stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעקב גולדברג

ערך זה עוסק בהיסטוריון. אם התכוונתם למזרחן ומשפטן, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  2 בפברואר 1924 לודז', רפובליקת פולין 
 פטירה:  15 בנובמבר 2011 (בגיל 87) ירושלים 
 מדינה:  פולין, ישראל 
 מעסיק:  אוניברסיטת לודז' 
 
יעקב גולדברג (בפולנית: Jakub Goldberg; ‏3 בפברואר 1924 - 15 בנובמבר 2011) היה פרופסור בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים, ועמית חוץ של שתי אקדמיות פולניות למדעים.
קורות חיים

יעקב גולדברג נולד וגדל בלודז' שבפולין. סביו משני הצדדים היו חסידים. הוריו היו חילונים. אביו היה סוחר; אמו נפטרה לפני מלחמת העולם השנייה. בדצמבר 1939 ברח אביו מלודז' לוורשה ונספה בגטו ורשה. בתקופת השואה היה יעקב גולדברג 4 שנים בגטו לודז' ואחר כך במחנות ריכוז שונים (בוכנוואלד ואחרים). בחודש האחרון של מלחמת העולם השנייה השתתף בצעדת מוות. הוא שוחרר ב-8 במאי 1945, יומה האחרון של מלחמת העולם השנייה. כל משפחתו נספתה בשואה.
אחרי המלחמה הוא שב ללודז', השלים לימודי בית ספר ולמד היסטוריה באוניברסיטת לודז', שבה היה אסיסטנט-מרצה, ושם כתב את עבודת הדוקטור שלו, שעסקה בערים חקלאיות בפולין. הוא הורה באוניברסיטת לודז', ושימש כמרצה להיסטוריה פולנית והיסטוריה כלכלית חברתית במשך 16 שנים.
יעקב גולדברג עלה לישראל בשנת 1967, ועבד בארכיון המרכזי של העם היהודי בירושלים בשנים 1967–1969. בשנת 1969 החל ללמד באוניברסיטה העברית בירושלים כמרצה. הוא הועלה לדרגת מרצה בכיר בשנת 1972 ופרש לגמלאות כפרופסור מן המניין בשנת 1993.
בשנת 1993 זכה יעקב גולדברג בתואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ורשה, והיה ליהודי הראשון שזכה בכך.
גולדברג היה חבר חוץ בשתי האקדמיות הפולניות: PAN‏ (Polska academia nauk) ו-PAU‏ (Polska academia umietnosci).
גולדברג היה נשוי לפרופ' אולגה גולדברג-מולקוביץ', לשעבר ראש החוג לפולקלור יהודי והשוואתי באוניברסיטה העברית בירושלים.
מחקריו

יעקב גולדברג עסק במחקריו בעיקר בתולדות יהודי פולין במאות 16 עד 18 ובמקצת בתולדות פולין עצמה בתקופה זו. הוא עסק בהיסטוריה החברתית-כלכלית, וראה את ההיסטוריה היהודית כחלק אינטגרלי של ההיסטוריה הפולנית ולהפך. הוא הסתמך בעיקר על חומר ארכיוני שמקורו בבתי דין ונוטריונים.
ספריו > זכויות היהודים בממלכת פולין במאות ה-16 עד ה-18

הספר יצא לאור על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. הוא מתבסס על חומר שלא היה ידוע קודם לכן, אשר נאסף על ידי גולדברג מארכיונים פולניים וגרמניים. החומר התפרסם ב-3 כרכים של כתבי זכויות לקהילות בממלכת פולין-ליטא, שאותם תרגם גולדברג, ההדיר וצרף מבואות וביאורים. הספר מוכיח שאחת הסיבות העיקריות להגירה היהודית לפולין הייתה שבפולין דווקא ניתנו ליהודים זכויות גדולות יותר מאשר ניתנו להם בארצות אחרות; וכי זו הסיבה שאוכלוסיית היהודים בפולין הייתה גדולה כל כך ביחס לארצות אחרות.
ספריו > החברה היהודית בממלכת פולין-ליטא

הספר עוסק בהיסטוריה של יהודי פולין. הוא מתאר את המבנה המקצועי של עיסוקי היהודים בפולין, שרובם חכרו פונדקים ועבדו בבישולי בירה ומסחר במשקאות חריפים. הספר מתאר את מבנה הקהילה היהודית וארגונה, כאשר בראשה עמד "ועד ארבע הארצות". היהודים חיו בבידול מסוים מאוכלוסייה הלא יהודית, כי עקב ריבוים, זכויותיהם וארגונם הם יכלו לסדר את כל ענייניהם בתוך הקהילה היהודית. הספר השווה את היהודים לקבוצות זרות אחרות בפולין ומצא שהאוטונומיה היהודית הייתה גבוהה יותר והתבטאה לא רק בוועד הראשי, הוא "ועד ארבע הארצות" לכל יהודי הממלכה, אלא גם בוועדות אוטונומיות-אזוריות של היהודים. היהודים חיו בדרך כלל בקבוצות גדולות, ולא התפזרו בכפרים, מה שאיפשר להם להסדיר את ענייניהם באופן אוטונומי. הספר דן בבעיות של שלטון עצמי של היהודים.
הוא מביא את ממצאי המפקד סטטיסטי-דמוגרפי הראשון בפולין, מן השנים 1791–1792, שבו מופיע גיל הנישואים. המחבר מצא שבניגוד לדעה הרווחת, גיל הנישואים הלך ועלה, ועבר את גיל 18 (בגלל קשיים כלכליים שהלכו וגדלו). הספר עוסק אף ביחסי יהודים-פולנים.
ספריו > המומרים בממלכת פולין-ליטא

הספר דן במומרים, המניעים להתנצרותם, המבנה החברתי שלהם, גורלם והשתלבותם בחברה הנוצרית.
ספריו > Stosunki agrarne w miastach ziemi Wieluńskiej (יחסים אגרריים בערים)

הספר, שנכתב בפולנית, עוסק באגרריזציה של הערים בפולין. רוב הערים הפכו לעיירות חקלאיות, והאוכלוסייה עסקה בעיקר בחקלאות. היהודים הם שעבדו ברוב הערים הללו במקצועות הנחשבים כעירוניים יותר, כגון מסחר ומלאכה. היהודים הם אלו שקבעו את האופי העירוני בערים החקלאיות.
מחקרים אחרונים

מחקריו האחרונים של גולדברג עוסקים בתמונת יהודי פולין כפי שהיא מצטיירת בכתביהם של שוודים, גרמנים, אנגלים, צרפתים שבארצותיהם היו יהודים מועטים. הם הגיעו לפולין ופגשו בהשתאות את המוני היהודים בה, וראו בהמון היהודי ובמנהגיו תופעה אקזוטית.
גולדברג כתב מאמר בפולנית על נסיעות של יהודים במאות ה-17–18 בפולין ותיאורם את מצבם של יהודי פולין, לפי 3 ספרי זיכרונות של יהודים מהמאה ה-18.
ספרים שכתב

Die getauften Juden in Polen-Litauen im 16. - 18. Jahrhundert: Taufe, soziale Umschichtung und Integration / Jacob Goldberg. Wiesbaden: F. Steiner, [1982]. (בגרמנית)
המומרים בממלכת פולין-ליטא / יעקב גולדברג (תרגמה מפולנית: צופיה לסמן), ירושלים: מרכז זלמן שזר להעמקת התודעה ההיסטורית היהודית, תשמ"ו-1985.
Dzieje Pabianic w XVII-XVIII wieku / Jakub Goldberg. Warszawa: Delikon, Polskie Towarzystwo Historyczne, 1990. (בפולנית)
Zydzi w Przemyslu do konca XVIII wieku / Mojzesz Schorr; wstep Jakuba Goldberga.Jerozolima: Hebrew University of Jerusalem, Center for Research on the History and Culture of Polish Jews, 1991. (בפולנית)
Juden in Polen und Litauen: warum und auf welche Weise geht man ihrer Geschichte nach? / Jacob Goldberg; [Übersetzung aus dem Polnischen, Uta Bock]. Leipzig: Simon-Dubnow-Institut für Jüdische Geschichte und Kultur, 1996. (בגרמנית)
החברה היהודית בממלכת פולין ליטא / יעקב גולדברג (תרגמה: צופיה לסמן), ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תשנ"ט-1999.
ספרים שערך

Jewish privileges in the Polish commonwealth: charters of rights granted to Jewish communities in Poland-Lithuania in the sixteenth to eighteenth centuries: critical edition of original Latin, Polish and German documents, with English introductions and notes / by Jacob Goldberg [editor]. Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities, 1985-2001. (באנגלית)
תולדות היהודים בקראקוב ובקאז’ימייז’: 1304–1868 / מאיר באלאבאן (עורך מדעי: יעקב גולדברג; תרגמו דוד וינפלד [ואחרים]).
הערות שוליים

↑  העלאות ומינויים באוניברסיטה העברית, על המשמר, 25 במאי 1972
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261848505171  PLWABN: 9810531032405606  BnF: cb12071205d (data)  CiNii: DA14169633  GND: 121290611  ISNI: 0000 0001 2027 5616  LCCN: n85283358  NKC: js2011637544  NTA: 071887105  SUDOC: 028991508  VcBA: 495/292629  VIAF: 66490044   WorldCat (עם VIAF): 66490044
כארון

ערך זה עוסק במשיט המעבורת של אל השאול האדס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 תרבות:  דת יוון העתיקה 
 מקום מגורים:  עולם המתים בתרבות הקלאסית 
 אב:  ארבוס 
 אם:  ניקס 
 
כארון משיט את המעבורת בציור מהמאה ה-19 של אלכסנדר ליטובצ'נקו
כארון עם ספינתו, שממנה נופלים החוטאים לממלכת השדים – בפרסקו "יום הדין האחרון" מאת מיכלאנג'לו
כארון (ביוונית: Χάρων) הוא משיט המעבורת של האדס, אל השאול במיתולוגיה היוונית. המיתולוגיה מספרת שהוא העביר מתים לצידו השני של נהר האכרון או נהר הסטיקס רק אם היה ברשותם מטבע לתשלום עבור הנסיעה. לכן היוונים הקדמונים נהגו לקבור את מתיהם כשמטבע אובול מתחת ללשונם, או על עיניהם, כדי שלא ייאלצו לנדוד לנצח לאורך גדות הנהר.
כארון הוא בנם של ארבוס וניקס. הוא מתואר בדרך כלל כזקן רזה ונרגן או לחלופין כשד מכונף בעל פטיש דו־ראשי. למרות זאת במספר עיבודים כגון: הסרט "הרקולס" של חברת סרטי וולט דיסני הוא מוצג כשלד.
לדברי ורגיליוס בספרו "האיניאדה" וכן לדברי מקורות אחרים, כארון משיט את סירתו על הנהר סטיקס. עם זאת, על פי מרבית המקורות, הנהר שעליו שטה המעבורת של כארון הוא אכרון ולא סטיקס. בתקופה מאוחרת יותר גם דנטה בספרו "הקומדיה האלוהית" הצטרף לקביעה זו.
פעמים בודדות בלבד התיר כארון לאנשים חיים לשוט במעבורת שלו ולהיכנס אל תחומיה הפנימיים של ממלכת השאול. בין היתר, הוא אפשר זאת למוזיקאי המוכשר אורפאוס, שהצליח לעשות כן באמצעות נגינתו העצובה והיפה, שריככה את ליבו של כארון.
על שמו של כארון קרוי הירח כארון, ירחו של כוכב הלכת הננסי פלוטו. פלוטו עצמו קרוי על שמו של אל השאול הרומאי, הוא האדס בקרב היוונים. גם הביטוי המשמש לקביעת זמן גאולוגי, כרון, קרוי על שמו של כארון.
כביש 2411

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  7.2 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  אפריל 2020 – נובמבר 2022 (כשנתיים)
 מיקום
 ערים ראשיות:  אופקים
 נקודת התחלה:  אופקים
 נקודת סיום:  כביש 25 באזור שדה תימן
כביש 2411 הוא כביש המוביל מאופקים מזרחה אל כביש 25 ומתחבר אליו צפונית לשדה תימן. אורכו 7.2 קילומטר והוא נפתח לתנועה ב-30 בנובמבר 2022.
תוואי הכביש מחולק לקטע עירוני וקטע בין-עירוני. הכביש הוא דו-נתיבי ודו-מסלולי לכל אורכו. אורכו של הקטע העירוני הוא 2.5 קילומטר ושל הקטע הבין-עירוני הוא 4.7 קילומטר. עיריית אופקים קראה לחלק העירוני של הכביש בשם "דרך משה כחלון" לכבוד שר האוצר לשעבר, משה כחלון. הכביש כולל גם שלושה גשרים: אחד החוצה את נחל אופקים ושניים החוצים את נחל פטיש .
היסטוריית הכביש

הכביש נועד להקל על עומסי התנועה שנוצרו בכביש 241 באזור צומת גילת ובכביש 25 באזור צומת הנשיא. כמו כן, הוא נועד לתמוך בהתרחבות העיר אופקים ובעיקר בשכונות שנבנות במזרח העיר. תחילת העבודות היו באפריל 2020 והכביש נפתח לתנועה ב-30 בנובמבר 2022. עלות סלילתו היא 230 מיליון ש"ח והיא בוצעה על ידי חברת נתיבי ישראל באמצעות החברה הקבלנית א.מ.צ. שמש.
הערות שוליים

1 2  כביש 2411, באתר נתיבי ישראל
1 2  עודד בר-מאיר, בשעה טובה: כביש חדש שיקצר את הנסיעה לבאר שבע נפתח לתנועה, באתר mynet באר שבע והסביבה, 30 בנובמבר 2022
יחסי טורקמניסטן–ישראל

| יחסי טורקמניסטן–ישראל |
| --- | --- |
טורקמניסטן: ישראל


טורקמניסטן: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
488,100: 22,072
אוכלוסייה
7,525,648: 9,961,867
תמ"ג (במיליוני דולרים)
59,887: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
7,958: 51,185
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי טורקמניסטן–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת טורקמניסטן. היחסים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1992 עם קבלת עצמאותה של טורקמניסטן מברית המועצות.
שגרירות ישראל בטורקמניסטן פועלת באשגבאט החל מאפריל 2023.
היסטוריה

היחסים הפוליטיים שבין ישראל לטורקמניסטן הם יחסים סבירים עקב לחץ שנובע מאיראן השכנה. ישראל מכבדת את הנייטרליות של טורקמניסטן בארגונים בינלאומיים ומכירה ביחסיה עם טורקמניסטן כיחסים חשובים. שיתופי הפעולה בין שתי המדינות מתבטאים בנושאים מגוונים בהם בריאות, מים וחקלאות שמוגדרים כמשמעותיים לטורקמניסטן. עם זאת, הטורקמנים דחו פעמיים קבלת שגרירים ישראלים לארצם לאורך השנים על רקע הסוגיה האיראנית.
בשנת 2012 ביקרה משלחת ישראלית בבירת טורקמניסטן, אשגבאט, וקיימה פגישות עם ראשי חברות הנפט, הדלק והאנרגיה של המדינה. באוקטובר אותה שנה שלח נשיא מדינת ישראל שמעון פרס מכתב ברכה לעמיתו הטורקמני גורבנגולי ברדימוחמדוב לרגל יום השנה ה-21 לעצמאות טורקמניסטן, בו ציין כי הוא מקווה לחזק את הקשרים בין שתי המדינות. לאורך השנים, ישראל הייתה אחת המדינות שהשקיעו סך של 1.6 מיליארד דולר בשיקום בית זיקוק בעיר טורקמנבאשי, פרויקט בו השתתפו גם יפן, טורקיה, צרפת, גרמניה, איראן ומדינות נוספות.
ב-29 בספטמבר 2013 ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו נפגש עם שר החוץ הטורקמני ראשיד מרדוב בעצרת הכללית של האו"ם בניו יורק. פגישה זו התקיימה שלושה חודשים לאחר מינויו של השגריר הישראלי הראשון בטורקמניסטן. בעקבות הפגישה, הוכרז על "העמקה והרחבה" של היחסים הבילטרליים בין שתי המדינות.
ביוני 2017 נערכה בירושלים פגישת התייעצויות ברמת סגני שרי החוץ בין שתי המדינות. במהלכה נדונו מספר נושאים לחיזוק היחסים בין טורקמניסטן-ישראל במישור המדיני, המסחרי, הכלכלי, התרבותי וההומניטרי, כמו גם פיתוח שיתוף פעולה בנושאי תעשייה, היי-טק, משאבי מים, בריאות ותיירות.
ב-8 באוגוסט 2018 התקיים באשגבאט הליך משא ומתן בין נציגי משרדי החוץ של שתי המדינות על רקע שיתוף פעולה בנושאי אנרגיה, חקלאות, חינוך ותיירות. על פי דיווחים שנחשפו באותה שנה, חברות ישראליות מסייעות באופן פעיל לטורקמניסטן בפיתוח ענף החקלאות שלה ובשחזור בית הזיקוק הגדול ביותר בשטח המדינה.
באפריל 2023 נחנכה שגרירות ישראלית קבועה במדינה.
נציגויות דיפלומטיות

באפריל 2023 נפתחה באשגבאט, בירת טורקמניסטן, שגרירות קבע של ישראל.
טורקמניסטן מיוצגת בישראל על ידי "שגריר שאינו תושב" שמקום מושבו ברומא. כיום משמש בתפקיד קומקוב טוילי באביביץ (מנובמבר 2020).
נציגויות דיפלומטיות > תקרית דינאל-קורן

בשנת 2009 הוחלט לפתוח שגרירות ישראלית בטורקמניסטן ומונה לה השגריר ראובן דינאל. דינאל נדחה, לאחר שבשנת 1996 גורש מרוסיה לאחר שנתפס על ידי גורמי ביטחון במוסקבה, כשקיבל תצלומי לוויין מסווגים מקצינים רוסים, אז שימש כראש שלוחת המוסד הראשון במוסקבה. לאחר דחיית מועמדותו של דינל על ידי משרד החוץ הטורקמני, שר החוץ אביגדור ליברמן מינה אותו לשגריר בקייב, בירת אוקראינה.
באוגוסט 2010 הוחלט על מינוי הדיפלומט המקצועי חיים קורן לתפקיד השגריר הישראלי הראשון באשגבאט. עם זאת, במשך עשרה חודשים לא נתנו השלטונות הטורקמנים את הסכמתם למינויו של קורן. תקופה ארוכה לא הצליחו במשרד החוץ בירושלים להבין את הרקע להחלטת משרד החוץ של טורקמניסטן. אולם, ביוני 2011 התבררו הדברים לאחר שבכירים במשרד החוץ של טורקמניסטן נפגשו עם דיפלומטים ישראלים בכירים והבהירו להם כי הם מתנגדים למינויו של קורן כיוון שבקורות החיים שלו, שהועברו שנה לפני כן, צוין שהוא שימש במשך שלוש שנים מדריך במכללה לביטחון לאומי בגלילות. לדברי מקור במשרד החוץ בירושלים, הבכירים הטורקמנים טענו כי זו ראיה לכך שקורן הוא איש המוסד ולא דיפלומט. משרד החוץ הישראלי ניסה להסביר למשרד החוץ הטורקמני שהמכללה לביטחון לאומי היא מוסד לימודי ולא גוף מודיעיני, אך הטורקמנים לא קיבלו את הסברו של משרד החוץ הישראלי וסירבו למינויו של קורן. "אנחנו רוצים שתשלחו שגריר שיחזק את היחסים הבילטרליים, ולא מרגל שיאסוף מודיעין על איראן", הדגישו הבכירים הטורקמנים.
הפרשה גרמה למבוכה רבה במשרד החוץ, במיוחד בשל העובדה שמעולם לא קרה שמדינה זרה דחתה פעמיים את המועמד שאותו רצתה ישראל למנות. בנוסף, דחיית מינויו של קורן הייתה לא מובנת בעיני רבים מכיוון שלא דובר במינוי פוליטי, אלא בדיפלומט מקצועי. בסופו של דבר, הוחלט על מינויו של שמי צור לתפקיד השגריר הראשון בטורקמניסטן לאחר שנדחו שני שגרירים. ביוני 2013 הוא הגיש את כתב האמנתו לנשיא טורקמניסטן ברדימוחמדוב והתקבל במדינה. צור הוחלף בהמשך על ידי יצחק קגן. ביוני 2020 נבחרה בת-עדן קייט לשגרירת ישראל לטורקמניסטן.
ראו גם

יהדות טורקמניסטן
יחסי איראן–ישראל
יחסי טג'יקיסטן–ישראל
יחסי טורקמניסטן–ספרד

| יחסי טורקמניסטן–ספרד |
| --- | --- |
טורקמניסטן: ספרד


טורקמניסטן: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
488,100: 505,370
אוכלוסייה
7,525,648: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
59,887: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
7,958: 32,996
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי טורקמניסטן–ספרד הם היחסים הדו-צדדיים והדיפלומטיים בין טורקמניסטן וספרד.
יחסים דיפלומטיים

ספרד וטורקמניסטן כוננו יחסים דיפלומטיים ב-19 במרץ 1992.
הנפקת אשרות לתושבי טורקמניסטן הרוצים לנסוע לספרד היא באחריות המדור הקונסולרי בשגרירות טורקמניסטן בברלין, גרמניה או בקונסוליה הכללית הספרדית במוסקבה, רוסיה.
יחסים כלכליים

בשנת 2020 סכום היצוא של ספרד לטורקמניסטן עמד על 7.7 מיליון דולר, כאשר חלקי עץ מנגריות, גופי תאורה ושנאי חשמל הם המוצרים העיקריים.
לעומת זאת סך היצוא של טורקמניסטן לספרד בשנת 2018 עמד על 443,000 דולר כאשר כותנה ארוגה לבנה, כותנה ארוגה כהה ומצעי בית הם המוצרים העיקריים.
שיתוף פעולה

אוניברסיטת קורדובה הספרדית מקיימת פעילויות שיתוף פעולה אוניברסיטיות שונות מטורקמניסטן מאז תחילת 2004, לאחר שהובילה שני פרויקטים של עם האוניברסיטה החקלאית באשג'אבאד.
נציגויות דיפלומטיות

טורקמניסטן מיוצגת בספרד באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
ספרד מיוצגת בטורקמניסטן באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
ישראל הופשטיין מקוז'ניץ

רבי ישראל הופשטיין מקוז'ניץ (תצ"ז, 1736 – י"ד בתשרי תקע"ה, 1814) היה מחשובי האדמו"רים בפולין בתחילת המאה ה-19, מתלמידי המגיד ממזריטש ורבי אלימלך מליז'נסק, חיבר ספרים רבים בחסידות ובקבלה, ידוע בכינוי המגיד מקוז'ניץ (ביידיש: דער קאז'ניצער מגיד) ועבודת ישראל על שם ספרו. מייסד חסידות קוז'ניץ.
ביוגרפיה

נולד באפטא לפרל ולשבתי שהיה כורך ספרים. היה מגדולי החסידים בפולין. עוד בצעירותו נודע כעילוי. למד אצל רבי שמואל שמלקע מניקלשבורג, שאחר תקופה אצלו שכנע אותו לנסוע למעזריטש, שם למד אצל המגיד ממזריטש. אחר פטירת המגיד ממעזריטש הלך ללמוד אצל רבי אלימלך מליז'נסק. לאחר תקופה שלימד בחדר בפשיסחה עבר לקוז'ניץ, שבפולין. אחרי פטירת רבו מליז'נסק נהיה אדמו"ר בקוז'ניץ והרעיש את העולם הן בגאונותו בנגלה ובנסתר ובשאר חכמות, והן בקדושתו ובמופתיו. אלפים נהרו אליו בשביל לקבל את ברכותיו, ביניהם גם גויים, במיוחד ביקשו ברכתו לבריאות ורפואה. רוב ימיו היה חלוש ושכב במיטתו אבל בשעה שהגיע זמן תפילה היה מתגבר כארי לבית הכנסת להתפלל והיה מתפלל ורוקד כמו נער.
היה נשוי לרויזא ממנה נולדו לו שלושה ילדים: רבי משה אליקים בריעה ממלא מקומו באדמו"רות, לאה פערל אשת הרב אבי עזרא זליג שפירא רבה של גרעניץ ורבי מוטל שנפטר בצעירותו.
גישתו ושיטתו

העיד על עצמו שלמד כשמונה מאות ספרי קבלה לפני שהתחיל ללמוד אצל המגיד ממעזריטש. נקרא "המגיד מקוז'ניץ" על שום דרשותיו הרבות. נודע כאדם בעל חשיבה חיובית, דוגמה לכך היא העובדה שאף שסבל ממחלות רבות היה מעודד את חסידיו ולא התלונן על מחלותיו. היה אומר לשואלים אותו כיצד הוא מצליח לסבול את מחלותיו:
המגיד מקוז'ניץ השקיע עמל רב בפרסום ספרי קדמונים, מכתבי המקובלים שלפני האר"י, ובעיקר את כתבי מהר"ל מפראג. יצחק הרשקוביץ הראה כיצד באמצעות פרסומים אלה ביקש המגיד להעשיר את מאגר המקורות הרעיוניים שלו, אל מעבר לגבולות הזוהר ותורת האר"י.
מסיפוריו

מרטין בובר מספר מעשה של הרבי מקוז'ניץ, לפיו הרבי חלם לילה אחד, שבא אליו נגן מצלתיים מעולם התוהו, וביקש מהרבי להציל אותו משם. הוא הזכיר לרבי שהיה נגן בחתונתו, ושניגן בה מנגינה שאיש לא יכול היה לחזור עליה. הרבי הציל את האיש בכך שבשבת הקרובה, שר את השיר ההוא, ואכן איש לא יכול היה לחזור על המנגינה. אך עצם הסיפור על כך, והקהל ששב ושמע את הניגון, מהווה את ישועת האיש ומנגינתו.
אשה באה למגיד מקוזניץ' והתלוננה שבעלה רוצה לגרשה, משום שהוא רואה אותה כמכוערת. שאל המגיד: ומה את אומרת על כך? ענתה: אבל כשנשא אותי לאשה הייתי יפה בעיניו. בכה המגיד, פנה לשמיים וקרא: ריבונו של עולם! אנחנו אולי מכוערים בעיניך כעת. האינך יכול לזכור את ימי נעורינו, כאשר אהבת אותנו?
הרב ש"ז כהנא רשם סיפור וניגון שסופר על ידי קבוצה גדולה של יהודי ברית המועצות שהגיעו אליו לסדר בשנות ה-50. הניגון והסיפור שימשו להם השראה לאורך הדורות, והביאה אותם לבוא לסדר הפסח ההוא. לפי המסופר, חייל יהודי מהקנטוניסטים החטופים ברח מיחידתו כדי להגיע לסדר פסח, והגיע מלוכלך כולו עם שני תרמילים, לסדר פסח שערך המגיד מקוז'ניץ, פרץ אל בית המדרש, התיישב ליד הרבי, והסביר לו שהתרמילים הם אוצר הצער שאסף במשך השנים. בשעת השיר "חסל סידור פסח", הגיש לרבי את אחד התרמילים, והחל לרקוד איתו ולשיר בשיבוש לשון: "פדיון לציון ברינה", במקום "פדויים לציון ברינה". הרב והחייל יצאו בריקוד אל ההרים כששניהם שרים את השיר הזה, שהושר בפי היהודים הללו במשך דורות.
בתחלת מלחמת נפוליאון בשנים תקע"ג-תקע"ה (1813–1815), היה המגיד אחד המאמינים בכך שניצחונו של נפוליאון יביא את המשיח אולם לאחר מכן שינה את דעתו. ישנם מעשי חסידים שונים על תוצאת המחלוקת בין המצדדים והמתנגדים לנפוליאון, ועל פעולותיהם המאגיות להבאת המשיח. בסופו של דבר המגיד נפטר ראשון מחבורת המצדדים, ואחריו נפטרו בתוך זמן קצר אחרים.
ספריו

אבות ישראל - על מסכת אבות.
אור ישראל - על תיקוני זוהר
בית ישראל - על תלמוד בבלי
בית ישראל- על פרקי אבות
הגדה של פסח גאולת ישראל - ילקוט עבודת ישראל
גאולת ישראל - הגהות וביאורים על ספרי המהר"ל מפראג, גבורות ה', נר מצווה ובאר הגולה.
חידושי מגיד משנה - הערות וחידושים על המשניות. יצא לאור בשנת תרמ"ב.
יקר מפז - על התורה, ההפטרות, שולחן ערוך, ועוד, - מה שנשמט מהספר עבודת ישראל.
כתבי קודש - על ימים נוראים חנוכה ופורים
נזר ישראל - על ספר הזוהר
נר ישראל - ספר על קבלה
עבודת ישראל - על המקרא
רמזי ישראל - הערות על ספרי קבלה (בעיקר על ספר "התמונה", המיוחס לרבי ישמעאל כהן גדול).
ח"ן כללים- ביאור על מאמר "אדם דאצילות"- עולם המלבוש, ועל הספר ויקהל משה
שארית ישראל - פירוש על מדרשים
תהלות ישראל - על תהילים.
תורת המגיד הק' מקוז'ניץ זי"ע השלם על ענייני חנוכה - עם חידושי בנו רבי משה, ועם הספר "חידושי מגיד משנה". מהדורה מוערת. מכון פרקי משה להוצאת ספרי קוז'ניץ, ברוקלין תשע"ד.
ספרים שנערכו מתורתו
ילקוט עבודת ישראל - מאמרים, לקט על פרשיות התורה, מועדים, מנהגי קודש, מכתבים ואגרות קודש.
אור הפתילה- באור לספר אור ישראל
תלמידיו

רבי איתמר מקונסקיוולה
רבי אליעזר בן רבי יעקב הלוי הורוויץ הידוע בכינויו רבי אלעזר מטרנוגרד
הרב אריה לייבוש מלאנצוט וקישינב בעמ"ח "גבורות אריה" ו"חומת אריאל"
הרב יעקב צבי יאליש בעמ"ח "מלא הרועים"
הרב דוד יצחק ברומברג (חריף), המלבה"ד של ספרו של המגיד "בית ישראל"
רבי יהודה ליב מזקילקוב
רבי יחזקאל בן צבי הירש טאוב, אבי חסידות מודז'יץ
רבי יצחק מאיר אלתר בן הרב ישראל רוטנברג, אבי חסידות גור הידוע בכינויו ה"חידושי הרי"ם"
רבי ישעיהו בן יעקב משה מושקאט מוורשא
רבי ישכר בר מרדושיץ בן רבי יצחק מראדושיץ הידוע בכינויו ה"סבא קדישא"
רבי משה מזאלושין
רבי נפתלי צבי הורוביץ מרופשיץ
רבי קלונימוס קלמן הלוי עפשטיין הידוע בכינויו ה"מאור ושמש"
רבי שמחה בונים בן רבי צבי הירש מפשיסחא
רבי יעקב יצחק מפשיסחא "היהודי הקדוש"
רבי שלום רוקח מבעלזא "השר שלום"
רבי אשר ישעיה רובין מרופשיץ
רבי גדליה מזעליחאוו
ראו גם

חסידות קוז'ניץ
הערות שוליים

↑  דרור משעני, מי שבנצירת סיפורים נוצר חיים, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2005
↑  אתר הרב ש"ז כהנא - סיפור הסדר עם יהודי ברית המועצות והמגיד מקאזניץ
↑  ווארשא, שנת הכת”ר [תרכ”ה] 1865. מהדורה ראשונה. ההגהות ל"באר הגולה" נדפסו במהדורת "באר הגולה" שיצאה לאור בשנת תקס”ד.
↑  יצא לאור לראשונה בלמברג 1870 מכתבי המחבר.
↑  משה יחזקאל הלוי בלומענבערג, ברוקלין תשס"ד; ספר ליקוט דומה בתוספת מפתחות יצא לאור בעריכת אלטער אלישע הכהן פקשר על ידי מכון שפתי צדיקים, ירושלים תשע"א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270166905171  PLWABN: 9810678792405606  GND: 131789341  ISNI: 0000 0001 1803 8646  LCCN: nr91018486  SELIBR: 257336  VIAF: 79557019   WorldCat (עם VIAF): 79557019
כריסטופר איגן

| --- | --- |

כריסטופר איגן, 2008
 לידה:  29 ביוני 1984 (בן 40) סידני, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 פרופיל ב-IMDb
 
כריסטופר (כריס) אנדרו איגן (באנגלית: Christopher Egan; נולד ב-29 ביוני 1984) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אוסטרלי. הוא ידוע בעיקר ממשחקו באופרת הסבון "קרוב רחוק", כניק סמית', וכדייוויד שפרד בסדרת הדרמה "מלכים" של רשת NBC‏.
ביוגרפיה

איגן נולד בסידני, ניו סאות' ויילס שבאוסטרליה ובצעירותו הופיע בכמה פרסומות ודגמן אך החל להופיע כשחקן בהפקות ברחוב גלן במחזות "עלובי החיים" ו"סיפור הפרברים". החל משנת 2000 הוא הופיע בטלוויזיה, באופרת הסבון "קרוב רחוק", בה שיחק את ניק סמית' למשך שלוש שנים. הוא עבר ללוס אנג'לס ב-2003 כדי להתקדם מבחינה מקצועית.
סרטו הראשון היה העיבוד לסרטו של כריסטופר פאוליני מ-2006 בה שיחק את בן דודו של אראגון (אדוארד ספלירס), רוראן. באותה שנה השתתף בסדרה "אוורווד", בתור ניק בנט.
בשנת 2007 שיחק בסרט השלישי בסדרת "האויב שבפנים" בתפקיד מייקי.
ב-2009 השתתף בסרט האוסטרלי "Crush" בתפקיד ראשי. שנה לאחר מכן השתתף בסרט "מכתבים לג'ולייט", לצד אמנדה סייפריד וונסה רדגרייב בתור צ'ארלי.
בשנים 2014–2015 שיחק בשתי עונות של סדרת המדע הבדיוני "דומיניון", בתור סמל ראשון אלכס לנון.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | אראגון | רוראן |  |
| 2006 | Alpha Male | פליקס |  |
| 2007 | שטח בתולין | דיונאו |  |
| 2007 | האויב שבפנים: השמדה | מייקי |  |
| 2009 | Crush | ג'וליאן |  |
| 2010 | מכתבים לג'ולייט | צ'ארלי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003-2000 | קרוב רחוק | ניק סמית' | 97 פרקים |
| 2005 | אימפריה | אגריפה | מיני-סדרה; 3 פרקים |
| 2006 | אוורווד | ניק בנט | 2 פרקים |
| 2006 | נעלמים | בן וילסון | תפקיד ראשי; 12 פרקים |
| 2009 | מלכים | דייוויד שפרד | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2015-2014 | דומיניון | אלכס לנון | תפקיד ראשי (2 עונות); 21 פרקים גם עוזר במאי (13 פרקים, 2015) |
| 2015 | The Prince | זאק | סרט טלוויזיה של The WB |
יפה ללב

| --- | --- |
שער ספר יפה ללב, חלק א', דפוס ראשון (אזמיר תרל״ב)
שער ספר יפה ללב, חלק א', דפוס ראשון (אזמיר תרל״ב)
 מידע כללי
 מאת:  הרב רחמים נסים יצחק פאלאג'י
 הוצאה
 הוצאה:  דפוס חיים אברהם די שיגורה, דפוס אברהם פונטרימולי ויעקב פולי, דפוס ן' ציון בנימין רודיטי, דפוס אהרן יאושע די שיגורה, דפוס מרדכי די יצחק בארקי
 מקום הוצאה:  אזמיר
 תאריך הוצאה:  ה׳תרל"ב - תרס"ב
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה מוערת:  תשע"ז
 סדרה
 מספר ספרים:  9
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990012196690205171
יפה ללב הוא שמה של סדרת ספרי הלכה משפיעה שחיבר רבי רחמים נסים יצחק פאלאג'י. הסדרה כוללת תשעה כרכים ועוסקת בנושאים המקיפים את כל חלקי השולחן ערוך. הספר נקרא בשם זה משום שהוא ראשי תיבות של שם המחבר - יצחק פאלאג'י הי"ו, ומחווה לספריהם של אביו ושל סבא רבא שלו - לב חיים וחקרי לב. הספר יצא במהדורות רבות וזכה להשפעה עצומה בפסיקת ההלכה, בין היתר בספר כף החיים, ובספריו של רבי עובדיה יוסף.