stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סקוטי וילבקין
קריירת מועדונים > דרושפאקה

ב-31 באוקטובר 2015 חתם וילבקין בקבוצת דרושפאקה מליגת העל הטורקית, ששיחקה באותה עונה גם במפעל היורוליג. לקראת עונת 2016–2017 חתם המאמן הישראלי דייוויד בלאט בדרושפאקה, ותחתיו היה נחשב וילבקין לשחקן מפתח בקבוצה. בעונת 2017–2018 הוביל וילבקין את קבוצתו לזכייה היסטורית באליפות היורוקאפ, מה שהקנה לה כרטיס יורוליג לעונת 2018–2019. במשחק השני בסדרת חצי הגמר מול באיירן מינכן (בזמן של 0–1 לדרושפאקה בסדרה), קבע וילבקין שיא קריירה עם 41 נקודות. בסיום אותה עונה, זכה וילבקין בתואר שחקן העונה ביורוקאפ ומאוחר יותר, אף ב-M.V.P של סדרת הגמר במפעל. את עונת היורוקאפ סיים וילבקין עם ממוצעים מרשימים של 19.7 נקודות, 4.8 אסיסטים, 2.6 ריבאונדים ו-1.6 חטיפות למשחק.
קריירת מועדונים > מכבי תל אביב

ב-10 ביולי 2018, חתם וילבקין במכבי תל אביב הישראלית לשנתיים, לאחר ששילמה לדרושפאקה כמיליון אירו בתשלומים לשלוש שנים.
בעונת 2019/2020 חתם וילבקין לשלוש שנים נוספות במועדון.
ב-17 בנובמבר 2021 קבע וילבקין שיא קריירה ביורוליג כשקלע 37 נקודות בניצחון ביתי 95–84 על מונקו.
קריירת מועדונים > פנרבחצ'ה

ב-26 ביוני 2022, לאחר ארבע שנים במכבי תל אביב, עבר וילבקין לפנרבחצ'ה. תמורת שחרורו קיבלה מכבי תל אביב מפנרבחצ'ה 1.2 מיליון דולר כפיצוי.
חיים אישיים

נשוי מאז יולי 2019 למריה ג'ראמיליו.
תארים קבוצתיים

יורוקאפ (1): 2017/2018
אליפויות (3): 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021
גביע המדינה (1): 2020/2021
גביע ווינר סל (2): 2020/2021, 2021/2022
הערות שוליים

↑  "Scottie Wilbekin Signs With The Cairns Taipans". The Pick and Roll (באנגלית אמריקאית). 2014-08-22. נבדק ב-2018-04-14.(הקישור אינו פעיל)
↑  AEK BC | Συμφωνία με Ουίλμπεκιν, ‏2015-04-02
↑  רועי ויינברג, חם מהתנור: מעקב שחקנים חופשיים-יום 18, באתר Hoops, ‏18 ביולי 2015
↑  "Scottie Wilbekin Darüşşafaka Doğuş'ta - Akşam". aksam.com.tr (בטורקית). נבדק ב-2018-04-14.
↑  אלוף, באתר ערוץ הספורט, 14 באפריל 2018
↑  בזכות בלאט: ווילבקין נבחר ל-MVP של היורוקאפ, באתר ONE‏, 6 באפריל 2018
↑  צפו בנקודות: ווילבקין ה-MVP של המחזור, באתר ערוץ הספורט, 18 בנובמבר 2021
↑  פנרבחצ'ה הודיעה על החתמתו של סקוטי ווילבקין לשלוש שנים, באתר וואלה, 26 ביוני 2022
↑  תגידו מזל טוב: סקוטי ווילבקין התחתן, באתר ynet, 22 ביולי 2019
סעדיה מדמוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 פטירה:  15 באוקטובר 1889 כ' בתשרי תר"ן
 תקופת הפעילות:  ?–1889 
 צאצאים:  יוסף מדמוני 
 
הרב סעדיה (סעיד) מדמוּני (תעתיק מדויק: מצ'מוני) (? - כ' בתשרי תר"ן, 15 באוקטובר 1889) היה רב יוצא תימן, יליד העיירה חאפד, מעין פרבר של צנעא הבירה. מנהיג הגל השני בעליית יהודי תימן, "אעלה בתמר".
קורות חיים

בשנת 1881 קיבל הרב סעדיה מדמוני מכתב ברכה מרבני תימן ובראשם הרב סלימאן קארה ראש בית הדין של צנעא באותה תקופה,  בו הם מעודדים ותומכים בעלייה לארץ ישראל. וכך, חודשים אחדים לפני שהחלה עליית הביל"ויים שמקובל לראות בה את העלייה הציונית הראשונה, הוליך הרב  מדמוני את קהילתו, כחמישים משפחות, לארץ ישראל, בגל השני של מה שמאוחר יותר נקרא עליית אעלה בתמר. שבועות ארוכים התנהלו המשפחות, בהן מספר לא קטן של ילדים ואף תינוקות, במסע רגלי מפרך אל עדן, העיר הדרומית בתימן. משם שכר הרב מספר אוניות שיעבירו את בני הקהילה למצרים. חלק מהאוניות נפלו בידי שודדי ים שהיו נפוצים בים סוף באותה תקופה, אולם אחרי תלאות הצליח הרב להעביר את כל בני הקהילה למצרים.
חלק קטן מבני הקהילה נותר במצרים, אולם רובם הגדול המשיך לארץ ישראל באוניה מאלכסנדריה והגיע ליפו, יותר מחצי שנה לאחר שהחל מסעם.
בהגיעו לארץ ישראל נאלץ הרב מדמוני להתמודד עם פקפוקי היישוב הישן בירושלים לגבי כשרות יהדותו ויהדותם של בני קהילתו עולי תימן. באמצעות כישוריו ובקיאותו כשוחט, הצליח הרב להוכיח את יהדותו, אך עדיין זכה רק לעזרה מינימלית מבני היישוב הישן, ספרדים ואשכנזים. אחרי שבועות של לינה מתחת לכיפת השמים התפצלה הקהילה - חלקה הקטן נותר בירושלים וחלקה, בהנהגת הרב מדמוני, עבר לגור במערות שמחוץ לחומות העיר העתיקה שהשקיפו על הכפר הערבי סילוואן. שם התפרנסו בדוחק בני הקהילה במשך חודשים מעבודות צורפות ונפחות אצל ערבים תושבי הסביבה.
כעבור כחצי שנה הצליחו הרב מדמוני וראשי הקהילה לגייס כסף לבניית בתים בפאתי הכפר סילוואן, באזור שנקרא לאחר מכן כפר התימנים בשילוח. הקהילה יצרה מעין רובע יהודי בכפר הערבי והכתה בו שורש תוך כדי יחסי שכנות טובים. הקהילה היהודית הקטנה משכה אליה מעולי תימן שהמשיכו להגיע לארץ ישראל ואף מספר משפחות ממוצא כורדי שלא הצליחו לשרוד בתנאים הקשים ובניתוק מהריכוז העיקרי של בני היישוב הישן שבירושלים.
בני הקהילה התפרנסו מעבודות צורפות, סתתות, מעט חקלאות וכן מתרומות של נדבנים, בעיקר מיהדות אשכנז, כשהבולט בהם היה רבי ישראל דב פרומקין, עורך העיתון 'החבצלת' שארגן קרן 'להצלת נדחי ישראל' על מנת לסייע להם להקים משכני קבע.
עם מותו של סעדיה מדמוני, בנו, הרב יוסף מדמוני, המשיך אותו והיה לרב הקהילה היהודית בכפר השילוח. הקהילה גורשה בעקבות הגירה של ערביי חברון העוינים לכפר השילוח במאורעות תרצ"ט, ומשם התפזרה לשכונות ירושלים ומחוצה לה.
עונת 1990/1991 בליגת המשנה ההולנדית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  פנלו, דה חראפסחאפ
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  1148 (3.02 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ת'ון קורנילסאן (35) נאק ברדה
 → עונת 1989/1990עונת 1991/1992 ←
 
עונת 1990/1991 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-35 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, פנלו ודה חראפסחאפ העפילו לליגה הראשונה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 20 קבוצות, 17 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפו, היורדות מליגת העל, הארלם ודן בוס והמצטרפת מהליגות החובבניות, זיילנד פליסינגן. ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 19 משחקים כל אחד - 38 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצה במקום ה-1 העפילה לליגה הראשונה. הקבוצות שהעפילו לפלייאוף הדירוג ושתי הקבוצות שסיימו במקומות 2 ו-3 התמודדו בשני בתים פנימיים של 3 קבוצות כאשר הקבוצות שסיימו במקום ה-1 בכל בית העפילו לגמר והמנצחת בגמר העפילה לליגת הראשונה, הפסידה בגמר שיחקה מול הקבוצה שסיימה במקום ה-16 בליגת העל על כרטיס שלישי לליגה הראשונה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | דה חראפסחאפ  | 38 | 25 | 11 | 2 | 84 | 34 | 50 | 61 | העפלה לליגת העל |
| 2. | נאק ברדה  | 38 | 21 | 14 | 3 | 94 | 50 | 44 | 56 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 3. | פנלו  | 38 | 21 | 7 | 10 | 73 | 46 | 27 | 49 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 4. | א.ז. אלקמאר  | 38 | 15 | 15 | 8 | 56 | 38 | 18 | 45 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 5. | הלמונד ספורט  | 38 | 14 | 16 | 8 | 57 | 43 | 14 | 44 |  |
| 6. | הראקלס אלמלו  | 38 | 13 | 18 | 7 | 50 | 36 | 14 | 44 |  |
| 7. | גו אהד איגלס  | 38 | 14 | 15 | 9 | 57 | 43 | 14 | 43 |  |
| 8. | דורדרכט 90  | 38 | 15 | 13 | 10 | 63 | 51 | 12 | 43 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 9. | מועדון הכדורגל איינדהובן  | 38 | 17 | 8 | 13 | 54 | 52 | 2 | 42 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 10. | R.B.C רוסנדאל  | 38 | 12 | 15 | 11 | 65 | 56 | 9 | 39 |  |
| 11. | קמבור  | 38 | 12 | 13 | 13 | 41 | 47 | 6- | 37 |  |
| 12. | אמן  | 38 | 10 | 16 | 12 | 54 | 67 | 13- | 36 |  |
| 13. | טלסטאר ספורטקלאב  | 38 | 9 | 15 | 14 | 51 | 58 | 7- | 33 |  |
| 14. | הארלם  | 38 | 11 | 10 | 17 | 52 | 78 | 26- | 32 |  |
| 15. | וחנינגן  | 38 | 10 | 10 | 18 | 71 | 82 | 11- | 30 |  |
| 16. | זוולה  | 38 | 8 | 14 | 16 | 40 | 60 | 20- | 30 | העפלה לפלייאוף העלייה |
| 17. | דן בוס  | 38 | 9 | 11 | 18 | 54 | 60 | 6- | 29 |  |
| 18. | פיינדאם  | 38 | 5 | 15 | 18 | 47 | 78 | 31- | 25 |  |
| 19. | אקסלסיור רוטרדם  | 38 | 8 | 7 | 23 | 50 | 82 | 32- | 23 |  |
| 20. | זיילנד פליסינגן  | 38 | 6 | 7 | 25 | 35 | 87 | 52- | 19 |  |
↑  DS79 שינתה את שמה לדורדרכט 90
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה

4 הקבוצות המדורגות ו-2 הקבוצות במקומות 2 ו-3 העפילו לפלייאוף
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה > בית א'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | נאק ברדה  | 4 | 2 | 2 | 0 | 8 | 3 | 5 | 6 | העפלה לגמר הפלייאוף |
| 2. | זוולה  | 4 | 1 | 2 | 1 | 5 | 6 | 1- | 4 |  |
| 3. | א.ז. אלקמאר  | 4 | 0 | 2 | 2 | 5 | 9 | 4- | 2 |  |
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה > בית ב'

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פנלו  | 4 | 2 | 2 | 0 | 6 | 3 | 3 | 6 | העפלה לגמר הפלייאוף |
| 2. | מועדון הכדורגל איינדהובן  | 4 | 1 | 1 | 2 | 5 | 6 | 1- | 3 |  |
| 3. | דורדרכט 90  | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 6 | 2- | 3 |  |
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה > גמר הפלייאוף

בגמר הפלייאוף נפגשו המנצחות בשלב הבתים לצמד משחקים בו המנצחת בסיכום המשחקים העפילה לעונה הבאה בליגת העל
| מנצחת בית א' | תוצאה | מנצחת בית ב' | משחק 1 | משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נאק ברדה | 2–2 | פנלו | 2–1 | 0–1 |
פנלו ניצחה בזכות יתרון שערי חוץ.
טבלת הליגה > פלייאוף העלייה > המשחק על הכרטיס השלישי

מפסידת גמר הפלייאוף והקבוצה שסיימה במקום ה-16 בליגת העל נפגשו לצמד משחקים בו המנצחת בסיכום המשחקים קיבלה את הכרטיס לעונה הבאה בליגת העל
| מפסידת גמר | תוצאה | מקום 16 ליגת העל | משחק 1 | משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נאק ברדה | 2–5 | סחידם | 1–4 | 1–1 |
| עונות בליגת המשנה ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת המשנה ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 |  |
עפרית (שפה)

| --- | --- |
 מדינות:  אתיופיה, אריתראה, ג'יבוטי
 אזורים:  משולש עפר, צפון-מזרח אפריקה
 דוברים:  1,600,000 
 שפת אם:  1.4-1.5 מיליון
 כתב:  כתב געז (אתיופיה), אלפבית לטיני
 משפחה:  אפרו-אסיאתית כושית מזרחית מזרחית שפלתית סאהו-עפרית עפרית
 לאום:  אריתריאה אריתריאה   ג'יבוטי ג'יבוטי   אתיופיה אתיופיה
 מוסד:  אין
 קוד שפה:  aa 
 קוד ISO 639-1:  aa 
 קוד ISO 639-2:  aar 
 קוד ISO 639-3:  aar 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
עפרית (Qafár af) היא שפה ממשפחת השפות הכושיות המזרחיות המדוברת באתיופיה, באריתריאה ובג'יבוטי. בשפה יש כ-1.5 מיליון דוברים, בני אומת העפרים. באריתריאה מוכרת השפה כאחת מתשע השפות הרשמיות, אם כי התיגרינית והערבית נמצאות בשימוש נרחב בהרבה במסמכים רשמיים. הרדיו הלאומי משדר שידורים יומיים בעפרית, והחוקה האריתראית תורגמה לשפה זו. בחבל עפר שבאתיופיה השפה הרשמית היא האמהרית, אך בשל ריבוי דוברי העפרית ישנם בתי ספר המלמדים בשפה זו.
הגיית השפה וכתיבתה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | לועי | לועי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | כפוף | כפוף | מכתשי | מכתשי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם |  |  |  |  | ɡ | k |  |  | ɖ |  | d | t | b |  |
| חוכך |  | h | ʕ | ħ |  |  |  |  |  |  |  | s |  | f |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  | w |  | j |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |
| מקיש |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ɾ |  |  |  |
עידן שר

| --- | --- |

 מדינה:  קנדה
 השכלה:  ישיבת שער התורה  ישיבת נר ישראל  אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
 מקום מגורים:  אוטווה
 השתייכות:  חרדים מודרניים
הרב עידן שר (באנגלית: Idan Scher) הוא רבה של קהילת מחזיקי הדת, בית כנסת אורתודוקסי מודרני באוטווה שבפרובינצת אונטריו בקנדה. הוא הוצב כמנהיג הרוחני הבא של הקהילה בשנת 2015, מה שהפך אותו לרב הבכיר הצעיר ביותר של בית כנסת בגודל כזה בכל קנדה באותה תקופה. הרב שר מכהן כסגן נשיא במועצת הרבנים של אמריקה והוא נציג המועצה הרבנית הקנדית.
השכלה

שר מחזיק בהסמכה לרבנות מהרב זלמן נחמיה גולדברג - מנהל בית הדין הרבני בירושלים, ומהרב גדליה שוורץ - מנהל בית הדין של אמריקה. מחזיק בתואר ראשון מישיבת שער התורה בניו יורק, תואר שני במשפט תלמוד מהמכללה לרבנים נר ישראל בבולטימור ותואר שני במדיניות ציבורית וניהול מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס.
תקשורת

בשנת 2018, הוא השיק סדרת פודקאסטים כחלק מפלטפורמת הלימוד היהודית שלו. הפרויקט קיבל מימון ממענק חדשנות מקומי. שר הוא אורח תדיר גם ב־CTV וגם ב-CBC News .
חיים אישיים

שר מתגורר עם אשתו וילדיו באוטווה שבקנדה.
הערות שוליים

↑  Idan Scher (25 בנובמבר 2016). "Hate Is Not Welcome In Our City". Huffington Post. אורכב מ-המקור ב-23 ביולי 2020. נבדק ב-22 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Berdowski (17 באוגוסט 2015). "Rabbi Idan Scher says he's felt a warm welcome, both from members of Congregation Machzikei Hadas and from the wider Jewish community" (PDF). Ottawa Jewish Bulletin. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Our Team". Rabbinical Council of America. נבדק ב-2020-12-30.
↑  "Justice Committee on April 11th, 2019". Openparliament. נבדק ב-2020-07-23.
↑  "Congregation Rabbi". Rabbi Idan Scher.
↑  "Clergy". Congregation Machzikei Hadas. נבדק ב-2020-07-23.
↑  Rose, Alex (2018-08-17). "Ottawa rabbi's new website will bring Jewish learning to the masses". The Canadian Jewish News (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-01-01.
↑  Horwood, Matthew (13 באוגוסט 2018). "Ottawa Jewish Bulletin - August 13, 2018 by The Ottawa Jewish Bulletin - Issuu". issuu.com (באנגלית). נבדק ב-2023-01-01. {{cite web}}:  (עזרה)
עומר א-רזאז

עומר א-רזאז (בערבית: عمر الرزاز; נולד ב-17 במאי 1961) הוא פוליטיקאי ירדני שהיה ראש ממשלת ירדן מ-2018 עד 2020.
ביוגרפיה

רזאז נולד בסלט, ירדן, בשנת 1961 ללמאא בסיסו (1923–2011) ומוניף רזאז (1919–1984). הוא היה השני מבין שלושה אחים, עם אח גדול ואחות צעירה. משפחות הוריו ילידי סוריה עברו לירדן בנפרד בשנת 1925. אמו למאא הייתה פעילה פוליטית וחברתית בירדן ואביו מוניף היה רופא ופוליטיקאי שנבחר למזכיר הכללי של הפיקוד הלאומי של מפלגת הבעת' הסורית הערבית הסורית בשנת 1965. מוניף נכלא מספר פעמים על ידי ממשלת ירדן בשנות החמישים והשישים. מוניף עבר לעיראק בשנת 1977 והפך לחבר מוביל בבעת' העיראקית, אך מאוחר יותר נעצר במסגרת טיהור מפלגת הבעת' של נשיא עיראק סדאם חוסיין בשנת 1979. המלך חוסיין דגל בשחרורו של מוניף כדי שיוכל לחזור בשלום לירדן, אך הנשיא סדאם חוסיין סירב בתוקף. מוניף נפטר בשנת 1984 במהלך מעצר הבית שלו בבגדאד, אשתו למעה טוענת שהוא נרצח על ידי הבעת' העיראקי לאחר שהוחלפה בתרופת יתר לחץ דם שלו ברעל.
רזאז בעל דוקטורט בתכנון וכלכלה מאוניברסיטת הרווארד. הוא עשה את הפוסט-דוקטורט שלו בבית הספר למשפטים של הרווארד.
בין 14 בינואר 2017 עד ה-4 ביוני 2018, הוא כיהן כשר החינוך של ירדן.
קריירה

רזאז היה מנהל הבנק העולמי בלבנון בין השנים 2002–2006. הוא היה מנהל התאגיד לביטוח לאומי בירדן בין השנים 2006–2010. הוא שימש גם כמנהל פורום האסטרטגיה בירדן ובנק אחלי בירדן.
קריירה > שר החינוך

בשנת 2017 הצטרף לממשלתו של האני אל-מולקי כשר החינוך. בכהונתו שיפר רבות את החינוך בירדן.
קריירה > ראש ממשלת ירדן (2020-2018)

ב-4 ביוני 2018, התפטר מתפקידו ראש ממשלת ירדן האני אל-מולקי בעקבות מחאות נגד המדיניות הכלכלית של ממשלתו. באותו היום, מינה עבדאללה השני את א-רזאז לראש הממשלה. עם כניסתו לתפקיד עמד א-רזאז בפני משימה קשה. קודמו בתפקיד השאיר כלכלה במצב קשה, עם חוב ציבורי של כ-96% ושיעור אבטלה של כ-18.4%, הגבוה ביותר ב-25 השנים האחרונות בירדן. נוסף על כך, המשיכו להתקיים הפגנות גדולות ברחבי ירדן בעקבות המצב הכלכלי בהנהגת ארגוני העובדים. בישיבת הממשלה הראשונה שלו, הבטיח א-רזאז לקיים דיונים עמוקים על הצעת חוק מס ההכנסה. הצעה זו הובילה למחאות הענק בירדן ולהתפטרותו של קודמו בתפקיד אל-מולקי. לאחר הקמת הממשלה, דחה א-רזאז כמה מהצעדים הכלכליים שהוחלטו על ידי הממשלה הקודמת. ביולי 2018 ביצע שינויים רחבים בממשלה, תוך צמצום מספר השרים וצירוף של מספר שרים ותיקים לממשלה (למשל באסם תלהוני חזר למשרד המשפטים).
הערות שוליים

↑  דניאל סלאמה, אחרי מחאת ענק: ראש ממשלת ירדן התפטר, באתר ynet, 4 ביוני 2018
↑  "Jordan PM Omar Razzaz caught between angry public, international lenders". Associated Press. The Indian Express. 15 ביוני 2018. נבדק ב-15 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Cabinet withdraws tax bill, says reforms vital". The Jordan Times. 15 ביוני 2018. נבדק ב-15 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
סעדיה בן יוסף

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  ? – המאה ה־16 
 פטירה:  המאה ה־16 
 
הרב סעדיה בן יוסף היה מחכמי תימן במאה ה-16, רבה של העיר ג'יבלה ופייטן.
קיים מידע מועט על קורות חייו של הרב בן יוסף. הוא מוזכר בספר "המוסר", חיבורו של הרב זכריה אלצ'אהרי. בספר זה מתאר הרב אלצ'אהרי קהילות ודמויות שהכיר בנסיעותיו בעולם. הוא כותב על הרב סעדיה בן יוסף:
... וחנן בה יחידים השרידים, פשטיה וסודות העמוקים:
גאון הדור סעדיה בן יהוסף, שמועתו מעידה בשוקים:
גבורתו בארבעה ועשרים, ודקדוקם בלבו הם חקוקים:
שמו נודע בטיב משא ומתן, ומבין הוא לארבעה פרקים:
ולו משרה ומוסר וענווה, ותוכחות בפיו כמה מתוקים:
...וכמה סבבו על חוג ארחיו, ונלאו מלהשיגו ענקים:
ונלאתי להשיג קץ שבחו, וכוחותי ורעיוני רחוקים...
כמו כן, הרב אלצ'אהרי מציין את בקיאותו בתנ"ך בש"ס וברמב"ם ובפירושי רס"ג. לדבריו, הרב סעדיה חי בצנעא בזמן הרדיפות האנטי-יהודיות של 1568 ולאחר מכן בג'יבלה. הרב סעדיה בן יוסף חיבר כמה פיוטים, חלקם פורסמו על ידי אברהם צבי אידלסון בספרו "שירת תימן".
לקריאה נוספת

משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן חלק א, עמוד 409.
הרב יצחק רצאבי, שולחן ערוך המקוצר, מבוא הספר פרק א - 'השתלשלות חכמי התורה בתימן לדורותיהם' - עמוד 13.
הערות שוליים

↑  Jewish Virtual Library, SAADIAH BEN JOSEPH HA-LEVI (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סקוטי בארנס

| --- | --- |

בארנס במהלך משחק של הראפטורס ב-2021
 לידה:  1 באוגוסט 2001 (בן 23) וסט פאלם ביץ', פלורידה, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  2.01
 מספר:  4
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של פלורידה
 דראפט:  בחירה רביעית, 2021 טורונטו ראפטורס
 קבוצות כשחקן
 2021–:  טורונטו ראפטורס
 הישגים כשחקן
 רוקי השנה ב-NBA‏ (2022)   חמישיית הרוקיז הראשונה (2022)   השתתפות במשחק האולסטאר‏ (2024)
סקוט ויין בארנס הבן (באנגלית: .Scott Wayne Barnes Jr; נולד ב-1 באוגוסט 2001) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד בטורונטו ראפטורס מליגת ה-NBA.
קריירת תיכונים ומכללות

בארנס בתחילת דרכו למד ושיחק כדורסל בתיכון קרדינל ניומן בוסט פאלם ביץ', פלורידה. בתום עונתו הראשונה, בארנס נבחר לחמישייה השנייה של המחוז ולחמישיית הרוקיז הראשונה של העונה בכל המדינה לאחר שהוביל את התיכון למאזן 8–19 ולחצי גמר המחוז. בתום העונה עבר בארנס לתיכון NSU בפורט לודרדייל, פלורידה.
בעונתו השנייה בתיכונים, עזר בארנס לתיכון לרשום מאזן 2–36 ולזכות באליפות, כשהוא נבחר לשחקן המצטיין של הגמר לאחר שהעמיד 15 נקודות ו-8 ריבאונדים מול תיכון המזרחי. בטורניר הראווה של התיכונים, העמיד בארנס ממוצעים של 21.3 נקודות ו-9.7 ריבאונדים למשחק, כשקבוצתו סיימה במקום השני. בעונתו השלישית, העמיד בארנס ממוצעים של 13.1 נקודות, 7.0 ריבאונדים ו-4.8 אסיסטים למשחק, מה שהוביל את התיכון למאזן 5–27 ולזכייה באליפות שנייה ברציפות.
ב-5 באוגוסט 2019, בארנס הודיע כי הוא מצטרף לאקדמיה של מונטוורדה במונטוורדה, פלורידה עבור עונתו האחרונה. באקדמיה שיחקו גם קייד קנינגהם ודיירון שארפ, מה שגרם לאנליסטים רבים לראות את תיכונו כאחד הטובים בתולדות הכדורסל תיכונים. בארנס העמיד ממוצעים של 11.6 נקודות, 6.5 ריבאונדים ו-4.6 אסיסטים למשחק, מה שהוביל את מונטוורדה למאזן מושלם של 0–25 עם ממוצע הפרש של 39 נקודות במשחק, ואת בארנס לחמישייה הראשונה של העונה מטעם מקס פרפס. בארנס נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, בג'ורדן ברנד קלאסיק ובנייקי הופ סאמיט, אך כל שלושת המשחקים בוטלו עקב מגפת הקורונה.
בארנס נבחר כפאוור פורוורד הטוב ביותר וכשחקן הרביעי בטיבו במחזור 2020 על פי ESPN. ב-14 באוקטובר 2019, הודיע בארנס על התחייבותו לאוניברסיטת המדינה של פלורידה. הסיבה העיקרית שבחר בה זה כי הם נתנו לו לשחק כרכז.
ב-12 בדצמבר 2020, בארנס קלע 17 נקודות ומסר 5 אסיסטים בניצחון 71–83 על אוניברסיטת פלורידה, וזכה בתואר רוקי השבוע.
קריירה מקצוענית

ב-9 באפריל 2021, בארנס הכריז על התמודדות בדראפט ה-NBA ‏2021, שם נבחר בבחירה הרביעית על ידי טורונטו ראפטורס.
ב-23 באפריל 2022 זכה בארנס בתואר רוקי השנה ב-NBA.
בעונת 2023/2024, נבחר בארנס בפעם הראשונה למשחק האולסטאר, כאשר הוא מחליף את ג'ואל אמביד הפצוע.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | טורונטו | 74 | 74 | 35.4 | 0.492 | 0.301 | 0.735 | 7.5 | 3.5 | 1.1 | 0.7 | 15.3 |
| 2022/2023 | טורונטו | 77 | 76 | 34.8 | 0.456 | 0.281 | 0.772 | 6.7 | 4.8 | 1.1 | 0.8 | 15.3 |
| קריירה |  | 151 | 150 | 35.1 | 0.473 | 0.290 | 0.755 | 7.1 | 4.2 | 1.1 | 0.8 | 15.3 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | טורונטו | 4 | 3 | 33.3 | 0.429 | 0.167 | 0.813 | 9.0 | 4.3 | 1.0 | 0.3 | 12.8 |
| קריירה |  | 4 | 3 | 33.3 | 0.429 | 0.167 | 0.813 | 9.0 | 4.3 | 1.0 | 0.3 | 12.8 |
הערות שוליים

↑  מערכת ספורט היום, NBA: סקוטי בארנס נבחר לרוקי העונה, באתר ישראל היום, ‏23.4.22
סעדיה מנדל

| --- | --- |
סעדיה מנדל במשרדו, 2011
סעדיה מנדל במשרדו, 2011
 לידה:  2 ביולי 1931 נובי סאד, ממלכת יוגוסלביה ממלכת יוגוסלביה
 פטירה:  26 ביוני 2017 (בגיל 85) הרצליה, ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית עלמין כפר שמריהו 
 מקום לימודים:  בית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 תקופת הפעילות:  1960–2017 (כ־57 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות
 יצירות ידועות:  חידוש יפו העתיקה (במסגרת צוות)
 http://mandel-mandel.co.il
 
סעדיה מנדל מדריך מטיילים במקווה ישראל
הכניסה לשעבר למשרדו של מנדל ביישוב רשפון
סעדיה (סצ'קו) מנדל (2 ביולי 1931 – 26 ביוני 2017) היה אדריכל ישראלי. כיהן כראש המחלקה בבית הספר לאדריכלות באוניברסיטת אריאל ולימד באוניברסיטה כפרופסור חבר. קודם לכן לימד גם בטכניון בחיפה.
ביוגרפיה

מנדל נולד בעיר נובי סאד שביוגוסלביה ועלה לארץ ישראל עם משפחתו בגיל שבע. הוא למד בבוז-אר בפריז וב-AA (אנ') בלונדון והוא בוגר הפקולטה לארכיטקטורה בטכניון בחיפה וגדל בתל אביב ובירושלים. בשנת 1956 זכה יחד עם אבא אלחנני, במקום השלישי, בתחרות לציוני מקומות היסטוריים.
את הפרקטיקה הפרטית בארץ החל בשנת 1960 ובשנת 1993 הצטרף למשרדו בנו יריב. בין השאר הוא השתתף בתכנון הקאנטרי קלאב ליד צומת גלילות, בשנת 1965. בשנת 1967 הוא זכה בפרס על תוכנית לשימור יפו העתיקה. בשנת 1969 הוא זכה בפרס על תוכנית לשיקום הרובע היהודי. בשנת 1971 הוא הציג תוכנית אלטרנטיבית לבנייה על הכרמל בחיפה באופן שלא יפגע בנוף.
כפרופסור לאדריכלות, מנדל עמד בראש המחלקה לארכיטקטורה בבצלאל בשנים 1988–1990, ובהמשך היה ראש המחלקה לאדריכלות באוניברסיטת אריאל. החל משנת 1984 הוא שימש כיושב ראש מחוז תל אביב של המועצה לשימור מבנים ואתרים, וכן כיהן כיושב ראש הוועד המנהל של המועצה.
ברשימת עבודותיו בולטים מפעלי שיקום ושימור רבים של בתים ושכונות ברחבי הארץ (שנעשו בשיתוף עם עמיתים שונים): יפו העתיקה, שכונת ימין משה, חברון, משכנות שאננים ומבנים שונים בירושלים, בעכו העתיקה ובצפת העתיקה. עסק גם בפרויקט הקמת מרכזים קהילתיים לאוכלוסייה הבדואית בסיני בישראל שלפני הפינוי. והיה "אדריכל היישוב" בירוחם. תכנן את תחנת הרכבת תל אביב אוניברסיטה אשר נבנתה בשנת 2000 ואת מלון חוף הדקלים שנבנה בתחילת שנות ה-90 ופונה במסגרת תוכנית ההתנתקות.
בסוף שנות השישים היה דמות מרכזית בחוג תומכי משה דיין.
הערות שוליים

↑  צעיר זכה בתחרות ציוני מקומות היסטוריים, הצופה, 21 בפברואר 1956
↑  אברהם רותם, זה יהיה מועדון בעל אופי, מעריב, 21 בספטמבר 1965
↑  פרס רוקח הוענק למפעלי הנדסה בת"א וביפו, על המשמר, 2 בנובמבר 1967
↑  פרס ע"ש עזי רוזן ז"ל יוענק לצוות אדריכלים, מעריב, 14 ביולי 1969
↑  מציעים תכנית אלטרנטיבית לבינוי הכרמל כדי לא לפגוע בנוף, דבר, 6 ביוני 1971
↑  עדית זרטל, האם צפת נהרסת?, דבר, 11 באוגוסט 1972
↑  בנקו אדר, הישועה הגדולה של הימין, על המשמר, 5 במרץ 1969
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296588105171  BnF: cb155326056 (data)  GND: 132761254  ISNI: 0000 0000 6845 7884  LCCN: no2007042744  VIAF: 78554322   WorldCat (עם VIAF): 78554322
פאולה הנקוקס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  המאה ה־20 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  PHancocksCNN
 
פאולה הנקוקס (באנגלית: Paula Hancocks) היא כתבת בינלאומית של רשת החדשות CNN. והייתה נציגת הערוץ בישראל. במסגרת תפקידה, היא מעבירה לרשת CNN דיווחים שוטפים על הנעשה בארץ, בעיקר מהזירה הפוליטית-מדינית, הכלכלית והתרבותית. לאחר תקופת עבודה בישראל היא עברה לקוריאה.
הנקוקס הצטרפה לרשת CNN ב-1997, ושידרה מהסניף הלונדוני של הערוץ. היא סיקרה את הסכסוך הישראלי-פלסטיני כמו גם את העימות של ישראל אל מול חזבאללה. לאחר מכן, שימשה זמן מה כמפיקה משנת 2001 והתקדמה לתפקידה כנציגת הערוץ בישראל.