stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בטי באקלי
דיסקוגרפיה > אלבומים

Betty Buckley (1985)
Children Will Listen (1993)
With One Look (1994)
(1994) New Ways to Dream – Songs from Sunset Boulevard
(1995) The London Concert
(1996) An Evening at Carnegie Hall
(1996) Betty Buckley's Broadway
Much More (1997)
Betty Buckley (15 Year Anniversary Re-Release) (2000)
Heart to Heart (2000)
The Doorway (2001)
Stars and the Moon – Live at the Donmar (2001)
1967 (2007)
Quintessence (2008)
Bootleg: Boardmixes from the Road (2010)
Ah, Men! The Boys of Broadway (2012)
Ghostlight (2014)
Story Songs (2017)
Hope (2018)
פרסים ומועמדויות

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: יש להעביר לטבלה, כמקובל עם פרסים ומועמדויות בערכי אישים.
פרסים ומועמדויות > זכייה

פרס טוני – השחקנית הטובה ביותר במחזמר Cats (1983)
פרס Fright Meter (2016) – ספליט
פרסים ומועמדויות > מועמדות

פרס דרמה דסק – שחקנית מצטיינת במחזמר Cats (1983)
2 פרס אמי (1985,1989)
פרס אוליבייה – השחקנית הטובה ביותר במחזמר (1994)
פרס טוני – השחקנית הטובה ביותר במחזמר (1998)
פרס דרמה דסק (1998)
2 פרס גראמי (2000, 2002)
פרס דרמה דסק (2014)
פרס סאטורן (2017) – ספליט
הערות שוליים

1 2  גובה בטי, באקלי, משקל, גיל, סטטיסטיקות גוף, באתר samkuusisto.com
↑  Betty Buckley Full Biography | Broadway World, www.broadwayworld.com (באנגלית)
↑  בטי באקלי - אתר הסרטים הרשמי והגדול בישראל, באתר סרטים
↑  Betty Buckley Biography, musicianguide.com
↑  Betty Buckley Biography, Songs, & Albums, AllMusic (באנגלית)
↑  Betty Buckley, IMDb
↑  Betty Buckley | Movie and Film Awards, AllMovie (באנגלית)
↑  Betty Buckley Albums and Discography, AllMusic (באנגלית)
↑  Betty Buckley | Encyclopedia.com, www.encyclopedia.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007433876105171  PLWABN: 9812451064605606  BIBSYS: 98067209  BNE: XX1177251  BnF: cb141600275 (data)  GND: 134339428  ISNI: 0000 0001 0929 5798  LCCN: n87106751  MusicBrainz: 3b0934fc-492a-44e9-9442-06d08ca03a24  NKC: xx0173002  NTA: 074608665  SNAC: w6qc0s87  SUDOC: 132607107  VIAF: 102340167   WorldCat (עם VIAF): 102340167
הדס מורין

הדס מורין (נולדה ב-30 ביוני 1999) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת בעמדת הקשרית בקבוצת הפועל קטמון ירושלים מליגת העל ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

מורין נולדה וגדלה בירושלים. למדה בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה בעיר.
כילדה נהגה לשחק במתנ"ס השכונתי בירושלים, וכשהייתה בכיתה ו' עברה לשחק בקבוצת הילדות של אס"א תל אביב. מורין המשיכה לשחק במועדון גם בקבוצת הנערות ובעונת 2014/2015, בגיל 15, עלתה לקבוצת הבוגרות. בסך הכל שיחקה מורין עשר עונות במדי אס"א תל אביב (למעט השאלה לחצי עונה להפועל רעננה בעונת 2018/2019). זכתה עם הקבוצה באליפות המדינה בעונת 2014/2015 ובגביע המדינה בעונת 2016/2017. כמו כן לקחה חלק בשני קמפיינים של אס"א תל אביב במוקדמות ליגת האלופות בשנים 2015 ו-2019.
בינואר 2020, לאחר שסיימה את שירותה הצבאי, עברה ללמוד לשחק במכללת צ'ארלסטון בדרום קרוליינה, ארצות הברית. לאחר שנתיים בצ'ארלסטון, היא הצטרפה לאוניברסיטת אלבמה בהאנטסוויל.
בינואר 2024 חזרה לשחק באס"א תל אביב, עד לסיום עונת 2023/2024.
בקיץ 2024 הצטרפה מורין לסגנית האלופה דאז, הפועל קטמון ירושלים.
מורין השתייכה לנבחרות הצעירות של ישראל עד גיל 15, עד גיל 17 ועד גיל 19. בעונת 2017/2018 הייתה שותפה לעלייתה של נבחרת ישראל עד גיל 17 לשלב העילית של מוקדמות אליפות אירופה. בסך הכל צברה 17 הופעות בנבחרות הצעירות.
ב-23 בנובמבר 2023 ערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת, במשחק מול קזחסטן במסגרת ליגת האומות, ונכון לדצמבר 2023 צברה 3 הופעות במדי הנבחרת.
תארים > אס"א תל אביב

אליפות המדינה: 2014/2015
גביע המדינה: 2016/2017
הערות שוליים

↑  דף הפייסבוק של הפועל ירושלים, ‏28 ביוני 2024
↑  רשימת משחקים לשחקנית, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
זוהר גושן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1961 (בן 64 בערך) אליכין, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  משפטן
 תפקיד:  יושב ראש רשות ניירות ערך
 
זוהר גושן (נולד ב-1961) הוא פרופסור ומשפטן ישראלי. בעבר שימש יושב ראש של רשות ניירות ערך. מומחה לדיני חברות, דיני ניירות ערך ודיני הגבלים עסקיים, איש אקדמיה ומרצה בדרגת פרופסור מן המניין באוניברסיטת קולומביה ניו יורק ובקריה האקדמית אונו בישראל.
ביוגרפיה

גושן נולד במושב אליכין שבעמק חפר להורים בני יהדות תימן, ולו שלוש אחיות גדולות ואח צעיר. כבן למשפחה דתית למד בישיבה בירושלים. בצבא שירת בלהק המודיעין בחיל האוויר ולאחר הצבא למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. הוא התמחה אצל נשיא בית המשפט העליון דאז השופט מאיר שמגר, ולאחר מכן במשרד יגאל ארנון בתל אביב שעסק במשפט מסחרי. עם סיום התמחותו עבד כעורך דין כשנה עד שהגיע למסקנה שהוא לא מעוניין לעבוד כעורך דין, והחליט לעבור לאקדמיה. לאחר שזכה במלגת רוטשילד נסע גושן ללימודי תואר שני ודוקטורט באוניברסיטת ייל שבארצות הברית. בייל עשה גושן היסטוריה, כשהיה הסטודנט הראשון שהשלים את הדוקטורט תוך שנת לימודים אחת בלבד. פרק מעבודת הדוקטורט פורסם בכתב העת היוקרתי בארצות הברית Yale Law Journal. עם סיום לימודי הדוקטורט בשנת 1991 חזר גושן לישראל והשתלב כמרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית עד שנת 2004. לאורך השנים בהן לימד גושן כפרופסור באוניברסיטה העברית הוא לימד כפרופסור אורח באוניברסיטאות בארצות הברית (Columbia, NYU, Yale). בשנת 2004 קיבל מינוי של פרופסור מן המניין באוניברסיטת קולומביה בניו יורק, במקביל להשתלבותו כמרצה בקריה האקדמית אונו.
בשנת 2006 היו שר המשפטים חיים רמון ונשיא בית המשפט העליון אהרן ברק חלוקים על זהות השופטים שימונו לבית המשפט העליון. גושן היה המועמד היחיד שהיה מוסכם על השניים, ומינויו היה אמור להיות מאושר על ידי הוועדה למינוי שופטים אך לא יצא אל הפועל בשל התפטרותו של רמון עקב פרשת נשיקת החיילת. בסמוך לאחר מכן, עם פרישתו של הנשיא ברק הסיר גושן את מועמדותו.
פעילות אקדמית

תחומי ההתמחות של גושן הם דיני חברות וניירות ערך ודיני הגבלים עסקיים. בתחומים אלו הוא מלמד וכותב מחקרים אקדמיים שפורסמו בבמות יוקרתיות ואף תורגמו לשפות זרות.
בשנת 2006 פרסם גושן יחד עם פרופ' גדעון פרחומובסקי, מאמר בכתב העת היוקרתי Duke Law Journal שכותרתו The Essential Role of Securities Regulation. המאמר זכה להצלחה גדולה, נבחר לאחד מעשרת המאמרים הטובים ביותר שפורסמו באותה שנה, ואף תורגם לסינית ולספרדית.
בשנת 2016, פרסם גושן יחד עם פרופ' אסף חמדני, מאמר בכתב העת היוקרתי Yale Law Jornal שכותרתו Corporate Control and Idiosyncratic Vision, שנבחר אף הוא לאחד מעשרת המאמרים הטובים ביותר שפורסמו באותה שנה, וגם הוא תורגם לסינית.
בשנת 2017, פרסם גושן יחד עם פרופ' ריצ'רד סקוייר, מאמר בכתב העת היוקרתי Columbia Law Review שכותרתו Principal Costs: A New Theory for Corporate Law and Governance, שבו פותחה תאוריה חדשה לממשל תאגידי. המאמר נבחר אחד מעשרת המאמרים הטובים ביותר שפורסמו באותה שנה, וגם הוא תורגם לסינית.
בשנת 2019, פרסם גושן יחד פרופ' שרון חנס, מאמר בכתב העת היוקרתי New York University Law Review שכותרתו The Death of Corporate Law שגם הוא נבחר לאחד מעשרת המאמרים הטובים ביותר שפורסמו באותה שנה, וגם הוא תורגם לסינית.
כמרצה, לימד גושן באוניברסיטה העברית בין השנים 1991–2004 וזכה פעמים רבות בפרס המרצה המצטיין, לרבות מצטיין הרקטור. החל משנת 2004 מונה למרצה מן המניין באוניברסיטת קולומביה ובקריה האקדמית אונו. באוניברסיטת קולומביה גושן זכה בפרס המרצה המצטיין פעמיים (2006, 2019), והוא אחד משלושת המרצים באוניברסיטת קולומביה שזכו להישג שכזה. זכייה בתואר מזכה את המרצה לנאום בטקס הסיום וקבלת התעודות.
הוועדה לבחינת אימוץ קוד ממשל תאגידי

בשנת 2005 מונה גושן על ידי משה טרי - ראש הרשות לניירות ערך דאז, לעמוד בראש ועדה לבחינה של אימוץ קוד ממשל תאגידי בישראל.
בין השנים 2005 –2006 עמד גושן בראש הוועדה, שהגישה את מסקנותיה בשנת 2006. הדו"ח המליץ על הקמת בית משפט כלכלי שיתמחה בדיני חברות ודיני ניירות ערך, על מנת לפתור במהירות סכסוכים עסקיים ולהתאים את המערכת השיפוטית לשוק ההון המתפתח. כמו כן הוצע להגביר את חובותיהם של משקיעים מוסדיים (ארגונים פיננסיים המשקיעים באופן נרחב, דוגמת חברות ביטוח ובתי השקעות, המשקיעים בדרך כלל בקרנות נאמנות וקרנות פנסיה) ולחזק את כוחו של המיעוט להתנגד לעסקאות עם בעל השליטה או נושאי משרה בחברה.
כמו כן, הומלץ לחייב את החברות הציבוריות להפעיל בקרות על איכות הדיווח הכספי (מוכר בשם iSOX). מסקנות הדו"ח אומצו על ידי הרשות לניירות ערך בסוף שנת 2006, אולם, בעקבות מחלוקת בין יו"ר הרשות טרי לבין המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דידי לחמן מסר, עוכב יישומן של המסקנות. למרות העיכוב, אומצו המסקנות בהדרגה ובשנת 2011 עוגן השלב הסופי ביישומן בחקיקה.
פרקטיקה

גושן עסק מעט בייצוג בבית המשפט, ובעיקר העניק שירותי ייעוץ וחוות דעת מקצועיות. גושן צידד בעמדתם של מנהלי חברות הביטוח, עת שהמפקח על הביטוח דאז דורון שורר ביקש להדיחם מתפקידיהם בגלל פרשת הקרטל. במקביל להוראה באוניברסיטה העברית כיהן כחבר מליאת רשות ניירות ערך עד שנת 1997, ואז עבר לכהן כדח"צ בבנק דיסקונט עד שנת 2002. משנת 2005 שימש גושן כיועץ במשרד עורכי דין גרוס, קלינהנדלר, חודק, הלוי, גרינברג ושות'. בתקופת חקיקת בכר הראשונה, העניק גושן חוות דעת לבנקים הבינוניים - הבינלאומי, מזרחי טפחות, ואגוד - בה הציג את העמדה שהפרדת קופות הגמל וקרנות הנאמנות מן הבנקים היא רצויה אך יש לאפשר הקלות לבנקים הבינוניים בתהליך ההפרדה. גושן העניק גם חוות דעת לבנק מזרחי טפחות בעניין הפגיעות התחרותיות שיגרמו מכניסתם המיידית של הבנקים הגדולים לייעוץ פנסיוני. כמו כן ייעץ לבנק דיסקונט בפרשת הנפקת הזכויות על ידי הבנק הבינלאומי. בנוסף, ייצג חברת דלק קטנה, סד"ש, שהתנגדה למיזוג חברת דור-אלון עם סונול, בפני בית הדין להגבלים עסקיים. בית הדין אישר את המיזוג אך בעקבות ערעור של הממונה על ההגבלים העסקיים על ההחלטה להתיר את מיזוג דור-אלון וסונול פסל בית המשפט העליון את המיזוג.
הוועדה לבחינת חוק ההגבלים העסקיים

גושן מונה על ידי שר התמ"ת אהוד אולמרט לעמוד בראש ועדה לרפורמה בחוק ההגבלים העסקיים. הוא הגיש המלצות לגבי שינוי הגדרת "הסדר כובל" שקיים בחוק הישראלי, ואף המליץ להרחיב את סמכויות הממונה על ההגבלים העסקיים להתמודד עם "קבוצות ריכוז", כלומר מצב בו יש בשוק מספר חברות מצומצם אשר פועלות בתיאום, וקביעת הוראות לגביה. החלק העוסק בקבוצות ריכוז אומץ בחקיקה.
ראו גם

ממשל תאגידי
דיני תאגידים
הבורסה לניירות ערך בתל אביב
לבנת בן-חמו

| --- | --- |

 לידה:  28 במאי 1989 (בת 35) ישראל אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 עיסוק:  שדרנית רדיו, זמרת, קריינית, מנחה, עורכת מוזיקלית
 מעסיק:  גלי צה"ל גלגלצ
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  livnat.benhamou
 
לבנת בן-חמו (נולדה ב-28 במאי 1989) היא זמרת, מוזיקאית, עורכת מוזיקלית, שדרנית רדיו, קריינית, מנחה ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה

בן-חמו נולדה, גדלה והתחנכה במשפחה דתית-לאומית באשדוד. בנערותה, שיחקה ושרה בלהקה העירונית של אשדוד. בזמן לימודיה באולפנה לבנות, השתתתפה ב-2005 בעונה השלישית של תוכנית המציאות "כוכב נולד".
בשנת 2012 דיבבה בסרט "ראלף ההורס" את כרוז עולם המשחקים. בספטמבר 2017 היא לקחה חלק באלבום, "אולי בשבת יזרקו סוכריות", שהכיל משירי הילדים שכתב אורי אורבך. באלבום, שיצא כשנתיים לאחר מותו של אורבך, משתתפים, בין השאר, גם אברי גלעד, דוד דאור, חבורת אנדרדוס ודניאל זמיר, ובן חמו, מקריאה בו חמישה שירים.
בן חמו גם מנחה הרצאות מוזיקליות באירוח אמנים.
בשנת 2020 החלה בן חמו לשמש כיועצת מוזיקלית לתוכנית הטלוויזיה "זהו זה" שעלתה מחדש לשידור בעקבות התפרצות מגפת הקורונה. אחד השירים שהציעה לתוכנית, "מיליונים" של אתי אנקרי נכנס לפלייליסט התחנה בה משדרת, גלגלצ.
ביוגרפיה > גלי צה"ל

בשנת 2007 בהיותה חיילת, התקבלה לשדר בגלי צהל וגלגלצ, והייתה לשדרנית הדתייה הראשונה בתחנה. בין היתר היא שידרה שם את התוכניות "קולות החיילים", "בוקר טוב צה"ל", המגזין הצבאי "שטח שש", ושימשה כשדרנית שטח בתוכנית "קולה של אמא".
לאחר שהשתחררה היא המשיכה לשדר במקביל בשתי התחנות. שידרה ברצועת הבוקר את
התוכנית, "לא בוער", בשעות 08:00-10:00, ובהמשך את רצועת הערב, בשעות 17:00-19:00, ותוכנית קבועה בימי שישי בצהריים בגלגלצ, אותה גם ערכה מוזיקלית ובה ייסדה פינות כמו "פיוט לשבת", והשמיעה בכל שבוע את השיר "יום שישי הגיע" של צלילי הכרם. היא ערכה את המוזיקה בשידורי גלגלצ בימים דוגמת תשעה באב ויום הכיפורים, ובנוסף הייתה בן חמו חברה בישיבות הפלייליסט השבועיות של התחנה.
ב-2014 זכתה בן חמו בפרס מפקד גלי צה"ל על תוכנית בה אירחה את חברי קבוצת השירה "ערספואטיקה", וב-2018 זכתה שוב בפרס על תוכנית בגלגלצ, שכללה ריאיון עם אהוד בנאי, במלאת 30 שנים לאלבום הבכורה שלו, "אהוד בנאי והפליטים".
ב-21 באוגוסט 2020 ניגנה בתוכניתה בשישי בבוקר את השיר "כל החבר'ה" של מוניקה סקס, ולאחר השמעתו התבטאה בדברי ביקורת על פרשת האונס באילת שנחשפה במהלך אותו השבוע. בהמשך לכך, כתבה בן חמו גם פוסט בעמוד האינסטגרם שלה (שורות נבחרות מדבריה על השיר עלו לעמוד האינסטגרם של גלגלצ). בשנת 2019 עוררה סערה בתעשיית המוזיקה הישראלית, כשכתבה פוסט באינסטגרם על היעדרות נשים מסיכומי השנה במוזיקה הישראלית. שנה לאחר מכן, פורסמה באתר מאקו כתבה שבדקה אם חל כל שינוי בעקבות הפוסט ועל תופעת היעדר הייצוג הנשי במצעדים. מאז היא החלה בהרצאות בכל הארץ על האתגרים של נשים במוזיקה הישראלית ודרכים אפשריות לתיקון המצב.
היא שידרה בגל"צ במשך חמש שנים את "ציפורי לילה" בימי רביעי בלילה, בשעות 00:00-02:00, ומגישה בהזדמנויות שונות תוכניות נוספות בתחנה. שידרה בגלגלצ משבצת נוספת בימי שבת, בשעות 22:00-00:00, בה אירחה אמנים ישראלים למשך שעה והשמיעה מוזיקה בעריכתה, בדומה לפורמט ציפורי לילה בתחנת האם, גלי צה"ל.
ב-17 בספטמבר 2020, לאחר שידור המצעד השנתי העברי של התחנה, הגישה תוכנית עם דורון מדלי, בה סיכמו את המגמות המוזיקליות של השנה ואת תוצאות המצעד. במהלך השידור דיברו השניים גם על אהבת הקהל לפופ צעיר ופופ אמוני. שידור התוכנית המשותפת הוביל גם לפודקאסט משותף של השניים בשם "פופטוק". בפברואר 2021 הודיעה בן חמו כי היא עתידה לעזוב את גלגלצ כדי להגשים את חלומה לפצוח בקריירה מוזיקלית ולהיות זמרת. ב-12 במרץ 2021 שידרה בן חמו את התוכנית "שישי בגלגלצ" בפעם האחרונה וסיימה מעל ל-13 שנות שידור בתחנה הצבאית.
ביוגרפיה > גלי צה"ל > תוכניות

ציפורי לילה (גל"צ) - 2014-2019
רצועת בוקר בגלגלצ - 2010-2015
"המקור", מגזין מוזיקה ישראלית בגלגלצ - 2010-2012
רצועת ערב בגלגלצ - 2018–2016
שישי בגלגלצ - 2021–2018
שבת בלילה (בגלגלצ) - 2020-2021
ביוגרפיה > גלי צה"ל > תוכניות ששידרה כחיילת

קולות החיילים (גלגלצ)
בוקר טוב צה"ל (גל"צ)
צה"ל יוצא שבת (גל"צ)
שטח שש (גל"צ)
סופשבוע רגוע (גלגלצ)
כתבת שטח בקולה של אמא (גל"צ)
ביוגרפיה > קריירה כמוזיקאית

בשנת 2022 החלה בן חמו לשלב שירים מקוריים שכתבה בהרצאות שהעבירה ובאירועים נוספים כמו, ערבי המחווה לאביהו מדינה ושושנה דמארי, שנערכו בתיאטרון הקאמרי, והטקס לציון שנה להסכמי אברהם, שנערך באותה שנה בדנמרק.
בנוסף, החלה להופיע בסדרת מופעי סליחות לחודש אלול ולעשרת ימי תשובה יחד עם אוריין שוקרון, אותו הכירה במסגרת תוכנית של קרן מנדל ישראל למנהיגות. במופע משלבים השניים בין ביצועים חדשים לפיוטים מסורתיים ותפילות מודרניות, ודברי הסבר ואנקדוטות קטנות על שורשי הפיוט והשירה ועל מקומם בתפילה ובתרבות.
במרץ 2023 הוציאה בן חמו סינגל ראשון, לקראת אלבום הבכורה שלה, "אימי כואבת לי". על השיר סיפרה, בין השאר, בן חמו: "השיר עוסק בנשים בחיי ובשאלה עד כמה יש לנו את החופש להיות מה שאנחנו חולמות להיות, כשאנחנו חלק משרשרת של נשים שלא קיבלו הזדמנויות וחיו פחות בשביל עצמן ויותר בשביל אחרים". חודש לאחר מכן, באפריל 2023, הוציאה, במסגרת הפרויקט, "ישמח חתננו", של עיתון "ישראל היום", שיצא לרגל זכייתו של דקלון בפרס ישראל, גרסת קאבר לשיר "שירי נהדרת".
ביוני של אותה שנה העלתה מופע בכורה במסגרת פסטיבל מדיטרנה באשדוד. ביולי 2023 הוציאה סינגל שני, "הז'קט הצהוב", אותו הלחינה יחד עם דודי בר דוד, שהפך לשותף מרכזי ביצירת האלבום. ב-29 בינואר 2024 הוציאה את הסינגל השלישי שלה, "אין לי יום אין לי לילה", מתוך אלבום הבכורה העתידי שלה. ב-4 בספטמבר הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "לבנת בן חמו".
חיים אישיים

בן חמו נשואה לשי לוי ואמא לשלוש בנות, מתגוררת באשדוד.
דיסקוגרפיה

2024: לבנת בן חמו
הערות שוליים

↑  מקס סמולוביץ, סיפורים בחוץ, באתר ynet, 5 באפריל 2005
↑  מיטב האמנים במחווה מרגשת לאורי אורבך, באתר סרוגים, 7 בספטמבר 2017
↑  דף מגישה לבנת בן חמו, באתר גלגלצ
↑   גילי איזיקוביץ, רזי ברקאי ואפי בן אברהם — בין זוכי פרס מפקד גל"ץ, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2014
↑  רעות הדר, אלו הזוכים בפרס מפקד גלי צה"ל, באתר ערוץ 7, 14 באוגוסט 2018, בדיקה אחרונה ב־11 באפריל 2022
↑  ביקורת השיר, באתר אינסטגרם (בעברית)
↑  מיקי נירון, ‏מה נשתנה, באתר ‏מאקו‏, 18 בספטמבר 2020
↑  תכניות חדשות בגלגלצ, באתר ערוץ 7 (בעברית)
↑  אז מה היה לנו? דורון מדלי ולבנת בן חמו מסכמים שנה, באתר גלי צה"ל, 17 בספטמבר 2020, בדיקה אחרונה ב־11 באפריל 2022
↑  פופטוק עם לבנת בן חמו - כל מה שקורה במוזיקה, באתר גלי צה"ל, בדיקה אחרונה ב־11 באפריל 2022
↑  המגישה הדתיה עוזבת את גלגלצ: 'הולכת להיות זמרת', באתר "סרוגים", 11 בפברואר 2021
↑  דוד לוי, אשת הרדיו האשדודית חוצה את הקווים: לבנת בן חמו עם סינגל חדש, באתר כאן דרום אשדוד, 22 במרץ 2023
↑  וואלה תרבות‏, מול המיקרופון, אבל אחרת: השדרנית לבנת בן חמו מוציאה שיר ראשון, באתר וואלה, 25 במרץ 2023
↑  דויד פרץ, לשיר בקול ערב, ישמח חתננו: מיטב המוזיקאים עושים כבוד לחתן פרס ישראל דקלון, באתר ישראל היום, 20 באפריל 2023
↑  לבנת בן חמו- מופע בכורה, באתר פסטיבל מדיטרנה אשדוד 2023
↑  מאיה כהן, "עברתי הרבה בשביל לעשות את זה": ללבנת בן חמו יש שיר שהיא חייבת שכולם ישמעו, באתר ישראל היום, 28 בינואר 2024
↑  נועם כהן, ‏שדרנית גלגלצ לשעבר לבנת בן חמו משחררת אלבום בכורה, באתר ‏מאקו‏, 4 בספטמבר 2024
| כוכב נולד (2003–2012) |
| --- | --- | --- |
| מנחה | צביקה הדר |  |
| זוכים | נינט טייב • הראל מויאל • יהודה סעדו • ג'קו אייזנברג • בועז מעודה • ישראל בר-און • רוני דלומי • דיאנה גולבי • חגית יאסו • אור טרגן |  |
| מעפילי גמר אחרים | שירי מימון • שי גבסו • הראל סקעת • עדי כהן • מאיה רוטמן • מארינה מקסימיליאן בלומין • לי בירן • מיי פיינגולד • עידן עמדי • דוד לביא • אוהד שרגאי • איטן גרינברג |  |
| מתמודדים בולטים נוספים | כברה קסאי • אלון ליטבק • לירון לב • מיקה שדה • שירלי לילו • ליטל גבאי • מיכל רשף • הדר עוזרי • אסף אברבוך • ניצן קייקוב • אבי מאיר וענונו • עמרי רוטברד • מיכאל עינב • רועי ארז • נעמה שטרית • לבנת בן-חמו • עמיר חדד • מורן אהרוני • קנדוג • ענת אסתר חיטמן • דנה ליקוורניק • דניאל בן-חיים • חן אהרוני • מרים טוקאן • עדי אולמנסקי • אתי ביטון • איה זהבי פייגלין • לירן דנינו • עומר אדם • חובי סטאר • מורן מזוז • אדיר גץ • אבי בן אבו • אדר גולד • רוני גינוסר • נעמה כהן • תמר יהלומי |  |
| ערכים קשורים | טדי יזמות והפקות (חברת הפקה) |  |
| תוכנית אם, תוכניות בת ותוכנית המשך | לא נפסיק לשיר • נולד לרקוד • לא נפסיק לרקוד • בית ספר למוסיקה • הכוכב הבא |  |
| שופטים | צדי צרפתי • ריקי גל • פבלו רוזנברג • מרגלית צנעני • גל אוחובסקי • דנה אינטרנשיונל • מירי מסיקה • צביקה פיק • גידי גוב • יאיר ניצני • משה פרץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: b0dd763e-e223-4332-b3de-1c112fc217ee
רישיון טיס

רישיון טיס הוא מסמך רישוי חוקי המנופק על ידי רשות התעופה המקומית המאפשר לנושא התעודה לשמש כטייס בכלי טיס על פי הגבלות והגדרים הרלוונטיים למסמך. הסטנדרט המינימלי למתן, מעקב ובקרה על רישוי בכל המדינות החתומות על אמנת שיקגו, מתואר בנספח 1 – רישוי כוח אדם.
היסטוריה

הקלוב התעופה הצרפתי (אנ') שנוסד בשנת 1898, החל להנפיק רישיונות טיס לחלוצי תעופה (אנ') כחלק ממאמצי הקלוב בקידום התעופה, אלה ניתנו בעיקר לטייסי כדורים פורחים או טייסי דאונים למיניהם. רישיונות טייס הוענקו בעיקר לאחר המצאת מנוע מטוס (אנ') בשנת 1903. בשנת 1910 החל הקלוב גם להנפיק רישיונות לטייסי מטוסים, ביניהם לואי בלריו, אנרי, מוריס פרמן (אנ') והאחים רייט.
קלוב התעופה המלכותי (אנ') (נוסד בשנת 1901) החל גם הוא להנפיק תעודות ורישיונות טיס לחלוצים בשנת 1910. ביניהם, היו חלוצי התעופה ג'ון מור-בראבאזון – הבריטי הראשון שטס בבריטניה, צ'ארלס רולס – ממקימי חברת רולס-רויס, קלוד גרהם-וויט – שטס את טיסת הלילה הראשונה, וסמואל קודי – חלוץ בטיסת דאונים כבדים.
קלוב התעופה האמריקאי (נוסד ב-1905) החל להנפיק רישיונות בשנת 1911, כאשר הראשון שקיבל רישיון זה היה גלן קרטיס טייס חלוץ ומקים חברת קרטיס מטוסים ורכב – מיצרניות המטוסים הראשונות בעולם.
רישיון טיס, במיוחד בשנים הראשונות לאחר הטיסה הראשונה של האחים רייט, היווה מעין תעודת יוקרה, שלא היו לה משמעויות חוקיות. תעופה בשנים אלו היה עסק מסוכן עם מטוסים קלים ביצור ידני, ידע מועט במדעי התעופה. אבל עם העלייה בפופולריות התעופה, ועלייה בשיעור הרוכשים של מטוסים, עלה גם שיעור התאונות הקטלניות, ולכן מדינות החלו לאסור טיסות ללא רישיון. אם כי לרוב לקבלת רישיון לא היו דרישות מחמירות במיוחד. בארצות הברית לדוגמה, היה די להמריא, לטוס בתבנית בצורה של הספרה שמונה (8) תוך שמירה על גובה, ולבצע נחיתה.
עם חלוף השנים קמו להם גופים וסטנדרטים שונים להכשרת צוותי אוויר ומתן רישוי, מה שהביא לאי עקביות ברמת הטייסים המוכשרים בין המדינות. הואיל ורצו להסדיר את יכולתם של הטייסים לטוס בין מדינות, נדרש סטנדרט אחיד לתחום. הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה היוותה את הגורם המגשר לפני שנת 1947, אבל עדיין היה צורך בגוף רגולטורי סדור. ועם כניסתה לתוקף של אמנת שיקגו, הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית ממלא תפקיד זה.
מאפיינים > סוגי רישיונות

רישיונות טיס מחולקים למספר רמות בשביל להגביל טייסים למסגרות טיסה וסוג כלי טיס.
רמות רישיונות טיס לפי שעות טיסה, כישורים והרשאת עבודה:
| סוג רישיון | תיאור | תנאים בישראל | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| טייס מתלמד | חניך שיכול להטיס מטוס על פי תוכניתי ההכשרה ובפיקוח של מדריך טיס הנמצא אתו בתא, או מפקח עליו אם החניך מבצע טיסת יחיד (סולו). | העדר הרשעות פליליות, מעבר בדיקה רפואית |  |
| טייס פרטי | אדם המוסמך לשמש כטייס או טייס משנה בכלי טיס לאחר שצבר כמות שעות טיסה מינימלית. כלי הטיס המותר לכל טייס מוגדר ברישיונו. טייס פרטי יכול להטיס רק טיסות פרטיות, ואינו מורשה להטיס בשכר או כטייס בטיסה מסחרית. טייס פרטי יכול לטוס בתנאי טיסת ראייה במזג אוויר טוב וראות טובה שמאפשרת לו לנווט על פי נקודות ציון קרקעיות. טייס פרטי רשאי לצבור שעות טיסה ולעבור הכשרה לרישיונות והגדרים מתקדמים יותר. | מעבר בחינה תאורטית, צבירת שעות טיסה מינימליות, קבלת תעודת מפעיל רדיו טלפון, מעבר מבחן מעשי בטיסה (בדרך כלל מתבצעים שני מבחנים). |  |
| הגדר מכשירים | שלב ברישיונו של טייס פרטי מעבר שלב זה מאפשר לטייס לטוס בתנאי מכשירים ללא ראות החוצה והסתמכות על מכשירי ניווט כגון GPS. | צבירת שעות טיסה מינימליות, ביצוע מבחנים עיוניים, ביצוע מבחנים מעשיים. |  |
| הגדר רב מנועי | שלב נוסף ברישיונו של טייס. מעבר שלב זה מאפשר לטייס להטיס מטוס בעל יותר ממנוע בודד. | צבירת שעות טיסה מינימליות, ביצוע מבחנים עיוניים, ביצוע מבחנים מעשיים. |  |
| טייס מסחרי | טייס שהמוסמך לשמש כטייס או טייס משנה גם בשכר או בטיסה מסחרית. | צבירת שעות טיסה מינימליות, ביצוע מבחנים עיוניים, ביצוע מבחנים מעשיים. |  |
| טייס תובלה בנתיבי אוויר | רשאי לשמש כטייס פרטי ומסחרי גם במטוס המופעל בטיסה מסחרית שמשקלו הכולל עולה על 5,700 ק"ג; | צבירת שעות טיסה מינימליות, ביצוע מבחנים עיוניים, ביצוע מבחנים מעשיים. |  |
| מדריך טיס | רשאי להדריך לצורך קבלת רישיון טיס. | צבירת שעות טיסה מינימליות, ביצוע מבחנים עיוניים, ביצוע מבחנים מעשיים. |  |
| רישיון ATPL | הרישיון בדרגה הגבוהה ביותר בתחום התעופה האזרחית, ומקנה את הזכות לשמש כקברניט בנתיבי טיסה בנלאומיים. | צבירת שעות טיסה מינימליות, ביצוע מבחנים עיוניים, ביצוע מבחנים מעשיים. |  |
טייס ישראלי זכאי להיות חבר באיגוד הטייסים הישראלי אם הוא מחזיק ברישיון טיס מסחרי בר תוקף ומתפרנס מעבודתו כטייס. בישראל 2025, עלות הכשרה לרישיון מסחרי אזרחי עולה על 700,000 ש"ח.
מאפיינים > סוגי כלי טיס

רישיונות מוגבלים לרוב לסוגי כלי טיס עליהם עבר הטייס הכשרה ויש דרישות להכשרה נוספת בשביל קבלת רישיון על סוג כלי טיס נוסף.
כלי טיס כנף קבועה – אווירון או מטוס
מטוס סטנדרטי
מטוס ימי
כלי טיס כנף סובבת – מסוק או אוטוג'ירו
דאון
כלי טיס קל מהאוויר – כדור פורח או ספינת אוויר
מצנח ממונע גלגלי
גלשן ממנוע
כלי טיס בלתי מאויש
מאפיינים > דגמי כלי טיס

טייס לא יכול לגשת לכל כלי טיס בקטגוריה שמתאימים לסוג הרישיון ברשותו, עליו להיות מוסמך על כלי הטיס הספציפי, לעיתים עד לרמת התת-דגם. זה כולל הכשרה של מספר שעות – בהתאם למורכבות ההסבה, וחתימה של מדריך המוסמך על אותו כלי הטיס.
מאפיינים > שמירה על רישיון וכישורים

טייס שקיבל רישיון עליו להוכיח את שימושו ברישיון על ידי צבירת שעות טיסה מינימלית בשנה וביצוע מבחן רמה (על ידי מדריך מוסמך) פעם בשנתיים. זה חל גם על הסמכות על דגמי כלי טיס ספציפיים. כלומר אם טייס מוסמך על שני דגמי מטוסים שונים, הוא אמור לצבור שעות ולעבור מבחן רמה בשני הדגמים. אם טייס לא מגיע לכמות מינימלית של שעות, הוא יכול לאבד את הסמכתו ואם הוא לא טס כלל במשך זמן ממושך, רישיונו נשלל אוטומטית.
ראו גם

רישיון נהיגה
רישיון (מקצוע)
רישיון עסק
רישיון נשק
הערות שוליים

↑  יענקי פרבר, טייסים חרדים הוציאו למעלה מ-700,000 ש"ח כל אחד בדרך לרישיון טיס, באתר בחדרי חרדים, 10 בפברואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00566488
מפלצות התהילה

מפלצות התהילה הוא אלבום האולפן החמישי של להקת הפופ רוק הישראלית משינה, שיצא לאור ב-1992. האלבום כולל אלמנטים של הבי מטאל וגראנג', והוא נחשב לאחד הכבדים ביותר של הלהקה.