stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שבחי הר"ן
מהדורות

המהדורה הראשונה שיצא לאור כספר בפני עצמו הודפסה בוורשה בשנת ה'תקע"ו, מהדורה שנייה, בשם "מסעות הים", הודפסה בוורשה בשנת ה'תר"י, מהדורה שלישית הודפסה בלמברג בשנת ה'תר"ל, מהדורה רביעית בלבוב בשנת ה'תרכ"ד (נדפסה כבר בשם שבחי הר"ן), מהדורה חמישית הודפסה גם כן בלבוב, בשנת תרנ"א, מהדורה שישית בוורשה בשנת תרצ"ו, ובשנת ה'תשמ"א יצאה לאור המהדורה המנוקדת הראשונה בהוצאת "משך הנחל", ומאז יצא הספר במהדורות רבות בעיקר בהוצאות קרן רבי ישראל בער אודסר ואבן שתייה (ה'תשס"ט).

יצאה גם מהדורה של הספר בשפה האנגלית.
הערות שוליים

↑  אמנם חיים דב פרידברג, בספרו בית עקד הספרים (ערך "מסעות הים"), טען שהמהדורה הראשונה הודפסה ביוזפוב ה'תר"ו (1846).
↑  הקדמה לשבחי הר"ן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011344941305171  LCCN: nr91022388   WorldCat (עם LCCN): nr91-022388
רוז מת'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 בנובמבר 1925 Gmina Zator, רפובליקת פולין 
 פטירה:  12 באוקטובר 2013 (בגיל 87) ניו יורק, ארצות הברית 
 
רוז גרונאפפל מת' (באנגלית: Rose Grunapfel Meth;‏ 10 בנובמבר 1925 – 12 באוקטובר 2013) נולדה בשם רוז'יה גרונאפפל, וידועה גם בשם רייזל גרונאפפל מת', הייתה ניצולת מחנה ההשמדה אושוויץ ואחת ממשתתפות מרד הזונדרקומנדו במחנה שהתחולל ב-7 באוקטובר 1944.
קורות חיים > מרד אושוויץ

רוז גרונאפפל נולדה בזאטור, פולין. היא נשלחה לאושוויץ באוגוסט 1943, שם נאלצה לעבוד במפעל Weichsel-Union-Metalwerke, מפעל לחימוש באזור תעשייה בין אושוויץ I לאושוויץ II.
שניים מחברי המחתרת, ישראל גוטמן ויהודה לאופר, קיבלו הוראה להביא מהמקום בו עבדו חומר נפץ לקראת ההתקוממות במחנה. הם התקשו לעשות זאת, מפני שהתנועה בתוך בית חרושת זה הייתה אסורה, ובמקום בו עסקו בחומרי הנפץ עבדו אסירות יהודיות. באמצעות אחת החברות במחתרת יצרו האסירים קשר עם הנשים שעבדו שם. אחד החברים נשלח לבירקנאו כדי לגייס למשימה את רוז'ה רובוטה, אסירה שעבדה במיון פרטי הלבוש בבירקנאו, כדי שהיא תשכנע את הנשים לתת את הסכמתן להוציא חומר נפץ מבית החרושת ולמסור אותו לידי המחתרת. רוז, יחד עם מספר אסירות שעבדו במפעל התחמושת, כולל אסתר וייסבלום, אנה היילמן, רגינה ספירשטיין, אלה גרטנר הדסה זלוטניצקה, מרתה בינדיגר, גניה פישר, אינגה פרנק ואילזה ואנטיצ'קה פעלו יחדיו כדי להגניב אבק השריפה החוצה במטפחות לכיסיהן או לחיקן. כשהיה נערך חיפוש הן היו זורקות את אבק השריפה על האדמה ומשפשפות את האדמה ברגליהן. את אבק השריפה אספה רובוטה, והעבירה אותו לידי הזונדרקומנדו, יחידות לטיפול בקורבנות ההשמדה בתאי הגזים, שעמן נמנו אסירים יהודים, שפעלו במחנות השמדה ועסקו בהוצאת הגופות מתוך תאי הגזים ושריפתן במשרפות (זו המשמעות הידועה ביותר של מושג זה). לאחר חודשי פעילות אחדים הוצאו להורג גם אנשי הזונדרקומנדו, וגופותיהם פונו על ידי היחידה הבאה בתור.
ב-7 באוקטובר 1944 השתמשו אסירי הזונדרקומנדו באבק השריפה כדי לפוצץ את הקרמטוריום הרביעי בבירקנאו. אלה, רוזה רובוטה, אסתר ורגינה נעצרו ועונו על פעילותן. הן נתלו בפומבי בבירקנאו ב-5 בינואר 1945. רוז גרונאפפל שרדה ונאלצה לצפות בהוצאות להורג.
בזמן כליאתה במחנה, היא החליפה לחם בנייר כדי שתוכל לכתוב על פתקים את קורותיה בעת שהותה באושוויץ, כדי להעיד מאוחר יותר, תוך שהיא שומעת לאזהרת אביה להיזכר במה שקרה. חלק מהפתקים ששרדו נמצאים בארכיון ביד ושם.
קורות חיים > לאחר מלחמת העולם השנייה

גרונאפפל הגיעה לארצות הברית בשנת 1946 על סיפון הספינה הראשונה שהובילה אזרחים מאירופה לארצות הברית. היא התיישבה בבנסונהרסט, ברוקלין, ניו יורק, נישאה לאירווינג מת' וגידלה שלושה בנים. בעשר השנים האחרונות לחייה התגוררה בקיו גרדנס הילס, ניו יורק.
הערות שוליים

↑  U.S.A. Citizenship Certificate. (Family Document)
↑  Rittner & Roth. Different Voices (Paragon House: 1993) p. 132ff. ISBN 1-55778-503-1
↑  Rittner & Roth. Different Voices (Paragon House: 1993) p. 136ff. ISBN 1-55778-503-1
↑  עדות ישראל גוטמן במשפט אייכמן, רשומות משפט אייכמן, 1961.
↑  Guttman. Smoke and Ashes: The Story of Auschwitz-Birkenau, (Sifriyat Poalim: 1957) p. 133.
↑  "Prisoner Revolt at Auschwitz-Birkenau". www.ushmm.org (באנגלית). נבדק ב-22 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Teaching about Women and Resistance". teaching-about-women-and-resistance.html (באנגלית). נבדק ב-22 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Rittner & Roth. Different Voices (Paragon House: 1993) p. 139ff. ISBN 1-55778-503-1
↑  Rittner & Roth. Different Voices (Paragon House: 1993) p. 140. ISBN 1-55778-503-1
↑  "9 Years Ago For Stealing Explosives That Blew Up Crematorium | The Seattle Times". archive.seattletimes.com. נבדק ב-22 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
שדה קרח

שדה הקרח דרום פטגוניה
שדה הקרח הרדינג
שדה קרח הוא אזור נרחב המכוסה קרח או קרחונים. שדה קרח נמצא לעיתים קרובות באזור אקלים קר או באזור גבוה שבו יש מספיק משקעים. זה שטח נרחב המחבר בין עמקים בהם נמצאים קרחונים, פסגות המכוסות קרחונים, ולרוב מקיף נונאטאקים. שדות קרח הוא אזור המורכב ממספר קרחונים וגדל מהם מחד, אך קטן יותר מאזור יריעת קרח או כיפת קרח מאידך.
היווצרות שדות קרח

שדות קרח נוצרים עקב הצטברות גדולה מאוד של שלג אשר במשך שנים רבות נדחס וקופא והופך לקרח.
בשל השטחים הגדולים של שדות הקרח, הם מאפשרים לערוצי קרחונים להיווצר בשולי שדות הקרח, המנקזים את שדות הקרח, ומאפשרים לקרחונים חדשים להיווצר במרכזם.
בניגוד לכיפת קרח שאינה מושפעת מהטופוגרפיה שמתחתיה, שדה קרח מושפע מהטופוגרפיה שמתחתיו.
שדות קרח ברחבי העולם > אסיה

ישנם מספר שדות הקרח באזור ההימלאיה והרי אלטאי (הגבול בין רפובליקות מרכז אסיה ו-סין). שדה קרח נוסף נמצא ביולין אם שבקצהו הצפוני של מדבר גובי.
שדות קרח ברחבי העולם > אוקיאניה

אין שדות קרח באוסטרליה.
יש מספר שדות קרח בניו זילנד:
שדה הקרח גן עדן
שדה הקרח הגן של אללה
רמת הקרח אוליבין
שדות קרח ברחבי העולם > אירופה

שדות הקרח הגדולים היחידים ביבשת אירופה נמצאים בנורווגיה (שדה הקרח דוברה ויוטונהיימן). ישנם כמה עשרות שדות קרח קטנים בהרי האלפים, ויש שרידים של שדות קרח קטנים בשוודיה, הרי האפנינים, הרי הפירנאים וחבל הבלקן. מאז היעלמותו של שדה הקרח האחרון באנדלוסיה - שדה הקרח קורל דל ולטה (Corral del Veleta) בשנת 1913, שדה הקרח הדרומי ביותר ביבשת אירופה הוא שדה הקרח סנז'ינקה (Snezhnika) בבולגריה.
ישנם שדות קרח משמעותיים באיסלנד, סבאלברד ובארץ פרנץ יוזף (צפון רוסיה) ושדות קרח קטנים באוקיינוס הקרח הצפוני - ביאן מאיין ובנובאיה זמליה.
שדות קרח ברחבי העולם > אמריקה הצפונית

שדה הקרח הפופולרי והידוע באמריקה הצפונית הוא שדה הקרח קולומביה הממוקם בהרי הרוקי בין הפארק הלאומי ג'ספר והפארק הלאומי באנף בפרובינציית אלברטה שבקנדה. הסיבה להיותו שדה הקרח הפופולרי ביותר באמריקה הצפונית, אף שהוא קטן יחסית, היא קרבתו לכביש המהיר אייספילדס, המאפשר גישה קלה אליו.
שדות קרח רבים נמצאים ברצועת ההרים החופית של אלסקה, קולומביה הבריטית, יוקון. כיפת הקרח סטיקין, ששטחה 6,500 קמ"ר, ושדה הקרח ג'וניאו, ששטחו 2,500 קמ"ר, מצויים על הגבול בין קולומביה הבריטית ואלסקה.
מצפון להם מצויים שדה הקרח קלואיין המזין את קרחון מאלאספינה, וקרחוני האבארד, וכן שדה הקרח באגלי, באזור הגבול בין קולומביה הבריטית ויוקון.
ברחבי אלסקה מספר שדות קרח גדולים (ובהם אחד המקיף הר דנאלי) אשר מרביתם ללא שם.
שדות קרח ברחבי העולם > אמריקה הדרומית

באמריקה הדרומית, ישנם שני שדות קרח ראשיים - שדה הקרח הפטגוני הצפוני (Campo de Hielo Norte), ושדה הקרח הפטגוני הדרומי (Campo de Hielo Sur), שניהם בין צ'ילה לבין ארגנטינה. שדה קרח קטן נוסף מצוי במערב צ'ילה באזור ארץ האש (טיירה דל פואגו).
ראו גם

גאומורפולוגיה קרחונית
קרחון
קרחון ימי
כיפת קרח
מדף קרח
הדום קרח
הערות שוליים

↑  קרחוני ניו זילנד
↑  קרחונים נסתרים באירופה
רעואל בן עשו

רעואל הוא דמות מקראית, בנו של עשו ובשמת ואביהם של נחת, זרח, שמה ומזה. לרעואל היו ארבעה אחים (מן האב): אליפז, יעוש, יעלם וקרח.
השם רעואל הוא שם שמי-מערבי קדום השייך לקבוצה בה נמצאים גם השמות שמואל, מתושלח וכדומה, שמוסיפים להם באמצע השם את ו' בצורת שורוק (u). פירוש השם רעואל הוא הרע של האל או החבר של האל. לשם "ידידיה" יש אותו הפירוש כמו רעואל.
השם הפיניקי רעמלך, השם הארמי מדורא-אברופוס והשם הלטיני רעבעל מקבילים לשם רעואל.
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוקים ד'–י"ז
↑  ספר דברי הימים א', פרק א', פסוקים ל"ה–ל"ז
↑  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ה
↑  ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ז
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ריי פורטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 ביולי 1965 (בן 59) אינדיאנה, ארצות הברית 
 שם לידה:  ריימונד פורטר
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 עיסוק:  שחקן, מספר בספרי אודיו
 יצירות בולטות:  גילום דמותו של דארקסייד בסרט ליגת הצדק: גרסת סניידר
 פרופיל ב-IMDb
 
ריימונד "ריי" פורטר (באנגלית: Raymond "Ray" Porter; נולד ב-9 ביולי 1965) הוא שחקן ומספר ספרי אודיו אמריקאי הידוע ביותר בזכות גילום הנבל דארקסייד מבית DC קומיקס בסרט "ליגת הצדק: גרסת סניידר".
קריירה

לאחר שהופיע בתוכניות טלוויזיה רבות, הוא זכה לתשומת לב כאשר לוהק לתפקיד דארקסייד בסרט "ליגת הצדק" משנת 2017, והפך לשחקן הראשון שלוהק לתפקיד הדמות בסרט באורך מלא. עם זאת, דארקסייד לא הופיע בגרסה הקולנועית, כלומר שהסרט "ליגת הצדק: גרסת סניידר" סימן את הופעת הבכורה של הדמות בסרט לייב אקשן. פורטר גילם את דארקסייד באמצעות שימוש בלכידת תנועה ו"עבר כמה התעמלות קוליות שונות בניסיון לפענח את הקול".
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | כמעט מפורסמים | רודי מיק |  |
| 2000 | הדחליל | הרוזן גרישם | דיבוב |
| 2009 | The Path of Atticus: Gods and Monsters | טיפון | דיבוב |
| 2010 | הנמלטות | חבר להקה |  |
| 2011 | הקטר הכחול שיכול | רכבת הסיוט | דיבוב |
| 2012 | ארגו | .First A.D |  |
| 2021 | ליגת הצדק: גרסת סניידר | דארקסייד | דיבוב ולכידת תנועה |
| 2023 | ירח המרד | היקמן |  |
| 2023 | אדמירל נובל |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | מרפי בראון | גבר צעיר | פרק 1 |
| 1999-2001 | ER | סם ברודר | 3 פרקים |
| 2001 | פרייז'ר | דוויין | פרק 1 |
| 2002 | ויל וגרייס | אבא | פרק 1 |
| 2003 | In-Laws | ג'ף | פרק 1 |
| 2003 | L.A. Dragnet |  | פרק 1 |
| 2003-2004 | הטיטאנים | דמויות נוספות | דיבוב; 16 פרקים |
| 2005 | החיים היפים של זאק וקודי | דריק | פרק 1 |
| 2005 | Bible Battles | אברהם | סרט תיעודי בטלוויזיה |
| 2006 | מדיום | אדם במיני גולף | פרק 1 |
| 2007 | הקרב האחרון של ה-300 | כוהן האורקל | סרט תיעודי בטלוויזיה |
| 2008 | מונק | דייל "הלווייתן" בידרבק | פרק 1 |
| 2009 | פילדלפיה זורחת | ג'רי | פרק 1 |
| 2009 | סאות'לנד | רוי | פרק 1 |
| 2009 | CSI | קרל ואן גוך | פרק 1 |
| 2009 | המפענחת | אדריאן בק | פרק 1 |
| 2010 | צדק פרטי | הסטלר ג'ונס | 3 פרקים |
| 2010 | ילדי האנרכיה | ראש אדום | פרק 1 |
| 2012 | ג'ורג' הסקרן | האל המיילל | דיבוב; פרק 1 |
| 2014 | חסרי בושה | הבוס של ליפ | 2 פרקים |
| 2014 | המנטליסט | וויק אמון | פרק 1 |
| 2018 | משפחה מודרנית | לאזלו | פרק 1 |
| 2019 | הילדים בסדר | ארני | פרק 1 |
| 2022 | נעמי | ברוטוס | פרק 1 |
| 2022 | מוקד 911 | יוג'ין | פרק 1 |
| 2022 | צבא המתים: וגאס האבודה | TBA | דיבוב |
פילמוגרפיה > משחקי וידאו

| שנה | כותרת | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1996 | Clandestiny |  |
| 1998 | Tender Loving Care | קול רדיו #1 |
| 2010 | ביושוק 2 | מארק מלצר |
| 2010 | Medal of Honor | לוחם אקדח 06 |
הערות שוליים

↑  Porter, Ray [@Ray_Porter] (22 במאי 2020). "That said, and because I've been given permission... Hi, I'm Ray. I played Darkseid in Zack Snyder's "Justice League". There. It's out now" (Tweet). נבדק ב-27 ביולי 2020 – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kit, Borys (20 במאי 2020). ""It Will Be an Entirely New Thing": Zack Snyder's $20M-Plus 'Justice League' Cut Plans Revealed". The Hollywood Reporter. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Beasley, Tom (28 במאי 2020). "Zack Snyder unveils first look at Darkseid in the Snyder Cut of 'Justice League'". Yahoo.com. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jirak, Jamie (24 במאי 2020). "Ray Porter Confirms He Worked With Steppenwolf Actor Ciaran Hinds on Zack Snyder's 'Justice League'". ComicBook.com. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chichizola, Corey (3 ביוני 2020). "The Snyder Cut's Darkseid Actor Reveals How He Played The Iconic Villain In 'Justice League'". CinemaBlend. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Fisher, Jessica (25 במאי 2020). "Actor Ray Porter Opens Up About Playing Darkseid in Zack Snyder's 'Justice League'". Geek Tyrant. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Scott, Ryan (15 באפריל 2019). "Here's Who Zack Snyder Wanted as Darkseid in 'Justice League'". MovieWeb. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Hadden, James (24 במאי 2020). "Actor Playing Darkseid For Zack Snyder 'Justice League' Cut Confirmed". Screen Geek. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lederer, Donnie (25 ביולי 2020). "Darkseid Actor Ray Porter Teases Snyder Cut Big Bad: He 'Doesn't See Himself As The Villain'". Syfy Wire. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bonomolo, Cameron (24 במאי 2020). "Zack Snyder's 'Justice League' Actor Ray Porter Recalls "Harsh" Online Comments Over Darkseid Casting". Comicbook.com. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Williams, Tommy (24 במאי 2020). "Darkseid Was Going to Be Played by Ray Porter in 'Justice League'". Geek Tyrant. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Ellis, Philip (27 במאי 2020). "Zack Snyder Reveals First Look at Darkseid in His 'Justice League' Cut". Yahoo Sports. נבדק ב-27 ביולי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  McClellan, Scott (18 באפריל 2021). "Spotlight on Harry J. Lennix". YouTube. נבדק ב-18 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 97c98e18-9a8c-4641-b7b7-41686ca26de9
שבועת היסת

בהלכה, שבועת היסת היא שבועה שחייב בה הנתבע, אם כפר לגמרי בתביעה ואין כל ראיה לתובע או לנתבע. שבועה זו היא תקנה מאוחרת באופן יחסי שתיקן רב נחמן, וקיימים מספר הבדלים בינה לבין שבועה המוטלת על הנתבע מן התורה, ואף משבועות מדברי חכמים המוזכרות במשנה.
רקע

מן התורה הנתבע צריך להישבע כדי לחזק את טענתו בשלושה מקרים, שבהם יש בסיס מסוים לתביעה:
כאשר התובע מביא עד אחד המאשר את דבריו (אם הביא שני עדים - הוא זוכה בדין).
אם הנתבע הודה בחלק מן התביעה (מודה במקצת).
כאשר הנתבע הוא שומר ששמר על חפץ וכעת הוא טוען שהחפץ נגנב או אבד שלא באשמתו.
במשנה נקבעו שבועות רבות נוספות שתיקנו חז"ל, כגון שמי שפורע מיתומים את חובו של אביהם צריך להישבע שלא קיבל מהאב את החוב. מכל מקום, במשנה נשמר הכלל שמי שכופר לגמרי בתביעה ואין כל ראיה כנגדו - פטור לחלוטין מתשלום ומשבועה.
האמורא רב נחמן, שהתפרסם כדיין מומחה, קבע שגם כאשר הנתבע כופר לחלוטין בתביעה ואין כל ראיה לתובע - עליו להישבע. התלמוד מסביר את הטעם לתקנתו: "חזקה אין אדם תובע אלא אם כן יש לו עליו" (מסכת שבועות מ, ב), כלומר, דרכו של עולם שלתביעה יש יסוד כלשהו, ולכן ראוי שהנתבע ישבע על טענתו.
מנגד, קיימת חזקה: "אין אדם מעיז פניו בפני בעל חובו", ולפיה יש להניח שהנתבע דובר אמת ואינו מעיז להכחיש לגמרי תביעה צודקת. אך התלמוד מסביר, שייתכן שהנתבע אכן מתכוון לשלם את חובו כשיתאפשר לו הדבר, ובינתיים הוא משתמט על ידי הכחשתו עד שישיג את הסכום הדרוש, והשבועה תעודד אותו להודות בחובו ולשלם מיד.
התורה פטרה את מי שכופר הכל משבועה, מפני שאינו מעיז פניו לכפור הכל, ורק אם הודה במקצת - יש להניח שאולי כוונתו רק להשתמט זמנית מתשלום החוב. אולם בימי רב נחמן, מסבירים הראשונים, "רבו עזי פנים", והחלו לכפור בבעלי חובותיהם לגמרי, ולכן תיקן רב נחמן את השבועה.
פירוש המילה 'היסת'

במקרא המילה "הסתה" נאמרת לא רק על הדחה לעשיית רע, אלא גם על מתן עצה ושידול בכלל. לא ברור מה פירושה בהקשר זה. הראשונים פירשו את המילה בדרכים שונות:
שידול הנתבע להודות, על מנת שלא להישבע לשקר.
עצה שמצאו חכמים למנוע כפירת נתבעים בחובותיהם.
הרגעת התובע, שידע שבית הדין עשה כמיטב יכולתו לברר את האמת.
"מטען" שהטילו חכמים על הנתבע, מלשון "כבדות"- כי בפרסית פירוש המילה "הסד"= כבד, ששבועת היסת היא סוג של הכבדה על הנתבע.
התביעה המחייבת שבועה

בתלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף מ', עמוד ב' קיימת מחלוקת האם שבועת היסת מחויבת אפילו כשהנתבע טוען "להד"ם" (='לא היו דברים מעולם') ומכחיש כל בסיס לתביעה, או דווקא כאשר הוא מודה שקיים בסיס עובדתי מסוים שעומד ברקע התביעה, כגון שהוא מאשר שאכן לווה כסף מחברו, אלא שלטענתו פרע את חובו. בתלמוד אין הכרעה מפורשת בשאלה זו, והראשונים נחלקו בפסק ההלכה. בשולחן ערוך, חושן משפט, סימן ע"ה, סעיף ז' נפסק שגם כאשר הנתבע טוען שלהד"ם - עליו להשבע. מכל מקום, כאשר בנסיבות העניין טענת התובע נראית חלשה, על פי ראות בית הדין - הנתבע פטור משבועה, אפילו אם הודה שבעבר היה חייב כסף לתובע (רמ"א חושן משפט, סימן פ"ז, סעיף ל"ח, וערוך השולחן שם סעיף לג).
לדעת הרמב"ם שבועה זו נוהגת רק ב"טענת ברי", כאשר התובע בטוח בטענתו, ולא בטענה מסופקת, וכך פסק בשולחן ערוך. הרא"ש סבור שניתן להשביע גם בטענה מסופקת כאשר רגלים לדבר, כגון שנגנב חפץ מבית ובעל הבית חושד באורח ששהה בביתו, וכן פסק הרמ"א שם. כאשר בית הדין עצמו סבור שהחשד מבוסס - הכל מודים שניתן להשביע.
סדרי השבועה

בשבועה המחויבת מן התורה, או אפילו שבועה שהיא תקנת חכמים הכתובה במשנה, הנשבע מחזיק בשעת שבועתו חפץ קדוש כלשהו ("נקיטת חפץ"), כגון ספר תורה, דבר המגביר את אפקט ההרתעה שבשבועה. בשבועת היסת אין עושים זאת; אם כי, נהגו שאחד הנוכחים בבית הדין אוחז ספר תורה.
אף מבחינת נוסח השבועה, בשבועת היסת אין מזכירים את שם ה' בלשון השבועה.
דינים נוספים

בתלמוד (שבועות מ, א) נאמרו כמה הקלות מיוחדות בדיניה של שבועה זו, מפני שהיא תקנת חכמים, כאמור, ואינה מן התורה:
כאשר הנתבע חשוד להישבע לשקר, כגון שהוא ידוע כגזלן, אין משביעים אותו. מאידך, בניגוד למי שחייב שבועה מן התורה, שאם הוא חשוד על השבועה - תיקנו חכמים שהתובע רשאי להישבע על צדקת טענתו ולקבל את תביעתו ("שכנגדו חשוד על השבועה - נשבע ונוטל"), בשבועה זו, שהיא עצמה תקנת חכמים ביסודה, לא תיקנו חכמים שהתובע את החשוד ישבע ויזכה בדין.
הנתבע שהוטלה עליו שבועת היסת רשאי "להפוך את השבועה" ולדרוש שהתובע ישבע ויטול את תביעתו, ואם הלה מסרב - הנתבע פטור.
כאשר הנתבע מסרב לשלם ואף להישבע, בית הדין אינו יורד לנכסיו ומוציא לפועל את התביעה, אלא מנדה את הנתבע, וכעבור שלושים יום - מלקים אותו מכת מרדות על סירובו ומתירים את נידויו, ותו לא.
הנוהג בימינו

בשולחן ערוך (חושן משפט סימן יב סעיף ב) נאמר, שכאשר אחד הצדדים חייב שבועה יכול בית הדין לעשות פשרה בין הצדדים, על מנת להימנע מחשש שבועת שקר. הפשרה צריכה להיות "קרובה לדין", ולפיכך מקובל שכאשר הנתבע פטור מדין תורה וחייב שבועה מתקנת חכמים בלבד, כגון שבועת היסת, הפשרה תהיה לשלם שליש מן התביעה.
הערות שוליים

↑  בתלמוד לא כתוב בפירוש שרב נחמן הוא זה שתיקן שבועה זו, אך כך הבינו הראשונים (רש"י מסכת שבועות, דף מ"ח, עמוד ב' ר"י מיגאש מסכת שבועות, דף מ"ה, עמוד א')
↑  תוספות רי"ד וחידושי הרמב"ן בבבא מציעא ו א; רבי מנחם המאירי שבועות לח, ב.
↑  ראו: יהושע, ט"ו, י"ח; שמואל א', כ"ו, י"ט; מלכים ב', י"ח, ל"ב; דברי הימים ב', י"ח, ל"א
↑  ריטב"א על מסכת שבועות, דף מ', עמוד ב'-"ופירושים רבים נאמרו בלשון היסת"
↑  רש"י על תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ה', עמוד א' ד"ה היסת
↑  רבי מנחם המאירי, מסכת שבועות, דף ל"ח, עמוד ב'
↑  פירוש נוסף שמובא בחידושי רבי מנחם המאירי שם. על פי דרך זו פירש את 'הסתה' כ'הסרה', הסרת תלונות התובע על בית הדין, על פי הפסוק בדברי הימים הנ"ל.
↑  רש"י על תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף מ', עמוד ב' ד"ה היסת, על פי הפסוק בשמואל א הנ"ל
↑  הערת המהדיר, ערוך השלם ערך "הסת" עמ' 228
↑  ר' נתן בר יחיאל, ספר הערוך, ערך "הסת"
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן ע"ה, סעיף י"ז
↑  ש"ך שם סעיף קטן סג
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר הפלאה, הלכות שבועות, פרק י"א, הלכה י"ג; רמב"ן בשבועות מד, ב בשם הגאונים.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן פ"ז, סעיף י"ח, ובניגוד לדעת הרמב"ם.
↑  כך שיטת הגאונים (רב האי גאון משפטי שבועות ח"א עמ' מג במהדורת  "אור זרוע", עמוד 89 במהדורת שרגא בהר"ר קלמן אברמסון, סדר תנאים ואמוראים חלק ב' סעיף לח וכן בהרבה תשובות גאונים שמובאים בראשונים) וכך גם נפסק להלכה (משנה תורה הלכות טוען ונטען פרק א' הלכה ו'. שולחן ערוך חושן משפט הלכות טוען ונטען סימן פ"ז סעיף י"א) בניגוד לשיטת רבנו גרשום שפסק שגם בשבועת היסת הנתבע לא רשאי להפוך את השבועה (שו"ת מהר"ם מרוטנבורג דפוס פראג סי' רסד).
↑  שולחן ערוך חושן משפט הלכות טוען ונטען סימן פ"ז סעיף ט'
↑  שו"ת שבות יעקב חלק ב סימן קמה, מובא ב'פתחי תשובה' בחושן משפט שם; פסקי דין ירושלים חלק ג עמ' סח.
ריבונות

ערך זה עוסק במושג פוליטי. אם התכוונתם לכתב עת, ראו .
ריבונות היא הזכות הבלעדית להפעיל סמכות עליונה על אזור גאוגרפי או קבוצת אנשים כדוגמת מדינה או שבט (לפי ניסוחו של מקס ובר). המונח מבטא את זכאותה של מדינה לנהוג בשטח בו מדובר מנהג בעלים. ריבונות לרוב מוענקת לממשלה או לסמכות פוליטית. לעיתים, ריבונות תוענק לאינדיבידואלים, למשל במונרכיה, המונרך (מלך, שליט יחיד) נחשב לריבון.
ריבונות מדינית

במשפט הבין-לאומי, ריבונות היא מושג מרכזי הקשור להיתר של מדינה להשתמש בכוח: הן פנימה והן כלפי חוץ. כוח יכול להתבטא במספר דרכים, אחד מהם הוא ריכוז אמצעי האלימות של המדינה (צבא, משטרה) בידי הסמכויות הפוליטיות. משמע, למדינה ולבאי כוחה בממשל יש יכולות להגן על המדינה מפני גורמים עוינים לה מבפנים ומחוץ, ולאכוף את חוקיה על האזרחים.
המשפט הבין-לאומי רואה את הריבונות להלכה כזכות החוקית של מדינה להפעיל כוח. אחד ההיבטים של הריבונות הוא החסינות הריבונית, כלומר: חסינותה של מדינה מפני תביעות בבתי משפט של מדינות אחרות. מדינות אחרות יכולות להכיר או שלא להכיר בריבונות של מדינות על שטחים. למשל, ישנן מדינות שאינן מכירות בריבונות של סין על טאיוואן למרות טענותיה של סין לריבונות שכזו.
הגדרתה של הריבונות נדונה לאורך ההיסטוריה, ועדיין נערכים דיונים בדבר מהותה ובדבר קיומה המוחלט. משמעותה השתנתה במהלך ההיסטוריה האנושית, ובעיקר במהלך תקופת הנאורות, אז החלו להתגבש המושגים המודרניים של מדינה. על פי תפיסות מודרניות הריבונות מורכבת מכמה תנאים, שחלקם מתחלפים: טריטוריה, סמכות, עליונות, אוכלוסייה, שלטון, עצמאות והכרה בין-לאומית. על פי סטיבן קרסנר (אנ'), ניתן להבין את המונח בארבע דרכים שונות:
ריבונות מקומית (Domestic sovereignty) – אופי ומבנה השלטון במדינה, ויכולת הפיקוח הפנימית של הממשל
ריבונות תלות-הדדית (Interdependence sovereignty) – היכולת של הממשל לפקח על מעבר של רכוש, אנשים, מידע ורעיונות דרך גבולות המדינה
ריבונות משפטית בין-לאומית (International legal sovereignty) – הכרה רשמית של מדינות אחרות בשליטה העצמאית מבחינה פוליטית בישות מסוימת
ריבונות וסטפאלית (Westphalian sovereignty) – העדר התערבות והשפעה של סמכויות חיצוניות (כמו כנסייה, ארגון פוליטי או כל ארגון חיצוני אחר) על הנעשה במדינה
ריבונות מדינית > קבלת ריבונות על שטח

על פי המשפט הבין-לאומי יש ארבע דרכים מקובלות להחיל ריבונות של מדינה על שטח חדש:
רכישה מכורח ניהול לאורך זמן – מדינה אשר מפעילה את סמכויותיה על שטח מסוים לאורך זמן בדרכי שלום (גביית מיסים, רישום מקרקעין ואוכלוסייה, אכיפת חוק המדינה בשטח, סימון במפה ופעילות משטרתית וצבאית), וללא התנגדות מצד מדינות אחרות בעלות עניין – רשאית להחיל את ריבונותה בשטח.
העברה שטח מרצון ממדינה למדינה – הסכמי שלום, הסכמי הפסקת אש וצורות אחרות של הסכמים בין מדינות מאפשרות העברת שטח מריבונותה של מדינה אחת לריבונותה של אחרת באופן חוקי על פי המשפט הבין-לאומי.
תפיסת שטח הפקר – בעבר היה מקובל כי מדינה המגיעה לשטח שאינו שייך למדינה אחרת יכולה להכיל בו את ריבונותה. כיום לא נותרו בעולם שטחי הפקר. שטחים שהם נחלת כל המדינות (res communis) כגון הים והחלל החיצון אינם ניתנים להחלת ריבונות.
התווספות שטח חדש – התווספות שטח מקרקעית הים בתחום גבולה הימי של מדינה תרחיב את שטחה הריבוני. כך למעשה פעלה הולנד משך שנים רבות כאשר ייבשה את הים הצפוני והרחיבה את גבולותיה צפונה על מנת להרחיב את העומק האסטרטגי שלה.
כמו כן, שינוי גאוגרפיים של גבולות טבעיים כגון תזוזה טבעית של נהר תשפיע גם היא על הגבול הריבוני של המדינות שביניהן עובר הנהר.
אף על פי שדרך זו פסולה לפי החוק הבין-לאומי המקובל (על פי החלטה 242), הדרך הנפוצה ביותר מאז ומעולם להשגת ריבונות על שטח היא בכיבוש צבאי כך למשל ארצות הברית השיגה את שטחיה בכוח הזרוע אולם אין המערערים על ריבונותה מנגד מרבית מדינות העולם אינן מכירות בריבונותה של מדינת ישראל על יהודה, שומרון וחבל עזה.
ריבונות במדינת ישראל

| --- | --- |
 :  ראו גם – הכרה בישראל
מדינת ישראל היא מדינה ריבונית, המנהלת את ענייני החוץ והפנים שלה בעצמה. מבחינת ענייני פנים, ישראל מנוהלת על ידי שלוש רשויות: הכנסת – הרשות המחוקקת, הממשלה – הרשות המבצעת ומערכת בתי המשפט – הרשות השופטת. פועל בה גוף אחראי בעל סמכות ענישה, הוא המשטרה. לישראל המנון, דגל, סמל ומטבע הייחודיים לה. מבחינת יחסי חוץ, ישראל מקיימת יחסים דיפלומטיים עם מרבית מדינות העולם, למדינת ישראל צבא, הנקרא צה"ל (צבא הגנה לישראל), האחראי על ביטחון המדינה.
מאז מלחמת ששת הימים שולטת ישראל בשטחי יהודה, שומרון וחבל עזה, כאשר בעוד שהגולן ומזרח ירושלים סופחו מאז מעמדם של יו"ש ושל רצועת עזה נותר שנוי במחלוקת כאשר מאז ששת הימים נמצאו השטחים הללו תחת ממשל צבאי, במסגרת הסכמי אוסלו הוקמה הרשות הפלסטינית שהיא מעין ממשל אוטונומי-למחצה בחלק משטחי יו"ש בהם יש רוב ערבי, מאז ההתנתקות נמצא גם כל חבל עזה תחת שלטונה, בשאר האזורים המכונים "שטחי C" אשר בהם ישנו רוב יהודי, השליטה נמצאת עדיין בידי צה"ל (באמצעות המנהל האזרחי) והריבון הוא המפקד הצבאי, אלוף פיקוד המרכז.
ריבונות בשפה המדוברת

מבחינת המשפט הבין-לאומי, ריבונות (Sovereignty) היא השליטה בשטח והזכות לקבוע בו חוקים. זכות זו נמצאת בדרך כלל בידיה של מדינה, המחילה את חוקיה על השטח שבגבולותיה.
מבחינת השפה המדוברת, ריבונות היא פשוט שליטה בשטח. למשל, בריאיון עם גדי שמני הוא אומר: "הריבון ביהודה ושומרון זה צה"ל, אלוף הפיקוד הוא הריבון, הוא זה שקובע." או במאמר על אוניברסיטת אריאל נכתב: "...אבל "האמת המשפטית" היא שהריבון בשומרון הוא "אלוף הפיקוד" ולא ממשלת ישראל." הריבונות, במשמעות זו, היא בדרך כלל ריבונות צבאית, אך זו לא נתונה בהכרח בידי צבא פורמלי. למשל, אלוף פיקוד דרום התייחס לשליטת חמאס ברצועת עזה: "חמאס הוא הכתובת בתוך הרצועה. הוא הריבון והוא אחראי לרצועה. אנחנו מכירים בזה, העולם מכיר בזה, כל מי שברצועה מכיר בזה."
משמעות זו רלוונטית גם לביטוי "ריבונות שבטית", המתייחס לשליטתם של שבטים בשטחי מחייתם. דוגמה לכך היא שליטתם של שבטי האינדיאנים בארצות הברית בשטחי השמורות, בהם ניתנה להם סמכות מוגבלת לקבוע חוקים.