stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי איראן–סוריה
היסטוריה > 1979–1990

המהפכה האסלאמית באיראן (ב-1979) היוותה נקודת מפני ביחסי סוריה-איראן. בסביבות תקופה זו הסתיימה גם הברית האסטרטגית של סוריה עם מצרים עקב הסכם השלום שחתמה זו עם ישראל. לאחר המהפכה באיראן ניתנה הזדמנות לנשיא סוריה חאפז אל-אסד למצוא משקל נגד חדש לישראל ולעיראק, אויביה האזוריים של סוריה. אסד ראה באיראן שלאחר המהפכה, אשר ניתקה את קשריה עם ישראל וקראה לעימות צבאי עמה, תרומה נכבדת למאבק בישראל והכרה נוספת בצדקת דרכו המדינית לעומת זו הפייסנית של סאדאת. בה בעת, המנהיג האיראני החדש, האייתוללה רוחאללה חומייני, ראה בסוריה צינור שדרכו יוכל להגיע אל הקהילה השיעית בלבנון. מוסטפא צ'מראן, אחד מאנשי האקדמיה המובילים במדינה ויועץ קרוב של חומייני, שחווה את מלחמת לבנון, תמך בכריתת ברית איראנית עם אסד כדי להגדיל את השפעת איראן בנעשה בדרום לבנון. הברית מוסדה במרץ 1982 בסדרה של הסכמים דו-צדדיים בנושאי נפט ומסחר, וכן בהסכם סודי בעניינים צבאיים.
מערכת היחסים בין ממשלות איראן וסוריה מתוארת לעיתים כ"ציר ההתנגדות". סוריה הייתה המדינה הערבית הראשונה, (והשלישית בכלל, אחרי ברית המועצות ופקיסטן), שהכירה ברפובליקה האסלאמית שנוסדה בפברואר 1979. באופן רשמי סוריה הכירה ברפובליקה האסלאמית ב-12 בפברואר 1979. עם זאת, נשיא סוריה אסד לא ביקר באיראן בעוד חומייני היה בחיים, לאור העובדה שהאייתוללה לא החשיב את אסד כמוסלמי "כשר". ההנהגה הסורית, כולל הנשיא הנוכחי בשאר אסד עצמו, שייכים רובם לפלג העלאווי של האסלאם השיעי. עם זאת, היחסים בין שתי המדינות אינם תלויים במטרות דתיות, שכן סוריה היא מדינה חילונית במהותה, ואילו איראן היא רפובליקה אסלאמית. במקום זאת, קשריהם מונעים על ידי אינטרסים פוליטיים אסטרטגיים משותפים.
אחת החזיתות הגדולות והראשונות של הברית בין איראן לסוריה הייתה בעיראק. במהלך מלחמת איראן–עיראק (1980-1988), סוריה, בניגוד לכל המדינות הערביות, צידדה דווקא באיראן הלא-ערבית נגד שכנתה הערבית עיראק, שנשלטה אף היא על ידי מפלגת הבעת', מהלך שגרם לבידודה על ידי כמה מדינות ערביות ובראשן ערב הסעודית. הברית קיבלה תוקף רשמי כאשר משלחת סורית בכירה בראשות שר החוץ עבד אל-חלים ח'דאם ביקרה בטהראן, וחתמה על סדרת הסכמים דו-צדדיים בנושאי צבא, מסחר ונפט.
בתור בעלת הברית הערבית היחידה של איראן במלחמה, סוריה סגרה את צינור הנפט העיראקי העובר בשטחה, צינור הנפט כירכוכ-בניאס, במטרה לשלול מהעיראקים את ההכנסות מהנפט. סוריה גם אימנה את האיראנים בשימוש בטכנולוגיות טילים מתקדמות וסיפקה לה טילי אלברוס R-17 בשנים 1986–1988. התמיכה הסורית באיראן התבלטה ב-1986 כאשר הנשיא חאפז אל-אסד הציע שסוריה לא תתאר את איראן ככוח כובש בעיראק. בתמורה לתמיכתה, איראן סיפקה לסוריה מיליוני חביות נפט בחינם או בעלות מוזלת לאורך שנות השמונים. טבח חמאת שבוצע בהוראת הנשיא חאפז אל אסאד ב-1982, זכה אף הוא לגינוי מאופק בלבד שהשמיע האייתוללה חומייני.
האזור העיקרי השני של שיתוף פעולה בין שתי המדינות היה בלבנון במהלך מלחמת האזרחים בלבנון. משמרות המהפכה האיראניות בסיוע צבא סוריה, הקימו ואימנו את ארגון חזבאללה, במטרה להפיץ את האידאולוגיה של חומייני ולהדוף את הפלישה הישראלית לדרום לבנון ב-1982. הכוחות האיראניים הגיעו לאזור הבקאע בלבנון דרך סוריה. איראן וסוריה ראו בחזבאללה מנוף שימושי עבורם נגד ישראל וכדרך לכונן השפעה גדולה יותר בנעשה בלבנון.
היסטוריה > בעקבות נפילת משטר אל-אסד

רוסיה, איראן וחזבאללה איבדו מיכולתם לסייע לשלטון אסד עקב פריצת מלחמת רוסיה–אוקראינה בפברואר 2022, ומלחמת חרבות ברזל בין חמאס והציר השיעי לישראל ב-2023. בשתי המלחמות הללו ספגו רוסיה, איראן וחזבאללה אבדות כבדות שלא אפשרו להם לסייע לשלטון הסורי.
בנובמבר 2024 נחתם הסכם הפסקת האש בין ישראל ללבנון. עם כניסת הפסקת האש לתוקף, פתחו ארגוני המורדים הסורים במתקפת פתע על משטר אסד. המתקפה הסתיימה בהפלת שלטון אסד.
לאחר נפילת המשטר, שר החוץ האיראני אמר כי חשוב לשמור על קשרים עם סוריה המתחדשת על מנת להגן על האינטרסים של איראן ולשמור על הריבונות הסורית.
המורדים הביעו גישה העוינת את איראן. בראיון מנהיג המורדים, אחמד א-שרע תקף את טהרן והאשים אותה בהפיכת סוריה ל"אסם" שלה שממנו ניהלה ארבע בירות ערביות (בגדד, דמשק, ביירות, צנעא) והפיצה מלחמות ושחיתות במדינות שנכנסה אליהן. נאסרו טיסות איראניות בשמי סוריה.
ראו גם

יחסי החוץ של איראן
מלחמת האזרחים בסוריה
הסכסוך האיראני-ישראלי במהלך מלחמת האזרחים בסוריה
Music from Big Pink

הוורוד הגדול
הבנד, משמאל לימין: ריצ'רד מנואל, גארת' הדסון, לבון הלם, רובי רוברטסון וריק דנקו
Music from Big Pink ("מוזיקה מהוורוד הגדול") הוא אלבום הבכורה של להקת הבנד. האלבום ראה אור ב-1 ביולי 1968 בחברת קפיטול רקורדס. הלהיטים מתקליט זה היו The Weight ו-I Shall Be Released שראו אור גם על גבי סינגל. שלושה שירים מתוך 11 רצועות התקליט נכתבו עם או בהשתתפות בוב דילן, ארבעה על ידי חבר הלהקה רובי רוברטסון, שלושה על ידי חבר הלהקה ריצ'רד מנואל ואחד - Long Black Veil" - היה גרסת כיסוי לבלדת קאנטרי ישנה. הזמרים המובילים היו ריצ'רד מנואל וריק דאנקו; כאשר לבון הלם, המתופף שיהפוך לזמר העיקרי של הבנד בהמשך, שר רק ב-The Weight. עטיפת התקליט צוירה על ידי בוב דילן. בשנת 2018 ראתה גרסת יובל לתקליט שכללה רה-מאסטרינג והוספת 15 רצועות נוספות, שירים שהוקלטו ולא נכנסו לתקליט וגרסאות אלטרנטיביות. מגזין הרולינג סטון הציב את התקליט במקום -34 ברשימת 500 האלבומים הטובים בכל הזמנים.
רקע

לבון הלם, רובי רוברטסון, ריק דאנקו, ריצ'רד מנואל וגארת' הדסון היו נגנים בלהקת The Hawks של הזמר והאמרגן רוני הוקינס. סיבוב ההופעות עם רוני הוקינס נמשך מ־1961 עד 1964. חברי הלהקה, שזכתה לכינוי "להקת הברים הטובה ביותר בצפון אמריקה", הבינו שהם מהווים גוף מקצועי שאינו זקוק עוד לרוני הוקינס. בסוף שנת 1965 חיפש בוב דילן הרכב ליווי לסיבוב ההופעות העולמי שלו, לאחר שההרכב שהקליט איתו את Highway 61 Revisited סירב לצאת איתו לסיבוב ההופעות שיקדם את הוצאת התקליט. דילן ביקש שההרכב יהיה אמון על רוקנרול חשמלי. דילן קיבל מהגיטריסט מייק בלומפילד המלצה על "להקת הברים הטובה ביותר בצפון אמריקה", ולאחר ששמע אותם בהופעה הציע להם להצטרף אליו לסבב ההופעות. החל מספטמבר 1965 החלו חברי הלהקה ללוות את דילן בסיבוב ההופעות העולמי שלו, הסיבוב זכה לתגובות עוינות מצד חלק מהצופים בעיקר סביב המעבר של דילן מהופעות אקוסטיות של מוזיקת פולק להופעות חשמליות של רוק אנד רול. ב-29 ביולי 1966, אירעה לדילן תאונת אופנוע וסיבוב ההופעות הופסק.
באותה תקופה שכרו חברי הלהקה דנקו, מנואל והדסון בית פרטי שנקרא Big Pink ליד מגוריו של דילן בוודסטוק. בין החודשים מרץ - יוני 1967 נהגו דילן וחברי הלהקה להיפגש במרתף ביתם המשותף. הדסון התקין במרתף הבית ציוד הקלטה ובמהלך חודשים אלה קליטו דילן וחברי הלהקה את המפגשים בניהם, כאשר הכוונה הייתה לתעד את המפגשים אך ללא כל כוונה ליצור ולהקליט חומרים לתקליט חדש. החומרים שנוגנו כללו בעיקר שירי עם ישנים, שירי בלוז, גוספל, קאנטרי ופולק וגם מספר קטעים חדשים שכתב דילן בעיקר עם רוברטסון, שהכיר לו למשל את הגוספל. במהלך אותן הקלטות עברו חברי הלהקה מסע מוזיקלי בו הכירו לעומק את החומרים והסגנונות שהם הבסיס למוזיקה האמריקאית. ספיגת החומרים החדשים - ישנים, עיצבה את הצליל החדש של ההרכב ובזכות העבודה הצמודה עם דילן שכלל ופיתח רובי רוברטסון את יכולות הכתיבה שלו והתחיל לכתוב חומרים באיכות גבוהה משמעותית ממה שכתב עד לאותה תקופה. החומרים אשר הוקלטו באותה התקופה לא פורסמו באופן רשמי עד שנת 1975, אז יצאו חלקם במסגרת התקליט The Basement Tapes (מארז ההקלטות המלא ראה אור ב-2014). מתוך סשן ההקלטות במרתף נלקחו לתקליט Music from Big Pink השירים "Tears of Rage", "This Wheel's On Fire", "I Shall Be Released".
לאחר חודשי הפעילות במרתף ה-Big Pink, השיג אמרגנו של דילן, אלברט גרוסמן חוזה הקלטות ללהקה (שלא היה לה שם וכונתה פשוט "הלהקה") בחברת קפיטול רקורדס. חברי ההרכב נשארו להתגורר ב-Big Pink והחלו לעבוד על חומרים שאת מרביתם כתב רוברטסון וחלקם שאר חברי ההרכב לבד או בשיתוף בוב דילן. בתחילת 1968 הקליטה הלהקה את מרבית שירי האלבום באולפני A&R במנהטן ובהמשך הוקלטו השלמות ועריכות באולפני קפיטול בלוס אנג'לס. עד להקלטת התקליט להרכב לא היה שם רשמי ולבסוף השם The Band (הלהקה) אשר דבק בחברי הרכב הליווי של דילן בזמן שהייתם בוודסטוק הפך לשמם הרשמי. על התקליט לא היה פירוט של חברי ההרכב והם נותרו במידה רבה מסתורין עבור התקשורת והציבור.
קבלה

התקליט הציג סגנון מוזיקלי חדש ולא מוכר עד כה (שבהמשך יקרא אמריקנה) ששילב ומיזג את הסגנונות שהרכיבו את המוזיקה האמריקאית המסורתית לגווניה השונים לתוך רוק אנד רול. למרות ביקוש גדול להופעות התקליט לא קודם על ידי הלהקה באמצעות הופעות (בעיקר עקב פציעתו של ריק דאנקו בתאונת דרכים) ולא באמצעות ראיונות (חברי הלהקה לא רצו להתראיין).
האלבום התקבל בביקורות חיוביות וממשיך לזכות בדירוגים גבוהים מאוד ובהערכה רבה בקרב מבקרי המוזיקה. עם זאת, המכירות שלו בזמן אמת לא היו גבוהות. העובדה שבוב דילן היה מעורב בכתיבה עוררה התעניינות, אך העובדה שהוא אינו שר בו לא הריצה את מעריציו לחנויות התקליטים. סגנונו של האלבום לא היה ברור ונראה לא שייך לתקופה. הוא לא השתייך ל"תרבות הנגד", לא היה רוק פסיכדלי ולא התייחס למגמות חדשניות במוזיקה של התקופה, אלא להפך - התבונן אחורה לשורשי המוזיקה האמריקאית. הופעת הלהקה בפסטיבל וודסטוק והכללת השיר The Weight בפסקול הסרט אדם בעקבות גורלו סייעו לעורר התעניינות נוספת בקרב הקהל.
עם זאת, מוזיקאים ששמעו את התקליט גילו התלהבות רבה. אריק קלפטון סיפר שהאזנה לתקליט גרמה לו לעזוב את להקת קרים ולחבור ללהקת טראפיק, בה ראה סוג של "הבנד הבריטית". ג'ורג' האריסון אף הוא שיבח את התקליט ורוג'ר ווטרס קרא לו התקליט מעורר ההשראה השני בחשיבותו ברוקנרול (אחרי Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band). ברני טופין העיד בראיון שנערך עמו כי האלבום היווה השראה ליצירת אלבומו המשותף עם אלטון ג'ון Tumbleweed Connection.
רצועות האלבום

| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> מילים | צד א'> שריה מובילה | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tears of Rage  | בוב דילן וריצ'רד מנואל | מנואל | 5:23 |  |  |  |  |  |
| 2. | To Kingdom Come  | רובי רוברטסון | מנואל ורוברטסון | 3:22 |  |  |  |  |  |
| 3. | In a Station  | מנואל | מנואל | 3:34 |  |  |  |  |  |
| 4. | Caledonia Mission  | רוברטסון | ריק דאנקו | 2:59 |  |  |  |  |  |
| 5. | The Weight  | רוברטסון | לבון הלם וריק דאנקו | 4:34 |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> מילים | צד ב'> שריה מובילה | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | We Can Talk  | מנואל | מנואל, הלם, דאנקו | 3:06 |  |  |  |  |  |
| 7. | Long Black Veil  | מריון וילקין ודני דיל | דאנקו | 3:06 |  |  |  |  |  |
| 8. | Chest Fever  | רוברטסון | מנואל | 5:18 |  |  |  |  |  |
| 9. | Lonesome Suzie  | מנואל | מנואל | 4:04 |  |  |  |  |  |
| 10. | This Wheel's on Fire  | דילן ודאנקו | דאנקו | 3:14 |  |  |  |  |  |
| 11. | I Shall Be Released  | דילן | מנואל | 3:19 |  |  |  |  |  |
קרדיטים

הבנד
ריק דאנקו – גיטרה בס, כינור, קולות
לבון הלם – תופים, טמבורין, קולות
גארת' האדסון – אורגן, פסנתר חשמלי (קלווינט), סקסופונים
ריצ'רד מנואל – פסנתר, אורגן, קולות
רובי רוברטסון – גיטרה חשמלית ואקוסטית, קולות
נוספים
ג'ון סיימון – מפיק מוזיקלי, בריטון (סוג של טובה), סקסופון טנור, פסנתר
דון האן, טוני מיי, שלי יאקוס – טכנאי הקלטה
בוב דילן – ציור העטיפה
הערות שוליים

↑  500 Greatest Albums of All Time מקום 34
↑  סיכום דירוגים
↑  50 שנה ל-Music From Big Pink, אלבום הבכורה של הבנד. תוכנית מיוחדת בכאן 88 עם גיל מטוס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 466fddac-8006-3e71-bbe7-7aa0f587aa88
י"ג מידות

ערך זה עוסק בשלוש עשרה מידות הרחמים. אם התכוונתם לשלוש עשרה המידות של רבי ישמעאל, ראו .
שלש עשרה מידות של רחמים, הידועות בכינוי י"ג מידות, הן, לפי היהדות, מידותיו הרחומות שבהן נוהג ה'.
מקור במקרא

מקורן של י"ג מידות בדברי התורה בפרשת כי תשא, כאשר עלה משה להר סיני בשנית כדי לקבל לוחות שניים במקום לוחות הברית ששבר בכעסו על חטא העגל:
וַיֵּרֶד יהוה בֶּעָנָן וַיִּתְיַצֵּב עִמּוֹ שָׁם וַיִּקְרָא בְשֵׁם יהוה. וַיַּעֲבֹר יהוה עַל פָּנָיו וַיִּקְרָא: יהוה יהוה אֵל רַחוּם וְחַנּוּן אֶרֶךְ אַפַּיִם וְרַב חֶסֶד וֶאֱמֶת נֹצֵר חֶסֶד לָאֲלָפִים נֹשֵׂא עָוֹן וָפֶשַׁע וְחַטָּאָה וְנַקֵּה לֹא יְנַקֶּה פֹּקֵד עֲוֹן אָבוֹת עַל בָּנִים וְעַל בְּנֵי בָנִים עַל שִׁלֵּשִׁים וְעַל רִבֵּעִים.
הפרשנים נחלקו האם נאמרו פסוקים אלה מפי משה רבנו כשראה את ה' עובר על פניו או על ידי ה' למשה רבנו. לדעת רש"י לימדו הקב"ה למשה תפילה זו לאחר שראה שהזכיר משה בתפילה את אברהם יצחק ויעקב על מנת שבזכות האבות – אברהם יצחק ויעקב, תתקבל סליחתם, ועל כך נענה לו הקב"ה שאף לאחר שתכלה זכות אבות, יוכלו להתפלל תפילה זו של י"ג מידות ותפילתם תתקבל.
מידות אלו מכילות הן רחמים והן דין אולם הן מוגדרות במדרש 'י"ג מידות של רחמים'.
חלוקת המידות

קיימת מחלוקת במדרש האם מספר המידות בפסוקים אלו הוא 13, 11, או 10. הגמרא מזכירה רק את הדעה שהן 13, ודעה זו התקבלה לדורות.
יש גם דעות שונות לגבי חלוקת המידות בין המילים בפסוקים, כדלהלן. שד"ל מונה לא פחות מ-13 שיטות שונות לגבי חלוקה זו.
חלוקת המידות > שיטת רבנו תם, רמב"ן, אבן עזרא ואבודרהם

החלוקה לפי דעת רמב"ן, דוד אבודרהם ואבן עזרא (שמות לד, ו) וכן דעת רבנו תם היא:
חלוקת המידות > שיטת רב ניסים גאון

החלוקה לפי דעת רב ניסים גאון שבמגילת סתרים היא:
חלוקת המידות > שיטת רב האי גאון הרי"ף והרמב"ם

החלוקה לפי דעת רב האי גאון שמוזכרת גם בדברי הרי"ף וכן בדברי הרמב"ם היא:
חלוקת המידות > שיטת רמ"ק

ישנה חלוקה ייחודית לרבי משה קורדובירו אותה הוא כותב בספרו "אילימה". לשיטת רמ"ק, כמו שהמילה "נושא" חלה על "עוון", "פשע" ו"חטאה", כך המילה "נקה" חוזרת על כל אלה, כך שהחלוקה היא:
חלוקת המידות > שיטת האר"י והגר"א

החלוקה לפי דעת האר"י שמוסכמת גם כן על הגר"א, שמודפסת במרבית הסידורים הספרדיים היא:
חלוקת המידות > שיטת המהר"ל

שיטת המהר"ל מפראג[דרושה הבהרה] היא:
פירוש המידות

ה' ה' – את כפילות המילה "ה'" מסביר התלמוד בכך שהמידה הראשונה היא רחמיו על החוטא לפני החטא (אף על פי שגלוי לפניו שיחטא), והשנייה היא רחמיו על החוטא אחרי החטא.
"רחום" – פירוש המידה רחמים הוא שה' מרחם על האדם בהתאם למעשיו (רחמים כשילוב של חסד ודין).
"חנון" – רחמיו של ה' הם ללא קשר למעשי האדם, אלא הם באים כמתנת חינם, חנינה.
"ארך אפים" – פירושו אורך רוח, סבלני, 'נושם עמוק' (כמו שנהוג לומר בימינו), שאינו 'מתרגז' ומעניש מיד, אלא ממתין ומחכה לחוטא שיחזור בו ויתקן את דרכו.
"ורב חסד ואמת" – : 'רב חסד' – עושה חסד גדול, וכן רב 'אמת' – כלומר עושה הרבה אמת (הכוונה לדין אמת). על מידת ה'אמת' חָלַק יונה הנביא בתפילתו ("כי עתה ידעתי כי אתה...") ומחליף אותה ב'ניחם על הרעה'. בכך הוא מחה על אי הצדק שבעולם. הוא נענה שמידת הרחמים הכרחית לקיום העולם. אף כאן בסיומה של אמירת שלוש עשרה המידות, מחליפים את אמירת 'ונקה לא ינקה' באמירת 'ונקה...' בלבד. מוטיב זה – של חשיבות הרחמים לפני האמת – הוא מרכזי בספרות הקבלה.
"נוצר חסד" – פירושו שומר חסד, כלומר נותן 'אשראי' של חסד – אף על פי שחטאו נגדו. לאלפים – לאלפי דורות.
"נושא עוון ופשע וחטאה" – כלומר מוכן 'לשאת' ולסבול על גבו "עוון" – פעולה רעה, ו"פשע" – פעולה מכוונת בזדון, ו"חטאה" – פעולה 'המחטיאה את המטרה' בטעות או בהבנה לקויה.
"ונקה" – סיום מידות הרחמים במילה "ונקה", כלומר תוך התעלמות מהמשך הפסוק, "לא ינקה", מתבסס על מאמר התלמוד כי "מנקה הוא לשבים (בתשובה) ואינו מנקה לשאינם שבים" (תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף ל"ט, עמוד א'). לפי פירוש זה, המשך הפסוק אינו תיאור מידות הרחמים של ה', ועל כן אין אומרים אותו.
קדושתן של י"ג מידות

לי"ג המידות קדושה וכח רוחני רב, ועל כן, על האומר אותן להבין פירושן וכוונתן ולדקדק באמירתן.
על י"ג מידות כתב רבינו בחיי:
כל המבין שלש עשרה מדות 
ויודע פירושן ועקרן, ומתפלל בהן בכוונה, 
אין תפלתו חוזרת ריקם, 
אלא אם כן היו בידו עבירות שמעכבות זה... 

והנה בזמן הזה שאנחנו שרויים בגלות 
ואין לנו כהן גדול לכפר על חטאתינו ולא מזבח להקריב עליו קרבנות, ולא בית המקדש להתפלל בתוכו, 
לא נשאר לנו לפני ה', בלתי אם תפלתנו וי"ג מדותיו...
כמו כן פסק ר' חיים מרדכי מרגליות כי "אסור להזכיר י"ג מידות שלא בכוונה" (שערי תשובה על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקפ"א, סעיף א').
את קדושתן של י"ג מידות ניתן גם ללמוד מההלכה כי למתפלל ביחיד אסור לומר בתחנון את י"ג המידות, אלא אם כן קורא אותן בטעמיהן, וכך הוא כ"קורא בתורה" ולא כאומרן בתפילתו.
כח אמירתן לכפרת עוונות

אמרו חכמים בתלמוד שלאחר שמחל הקב"ה על חטא העגל ביקש משה רבנו: "הַרְאֵנִי נָא אֶת כְּבֹדֶךָ". השיב לו הקב"ה: "אֲנִי אַעֲבִיר כָּל טוּבִי עַל פָּנֶיךָ וְקָרָאתִי בְשֵׁם ה' לְפָנֶיךָ", כלומר אגלה לך את המידות שבהן אני מנהיג את ישראל, ואלו הם י"ג מידות הרחמים.
הוסיפו חכמים שם ואמרו שלגודל מעלתן כשעם ישראל יאמרו אותן ה' ימחל להם על עוונותיהם:
"אמר רבי יוחנן: אלמלא מקרא כתוב אי אפשר לאומרו. מלמד שנתעטף הקב"ה כשליח ציבור, והראה לו למשה סדר תפילה, אמר לו: כל זמן שישראל חוטאין – יעשו לפני כסדר הזה, ואני מוחל להם...אמר רב יהודה: ברית כרותה לשלש עשרה מדות שאינן חוזרות ריקם שנאמר: הִנֵּה אָנֹכִי כֹּרֵת בְּרִית".
מעבר לפשט הדברים, ביארו המקובלים שחלק מהותי מסוגלת אמירתן הוא לימוד ממידות אלו גם לתיקון המידות שלנו:
"והדבר קשה שהרי אנו רואים כמה פעמים אנו מזכירים י"ג מידות ואינם נענים? אלא אומרים הגאונים כי כוונת "יעשו לפני כסדר הזה" אין הכוונה לבד על עטיפת הטלית והאמירה לחוד אלא שיעשו סדר המידות שלמד הקב"ה את משה שהוא "אל רחום וחנון" דהיינו מה הוא רחום אף אתה תהיה רחום, מה הוא חנון אף אתה תיהיה חנון וכו' וכן לכל י"ג מידות".
למעשה, המבנה של ספר תומר דבורה מבוסס על הגישה הזאת, ומציע דרך לחיקוי של י"ג המדות בחיים הפרטיים של האדם.
פיוטים קודם אמירת י"ג מידות

ניתן גם לעמוד על חשיבותן של י"ג מידות, מהפיוטים הקדומים (אולי המאות ה-5–6) שנוהגים לומר כהקדמה לאמירתן.
פיוטים קודם אמירת י"ג מידות > אל מלך

אֵל! מֶלֶךְ יוֹשֵׁב עַל כִּסֵּא רַחֲמִים, וּמִתְנַהֵג בַּחֲסִידוּת.

מוֹחֵל עֲווֹנוֹת עַמּוֹ, מַעֲבִיר רִאשׁוֹן רִאשׁוֹן.

מַרְבֶּה מְחִילָה לְחַטָּאִים, וּסְלִיחָה לְפוֹשְׁעִים.

עוֹשֵׂה צְדָקוֹת עִם כָּל בָּשָׂר וְרוּחַ, לֹא כְרָעָתָם לָהֶם גּוֹמֵל.

אֵל! הוֹרֵיתָנוּ לוֹמַר מִדּוֹת שְׁלוֹשׁ־עֶשְׂרֵה,

זְכוֹר לָנוּ הַיּוֹם בְּרִית שְׁלוֹשׁ־עֶשְׂרֵה,

כְּמוֹ שֶׁהוֹדַעְתָּ לֶעָנָו מִקֶּדֶם, וְכֵן כָּתוּב בְּתוֹרָתָךְ:
וַיֵּרֶד ה' בֶּעָנָן וַיִּתְיַצֵּב עִמּוֹ שָׁם וַיִּקְרָא בְשֵׁם ה'.
וְשָׁם נֶאֱמַר:
וַיַּעֲבֹר ה' עַל פָּנָיו וַיִּקְרָא: ה' ה'...
פיוטים קודם אמירת י"ג מידות > אל ארך אפים

פיוט נוסף המקובל בנוסח אשכנז ובמנהגים נוספים מבוסס על פסוקי התורה ומבקש שה' יקבל את י"ג המידות כפי שאמר למשה בהר סיני:
אֵל אֶרֶךְ אַפַּיִם אַתָּה/וּבַעַל הָרַחֲמִים נִקְרֵאתָ/וְדֶרֶךְ תְּשׁוּבָה הורֵיתָ.

גְּדֻלַּת רַחֲמֶיךָ וַחֲסָדֶיךָ/תִּזְכּור הַיּום וּבְכָל יום לְזֶרַע יְדִידֶיךָ.

תֵּפֶן אֵלֵינוּ בְּרַחֲמִים/כִּי אַתָּה הוּא בַּעַל הָרַחֲמִים.

בְּתַחֲנוּן וּבִתְפִלָּה פָּנֶיךָ נְקַדֵּם/כְּהודַעְתָּ לֶעָנָו מִקֶּדֶם.

מֵחֲרון אַפְּךָ שׁוּב/כְּמו בְּתורָתְךָ כָּתוּב.

וּבְצֵל כְּנָפֶיךָ נֶחְסֶה וְנִתְלוֹנָן/כְּיוֹם וַיֵּרֶד יי בֶּעָנָן.

תַּעֲבֹר עַל פֶּשַׁע וְתִמְחֶה אָשָׁם/כְּיום וַיִּתְיַצֵּב עִמּו שָׁם.

תַּאֲזִין שַׁוְעָתֵנוּ וְתַקְשִׁיב מֶנּוּ מַאֲמַר/כְּיום וַיִּקְרָא בְשֵׁם יי, וְשָׁם נֶאֱמַר:

וַיַּעֲבֹר ה' עַל פָּנָיו וַיִּקְרָא: ה' ה'...
בנוסח הספרדים מקובלת גרסה קצרה של פיוט זה.
אזכור י"ג מידות

את מידות הרחמים מזכירים בתפילה בזמן שמבקשים לעורר את רחמיו של אלוהים.
מזכירים אותן בהרבה קהילות בתפילת שחרית ומנחה בכל יום באמירת התחנון, ויש נוהגים לאומרם רק בתחנון הארוך של ימי שני וחמישי, ויש נוהגים שלא לאומרם כחלק מתחנון כלל. בסליחות – בימי צום, וכן בתקופות שונות (בחודש אלול או סופו, בעשרת ימי תשובה ובימי בין המצרים), ובתפילות ימים נוראים.
בתפילות יום כיפור, י"ג המידות מוזכרות בכל תפילה – לפי מנהג האשכנזים, באמצע התפילה, ולפי מנהג הספרדים בסיומה של כל תפילת עמידה. יש כמה דעות בגאונים ובראשונים כמה פעמים לומר י"ג מדות בכל תפילה.
פיוטים ופסוקים נוספים

סביב י"ג מידות נכתבו פיוטים רבים, הנאמרים בקהילות השונות עם הסליחות והתפילות ועוד. הפיוטים המפורסמים הם "שלוש עשרה מידות האמורות בחנינה" הנאמר לפי חלק ממנהגי האשכנזים בערב ראש השנה, ו"אזכרה אלהים ואהמיה" הנאמר לפי מנהג האשכנזים באחד מימי הסליחות של הימים הנוראים.
רבי משה קורדובירו בספרו תומר דבורה מרחיב על שלוש עשרה המידות הנלמדות מהפסוקים
מִי אֵל כָּמוֹךָ – נֹשא עָוֹן וְעֹבֵר עַל פֶּשַׁע לִשְׁאֵרִית נַחֲלָתוֹ. 
לֹא הֶחֱזִיק לָעַד אַפּוֹ – כִּי חָפֵץ חֶסֶד הוּא. 
יָשׁוּב יְרַחֲמֵנוּ! יִכְבּשׁ עֲוֹנֹתֵינוּ! 
– וְתַשְׁלִיךְ בִּמְצֻלוֹת יָם כָּל חַטֹּאתָם! 

תִּתֵּן אֱמֶת לְיַעֲקֹב, חֶסֶד – לְאַבְרָהָם. 
אֲשֶׁר נִשְׁבַּעְתָּ לַאֲבֹתֵינוּ מִימֵי קֶדֶם.
פסוקים אלו נאמרים אף הם בתחנון ובסליחות וכן בתפילות וטקסים כמו תשליך, וגם סביבם יש פיוטים רבים – הידוע בהם פיוט 'אדיר ונאור... מי אל כמוך'.
שלוש עשרה המידות מוזכרות אף בפיוט "אחד מי יודע", המושר לקראת סופו של ליל הסדר – ”שְׁלשָׁה עָשָׂר מִדַּיָא”.
בתרבות

י"ג מידות – לחן של יוסי גרין בביצוע של אברהם פריד. ללחן גם גרסת כיסוי על ידי ישראל אדלר בדואט משותף יחד עם יוסי גרין.
אל ארך אפיים – מוטי אילוביץ באלבום רעיונות.
לקריאה נוספת

הרב עזרא ביק, י"ג מידות של רחמים – עשרה שיעורים על קיום האדם, 2010, הוצאת מגיד
Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories

Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories (מאנגלית: מרי אן פוגשת את הקברנים וסיפורים קצרים אחרים) הוא אלבום אוסף של הזמרת רג'ינה ספקטור, שיצא לאור ב-2006 לשוק בבריטניה, ששם הגיע למקום ה-185 במצעד האלבומים הבריטי. הוא מכיל שירים מתוך שלושת האלבומים הקודמים שלה, 11:11, Songs ו-Soviet Kitsch. הדיסק מגיע ארוז עם DVD בונוס המכיל פרומו קצר לסרט "Survival Guide to Soviet Kitsch" ואת הקליפ לשיר "Us". אלו הם אותם חומרים הנמצאים על ה-DVD המלווה חלק ממהדורות של האלבום Soviet Kitsch בארצות הברית ואוסטרליה.
שם האלבום

שם האלבום נובע משתי הרצועות באוסף המזכירות דמות בשם מרי אן (בשירים "Sailor Song" ו-"Mary Ann") ושתי רצועות המזכירות קברנים ("Consequence of Sounds" ו-"Pavlov’s Daughter").
עטיפת האלבום

האמנות שעל העטיפה צוירה על ידי ג'ולי מורסטד ונעשתה בהשראת סגנונו של אדוארד גורי.
סגנון מוזיקלי

האלבום הוא לקט שירים מאלבומים קודמים של ספקטור. הסוגה העיקרית של השירים באלבום היא פולק ואנטי-פולק, כאשר בחלק גדול מהשירים המילים מכילות שימוש בסיפורים, דיאלוגים ומונולוגים (מה שבולט בשירים "Consequence of Sounds" ו-"Pavlov’s Daughter"). כל השירים מלווים על ידי פסנתר ומילות כל שיר מכילות סיפור שונה בעל דמויות ותרחישים משלו. השיר "Sailor Song" בעל אופי מעט בוטה ומכיל קללות (“Mary Ann’s a bitch”, "מרי אן היא כלבה"); השיר "Daniel Cowman" הוא קודר ואפל יותר ומדבר על המורכבות של רגשות; השיר "Mary Ann" תואר כשיר טעון ותשוקתי; והשיר "Lacrimosa" כ-"חגיגי ורענן"; השיר "Poor Little Rich Boy" תואר כ-"שיר המכיל הכל: מילים, צלילים, רגשות, הכל, העולים ויורדים במהירות במקצב דרמטי"; השיר "Chemo Limo" ששמו הוא משחק מילים בין כימוטרפיה ("Chemotherapy") ולימוזינה ("Limousine"), מספר את סיפורה של אמא המעדיפה לקנות לימוזינה לפני שהיא משלמת על הטיפול האונקולוגי שלה; על השיר "Consequence of Sound" נכתב כי הוא "יצירת אמנות המועברת דרך ביטויי היפ-הופ ופולק". האלבום נסגר בשיר "Us" עם רביעיית מיתרים המושלמת על ידי פסנתר וקולה של ספקטור ומעניקה "אווירה חמימה שכמעט מעוררת בכי".
רשימת שירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Oedipus  | 4:50 |
| 2. | Love Affair  | 2:22 |
| 3. | Poor Little Rich Boy  | 2:27 |
| 4. | Sailor Song  | 3:15 |
| 5. | Mary Ann  | 2:56 |
| 6. | Prisoners  | 3:03 |
| 7. | Consequence of Sounds  | 5:09 |
| 8. | Daniel Cowman  | 4:51 |
| 9. | Lacrimosa  | 5:14 |
| 10. | Pavlov's Daughter  | 7:43 |
| 11. | Chemo Limo  | 6:04 |
| 12. | Us  | 4:52 |
| משך כולל: | משך כולל: | 52:22 |
הערות שוליים

↑  Regina Spektor - Mary Ann Meets The Gravediggers And Other Short Stories, Discogs (באנגלית)
↑  Betty Clarke, CD: Regina Spektor, Mary Ann Meets the Grave Diggers and Other Short Stories, the Guardian, ‏2006-01-06 (באנגלית)
↑  "Album Review: Regina Spektor - Mary Ann Meets The Gravediggers And Other Short Stories". DrownedInSound (באנגלית). נבדק ב-2018-05-08.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 57f93e0b-356b-348f-9bf4-20c36a71ae60
המתיבתא (ורשה)

| --- | --- |

תלמידי המתיבתא, חנוכה ה'תרצ"א (1930)
 מוסד חינוכי
 השתייכות:  חסידים (זוהתה עם חסידות גור)
 תקופת הפעילות:  תרע"ט (1919) – תרצ"ט (1939)
 מייסדים:  רבי אברהם מרדכי אלתר, האדמו"ר מגור
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  רבי שלמה יוסקוביץ; רבי מאיר דן פלוצקי
 סגל:  רבי יעקב זילברשטיין, חתנו של רבי יהושע מיימון וממלא מקומו ברבנות פראגה; רבי אברהם נפתלי הרצקא גולדברג
 תלמידים
 :  ראו להלן: בוגרים
 שונות
 ספרים:  "מתיבתא"
 מיקום
 מיקום:  ורשה, פולין
 מדינה:  פולין פולין
 קואורדינטות:  52°15′0.1″N 21°00′9.7″E﻿ / ﻿52.250028°N 21.002694°E﻿ / 52.250028; 21.002694
  (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיהמתיבתא(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיהמתיבתא
 
המתיבתא (או: MESYVTA, כפי שכונתה במכתבים רשמיים[דרוש מקור]) הייתה ישיבה גבוהה שפעלה בוורשה שבפולין בין השנים תרע"ט–תרצ"ט (1919–1939).
המתיבתא הייתה מהישיבות הראשונות בפולין, שנוסדו כישיבות עצמאיות, היא הוקמה ביוזמת חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בפולין, הייתה תחת פיקוחם ובהכוונתם, ונחשבה כמרכז התורני הפופולרי ביותר בפולין.