stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבת האש 215
היסטוריה

אגד ארטילרי 215 ויחידותיו לקחו חלק משמעותי בכלל מלחמות ישראל ובמבצעי האש המערכתיים.
האגד הוקם ב־1956 וכלל שלושה גדודי תותחים 25 ליטראות, גדוד 404 שהיה גדוד סדיר ושני גדודי המילואים 825 ו־858. במלחמת סיני הצטרפו לאגד גדוד 334, גדוד 872 וגדוד 898. האגד השתתף מאז בכל מלחמות ישראל, במבצע דין וחשבון, מבצע ענבי זעם במבצע עופרת יצוקה, במבצע עמוד ענן, בו נטלו חלק יחידות הסדיר והמילואים של האגד, ובמבצע צוק איתן.
במלחמת ששת הימים תקף האגד מטרות במרחב האוגדה של ישראל טל בכיבוש רפיח וחצי האי סיני.
תחת האגד פעלו הגדודים: 403, 647, 826, 829, 414, 208, 332, 340 (לימים 7042), וסוללה מגדוד 425.
במלחמת יום הכיפורים פעל בחזית המצרית במסגרת אוגדה 162 והפעיל שני גדודי M-50 (גדוד 839 וגדוד 435), גדוד "רועם" (גדוד 341), גדוד מכמ"ת 160 מ"מ (גדוד 857) ושני גדודי מכמ"ת 120 מ"מ (גדוד 340, לימים גדוד 7042 וגדוד 486). במהלך הלחימה קיבל האגד תחת פיקודו את גדוד 834 מאגד 214 וכן סוללת רוכב מגדוד 899, אשר צלחו יחד עם גדוד 839 את התעלה ב־18 באוקטובר 1973 והשתתפו בלחימה בגדה המערבית של התעלה, עד סואץ. מפקד האגד במלחמה, חיים גרניט קיבל את הפיקוד שבוע בלבד לפני פרוץ הקרבות.
לאחר המלחמה אורגן מחדש האגד כאגד ארטילרי סדיר. ב־1975 הוסב האגד לתותחים מתנייעים M-109 רוכב ובשנות ה־90 עבר הסבה ל"דוהר".
ב־1985 נספו שמונה מחיילי מפקדת האגד בשריפה שארעה בבסיס מבוא שילה הסמוך למעלה אפרים.
מפקדת האגד ובסיסי הקבע של יחידות המשנה – ממוקמים במחנה נחל שורק.
סמל גדוד דרקון
סמל גדוד רשף
סמל גדוד אייל
יחידת רוכב שמיים 5353

יחידת רוכב שמיים 5353 היא יחידה מיוחדת בחיל התותחנים העוסקת בהפעלת כלי טיס בלתי מאויש (כטמ"ם) מסוג סקיילרק 1. צוותים מהיחידה מצטרפים לכוחות יבשה ויחידות מובחרות ומספקים מודיעין חזותי לרמת הגדוד. לצוות יכולת הכוונה של מרגמות, ארטילריה, מסוקי קרב וכלי טיס שונים. ב־2010 הוכפפה יחידת רוכב שמיים לעוצבת קלע דוד. ב־2019 במסגרת התוכנית הרב שנתית הוכפפה רוכב שמיים לעוצבת עמוד האש.
יחידת את"ר "דיה" הוקמה ב־2018. פלוגת האת"ר (איסוף תקיפה רשתית) השתייכה ליחידה 5353 שבחטיבת האש 215, ומורכבת מלוחמי תותחנים שעברו מסלול הכשרה ייעודי במשך שמונה חודשים בשבטה. התפקיד שלה הוא לתפוס מרחב אויב ולהפעיל את כל גורמי האש והאיסוף שיש לו להציע. יש ביכולתה לתקשר עם סוללות ארטילריות, מטוסי קרב, מרגמות, טנקים, תצפיות ועוד. יחד עם כל הגורמים הללו היא עומדת במשימת איתור והשמדת האויב". הפלוגה הייתה כפופה ליחידה 5353 יחידת רוכב שמיים עד פירוקה בשנת 2020.
יחידת "דיה" נסגרה בשנת 2020 וחייליה הועברו אל גדוד 869 בחיל האיסוף הקרבי.
גדוד רשף 402

גדוד 402, "רשף", הוקם בחזית הדרום במלחמת העצמאות, כ"גדוד 2 שדה" בפיקודו של אפרים שורר. הגדוד הפעיל בתחילה תותחי נפוליאונצ'יק ולאחר מכן תותחי קרופ 75 מ"מ. הגדוד השתתף במבצע יואב, במבצע חירם ובמבצע חורב. ב־1956 סיפקה סוללת תותחי 25 ליטראות סיוע ארטילרי במהלך מבצע שומרון. במלחמת סיני לחם הגדוד עם חטיבה 9. בשנות השישים סייע הגדוד לחטיבת גולני במבצע חרגול ובמבצע סנונית. ב־1966 צורפה לגדוד סוללת תותחי 30 מ"מ שהשתתפה במלחמה על המים בירי בכינון ישיר על מוצבי הסורים.
במהלך תקופת ההמתנה שלפני פרוץ מלחמת ששת הימים עבר הגדוד הסבה לתומ"תים 155 מ"מ, M-33. בימים הראשונים של המלחמה נלחם בסוללות התותחים הסוריות ולאחר מכן סייע לחטיבה 8 ולחטיבת גולני בכיבוש רמת הגולן. לאחר המלחמה, בתגובה לטיבוע המשחתת אילת השתתף הגדוד במבצע אבוקה ופגע בבתי הזיקוק בסואץ. עם הקמת עוצבת כידון ב־1968 עבר הגדוד תחת פיקודה ולחם במלחמת ההתשה. במלחמת יום הכיפורים הפעיל הגדוד תותחי M-50 וכן תותחי "נברון" שהיו ממוקמים בתעוז "מבדר" שבצפון מפרץ סואץ. לאחר המלחמה עבר הגדוד לפיקוד אגד 215 שהוקם כאגד סדיר.
במלחמת לבנון הראשונה לחם הגדוד עם אוגדה 96 לאורך ציר החוף, כשסוללה א' שלו השתתפה בנחיתה בשפך נהר האל־אוואלי. הגדוד לקח חלק קבוע בהגנה על ישובי הצפון במסגרת המערכה בדרום לבנון, והסוללות שלו עשו סבב מוצבים בדרום לבנון ועד ליציאה מרצועת הביטחון ב-2000. הגדוד השתתף במבצע דין וחשבון ובמבצע ענבי זעם. ב־1995 עבר הגדוד הסבה לתומ"תי M-109 "דוהר". ככוח חי"ר השתתף הגדוד בלחימה ביהודה ושומרון במהלך האינתיפאדה השנייה. הגדוד לחם במלחמת לבנון השנייה ובמבצע עופרת יצוקה, מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן ומבצע שומר החומות. הגדוד השתתף גם במבצע שובר גלים באיו"ש לאחר הפיגוע בבני ברק.
השתתף הגדוד במלחמת חרבות הברזל, בה הגדוד סייע באש במשך 90 יום לצק"ח 401 במשימותיו בצפון הרצועה.
הגדוד מורכב מ-3 סוללות מבצעיות, מפלוגת אספקה- "פלס"ם מעוז", וממחלקת אג"מ ומודיעין - "אריות המבצעים".
גדוד רשף 402 > מפקדי גדוד 402

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
להלן מפקדי גדוד 402 לדורותיו:
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אפרים שורר | 1948–1949 |  |
| שלום עירון | 1949–1950 | לימים קצין תותחנים ראשי |
| יואל יאורי | 1950–1952 |  |
| אשר גונן | 1952–1953 |  |
| אהרון שפר | 1953–1954 |  |
| יצחק זיימן | 1954–1955 |  |
| ברוך רודניק | 1955–1956 |  |
| יהודה נאות | 1956–1958 |  |
| יעקב עקנין | 1959–1961 | מפקד הגדוד במבצע חרגול |
| נתן אייל | 1961–1962 | מבצע סנונית |
| יעקב דיבון (דיבינסקי) | 1962–1963 |  |
| משה פלד | 1963–1964 |  |
| דני אלון | 1964–1965 |  |
| משה פלד | 1965–1967 | מפקד הגדוד במלחמת ששת הימים |
| בני ארד | 1967–1969 | מפקד הגדוד במבצע אבוקה |
| יעקב ארז | 1969–1970 | מפקד הגדוד במלחמת ההתשה |
| מאיר דורון | 1970–1971 | מפקד הגדוד במלחמת ההתשה |
| אלכס גוטליב | 1971–1973 | לימים סגן מפקד האגד |
| אברהם גרובר | 1973–1974 | מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים |
| אלי ברק | 1974–1975 |  |
| שמעון רום | 1975–1976 |  |
| בני ויינרמן | 1976–1977 |  |
| דורון קדמיאל | 1977–1979 | לימים קצין תותחנים ראשי |
| ארנון בן עמי | 1979–1980 |  |
| אהרון אמויאל | 1980–1981 |  |
| איל בר־דוד | 1981–1982 | מפקד הגדוד בתחילת מלחמת לבנון הראשונה |
| דן הראל | 1982–1984 | מונה למפקד הגדוד במהלך מלחמת לבנון הראשונה, לימים סגן ראש המטה הכללי |
| מוטי הוד | 1984–1985 |  |
| יורם אורן | 1985–1987 |  |
| צביקה פוקס | 1987–1989 | מפקד הגדוד במבצע חוק וסדר |
| איתן דנגוט | 1989–1990 | לימים מתאם פעולות הממשלה בשטחים |
| מישל בן ברוך | 1991–1993 | לימים מזכיר צבאי לשר הביטחון |
| לורנס מועלם | 1993–1994 | מפקד הגדוד במבצע דין וחשבון, לימים קצין תותחנים ראשי |
| בנימין שי | 1994–1996 |  |
| יוני גדג' | 1996–1997 | לימים מפקד חטיבת מכבים ועוצבת עמוד האש |
| שי אלקלעי | 1997–1999 |  |
| רוני ארוטשס | 1999–2001 |  |
| ירון פורמוזה | 2001–2003 |  |
| הדי זילברמן | 2003–2005 | לימים דובר צה"ל |
| יובל בן דב | 2005–2006 |  |
| ליאור רוזנטל | 2006–2007 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון השנייה |
| זיו טרבלסי | 2007–2009 |  |
| נרי הורוביץ | 2009–2011 | לימים קצין תותחנים ראשי |
| צחי גולדרינג | 2011–2012 |  |
| אהוד ביבי | 2012–2014 | מפקד עוצבת עמוד האש, במלחמת "חרבות הברזל" |
| עומרי וייס | 2014–2016 |  |
| נעם סובל | 2016–2018 | לימים מפקד אגד 7338 ומפקד חטיבת האש 282 במלחמת חרבות הברזל |
| אודי עמיר | 2018–2020 | לימים מפקד תא ארטילריה 215 במלחמת חרבות ברזל |
| רועי כץ | 2022–2020 |  |
| רז שטיינברג | 2022-2024 | מפקד הגדוד במלחמת "חרבות הברזל" |
| אשר מולה | 2024- |  |
גדוד אייל 403

גדוד 403, "אייל", הוא גדוד מילואים ובעבר גדוד סדיר.
הגדוד השתתף במבצע סנונית וסיפק סיוע ארטילרי לחטיבת גולני. במלחמת ששת הימים סיפק הגדוד סיוע ארטילרי לחטיבה 7 ולחטיבת הצנחנים בקרבות באזור רצועת עזה. לאחר מכן סייע לחטיבה 60 בגזרת שייח' זוויד והג'ירדי, ביר גפגפה ואסמאעיליה. מלחמת יום הכיפורים הפעיל תותחי "רועם" והשתייך לעוצבת כידון, סוללה אחת שלו הועברה במהלך המלחמה לפיקוד אגד ארטילרי 215. במלחמת לבנון הראשונה סייע הגדוד לחטיבה 500 בגזרה המרכזית. עד להסכמי אוסלו הגדוד הוצב במחנה נועם.
בשנת 1996 היה לגדוד הראשון באגד הארטילרי לקלוט את תותחי הדוהר. ובאותה שנה לקח חלק מרכזי בסיוע האש במבצע ענבי זעם.
בתחילת שנות ה־2000 השתתף הגדוד בפעילויות מבצעיות רבות ועם פרוץ האינתיפאדה השנייה המעיט בפעילות ארטילרית ועסק בפעילויות מבצעיות בשטחים, בין הגזרות עליו קיבל הגדוד פיקוד: טולכרם, קלקיליה, גזרת חווארה – בית לחם וכן קווים ותעסוקות בכל החטיבות המרחביות. במהלך מבצע חומת מגן הוקפץ הגדוד לגזרת הצפון (שטח אש זעורה). באביב 2003 סמלת קשר בגדוד פיקדה על כוח שחיסל מחבל פלסטיני, שהגיע למחסום מדרום לטול־כרם ופתח עליהם באש.
בינואר 2004 הפך גדוד 403 לגדוד מילואים. גדוד 689 ביחד עם סוללה מגדוד 8196 הפכו לגדוד 403 במתכונתו החדשה. הגדוד השתתף במלחמת לבנון השנייה בשנת 2006 ובמבצע "עמוד ענן" בשנת 2012.
במתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 הוקפץ הגדוד בצו 8 והשתתף במלחמת חרבות הברזל.
סמל הגדוד עוצב בשנת 1988 ע״י יואב חן בתקופת שירותו במפקדת הגדוד.
גדוד אייל 403 > מפקדי גדוד 403

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הגדוד הסדיר פורק בשנת 2003. עם הפירוק סוללה א' "ארזים" הפכה לפלוגת הנדסה קרבית בגדוד אסף. מפקד סוללה א' היה גיא מרקיזנו שדרגתו היום היא תא"ל והוא משרת כמזכיר הצבאי של שר הביטחון.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אפרים הורביץ | 1948–1951 |  |
| יהודה פורת | 1951–1954 |  |
| שמואל דרור | 1954–1956 |  |
| ראובן דוידי | 1956–1958 |  |
| צבי נשר | 1958–1959 |  |
| דוד גורן | 1959–1961 |  |
| אברהם שדמתי | 1961–1962 |  |
| יהושע ברעם | 1962–1963 | מבצע סנונית |
| חיים ירקוני | 1963–1964 | הסבה לתותחני M7 פריסט |
| יעקב עקנין | 1964–1965 |  |
| נתן שרוני | 1965–1966 |  |
| עמיקם רייכמן | 1966–1968 | מפקד הגדוד במלחמת ששת הימים |
| מאיר ציקלג | 1968–1969 | מפקד הגדוד במלחמת ההתשה |
| נחום שלום | 1969–1971 | מפקד הגדוד במלחמת ההתשה |
| שמעון בן-דוד | 1971–1972 | מפקד הגדוד במלחמת ההתשה |
| בן עמי כהן | 1972–1974 |  |
| רמי זיו |  | מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים |
| אורי מנוס | 1974–1975 |  |
| אלכס ארבל | 1975–1976 |  |
| זאב דרורי | 1976–1977 |  |
| זאב שגב | 1977–1978 |  |
| שמעון שחם | 1978–1980 |  |
| נועם דוד | 1980–1981 |  |
| יעקב בן קיקי | 1981–1982 | מפקד הגדוד בתחילת מלחמת לבנון הראשונה |
| רמי בוסי | 1982–1983 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה |
| משה בינדר | 1983–1985 |  |

יוסי שר: 
יוסי לוצ'י: 
| רועי ריפטין | 1997–1999 |  |
| יוסי כהן | 1999-2002 | מפקד הגדוד במבצע חומת מגן בגזרה המזרחית של גבול הלבנון |
| שי ברובינדר | 2002-2003 |  |
| צביקה נצר | 2004–2008 | מפקד גדוד 689 מ-2002 ששינה את שמו ל-403 לאחר סגירת הגדוד הסדיר |
| דודו גורן | 2008–2013 |  |
| צבי קורצקי | 2013–2017 | מפקד הגדוד במבצע עמוד ענן |
| אלון היימן | 2017–2021 |  |
| אסף יבין | 2021– | מפקד הגדוד במבצע שובר גלים ובמלחמת חרבות ברזל |
גדוד דרקון 55

גדוד 55, "דרקון" הוקם ב־1970 כגדוד תומ"ת M-107 "רומח" 175 מ"מ. גרעין ההקמה נסע לארצות הברית ללמוד על התותח החדש. במלחמת יום הכיפורים התפצל הגדוד ולחם הן בגזרת סיני והן בגזרת רמת הגולן. במלחמת לבנון הראשונה לחם בגזרה המרכזית עם אוגדה 162, בסיוע לפיקוד הצפון בריכוך מטרות לקראת ובמהלך הנחיתה של חטיבת הצנחנים באוואלי, וכן בסיוע ארטילרי במסגרת עוצבת הפלדה. הגדוד תקף מטרות מגזרת השוף לכל עומק הקשת הארטילרית - מהים במערב ועד הבקעא במזרח. אחר כך פרס בבקעת הלבנון, אזור כפר משכי והשתתף בנסיגה ובהערכות על קו רצועת הביטחון ב-1985.
במהלך מבצע צוק איתן נבחר הגדוד למצטיין רמטכ"ל על הלחימה והסיוע הארטילרי. הגדוד השתתף גם במבצע שומר החומות במאי 2021.
בשנת 2022 השתתף הגדוד במבצע "שובר הגלים". הגדוד היה גדוד החת"ם הראשון שחזר לפעול בשטחי יהודה ושומרון, במשימת הגנה לאחר מספר שנים. הגדוד זכה לתעודת הצטיינות ממפקד פיקוד המרכז, האלוף יהודה פוקס, על הפעולה לאורך המבצע.
בגדוד 3 סוללות מבצעיות שמפעילות תותח מתנייע M-109: סוללה א' – "אבירים מדרקון", סוללה ב' – "בועז מבצעית", וסוללה ג' – "העוצמה גופרית".
גדוד דרקון 55 > מפקדי גדוד 55

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| חיים גרניט |  | מקים הגדוד, לימים קצין משטרה צבאית ראשי |
| שרגא בן־צבי |  | מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים |
| פרנקו גונן |  | לימים תא"ל מיל' - מפקד סיוע גייס 479 |
יעקב שיש: 
| יוני שמשוני | 1980–1982 | לימים תא"ל - ראש חטיבת התכנון באג"ת |
| יאיר זינר | 1982–1983 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה, נהרג בלבנון ב־1984 כשהיה סגן מפקד האגד |
| אלי יפה | 1983–1985 | לימים קצין תותחנים ראשי (1998–2001) וראש חט' המבצעים (2001–2004) |
אשר שגב: 
| איציק פדהצור | 1987–1989 | מפקד הגדוד באינתיפאדה הראשונה ובהסבה מרומח לרוכב. לימים מפקד אגד 209. |
| אילן מלמד | 1990–1992 |  |
| יואב הר אבן | 1993–1995 | לימים ראש אגף המבצעים |
| קובי פאור | 1995–1997 |  |
| יריב מלאכי | 1997–1999 |  |
| יוסי סקאל | 1999-2001 | לימים סגן מפקד החטיבה, מפקד עוצבת כידון ומפקד מגל |
| חי מימון | 2001-2003 | לימים מפקד מגל |
| ששי עקה | 2003-2005 | לימים מפקד עוצבת קלע דוד |
| אילן לוי |  | מפקד הגדוד במלחמת לבנון השנייה, מפקד אגד 282 |
יובל בן דב: 
| אבי כדורי |  | לימים מפקד עוצבת התבור |
| בן וייסמן |  | לימים מפקד מחנה שבטה |
| גדי דרור | 2013–2015 | מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, לימים מפקד עוצבת עמוד האש |
| צבי ארדן | 2016–2018 | לימים מפקד אגד 209 |
| אסף רחמים | 2018–2019 | מפקד חטיבת האש 215 במלחמת חרבות ברזל |
| דניאל קרויזמן | 2019–2021 | לימים מפקד גדוד הדס, סמח"ט 282, מיועד לתפקיד מפקד עוצבת אדירים |
| נוף בראון | 2021–2023 | לימים מפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי ומפקד תא ארטילריה 215 במלחמת חרבות הברזל. |
| מור גורביץ | 2023– | מפקד הגדוד במלחמת "חרבות הברזל" |
גדוד 8194

גדוד מילואים "מנתץ", עבר לחטיבה 215 מעוצבת הרעם.
במלחמת יום הכיפורים היה גדוד תותחי פריסט 105 מ"מ. הגדוד יצא על שרשראות ממחנה כורדני לרמת הגולן, פרס מערבית לתל אביטל. בפריצה לסוריה פרס באזור כפר חלס־חרפא. לאחר המלחמה עבר הסבה לתותחי 175 מ"מ. והשתתף במלחמת ההתשה במובלעת הסורית. לאחר מכן צורף לאגד ארטילירי 219 וישב במחנה יפתח. בסוף שנות ה-90 של המאה ה־20 הוסב למשגרי מנתץ.
גדוד להב 531

גדוד מילואים המפעיל תותחים מתנייעים.
הגדוד הוקם בשנת 1974 כחלק מלקחי מלחמת יום הכיפורים. אימון ההקמה של הגדוד בוצע בפברואר 1974 על בסיס חיילים מגדוד 403. עם הקמתו, הגדוד קיבל את תותחי הרועם.
הגדוד גויס לראשונה בנוהל חירום כבר בסוף שנת 1974 והוקפץ לימ"ח שלו ב-ביר תמדה אשר בסיני.
גדוד להב 531 > שנת 1974 - 1982

בשנים אלה הגדוד עובר תקופה משמעותית של אימונים רבים (35 ימי אימון במהלך כל שנה) ועוד 40 ימי תעסוקה במהלך כל שנה - בעיקר באזור רצועת עזה - רפיח. בשנת 1978 הגדוד מבצע הסבה לתותח הרוכב.
בשנים הללו הגדוד מתעצב כגדוד משמעותי בתוך אגד 215 ומעצים את היכולות והכשירויות שלו למלחמה.
גדוד להב 531 > מלחמת שלום הגליל

עם פרוץ המלחמה, הגדוד גויס לימ"ח ב-בית אל ומשמה הובל אל אזור נהריה. הגדוד נע על זחלים דרך ציר החוף עד לנהר האוולי ליד צידון. בהמשך הלחימה, נע הגדוד מזרחה עד להרי השוף ובשלבים מאוחרים יותר הגיע הגדוד ופרס באזור מנצוריה בסמוך לכביש בירות-דמשק.
סה"כ לחם הגדוד במשך חודשיים והשתתף בכלל קרבות אוגדה 162 במהלך זמן זה.
גדוד להב 531 > שנת 1983 - 2006

במהלך שנים אלה הגדוד מבצע שגרה של אימונים (בני שבועיים) ותעסוקות (של חודש) מדי שנה.
בשנת 1991, במלחמת המפרץ, הגדוד מגויס בצו 8 ופורס באזור חמאם אל-מליח. הגדוד נשאר בכוננות ומבצע אימונים תו"כ.
בשנת 1997 מבצע הגדוד הסבה לתותחי הדוהר החדשים.
בשנת 2002, הגדוד מתגייס כחלק ממבצע חומת מגן ונלחם באזור מכבים.
גדוד להב 531 > מלחמת לבנון השנייה

עם פרוץ המלחמה, הגדוד מגויס בצו 8 כחלק מאגד 215.
הגדוד פורס במרחב שמיר ובהמשך הלחימה מדלג לאזור כפר בלום, מרגליות וכפר גלעדי.
במהלך כל ימי הלחימה, הגדוד מרבה לסייע לחטיבות אוגדה 162 בקרבות בדרום לבנון.
גדוד להב 531 > שנת 2007 - 2023

בשנים אלה הגדוד ממשיך בביצוע אימונים ותעסוקות בעיקר בגזרת איו"ש.
בשנת 2010 מוסב הגדוד ממערכת הערמון אל מערכת הצי"ד והשד"ח.
בשנת 2012 מגויס הגדוד כחלק ממבצע עמוד ענן ברצועת עזה.
בשנת 2022 לחם הגדוד במהלך מבצע שובר גלים.
גדוד להב 531 > מלחמת חרבות ברזל

בשבת ה-7 באוקטובר 2023, הוקפץ הגדוד בצו 8. הגדוד נפרס תחילה בסמוך לשוקדה משם לקח חלק בלחימה של אוגדת עזה וסייע בשלב השבת המצב לקדמותו.
לאחר מכן, דילג הגדוד אל סמוך ליישוב תקומה שם סייע לאוגדה 162 בצפון רצועת עזה. הגדוד היה מגויס למשך 90 ימים בהם ירה מעל ל-16,000 פגזים.
3 חודשים לאחר שחרורו מהקרבות ברצועה, גויס הגדוד בשנית בצו 8 לזירה הצפונית שם לחם באזור אצבע הגליל תחת אוגדה 91.
גדוד להב 531 > מפקדי גדוד 531

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| אלחנן טננבוים | 1983–1974 | מפקדו הראשון של הגדוד ומפקד הגדוד במהלך מלחמת לבנון הראשונה |
| אלי דולגין | 1988–1983 |  |
| גרשון טל | 1997–1988 |  |
| מוטי פולובין | 2003–1997 |  |
| עדי פרידלר | 2009–2003 | מפקד הגדוד במהלך מלחמת לבנון השנייה |
| תומר סררו | 2015–2009 | מפקד הגדוד במהלך מבצע עמוד ענן |
| מטיאס פדריבה | 2020–2015 |  |
| תום כהן | 2020–הווה | מפקד הגדוד במהלך מלחמת חרבות ברזל |
פלחי"ק שובל

פלוגת התקשוב של חטיבת האש אחראית על כלל מערכות השו"ב (שליטה ובקרה), מחשוב, אלקטרוניקה וקשר במפקדת החטיבה ובגדודים.
מספקת מענה טכנולוגי לחיבור מערכות הלחימה בחטיבה לתקשורת ומאפשרת את סגירת מעגלי האש במלחמה.
תחת פלח"יק שובל מופעלת פלגת הרק"שים (רכבי קשר) הבנויה על בסיס חיילי מילואים.
הפלגה אחראית על סגירת מעגלי אש ומתן מענה תקשובי מבצעי בין הכוחות המתמרנים לבין גדודי האש.
מפקדי החטיבה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| בני גרין | 1956–1957 | מפקד האגד הראשון |
| יעקב אשל | 1957–1961 |  |
| יצחק יכין | 1961–1964 |  |
| צבי נשר | 1964–1967 | מפקד האגד במלחמת ששת הימים |
| נתן שרוני | 1967–1969 | לימים ראש אגף התכנון |
| דניאל אבידר | 1969–1973 |  |
| חיים גרניט | 1973 | מפקד האגד במלחמת יום הכיפורים. לימים קצין משטרה צבאית ראשי |
| מיכאל כרמלי (מונדי) | 1973–1975 |  |
| ברוך קורות | 1975–1976 |  |
| שמואל מאיר (סמיקו) | 1976–1978 |  |
| אריה שחם | 1978–1979 |  |
| דוד אורון | 1979–1981 |  |
| אלי ברק (אופו) | 1981–1982 | מפקד האגד במלחמת לבנון הראשונה |
| פרנקו גונן | 1982–1984 |  |
| אליעזר המלי | 1984–1985 | לימים ראש חטיבת הסגל באגף כוח אדם |
| שמואל גולן | 1985–1986 |  |
| אהרון אמויאל | 1986–1987 |  |
| יוני שמשוני | 1987–1988 | לימים תא"ל - ראש חטיבת התכנון באגף התכנון |
| מוטי טל | 1988–1990 |  |
| יעקב זיגדון | 1990–1992 | לימים רמ"ט פקוד המרכז ומפקד המכללה הבין־זרועית לפיקוד ולמטה |
| אלי יפה | 1992–1994 | מפקד האגד במבצע 'דין וחשבון' לימים קצין תותחנים ראשי וראש חטיבת המבצעים |
| אשל פשטי | 1994–1996 |  |
| צביקה פוקס | 1996–1998 | לימים תא"ל - ראש חטיבת תורה והדרכה במפקדת זרוע היבשה |
| שולי לוי | 1998–2000 |  |
| לורנס מועלם | 2000–2002 | לימים קצין תותחנים ראשי, וראש חטיבת התכנון באג"ת |
| יואב הר אבן | 2002–2003 | לימים ראש אגף המבצעים |
| בני מר | 2003–2005 | לימים ראש מטה פיקוד הצפון |
| יוני גדג' | 2005–2007 | מפקד האגד במלחמת לבנון השנייה ומפקד חטיבת מכבים |
| שי מלכא | 2007–2009 |  |
| אלון קלוס | 2009–2011 | לימים קצין תותחנים ראשי |
| הדי זילברמן | 2011–2013 | לימים ראש חטיבת התכנון באג"ת, דובר צה"ל ונספח צה"ל בארצות הברית |
| אבירם סלע | 2013–2015 | לימים קצין תותחנים ראשי |
| ירון לביא | 2015–2017 |  |
| גיא מרקיזנו | 2017–2019 | לימים רמ"ט פיקוד צפון והמזכיר הצבאי של שר הביטחון |
| גדי דרור | 2019–2022 |  |
| אהוד ביבי | 2022–2024 | מפקד האגד במלחמת חרבות ברזל |
| אסף רחמים | 2024–הווה | מפקד האגד במלחמת חרבות ברזל |
לקריאה נוספת

דשה טס, "תותחנים ללא תותחים", במחנה, 29 במאי 2014
הערות שוליים

↑  יואב זיתון, צפו: מבט נדיר מראש טיל בתרגיל שדימה כניסה ללבנון, באתר ynet, 11 ביולי 2016
↑  פלורית שויחט, צה"ל בוחן שילובו של תותח חדש בחיל התותחנים, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 7 ביולי 2011.
↑  תעלומות מהעבר ב"עמוד האש", אתר גלי צה"ל, 6 בספטמבר 2012
↑  אוייר על ידי נתנאל אפשטיין, שהיה לוחם בסוללה במחזור הגיוס מרץ 2005
↑  גדוד דרקון, באתר www.gvura.org
↑   "הפעם האחרונה שירינו ככה בצפון, הייתה במלחמת לבנון השנייה", באתר צה"ל, 1 בדצמבר 2023.
↑   גדוד 531 שומר על כשירות ולכידות, באתר צה"ל, 30 ביולי 2023.
↑   אל"ם אסף רחמים נכנס לתפקיד מפקד חטיבת האש 215, באתר צה"ל, 5 באוגוסט 2024
|}
תותח מתנייע M-109 של גדוד 55 שבחטיבת האש 215 של חיל התותחנים יורה לעבר רצועת עזה במסגרת מבצע שומר החומות, 18 במאי 2021.
טוביה טננבום

| --- | --- |

 לידה:  9 בספטמבר 1957 (בן 67) בני ברק, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל ארצות הברית ארצות הברית
 עיסוק:  סופר ומחזאי
 יצירות בולטות:  תפוס ת'יהודי, אני ישן בחדרו של היטלר
 פרופיל ב-IMDb
 
טוביה טננבום (נולד ב-9 בספטמבר 1957) הוא מחזאי, סופר ועיתונאי ישראלי-אמריקאי, בעל טור ועיתונאי ב"די צייט". מחבר הספרים "אני ישן בחדרו של היטלר", "תפוס ת'יהודי", "שקרים שכולם מספרים", ועוד. טננבום הוא מייסד התיאטרון היהודי של ניו-יורק (אנ').
קורות חיים

טננבום, יליד בני ברק, נולד במשפחה חרדית לאב ראש ישיבה ואם ניצולת השואה. אביו, עקיבא טננבום, היה משושלת אדמו"רי ראדזין, ובצעירותו, עת למד בישיבת לומז'ה, הפך ליטאי בהשקפותיו, ובהמשך אף נמנה עם חוג חזון איש.
בילדותו הוקפץ חמש כיתות וסיים את לימודיו בישיבה הגבוהה בגיל 14.
טננבום התגורר ברחוב רשב"ם, ולמד בתלמוד תורה תשב"ר יחד עם אורי מקלב, ולאחר מכן בישיבות חרדיות - ישיבת אור ישראל לצעירים וישיבת בית התלמוד ומשם המשיך לישיבות ציוניות, בהן ישיבת מרכז הרב. למד בישיבת ההסדר במעלות ולאחר מכן בישיבת ההסדר בכותל, שבמסגרתן שירת בצה"ל בחיל השריון. משם עבר ללימודים באוניברסיטה בארצות הברית, כשבמהלך 15 שנותיו שם רכש תארים וחלקי תארים במספר מקצועות, ובהמשך ייסד את התיאטרון היהודי בניו יורק.
מתגורר לסירוגין בהמבורג, גרמניה ובמנהטן, ניו יורק מאז תחילת שנות ה-80 של המאה ה-20. נשוי לאיזי, שגדלה באוסטריה ובבלגיה ואותה הוא פגש לראשונה באחד ממסעותיו העיתונאיים. היא לוקחת חלק בעבודתו – כמפיקה וצלמת.
בשנותיו בארצות הברית רכש טננבום תארים במתמטיקה, במדעי המחשב ובמחזאות. לצד פעילותו כמחזאי וכמנהל התיאטרון היהודי של ניו-יורק עוסק טננבום בכתיבה עיתונאית. הוא כתב בין השאר עבור "קוריירה דלה סרה" האיטלקי, ידיעות אחרונות הישראלי, ורשת פוקס ניוז האמריקאית. טננבום כותב למספר עיתונים אירופאיים, בהם ה"די צייט" הגרמני. הטור שלו, Fett wie ein Turnschuh (מילולית, שמן כנעל התעמלות) הופיע במשך כארבע שנים פעם בשבועיים בדי צייט, וחלק מכתבותיו עוסקות בפוליטיקה.
ספריו > אני ישן בחדרו של היטלר

בשנת 2011 יצא לאור באנגלית ספרו של טננבום "אני ישן בחדרו של היטלר". הספר כולל תיאור בגוף ראשון של מסע בגרמניה של ימינו, כשטננבום שוזר לאורכו אירועים אקטואליים, רשמי מסע, ומפגשים עם אנשי רוח, אמנים ופוליטיקאים, ובהם הקנצלר לשעבר הלמוט שמידט, עורך היומון הנפוץ "די ולט", צעירים וצעירות מוסלמים, אנשי שמאל מובילים ונאו-נאצים.
הספר נכתב להזמנת הוצאת רובולט (Rowohlt) הגרמנית. בהקדמה לספרו פורש טננבום את מסכת הייסורים שליוותה את הוצאת הספר בשפה הגרמנית. לפי טננבום, האזכורים לאנטישמיות רווחת בגרמניה הובילו למערכת לחצים מצד רובולט להסרת אזכורים אלו בספר. לאחר שהספר יצא לאור בשפה האנגלית, העבירה הוצאת רובולט את הזכויות להוצאת זוהרקאמפ (Suhrkamp), והספר ראה אור בשפה הגרמנית בשם "לבד בקרב הגרמנים". הספר הפך לרב־מכר בגרמניה ושהה ברשימת רבי המכר של "דר שפיגל" משך ארבעה חודשים. ביוני 2014 יצאה לאור מהדורה עברית של הספר, בהוצאת "סלע מאיר". באותו חודש יצאה לאור המהדורה האיטלקית של הספר.
ספריו > תפוס ת'יהודי

ב-2014 פורסם ספרו "תפוס ת'יהודי". הספר עוסק באנטישמיות החדשה, בהסתה, בדה-לגיטימציה ובשנאה נגד ישראל בקרב הפלסטינים, ארגוני שמאל רדיקלי (כולל ארגוני שמאל רדיקלי בישראל) וארגוני זכויות אדם דוגמת "בצלם". הספר מבוסס על תחקיר שערך טננבום ובו התחזה לעיתונאי גרמני האוהד את העמדה הפלסטינית ושהה מעל חצי שנה בישראל ובשטחים בסיורים מטעם אותם ארגונים. חלק מהמפגשים תועדו במצלמת וידאו. בין היתר חושף טננבום בספר שתחקירן "בצלם" עאטף אבו א-רוב הוא מכחיש השואה. לדברי טננבום ארגונים בינלאומיים כגון הצלב האדום וכן ארגונים מקומיים רבים בישראל פועלים מתוך דחפים אנטי-יהודיים ולא מתוך רצון להשיג זכויות אדם לכל.
ספריו > שקרים שכולם מספרים

ב-2016 פורסם ספרו "שקרים שכולם מספרים". הספר עוסק בעיקר בתקינות פוליטית וברב-תרבותיות בארצות הברית. טננבום נוסע בעשרים ושמונה מדינות בארצות הברית, נוהג ממזרח למערב ובחזרה ומשוחח עם אנשים. מסקנתו מהמסע היא שאמריקה נמנעת בקנאות לגעת בסוגיות שבמחלוקת, והתקינות הפוליטית משתלטת עליה ומעוותת חשיבה חופשית, דמיון ויצירה. טננבום מלגלג בספרו על "אומת האמיצים" ובני החורין הפוחדים להתבטא. הקורא נחשף בראיונות למה שטננבום מכנה חשיבה מקובעת, שחוקה ונטולת מקוריות, לאנשי המעמד הגבוה המנקים את מצפונם בהלקאה עצמית, ולעניים החיים גם היום בתנאים מחפירים. אמריקה של טננבום מתאבדת ומוותרת מרצונה החופשי על החירויות הבסיסיות שהגדירו אותה בעבר.
ספריו > שלום, פליטים!

ב-2018 פרסם טננבום את ספרו "שלום, פליטים!" על פליטים ממלחמת האזרחים בסוריה וממדינות אחרות בגרמניה. במהלך הספר הוא פוגש פליטים רבים מסוריה ומתחזה לעיתונאי חצי גרמני-חצי ירדני, כמו כן, אזרחים גרמנים שונים. מסקנתו היא כי הגרמנים מסייעים לפליטים לא מתוך אהבה כלפיהם אלא מתוך רצון להיראות אוהבי אדם בעיני העולם, וכן מתוך רצון להוכיח שהם יותר טובים מאחרים, ובמיוחד מ"היהודים".
את כריכת הספר עיצב ואייר שי צ'רקה.
ספריו > איך לאלף יהודי?

ב-2020 הוציא טננבום את הספר "איך לאלף יהודי?" על אנטישמיות בממלכה המאוחדת. הספר מתאר פגישות של טננבום עם תושבים באנגליה, סקוטלנד, אירלנד וויילס. מסקנתו מהשיחות היא שהסכסוך הישראלי-פלסטיני מעניין אותם הרבה יותר מהברקזיט. לדבריו אין הבדל בין אנטישמיות ואנטי-ציונות, שתיהן מהוות מבטאות את האנטישמיות החדשה. הוא נפגש לשיחה עם ג'רמי קורבין ועוזרו פיטר וילסמן, שהאשים את שגרירות ישראל בלונדון בהשתלת סוכני ריגול במפלגת הלייבור, שיחה שהובילה לפיטורי וילסמן. הוא נפגש גם עם נאו-נאצים ששאיפתם היא שואה שנייה, נכנס לוועידה של צמרת ה-BDS וחשף אמירות אנטישמיות רבות שנאמרו שם. טננבום מרבה להפנות בספר ביקורת אירונית כלפי השמאל הליברלי ולהוקיעו בטענה על מוסר כפול. את הכריכה אייר ועיצב שי צ'רקה.