stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הייזל בלבו
חיים ויצירה > חיים אישיים

בלבו הייתה נשואה והיו לה שני בנים  היא פגשה את אמן ג'ורג' מוריסון במכון לאמנות דייטון באוהיו. הם התחתנו ב-1960 ונולד להם בן, בריאנד מסבה, ב-1961.  הם גרו בכנסייה משופצת בסנט פול ובאמצע שנות ה-70 רכשו קרקע לידד אגם סופיריור באזור גראנד פורטאז'. הם קראו לו "סלע אדום" והוא שימש כבית וסטודיו לאמנים.
בלבו התגרשה ממוריסון ב-1991 והשניים נשארו חברים. מוריסון מת בשנת 2000.
בלבו חיה במיניאפוליס ובגרנד מארה, מינסוטה.
הערות שוליים

↑  Makholm, Kristin; Kinney, Marla J. (2006). Vermillion Editions Limited: A History and Catalogue, 1977-1992. Minneapolis, Minnesota: Minneapolis Institute of Arts. pp. 102, 287
1 2  Inglot, Joanna (2007). Westlund, Laura (ed.). WARM: A Feminist Art Collective in Minnesota (1st ed.). Minneapolis: Weisman Art Museum. p. 86
1 2  Mary Abbe, Star Tribune, Art spotlight: Hazel Belvo at Bockley Gallery, Star Tribune
↑  Estella Lauter, Women as Mythmakers: Poetry and Visual Art by Twentieth-Century Women, Indiana University Press, 1984-07-22, ISBN 978-0-253-11502-7. (באנגלית)
↑  Gardner-Huggett, Joanna (Spring 2008). "Reviewed Work: WARM: A Feminist Art Collective in Minnesota by Joanna Inglot". Woman's Art Journal. 29 (1): 65
↑  Bill Anthes, Native Moderns: American Indian Painting, 1940-1960, Duke University Press, 2006-11-03, ISBN 978-0-8223-3866-6. (באנגלית)
↑  Montiel, Anya (Summer 2005). "The Art of George Morrison and Allan Houser: The Development and Impact of Native Modernism". American Indian Quarterly. University of Nebraska Press. 29 (3/4): 481
↑  Mason Riddle, VISUAL ARTS | An appreciation of George Morrison, a brilliant local artist who hung out with Jackson Pollock, who taught at Cornell and RISD, and who happened to be Native, Twin Cities Daily Planet, ‏2010-01-31 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1231308362  LCCN: n91079638  VIAF: 93986217   WorldCat (עם VIAF): 93986217
הוצאת אינדיבוק

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  הוצאת ספרים, חנות ספרים
 מייסדים:  רון דהן, ניר גרינהויז
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים)
 מיקום המטה:  מודיעין‏־מכבים־רעות 
 משרד ראשי:  מודיעין
 בעלות:  תומר טרבס, מאור דוידוביץ'
 ענפי תעשייה:  ספרים אלקטרוניים, הוצאה לאור
  
 https://indiebook.co.il
 
אינדיבוק היא חנות מקוונת למכירת ספרים דיגיטליים (ספרים אלקטרוניים), לקריאה מיידית דרך מכשירים ניידים, מכירת ספרים מודפסים במשלוח, וכן הוצאה לאור של ספרים.
אינדיבוק נוסדה בשנת 2012 על ידי המשורר והסופר רון דהן, ויזם האינטרנט ניר גרינהויז, במטרה ליצור חנות ספרים עצמאית ברשת שתתן דגש על תמלוגים גבוהים ליוצרים. החנות מציעה ספרים בפורמטים המאפשרים שימוש ברוב מכשירי הקריאה, מחשבים, טאבלטים וטלפונים סלולריים חכמים ורכישה של כותרים מודפסים. בשנת 2015 רכשה חברת פרובוק (בבעלות איתן זינגר) 50% מהחברה לפי שווי של מיליון שקל. מאז שנת 2021, אינדיבוק נמצאת בבעלות פרטית של שני יזמים, תומר טרבס ומאור דוידוביץ'. בתחום הדיגיטלי מדובר בחנות השנייה בגודלה בשוק הישראלי (שנייה אחרי עברית (קורא ספרים אלקטרוני)).
בשנת 2013 מונה העורך והמבקר ארז שוייצר לשמש כעורך הראשי של "הוצאת אינדיבוק". בהוצאה ראו אור בין היתר ספריהם של אלכס אפשטיין, ערן שגיא סשיצקי, נגה אלבלך ותרגומיו של יהונתן דיין לספרי הרמן מלוויל. בשנת 2023 ראה אור בהוצאה, לראשונה בשפה העברית, ספרה של קתרינה מאורה "לנצח אחרי הכל".
במחצית שנת 2019 מכרו ניר גרינהויז ורון דהן את החזקותיהם בחברה.
הערות שוליים

↑   אמיתי זיו, פרובוק רוכשת 50% מאתר אינדיבוק, באתר TheMarker‏, 11 במרץ 2013
↑  לנצח אחרי הכול - קתרינה מאורה - אינדיבוק, באתר indiebook.co.il
הבערה ביום טוב

מלאכת הבערה, היא אחת מל"ט אבות המלאכות האסורות בשבת. כחלק מהיתר התורה לבצע מלאכת אוכל נפש ביום טוב, הותרה גם מלאכת הבערה לצורך זה.
מקור ההיתר וגדריו

נאמר בתורה: ”אך אשר ייאכל לכל נפש הוא לבדו ייעשה לכם”, ומכאן שהתירה התורה לבצע מלאכת אוכל נפש. בכלל זה נכללת גם מלאכת הבערה, הואיל ועל ידה ניתן להדליק את התנור ביום טוב וכיוצא בזה. ולמדו חכמים שמתוך שהותרה הדלקת אש עבור מלאכת אוכל נפש, הותרה גם לשם מטרה שאינה צורך ישיר של אוכל נפש, אלא לצורך יום טוב.
איסור יצירת אש

אף על פי שהתורה התירה להבעיר אש ביום טוב, חכמים סייגו את ההיתר להעברת אש קיימת לחומר בערה שעוד לא הובער, אך יצירת אש חדשה אסורה. איסור זה מכונה מוליד. ואף שהאש נצרכת לבישול ואפיית מאכלי החג, כיוון שאפשר להדליק אש מערב יום טוב ולהשתמש בה ביום טוב, אסרו חכמים להדליק אש חדשה ביום טוב. לדעת פוסקים רבים; בכלל האיסור, הדלקת אש על ידי גפרור.
אמנם העברת אש קיימת, אף שיוצרת להבה חדשה או גדולה יותר, מותרת. לכן מותר להגביר ביום טוב אש קיימת על ידי הוספת עצים. ואם האש דולקת על גז או נפט, מותר להגביר אותה על ידי הוספה של גז או נפט. ואם יש צורך להדליק שלהבת נוספת לצורך בישול מאכלים, מותר להדליק קיסם מהאש הקיימת ולהדליק על ידו להבה נוספת. גם ברזל או חוט להט שהתאדם מרוב חום נחשב כאש, וכן גחלת עמומה נחשבת כאש, ומותר להדליק מהם גפרור, שאין זה נחשב כמוליד אש חדשה.
כיוון שאיסור הדלקת אש חדשה ביום טוב הוא מדברי חכמים ולא מהתורה, מותר לצורך מצווה או לצורך גדול לבקש מגוי להדליק אש חדשה. למשל, כאשר הנרות כבו, ובני הבית נמצאים בחשכה, ואין שם אש שאפשר להדליק ממנה נר להאיר בסעודה, מותר לבקש מגוי להדליק.
יש אומרים שאם מחמת אונס לא הצליח להכין אש מערב יום טוב, או שהכין וכבתה, מותר לו להדליק אש חדשה ביום טוב כדין מכשירי אוכל נפש. ויש אומרים שגם במקרה של אונס אסור להוציא אש חדשה, מפני שדין יצירת אש כדין יצירת כלי שלם, שגם אם היה אנוס בערב יום טוב אסור לעשותו ביום טוב. ועוד, שגם במכשירי אוכל נפש שלא יכל להכין בערב יו"ט אין מורים היתר לרבים. יש המפשרים בין הדעות, שבשעת הדחק כשאינו יכול להביא אש משכניו, אפשר לסמוך על המקילים, בהדלקה בשינוי, שבאופן זה גם המחמירים יכולים להקל.
עבר ויצר אש ביו"ט, מותר בדיעבד ליהנות מהאש.
חשמל וגפרורים ביום טוב

נחלקו הפוסקים בדין הדלקת גפרורים ונורה חשמלית ביום טוב, יש אומרים, שהואיל וישנה גפרית וחומרי בעירה בראש הגפרור הרי זה נחשב שהאש מצויה בגפרור ובחיכוך אין משום הולדת אש, והוא מותר ביום טוב. וכן לעניין החשמל; שהחשמל כבר נמצא בחוט, אין בכך איסור 'מוליד', ומותר להדליק, ויש מתירים גם לכבות את החשמל. ויש אומרים שההדלקה נחשבת כ'מוליד', ועל כן אסור מדברי חכמים להדליק.
ראו גם

מתוך שהותרה לצורך הותרה שלא לצורך
מלאכה ביום טוב
מלאכת מבעיר
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ט"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ל"ג, עמוד א' במשנה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ל"ג, עמוד א', ועמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שביתת יום טוב, פרק א', הלכה ד'; רשב"א; שולחן ערוך הרב תקב, א; משנה ברורה, סימן תק"ב, סעיף קטן א'
↑  יחוה דעת ח"א סימן ל"ב ועוד רבים.
1 2  פניני הלכה מועדים ה, ג
↑  ברכי יוסף תקב, א; הרב עובדיה הדאיה בספרו ישכיל עבדי ד, כז, ב; חזון עובדיה עמ' מט
↑  מנחת יום טוב צח, קיג; מנחת יצחק ד, צט
↑  כמבואר בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"ט, סעיף ב'; שער הציון יא
↑  פניני הלכה מועדים פרק ה, הלכה א.
↑  משנה ברורה, סימן תק"ב, סעיף קטן ד'
↑  ערוך השולחן בשו"ת ערוך השלחן סימן ז'; אבן יקרה ג, קסח; משפטי עוזיאל או"ח א, יט; רבי יוסף משאש בספרו מים חיים צד, שו"ת פרחי כהונה א, סד רבי שלום משאש בספרו שמ"ש ומגן חלק ג' חלק אורח חיים סימן נז, וכתב שכך נהגו בעירו- מקנס, וכ"כ רבי דוד שלוש בספרו חמדה גנוזה חלק א (סימנים ה-ו), וכן נהגו רבים מיוצאי צפון אפריקה. ויש שרצה להתיר משום שמעשה הדלקה בחשמל הוא 'גרמא' (הרב פרנק).
↑  כ"כ הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל (משפטי עוזיאל או"ח י"ט), רבי יוסף משאש בספרו 'מים חיים' או"ח צ"ד, הרב דוד הכהן סקלי בספרו קריית חנה דוד חלק ב', הרב דוד שלוש בספרו חמדה גנוזה (ח"א סי' ו'), הרב צבי פסח פרנק (ירחון קול תורה חוברות א-ב, תרצ"ד) ועוד.
↑  הרב קוק באורח משפט עא; אחיעזר ג, ס; צפנת פענח א, רעג; חלקת יעקב א, נא; ישכיל עבדי ד, כז; יחווה דעת א, לב, אך כתב שאין למחות בחזקה ביד המקילים.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
הכמהים לאהבה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  רומן של פיטר מרשל
 בימוי:  בריאן פורבס
 הופק בידי:  ברוס קרטיס
 תסריט:  בריאן פורבס, שילה דילייני
 עריכה:  טימוטי גי
 שחקנים ראשיים:  מלקולם מקדואל נאנט ניומן
 מוזיקה:  סטנלי מאיירס
 צילום:  תומי אימי
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 חברת הפקה:  EMI Films 
 חברה מפיצה:  EMI Films
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 ביולי 1971
 משך הקרנה:  110 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
"הכמהים לאהבה" (באנגלית: The Raging Moon, בארצות הברית Long Ago, Tomorrow) הוא סרט קולנוע בריטי מסוגת דרמה רומנטית משנת 1971 בבימויו של בריאן פורבס (אנ'), עם מלקולם מקדואל ונאנט ניומן (אנ') בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על הרומן "The Raging Moon" של פיטר מרשל (אנ') משנת 1964 המתאר את חייהם של משותקים במוסד. מרשל עצמו סבל משיתוק בגלל פוליו ומת בגיל צעיר. שם הספר לקוח משיר של דילן תומאס המוקרן בתחילתו.
הסרט היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר.
מלקולם מקדואל היה מועמד לפרס איגוד המבקרים האמריקני לשחקן הטוב ביותר. השחקן גרי אולדמן אמר כי ראה את הסרט כשהיה בן 15, התרשם ממשחקו של מקדואל והחליט להיות שחקן.
נאנט ניומן הייתה מועמדת לפרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד ראשי.
תקציר העלילה

ברוס פריצ'רד (מלקולם מקדואל) הוא צעיר בריטי בן 24 שאוהב לבלות, לצאת עם בחורות, לשחק כדורגל בקבוצת חובבים ולהיות מסולק לאחר שרב עם השופט שפסל לו שער בגלל נבדל.
הוא חוזר הביתה מעוצבן ומקנטר את אחיו השתקן הרולד (ג'פרי וייטהד) שעומד להתחתן.
בחתונה הוא מברך בהומור את החתן, שותה ומשתכר ובדרך לביתו הוא קורס. הוא מתעורר בבית החולים כששתי רגליו משותקות (אין אבחנה נוירולוגית ברורה לסיבת השיתוק).
הוא שוקע בדיכאון לאחר שהרופא מגלה לו שלא יוכל ללכת ומעדיף ללכת למוסד למשותקים מאשר לחזור למשפחתו שאינה מעוניינת שיגור בדירתם הקטנה. המוסד הוא פרטי ומוחזק על ידי הכנסייה מתרומות. האחות הראשית (מרג'רי מייסון) היא קשוחה ומנסה לחנך את ברוס לשמור על הכללים. ברוס מתחבר למטפל ביל (בארי ג'קסון) ולאשתו שרה (ג'ורג'יה בראון) שמנסים לעודד אותו. בזמנו החופשי הוא כותב שירים וסיפורים קצרים.
ברוס שם לב לג'יל מתיוס (נאנט ניומן) שנמצאת במוסד זה כבר חמש שנים, סובלת משיתוק כתוצאה מפוליו ומתניידת בכסא גלגלים כמו כל המאושפזים. ג'יל היא בת 31 ומאורסת כמה שנים לג'פרי (מייקל ליס). בתחילה היא לא מראה עניין בברוס שנעצב לאחר שהיא חוזרת למשפחתה כדי לחגוג את אירוסיה. ג'יל משתכנעת שג'פרי אינו אוהב אותה באמת ונמשך איליה בגלל עושר המשפחה או מתוך רחמים. היא מנתקת את הקשרים איתו וחוזרת למוסד לשמחתו של ברוס שיוצא מהדיכאון וממשיך לחזר אחריה. היא נענית לו ולאחר שהצליח למכור סיפור שלו בעשרים פאונדס, לוקחים אותם ביל ושרה לעיר לקנות טבעות אירוסים. הם משתובבים כילדים קטנים, מקניטים את התורמים וננזפים.
ברוס מתכנן להינשא לג'יל ולעזוב את המוסד למרות שהאחות הראשית והכומר (ג'רלד סלים) מנסים להניא אותו מכך.
העתיד נראה מבטיח לברוס אבל לפתע חולה ג'יל במחלה וירלית ומובהלת לבית חולים. ברוס נוסע לבית החולים עם ביל ושרה אך הרופא שם מגלה להם שהיא נפטרה.
הם חוזרים למוסד וברוס בצער עמוק. אחד המשותקים מתחיל לשחק אתו פינג פונג. ברוס שקוע בעצמו ורק לאחר כמה דקות הוא נענה ומשתתף במשחק, החיים ממשיכים.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| מלקולם מקדואל | ברוס פריצ'רד |  |
| נאנט ניומן | ג'יל מתיוס |  |
| ג'פרי וייטהד | הרולד פריצ'רד |  |
| ג'ק וולגר | אבא של ברוס |  |
| פטסי סמארט | אמא של ברוס |  |
| בארי ג'קסון | ביל | מטפל |
| ג'ורג'יה בראון | שרה | מטפלת |
| ג'רלד סלים | קרבט | כומר |
| קונסטנס צ'פמן | גב' מתיוס | אמא של ג'יל |
| נורמן בירד | ד"ר מתיוס | אבא של ג'יל |
| ברנארד לי | בוב | דוד של ברוס |
| מייקל ליס | ג'פרי | ארוס של ג'יל |
| מרג'רי מייסון | אחות ראשית |  |
הערות שוליים

↑
גרי אולדמן ומלקולם מקדואל, באתר יוטיוב
הדס פל ירדן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מוקד פעילות:  ישראל, טורקיה, גרמניה, יוון
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בר-אילן, האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול 
 שפה מועדפת:  עברית, לאדינו, טורקית 
 
הדס פל ירדן היא זמרת, מוזיקולוגית, מרצה, פייטנית וחזנית ישראלית. היא שרה בעיקר בלאדינו, בטורקית וכן פיוטים ספרדיים.
ביוגרפיה

הדס פל ירדן שירתה בצה"ל  בלהקת פיקוד הדרום. לאחר שחרורה מצה"ל השתתפה בסדרה "עניין של זמן". לאחר מכן למדה לתואר ראשון במוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב ולתואר שני באוניברסיטת בר-אילן.
החל משנת 1999 ועד 2008 התגוררה בטורקיה, שם למדה לימודי דוקטורט באתנומוזיקולוגיה. דוקטורנטית באנתומוזיקולוגיה מטעם האוניברסיטה הטכנית של איסטנבול (אנ').
בשנת 2003 יצא אלבום הלאדינו "יהודיג'ה" בביצועה ובניהולה בליווי אנסמבל "סאז אנדלרי" בהוצאת חברת "קלן". בשנת 2009 חזרה לישראל, והעלתה את המופע "בדרך לאיסטנבול".
השתתפה במספר פרויקטים בינלאומיים, בין היתר עם המלחין ונגן הכינור ג'יהט אשקין, והשתתפה באלבומו. כן שיתפה פעולה עם המלחין קמרן אינג'ה והשתתפה באלבומו Hammers and Whistlers / Istathenople / Strange Stone שיצא בשנת 2010 בהוצאת Naxos.
בשנת 2017 חברה לתזמורת האנדלוסית הישראלית בהופעתה בפני מלך ספרד. משמשת חזנית ופייטנית בקהילת ציון הקונסרבטיבית בירושלים. כמו כן מרצה במרכז למוזיקה מן המזרח ובמכללת ספיר בפרויקט "כולנא".
אלבומים

יהודיג'ה - Yahudice ‏(Kalan, 2003)
Jazz Piyyut Project (ברלין, 2012) - סולנית ומנהלת מוזיקלית, בהשתתפות Max Doehlemann Trio
Semitones (ברלין, 2018) - סולנית ומנהלת מוזיקלית, בהשתתפות Max Doehlemann Trio
אלבומים > בהשתתפותה

Changing moments - Deǧișen anlar (Beyza Muzik, 2003)
INCE, K.: Curve / Hammers and Whistlers / Istathenople / Strange Stone (Present Music Ensemble, Stalheim, 2010)
ספרים

Hadass Pal-Yarden, Yahudice, Istanbul, Turkey, Kalan, 2003, OCLC Number 664734264
Hadass Pal-Yarden, Kendi kendine pratik İbranice konuşma kılavuz, İstanbul, Fono, 2016, OCLC Number 959660016
הערות שוליים

↑  בדרך מאיסטנבול, באתר הבמה
↑  חן בוקר, התזמורת האנדלוסית בהופעה מרגשת בפני מלך ספרד, באתר אשדוד נט, 18 בנובמבר 2017
↑  תפילה, באתר קהילת ציון
↑  Jazz Piyyut Project, באתר Max Doehlemann
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313976005171  LCCN: n2011051393  VIAF: 172594257   WorldCat (עם VIAF): 172594257
הוצאת אוניברסיטת נברסקה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1941–הווה (כ־83 שנים) 
 מיקום המטה:  לינקולן 
  
 www.nebraskapress.unl.edu
 
הוצאת אוניברסיטת נברסקה (באנגלית: University of Nebraska Press; ההוצאה קרויה גם בשם UNP) היא חברת ההוצאה לאור של אוניברסיטת נברסקה-לינקולן. חברת ההוצאה לאור נוסדה ב-1941, והיא מתמחה בפרסום ספרים, מודפסים ומקוונים כאחד. המחקרים שמפרסמת ההוצאה לאור עוסקים בעיקר במערב הישן של אמריקה ובילידים אמריקאיים. מאז היווסדה, פרסמה המחלקה למעלה מ-4,000 ספרים ו-30 כתבי עת.
הערות שוליים

↑  University of Nebraska Press celebrates 75 years, באתר "Lincoln Journal Star" (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb170637617 (data)  GND: 1112101616  ISNI: 0000 0001 0377 5459  LCCN: no2001016594  VIAF: 155098548   WorldCat (עם VIAF): 155098548
הייוורד (קליפורניה)

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  קליפורניה קליפורניה
 מחוז:  אלמידה
 ראש העיר:  מארק סלינאס
 תאריך ייסוד:  1 במרץ 1876
 על שם:  William Dutton Hayward, Alvinza Hayward 
 שטח:  165.31 קמ"ר
  ‑ שטח ואחוז מים:  47.36 קמ"ר 28.9%
 גובה:  32 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  162,954 (דירוג: 36, 2020)
  ‑ צפיפות:  1,347.57 נפש לקמ"ר (2016)
 קואורדינטות:  37°40′08″N 122°04′51″W﻿ / ﻿37.668888888889°N 122.08083333333°W﻿ / 37.668888888889; -122.08083333333 
 אזור זמן:  UTC-8
 www.hayward-ca.gov
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הייוורד(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הייוורד(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטהייוורד(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטהייוורד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הייוורד (באנגלית: Hayward) היא עיר במחוז אלמדה שבמזרח מפרץ סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית. נכון ל- 2020 התגוררו בעיר כ-162,954 תושבים, מה שמציב אותה במקום ה-36 בגודלה בקליפורניה.
היסטוריה

ההתיישבות האנושית באזור קיימת למעלה מ-4,000 שנים. לפני בוא האירופאים, התגוררו בסביבה זו אינדיאנים רבים. בשנת 1852 נפתח מלון דרכים באזור, ותחנת דואר נפתחה בשנת 1860. בשנת 1876 התבססה התיישבות קבע באזור. הכלכלה המקומית התפתחה בסוף המאה ה-19 כתוצאה מחקלאות ומתיירות. גידולים מקומיים בולטים היו עגבניות, תפוחי אדמה, אפרסקים, דובדבנים ומשמשים.
בשנים שקדמו למלחמת העולם השנייה, התגוררו בהייוורד כאמריקאים רבים ממוצא יפני. תושבים אלו נעצרו בסופו של דבר במסגרת כליאת היפנים בארצות הברית. בתקופה זו נפתחו מפעלים צבאיים רבים אשר יצרו מקומות תעסוקה לתושבי העיר.
דמוגרפיה

לפי מפקד האוכלוסין משנת 2010, התגוררו בהייוורד כ-144,186 תושבים בכ-45,365 משקי בית כאשר הצפיפות היא 873.3 נפש לקמ"ר. הגיל החציוני הוא 33.5 שנים.
החלוקה האתנית של העיר היא:
34.2% לבנים
22% אסייתים (10.4% פיליפינים, 3.9% סינים, 3% הודים, 2.7% וייטנאמים, 0.5% יפנים, 0.5% קוריאנים, 0.2% קמבודים, 0.1% פקיסטנים)
11.9% אפרו-אמריקאים
1% אינדיאנים
23.9% מגזעים אחרים
7.1% משני גזעים או יותר.
תושבים ידועים אשר התגוררו בהייוורד למשך תקופה כזו או אחרת הם: מהרשלה עלי, מקס בר, צ'ארלס ואדי' אדי האוס, קלאודיה קולב, דיימון סימפסון, ג'ואן וסטון וקריסטי ימאגוצ'י.
ערים תאומות

פורטוגל פארו, פורטוגל (מ־1965)
הערות שוליים

↑  Mark Salinas takes oath as Mayor with call for Hayward to become an Education City, Hayward, ‏15 December 2022
| דגל קליפורניה מדינת קליפורניה |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | סקרמנטו |  |
| אזורים גאוגרפיים | עמק אנטלופ • העמק המרכזי של קליפורניה • החוף המרכזי של קליפורניה • דרום קליפורניה • איי התעלה של קליפורניה • רכסי החוף של קליפורניה • עמק אימפריאל • עמק קואצ'לה • עמק קונחו • עמק המוות • מדבר מוהאבי • עמק אוונס • עמק פומונה • עמק סקרמנטו • חצי האי סן פרנסיסקו • עמק סן פרננדו • עמק סן גבריאל • עמק סנטה קלרה • עמק סנטה קלריטה • עמק סן חואקין • סיירה נבדה • עמק הסיליקון • ערי המעבר • אזור מפרץ סן פרנסיסקו • לוס אנג'לס רבתי • מטרופולין ריברסייד-סן ברנרדינו-אונטריו • רצועת החוף המרכזית של קליפורניה • מדבריות קליפורניה |  |
| היישובים הגדולים ביותר | לוס אנג'לס • סן דייגו • סן חוזה • סן פרנסיסקו • פרזנו • סקרמנטו • לונג ביץ' • אוקלנד • בייקרספילד • אנהיים • סנטה אנה • ריברסייד • סטוקטון • צ'ולה ויסטה • אירוויין • פרימונט • סן ברנרדינו • מודסטו • אוקסנארד • פונטנה |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות קליפורניה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531810905171  GND: 7640869-3  LCCN: n81081220  MusicBrainz: 003d6652-3c7f-4f76-b6dd-63a255fa1e1b  SUDOC: 203673204  VIAF: 134293938   WorldCat (עם VIAF): 134293938 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הדרבי של מוסקבה (הוקי קרח)

הדרבי של מוסקבה (ברוסית: Московское дерби) היא היריבות הגדולה בין שתי קבוצות הוקי קרח הגדולות של מוסקבה: צסק"א וספרטק.
היסטוריה

היריבות בין הקבוצות החלה בשנת 1946 לאחר הקמת ליגת העל הסובייטית בהוקי קרח ומאז שתי הקבוצות פגשו זו את זו 222 פעמים וזו אחת מהיריבויות הוותיקות בתולדות ההוקי קרח ברוסיה.
מאז 1992 המתח בין הקבוצות ירד, בעיקר בשל העובדה שצסק"א התקשתה לזכות באליפות שוב. עניין רב מעוררים המפגשים בין קבוצות הנוער הצבא האדום וקבוצת ספרטק, שזוכות להצלחה רבה בליגת MHL‏.
ב-12 במרץ 2020 נערך המשחק החמישי בסדרת הפלייאוף, של שלב שמינית גמר גביע גגארין בין ספרטק לדינמו, שלראשונה בהיסטוריה נערך באולם ללא קהל (בעקבות הנחיות עיריית מוסקבה כתגובה להתפרצות נגיף הקורונה ברוסיה).
תארים

| צסק"א | תחרות | ספרטק |  |
| --- | --- | --- | --- |
מקומיים
| 32 | אליפויות ברית המועצות | 4 |  |
| 12 | גביעים לאומיים | 2 |  |
| 1 | אליפויות רוסיה | 0 |  |
| 1 | גביע גגארין | — |  |
| 45 | סך הכל | 6 |  |
בינלאומיים
| 1 | גביע שפנגלר | 5 |  |
| 20 | גביע אלופות אירופה | — |  |
| 21 | סך הכל | 5 |  |
סיכום
| 66 | סך הכל | 11 |  |
המשטרה נגד הצבא

המפגשים בין צסק"א לדינמו הפכו למפגשים המתוחים ביותר בליגת ההוקי הקונטיננטלית בעיקר תודות להתחזקותה של דינמו, מאז התפרקות ברית המועצות, שזכתה בארבע אליפויות רוסיה (1993, 1995, 2000, 2005) והיא עם שתי זכיות רצופות באליפות ליגת ההוקי הקונטיננטלית (2012, 2013), בעוד צסק"א זכתה באליפות הלאומית לראשונה רק בשנת 2017 והעפילה לגמר גביע גגארין בעונת 2015/2016 ובעונת 2017/2018 (אך השיגה זכייה בגביע גגארין בשנים 2019, 2022, 2023). השניים נפגשו במסגרת רבע גמר גביע גגארין בעונת 2018/2019 וכל מפגש ביניהן מהווה מתיחות רבה.
הרקע ליריבות בין דינמו לצסק"א הוא מיוחד ונובע מהרקע ההיסטורי והפוליטי: דינמו הוקמה על ידי המשטרה בעוד צסק"א על ידי הצבא והמתיחות בין המועדונים הייתה ביטוי ליריבות הסמויה שבין הצבא למשטרה.
היריבות בין דינמו לספרטק היא אחת מהיריבויות הפחות מתוחות, בעיקר בשל היות ספרטק לקבוצת ההוקי החלשה מבין שאר מועדוני ההוקי במוסקבה ותופסת מקום שולי בקרב משחקי הדרבי בעיר.
ראו גם

הדרבי של מוסקבה
הדרבי של מוסקבה (כדורסל)
הערות שוליים

↑  מאזן מפגשים בתקופה הסובייטית
↑  מאזן מפגשים מאז 1991
↑  КХЛ.ру: «Столичное дерби выиграл ЦСКА». 26.02.2014
↑  В Суперлиге состоится московское дерби
↑  ЦСКА – «Спартак» 2:1
↑  Пресс-служба ХК ЦСКА: «В финале Кубка Харламова — столичное дерби». 14.04.2014
↑  Дмитрий Ерыкалов: «„Спартак“ выиграл, чтобы жить!». «Чемпионат.ру», 29.04.2014
↑  Столичное дерби выиграл чемпион
↑  Интрига в дерби умерла через 20 минут
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט ברוסיה ובנושא הוקי קרח. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבעיות הגאומטריות של ימי קדם

הבעיות הגאומטריות של ימי קדם הן בעיות בנייה שנוסחו על ידי היוונים הקדמונים, והעסיקו מתמטיקאים במשך מאות שנים. הבעיות הן:
הכפלת הקובייה: בניית קובייה שנפחה כפול מזה של קובייה נתונה
תרבוע העיגול: בניית ריבוע השווה בשטחו לעיגול נתון
שילוש זווית: חלוקת זווית נתונה לשלושה חלקים שווים
בניית מצולע משוכלל בן שבע צלעות
את כל הבניות יש לבצע במסגרת כללי המשחק של הגאומטריה, כלומר באמצעות בנייה בסרגל ובמחוגה בלבד (הסרגל ללא שנתות ואינו יכול למדוד אורך).
רק במאה ה-19 הושם קץ לניסיונות לפתור בעיות בנייה אלה, כאשר הוכח בעזרת תורת גלואה שהן לא פתירות, כלומר אין דרך לבצע את הבניות הנדרשות. עד למועד זה תרמו הניסיונות לפתרון בעיות אלה להתפתחותה של הגאומטריה.
כמוצא זמני מחוסר היכולת לפתור בעיות אלה בכלים המצומצמים של הבנייה הגאומטרית (סרגל ומחוגה), המציאו היוונים כלים משוכללים המאפשרים את ביצוע הבנייה הנדרשת.
בעיה נודעת נוספת, בעלת אופי שונה והשפעה מרחיקת לכת על הגאומטריה העתיקה והמודרנית, היא הבעיה של הוכחת אקסיומת המקבילים, האקסיומה החמישית של אוקלידס, מתוך האקסיומות האחרות.
הכפלת נפחה של קובייה

על פי האגדה, בשנת 430 לפנה"ס השתוללה באתונה מגפת דבר קשה. כאשר נשאל האורקל שבמקדש אפולו שבעיר דלפי כיצד לעצור את המגפה, ענה: הכפילו את נפח המזבח לאפולו. מזבח זה היה בצורת קובייה. האתונאים בנו מזבח חדש שאורך צלעו כפול מזה של המזבח הקיים. משלא נפסקה המגפה הבינו האתונאים את טעותם: נפח המזבח החדש היה גדול פי שמונה (שתיים בחזקת שלוש) מנפח המזבח המקורי. כך נולדה הבעיה הראשונה: כיצד לבנות קובייה שנפחה כפול מזה של קובייה נתונה. ליתר דיוק: כאשר נתונה צלע של קובייה, לבנות צלע של קובייה שנפחה כפול.
היפוקרטס מכיוס ניסח מחדש את הבעיה, כך שנדרשת מציאת שני ממוצעים גאומטריים עוקבים המשתלבים בין קטע נתון ובין קטע כפול באורכו. הוא ומנכמוס הראו שאפשר לפתור בעיה זו על ידי חיתוך פרבולה והיפרבולה, או שתי פרבולות כמו  2y=x^{2},x=y^{2}.
במאה ה-2 לפנה"ס הראה דיוקלס כיצד להכפיל את הקוביה באמצעות הציסואידה. ניוטון השתמש לצורך כך בעקום החלזון של פסקל, ה-limacon.
הכפלת הקוביה דורשת בנייה של קטע שאורכו  {\sqrt[{3}]{2}}, וכיום ידוע שמספר זה אינו ניתן לבנייה בסרגל ובמחוגה. לכן לא ניתן להכפיל את הקובייה בעזרת סרגל ומחוגה בלבד.