stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלאכים (שיר)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  רינת בר - מלאכים | Rinat Bar, נבדק ב-2024-01-20
1 2  עדן בן זקן – מלאכים (Prod. By Moshe & Ofek), נבדק ב-2024-01-20
↑  רינת בר | qube.co.il, באתר www.qube.co.il
↑  רינת בר פגישה עיוורת Rinat Bar, נבדק ב-2024-01-20
↑  רינת בר - תאכל את הכובע, נבדק ב-2024-01-20
1 2  מילים לשיר מלאכים - רינת בר, באתר שירונט
1 2 3  "לזכרם של כל הגיבורים שאיבדנו": עדן בן זקן בביצוע מרגש ל"מלאכים" | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-01-16
1 2  מלאכים, 2023-11-01, נבדק ב-2024-01-20
1 2  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godparent" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" ‏•‏‏ "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
מרחב מטרי שלם

בטופולוגיה, מרחב מטרי שלם הוא מרחב בו לכל סדרת קושי של נקודות מתוכו קיים גבול באותו מרחב. בצורה אינטואיטיבית, ניתן לומר כי מרחב שלם הוא מרחב שאין בו "חורים": אם יש סדרה של נקודות שהולכות ומתקרבות אחת לשנייה, הן יתקרבו לנקודה אחת מסוימת במרחב. שדה המספרים הממשיים הוא מרחב מטרי שלם, אבל מרחב המספרים הרציונליים אינו שלם, שכן סדרת מספרים רציונליים המתכנסת (בממשיים) ל- {\sqrt {2}} היא סדרת קושי שאין לה גבול רציונלי.
תנאי הכרחי ומספיק לכך שמרחב מטרי יהיה שלם מנוסח במשפט החיתוך של קנטור. מרחב מטרי שלם הוא קומפקטי אם ורק אם הוא חסום לחלוטין.
השלמה

כל מרחב מטרי ניתן להשלמה. בצורה אינטואיטיבית ניתן לתאר השלמה בתור "מילוי החורים" במרחב, על ידי כך שמוסיפים למרחב את כל הגבולות של כל סדרות הקושי הלא מתכנסות. אחת מהדרכים להגדיר את המספרים הממשיים היא בדרך זו: מגדירים את המספרים הממשיים בתור ההשלמה של המספרים הרציונליים - כלומר, כל מספר ממשי הוא גבול של סדרת קושי כלשהי של מספרים רציונליים.
מבחינה פורמלית, מרחב Y הוא השלמה של מרחב X אם ורק אם X איזומטרי לקבוצה צפופה במרחב Y ו-Y הוא מרחב מטרי שלם. ניתן להוכיח שכל שתי השלמות של X הן איזומטריות זו לזו; כלומר הן זהות בכל הנוגע לתכונות המטריות שלהן.
שיטות בנייה למרחב משלים

ישנן שתי שיטות בנייה בסיסיות למרחב המשלים.
שיטה ראשונה
נעזר בטענה - כל מרחב מטרי  (X,d) ניתן לשכן בתוך מרחב בנך. כלומר, קיים שיכון  f:X\hookrightarrow {L}^{\infty }(X), כאשר מרחב הפונקציות הוא מרחב שלם. מספיק יהיה להביט בתמונה של X בתוך מרחב הפונקציות (שכן היא איזומורפית למרחב X). כדי להשלים את  f(X), נביט בקבוצה  Cl(f(X)), היא הסגור של הקבוצה. קבוצה זו אכן סגורה, ולכן משלימה את תמונת X, ולכן משלימה (איזומורפית) את X.
שיטה שנייה
השיטה השנייה היא יותר קונסטרוקטיבית, ובמידה מסוימת גם יותר "חסכונית". נביט בקבוצה  X' הכוללת את כל סדרות קושי במרחב X. נגדיר עליה את הפסאודו מטריקה  d'(\{{x}_{n}\},\{{y}_{n}\})=\lim _{n\rightarrow \infty }{d(}{x}_{n},{y}_{n})  . פונקציה זו מוגדת היטב ומגדירה פסאודו מטריקה על  X'. נגדיר יחס שקילות ~ על  X' על ידי
 \{{x}_{n}\}\sim \{{y}_{n}\}\iff d'(\{{x}_{n}\},\{{y}_{n}\})=0\iff \lim _{n\rightarrow \infty }{d(}{x}_{n},{y}_{n})=0
ביחס שקילות זה, נביט בקבוצת מחלקות השקילות:  {X}_{c}=\{[\{{x}_{n}\}]|\{{x}_{n}\}\in X'\}. ראשית, קל לשכן את המרחב X למרחב  {X}_{c} על ידי  a\mapsto [{\{a(n)=a\}}_{n\in N}]. השלמת המרחב X תהיה שוב הסגור של התמונה.
מרחבים מטריים עם מבנה אלגברי

כאשר מדובר בשדה סדור, השלמות מתייחסת לקיום חסם עליון לכל קבוצה חסומה. זוהי תכונה שונה מהתכנסות של סדרות קושי - ראו שדה סדור שלם לפרטים.
מרחב נורמי שלם נקרא מרחב בנך ואילו מרחב מכפלה פנימית שלם נקרא מרחב הילברט.
הערות שוליים

↑  הסבר מפורט על כך ניתן למצוא בסעיף מרחבי פונקציות.
מכון תאמר לחינוך קהילתי

| --- | --- |

 מדינה:  מדינה פלסטינית 
 מטה הארגון:  ירושלים, רמאללה, עזה 
 מייסדים:  Munīr Fāshah 
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־35 שנים) 
 פרסים והוקרה:  פרס אסטריד לינדגרן (2009) 
 www.tamerinst.org
 
מכון תאמר לחינוך קהילתי (בערבית: مؤسسة تامر للتعليم المجتمعي) הוא ארגון עצמאי ללא מטרות רווח הפועל למען קידום החינוך בקרב ילדים ונוער ברשות הפלסטינית. המכון הוקם בשנת 1989 ומשרדיו שוכנים ברמאללה.
המכון נוסד על ידי בת קוטאב ומוניר פאשה בירושלים. בשנת 2009 זכה המכון בפרס אסטריד לינדגרן בעבור פעילותו למען קידום הקריאה והכתיבה בקרב הילדים ברשות הפלסטינית.
מילוראד צ'אביץ'

מילוראד צ'אביץ' (בסרבית: Милорад Чавић, בכתב לטיני: Milorad Čavić; נולד ב-31 במאי 1984) הוא שחיין סרבי-אמריקאי. הוא אלוף עולם, אלוף אירופה וסגן אלוף אולימפי בסגנון פרפר.
ביוגרפיה

צ'אביץ' נולד באנהיים שבקליפורניה למשפחה סרבית, ובנעוריו החל להתאמן בשחייה. באולימפיאדת סידני (2000) ייצג את יוגוסלביה אך לא עבר את שלב המוקדמות.
בשנים הבאות רשם שיפור ניכר בהישגיו. ב-2003 זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטרים בסגנון פרפר באליפות אירופה בבריכות קצרות שנערכה בדבלין, תוך שהוא שובר את שיא העולם בן השנתיים של תומאס רופראת, ומעמידו על 50.02 שניות (שיא זה נשבר 3 חודשים מאוחר יותר בידי איאן קרוקר). כן זכה במדליית הכסף במשחה ל-50 מטר בסגנון חופשי.
באולימפיאדת אתונה (2004) לא הצליח לשחזר את הישגיו. במשחה החזק שלו, 100 מטרים בסגנון פרפר הגיע רביעי בשלב המוקדמות, אך בחצי הגמר סיים במקום ה-16 והאחרון, ולא העפיל לגמר. ביתר המשחים בהם השתתף לא עבר את שלב המוקדמות. מאוחר יותר, בשנים 2006 ו-2007, שב וזכה באליפות אירופה בבריכות קצרות במשחה ל-100 מטר פרפר.
באליפות אירופה שנערכה באיינדהובן בראשית 2008 שבר את השיא האירופי ב-50 מטר פרפר והעמידו על 23.11 שניות. בטקס חלוקת המדליות עורר סערה כאשר הופיע עם חולצה שעליה הכיתוב "קוסובו היא סרבית". כתוצאה מכך הושעה מהמשך התחרויות, ובתחילה גם שללה ממנו ועדת המשמעת של איגוד השחייה האירופי את המדליה ואת השיא. מאוחר יותר הומר עונשו בקנס של 10,800 דולרים.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) שבר את השיא האולימפי ב-100 מטר פרפר במשחה המוקדמות, וגם לשלב הגמר העפיל מהמקום הראשון, תוך שהוא מקדים את מייקל פלפס. בשלב הגמר הוביל לאורך רוב המשחה, אך בסופו של דבר הקדים אותו פלפס במאית השנייה בלבד, זכה במדליית הזהב השביעית שלו, ושבר את השיא האולימפי שקבע צ'אביץ' יומיים קודם לכן. המשלחת הסרבית ערערה בתחילה על התוצאות, שכן בצילומי הטלוויזיה נראה היה שצ'אביץ' הגיע קודם, אלא שפלפס נגע בלוח המגע לפניו, ו-FINA דחתה את הערעור. צ'אביץ' עצמו לא היה מעוניין בערעור, וציין כי הוא נכנס למשחה בשאיפה לזכות במדליית ארד, ושמח לזכות במדליית כסף. צ'אביץ' העפיל לשלב חצי הגמר גם במשחה ל-100 מטרים בסגנון חופשי, אך העדיף לא להשתתף בו כדי להתרכז במשחה הפרפר.
באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא ב-2009 זכה צ'אביץ' במדליית הזהב במשחה ל-50 מטר פרפר, תוך שהוא קובע שיא אליפות חדש - 22.67 שניות. בשלב חצי הגמר ב-100 פרפר קבע שיא עולם חדש, 50.01 שניות. שיאו החזיק מעמד יום אחד בלבד, לאחר שבמשחה הגמר שוב הפסיד למייקל פלפס, שקבע שיא עולם חדש - 49.82 שניות. צ'אביץ' עצמו גמא את המרחק ב-49.95 שניות.
באליפות העולם שנערכה בשאנגחאי ב-2011 גילה צ'אביץ' יכולת חלשה יחסית. במשחה ל-50 מטר פרפר הצליח להעפיל רק לשלב חצי הגמר, בו סיים במקום ה-12, ובמשחה ל-100 מטר פרפר כלל לא צלח את שלב המוקדמות, לאחר שסיים במקום ה-18, בתוצאה איטית בלמעלה מ-2 וחצי שניות משיאו.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, במאי 2012 זכה צ'אביץ' במדליית זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אליפות חדש ותוצאת השנה בעולם - 51.45 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-50 מטר פרפר (23.53 שניות).
באולימפיאדת לונדון (2012) סיים במקום הרביעי במשחה ל-100 מטר פרפר.
צ'אביץ' מתאמן באוניברסיטת ברקלי ולומד בה מדעי המדינה.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר פרפר
הערות שוליים

↑  Christopher Clarey, "Cavic Finds a Personal Triumph in the Narrowest of Defeats", New York Times 16.8.2008.
מנחת חינוך (ספר)

.
| --- | --- |

מהדורה ראשונה למברג תרכ"ט
 מידע כללי
 מאת:  יוסף באב"ד 
 נושא:  תרי"ג מצוות, ספר החינוך 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1869 
 
מנחת חינוך הוא ספר שנכתב בידי רבי יוסף באב"ד (תקס"א, 1801–תרל"ד, 1874), ומציע פירוש למדני לספר החינוך. הספר דן בתרי"ג המצוות שמונה ספר החינוך ובמקורות העוסקים בהן בתלמוד ובראשונים.
על אף שמגמתו המוצהרת של המחבר הייתה עיונית - חקירה תאורטית ופלפולים בהבנת יסודות המצוות, זכה ספרו בהכרה כסמכות הלכתית בפני עצמה, הכרעותיו נחשבות כבעלות תוקף, והבנות מחודשות שהעלה להבנת התלמוד והראשונים משמשות כתקדימים עליהם סומכים פוסקי הלכה.
לימוד ספר החינוך יחד עם המנחת חינוך נפוץ בישיבות רבות ובעבר היה נפוץ גם בקרב בעלי בתים.
חיבור הספר

הספר נכתב על ידי רבי יוסף באב"ד, אב בית דין בטרנופול, ויצא לאור בשנת ה'תרכ"ט (1869). שם הספר שאול משמו של הקורבן שהיה מקריב כל כהן בבית המקדש עם כניסתו לעבודה.
לאחר מצווה ל"ב, כלל המחבר בספר, קונטרס בשם "מוסך השבת" העוסק בל"ט אבות מלאכה האסורות בשבת, ובסוף הספר - הערות על ל"ב המצוות שהוסיף הרמב"ן על מנינם של הרמב"ם ובעל החינוך.
סגנון הספר

המחבר מזכיר בדרך כלל את כל ענייניה המרכזיים של המצווה בה הוא דן, מבלי לחזור על דיני ההלכה לפרטיהם, היות שידע כי כל תלמיד חכם יוכל להגיע אל הדינים דרך כתבי הרמב"ם, השולחן ערוך ומפרשיהם. הספר נכתב בצורה של דיונים קצרים, שבמכוון מגביל אותם המחבר מלהתרחב לפלפולים ארוכים, כך הוא דן בקצרה בנושאים רבים בענייני כל מצווה. כאשר הוא דן במצווה, סיכם לרוב את העקרונות ההלכתיים, אחר כך הזכיר דברי הפוסקים והדריך כיצד לפתור בעזרת הראשונים והאחרונים, ולבסוף עורר שאלות שעדיין לא נדונו.
ניתן לומר שאין הוא נצמד בדווקא לדברי ספר החינוך, על אף שהחיבור אמור להיות פירוש לדבריו, וברוב הפעמים הוא משמש בעיקר כנקודת פתיחה לדיוניו המתרחבים של בעל מנחת חינוך. כך גם אין הוא מתמקד בחלק האגדה והדרוש, לו מקדיש בעל החינוך תשומת לב רבה ב"שורש המצווה", שבו הוא מסביר על כל מצווה טעם הגיוני בסגנון מוסרי. אף בתוך המצוות מרבה הוא לעסוק בעיקר במצוות המעשיות ובפרטי הלכותיהן, ופחות במצוות שבמחשבה ובלב, הנחשבות בדרך כלל כתחום עיסוקם של חכמי המוסר. אופיינית היא, למשל, הערתו הקצרה במצווה תי"ח, מצות אהבת ה': "מבואר בר"מ פרק ב' מיסודי התורה, ובן נח אינו מצווה על זה, והרבה האריכו בזה בספרי מוסר, ואשרי הזוכה לקיים מצווה זו." (המצווה היחידה שלא כתב עליה כלל, גם לא מראי מקומות - היא מצווה כ"ה, מצות האמנה במציאות ה'.) עם זאת, ברבות מן המצוות הוא דן מה צריך לעשות חוטא שעבר על אותה מצווה ועתה חפץ לחזור בתשובה, דבר שבדרך כלל עסקו בו יותר ספרי המוסר.
המחבר מרבה לעסוק בחישוב אפשרויות של מקרים שונים ("היכי תימצי"), ובירורים כיצד תנהג המצווה במקרה כזה. כך לדוגמה הוא דן ברוב המצוות על סוגים שונים של אישים (כגון גוי, גר, אשה, עבד, קטן וכדומה) האם הם מחויבים באותה מצווה, ובאלו חלקים ממנה. פעמים שנטייה זו מגיעה לכדי מידה הנראית אולי מוזרה מעט בעיני הקורא, כאשר המחבר דן באפשרויות רחוקות ובלתי שכיחות, אולם כוונתו של המחבר הייתה כנראה להגיע לכדי מיצוי של ההגדרה ההלכתית מתוך דיונים תאורטיים. כך למשל מעלה המחבר את המקרה הנזכר בתלמוד של חצי עבד חצי בן חורין, (עבד של שני שותפים שאחד מבעליו שחרר את החלק שבבעלותו בעבד זה) ודן בו במצוות רבות, האם עבד זה חייב באותה מצווה, והאם הוא יכול להוציא אחרים ידי חובתם. לעיתים, הדיון במקרי הקצה מגיע עד לכדי אפשרויות חריגות ומשונות כגון "חצי כהן וחצי ישראל" או "אשת אליהו".
רבות מאוד הן בספר הערות וקושיות, שהמחבר משאיר אותן פתוחות או ב"צריך עיון" (צ"ע), דבר הגורם למעיין בספר לרצות להעמיק יותר בנושא, וללבנו עד שיגיע לפתרון. למעשה מתברר כי זו הייתה באמת כוונתו המקורית של המחבר. אחד מקרוביו שלח לו מכתב, בו דן בכמה מקושיותיו וניסה ליישבן, והוא השיב לו כי מתוך עיקרון אינו דן בדבריו ומביע את דעתו עליהם, מכיוון שמטרתו בספרו היא לעורר את לב הקורא להביע דעה שונה, ושבעים פנים לתורה. ניתן לומר כי הדבר אכן עלה בידו, דורות של תלמידי חכמים ממשיכים לדון בדבריו, ועניין נפוץ הוא בישיבות שהחפץ לפתח נושא מסוים - פונה לספר מנחת חינוך, שם באפשרותו למצוא נקודות רבות בהן יוכל להרחיב.
מהדורות > ההדפסה הראשונה

בשל סגנונו של הספר, המורכב מהערות קצרות יחסית, סבר המחבר עצמו שהוא אינו ראוי להדפסה, והעדיף להפיץ קודם לכן את חידושיו התלמודיים, שהיו בנויים כנראה בסגנון הפלפול שהיה נהוג באותה תקופה בגליציה, אזור מגוריו של המחבר (כלשון המו"ל: "כי אמר מה אתן להם, ומה זה לפני איש, פלח דבילה ושני צימוקים, והדברים עתיקים, תשורה אין להביא..."). הפצרותיהם של תלמידיו שראו את החיבור בכתב יד לא נשאו פרי, עד שבאחד הימים נגנבו כתביו של המחבר, שאותם הועיד ככל הנראה להדפסה. הרב באב"ד ראה בכך אצבע אלוהים ונתן את כתב היד של "מנחת חינוך" להדפסה. למעשה, דווקא סגנון כתיבה זה שעמד בעוכריו של הספר לדעת מחברו, גרם לתפוצתו הנרחבת בקרב הלומדים בסגנון המקובל בישיבות הליטאיות, אשר העדיפו את הרוחב העיוני על פני הפלפול הסבוך והמעמיק.
הרב באב"ד מסר את כתב היד לידי הרב ראובן הכהן רפופורט, אחד מתלמידיו ודיין בבית דינו בטרנופול, שמסרו לדפוס סאלאט בלבוב בתרכ"ט. המו"ל לקח על עצמו את הוצאת ההדפסה, כיוון שידע שהמחבר אינו יכול לעמוד בכך. הוא הוסיף הקדמה מליצית ארוכה לספר וקונטרס משלו בשם "מנחת עני" בסופו. כיוון שהמחבר כתב חלקים מספרו מן הזיכרון, נותרו חלק ממראי המקומות בלתי גמורים, והרב רפופורט השלים את המלאכה. לדעת מהדירי מכון ירושלים, השמיט המוציא לאור קטעים מתוך הספר, במקומות שבהם מסתיימים קטעים במילה וכו'.
בסוף הספר נוסף מדור "קומץ המנחה", שבו חידושים שנתחדשו למחבר תוך כדי ההדפסה, בעניינים הנידונים בספר. כמו כן הוסיפו מעט חידושים משלהם הרב שמעון באב"ד, בן המחבר, והרב ישראל פרנס, מו"ץ בטרנופול שסייע בהדפסה. הספר מודפס עם ספר החינוך עצמו במבנה של דף גמרא, המקור במרכז הדף והפירוש סביב לו.
במהדורה הראשונה נדפס הספר בעילום שם מחברו. בשער הספר כתוב: "חיברו חד מגאונים המובהקים שבזמנינו, הקדוש והטהור נ"י, ומרוב ענוותנותו העלים את שמו, ה' יגן עליו ויבלה שנותיו בנעימים.". המוציא לאור כותב בהערה בסוף הספר שהמחבר מביא בספר מדבריו שלו בשם "חכם אחד", כדי שלא יהיה ניתן לזהות מתוך כך מיהו המחבר. עם זאת, שמו של המו"ל נזכר בספר כמו גם עובדת היותו תלמיד המחבר ופרטים נוספים המזהים את המחבר, כגון שמות הוריו הנזכרים בהקדמה, שם בנו בציון היותו בן המחבר, הקהילה שבה מכהן המחבר, ושם המחבר אף נרמז בהקדמתו של המו"ל ("...הן כל אלה יולדו על ברכי יוסף, אדמו"ר הגאון החסיד מאור הגולה נ"י...").
מהדורות > המהדורות הבאות

בשנת ה'תרמ"ט, לאחר פטירת המחבר, פנה הרב אורי זאב סאלאט, המדפיס הראשון, (שהיה מדייני העיר לבוב) אל בני המחבר, לקבל את רשותם לשוב ולהדפיס את הספר, לאחר שאזל מן השוק ורבים מבקשים לקנותו. הספר נדפס באותה שנה, כששמו המלא של המחבר מתנוסס בשער, בצירוף הרשאה החתומה על ידי בניו, בה הם כותבים שאביהם נהנה מאוד מעבודתו של המדפיס בהוצאה הראשונה. הספר חזר ונדפס בפיעטרקוב בה'תרס"ב, ובוילנא בה'תרע"ב, ושוב בשנים ה'תרפ"ב - ה'תרפ"ד, שם נדפסו כנספחים קונטרסי הערות על המנ"ח מאת כמה מחברים. בה'תשי"ב הדפיסו האחים שלזינגר בניו יורק מהדורה חדשה, בשני כרכים כקודמותיה, וצירפו אליה כרך שלישי "ספר ההשלמה" ובו כ"ד הוספות, רובן קונטרסי הערות של גדולי ישראל, חלקם על ספר החינוך וחלקם על המנחת חינוך, וכמו כן כתבים נוספים של בעל מנחת חינוך. הרב שמואל אליעזר רולניק הוציא לאור ספר "שיטה מקובצת על המנחת חינוך", בה סידר את הוספות מהדורת שלזינגר יחד, לפי סדר תרי"ג המצוות, והוסיף בדפוס - צילום קטעים מעשרות רבות של ספרים נוספים.
בגלל עוניו הכבד של רבי יוסף באב"ד הוא קיצר את הספר בעזרת ראשי תיבות לא מקובלים רבים, כדי שעלות הדפסתו תהיה קטנה יותר, אם כי גם עם קיצורים אלו הספר אינו קצר. עובדה זו הקשתה על הלומדים, וגם הביאה לידי "תיקונים" כאלה שמביאים לידי גיחוך. כמו כן היו הקטעים בספר ארוכים מאוד כך שההתמצאות בדבריו הייתה מסובכת. בה'תשמ"ח (1988) יצאה לאור על ידי מכון ירושלים מהדורתו של הרב אברהם קבלקין בשלושה כרכים בה ראשי התיבות נכתבו במלואם, הטקסט פוסק לקטעים קצרים ממוספרים, וניתנו ראשי פרקים מן הצד לדברי ה"מנחת חינוך", דבר שהקל על לימוד הספר.
גם על ספר החינוך עצמו מופיע פירוש, ובו הערות והשוואות למקבילות, וכן הערותיהם של מספר מחברים על ספר החינוך, וביניהם בעל מנחת חינוך עצמו, שכתב הערות בנפרד מפירושו הגדול. כמו כן נוסף פירוש על המנחת חינוך בשם "בשולי המנחה", ובו הערות קצרות על דבריו, וציונים לספרים הדנים בהם. לפי הודעת המכון בהקדמה, אמור היה לצאת חיבור נוסף בשם "בשולי המנחה", בו ירוכזו דבריהם של אלפי ספרים העוסקים בדברי המנחת חינוך, בקטעים שאין נחיצות להביאם בפירוש שבשולי הספר גופא, למעשה החיבור נדפס על שולי מהדורה חדשה של ה"מנחת חינוך" עצמו, ושני כרכים ממנו כבר ראו אור, החיבור המלא עתיד להשתרע על פני כרכים נוספים.
הבדל נוסף הקיים בין המהדורות הוא בסדר הפנימי של דברי המחבר בתוך כל מצווה. פעמים רבות, לאחר שסיים המחבר לדון בנושא אחד, וכבר החל לדון בעניין אחר, הוא חוזר לפתע לנושא הקודם ומוסיף בו דברים חדשים. הדבר נובע ככל הנראה מהעובדה שהספר לא נערך על ידי מחברו להדפסה, ולכן הוא נשתמר לפנינו בצורה הראשונית בה נכתב, לפי זרימת מחשבותיו של המחבר. במהדורת מכון ירושלים סדרו מחדש את דברי המחבר בצורה הגיונית יותר, בה נידון כל נושא בשלמות לעצמו. (זאת, על אף הנטייה הקיימת בדרך כלל בקרב מהדירי ספרים בציבור החרדי, שלא לערוך שינויים בתוך הדברים בספרים שיצאו מתחת ידי גדולי תורה.)
פירושים וחיבורים על הספר

המחשה למידת תפוצתו של המנחת חינוך ניתן לראות בספרים הרבים שנכתבו עליו הדנים בדבריו ומרחיבים בהם. מן החשובים שבהם:
"מנחת סולת" - הרב דוד צבי זעהמן אב"ד דוקלה. שני כרכים נדפסו לפני השואה, והחלק השלישי (מצוות קלא - רס) נדפס על ידי נכדו הרב פנחס הירשפרונג אב"ד מונטריאול, בתוספת הערות משלו. מכון ירושלים הוציאו לאור את הספר במהדורה עם הערות, מבואות והגהות, בעריכת הרב ישראל בירנבוים, הרב שמואל ברוך גנוט, הרב חיים רוזנברג והרב ידידיה שוורץ
"שיירי מנחה" - הרב משה מרדכי שטגר אב"ד ראדלוב. ח"א (א - קמג) נדפס על ידי בנו יעקב שטגר וח"ב (קמד - תריג) על ידי נכדו יצחק שטיגליץ.
"עשירית האיפה" - הרב שמואל עקיבא מרגליות יפה שלזינגר אב"ד שטרסבורג. ליקוט מספרים רבים הדנים בדברי המנחת חינוך, עם הערות חדשות. נדפס ביחד עם ביאור "חנוך לנער" על ספר החינוך של אותו מחבר. חלק א' (מצוות א - ג) ירושלים ה'תשמ"ד, וחלק ב' (ד - כד) לונדון ה'תשנ"ז.
כמו כן נדפסו בספרים רבים קונטרסי הערות על המנחת חינוך, בין השאר אף בספריהם של גדולי ישראל מפורסמים. ביניהם: "הערות לספר מנחת חינוך" - הרב צבי פסח פרנק, "גליוני מנחת חינוך" - הרב אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז', ו"קונטרס המצוות" - הרב שמואל הלוי ואזנר.
מכון ירושלים הוציאו לאור את הספר במהדורה עם פירוש והגהות בשם בישולי מנחה, בהערות ליקוט דיונים בנושא והערות מספרים רבים.
בשנים האחרונות הורגש הקושי בעובדה שהספר אינו מסודר ע"פ הש"ס, דבר הגורם לכך שלומדי התלמוד אינם מודעים לדברי המנ"ח בעניין בו הם עוסקים. יצאו לאור מספר ספרים בהם מסודרים דברי המנ"ח בצורה בה הם קלים לגישה. לדוגמה "מנחת חינוך על סדר הש"ס" מסכתות יבמות וכתובות, הרב שמואל אביטן, בני ברק ה'תשמ"ח. נכון ל-2009 עוד אין סידור שכזה על כל הש"ס, וכל הספרים שיצאו - חלקיים.
יציאתו לאור של המנחת חינוך גרמה לביסוס ז'אנר חדש לגמרי של ספרים הנכתבים לפי סגנונו. בדרך כלל מסודרים ספרים אלו ע"פ סדר תרי"ג המצוות או סביב לספר החינוך, והם מרבים לדון בדבריו של המנחת חינוך. לדוגמה "חשבונות של מצווה" - הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים (האדר"ת) אב"ד פוניבז' מיר וירושלים. הספר נחשב על ידי מחברו לנכבד והחשוב שבספריו (המונים למעלה ממאה ספרים). כתיבתו החלה בתמוז ה'תרנ"ב, אך כגורלם של שאר כתבי האדר"ת היה גם גורלו, והוא נותר בכתב יד במשך למעלה ממאה שנה. בשנת ה'תשס"ה נדפס בהוצאת מכון ירושלים, במהדורה מוערת על ידי הרב שמואל ברוך גנוט. (בספרו האוטוביוגרפי "סדר אליהו" כותב האדר"ת, כי הוא מצטער על כך שלא התחיל לחבר ספר זה כעשרים שנה קודם לכן, מיד כשקנה לעצמו את המנחת חינוך. "... כי עתה היה לי כפלים ממנו בכמותו, וביתר בקיאות ממנו, ב"ה...")
לקריאה נוספת

מאיר וונדר, תולדות בעל מנחת חינוך, ירחון מוריה גיליון ס"ח - ס"ט.
מיכל טיקוצ'ינסקי, "משפטיך למדני: ניצני הלמדנות המשפטית בספר 'מנחת חינוך' ואצל מחברו ר' יוסף באב"ד", המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי ומיכאל סאקר - הפקולטה למשפטים - האוניברסיטה העברית, ירושלים, 2020.
הערות שוליים

↑  כמה פעמים כתב בראשי תיבות: "ומ"מ אני לך" כשכוונתו לומר "ומראה מקום אני לך", כלומר, שאינו מבאר העניין באריכות, אלא מסתפק בהבאת מראה מקום בעלמא. המדפיסים, ברצונם הטוב "להקל" על הלומדים, "פתחוהו" והדפיסו "ומכל מקום אני לך" (הרב דוד קאהן במבוא לספרו העקוב למישור (נדפס תשנ"ג) עמוד טו).
↑  מנחת חינוך - בשולי המנחה, ‏ירושלים תשסו, באתר היברובוקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506125505171  LCCN: n2014041631  VIAF: 308262840   WorldCat (עם VIAF): 308262840
מיני-מי

| --- | --- |

 הופעה ראשונה:  אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי 
 יוצרים:  מייק מאיירס 
 גילום הדמות:  ורן טרויר 
 דמויות קשורות
 משפחה:  ד"ר רשע (אורגניזם מקורי)
 
מיני־מי הוא דמות בדיונית בסדרת סרטי "אוסטין פאוורס" שמגולמת על ידי השחקן ורן טרויר בסרטים "אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי" ו"אוסטין פאוורס - גולדממבר".
היסטוריה

מיני־מי הוא שיבוט ננסי ששובט על ידי משרתיו של ד"ר רשע לפני החזרתו בזמן ל-1969. השיבוט דומה לד"ר רשע כמעט בכל היבט, חוץ מהעובדה שגודלו קטן ממנו פי שמונה. למיני־מי כמעט אין דיאלוג בסרטים, חוץ מהפעמים שהוא מצטרף לצחוק של ד"ר רשע. למרות גודלו הקטן, מיני־מי הוא לוחם מיומן ועוצמתי, ואף נלחם בדו-קרב מול אוסטין פאוורס בסרט "אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי" עד שפאוורס ניצל את גודלו הקטן של מיני־מי וניקז אותו החוצה מהחללית שבה נלחמו. למרות היותו שיבוט ננסי של ד"ר רשע, מיני־מי נדמה להיות הרבה יותר חזק משותפו הגדול, כפי שאפשר לראות בסצנה ב"אוסטין פאוורס: גולדממבר" בסצנת הרמת המשקולות בכלא.
בתרבות הפופולרית

ב-1999, מיני־מי הופיע בתפקיד קמע בסרטון של הקליפ "Beautiful stranger" של מדונה.
ב-2021, הופץ בהונגריה סרטון המבוסס על סצנת ההיכרות עם מיני־מי. מטרת הסרטון הייתה להדגיש את הדמיון בין המועמד לראשות הממשלה פטר מארקי זאי (מיני־מי) וראש הממשלה לשעבר פרנץ גיורצ'אני (ד"ר רשע).
בסרט "ספייס ג'אם: אגדה חדשה" כשהדמויות של לוני טונס מתפזרות ליקומים שונים של סרטי האחים וורנר, אלמר פאד הופך זמנית למיני־מי.
הערות שוליים

↑  Austin's' Mini-Me Making Big Name for Troyer, The Los Angeles Times
↑  Gyurcsány show / Miniferi
מלאכיות מברזל

| --- | --- |

 בימוי:  Katja von Garnier 
 הופק בידי:  Len Amato 
 עריכה:  האנס פונק 
 שחקנים ראשיים:  הילרי סוונק (אליס פול) Vinny Genna (פיורלו לה גוארדיה) מולי פרקר מרגו מרטינדייל (האריוט סטנטון בלאץ') לורה פרייז'ר (דוריס סטיבנס) בוב גנטון (וודרו וילסון) Adilah Barnes (אידה ב' ולס) לואיס סמית' (אנה הווארד שו) ברוק סמית' (מייבל ורנון) פטריק דמפסי פרנסס או'קונור (לוסי ברנס) ג'וליה אורמונד (אינז מילולהנד) Peter Berinato (Harry T. Burn) אנג'ליקה יוסטון (קארי צ'פמן קאט) ורה פרמיגה (Ruza Wenclawska) Michael Goodwin Trevor Gagnon Joe Inscoe Robert C. Treveiler קארי סנודגרס 
 מוזיקה:  ג'וני קלימיק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  סרטי HBO, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  2004 
 משך הקרנה:  125 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 iron-jawed-angels.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלאכיות מברזל (באנגלית: Iron Jawed Angels) הוא סרט דרמה היסטורי אמריקאי משנת 2004 בבימויה של קטיה פון גרנייה. בסרט מככבות הילרי סוונק בתור המנהיגה הסופרג'יסטית אליס פול, פרנסס או'קונור בתור האקטיביסטית לוסי ברנס, ג'וליה אורמונד בתור אינז מילהולנד, ואנג'ליקה יוסטון בתור קארי צ'פמן קאט. הסרט זכה לשבחי המבקרים לאחר שהוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים סאנדנס בשנת 2004.
הסרט מתמקד בתנועה הסופרג'יסטית בארצות הברית, שנאבקה למען מתן זכות הבחירה לנשים, בשנת 1910 ובעשור שאחריו, עד לחקיקת התיקון ה-19 לחוקת ארצות הברית. הסרט עוקב אחר מנהיגות המאבק אליס פול ולוסי ברנס, כשהן מנהלות מאבק באמצעים של התנגדות בלתי אלימה, דהיינו משתמשות באסטרטגיות, טקטיקות ודיאלוגים שלווים, יעילים ולא אלימים, במטרה לחולל מהפכה בתנועה הפמיניסטית האמריקנית על מנת להעניק לנשים זכות בחירה. הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-15 בפברואר 2004.