stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צסק"א מוסקבה (כדורגל)
סגל > הנהלה > מאמנים > ברית המועצות

| שם | לאום | תחילת כהונה | סוף כהונה | תארים/הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פאבל חאלקיופוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1936 | ‏1936 | ‏ |
| מיכאיל רושצ'ינסקי | ברית המועצות ברית המועצות | 1937 | 1939 |  |
| סרגיי בוחטייב | ברית המועצות ברית המועצות | 1940 | 1940 |  |
| פוטר יז'וב | ברית המועצות ברית המועצות | 1941 | 1941 |  |
| יבגני ניקישין | ברית המועצות ברית המועצות | 1943 | 1944 | אליפות מוסקבה 1943 |
| בוריס ארקדייב | ברית המועצות ברית המועצות | 1944 | 18 באוגוסט 1951 | אליפות 1946, 1947, 1948, 1950, 1951 הגביע הסובייטי 1945, 1948, 1951 |
| גריגורי פינאיצ'ב | ברית המועצות ברית המועצות | 1954 | 1957 | הגביע הסובייטי 1955 |
| בוריס ארקדייב | ברית המועצות ברית המועצות | 1958 | 1959 |  |
| ג. פינאיצ'ב | ברית המועצות ברית המועצות | דצמבר 1959 | דצמבר 1960 | קדנציה שנייה |
| קונסטנטין בסקוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1961 | דצמבר 1962 |  |
| ויאצ'סלב סולוביוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1963 | 1964 |  |
| ולנטין ניקולאייב | ברית המועצות ברית המועצות | 2 ביולי 1964 | 1 בינואר 1965 |  |
| סרגיי שאפושניקוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1966 | מאי 1967 |  |
| אלכסיי קאלינין | ברית המועצות ברית המועצות | 15 במאי 1967 | 24 במאי 1967 | ממלא מקום |
| וסבולוד בוברוב | ברית המועצות ברית המועצות | 24 במאי 1967 | 20 בדצמבר 1969 |  |
| ו. ניקולאייב | ברית המועצות ברית המועצות | 20 בדצמבר 1969 | 1973 | אליפות 1970 |
| ולדימיר אגאפוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1974 | 1974 |  |
| אנטולי טראסוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1975 | 1975 |  |
| אלכסיי מאמיקין | ברית המועצות ברית המועצות | 1976 | 1977 |  |
| ו. בוברוב | ברית המועצות ברית המועצות | 4 במאי 1977 | 1978 | קדנציה שנייה |
| ס. שאפושניקוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1979 | 1979 | קדנציה שנייה |
| אולג באזילביץ' | ברית המועצות ברית המועצות | 1980 | 1982 |  |
| אלברט שסטרניוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1982 | 1983 |  |
| ס. שאפושניקוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1983 | 1983 | קדנציה שלישית |
| יורי מורוזוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1984 | 1987 |  |
| ס. שאפושניקוב | ברית המועצות ברית המועצות | 1987 | 1988 | קדנציה רביעית |
סגל > הנהלה > מאמנים > רוסיה

| שם | לאום | תחילת כהונה | סוף כהונה | תארים/הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פאבל סאדירין | רוסיה רוסיה | 1989 | 17 ביולי 1992 | אליפות 1991 הגביע הסובייטי 1991 |
| גנאדי קוסטילב | רוסיה רוסיה | 17 ביולי 1992 | 12 באוגוסט 1993 |  |
| בוריס קופייקין | רוסיה רוסיה | 13 באוגוסט 1993 | 5 ביולי 1994 |  |
| אלכסנדר טרחאנוב | רוסיה רוסיה | 5 ביולי 1994 | 23 בינואר 1997 |  |
| אלכסנדר טרחאנוב | רוסיה רוסיה | 5 ביולי 1994 | 23 בינואר 1997 |  |
| אלכסנדר טרחאנוב | רוסיה רוסיה | 5 ביולי 1994 | 23 בינואר 1997 |  |
| אלכסנדר טרחאנוב | רוסיה רוסיה | 5 ביולי 1994 | 23 בינואר 1997 |  |
| פ. סאדירין | רוסיה רוסיה | ינואר 1997 | 1 ביולי 1998 | קדנציה שנייה |
| אולג דולמאטוב | רוסיה רוסיה | 2 ביולי 1998 | 29 במאי 2000 |  |
| פ. סאדירין | רוסיה רוסיה | 3 ביוני 2000 | 2 באוקטובר 2001 | קדנציה שלישית |
| אלכסנדר קוזנצוב | רוסיה רוסיה | 3 באוקטובר 2001 | 10 בנובמבר 2001 |  |
| ולרי גזאייב | רוסיה רוסיה | 10 בנובמבר 2001 | 13 בנובמבר 2003 | אליפות 2003 הגביע הרוסי 2002 |
| ארתור ז'ורז'ה | פורטוגל פורטוגל | 23 בנובמבר 2003 | 12 ביולי 2004 |  |
| ו. גזאייב | רוסיה רוסיה | 12 ביולי 2004 | 4 בדצמבר 2008 | אליפות 2006, 2005 גביע אופ"א 2005 הסופרקאפ הרוסי 2004, 2006, 2007 הגביע הרוסי 2005, 2006, 2008 |
| זיקו | ברזיל ברזיל | 10 בינואר 2009 | 10 בספטמבר 2009 |  |
| חואנדה ראמוס | ספרד ספרד | 10 בספטמבר 2009 | 25 באוקטובר 2009 | ממלא מקום |
| לאוניד סלוצקי | רוסיה רוסיה | 26 באוקטובר 2009 | 7 בדצמבר 2016 | אליפות 2012/2013, 2013/2014, 2015/2016 הגביע הרוסי 2009, 2011, 2013 הסופר קאפ הרוסי 2013, 2014 |
| ויקטור גונצ'רנקו | בלארוס בלארוס | 12 בדצמבר 2016 | 22 במרץ 2021 | הסופר קאפ הרוסי 2018 |
| איביצה אוליץ' | קרואטיה קרואטיה | 22 במרץ 2021 | 16 ביוני 2021 |  |
| אלכסיי ברזוצקי | רוסיה רוסיה | 16 ביוני 2021 | יוני 2022 |  |
| ולדימיר פדוטוב | רוסיה רוסיה | יוני 2022 | יוני 2024 | הגביע הרוסי 2023 |
| מרקו ניקוליץ' | סרביה סרביה | 4 ביוני 2024 |  |  |
בעלים, תקציב וספונסרים ראשיים

משנת 2001 חברת Bluecastle Enterprises Limited הבריטית מחזיקה ב-49% ממניות המועדון, 25% — בבעלות החברה הרוסית AVO-Capital, שנשלטת על ידי Bluecastle ו-25% בידי משרד ההגנה הרוסי. בשנת 2013 חברת Bluecastle רכשה את כל מניות הקבוצה והפכה למחזיקת המניות היחידה בקבוצה. בשנת 2019 76.44% ממניות הקבוצה עברו לידי ונשאקונומבנק, בנק ממשלתי להשקעות, שהחזיק באשראי על ארנה צסק"א. בשנת 2022, 76.63% ממניות הקבוצה עברו לידי חברת ההשקעות Balance Assset Management.
נכון לשנת 2007 תקציב, המועדון עמד על 51,4 מיליון דולרים. בשנים 2008 ו-2009 התקציב פחת ועמד על 49 מיליון דולר. בשנת 2010 התקציב גדל וכבר עמד על 64 מיליון דולרים. בשנת 2011 התקציב גדל עוד יותר ועמד על 75 מיליון דולרים. בעונת 2020/2021, תקציב הקבוצה עמד על 70 מיליון יורו (5,5 מיליארד רובל רוסי).
בעלים, תקציב וספונסרים ראשיים > ספונסרים

לכל אורך שנות קיומה היו לצסק"א חמישה ספונסרים ראשיים. עד שנת 2004 הקבוצה הייתה בבעלות משרד ההגנה הסובייטי ולאחר מכן משרד ההגנה הרוסי. בשנת 2004 חברת קונטי (КОНТИ) הפכה לספונסר הראשי, אך מאוחר יותר ההסכם הופר ובמרץ אותה שנה נחתם חוזה חדש עד סוף 2006 עם חברת הנפט סיבנפט שבבעלות רומן אברמוביץ', אך לבסוף שוב הופר החוזה, ובשנים 2006 - 2008 בנק VTB היה לספונסר הקבוצה.
ביולי 2009 חברת התעופה אארופלוט הפכה לספונסר החדש. בפברואר 2010 אארופלוט הוחלפה עם חברת בשנפט. ביולי 2012 אארופלוט חזרה להוות לספונסר הקבוצה. ביוני 2013 חברת רוס-סטי חתמה על חוזה ספונסר על סך 130 מיליון דולרים. ב־2021 איירופלוט העבירה 200 מיליון רובל, בעוד חברת רוססטי העבירה 71 מיליון רובל רוסי. ב-2022 נפגעה קשות מהסנקציות הכלכליות שהוטלו על בנק VEB, בעלי הקבוצה, בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה.
| שנים | ספונסר |
| --- | --- |
1911—2003: ללא
2004: קונטי (КОНТИ)
2004—2005: סיבנפט
2006—2008: VTB
2009: אארופלוט
2010—2012: בשנפט
2012—2013, 2021—: אארופלוט
2013—2020: רוס-סטי
2018—2020: סיבנפט
2018—2022: VEB.RF
2020—: IKS Holding
בעלים, תקציב וספונסרים ראשיים > מלבישות הקבוצה

| שנים | יצרנית תלבושות |
| --- | --- |
1980—1990: גרמניה אדידס
1991—1994: בריטניה יומברו
1995—1996: ארצות הברית נייקי
1997—1999: גרמניה אדידס
2000—2008: בריטניה יומברו
2009—2012: בריטניה ריבוק
2012—2018: גרמניה אדידס
2018—2020: בריטניה יומברו
2020—: ספרד Joma
תארים

אליפות ליגת העל הסובייטית / ליגת העל הרוסית (13): 1946, 1947, 1948, 1950, 1951, 1970, 1991, 2003, 2005, 2006, 2012/2013, 2013/2014, 2015/2016
הגביע הסובייטי / הגביע הרוסי (13): 1945, 1948, 1951, 1955, 1991, 2002, 2005, 2006, 2008, 2009, 2011, 2013, 2023
הסופר קאפ הרוסי (7): 2004, 2006, 2007, 2009, 2013, 2014, 2018
גביע אופ"א: 2004/2005
גביע KFS - קולומיאגי (1): 1922
גביע טוסמן (1): 1922
אליפות מוסקבה (3): אביב 1922, 1935, 1943
ראו גם

צסק"א מוסקבה (אגודת ספורט)
צסק"א מוסקבה (כדורסל)
צסק"א מוסקבה (הוקי קרח)
הדרבי של מוסקבה
יריבות הכדורגל בין ספרטק לבין צסק"א
דרבי ערי הבירה (רוסיה)
היריבות בין זניט סנקט פטרבורג לבין צסק"א מוסקבה
ואלנסה (גבינה)

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה צרפתייה, גבינת חווה, גבינה חלבית, גבינה תעשייתית, גבינת עיזים, גבינה לבנה עם קליפת עובש, גבינה מחלב נא 
 על שם:  ולנסיי 
 אזור מוצא:  אנדר 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  חלב עזים 
 גבינות
 צורה:  פירמידה 
 ייצור כולל:  328 טונה (נכון ל־2017) 
 תו תקן:  כינוי מקור מבוקר, כינוי מקור מוגן 
 
וַאלַנְסֶה (בצרפתית: Valençay) היא גבינה המיוצרת במחוז ברי (Berry) שבמרכז צרפת. שמו נגזר מהעיירה ואלנסה במחוז אנדר.
מאפיינים

הגבינה בולטת בצורתה כפירמידה קטומה, ואלנסה היא גבינת חלב עיזים לא מפוסטרת במשקל 200–250 גרם ובסביבות 7 ס"מ בגובה. הצבע הכחול-אפור הכפרי שלה נוצר על ידי התבניות הטבעיות היוצרות את קליפתה, ואז מוכהה באבק של פחם. לגבינה הצעירה טעם לימוני רענן, והתיישנות נותנת לה טעם אגוזי האופייני לגבינות עיזים.
הגבינה קיבלה הסמכה של כינוי מקור מבוקר (AOC) בשנת 1998 והפכה את ואלנסה לאזור הראשון שהשיג מעמד AOC הן לגבינה והן ליין שלה.
היסטוריה

המחוז ברי היה ביתם של גבינות רבות במשך מאות שנים, וייצר בין היתר את הסל-סור-שר, קרוטן דה שביניול ואת גבינת פוליני-סן פייר.
סיפור אפוקריפי (מפוקפק) אחד מספר כי נפוליאון שחזר ממסעותיו ההרסניים במצרים עצר בטירה בוואלנסה. הגבינה הפירמידלית המקומית שלהם עוררה בקיסר ככל הנראה זיכרונות לא נעימים, כיוון שלטענתו חתך את החלק העליון בזעם עם חרבו והשאיר את הצורה הקטומה ששרדה עד היום.
ייצור

מסננים את הגבן (הגבינה המוקרשת) ומניחים בתבנית. לאחר שמוציאים מהתבנית מכסים אותה באבק פחם ומשאירים אותה להבשיל בחדר לח ומאוורר. ההבשלה נמשכת שלושה שבועות שבמהלכם נוצר העובש החיצוני האופייני והפאטה המרכזי (תוך הגבינה) שבהתחלה מתפוררת – לאחר מכן מתרככת.
הגבינה זמינה בין מרץ לדצמבר, עם שיא ייצור בין אפריל לאוגוסט.
ראו גם

רשימת גבינות מחלב עיזים (באנגלית)
הערות שוליים

↑  "Wine Tasting, Vineyards, in France". wineterroirs.com.
↑  Masui, Kazuko; Tomoko Yamada (1996). French Cheeses. Dorling Kindersley. p. 84. ISBN 0-7513-0896-X.
גבינת אלנסה מהחווה.
אלכס הירש

| --- | --- |

אלכס הירש, 2013
 לידה:  18 ביוני 1985 (בן 39) קליפורניה, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 עיסוק:  מדבב, אמן סטוריבורד, מפיק, תסריטאי
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנות קליפורניה  תיכון פיידמונט 
 יצירות בולטות:  גרוויטי פולס
 בן או בת זוג:  דנה טרס (2015–2022) 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
אלכסנדר רוברט "אלכס" הירש (באנגלית: Alexander Robert "Alex" Hirsch; נולד ב-18 ביוני 1985 בפידמונט, קליפורניה, ארצות הברית) הוא אמן סטוריבורד, מדבב, מפיק ותסריטאי ממוצא יהודי. הוא ידוע בעיקר בשל סדרת האנימציה "גרוויטי פולס" שאותה יצר, הפיק, כתב ודיבב בה כמה דמויות.
ביוגרפיה > ראשית חיים

אלכס הירש נולד ב-18 ביוני 1985 בפידמונט, קליפורניה, ארצות הברית, לאב יהודי.
ביוגרפיה > קריירה

ב-2007 סיים את לימודיו במכון קליפורניה לאמנויות. הירש החל את הקריירה שלו כתסריטאי ואמן סטוריבורד "The Marvelous Misadventures of Flapjack", באותו הזמן הוא התיידד עם ג'יי ג'יי קינטאל (יוצר רגולר שואו) ופנדלטון וורד (יוצר הרפתקאות פין וג'ייק). לאחר ירידת הסדרה "The Marvelous Misadventures of Flapjack" החל לעבוד לצד נוח ז. ג'ונס בסדרה "הדגים" כתסריטאי, אמן סטוריבורד, יועץ אמנותי ומדבב. בנוסף, הירש דיבב את הקצין קונקורד בפרק ה-17 בעונה ה-4 של "פיניאס ופרב".
בשנת 2012 יצר הירש את הסדרה גרוויטי פולס עבור ערוץ דיסני. התוכנית, המתרחשת בעיירה הבדיונית גרוויטי פולס, אורגון, הועלתה לראשונה ביוני 2012 עם צוות קוֹל הכולל את ג'ייסון ריטר, קריסטן שאל והירש עצמו. במהלך הסדרה, הוא סיפק את הקולות של גרנקל סטן, סוס, אולד מן מקגוקט, ביל צ'יפר ודמויות משניות רבות אחרות. התוכנית הועברה לערוץ דיסני XD בשנת 2014. היא זכתה בפרס BAFTA לילדים ובפרס אנני בשנת 2015 והייתה מועמדת למספר פרסים נוספים (כולל פרס פיבודי ב-2016). הירש סיים את גרוויטי פולס לאחר שתי עונות בלבד בפברואר 2016 על מנת להמשיך בפרויקטים אחרים.
ביולי 2016, הירש ערך ציד אוצרות עולמי (המכונה "ציד צופן") עבור אוהדי גרוויטי פולס עם רמזים מוסתרים ברחבי העולם כולל בארצות הברית, יפן ורוסיה. מטרת המצוד הייתה למצוא פסל של דמותו של ביל צ'יפר מגרוויטי פולס. לאחר שבועיים, מעריצי התוכנית גילו את הפסל ברידספורט, אורגון. ה"מצוד" התרחש במקביל ליציאת ספרו של הירש גרוויטי פולס: יומן 3, שיצא לאור ב-26 ביולי 2016 והפך לרב המכר מספר 1 של הניו יורק טיימס והופיע ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס קרוב לשנה. בשל המכירות המוצלחות של הספר, מהדורה מיוחדת של הספר יצאה לאור ב-13 ביוני 2017 והוגבלה ל-10,000 עותקים. הספר גרוויטי פולס: יומן 3 - מהדורה מיוחדת, המכילה כתיבה באור שחור, דפי קלף, מונוקל, תמונות והערות נשלפות ועובדות אחרות שלא נכללו במהדורה הרגילה של הספר.
בפברואר 2018, הירש השתמש בחשבון הטוויטר שלו כדי להכריז על רומן גרפי רשמי של גרוויטי פולס, באמצעות סדרה של חלקי פאזל שהוא ישחרר במהלך היום. הרכבת כל חלקי הפאזל חשפה את העטיפה של גרוויטיפולס: אגדה אבודה 4, ספר הרפתקאות חדש אשר נכתב על ידי הירש שוחרר ב-24 ביולי 2018 והפך גם הוא לרב מכר של הניו יורק טיימס.
מחוץ לגרוויטי פולס, הירש ביצע עבודת קול עבור מספר פרויקטים כולל פיניאס ופרב, ריק ומורטי, וכקריין הספיישל של צ'לסי פרטי, אחד הגדולים.
הירש היה מעורב בכתיבת התסריט של סרט האנימציה של ספיידרמן (2018).
ב-27 באוגוסט 2018, הירש חתם על עסקה עם חברת הסטרימינג האמריקאית נטפליקס על עסקה רב-שנתית ולאחר מכן החל לפתח סדרה עבורם. הירש גם מפיק את הסדרה "המושכים בחוטים" לצד היוצר והשואו-ראנר שיון טאקוצ'י. המחצית הראשונה של העונה הראשונה עלתה לראשונה ב-22 באוקטובר 2021, כאשר המחצית השנייה מתוכננת לצאת לאקרנים בעתיד הקרוב.
ב-2021 דיבב את דירק מהסרט משפחת מיטשל ומלחמתה במכונות שנוצרה על ידי מייק ריאנדה שהיה מעורב בגרוויטי פולס.
הוא שימש כקולם של קינג, שופי (הוטי) וקולות נוספים בסדרת האנימציה "בית הינשוף" של ערוץ דיסני, שנוצרה על ידי דנה טרס. התוכנית עלתה לראשונה ב-10 בינואר 2020.
ב-15 בדצמבר 2023 הירש הציג בעמוד הטוויטר שלו ספר חדש על הדמות ביל צופן מהסדרה גרוויטי פולס, הספר יצא בארצות הברית ב-23 ביולי 2024.
הספר "ספרו של ביל" הפך לרב מכר של הניו יורק טיימס, והגיע למקום השישי בספרי הפנטיזה הכי נמכרים באמזון תוך שבועיים בלבד.
ביוגרפיה > חיים אישיים

הירש כלל חוויות אישיות רבות בסדרתו "גרוויטי פולס" למשל, מקום הולדתם של דיפר ומייבל הוא בפידמונט, קליפורניה בה נולד הירש, הפרק תעלול או ממתק עם אחיותיו המחופשות לחתולות, הדמות מייבל מבוססת על אחותו התאומה, אריאל הירש, והוא אף נתן לדמות בסדרה חזיר מחמד כפי שאחותו רצתה בילדותה.
בין השנים 2015 ל-2022 היה במערכת יחסים עם דנה טרס, האנימטורית שעבדה איתו בגרוויטי פולס ויצרה יותר מאוחר את הסדרה בית הינשוף. ב-2017 היא פרסמה כי היא ביסקסואלית. באפריל 2022 היא צייצה בטוויטר כי השניים נפרדו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | במאי | מפיק | תסריטאי | מדבב | תפקיד בדיבוב | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | מחוץ לחומה |  |  |  |  | מס' קולות | סרט קצר |
| 2006 | חבר דמיוני |  |  |  |  | וולי | סרט קצר |
| 2018 | ספיידרמן: ממד העכביש |  |  |  |  |  |  |
| 2019 | אנגרי בירדס - הסרט 2 |  |  |  |  | סטיב הנשר |  |
| 2021 | משפחת מיטשל ומלחמתה במכונות |  |  |  |  | דירק |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | מפיק | תסריטאי | אמן סטוריבורד | מדבב | תפקיד בדיבוב | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 ‏- 2009 | The Marvelous Misadventures of Flapjack |  |  |  |  |  |  |
| 2010 – 2014 | הדגים |  |  |  |  | קלמנטה פמבל קולות נוספים | משמש גם כיועץ יצירתי |
| 2012 – 2016 | גרוויטי פולס |  |  |  |  | סטן פיינס סוס מק'גאקט הזקן ביל צופן קולות נוספים | גם יוצר |
| 2013 | פיניאס ופרב |  |  |  |  | הקצין קונקורד | הדיבוב בפרק ה-17 בעונה ה-4 |
| 2015 | ריק ומורטי |  |  |  |  | טובי מת'יוס | הדיבוב בפרק ה-7 בעונה ה-2 |
| 2016 | וונדר מציל את העולם |  |  |  |  | איש זקן סוזי דו קולות נוספים | הדיבוב בפרק ה-23 בעונה ה-2 |
| 2019 | הגרינים בעיר הגדולה |  |  |  |  |  |  |
| 2020 | בית הינשוף |  |  |  |  | קינג שופי (הוטי) |  |
| 2021-2022 | המושכים בחוטים |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  According to the State of California. California Birth Index, 1905-1995. Center for Health Statistics, California Department of Health Services, Sacramento, California. Searchable at http://www.familytreelegends.com/records/39461
↑  Special to The Oregonian/Disney Channel. "'Gravity Falls': Inspired by Boring, Ore.? It's true". OregonLive.com. נבדק ב-2012-07-14.
1 2 3  "Disney Channel Medianet". Disney Channel Medianet. אורכב מ-המקור ב-2014-10-21. נבדק ב-2012-07-14.
↑  "Alex Hirsch - Voice Actor Profile at Voice Chasers". אורכב מ-המקור ב-2014-01-02. נבדק ב-2014-01-01.
↑  אלקס היריש, Against all laws of physics, logic, and good taste, Bill Cipher has somehow managed to write a book. This can’t be good. The Book of Bill invades book stores this July! #TheBookOfBill 👁️ ⃤, טוויטר, ‏15 בדצמבר
↑  "Disney Channel Medianet". אורכב מ-המקור ב-2014-10-21. נבדק ב-2014-02-16.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011508770105171  BIBSYS: 1707991623375  BnF: cb17780281c (data)  ICCU: PCMV000945  ISNI: 0000 0004 3723 6711  LCCN: no2014132896  MusicBrainz: 7ba8bc2c-938d-4235-9da2-111fbed20735  NKC: xx0317064  NTA: 422431184  VIAF: 310730473   WorldCat (עם VIAF): 310730473
אמוניה

משאית להובלת אמוניה נוזלית
מכל אמוניה לשימושים מעבדתיים
מפעל לייצור אמוניה
אָמוֹנְיָה (Ammonia; נקראת גם נַשְׁדּוּר, בעבר גם אמונייק) היא תרכובת חנקן ומימן, ונוסחתה NH3. האמוניה היא אחד הכימיקלים התעשייתיים הנפוצים והחשובים בעולם. שימושה העיקרי הוא כחומר גלם בתעשיית הדשנים, ובייצור תרכובות חנקן. בביולוגיה משמשת האמוניה כחומר ראשוני ליצירת בסיסים חנקניים (המרכיבים את הנוקלאוטידים) וחומצות אמינו.
האמוניה מופיעה בטבע בכמות קטנה כחלק ממחזור החנקן בקרקע, וכתוצר פירוק של השתנן שבשתן, ועל כן ריחה מזוהה עם ריח משתנות לא נקיות. בתעשייה מיוצרת האמוניה מחנקן, שמקורו באוויר, וממימן, שמקורו בגז טבעי, בתהליך הבר-בוש.
בתנאי לחץ וטמפרטורה תקניים, האמוניה היא גז חסר צבע ובעל ריח חריף. גז האמוניה קל מהאוויר, והוא בעל מסיסות גבוהה מאוד במים. מולקולת האמוניה מתפקדת כבסיס בשל נטייתה לקלוט פרוטון ולהפוך ליון אמוניום (NH4+‎), ולכן תמיסות מימיות של אמוניה הן בסיסיות.
האמוניה רעילה לבני אדם ובעלי חיים, ועלולה אף לגרום למוות, ועל כן נדרשים כללי בטיחות מחמירים בעת ייצור, הובלה, אחסון ושימוש באמוניה.
היסטוריה

מראשית המאה ה-19 עקב הגידול באוכלוסיית העולם והתיעוש ההולך וגדל של מדינות המערב גבר הצורך למצוא מקורות חדשים לאספקת חנקן לקרקע החקלאית בצורה של דשנים. בתחילה נפתרה הבעיה בעזרת גילוי של מינרלים חנקתיים בצ'ילה (בעיקר NaNO3). המסחר במלחת צ'ילה הלך וגדל במהירות החל מ-1830. כבר בתחילת המאה ה-20 היה ברור, כי לא ניתן יהיה לספק באמצעות מינרל טבעי זה את כל תצרוכת תרכובות החנקן של העולם המודרני הדרושה הן למטרות חקלאיות, כדי לספק מזון לאוכלוסייה ההולכת וגדלה בקצב אדיר, והן לצורכי התעשייה המתפתחת בצעדי ענק.
בתחילת המאה ה-20 ניתן היה להשיג חלק מהאמוניה או תרכובותיה כתוצר לוואי של תהליכים תעשייתיים שונים, אך גם באלה לא היה די כדי לספק את כל צורכי השוק.
היסטוריה > תהליך הבר-בוש

בראשית המאה ה-20 החלו המדענים הגרמניים פריץ הבר וקארל בּוֹש בפיתוח של שיטה סינתטית לייצור של אמוניה. האבר ובוש ביקשו להשתמש בשני חומרי גלם זולים ונפוצים לייצור אמוניה (חנקן - שמקורו מהאוויר ומימן - שמקורו מהמים או ממקורות פחמניים כגון גז טבעי, נפט ופחם). הקושי הגדול בייצור האמוניה היה באדישות הכימית הגבוהה של החנקן שנובע מקיומם של שלושה קשרים קוולנטים המחברים בין שני אטומי חנקן. הבר ובוש הבינו שעל מנת להתגבר על בעיה זו ועל מנת להשיג שליטה מלאה על קינטיקת התגובה לייצור האמוניה, יש צורך בתכנון ריאקטור כימי בו יופעלו תנאי לחץ וטמפרטורה אידיאליים להתרחשות התגובה ובמציאת זרז כימי מתאים שיאפשר את הורדת אנרגיות השפעול הגבוהה הנדרשת להתרחשות התגובה.
הבר היה זה אשר הגה את הרעיון ויצר את התשתית המדעית והמעבדתית לתהליך זה, אך קארל בוש היה זה אשר פיתח את התהליך מבחינה טכנולוגית והביא להגשמתו כתהליך כלכלי בקנה מידה תעשייתי.
הבר בחן שורה ארוכה של זרזים החל מאורניום ואסמיום ששימשו בשלבי הניסוי הראשונים ועד ניקל, סידן, מנגן, ברזל ועד רבים (סה"כ נבחנו אלפי זרזים שונים). לבסוף נבחרה תחמוצת הברזל, והחומר משמש גם בימנו כזרז בתהליך. למעשה תהליך הייצור שפיתחו הבר ובוש משמש עד היום לייצור אמוניה, כמעט ללא שינוי. הלחץ שנבחר אז לביצוע התהליך היה 200 אטמוספירות, שהוא הלחץ המרבי שניתן היה להשיג אז (כיום הלחץ המשמש הוא כ-300 אטמוספירות), והטמפרטורה שנבחרה הייתה כ-500 מעלות צלזיוס.
על תהליך ייצור האמוניה קיבל פריץ הבר את פרס נובל לכימיה לשנת 1918. כ-13 שנים אחר כך, בשנת 1931, קיבל שותפו, קארל בוש את פרס נובל בכימיה, על תרומתו בפיתוח שיטות לעבודה בתנאי לחץ גבוה בעת שלבי התיעוש של תהליך ייצור האמוניה.
ייצור עולמי

נכון ל־2020, הייצור העולמי של אמוניה עומד על כ־150 מיליון טון, כאשר סין היא היצרן הגדול ביותר (כרבע מכלל הייצור העולמי). ישנו עודף כושר ייצור של אמוניה בעולם, בהשוואה לביקוש. מחיר האמוניה רגיש בעיקר לשינויים במחיר גז טבעי, שהוא חומר הגלם העיקרי כיום ליצור אמוניה, ובמחירי האנרגיה.
שימושים באמוניה

האמוניה חיונית ליצור תעשייתי כחומר גלם וכאמצעי לקירור בבתי קירור ומחסני מזון. השימושים העיקריים באמוניה הם:
דשנים: כ-80% מכלל ייצור האמוניה בעולם מיועד לתעשיית הדשנים. האמוניה מהווה חומר גלם עיקרי בייצור של דשנים חשובים, כגון אמוניום חנקתי (NH4NO3) ואשלגן חנקתי (KNO3). האמוניה משמשת כשלעצמה כדשן להעשרת קרקעות עניות בחנקן, עת היא מומסת בריכוז נמוך במים ומסופקת לקרקע בצורה ישירה.
ייצור חומצה חנקתית: התהליך התעשייתי החשוב ביותר שנעשה בו שימוש באמוניה הוא הפקת חומצה חנקתית. האמוניה מוזרמת ביחס של חלק אחד של אמוניה לתשעה חלקים של אוויר מעל זרז פלטינה בטמפרטורה של כאלף מעלות צלזיוס, ומחומצנת לחד-תחמוצת החנקן ולמים. הזרז חשוב ביותר, שכן התוצרים היציבים יותר בחמצון של אמוניה הם חנקן ומים. החומצה החנקתית חשובה ביותר לייצור דשנים וחומרי נפץ.
ייצור סיבים סינתטיים (כגון ניילון).
ייצור חומרי צבע המבוססים על תרכובות אורגניות.
ייצור תרופות.
גז קירור: לפני גילוי הפריאון, הייתה האמוניה חומר פופולרי במערכות קירור. השימוש למטרה זו הופסק בשל רעילות, ובשל יצירת קורוזיה במגע עם נחושת, הנפוצה כחומר גלם לצינורות במערכות קירור. עם זאת, במכונות גדולות לייצור קרח ולעיבוד מזון בהקפאה, עדיין נעשה שימוש באמוניה כקרר, בשל תכונותיה התרמודינמיות העדיפות. גם במקרר של איינשטיין נעשה שימוש באמוניה כקרר.
דלק: מטוסי רקטה כ-X-15 הופעלו באמוניה. בשנת 1981 הסבה חברה קנדית מכונית שברולט אימפלה רגילה לתדלוק באמוניה. אמוניה היא חומר הגלם העיקרי בייצור של אוריאה (שתנן) המשמשת כתוסף דלק למנועי דיזל.
בטיחות

במצבה הגזי, האמוניה חסרת צבע ובעלת ריח חריף. בשל ריחה החריף, קל לזהותה באוויר אפילו בריכוזים נמוכים של כ-5 ppm. כמויות קטנות של אמוניה אינן בעלות השפעה מזיקה על האדם, אך בכמויות גדולות היא עלולה להיות מסוכנת ביותר. האמוניה היא חומר רעיל, המגרה את אברי הנשימה, ועלול לגרום לכוויות בעור ובעיניים. גירוי הלחמית וריריות דרכי הנשימה נגרם בריכוז נמוך יחסית, של 50 ppm, בעוד שתסמינים ריאתיים ניכרים בריכוזים העולים על 1000 ppm, עד להסתמנות קטלנית בריכוזים של כ-1500 ppm. הכווייה מאמוניה שבריכוזים גבוהים גורמת לנמק נוזלי (Liquefaction necrosis) ברקמות הפגועות.
האמוניה גורמת לקורוזיה במתכות מסוימות, כגון נחושת, ועל כן נחושת אינה משמשת למכלי אכסון או לצנרת הובלה של אמוניה. בשל הסיכון הסביבתי והביטחוני הנשקף מהאמוניה, מכלי אמוניה בעולם נדרשים לעמידה בתקני בטיחות שונים למניעת דליפות.
השפעה ביולוגית

האמוניה נוצרת באופן נורמלי בגוף חי בתהליך חילוף החומרים של חומצות אמינו. בריכוזים גבוהים האמוניה רעילה ולכן היא מפורקת על ידי הכבד בתהליך מורכב לשתנן, המסולק באמצעות הכליות אל השתן. הצטברות של אמוניה בדם בשל הפרעה לתהליך זה נקראת היפראמונמיה והיא תופעה מסוכנת שעשויה לגרום אף למוות.
בנוסף, היווצרות אמוניה היא תופעת לוואי באקווריומים בהם מגדלים דגים. האמוניה נוצרת על ידי ההפרשות של דגי הנוי.
שאיפת אמוניה בכמויות קטנות הייתה בעבר שיטה מקובלת להעיר אנשים מעלפונם. שאיפת אמוניה בריכוזים העולים על 25–35 חלקים למיליון עשויה לגרום לנזק חמור לריאות ואף למוות.
בישראל

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בעבר היה ייצור אמוניה בישראל, אך זה הופסק במהלך שנות ה־80, ומאז מיובאת האמוניה ממדינות אחרות. האמוניה המיובאת לישראל עוברת דרך מסוף הכימיקלים בנמל הקישון במפרץ חיפה, שלצידו הוקם מכל אחסון גדול המכיל עד 12,000 טון. מכל אחסון זה קרוב יחסית לריכוזי אוכלוסייה במטרופולין חיפה, ומאוים ביטחונית עקב קרבה יחסית לגבול לבנון. עם זאת, ועדה ציבורית שבדקה את נושא אחסון החומרים הרעילים במפרץ חיפה בעקבות מלחמת לבנון השנייה, הגיעה למסקנה כי אמצעי המיגון במכל מספקים.
נכון לשנת 2017, צריכת האמוניה בישראל היא כ־120,000 טון לשנה. אחסון האמוניה נעשה במכל במפרץ חיפה, ובמכלים קטנים יותר בשטחי מפעלים הצורכים את החומר. השימוש העיקרי (כ־80%) באמוניה בישראל הוא לייצור דשן ובהיקפים קטנים יותר לייצור חומצה חנקתית (כ־8%), וניילון (כ־5%). שאר הכמות (כ-7%) משמשת למגוון שימושים, כדוגמת ייצור חומרי נפץ, תרופות, קירור ועוד.
הייבוא לישראל נעשה על ידי מפעל חיפה כימיקלים, שבבעלותו גם מכל האחסון במפרץ חיפה, ממנו נמשכת צנרת הובלה למפעל חיפה כימיקלים במפרץ חיפה ולמפעל דשנים וחומרים כימיים הסמוך. היבוא נעשה באמצעות משלוח חודשי של כ־10,000 טון אמוניה הנאגר במכל, ומוזרם בהדרגה בצנרת אל המפעלים. חיפה כימיקלים צורך כ־70% מהכמות המיובאת לישראל בשני מפעליו במפרץ חיפה ובנגב, כאשר אל המפעל בנגב מובלת האמוניה באמצעות מכליות כביש. יתר הכמות מגיעה למפעל דשנים המשתמש ברובו, ומשווק כ־4% מסך הכמות המיובאת לארץ (כ־5,000 טון) לצרכנים קטנים יחסית באמצעות מכליות כביש ומכלי אחסון קטנים.
ב-6 בנובמבר 2014 אירעה דליפת גז מסוג אמוניה במפעל באזור עמק חפר עקב חיתוך שגוי של צינור במהלך עבודות שנעשו על ידי קבלן חיצוני. במהלך הטיפול באירוע נהרג כבאי ונפצעו 21 אנשים עקב חשיפה לאמוניה.
ב-1 ביוני 2015 בית המשפט העליון קבע כי על הממשלה להודיע עד תום תקופה של 45 ימים, על התאריך בו יפונה מכל האמוניה.
בפברואר 2016 הודיע חסן נסראללה כי בכוונתו לשלוח טילים ולכוונם למכל האמוניה בחיפה, שיש בו 15,000 טון של גז, והדבר יגרום להרג של עשרות אלפי אנשים. למעשה, טען, מאוימים באזור 800,000 אזרחים. במלחמת לבנון השנייה החליט שלא לפגוע בהם, ועתה, אם ישראל תתקוף יפעיל כוחו זה.
ביולי 2017 רוקן מכל האמוניה ונסגר מפעל חיפה כימיקלים. במרץ 2019 הודיעה הממשלה כי יבוא האמוניה לא יעבור יותר בצפון המדינה.
קיים תכנון להקמת מפעל אמוניה לצורך אספקת הביקוש המקומי, בעקבות מציאת מאגרי גז טבעי גדולים בסמוך לישראל. הקמת מפעל זה תאפשר להשבית את מכל האחסון במפרץ חיפה.
בדצמבר 2020 התפרסם כי קבוצת חיפה חתמה על חוזה מול חברת SAIPEM האיטלקית במסגרתו תקים החברה מפעל לייצור אמוניה במישור רותם בנגב. המפעל צפוי להיות בעל תפוקה של כ-100,000 טון אמוניה בשנה וישמש את קבוצת חיפה לשיווק בישראל ובחו"ל. ההשקעה של קבוצת חיפה בפרויקט נאמדת בכ-200 מיליון דולר.