stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
What Is Love
מיקומי שיא > גרסה מקורית

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 12 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 3 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 1 |  |
|  אירופה | מצעד הרדיו דאנס האירופאי | 4 |  |
|  איטליה | מוזיקה אי דיסקי | 1 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 1 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד סינגלי הדאנס/אלקטרוני המסחריים | 6 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 15 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 4 |  |
|  ארצות הברית | קאש בוקס טופ 100 | 9 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 2 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 2 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 2 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הדאנס של מיוזיק ויק | 3 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הקלאב של מיוזיק ויק | 9 |  |
|  זימבבואה | ZIMA | 1 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 1 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 48 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 1 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
|  צרפת | SNEP | 1 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | - |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 17 |  |
|  קנדה | מצעד שירי הדאנס/אורבניים של RPM | 2 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | - |  |
|  הונגריה | Single Top 40 | 37 |  |
|  סלובניה | SloTop50 | 46 |  |
|  פולין | ZPAV | 51 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 3 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 78 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 24 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 2 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 82 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 2 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 2 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 4 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 8 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 3 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | - |  |
|  קנדה | מצעד שירי הדאנס/אורבניים של RPM | 2 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 97 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1990–1999)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1990–1999)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1990–1999)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1990–1999)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 68 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 32 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 27 |  |
מיקומי שיא > גרסת רמיקס

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | PROMUSICAE | 4 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 15 |  |
מיקומי שיא > גרסת Reloaded

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 49 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 51 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 20 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | - |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 100 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 92 |  |
מיקומי שיא > הוצאות אחרות

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 68 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  דנמרק | היטליסטן | 31 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 50,000 |
| דנמרק (IFPI Danmark) | פלטינה | 90,000 |
| גרמניה (BVMI) | 3× זהב | 750,000 |
| צרפת (SNEP) | זהב | 100,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 70,000 |
| שוודיה (GLF) | זהב | 25,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
גרסאות כיסוי ודגימה

ב-2007, להקת הרוק האמריקאית גוסיפ הוציאה גרסת כיסוי לשיר עם שינוי קל במילות השיר.
ב-2009, הזמרת-יוצרת האמריקאית דיאן ברץ' (אנ') הוציאה גרסה מחודשת של השיר, שמאוחר יותר הופיע ב- ב-Mashup Monday של המגזין בילבורד ב-2010.
ב-2010, להקת הבנים השוודית E.M.D. (אנ') הוציאה גרסת כיסוי ללשיר. גרסת הכיסוי הופיעה באלבום האולפן השני של הלהקה, Rewind.
ב-5 באוקטובר 2020, הראפרים האמריקאים אמינם וליל ויין הוציאו את הסינגל "No Love" (אנ'), שבו יש דגימה מהשיר. הסינגל הופיע באלבום האולפן השביעי של אמינם, Recovery.
ב-2011, להקת הדת' מטאל/מטאלקור הגרמנית, Emergency Gate, הוציאו, בשיתוף פעולה עם האדאוויי, גרסת כיסוי לשיר. השיר הופיע במיני-אלבום של הלהקה Remembrance (The Early Days).
ב-2014, הזמרת הקנדית קייזה הוציאה גרסת כיסוי לשיר.
ב-6 באפריל 2023, התקליטן הצרפתי דייוויד גטה, הזמרת-יוצרת הבריטית אן-מארי והראפרית האמריקאית, קוי לראי הוציאו את הסינגל "Baby Don't Hurt Me", שבו יש דגימה מהשיר.
גרסאות כיסוי ודגימה > גרסת קלאס

ב-31 ביולי 2009, התקליטן הגרמני קלאס (אנ') הוציא גרסת רמיקס לשיר תחת הכותרת "What Is Love 2K9".
נכון לאוגוסט 2023, גרסה זו הושמעה למעלה מ-13 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-3 מיליון פעמים ביוטיוב.
גרסאות כיסוי ודגימה > גרסת קלאס > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2009)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 37 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 60 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 9 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 41 |  |
|  צרפת | SNEP | 5 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 49 |  |
גרסאות כיסוי ודגימה > גרסת Lost Frequencies

התקליטן הבלגי, Lost Frequencies הוציא גרסת כיסוי לשיר תחת הכותרת "What Is Love 2016", כסינגל הרביעי של אלבום האולפן הראשון שלו, Less Is More‏. למעשה, השיר הופק כבר ב-2014 כרמיקס לגרסת הכיסוי של ג'יימס יאנג (אנ') לשיר.
נכון לאוגוסט 2023, השיר הושמע למעלה מ-13 מיליון פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-78 מיליון פעמים בספוטיפיי.
גרסאות כיסוי ודגימה > גרסת Lost Frequencies > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016–2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 20 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 24 |  |
|  גרמניה | מצעד האיירפליי הגרמני | 2 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | - |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 73 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 40 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 12 |  |
|  סלובניה | SloTop50 | 20 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 38 |  |
|  פולין | ZPAV | 29 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
|  צרפת | SNEP | 92 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 99 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 52 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 41 |  |
גרסאות כיסוי ודגימה > גרסת Lost Frequencies > נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| בלגיה (BEA) | 2× פלטינה | 80,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 200,000 |
הערות שוליים

↑  Haddaway - What Is Love [Official], ארכיון מ-2023-08-23, נבדק ב-2023-08-23
↑  What Is Love - 7" Mix, 1992-01-18, ארכיון מ-2023-03-02, נבדק ב-2023-08-23
↑  Price, Simon (2 בספטמבר 2007). "Interpol/The Gossip, Reading Festival". The Independent. ארכיון מ-2014-02-21. נבדק ב-23 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Diane Birch in Concert". NPR. 26 ביוני 2009. נבדק ב-24 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Diane Birch covers Haddaway's "What Is Love?"". Loft965.com. 27 ביולי 2009. נבדק ב-23 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Diane Birch De-Clubs "What Is Love"". Billboard. 8 במרץ 2010. נבדק ב-23 בינואר 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "EMD cover Haddaway's 'What Is Love'!". Scandipop. 28 באוקטובר 2010. נבדק ב-23 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Daw, Robbie (23 באפריל 2014). "Kiesza Covers Haddaway's "What Is Love": Watch the Video for Her Rendition of the '90s Classic". Idolator. נבדק ב-1 במאי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Looks like I've announced my next single with @annemarie & @coileray yesterday at @ultra 🔥🔥🔥🔥 'Baby Don't Hurt Me' - April 7th". נבדק ב-28 במרץ 2023 – via Instagram. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  What Is Love - Klaas Radio Edit, 2009-07-31, ארכיון מ-2023-08-23, נבדק ב-2023-08-23
↑  Klaas meets Haddaway - What is Love 2K9, ארכיון מ-2023-08-23, נבדק ב-2023-08-23
↑  Op de Beeck, Hans (7 באוקטובר 2016). "Wordt ook vierde single Lost Frequencies schot in de roos? "Als het te slap is, dan is het gewoon te slap"". Het Laatste Nieuws (בהולנדית). ארכיון מ-2023-08-23. נבדק ב-8 באוקטובר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lost Frequencies - What Is Love 2016, ארכיון מ-2023-08-23, נבדק ב-2023-08-23
↑  What Is Love 2016, 2016-10-21, נבדק ב-2023-08-23
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 3b1f1c69-fff8-31c6-8e6b-399c23b1b760
צאנגברג

| --- | --- |
סמל צאנגברג

מנזר בעיירה
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 מושל:  Irmgard Wagner
 שטח:  9.83 קמ"ר
 גובה:  430 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  1,161 (31 בדצמבר 2023)
 קואורדינטות:  48°16′29″N 12°25′31″E﻿ / ﻿48.274722222222°N 12.425277777778°E﻿ / 48.274722222222; 12.425277777778 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.zangberg.de
 he
צאנגברג (בגרמנית: Zangberg) היא עירייה במחוז מולדורף שבבוואריה בגרמניה.
גאוגרפיה

העיירה ממוקמת באזור Bavaria בחלקו הצפוני של עמק נהר איסן.
לעיירה יש שני מחוזות משנה: ויילקירשן וזאנגברג.
בעיירה יש גם את המחוזות המקומיים הבאים: Atzging, Emerkam, Englhör, Hausmanning, Herrnteisenbach, Kaps, Kröppen, Landenham, Moos, Moosen, Palmberg, Permering, Stegham, Taubenthal, Weiher and Weilkirchen.
היסטוריה

צאנגברג הוזכרה בפעם הראשונה בשנת 1285, בעוד שויילקירשן כבר תועד בשנת 788. במהלך הרפורמה המינהלית בבוואריה בשנת 1818, הוקמה העירייה.
במהלך מלחמת העולם השנייה אותר בעיירה מחנה משנה של מחנה הריכוז דכאו.
דמוגרפיה

בשנת 1970 התגוררו בעיירה רק 569 תושבים. האוכלוסייה גדלה ל-800 בשנת 1987 ול-947 בשנת 2000. בשנת 2004 הגיעה האוכלוסייה ל-1,000 תושבים.
ראו גם

רשימת מחנות משנה של דכאו
הערות שוליים

↑  אחד ממחוזות המשנה
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-9 בפברואר 2009. נבדק ב-1 בנובמבר 2008. {{cite web}}:  (עזרה);  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4430926-0  MusicBrainz: 95a815c1-053e-43fc-bffe-4ba79344a34e  VIAF: 240073016   WorldCat (עם VIAF): 240073016 
תיאור העיירה מאת מייקל ונינג (1645–1718)
זגייז'

זגייז' (בפולנית: ‏Zgierzקובץ:Pl-Zgierz.ogg‏Ⓘ‏, ביידיש: זגערזש) היא עיר בפרובינציית לודז' בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

במאה ה-13 הוענקו לזגייז' זכויות עיר, שאושרו בתחילת המאה ה-15 בידי המלך ולדיסלב השני יגיילו. בשנת 1643 נבנתה בעיר כנסייה מעץ.
בחלוקת פולין בשנת 1793 נכללה העיר בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.
יהודי זגייז'

יהודים ראשונים התיישבו בזגייז' באמצע המאה ה-18. בתחילת המאה ה-19 הוגבלו מגורי היהודים בעיר לרובע מסוים וקטן, וכן הוגבלו תחומי עיסוקם. בשנת 1862 בוטלו הגבלות אלו. בשנים שלאחר מכן, נטלו היהודים חלק מרכזי בפיתוחה התעשייתי של העיר.
הרב הראשון של העיר במשך כששים שנה שנה היה רבי שלום צבי הכהן מחסידי קוצק, ניהל במקום גם ישיבה עם תלמידים רבים, (נפטר ו טבת ה'תרל"ז).
בשנת 1911 נוסד בזגייז' ארגון ציוני ראשון. בשנים שלאחר מלחמת העולם הראשונה סבלו יהודי העיר מהתנכלויות אנטישמיות גוברות מצד תושבי העיר הפולנים והשלטונות, תוך קריאות לפיטורי היהודים מהמפעלים בעיר.
בין מלחמות העולם התגברה הפעילות הציונית בעיר, לצד פעילות של אגודת ישראל. בשנים אלה נמנו בעיר כ-4,800 יהודים. לפני פרוץ המלחמה היו היהודים כרבע מהתושבים, רבע נוסף היו ממוצא גרמני וחצי מהתושבים היו פולנים. תושבי העיר ממוצא גרמני היו פעילים מאוד בהתנכלות ליהודי העיר.
בעיר פעלה חסידות סטריקוב, ממלחמת העולם הראשונה עד לשואה. הסופר, העורך, והמבקר דוד פרישמן נולד בעיר.
יהודי זגייז' > בשואה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה וכיבוש העיר בידי הגרמנים, ביצעו אלו מעשי רצח אקראיים בקרב יהודיה, ואסרו כמה מאות גברים יהודים בה בכנסייה מקומית, שם הוחזקו יומיים ללא מזון ושתייה, והוכו באכזריות. כמה ימים לאחר מכן, חטפו הגרמנים יהודים רבים מהעיר לעבודות כפייה משפילות ומבזות.
בד בבד, ביצעו הגרמנים שוד של הרכוש שנמצא בדירות היהודים בעיר, תוך החרמת עסקי היהודים בה, והטלת סכומי כופר גבוהים על הקהילה. במקרה אחד נקבר יהודי בחיים במהלך שוד רכושו, ובמקרה אחר נצטוו עובדי כפייה יהודים לנקות בתי שימוש ופחי אשפה באמצעות טליתות ותשמישי קדושה אחרים. כמו כן, התעללו הגרמנים ביהודי העיר בפרהסיה, שרפו ספרי תורה בכיכר השוק בעיר, וגזזו באכזריות את זקניהם של יהודים חרדים.
בנובמבר 1939 שרפו הגרמנים את בית הכנסת ובית המדרש בעיר, תוך שחייבו את היהודים בגין עלויות הדלק ששימש לכך, וחרשו את שטח בית העלמין היהודי בעיר.
בסוף דצמבר 1939 ריכזו הגרמנים את כ-2,500 היהודים שנותרו בעיר, ולאחר שנטלו מהם את מעט הרכוש שהותר להם לקחת עמם, שלחו אותם לגלובנו וללישקוביצה, שם גורלם היה כגורל יתר יהודי המקום. רב העיר אברהם נתן אלברג נרצח ביחד עם הקהילה.
ערים תאומות

הונגריה הודמזוושרהיי, הונגריה
לקריאה נוספת

מ. צאנין, זגארז', סטריקוב, אוזורקוב בתוך: תל עולם: מסע על פני מאה קהילות נחרבות, תל אביב: המנורה, 1962. עמ' 94–96 (תיאור של המקום מיד לאחר מלחמת העולם השנייה ומבט האוכלוסייה המקומית על חיסול היהודים והשימוש בשללם)
הערות שוליים

↑  פנחס זליג גליקסמן, תפארת אדם עמוד יט, לודז' ה'תרפ"ג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557511705171  GND: 4337980-1  LCCN: n84009472  MusicBrainz: d96f714e-42a5-4170-a57e-06b40202ebef  NKC: ge967008  VIAF: 249578836   WorldCat (עם VIAF): 249578836 
שטח בית העלמין היהודי בזגייז'
סוכנות כשרות

סוכנות כשרות, או גוף כשרות הוא ארגון או רשות מאשרת המעניקה תעודת כשרות למרכיבים, מזון ארוז, משקאות וחומרים מסוימים, כמו גם נותני שירותי מזון ומתקנים בהם מכינים או מגישים אוכל כשר. תעודה זו מאמתת כי המרכיבים, תהליך הייצור הכולל את כל המכונות או תהליך שירות המזון תואם את דיני הכשרות כפי שנקבע בשולחן ערוך, אמת המידה של ההלכה היהודית. סוכנות הכשרות מעסיקה משגיחי כשרות לביקורים תקופתיים באתר ובפיקוח על תהליך ייצור המזון או שירות המזון על מנת לאמת את העמידה המתמשכת בתנאי הכשרות. לכל סוכנות יש סמל משלה, שמאפשרת ליצרנים ולספקי שירותי מזון להציג על המוצרים שלהם או על אישורים בחנות; ניתן לבטל את השימוש בסמל זה בשל אי ציות לתנאים. לכל סוכנות יש בדרך כלל "רב פוסק" הקובע את תקני הכשרות המדויקים שיש ליישם ומפקח על יישומם.
סמכותה של סוכנות הכשרות נוגעת רק לעניינים המחויבים על פי ההלכה היהודית. תעודת כשרות אינה מהווה תחליף לבדיקות ואכיפה ממשלתית של בטיחות מזון.
סמל

נכון לשנת 2014 היו יותר מ־1,100 סוכנויות המעניקות כשרות. אלה כוללים סוכנויות בינלאומיות, לאומיות, אזוריות, ישראליות, מומחיות ולא-אורתודוקסיות. ישנן סוכנויות השמות דגש על אתיקה בעסקים, רווחת בעלי חיים ומודעות סביבתית מצד יצרנית המזון, בעיקר בצפון אמריקה. סוכנויות לא-אורתודוקסיות מעניקות הקלות בהיבטים מסוימים של ייצור מזון ותפעול עסקי (כגון פעילות בשבת) שסוכנויות אורתודוקסיות אינן נותנות.
סוכנויות

סוכנויות הכשרות הגדולות ביותר בארצות הברית, המכונות "חמש הגדולות", מאשרות יותר מ-80% מהאוכל הכשר שנמכר בארצות הברית. חמש הסוכנויות הללו הן: OU, OK, KOF-K, Star-K ו-CRC (אנ').
בעוד של-OU, OK, Kof-K ו-Star-K יש גישה בינלאומית עמוקה, ישנן סוכנויות כשרות בכל שש היבשות המיושבות. בין מפקחי הכשרות הבינלאומיים השונים בולטים במיוחד הם בית הדין הרבני בלונדון, מועצת הכשרות של קנדה, כשרות אוסטרליה והרב מרדכי רוטנברג. הרבנות הראשית לרוסיה מעסיקה משגיחי כשרות במזרח אירופה ומחלקת הכשרות שלה היא אחת הגדולות באירואסיה.
היסטוריה

לפני הופעת המזון המיוצר בצורה תעשייתית, הכינו משפחות יהודיות את הארוחות שלהן בבית והבטיחו את הכשרות של חומרי הגלם בעצמן על ידי לקיחת עוף לשחיטה וקניית בשר משוחט אמין והבטחת החליבה מפני חלב נוכרי ובעיות אחרות. במטבח פיקחה עקרת הבית על ההפרדה הקפדנית בין חלב ובשר. רק במאה ה־20, עם עליית הזמינות של מוצרי מזון מתוצרת תעשייתית המיועדת לצרכן היהודי, הפך מתן אישורי כשרות על מוצרים לשירות נדרש.
הסוכנות העצמאית הראשונה למתן תעודות כשרות נוסדה על ידי OU בשנת 1924. מנהלה, אברהם גולדשטיין, עזב את OU כדי להקים סוכנות כשרות שנייה, OK, בשנת 1935. תחום הענקת תעודות הכשרות התרחב בשנות השלושים כאשר מותגים גדולים כגון קוקה-קולה ביקשו להשיג תעודת כשרות כדי להקל על הרחבת השוק שלהם. ריבוי המזון המיוצר במפעלים לאחר מלחמת העולם השנייה ראה עלייה במקביל גם בפעילות סוכנויות הכשרות. בשנת 1950, למשל, צוות ה-OU שמנה כ-40 משגיחים אישר 184 מוצרים ל־37 חברות; בשנת 1972, לרשות OU היו יותר מ-750 משגיחים שאישרו למעלה מ־2,500 מוצרים עבור 475 חברות.
בסוף המאה ה־20, השימוש הגובר במרכיבים המעובדים מראש (כגון חומרי טעם וריח מלאכותיים, חומרים מתחלבים וחומרים משמרים) הרחיב עוד יותר את היקף מתן הכשרות. מוצר המיוצר במדינה אחת יכול להכיל מרכיבים וטעמים המיוצרים במדינות אחרות; יש לעקוב אחר מרכיבים וטעמים אלה עד לנקודת המוצא שלהם על מנת לאמת את עמידתם בדיני הכשרות. על פי הערכה לשנת 2013, 135 אלף מוצרי המזון שקיבלו כשרות הכילו יותר ממיליון תוספי מזון. סוכנויות הכשרות שולחות באופן קבוע את המשגיחים למפעלים בסין, תאילנד והפיליפינים כדי לפקח על ייצור מרכיבים מעובדים מראש ולהבטיח את כשרותם. סוכנויות רבות מקבלות את רשימת המרכיבים המעובדים מראש, גם אם אושרו על ידי סוכנויות אחרות.
סוכנויות יכולות לשמור על הבדל במעמד הכשרות של מזונות על בסיס הפוסק שלהם. לדוגמה, אספרטם, מרכיב מרכזי בדיאט קוקה-קולה, נחשב לקטניה על ידי מועצת הכשרות של קנדה (COR) ולכן סוכנות זו אינה נותנת כשרות למוצר זה בפסח. לעומת זאת, ה-OU מסתמך על הפוסקים כי התוסף הוא "קטניות שנשתנה" – ש"שונה ברמה המולקולרית" (ולכן הוא כבר לא קטניות) — ו־OU כן נותנת את הכשרות שלה לדיאט קולה לשימוש בחג הפסח גם עבור קהילות שנוהגות להימנע מאכילת קטניות.
דרישות

על פי ההלכה, מתן כשרות נדרש עבור:
מזונות – כולל בשר, עוף, דגים, מוצרי חלב, פירות וירקות, דגנים, משקאות ותוספי מזון
כלים
תהליך ייצור
מקומות למתן אוכל כגון מסעדות, בתי אבות, חדרי אוכל באוניברסיטה, בתי חולים, אצטדיונים, אולמות כנסים. אף על פי שהנקניקיות הנמכרות במקום מסוים יכולות להיות כשרות, על משגיח להיות נוכח בכדי להבטיח שפריטים שאינם כשרים לא יבואו איתם במגע ושמאכלים שאינם כשרים אינם נמכרים או מופצים בעטיפות כשרות.
תהליך מתן כשרות

תהליך מתן כשרות מתחיל בבקשת אישור מהלקוח. יצרני מזון גדולים בדרך כלל מבקשים תעודת כשרות מגורמים גדולים, לאומיים ובינלאומיים, בעוד עסקים קטנים ומקומיים מקבלים אותה מרבנים המשרתים את אותה קהילה, או מרבנים בודדים בעלי מוניטין טוב בענף. לקוחות המחפשים לקבל תעודת כשרות נדרשים לפנות לגורמים בודדים ולעבור את תהליך הבקשה מספר פעמים, לפני שהם עובדים עם סוכנות מתאימה. כדי לצמצם את הזמן והמאמץ, החברה עשויה לרצות ליצור קשר עם מתווך כשרות אשר ישאף למצוא את סוכנות הכשרות הטובה ביותר המתאימה למוצר ולתקציב. מתווכת כשרות מוכרת בארצות הברית היא Direct Kosher. הדבר חשוב במיוחד בנושא של בישולי גויים.
השלב הבא הוא שהלקוח יציג רשימה של כל המרכיבים המשמשים במוצר המזון ובמכונות שלו (כגון חומרי ניקוי), כדי שסוכנות הכשרות תחקור ותעקוב אחר המקורות והספקים כדי לאמת את כשרותם. אם הלקוח חורג מאוחר יותר מרשימה זו ומכניס רכיבים אחרים למוצר, לסוכנות יש את הזכות לדרוש שינויים או לסיים את החוזה ולקחת ממנו את תעודת הכשרות.
לאחר מכן, נציגי הרבנות של הסוכנות עוברים עם הלקוח את כל תהליך ייצור המזון או שירות המזון, תוך ציון ציוד, תהליכי ייצור, טכניקות אריזה, מערכות אחסון והסדרי תחבורה העלולים לפגוע במעמד הכשרות. אם אוכל לא כשר מיוצר באותו המפעל (או אם בשר ומוצרי חלב מיוצרים יחד), שתי המערכות צריכות להישאר נפרדות לחלוטין, כולל כלי העברת חום לטיפול בשני קווי הייצור. אם מייצרים מזון לא כשר באותה מכונה של מזון כשר, אם כי בפסח ייצור נפרדים, יש לנקות את כל הציוד והכלים באופן אינטנסיבי ולאחר מכן לטפל במים רותחים לפני השימוש בפס ייצור כשר. הלקוח חייב להסכים גם לתיעוד ומערכות תיעוד ספציפיים על מנת לעקוב אחר חומרי גלם שנכנסים ומזונות מעובדים היוצאים, כמו גם לוחות זמנים לייצור.
מקום לשירותי מזון חייב לעמוד בדרישות הלכתיות נוספות, כגון כיבוד חוקי שבת, יום טוב, פסח וימי תענית מסוימים. הסוכנות והלקוח חותמים על חוזה לשנה המתחדש באופן אוטומטי, אלא אם כן צד אחד יודיע לצד השני על רצונו לסיים את הקשר.
סמל כשרות

לאחר קבלת תעודת כשרות, הלקוח מקבל אישור להציג את הסמל של סוכנות הכשרות, או על אריזת המוצר או על תעודה המוצגת במקום שירות המזון. לכל סוכנות יש סמל משלה, בדרך כלל זהו סימן מסחרי רשום, שהוא רכוש הסוכנות וניתן להשתמש בו רק באישורה. אם הכשרות מבוטלת מכל סיבה שהיא, על הלקוח להרוס כל אריזות הנושאות את סמל הסוכנות, וכן להסיר את הסמל מהפרסומים. סוכנויות כל הזמן מחפשות שימוש במרמה בסמל שלהן. הן הסוכנויות והן עלוני הצרכנים מפרסמים את שמות החברות והמוצרים מהם הוסרה הכשרות. אם סמל מסומן על גבי מוצר של חברה כזו, הדבר מהווה שימוש בלתי מורשה ובארצות הברית אף נחשב כפשע פדרלי. בישראל, הרבנות הראשית לישראל מנטרת באופן קבוע מפעלים וחברות כדי למנוע שימוש לא חוקי בסמלים כשרות. בנוסף לסמל, סוכנויות רבות מציינות אם המוצר חלבי, בשרי, פרווה או כשר לפסח.
בארצות הברית, האות "K" כשלעצמה אינה יכולה להיות סימן מסחרי, ולכן יכולה להיות מודבקת על מוצר על ידי כל אחד. אין לה משמעות משפטית או הלכתית, ולכן אינה ערובה למעמד הכשרות.
תפקיד המשגיח

המשגיח, הוא "העיניים והאוזניים" של סוכנות הכשרות בנקודת הייצור או ההפצה. עליו לדאוג שפסי הייצור הכשרים והלא כשרים יישמרו בנפרד לחלוטין. עליו להכיר את כל המרכיבים ואת אופן ייצורם בכדי להבטיח כשרות. רוב הסוכנויות הגדולות מחזיקות מאגר מידע המציג "מאות אלפי מרכיבים ונוסחאות" כדי לספק מידע עדכני למשגיחים שלהם.
המשגיח מבצע ביקורים תכופים וללא הודעה מוקדמת במהלך הייצור כדי להבטיח עמידה בתנאי החוזה. אם הוא רואה משהו חשוד או שיש לו שאלה כלשהי לגבי המרכיבים או תהליך הייצור, הוא פונה מיד לאחד מרבני הסוכנות, כדי לקבל החלטות בנושאי תאימות ומעמד הכשרות. על המשגיח להיות זמין בכל עת על מנת לוודא את אכיפת תקני הכשרות.
עמלות

סוכנויות כשרות גובות עמלות שונות בהתבסס על השירותים שהן מספקות. בדרך כלל יש תשלום שנתי עבור הכשרות עצמה, שלוקחת בחשבון את מספר ותדירות הבדיקות באתר על ידי משגיחים ועלויות הניהול הנלוות לכך. אם הסוכנות היא למטרות רווח, היא עשויה לגבות תשלום שנתי וכן לבקש אחוז מהמכירות השנתיות ברוטו.
בעוד מבקרים טוענים שסוכנויות כשרות מעלות את עלות המוצר לצרכן, העמלות נקלטות בעלויות התפעול הרגילות של הלקוח. הלקוח מחזיר את העמלה פעמים רבות בשל העלייה במכירות הנובעות מאישור הכשרות. עם זאת, הלקוח עשוי לגבות הוצאה נוספת אם עליו לבצע שינויים במכונות או בתהליך הייצור שלו על מנת להתאים לכשרות.
חלק מהסוכנויות, ובראשן EarthKosher מציעות אישורים נוספים כגון על מזון אורגני, פליאו, לא GMO או חלאל, כתעודה עצמאית או בנוסף לכשרות.
פעילויות אחרות

בנוסף למתן הכשרות, הסוכנויות הגדולות עוסקות בחינוך צרכני וקידום התעשייה. Star-K, למשל, מפעילה מוקד כשר ומפעילה מדריך הנחיה לפסח, מכון הלכה, תוכניות הכשרה בכשרות, סמינר הכשרה בשירותי מזון, וסמינרים וועידות בסדרת כנסים.
לקריאה נוספת

Blech, Zushe Yosef (2009). Kosher Food Production (2nd ed.). John Wiley & Sons. ISBN 0813804809.
Carter, Stephanie Jane (2011), "Kosher and Halal Labels",  in Williams, Elizabeth M. (ed.), The A-Z Encyclopedia of Food Controversies and the Law, ABC-CLIO, ISBN 0313364486
Eidlitz, Rabbi Eliezer (2004). Is it Kosher? Encyclopedia of Kosher Foods: Facts & Fallacies (Revised ed.). Feldheim Publishers. ISBN 1583306161.
Levenson, Barry M. (2001). Habeas Codfish: Reflections on Food and the Law. University of Wisconsin Press. p. 190. ISBN 0299175103.
Lytton, Timothy D. (2013). Kosher. Harvard University Press. ISBN 0674075234.
Morris, Lisa; Hayes, Jim; York, Elaine (2005). "Obtaining Kosher Certification" (PDF). TechBriefs. Burns & McDonnell (3). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2014-10-19.
Regenstein, Joe M.; Regenstein, Carrie E. (2000), "Religious Food Laws and the Seafood Industry", Marine and Freshwater Products Handbook, CRC Press, ISBN 1566768896
Rosen, Rebecca J. (Autumn 2010). "Food Police". The Wilson Quarterly. 34 (4). JSTOR 41001166. Jstor subscription
יוגוסלביה באירוויזיון 1961

יוגוסלביה השתתפה באירוויזיון 1961 השתתפה עם השיר "Neke davne zvezde" שבוצע על ידי ליליאנה פטרוביץ'. זו הייתה הופעתה הראשונה של יוגוסלביה באירוויזיון.