stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אאודי A5
דורות > דור שני (2016–הווה)

בשנת 2016 הציגה אאודי את הדור השני למכונית הקופה אאודי A5. הדור השני כולל מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-190 כוחות סוס ב-4,200 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית רובוטית כפולת מצמד בעלת שבעה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 7.3 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 240 קילומטרים לשעה.
דורות > דור שני (2016–הווה) > גרסאות הדור השני

בדור השני הציגה אאודי כחמש גרסאות נוספות. הראשונה אאודי S5 גרסת הספורט לגרסה הבסיסית הכוללת מנוע מנוע טורבו בנזין V6 צילנדרים בנפח 3.0 ליטרים המספק כ-354 כוחות סוס. תיבת הילוכים רובוטית בעלת שישה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 4.7 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 250 קילומטרים לשעה. היא הוצגה יחד עם הגרסה הבסיסית. השנייה אאודי A5 ספורטבק גרסת חמש דלתות לגרסת הקופה (הבסיסית) הכוללת מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-204 כוחות סוס ב-4,475 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית רובוטית כפולת מצמד. היא האיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 7.2 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 210 קילומטרים לשעה. היא הוצגה בשנת 2016. השלישית גרסת קבריולה גרסת גג נפתח לגרסה הבסיסית ולגרסת ה-S5. המנוע אותו דבר אך המכוניות במרכב קבריולה. היא הוצגה בשנת 2016. הרביעית אאודי RS5 ספורטבק גרסת ה"ביצועים הגבוהים" הכוללת מנוע טורבו בנזין V6 צילנדרים בנפח 2.9 ליטרים המספק כ-444 כוחות סוס ב-5,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 3.9 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 280 קילומרטים לשעה. היא הוצגה בשנת 2018.
דורות > דור שני (2016–הווה) > מתיחת פנים שנת 2020

בשנת 2019 עברה ה-A5 וגרסאותיה מתיחת פנים לשנת הדגם 2020. מתיחת הפנים כוללת עיצוח חדשני וגרסת דיזל לגרסת ה-S5. גרסאות ה-RS5 וה-RS5 ספורטבק עברו גם מתיחת פנים שכללה עיצוב חיצוני ופנימי חדיש אבל המנועים נשארו אותם מנועים מלפני מתיחת הפנים.
גלריה

דור ראשון קופה
דור ראשון קבריולה
S5 דור ראשון קופה
S5 דור ראשון קבריולה
ספורטבק דור ראשון
RS5 דור ראשון קופה
RS5 דור ראשון קבריולה
דור שני קופה
דור שני קבריולה
S5 דור שני קופה
S5 דור שני קבריולה
ספורטבק דור שני
RS5 דור שני קופה
RS5 ספורטבק דור שני
הערות שוליים

↑  טל שביט, אודי A5/S5: החשיפה הרשמית, באתר אוטו, ‏25 בפברואר 2007
↑  דני שטיינמן, תערוכת דטרויט: אודי ספורטבק קונספט, באתר אוטו (מגזין), ‏13 בינואר 2009
↑  טל שביט, אודי חושפת: A5 ו-S5 קבריולה, באתר אוטו, ‏3 בדצמבר 2008
↑  טל שביט, אודי A5 ספורטבק: הצגה רשמית, באתר אוטו, ‏16 ביולי 2009
↑  איתי לב, אודי RS5: ברוכה הבאה לעולם, באתר אוטו, ‏23 בפברואר 2010
↑  עמרי ספיר, ממהרים בסטייל: אודי RS5 קבריולה (וידאו), באתר קארטיוב, ‏9 בספטמבר 2012
↑  רועי צוקרמן, אודי A5 עברה עדכון של אמצע החיים, באתר אוטו, ‏14 ביולי 2011
↑  איתי שטיינברג, אודי A5 חדשה - עוד מאותו הדבר, באתר אוטו, ‏05 ביוני 2016
↑  איתי שטיינברג, אודי A5 ספורטבק החדשה תוצג בפריז, באתר אוטו, ‏08 בספטמבר 2016
↑  איתי שטיינברג, אודי A5 החדשה מורידה את הגג, באתר אוטו, ‏06 בינואר 2016
↑  רועי צוקרמן, אודי RS5 ספורטבק - ביצועים בגוון שימושי, באתר אוטו, ‏02 באפריל 2018
↑  רועי צוקרמן, אודי A5 עוברת רענון, תגיע לישראל בשנה הבאה, באתר אוטו, ‏08 בספטמבר 2019
↑  רועי צוקרמן, אודי מרעננת את ה-RS5 קופה וספורטבק הספורטיבית, באתר אוטו, ‏12 בדצמבר 2019
אדם ארקין

| --- | --- |

אדם ארקין בשנת 1976
 לידה:  19 באוגוסט 1956 (בן 68) ברוקלין, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1969 
 מקום לימודים:  בית ספר המקצועי לילדים  Horace Greeley High School 
 מספר צאצאים:  2
 פרסים והוקרה:  פרס עולם התיאטרון (1991)  פרס אמי לבידור בשעות היום (2002) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אדם ארקין (באנגלית: Adam Arkin; נולד ב-19 באוגוסט 1956) הוא שחקן בטלוויזיה, בקולנוע ובתיאטרון וכן במאי יהודי-אמריקאי. הוא ידוע בשל תפקידו כד"ר אהרון שאט בסדרה "שיקגו הופ". כן היה מועמד לכמה פרסים, לרבות מועמדות לפרס טוני (לשחקן הטוב ביותר, 1991, "I Hate Hamlet"),‏ 3 מועמדויות לפרס אמי לשעות הפריים-טיים, 4 מועמדויות לפרס גילדת שחקני המסך (לאנסמבל השחקנים ב"שיקגו הופ") ומועמדות לפרס גילדת הבמאים ("My Louisiana Sky").
קריירה

ארקין הופיע בסדרות טלוויזיה שונות כגון "חשיפה לצפון" (CBS,‏ 1990-1995), שבה גילם ב-10 הפרקים שהופיע את תפקיד השף התזזיתי אדם, ו"שיקגו הופ" (CBS,‏ 1994-2000). כמו כן הופיע בשני פרקים של הסדרה "חוק וסדר", ב-1992 (עונה שלישית) וב-2005 (עונה 16); בארבעה פרקים בסדרה "הבית הלבן" בתפקיד ד"ר סטנלי קיוורת' בעונות 2-4 בשנת 2002; בפרק אחד בעונה התשיעית של "פרייז'ר" בתפקיד מעריץ אובססיבי של פרייז'ר, תפקיד שעבורו היו מועמד לפרס אמי לסדרה המשודרת בשעות הפריים-טיים, בקטגוריית ההופעה הטובה ביותר של שחקן אורח בסדרה קומית; בשלושה פרקים בסדרה "בוסטון ליגל" בשנת 2006 (עונה שנייה); בפרק אחד בסדרה "מונק" בתפקיד דייל "הלווייתן" בידרבק; בתפקיד קבוע בסדרה "8 כללים פשוטים"; בתפקיד קבוע וראשי בסדרה "Baby Bob"; בתפקיד טד ארלי בסדרה "חף מפשע"; ובתפקיד הנבל אית'ן זובל בסדרה "ילדי האנרכיה". ב"ילדי האנרכיה" שב לשחק לצד השחקנית קייטי סגל, ששיחקה לצדו גם ב-"8 כללים פשוטים". ב-2011 הופיע בפרק אחד בעונה השביעית של הסדרה "המפענחת" בתפקיד החשוד בפשע סטיבן הירשבאום. הוא גם גילם את תפקידו של מנהל הכנופיה ת'יאו טונין בשני פרקים בסדרה "צדק פרטי" (Justified) ב-2011.
ב-2002 זכה בפרס אמי לסדרות המשודרות בשעות היום (Daytime Emmy, היוקרתי פחות מפרס אמי לסדרות פריים-טיים) על בימוי יוצא מן הכלל בתוכנית הספיישל הטלוויזיונית לילדים "My Louisiana Sky". הוא הופיע בסדרות טלוויזיה שונות בתפקידי אורח, וכן בתפקידים קבועים: בין השנים 2004 ל-2005 הופיע בתפקיד המנהל אד גיב בסדרה "8 כללים פשוטים" ("‎8 Simple Rules... for Dating My Teenage Daughter"), ששודרה גם בישראל ב-yes הטלוויזיה בלוויין. בין השנים 2007 ל-2009 השתתף בסדרה "חף מפשע" ("Life") מבית NBC, ששודרה בישראל ב-yes. בשנת 2009 החל להופיע בתפקיד הנבל אית'ן זובל, איש עסקים העומד בראש ארגון פשע גזעני, בסדרה "ילדי האנרכיה" בערוץ FX, שמשודרת בישראל ב-HOT. אדם הוא בנו של השחקן זוכה האוסקר אלן ארקין.
בקולנוע הופיע בין היתר בסרטים "הדוקטור" (1991), "היצ'" (2005), "ליל המסיכות: 20 שנה אחרי" (1998), "מקרה קל של רצח" (1999) ו"יהודי טוב" (2009). ארקין משחק גם בתיאטרון, בברודוויי, באוף ברודוויי ובהפקות תיאטרון מקומיות.
ב-1981 אף דיבב בתפקיד משני בדרמת הרדיו של רשת NPR‏ "Star Wars, A New Hope" ("מלחמת הכוכבים, תקווה חדשה"). הוא דיבב גם את תפקיד מריווד'ר לואיס בסרט הדוקומנטרי Lewis & Clark: The Journey of the Corps of Discovery ‏(1997), בבימויו של קן ברנס.
קריירה > בימוי

הוא ידוע גם בשל עבודתו כבמאי, והוא ביים בין היתר פרקים בסדרות "האנטומיה של גריי", "בוסטון ליגל", "הנובוריצ'ים" (The Riches), "צה!ב" (Dirt), "אלי מקביל", "ילדי האנרכיה", "בקסטרום", "צדק פרטי" ו-"Next".
בשנת 2001 הוא זכה בפרס אמי לבמאי על סרט הטלוויזיה "My Louisiana Sky" שביים, אשר שודר ברשת Showtime.
חיים אישיים

ארקין נולד בברוקלין, ניו יורק לשחקן, הבמאי והתסריטאי אלן ארקין ולאשתו ג'רמי יאפה. הוא נישא ב-1999 לפיליס ליונס, גם היא שחקנית. לשניים בן משותף. ארקין הוא אב גם לבת בשם מולי, שנולדה מאשתו הקודמת לינדה.
הערות שוליים

↑  Adam Arkin Biography (1957-)
↑  Miller, Gerri (2007-09-04). "Fall TV Preview: Adam Arkin". American Jewish Life Magazine. אורכב מ-המקור ב-2007-09-27. נבדק ב-2007-09-07.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007451911005171  PLWABN: 9810547963905606  BIBSYS: 9023648  BnF: cb14150640t (data)  GND: 140987185  ISNI: 0000 0001 1887 525X  LCCN: no95057602  MusicBrainz: 61ed2cb4-1d03-426d-8f99-474d8ead16f6  NLK: KAC2020M4892  NTA: 185414184  SUDOC: 183681584  VIAF: 167444353   WorldCat (עם VIAF): 167444353
בית הכנסת העתיק במירון

| --- | --- |

 היסטוריה
 תקופות:  תקופת בית שני 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  קלוד קונדר, היינריך קוהל, קרל ואצינגר 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°58′38″N 35°26′20″E﻿ / ﻿32.97713889°N 35.43898889°E﻿ / 32.97713889; 35.43898889
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) בית הכנסת העתיק במירון(למפת הגליל העליון רגילה) בית הכנסת העתיק במירון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת העתיק במירון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת העתיק במירון
 
חזית בית הכנסת במירון, לפני שנת 1899
בית הכנסת כפי שצויר בשנת 1875 על ידי משלחת של סקר ארץ ישראל המערבית בראשות קלוד קונדר
בית הכנסת העתיק במירון מצוי על גבעה בסמוך לקבר רבי שמעון בר יוחאי ומירון הקדומה, ובסמוך למושב מירון.
אתר בית הכנסת נסקר במסגרת סקר ארץ ישראל המערבית שהתקיים בשנת 1875 על ידי משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל בראשות קלוד קונדר. החפירה הראשונה באתר נערכה בשנת 1905 על ידי היינריך קוהל וקרל וטצינגר במסגרת הסקר המקיף שלהם על בתי הכנסת בגליל.
תולדות היישוב

היישוב קיים מימי בית שני. לדעת החופר מאירס, המקום ננטש בשנת 360. לאחר נטישתו שימש המבנה כנקודת תצפית ליישוב שהתקיים במקום בימי הביניים.
את הקמת בית הכנסת ייחסו יהודים מימי הביניים לרבי שמעון בר יוחאי. הבניין עורר התפעלות של תיירים ונוסעים שביקרו בארץ ישראל, ומוזכר ברשימותיהם של מספר נוסעים מתקופה זו.
לאחר החפירות שבוצעו במקום חוזק המשקוף בתבניות מתכת.
תיאורו של בית הכנסת

המבנה, באורך 27 מטרים וברוחב 13.5 מטרים, נחצב בתוך ההר. הקיר הצפוני של בית הכנסת הוא חצוב וניכר כי הגיע לגובה של המבנה. בתשתית של המבנה יש בליטות שהיו בסיס לאדני העמודים אשר החזיקו את גג בית הכנסת. בית הכנסת מכוון לירושלים, והוא המבנה הארוך מסוגו שנמצא בארץ עד כה. מקירותיו שרד בעיקר הקיר הדרומי, שבו 3 פתחים: פתח מרכזי, עם המשקוף הסדוק, ופתח נוסף, אשר שוחזר. בבית הכנסת המשקופים וכן הכרכובים מעליהם אינם מעוטרים בתבליטים. צבי אילן סבור כי זו תוצאה של מגמה לא להגזים בקישוט בית הכנסת ולא עדות למצבם הכלכלי של תושבי המקום, אשר השקיעו רבות בבניה של בית הכנסת. ארון הקודש היה כנראה ליד הפתח הראשי, ולא נמצאו לו שרידים.
הקמת בית הכנסת תוך השקעת מאמץ גדול בחציבת מבנה בשטח גדול יחסית מעידה על החשיבות הרבה שהעניקו תושבי מירון הקדומה לבית הכנסת
האגדה אודות המשקוף

ייחודו של בית הכנסת הוא באגדה כי אם משקופו ייפול- אות הוא לבואו הקרוב של משיח בן דוד. צבי אילן מייחס את האגדה ליהודים שביקרו במקום בימי הביניים.
לקריאה נוספת

צבי אילן, בתי כנסת קדומים בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1991, עמ' 39–40
דותן גורן, "רבות נפלאתי על הבניין ההוא", עת־מול, 225, יד יצחק בן-צבי, אוקטובר 2012, עמ' 6–9
הערות שוליים

↑  מקור: מירון הקדומה - חמש עונות חפירה, מתוך קדמוניות תשמ"א, עמ' 111–113
↑  ישראל רוזנסון, 'זיכרון מירון', 2003, עמ' 60–63
↑  יוסף ברסלבי, הידעת את הארץ, 1965, עמ' 221–222 (מצוטט אצל ישראל רוזנסון, לא נבדק במקור)
The Great Pretender

| --- | --- |

 סינגל בביצוע הפלאטרס
 יצא לאור:  3 בנובמבר 1955
 תאריך הקלטה:  1955
 סוגה:  רית'ם אנד בלוז • דו-וופ
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:36
 כתיבה:  באק ראם
 לחן:  Buck Ram 
 
The Great Pretender הוא שיר פופולרי שבוצע במקור על ידי הפלאטרס. המילים והלחן נכתבו על ידי באק ראם, המנהל והמפיק של הפלאטרס, ויצא כסינגל בנובמבר 1955. השיר הגיע למקום הראשון במאה הראשונים של מצעד הבילבורד, ולמקום ה-5 במצעד הבריטי.
השיר כוסה על ידי מספר זמרים, ביניהם דולי פרטון, רוי אורביסון ופרדי מרקיורי, שגרסתו הגיעה למקום ה-4 במצעד הבריטי. השיר בוצע גם על ידי להקת הבנד.
גרסת הפלאטרס

הסינגל של הפלאטרס יצא בנובמבר 1955. הוא הפך לשיר ה-R&B הנמכר ביותר בינואר 1956, והגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד בפברואר 1956. הסינגל היה במקום ה-12 ברשימת הסינגלים הנמכרים ביותר בשנת 1956.
הפלאטרס ביצעו את "The Great Pretender" ו-"Only You" בסרט המוזיקלי "Rock Around the Clock" מ-1956.
בשנת 2004 דורג השיר במקום ה-360 מתוך 500 השירים הגדולים בכל הזמנים על ידי הרולינג סטון.
גרסת הפלאטרס > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1956–1957)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1956–1957)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1956–1957)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1956–1957)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | - |  |
|  הולנד | סינגל טופ 100 | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 5 |  |
גרסת פרדי מרקיורי

השיר בוצע מחדש בשנת 1987 על ידי פרדי מרקיורי, סולן להקת הרוק קווין. הגרסה של מרקיורי הגיעה למקום ה-4 במצעד הסינגלים בבריטניה. באחד הראיונות האחרונים שצולמו בווידאו באביב 1987, הסביר מרקיורי כי השיר התאים במיוחד לאופן שבו הוא ראה את הקריירה שלו ועל היותו על הבמה.
הקליפ של השיר הציג את מרקיורי חוזר לקליפים של השירים "Radio Ga Ga", "Crazy Little Thing Called Love", "It's a Hard Life", "I Want to Break Free", "Bohemian Rhapsody", "One Vision" והשיר "I Was Born to Love You" מתוך אלבום הסולו של מרקיורי Mr. Bad Guy משנת 1985. את הקליפ ביים דייוויד מאלט בפברואר 1987, והופיעו בו גם מתופף להקת קווין רוג'ר טיילור והשחקן פיטר סטראקר בדראג. הקליפ היה בולט בכך שמרקיורי גילח את שפמו, לאחר שהיה איתו לאורך רוב שנות השמונים.
גרסת פרדי מרקיורי > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987–1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987–1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987–1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987–1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 26 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 2 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 26 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 9 |  |
|  הולנד | סינגל טופ 100 | 11 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 5 |  |
|  צרפת | SNEP | 13 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 14 |  |
R-12

| --- | --- |
טיל במוזיאון
טיל במוזיאון
 מידע בסיסי
 קוד נאט"ו:  SS-4 Sandal
 ייעוד:  טיל קרקע-קרקע
 ארץ ייצור:  ברית המועצות ברית המועצות
 יצרן:  מספר מפעלים
 פיתוח:  משרד התכון "יוז'ני"
 תקופת השירות:  1959–1989 (כ־30 שנה)
 משתמשים:  צבא ברית המועצות
 מאפיינים כלליים
 משקל:  47,100 ק"ג
 ממדים
 אורך:  22.1 מטרים
 קוטר:  1.65 מטרים
 ביצועים
 טווח:  2,080 ק"מ, 5,000 מ' שגיאה
R-12, ‏ SS-4 Sandal לפי קוד דיווח נאט"ו היה טיל בליסטי לטווח בינוני מתוצרת ברית המועצות . הטיל נכנס לשירות בשנת 1959 והיה הטיל הנפוץ ביותר בשנות ה-60 של המאה ה-20. הוא יצא משירות בהדרגה תוך החלפתו בטיל אחר.
היסטוריה

הטיל פותח בהובלת מיכאיל יאנגל במשרד התכנון "יוז'ני" בעיר דנייפרופטרובסק (כיום באוקראינה). לאחר סיום הפיתוח הטיל היה מיוצר במפעלים ליד משרד התכנון ובערי פרם, אורנבורג ואומסק.
הטילים הראשונים נכנסו לשירות מבצעי ב-15 במאי 1960 ביחידות שהיו ממקומות בלטביה הסובייטית ובבלארוס הסובייטית. הם היו מוצבות מעל הקרקע ומרחק בין הטילים היה כ-20 ק"מ במטרה למנוע פגיע בזוג טילים מפגיעה גרעינית בודדת. בשנת 1961 בוצע ניסוי ירי מאזור סלחרד לאתר ניסויים באי נובאיה זמליה.
מספר טילים הוצבו בקובה בתקופת משבר הטילים בקובה בשנת 1962.
בשנת 1963 לראשונה הטילים הוצבו בכן שיגור תת-קרקעי בקוסמודרום פלסצק וקפוסטין יאר. דגם זה קיבל שם R-12Y.
בסך הכול נבנו כ-2,300 יחידות כאשר בשנים 1966/1967 היו בשירות 572 יחידות.
היחידות הוצאו משירות בהדרגה תוך החלפתם בטיל "SS-20 Saber".
על בסיס הטיל פותח משגר מדגם "קוסמוס 2".
בית הכנסת העתיק במעוז חיים

| --- | --- |

רצפת הפסיפס של בית הכנסת
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  מעוז חיים 
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°29′38″N 35°32′48″E﻿ / ﻿32.4939°N 35.54671°E﻿ / 32.4939; 35.54671
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) בית הכנסת העתיק במעוז חיים(למפת עמק בית שאן רגילה) בית הכנסת העתיק במעוז חיים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת העתיק במעוז חיים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת העתיק במעוז חיים
 
בית הכנסת העתיק במעוז חיים הוא אתר ארכאולוגי הנמצא בסמוך לקיבוץ מעוז חיים שבעמק בית שאן, בו נחשף בית כנסת עתיק אשר נבנה וחרב שלוש פעמים, החל מהתקופה הרומית בארץ ישראל ועד לחורבנו במהלך הכיבוש הערבי של ארץ ישראל.
גילוי האתר

בראשית שנת 1974 גילה אבשלום יעקובי, חבר קיבוץ מעוז חיים, בגבעה שמדרום-מערב לקיבוץ, קטע פסיפס ועליו תיאור מנורת שבעת הקנים. היה זה עדות ליישוב יהודי לא-ידוע בבקעת בית שאן.
על הגבעה שעליה התגלו שרידי הפסיפס, היה בית קברות בדואי. הם נהגו לקרוא לה "אל-בלע" - על-שם עץ השיזף שגדל עליה. השם הוא גם שמו של ואדי, אשר אחד ממעיינותיו נובע למרגלות הגבעה.
נחמיה צורי, איש רשות העתיקות, סקר את הממצאים בגבעה ומצא כי בקברים שוקעו אבני-בניה, שברים של אבני-מזוזות ואף כלי שחיקה - מהתקופה ההלניסטית. ממצאים נוספים שנמצאו היו: סרקופג עם עיטורים מעגליים וריבועים, חוליות עמודים מאבן ומספר כותרות.
בית הכנסת

בנובמבר 1974 החלו חפירות מסודרות באתר על ידי ד"ר וסיליוס צפיריס, ובהן התגלו שלושה בתי-כנסת, זה על גב זה:
העליון, דמוי "בזיליקה" ומרוצף פסים עם דגמים גאומטריים. לנוכח ירושלים נמצאו במה וגומחה בקיר ששימשה כארון קודש. נחשפה גם גניזה ובה נרות זכוכית ומטבעות מסוף המאה ה-6 והמאה ה-7, וכן 50 מטבעות בשקית בד. בית הכנסת חרב בעת הכיבוש הערבי של ארץ-ישראל.
האמצעי, ללא גומחה בקיר לארון הקודש. נתגלתה בו רצפת פסיפס יפה, המורכבת משלושה שטיחים ועליהם נראית מנורה, אשכולות ענבים וכנראה אתרוג. ייתכן שאף הוא זמנו תחילת המאה ה-7. על רצפה זו הונחה אדמת חמרה ונבנה בית הכנסת העליון.
התחתון, כלל גם גג רעפים חומים אדומים, אשר עליו הוקם בית הכנסת האמצעי. בסיסו היו מרצפות אבן גדולות. ממדיו היו קטנים יותר. הוא נבנה בתקופה הרומית בארץ ישראל.
צבי אילן, המתאר ממצאים אלה בספרו, מציין כי בית הכנסת במעוז חיים הוא "המקום היחיד בארץ, שאפשר לעקוב בו אחרי התפתחות בתי הכנסת לאורך תקופה כה ארוכה". בחפירות נמצאו חלקי סורגי במה: על אחד יש שברים של ציורי מנורה ועל השני האותיות העבריות "למ"
זיהוי המקום

נוסע נוצרי מהמאה ה-6 זיהה בסביבה יישוב בשם "באלה". בכתובת רחוב שנחשפה בתל רחוב רשומים שמות יישובים יהודיים בעמק בית שאן. אחד המקומות הנזכרים בכתובת ומתאימים למיקום בית הכנסת נקרא "דזבלייה" בצורת "פילי דזבלייה" (שער דזבלייה). צבי אילן משער שהכוונה היא למקום זה.
יוסף בן מתתיהו מספר על מפקד בני-ישראל על ידי שאול המלך בעיר בזק. הוא גורס כי המקום בו הוא פקד את בני-ישראל היה ב"באלה".
לקריאה נוספת

צבי אילן, 78 טיולים במרחבי ישראל, עם עובד - תל אביב, תשל"ז.
הערות שוליים

1 2 3 4  צבי אילן
↑  ספר שמואל א', פרק י"א, פסוק ח'
↑  קדמוניות היהודים ו', ה' ג'
בית הכנסת העתיק במצדה

| --- | --- |

מראה פנים בית הכנסת
 היסטוריה
 תקופות:  תקופת בית שני 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  שמריה גוטמן 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  31°19′03″N 35°21′12″E﻿ / ﻿31.317432689546°N 35.353217064418°E﻿ / 31.317432689546; 35.353217064418
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) בית הכנסת העתיק במצדה(למפת צפון הנגב רגילה) בית הכנסת העתיק במצדה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת העתיק במצדה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת העתיק במצדה
 
בית הכנסת בתמונה שפורסמה בדבר במרץ 1965
בית הכנסת העתיק במצדה הוא אחד מבתי הכנסת מתקופת בית שני בארץ ישראל שנתגלו על ידי חפירות ארכאולוגיות, וששרדו עד היום. המבנה הוקם בימי הורדוס, כנראה כאורווה, והוסב למבנה בית כנסת בעת המרד הגדול.
היסטוריה

מבנה בית הכנסת נחשף בחפירות הארכאולוגיות של שמריה גוטמן שהיה חלק מהמשלחת בראשות יגאל ידין בשנת 1963. עם גילוי המבנה, בתוך חומת הסוגרים נתברר שהחזית העיקרית שלו מופנה לכיוון ירושלים ועלתה ההשערה שמדובר בבית כנסת. יום לאחר מכן נמצאו שני שברי חרסים שעליהם כתובים "מעשר לכהן" ו"חזקיה" ולגביהם הונח שמדובר בקופת צדקה בבית הכנסת. בעקבות זאת, פרסמו החופרים שייתכן שמדובר בבית כנסת, אך בקשו להיות זהירים ואמרו שאינם יכולים לאמר דבר ברור. בנוסף נמצאו בחדר כ-20 מנורות חרס. לאחר כשלושה חודשים נמצאו סמוך לבית הכנסת שלושה קטעי קלף. בעונה השנייה של החפירות, בסוף 1964, הורה ידין על ביצוע חפירות חתך מתחת לרצפת בית הכנסת. בחפירות אלו נמצאו מספר מגילות עם קטעים מהתנ"ך, שהיוו עבור ידין הוכחה סופית שמדובר בבית כנסת. לאחר הורדת רצפת המבנה נמצא מתחתיו בית כנסת עתיק מימי הורדוס.
בעשור שלאחר מציאת בית הכנסת התקיימו בו טקסי בר מצווה.
מבנה בית הכנסת

בשלבו הראשון לא היו ממוקמים בבית הכנסת הספסלים, הצמודים לקירות. כמו כן, אין עדות לבימות - העמודים שבאמצע האולם. בשלב השני הורחב בית הכנסת על ידי צירוף אולם הכניסה לבית הכנסת. הרצפה החדשה הייתה בעלת טיח אפור-צהבהב לעומת אפור בשלב הראשון. כן הוספו עמודים ושורות. הוא מהווה הרחבה של סוגר מסוגרי החומה. בית-הכנסת בנוי בחומה המערבית של מצדה, פתחו בדרום-מזרח והוא מכוון אל ירושלים.
על רצפת האולם נמצאו חרסים עליהן כתובות: "מעשר כהן", "כשר לטהרת הקדש", "קדש", "לקדשא", "ט" (טבל), "ת" (תרומה) ו"חזקיהו" - צבי אילן מניח מדובר בשם של הכהן.
בחדר האחסנה נמצאו סימנים לשריפה, הסברה היא כדי שלא ייפלו חפצים קדושים לידי הרומאים. בחדר זה נמצא גם בור לגניזה. המגילות שבו נשמרו בזכות האקלים היבש. סך הכול נמצאו במצדה שרידים של 14 מגילות מספרי התנ"ך: בראשית, ויקרא, יחזקאל ומהספרים החיצוניים: ספר בן סירא ספר היובלים וספר שירות עולות השבת - המיוחד לכת האיסיים, שגם הם נמנו על תושבי מצדה. בין השאר נמצא בו קטע מספר יחזקאל, פרק ל"ז, על "חזון העצמות היבשות".
ליד הבניין נמצאו אוסטרקונים עם הכתובת "לטהרת הקדש". סך הכל אוסטרקונים שנמצאו במצדה, בעברית, ארמית ויוונית ובלטינית הגיע ל-700.
בדרום החלק המרכזי של מצדה נתגלה באחד הבניינים חדר ארוך ובו שני ספסלים לאורך הקירות. ובמרכז מבנה אבן נוסף שייתכן כי שימש כבסיס לשולחן או מדף. צבי אילן כותב ש-"ייתכן ששנו כאן תורה או שהמקום שימש כבית תלמוד לילדים".
חדר התורה

לחדר הנמצא בתוך בית הכנסת הוכנס ב-2010 ספר תורה על ידי אגודת חב"ד וסופר סת"ם יושב מדי יום וכותב ספרי תורה וספרי קודש אחרים. הקהל יכול לצפות בעבודתו דרך קיר זכוכית.
דגם בית הכנסת המשוחזר מתוך שלט ציבורי באתר
פנים בית הכנסת - ראו הספסלים - חלקם והקירות משוחזרים
מקום הגניזה?
לקריאה נוספת

צבי אילן, בתי כנסת קדומים בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1991
הערות שוליים

↑  עוד שלושה במקומות הבאים: גמלא, הרודיון ובירושלים - בית הכנסת של תיאודוטוס בן וטינוס
↑  אברהם יואלי, ביכ"נ מתקופת המרד נחשף במצדה, הַבֹּקֶר, 10 בנובמבר 1963; המשך
↑  אברהם יואלי, כך חיו מגיני מצדה, הַבֹּקֶר, 15 בנובמבר 1963
↑  עזרא מיכליס, בית מקווה או בית כנסת, על המשמר, 15 בנובמבר 1963
↑  יגאל ידין, מגילה המכילה פרקי תהילים פ'א־פ'ה ופפירוסים לטיניים - נתגלו במצדה, מעריב, 24 בנובמבר 1963
↑  אברהם יואלי, מצדה והאיסיים, הַבֹּקֶר, 10 בינואר 1964
↑  אריה ארד, בית כנסת מימי הורדוס, מגילות מספר דברים ויחזקאל נחשפו בחפירות מצדה, הצופה, 31 בינואר 1965
↑  אחרון הקנאים, דבר, 6 במאי 1973
↑  אולי שרידי קנקנים
1 2  מקור: זאב ענר, לטייל עם ההיסטוריה, עמ' 177
ג'ורדן וולש

| --- | --- |

וולש, 2023
 לידה:  3 במרץ 2004 (בן 20) דאלאס, טקסס, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  1.98 מטר
 מספר:  27
 מכללה:  אוניברסיטת ארקנסו
 דראפט:  בחירה מספר 38, 2023 סקרמנטו קינגס
 קבוצות כשחקן
 2023–:  בוסטון סלטיקס
 הישגים כשחקן
 זכייה באליפות ה-NBA‏ (2024)
ג'ורדן וולש (באנגלית: Jordan Walsh; נולד ב-3 במרץ 2004) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת בוסטון סלטיקס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד.
סובל ממחלת אלופציה אוניברסליס, הגורמת לנשירה של כל שיער הגוף.
קריירת מכללות

וולש נולד בדאלאס שבטקסס. בשנת 2022 השתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן.
בין השנים 2022–2023 למד באוניברסיטת ארקנסו, ושיחק בקבוצת הכדורסל שלה תחת המאמן אריק מוזלמן, ולצידם של שחקני ה-NBA לעתיד אנתוני בלאק, ניק סמית' וריקי קאונסיל. בעונתו היחידה בליגת המכללות העמיד ממוצעים של 7.1 נקודות ו-3.9 ריבאונדים למשחק.
קריירה מקצועית

וולש נבחר על ידי סקרמנטו קינגס בבחירה ה-38 של דראפט ה-NBA‏ 2023, והועבר בטרייד לבוסטון סלטיקס. בכך היה השחקן השלישי מאוניברסיטת ארקנסו שנבחר באותו הדראפט, אחרי בלאק (בחירה שישית) וסמית' (בחירה 27).
The Grants

"The Grants" הוא שיר שנכתב על ידי לנה דל ריי ומייק הרמוסה, והוקלט על ידי דל ריי עבור אלבום האולפן התשיעי שלה, Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd (2023). דל ריי שימשה כאחד ממפיקי השיר, יחד עם דרו אריקסון וזאק דאוס. הוא יצא לאור בהוצאת חברות התקליטים אינטרסקופ רקורדס ופולידור רקורדס ב-14 במרץ 2023 כסינגל השלישי מהאלבום. השיר בוצע לראשונה ב-BBC Radio 1 Future Sounds עם קלרה אמפו בתור "השיר החם ביותר של רדיו 1".
רקע

ב-7 בדצמבר 2022, הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי אמרה שאלבום האולפן התשיעי שלה, Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd, אמור לצאת בתחילת 2023. בהמשך, הודיעה על אפשרות להזמנה מראש של האלבום תוך פרסום שיר הנושא מתוכו, "Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd".
דל ריי שיתפה את עטיפת האלבום ורשימת השירים בחודש העוקב. מלבד שיר הנושא. "A&W" נבחר לצאת בתור הסינגל הבא מהאלבום, ב-14 בפברואר 2023, ו-"The Grants" היה הסינגל הראשון שיצא בפורמט של סינגל שיווקי. דל ריי הוציא אותו ב-14 במרץ.