stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד
הערות שוליים

↑  מידע על שיתוף הפעולה בין הוועדה הניו זילנדית לוועדות המקבילות בארצות הברית ובבריטניה
↑  חוף בורכגרווינק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
↑  רכס בארקר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
התאמת יתר

הקו הירוק מייצג מודל עם התאמת יתר, הקו השחור מייצג מודל מוסדר (regularized - מודל שפשטותו מאולצת במפורש). הקו הירוק מתאים יותר לנתוני האימון, אך הוא תלוי בהם יותר מדי ולכן הוא צפוי להיות בעל שגיאה גדולה יותר בסווג נתונים חדשים מאשר המודל השחור.
נתונים ליניארים עם רעש (נקודות) ממודלים על ידי ישר (שחור) ועל ידי פולינום (כחול). אף על פי שהפולינום מותאם לנתונים במידה מושלמת, המודל הליניארי צפוי להצליח יותר באקסטרפולציה מעבר לאזור הנתונים הקיימים.
התאמת יתר (Overfitting) היא בעיה יסודית בסטטיסטיקה ובלמידת מכונה שבה המודל מותאם יתר על המידה לאוסף מסוים של נתונים (למשל האוסף שהיה זמין לשם אימונו) ועל כן מצליח פחות בביצוע תחזיות.
התאמת יתר מתרחשת כאשר המודל נקבע על ידי יותר פרמטרים מאשר הנתונים מצדיקים. עודף הפרמטרים מאפשר למודל ללמוד את הרעש הסטטיסטי כאילו הוא מייצג התנהגות אמיתית.
תת התאמה (Underfitting) לעומת זאת מתרחשת כאשר המודל הסטטיסטי פשוט מדי מכדי לייצג כראוי את המבנה הבסיסי של הנתונים, למשל בעקבות מיעוט בפרמטרים המגדירים את המודל. דוגמה לכך היא למשל ניסיון להשתמש במודל ליניארי לתיאור התנהגות לא ליניארית.
מקרים של התאמת יתר

בתור דוגמה קיצונית להתאמת יתר, אם מספר הפרמטרים המשמשים להגדרת המודל זהה או גדול יותר מאשר מספר התצפיות, אזי המודל יוכל לחזות באופן מדויק את התצפיות פשוט על ידי זכירתן במלואן. מודל כזה בדרך כלל ייכשל קשות בעת ביצוע תחזיות. כדוגמה נוספת לבעייתיות של "מודל זוכר" שכזה - קחו בסיס נתונים של מכירות בחנות הכולל תאריכי רכישה, שם פריט וסכום. מודל עם מספיק פרמטרים יוכל פשוט לזכור את כל בסיס הנתונים וכך "לחזות" במדויק את סכומי הרכישה שבו על סמך התאריך. ברור אבל שמודל כזה לא יצליח לחזות סכומי רכישה של רכישות עתידיות.
התאמת יתר מתרחשת במקרים בהם חסרה תאוריה להנחיית האנליזה של הנתונים. במצב כזה יש צורך לבחון מספר רב של מודלים אפשריים ונדרשים יותר פרמטרים כדי להגדירם.
התאמת יתר מתרחשת לעיתים קרובות בביצוע רגרסיה ליניארית מרובה. במקרה הקיצוני אם מספר המשתנים המסבירים שווה למספר הדגימות אזי המודל יעבור במדויק בכל הנקודות. בדיקות הראו שמספיקות שתי דגימות לכל משתנה מסביר ברגרסיה ליניארית. עבור רגרסיה לוגיסטית או מודל קוקס (Cox proportional hazard models) קיימים מספר כללי אצבע - כמו כלל ה"אחד לעשר".
בתהליך בחירת מודל הרגרסיה, ניתן להיעזר בשקלול הטיה-שונות (Bias-variance tradeoff) בו השגיאה של המודל מפוצלת למרכיב הטיה (המרחק של המודל "הממוצע" מפונקציית המטרה) והשונות (הפיזור של המודלים הבאים בחשבון).
טיפול בהתאמת יתר

ישנן כמה שיטות מקובלות להפחתת הסכנה בהתאמת יתר. אלה כוללות למשל אימות צולב (Cross-validation), רגולריזציה (Regularization), עצירה מוקדמת (Early stopping) וכן, גיזום (Pruning). הבסיס לשיטות אלה הוא:
מחיר מפורש למורכבות המודל (למשל ברגולריזציה) ובכך לתת לתהליך האופטימיזציה להעדיף פתרונות פשוטים. שיטה זו נקראת גם מבחן תערו של אוקאם, שעל פיו מודל מורכב הוא מראש סביר פחות ממודל פשוט. מורכבות המודל אינה נבחנת רק לפי מספר הפרמטרים אלא גם לפי מידת הביטוי של הפרמטרים.
לבדוק באופן ישיר את יכולת המודל לבצע תחזיות על נתונים חדשים שלא שימשו בעת אימונו המקורי (למשל באימות צולב).
ראו גם

למידת מכונה
ממד VC
רגרסיה ליניארית
רשת עצבית מלאכותית
תערו של אוקאם
לקריאה נוספת

שי שלו שוורץ ושי בן דוד, Understanding Machine Learning: From Theory to Algorithms, Cambridge University Press, 2014, פרקים 11 ו-13
הערות שוליים

↑  Claeskens, G.; Hjort, N.L. (2008), Model Selection and Model Averaging, Cambridge University Press
↑  Draper, Norman R.; Smith, Harry (1998). Applied Regression Analysis. John Wiley & Sons. ISBN 978-0471170822.
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
התאמת יתר בלמידה מונחית כמו ברשת עצבית מלאכותית (Artificial neural network). מספר השגיאות בקבוצת האימון מוצג בכחול, ומספר השגיאות בקבוצת האימות מוצג באדום, שניהם כפונקציה של מספר מחזורי האימון. התאמת יתר מאובחנת כאשר מספר שגיאות האימות עולה ומספר שגיאות האימון יורד. המודל האופטימלי במקרה זה הוא בנקודת המינימום של שגיאות האימות.
וניל (תוכנה)

במדעי המחשב, וניל (באנגלית: vanilla) הוא מונח המשמש לתיאור תוכנת מחשב ולעיתים גם מערכות מחשוב אחרות כגון חומרה או אלגוריתמים שבצורתן הראשונית, אינן מותאמות, כלומר, הן משמשות ללא כל התאמות אישיות או עדכונים שהוחלו עליהן. תוכנת וניל הפכה לסטנדרט תעשייתי דה פקטו, בשימוש נרחב על ידי עסקים ואנשים פרטיים. המונח מגיע מהטעם הסטנדרטי המסורתי של גלידה, וניל.  על פי ספרו של אריק ס. ריימונד The New Hacker's Dictionary, "וניל" פירושו יותר "ברירת מחדל" מאשר "רגיל".
דוגמאות לשימוש ב"וניל" במשפט (באנגלית):
כאחת מהדוגמאות הראשונות, מערכת ההוצאה לפועל של טקסט מחשב IBM, BookMaster, מספקת ברירת מחדל לציון אילו חלקים מהספר להוציא לאור, נקראת "וניל" (vanilla), ודרך מגניבה יותר, נקראת "מוקה" (mocha).
המילה "וניל" משמשת לעיתים גם לרכיבי חומרה. לדוגמה, בשנות ה-90, מחשבי הבית של Amiga שלא שודרגו נקראו "וניל פשוט"; באופן דומה, זה הוחל גם לרכיבים של מחשבי PC.
לגבי קרנאות מבוססות Unix, "קרנל וניל" מתייחס לקרנל שלא שונה על ידי מקור שלישי. לדוגמה, הקרנל הוניל של Linux לעיתים מקבל "תבליט" מסוים לפי ההפצה של Linux על ידי שינויים משמעותיים.
בספרו "End of Ignorance", מתייחס Charles Winborne לדף סטטי שהוא "רק קובץ טקסט, אך אחד שמקשר לקבצים מלווים" כדף אינטרנט וניל פשוט.
אוהדי משחק הווידאו Minecraft, בדרך כלל מתייחסים למשחק ללא התקנות כ"וניל".
JavaScript, כאשר משתמשים בו ללא ספריות או תוספות של צד שלישי מתייחסים אליו כ"JavaScript וניל".
ראו גם

רכיב מדף
מוד
Turnkey
הערות שוליים

↑  "What is vanilla?". techtarget.com. בספטמבר 2005. נבדק ב-2013-11-17. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hilden, Katri; Robinson, Tim; Currie, Lee; Hutchinson, Emma (2006). Iced: 180 Very Cool Concoctions. Murdoch Books. p. 15. ISBN 978-1-74045-818-4. נבדק ב-4 באפריל 2013. Vanilla has become a synonymous with 'plain'- perhaps most vanilla ice cream is flavoured with fake vanilla extract {{cite book}}:  (עזרה)
↑  vanilla /adj./ "[from the default flavor of ice cream in the U.S.] Ordinary flavor, standard." from the Jargon File
וונג'י

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1986 (בת 39) גואנגג'ואו, סין 
 מידע אישי
 מקום מגורים:  סידני, אוסטרליה
 מידע אינטרנטי
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־15 שנים)
 ז'אנר:  קומדיה, לייף סטייל, DIY
 רשומים:  14.1 מיליון 
 צפיות:  1.6 מיליארד 
 שם הערוץ:  Wengie
 www.wengie.com
 
וונדי ג'י הואנג (באנגלית: Wendy Jie Huang; נולדה ב-9 בינואר 1986 בשם וון-ג'י הואנג), הידועה גם בשם הבמה ראיה (Wraya), היא יוטיוברית, זמרת, ולוגרית, רקדנית ושחקנית אוסטרלית ממוצא סיני. מאז שפתחה את הערוץ שלה באוקטובר 2010, הסרטונים שלה קיבלו מעל 1.6 מיליארד צפיות והערוץ שלה צבר מעל 14 מיליון מנויים.
קריירה > יוטיוב

וונג'י פתחה את הערוץ שלה ב-9 בספטמבר 2010, אך הסרטון הראשון שלה עלה רק ב-2013, לערוץ בשם "Wonderful World of Wengie" שסומל בלוגו בעל שלושה W. מאז קוצר שם הערוץ ל"וונג'י", שם הבמה שלה. וונג'י מעלה לערוץ סרטונים רבים, ביניהם סרטוני לייף סטייל, קומדיה, ו-DIY (עשה-זאת-בעצמך). בין הסרטונים הנצפים ביותר שלה נמצאים סרטוני סליים, חומר דמוי ג'לי שתפס תאוצה ברשתות החברתיות מאז 2016. ברבים מהסרטונים שלה, היא מגלמת שתי דמויות, וונג'י ה"ילדותית והכיפית" ו-וונדי ה"בוגרת והאופנתית".
קריירה > מוזיקה

ב-2017 וונג'י עברה לסין לתקופה קצרה בה התחילה לעבוד על מוזיקה עם חברת הקלטות סינית. במהלך תקופה זו, הוציאה שני סינגלים, "Baby Believe Me" ו-"OH I DO", כשהשני הגיע למקום הראשון במצעדים בסין. לאחר מכן, חזרה לאוסטרליה והחלה בפיתוח קריירת מוזיקה באנגלית.
מאז 2018 וונג'י הוציאה מספר סינגלים באנגלית, ביניהם "Cake", "Lace Up" ו-"Deja Vu".
במאי 2018 הוציאה את הסינגל הראשון מתוך הפרויקט המוזיקלי הראשון שלה, שבמהלכו שיתפה פעולה עם זמרים מרחבי העולם. השיר, "Mr. Nice Guy", שיתוף פעולה עם הזמר הפיליפיני איניגו פסקל הגיע למקום הראשון במספר תחנות רדיו בפיליפינים. הסינגל השני, "Talk Talk", בשיתוף פעולה עם מפיק הקיי-פופ דייוויד אמבר, זכה לרמיקס עם הזמרת היפנית אייל. הסינגל השלישי, "Empire", שנכתב על ידי מלאני פונטנה ובוצע בשיתוף פעולה עם מיני, חברה בלהקה הקוריאנית (G)I-dle, הגיע למקום ה-22 במצעד של בילבורד והיווה הכניסה הראשונה של וונג'י למצעד. במאי 2020 השתתפה ברמיקס לשיר הסיני "Learn To Meow". ב-6 בנובמבר 2020 יצא מיני אלבום הבכורה שלה, "Collabs Vol. 1 (Int'l Ver.)" ולצידו הסינגל החמישי והאחרון מהפרויקט, "Thing You Want", בשיתוף עם הזמרת ההודית שלמאלי קולגייד והראפר ההודי איקה.
ב-9 ביוני 2021 הודיעה וונג'י שמעתה והלאה תוציא את המוזיקה שלה תחת שם במה שונה, ראיה (Wraya), על מנת להפריד את המוזיקה שלה מתדמיתה ככוכבת ילדים ולאפשר לה להתעסק בתכנים בוגרים יותר במוזיקה שלה. תחת שם במה זה הוציאה ראיה חמישה סינגלים, "Bitter", "Trust Issues", "Tight Rope", "Ghost" ו-"11:11", מתוך ה-EP השני שלה, "11:11".
קריירה > משחק

ב-2017 דיבבה וונג'י את בליס בגרסה המחודשת של "בנות הפאוור פאף", בגרסאות השידור האוסטרלי והניו זילנדי של הסדרה.
ב-2019 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט הקצר "Parked", בתור סאמר, נערה מתבגרת שעובדת ביריד שעשועים.
חיים אישיים

וונג'י נולדה בגואנגג'ואו שבסין, ולאחר שהוריה עברו לגור במלבורן, אוסטרליה כשהייתה בת שנתיים, היא נשארה לגור עם הסבים שלה בסין. שנתיים לאחר מכן, עברה וונג'י עם הסבים שלה להתגורר במלבורן עם הוריה, ועברה מאוחר יותר לסידני. יש לה אח קטן בשם ג'ים. באוגוסט 2015 התארסה לבן זוגה מקס, והשניים מתגוררים כיום בלוס אנג'לס.
וונג'י למדה חשבונאות באוניברסיטה ועבדה בחברת ראיית חשבון באוסטרליה בעבר. לאחר בחירה לעזוב את מקום עבודתה, עבדה כיועצת מדיה למספר עסקים תוך כדי שהפעילה בלוג משל עצמה, לפני הצטרפותה ליוטיוב.
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2020: Collabs Vol. 1 (Int'l Ver.)
2021: 11:11
התקלה בפייסבוק (2021)

ב-4 באוקטובר 2021, בשעה 18:39 (כל השעות בערך על פי שעון ישראל), הרשת החברתית פייסבוק וחברות הבת שלה, מסנג'ר, אינסטגרם, וואטסאפ, מפילרי (אנ'), ו-Oculus (אנ'), הפסיקו לפעול ברחבי העולם במשך למעלה משבע שעות. התקלה מנעה גם התחברות לאתרי צד-שלישי דרך חשבון הפייסבוק. במהלך ההשבתה, גדלה תנועת הגולשים בשירותים מתחרים, כגון טוויטר, דיסקורד וטלגרם, מה שהוביל לעומסים בשרתי השירותים הללו. ההשבתה הייתה החמורה ביותר שחוותה פייסבוק מאז שנת 2008.
ההשבתה נגרמה כתוצאה מתקלה בניתוב לרשת שרתי ה-DNS של פייסבוק. בסביבות השעה 23:50 שוחזרו הגדרות נתבי ה-BGP עבור הקידומות שהושפעו, ושירותי ה-DNS החלו להיות זמינים שוב בשעה 00:05, אך שירותי שכבת היישום שוחזרו באיטיות בפייסבוק, וואטסאפ ואינסטגרם יותר משעה לאחר מכן, כאשר השירותים שבו לפעול עבור רוב המשתמשים עד השעה 1:45.
התקלה

מומחי אבטחה זיהו את הבעיה כניתוק של ה-BGP (ראשי תיבות של Border Gateway Protocol; פרוטוקול ניתוב עיקרי באינטרנט) מקידומות כתובות ה-IP בהן התארחו שרתי ה-DNS של פייסבוק, מה שמנע ממשתמשים את הזיהוי והגישה לשירותים של פייסבוק בכל שמות התחום הקשורים לשרתיה. ההשפעות ניכרו בכל העולם.
חברת אבטחת המידע Cloudflare דיווחה כי בשעה 18:39, פייסבוק ביצעה מספר משמעותי של עדכוני BGP, בין היתר ניתוק של נתיבים מקידומות ה-IP, שכללו את כל שרתי השמות המוסמכים שלהם. הדבר הפך את שרתי ה-DNS של פייסבוק לבלתי נגישים דרך האינטרנט. בשעה 18:50 פג תוקף הדומיינים של פייסבוק מהמטמון בכל שירותי פיענוח ה-DNS הגדולים. קצת לפני חצות, פייסבוק שחזרה את עדכוני ה-BGP, ובשעה 0:05 שם הדומיין של פייסבוק חזר למצבו.
התקלה הפסיקה גם את התקשורת הפנימית של פייסבוק, מנעה מעובדים לשלוח או לקבל הודעות דוא"ל חיצוניות, לגשת לספריית התאגיד ולבצע אימות מול שירותי Google Docs וזום. עובדי החברה לא הצליחו לגשת לבניינים ולחדרי ישיבות באמצעות תגי הכניסה שלהם.
סטיב גיבסון, חוקר אבטחה, אמר שעדכון BGP שגרתי השתבש ומנע את תיקון השגיאה מרחוק בהיעדר גישה מרוחקת לשרתים, ושמי שהיה בסביבתם הפיזית של השרתים היה חסר הרשאה לתקנה.
פייסבוק חזרה לפעילות בהדרגה לאחר שהושגה גישה לשרת במרכז הנתונים של סנטה קלרה, קליפורניה, שאופס. בערך בשעה 1:45, פייסבוק והשירותים הנלווים חזרו לפעול.
השפעה

האתר Downdetector, המנטר השבתות ברשת, רשם למעלה מ-10 מיליון דיווחים על תקלות.
שירות Google Public DNS הואט גם כן כתוצאה מההשבתה בשל שאילתות חוזרות ונשנות, וכתוצאה מכך משתמשים נוספים חוו האטות בשירותים אחרים כגון ג'ימייל, טיקטוק וסנאפצ'ט.
במהלך ההשבתה ירד שערן של מניות החברה בכמעט 5%, והונו של מנכ"ל פייסבוק, מארק צוקרברג, ירד בלמעלה מ-6 מיליארד דולר. בגלל ההשבתה, פייסבוק הפסידה לפחות 60 מיליון דולר של הכנסות ממודעות.
תגובות

מנהל הטכנולוגיות הראשי של פייסבוק, מייק שרופר (אנ'), פרסם התנצלות מספר שעות לאחר תחילת ההשבתה, ואמר שבפייסבוק עובדים מהר ככל האפשר כדי לשוב לפעילות בהקדם האפשרי.
טוויטר ורדיט פרסמו ציוצים בחשבונות הטוויטר הרשמיים שלהם הלועגים להשבתה.
משתמשים בטוויטר ובטלגרם דיווחו על האטה בזמני התגובה, כתוצאה מהעומס הפתאומי שנגרם מהעלייה הרבה בשימוש בהם. טלגרם דיווחה כי העלייה נגרמה לא רק על ידי המשתמשים הקיימים, אלא גם בשל הצטרפותם של 70 מיליון משתמשים חדשים.
SVG

המחשה של ההבדל בין גרפיקה וקטורית (SVG) לתמונת מפת סיביות. ניתן לראות שחדות התמונה נשמרת גם לאחר הגדלתה.
Scalable Vector Graphics (בקיצור SVG) הוא שמה של שפת XML, המשמשת לתיאור גרפיקה וקטורית דו-ממדית סטטית או דינמית. השפה היא תקן פתוח והיא מוגדרת על ידי ה-World Wide Web Consortium.
מבנה המסמך

ככל שפה מסוג XML, מסמך SVG בנוי מתגיות – סדרה של מקטעי טקסט, המייצגים מידע לגבי אופן ההצגה של המסמך – המהוות הוראות ליצירת האלמנטים (אובייקטים) השונים של ה-DOM. למסמך עצמו צורה מלבנית. ראשית הצירים ממוקמת בפינה השמאלית-עליונה, וערכי ה-X וה-Y גדלים ככל שזזים ימינה או כלפי מטה.
קיימים מספר סוגי אלמנטים אפשריים. אלמנטים גרפיים (graphics elements), למשל, הם עצמים גרפיים, המוצגים על המסך, כמו אליפסות, קווים ומלבנים. שאר סוגי האלמנטים נחלקים לקטגוריות שונות: אחדים אחראיים על אנימציה או על רקע מורכב של אלמנטים גרפיים, בעוד שאחרים עשויים להעביר מידע על המסמך עצמו, כמו תיאור טיב המסמך. לתגיות האלמנטים עשוי להיות מצורף מידע נוסף (תכונות, או מאפיינים (attributes)), המתאר את האלמנט שהתגית מייצגת.
בתור שפת XML, ניתן גם לדמיין את מבנה המסמך של קובץ SVG כ"עץ", שהגזע שלו הוא "האלמנט הראשי", ושאר האלמנטים הם הסתעפויות של הגזע הראשי או של ענפים משניים.
תגיות XML עיקריות > svg

תגית ה-svg מהווה את ה"שורש" של מסמך ה-SVG, ועוטפת את כל יתר התגיות המהוות חלק מאותו מסמך. תגית ה-svg תכלול פרמטרים (properties), שקובעים, בין היתר, את ממדי המסמך, את סוג המסמך (namespace), ולעיתים גם הרחבות למבנה הבסיסי של SVG (כדוגמת XLink).
דוגמה למבנה האלמנט:
<svg xmlns="http://www.w3.org/2000/svg" width="400" height="300" version="1.1">
 <!-- this is a comment -->
</svg>
בדוגמה זו, תוכן המסמך מוכל בין התגית הפותחת ("<svg>", שגם כוללת בתוכה פרמטרים) לבין התגית הסוגרת של אלמנט ה-SVG ‏("</svg>"). בדוגמה זו, הרוחב (width) הוא 400 פיקסלים, והגובה (height) הוא 300 פיקסלים. הפרמטרים xmlns ו-version מגדירים שזהו מסמך SVG וגרסת התקן היא 1.1 (פרמטרים אלו אינם נדרשים, לרוב, כאשר קובץ ה-SVG נכתב כחלק ממסמך HTML).
תגיות XML עיקריות > rect

תגית ה-rect היא אחת הבסיסיות בתקן, ומשמשת ליצירת מלבן (או ריבוע). בנוסף לקביעת ממדי המלבן ומיקומו, ניתן גם לקבוע את מידת הקימור של הפינות (רדיוס העקומה העגלגלה של הפינה; פינות ישרות, כברירת מחדל).
לדוגמה:
<rect width="6" height="8" x="0" y="0" />
תגיות XML עיקריות > circle

תגית ה-circle מגדירה מעגל, על ידי קביעת מיקום מרכז המעגל ורדיוסו.
לדוגמה:
<circle cx="10" cy="20" r="3" fill="red" />
בדוגמה למעלה, מוצג מעגל אדום שרדיוסו שלושה פיקסלים, ומרכזו בנקודה (10,20).
תגיות XML עיקריות > ellipse

תגית ה-ellipse מגדירה אליפסה.
מבנה התגית הוא:
<ellipse cx="30" cy="30" rx="10" ry="20" />
הפרמטרים cx ו-cy מייצגים את מיקום מרכז האליפסה (נקודה). rx מייצג את הרדיוס האופקי של האליפסה (אורך קו הרוחב), ו-ry מייצג את הרדיוס האנכי (אורך קו האורך).
תגיות XML עיקריות > polygon

תגית ה-polygon מגדירה מצולע. התגית מציינת את מיקום הקודקודים של המצולע (כזוגות סדורים, ללא סוגריים), מחברת אותם לפי סדר כתיבתם, ולבסוף, מחברת את נקודת הסוף (הנקודה האחרונה) אל נקודת ההתחלה (הנקודה הראשונה).
לדוגמה:
<polygon points="10,10 20,10 20,30 10,30" />
המצולע שבדוגמה למעלה הוא למעשה מלבן אנכי. נעשה בדוגמה שימוש ברווח כפול בין הנקודות, כדי להבליט את ההבדלים ביניהן, על אף שתקינות המסמך נשמרת גם ללא רווחים כפולים.
תגיות XML עיקריות > line

תגית ה-line מגדירה קו ישר, על ידי קביעת מיקום שתי נקודות הקצה שלו.
לדוגמה:
<line x1="1" y1="1" x2="8" y2="5" stroke-width="2.5" />
בדוגמה זו, מועבר קו ישר בין הנקודה (1,1) לנקודה (8,5), שעוביו 2.5 פיקסלים.
תגיות XML עיקריות > polyline

תגית ה-polyline יוצרת סדרה של קווים ישרים שבורים המחוברים אחד לשני. מבנה התגית זהה לתגית ה-polygon, אך ההבדל העיקרי בין השתיים הוא שהנקודה האחרונה ב-polyline לא בהכרח מחוברת בחזרה אל הנקודה הראשונה.
תגיות XML עיקריות > path

תגית ה-path מאפשרת שרטוט עקומות מסוגים שונים. התגית בנויה מרשימת פקודות. כל פקודה מתחילה באות אנגלית, המייצגת את סוג העקומה שתמשיך את המסלול (כמו קו ישר או קשת), וכן את שאר הפרמטרים הנדרשים לבניית אותה פקודה (כמו נקודת הסיום של הפקודה). כאשר שם הפקודה נכתב באות גדולה, מיקום הנקודה יהיה אבסולוטי (מוחלט) ביחס לראשית הצירים; שימוש באות קטנה יתאר את הנקודה החדשה ביחס לקצה הפקודה הקודמת (הנקודה האחרונה).
ניתן, למעשה, להחליף את כל התגיות הגרפיות עם עקומה זהה של תגית ה-path, אך זה לרוב לא פרקטי, כיוון שהתחביר של שאר התגיות נוטה להיות קצר ופשוט יותר.
תגיות XML עיקריות > path > סוגי פקודות

בפסקה זו מוצגים סוגי הפקודות, תפקידן והמבנה שלהן. שם הפקודה מיוצג באות גדולה אחרי שם הפקודה. כפי שהוזכר, יש הבדל בין שימוש באות גדולה לבין שימוש באות קטנה, אך הדבר נעשה כאן אך ורק לשם ההדגמה ומתן שם הפקודה.
הנקודה שבה מתחילה העקומה. הפרמטרים שהפקודה מקבלת הם מיקום ה-X ומיקום ה-Y של נקודת ההתחלה:
M x y
תגיות XML עיקריות > path > סוגי פקודות > קווים רגילים

פקודות הקווים הן הבסיסיות ביותר. תפקידן ליצור נקודה חדשה במסמך (שרטוט), ולחבר בקו ישר בינה לבין קצה הפקודה הקודמת (הנקודה האחרונה).
קו אופקי. הפרמטר היחיד שמועבר אל הפקודה הוא שיעור ה-X של נקודת הסיום של הקו:
H x
שימוש באות גדולה יציין את שיעור ה-X של הנקודה, בעוד ששימוש באות קטנה יציין את מרחקה מנקודת הסיום של הפקודה האחרונה.
קו אנכי. התחביר זהה לתחביר פקודת הקו האופקי, אך מייצג את שיעור ה-Y של נקודת הסיום של הפקודה. כמקודם, שימוש באות גדולה יציין את שיעור ה-Y של הנקודה, בעוד ששימוש באות קטנה יציין את מרחקה מנקודת הסיום של הפקודה האחרונה.
קו (אלכסון) המחבר בין סוף הפקודה האחרונה לבין נקודה חדשה. הפרמטרים הנדרשים הם שיעורי ה-X וה-Y של הנקודה החדשה:
L x y
חיבור קצה העקומה לתחילתה. האות Z נכתבת בפני עצמה, וללא פרמטרים. אין הבדל בין שימוש באות גדולה או באות קטנה בפקודה זו.
תגיות XML עיקריות > path > סוגי פקודות > פקודות פיתול

קיימות 3 פקודות ליצירת קו מפותל. שתיים מהן הן עקומות בזייה, והשלישית היא קשת של אליפסה. לכל פקודת עקום בזייה נלוות גם פקודה נוספת אופציונלית, המאפשרת המשכיות חלקה לעקומה.
עקום בזייה ריבועי (מהמעלה השנייה) משתמש בארבעה פרמטרים: שניים לתיאור נקודת בקרה, ושניים נוספים לתיאור נקודת הסיום. העקום יוצא מנקודת סיום הפקודה הקודמת לכיוון נקודת הבקרה, ומשם ימשיך להתקרב אל נקודת הסיום. מבנה הפקודה:
Q x1 y1 x y
בדוגמה זו, x1 ו-y1 הן מיקום נקודת הבקרה, ו-x ו-y הן מיקום נקודת סיום הפקודה.
לאחר הפקודה מסוג Q, ניתן גם להצהיר על פקודה מסוג T, שהיא למעשה עקום בזייה ריבועי, בו הפרמטרים היחידים הם של מיקום נקודת סיום הפקודה. נקודת הבקרה היא שיקוף של נקודת הבקרה של הפקודה הקודמת, ביחס לנקודת הסיום הקודמת. כלומר, נקודת הסיום הקודמת מהווה את אמצע הקטע המחבר את שתי נקודות הבקרה - הקודמת והנוכחית.
תחביר הפקודה:
T x y
כמו כן, ניתן ליצור רצף של פקודות T, כאשר בכל פעם נקודת הבקרה החדשה מחושבת כשיקוף של נקודת הבקרה הקודמת. אם פקודת T מוצהרת לאחר פקודה שאינה מסוג Q או T אחרת, היא תפורש כקו ישר בין נקודת ההתחלה לנקודת הסיום.
עקום בזייה ממעלה שלישית דומה בתחבירו לעקום בזייה הריבועי, אך דורש 2 נקודות בקרה במקום אחת. עקום זה יתחיל מנקודת הסיום של הפקודה הקודמת, יתקרב אל נקודת הבקרה הראשונה, משם ימשיך ויתקרב אל נקודת הבקרה השנייה, ולאחר מכן, יתקרב ויתחבר אל נקודת הסיום.
תחביר הפקודה:
C x1 y1 x2 y2 x y
כאשר x1 ו-y1 מייצגים את מיקום נקודת הבקרה הראשונה, x2 ו-y2 מייצגים את מיקום נקודת הבקרה השנייה, ו-x ו-y מייצגים את מיקום נקודת הסיום.
כמו שעקומה מסוג T מהווה המשכיות חלקה לעקום בזייה ריבועי, קיימת פקודה דומה עבור עקום מהמעלה השלישית.
תחביר הפקודה:
S x2 y2 x y
נקודת הבקרה השנייה מיוצגת על ידי x2 ו-y2, ונקודת הסיום מיוצגת על ידי x ו-y. כמו בפקודה מסוג T, גם כאן, נקודת הבקרה מחושבת אוטומטית, אך במקרה זה היא מהווה שיקוף של נקודת הבקרה השנייה של הפקודה הקודמת (מסוג C או S).
פקודת הקשת יוצרת קשת של אליפסה.
תחביר הפקודה:
A rx ry x-axis-rotation large-arc-flag sweep-flag x y
זוהי הפקודה בעלת המספר הרב ביותר של פרמטרים:
x ו-y – נקודת הסיום של האליפסה. האליפסה למעשה "תישען" על נקודות ההתחלה (הנקודה הנוכחית שהגענו אליה בשרטוט) והסיום. כלומר, היקף האליפסה חייב להכיל גם את הנקודות הללו.
rx ו-ry – רדיוסי האליפסה (האופקי והאנכי, בהתאמה).
x-axis-rotation – סיבוב האליפסה (במעלות) סביב מרכזה. ערך חיובי יסובב עם כיוון השעון, ערך שלילי יסובב נגד כיוון השעון, והצבת הערך 0 לא תסובב את האליפסה כלל (כלומר, הרדיוס האופקי יקביל לציר ה-X והרדיוס האנכי יקביל לציר ה-Y).
large-arc-flag – האליפסה, לפי הרדיוסים שלה וסיבובה, יכולה להישען על נקודות ההתחלה והסיום בשתי דרכים, כאשר בכל אחת מהדרכים הללו, האליפסה מחולקת לקשת אחת גדולה וקשת נוספת קטנה יותר. ערך דגל זה קובע אם תיבחר אחת מהקשתות הקטנות (כאשר הערך הוא 0) או אחת מהקשתות הגדולות (כאשר הערך הוא 1).
sweep-flag – לאחר שנקבע אם הקשת תהיה הקטנה או הגדולה, יש לבחור את האליפסה שלה שייכת קשת זו (כפי שצוין, ישנן 2 אליפסות, היכולות להישען על נקודת ההתחלה ונקודת הסיום). הצבת הערך "1" בפרמטר זה תשרטט את הקשת עם כיוון השעון, והצבת הערך "0" תשרטט את הקשת נגד כיוון השעון.
תגיות XML עיקריות > path > דוגמה

דוגמה לשימוש בתגית. ניתן לראות את התוצאה בשרטוט משמאל:
<path d="M 20 60 h 40 v 50 L 80 99 a 30 40 -30 1 1 15 25 l -65 22 z" fill="orange" stroke="purple" stroke-width="2" />
בדוגמה זו, העקומה הכוללת מתנהגת באופן הבא (שמות הפקודות מודגשים בסוגריים):
נקודה התחלתית (M) בנקודה (20,60).
תזוזה אופקית יחסית (h) למרחק של 40 פיקסלים ימינה.
תזוזה אנכית יחסית (v) למרחק של 50 פיקסלים.
תזוזה חופשית אבסולוטית (L) לנקודה (80,99).
יצירת קשת יחסית של אליפסה (a ) ש:
הרדיוסים האופקי והאנכי שלה באורך 30 ו-40 פיקסלים, בהתאמה.
היא מסובבת 30° של האליפסה נגד כיוון השעון (ערך שלילי).
בחירה בקשת הגדולה עם כיוון השעון (large-arc-flag = 1, sweep-flag = 1).
נקודת הסיום של הקשת במרחק 10 פיקסלים ימינה ו-10 פיקסלים כלפי מטה, ביחס לנקודת ההתחלה שלה.
תזוזה חופשית יחסית (l) למרחק של 40 פיקסלים שמאלה ו-80 פיקסלים למטה.
חיבור העקומה לתחילתה (z).
תגיות XML עיקריות > text

תגית ה-text מציגה טקסט על המסך.
מבנה התגית:
<text x="30" y="40" font-size="12" font-family="Arial">Hello World!</text>
בדוגמה זו, מוצג טקסט "Hello World!" בגופן אריאל ובגובה טקסט של 12 פיקסלים. ערכי ה-X וה-Y של הטקסט הם ביחס לפינה השמאלית-תחתונה של תיבת הטקסט.
תגיות XML עיקריות > tspan ו-tref

לצד תגית ה-text, ישנן שתי תגיות טקסט נוספות, שמאפשרות מבנה גמיש יותר של הטקסט במסמך. הראשונה היא תגית ה-tspan, שמאפשרת בחירה של מקטע מתוך תגית ה-text. לדוגמה, ניתן להשתמש בתגית על-מנת להדגיש טקסט:
<text x="30" y="40" font-size="12" font-family="Arial">
 Do <tspan font-weight="bold">not</tspan> miss the train!
</text>
בדוגמה זו, התוצאה תהיה "Do not miss the train!". התגית דומה בתפקידה לתגית ה-span ב-HTML.
התגית הנוספת המשמשת להוספת טקסט היא תגית ה-tref. היא מאפשרת שימוש מרובה במקטע טקסט שהוגדר מראש באזור הdefs של המסמך. לדוגמה:
<defs>
 <text id="foo">pizza</text>
</defs>
<text x="3" y="20" font-size="20" font-family="Arial">
 My favorite food is <tref xlink:href="#foo" />. I eat <tref xlink:href="#foo" /> several times a month.
</text>
נכון ל-2015, תגית זו לא נתמכת בדפדפנים.
תגיות XML עיקריות > g

תגית ה-g מאגדת מספר תגיות נוספות. היא מאפשרת, למשל, להזיז או להגדיל מספר אובייקטים, מבלי לשנות כל אחד מהם בנפרד.
בדוגמה להלן, מוצג שימוש בתגית g על-מנת להזיז שני מעגלים 20 פיקסלים ימינה ו-15 פיקסלים מטה:
<g transform="translate(20, 15)">
 <circle cx="0" cy="0" r="10" fill="red" />
 <circle cx="23" cy="18" r="8" fill="blue" />
</g>
תגיות XML עיקריות > defs

תגית ה-defs מציינת אזור במסמך, שבו יש תגיות המגדירות אובייקטים מסוימים, על-מנת לאפשר את השימוש בהן גם במקום אחר במסמך. דבר זה מאפשר שימוש חוזר באותו/ם אובייקט/ים, מבלי שיהיו חזרות מיותרות במסמך.