stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חומה
חומות עיר

חומות העיר הוא מערך ביצורים הכולל חומה שבה משובצים מגדלים, צריחים ושערי כניסה, הנבנה לרוב סביב אתרים מיושבים (ערים או יישובים אחרים) במטרה להגן על יושביהם מפני גורמים עוינים מבחוץ (ומבפנים). בחומת העיר שובצו מספר שערים, כאשר כל אחד מהם נשמר על ידי מגדלי שער חזקים ולעיתים אף על ידי מצודה גדולה, ששימשה בסיס לחיל המצב ששמר על העיר.
חומות העיר היו אופייניות בעיקר לעת העתיקה ועד לימי הביניים המאוחרים. חומות העיר העתיקות ביותר שניגלו היו חומות העיר יריחו לפני כ-8000 שנה והן כללו את רוב המאפיינים של חומה טובה. גם בחצור נתגלו שרידי חומות מרשימות שנבנו על גבי סוללות גבוהות. הסוללות נועדו לתת מענה לאיום של אילי ניגוח וחיילים הנצמדים לחומה ומחבלים בה מבלי ששומרי החומה יוכלו לראותם. ערים עשירות וגדולות דוגמת קונסטנטינופול כללו חומות גדולות, גבוהות ועבות ולעיתים גם חומות כפולות. חשיבותן של חומות העיר קטן עם המצאת התותח מבוסס אבק השרפה, והביא לירידה בבניית חומות עיר חדשות לצד החלפתן בביצורים נמוכים יותר הכוללים באסטיונים וסוללות עפר שתוכננו לעמוד כנגד ארטילריה. חומות העיר עכו הצליחו לבלום את התקפתו של נפוליאון בונפרטה ב-1799 ולאחר מכן שופצו על מנת לעמוד כנגד ארטילריה. חומות עיר שימשו ערים לצורכי הגנה גם במאה ה-19, אם כי בעיקר נגד כנופיות שודדים ורק לעיתים מועטות כנגד צבא מצויד היטב. בתחילת המאה ה-20 החל גל של הריסת החומות בערים מרכזיות באירופה מתוך הבנה שתפקידן תם בעידן הלוחמה המודרנית. בחלק מהערים השטח שהתפנה לא נוצל לבנייה ונשאר שטח פתוח. בקרקוב לדוגמה, השטח שימש לריאה ירוקה וכיום ניתן להבחין בעיר העתיקה שהיא מוקפת ברצועה של פארק הנקרא פארק פלנטי.
כיום, תפקידן של חומות העיר הוא בעיקר לשמש לנוי וכאטרקציה תיירותית. חומות עיר ידועות, שנשמרו עד היום במצב מצוין, כוללות את חומות ירושלים, חומות קרקסון, חומות דוברובניק, חומות אווילה וחומות עכו.
מבט על חומות ירושלים ושער יפו ממגדל דוד
הצד הפנימי של חומות ירושלים במקטע שבין שער ציון לשער האשפות
ארבעה מבטים על חומות עכו
חומות העיר ההיסטורית המבוצרת של קרקסון
שחזור של חומות קונסטנטינופול
חומות דוברובניק - חומת היבשה
חומות דוברובניק - חומת הים
ראו גם

גדר
באסטיון
צריח (מגדל שמירה)
הערות שוליים

↑  ‏"Yatseniuk: Project Wall to allow Ukraine to get visa-free regime with EU". Interfax-Ukraine..
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX525622 
חומה כפולה במצודת לונדון (Tower of London), בעלת שינות וחרכי ירי.
חומות אווילה מימי הביניים בספרד.
וריאציות סימפוניות (בלט)

וריאציות סימפוניות הוא בלט במערכה אחת של הכוריאוגרף פרדריק אשטון לצלילי היצירה האפונימית 'וריאציות סימפוניות' (M. 46) של המלחין סזר פרנק.
הופעת הבכורה הופקה על ידי Sadler's Wells Ballet בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן ב-24 באפריל 1946 בערב הופעות משולש; היצירות האחרות שהופקו באותו ערב היו 'מחליקי הקרח' של אשטון ואדם אפס של הכוריאוגרף רוברט הלפמן.
עיצוב התפאורה והלבוש נעשה על ידי סופי פדורוביץ׳.
רקע

במהלך מלחמת העולם השנייה, אשטון האזין ליצירתו של פרנק "וריאציות סימפוניות" פעמים רבות והחליט לפתח אותה לכדי תרחיש משוכלל וסיפורי שיתאים לה. קונסטן לאמברט, מנהלה המוזיקלי של Sadler's Wells Ballet, נפגש לראשונה עם שימוש ביצירה של פרנק ליצירת בלט; מאוחר יותר אשטון השליך את התסריט עליו עבד ויצר במקום זאת בלט אבסטרקטי.
במהלך המלחמה, רפרטואר הלהקה הפך יותר ויותר ספרותי ומטרתו של אשטון הייתה למנוע זאת. לא עלה בדעתו להציג יכולת המצאה או כישרון כזה אלא לבנות יצירה מופשטת יותר ולכן הציב שלושה רקדנים ושלוש רקדניות בשטח העצום של במת בית האופרה- באופן מסודר, בתפאורה ובאפקטים בלבד.
תיאור

המבקר A V Coton תיאר את הבלט:
״המסך עלה מעל לבמה העצומה ובקדמת הרקע העמוק הצבוע ירוק לבן מאחור, עמדו שישה רקדנים, זעירים ודוממים, לבושים כולם לבן עם מעט שחור. שום דבר לא היה מוגדר- לא המקום, לא האדם, הסיטואציה או המצב... הריווח בין הדמויות ובינם לבין שאר הבמה נתן דימוי לאינסופיות... בכל המקרים האלו כוריאוגרף מנוסה ינוע, במידה מסוימת אינטואטיבית ובמידה מסוימת אולי בכוונה, ויחדש את המטרה העיקרית של ריקוד תיאטרלי על ידי עיצוב מחדש של חומרים בסיסיים לכדי מכלול חדש ומלהיב של תמונות.
ליהוק מקורי

בהופעת הבכורה בפתיחת העונה, היצירה בוצעה על ידי הרקדנים:
מרגוט פונטיין
מוירה שרר
פמלה מאי
מייקל סומז
בראיין שאו
הנרי דנטון
בהפקה הראשונה ובחידושים מוקדמים שנעשו לה, הורגש כי היצירה תובענית במידה רבה למבצעים אותה, עד כדי חוסר יכולת להופיע בהצגה נוספת לאותו ערב. מרגרט דייל בשיחתה עם דייוויד ווגהאן סיפרה: ״על אף ש'וריאציות סימפוניות' השרתה תחושה של רוגע ורוממות יותר מיצירות בלט אחרות, בתחילה, עבור הרקדנים היא הורגשה כמרתון לכל דבר והייתה תובענית כלפיהם במידה שלא הורגשה קודם לכן... היה זה בוחן סיבולת שרקדנים בודדים בבריטניה יכלו לו באותה תקופה״.
במהלך העונה, שאו ודנטון הוחלפו על ידי הרקדנים ג׳ון הארט ואלכסנדר גרנט.
זטואיצ'י

זטואיצ'י (באנגלית: Zatoichi, ביפנית: 座頭市) הוא דמות בדיונית העומדת במרכזה של סדרת סרטי קולנוע וטלוויזיה יפניים הקרויים על שמה.
עלילת הסדרה וכן של הסרטים סובבת סביב מעסה עיוור ומומחה באמנויות לחימה בשם  זטואיצ'י בזמן תקופת האדו ביפן אשר מרוויח את לחמו בעיקר מהימורים. זאטואיצ'י משתמש בחרב מסוג שיקומיצו אשר מוסווית בתוך מקל ההליכה שלו ובעזרתה הוא עוזר לחפים מפשע ומגן עליהם בעיקר מפני איומי כנופיות היאקוזה. זאטואיצ'י משתמש בסגנון לוחמה מיוחד שנקרא איאיידו, וכן מחזיק את החרב בצורה מהופכת - דבר שהופך את סגנון הלוחמה של זאטואיצ'י לייחודי עוד יותר.
סרטי הקולנוע

סדרת הסרטים של זטואיצ'י היא אחת מסדרות הסרטים שרצו הכי הרבה זמן ביפן - 25 סרטים שנעשו בין השנים 1962–1973, בנוסף לסרט משנת 1989 וסרט משנת 2003 בבימויו ובכיכובו של טקאשי קיטאנו. השחקן המזוהה ביותר עם הדמות הוא שינטארו קטסו ששיחק את זטואיצ'י בסדרת הטלוויזיה וברוב הסרטים במשך פרק זמן של לא פחות מ-15 שנים. בזכות שינטארו קטסו הפך זטואיצ'י למעין ג'יימס בונד של יפן.
הסרט משנת 2003 הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים של ונציה וזכה לתשבחות רבות ופרסים ברחבי העולם בקטגוריות הפסקול, הצילום האומנותי, הבימוי והכוריאוגרפיה.
סדרת הטלוויזיה

סדרת הטלוויזיה שודרה למשך ארבע עונות בין השנים 1974–1979 וכללה מאה פרקים.
בפרק החותם את הסדרה, מאור עיניו של זטואיצ'י חוזר אליו אולם ידיו נותרו פגועות והוא אינו יכול להילחם יותר. בניגוד גמור לפרק זה, בסרט ששודר בשנת 1989 לאחר תום הסדרה, זטואיצ'י עדיין עיוור אך ידיו בריאות ושלמות.
סרטי פרודיה על הדמות

בסרטם של חבורת מונטי פייתון משנת 1983 "צהוב הזקן", אחת הדמויות, בגילומו של ג'ון קליז הוא הארווי "העיוור" פיו, מחווה לדמותו של זטואיצ'י העיוור.ּ
בשנת 1995 יצא סרט פרודיה בשם ?Getting Any, שאותו ביים טקאשי קיטאנו. הסרט עצמו נשען על סרטי פרודיה אמריקאים דוגמת "טיסה נעימה" של דייוויד צוקר, כאשר בין הסרטים אשר מקבלים התייחסות בסרט נכלל זטואיצ'י. במהלך סצנה מרכזית בסרט, זטואיצ'י מתבלבל ובמקום להרים את חרבו הוא לוקח בטעות כף מרק גדולה ומתחיל להילחם.
מחוות נוספות לדמות

הסרט ה-17 במספר בסרטי הקולנוע, "Zatoichi Challenged", עובד לסרט פעולה אמריקאי בשם "נקמה עיוורת", שיצא בשנת 1990 בכיכובם של רוטגר האוור וטרי אוקווין. בסרט זה גילם האוור ותיק מלחמת וייטנאם שנותר עיוור בעקבות המלחמה ואומן בשימוש בחרב החבויה במקל עיוורים.
סרט האנימה "ג'וביי - סיפורי נינג'ת הרוח" של יושיאקי קוואג'ירי מביא מחווה לדמותו של זטואיצ'י. אחת הדמויות בסרט, אוטסוטסו מוז'ורו, הוא סמוראי עיוור ואחד משמונה השדים של קימון, אשר היה היחיד מביניהם שרחש כבוד בעת קרב.
בסרט "חסין מוות" של קוונטין טרנטינו משנת 2007, שדרנית הרדיו לוסי קוראת לפעלולן מייק בשם "זטואיצ'י" משום שפספס שלט חוצות בזמן נהיגתו.
הערות שוליים

↑  http://www.imdb.com/title/tt0363226/awards
חדקן אטלנטי

| חדקן אטלנטי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: חדקנאים
תת־סדרה:: Acipenseroidei
משפחה:: חדקניים
סוג:: חדקן
מין:: חדקן אטלנטי
שם מדעי
 Acipenser oxyrinchus ‏מיצ'יל, 1815
תחום תפוצה


חדקן אטלנטי (שם מדעי: Acipenser oxyrinchus) הוא מין של דג ממשפחת החדקניים החי במי האוקיינוס האטלנטי.
אורכו של דג גדול זה מגיע לאורך מרבי של 4 מטרים (13 רגל) ומשקל של 350 ק"ג. הוא בעל קשקשים גרמיים לאורך גופו ובעל חוטם דמוי-חדק המשופע למעלה ותחתיו זוג בינים. צבעו כחלחל שחור עד חום-זית והצידיים והבטן לבנים.
זהו דג שמצוי בקבוצות קטנות במי החופים של האוקיינוס האטלנטי סביב חופי אירופה ואמריקה הצפונית והוא מתרבה במי נהרות אליהם הוא עולה להשריץ. הצעירים חיים במים מתוקים או מים מליחים עד הבגרות.
החדקן האטלנטי נחשב לאחד ממיני הדגים הנדירים והקדומים ביותר בעולם. חדקן אטלנטי הוא מין בסכנת הכחדה שמצוי בקרקעית מים רדודים מול חופי אמריקה הצפונית – ממדינת פלורידה ועד קנדה. על פי ההערכות, מדובר במין שקיים לפחות 120 מיליון שנים, עוד מהתקופה שבה דינוזאורים התהלכו על כדור הארץ.
החדקן משתמש בחוטמו כדי למצוא על הקרקעית סרטנים, דגים קטנים ורכיכות ימיות.
תת-מינים

Acipenser oxyrinchus oxyrinchus
Acipenser oxyrinchus desotoi
הערות שוליים

↑  חדקן אטלנטי באתר הרשימה האדומה של IUCN
חומצה טראנקסאמית

| --- | --- |

 שמות מסחריים בישראל
 הקסקפרון
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C8H15NO2 
 מסה מולרית:  157.1103 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  34 אחוזים
 זמן מחצית חיים:  3.1 שעות
 בטיחות
 דרכי מתן:  מתן דרך הפה, מתן תוך-ורידי
 מזהים
 קוד ATC:  B02AA02 
 מספר CAS:  1197-18-8
 PubChem:  5526
 ChemSpider:  10482000
 
חומצה טראנקסאמית (באנגלית: Tranexamic acid או TXA, נמכרת בישראל בשם הקסקפרון) היא תרופה המשמשת למניעת דימומים במקרים של טראומה גופנית, דמם שלאחר לידה, ניתוח, עקירת שן, דימום מהאף ודימום וסת כבד. בנוסף משמשת התרופה לטיפול באנגיואדמה תורשתית. התרופה ניתנת דרך הפה או במתן תוך-ורידי.
תופעות הלוואי נדירות וכוללות שינוי בראיית הצבעים, השפעה על טסיות הדם ותגובה אלרגית. נדרשת זהירות יתרה בחולים הסובלים מאי-ספיקת כליות. התרופה נחשבת לבטוחה לשימוש במהלך היריון והנקה, על אף שהיא חודרת את השלייה. היא שייכת למשפחת התרופות המעכבות את פעילות פירוק הפיברין וניטלת במתן דרך הפה או תוך-ורידי.
חומצה טראנקסאמית יוצרה לראשונה ב-1962 על ידי הרופאה היפנית יוטקו אוקמוטו. היא נמצאת ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי, כאחת מהתרופות הבטוחות והיעילות הנדרשות במערכת הבריאות וזמינה לשיווק כתרופה גנרית. עלותה הסיטונאית במדינות המתפתחות היא בין 4.38-4.89 דולר אמריקאי ובארצות הברית בין 100–200 דולר אמריקאי.
שימוש רפואי

חומצה טראנקסאמית משמשת באופן תדיר לטיפול בדימומים על רקע טראומה גופנית והיא נמצאה כיעילה להפחתת סיכויי התמותה במטופלים אלו. התועלת הושגה בעיקר במקרים בהם ניתנה התרופה בשלוש השעות הראשונות לאחר הפציעה. מחקרים שבדקו את יעילותה של התרופה בפגיעות ראש מבודדות, מצאו כי במתן תוך שלוש שעות מרגע הפגיעה, נצפתה ירידה בסיכויי התמותה גם במטופלים אלו.
חומצה טראנסקסאמית במתן דרך הפה, נמצאה בטוחה ויעילה לטיפול קבוע בדימום וסתי כבד. מחקרים נוספים מצאו כי אין צורך בהתאמת המינון לנשים בגילאים 12–16.
התרופה משמשת לטיפול בדמם לאחר לידה, לרוב בשילוב עם אוקסיטוצין. נמצאה ירידה בשיעורי התמותה בנשים שסבלו מדמם לאחר לידה וטופלו באמצעות חומצה טראנקסאמית.
חומצה טראנקסאמית נמצאה כיעילה בהפחתת דימומים במהלך ולאחר ניתוחים שונים, ביניהם ניתוחים אורתופדיים וניתוחי מעקפים. היא נמצאה כמפחיתה את הצורך במתן עירוי דם במהלך ניתוח לתיקון קרניוסינוסטוזיס בילדים.
חומצה טראנקסאמית מאושרת על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), לטיפול קצר טווח באנשים עם הפרעות דימומיות שונות כדוגמת המופיליה, בטרם ביצוע עקירת שן או הליכים דנטליים אחרים. היא משמשת לפני ואחרי פרוצדורות מסוג זה, על מנת למנוע דימום משמעותי ועל מנת להפחית את הצורך בעירוי דם.
התרופה ניתנת באופן תדיר לחולים הסובלים מדימומים על רקע הפרעות קרישה גנטיות כדוגמת מחלת פון וילברנד וכן למטופלים הסובלים מדימומים על רקע טיפול בתרופות אנטיקואגולנטיות. אין כיום ראיות מספקות התומכות בשימוש שגרתי בחומצה טראנקסאמית בחולים הסובלים מסרטן הדם, אך מבוצעים ניסויים לבדיקת יעילותה של התרופה למניעת דימומים גם בחולים אלו.
שימוש בחומצה טראנקסאמית במתן דרך הפה או במתן מקומי, במטופלים הסובלים מדימום מהאף (אפיסטקסיס), נמצא כיעיל להפסקת הדימום, ביחס לעצירתו באמצעות לחץ ישיר בלבד. נמצא כי טיפול באמצעות התרופה צימצם את הסיכון לדימום חוזר במהלך עשרת הימים שלאחר הטיפול.
טיפול באמצעות חומצה טראנקסאמית בחולי HHT (מחלת אוסלר ובר רנדו), הוכח כמפחית תדירות של דימום מהאף, האופייני בחולים אלו.
מנגנון פעולה

חומצה טראנקסאמית היא אנלוג סינתטי של חומצת האמינו ליזין. היא נקשרת לקולטנים על הזימוגן פלסמינוגן ובכך מעכבת את הפיכתו לפלסמין, מה שמעכב את פירוק הפיברין על ידי הפלסמין. התרופה גם מעכבת ישירות את פעילותו של הפלסמין. פעולתה של החומצה הטראנקסאמית על מניעת פירוק הפיברין, חזקה פי 8 מפעולתה של התרופה הישנה יותר הדומה לה, חומצה אמינוקפרואית.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי של חומצה טראנקסמית נדירות וכוללות בין היתר שינויים בראיית צבעים, תגובה אלרגית ושינוי בפעילות טסיות הדם. ההשפעה על טסיות הדם עשויה לגרום להיווצרות קרישי דם שעלולים להוביל לפקקת ורידים עמוקים (DVT) ולתסחיף ריאתי. תופעות לוואי אלו דווחו רק במהלך המעקב שלאחר התחלת שיווק התרופה ובשל כך לא ניתן לקבוע את שכיחותן. על אף אופן פעילותה של התרופה, מחקרים שבוצעו לא מצאו עלייה בשכיחותם של קרישי דם ורידיים או עורקיים במטופלים שטופלו בה.
תופעות לוואי > אוכלוסיות מיוחדות

על אף שחומצה טראנקסמית חודרת את השלייה, היא מסווגת בקטגוריית סיכון B במהלך ההיריון. במחקרים שבוצעו על בעלי חיים לא נמצאו נזקים לעובר ולא קיים מידע ממחקרים בבני אדם. כמויות קטנות של התרופה נמצאו בחלב אם ועל כן קיימת המלצה להפסקת ההנקה בזמן או לאחר השימוש בתרופה. עם זאת, אין איסור מוחלט על הנקה ואם היא נדרשת ניתן להמשיך בה.
לא קיים מידע מספיק על השפעתה של חומצה טראנקסאמית על מטופלים הסובלים מאי ספיקת כליות. עם זאת, בשל היותה של התרופה מופרשת בשתן ללא שינוי, בשיעור של 95 אחוזים, יש להתאים את המינון במטופלים אלו.
אין צורך בהתאמת המינון למטופלים הסובלים מליקוי בפעילות הכבד, כיוון שרק כמות קטנה של התרופה עוברת מטבוליזם בכבד.
התוויות נגד

דימום תת-קשיתי
רגישות או אלרגיה לתרופה
היסטוריה של פרכוסים
היסטוריה של קרישי דם עורקיים או ורידיים
אי ספיקת כליות - יש לנקוט זהירות יתרה
הערות שוליים

1 2  ‏ Effect of early tranexamic acid administration on mortality, hysterectomy, and other morbidities in women with post-partum haemorrhage (WOMAN): an international, randomised, double-blind, placebo-controlled trial
1 2 3 4  Cyklokapron Tablets
1 2  Tranexamic Acid Injection
1 2 3  Tranexamic acid Pregnancy and Breastfeeding Warnings
↑  ‏ Utako Okamoto - The lancet
↑  World Health Organization model list of essential medicines: 21st list 2019
↑  CRASH-2 Study of Tranexamic Acid to Treat Bleeding in Trauma Patients: A Controversy Fueled by Science and Social Media
↑  Drug will save lives of accident victims, says study
↑  Effects of tranexamic acid on death, disability, vascular occlusive events and other morbidities in patients with acute traumatic brain injury (CRASH-3): a randomised, placebo-controlled trial
↑  Efficacy of tranexamic acid in the treatment of idiopathic and non‐functional heavy menstrual bleeding: A systematic review
↑  Tranexamic Acid Treatment for Heavy Menstrual Bleeding: A Randomized Controlled Trial
↑  Effect of tranexamic acid on surgical bleeding: systematic review and cumulative meta-analysis
↑  Anti‐fibrinolytic use for minimising perioperative allogeneic blood transfusion
↑  Tranexamic Acid in Control of Haemorrhage after Dental Extraction in Haemophilia and Christmas Disease
↑  Antifibrinolytics (lysine analogues) for the prevention of bleeding in people with haematological disorders
↑  Role of topical tranexamic acid in the management of idiopathic anterior epistaxis in adult patients in the emergency department
↑  Risk of venous and arterial thrombosis in non-surgical patients receiving systemic tranexamic acid: A systematic review and meta-analysis
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אמפולה של חומצה טראנקסאמית
זיא א-דין טבאטבאי

סַייִּד זִיא א-דִּין טָבַאטָבאִי (בפרסית: سید ضیاءالدین طباطبایی; יוני 1889 – 29 באוגוסט 1969) היה עיתונאי, פוליטיקאי, מדינאי ומהפכן איראני, שבשיתוף פעולה עם רזא ח'אן ארגן את ההפיכה האיראנית של 1921 שהביאה לתחילת משטר צבאי בשושלת הקאג'ארית שהחליף את אי היציבות בתקופה שלאחר המהפכה החוקתית בפרס. זיא א-דין הפך לראש ממשלת איראן (באותה העת נודעה כפרס) לאחר ההפיכה והיה בעל תפקיד מרכזי בייסוד הממשל הצבאי שעל גבו הוקמה שושלת פהלווי.
ביוגרפיה

סייד זיא א-דין נולד בשיראז למשפחת מלומדים דתיים שיעים והיה מבין 4 אחים. בצעירותו עבר זיא א-דין תחילה לתבריז ומאוחר יותר לטהראן ובחזרה לשיראז בעת היה בן 15, שם גר עם סבתו. בצעירותו הייתה פרס הקאג'ארית מחולקת בין השפעה בריטית ורוסית ואידאולוגיות אירופאיות הביאו לחלוקת האוכלוסייה הפרסית בין תומכי השלטון האבסולוטי של השאה למתנגדיו. מאבק פנימי זה, במסגרתו תמך זיא א-דין ומשפחתו בפעילים שקראו להקמתה של חוקה פרסית אחידה, הביא בסופו של דבר למהפכה החוקתית בפרס. המהפכה הפכה את פרס למונרכיה חוקתית וההשפעה הבריטית-רוסית התגברה עקבה לכדי מצב במסגרתו היה המג'לס (פרלמנט) הדמוקרטי החדש לחסר סמכות בפועל.
ביוגרפיה > הפיכת 1921

זיא א-דין התבלט במהלך מלחמת העולם הראשונה כעורך העיתון הפרו-בריטי שנודע בשם "רעם". בשנת 1919 הוביל משימה מעין דיפלומטית לנהל משא ומתן על הסכם מסחרי עם המהפכנים הרוסים האנטי-קומוניסטים בבאקו, דאז הדיקטטורה המרכז-כספית. בשובו לפרס הצטרף לחברה לאומית חשאית בשם "ועדת הפלדה", הקים קואליציה של פוליטיקאים אנטי-קומוניסטיים, וארגן הפיכה אפשרית נגד המג'לס. לאחר איחוד כוחות עם רזא ח'אן, מפקד בריגדת הקוזאקים הפרסית, הנהיג זיא א-דין הפיכה צבאית נגד המג'לס בפברואר 1921. בסיום ההפיכה הפך רזא ח'אן לשליט צבאי בפועל וזיא א-דין מונה לראש ממשלת פרס. בתפקידו זיא א-דין הסדיר ממשלה חדשה שנותרה נאמנה לממשל הצבאי. זמן קצר לאחר שעזב את תפקידו ביוני 1921, זיא א-דין הסתכסך עם רזא ח'אן בנוגע לרפורמות שתכנן האחרון להחליש את המוסד הדתי ולאחר שרזא ח'אן הפך לבעל הכוח האבסולוטי בממשלה הפרסית הודות להשפעתו על הצבא, זיא א-דין גורש לגלות במאי 1922.
ביוגרפיה > גלות ושיבה

זיא א-דין בילה את 20 השנים הבאות באירופה והמנדט הבריטי. בדצמבר 1931 מונה לנשיא הקונגרס האסלאמי העולמי לירושלים. לאחר שלא צלח בגיוס נדבות בממלכת עיראק והראג' הבריטי להקמת אוניברסיטה לצד מסגד אל-אקצא, זיא א-דין התיישב בירושלים והחל לעבוד בתור חקלאי. יחסיו הטובים עם הרשויות הבריטיות אפשרו לו חופש פעילות פוליטית ותנועה. לאחר התפטרותו של רזא שאה בספטמבר 1941, עקב הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן שב זיא א-דין לארצו. בשנת 1942 הוא נבחר לפרלמנט האיראני, ובשנת 1943 ייסד את המפלגה הפוליטית הפרו-בריטית והאנטי-קומוניסטית "המולדת", שהייתה פעילה עד 1951, אז נמוגה השפעתו של זיא א-דין מהזירה הפוליטית לאחר שיצא לגמלאות.
זיא א-דין נפטר בשנת 1969 בביתו בטהראן עקב אי-ספיקת לב. הוא נקבר במקדש השאה עבדול-אזים בעיר ריי. לאחר מותו ביתו וחפציו האישיים הועברו לידי סמכויות הסאוואכ, המשטרה החשאית האיראנית ששמרה על פעילותו הפוליטית מקרוב מחשש שאדיקותו הדתית תביא אותו לפעול נגד הרפורמות שאירועו באיראן לאחר שובו בשנת 1941, כגון המהפכה הלבנה שהונהגה בידי מוחמד רזא שאה פהלווי, בנו הבכור ויורשו של רזא שאה.
ראו גם

ראש ממשלת איראן
רזא ח'אן
הקונגרס האסלאמי העולמי
הערות שוליים

↑  איראן - עלייתו של רזא ח'אן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  רזא שאה פהלווי: הפיכת 1921, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
| ראשי ממשלת איראן |
| --- | --- | --- |
| פרס (1910-1925) המדינה הנשגבת של פרס | נסר אללה מושיר א-דוולה • סולטאן עלי וזיר-י אפח'אם • עלי אסגר אתאבכ • אחמד מושיר א-סלטנה • אבו אל-קאסם נאסר אל-מולכ • חוסיין-קולי נזאם א-סלטנה מאפי • אחמד מושיר א-סלטנה • כאמראן מירזא נאיב א-סלטנה • ג'וואד סעד א-דוולה • מוחמד ולי ח'אן תונכאבוני • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • מוחמד ולי ח'אן תונכאבוני • נג'ף קולי ח'אן בח'תיארי • מוחמד-עלי עלא א-סלטנה • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • חסן פירניא • עבד אל-מג'יד מירזא • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • עבד אל-חוסיין מירזא פרמאן-פרמא • מוחמד ולי ח'אן תונכאבוני • חסן ווסוק א-דוולה • מוחמד-עלי עלא א-סלטנה • עבד אל-מג'יד מירזא • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • נג'ף קולי ח'אן בח'תיארי • ווסוק א-דוולה • חסן פירניא • פתח אללה ח'אן אכבר  • זיא א-דין טבאטבאי • אחמד קוואם • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • חסן פירניא • רזא ח'אן |  |
| איראן (1964–1979)המדינה האימפריאלית של איראן | מוחמד עלי פורוע'י • חסן מוסתוופי אל-ממאלכ • מהדי קולי הדאית • מוחמד עלי פורוע'י • אחמד מתין דפתרי • עלי מנצור • מוחמד עלי פורוע'י • עלי סוהיילי • אחמד קוואם • עלי סוהיילי • מוחמד סאעד מראע'אי • מורתזא קולי ביאת • אבראהים חכימי • מוחסן סדר • אבראהים חכימי • אחמד קוואם • מוחמד רזא חכמת • אבראהים חכימי • עבד אל-חוסיין הז'יר • מוחמד סאעד מראע'אי • עלי מנצור • חאג' עלי רזמארא • חוסיין עלא • מוחמד מוסאדק • אחמד קוואם • מוחמד מוסאדק • פזל-אללה זאהדי • חוסיין עלא • מנוצ'הר אקבאל • ג'עפר שריף אמאמי • עלי אמיני • אסד אללה עלם • חסן עלי מנצור • אמיר עבאס הוויידא • ג'משיד אמוזגאר • ע'ולאם רזא אזהארי • שאפור בח'תיאר |  |
| איראןהרפובליקה האסלאמית של איראן | מהדי באזרגאן • מוחמד עלי רג'אי • מוחמד-ג'וואד באהונר • מוחמד-רזא מהדווי כני • מיר-חוסיין מוסאווי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007437062105171  GND: 128885629  ISNI: 0000 0001 1633 6180  LCCN: n99910122  NKC: jx20080422007  SUDOC: 119181363  VIAF: 46101736   WorldCat (עם VIAF): 46101736 
סייד זיא א-דין בזקנתו.
חגי בן גד

חַגִּי הוא דמות מקראית, בנו השני של גד ונכדם של יעקב ושל זלפה שפחת לאה. לחגי היו שישה אחים: צפיון, שוני, אצבון, ערי, ארודי ואראלי. למשפחתו של חגי קראו משפחת החגי.
שמו

השם חגי (או חגיב) שכיח במכתבי יב ואף ידוע בחותמות עבריות וטביעות על גבי שנמצאו בארץ ישראל, וכן הוא ידוע גם מדרום ערבית ומפיניקית. ככל הנראה, השם חגי הוא קיצור של שם תאופורי, כגון השם חגיה או חגאל.
במדרשים ובחז"ל

דעת מקרא כותב שחגי נקרא כך משום שנולד בחג ומועד.
בספר הישר מסופר שאמו של חגי נקראה עוצית, והיא הייתה אשתו של גד.
בספר היובלים חגי נקרא "אגתי".
מדרש שכל טוב מסביר שחגי נקרא בשם זה מפני שהיה מפחיד כל הנלחמים נגדו, כמו שנאמר בישעיהו ”וְהָיְתָה אַדְמַת יְהוּדָה לְמִצְרַיִם לְחָגָּא כֹּל אֲשֶׁר יַזְכִּיר אֹתָהּ אֵלָיו יִפְחָד” (ספר ישעיהו, פרק י"ט, פסוק י"ז), כלומר גורם לפחד ולזעזועים.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק ט"ז
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק ט"ו
1 2  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ג
↑  דעת מקרא, בראשית מו טז
↑  פרשת וישב, באתר ספריא
↑  s:ספר היובלים/מד#כד
↑  בראשית מ"ו ט"ז
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התאולוגיה השיעית

התאולוגיה של המוסלמים השיעים, מכילה חמישה עקרונות יסוד אשר עליהם בנויה אמונתם.
עמודי האמונה

חמשת עקרונות היסוד אשר עליהם בנויה התאולוגיה של המוסלמים השיעים, הם:
עמודי האמונה > יְחִידוּת (תווחיד)

יחידות (בערבית: توحيد) הוא המאפיין הראשי של המונותאיזם, והוא מסמל דבר אשר הוא אחד ויחיד. באסלאם, המושג מייצג את העבודה שהאל הוא אחד ויחיד, ושאין עוד כמוהו, ושאין עוד אחד אשר ראוי לעבוד אותו מלבדו.
ההפך מיחידות הוא שיתוף (בערבית:شرك), משמעותו האסלאמית היא למעשה כל סוג של עבודה זרה אשר מוקדשת לאל אחר מלבד אללה, או כל אמונה שמצרפת שותפים לאללה, כגון ילדים, הורים, בנות זוג, וכו'.
השיתוף הוא למעשה הגרסה האסלאמית של הפוליתאיזם והעבודה הזרה.
היחידות, אשר נקראת לפעמים "ייחוד", מורכבת מארבעה אלמנטים עיקריים.
עמודי האמונה > יְחִידוּת (תווחיד) > יחידות במהות

על פי התאולוגיה האסלאמית של השיעים, יחידותו של אללה במהותו באה לידי ביטוי בכך שאללה הוא אחד ויחיד בישותו, ואין לו שותפים או רכיבים אשר מרכיבים את ישותו, ואין אף ישות שדומה לו במהותו וישותו. הוא שלם ומושלם, ואינו מורכב מפרטים, איברים או רכיבים.
עמודי האמונה > יְחִידוּת (תווחיד) > יחידות בתכונות

יחידות אללה בתכונותיו מבססת למעשה את התפיסה האסלאמית שאללה אינו דומה לשום דבר בתכונותיו, ואין שום דבר בכל הבריאה אשר דומה לו. למשל: אללה רחמן, אך רחמנותו אינה כרחמנותם של בני האדם.
עמודי האמונה > יְחִידוּת (תווחיד) > יחידות בריבונות ובמעשים

על פי התפיסה האסלאמית, אללה הוא הריבון היחיד של כל היקום, וכל מעשיו אינם כמעשיהם של ברואיו. הוא הריבון העליון, ולא ניתן לקחת ממנו את עליונותו וריבונותו, והוא אינו חולק אותה עם אף אחד ועם שום דבר. כמו כן, כל דבר אשר הוא עושה, הוא עושה באופן עצמאי, ללא צורך בעזרה מאף אחד, והוא אינו מתעייף לעולם כאשר הוא עושה.
עמודי האמונה > יְחִידוּת (תווחיד) > יחידות באלוהות ובעבודה

האמונה האסלאמית מבססת את האמונה שאללה הוא האלוהים האחד והיחיד, ושאין צורך לעבוד אף אחד מלבדו, ושאין זה ראוי לעבוד אחרים מלבדו.
עמודי האמונה > הצדק (אלעדל)

בערבית: العدل.
המוסלמים השיעים מאמינים בכך שקיימים דברים שהם טובים ודברים שהם רעים, ושאללה מצווה על בני האדם לעשות את הדברים הטובים ואוסר עליהם את הדברים הרעים. על פי יסוד הצדק, אללה פועל על פי מודל ותכלית שבני האדם לא יכולים להבין במלואם, אך שעל האדם לשאוף להבינם ככל האפשר. מפאת היסוד הנ"ל, מאמינים השיעים בפרט והמוסלמים בכלל, שאין מקום לשאול את אללה מדוע הוא עושה דברים כפי שהוא עושה, מפני שכל פעולותיו הן צודקות, והוא לעולם לא יקפח איש ולא יעשה עוול לאף אחד.
עמודי האמונה > הנבואה

יסוד הנבואה (בערבית: النبوة) גורס כי אללה מינה ושלח שליחים ונביאים כדי שיעבירו אל האנושות את המסר שהוא, אללה, רוצה שהם יכירו.
על פי היסוד הזה, הנביא או השליח נשלחים כדי להעביר את המסר, בעוד שהאימאם מופקד של השמירה וההגנה על המסר הזה. כחלק מהאמונה בנבואה, מאמינים המוסלמים, הן השיעים והן הסונים, שהנביא מוחמד הוא אחרון הנביאים והשליחים, ושהמסר שלו הוא המסר הסופי של אללה לאנושות, ושלא יהיו עוד נביאים או שליחים אחרי הנביא מוחמד.