הומו פלורסיינסיס
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8  Brown, P. (2004) A new small-bodied hominin from the Late Pleistocene of Flores, Indonesia.
Nature.
Vol. 431, pp. 1055-1061;
doi:10.1038/nature02999
1 2  Morwood, M. J. (2009) "Preface: research at Liang Bua, Flores, Indonesia"
Journal of Human Evolution. Vol 57(5), pp. 437–449, DOI:10.1016/j.jhevol.2009.07.003
1 2 3 4 5 6 7  Ewen Callaway, The discovery of Homo floresiensis: Tales of the hobbit, Nature News, 2014
1 2  Morwood, M. J. (2004) Archaeology and age of a new hominin from Flores in eastern Indonesia.
Nature.
Vol. 431, pp. 1087-1091;
doi:10.1038/nature02956
1 2 3 4  Morwood, M. J. (2005) Further evidence for small-bodied hominins from the Late Pleistocene of Flores, Indonesia.
Nature.
Vol. 437, pp. 1012-1017;
doi:10.1038/nature04022
↑  Hobbit cave digs set to restart, BBC 25 January 2007
1 2  Sutikna, T., Tocheri, M. W. (2016) Revised stratigraphy and chronology for Homo floresiensis at Liang Bua in Indonesia.
Nature.
Vol. 532, pp. 366–369;
doi:10.1038/nature17179
↑  Morwood, M. J. (1998) Fission-track ages of stone tools and fossils on the east Indonesian island of Flores.
Nature.
Vol. 392, pp. 173-176;
doi:10.1038/32401
1 2  Brumm, A. (2006) Early stone technology on Flores and its implications for Homo floresiensis.
Nature.
Vol. 441, pp. 624-628;
doi:10.1038/nature04618
↑  Brumm, A. (2010) Hominins on Flores, Indonesia, by one million years ago.
Nature.
Vol. 464(7289), pp. 748-752;
doi:10.1038/nature08844
1 2 3  Gerrit D. van den Bergh (2016) Homo floresiensis-like fossils from the early Middle Pleistocene of Flores.
Nature.
Vol. 534, pp. 245–248;
doi:10.1038/nature17999
↑  Kaifu, Y., Kurniawan, I., Mizushima, S., Sawada, J., Lague, M., Setiawan, R., ... & van den Bergh, G. D. (2024). Early evolution of small body size in Homo floresiensis. Nature Communications, 15(1), 6381.
1 2  Gerrit D. van den Bergh (2016) Earliest hominin occupation of Sulawesi, Indonesia.
Nature.
Vol. 529, pp. 208–211;
doi:10.1038/nature16448
↑  Ingicco, T.et al (2018). Earliest known hominin activity in the Philippines by 709 thousand years ago. Nature. Vol. 557, pp233–237.
↑  Détroit, F. (2019). A new species of Homo from the Late Pleistocene of the Philippines. Nature, 568, 181–186
1 2  Jacob, T.; Indriati, E.; Soejono, R. P.; Hsu, K.; Frayer, D. W.; Eckhardt, R. B.; Kuperavage, A. J.; Thorne, A.; Henneberg, M. (5 בספטמבר 2006). "Pygmoid Australomelanesian Homo sapiens skeletal remains from Liang Bua, Flores: Population affinities and pathological abnormalities". Proceedings of the National Academy of Sciences, USA. 103: 13421–13426. doi:10.1073/pnas.0605563103. PMID 16938848. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Henneberg, M. (2014) "Evolved developmental homeostasis disturbed in LB1 from Flores, Indonesia, denotes Down syndrome and not diagnostic traits of the invalid species Homo floresiensis"
Proceedings of the National Academy of Sciences. DOI: 10.1073/pnas.1407382111
1 2  Tucci, S. (2018). Evolutionary history and adaptation of a human pygmy population of Flores Island, Indonesia. Science, 2018 DOI: 10.1126/science.aar8486
1 2  Falk, D. (2005) The Brain of LB1, Homo floresiensis.
Science.
Vol. 308(5719), pp. 242-245;
doi:10.1126/science.1109727
↑  Berger, L. R. (2015) Homo naledi, a new species of the genus Homo from the Dinaledi Chamber, South Africa.
eLife.
4:e09560;
doi:http://dx.doi.org/10.7554/eLife.09560
1 2  Falk, D. (2005) Response to Comment on "The Brain of LB1, Homo floresiensis".
Science.
Vol. 312(5776), p. 999;
doi:10.1126/science.1124972
↑  Falk, D. (2009) "LB1’s virtual endocast, microcephaly, and hominin brain evolution"
Journal of Human Evolution. Vol 57(5), pp. 597–607, DOI:10.1016/j.jhevol.2008.10.008
↑  Van Den Bergh, G. D. (2008) The youngest stegodon remains in Southeast Asia from the Late Pleistocene archaeological site Liang Bua, Flores, Indonesia.
Quaternary International.
Vol. 182(1), pp. 16–48;
doi:10.1016/j.quaint.2007.02.001
↑  Meijer, H. J. (2010) The fellowship of the hobbit: the fauna surrounding Homo floresiensis.
Journal of Biogeography.
Vol. 37(6), pp. 995-1006;
doi:10.1111/j.1365-2699.2010.02308.x
1 2 3  Martin, R. D. (2005) Comment on "The Brain of LB1, Homo floresiensis".
Science.
Vol. 312(5776), p. 999;
doi:10.1126/science.1121144
↑  Weber, J. (2005) Comment on "The Brain of LB1, Homo floresiensis".
Science.
Vol. 310(5746), p. 236;
doi:10.1126/science.1114789
↑  Falk, D. (2005) Response to Comment on "The Brain of LB1, Homo floresiensis".
Science.
Vol. 310(5746), p. 236;
doi:10.1126/science.1117062
1 2  Falk, D.; Hildebolt, C.; Smith, K.; Morwood, M.J.; Sutikna, T. (2007). "Brain shape in human microcephalics and Homo floresiensis". Proceedings of the National Academy of Sciences. 104 (7): 2513. doi:10.1073/pnas.0609185104. PMID 17277082. נבדק ב-2008-03-05.; "lay summary". 2007-01-29. נבדק ב-2008-03-05.
↑  Lyras, G. A. (2009) The origin of Homo floresiensis and its relation to evolutionary processes under isolation.
Anthropological Science.
Vol. 117(1), p. 33-43;
doi:10.1537/ase.080411
↑  Hershkovitz, I. (2007) Comparative skeletal features between Homo floresiensis and patients with primary growth hormone insensitivity (Laron Syndrome).
American Journal of Physical Anthropology.
Vol. 134(2), p. 198-208;
doi:10.1002/ajpa.20655
↑  Obendorf, P. J. (2011) "Are the small human-like fossils found on Flores human endemic cretins?"
Proceedings of the Royal Society B. Vol 275(1640), DOI:10.1098/rspb.2007.1488
↑  Oxnard, C. (2010) "Post-Cranial Skeletons of Hypothyroid Cretins Show a Similar Anatomical Mosaic as Homo floresiensis"
PLoS One. DOI:10.1371/journal.pone.0013018
↑  Brown, P. (2011) "LB1 and LB6 Homo floresiensis are not modern human (Homo sapiens) cretins"
Journal of Human Evolution. Vol 62(2), pp. 201–224, DOI:10.1016/j.jhevol.2011.10.011
↑  Baab, K. L. (2016)
 A Critical Evaluation of the Down Syndrome Diagnosis for LB1, Type Specimen of Homo floresiensis.
PLoS ONE.
DOI:10.1371/journal.pone.0155731
↑  Westaway, M. C. (2015) "Mandibular evidence supports Homo floresiensis as a distinct species"
Proceedings of the Nationa Academy of Sciences USA, 112(7), pp. E604–E605. DOI:10.1073/pnas.1418997112
↑  Eckhardt, R. B. (2015) "Reply to Westaway: Mandibular misrepresentations fail to support the invalid species Homo floresiensis"
Proceedings of the Nationa Academy of Sciences USA, 112(7), p. E606. DOI:10.1073/pnas.1418997112
1 2  Dennell, R. W. (2013) "The origins and persistence of Homo floresiensis on Flores: biogeographical and ecological perspectives"
Quaternary Science Reviews, 96, pp. 98-107. DOI:10.1016/j.quascirev.2013.06.031
1 2  Wood, B. and K Boyle, E. (2016) "Hominin taxic diversity: Fact or fantasy?"
American journal of physical anthropology, 159(S61), S37-S78. DOI: 10.1002/ajpa.22902
↑  Kaifu, Y. (2011) "Craniofacial morphology of Homo floresiensis: Description, taxonomic affinities, and evolutionary implication"
Journal of Human Evolution. Vol 61(6), pp. 644–682, DOI: 10.1016/j.jhevol.2011.08.008
↑  Baab, K. L. (2013) "Homo floresiensis Contextualized: A Geometric Morphometric Comparative Analysis of Fossil and Pathological Human Samples"
PLoS One. DOI: 10.1371/journal.pone.0069119
1 2 3  Morwood, M. J. and Jungers, W. L. (2009) "Conclusions: implications of the Liang Bua excavations for hominin evolution and biogeography"
Journal of Human Evolution. Vol 57(5), pp. 640–648, DOI:10.1016/j.jhevol.2009.08.003
1 2 3  Stringer, C. (2014) Human evolution: Small remains still pose big problems.
Nature.
Vol. 514, pp. 427–429;
doi:10.1038/514427a
↑  Weston, E. M. and Lister, A. M. (2009) Insular dwarfism in hippos and a model for brain size reduction in Homo floresiensis.
Nature.
Vol. 459, pp. 85-88;
doi:10.1038/nature07922
↑  Argue, D.
(2009)
"Homo floresiensis: a cladistic analysis"
Journal of Human Evolution.
Vol. 57(5), pp. 623–639;
doi:10.1016/j.jhevol.2009.05.002
↑  Jungers W. L.
(2009)
"The foot of Homo floresiensis"
Nature.
Vol. 459, pp. 81-84;
doi:10.1038/nature07989
↑  Tocheri, M. W.
(2007)
"The Primitive Wrist of Homo floresiensis and Its Implications for Hominin Evolution"
Science.
Vol. 317(5845), pp. 1743-1745;
doi:10.1126/science.1147143
↑  Argue, D. (2017) "The affinities of Homo floresiensis based on phylogenetic analyses of cranial, dental, and postcranial characters"
Journal of Human Evolution. DOI:10.1016/j.jhevol.2017.02.006
↑  Donald C. Johanson and Kate Wong, Lucy's Legacy - The Quest for Human Origins. Harmony Books, New York, 2009, p. 216.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545197405171  LCCN: sh2009006386 
כל העצמות שנמצאו מתוך השלד של LB1 (העתקי גבס)
גרף של הגידול בנפח המוח של הומינידיים במשך ארבעת מיליוני השנים האחרונות, ממחיש עד כמה גולגולת LB1 (כוכב סגול מימין למטה) יוצאת דופן באבולוציה של האדם. הנפח שלה הוא כנפח מוח של שימפנזה, אף שהיא מסווגת לסוג האדם (הומו). כל סמל בגרף מייצג גולגולת מאובנת אחת של הומינין. ההומינינים המאוחרים ביותר בעלי מוח דומה בגודלו למוחה של LB1 חיו כמעט מיליון וחצי שנים לפניה.
מפת פלורס ביחס למדף סונדה מראה את אזורי היבשה כיום (באפור) ובזמנו של פלורסיינסיס בתקופה הפלאוליתית העליונה (בצבע בהיר יותר).
צילום לווין של פלורס ושאר איי סונדה הקטנים. בין האיים באלי ולומבוק ממערב מפריד מצר לומבוק, שרוחבו המזערי כיום 18 ק"מ.
מפת ההגירה של אוכלוסיות האדם המודרני (אדום) מאפריקה לשאר העולם. מספרים מציינים את מועד ההגירה בשנים לפני זמננו. האדם המודרני יישב את איי דרום מזרח אסיה לפני כ-50 אלף שנה בדרכו לאוסטרליה
יציקת גבס של גולגולת LB1 (משמאל) מול גולגולת של אדם מודרני חולה במיקרוצפליה (ימין). נראה בבירור חסרון הסנטר על לסת LB1
לוח זמנים של שושלת האדם על פי מיני הומינידים מאובנים (פסים כהים). המינים מסודרים אנכית על פי דמיון כללי ביניהם, אך קשה לקבוע במדויק איזה מין התפצל מאיזה מין אחר. מינים שמהם נמצאו מאובנים רבים יותר מסומנים בפסים יותר רחבים אנכית. העץ הפילוגנטי (ירוק) משחזר את יחסי הקרבה ותאריכי הפיצול על פי רצפי הגנום של אדם מודרני, שימפנזה מצוי, שימפנזה ננסי, גורילה ואדם ניאנדרטלי (מיצוי DNA מעצמות מאובנות). מוצאו של פלורסיינסיס (ימין למעלה) עשוי להיות מהאדם המודרני, מארקטוס, או ממיני אדם קדומים אף יותר כמו גאורגיקוס והביליס.
הצעתו של כריס סטרינגר לעץ האבולוציוני של מיני האדם בפליסטוקן התיכון והעליון מראה את פלורסיינסיס (משמאל) כענף נפרד שהתפתח מהומינין בלתי-ידוע לפני למעלה משני מיליון שנים. השערות חלופיות הן שמוצא פלורסיינסיס מאוחר יותר, מאוכלוסייה אסייתית של ארקטוס או של ספיינס