stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטרוניוס
קורות חיים

פטרוניוס נולד בעיר פלרמו שבסיציליה בערך בשנת 27 וחי בתקופתם של הקיסרים קלאודיוס ונירון. הוא היה מושל ביתיניה שבאסיה הקטנה, ואחרי כן נתמנה לקונסול, דבר המעיד על השפעתו הגדולה של פטרוניוס בחצרו של נירון. טקיטוס מתאר את פטרוניוס כאיש תענוגות הישן במשך היום ומנהל את עסקיו בלילות.
הצלחתו עוררה את קנאתו של טיגלינוס, מפקד המשמר הפרטוריאני, שהאשימו בהשתתפות בקשר פיסו לרצח נירון בשנת 65. פטרוניוס היה אמנם חברו של סאבינוס - אחד הקושרים, אך ידו לא הייתה בדבר. בשנת 66, משהבין כי גורלו נגזר, פטרוניוס פתח את עורקיו בנוכחות חבריו וערך להם את המשתה האחרון. לפני מותו מצא זמן כדי לכתוב את עדותו על מעשי העוולה של נירון.
חיבורו היחיד ששרד הוא הרומן "סטיריקון" שממנו נשתמרו קטעים בלבד. רומן זה שנכתב בסגנון של חרוזים ושל פרוזה, משלב בתוכה הרפתקאות ופילוסופיה, התמכרות מינית וגסטרונומיה. גיבור הרומן אנקולפיוס - נואף, גנב ושקרן, פוגש באסילטוס שהופך לחברו. הם מחליטים לשים את ידיהם על כל מה שנקרה בדרכם כדי להתעשר, ונודדים בין ערי דרום איטליה עד הגיעם למשתה המפואר של הסוחר טרימאלכיו - עבד משוחרר שהתעשר, ורכש אחוזות כה רבות עד כי אינו יכול לאמוד את הכנסותיו.
הבמאי האיטלקי פדריקו פליני ביים בשנת 1969 סרט בשם "פליני סטיריקון" המבוסס בצורה חופשית על הרומן של פטרוניוס.
ברומן "קוו ואדיס", מאת הסופר הפולני הנריק סנקביץ', פטרוניוס מופיע כאיש החצר המועדף על נירון, המדבר בלשון חלקלקות, מחניף לקיסר ומהתל בו. רומן זה עובד לקולנוע פעמים רבות.
פטרוניוס על היהודים

אזכורי היהודים ב"סטיריקון" נוגעים בעיקר לברית המילה, שבעיני פטרוניוס הייתה המאפיין הספציפי שלהם.
בסטיריקון 102, מציע אנקולפיוס לחבריו המתכננים להימלט, לצבוע עצמם בדיו כדי להיראות כמו עבדים אתיופים; על כך משיב לו גיטון: "יופי...ובנוסף לכך, בבקשה, מול אותנו כדי שניראה כמו יהודים, ונקוב את אוזנינו כחיקוי לערבים".
גיטון מציע לבצע מילה כדי להיראות כמו יהודים, אף על פי שבני אומות אחרות נהגו גם הם לבצע מילה. למרות זאת, בשביל סופרים יוונים ולטיניים היהודים היו הנימולים המובהקים.
במקום אחר בסטיריקון, משבח הבינאס את כישרונותיו של העבד שלו ומציין שיש לו רק שני פגמים המונעים ממנו להיות מושלם: "הוא נימול והוא נוחר".
כפי שניתן ללמוד מסטיריקון 102, פטרוניוס חשב כי המילה היא הסממן המאפיין ביותר את היהודים. משום כך ניתן להניח שגם כאן מילה משמעותה יהדות.
אבר-מין נימול נחשב לפגום מבחינה אסתטית. המגרעות שהבינאס מונה - מילה ונחירה - מרמזות שייעודו של העבד היה סיפוק תאוותיו המיניות.
באחד הקטעים שנשתמרו משיריו, פטרוניוס מתייחס למילה כשלב הכרחי בהתיהדותו של הגר:
קטע זה מהווה מעין סיכום סאטירי של המאפיינים המשמעותיים ביותר של היהודים בעיני פטרוניוס: אל־חזיר, תפילה למרום, המילה והשבת. ייתכן שפטרוניוס מבחין כאן בין מעמד "יראי שמיים", הסוגדים לאל־החזיר ולמרום, לבין יהודים מלאים, המתייחדים גם בכך שהם נימולים, ובכך מתייחס לשאלה האם אדם יכול להיחשב כגר מבלי שעבר מילה.
לשיר יש קונוטציה שלילית. מושא הסטירה היא הדרישה להימול, כדי שהמתגייר יוכל "ליהנות" מצומות השבת. נראה כי תפקיד האל־החזיר כאן הוא לא להסביר את דחיית בשר החזיר על ידי היהודים, אלא כדי להלעיג אותה, ובה בעת להלעיג גם את תופעת הגרים המוקסמים מן האל היהודי.
ההשקפה שהיהודים סגדו לחזיר הופיעה משום שהם נמנעו מלאכול חזיר. גם חיבוריו של פלוטרכוס, בן תקופתו הצעיר יותר של פטרוניוס, משקפים דעה זו.
אזכור של האל היהודי בדמות חזיר הופיע שוב מאוחר יותר, אצל אפיפניוס מסלמיס.
ההשקפה שהיהודים סגדו לשמיים הופיעה כבר בחיבוריהם של הקטאיוס איש אבדרה, סטראבון ויובנאליס.
הסברה בדבר יום השבת כיום צום היא מן הטעויות הרווחות ביותר בעולם היווני-רומי על השבת היהודית.
תרגומי יצירותיו לעברית

"הים הבוגדני" (פטרוניוס, סטיריקון, 114-115), תרגם מלטינית מאיר שש. "תורן" - דפים לבית צים, מס' 41, דצמבר 1962.
"רווחי סחר ימי" (פטרוניוס, סטיריקון, 66), תרגם מלטינית מאיר שש. "תורן" - דפים לבית צים, מס' 40, ספטמבר 1962.
טיטוס פטרוניוס ארביטר. סאטירקון. תרגום מהמקור הלטיני, מבוא ופרושים: אריה חורשי. תל אביב, הוצאת ירון גולן, 2002.
פטרוניוס, סטיריקון: ארוחה בביתו של טרימלכיו. תרגם מלטינית רועי אוניקובסקי. חלקים: א, ב, ג, ד, ה, ו, ז, ח, ט, י, יא, יב, יג, יד, טו, טז, יז, יח, יט, כ, כא. פורסם בהמשכים במוסף תרבות וספרות של הארץ, 2008.
פטרוניוס, "סטיריקון: אהבהבים בפרגמום והאלמנה מאפסוס". תרגם מלטינית רועי אוניקובסקי. עתון 77, גיליון 346–347, מאי 2010.
לקריאה נוספת

מנחם שטרן – Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1976, Vol. I: LXX. Petronius, pp. 441-444.
הערות שוליים

↑  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol. I, LXX. Petronius, p. 441
↑  פטרוניוס, סאטיריקון (פרק 13), 102, 14-13; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 5 מילה, עמ' 146 (תרגום: אריה חורשי).
1 2 3  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol. I, LXX. Petronius, pp. 443-444
↑  פטרוניוס, סאטיריקון (פרק 10), 68, 8-4.
↑  דבורה גילולה, הלצות על יהודים בספרות הרומית (מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי, כרך תשמ"ו), ה. פטרוניוס, עמ' 19.
↑  Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol. I, LXX. Petronius, no. 195, p. 444; Petronius, Fragmenta, no. 37; פטר שפר, יודופוביה, פרק 3, עמ' 115 (תרגום: מאנגלית: להד לזר).
↑  פטר שפר, יודופוביה, פרק 3, עמ' 116.
↑  פטר שפר, יודופוביה, פרק 3, עמ' 117.
↑  Plutarch, Quaestiones Convivales, Book IV, chapter 5, section 2
↑  Epiphanius, Panarion, XXVI, 10, 6
↑  מנחם שטרן, מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני, עמ' 472.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266402205171  PLWABN: 9810579105905606  BIBSYS: 90229948  BNC: 000073344  BNE: XX924749  BnF: cb119194470 (data)  CANTIC: a10137026  CiNii: DA01249671  GND: 118593293  ICCU: CFIV015971  ISNI: 0000 0000 8167 8155  LCCN: n79142770  LNB: 000063961  MusicBrainz: 0ed98fac-7d22-4cda-baeb-f2beaf161860  NDL: 00472994  NKC: jn19981001972  NLA: 36222313  NLG: 62703  NLK: KAC199621546  NSK: 000024721  NTA: 068973241  RERO: 02-A000129794  RSL: 000043220  SELIBR: 196579  SNAC: w6z4236k  SUDOC: 027441245  Trove: 1232082  VcBA: 495/9547  VIAF: 95155909   WorldCat (עם VIAF): 95155909
פיליפ וייזר

| --- | --- |

פיליפ וייזר
 לידה:  1879 הונגריה
 פטירה:  8 בפברואר 1940  (בגיל 61 בערך) כ"ט בשבט התש
 עיסוק:  חזן ראשי נירג'האזה
 חברת תקליטים:  Columbia Records
פיליפ-פנחס וייזר בן פרומט (בהונגרית Weiser Fülöp), נולד ב-1879, בסטרופקוב, בהונגרית Sztropkó. הוא היה החזן הראשי של נירג'האזה, ומאוחר יותר עבר לבית הכנסת רומבך בבודפשט.
שיריו הוקלטו כבר ב-1908 ב"פונוגרף", ויצאו בתקליטים על ידי חברת Columbia Records
בזכות תרומה של ג'ורג' סורוס נאספו שירי החזנים מתקליטי בקליט (מהירות 78) לאוסף קטעי חזנות מהונגריה בין השנים 1906–1929.
ביצועיו הידועים ביותר היו לשירים "אל מלא רחמים" ו"בראש השנה".
כתבה של Somos Péter בעיתון קהילתי בנירג'האזה (עמוד 3)
פיליפ וייזר נפטר ב-8 בפברואר 1940 לאחר מחלה. הותיר אחריו 5 בנים ו-3 בנות. בן אחד, אדולף, נספה במחנה עבודה בסיביר; אחיו אלכסנדר שלמה, שהיה עמו במחנה, הצליח להימלט וחזר להונגריה ב 1945.
מלבד בנו דז'ו, שנשאר בהונגריה, כל שאר בני משפחתו של פיליפ וייזר עלו לישראל עם משפחותיהם בין השנים 1949–1956.
נכדו הוא ד"ר גיורא רם (וייזר), בנו של וייזר אלכסנדר שלמה.
הערות שוליים

↑  Rombach.
↑  El mule rachmen, Rosch haschono - Boi Bscholom, Stimmen einer Verlorenen Welt: Ungarische Kantorenkunst zwischen 1906 und 1929, Bear Family Records, CD HA 001
מתוך הקובץ שם: Pannon Archiv, PA 6669, Columbia Double-Face Record, D-6403 (66593, 66594)
↑  sofar-ujsag.hu
פארמה (נפה)

נפת פָּא֫רְמָה (באיטלקית: Provincia di Parma) היא נפה במחוז אמיליה-רומאניה שבאיטליה. הנפה משתרעת על שטח של 3,449 קמ"ר, ובשנת 2005 התגוררו בה 413,198 נפש. בירתה של הנפה בעיר פארמה.
נפת פארמה גובלת בנפת קרמונה ובנפת מנטובה במחוז לומברדיה בצפון, בנפת רג'ו אמיליה במחוז אמיליה-רומאניה במזרח, בנפת מאסה-קרארה במחוז טוסקנה בדרום, בנפת לה ספציה ובנפת ג'נובה במחוז ליגוריה בדרום ובנפת פיאצ'נצה במחוז אמיליה-רומאניה במערב.
ראו גם

פארמה
סורניה
פיה מריה

| --- | --- |

מריה עם LUM!X בעת הופעתם באירוויזיון 2022
 לידה:  21 במאי 2003 (בת 21) אוסטריה טירול, אוסטריה 
 מוקד פעילות:  אוסטריה 
 עיסוק:  זמרת
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  קול
 פרסים והוקרה:  פרסי אמדאוס למוזיקה אוסטרית (2023) 
 
פיה מריה (בגרמנית: Pia Maria; נולדה ב-21 במאי 2003) היא זמרת ופזמונאית אוסטרית.
ביוגרפיה

פיה מריה נולדה בטירול, אוסטריה. היא מאפרת מיומנת ועובדת בתיאטרון הממלכתי של טירול (אנ') באינסברוק. כשהייתה בת 16, היא החלה לכתוב שירים.
ב-8 בפברואר 2022, ה-ORF הודיע שפיה מריה, יחד עם LUM!X, תייצג את אוסטריה באירוויזיון 2022, עם השיר "Halo". ב-10 במאי 2022 ביצעו מריה ו-LUM!X את "Halo" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. הם נכשלו בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. מאוחר יותר התברר כי אוסטריה דורגה במקום ה-15 בחצי הגמר עם 42 נקודות.
הערות שוליים

↑  Österreich: LUM!X feat. Pia Maria mit „Halo“ zum ESC 2022 in Turin, ESC kompakt, ‏2022-02-08 (בגרמנית) (ארכיון)
↑  Österreich schickt Lum!x und Pia Maria zum Song Contest nach Turin, DER STANDARD (בגרמנית) (ארכיון)
↑  Austria: LUM!X and Pia Maria will take ‘Halo’ to Eurovision 🇦🇹, Eurovision.tv, ‏2022-02-08 (באנגלית) (ארכיון)
↑  Charlotte Jensen, Eurovision 2022: Semi-final 1 result – these are the lucky qualifiers, ‏10th May 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0005 0746 5115  MusicBrainz: 9f5b1b81-a705-4cbe-9308-4ef849627f38 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פיוטר נילוס

| --- | --- |

 לידה:  29 ביוני 1869 פלך פודוליה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  23 במאי 1943 (בגיל 73) פריז, צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות באנייה 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנות באודסה על שם גרקוב 
 תחום יצירה:  ציור, creative and professional writing, ביקורת אמנות 
 
פיוטר נילוס (ברוסית: Пётр Нилус;‏  20 בפברואר 1869 – 23 במאי 1943). היה צייר וסופר אימפרסיוניסטי רוסי ואוקראיני.
ביוגרפיה

פיוטר נולד בפלך פודוליה של האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה). סבו השתתף במלחמות נפוליאון של 1812. יש אי בהירות לגבי מקור של שם המשפחה "נילוס" ברוסיה. הדבר נובע בעיקר בהתייחסות אל המיסטיקן סרגיי נילוס, המוציא לאור של "הפרוטוקולים של זקני ציון" ברוסיה. לגבי מוצאו של סרגיי נאמר שהוא שוודי או שווייצרי , גרגור שוורץ-בוסטוניטש טען שהצייר פיוטר נילוס היה קשור לסרגיי נילוס.
בגיל שבע עבר פיוטר לאודסה שם למד בבית הספר בשיעורי אמנות של קיריאק קוסטנדי. אחר כך למד באקדמיה הקיסרית לאמנויות בסנט פטרסבורג והשתתף בתערוכות של הנוודים. בניגוד לאנטישמי סרגיי נילוס, פיוטר נילוס התחתן עם יהודיה, בשם ברטה סולומונובנה, ובשנת 1906 יחד עם קורני צ'וקובסקי השתתף גם באיסוף ספרים ויצירות אמנות לטובת "ילדים יהודים שהתייתמו במהלך הפוגרום באוקטובר באודסה".[2]
במהלך מלחמת האזרחים הרוסית, ב-1920, היגר לפריז, שם עבד עד מותו ב-1943.
פיוטר נילוס היה חבר של אלכסנדר קופרין ואיוואן בונין. בשנים הראשונות בפריז הם גרו באותו בית. הם ניהלו התכתבות אינטנסיבית; פורסמו יותר ממאה מכתבים של פיוטר נילוס לבונין.
הערות שוליים

↑  Michael Hagemeister, "Wer war Sergej Nilus?" Ostkirchliche Studien 40 (1991), 49-63.
1 2  Biography of Pyotr Nilus on rulex.ru
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463565905171  BnF: cb119989244 (data)  GND: 1019509260  ISNI: 0000 0000 7025 2968  LCCN: no2011189300  NKC: js2017949607  RKD: 316565  SNAC: w6f55bff  ULAN: 500082032  VIAF: 96269457   WorldCat (עם VIAF): 96269457
עונת 2006/2007 בליגת האלופות

| --- | --- |

 מארחת:  אצטדיון האולימפי
 תקופת התחרות:  11 ביולי 2006 – 23 במאי 2007 (317 ימים) 
 מספר משתתפות:  73
 הזוכה:  איטליה מילאן
 מספר משחקים:  207
 מספר שערים:  518 (2.5 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  5,746,346 (27,760 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ברזיל קאקה (10 שערים)
 → 2005/20062007/2008 ←
עונת 2006/2007 בליגת האלופות הייתה העונה ה-52 של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל וה-15 במסגרת ליגת האלופות. היא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-11 ביולי 2006 ותחרות הסתיימה ב-23 במאי 2007.
בתחרות השתתפו 73 קבוצות.
משחק הגמר נערך באצטדיון האולימפי, אתונה. התחרות הסתיימה בניצחון של מילאן בפעם השביעית בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 73 קבוצות. על מספר הקבוצות מכל מדינה הוחלט על בסיס דירוג אופ"א לשנים 2001-2005. מ-15 מדינות השתתפו יותר מנציג אחד:
4 - ספרד, איטליה, אנגליה   (מהם שני נציגים לא השתתפו בשלבים המוקדמים)
3 - גרמניה, צרפת, פורטוגל (מהם שני נציגים לא השתתפו בשלבים המוקדמים)
2 - יוון, הולנד, בלגיה (ממדינות אלו מנצחת אליפות המדינה העפיל ישירות לשלב הבתים), טורקיה,  שווייץ, סקוטלנד, רוסיה, אוסטריה, אוקראינה
לאחר הסיבובים המוקדמים, הקבוצות חולקו ל-8 בתים. לאחר מכך 16 קבוצות החלו במשחקי שמינית הגמר.
כל המשחקים למעט משחק הגמר היו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשלבי ההמשך. חוק "שער חוץ", היה בתוקף לכל שלבי התחרות. במקרה שאין אפשרות להגיע להכרעה תוך יתרון שער חוץ, המנצח נקבע בסדרת בעיטות עונשין.
למנצחת במשחק הוענקו שלוש נקודות.
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות הראשון

הסיבוב הראשון נערך ב-11 וב-12 ביולי והסיבוב השני נערך ב-18 וב-19 ביולי 2006.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אלבניה אלבסני | 1–3 | ליטא אקרנאס | 1–0 | 0–3 |
| אסטוניה TVMK | 3–4 | איסלנד הפנרפיירדיר | 2–3 | 1–1 |
| לטביה ליאפייס מטאלורגס | 2–1 | קזחסטן אקטובה | 1–0 | 1–1 |
| פינלנד מיילייקוסקן פאלו | 2–0 | ויילס דה ניו סיינטס | 1–0 | 1–0 |
| אירלנד קורק סיטי | 2–1 | קפריסין אפולון לימסול | 1–0 | 1–1 |
| גאורגיה סיוני בולניסי | 2–1 | אזרבייג'ן באקו | 2–0 | 0–1 |
| לוקסמבורג F91 דודלאנג' | 0–1 | מקדוניה רבוטניצ'קי | 0–1 | 0–0 |
| בלארוס שחטיור סליהורסק | 0–2 | בוסניה והרצגובינה שירוקי ברייג | 0–1 | 0–1 |
| מלטה בירקירקארה | 2–5 | איי פארו B36 טורסהאבן | 0–3 | 2–2 |
| צפון אירלנד לינפילד | 3–5 | סלובניה גוריצה | 1–3 | 2–2 |
| ארמניה פיוניק ירוואן | 0–2 | מולדובה שריף טיראספול | 0–0 | 0–2 |
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות השני

הסיבוב הראשון נערך ב-25 וב-26 ביולי והסיבוב השני נערך ב-1 וב-2 באוגוסט 2006.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סלובניה גוריצה | 0–5 | רומניה סטיאווה בוקרשט | 0–2 | 0–3 |
| בולגריה לבסקי סופיה | 4–0 | גאורגיה סיוני בולניסי | 2–0 | 2–0 |
| שווייץ פ.צ. ציריך | 2–3 | אוסטריה רד בול זלצבורג | 2–1 | 0–2 |
| שוודיה יורגודן | 2–3 | סלובקיה מ.פ.ק. רוז'ומברוק | 1–0 | 1–3 |
| הונגריה דברצן ו.ס.ק. | 2–5 | מקדוניה רבוטניצ'קי | 1–1 | 1–4 |
| אירלנד קורק סיטי | 0–4 | סרביה הכוכב האדום בלגרד | 0–1 | 0–3 |
| טורקיה פנרבחצ'ה | 9–0 | איי פארו B36 טורסהאבן | 4–0 | 5–0 |
| צ'כיה מלאדה בולסלאב | 5–3 | נורווגיה וולרנגה | 3–1 | 2–2 |
| מולדובה שריף טיראספול | 1–1 (ח) | רוסיה ספרטק מוסקבה | 1–1 | 0–0 |
| לטביה ליאפייס מטאלורגס | 1–8 | אוקראינה דינמו קייב | 1–4 | 0–4 |
| איסלנד הפנרפיירדיר | 0–3 | פולין לגיה ורשה | 0–1 | 0–2 |
| דנמרק פ.צ. קופנהגן | 4–2 | פינלנד מיילייקוסקן פאלו | 2–0 | 2–2 |
| ליטא אקרנאס | 3–9 | קרואטיה דינמו זאגרב | 1–4 | 2–5 |
| סקוטלנד הארט אוף מידלות'יאן | 3–0 | בוסניה והרצגובינה שירוקי ברייג | 3–0 | 0–0 |
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות השלישי

הסיבוב הראשון נערך ב-8 וב-9 באוגוסט והסיבוב השני נערך ב-22 וב-23 באוגוסט 2006.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צ'כיה סלובן ליברץ | 1–2 | רוסיה ספרטק מוסקבה | 0–0 | 1–2 |
| אוקראינה שחטאר דונצק | 4–2 | פולין לגיה ורשה | 1–0 | 3–2 |
| אוסטריה רד בול זלצבורג | 1–3 | ספרד ולנסיה | 1–0 | 0–3 |
| בולגריה לבסקי סופיה | 4–2 | איטליה קייבו | 2–0 | 2–2 |
| סקוטלנד הארט אוף מידלות'יאן | 1–5 | יוון א.א.ק. אתונה | 1–2 | 0–3 |
| רוסיה צסק"א מוסקבה | 5–0 | סלובקיה מ.פ.ק. רוז'ומברוק | 3–0 | 2–0 |
| איטליה מילאן | 3–1 | סרביה הכוכב האדום בלגרד | 1–0 | 2–1 |
| טורקיה גלאטסראיי | 6–3 | צ'כיה מלאדה בולסלאב | 5–2 | 1–1 |
| בלגיה סטנדרד לייז' | 3–4 | רומניה סטיאווה בוקרשט | 2–2 | 1–2 |
| אוסטריה אוסטריה וינה | 1–4 | פורטוגל בנפיקה ליסבון | 1–1 | 0–3 |
| קרואטיה דינמו זאגרב | 1–5 | אנגליה ארסנל | 0–3 | 1–2 |
| דנמרק פ.צ. קופנהגן | 3–2 | הולנד אייאקס | 1–2 | 2–0 |
| גרמניה המבורג | 1–1 (ח) | ספרד אוססונה | 0–0 | 1–1 |
| אוקראינה דינמו קייב | 5–3 | טורקיה פנרבחצ'ה | 3–1 | 2–2 |
| אנגליה ליברפול | 3–2 | ישראל מכבי חיפה | 2–1 | 1–1 |
| צרפת ליל | 4–0 | מקדוניה רבוטניצ'קי | 3–0 | 1–0 |
שלב הבתים

שלב הבתים שלב נערך בין 12 בספטמבר 2006 לבין 6 בדצמבר 2006. בו השתתפו 16 קבוצות שעברו את השלבים המוקדמים ו-16 קבוצות שהעפילו ישירות לשלב זה. הקבוצות שזכו במקום השלישי בבית, הועברו לגביע אופ"א.
שלב הפלייאוף > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 במאי 2007 | איטליה מילאן | 2 - 1 | אנגליה ליברפול | אצטדיון האולימפי, אתונה, יוון צופים: 74,000 שיפוט: גרמניה הרברט פנדל |
| 23 במאי 2007 | פיליפו אינזאגי  45', 82' | (סיקור) | דירק קאוט  89' | אצטדיון האולימפי, אתונה, יוון צופים: 74,000 שיפוט: גרמניה הרברט פנדל |
ישראל בתחרות

מכבי חיפה הייתה הקבוצה הישראלית שהשתתפה בתחרות. הקבוצה התחילה בשלב המוקדמות השלישי בו הפסידה לקבוצת ליברפול מאנגליה ולא עברה לשלב הבתים. בגלל מלחמת לבנון השנייה משחק הבית של חיפה נערך בקייב.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 באוגוסט 2006 | אנגליה ליברפול | 2 - 1 | ישראל מכבי חיפה | אצטדיון אנפילד ליברפול אנגליה שיפוט: ולפגנג סטארק (גרמניה) |
| 9 באוגוסט 2006 | קרייג בלאמי  32'   מארק גונסאלס  87'  | (סיקור) | גוסטבו בוקולי  29'  | אצטדיון אנפילד ליברפול אנגליה שיפוט: ולפגנג סטארק (גרמניה) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 באוגוסט 2006 | ישראל מכבי חיפה | 1 - 1 | אנגליה ליברפול | אצטדיון דינמו קייב, אוקראינה צופים: 12,500 שיפוט: רוברטו רוסטי (איטליה) |
| 22 באוגוסט 2006 | רוברטו קולאוטי  53'   | (סיקור) | פיטר קראוץ'  54' | אצטדיון דינמו קייב, אוקראינה צופים: 12,500 שיפוט: רוברטו רוסטי (איטליה) |
פלמינג לנטפר

| --- | --- |

פלמינג לנטפר
 לידה:  1 במרץ 1964 (בן 60) דנמרק קופנהגן, דנמרק
 מדינה:  ממלכת דנמרק 
 השתייכות:  כוחות ההגנה של דנמרק
 תקופת הפעילות:  מ-1983
 דרגה:   גנרל
 תפקידים בשירות
 ראש ההגנה
 עיטורים
 מסדר דנבורג  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
פלמינג לנטפר (בדנית: Flemming Lentfer;‏ נולד ב-1 במרץ 1964) הוא גנרל בחיל האוויר הדני, המשמש מאז 1 בדצמבר 2020 כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של צבא דנמרק.
ביוגרפיה

לנטפר נולד ב-1 במרץ 1964 בקופנהגן. הוא נכנס לאקדמיה הצבאית הדנית המלכותית בשנת 1983 וסיים את לימודיו בשנת 1985. לאחר מכן נכנס ללימודים באקדמיה המלכותית של חיל האוויר הדני וסיים את לימודיו בשנת 1988. בשנת 1991 הוא החל ללמוד בקורס קצינים מתקדם באקדמיה המלכותית של חיל האוויר שאותו סיים בשנת 1992. בשנת 1995 הוא חזר לאקדמיה המלכותית של חיל האוויר כדי לעבור את קורס הסגל הבכיר אותו סיים בשנת 1996.
בין השנים 1988–1993 שירת בטייסת SAM 541 של חייל האוויר, ולאחר מכן שירת כקצין במטה הכללי בין 1993–1995. הוא שימש כמדריך למבצעים ולוגיסטיקה בקולג' המלכותי להגנה בין השנים 1996 ל-1998, ובמקביל שימש גם כמזכיר בוועדת ההגנה הדנית. בין השנים 1999–2000 שירת במשרד ההגנה כקצין מטה. בין השנים 2000–2002 הוא שימש מפקד גדוד "הוק" מערב, ובין השנים 2002–2005 שימש כראש אגף התכנון במטה הכללי. בין 2010–2011 שימש כראש אגף הרכש והלוגיסטיקה, ובין 2011–2015 שימש כראש אגף תיאום ומדיניות. ב-2017 מונה לעמוד בראש משרד הרכש והלוגיסטיקה במשרד ההגנה, וב-1 בדצמבר 2020 מונה לראש ההגנה – מקביל לרמטכ"ל.
פייטון סיבה

| --- | --- |

 לידה:  24 באוקטובר 1990 (בן 33) ארצות הברית סיאטל, וושינגטון (מדינה), ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.85 מטרים
 מספר:  3
 דראפט:  בחריה 56 סיבוב שני, 2013 דטרויט פיסטונס
 קבוצות כשחקן
 2013-2014   2013-2014   2014-2015   2014-2015   2015-2016   2016-:  דטרויט פיסטונס    ← פורט ויין מאד אנטס   אורלנדו מג'יק   ← לייקלנד מג'יק   יובקזרטה באסקט   אלבה ברלין
 
פייטון סיבה (באנגלית: Peyton Siva; נולד ב-24 באוקטובר 1990) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק באלבה ברלין מליגת העל הגרמנית ומהיורוליג.
קריירה > דטרויט פיסטונס

לאחר שנבחר במקום ה-56 בדראפט 2013 על ידי דטרויט פיסטונס חתם בקבוצה. ב-26 בדצמבר 2013 הפיסטונס שלחו את סיבה לפורט ויין מאד אנטס מליגת הפיתוח. ב-13 בינואר 2014 חזר סיבה לדטרויט למשך 18 ימים ואז חזר לפורט ויין מאד אנטס. ב-15 ביולי 2014 ויתרו הפיסטונס על סיבה בעבות ליגת הקיץ.
קריירה > אורלנדו מג'יק

ב-29 בספטמבר 2014 חתם סיבה באורלנדו מג'יק מליגת ה-NBA. יום אחר כך ויתרו המג'יק על סיבה לטובת קבוצת ליגת הפיתוח לייקלנד מג'יק.
קריירה > יובקזרטה באסקט

ב-12 באוגוסט 2015 חתם סיבה ביובקזרטה באסקט מליגת העל האיטלקית. סיבה הוביל את הליגה האיטלקית באסיסטים עם 6.5 למשחק.
קריירה > אלבה ברלין

ב-22 ביוני 2016 סיבה חתם באלבה ברלין. בעונתו הראשונה העמיד ממוצעים של: 11.3 נקודות, 6.3 אסיסטים ו-2.8 ריבאונדים (ביורוקאפ). בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של: 11.8 נקודות, 5 אסיסטים, 2.7 ריבאונדים ו-1.3 חטיפות (ביורוקאפ). בעונתו השלישית שבאותה עונה זכתה הקבוצה ביורוקאפ, סיבה העמיד ממוצעים של: 15.2 נקודות, 7.9 אסיסטים ו-2.4 ריבאונדים (ביורוקאפ). בענותו הרביעית באלבה ברלין ובעונתו הראשונה ביורוליג העמיד סיבה ממוצעים של: 9.3 נקודות, 5.2 אסיסטים ו-1.5 ריבאונדים (ביורוליג). בעונתו החמישית בקבוצה (העונה עונת 2020\2021 כך שיכול להיות שהנתונים לא מעודכנים) סיבה העמיד ממוצעים של: 9.6 נקודות, 4.8 אסיסטים, 2 ריבאונדים ו-1.2 חטיפות (ביורוליג).
עשרת הימים שזעזעו את העולם

| --- | --- |

כריכת הספר במהדורתו הראשונה
 מידע כללי
 מאת:  ג'ון ריד
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  היסטוריה
 נושא:  מהפכת אוקטובר, המהפכה הרוסית (1917), קומוניזם, bolshevism 
 מקום התרחשות:  סנקט פטרבורג, ברית המועצות 
 הוצאה
 הוצאה:  Boni & Liveright 
 תאריך הוצאה:  1919
 מספר עמודים:  376
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד
 תאריך:  1960
 תרגום:  אברהם יבין
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002071608
 
ג'ון ריד ב-1917 לערך
עשרת הימים שזעזעו את העולם (באנגלית: Ten Days That Shook the World) הוא ספר מאת העיתונאי ג'ון ריד שראה אור בארצות הברית ב-1919 ומגולל את אירועי מהפכת אוקטובר שהתרחשה ב-1917 ברוסיה, להם היה ריד עד ובחלקם אף נטל חלק פעיל. ריד מתמקד בכמה מהדמויות שהובילו את המהפכה הבולשביקית בהם טרוצקי, לנין, קארל ראדק וגריגורי זינובייב. הדיווח של ריד אינו דיווח עיתונאי קר, מרוחק ונייטרלי, אלא דיווח אוהד ובלתי ביקורתי ברובו של אירוע היסטורי שנראה לריד כנוסך תקווה. הספר הגיע למקום השביעי ברשימת "100 העבודות העיתונאיות החשובות ביותר במאה ה-20" שהרכיבה הפקולטה לעיתונות של אוניברסיטת ניו יורק ב-1999.
כתיבת הספר ופרסומו

ריד יצא לרוסיה ככתב הביטאון The Masses, אך מכיוון שהביטאון נסגר עקב הטפתו נגד מעורבות ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה, פורסמו כתבותיו של ריד בירחונו של מקס איסטמן, The Liberator.
כאשר שב ריד לארצות הברית בקיץ 1918, הוחרמו כל המסמכים האותנטיים שהביא עמו, על פי החוק נגד הפצת תעמולה סובייטית, והוא אף נחקר במשך שעות. לאחר מכן מיהר להעלות את רשמיו על הכתב לפני שזכרונו יטשטש. לפי עדותו של איסטמן, ריד כתב בקדחתנות וברציפות במשך עשרה ימים ולילות בדירתו בניו יורק. המסמכים הוחזרו לריד רק בנובמבר 1918.
הספר ראה אור בהוצאת Boni & Liveright במרץ 1919. ריד כתב מתוך תשוקה ואמונה בצדקת המהפכה. הוא לא היה היסטוריון ולא פרשן, אך הספר התקבל כעדות מרתקת גם בעיני מתנגדים לקומוניזם. ריד חשף שמות של אישים ואירועים שלא היו ידועים כלל מחוץ לרוסיה.
כאשר חזר ריד לרוסיה ב-1919, שמח ללמוד כי לנין קרא את הספר והסכים לכתוב הקדמה למהדורה השנייה. המהדורה ראתה אור בניו יורק ב-1922 עם ההקדמה של לנין, כשנתיים לאחר מותו של ריד.
בתקופת סטלין היה הספר מוחרם ברוסיה, כיוון שריד תיאר את המהפכה כיציר-כפיהם של טרוצקי ולנין ולא הזכיר את סטלין אלא פעמיים, באקראי. הספר חזר להיות לגיטימי לאחר מות סטלין. בהקדמתו לספר "חוות החיות" סיפר ג'ורג' אורוול כי עם מותו של ריד עברו זכויות היוצרים על הספר למפלגה הקומוניסטית הבריטית, "כמה שנים מאוחר יותר הקומוניסטים הבריטים, לאחר שהשחיתו את המהדורה המקורית של הספר כמיטב יכולתם, הוציאו לאור נוסח מסולף שממנו הם השמיטו אזכורים של טרוצקי וגם הוציאו את ההקדמה שנכתבה על ידי לנין", את ההסכמה לקבלת הספר המזויף ללא מחאה כינה אורוול "סובלנות כלפי אי-יושר גלוי" הנובעת מהערצה עיוורת של ברית המועצות.
מבנה הספר ותוכנו

שני הפרקים הראשונים של הספר הם פרקי רקע היסטורי המדווחים באופן לאקוני יחסית להמשך הספר על מהפכת פברואר, האווירה הדמוקרטית והתפתחות הסובייטים (מועצות הפועלים, החקלאים והחיילים) בתקופת ממשלת המעבר הרוסית, התפוררות הצבא הרוסי בחזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה והתפוררות האימפריה הרוסית תוך הקמת הרפובליקה העממית של אוקראינה ומדינות-לאום נוספות.
הפרקים הבאים הם בעלי אופי של יומן אוטוביוגרפי ומכילים מעורבות אישית של המחבר, שניצב בנקודות מפתח רבות והיה עד לרבות מן ההתפתחויות העיקריות של המהפכה, כמו גם לאנקדוטות ולמצבים השופכים אור על המצב הנפשי והחברתי של אנשי פטרוגרד בתקופת ימי המהפכה.
הספר בתרבות

ב-1927 יצר סרגיי אייזנשטיין את הסרט אוקטובר, המבוסס על הספר, לאחר עריכה סטליניסטית ש"ניקתה" ממנו, למשל, כל זכר לטרוצקי.
על בסיס דמותו של מחבר הספר ג'ון ריד והאירועים שהובילו אותו לכתיבת הספר, הופק ב-1981 הסרט האמריקאי אדומים בבימויו ובכיכובו של וורן בייטי.
תרגום עברי

עשרת הימים שזעזעו את העולם, מאנגלית: אברהם יבין, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תש"ך.
הערות שוליים

↑  רשימת 100 העבודות העיתונאיות החשובות של המאה ה-20
↑  ג'ורג' אורוול, "חופש העיתונות": הקדמה ל"חוות החיות" מאת ג'ורג' אורוול, באתר העין השביעית, 30 באפריל 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810673677305606  BNE: XX4962410  BnF: cb11931700n (data)  SUDOC: 081574606  VIAF: 219395667   WorldCat (עם VIAF): 219395667