stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רמב"ם – הקריה הרפואית לבריאות האדם
המאה ה-21: בינוי ופיתוח > בית החולים בניהולו של רפי ביאר > מלחמת לבנון השנייה

ב-12 ביולי 2006 פגעה בחיפה הרקטה הראשונה שנורתה על ידי ארגון חזבאללה. מאז ועד 16 באוגוסט 2006 הותקפו חיפה וערי הלוויין שלה מקטיושות אשר הסבו אבדות וגרמו לנזק ניכר ברכוש. בסביבות בית החולים עצמו, ברדיוס של כחצי קילומטר נחתו כ-60 קטיושות, כאשר שתיים מהן סמוך מאוד לגדר בית החולים.
בתקופת המלחמה נקלטו בחדר המיון 849 פצועים ונפגעי הלם: 281 אושפזו, מהם 213 חיילים, מרביתם הגיעו ב-60 מסוקים, והשאר אזרחים. במקביל לטיפול בנפגעי המלחמה הגיעו אלפי בני אדם אשר נזקקו לטיפולים רפואיים יומיומיים: 7,000 איש פנו לחדר המיון, 26 אלף הגיעו למרפאות החוץ, 200 נשים ילדו במרתפים וכ-1,000 ניתוחים בוצעו בעת הישמע האזעקות ובעת ירי הרקטות.
ביה"ח פינה את המחלקות החשופות יותר והעבירן על חוליהן למרתף בית החולים אשר הוכשר לכך תוך יומיים. חדר האוכל שימש לקליטת נפגעי החרדה. חדר המטה פעל 24 שעות ביממה בהנהלת בית החולים, העובדים הפגינו מסירות רבה והגיעו מדי יום לבית החולים יחד עם ילדיהם אשר שהו והועסקו על ידי חיילות במקלטי הפקולטה לרפואה.
במלחמה זו נחשפו מספר ליקויים במוכנות בית החולים לעמידה בהתקפת טילים ובאותה עת להמשיך ולטפל בנפגעים ואך נס הוא כי חדר המיון אליו מובאים כל הפצועים לא נפגע בעצמו. כך אותר הצורך להקים חדר מיון גדול יותר אך ממוגן ועמיד בפני טילים. פניית פרופ' ביאר והנהלת ביה"ח לממשלת ישראל לטפל מיידית בסוגיה זו נענתה, אך נדרשו מאמצים לתרגם נכונות זו למימון. לאחר חשיפת הצרכים הללו בפני הציבור ולאחר פעילות נמרצת של הנהלת ביה"ח ובעיקר של המנהלת האדמיניסטרטיבית, ד"ר אסתי גולן, הושגו המקורות, חדר המיון הממוגן נבנה ונחנך בשנת 2009
המאה ה-21: בינוי ופיתוח > בית החולים בניהולו של רפי ביאר > בית חולים תת-קרקעי וממוגן

בעת מלחמת לבנון השנייה הובהר כי על אף קיומו של חדר מיון גדול וממוגן, בית החולים עצמו הוא יעד למתקפות טילים. לנוכח העובדה שהמאושפזים ב-1,000 מיטותיו חשופים גם הם, יצא פרופ' ביאר בקריאה להקמת בית חולים תת-קרקעי וממוגן שיוכל לקלוט את כל הנפגעים ללא סיכון, ולאשפז אותם ואת החולים כולם במתקן ממוגן. השטח אשר אותר בקמפוס הצפוף של בית החולים נמצא במרחק של 80 מטר מחוף הים ובעבר שימש כחניון. הוחלט לשלב בין שני הצרכים: בניית חניון תת-קרקעי אשר ניתן להסב אותו לבית חולים תוך זמן קצר ביותר. בתחילה הוחלט להקים את החניון התת-קרקעי ולשלב בו רק קומה אחת שתכלול 750 מיטות בעת חרום, אך פיקוד העורף ומשרדי הממשלה ביקשו לשנות את התכנון כך שבית החולים יוכל לקלוט 2,000 מאושפזים ועוד אלפי אנשי צוות.
בניית בית החולים היוותה אתגר תכנון ובינוי, בניית 60,000 מ"ר בשלוש קומות מתחת לפני הקרקע כאשר מי הים ממלאים את הבור שנפער. את הבנייה ניהל אריה ברקוביץ, ראש אגף הבינוי בקריה הרפואית רמב"ם ולרשותו עמדו 20 מתכננים ויועצים. חדירת מי הים חייבה הקמת מערך שאיבה, שכלל 100 משאבות אשר פעלו ללא הרף במשך שנתיים כדי שהבור יהיה יבש לחלוטין. מערכת זו פורקה רק לאחר השלמת הבנייה של שלוש הקומות (שהיו למעשה מוקפות מים). בית החולים תוכנן ונבנה באופן המאפשר לו להתקיים במשך מספר ימים ללא תלות בתשתיות חיוניות חיצוניות. יש בו מערך אנרגיה עצמאי היכול לספק חשמל לתקופה של מספר ימים ומאגרי מים לשתייה, בקירותיו ובתקרותיו של המבנה אלפי ק"מ של קווי תקשורת, גזים רפואיים, חמצן, צנרת ואקום רפואי, עשרות עמדות דיאליזה, מיטות טיפול נמרץ, חדרי ניתוח, חדרי לידה, מכון דימות וכל תשתית רפואית הנדרשת על ידי המערך הרפואי.
בשגרה, החניון מכיל עד כ-1,500 מקומות חנייה ובשעת חירום, תוך 48–72 שעות, הוא הופך לבית חולים בן 2,000 מיטות ממוגן מפני תקיפות קונבנציונליות ובלתי קונבנציונליות. תקציב המיזם בסך 435 מיליוני ש"ח הגיע ממקורות שונים, בין היתר מתרומה של סמי עופר (שביה"ח הממוגן קרוי על שמו) בסך 17 מיליון דולר, סיוע ממשרד הבריאות, הלוואה ותקציב בית החולים עצמו.
עם תום יציקת הגג של המבנה המשיך בית החולים להתרחב כאשר גגות בית החולים הממוגן משמשים כיסודות לארבעה מבנים חדשים: בית החולים לילדים, בית החולים האונקולוגי, בית החולים הקרדיולוגי ומגדל תגליות למחקר ופיתוח. ב-2013, לאחר כ-5 שנות עבודה, נחנך בית החולים הממוגן הגדול בעולם.
המאה ה-21: בינוי ופיתוח > בית החולים רות רפפורט לילדים

בעיצומה של מלחמת לבנון השנייה, ב-2006, תרמו ברוך רפפורט ורעייתו רות להקמת בית חולים חדש לילדים. את ההקמה תכנן האדריכל ארד שרון והבנייה נמשכה כשלוש שנים.
לאחר השיפוץ, בית החולים החדש משתרע על פני שטח של 18,000 מ"ר, שטח הגדול פי שלושה משטח בית החולים לילדים הקודם. כל קומה מתשע קומות הבניין עוצבה באופן שונה בהשראת נושא מסוים: קומת ים, פרדס, כרם, שדה, אגם, יער, הר, חוף ושמיים. המחלקה לרפואה דחופה (מלר"ד) או חדר המיון, הגדולה בצפון הארץ, ממוקמת בקומת הקרקע ונבנתה באופן ממוגן מפני מלחמה קונבנציונלית וכימית, כאחד מלקחי מלחמת לבנון השנייה. כך גם מחלקת הפגים הכוללת 70 עמדות (לעומת 25 בפגייה הקודמת) ומחצית מעמדות אלו מיועדת לקליטת פגים מכל אזור הצפון בשעת מלחמה. בבית החולים החדש מספר רב של מתקנים שנועדו להנעים את השהייה בו כמו אודיטוריום גרדינגר בן 100 מושבים ובו מוצגים סרטים, הצגות ומופעים לילדים ומלוויהם וחללים גדולים אשר שליש משטחם מיועד למשחקים אינטראקטיביים לילדים כחלק משלוחת המדעטק – המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל.
המאה ה-21: בינוי ופיתוח > בית החולים האונקולוגי ע"ש יוסף פישמן

ב-2016 נחנך בקמפוס המערבי החדש בניין בית החולים האונקולוגי ע"ש יוסף פישמן, אשר טופל במחלקה האונקולוגית של בית החולים ותרם את הכסף לבניית בניין חדש למחלקה האונקולוגית. הבניין החדש, בן 9 קומו, כולל שתי קומות של מחלקות אשפוז ובהן 50 מיטות, קומת מרפאה, קומה וחצי של טיפול יום ובהן 54 עמדות (כורסאות ומיטות) לטיפול כימותרפי אמבולטורי. בחלקו העליון של הבניין קומת הנהלה ומחלקת מחקר האחראית למחקרים הקליניים בתרופות חדשות המבוצעים יחד עם חברות התרופות וכן מחקרים אחרים הנערכים ברמב"ם. בקומה זו מצוי גם בית מרקחת. במקום נרקחות תרופות כימותרפיות לכל בית החולים והן נשלחות דרך צנרת פנאומטית לתחנות שבהן מתבצע הטיפול. שאר הקומות כוללות את יחידת הקרינה על מאיציה הקוויים. המערך האונקולוגי משרת את כל אזור הצפון ומדי שנה מתקבלים ומטופלים בו למעלה מ-3,000 חולים חדשים, ניתנים כ-20,000 טיפולים אמבולטוריים כימותרפיים וכ-50,000 טיפולי קרינה. המערך כולו כולל כ-40 רופאים ובסך הכל כ-200 אנשי צוות.
בית החולים האונקולוגי ע"ש פישמן – היחידה לטיפול יום
בית החולים האונקולוגי ע"ש יוסף פישמן -מרפאות חוץ, אזור קבלת קהל
בניין בית החולים האונקולוגי ע"ש יוסף פישמן
המאה ה-21: בינוי ופיתוח > המהפכה הגנטית ברמב"ם

המכון הגנטי ברמב"ם הוקם בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 ומאז נותן מענה בתחום הייעוץ והאבחון הגנטי לאוכלוסיית צפון הארץ. לאוכלוסייה זו מאפיינים ייחודיים הנובעים מהרכב העדות השונות המתגוררות באזור זה. ריבוי נישואי קרובים בקרב חלק מהאוכלוסיות מעלה את שכיחות המחלות הנדירות הגנטיות ולפיכך מוביל לייעוץ ואבחון גנטי במכון. האבחון הגנטי של מחלות תורשתיות הוא הבסיס לרפואה מותאמת אישית שמתאפיינת בהתאמה של טיפולים למאפיינים הגנטיים הספציפיים של המטופל.
בעבר, תהליך איתור גורם המחלה דרש שנים רבות של מחקר, אך בעולם בכלל וברמב"ם בפרט עובר התהליך מהפכה המאפשרת קיצור משך הזמן מאבחון המחלה ועד גילוי גורם המחלה הגנטי. לאחר סיומו של מיפוי הגנום האנושי בראשית המאה ה-21 הוכנסו טכנולוגיות חדשות ומהפכניות המאפשרות מיפוי המוטציות גורמות המחלה באופן מהיר. אחת מהטכנולוגיות הללו היא טכנולוגיית הריצוף שהניבה מספר רב של תגליות חדשות בעולם המדע והרפואה. היא מאפשרת להתמקד באותם הקטעים בגנום בהם מצויות 85% מהמוטציות האחראיות למחלות הגנטיות. גם במכון הגנטי ברמב"ם בניהולה של ד"ר חגית בריס-פלדמן אומצה השיטה ואחד הגילויים הוביל לפענוח של מחלה גנטית נדירה הגורמת לשלשולים קשים, איבוד חלבון ובצקות מסכני חיים בילדים, בני משפחה מורחבת מצפון הארץ. גילוי הגן האחראי למחלה הוביל למציאת טיפול מותאם עבור בני המשפחה החולים, הציל חיי אחד הילדים ושיפר משמעותית את מצבם של שני חולים אחרים. יתר על כן, הגילוי הזה מאפשר לראשונה שירות אבחון טרום לידתי או טרום השרשה שיביא ללידתם של ילדים הבריאים מהמחלה בדור ההמשך.
המאה ה-21: בינוי ופיתוח > טיפול תוך מוחי על ידי אולטרסאונד ממוקד MRI

עד שנת 2016 טופלו בקריה הרפואית רמב"ם עשרות חולי רעד ראשוני (Essential tremor) וחולי פרקינסון בטיפול חדשני, שאינו דורש קידוח הגולגולת או הרדמה כללית והוא נטול כאבים. הסובלים מתסמונת זו מבחינים ברעד לא רצוני וקצבי, בעיקר בידיים, וזה גובר תוך כדי ביצוע פעולות פשוטות. הרעד עלול להחמיר עם הזמן עד כי החולים אינם מסוגלים לבצע פעולות בסיסיות כגון אכילה, שתייה, כתיבה, סירוק השיער ועוד. עד לאחרונה הוצעו לחולים הללו טיפולים ניתוחיים כשהטיפולים התרופתיים לא תמיד סייעו להם. הניתוח כולל החדרת אלקטרודות למוח מבעד לשני חורים קטנים ואלו מגרות באמצעות סוללה גרעין מסוים בעומק המוח. הטיפול באולטרסאונד ממוקד, שהוחל בו לראשונה בישראל ברמב"ם, אינו פולשני והוא מופעל על ידי גלי אולטרסאונד אשר עוברים דרך הגולגולת, מתמקדים באזור מסוים (התלמוס) בעומק המוח וצורבים אותו. כל הטיפול נעשה תחת ה-MRI והרופא המטפל מכוון את העלייה בטמפרטורה באזור הממוקד באמצעות ה-MRI.
מיד עם תום הטיפול חל שיפור משמעותי וניתן להבחין בהפסקת הרעד. המכשיר פותח על ידי חברת ההייטק הישראלית "אינסייטק" והטיפולים הראשונים ברמב"ם החלו בסוף 2013.
מינהל המחקר ברמב"ם

בשנת 2016 אוגדה כל הפעילות המחקרית בבית החולים במסגרת אחת – מינהל המחקר. מסגרת זו מהווה את החזון והמדיניות של בית החולים לתמיכה וקידום המחקר הרפואי על כל היבטיו. המינהל בראשותו של פרופ' קרל סקורצקי כולל את אגף המחקר ואת המכון למחקר רפואי ברמב"ם. אגף המחקר אחראי על יישום התוכניות לקידום המחקר ועל השירותים תומכי המחקר והמכון למחקר רפואי מספק תשתית למעבדות ומוקדי מחקר עבור רופאים-חוקרים מתוך סגל רמב"ם. הפעילות הענפה מתנהלת ביחידות ובתתי יחידות המאוגדות במבנה ארגוני הנראה בטבלה המצורפת.
מינהל המחקר ברמב"ם > אגף המחקר

מענקים פנימיים: בשנת 2016 הוצעו לסגל בית החולים חמש תוכניות מענקים פנימיים למחקר:
תוכנית "רמב"ם עתידים" – טיפוח מצוינות אקדמית מיועדת לרופאים מתמחים ומטרתה לעודד מחקר והכשרה למחקר בקרב רופאים צעירים.
תוכנית "אופקים למחקר" – מיועדת לרופאים מומחים עם וותק של עד 10 שנים ומטרתה לסייע להם לבסס ולהרחיב את בסיס המחקר שלהם.
מענקים למחקר קליני למתמחים – תוכנית השלמה לתוכנית "עתידים", תומכת בפרויקטים של מחקר קליני למתמחים (מלק"מ).
תוכנית "מעוף"- מענקי מחקר ופיתוח בסיעוד, כוללת ייזום וביצוע מחקר לביסוס הידע המקצועי בתחום הסיעוד ופיתוח המצאות וחשיבה חדשנית על ידי הצוות הסיעודי.
תוכנית "ניצוץ"- בשנת 2012 הושקה תוכנית תחרותית למימטו ראשוני לפרויקטים יישומיים. מטרת התוכנית – קידום ופיתוח רעיונות בקרב עובדי ורופאי ביה"ח והגדלת מספר המשתתפים בהליך החדשנות.
מענקים חיצוניים – היקף הפעילות של רשות המחקר גדל באופן משמעותי בשנת 2016 בה הוגשו למעלה מ-100 בקשות לקרנות מחקר תחרותיות. 35 מהן זכו למענקים חדשים וכ-80 היו מענקים פעילים. לשם השוואה, מדובר בעלייה של 52% במספר הזכיות יחסית לשנה הקודמת ובעלייה של 118% במספר הזכיות יחסית לשנת 2012.
העשור התשיעיː בית החולים בניהולו של מיכאל הלברטל

13 שנה לאחר כניסתו לתפקידו כמנהל בית החולים פרש פרופ' ביאר לגמלאות. תוכנית "חזון אדם", שנהגתה ונוסחה בשלהי תקופתו של פרופ' משה רוח ונראתה יומרנית כאשר הונחה לפניו בשנת 2006, הפכה מחזון למציאות תחת מנהיגותו של ביאר. הוקם הקמפוס המערבי של ביה"ח ומראה הקריה הרפואית השתנה ללא הכר. קידומו של המחקר זכה גם הוא לשינויים מפליגים עם הקמתו של מינהל המחקר, היקף הניסויים הקליניים צמח מדי שנה, עלה משמעותית מספר מענקי המחקר שנועדו לעודד חוקרים צעירים, הורחב שיתוף הפעולה עם מרכזים רפואיים מובילים בעולם כגון ג'ונס הופקינס בבולטימור והפקולטה לרפואה של אוניברסיטת סטנפורד בקליפורניה וביה"ח היה מהמובילים הראשונים בתחומי הרפואה הדיגיטלית בארץ. את סיום כהונתו השלים פרופ' ביאר בהנחת אבן הפינה ובניינו של מגדל התגליות ע"ש הלמסלי, בניין המתנשא ל-20 קומות ונועד להיות מרכז לפיתוח תגליות מדעיות בתחומי בריאות הציבור, הנדסה ביו-רפואית ומחקר פרמצבטי על ידי שיתופם של אנשי מחקר מובילים. הבניין נועד לכלול את הקריה הרפואית לבריאות האדם, את אוניברסיטת חיפה ואת הטכניון.
בחודש מרץ 2019 נבחר פרופ' מיכאל (מיקי) הלברטל למנהלו התשיעי של בית החולים. פרופ' הלברטל היה למנהלו הראשון של רמב"ם אשר סיים את לימודיו בפקולטה לרפואה של הטכניון. הלברטל הוא מומחה בשלושה תחומים, אותם השלים במהלך 32 השנים בהן עבד ברמב"ם: מומחה ברפואת ילדים, טיפול נמרץ בילדים ומינהל רפואי, כמו כן השלים התמחות עמיתים באנגליה ב-1992 ובביה"ח לילדים בטורונטו ב-1996. במשך שנים רבות שימש בשירותו במילואים כרופא מוטס בחיל האוויר. ב-2001 הקים וניהל את היחידה לטיפול נמרץ לבבי בילדים וב-2009 צורף לצוות הנהלת בית החולים ובמשך 10 שנים היה סגנו של פרופ' ביאר. במהלך כהונתו כסגנו של ביאר היה אחראי על סקטור הרופאים ותחומי רפואה נלווים, ניהל את תחומי איכות הטיפול הרפואי ובטיחותו ואת תחום ניהל הסיכונים. כמו כן היה אחראי לבית הספר הבינלאומי לטראומה והיה חבר במטה לשעת חירום בבית החולים.
ב-2020 נדרש גם רמב"ם להתמודד עם מגפת הקורונה בישראל. הוקמו בהדרגה שלוש מחלקות קורונה בשיתוף עם צה"ל, שבשיא המגפה אושפזו בהן 120 חולים. עם הצטמצמות מספר החולים החל פירוק המחלקות.
בתחילת חודש יוני 2022 נפתח בניין בית החולים לרפואת הלב ע"ש אייל עופר, אל הבניין החדש הועברה מחלקת קרדיולוגיה. לקראת סוף שנת 2024 עברו אל הבניין המחלקה לכירורגית לב, וטיפול נמרץ ניתוחי לב, ונפתחו גם בבניין שני חדרי ניתוח חדשים וייעודיים לניתוחי לב.
לקריאה נוספת

פרופ' נסים לוי, פרקים בתולדות הרפואה בארץ ישראל 1799–1948, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998
דניאלה רן, מרכז רפואי רמב"ם (במלאת 60 שנה לבית החולים), חיפה: 1999
פרופ' ד' ארליק, ביני לבין הרפואה: חלומות ומעשים, חיפה: תמר, 1986
שגרירות ישראל בפריז

| --- | --- |

 מידע כללי
 כתובת:  רחוב רבלה 3, פריז 75008
 עיר:  פריז פריז
 מדינה:  צרפת צרפת
 קואורדינטות:  48°52′15″N 2°18′44″E﻿ / ﻿48.870972°N 2.312222°E﻿ / 48.870972; 2.312222
 תאריך פתיחה:  יולי 1949
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי ישראל-צרפת
 שגריר:  יהושע זרקא
 שטח האמנה:  צרפת צרפת
 מדינה מיוצגת:  ישראל ישראל
 
 https://embassies.gov.il/paris
 he
 
שגרירות ישראל בפריז היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל בצרפת ואחת משגרירויות ישראל הגדולות בעולם. היא נמצאת ברחוב רבלה 3, פריז 75008.
החל ממרץ 2023, ממלא מקום שגריר ישראל בפריז היה חיים וקסמן, לאחר שהשגרירה האחרונה, יעל גרמן, מינוי פוליטי של יאיר לפיד ומפלגת יש עתיד, הודיעה עם השבעת הממשלה השלושים ושבע בדצמבר 2022 על כוונתה לסיים את תפקידה. בפברואר 2024 החליטה ממשלת ישראל על מינויו של יהושע זרקא שנכנס לתפקידו במאי 2024.
היסטוריה

לאחר הסכם פישר-שובל שנחתם ב-1948 הכירה צרפת דה־פקטו במדינת ישראל בינואר 1949.
השגרירות נמצאת במיקומה הנוכחי מאז 1973.
שגרירי ישראל בצרפת

| שם | תאריך המינוי | הערות |
| --- | --- | --- |

| מוריס פישר | 9 באוקטובר 1952 | ממונה על היחסים מ-5 ביולי 1949 |
| יעקב צור (טשרנוביץ) | 10 בנובמבר 1953 |  |
| ולטר איתן | 11 בפברואר 1960 |  |
| אשר בן נתן | 6 בנובמבר 1970 |  |
| מרדכי גזית | 23 בדצמבר 1975 |  |
| מאיר רוזן | 6 בספטמבר 1979 |  |
| עובדיה סופר | 7 באוקטובר 1983 |  |
| יהודה לנקרי | 20 במאי 1992 |  |
| אבי פזנר | 6 בדצמבר 1995 |  |
| אליהו בן-אלישר | 26 באוקטובר 1998 |  |
| אלי בר-נביא | 15 בדצמבר 2000 |  |
| נסים זווילי | 12 בנובמבר 2002 |  |
| דניאל שק | 8 בספטמבר 2006 |  |
| יוסי גל | 3 דצמבר 2010 |  |
| עליזה בן-נון | 8 בספטמבר 2015 |  |
| טליה לדור פרשר | ינואר 2020 |  |
| אירית בן אבא | יולי 2020 |  |
| דניאל סעדה | אוקטובר 2020 |  |
| רונית בן דור | 2021 |  |
| יעל גרמן | 3 באוגוסט 2021 |  |
| יהושע זרקא | פברואר 2024 |  |
ראו גם

יחסי ישראל–צרפת
הערות שוליים

↑  איתמר אייכנר, 4 חודשים בלי שגריר בפריז או קונסול בניו יורק: הדחייה של נתניהו, והמועמדים, באתר ynet, 12 ביוני 2023
1 2 3 4  ממונה על היחסים
↑  יעל גרמן מונתה לשגרירת ישראל בצרפת, שמעון סולמון מונה לשגריר באנגולה, באתר ערוץ 7, 3 באוגוסט 2021
↑  החלטה 1430 של הממשלה ה־37, מינוי שגריר ישראל לצרפת ושגריר לא תושב למונקו, באתר משרד ראש הממשלה
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • בחריין • טורקיה • ירדן • מצרים • (מרוקו) |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • הפיליפינים • הודו (בנגלור • מומבאי) • (הונג קונג) • וייטנאם • טורקמניסטן • יפן • מיאנמר • נפאל • סין • סינגפור • קוריאה הדרומית • קזחסטן • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • אירלנד • אלבניה • בולגריה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לטביה • ליטא • נורווגיה • סלובקיה • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צרפת • קפריסין •  קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אנגולה • אתיופיה • גאנה • דרום אפריקה • חוף השנהב • ניגריה • סנגל • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית (סן פרנסיסקו) • ברזיל • גואטמלה • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • מקסיקו • פנמה • פרו • צ'ילה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| נציגויות שנסגרו | איראן • (לבנון) • מאוריטניה |  |
מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262990805171  ISNI: 0000 0004 0623 705X  LCCN: n2011028712  SUDOC: 028397274  VIAF: 130727176   WorldCat (עם VIAF): 130727176
שגרירות ישראל בקהיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 עיר:  קהיר
 קואורדינטות:  29°57′30″N 31°15′37″E﻿ / ﻿29.9584°N 31.2604°E﻿ / 29.9584; 31.2604
 תאריך פתיחה:  1979
 מתקפות:  תקיפת שגרירות ישראל במצרים (2011)
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי ישראל–מצרים
 שגריר:  לא מאויש
 שטח האמנה:  מצרים מצרים
 מדינה מיוצגת:  ישראל ישראל
 
 new.embassies.gov.il/egypt
 he
 
שגרירות ישראל בקהיר היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל במצרים.
היסטוריה

הנציגות הוקמה 1979, מספר חודשים לאחר חתימת הסכמי קמפ דייוויד שהובילו לחתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים, שכללו הסכמה על קיום יחסים דיפלומטיים מלאים ביחסים בין שתי המדינות, ולאחר התחלת ביצוע נסיגת ישראל מחצי האי סיני כפי שהתחייבה ישראל בהסכם.
באפריל 1982 נפתחה בכפוף לשגרירות קונסוליה כללית באלכסנדריה.
מצרים שינתה את שם הרחוב בו שוכנת השגרירות למוחמד א-דורה.
היסטוריה > תקיפת שגרירות ישראל במצרים

תקיפת שגרירות ישראל במצרים התרחשה ב-9 בספטמבר 2011, כאשר אלפי מפגינים מצרים פשטו על בניין השגרירות הישראלית לאחר שמוטטו את קיר הביטחון מבטון שהקיף את הבניין.
ששה מאנשי השגרירות, ששהו בעת התקיפה בחדר מאובטח בבניין השגרירות, פונו מהמבנה על ידי יחידת קומנדו מצרית, לאחר התערבותם האישית של נשיא ארצות הברית ברק אובמה ומזכיר ההגנה של ארצות הברית לאון פאנטה.
בעקבות התקיפה הוטסו 85 אנשי צוות השגרירות ובני משפחותיהם חזרה לישראל בעוד שסגן השגריר הישראלי נשאר בקהיר. בעקבות התקרית הכריז צבא מצרים על מצב כוננות.
פעילות השגרירות

בפברואר 2016 שגרירות ישראל בקהיר העבירה להתאחדות הכדורגל המצרית הזמנה רשמית לקיים משחק ידידות בין נבחרות הכדורגל הלאומיות של ישראל ושל מצרים, אך התאחדות הכדורגל המצרית דחתה את ההזמנה על הסף.
בספטמבר 2016 ערכו שגריר ישראל בקהיר דוד גוברין וצוות השגרירות, ביקור רשמי בקהילה היהודית באלכסנדריה.
מבנה השגרירות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בעלי תפקידים ומחלקות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שגרירי ישראל במצרים

אליהו בן-אלישר 1980–1981
משה ששון 1981–1988
שמעון שמיר 1988–1990
אפרים דובק 1990–1992
דוד סולטן 1992–1996
צבי מזאל 1996–2001
גדעון בן-עמי 2001–2003
אלי שקד 2003–2005
שלום כהן 2005–2010
יצחק לבנון 2010–2011
יעקב אמיתי 2011–2014
חיים קורן 2014–2016
דוד גוברין 2016–2020
אמירה אורון 2020–2024
הערות שוליים

↑  ישראל פתחה קונסוליה באלכסנדריה, דבר, 23 באפריל 1982
↑  "אין סיכוי שנשחק מול קבוצה או נבחרת ישראלית" ערוץ 7 29/02/16
↑  "הצצה נדירה לקהילת יהודי אלכסנדריה" ערוץ 7 26.09.2016
↑  דניאל סיריוטי, אריאל כהנא, לצלילי "התקווה" שגרירת ישראל במצרים הגישה את כתב האמנה לנשיא מצרים, באתר ישראל היום, 23 בספטמבר 2020.
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • בחריין • טורקיה • ירדן • מצרים • (מרוקו) |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • הפיליפינים • הודו (בנגלור • מומבאי) • (הונג קונג) • וייטנאם • טורקמניסטן • יפן • מיאנמר • נפאל • סין • סינגפור • קוריאה הדרומית • קזחסטן • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • אירלנד • אלבניה • בולגריה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לטביה • ליטא • נורווגיה • סלובקיה • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צרפת • קפריסין •  קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אנגולה • אתיופיה • גאנה • דרום אפריקה • חוף השנהב • ניגריה • סנגל • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית (סן פרנסיסקו) • ברזיל • גואטמלה • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • מקסיקו • פנמה • פרו • צ'ילה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| נציגויות שנסגרו | איראן • (לבנון) • מאוריטניה |  |
מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ישראל
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל בארצות ערב ישראל |
| --- | --- | --- |
| נציגויות פעילות | שגרירות ישראל באבו דאבי (איחוד האמירויות הערביות) • שגרירות ישראל במנאמה (בחריין) • שגרירות ישראל בנג'מנה (צ'אד) • שגרירות ישראל בעמאן (ירדן) • שגרירות ישראל בקהיר (מצרים) • נציגות ישראל ברבאט (מרוקו) |  |
| נציגויות מתוכננות | שגרירות ישראל בח'רטום (סודאן) |  |
| נציגויות שאינן פעילות | שגרירות ישראל בנואקשוט (מאוריטניה) • נציגות ישראל בביירות (לבנון) • נציגות ישראל בתוניס (תוניסיה) • נציגות ישראל במסקט (עומאן) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012748375305171 
נשיא המדינה ראובן ריבלין ושגריר מצרים בישראל, חזאם חיראת, עם שגרירי ישראל במצרים לדורותיהם, באירוע לציון לציון 40 שנים לביקור סאדאת בישראל, נובמבר 2017
הבעיה השבע-עשרה של הילברט

הבעיה השבע-עשרה מבין עשרים ושלוש הבעיות שהציג דויד הילברט בקונגרס המתמטי העולמי של שנת 1900, עוסקת בקשר בין סדר ותכונת החיוביות, לבין אריתמטיקה של שדות. השאלה הביאה את אמיל ארטין לפתח את תורת השדות הסדורים, העניקה דחיפה לתורת המודלים בלוגיקה מתמטית, וקידמה רבות את המחקר בתבניות ריבועיות.
הבעיה. נניח כי  f\in \mathbb {R} [x_{1},\dots ,x_{n}] הוא פולינום ב-n משתנים, בעל מקדמים ממשיים, כך שלכל הצבה של ערכים ממשיים  \ a_{1},\dots ,a_{n} במקום המשתנים, מתקבל מספר שאינו שלילי. האם אפשר להציג את f כסכום של ריבועים של פונקציות רציונליות במשתנים  \ x_{1},\dots ,x_{n}? (פונקציה רציונלית היא מנה של שני פולינומים).
אם הפונקציה היא סכום של ריבועים, כלומר  f(x_{1},\dots ,x_{n})=\sum _{i=1}^{m}g_{i}(x_{1},\dots ,x_{n})^{2}, אז היא בהכרח תקבל ערכים אי-שליליים בכל הצבה (משום שריבוע של מספר ממשי לעולם אינו שלילי). ב-1888 גילה הילברט שהתשובה שלילית בחוג הפולינומים. כלומר: מן העובדה שפולינום הוא חיובי בכל הצבה לא נובע שאפשר להציג אותו כסכום של ריבועים של פולינומים (כאשר  n>2). ב-1893 הוא הוכיח שהתשובה חיובית כאשר  n=2: כל פולינום חיובי בשני משתנים, אפשר להציג כסכום של ארבעה ריבועים של פונקציות רציונליות בשני המשתנים.
בניסיון להשיב על הבעיה של הילברט, פיתחו אמיל ארטין ואוטו שרייר, באמצע שנות ה-20 של המאה ה-20, את התאוריה של שדות סדורים, ובפרט שדות סגורים ממשית. ב-1927 הצליח ארטין לענות בחיוב לבעיה של הילברט, בעזרת משפט שטורם (אנ') על אפסים של פולינומים.
ב-1953 פתר סרגיי לאנג את הבעיה בעזרת תכונות של תחומי שלמות אפיניים. ב-1955 חקר את הבעיה A. Robinson, שהראה שמספר הריבועים הדרושים להצגת פולינום חיובי חסום, ותלוי רק ב-n ובמעלת הפולינום. בהוכחה שלא פורסמה הכליל J. Ax את המשפט של הילברט על שני משתנים, והראה (בעזרת שיטות מקוהומולוגיית גלואה) שמספר הריבועים הדרוש בשלושה משתנים אינו עולה על 8.
בשנות השישים פיתח אלברכט פיסטר את התאוריה של תבניות פיסטר, והראה שכל סכום של ריבועים מעל השדה  \ K=\mathbb {R} (x_{1},\dots ,x_{n}) הוא למעשה סכום של  2^{n} ריבועים לכל היותר (ראו מספר פיתגורס). מכיוון שכבר ידוע שכל פונקציה חיובית היא סכום של ריבועים, זוהי הוכחה לכך שמספר הריבועים הדרוש לייצוג פונקציה חיובית אינו עולה על  2^{n}.
הערות שוליים

↑  בתוצאות אלה אפשר להחליף את הממשיים בכל שדה סדור בעל סדר יחיד, כגון שדה סגור פיתגורי או שדה המספרים הרציונליים, אלא שמספר הריבועים סופי, אך אינו דווקא 4.
| 23 הבעיות של הילברט |
| --- | --- | --- |
דויד הילברט
| בעיות פתורות (פותרים) | השערת הרצף (גדל, כהן) • הבעיה השנייה של הילברט (גדל, גנצן) • השלישית (דן) • השביעית (גלפונד, שניידר) • העשירית • השלוש-עשרה (ארנולד) • הארבע-עשרה (נגטה) • השבע-עשרה (ארטין) • התשע-עשרה (דה ג'יורג'י, נאש) • העשרים • העשרים ואחת • העשרים ושתיים |  |
| בעיות פתורות חלקית (פותרים) | הבעיה הרביעית של הילברט • החמישית (גליסון) • התשיעית (ארטין) • האחת-עשרה (הסה) • החמש-עשרה • השמונה-עשרה |  |
| בעיות פתוחות | הבעיה השישית של הילברט • השמינית • השתים עשרה • השש-עשרה • העשרים ושלוש |  |
בעיות המילניום של מכון קליי • בעיות לנדאו