת עצמה, ולא תעשה שימוש אישי במידע שקיבלה בעת התרגום.
המתורגמנית לא תעדיף צד זה או אחר במהלך התרגום.
המתורגמנית תשמור על חיסיון מתורגמנית לקוח.
המתורגמנית תשלוט באוצר המילים של שפת הסימנים הישראלית.
המתורגמנית תכבד מתורגמניות אחרות.
כמו כן הקים משרד הרווחה ועדה מייעצת שבה חברים נציגי אגף השיקום במשרד הרווחה, משרד החינוך, ארגוני החירשים, מתורגמנים והמוסד לביטוח לאומי. בראש הוועדה נמצאת קלינאית התקשורת הארצית של משרד הרווחה.
בעניין זה פנו בכתב בשנת 2016 חבר הכנסת אילן גילאון וד"ר לורה ורטון אל שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חיים כץ, וציינו בפניו כי מחויבות המתורגמנית ללקוח צריכה להיות כמו מחויבותו של עורך דין ללקוחו, גם אם נשכרה המתורגמנית על ידי נותן השירות. בהמשך, הודיע במאי 2019 ארגון המתורגמנים לשפת הסימנים הישראלית על השקת מיזם מתורגמן חונך, שבו יקבל מתורגמן חדש או חוזר ליווי של מתורגמן ותיק.
בועז אחד העם מהמרכז הישראלי ללימודי חירשות פרסם סרטון עם ארבע הנחיות: 1. אין לחתום על טופס ריק ללא שעות תרגום, כפי שאין לחתום על שיק ללא סכום. 2. יש לצלם את הטופס החתום. 3. במקרה של הבדל בשעות, ניתן לפנות לוועדה במשרד הרווחה. 4. שמעיה מאפשרת מעקב אחרי השעות עם שם משתמש וסיסמה.
תרגום לחירשים-עיוורים

בישראל, התרגום לחירשים-עיוורים נעשה בדרך כלל על ידי מתורגמנים חירשים, הנקראים בשפה מקצועית "מתווך תקשורת", משום שהם מעבירים את שפת הסימנים במגע עם ידי החירשים-עיוורים. הלן קלר למדה את האיות האצבעות של שפת הסימנים האמריקאית באיות על כף ידה, והמילה הראשונה שלמדה הייתה מים. בישראל, חירשים-עיוורים הדוברי שפת סימנים זכאים לקבל תרגום בשפת הסימנים במגע, משום שרובם מכירים את שפת הסימנים מהזמן שבו ראו, ושפת הסימנים מהירה מאיות אצבעות. ניתן לתרגם לחירשים-עיוורים גם משחק כדורגל בשידור חי. יש חירשים-עיוורים המעדיפים שיכתבו להם אותיות רגילות על כף ידם.
הערות שוליים

↑  מכרז 245/2010 למתן שירותי תרגום/תמלול והעתקת סימנים, באתר משרד הרווחה, 13 בספטמבר 2010.
↑  אהרון 33 (אהרון עיני, יו"ר אח"א), לנועם וערן ולכל מתעניינים בתוצאות מאבק, בפורום החירשים וכבדי השמיעה בוואלה, 20 באפריל 2001.
↑  אתר עמותת שמע.
↑  אתר עמותת המכון לקידום החרש.
↑  אתר עמותת שמעיה.
↑  הסבר על אודיוגרמה.
↑  wikiHow Staff, How to Become an Interpreter for the Deaf and Hard of Hearing, wikiHow website (באנגלית).
↑  חינוך ללקויי שמיעה באוניברסיטת תל אביב.
↑  לי דן, תגובה על התרגום, מתורגמניות, וחירשים, באתר וואלה!, "אתם אלו שצריכים לפעול, להזיז, לקום מהכיסא ולנער את הארגון או האחראים! אם אתם לא תעשו אף אחד לא יעשה בשבילכם", ‏22 באפריל 2003.
↑  תוכנית להכשרת מתורגמנים ביחידה ללימודי המשך בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן.
↑  שירותי תרגום ותמלול לחירשים ולכבדי שמיעה, באתר כל זכות
↑  ד"ר לורה ורטון באתר מרצ.
↑  פניית ח"כ גילאון וד"ר ורטון אל שר הרווחה מיום 4 בפברואר 2016, עם העתק לנציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
↑  אנו שמחות לבשר על פתיחת פרויקט חדש שייצא לפועל בשבוע הבא – "פרויקט מתורגמן חונך", בעמוד הפייסבוק של מלאח – ארגון מתורגמנים לשפת הסימנים הישראלית, 10 במאי 2010.
↑  אין לחתום על טופס ללא ציון השעות, בעמוד הפייסבוק של המרכז הישראלי ללימודי חירשות, 12 בדצמבר 2019 (אורך: 2:39 דקות).
↑  תומכים חזותיים, באתר המרכז לחרש עיוור (מכון בית דוד), (ארכיון).
↑  לא לפחד ממגע ידיים, בעמוד הפייסבוק של המרכז לחרש עיוור, 7 בספטמבר 2020 (אורך: 5:04 דקות)
↑  ענת בלזברג, מעל דפי ההיסטוריה: הלן קלר, באתר ynet, 10 במרץ 2008.
↑  Helen Keller's Moment, The Attic, "עמדתי שקטה, מלוא תשומת ליבי נתונה לתנועות אצבעותיה, ומסתורין השפה נגלה לי. ידעתי שמ-י-ם כוונו לדבר הנפלא והקריר שזרם על ידי". (באנגלית).
↑   Deaf-Blind guys watched OSU vs ND football game, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 7:49), Dawn Watts, מדקה 3:20 ואילך, מספרים המתורגמנים בשפת הסימנים האמריקאית על תרגום לחירשים עיוורים, 6 בינואר 2016.
↑  כתיבת אותיות רגילות על כף היד, באתר של מכון בית דוד (ארכיון).
נג'לוז'

נג'לוז' (בהונגרית: Nagylózs) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי נג'לוז'

בנג'לוז' חיו מעט יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 14 | 1,438 |
| 1910 | 4 |  |
| 1941 | 1 | 1,385 |
הערות שוליים

↑  נתוני העיירה באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת שופרון |
| --- | --- | --- |
| יישובים | שופרון • אגיאגושסרגן • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטד • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטוסנטמיקלוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אויקר • אונד • ולצ'יי • ז'ירה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4648417-6  VIAF: 236567440   WorldCat (עם VIAF): 236567440
נקודת סידינס

| --- | --- |

מפרץ הירו, מבט מפסגת מיזייה
 מידע כללי
 סוג:  חצי אי 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°32′42″S 60°26′05″W﻿ / ﻿62.5449°S 60.4347°W﻿ / -62.5449; -60.4347
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת סידינס(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת סידינס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנקודת סידינס(למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנקודת סידינס
 
מפה טופוגרפית של האי ליווינגסטון.
נקודת סידינס (באנגלית: Siddins Point) היא לשון יבשה בחוף הצפוני של האי ליווינגסטון, באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
הנקודת פורצת במרכזו של ראשו של מפרץ הירו.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הנקודה ניתן לה בשנת 1958 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
לשון היבשה נקראת על שם קפטן ריצ'רד סידינס (Richard Siddins), רב החובל של אניית ציד כלבי הים האוסטרלית לינקס (Lynx), שיצאה מנמל סידני, והגיעה לאיי שטלנד הדרומיים בעונת הקיץ האנטארקטי שבין השנים 1820–1821 והעונה שבין השנים 1821–1822.
לעיתים הופיעה במפות שגיאת כתיב בשם של לשון היבשה - והיא מופיע בכתיב "נקודת סידונס" (Siddons Point).
| איי שטלנד הדרומיים |
| --- | --- | --- |
| איים עיקריים | אי הפיל (אלפנט) • המלך ג'ורג' • גריניץ' • דספשן • לואו • ליווינגסטון • נלסון • סמית' • סנואו • קלרנס • רוברט |  |
| איים קטנים | אלפאוס • אסטור • בארלו • האף מון • איי זד (האי אספרנטו • האי לסידרן • האי פאנאגוריה • האי קושאבה) • ראגד |  |
| איונים | סלע גרייס • סלע פולגר • סלעי ראגד |  |
| מצרי ים | איגליקה • מצר אוסמר • מצר אינגליש • מצר בויד • מצר ברנספילד • מצר מורטון • מצר מקפארליין • מצר סמולנסק |  |
| שוניות והר מצולה  (הרים תת-ימיים) | הר ורדי |  |
| רכסי הרים | רכס אימאון • רמת דוספיי • רמת וידין • רכס ולקה |  |
| הרים ומצוקים | אבלוגי • אונגל • אורגנה • אירווינג • אנטים • דרינוב • הלמט • כריסטי • מאטוצ'ינה • מומצ'יל • מזק • מיזייה • נאופיט • נייפייר • סבלייבסקי • סלאטינה • סלאבייקוב • סן סטפנו • פוסטר • פלאנה • פסגה • רוז • ריגס • שארפ • שופן |  |
| אוכפים | ויטושה • ורשץ • מאדאן • נסבר • פופובו • קוסטנץ |  |
| נונאטאקים | וילן • באחו |  |
| גבעות | אדינבורו • באטנברג • דולו • דרונג • לזלי • נגרו • סילר • פנקה • צ'סטר • רזן |  |
| חצאי אי ולשונות יבשה | נקודת אדוארדס • גבעת אדינבורו • נקודת איוואן אסן • נקודת אלין פלין • נקודת אמאדוק • נקודת אסקס • חצי האי ארצ'ר • נקודת באטאק • חצי האי בורגס • נקודת באטאק • נקודת בטוליה • נקודת בוטב • חצי האי ביירז • נקודת בנסון • נקודת ברון • נקודת גארמן • כף ג'יימס • נקודת גרגורי • נקודת דבליאנוב • נקודת דומטה • נקודת דופניצה • נקודת דליאן • נקודת האמר • נקודת הרמוני • נקודת ואראדרו • חצי האי וארנה • נקודת וונד • נקודת וילאגרה • נקודת וליקאן • נקודת זהרי • נקודת יאנה • נקודת יובקוב • נקודת יירצ'ק • נקודת לאקאטניק • נקודת לברנוב • ליונז ראמפ • נקודת ליסטה • נקודת מדובנה • נקודת מקין • נקודת מקרוני • ראש מרטינז • נקודת מרקלי • נקודת נגרה • נקודת ניואל • נקודת ניקופול • נקודת סאדאלה • נקודת סבאר • נקודת סומוביט • נקודת סידינס • נקודת סמירננסקי • כף סמית' • נקודת סנאה קרוז • נקודת סקלינה • נקודת סרדץ • נקודת פרליק • נקודת קובאדין • נקודת קוטיס • חצי האי קופרמיין • נקודת קיצ'ן • נקודת קתרינה • נקודת ראדב • נקודת רוברט • נקודת רוס • נקודת רזדל • חצי האי ריי • נקודת רילה • נקודת ריש • נקודת רנייר • כף שירף |  |
| מפרצים | אדמירליטי • איוואן אסן • באבה טונקה • ברשליאן • גארניה • המלך ג'ורג' • הירו • ודנה • זאפאלניה • חיסריה • יארביצה • יונדולה • לגרו • לינבו • מון • מיטשל • מיקאלבי • נבסטינו • ניקולוב • פאקושה • צפינה • קרוני • קרלוטה |  |
| אגמים | אגם לימנופולאר • אגם מידג' |  |
| קרחונים | קרחוני איי שטלנד הדרומיים בחלוקה לפי איים |  |
| מבנים | כנסיית השילוש הקדוש |  |
| אזורים אנטארקטיים מוגנים במיוחד | חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • ליונז ראמפ • מפרץ אדמירליטי • כף שירף |  |
| אזורי ציפורים בעלי חשיבות | מפרץ אדמירליטי • נקודת בארנארד (נקודת ברנרד) • חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • האי טרטר • ליונז ראמפ • חצי האי פוטר • כף שירף |  |
נג'נדו מוואנגי

| --- | --- |

 לימודי רפואה:  מכללת סמית', בית הספר לרפואה ע"ש אלברט איינשטיין 
 פטירה:  1989 
 תפקידים:  רופאה 
 
נג'אנדו מוואנגי (באנגלית: Ng'endo Mwangi) הייתה הרופאה הראשונה של קניה. בוגרת מכללת סמית' והקולג' לרפואה על אלברט איינשטיין (אנ') בארצות הברית. היא הקימה מרפאות המשרתות אוכלוסייה כפרית גדולה מאוד של שבט המסאי בשנות ה-60 של המאה ה-20.
ביוגרפיה

מוואנגי נולדה כפלורנס מוואנגי בכפר קינו בקיאמבו, אזור ניירובי אשר בקניה, להוריה רהב וואמבוי מוואנגי ומוואנגי מוצ'ירי.
היא למדה בתיכון לורטו לימורו בקניה כחלק מהכיתה הראשונה של בית הספר. מוואנגי זכתה ללמוד בארצות הברית במסגרת מלגה מטעם תוכנית קנדי, תוכנית אשר הוקמה על ידי קנייתי צעיר בשם תום מבויה ב-1959 אשר דחף תלמידים קנייתים מצטיינים ללמוד בארצות הברית.
מוואנגי הפכה לאישה האפריקאית השחורה הראשונה שלמדה במכללת סמית' במסצ'וסטס. היא סיימה את לימודיה במכללת סמית' בשנת 1961, ולאחר מכן הפכה לסטודנטית האפריקאית הראשונה בקולג' לרפואה של אלברט איינשטיין בניו יורק.
כשחזרה לקניה כרופאה מוסמכת, היא עבדה תקופה קצרה בבית החולים הלאומי של קניה ולאחר מכן היא פתחה את המרפאה הראשונה שלה, בעיירה "נהר אתי" אשר ישבה באזור כפרי צחיח דרומית מזרחית לניירובי, שם הייתה הרופאה היחידה, יחד עם צוות של 4 אחיות, שטיפלה בלמעלה מ-300,000 אנשי שבט המסאי. רובם הלכו עשרות קילומטרים ברגל על מנת להגיע לטיפול במרפאתה.
בעקבות הרעב הכבד באפריקה ב-1984–1985 החליטה להקים מרכז רפואי גדול יותר, לשם כך נעזרה בתורמים, בבתה, והתייעצה עם ראשי שבטי המסאי בקניה, עד שבשנת 1987 היא הקימה את המרכז הרפואי רטו בעיירה סולטן חמוד בקניה. המרכז הרפואי הזה כלל 50 מיטות והיה חדשני מאוד לתקופתו.
חברי ברית הסטודנטים השחורים, שמוואנגי הייתה ממייסדיה, במכללת סמית' יזמו מתקנים נוספים בקמפוס, ובשנת 1973 הוקם מרכז התרבות מוואנגי אשר נקרא על שמה. בעת הקמתו המרכז היה ממוקם בלילי הול, אך מאוחר יותר הוא הועבר למרכז דייוויס במכללה.
היא זכתה בתואר כבוד מטעם מכללת סמית' ב-1987.
חיים אישיים

בתה וומבוי מוואנגי (Wambui Mwangi) סיימה אף היא תואר ראשון במכללת סמית' ודוקטורט מאוניברסיטת פנסילבניה.
מוואנגי נפטרה מסרטן השד ב-1989.
הערות שוליים

1 2  Celebrating Black History Month: Ng'endo Mwangi – Ubuntu Life, www.ubuntu.life (באנגלית)
↑  wanguisummedup, Kenyan Spirit, Kenya Rocks! (באנגלית)
↑  New african, Friends salute Mboya’s American airlifts 50 years ago, New African Magazine, ‏2014-01-28
1 2  Smith College: News Office, www.smith.edu
סיירת ממוגנת

חתך סכמטי של סיירת ממוגנת. הסיפון המשוריין מודגש באדום; שימו לב לשיפועים בצידי האונייה; בדרך זו ניתנה ההגנה הטובה ביותר. בשחור מסומנים מחסני הפחם, המספקים הגנה נוספת לאונייה
סיירת ממוגנת (באנגלית: protected cruiser) היא סוג של סיירת שהייתה בשימוש בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20.
בשנת 1880 מצאו מהנדסי אוניות פתרון לדילמה: כיצד לבנות אוניות מהירות ובעלות יכולת לפעולה עצמאית, המוגנות די הצורך כדי לשרוד בקרב. מעטה שריון עשוי מפלדה סיפק הגנה רבה יותר משריון עשוי מברזל, ובאותו משקל. המתכננים הגיעו למסקנה, שניתן להגן על האונייה באמצעות שריון דק יחסית של פלדה מעל האזורים החיוניים שבה. שכבת מגן נוספת הושגה באמצעות מיקום מחסני הפחם בצורה שבה יוכלו לבלום פגיעות. בדרך זו, ניתן היה לספק לאונייה מיגון ללא פגיעה רבה מדי במהירותה.
הסיירת הממוגנת הראשונה הייתה הסיירת הצ'ילאנית "אסמרלדה", שהייתה בעלת תכנון בריטי פורץ דרך. האונייה נבנתה במספנת אלסוויק (Elswick), באנגליה, ואחריה נבנו קבוצה של סיירות מדגם זה, ונקראו סיירות אלסוויק. קדמת האונייה, סיפון האחרה והסיפון הראשי, שהיו עשויים מעץ הוחלפו בלוחות שריון. האונייה הייתה חמושה בתותחים בקוטר 10 אינץ' (254 מ"מ) בקדמתה ובאחריתה, ובתותחי 6 אינץ' (152 מ"מ) במרכזה. "אסמרלדה" הונעה בעזרת מנועי קיטור בלבד, מהירותה הגיעה ל-18 קשר, וההדחק שלה פחות מ-3,000 טון. היה זה תכנון פורץ דרך, שהיווה השראה למתכנני אוניות בעשורים הבאים לשילוב חימוש כבד, מהירות גבוהה ותפוסה נמוכה.
עם עליית טיבו של שריון הפלדה, ניתן היה להגיע למיגון טוב יותר במשקל קל יותר; מנועי האוניות השתכללו, והדלק השתנה מפחם לנפט, דבר שהפך את מחסני הפחם למיותרים. הסיירות המשוריינות היו איטיות יותר, ולקראת 1910 יצאו משירות והוחלפו בסיירות בעלות שריון קל יותר.
כיום ידוע על שלוש סיירות ממוגנות, שנשמרו בתור אוניות מוזיאון. "אברורה" הרוסית, שעוגנת בסנקט פטרבורג, "אולימפיה" האמריקאית שעוגנת בפילדלפיה ו"פוליה" האיטלקית,  שחלקיה הוצבו בפארק Vittoriale degli italiani באיטליה.
נסים סלומון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 בפברואר 1938 אייטוס, ממלכת בולגריה 
 פטירה:  26 בנובמבר 2006 (בגיל 68) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
נסים סלומון (25 בפברואר 1938 - 26 בנובמבר 2006) היה אלוף-משנה בצה"ל, ראש מינהל חינוך ירושלים (מנח"י) בשנים 1992–1997, משנה למנכ"ל עיריית ירושלים בשנים 1997–2004 ומרכז עבודת הוועדה לחיזוק ירושלים במשרד ראש הממשלה 1998. מראשוני חיל החינוך בו מילא תפקידים בכירים. חקר מטעם מערכת הביטחון את הפצצת הכור בעיראק, מלחמת שלום הגליל ומלחמת יום הכיפורים. היה בין מקימי רשת המקומונים רחוב ראשי ושימש כעורך ראשי של מקומוני אזור השרון. שימש כראש מחלקת הנוער של הסוכנות היהודית.
ביוגרפיה

סלומון נולד בעיר אייטוס, בולגריה למשפחה יהודית ציונית. הוריו קראו לו בשם רודולף או בקיצור רודי בנוסף לשמו העברי נסים. בזמן מלחמת העולם השנייה נשלח אביו רוברט למחנה כפייה, ומשפחתו אולצה לשכן בביתה את מפקדת הוורמכט המקומית. המשפחה עלתה לישראל בשנת 1949 ולאחר שהות קצרה במחנה האוהלים פרדס חנה שוכנה ביישוב העולים גני תקוה.
בשנת 1964 השלים את לימודי התואר הראשון במדע המדינה והיסטוריה באוניברסיטה העברית. בשנת 1980 סיים בהצטיינות את לימודיו במכללה לביטחון לאומי. בשנת 1985 השלים את לימודי התואר השני במדע המדינה באוניברסיטת חיפה כ"מצטיין רקטור". בשנת 1989 יצא לוושינגטון ללימודי דוקטורט, אותם לא השלים לאחר שנקרא למלא את תפקיד ראש מנח"י.
איתן הבר, תיאר את סלומון (במאמר ב"ידיעות אחרונות") זמן קצר לאחר פטירתו כ"דמות מופת מהסוג הישן." הבר הוסיף כי "סלומון היה פטריוט וציוני אמיתי, וחבל שאנחנו נזכרים בו ובסיפור שלו רק לאחר מותו."
ביוגרפיה > שירות בצה"ל

מילא שורת תפקידים בצה"ל ובהם רמ"ח היסטוריה, סגן קצין חינוך ראשי, מפקד המדרשה הצבאית לחינוך ומדריך במכללה לביטחון לאומי.
סלומון התגייס לצה"ל זמן קצר לאחר תום מבצע קדש כלוחם בגדוד 51 של חטיבת גולני, שם שירת עד לתפקיד סגן מפקד פלוגה. במלחמת ששת הימים לחם לצידו של אריאל שרון, ובמהלך המלחמה החליף את קצין המבצעים האוגדתי שנהרג. לאחר המלחמה העניק שרון לסלומון דרגת רב-סרן.
היה ממקימי חיל החינוך ושימש כראש ענף הדרכה והסברה, תפקיד אותו מילא גם במהלך מלחמת יום הכיפורים. תפקידו האחרון בחיל החינוך היה כסגנו של קצין חינוך ראשי אבנר שלו.
ביוגרפיה > חוקר המלחמות

בתקופה הקצרה בה מילא סלומון את תפקיד ראש מחלקת ההיסטוריה בצה"ל עסק במחקר ובהסקת המסקנות ממלחמת יום הכיפורים. סלומון מונה לתפקיד רמ"ח היסטוריה על ידי ראש מה"ד האלוף אמיר דרורי. בהשפעת השר אריאל שרון לא אישר ראש הממשלה מנחם בגין את מינויו של סלומון לתפקיד, וזאת בצעד חריג לאחר שכבר נכנס לתפקידו. התערבות השר שרון פורשה לאחר מכן על ידי סלומון ואחרים (איתן הבר, אמנון לורד) כניסיון לשכתוב תולדות המלחמה על ידי שרון ומקורבו סגן הרמטכ"ל ישראל טל. בהתייחסו למחקרו של סלומון על מלחמת יום כיפור, זמן קצר לאחר מלחמת לבנון השנייה צוטט איתן הבר בעיתון מקור ראשון: "אני מתפלא על עצמי איך לא נזכרתי בכל זה לאור המלחמה שעברנו בקיץ האחרון. אני קורא את מה שהוא אמר לי אז, ומגלה איך ההיסטוריה חוזרת".
לאחר הפצצת הכור "אוסיראק" בעיראק על ידי ישראל בשנת 1981, מינה ראש הממשלה מנחם בגין את סלומון להיות החוקר הרשמי מטעם מערכת הביטחון של פעולת ההפצצה. סלומון היה אחד המקורות העיקריים לספרו של העיתונאי שלמה נקדימון "תמוז בלהבות" שתיעד את פעולת הפצצת הכור.
מונה על ידי הרמטכ"ל רפאל איתן לחקור את מטרות ויעדי מלחמת שלום הגליל. עבודת המאסטר שכתב סלומון באוניברסיטת חיפה תחת הנחייתו של הפרופסור גבריאל בן-דור עסקה גם היא במטרות מלחמת שלום הגליל. עבודה זו ותצהיר שהגיש סלומון על בסיסה היוו עדויות הגנה מרכזיות במשפט הדיבה שניהל אריאל שרון נגד העיתון הארץ.
ביוגרפיה > ראש מינהל חינוך ירושלים (מנח"י)

בשנת 1992 מונה סלומון על ידי ראש עיריית ירושלים טדי קולק וסגנית ראש העיר הממונה על החינוך דליה איציק לראש מנהל החינוך (מנח"י), המשותף לעיריית ירושלים ולמשרד החינוך. סלומון המשיך לשרת בתפקיד ראש מנח"י גם לאחר שאהוד אולמרט החליף את טדי קולק בתפקיד ראש העיר.
בין הישגיו כראש מנח"י ניתן למנות את ייזום ויישום תוכנית הניהול העצמי של בתי הספר בעיר, שזכתה להצלחה והועתקה על ידי ערים אחרות, וכן את תוכנית עיר המוזיקה. סלומון יזכר גם כמי שפעל למנוע בשנת 1995 את ניסיון ההשתלטות של הרשות הפלסטינית על תוכנית הלימודים במזרח ירושלים הפועלת במתכונת הירדנית. במהלך כהונתו נאבק סלומון למען שימור החינוך האינטגרטיבי בעיר ונגד חינוך סקטוריאלי, כדוגמת בית הספר של עמותת קדמה שלבסוף הוכפף למערכת החינוך העירונית.
עם תום כהונתו כראש מנח"י מונה למשנה למנכ"ל עיריית ירושלים רענן דינור וראש המינהל העירוני. בתקופה זו מונה למרכז עבודת הוועדה לחיזוק ירושלים שמינה ראש הממשלה בנימין נתניהו.
סלומון ראה בפעילותו במנח"י את גולת הכותרת של פעילותו הציבורית.
מקורות נוספים

שלמה נקדימון, תמוז בלהבות - הפצצת הכור העיראקי - סיפור המבצע, הוצאת עידנים, 1986
יותם ירקוני ועמיר רפפורט, המלחמה על המלחמה, מעריב, 22 באוגוסט 2003
גיורא אילון, צה"ל משכתב את ההיסטוריה, עיתון ירושלים, 13 באוקטובר 1995
הערות שוליים

↑  עוזי בנזימן, עורמת המסמכים הסודיים, באתר הארץ, 8 ביוני 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270837905171  VIAF: 4148268222505112508   WorldCat (עם VIAF): 4148268222505112508
נונאטאקי ג'מיני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  תאומים 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי המלכה מוד 
 קואורדינטות:  84°42′00″S 176°37′59″W﻿ / ﻿84.7°S 176.633°W﻿ / -84.7; -176.633
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאקי ג'מיני(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאקי ג'מיני
 
נונאטאקי ג'מיני (באנגלית: Gemini Nunataks; מילולית: נונאטאקי התאומים) הם שני נונאטאקים בגודל ובמראה דומה במיקום בולט ליד הקיר המערבי של קרחון שקלטון, אנטארקטיקה, דרום-מזרחית להר קול. הנונטאקים נקראים על ידי פרנקלין אלטון ווייד, מנהיג משלחת הקרחונים של טקסס טק שקלטון (אנ'), 1962–1963, על שם קבוצת הכוכבים 'תאומים', המכילה את הכוכבים התאומים קסטור ופולוקס.
נקודת באליחה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  64°03′21″S 61°54′18″W﻿ / ﻿64.0559°S 61.905°W﻿ / -64.0559; -61.905
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנקודת באליחה(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנקודת באליחה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינקודת באליחה(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינקודת באליחה
 
נקודת באליחה (באנגלית: Balija Point) היא לשון יבשה המהווה את הצד הדרומי של הכניסה למפרצון בריפארה, שבחוף הדרום-מזרחי של האי לייז' בארכיפלג פאלמר, שלמול חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
הנקודה ממוקמת 4.75 קילומטרים צפונית-מזרחית לנקודת מקלאוד, ו-2.45 קילומטרים דרומית - דרומית-מזרחית לנקודת לשקו.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הנקודה

הנקודה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1978.
ראו גם

נקודת לשקו
הערות שוליים

↑  מידע גאוגרפי
| איים בארכיפלג פאלמר |
| --- | --- | --- |
| איים | אבוט • אולין • אומגה • אטא • אלפא • אלקה • אונוור • אפסילון • בראבנט • בוב • גאנד • גלארוס • דייוויס • דינק • דלתא • דרים • הארי • וינצקה • טאוור • למדא • לייז' • לקוואנט • פמפה |  |
| קבוצות איים | איי אומיקרון • איי טטראד • איי כריסטיאניה • איי מלכיור • איי סיגמא • איי פאי • איי פסי |  |
| איונים | סלע גריינדר |  |
נקודת סנטה קרוז

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שן יבשה 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  62°30′01″S 59°33′13″W﻿ / ﻿62.5003°S 59.5536°W﻿ / -62.5003; -59.5536
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת סנטה קרוז(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהנקודת סנטה קרוז
 
נקודת סנטה קרוז או סנטה קרוז פוינט (באנגלית: Santa Cruz Point) המכונה גם סלע ספנסר או ספנסר בלאף (באנגלית: Spencer Bluff) היא לשון יבשה סלעית המהווה את הקצה המזרחי של האי גריניץ' באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.
כמו כן לשון היבשה מהווה את הצד הדרום-מערבי של פתחו של מצר אינגליש.
רכס בוגדאן מתנשא מעל נקודת סנטה קרוז, ממערב לה.
נקודת סנטה קרוז ממוקמת 6.35 קילומטרים דרומית-מזרחית לנקודת אש;
נקודת סנטה קרוז ממוקמת 4.9 קילומטרים צפונית - מזרחית לנקודת פורט;
נקודת סנטה קרוז ממוקמת 6.53 קילומטרים מדרום לנקודת ברון שבאי רוברטס;
נקודת סנטה קרוז ממוקמת 5 קילומטרים דרום - מערבית מנקודת אדוראדס שבאי רוברט.
היסטוריה > מיפוי הנקודה

נקודת סנטה קרוז מופתה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968, ולאחר מכן על ידי סוקרים צ'ילאניים בשנת 1971, ועל ידי סוקרים ארגנטינאיים בשנת 1980, ועל ידי סוקרים בולגרים בשנת 2005 וכן בשנת 2009.