stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיכול ממוקד
שם ואטימולוגיה

השם "סיכול ממוקד" הוא תחדיש שטבעו ממשלת ישראל וצה"ל במהלך האינתיפאדה השנייה לתיאור פעולה צבאית של צה"ל המכוונת להתנקשות בפעילי טרור פלסטינים. עם תחילת השימוש במונח נטען על ידי ישראל כי בכל המקרים מדובר בפעולה נגד "פצצה מתקתקת", המסכלת באופן ברור ומיידי פעולות טרור ספציפיות. בהמשך הורחב השימוש במושג, והוא מתאר כל התנקשות בפעיל המעורב בטרור, בין אם הוא פעיל טרור בעצמו, או מנהיג בארגון שעוסק בטרור. מושג ספציפי זה בא כתחליף למושג הכללי יותר "חיסול", ששימש קודם לכן גם לתיאור פעילות מסוג זה שנעשתה קודם לכן, כדוגמת ההתנקשות ביחיא עיאש או באבו ג'יהאד. בעיתונות האמריקנית מכונה פעולה כזו targeted killing ("הריגה מוכוונת"). בעיתונות הערבית מכונה פעולה כזו "התנקשות" (اغتيال, אע'תיאל).
מטרות הסיכול הממוקד

לסיכול הממוקד יש מספר מטרות:
מניעה – במקרה של "פצצה מתקתקת", הריגת מחבל העומד לבצע פיגוע היא דרך למניעת פיגוע זה. בנוסף, המאמץ המתמיד הנדרש לשמירה על החיים, מגביל את יכולת הפעולה של המחבלים. הסיכול מופעל לא רק נגד מחבלים מתאבדים אלא גם נגד מהנדסי חבלה ונפץ, מניחי מטענים וחוליות המשגרות רקטות קסאם, גראד ופצמ"רים.
הרתעה – לגרום ליורשים אפשריים ולתושבים לפחד לבצע פיגועי טרור.
פגיעה – הסיכול הממוקד אמור לפגוע בתשתיות הטרור ולעכב את התפתחותן. בנוסף, הוא מסלק ניסיון מבצעי רב שנצבר על ידי המחבל שנהרג (דבר שנכון במיוחד כאשר המחבל שנהרג הוא מנהיג בכיר, מפקד שטח או מהנדס המייצר מטעני חבלה, חגורות נפץ ורקטות ארטילריות).
ישראל רואה בסיכול הממוקד גישה שיש בה שמירה על טוהר הנשק, משום שלטענתה, בסכסוך המתמשך בין שני העמים החיים בין הירדן לים, נוקטים הפלסטינים באופן שיטתי בטרור חסר הבחנה, המכוון כלפי תושבי ישראל באשר הם. ישראל טוענת כי אינה מגיבה בפעולות תגמול ברוטליות של עין תחת עין, אף שפעולות מסוג זה היו מקובלות בעשור הראשון לקיום המדינה, אלא מנסה להתמקד רק במי שנלחם נגדה, באמצעות הסיכול הממוקד.
בג"ץ, בפסק דין בדבר חוקיות הסיכולים הממוקדים, ב-14 בדצמבר 2006, פסק כי על הסיכול הממוקד לשמש למטרות מניעה בלבד ולא למטרת נקם, ענישה או הרתעה.
הוויכוח סביב השימוש בסיכול ממוקד > פסיקת בג"ץ בנוגע לסיכול הממוקד

ב-14 בדצמבר 2006 פסק בג"ץ בנוגע לעתירה שהגישו שני ארגוני שמאל כנגד הסיכול הממוקד. לפי פסק הדין כל סיכול ממוקד ייבחן לגופו שכן "אין לקבוע מראש כי כל סיכול ממוקד הוא אסור על פי המשפט הבין-לאומי, כשם שאין לקבוע מראש כי הוא מותר". בג"ץ קבע שאזרחים פעילי טרור אינם נחשבים כלוחמים, אך מנגד אינם נהנים מההגנה שהחוק הבין-לאומי נותן לאזרחים. בפסיקה קבע בג"ץ כללים שלאורם תיבחן חוקיות הסיכולים הממוקדים. בין השאר נקבע כי על הסיכול הממוקד להיות רק כפעולת מניעה של סיכון חזק ומשכנע ולא כהרתעה או ענישה, המחבל צריך להיות שותף בפעילות מתמשכת ולא חד-פעמית, שאין להשתמש בסיכול ממוקד כאשר ניתן לבצע מעצר או כאשר לסיכול הממוקד נלווית פגיעה בלתי-מידתית באזרחים תמימים, ושסיכולו הממוקד של אדם ייעשה כאשר הוא עדיין חלק ממערך הטרור.
מאז הפסיקה לא דיווחה ישראל על ביצוע סיכולים ממוקדים ביהודה ושומרון, בניגוד לרצועת עזה שם קשה ומסוכן לבצע מעצרים. לטענת "הארץ", במבצע שני מגדלים, שבו נהרגו ביוני 2007 שני פעילי הג'יהאד האיסלאמי הפלסטיני מצפון לג'נין, ניתנו הנחיות מראש שאישרו להרוג אותם אם הם מזוהים.
פעילי טרור פלסטיני שנהרגו בסיכול ממוקד

הערה: תיאור התפקידים הוא על פי דובר צה"ל.
פעילי טרור פלסטיני שנהרגו בסיכול ממוקד > 2005–2010

| שם | תפקיד | תאריך | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
|  מוחמד שייח' ח'ליל | בכיר הזרוע הצבאית של הג'יהאד האיסלאמי ברצועת עזה | 25 בספטמבר 2005 | מתכנן רצח טלי חתואל וארבע בנותיה, נהרג במהלך מבצע גשם ראשון. |
|  חסן מדהון | בכיר בגדודי חללי אל-אקצא | 1 בנובמבר 2005 | השניים נהרגו על ידי טיל שנורה מהאוויר בעת שנסעו במכונית של הרשות הפלסטינית. |
|  פאזי אבו קריע | מפקד החמאס בג'באליה | 1 בנובמבר 2005 | השניים נהרגו על ידי טיל שנורה מהאוויר בעת שנסעו במכונית של הרשות הפלסטינית. |
|  עדנאן בוסתאן | יו"ר הוועדה הטכנית של הג'יהאד האיסלאמי, מראשי מערך הקסאם | 5 בפברואר 2006 | בסה"כ ביצע חיל האוויר 4 תקיפות בהן נהרגו 9 מחבלים מהג'יהאד האיסלאמי וגדודי חללי אל-אקצא. |
|  ג'מאל אבו סמהדאנה | ראש ועדות ההתנגדות העממית | 9 ביוני 2006 | בתקיפה נהרגו עוד 3 מחבלי ועדות ההתנגדות. |
|  לואי אל-בורנו | בכיר במערך הרקטות של חמאס | 4 בנובמבר 2006 | נהרג בסיכול ממוקד במבצע ענני סתיו. |
|  אחמד עווד | ראש מערך ייצור הקסאם של החמאס | 8 בנובמבר 2006 | השניים נהרגו על ידי טיל שנורה מהאוויר בעת שנסעו במכונית. |
|  רמזי שחייבר | בכיר בחמאס | 8 בנובמבר 2006 | השניים נהרגו על ידי טיל שנורה מהאוויר בעת שנסעו במכונית. |
|  פאייק אבו אל-קומסאן | ראש מערך שיגור הרקטות של ועדות ההתנגדות העממית | 23 בנובמבר 2006 | בתקיפה נהרגו עוד 2 מחבלים. |
|  מוחמד אבו נעמה   עזיז חילו   מאג'ד בטש   ומחמוד עווד | בכירי מערך הרקטות של הג'יהאד האיסלאמי | 21 במאי 2007 | נהרגו מטיל שירה מסוק קרב על מכוניתם במחנה הפליטים ג'באליה. |
|  מועתז דורמוש | מראשי צבא האסלאם ברצועת עזה | 17 ביוני 2008 | בתקיפה נהרגו עוד ארבעה מחבלים מצבא האסלאם. |
|  ניזאר ריאן | מראשי החמאס | 1 בינואר 2009 | נהרג במבצע עופרת יצוקה, בתקיפה נהרגו עוד כ-18 איש, רובם בני משפחתו. |
|  ממדוח אבו זכריא ג'מאל | מפקד מערך הרקטות של החמאס בעזה | 3 בינואר 2009 | נהרג במבצע עופרת יצוקה. |
|  חוסאם חמדאן   מוחמד חילו | בכירים במערך רקטות הגראד של חמאס | 4 בינואר 2009 | נהרגו במבצע עופרת יצוקה. |
|  סעיד סיאם | שר הפנים בממשלת חמאס | 15 בינואר 2009 | נהרג במבצע עופרת יצוקה בתקיפת מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי. |
|  איאד סיאם | בכיר בחמאס, אחיו של סעיד סיאם. | 15 בינואר 2009 | נהרג במבצע עופרת יצוקה בתקיפת מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי. |
פעילי טרור פלסטיני שנהרגו בסיכול ממוקד > 2010–2020

| שם | תפקיד | תאריך | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
|  מוחמד ג'מאל א-נמנם | בכיר צבא האסלאם | 3 בנובמבר 2010 |  |
|  אסלאם יאסין | בכיר בצבא האסלאם, סגנו של א-נמנם | 17 בנובמבר 2010 | תכנן פיגוע נגד ישראלים בסיני. |
|  מחמוד אל-מבחוח | בכיר בחמאס ומראשוני הפעילים בזרוע הצבאית של חמאס. היה מעורב בהעברת אמצעי לחימה מאיראן לרצועת עזה, ובחטיפתם ורציחתם של חיילי צה"ל אבי סספורטס ואילן סעדון. | 19 בינואר 2010 | נהרג בדובאי שבאיחוד האמירויות. הסיכול מיוחס לישראל. |
|  אסמאעיל לבאד (אבו ג'עפר), אחיו עבדאללה לבאד ומוחמד א-דאיה | אסמאעיל לבאד הוא בכיר בחמאס, אחד משומרי ראשו של עבד אל-עזיז א-רנתיסי באינתיפאדה השנייה | 2 באפריל 2011 | לפי צה"ל, אסמאעיל לבאד תכנן חטיפה לקראת חג הפסח. |
|  כמאל א-נירב, ח'אלד שעת' ועוד ארבעה מחבלים | הנהגת ועדות ההתנגדות העממית | 18 באוגוסט 2011 | בתקיפת חיל האוויר הישראלי ברפיח נהרגו שישה מחבלים, בהם בכירים בוועדות ההתנגדות העממית. |
|  סאמד עבד אל-מועטי | בכיר בוועדות ההתנגדות העממית | 19 באוגוסט 2011 | נהרג מטיל של כלי טיס ישראלי בעת שרכב על אופנוע. הסיכול הממוקד בוצע יום לאחר מתקפת הטרור בדרום ישראל. |
|  זוהיר אל-קייסי | מזכ"ל ועדות ההתנגדות העממית | 9 במרץ 2012 | נהרג באמצעות כלי טיס של צה"ל, בעת שנסע במכוניתו בשכונת תל אל-הווא שבמערב עזה |
|  אחמד ג'עברי | ראש הזרוע הצבאית של חמאס | 14 בנובמבר 2012 | סיכולו הממוקד הווה את פתיחת מבצע עמוד ענן. |
|  ח'אלד שאער    אחמד אבו ג'לאל | פעיל בכיר במערך הנ"ט של חמאס   מפקד בכיר בזרוע הצבאית של חמאס | 16 בנובמבר 2012 | נהרגו במבצע עמוד ענן. |
| היית'ם זיאד אבראהים מסחאל | פעיל בג'יהאד העולמי, מומחה לאמצעי לחימה | 30 באפריל 2013 | סיכול ממוקד ראשון מאז מבצע עמוד ענן. מסחאל היה מעורב בירי הגראד לאילת. |
|  אחמד זעאנין | פעיל בחזית העממית שהיה מעורב בירי הרקטות על הלווית שרון | 22 בינואר 2014 | נהרג עם מחבל נוסף בירי טיל שנורה אל עבר כלי הרכב בו נסעו. |
|  מוחמד שעבאן | מאמן ומפקד חוליה בקומנדו הימי של החמאס. היה בן 24 בעת סיכולו הממוקד | 8 ביולי 2014 | נהרג עם שלושה מחבלים נוספים בירי טיל שנורה אל עבר כלי הרכב בו נסעו. |
|  מוחמד אבו שמאלה, ראאד אל-עטאר ומוחמד ברהום | מפקדי חמאס בכירים בדרום רצועת עזה | 21 באוגוסט 2014 | נהרגו במהלך מבצע צוק איתן. |
|  מוחמד אל-רול (אל-ע'ול) | האחראי על העברות הכספים בארגון החמאס | 24 באוגוסט 2014 | נהרג בירי טיל שנורה אל עבר כלי הרכב בו נסע. |
|  חאמד אחמד אל-ח'ודַרי | מפקד שטח בזרוע הצבאית של חמאס ואחראי על העברת כסף מאיראן לעזה | 5 במאי 2019 | נהרג במהלך סבב ההסלמה בדרום. |
|  בהאא אבו אל-עטא | מפקד החטיבה הצפונית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה | 12 בנובמבר 2019 | איתו נהרגה גם אשתו. |
פעילי טרור פלסטיני שנהרגו בסיכול ממוקד > 2020–2023

| שם | תפקיד | תאריך | הערות |
| --- | --- | --- | --- |

|  סמאח עבד אל-ממלוכ | ראש המערך הרקטי של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה. | 11 במאי 2021 | נהרג עם שני מחבלים נוספים בתקיפה אווירית של צה"ל בדירת מסתור בה הסתתר בשכונת א-רימאל בעיר עזה, לאחר פתיחת מבצע שומר החומות. |
|  איאד שריר | מפקד מערך הנ"ט של חמאס ברצועת עזה. | 12 במאי 2021 | נהרג בתקיפה אווירית של צה"ל בשכונת שיח' רדואן בעיר עזה, במהלך מבצע שומר החומות. |
|  באסם עיסא | מפקד חטיבת העיר עזה בארגון חמאס מאז 2017. פעיל חמאס צבאי בכיר. היה מעורב לאורך השנים בפיגועים רבים וכן שימש כפעיל בכיר במערך הייצור של הארגון. | 12 במאי 2021 |  |
|  ג'ומעה טחלה | ראש מערך הסייבר ומוביל פרויקט שיפור הטילים של חמאס. מחזיק תיק מחקר ופיתוח בחמאס. | 12 במאי 2021 |  |
|  ח'אזם חטיב | ראש מחלקת המהנדסים במערך היצור של חמאס. משמש סגן ראש מערך היצור. | 12 במאי 2021 |  |
|  חוסאם אבו הרביד | מפקד חטיבת צפון רצועת עזה של הג'יהאד האיסלאמי. מחליפו של בהאא אבו אל-עטא. | 17 במאי 2021 | נהרג בתקיפה של צה"ל בג'באליה שבצפון רצועת עזה, במהלך מבצע שומר החומות. |
|  תייסיר אל-ג'עברי | מפקד החטיבה הצפונית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה | 5 באוגוסט 2022 | מחליפו של חסאם אבו הרביד, שנהרג בידי צה"ל כשנה קודם לכן. הריגתו של אל-ג'עברי פתחה את מבצע עלות השחר. |
|  ח'אלד מנסור | מפקד החטיבה הדרומית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה | 6 באוגוסט 2022 | נהרגו בתקיפה אווירית של צה"ל ברפיח במהלך מבצע עלות השחר. |
|  זיאד אל-מדלל | סגנו של ח'אלד מנסור, חבר הנהגת הג'יהאד האסלאמי ובנו של בכיר הנהגת הארגון אחמד אל-מדלל. | 6 באוגוסט 2022 | נהרגו בתקיפה אווירית של צה"ל ברפיח במהלך מבצע עלות השחר. |
|  חטאב עמאצי | מפקד חטיבת רפיח בארגון הג'יהאד האסלאמי ברצועת עזה. | 6 באוגוסט 2022 | נהרגו בתקיפה אווירית של צה"ל ברפיח במהלך מבצע עלות השחר. |
|  אבו האדי – ח'ליל אל-בהתיני | מפקד המרחב הצפוני של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, אחראי על ירי הרקטות לעוטף עזה בשבוע שקדם למבצע | 9 במאי 2023 | נהרג במבצע מגן וחץ. |
|  ג'יהאד ע'אנם | מזכיר המועצה הצבאית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, תכנן בין היתר את הפיגוע בו נרצחו טלי חטואל וארבע בנותיה בשנת 2004. | 9 במאי 2023 | נהרג במבצע מגן וחץ. |
|  טארק עז א-דין | בכיר בג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שאחראי על הכוונת פיגועי טרור פלסטיני ביהודה ושומרון ומשוחרר עסקת שליט. | 9 במאי 2023 | נהרג במבצע מגן וחץ. |
|  עלי חסן ע'אלי | מפקד הכוח הרקטי של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | 11 במאי 2023 | נהרג במבצע מגן וחץ. |
|  אחמד אבו דקה | סגן מפקד הכוח הרקטי של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני | 11 במאי 2023 | נהרג במבצע מגן וחץ. |
|  איאד אל-חסני | ראש חטיבת המבצעים של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה ומחליפו של חליל בהיתיני כמפקד המרחב הצפוני של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, היה מבוקש במשך 26 שנה. | 12 במאי 2023 | נהרג במבצע מגן וחץ. |
|  מוחמד עוויס  סוהייב אל-ע'ול  אשרף א-סעדי | 3 מחבלים שביצעו פיגוע ירי לעבר מעבר ג'למה ליד ג'נין | 21 ביוני 2023 | הסיכול הממוקד הראשון ביהודה ושומרון מאז האינתיפאדה השנייה, בוצע באמצעות זיק על ידי יחידה 5252. |
פעילי חזבאללה שנהרגו בסיכול ממוקד

הערה: חלק מן הסיכולים הממוקדים הללו לא אושרו באופן רשמי על ידי ישראל, והם יוחסו לה על ידי מקורות זרים.
| שם | תפקיד | תאריך | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| חזבאללה עבאס מוסאווי | מנהיג חזבאללה | 16 בפברואר 1992 | נהרג באופן ממוקד בירי טילים על ידי מסוק קרב AH-64 אפאצ'י. |
| חזבאללה עימאד מורנייה | טרוריסט בין-לאומי ומפקד הזרוע הצבאית של חזבאללה | 12 בפברואר 2008 | נהרג באופן ממוקד בפיצוץ במכוניתו בלב דמשק, במבצע המיוחס לשיתוף פעולה בין המוסד וה-CIA. |
| חזבאללה ג'יהאד מורנייה,   מוחמד עיסא,   אבו עלי טבטבאי | מפקד גזרת הגולן בחזבאללה ובנו של עימאד מורנייה, מחזיק תיק סוריה ועיראק בחזבאללה, קצין איראני ומפקד "כוחות ההתערבות" מטעם חזבאללה | 18 בינואר 2015 | נהרגו באופן ממוקד בירי טילים אל שיירת כלי הרכב שבה נסעו סמוך לעיירה מזרעת אל-אמל שבאזור קוניטרה שבסוריה. בתקיפה נהרגו עוד ארבעה פעילי חזבאללה ושישה אנשי משמרות המהפכה האסלאמית, בהם הגנרל עלי אללה-דדי, ששימש כיועץ לצבא הסורי מטעם משמרות המהפכה ואבו עלי טבטבאי, קולונל איראני, שהיה אחראי לבניית הכוח שיפשוט על הגליל. ראו ערך מורחב: התקיפה האווירית בגבול ישראל-סוריה (ינואר 2015). |
| חזבאללה סמיר קונטאר,  פרחאן א-שעלאן,  תייסיר א-נעסו | מפקד חזבאללה בגזרת רמת הגולן ורוצח משפחת הרן בפיגוע בנהריה ב-1979,  סגנו של קונטאר והמפקד בשטח של תא הטרור בגולן,   בכיר נוסף בחזבאללה | 19 בדצמבר 2015 | לפי מקורות זרים וטענות חזבאללה, קונטאר נהרג בתקיפת חיל האוויר הישראלי בדמשק ביחד עם עוד 7 פעילי חזבאללה ותומכי משטר אסד. |
| חזבאללה משהור זידאן | מפקד חזבאללה בגזרת רמת הגולן ומגייס פעילים בסוריה | 21 ביולי 2019 | לפי דיווחים סורים וטענות חזבאללה כלי טיס בלתי מאויש של חיל האוויר הישראלי חיסל אותו בירי טיל על מכוניתו בקוניטרה. |
ראו גם

הוצאה להורג ללא משפט
טרור פלסטיני
לוחמה בשטח בנוי
חיל האוויר הישראלי
מבצע זעם האל – סיכולם הממוקד של מחבלי ספטמבר השחור בשנים 1972–1979
מבצע שני מגדלים
טיפול ממוקד רגש

.
.
טיפול ממוקד רגש (באנגלית: Emotionally Focused Therapy ובראשי תיבות: EFT) היא שיטת טיפול פסיכולוגית אינטגרטיבית המשלבת את תאוריית ההתקשרות שפיתחו ג'ון בולבי ומארי אינסוורת' עם יסודות התפיסה המערכתית שפיתח לודויג פון ברטלנפי ומיושמת בטיפול משפחתי שפיתח סלבדור מינושין בשילוב תפיסות הומניסטיות חווייתיות שההוגה המרכזי שבהן הוא קארל רוג'רס.
את השיטה פיתחו בשנות ה-80 לס (לאסלי) גרינברג וסו (סוזן) ג'ונסון - מטפלים זוגיים קנדיים במקור.
השיטה שמה במוקד את הרגשות המבוססים על צרכים פסיכולוגיים ראשוניים - והצורה שבה הם באים לידי ביטוי.
ראו גם

גברים בטיפול זוגי
התמקדות (פסיכולוגיה)
לקריאה נוספת

קריאה נוספת על צרכים פסיכולוגיים ראשוניים ניתן למצוא במאמרה של קרול דווק -From Needs to Goals and Representations: Foundations for a Unified Theory of Motivation, Personality, and Development בה היא מחלקת את הצרכים לשלושה צרכים בסיסיים: צורך בקבלה (Acceptance) צורך ביציבות בת ניבוי (Predictability) וצורך בתחושת מסוגלות (Competence) שעל גביהם נבנים שלושה צרכים נוספים: צורך באמון (Trust) צורך בשליטה (Control) וצורך בהערכה עצמית (self-esteem/status). למעשה, כל 2 צרכים בסיסיים יוצרים צורך מתקדם יותר וכל הצרכים יחד מאפשרים את בניית הצורך בעצמי אחיד (self-coherence) - בעל זהות ומשמעות.
הערות שוליים

↑  Susan M. Johnson, The Practice of Emotionally Focused Couple Therapy, 2019-07-26 doi: 10.4324/9781351168366
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540034405171  GND: 7577757-5  LCCN: sh2006008652  NKC: ph1075845 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Made for Me

"Made for Me" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית מוני לונג. השיר יצא לאור ב-15 בספטמבר 2023, על ידי חברות התקליטים דף ג'אם רקורדינגס, MPR ו-‏Supergiant, כסינגל מתוך האלבום, Revenge. לשיר עצמו יצאו רמיקסים של בהשתתפות ליל ג'ון וקרוניק, בניקס ומריה קארי, בין היתר.
רקע והרכב

השיר הוא בלדת R&B עכשווי עם נגיעות פסנתר, מכונת תופים וגיטרה בס. מילות השיר עוסקות, בלונג אשר מביעה את אהבתה לבן זוגה ומדגישה את התאמתם: "אף אחד לא מכיר אותי כמוך / אף אחד לא אוהב אותי בדיוק כמו שאתה יכול / אפילו לא יכולה להכחיש את זה / בכל פעם שאני מנסה את זה / מבט אחד פנימה העיניים שלי, אתה יודע שאני משקרת".
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס הווידאו קליפים של MTV | 11 בספטמבר 2024 | ה-R&B הטוב ביותר | מועמדות |  |
| פרס המוזיקה של בילבורד | 12 בדצמבר 2024 | שיר R&B מוביל | מועמדות |  |
| פרס גראמי | 26 בינואר 2025 | ביצוע ה-R&B הטוב ביותר | זכייה |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 45 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 20 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 24 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 2 |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 5 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 24 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 36 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעדי סינגלי ואלבומי ה-R&B הבריטיים | 14 |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 16 |  |
|  ניגריה | טורן-טייבל טופ 100 | 47 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 14 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 62 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 56 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 44 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 20 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ – איירפליי | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ – דיגיטלי | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 30 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט (ים) | גרסה | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 25 בספטמבר 2023 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | מקורית | דף ג'אם רקורדינגס • MPR • ‏Supergiant |  |
| כלל העולם | 22 במאי 2024 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | רמיקס | דף ג'אם רקורדינגס • MPR • ‏Supergiant |  |
הערות שוליים

↑  מוני לונג, בראיין מייקל קוקס, ג'רמיין דופרי, ג'ורדן אורבוש
↑  Mamo, Heran (21 במאי 2024). "Muni Long Adds Mariah Carey on 'Made For Me' Remix: Stream It Now". Billboard. נבדק ב-24 במאי 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Abraham, Mya (9 במאי 2024). "Muni Long Confirms Mariah Carey's "Made For Me" Remix Is On The Way". Vibe. נבדק ב-10 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Spencer, Tallie (15 בספטמבר 2023). "Muni Long Releases Sweet New R&B Ballad "Made For Me"". HotNewHipHop. נבדק ב-15 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Folk, Antwane (15 בספטמבר 2023). "Muni Long Shares New Song 'Made for Me'". Rated R&B. נבדק ב-15 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Muni Long Finds True Love In 'Made For Me'". Soul Bounce. 18 בספטמבר 2023. נבדק ב-15 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dan Heching, MTV VMAs 2024: See who won, CNN, ‏2024-09-12 (באנגלית)
↑  Katie Atkinson, Here Are the 2024 Billboard Music Awards Winners: Full List, Billboard, ‏2024-12-13 (באנגלית אמריקאית)
↑  2025 GRAMMYs: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
↑  Year-end Charts 2024 – Hot 100 Songs, בילבורד
↑  Year-end Charts 2024 – Radio Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Hot R&B/Hip-Hop Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – R&B/Hip-Hop Airplay Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – R&B/Hip-Hop Digital Song Sales, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Hot R&B Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Rhythmic Songs, בילבורד, ‏2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 63a182cd-7fd7-44f0-ae99-7896c15f851c
יחסי אהבה-שנאה

יחסי אהבה-שנאה הם קשרים בין-אישיים המאופיינים ברגשות אהבה או שנאה שנחווים בו-זמנית או לסירוגין – תופעה שכיחה במיוחד כאשר מדובר ברגשות עזים.
מונח זה מופיע לעיתים קרובות בפסיכולוגיה, בכתיבה פופולרית ובעיתונאות. ניתן להחילו על מערכות יחסים עם אובייקטים דוממים, או אפילו עם מושגים, כמו גם על מערכות יחסים רומנטיות או כאלה שבין אחים והורים/ילדים.
שורשים פסיכולוגיים

יחסי אהבה-שנאה נקשרו לקיומה של דו-ערכיות (אמביוולנטיות) רגשית בשנות הילדות המוקדמות, לתגובות סותרות המוּנעות ממצבי אגו מנוגדים הקיימים באותו אדם עצמו; או לדו-הקיום הבלתי נמנע של עימותים אנוכיים עם מושא האהבה. אנשים המזוהים כמתמודדים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית, או עם הפרעת אישיות גבולית, נוטים לנקוט בתגובות אגרסיביות כלפי מושא אהבתם, בפרט כאשר קיימות סוגיות של זהות אישית: במקרים קיצוניים, ייתכן שהשנאה לעצם קיומו של האחר תהיה הרגש היחיד שיוותר, עד שיסתנן דרכה רגש האהבה.
מחקר שפורסם באוניברסיטת ייל מצביע על כך שיחסי אהבה-שנאה נובעים כתוצאה מהערכה עצמית נמוכה.
משפחה והתפתחות

יחסי אהבה-שנאה מתפתחים גם במערך המשפחתי, בעיקר בין מבוגרים לבין אחד מהוריהם או שניהם. יחסי אהבה-שנאה ולפרקים ניכור מלא בין מבוגרים לבין אחד מהוריהם או שניהם, מעידים לעיתים קרובות על קשר לקוי עם אחד מההורים בגיל הינקות, תסמיני דיכאון של ההורים, פתולוגיה גבולית או נרקיסיסטית אצל הילד הבוגר, או ניכור הורי בילדות. הורים הגורמים לילדיהם להתנכר להורה האחר סובלים לעיתים קרובות מהפרעת אישיות גבולית או מהפרעת אישיות נרקיסיסטית. ילדים שעליהם מופעלות טכניקות של ניכור הורי מצד הורה עם הפרעת אישיות גבולית מדווחים על שכיחות רבה יותר של הערכה עצמית נמוכה, רמת עצמאות נמוכה, היקשרות לא בטוחה, ונטייה לדיכאון בבגרות. אחת ממשימות ההתפתחות של בני האדם היא לאזן את הדחפים הרגשיים הראשוניים של אהבה ושנאה על מנת שיוכלו להתמודד עם רגשי אמביוולנטיות כלפי מושא אהבתם. כישלון בהשגת יעד התפתחותי זה עשוי להוביל לפסיכופתולוגיה קשה. אנשים המתמודדים עם הפרעת אישיות גבולית והפרעת אישיות נרקיסיסטית נכשלים לעיתים בהשגת היעד ההתפתחותי של האמביוולנטיות. הם אינם מסוגלים לכעוס בו-זמנית על מושא אהבתם בלי להרוס את האהבה. ילדים אינם מסוגלים לשאת את האמביוולנטיות. לכן, מלמדים אותם לבחור. על אף שהם חשים אהבה להורה המנוכר, הם מרפים לחלוטין מהאובייקט האהוב. מצב זה תורם להתפתחות מנגנון ההגנה (אצל הילדים) הנקרא "פיצול".
הפיצול, תכונה נפוצה של אנשים המתמודדים עם הפרעת אישיות גבולית או נרקיסיסטית, מתואר על ידי האגודה האמריקנית לפסיכיאטריה כ"תבנית של מערכות יחסים בלתי-יציבות ואינטנסיביות המאופיינות ברגשות קיצוניים ומתחלפים של אידיאליזציה (האדרה) ופיחות ערך עצמי".
יחסי אהבה-שנאה עשויים להתפתח כאשר אנשים מאבדים לחלוטין את תחושת האינטימיות במערכת יחסים אוהבת, אך עדיין משמרים תחושת תשוקה, או מחויבות לפני ההתדרדרות ליחסי אהבה-שנאה המובילים לגירושין.
תרבות

באנימה ומאנגה, מערכת יחסים שכזו בין דמויות מתוארת על ידי המונח "צוּנדֶרֶה" (ツンデレ). המילה מורכבת משתי מילים – צוּן-צוּן (ツンツン; מרוחק, רגזן, קר) ודֶרֶה- דֶרֶה (デレデレ, מאוהב). ה"צונדרה" עוברים תכופות מהטחת עלבונות במושא אהבתם להיותם מאוהבים בהם או אדיבים כלפיהם. בדרך כלל, מזלזלים ה"צונדרה" במושא אהבתם בתחילת היחסים אך נעשים אדיבים אליהם בחלוף הזמן.
לעיתים קרובות נעשה שימוש בקונספט של יחסי אהבה-שנאה ברומנים רומנטיים של בני העשרה, כאשר שתי דמויות ייראו כ"שונאות" האחת את השנייה, אך יגלו מעין חיבה או משיכה זו לזו בשלבים מסוימים של העלילה.
ראו גם

אקטיון
ברירה כוזבת
חבר-אויב
פאם פאטאל
משולש אהבה
קנאה
פרנצ'סקו פטרארקה
הערות שוליים

↑  Eric Berne, A Layman's Guide to Psychiatry and Psychoanalysis, New York, NY: Grove Press, 1976, עמ' 86
↑  "A love-hate relationship". The Economist. 2008-01-19. נבדק ב-2022-06-19.
↑  M. A. Skura, Shakespeare the Actor, 1993, עמ' 7–286
↑  Sigmund Freud, On Metapsychology, Eastborn, England: Gardners Books, Ltd, 1991, עמ' 137
↑  Eric Berne, Sex in Human Loving, London, England: Penguin Books Ltd, 1970, עמ' 222
↑  Freud, Freud, 137
↑  Jacques Lacan, Écrits, London: Routledge, 1997
↑  R. D. Laing, Self and Others, New York, NY: Pantheon Books, 1969, עמ' 110
↑  Neville Symington, Narcissism, London: Karnac Books, 1993, עמ' 85-6
↑  Yale University, The Mystery Behind Love-Hate Relationships, Scienceblog.com, ‏June 8, 2006
↑  Karen L. Fingerman, Lindsay Pitzer, Eva S. Lefkowitz, Kira S. Birditt, Ambivalent relationship qualities between adults and their parents: implications for the well-being of both parties, The Journals of Gerontology. Series B, Psychological Sciences and Social Sciences 63, 2008-11, עמ' P362–371 doi: 10.1093/geronb/63.6.p362
↑  Amy   J. L. Baker 1, Patterns of Parental Alienation Syndrome: A Qualitative Study of Adults Who were Alienated from a Parent as a Child, The American Journal of Family Therapy 34, 2006-01-01, עמ' 63–78 doi: 10.1080/01926180500301444
↑  Richard B. Corradi, Ambivalence: its development, mastery, and role in psychopathology, Bulletin of the Menninger Clinic 77, 2013, עמ' 41–69 doi: 10.1521/bumc.2013.77.1.41
↑  Alan M. Jaffe, Melanie J. Thakkar, Pascale Piron, Denial of ambivalence as a hallmark of parental alienation, Cogent Psychology 4, 2017-12-31, עמ' 1–15 doi: 10.1080/23311908.2017.1327144
↑  Alvin Pam and Judith Pearson, Splitting Up, Guilford Press, 1998, עמ' 24
↑  LOVE-HATE | Definition of LOVE-HATE by Oxford Dictionary on Lexico.com, Lexico Dictionaries (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536868205171  LCCN: sh88006684