stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אהבה גנובה
הערות שוליים

↑  אהבה גנובה ומפגש תרבויות, מעריב, 10 באפריל 1987
↑  טום האנקס: רכוש חם, מעריב, 29 באוגוסט 1986
↑  אף מילה בעברית, חדשות, 9 באפריל 1987
1 2  מיכל מירון-שקד, טעם של עיר קטנה. בעיר גדולה, כותרת ראשית, 10 בדצמבר 1986
↑  "Film: 'Every Time We Say Goodbye'." Box Office Mojo. Retrieved: March 9, 2017.
↑  ירון פריד, הקרנה- איך כולם השתרבבו, חדשות, 29 במרץ 1987
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb382641369 (data) 
| טום הנקס |
| --- | --- | --- |
| סרטים בהם השתתף | הוא יודע שאת לבד (1980) • ספלאש (1984) • מסיבת רווקים (1984) • המתנדבים (1985) • האיש עם הנעל האדומה (1985) • זהירות הבית מתפרק (1986) • יחסים פשוטים (1986) • אהבה גנובה (1986) • השוטר מלוס-אנג'לס (1987) • ביג (1988) • פאנץ' ליין (1988) • שכנים (1989) • טרנר והוץ' (1989) • מדורת ההבלים (1990) • ג'ו נגד הוולקנו (1990) • ליגה משלהן (1992) • על כנפי החלום (1992) • נדודי שינה בסיאטל (1993) • פילדלפיה (1993) • פורסט גאמפ (1994) • צעצוע של סיפור (1995) • אפולו 13 (1995) • מה שאת עושה לי (1996) • יש לך הודעה (1998) • להציל את טוראי ראיין (1998) • צעצוע של סיפור 2 (1999) • גרין מייל (1999) • להתחיל מחדש (2000)  • תפוס אותי אם תוכל (2002) • הדרך לפרדישן (2002) • לחסל את הליידי (2004) • טרמינל (2004) • רכבת לקוטב (2004) • צופן דה וינצ'י (2006) • מלחמתו של צ'ארלי וילסון (2007) • משפחת סימפסון - הסרט (2007) • באק האוורד הגדול (2008) • מלאכים ושדים (2009) • צעצוע של סיפור 3 (2010) • לארי קראון (2011) • קרוב להפליא ורועש להחריד (2011) • ענן אטלס (2012) • קפטן פיליפס (2013) • להציל את מיסטר בנקס (2013) • גשר המרגלים (2015) • איתקה (2015) • התופת (2016) • סאלי: נס על ההדסון (2016) • הולוגרמה למלך (2016) • המעגל (2017) • העיתון (2017) • צעצוע של סיפור 4 (2019) • יום יפה בשכונה (2019) • גרייהאונד (2020) • בוראט 2 (2020) • חדשות העולם הגדול (2020) • פינץ' (2021) • אלביס (2022) • פינוקיו (2022) • איש ושמו אוטו (2022) • אסטרואיד סיטי (2023) • כאן (2024) |  |
| סדרות בהן השתתף | • אחים לנשק (2001) |  |
| קרובי משפחה | ריטה וילסון (אישה) ג'ים הנקס (אח) לארי הנקס (אח) קולין הנקס (בן) צ'אט הנקס (בן) |  |
פאידיאה

פאידיאה (ביוונית: παιδεία) הוא מונח ביוונית שמשמעו "מכלול הידע וההכשרה שבן התרבות נדרש להם כדי להשיג שלמות אנושית", או "חינוך של החבר האידיאלי בחברה".  הוא מבוסס על רכישת ידע ומיומנויות, אך חשוב יותר - על תרגול אזרחות פעילה ומשתתפת בתהליכים הפוליטיים.
ראשית הפאידיאה מתוארכת לסביבות המאה ה־5 לפנה"ס. במדינה היוונית העתיקה, הפוליס, הילדים זכו לחינוך שכלל מגוון של מקצועות, כמו אריתמתיקה, פילוסופיה, מוזיקה, ותרגילים גופניים. אידיאלים חינוכיים אלה נחשבו בעיני היוונים בסיסיים, חיוניים, ובעלי תפקיד משמעותי בפיתוח עתידו של הילד[דרוש מקור]. על פי עדויות שתוארכו לשנת 55 לפנה"ס, כללו לימודי הפאידאיה גם הכשרה רטורית המיועדת לנואמים, שנקראה ה-humanitas של קיקרו,  ותרגומה המילולי הוא "טבע האדם". הכשרה זו התפשטה מאוחר יותר לעולם היווני-רומי בכלל ובה טמונים שורשי מדעי הרוח המודרניים.
עקרונות הפאידיאה

היוונים ראו את הפאידיאה כחינוך האידיאלי עבור מעמד האצולה, שנטה לאינטלקטואליזציה של תרבותם ורעיונותיהם. התרבות והנוער נוצרו לאידיאל של kalos kagathos ("יפה וטוב"). פאידיה נועדה גם כדי ללמד ידע כשלעצמו, אך לא פחות חשוב - להנחיל את הסגולות הנדרשות מאזרח הפוליס האידיאלי. אזרח כזה יהיה בעל חינוך מעולה, מושחז ומעודן הן באינטלקט, הן במוסר והן בגוף, ויוכל לתפוס את מקומו כחבר מעורב בניהול ענייני הפוליס ובקביעת מדיניותה. בהתאם לכך, כללה הפאידיאה לימודים של תחומי ידע שונים וגם התמקדות בסוציאליזציה של ילדים ונערים בתוך הסדר האריסטוקרטי של הפוליס. ההיבטים המעשיים שלה כללו נושאים כמו רטוריקה, דקדוק ופילוסופיה, כמו גם חשבון ורפואה. התעמלות והיאבקות זכו להערכה בשל השפעתן על הגוף לצד החינוך המוסרי שהעניקו לימודי מוזיקה, שירה ופילוסופיה.
גישה זו לגידולו של גבר יווני בעל השכלה מוקפדת ומאוזנת הייתה נפוצה בעולם דובר היוונית, למעט בספרטה שבה הייתה נהוגה שיטה פדגוגית אחרת שנקראה "אגוגה", שטפחה כישורים צרים יותר ונתנה עדיפות לתרבות צבאית.
הוגים בולטים

איסוקרטס עסק רבות במושג פאידיאה ובסוגיית החינוך האידיאלי לנער ולחברה.
אריסטו תיאר את הפאידיאה בספר השמיני של הפוליטיקה וטען שחינוך צריך להיות מערכת ציבורית ולא להישאר בידי יחידים. הוא התלבט בשאלה מה צריך לכלול חינוך ראוי, וניסה לקבוע מהי תרומתו של כל תחום לטיפוח המידות הטובות. הוא פירט את הדרכים שבהן, כך האמין, צריך לבצע אימוני התעמלות, ותיאר תרגילים ספרטניים כדי לראות את היתרונות והחסרונות של המערכת שלהם. הוא ערך השוואה בין הפאידיאה הפן-הלנית לאגוגה הספרטנית.
ראו גם

גימנסיון
ארטה
שבע האמנויות החופשיות
הערות שוליים

↑  מכון שלום הרטמן, אם תרצו, אין זו רק אגדה: ללמוד הלכה גם ממי שמאתגר אותה, באתר מכון שלום הרטמן, ‏20/2/2020
↑  Takis Fotopoulos, From (mis)education to Paideia, The International Journal of INCLUSIVE DEMOCRACY Vol. 2, No.1 (September 2005), 2005
1 2  מדעי הרוח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  אירנה ואייחו, Papyrus: The Invention of Books in the Ancient World, פרק 55.
רפאל הכהן כ"ץ

| --- | --- |

רבי רפאל הכהן כ"ץ מהמבורג
 לידה:  1722 כ"ד בחשוון תפ"ג האימפריה הרוסית ליבוניה, האימפריה הרוסית
 פטירה:  1803  (בגיל 81 בערך) כ"ו בחשוון תקס"ד האימפריה הרומית הקדושה אלטונה, דוכסות הולשטיין
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי באלטונה 
 תקופת הפעילות:  ? – 11 בנובמבר 1803 
 השתייכות:  יהדות גרמניה
 תחומי עיסוק:  הלכה, תלמוד
 רבותיו:  רבי אריה לייב גינצבורג
 
הרב רפאל בן יקותיאל זיסקינד הכהן כ"ץ (רפאל המבורגר או רפאל הכהן; כ"ד בחשוון תפ"ג, 1722 – כ"ו בחשוון תקס"ד, 1803) היה רב העיר המבורג בגרמניה (קהילות אה"ו), מחבר הספר תורת יקותיאל ושו"ת ושב הכהן.
תולדות חייו

נולד בשנת תפ"ג (1722) לרב יקותיאל זיסקינד הכהן, אב"ד מחוז ליבוניה (ליפלנד) ובירתה העיר ריגה (כיום בלטביה). בצעירותו למד אצל דודו רבי אריה לייב גינצבורג - מחבר הספר "שאגת אריה", שכיהן אז כרב וכראש ישיבה בעיר מינסק.
בשנת 1735 נישא לתמר, צאצאית הרב יהושע פלק כץ. לאחר נישואיו למד שש שנים בישיבה במינסק, ובגיל 19 התמנה לראש הישיבה במקום דודו. בהמשך כיהן כרב בערים רקאווי (תק"ה), וילקומיר (תק"ז), מינסק (תקי"ז), פינסק (תקכ"ג) ופוזנן (תקל"ב).
בשנת תקל"ו נבחר לשמש כרב בשלוש הקהילות אלטונה, המבורג וואנדסבק (אנ') (אה"ו), תפקיד אותו מילא במשך כ-23 שנים. לעת זקנותו הודיע לאנשי קהילתו על רצונו לפרוש מתפקידו כרב העיר מחמת גילו. לאחר פרישתו שלח לו המלך פרנץ השני מכתב תודה על עבודתו למען הקהילה היהודית.
נפטר באלטונה בכ"ו בחשון תקס"ד.
אישיותו > מלחמתו בתנועת ההשכלה

הרב רפאל הכהן היה מהלוחמים הגדולים בתנועת ההשכלה. הוא היה מהראשונים שהחרימו את פירושו של משה מנדלסון על התנ"ך, ואף נפגש עמו ודיבר איתו קשות.[דרוש מקור] לפי אחת הטענות אף נפגש עם הרב שלמה מדובנא, ושכנעו שלא להשתתף בהדפסת פירושו של מנדלסון על התנ"ך. בשנת 1789, לאחר הדפסת ספרו תורת יקותיאל, בו כתב דברים חריפים נגד המשכילים, כתב שאול ברלין, תחת שם העט "עובדיה בן ברוך מפולין", את הספר "מצפה יקתאל", שבו ציין ביקורת נקודתית וחריפה נגד פסיקות רבות בספר.
אישיותו > יחסו לתנועת החסידות

רבי רפאל היה תלמיד קרוב של הגר"א, שהיה מתנגד חריף לתנועת החסידות. עם זאת, הוא עמד בקשר ידידות והערכה עם רבנים מתלמידי המגיד ממזריטש ומראשי החסידות, וכנראה אף נסע בעצמו ונפגש עם המגיד. בשל כך, הוא נמנע מלהתערב במחלוקת בין החסידים למתנגדים. בשנותיו האחרונות כשנכנסו אצלו אנשים ביקש שלא ידברו בביתו אודות שום איש, ככל הנראה גם זה משום רצונו שלא להתערב במחלוקת. ייתכן גם שזו הסיבה שעזב את מזרח אירופה, שבה התעוררה המחלוקת, ונסע מערבה לגרמניה.
מחיבוריו

תורת יקותיאל יו"ד, באתר hebrewbooks.
מרפא לשון, ספר מוסר, באתר hebrewbooks.
שו"ת ושב הכהן, באתר hebrewbooks.
שאלת הכהנים תורה, על סדר קדשים, באתר hebrewbooks.
דעת קדושים, דרושים שונים, באתר hebrewbooks.
תוכחת מוסר.
דור דעה.
ועוד כתבים שונים שנשארו בכתב יד.
בניו וחתניו

בנו, רבי צבי הירש כ"ץ, אב"ד ור"מ קרוטושין
חתנו, רבי צבי הירש יאנוב, אב"ד פוזנן ופיורדא - נפטר בחייו
חתנו, רבי יחיאל מיכל שפייאר (גר'), אב"ד ור"מ גלהויזין ומדינת מערהאלץ ואגפיה ודעסוי היה חתנו בזיווג שני לאחר פטירת רצ"ה יאנוב
מצאצאיו

גבריאל ריסר
משפחת כ"ץ-כהן
רבי נתן לוין - אב"ד  ניקופול
הרב רפאל נחמן הכהן ובנו הרב יואל כהן ה'חוזר' של הרבי מלובביץ'
הרב דוד יהודה אריה לייב כהן, "הרב הנזיר"
קרוב משפחה שלו:
הרב ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים")
תלמידיו

רבי אליעזר היילבוט, בעל "משנת דרבי אליעזר".
רבי חיים מוולוז'ין.
רבי זלמן מוולוז'ין.
לקריאה נוספת

תולדותיו בספר תורת כהן גדול.
שמואל פיינר, מהפכת הנאורות - תנועת ההשכלה היהודית במאה ה-18. ירושלים: מרכז זלמן שזר, ה'תשס"ב.
הערות שוליים

↑  ושב הכהן, תולדות רבינו המחבר, באתר היברובוקס
↑  mytzadik.com
↑  בספרים רבים כתוב שנפטר ביום הולדתו כ"ד חשון, אך על מצבתו כתוב שנחלה ביום כ"ד חשון אך נפטר ביום כ"ו חשון
↑  ברוך אפשטיין, מקור ברוך חלק ב, באתר היברובוקס
↑  מצפה יקתאל באתר hebrewbooks
↑  הרב דוד קמנצקי, "הג"ר רפאל הכהן והגר"א", ישורון כא (תשס"ט), עמ' תתמ–תתנו.
↑  שמירת הלשון שער התבונה, פרק ג'.
↑  הרב קמנצקי, "הג"ר רפאל הכהן והגר"א", עמ' תתנא.
↑  ר' יקותיאל אריה קאמעלהאר, ספר דור דעה, בילגוריי: דפוס נ' קרוננברג: ה'תרצ"ג, באתר הספריה הלאומית –ישראל
↑  ושב הכהן, באתר היברובוקס
↑  ושב הכהן, באתר היברובוקס
↑  ושב הכהן, באתר היברובוקס
↑  "החפץ חיים חייו ופעלו", משה מאיר ישר, תל אביב: נצח, תשי"ח-תשכ"א. כרך א', עמוד רעא. אמנם ככל הנראה היה בן משפחתו ולא צאצא ישיר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007508029705171  GND: 138978166  ISNI: 0000 0000 6686 710X  LCCN: n81012088  VIAF: 30693496   WorldCat (עם VIAF): 30693496
אלימות כלכלית במשפחה

אלימות כלכלית במשפחה היא אלימות כלכלית במסגרת משפחתית ומהותה היא מניעה מאדם לשלוט בנכסים ומשאבים כלכליים השייכים לו על פי חוק.
הגדרה

אלימות כלכלית (economic abuse) מוגדרת כמכלול ההתנהגויות המכוונות לשליטה ביכולת של בנות זוג להשיג משאבים כלכליים, להשתמש בהם או לשמר אותם.
אלימות כלכלית מוגדרת כהתנהגות מתמשכת של בן/בת זוג כלפי בן/בת זוגו, תוך הטלת אימה, הפעלת כפייה או הפעלת שליטה, המתבטאת לפחות באחת מאלה:
מניעת גישה למשאבים כספיים
שליטה על כל המקורות הכספיים
מניעת ניהול סביר ותקין של חיי היומיום
יצירת חובות
בהמשך, הציעו חוקרות נוספות הציגו הגדרה מפורטת יותר, ובה זיהו שלוש תבניות:
פיקוח כלכלי של גברים על בנות זוגן והגבלת חירותן להשתמש במשאבי המשפחה;
ניצול כלכלי של בנות הזוג, כך שהגברים כופים עליהן חובות ופוגעים בקו האשראי שלהן;
חסימה כלכלית, המתבטאת בסיכול הזדמנויות תעסוקה, הכשרה מקצועית או יכולת של בנות הזוג להתבסס ולהתקדם בעבודתן.
נהוג להבחין בין שני טיפוסים של אלימות כלכלית: ניצול חסרי ישע במאבק אחר ירושה מחד, ונטילת מעמד הנהגה כלכלית על-ידי גברים בקשר זוגי, המתבטא בשליטה כפויה בכלל היבטי חיי בת הזוג.
מאפיינים

הובאו מספר מאפייני אלימות כלכלית במשפחה - בפרט הפרקטיקות הבאות כשהן מלוות בהטלת אימה או בכפייה מתמשכים:
מניעת עבודה ו\או השכלה הקשורה בעבודה מבן הזוג (כדי ליצור תלות כלכלית בבן הזוג השני)
מניעת מידע על המצב הפיננסי של בני הזוג
סירוב לקחת חלק בתרומה הכלכלית למשק הבית המשותף, סירוב לעבוד.
ניצול כלכלי של בן הזוג, על ידי שימוש בשכר שהוא מרוויח בלבד. (תוך שמירת חשבון פרטי עם השכר שבן הזוג המנצל מרוויח.)
בן הזוג נדרש לדווח על כל הוצאה, גם אם פעוטה
שליטה בחשבונות הפיננסיים ומניעת גישה אליהם
הסתרת ממון במאגרים פיננסיים נפרדים (חשבונות בנק, תיקי השקעות וכדומה)
רק בן זוג אחד עושה החלטות כלכליות באופן כללי (מיסים, בריאות, חינוך לילדים, קניות כלליות, השקעות, ביטוח, פנסיה ועוד)
יצירת חובות כספיים על שם בן הזוג ללא ידיעתו
נתונים סטטיסטיים > בישראל

כ-4% מהפניות לקו החירום הארצי למניעת אלימות במשפחה המופעל על ידי ארגון הנשים ויצו עוסקות באלימות כלכלית.
במחקר שנערך בישראל, מטעם משרד הרווחה והביטחון החברתי משנת 2024, נמצא כי 4% אחוז מהנשים ו3 אחוז מהגברים דיווחו כי נפגעו מאלימות כלכלית.
בסקר שנערך ב-2012 בקרב 450 נשים, נמצא כי כ-30% מהנשים ילידות ישראל שנסקרו השיבו שלבן זוגן נתונה הסמכות הבלעדית לנהל את העניינים הפיננסיים של התא המשפחתי (לעומת 26% מהנשים יוצאות אתיופיה ו-20% מהנשים יוצאות ברית המועצות לשעבר). מתוך נשים אלו, 20% מהנסקרות ילידות ישראל, ו-16% מהנסקרות יוצאות ברית המועצות ציינו שהבעל הציב עובדה בקובעו שהוא ינהל את העניינים הכלכליים. שיעור המקרים שבהם השליטה מהווה צורה של אלימות כלכלית לא נבחן בסקר זה. לא נעשה שאלון דומה בקרב גברים.
בינואר 2018, לכבוד עשור שנות פעילות, ערכה עמותת רוח נשית (עמותה פמיניסטית הפועלת לחיזוק כוחן הכלכלי של נשים נפגעות אלימות בישראל), בשיתוף המרכז האקדמי רופין, כנס ראשון מסוגו בישראל, בנושא "אלימות כלכלית" בישראל. בסקר שערכה העמותה התברר כי כשליש מהאוכלוסייה מכירים נפגע מאלימות כלכלית בפועל, אף על פי שהמושג אלימות כלכלית לא מוכר (בסקר שנערך, 39% מהנשים ו-33% מהגברים הכירו את המושג.).
בנובמבר 2022, ערכה עמותת רוח נשית כנס בינלאומי בנושא אלימות כלכלית, בכנס "Economic Abuse around the World" השתתפו נציגות מארגונים ברחבי העולם העוסקים בתופעת האלימות הכלכלית.
תהליכי חקיקה בישראל

התארגנות "מכה מצלצלת", שהוקמה על ידי ד״ר קוטי לפיד ונילי גולן, פעלה עם ח"כ אורית זוארץ לקדם חוק פרטית למניעת אלימות כלכלית. ההצעה הוגשה בשנת 2009 אך לא קודמה. בהצעת חוק פרטית של ח"כ אורית זוארץ הוגדרה אלימות כלכלית במשפחה כהתנהגות של בן זוג שיש בה לפחות אחד מהמאפיינים הבאים:
השתלטות מלאה וחד צדדית על נכס משותף, תוך הדרה מוחלטת של בן הזוג משימוש בו.
יצירת אווירת איום תמידית ותחושת משבר כלכלי על ידי בן הזוג באמצעים שונים לרבות באמצעות איומים.
מניעת כסף מבן הזוג לצרכים רפואיים.
יצירת מצב של מחסור במוצרי יסוד בבית המגורים המשותף של בני הזוג.
העברת הנכסים המשותפים על ידי בן זוג ללא ידיעת בן הזוג האחר למקום בלתי ידוע באופן שיטתי.
שימוש במרמה על מנת להשתלט על נכסים משותפים.
בשנת 2015 הוגשה הצעת חוק נגד אלימות כלכלית על ידי חברת הכנסת זהבה גלאון. רוח נשית ומרכז תמורה סייעו לנסח את ההצעה. בהסכמה בין זהבה גלאון והשרה לשוויון חברתי, גילה גמליאל, הוחלט שמי שתוביל את קידום הצעת החוק – כהצעת חוק ממשלתית - תהיה השרה גמליאל. ההצעה נוסחה מחדש לאחר הליך היוועצות בו היו מעורבים גורמים מקצועיים, אנשי אקדמיה וארגוני חברה אזרחית ובהם רוח נשית.
ביולי 2020 הוגשה הצעת החוק הממשלתית על ידי שר המשפטים אבי ניסנקורן, כשבמקביל הוגשו מספר הצעות חוק נוספות נגד אלימות כלכלית על ידי חברי כנסת נוספים ובהם ח"כ קרן ברק, ח"כ יואב סגלוביץ וח"כ מירב כהן. הצעת החוק הממשלתית אושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה ואף עברה בקריאה ראשונה. נערכו לגביה שני דיונים בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אולם לאחר מכן פוזרה הכנסת. משכוננה ממשלה חדשה בשנת 2021, היא תמכה בקידום החקיקה נגד אלימות כלכלית. בנובמבר 2021 הצהיר שר המשפטים, גדעון סער, על כוונתו להשלים את החקיקה, אך הכנסת התפזרה מבלי שהוחל דין רציפות ומבלי שהושלמה החקיקה. במרץ 2023 העלתה ח"כ מירב כהן את הצעת החוק לדיון בוועדת השרים לענייני חקיקה. הדיון בהצעת החוק נדחה למספר חודשים.
ביולי 2023 העלתה חה"כ מירב כהן את הצעת החוק לקריאה טרומית. ההצעה נפלה במליאת הכנסת (49 בעד 54 נגד). בין המתנגדים גם ח"כ גילה גמליאל זו שהעלתה את החוק להצבעה ב-2015.
החוק מספק סעד לנפגעות אלימות כלכלית אשר מוגבל רק למקרים שבהם עובדות סוציאליות מכירות באלימות זו כמקרה פרטי של אלימות בן זוג, ומבינות את השלכותיה
הקשות כשהיא לעצמה – בלי לקשור אותה אוטומטית לאלימות פיזית, רגשית, נפשית, מינית ודיגיטלית.
קואליציה בינלאומית

ב 2022, צוין לראשונה בישראל יום המודעות הבינלאומי לאלימות כלכלית שנערך ב-26 בנובמבר. ארגונים מרחבי העולם, ביניהם רוח נשית מישראל, יצרו קואליציה בינלאומית נגד אלימות כלכלית ויצאו בקריאה להכרה בינלאומית באלימות כלכלית, השפעותיה והמענים הנדרשים למניעתה.
בקואליציה הבינלאומית של ארגוני החברה האזרחית העוסקים בתופעה חברים ארגונים מקנדה, בריטניה, ניו זילנד, אוסטרליה, ישראל ודרום אפריקה.
ב-2022 הקואליציה פרסמה דו"ח משותף 'יוצרות שינוי: מענה בינלאומי לאלימות כלכלית', אשר סוקר את המאבקים באלימות כלכלית בשש מדינות מאז 2021 ואת האתגרים הניצבים בפני הארגונים הבאים למגר צורה זו של אלימות.
אחת הנקודות העיקריות העולות מהדו"ח היא שאלימות כלכלית עדיין אינה מוכרת מספיק כצורה של אלימות בפני עצמה, בתוך המסגרת של אלימות במשפחה. לאלימות כלכלית יש מאפיינים כלכליים ייחודיים, שניתן לפספס אם מתייחסים אליה כצורה אחרת של אלימות. יש להתאים את המענים הניתנים לאלימות כלכלית ולספק כלים כלכליים לנפגעי.ות אלימות זו כמו הפרדת חשבונות בנק, התמודדות עם חובות כפויים וכדומה.
סוג אלימות זה, גם מונע בסופו של דבר, מהקורבנות-שורדות לעזוב את הקשר האלים ולקבל את הכלים הדרושים להן לפתוח דף חדש. בנוסף, עולה מהדו"ח את החשיבות של הירתמות המוסדות הפיננסיים כמו בנקים, גביה והוצאה לפועל למאבק באלימות כלכלית. רק בארבע מדינות מתוך הקבוצה – אוסטרליה, קנדה, דרום אפריקה ובריטניה, יש הכרה באלימות כלכלית כצורת אלימות נפרדת באסטרטגיות לאומיות או חוקים למניעת האלימות.
לקריאה נוספת

ברברה סבירסקי, בנות חווה, בנות לילית, הוצאת 'המין השני', 1984
דורית אלדר-אבידן, בוחרות בחיים, הוצאת שוקן, 1999
אורית אטיאס, אלימות כלכלית של גברים כלפי נשים, האגודה הישראלית ללימודים פמיניסטים וחקר המגדר, 2013
יעל גוראון, הבעיה שאין לה שם ותוכנית הלימודים השלישית- חינוך מודע מגדר, בתוך הספר כלואות: שתלטנות קיצונית בזוגיות – מפתח להבנת תופעה מגדרית שקופה, אילנה קוורטין, הוצאת גמא, תל אביב, 2021
הרב יוסף תאנה, אלימות כלכלית במשפחה בהלכה, תחומין, כרך מ"ב, הוצאת מכון צומת, ה'תשפ"ב, 2022
ענת בר לב אפרתי, באה בחשבון, ספר המאגד סיפורים אישיים של נפגעות אלימות כלכלית, עמותת רוח נשית, הוצאת טפר, 2023
ציפי יגלניק-פרישטיק, אלימות כלכלית בין בני זוג: במשפט הפרטי, בדיני המשפחה ובמשפט הפלילי, הוצאת נבו, 2024.
ראו גם

חינוך פיננסי
הערות שוליים

↑  Ainsworth, M. D. S., et al. "Adams, AE, Sullivan, CM, Bybee, D. and Greeson, MR (2008)‘Development of the scale of economic abuse’, Violence Against Women, 14 (5), 563-88. ADSS (Association of Directors of Social Services)(2005) Safeguarding adults: A National Framework of Standards for good practice and outcomes." Journal of Marriage and the Family 51: 699-711.
↑  Stylianou, A. M., Postmus, J. L., & McMahon, S. (2013). Measuring Abusive Behaviors: Is Economic Abuse a Unique Form of Abuse? Journal of Interpersonal Violence, 28(16), 3186-3204. https://doi.org/10.1177/0886260513496904
↑  Renan Barzilay, Arianne, Power in the Age of In/Equality: Economic Abuse, Masculinities, and the Long Road to Marriage Equality (January 29, 2018). Akron Law Review, Vol. 52, 2018, Available at SSRN: https://ssrn.com/abstract=3117817
↑  אורלי בנימין, דלית יסעור בורוכוביץ, קרני קריגל ואריאן רנן-ברזילי "אלימות כלכלית: אפיונים, השלכות ודרכי התמודדות" חברה ורווחה מ"ג, 4 (דצמבר 2023) 560-577, בעמ' 561
↑  MensLine Australia, Understanding financial abuse, https://mensline.org.au/, ‏17.04.2019
↑  By Sherri Gordon, Medically reviewed by Carly Snyder, MD, How to Identify Financial Abuse in a Relationship, verywellmind.com, ‏06.05.2020
↑  זה בידיים שלנו, ניתוח תחום מניעת אלימות נגד נשים, דוח של מידות של ג'וינט ישראל
↑  ד"ר נועה ליבוביץ, הילה שפיצר, אלימות בזוגיות, ממצאי מחקר, ספטמבר 2024, באתר יוזמת קווים אדומים, ‏ספטמבר 2024
↑  רן רימון, יום האישה הבינלאומי: החיים בצל אלימות כלכלית, באתר ynet, 8 במרץ 2012
↑  ""רוח נשית" מציינת 10 שנים בכנס בנושא אלימות כלכלית, המרכז האקדמי רופין, 11 בינואר 2018". האגודה הישראלית ללימודים פמיניסטיים ולחקר המגדר. 2017-12-25. נבדק ב-2018-05-12.
↑  ynet, אולי גם את סובלת מאלימות כלכלית?, באתר ynet, 9 בינואר 2018
↑  חן מענית, ‏אחרי Metoo: הגיע הזמן לקמפיין נגד אלימות כלכלית במשפחה, באתר גלובס, 17 במרץ 2018
↑  אלימות כלכלית בין בני זוג, התש"ע–2009, הצעת חוק פרטית של ח"כ אורית זוארץ, באתר הכנסת
יחסי ישראל–שוודיה

| יחסי ישראל–שוודיה |
| --- | --- |
ישראל: שוודיה


ישראל: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 450,295
אוכלוסייה
10,019,883: 10,627,776
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
50,889: 55,822
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית
שגרירים
זיו נבו קולמן: אלכסנדרה רידמארק
השגריר השוודי הנכנס, הוגו טאם (אנ') משוחח עם יצחק בן-צבי וגולדה מאיר לאחר הגשת כתב האמנתו, אפריל 1960
מפגן תמיכה בישראל בעיר סטוקהולם שבשוודיה ב-2006
הפגנה פרו-פלסטינית בעיר השוודית גטבורג ב-2010
נשיא המדינה ראובן ריבלין והשגריר השוודי הנכנס, מגנוס הלגרן, נובמבר 2017
בין מדינת ישראל וממלכת שוודיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים. לישראל יש שגרירות בסטוקהולם ולשוודיה שגרירות בתל אביב. נוסף על כך, שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה נרחב בנושאים שונים, כגון בתחומי התיירות, המסחר והתרבות. עם זאת, לאורך השנים היחסים ידעו עליות ומורדות רבות, בעקבות הביקורת של שוודיה על מדיניותה של ישראל, במיוחד בקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני.
שגרירת שוודיה בישראל משנת 2024 היא אלכסנדרה רידמארק ושגריר ישראל בשוודיה משנת 2021 הוא זיו נבו קולמן
היסטוריה

בניגוד לשאר אירופה, בשוודיה לא התקיימה תשתית של זיקה דתית (טעמים רוחניים, רגשיים, מוסריים או דתיים) לתהליך שיבת ציון או לקשר בין ארץ ישראל לעם היהודי.
עוד לפני מלחמת העולם השנייה התקיימו יחסי מסחר בין שוודיה לבין ארץ ישראל – שכללו ייבוא שוודי של פירות הדר בתמורה למוצרי מזון ועץ. המגע הראשון בין אנשי ממשל שוודים ויהודים החל עוד טרם הקמתה של מדינת ישראל, בשנת 1947, אמיל סנדסטרם, נשיא בית המשפט העליון של שוודיה, ויו"ר הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל היה מבין השבעה שתמכו בתוכנית החלוקה לשתי מדינות עצמאיות עם מערכת כלכלית משותפת שהייתה אהודה על המנהיגות הציונית. מדינות סקנדינביה ובראשן שוודיה תמכו בדוח הוועדה ובהצעת תוכנית החלוקה של האו"ם מ-1947 ובהקמת מדינת ישראל.
עם זאת, זמן קצר לאחר תום מלחמת העצמאות, בספטמבר 1948, עוד טרם הכירה שוודיה בישראל הכרה דה-יורה, אירעה ההתנקשות ברוזן ברנדוט, המתווך מטעם האו"ם במלחמת העצמאות, שהצעותיו לסיום המלחמה נתפסו כמקוממות משום שכללו ויתורים רבים ביחס לתוכנית החלוקה. ברנדוט נרצח בידי ארגון הלח"י בירושלים, יום לאחר שהגיש את התוכנית החדשה לאו"ם. אירוע ההתנקשות הטילה את צלה הממושך על יחסי שתי המדינות. באביב 1949 התקבלה ישראל כחברה באו"ם, אך שוודיה נמנעה מהצבעה. רק לאחר מסירת דוח לממשלת שוודיה ב-16 ביוני 1950 ובו בקשת התנצלות וביטויי חרטה הכירה שוודיה בישראל הכרה דה-יורה. ובנובמבר 1950 שוודיה וישראל כוננו יחסים דיפלומטיים בתחילה מונה ציר ושנת 1957 שונה דרג הנציגות הישראלית מצירות לשגרירות.
במהלך שנות ה-50 וה-60 התקיימו יחסים חמים בין שתי המדינות, אשר באו לידי ביטוי בביקור ראש הממשלה השוודי טגה ארלנדר ב-1962 ובתמיכתה המוצהרת של שוודיה בישראל לכל אורכה של מלחמת ששת הימים בשנת 1967. היחסים בין המדינות נשענו על הזיקה ההדדית בין תנועות העבודה בשתי הארצות והרעיון הסוציאל-דמוקרטי המשותף להן. ועל רקע היחסים האישיים הטובים שהתפתחו על רקע זה בין דוד בן-גוריון וטאגה ארלנדר ראש ממשלת שוודיה.
היסטוריה > מתיחויות על רקע הסכסוך הישראלי פלסטיני

ביוני 1982, בעקבות פלישת צה"ל לדרום לבנון, ראש ממשלת שוודיה אולוף פלמה השווה בין יחסו של צה"ל לילדים פלסטינים באזור דרום לבנון, לבין יחסם של הנאצים כלפי ילדים יהודים בגטאות ובמחנות הריכוז במהלכה של מלחמת העולם השנייה.
בינואר 2004, שגריר ישראל בשוודיה, צבי מזאל, השחית את יצירתו של האמן הישראלי-שוודי דרור פיילר ושל רעייתו גונילה חולד-פיילר (אזרחית שוודית), "שלגיה ושגעון האמת", אשר הוצגה במוזיאון לאומנות מודרנית בסטוקהולם, והציגה את המחבלת המתאבדת שביצעה את הפיגוע במסעדת מקסים בתור "שלגיה". פעולתו של השגריר חוללה תקרית דיפלומטית בין שתי המדינות.
במהלכו של מבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה בתחילת שנת 2009, שר החוץ השוודי גינה את פעולותיה של ישראל וקרא להחלתה של הפסקת אש מיידית באזור.
באוגוסט 2009 נוצרה תקרית דיפלומטית בין שתי המדינות, כאשר היומון השוודי אפטונבלדט פרסם מאמר אשר האשים את צה"ל בקצירה שיטתית של איברי גוף של פלסטינים הרוגים. ממשלת ישראל קראה לממשלת שוודיה להביע עמדה חד משמעית בגנות תוכנו של המאמר, באמרה כי מדובר בעלילת דם בעלת מאפיינים אנטישמיים, אך הממשלה השוודית סירבה לעשות כן, בטענה כי הדבר נכלל במסגרת חופש העיתונות במדינה.