ג'רמי קורבין
עמדותיו > קשריו עם גורמים אנטי-ישראלים ואנטישמיים

קורבין הצטרף לתנועת הסולידריות עם הפלסטינים והביע תמיכה בחרם על ישראל, בחרם על אוניברסיטאות ישראליות הקשורות למחקר צבאי, באמברגו על רכש צבאי ובחרם על חנויות בריטיות המוכרות סחורה בהתנחלויות ישראליות.
באוגוסט 2015, כאשר הסתמן כי קורבין ייזכה בבחירות לראשות מפלגת הלייבור, פרסם העיתון היהודי הבריטי ג'ואיש כרוניקל מאמר מערכת בו הביע, בשם רוב יהודי בריטניה, דאגה בשל קשריו עם "מכחישי השואה, טרוריסטים ואנטישמים גמורים", ודרש מקורבין תשובות בקשר לטענות שהועלו על השתתפותו בפעילות ארגון פרו-פלסטיני רדיקלי בראשות מכחיש השואה פול אייזן, השתתפותו בכנס עם הקריקטוריסט קרלוס לטוף, הגנתו, במכתב למוסדות הכנסייה האנגליקנית, על כומר שהפיץ תיאוריות קונספירציה אנטישמיות ואנטי ישראליות, סירובו לגנות כרזות אנטישמיות בעצרת פרו פלסטינית שנתמכה בידי ארגון בראשו עמד, התרועעות עם נציגי חמאס, חזבאללה אותם אף כינה "חברים שפועלים למען שלום, הבנה ודיאלוג", ותיאורו את ראאד סלאח כ"אזרח מכובד". במהלך כהונתו כמנהיג הלייבור נחשפו עוד מאמירותיו ומעשיו ברוח זו: ב-2006 קרא לחרם על מועדון ארסנל, שהוא מאוהדיו, לאחר שקיבל חסות של משרד התיירות הישראלי. ב-2010 השווה את הסגר על עזה למצור שהטילה גרמניה הנאצית על לנינגרד וסטלינגרד. בנאום-2013 ציין "שתי בעיות" בקשר למי שהגדיר כ"ציונים" שהקליטו את השגריר הפלסטיני בבריטניה באירוע ואחר כך תקפו אותו על דבריו: "האחת היא שהם לא למדו היסטוריה והשנייה היא שהם חיים במדינה הזו זמן רב מאוד, קרוב לוודאי כל חייהם, והם גם לא מבינים את האירוניה הבריטית. הם זקוקים אולי לשני שיעורים שאנחנו יכולים לתת להם." במרץ 2018 נמחק חשבון הפייסבוק שלו לאחר שנחשף כי היה חבר בקבוצות פרו-פלסטיניות בהן הופצה תעמולה אנטישמית. באפריל 2018 הודיע אבי גבאי יו"ר מפלגת העבודה (המקבילה הישראלית ללייבור) על ניתוק היחסים עם קורבין. באוגוסט 2018 נחשף כי בעת ביקור של קורבין בתוניסיה בשנת 2014, הוא נשא תפילה והניח זר במשותף עם מארחיו מעל קבר מתכנני רצח הספורטאים באולימפיאדת מינכן 1972. מאוחר יותר אף נחשפה תמונה בה נראה קורבין באותו האירוע לצד מאהר אל-טאהר, מנהיג החזית העממית לשחרור פלסטין. התמונות סתרו את טענותיו המוקדמות שהוא השתתף בכלל בטקס לזכר ההרוגים במבצע "רגל עץ". לאחר הפרסום טען קורבין שלא השתתף בפועל בהנחת הזרים שנעשתה במסגרת הטקס. בשל כך מנהיגים מהימין ומהשמאל הישראלי גינו אותו וכן חברת מפלגתו לוסיאנה ברגר.
באפריל 2016 מפלגת הלייבור השעתה שלושה מחבריה, נאז שאה, סאלים מולה וקן ליווינגסטון, לאחר שיצאו באמירות אנטי-ישראליות ואנטישמיות. קורבין סירב לגנותם מה שהוביל לביקורת קשה נגדו על כך שהוא מאפשר לאנטישמיות להתפשט במפלגה. ביוני 2016 נאם עם הגשת דו"ח האנטישמיות של הלייבור והשווה את מדינת ישראל לארגון הטרור המדינה האסלאמית: ”חברינו היהודים לא אחראים לפעולות של ממשלת נתניהו יותר מאשר חברינו המוסלמים אחראים לפעולות של ארגון דאעש”. בהבהרה לדבריו ציין שרק מפני שמישהו הוא יהודי אין לצפות ממנו לדעה על ישראל ובאותה מידה אין לצפות מכל מוסלמי באשר הוא להביע דעה על פעולות פסולות שנעשו כביכול בשם האסלאם. קורבין גם התנגד להכללת חזבאללה ברשימת ארגוני הטרור בבריטניה.
באוקטובר 2020 מפלגת הלייבור החליטה להשעות את קורבין בעקבות תגובתו לפרסום דו"ח האנטישמיות במפלגה, בה הומלץ לפתוח בחקירה בעניין התבטאויותיו השנויות במחלוקת על הקהילה היהודית בארצו וכן על ישראל. עוד נקבע כי מפלגת האופוזיציה בראשותו הפרה את החוק כשהטרידה והפלתה במהלך טיפולה בטענות לאנטישמיות בקרבה. כתוצאה, קורבין הושעה מהמפלגה עד לסיום החקירה בנושא.
באוקטובר 2023, סירב קורבין לגנות ישירות את חמאס בעקבות טבח שבעה באוקטובר, קרא לסיום הכיבוש הישראלי ואמר כי "האירועים ב-7 באוקטובר עוסקים בצדק - במיוחד עבור העם הפלסטיני". בראיון בנובמבר אותה שנה אמר כי "חמאס הוא ארגון טרור, אך גם ישראל מבצעת מעשי טרור".