stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרוץ אופניים חד-יומי
מקבצי מרוצים לאורך העונה > מרוצי סוף העונה באיטליה

בחודשים אוגוסט, ספטמבר ותחילת אוקטובר נערכים באיטליה מרוצים חד יומיים רבים, בייחוד בצפון איטליה. המרוץ החשוב ביותר מבין מרוצים אלו הוא גם האחרון שבהם, הג'ירו די לומברדיה. בדרך כלל במחציתם הראשונה של מסלולי מרוצים אלו יש קטע ארוך מנקודה לנקודה ומחציתם השנייה כוללת מספר סיבובים של מסלול מעגלי הכולל גם עליה אחת או שתיים. המרוצים הבולטים הם:
| שם המרוץ | מדינה | דירוג UCI (נכון ל-2019) | מהדורות (נכון ל-2018) |
| --- | --- | --- | --- |
| טרה ואלי וארזינה | איטליה איטליה | HC‏.1 | 98 |
| ג'ירו דל'אמיליה | איטליה איטליה | HC‏.1 | 101 |
| מילאנו–טורינו | איטליה איטליה | HC‏.1 | 99 |
| ג'ירו דל פיימונטה | איטליה איטליה | HC‏.1 | 102 |
| ג'ירו די לומברדיה | איטליה איטליה | וורלד טור | 112 |
מקבצי מרוצים לאורך העונה > אליפות העולם

בתחילת אוקטובר נערכת אליפות העולם ובה נערכים גם שלושה מרוצי כביש (בנוסף למרוצים נגד השעון). אליפות העולם לרוכבים עד גיל 23, אליפות העולם לנשים ואליפות העולם לגברים. פעם בארבע שנים נערך מרוץ חד-יומי במשחקים האולימפיים.
טקטיקה

בהכללה, הטקטיקה במרוצים חד-יומיים מתבססת על אותם עקרונות הקיימים גם במרוצי קטעים. בשני סוגי המרוצים יש לדבוקה ולבריחות תפקיד חשוב במרוץ ובשני סוגי המרוצים יש לכל קבוצה את המובילים שלה ששאר רוכבי הקבוצה רוכבים עבורם. אולם, ישנם בכל זאת, הבדלים לא מעטים בשני סוגי המרוצים. במרוץ החד-יומי על הרוכבים לקבל החלטות מכריעות בשבריר של שנייה. איחור בהצטרפות לניסיון בריחה, או כניסה פזיזה לבריחה שדינה להכשל עשויים להכריע את גורל המרוץ. כל תקלה כגון תקר, או נפילה (אף ללא נזק גופני), עלולה להביא את הרוכב לפיגור שממנו יתקשה להתאושש. מקובל לחשוב שרוכבים המתמחים במרוצים חד-יומיים יודעים טוב יותר "לקרוא" את המרוץ מאשר רוכבים המתמחים במרוצי קטעים.
במרוץ הקטעים יש לקבוצות מטרות שונות. חלקן מעוניינות בדרוג הכללי ומגלות אדישות לניצחונות בקטעים. חלקן מעוניינות רק בניצחונות בקטעים ומגלות אדישות בכל הקשור לקטעים בהם אין להם סיכוי לניצחון שכזה. חלקן מעוניינות בחולצות הקטגוריות השונות (הרים, מיאוצים). במרוץ חד-יומי יש מטרה אחת: ניצחון במרוץ. מטרה זו גורמת בדרך כלל לקצב מהיר יותר ולכך שמרוצים רבים מסתיימים בדרך של התשה ובירור (סלקציה). במרוצים המתפתחים בדרך זו רק הרוכבים החזקים ביותר מסוגלים להמשיך בקצב המאפשר להם להוות גורם כלשהו במרוץ. לעיתים מזומנות, במרוצים הקשים ביותר, פחות ממחצית המזנקים מסיימים את המרוץ.
בחלק גדול מהקבוצות המקצועניות יש למרוצים החד-יומיים מנהלים ספורטיביים נפרדים. בדרך כלל מדובר ברוכבי עבר שהתמחו במרוצים חד-יומיים וצברו ניסיון רב. אחד המנהלים הספורטיביים המצליחים ביותר בשנים האחרונות, יוהאן ברוינל, שהתמחה במרוצי קטעים ובמיוחד בטור דה פראנס, הודה בספרו "We Might as Well Win" כי הוא מתקשה בניהול מרוצים חד-יומיים וכי זו הסיבה שהביא את דירק דמול לקבוצתו כמנהל הספורטיבי של המרוצים הקלאסיים.
הערות שוליים

↑  Johan Bruyneel, We Might as Well Win, p. 62
מרכז הליכוד

מרכז הליכוד הוא המוסד העליון של מפלגת הליכוד, הרשאי להחליט בכל ענייני התנועה בין ועידה לוועידה. בין השאר, מוסמך המרכז לשנות את חוקת המפלגה. המרכז הוא הגוף הסמכותי בין ועידה לוועידה. המרכז רשאי ברוב של חבריו לשנות החלטה של הוועידה. כל החלטה כזו של המרכז תובא לידיעתה של הוועידה הבאה שלאחר קבלת אותה החלטה ותוקף החלטת המרכז יפקע, אם לא תאושר על ידי הוועידה. החלטה על התקשרות של התנועה עם גוף פוליטי אחר תתקבל במרכז, והיא טעונה רוב של חברי המרכז.
מרכז הליכוד, נכון לשנת 2022, הוא המרכז הרביעי מאז הקמת הליכוד. קודם להקמת הליכוד היה מרכז חירות.
בית הדין של הליכוד בהחלטה מ-2022, קבע כי חברי המרכז לא נבחרו מחדש מאז 2012, למעלה מעשור.
הליכוד הוא הסניף הישראלי של הליכוד העולמי ולכן חברי המרכז חברים בהסתדרות הציונית העולמית. המרכז בוחר את נציגיו כצירים בהסתדרות העולמית.
מבנה > הליך הבחירה

חברי הליכוד שצברו וותק של שנה וחצי מהתפקדותם למפלגה זכאים לבחור את הנציג המקומי. מדינת ישראל מחולקת לערים ולמועצות שהם סניפי הליכוד, לכל סניף ניתנים מספר נציגים על פי כמות בעלי זכות ההצבעה הרשומים במקום. בבחירות הבוחר מסמן מספר מועמדים לתפקיד חברי מרכז מטעם הסניף וכן את חברי מועצת הסניף. למרכז נבחרים אלו שזכו במספר הקולות הרב ביותר עד מילוי מכסת הנציגים של הסניף.
חברי סיעת הליכוד בכנסת מקבלים מינוי למרכז מתוקף כהונה וכן בעלי תפקידים נוספים. מינוי מסוג זה למרכז הוא לצמיתות וללא צורך בבחירה מחדש.
מבנה > ועידת הליכוד

בזמן התכנסותו הראשונית של המרכז לאחר בחירתו נקרא מוסד זה ועידת הליכוד. בזמן זה ניתן לקבוע חוקים בהליך פשוט ביחס להמשך הן מצד הרוב הדרוש והן מצד הליך כינוס החברים.
מבנה > כהונת המרכז

במרכז חברים כ-3,700 צירים המורכבים מחברי ליכוד שנבחרו בבחירות בסניפי התנועה בערים ומצירים מתוקף תפקידם. לאחר תקופת ועידת הליכוד המרכז ממשיך לפעול עד בחירת מרכז חדש ולקיום ועידה נוספת. המרכז רשאי ברוב של חבריו לשנות החלטה שנתקבלה בוועידה. החלטות המרכז נותרות בתוקף במהלך תקופת כהונתו, ומובאות לאשרור בוועידה הבאה לאחר קבלתן. אם הוועידה אינה מאשרת את תוקף החלטות המרכז היוצא, הן פוקעות.
עד 2006 היה המרכז אמון על בחירת חברי הכנסת של התנועה, אולם מספר שבועות לפני הבחירות הכלליות ב-2006 בחר המרכז לקבל את הצעתו של היו"ר דאז, בנימין נתניהו, ולשנות את חוקת התנועה כך שהסמכות לבחירת הח"כים תועבר למתפקדים. חברי המרכז בוחרים את תאריך ההצבעה לראשות התנועה ולהרכבת הרשימה, וכן החלטה על התקשרות של מפלגת הליכוד עם גוף פוליטי אחר דורשות החלטת מרכז ברוב קולות.
בתנועת הליכוד כ-118 אלף מתפקדים נכון לשנת 2019. מתפקדים אלו בוחרים את יו"ר התנועה ואת הרכב הרשימה.
לפי חוקת הליכוד, המרכז צריך להתכנס מדי שישה חודשים ולפחות פעם אחת בשנה.
כיום יו"ר המרכז הוא חיים כץ.
ראשי מרכז הליכוד

ראשי מרכז הליכוד קובעים את סדר היום בישיבות המרכז בתיאום עם יו"ר המפלגה. במקרים של חילוקי דעות מכריעה עמדת יו"ר המפלגה.
| מספר סידורי | שם | תחילת הכהונה |
| --- | --- | --- |
| 1 | אריאל שרון |  |
| 2 | צחי הנגבי | 22 בנובמבר 2004 |
| 3 | משה כחלון | דצמבר 2005 (רשמית: מאי 2008) |
| 4 | דני דנון | 30 ביוני 2013 |
| 5 | חיים כץ | 29 בדצמבר 2015 |
הערות שוליים

↑  פס"ד 1663-22, עותרים: משה איפרגן ואלעד מלכא, נ' המשיבה: תנועת הליכוד, באתר בית הדין מפלגת הליכוד החלטות מ-2022, ‏2022-07-16
↑  עטרה גרמן, דייני תנועת הליכוד: לא נשנה את הרכב המוסדות לפני הבחירות המקומיות, באתר www.makorrishon.co.il, ‏2023-03-12
↑  נתי יפת, ‏רבבות חברי ליכוד בוחרים את רשימת המפלגה לכנסת, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 בפברואר 2019
↑  מוסדות התנועה, באתר הליכוד
↑  מנחם רהט, מרכז הליכוד ידון בתחילת יולי ביוזמת יצחק שמיר, מעריב, 12 ביוני 1989
↑  הנגבי גבר על לנדאו בבחירות ליו"ר מרכז הליכוד, באתר ynet, 22 בנובמבר 2004
↑  אטילה שומפלבי, דני דנון נבחר לעמוד בראש ועידת הליכוד, באתר ynet, 26 ביוני 2013
↑  מורן אזולאי, השר חיים כץ נבחר ליו"ר מרכז הליכוד, הפריימריז לראשות המפלגה יוקדמו, באתר ynet, 30 בדצמבר 2015
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נובי ז'מיגרוד

| --- | --- |
סמל נובי ז'מיגרודסמל נובי ז'מיגרוד

 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  פודקרפצקיה פודקרפצקיה
 מחוז:  יאסלו
 שטח:  24.41 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,292 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  49°36′N 21°31′E﻿ / ﻿49.600°N 21.517°E﻿ / 49.600; 21.517
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.bip.nowyzmigrod.pl/index.php?idg=1&id=1&x=1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטינובי ז'מיגרוד(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטינובי ז'מיגרוד(למפת פרובינציית פודקרפצקיה רגילה) ז'שוב פשמישל סטאלובה וולה מיילץ שוויינטו. לובלין פולין קטן  סלובקיה אוקראינהנובי ז'מיגרוד(למפת פרובינציית פודקרפצקיה מוגדלת) ז'שוב פשמישל סטאלובה וולה מיילץ שוויינטוקז'יסקיה לובלין פולין קטן  סלובקיה אוקראינהנובי ז'מיגרוד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
נובי ז'מיגרוד (בפולנית: Nowy Żmigród, נקראה בעבר ז'מיגרוד בלבד; ידועה גם כז'מיגרד וז'מיגריד) הוא כפר במחוז יאסלו שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

במאה ה-14 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ובשנת 1474 נהרס בעת פלישת ההונגרים. בחלוקת פולין בשנת 1772 נכלל היישוב בשטח אוסטריה. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל היישוב בשטחי הרפובליקה הפולנית השנייה, והושב למעמד כפרי.
יהודי נובי ז'מיגרוד

התיעוד הראשון לישיבת יהודים ביישוב הוא משנת 1410, ובמאה ה-16 הוקם במקום בית כנסת מפואר. באמצע המאה ה-17 נפגעו יהודי היישוב כתוצאה מפשיטות הקוזקים והשוודים. משנות ה-80 של המאה ה-19 החלו יהודים רבים מהכפר להגר ממנו לארצות הברית. בתקופה זו התאפיינה הקהילה היהודית בכפר בצביון חסידי, בעיקר של חסידות צאנז-ז'מיגראד, ובמקום כיהנו אדמורי"ם מחסידות זו.
בשנת 1905 הופצה נגד יהודי הכפר עלילת דם. בנובמבר 1918 ערכו איכרים פולנים פרעות ביהודי הכפר, תוך ביצוע מעשי שוד והכאת יהודים. בין מלחמות העולם התגברה בכפר הפעילות הציונית, ומספר יהודיו עמד על כ-800, כ-40% מתושביו.
יהודי נובי ז'מיגרוד > בשואה

עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בספטמבר 1939, הוטלו על יהודיו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת אות מזהה, תשלומי כופר, הגבלות תנועה ועבודות כפייה, לרבות במחנות עבודה. כמו כן, חולל ונשרף בית הכנסת בכפר.
במחצית הראשונה של 1942 רוכזו יהודי הכפר בגטו שהוקם בו, אליו הועברו גם יהודים מיישובי הסביבה, ואשר מספר יושביו הגיע ליותר מ-2,000 איש.
ב-7 ביולי 1942 בוצעה בגטו שבכפר אקציה, בה נרצחו כ-1,250 מיהודיו בידי שוטרים גרמנים, אוקראינים ופולנים ביער סמוך. במקביל ערכו הגרמנים והפולנים מצוד אחר כמה עשרות יהודים שנמלטו מהגטו.
ב-15 באוגוסט 1942 הועברו מעט מיהודי הגטו למחנות עבודה, וכל יתר יהודי הגטו שולחו בסוף קיץ 1942 למחנה ההשמדה בלז'ץ.
קבר אחים של כ-1,250 מיהודי נובי ז'מיגרוד, שנורו ב-7 ביולי 1942 ביער סמוך
משחק תפקידים המוני ברשת

לכידת מסך מתוך משחק התפקידים ההמוני ברשת Ryzom, משחק חופשי בקוד פתוח
משחק תפקידים המוני ברשת (באנגלית: Massively multiplayer online role-playing game, MMORPG) הוא סוגה של משחקי תפקידים ממוחשבים, המתאפיינת בפעולת גומלין בין מספר גדול מאוד של שחקנים בעולם וירטואלי.
כמו בשאר משחקי התפקידים, ממלאים השחקנים תפקיד של דמות (בדרך כלל בעולם הפנטזיה) ושולטים על מרבית פעולותיה. משחקי התפקידים ההמוניים נבדלים ממשחקי תפקידים עבור שחקן בודד או ממשחקי תפקידים מקוונים בעלי מספר קטן של שחקנים, בכמות הרבה של השחקנים אשר נוטלים בהם חלק, ובעולם המתמשך של המשחק (אשר נמצא בדרך כלל על שרתי החברה המפיצה), אשר ממשיך להתקיים ולהתפתח גם כשהשחקן אינו מחובר אליו ולא משחק בו. עם זאת, ישנם משחקים המשלבים בין המשחק ההמוני למשחק היחיד - כאשר בערים ובזירות קרב ניתן להיפגש עם אנשים ואילו במבוכים השחקן נמצא לבד. דוגמאות למשחקים כאלו הם דיאבלו 3, טיביה וPath of Exile.
משחקים אלה זוכים לפופולריות גדולה ברחבי העולם. בשנת 2017 הגיעו ההכנסות ממשחקי התפקידים ההמוניים לסך של 40 מיליארד דולר. נכון לאוגוסט 2018, מספר השחקנים הרשומים ל-World of Warcraft, משחק התפקידים ההמוני הפופולרי ביותר כיום, הוא 15 מיליון.
בקרב וירטואלי שהתרחש ב"איב אונליין" בשנת 2014 השתתפו מעל ל-2,500 שחקנים ומעל ל-7,000 דמויות.
תכונות בסיסיות

אף על פי שמשחקי התפקידים ההמוניים המודרניים שונים כיום משמעותית ממשחקים דומים בעבר, רבים מהם חולקים את אותם מאפיינים בסיסיים. אלה כוללים מספר תכונות משותפות: סביבת משחק מתמשכת, צורה כלשהי של התקדמות, אינטראקציה חברתית בתוך המשחק, תרבות פנים-עולמית של המשחק, חברות בקבוצה והתאמה אישית של הדמות.
האפשרויות להתאמה אישית של הדמויות הן נרחבות ביותר, הן מבחינה טכנית והן מבחינה ויזואלית, כאשר לעיתים קרובות נוספות אפשרויות חדשות על ידי מפתחי המשחק. משחקים מסוימים אף מאפשרים שינוי במשחק עצמו (מודינג) על מנת לאפשר לקהל השחקנים גמישות רבה יותר בבחירת הדמויות או בשימוש בעולם המשחק.
תכונות בסיסיות > נושאים

רוב משחקי התפקידים ההמוניים הפופולריים מבוססים על מוטיבים מסורתיים הלקוחים מעולם הפנטזיה, אשר לעיתים קרובות מתרחשים בעולם משחק דומה לזה של "מבוכים ודרקונים". ישנם משחקים המערבבים אלמנטים מעולמות אחרים, כגון: מדע בדיוני, ספרות מתח, ספרי קומיקס, תורת הנסתר וכו'. לרוב אלמנטים אלה מתפתחים כתוצאה ממשימות ותרחישים דומים הכוללים הרפתקאות, לחימה במפלצות וביזה.
תכונות בסיסיות > התקדמות

כמעט בכל משחקי התפקידים ההמוניים, פיתוח דמותו של השחקן היא המטרה המרכזית. משחקים אלה כוללים מערכת התפתחות של הדמות, במסגרתה השחקנים צוברים נקודות ניסיון ומשתמשים בהן על מנת להתקדם בשלבי ההתפתחות, אשר גורמים להם להשתפר בפעולות אותן הם מבצעים. באופן מסורתי, לחימה עם מפלצות והשלמת משימות, לבד או בקבוצה, הן הדרכים העיקריות להרוויח את נקודות הניסיון. צבירת הון (כולל פריטים המשמשים לקרבות) היא דרך נוספת להתקדם במשחקים אלו. התהליך המחזורי הנוצר בתנאים הללו – לחימה, המובילה לפריטים חדשים, המאפשרים את המשך הלחימה ללא שינוי במשחקיות – מכונה באופן ביקורתי "הליכון שלבים" (Level treadmill) או "שחיקה" (Grinding).
במשחקים מסוימים אין גבול לאותה ה-"שחיקה", ולמעשה אין גבול לשלב אליו יכול השחקן להגיע. במשחקים אשר משתמשים בדגם כזה של משחק, נוהגים בדרך כלל לפאר ולהלל את השחקנים אשר השיגו את הדירוג הגבוה ביותר, באמצעות הצגת הדמויות שלהם באתר האינטרנט של המשחק, או לחלופין, פרסום הנתונים הסטטיסטיים שלהם על גבי מסך ניקוד גבוה.
במשחקים אחרים, בהם ישנה הגבלה של השלב המקסימלי אליו שחקנים יכולים להגיע, משתנה הגדרת המשחק ברגע בו השחקן מגיע לשלב זה. במקום לזכות בנקודות ניסיון נוספות, השחקן זוכה בכסף ובפריטים, אשר הופכים להיות המוטיבציה המרכזית עבורו להמשך המשחק. לא אחת, מגוון הציוד הזמין לשחקנים ברמה המקסימלית יהווה את ההבדל ביניהם לבין שחקנים בשלבים נמוכים יותר. סט זה של כלי נשק ושריונות מועצמים, מוסיפים ממד תחרותי למשחק. הרצון של השחקנים להחזיק בפריטים אלו מגביר את המוטיבציה שלהם לשחק והם אף מהווים גורם משמעותי בקביעת ההצלחה או הכישלון במצבי הלחימה.
כמו כן, במשחקי התפקידים ההמוניים קיימת מסורת של חבירה לשחקנים אחרים על מנת להתקדם במשחק יחד בקצב אחיד. לעיתים זה מאלץ את השחקנים לשנות את לוחות הזמנים שלהם בעולם האמיתי על מנת "לעמוד בקצב" בעולם המשחק. דוגמה טובה לכך היא הצורך בהחלפת פריטים על מנת להשיג מטרות מסוימות או שיתוף פעולה בהריגת אויב רב עוצמה.
תכונות בסיסיות > אינטראקציה חברתית

אלמוניות היא מאפיין מרכזי של משחקי התפקידים ההמוניים, מכיוון שבמשחקים אלו השחקנים בוחרים את סוג הדמות בה הם רוצים לשחק ומעצבים את המראה של דמות זו על פי רצונם. השפעה חיובית שנוצרת כתוצאה מכך היא הקושי בהדבקת סטריאוטיפים. כך נוצר פוטנציאל ל-"תיירות הזהות" (Identity Tourism) – האפשרות של שחקן זכר לבן להציג את עצמו בתור אלפית שחורה לדוגמה, מבלי להידחות על ידי הקהילה. מצד שני, אותה אלמוניות עלולה לעורר תוקפנות, מכיוון שרוב השחקנים מרגישים בטוחים מפני תקיפה פיזית בעולם האמיתי בהסתמך על כך שמשחקי התפקידים ההמוניים הם משחקים חובקי עולם.
משחקי התפקידים ההמוניים מכילים כמעט תמיד כלים המקילים על התקשורת בין השחקנים. משחקים רבים מציעים אפשרות משחק בגילדות או שבטים.
בנוסף לכך, חלק גדול מהמשחקים דורשים רמה מסוימת של שיתוף פעולה על מנת לצלוח חלק מהמשימות. משימות אלה דורשות מהשחקנים לקחת על עצמם תפקידים שונים, כגון: הגנה על שחקנים אחרים מפני פגיעה, ריפוי שחקנים אחרים, תקיפת האויבים וכו'.
שלא כמו במצבים רבים בעולם האמיתי, שחקנים במשחקי תפקידים המוניים יכולים לבחור את חברי הצוות שלהם ולמצוא שחקנים אחרים בעלי דעות דומות לשלהם. בעוד שאנשים עלולים להיות מנודים חברתית בעולם האמיתי, הם יכולים להיות מי שהם רוצים בעולם הווירטואלי, ולמצוא שחקנים אחרים בעלי תחומי עניין משותפים ותכונות דומות. עבור חלק מהשחקנים, משחקים אלה יכולים לספק שיעורים חשובים, אשר עלולים לשמש אותם גם בעולם האמיתי. עם זאת, הסתמכות על האינטרנט, אשר עלולה להוביל גם להתמכרות, עשויה גם להוביל לבידוד "פיזי" חברתי.
נדבך נוסף שקשור באינטראקציה החברתית במשחקים אלה הוא "משחק התפקיד" (Role-play) עצמו. רוב המשחקים מספקים סוגים שונים של מעמדות אליהם שחקנים יכולים לבחור לשייך את הדמות שלהם. חלק מהשחקנים בוחר לשחק על פי המעמד אותו הם בחרו. לדוגמה, שחקן שבחר לשחק בתור כומר, יכול לרכוש בחנות הווירטואלית גלימה, ללמוד את מיומנויות הכהונה, ולגרום לדמות שלו לדבר, לפעול ולתקשר עם דמויות אחרות בהתאם לאופי של הדמות שלו. גילדות או קבוצות אשר שמות דגש על משחק תפקידים דומה, יכולות לפתח נרטיבים עמוקים באמצעות ההגדרה והמשאבים אותם מספק להם עולם המשחק.
תכונות בסיסיות > תרבות

מכיוון שלמשחקי התפקידים ההמוניים ישנם אלמנטים רבים במשותף, אשר נחווים על ידי המוני של אנשים, הדבר גרם לשחקנים רבים לצפות להתחזקות או היחלשות של אלמנטים מסוימים במשחקים אלה. לדוגמה, במשחקים ישנים יותר, הדרך המהירה ביותר להתקדמות במשחק הייתה הריגת מפלצות שוב ושוב. השחקן היה ממתין בנקודה בה נמצאת המפלצת, הורג אותה וממתין להופעתה מחדש (Respawn). דרך זו עדיין מקובלת בז'אנר, והוויכוח על מידת ההנאה כתוצאה מתהליך זה, עולה לדיון כל פעם מחדש.
חשש נוסף שמועלה בהקשר למשחקי התפקידים ההמוניים, בעיקר על ידי הורים לילדים שמשחקים במשחקים אלה, עוסק בהתמכרות אליהם. שחקנים עלולים לזלזל בשחקנים אחרים אשר משקיעים את מירב זמנם וכספם במשחק, בעוד ששחקנים אחרים עלולים לבוז לאלו שלא משקיעים מספיק זמן על מנת "לשחק כמו שצריך".
תכונות בסיסיות > מבנה המערכת

רוב משחקי התפקידים ההמוניים בנויים בצורת מערכת שרת-לקוח (Client-server system). תוכנת השרת יוצרת מופע מתמשך של העולם הווירטואלי אשר רץ ללא הפסקה, אליו מתחברים השחקנים באמצעות תוכנת הלקוח. תוכנת הלקוח עשויה לספק גישה לעולם משחק שלם, או שנדרשות "הרחבות" נוספות על מנת לאפשר גישה לאזורים מסוימים של המשחק. בדרך כלל השחקנים מחויבים לרכוש את תוכנת הלקוח תמורת תשלום חד פעמי, אם כי ישנה מגמה מתגברת של שימוש בתוכנות קיימות בתור תוכנות לקוח, כמו דפדפני אינטרנט למשל.
מטבע הדברים, משחקי תפקידים המוניים מתקיימים ברשת האינטרנט, ולכן רובם מקיימים מקורות הכנסה מתמשכים (כגון מנויים חודשיים ופרסומות) לצורך תחזוקה ופיתוח. חלק מהמשחקים שהגיעו מהעולם המערבי דורשים תשלום של מנוי חודשי עבור האפשרות לשחק בהם (דוגמת World of Warcraft), אחרים, דוגמת Guild Wars, מסתמכים על מכירות התוכנה עצמה ועל מכירות חבילות ההרחבה שלה. מודל נוסף של הכנסה הוא כזה שבו המשחק עצמו ניתן בחינם, אך השחקנים מקבלים את האפשרות לשלם עבור תוכן נוסף, החל משיפורים קוסמטיים וכלה בציוד ואפשרויות לשיפור ציוד. מודל זה נפוץ במיוחד במשחקים שהגיעו מאסיה, במיוחד מקוריאה הדרומית דוגמת מייפל סטורי, Flyff, Blade & Soul ועוד. מודל כזה נקרא "freemium" או "pay2win" כגנאי, וככל שהאלמנט הזה בולט יותר במשחק כך נוצרים הבדלי קבוצות ופערים בין שחקני "Free to play" שאינם יכולים/מעוניינים להשקיע כסף אמיתי על המשחק, לבין שחקנים ששמו כסף על המשחק.
משחק תפקידים המוני יכול לפעול על מספר שרתים נפרדים, בהתאם למספר השחקנים ולמבנה המערכת שלו. כל שרת כזה מייצג עולם עצמאי, במסגרתו שחקנים לא יכולים לקיים אינטראקציה עם שחקנים מעולם אחר. ישנם משחקים אשר מאפשרים לשחקנים לעבור בין העולמות (אך לא לשהות במספר עולמות במקביל), אחרים מגבילים את השחקן לעולם בו הוא נוצר.
פסיכולוגיה

מכיוון שיחסי הגומלין בין שחקנים במשחקי תפקידים המוניים הם אמיתיים, אף על פי שהם מתרחשים בסביבה וירטואלית, פסיכולוגים וסוציולוגים יכולים להשתמש במשחקים אלה ככלי מחקר אקדמי. שרי טרקל (Sherry Turkle), פסיכולוגית קלינית, ערכה רעיונות עם משתמשי מחשבים, כולל שחקני מחשב. היא גילתה כי אנשים רבים הרחיבו את הטווח הרגשי שלהם בעקבות בחינת תפקידים שונים (כולל זהויות מגדריות שונות), שניתן לבחון במשחקי תפקידים המוניים.
במסגרת סקר אחר, שנערך על ידי ניק אי (Nick Yee), אחד מהחוקרים הבולטים בתחום, נסקרו יותר מ-35,000 שחקני משחקי תפקידים המוניים, תוך התמקדות בהיבטים פסיכולוגיים וסוציולוגיים של המשחקים הללו. הממצאים האחרונים הצביעו על כך ש-15% מהשחקנים הפכו למנהיגי גילדות בזמן זה או אחר, אף על פי שרוב השחקנים רואים בתפקיד עבודה שהיא קשה וכפוית טובה. כמו כן, שחקנים מבלים זמן ניכר (בדרך כלל שליש מסך הזמן המושקע) בעשיית דברים מחוץ לעולם המשחק, הקשורים באופן ישיר למשחק עצמו.
שחקנים רבים דיווחו על כך שהרגשות שלהם מתחזקים בזמן המשחק, עד כדי כך ש-8.7% מהשחקנים ו-23.2% מהשחקניות קיימו חתונה וירטואלית. חוקרים אחרים מצאו כי ההנאה מהמשחק קשורה ישירות לארגון החברתי של המשחק, החל ממפגשים קצרים בין השחקנים למשחק מאורגן בקבוצות מובנות.
מבין כל סוגי המשחקים השונים, משחקי תפקידים המוניים ברשת הם בעלי הסיכוי הגבוה ביותר לייצר התמכרות אצל המשחקים בה. במחקר שנערך על ידי זאהיר חוסיין ומארק ד. גריפית'ס (Zaheer Hussain & Mark D. Griffiths), נמצא כי רק אחד מתוך חמישה שחקנים (21%) מעדיף לקיים את קשריו החברתיים ברשת מאשר בעולם האמיתי. כמו כן, נמצא כי לשחקנים גברים, קל בהרבה לקיים דו-שיח ברשת, מאשר לשחקניות נשים. נתון נוסף הראה כי 57% מהשחקנים יצרו דמויות מהמין השני, מה שהוביל את החוקרים למסקנה כי לדמות הנשית באינטרנט יש מספר תכונות חברתיות חיוביות.
תקלה זמנית במשחק World of Warcraft משכה את תשומת לבם של פסיכולוגים ואפידמיולוגים, כאשר מחלת "הדם הפגום" החלה להתפשט ללא כוונה וללא שליטה בעולם המשחק. שחקנים שונים הגיבו למגפה בשלל צורות: היו שנמלטו מהאזורים הנגועים, היו שנמלטו אף על פי שידעו שנדבקו ושמחלתם תדביק גם אחרים, היו שנזעקו לאזורים הנגועים והחלו להושיט עזרה ולהתארגן על מנת ליצור סגר ולהשליט סדר באנרכיה שנוצרה עקב המגפה, ועוד שלל התנהגויות המאפיינות גם אנשים שונים בעולם האמיתי. המרכז האמריקאי לבקרת מחלות השתמש באירוע כמודל מחקרי, על מנת לשרטט הן את התקדמות המחלה והן את התגובה האנושית הפוטנציאלית למגפה זיהומית רחבת היקף.
כלכלה

רוב משחקי התפקידים ההמוניים כוללים מערכת כלכלית מסוימת. פריטים וירטואליים וכסף וירטואלי אשר מושגים במהלך המשחק הם בעלי ערך מובהק בעיני השחקנים. ניתן לנתח כלכלה וירטואלית שכזו ולבחון את השפעותיה על כלכלות בעולם האמיתי.
אחד המחקרים הראשונים בתחום, נעשה על ידי חוקר בשם אדוארד קסטרונובה (Edward Castronova), אשר הראה כי השוק הווירטואלי מתנהל בהתאם לחוקי ההיצע והביקוש, ושהוא מתפשט לעולם האמיתי. על מנת שהתפשטות כזו תתרחש, ישנן מספר דרישות מהמשחק:
יכולתם של השחקנים לסחור אחד עם השני במטבע הווירטואלי של המשחק עצמו.
סחר חליפין של פריטים עבור פריטים בעלי ערך דומה בין השחקנים.
רכישתם של פריטי משחק במטבע של העולם האמיתי.
אפשרות המרה של מטבע וירטואלי במטבע של העולם האמיתי.
המצאת מטבע חלופי כגון "נקודות הריגת דרקונים" על ידי השחקנים, אשר מופצים כתגמול בתוך עולם המשחק.
לרעיון של הצמדת ערך כספי מהעולם האמיתי לפריטים וירטואליים הייתה השפעה עמוקה על שחקנים, תעשיית המשחקים ואפילו על בתי המשפט. המחקר הראשון של קסטרונובה משנת 2002 מצא כי ישנה נזילות גבוהה (שלא לומר לא חוקית) בשוקי המטבע הווירטואלי, כשהערך של המטבע הווירטואלי מהמשחק EverQuest עלה על זה של הין היפני. ישנם אנשים, המכונים בדרך כלל "חוואי זהב", שאף מתפרנסים מהכלכלות הווירטואליות.
כלכלות וירטואליות עומדות בפני מספר קשיים, הכוללים:
שימוש ב-"בוטים", או תוכנות אוטומטיות, אשר מסייעים לחלק מהשחקנים לצבור הון על חשבונם של שחקנים אחרים.
שימוש באתרי מכירות פומביות לטובת מסחר לא חוקי בפריטים וירטואליים, דבר שהוביל את חברות המשחקים לחפש פתרונות משפטיים בהתבסס על פגיעה בחופש הקניין, ואף אנשים בודדים המתעסקים בסחר בלתי חוקי בפריטים וירטואליים למען טובות הנאה.
צמיחתו של הפשע הווירטואלי, שיכול ללבוש צורה של הונאה, הן כנגד השחקן והן כנגד חברות המשחקים, ואף אלימות בעולם האמיתי הנובעת מעסקאות אשר נעשו בעולם המשחק.
חלק מחברות המשחקים אוסרות על עסקאות חליפין של כסף מהעולם האמיתי עם סחורות וירטואליות, בעוד שאחרות מקדמות רעיון זה, ואף מרוויחות ממנו. עם זאת, קישור כלכלות וירטואליות לאלו של העולם האמיתי נדיר יחסית במשחקי התפקידים ההמוניים, מכיוון שהאמונה הרווחת היא שהדבר יזיק למשחקים עצמם. אם בעולם האמיתי עושר יכול לשמש להשגת תגמולים מידיים וגדולים הרבה יותר מאשר מיומנות משחק, התמריץ למעורבות אסטרטגית והעניין במשחק יורד, עד כדי כך שהדבר עלול להוביל בסופו של דבר להיררכיה מעוותת, במסגרתה שחקנים עשירים יכולים להשיג פריטים טובים יותר, מה שמאפשר להם להתמודד עם יריבים חזקים יותר ולהעלות בשלבים מהר יותר משחקנים עשירים פחות, אך מחויבים יותר.
ראו גם

ערכים על משחקי תפקידים מרובי-משתתפים אונליין
משחק תפקידים שולחני

שחקנים במהלך מפגש
משחק תפקידים שולחני, הידוע גם כמשחק תפקידים בעט ונייר, הוא סוג של משחק תפקידים (RPG) בו המשתתפים מתארים את פעולות הדמויות שלהם בדיבור. המשתתפים קובעים את פעולות הדמויות שלהם על פי אפיונם, והצלחת או כישלון הפעולות נקבעים על פי שיטה רשמית של חוקים והנחיות. במסגרת הכללים, לשחקנים יש חופש לאלתר; הבחירות שלהם מעצבות את כיוון המשחק ואת תוצאתו.
בשונה מסוגים אחרים של משחקי תפקידים, משחק תפקידים שולחני מתנהל לרוב כמו תסכית: משחקים רק את החלק המדובר. השחקנים לא תמיד מדברים בתוך הדמות, אלא ממלאים את תפקידה על ידי לקיחת החלטות ותיאור הפעולות שהדמות מבצעת במהלך המשחק. ברוב המשחקים, יש שחקן מיוחד הנקרא בדרך כלל שליט המשחק (GM) היוצר עולם מערכה בו כל שחקן משחק את התפקיד של דמות אחת. שליט המשחק מתאר את עולם המשחק ואת תושביו; השחקנים האחרים מתארים את הפעולות אותן הם רוצים לבצע, ושליט המשחק מתאר את תוצאותן. התוצאות נקבעות בחלקן על פי שיטת המשחק, וחלקן על פי החלטות שליט המשחק. כמה ממשחקי התפקידים השולחניים השונים קובעים שמות מלשהם לשליט המשחק, כגון שליט המבוך (שה"מ) ב"מבוכים ודרקונים", מנחה בכל משחקי Game Designers' Workshop, או מספר סיפורים בשיטת היסטוריטלינג.[דרוש מקור]
המונחים "עט ונייר" ו"משחק שולחני" משמשים בדרך כלל רק כדי להבדיל בין הפורמט הזה של משחקי תפקידים לפורמטים אחרים, מכיוון שעט ונייר או שולחן לא תמיד הכרחיים.