stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסף אברבוך
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

בשנת 2005 זכה לחשיפה טלוויזיונית ראשונה כמתמודד בעונה השלישית של התוכנית "כוכב נולד"
בין השירים שביצע בתוכנית היה השיר "ילד אסור ילד מותר" של הזמרת ריקי גל - שאף שימשה כשופטת באותה העונה – שנבחר לביצוע המצטיין של אותה העונה בסקר הגולשים בפורום "כוכב נולד" הרשמי בפורטל "תפוז".
לאחר התוכנית, הופיע ברחבי הארץ והתראיין אודות אלבום הבכורה אותו הוא מקליט. לימים החליט לגנוז את אותו אלבום והשלים אותו רק כעבור כמה שנים, ובמקביל פנה לכיוונים שונים כמו כתיבה, הלחנה והפקה מוזיקלית לאמנים שונים בתעשיית המוזיקה הישראלית.
בשנת 2006 הלחין את השיר "לו יכולתי" למילותיה של חמוטל בן זאב, שיר שיצא כסינגל ואותו ביצע יחד עם לאה שבת, יוסי אזולאי, חני נחמיאס, טל מוסרי, דורי בן זאב, שיר ביטון, ניקי גולדשטיין ומורן אהרוני. כל ההכנסות ממכירת הסינגל נתרמו לילדים במצוקה.
בשנת 2008 שיחק אברבוך בסרט "סוף שבוע בגליל" של הבמאי זוכה פרס אוסקר, משה מזרחי, לצד חנה מרון, עודד תאומי, שרון אלכסנדר, שירי גדני ופיני טבגר.
בשנת 2009 היה אחראי על הלחן וההפקה המוזיקלית של שיר הבחירות של "מפלגת הצעירים" שרצה בבחירות לכנסת באותה השנה, יחד עם גיא גבע, למילים של שלומי לאופר. אברבוך אף ביצע את השיר ביחד עם בת זוגו לשעבר, הזמרת לימור דרור.
בסוף שנת 2009 החל לעבוד עם הזמר חובי סטאר וכתב, הלחין והפיק עבורו שני סינגלים: "משחק באש" ו-"Boyfriend" (דואט עם הראפר הניו יורקי Clifton Brown אותו כתב והלחין ביחד עם חובי סטאר), וכן כתב והלחין ביחד איתו את השיר "ילד קטן ילד גדול" שביצע חובי סטאר ב"פסטיבל שירי הילדים" של חנוכה באותה השנה.
דיסקוגרפיה > אלבומים

"פסטיבל שירי הילדים" (2009)
הילה מערבי – "האור בקצה המנהרה" (2010)
חן אהרוני – "חן אהרוני" (2010)
אלון ז'אן – האלבום השני (2011)
צביקה פיק – "אמא" (2012)
עדן גבריאל - "אם הייתי" (2013)
Yado - Rollin' down the highway
אלה שדיאור - האמת שלי (2016)
אסף אברבוך והשמועה - "צפה להפתעות" (2016)
דיסקוגרפיה > סינגלים

"האדם שבטנק ינצח" – להקת חיל השריון (2003)
"לו יכולתי" – אמני ישראל (2006)
"משחק באש" – חובי סטאר (2009)
"ילד קטן ילד גדול" – חובי סטאר (2009)
"Boyfriend" – חובי סטאר (2010)
"Oh Oh" – דניאלה פיק (2010)
"אולה" – דניאלה פיק (2010)
"מתבגר" – חן אהרוני (2010)
"חתולה שחורה" – (Para Doggz ft. Osher B (2010
"מאוהב מדי" – אלון ז'אן (2010)
"קונפטי" – ליהי עטר (2011)
"אמא" – צביקה פיק (2012)
"בריחות קטנות" – צביקה פיק (2012)
"אוויר" – עידו פרמון (2012)
"את ראויה לדעת" – אסף אברבוך והשמועה (2012)
"עשרים" – אסף אברבוך והשמועה (עם ארקדי דוכין) (2012)
"דניאל" - אסף אברבוך והשמועה (2013)
"יש לי חברה" - עדן גבריאל (2013)
"השמלה ממדריד" - רוני סילבר (2013)
(2014) Voca people - Treasure
"אני מול העולם" - עידו פרמון (2015), סרטון  באתר יוטיוב
"מה שריק" - עידו פרמון (2015), סרטון  באתר יוטיוב
"עובדים עלינו" - אסף אברבוך והשמועה (2015)
"אוכלת לא אוכלת" - אסף אברבוך והשמועה (2015)
"בסוף הדרך" - אסף אברבוך והשמועה (2016)
"צפה להפתעות" - אסף אברבוך והשמועה (2016)
"שפעת" - אלה שדיאור (2016)
"האמת שלי" - אלה שדיאור (2016)
"Born for fires" - אלה שדיאור (2016)
"Hula hoopa girl" - יאדו (2016)
"Little red car" - יאדו (2016)
לא ליפול - ספיר נהון (2017)
(2017) Yado & Lera - Hot Breads Café
(2017) Coral - Si tous les oiseaux
מה שיש עכשיו - אסף אברבוך והשמועה (2018) - שיר הפתיחה לסדרה "האוצר שלנו"
הערות שוליים

↑  Instagram, www.instagram.com
| כוכב נולד (2003–2012) |
| --- | --- | --- |
| מנחה | צביקה הדר |  |
| זוכים | נינט טייב • הראל מויאל • יהודה סעדו • ג'קו אייזנברג • בועז מעודה • ישראל בר-און • רוני דלומי • דיאנה גולבי • חגית יאסו • אור טרגן |  |
| מעפילי גמר אחרים | שירי מימון • שי גבסו • הראל סקעת • עדי כהן • מאיה רוטמן • מארינה מקסימיליאן בלומין • לי בירן • מיי פיינגולד • עידן עמדי • דוד לביא • אוהד שרגאי • איטן גרינברג |  |
| מתמודדים בולטים נוספים | כברה קסאי • אלון ליטבק • לירון לב • מיקה שדה • שירלי לילו • ליטל גבאי • מיכל רשף • הדר עוזרי • אסף אברבוך • ניצן קייקוב • אבי מאיר וענונו • עמרי רוטברד • מיכאל עינב • רועי ארז • נעמה שטרית • לבנת בן-חמו • עמיר חדד • מורן אהרוני • קנדוג • ענת אסתר חיטמן • דנה ליקוורניק • דניאל בן-חיים • חן אהרוני • מרים טוקאן • עדי אולמנסקי • אתי ביטון • איה זהבי פייגלין • לירן דנינו • עומר אדם • חובי סטאר • מורן מזוז • אדיר גץ • אבי בן אבו • אדר גולד • רוני גינוסר • נעמה כהן • תמר יהלומי |  |
| ערכים קשורים | טדי יזמות והפקות (חברת הפקה) |  |
| תוכנית אם, תוכניות בת ותוכנית המשך | לא נפסיק לשיר • נולד לרקוד • לא נפסיק לרקוד • בית ספר למוסיקה • הכוכב הבא |  |
| שופטים | צדי צרפתי • ריקי גל • פבלו רוזנברג • מרגלית צנעני • גל אוחובסקי • דנה אינטרנשיונל • מירי מסיקה • צביקה פיק • גידי גוב • יאיר ניצני • משה פרץ |  |
קלבדיה שולז'נקו

| --- | --- |

 לידה:  11 במרץ 1906 (יוליאני) חרקיב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  17 ביוני 1984 (בגיל 78) מוסקבה, ברה"מ 
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מוקד פעילות:  הרפובליקה העממית של אוקראינה, ברית המועצות 
 סוגה:  אסטרדה 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 פרסים והוקרה:  עיטור לנין (1976)  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945 (1945)  אמן מצטיין של רוסיה הסובייטית (1945)  מדליה להנצחת 100 שנים להולדתו של לנין (1970)  מדליה על הגנת לנינגרד (1942)  האמנית העממית של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית (1962)  עיטור הדגל האדום של העמל (1967)  האמנית העממית של ברית המועצות (1971)  עיטור הכוכב האדום (1945)  מדליית ותיק העמל  מדליה לציון 60 שנים לכוחות המזוינים של ברית המועצות  מדליה להנצחת 50 שנים לכוחות המזוינים של ברית המועצות  מדליה להנצחת 30 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941–1945  מדליה להנצחת 20 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941–1945  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945  מדליה להנצחת 800 שנים לייסוד מוסקבה  מדליה לציון 250 שנה ללנינגרד 
 פרופיל ב-IMDb
 
שולז'נקו עם מטפחת
קלבדיה שולז'נקו (ברוסית: Клавдия Ивановна Шульженко; ‏24 במרץ 1906 – 17 ביוני 1984) הייתה זמרת סובייטית ממוצא אוקראיני. היא התפרסמה במיוחד בתקופת מלחמת העולם השנייה במהלכה השתתפה במאות הופעות בקרבת חזית הלחימה.
ביוגרפיה

קלבדיה שולז'נקו נולדה בעיר חרקוב. אביה, שעבד כמנהל חשבונות במשרד מסילות הרכבת, היה חובב שירה ושלח את ביתו ללמוד מוזיקה ושירה בבית הספר למוזיקה. בתחילת שנות ה-20 היא החלה בהופעות עם שירי עם. בשנת 1923 שולז'נקו התקבלה לתיאטרון המקומי בתור שחקנית ובמקביל המשיכה להופיע כזמרת.
בשנת 1928 שולז'נקו עברה ללנינגרד והמשיכה בהופעות בתור זמרת. בשנת 1931 היא השתתפה במחזמר על מוזיקה של דמיטרי שוסטקוביץ' בתיאטרון מוזיקלי בניהול של איסאק דונייבסקי. בשנת 1934 היא הצטלמה לסרט. בשנת 1936 יצא תקליט הסינגל הראשון שלה. בשנת 1939 שולז'נקו זכתה בתחרות זמר ארצית.
בשנת 1940 בלנינגרד הוקמה תזמורת ג'אז בניהול של שולז'נקו ובעלה - ולדימיר קוראלי. במהלך מלחמת העולם השנייה התזמורת נישארה בלנינגרד הנצורה. במהלך מצור לנינגרד שולז'נקו השתתפה במעל 500 קונצרטים בחזית הלחימה. בין השירים המפורסמים שלה ניתן לציין תכול המטפחת, "בו נעשן" (Давай закурим), "חברים מאותו הגדוד" (Друзья-однополчане) ורבים אחרים שהביאו לזמרת תהילה כלל ארצית. גם לאחר סיום המצור, שולז'נקו והתזמורת המשיכו להופיע ביחידות הצבא הלוחם.
לאחר סיום המלחמה, שולז'נקו המשיכה בהופעות כזמרת. בשנת 1954 היא הצטלמה לסרט נוסף וגם יצאה תקליט אריך-נגן הראשון שלה.
בשנת 1971 היא קיבלה את תואר אמן העם ובשנת 1976 הוענק לה עיטור לנין. בשנת 1976 היא הופיעה בקונצרט שסיכם את הקריירה הארוכה באחד מאולמות הקונצרטים הגדולים במוסקבה.
בשנת 1980 הוצא התקליט האחרון שלה ובשנת 1981 היא כתבה ספר על חייה.
שולז'נקו נפטרה בשנת 1984 ונטמנה בבית העלמין נובודוויצ'יה. בשנת 1996 בחרקוב נפתח מוזיאון לזכרה של הזמרת.
אור זהבי

אור זהבי (ב-23 באפריל 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם במכבי יפו.
קריירה

זהבי החל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל ירושלים. בגיל 12 הצטרף לקבוצת הנוער של בית"ר ירושלים, וכאשר סיים את גיל הנוער הצטרף להפועל ירושלים ששיחקה אז בליגה הלאומית. ב-18 בנובמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בהפסד 0–3 להפועל עכו. הייתה זו הופעתו היחידה של זהבי בקבוצה הבוגרת באותה עונה. בעונה שלאחר מכן רשם 22 הופעות במדי הפועל ירושלים וכבש שלושה שערים.
בקיץ 2018 שב לבית"ר ירושלים. ב-12 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של בית"ר ובזירה האירופית, בתיקו 0-0 נגד צ'יחורה סצ'חרה. ב-14 במרץ 2019 האריך את חוזהו בארבע עונות בקבוצה. באוגוסט 2021 שוחרר מבית"ר.
ב-22 בספטמבר 2021 חתם לשנה בקבוצת בני יהודה. ב-4 ביולי 2022 חזר לבית"ר ירושלים. לאחר עונה אחת בה שותף ב-11 משחקים וזכה בגביע המדינה, שוחרר מהמועדון. ב-20 בספטמבר 2023 חתם באיוניקוס ניקאס מהליגה השנייה ביוון.
ב-17 בנובמבר 2024 חתם עד סיום העונה במכבי יפו.
תארים

גביע הטוטו: 2019/2020
גביע המדינה: 2022/2023
הערות שוליים

↑  תומר לוי, ‏נשאר בבירה: אור זהבי חתם ל-4 שנים בבית"ר, באתר ערוץ הספורט, 14 במרץ 2019
↑  רשימת העברות של בית"ר לעונת 2021/22 באתר ההתאחדות, ניתן לראות שזהבי משוחרר מהקבוצה בתאריך 24 באוגוסט 2021
↑  אור זהבי חתם בבני יהודה עד תום העונה, באתר וואלה, 22 בספטמבר 2021
↑  שי ארצי, אור זהבי חתם בבית"ר ירושלים: "כיף וטוב לי לחזור הביתה", באתר ישראל היום, 4 ביולי 2022
↑  רשמית: אור זהבי חתם באיוניקוס ניקאס היוונית, באתר ONE‏, 20 בספטמבר 2023
↑  חזר ארצה: אור זהבי חתם במכבי יפו, באתר דאבל פס, 17 בנובמבר 2024
גלידה מסטיק

גלידה מסטיק טורקית הנאכלת בצלחת לצד כנאפה
גלידה מסטיק (גלידות על בסיס שרף) הוא כינוי עממי לגלידות בעלות מרקם גמיש, קרמי ודביק, שנקראות כך על שם תבלין ה"מסטיקא" (שרף עץ האלה טחון).
רקע

גלידות אלו מבוססות על אבקת פקעות טחונות של סחלב או קורנפלור, מי ורדים, ושרף ה"מסטיקא" שתורם למרקם (בניגוד למרקם של גלידות אחרות שהן בעלות מרקם אוורירי יותר) ומי ורדים, ונפוצות בעיקר במטבח המזרח-תיכוני. כיום בגלל מחירו הגבוה מאוד של תבלין המסטיקא והקושי להשיג אותו, יש מוכרי גלידה הנוהגים להחליף אותו בגלוקוז או בחומר דביק אחר שמקנה לגלידה את מרקמה. בעבר גלידה כזו הייתה נפוצה בארצות ערב וכיום קשה יותר להשיג אותה.
היסטוריה

גלידה מסטיק הומצאה לראשונה בטורקיה בתקופה האימפריה העות'מאנית ונקראה בשם "דונדורמה". היא קיימת כבר 300 שנה כאשר המתכון שלה נשמר בסוד שנים רבות. ישנם מקומות בטורקיה בהם נהוג להכניס את הגלידה לתוך מכל גדול מצויד בכפות ענק לבחישה מתמדת, כדי שלא תתמצק יתר על המידה, ולהגיש אותה בצלחת עם סכין ועם מזלג. הגלידה פופולרית מאוד בטורקיה וישנם אף דוכני רחוב מיוחדים לגלידה מסטיק טורקית, בהם יוצקים סירופ שוקולד רותח על גביע של גלידה.
להקת מארש דונדורמה נקראת על שמה של הגלידה.
ישנם מוכרי גלידה הנוהגים לערוך להטוטים ומופעי רחוב לתיירים עם הגלידה בגלל גמישותה הרבה והעמידות שלה נגד ההמסה. פרסומה הרב של הגלידה בטורקיה גרם לשכונה באיסטנבול להקרא בשם "דונדורמה".
היסטוריה > גלידה סורית

באמצע המאה ה-19 הביא סוחר סורי את המתכון הסודי של הגלידה מטורקיה לדמשק ושם פיתח גרסה מקומית רכה יותר לגלידה בשם בוזה, שהיא יותר קלילה ואוורירית מן הגרסה הטורקית, ומשם היא הופצה אל ארצות ערב.
בישראל ובשאר העולם

בישראל נמכרת הגלידה ביישובים ערביים, דרוזיים, ובמקומות בהם ישנה קהילה גדולה של יוצאי ארצות ערב או טורקיה. בשנות ה-50 נפתחה ביפו על ידי זוג עולים משה (מויאז) פרץ ושרה פנחס פרץ מבולגריה גלידרייה בשם "גלידה קוזו" שהתפרסמה בגלידת המסטיק שלה. הגלידריה נסגרה בעשור הראשון של שנות ה-2000.
בישראל ובשאר מדינות המזרח התיכון מוכרת רק הגרסה הערבית של הגלידה ואילו במזרח הרחוק מוכרת רק הגרסה הטורקית של הגלידה.
ראו גם

בקדש
קולפי
באסתני סונאטי (גלידה פרסית)
הערות שוליים

↑  גלידה מהעולם הגדול, באתר www.bondigo.co.il
↑  קובי רובין‏, הגלידה הכי טובה שאתם לא מכירים, באתר וואלה, 4 ביולי 2017
נמניה סטואיץ'

נמניה סטואיץ' (בסרבית: Немања Стојић; נולד ב-15 בינואר 1998 בבלגרד שברפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת הבלם במכבי תל אביב ובנבחרת סרביה.
קריירת מועדונים

סטואיץ' גדל במחלקות הנוער של פרטיזן בלגרד וווז'דובאץ. בחודש יולי 2017 חתם בקבוצת הכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית, ממנה הושאל לזלטיבור צ'ייטינה מליגת העל הסרבית, ולגרפיצ'אר בלגרד מהליגות הנמוכות בסרביה.
בהמשך שיחק בקבוצות מטלאץ גורני מילאנובץ ו-TSC באצ'קה טופולה מליגת העל הסרבית, וב-1 ביולי 2024 חתם פעם נוספת בקבוצת הכוכב האדום בלגרד.
ב-26 באוגוסט חתם לשלוש שנים במכבי תל אביב והתאחד עם מאמנו ז'ארקו לאזטיץ', שאימן אותו קודם לכן ב-TSC באצ'קה טופולה.
קריירה בינלאומית

ב-25 בינואר 2023 ערך סטואיץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סרביה, בניצחון 2-1 על נבחרת ארצות הברית במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת סרביה לטורניר יורו 2024, אך לא שותף בשלושת משחקי הנבחרת בטורניר.
הערות שוליים

↑  יניב טוכמן‏, נמניה סטואיץ' חתם לשלוש שנים במכבי תל אביב, באתר וואלה, 26 באוגוסט 2024
↑  HEAD-COACH DRAGAN STOJKOVIĆ SELECTED 26 PLAYERS FOR GERMANY באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הסרבית, 27 במאי 2024 (באנגלית)
| נבחרת סרביה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 ראיקוביץ' •  2 פבלוביץ' •  3 סטואיץ' •  4 מילנקוביץ' •  5 מקסימוביץ' •  6 גודל •  7 ולאחוביץ' •  8 יוביץ' •  9 מיטרוביץ' •  10 טאדיץ' •   11 קוסטיץ' •  12 פטרוביץ' • 13 ולקוביץ' •  14 ז'יבקוביץ' • 15 באביץ' • 16 מיאילוביץ' • 17 איליץ' • 18 ראטקוב • 19 סמרג'יץ' • 20 ס. מילינקוביץ'-סאביץ' • 21 גאצ'ינוביץ' • 22 לוקיץ' • 23 ו. מילינקוביץ'-סאביץ' • 24 ספאייץ' • 25 מלאדובניץ' • 26 בירמנצ'ביץ' • מאמן: סטויקוביץ' |  1 ראיקוביץ' •  2 פבלוביץ' •  3 סטואיץ' •  4 מילנקוביץ' •  5 מקסימוביץ' •  6 גודל •  7 ולאחוביץ' •  8 יוביץ' •  9 מיטרוביץ' •  10 טאדיץ' •   11 קוסטיץ' •  12 פטרוביץ' • 13 ולקוביץ' •  14 ז'יבקוביץ' • 15 באביץ' • 16 מיאילוביץ' • 17 איליץ' • 18 ראטקוב • 19 סמרג'יץ' • 20 ס. מילינקוביץ'-סאביץ' • 21 גאצ'ינוביץ' • 22 לוקיץ' • 23 ו. מילינקוביץ'-סאביץ' • 24 ספאייץ' • 25 מלאדובניץ' • 26 בירמנצ'ביץ' • מאמן: סטויקוביץ' | סרביה |
מהומות הר הבית (2023)

מהומות הר הבית (2023) היו עימותים בין פלסטינים וערבים ישראלים ממזרח ירושלים לבין שוטרי משטרת ישראל שהתרחשו במסגד אל-אקצא שבדרום הר הבית. העימותים אירעו בלילה שבין 4 ל-5 באפריל 2023, הלילה שלפני ליל הסדר ה'תשפ"ג בחודש הרמדאן, כאשר נכנסו שוטרים למסגד אל-אקצא בהר הבית, כדי להוציא בכוח מאות מוסלמים שהתבצרו במסגד לאחר השעה המוסכמת. במהלך הוצאתם, הם יידו אבנים וזיקוקים לעבר השוטרים, והשוטרים הגיבו באלימות. כתוצאה מהעימות בעת פינויים נפצעו כשני שוטרים ומעל ל-14 פלסטינים, ונעצרו 350–400 מהם.
הפלסטינים טענו כי אלפי בני אדם נמצאו בתוך המסגד בעת כניסת המשטרה, שלטענתם השתמשה בין היתר בכדורי גומי ורימוני הלם.
העימות גרר תגובות גינוי רבות כלפי ישראל בעולם הערבי וכן מטעם האיחוד האירופי.
בעקבות העימות ובימים שאחריהם החל גל של פיגועים נגד אזרחים ישראלים המלווה בירי רקטות מרצועת עזה, לבנון וסוריה.
רקע

בעקבות פרסום על כוונת מספר יהודים לעלות להר הבית ולהקריב בו קורבן הפסח, ב-4 באפריל הוציא ארגון חמאס קריאה למוסלמים מאזור ירושלים וסביבתה להגיע למסגד אל-אקצא במסגרת الاعتكاف العظيم (השהות הגדולה במסגד אלאקצא) ולשהות בו ברציפות עד ליום חמישי (חג ראשון של פסח).
המהומות

בליל 4 באפריל 2023, מאות ערבים ישראלים ופלסטינים התבצרו במסגד לאחר תפילת הערב של היום ה-13 של הרמדאן. לאחר ניסיונות להוציאם החוצה בהידברות, נכנסו כוחות משטרת ישראל למתחם על מנת להוציאם בכוח. במהלך הכניסה יודו לעבר השוטרים אבנים ונורו זיקוקין רבים. במהלך הפעילות במתחם, המשטרה עצרה או עיכבה מעל 350 חשודים מהמתפרעים במסגד. שוטר אחד נפצע ברגלו כתוצאה מאבנים ושוטר נוסף נפצע ברגלו מזיקוק שנורה לעברו בכינון ישיר. במסגרת המהומות נגרם נזק למסגד ולתכולתו.
בעקבות המהומות

ב-6 באפריל עד 7 באפריל, החמאס שיגר מרצועת עזה לכיוון ישראל 44 רקטות. 12 נפלו בים, שמונה יורטו על ידי כיפת ברזל ו-14 התפוצצו בשטחים פתוחים. שלוחת חמאס בלבנון שיגר 34 רקטות בשעות הצהריים מלבנון לגליל המערבי, ושלוש פצצות מרגמה נוספות נורו בשעות הערב לכיוון מטולה. בתגובה לירי מדרום ומצפון, הותקפו בלילה יעדי חמאס סמוך לצור ומקלע כבד שפעל בצפון רצועת עזה. בין היעדים שהותקפו - שתי מנהרות שלא חצו לישראל ונקודת תצפית של חמאס.
ב-7 באפריל 2023, כיומיים וחצי לאחר המהומות ביצעו מחבלים פלסטינים פיגוע ירי בצומת חמרה, בו נרצחו שתי אחיות: מאיה ורינה די מהישוב אפרת, ואימן לאה נפצעה קשה ומתה מפצעיה מספר ימים לאחר מכן. לאחר הפיגוע קראו מתפללים מוסלמים קריאות שבח בתום תפילת יום שישי השלישי של הרמדאן בהר הבית. חמאס והג'יהאד האסלאמי הוציאו הודעה המשבחת את מבצעי הפיגוע שבוצע, לדבריהם, כנקמה על פעילות המשטרה בהר הבית.
בערבו של אותו היום התחולל פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור בו נרצח תייר איטלקי.
בלילה שבין ה-8 ל-9 באפריל, שוגרו מספר רקטות בשני מטחים מסוריה לעבר דרום-מזרח רמת הגולן.
לקראת יום ירושלים האיראני, שחל באותה שנה ב-14 באפריל, פרסם ארגון החמאס כרוז הקורא לפלסטינים תושבי יו"ש, ולערבים ישראלים תושבי מדינת ישראל, לבוא לתפילת "אלפג'ר אלעט'ים" (תפילת "השחר הגדול") באותו היום, כדי לשמש כ"מגן של ירושלים". בעקבות העלייה במתיחות הביטחונית הוחלט בצה"ל לתגבר את מערכות ההגנה האווירית ברחבי הארץ, ולשם כך נפרסו מספר סוללות כיפת ברזל לצד אלה המוצבות בשיגרה.
תגובות בעולם

הוצאת המתפללים בכוח גררה גינויים לישראל בכל רחבי העולם בעיקר מטורקיה, מצרים וקטר, אך גם מהאיחוד האירופי.
חמאס חמאס: במהלך החג הראשון של פסח שיגר ארגון הטרור מספר רקטות מרצועת עזה לעבר דרום ישראל ו-34 רקטות מלבנון לעבר מטולה והגליל העליון. ארצות הברית וצרפת גינו את ירי הרקטות מלבנון לעבר ישראל.
ירדן ירדן גינתה את הוצאת המתבצרים וטענה ש"התוקפנות הישראלית בלתי מקובלת, ומטרתה לשנות את המעמד ההיסטורי והמשפטי של ירושלים – יש לפעול להפסקתה".
הליגה הערבית הליגה הערבית גינתה את ישראל, וטענה כי מדובר ב"פריצה" של כוחות הביטחון הישראליים למסגד. הליגה קבעה לקיים "כינוס חירום" לבקשת ירדן, מצרים והפלסטינים.
טורקיה טורקיה וכן בחריין בחריין גינו את הוצאת המתבצרים, אולם בחריין גינתה גם את "הצעדים הפרובוקטיביים בכלל, בהם התבצרות המתפללים ושימוש בנשק ובזיקוקים בתוך בתי התפילה, דבר שיכול להוביל לעוד הסלמה ואלימות".
לבנון לבנון ראש ממשלת לבנון נג'יב מיקאתי גינה את ירי הרקטות מלבנון אל ישראל.
ראו גם

מהומות בהר הבית
פיגוע הירי בצומת חמרה
פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור
גל הטרור בישראל (2023)
הערות שוליים

↑  גם הערב: צעירים ניסו להסתגר בהר הבית והשליכו אבנים לעבר שוטרים, באתר מעריב אונליין, 5 באפריל 2023
↑  אחרי העימותים בהר הבית: עוד גינויים בעולם הערבי, באיחוד האירופי "עוקבים מקרוב", באתר ynet, 6 באפריל 2023
↑  טל מרציאנו, ‏"חוזרים להר": פרס כספי למי שייעצר עם גדי או טלה, באתר "סרוגים", 31 במרץ 2023
↑   ניר חסון, הניסיונות להקריב קורבן בהר הבית היו חומר הבעירה, המשטרה ליבתה את האש, באתר הארץ, 5 באפריל 2023
↑  עינב חלבי, אחרי המהומות והרקטות: פעילי הר הבית נעצרו עם גדי, באתר ynet, 5 באפריל 2023
↑  מחר - יום מבחן למשטרה בהר הבית - אבו עלי אקספרס, באתר אבו עלי אקספרס, ‏2 במרץ 2023
1 2  כתבי ynet, הליגה הערבית: "פריצה לאל-אקצא". ישראל: "הזיקוקים היו פוגעים ביהודים", באתר ynet, 5 באפריל 2023
↑  טירוף בהר הבית: זיקוקים, ירי ואבנים. צפו בתיעוד, באתר "סרוגים", 5 באפריל 2023
↑  גורם אמריקני ל"ישראל היום": המצב בדרך לרגיעה | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il
↑  אלישע בן קימון, יואב זיתון, 2 אחיות נרצחו, אמן נפצעה אנוש: המחבלים וידאו הריגה - אחרי שגרמו לרכב לסטות, באתר ynet, 7 באפריל 2023
↑  אורלי הררי, מתפללים מוסלמים חגגו את רצח האחיות על הר הבית, באתר ערוץ 7, 7 באפריל 2023
↑  דלית הלוי, חמאס: רצח הנשים בבקעת הירדן "פעולת גבורה", באתר ערוץ 7, 7 באפריל 2023
↑  ניר דבורי ברהנו טגניה, ‏תייר איטלקי נרצח ו-7 נפצעו בפיגוע בטיילת בתל אביב; רה"מ הורה לגייס את כל פלוגות מג"ב במילואים, באתר ‏מאקו‏, 7 באפריל 2023
↑  שתי רקטות שוגרו לרמת הגולן מסוריה, באתר ערוץ 7, 8 באפריל 2023
↑  אהוד יערי, ‏כפוף לצבא אסד, בשליחות ובהדרכת איראן: זה הארגון ששיגר את הרקטות מסוריה לרמת הגולן, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2023
↑  באתר סוכנות הידיעות הפלסטינית אמד.
↑  ההסלמה הביטחונית: צה"ל מתגבר את מערך ההגנה האווירית ברחבי הארץ, באתר ערוץ 7, 13 באפריל 2023
↑  מטורקיה ועד אינדונזיה, מקטאר ועד מצרים: גינויים לישראל בעקבות אירועי הר הבית, באתר ישראל היום, 5 באפריל 2023
↑  יואב זיתון, איתמר אייכנר, דניאל סלאמה, פצצות מרגמה נורו לעבר מטולה. צה"ל: חמאס אחראי ל-34 הרקטות מלבנון, באתר ynet, 6 באפריל 2023
↑  "המחויבות שלנו בלתי ניתנת לערעור": התגובות בעולם על מתקפת הטילים על ישראל, באתר עכשיו 14, 6 באפריל 2023
↑  ירדן על העימות בהר הבית: "התוקפנות בלתי מקובלת", באתר "סרוגים", 5 באפריל 2023
↑  עינב חלבי, דניאל סלאמה, אחרי העימותים בהר הבית: עוד גינויים בעולם הערבי, באיחוד האירופי "עוקבים מקרוב", באתר ynet, 6 באפריל 2023
↑  גיא אלסטר‏, ראש ממשלת לבנון מגנה את ירי הרקטות אל ישראל, באתר וואלה, 6 באפריל 2023
משמרות

ערך זה עוסק בקיבוץ השוכן בסמוך לפרדס חנה-כרכור. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מגדל המים
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: מנשה
גובה ממוצע: ‎54 מטר
תאריך ייסוד: 1933
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,323 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,310 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) משמרות(למפת הכרמל רגילה) משמרות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום משמרות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום משמרות32°29′12″N 34°59′04″E﻿ / ﻿32.4866663001605°N 34.9844232706104°E﻿ / 32.4866663001605; 34.9844232706104  heמפת היישובים של מועצה אזורית מנשה באדום - משמרות בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

בניית מגדל המים, 1933
מִשְׁמָרוֹת הוא קיבוץ במחוז חיפה בסמוך למושבה פרדס חנה-כרכור השייך למועצה אזורית מנשה. היישוב הוקם בשנת 1933 ושמו כשם הגרעין שהקים אותו שהורכב מעולים מרוסיה, מליטא ומלטביה.
היסטוריה > עזיבת קבוצת מייסדים

בשלהי 1948 ותחילת 1949, נוסף למשבר הכלכלי התמידי של הקבוצה גם משבר חברתי חמור ביותר, ששיאו היה בעזיבת קבוצת מייסדים את הקבוצה. חלק מקבוצת הרוסים עזב את הקיבוץ ועבר לעיר. אליהם הצטרפו גם חלק מהגורדוניסטים. הרקע לעזיבה היה אי שיפור בתנאי המחיה בצריפים הצנועים, עקב הגעת עולים חדשים ששוכנו בבתי הילדים ובאוהלים וגרמו לצפיפות גדולה. ההתגייסות למען המדינה שבדרך והמדינה הצעירה שחקה קבוצה קטנה מהרוסים חברי העלייה הבלתי ליגאלית שמעולם לא באמת האמינה בערך השיתוף וגררה אחריה כמה מאנשי 'גורדוניה ליטא לטביה' שבחרו לעשות למען ביתם. השבר היה גדול. רבים בקיבוץ דיברו על בגידה.
המשבר החברתי הוביל את חברי קבוצת משמרות לנסות ולשנות במעט את אורחות החיים במקום ולהעניק לחברים הוותיקים רווחה גדולה יותר בבתיהם. חבר הקבוצות, הארגון ההתיישבותי שאליו השתייכה קבוצת משמרות, שמע על השינוי המקומי בערכי הקיבוץ, הגיע לקבוצה ובשיחת חברים נזף בקבוצה קשות על ניסיונה להפריט את הקבוצה ולסטות 'מדרך הישר' הקיבוצית. ה'חבר' ניסה לסייע בידי הקבוצה, אך מצבם הדומה של קיבוצים רבים, הירצחם של חברי גורדוניה באירופה והמחסור בעתודות הוביל לפירוק חבר הקבוצות ולהקמת 'איחוד הקבוצות והקיבוצים' ושילובה של משמרות ב'איחוד' ב־1951.
היסטוריה > קליטת עלייה

מפעל הצריפים אשר הוקם בשנת 1942 קיבל תנופה עם כספי השילומים, אז גם שונה שמו לתע"ל (תעשיית עץ לבוד), 1946, הפך בשנת 1963 לחברה ממשלתית בעלת מניות והוא זה אשר קיים את קיבוץ משמרות עד לשנת 2001, עם פירוקו. מפעל זה היה מראשוני מפעלי התעשייה הקיבוצית.
קיבוץ משמרות היווה אכסניה לעשייה ציונית רבה וגופים יישובים שונים, ולאחר מכן מדינתיים, נעזרו במקום ובחבריו. התרומה הלאומית, ההתנדבות החלוצית והעשייה החינוכית מהווים ביטוי לחשיבות חלוצי משמרות. אך עם שחיקת מעמדו של פנחס לבון, מנהיג אנשי גורדוניה וחבר הקבוצות ושחיקת מעמד הקיבוצים בארץ בכלל נגרע מקומה של העשייה החלוצית הקיבוצית אשר הואשמה בכישלון קליטת העלייה הגדולה בשנים הראשונות למדינת ישראל.
במהלך השנים קלטה משמרות גרעיני נח"ל ומתנדבים מן העולם, אך בעוד שבני המשק הראשונים (ילידי שנות ה-30 וה-40) שבו לקיבוץ לאחר השירות הצבאי, בני המשק הצעירים יותר (ילידי שנות החמישים ושנות השישים) עזבו את הקיבוץ והותירו אותו קטן וחלש.
היסטוריה > משנות השישים

בית הספר בקיבוץ נסגר בשלהי שנות השישים וחברי קבוצת משמרות החליטו לשלב את חינוך ילדיהם עם חינוך ילדי קיבוץ גבעת חיים איחוד. בשלבים מאוחרים יותר נשלחו ילדי המשק ללימודי התיכון במעגן מיכאל. הבחירה בקיבוצים אלה נעשתה לאחר מחשבה רבה מבחינה אידאולוגית וחינוכית.
באמצע שנות השבעים הוקם במשמרות מפעל לייצור משקפיים 'אופטים' אשר במשך כמה שנים ביסס במעט את חיי הקהילה במקום אך הוא לא האריך חיים. עיקר פרנסת הקיבוץ הייתה על מפעל תע"ל אשר עסק בעיבוד עץ, ייצור קורות עץ ולבידים, וענפי החקלאות ששימשו ככלי עזר. תע"ל היה המפעל הראשון בישראל שהונפקה בבורסה. באוגוסט 2001 נסגר המפעל לאחר שנקלע לחובות כבדים, ומונה לו מפרק.
היסטוריה > הפרטה בשנות התשעים

משמרות, קיבוץ אשר הקפיד על מקומו של האינדיבידואל בחברה וברח מדוגמות אידאולוגיות ככל שניתן, שבר רבים מערכי הקיבוץ המסורתי ונחשב ל'קיבוץ שאינו קיבוץ' (או ב"מילת גנאי": מושב שיתופי). המעבר ללינה משפחתית נעשה כבר בשנת 1968, כלי רכב פרטיים היו לחברים כבר בשנות השמונים, וההפרטה הגיעה למקום בשלבים כבר בתחילת שנות התשעים. משנת 2000 כיהן במקום ועד ממונה מרצון, וב־2008 חזר הקיבוץ לנהל את עצמו, לקראת הרחבה קהילתית.
היסטוריה > המאה ה-21

בעשור השני של המאה ה-21 הוקמו שתי הרחבות. אחת המיועדת בעיקר לבנים ממשיכים, והשנייה, אשר הוקמה ב-2011, היא הרחבה חיצונית. נכון ל-2024 מתגוררים כ-1,140 בני אדם בהרחבה החיצונית, לעומת כ-400 בקיבוץ הישן ובהרחבת הבנים. 240 מסך התושבים הם חברי קיבוץ.
תרבות

בקיבוץ גדלו מספר מוזיקאים מוכרים: מאיר אריאל, שלום חנוך וחנן יובל. תחילת הפעילות שלהם הייתה במסגרת "המשמרון", חבורת הזמר של הקיבוץ.
גלריית תמונות

מגדל המים
הדשא הגדול
חדר האוכל המשמש כיום כמועדון לחבר
פינת זיכרון למרגלות מגדל המים