stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חמי יואב

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ספא 
 על שם:  שדה יואב 
 מיקום:  שדה יואב 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – העשור של 1980
 תאריך פתיחה רשמי:  שנות ה־80 של המאה ה־20 
 
 קואורדינטות:  31°38′40″N 34°41′07″E﻿ / ﻿31.64444°N 34.68517°E﻿ / 31.64444; 34.68517
  (למפת השפלה מוגדלת) חמי יואב(למפת השפלה רגילה) חמי יואב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמי יואב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמי יואב
 
הבריכה החיצונית בדרים איילנד
חמֵי יואב היה אתר מרחצאות תרמו-מינרליים, עשירים בגופרית ובמינרלים אחרים בעלי סגולות מרפא. המים נובעים מעומק של כ-1,500 מטרים בבטן האדמה אל בריכות בטמפרטורה של 37 עד 39 מעלות צלזיוס, בזרימה מתמדת.
אתר חמי יואב נמצא מול מצודת יואב באזור שפלת יהודה, סמוך לכביש 35, בין קריית גת לאשקלון. הוא נפתח למבקרים בסוף שנות ה-80 של המאה העשרים ונמצא מאז בקו התפתחות והרחבה.
האתר נמצא בבעלות קיבוץ שדה יואב. הוא התגלה בחיפוש אחר נפט שנערך בשנות ה-50, אולם רק בשנות ה-80 התברר כי ניתן להשתמש במי האתר לצורכי חקלאות. בעקבות השימוש במים, התגלו תכונותיהם הייחודיות בתחום הבריאות.
האתר נרכש על ידי משקיעים ונהרס. במקומו הוקם אתר ספא מפואר ומלון בוטיק בשם Dream Island.
דניאל מהורדנה

| --- | --- |
 מדינה:  רוסיה 
 פטירה:  29 באפריל 1807 כ"א בניסן תקס"ז
 מקום פעילות:  הורדנה
 תקופת הפעילות:  ? – 29 באפריל 1807 
 השתייכות:  רבני ליטא
 תחומי עיסוק:  תלמוד, הלכה, פסיקה
 חיבוריו:  "חמודי דניאל"
 
רבי דניאל מהורדנה (נפטר בשביעי של פסח תקס"ז, 29 באפריל 1807) היה רב ופוסק הלכה ליטאי, מו"צ בהורדנה שבבלארוס. נודע על שם ספרו "חמודי דניאל" על יורה דעה.
תפקידו כמורה הוראה בהורדנה

התמנה כמורה הוראה בהורדנה, בערך בשנת תק"ל (1770), ושימש בתפקידו כמעט ארבעים שנה. הוא התפרסם ברחבי ליטא, ורבים פנו אליו בשאלות הלכתיות.
אנקדוטה שהתפרסמה מתקופת כהונתו, הייתה כאשר בשנת 1794 נפטר הרב אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא, בעל "יסוד ושורש העבודה", שהיה מקובל וביקש בצוואתו להיקבר כשהוא עטוף בטלית כשרה, בניגוד למנהג המקובל לפסול את ציציות הטלית שבה עוטפים את הנפטר. הוראתו הייתה, כי אף שבכל נפטר אחר היה מורה שלא לקיים את צוואתו בניגוד למנהג, אך מפני כבודו של הנפטר הוא נאלץ שלא להתערב. לפי הסיפור, נפסלו הציציות לבסוף כאשר הסתבכו בדבר מה בשעת הקבורה ונתלשו.
מחידושיו בהלכה התפרסמו: הוראתו לברך מספק על אתרוגי קורפו, בלא הזכרת "שם ומלכות" אלא בנוסח חילופי ארמי: "בריך רחמנא אשר קדשנו במצוותיו וציוונו..."; הוראתו לחייב מבואה לבית ("בית שער") במזוזה, גם כאשר אין במבואה עצמה שטח של ארבע על ארבע אמות.
כתביו

לפי עדות ראש בית הדין בהורדנה, רבי תנחום, בהסכמתו לספר "חמודי דניאל" (הורדנה תק"ע), הוא השאיר אחריו יותר מ-3000 עמודים של חידושי תורה בכתב יד, אך רובם לא הגיעו לדפוס, ורבים מהם נשרפו. פסקי הלכה רבים שלו משוקעים בספר ההלכה הפופולרי "פתחי תשובה". אחד מצאצאיו של רבי דניאל, הרב מנחם קרקובסקי מווילנה, ליקט מתוך 11 כרכי כתב ידו, שני כרכים של פסקי הלכה מחודשים, והם נמצאים בכתב יד בבית הספרים הלאומי בירושלים.
מספריו שבדפוס:
חמודי דניאל - הלכות בשר בחלב, מליחה ותערובות. הספר זכה למספר מהדורות, אחת מהן (וויטצן תרס"ח) עם ביאור בשם "רחבת ידיים" שכתב הרב חיים יהודה סגל דייטש ממאקווא.
מוצל מאש (וילנה תרצ"א) - על מסכת ערכין. חיבור זה הוא חלק מחיבור גדול יותר שכלל חידושים גם למסכתות: מעילה, תמורה והוריות.
חמודי דניאל - על הלכות נדה, הוצאת הרב בניהו עטיה, ישיבת החיים והשלום, ירושלים תשע"ב.
פסקי חמודי דניאל על הלכות סת"ם.  יצא מכתב יד, ברוקלין מרחשון תשפ"א.
משפחתו

שמות אביו ואמו לפי מקור אחד, היו יעקב ואיטה, אך גרסה זו בעייתית ויש שפיקפקו בה.
בניו היו: רבי דובער, רבי יעקב, רבי צבי הירש הורודנר שהיה מו"צ בווילנה, ובת שנישאה לאדם בשם מצקביץ'.
לקריאה נוספת

הרב בצלאל דבליצקי, על ה"חמודי דניאל", הקדמה למאמר הלכתי מכתביו, בתוך: עץ חיים (קובץ תורני), גיליון ו', סיון תשס"ח, עמ' כב-כז.
הערות שוליים

↑  עיר גיבורים, וילנה תר"מ, עמ' 62.
↑  מובא בשדי חמד, מערכת ל, כלל קמא, אות לב, בשם ספר ברכת משה.
↑  ראו לדוגמה: "פתחי תשובה" יורה דעה, סימן רפו, אות יא.
↑  נדפס על גיליון שולחן ערוך. ראו בהקדמתו: ”אינה ה' לידי כתבי קודש של הרב הגדול החסיד ועניו כמוהר"ר דניאל זצ"ל שהיה מ"ץ בק"ק הוראדנא...”.
↑  חלק מחיבור זה על הלכות ברית מילה שרד אף הוא ונדפס בתוך הספר "זיכרון ברית לראשונים", ברלין, תרנ"ב.
↑  עיר וילנא, עמ' 133 ואילך.
↑  ראו: פסקי החמודי דניאל - דיני יארצייט, בתוך: עץ חיים גיליון ו', סיון תשס"ח, עמ' כו.
↑  עליו ראו: עיר וילנא, עמ' 112.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310312805171  GND: 137660685  ISNI: 0000 0000 7883 3070  LCCN: nr96016756  NTA: 303073101  VIAF: 63905538   WorldCat (עם VIAF): 63905538 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אתוס (חיפה)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1956–הווה (כ־68 שנים) 
 מיקום המטה:  חיפה 
  
 www.ethos.co.il
 
אתוס - החברה לאמנות תרבות וספורט חיפה בע"מ היא חברה עירונית בבעלות עיריית חיפה.
בחברה כ-230 עובדים קבועים ועוד כ-200 עובדים זמניים ותקציבה השנתי כ67 מיליון ש"ח. לחברה מועצת מנהלים אשר בראשו מכהן יעקב פינגולד חבר מועצת העיר חיפה, בה מכהנים נציגי ציבור, חברי מועצת העיר ומנהלים בכירים בעירייה. החברה מנוהלת על ידי עו"ד יגאל זאבי, אשר משמש כמנכ"ל החברה מאז שנת 2017.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1956 בשם "תערוכות ישראל חיפה בע"מ" כחברה לתועלת הציבור (חל"צ). מטרותיה של החברה היו, בין היתר:
ליזום, לערוך, להשתתף ולנהל ירידים, תערוכות ותצוגות בארץ ומחוצה לה
להקים, לייסד, לבנות ולערוך ירידים ותערוכות
לקיים ולנהל מפעלי אמנות, בידור ושעשועים.
החברה הוקמה כתאגיד עירוני הפועל להשגת מטרות ציבוריות. נכסיה והכנסותיה של החברה משמשים אך ורק להשגת מטרות ציבוריות אלה.
בשנת 1997 שונה שם החברה לשמה הנוכחי -"אתוס - החברה לאמנות תרבות וספורט חיפה בע"מ" ובשנת 1999 נכתב תקנון חדש עבור החברה.
היסטוריה > תחומי פעילות

החברה עוסקת בשלושה תחומים עיקריים:
ניהול תפעול ותחזוקה של מתקני תרבות וספורט עירוניים בעיר חיפה. בין מתקנים אלה נכללים אודיטוריום חיפה, מרכז קריגר, מגרשי הספורט בקריית חיים והיכל הספורט שבשכונת רוממה בעיר.
ניהול גופי תרבות עירוניים בחיפה ובהם: התזמורת הסימפונית חיפה, גן החיות העירוני על שם לואי גולדשמיט, סינמטק חיפה ובית הספר למוזיקה ביט.
החברה אחראית להפקת אירועי התרבות הגדולים בחיפה ובהם פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, אירועי יום העצמאות, פסטיבל גבינות ויין, פסטיבל יוצרים יוצאים ועיר הנוער.
סמליל החברה עד אמצע העשור השני של המאה ה-21
שדה כוח (מדע בדיוני)

ביצירות מדע בדיוני, שדה כוח או מגן אנרגיה הוא כינוי לטכנולוגיה שמייצרת מחסום אנרגיה שמשמש כמגן לעצם מסוים. מחסום האנרגיה מופעל על ידי מקור אנרגיה ויוצר מעין מחסום בלתי-נראה סביב העצם אותו הוא מקיף. שדה הכוח מונע מהתקפות של אנרגיה (כגון יריות וקרני לייזר) וחומר (כגון תחמושת קליעית ופצצות) לחדור דרך המגן ולפגוע בעצם עליו הוא מגן. בחלק מהיצירות, כוחו של מגן שדה הכוח הוא בלתי מוגבל, ובחלק אחר עוצמת המגן נחלשת ככל שהוא סופג יותר פגיעות עד אשר הוא מתמוטט לגמרי.
יש לציין שהשימוש במונח "שדה כוח" בהקשר זה שונה מהמשמעות המקובלת בפיזיקה המודרנית למונח (למשל: השדה החשמלי הוא סוג של שדה כוח פיזיקלי).
שימושים

שדה מגן המונע מהתקפות חומריות ואנרגטיות מלפגוע בעצם המוקף בו.
שדה הכולא אוויר ויוצר מעין בועה המאפשרת ליצורים חיים לשרוד בחלל.
מחסום המונע כניסה של גורמים לא רצויים לאזור מסוים.
מחסום כדי לשים אזור מסוים תחת הסגר המונע יציאת גורמים לא-רצויים ובפרט הסגר ביולוגי למניעת התפשטות מחלות וזיהומים.
יצירת כלא תחום במרחב המונע מהכלואים בו לברוח (הם לא יכולים לחצות את מחסום האנרגיה).
כיבוי אש על ידי חניקת הלהבות ומניעת הגעת חמצן מהאוויר המקיף אותן.
דוגמאות

ביצירות הבאות נעשה שימוש רב בשדה כוח:
בסדרת סרטי "מלחמת הכוכבים", שדה כוח הוא טכנולוגיית מיגון סטנדרטית לספינות חלל ועצמים גדולים יותר. בעוד שדה הכוח של ספינות החלל (נקראים Deflector Shield) מוגבלים ויכולים לספוג רק מספר מסוים של פגיעות, שדות כוח גדולים יותר הם עוצמתיים הרבה יותר. כוכב המוות השני נעטף בשדה מגן חזק שנוצר על ידי תחנת כוח ("מחולל המגן") בירח של אנדור. השמדת "מחולל המגן" הייתה חלק מרכזי בעלילה ואפשרה לבסוף את השמדת כוכב המוות.
בסדרת סרטי וסדרות "מסע בין כוכבים" שדות כוח הם טכנולוגיית מיגון סטנדרטית לספינות החלל הסופג במקומה פגיעות נשקי אנרגיה, כגון תותחי פייזר. השדה מופעל על ידי גנרטור אנרגיה בתוך הספינה, אך הוא נחלש ככל שהוא סופג יותר פגיעות, עד שהוא נעלם לגמרי ואז יש לחדשו (במחיר השקעת אנרגיה).
בספרי סדרת המוסד של אייזיק אסימוב, מדעני המוסד הצליחו למזער את מגני האנרגיה של הכוכבים וליצור שדות כוח אישיים. טכנולוגיה זו נמצאת בשימוש כמעט בלעדי של סוחרי המוסד, ולא ידועה לרוב שאר העולם.
בסדרת ספרי חולית (Dune) של פרנק הרברט, ישנן חליפות שדה כוח אישיות המגינות על בני האדם הלובשים אותן. חליפות אלה מונעות חדירה של עצמים מוצקים מהירים (כגון פגיעת קליע או מכת פגיון מהירה) אך אפשר לחדרן באמצעות החדרה איטית של כלי הנשק. השפעתם כנגד נשקי אנרגיה הרסנית במיוחד: הן החליפה ומי שלובש אותה, והן הכלי היורה מתפוצצים, כאשר קרן האנרגיה פוגעת בשדה הכוח. ישנם גם שדות כוח גדולים יותר אך נוטים לא להפעיל אותם באראקיס, מאחר שהם מושכים עקלתוני חול ענקיים וגורמים להם להשתולל ולהיות רצחניים.
בסרט היום השלישי, ספינות הקרב והחלליות הגדולות של החייזרים מוגנות באמצעות שדה כוח המונע כל פגיעה בהם מצד מטוסי הקרב, הטילים ואף נשק גרעיני של הכוחות המזוינים של ארצות הברית, עד אשר המהנדס היהודי דייוויד לוינסון מצליח להשבית את שדה הכוח באמצעות וירוס מחשבים, דבר שהופך את החלליות פגיעות לנשק קונבנציונלי, ולבסוף מוביל להשמדתן.
יצירת שדה כוח הוא כוח-על הקיים בחוברות הקומיקס וביצירות הנגזרות מהן:
בסיפורי ה"אקס-מן" של מארוול קומיקס נבל-העל מגנטו יכול ליצור סביבו שדה כוח אלקטרומגנטי המגן עליו כמעט מכל מתקפה אפשרית, לרבות קרני אנרגיה, לייזר, כדורים, פיצוצים ואף מנשק גרעיני. ג'ין גריי גם היא יכולה ליצור שדה כוח באמצעות טלקינזיס.
האישה הבלתי-נראית מסוגלת ליצור שדות כוח.
בסיפורים של DC קומיקס, הפקח הירוק יכול ליצור שדות אנרגיה באמצעות הטבעת הקוסמית שלו.
בסדרת משחקי המחשב סטארקראפט (Starcraft), מגן כוח היא טכנולוגיה הנמצאת בשימוש הפרוטוס בה כל יחידה ומבנה מצוידים בשדה כוח המתחדש עם זמן, המפחית מהנזק שהם סופגים כאשר הם מותקפים. ספינת המדע של הטראן יוצרת שדה כוח בלתי-חדיר זמני המגן על יחידה מסוימת.
בסדרת המדע הבדיוני "דוקטור הו" הבריטית נצפים הדאלקים (האויבים של הדוקטור) שורדים פגיעות קשות במיוחד בזכות שדה כוח.
ראו גם

מגן פלזמה - טכנולוגיה קיימת שדומה במידת מה לשדה כוח.
זלמן בן-יעקב

זלמן בן-יעקב (ינקלביץ' או יענקלביץ'; 1897 – 2 במרץ 1959) היה חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל בכנסת השנייה והכנסת השלישית.
ביוגרפיה

נולד בשנת 1897 בעיירה שייראדז, במחוז לודז' שבפולין. היה ממייסדי "אגודת ישראל" בפולין, עלה לארץ ישראל בעלייה החמישית בשנת 1935. התגורר בשכונת זכרון מאיר בבני ברק.
בן יעקב עסק בחינוך. הוא ניהל את מוסדות "סיני" בתל אביב ו"תורת אמת" בחיפה ומאוחר יותר מונה למפקח ראשי של החינוך העצמאי.
היה ממייסדי פועלי אגודת ישראל, נכנס לכנסת השנייה לאחר פטירתו של חבר הכנסת אברהם דויטש וכיהן מטעם הסיעה המאוחדת (סיעת חזית דתית תורתית, אגודת ישראל – פועלי אגודת ישראל) כחבר הכנסת מ-24 ביוני 1953 ועד פטירתו ב-2 במרץ 1959.
לאחר פטירתו החליפו בכנסת חבר הכנסת שלמה יעקב גרוס.
חתנו הוא ראש עיריית בני ברק לשעבר, משה אירנשטיין. לאחר פטירתו קראה עיריית בני ברק רחוב על שמו בסמוך לשיכון ויז'ניץ בעיר.
גדעון ארז

| --- | --- |

גדעון ארז
 לידה:  3 בינואר 1929 עין חרוד, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  2007 (בגיל 77 בערך)
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  קריה למחקר גרעיני – נגב 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס ארנסט דוד ברגמן
 
גדעון ארז (דרוזדובסקי) (3 בינואר 1929 – 2007) היה פרופסור במחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. תחום התמחותו העיקרי היה פיזיקה גרעינית ולייזרים, ובנוסף פרסם מאמרים גם בתורת היחסות. ארז נולד בקיבוץ עין חרוד והצטרף לפלמ"ח בשנת 1947. בשנת 1962 הצטרף למקימי הקריה למחקר גרעיני בנגב, ומשנת 1965 לקח חלק בהקמת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
שירותו בפלמ"ח ובצה"ל

בשנת 1947 הצטרף ארז להכשרת שירת הים, והתגייס עִמה לפלמ"ח, שם שירת בגדוד "העמק" של חטיבת יפתח. במהלך מלחמת העצמאות שירת כמפקד כיתה. ארז המשיך ושרת בתפקידי מילואים במבצע קדש ובמלחמת ששת הימים.
תחילת דרכו האקדמית

לאחר תקופה שבמהלכהּ פעל כמדריך חקלאי בקיבוץ נחל עוז היה חבר קיבוץ פלמ"ח צובה לתקופה קצרה, ולאחריה החל בלימודי הפיזיקה בטכניון. בשנים 1957–1958 נמנה עם ראשוני הדוקטורנטים בפקולטה לפיזיקה יחד עם יקיר אהרונוב ואחרים. ב-1959 פרסם עם נתן רוזן את מאמרו הראשון, שנושאו: "השדה הגרוויטציוני של חלקיק בעל מומנט מולטיפולי". המטריקה שפיתחו במאמר זה נקראת על שמם "Erez-Rosen Metric" או "Erez-Rosen Space-time" או קואורדינטות ארז-רוזן.
מחקר אקדמי

ארז סיים עבודת דוקטורט בתחום המטלורגיה, סגסוגות ברזל אלומיניום, בשנת 1960. בשנתיים לאחר מכן לקח חלק במחקר באוניברסיטת אוקספורד באנגליה ובמרכז למחקר גרעיני בפוֹנְטְנֶה-אוֹ-רוז שבצרפת. ב-1962 הצטרף לקמ"ג, והחל ללמד קורסים בפיזיקה במה במכון להשכלה גבוהה בנגב, שקדם לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, במקביל לחבריו בקמ"ג ראובן טיברגר, ריימונד מורה וחגי שקד. עם הקמת המחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בן-גוריון ב-1970 גויסו הארבעה לסגל הקבוע של המחלקה. בשנים 1969–1970 היה ארז אחראי על יצירת תוכנית הלימודים המחלקתית בפיזיקה, ושימש כיו"ר ועדת ההוראה המחלקתית. ב-1983 מונה לפרופסור מן המניין.
בין השאר חקר ארז מעברים אלקטרוניים בפלוטוניום, לייזרי אדי נחושת, האפקט האופטו-גלווני, לייזרי צבע, הפרדת איזוטופים בעזרת לייזר,מלכודת אטומים נייטרליים, איכות אלומת לייזר, תבניות מואר'ה ואי-יציבות ריכטמאייר-משקוב .
על תלמידי המחקר שהנחה נמנים עמי לבנת, אנדריי בן-עמר ברנגה, דוב שוורץ, שמעון גבאי ואורן שדות.
ארז זכה בפרס ארנסט דוד ברגמן של הוועדה לאנרגיה אטומית.
משפחה

היה נשוי לטובה ואב לחמישה ילדים.
הערות שוליים

↑  G. Erez and N. Rosen, “The Gravitational Field of a Particle Possessing a Multipole Moment,” Bulletin of the Research Council of Israel, Vol. 8F, 1959, pp. 47-50.
↑  Hernando Quevedo & Linda Parkes, Geodesies in the Erez-Rosen space-time, General Relativity and Gravitation, Vol. 21, pp. 1047–1072, 1989
↑  M. Rosen, G. Erez and S. Shtrikman, Evidence for a Cooperative Electron Transition in Plutonium at Low Temperatures, Physical Review Letters 21, 1968, עמ' 430
↑  I. Smilanski, L. A. Levin, and G. Erez, Kinetics of population inversion in a copper-vapor laser investigated by a modified hook method, Optics Letters 5, 1980, עמ' 93-95
↑  A. Ben-Amar, G. Erez, S. Fastig, and R. Shuker, Observation of Penning ionization in Sr/Ne discharge by the optogalvanic effect, Applied Optics 23, 1984, עמ' 4529-4531
↑  H. Lotem, M. Amit, S. Lavi, Y. Liran, and G. Erez, Interference between broadened sidebands of a pulse-amplified phase-modulated continuous-wave dye laser, Journal of the Optical Society of America B 3, 1986, עמ' 827-832
↑  E. Miron, R. David, G. Erez, S. Lavi, and L. A. Levin, Laser spectroscopy of U i using stepwise excitation and fluorescence detection, Journal of the Optical Society of America 69, 1979, עמ' 256-264
↑  T. Bergeman, G. Erez and H.J. Metcalf, Magnetostatic trapping fields for neutral atoms, Physical Review A 35, 1987, עמ' 1535
↑  S. Lavi, S. Gabay, E. Miron, and G. Erez, Self-calibrating technique for beam divergence measurements of cw and pulsed lasers, Applied Optics 7, 1981, עמ' 1145-1150
↑  O. Sadot, L. Erez, U. Alon, L.A. Levin, G. Erez, G. Ben-Dor, and D. Shvarts, Study of Nonlinear Evolution of Single-mode and Two-Bubble Innteraction under Richtmyer-Meshkov  Instability, Physical Review Letters 80, 1998, עמ' 1654
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304174305171  VIAF: 297902409   WorldCat (עם VIAF): 297902409
מציאות מדומה (אלבום)

מציאות מדומה הוא אלבום הבכורה של המוזיקאי והזמר הישראלי אבי מסיקה, שיצא ב-6 במאי 2004. רוב השירים באלבום נכתבו, הולחנו והופקו על ידי מסיקה עצמו, ומתארחים באלבום אמנים נוספים, ביניהם: שי 360, יאנגי (כלא 6), דנידין ושורטי.
השיר "תני לי אהבה", שבוצע יחד עם חגי חייט וראובן המלאך (ראובן שמעון), הגיע למקום ה-11 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ.
שירי האלבום

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אינטרו  |   |   |   |
| 2. | עין תחת עין  | אבי מסיקה ודנידין | אבי מסיקה ודנידין |   |
| 3. | תני לי אהבה  | אבי מסיקה | אבי מסיקה |   |
| 4. | רוקדים על קצב  | אבי מסיקה ושי 360 | אבי מסיקה ושי 360 |   |
| 5. | סימני דרך  | אבי מסיקה ודנידין | אבי מסיקה ודנידין |   |
| 6. | חבר ואח  |   |   |   |
| 7. | פרח  | אבי מסיקה ויסמין לוי | אבי מסיקה ויסמין לוי |   |
| 8. | מציאות מדומה  | אבי מסיקה | אבי מסיקה ודנידין |   |
| 9. | זעם  | אבי מסיקה ושי 360 | אבי מסיקה |   |
| 10. | תהיי לי לפנטזיה  | אבי מסיקה | אבי מסיקה ושורטי |   |
| 11. | אגו מנופח  | אבי מסיקה ודנידין | אבי מסיקה ודנידין |   |
| 12. | ד.מ. כחול לבן  |   |   |   |
| 13. | רוצה אותך  | אבי מסיקה | אבי מסיקה |   |
| 14. | אופי עמיד במים  | אבי מסיקה, אבי אשכנזי ואבי פילטוב | אבי מסיקה, אבי אשכנזי ואבי פילטוב |   |
| 15. | יד ביד  | אבי מסיקה | אבי מסיקה |   |
| 16. | מאבד עשתונות  | איתמר אליאסי, אבי מסיקה ודנידין | אבי מסיקה |   |
הערות שוליים

↑  זו גרסת האלבום של השיר. בשלב מאוחר יותר, השיר שוחרר גם כסינגל לרדיו, אולם בגרסת הרדיו איתמר אליאסי הוחלף בראפר אחר בשם מורן.
יכיני

| --- | --- |
שלט הכניסה למושב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: שער הנגב
גובה ממוצע: ‎129 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
מוצא המייסדים: תימן
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 780 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) יכיני(למפת מערב הנגב רגילה) יכיני(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יכיני(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יכיני31°28′58″N 34°35′59″E﻿ / ﻿31.4827922584926°N 34.5997381085903°E﻿ / 31.4827922584926; 34.5997381085903  heמפת היישובים של מועצה אזורית שער הנגב (in English: Sha'ar HaNegev Regional Council) באדום - יכיני בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

מושב עובדים בצפון הנגב, שייך למועצה אזורית שער הנגב. הוקם על ידי תנועת המושבים. גובהו מאה ועשרים מטרים מעל פני הים.
שם המושב

המושב יושב בשטח נחלת שבט שמעון על פי התנ"ך. שמו ניתן לו על שם יכין בנו של שמעון: ”בְּנֵי שִׁמְעוֹן לְמִשְׁפְּחֹתָם לִנְמוּאֵל מִשְׁפַּחַת הַנְּמוּאֵלִי לְיָמִין מִשְׁפַּחַת הַיָּמִינִי לְיָכִין מִשְׁפַּחַת הַיָּכִינִי”. יָכִין הוא אפוא אחד מבניו של שמעון, ויָכִינִי הוא שם הייחוס שנגזר ממנו (משפחתו של יכין). על פי תיאור ההתנחלות במקרא, נחלת שבט שמעון ממוקמת בנגב וזו הסיבה לבחירת השם.
יכין הוא שמם שם כמה אישים במקרא, והוא מוכר גם מן הכנענית הפיניקית. סביר להניח שמדובר בקיצור שם תאופורי (שם הכולל רכיב של שם אל), ובתנ"ך – יְהוֹיָכִין, היינו 'האל יכין', 'יכונן ויקיים'. יכין הוא גם שמו של אחד משנֵי עמודי הנחושת (לצד בֹּעַז) שהקים שלמה בבית המקדש.
היסטוריה

המושב הוקם ב-25 ביולי 1950, בשם הזמני "מוחרכה ב'", בגלל קרבתו לכפר הערבי אל-מוחרקה, שתושביו גורשו במהלך מלחמת העצמאות. ביום העלייה לקרקע, הובאו אליו 174 עולים מפרס וכורדיסטן ששהו קודם לכן במחנה העולים בפרדס חנה. עם הגעתם למקום התברר שלא היו מספיק אוהלים עבורם ואף לא מים ואוכל. רק לאחר מספר ימים קיבלו העולים לחם ואוכל והמקום חובר לרשת המים.
עקב הקשיים הרבים עזבו חלק מהתושבים את היישוב. המושב סבל מסכסוכים פנימיים קשים, ועקב כך החליטה הסוכנות היהודית לפרק את המושב ביוני 1952.
בשנת 1952 יושבו במקום עולים מתימן שעלו ארצה במבצע מרבד הקסמים והתאכסנו עד אז במעברות עין שמר וצמח. בינואר 1952 היו במושב 100 משפחות מעולי תימן – מלוא הקיבולת המתוכננת של המושב.
בנובמבר 1953 נותק המושב בגלל גשמים והוצנחה לו אספקה מהאוויר.
בנובמבר 2006 נחנך ביישוב כפר סטודנטים של תלמידים ממכללת ספיר. המושב סובל, ביחד עם שאר יישובי הנגב המערבי, ממתקפות של רקטות קסאם.
היסטוריה > הטבח ביכיני

בהתקפת הפתע על ישראל בתחילת מלחמת חרבות ברזל,  מחבלי חמאס חדרו גם למושב ורצחו 7 בני אדם.
חינוך

ילדי מושב יכיני לומדים במספר בתי ספר אזוריים בחלוקה לדתיים וחילוניים. מרבית הילדים לומדים בבית הספר היסודי אלונים שער הנגב ובבית החינוך המשותף שער הנגב, הילדים הדתיים לומדים במ.א שדות נגב. בשנות ה־60–90 פעלה ביישוב תנועת בני המושבים, ומשנת 2013 פועלת בו תנועת בני עקיבא.
כלכלת היישוב

עד לשנות השבעים עסקו מרבית תושבי המושב בענפי החקלאות, ובמיוחד בגידול סלק סוכר. עקב המשבר בענף החקלאות חלק מתושבי המושב מצאו את פרנסתם מחוצה לו. כיום יש במושב חקלאים העוסקים בגידול ירקות, רימונים אורגניים וברפתות חלב. המושב נמצא באזור עדיפות לאומית א'.
גלריית תמונות

מגרש כדורסל
בית הקשיש
בית העם
משק רפת חלב
שלט הכניסה למושב
גן ילדים ממוגן
קופת חולים
רחוב במושב
כפר הסטודנטים ביכיני - מגורים לסטודנטים תמורת שירות לקהילה
בית כנסת
מגדל המים
רחובו הראשי של המושב, 2006
יחידות מגורים טיפוסיים לשנות ה-50 וה-60 במושב יכיני, 2006
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק י"ב
↑  מקום בלב (משמעויות שמות ישובים בקווי העימות), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  האגודה לטיפוח חברה ותרבות מיסודו של עובדיה בן שלום יכיני
↑  כל מקום ואתר - יכיני
↑  Palestinian Refugee Problem Revisited Cambridge University Press, ISBN 0-521-00967-7 pp 258
↑  ק. שבתאי, אזור אזור וענייניו, דבר, 10 באוגוסט 1950
↑  לפי אנציקלופדיה 'מפה'
↑  יצחק קורן, האמת על התיישבות התימנים, דבר, 23 בינואר 1952
↑  כך קבלנו את הגשם הראשון, דבר, 27 בנובמבר 1953
↑  כך מחבלי החמאס השתלטו על מושב יכיני באתר כיכר השבת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590406505171
מגידו (קיבוץ)

| --- | --- |
תצלום אוויר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מגידו
גובה ממוצע: ‎154 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 944 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הכרמל מוגדלת) מגידו(למפת הכרמל רגילה) מגידו(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגידו(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מגידו32°34′48″N 35°10′46″E﻿ / ﻿32.5800959512301°N 35.1795210627559°E﻿ / 32.5800959512301; 35.1795210627559  heמפת היישובים של מועצה אזורית מגידו (in English: Megiddo Regional Council) באדום - מגידו בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10
megiddo.co.il
מגידו (מְגִדּוֹ) הוא קיבוץ בעמק יזרעאל ובמועצה אזורית מגידו, המשתייך לתנועת הקיבוץ הארצי. הוא נוסד ב-1949 בידי ניצולי השואה, פרטיזנים ולוחמים מפולין ומהונגריה שעלו ארצה. נמצא בסמוך לתל מגידו.