stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ון גורי

| --- | --- |

פסל ג'ון גורי באוסף היכל הפסלים הלאומי
 לידה:  3 באוקטובר 1803 הממלכה המאוחדת נוויס 
 פטירה:  29 ביוני 1855 (בגיל 51) ארצות הברית אפלאצ'יקולה פלורידה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 ידוע בשל:  המצאות בטכנולוגיות קירור
 עיסוק:  רופא וממציא
 
ג'ון גורי (באנגלית: John B. Gorrie; 3 באוקטובר 1803–29 ביוני 1855) היה רופא ומדען אמריקאי שנחשב כממציא הקירור המכני.
הוא בילה את ילדותו בדרום קרוליינה. את השכלתו הרפואית קיבל בקולג' לרופאים ומנתחים של המחוז המערבי של ניו יורק בפיירפילד-ניו יורק. בשנת 1833, הוא עבר לאפלאצ'יקולה, שבפלורידה, עיר נמל על חוף מפרץ מקסיקו. מלבד היותו רופא-תושב בשני בתי חולים, גורי היה פעיל בקהילה. בתקופות שונות הוא שימש כחבר מועצה, מנהל דואר, נשיא סניף אפאלצ'יקולה של בנק פנסקולה ומזכיר לשכה של הבונים החופשיים.
סכימה של מכונה לייצור קרח של ג'ון גורי
אנדרטת גורי באפלאצ'יקולה, פלורידה.
המחקר הרפואי של גורי כלל מחקר של מחלות טרופיות, במיוחד קדחת צהובה. באותה תקופה התיאוריה שאוויר רע (mal-aria) גורם למחלות, הייתה השערה רווחת, ובהתבסס על תיאוריה זו, הוא דחק בניקוז הביצות ובקירור חדרי החולים. בשביל זה הוא קירר חדרים עם קרח במתקן תלוי מהתקרה. אוויר קריר, בהיותו כבד יותר מהאוויר הקר, זרם מטה על פני המטופל.
ניסויים עם קירור מלאכותי

מכיוון שהיה צורך להעביר קרח בסירה מהאגמים הצפוניים, גורי התנסה בהכנת קרח מלאכותי.
הוא ייצר קרח באופן מכני לראשונה בשנת 1844. לאחר 1845, גורי ויתר על העיסוק הרפואי שלו כדי לחפש מוצרי קירור. עד 1850 הוא הצליח לייצר קרח בגודל של לבנים באופן שגרתי. ב-6 במאי 1851, הוענק לגורי פטנט מס' 8080 על מכונה לייצור קרח. הדגם המקורי של מכונה זו והמאמרים המדעיים שכתב נמצאים במכון הסמיתסוניאן. בשנת 1835 הוענקו פטנטים על "מכשירים ואמצעים לייצור קרח ובנוזלים קירור" באנגליה ובסקוטלנד לממציא יליד אמריקה ג'ייקוב פרקינס, שנודע כ"אבי המקרר". עני, גורי ביקש לגייס כסף לייצור המכונה שלו, אך המיזם נכשל כאשר שותפו מת. מושפל מביקורת ומדורדר כלכלית בריאותו התדרדרה והוא מת בבדידות ב-29 ביוני 1855.
גרסה אחרת של מערכת הקירור של גורי שימשה כשנשיא ארצות הברית ג'יימס גרפילד מת ב-1881. מהנדסי חיל הים האמריקאי בנו קופסה מלאה בבדים שהושרו במי קרח מומסים. ואז על ידי מתן אפשרות לאוויר חם לנשוף על הבדים, הוא הוריד את טמפרטורת החדר ב-20 מעלות פרנהייט. הבעיה בשיטה זו הייתה בעצם אותה בעיה שהייתה לגורי. זה דרש כמות עצומה של קרח כדי לשמור על קירור החדר ברציפות. עם זאת, זה היה אירוע חשוב בהיסטוריה של מיזוג האוויר. זה הוכיח שלגורי היה את הרעיון הנכון, אבל לא היה מסוגל לנצל אותו. מערכת הקירור המעשית הראשונה ב-1854, רשומה בפטנט ב-1855, נבנתה על ידי ג'יימס הריסון באוסטרליה.
הערות שוליים

↑  Ice and Refrigeration. Nickerson & Collins Company. 1919. p. 235.
↑  "John Gorrie". Architect of the Capitol.
↑  Burke, James (2003). Circles: Fifty Round Trips Through History Technology Science Culture (באנגלית). Simon and Schuster. p. 111. ISBN 978-0-7432-4976-8.
↑  http://www.aoc.gov/capitol-hill/national-statuary-hall-collection/john-gorrie
↑  [1], Florida Historical Marker F-413; accessed April 15, 2022.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 6704 9723  LCCN: n82108619  SNAC: w6bp0fdk  ULAN: 500102926  VIAF: 25953042   WorldCat (עם VIAF): 25953042
שמפו לתינוקות

שמפו לתינוקות של החברות Cetaphil ו-Aveeno
בקבוק ריק של שמפו לתינוקות
פרסומת היסטורית לשמפו לתינוקות
שמפו לתינוקות הוא מוצר טיפוח לשיער, המשמש להסרת שמנים, לכלוך, חלקיקי עור, קשקשים, מזהמים סביבתיים וחלקיקים מזהמים אחרים המצטברים בהדרגה בשיער, בנוסחה מיוחדת לשימוש על תינוקות וילדים צעירים באמצעות שימוש בכימיקלים שלכאורה פחות מגרים את העיניים מאלה שנמצאים בדרך כלל בשמפו רגיל.
מטרה

עור הקרקפת של תינוקות מאופיין בייצור מאופק של בלוטות החלב, עקב רמות הורמונליות. בלוטת החלב מפרישה חלב, אסטר שעווה, השומר על סבום החומצה של הקרקפת ומספק ציפוי השומר על עור גמיש ולח. החלב מיוצר בלי קשר לצורך בו, בין כל 2–3 ימים למבוגר ממוצע. אצל בעלי עור עדין כמו ילדים הטווח ארוך יותר. המעטפת גם מעניקה ציפוי מגן לקווצות שיער. עבור תינוקות, ייצור בלוטות החלב אינו בשיאו, ולכן בדרך כלל אין צורך בשטיפה יומית.
מרכיבים נפוצים

רוב התכשירים מכילים sodium trideceth sulfate, שהומצא כדי לפעול כחומר ניקוי בעל גירוי נמוך.
מרכיבים נפוצים > טענות פונקציונליות

שמפו לתינוקות וילדים צעירים מפותח כך שהוא פחות מגרה ובדרך כלל פחות נוטה לייצר תחושת צריבה אם הוא נכנס לעיניים. לדוגמה, ג'ונסון אנד ג'ונסון מפרסמים את השמפו לתינוק שלהם תחת ההבטחה של "אין עוד דמעות". זה מושג על ידי אחת או יותר מהפעולות הבאות:
דילול, במקרה שהמוצר נוזל מהחלק העליון של הראש נוסף בא במגע עם העיניים עם דילול מינימלי.
התאמת ה-pH לבערך 7, שעשוי להיות pH גבוה יותר מזה של תכשירים המותאמים לנזקי העור או השיער, ונמוך מזה של שמפו העשוי מסבון.
שימוש בחומרים פעילי שטח אשר לבד או בשילוב, מגרים פחות מאלה המשמשים בתכשירים אחרים.
שימוש בחומרי שטח לא-יוניים בצורת גליקוליפידים סינתטיים פוליאתוקסילטים ו/או מונוגליצרידים סינתטיים פוליאתוקסילטים, המונעים את גירוי העין שנגרמים מחומרים פעילי שטח אחרים מבלי לייצר את האפקט המרדים של אלקיל פוליאתוקסילטים או אלקילפנול פוליאתוקסילטים.
ראו גם

שמפו
שיער
חפיפת שיער
ג'ונסון אנד ג'ונסון
הערות שוליים

↑  "sodium 2-[2-[2-(tridecyloxy)ethoxy]ethoxy]ethyl sulphate". Copyright 2010 © ChemicalBook. נבדק ב-15 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sodium Trideceth Sulfate in Baby Shampoo Guide". © 2014 GoodGuide, Inc. אורכב מ-המקור ב-15 במרץ 2014. נבדק ב-15 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
שפעת רביבים

שִׁפְעַת רְבִיבִים הוא אחד מפיוטי תיקון הגשם לשמיני עצרת מאת רבי שלמה אבן גבירול. בקרב יהדות ארצות האסלאם נהוג לשיר את הפיוט לפני תפילת מוסף בשמיני עצרת, כפתיחה לתיקון הגשם.
הפיוט נכתב כקטע הראשון בקרובה לתפילת מוסף של שמיני עצרת, עבור ברכת מגן אברהם, ובשל כך הוא מסיים במילים "אלף המגן תלוי עליו", המזכירות את חתימת הברכה.
רקע

במשנה במסכת תענית נכתב כי שמיני עצרת, יומו האחרון של חג הסוכות, הוא הזמן שבו יש להפסיק לומר "מוריד הטל" ולהתחיל באמירת "משיב הרוח ומוריד הגשם". פיוט זה הוא כעין הקדמה להתחלת בקשת הגשם, בפיוט מבקשים את הורדת גשם בשפע לצורך תנובת הגידולים החקלאיים.
תוכן הפיוט

פרט לבקשה לגשם, מוצגת בפיוט גם בקשה לגאולה. המתפללים מבקשים מהאל שישלח את המשיח המכונה 'עופר' ויביא את הגאולה. המשיח והגשם ישקמו את ירושלים, המוצגת כעיר "בנויה לתלפיות" וכן "פרדס רמונים", וישיבוה לקדמותה.
בפיוט נעשה שימוש בדימויים שהושאלו משיר השירים, המשלבים בין הבקשה המיידית, גשם שיוביל לשפע כלכלי, לבין המשאלה הרחבה, גאולה ובניית בית מקדש. הפיוט כתוב באקרוסטיכון: שלמה חזק.
רבי אברהם פונטרימולי, רב באיזמיר, כתב קונטרס ארוך ומקיף על פיוט זה.
מקום אמירת הפיוטים

במחזורי ספרד הישנים אומרים את הפיוטים בתוך חזרת הש"ץ של תפילת מוסף, וכן נוהגים בקהילות הפורטוגזים עד היום. ברוב קהילות הספרדים נוהגים היום לומר את הפיוטים קודם תפילת מוסף.
הערות שוליים

↑  הוא נאמר לאחר הפיוט אל חי יפתח
↑  בספרו "אשר לאברהם" על הגדה של פסח.
↑  לדוגמה, מחזור ויניציה שנ"ח, דף פ"ו עמ' ב, באתר היברובוקס.
| סוכות |
| --- | --- | --- |
| מהלך החג | יום טוב ראשון • חול המועד סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת/שמחת תורה |  |
| סוכה | סכך • אכילה בסוכה • שינה בסוכה • ברכת לישב בסוכה • אושפיזין • מצטער פטור מן הסוכה • תשבו כעין תדורו • מעמיד • דופן עקומה • הלכות סוכה |  |
| ארבעת המינים | אתרוג, לולב, הדס וערבה • הלכות ארבעת המינים • קוישיקלך |  |
| מנהגים | הושענות • הקפות • חיבוט ערבה • זכר לשמחת בית השואבה • תיקון ליל הושענא רבה |  |
| מצוות הנוהגות  בזמן בית המקדש | מצוות ערבה במקדש • הקפת המזבח • ניסוך המים • שמחת בית השואבה • הקהל • שמחת הרגלים |  |
| שמיני עצרת ושמחת תורה | תפילת הגשם • וזאת הברכה • דגל שמחת תורה • הקפות בשמחת תורה • הקפות שניות |  |
| תפילות ופיוטים | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה • משה אמת |  |
| שירי החג | אורחים לחג • שלומית בונה סוכה |  |
| שונות | שמחת הרגלים • מסכת סוכה • שלומית בונה סוכה • סהרנה |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש הרגלים
תכנון רגיש למים

תכנון רגיש למים או תר"מ בתחום התכנון העירוני הוא תכנון של פיתוח עירוני תוך התחשבות בניקוז משקעים וניצול מיטבי שלהם, בניגוד לגישות קודמות לתכנון ששמות דגש על ניקוז מקומי מהיר ככל האפשר של המים. זהו תת-תחום בין-תחומי של תכנון עירוני ואזורי, הנדסת ניקוז ופיתוח בר-קיימא.
היסטוריה

תכנון רגיש למים התחיל להתפתח בערך בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 עם התפתחות מושג הקיימות ובמקביל התפתחות החשיבה הרב-תחומית.
חוקרים רבים התחילו להצביע על כך שקיים קשר בין הפיתוח לבין המאזן של המערכת ההידרולוגית. פיתוח עירוני גורם לאטימה של שטחים נרחבים ומצריך פתרונות ניקוז למי הנגר שנוצרים באירועי גשם. הגישה הקונבנציונלית מתמקדת בסילוק מהיר של מי הגשם מן השטח הבנוי.
גישה קונבנציונלית זו גורמת למספר בעיות שאינן בנות-קיימא, כגון:
מי הנגר מתבזבזים לים ולא מוחדרים לאקוויפר. אי-החדרה לאקוויפר יכולה לגרום להדללותו ואף לפגוע באיכותו לאורך השנים. כל זאת יכול להוסיף לגרעון במשק המים.
סילוק מהיר ככל האפשר של מי הנגר מצריך פיתוח מערכות ניקוז יקרות על מנת לעמוד בספיקות שיא בעת אירועי גשם גדולים. פיתוח במעלה אזור הניקוז יצריך בהכרח את שדרוג המערכת במורד האגן, כדי לעמוד בספיקות הגדולות יותר.
אי-התאמת השטח לפיתוח למאפיינים ההידרולוגים של האזור (כמו בנייה בפשטי נחל) תגרום להוצאות גדולות למניעת הצפות.
פתרונות תכנון רגיש למים

תכנון רגיש למים נותן מענה לבעיות שהוצגו. ברמה העירונית הוא מציע את הפתרונות הבאים:
פריסת השטחים הפתוחים העיקריים בעיר בהתאמה לשיקולי מים: שימור ושיקום נחלים העוברים בשטח העירוני ומיקום השטחים הפתוחים בהתאמה לזרימת נגר עירוני בעיר.
תכנון ייעודי קרקע עירוניים: עירוב שימושי קרקע ובנייה קומפקטית המונעת אטימת קרקע נוספת.
תכנון מערך הדרכים: שילובה עם תוכנית הניקוז, כך שתותאם למערכת ההידרולוגית. החדרת נגר לקרקע שמקורו בכבישים וחניונים שכונתיים (שרמת זיהומם קטנה), אך הימנעות מהחדרת מי נגר שמקורם בכבישים ראשיים (שמאופיינים ברמת זיהום גבוהה).
ניהול ושימור הנגר כמרכיב בתכנון הנוף העירוני: הפניית המרזבים לשטח חדיר, ריצוף בחומרים חדירים, אגירה וניצול מי הנגר להשקיית גינות, הפניית מי הנגר לאחו לח וכו'.
מעבר לרמה העירונית, תר"מ מתייחס גם לתחומים נוספים: ברמה הארצית ואזורית הוא דורש הכנת תוכניות אב אגניות שכוללות מאגרים ואתרי החדרה במעלה הנחלים למניעת שיטפונות, ניהול פשטי נחל והצפה. לגבי שמירת מקורות המים התר"מ מציע יצירת "אזורי הגנה תכנוניים" על מקורות המים (הכוללים למשל רדיוסים של הגבלות פיתוח מסביב אתרי שאיבה) ויצירת מפות רציות (desirability) של החדרת מי נגר. מפות הרציות מתייחסות לדוגמה לאזורים שבהם ידוע על זיהומי קרקע ("החדרה לא רצויה") ואזורים עם סיכוי נמוך לזיהומי קרקע כמו למשל אזורי מגורים ("החדרה רצויה").
במובן רחב יותר, תר"מ מתייחס לשיטות של חיסכון במים (כגון התקנת חסכמים) ולשימושים אלטרנטיביים של מים אפורים (כגון שימוש חוזר של מי הדחת כלים ומקלחות בהדחת אסלת השירותים).
תכנון רגיש למים בישראל

ראשית התפתחות התר"מ בישראל הייתה באקדמיה ומחקרים רבים התבצעו מתחילת שנות ה-90. מבין החוקרים המרכזיים בתחום אפשר לציין את הפרופסורים נעמי כרמון ואורי שמיר מהטכניון. מחקריהם פורסמו על ידי המרכז לחקר עיר ואזור בפקולטה לאדריכלות ותכנון ערים של הטכניון ואלו מהווים את הגוף המחקרי הפעיל ביותר בנושא תר"מ בישראל.
לתר"מ בישראל חשיבות מיוחדת לנוכח מיעוט משאבי המים בה. כמות המים המתבזבזת על ידי הזרמת מי נגר עירוניים לים מוערכת במעל ל-100 מיליון מטר קוב כל שנה, כמות הזהה לספיקת מתקן ההתפלה באשקלון. הפגיעה העיקרית היא במאגרי המים ובמיוחד אקוויפר החוף שמעליו ממוקמים ריכוזי האוכלוסייה העיקריים של המדינה.
לחוקרים הייתה השפעה די ניכרת על מקבלי ההחלטות וכיום נראית תחילתה של מדיניות תר"מ בישראל. ברמה התחוקתית, תוכנית מתאר ארצית 34ב'/3 ו-34ב'/4 (תוכנית מתאר ארצית משולבת למשק המים; פרקים "נחלים וניקוז" ו-"איגום מים, החדרה, העשרה והגנה על מי התהום") היא ההתייחסות הכוללנית הראשונה בתחום. בנוסף, משרד הבינוי והשיכון, המשרד להגנת הסביבה, נציבות המים, רשות המים, מינהל מקרקעי ישראל, ועדות מחוזיות ומקומיות (ואחרים) הכניסו היבטים אחדים של תר"מ לתוך מדיניותם.
למרות זאת, עדיין מדובר על תחום שנמצא בחיתוליו: חוקים אחדים (חוק התכנון והבנייה, חוק המים, חוק הניקוז ומניעת שיטפונות) אינם מתייחסים לפתרונות תר"מ ומקשים על מימושם. ברמה התכנונית, אין שיקולי תר"מ בתוכניות בנייה בכל הרמות. בנוסף, ישנם מעט אנשי מקצוע המתמחים בתחום.
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
לקריאה נוספת

D.M. Johnston, J.B. Branden, & P.E. Price. (2006). Downstream Economic Benefits of Conservation Development. Journal of Water Resources Planning and Management, 35-43.
Carmon, Naomi and Uri Shamir (2010), Water-sensitive planning: Integrating water considerations into urban and regional planning. Water and Environment Journal 24(3):181 – 191.      https://www.researchgate.net/publication/227761616_Water-sensitive_planning_Integrating_water_considerations_into_urban_and_regional_planning
אנוש/אביב. (2004). מדריך לתכנון ובניה משמרת נגר עילי. ראש העין: אנוש - מערכות איכות סביבה ותכנון אורבני/אביב.
גרתי ר., מורין, י., גטקר, מ., & ארבל, ש. (2000א'). הנחיות לתכנון ניקוז עירוני, פרק א': מזעור כמויות הנגר העירוני (הנחיות לקליטת מי גשם ונגר בחצרות). ראשון לציון: התחנה לחקר הסחף, משרד החקלאות.
גרתי ר., מורין, י., גטקר, מ., & ארבל, ש. (2000ב'). הנחיות לתכנון ניקוז עירוני, פרק ב': מודל לקביעת ספיקות תכן למערכות ניקוז עירוניות (ספיקות תכן סגוליות לאזור החוף). ראשון לציון: התחנה לחקר הסחף, משרד החקלאות.
גרתי ר., מורין, י., גטקר, מ. & ארבל, ש. (1996). ניהול מיטבי של מי הגשם והנגר באזורים בנויים: המשימה הלאומית. ראשון לציון: פרסום מקדים - P-25 (טיוטה), התחנה לחקר הסחף, משרד החקלאות.
המשרד לאיכות הסביבה. (2002). בנייה ושימור מים - מדיניות והנחיות - יולי 2002. ירושלים: המשרד להגנת הסביבה.
כרמון, נ. & שמיר, א. (1997). תכנון עירוני רגיש למים: הגנה על אקוויפר החוף הישראלי. חיפה: המרכז לחקר עיר ואזור, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל.
כרמון, נ. & שמיר, א.. (2007). תר"מ - תכנון רגיש למים. שילוב שיקולי מים בתכנון עירוני ואזורי. חיפה: הטכנין ומשרד הבינוי והשיכון.
משרד הבינוי והשיכון. (2006). תוכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימא. ירושלים: משרד הבינוי והשיכון.
משרד הפנים. (2007). תוכנית מתאר ארצית 34ב' - תוכנית מתאר ארצית משולבת למשק המים. ירושלים: משרד הפנים.
רשות המים. (2008). תוכנית אב ארוכת טווח למשק המים: מתווה פעולה להגדרת משימות, התארגנות ומשאבים דרושים. ירושלים: רשות המים.
הערות שוליים

1 2 3  כרמון, נ. & שמיר, א.. (2007). תר"מ - תכנון רגיש למים. שילוב שיקולי מים בתכנון עירוני ואזורי. חיפה: הטכנין ומשרד הבינוי והשיכון.
שפעול

ערך זה עוסק ביצירה או הגברה של פעולה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שִׁפְעוּל או אַקְטִיבַצְיָה הם היכולת ליצור פעולה חדשה או להגביר פעולה קיימת. השפעול מאפשר להגביר את רמת העוררות.
להבדיל מהשפעול, אינהיביציה או עכבה מתייחסת ליכולת הדיכוי של תגובות או פעולות מסוימות, על ידי הפסקתן או מניעתן.
אנרגיית שפעול היא האנרגיה המינימלית הדרושה להפעלת תגובה כימית ספונטנית.
היבטים נוירולוגיים

בנוירולוגיה השפעול מתייחס לעוררות של תגובות במערכת העצבים.
מקורה של הפעילות העיקרית במערכת העצבים הוא בגירויים המעוררים דחפים עצביים. דחפים אלה מפיקים אותות העוברים מתא עצב אחד לתאים הסמוכים לו.
תא עצב יכול להישאר במצב מנוחה במשך זמן רב. ניתן להפעיל אותו רק בעקבות גירוי מתאים. לצורך שפעול של תא עצב מסוים על הגירוי לגרום לשינויים במתח החשמלי של קרום התא, כך שיעבור את מתח המנוחה שלו.
האזור המוטורי העיקרי ממוקם באונה המצחית, בקדמת החריץ המרכזי. הוא מעורב באופן הישיר ביותר בשליטה על התנועה. לצורך כך הוא יכול לשפעל חלקים שונים של מערכת השרירים.
היבטים קוגניטיביים

לקשב יש תפקיד חשוב בתהליך עיבוד המידע החושי בכך שהוא גורם לשפעול כללי המכוון לקליטת גירויים מהסביבה ומאפשר ברירה של חלקי הקלט הרלוונטיים מתוך שלל הגירויים המתחרים. זהו השלב הראשון בתהליך התפיסה..
באימונולוגיה

באימונולוגיה, שיפעול הוא המעבר של לויקוציטים וסוגי תאים אחרים המעורבים במערכת החיסון, למצב פעיל, כלומר דלקתי. דיכוי או השבתה, הם המעבר בכיוון ההפוך. איזון זה מווסת היטב, שכן מידה קטנה מדי של שיפעול גורמת להגנה לקויה מזיהומים, בעוד מידה גדולה מדי של שיפעול גורמת למחלות אוטואימוניות. שיפעול והשבתה נובעים ממגוון גורמים, כולל ציטוקינים, קולטנים מסיסים, תוצרים של חומצה ארכידונית, קורטיקוסטרואידים, אנטגוניסטים לקולטנים, מולקולות הצמדה, תוצרים חיידקיים ותוצרים נגיפיים.
ראו גם

אקטיבציה (של תוכנת מחשב)
שפעול פרוטאוליטי
מצב מעבר
אימפולסיביות
הערות שוליים

1 2  שרה דרויאן (1999). עקרונות אבולוציוניים בהתפתחות החשיבה. רעננה: רמות.
↑  רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר  בירושלים הקיבוץ המאוחד.
↑  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
↑  Mark R. Rosenzweig, Arnold L. Leiman, S. Marc Breedlove (1999). Biological psychology: an introduction to behavioral, cognitive, and clinical neuroscience. 2nd ed. Sunderland, Massachusetts: Sinauer Associates.
↑  ד"ר רותם פניגר בריש, אימונולוגיה בשירות הביוטכנולוגיה, ישראל: משרד החינוך, מנהל מדע וטכנולוגיה, הפיקוח על מגמת הביוטכנולוגיה, 2019. (בעברית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563668705171  GND: 4141761-6  LCCN: sh95008784 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
17 בנובמבר (ארגון טרור)

17 בנובמבר (ביוונית: Επαναστατική Οργάνωση 17 Νοέμβρη) היא מחתרת מרקסיסטית־לניניסטית יוונית אלימה וחשאית במיוחד, שהחלה את פעולתה בהתנקשות בחייו של דיפלומט אמריקני באתונה, ריצ'רד וולש, בדצמבר 1975. משערים כי המחתרת מונה עשרות ספורות בלבד של אנשים. את שמה, "17 בנובמבר", נטלה, כנראה, כאזכור לאירוע שהתרחש בשנת 1973 ושבו שלח המשטר הצבאי טנקים נגד סטודנטים שהפגינו בקמפוס האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה נגד המשטר הצבאי ביוון. באירוע זה נהרגו כ-28 איש ונפצעו 200.
מבחינה אידאולוגית רואה עצמה הקבוצה כ"אוונגארד של מעמד הפועלים היווני" שאויביו הם הנוכחות האמריקנית ביוון, בסיסים של נאט"ו, הקהילה האירופית, הבורגנות, העיתונות והממשלה היוונית, המשתפת עמם פעולה. מטרתה המוצהרת של הקבוצה היא לעורר באמצעות פעולות אלה את הפועלים נגד מדכאיהם ולהביא, בסופו של דבר, למלחמת אזרחים ולהבסת הקפיטליזם והאימפריאליזם ביוון.
מאז הקמתה נמנו 103 פיגועים שבוצעו על ידי המחתרת, בדרך כלל נגד אנשי מפתח בפוליטיקה ובכלכלה היוונית, אך גם נגד דמויות מתחומי הביטחון והמודיעין של ארצות הברית, בריטניה וטורקיה. בפעולות אלה נרצחו לא פחות מ-23 בני אדם ועשרות רבות נפצעו. פעולתו האחרונה של הארגון הייתה ביוני 2000, כאשר רצחו את בריגדיר סטיפן סונדרס, איש צבא בכיר בשגרירות הבריטית ביוון. לאחר מכן שינה הארגון את יעדיו והחל להילחם בהשפעות הגלובליזציה על יוון.
הארגון ביצע התנקשויות רבות, חטיפות, פיגועים באמצעות מטען חבלה המוצמד לרכב או מופעל מרחוק, והתקפות טילים על מבנים, בהם משרדים של BP, סימנס וסיטיגרופ.
ביולי 2002 הצליחו לראשונה כוחות הביטחון היווניים לעצור את אחד מראשי המחתרת. היה זה לאחר שמטען נפץ התפוצץ לפני הזמן בידיו של סאבס קירוס, מראשי הארגון. לאחר מכן הגיעו כוחות הביטחון דרך קירוס אל פרטיהם של יתר ראשי הארגון ועצרו את מרביתם. בראש המחתרת עמדו אלכסנדר גיאוטופולוס ודימיטרי קופידונה. הם ו־17 מחבריהם הועמדו לדין. בדצמבר 2003 נידונו למאסר עולם.
חברי הארגון שדדו לפחות 11 בנקים כדי לממן את פעילותם, ושללם הסתכם בכ-3.5 מיליון דולר. בכספת של אחד מהם נמצאו בשנת 2002 רישומים פיננסיים מפורטים המתעדים את השימוש בכסף הגנוב למטרות הארגון.
בשנים 2003 עד 2016, לאחר תפיסת חברי הארגון, התרחשו ביוון פיגועים נוספים שבוצעו על ידי מחתרת אנרכיסטית בשם Revolutionary Struggle (אנ').
הערות שוליים

↑  Proscribed terrorist groups or organisations - GOV.UK (באנגלית)
↑  "Foreign Terrorist Organizations". U.S. Department of State (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-03-02.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260981305171  GND: 4228720-0  LCCN: n87848783  LNB: 000206908  NLG: 261922  RERO: 02-A013690937  SUDOC: 181693593  VIAF: 263377418   WorldCat (עם VIAF): 263377418
.tw

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1989 
 rs.twnic.net.tw
 
הסמליל הישן של הסיומת
.tw הוא סיומת האינטרנט הראשית של קוד המדינה באינטרנט (ccTLD) עבור טאיוואן (הרפובליקה הסינית). הסיומת מבוססת על קוד המדינה בתקן ISO 3166-1 alpha-2, שהוא TW, ונובע משם המדינה באנגלית (Taiwan). הרישום מתוחזק על ידי מרכז מידע האינטרנט של טאיוואן (zh') (TWNIC), ארגון ללא מטרות רווח שמונה על ידי ועדת התקשורת הלאומית ומשרד התחבורה והתקשורת.
תת-סיומות

קיימות מספר סיומות אינטרנט משניות, המצביעות על מטרת האתר:
edu.tw: מוסדות חינוכיים ואקדמיים
gov.tw: סוכנויות ממשלת הרפובליקה הסינית
mil.tw: הכוחות המזוינים של הרפובליקה הסינית
com.tw: חברות
net.tw: ספקי שירותי אינטרנט ותקשורת
org.tw: מוסדות ללא כוונת רווח
idv.tw: אנשים פרטיים
game.tw: גיימינג ומשחקים
ebiz.tw: עסקים
בנוסף קיימות סיומות משניות בכתב סיני: 網路.tw (מקביל ל-net.tw), 組織.tw (מקביל ל-org.tw) ו-商業.tw (מקביל ל-com.tw).
סיומות בין-לאומיות

ICANN הקצה שתי סיומות אינטרנט ראשיות בין-לאומיות לקוד המדינה .tw:
台灣: טאיוואן בכתב סיני מסורתי (שם DNS: xn--kpry57d)
台湾: טאיוואן בכתב סיני מפושט (שם DNS: xn--kprw13d)
ראו גם

סיומות אינטרנט לפי מדינה
.cn (הרפובליקה העממית של סין)
.hk (הונג קונג)
.tr

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1990 
 trabis.gov.tr
 
tr. היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בטורקיה, הסיומת הושקה בשנת 1990. שמות המתחם והסיומות מנוהלות על ידי ארגון 'Turkey Internet Society' ואוניברסיטת 'Middle East Technical University' באנקרה. הסיומת nc.tr. משמשת כסיומת אינטרנט משנית של צפון קפריסין אשר לא מוכרת כמדינה על ידי האומות המאוחדות ובתוך כך לא מחזיקה בסיומת אינטרנט ראשונה.
סטטיסטיקות

בשנת 2017 היו רשומים מעל ל-380,000 שמות תחום תחת סיומת זו. נכון למרץ 2017, 15.53% מכלל שמות התחום הרשומים תחת הסיומת tr. פעלו דרך פרוטוקול HTTPS הבטוח.
השרת האינטרנטי Internet Information Services של מיקרוסופט הוא הפופולרי ביותר ומשרת 35.31% משמות התחום בסיומת זו. אחריו השרת Apache HTTP Server משרת 35.14% מכלל שמות התחום בסיומת זו.
סיומות אינטרנט משניות

com.tr. - חברות מסחריות
org.tr. - ארגונים אזרחיים
pol.tr. - משטרה
bel.tr. - עיריות
mil.tr. - מוסדות צבאיים
edu.tr. - מוסדות חינוך
net.tr. - אתרים העוסקים באינטרנט
gov.tr. - ארגונים ממשלתיים
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות אינטרנט בטורקיה, 'www.turmain.com' (בטורקית)
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקרת הזכוכית

"תקרת הזכוכית" היא דימוי המשמש לתיאור "מחסום בלתי נראה", ובכל זאת בלתי עביר, המונע או מעכב את עלייתם של מיעוטים לשלבים העליונים של הסולם החברתי, ללא קשר לכישורים או להישגים שלהם".
במקור, ונכון גם לימינו, תקרת הזכוכית היא מטפורה שחוקרות ופעילות פמיניסטיות משתמשות בה בהתייחסות לחסמים בקריירות של נשים לקידום לדרגים גבוהים.
הטענה לפיה קיים מחסום בלתי נראה עולה משום שהחוק (בישראל ובמדינות אחרות) אוסר מחסום גלוי, כלומר אוסר אפליה מטעמי מין, מגדר, דת, לאום ומוצא, אך חרף זאת ניכרים הבדלים בולטים בשוק העבודה הבאים לידי ביטוי בשכר, בדרגות, ועוד. גם בשטחים אחרים ניכרים הבדלים, בין נשים לגברים, או בני קבוצת מיעוט לבני קבוצת הרוב. "תקרת הזכוכית" מייצגת הסבר אפשרי לתופעה זו.