stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גנאיוס יוליוס אגריקולה
אגריקולה כמושל בריטניה > הפלישה לקלדוניה (סקוטלנד)

בשנה שלאחר מכן, הקים אגריקולה צי, באמצעותו צר על השבטים אשר שוכנים מעבר לנהר פורת'. בעקבות התפתחויות אלו החלו הקלדונים (אנ') להתקומם נגד הרומאים במספרים גדלים והולכים. הם תקפו את מחנה הלגיון התשיעי היספנה בחסות החשכה, אך אגריקולה קידם את פרשיו והתוקפים אולצו לסגת. הרומאים הגיבו לתקיפה באמצעות חדירה צפונה יותר אל תוך קלודניה. בן נוסף נולד לאגריקולה באותה השנה, אך מת לפני יום הולדתו הראשון. בקיץ 83, נלחם לבסוף אגריקולה בצבאות הגדולים של הקלדונים, שהובלו על ידי קלגקוס (אנ'), בקרב מונס גרופיוס (אנ'). טקיטוס העריך שמספרם של הלוחמים קלדונים היה גבוה מ-30,000. אגריקולה הציב את חילות העזר שלו בקו הקדמי, תוך שהוא מחזיק את הלגיונות מאחור כעתודה, והסתמך על לוחמה קרובה כדי להפוך את חרבות הביתור חסרות החוד של הקלדונים לחסרות תועלת מכיוון שהם לא היו מסוגלים להניפן כראוי במרחקים קצרים. אף על פי שהקלדונים הוכרעו, ועל כן הפסידו בקרב זה, כשני שלישים מצבאם הצליח להמלט ולהסתתר בהרי הרמה הסקוטית או ב"פרא חסר עקבות" כפי שטקיטוס מכנה אותם. אבדות הקרב הוערכו על ידי טקיטוס בכ-10,000 בצד הקלדוני ו-360 בצד הרומי.
מספר היסטוריונים העריכו שהקרב התרחש בסביבות רכס הרי הגרמפיאן (אנ'), בטווח ראייה מהים הצפוני. אחרים סבורים שייתכן ומיקום הקרב היה קמפסטון היל (אנ'), מגריי היל (אנ') או בגבעות אחרות הסמוכות למחנה הרומי בריידייקס (אנ'); נקודות גבוהות אלו ממוקמות בסמוך להר אלסיק (אנ'), דרך עתיקה אשר שימשה הן את הרומאים והן את הקלדונים בתמרוניהם הצבאיים. עם זאת, בעקבות גילוי המחנה הרומי בדורנו (אנ') ב-1975, רוב החוקרים מאמינים כיום שהקרב התרחש על הקרקע סביב בנצ'י (אנ') שבאברדנשייר.
מרוצה מניצחונו, שבה אגריקולה בני ערובה מהשבטים הקלדוניים. ייתכן שהוא הצעיד את צבאו אל החוף הצפוני של בריטניה, כפי שמעיד המבצר הרומי שהתגלה בקאודור, בסמוך לאינוורנס. הוא גם הנחה את פרפקט הצי להפליג סביב החוף הצפוני, ובכך אימת, לכאורה בפעם הראשונה בהיסטוריה, שבריטניה היא למעשה אי.
אגריקולה כמושל בריטניה > ממצאים ארכאולוגיים

בשנת 2019, צוות ארכאולוגי סקוטי בראשות איראיה אראבאולזה חשף באייר מחנה צבאי רומי מהמאה ה-1 לספירה, שכל הנראה שימש את הלגיונות הרומיים במהלך הפלישה של אגריקולה לקלדוניה. לדברי אראבאולזה, גומות המדורות רחוקות כ-30 מטרים האחת מהשנייה וסודרו בשני קווים מקבילים. הממצאים שהתגלו כוללים תנורים בעלי כיפת חרס ו-26 גומות מדורה המתוארכות בין שנים 77 ל-90 לספירה ונתגלו כאשר הן עמוסות בחומר שרוף ובפחם. ארכאולוגים הציעו כי אתר זה נבחר להקמת המחנה בשל מיקומו האסטרטגי לצורך הכיבוש הרומי של איירשייר (אנ').
אחרית ימיו

אגריקולה נקרא בחזרה מבריטניה בשנת 85, לאחר כהונה ארוכה בצורה יוצאת דופן כמושל. טקיטוס טוען שדומיטיאנוס הורה על חזרתו מכיוון שהצלחותיו של אגריקולה בבריטניה עלו על הניצחונות הצנועים של הקיסר עצמו בגרמניה ובכך ערערו את יציבות שלטונו. אגריקולה שב לרומא בלי צבאו, ודיווח לקיסר על פי פקודתו בליל שובו. טיב הקשר בין אגריקולה לקיסר אינו ברור; מצד אחד, אגריקולה זכה באות הטריומף ובפסל (הכבוד הצבאי הגבוה ביותר ברומא מלבד טריומף ממש); מצד שני, אגריקולה לא כיהן עוד לאחר שובו בתפקיד אזרחי או צבאי, למרות הניסיון והמוניטין שלו. הוצע לו לכהן כמושל של הפרובינקיה אפריקה, אך הוא סירב לכך, בין אם בשל בריאות לקויה ובין אם (כפי שטוען טקיטוס) תחבולותיו של דומיטיאנוס. בשנת 93, אגריקולה מת באחוזת משפחתו בגאליה נרבוננסיס בגיל חמישים ושלוש. נפוצו שמועות שהמוות נגרם מהרעלה שבוצעה בהוראת הקיסר דומיטיאנוס, אך מעולם לא נמצאו לטענה זו ראיות ממשיות.
אילן יוחסין

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס |   |   | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה |  |  |  |  |  |  |
| לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס | לוקיוס יוליוס גרייסינוס |   |   | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה | יוליה פרוסילה |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה |   |   | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה |
|  |  |  |  |  |  | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה | גנאיוס יוליוס אגריקולה |   |   | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה | דומיטיה דסידיאנה |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס |   |   | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה |  |  |  |  |
|  |  | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס | פובליוס קורנליוס טקיטוס |   |   | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה | יוליה אגריקולה |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  טקיטוס, חיי אגריקולא 5
↑  טקיטוס, חיי אגריקולא 21
↑  טקיטוס, חיי אגריקולא 24
↑  טקיטוס, חיי אגריקולא 29
↑  "Cornelius Tacitus, The Life of Cnæus Julius Agricola, chapter 36", באתר www.perseus.tufts.edu
↑  New evidence uncovered for Roman conquest of Scotland, באתר HeritageDaily - Archaeology News
↑  Lost Roman marching camp sheds new light on invasion of Scotland, באתר www.scotsman.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313984805171  PLWABN: 9810660844805606  BNC: 000098518  BNE: XX821728  BnF: cb11954531h (data)  CANTIC: a10566624  GND: 118501054  ISNI: 0000 0001 0855 118X  LCCN: n50059480  NDL: 00649155  NKC: jn20000700014  NLG: 228982  NTA: 072339640  SELIBR: 281146  SNAC: w68s6zj8  SUDOC: 027523144  VcBA: 495/20187  VIAF: 12290061   WorldCat (עם VIAF): 12290061 
מסע המלחמה של אגריקולה בבריטניה
מסע המלחמה של אגריקולה בצפון בריטניה בשנים 80-84
אגריקולה בקרב מצביאים וקיסרים רומיים אחרים באפריז מהאולם הגדול של הגלריה הלאומית של סקוטלנד מאת ויליאם בראסי הול, 1897
זוגות (חשש)

החשש מזוגות הוא אמונה יהודית המופיעה בתלמוד הבבלי, ולפיה יש להימנע מעשיית דבר מספר זוגי של פעמים מחשש שהעושה כן יוזק על ידי שדים, או כשפים. לפי ההלכה אין צורך להקפיד על כך.
טעם החשש

בדברי התלמוד מבואר כי החשש הוא מהיזק שדים או כשפים, חלק מהפרשנים הוסיפו כי יש חשש שהאוכל או שותה "זוגות" יימשך לאמונה בשניות, במקום האמונה היהודית הדוגלת במונותאיזם. הסבר זה מתאים לעובדה שבארץ ישראל לא חששו לזוגות: היהודים בארץ ישראל לא חיו בשכנות לזורואסטרים שדגלו בשניות, ולכן לא היה חשש שיימשכו אחר אמונה זו, וממילא לא הייתה סיבה לגזור שם.
המאירי כתב כי חששות אלו הם ”שבאותם הזמנים היו העם נמשכים אחר דברים המוניים [...] וכל שלא היה בהם סרך עבודה זרה ודרכי האמורי לא חששו בהם חכמים לעקרם [...] וכשתקנו חכמים ארבע כוסות [...] מצד אותם ההבלים, הוצרכו, לרוב רגילותם, לתת טעם לדבריהם”.
הגבלות

החשש מ"זוגות" הוא רק כאשר אוכל או שותה זוג בבת אחת ובהחלטה אחת, לכן מי שכוונתו הייתה לאכול אחד ולאחר מכן החליט לאכול עוד, או שיצא לשוק בין אכילה לאכילה אינו צריך לחשוש.
בסוגיית התלמוד מובאות דעות של כמה אמוראים לפיהם במספרים מסוימים אין חשש "זוגות". עולא סובר כי בעשר אין חשש, רב חסדא ורבה בר רב הונא סבורים כי גם בשמונה אין חשש, רבה ורב יוסף מוסיפים כי גם בשש אין חשש, ולפי אביי ורבא גם בארבע אין חשש זוגות. הגבלות אלו הם רק מחשש שדים, אך החשש מכשפים קיים גם במספרים אלו.
בתלמוד מובאת דעת רב דימי כי חשש זוגות באכילת ביצים, קישואים, אגוזים ודבר נוסף, מקורו בהלכה למשה מסיני, ומדרבנן הוסיפו את כל שאר הדברים כיוון שלא ידעו מהו הדבר הנוסף. לדעה זו, החשש בשאר הדברים הוא רק מכח ספק וחומרתו פחותה.
לדעת רב נחמן אין לחשוש ל"זוגות" בשתיית ארבע כוסות בליל הסדר מכיוון שבלילה זה יש שמירה מהמזיקים. בספר הזוהר נאמר כי אין לחשוש ל"זוגות" במצוות לחם משנה מכיוון ש"שלוחי מצווה אינם ניזוקים".
בהלכה

בעלי התוספות כתבו כי למעשה אין נוהגים לחשוש ל"זוגות", מאחר שאין אותה "רוח רעה" שורה בארצותינו. הטור העתיק את דברי התלמוד כי אין לאכול ולשתות זוגות, אך בבית יוסף הקשה עליו מדברי התוספות שאין לחוש לכך. בשולחן ערוך ובמשנה תורה אין אזכור לחשש זוגות. הפוסקים נסמכים גם על דברי התלמוד כי מי שלא מקפיד בכך אין השדים מקפידים איתו.
על אף הסכמת רוב הפוסקים כי אין לחוש ל"זוגות", היו בודדים שחששו לכך. הרב חיים אלעזר שפירא הקפיד שלא לאכול או לשתות זוגות, מאחר שלדברי הגמרא גם מי שאינו מקפיד – "למיחש מיבעי", החזון איש הקפיד לא לאכול שתי ביצים יחד, כיוון שלדברי רב דימי זו הלכה למשה מסיני, לדעת הרב חיים הלברשטאם יש להימנע מלברך על זוגות.
ראו גם

טריסקאידקפוביה
לקריאה נוספת

יוסף יצחק לרנר, שמירת הגוף והנפש ירושלים ה'תשנ"ב, חלק א' סימן כ"ח, עמודים פט–צג
גמליאל רבינוביץ, מדוע לא חיישינן בלחם משנה משום זוגות, בית אהרן וישראל קט"ז, עמודים 137–138, באתר היברובוקס
אריה נתנאל, כשפים סגולות ומזיקים במשנת הרמב"ם: וקריאה חדשה בסוגיית "זוגות" בפרקי ערבי פסחים, אסיף ה'תשע"ח עמודים 193–216
יהודה לוי ואריה כרמל, תקנות וגזירות שבטל טעמן, המעין כ"ה ה'תשמ"ה, חלק ג' עמודים 3–11, חלק ד' עמודים 19–30
הערות שוליים

↑  תרגום: אשמדאי מלך השדים ממונה הוא על כל ה"זוגות"... כלל הדבר: כל המקפיד מקפידים איתו ושאינו מקפיד לא מקפידים איתו, אך לחשוש צריך.
↑  בהתאם לעדות הגמרא בפסחים כי "במערבא לא קפדי אזוגי", כלומר בארץ ישראל לא הקפידו על זוגות, אז הגיוני שלא יופיע איסור זה בתלמוד הארצישראלי
↑  הברייתא הראשונה היא: "השותה כפליים דמו בראשו" (מסכת פסחים, דף קי"א, עמוד א'), או בנוסח שונה שלה במסכת ברכות, דף נ"א, עמוד א': "השותה כפליים לא יברך" (המנומק משום שמי שישתה ממנו צפויה לקרות לו פורענות, ולא מברכים על פורענות). הברייתא השנייה: "לא יאכל אדם תרי ולא ישתה תרי ולא יקנח תרי ולא יעשה צרכיו תרי" (פסחים שם)
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"י, עמוד ב' שגם במקרים שלא חששו משדים חששו מכשפים.
↑  בספר המספיק לעובדי השם (פרק כ"ט) כתב רבי אברהם בן הרמב"ם: "שסיבת איסורם ז"ל זאת להרחיק ממנהג השניות, ברוך המקור שעקרם, שהיו מתברכים על ידי שימוש בשניות, משום כך אסרו החכמים ז"ל דבר זה". וכעין זה מובא במדרש תלפיות ערך "זוגות" על פי "שולחן של ארבע" המיוחס לרבינו בחיי בן אשר או לרמב"ן שער א. וראו גם בחידושי אגדות של המהרש"א על פסחים דף ק"י, ממנו משמע שהכישוף או הנזק באו מכוח השניות.
↑  בית הבחירה למאירי על מסכת פסחים דף ק"ט עמוד ב'.
↑  יש שכתבו כי אין הכוונה ממש להלכה למשה מסיני, ראו חידושי מהר"ץ חיות על סוגיא זו.
↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף רע"ג, עמוד א'
↑  תוספות על תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ז, עמוד ב' ועל תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ז, עמוד ב' וראו בתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ב, עמוד א' שאביי גזר על המזיקים שלא יעברו ביישוב.
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן ק"ע.
↑  דרכי חיים ושלום סימן רפ"ז
↑  שמירת הגוף והנפש חלק א' עמוד פט' בהערה.
↑  אוצר החיים סימן קיב'
שיר העמק

"שיר העמק" הוא שיר שכתב נתן אלתרמן והלחין דניאל סמבורסקי. השיר נכתב בשנת 1934 כחלק מפסקול הסרט לחיים חדשים שהפיקה מרגוט קלאוזנר בשיתוף עם קרן היסוד.
הסרט "לחיים חדשים"

הסרט נקרא במקור "הארץ המובטחת" ("לחיים חדשים"), אך הוא נכנס לתודעה בשם "לחיים חדשים". הוא צולם בארץ ישראל ומטרתו הייתה להציג את החיים בארץ ישראל במטרה לעודד גיוס כספים בידי נדבנים יהודים החיים בגולה.
ההתיישבות בעמק יזרעאל הייתה סמל חשוב באתוס הציוני. לפיכך, הוזכרו חיי החלוצים בעמק במהלך הסרט. מרגוט קלאוזנר, מחלוצי הקולנוע בישראל, פנתה לסמבורסקי שעלה לארץ כשנתיים קודם לכן, על מנת שיכתוב וילחין שיר לסרט. סמבורסקי כתב לחן ומילים, אך לבסוף ויתר על המילים ופנה לאלתרמן שיכתוב אותן לשיר.
בסרט נכללו שני שירים נוספים שכתבו והלחינו אלתרמן וסמבורסקי: "שיר בוקר" ("בהרים כבר השמש מלהטת") ו"שיר הכביש". שיר שנקרא "תל אביב", הוכנס אף הוא לסרט, אך רק מנגינתו הוכנסה לסרט.
בסצנה שצולמה בקיבוץ גבעת ברנר ומדמה חדר אוכל קיבוצי נראים חלוצים רבים יושבים ואוכלים. לפתע נשמעת קריאה של חלוצה, "חבריה הקשיבו, דממה ביזרעאל". סמבורסקי, מלחין השיר, נראה יושב, מנגן על הפסנתר, שר את שיר העמק ומלמד את החלוצים את השיר. בהמשך חלוצים שעסוקים בפעולות יומיומיות שרים חלקים מן השיר.
תוכן השיר

השיר מהלל את העמק ואת עבודת החלוצים. בבית הראשון בשיר מוזכרים קיבוץ בית אלפא שהוקם במזרח עמק יזרעאל ונחשב כקיבוץ הראשון שהוקם על ידי השומר הצעיר ומושב נהלל הנחשב למושב העובדים הראשון. שני היישובים הוקמו בראשית שנות ה-20.
הפזמון החוזר ("מה, מה לילה מליל... אנו לך משמרת") מבוסס על ציטוט מספר ישעיהו ("שֹׁמֵר מַה מִלַּיְלָה שֹׁמֵר מַה מִלֵּיל", ישעיהו כא יא), ונרמזת בו סכנה האורבת בפתח.
הבית השני מהלל את הארץ ושדותיה ואת העמק.
בבית השלישי ישנה אווירה של מלחמה. מוזכר שמישהו ירה ומישהו נפל, בין בית אלפא לנהלל. התשובה לשאלה "מי ירה ומי נפל" אינה נענית בשיר.
ביצועים לשיר

לשיר נרשמו לאורך השנים ביצועים רבים, ביניהם של חנה קיפניס (הוקלט ביולי 1935), הדסה סיגלוב, שלישיית שריד, נחמה הנדל, אריק איינשטיין, חוה אלברשטיין, הגבעטרון, הפרברים, האריות, הופה היי, שלומית אהרון, תומר ישעיהו ואביאל סולטן.
ההיסטוריון תום שגב מספר בספרו "המיליון השביעי: הישראלים והשואה", כי במהלך אחד מביקוריו של העסקן הציוני קורט טוכלר במטה הגסטאפו בברלין בשנות ה-30, הוא שמע שם את "שיר העמק" מתנגן.
לויטננט

| --- | --- |

 מדינה:  הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית   גרמניה גרמניה
 צבא:  צבא הקיסרות הגרמנית   ורמאכט ורמאכט   בונדסוור בונדסוור
 מערכת הדרגות:  דרגות צבא הקיסרות הגרמנית   דרגות הוורמאכט   דרגות הבונדסוור
 היררכיה:  קצינים
 בתוקף:  1871–הווה (כ־154 שנים)
 דרגה זוטרה:  אובר-שטאבספלדוובל
 דרגה בכירה:  אובר-לויטננט
 מקבילת נאט"ו:  OF-1b
 מקבילת הצבא:  לויטננט
 מקבילת חיל האוויר:  לויטננט
 מקבילת חיל הים:  לויטננט צור זי
 
לויטננט (בגרמנית: Leutnant) היא דרגת הלוטננט הזוטרה בדרגות הכוחות המזוינים של גרמניה (בונדסוור), אוסטריה, ושווייץ. היא שוות ערך לדרגת לוטננט משנה בצבא הבריטי ובצבא ארצות הברית, והיא מדורגת כ-OF-1b בנאט"ו. אפשר להשוותה כשוות ערך לדרגת סגן בצה"ל .
היסטוריה

המונח הגרמני שמשמעותו "סגן", מקורו מגרמנית תיכונה גבוהה "מקום איכסון", אשר נגזר מהמילה הצרפתית "מפקח" בסביבות 1500. ברוב הצבאות דוברי הגרמנית היא דרגת הקצונה הנמוכה ביותר, ובבונדסוור קיימות שתי דרגות לויטננט OF1b ואובר-לויטננט OF1a. כמה כוחות מזוינים אחרים (כגון צבא העם הלאומי) החזיקו בדרגה נמוכה יותר של אונטר-לויטננט (OR1c).
משנת 1500 עד אמצע המאה ה-17 נקבעה דרגת לויטננט לסגנו של כל מפקד, וכך ברמת הצבא נקבעה דרגת גנרל-לויטננט, ברמת הגדוד נקבעה דרגת אוברסט-לוטננט, וברמת הפלוגה נקבעה דרגת לויטננט כסגנו של האופטמן.
עם הקמת צבאות הקבע במחצית השנייה של המאה ה-17, נקבע המונח לויטננט כמגדיר את דרגתו של הקצין הזוטר ביותר.
במאה ה-18 ובמאה ה-19, שירתו לויטננטים כמפקדי מחלקה, וכונו "לויטננט ראשון" ו"לויטננט משנה", אולם ב-1 בינואר 1899 שינתה האימפריה הגרמנית את הדרגות הללו לאובר-לויטננט ולויטננט.
גרמניה

דרגת לויטננט (OF1b-דרגה) הייתה בשימוש כוחות הצבא הגרמני מאז 1899.
גרמניה > בונדסוור

בבונדסוור כיום "לויטננט" (OF1b-דרגה) בדרך כלל ממונה למפקד מחלקה. עם זאת, דרגת "לויטננט" יכולה להינתן גם לקצין זוטר, בעת שהוא לומד באוניברסיטה הפדרלית של הכוחות המזוינים או בעת הכשרה או אימון אחר.
גרמניה > בונדסוור > דרגה

בגרמניה לויטננט (בקצרה: Lt / ברשימות מופיע גם: L) היא דרגת הקצונה הזוטרה ביותר. הדרגה השווה לה בחיל הים הגרמני היא לויטננט צור זה.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| דרגה זוטרה: אובר-שטאבספלדוובל |   דרגות הבונדסוור  לויטננט | דרגה בכירה: אובר-לויטננט |
| דרגות כתף "לויטננט" / "לויטננט צור זי" (OF-1b)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| מדי שירות (הגרסה הבסיסית יגרטרופה) | מדי שדה (יגרטרופה) | מדי שדה (יחידות לוגיסטיקה) | מדי שדה (שירותי הרפואה) | מדי שירות (הגרסה הבסיסית) | מדי שדה | מדי שדה (שירותי הרפואה) | דרגת כתף | דרגת כתף (שירותי הרפואה) | פסי שרוול | Mounting loop |
גרמניה > צבא העם הלאומי

בצבא העם הלאומי (NPA) OF1b-דרגת "לויטננט" הייתה הדרגה השנייה הנמוך ביותר בדרגות הקצונה, עד 1990.הדרגה המקבילה לדרגה זו של הפולקסמרינה הייתה לויטננט צור זה. ההתייחסות של הכוחות המזוינים של ברית המועצות ושאר הכוחות המזוינים של ברית ורשה לדרגה זו הייתה פשוט "לויטננט".
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| דרגה זוטרה: אונטר-לויטננט |  דרגות צבא העם הלאומי  לויטננט (לויטננט צור זה) | דרגה בכירה: אובר-לויטננט |
גרמניה > גרמניה הנאצית

בגרמניה הנאצית, הדרגה באס אס ובוואפן אס אס של אונטר-שטורמפיהרר, הייתה נחשבת שוות ערך ללויטננט בצבא הגרמני. עם זאת, באס אה הדרגה שוות הערך ללויטננט הייתה שטורמפיהרר.
מדינות אחרות > אוסטריה

| --- | --- |
  החליפה 75/03; 'קט gorget; שטוח קאפ
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מערכת הדרגות:  דרגות הצבא האוסטרי
 היררכיה:  קצינים
 דרגה זוטרה:  פהנריך
 דרגה בכירה:  אובר-לויטננט
 מקבילת נאט"ו:  OF-1b
 מקבילת הצבא:  לויטננט
 מקבילת חיל האוויר:  לויטננט
 מקבילת חיל הים:  אין
 
באוסטריה דרגת לויטננט היא הדרגה השנייה הנמוכה ביותר, והיא דרגת קצונה. התנאים לקבלת הדרגה הם סיום לימודים בתיכון, וסיום האקדמיה הצבאית הטרזיאנית בווינר נוישטאדט עם 180 נקודות זכות.
הקריירה במיליציה בנויה בצורה שונה, ודורשת התנדבות למשך שנה כמו גם מספר קורסים, סמינרים, תרגילי גמר במשחקי המבחן. לאחר שירות כולל של חמש שנים הקידום לדרגת "לויטננט" הוא אפשרי.
כמו כן הדרגה קיימת גם בשורות המשטרה הפדרלית ובשומרי בתי הכלא.
מדינות אחרות > אוסטריה > הצבא האוסטרו-הונגרי

עד 1918 דרגת לויטננט (בהונגרית: Hadnagy) הייתה הדרגה הנמוכה ביותר בצבא האוסטרו-הונגרי, והיא הייתה שוות ערך לדרגות Assistenz-Arzt ו-Leutnant-Rechnungsführer.
| תיאור> גרמנית | תיאור> הונגרית | דרגה> כיתה | דרגות> הצבא | דרגות> חי"ר הררי |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
דרגות קצונה זוטרות
| Leutnant גם: Assistenz-Arzt  Leutnant-Rechnungsführer | Hadnagy |  XI |  |  |  |  |
מדינות אחרות > שווייץ

| --- | --- |

 מדינה:  שווייץ שווייץ
 צבא:  צבא שווייץ
 מערכת הדרגות:  דרגות הצבא השווייצרי
 היררכיה:  קצינים
 דרגה זוטרה:  שפאדיוטנט
 דרגה בכירה:  אובר-לויטננט
 מקבילת נאט"ו:  OF-1b
 מקבילת הצבא:  לויטננט
 מקבילת חיל האוויר:  לויטננט
 מקבילת חיל הים:  אין
 
בצבא שווייץ לויטננט (Lt; lieutenant, tenente) היא דרגת קצונה (קוד נאט"ו: OF-1b). בניגוד למה שהיה נהוג בצבא-95 לויטננט / מפקד המחלקה אולי לא יקודם לדרגת אובר-לויטננט באופן אוטומטי. עם זאת, הוא נשאר בדרגת לויטננט במהלך שני הישנות קורסים.
במשימות האו"ם ונאט"ו "שותפות למען השלום" בעל דרגת לויטננט יוגדר באנגלית כלויטננט משנה (2Lt), קוד נאט"ו: קוד OF-1b.
הערות שוליים

↑  BROCKHAUS, The encyclopedia in 24 volumes (1796–2001), Volume 13: 3-7653-3673-4, page 354; definition: «Leutnant».
מזכיר המדינה (ממלכת אנגליה)

| --- | --- |

ג'ורג' דיגבי, מזכיר המדינה האחרון של ממלכת אנגליה
 ייסוד המשרה:  1253
 איוש ראשון:  ג'ון מאונסל
 איוש אחרון:  ג'ורג' דיגבי
 תאריך ביטול המשרה:  1645
 
התואר מזכיר המדינה של ממלכת אנגליה התהווה לקראת סוף שלטונה של המלכה אליזבת הראשונה (1558-1603). לפני כן, התפקיד נקרא פקיד המלך או מזכיר המלך או המזכיר הראשי.
החל מימיו של הנרי השמיני, היו 2 מזכירים שכיהנו במקביל. לאחר הרסטורציה של 1660, שתי העמדות הוגדרו והופרדו למזכיר המדינה למחלקה הצפונית ולמזכיר המדינה למחלקה הדרומית. שני נושאי המשרה עסקו בענייני פנים וחילקו את ענייני החוץ ביניהם.
היסטוריה

מתחילת המאה ה-14, הפך מזכיר המדינה לתפקיד השלישי בחשיבותו בממלכה. רוב העניינים הניהוליים עברו דרך משק בית המלוכה (אנ') (המקבילה בימי הביניים לממשלת בריטניה), במיוחד דרך שר המלתחה (אנ'). בסוף ימי הביניים, צווי החותם גדלו בקצב מהיר הן בכמות והן בתדירות. צווים אלו, הוצאו על ידי שר המלתחה (אנ') אשר סמכותו הייתה להחתים מסמכים בשם המלך. בעת מלחמה לקח עמו את החותם בכל אשר הלך. הממונה עליו היה מזכיר המדינה שהיה אחראי על כל המשימות הצבאיות והדיפלומטיות.
לשליטי אנגליה הראשונים היה פקיד, אשר שימש כמזכיר שלהם. החובה העיקרית של משרד זה הייתה על התכתובת הרשמית של המונרך, אך בתקופות שונות שימש גם כיועץ הכתר. עד תקופת שלטונו של המלך הנרי השמיני (1509-1547), היה בדרך כלל רק מזכיר אחד בכל קדנציה, אך מאז תקופתו היו 2 מזכירים שכיהנו במקביל. בסוף שלטונה של בתו של הנרי, אליזבת הראשונה (1558-1603), המזכירים החלו להיקרא בתואר "מזכיר המדינה".
לאחר הרסטורציה של 1660, התפקיד פוצל למזכיר המדינה למחלקה הצפונית ולמזכיר המדינה למחלקה הדרומית. שני נושאי המשרה עסקו בענייני פנים וחילקו את ענייני החוץ ביניהם. האחד היה אחראי על צפון אירופה (מדינות פרוטסטנטיות) והשני על דרום אירופה. בעקבות המהפכה המהוללת של 1688, הקבינט השתלט על עניינים שהיו בעבר באחריות המועצה המלכותית, וכוחם ותחום אחריותם של שני מזכירי המדינה גדל.
רשימת נושאי המשרה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  תקופת פלנטנג'ט ג'ון מאונסל (1253)  ג'ון דה בנסטד (1299)  ויליאם מלטון (1308)  ויליאם טראסל (1332)  ויליאם ויקהאם (1360)  רוברט ברייברוק (1379) |  תקופת לנקסטר ויורק ג'ון פרופיט (1402-1412)  ג'ון סטון (1420- 1415)  ג'ון קאסל (1420)  ויליאם אלנוויק (1420-1422)  ויליאם הייטון (1432-?)  תומאס בקינגטון (1439-1443)  תומאס מאנינג (1460-1464)  ויליאם האטקלייף (1464-1480)  אוליבר קינג (1480-1483)  ג'ון קנדל (1483-1485) |  תקופת טיודור ריצ'רד פוקס (1485-1487)  אוליבר קינג (1487-1492)  תומאס רות'הול (1500-1516)  ריצ'רד פייס (1516-1526)  ויליאם נייט (1526-1529)  סטיבן גרדינר (1529-1534)  תומאס קרומוול (1534-1540)  תומאס ווריוטסלי, רוזן סאות'המפטון הראשון (1540-1543)  ראלף סאדלר (1540-1543)  ויליאם פאג'ט, ברון פאג'ט הראשון (1543-1548)  ויליאם פטרי (1544-1557) תומאס סמית' (1548-1549)  ניקולס ווטון (1549-1550)  ויליאם ססיל (1550-1553)  ג'ון צ'ק (1553) ג'ון ביורן (1553-1558)  ג'ון בוקסול (1557-1558)  ויליאם ססיל (1558-1572)  תומאס סמית' (1572-1577)  פרנסיס וולסינגהם (1573-1577)  תומאס וילסון (1577-1581)  פרנסיס וולסינגהם (1581-1590)  ויליאם דיוויסון (1586-1587)  רוברט ססיל, רוזן סולסברי הראשון (1590-1596) -כממלא מקום, מזכיר המדינה בפועל |  תקופת סטיוארט רוברט ססיל, רוזן סולסברי הראשון (1596-1612)  ג'ון הרברט (1600-1617)  רוברט קאר (1612-1614)  ראלף וינווד (1614-1617) תומאס לייק (1616-1619)  רוברט ניוטון (1618-1623) ג'ורג' קאלברט, ברון בולטימור הראשון (1619-1625)  אדוארד קונוויי (1623-1628)  אלברטוס מורטון (1625) ג'ון קוק (1625-1640)  דאדלי קרלטון, ויקונט דורצ'סטר הראשון (1628-1632)  פרנסיס וינדבנק (1632-1640) הנרי ויין (1640-1641)  אדוארד ניקולס (1641-1646) לושיוס קארי, ויקונט פוקלנד השני (1642-1643)  ג'ורג' דיגבי, רוזן בריסטול השני (1643-1645) |
לקריאה נוספת

רנטון, אלכסנדר ווד, אנציקלופדיית החוקים של אנגליה עם נוהגים ותקדימים, הוצאת סווית ומקסוול,
הערות שוליים

↑  M.H. Keen, England in the Later Middle Ages, Routledge, 2003, עמ' 3
↑  M.H. Keen, England in the Later Middle Ages, Routledge, 2003, עמ' 32