stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמיל וולף (מהנדס)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a Pesti Izraelita Hitközség születési akv. 17/1886. folyószáma alatt".
↑  "Wolf Emil és Eulenberg Erzsébet házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 821/1917. folyószáma alatt".
↑  "Wolf Mór és Czuppony Erzsébet házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 230/1933. folyószáma alatt".
↑  "Csütörtökön leplezik le Wolf Emil (1886-1947), a Chinoin alapítójának szobrát". אורכב מ-המקור ב-2016-03-06.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1259371751  VIAF: 6088165573932537800007   WorldCat (עם VIAF): 6088165573932537800007
KPI

תכנון מול ביצוע
מדדי ביצוע מרכזיים (באנגלית: Key Performance Indicators; בראשי תיבות: KPI) הם מדדים על פיהם אומד הארגון את רמת ביצועיו. אלו יכולים להיות מדדים כלכליים ולא-כלכליים.
KPI משמש במודיעין עסקי להעריך את המצב הנוכחי של העסק ולקבוע דרכי פעולה. מקובל לבחון באמצעותו פעילויות שקשה לכמת את מידת תרומתן לארגון כגון פיתוח מנהיגות, מחויבות לארגון, רמת שביעות רצון וכדומה. המדדים אשר נקבעים כ-KPI, הם על פי רוב יעדים אסטרטגיים של הארגון ולכן שונים מארגון לארגון ועוזרים לכמת את התקדמות הארגון לעבר מטרותיו האסטרטגיות.
מדדי הביצוע KPI הם כלי הביצוע בעזרתם ניתן להמיר אינפורמציה שתדע להעריך, לנתח, לנטר, ולבצע אופטימיזציה (שדרוג) לאסטרטגיות העסקיות של הארגון. הצבת מדדי ביצוע נכונים יכולה לעמוד במרכז של אסטרטגית שיפור איכות כללית יותר בארגון. מדדי הביצוע הם רכיב מרכזי וחשוב במטרה לשפר איכות, הן עבור חברות העוסקות בנתינת שירות ללקוח כגון בתי חולים, שירותי הסעדה וכדומה, והן בתחום העסקי במטרה לשפר את הביצועים ואת הרווחים של החברה. בנוסף, מדדי ביצוע KPI מאפשרים למדוד ביצועים לאורך זמן. למעשה קביעת מדדי ביצוע KPI נכונים ומדויקים למטרות החברה, היא כלי אפקטיבי המהווה רכיב בסיסי ומרכזי בבחינת האפקטיביות בתחום האסטרטגיות העסקיות. ניתן לקבוע ולמדוד מדדי ביצוע ביחס למטרות כלליות של הארגון, או מדדי ביצוע כללים של הארגון. מדדי הביצוע מדידים, וניתן לאמוד אותם באופן כמותי. בדומה לאופן שבו GPS יצר פשטות בניווט עבור נהגים, כך מדדי הביצוע KPI מפשטים ויוצרים בהירות בהבנת ומדידת תחומים בהם יש אי ודאות בנוגע לתוצאות המדידות שמייצרים הארגון או החברה. מדדי הביצוע הם לרוב ארוכי טווח ומכוונים להישרדות והצלחה בכך שהם מספקים מידע על תהליכי קבלת החלטות ועל אסטרטגיות עתידיות ותכנון קדימה. מדדי הביצוע KPI נועדו ליצור שפה ארגונית אחידה ופשוטה, מספקים אינפורמציה והבנה מיידיות על הסטנדרטים שהחברה או הארגון הציבו לעצמם, ועל יכולת העמידה הממשית בהם. ללא הצבת מדדי ביצוע, לא ניתן לאמוד את הצלחת המחלקה הארגונית.
כללי בחירה ופיתוח של מדדי ביצוע KPI

השלב הראשון וההכרחי בבחירת מדדי ביצוע KPI, היא הבנה שניתן להעריך ולמדוד את מדדי הביצוע אך ורק בעזרת הפעולה שהם מכוונים לייצר (למשל: ניתן למדוד כמותית את הפעולות הרצויות לפני ואחרי השימוש באסטרטגיה שיווקית מסוימת). בנוסף, מדדי הביצוע הנבחרים צריכים לשקף את מטרות העל של הארגון, או של החברה באופן רחב ככל שניתן, מפני שמדדים אלו הם המפתח למדידת הביצועים בהמשך התהליך. השלב השני ביצירת מדדי ביצוע הוא מיפוי הידע הקיים בארגון, על ידי אזורים או תחומים של עיסוק. כך למשל, מחלקה העוסקת בהענקת שירותי הסעדה בבית חולים תבחן את שירותי ההסעדה לחולים, איכויות ומרכיבי הבריאות במזון וכו', על מנת שמדדי הביצוע יהיו רלוונטיים וישתמשו בשפה הארגונית הכללית. רלוונטיות זו ניתן להשיג על ידי איסוף המידע של הצוותים או קהל היעד הרלוונטי. בתוך ארגון או חברה גדולים, נכון יהיה שלכל מחלקה יוצבו מדדי ביצוע KPI שונים, המתאימים באופן ספציפי לשירות שמעניקה המחלקה.
תהליכי קביעת מדדי ביצוע KPI בארגונים

בתהליך מיפוי המידע בארגון, במטרה לקבוע מדדי ביצוע תקפים ומהימנים, נכון יהיה לערוך סקרים וראיונות, ולאסוף כמה שיותר מידע מהאנשים ומהצוותים במחלקה או בארגון הרלוונטיים. ככל שמדדי הביצוע יהיו מדויקים יותר, כך הנתונים שהם יתנו ישקפו מדידה סובייקטיבית. החלטות בארגונים נעשות לרוב על ידי שימוש בתחומי מפתח שונים ומגוונים. כך למשל, חוויית משתמש היא תחום מפתח הניתן למדידה באופנים שונים וניתן לקבוע מדדי ביצוע הנגזרים מתחום חוויית המשתמש, ומטרתם לשקף את מידת ההצלחה של הארגון, או של מוצר מסוים. תחום יצירת הכלים וההגדרות לקביעת מדדי ביצוע KPI מדויקים, הוא תחום מתפתח הנשען על יכולת איסוף מידע באופן יעיל ומהימן מהאנשים הבאים במגע עם התחומים הרלוונטיים הנמדדים בארגון.
חברות וארגונים רבים כיום, משקיעים משאבים בפיתוח מדדי ביצוע KPI ושינויים במדדים אלו יכולים גם להשפיע על סך הביצועים של החברה או הארגון. קביעת מדדי ביצוע נכונים, הוא תחום בפני עצמו ומחקר רב נעשה בתחום זה. חברות וארגונים קטנים למשל, יקבעו מדדי ביצוע התואמים את הגודל וההיצע של השירות או המוצר. באותו האופן. מדדי הביצוע ישקפו את תחום העיסוק ואת המידע הרלוונטי, הניהולי והתאורטי. ככל שמדדי הביצוע שנקבעו ישקפו במידה טובה יותר את המידע הארגוני הקיים, כך הם יגבירו את אפקטיביות המדידה ויכולים להשפיע על תוצאות ממשיות, מפני שהם יקבעו או ישפיעו על קבלת החלטות של אסטרטגיות שיווקיות. כך לדוגמה, בתחום הרשתות החברתיות המתפתח, גוברת הדרישה למערכות איסוף וניתוח של תוצאות מהשטח, שהן מדויקות יותר עבור החברה, כמו גם יעילות יותר, מאשר המערכות הקיימות בהיצע הנתון.
ארבעת השלבים

גישת ה-KPI מקנה מתודה מסודרת לאיתור מדדים אופטימליים של יעדי הארגון והפיכתם לכלי בקרה ניהולי יעיל. לגישה ארבעה שלבים:
הגדרה של המידע הניהולי הנדרש
פריטת מטרות ותשומות
הגדרה של מדדי תוצאות צולבים
הטמעה של שימוש במדדים לתכנון ולבקרה
עקרונות הגישה

בקרה אחר יישום אסטרטגיה - הגדרה ברורה של הפעילות והנעה לעמידה ביעדים.
ניהול יעיל ובקרה אחר הפעילות השוטפת - מדידה שוטפת ובקרה אחר הנושאים החשובים ביותר לניהול הפעילות של הארגון.
מידע מעבר לדו"חות הפיננסיים - חיבור לפעילות הנעשית בארגון ברמה היומיומית ומניעת הפתעות.
יתרונות הגישה

מבטיח את יישום האסטרטגיה בכל רמות הארגון.
מאפשר שליטה ובקרה על התהליך האסטרטגי, עד לרמת העובד הבודד.
מחבר את העובד הבודד לאסטרטגיה של הארגון (כגון הגדרת כיוון ברור אילו פעולות צריך לעשות העובד בשטח) לצורך יישום האסטרטגיה ויצירת מחויבות של העובד למטרה האסטרטגית באמצעות הגדרת יעדים ברורים לביצוע.
מאפשר איתור כשלים במערכת עד לרמת שורש הבעיה והמנהל האחראי.
בנוי על מדידה כמותית של תוצאות, אשר מאפשרת מתן תמונה ברורה על ההתקדמות, ומשמשת כתמריץ לעובדים ולמנהלים.
שלבי העבודה

שלבי העבודה בניהול על פי יעדים:
ניתוח הארגון- ניתוח והגדרת תחומי הפעילות של הארגון, הגדרת אסטרטגיה לארגון, ניתוח התוצאות הפיננסיות, גורמי סביבה, מבנה ארגוני, הגדרות תפקידים, הגדרת סמכויות ותחומי אחריות, ניתוח והגדרה של תהליכי עבודה בארגון.
מיפוי יעדים ומדדים- מיפוי התהליכים בארגון והקשר ביניהם להשגת מטרות העל וזאת על ידי הגדרת התפוקות והתשומות בארגון, תחת קטגוריות שונות כגון - התחום הפיננסי, סביבת הארגון, לקוחות, שיווק, שירות ומכירה ותכנון. כל הפרמטרים הללו ממופים על פי כיווני זרימת המידע וההון וזאת כדי להגדיר את הדרך להשגת היעדים. שלב זה הוא קריטי בהצלחת התהליך ויש לערב בו את כל הגורמים הבכירים בארגון.
בניית מערכת הבקרה – בניית תשתית מערכת המידע כך שתתאים לבעלי התפקידים בארגון וקביעת הגדרות איסוף ועדכון המידע באמצעות דו"חות והזנה של מערכת המידע.
מערכת מידע- בבניית מערכת המידע ניתנים לכל עובד בארגון מדדים ויעדים שעליו לעמוד בהם. בצורה זו, כל עובד יודע ומבין כיצד הוא תורם ליישום האסטרטגיה. כאשר למנהלים יורכבו מדדים שמשקפים אחריות על פעילות העובדים במחלקתם.
יישום והטמעה בארגון- ה-KPI בנוי על דיווח אמין של נתונים ולכן יש לבצע בארגון הטמעה של השיטה וזאת באמצעות הטמעת שימוש במערכת הבקרה להכנת דוחות ונושאים לדיון בישיבות הנהלה, שימוש במערכת לעריכת תחזיות וקבלת החלטות, הגדרת נוהלי שימוש בכלל הדרגים בארגון, בקרה מדגמית על תוצאות המדדים בפעילות השוטפת, הגדרת נוהלי עבודה במצב של כשל ותגמול עובדים ומנהלים בהתאם לעמידה ביעדים.
לקריאה נוספת

Ramesh S. et al.(2019). Hospital food service key performance indicators . International Journal of Advance Research, Ideas and Innovations in Technology. (volume 5, issue 3), p. 779-781.
Panel, A & Hinderksa, M., & Schreppb, F., José, D,. Mayoa,M., José, E. Thomas, c.(2019). Developing a UX KPI based on the user experience* questionnaire. Computer Standards & Interfaces. Volume 65, July 2019, Pages 38-44.
M Gheorghe, M Moritz, A Tarara (2019). Development of a KPI evaluation application for small and medium sized companies. U.P.B. Sci. Bull.,* Series C, Vol. 81, Iss. 1.
התשובה לשאלה "מהם מדדי KPI ואיך מסבירים את המונח הזה בפשטות?", קווארה.
כך תתמודדו: המדדים שמשקפים את ההצלחה העסקית שלכם. אתר איגוד השיווק, יוני 2019.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4718803-0  NKC: ph234822
כולל חב"ד

| --- | --- |
כולל חב"ד
 תחום:  צדקה, התיישבות
 משרד ראשי:  ארצות הברית ניו יורק, ארצות הברית
 מקום פעילות:  ישראל
 מייסדים:  שניאור זלמן מלאדי 
 מנכ"ל:  שלום דוכמן
 תקופת הפעילות:  1788–הווה (כ־236 שנים) 
 http://www.colelchabad.org/
 
כולל חב"ד הוא ארגון צדקה שהוקם בשנת 1805 על ידי מייסד חסידות חב"ד, רבי שניאור זלמן מלאדי. מטרת הקמת הארגון הייתה להעניק סיוע גשמי ליהודי ארץ ישראל שסבלו באותה עת ממצוקה כלכלית קשה. הכולל הוא ארגון הצדקה היהודי הוותיק ביותר שקיים היום.
בחלק איגרת-הקודש שבספרו ספר התניא ישנן מספר איגרות שכתב רבי שניאור זלמן אודות כולל חב"ד, והוא מכנה שם את הכולל "צדקת רבי מאיר בעל הנס".
הקמה

עד לשנת 1805 (תקס"ה) היה האדמו"ר הזקן נשיא קופת מעות ארץ הקודש. בעקבות המחלוקת בינו לבין רבי אברהם מקליסק נפגעו חסידי חב"ד ביישוב החסידי בארץ ישראל והם לא קיבלו תמיכה כספית מקופת מעות ארץ הקודש ונאלצו לעקור את מקום מושבם מטבריה לצפת. בעקבות זאת ייסד האדמו"ר הזקן קופה חדשה בשם "כולל חב"ד".
נשיאות והנהלה

בנשיאות הכולל עמדו במשך השנים מקימו רבי אדמו"ר הזקן ואדמו"רי חב"ד-ליובאוויטש לדורותיהם, אדמו"ר האמצעי, אדמו"ר הצמח צדק, המהר"ש, הרש"ב, הריי"ץ, והרבי מנחם מנדל שניאורסון.
במשך השנים ניהלו גבאי הכולל את פעילות הארגון. הגבאים היו בדרך כלל חסידי חב"ד שהיו נודדים בריכוזים יהודיים על מנת לאסוף כסף לפעילות הכולל. עם גבאי הכולל נמנו רבים מגדולי חסידי חב"ד, בהם:
הרב יצחק אביגדור אורנשטיין, הרב אברהם חיים נאה, הרב שניאור זלמן פרדקין, הרב שלמה יוסף זוין, הרב עזריאל זליג סלונים הרב אליעזר ננס והרב יהוסף גדליה רלב"ג. את הכולל מנהל הגבאי הראשי, הרב שלום דוכמן, והוא עמד תחת נשיאותו של הרבי מליובאוויטש.
נשיאות והנהלה > כולל חב"ד המיוחד

לאחר פטירת הרבי הצמח צדק מחב"ד נתגלעה מחלוקת על נשיאות הכולל בין חסידיו של המהר"ש לבין בן אחיו הרב שלמה זלמן שניאורסון. בשנת ה'תרע"ב (1911) הקים האדמו"ר מחב"ד-קאפוסט הרב שמריה נח שניאורסון, אחיו של הרב שלמה זלמן שניאורסון, את "כולל חב"ד המיוחד" ומינה את הרב חיים אליעזר ביכאווסקי לגבאי הכולל. לאחר פטירת הרב שמריה נח שניאורסון, בשנת ה'תרפ"ג (1923), אוחד הכולל עם הכולל הראשי, בשם "כולל חב"ד-לצדקת רבי מאיר בעל הנס", תחת נשיאות הרבי הריי"ץ.
מפעילות הכולל

פעילות הכולל במשך השנים הייתה סיוע לתושבי ארץ ישראל. כיום מפעיל "כולל חב"ד" מערך סיוע ועזרה אדירי ממדים בכל תחומי החיים ברחבי העולם. הוא מפעיל 25 בתי תמחוי. יש לו מערך של חלוקת מצרכי מזון לנצרכים ביותר מארבעים ערים בארץ. מעונות יום, מרפאות שיניים לנצרכים. כמו כן מפעיל מעון לנכים קשים במגדל העמק בשם "מכון גראבסקי", 'מרכז פינגר' בניין מפואר לבעלי נכויות בירושלים. מערך סיוע כספי למשפחות נצרכות, קרן סיוע לאלמנות ויתומים, תמיכה במשפחות נפגעי טרור, ועוד. כמו כן מפעיל הכולל בירושלים את "אולמי גוטניק" שני אולמות חתונה מסובסדים.
הארגון עורך חגיגת בר מצווה ובת מצווה גדולה, לאלף בנים ובנות מעולי חבר המדינות בכותל המערבי שמתקיימת מדי שנה בסמוך לי"א בניסן, יום הולדתו של הרב מנחם מנדל שניאורסון, בהשתתפות שרים ואישי ציבור. לאחר חלק מהחגיגות התקבלו החוגגים בלשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו.
הארגון הוא הבעלים של חלקת חב"ד בבית הקברות בהר הזיתים. הארגון מפעיל "חברת תהילים העולמית" בסמוך לקבר דוד המלך בהר ציון בירושלים. הארגון מוציא לאור "לוח כולל חב"ד" המשמש כלוח בסיס עזר למנהגים וזמנים שונים ברחבי העולם הנתלה בבתי כנסת וכן מודפס כלוח כיס.
ראו גם

אשל חב"ד
הערות שוליים

↑  ,‏ ‏, ,‏
↑  לאחר פטירת הרבי השלישי של חב"ד היה פילוג בכולל מחמת מחלוקת בין בני הרבי, כמובא להלן
↑  סקירה, אודות חנוכת מחלקה נוספת במעון, באוגוסט 2009
↑  בלב ירושלים: כולל חב"ד חנך מרכז מהפכני בהשקעת ענק. צפו אתר col טבת תשע"ח.
↑  סקירה, אודות אחת מחגיגות הבר מצווה, בשנת 2009
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
| רבי שניאור זלמן מלאדי מייסד חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| פעילות ציבורית ומושגים | קופת מעות ארץ הקודש • כולל חב"ד • תקנת המקוואות של בעל התניא • חג הגאולה • פדה בשלום |  |
| ספריו | ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן • אגרות קודש אדמו"ר הזקן • שו"ת אדמו"ר הזקן |  |
| ניגונים שידוע שחיבר | ניגוני רבי שניאור זלמן: "ארבע בבות" • "אלי אתה" • "אבינו מלכנו" • "קול דודי"  • "שלוש תנועות" • "ניגון דבקות לתפילות ראש השנה" • "ניגון צאינה וראינה" • "ניגון לקראת שבת" • "ניגון דבקות חב"ד לתפילות שבת" • "כאיל תערוג" • "ניגון ישן" |  |
| רבו ומשפחתו | המגיד ממזריטש (רבו) • ישראל ברוך פוזנר (אביו) • סטערנא (אשתו) • דובער שניאורי (בנו ממשיכו, ה־2 בשושלת) • חיים אברהם שניאורי (בנו) • משה שניאורי (בנו) • דבורה לאה (בתו) • פרידא (בתו) • רחל (בתו) • יהודה לייב מינוביץ' (אחיו) • מנחם מנדל שניאורסון (נכדו שגידל, ממשיכו וה־3 בשושלת) • משפחת שניאורסון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263912805171
נפתלי (דמות ספרותית)

נפתלי על עטיפת אחד הספרים שבסדרה, "ספר לבריאות", 1995
נפתלי הוא דמות ספרותית, ילד מתולתל בשם נפתלי, המופיעה בסדרת ספרי ילדים שכתבה וציירה אלונה פרנקל. הספרים בסדרה מיועדים לילדים שטרם למדו לקרוא ולילדים בראשית הקריאה.
הספר הראשון בסדרת ספרי נפתלי, "סיר הסירים", שיצא לאור בשנת 1975, הפך לרב-מכר ותורגם לשפות רבות. ספר אחרון (עד כה) בסדרה, "היה היה על האסלה", יצא לאור ב-2023.
כל הספרים בסדרה מנוקדים ומלווים באיורים צבעוניים. כל ספר בסדרה עוסק בנושא מעולמו של הילד, כך שספרי הסדרה כולם מכסים קשת רחבה של נושאים.
בגרסתו הראשונה של "סיר הסירים", שאף ירדה לדפוס, נקרא גיבור הספר מיכאל, כשם בנה של אלונה פרנקל. על שינוי שם הגיבור ברגע האחרון סיפרה פרנקל:
באחדים מהספרים יש בנוסף לסיפור גם הפעלה קטנה לילד: ב"ספר האוכל" יש דף לצייר עליו את כף היד, וכעבור שנה לצייר אותה שוב ולראות בכמה גדלה; בספר "מה אני רוצה להיות כשאהיה גדול" יש מעטפה, שהילד מוזמן לשים בה את תיאור המקצוע שבו יעסוק כשיהיה גדול, ובשנת 2037 לבדוק האם הגשים את חלומו.
באחדים מהספרים יש בציורים גם קריצה להורים: בספר "שבת בבוקר או 'מה אני אעשה היום?'" רואים בציור שהוריו של נפתלי קוראים את הספרים "יוליסס" ו"הקפיטל"; בספר "כוכב משמים או חלב ציפורים" הסבא מספר מעשיות לנפתלי, והאיור מראה שהמעשייה מתארת את התצלום המפורסם של יוסי בן-חנן רוחץ במימי תעלת סואץ בסוף מלחמת ששת הימים; ב"ספר לבריאות" מוצג על מסך המחשב הביטוי "נפש בריאה בגוף בריא" בלטינית, ובהמשך מופיע הביטוי בארמית "מאיגרא רמא לבירא עמיקתא". גישה הומוריסטית זו ניכרת כבר במשפט הסיום של הספר הראשון בסדרה, "סיר הסירים", שבו נאמר: "שלום פיפי! שלום קקי! אמר נפתלי. להתראות בים! אמרתי אני, אמא של נפתלי והורדתי את המים."
כל הספרים בסדרה הם בכריכה קשה ובגודל של 17X16 ס"מ, שמאפשר גם לפעוט להחזיק בספר ללא קושי. ספרים אחדים, ובהם "לאבאלי ונפתלי" ו"האמבטיה של נפתלי", הודפסו גם בפורמט גדול יותר.
בנוסף ל"סיר הסירים" תורגמו עוד ספרים בסדרה לשפות אחדות (בעיקר אנגלית ויפנית). בתרגום לאנגלית שענה נפתלי את שמו לג'ושוע, ובאחדים מהספרים הפך לבת - פרודנס.
דמותו המצוירת של נפתלי מופיעה בספרים נוספים של פרנקל, שאינם עוסקים בו, כגון "ספר האותיות".
הספרים בסדרה

סיר הסירים (מסדה, 1975) - נפתלי נגמל מהחיתולים לומד לעשות את צרכיו בסיר. הספר תורגם לשפות רבות: אנגלית, הונגרית, הולנדית, ספרדית, שוודית, נורווגית, דנית, פולנית, אפריקאנס, יפנית, סינית וקוריאנית. בשנת 2007, 32 שנים לאחר שיצא לאור, יצאה לאור גם הגרסה "סיר הסירים - ילדה", שבה הגיבורה היא ציונה.
ספר הלילה טוב (מסדה, 1979) - על השינה של נפתלי: מתי הוא ישן, היכן הוא ישן ועוד.
ספר האוכל (מסדה, 1980) - על המאכלים של נפתלי: תחילה ינק, בהמשך אכל דייסה מבקבוק, ולבסוף עבר לאוכל רגיל: שוקו, פירות, מרק, בשר וכו'.
סיפור מהחיים (מסדה, 1981) - על המפגש של נפתלי עם ציפורים - אחת שמתה ואחרת שגידלה שלושה גוזלים
ספר הבגדים (מסדה, 1983) - על הבגדים שנפתלי לובש, עם קצת היסטוריה של הבגדים וקצת על בגדים בעולם.
ספר המספרים (זמורה ביתן, 1983) - נפתלי מציג את המספרים 1 עד 10.
ספר הנימוסים (כתר, 1990) - על נימוסיו של נפתלי, הלומד לומר "בבקשה", "תודה", "בהצלחה" ומילות נימוס נוספות.
אני רוצה את אמא שלי (כתר, 1990) - נפתלי מחפש את אמא שלו, ובדרך הוא פוגש שלל אמהות - כלבה, קנגורה, דובה ועוד, עד שלבסוף הוא פוגש את אמא שלו.
ספר השמרטף (סטימצקי, 1991) - חוויותיו של נפתלי עם השמרטפית. זהו ספר יחיד בסדרה שבו האיורים הם בשחור-לבן.
ספר לבריאות - נפתלי ומלחמתו בחיידקים (מודן, 1995) - נפתלי חולה, וזוכה לטיפול מהרופא ומאמו.
כוכב משמים או חלב ציפורים (מודן, 1996) - נפתלי מצוברח, וכל הניסיונות לשמחו אינם מועילים, עד לחיבוק של אמא.
הביקור או: איך עושה פרה? (מודן, 1996) - נפתלי נוסע עם הוריו לביקור אצל סבא וסבתא בכפר.
שבת בבוקר או "מה אני אעשה היום?" (מודן, 1999) - בשבת בבוקר נפתלי שואל את הוריו, הנמצאים במיטתם, "אז מה אני אעשה היום?" אמו, הרוצה להמשיך לנמנם, שולחת אותו לקרוא אגדת ילדים, ולאחר הקריאה הוא חוזר עם אותה שאלה ומקבל שוב תשובה דומה, וחוזר חלילה, עד שאבא התעורר והציע שלל פעילויות: סידור הבית, ביקור אצל סבתא ונסיעה לספארי.
מה אני רוצה להיות כשאהיה גדול (מודן, 2003) - נפתלי מהרהר במקצועות אפשריים לעסוק בהם כשיהיה גדול: טבח, אדריכל, ממציא, ראש ממשלת העולם, רופא בגן חיות
סבתא של נפתלי בישלה דיסה (כתר, 2007)
למה לנפתלי קוראים נפתלי (מודן, 2009) - קורות משפחתה של אלונה פרנקל בשואה, הקרויה בספר "הזמנים הכי רעים בעולם". בגב הספר ציינה פרנקל: "אני מספרת על ילדות במלחמה, תקופת אימה ואבל, שבסופה ההצלה ונחמה גדולה. נמנעתי מלהיכנס לפרטים. לדעתי זה מוקדם מדי בגיל צעיר."
ספר האמבטיה של נפתלי (מודן, 2014)
נפתלי ולאבאלי (מודן, 2014) - על שפתו של נפתלי ואופן דיבורם של ילדים
ספר מלא אהבה - איך נפתלי בא לעולם (סטימצקי, 2015) - מתאר את ההיכרות בין הוריו של נפתלי, ההתאהבות, יחסי המין, ההיריון והלידה
היה היה על האסלה (אגם, 2023) - ספר המשך ל"סיר הסירים" שבו נפתלי עושה את צרכיו באסלה. כמו כן, יש גרסה נשית לספר עם הגיבורה ציונה.
הערות שוליים

↑  דפנה ארד, וישבה וישבה וישבה - למה אלונה פרנקל קראה בסופו של דבר לילד מ"סיר הסירים" נפתלי, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2011
1 2  נפתלי, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית)
↑  אריאנה מלמד, ספר: ציונה, אחות של נפתלי, עושה קקי בסיר, באתר ynet, 18 בינואר 2007
↑  יעל צמח-גרינשפון, ספר האוכל, באתר "את זה", 12 בינואר 2012
↑  יעל דר, פתאום כולם רוצים לשמוע סיפורי סבתא, באתר הארץ, 29 במרץ 2007
↑  גלית לוי, אמא של נפתלי מספרת: כך שרדתי את השואה, באתר ynet, 5 באפריל 2009
סיגל ריבה, ביקורת ספרים: "למה לנפתלי קוראים נפתלי", "חדשות 2", 21 באפריל 2009
↑  למה לנפתלי קוראים נפתלי / אלונה פרנקל, באתר של הוצאת "מודן"
↑  יותם שווימר,‏ אופרת הסבון של נפתלי (ואמא שלו), באתר "הפנקס", 19 בפברואר 2014

עדנה אברמסון, להתראות בים, שלום מקלחת: שובו של נפתלי, באתר ynet, 19 בפברואר 2014
↑   דפנה ארד, 40 שנה אחרי שנגמל מהסיר, נפתלי מגלה איך באים ילדים לעולם, באתר הארץ, 6 באפריל 2015
יניב מגל, ‏"ניסיתי לחבר בספר את הפלא של המין לכל החוויה של היקום", באתר גלובס, 12 במאי 2015
 ז'נאן בסול, חברי כנסת וסופרים מתווכחים: האם ספר ילדים עלול לעודד התנסות מינית?, באתר הארץ, 30 ביולי 2017
תעשיית היהלומים בישראל

עובדים במלטשת יהלומים בנתניה, ינואר 1945
תעשיית היהלומים בישראל היא תעשייה חשובה בישראל ואחת מהתעשיות החשובות בעולם לליטוש יהלומים ולמסחר בהם.
בשיאה העסיקה תעשייה זו 35 אלף עובדים, וישראל החזיקה ב-40 אחוז מיצוא היהלומים המלוטשים העולמי. מאז הצטמצם חלקה של ישראל עקב מעבר הליטוש למדינות אחרות, בעיקר הודו, שם העבודה זולה יותר. נכון ל-2016 יהלומים היוו כ-23.2% מסך הייצוא של ישראל ולמעשה יהלומים הם המוצר המיוצא ביותר במדינת ישראל, בהיקף של כ-12% מהייצור בעולם כולו.
ישראל היא ממייסדות תהליך קימברלי, פורום בינלאומי למסחר ביהלומים, ובשנת 2010 אף כיהנה בראשותו.
היסטוריה > טרום הקמת מדינת ישראל

בין השנים 1905–1936, נעשו ניסיונות שונים להקים ולפתח ענף יהלומים בארץ ישראל, אולם ניסיונות אלו לא הצליחו.
בשנת 1933, החלו מאמצים מול שלטונות המנדט הבריטי לביטול המכס על יבוא יהלומי גלם, ובשנת 1936 ביטלו השלטונות את המכס על יבוא זה. רק לאחר מכן החלה להתפתח תעשיית היהלומים בארץ בצורה בת קיימא.
בשנת 1937 הוקם בפתח תקווה מפעל ליטוש יהלומים, על ידי אנשל (אשר) דסקל וצבי רוזנברג. בני הדודים נולדו בצפון רומניה ולימים הפכו ליהלומנים מצליחים באנטוורפן. דסקל קנה מכונות לעיבוד יהלומים, ובתחילת 1937 היגר לפלשתינה עם משפחתו ועם המכונות. המפעל החל את דרכו בחדר בביתו של צבי רוזנברג. במפעל הוכשרו עשרות תלמידים מפתח תקווה בחיתוך וליטוש יהלומים. לימים הפכו תלמידים אלה תעשיינים מובילים בענף. התלמיד הראשון היה אריה מולדבסקי נער בן 15, שלימים היה תעשיין מצליח וקיבל את אות יקיר תעשיית היהלומים. בשנת 1939 הציע ראש עיריית נתניה עובד בן עמי לבני הדודים דסקל ורוזנברג להקים מפעל בעיר. דסקל ובן עמי נסעו לאנטוורפן לנסות לשכנע יהלומנים יהודים לעבוד בארץ ישראל ולהציל את עצמם ומשפחתם. בין 1940–1946 תעשיית היהלומים התרחבה ופרחה. בהמשך הוקמו יותר משלושים מפעלים בעיקר בנתניה ובתל אביב ובמקומות נוספים. כ-3,300 עובדים הועסקו במפעלים אלו.[דרוש מקור: לכל הפסקה]
שווי היצוא של תעשייה זו הוערך במעלה מ-3,200,000 לירות ארץ-ישראליות. זה היה הערך הגבוה ביותר למוצרים שיוצאו מהמנדט הבריטי באותה שנה.
היסטוריה > השנים הראשונות של מדינת ישראל

לאחר הכרזת העצמאות של מדינת ישראל הועברה כלכלת הצריכה למתכונת של כלכלת מלחמה (אנ'). החלטה זו הגיעה בשיאו של משבר בתעשיית היהלומים, חרף משבר זה כבר בשנת 1956, לראשונה בתולדותיה של מדינת ישראל, נערך בה הקונגרס הבינלאומי של הפדרציה העולמית של בורסות היהלומים (WFDB).
במהלך חמש עשרה השנים הראשונות לקיומה של ישראל תעשיית היהלומים וחברת תפוזי ג'אפה היו מוצרי הייצוא העיקריים של המדינה הצעירה.
היסטוריה > המאה ה-21

נכון לתחילת המאה ה-21, ישראל היא אחת משלושת המרכזים העיקריים בעולם לייצור יהלומים, לאחר בלגיה והודו.
ב-2012 שווי הייצוא עמד על כ-5.56 מיליארד דולרים.
ב-2007, כאשר היהלומים עדיין היוו קרוב לכ-24% מסך היצוא הישראלי, 12% מהיהלומים בעולם יוצרו ולוטשו במדינת ישראל. עם זאת ב-2010 ירד הייצור לכ-9% מהילומים בעולם. מנגד, ב-2016 פורסם כי תעשיית היהלומים הישראלית ייצאה כ-28% מסך המוצרים שיוצאו מישראל ובמקביל כ-12% מהיהלומים בעולם יוצרו בישראל.
ביוני 2018 פורסם כי ישראל והרפובליקה העממית של סין חתמו על הסכם במסגרתו כ-100 חברות סיניות יעבירו את המפעלים שלהן לישראל, המפעל שירכז את החברות יוקם במתחם הבורסה, במתחם שיכיל כ-2 מרכזי ליטושים וישתרע על שטח של כ-1,100 מטר מרובע. עלות ההקמה של המפעל מוערכת ב-10 מיליון שקלים.
באפריל 2020, לאחר התפרצות נגיף הקורונה בישראל והמשבר הכלכלי שבא בעקבותיו הצהיר נשיא בורסת היהלומים, יורם דבש כי תעשיית היהלומים הישראלית חוותה נזק של למעלה ממיליארד שקלים.
בספטמבר 2020, לאחר חתימת הסכם נרמול היחסים בין איחוד האמירויות הערביות לישראל פורסם כי בורסת היהלומים הישראלית תיפתח נציגות בדובאי, החלטה זו באה לאחר חתימת הסכם שיתוף פעולה בין בורסת היהלומים לחברת DMCC שהיא למעשה התאומה האמירתית של בורסת היהלומים הישראלית.
המסחר ביהלומים בישראל

הענף נמצא ב"רובע היהלומים" (שם נמצאת גם בורסת היהלומים הישראלית), הרובע הממוקם במתחם הבורסה שברמת גן. המתחם מורכב מכ-4 בניינים (הגבוה מהם הוא מגדל יהלום), המחוברים אחד לשני באמצעות שבילים.
ממשלת ישראל מממנת גוף תעשייתי ללא כוונת רווח הנקרא "מכון היהלומים הישראלי" ומטרתו היא לייצוג ארגונים ומוסדות הקשורים לתעשיית היהלומים בישראל.