stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות העולם בכדוריד 2019
מהלך התחרות > משחקי נוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 25 בינואר - המבורג | 25 בינואר - המבורג |  |  |  |  |  |
|  |   דנמרק |  38 |   |  |  |  |  |
|  |   צרפת |  30 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 27 בינואר - הרנינג | 27 בינואר - הרנינג |  |
|  |   |   |   |   |    נורווגיה |  22 |  |
|  |   |   |   |   |   דנמרק |  31 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 25 בינואר - המבורג | 25 בינואר - המבורג |   |  | 27 בינואר - הרנינג | 27 בינואר - הרנינג |  |
|  |   גרמניה |  25 |   |  |   גרמניה |  25 |  |
|  |   נורווגיה |  31 |   |  |   צרפת |  26 |  |
ישראל באליפות

נבחרת ישראל בכדוריד במסגרת מוקדמות אירופה הוגרלה לבית ב'. הנבחרת סיימה את הבית במקום הרביעי וסיימה את השתתפותה.
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  דנמרק
2:  נורווגיה
3:  צרפת
4:  גרמניה
5:  שוודיה
6:  קרואטיה
7:  ספרד
8:  מצרים
9:  ברזיל
10:  הונגריה
11:  איסלנד
12:  תוניסיה
13:  קטר
14:  רוסיה
15:  מקדוניה הצפונית
16:  צ'ילה
17:  ארגנטינה
18:  סרביה
19:  אוסטריה
20:  בחריין
21:  ערב הסעודית
22:  קוריאה
23:  אנגולה
24:  יפן
אליפות העולם בכדוריד 2011

| --- | --- |

 מארחת:  שוודיה שוודיה
 תקופת התחרות:  13 בינואר 2011 – 30 בינואר 2011 (18 ימים) 
 מספר משתתפות:  24
 הזוכה:   צרפת
 מספר משחקים:  98
 מספר שערים:  5390 (55 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  399,019 (4,072 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  68- מיכל האנסן דנמרק
 השחקן המצטיין:  ניקולה קראטיץ'י  צרפת
 → קרואטיה 2009ספרד 2013 ←
אליפות העולם בכדוריד 2011 היא אליפות העולם ה-22 והיא נערכה על ידי איגוד הכדוריד העולמי. הטורניר התקיים בצרפת בין ה-13 בינואר ל-30 בינואר 2011. משחק הגמר נערך במלמה ב-Malmö Arena שכולל 13,000 מקומות.
צרפת זכתה באליפות בפעם הרביעית בתולדות הנבחרת.
מתכונת התחרות

| תחרות | מקומות | נבחרות |
| --- | --- | --- |
| המדינה מארחת | 1 |  שוודיה |
| אלופת העולם המכהנת | 1 |  גרמניה |
| אליפות אירופה בכדוריד 2010 | 3 |  פולין  קרואטיה  איסלנד |
| אליפות אסיה 2010 | 3 |  קוריאה הדרומית  בחריין  יפן |
| אליפות אפריקה 2010 | 3 |  מצרים  אלג'יריה  תוניסיה |
| אליפות אמריקה 2010 | 3 |  ברזיל  ארגנטינה  צ'ילה |
| אליפות אוקיאניה 2010 | 1 |  אוסטרליה |
| מוקדמות אירופה | 9 |  אוסטריה  נורווגיה  הונגריה  גרמניה  סלובקיה  סרביה  רומניה  דנמרק  ספרד |
הקבוצות חולקו ל-4 בתים. 2 נבחרות חזקות מכל בית העפילו לשלב הבתים המתקדם שכלל שני בתים. 2 נבחרות בכל בית העפילו לחצי הגמר.
הנבחרות שלא העפילו לשלב השני, התמודדו על "גביע הנשיא".
מהלך התחרות > בית א'

משחקי הבית נערכו בלונד באולם FFS Arena שמכיל 3,000 מקומות וכריסטיאנסטאד באולם Kristianstad Arena[דרוש תעתוק] שמכיל 4,700 מקומות.
| מיקום | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  צרפת | 4 | 1 | 0 | 159 | 106 | 53 | 9 |
| 2 |  ספרד | 4 | 1 | 0 | 139 | 110 | 29 | 9 |
| 3 |  גרמניה | 3 | 0 | 2 | 151 | 125 | 26 | 6 |
| 4 |  תוניסיה | 1 | 0 | 4 | 114 | 137 | 23- | 2 |
| 5 |  מצרים | 1 | 0 | 4 | 115 | 139 | 24- | 2 |
| 6 |  בחריין | 1 | 0 | 4 | 105 | 166 | 61- | 2 |
מהלך התחרות > בית ב'

משחקי הבית נערכו בנורשפין באולם Himmelstalundshallen[דרוש תעתוק] שמכיל 4,300 מקומות ולינשפין באולם Cloetta Center[דרוש תעתוק] שמכיל 8,500 מקומות.
| מיקום | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  איסלנד | 5 | 0 | 0 | 157 | 119 | 38 | 10 |
| 2 |  הונגריה | 4 | 0 | 1 | 148 | 133 | 15 | 8 |
| 3 |  נורווגיה | 3 | 0 | 2 | 139 | 136 | 3 | 6 |
| 4 |  יפן | 2 | 0 | 3 | 141 | 161 | 20- | 4 |
| 5 |  אוסטריה | 1 | 0 | 4 | 144 | 148 | 4- | 2 |
| 6 |  ברזיל | 0 | 0 | 5 | 131 | 163 | 32- | 0 |
מהלך התחרות > בית ג'

משחקי הבית נערכו במלמה באולם מאלמה ארנה שמכיל 13,000 מקומות ולונד באולם FFS Arena שמכיל 3,000 מקומות.
| מיקום | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  דנמרק | 5 | 0 | 0 | 181 | 117 | 64 | 10 |
| 2 |  קרואטיה | 3 | 1 | 1 | 148 | 109 | 39 | 7 |
| 3 |  סרביה | 2 | 1 | 2 | 139 | 139 | 0 | 5 |
| 4 |  אלג'יריה | 2 | 0 | 3 | 100 | 109 | 9- | 4 |
| 5 |  רומניה | 2 | 0 | 3 | 132 | 123 | 9 | 4 |
| 6 |  אוסטריה | 0 | 0 | 5 | 77 | 180 | 103- | 0 |
מהלך התחרות > בית ד'

משחקי הבית נערכו בגטבורג באולם סקנדינביום שמכיל 12,000 מקומות.
| מיקום | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  שוודיה | 4 | 0 | 1 | 142 | 112 | 30 | 8 |
| 2 |  פולין | 4 | 0 | 1 | 143 | 123 | 20 | 8 |
| 3 |  ארגנטינה | 3 | 1 | 1 | 133 | 114 | 19 | 7 |
| 4 |  קוריאה הדרומית | 2 | 1 | 2 | 137 | 128 | 9 | 5 |
| 5 |  סלובקיה | 0 | 1 | 4 | 128 | 156 | 28- | 1 |
| 6 |  צ'ילה | 0 | 1 | 4 | 117 | 167 | 50- | 1 |
שלבי הגמר > בית I

משחקי הבית נערכו בינשפין באולם Kinnarps Arena[דרוש תעתוק] שמכיל 7,000 מקומות.
| מיקום | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  צרפת | 4 | 1 | 0 | 160 | 129 | 31 | 9 |
| 2 |  ספרד | 4 | 1 | 0 | 148 | 127 | 21 | 9 |
| 3 |  איסלנד | 2 | 0 | 3 | 137 | 141 | 4- | 4 |
| 4 |  הונגריה | 2 | 0 | 3 | 127 | 147 | 60- | 4 |
| 5 |  נורווגיה | 1 | 0 | 4 | 133 | 143 | 10- | 2 |
| 6 |  גרמניה | 1 | 0 | 4 | 124 | 142 | 18- | 2 |
שלבי הגמר > בית II

משחקי הבית נערכו במלמה באולם מאלמה ארנה שמכיל 13,000 מקומות ולונד באולם FFS Arena שמכיל 3,000 מקומות.
| מיקום | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  דנמרק | 5 | 0 | 0 | 155 | 131 | 24 | 10 |
| 2 |  שוודיה | 3 | 0 | 2 | 127 | 124 | 3 | 6 |
| 3 |  קרואטיה | 2 | 1 | 2 | 142 | 129 | 13 | 5 |
| 4 |  פולין | 2 | 0 | 3 | 123 | 129 | 6- | 4 |
| 5 |  סרביה | 1 | 1 | 3 | 127 | 139 | 12- | 3 |
| 6 |  ארגנטינה | 1 | 0 | 4 | 117 | 139 | 22- | 2 |
שלבי הגמר > פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 28 בינואר, כריסטיאנסטאד | 28 בינואר, כריסטיאנסטאד |  |  |  |  |  |
|  |   שוודיה |  26 |   |  |  |  |  |
|  |   צרפת |  29 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 30 בינואר, מלמה | 30 בינואר, מלמה |  |
|  |   |   |   |   |   צרפת |  37 |  |
|  |   |   |   |   |   דנמרק |  35 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 28 בינואר, מלמה | 28 בינואר, מלמה |   |  | 30 בינואר, מלמה | 30 בינואר, מלמה |  |
|  |   דנמרק |  28 |   |  |   שוודיה |  23 |  |
|  |   ספרד |  26 |   |  |   ספרד |  24 |  |
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  צרפת
2:  דנמרק
3:  ספרד
4:  שוודיה
5:  קרואטיה
6:  איסלנד
7:  הונגריה
8:  פולין
9:  נורווגיה
10:  סרביה
11:  גרמניה
12:  ארגנטינה
13:  קוריאה הדרומית
14:  מצרים
15:  אלג'יריה
16:  יפן
17:  סלובקיה
18:  אוסטריה
19:  רומניה
20:  תוניסיה
21:  ברזיל
22:  צ'ילה
23:  בחריין
24:  אוסטרליה
ישראל באליפות

נבחרת ישראל בכדוריד במסגרת מוקדמות אירופה הוגרלה בבית ב'. הנבחרת סיימה את הבית במקום השני וסיימה את השתתפותה.
הנבחרת הזוכה
אלכסנדרה ניקולאייבנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה

אלכסנדרה ניקולאייבנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה (ברוסית: Александра Николаевна Рома́нова‏; 24 ביוני 1825 - 10 באוגוסט 1844), הייתה בתו של ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה, ואשתו של פרידריך וילהלם, נסיך הסן-קאסל.
ביוגרפיה

אלכסנדרה נולדה בסנקט פטרבורג ב-24 ביוני 1825, לניקולאי הראשון, קיסר רוסיה ולשרלוטה, נסיכת פרוסיה, בתם של פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה ולואיזה, נסיכת מקלנבורג-שטרליץ. אלכסנדרה ירשה את המבט הפרוסי של אמה, והייתה דומה לסבתה לואיזה, מלכת פרוסיה. הוריה היו מסורים לילדיהם והיו הורים חמימים ומלאי חיבה, שאף שיחקו עם ילדיהם ושרו עמם.
אלכסנדרה התחנכה בחברת אחיותיה מריה ואולגה, החדרים שלהם, שהיו ממוקמים בקומת הקרקע של ארמון החורף, היו עם אוויר צח בכל עונות השנה, ורופאים שלטו בתזונת הבנות. החינוך של מריה הושם בפיקוחו של הסופר הליברלי, המשורר והסופר וסילי ז'וקובסקי, שהיה בעבר המורה הרוסי של אמה - אלכסנדרה פיודורובנה. ז'וקובסקי נשאר בקשר הדוק עם חצר המלוכה עד מותו. אלכסנדרה ואחיותיה קיבלו שיעורי ריקוד, מוזיקה וציור, והיא הייתה המוזיקאית במשפחה ואף מוכשרת מספיק כדי להעפיל לשיעורים של הסופרן הנודעת הנרייטה זונטאג. כמו כן היא הייתה מפורסמת בקרב החברה הגבובב בסנקט פטרבורג, בשל שנינותה ואישיותה התוססת.
בשנת 1843 ביקר פרידריך וילהלם, נסיך הסן-קאסל ברוסיה והתאהב באלכסנדרה, על אף שמלכתחילה הציעו לו את אחותה אולגה ניקולאייבנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, וב-28 בינואר 1844 התחתנו השניים בסנקט פטרבורג. זמן קצר לאחר הנישואים חלתה אלכסנדרה בשחפת, וכתוצאה מכך הסתבך ההריון שלה, והיא ילדה את בנה 3 חודשים לפני הזמן, וזמן קצר לאחר מכן מתו שניהם.
בשנת 1853 התחתן בעלה פרידריך וילהלם בשנית עם אנה, נסיכת פרוסיה, בתם של קרל, נסיך פרוסיה ומריה, נסיכת סקסוניה-ויימאר-אייזנך, אך הוא לא נקשר אף פעם רגשית לאשתו השנייה, עקב צערו על מות אלכסנדרה, שמכך לא התאושש עד מותו.
אין ספק מוציא מידי ודאי

אין ספק מוציא מידי ודאי הוא כלל הלכתי בדיני איסורים ובדיני ממונות הקובע כי דינים הבאים מכוח ספק אינם יכולים לערער דינים הבאים מכוח הוודאי.
לעומת זאת קיים כלל אחר, כי ספק - מוציא מידי ספק כלומר איסור או דין כל שהוא שחל מחמת ספק, מתבטל על ידי דין אחר גם אם הוא ספק.
באיסורים

הכלל מבטא את עצמו בדיונים שונים:
1. בספק הרגיל וקרוב לוודאי - נחלקו רבי יוחנן וריש לקיש במסכת עבודה זרה, אודות עבודה זרה שנעבדה ובכך נאסרה בהנאה, ואחר זמן נשברה, האם יש לומר שכנראה שהיא בוטלה על ידי עובדיה ואינה נחשבת אצלם יותר, לפי הסברא האומרת, שאם לא יכולה הייתה העבודה זרה להציל את עצמה, וודאי שלא יכולה להציל את עובדיה. לפי ריש לקיש ניתן להניח שהיא בוטלה על ידי עובדיה, ולפי רבי יוחנן, למרות שמדובר בספק הרגיל וקרוב לוודאי, אין ספק מוציא מידי וודאי, כלומר: אין דין הבא מכח ספק, גם אם הוא מסתבר וקרוב לוודאי, יכול לערער את הטומאה שחלה על העבודה זרה מכח וודאי.
דיון דומה יש גם במסכת פסחים אודות חולדה שנכנסה לבית עם חמץ בפיה, שלמרות ההנחה הרגילה שהחולדה אוכלת לרוב את החמץ שבפיה, אין להניח כן מספק, מכיוון שוודאי שהחולדה נכנסה לבית עם חמץ בפיה, ולא ידוע בבירור שאכלה את החמץ.
2. ודאי היתר וספק שקול, כאשר הספק הוא לאיסור, נחלקו רב הונא ורב חסדא במסכת חולין הנידון הוא בסכין ששחט בה בהמה ואחר כך שיבר בה את עצמותיה, ולאחר זמן נתגלה שהסכין, פגומה, אומר רב חסדא, שאין הספק האומר שייתכן שעור הבהמה הוא זה שפגם את הסכין, יכול להוציא מידי הוודאי האומר שהעצמות, הם אלו שפגמו את הסכין.
בדיני ממונות

בדיני ממונות קובע הכלל "אין ספק מוציא מידי ודאי" שכאשר ממון מוטל בספק, וקיים אחד שיש לו בעלות ודאית על חפץ, וספק אם לשני יש חלק בחפץ, האדם המסופק לא יוכל להוציא מידי הוודאי, שכן הוודאי נחשב למוחזק בנכסים.
ההלכה נידונת במסכת יבמות כאשר יש שני יורשים אפשריים לאדם שמת, האחד הוא יורש וודאי - בן של המת, והשני ספק אם הוא יורש או לא. עובדה כזו מתרחשת כאשר בנו של המת נפטר בחייו, והאח ייבם את נכסי האלמנה כאשר לא ידוע אם היא מעוברת או לא, ולאחר זמן נולד בן שספק אם הוא בנו של הייבם או בנו של האח המת. כאשר מתבצעת חלוקה בנכסי הסבא, מתמודד הנכד מול הבן. בעוד שהבן - הוא האח הייבם, אומר שהוא היורש היחיד, שכן הנכד הוא למעשה בנו שנולד לו לאחר הייבום, טוען הנכד שהוא בנו של האח המת, ולכן הוא יורש את הסבא מכח אביו. במקרה כזה קובעת הגמרא, שמכיוון שהייבם הוא בוודאי יורש של הסבא, ואילו הנכד הוא רק ספק יורש, אין ספק מוציא מידי וודאי, ומכיוון שהייבם הוא בוודאי יורש הוא נחשב למוחזק בכל הנכסים, עד שיביא הנכד ראיה שגם הוא יורש.
בדיני ממונות > הגבלות לכלל

לפי פרשנות זו, מביא התוספות קושיה מהמשנה במסכת בבא מציעא "שנים אוחזין בטלית": במשנה נפסק שכאשר שני אנשים מתווכחים על טלית, אם אחד טוען שכל הטלית שלו והשני טוען שחציה שלו - נותנים לראשון את חצי הטלית שהשני מודה לו, ואילו בחצי השני עליו הוויכוח - חולקים את שוויה. כעת מקשה התוספות: הרי לראשון יש בעלות על חצי מהטלית, שהרי השני מודה לו, ואם כן עלינו לפסוק כדין "אין ספק מוציא מידי וודאי" האומר שהראשון הוא מוחזק? על כך מתרץ התוספות, שדווקא על דיני ירושה נאמר חידוש זה, שכן על פי התורה ליורש יש את כוחותיו של המוריש (הנפטר), וכיון שהמוריש היה מרא קמא על הנכסים, ובעלותו הייתה על כל הנכסים, גם ליורשיו יש את כח זה - כל עוד לא יוכח אחרת.
אך הרשב"א חלוק על התוספות, וסבור שמדובר בכלל קבוע, המתקיים בכל אדם שיש לו חלק וודאי בנכסים מול אחר שאין לו חלק וודאי, והוא מתרץ שכיון שלא היינו סומכים על הראשון ומאמינים לו שהטלית שלו לולא אמירתו של השני (על פי הכלל "הפה שאסר הוא הפה שהתיר") עלינו להאמין לדברי השני הטוענים שחציה שלו. (אך לא אמון מוחלט אלא אמון מספק).
דיון מעניין בין רב חסדא לתלמידיו התפתח בדין תורה של רב אידי בר אבין. רב אידי בר אבין, מבחירי תלמידיו, בא לדין תורה לפניו עם אחד מקרוביו. לרב אידי בר אבין היה סכסוך עם אותו קרוב על דקל שהניח קרוב משותף שלהם. כל אחד משניהם טען שהוא קרוב יותר הלכתית למת, ומכיוון שכך הוא היורש על פי המשפט העברי. על פי המשפט העברי, כאשר שני אנשים באים לדין ולאף אחד מהם אין ראיות לצדקת טענותיו, לא מתערב בית הדין במעשה, וכל דאלים גבר - מי שאלים וחזק יותר תופס את החפץ או הקרקע השנויה במחלוקת עד לבירור האמת. לאחר תקופה מסוימת, רב אידי הביא עדים שהוא יותר קרוב, ולכן העמידו את הקרקע בידו, על פי הכלל אין ספק מוציא מידי וודאי. כאן התעורר הוויכוח בין רב חסדא לאביי ורבא, האם יש להאמינו על הפירות שאכל, שעליהם אין עדים, במיגו שיכול היה לטעון שלא אכל פירות מהדקל מעולם - כטענת רב חסדא, או שמא מכיוון שכבר נפסק במשפט שהקרקע שייכת לרב אידי, חל הדין גם על הפירות - שבהכרח שייכים לבעל הקרקע, ולא מועיל מיגו באופן כזה.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף מ"א, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ט', עמוד א'.
↑  בתלמוד בבלי, מסכת חולין, דף י', עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ל"ח, עמוד א'.
↑  פירוש הרשב"ם בתלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"ד, עמוד א'.
↑  רבינו חננאל, מובא בתוספות ד"ה ה"ג בבא בתרא ל"ג ע"א.
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
אין סוף ללילה

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"אין סוף ללילה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, שקופים 2. השיר יצא לאור ב-1 בנובמבר 2020 כסינגל הראשון מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי קרן פלס והופק על ידי גלעד שמואלי. השיר נכתב מספר שנים לפני צאתו כסינגל, והופיע במסגרת סיבוב ההופעות של פלס בשנת 2014, לבד על הפסנתר, וכן במסגרת הופעותיה לקידום האלבום שקופים בשנת 2019.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-1 בנובמבר 2020. הוא צולם באי היווני פארוס, בעת הגל השני של מגפת הקורונה. פלס סיפרה כי הקליפ צולם על ידי בחור מלבנון וסיפרה כי "יום אחד פגשתי בחור צעיר בדוכן עלי גפן ממולאים והוא סיפר לי שברח מלבנון אחרי הפיצוץ בנמל ביירות, השאיר שם את כל ציוד הצילום שלו ומאז מחפש דרך חדשה. מצאנו זה את זו. החלטנו לצלם ביחד קליפ".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 8 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 1 בנובמבר 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | הד ארצי |  |
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, קרן פלס, אין סוף ללילה, באתר חרסונסקי מיוסיק, 7 בנובמבר 2020
1 2 3   אין סוף ללילה, בביצוע קרן פלס, סרטון  באתר יוטיוב
↑  "כשאנשים מפסיקים לחלום, אין סוף ללילה": השיר החדש של קרן פלס, באתר וואלה, 1 בנובמבר 2020
↑  קרן פלס - אין סוף ללילה, באתר ‏מאקו‏, 1 בנובמבר 2020
| קרן פלס |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אם אלה החיים • מבול • בין העיר לכפר • איך שהשמש תזרח • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים • שקופים 2 |  |
| אלבומי הופעה | רמי קלינשטיין קרן פלס ההופעה |  |
| סיבובי הופעות | שני פסנתרים • איך שהשמש תזרח • לבד על הפסנתר • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים בקיץ |  |
| קברט | לילה אחד באפריל |  |
| קרן פלס - שירים |
| --- | --- | --- |
| אם אלה החיים | "איתי" • "אם אלה החיים" • "שמעון השכן" • "פסק זמן" • "זאת שבמקומי" • "רכבת באירופה" |  |
| מבול | "מבול" • "רצה הביתה" • "במכונית ליד הים" • "פיז'ו 92'" • "תקופה של שינויים" |  |
| בין העיר לכפר | "כל היתר חולף" • "שיר לאסף" • "הצפון הפורח" • "תקליט שרוט" |  |
| איך שהשמש תזרח | "לייק וואנקה" • "כלום לא טעים" • "השעות המתות" • "גם אני" • "רק שתבואי" |  |
| רמי קלינשטיין קרן פלס | "עד אשר ישוב" • "לחיות" • "תודה" • "בגידה" |  |
| לילה אחד באפריל | "אסור" • "לילה אחד באפריל" • "כל שנה יש אפריל" |  |
| שקופים | "שקופים" • "מעבר לנהר" • "מי אני?" • "באת לי פתאום" • "שמש תיכנס" • "עוד יום עבר" |  |
| שקופים 2 | "אין סוף ללילה" • "אושר בא והולך" • "ימים אחרים" • "מרחק הזמן" • "לא אבודים" • "מישהו שמח בשבילי" • "שתי גדות" |  |
| שירים נוספים | "רק אלוהים ישפוט אותי" • "בום" • "בשדה מאחורי ביתי" |  |
אלכסנדרה סטיוארט

| --- | --- |

 לידה:  10 ביוני 1939 (בת 85) מונטריאול, קנדה 
 מדינה:  קנדה, צרפת 
 
אלכסנדרה סטיוארט (באנגלית: Alexandra Stewart; נולדה ב-10 ביוני 1939) היא שחקנית קנדית.
ביוגרפיה

סטיוארט נולדה במונטריאול, קוויבק, ועברה לפריז, צרפת, בשנת 1958 כדי ללמוד אמנות. שנה לאחר מכן עשתה את הופעת הבכורה שלה בסרט האופנוענים, ומאז הופיעה בסרטים רבים בצרפתית ובאנגלית.
בנוסף לקריירה שלה בקולנוע סטיוארט הופיעה בסדרות טלוויזיה כגון המשחקים של שעה שמונה והאקדמיה של תשע. היא גם הופיעה בסרט המצויר של כוכבי החלל משנת 1981 והייתה לה הופעת קמע באיש הנצח, מלכודת והמלאך. היא הקריינית של הגרסה האנגלית של הסרט התיעודי משנת 1983, ללא שמש. בשנת 2004 היא הייתה חלק מחבר השופטים של פסטיבל הסרטים הבינלאומי של שיקגו.
חיים אישיים

לסטיוארט יש בת, ג'סטין, מיחסיה עם הבמאי הצרפתי לואי מאל.
הערות שוליים

↑  Severo, Richard (1995-11-25). "Louis Malle, Film Director Equally at Home in France and America, IsDead at 63". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-09-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007350585905171  PLWABN: 9810693276505606  BIBSYS: 4025791  BNE: XX1220051  BnF: cb13900058f (data)  CiNii: DA14267676  GND: 131600672  ISNI: 0000 0000 8099 1756  LCCN: no2001004065  NLK: KAC2020L8324  SNAC: w60q4f90  SUDOC: 069187487   WorldCat (עם LCCN): no2001-004065
אלקטרונאי

אלקטרונאי הוא אדם בעל הכשרה מקצועית באלקטרוניקה. אלקטרונאים עשוים להיות מועסקים בהתקנת מתקני אלקטרוניקה חדשים או בתחזוק מתקנים קיימים.
בישראל, לתעודה מקצועית כאלקטרונאי זכאי בוגר י"ב במגמת אלקטרוניקה. משרד העבודה מדרג את דרגת המיומנות על פי שנות הניסיון, לדוגמה: בוגר י"ב במגמת אלקטרוניקה בעל שלוש שנות ניסיון יקבל תעודת אלקטרונאי סוג 1.
הכשרה למקצוע זה ניתנת בבתי ספר לטכנאים, בבתי ספר מקצועיים המכשירים טכנאי אלקטרוניקה ובבתי ספר להנדסאים, המכשירים הנדסאי אלקטרוניקה.
בין הענפים בהם פעילים אלקטרונאים והקורסים המעשיים המוצעים על ידי משרד העבודה בישראל:
אלקטרונאי תקשורת
אלקטרונאי טלוויזיה ווידאו
אלקטרונאי מחשוב ובקרה
עובד ייצור בענף האלקטרוניקה
אלקטרונאי תמסורת
אלקטרונאי מכשור רפואי
אלקטרונאי מערכות אלקטרוניות
אלקטרונאי מתג
בנוסף, בצה"ל מועסקים גם אלקטרונאי חימוש בחיל החימוש.
בישראל, כמו במדינות אחרות בעולם, מופצת ערכת משחק לילדים, הקרויה "האלקטרונאי הצעיר" ומטרתה ללמד ילדים את העקרונות הבסיסיים של האלקטרוניקה תוך ניסוי ומשחק.
ראו גם

חשמלאי
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אצטדיון ימק"א

| --- | --- |

משחק הכדורגל הראשון ששוחק באצטדיון YMCA בשנת 1933, במסגרת גמר גביע משטרת המנדט הבריטי
 כתובת:  בין הרחובות המלך דוד לקרן היסוד (פינת אברהם לינקולן)
 מיקום:  ימק"א ירושלים,  ירושלים, ישראל
 קואורדינטות:  31°46′26″N 35°13′19″E﻿ / ﻿31.7739°N 35.2219°E﻿ / 31.7739; 35.2219
 תקופת הפעילות:  1933–1991 (כ־58 שנים)
 נהרס:  2006
 בעלים:  YMCA
 מפעיל:  ימק"א
 משטח:  דשא
 קבוצות:  בית"ר ירושלים (בעבר)  הפועל ירושלים (בעבר)
 מושבים:  6,500[דרוש מקור]
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) אצטדיון ימק"א(למפת ירושלים רגילה) אצטדיון ימק"א(למפת הרי ירושלים רגילה) אצטדיון ימק"א(למפת הרי ירושלים מוגדלת) אצטדיון ימק"א  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון ימק"א בשנת 1958
אצטדיון ימק"א ירושלים ממבט על, בשנות ה-30 של המאה ה-20
אצטדיון ימק"א היה אצטדיון כדורגל אשר שימש כמגרשה הביתי של קבוצת הכדורגל בית"ר ירושלים ובהמשך גם של הפועל ירושלים (לאחר שהפועל ירושלים עזבה את מגרש קטמון). האצטדיון נבנה על-ידי תנועת צעירי הנוצרים הבינלאומית "ימק"א" (YMCA), בחצר בניין ימק"א ירושלים לצורך הפעילות הספורטיבית של האגודה.
היסטוריה

הנדבן האמריקאי ג'יימס נאבגין ג'רווי הניח את אבן הפינה של האצטדיון ב-23 באוגוסט 1926. בניית האצטדיון הסתיימה רק ב-1933, אך השימוש בו החל קודם לכן. בנובמבר 1935 התקיימה באצטדיון האליפות הראשונה באתלטיקה. בשנות ה-30 של המאה ה-20 שיחקו במגרש קבוצות חיילים וקבוצות מקומיות מלאומים שונים. המגרש נחשב אז למודרני, משוכלל ונוח. אולם, כעבור חצי מאה הוא כבר היה מיושן. במשך השנים אירח המגרש משחקים מרכזיים רבים, ובהם הדרבי של ירושלים. בשנת 1991 עזבו שתי הקבוצות הירושלמיות את האצטדיון ועברו אל אצטדיון הכדורגל החדש בעיר, אצטדיון טדי. במשחק הדרבי האחרון במגרש ימק"א ניצחה הפועל והורידה את בית"ר לליגת המשנה.
האצטדיון הוזכר בשני מערכונים של שלישיית הגשש החיוור, ב"אופסייד סטורי" וב"שירים שערים וטכנאים". האצטדיון מופיע גם בקומיקס רב המכר, "אהלן וסהלן".
בעשור הראשון של המאה ה-21 נהרס מתחם האצטדיון יחד עם מתחם מגרשי הטניס, ובשטחו נבנה מתחם מגורים יוקרתי בשם "כתר דוד" הכולל כ-200 דירות לצד גינה ציבורית ומרכז ספורט תת-קרקעי שמופעל על ידי ימק"א. במרכז יש גם בריכת שחייה חליפית לבריכה המקורה של המתחם. קטע קטן מחומת האצטדיון נותר כהנצחה למגרש הכדורגל.
אווירת ואוהדים

באצטדיון שררה אווירה ייחודית של מטען תרבותי ונוסטלגי רב מחד, ושל עזובה ואמצעים פרימיטיביים מאידך. מגרש הכדורגל שבאצטדיון היה קצר במטר וחצי מהתקן הבינלאומי, הטריבונות היו בלויות ומכיוון שנמכרו כרטיסים רבים יותר מהמקומות על הטריבונות, כמעט תמיד היו צופי כדורגל שישבו על העצים שבצד המגרש. באזור הטריבונות היה גם ריח חזק של שתן משום שרבים מן הצופים לא טרחו להגיע אל חדרי השירותים. סביב האצטדיון הייתה חומת אבן גבוהה שבראשה גדר תיל, ננעצו שברי זכוכית במלט  בנדבך העליון שלה. עליבותו של האצטדיון הייתה אנטיתזה למבנה ימק"א המפואר שבחצרו שכן:
היו שני יציעים מאחורי השערים: יציע האבן מאחורי השער הדרומי נבנה בסוף שנות השישים, יציע העץ הגדול (3000 מקומות) נבנה ב-1973 מאחורי השער הצפוני בגלל הגידול בכמות הקהל. המזרחי והמערבי היו יציעי עמידה. אנשים נכנסו בדוחק רב ועמדו על חביות ופיגומים. ימק"א נודע כמגרש מפחיד כבר בשנות החמישים, אבל עבור השחקנים והעסקנים היה מדובר במגרש מצוין, שהיה כיף להגיע אליו בגלל המקלחות והמתקנים של הארגון הנוצרי. זה היה כמו מעבר מצריף לסוויטה. רק בשנים מאוחרות יותר ימק"א הפך מושא ללעג. המגרש היה מכשול בפני בית"ר הטכנית של שנות השמונים, והיא לא השיגה בו שום תואר. באליפות הראשונה בית"ר אירחה בבלומפילד לאחר שימק"א נפסל, ולאחר מכן הגיעו האליפויות ב-"טדי" בשנות התשעים והאלפיים. הנטישה, ללא ספק, הועילה לקבוצה.
ראו גם

ימק"א ירושלים
ימק"א (YMCA)
לקריאה נוספת

רון עמיקם, מאיר גבאי ורוני דיאון, אני אוהב אותך בית"ר, מדיה 14, 2007.
הערות שוליים

↑  ונעבור לימק"א (יואב ויכסלפיש), דה באזר, באזז, מגזין אורחים
↑  אבי שאולי, ‏אפקט הולילנד: דרישה לחקור גם את פרויקט ימק"א בירושלים, באתר גלובס, 18 באפריל 2010
↑  חגית פלג-רותם ואורית בר-גיל, ‏בירושלים, כמו באקפולקו, באתר גלובס, 20 באוגוסט 2006
↑  דביר סורמלו, מספרים שהיה פה שמח, תיירות, טיולים בארץ
↑  הדרבי הירושלמי האחרון בימק"א
אינטרנציונליזם

אינטרנציונליזם (בינלאומאות) היא גישה שדוגלת בהרחבת שיתוף-הפעולה הכלכלי והפוליטי בין האומות השונות לתועלת הכלל, מתוך תפיסה שאלו הם האינטרסים ההדדיים ארוכי-הטווח של כל העמים וכי יש להתגבר על ראייה לאומית צרה ועל תפיסות שוביניסטיות של עליונות לאומית.
האינטרנציונליזם דוגל בשוויון בין בני-האדם ובין העמים ומנוגד מטבעו ללאומנות וגזענות. עם זאת, אין מדובר במונח נרדף לקוסמופוליטיות, שמתנערת מזהויות לאומיות. האינטרנציונליזם מושתת על ההכרה "בשוויון חרף שוני" ועל כבוד למורשתן הלאומית של אומות.