stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שנת השג
קריאה בתורה והפטרות

בשנת השג 55 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת יום הכיפורים, שבת חול המועד סוכות ושבת חול המועד פסח. על מנת להתאים את מספר הפרשות הנקראות בשבת (53, פרשת וזאת הברכה נקראת בשמיני עצרת החל ביום חמישי) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (52), מחוברות הפרשות ניצבים ווילך.
פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
פרשת נח - קוראים את הפטרת ראש חודש "השמים כסאי"
פרשת תולדות - קוראים את הפטרת מחר חודש.
פרשת מקץ - השבת בתוך חנוכה קוראים את הפטרת חנוכה "רני ושמחי"
פרשת תרומה - שבת ראש חודש קוראים השמים כסאי
פרשת פקודי - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים
פרשת צו - קוראים הפטרה של שבת זכור
פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת פרה
פרשת תזריע - קוראים את הפטרת פרשת החודש
פרשת אחרי מות - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול. באותן הקהילות שקוראים את ההפטרה המיוחדת לשבת הגדול רק בערב פסח, קוראים את ההפטרה הרגילה של אחרי מות, ובשבת שאחרי פסח, שקוראים קדושים, מפטירים בשל קדושים, כיון שכבר קראו את הפטרת אחרי מות בשבת הגדול (בדרך כלל, מעדיפים את ההפטרה של אחרי מות).
פרשת חוקת - קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי".
בשנת השג קוראים את הפטרת פרשת משפטים, דבר שנחשב נדיר יחסית.
בנוסף, פרשת מטות ופרשת מסעי נפרדות, ולכן בשבת של פרשת פינחס קוראים את ההפטרה של פרשת פינחס עצמה, דבר הנדיר יחסית.
| חומש בראשית> פרשה | חומש בראשית> תאריך | חומש שמות> פרשה | חומש שמות> תאריך | חומש ויקרא> פרשה | חומש ויקרא> תאריך | חומש במדבר> פרשה | חומש במדבר> תאריך | חומש דברים> פרשה | חומש דברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בראשית | כ"ד בתשרי | שמות | י"ח בטבת | ויקרא | ו' באדר ב' | במדבר | כ"ד באייר | דברים | ו' באב |
| נח | א' בחשוון | וארא | כ"ה בטבת | צו | י"ג באדר ב' | נשא | ב' בסיוון | ואתחנן | י"ג באב |
| לך לך | ח' בחשוון | בא | ג' בשבט | שמיני | כ' באדר ב' | בהעלתך | ט' בסיוון | עקב | כ' באב |
| וירא | ט"ו בחשוון | בשלח | י' בשבט | תזריע | כ"ז באדר ב' | שלח | ט"ז בסיוון | ראה | כ"ז באב |
| חיי שרה | כ"ב בחשוון | יתרו | י"ז בשבט | מצרע | ה' בניסן | קרח | כ"ג בסיוון | שפטים | ד' באלול |
| תולדת | כ"ט בחשוון | משפטים | כ"ד בשבט | אחרי מות | י"ב בניסן | חקת | ל' בסיוון | כי תצא | י"א באלול |
| ויצא | ו' בכסלו | תרומה | א' באדר א' | קדשים | כ"ו בניסן | בלק | ז' בתמוז | כי תבא | י"ח באלול |
| וישלח | י"ג בכסלו | תצוה | ח' באדר א' | אמר | ג' באייר | פינחס | י"ד בתמוז | נצבים | כ"ה באלול |
| וישב | כ' בכסלו | כי תשא | ט"ו באדר א' | בהר | י' באייר | מטות | כ"א בתמוז | וילך | מחוברת |
| מקץ | כ"ז בכסלו | ויקהל | כ"ב באדר א' | בחקתי | י"ז באייר | מסעי | כ"ח בתמוז | האזינו | ג' בתשרי |
| ויגש | ד' בטבת | פקדי | כ"ט באדר א' |  |  |  |  | וזאת הברכה | שמחת תורה |
| ויחי | י"א בטבת |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  s:טור אורח חיים תכח
↑  לוח השנה וחשבונו תוך בירור שאלת המחזוריות, יעקב מתלון, אתר שורש.
שנת גכז

שנת גכז היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג גכז היא שנה המתחילה ביום שלישי (ג), היא כסדרה (כ) ועל כן יש 29 ימים בחשוון ו-30 ימים בכסלו, וחג הפסח חל בה בשבת (ז). שנה מסוג גכז היא שנה מעוברת ויש בה 384 ימים, הכוללים 55 שבתות.
שנת גכז נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של תשרי בשנה מעוברת הוא בין יום שני 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל) ליום שלישי 18 שעות. מכך נובע ששנת גכז חלה בכ-5.26% מהשנים בלוח העברי. השנה שאחרי שנת גכז היא תמיד שנת בשה.
בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשי"א, ה'תשל"ח, ה'תשנ"ה, ה'תשפ"ב, ה'תת"ו, ה'תת"ט, ה'תתל"ג, ה'תתל"ו.
מועדים

בשנה מסוג גכז חל ראש חודש בשבת שלוש פעמים. ראש חודש טבת חל בשבת וביום ראשון, ראש חודש ניסן חל בשבת וראש חודש אלול חל בשבת וראשון.
צום גדליה חל ביום חמישי, עשרה בטבת חל ביום שלישי, תענית אסתר חלה ביום רביעי, תענית בכורות חלה ביום שישי, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב נדחים שניהם ליום ראשון.
חנוכה חל בימים שני עד שני, הדלקת נר ראשון ביום ראשון בערב.
ט"ו בשבט חל ביום שני.
פורים חל ביום חמישי ובירושלים ביום שישי.
ה' באייר חל ביום שישי, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ד' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ג' באייר.
שבועות חל ביום ראשון.
קריאה בתורה והפטרות

בשנת גכז 55 שבתות כאשר בשתיים מתוכן לא קוראים פרשה: שבת חול המועד סוכות ושבת ביום הראשון של פסח. מכיוון שיש 53 פרשות לקרוא בשבת (פרשת וזאת הברכה נקראת בשמחת תורה) אין אף פרשה שנקראת ביחד עם פרשה אחרת בארץ ישראל. בחוץ לארץ, לא קוראים פרשה ביום השמיני של פסח, ולכן הם מחברים את פרשות מטות ומסעי.
פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
פרשת מקץ - שבת חנוכה קוראים את הפטרת "רני ושמחי"
פרשת ויקהל - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים
פרשת פקודי - מנהג האשכנזים בארץ ישראל שקוראים גם הפטרת ויקהל וגם הפטרת פקודי
פרשת ויקרא - קוראים הפטרה של שבת זכור
פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת פרה
פרשת תזריע - שבת ראש חודש ניסן, קוראים את הפטרת פרשת החודש
פרשת מצורע - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול
פרשת קדושים (בחו"ל בפרשת אחרי מות) - קוראים הפטרת מחר חודש. בפרשת קדושים בחו"ל האשכנזים נוהגים להשלים את הפטרת אחרי מות.
פרשת ראה - האשכנזים קוראים את הפטרת ראש חודש.
בשנה זו, קוראים את ההפטרה ה"רגילה" לפרשת צו, תופעה נדירה באותן הקהילות שנוהגות לקרוא בכל שנה את ההפטרה של שבת הגדול (ולא רק בערב פסח).
בארץ ישראל נקראת פרשת נשא בשבת שלפני חג השבועות, לעומת רוב השנים בהן היא נקראת רק לאחר חג השבועות, ולכן פרשת מטות ופרשת מסעי נפרדות לשתי שבתות ובהן קוראים את שתי ההפטרות הראשונות מתלת דפורענותא, כאשר בשבת של פרשת פינחס קוראים את ההפטרה של פרשת פינחס עצמה, דבר הנדיר יחסית.
לנוהגים על פי דעת השולחן ערוך (ולא כרמ"א) שאין קוראים את הפטרת "השמים כסאי" בראש חודש אלול החל בשבת, הפטרה זו אינה נקראת כלל בשנה זו.
| חומש בראשית> פרשה | חומש בראשית> תאריך | חומש שמות> פרשה | חומש שמות> תאריך | חומש ויקרא> פרשה | חומש ויקרא> תאריך | חומש ויקרא> תאריך | חומש במדבר> פרשה | חומש במדבר> תאריך | חומש במדבר> תאריך | חומש דברים> פרשה | חומש דברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בראשית | כ"ו בתשרי | שמות | כ"א בטבת | ויקרא | ט' באדר ב' | ט' באדר ב' | במדבר | כ"ז באייר | ה' בסיוון | דברים | ט' באב |
| נח | ג' בחשוון | וארא | כ"ח בטבת | צו | ט"ז באדר ב' | ט"ז באדר ב' | נשא | ה' בסיוון | י"ב בסיוון | ואתחנן | ט"ז באב |
| לך לך | י' בחשוון | בא | ו' בשבט | שמיני | כ"ג באדר ב' | כ"ג באדר ב' | בהעלתך | י"ב בסיוון | י"ט בסיוון | עקב | כ"ג באב |
| וירא | י"ז בחשוון | בשלח | י"ג בשבט | תזריע | א' בניסן | א' בניסן | שלח | י"ט בסיוון | כ"ו בסיוון | ראה | ל' באב |
| חיי שרה | כ"ד בחשוון | יתרו | כ' בשבט | מצרע | ח' בניסן | ח' בניסן | קרח | כ"ו בסיוון | ג' בתמוז | שפטים | ז' באלול |
| תולדת | ב' בכסלו | משפטים | כ"ז בשבט | אחרי מות | כ"ב בניסן | כ"ט בניסן | חקת | ג' בתמוז | י' בתמוז | כי תצא | י"ד באלול |
| ויצא | ט' בכסלו | תרומה | ד' באדר א' | קדשים | כ"ט בניסן | ו' באייר | בלק | י' בתמוז | י"ז בתמוז | כי תבא | כ"א באלול |
| וישלח | ט"ז בכסלו | תצוה | י"א באדר א' | אמר | ו' באייר | י"ג באייר | פינחס | י"ז בתמוז | כ"ד בתמוז | נצבים | כ"ח באלול |
| וישב | כ"ג בכסלו | כי תשא | י"ח באדר א' | בהר | י"ג באייר | כ' באייר | מטות | כ"ד בתמוז | ב' באב | וילך | ה' בתשרי |
| מקץ | ל' בכסלו | ויקהל | כ"ה באדר א' | בחקתי | כ' באייר | כ"ז באייר | מסעי | ב' באב | מחוברת | האזינו | י"ב בתשרי |
| ויגש | ז' בטבת | פקודי | ב' באדר ב' |  |  |  |  |  |  | וזאת הברכה | שמחת תורה |
| ויחי | י"ד בטבת |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  s:טור אורח חיים תכח
↑  לוח השנה וחשבונו תוך בירור שאלת המחזוריות, יעקב מתלון, אתר שורש.
↑  שהרי בשנה פשוטה תמיד קוראים פרשת צו בשבת הגדול, ובשנה מעוברת, בדרך כלל חל בפרשת זכור או פרשת פרה.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תכ"ה, סעיף א'
אלייז'ה מנאנגוי

אלייז'ה מוטונויי מנאנגוי (באנגלית: Elijah Motonei Manangoi; נולד ב-5 בינואר 1993) הוא אתלט קנייתי. אלוף העולם (לונדון 2017) וסגן-אלוף עולם (בייג'ינג 2015) בריצת 1500 מטר.
ביוגרפיה

מנאנגוי נולד בנארוק שבמערב קניה, אחד מבין חמישה אחים. אחיו הצעיר ג'ורג מנאנגוי הוא אלוף העולם עד גיל 18 בריצת 1500 מטר לשנת 2017.
מנאנגוי הוא התחרה בריצת 400 מטר וקבע תוצאה של 46.5 שניות ב-2013. ב-2014 החליט לעבור להתחרות בריצות בינוניות. במשחקי חבר העמים 2014 סיים במקום ה-12 בריצת 1500 מטר. ב-2015 זכה באליפות קניה.
באליפות העולם ב-2015 שהתקיימה בבייג'ינג זכה במדליית כסף בריצת 1500 מטר לאחר המנצח אסבל קיפרופ בתוצאה של 3:34.63 דקות. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) פרש בשלב חצי הגמר.
בתחרות ליגת היהלום במונקו ביולי 2017 שיפר את שיאו האישי כשקבע תוצאה של 3:28.80 דקות. תוצאה זו דירגה אותו תשיעי בכל הזמנים.
באליפות העולם באתלטיקה 2017 זכה במדליית זהב בתוצאה של 3:33.61 דקות. בתחרות ליגת היהלום שנערכה באוגוסט 2018 בברמינגהאם שיפר את שיאו האישי בריצת 800 מטר לתוצאה של 1:44.15 דקות. באותו החודש זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר באליפות אפריקה באתלטיקה בשיא אליפות של 3:35.20 דקות.
שיאים אישיים

אצטדיון:
ריצת 800 מטר - 1:44.15 דקות, אוגוסט 2018
ריצת 1500 מטר - 3:28.80 דקות, יולי 2017
ריצת מייל - 3:49.08 דקות, מאי 2017
אולם:
ריצת 1000 מטר - 2:17.09 דקות, פברואר 2017
ריצת 1500 מטר - 3:37.62 דקות, פברואר 2017
הערות שוליים

↑  Eugene: More Gold than Ever in Pre Classic's Bowerman Mile, אתר ליגת היהלום, 9 במאי 2016
↑  מנאגוי באתר המשחקים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14590785
וייטנאם איירליינס

וייטנאם איירליינס (באנגלית: Vietnam Airlines, בוייטנאמית: Tổng Công ty Hàng không Việt Nam) היא חברת התעופה הלאומית של וייטנאם. בסיסה הראשי של החברה נמצא בנמל התעופה בעיר הבירה האנוי. החברה מפעילה טיסות ל-61 יעדים במזרח הרחוק, אוקיאניה ואירופה.
בשנת 2018 זכתה החברה בתואר "מחלקת התיירים פלוס הטובה ביותר".
תולדות החברה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון לספטמבר 2020:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> C | נוסעים> Y+ | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A320neo | 1 | 4 | אין מידע | אין מידע | אין מידע | אין מידע |  |  |  |
| איירבוס A321-200 | 51 | — | 16 | — | 162 | 178 |  |  |  |
| איירבוס A321-200 | 51 | — | 16 | — | 168 | 184 |  |  |  |
| איירבוס A321-200 | 51 | — | 8 | — | 195 | 203 |  |  |  |
| איירבוס A321neo | 20 | — | 8 | — | 195 | 203 |  |  |  |
| איירבוס A350-900 | 14 | — | 29 | 45 | 231 | 305 |  |  |  |
| איירבוס A350-900 | 14 | — | 29 | 36 | 240 | 305 |  |  |  |
| בואינג 787-9 | 11 | – | 28 | 35 | 211 | 274 |  |  |  |
| בואינג 787-9 | 11 | – | 28 | — | 283 | 311 |  |  |  |
| בואינג 787-10 | 4 | 4 | 24 | — | 343 | 367 | יתקבלו החל משנת 2019 |  |  |
| ATR-72-500 | 3 | — | — | — | 66 | 66 |  |  |  |
| סה"כ | 104 | 8 |  |  |  |  |  |  |  |
פעילות החברה בישראל

בנובמבר 2018 התפרסם שהחברה שוקלת להפעיל טיסות לתל אביב החל מספטמבר 2019.
הערות שוליים

↑  2018 World Travel Awards: והזוכה בענף התעופה היא..., באתר Passportnews, ‏2018-12-04
↑  פרטי צי המטוסים של וייטנאם איירליינס, באתר airfleets.net (באנגלית)
↑  זיו ריינשטיין‏, וייטנאם איירליינס רוצה לטוס לישראל כבר מספטמבר הקרוב, באתר וואלה, 28 בנובמבר 2018
| סקאיי טים |
| --- | --- | --- |
| מייסדות | אארומקסיקו • אייר פראנס • דלתא איירליינס • קוריאן אייר |  |
| חברות | אארולינאס ארחנטינס • איי.טי.איי. איירווייז • אייר אירופה • אירופלוט • גארודה אינדונזיה • וייטנאם איירליינס • טארום • מידל איסט איירליינס • סעודיה • צ'ק איירליינס • צ'יינה איירליינס • צ'יינה איסטרן איירליינס • KLM • קניה איירווייז • שיאמן איירליינס |  |
| חברות שותפות | אייר אירופה אקספרס (אנ') • אייר פראנס הופ • אארומקסיקו קונקט (אנ') • דלתא קונקשן (אנ') • דלתא שאטל (אנ') • KLM Cityhopper • מנדרין איירליינס (אנ') • שנגחאי איירליינס |  |
| חברות עבר | אליטליה • אליטליה אקספרס • אליטליה סיטיליינר (אנ') • אאוסטרל ליניאס אאריאס • בריט אייר • Joon • דונאוויה • נורת'ווסט איירליינס • סיטיג'ט • צ'יינה סאות'רן איירליינס • קונטיננטל איירליינס • קופה איירליינס • רז'יונל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 8692 2997  LCCN: nr96021738  VIAF: 125950058   WorldCat (עם VIAF): 125950058 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברות תעופה ובנושא וייטנאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוקת קנדה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  קנדה קנדה
 סוג:  חוקה
 תאריך חקיקה:  1982
 שטחים שעליהם חל החוק:  קנדה 
 רקע לחקיקה:  חקיקת חוק קנדה, במטרה "להעביר" את חוקת קנדה ולסיים את סמכות הפרלמנט הבריטי לתקן את חוקת קנדה
 
חוקת קנדה (באנגלית: Constitution of Canada) היא החוק העליון של קנדה. החוקה כוללת מספר חוקים של הפרלמנט הקנדי וכן מספר מקורות של המשפט המקובל הקנדי. החוקה קובעת את דרכי ההתנהלות של הרשות המחוקקת (בית המחוקקים), השופטת (בתי המשפט) והמבצעת (ממשלה) של קנדה.
הרכב החוקה הקנדית מוגדר בסעיף 52 (2) של חוק החוקה, 1982. בהתאם לסעיף זה החוקה כוללת את חוק קנדה ואת חוק החוקה, 1867. בית המשפט העליון של קנדה קבע כי הרשימה בסעיף זה אינה ממצה, וכי החוקה כוללת מספר דוקטרינות בלתי כתובות של המשפט המקובל החוקתי - ודוקטרינות אלו מקיפות מספיק עד שלא קיימת הוראה חוקית על הרכב הממשלה, תפקידיה וסמכויותיה.
ההיסטוריה של חוקת קנדה

החוקה הקנדית נבנתה לאורך זמן, מתוך סדרת חוקים שהתקבלו במהלך ההיסטוריה הקנדית. התהליך של יצירת החוקה היה הדרגתי, והחוקה הסופית היא תוצאה של שילוב של חוקים שנחקקו בשנות ה-1860 וה-1980.
ההיסטוריה של חוקת קנדה > ההצהרה המלכותית של (1763)

החוקה הראשונה של קנדה הייתה ההצהרה המלכותית של 1763. הצהרה זו קבעה כי שמה של הפרובינציה תהיה "הפרובינציה של קוויבק", וקבעה את גבולות המדינה ואת סדרי השלטון בה. הצהרה זו הייתה למעשה חוקת המדינה עד חקיקת חוק קוויבק בשנת 1774. בשנת 1791 נחקק חוק החוקה של 1791 אשר קבע את הרכב הממשל בקנדה. חוק זה הוחלף בשנת 1867 בחוק החוקה, 1867 אשר מכונה "חוק צפון אמריקה הבריטית", ואשר הקים למעשה את דומיניון קנדה.
ההיסטוריה של חוקת קנדה > הקמת קנדה (1867)

החוקה הקנדית החלה להתגבש במידה משמעותית ב-1 ביולי 1867, עם חוק הצפון-אמריקאי הבריטי (British North America Act). חקיקה זו, שאושרה על ידי פרלמנט הממלכה המאוחדת, ייסדה את קנדה כמדינה פדרלית בעלת אוטונומיה רבה, אך נשארה תחת שליטה פורמלית של הממלכה המאוחדת. החקיקה יצרה את קנדה כישות פדרלית, והקימה למעשה את הדומיניון של קנדה על ידי איחוד של שלוש פרובינציות: פרובינציית קנדה (איחוד של קוויבק ואונטריו), ניו ברנזוויק ונובה סקוטיה. החוק קבע אפשרות להצטרפות פרובינציות נוספות בעתיד, קבע את מבנה הממשל של קנדה ואת הפדרליזם הקנדי תוך הפקת לקחים ממלחמת האזרחים האמריקנית שהסתיימה כשנתיים קודם לכן. החוק היווה למעשה את חוקת קנדה, ועדיין מהווה את הבסיס לחלוקת הסמכויות בין הממשל הפדרלי הקנדי לבין הפרובינציות השונות. בשנת 1982 שונה שם החוק ל"חוק החוקה, 1867"
ההיסטוריה של חוקת קנדה > החוקה הקנדית – שינויי המאה ה-20

בשנות ה-20 וה-30 נדרשה קנדה לעדכון מבני הממשל שלה, ובמיוחד נדרשה להכיר בעצמאותה המלאה מהכוח הבריטי. כל זאת נעשה בתהליך שהחל בשנות ה-30, אך בשנות ה-80 הושלם.
ההיסטוריה של חוקת קנדה > חוק החוקה הקנדית (1982)

חוק החוקה, שנחקק בשנת 1982 (ונתמך על ידי כל ממשלות הפרובינציות למעט ממשלת קוויבק), התקבל על ידי הפרלמנט הבריטי והעביר לפרלמנט הקנדי את זכויות החקיקה בתחומי החוקה שנותרו עד שנה זו בידי הפרלמנט הבריטי. החוק קבע את דרכי שינוי החוקה בעתיד, וכן לחוק צורף כתב הזכויות והחירויות הקנדי הנותן הגנה מפורשת לזכויות כגון חופש ביטוי, חופש דת וחופש תנועה, וכן לזכויות האינדיאנים והאומות הראשונות של קנדה.
ההיסטוריה של חוקת קנדה > חוק החוקה הקנדית (1982) > כתב הזכויות והחירויות

כתב הזכויות והחירויות (המכונה גם "הצ'רטר הקנדי") הוא הפרק הראשון של חוק החוקה, 1982. כתב הזכויות מעניק הגנה חוקתית למספר זכויות וחירויות, הן זכויות אישיות והן זכויות קבוצתיות. כתב הזכויות והחירויות כתוב בלשון פשוטה וברורה, על מנת להבטיח שיהיה מובן לאזרח הממוצע.
מבנה

החוקה הקנדית מבנה את השלטון הפדרלי ומסדירה את חלוקת הסמכויות בין הממשלה הפדרלית לבין ממשלות הפרובינציות, תוך שמירה על הפרדת הרשויות.
מבנה > הרשות המחוקקת – הפרלמנט של קנדה

הפרלמנט הקנדי מורכב משני בתים: בית הנבחרים והסנאט. תהליך החקיקה במדינה נעשה בהשתתפות שני הבתים הללו.
מבנה > הרשות המחוקקת – הפרלמנט של קנדה > הבית התחתון – בית הנבחרים (House of Commons)

סעיף 17 לחוק הצפון-אמריקאי הבריטי קובע כי הפרלמנט הקנדי יכלול שני בתים: בית הנבחרים והסנאט.
בית הנבחרים מורכב מ-338 חברי פרלמנט שנבחרים באופן ישיר על ידי הציבור במחוזות הבחירה השונים ברחבי קנדה, באמצעות שיטה של רוב פשוט.
חברי בית הנבחרים נבחרים לשם כהונה של 4 שנים (אם לא הוקדם פיזור).
תפקידים: לבית הנבחרים תפקיד מרכזי בהליכי החקיקה, אישור התקציב, ואישור מינויי הממשלה.
מבנה > הרשות המחוקקת – הפרלמנט של קנדה > הסנאט (Senate)

סעיף 21 לחוק הצפון-אמריקאי הבריטי קובע את קיומו של הסנאט. הסנאט מורכב מ-105 סנאטורים שמונו על ידי המושל הכללי של קנדה (בהתאם להמלצת ראש הממשלה). כל פרובינציה מקבלת ייצוג בסנאט, וזו אחת מהדרכים לשמור על האיזון בין הפרובינציות.
הסנאט לא נבחר על ידי הציבור, ותפקידו למנוע חקיקה פזיזה של בית הנבחרים, לבדוק ולהעיר על חוקים שמגיעים לשם לאישור.
כל סנאטור נשאר בתפקיד עד גיל 75.
מבנה > הרשות המחוקקת – הפרלמנט של קנדה > תהליך החקיקה

החקיקה מתחילה בבית הנבחרים, אך כל הצעת חוק חייבת לעבור גם בסנאט על מנת להפוך לחוק. אם הסנאט מבצע שינויים בהצעת החוק, היא חוזרת לבית הנבחרים, שם הם יכולים לאשר או לשנות את השינויים.
מבנה > הרשות המבצעת – הממשלה הקנדית

הרשות המבצעת אחראית על ניהול המדינה ומבצעת את המדיניות הציבורית והחוקים שמחוקק הפרלמנט. היא כוללת את ראש הממשלה, את הממשלה הפדרלית ואת המושל הכללי.
מבנה > הרשות המבצעת – הממשלה הקנדית > המושל הכללי של קנדה

המושל הכללי מייצג את המלכה הבריטית בקנדה ומבצע את הסמכויות המלכותיות בשמה, אך תפקידו סמלית בעיקרו.
המושל הכללי ממונה על ידי המלכה, אך ההמלצה למינוי מגיעה מראש הממשלה הקנדי.
המושל הכללי ממלא תפקידים טקסיים כמו פתיחת מושב הפרלמנט, חתימה על חוקים שהתקבלו, והכרזה על פיזור הפרלמנט.
מבנה > הרשות המבצעת – הממשלה הקנדית > ראש הממשלה

ראש הממשלה הוא המנהיג של המפלגה השלטת בבית הנבחרים, והוא ממונה על ידי המושל הכללי. ראש הממשלה נבחר לשם כהונה עד שבית הנבחרים משנה את הרוב או מבצע הצבעת אי-אמון.
ראש הממשלה מקבל את ההחלטות המרכזיות במדינה, וממנה את השרים לממשלתו.
ראש הממשלה אחראי על מדיניות החוץ, הביטחון הלאומי, התקציב, ותיאום פעולתה של הממשלה.
מבנה > הרשות המבצעת – הממשלה הקנדית > הממשלה

הממשלה הפדרלית (שכוללת את ראש הממשלה והשרים) אחראית להוציא לפועל את החוקים שמחוקק הפרלמנט.
שרי הממשלה ממונים על ידי ראש הממשלה לכל תחום, כגון כלכלה, חינוך, בריאות, תחבורה, הגנה ועוד. כל שר אחראי על המשרד הרלוונטי.
מבנה > הרשות השופטת – מערכת המשפט הקנדית

הרשות השופטת אחראית על פיקוח והחלת החוק במדינה, ומורכבת מבתי משפט שמפרשים את החוקים ומוודאים את ההתאמה שלהם לחוקה ולזכויות האדם.
מבנה > הרשות השופטת – מערכת המשפט הקנדית > המערכת השיפוטית של קנדה

בית המשפט העליון של קנדה הוא הגוף השיפוטי העליון במדינה. כל החלטה משפטית שניתנת בבית המשפט העליון מחייבת את כל בתי המשפט הקנדיים.
בית המשפט העליון פועל בהרכב של 9 שופטים, שממונים על ידי ראש הממשלה.
תפקידו של בית המשפט העליון הוא להבטיח את קיום החוקה, כולל את הצהרת זכויות קנדה (Canadian Charter of Rights and Freedoms), ולפרש את החוקים לפי עקרונות החוקה.
בית המשפט העליון יכול להפעיל אקטיביזם שיפוטי, כלומר, להכריז על חוקים המנוגדים לחוקה כלא חוקיים.
מבנה > הרשות השופטת – מערכת המשפט הקנדית > הרשויות המשפטיות הנמוכות

לצד בית המשפט העליון, ישנן מערכות שיפוטיות בכל אחת מהפרובינציות, שמטפלות במקרים משפטיים ברמת הפדרציה המקומית. בין המערכות המשפטיות האזוריות ניתן למצוא בתי משפט אזרחיים, פליליים, עבודה ועוד.
תיקונים

למרות שחוק החוקה 1982 העניק לקנדה אוטונומיה רבה יותר במובן של תיקוני חוקה, עדיין קיימת האפשרות לבצע תיקונים לחוקה באמצעות תהליך מורכב המערב את הפרלמנט הקנדי ופרובינציות מסוימות. תיקוני חוקה נדרשים לאישור של לפחות 7 מתוך 10 הפרובינציות, שיחד מייצגות לפחות 50% מהאוכלוסייה של קנדה.
עד חקיקת חוק החוקה, תיקונים לחוקת קנדה היו בסמכות הפרלמנט הבריטי בלבד. העברת הסמכויות לפרלמנט הקנדי שינתה זאת, וכיום תיקון החוקה מתאפשר לפי התנאים המפורטים בפרק 5 של חוק החוקה, 1982, הקובע חמש אפשרויות תיקון:
תיקון יכול להיות מוצע, בהתאם לסעיף 46, על ידי כל פרובינציה או על ידי הממשל הפדרלי. סעיף 38 קובע את נוסחת 7/50 - היינו נדרשת הן הסכמת הבית התחתון של פרלמנט קנדה והן הסכמת הסנאט הקנדי, וכן הסכמת לפחות שני שלישים מבתי המחוקקים הפרובינציאלים (הסכמת 7 מתוך הפרובינציות) המייצגים לפחות 50% מאוכלוסיית קנדה (היינו מבין 7 הפרובינציות נדרשת הסכמת פרובינציית אונטריו או קוויבק בשל אוכלוסייתן הרבה).
תיקון הנוגע לסמכויות המלוכה הקנדית, השפות הרשמיות של קנדה, מספר הסנאטורים או תיקון נוסחת השינוי עצמה - דורש הסכמה פה אחד של כל הפרובינציות (סעיף 41 לחוקה).
תיקון הנוגע לשינוי גבולות פרובינציה או שפות רשמיות של פרובינציה - דורש הסכמה של בית המחוקקים של הפרובינציה הנוגעת בדבר (סעיף 43 לחוקה).
תיקון המשפיע על סמכויות הממשל הפדרלי - דורש הסכמה של הפרלמנט הקנדי (ולא של הפרובינציות) (סעיף 44 לחוקה).
תיקון המשפיע על סמכויות ממשל פרובינציאלי בלבד - דורש הסכמה של הפרובינציות הנוגעות בדבר (סעיף 45 לחוקה).
ראו גם

כתב הזכויות והחירויות הקנדי
הערות שוליים

↑  פסק הדין בעניין New Brunswick Broadcasting Co. v. Nova Scotia (Speaker of the House of Assembly), משנת 1993 - 1 S.C.R. 319
| חוקות מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין    • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה    • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
אבות החוקה הקנדית - ציור המתאר את הדיונים שהובילו לחקיקית חוק צפון אמריקה הבריטית, 1867.
חוק החוקה, 1982, הכולל את כתב הזכויות והחירויות הקנדי, נכנס לתוקפו לאחר שקיבל את הסכמתה של אליזבת השנייה, מלכת קנדה באוטווה ב-17 באפריל 1982.
זואופוביה

|  סיווגים |
| --- | --- |
 ICD-10:  F40.218 
 
זואופוביה או פחד מחיות היא קבוצה של פוביות ספציפיות מחיות מסויומות או פחד לא רציונלי או אף סלידה מכל יצור שאינו בן אדם.
דוגמאות לזואופוביות ספציפיות הן אנטומופוביה (פחד מחרקים), כמו אפיפוביה (פחד מדבורים).
ארכנופוביה (פחד מעכבישים) ואופידיופוביה (פחד מנחשים) נפוצים גם הם. זיגמונד פרויד ציין שפחד מחיות הוא אחד מהמחלות הפסיכונוירוטיות הנפוצות ביותר בקרב ילדים.
סוגי זואופוביה

קבוצת הפוביות זואופוביה מכילה פחדים ספציפיים מבעלי חיים רבים, רובם אינם יונקים. להלן רשימה של פוביות נפוצות הנכללות בקבוצת הזואופוביה:
אופידופוביה - פחד מנחשים
איכטיפוביה - פחד מדגים
אילורופוביה - פחד מחתולים
אנטומופוביה - פחד מחרקים
אפיפוביה - פחד מדבורים
לפידופטרופוביה - פחד מפרפרים ועשים
אקינופוביה - פחד מסוסים
ארכנופוביה - פחד מעכבישים
כירופטופוביה - פחד מעטלפים
מוסופוביה - פחד מעכברים וחולדות
צינופוביה - פחד מכלבים
רנידאפוביה - פחד מצפרדעים
ראו גם

זואופיליה - משיכה לחיות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547146605171  LCCN: sh2005002472 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מיכאל ברנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בינואר 1964 (בן 60) Weiden in der Oberpfalz, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 מעסיק:  אוניברסיטת מינכן 
 פרסים והוקרה:  צלב מסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 
מיכאל ברנר (נולד ב-4 בינואר 1964 בוויידן) הוא פרופסור להיסטוריה של היהדות והיסטוריה ישראלית בתרבות באוניברסיטת מינכן ופרסם ספרים ומאמרים בנושאים אלה. ברנר חיבר שמונה ספרים על היסטוריה יהודית, שתורגמו לשתים עשרה שפות והוא עורך שותף של שמונה עשר ספרים. הוא ממלא תפקידי הוראה הן באוניברסיטת מינכן והן באמריקן יוניברסיטי.