stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גבולות פלנטריים

גבולות פלנטריים נכון לשנת 2023
גבולות פלנטריים היא מסגרת לתיאור גבולות להשפעות של פעילויות אנושיות על מערכת כדור הארץ כתנאי לפיתוח בר קיימא. מעבר לגבולות אלה, ייתכן שהסביבה הטבעית לא תוכל יותר לווסת את עצמה. המשמעות היא שמערכת כדור הארץ תעזוב את תקופת היציבות של ההולוקן, שבה התפתחה החברה האנושית. המסגרת מבוססת על ראיות מדעיות לכך שפעולות אנושיות, במיוחד אלה של חברות מתועשות מאז המהפכה התעשייתית, הפכו למניע העיקרי של השינוי הסביבתי העולמי. על פי המסגרת, "חריגה מגבול פלנטרי אחד או יותר עלולה להיות מזיקה או אפילו קטסטרופלית בשל הסיכון של חציית סף שתפעיל שינוי סביבתי לא ליניארי ופתאומי בתוך קנה מידה יבשתי למערכות בקנה מידה פלנטרי."
המונח גבולות פלנטריים הוצג לראשונה במאמר "A safe operating space for humanity" בירחון Nature מאת 28 מדענים משנת 2009. הקבוצה הונהגה על ידי ג'ון רוקסטרום (אנ'), המנהל של מרכז סטוקהולם לעמידות ו-וויל סטפאן (אנ'), חוקר אקלים מהאוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה. רוקסטרום וסטפאן שיתפו פעולה עם מדענים בולטים אחרים, כולל פול קרוצן, זוכה פרס נובל בכימיה; ג'יימס הנסון (אנ') מדען האקלים ממכון Goddard לחקר החלל; ו-Hans Joachim Schellnhuber, יועץ האקלים הראשי לקנצלר גרמניה.
המדענים זיהו תשע "מערכות תומכות-חיים פלנטריות" שחיוניות להמשך ההישרדות של המין האנושי וניסו לכמת מהם תחומי הפעילות שבהם מערכות אלו יתפקדו בצורה טובה. לאחר מכן הם ניסו לזהות מהם הנזקים שנגרמו למערכות אלה, וכמה רחוקים בני האדם מפריצה של גבולות אלה, פריצה שתסכן את עצם קיומו של המין. מעבר לגבולות אלה קיים סיכון ל"שינוי סביבתי מהיר ובלתי-הפיך" שיהפוך את כדור הארץ למקום פחות מזמין לקיום חיים, במיוחד של בני אדם. נכון לשנת 2009, לפי רוקסטרום ואחרים, כבר נחצו שלושה גבולות - אובדן המגוון הביולוגי, שינויי אקלים ומחזור החנקן, בעוד שאחרים היו בסכנת חצייה מיידית.
בשנת 2015, כמה מהמדענים מהקבוצה המקורית פרסמו עדכון למודל. על פי עדכון זה, ארבעה מהגבולות נחצו: שינויי אקלים, אובדן שלמות הביוספרה, שינוי מערכת אקולוגיות יבשתיות, שינוי במחזורים ביו-גיאוכימיים (זרחן וחנקן). המדענים שינו את שם הגבול "אובדן המגוון הביולוגי" ל"שינוי שלמות הביוספרה" כדי להדגיש שלא רק מספר המינים אלא גם תפקוד הביוספרה בכללותה חשוב ליציבות מערכת כדור הארץ. באופן דומה, שונתה ההגדרה של גבול "זיהום כימי" ל"הכנסה של ישויות חדשות" (Introduction of novel entities), והרחיבה את הטווח לסוגים שונים של חומרים שנוצרו על ידי אדם המשבשים את תהליכי מערכות כדור הארץ.
בשנת 2022, בהתבסס על הספרות הזמינה, הוסכם על הכנסת ישויות חדשות כגבול הפלנטרי החמישי שהאנושות חצתה. הגבול השישי שנחצה היה בשנת 2023 ביחס למים מתוקים.
גבולות > ספים ונקודות מפנה

המחקר משנת 2009 זיהה תשעה גבולות פלנטריים, ובהסתמך על הבנה מדעית עדכנית, החוקרים הציעו כימות לשבעה מהם:
שינויי אקלים (ריכוז CO2 באטמוספירה < 350 ppm ו/או שינוי מרבי של +1 W/m2 בכוח קרינה);
החמצת אוקיינוסים (ממוצע מצב רוויה של מי ים עילי ביחס לארגוניט ≥ 80% מהרמות הפרה-תעשייתיות);
דלדול האוזון הסטרטוספרי (פחות מ-5% הפחתה בסך ה-O3 האטמוספירי מרמה קדם-תעשייתית של 290 יחידות דובסון);
זרימות ביו-גיאוכימיות במחזור החנקן (N) (הגבלת קיבוע תעשייתי וחקלאי של N2 ל-35 Tg N/yr) ומחזור הזרחן (P) (זרימת P שנתית לאוקיינוסים שלא תעלה על פי 10 מבליה רקע טבעי של P);
שימוש עולמי במים מתוקים (<4000 קמ"ק לשנה של שימוש צרכני במשאבי נגר);
שינוי מערכת היבשה (< 15% משטח היבשה נטולת הקרח לשימוש לאדמות גידולים);
שחיקת שלמות הביוספרה (שיעור שנתי של אובדן מגוון ביולוגי של < 10 הכחדות למיליון מינים).
זיהום כימי (הכנסת תרכובות חדשות לסביבה הטבעית).
הגדלת העומס של אירוסול אטמוספירי;
הכימות של גבולות פלנטריים בודדים מבוסס על הדינמיקה הנצפית של תהליכי מערכות כדור הארץ המקיימים אינטראקציה וכלולים במסגרת. משתני הבקרה נבחרו מכיוון שיחד הם מספקים דרך יעילה לעקוב אחר השינוי שנגרם על ידי אדם הרחק מתנאי ההולוקן.
עבור חלק מהתהליכים הדינמיים של כדור הארץ, נתונים היסטוריים מציגים ספים ברורים בין תנאים יציבים יחסית. לדוגמה, תקופות קרח קודמות מראים שבתנאי שיא הקרחונים, הריכוז האטמוספירי של CO2 היה ~180-200 ppm. בתקופות בין-קרחוניות (כולל ההולוקן), ריכוז ה-CO2 נע סביב 280 ppm. כדי לדעת איך היו תנאי האקלים בעבר עם אטמוספירה עם יותר מ-350 ppm CO2, מדענים צריכים להסתכל אחורה כ-3 מיליון שנים. תיעוד הפליאו של שינויים אקלימיים, אקולוגיים וביו-גיאוכימיים מראה שמערכת כדור הארץ חוותה נקודות מפנה, כאשר תוספת קטנה מאוד עבור משתנה בקרה (כמו CO2) מפעילה שינוי גדול יותר, אולי קטסטרופלי, במשתנה התגובה (התחממות כדור הארץ) באמצעות פידבקים במערכת כדור הארץ הטבעית עצמה.
הערות שוליים

↑  Rockström, Johan; Gupta, Joyeeta; Qin, Dahe; Lade, Steven J.; Abrams, Jesse F.; Andersen, Lauren S.; Armstrong McKay, David I.; Bai, Xuemei; Bala, Govindasamy; Bunn, Stuart E.; Ciobanu, Daniel; DeClerck, Fabrice; Ebi, Kristie; Gifford, Lauren; Gordon, Christopher; Hasan, Syezlin; Kanie, Norichika; Lenton, Timothy M.; Loriani, Sina; Liverman, Diana M.; Mohamed, Awaz; Nakicenovic, Nebojsa; Obura, David; Ospina, Daniel; Prodani, Klaudia; Rammelt, Crelis; Sakschewski, Boris; Scholtens, Joeri; Stewart-Koster, Ben; Tharammal, Thejna; van Vuuren, Detlef; Verburg, Peter H.; Winkelmann, Ricarda; Zimm, Caroline; Bennett, Elena M.; Bringezu, Stefan; Broadgate, Wendy; Green, Pamela A.; Huang, Lei; Jacobson, Lisa; Ndehedehe, Christopher; Pedde, Simona; Rocha, Juan; Scheffer, Marten; Schulte-Uebbing, Lena; de Vries, Wim; Xiao, Cunde; Xu, Chi; Xu, Xinwu; Zafra-Calvo, Noelia; Zhang, Xin (2023). "Safe and just Earth system boundaries". Nature. 619 (7968): 472–475–
↑  Steffen, Will; Richardson, Katherine; Rockström, Johan; Cornell, Sarah E.; Fetzer, Ingo; Bennett, Elena M.; Biggs, Reinette; Carpenter, Stephen R.; de Vries, Wim; de Wit, Cynthia A.; Folke, Carl (2015). "Planetary boundaries: Guiding human development on a changing planet". Science. 347 (6223): 1259855. doi:10.1126/science.1259855.
שלמה קודש

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 
שלמה קודש (כ"ח בתמוז ה'תרס"ג, 23 ביולי 1903 – כ"ג באלול ה'תש"ס, 23 בספטמבר 2000) היה סופר ומחנך עברי; מעמודי התווך של מפעל הנחלת הלשון העברית בישראל ובתפוצות. קודש הוא יקיר העיר אשדוד.
ביוגרפיה > בליטא

קודש נולד בקופישוק בליטא. אביו, הרב מאיר קודש, היה ממונה על הוראת העברית והמקרא בחדר שבביתו, ובעת הכיבוש הגרמני בבית הספר המקומי. עם פטירת אביו, בסיומה של מלחמת העולם הראשונה, נמסרה המשרה לידיו, והוא בן 15. בתום מלחמת העולם הראשונה, יצא קודש לעיר קובנה, שם סיים את הגימנסיה הריאלית היהודית, ולמד באוניברסיטה משפטים. במהלך לימודיו השתתף בפעילות הציונית במקום, והיה לאחד מן הפעילים הבולטים בקרב ציוני ליטא.
במשך שנים אחדות עסק בהוראה בגימנסיות עבריות ברחבי ליטא, בהן הגימנסיה העברית בוילקומיר. בין השנים 1927–1930 היה מנהל הגימנסיה העברית בעיר ניישטוט-שאקי. בשנת 1930 סיים קודש את חוק לימודיו באוניברסיטה של קובנה במחלקה למשפטים ובמחלקה להיסטוריה ולפדגוגיה. את עבודת הדוקטורט שלו כתב על הפרוטוקולים של ועד ארבע ארצות. עם סיום לימודיו באוניברסיטה, פנה לעסוק במשפטים והיה עורך דין עצמאי בקובנה. במקביל, המשיך לפעול בשירות התנועה הציונית בליטא.
ביוגרפיה > בארץ ישראל

באוגוסט 1933 עלה לארץ ישראל והתיישב בחיפה. מיד עם בואו לישראל, התמנה לתפקיד מנהל בית משפט השלום העברי בחיפה ובמקביל, למנהל בית הספר העממי א' בשכונת בת גלים. במשך שמונה שנים כיהן גם כיושב ראש ועד השכונה בת גלים.
בשנת 1944 פרסם קודש את ספר הלימוד הראשון שלו לעברית, "אדם במולדת", ספר שנפוץ בעשרות אלפי עותקים, תחילה בקרב פליטי השואה במחנות העקורים באירופה. עם קום המדינה והעלייה ההמונית שבעקבותיה, היה ספרו לספר הלימוד העיקרי באולפנים ובכיתות העברית בצה"ל. בעקבות הצלחתו של ספר זה, כתב קודש ספרי לימוד רבים נוספים, בהם "ראשית" לחיילי צה"ל ו"עברית", אשר הופץ בחשאי בקרב יהדות ברית המועצות, בתקופה בה נאסר שם לימוד העברית.
בשנות החמישים שידר קודש תוכניות ברדיו במסגרת "קול ישראל לגולה", בעברית וביידיש. תוכניות אלו נועדו בעיקר לקהל היהודים שחיו באותה תקופה במזרח אירופה, מעבר למסך הברזל. בשנת 1954 ייסד שלמה קודש בירושלים את "מכון גרינברג", במטרה להכשיר מורי הוראה לעברית בתפוצות. באותה שנה, הוא מונה למפקח הארצי על בתי הספר בצפון, ובשנת 1957 הוזמן על ידי השר זלמן ארן לנהל את "המחלקה להנחלת הלשון והשכלת עם" במשרד החינוך והתרבות. במסגרת תפקיד זה, היה אחראי להתפתחותו של האולפן  לעברית, בין היתר, באמצעות פרסומים שונים שיזם וערך. בשנים אלו, היה קודש מהיוזמים והאחראים על ביצוע מבצעי "ביעור הבערות" בקרב העולים.
בשנותיו האחרונות, עבר לגור באשדוד, שם ייסד וניהל את "המוסד לחינוך מבוגרים". החל משנת 1991 פרסם שלמה קודש סדרת ספרי לימוד חדשניים לעברית, בשיטת "עברית קודש". שיטת לימוד מקורית זו, התבססה על שילוב של הנחלת ערכי יסוד ביהדות ובתרבות ישראל בד בבד עם הוראת השפה העברית. שלמה קודש פרסם עשרות מאמרים וספרים בנושאי "הנחלת הלשון" ו"חינוך מבוגרים". כמו כן, פרסם חמישה ספרי ילדים.
על פועלו בשדה החינוך זכה בפרסים ובאותות הוקרה רבים בישראל ומחוצה לה. שלמה קודש נפטר באשדוד, בגיל 97.
אריה קלנג

| --- | --- |

אריה קלנג
 לידה:  1927 סמוז'ה, פולין 
 פטירה:  16 באוקטובר 2009 (בגיל 82 בערך) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין של אשדוד
 מקום מגורים:   אשדוד
 
בית האמנים ע"ש אריה קלנג
אריה קלנג (1927 – 16 באוקטובר 2009) היה תעשיין ישראלי. שימש כממלא מקום ראש עיריית אשדוד ויו"ר דירקטוריון "אסותא". קלנג הוא חתן פרס התעשייה לשנת 1991. קלנג הוא יקיר העיר אשדוד.
ביוגרפיה

קלנג נולד בסמוז'ה, פולין. בימי מלחמת העולם השנייה איבד חלק ממשפחתו בשואה. אריה נמלט עם אמו עמליה, אחותו שרה ואחיו דני דרך יערות פולין הקפואים, שם ניצל לאחר שהגן על אמו ואחיו מפני זאבים. לימים כשהפך לאיש משפחה הגיע מדי שנה לקראת יום השואה לבתי הספר וסיפר את סיפור הישרדותו. בגיל 15 הגיע ארצה למחנה עבודה בעתלית, ולמד בבית הספר החקלאי מקוה ישראל. אמו עמליה, הייתה בעלת מסעדה ביפו.
קלנג התגייס לצה"ל בשנת 1948, היישר לתוך מלחמת העצמאות. שירת בחטיבת אלכסנדרוני והשתתף בפעילות קרבית, במיוחד בפיצוץ הגשר בטולכרם ופתיחת דרך חיפה-ת"א. נפצע בקרב טנטורה המפורסם.
בשנת 1950 השתחרר מצה"ל, נשא לאשה את אווה והתגורר בתל אביב. במהלך ביקור בדרום ביום העצמאות בשנת 1962, הגיע לאשדוד.
קלנג הוא אחד מבוני ומקימי העיר אשדוד. הוא בנה את הבניין הראשון עם מעלית בעיר, הקים את מלון "מי-עמי", המלון הראשון באשדוד. קלנג הקים את חברות הבנייה "אצמד" ו"דרעד" (יחד עם חברו הטוב, יוסף שורר) וכיהן למעלה משני עשורים בראש חברת "מבני תעשייה" שבין היתר הקימה את רובע הסיטי. במקביל שימש כממלא מקום יו"ר דירקטוריון חברת עמיגור. בד בבד עם עשייתו הרבה באשדוד, היה פעיל ועשה רבות גם למען מדינת ישראל. בין היתר, כתלמיד בבי"ס החקלאי מקוה ישראל, היה שותף לבניית הדוידקה, המרגמה המפורסמת בימי מלחמת העצמאות.
קלנג שימש כחבר בדירקטוריון קופת חולים מכבי, יו"ר בית ציוני אמריקה, חבר הנהלת ההסתדרות הציונית, חבר הקונגרס היהודי העולמי, מייסד וחבר הנהלת מכבי אשדוד, יו"ר מבנה תעשייה, חבר הנהלת בית יד לבנים, חבר האגודה למלחמה בסרטן, חבר וגזבר של קרן אשדוד ועוד.
על עשייתו בתעשייה זכה בפרס התעשיין המצטיין מידי נשיא המדינה.
בבית של אריה ואווה, הוקם החוג הראשון באשדוד לריקודי עם, כשאווה ניגנה באקורדיון והחברים, ביניהם צבי צילקר, ראש העיר לשעבר, ושמעון יער מפקד המשטרה הצבאית בדימוס, משתתפים בו.
קלנג השתלב בפוליטיקה המקומית. הוא הקים את סניף הליברלים באשדוד, ונבחר בקדנציה הראשונה של המועצה המקומית כחבר מועצה. הוא כיהן במשך שלוש קדנציות כממלא מקום ראש העיר. קלנג שימש שנים רבות כיו"ר ועדת הבחירות המקומית.
ב-2016 נחנך למרגלות גבעת יונה בית האמנים על שם אריה קלנג.
הערות שוליים

↑  אבן פינה לבית מכבי, בעיתון "הבקר" 13 באוגוסט 1963
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • תכנון העיר • אדריכלות • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף ריביירה • מסוף בני ברית • מסוף ביג |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • אוניברסיטת אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות • אצטדיון אשדוד (עתידי) |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
| קטגוריה ראשית | כל הערכים על העיר |  |
עקרבנונאים

| עקרבנונאים |
| --- | --- |
 Pataecus fronto
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: דגי גרם
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: עקרבנונאים
שם מדעי
 Scorpaeniformes ‏Greenwood et al., 1966

המין Trigloporus lastoviza ממשפחת הטריגליים
ורדון מהמין Sebastes melanops
המין Onigocia spinosa ממשפחת השטח-ראשיים
דביקון מהמין Eumicrotremus orbis
אבנונית ממין Inimicus didactylus
זהרון אדום.
עקרבנונאים (שם מדעי: Scorpaeniformes) היא סדרה מגוונת מאוד של דגים מקריני סנפיר. זוהי אחת מחמש הסדרות הגדולות ביותר בקרב דגי הגרם. היא מכילה כ-35 משפחות, בהן מעל ל-1,320 מינים.
מאפיינים

עקרבנונאים הם דגים טורפים, הניזונים בעיקר מסרטנאים ודגים קטנים יותר. רוב המינים חיים בקרבה לקרקעית, במים רדודים יחסית, אף על פי שישנם מינים החיים במים עמוקים, בעמודת המים, ואפילו במים מתוקים. לרוב הם בעלי ראש קוצני וסנפירי חזה וזנב מעוגלים. אורכם של רוב המינים קטן מ-30 ס"מ, אולם טווח הגדלים בין המינים נע בין משפחת הכרבולניים, העשויים להגיע לאורך של 20 ס"מ, ועד לבני משפחת דגי פחם, שאורכם מגיע ל-1.8 מטרים ומשקלם ל-90 ק"ג.
מיון

חלוקת העקרבנונאים למשפחות אינה מיושבת באופן סופי על ידי המדענים, וכרגע נעה בין 26 ל-35 משפחות.
סדרה עקרבנונאים (Scorpaeniformes)
תת-סדרת Anoplopomatoidei
משפחת דגי פחם (Anoplopomatidae)
תת-סדרת Cottoidei
על-משפחת Cottoidea
Abyssocottidae
Agonidae
Bathylutichthyidae
קומיפוריים (Comephoridae)
קוטוסיים (Cottidae)
קוטומיפוריים (Cottocomephoridae)
Ereuniidae
Hemitripteridae
Icelidae
פסיכרולוטידיים (Psychrolutidae)
Rhamphocottidae
על-משפחת Cyclopteroidea
דְּבִיקוֹנִיִּים (Cyclopteridae)
דגי חילזון (Liparidae)
תת-סדרת Dactylopteroidei
טַיָּרִיִּים (Dactylopteridae)
תת-סדרת Hexagrammoidei
הקסגרמיים (Hexagrammidae)
תת-סדרת Normanichthyiodei
Normanichthyidae
תת-סדרת Platycephaloidei
Bembridae
Hoplichthyidae
Parabembridae
שְׁטַח-רֹאשִׁיִּים (Platycephalidae)
תת-סדרת Scorpaenoidei
Apistidae
כַּרְבּוֹלָנִיִּים (Aploactinidae)
Caracanthidae
Congiopodidae
Eschmeyeridae
Gnathanacanthidae
Neosebastidae
Pataecidae
קִלְּשׁוֹנִיִּים (Peristediidae)
Perryenidae
Plectrogenidae
עַקְרַבְנוּנִיִּים (Scorpaenidae)
ורדוניים (Sebastidae)
Setarchidae
אבנוניים (Synanceiidae)
טטררוגיים (Tetrarogidae)
טְרִיגְלִיִּים (Triglidae)
הערות שוליים

↑  Scorpion fishes and sculpins מאתר www.biokids.umich.ed
↑  סדרת העקרבנונאים מאתר פישבייס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563096705171  BnF: cb12293803m (data)  LCCN: sh85118787  NKC: ph499476
הומולוגיה עמוקה

הומולוגיה עמוקה היא מושג בביולוגיה התפתחותית אבולוציונית, לתיאור מקרים שבהם תהליכי גדילה והתמיינות נשלטים על ידי מנגנונים גנטיים שהם הומולוגיים ונשמרו "עמוק" במרחב הגנטי - רצפים גנטיים שנשמרו במשך מאות מיליוני שנים, וקיימים בצורה דומה מאד במגוון רחב של מינים.
גנים הוקסים הומולוגיים בבעלי חיים שונים כמו חרקים ובעלי חוליות שולטים בהתפתחות העוברית ומכאן בצורתן של גופים בוגרים. גנים אלה נשמרו ללא שינוי במהלך מאות מיליוני שנים של אבולוציה. גילויים אלו הפתיעו את החוקרים בקיום קשר גנטי קרוב יותר ממה שהיה מקובל לחשוב בעבר
הומולוגיה רגילה בביולוגיה נראית כתבנית חוזרת של סדר או ארגון - לדוגמה עצמות גפיים של יונקים או עצמות השלד של חולייתנים שהן בעלות גדלים שונים אבל תמיד מופיעות באותו סדר. הומולוגיה עמוקה יכולה לחול על קבוצות של בעלי חיים שיש להם אנטומיה שונה מאד ומרחק גדול יותר בעץ האבולוציוני : בעלי חוליות (עם שלד פנימי עשוי מעצם וסחוס) ופרוקי רגליים (עם שלדים חיצוניים עשוי מכיטין) בכל זאת יש איברים שמתפחים במהלך שלב העובר באמצעות מתכונים או "אלגוריתמים" דומים.
דוגמאות

בקרב ממלכת בעלי החיים, גנים הומיוטיים (אנ') שולטים בהתמיינות תאים לאורך צירי הגוף העיקריים. גני PAX (אנ') (במיוחד PAX6) עוזרים לשלוט בהתפתחות העין ואיברי חישה אחרים. ההומולוגיה העמוקה חלה על פני קבוצות מופרדות באופן נרחב, כמו בעיני יונקים ועיניים מורכבות של חרקים שהן שונות מאד מבחינה מבנית.
באופן דומה, גני HOX עוזרים ליצור דפוס פילוח של בעל חיים. HoxA ו־HoxD, המווסתים את היווצרות האצבע והבוהן בעכברים, שולטות בהתפתחות סנפירי הקרניים בדג הזברה; עד גילויים אלה מבנים אלו נחשבו בעבר ללא הומולוגים.
קיימת הומולוגיה עמוקה אפשרית בקרב בעלי חיים המשתמשים בתקשורת אקוסטית, כגון ציפורי שיר ובני אדם, שעשויות לחלוק גרסאות פונקציונליות של הגן FOXP2.
בגידולים סרטניים

בביולוגיה המודרנית, עומק ההבנה של ההומולוגיה העמוקה התפתח להתמקדות במנגנונים ובפונקציות המולקולריות והגנטיות ולא רק במורפולוגיה פשוטה. תאי גזע סרטניים (CSCs) הם אוכלוסייה של תאים בתוך גידול סרטני בעלי יכולת להתחדש ולהתמיין לסוגי תאים שונים, בדומה לתאי גזע רגילים. תאוריית תאי הגזע של סרטן מציעה כי קיימת תת-אוכלוסייה של תאים, המכונה תאי גזע סרטניים (אנ'), בעלי מאפיינים מסוימים שהופכים אותם לייחודיים בין סוגי תאים סרטניים אחרים. תאים אלה הם בעלי תכונות מיוחדות כך הם מתרבים ללא הגבלה, עמידים בפני כימותרפיה, ויש סברה לפיה הם האחראים להישנות סרטן לאחר הטיפול.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דוגמה לגן הומולוגי עמוק - שינויים בגן המקודד את החלבון pax6 מביאים לשינויים פנוטיפיים דומים במורפולוגיה ובתפקוד העין במגוון רחב של מינים, שהאבות המשותפים שלהם התקיימו לפני מאות מיליוני שנים.
פלטון טיורין

| --- | --- |

 לידה:  7 בנובמבר 1816 (יוליאני) Arkhangelskoye, Sokolsky District, Vologda Oblast, רוסיה 
 פטירה:  6 באוגוסט 1882 (יוליאני) (בגיל 65) וולוגדה, האימפריה הרוסית 
 מקום לימודים:  האקדמיה הקיסרית לאמנויות (1850) 
 תחום יצירה:  ציור 
 
פלטון טיורין (ברוסית: Платон Тюрин;‏ 1816 — 1882) היה צייר דיוקנאות וצייר קיר רוסי. חבר באקדמיה הקיסרית לאמנויות.
ביוגרפיה

הוא נולד למשפחה של צמיתים וקיבל את חירותו בשנת 1843. שנתיים לאחר מכן הוא נסע לסנט פטרסבורג, שם נרשם לשיעורים באקדמיה האימפריאלית לאמנויות ולמד אצל אלכסיי מרקוב. בשנת 1850 הוענק לו התואר "אמן" על ציור היסטורי ופורטרט. מ-1850 עד 1860, הוא הציג קבוע באקדמיה. בשנת 1857 זכה בתואר "אקדמי" לציור דיוקנאות וקיבל תפקיד בשירות המדינה.
לאחר 1860, עבודתו הייתה קשורה קשר הדוק עם וולוגדה והאזור שמסביב. הוא קיבל הזמנות לפורטרטים מכל משפחות בעלי האדמות המקומיות, כמו גם אנשי הדת ואזרחים בולטים אחרים. במהלך שנות ה-60, הוא קיבל הזמנות לצייר איקונות בכנסיות מקומיות, ובשנת 1862, האדונים לשעבר שלו הזמינו אותו לצייר כנסייה באחוזתם במחוז גריאזובצקי.
בשנת 1865, טיורין התחתן עם איכרה מקומית. מ-1876 עד 1877, הוא היה אחד מהאמנים שהשתתפו בקישוט הקתדרלה החדשה של ישו המושיע, ויצר 34 אייקונים.
הוא היה חולה במשך כמה שנים ומת משחפת ב-1882.
הערות שוליים

↑  Brief biography
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 9172155286604687180009   WorldCat (עם VIAF): 9172155286604687180009
פאבל פלשאנוב

| --- | --- |

 לידה:  18 במאי 1829 (יוליאני) סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  9 בנובמבר 1882 (יוליאני) (בגיל 53) סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  בית העלמין טיחווין 
 מקום לימודים:  האקדמיה הקיסרית לאמנויות 
 תחום יצירה:  ציור 
 
פאבל פלשאנוב ברוסית: Павел Плешанов; ‏ (1829—1882) היה צייר דיוקנאות והיסטוריה רוסי. חבר באקדמיה הקיסרית לאמנויות.
ביוגרפיה

אביו היה סוחר עשיר. לאחר שסיים את לימודיו במכללה המסחרית האימפריאלית, הוא החליט להתמסר לאמנות ונרשם לאקדמיה הקיסרית לאמנויות יפות בשנת 1848. בעודו שם, הוא לקח שיעורים פרטיים מפיודור ברוני.
ב-1854 הוענקה לו מדליית זהב ובשנה שלאחר מכן קיבל את התואר "אמן" על ציורו ״ישו בביתן של מרתה ומריה״. בעצת ברוני הוא בילה שנתיים בלימודים ברומא. בשנת 1856, הוא זכה בתואר "אקדמי" על תיאורו של הכומר סילבסטר עם איוואן האיום במהלך השריפה של מוסקבה.
לאחר מות אביו ב-1867, ענייני המשפחה הועברו לידיו של אחיו הבכור, שבאמצעות ניהול כושל או בזבזנות השאיר אותם חסרי אמצעים. כתוצאה מכך, הוא נאלץ לעזוב את אחוזת המשפחה. למרבה המזל, הוא הצליח לקבל משרת הוראה באקדמיה ועבר לגור בה.
למרות שהוא לא התאים מבחינה טמפרמנטית להוראה, הוא מונה לפרופסור בשנת 1869. בשנת 1877, הוא הפך לחבר במועצת המנהלים של האקדמיה.[2] לאחר מותו של ליאופולד בונאפדה, הוא מונה לתפקיד ראש המחלקה לפסיפס.
למרות הצלחותיו, הוא לא היה מרוצה כי נאלץ לצייר לפי הזמנה, ולא מה שבחר.
בסופו של דבר, בהיותו התומך הבלעדי של משפחת אחיו פגעה בבריאותו, מה שהוביל למותו, בגיל חמישים ושלוש.
הערות שוליים

↑  Directory of the Imperial Academy of Arts 1915, p. 154.
↑  Русские художники. Плешанов Павел Федорович., www.artsait.ru
1 2  Biographical notes from the Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary @ Russian Wikisource.
בית ממכר עתיקות (סרט, 1911)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  בית ממכר עתיקות מאת צ'ארלס דיקנס
 בימוי:  בארי אוניל 
 שחקנים ראשיים:  מארי אלין (נל טרנט) 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Thanhouser Company
 חברה מפיצה:  Motion Picture Distributing and Sales Company
 הקרנת בכורה:  20 בינואר 1911
 משך הקרנה:  סליל אחד
 שפת הסרט:  סרט אילם  כתוביות באנגלית
 סוגה:  סרט אילם, סרט דרמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
בית ממכר עתיקות (באנגלית: The Old Curiosity Shop) הוא סרט אילם קצר אמריקאי משנת 1911 שיצא בהפקת חברת ת'נהאוזר. הסרט הוא עיבוד של הרומן "בית ממכר עתיקות" מאת צ'ארלס דיקנס, שיצא לאור ב-1841. הסרט היה מוגבל לצילום בסליל יחיד. העלילה מתמקדת בסבא שמהמר ומוביל את משפחתו לעוני, וההשלכות של מעשיו מביאות לבסוף למותה של נל הקטנה, נכדתו. ב-2012 אושר שהסרט הוא הפקה של ת'נהאוזר בהקרנה שלו בפסטיבל הסרטים האילמים של פורדנונה. קמילה אליוט הזכירה את הסרט בספרה "Rethinking the Novel/Film Debate" משנת 2003 בשם "נל הקטנה".
תקציר עלילה

הסרט הוא עיבוד של הרומן "בית ממכר עתיקות" מאת צ'ארלס דיקנס. סבא מהמר ומפסיד את כל רכושו. הוא אוהב את נכדתו, נל הקטנה, ורוצה להעניק לה חיי מותרות. הוא פונה להימורים כדי להרוויח כסף, באמונה נחרצת שהמזל יאיר לו פנים. אבל הוא מפסיד את כל כספו, ונל חוששת שהוא יילקח לבית מחסה לחולי נפש. בלילה נל והסבא מצליחים לברוח מביתם, ומוצאים מקלט אצל גברת ג'ארלי. הסב, שעדיין מאמין שיוכל להרוויח כסף בהימורים, גונב מנל את כל כספה, ומפסיד אותו. הסבא נאלץ לגנוב כדי להחזיר את חובותיו, אבל נל מתערבת והשניים שוב בורחים. נל התשושה והחולה פוגשת מנהל בית ספר טוב לב, ופונה אליו בבקשת עזרה. היא נופלת לרגליו חסרת הכרה. המנהל מכניס את השניים לביתו, אבל מאוחר מדי מכדי להציל את נל, והיא מתה. ימים אחדים אחר כך נמצא הסבא שבור הלב שוכב מת על קברה.
צוות השחקנים

פרנק ה. קריין – הסבא
מארי אליין – נל הקטנה
הארי בנהאם
מרגריט סנואו
אלפונס את'ייר
ויליאם באומן
הפקה

הסרט הוא עיבוד מקוצר של הרומן של דיקנס. המבקרים הדגישו במיוחד את תשומת הלב לפרטים בהתחשב במגבלות של הפורמט שהוגבל לסליל אחד בלבד. האווירה בסרט וגילום הדמויות נראה טבעי, פרט לצילומי החוץ. במאי הסרט היה בארי או'ניל, אבל אין קרדיט לתסריטאי ולצלם.
הסרט אינו העיבוד הראשון של "בית ממכר עתיקות", ב-1909 הופק סרט בשם זה בחברת אולפני אסאניי (Essanay Studios).
הערות שוליים

↑  Elliott, Kamilla (2003). Rethinking the Novel/Film Debate. Cambridge University Press. p. 293.
↑  Q. David Bowers (1995). "Volume 2: Filmography - The Old Curiosity Shop". Thanhouser Films: An Encyclopedia and History. נבדק ב-28 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Goble, Alan (1999). The Complete Index to Literary Sources in Film. Walter de Gruyter. p. 127.
מסוף אורנית

| --- | --- |
 מיקום:  מחלף שער שומרון, אורנית
 אתרים סמוכים:  מחלף שער שומרון, אורנית, כפר קאסם
 שירות אוטובוסים:  לשומרון, מרכז הארץ וגוש דן
 קואורדינטות:  32°06′27″N 34°59′57″E﻿ / ﻿32.107439°N 34.999211°E﻿ / 32.107439; 34.999211
  (למפת גוש דן מוגדלת) מסוף אורנית(למפת גוש דן רגילה) מסוף אורנית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף אורנית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף אורנית
 
מסוף אורנית הוא מסוף אוטובוסים הממוקם במחלף שער שומרון בסמוך ליישוב אורנית בשומרוןמהמסוף יוצאים קווי אוטובוס רבים המקשרים בין יישובי השומרון לבין גוש דן ואזור מרכז הארץ.
משאב טבע

שדה נפט בקליפורניה (1938) – הנפט הוא משאב מתכלה
משאבי טבע הם חומרים מן הטבע שהאדם משתמש בהם לצרכיו השונים. בין משאבי הטבע ניתן למנות: קרקע, מים, מזון, מינרלים, צמחייה, בעלי חיים, מתכות ויהלומים.
מונח דומה, המשמש לציון חומרים אותם צורכים אורגניזמים החיים בבית גידול מסוים, הוא משאב ביולוגי.
מאפיינים

ישנם משאבי טבע שלאחר עיבודם התועלת שאפשר להפיק מהם גדלה. לפני העיבוד נקרא אותו משאב טבע "גולמי", ולאחר עיבודו הוא כבר לא גולמי אלא מעובד. מחצבים גולמיים נקראים עפרות, למשל: עפרת נחושת, עפרת ברזל, עפרת אלומיניום, עפרת האבץ.
משאבי הטבע אינם מפוזרים באופן שווה על פני כדור הארץ. לדוגמה, חלק נכבד ממקורות הנפט בעולם מרוכז במזרח התיכון, בארצות כמו ערב הסעודית, איראן ועיראק.
סיווג המשאבים

מבדילים בין שני סוגים של משאבים:
משאבים מתחדשים, כגון: צמחים, דגים, אצות.
משאבים מתכלים, כגון: נפט, גז טבעי.
משאבים מתחדשים אינם בהכרח משאבים שיימצאו לאדם בכמויות אינסופיות. לדוגמה, אם קצב לכידת הדגים יהיה גבוה מקצב התרבותם הטבעית, עלולה הדגה - שהיא משאב מתחדש - להתכלות.