אגדה (יהדות)
הערות שוליים

1 2  רש"י פין, "מאמר על הגדה"
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פז עמוד א.
↑  מסכת סופרים, טז
↑  רבי שמואל הנגיד, "מבוא התלמוד": "הגדה – הוא פירוש שיבוא בתלמוד על שום עניין שלא יהיה מצווה, זו היא הגדה", ובהמשך: "מה שפירשו בפסוקים". רשב"ם בבבא בתרא קלד, א', ד"ה הגדות: "מדרשי פסוק, כגון תנחומא ובראשית רבה ויקרא רבה". תוספות הרא"ש נדרים, ל"ה, ב': "אגדות – דברי חכמים שהסמיכום על הפסוקים". שולחן ערוך הרב, הלכות תלמוד תורה, קונטרס אחרון, פרק ג': "דרשות הפסוקים שאינן פירוש התרי"ג מצות, והן ההגדות".
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ח, עמוד ב'
↑  סוטה ט, ז
↑  ספר דברים, פרק ל"א, פסוק י"ב
↑  ירושלמי כלאים, ט', ג': "ספר תילים אגדה". ירושלמי הוריות, ג', ד': "וכל אגדתא פשטית ליה [=כל האגדות הסברתי לו] חוץ ממשלי וקוהלת".
↑  בראשית רבה, פרשה י"ב, י': "רבי יודא נשיאה שאליה לרבי שמואל בר נחמן, אמר: מפני ששמעתי עליך שאתה בעל הגדה, מאי דכתיב 'סולו לרוכב בערבות' (תהלים, ס"ח, ה')". בראשית רבה, פרשה צ"ד, ה': "ויזבח זבחים לאלהי אביו יצחק, אמר רבי יהושע בן לוי: חזרתי על כל בעלי אגדה שבדרום שיאמרו לי פסוק זה, ולא אמרו לי". איכה רבה, פרשה ג', ס': "רבי חלבו שאל את רבי שמואל בר נחמן, אמר לו: מפני ששמעתי עליך שאתה בעל אגדה, מהו דין דכתיב 'סכותה בענן לך מעבור תפלה' (איכה, ג', מ"ד)".
↑  ילקוט שמעוני פרשת וירא רמז צב: "כל מקום שאתה מוצא דבריו של רבי אליעזר בנו של רבי יוסי הגלילי באגדה - עשה אזנך כאפרכסת. בל"ב מדות האגדה נדרשת...", כלומר, שלושים ושניים כללים להבנת פסוקי המקרא.
↑  לדוגמה הגדרת הגמרא לרעמים (מסכת ברכות נ"ט עמוד א), תיאור נבוכדנאצר כבעל עורלה באורך 300 אמה (מסכת שבת, דף קמ"ט, עמוד ב), תיאור הכוכבים כפקקים בשמיים (מסכת ברכות דף נ"ט עמוד א) ואגדות רבה בר בר חנה.
↑  נחמן קרוכמל, מורה נבוכי הזמן, שער י"ד. מצוטט אצל משה לייב לילינבלום, נוספות להמאמר "ארחות התלמוד" (פרויקט בן-יהודה).
↑  קיימת אגדה על אלוהים שהציע את התורה לאומות העולם - ומתואר בה כיצד אומות העולם דחו אותה ואילו עם ישראל קיבל אותה. במכילתא דרבי ישמעאל (מסכתא ד, יתרו ה') מובאת אגדה זו כתגובה אפולגטית לשאלה מדוע ניתנה התורה דווקא ליהודים. בשמות רבה (כז:ט) היא מובאת כהנמקה לענישת בני ישראל על אי קיום המצוות. באיכה רבה (ג:א) היא בסיס לקובלנה של עם ישראל כנגד אלוהים, על שאין הוא מתייחס אליהם כראוי. בכל אחד מהמקרים, משמעות ההגדה נקבעת על פי ההקשר.
↑  רב סעדיה גאון באוצר הגאונים, מסכת חגיגה, עמוד 65; רב שרירא גאון בתשובות הגאונים החדשות, סימן קנ"ז, הערה 73; רב האי גאון בתורתם של גאונים, שו"ת רב האי, סימן י"ב; אוצר הגאונים, מסכת תענית, תשובה ה'; שו"ת הגאונים הרכבי, סימן שנ"ג; רבי יהודה ברצלוני, בפירוש לספר יצירה, עמוד 41; הרמב"ם בפתיחה למורה נבוכים, ובשו"ת הרמב"ם, חלק ב', סימן תנ"ח; האבן עזרא בפירושו הקצר לספר שמות, פרק ב', פסוק ט'; הרמ"ה באיגרתו בעניין תחיית המתים.
↑  רב סעדיה גאון באוצר הגאונים, מסכת חגיגה, עמוד 65; רב שרירא גאון בתשובות הגאונים החדשות, סימן קנ"ז, הערה 73; רב האי גאון באוצר הגאונים, מסכת ברכות, תשובה רע"א, ומסכת חגיגה, סימנים ס"ז וס"ט; רבי שמואל הנגיד במבוא התלמוד, האבן עזרא בפירושו הקצר לספר שמות, פרק י"ג, פסוק י"ח, הרמ"ה באיגרתו בעניין תחיית המתים.
↑  רבנו חננאל באוצר הגאונים, מסכת חגיגה, תשובה נ'.
↑  הרמב"ן בחידושיו על מסכת יבמות, דף ס"א, עמוד ב'; הרשב"א בחידושיו על מסכת מגילה, דף ט"ו, עמוד א' ועוד; הריטב"א בחידושיו על מסכת שבת, דף ס"ה, עמוד ב'.
↑  שו"ת הרמ"ע מפאנו סימן ל"ו ד"ה ועם זה. אולם יש שהגבילו את זה רק אם האגדה סותרת את התלמוד. בכל מקרה, זו אמירה בעייתית מאד, שכן לעיתים מתוך הדיון האגדתי כן נפסקה הלכה למעשה, כגון במסכת פסחים צ"ד, עמוד א
↑  ספר הישר הובא במחזיק ברכה להחיד"א קונטרס אחרון סימן נא.
↑  יביע אומר ח"א חיו"ד ד אות ח. ועוד.
↑  מהר"ל מפראג, באר הגולה, שער שישי
↑  שו"ת נודע ביהודה תניינא קס
↑  רב שרירא גאון, בתשובות הגאונים החדשות, סימן קנ"ז, הערה 73; רב האי גאון, בתשובות הגאונים החדשות, סימן קנ"ח; רבי יהודה הלוי, ספר הכוזרי, מאמר ג', פסקאות ס"ח - ע"ג.
↑  רבי יהודה ברצלוני, בפירושו לספר יצירה, עמודים 43 - 45; האבן עזרא בהקדמה לפירושו לתורה; רבי הלל מוורונה, ספר תגמולי הנפש, דף כ"ה, עמוד ב'.
↑  רבי יהודה ברצלוני, בפירושו לספר יצירה, עמודים 43 - 45; רבי יצחק אברבנאל, ישועות משיחו, הקדמה לעיון השני, בשם "רבים וטובים".
↑  רב האי גאון באוצר הגאונים, מסכת חגיגה, תשובה ס"ז, ובתורתם של ראשונים, שו"ת רב האי גאון, סימן י"ב.
↑  רמב"ם, מורה נבוכים, חלק ג', סימן מ"ג; רבי אברהם בן הרמב"ם, במאמר על אודות דרשות חז"ל.
↑  רבי ידעיה הפניני בשו"ת הרשב"א, סימן תי"ח; הרשב"ץ, מגן אבות, ב', י"ז; רבי הלל מוורונה, ספר תגמולי הנפש, דף כ"ה, עמוד ב'.
↑  אוצר הגאונים, חגיגה יד, עמ' 60
↑  הרמב"ם, פירוש המשנה, בהקדמה לפרק חלק.
↑  רבי יצחק אברבנאל, ישועות משיחו, העיון השני, סימן א'.
↑  הרמב"ם, בהקדמה לפירוש המשנה, בהקדמה לפרק חלק ובהקדמה למורה נבוכים.
↑  ראו פירוש הגר"א על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קע"ט.
↑  רבי יהודה הלוי, בספר הכוזרי סוף מאמר שלישי, האבן עזרא, בהקדמתו לתורה.
↑  רבי אברהם בן הרמב"ם, במאמר על אודות דרשות חז"ל; הרשב"א, בפירושו לאגדות, מסכת ברכות, דף ו', עמוד א'; רבי ידעיה הפניני, בשו"ת הרשב"א, חלק א', סימן תי"ח; רבי הלל מוורונה, בתגמולי הנפש, דף כ"ה; ר"י אלשקאר, מרכבת המשנה, מסכת אבות, פרק ג', משנה ט"ו; רבי יצחק אברבנאל, ישועות משיחו, העיון השני, סימן א', וכתב האברבנאל שכך הייתה דרכם של הרלב"ג, רבי חנוך אלקונסטאנטינא, רבי שמואל מוטוט, ורבי לוי בן רבי אברהם.
↑  יונה פרנקל, מדרש ואגדה, פרק שני – סיפורי מעשי חכמים והמחקר ההיסטורי.
↑   ישי רוזן צבי, מהיכן הסצינה הפנטסטית של המשפט שעורך הקב"ה לגויים באחרית הימים, באתר הארץ, 8 ביוני 2021
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| ספרות חז"ל |
| --- | --- | --- |
| מדרש | מדרשי הלכה • מדרשי אגדה |  |
| ספרות המשנה | מגילת תענית • משנה • תוספתא |  |
| תלמוד | תלמוד בבלי • תלמוד ירושלמי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590391905171  BNE: XX5310597  BnF: cb13318659j (data)  GND: 4136392-9  LCCN: sh85002181  LNB: 000074184  SUDOC: 027459020