stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וודי הרלסון
ביוגרפיה

וודרוו טרייסי הרלסון נולד ב-23 ביולי 1961 במידלנד, טקסס, בנם של המזכירה הרפואית דיאן לו (לבית אוסוולד) ושל צ'ארלס הרלסון (אנ'), רוצח שכיר שעבד עבור ארגון פשע מאורגן וקיבל מאסר עולם על הריגתו של השופט הפדרלי ג'ון ה. ווד ג'וניור (אנ') ב-1979. אביו מת בבית הכלא ב-15 במרץ 2007.
הוא גדל בבית פרסביטריאני לצד שני אחיו, ג'ורדן וברט הרלסון (אנ'), שהאחרון הפך גם הוא לשחקן. הרלסון הצהיר שאביו היה בסביבה רק לעיתים רחוקות במהלך ילדותו, ובשנת 1973, בגיל 12, עבר לעיר הולדתו של אימו, לבנון (אנ') שבאוהיו שם למד בתיכון לבנון (אנ'), ממנו סיים את לימודיו ב-1979. הוא בילה את קיץ 1979 בעבודה בפארק השעשועים קינגס איילנד (אנ').
הרלסון למד במכללת הנובר (אנ') בעיירה הנובר (אנ'), אינדיאנה, שם למד בחוג לתיאטרון ואנגלית. בעודו שם, הוא היה חבר באחוות סיגמא צ'י והתיידד עם סגן הנשיא לעתיד מייק פנס. הוא סיים את לימודיו ב-1983.
קריירה

הרלסון החל את קריירת המשחק שלו בסדרה הקומית "חופשי על הבר" ב-1985, בה גילם את תפקיד הברמן וודי בויד (במקום השחקן ניקולאס קולאסנטו אשר שיחק את דמות "המאמן"). למרות שהגיע לסדרה רק בעונה הרביעית, הפכה דמותו לאחת הדמויות המזוהות ביותר עם הסדרה. על תפקידו בסדרה היה הרלסון מועמד 5 פעמים לפרס אמי בין השנים 1987 ל-1991, הוא זכה בפרס אמי אחד בשנת 1989. ההופעה הקולנועית הראשונה של הרלסון הייתה ב-1986 בקומדיה הספורטיבית "חתולי פרא".
אחת מהדמויות אותן גילם הרלסון הייתה הרוצח הפסיכופת מיקי נוקס בסרטו של אוליבר סטון "רוצחים מלידה" (1994), בסרט נוקס ואשתו מלורי יוצאים למסע סוריאליסטי של קטל עקוב מדם ברחבי ארצות הברית. בשנת 1996 היה הרלסון מועמד לפרס האוסקר ולפרס גלובוס הזהב לשחקן ראשי על תפקידו בסרטו של מילוש פורמן "לארי פלינט – האיש והסקנדל" בתור לארי פלינט, המוציא לאור של מגזין הפורנו "האסלר". שיחק בנוסף בתור שחקן באולינג מזדקן בקומדיה "משחקים בלי הפסקה". לאחר מכן הרלסון שיחק בדרמה הקומית "לכשכש בכלב" ובסרט המלחמה "הקו האדום". בשנת 1999 קיבל הרלסון את המועמדות השישית שלו לפרס אמי על תפקיד האורח שעשה בסדרה הקומית "פרייז'ר".
ב-2005 שיחק בדרמה "ארץ קרה" ושנה לאחר מכן דיבב בדרמת האנימציה של ריצ'רד לינקלייטר "סורק אפלה".
בשנת 2007 שיחק הרלסון בסרטם של האחים כהן "ארץ קשוחה", בסרט גילם הרלסון את קרסון ולס, צייד פושעים וקולונל משוחרר, שנשכר על מנת לעצור את הרוצח הפסיכופת אנטון שיגור (חאווייר ברדם) ולמצוא את כסף הסמים. שנה לאחר מכן שיחק בדרמה "7 נשמות".
בשנת 2009 שיחק בסרט "השליח" (של הבמאי הישראלי אורן מוברמן) וגילם את קצין העיר קפטן טוני סטון. על התפקיד קיבל את פרס אינדפנדנט ספיריט ומועמדות שנייה בקריירה לפרס אוסקר בקטגוריית פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ופרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה.
בשנת 2012 השתתף בסרט "משחקי הרעב" אשר מבוסס על ספרה של סוזן קולינס בתפקיד היימיטץ' אברנת'י. ב-2013 שיחק בסרט ההמשך "משחקי הרעב: התלקחות", ולאחר מכן שיחק בסרטים הבאים בסדרה: "משחקי הרעב: עורבני חקיין - חלק א'", ומשחקי הרעב: עורבני חקיין - פרק הסיום" בשנים 2014 ו-2015. ב-2013 שיחק גם בסרט "האשליה".
בשנת 2014 שיחק בעונה הראשונה של סדרת הפשע המוערכת "בלש אמיתי" ברשת HBO. בשנת 2016 שיחק בסרטים "999" לצד גל גדות, ו"האשליה 2", סרט ההמשך ל"האשליה". בשנה זו הופיע בתפקיד קטן אך כובש בסרט "17 עד הסוף".
ב-2017 גילם את הקולונל, מנהיג בני האדם, בסרט "כוכב הקופים: המלחמה", הסרט התשיעי בסדרת "כוכב הקופים" על פי רומן מאת פייר בול. באותה שנה הרלסון ביים את סרטו הראשון "אבודים בלונדון", סרט קומי אותו גם כתב, הפיק וכיכב בו.
בשנת 2018 שיחק את קליטוס קסדי בסצנה שאחרי הכתוביות של הסרט "ונום" כחלק מיקום ספיידרמן של סוני.
בשנת 2021 השתתף בסרט ההמשך "ונום 2" בתור דמותו של קליטוס קסדי/קרנג' שיצא לאקרנים ב-15 באוקטובר 2021.
בשנת 2023 שיחק במיני-דרמה "שרברבי הבית הלבן", עליה היה מועמד פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה.
חיים אישיים

ב-1985 התחתן הרלסון עם ננסי סיימון (בתו של המחזאי היהודי ניל סיימון) בטיחואנה, מקסיקו. הטקס לא נועד להיות רציני, והשניים תכננו להתגרש למחרת, אך משרד הנישואין/הגירושין נסגר כשחזרו אליו והם נשארו נשואים עוד עשרה חודשים.
בשנת 2008, הוא התחתן עם לורה לואי, מייסדת שותפה של שירות משלוחי המזון האורגני Yoganics. הם הכירו ב-1987 כשעבדה כעוזרת האישית שלו והם החלו לצאת רק ב-1990. הם מתגוררים במאווי, הוואי, ויש להם שלוש בנות (ילידות 1993, 1996 ו-2006).
הרלסון זכה בתואר דוקטור לשם כבוד (DHL) ממכללת הנובר (אנ')  ב-2014.
ב-13 במאי 2022, הרלסון פתח את The Woods WeHo - מרפאת קנאביס בשדרות מלרוז (אנ'), לוס אנג'לס, קליפורניה.
בשנת 2023, חברו הוותיק של הרלסון, מתיו מקונוהיי, הצהיר שהוא והרלסון עשויים להיות אחים. אמו של מקונוהיי טענה כי ניהלה רומן עם אביו של הרלסון, צ'ארלס הרלסון, בסביבות תקופת ההתעברות של מקונוהיי.
הרלסון הוא טבעוני.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985–1993 | חופשי על הבר | וודי בויד (אנ') | תפקיד ראשי (עונות 11-4); 200 פרקים פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן משנה בסדרה קומית (אנ') (1989) מועמד פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן משנה בסדרה קומית (אנ') (88-1987, 91-1990) |
| 1987 | Bay Cove | סלייטר | סרט טלוויזיה של NBC |
| 1988 | Killer Instinct | צ'ארלי לונג | סרט טלוויזיה של NBC |
| 1988 | Mickey's 60th Birthday | וודי בויד (אנ') | ספיישל טלוויזיוני של NBC |
| 1989 | ג'ון היקר | ריצ'רד | פרק: "Love and Marriage" |
| 1990 | עולמו המופלא של דיסני | וודי בויד (אנ') | פרק: "Disneyland's 35th Anniversary Celebration" |
| 1990 | Mother Goose Rock 'n' Rhyme | לו | סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני |
| 1994 | משפחת סימפסון | וודי בויד (אנ') | דיבוב; פרק: "Fear of Flying" |
| 1996 | ספין סיטי | טומי דוגאן | פרק: "Meet Tommy Dugan" |
| 1998 | אלן | הנרי | פרק: "Ellen: A Hollywood Tribute: Part 2" |
| 1999 | פרייז'ר | וודי בויד (אנ') | פרק: "The Show Where Woody Shows Up" מועמד פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן אורח בסדרה קומית (אנ') (1999) |
| 2001 | ויל וגרייס | ניית'ן | 8 פרקים |
| 2012 | חוקי המשחק | סטיב שמידט (אנ') | סרט טלוויזיה של HBO מועמד פרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה, מיני-סדרה או סרט טלוויזיה (2012) מועמד פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן ראשי במיני-סדרה או סרט (אנ') (2012) |
| 2014 | בלש אמיתי | מרטין הארט | תפקיד ראשי; 8 פרקים גם מפיק בפועל מועמד פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה (2014) מועמד פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן ראשי בסדרת דרמה (2014) |
| 2019 | Live in Front of a Studio Audience | ארצ'י בנקר | 2 פרקים |
| 2019 | סאטרדיי נייט לייב | ג'ו ביידן | 3 פרקים |
| 2020–2022 | The Freak Brothers | פרנקלין פריק | דיבוב; 11 פרקים גם מפיק בפועל |
| 2021 | תרגיע | עצמו | פרק: "The Watermelon" |
| 2023 | שרברבי הבית הלבן | הווארד האנט (אנ') | מיני-סדרה; גם מפיק בפועל  מועמד פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה (2024) |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985–1986 | טירונות | ג'וזף וייקווסקי | תיאטרון ניל סיימון, ברודוויי |
| 1987–1988 | The Boys Next Door | ג'ק | אוף ברודוויי |
| 1999–2000 | מוריד הגשם (אנ') | ביל סטארבאק | ברודוויי |
| 2005–2006 | ליל האיגואנה | שאנון | וסט אנד |
| 2012 | Bullet for Adolf |   | במאי ומחזאי אוף ברודוויי |
עמית מררי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  תואר ראשון ושני במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים
 תפקידים בולטים:  משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי
 
עמית מררי (נולדה ב-27 ביוני 1968) היא עורכת דין ישראלית. מאז 2017 מכהנת כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי.
ביוגרפיה

מררי נולדה בארצות הברית לפרופסורים דליה מררי ואריאל מררי. סבה איתן היה בן דודו של משה דיין. היא בעלת תואר ראשון ושני במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
שימשה כפרקליטה בפרקליטות המדינה במחלקה לעניינים בינלאומיים ובמחלקה הפלילית, עוזרת היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין, והחל משנת 2005 כרפרנטית במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים. כן שימשה כעוזרת משפטית במערכת התביעה של ארצות הברית, לרבות במערכת הפדרלית בתחום של פשיעה מאורגנת ועבירות הלבנת הון.
ב־2009 מונתה לראש אשכול פשיעה חמורה במחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) במשרד המשפטים. במסגרת זו הובילה נושאים מגוונים, דוגמת המאבק בהלבנת הון, מאבק בטרור, הרפורמה בעבירות המתה, עבירות שחיתות, ביטחון, הסתה וכיוצא בזה.
ביוגרפיה > משנה ליועץ המשפטי לממשלה

ביוני 2017 מונתה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי. במסגרת תפקידה קבעה יחד עם המשנה ליועץ המשפטי ארז קמיניץ שהגרלות תוכנית מחיר למשתכן נערכו בניגוד לחוק, ומונתה לגבש חקיקה אשר תסדיר הדלפות לעיתונאים ולהסדיר שמירת חומרי מודיעין על אישי ציבור (בעקבות מסמך מני יצחקי). כן הובילה יחד עם לשכת עורכי הדין שיתופי פעולה בתחום זכויות חשודים ונאשמים, בחנה את תחום הפעלת המדובבים, וחברה בוועדה למניעת הרשעות שוא. כן פעלה לצמצום פעילות מועדוני הימורים פרטיים. מררי מובילה צוות בין משרדי לבחינת המדיניות בנוגע להפללה וצריכה של קנאביס.
בשלהי שנת 2018 העמיד היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את מררי בראש צוות פרקליטים מטעמו לבחינת תיקי נתניהו, נוסף על הצוות העיקרי אותו הובילה ליאת בן-ארי בפרקליטות המדינה. הקמת הצוות גררה ביקורת מצד הפרקליטות. מררי הייתה בין בכירי המערכת אשר ביקשו להחמיר את האישומים נגד בנימין נתניהו. לאחר הגשת כתב האישום השתתפו מררי וצוותה בשימוע שנערך לנתניהו.
בדצמבר 2020 הקים היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט פורום למאבק בשחיתות בראשותה של מררי. בינואר 2021, במהלך מבצע לתת כתף, התעמתה מררי עם השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה, על רקע החלטת האחרון להקדים ולחסן נגד קורונה את סגל בתי הסוהר לפני האסירים הכלואים. לאחר שחוסנו האסירים דן בג"ץ בסוגיה, וגיבה את עמדתה של מררי.
בין השנים 2016–2021 עמדה בראש צוות בין-משרדי לבחינת חלופות לעונש המאסר, אשר המשיך את עבודתה של הוועדה לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים (ועדת דורנר). לפי מסקנותיו, בין השאר, הוצע לביטול עונשי מאסר על עבירות קלות, והמרתן בחלופות דוגמת מאסרי בית.
בינואר 2022, על רקע פרסום בעיתון כלכליסט לפיו ביצעה משטרת ישראל שלא כדין האזנות סתר באמצעות תוכנת "פגסוס" של חברת NSO, מינה היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את מררי לעמוד בראש צוות אשר יבחן את הפרשה. ב-21 בפברואר 2022 פרסם הצוות את מסקנותיו, לפיהן מרבית ממצאי התחקיר אינם נכונים. הצוות ממשיך לבחון את הטיפול המשטרתי בהאזנות סתר בדרך של תקשורת בין מחשבים (הדבקה של ניידים).
בפברואר 2023 פרסמה מררי חוות דעת בה הביעה התנגדות להצעת חוק שהגיש חבר הכנסת משה סעדה, לפיה תוסמך המחלקה לחקירות שוטרים לחקור גם פרקליטים, המחלקה תנותק מפרקליטות המדינה ותהפוך לעצמאית, והעומד בראשה ייבחר בידי שר המשפטים.
חיים אישיים

מררי היא בת זוגו של איל ינון, לשעבר היועץ המשפטי לכנסת. כאחרים היו בני הזוג חתומים על הסדר ניגוד עניינים. על רקע ביקורת ציבורית, נמנע ינון – אחד מן העדים במשפט נתניהו – מלעסוק בסוגיית חסינותו של נתניהו, הנוגעת לתיקים שהובילה בת זוגו. עם זאת, קשר העיתונאי בן כספית בין הטבות שונות שהוענקו לינון על רקע סיום עבודתו בכנסת, ובין עיסוקה של מררי בתיקי נתניהו. בעקבות זאת הגיש נתניהו תביעת דיבה כנגד בן כספית.
לקריאה נוספת

עמית מררי, 'השיקום המונע במסגרת החוק להגנה על הציבור מפני עברייני מין: ההסדר המוצע', הפיקוח על עברייני מין בישראל: ענישה או טיפול?, 2008 (אפרת שהם עורכת)
קיטי קט וחומי

| --- | --- |
 סוגה:  ילדים
 בימוי:  אנדרה גוורארד ריצ'רד לההאי פיטר סוואטק
 שחקנים:  Richard Lalancette 
 ארץ מקור:  קנדה קנדה
 שפות:  צרפתית 
 מספר עונות:  4 
 מספר פרקים:  196 
 הפקה
 חברת הפקה:  Productions prisma 
 מוזיקה:  Yves Laferrière 
 אורך פרק:  22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  PBS (ארצות הברית)  הטלוויזיה החינוכית (ישראל)
 תקופת שידור מקורית:  ספטמבר 1991 – 1995
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
קיטי קט וחומי (באנגלית: Kitty Cats) היא סדרת טלוויזיה חינוכית לילדים בגילאי הגן ובית הספר היסודי בהנחיית בובות. התוכנית שודרה בישראל בטלוויזיה החינוכית בשנים 1993- 1995.
סקירה כללית

הסדרה התמקדה בהרפתקאותיהם של שני גורי חתולים בשם קיטי וקט וכלבלב בשם חומי אשר מחנכים ומבדרים את הצופים הצעירים באמצעות שירים וסיפורים שונים. קיטי וקט גרים יחד בבית בכפר בעוד שחומי חי במערה קטנה בחצר האחורית שלהם.
השלושה נפגשים כל יום ומשחק יחד בחצר האחורית. כמו כן, בחצר האחורית ישנו גם עץ גדול בו גר תוכי ושמו פליפ אשר הוא חבר טוב של הדמויות הראשיות ונוהג לבקר אותם לעיתים קרובות.
דמויות הסדרה ושמות המדבבים בגרסה העברית

קיטי (שרית וינו אלעד) - גורת חתולים ואחותו הבוגרת של קט.
קט (חן חגי) - גור חתולים ואחיה הצעיר של קיטי.
חומי (אלון אופיר) - כלבלב חום.
פליפ (גיל זמק) - תוכי  אשר ידיד של הדמויות הראשיות. נוהג לטייל בעולם לעיתים קרובות.
בוני (ליליאן ברטו) - כלבה אשר ידידה של הדמויות הראשיות.
פודי (ליאור אשכנזי) - קיפוד שובב אשר ידיד של הדמויות הראשיות.
יחסי איחוד האמירויות הערביות – ישראל

| יחסי איחוד האמירויות הערביות – ישראל |
| --- | --- |
איחוד האמירויות הערביות: ישראל


איחוד האמירויות הערביות: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
83,600: 22,072
אוכלוסייה
11,213,856: 10,023,983
תמ"ג (במיליוני דולרים)
504,173: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
44,960: 50,868
משטר
מונרכיה פדרלית, מונרכיה נבחרת, מונרכיה חוקתית: דמוקרטיה פרלמנטרית
שגרירים
מוחמד מחמוד אל-חאג'ה: אמיר חייק
דגלי ישראל ואיחוד האמירויות, יחד עם דגל העיר נתניה, מונפים על "גשר השלום" מעל כביש 2. אוגוסט 2020, נתניה, ישראל
יחסי איחוד האמירויות הערביות–ישראל הם היחסים הבילטרליים בין מדינת ישראל לאיחוד האמירויות הערביות. היחסים הדיפלומטיים בין המדינות החלו בסוף שנת 2020, בעקבות הסכמי אברהם.
שגרירות ישראל באיחוד האמירויות פועלת באבו דאבי, ולצידה קונסוליה הפועלת בדובאי. שגרירות איחוד האמירויות בישראל פועלת בתל אביב.
אי הכרה בישראל

לאחר הסכמי אוסלו, האמירויות נמנעה מיחסים גלויים עם ישראל בניגוד לשכנותיה, עומאן וקטר, אבל סחר בין הצדדים ויחסים ביטחוניים התקיימו מתחת לרדאר. ב-2000 דווח שהמדינה מקיימת יחסים כלכליים שקטים ועקיפים עם ישראל. צוין שהמדינה הזדהתה רשמית עם מדינות המפרץ, שנטו לגנות את ישראל ונמנעות מכל קשר ישיר איתה.
בין השנים 2003–2019 ביקרו בדובאי ובאבו דאבי מספר פעמים משלחות ישראליות ושרים ישראליים, כחלק מהשתתפותם בכנסים בינלאומיים שנערכו בהם.
בין השנים 2013–2018 השתתפו מספר פעמים שחקנים ישראליים בתחרויות בינלאומיות שנערכו באיחוד האמירויות, בחלק מהמקרים ההשתתפות התאפשרה רק בעקבות לחץ שהפעיל האיחוד העולמי האחראי לתחרות, ובמרביתם נמנעה מהם הצגת סממני זיהוי ישראלים.
בסוף נובמבר 2015 נפתחה באבו דאבי נציגות ישראלית שסונפה לסוכנות הבינלאומית לאנרגיות מתחדשות שמשרדיה מצויים באבו דאבי. באיחוד האמירויות הבהירו בהודעה רשמית של משרד החוץ כי ”הצעד אינו חלק מכינון קשרים דיפלומטיים עם ישראל.”
ב-2017 השתתפו טייסי חיל האוויר הישראלי בתמרון צבאי ביוון, בו השתתפו גם טייסים מאיחוד האמירויות, מאיטליה ומיוון.
אי הכרה בישראל > פרשת שחר פאר

בסוף פברואר 2009 הייתה הטניסאית הישראלית שחר פאר אמורה להשתתף בטורניר דובאי, אך היא לא קיבלה אשרת כניסה למדינה המארחת. הנהלת התאחדות טניס הנשים הביעה כעס ואכזבה וגיבתה את פאר. בעקבות זאת ערוץ הטניס (אנ') האמריקני לא שידר את הטורניר, העיתון וול סטריט ג'ורנל החליט שלא לשמש ספונסר בתחרות, והטניסאי אנדי רודיק, זוכה 2008 בדובאי, פרש מהטורניר. בעקבות הלחץ הציבורי העולמי, אישרו המארחים את כניסתו של טניסאי ישראלי אחר לטורניר, אנדי רם, וכן נקנסו על ידי התאחדות טניס הנשים ב-300 אלף דולר, מתוכם 44 אלף לפאר כפיצוי. ב-2010 פאר הייתה הטניסאית הישראלית הראשונה שהשתתפה בטורניר דובאי. היא זכתה לאבטחה מוגברת של 16 שומרי ראש, ומנימוקים ביטחוניים היא לא שחקה על המגרש המרכזי.
אי הכרה בישראל > חיסול מחמוד אל-מבחוח

ב-19 בינואר 2010 נמצא בכיר חמאס מחמוד אל-מבחוח מת בחדרו במלון בדובאי. משטרת דובאי האשימה את המוסד הישראלי בביצוע מבצע לחיסולו בשטחה ובזיוף דרכונים כדי להיכנס למדינה, וביקשה מהאינטרפול לעצור את ראש המוסד מאיר דגן, אך הבקשה נדחתה. ישראל לא אישרה ולא הכחישה מעורבות בפרשייה שגרמה למתח בין המדינות.
אי הכרה בישראל > שיתופי פעולה

במאי 2019 הודיע משרד החוץ של איחוד האמירויות כי ישלח נציג בכיר ל"סדנא כלכלית" שתתקיים בארצות הברית בהשתתפות ישראל, אשר "נועדה ליצור מסגרת המבטיחה עתיד משגשג באזור".
בספטמבר 2019 גינה שר החוץ של איחוד האמירויות את אוזלת ידה של לבנון כלפי תוקפנות החזבאללה. ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בירך על הדברים.
במאי 2020, בעקבות מגפת הקורונה, נחת בנתב"ג לראשונה מטוס של חברת איתיחאד איירווייז, חברת התעופה הלאומית של אבו דאבי, ללא סמלי המדינה והחברה. המטוס נשא ציוד הומניטרי שיועד לסייע לרשות הפלסטינית ולרצועת עזה במאבק בקורונה, אך הפלסטינים סירבו לקבלו בשל הנחיתה בישראל. ביוני 2020 לראשונה נחת בישראל מטוס של איתיחאד איירווייז, עם הסמלים הלאומיים.
ביוני 2020, על רקע כוונת סיפוח בקעת הירדן, במאמר מיוחד לידיעות אחרונות כתב יוסף אל-עותייבה, שגריר איחוד האמירויות בארצות הברית: ”באיחוד האמירויות ובחלק גדול מהעולם הערבי, היינו רוצים להאמין שישראל היא הזדמנות, לא אויב. אנו ניצבים בפני יותר מדי סכנות משותפות ורואים את הפוטנציאל הענק לקשרים חמים יותר. החלטה של ישראל לספח תהיה סימן שאי אפשר לטעות לגביו – בנוגע לשאלה האם היא רואה את הדברים באותו אופן.” בסוף יוני 2020 הודיע ראש הממשלה, בנימין נתניהו כי האמירויות במפרץ הפרסי ישתפו פעולה עם ישראל בנושאי חינוך, מחקר ומאבק בנגיף הקורונה.
נירמול וכינון היחסים בין המדינות > שיתוף פעולה כלכלי

ב-29 באוגוסט 2020 הסיר נשיא איחוד האמירויות הערביות ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן את החוק משנת 1972 שעוסק בחרם הכלכלי על ישראל וחתם על צווים שמאפשרים הסכמים מסחריים וכלכליים עם חברות בבעלות ישראלית. באוקטובר 2020 החל מטבע הדירהם האמירתי להיסחר בישראל. ב-16 בדצמבר 2020 נחתם מזכר הבנות רשמי בין ה-ADX, הבורסה לניירות ערך באבו דאבי לבין הבורסה לניירות ערך בתל אביב על הסכם שיתוף פעולה שבין היתר כולל רישום צולב של ניירות ערך, מסחר הדדי בין חברי הבורסות, גישה של משקיעים לשני השווקים, הקמה של פינטק וטכנולוגיות תשתית שוק אחרות ושיתוף נתונים ומידע אחר לצורך פיתוחם של מוצרים חדשים.
בנובמבר 2020 יצאה המשלחת העסקית הרשמית הראשונה מישראל לאיחוד האמירויות.
ב-6 באפריל 2021 החל לפעול קו טיסות של איתיחאד איירווייז בין אבו דאבי לישראל.
ביוני 2021 חתמה חברת "טופ שיא" על הסכמי בלעדיות ושיתוף פעולה עם דובאי וורלד סנטר, המאפשר לחברת טופ שיא ליזום ולבצע פרויקטים בלעדיים בתחומים שונים בהיקפים של עד 500 מיליון דולר. שבוע לאחר מכן חתמה קופת חולים כללית עם משרד הבריאות של איחוד האמירויות ועם חברת הביטוח דאמאן, חברת הביטוח הלאומית של אבו דאבי, על הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי הרפואה המונעת והדיגיטלית.
ב-3 באוגוסט 2021 הודיעה חברת ראפיד הישראלית שהיא תפתח מטה בדובאי ותגייס אליו 200 עובדים. זו הפעם הראשונה שחברה ישראלית פותחת מטה במדינה ערבית.
ב-17 באוקטובר, יצאה משלחת עסקית שנייה לאיחוד האמירויות מטעם בנק הפועלים, שכללה יותר מ-200 אנשי עסקים ממגוון תחומים. חברי המשלחת ביקרו בתערוכת האקספו והשתתפו במספר כנסים. באחד מהם, שגריר ישראל באיחוד האמירויות הכריז על ההסכמות להסכם סחר חופשי בין ישראל לאיחוד האמירויות. במהלך המשלחת הזו, הוקם פורום רשמי בין ישראל, איחוד האמירויות והודו, בכדי להגדיל את הסחר בין המדינות, צמצום חסמים וחיזוק הקשרים ביניהן.
ב-28 בפברואר 2022 הוכרז על תוכנית משולבת להכשרת כוח אדם בהייטק. אזרחים ערבים ממדינות הסכמי אברהם, ירדן ומצרים, יעברו סטאז' בחברות הייטק ישראליות בעבודה מרחוק, וחלקם יעבדו במשרדיהן של אותן חברות ישראליות.
ב-28 בפברואר עד 3 במרץ 2022, התקיים פורום עסקי בדובאי בין משקיעים מאיחוד האמירויות ולשכת המסחר של דובאי לאנשי הבורסה לניירות ערך הישראלית וקבוצת חברות גדולה על מנת לחשוף אותן למשקיעים ושותפים פוטנציאלים.
באפריל 2022 הודיעו ישראל ואיחוד האמירויות על הסכמה על הסכם סחר חופשי בין המדינות. ב-31 במאי 2022 נחתם באופן סופי הסכם סחר חופשי בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות.
ב-23 ביוני החל לפעול קו טיסות יומי של חברת התעופה הלאומית של איחוד האמירויות, אמירטס, בין דובאי לנמל התעופה בן-גוריון.
ב-14 ביולי 2022, בעת ביקורו של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בישראל, התקיימה (בשיחת ועידה) פסגת המנהיגים הראשונה של קבוצת I2U2 – קבוצה המאגדת את איחוד האמירויות, ארצות הברית, הודו וישראל ומטרתה להגביר שיתופי פעולה כלכליים במגוון תחומים.
ב-31 באוגוסט 2022 פורסם שישראל ואיחוד האמירויות החלו לשווק חבילות תיירות משותפות של 11 ימים, הכוללות נופש בישראל ובאיחוד האמירויות ביחד.
בהמשך, החלו להיות משווקות חבילות תיירות של 13 ימים בישראל, ירדן, ואיחוד האמירויות.
ב-7 בספטמבר 2022 חתמה הרשות להגנת הפרטיות הישראלית עם מקבילתה האמירתית באזור הסחר הבינלאומי בדובאי על הסכם לשיתוף פעולה הדדי בתחום הגנת הפרטיות.
נירמול וכינון היחסים בין המדינות > בתחום האנרגיה

חברת קצא"א חתמה על מזכר הבנות מחייב עם חברת MED-RED להפעלת גשר יבשתי לשינוע נפט בין הים התיכון לים סוף. התוכנית בוססה על שימוש בתשתיות הולכת הנפט והתזקיקים של קצא"א מאילת לאשקלון ובכיוון ההפוך. משרדי הביטחון והאנרגיה לא ידעו על העסקה, והמשרד להגנת הסביבה התנגד. העסקה הוקפאה ביולי 2021, היות שצעד זה הוא בעל מחירים סביבתיים.
ב-2 בספטמבר 2021 נחתמה העסקה הגדולה ביותר בתולדות היחסים בין ישראל לאיחוד האמירויות, כאשר חברת דלק מכרה את כל אחזקותיה במאגר הגז תמר, העומדות על 22%, במחיר של יותר ממיליארד דולר לחברת מובדאלה פטרוליום (אנ'), שנמצאת בבעלות ממשלת אבו דאבי.
נירמול וכינון היחסים בין המדינות > שיתוף פעולה ביטחוני

במרץ 2021 נחתמה עסקת הנשק הפומבית הראשונה בין ישראל לאיחוד האמירויות, כאשר נחתמה עסקה בין התעשייה האווירית לחברת EGDE לפיתוח מערכת ליירוט רחפנים ומזל"טים, שתהיה מותאמת לתנאים של איחוד האמירויות יום לאחר חתימת העסקה הודיעה איחוד האמירויות על הקמת קרן השקעות בשווי 10 מיליארד דולר המיועדת למגזרים אסטרטגיים בישראל.
ב-11 בנובמבר 2021 החל, בפעם הראשונה, תרגיל צבאי רחב היקף שכולל את ישראל, איחוד האמירויות, בחריין וארצות הברית בים האדום לתרגול מגוון של תרחישים אפשריים של בזירה הימית.
ב-28 ביוני 2022 פורסם שבפעם הראשונה, ילמד קצין מצבא איחוד האמירויות במכללה לביטחון לאומי בישראל.
ב-22 בספטמבר 2022, פרסמה סוכנות הידיעות רויטרס כי ישראל הסכימה למכור לאיחוד האמירויות מערכות הגנה אווירית מסוג ספיידר מתוצרת רפאל.
במרץ 2023, פורסם כי איחוד האמירויות הודיעה על כוונתה לעצור רכש של מערכות ביטחוניות מישראל. ממשלת ישראל הכחישה את הפרסום.
נירמול וכינון היחסים בין המדינות > שיתוף פעולה אקדמי-מדעי

במאי 2021 נחתם הסכם בין אוניברסיטת תל אביב לאוניברסיטת ח'ליפה באבו דאבי להקמת מכון ישראלי-אמירתי לחקר המים באבו דאבי.
ב-20 באוקטובר 2021, נחתמו הסכמי שיתוף פעולה בין ישראל לאיחוד האמירויות בתחום החלל, בנוגע לפרויקט בראשית 2, שיגור חללית נוספת לחלל שתשא איתה מקפת ו-2 נחתות, הלוויין הישראלי-צרפתי ונוס ופרויקט הלוויין "לונאר-סט", בניית לוויין מחקר לירח על ידי תלמידים מישראל ואיחוד האמירויות.
ב-2 בנובמבר 2021 נחתם מזכר הבנות בין אוניברסיטת חיפה לאוניברסיטת זיאד על שיתוף פעולה בתחומי מחקר שונים ובנוגע לחילופי סגל וסטודנטים בין שתי האוניברסיטאות.
ב-10 בפברואר 2022 פורסם לראשונה קול קורא משותף לישראל ואיחוד האמירויות. הוא עסק בהצעות מחקר בתחום החלל המבוססות על נתונים שהתקבלו יתקבלו מלווין המחקר ונוס.
ב-13 במרץ נחתם הסכם שיתוף פעולה בין אוניברסיטת חיפה לארכיון הלאומי של איחוד האמירויות, במסגרתו יבוצעו חילופי חוקרים ומומחים, מחקר ארכיוני וחילופי אוספים, מתן גישה למשאבים של הספריות לחוקרים וחוקרות של שני המוסדות וקיום אירועים וכנסים משותפים.
ב-29 באוגוסט 2022, באירוע לציון 125 שנים לקונגרס הציוני הראשון, חשף מנהל מוזיאון לתולדות הציונות והשואה בדובאי איגרת שכתב בנימין זאב הרצל.
יחסי איחוד האמירויות וישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל

מלחמת חרבות ברזל מהווה אתגר משמעותי ביחסי איחוד האמירויות הערביות וישראל.
יחסי איחוד האמירויות וישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל > התגובה המידית של איחוד האמירויות הערביות לטבח שבעה באוקטובר

ב-8 באוקטובר 2023, יממה לאחר טבח שבעה באוקטובר, הוציא משרד החוץ של איחוד האמירויות הערביות הודעה ובה נכתב כי "מתקפת חמאס על יישובים ישראלים, ובתוכה ירי אלפי טילים לריכוזי אוכלוסייה אזרחית, מהווים הסלמה חמורה. אנו מזועזעים מהדיווחים כי אזרחים ישראלים נחטפו מבתיהם. האזרחים משני הצדדים הינם תחת הגנת החוק הבין לאומי, ואסור לפגוע בהם במכוון". הודעה זאת הייתה הגינוי הערבי הראשון לטבח שבעה באוקטובר.
בתאריך ה-16 באוקטובר הוציאה לשכת ראש ממשלת ישראל הודעה ובה טענה כי ראש הממשלה בנימין נתניהו ונשיא איחוד האמירויות הערביות – שיח'  מחמד בין זאיד שוחחו לגבי המצב בעזה, וכי ראש ממשלת ישראל הבהיר את נחישותה של ישראל להשמיד את יכולותיה הצבאיות והשלטוניות של חמאס, תוך הימנעות מפגיעה באזרחים בלתי מעורבים. בנוסף נאמר כי שני המנהיגים הסכימו להמשיך לעמוד בקשר.
יחסי איחוד האמירויות וישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל > עמדת איחוד האמירויות במועצת הביטחון של האו"ם

לאורך חודש אוקטובר 2023 החלו להישמע טענות מגורמים רשמיים באיחוד האמירויות הערביות בגנות הפגיעה של ישראל באוכלוסייה אזרחית בעזה, אשר התגברו למול תוצאות התקיפות הישראליות. לאורך חודש אוקטובר התכנסה מועצת הביטחון של האו"ם מספר פעמים, בה  איחוד האמירויות הייתה חברה זמנית במהלך 2023.
התמרון הקרקעי הישראלי בעזה החל ב-27 באוקטובר. בשלב זה התגבשה עמדתה העקבית של איחוד האמירויות הערביות כלפי ישראל והמלחמה בעזה בחודשים הבאים, ובעיקרה גינוי של הפעילות הישראלית בעזה, שתוארה כפגיעה קולקטיבית ובלתי פרופורציונלית באזרחים, לצד גינוי מתמשך של טבח שבעה באוקטובר וקריאה לשחרורם המיידי של החטופים הישראלים בעזה.
יחסי איחוד האמירויות וישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל > הפעילות ההומניטרית של איחוד האמירויות במהלך המלחמה בעזה

עמדתה של איחוד האמירויות הערביות לוותה בהתייחסות מתמדת למצב ההומניטרי של האוכלוסייה העזתית, תוך קריאה להגברת הסיוע ההומניטרי וצעדים פרקטיים של איחוד האמירויות בנושא. איחוד האמירויות הקימה בית חולים שדה בעזה ב-2 דצמבר 2023, בית חולים צף לטובת עזתים שפונו אשר עגן בחופי אל-עריש במצרים החל מפברואר 2024, סיפקה סיוע הומניטרי וקלטה פצועים וחולים מעזה. פעילות זאת העידה לפי גורמים שונים על תיאום בין איחוד האמירויות לישראל.
לאורך חודשי המלחמה איחוד האמירויות הערביות הוציאה מספר גינויים לאירועים אשר נתפסו בעיניה כפגיעה משמעותית באוכלוסייה העזתית, עם זאת ניכר שישראל נמנעה מלפגוע בתשתיות בתשתיות של איחוד האמירויות הערביות בעזה, למשל בית החולים האמירתי ברפיח.