stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Babe
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 500,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 20 באפריל 2018 | הורדה דיגיטלית | ביג משין |  |
| ארצות הברית | 20 באפריל 2018 | רדיו קאנטרי | ביג משין • יוניברסל |  |
| אוסטרליה | 25 באפריל 2018 | רדיו להיטים עכשוויים | ביג משין • יוניברסל |  |
Babe (Taylor's Version)

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום Red (Taylor's Version)
 יצא לאור:  12 בנובמבר 2021
 סוגה:  סקא-פופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  3:44
 חברת תקליטים:  ריפבליק
 כתיבה:  טיילור סוויפט, פטריק מונהאן
 הפקה:  ג'ק אנטונוף, טיילור סוויפט
Babe (Taylor's Version) (בעברית: מותק (גרסתה של טיילור)) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט. ההקלטה החוזרת של סוויפט לשירה "Babe" משנת 2018, היא הרצועה העשרים וארבע מאלבום ההקלטה החוזרת השני שלה, Red (Taylor's Version); הקלטה חוזרת של אלבומה Red, משנת 2012. Red (Taylor's Version) יצא לאור ב-12 בנובמבר 2021, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס. סוויפט כתבה את השיר ביחד עם פטריק מונהאן. "Babe (Taylor's Version)" כולל את אותן המילים, ההפקה והמכשור של "Babe" המקורי. השיר הוקלט במקור בשנת 2018 על ידי צמד מוזיקת הקאנטרי האמריקאי שוגרלנד.
Babe (Taylor's Version) > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 71 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 156 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 69 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי | 21 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 48 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי (סטרימינג) | 14 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 56 |  |
הערות שוליים

↑  כריסטיאן בוש, ג'ניפר נטלס, ג'וליאן ריימונד
1 2  Try the TIDAL Web Player, listen.tidal.com (באנגלית)
1 2  Sugarland Chart History, Billboard
↑  Sugarland (Ft. Taylor Swift) – Babe (באנגלית), נבדק ב-2019-04-25
↑  SugarlandVEVO (2018-06-09), Sugarland - Babe ft. Taylor Swift, נבדק ב-2019-04-25
↑  Babe, נבדק ב-2019-04-25
↑  Yes, Taylor Swift is giving us Mad Men vibes in Sugarland's "Babe" music video — but she's also serving serious Red vibes, HelloGiggles (באנגלית)
1 2 3 4  SugarlandVEVO (2018-06-09), Sugarland - Babe ft. Taylor Swift, נבדק ב-2019-04-25
1 2  Rob Sheffield, Rob Sheffield, All 129 of Taylor Swift's Songs, Ranked by Rob Sheffield, Rolling Stone, ‏2021-10-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  All 158 Taylor Swift Songs, Ranked, pastemagazine.com, ‏2020-02-05 (באנגלית)
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  Sugarland & Taylor Swift’s New Single "Babe" Arrives On April 20 (Update), Headline Planet, ‏2018-04-16 (באנגלית)
↑  www.auspop.com.au
↑  Zoe Haylock, Bethy Squires, Taylor Swift Made Fans Work to Uncover the Red Bonus Tracks, Vulture, ‏2021-08-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  Athena Serrano, Taylor Swift Has A 'Ruthless Game' And Fans Are Stressed To Solve It, MTV News (באנגלית)
| טיילור סוויפט |
| --- | --- |
פרסים ומועמדויות • דיסקוגרפיית אלבומים • דיסקוגרפיית סינגלים • הופעות חיות • שירים • וידאוגרפיה • השפעה תרבותית • השפעה הפוליטית • תדמית ציבורית
אלבומי אולפן: Taylor Swift • Fearless • Speak Now • Red • 1989 • Reputation • Lover • Folklore • Evermore • Midnights • The Tortured Poets Department
אלבומי הוצאה חוזרת: Fearless (Taylor's Version) • Red (Taylor's Version) • Speak Now (Taylor's Version) • 1989 (Taylor's Version)
מיני-אלבומים: The Taylor Swift Holiday Collection • Rhapsody Originals • iTunes Live from SoHo • Beautiful Eyes
אלבומי הופעה: Speak Now World Tour – Live • Live from Clear Channel Stripped 2008 • Folklore: The Long Pond Studio Sessions (from the Disney+ Special) • Lover (Live from Paris)
אלבומי וידאו: Taylor Swift and Def Leppard • Journey to Fearless
סיבובי הופעות: Fearless Tour • Speak Now World Tour • The Red Tour • The 1989 World Tour • Reputation Stadium Tour • The Eras Tour
סרטים תיעודיים: Taylor Swift: Reputation Stadium Tour • Miss Americana • Folklore: The Long Pond Studio Sessions • All Too Well: The Short Film  • Taylor Swift: The Eras Tour
משפחה: אוסטין סוויפט (אח) • אוליביה בנסון (חתולה) • מרג'ורי פינליי (סבתא)
מורשת: ההשפעה של The Eras Tour • סוויפטיז • Nannaria swiftae‏ • Castianeira swiftay
מחלוקות: מולר נגד סוויפט • מחלוקת המאסטרס • מחלוקת טיקטמאסטר • מותה של אנה קלרה בנבידס
ערכים קושרים: אחוזת סמואל גולדווין • בומבלורינה • הולידיי האוס • וונדרסטראק • וונדרסטראק אנצ'נטד • טיילור סוויפט הפקות • City of Lover •‏ טיילור שיש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e3efed0f-c808-4a26-8acb-ffdd2947c51a  MusicBrainz work: 9c84f0cb-f2ca-453b-8f6a-8757aac76e78
הרחוב הישר של דמשק

| --- | --- |

 מיקום
 מדינה:  סוריה סוריה
 ערים ראשיות:  דמשק
 
 קואורדינטות:  33°30′33″N 36°18′41″E﻿ / ﻿33.50916667°N 36.31138889°E﻿ / 33.50916667; 36.31138889
  מפת מיקום  מפה מפורטת  he  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הרחוב הישר (בלטינית: Via Recta, בערבית: الشارع المستقيم – אל-שערע אל-מוסתקים) הוא רחוב ראשי הממוקם בעיר העתיקה של דמשק, סוריה.
הרחוב חוצה את העיר העתיקה ממזרח למערב וכולל את שוק מידחת פאשא בחלק המערבי ואת שער באב שרקי בחלקו המזרחי.
היסטוריה

בתקופת האימפריה הרומית, שימש הרחוב כדקומנוס.
בתקופה יוון העתיקה, עברה דמשק תכנון מחדש בהובלת האדריכל היווני היפודמוס, אשר עיצב את העיר במבנה של רשת רחובות.
רחוב זה היה לרחוב הארוך ביותר בדמשק ושמו ביוונית הוא הרחוב הישר (τὴν ῥύμην τὴν καλουμένην εὐθεῖαν) שאורכו נמדד בכ-1,500 מטרים.
במאה ה-2 נבנתה ברחוב זה קתדרלת מרים הקדושה של דמשק (Mariamite Cathedral of Damascus), אשר שופצה ונבנתה מחדש מספר פעמים לאורך ההיסטוריה וכיום היא משמשת כמקום מושבה של הכנסייה היוונית-אורתודוקסית האנטיוכית.
הרחוב הופיע בתרגום הברית החדשה על פי תרגום המלך ג'יימס.
הערות שוליים

↑  Bible Map: Straight Street (Damascus), bibleatlas.org
↑  Damascus Straight Street in Damascus, Syria, GPSmyCity (באנגלית)
↑  Straight Street | Tourist Attractions in Damascus Old City, lovedamascus.com (באנגלית)
↑  Clifford Merton Jones, New Testament Illustrations, CUP Archive, 1966. (באנגלית)
↑  Damascus – al-Mariyamiyeh Church دمشق – كنيسة المريمية – Syria Photo Guide (באנגלית)
↑  Acts 9:11 - Ananias Baptizes Saul, Bible Hub
אובל

ערך זה עוסק בצורה. אם התכוונתם לגשר הניצב על סמכים גבוהים הקרוי "אוּבָל", ראו .
למעלה: אובל (הצורה הכהה), הבנוי מקשתות של מעגלים. למטה: אובל (בכחול) לעומת אליפסה (באדום), שלהם אותם צירי סימטריה.
אובל או סְגַלְגַּל הוא שמן של צורות מישוריות אחדות, הדומות למעגל פחוס (אך אינן אליפסה). השם "אובל" נגזר מהמילה הלטינית ovum, שפירושה ביצה.
גוף הסיבוב של אובל קרוי אובואיד, וצורתו דומה לזו של ביצה.
תכונות משותפות לכל העקומות הקרויות אובל:
זו עקומה גזירה בכל נקודותיה, פשוטה (אינה חותכת את עצמה), קמורה, סגורה ומישורית.
לעקומה יש ציר סימטריה אחד לפחות.
אובל הבנוי מקשתות של שני מעגלים

צורה זו בנויה מקשתות של שני מעגלים בעלי רדיוסים שונים. הקשתות מתחברות זו לזו בנקודה שבה המשיקים להן נמצאים על קו ישר אחד, כך שהחיבור רציף וגזיר. כל נקודה על פני האובל שייכת לאחת משתי קשתות שרדיוסן קבוע.
לאובל זה, בדומה לאליפסה, שני צירי סימטריה, גדול וקטן.
אובל הבנוי משני חצאי עיגול המחוברים בישרים מקבילים

אובל פשוט יותר לבנייה הוא זה המורכב משני חצאי עיגול המחוברים ביניהם בשני ישרים מקבילים, שהמרחק ביניהם שווה לקוטר העיגול.
גם לאובל זה שני צירי סימטריה, גדול וקטן. בניגוד לאליפסה ולאובל הבנוי מקשתות של שני מעגלים, שבהם אין שלוש נקודות הנמצאות על קו ישר אחד, אובל מהסוג שלפנינו מכיל שני קטעים ישרים.
מספר דוגמאות נוספות
אובל הבנוי משני חצאי עיגול המחוברים בישרים מקבילים
אובל עם ציר סימטריה יחיד
ביצה
ראו גם

אליפסה
אובל קאסיני
הערות שוליים

↑  כלומר חלק וללא שפיצים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553464405171  GND: 4194780-0  LCCN: sh85096182  NKC: ph1060678
פרויקט נימבוס

פרויקט נימבוס הוא מיזם רב-שנתי בהובלת מינהל הרכש הממשלתי באגף החשב הכללי במשרד האוצר ובהשתתפות גורמי ממשל נוספים, להעברת המחשוב הממשלתי בישראל למחשוב ענן. חלקו הפומבי של המיזם החל בינואר 2020, והוא נמצא בעיצומו. גורמי הממשל המעורבים במיזם, בנוסף למינהל הרכש הממשלתי: רשות התקשוב הממשלתי במשרד הדיגיטל הלאומי, הלשכה המשפטית במשרד האוצר, מערך הסייבר הלאומי, אגף התקציבים, משרד הביטחון וצה"ל.
ראשיתו של המיזם בהחלטת ממשלה מספטמבר 2017, להעברת תשתיות התקשוב של משרדי הממשלה ויחידות הסמך למודל מחשוב ענן.
במסגרת המיזם מוקמים בישראל אתרי מחשוב ענן על ידי שתי חברות שזכו במכרז, אמזון (באמצעות Amazon Web Services) וגוגל (באמצעות Google Cloud Platform).
יעדי המיזם

תיאור המיזם באתר המוקדש לו:
מובילי המיזם מונים יתרונות אחדים להקמת המיזם בישראל (במקום הסתמכות על שירותי ענן גלובליים):
רציפות תפקוד – המשכיות ושרידות השירותים בישראל גם במקרה של נתק משדרת רשת האינטרנט הגלובלית.
יעילות – ביצועים אופטימליים וזמן תגובה מינימלי.
ריבונות – כפיפות השירותים והמידע לחוקי מדינת ישראל.
השקעה מקומית – השקעה כספית משמעותית של ספק הענן בהקמת האתרים בישראל.
תעסוקה – העסקת אלפי עובדים בהפעלת האזור הישראלי ולצורך אספקת שירותים התומכים את פעילות האזור.
קידום המשק – יצירת הזדמנויות לפיתוח תעשייה מקומית בתחום הענן.
שלבי המיזם

בשלב ראשון פורסם בינואר 2020 מכרז לאספקת שירותי ענן על גבי פלטפורמה ציבורית עבור משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם. המכרז דרש הקמה של אזור ציבורי בשטח מדינת ישראל, שיעמוד בדרישות אבטחה, עמידות ורציפות תפעולית התואמות את צורכי ממשלת ישראל. למכרז ניגשו חמש החברות המובילות בעולם בתחום מחשוב ענן: מיקרוסופט, אמזון, גוגל, אורקל ו-IBM. ב-21 באפריל 2021 הוכרזו שתי המועמדות לזכייה במכרז, אמזון וגוגל, בתנאי שיעמדו בתנאי המכרז, ובכלל זה הקמת אתרי ענן מקומיים בישראל בהשקעה ראשונית המוערכת ב-4 מיליארד ש"ח. ב-24 במאי הוכרזו החברות הזוכות, אמזון (באמצעות Amazon Web Services - AWS) וגוגל (באמצעות Google Cloud Platform - GCP). הזוכות התחייבו לרכש גומלין ושיתוף פעולה תעשייתי בישראל בהיקף של 20% מערך ההתקשרות. עם חתימת החוזים עם החברות הזוכות, משרדי הממשלה יכולים להתחיל להשתמש בשירותיהן, בתחומים שבהם ניתן להשתמש בשירותי ענן מחוץ לישראל, עד להשלמת הקמתו של האזור הישראלי.
כל ארבע המתחרות במכרז (גם אלה שלא זכו) פועלות להקמת מרכזי נתונים בישראל. לשם הפחתת עלויות, מרכזים אלה ייבנו במבנים על-קרקעיים (ולא תת-קרקעיים), חרף הסיכון הביטחוני הכרוך בכך.
בשלב שני פורסם ביוני 2020 מכרז נוסף, להקמת מרכז מצוינות למחשוב ענן (CCoE - Cloud Center of Excellence) שבו התמודדו חברות ייעוץ מובילות: התמודדו ארגוני ייעוץ בינלאומיים מובילים (דלויט, ארנסט אנד יאנג, מקינזי ושות', HPE ו-KPMG). הזוכה במכרז זה היא KPMG סומך חייקין. יעדי מרכז המצוינות כוללים:
הגדרת אסטרטגיית מעבר לענן
הגדרת שיקולים וקריטריונים למעבר מערכות לענן
איתור צרכים רוחביים וגיבוש תצורת מעבר (הגירה) מומלצת למערכות הארגון לענן
גיבוש עקרונות למודרניזציה של מערכות ממשלתיות
הגדרת תהליכים לשיתוף ידע וקוד בין הגופים השונים.
שלב שלישי, שטרם הסתיים, נועד לבחירת עשרות ספקים ישראליים שיסייעו בהגירת מערכות המידע הממשלתיות לענן ובפיתוח מערכות מידע בסביבת הענן.
בשלב רביעי ייקבעו עקרונות ניטור ואופטימיזציה לפעילות הממשלה בענן.
הערות שוליים

↑  הרחבת תחומי פעילות התקשוב הממשלתי, עידוד חדשנות במגזר הציבורי וקידום המיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית", החלטת ממשלה 2097 מ-18 בספטצבר 2017
1 2  פרויקט נימבוס, באתר החשב הכללי
↑  מכרז מרכזי: פרויקט נימבוס - אספקת שירותי ענן על גבי פלטפורמה ציבורית עבור משרדי הממשלה ויחידות הסמך, באתר של מינהל הרכש הממשלתי, 20 בינואר 2020
↑  ממשלת ישראל עוברת לענן – פרויקט נימבוס, באתר אגף החשב הכללי, 21 באפריל 2021
↑  ממשלת ישראל עוברת לענן - נבחרו ספקים לאספקת שירותי הענן לממשלה בפרויקט "נימבוס", באתר אגף החשב הכללי, 24 במאי 2021
↑  יניב הלפרין, החוזים נחתמו: החלק המעשי של מכרז הענן הממשלתי יוצא לדרך, "אנשים ומחשבים", 24 במאי 2021
↑  טל שחף, "פרויקט הענן הממשלתי - סכנה אסטרטגית", באתר ynet, 10 ביוני 2021
↑  מכרז מרכזי: מתן שירותי ייעוץ וליווי ליצירת והפעלת Cloud Center of Excellence בממשלת ישראל עבור משרדי הממשלה ויחידות הסמך, באתר של מינהל הרכש הממשלתי, 4 ביוני 2020
עופות בתראים

| עופות בתראים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
תת־מחלקה:: עופות בתראים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
שם מדעי
 Neornithes ‏גדו, 1893

עופות בתראים (שם מדעי: Neornithes) היא תת-מחלקה במחלקת העופות הכוללת את כל העופות החיים כיום. הם התפתחו מן העופות הקמאים, שנכחדו כולם ונראה שראשוניהם התפתחו בתור הקרטיקון. הם שגשגו בעיקר לאחר הכחדת הקרטיקון לפני 66 מיליון שנים ואז גדלו מאוד והחלו לכבוש את השמיים, כשמספר מינים קדומים כמו הגסטורניס והפורוסרקוסיים שלטו על הקרקע. ואולם מרבית עופות אלה נכחדו, למעט היענים וקרוביהם.
ידועות שתי קבוצות של העופות הבתראים:
עופות קדומים חסרי שיניים, כמו היען והננדו, שמבנה גופם לא מאפשר תעופה. (אם כי כמה מהטינמיים וכמה מינים נכחדים יכלו לעוף).
עופות מפותחים חסרי שיניים, הכוללים את מרבית העופות הקיימים. קבוצה זאת מצוידת בעצם  השדרית (קרין) שהיא רכס אורכי מרכזי בחזה הציפור ומחברת את שרירי התעופה  ומאפשרת  תעופה .
. מרבית העופות החסרות את העצם הן  עופות לא מעופפים.
תת־מחלקה עופות בתראים (Neornithes)
אינפרא-מחלקה עופות קדומים חסרי שיניים (Palaeognathae)
אינפרא־מחלקה עופות מפותחים חסרי שיניים (Neognathae)
גלריה

קזואר מצוי
יען מצוי
ברווז עצים
פרנקולין מצויץ
דיית החלזונות
פלמינגו מצוי
טוקן טוקו
יונת ענק
הואצין
ינשוף עצים
אדמונית אירופית
גדרון מצוי
דוד אוסישקין

| --- | --- |

 לידה:  21 באוקטובר 1935 (בן 89) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  יגאל ידין 
 תלמידי דוקטורט:  גבריאל ברקאי 
 פרסים והוקרה:  פרס פרשיה שימל (2014) 
 הערות:  נכד של מנחם אוסישקין
 אתר רשמי
 תרומות עיקריות
 חפירות בכפר השילוח, תל לכיש, ביתר, תל יזרעאל, תל מגידו
 
דוד אוסישקין (נולד ב־21 באוקטובר 1935) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום באוניברסיטת תל אביב.
חייו ופועלו

יעקב דוד אוסישקין נולד לאלזה ושמואל אוסישקין, והוא נכדו של מנחם אוסישקין, מראשי התנועה הציונית. נולד וגדל בשכונת רחביה בירושלים, למד בגימנסיה העברית ברחביה. בין השנים 1953–1955 שירת בצה"ל, בחטיבת גבעתי.
את לימודיו האקדמיים עשה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1962 סיים את לימודי התואר השני בארכאולוגיה ובהיסטוריה של עם ישראל. עבודת הדוקטור שלו על "המונומנטים הנאו-חיתיים, זמנם וסגנונם" נעשתה בהדרכתו של פרופסור יגאל ידין, ונסתיימה בשנת 1966.
החל משנת 1966 ועד צאתו לגמלאות בשנת 2004 לימד אוסישקין ארכאולוגיה של ארץ-ישראל ואומנות חיתית באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 1976 -1978 כיהן כראש החוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום, ובין השנים 1980–1984 כיהן כראש המכון לארכאולוגיה של האוניברסיטה. בין השנים 1974–2004 היה עורך "תל אביב", כתב-העת של המכון לארכאולוגיה של אוניברסיטת תל אביב.
חפירות ומחקרים

עוד בתקופת לימודיו השתתף אוסישקין במספר רב של חפירות, ובהן באר שבע הכלקוליתית (האלף הרביעי לפני סה"נ), ומערת הקבורה הכלקוליתית באזור, בהנהלת ז'אן פרו, חצור ומגידו בהנהלת יגאל ידין, וכלטפה שבטורקיה בהנהלת תחסין אוזגוץ'. בשנים 1960–1961 היה עוזרו הראשי של יגאל ידין בחפירות במערת האגרות בנחל חבר שבמדבר יהודה, שם נמצאו תעודות מימי מרד בר כוכבא, ביניהם מכתבים שנשלחו ממפקדתו של בר כוכבא. בשנים 1961–1962 השתתף בחפירות עין-גדי בהנהלת בנימין מזר. אוסישקין פקח על החפירה במקדש הכלקוליתי בעין גדי, ולאחר מכן פרסם את דו"ח החפירה. זהו מקדש מיוחד במינו; לא נמצא כאן יישוב בן התקופה, ודומה שהמקדש שימש את שבטי הנודדים במדבר. המקדש נמצא ריק מממצאים, ולדעת אוסישקין אוסף כלי הפולחן מתקופה זו, שנתגלה במחבוא במערה בנחל משמר הסמוך, כנראה הובא למערה מהמקדש בעין-גדי. בין השנים 1964–1965 השתתף בחפירות מצדה בהנהלת יגאל ידין.
בנוסף לחפירות הרבה אוסישקין לחקור ולכתוב בכמה תחומים, ובראש וראשונה סוגיות של סטרטיגרפיה (השתכבות) באתרים שונים בני תקופת המקרא, הקשר בין הנתונים הארכאולוגיים לנתונים ההיסטוריים, ואומנות חיתית מונומנטלית.
החפירות העיקריות בהן עסק:
חפירות ומחקרים > כפר השילוח

בין השנים 1968–1971 ניהל דוד אוסישקין סקר ארכאולוגי בכפר השילוח שבמזרח ירושלים, ממול לעיר דוד. בתקופת הבית הראשון נחצבו בסלע המקומי כחמישים קברים של שרים ונכבדים בממלכת יהודה. הקברים שולבו לימים בבתי הכפר הערבי. בית הקברות הזה מוכר זה מאות בשנים, וכל הקברים נפתחו וממצאיהם נשדדו. חלק מהקברים נחקרו כבר בעבר, אלא שרק לאחר 1967 ניתן היה לארכאולוגים ישראלים לערוך במקום סקר מקיף ויסודי, ולמדוד ולתאר את הקברים. בשלושה קברים מפוארים נחקקו כתובות קבורה בעברית מעל לפתח. אחד מאלה הוא הקבר המפורסם המכונה 'קבר בת פרעה'. בקבר שני מספרת כתובת הקבורה שזהו קברו של "...יהו אשר על הבית"; 'אשר על-הבית' היה תוארו של פקיד גבוה בממלכת יהודה. דו"ח הספר יצא לאור בספר מיוחד, שהתפרסם הן בעברית והן באנגלית. פורסם גם בספר "חדשות בעתיקות".
חפירות ומחקרים > תל לכיש

בין השנים 1973–1994, ניהל דוד אוסישקין את פרויקט החפירות בתל לכיש. מן הממצאים לפי החפירות מסתבר כי תל לכיש הוא אחד האתרים הארכאולוגיים החשובים בארץ ישראל מתקופת המקרא, ובתקופת ממלכת יהודה הייתה לכיש העיר החשובה שבממלכה אחרי ירושלים. החפירות השיטתיות באתר נערכו בהיקף גדול, והתרכזו בשכבות העיר מסוף התקופה הכנענית ומן התקופה הישראלית. במקביל לחפירות החלה משלחת החפירות בשימור ובשחזור שער העיר מן התקופה הישראלית.
החפירות אפשרו לשחזר את פרשת כיבוש לכיש והריסתה על ידי סנחריב מלך אשור בעת מסעו ליהודה בשנת 701 לפני סה"נ. צבא אשור הגיע ליהודה כדי לדכא את המרד שבראשו עמד חזקיהו מלך יהודה, ועם בואו פנה מיד לכבוש את לכיש שהייתה עיר המבצר המרכזית בממלכת יהודה. סנחריב כבש את לכיש והרס אותה כליל. הנתונים ההיסטוריים והמקראיים, נתוני החפירה בתל לכיש, וסדרת תבליטי האבן המתארים את הכיבוש אשר הציב סנחריב בארמונו בנינוה (המוצגים במוזיאון הבריטי בלונדון) מאפשרים לשחזר את הקרב הקשה שהתחולל כאן בשנת 701 לפני סה"נ.
בשנת 2004 הוציא דוד אוסישקין לאור דו"ח מדעי מלא בן חמישה כרכים על תוצאות החפירות.
חפירות ומחקרים > ביתר

בעקבות עבודתו עם יגאל ידין ב'מערת האגרות' במדבר יהודה, והתעניינותו במרד השני נגד הרומאים בהנהגתו של בר כוכבא, יזם דוד אוסישקין בשנת 1984 חפירות בדיקה בביתר, מצודתו האחרונה של בר-כוכבא, הנמצאת מדרום-מזרח לירושלים. האתר ידוע זה מכבר, ובסביבתו נתגלו שרידי המצור ששם הצבא הרומי על בר-כוכבא ואנשיו בשנת 135 לספירה, ובכללם המחנות של הצבא הרומי וחומת מצור. חפירות הבדיקה נועדו לבדוק מה ניתן ללמוד מהיישוב בן זמנו של בר-כוכבא, ועל מהלך המרד. לפי חקירתו של אוסישקין בתקופה זו הייתה ביתר יישוב לא גדול, שנבחר על ידי בר-כוכבא כמקום מפקדתו עקב כמה סיבות: ביתר קרובה לירושלים, והיא סמוכה לדרך הראשית מירושלים לעזה, יש בה מעיין מים שופע, ומיקומה בראש גבעה נישאה הוא נוח להגנה. בחפירות נחשפה החומה שאנשי בר-כוכבא בנו במהירות ערב המצור, ושרידי התחמושת בה השתמשו המגינים – ראשי חיצים ובני קלע.
חפירות ומחקרים > תל יזרעאל

בין השנים 1990–1996 חפר דוד אוסישקין בשיתוף עם ג'ון וודהד מבית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים את תל יזרעאל. החפירה נעשתה בעקבות גילוי קירות מן התקופה הישראלית בעת פעולות פיתוח במקום. תל יזרעאל הוא אחד מאתרי המפתח לחקר התקופה הישראלית והכרונולוגיה שלה. יזרעאל הייתה מרכז חשוב, ככל הנראה מרכז צבאי, של מלכי ישראל משושלת בית-עמרי, עמרי ובנו אחאב. כאן, לפי הסיפור המקראי, היה לנבות היזרעאלי כרם אותו חמד אחאב לעצמו. כאשר מרד יהוא ותפס את המלוכה, כבש את יזרעאל, וכאן מצאה איזבל, אשתו של אחאב, את מותה. בחפירות נמצאו שרידי המתחם הגדול והמבוצר שבנו כאן עמרי ואחאב. המתחם נהרס כמדומה בידי הארמים בחלקה המאוחר של המאה התשיעית לפני סה"נ. התל היה מיושב ברציפות בתקופות מאוחרות יותר עד לימינו, ובחפירות נחשפה כנסייה בת התקופה הצלבנית.
חפירות ומחקרים > מגידו

החל משנת 1992 נערכות בתל מגידו חפירות שיטתיות על ידי משלחת של אוניברסיטת תל אביב בהנהלתם של דוד אוסישקין וישראל פינקלשטיין מאוניברסיטת תל אביב. מגידו הוא אתר מפתח בחקר הארכאולוגיה של ארץ-ישראל. בעבר נערכו במגידו חפירות רבות היקף אלא שהרבה סוגיות ארכאולוגיות והיסטוריות נותרו ללא פתרון. בחפירות החדשות מושם דגש חזק על שכבות בנות התקופה הישראלית, שבה הייתה מגידו אחת הערים החשובות בממלכת ישראל.
חיים אישיים

נישא לאן נעמי הרצפלד ונולדו להם 3 בנים.
הערות שוליים

↑  רשימת מקבלי התארים, דבר, 23 ביוני 1966
↑  נימוקי הזכייה בפרס שימל
↑  דוד אוסישקין, כפר-השילוח: עיר הקברים מתקופת המלוכה, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, תשמ"ז 1986
↑  D. Ussishkin, The Village of Silwan, The Necropolis from the Period of the Judean Kingdom, Jerusalem, 1993
↑  חפירות כפר השילוח
↑  חדשות בעתיקות, דוד אוסישקין / כפר השילוח, עיר הקברים מתקופת המלוכה, מעריב, 27 במרץ 1987
↑  חפירות תל לכיש
↑  The renewed archaeological excavations at Lachish (1973-1994) / David Ussishkin ; with contributions by Gabriella Bachi ... [et al.] ; editor: David Ussishkin ; assistant editor: Jared L. Miller; Tel Aviv : Emery and Claire Yass Publications in Archaeology, 2004
↑  חפירות ביתר
↑  חפירות תל יזרעאל
↑  חפירות תל מגידו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007496261605171  BIBSYS: 90988449  BnF: cb159306193 (data)  CiNii: DA18320409  GND: 152152164  ISNI: 0000 0000 8489 7396  LCCN: n80125464  NKC: uk2013745022  NTA: 071143009  RERO: 02-A008716442  SUDOC: 092362907  VIAF: 77620066   WorldCat (עם VIAF): 77620066
יחסי ישראל–ליטא

| יחסי ישראל–ליטא |
| --- | --- |
ישראל: ליטא


ישראל: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 65,300
אוכלוסייה
10,019,883: 2,846,932
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
50,889: 27,340
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

בין מדינת ישראל לרפובליקת ליטא קיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. ישראל הכירה בעצמאותה של ליטא בשנת 1991, והיחסים הדיפלומטים בין השתיים החלו כשנה לאחר מכן, ב-1992. במהלך ינואר 2015 נפתחה שגרירות ישראל מחדש בבירה וילנה. שגרירת ישראל הנוכחית היא הדס ויטנברג זילברשטיין (8)
לליטא יש שגרירות רשמית בתל אביב, ושלוש קונסוליות כבוד בהרצליה, ברמת גן ובנתניה.
היסטוריה

ב-1995 ביקר בישראל נשיא ליטא, אלגירדס ברזאוסקאס, וביקש מעל בימת הכנסת סליחה מהעם היהודי על מעשיהם של אותם ליטאים אשר הרגו באכזריות, ירו, גירשו ושדדו יהודים בתקופת מלחמת העולם השנייה.
בשנת 2007 זומן יצחק ארד, לשעבר יושב ראש הנהלת יד ושם, אשר לחם במחתרת כנגד הנאצים, לחקירה בליטא על פעולותיו כפרטיזן והריגת ליטאים לא-יהודים, בזמן מלחמת העולם השנייה. ליטא חשדה בארד שהשתתף במעשי טבח כנגד ליטאים במלחמה. עם זאת, ישראל סירבה לבקשת ליטא.
במהלך חודש אפריל 2012, מינתה ליטא לראשונה נספח מסחרי רשמי במדינת ישראל, זאת במטרה לקדם את יחסי הסחר בין ליטא וישראל, ובנוסף, לקידום השקעות ישראליות בליטא.
בחודש יולי 2013, נשיא מדינת ישראל שמעון פרס, קיים ביקור רשמי בליטא, אשר במהלכו קיים פגישה עם נשיאת ליטא, דליה גריבאוסקאיטה. במהלך הביקור, הדגישה הנשיאה כי "היחסים עם מדינת ישראל חשובים ביותר לליטא ולאיחוד האירופי", וכן אמרה כי "לישראל ולליטא יחסים בילטרליים חזקים מזה 20 שנה, אנו רואים בישראל מודל של חדשנות ונפעל לחיזוק היחסים בין המדינות".
ב-2016 רכש צבא ליטא מרפאל - מערכות לחימה מתקדמות נשק בעסקה בסכום של 400 מיליון אירו שכוללת טילי ספייק. בהמשך האשימה ליטא את רפאל בטיפול לקוי בתקלות.
ב-23 באוגוסט 2018 נסע ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור מדיני בליטא. הביקור נערך במטרה לאתגר את הקונצנזוס באיחוד האירופי בנוגע לסוגיה הפלסטינית והאיראנית, ובנוסף, לצבור תמיכה למהלכים שמקדמת ממשלתו באיחוד ובאומות המאוחדות, כמו עידוד העברת השגרירויות הזרות לירושלים. במסגרת הביקור השתתף נתניהו בפסגת המדינות הבלטיות. בווילנה נועד עם ראש ממשלת ליטא סאוליוס סקוורניאליס, נשיאת ליטא דליה גריבאוסקאיטה, ראש ממשלת לטביה מאריס קוצ'ינסקיס וראש ממשלת אסטוניה יורי רטס.
ב-26 בנובמבר 2020 אישרה הממשלה הסכם לשיתוף פעולה עם ממשלת ליטא בנושאי ביטחון הציבור ומאבק בפשיעה.
בפברואר 2022 נפתחה קונסוליית הכבוד של ליטא בנתניה.
ביוני 2023 ראש הממשלה בנימין נתניהו נפגש עם ראש ממשלת ליטא אינגרידה שימוניטה. שני המנהיגים דנו בסוגיות אזוריות ובייחוד בסוגיית האיום האיראני. נתניהו ציין כי איראן גרעינית תפגע ביציבות האזורית ותהווה איום על העולם כולו.
כמו כן, דנו השניים בהרחבת שיתוף הפעולה במגוון תחומים, בין היתר בתחומי החדשנות, סייבר ובינה מלאכותית.
החותמים על חוקת ארצות הברית

חלק מעמוד ארבע של המסמך המקורי, המציג את חתימותיהם של הצירים
סצנה ממעמד החתימה על חוקת ארצות הברית, ציור שמן מפורסם המתאר סצנה ממעמד מתן החתימות על חוקת ארצות הברית - צויר על ידי האוורד צ'נדלר כריסטי
החותמים על חוקת ארצות הברית היו 39 צירים, נציגיהן של תריסר מדינות מתוך 13 המדינות שהרכיבו באותה עת את ארצות הברית. המקום: ועידת פילדלפיה בעיר הנושאת את אותו השם בפנסילבניה. המועד: 17 בספטמבר 1787, יומה האחרון של ועידת החוקה. הראשון שחתם היה ג'ורג' וושינגטון, נציג מדינת וירג'יניה, ולאחר תקופה קצרה נשיאה הראשון של ארצות הברית. אחריו, בזה אחר זה, הוסיפו את חתימותיהם על המסמך המפורסם שלושים ושמונה פוליטיקאים בכירים נוספים.
נציגים מ-12 מדינות חתומים על החוקה. רוד איילנד, המדינה הנותרת, סירבה לשלוח נציג לוועידה. שורה של פוליטיקאים בכירים מיאנו להגיע. תומאס ג'פרסון וג'ון אדמס שירתו כדיפלומטים מעבר לים. סמואל אדמס, תומאס פיין ופטריק הנרי מצאו את שיטת הממשל הנוכחית מתקבלת על הדעת ולכן סירבו להגיע למעמד. בנוסף ל-39 הצירים, גם מזכיר הוועידה, ויליאם ג'קסון, חתם על החוקה; לא כנציג של מדינה זו או אחרת, אלא כעד מטעם הממשל שבא להעיד בשבועה על תקינותן של החתימות.