stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זנה הנדרסון
הערות שוליים

↑  Eric Leif Davin, Partners in Wonder: Women and the Birth of Science Fiction, 1926-1965, p. 76.
↑  Zenna Chlarson Henderson (1917-1983) - Find A..., www.findagrave.com (באנגלית)
↑  AUTHOR BIOGRAPHY AND BIBLIOGRAPHY, web.archive.org, ‏2008-04-23
↑  Aldiss and Wingrove, Trillion Year Spree, Victor Gollancz, 1986, p.407.
↑  עמוד הסרט: http://www.imdb.com/title/tt0069072/?ref_=fn_al_tt_1
↑  פרטי המועמדים והזוכים בפרס הוגו לשנת 1959: http://www.nesfa.org/data/LL/Hugos/hugos1959.html
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007323593905171  PLWABN: 9811784284305606  BIBSYS: 13008872  BnF: cb12612569h (data)  CiNii: DA14982387  GND: 108917599X  ISNI: 0000 0000 8333 4604  LCCN: n50025301  LNB: 000284659  NDL: 00443030  NLA: 35187228  NSK: 000035758  RERO: 02-A006193085  SNAC: w6r236fs  SUDOC: 176993886  Trove: 857017  VIAF: 118825443   WorldCat (עם VIAF): 118825443
מזמרה

מזמרה מסוג מספריים.
מזמרה היא סוג של מספריים המיועדים לשימוש על צמחים. הם חזקים מספיק לצורך גיזום של עצים ושיחים.
המזמרה משמשת לחקלאות, גינון, סידור פרחים ועוד.
מבנה

המזמרה כוללת זוג ידיות, ציר ולסתות. במזמרות הדומות למספריים, שני הלהבים חולפים האחד ליד משנהו וגוזרים את הגבעול/ענף. היא עדיפה לשימוש בגזם טרי. במזמרה מסוג "סדן" בניגוד למזמרת המספריים, לסתות המזמרה אינן אחידות: האחת חדה כסכין, והשנייה מהווה סדן שטוח. מזמרה זו עדיפה לעבודה עם גזם יבש.
הקפיץ שמחבר בין שתי הידיות גורם למזמרה להיפתח כאשר אינה בשימוש. ניתן לסגור את הידיות על ידי לחיצה מתמשכת או על ידי לולאה או סוגר בטיחות שמצמידים אותן יחדיו.
ישנן מזמרות המיועדות לאנשים בעלי יד ימין דומיננטית ואחרות המיועדות לאנשים בעלי יד שמאל דומיננטית.
ראו גם

פלייר
מזמרה מסוג סדן. רק להב אחד חד כשגזם מונח בין הלהב לסדן שטוח.
מזמורים נוספים

"מזמורים נוספים" הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמר הישראלי קובי אוז. את האלבום הוציאה לאור בשנת 2011 חברת התקליטים התו השמיני, כאלבום המשך ל"מזמורי נבוכים", שיצא ב-2010. הוא פורסם בפורמט תקליטור בלבד ללא קטלוג של חברת התקליטים.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אדון יה  | 4:03 |
| 2. | שירת העשבים  | 3:37 |
| 3. | מדרש יונתי  | 6:44 |
| 4. | ברכת כלולות  | 5:01 |
| 5. | יא חביבי  | 4:01 |
| 6. | שירת העשבים שלי  | 3:37 |
| 7. | חמדת ימים  | 3:26 |
| 8. | אגדה  | 3:52 |
| 9. | משפחת צנעני  | 4:36 |
| 10. | תפילה לשלום המדינה  | 3:36 |
| 11. | על לבבכם ששמם  | 6:23 |
| 12. | למען אחי ורעי  | 4:50 |
| משך כולל: | משך כולל: | 53:51 |
הערות שוליים

↑  קובי אוז* – מזמורים נוספים, דיסקוגס
| קובי אוז |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | שירים לעיר אפזוס מאת קובי אוז • דמעות וים • מזמורי נבוכים • מזמורים נוספים • חלום עקבותיך |  |
| סינגלים | "אם תעזבי אותי" • "למה את דואגת" • "זיכרונות" • "אלוהי" • "חמש לפנות בוקר" |  |
| ערכים קשורים | טיפקס |  |
מונונוקלאוזיס זיהומי

| --- | --- |

מחלת מונונוקלאוזיס זיהומי, הכתמים ההיקפים מדגימים לימפוציטים תגובתיים
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 גורם:  וירוס אפשטיין בר, Human betaherpesvirus 5 
 תסמינים:  חום, לויקוציטוזיס, lymphocytosis, פריחה, דלקת שקדים, hepatomegaly, splenomegaly, לימפדנופתיה, enlargement of lymph nodes 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  784513 
 MeSH:  D007244
 סיווגים
 ICD-10:  B27.027.0 
 ICD-11:  1D81 
 
מונונוקלאוזיס זיהומי (באנגלית: Infectious mononucleosis) המכונה מחלת הנשיקה הוא זיהום נגיפי העלול להיגרם על ידי נגיפי אפשטיין בר (בראשי תיבות: EBV) השייך למשפחת וירוסי ההרפס. על אף הדימוי שדבק בה בשל שמה, מחלה זו יכולה להיות מועברת על ידי אכילה מכלי אוכל משותפים, וכל דרך אחרת בה הרוק או רסיסיו מועברים מאדם לאדם ולאו דווקא על ידי נשיקה (אם כי אצל מתבגרים קרבה אינטימית ונשיקות היא גורם מרכזי לכך). נגיף זה מדביק כ-50 אחוזים מכל הילדים עד גיל 5 בארצות המפותחות, והוא נחשב לנגיף שכיח בכל חתך הגילאים.
הידבקות

נגיף ה-EBV מועבר ברוק, וניתן להידבק בו על ידי מגע עם טיפות וחלקיקי טיפות (למשל, נשיקה), שימוש בכלי אוכל משותפים, שתייה מקש משותף וכדומה. לאחר חדירה לתאים המרפדים את האף או הגרון, הנגיף מתפשט אל תאי דם לימפוציטים מסוג B.
נטען בעבר כי שמה של מחלת הנשיקה הוא מאחר שהכבד "נושק" לטחול אולם זו אינה הסברה המקובלת. שמה של המחלה תורגם מאנגלית, שם תוארה כ-kissing disease, בגלל צורת ההדבקה האופיינית של הנגיף, ובמיוחד בגיל העשרה.
מהרגע בו אדם נדבק בנגיף הוא מידבק. לאחר שאדם נדבק, תקופת הדגירה של הנגיף נמשכת כ-4-7 שבועות לפני הופעת התסמינים עד לאחר ההתפרצות הראשונית של המחלה (בין 30 ל-50 יום). חלק גדול מהאוכלוסייה שנחשף ל-EBV נדבק בלי לפתח תסמינים, דבר ההופך את הניסיון לשלוט במגפתיות של המחלה ללא מעשי.
רופאים ומחקרים אינם בטוחים לאחר כמה זמן אדם עדיין עלול להדביק לאחר שהסימפטומים של המחלה אינם מופיעים אצלו יותר, אבל יש נטייה להאמין שאדם עדיין מידבק לאחר מספר חודשים רב בהם הסימפטומים נעלמו לגמרי. מחקרים מסוימים מראים שזמן זה יכול להתארך עד 18 חודשים, אך נדיר שלאחר זמן זה אדם יוכל להדביק אדם אחר בנגיף.
תסמיני המחלה

אצל ילדים מתחת לגיל 5, לא נגרמים שום תסמינים מיוחדים.
לעומת זאת, אצל מבוגרים תסמינים עיקריים אופייניים למחלת הנשיקה הם:
עייפות וחולשה כללית.
דלקת גרון ושקדים מוגדלים.
חום ממושך.
הגדלת קשרי הלימפה התת-לסתיים, ולעיתים גם בבית השחי ובמפשעה.
תסמינים נוספים שעלולים להיות אצל חלק מהחולים הם:
לעיתים חוסר תיאבון.
אצל יותר מ־50% מהחולים קיימת הגדלה של הטחול. לעיתים קיימת הגדלה של הכבד דבר המתבטא בכאבים וברגישות בבטן. הטחול עלול להיות רגיש לפציעות.
לעיתים בצקות ונפיחות בעיניים וכן צהבת.
גירוי עור כנראה בעיקר למי שטופל קודם לכן בתרופה האנטיביוטית אמפיצילין.
התנפחות נתיבי האוויר עקב לחץ של קשרי הלימפה בצוואר.
סיבוכים נוספים של המחלה עלולים להיות דלקת מוח, דלקת קרום המוח, פרכוסים, הפרעות עצביות והפרעות התנהגותיות.
אבחנה

אבחנה תעשה בהתבסס על התסמינים. אם כי ישנן מספר מחלות שלהן תסמינים הקרובים לתסמיני מחלה זו כמו ציטומגלוירוס, טוקסופלזמוזיס, נגיפים נוספים ותוצאות לוואי של תרופות. קיימים שני סוגי בדיקות לאבחון המחלה. האחת, Monotest, הוא בדיקה לנוגדנים כלליים לחלבונים ויראליים בדם החולה. אצל חולה במחלה זו הגוף מייצר בכמויות גדולות לימפוציטים חדשים מסוג B שמחסלים את הלימפוציטים הישנים הנגועים. לתאים חדשים אלו מראה אופייני, שניתן לזהותו מבעד למיקרוסקופ. אצל חולים צעירים בדיקה זו עלולה לחזור חיובית על אף שהנגיפים אינם נמצאים; לכן מבצעים גם בדיקת סרולוגיה לנוגדנים ל-EBV.
טיפול

מאחר שהמחלה היא זיהום ויראלי והמערכת החיסונית מייצרת בעצמה את הנוגדנים, אין לטיפול אנטיביוטי השפעה במקרה זה, והוא עלול אף לגרום לסיבוכים מיותרים. הטיפול היחיד שקיים הוא טיפול סימפטומטי הכולל:
משככי כאבים כגון פרצטמול או איבופרופן להורדת החום ולהקלה על כאבי שרירים.
מציצת סוכריות או לכסניות ואכילת גלידה וקינוחים קרים להקלה על כאבי הגרון.
מנוחה רבה ושתייה מרובה.
במקרה שהטחול מוגדל, יש להימנע מפעילות פיזית מאומצת שעלולה לגרום לקרע בטחול ולדימום פנימי.
משחקי כדור מסוכנים אף הם, מפני שכל פגיעה באזור הטחול עלולה להיות מסוכנת ביותר, לעיתים קטלנית.
רוב התסמינים יחלפו כעבור שבועיים עד ארבעה חודשים, אולם העייפות והחולשה עלולות להימשך עד שלושה חודשים לאחר שהתסמינים חולפים.
אציקלוביר מפחית את ייצור הנגיף, אבל אין לו השפעה רבה על התסמינים של המחלה.
רוב החולים במונונוקלאוזיס זיהומי מבריאים לחלוטין ממחלה זו. ישנם סיבוכים נדירים אצל חולים שהמערכת החיסונית שלהם פגועה כמו דלקת מוח, קרע בטחול, או חסימת נתיב אוויר, שעלולים להסתיים במוות, אצל פחות מאחוז אחד מהחולים.
ראו גם

תסמונת התשישות הכרונית
CMV  ציטומגלוירוס Cytomegalovirus
לקריאה נוספת

ד"ר רוברט ברקוב (עורך ראשי), מֶ‏רְק - המדריך הרפואי השלם, בהוצאת כנרת זמורה ביתן דביר והד ארצי, 2002, עמ' 919-920
הערות שוליים

1 2 3  מדריך מרק, מהדורה עברית 2002, עמ' 919
↑  מרכז בדיקות נגיף ציטומגלו CMV ואפשטיין בר EBV, באתר משרד הבריאות
↑  מחלת הנשיקה: גורמים, תסמינים וטיפולים, באתר BEOK, ‏6 במאי 2012
1 2 3  מדריך מרק, מהדורה עברית 2002, עמ' 920
↑  קדחת הבלוטות/ מונונוקלאוזיס זיהומי/ מחלת הנשיקה, באתר שיבא תל השומר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543541305171  GND: 4161648-0  NDL: 00561419  NKC: ph136984  NSK: 005458134 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מזמורי נבוכים

"מזמורים נבוכים" הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר הישראלי קובי אוז. את האלבום הוציאו לאור בשנת 2010, לאחר שש שנים מאז הוצאת "דמעות וים", חברת התקליטים עננה והליקון. הוא פורסם בפורמט תקליטור בלבד בקטלוג HL 02-8302.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | פקק תנועה של ניסים  | 3:54 |
| 2. | אלוהי  | 4:03 |
| 3. | מדרגות נעות  | 4:45 |
| 4. | שוועת עניים  | 4:08 |
| 5. | זלמן זה לא אתה  | 4:25 |
| 6. | געגועי לגעגועים  | 3:43 |
| 7. | תפילת החילוני  | 4:54 |
| 8. | ידידי די  | 3:12 |
| 9. | איש עם שלט מקרטון  | 4:16 |
| 10. | רבי ג'ו כפרה  | 3:38 |
| 11. | מזמורי נבוכים  | 3:58 |
| 12. | נקבת השילוח  | 4:33 |
| משך כולל: | משך כולל: | 49:35 |
הערות שוליים

↑  קובי אוז* – מזמורי נבוכים, דיסקוגס
| קובי אוז |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | שירים לעיר אפזוס מאת קובי אוז • דמעות וים • מזמורי נבוכים • מזמורים נוספים • חלום עקבותיך |  |
| סינגלים | "אם תעזבי אותי" • "למה את דואגת" • "זיכרונות" • "אלוהי" • "חמש לפנות בוקר" |  |
| ערכים קשורים | טיפקס |  |
הרמן שטיינר

| --- | --- |

 לידה:  15 באפריל 1905 דונאיסקה סטרדה, סלובקיה 
 פטירה:  25 בנובמבר 1955 (בגיל 50) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 הישג בולט:  היה מס' 38 בעולם במהלך שנת 1933
 הדרגה הגבוהה ביותר:  אמן בינלאומי
 מד כושר מרבי:  2580 (בינואר 1946)
 מקצוע נוסף:  עיתונאי 
 מדינה:  הונגריה, ארצות הברית
 פרסים והוקרה:  היה אלוף ארצות הברית
 הערות:  יהודי
 
הרמן שטיינר (באנגלית:  Herman Steiner‏; 15 באפריל 1905, דונאיסקה סטרדה אז האימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום סלובקיה – 25 בנובמבר 1955) הוא שחמטאי יהודי-אמריקאי בדרגת אמן בינלאומי וסופר שחמט חבר בהיכל התהילה העולמי של השחמט (אנ').
ביוגרפיה

שטיינר נולד בהונגריה ובא לניו-יורק בגיל צעיר. לזמן מה היה פעיל באיגרוף. בגיל 16 היה חבר במועדון השחמט ההונגרי ועם הניסיון שצבר בזירת השחמט התוססת בניו-יורק פיתח במהירות את כישרון המשחק ובשנת 1929 חלק מקום ראשון עם יעקב ברנשטיין באליפות מדינת ניו-יורק שהתקיימה בבופלו. באותה שנה סיים שטיינר ראשון בתחרות המילואים בהייסטינגס.
בשנת 1931 ניצח בתחרות ברלין לפני פרידריך זמיש ולאיוש שטיינר. באותה שנה סיים במקום השני בתחרות ברון (ניצח: סאלו פלור). בתחרות הבינלאומית בפסדנה, שהתקיימה ב-1932 חלק מקום 4–6 עם ארתור דייק ושמואל רשבסקי, אחרי אלכסנדר אלכין ויצחק קשדן. בתחרות מקסיקו סיטי בשנת 1935 חלק מקום ראשון עם ראובן פיין וארתור דייק. באליפות הפתוחה של ארצות הברית שהתקיימה בשנת 1942 חלק מקום ראשון עם דוד ינובסקי.
בשנת 1932 עזב שטיינר את ניו-יורק והשתקע בלוס אנג'לס. באותה שנה החל בתפקידו כעורך מדור בשחמט של לוס אנג'לס טיימס, טור אותו כתב עד יום מותו. שטיינר ייסד את מועדון השחמט "שטיינר", שלימים נקרא מועדון השחמט של הוליווד, שמיקומו היה בסמיכות לביתו של שטיינר. כוכבי קולנוע רבים ביקרו במועדון, בין היתר המפרי בוגרט וחוזה פרר. שטיינר ומועדון השחמט שלו ארגנו את התחרות הבינלאומית הפן-אמריקאית בשנת 1945 ואת הקונגרס השני הפן-אמריקאי בשנת 1954.
שטיינר שיחק שלושה דו-קרבות נגד ראובן פיין שהיה באותה עת מטובי השחמטאים בעולם. פיין ניצח בכל שלושת הדו-קרבות: בשנת 1932 5.5-4.5, בשנת 1944 3.5-0.5 ובשנת 1947 5-1.
אחת מהצלחותיו הבינלאומיות המשמעותיות ביותר הייתה זכייתו בתחרות ההזמנה בלונדון בשנת 1946, לפני סבלי גריגורייביץ' טרטקובר ואוסיפ ברנשטיין. תחרות זו הייתה התחרות הראשונה שאורגנה באירופה לאחר תום מלחמת העולם השנייה. שטיינר שיחק בדו-קרב מול ארנולד דנקר על המקום הראשון באליפות ארצות הברית של 1946 אך הפסיד 4–6. בשנת 1948 ניצח שטיינר באליפות ארצות הברית לפני יצחק קשדן. בתחרות הבינלאומית בהוליווד, בשנת 1952, סיים במקום השלישי אחרי סבטוזר גליגוריץ' וארתורו פומאר.
שטיינר ניצח באליפות ארצות הברית בשנת 1948 ובשנת 1950 הוענקה לו דרגת אמן בינלאומי. תרומתו העיקרית לשחמט, מלבד קריירת המשחק שלו היו מאמציו לקדם את השחמט בארצות הברית, בפרט בחוף המערבי. שטיינר שיחק במסורת של השחמט הרומנטי, והיווה יורש לפול מורפי, הרי נלסון פילסבורי ופרנק מרשל.
הופעותיו של שטיינר באולימפיאדות שחמט

הרמן שטיינר שיחק 4 פעמים באולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
| 1928 |  | ארצות הברית |  | 10.5 מ-16 | 6+ 9= 1- | 65.6 | 2 קבוצתי |
| 1930 |  | ארצות הברית |  | 8 מ-15 | 7+ 2= 6- | 53.3 | 6 קבוצתי |
| 1931 | 1 עת | ארצות הברית |  | 8.5 מ-12 | 7+ 3= 2- | 70.8 | 1 קבוצתי, 2 אישי |
| 1950 | 2 | ארצות הברית |  | 3.5 מ-7 | 3+ 1= 3- | 50 | 4 קבוצתי |

בשנת 1950 כאלוף המכהן של ארצות הברית מונה שטיינר לקפטן הנבחרת האמריקאית.
באולימפיאדות אלו זכה שטיינר בשלוש מדליות: מדליית כסף קבוצתית באולימפיאדה השנייה שהתקיימה בהאג, מדליית זהב קבוצתית ומדליית כסף אישית באולימפיאדה הרביעית שהתקיימה בפראג.
בדו-קרב ההיסטורי של שנת 1945 בין נבחרות ארצות הברית וברית המועצות, דו-קרב שהתקיים באמצעות הרדיו, שטיינר היה השחקן היחיד של נבחרת ארצות הברית שסיים עם תוצאה חיובית. הגם שהנבחרת האמריקאית שכללה את ראובן פיין, שמואל רשבסקי, ארנולד דנקר ויצחק קשדן הוכתה קשות, ניצח שטיינר את איגור בונדרבסקי 1.5-0.5.
שטיינר היה פעיל מאוד כשחקן בתחרויות החוף המערבי וניצח בשתי התחרויות הפתוחות שהתקיימו בקליפורניה בשנים 1954 ו-1955. כמו כן ניצח בשתי אליפויות מדינת קליפורניה בשנים 1953 ו-1954. הוא הגן על תוארו בתחרות המדינה שהתקיימה בלוס אנג'לס בשנת 1955 כאשר חש ברע לאחר תום משחקו בסיבוב החמישי (תיקו לאחר 62 מסעים) לאחר שהשיג 3.5/4 בסיבובים הראשונים. עקב כך, נדחה פעם נוספת משחקו שהיה אמור להתקיים באותו אחר הצהרים. שעתיים מאוחר יותר, נפטר משטף דם מסיבי בעודו מטופל על ידי רופא. בהסכמת כל שחקני התחרות בוטלה אליפות המדינה לשנת 1955.
תחרויות לדוגמה בה השתתף

תחרות ניו יורק 1931
משחקים מנותחים > יצחק קשדן - הרמן שטיינר פסדינה 1932

כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Pasadena"]
[Site "Pasadena, CA USA"]
[Date "1932.08.15"]
[EventDate "1932.08.15"]
[Round "1"]
[Result "1-0"]
[White "Isaac Kashdan"]
[Black "Herman Steiner"]
[ECO "D05"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "117"]
1. d4 Nf6 2. Nf3 d5 3. e3 e6 4. Bd3 Nbd7 5. Nbd2 Be7 6. Qe2 c5
7. c3 O-O 8. O-O b6 9. e4 dxe4 10. Nxe4 Bb7 11. Rd1 Qc7
12. Bg5 Rfe8 13. dxc5 {הלבן השיג יתרון קל - שלושה רגלים באגף המלכה לעומת שניים לשחור}
Bxe4 14. Bxe4 Nxe4 15. Qxe4 Nxc5 16. Qc4
Bxg5 17. Nxg5 Qe7 {עדיף 17...ח6 ושחור שומר על יתרון זעיר}
18.
Nf3 Red8 19. Nd4 Qh4 20. Qe2 Rac8 21. a4 {הלבן התחיל את קידום הרגלים באגף המלכה, על השחור לשחק 21...א5}
Qf6 22. b4 Nd7 23. Nb5 Nf8 24. Qe3 a6 25. Nd6 Rb8 {חיוני 25...צג6}
26. Rd2 Qe7
27. Rad1 Qc7 28. c4 {הלבן ממשיך בתוכנית קידום הרגלים באגף המלכה, כאשר היעד כעת הוא יצירת רגלי מעבר}
Rd7 29. Qc3 h6 30. Ne4 Rxd2 31. Rxd2 Rc8
32. Nd6 Rd8 33. c5 Qc6 {טעות מכרעת. 33..פד7 היה שומר על עמדה שקולה כאשר על 34. פה4 ב:ג5}
34. Qf3 {הלבן החמיץ מסע מבריק 34. פו5! שמאיים מט במסע וכן צ:ד8 וגם פה7+ ומאיים גם על המלכה. אין דרך להגן על כל האיומים}
Qxa4 {עדיף היה 34...מה:ו3 35. ז:ו3 ב:ג5}
35.
Qxf7+ Kh7 36. h3 bxc5 {עדיף היה 36...פז6 }
37. bxc5 Rb8 38. Kh2 Ng6 39. Re2 Rf8 40. Qxe6 Qf4+ 41. g3 Qd4
42. Qe3 Qxe3 43. fxe3 Ne5 44. Kg2 a5 45. Rc2 Nc6 46. Nb5 Rd8
47. Nd4 Nxd4 48. exd4 Rxd4 49. c6 Rd8 50. Kf3 a4 51. Ke4 a3
52. Ke5 Rd3 53. c7 a2 54. Rxa2 Rc3 55. Kd6 Rd3+ 56. Kc6 Rc3+
57. Kb7 Rb3+ 58. Ka8 Rc3 59. Ra7 1-0
במשחק זה הלבן זכה ברגלי בשלב מוקדם יחסית, קידם את הרגלים באגף המלכה ובסופו של דבר יתרון זה הספיק לזכייה.
הערות שוליים

↑  Steiner, Herman - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  Isaac Kashdan vs Herman Steiner (1932), www.chessgames.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 5929 3816  LCCN: no2011181892  NTA: 173302505  VIAF: 217056816   WorldCat (עם VIAF): 217056816
מהא עאמר

מהא עאמר (בערבית: مها عامر; נולדה ב-27 במרץ 1999) היא קופצת למים מצרייה, זוכת מדליית ארד באליפות העולם (דוחה 2024) ממקפצה גמישה של 1 מטר. השתתפה ב-6 אליפויות עולם (2019–2024)
ביוגרפיה

עאמר נולדה וגדלה בקהיר. למדה באוניברסיטת ארקנסו (2019–2017) ומשנת 2019 לומדת באוניברסיטת פלורידה.
ביוגרפיה > 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו היא סיימה במקום 28 והלפני אחרון במקפצה גמישה מ-3 מטר בתוצאה של 238.55 נקודות.
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2017 סיימה במקום 27 במקפצה גמישה מ-3 מטר בתוצאה של 245.40 נקודות.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 סיימה במקום 28 בתחרות מקפצה גמישה מ-1 מטר בתוצאה של 206.70 נקודות, במקום 42 במקפצה גמישה מ-3 מטר בתוצאה של 217.70 נקודות ובמקום 18 והאחרון עם מוהב אישק בקפיצה סינכרונית משולבת ממקפצה גמישה מ-3 מטר 112.50 נקודות.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה בבודפשט בסוף יוני 2022 סיימה במקום 26 בתחרות מקפצה גמישה מ-1 מטר בתוצאה של 217.40 נקודות, במקום 18 במקפצה גמישה מ-3 מטר בתוצאה של 230.20 נקודות.
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי 2023 סיימה במקום חמישי בתחרות מקפצה גמישה מ-1 מטר בתוצאה של 264.55 נקודות, במקום 38 במקפצה גמישה מ-3 מטר בתוצאה של 219.75 נקודות ובמקום תשיעי עם מוחמד פארוק בקפיצה סינכרונית משולבת ממקפצה גמישה מ-3 מטר 256.08 נקודות.
ביוגרפיה > 2024 > מדליית ארד באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר בפברואר 2024 זכתה במדליית ארד בתחרות מקפצה גמישה מ-1 מטר בתוצאה של 257.15 נקודות, אחרי אלישה קולוי מאוסטרליה (260.50 נקודות) וגרייס ריד מהממלכה המאוחדת (257.25 נקודות).
מחלף להבים

| --- | --- |
 תאריך הקמת המחלף:  ספטמבר 2015
 מיקום:  להבים
 כבישים במחלף:    כביש 6   כביש 310
 אתרים סמוכים:  יער להב
 קואורדינטות:  31°22′55″N 34°49′00″E﻿ / ﻿31.38201°N 34.81664°E﻿ / 31.38201; 34.81664
 
  (למפת הר חברון מערב מוגדלת) מחלף להבים(למפת הר חברון מערב רגילה) מחלף להבים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף להבים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף להבים
 
מחלף להבים הוא מחלף בנגב הממוקם צפונית ליישוב להבים וקרוי על שמו, ומחבר בין כביש 6 לכביש 310. הוא נפתח לתנועה בספטמבר 2015 עם פתיחת קטע כביש 6 בינו לבין מחלף רהט.
מבנה המחלף

המחלף הוא מחלף יהלום כאשר הצמתים במחלף הם מעגלי תנועה חסרים. כביש 310 עובר בגשר מעל לכביש 6.
ועדת ידין-שרף

ועדת ידין-שרף היא ועדה שהוקמה בשנת 1963 על ידי ראש הממשלה, דוד בן-גוריון, במטרה לבחון את חלוקת האחריות בתוך קהילת המודיעין הישראלית. הוועדה מנתה שני חברים, הרמטכ"ל לשעבר, רב-אלוף יגאל ידין, וכן זאב שרף, פעיל ותיק במפא"י, מזכיר הממשלה לשעבר, ולימים חבר הכנסת ושר. הוועדה הגישה את מסקנותיה לראש הממשלה הנכנס, לוי אשכול, ב-31 ביולי 1963.
הסיבות להקמת הוועדה

ראש הממשלה דוד בן-גוריון ביקש לכנס את הוועדה כדי להבטיח כי קהילת המודיעין הישראלית תמשיך לעמוד לשירות ראש הממשלה הישראלי גם לאחר פרישתו שלו. זאת, מאחר שבן-גוריון עצמו שימש במקביל כשר הביטחון וכראש ממשלה, ולאור חששו כי ביום שהסמכויות יפוצלו תעמוד קהילת המודיעין לשירותו של שר הביטחון באופן שיפגע בתפקודו ובכוחו של ראש הממשלה. על הוועדה היה להבטיח, על כן, את זרימת המידע גם לראש הממשלה.
בנוסף לאמור, ברקע להקמת הוועדה ניצבו מספר אירועים בקהילת המודיעין הישראלית. כך, ייתכן כי התפטרותו של מי שהיה ראש המוסד והממונה על השב"כ מטעם ראש הממשלה, איסר הראל, הייתה למעשה זו שהובילה להקמת הוועדה. הראל, התפטר בשל חילוקי דעות בינו לבין בן-גוריון בענייני הערכת המודיעין, וביחס לסמכות ההערכה של המוסד. בעקבות ההתפטרות שימש ראש אמ"ן, מאיר עמית, גם בתפקיד ראש המוסד. פרשייה נוספת שהדיה טרם שככו באותה העת, הייתה מה שכונה כוננות רותם, שכללה הפתעה ישראלית מכניסת כוחות צבא מצרים למרחב סיני, וגיוס המילואים בשל כך בישראל. במבט רחב יותר, ייתכן וגם פרשיית העסק הביש, ושאלת הסמכות על פעילות הארגונים החשאיים שעלו עמה, עדיין עמדה ברקע להקמת הוועדה ולעבודתה בצורה שהתבטאה גם במסקנותיה.
המלצות הוועדה ויישומן

הנחות היסוד של הוועדה היו כי בידי ראש הממשלה הישראלי חייבת להיות תמונה מלאה של כל פעילות השירותים החשאיים בישראל, וכן חיוני שיהיו בידיו הערכות של גופים שונים המתבססות על נקודות מבט שונות. 
על מנת לממש את הנחות אלו, הוועדה המליצה על חיזוק מחלקת המחקר במשרד החוץ כך שתאזן את ההערכות המתקבלות ממחלקת המחקר באמ"ן "בנושאי המזרח התיכון ובנושאים מדיניים". זאת, לצד המשך קיום תהליכי הערכה, אם כי מוגבלים, גם במוסד, בשל יכולות האיסוף החשאי המצויות בידיו.
היבט נוסף בהמלצות הוועדה, הנוגע לריכוז הסמכויות על הארגונים החשאיים בידי הממשלה, הוא מינוי יועץ מיוחד לענייני מודיעין שיסייע לראש הממשלה, וירכז את המעקב אחר פעילות השירותים החשאיים והערכתם. ליועץ יוקנו סמכויות חוקיות שיאפשרו את השקיפות הנדרשת. ניכר בראיית הודעה, מדובר בעיקר על גוף ביקורת שמטרתו לסייע לממשלה ולראשה להפיק את המירב משירותי המודיעין השונים.
דו"ח הוועדה הוגש לשולחנו של ראש הממשלה, לוי אשכול, ב-31 ביולי 1963 והובא לדיון בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת בספטמבר. עם זאת, מסקנותיו לא יושמו הלכה למעשה ומחלקת המחקר במשרד החוץ לא חוזקה. גם מינוי יועץ ראש הממשלה לענייני מודיעין לא מומש בשל התנגדויות של ראשי השירותים, ומגבלות סמכותיות שמנעו את איושו. אמנם, למעט פרק זמן של שנה אוישה המשרה, כאשר איסר הראל שימש בתפקיד, אך זה האחרון פרש בשל מיעוט הסמכויות.
היחס בין מסקנות הוועדה למסקנות ועדת אגרנט והביקורת על המלצותיהן

קיים דמיון רב בין מסקנות ועדת ידין-שרף ומסקנותיה הארגוניות ביחס לקהילת המודיעין של ועדת אגרנט. זאת, הן בנוגע למינוי יועץ ראש הממשלה לענייני מודיעין, והן בשאלת ה"פלורליזם המחקרי" ובכללו חיזוק גופי הערכה נוספים, שהעסיקה רבות את ועדת אגרנט. ייתכן וברקע לכך ניצבת שותפותו של יגאל ידין בשתי הוועדות.
עם זאת, הדמיון הרב הוביל חלק מן החוקרים לטעון כי ועדת אגרנט לא ירדה עד לבסיס הכשל התפישתי שנחשף במלחמת יום הכיפורים, וכי המלצותיה הן בגדר "עוד מאותו הדבר". חוקר שטען כך, היה ד"ר צבי לניר בספרו "ההפתעה הבסיסית - מודיעין במשבר". לאחר שהוא טוען כי המלצות ועדת אגרנט תואמות לאלו של ועדת ידין-שרף, כמו גם לוועדות מקבילות בארצות הברית, לניר תוקף את הנחת היסוד של ההמלצה:
תפיסה זו מבוססת על הנחת מכללא, שאם יתקיים פלורליזם ארגוני יהיה אפשר לגבור על הנטייה להתבצרותה של קונספציה אחת, שאינה נבחנת ומבוקרת כראוי, ותשתפר היכולת להתמודד עם הטיות ההערכה שמקורן בחשיבה קבוצתית, ולעתים אף באינטרס ארגוני. שכן באמצעות פלורליזם אגוני יבטלו ההטיות הקבוצתיות אלו את אלו ויתקיים אתגר מתמיד שימנע השתלטותה של קונספציה קבוצתית או ארגונית אחת על ההערכה הלאומית... נראה כי שינויים כאלה נועדו לכישלון מלכתחילה, בעיקר מפני שההנחה שפלורליזם הערכתי יכול להתממש באמצעות פלורליזם ארגוני מופרכת מעיקרה. שכן בכל הקשור לרמת ההערכה הבסיסית, הקונספציות הן משותפות לכלל האומה.
לדבריו, לא עוד, אלא שייתכן ובשל ריבוי גורמי ההערכה, נוצרת מערכת יחסים של כלכלת שוק בין המודיעין והצרכנים. זו מובילה לכך שגורמי המודיעין ינסו לקלוע לטעמו של מקבל ההחלטות, ובכך קטנה גם יכולתם לשנות את תפיסתו.
לקריאה נוספת

דו"ח ועדת אגרנט, (עם עובד, 1975), עמ' 29-33.
צבי לניר, "ההפתעה הבסיסית - מודיעין במשבר", (המרכז למחקרים אסטרטגיים - אוניברסיטת תל אביב, 1983), עמ' 91-96.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  שמואל אבן, "ועדות לבדיקת קהילת המודיעין בישראל: מדוע המלצותיהן חוזרות על עצמן ואינן מיושמות", עיונים במודיעין 1, עמ' 27, 28, 29
↑  צבי לניר, "ההפתעה הבסיסית - מודיעין במשבר", (המרכז למחקרים אסטרטגיים - אוניברסיטת תל אביב, 1983), עמ' 91-92.
מדף

ערך זה עוסק בשטח אחסון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מדף סטנדרטי מעוגן לקיר
מדפי ספרים בתוך ארון
מדף תעשייתי
מדף הוא משטח או אזור שטוח המוחזק מעל הקרקע עליו ניתן להניח חפצים שונים. מדף סטנדרטי הוא מלבן תלת־ממדי שטוח, העשוי מחומרים שונים כגון: עץ, פלסטיק ו/או מתכות שונות, המעוגן מעל הקרקע אל גוף גדול יותר, לרוב קיר או ארון.
המדפים משמשים בעיקר לאחסון חפצים ולנוי. משקל וכמות החפצים שניתן להניח על מדף תלויים בגודל המדף, חוזק ואופן הקיבוע שלו אל הקיר (או גוף גדול אחר) וחוזק החומרים ממנו הוא בנוי. ישנם מדפים שתפקידם לאפסן חפצים ספציפיים - לדוגמה מדף ספרים.
כמו כן, ישנם גם מדפים לאחסנה כבדה. מדפים אלו נועדו לעומס כבד ואחסון משטחים. מערכת מדפים נפוצה בסוג אחסון שכזה, היא מערכת מדפים מודולרית אשר מעניקה פתרון הולם וראוי לאחסון מגוון רב של פריטים תוך כדי גישה נוחה וישירה לכל משטח. צורת אחסון זאת נעשית על ידי סידור בשורות, סידור שכזה מתאים לכל גודל או משקל של משטח. על מדפים אלו, ניתן להעמיס משקל שנע בין 5000 -1000 ק"ג.[דרוש מקור]
זהבה סמואל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1997 (בת 27 בערך) רמלה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  עד ל-2018
 דרגה:  סמל ראשון
 עיטורים
  עיטור המופת
 
זהבה סמואל סבהתו (נולדה ב-1997) היא לוחמת משמר הגבול בעלת עיטור המופת של משטרת ישראל.
ביוגרפיה

סמואל נולדה בעיר רמלה ושירתה שירות חובה במשטרה והוצבה בפלוגת משמר הגבול בעוטף ירושלים.
ביום 26 בספטמבר 2017 הייתה בהר אדר במשימת אבטחה. בפיגוע הירי בהר אדר נפגע רכז הביטחון של היישוב שנפצע קשה, נהרגו שני חברים בצוות האבטחה ונהרג לוחם משמר הגבול סלומון גברייה שהיה חברה לצוות של סמואל. בתגובה לירי הגיבה סמואל בירי וניטרלה את המפגע. בשנת 2018 הוחלט להעניק לה את עיטור המופת "על מעשה שנעשה באומץ לב, הראוי לשמש מופת". באותו מעמד הוענק לגברייה לאחר מותו צל"ש המפכ"ל.
בפעולתה מנעה סמואל את כניסת המחבל ליישוב ולמבנה סמוך בו שהו ילדים.
בשנת 2018 השתחחרה משירות.
הערות שוליים

↑  גיבורות בכחול ובירוק: שוטרות מעוטרות
↑  משה נוסבאום, ‏חתרה למגע - ותקבל עיטור המופת, באתר ‏מאקו‏, 29 באוגוסט 2018