stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוקדמות יורו 2020
שלב הבתים > בית ז'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |   |
|  פולין | 25 | 10 | 8 | 1 | 1 | 18 | 5 | 13 |  | — | 0 – 0 | 2 – 0 | 3 – 2 | 4 – 0 | 2 – 0 |
|  אוסטריה | 19 | 10 | 6 | 1 | 3 | 19 | 9 | 10 |  | 0 – 1 | — | 2 – 1 | 1 – 0 | 3 – 1 | 6 – 0 |
|  מקדוניה הצפונית | 14 | 10 | 4 | 2 | 4 | 12 | 13 | -1 |  | 0 – 1 | 1 – 4 | — | 2 – 1 | 1 – 0 | 3 – 1 |
|  סלובניה | 14 | 10 | 4 | 2 | 4 | 16 | 11 | 5 |  | 2 – 0 | 0 – 1 | 1 – 1 | — | 3 – 2 | 1 – 0 |
|  ישראל | 11 | 10 | 3 | 2 | 5 | 16 | 18 | -2 |  | 1 – 2 | 4 – 2 | 1 – 1 | 1 – 1 | — | 3 – 1 |
|  לטביה | 3 | 10 | 1 | 0 | 9 | 3 | 28 | -25 |  | 0 – 3 | 1 – 0 | 0 – 2 | 0 – 5 | 0 – 3 | — |
שלב הבתים > בית ח'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |   |
|  צרפת | 25 | 10 | 8 | 1 | 1 | 25 | 6 | 19 |  | — | 1 – 1 | 4 – 0 | 4 – 1 | 3 – 0 | 2 – 1 |
|  טורקיה | 23 | 10 | 7 | 2 | 1 | 18 | 3 | 15 |  | 2 – 0 | — | 0 – 0 | 1 – 0 | 1 – 0 | 4 – 0 |
|  איסלנד | 18 | 10 | 6 | 1 | 3 | 14 | 11 | 3 |  | 0 – 1 | 2 – 1 | — | 1 – 0 | 2 – 0 | 3 – 0 |
|  אלבניה | 13 | 10 | 4 | 1 | 5 | 16 | 14 | 2 |  | 0 – 2 | 0 – 2 | 4 – 2 | — | 2 – 2 | 2 – 0 |
|  אנדורה | 4 | 10 | 1 | 1 | 8 | 3 | 20 | -17 |  | 0 – 4 | 0 – 2 | 0 – 2 | 0 – 3 | — | 1 – 0 |
|  מולדובה | 3 | 10 | 1 | 0 | 9 | 4 | 26 | -22 |  | 1 – 4 | 0 – 4 | 1 – 2 | 0 – 4 | 1 – 0 | — |
שלב הבתים > בית ט'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |   |
|  בלגיה | 30 | 10 | 10 | 0 | 0 | 40 | 3 | 37 |  | — | 3 – 1 | 3 – 0 | 6 – 1 | 3 – 0 | 9 – 0 |
|  רוסיה | 24 | 10 | 8 | 0 | 2 | 33 | 8 | 25 |  | 1 – 4 | — | 4 – 0 | 1 – 0 | 1 – 0 | 9 – 0 |
|  סקוטלנד | 15 | 10 | 5 | 0 | 5 | 16 | 19 | -3 |  | 0 – 4 | 1 – 2 | — | 2 – 1 | 3 – 1 | 6 – 0 |
|  קפריסין | 10 | 10 | 3 | 1 | 6 | 15 | 20 | -5 |  | 0 – 2 | 0 – 5 | 1 – 2 | — | 1 – 1 | 5 – 0 |
|  קזחסטן | 10 | 10 | 3 | 1 | 6 | 13 | 17 | -4 |  | 0 – 2 | 0 – 4 | 3 – 0 | 1 – 2 | — | 4 – 0 |
|  סן מרינו | 0 | 10 | 0 | 0 | 10 | 1 | 51 | -50 |  | 0 – 4 | 0 – 5 | 0 – 2 | 0 – 4 | 1 – 3 | — |
שלב הבתים > בית י'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים | שערים | שערים |  |   |   |   |   |   |   |
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |  |   |   |   |   |   |   |
|  איטליה | 30 | 10 | 10 | 0 | 0 | 37 | 4 | 33 |  | — | 2 – 0 | 2 – 0 | 2 – 1 | 9 – 1 | 6 – 0 |
|  פינלנד | 18 | 10 | 6 | 0 | 4 | 16 | 10 | 6 |  | 1 – 2 | — | 1 – 0 | 2 – 0 | 3 – 0 | 3 – 0 |
|  יוון | 14 | 10 | 3 | 2 | 5 | 10 | 16 | -6 |  | 0 – 3 | 2 – 1 | — | 2 – 1 | 2 – 3 | 1 – 1 |
|  בוסניה והרצגובינה | 13 | 10 | 4 | 1 | 5 | 20 | 17 | 3 |  | 0 – 3 | 4 – 1 | 2 – 2 | — | 2 – 1 | 5 – 0 |
|  ארמניה | 10 | 10 | 3 | 1 | 6 | 14 | 25 | -11 |  | 1 – 3 | 0 – 2 | 0 – 1 | 4 – 2 | — | 3 – 0 |
|  ליכטנשטיין | 2 | 10 | 1 | 2 | 7 | 4 | 29 | -25 |  | 0 – 5 | 0 – 2 | 2 – 0 | 0 – 3 | 1 – 1 | — |
שלב הפלייאוף

| --- | --- |
 :  ראו גם – ליגת האומות 2018/2019
20 הנבחרות שסיימו בשני המקומות הראשונים בכל בית - העפילו ליורו 2020.
ארבעת הכרטיסים הנותרים חולקו במסגרת שלב הפלייאוף, בו שיחקו 16 נבחרות לפי דירוג ליגת האומות. ארבע הנבחרות הבכירות בכל דרג (שלא העפילו ליורו משלב הבתים) - התמודדו בפלייאוף של כל אחד מארבעת הדרגים (א', ב', ג' ו-ד') - חצי גמר וגמר (משחק אחד כל אחד).
המנצחת בכל פלייאוף - העפילה ליורו 2020 - כך, בסך הכל נוספו עוד 4 נבחרות, להשלמת 24 העולות ליורו 2020.
שלב הפלייאוף > הנבחרות

בסיכום ליגת האומות 2018/2019 דורגו 55 הנבחרות באופן הבא:
| סטטוס הנבחרת |
| --- | --- |
: העפילו ישירות ליורו 2020
: העפילו לפלייאוף
שלב הפלייאוף > מסלול א'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |  |  |  |  |
|  |   בולגריה | 1 |   |  |  |  |
|  |   הונגריה | 3 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | 12 בנובמבר 2020 | 12 בנובמבר 2020 |
|  |  |  |   |  |   הונגריה | 2 |
|  |  |  |   |   |   איסלנד | 1 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |   |   |  |  |
|  |   איסלנד | 2 |   |   |  |  |
|  |   רומניה | 1 |   |   |  |  |
שלב הפלייאוף > מסלול ב'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |  |  |  |  |
|  |   בוסניה והרצגובינה | 1 (3) |   |  |  |  |
|  |   צפון אירלנד (פ) | 1 (4) |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | 12 בנובמבר 2020 | 12 בנובמבר 2020 |
|  |  |  |   |  |   צפון אירלנד | 1 |
|  |  |  |   |   |   סלובקיה | 2 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |   |   |  |  |
|  |   סלובקיה (פ) | 0 (4) |   |   |  |  |
|  |   אירלנד | 0 (2) |   |   |  |  |
שלב הפלייאוף > מסלול ג'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |  |  |  |  |
|  |   נורווגיה | 1 |   |  |  |  |
|  |   סרביה (ה) | 2 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | 12 בנובמבר 2020 | 12 בנובמבר 2020 |
|  |  |  |   |  |   סרביה | 1 (4) |
|  |  |  |   |   |   סקוטלנד (פ) | 1 (5) |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |   |   |  |  |
|  |   סקוטלנד (פ) | 0 (5) |   |   |  |  |
|  |   ישראל | 0 (3) |   |   |  |  |
שלב הפלייאוף > מסלול ד'

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |  |  |  |  |
|  |   גאורגיה | 1 |   |  |  |  |
|  |   בלארוס | 0 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | 12 בנובמבר 2020 | 12 בנובמבר 2020 |
|  |  |  |   |  |   גאורגיה | 0 |
|  |  |  |   |   |   מקדוניה הצפונית | 1 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | 8 באוקטובר 2020 | 8 באוקטובר 2020 |   |   |  |  |
|  |   מקדוניה הצפונית | 2 |   |   |  |  |
|  |   קוסובו | 1 |   |   |  |  |
הנבחרות שהעפילו ליורו

| נבחרת | סיבת העפלה | תאריך העפלה | הופעות קודמות ביורו |
| --- | --- | --- | --- |
|  בלגיה | מנצחת בית ט' | 10 באוקטובר 2019 | 5 (1972, 1980, 1984, 2000, 2016) |
|  איטליה | מנצחת בית י' | 12 באוקטובר 2019 | 9 (1968, 1980, 1988, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  רוסיה | סגנית בית ט' | 13 באוקטובר 2019 | 11 (1960, 1964, 1968, 1972, 1988, 1992, 1996, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  פולין | מנצחת בית ז' | 13 באוקטובר 2019 | 3 (2008, 2012, 2016) |
|  אוקראינה | מנצחת בית ב' | 14 באוקטובר 2019 | 2 (2012, 2016) |
|  ספרד | מנצחת בית ו' | 15 באוקטובר 2019 | 10 (1964, 1980, 1984, 1988, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  טורקיה | סגנית בית ח' | 14 בנובמבר 2019 | 4 (1996, 2000, 2008, 2016) |
|  צרפת | מנצחת בית ח' | 14 בנובמבר 2019 | 9 (1960, 1984, 1992, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  אנגליה | מנצחת בית א' | 14 בנובמבר 2019 | 9 (1968, 1980, 1988, 1992, 1996, 2000, 2004, 2012, 2016) |
|  צ'כיה | סגנית בית א' | 14 בנובמבר 2019 | 9 (1960, 1976, 1980, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  פינלנד | סגנית בית י' | 15 בנובמבר 2019 | 0 (בכורה) |
|  שוודיה | סגנית בית ו' | 15 בנובמבר 2019 | 6 (1992, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  קרואטיה | מנצחת בית ה' | 16 בנובמבר 2019 | 5 (1996, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  אוסטריה | סגנית בית ז' | 16 בנובמבר 2019 | 2 (2008, 2016) |
|  הולנד | סגנית בית ג' | 16 בנובמבר 2019 | 9 (1976, 1980, 1988, 1992, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012) |
|  גרמניה | מנצחת בית ג' | 16 בנובמבר 2019 | 12 (1972, 1976, 1980, 1984, 1988, 1992, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  פורטוגל | סגנית בית ב' | 17 בנובמבר 2019 | 7 (1984, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016) |
|  שווייץ | מנצחת בית ד' | 18 בנובמבר 2019 | 4 (1996, 2004, 2008, 2016) |
|  דנמרק | סגנית בית ד' | 18 בנובמבר 2019 | 8 (1964, 1984, 1988, 1992, 1996, 2000, 2004, 2012) |
|  ויילס | סגנית בית ה' | 19 בנובמבר 2019 | 1 (2016) |
|  מקדוניה הצפונית | מנצחת פלייאוף מסלול ד' | 12 בנובמבר 2020 | 0 (בכורה) |
|  הונגריה | מנצחת פלייאוף מסלול א' | 12 בנובמבר 2020 | 3 (1964, 1972, 2016) |
|  סלובקיה | מנצחת פלייאוף מסלול ב' | 12 בנובמבר 2020 | 1 (2016) |
|  סקוטלנד | מנצחת פלייאוף מסלול ג' | 12 בנובמבר 2020 | 2 (1992, 1996) |
מודגש = אלופת אליפות אירופה באותה שנה
נטוי = מארחת אליפות אירופה באותה שנה
מלכי השערים

| דירוג | שחקן | נבחרת | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | הארי קיין |  אנגליה | 12 |
| 2 | ערן זהבי |  ישראל | 11 |
| 2 | כריסטיאנו רונאלדו |  פורטוגל | 11 |
| 4 | אלכסנדר מיטרוביץ' |  סרביה | 10 |
| 4 | טימו פוקי |  פינלנד | 10 |
| 6 | ארטיום דזיובה |  רוסיה | 9 |
| 7 | ראהים סטרלינג |  אנגליה | 8 |
| 7 | סרג' גנאברי |  גרמניה | 8 |
| 7 | ג'ורג'יניו ויינאלדם |  הולנד | 8 |
| 10 | רומלו לוקאקו |  בלגיה | 7 |
| 10 | ג'ון מקגין |  סקוטלנד | 7 |
הערות שוליים

↑  עד שנת 1988 התמודדה כברית המועצות ובשנת 1992 התמודדה כחבר המדינות העצמאיות
↑  עד שנת 1980 התמודדה כצ'כוסלובקיה
↑  עד שנת 1988 התמודדו בנפרד נבחרות מזרח גרמניה ומערב גרמניה. לאחר האיחוד - אוחדו הישגי שתי הקבוצות
| אליפויות אירופה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| טורנירי גמר | צרפת 1960 • ספרד 1964 • איטליה 1968 • בלגיה 1972 • יוגוסלביה 1976 • איטליה 1980 • צרפת 1984 • מערב גרמניה 1988 • שוודיה 1992 • אנגליה 1996 • בלגיה והולנד 2000 • פורטוגל 2004 • אוסטריה ושווייץ 2008 • פולין ואוקראינה 2012 • צרפת 2016 • פאן-אירופאי 2020 • גרמניה 2024 • בריטניה ואירלנד 2028 • איטליה וטורקיה 2032 |  |
| משחקי גמר | 1960 • 1964 • 1968 • 1972 • 1976 • 1980 • 1984 • 1988 • 1992 • 1996 • 2000 • 2004 • 2008 • 2012 • 2016 • 2020 • 2024 • 2028 • 2032 |  |
| טורנירי מוקדמות | 1960 • 1964 • 1968 • 1972 • 1976 • 1980 • 1984 • 1988 • 1992 • 1996 • 2000 • 2004 • 2008 • 2012 • 2016 • 2020 • 2024 • 2028 • 2032 |  |
מדינות שהעפילו ליורו 2020   מדינות שעדיין יכולות להעפיל ליורו 2020   מדינות שלא יכולות להעפיל ליורו  לא חברות באופ"א
מיילדת

ערך זה עוסק במקצוע המתמחה ביילוד תינוקות. אם התכוונתם לסדרת טלוויזיה בשם זה, ראו .
מיילדת עם ילוד לאחר לידה
מיילדת מלווה יולדת בלידת מים
מיילדת היא אשת מקצוע אשר תפקידה הוא ללוות נשים בתקופת הפריון, הריון ולידה. למיילדת רישיון לעסוק בליווי הריון באופן פרטי, בקהילה ובבתי חולים ולעסוק בלידה בבתי החולים, במרכזי לידה ובלידות בית.
היסטוריה

הלידה נתפסה בעבר כהוויה נשית. היא התנהלה בבית היולדת כאשר מלוות אותה נשים, בנות המשפחה. המיילדת הייתה אישה מבוגרת שלה ניסיון ביילוד. מקצוע המיילדת עבר מאם לבתה או מתוך התלוות למיילדת ותיקה.
היסטוריה > אטימולוגיה

בשפות רבות המילה "מיילדת" מורכבת מהמילים "עם האישה" או "עם האם" – באנגלית midwife, בלטינית cum-mater, ובספרדית ופורטוגזית comadre. בשפות אחרות קרויה המיילדת "אישה חכמה" – בצרפתית sage-femme, ובגרמנית weise frau או Hebamme, ואף בלשון חז"ל נקראת המיילדת "חכמה" או "חיה".
היסטוריה > במקורות

המיילדות שפרה ופועה מילאו תפקיד מרכזי כשפרעה ציווה להשמיד כל תינוק זכר עברי במצרים. בזכות סירובן לשתף-פעולה עם הגזירה הצילו תינוקות רבים, בהם משה, ואפשרו לעם לגדול ולהתרבות:
וַיֹּאמֶר מֶלֶךְ מִצְרַיִם לַמְיַלְּדֹת הָעִבְרִיֹּת אֲשֶׁר שֵׁם הָאַחַת שִׁפְרָה וְשֵׁם הַשֵּׁנִית פּוּעָה. וַיֹּאמֶר בְּיַלֶּדְכֶן אֶת-הָעִבְרִיּוֹת וּרְאִיתֶן עַל-הָאָבְנָיִם, אִם-בֵּן הוּא וַהֲמִתֶּן אֹתוֹ וְאִם-בַּת הִוא וָחָיָה. וַתִּירֶאןָ הַמְיַלְּדֹת אֶת-הָאֱלֹהִים וְלֹא עָשׂוּ כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר אֲלֵיהֶן מֶלֶךְ מִצְרָיִם וַתְּחַיֶּיןָ אֶת-הַיְלָדִים. וַיִּקְרָא מֶלֶךְ-מִצְרַיִם לַמְיַלְּדֹת וַיֹּאמֶר לָהֶן מַדּוּעַ עֲשִׂיתֶן הַדָּבָר הַזֶּה וַתְּחַיֶּיןָ אֶת-הַיְלָדִים. וַתֹּאמַרְןָ הַמְיַלְּדֹת אֶל-פַּרְעֹה כִּי לֹא כַנָּשִׁים הַמִּצְרִיֹּת הָעִבְרִיֹּת, כִּי-חָיוֹת הֵנָּה בְּטֶרֶם תָּבוֹא אֲלֵהֶן הַמְיַלֶּדֶת וְיָלָדוּ. וַיֵּיטֶב אֱלֹהִים לַמְיַלְּדֹת וַיִּרֶב הָעָם וַיַּעַצְמוּ מְאֹד. וַיְהִי כִּי-יָרְאוּ הַמְיַלְּדֹת אֶת-הָאֱלֹהִים וַיַּעַשׂ לָהֶם בָּתִּים.
התנ"ך מספר גם על תמיכתה של המיילדת ברחל בעת שזו כרעה ללדת את בנימין:
וַיְהִי בְהַקְשֹׁתָהּ בְּלִדְתָּהּ וַתֹּאמֶר לָהּ הַמְיַלֶּדֶת אַל-תִּירְאִי כִּי-גַם-זֶה לָךְ בֵּן.
היסטוריה > במצרים העתיקה

מיילדות במצרים העתיקה היו נשים מבוגרות ומנוסות שהגישו סיוע פיזי ונפשי ליולדות בכל השלבים של תהליך הלידה, תוך שימוש בשיטות רפואיות ובאמצעים מאגיים. כמו כן הן העניקו את הטיפול הראשוני לרך הנולד. המיילדות במצריים העתיקה זכו לכבוד והערכה בקרב המשפחה והחברה וכן לתמורה חומרית על מלאכתן.
בישראל

עד אמצע המאה ה-19 פעלו בארץ ישראל מיילדות לא מוסמכות שיילדו יהודיות, מוסלמיות ונוצריות. לא היה עליהן כל פיקוח עד שבשנת 1888 הממשל הטורקי פרסם תקנה שרק בעלי דיפלומות רשאיות לעסוק במיילדות ועל הדיפלומות להישלח לקושטא הבירה לבדיקה. אולם תקנה זו לא נאכפה. נשים המשיכו ללדת בביתם עם תנאי תברואה ירודים בעזרת מיילדות לא מוסמכות כאשר תמותת היילודים והיולדות הייתה גבוהה.
היו אז בארץ כמה סוגים של מיילדות: "דאיות" – מיילדות ערביות ללא הכשרה וללא רישוי; מיילדות ערביות ויהודיות שעברו הכשרה קצרה וקיבלו רישיון; ומיילדות מוסמכות בעלות דיפלומה ממוסד מוכר באירופה. גם המיילדות המוסמכות יילדו את הנשים בביתן, אך הקפידו יותר על תנאי התברואה.
בתחילת המאה ה-20 נוסדו בתי חולים בערים והוקצו בהם מיטות ליולדות. בשנת 1929 פורסמה פקודת המיילדות על ידי השלטון הבריטי. בפקודה לא ניתנה עדיפות למיילדות המוסמכות לעומת מיילדות מורשות (אך לא מוסמכות). מכיוון שהכשרתן לא תוגמלה בלידות הבית התחילו המיילדות המוסמכות לעבוד גם בחדרי היולדות בבית החולים בנוסף להמשך היילוד בבתי היולדות.
עם התקדמות הרפואה המודרנית במאה ה-20, עבר מוקד הלידה מבית היולדת לבית יולדות או למחלקת יולדות בבית חולים כללי. פקודת המיילדות בה הסדירה את עבודת המיילדות. בפקודה זו נאמר שהמיילדת רשאית לטפל באישה בכל הקשור בהריון ובלידה. בתיקונים מאוחרים יותר לחוק נקבע כי האחראי על הלידה הפך לרופא המיילד ולא המיילדת. לפיכך, ההחלטה להיעזר כיום במיילדת כאשת-המקצוע העיקרית בלידה כוללת גם החלטה באשר למעורבותם של רופאים בלידה ובאשר לשימוש במכשירים רפואיים סטנדרטיים.
בשנת 1978 הוקם ארגון המיילדות בישראל. ארגון המיילדות שם לו למטרה לשפר את איכות הטיפול הניתן ליולדת, לרך הנולד ולבני משפחתם. הארגון פועל להעצים ולחזק את מעמדן של המיילדות, לדאוג להרחבת האופק המקצועי שלהן ולהעמיק את הסמכויות והמיומנויות של כל אחת מהן. כל זאת במטרה לאפשר לכל אישה בישראל את זכות הבחירה ללדת בכל מקום שתבחר באופן הבטוח, התומך והמקצועי ביותר.
בישראל > בית-חולים

המיילדת היא אחות מוסמכת בעלת תואר אקדמי שלמדה בקורס על-בסיסי במיילדות ועברה מבחן ממשלתי המקנה לה רישיון מיילדת. המיילדת עובדת כחלק מהצוות הרפואי ויחד עם צוות מולטידיספלינארי, מטפלת באישה מרגע הגיעה לבית החולים, במהלך הלידה ולאחריה.
הכשרה

תהליך הכשרת מיילדות נמשך כחמש וחצי שנים במהלכו המיילדות לומדות 4 שנים בכדי להיות אחיות מוסמכת בעלות תואר ראשון, ועוד שנה וחצי לימודי מיילדות כקורס על בסיסי. בתום תהליך ההכשרה, ניתן למיילדת רישיון לעסוק בליווי הריון ולידה בבתי החולים, במרכזי לידה ובלידות בית.
ראו גם

תמיכת לידה
יום המיילדות הבין-לאומי
הערות שוליים

↑  יח, משנה ג, משנה, מסכת שבת
↑  ד משנה ג, משנה, מסכת חולין
"מזוודת המיילדת" של מרים מאייר
מניות חטא

מניות חטא (באנגלית: Sin stocks) הוא כינוי למניות של חברות ציבוריות (נסחרות בבורסה לניירות ערך), אשר תחום עיסוקן עלול להחשב כבלתי מוסרי או לא אתי בהיבט החברתי, מכיוון שהמודל העסקי שלהן נשען על ניצול לכאורה של חולשות אנושיות.
הגדרות

בשימוש במושג בדרך כלל הכוונה היא לחברות העוסקות בתחומי יצור שווק ומכירה של מוצרי אלכוהול, טבק, נשק, וכימיקלים מזהמים כגון דלק פוסילי, וכן בחברות המספקות שירותי אירוח ותוכן למבוגרים בלבד כגון הימורים ופורנוגרפיה.
עם זאת, הגדרת מניות של חברות מסוימות כמניות חטא אינה חד משמעית ועשויה להחשב כמעורפלת. כך למשל חברות העוסקות בתחום הקנאביס משוייכות לכאורה להגדרה זו מכיוון שהן עוסקות בתחום מכירה ויצור של סמים מסוכנים למרות שנעשה שימוש בחומרים אלה גם בתחום הרפואי באופן מורשה ומפוקח.
לעיתים קיים קושי לבצע הפרדה בין תחומי פעילותן של חברות מניות חטא. קיימות חברות הפועלות בתחומים מהוגנים לכאורה כגון תעשיית התעופה, אף שכל החברות הגדולות בענף מחזיקות חטיבות לפיתוח ויצור נשק מסוגים שונים. לחלופין, חברות של רשתות בתי מלון גלובליות מקיימות פעילות הימורים או מציעות מתחמים למבוגרים בלבד במתחמיהן.
השקעה

בדומה לכל מוצר וכלי השקעה הוני, גם להשקעה במניות חטא קיימים יתרונות וחסרונות המשפיעים על הביקוש להן ועל התשואה המתקבלת למשקיע.
השקעה > יתרונות

מניות חטא פועלות בתחומים עסקיים המתאפיינים בביקוש יציב לטווח ארוך לרבות בתקופות של האטה כלכלית ולכן מהוות מרכיב מייצב בתיקי השקעה מנייתיים. בנוסף, רוב החברות הללו מנהלות מדיניות של חלוקת דיבידנדים במשך שנים רבות באופן קבוע ונדיב אשר מושכת משקיעים המבקשים לקבל תזרים מזומנים יציב לאורך זמן.
חברות העוסקות בתחומים אלה אינן חשופות בדרך כלל לתחרות עקב חשש של מתחרים מכניסה לענף החשוף לסיכונים רגולטורים ושינויים בלתי צפויים בהלך הרוח הצרכני, המאפשרת לחברות הקיימות פעילות עם שולי רווח גבוהים. הביקוש למוצריהן נחשב לקשיח או בעל יחס תמסורת נמוך בין מחירו של המוצר לביקוש אליו. כך למשל, עליית מחיר הסיגריות בשיעור כלשהו, לא תגרום לקיטון באותו השיעור של כמות הצריכה ומספר המעשנים והרווח הכולל של החברה יעלה בוודאות. יציבות מסחרית זו והעובדה כי מדובר בדרך כלל בחברות גלובליות, גורמת לכך שמניות חברות אלה מהוות חלק משמעותי במדדי השוק המובילים בעולם.
מניות חטא של חברות כאלה נחשבות כאטרקטיביות בעיני משקיעים מסוימים מכיוון שבדרך כלל בהשפעת תדמיתן השלילית, הן נסחרות תוך הערכת חסר, ובכך מעניקות ערך מוסף סמוי המגולם במחירן ביחד עם ביטחון תזרימי לטווח ארוך למשקיעים בהן.
השקעה > חסרונות

למרות היתרונות שנמנו לעיל, ישנם משקיעים המעדיפים להימנע מהשקעות בחברות מסוג זה.
השקעה במניות חטא טומנת בחובה סיכונים להפסדים כספיים בעיקר בשל חשיפת החברות הללו ללחץ חברתי והגבלות פוליטיות על תחום עיסוקן. החשיפה יכולה לבוא לידי ביטוי בהטלת הגבלות על פעילותן בתחומים מסוימים, הגדלת שיעורי המיסוי על הרווחים שלהן או על המוצר שהן מספקות בעצמו. הגבלות על פעילות חברות כאלה מושפעות גם מהלך רוח חברתי או תקופתי. כך למשל חברות העוסקות ביצור ושווק בירה לא נחשבות כמניות חטא למרות שעיסוקן ביצור ושווק אלכוהול ולחלופין, חברות הטבק שהפכו למניות חטא רק בשנות השמונים כאשר עד לתקופה זו עישון על כל צורותיו ובכל מקום, נחשב לנפוץ ומקובל.
השקעה > מחקר

ניתוח ארוך טווח מצא כי תשואת מניות חטא הן גבוהות יותר מאלה של שוק המניות הכללי. הסיבה העיקרית היא הערכת החסר השוטפת של מניות אלה בשל חשש המשקיעים הנמנעים מלפעול בהן והערכות מופרזות של הסיכון הרגולטורי וסיכון המוניטין הכרוכים בהחזקתן. מחקרים אחרים מצביעים על סיבות חשבונאיות ובעיקר שיעורי הריווחיות הגבוהים בפעילותן וההגבלות המוטלות על הגידול המאזני שלהן.
במחקרים נמצא כי נורמות חברתיות משפיעות על המסחר בשוקי ההון. חלק מהמשקיעים, במיוחד משקיעים מוסדיים הכפופים לנורמות החברתיות הללו כמו קרנות פנסיה, נמנעים מהשקעה במניות חטא והן זוכות פחות לכיסוי מאנליסטים מאשר מניות בעלות מאפיינים דומים. למניות חטא יש גם תוחלת תשואות גבוהות יותר ממניות דומות מכיוון שהן זוכות להתעלמות ממשקיעים המוגבלים על ידי נורמות חברתיות ועומדות בפני סיכון רגולטורי גדול יותר בהשפעת אותן הנורמות.
מלכות שמיים

הקונספט מלכות שמיים מתייחס לממשלה או תחום בו אלוהים הוא ריבון או השליט. הקונספט מופיע בכל הדתות האברהמיות - היהדות, האסלאם ובעיקר הנצרות - כאשר במקרים מסוימים נעשה לחלופין שימוש במונח מלכות אלוהים. המקור של המונח הוא בתנ"ך העברי, על אף שבתנ"ך לא נאמר במפורש "מלכות אלוהים".
"מלכות אלוהים" וצורתה המקבילה "מלכות שמיים" הם מהמרכיבים המרכזיים בתורתו של ישו בברית החדשה, נושא הוא נטה להטיף באמצעות משלים. בברית החדשה נעשה שימוש במונח מעל ל-100 פעמים. בנצרות המונח מתייחס לשלטון או לריבונותו של אלוהים על כל הדברים, בניגוד לשלטון של המעצמות, ובפרט לשלטון של האימפריה הרומית, שכבשה את אזור ארץ ישראל בה ישו גר.
הקוראן אינו כולל את המונח "מלכות אלוהים", אלא במקום זאת את הפסוק שעוסק בכיסא האל המקיף את השמים והארץ. הקוראן מתייחס גם לאברהם שראה את "מלכות השמיים". גם כתבי הדת הבהאית משתמשים במונח "מלכות אלוהים".
בתנ"ך

השימוש המקורי בקונספט נעשה בתנ"ך, בו ישנן התייחסויות רבות ל"מלכותו" ול"מלכותך", בניגוד לכתבי הדתות האברהמיות האחרות בהן נאמר באופן ישיר "מלכות אלוהים".
לפי ספר בראשית, בני האדם הראשונים מרדו בכוונה בריבונותו של אלוהים, ולכן גורשו מגן עדן.
בתנ"ך מוצג אלוהים כמלך ישראל האמיתי, כאשר מלכי ישראל נבחרים למשול בעם בשם אלוהים.
ראו גם

אפוקליפסה
קדיש
הדרשה על ההר
כיסא הכבוד
מטול רימונים

רובה סער M4 קרבין ומתחתיו מטול רימונים M203.
מקלע רימונים מדגם Mk19
מטול רימונים הוא נשק המאפשר לשגר רימונים לטווח רחוק. מטולי רימונים באים ככלי עצמאי (לדוגמה: מטול רימונים M-79) או כתוסף לרובה סער (לדוגמה: מטול ה-M-203).
מטול הרימונים הסטנדרטי בצבאות ישראל, ארצות הברית ונאט"ו הוא ה-M-203, שיורה רימונים נפיצים בקוטר 40 מ"מ לטווח של כ-50–150 מטר. את ה-M-203 אפשר להתקין על מגוון רב של רובים, בייחוד ממשפחת ה-M-16. ה-M-203 מתחבר לרובה באמצעות התקנת המטול על החלק התחתון של מתפס הקנה. למטול הדק וכוונות משלו.
בצבאות רבים יש גם מטולי רימונים אוטומטיים הנקראים "מקלעי רימונים", המשתמשים בשרשיר של רימונים. מדובר בכלי ירייה כבדים (יותר ממכונת ירייה) המסוגלים לשגר בקצב מהיר עשרות רימונים לטווחים ארוכים, בדיוק רב. מקלע הרימונים הסטנדרטי בצה"ל וצבא ארצות הברית הוא הסאקו דיפנס Mk-19 שנקרא בצה"ל מקל"ר (ראשי תיבות של מקלע רימונים).
צבאות וכוחות משטרה רבים נושאים מטולי רימונים 37 מ"מ המיועדים לשגר רימוני גז מדמיע לפיזור הפגנות. מטולים אלה באים בקוטר שונה מ-40 מ"מ הצבאי ולא כתוסף לרובה סער, על מנת למנוע תאונות קטלניות כתוצאה מבלבול בין רימון גז לרימון רסס. מטולי הרימונים המשטרתיים הנפוצים הם נטעני לוע ("פדרל") או בעלי מחסנית תוף המסוגלת להכיל 5–7 רימוני גז.
מטול רימונים בפעולה
ראו גם

M-203
סאקו דיפנס Mk-19
XM25
רימון יד
רומה רימונים (ררנ"ט)
מטול רקטות
מכון ברנקו וייס

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  ירושלים
 מייסדים:  ברנקו וייס
 מנכ"ל:  אביב קינן
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־34 שנים)
 מוטו:  חינוך. חשיבה. יוזמה
 ‏brancoweiss.org.il
 
מכון ברנקו וייס הוא ארגון חינוכי שהוקם בשנת 1990, על ידי ד"ר דן שרון וד"ר ברנקו וייס, לפיתוח, הפעלה והפצה של מודלים חינוכיים-פדגוגיים לחשיבה, להעצמה, לצמיחה ולמיצוי היכולות של תלמידים במסגרות החינוכיות הציבוריות. במהלך השנים, המכון פועל בדגש על חינוך כאמצעי לשינוי חברתי.
המכון פועל במגוון ערוצי פעולה חינוכיים:
ניהול רשת של בתי ספר שש שנתיים, בתי ספר ציבוריים, הפועלים בשותפות חינוכית וארגונית עם הרשות המקומית ותחת פיקוח של משרד החינוך.
נכון לתחילת 2023 המכון פועל בכ-33 בתי ספר עם כ-12,000 תלמידים וכ-1,500 מורים.
הפעלת תוכניות חינוכיות לכ-10,000 תלמידים ב-55 יישובים וערים, תוכניות פיתוח מקצועי למאות מנחים פדגוגיים וצוותי חינוך בכ-300 בתי ספר ברחבי ישראל.
ליווי עשרות אגפי חינוך ברשויות מקומיות בארץ.
היסטוריה

ד"ר ברנקו וייס, פילנתרופ יהודי משווייץ (1929–2010), הקים יחד עם ד"ר דן שרון את מכון ברנקו וייס לטיפוח החשיבה בשנת 1990, בשיתוף עם משרד החינוך. ד"ר דן שרון, מנכ"ל משרד החינוך והתרבות לשעבר, עמד בראש המכון עד שנת 2003.
ד"ר ברנקו וייס הקים את המכון ותמך בו לאורך שנים מתוך תפיסה חברתית מעצימה, הרואה את תפקידו כתורם במתן כלים לצעירים לעשייה ולהתפתחות עצמית. בזכות חזונו של ד"ר ברנקו וייס זכו עשרות אלפי ילדים ובני נוער ואלפי אנשי חינוך בישראל ללמוד, לחשוב - וללמוד לחשוב.
מנכ"ל המכון הוא אביב קינן. מנכ"לי המכון בעבר היו ניבה חסון וסיגל מורן.,
ב- 11 במרץ 2024 הודיע מכון ברנקו וייס על מינויו של הרמטכ"ל לשעבר, רא"ל (מיל') אביב כוכבי, ליושב ראש הוועד המנהל של המכון. כוכבי יבצע את התפקיד בהתנדבות.
היסטוריה > מטרות הארגון

עיקר העשייה של הארגון מתמקדת בצמיחה אישית וחברתית של תלמידים ומורים בדגש על צמצום הקשר הישיר בין נסיבות חיים המקשות על צעירים בפריפריה הגאוגרפית והפריפריה החברתית בישראל לבין יכולתם לממש את עצמם.
מטרותיו של הארגון הן הגדלת היכולת של נוער מודר להתקדם במדדים של מוביליות חברתית, יצירת סביבה חינוכית המאפשרת לתלמידים ולצוות החינוך הזדמנות להיות שחקנים בקהילות של משמעות, ופיתוח והעצמה של אנשי חינוך כמניעי שינוי חברתי לקידום צדק חינוכי בחברה הישראלית.