stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גביע העולם למועדונים (כדורגל)
הטורניר בהווה

במהדורתו הנוכחית של הטורניר משתתפות שבע קבוצות, ה"אלופה" מכל אחת מהיבשות בנוסף לאלופת המדינה המארחת. הטורניר נערך בשיטת הנוק-אאוט, החל מרבע הגמר. ראשית משחקת אלופת המדינה המארחת מול אלופת אוקיאניה במשחק מקדים על מקום ברבע הגמר. המנצחת במשחק זה מתמודדת ברבע הגמר יחד עם נציגות אסיה, אפריקה וצפון ומרכז אמריקה. לנציגה האירופאית ולנציגה הדרום אמריקנית מקום מובטח בחצי הגמר. הטורניר שם דגש רב על משחק הוגן, והקבוצות והשחקנים ההוגנים מתוגמלים בהתאם.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קונפדרציה | תואר | טורניר |
| CONMEBOL | אלופת דרום אמריקה | גביע ליברטדורס |
| אופ"א | אלופת אירופה | ליגת האלופות |
| AFC | אלופת אסיה | ליגת האלופות האסיאתית |
| CAF | אלופת אפריקה | ליגת האלופות האפריקאית |
| CONCACAF | אלופת צפון ומרכז אמריקה והאיים הקריביים | ליגת האלופות של CONCACAF |
| OFC | אלופת אוקיאניה | ליגת האלופות האוקיאנית |
| התאחדות הכדורגל המקומית המארחת | אלופת המדינה המארחת | ליגת העל המקומית המארחת |
משחקי הגמר

| שנה | אלופה | תוצאה | סגנית | מארחת |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | ברזיל קורינתיאנס | 0–0 (4–3(פ)) | ברזיל ואסקו דה גאמה | ברזיל ברזיל |
| 2005 | ברזיל סאו פאולו | 1–0 | אנגליה ליברפול | יפן יפן |
| 2006 | ברזיל אינטרנסיונל | 1–0 | ספרד ברצלונה | יפן יפן |
| 2007 | איטליה מילאן | 4–2 | ארגנטינה בוקה ג'וניורס | יפן יפן |
| 2008 | אנגליה מנצ'סטר יונייטד | 1–0 | אקוודור ליגה דה קיטו | יפן יפן |
| 2009 | ספרד ברצלונה | 2–1ה | ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות |
| 2010 | איטליה אינטר מילאנו | 3–0 | הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו מזמבה | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות |
| 2011 | ספרד ברצלונה | 4–0 | ברזיל סנטוס | יפן יפן |
| 2012 | ברזיל קורינתיאנס | 1–0 | אנגליה צ'לסי | יפן יפן |
| 2013 | גרמניה באיירן מינכן | 2–0 | מרוקו רג'ה קזבלנקה | מרוקו מרוקו |
| 2014 | ספרד ריאל מדריד | 2–0 | ארגנטינה סן לורנסו | מרוקו מרוקו |
| 2015 | ספרד ברצלונה | 3–0 | ארגנטינה ריבר פלייט | יפן יפן |
| 2016 | ספרד ריאל מדריד | 4–2 | יפן קאשימה אנטלרס | יפן יפן |
| 2017 | ספרד ריאל מדריד | 1–0 | ברזיל גרמיו | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות |
| 2018 | ספרד ריאל מדריד | 4–1 | איחוד האמירויות הערביות אל-עין | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות |
| 2019 | אנגליה ליברפול | 1–0 | ברזיל פלמנגו | קטר (מדינה) קטר |
| 2020 | גרמניה באיירן מינכן | 1–0 | מקסיקו טיגרס | קטר (מדינה) קטר |
| 2021 | אנגליה צ'לסי | 2–1ה | ברזיל פלמיירס | איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות |
| 2022 | ספרד ריאל מדריד | 3-5 | ערב הסעודית אל הילאל | מרוקו  מרוקו |
| 2023 | אנגליה מנצ'סטר סיטי | 0-4 | ברזיל פלומיננזה | ערב הסעודית ערב הסעודית |
ראו גם

גביע הקונפדרציות
יינות ביתן

| --- | --- |


סניף "שוק מהדרין" של "יינות ביתן" בקריית אתא
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מוטו:  "רק מה שטוב בשוק" "קונים טרי יוצאים בזול"
 מייסדים:  נורית ונחום ביתן
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים) 
 חברות בנות:  מגה קמעונאות, מחסני כמעט חינם
 משרד ראשי:  עזריאלי ראשונים   שדרות נים 2, ראשון לציון
 שליטה בחברה:  נחום ביתן 36%  אלקטרה מוצרי צריכה 35.5% הפניקס חברה לביטוח 15% בנק הפועלים, בנק מזרחי 10%  מיכאל לובושיץ (מנכ"ל לשעבר) 2% עובדי יינות ביתן 2%
 ענפי תעשייה:  קמעונאות 
 מוצרים עיקריים:  שיווק קמעונאי, נדל"ן מניב
 הכנסות:  186.7 מיליון ש"ח (2020)
 רווח:  14.5 מיליון ש"ח (מחצית ראשונה 2021)
 יו"ר:  צביקה שווימר
 מנכ"ל:  מיכאל לובושיץ
 עובדים:  5,000
  
 www.ybitan.co.il
 
סמליל תת-הרשת "מחסני כמעט חינם"
סמליל תת-הרשת "שוק מהדרין"
סמליל התת-רשת "ביתן מרקט"
גלובל ריטייל ק.י. בע"מ, שעד לשנת 2023 נקראה יינות ביתן בע"מ, היא רשת מרכולים פרטית בישראל. הרשת נוסדה על ידי נורית ונחום ביתן, והחלה את דרכה ב-1995 כחנות קטנה באשקלון. משפחת ביתן מנהלת את הרשת כעסק משפחתי. הרשת היא אחת מרשתות הקמעונאות הגדולות ביותר בישראל, שמנתה באפריל 2020 166 סניפים (67 סניפים תחת המותג "יינות ביתן" ו-99 סניפים תחת המותגים השונים של "מגה"), מה שמציב אותה במקום השני אחרי שופרסל. במאי 2023 הוסבו כ-50 מסניפי הרשת למותג "קרפור".
היסטוריה > תחילת הדרך

נחום ביתן החל דרכו בתור פועל במאפייה המשפחתית של אביו באשקלון. ב-1982 רכש ביתן חנות קטנה ליינות והחל להכניס לחנות מוצרים נוספים. לאחר 13 שנים, ב-1995 נוסדה רשמית הרשת כאשר החליטה המשפחה לרכוש אולם קולנוע ישן שנסגר בעיר ולהסב אותו לסופרמרקט הפרטי הראשון בעיר אשקלון, שמיתגה את עצמה בתור רשת דיסקאונט ומשכה אנשים רבים. הרשת צברה תאוצה ורכשה חנות גדולה בראשון לציון, ועוד רשתות קטנות שהתקשו להתחרות ברשתות הגדולות: ב-2006 רכשה הרשת את רשת "היפר רמה" (4 סניפים) ואת רשת "יד יצחק" (3 סניפים) ובסוף 2007 הרשת כבר מנתה 11 סניפים ברחבי הארץ.
היסטוריה > התרחבות

קפיצת המדרגה הגדולה ביותר הגיעה במרץ 2012, אז רכשה רשת יינות ביתן את רשת מחסני כמעט חינם מידי האחים רני ועדי צים, על כל 35 סניפיה תמורת כ-350 מיליון שקלים - מה שהקפיץ את מספר הסניפים של הרשת ל-65 סניפים סך הכל לאחר הרכישה.
נכון ליולי 2012, היו לרשת "יינות ביתן" בלבד 27 סניפים (לא כולל 36 סניפים של "מחסני כמעט חינם"), ומחזור מכירות של החברה עמד בשנת 2011 על כ-2.6 מיליארד ש"ח, כשמחזור המכירות של כל אחת מהרשתות יינות ביתן ומחסני כמעט חינם עמד על כ-1.3 מיליארד ש"ח. ב-2011 דורגה החברה על פי חברת המידע העסקי "BDi" במקום הרביעי בענף שיווק המזון הקמעונאי.
היסטוריה > רכישת מגה

ב-1 ביולי 2016 רכשה רשת יינות ביתן את רשת הענק המתחרה מגה קמעונאות שהגדיל את נתח השוק שלו לכ-185 סניפים לרשת סך הכל ומאז מפעילה הרשת את המותג "מגה בעיר" בכ-100 סניפים ברחבי הארץ. לאחר השלמת העסקה הפכה להיות יינות ביתן לרשת הקמעונאות השנייה בגודלה בישראל אחרי שופרסל.
ב-2017 החלה הרשת בהפעלת שלושה פורמטים שונים של חנויות ברמות תמחור שונות: סניפים שכונתיים תחת השם "יינות ביתן בסיטי", סניפים הפונים למגזר החרדי שיישארו תחת השם "שוק מהדרין" יחד עם סניפי הדיסקאונט הקיימים.
החברה הקימה את מועדון הלקוחות 365Family בשיתוף עם חברת ויזה כאל ומועדון 365, המונה כיום מעל ל-300 אלף חברים, וב-2018 הקימה כרטיס מועדון לקוחות Daily+ בשיתוף חברת ישראכרט.
שלוש שנים לאחר רכישת מגה, באוגוסט 2019 דווח כי קבוצת יינות ביתן נמצאת בקשיים כלכליים כאשר מספר ספקים דיווחו על עיכוב בתשלומים, וחברת דן אנד ברדסטריט העלתה את דירוג סיכון ההתקשרות עם יינות ביתן. בעקבות קשיים אלו נאלצה הרשת למכור סניפים, ובספטמבר 2019 רכשה רשת פרשמרקט 7 סניפים בגוש דן (ביניהם: בדיזנגוף סנטר, במרכז המסחרי מיקאדו בתל ברוך צפון, במגדלי תל אביב, בשכונת בבלי, בכורזין בגבעתיים וברחוב רבין בחולון) תמורת כ-110 מיליון שקל. באוקטובר 2019 רכשה ויקטורי 5 סניפים נוספים (ביניהם סניפים ברחובות ויבנה) תמורת כ-80 מיליון שקל.
בחודש אוגוסט 2020 רכשה רשת יוחננוף חמישה סניפים מיינות ביתן. בינואר 2021 השיקה הקבוצה מותג מוזל חדש בערים מסוימות שנקרא "ביתן מרקט".
בהמשך נקלעה החברה לחובות ועמדה בפני קריסה, ועל כן קנתה חברת אלקטרה מוצרי צריכה 35.5% מהחברה תמורת 143 מיליון ש"ח, ו-50 מיליון ש"ח לבעלי החברה נחום ביתן. בנוסף בעסקה זו קנתה חברת הפניקס חברה לביטוח עוד 15% תמורת 50 מיליון ש"ח, כך שנותרו 36% בידי מיסד החברה נחום ביתן ומשפחתו, ו-10% בידי הבנקים הנושים - בנק הפועלים ובנק מזרחי טפחות. עסקה זו הזרימה לחברה בסך הכל כ-250 מיליון ש"ח שהצילו אותה מפירוק. את שנת 2020 סיימה הרשת לראשונה מזה מספר שנים עם רווח תפעולי של 186.7 מיליון ש"ח - 5.2% מהמכירות, ואת המחצית הראשונה של 2021 סיימה ברווח תפעולי של 79 מיליון ש"ח (6.3% מהמכירות), ולראשונה זה זמן רב עם רווח נקי של 14.5 מיליון שקל.
היסטוריה > במותג "קרפור"

במרץ 2022 חתמו רשת קרפור העולמית ויינות ביתן על מסמך הבנות לקראת חתימה על הסכם זכיינות, במסגרתו יינות ביתן תמתג עצמה מחדש במותג קרפור. בנובמבר 2022 פורסם כי במסגרת תוכנית התייעלות ורה-ארגון הכוללת בין היתר התייעלות תפעולית, נסגרו חמישה סניפים של הרשת ופרשו כ-300 עובדים, בעיקר עובדי קבלן. במחצית הראשונה של 2023 הוסבו כ-50 סניפים בפריסה ארצית לשלושה פורמטים של קרפור. לפני השקת המותג "קרפור" שינתה החברה את שמה ל"גלובל ריטייל ק.י. בע"מ".
תחומים נוספים

בשנת 2018 השיקה את המותג הפרטי Magnus - סדרת כלי בישול, אפייה ואביזרי עזר למטבח אשר נמכרים ב"יינות ביתן" ו"מגה בעיר" ובחנויות המותג.
בתחום הנדל"ן פועלת באמצעות חברת ב. ביתן נכסים (2001) בע"מ, חברת השקעות בנדל"ן, שבבעלותה נכסים מסחריים להשכרה בישראל.
לרשת בעלות בגן האירועים "חצר נצר" שבקיבוץ נצר סירני, באמצעות יוסי ביתן, הבן של נחום ביתן.
הערות שוליים

↑  גיל קליאן, בלעדי ל"כלכליסט": עובדים בכמעט חינם קיבלו הודעה על מכירה ליינות ביתן, באתר כלכליסט, 11 ביולי 2012
↑  דירוגי רשתות מזון 2011, באתר bdi
↑   עדי דברת-מזריץ, נחתם הסכם לרכישת מגה: האם המחירים בערים יוזלו?, באתר TheMarker‏, 30 ביוני 2016
↑  נורית קדוש, נחום ביתן מעלה מחירים עם רשת עירונית חדשה, באתר כלכליסט, 19 בספטמבר 2017
↑   עדי דברת-מזריץ, מה קורה ביינות ביתן? עיכוב בתשלומים לספקים, הבעלים הזרים עשרות מיליוני שקלים, באתר TheMarker‏, 5 באוגוסט 2019
↑  נווית זומר, צרכנות, נחום ביתן מוכר 7 סניפים לפרשמרקט ב-110 מיליון שקל, באתר ynet, 23 בספטמבר 2019
↑  גולן חזני, צרכנות, נחום ביתן מוכר 5 סניפים נוספים של הרשת תמורת 80 מיליון שקל, באתר ynet, 30 באוקטובר 2019
↑  שני מוזס, ‏180 מיליון שקל בחצי שנה: מה עומד מאחורי מבול המימושים של נחום ביתן, מה עושים הספקים ואיך זה ייגמר?, באתר גלובס, 27 בינואר 2020
↑   יורם גביזון, יוחננוף רוכשת מיינות ביתן עוד חמישה סניפים תמורת 67 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 9 באוגוסט 2020
↑  נווית זומר, הושלמה מכירת יינות ביתן לאלקטרה צריכה, באתר ynet, 27 במאי 2021
↑  נווית זומר, "שנה עבדתי עם אקדח צמוד לרקה. היינו כמעט בפשיטת רגל", באתר ynet, 10 בספטמבר 2021
↑   עדי דברת ושלי אפלברג, האם רעידת האדמה בשוק קמעונות המזון תורגש בכיס של הישראלים?, באתר TheMarker‏, 6 במרץ 2022
↑  נווית זומר, מאיר תורג'מן, קרפור נפתחה: האם היא באמת יותר זולה מרשתות אחרות?, באתר ynet, 9 במאי 2023
↑  רשימת חברות בנות/קשורות בקבוצת גלובל ריטייל ק.י בע"מ
מבצע מהירות שיא

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  15 במאי 2020 – הווה (4 שנים) 
הנשיא דונלד טראמפ מכריז רשמית על המבצע ב-15 במאי 2020 בגן הוורדים של הבית הלבן.
מבצע מהירות שיא (באנגלית: Operation Warp Speed‏) היא שותפות ציבורית-פרטית, שיזם ממשל טראמפ, כדי להקל ולהאיץ את הפיתוח של חיסונים, טיפול ואבחון לנגיף COVID-19, כמו גם את הייצור וההפצה שלהם. המבצע יצא לדרך בתחילת אפריל 2020, לאחר פגישה בין דונלד טראמפ, סגנו, מייק פנס וראשי תעשיית התרופות בבית הלבן ב-2 במרץ. המבצע נועד לקדם ייצור המוני של מספר חיסונים על סמך ראיות ראשוניות המאפשרות הפצה מהירה יותר, אם ניסויים קליניים יאשרו שאחד החיסונים בטוח ויעיל. התוכנית צופה שחלק מחיסונים אלה יהיו לא בטוחים או לא יעילים, מה שהופך את התוכנית ליקרה יותר מפיתוח חיסונים טיפוסי, אך יכולה להוביל לזמינות של חיסון בר קיימא כמה חודשים לפני לוחות זמנים טיפוסיים. הקונגרס הקצה ב-27 במרץ כמעט 10 מיליארד דולר למבצע באמצעות חוק הסיוע, ההקלה והביטחון הכלכלי לנגיף הקורונה (אנ'), כאשר 6.5 מיליארד דולר יועדו על ידי הקונגרס לפיתוח אמצעי נגד באמצעות BARDA יחד עם 3 מיליארד דולר למחקר של NIH.
המבצע הוא תוכנית בין-גופית הכוללת מחלקות של מחלקת הבריאות ושירותי האנוש, כולל המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, מינהל המזון והתרופות, המכונים הלאומיים לבריאות והרשות למחקר ופיתוח ביו-רפואי מתקדם; מחלקת ההגנה; חברות פרטיות וסוכנויות פדרליות אחרות, כולל מחלקת החקלאות, מחלקת האנרגיה והמחלקה לענייני חיילים משוחררים. מקור השם האנגלי בתרגום לעברית "מהירות עיוות" לקוחה מסדרת מדע בדיוני מסע בין כוכבים שבו היה אפשר לטוס בחללית במהירות גבוהה ממהירות האור.
היסטוריה

לאחר שנחשפה לראשונה לתקשורת ב-29 באפריל, טראמפ הודיע רשמית על השותפות הציבורית-פרטית ב-15 במאי 2020. המבצע מתאם את המאמצים הקיימים בתחום הבריאות ושירותי האנוש, כולל שותפות NIH ACTIV לפיתוח חיסון וטיפול, יוזמת NIH RADx לפיתוח אבחון ועבודה של BARDA.
מינהל המזון והתרופות הודיע ב-30 ביוני 2020 שהחיסון יצטרך להיות יעיל לפחות ב-50% כדי לקבל אישור ולפחות להפחית את חומרת הסימפטומים של COVID-19.
מטרות

על פי גיליון העובדות של משרד הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית, המטרה המוצהרת העיקרית של מבצע מהירות שיא הייתה "להאיץ את הפיתוח, הייצור וההפצה של חיסוני COVID-19, את הטיפולים והדיאגנוסטיקה,על מנת לייצר ולספק 300 מיליון מנות של חיסונים בטוחים ויעילים, כאשר המינונים הראשוניים יהיו זמינים עד לינואר 2021, כחלק מאסטרטגיה רחבה יותר".
יעדים ספציפיים, כפי שתוארו בכלי תקשורת שונים, כללו:
תמיכה במחקר ופיתוח של חברות התרופות של שבעה מועמדים שונים לחיסונים בו זמנית וליצור תרכובות טיפוליות מסוימות.
לתמוך בכמה יצרניות החיסונים עבור מדרוג מהיר כלפי מעלה של ייצור קיבולת הייצור.
לתמוך בארגון וסיוע בדיקות בו זמניות של ה-FDA בניסויים קליניים שלב I-III בכמה מהמועמדים המבטיחים ביותר לחיסונים.
לסייע למועמדים לייצור חיסונים לפני אישור מראש במהלך מחקר קדם קליני כדי להתכונן לפריסה מהירה, במידה והחיסון הוכח כבטוח ויעיל.
לתאם עם משרד ההגנה את אספקת החיסונים, ייצורם ופריסתם ברחבי ארצות הברית, ולעקוב אחר כל בקבוקון חיסון ואחר תזמון הזרקה של כל אמריקאי המקבל חיסון.
בעוד שהיה צפוי תיאום עם ה-FDA בנושאים טכניים, הנציב סטיבן האן ציין כי ה-FDA "יספק סיוע טכני ופיתוח למבצע מהירות שיא, אך היצרנים מחליטים אם הם הולכים להתקדם או לא" והבהירו כי הסוכנות "התווה קו בהיר מאוד ב-FDA בינינו לבין מבצע מהירות שיא, מכיוון שאנחנו הרגולטור העצמאי".
מנהיגות ותקציב

בחודש מאי 2020 מונה מונסף סלאוי על ידי ממשל טראמפ כיועץ ראשי. סלאוי הוא חוקר חיסונים, בעבר יו"ר המחקר והפיתוח העולמי ויו"ר החיסונים הגלובליים בגלקסו סמית' קליין, שם הוביל את פיתוחם של חמישה חיסונים גדולים. הגנרל גוסטב פ. פרנה, מונה למפקד התפעול הראשי של המבצע. לפרויקט זומנו מדענים, רופאים וקציני צבא אחרים העוסקים בניהול תחומי המיקוד העיקריים של פיתוח, ייצור והפצה של חיסונים. לפרויקט תקציב של 10 מיליארד דולר, עם כספים נוספים שהוקצו באמצעות BARDA.
ב-25 בנובמבר 2020 הודיע סלאוי על כוונתו לפרוש מהמיזם. לדבריו, תרומתו מיצתה את עצמה מכיוון שאושרו כבר מספר חיסונים והחלה ההיערכות לייצור.
שיתופי פעולה

באוגוסט 2020, נבחרו שמונה חברות למימון של כ-11 מיליארד דולר כדי לזרז את הפיתוח וההכנה לייצור מועמדים לחיסונים. ביוני נחתמו הסכמים בשווי של 1.2 מיליארד דולר לחיסון מוצלח עם אסטראזנקה ו-483 מיליון דולר עם מודרנה. בחודש יולי הוסכם לשלם 1.6 מיליארד דולר לנובה-ווקס אם ניסויים קליניים יצליחו לייצר 100 מיליון מנות של החיסון שלה. נובה-ווקס היא חברה ללא היסטוריה של מוצרים משווקים. כמו כן, בחודש יולי קיבלו פייזר וחברת BioNTech הזמנה של 2 מיליארד דולר לייצר 100 מיליון מנות של חיסון נגד COVID-19 כאשר יווכח כבטוח ויעיל ויעבור את תהליכי הרישוי. ב-31 ביולי מומנו חברת סאנופי ו-GSK בעלות 2.1 מיליארד דולר.
מפתחי החיסונים שמשתפים פעולה עם המבצע הם:
ג'ונסון וג'ונסון
AstraZeneca - אוניברסיטת אוקספורד ו-Vaccitech
פייזר - BioNTech
מודרנה
מרק ו-IAVI
נובה-ווקס
Sanofi ו-GlaxoSmithKline
חברות במימון עקיף כוללות את:
Vaxart (בשיתוף פעולה עם BioSolutions Emergent)
אינוביו
מבצע מהירות שיא מממן גם תרופות אפשריות לטיפול ולמניעה, אם כי במידה פחותה. עד לתחילת אוקטובר 2020, הוצא פחות ממיליארד דולר לתמיכה בפיתוח וייצור של שלושה טיפולי נוגדנים חד-תאיים, לעומת כמעט 10 מיליארד דולר על שישה חיסונים.
חברת רג'נרון הייתה אמור לקבל 450 מיליון דולר לפיתוח ואספקת תרופת נוגדנים חד-תאים, כהודעת הממשל מ-7 ביולי 2020.
ביקורת > לוח זמנים

יעדי הפרויקט לפיתוח, ייצור והפצה של מאות מיליוני מנות חיסון כנגד COVID-19 עד סוף 2020 ספגו ביקורת כיעדים לא מציאותיים, בהתבסס על ניסיון של עשרות שנים בפיתוח חיסונים נגד זיהומים נגיפיים שבדרך כלל דורשים שנים או עשרות שנים להבטחת חיסון שלא יהיה רעיל ובעל יעילות מספק. ברוב הזיהומים הנגיפיים אין חיסונים מכיוון שטכנולוגיית החיסון נכשלה בניסויים קליניים בשלב מוקדם. מכיוון שחיסונים רבים גורמים לתופעות לוואי, כמו כאב במקום ההזרקה, כאבי ראש ותסמיני שפעת, בדיקות בטיחות דורשות התבוננות של שנים באלפי משתתפי הניסוי הקליני.
באופן דומה, נדרש זמן מספיק – שנה או בדרך כלל שנים רבות – כדי להיות לוודא שלחיסון יש יעילות עמידה בזמן שהנגיף נותר כמגפה. מסיבות אלה, למרות ניסיונות מחקריים נרחבים קודמים לייצר חיסונים בטוחים ויעילים כנגד נגיפי קורונה, כמו SARS ו-MERS, כל המועמדים לחיסון לזיהומים בנגיף קורונה נכשלו במהלך המחקר הקליני ולא קיים חיסון למניעת זיהום כלשהו בנגיף. כדי להתכונן לייצור ולהפצה, מבצע מהירות שיא יוציא משאבים ומימון לפני שיהיה ידוע על תוצאות הבטיחות והיעילות של מועמדי החיסונים, ואולי בזבוז מנות חיסון ועלויות מוגזמות.
ביקורת > תחרות

קיים פוטנציאל לבזבוז מאמצים ומימון בתחרות ישירה עם חברות חיסונים אמריקאיות ציבוריות שכבר עוסקות במימון ופיתוח. קיימת גם האפשרות שמיליארד דולר ומעלה מכספי משלם המיסים האמריקני יושקעו רק במאמצים אמריקאים או בבחירה חלופית צרה, כמו השקעה בפלטפורמת חיסון אחרת – אוניברסיטת אוקספורד - מועמדת AstraZeneca שעליה כבר שילמה מיליארד דולר אמריקאי, במאי 2020, לקבלת 300 מיליון מנות לשימוש אמריקאי, אם החיסון של AstraZeneca הוא מוצלח ויוכיח בטיחות ויעילות.
התוכנית לא משתפת פעולה עם ארגוני פיתוח חיסונים סיניים, או עם ארגון הבריאות העולמי (WHO), הקואליציה למוכנות נגיפית של חדשנויות, או הנציבות האירופית, שמרכזים ומממנים תוכניות בינלאומיות לפיתוח חיסונים מרובים, לאחר שגייסו כ-8 מיליארד דולר יחד, ב-4 במאי כתגובה גלובלית. הממשל האמריקאי בחר שלא לכלול את פעולת המבצע כחלק מהמאמץ הבינלאומי בנושא פיתוח חיסונים, שארגן ארגון הבריאות העולמי.
ביקורת > היסוס בחיסונים

יש חשש כי לוח הזמנים המקוצר המיועד להשלמת המבצע יכולים לעודד את התנועה נגד חיסונים, עם מומחה אחד שקבע בתחילת שנת 2020: "אני לא רואה נתיב לפיו תוכלו לאסוף מספיק נתוני יעילות ובטיחות עד סוף השנה". כישלון של הציבור לבטוח בחיסון חדש ולסרב להתחסן הוא דאגה בריאותית עולמית הנקראת התנועה להתנגדות לחיסונים, מה שמגדיל את הסיכון להתפשטות נגיפית נוספת שעלולה להוביל להתפרצויות מתמשכות של COVID-19 במהלך 2020–2021. סקר בספטמבר 2020 מצא כי מחצית מהמבוגרים האמריקנים שנבדקו אמרו שהם לא יתחסנו אם הוא יהיה זמין באותה תקופה ושלושה רבעים הביעו חשש לקצב התהליך וחששו כי ייתכן שיאושר חיסון לפני שתוכח בטיחותו ויעילותו במאת האחוזים.
ביקורת > הנייטרליות של מנהל המבצע

מנהיג פרויקט "מבצע מהירות שיא", מונצף סלאוי, היה חבר במועצת המנהלים של מפתחת החיסונים האמריקנית, מודרנה והיה בעל מניות במודרנה, עם רווח אישי פוטנציאלי של 10 מיליון דולר, דבר שהעלה שאלות בנוגע לגישה הנייטרלית שלו בשיקול ובחינת מועמדים לחיסון. סלואי אמנם התפטר מהוועד המנהל של מודרנה כשנבחר לעמוד בראש המבצע, אך שווי מנייתו במניות מודרנה עלה ב-3 מיליון דולר ביום אחד, כשמודרנה הודיעה על התקדמות במחקר קליני לחיסונים.
ביקורת > ראיות מוגזמות של כמה חברות מעורבות

בעלי המניות תבעו את אינוביו בטענה שהחברה הציגה ראיות מוגזמות ליעילות החיסון שלה כדי להעלות את מחיר המניה שלה.
נגד וקסארט הוגשה תובענה ייצוגית בבית המשפט המחוזי בצפון קליפורניה בגין הונאת ניירות ערך לכאורה, דבר שדווח גם בעיתונות.
ח'וארג'

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 דת:  אסלאם
 התפלג מ:  אסלאם סוני
 תאריך ייסוד:  657 
 ארגונים ופעילות
 
 העולם המוסלמי
 
החַ'וַארִג' (בערבית: خوارج, מילולית: "החורגים" או "הפורשים") הוא שמה של הקבוצה הדתית הקדומה ביותר שפרשה מן האסלאם, עוד קודם לפרישת הזרם השיעי, לזרם אסלאמי עצמאי. בשם זה נקראים גם כמה זרמים אסלאמיים (חלקם אינם קיימים עוד) החולקים עם קבוצה זו כמה קווים כלליים מבחינה פילוסופית או הלכתית, ונחשבים על פי חוקרים מסוימים לכאלה שלמעשה מקורם ממנה.
רקע

בשנת 657 התייצבו בצִפין, על הגדה המערבית של נהר פרת בצפון עיראק על גבול סוריה, שני צבאות מוסלמים - צבאו של עלי בן אבו טאלב, מול צבאו של מועאויה הראשון. מקור העימות היה רציחת הח'ליפה השלישי של האסלאם, עות'מאן בן עפאן, שנתיים קודם לכן, כאשר החשד באשר לתכנון הרצח נפל על עלי, שהתמנה תחתיו כח'ליף רביעי, ואשר רבים מהחשודים בביצועו של הרצח עצמו היו ממקורביו. מועאויה שהיה קרוב משפחה של עת'מאן ומשל על סוריה, נדרש על ידי מקורביו לנקום את מות עת'מאן מידי עלי. ביום הקרב, צבאו של מועאויה היה מאומן הרבה יותר מצבאו הקטן של עלי, אך בכל זאת היה זה עלי שכמעט והביס את יריבו. ברגע המכריע, אחד מיועצי מועאויה ייעץ לו להרים ספרי קוראן על רומחיהם. משמעות המעשה הייתה - ההכרעה בידי אלוהים. עלי סירב בתחילה להיכנע לתחבולה זו, אולם אנשיו, אשר היו בטוחים בצדקתם, הפסיקו להילחם. הבוררות התגלתה בדיעבד כמזימה לנשל את עלי מכיסאו - הוא נאלץ להתמודד על תואר הח'ליף מול מועאויה, כאילו לא נבחר כבר.
בעקבות מעשה זה, פנו קבוצה של אנשים מצבא עלי ופרשו במחאה על הכניעה לבוררות. הם קראו: "לָא חֻכְּם אִלָא לִלַה" (لا حكم إلا لله - "אין משפט אלא לאלוהים"), וטענו שעלי נכנע לבוררות האדם במקום לשמוע לקול האלוהים, שרק לו יש הזכות לקבוע מיהו הח'ליף, ולהמשיך בקרב. הפורשים נקראו חַ'וָארִג' (היוצאים/הפורשים. חַ'רַג' = יצא). הם נקראו גם "חרוריה", על שם המקום בו חנו לאחר פרישתם - חרורא. שם אחר שנקראו בו הוא 'שראה' מלשון מוֹכֵר, שמכרו את חייהם למען אללה, וכן נקראו 'אהל ציאם וצלאה' (אנשי הצום והתפילה) על שום החמרתם בקיום מצוות האסלאם. הח'וארג' דחו כעת את מועאויה ואת עלי כאחד ומינו לעצמם ח'ליף משלהם - עבדאללה בן ואהבּ אלראסִבּי. הם מנו כמה אלפים והתיישבו במזרח עיראק ובעיקר בנַהרַוָאן, על גדות החידקל. בשנת 658 יצא עלי נגדם והביסם קרב נַהרַוָאן (אנ'); רבים מתו בקרב, בהם אלרסבי עצמו. בשנת 661 נסע עלי למסגד בכופה ובדרך תקף אותו עבד אלרחמן בן מֻלג'ם, מאנשי הח'וארג', אשר כנקמה על הטבח בנַהרַוָאן דקר אותו בחרב מורעלת, דבר שהביא למותו של עלי ולהפיכתו של מועאויה לח'ליף החמישי.
בתקופת השושלת האומיית, נלחמו הח'וארג' בח'ליפים בחרוף נפש. אולם גם לעבאסים היוו הח'וארג' אִיוּם - בשנת 867, הקים יעקוּבּ בן צפאר את שושלת הצפארים במזרח פרס ונאבק בעבאסים. מאוחר יותר, בשנת 869, פרץ מרד העבדים השחורים (הזאנג') במזרח אלבצרה. מנהיג המרד היה מצאצאי עלי וכך שילוב של מנהיג משושלת מוחמד, יחד עם מהפכה חברתית, הצליחו להביא להישגים רבים של הח'וארג' בדרום עיראק ובפרס למשך 14 שנה, עד 883. בסופו של דבר, לאחר קרבות קשים, הח'ליף אלמֻעתמִד בן אלמֻתַוַכּל, הכניעם והרס את מבצרם.
עקרונות הדת

מבחינה פוליטית, הח'וארג' סטו מהדרך המקובלת באסלאם, דהיינו מינוי ח'ליף מצאצאי מוחמד או מקרוביו. הם דגלו בשיטה ליברלית יותר ועל-פיה כל אדם יכול למלא תפקיד ח'ליף, אפילו עבד, ובלבד שסגולותיו הדתיות והמוסריות יהיו רמות מעלה ואמונתו תהיה שלמה. ח'ליף שסרח - יודח ויוחלף באחר.
בחייהם הפרטיים היו הח'וארג'ים מחמירים מאוד ולא הסתפקו בקיום חלקי של המצוות. מוסלמי הוא המקיים את כל הקוראן, לדעתם. בניגוד לאסלאם האורתודוקסי, על-פיו מי שחטא אפילו חטא חמור, אינו חדל להיות מוסלמי, אצל הח'וארג' החוטא חטא חמור נחשב כופר ודינו גיהנום לנצח. החמרתם באה לידי ביטוי גם בדרישות המחמירות של כללי הטהרה. לשיטתם הדובר שקר או לשון הרע, מתבטל ממצב הטהרה שהיה בו.
כל מוסלמי שאינו בן כיתתם, כלומר - ח'וארג', הוא כופר. הם הרחיבו את המלחמה נגד הכופרים (ג'יהאד) גם לגבי כלל העדה המוסלמית שאינה ח'וארג'ית. יתרה מזו - הם הוסיפו על חמשת עמודי האסלאם עמוד נוסף והוא הג'יהאד. הח'וארג' התירו להרוג את משפחת הכופרים על הנשים והילדים (אִסתִעראד). היחס הקיצוני שלהם כלפי המוסלמים מהעדות השונות הביא למצב שבו היהודים והנוצרים זכו מהם ליחס טוב מזה שניתן להם באסלאם האורתודוקסי. כך, למשל, עדות יהודי או נוצרי מקובלת עליהם, בניגוד לשיטה האורתודוקסית. פירושם לקוראן הוא מילולי, לכן גנב נידון לכריתת יד (על פי האסלאם האורתודוקסי, יש מגבלות רבות לחוק זה).
מבחינה רעיונית, נטו הח'וארג' לשיטה הפילוסופית של המֻעתַזילה, שדגלה בבחירה חופשית של האדם ושל מעשיו. הם ראו בקוראן ספר נברא ולא מאמר האל שהיה לפני בריאת העולם. פלג קיצוני ביותר מתוכם, שנקרא 'יזידיה', דחה את שליחותו של מוחמד וציפה לנביא נוסף ולקוראן חדש. היו מאנשי הח'וארג' שטענו כי סורה 12 (סורת יוסף) לא נאמרה מפי מוחמד, כיוון שהיא עוסקת במעשי אהבים.
התפתחות הכת

האופי הקיצוני של כת הח'וארג' גרם לפילוגים רבים בתנועה, אולם הזרם היחיד שקיים עד היום הוא האיבאדיה, על שם עבדאללה בן איבאד, מנהיגם, שנחשב למתון ביחס לזרמים אחרים באסלאם. מאחר שעל-פי שיטת הח'וארג', כל מוסלמי שווה לאחיו לאמונה, ללא קשר לגזעו (בניגוד לשיטה האומיית, על-פיה הערבים נמצאים מעל שאר הגזעים), הצטרפו אל הח'וארג' הרבה מואלים (מוסלמים חדשים שאינם ממוצא ערבי, כגון הפרסים, הטורקים והאפריקנים). השבטים הבֶרבֶרים בצפון אפריקה הצליחו להקים מדינה ח'וארג'ית מכת האיבאדיה בתאהִרת שבמזרח אלג'יריה. מדינה זו התקיימה בין השנים 776 עד 909. הפאטימים הכו אותם והם נסוגו למדבר סהרה.
המדינה האיבאדית היחידה בימינו היא סולטנות עומאן, אך מיעוטים איבאדים חיים בימינו גם באלג'יריה, טנזניה, לוב ותוניסיה.
בקרב הח'וארג' היו שלושה זרמים נוספים, שלא שרדו. הם כונו בשמות אַזַארִקַה, נַגְ'דּיַה וצֻפְרִיַּה. כת האזרקה כונתה על שם מייסדה, נאפע אבן אל-אזרק. תחת פיקודו הצליחו האזארקים להשתלט על אזורים במערב איראן האזרקים הוכנעו לבסוף בסביבות שנת 697. האזארקה נחשבת לכת הקיצונית ביותר בקרב הח'וארג'. לאזארקה מיוחס עקרון ה"אִסְתִעְרַאד" (استعراض, "הרג חסר הבחנה"), שבו הם נדרשו להרוג את כל מתנגדיהם, גם את אלה המוסלמים.
לקריאה נוספת

איתן קולברג, "הח'וארג'", בתוך מאיר בר-אשר ומאיר חטינה (עורכים), האסלאם: היסטוריה, דת, תרבות, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017, עמ' 323-309
ראו גם

א-נג'דאת
כראמיה
ג'המי