stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אירלנד–תאילנד
ביקורים רמי דרג

החשוב ביותר מבין הביקורים היה של הנסיכה מהא צ'אקרי סירינדהורן בספטמבר 2014. נוכחותה באירלנד הייתה אבן דרך חשובה בחיזוק הקשרים בין המדינות.
נציגויות דיפלומטיות

אירלנד מחזיקה בתאילנד שגרירות בבנגקוק.
תאילנד מיוצגת באירלנד באמצעות שגרירותה בלונדון, בריטניה, ובנוסף מחזיקה קונסוליה בדבלין.
יוחנן לוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 במרץ 1901 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  22 ביולי 1945 (בגיל 44) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 שם לידה:  Hans Lewy 
 ענף מדעי:  היסטוריה, בלשנות
 מקום מגורים:  גרמניה, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס ישראל במדעי הרוח לשנת תשי"ז
 תרומות עיקריות
 פילון ותורתו התאולוגית, יוספוס פלביוס והשפעתו על ספרות ימי הביניים, התייחסות הספרות העתיקה ליהודים ויהדות
 
יוחנן (הנס) לוי (בגרמנית: Hans Lewy;‏ 1901, ברלין – 22 ביולי 1945, ירושלים) היה היסטוריון של הבית השני ובלשן. חתן פרס ישראל במדעי הרוח לשנת תשי"ז.
ביוגרפיה

יוחנן לוי נולד בשנת 1901 בברלין בירת גרמניה, משחר נעוריו התעניין הן בדברי ימי עם ישראל ובמדעי היהדות, כמו גם בתרבות הקלאסית של העולם היווני והרומי בעת העתיקה, אותם הפך למרכז משנתו האקדמית. למד באוניברסיטת ברלין אצל חוקרים בעלי שם כמו ורנר יגר (אנ'), אדוארד נורדן, אדוארד מאייר ואולריך פון ויליאמוביץ-מלנדורף (אנ'), ממנה קיבל את הדוקטורט בשנת 1926. במקביל ללימודיו האוניברסיטאיים, למד בבית המדרש הגבוה לחכמת ישראל בברלין.
לוי היה ציוני משחר נעוריו, ובשנת 1934, לאחר עליית הנאצים לשלטון, עלה לארץ ישראל. הוא לימד באוניברסיטה העברית שם היה מרצה לשפה הלטינית ולספרות רומית. לוי חקר את תקופת הבית השני, תוך הסתכלות של חקר האינטראקציה בין היהדות ליווניות, תוך ניתוח פילולוגי מעמיק של טקסטים ובקיאות רבה בשפות עתיקות ובמדעי היהדות, אסכולה שאליה שייכים גם אביגדור צ'ריקובר ומשה שוובה. מחקרו היה מועט בכמותו, היות שמת בגיל צעיר, אך פורץ דרך בגישתו. בתחילת מחקרו עסק בכתבי פילון, ולאחר מכן התעמק בספרות היהודית ההלניסטית ובספרות אבות הכנסייה. חלק ממאמריו לוקטו וכונסו על ידי תלמידיו וראו לאור בספר "עולמות נפגשים", חמש עשרה שנים לאחר מותו.
בשנת תשי"ז-1957 זכה בפרס ישראל במדעי הרוח, על מפעל חייו ולרגל הופעת ספרו Chaldean Oracles and Theurgy.
נפטר בירושלים, ב-22 ביולי 1945, י"ב באב תש"ה, ונקבר בהר הזיתים. בתקופת ירושלים המחולקת נהרס קברו, ולאחר כיבוש מזרח ירושלים במלחמת ששת הימים לוקטו עצמותיו בידי חברה קדישא ונקברו מחדש בקבר אחים.
מחקרו > פילון האלכסנדרוני

במרכז חקירתו של יוחנן לוי עמדו פילון ותורתו התאולוגית. אליבא דלוי פיתח פילון את תורתו על בסיס תורת הגנוסיס הקדומה. על ידי חיי נזירות וסגפנות מתאחד היסוד האלוהי של האדם עם אלוהים, בתהליך המכונה 'השכרות הפכחת'. בנוסף לכך עסק לוי בהשפעת תורתו של פילון על הנצרות. כתבי פילון נשתמרו בשפה הארמנית, אך בטקסט לא מעובד דיו. לוי למד ארמנית בווינה ויצא בשנת 1929 למסע במזרח הקרוב, ברוסיה וארמניה, מטעם האקדמיה הפרוסית למדעים, לצורך העמקת ידיעותיו. הוא חקר את כתבי פילון במנזר הארמני שבעיר העתיקה בירושלים, והוציא מאמרים רבים על פילון ובהם פירוש ליצירתו, שהתפרסם בשנת 1939, ובכללו תרגום חלקי למקור היווני שאבד.
עבודת הדוקטורט של לוי נקראה sobria ebrietas, עסקה באופי המיסטי בכתביו של פילון ויצאה בדפוס ב-1929.
מחקרו > התייחסות הספרות העתיקה על יהודים ויהדות

יוחנן לוי פיתח את המחקר שהופיע בספרו של תאודור ריינאך, המלקט את כל הטקסטים הספרותיים בעולם היווני והרומי על יהודים ויהדות. ידועים שני מאמרי המופת שלו: "דברי טציטוס על קדמוניות היהודים ומדותיהם" וכן: "דברי קיקרו על היהודים בנאום הסניגוריה על פלקוס".
מפעלו של לוי נגדע בשל מותו בדמי ימיו, ואותו המשיך והביא לכלל שלמות פרופסור מנחם שטרן בספרו "Greek and Latin Authors on Jews and Judaism", עליו קיבל מנחם שטרן את פרס ישראל.
מחקרו > תגליות נוספות

במשך כל ימי חייו חקר יוחנן לוי את חיי יוספוס פלביוס והתעניין בהשפעתו על ספרות ימי הביניים. הוא הפריך את התזה המופיעה בספרו של רוברט אייסלר על ישו והוכיח כי בכתבו של קליארכיוס מסולי, היהודי החכם המשוחח עם ישו הוא דמות שטווה בדמיונו הסופר.
ספריו

Lewy, Hans, Chaldean Oracles and Theurgy: Mysticism, Magic and Platonism in the Later Roman Empire; Le Caire: Institut Français d'archéologie orientale, 1956.
ורגיליוס, איניאס: פרקים נבחרים. (תרגם יוסף ליבס; עם מבוא וביאורים מאת יוחנן לוי). ירושלים: ספרי תרשיש, תש"ו.
עולמות נפגשים: מחקרים על מעמדה של היהדות בעולם היווני-הרומאי/ מאת יוחנן לוי. ירושלים: מוסד ביאליק, תש"ך 1960.
כתביו הפילוסופיים של פילון/מבחר ערוך בידי יוחנן לוי; עברית יהושע עמיר. ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשכ"ה 1964.
ספר לזכרו

משה שובה ויהושע גוטמן (עורכים), ספר יוחנן לוי: מחקרים בהלניסמוס יהודי לזכרו של יוחנן לוי ז"ל (תרס"א-תש"ה)..., ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, תש"ט.
הערות שוליים

↑  חתני פרס ישראל תשי"ז, דבר, 5 במאי 1957.
↑  Hans Lewy. Sobria ebrietas : Untersuchungen zur Geschichte der antiken Mystik, הוצאת  Alfred Töpelmann‏, 1929, ‏174 עמודים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307923605171  BIBSYS: 99003118  BnF: cb126209789 (data)  CiNii: DA12500237  GND: 173339840  ISNI: 0000 0001 2143 5685  LCCN: n87879354  NKC: jo2012687572  NLA: 35138837  NTA: 069684863  RERO: 02-A003518389  SNAC: w6sz4792  SUDOC: 050544845  Trove: 838962  VcBA: 495/107548  VIAF: 92081176   WorldCat (עם VIAF): 92081176
יחסי סנט קיטס ונוויס – ספרד

| יחסי סנט קיטס ונוויס – ספרד |
| --- | --- |
סנט קיטס ונוויס: ספרד


סנט קיטס ונוויס: ספרד
שטח (בקילומטר רבוע)
261: 505,370
אוכלוסייה
46,863: 47,905,341
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,077: 1,580,695
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,983: 32,996
משטר
פדרציה: מונרכיה חוקתית

יחסי סנט קיטס ונוויס–ספרד הם ההתייחסות הפוליטית ושיתופי הפעולה בין פדרציית סנט כריסטופר ונוויס לממלכת ספרד. לסנט קיטס ונוויס אין שגרירות בספרד, אולם השגרירות שלה בבריטניה מואמנת גם על הטיפול ביחסים עם ספרד. לספרד אין שגרירות בסנט קיטס ונוויס, אולם שגרירות ספרד בג'מייקה אחראית על היחסים עם סנט קיטס ונוויס.
יחסים דיפלומטיים

ספרד כוננה יחסים דיפלומטיים עם סנט קיטס ונוויס ב-19 במרץ 1987. סנט קיטס ונוויס השתתפה בפסגות שונות שנערכו בספרד, בין היתר בשנים 1999, 2002, 2006, 2008.
יחסים כלכליים

יחסי הסחר שבין סנט קיטס ונוויס לספרד הם מזעריים. הייצוא מסנט קיטס ונוויס לספרד בשנת 2015 עמד על 88.5 אלף דולר וכלל בעיקר שנאים אלקטרוניים ומכונות להוספת כלור למים. הייצוא מספרד לסנט קיטס ונוויס עמד על 376 דולר וכלל בעיקר יינות, חרסים ומזגנים.
שיתוף פעולה בין המדינות

ספרד מפעילה יחד עם CARICOM פרויקטים בשיתוף פעולה להעלאת איכות החיים בקריביים ומיגור המחלות, העוני, הרעב והפשע.
יחסי אירלנד–קרואטיה

| יחסי אירלנד–קרואטיה |
| --- | --- |
אירלנד: קרואטיה


אירלנד: קרואטיה
שטח (בקילומטר רבוע)
70,273: 56,594
אוכלוסייה
5,268,332: 3,868,460
תמ"ג (במיליוני דולרים)
545,629: 82,689
תמ"ג לנפש (בדולרים)
103,568: 21,375
משטר
רפובליקה

יחסי אירלנד–קרואטיה הם היחסים הדיפלומטיים והדו-צדדיים בין הרפובליקה של אירלנד לרפובליקת קרואטיה.
היסטוריה

ב-15 בינואר 1992 הכירה אירלנד בקרואטיה כמדינה עצמאית מהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. היחסים הדיפלומטיים בין אירלנד וקרואטיה כוננו ב-27 בינואר 1995. בין המדינות התפתחו יחסי ידידות, ללא משברים רציניים. אירלנד הביעה תמיכה חזקה בבקשתה של קרואטיה להצטרף לאיחוד האירופי. במחצית הראשונה של 2004, אירלנד כיהנה כנשיאת מועצת האיחוד האירופי ובקשתה של קרואטיה להתקבל לאיחוד זכתה לתגובה חיובית. ביוני 2003 ערך ראש ממשלת קרואטיה, איביצה ראצ'אן, ביקור ממלכתי באירלנד, במהלכו נפגש עם ראש ממשלת אירלנד ברטי אהרן, יושב ראש הדאל אירן (בית הנבחרים האירי) רורי או'הנלון ויו"ר הסנאט האירי רורי קילי.
בנובמבר 2005, ברטי אהרן ביקר בקרואטיה, במהלך ביקורו הרשמי הוא נפגש עם נשיא קרואטיה סטייפן מסיץ', ראש הממשלה איבו סאנאדר, דובר הסבור הקרואטי ולדימיר שקס ובכירים נוספים. ברטי אהרן הביע תמיכה בהצטרפות קרואטיה לאיחוד האירופי ותיאר את היחסים בין המדינות כלבביים וידידותיים מאוד. ראשי הממשלה של שתי המדינות הדגישו את החשיבות של שיתוף פעולה כלכלי, תרבותי ומדעי עמוק יותר בין המדינות. ראש הממשלה איבו סאנדאר אמר כי קרואטיה אימצה את הניסיון האירי בהליך רישום חברות ופתיחת מפעלים מסחריים.
ביוני 2013 ערך נשיא אירלנד מייקל היגינס ביקור ממלכתי רשמי בקרואטיה, והפך לנשיא אירלנד הראשון שביקר במדינה. במהלך ביקורו, נפגש מייקל היגינס עם נשיא קרואטיה איוו יוסיפוביץ' ועם עובדי מדינה נוספים, ונתן הרצאה באוניברסיטת זאגרב על החוויה האירית כחברה באיחוד האירופי ועל עתידו של איחוד זה. שתי המדינות הן כעת חברות מלאות באיחוד האירופי. בין השנים 2013–2017, 14,552 אזרחים קרואטים היגרו לאירלנד.
ב-5 באפריל 2017, נשיאת קרואטיה קולינדה גרבר-קיטרוביץ' ביקרה באירלנד, שם נפגשה עם הנשיא מייקל היגינס, ראש הממשלה אנדה קני, ראש עיריית דבלין ברנדן קאר ופוליטיקאים נוספים. הנשיאה קולינדה גרבר-קיטרוביץ' השתתפה בטקס נטיעת העצים המסורתי במשכן הנשיא האירי, הניחה זר בגני הזיכרון וביקרה במוזיאון ההגירה האירית
.
יחסי סחר

משנת 1993 עד 2011, אנשי עסקים איריים השקיעו 139.3 מיליון אירו בכלכלה הקרואטית ודורגו במקום ה-18 בין המשקיעים המובילים במדינה זו. ב-2010 ביקרו בקרואטיה 28,933 תיירים אירים, וההשקעה של אירלנד בכלכלה הקרואטית הסתכמה ב-70.4 מיליון אירו. קרואטיה ייצאה לאירלנד סחורות בשווי 14.4 מיליון יורו (בעיקר תרופות ודשנים) וייבאה מאירלנד סחורות בשווי 73.1 מיליון יורו (בעיקר שמנים ובשמים אתריים, תרופות, מכונות וכימיקלים שונים). בשנת 2012 ייצאה קרואטיה סחורות לאירלנד בשווי 13.3 מיליון דולר ויבוא סחורות בשווי 94.5 מיליון דולר.
בשנת 2013 הצטרפה קרואטיה לאיחוד האירופי ואירלנד הפכה לאחת המדינות הפופולריות ביותר עבור מהגרים קרואטים. ב-16 ביוני 2015 הרדיו והטלוויזיה הקרואטית שידרו סרט תיעודי על מהגרים קרואטים באירלנד בשם "אירלנד היפה שלנו - הארץ המובטחת לעם הקרואטי" (Lijepa naša Irska - obećana za hrvatske građane). בשנים 2015–2016, 5,500 קרואטים עברו להתגורר באירלנד, בעיקר בדבלין, קורק, לימריק וגולווי.
נציגויות דיפלומטיות

לאירלנד יש שגרירות בזאגרב, בירת קרואטיה.
לקרואטיה יש שגרירות בדבלין, בירת אירלנד.
יחסי סנט קיטס ונוויס – קוריאה הדרומית

| יחסי סנט קיטס ונוויס – קוריאה הדרומית |
| --- | --- |
סנט קיטס ונוויס: קוריאה הדרומית


סנט קיטס ונוויס: קוריאה הדרומית
שטח (בקילומטר רבוע)
261: 99,720
אוכלוסייה
46,863: 51,704,841
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,077: 1,712,793
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,983: 33,126
משטר
מונרכיה חוקתית   פדרציה: רפובליקה

יחסי סנט קיטס ונוויס–קוריאה הדרומית הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין פדרציית סנט כריסטופר ונוויס לבין הרפובליקה של קוריאה.
סקירה כללית

בין פדרציית סנט כריסטופר ונוויס לבין הרפובליקה של קוריאה מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין פדרציית סנט כריסטופר ונוויס לבין הרפובליקה של קוריאה כוננו ב-19 בספטמבר 1983. בין שתי המדינות מתקיימים שיתופי פעולה כלכליים מועטים והתקיימו ביניהן ביקורים רמי דרג שהגבירו את הדיאלוג הפוליטי ביניהן.
ביקורים רמי דרג > מסנט קיטס ונוויס לקוריאה הדרומית

נובמבר 1983, אוקטובר 1985 - קנדי סימונדס, ראש ממשלת סנט קיטס ונוויס
נובמבר 2002 - דנזיל דאגלס, ראש ממשלת סנט קיטס ונוויס
נציגויות דיפלומטיות

סנט קיטס ונוויס אינה מיוצגת בקוריאה הדרומית, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
קוריאה הדרומית אינה מיוצגת בסנט קיטס ונוויס, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קוריאה הדרומית האמינה את שגרירותה שבסנטו דומינגו, בירת הרפובליקה הדומיניקנית הסמוכה, על סנט קיטס ונוויס.
יוחנן כריסוסטומוס

| --- | --- |

 לידה:  349 אנטיוכיה, קוילה סוריה, האימפריה הרומית 
 פטירה:  14 בספטמבר 407 (בגיל 58 בערך) Comana Pontica, Pontus Polemoniacus, האימפריה הביזנטית 
 חג:  13 בספטמבר, 27 בינואר 
 
יוחנן (יואנס) כריסוסטומוס (Ἰωάννης ὁ Χρυσόστομος, מילולית: "פה הזהב"; 347–407) היה אחד הבישופים, המטיפים וההוגים הנוצריים הבולטים במאה הרביעית והחמישית בסוריה ובקונסטנטינופול.
כריסוסטומוס ידוע במיוחד בזכות רהיטות דיבורו בציבור וגינויו לשימוש לרעה שעשתה הכנסייה בכוחה באימפריה הרומית בתקופתו. הוא ידוע גם בשל דרשותיו החריפות והארסיות נגד היהודים והיהדות, במאמץ לחדד את הבידול הטרי בין שתי הדתות.
כריסוסטומוס זכה לשם זה, שפירושו "בעל פה הזהב" אחרי מותו. הוא נחשב לאחד משלושת ההיררכים הקדושים של הכנסייה והוכר כקדוש גם על-ידי הכנסייה הקתולית. שרידיו נגנבו מקונסטנטינופול והובאו לרומא במהלך מסע הצלב הרביעי בשנת 1204 על ידי הצלבנים אשר פשטו על העיר ובזזו אותה, אך הושבו בצו האפיפיור יוחנן פאולוס השני בשנת 2004.
הדחתו

ב-402 הגיע אפיפניוס מקפריסין, בידו כתב הגינוי לאוריגנס, ותבע מכריסוסטומוס לגנותו אף הוא. כריסוסטומוס סירב ואמר כי לא יגנה אדם שמת באופן מכובד לפני זמן כה רב (אוריגנס פעל בערך מאתיים שנה לפני כן) ושתורתו הייתה מקובלת על חכמי הכנסייה אחריו. אחרי חזרתו של אפיפניוס לקפריסין (הוא מת בדרכו לאי) למד כריסוסטומוס כי מי שחוללה את בואו הייתה אליה אודוקסיה, ובהיותו חם מזג נשא דרשה פומבית שבה גינה נשים באופן כללי. אליה אאודוקסיה ניצלה הזדמנות זו והורתה (כביכול בהוראת בנה, הקיסר הילד) לתאופילוס לארגן בלא שהיות ויעוד שיגנה את כריסוסטומוס. תאופילוס ליקט בחפזון מספר בישופים, אליה אאודוקסיה הורתה לאחרים להשתתף, ונוספו אליהם כמה מן הבישופים שכריסוסטומוס הדיח במסעו לאפסוס.
חבורת הבישופים התכנסה בכלכדון שבביתיניה (403), שם נישאו דרשות גינוי לכריסוסטומוס, והמשיכה משם לקונסטנטינופול. תאופילוס התאכסן באחד מארמונות הקיסר ומשם החל להשמיע מטר האשמות כנגד כריסוסטומוס, כעת בלי לאזכר כלל עניין הנוגע לאוריגנס. אחר כך, שבה חבורת הבישופים לכלכדון ושם קראה לכריסוסטומוס להתייצב בפניהם ולענות להאשמות. כריסוסטומוס סירב ארבע פעמים להתייצב בפניהם, באומרו כי לא יתייצב בפני מי שהכריזו על עצמם אויביו, ויתר הוויעוד גם על מראית עין של משפט והדיח את כריסוסטומוס ממשרת הבישוף משום שסירב לציית לזימון שלהם.
הקיסרית מיהרה להוציא צו לגירושו של כריסוסטומוס, וזה, ככל הנראה מחשש פן התקוממות עממית תקושר אליו, הסכים כעבור שלושה ימים להיענות לצו. המהומה וההתנגדות העממית לסילוקו הובילו את הקיסרית לזמנו מחדש כעבור זמן קצר. כריסוסטומוס שיכן עצמו בפרוורי העיר ואמר כי לא ישוב לתפקידו עד שלא יזוכה מההאשמות נגדו. בינתיים, המשיך תאופילוס לחרוש מזימות כנגד כריסוסטומוס. הוא טען כי הרקלידס, הבישוף שמינה כריסוסטומוס באפסוס, הכה אדם וגרר אותו בשלשלאות ברחבי העיר, והדיח אותו מתפקידו בלי שטרח כלל לשמוע את הרקלידס מגן על עצמו. בעקבות זאת התחוללה מהומה בקונסטנטינופול ותאופילוס המבוהל נמלט על נפשו ובעקבותיו הבישופים האחרים שהיו עמו.
זמן קצר אחרי כן, נוצק פסל כסף גדול של הקיסרית אאודוקסיה, סמוך לקתדרלה של קונסטנטינופול, ומשחקים החלו נערכים שם. ההתגרות הגלויה נשאה את הפירות הרצויים מבחינת הקיסרית: כריסוסטומוס נשא דרשה חריפה כנגד הנוהג לקיים משחקים שם, והקיסרית, שבחרה לפרש את הדרשה כהתקפה ישירה נגדה, הורתה על כינוס ויעוד נוסף נגד כריסוסטומוס. כאשר שמע על כך כריסוסטומוס, הוא החריף את המצב בדרשה בה אמר: "שוב הרודיאס משתוללת, שוב היא מוטרדת, שוב היא רוקדת, ושוב היא רוצה לקבל את ראשו של יוחנן על טס". הקישור בינה לבין הרודיאס, זו שתבעה את ראשו של יוחנן המטביל על טס, הכעיס את הקיסרית עוד יותר. בוויעוד שכינסה גונה כריסוסטומוס שוב והודח מתפקידו, הפעם בעילה הפרוצדורלית שנהג כבישוף בעת בה הדחתו המפוקפקת על–ידי הוויעוד הקודם הייתה עדיין בתוקף. הקיסרית אסרה על כריסוסטומוס להגיע לכנסייה או לשאת דברים ואחרי חודשיים (בערך באמצע שנת 404) גרשה אותו מקונסטנטינופול.
האפיפיור אינוקנטיוס הראשון מחה על הגירוש, אך ללא הועיל. כריסוסטומוס כתב מכתבים שעדיין הייתה להם השפעה רבה בקונסטנטינופול וכדי למנוע זאת גורש שוב, הפעם לפיטיאונט שבאבחזיה, לחופי הים השחור, אך מת בדרכו לשם.
הטפותיו

כריסוסטומוס הטיף כי כסף הוא כמו מים, אם אינו זורם הוא מבאיש. בכך ניסה לשכנע את עשירי הקהילה לתרום מכספם ולהיות נדיבים יותר.
לדבריו גם אדם המענה את גופו בצום חשוב פחות מאשר אדם התומך בזולתו.
הטיף להסתפקות במועט והימנעות מרכישת סחורות יקרות המובאות מארצות הים כי הסוחר והימאים מסכנים את עצמם בהפלגה לארצות הברברים בלי שתהיה לסכנה זו מטרה טובה יותר מאשר הבאת דברי מותרות. במקום זאת עדיף להוציא את הכסף לתמיכה בעניים.
לדבריו הקהילה הנוצרית הייתה יכולה לחסוך כסף על ידי בישול משותף, שהוא זול בהרבה מאשר בישול ביתי בכל בית בנפרד ואת החיסכון להעביר לנצרכים כך שגם הם לא ירעבו.
הטפותיו האשימו את הנשים ברדיפת המותרות של בעליהן הרוצים לרצותן, לרכוש להן תכשיטים ובגדים מפוארים. כשגינה את שמלות הפאר עורר עליו את רוגזן של נשות העשירים ושל הקיסרית.
דרשות נגד היהודים

בשנתו הראשונה ככומר באנטיוכיה (386–387), כריסוסטומוס כתב שמונה דרשות נגד היהודים והמתייהדים. דרשות אלו "נגד היהודים" (Adversus Judaeos) הופנו בעיקר כלפי יהודים-נוצרים שעדיין אחזו במורשתם היהודית וכלפי נוצרים מקהילתו שנטלו חלק בפסטיבלים יהודים ומצוות יהודיות אחרות. 
הוא תקף לא רק את הוראת היהדות אלא גם את דרך החיים ואת דעותיהם של יהודים בני זמנו אותם נוצרים באנטיוכיה ששיתפו פעולה עם יהודים בענייני דת, שמרו את השבת, את הצומות וחגים יהודים אחרים והשתתפו בעלייה לרגל למקומות קדושים ליהודים. כריסוסטומוס טען כי בשבתות ובחגים בית הכנסת של היהודים היה מלא בנוצרים (נשים במיוחד), שאהבו את החגיגיות של התפילה היהודית ונהנו להקשיב לשופר בראש השנה. ”החגים של היהודים האומללים עומדים לחול זה אחר זה, החל בראש השנה, חג הסוכות והצומות. רבים אשר בקרבנו, המתיימרים להיות משלנו, יוצאים לאתרי החג ועומדים באופן מופקר לחוג את החג וליטול חלק בצום. אולם כעת ברצוני להרחיק נוהג זה מהכנסייה.”
כריסוסטומוס כינה את בתי הכנסת "מאורה של חיות פרא" וכתב: "היהודים אינם טובים מן החזירים ומן העזים, בגסות אורחותיהם הפרוצה ובגרגרנותם שאינה יודעת שבעה".
בדרשה נגד היהודים (V) הוא מתייחס למרד בר כוכבא ולגורלה של ירושלים, וטוען כי היהודים "לא התבוננו שהם נלחמים נגד האל, אשר ציווה שהעיר תהיה חרבה לנצח".
הטון הפולמוסי והעוינות הבוטה שבכתבים אלו שימשו במהלך השנים כלי יעיל בידיהם של אנטישמים כ-"עדות" נגד היהודים, במיוחד בגלל השימוש המחוכם של כריסוסטומוס בכל עדות שלילית או ביקורת המצויה בדברי הנביאים בתנ"ך כ-"הוכחה" לאופיים של היהודים.
לפי דעה אחת, מטרתו העיקרית של כריסוסטומוס הייתה להרתיע את הנוצרים באנטיוכיה מהתקרבות ליהודים וליהדות, שככל הנראה משכו תשומת לב ועניין רב בקרב הנוצרים. תזה אחרת, של רודני סטרק, יוג'ין פישר ואחרים, גורסת כי קהל היעד המרכזי של כריסוסטומוס בדרשות אלו היה היהודים הנוצרים עליהם הוא ביקש להשפיע על מנת שייצמדו אל הכנסייה ומנהגיה באופן בלעדי וינתקו עצמם מהיהודים והיהדות.
באמנות ובתרבות

יוחנן כריסוסטומוס מופיע רבות בציור ובפיסול החל מימי הביניים ודמותו מופיעה גם על מדליונים וחפצי אמנות פופולריים. בעת החדשה ידוע במיוחד ציורו של פדרו דה אורנטה 'יוחנן כריסוסטומוס' (המאה ה-18), המוצג במוזיאון הפראדו במדריד, ויצירתו הקולית של צ'ייקובסקי 'הליטורגיה של יוחנן כריסוסוטומוס' (1878). כמה סרטים תיעודיים הופקו על חייו.
הערות שוליים

↑  לפי "היסטוריה אקלסטית" של סוקרטס סכולסטיקוס, ספר 6, פרק 3
↑  לפי "היסטוריה אקלסטית" של סוקרטס סכולסטיקוס, ספר 6, פרק 10-11
↑  JOHN CHRYSOSTOM ב־jewishvirtuallibrary
↑  צ'ארלס פאטרסון, כל יום הוא טרבלינקה, עמ' 55.
↑  תרגום שמואל ייבין, אצל רבקה פישמן-דוקר, "מרד בר-כוכבא במקורות נוצריים", בתוך: מרד בר כוכבא: מחקרים חדשים, עמ' 235.
| תאולוגיה נוצרית |
| --- | --- | --- |
| האלוהות | השילוש הקדוש • האל האב • ישו • רוח הקודש • קרדו • ומן הבן • אריאניות • הסבליאניות • המקדוניות | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| כריסטולוגיה | לוגוס • אינקרנציה • דיופיזיטיות • מונופיזיטיזם/מיאפיזיטיות • דונאטיזם • מונותליטיזם • נסטוריאניזם • לידת הבתולין • עליית ישו • הביאה השנייה | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| האדם והאל | החטא הקדמון • כפרה • פלגיאניזם • חטא • שבעת החטאים • חסד • גאולה • פרדסטינציה • יוסטיפיקציה • קדוש (קדוש מגן) • הסקרמנטים • טרנסובסטנציאציה | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
| תאולוגים חשובים | טרטוליאנוס • אוריגנס • פוליקרפוס • אתנסיוס • בסיליוס הגדול • גרגוריוס מנזיאנזוס • הירונימוס • אמברוזיוס • אוגוסטינוס • יוחנן כריסוסטומוס • קירילוס האלכסנדרוני • ברנאר מקלרבו • תומאס אקווינס • אנסלם • לותר • צווינגלי • קלווין • וסלי | תומאס מאקווינס, מחשובי התאולוגים הנוצריים, ציור של קרלו קריוולי |
פורטל נצרות • מושגים בנצרות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310196905171  PLWABN: 9810701962405606  BIBSYS: 90394927  BNC: 000035904  BNE: XX1723431  BnF: cb11908883h (data)  CANTIC: a10453465  CiNii: DA00968945  GND: 118557831  ICCU: CFIV154732  ISNI: 0000 0004 5605 9482  LCCN: n80001460  LNB: 000190579  NCL: 022421541  NDL: 00857401  NKC: jn20011024076  NLA: 35028283  NLG: 19286  NLK: KAC200805813  NSK: 000086001  NTA: 068249772  RERO: 02-A022771693  SELIBR: 191679  SNAC: w6814p1w  SUDOC: 026938987  S2AuthorId: 2086199993  Trove: 801657  ULAN: 500450205  VcBA: 495/53565  VIAF: 305214868   WorldCat (עם VIAF): 305214868
יחסי סנט לוסיה – קנדה

| יחסי סנט לוסיה – קנדה |
| --- | --- |
סנט לוסיה: קנדה


סנט לוסיה: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
616: 9,984,670
אוכלוסייה
179,845: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,520: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
14,012: 53,718
משטר
מונרכיה חוקתית   דמוקרטיה: מונרכיה חוקתית

יחסי סנט לוסיה–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין סנט לוסיה לבין קנדה.
היסטוריה

סנט לוסיה וקנדה נהנות ממערכת יחסים קרובה, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין שתי המדינות כוננו ב-1979. היחסים הטובים של קנדה עם מדינות האיים הקריביים, בהן סנט לוסיה, נובעים בין השאר מהעובדה שקיים ריכוז גדול של מהגרים מהקריביים בקנדה (דיאספורה). מעל 10,000 קנדים מבקרים בסנט לוסיה למטרות תיירות על בסיס שנתי.
בין שתי המדינות מתקיים סחר בקנה מידה גדול בהתחשב בגודלה הקטן של סנט לוסיה. הסחר הכולל בין שתי המדינות עמד ב-2017 על שווי של 9.3 מיליון דולר אמריקאי. הייצוא הקנדי לסנט לוסיה הוערך בשווי 8.8 מיליון דולר אמריקאי וכלל דגים, בשר, ירקות ומוצרי מזון אחרים. לעומת זאת, הייבוא הקנדי מסנט לוסיה עמד על 468,000 דולר אמריקאי וכלל מוצרי מזון בעיקר.
הסכמים דיפלומטיים

בין קנדה לסנט לוסיה נחתמו שני הסכמים דיפלומטיים:
הסכם בין קנדה לבין סנט לוסיה לכינון יחסים דיפלומטיים רשמיים (1979).
הסכם בין קנדה לבין סנט לוסיה בנושא ביטחון חברתי (1988).
נציגויות דיפלומטיות

סנט לוסיה אינה מיוצגת בקנדה בדרג השגרירות. סנט לוסיה מיוצגת בקנדה בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בטורונטו.
קנדה אינה מיוצגת בסנט לוסיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קנדה האמינה את שגרירותה שבברידג'טאון, בירת ברבדוס, על סנט לוסיה.
ישראל באולימפיאדת נאגנו (1998)

משחקי החורף האולימפיים ה-18 במספר נערכו מ-7 בפברואר עד 22 בפברואר 1998 בעיר נאגנו שביפן.
ישראל שלחה משלחת שמנתה 3 ספורטאים. למיכאל שמרקין זו הייתה השתתפות השנייה.
תוצאות

| ספורטאי | אירוע | ריקוד חובה 1> מיקום | ריקוד חובה 2> מיקום | תוכנית קצרה/ריקוד מקורי> מיקום | החלקה חופשית/ריקוד חופשי> מיקום | Total> תוצאה | Total> מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיכאל שמרקין | גברים | — | — | 14 Q | 18 | 25.0 | 18 |
| גלית חייט & סרגיי סחנובסקי | ריקודים | 17 | 14 | 14 | 14 | 28.6 | 14 |
הערות שוליים

1 2  "Nagano 1998 Official Report - Volume 3" (PDF). Nagano Olympics Organizing Committee. LA84 Foundation. 1998. אורכב מ-המקור (PDF) ב-26 בפברואר 2008. נבדק ב-1 בנובמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| ישראל במשחקים האולימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | הלסינקי (1952) • מלבורן (1956) • רומא (1960) • טוקיו (1964) • מקסיקו סיטי (1968) • מינכן (1972) • מונטריאול (1976) • לוס אנג'לס (1984) • סיאול (1988) • ברצלונה (1992) • אטלנטה (1996) • סידני (2000) • אתונה (2004) • בייג'ינג (2008) • לונדון (2012) • ריו דה ז'ניירו (2016) • טוקיו (2020) • פריז (2024) |  |
| משחקי החורף | לילהאמר (1994) • נאגנו (1998) • סולט לייק סיטי (2002) • טורינו (2006) • ונקובר (2010) • סוצ'י (2014) • פיונגצ'אנג (2018) • בייג'ינג (2022) |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ישראל באולימפיאדת סולט לייק סיטי (2002)

משחקי החורף האולימפיים ה-19 במספר נערכו מ-8 בפברואר עד 24 בפברואר 2002 בעיר סולט לייק סיטי שבארצות הברית.
ישראל שלחה משלחת שמנתה 5 ספורטאים. לגלית חייט וסרגיי סחנובסקי זו הייתה השתתפות השנייה.
תוצאות > החלקה על הקרח

| ספורטאי | אירוע | ריקוד חובה 1> מיקום | ריקוד חובה 2> מיקום | תוכנית קצרה/ריקוד מקורי> מיקום | החלקה חופשית/ריקוד חופשי> מיקום | Total> תוצאה | Total> מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| גלית חייט וסרגיי סחנובסקי | ריקודים | 6 | 6 | 6 | 6 | 12.0 | 6 |
| נטליה גודינה ואלכסיי בלצקי | ריקודים | 19 | 19 | 19 | 19 | 38.0 | 19 |
תוצאות > החלקה מהירה על מסלול קצר

| ספורטאית | אירוע | מוקדמות> זמן | מוקדמות> מקום | רבע הגמר> זמן | רבע הגמר> מקום | חצי הגמר> זמן | חצי הגמר> מקום | גמר> זמן | גמר> מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אולגה דנילוב | 500 מ' | 46.422 | 2 Q | 46.695 | 4 | לא העפילה | לא העפילה | לא העפילה | 16 |
| אולגה דנילוב | 1000 מ' | 1:42.767 | 3 | לא העפילה | לא העפילה | לא העפילה | לא העפילה | לא העפילה | 21 |
| אולגה דנילוב | 1500 מ' | 2:32.458 | 3 Q | 2:36.114 | 5 | לא סיימה | לא סיימה | לא סיימה | 14 |