stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עניין מרכזי
רקע

עורך האתר רמי יצהר הצהיר כי האתר פועל עצמאית ללא מימון חיצוני, במטרה לשמור על אי תלות כלכלית ורעיונית.
העיתון מספק פלטפורמה לעיתונאים המעוניינים לדווח, לסקר ולפרש התרחשויות ואירועים. לצד התכנים החדשותיים, האתר מארח אישים ומקיים ראיונות ודיאלוגים בענייני היום וברומו של עולם.
בשנת 2004 הגישו חיים ועדנה אברהם, הוריו של החייל המנוח בני אברהם, תביעת דיבה בסך שלושה מיליון שקל נגד רמי יצהר, עורך האתר ונגד חברת אטרקציה מו"ל האתר. התביעה נבעה מטענה שכתבה שפורסמה באתר העלתה חשדות כי שלושת חיילי צה"ל שנחטפו בגבול לבנון בשנת 2000 עסקו בסחר בסמים. יצהר הכחיש בתוקף את הפרסום וטען כי המידע בדבר מעורבות החיילים בסחר בסמים לא הוזכר מעולם בכתבה באתרו. במהלך חקירתו בבית המשפט, הצהיר יצהר כי הכתבה שדנה באירוע החטיפה לא כללה אזכורים לסחר בסמים, והדגיש כי התביעה לא הצליחה להמציא עותק של הכתבה המדוברת. לבסוף קבע בית המשפט המחוזי בתל אביב כי רמי יצהר ישלם רבע מיליון שקל להוריו של בני אברהם.
ניתן לקרוא את תוכן האתר דרך אפליקציות.
הערות שוליים

1 2 3  אודות, באתר עניין מרכזי
1 2  "פתאום עלתה המלה סמים", באתר העין השביעית, 21 בספטמבר 2011
↑  חן מענית,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'‏רמי יצהר ישלם רבע מיליון שקל: הוציא את דיבתו של בני אברהם, באתר גלובס, 23 בדצמבר 2012
| דגל ישראל אתרי חדשות בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | דבר העובדים בארץ ישראל • דיגיטל 14 • כאן דיגיטל • הארץ • המקום הכי חם בגיהנום • וואלה • זמן ישראל • חדשות 0404 • חדשות 13 • ישראל היום • ynet • כאן חדשות • מאקו • מגפון ניוז • מידה • מעריב אונליין • News1 מחלקה ראשונה • N12 • עכשיו 14 • רוטר.נט • שיחה מקומית •  שקוף • i24 News |  |
| כלכלה | ביזפורטל • גלובס • כלכליסט • TheMarker |  |
| המגזר הדתי והחרדי | בחדרי חרדים • המחדש • הקול היהודי • חרדים10 • כיכר השבת • כיפה • סרוגים • ערוץ 7 • JDN |  |
| המגזר הערבי | א-סנארה • אל-ערב • פאנט • בוקרא תקשורת |  |
| בידור ופנאי | חורים ברשת • ישראל בידור • פנאי פלוס • Xnet |  |
| מדע וטכנולוגיה וגיימינג | הידען • מזבלה • Geektime • HWzone • GamePro • Vgames |  |
| שונות | • תיק דבקה • WDG • ONE • GoGay |  |
איי בהאמה

מפת איי הבהאמה
קהיליית איי בהאמה (באנגלית: Commonwealth of The Bahamas) היא מדינה עצמאית דוברת אנגלית באיים הקריביים. איי הבהאמה הם ארכיפלג בן 700 איים באוקיינוס האטלנטי, דרומית מזרחית לפלורידה שבארצות הברית, צפונית לקובה ולשאר האיים הקריביים.
היסטוריה

עד העת החדשה חיו באיים ילידים בני שבט אראוואק. בשנת 1492 היה סן סלוודור (אנ') לאי הראשון שכריסטופר קולומבוס הגיע אליו במסעו הראשון לעולם החדש.
כיוון שלא מצאו שם אוצרות טבע או אדמה פורייה, הספרדים לא התיישבו באיים, אך העבירו 40,000 מתושביהם הילידים לעבודה באיים אחרים.
מסוף המאה ה-15 ועד למאה ה-17 שלטה ספרד באיי בהאמה. במאה ה-18, מתיישבים בניו אינגלנד שהיו נאמנים לבריטניה עזבו את ניו אינגלנד בשל התגברות הרגשות האנטי-בריטיים במקום, ועברו לאיים. בשל המספר הגדול של מתיישבים בריטיים ברחבי האיים, הבעלות על האיים הועברה מספרד לידי בריטניה, ואיי הבהאמה הוכרזו כקולוניה בריטית ב-1783.
באותה תקופה שימשו איים רבים בבהאמה כבסיס לשודדי ים.
בשנת 1964 קיבלו האיים ממשל עצמי וב-1973 הצביעו תושבי בהאמה במשאל עם לטובת עצמאות מבריטניה. מאז קבלת העצמאות משגשגים איי הבהאמה בעיקר בזכות תעשיית תיירות מפותחת, והיותם מרכז לבנקאות בינלאומית וניהול השקעות.
פוליטיקה

לאחר שקיבלו עצמאות נותרו איי הבהאמה חלק מחבר העמים הבריטי, ומלך אנגליה צ'ארלס השלישי מכהן כראש המדינה. נציג המלך באיים הוא המושל הכללי של בהאמה (Governor General of the Bahamas), שממונה על-ידו, בהמלצת ראש הממשלה המקומי. בראש ממשלת הבהאמה עומד ראש הממשלה, שהוא בדרך-כלל ראש המפלגה שזכתה בבחירות לפרלמנט. הפרלמנט מחולק לשני בתים, הסנאט (ובו 16 חברים) ובית האספה (40 חברים). בחירות נערכות מדי 5 שנים.
בבחירות שנערכו בשנת 2017 מפלגת השלטון של פרי כריסטי נחלה מפלה ואיבדה 25 מ-29 מושבים שהיו לה. מפלגת האופוזיציה זכתה ברוב הקולות והרכיבה את הממשלה החדשה.
פוליטיקה > צבא

כוחות ההגנה המלכותיים של בהאמה (RBDF) הוא למעשה הצי הימי של איי בהאמה, מאחר שלאיי בהאמה אין צבא ואין חיל אוויר. לפי חוק הביטחון, התפקידים של כוחות ההגנה המלכותיים של בהאמה הם להגן על המדינה, לשמור על שלמותה הטריטוריאלית, לסייר במימיה, לסייע בשעות אסון, לשמור על הסדר בשיתוף עם רשויות אכיפת החוק של בהאמה, ולבצע כל חובה נוספת שנקבעה על ידי המועצה לביטחון לאומי של איי בהאמה.
כלכלה

בהאמה היא מדינה מפותחת ויציבה עם כלכלה המבוססת על תיירות, אשר לבדה מהווה יותר מ-60% מהתוצר המקומי הגולמי ואחראית, ישירות או בעקיפין, לתעסוקתם של יותר ממחצית העובדים בארכיפלג. גידול יציב בתיירות נכנסת ופריחה בבניית בתי מלון, אתרי נופש ומבני מגורים חדשים הובילו לגידול נאה בתמ"ג בשנים האחרונות.
עוד ענפים חשובים, שפותחו במחצית השנייה של המאה ה-20, הם בנקאות ורישום אוניות סוחר.
התעשייה והחקלאות מצומצמות ותרומתן לכלכלה מעטה יחסית, למרות ניסיונות ממשלתיים לעודד תחומים אלה. התקווה העיקרית להמשך הצמיחה הכלכלית בעתיד הקרוב נשענת ברובה על ההון מענף התיירות, התלוי בצמיחה בארצות הברית, ממנה מגיעים מרבית התיירים.
שידורי טלוויזיה באיים החלו בשנת 1977 על ידי תאגיד ZNS-TV.
גאוגרפיה

איי בהאמה נמצאים מצפון לים הקריבי, מול חופה הדרום-מזרחי של פלורידה, מצפון לקובה והאיטי. באיי בהאמה כ-700 איים וכ-1000 שוניות, אך רק 22 מהם מיושבים. האי הגדול ביותר בבהאמה מבחינת שטח הוא אנדרוס שבמערב. עיר הבירה נסאו שוכנת על האי ניו פרובידנס, מזרחית לאנדרוס; על אי זה שוכנים כשני שלישים מכלל אוכלוסיית הבהאמה. איים חשובים אחרים הם גרנד בהאמה, שבו שוכנת העיר השנייה בגודלה של בהאמה, אחרי נסאו – פריפורט, בצפון ואינגואה בדרום.
מרבית האיים הם תצורות אלמוגים, ולפיכך הם שטוחים יחסית עם מספר גבעות נמוכות ועגולות. הגבוהה שבגבעות אלה היא אלברינה שעל האי קאט, וגובהה 63 מטר. 16% משטח האיים מיוער.
במטרה להגן על הטבע הוקמו באיים השונים 32 פארקים לאומיים לרבות הפארק הלאומי אבאקו שהוקם בשנת 1994.
גאוגרפיה > אקלים

האקלים באיי הבהאמה הוא סובטרופי עד טרופי, והוא ממותן באופן ניכר בשל זרם הגולף, בעיקר בחורף. צירוף זה הופך למסוכן מאוד לעיתים קרובות בקיץ ובסתיו, אז חולפות סופות הוריקן באיים או סמוך להם. ההוריקן "אנדרו" פגע באיים הצפוניים בשנת 1992, וההוריקן "פלויד" פגע במרבית האיים ב-1999.
בשנת 2019 הכה ההוריקן דוריאן באיי בהאמה וגרם לנזק, הצפות, אבדות בנפש, אלפי נעדרים, והרס רב. שווי הנזק מוערך, באופן ראשוני בלבד, ב-7 מיליארד דולר.
דמוגרפיה

מרבית אוכלוסיית איי הבהאמה שחורה (85%), צאצאים לעבדים שהובאו מאפריקה מאז המאה ה-16. בין המיעוט הלבן נמנים צאצאים של נאמני בריטניה שנמלטו מהמושבות האמריקאיות בעת מלחמת העצמאות האמריקאית. השפה הרשמית היא אנגלית, וכל האוכלוסייה דוברת שפה זו – אם כי רבים מדברים בניב קראולי (מעורבת) של השפה.
אוכלוסיית בהאמה דתית מאוד, ובמדינה זו יש יותר בתי-תפילה לנפש מבכל מקום אחר בעולם. הדת העיקרית היא נצרות (95% מתושבי בהאמה הם נוצרים). הזרם העיקרי הוא הבאפטיזם (כשליש), ולאחריו הכנסייה האנגליקנית והכנסייה הקתולית. כמו כן בבהאמה קיימים מספר  בתי  כנסיות בהם בית חב'"ד   ובית הכנסת לואיס דה טורס.
תושבים רבים, בעיקר באיים הדרומיים והמזרחיים, מאמינים באוביאה (Obeah), דת ספירטואליסטית הדומה לוודו. במקרים רבים נוצרים מוסיפים אמונות ומנהגים מדת האוביאה לאמונתם הנוצרית. לעומתם, רבים מהתושבים הלבנים באיים ומתושבי הערים נמנעים ומתרחקים מאוביאה.
תרבות

התרבות בבהאמה היא תערובת של תרבות אפריקאית, אירופאית, וילידית. נראה כי ה"ייצוא" המוכר ביותר של תרבות זו הוא המוזיקה הקצבית הקרויה "גנקנו".
אורסולה פון דר ליין

אוּרְסוּלָה גרטרוד פון דר לַיֶין (בגרמנית: Ursula Gertrud von der Leyen; נולדה ב–8 באוקטובר 1958) היא פוליטיקאית גרמנייה המכהנת כנשיאת הנציבות האירופית החל מ-1 בדצמבר 2019, האישה הראשונה בתפקיד זה.
פון דר ליין היא רופאה במקצועה. מנובמבר 2009 הייתה שרת העבודה והרווחה בממשלתה השנייה של אנגלה מרקל. בממשלתה הראשונה של אנגלה מרקל (2005–2009), שהייתה ממשלת אחדות לאומית, הייתה השרה לענייני המשפחה, האזרחים הוותיקים, הנשים והנוער. בדצמבר 2013 מונתה לתפקיד שרת ההגנה – האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד זה.
קורות חיים

פון דר ליין היא בתו של ארנסט אלברכט, פוליטיקאי בכיר במפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית ופקיד בנציבות האירופית. היא נולדה בבלגיה, שם שהה אביה במסגרת עבודתו בנציבות האירופית. ב-1977 עברה משפחתה להנובר. היא החלה ללמוד כלכלה באוניברסיטת גטינגן, אוניברסיטת מינסטר ובית הספר לכלכלה של לונדון, אך עברה ללימודי רפואה, ואת לימודיה לתואר דוקטור לרפואה סיימה ב-1991, ועבדה עד 1992 כרופאה במרפאת נשים בבית הספר לרפואה באוניברסיטת הנובר. עד 1996 עברה עם בעלה לקליפורניה, שם היה חבר סגל באוניברסיטת סטנפורד.
בין 1998 ל-2002 הייתה פון דר ליין חברת סגל במחלקה לאפידמיולוגיה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת הנובר. בשנת 2001 קיבלה תואר שני בתחום בריאות הציבור.
קריירה פוליטית

פון דר ליין הצטרפה למפלגה הנוצרית-דמוקרטית ב-1990 והפכה לפוליטיקאית פעילה ב-1999. היא נכנסה לפוליטיקה המקומית ב-2001 באזור הנובר ונבחרה לבית המחוקקים של סקסוניה התחתונה ב-2003. היא הייתה שרה בקבינט של סקסוניה התחתונה, בממשלתו של כריסטיאן וולף, והייתה אחראית על נושאי רווחה, נשים, משפחה ובריאות. ב-2005 מונתה לתפקיד השרה לענייני משפחה, אזרחים ותיקים, נשים ונוער בממשלתה של אנגלה מרקל.
היא נבחרה לבונדסטאג ב-2009 והחליפה את פרנץ יוזף יונג כשרת העבודה והרווחה. ב-2013 מונתה לשרת ההגנה. ב-2019 פרשה מתפקידה כשרת ההגנה לטובת הכנותיה לתפקיד החדש כנשיאת הנציבות האירופית בבריסל. ביולי 2024, פון דר ליין נבחרה לכהונה שנייה. בשנת 2020 הופיעה ברשימה השנתית של מגזין טיים, טיים 100.
מדיניותה > הטיפול בילד וחופשת לידה

פון דר ליין פעלה בניגוד לעמדת האגף השמרני במפלגתה ופעלה לחקיקת החוק לקידום מעמד הילד (Kinderförderungsgesetz) במסגרתו הועברו 4.3 מיליארד אירו לשם יצירת מוסדות רווחה לילדים בגרמניה. כמו כן קידמה פון דר ליין חקיקה שאפשרה חופשת לידה של חודשיים לאבות (Vätermonate).
מדיניותה > חסימת פורנוגרפיית ילדים באינטרנט

פון דר ליין יזמה חסימה בחוק של פורנוגרפיית ילדים באינטרנט על ידי ספקי שירותי אינטרנט שהצטוו לחסום רשימת אתרים שסיפקה המשטרה הפלילית הגרמנית. נמתחה עליה ביקורת בטענה שבכך היא מאפשרת צנזורה על האינטרנט. על פעילותה זו זכתה לכינוי "צנזורסולה" (Zensursula) – הלחם של שמה הפרטי "אורסולה" והמילה "צנזור". פעילותה בתחום זה הביאה לעלייתה של מפלגת הפיראטים של גרמניה.
מדיניותה > הגנה על בני נוער

פון דר ליין הניעה חרם על אלבומה של להקת רמשטיין, "אהבה נועדה לכל" (Liebe ist für alle da) שכלל מסרים מיניים ואלימים בוטים, ולדירוגו של האלבום כפוגעני עבור בני נוער על ידי "המחלקה הפדרלית הגרמנית לפיקוח על מדיה הפוגעת בנוער" (Bundesprüfstelle für jugendgefährdende Medien).
חייה האישיים

פון דר ליין נשואה להייקו פון דר ליין, פרופסור לרפואה ובן למשפחת אצולה גרמנית ותיקה עוד מימי האימפריה הרומית הקדושה. לזוג יש שבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  בפעם השנייה: אורסולה פון דר ליין נבחרה לכהן כנשיאת הנציבות האירופית, באתר מעריב אונליין, 18 ביולי 2024
↑  Ursula von der Leyen: The 100 Most Influential People of 2020, Time
↑  "Zensursula" geht in die Offensive
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810652362605606  BIBSYS: 10032402  CANTIC: a19890783  GND: 130338303  ISNI: 0000 0000 7875 4102  LCCN: no2007068708  LNB: 000280429  NKC: xx0060968  RERO: 02-A028307835  SUDOC: 189877499  VcBA: 495/381917  VIAF: 85694073   WorldCat (עם VIAF): 85694073
קרוב לוודאי (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה, קומדיה
 יוצרים:  רן לנדאו, תומר שני, אייל סלע, מאיר סויסה
 בימוי:  רן לנדאו, תומר שני, אייל סלע
 שחקנים:  מאיר סויסה מירי בוהדנה טליה סויסה
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ישראל 10
 תקופת שידור מקורית:  2006
 
קרוב לוודאי היא סדרת טלוויזיה ישראלית קומית-דרמטית ששודרה בערוץ 10 בשנת 2006.
עלילת הסדרה

הסדרה המוקומנטרית עוקבת אחר מאיר סויסה, המשחק במסגרתה את עצמו, שחקן עבר שלא מצליח בתקופה הנוכחית. הכסף כבר לא נופל מהשמים, הצעות הפסיקו להגיע, וההצגה האחרונה לא ממש מצליחה. בוקר אחד מגלה השחקן כי בנוסף לכל אלה, אשתו עזבה עם הילדים ללוס אנג'לס, ובייאושו מסתגר בבית ומסרב לצאת. סויסה לוקח תקופה ארוכה לעצמו, וכעת מנסה לחזור לעבוד, ומקבל הצעה מוצלחת לשחק בסדרת טלוויזיה והצעה לא-מוצלחת לשחק בהצגה כושלת, שהיתרון הרווחי היחיד בה הוא השתתפותה הצפויה של הדוגמנית מירי בוהדנה (אזכור להצגה הלא-מצליחה של השניים: "אני עם אשתך גמרתי"). פגישה מקרית של ג'רבי, הסוכן החלקלק של סויסה, עם כוכבת העל מירי בוהדנה, משנה את פני המצב. ג'רבי מציע ללהק את בוהדנה לתפקיד ראשי בהצגה הכושלת. אך כבר בהיכרותם הראשונה היחסים עולים על שרטון, כשסויסה ובוהדנה מתנגחים ומתקוטטים כמו חתול ועכבר. כבוד ואגו, יכולות המשחק המפוקפקות של בוהדנה, סיפורי אהבה מזדמנים – כל אלה הם הרקע לתחילתה של ידידות מופלאה, וגם תחילתה של הסדרה "קרוב לוודאי". יחסיהם של בוהדנה וסויסה עולים על שרטון, כשהשניים רבים בקביעות במהלך החזרות על ענייני כבוד ואגו, בעוד בוהדנה מזלזלת בקריירה הלא-עדכנית של סויסה, והוא מזלזל ביכולות המשחק המפוקפקות שלה. אולם במהרה יחסיהם מקבלים מפנה בלתי-צפוי, והשניים מתחילים לפתח חברות ייחודית.
המשתתפים ודמויותיהם > דמויות ראשיות

מאיר סויסה (בתפקיד עצמו): שחקן מצליח בעבר, אשר השתתף ב"דיזנגוף 99" וב"הלהקה" המצליחים של אבי נשר. במבט עדכני סויסה לא מצליח לשקם את הקריירה שלו, בעיקר בגלל שלא מקבל הצעות מספיק טובות. חייו האישיים גם הם כושלים, כאשר אשתו וילדיו עוברים להתגורר בארצות הברית. כעת מאיר מלוהק להצגה כושלת לצד הדוגמנית מירי בוהדנה, שאותה אינו מעריך כלל, אך אט-אט מפתח עמה מערכת יחסים מופלאה. סויסה פרנואיד וילדותי, וחייו מתאפיינים בקו מבולגן וחסר סדר. מתכונן לשחק בסדרת טלוויזיה אשר תחזיר לו תהילתו.
מירי בוהדנה (בתפקיד עצמה): דוגמנית וכוכבת צעירה אשר השתתפה במגוון קמפיינים. בוהדנה חפצה לפתח קריירת משחק, אך נוטלת חלק אך ורק בטלנובלות מפוקפקות. כעת ניתנת לה הזדמנות להוכיח כישורי משחק, למרות שאינם מפותחים, בהצגה לצד כוכב העבר מאיר סויסה. היחסים עם סויסה מתחילים ברגל שמאל, כשהשניים רבים לעיתים קרובות, אך מצבה האישי של בוהדנה, המאופיין בסיפור אהבה מסובך עם כוכב תוכנית מציאות לא-מוצלח, יוצר מערכת יחסים ייחודית עם סויסה.
המשתתפים ודמויותיהם > דמויות משניות

טליה סויסה (בתפקיד עצמה): בתו המתבגרת של מאיר המגיעה לביקור בישראל, לאחר שעזבה עם אמה לארצות הברית.
ג'רבי (אלי זאבי) (בתפקיד עצמו): הסוכן של מאיר. אדם חלקלק ועצבני, אך טוב-לב ויעיל.
אמנון קור (אמנון שרפי בתפקיד עצמו): השכן של מאיר העובד למחייתו כטכנאי מזגנים. אמנון גרוש ויש לו שני ילדים, ולמרות חזותו המאיימת, מחפש אהבה.
אסי דיין (בתפקיד עצמו): עמיתו של מאיר לכתיבת סדרת-טלוויזיה צפויה. אדם מסובך וחסר עכבות, אשר עבודה עמו מהווה אתגר רציני עבור מאיר.
רומי אבולעפיה (בתפקיד עצמה): שחקנית צעירה המשחקת בסדרת הטלוויזיה המתוכננת של מאיר. במהרה מתאהב מאיר ברוח הנעורים של אבולעפיה.
שוקה שקקלר (יותם זילברמן בתפקיד עצמו): שוקה גדל עם מאיר בקיבוץ ונחשב כחנון. כעת הוא איש עסקים מצליח המשקיע רבות בהצגה הצפויה.
יפה ירקוני (בתפקיד עצמה): ירקוני היא חמותו של סויסה וסבתה של בתו, טליה. זמרת מצליחה בעברה, דיווה ואייקון תרבותי נודע.
כמו כן התארחו בתוכנית מספר כוכבים בתפקידי אורח, ביניהם סמדר ברנר ובראשם אלי יצפאן, אשר שיתף פעולה פעמים רבות עם סויסה בעבר.
ראו גם

אמא'לה
תרגיע
נילי פלר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מדינה:  ישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר 
 פרופיל ב-IMDb
 
נילי פלר היא עורכת ישראלית. זוכת שני פרסי אופיר לעריכה הטובה ביותר - לשנת 2008 על עריכת הסרט "ואלס עם באשיר" ולשנת 2022 על עריכת הסרט "סבוי".
ביוגרפיה

במהלך השנים ערכה פלר מספר סרטים וסדרות טלוויזיה. בשנת 2004 ערכה את הסדרה הדוקומנטרית "החומר שממנו עשויה האהבה" בערוץ 8. בין השנים 2006-2009 שימשה כעורכת הסדרה "פרשת השבוע". בשנת 2008 שימשה כעורכת הסרט "ואלס עם באשיר", על עריכת הסרט היא זכתה בפרס אופיר בקטגוריית "העריכה הטובה ביותר".
בין השנים 2009-2010 שימשה כעורכת הסדרה "תיבת נח" בערוץ 2. בשנת 2010 ערכה את סרטו העלילתי הראשון של אבישי סיון, "המשוטט", אשר השתתף בפסטיבל קאן במסגרת "שבועיים של במאים". עוד באותה שנה ערכה את הסדרה "חיים אחרים", בכיכובו של עוז זהבי.
בשנת 2012 ערכה את הסדרה "יחפים", ששודרה בהוט 3. באותה שנה ערכה את סרט התעודה "גן עדן". בשנת 2013 שימשה כעורכת הסדרה הדוקומנטרית "משפחות", הסדרה תיעדה 5 משפחת ישראליות, ושודרה בערוץ 8. באותה שנה ערכה את סרט התעודה "לפני המהפכה", וכן ערכה את סרטו של ארי פולמן "כנס העתידנים". בשנת 2014 ערכה את סרט התעודה "כמעט חברות" ואת סרט הקולנוע "בורג".
בשנת 2015 ערכה את הסרט "תיקון" של אבישי סיון.
בשנת 2016 שימשה כעורכת הסרטים "לא פה, לא שם" ו-״הפורצת״. בשנת 2018 ערכה את סרטה של מיכל אביעד "אישה עובדת".
בשנת 2020 ערכה את הסרט ״מותו של הקולנוע ושל אבא שלי גם״ של דני רוזנברג ובשנת 2021 ערכה את הסרט ״הברך״ של נדב לפיד, שני הסרטים היו בתחרות הרשמית של פסטיבל קאן. בשנה זו ערכה גם את הסדרה ״עלומים״ ואת הסרט ״אגדת חורבן״ ששודרו בכאן 11.
בשנת 2022 ערכה את הסרט "סבוי" עליו זכתה בפרס אופיר (עם שאולי מלמד).
בשנת 2023 ערכה את הסרטים הדוקומנטריים ״1341 פריימים מהמצלמה של מיכה בר-עם ו״ענבל פרלמוטר - אם זה נגמר״ שזכה בפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפרסי האופיר.
בשנה זו ערכה את סרטו השני של דני רוזנברג, ״החייל הנעלם״ עליו גם הייתה מועמדת לפרס ״העריכה הטובה ביותר״ בפרסי האופיר. בשנה שלאחר מכן שוב הייתה מועמדת לפרס אופיר לעריכה הטובה ביותר, יחד עם רונית פורת, עבור הסרט כביש הסרגל.
בשנת 2025 ערכה את סדרת הדרמה-בדיונית הישראלית ״מגרש הרוסים״.
פרסים

פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר 2008
פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר 2022
הערות שוליים

↑  דורית אסרף מזרחי, פרסי אופיר 2024: הסרט "קרוב אלי" מוביל עם 12 מועמדויות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 באוגוסט 2024
| פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–2000 | טלי הלטר-שנקר (1990) • ענת לוברסקי (1991) • איילת מנחמי (1992) • טלי הלטר-שנקר (1993) • ערה לפיד (1994) • טלי הלטר-שנקר (1995) • דב שטויר (1996) • דב שטויר (1997) • עינת גלזר-זרחין (1998) • טלי הלטר-שנקר ועינת גלזר-זרחין (1999) |  |
| 2000–2010 | טובה אשר (2000) • יעל פרלוב (2001) • עינת גלזר-זרחין (2002) • טלי הלטר-שנקר (2003) • עינת גלזר-זרחין (2004) • עינת גלזר-זרחין (2005) • עינת גלזר-זרחין (2006) • זוהר סלע (2007) • נילי פלר (2008) • ירון שני וסכנדר קובטי (2009) |  |
| 2010–2020 | עמי טיר, מאור קשת (2010) • עינת גלזר-זרחין (2011) • יצחק צחייק (2012) • רון עומר (2013) • אריק להב ליבוביץ (2014) • אריק להב ליבוביץ (2015) • שירה ארד (2016) • גיא נמש, אריק להב ליבוביץ (2017) • מיכל אופנהיים (2018) • אריק להב ליבוביץ (2019) |  |
| 2020 ואילך | נטע דבורקיס (2020) • יוסף גרינפלד, אורי בן דב (2021) • נילי פלר, שאולי מלמד (2022) • איילת מנחמי (2023) • שאולי מלמד (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007328250605171  GND: 1061554805  ISNI: 0000 0003 6787 8849  LCCN: no2012034657  VIAF: 233123782   WorldCat (עם VIAF): 233123782
בריון אלן

| --- | --- |

 לידה:  1 במאי 1992 (בן 32) אפר מרלבורו, מרילנד, ארצות הברית
 עמדה:  רכז, קלע
 גובה:  1.91
 מכללה:  אוניברסיטת ג'ורג' מייסון
 דראפט:  לא נבחר, 2014
 קבוצות כשחקן
 2014–2015   2015–2016   2016–2017   2017   2017–2018   2018   2018–2019   2019–2020   2020–2021   2021   2021– 2022  2022   2023  2023 2023 - 2024   2024 2024   2024 - 2025 2025 -:  סטארט לובלין   רוסטו שארקס   נימבורק   מועדון הכדורסל אולדנבורג   פינאר קרשיאקה   ברשיה לאונסה   פלקנסטרו רג'אנה   מועדון הכדורסל זאדאר   לובן בראונשווייג   סטודנטסקי סנטאר   הפועל אילת   פארמה פרם   בייג'ינג רואיל פייטרס  אוסוס דה מאנטי  ניז'ני נובגורוד   אתלטיקוס סנט ג'רמן  לאונס דה פונס   ניו באסקט ברינדיזי   הפועל חיפה
 הישגים כשחקן
 הגביע הצ'כי בכדורסל (2017)  אליפות הליגה הצ'כית (2017)  גביע קרשימיר צ'וסיץ' (2020)  הליגה האדריאטית השנייה (2021)
בריון אלן (באנגלית: Bryon Allen; נולד ב-1 במאי 1992) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הרכז והקלע בהפועל חיפה.
קריירה

ב-14 באוגוסט 2016, חתם אלן בנימבורק הצ'כית. הוא העמיד שם ממוצעים של 13.9 נקודות ו-3.1 אסיסטים ב-42 משחקי ליגה.
ב-18 ביוני 2017, חתם אלן במועדון הכדורסל אולדנבורג מהליגה הגרמנית. ב-12 בדצמבר 2017 עזב אלן את אולדנבורג וארבעה ימים לאחר מכן, הוא חתם במועדון הטורקי פינאר קרשיאקה.
ב-30 ביוני 2018, חתם אלן במועדון האיטלקי, ברשיה לאונסה.
ב-20 בדצמבר 2018, חתם אלן בפלקנסטרו רג'אנה.
ב-14 באוגוסט 2019, חתם אלן במועדון הכדורסל זאדאר. הוא קלע שם 18 נקודות בממוצע למשחק.
ב-9 באוקטובר 2020, אלן חזר לגרמניה וחתם בלובן בראונשווייג.
ב-2 באוגוסט 2021, חתם אלן בהפועל אילת מהליגה הישראלית.
הערות שוליים

↑  אילת מתחזקת: בריון אלן חתם לעונה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏2 באוגוסט 2021
הגדלות הרמטכ"ל
הערות שוליים

↑  https://www.nevo.co.il/law_html/law10/yalkut-0849.pdf
↑  דני זקן,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'‏גנץ וליברמן הגיעו לעסקה שתכשיר את "תוספת הרמטכ"ל" לאנשי הקבע בחקיקה, באתר גלובס, 3 באוגוסט 2021
↑  הסדרי הפנסיה במדינה, תרשים 8, מבקר המדינה
↑  הסדרי הפנסיה במדינה, מבקר המדינה
↑  הסדרי הפנסיה במדינה, מבקר המדינה, עמ' 10
↑  עמרי מילמן,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'משרד המשפטים: תוספות הפנסיה לפורשים מצה"ל ניתנות בניגוד לחוק, באתר כלכליסט, 26 ביולי 2018
↑  https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path=HebrewVerdicts/19/220/079/e20&fileName=19079220.E20&type=4
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'עידו באום,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'בג"ץ מתנהל כמו טירון מול הגדלת הפנסיה של אנשי הקבע, באתר TheMarker‏, 22 באוגוסט 2021
↑  https://main.knesset.gov.il/Activity/Legislation/Laws/Pages/LawBill.aspx?t=lawsuggestionssearch&lawitemid=2169437
↑  צבי זרחיה,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'בעקבות הפשרה: חוק הפנסיות הצבאיות אושר בקריאה ראשונה, באתר כלכליסט, 28 בפברואר 2022
↑  יובל שדה,'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'המדינה לא עמדה בהחלטת בג"ץ והדיון על הגדלות הרמטכ"ל חוזר לכנסת, באתר כלכליסט, 30 ביולי 2024
קרישנה צ'נדרה בהטצ'ריה

| --- | --- |

 לידה:  12 במאי 1875 
 פטירה:  11 בדצמבר 1949 (בגיל 74) 
 השקפה דתית:  הינדואיזם 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קלקוטה 
 מוסדות:  אוניברסיטת קלקוטה 
 עיסוק:  פילוסוף, סופר 
 הושפע מ:  פטנג'לי, עמנואל קאנט
 השפיע על:  דאיה קרישנה, ארינדם צ'קרברטי
 מדינה:  הראג' הבריטי, הודו 
 
קרישנה צ'נדרה בְּהָטָצָ'רְיָה (בבנגלית: কৃষ্ণ চন্দ্র ভট্টাচার্য ; באנגלית Krishna Chandra Bhattacharya או בראשי תיבות KCB; ‏12 במאי 1875 – 11 בדצמבר 1949) היה פילוסוף הודי משפיע שפעל באוניברסיטת כלכותה. בהטצ'ריה היה ידוע בשיטת "הפרשנות הקונסטרוקטיבית" (constructive interpretation) באמצעותה שאלות ובעיות שנוסחו בשיטות של פילוסופיות הודיות עתיקות מנוסחות מחדש כך שניתן ללמוד אותן בהשוואה לסוגיות פילוסופיות מודרניות. אחת הסוגיות שהעסיקו אותו בבמיוחד הייתה השאלה כיצד התודעה יוצרת יקום חומרי לכאורה. בהטצ'אריה עודד את הרעיון של קוסמופוליטיות מוטמעת, בה שיטות של פילוסופיה הודית עברו תהליך של "מודרניזציה" באמצעות הטמעה מעמיקה ולא באמצעות חיקוי עיוור של רעיונות אירופיים.
הפילוסוף הישראלי דניאל רוה כתב אודותיו:
בהטצ'ריה היה מלומד ואיש אקדמיה שהתעניין במושג החופש ברמת התבונה או הידיעה, הרצון והרגש. לכן כתב על הפילוסופיה של מסורות האדויטה-ודאנטה והסאנקהיה (חופש ברמת הידיעה), על הפילוסופיה של היוגה של עמנואל קאנט (חופש ברמת הרצון), תורת הרסה, הלוא היא תורת האסתטיקה ההודית הקלאסית (חופש ברמת הרגש).
בהטצ'ריה תופס  את התודעה האנושית כמורכבת משלוש ספירות: ידיעה, פעולה/רצייה ורגש. חקירתו הפילוסופית מבקשת לרדת לשורש מושג החופש בכל אחת משלוש הספירות הללו. הוא דן בחופש ברמת הידיעה בדיאלוג עם אסכולות האַדְוַיְטַה-ודאנטה והסאנקהיה. על חופש ברמת הרגש הוא כותב דרך תאוריית הרָסָה, תיאוריה קלאסית המבקשת להמשיג את החוויה האסתטית. ואילו על חופש ברמת הפעולה/רצייה בהטצ'ריה כותב מתוך התכתבות עם היוגה של פטנג'לי ועם קאנט. כן, פטנג'לי וקאנט – שכאלף חמש מאות שנה מפרידות ביניהם – בסירה אחת בהגותו של בהטצ'ריה, פילוסוף בלי גבולות שכתב בעיקר באנגלית, למרות שהיה נטוע בטקסטים הקלאסיים בשפה הסנסקריטית.
בהרצאותיו על היוגה מתמקד בהטצ'ריה בצמתים פילוסופיים אצל פטנג'לי ופרשניו, ועוסק בתמות פילוסופיות דוגמת תפיסת הזמן של פטנג'לי ויחסו לשפה. אבל את עיקר הדיון תופס מושג הרצייה. "יוגה", הוא כותב, "היא בבסיסה הרצון לניוורטי [מצב שבו התודעה מכונסת בתוך עצמה] ולא פרוורטי [תודעה אינטנציונלית] רצון למוּקְטִי, קרי חופש בבחינת הכוח לסגת מכל שימוש בכוח היוצר ערכים אובייקטיביים". במילים אחרות, יוגה היא הרצון לא לרצות, תהליך שבו התודעה מתרוקנת מהעולם האובייקטיבי לטובת "סובייקט טהור", בלתי "נגוע" באובייקטיביות מכל סוג שהוא.
ראשית חייו

קרישנה צ'נדרה בהטצ'ריה נולד בסרמפורה במשפחה של חוקרי סנסקריט. בהטיצ'ריה למד בבית ספר מקומי. לאחר שעבר את בחינת הבגרות בשנת 1891 הוא עבר למכללת הנשיאות (אנ'), שהייתה קשורה אז לאוניברסיטת כלכותה.
ביבליוגרפיה חלקית

Studies in Sankhya Philosophy
Studies in Philosophy
Studies in Vedantism
Implications of Kant's Philosophy (translation of Kantadarsaner Tatparyya)
The Subject as Freedom
Search for the Absolute in Neo-Vedanta
הערות שוליים

↑  Chattopadhyaya, Debiprasad (1992). Lokayata: A Study in Ancient Indian Materialism (Seventh ed.). New Delhi: People's Publishing House. p. xi. ISBN 81-7007-006-6.
↑  https://www.academia.edu/29275455/Freedom_in_Thinking_The_Immersive_Cosmopolitanism_of_Krishnachandra_Bhattacharya_2017_
↑  דניאל רוה, פרשנותו של אבי הפילוסופיה ההודית בת זמננו ליוגה הקלאסית, באתר הקרן הלאומית למדע - מחקר בגובה עיניים, ‏15/10/2019
↑  Basant Kumar Lal (1978). Contemporary Indian Philosophy. Motilal Banarsidass. p. 223. ISBN 978-81-208-0261-2.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463598305171  BnF: cb121865034 (data)  CiNii: DA04467690  GND: 123025915  ISNI: 0000 0000 8222 6863  LCCN: n50012214  NTA: 124528724  SUDOC: 164907920  VIAF: 39421707   WorldCat (עם VIAF): 39421707 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.