stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NBA
אליפות ה-NBA > טבלת זכיות באליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
להצגת הטבלה לחצו על "הצגה" משמאל           
| קבוצה | אליפויות | סגנות | סדרות גמר | עונות כאלופה | עונות כסגנית |
| בוסטון סלטיקס | 18 | 5 | 23 | 1957, 1959, 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1968, 1969, 1974, 1976, 1981, 1984, 1986, 2008, 2024 |  1958, 1985, 1987, 2010, 2022 |
| מיניאפוליס/לוס אנג'לס לייקרס | 17 | 15 | 32 | 1949, 1950, 1952, 1953, 1954, 1972, 1980, 1982, 1985, 1987, 1988, 2000, 2001, 2002, 2009, 2010, 2020 |  1959, 1962, 1963, 1965, 1966, 1968, 1969, 1970, 1973, 1983, 1984, 1989, 1991, 2004, 2008 |
| פילדלפיה/סן פרנסיסקו/גולדן סטייט ווריורס | 7 | 5 | 12 | 1947, 1956, 1975, 2015, 2017, 2018, 2022 | 1948, 1964, 1967, 2016, 2019 |
| שיקגו בולס | 6 | 0 | 6 | 1991, 1992, 1993, 1996, 1997, 1998 | – |
| סן אנטוניו ספרס | 5 | 1 | 6 | 1999, 2003, 2005, 2007, 2014 | 2013 |
| סירקיוז נשיונלס/פילדלפיה 76' | 3 | 6 | 9 | 1955, 1967, 1983 | 1950, 1954, 1977, 1980, 1982, 2001 |
| מיאמי היט | 3 | 4 | 7 | 2006, 2012, 2013 | 2011, 2014, 2020, 2023 |
| פורט ויין/דטרויט פיסטונס | 3 | 4 | 7 | 1989, 1990, 2004 | 1955, 1956, 1988, 2005 |
| ניו יורק ניקס | 2 | 6 | 8 | 1970, 1973 | 1951, 1952, 1953, 1972, 1994, 1999 |
| יוסטון רוקטס | 2 | 2 | 4 | 1994, 1995 | 1981, 1986 |
| מילווקי באקס | 2 | 1 | 3 | 1971, 2021 | 1974 |
| קליבלנד קאבלירס | 1 | 4 | 5 | 2016 | 2007, 2015, 2017, 2018 |
| סיאטל סופרסוניקס/אוקלהומה סיטי ת'אנדר | 1 | 3 | 4 | 1979 | 1978, 1996, 2012 |
| בולטימור/וושינגטון בולטס/וושינגטון ויזארדס | 1 | 3 | 4 | 1978 | 1971, 1975, 1979 |
| סנט לואיס/אטלנטה הוקס | 1 | 3 | 4 | 1958 | 1957, 1960, 1961 |
| פורטלנד טרייל בלייזרס | 1 | 2 | 3 | 1977 | 1990, 1992 |
| דאלאס מאבריקס | 1 | 2 | 3 | 2011 | 2006, 2024 |
| דנוור נאגטס | 1 | 0 | 1 | 2023 | – |
| טורונטו ראפטורס | 1 | 0 | 1 | 2019 | – |
| רוצ'סטר רויאלס/סקרמנטו קינגס | 1 | 0 | 1 | 1951 | – |
| בולטימור בולטס (התפרקה ב-1954) | 1 | 0 | 1 | 1948 | – |
| פיניקס סאנס | 0 | 3 | 3 | – | 1976, 1993, 2021 |
| אורלנדו מג'יק | 0 | 2 | 2 | – | 1995, 2009 |
| ניו ג'רזי/ברוקלין נטס | 0 | 2 | 2 | – | 2002, 2003 |
| ניו אורלינס/יוטה ג'אז | 0 | 2 | 2 | – | 1997, 1998 |
| אינדיאנה פייסרס | 0 | 1 | 1 | – | 2000 |
| וושינגטון קפיטולס (התפרקה ב-1951) | 0 | 1 | 1 | – | 1949 |
| שיקגו סטאגס (התפרקה ב-1950) | 0 | 1 | 1 | – | 1947 |
שיאי NBA

להלן שיאים שונים מליגת ה-NBA:
שיאי NBA > שיאי NBA בעונה הסדירה > שיאים קבוצתיים במשחק בודד

שיא נקודות: דטרויט פיסטונס, 186 נקודות מול דנוור נאגטס ב-13 בדצמבר 1983 (לאחר שלוש הארכות).
שיא נקודות של שתי הקבוצות: דטרויט פיסטונס ודנוור נאגטס, 370 נקודות ב-13 בדצמבר 1983 (לאחר שלוש הארכות).
שיא הפרש נקודות: ממפיס גריזליס, 73 נקודות מול אוקלהומה סיטי ת'אנדר ב-2 בדצמבר 2021.
שיא ריבאונדים: בוסטון סלטיקס, 109 ריבאונדים מול פורט ויין פיסטונס ב-24 בדצמבר 1960.
שיא ריבאונדים של שתי הקבוצות: לוס אנג'לס לייקרס וסירקיוז נאשיונלס, 188 ריבאונדים ב-24 בדצמבר 1960 (לאחר 3 הארכות).
שיא אסיסטים: מילווקי באקס, 53 אסיסטים מול דטרויט פיסטונס ב-26 בדצמבר 1978.
שיא אסיסטים של שתי הקבוצות: דטרויט פיסטונס ודנוור נאגטס, 93 אסיסטים ב-13 בדצמבר 1983 (לאחר 3 הארכות).
שיא חטיפות: סיאטל סופרסוניקס, 27 חטיפות מול טורונטו ראפטורס ב-15 בינואר 1997.
שיא חטיפות של שתי הקבוצות: גולדן סטייט ווריורס ודנוור נאגטס ב-21 בינואר 1974, פילדלפיה 76' ודטרויט פיסטונס ב-11 בנובמבר 1978, גולדן סטייט ווריורס וסן אנטוניו ספרס ב-15 בפברואר 1989, עם 40 חטיפות בכל משחק.
שיא חסימות: טורונטו ראפטורס, 24 חסימות מול גולדן סטייט ווריורס ב-7 בנובמבר 2001.
שיא חסימות של שתי הקבוצות: דטרויט פיסטונס ווושינגטון בולטס, 34 חסימות ב-19 בנובמבר 1981.
שיא שלשות: מילווקי באקס, 29 שלשות מול מיאמי היט ב-29 בדצמבר 2020.
שיא שלשות של שתי הקבוצות: גולדן סטייט ווריורס וניו אורלינס פליקנס, 43 שלשות ב-13 בינואר 2019.
שיאי NBA > שיאי NBA בעונה הסדירה > שיאים קבוצתיים בעונה

רצף הניצחונות הארוך ביותר: לוס אנג'לס לייקרס בעונת 1971/1972, עם 33 ניצחונות רצופים.
רצף ההפסדים הארוך ביותר: פילדלפיה 76' בין עונות 2015-2016, עם 28 הפסדים רצופים.
רצף ההפסדים הגדול ביותר בעונה אחת: דטרויט פיסטונס בעונת 2023/2024 עם 28 הפסדים רצופים.
פתיחת העונה הטובה ביותר: גולדן סטייט ווריורס בעונת 2015/2016, עם מאזן של 24–0 (24 ניצחונות, 0 הפסדים).
פתיחת העונה הגרועה ביותר: ניו ג'רזי נטס בעונת 2009/2010 ופילדלפיה 76' בעונת 2015/2016, עם מאזן של 0–18 (0 ניצחונות, 18 הפסדים).
מספר הניצחונות הגבוה ביותר: 73 ניצחונות – גולדן סטייט ווריורס בעונת 2015/2016 (73 ניצחונות, 9 הפסדים).
מספר הניצחונות הנמוך ביותר: 7 ניצחונות – שארלוט בובקאטס בעונת 2011/2012 (7 ניצחונות, 59 הפסדים). (העונה הייתה מקוצרת בשל שביתת השחקנים)
שיאי NBA > שיאי NBA בעונה הסדירה > שיאים אישיים במשחק בודד

שיא דקות משחק: דייל אליס, 69 דקות במדי סיאטל סופרסוניקס מול מילווקי באקס ב-9 בנובמבר 1989.
שיא נקודות: וילט צ'מברלין, 100 נקודות במדי פילדלפיה ווריורס מול ניו יורק ניקס ב-2 במרץ 1962 (משחק שהסתיים בתוצאה 169-147 לזכות הניקס).
שיא ריבאונדים: וילט צ'מברלין, 55 ריבאונדים במדי פילדלפיה ווריורס מול בוסטון סלטיקס ב-24 בנובמבר 1960.
שיא אסיסטים: סקוט סקיילס, 30 אסיסטים במדי אורלנדו מג'יק מול דנוור נאגטס ב-30 בדצמבר 1990.
שיא חטיפות: לארי קינון במדי סן אנטוניו ספרס מול קנזס סיטי קינגס ב-26 בדצמבר 1976 וקנדל גיל במדי ניו ג'רזי נטס מול מיאמי היט ב-3 באפריל 1999, עם 11 חטיפות כל אחד.
שיא חסימות: אלמור סמית', 17 חסימות במדי לוס אנג'לס לייקרס מול פורטלנד טרייל בלייזרס ב-28 באוקטובר 1973.
שיא שלשות: קליי תומפסון במדי גולדן סטייט ווריורס מול שיקגו בולס ב-29 באוקטובר 2018, עם 14 שלשות.
שיאי NBA > שיאי NBA בעונה הסדירה > שיאים אישיים בעונה

שיא משחקים: וולט בלאמי עם 88 משחקים בעונת 1968/1969
שיא דקות למשחק: וילט צ'מברלין עם 3882 דקות עונת 1961/1962 ב-NBA
שיא נקודות: וילט צ'מברלין עם 4029 נקודות עונת 1961/1962 ב-NBA
שיא ריבאונדים: וילט צ'מברלין עם 2149 ריבאונדים עונת 1961/1962 ב-NBA
שיא אסיסטים: ג'ון סטוקטון עם 1164 אסיסטים עונת 1990/1991 ב-NBA
שיא איבודים: ג'יימס הארדן עם 464 איבודים בעונת 2016/2017.
שיא חטיפות: אלווין רוברטסון עם 301 חטיפות עונת 1985/1986 ב-NBA
שיא חסימות: מארק איטון עם 456 חסימות עונת 1984/1985 ב-NBA
שיא שלשות: סטפן קרי עם 402 שלשות בעונת 2015/2016.
שיאי NBA > שיאי NBA בעונה הסדירה > שיאי קריירה

שיא משחקים (אנ'): רוברט פאריש, 1,611 משחקים.
שיא דקות משחק (אנ'): כרים עבדול-ג'באר, 57,446 דקות.
שיא נקודות: לברון ג׳יימס, 40,000 נקודות.
שיא ריבאונדים: וילט צ'מברלין, 23,924 ריבאונדים.
שיא אסיסטים: ג'ון סטוקטון, 15,806 אסיסטים.
שיא חטיפות: ג'ון סטוקטון 3,265 חטיפות.
שיא חסימות: האקים אולאג'ואן, 3,830 חסימות.
שיא שלשות: סטפן קרי, 3,557 שלשות.
שיאי NBA > שיאי NBA בפלייאוף > שיאים אישיים במשחק בודד

שיא דקות משחק: רד רוצ'ה ופול סימור, במדי סירקיוז נאשיונלס מול בוסטון סלטיקס ב-21 במרץ 1953, עם 67 דקות כל אחד (לאחר 4 הארכות).
שיא נקודות: מייקל ג'ורדן, 63 נקודות במדי שיקגו בולס מול בוסטון סלטיקס ב-20 באפריל 1986 (לאחר 2 הארכות).
שיא ריבאונדים: וילט צ'מברלין, 41 ריבאונדים במדי פילדלפיה 76' מול בוסטון סלטיקס ב-5 באפריל 1967.
שיא אסיסטים: מג'יק ג'ונסון במדי לוס אנג'לס לייקרס מול פיניקס סאנס ב-15 במאי 1984 וג'ון סטוקטון במדי יוטה ג'אז מול לוס אנג'לס לייקרס ב-17 במאי 1988, עם 24 אסיסטים כל אחד.
שיא חטיפות: אלן אייברסון, 10 חטיפות במדי פילדלפיה 76' מול אורלנדו מג'יק ב-13 במאי 1999.
שיא חסימות: מארק איטון (1985), האקים אולאג'ואן (1990), ואנדרו ביינום (2012) עם 10 חסימות כל אחד
שיא שלשות: קליי תומפסון, עם 11 שלשות במדי גולדן סטייט ווריורס מול אוקלהומה סיטי ת'אנדר ב-29 במאי 2016. (שיא שלשות במשחק גמר על אזורי הוא 9 של סטף קרי ב-3 ביוני 2018)
שיא נקודות בהארכה: סטפן קרי, 17 נקודות במדי גולדן סטייט ווריורס מול פורטלנד טרייל בלייזרס ב-9 במאי 2016.
שיאי NBA > שיאי NBA בפלייאוף > שיאי קריירה בפלייאוף

שיא משחקים: לברון ג'יימס, עם 266 משחקים
שיא דקות משחק: לברון ג'יימס, עם 11,035 דקות.
שיא נקודות: לברון ג'יימס, עם 7,631 נקודות.
שיא ריבאונדים: ביל ראסל, עם 4,104 ריבאונדים.
שיא אסיסטים: מג'יק ג'ונסון, עם 2,346 אסיסטים.
שיא חטיפות: לברון ג'יימס, עם 454 חטיפות.
שיא חסימות: טים דאנקן, עם 568 חסימות.
שיא שלשות: סטפן קרי, עם 470 שלשות.
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: ליגת ה-NBA
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
ליגת הקיץ של ה-NBA
ליגת הפיתוח של ה-NBA
ליגת ה-WNBA
רשימת שחקני NBA זרים
קבוצות ה-NBA לפי שווי
מפה גאולוגית

מפה גאולוגית של מסיב ארמוריקה בצפון-מערב צרפת
מפה גאולוגית המראה את גילאי המסלע השונים על פני השטח של כדור הארץ
מפה גאולוגית היא תיאור גרפי של תפוצת תוצרים ומבנים גאולוגיים על פני השטח של כדור הארץ. המפה מציגה מידע שנאסף בשטח ומציינת יחידות סלע – סוגי הסלעים השונים הנחשפים על פני השטח, יחידות זמן גאולוגי – ייצוג לעידנים השונים בלוח הזמנים הגאולוגי, וכן מבנים המופיעים בשטח – דוגמת העתקים ומבני קימוט.
הצבעים והסמלים המופיעים במפה – המציינים יחידות סלע, זמן ומבנה – מפורשים באמצעות מקרא המצורף למפה.
הנתונים המופיעים במפות הגאולוגיות הן ביטויים תלת-ממדיים של סקרים גאולוגיים, ובאמצעותם ניתן לחשף את עומקן של שכבות המסלע – שהיערכותן מלמדות על המבנה וההיסטוריה הגאולוגית של האזור.
יצירת מפה גאולוגית

המיפוי הגאולוגי הוא עבודה רב-שלבית. תחילה מתבצע מיפוי ראשוני על "מפת בסיס" – לרוב מפה טופוגרפית מוכנה של האזור, המאפשרת דיוק בהתמצאות בשטח ובסימון הממצאים. המיפוי הראשוני מתבטא בקווי מתאר של יחידות סלע ובסימונם של העתקים וצירי קמטים עיקריים. השלבים הבאים מתבטאים ברישום פרטים מדויקים יותר.
יצירת מפה גאולוגית > ליתולוגיה

לאחר סימון קווי המתאר נערך תיאור ליתולוגי של המסלע. בשלב זה נקבעות היחידות הליתוסטרטיגרפיות הנחשפות בשטח – חבורות ותצורות – והיחסים ביניהן, השתרעותן ועובי השכבות. יחידות אלה נצבעות בהתאם לזמן היווצרן, לשיוך הסטרטיגרפי שלהן ולסוג הסלע המרכיב אותן. תיאור זה מאפשר בשלב מאוחר יותר ליצור חתך סטרטיגרפי של האזור הנחקר.
יצירת מפה גאולוגית > מבנים

החלק המבני מתבטא בשני אופנים: סימונם של העתקים על המפה וציון סוגם וכיוונם, ומבני קימוט – סימונם על המפה, סימון צירי הקימוט – כיוונם ביחס לשושנת הרוחות הנקרא "סטריק" (strike), ונטיית השיפוע שלהם – זווית השיפוע המרבית ביחס לאופק הנקראת "דיפ" (dip).
מדידה מדויקת של מבני הקימוט נעשית באמצעות "ברנטון" (brunton) – מצפן משולב בפלס – המהווה מצפן גאולוגי.
יצירת מפה גאולוגית > מפת שדה

מפת השדה היא תוצר ראשוני של המידע הנאסף בשטח. מטבעה, מפה כזו נערכת באזור הנחקר והיא מהווה תיעוד של סלעים ומבנים נראים לעין. במפה זו מצוינים נוכחותם של מחשופי סלעים, סוג הסלעים הנחשפים, כיוון השכבות, אזורי המגע בין השכבות, מבנים טקטוניים, טבעו של הכיסוי הקרקעי וצורות נוף.
נעשה רישום סכמטי של מבני קימוט ושבירה, בהם מצוינים צירי הקמט, כיוונם וזוויות הקימוט. כמו כן, נלקחות דוגמאות יד של סלעים לזיהוי במעבדה על-מנת לוודא את הרכבם ואת גילם.
השלב הסופי הוא הפיכת מפת השדה הדו-ממדית למפה גאולוגית תלת-ממדית באמצעות תוכנה ייעודית.
יצירת מפה גאולוגית > מפה דיגיטלית

הטכנולוגיה המודרנית מאפשרת יצירת מפה דיגיטלית בשטח, באמצעות עיבוד המידע המתקבל להיטלים והזנתם למחשב נייד, מחשב לוח או למחשב כף יד. באופן זה מתקבלת בו-במקום מפה גאולוגית, שיתרונותיה באפשרות לערוך תיקונים מיידיים ובניתוח אין סיטו של המידע הגרפי.
סמלים במפה גאולוגית

במיפוי גאולוגי נעשה שימוש במפתח בינלאומי המאגד צבעים וסמלים מוסכמים, המופיעים במקרא המצורף למפה.
סמלים במפה גאולוגית > סלעים בצבעים

אזורים בהם מופיע מסלע מסוג מסוים או מעידן גאולוגי מסוים נצבעים בצבע מתאים. השימוש בצבעים נעשה בשני אופנים:
סוג הסלע – סלעי יסוד פלוטוניים וגעשיים נצבעים לרוב בגווני אדום.
זמן היווצרות – לעידנים הגאולוגיים השונים נקבעו צבעים מאפיינים, למשל: ירוק לקרטיקון, כחול ליורה וסגול לטריאס.
סמלים במפה גאולוגית > סימול באותיות

בנוסף לצבעים מסומנות התצורות באותיות – הראשונה מסמלת את האות הראשונה בשם התקופה או העידן, ואותיות נוספות מציינות את שמה של התצורה. לדוגמה, תצורת הלשון מסומנת כ-ql, כאשר האות q מתייחסת לרביעון (Quaternary) והאות l לשם התצורה (Liasn).
סמלים במפה גאולוגית > מבנים כקווים במפה

מבנים טקטוניים מסומנים במפה בקווים ובחצים, באופן הבא:
דוגמה למפה גאולוגית צבועה ומסומנת
סימול באותיות: 1 = תצורה
סימול באותיות: 2 = תצורה לא ידועה מתקופה ידועה
סימול באותיות: 3 = סוג סלע – גברו
קווים במפה: 4 = מגע בין יחידות שונות
קווים במפה: 5 = העתק
קווים במפה: 6 = ציר קימוט
קווים במפה: 7 = העתק לא ודאי
קווים במפה: 8 = העתק סמוי או מכוסה
קווים במפה: 9 = כיוון העתק
קווים במפה: 10 = סטריק ודיפ
מקרא מפה
סוגים של מפות גאולוגיות

בנוסף לתיאור המסלע הנחשף על פני השטח, נערך מיפוי נושאי בתחומים שונים: מיפוי של קרקעית האוקיינוס, מיפוי גאופיזי של כבידה, מגנטיות, סייסמולוגיה וטקטוניקה, וכן מפות תת-קרקעיות המתארות הימצאות נפט, גז, פחם ומי תהום ואת השתרעותם המרחבית.
סוגים של מפות גאולוגיות > מפה איזופכית

מפה איזופכית (מיוונית: איזו – שווה, פכוס – עובי) משמשת לציון עוביין של השכבות. מפות איזופכיות דומות במהותן למפות טופוגרפיות, אם כי המספרים מייצגים את עובי השכבה ולא את גובהה מעל פני השטח. מפות עובי, ביחד עם מפות גאולוגיות, מאפשרות תפישה תלת-ממדית של השטח הנסקר ומספקות מידע על תהליכים מכניים שחלו על השכבות לאחר היווצרן, דוגמת קימוט ושבירה.
סוגים של מפות גאולוגיות > מפות אִיזוּר

אסונות טבע גאולוגיים התרחשו בעבר ויתרחשו בעתיד, והצורך להימנע מנפגעים בנפש או מנזק כלכלי כבד מכתיב היערכות מתאימה. הפגיעוּת האנושית לסיכונים געשיים וסייסמיים יכולה להיות מופחתת באמצעות מפות אִיזוּר (zoning) ותכנון השימוש בקרקעות באזור הנתון לפעילות גאולוגית ערה.
סוגים של מפות גאולוגיות > מפות אִיזוּר > סיכונים געשיים

התפרצויות געשיות בעברו של הר געש הותירו את משקעיהן, ומהם ניתן ללמוד על סוג הסיכונים שהוא מייצג ועל תפוצתם. בנוסף, התפרצויות עכשוויות מאפשרות להעריך את הסיכונים בהרי געש בעלי מאפיינים דומים. באופן זה ניתן לפתח אסטרטגיות מתאימות להפחתת סיכונים. אלה עשויות להיות ישירות ומיידיות ולהתבטא בבניית סכרים שיבלמו התקדמות של להארים, או בהקצאת אזורים לבנייה שאינם מדורגים כאזורים בסיכון. אסטרטגיות עקיפות עשויות להתבטא בהתאמת תעריפי ביטוח. מידע זה חיוני במיוחד כאשר התפרצות געשית עתידה להתרחש או מצויה בעיצומה, ולכן רצוי להכינו ולנתחו בעוד מועד.
אחד המקומות המועדים לסיכון געשי הוא אזור נאפולי באיטליה, המצוי למרגלות וזוב. ניסיון העבר הבהיר את חשיבותן של מוכנות והערכת הסיכונים בסביבת הר הגעש – שתוצאתם מתבטאת במפות סיכון גאולוגי.
סוגים של מפות גאולוגיות > מפות אִיזוּר > סיכונים סייסמיים

בדומה למיפוי סיכונים געשיים, נערך מיפוי סייסמי לאזורים המועדים לרעידות אדמה. מיפוי כזה משלב מידע המורכב מתאוצה מרבית של הקרקע (Peak Ground Acceleration – PGA) ברעידות אדמה מתועדות ואת עוצמתן באזורים המופיעים במפה. כן משולב מידע על התנזלות קרקע, מפולות ושיטפונות הנובעים מרעידת אדמה.
אחת המפות הסייסמיות הראשונות הוכנה בסין בשנת 1956. המפה – בקנה מדה של 1:10,000,000 – מתארת את מוקדי רעידות האדמה שהתרחשו בסין מאז 1900, וכן את תאוצת הקרקע המרבית. מפה זו הייתה שלב ראשוני בפיתוח סולם ליידו – סולם עוצמה המשמש בסין גם בהווה. מפה דומה פותחה על ידי המכון הגיאופיסי לישראל.
היסטוריה של המיפוי הגאולוגי

פפירוס טורין
מפות גאולוגיות אינן תוצר בלעדי של טכנולוגיה מודרנית. אחת המפות הגאולוגיות – שריד לחיפוש זהב במצרים העתיקה הוא פפירוס טורין – מפה טופוגרפית וגאולוגית שצוירה על פפירוס, המתוארכת ל-1150 לפנה"ס. המפה הוכנה לקראת סיורו של רעמסס הרביעי במדבר המזרחי, והיא מסמנת את מיקומם של סלעי השילד הערבו-נובי באזור ומרבצי זהב במצרים הפרעונית.
היסטוריה של המיפוי הגאולוגי > המפה ששינתה את העולם

ויליאם סמית – גאולוג אנגלי בן המאה ה-18 – יצר את המפה הגאולוגית הכלל-ארצית הראשונה מסוגה. מפה זו – שהפקתה הסתיימה בשנת 1812 – פורסמה בשנת 1815 בשם " A Delineation of the Strata of England and Wales with part of Scotland".
המפה לוותה ברשימות שערך סמית, כולל רשימות על סקוטלנד, ובהדפסים צבעוניים. אלה הוגשו בארבעה חלקים בשנים 1816-1819, וסיפקו תיאורים של יחידות סטרטיגרפיות שבחר סמית ואיורים צבעוניים על נייר צבעוני של המאובנים המאפיינים בכל שכבה – מסודרים על-פי הארגון הטבעי שלהם בשכבות.
המפה הופצה בכ-400 עותקים, אחד מהם – כנראה המקורי – נמצא ברשות הספרייה הבריטית. בספרו מ-2001, "המפה ששינתה את העולם", מספר סימון וינצ'סטר את סיפורם של ויליאם סמית והמפה.
שימושים

למבנה ולהיסטוריה הגאולוגית של אזור מסוים השפעה על תכונות המסלע והקרקע. המיפוי הגאולוגי מאפשר לימוד תכונות אלה לצרכים שונים, הכוללים קיומם וטיבם של מי תהום ומחצבים, חיזוי סיכונים הנובעים מרעידות אדמה, התפרצויות געשיות וגלישת מדרון, וכן לימוד מדעי של השטח והתאמתו לצרכים חקלאיים ולבנייה.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
סטרטיגרפיה
המכון הגיאולוגי לישראל
לקריאה נוספת

שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, עמ' 147-150, מסת"ב 965-06-0872-9
עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, האוניברסיטה הפתוחה, 1994, עמ' 248-260, מסת"ב 965-06-0276-3
עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, אקדמון, 1992, עמ' 236-244, מסת"ב 965-350-026-0
Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3
הערות שוליים

↑  ליתולוגיה – ענף גאולוגי העוסק בתיאור סלעים על-פי צבע, מרקם ומאפיינים מינרלוגיים
↑  תוכנה המשמשת להכנת מפה גאולוגית
↑  מקרא מפות גאולוגיות באתר המכון הגאולוגי
↑  סיכונים גאולוגיים בנאפולי
↑  מפת העוצמה הסייסמית של סין, 1956
↑  מפת המקדם הסייסמי בישראל
↑  המפה ששינתה את העולם בגוגל ספרים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562793805171  BnF: cb119408048 (data)  GND: 7503385-9  LCCN: sh85054045  LNB: 000236758  NARA: 10659830  NDL: 00573093  NKC: ph114621 
מפת שדה
סטריק ודיפ: 1 – סטריק, 2 – דיפ, 3 – דיפ נראה, 4 – זווית הדיפ
מבני קימוט
ברנטון
מפה איזופכית – מפת עובי
מפת אזור סייסמי באריתריאה
המפה ששינתה את העולם
רדא מנצור

רֶדַא מנצור (בערבית: رضا منصور, בתעתיק מדויק: רצ'א מנצור; נולד ב-1965 בעספיא) הוא דיפלומט, משורר והיסטוריון דרוזי-ישראלי.
במסגרת עבודתו מילא שורה של תפקידים, ובהם: שגריר ישראל בברזיל, שגריר ישראל באקוודור, שגריר ישראל בפנמה, סגן השגריר בליסבון, קונסול ישראל לצפון-מערב ארצות הברית שמקום מושבו בסן פרנסיסקו, קונסול כללי לדרום-מזרח ארצות הברית שמקום מושבו באטלנטה, ונציג משרד החוץ במכללה לביטחון לאומי. בגיל 35 היה השגריר הצעיר ביותר בתולדות המדינה.
רדא מנצור הוא חתן פרס מילר לשירה. סיפור קצר מפרי עטו, "ג'ונבלאט בא לנגב", נבחר כסיפור מומלץ בתחרות הסיפורים הקצרים של העיתון "הארץ" (1997).
לימודים

מנצור הוא דוקטור בהיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת חיפה (2009), מוסמך אוניברסיטת הרווארד במינהל ציבורי (1999) (במסגרת תוכנית קרן וקסנר) ומוסמך אוניברסיטת חיפה בהיסטוריה של המזרח התיכון. תחום מחקרו הוא ההיסטוריה האינטלקטואלית והמודרנית של סוריה. מנצור בוגר סמסטר מיוחד בספרדית באוניברסיטת סלמנקה שבספרד (2001) וסמסטר מיוחד באוניברסיטה העברית. בשנת 2012 נבחר לאחד מארבעים הבוגרים המובילים של אוניברסיטת חיפה בכל הזמנים. זאת לאחר ששנתיים לפני כן הופיע ברשימת המועמדים הסופית לתואר בוגר מצטיין של בית הספר קנדי באוניברסיטת הרווארד, יחד עם מזכ"ל האו"ם ונשיאי מקסיקו וליבריה.
פעילות דיפלומטית

בשנת 1990 החל את עבודתו במשרד החוץ. בין התפקידים שכיהן בהם במטה בארץ: מזכיר שני באגף לארגונים בינלאומיים (1992), מזכיר ראשון באגף צפון אמריקה (1996), מנהל מחלקת המפרץ הפרסי במרכז למחקר מדיני (2003).
במסגרת עבודתו במשרד החוץ, בשנת 2005 הופקד לרכז את התוכנית החדשה במשרד החוץ: פיתוח קשרים בין קהילות יהודיות למוסלמיות באירופה במטרה להפחית את גילויי האנטישמיות. היוזמה באה בעקבות ריבוי גילויי האנטישמיות והתקפות הטרור מצד אזרחים אירופים ממוצא אסלאמי, ומטרתה לנסות להתקרב לקהילות המוסלמיות המקומיות. קירוב הלבבות נועד להפחית את המתח, לתמוך באסלאם המתון ובמקביל לעקוב אחר האיומים על גורמים אסלאמיים קיצוניים שמעוניינים להפר את מרקם החיים העדין. גורמים במשרד החוץ סברו שבתוך האסלאם יש חלקים שמעוניינים להתקרב למערב ואיתם כדאי לנסות וליצור קשר. מנצור ניהל דיאלוג עם אישים בולטים בקהילות המוסלמיות באירופה.
התחושה שלנו היתה ששומעים על הקיצונים ועל הטרור אבל לא עושים שום דבר עם הרוב הדומם של הקהילות, שבו יש קולות מתונים והוא מוכן להיחשף לפעילות ציבורית משותפת עם ישראל ועם היהודים
בינואר 2007 קיבל הסנאט של מדינת ג'ורג'יה בארצות הברית החלטה בה הוא מציין את תרומתו של מנצור לקידום השלום ולקידום יחסי הכלכלה, התרבות והחינוך בין ישראל לארצות הברית. במרץ 2007 נשא חבר הקונגרס לינקולן דייוויס נאום במליאת הקונגרס בוושינגטון בו ציין את פעילותו של השגריר רדא מנצור לקידום הדיאלוג וההבנה בין העמים. במהלך 2007 העניק מושל מדינת טנסי פיל בראדסון אזרחות כבוד למנצור על פועלו להעמקת הקשרים בין המדינות.
בדצמבר 2009 קיבל את פרס גיבור הסחר העולמי מלשכת המסחר הבינלאומית של ג'ורג'יה על הצטיינותו בעבודה הדיפלומטית ועל מנהיגותו כדיקן הסגל הדיפלומטי באטלנטה.
ב-2014 מונה מנצור לשגריר ישראל בברזיל. ב-2016 סיים את תפקידו זה.
ב-2018 מונה לשגריר ישראל בפנמה ולשגרירי לא-תושב באקוודור, ב-2021 סיים את תפקידו והוחלף על ידי איתי בר-דב.
דיאלוג בין העמים

מנצור החל את פעילותו לקידום השלום, הדיאלוג והבנה בין העמים בהיותו חניך ולאחר מכן יו"ר סניף ארגון נוער לנוער בעספיא. במסגרת זו פעל לקידום הקשרים בין הדרוזים ליהודים בישראל ואף השתתף כציר בוועידת הבינ"ל למען יהדות ברה"ב. לאחר מכן המשיך פעילות זו בארגונים כמו CISV, הבונים דרור בארצות הברית ובקנדה, וביחידה לגישור פערים באוניברסיטת חיפה.
הוא השתתף בוועידה השנייה לרבנים ואימאמים בספרד, בוועידה על אסלאם והמערב באוסטריה ובשתי ועידות שנתיות של הארגון הדרוזי-אמריקני ADS שנערכו בלוס אנג'לס ובדטרויט.
באפריל 2008 קיבל רדא מנצור את פרס גאנדי-קינג בשם ראש הממשלה יצחק רבין. הפרס ניתן על יוזמתו להקמת "יוזמת רבין - קינג" פרויקט המיועד לקדם את הקשרים בין הקהילה האפרו-אמריקנית לישראל ויהדות ארצות הברית. הפרס ניתן על ידי אוניברסיטת מורהאוס בה למד מרטין לותר קינג. מנצור גם צורף לחבר הנאמנים של האוניברסיטה כאות של הוקרה על היוזמה. בשנת 2012 הוענק פרס נשיא המדינה וראש הממשלה לשימור זכרם של נשיאי המדינה וראשי ממשול ישראל לשגריר מנצור על יוזמה זו.
פעילות תרבות

רדא מנצור השתתף בערבי שירה בעוספיא, תל אביב, ניו-יורק, סן פרנסיסקו, ליסבון, יוסטון, אל פאסו, סן סלבדור, מיאמי ועוד. ב-2005 השתתף בפסטיבל "שער" של עמותת הליקון לשירה אשר נערך ביפו וב־2007 פתח את הכנס הבינ"ל לשירה עברית של אוניברסיטת אמורי באטלנטה - ארצות הברית.
הוא קיים ערב שירה מיוחד בפסטיבל "ספוליטו" בצ'ארלסטון – דרום קרולינה ביוני 2008. הערב נערך ב-City Gallery היוקרתית שעל חוף האוקיינוס, לא הרחק מבית הכנסת הראשון שנבנה בארצות הברית. ספוליטו נחשב לפסטיבל התרבות החשוב ביותר בדרום ארצות הברית. בשנת 2008 נבחר למשורר בינלאומי אורח בסדנת מיצ'ם לשירה של אוניברסיטת טנסי.
רדא מנצור שימש כחבר הנהלה ב"אמנות לעם" ופעל לעידוד הגעת אמנות ישראלית ליישובי הפריפריה ולכפרי המיעוטים בישראל.
בשנים של התחלת תהליך השלום 1993–1995 ארגן אירועי תרבות יהודיים-ערביים רבים בסן פרנסיסקו כגון: ערב שירה של המשוררים נעים עריידי ומירה מאיר, ביקור של הסופרים סמי מיכאל וסלים ג'ובראן, ביקור משלחת נוער יהודית ערבית, הופעות של להקת "בוסתן אברהם" ועוד.
ספריו

אני איש החלומות - שירים (תל אביב: סער, תשמ"ח 1987)
משדות הקרב למרחבי החפש - שירים (תל אביב: סער, תשנ"ב 1991) עיצוב העטיפה הצייר אבנר כץ.
עלים רכים של מוסר - שירים (תל אביב: סער, תשס"ד 2004) עטיפה הצלם אלכס ליבק.
החלטות מועצת הביטחון של האו"ם - מקראה (ירושלים: משרד החוץ - 1991)
כוחות האו"ם לשמירת השלום - (ירושלים: הוצאת משרד החוץ - 1993)
השקט שבין המילים - שירים נבחרים בתרגום לאנגלית - (אטלנטה 2008)
חיבורים ומאמרים

שינויים בתפיסות החברתיות והפוליטיות בסוריה בעקבות הרפורמה הכלכלית, 1996-1990/ מאת: רדא מנצור ; בהדרכת: אמציה ברעם. [חיפה]: [חמו"ל], 2002 4, 280, VII ד’, [9] דפי לוחות: איורים, פקסימילים; 30 ס"מ.
עם המערכת מתוך המערכת - מאמר - מעריב - 11.5.1988.
שלושה דרוזים בשלוש משלחות - מאמר - "הארץ" - 30.1.1992.
דרוזים ויהודים - מאמר - "ג'רוזלם פוסט" - 29.1.1993 .
הקרב על ערבי ישראל – מאמר – "הארץ" - 4.10.1994.
הקהילה הערבית בקליפורניה - מאמר - "רישומים", 18, 1995.
תמורות בתפיסת הזהות, החברה והסביבה בשיח האינטלקטואלי בסוריה
בעשור השלישי ל"תנועת התיקונים" 2003-1988. עבודת ד"ר.
שירים וסיפורים קצרים

החלקה המזרחית - שיר - המוסף הספרותי - ידיעות אחרונות 27.5.05.
פריחת עץ הרימון - שיר - "כוורת" - כתב עת - מס' 12 .
תפילת הלב - שיר - "רישומים", 15, 1993.
הדרך ארוכה - שיר- "רישומים", 17, 1994.
משגיונות ארץ אחת - שיר - "רישומים 20, 1997.
ג'ומבלאט בא לנגב - סיפור קצר - הארץ - 27.4.1997.
מקורות נוספים

קונפליקט בינלאומי - ריאיון עם דנה גילרמן 19.9.2000- "הארץ".
קונסול דרוזי ראשון - אהובה ברק - נעמת: הירחון לאשה ולמשפחה, יולי-אוגוסט 1993, 24-26 .
הערות שוליים

↑  מינויים לשירות החוץ | מספר החלטה 2762, באתר GOV.IL
↑  יואב שטרן ויורם ברקת, ישראל מחפשת חברים מוסלמים באירופה, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2005
↑  "Nuevo embajador de Israel en Panamá presenta sus cartas credenciales". La Prensa (בספרדית). 2018-09-26. נבדק ב-2019-08-03.
↑  Ortega, Eliened (2022-01-31). "Panamá e Israel, unión por la cultura y educación". Metro libre. es. נבדק ב-2022-08-20.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304069205171  ISNI: 0000 0000 7695 125X  LCCN: n88030705  VIAF: 65547918   WorldCat (עם VIAF): 65547918
דלגנית

| דלגנית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: שפיראים
תת־סדרה:: Epiprocta
משפחה:: טיסניתיים
סוג:: דלגנית
שם מדעי
 Crocothemis ‏Brauer, 1868

דַּלְגָנִית (שם מדעי: Crocothemis) היא סוג של שפיריות ממשפחת הטיסניתיים, בתת-משפחה Sympetrinae. מינים בסוג זה מצויים בדרום אירופה, אפריקה, אסיה, אוסטרליה ודרום-מערב האוקיינוס השקט. הן בדרך כלל שפיריות קטנות עד בינוניות. בישראל מצויים 3 מינים.
שפיריות אלו בולטות בשטח בשל צבעיהן. הזכרים בדרך כלל צבעוניים מאוד, החל מאדום בוהק במספר מינים, ועד לכחול העשיר של Crocothemis nigrifrons מאוסטרליה. בדומה למיני טיסניתיים רבים, הנקבות נוטות להיות חומות או כתומות עמומות.
כמו רוב בני משפחתן, הן נוטות לנוח על מקלות, קנים או אבנים בקרבת מים, עם פרקי תעופה קצרים כדי לצוד חרקים ואז חוזרות לעמדה שלהן.