חינוך גאוגרפי
הערות שוליים

↑  איילה מלאך-פינס, פסיכולוגיה של המינים, כרך 1, האוניברסיטה הפתוחה, 1998, עמ' 131-140
↑  Frye Alex, Complete Geography, Boston and London: Ginn & Company, 1896
↑  Graves, N, Geography in Education, London: Heinemann, 1977
↑  יורם בר-גל, מולדת וגיאוגרפיה במאה שנות חינוך ציוני, תל אביב: עם עובד, 1993
↑  Gilbert R., Impotent, Image, Relation of Ideology in the Secondary School Curriculum,, London: The Palmer Press, 1984
↑  Stolman, J, Trends in School Geography in the USA, International Trends in Geography Education,, IGU Commission of Geography Education, Freiburg, 1987, עמ' 318-333
↑  Hill, D., Geography and Education in North America, Progress in Human geography 13, 1989, עמ' 589-598
↑  Graves N., et al, National Curriculum First Impression, Teaching Geography 15, 1990, עמ' 2-5
↑  יורם בר-גל, מולדת וגיאוגרפיה במאה שנות ציונות, עם עובד, 1993, עמ' 16
↑  רחל אלבוים-דרור, החינוך העברי בארץ ישראל, יד בן צבי, כרך א', 1986, עמ' 159
↑  ישראל בלקינד, 1897, ראשית ידיעת הארץ, הצבי ירושלים, הצבי, ירושלים, 1897
↑  יוסף עזריהו, כתבים, מסדה, 1954, עמ' 46
↑  ראו את ההמשכיות גם בתוכנית הלימודים של "גאוגרפיה - אדם וסביבה" 2015.חנוך לביא ואחרים, תכנית הלימודים ב"גאוגרפיה–אדם וסביבה" לכיתות ה'-ט', באתר משרד החינוך
↑  יוסף עזריהו ואחרים, שעורי הסתכלות, קהלת, יפו, 1911
↑  ישראל בלקינד,, ארץ ישראל ספר לימוד לגיאוגרפיה של ארצנו, המאיר, תל אביב, 1927
↑  רחל אלבוים דרור, החינוך העברי בארץ ישראל, יד בן צבי, ירושלים, 1989
↑  י. בן דוד, החינוך היהודי הלאומי, אינצקלופדיה חנוכית,, כרך ד', מוסד ביאליק, 1964, עמ' 676-709
↑  ראה: זרם העובדים, תוכנית הלימודים 1937, עמ 27–29
↑  אברהם יעקב ברוור, הארץ - ספר לידיעת ארץ ישראל, דביר, 1828
↑  אברהם יעקב ברוור, הוראת ידיעת המולדת בבית הספר העממי, דביר, 1930
↑  ברוור כתב ספרים רבים נוספים: הארץ, ספר לידיעת הארץ תל אביב, "דביר", תרפ"ח, המהדורה השנייה הופיעה בשנת תרפ"ט, לאחר מכן הורחב ותוקן הספר והופיע בלווית תמונות, דיאגרמות, לוחות ומפות בשם ארץ-ישראל ספר בידיעת הארץ, מוסר ביאליק, דביר. תש"י. גם מן הספר הזה הופיעו מהדורות חוזרות.

ארץ מולדתנו. ספר לימור לבתי-ספר תיכוניים, תל אביב, דביר, תרפ"ט. ספר זה הופיע בשמונה מהדורות ובשנת תשי"ב גם במהדורה מנוקרת.

אסיה הקדמית וארצות הנילוס, ספר לימוד, תל אביב, דביר, תש"ט)
↑  ראה פרשת הוצאה לאור של האטלסים בהרחבה: מיכאל הכהן ברוור ובנו אברהם יעקב ברוור,זכרונות אב ובנו, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1966
↑  יורם בר-גל, מולדת וגיאוגרפיה במאה שלנות ציונות,, עם עובד, 1993, עמ' 92
↑  מ. צוזמר, גיאוגרפיה קורס ראשון, פרנקפורט: אמנות, 1918
↑  א. בלנק, דע את העולם ספר לימוד בגיאוגרפיה,, קישינב: אסכולה, 1930
↑  מיטרופוליטנסקי, אסיה וארץ ישראל, וורשה: ?, 1921
↑  ספריו של צבי זוהר יצרו תשתית רעיונית ופדגוגית חשובה מאוד עבור המורים והמדריכים באותה העת ראה: צבי זוהר לימוד ברוח המולדת, קקל ירושלים, צבי זוהר, 1940 ארץ ישראל בחינוכינו, קק"ל, ירושלים
↑  ראה לדוגמה: נתן שלם, 1935, עמק החולה, ספריית ארץ ישראל של הקק"ל, חוברת 54, הוצאת אומנות, תל אביב
↑  נחום גבריאלי, 1939, גישות שונות למקצוע הגאוגרפיה, החינוך, כרך 12, עמ 101-115
↑  א. ריגר 1940, החינוך העברי בארץ ישראל, דביר, תל אביב
↑  באותם ימים הופיע כבר ספר לימוד יוצא דופן לבתי ספר התיכוניים שהקדים בארבעים שנה ספר לימוד בנושא דומה שנכתב רק אחרי מלחמת יום כיפור. אליהו שיינקין, 1939 גאוגרפיה כלכלית, צידון, תל אביב
↑  משרד החינוך, 1956,תוכניות לימודים לבית הספר היסודי, ירושלים
↑  ראה פרשת הקמת המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה העברית: בר–גל, י., 2002, " כבר שמעתי שדנים עליך בסנט: החלטות במיסוד הגאוגרפיה באוניברסיטה העברית 1927-1949″, אצל, לבסקי, ח. (עורך) תולדות האוניברסיטה העברית בירושלים, מאגנס, כרך ב‘, 442-411
↑  מנשה הראל ודב ניר 1960, גאוגרפיה של ארץ ישראל, עם עובד, תל אביב
↑  מנשה הראל, גאוגרפיה פיזית כללית, עם עובד, תל אביב,1961
↑  דב ניר, גאוגרפיה פיזית, מסדה, תל אביב, 1962
↑  משרד החינוך, תוכנית הלימודים לבית הספר היסודי, 1954, עמ 165
↑  משרד החינוך, הצעה לתוכנית לימודים לבית הספר התיכון,ירושלים, 1956
↑  משרד החינוך, הצעה לתוכנית לימודים לבית הספר התיכון,ירושלים, 1963
↑  ראה: איזנשטט שמואל, 1973, החברה הישראלית רקע התפתחות ובעיות, מגנס, ירושלים
↑  א. ידלין, המפנה בפיתוח תוכניות לימודים, אצל אדן ש., על תוכניות הלימודים החדשות, מעלות, תל אביב, עמ 9–20, 1971
↑  האגודה הגאוגרפית הישראלית, עלון גאוגרפי, 1967, ירושלים, עמ' 1-13)
↑  משרד החינוך והתרבות, תוכנית הלימודים בגאוגרפיה בבית הספר הממלכתי והממלכתי דתי לכיתות ה'-ט', 1970
↑  יורם בר-גל, מולדת וגאוגרפיה במאה שנות ציונות, עם עובד, 1993, עמ 107
↑  משרד החינוך, תוכנית הלימודים בגאוגרפיה, 1973
↑  משרד החינוך והתרבות, גאוגרפיה בחטיבה העליונה, הצעה לתוכנית לימודים לכיתה י', 1976, עמ 4-5
↑  משרד החינוך והתרבות, תוכנית הלימודים בגאוגרפיה, 1976, עמ 7
↑  משרד החינוך, תוכנית הלימודים בגאוגרפיה 1976, עמ 23-16
↑  משרד החינוך, ספרי לימוד וספרי עזר - הוראת קבע, חוזר המנכ"ל, ל"ה, 1977, סעיף 45).
↑  יורם בר-גל, מולדת וגאוגרפיה במאה שנות חינוך ציוני, עם עובד, תל אביב, עמ 118-119
↑  אלה מספר דוגמאות לתוכניות הלימודים שהוכנו בחיפה: יורם בר-גל וארנון סופר, ארצות הים התיכון באירופה, משרד החינוך ואוניברסיטת חיפה, 1981. יורם בר-גל וארנון סופר, אפריקה המערבית, משרד החינוך ואוניברסיטת חיפה, 1977. יורם בר-גל וארנון סופר, אמריקה הדרומית, משרד החינוך ואניברסיטת חיפה,
↑  ארנון סופר ונוימן חדווה, הגאוגרפיה של מצרים, מרכזי למידה, גסטליט, חיפה 1978, סופר ארנון וחדווה נוימן, הגאוגרפיה של מצריים, מרכזי למידה, גסטליט, חיפה,
↑  מט"ח, פני הארץ - מישור החוף התיכון והדרומי, המרכז לטלוויזיה חינוכית, 1986; מט"ח, פני הארץ - צפון הארץ, המרכז לטלוויזיה חינוכית, 1987; פני הארץ - הנגב, המרכז לטלוויזיה חינוכית, 1988
↑  רנה הברון, מישור החוף התיכון והדרומי, עם עובד, 1975; רנה הברון, ירושלים יהודה ושומרון, עם עובד, 1976, רנה הברון, הנגב וחצי האי סיני, עם עובד,1977
↑  אליעזר פטקין, השרון, מישור חוף יהודה ופלשת, צ'ריקובר, תל אביב, 1982; אליעזר פטקין הגולן, הגליל, עמקי הצפון והכרמל, צריקובר, תל אביב, 1983; אליעזר פטקין, ירושלים יהודה ושומרון - ההר המרכזי, צריקובר, תל אביב, 1984.; אליעזר פטקין, הנגב ים המלח והערבה - דרום הארץ, צ'ריקובר, תל אביב, 1985)
↑  דב ניר, אדם ונהר, מסדה, תל אביב 1976; דב ניר, אדם ומדבר, מסדה, תל אביב 1976; דב ניר, אדם וים, מסדה תל אביב
↑  ארנון סופר, תמורות גאוגרפיות במזרח התיכון, עם עובד, 1981, ארנון סופר ודלית גסול, גאוגרפיה של המזרח התיכון - תמורות על סף המאה ה-21. עם עובד, 2001
↑  יורם בר-גל, גאוגרפיה של החרושת, עם עובד, 1983; יורם בר-גל, אפריקה המשוונית והטרופית פרקים גאוגרפים, עם עובד, תל אביב, 1992
↑  משרד החינוך, תוכנית לימודים בגאוגרפיה - אדם וסביבה, 2015
שעור בגאוגרפיה בבית ספר לעיוורים בגרמניה 1860. לימוד קריאת המפות אחת ממטרות המקצוע בבית הספר.
שעור בגאוגרפיה בגרמניה, 1874. "על הקיר תלויה מפה" של ארץ ישראל. ציור של הצייר Carl Hertel
ספרי לימוד בגאוגרפיה היוו מקור ויזואלי על מקומות, אנשים ונופים. לפני עידן המצלמה: נוף באינדיאנה ארצות הברית, 1875
המפה הפיזית מהווה את התשתית של החינוך הגאוגרפי בגישה הרגיונלית להבנת שאר התופעות כאקלים, צומח, כלכלה ויישובים.
כריכת ספר לימוד בגאוגרפיה לכיתות הייסוד בבתי ספר עבריים. כתב א.ש. קמנצקי והופיע בוורשה 1920. ספרי הלימוד בעברית נלמדו בארץ וגם בגולה באותה העת. הספר מאויר בתמונות ומפות
האטלס הגאוגרפי הראשון בשפה העברית משנת 1926 אותו ערכו שמואל פרלמן וזאב ז'בוטינסקי תחת הוצאת הספרים "הספר". בחלקו הראשון מפות גאוגרפיות וכן מפות המציגות את הגולה ומספרי היהודים בכל אחת מארצותיה. חלקו השני של האטלס המוקדש לענייני המשק העולמי מראה את מקום היהודים במרכזי התוצרת של ארצות הברית. החלק השלישי הוא חלק היסטורי.
מפת ברית המועצות, צוירה על ידי תלמיד בבית ספר של "זרם העובדים" בקריית חיים, 1950
לידי מערכת החינוך המודרנית עומדים כעת ייצוגים מרהיבים של פני כדור הארץ. מפה המדגימה את המבנה הטופוגרפי שמתחת פני האוקיינוס האטלנטי, ומאפשר ללמד על תנועת היבשות והתפתחות נופן.
טכנולוגיות דיגיטליות כהדמיות לווין, מייצרות מקור מידע חדיש לחינוך הגאוגרפי. הן מחברת את העקרונות הוותיקים של המקצוע עם מידע חדיש.הן נוספו לצורות המסורתיות של דימויי העולם באטלסים והמפות.