stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנס רטיגר

| --- | --- |

גנרל הנס רטיגר
 לידה:  16 באפריל 1896 המבורג, האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 פטירה:  15 באפריל 1960 (בגיל 63) בון, גרמניה המערבית גרמניה המערבית
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית   רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית   גרמניה המערבית גרמניה המערבית
 תקופת הפעילות:  1914–1945   1956 – 1960
 דרגה:   גנרל חיל השריון (וורמאכט)    גנרל לוטננט (בונדסוור)
 תפקידים בשירות
 מפקד קבוצת ארמיות C   המפקח הכללי של הבונדסוור
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה   מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
  צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה   הצלב הגרמני בזהב
 
גנרל הנס רטיגר (בגרמנית Hans Röttiger;‏ 16 באפריל 1896 – 15 באפריל 1960) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

רטיגר נולד ב-16 באפריל 1896 בהמבורג, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה התגייס רטיגר לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הארטילריה ה-45 (לאוונבורג), ונלחם עמו בחזית המזרחית. ב-30 בספטמבר 1915 הועלה לדרגת לוטננט, והועבר לרגימנט הארטילריה ה-20 (לאוונבורג). בשנת 1916 הועבר לחזית המערבית, וביוני 1918 מונה לקצין הארטילריה של קבוצת הארמיות וילהלם, נסיך הכתר. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.
לאחר המלחמה הצטרף רטיגר לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. רטיגר מילא תפקידים שונים ביחידות ארטילריה וביחידות ממונעות, וב-1 באוקטובר 1931 הועלה לדרגת האופטמן. ב-10 בנובמבר 1938 מונה לקצין מטה ב-OKH, וב-1 בפברואר 1939 הועלה לדרגת אוברסט לוטננט.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

ב-15 באוקטובר 1939 מונה רטיגר לקצין אג"ם הקורפוס ה-6, וב-24 בפברואר 1940 מונה לראש מטה הקורפוס הממונע ה-41, ולחם עמו במהלך המערכה על צרפת כחלק מקבוצת הפאנצר קלייסט במסגרת קבוצת ארמיות A. ב-1 בינואר 1941 הועלה לדרגת אוברסט, ובמהלך מבצע ברברוסה לחם עם הקורפוס כחלק  מארמיית הפאנצר הרביעית במסגרת קבוצת ארמיות צפון.
ב-1 בינואר 1942 מונה רטיגר לראש מטה ארמיית הפאנצר הרביעית, וב-26 בינואר קיבל על פעולותיו את עיטור הצלב הגרמני בזהב. ב-1 בפברואר 1942 הועלה לדרגת גנרל מיור, וב-28 באפריל 1942 מונה לראש מטה הארמייה הרביעית. ב-16 ביולי 1943 מונה רטיגר לראש מטה קבוצת ארמיות A, וב-24 במרץ 1944 פרש מתפקידו. ב-5 ביוני 1944 מונה רטיגר לראש מטה קבוצת ארמיות C, וב-30 בינואר 1945 הועלה לדרגת גנרל חיל השריון. ב-1 במאי 1945 מונה רטיגר למפקד קבוצת הארמיות, ולמחרת נכנע בראש כוחותיו לבעלות הברית ונלקח בשבי.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

בשנת 1948 שוחרר רטיגר מהשבי, ובשנת 1950 אובחן כחולה סרטן. בשנת 1956 התגייס רטיגר לבונדסוור, ובשנת 1957 מונה למפקח הכללי הראשון של הבונדסוור. ב-16 באפריל 1960 מת רטיגר בבון, יום לפני יום הולדתו ה-64.
היכל הספורט מלחה

| --- | --- |

היכל הספורט מלחה לפני משחק בין הפועל ירושלים לבין מכבי ראשון לציון
 כינוי:  היכל הספורט מלחה
 על שם:  לאה ומוריס גולדברג
 כתובת:  רחוב אברהם שטרן 3
 מיקום:   קריית היובל, ירושלים, ישראל
 קואורדינטות:  31°45′24″N 35°10′52″E﻿ / ﻿31.756622°N 35.181122°E﻿ / 31.756622; 35.181122
 תקופת הפעילות:  1983–הווה (כ־41 שנים)
 שופץ:  2010
 מפעיל:  עיריית ירושלים / רשות הספורט
 משטח:  פרקט
 אדריכל:  פלסנר אדריכלים
 קבוצות:  הפועל ירושלים (סוף שנות ה-80 - 2014) מכבי ירושלים (שנות ה-90) הפועל ירושלים (כדוריד) (2021-) הפועל לב ירושלים (2023-)
 מושבים:  2,000
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) היכל הספורט מלחה(למפת ירושלים רגילה) היכל הספורט מלחה(למפת הרי ירושלים רגילה) היכל הספורט מלחה(למפת הרי ירושלים מוגדלת) היכל הספורט מלחה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היכל הספורט מלחה מבחוץ
אוהדי הפועל ירושלים ב"יציע 2" של אולם מלחה
היכל הספורט העירוני מלחה, אשר שמו הרשמי הוא היכל הספורט ע"ש לאה ומוריס גולדברג, הוא היכל כדורסל שמכיל 2,000 מקומות ישיבה, אשר נחנך בשנת 1983. אף שהאולם מכונה אולם "מלחה" הוא ממוקם בפועל ברחוב אברהם שטרן 3 בשכונת קריית היובל שבירושלים לצד מתנ"ס הנספלד.
האולם שימש את קבוצת הכדורסל של הפועל ירושלים משנות ה-80 עד בנייתו של פיס ארנה בעונת 2014/2015, וכן את מכבי ובית"ר ירושלים מאמצע שנות השמונים של המאה ה-20. כיום המגרש משמש כמגרש האימונים של הפועל ירושלים.
ההיכל משמש כאולם עירוני רב תכליתי, בו מתקיימים חלק ממשחקי הקטרגל והכדוריד העירוניים, ביניהם משחקי ליגת בתי הספר. בנוסף אירח במשך השנים אירועי ספורט מזדמנים כגון גמר "ליגת בתי הכנסת" הירושלמית בכדורסל, אליפויות ישראל בהתעמלות וטאקוונדו, משחקי כדורסל במכביה, גמרי גביע המדינה בכדורעף, טורנירי גביע ווינר ועוד וכן מארח לעיתים מופעים ופעילויות תרבות מזדמנות. מעונת 2023/24 נועד לשמש גם את קבוצת הנשים של הפועל ירושלים שהעפילה לליגת העל בכדורסל נשים.
היסטוריה

בראשית שנות ה-70 נבחנו בירושלים מספר הצעות להיכל ספורט עירוני. בין ההצעות, הקמת היכל לכ-3,500 צופים בעמק המצלבה בעיר וכן הקמת היכל כחלק מקריית הספורט העירונית שבאותה עת תוכננה לקום בין רמת אשכול ורכס שועפט (כיום בשטח הזה קיימת שכונת רמת שלמה) אך הקמתה לא אושרה בעירייה.
ההיכל בקריית יובל תוכנן על ידי אולריק פלסנר וודק וינמן ובנייתו החלה בשנת 1980. ההיכל הוקם בתרומה של לאה ומוריס גולדברג מאנטוורפן ונחנך בפברואר 1983. המשחק הראשון שהתקיים בו במסגרת הליגה הראשונה שוחק בשנת 1985 בין מכבי רמת גן ומכבי תל אביב (עקב היעדר קבוצה ירושלמית בליגה העליונה באותה עונה) שהתפרסם עקב סל שקלע בו שחקן רמת גן דורון ג'מצ'י משלושת רבעי מגרש בשנייה האחרונה של המחצית הראשונה.
בשנת 1997 שופץ ההיכל כדי להתאימו לסטנדרטים החדשים של הכדורסל הבינלאומי.
באוגוסט 2010 התקיימו שיפוצים בהיכל שכללו שיפוץ הפרקט וחידושו, שדרוג תאי השירותים לקהל והתקנת מושבים מתקפלים ביציעי העמידה כמענה למדיניות כוללת של ביטול יציעי עמידה בכל אולמות הכדורסל בליגות הגבוהות. בנוסף, שודרגו חדרי ההלבשה של השחקנים. בסוף 2013 הותקנו באולם מזגנים לקראת משחקי המכביה ה-19 ולאחר מעבר קבוצת הכדורסל הפועל ירושלים לאולם פיס ארנה ירושלים משמש האולם לשאר ענפי ספורט האולמות בעיר וממשיך לארח טורנירים לאומיים כגון אליפות ישראל בהתעמלות שהאולם אירח ב-2015. בתחילת 2016 עבר ניהול האולם לרשותה של החברה העירונית אריאל המנהלת אף את אצטדיון טדי ואולם הארנה. בתחילת 2017 עבר האולם שיפוץ קל נוסף שכלל החלפת הפרקט וביטול היציעים מאחורי הסלים לקראת המכביה ה-20 שהתקיימה ביולי 2017. על פי התוכניות אולם מלחה צפוי לעבור שיפוץ פנימי מקיף יותר שיכלול שיפוץ המלתחות והתשתיות, והחלפת כל המושבים ביציעים אם כי השיפוץ יהיה הדרגתי כדי למנוע את סגירת האולם בעת העבודות.
בעבר נשקלה עבור האולם תוכנית הרחבה לכ-5,000 מקומות בטרם החליטו לקדם את אולם הארנה החדש. תוכנית נוספת שנבחנה עבור האולם היא הריסת חזיתו הצפונית מחופת האבן והחלפתה בחזית זכוכית שתאפשר לצפות מבחוץ בפעילות בו. תושבים בקריית יובל אף ניסו לקדם מיזם של הקמת סופרמרקט שכונתי מעל גג האולם לצד חדר כושר ובית קפה שכונתי.
אפיון

ההיכל היה נחשב לאחד ההיכלים הביתיים ביותר בליגת העל הישראלית: בעונות מסוימות ספגה הפועל ירושלים בין הפסד ביתי אחד לשניים בלבד בעונה מול קבוצות ישראליות. במשחקים רבים באולם גבר ביקוש הכרטיסים על ההיצע. לאולם לא היה מיזוג אוויר, דבר שנדרש בלא מעט מפעלי ספורט בינלאומיים.
בשנת 2012 הותקנה מערכת מיזוג באולם.
היציעים

בהיכל הספורט מלחה מספר יציעים.
היציעים > יציע 1, יציע 2

יציע 1 ויציע 2 הם שני היציעים הגדולים בהיכל הקיימים מיום הקמתו ועד היום. כל אחד מהם מכיל כ-1,000 מקומות ישיבה והם היציעים הפרושים לאורך המגרש. יציע 1 הוא היציע הראשי, הוא ממוקם מעל ספסליהם של השחקנים, כאשר מתחת לחלקו הימני, ספסל השחקנים של הפועל ירושלים ומתחת לחלקו השמאלי ספסל שחקני הקבוצה האורחת. בצידו הימני של היציע נהגו לעמוד (אף על פי שיש שם מקומות ישיבה) אוהדיה ה"שרופים" של הפועל ירושלים. אוהדים אלו, היו בוגרי "יציע אלעד" או אוהדים שזוהו בעיקר עם קבוצת הכדורגל של הפועל ירושלים. ביציע 2 (הממוקם מול יציע 1) מוצבים ספסליהם של העיתונאים וספסל המכובדים.
היציעים > יציע אלעד ויציע אמיר

היו קרויים על שם האחים אלעד ואמיר הרשנזון. יציע אלעד ויציע אמיר הם היציעים שהיו ממוקמים מאחורי הסלים וכל אחד מהם כלל כ-270 מקומות ישיבה שניתנו לניוד לצורך משחקי כדוריד. עד 2010 היו אלו יציעי עמידה נטולי מושבים. יציעים אלו יועדו לבני הנוער שבאו להיכל. ביציע אלעד ישבו האוהדים ה"שרופים" הצעירים של הפועל ירושלים, אך גם יציע אמיר יועד לקהל האוהדים הצעיר. מכיוון שיציעים אלו מוקמו מאחורי הסלים, אוהדים אלו כונו בסלנג הכדורסל הישראלי "נוער הסלים" של הפועל ירושלים. הכניסה אליהם התאפשרה רק עם מנוי מיוחד אליהם אשר נמכר רק לנוער מתחת לגיל 18. לאחר שהאולם חדל מלשמש כהיכל הבית של הפועל ירושלים, היציעים הזמניים פורקו.
לאחר שעברה הפועל ירושלים לשחק בפיס ארנה, השתרשו באופן קבוע היציעים גם באולם החדש, כאשר על שמם של השניים נקרא יציע 1 בארנה.
היציעים > יציעי העמידה

מעל היציעים קיימים כ-300 מקומות עמידה סביב המגרש אשר גם להם נמכרו בעבר כרטיסים.
בשיפוצים שנערכו בהיכל לאחר שחדל לשמש כביתה של הפועל ירושלים, הוסרו היציעים מאחורי הסלים ולכן הקיבולת של ההיכל כיום היא כ-2,000 מקומות בלבד המחולקים בין 2 יציעים (כפי שהיה בעת שהאולם נחנך) לאחר שבעבר אירח משחקי כדורסל עם קהל של 2,826 צופים בתפוסה מלאה בישיבה ועמידה.
הערות שוליים

↑  הערב ייחנך היכל הספורט המשוכלל בירושלים, דבר, 23 בפברואר 1983
↑  Lea & Maurice Goldberg Sports Hall
המכתש הקטן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מכתש אירוזי
 גיל גאולוגי:  כ-30 מיליון שנה
 נתונים ומידות
 קוטר:  כ-7 ק"מ
 עומק:  400 מטרים
 מיקום
 מיקום:  רכס חצרה, המכתש המזרחי בסדרת המכתשים שנוצרו בקמרי הר הנגב
 קואורדינטות:  30°57′43″N 35°11′55″E﻿ / ﻿30.96194444°N 35.19861111°E﻿ / 30.96194444; 35.19861111
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) המכתש הקטן(למפת צפון הנגב רגילה) המכתש הקטן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המכתש הקטן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המכתש הקטןhe
 
המכתש הקטן בתמונה מתחנת החלל הבינלאומית
אבן חול צבעונית במכתש
הכניסה למכתש הקטן (שער השטן או שער אשמדאי)
המכתש הקטן (בשמו המדויק: מכתש חֲצֵרָה) הוא מכתש אירוזי, השלישי בגודלו מבין חמשת מכתשי הנגב וחצי האי סיני.
המכתש הקטן נמצא ברכס חצרה ומכאן נקרא גם מכתש חצרה (בערבית: الخضيرة - אלחֻ'צַ'יְרָה - "גורן הדקלים"). זהו המכתש המזרחי בסדרת המכתשים שנוצרו בקמרי הר הנגב ובצפון סיני, בהם מכתש רמון, המכתש הגדול ומכתשי עריף.
ביוני 2019 הכריזה המדינה על הפיכת המכתש לשמורת טבע.
אפיון

צורתו של המכתש כמעט מעוגלת. אורכו המרבי מגיע לכ-8 ק"מ, רוחבו לכ-6 ק"מ ועומקו לכ-400 מטרים. שני שבילים עיקריים יורדים אל המכתש: הראשון הוא "מעלה עלי" בפינתו הדרום-מערבית של המכתש, המגיע ממעלה עקרבים; השני הוא "מעלה חצרה" המהווה חלק משביל קדום שעלה מנחל צין למצד תמר, ויורד בצידו הצפון-מזרחי של המכתש.
נחל חצרה הוא הנחל המנקז את המכתש הקטן לעבר נחל צין והערבה. הנחל עובר דרך פתח בקירו הדרום מזרחי של המכתש (המכונה שער אשמדאי או שער השטן), המהווה חלק מרכס חצרה. המכתש הקטן ידוע באבן החול הצבעונית שבו. צבעה של אבן החול משתנה בין אפור, חום, צהוב, אדום, סגול ולבן. צבעי האבן נובעים מכמויות זעירות של תחמוצות ברזל.
היווצרות

המכתשים בנגב הם היווצרות נדירה, שכן דרוש שילוב של מספר תנאים כדי שייווצר מכתש: קמר אסימטרי, שכבות סלע שונות במידת קשיותן (למעלה שכבות סלע קשות, כמו גיר או דולומיט, ומתחת להן שכבות סלע רכות), חתירת נחל הסוחף את תוכנו של המכתש בעל בסיס סחיפה נמוך, ואקלים מדברי (יובש השומר על קירות המכתש מפני בליה).
בשלב הראשון הורבדה שכבת אבני חול בסביבה יבשתית. הצפת ים טתיס הביאה להרבדת סלעי משקע ימי - גיר ודולומיט - על אבני החול הרכות.
לפני כ-90 מיליון שנה החלו לפעול באזור כוחות קימוט. כוחות הקימוט פעלו במשך כ-40 מיליון שנה ויצרו את קמרי הנגב (רכסים הנוצרים מקימוט הקרקע), וביניהם קמר חצרה. לפני כ-30 מיליון שנה נסוג הים מאזור הנגב. נסיגת הים חשפה את האזור לתהליכי בלייה יבשתיים ששחקו את ראשי הקמרים. השכבות העליונות העשויות סלעי גיר קשים נשחקו ואבן החול הרכה שבתוך הקמר נחשפה. שכבת אבני החול נשחקה באופן מהיר ונסחפה החוצה על ידי נחל חצרה. הסרת שכבת אבני החול מוטטה את שכבות הגיר הקשות, הרחיבה את המכתש ויצרה את קירות המכתש האנכיים.
היסטוריה

המכתש הקטן מופיע ב"מפת ניוקומב", שהכין הצבא הבריטי בשנת 1914, כחלק מההכנות למלחמת העולם הראשונה.
מפת ניוקומב לא הייתה ידועה ליישוב היהודי, והמכתש התגלה לו באקראי במסגרת סיור של חברי תנועת המחנות העולים בשנת 1942. לדבריהם גילוי ה"בור", כפי שקראו לו, הפתיע אף את מורה הדרך הבדואי שלהם.
בדצמבר 1958 סיימה הקק"ל פריצת דרך באורך 13 קילומטר שמחברת את המכתש הקטן לכביש באר שבע-סדום. הדרך נפרצה עבור החברה הלאומית לנפט שחיפשה נפט באזור.
תיעוש ושימור

סמוך למוצא המכתש בנחל חצרה מבוצעים קידוחי מים, המעלים מים מלוחים. המים מוזרמים מעלה אל מפעלים הפועלים באזור, בהם "מפעלי תשלובת ערד".
המכתש הקטן מהווה חלק משמורת הטבע של מכתשי הנגב ונחשב לערך טבע בעל חשיבות עולמית, בשל ייחודו הגאולוגי ויופיו הרב. עקב כך מבצעת רשות הטבע והגנים פעולות שימור ושיקום במכתש ובסביבתו.
ראו גם

מכתשים בנגב
מכתש רמון
המכתש הגדול
מכתש אירוזי
מכתשי עריף
הערות שוליים

↑  אחרי יותר מ-30 שנה: המכתש הקטן הוכרז כשמורת טבע, באתר ynet, 23 ביוני 2019
↑  נקרא על שם עלי בן צבי, בנו של יצחק בן-צבי שבאחד מהמסעות במכתש הקטן חש ברע וחבריו חלצו אותו מהמכתש דרך המעבר הזה שנקרא על שמו. נפל בקרב בית קשת ב-16 במרץ 1948.
↑  הסבר מפורט ומלא יותר בערך מכתשים בנגב
↑  דב גביש, המיפוי בארץ במלחמת העולם הראשונה, מתוך "מדיתון" 16, ביטאון המרכז למיפוי ישראל, 1988, אתר המרכז למיפוי ישראל
↑  המכתש הקטן מתוך מפת הנגב של ניוקומב, אתר Israel Hiking Map
↑  חניכי המחנות העולים מגלים מכתשים, באתר משרד החינוך
↑  כרטיסיית ההדרכה הרשמית של משרד החינוך
↑  נפרצה הדרך למכתש הקטן, דבר, 18 בדצמבר 1958
|  שמורות טבע בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן | אירוס הביצות נוב • אלי על • בריכת בראון • גמלא • הר אביטל • הר חרמון • הר חרמונית • הר פרס • הר שיפון • יער אודם • יער יהודיה • נחל גילבון • נחל משושים • נחל הבניאס • מג'רסה • סוסיתא |  |
| צפון | אבוקה • אלון • אלונה • אלוני אבא • אלוני בית קשת • נחל בית העמק • בריכת פסוטה • אלוני ברעם • אלוני יצחק • בוריקה • גאון הירדן •  החולה • הר ארבל • הר חורשן • הר יונה • הר מירון • הר שכניה • חוטם הכרמל • חוף דור-הבונים • חורבת קרתא • חורשת טל • חי-בר כרמל • מערת פער •  נחל בזק • נחל בצת • נחל דישון • נחל הקיבוצים • נחל כזיב • נחל מערות • נחל עמוד • נחל ראש פינה • נחל שניר • נחל שרך • נחל תבור • נחל תות • נחל עיון • עין אפק • עין ארובות • עין נוטרה • עין נימפית • עין תאו • פארק הכרמל • ראש הנקרה • רמות מנשה • תל דן • תל אנפה • תל סהרון • תל שמרון |  |
| מרכז | ביצת זיתא • בני ציון (חרוצים) • בריכת דורה • בריכת יער • גבעת האירוסים • גדור • געש • האירוסים • הדסים • המסרק • חולות ניצנים • מבוא אשדוד • חורבת מדרס • חורבת סעדים • מערת אבשלום • מערת התאומים • נאות קדומים • נחל דולב • נחל כפירה • נחל פולג • נחל קטלב • נחל שורק • נחל התנינים • עינות גיבתון • שער פולג |  |
| יהודה | אלוני שמואל • אל כנוב • הר הטייסים • ואדי מכוך • נחל אוג • נחל בזק עילי • נחל פרת • עינות צוקים • קנה וסמר |  |
| השומרון | הר כביר • יער אום צפא • יער ריחן • נבי רביח • נחל פצאל • נחל קנה • עינות זרקא • רכס טמון • ביצת ואדי מלחה • בור הציפורים • נחל שילה עילי |  |
| הנגב | בקעת תמנע • בתרונות רוחמה • גבעות להב • הבשור • המכתש הגדול • המכתש הקטן • הר הנגב • הר חירן • הר עמשא • הרי אילת • חולות משאבים • חולות סמר • חוף האלמוגים • חי-בר יטבתה • מכתשים בנגב • מצוק הצינים • נחל גרר • נחל ערוגות • נחל עשוש • נחל צין • עין גדי • ערבת עברונה • פארק הלס • פורה |  |
| שמורות ימיות | איי חוף ראש הנקרה • ים ראש הנקרה-אכזיב • שקמונה • ים ראש הכרמל • ים דור-הבונים • ים שקמה • איי חוף דור-מעגן מיכאל • ים גדור • ים האלמוגים • חוף האלמוגים • הים הדרומי • הפרעת פלמחים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 316601898   WorldCat (עם VIAF): 316601898 
גודלו של המכתש הקטן מאפשר צפייה בצורתו השלמה
הכתר הממלכתי של ג'ורג' הרביעי

הכתר הממלכתי של ג'ורג' הרביעי על ראשה של המלכה אלכסנדרה (במרכז), רעייתו של המלך אדוארד השביעי. לצידה בנותיה - לואיז וויקטוריה.
הכתר הממלכתי של ג'ורג' הרביעי (באנגלית: George IV State Diadem) הוא כתר המהווה חלק מתכשיטי הכתר של הממלכה המאוחדת.
היסטוריה

הכתר יוצר בשנת 1820 על ידי חברת התכשיטנים רנדל וברידג' לטקס ההכתרה של המלך ג'ורג' הרביעי.
בכתר שובצו 1,333 יהלומים במשקל של 325.75 קרט (65.15 גרם), ו-169 פנינים. עיטורי הכתר כוללים שושנים, קוץ ותלתן - סמלי אנגליה, סקוטלנד ואירלנד.
בכתר נעשה שימוש במהלך תהלוכת ההכתרה של המלכה ויקטוריה ובתהלוכת ההכתרה של המלכה אליזבת השנייה. אליזבת השנייה השתמשה בו מספר פעמים במהלך טקס פתיחת הפרלמנט וכן צוירה כשבראשה כתר זה על ידי רפאל מקלוף - ציור המופיע על מטבעות מדינות חבר העמים הבריטי ובהן קנדה, אוסטרליה, ברמודה, הונג קונג, הונדורס הבריטית, טרינידד וטובגו, ברבדוס, אנגווילה, סאבא, סנט קיטס ונוויס, אנטיגואה, גוינה הבריטית, איי הבתולה הבריטיים, מאוריציוס, רודזיה הדרומית, קפריסין, פיג'י, בליז, הבהאמס, מלטה, וג'מייקה ועל בולי דואר של הממלכה המאוחדת.
הכתר הממלכתי של ג'ורג' הראשון

הכתר הממלכתי של ג'ורג' הראשון (באנגלית: State Crown of George I) היה כתר ממלכתי שיוצר עבור ג'ורג' הראשון, מלך בריטניה.
היסטוריה ותיאור הכתר

לאחר הכתרתו של ג'ורג' הראשון כמלך בריטניה הגדולה ואירלנד בשנת 1714 הוחלט להחליף את הכתר הממלכתי (הכתר שנוצר עבור המלך צ'ארלס השני ושימש ככתר ממלכתי רשמי בו נעשה שימוש בעת טקסי פתיחת הפרלמנט). ההחלטה נבעה ממצבו הירוד של הכתר. בדומה לכתר הממלכתי הקודם, גם הכתר החדש עוטר באבנים וזכוכית ולא ביהלומים.
הכתר כלל בסיס שממנו עלו ארבעה חצאי קשתות המתחברות במרכז הכתר מתחת למונד עשוי אקוומרין שמעליו צלב.
בשנת 1727 הוצאו חלקי הזכויות והאבנים והוחלפו ביהלומים שכורים בשווי של 109,200 ליש"ט. בכתר נעשה שימוש להכתרתו של המלך ג'ורג' השני - אולם לרגל ההכתרה חצאי הקשתות שנטו מטה במרכז הכתר נמשכו כלפי מעלה.
בכתר נעשה שימוש גם בהכתרת המלכים: ג'ורג' השלישי, ג'ורג' הרביעי וויליאם הרביעי.
הכתר שופץ בשנת 1820 בשל מצבו הקשה והתברר שהאבן שבראש הכתר הייתה למעשה זכוכית כחולה ירוקה - וזו הוחלפה באבן יקרה. בכתר המשופץ נעשה שימוש בהכתרתו של ויליאם הרביעי בשנת 1831, והיה זה השימוש האחרון שנעשה בכתר.
בשנת 1838 המלכה ויקטוריה החליפה את הכתר בכתר האימפריה הממלכתי תוך שימוש באבנים היקרות והיהלומים של הכתר הממלכתי של ג'ורג' הראשון.
מסגרת הכתר הריקה, יחד עם מסגרת כתר ההכתרה של ג'ורג' הרביעי ועם כתר ההכתרה של אדליידה, נסיכת סקסוניה-מיינינגן, רעייתו של ויליאם הרביעי) נמכרו לצורפים המלכותיים.
מסגרות הכתרים הריקות הוענקו במתנה למלכה אליזבת השנייה בשנת 1995 והם מוצגים בבית התכשיטים שבמצודת לונדון.
המל המפסטד (מחוז בחירה לפרלמנט הבריטי)

| --- | --- |
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תאריך ייסוד:  1 במאי 1997 
 שטח:  104.375 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  103,000 (2021)
 קואורדינטות:  51°47′22″N 0°29′43″W﻿ / ﻿51.78950119°N 0.49520001°W﻿ / 51.78950119; -0.49520001 
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
המל המפסטד (באנגלית: Hemel Hempstead) הוא מחוז בחירה לבית הנבחרים הבריטי. הציבור במחוז בוחר נציג אחד לפרלמנט. חבר הפרלמנט הנוכחי מטעם המחוז הוא מייק פנינג. מחוז הבחירה חופף למחוז הבחירה מזרח אנגליה לפרלמנט האירופי. המחוז הוא חלק ממחוז הרטפורדשייר.
גבולות המחוז

לקראת הבחירות הכלליות בבריטניה בשנת 1997, החליטה ועדת הגבולות לפצל את מחוז מערב הרטפורדשייר לשניים:דרום מזרח הרטפורדשייר והמל המפסטד, על מנת לשקף את מסת האוכלוסייה מסביב ללונדון.
חברי פרלמנט מטעם המחוז

| שנת בחירה | שם | מפלגה |
| --- | --- | --- |
| 1997 | טוני מקואלטר | מפלגת הלייבור |
| 2005 | מייק פנינג | המפלגה השמרנית |
מערכות בחירות > 2015

| מפלגה | שם המועמד | קולות | אחוזים |
| --- | --- | --- | --- |
| המפלגה השמרנית | מייק פנינג | 26,245 | 52.9 |
| מפלגת הלייבור | טוני ברסלין | 11,825 | 23.8 |
| UKIP | האוורד קוך | 7,249 | 14.6 |
| המפלגה הליברל-דמוקרטית | רבי מרטינס | 2,402 | 4.8 |
| הירוקים | אלן בורגרס | 1,660 | 3.3 |
| עצמאי | בריאן הול | 252 | 0.5 |
מערכות בחירות > 2010

| מפלגה | שם המועמד | קולות | אחוזים |
| --- | --- | --- | --- |
| המפלגה השמרנית | מייק פנינג | 24,721 | 50.0 |
| המפלגה הליברל-דמוקרטית | ריצ'רד גרייסון | 11,315 | 22.9 |
| מפלגת הלייבור | איפר אורן | 10,295 | 20.8 |
| המפלגה הלאומית הבריטית | ג'נט פריס | 1,615 | 3.3 |
| UKIP | דייוויד אלכסנדר | 1,254 | 2.5 |
| עצמאי | מייק יאנג | 271 | 0.5 |
מערכות בחירות > 2005

| מפלגה | שם המועמד | קולות | אחוזים |
| --- | --- | --- | --- |
| המפלגה השמרנית | מייק פנינג | 19,000 | 40.3 |
| מפלגת הלייבור | טוני מקואלטר | 18,501 | 39.3 |
| המפלגה הליברל-דמוקרטית | ריצ'רד גרייסון | 2,089 | 17.2 |
| UKIP | בארי ניוטון | 1,518 | 3.2 |
מערכות בחירות > 2001

| מפלגה | שם המועמד | קולות | אחוזים |
| --- | --- | --- | --- |
| מפלגת הלייבור | טוני מקואלטר | 21,389 | 46.6 |
| המפלגה השמרנית | פול איווי | 17,647 | 38.5 |
| המפלגה הליברל-דמוקרטית | ניל סטיוארט | 5,877 | 12.8 |
| UKIP | בארי ניוטון | 970 | 2.1 |
מערכות בחירות > 1997

| מפלגה | שם המועמד | קולות | אחוזים |
| --- | --- | --- | --- |
| מפלגת הלייבור | טוני מקואלטר | 25,175 | 45.7 |
| המפלגה השמרנית | רוברט ג'ונס | 21,539 | 39.1 |
| המפלגה הליברל-דמוקרטית | פטרישיה לינדזלי | 6,789 | 12.3 |
| מפלגת המשאל | פיטר סוץ' | 1,327 | 2.4 |
| מפלגת חוק הטבע | דיאנה הרדינג | 262 | 0.5 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  UKPARL: PxJsKDWj  VIAF: 127853210   WorldCat (עם VIAF): 127853210
הסכם ברלין (1926)

הסכם ברלין (ידוע גם בשם חוזה הנייטרליות והאי–תוקפנות הגרמני–סובייטי) הוא הסכם שנחתם ב-24 באפריל 1926 שבו גרמניה וברית המועצות הסכימו להישאר נייטרליות במקרה במקרה שאחת מהן תותקף על ידי צד שלישי למשך חמש שנים. ההסכם אשרר את הסכם רפאלו מ-1922.
הצדדים אשררו את ההסכם ב-29 ביוני 1926, והוא נכנס לתוקף מאותו יום. ההסכם נרשם בסדרת הסכמי חבר הלאומים ב-3 באוגוסט 1926. הוא חודש ב-24 ביוני 1931, ואושר ב-5 במאי 1933. הפרוטוקול הנוסף נרשם בחבר הלאומים ב-15 בפברואר 1935.
פרטי ההסכם

ההסכם כלל את הסעיפים הבאים:
היחסים בין גרמניה וברית המועצות ימשיכו להתבסס על הסכם רפאלו. ממשלת גרמניה וממשלת ברית המועצות ישמרו על קשר ידידותי על מנת לקדם הבנות בכל הקשור לשאלות הפוליטיות והכלכליות המשפיעות עליהן.
במידה ואחד הצדדים בהסכם יותקף על ידי צד שלישי, הצד השני בהסכם ישמור על נייטרליות לאורך כל משך הסכסוך.
אם על רקע עימות כמו שתואר בסעיף 2 או אם בתקופת שלום, תיווצר קואליציה של מעצמות מצד שלישי שיחרימו כלכלית או פיננסית את אחד הצדדים, הצד השני בהסכם מתחייב שלא להצטרף לקואליציה כזו.
ההסכם הנוכחי יאושרר ומסמכי האשרור יוחלפו בברלין. היא תיכנס לתוקף ממועד החלפת מסמכי האשרור ותישאר בתוקף למשך 5 שנים. שני הצדדים יתייעצו טרם תפוגת ההסכם בנוגע לעתיד היחסים הפוליטיים ביניהם.
מטעם גרמניה חתם גוסטב שטרזמן, ומצד ברית המועצות חתם ניקולאי קרסטינסקי.
התגובות להסכם

בגרמניה הושווה ההסכם לברית ביטוח המשנה שחתם אוטו פון ביסמרק מול האימפריה הרוסית ב-1887. ההצבעה בעד אישור ההסכם ברייכסטאג התקבלה פה אחד, לראשונה בתולדות רפובליקת ויימאר.
אחרית דבר

ביוני 1926 בנקים גרמניים העניקו לברית המועצות אשראי בסך 300 מיליון מארק. הריבית עמדה על 9.4% לשנה. באוקטובר 1926 הזמינה ממשלת ברית המועצות קבוצה של צירי רייכסטאג למוסקבה. גאורגי צ'יצ'רין, שר החוץ הסובייטי, ביקר בברלין בדצמבר 1926 וציין את שיפור היחסים בין המדינות לעומת 1925.
לאחר 1926 החלה דעיכה איטית בטיב היחסים, כששיאה היה בעליית אדולף היטלר והמפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה ב-1933.
הנינג מנקל

| --- | --- |

 לידה:  3 בפברואר 1948 סטוקהולם, שוודיה 
 פטירה:  5 באוקטובר 2015 (בגיל 67) גטבורג, שוודיה 
 שם לידה:  Henning Georg Mankell 
 מדינה:  שוודיה 
 מקום קבורה:  Örgryte old cemetery 
 שפות היצירה:  שוודית 
 סוגה:  רומן פשע, ספרות נוער, social novel, דרמה 
 יצירות בולטות:  Faceless Killers, The Troubled Man, An Event in Autumn, Before the Frost, Chronicler of the Winds, The Return of the Dancing Master, Secrets in the Fire, The Man from Beijing, Kennedy's Brain, The Pyramid, One Step Behind, The White Lioness, The Dogs of Riga, Firewall, The Man Who Smiled, The Fifth Woman, Sidetracked, Italian Shoes 
 תקופת הפעילות:  1977–2015 (כ־38 שנים) 
 בן או בת זוג:  אווה ברגמן (1998–5 באוקטובר 2015) 
 צאצאים:  Jon Mankell 
 פרסים והוקרה:  פרס מפתח הזכוכית (1992)  פרס המותחן של קריימזון (2005)  פרס אוגוסט (1995)  פרס אסטריד לינדגרן (1996)  Gumshoe Awards (2005)  סופר השנה (1997)  Ripper Award (2008)  פרס רומן הפשע השוודי הטוב ביותר (1995)  Sveriges Radio's Novel Prize (1996)  פרס הפגיון הבינלאומי של CWA (2018)  פרס קורין (2001, 2008)  Prix Mystère de la Critique (2000)  ליטריס אט ארטיבוס (2006)  נוצת הזהב (2008)  דויטשר יוגנדליטרטורפרייס (1993)  פרס אריך מריה רמרק לשלום (2009)  Riverton International Honour Prize (2012)  פרס נילס הולגרסון (1991)  פרס רומן הפשע השוודי הטוב ביותר (1991)  פרס מרטין בק (2001)  הפרס הגדול לספרות בלשית 
 
הנינג מנקל (בשוודית: Henning Mankell‏; 3 בפברואר 1948 – 5 באוקטובר 2015) היה סופר שוודי בעל מוניטין בינלאומי, אבי הדמות הספרותית קורט ולאנדר.
הנינג מנקל נולד בסטוקהולם שבשוודיה, נכדו של מלחין בעל אותו שם ובנו של שופט.
מנקל זכה בפרס אריך מריה רמרק לשלום בשנת 2009.
הניג מנקל השתתף ב-2010 בהפלגת "המרמרה", ולאחריה הודיע כי ישקול את המשך הוצאת ספריו בעברית, בסופו של דבר שינה את דעתו וספריו המשיכו להופיע בעברית.
נפטר ממחלת הסרטן ב-5 באוקטובר 2015. אלמנתו היא במאית הקולנוע אווה ברגמן, בתו של אינגמר ברגמן.