stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אינדונזיה–שווייץ
שווייצרים באינדונזיה

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2017 התגוררו באינדונזיה אלף מאה ושנים עשר אזרחים שווייצרים.
נציגויות דיפלומטיות

שווייץ מיוצגת באינדונזיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בג'קרטה, בירת המדינה. שווייץ מיוצגת באינדונזיה גם בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בערים: דנפסאר, ומקאסאר.
אינדונזיה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה.
ישיבת יסודות התורה

| --- | --- |

 ישיבה גדולה
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־10 שנים) 
 מייסדים:  ברוך צבי לב 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°06′48″N 34°49′09″E﻿ / ﻿32.113333148868°N 34.81905910002°E﻿ / 32.113333148868; 34.81905910002
 he
 
ישיבת יסודות התורה (מכונה: 'יסודות לב') היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית בתל אביב, בראשות הרב ברוך צבי לב. נכון לשנת 2023 לומדים בישיבה כ-350 בחורים.
הישיבה שוכנת כיום בבניין ישיבת הרמב"ם ובית יוסף, בשכונת הדר יוסף בתל אביב.
היסטוריה

מייסד הישיבה, הרב ברוך צבי לב, כיהן קודם לכן כראש ישיבה בישיבת משכן ידידיה במושב יסודות. אחר חילוקי דעות בינו לבין ההנהלה פרש בשנת 2014 והקים ישיבה חדשה, יחד עם כ-60 בחורים מישיבת משכן ידידיה.
בפרוץ משבר הקורונה בישראל נסגרה הישיבה, ובזמן קיץ ה'תש"פ נפתחה הישיבה במתווה הקפסולות בתיאום עם משרד הבריאות. למרות הבידוד ואמצעי הזהירות, באמצע זמן קיץ נדבקו מספר בחורים בנגיף ונשלחו למלונית. בסוף הזמן סיימו בני הישיבה את מסכת נדרים במבצע חיזוק מיוחד.
בשנת 2020 יצאה הישיבה לקמפיין "יסודותייך חזקי", במסגרתו אספה הישיבה 2,800,000 ש"ח לבניין הישיבה. בשנת 2023 פורסם כי הישיבה זכתה בהקצאה רחבת ידיים בעיר אלעד, ובה ייבנה קמפוס המותאם לכאלף תלמידים[דרוש מקור].
בשנת 2021 נספה באסון הר מירון הבחור אריאל אחדות, מבני הישיבה. בישיבה נערכו הספדים ועצרות חיזוק לזכרו, ובשנת 2022 אף ערכו סיום הש"ס לעילוי נשמתו.
היסטוריה > צביון הישיבה

צביון הישיבה מבוסס על עולם הישיבות הליטאי. בישיבה מושם דגש על לימוד עיוני ומעמיק, בהתאם לגישת ראש הישיבה הרב לב, אותה קיבל מרבו הרב ברוך ויסבקר. הישיבה דוגלת במשטר קפדני יחסית, ועל הבחורים חלים איסורים רבים כגון איסור הוצאת רישיון נהיגה, איסור החזקת פלאפון, נוכחות חובה בסדרי הישיבה ועוד.
צוות הישיבה

משגיח הישיבה הוא הרב שלמה ברויאר. בצוות הרמי"ם נמנים הרבנים: הרב יצחק צבי ויזמן, הרב יונתן בושיריאן, הרב יאיר פלטיאל ברונר. הרב בן פורת. וראש קיבוץ הוא הרב שרגא צבי פישהוף.
הערות שוליים

↑  אבי רבינא, מפת הרישום: כך ייראו היכלי הישיבות הספרדיות בזמן אלול, באתר כיכר השבת
↑  משה ויסברג, צפו בוידאו: ראש הישיבה פרץ בבכי, והתלמידים קרעו קריעה, באתר בחדרי חרדים, ‏כ"ד סיון תשע"ה
↑  אבי וולפסון, צפו: ב'יסודות התורה' ניצחו את הקורונה וסיימו את נדרים, באתר המחדש, ‏ז' באב ה'תש"פ
↑  https://www.charidy.com/yesodot, www.charidy.com
↑  משה ויסברג, בישיבה קיימו סיום הש"ס לזכרו של הבחור שנספה במירון, באתר כל רגע, ‏23 במאי 2022
↑  10 הישיבות המבוקשות בעולם הישיבות הספרדי • עדכון חם, באתר מורשת מרן
ישיבת טשעבין

| --- | --- |

חזית בניין הישיבה
 ישיבה
 השתייכות:  כלל חסידי
 תקופת הפעילות:  תשט"ז–הווה
 מייסדים:  הרב דב בריש ווידנפלד
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב יוסף משה שניאורסון, הרב נפתלי נוסבוים
 תלמידים
 :  400
 מיקום
 מיקום:  שיכון חב"ד, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°47′40″N 35°12′49″E﻿ / ﻿31.794361111111°N 35.213555555556°E﻿ / 31.794361111111; 35.213555555556
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת טשעבין(למפת ירושלים רגילה) ישיבת טשעבין(למפת הרי ירושלים רגילה) ישיבת טשעבין(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ישיבת טשעבין
 
כולל אוהל ישראל שליד הישיבה
ישיבת כוכב מיעקב - טשעבין, היא ישיבה כלל חסידית ותיקה בירושלים.
היסטוריה

הישיבה נוסדה בשנת תשט"ז על ידי רבי דב בריש ווידנפלד ("הרב מטשעבין"). הוא קרא לה "כוכב מיעקב" על שם ספרו של אביו, הרב יעקב ווידנפלד. בתחילה שימש הרב חנוך דוב פאדווא כראש ישיבה לצדו של הרב מטשעבין, בשנת תשט"ז לאחר פרישת הרב פדווא הוכתר חתנו הרב ברוך שמעון שניאורסון כראש ישיבה לצדו. אחרי פטירתו של הרב ווידנפלד מילא הרב שניאורסון את מקומו. משגיח הישיבה היה הרב מרדכי רימר.
בתחילה שכנה הישיבה בקריית שמואל בירושלים, בשנת תשכ"ו עברה לבנינה הקבוע בתל ארזה.
לאורך שנים רבות הייתה הישיבה לישיבה הכלל-חסידית הבולטת ביותר, ובין בוגריה רבנים ואדמו"רים. גם לאחר שנפתחו ישיבות נוספות היא הישיבה הכלל-חסידית הגדולה ביותר. בכל שנתון יש שני שיעורים מקבילים המונים כל אחד עשרות בחורים.
ישיבת טשעבין מחזיקה בנכסים רבים. לצד הישיבה בנתה הישיבה בית כנסת ובו כולל אברכים בשם "אוהל ישראל", בראשו עמד שנים רבות הרב אברהם קופשיץ. לישיבה מכון להוצאת ספרים בשם "דובב מישרים". מאמצע שנות ה-90 הישיבה מדפיסה עלון שבועי, בשם "כוכבי אור".
צוות הישיבה

לאחר פטירת הרב שניאורסון, בכ"ה בסיוון תשס"א, התמנה בנו הגדול, הרב יוסף משה שניאורסון, לראש הישיבה. הבן הצעיר, הרב נחום שניאורסון, משמש כנשיא הישיבה. כמו כן מכהן הרב נפתלי נוסבוים כראש ישיבה וכר"מ שיעור ג'. כראש ישיבה נוסף שימש הרב אברהם גניחובסקי, אשר מסר שיעורים לקיבוץ, עד לפטירתו בתשע"ג.
ר"מים נוספים הם הרב ישראל שניאורסון והרב בעריש שניאורסון (בניו של הרב יוסף משה), הרב יוסף כהן הרב יצחק מאיר וייס והרב דוד ברוך הס. עד לשנת תשמ"ט היה הרב ברוך שמואל דויטש ר"מ בישיבה. הרב יוסף וייס היה ר"מ עד לפטירתו, הרב יעקב שלמה מוזסון.
המשגיחים הם: הרב בנימין רימר, חתנו הצעיר של הרב יוסף שלום אלישיב, הרב יעקב שמש והרב שמואל דוד שניאורסון. בעבר כיהנו כמשגיחים, הרב שלמה זלמן פרוש ורבי ישראל משה רוזנפלד.
תלמידי חכמים בולטים שימשו ומשמשים כמשיבים ומגידי שיעורים בישיבה, בהם: הרב נתן לוברט, הרב נתן קופרשטוק, הרב זונדל קרויזר והרב אהרן מרדכי רוטנר.
מבוגרי הישיבה

רבי יצחק מנחם וינברג, האדמו"ר מטולנה
רבי צבי רבינוביץ', האדמו"ר מביאלה רמת אהרן
רבי מרדכי ישכר בער לייפר, האדמו"ר מפיטסבורג
רבי יעקב מנחם רבינוביץ', האדמו"ר מביאלה-בני ברק
רבי דוד הגר - האדמו"ר מויז'ניץ לונדון
חבר הכנסת יעקב ליצמן
הרב חיים דוד קובלסקי, מייסד ארגון "מאורות הדף היומי"
הרב מרדכי גנוט, מחבר הלוח "דבר בעתו"
בוגרים נוספים בקטגוריה:בוגרי ישיבת טשעבין
הערות שוליים

↑  חיים שלמה רוזנטל, שר התורה עמוד 588, (ספר תולדות חייו של הרב מטשיבין)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306481505171
יחסי דנמרק–מוזמביק

| יחסי דנמרק–מוזמביק |
| --- | --- |
דנמרק: מוזמביק


דנמרק: מוזמביק
שטח (בקילומטר רבוע)
43,094: 799,380
אוכלוסייה
5,983,727: 34,881,116
תמ"ג (במיליוני דולרים)
404,199: 20,625
תמ"ג לנפש (בדולרים)
67,550: 591
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה

יחסי דנמרק–מוזמביק הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק למוזמביק. יחסים דיפלומטיים כוננו ב-26 ביוני 1975, אולם היחסים החלו עוד לפני שמוזמביק השיגה עצמאות. המכון הדני לזכויות אדם פעל במוזמביק מאז 1997. בשנת 2000 חתמה דנמרק על הסכם עם שר האוצר לואיזה דיאוגו בדבר יישום מנגנונים לשיתוף פעולה.
סיוע בפיתוח

שיתוף הפעולה הדני בפיתוח הדו-צדדי עם מוזמביק החל בשנות ה-70 עם תוכנית סיוע לרפובליקה העממית של מוזמביק. התוכנית תמכה בחקלאות ובאספקת מים. סיוע הומניטרי היה גם הוא חלק מתוכנית הסיוע. בשנים 1989 עד 1991 דנו שתי המדינות על שיתוף הפעולה בתעשייה, אנרגיה, דייג ותחבורה. דנמרק סייעה למוזמביק בתחום הדייג, החינוך והבריאות בעיר טטה. במהלך התקופה 1992–2006 הסתכם הסיוע בכ-700 מיליון דולר.
בפרק זמן של חמש שנים החל משנת 2006, דנמרק סייעה למוזמביק ב-315 מיליון קרונה דנית למגזר החקלאי ו-57.5 מיליון למגזר המשפטי.
שיתוף הפעולה הסביבתי החל בשנת 1992 והסתיים בשנת 2006.
ביקורים רמי דרג

ראש ממשלת דנמרק אנדרס פוג ראסמוסן ביקר במוזמביק בספטמבר 2005. נשיא מוזמביק ארמנדו גבוזה ביקר בדנמרק באוקטובר 2008. במהלך הביקור הוא פגש את ראש ממשלת דנמרק אנדרס פוג ראסמוסן, המלכה מרגרטה השנייה ושרת הפיתוח אוללה טירנס.
נציגויות דיפלומטיות

דנמרק מחזיקה במוזמביק שגרירות במפוטו.
מוזמביק מיוצגת בדנמרק, דרך שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה עם קונסוליית כבוד בקופנהגן.
ישיבת בית שמעיה

| --- | --- |

 ישיבה
 השתייכות:  ליטאי-ספרדי
 תקופת הפעילות:  ה'תשל"ח, 1978 – הווה
 מייסדים:  הרב משה פרדו, הרב שלמה אנגלנדר
 בעלי תפקידים
 מנכ"ל:  יעקב פוזן
 ראש הישיבה:  הרב שלמה אנגלנדר
 תלמידים
 :  כ-600
 מיקום
 מיקום:  בני ברק
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°05′05″N 34°50′35″E﻿ / ﻿32.084857°N 34.843069°E﻿ / 32.084857; 34.843069
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) ישיבת בית שמעיה(למפת גוש דן רגילה) ישיבת בית שמעיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת בית שמעיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת בית שמעיה  he ישיבת בית שמעיהhe ישיבת בית שמעיהמפת  __ בני ברק (in English: Bnei Brak) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) מדרום וממערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ישיבת בית שמעיה (בשמה הרשמי: בית מדרש גבוה לתורה ישיבת בית רבי שמעיה) היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית בבני ברק.
הישיבה נקראת ע"ש שמעיה רייכמן, אבי משפחת רייכמן.
היסטוריה

הישיבה הוקמה בשנת ה'תשל"ח (1978) בבית כנסת ברחוב רבי עקיבא, עם 18 בחורים. כיום לומדים בישיבה כ-600 תלמידים. תלמידי הישיבה שומרים עמה על קשר גם לאחר נישואיהם, וקיימות קהילות של "חניכי ישיבת בית שמעיה" במספר ערים בישראל.
קריית הישיבה ממוקמת בכניסה לשכונת אור החיים בבני ברק, במתחם הצמוד למרכז הרפואי מעייני הישועה. המגרש נרכש מתרומת בנו משה רייכמן, באמצעות הרב משה פרדו, ראש מוסדות "אור החיים" שהקים את השכונה הסמוכה.
5 שנים לאחר ייסודה, נרשמה הישיבה ברשם העמותות, ראשיה הגדירו אז את מטרתה: "לייסד, להקים, לבנות ולנהל ישיבה וספרייה תורנית. להוציא לאור ולהפיץ ספרי קודש, להפיץ תורה ויראת שמים בקרב הנוער, ולעסוק בחינוך הנוער ברוח התורה והמסורת היהודית".
הישיבה הוקמה בידי בוגרי ישיבות ליטאיות ולמרות היותה ישיבה ספרדית היא מזוהה עם תנועת דגל התורה מאז הקמת התנועה בשנות ה-80 של המאה ה-20, והשתייכה לפלג מרביצי תורה. הישיבה מוגדרת בידי ראשיה "ישיבה ליטאית לבני עדות המזרח".
ראש הישיבה הוא הרב שלמה אנגלנדר.
בין הר"מים בישיבה נמצא יהודה בויאר, מתלמידי רבי אברהם ישעיהו קרליץ, ה"חזון איש"
המשגיח בישיבה היה הרב אליהו רוט שמאז פטירתו על פי התייעצות עם הרב אהרן יהודה לֵיבּ שטינמן לא מונה מחליף במקומו.
הרב שמואל פאלי בנו ממשיך דרכו של הרב צבי הירש פאלי נחשב לחלק ממערכת הישיבה, ואף מסדר חופות במקום ראש הישיבה.
את הישיבה ניהל בנימין לבל במשך שנים רבות.
בעשור האחרון יעקב פוזן מנהל את הישיבה
פרסומים תורניים

לשמוע - ד, חוברת חידושי תורה לרגל 20 שנה לישיבה, בני ברק תשנ"ח, באתר אוצר החכמה
ותלמודו בידו - א, קובץ ישיבת בית שמעיה, בני ברק תשס"ה, באתר היברובוקס
ותלמודו בידו - ב, קובץ ישיבת בית שמעיה, בני ברק תשס"ח, באתר היברובוקס
ותלמודו בידו - ג, קובץ ישיבת בית שמעיה, בני ברק תשס"ט, באתר היברובוקס
ותלמודו בידו - ד, קובץ ישיבת בית שמעיה, בני ברק תש"ע, באתר היברובוקס
קהילת בית שמעיה (הכרם) - א, תשס"ה, באתר היברובוקס
קהילת בית שמעיה (הכרם) - ב, תשס"ו, באתר היברובוקס
קהילת בית שמעיה (הכרם) - ג, תשס"ו, באתר היברובוקס
קהילת בית שמעיה (הכרם) - ד, תשס"ז, באתר היברובוקס
קהילת בית שמעיה (הכרם) - ה, תשס"ז, באתר היברובוקס
בית רבי שמעיהו (הכרם) - ו, תשס"ח, באתר היברובוקס
הכרם - ז, תשס"ח, באתר היברובוקס
הכרם - ח, תשס"ט, באתר היברובוקס
הכרם - ט, תשס"ט, באתר היברובוקס
הכרם - י, תש"ע, באתר היברובוקס
הכרם - יא, תש"ע, באתר היברובוקס
הכרם - יב, תשע"א, באתר היברובוקס
הערות שוליים

↑  באותו מבנה למדו בני הכולל של הרב שמעון בעדני
↑  על הישיבה באתר "עמותות" (כולל מידע על תקציבים).(הקישור אינו פעיל, 28.8.2019)
↑  ש. טויב, "ישיבה ליטאית לבני עדות המזרח" (ריאיון עם צוות הישיבה), מוסף שבת קודש, יתד נאמן, ערב חג השבועות תשס"ד, גליון 37 תשס"ד., באתר אוצר החכמה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311660205171
ישיבת ישועות משה

| --- | --- |

 ישיבה
 השתייכות:  חסידות ויז'ניץ
 תקופת הפעילות:  תשנ"ח–הווה
 מייסדים:  רבי משה יהושע הגר
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב יוסף ויז'ניצר
 תלמידים
 :  כ-330
 מיקום
 מיקום:  מודיעין עילית
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°56′26″N 35°02′38″E﻿ / ﻿31.940472222222°N 35.043833333333°E﻿ / 31.940472222222; 35.043833333333
  (למפת גוש דן מוגדלת) ישיבת ישועות משה(למפת גוש דן רגילה) ישיבת ישועות משה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת ישועות משה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת ישועות משה
 
היכל הישיבה במהלך תפילת מוסף של ראש חודש תמוז תשע"ח
(בעמוד הימני עומד האדמו"ר רבי ישראל הגר, בעמוד השמאלי עומד ראש הישיבה הרב ויז'ניצר)
מבנה הישיבה
ישיבת ישועות משה (מוכרת גם בשם "ישיבת ויז'ניץ ברכפלד") היא ישיבה גדולה של חסידות ויז'ניץ. מ-2003 היא במודיעין עילית, ובה כ-300 תלמידים. הלימוד בה הוא בצורה העיונית בדומה לשיטת הלימוד בישיבות הליטאיות.
היסטוריה

הישיבה הוקמה בסוף שנת תשנ"ח על ידי רבי משה יהושע הגר האדמו"ר מויז'ניץ, לאחר הגידול במספר התלמידים בישיבת בית ישראל ודמשק אליעזר בשיכון ויז'ניץ בבני ברק. שמה ניתן לה בשנת תשע"ב על שם ספרו של האדמו"ר.
הישיבה החלה בשכונת הר נוף, במבנה המשמש כיום את ישיבת חיי משה. בשנת תשס"ג עברה הישיבה למודיעין עילית. עד שנת תשע"ו שכנה במבנים זמניים (קראוונים) ששימשו לפני כן את ישיבת מיר ברכפלד, ובהמשך עברה למבנה ברחוב רבי עקיבא בעיר. מבנה הישיבה מכיל 6 קומות, ובהם בית מדרש ואוצר ספרים, מקווה, אולם ארוחות, חדרי שיעורים וחדרי פנימייה. בקומה התחתונה נמצאת הישיבה הקטנה, עם בית מדרש נפרד וחדרי שיעורים. הנחת אבן הפינה לבניין הישיבה נערכה בתחילת תשע"ב..
הישיבה מונה, נכון ל-2019, כ-250 בחורים בישיבה גדולה, כ-30 אברכים בכולל שנמצא בישיבה, וכ-60 בחורים נוספים בישיבה קטנה.
צוות הישיבה

ראש הישיבה הוא הרב יוסף ויז'ניצר. המשגיחים: הרב אליעזר הורוביץ, הרב ישראל וייס, הרב אשר ויז'ניצר והרב אברהם אליעזר הוס.
צוות הר"מים: הרב נפתלי גרוס, הרב אייזיק טוביאס (דיין בבית הדין 'הישר והטוב' של הרב זלמן נחמיה גולדברג), הרב דוד פלדמן, הרב אברהם מרדכי וייס, הרב יעקב יחזקיה הגר, הרב משה שטיינמץ (שכיהן גם כראש ישיבת קוידינוב בבני ברק) והרב יחזקאל הופמן שמשמש גם כמשפיע.
מאז ייסוד הישיבה כיהנו בה הרב חיים וייס כר"מ, יחד עם הרב אלכסנדר הגר כמשיב.
בעבר היה אחראי על לימודי הבקיאות.
סדרי הלימוד בישיבה

צורת הלימוד בישיבה דומה לשיטת הלימוד בישיבות הליטאיות. הישיבה מתייחדת משאר הישיבות החסידיות בסדרי לימוד בימי שישי ושבת; ביום שישי נמסר שיעור עיון כבכל יום, ובשבת אחר הצהריים מתקיים סדר לימוד. ביום חמישי מוסר ראש הישיבה הרב ויז'ניצר שיעור כללי. אחת לשבוע נמסר שיעור לקבוצת בחורים על ידי הרב משה פרידמן ראש הכולל בישיבה, והם מודפסים על ידי התלמידים; נכון ל-2019 יצאו לאור 4 ספרים על מסכתות סוכה, נדרים וגיטין, בבא קמא ובבא מציעא. כן נמסר שיעור שבועי בהלכות שבת על ידי הרב משה יאדלר, מחבר ספרי 'מאור השבת'.
סדרי הלימוד בישיבה > ישיבה קטנה

בישיבה יש גם ישיבה קטנה, בראשות הרב משה גשטטנר. לומדים בה כ-60 תלמידים.
הערות שוליים

↑  חומי ברמן, ויז'ניץ פינת רבי עקיבא • הרה"צ ירה את אבן הפינה לישיבה 11.12.2011 באתר JDN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007336603705171
יחסי פינלנד–קנדה

| יחסי פינלנד–קנדה |
| --- | --- |
פינלנד: קנדה


פינלנד: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
338,145: 9,984,670
אוכלוסייה
5,618,827: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
300,187: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
53,425: 53,718
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית

יחסי פינלנד–קנדה הם היחסים הפוליטיים, המסחריים, הדיפלומטיים והצבאיים בין רפובליקת פינלנד לקנדה. נכון לשנת 2017, מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים ותקינים בין פינלנד וקנדה.
היסטוריה > לפני מלחמת העולם השנייה

פינלנד הכריזה על עצמאותה מרוסיה בשנת ב-6 בדצמבר 1917. אולם, הגירה של פינים לקנדה פרחה אף לפני כן, בימי הדוכסות הגדולה של פינלנד, עת היותה של פינלנד דוכסות רוסית. הקשר הראשוני בין פינלנד לקנדה נוצר בשנת 1749, בימי השלטון השוודי בפינלנד, כאשר חוקר ארצות פיני בשם פר קלאם ביקר בקנדה.
ב-23 בינואר 1923, פתחו פינלנד וקנדה קונסוליות אחת אצל השנייה. במהלך שנות ה-20, עלה מספר המהגרים הפינים אל תוך קנדה. עלייה זו התרחשה הודות לחוקי הגבלת ההגירה, שנחקקו בארצות הברית, שכנתה של קנדה. בנוסף, שיתוף פעולה תרבותי בין שתי המדינות פרח בעשור זה. עם זאת, ב-1931 נחקקו גם בקנדה חוקים כנגד הגירה ומספר המהגרים הפינים בה קטן.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

ב-30 בנובמבר 1939 פרצה מלחמת החורף, בה תקפה ברית המועצות את שכנתה פינלנד. הציבור הקנדי תמך בחום בפינים, שנאבקו על עצמאות מדינתם הקטנה כנגד אויב כביר ממדים. 250 פינים שחיו בקנדה התנדבו לצבא פינלנד במהלך המלחמה. יתרה מזאת, ב-9 במרץ 1940 מסרה קנדה לפינלנד שהיא מתכוונת לשלוח 2,000 חיילים לעזרתה. אולם, הפסקת האש שסיימה את המלחמה נכנסה לתוקף ב-13 במרץ 1940, יום לאחר חתימת הסכם מוסקבה (אנ'), הסכם השלום בין ברית המועצות לפינלנד.
ב-7 בדצמבר 1941, הכריזה קנדה מלחמה על פינלנד. קנדה, אז דומיניון בריטי, הלכה בעקבותיה של הממלכה המאוחדת, שהכריזה מלחמה על פינלנד יום קודם לכן. הכרזת המלחמה נבעה מכך, שפינלנד לחמה במלחמת ההמשך כנגד בעלת בריתה של הממלכה המאוחדת, ברית המועצות. הכרזת המלחמה אינה קשורה למתקפה היפנית על פרל הארבור שאירעה באותו יום. לאחר שנודע על המתקפה, הכריזה קנדה מלחמה על האימפריה היפנית.
היסטוריה > לאחר מלחמת העולם השנייה

ב-8 במאי 1945, גרמניה הנאצית נכנעה ללא תנאי בפני בעלות הברית ומלחמת העולם השנייה תמה באופן רשמי. כניעה זו פתחה את הפתח לכינון יחסים דיפלומטיים בין פינלנד וקנדה. ואכן, קנדה ופינלנד כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-21 בנובמבר 1947.
מסחר

הייצוא המרכזי של קנדה לפינלנד הם דלק מינרלי, שמן מזוקק, מכונות, תרופות וכלי רכב. לפני המשבר הכלכלי העולמי של 2008, היקף ייצוא הסחורות מקנדה לפינלנד עלה במהירות: מ-474 מיליון דולר בשנת 2006 למיליארד דולר בשנת 2008. לאחר המשבר הכלכלי, ירד היקף הייצוא בין קנדה לפינלנד. בשנת 2010 הייצוא הקנדי לפינלנד עמד על 401 מיליון דולר. ב-2012 התאושש מעט הנתון ועמד על 423 מיליון דולר.
כמו כן, לחברות קנדיות יש נוכחות גדולה במכרות בצפון פינלנד. כמעט שליש מכל המכרות בפינלנד ורוב המכרות בלפלנד הם בבעלות קנדית.
ספורט

המשחק הוקי קרח אהוד הן בקנדה והן בפינלנד, עקב סמיכותן לאזור הארקטי הקפוא בצפון חצי הכדור הצפוני. פינלנד וקנדה התחרו זו נגד זו על המקום הראשון באליפות העולם בהוקי קרח שלוש פעמים: ב-1994, ב-2007 וב-2016. בשלוש הפעמים הביסה קנדה את פינלנד.
ערים תאומות

בין ערים בפינלנד ובקנדה נחתמו מספר הסכמי ערים תאומות:
פינלנד קוקולה, פינלנד - קנדה גרייטר סדברי, קנדה
פינלנד סייניוקי, פינלנד - קנדה ת'אנדר ביי, קנדה
ייצוג

לקנדה יש שגרירות רשמית בהלסינקי, בירת פינלנד.
לפינלנד יש שגרירות רשמית באוטווה, בירת קנדה. כמו כן, לפינלנד יש 13 קונסוליות כבוד ברחבי קנדה, בערים קלגרי, אדמונטון, הליפקס, מונטריאול, קוויבק סיטי, רג'יינה, סו סנט מארי, גרייטר סדברי, ת'אנדר ביי, טימינס, טורונטו, ונקובר וויניפג.
ישראל בן דרור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע אישי
 לידה:  3 במרץ 1932 פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  18 בפברואר 2006 (בגיל 73) 
 עמדה:  מגן 
 
ישראל בן דרור (3 במרץ 1932 - 18 בפברואר 2006) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בקבוצת מכבי פתח תקווה בין השנים 1948–1962.
ביוגרפיה

ישראל בן דרור הוא בנו של מרדכי בן דרור, שהיה יו"ר מכבי ישראל. בן דרור שיחק בתפקידים רבים ובהם בלם, מגן וחלוץ, והתפרסם בזכות כדורי החוץ הארוכים שלו. הוא שיחק 157 משחקים בליגת העל וכבש 36 שערים לזכותה של מכבי פתח תקווה, והיה שותף בולט לזכייתה בגביע המדינה בשנת 1952. לזכותו של בן דרור 3 הופעות בנבחרת ישראל, במשחקים נגד יפן, יוגוסלביה ודרום אפריקה.
עם פרישתו הקים ישראל בן דרור את מועדון הספורט אבן יהודה ופעל שנים רבות בתחום הספורט כמאמן כדורגל, כדורעף וכדורסל בקבוצות שונות. רבים מכדורגלניה של מכבי נתניה לדורותיהם התאמנו תחת שרביטו של בן דרור. בשנות ה-70 עסק בן דרור בארגון מופעי ההתעמלות בטקסי המכביה.
ישראל בן דרור שירת כקצין בצבא הגנה לישראל. היה מורה לחינוך גופני בבית הספר "בכר" באבן יהודה ובבית הספר "ביאליק" בנתניה. על פעילותו בבית הספר ביאליק ותרומתו לספורט העירוני קיבל את "פרס החינוך עירוני" של העיר נתניה בשנת 1987. במשך 38 שנים הפעיל בן דרור בביתו באבן-יהודה את קייטנת "גבעת הילדים", שם אירח ילדים בחופש הגדול.
בשנת 2003 קיבל את "אות המתנדב הארצי" על פועלו כמתנדב מתמיד מסור ואכפתי.
בן דרור נפטר בגיל 74, בעקבות שבץ מוחי. אשתו, זיוה בן דרור, כיהנה כראש המועצה המקומית אבן יהודה (בין השנים 1989-1993).
הנצחתו

בכל שנה מארגנת משפחתו של ישראל בן דרור בשיתוף עם ההתאחדות לכדורגל בישראל את "טורניר אלוף האלופים" ובו מאפשרת לאלופות נערים ג' בליגות השונות להתמודד אחת עם השנייה ולזכות באליפות הארצית.
לאחר מותו הקימה משפחתו את "עמותת בן דרור" המעניקה מלגות לספורטאים צעירים מצטיינים.
מתחם הספורט באבן יהודה נקרא על שמו של בן דרור.
ישראל בן-חיים

| --- | --- |

 לידה:  31 במאי 1948 (בן 76) ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1966–1994 (כ־28 שנים)
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
  מפקד טייסת 131   מפקד בסיס שדה דוב
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 עיטורים
   צל"ש אלוף
 
ישראל בן חיים (נולד ב-31 במאי 1948) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, שירת כטייס ומפקד כנף 15 בחיל האוויר. לאחר שירותו הצבאי כיהן כמנהל נמל התעופה בן-גוריון, מנכ"ל ישראייר ומנכ"ל קמור מוטורס.
ביוגרפיה

בן חיים נולד בישראל, בנם של יעקב וחנה, שני הוריו הם ניצולי השואה. למד בבית הספר החקלאי בנהלל ושירת בצה"ל כטייס בחיל האוויר. פיקד על טייסת 131 בתקופה בה חילצה הטייסת את אנשי המוסד מסודאן ולאחר מכן פיקד על בסיס שדה דב. במאי 1990 החליט להוציא סיור לחופי הארץ בעקבות העלאת כוננות לקראת חג השבועות ולכידת מחבלים על סירה מול חוף געש. הוא הטיס מטוס תצפית מדגם עגור, צוות המטוס איתר סירה חשודה ששטה בים התיכון לעבר חוף ניצנים וזיהה כי מדובר בסירת מחבלים. בן חיים טס מעלייה בגובה נמוך על מנת להפחיד ולעכב את המחבלים והכווין את הכוחות שהביאו לעצירתה ומניעת הפיגוע המתוכנן. על פעולתו הוענק לבן חיים ולטייס המשנה שלו יואש קושניר צל"ש ממפקד חיל האוויר.
לאחר שחרורו שימש במשך שנתיים סמנכ"ל מבצעים ברשות שדות התעופה ובשנים 1996 עד יוני 2001 שימש מנהל נמל התעופה בן-גוריון. ב-2006 מונה למנכ"ל ישראייר וכיהן בתפקיד במשך כשנתיים וחצי. ב-2008 מונה למנכ"ל קמור רכב וב-2011 מונה למנכ"ל קמור מוטורס. הוא חבר בוועד המנהל של הקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל.
חיים אישיים והשכלה

בן חיים נשוי לגליה ואב לשניים. הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה ובוגר לימודי מטה מתקדמים בחיל האוויר המלכותי. בעלים של נחלה במושב עדנים.
הערות שוליים

↑  שי לוי, ‏חשיפה: כך חולצו אנשי המוסד מלב המדבר בסודן, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2014
↑   ישראל בן חיים מבצע מילוט צוות המוסד, סרטון  באתר יוטיוב
↑  גילויים חדשים: 'אבק דרכים' – ניסיון הפיגוע ב'ניצנים', אתר כל הזמן, 4 ביוני 2015
↑  אבינעם מיסניקוב, צל"ש מח"א לאל"ם ישראל בן חיים, אתר מרקיע שחקים
↑  Avi Moshe Segal (2019-05-12), אל״מ מיל. ישראל בן-חיים על סיכול נחיתת המחבלים בחוף ניצנים באמצעות מטוס עגור בחג השבועות 30.5.1990, נבדק ב-2019-06-04
↑  זוהר בלומנקרנץ, מנכ"ל ישראייר הנכנס, ישראל בן חיים, יוותר על פעילותו העסקית הפרטית, באתר הארץ, 6 ביוני 2006
↑  ישראל בן חיים, באתר הקרן
בן חיים בשנת 2016
יחסי הממלכה המאוחדת – טורקמניסטן

| יחסי הממלכה המאוחדת – טורקמניסטן |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: טורקמניסטן


הממלכה המאוחדת: טורקמניסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 488,100
אוכלוסייה
69,242,094: 7,525,648
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 59,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 7,958
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה דמוקרטית

שגרירות טורקמניסטן בלונדון
יחסי הממלכה המאוחדת–טורקמניסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הממלכה המאוחדת לבין טורקמניסטן.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים בין טורקמניסטן לבריטניה כוננו ב-23 בינואר 1992, ובשנת 1995 פתחו שתי המדינות שגרירויות זו אצל זו.
נציגויות דיפלומטיות

בריטניה מחזיקה בטורקמניסטן שגרירות באשגבאט, וטורקמניסטן מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון.
יחסי הממלכה המאוחדת – טונגה

| יחסי הממלכה המאוחדת – טונגה |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: טונגה


הממלכה המאוחדת: טונגה
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 747
אוכלוסייה
69,242,094: 104,066
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 500
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,237: 4,807
משטר
מונרכיה חוקתית

הנציבות העליונה של טונגה בלונדון
יחסי הממלכה המאוחדת–טונגה הם יחסי החוץ בין הממלכה המאוחדת לבין טונגה. שתי המדינות חברות באו"ם ובחבר העמים הבריטי.
היסטוריה

לקראת סוף המאה ה-19 חתמה טונגה על הסכמים עם המדינות גרמניה וארצות הברית, בהם הוכרה ריבונותה של טונגה. בגלל קשיים פנימיים הולכים וגוברים, ניהלה טונגה משא ומתן עם בריטניה וב-1900 הייתה לשטח חסות בריטי. ב-1905 קיבל הקונסול הבריטי זכות וטו על קשרי החוץ של טונגה. טונגה הייתה בין עשר המדינות הראשונות שהכריזו כבר בספטמבר 1939 מלחמה על גרמניה הנאצית. בשנת 1958 נחתם הסכם ידידות בין טונגה לבין בריטניה אשר איפשר מינוי מושל בריטי במקום. ביוני 1970 זכתה טונגה בעצמאות. למרות היחסים הטובים בין שתי המדינות, בריטניה סגרה את הנציבות שלה בטונגה בשנת 2006.
נציגויות דיפלומטיות

בריטניה מחזיקה בטונגה נציבות עליונה בנוקואלופה.
טונגה מחזיקה בבריטניה נציבות עליונה בלונדון.