stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חסידות סטרליסק
חסידות סטרליסק לאחר השואה

רבי לוי יצחק קלוגהויפט כיהן בלונדון. היה בנו של רבי משה, חתנו של רבי שלמה, בנו של רבי לוי יצחק אב"ד אטיניא, בנו של רבי שלמה מסטרליסק בנו של רבי אורי. היה חתנו של רבי אפרים מרדכי שמרלר משושלת פרמישלאן.
רבי יעקב שלמה קלוגהויפט (-י' באייר תשפ"ד, 2024), בנו של רבי לוי יצחק, כיהן בלונדון ובהמשך בבורו פארק בארצות הברית. חתניו הם רבי ישכר דב מרחמסטריווקא ליקווד, רבי יצחק מסאטינוב, הרב שלום פסח גרינברג, ורבי פנחס שלום רוטנברג מקוסון.
בניו הם:
רבי דוד לייב. בחיי אביו כיהן כאב"ד סטרעליסק. חתנו של רבי ישראל אברהם פורטוגל מסקולען
רבי אפרים מרדכי קלוגהופט, חתן רבי מנחם ישראל מקוסון.
רבי יחיאל מיכל
רבי חיים מאיר חתנו של רבי אברהם יהושע העשיל ביק אב"ד מז'יבוז.
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי, החסידות, תל אביב, הוצאת מעריב, 1977, עמ' 136-137.
חלק בעולם

"חלק בעולם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בדצמבר 1985 לאור חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה הרביעית של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן., שיצא שנתיים מאוחר יותר.
על השיר

"חלק בעולם" נכתב רחל שפירא והולחן על ידי קובי אשרת, שגם עיבד והפיק מוזיקלית. היה תקליט השדרים הראשון שהוקלט לאלבום האולפן החדש של אילנית, סרט בשחור לבן, שיצא ב-1987. השיר זכה להצלחה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום החמישי. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום הרביעי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 5 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 4 |  |
הערות שוליים

↑  סרט בשחור לבן באתר סטריאו ומונו
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: cf7820e7-7637-4665-b872-4b9399923dd2
טבח באטאק

| חלק ממרד אפריל |
| --- | --- |

 תאריך:  מאי 1876 
 מקום:  באטאק 
 קואורדינטות:  41°56′33″N 24°13′08″E﻿ / ﻿41.9425°N 24.21888889°E﻿ / 41.9425; 24.21888889
 סוג:  טבח 
 הרוגים:  1200–8000
 he
 
כנסיית סנט נדליה בבאטק בשנות השמונים של המאה ה-19 עם ערימות גולגולות
טבח באטאק היה טבח בבולגרים בעיירה באטאק(אנ') על ידי חיילי פרשים עות'מאנים לא סדירים בשנת 1876, בתחילת מרד אפריל הבולגרי. מספר הנרצחים בטבח נע בין 1,200 ל-8,000, וההערכה הנפוצה ביותר היא 5,000 קורבנות.
הטבח חסר ההבחנה של אזרחים לא לוחמים בבאטאק זעזע את הציבור הרחב במערב אירופה ונודע בעיתונות בתור "הזוועות הבולגריות" ו"פשע המאה". הנציב הבריטי וולטר ברינג, נשלח על ידי שגרירות בריטניה באיסטנבול כדי לאמת את האירועים, ותיאר את הטבח "כאולי הפשע הנתעב ביותר שהכתים את ההיסטוריה של המאה הנוכחית".
האירועים בבאטאק עוררו סערה ציבורית ברחבי אירופה, גייסו אנשים פשוטים ואינטלקטואלים מפורסמים לדרוש רפורמה במודל השלטון העות'מאני של ארצות בולגריה, ובסופו של דבר הובילו להקמתה מחדש של מדינה בולגרית נפרדת ב-1878.
זכוכית שעון

אבקת סידן פלואורי על גבי זכוכית שעון
זכוכית שעון היא כלי מעבדה המשמש לכיסוי כלים המכילים נוזלים חמים. צורתה של הזכוכית עגולה, והיא קמורה כלפי מרכזה. הצורה העגולה נועדה להתאים לכלים כגון כוסות ששפתיהם עגולות, ואילו הקמר כלפי המרכז נועד לנקז את טיפות האדים המתעבים על פני הזכוכית חזרה אל הכוס. שְמהּ ניתן לה עקב זהותה לזכוכית ששימשה לכיסוי שעוני כיס.
שימושים נפוצים

השימוש בזכוכית נפוץ בניסויים בהם מניחים לנוזל להתקרר. כדי לצמצמם אובדן הנוזל מניחים את זכוכית השעון שכאמור מנקזת את הטיפות פנימה. 
שימוש נוסף הוא בתהליך של שְׁפִיָּה (דקנטציה), בה צורת הזכוכית מקלה מאוד על מזעור אובדן מוצקים בניסוי. 
שימוש טריוויאלי אחר הוא ככיסוי שגרתי לכוסות, כדי שלא יפול עליהם דבר מה בטעות, או לעיבוי של חומרים נדיפים הנמצאים בכוסות (האדים פוגעים בזכוכית השעון הקרה ומתעבים).
זכוכית ספין

זכוכית ספין הוא מונח המתאר חומר בעל מבנה לא סדיר המראה רמה גבוהה של תסכול מגנטי (תסכול מגנטי הוא ביטוי המתייחס לחוסר היכולת של המערכת להישאר במצב אנרגיה נמוך יחיד הנקרא מצב היסוד). מקורה של התנהגות זו עשוי לנבוע מהמבנה הלא סדיר (כמו בזכוכית רגילה) או מגנטיות לא מסודרת הנמצאת בחומר בעל מבנה מסודר.
התלות בזמן היא הגורם המבדיל בין זכוכיות ספין לבין מערכות מגנטיות אחרות. אם מתחילים ניסוי בטמפרטורה הגבוהה מטמפרטורת המעבר של זכוכית הספין, טמפרטורת קירי, הזכוכית מראה התנהגות מגנטית טיפוסית (כגון פאראמגנטיות או צורות אחרות של מגנטיות).
אם מופעל שדה מגנטי חיצוני והמגנטיזציה מתוארת בגרף כנגד הטמפרטורה, ההתנהגות של הזכוכית היא בהתאם לחוק קירי (שלפיו המגנטיזציה נמצאת ביחס הפוך לטמפרטורה) עד שמגיעים לטמפרטורת קירי. בנקודה זו המגנטיזציה הופכת לקבועה (ערך זה נקרא המגנטיזציה של שדה קר).
כאשר מבטלים את השדה החיצוני, מתרחשת ירידה מהירה במגנטיזציה של זכוכית הספין עד לערך שנקרא המגנטיזציה השיורית, ומנקודה זו מתרחשת דעיכה איטית ככל שהמגנטיזציה מתקרבת לאפס (או שבריר קטן מהערך המקורי – דבר זה עדיין לא ידוע).
דעיכה זו היא לא דעיכה מעריכית ואין פונקציה כלשהי המתאימה לעקומת המגנטיזציה כנגד הזמן בצורה ראויה. דעיכה איטית זו ייחודית לזכוכית ספין. מדידות ניסוייות בסדר גודל של מספר ימים הראו כי מתרחשים שינויים מתמשכים מעל לרמת רעש הרקע של המכשירים.
אולם, אם היה מתבצע תהליך דומה עבור חומר פרומגנטי, וכאשר השדה החיצוני היה מוסר, היה מתרחש שינוי מהיר עד לערך השיורי, כאשר ערך זה יישאר קבוע במשך הזמן. במקרה של חומר פאראמגנטי, כאשר השדה החיצוני מוסר, תתרחש ירידה מהירה עד שהמגנטיזציה תשתווה לאפס. בשני המקרים, השינוי הוא מהיר ביותר, ואם בודקים זאת בזהירות, רואים שיש דעיכה מעריכית עם קבוע זמן קטן מאוד.
אם במקום מה שתואר לעיל זכוכית ספין מקוררת אל מתחת לטמפרטורת קירי בהיעדר שדה חיצוני, וכאשר מפעילים את השדה, תתרחשת עלייה מהירה עד לערך הנקרא מגנטיזציה של שדה אפס מקורר. ערך זה קטן מערך המגנטיזיה של שדה מקורר, ובעקבותיו מגיעה עלייה איטית לעבר הערך של שדה מקורר.
באופן מפתיע, הסכום של שתי מערכות מורכבות של משוואות המתארות את הזמן (המגנטיזציה השיורית ושדה האפס המקורר) הוא קבוע. ערך זה נקרא השדה המקורר. באופן זה, שני הערכים חולקים צורה זהה של פונקציה עם הזמן, לכל הפחות בגבולות של שדות חיצוניים קטנים מאוד.
בנוסף לתכונות ניסוייות חריגות, זכוכיות ספין הן הנושא של חקירות תאורטיות וממוחשבות נרחבות.
בחלק גדול מאוד מהעבודה המוקדמת על זכוכיות ספין נעשה שימוש בתאוריית השדה הממוצע שהתבססה על סדרת שכפולים של פונקציית החלוקה של המערכת. ד.שרינגטון וס.קירקפטריק הציגו מודל בעל פתרון מדויק של זכוכית ספין, והם הביאו להרחבות תאורטיות רבות של תאוריית השדה המרכזי על מנת לשקף את הדינאמיקות האיטיות של המגנטיזציה, ומצב שיווי המשקל המורכב הלא-ארגודי.
הפורמליזציה של העתקת תאוריית השדה המרכזי יושמה גם במחקר של רשתות עצבים. היא אפשרה במסגרת המחקר לחשב תכונות מסוימות כגון תכולת המידע של ארכיטקטורה מסוימת של רשת עצבית פשוטה מבלי להזדקק לתכנון או שתילה של אלגוריתם אימון.
לקריאה נוספת

K.H. Fischer and J.A. Hertz, Spin Glasses, Cambridge University Press (1991)
Mezard, Marc; Giorgio Parisi; Miguel Angel Virasoro (1987). Spin glass theory and beyond. Singapore: World Scientific. ISBN 9971-5-0115-5.
J. A. Mydosh, Spin Glasses, Taylor & Francis (1995)
P. Nordblad, L. Lundgren and L. Sandlund, J. Mag. and Mag. Mater. 54, pp. 185 (1986)
S. Boettcher, Emory University
S. I. Fullem (2006). Study of superspin-glass effect and superparamagnetic behavior in Fe3O4 nanoparticles and gold-coated Fe3O4 nanoparticles. Binghamton University (M. S. Thesis). ISBN 9780542784859.
Spin glass on arxiv.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565830905171  BnF: cb12121728k (data)  GND: 4138228-6  LCCN: sh85126653  NDL: 00576695
חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה ראשונה

| --- | --- |
 תחום:  קרדיולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  161829 
 סיווגים
 ICD-10:  I44.0 
 ICD-11:  BC63.0 
 
חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה ראשונה שבו מרווח PR ארוך מ-300 מילישניות
חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה ראשונה, המכונה גם הארכת מרווח PR, הוא הפרעה במערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב, שבמהלכה מתרחש עיכוב מסוים בהעברת הזרם החשמלי בין עליות הלב וחדריו, לפרק זמן העולה על 0.20 שניות. על פי רוב, הביטוי של חסם הולכה מדרגה זו הוא באק"ג בלבד, ואינו גורר תסמינים או סימנים כלשהם. מכאן, שכאשר מדובר בהפרעה מבודדת, היא אינה מצריכה טיפול.
אפידמיולוגיה

הפרעה זו שכיחה יחסית בקרב האוכלוסייה הכללית, ושיעורה עומד על 0.65%–1.1%.
אטיולוגיה

הגורמים הנפוצים לחסם הולכה מדרגה ראשונה הם מחלות של הקשר העלייתי-חדרי, עלייה בהשפעה וגאלית (למשל אצל ספורטאים או במצבים של גירוי וגאלי), מיוקרדיטיס, אוטם שריר הלב (בייחוד אוטם בקיר התחתון), הפרעות אלקטרוליטריות והשפעה של תרופות. התרופות הגורמות לרוב לחסם הולכה מדרגה ראשונה הן תרופות המאריכות את התקופה הרפרקטורית של הקשר העלייתי-חדרי, ובכך מאטות את ההולכה בקוצב. תרופות אלו כוללות חוסמי תעלות סידן, חוסמי בטא, דיגוקסין ועוד.
אבחנה

באנשים בריאים מעכב הקשר העלייתי-חדרי את ההולכה החשמלית בין העליות לחדרים לפרק זמן מסוים. מטרתו של עיכוב זה היא לגרום לכך שהחדרים יתכווצו זמן קצר לאחר כיווצן של העליות, ובכך יתאפשר לחדרים להתמלא בדם בטרם יתבצע כיווצם. פרק הזמן הקצר בו מושהה הזרם בקשר העלייתי-חדרי, מתבטא בתרשים האק"ג כמרחק שבין תחילת גל P לבין תחילת מכלול QRS. מרווח זה נקרא "מרווח PR", ואורכו התקין הוא 120–200 מילישניות. בחסם הולכה מדרגה ראשונה, הקשר העלייתי-חדרי מוליך את הזרם החשמלי באופן איטי יותר, מה שמתבטא בתרשים האק"ג כמרווח PR מוארך מעל ל-200 מילישניות. חסם הולכה מדרגה ראשונה לרוב אינו מתבטא בתסמינים כלשהם, והאבחנה מתבצעת בבדיקת אק"ג, לרבות בדיקה שגרתית.
טיפול

ככלל, חסם עלייתי-חדרי מדרגה ראשונה כשלעצמו אינו מצריך טיפול, אך נהוג לעקוב אחר תרשים האק"ג תקופתית, בפרט אם הוא מלווה בהפרעות הולכה נוספות, כדוגמת חסם צרור הולכה ימני או שמאלי. במקרה של סיבה הפיכה, אזי טיפול בגורם, כגון תיקון של הפרעות אלקטרוליטריות או הפסקת טיפול תרופתי, עשוי לפתור את ההפרעה. קיום של חסם הולכה מדרגה ראשונה אינו התוויית נגד לתרופות המאטות את ההולכה החשמלית בקשר העלייתי-חדרי, כגון חוסמי בטא, חוסמי תעלות סידן ודיגוקסין, אולם רופאים נוקטים משנה זהירות בעת רישום תרופות אלה לאנשים המציגים חסם הולכה זה.
פרוגנוזה

כאשר הוא אינו מלווה בהפרעות נוספות, חסם הולכה מדרגה ראשונה הוא לרוב חסר משמעות קלינית. עם זאת, מחקרים מראים כי קיומו של חסם הולכה מדרגה ראשונה מכפיל את הסיכון להתפתחותה של הפרעת קצב מסוג פרפור עליות, משלש את הסיכוי של החולה להזדקק בהמשך להשתלת קוצב לב ומקושר לעלייה קטנה בתמותה. הסיכון עולה ככל שעיכוב הזרם בקשר העלייתי-חדרי הוא משמעותי יותר, כלומר ככל שמרווח PR ארוך יותר. השילוב של חסם הולכה מדרגה ראשונה עם חסם צרור הולכה ימני וחסם צרור הולכה שמאלי קדמי או אחורי (שילוב הידוע גם בשם "trifascicular block" – חסם תלת-צרורי), מעלה באופן משמעותי את הסיכון להתפתחות של חסם הולכה מלא של הלב.
ראו גם

חסם הולכה עלייתי-חדרי
הפרעות קצב
חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה שנייה
חסם הולכה עלייתי-חדרי מדרגה שלישית
חסם פלוטקין

חסם פלוטקין הוא חסם על גודלו של קוד בינארי מאורך  \ n ומרחק קוד  \ d המקיים  \ 2d>n. חסם זה נקרא על שם מוריס פלוטקין.
במקרים בהם  2d>n, חסם זה לרוב הדוק יותר מחסם המינג הרגיל.
טענת החסם

יהי  \ C קוד מאורך  \ n ובעל מרחק קוד  \ d.
מספר המילים M בקוד  \ C מקיים:
כאשר  \left\lfloor ~\right\rfloor  היא פונקציית הערך השלם.
הוכחה

נסמן ב- \ d(x,y) את מרחק המינג בין המילים  \ x,y. (כלומר, מספר המקומות בהם שונות שתי המילים) הוכחת החסם מתבססת על הערכת הסכום  \sum _{x,y\in C}d(x,y) בשתי דרכים שונות:
\sum _{x,y\in C}d(x,y)\geq M(M-1)d
\sum _{x,y\in C}d(x,y)=\sum _{i=1}^{n}2s_{i}(M-s_{i})
נחלק את המשך ההוכחה לשני מקרים:
הוכחה > M זוגי

במקרה זה, ערכו המקסימלי של כל איבר בסכום מימין מתקבל עבור  s_{i}=M/2, ולכן:
\sum _{x,y\in C}d(x,y)\leq \sum _{i=1}^{n}2{\frac {M}{2}}(M-{\frac {M}{2}})={\frac {1}{2}}nM^{2}
M(M-1)d\leq {\frac {1}{2}}nM^{2}
M\leq {\frac {2d}{2d-n}}
M\leq 2\lfloor {\frac {d}{2d-n}}\rfloor
הוכחה > M אי-זוגי

במקרה זה לעומת זאת, מקבל הסכום:
\sum _{i=1}^{n}2s_{i}(M-s_{i})
\sum _{x,y\in C}d(x,y)\leq {\frac {1}{2}}n(M^{2}-1)
M(M-1)d\leq {\frac {1}{2}}n(M^{2}-1)={\frac {1}{2}}n(M-1)(M+1)
M\leq {\frac {n}{2d-n}}={\frac {2d}{2d-n}}-1
M\leq \lfloor {\frac {2d}{2d-n}}-1\rfloor =\lfloor {\frac {2d}{2d-n}}\rfloor -1\leq 2\lfloor {\frac {d}{2d-n}}\rfloor
בשני המקרים, קיבלנו את טענת החסם.
ראו גם

חסם סינגלטון
חסם האמינג
חבלי פורטוגל האוטונומיים

דגל האיים האזוריים
דגל מדיירה
חבלי פורטוגל האוטונומיים (בפורטוגזית: Regiões Autónomas de Portugal) הם האיים האזוריים ומדיירה. יחד עם החלק היבשתי של פורטוגל הם יוצרים את הרפובליקה הפורטוגזית.
כפי שהוגדר בחוקה הפורטוגזית ובחוקים נוספים, לחבלים אלו אוטונומיה פוליטית ומנהלית ולכן יש להם את הממשלה שלהם. הפרלמנט המקומי נבחר על ידי ייצוג פרופורציונלי ובחלוקת שברי מקומות לפי שיטת ד'הונד, כפי שמתבצע גם בישראל. נשיא החבל מתמנה על ידי נציג רשמי של ממשלת פורטוגל בהתאם לתוצאות הבחירות לפרלמנט.
בעבר, לכל חבל אוטונומי ממשלת פורטוגל הייתה ממנה שר ממונה על החבל שנבחר על ידי נשיא פורטוגל. לאחר השינוי השישי בחוקת פורטוגל משנת 2006 ירד הדרג הממונה מדרג של שר לנציג הרפובליקה (Representante da República) הפורטוגזית.
חסם הופדינג

בתורת ההסתברות, חסם הופדינג, על שמו של וסילי הופדינג (Hoeffding), הוא חסם עליון על ההסתברות שממוצע של משתנים מקריים יהיה רחוק מהתוחלת שלו.
חסם הופדינג הוא תוצאה של אי שוויון ברנשטיין.
הגדרה פורמלית

יהיו  X_{1}\dots X_{n} משתנים מקריים בלתי תלויים.  X_{i}\in [a_{i},b_{i}] בהסתברות 1.
אזי הממוצע שלהם  {\bar {X}}_{n}={\frac {1}{n}}\sum _{i=1}^{n}X_{i} מקיים לכל t חיובי את האי-שוויונות הבאים (Hoeffding 1963):
\Pr(|{\bar {X}}_{n}-\mathrm {E} [{\bar {X}}_{n}]|\geq t)\leq 2\exp \left(-{\frac {2n^{2}t^{2}}{\sum _{i=1}^{n}(b_{i}-a_{i})^{2}}}\right)\!
הכללה עבור משתנים מקריים תת-גאוסיים

ניתן להכליל את חסם הופדינג עבור סכום של משתנים מקריים בעלי התפלגות תת-גאוסית. עבור  X_{1},\ldots ,X_{n} משתנים מקריים תת-גאוסיים, בלתי תלויים, עם תוחלת אפס,
כאשר c הוא קבוע ו 
 \Vert \cdot \Vert _{\psi _{2}}^{2} היא הנורמה התת-גאוסית.
שימושים

משמעות החסם היא שההסתברות שמדגם כלשהו מתוך הסתברות, לא יהיה "מדגם מייצג", קטנה באופן מעריכי בגודל המדגם.
לחסם זה חשיבות רבה בתחום של למידת מכונה, מכיוון שהוא נותן אינדיקציה לגבי גודל המדגם שדרוש כדי ללמוד על התפלגות.
ראו גם

אי-שוויון צ'בישב
אי-שוויון צ'רנוף
לקריאה נוספת

Hoeffding, Wassily (1963). "Probability inequalities for sums of bounded random variables". Journal of the American Statistical Association. 58 (301): 13–30. doi:10.1080/01621459.1963.10500830. JSTOR 2282952. MR 0144363.
הערות שוליים

↑  Vershynin, Roman (2018). High-Dimensional Probability. Cambridge University Press. ISBN 9781108415194.
זכוכעשיים

| זכוכעשיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: זכוכעשיים
שם מדעי
 Sesiidae ‏בואדובל, 1828

זכוכעשיים (שם מדעי: Sesiidae; בעבר: Aegeriidae) היא משפחת חרקים בסדרת הפרפראים, בעלי גלגול מלא. המשפחה מונה כמה מאות מינים, כ-12 מהם ידועים בישראל.
מאפיינים

הסימן המייחד את משפחת הזכוכעשיים, ושנתן להם את שמם העברי, הוא כנפיהם שחלקם הגדול שקוף וחסר קשקשים. תופעה זו, המקנה להם דמיון לצרעות, נקראת חקיינות (מימיקרי). החוקרים מאמינים שדמיון זה מהווה הגנה מפני טורפים, ומאפשר להם להתעופף בשעות היום
גופם מוארך, הבטן שחורה עם פסי רוחב צהובים לעיתים קרובות, והיא צרה יותר בחלקה הקדמי (קרוב לראש). בקצה הבטן בולטות שערות שחורות ארוכות.
הזכוכעשיים ניזונים מצוף בעזרת חדקם המפותח. יש והזכוכעשיים מוצצים את הצוף תוך כדי רפרוף, כמנהג הרפרפיים.
הנקבות מטילות את הביצים בחספוסים, בסדקים, בפצעים או על הקליפה של גזעים וענפים. הזחל מתחיל את התפתחותו מתחת הקליפה, ורק לאחר מכן חודר לעצה. בתוך העצה הוא נובר לרוב כלפי מעלה.
ראו גם

זכוכעש הצפצפה
חלק א'

חלק א' הוא אלבום הבכורה של צמד הפזמונאים והמפיקים המוזיקליים הישראלי דולי ופן. האלבום יצא לאור ב-12 בנובמבר 2020, על ידי חברת התקליטים NMC. מתוך האלבום יצאו שישה סינגלים.
רקע והפקה

ביולי 2019, הכריזו דולב רם ופן חזות על הסינגל הראשון שלהם תחת הכינוי "דולי ופן" ומתוך פרויקט חדש בו ישתפו פעולה עם אמנים שונים, "אח שלי מתחתן" בהשתתפות הזמר מוש בן ארי. מאז הוציאו חמישה סינגלים נוספים מתוך האלבום, שכולם בשיתוף אמנים שונים, ובהם "מאושרים" בהשתתפות לירן דנינו ונועה קירל ו"ואז את תראי" בהשתתפות דיקלה ועידן חביב, שזכו להצלחה במצעדי הפזמונים העבריים השנתיים. לצד הסינגלים מתוכו, לאלבום נוספו שתי רצועות נוספות: גרסה אקוסטית לשיר "מאושרים" והשיר "ואז את תראי" בביצוע הצמד, לצד בית שנגנז מתוכו.
עם צאת האלבום, הכריזו הצמד על אלבומם הבא, "חלק ב'", שיהווה המשך לאלבום זה, ועל הסינגל הראשון מתוכו, "על מה בנות חושבות בלילה", בביצוע עומר אדם, בליווי וידאו קליפ שצולם בדובאי.
סינגלים

"אח שלי מתחתן" - יצא לאור ב-16 ביולי 2019, כסינגל הראשון מתוך האלבום, בהשתתפות מוש בן ארי. השיר הגיע בשיאו למקום השני במצעד השבועי של מדיה פורסט.
"מאושרים" - יצא לאור ב-6 באוקטובר 2019, כסינגל השני מתוך האלבום, בהשתתפות לירן דנינו ונועה קירל. השיר הגיע בשיאו למקום הראשון במצעדים השבועיים של מדיה פורסט וגלגלצ.
"תרוצי אליו" - יצא לאור ב-24 בדצמבר 2019, כסינגל השלישי מתוך האלבום, בהשתתפות בית הבובות ורותם כהן. השיר הגיע בשיאו למקום העשירי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
"הכוכבים בוכים בלילה" - יצא לאור ב-16 במרץ 2020, כסינגל הרביעי מתוך האלבום, בהשתתפות שירי מימון ודודו אהרון. השיר הגיע בשיאו למקום השלישי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
"ואז את תראי" - יצא לאור ב-19 במאי 2020, כסינגל החמישי מתוך האלבום, בהשתתפות דיקלה, עידן חביב ומארק אליהו. השיר הגיע בשיאו למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט, והראשון במצעד הרשמי של גלגלצ.
"את יודעת אמא" - יצא לאור ב-8 בספטמבר 2020, כסינגל השישי מתוך האלבום, בהשתתפות עמיר בניון ואיתי לוי.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אח שלי מתחתן (בהשתתפות מוש בן ארי)   | 3:17 |
| 2. | מאושרים (בהשתתופת לירן דנינו ונועה קירל)   | 3:52 |
| 3. | תרוצי אליו (בהשתתפות בית הבובות ורותם כהן)   | 3:27 |
| 4. | הכוכבים בוכים בלילה (בהשתתפות שירי מימון ודודו אהרון)   | 3:34 |
| 5. | ואז את תראי (בהשתתפות דיקלה, עידן חביב ומארק אליהו)   | 3:15 |
| 6. | את יודעת אמא (בהשתתפות עמיר בניון ואיתי לוי)   | 3:33 |
| 7. | מאושרים (Acoustic) (בהשתתפות נועה קירל ולירן דנינו)   | 4:02 |
| 8. | ואז את תראי (גרסת הבית הגנוז)  | 2:57 |
| משך כולל: | משך כולל: | 27:57 |
הערות שוליים

↑  מערכת mako מוזיקה, ‏דולי ופן עם מוש בן ארי - אח שלי מתחתן, באתר ‏מאקו‏, 16 ביולי 2019
↑  רן בוקר, השיר המושמע ביותר בשנת תש"פ: "מסע" של אליעד, באתר ynet, 9 בספטמבר 2020
↑  אלינור צוקרמן, ‏היוצרים מאחורי הלהיטים הגדולים השנה – נחשפים, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2020
↑  ערב טוב עם גיא פינס, ‏אלה הזמרים המושמעים ביותר ברדיו השנה, באתר ‏מאקו‏, 6 בספטמבר 2020
↑  מוזיקה - עומר אדם מוציא קליפ חדש הישר מדובאי, באתר פרוגי, ‏2020-11-17
1 2 3 4 5  המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט
↑  המצעד השבועי 2020 28.6, באתר גלגלצ, ‏28 ביוני 2020
| דולי ופן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלק א' • צעירים לנצח |  |
| סינגלים | "אח שלי מתחתן" • "מאושרים" • "תרוצי אליו" • "ואז את תראי" • "את יודעת אמא" • "שמור עליי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "השמיים נעולים" • "בוקר טוב עולם" • "להאמין" • "אלבי" • "בשבילך" • "מנגלים" • "צעירים לנצח" • "מספיק טוב" • "עזוב אותי מטכנו" • "שחרר אותי" • "לאהוב אותך כל יום" |  |
זכוכנים

| זכוכנים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
תת־ממלכה:: פרזואה   Parazoa
מערכה:: ספוגיים
מחלקה:: זכוכנים
שם מדעי
 Hexactinellid
זכוכנים (שם מדעי: Hexactinellid) הם מחלקה של ספוגים בעלי שלד העשוי מאוסף של מחטי שלד צורניים (החומר צורן דו-חמצני משמש לייצור זכוכית, ומכאן שמם) בעלי ארבעה ו\או שישה קודקודים. כיום מוגדרים כ-600 מינים שהם כ-7% ממיני הספוגים. אילו בעלי חיים ימיים הנמצאים בעיקר באזורי זרימה שכבתית או זרמים חלשים, בעומק הים או במערות.
ביולוגיה

הזכוכנים יחסית נדירים ונמצאים בעיקר בעומקים של 450 עד 900 מטר מלבד המין Oopsacas minuta שגדל במים רדודים. הם נמצאים בכל האוקיינוסים בעולם אך נפוצים יותר באזור אנטארקטיקה.
צורתם כעין כוס, וגובהם 10 עד 30 סנטימטרים, צבעם חיוור (לבן או אפרפר). השלד שלהם בולט ועשוי שבכה מוצקה עשויה מחטי צורן דו-חמצני מאוחות. הגוף יחסית סימטרי ובעל חלל מרכזי גדול שפתוח במינים רבים לסביבה החיצונית דרך מסננת עשויה ממחטי השלד. שלא כמו ספוגיים אחרים הם נוטים להימצא כפרטים בודדים ולא ליצור מושבות מאוחות.
רוב גופם עשוי מתאי ענק מרובי גרעינים (Syncytium). בקבוצה מופיעים במקום תאי האפידרמיס, שישנם בקבוצות אחרות של ספוגיים, רשת של תאים גדולים, מרובי-גרעינים ודמויי-אמבה, מבעדם עוברות מחטי השלד. שלא כמו ספוגיים אחרים, אין לזכוכנים יכולת התכווצות.
הזכוכנים מסוגלים, בעזרת מערכת ייחודית, להוליך זרמים חשמליים דרך גופם ובכך לאפשר להם להגיב במהירות לגירויים חיצוניים. לזכוכנים כגון Euplectella aspergillum יש ציצת סיבים המשתרעים כלפי חוץ כמו כתר הפוך בבסיס השלד שלהם. אורכם של סיבים אלו הוא 50-175 מילימטרים ועוביים כשל שערה אנושית.
יצורים אלה חיים במשך הרבה מאוד זמן, אבל הגיל המדויק שלהם קשה למדידה. מחקר אחד המבוסס על מודלים העריך את גילה המשוער של דגימה של Scolymastra joubini בכ-23,000 שנים, שנחשב לבלתי אפשרי. מיני המים הרדודים של זכוכנים נדירים מאוד ברחבי העולם. באנטארקטיקה שני מינים נמצאו במים רדודים של 33 מטר מתחת לקרח. באחד מהמינים בים התיכון מופיע במים רדודים של 18 מטר במערה עם עלייה של מים קרים ממעמקי הים.
הערות שוליים

↑  Systema Porifera: A Guide to the Classification of Sponges, Edited by John N.A. Hooper and Rob W.M. Van Soest
הזכוכיתן Staurocalyptus
חובי סטאר

| --- | --- |

חובי סטאר במסיבת עיתונאים לקראת אירוויזיון 2016
 לידה:  19 בנובמבר 1986  (בן 37) ישראל קריית אתא, ישראל
 שם לידה:  חובב סקולץ‎‎ 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 סוגה:  פופ
 פרופיל ב-IMDb
 
חובב סֶקוּלֶץ (נולד ב-19 בנובמבר 1986) המוכר בשם הבמה חוֹבִי סטאר, הוא זמר, שחקן, מלחין, כותב, מדבב ומנחה ישראלי. ייצג את ישראל באירוויזיון 2016 עם השיר "Made of Stars".
ביוגרפיה

חובי סטאר נולד בקריית אתא. קיבל את השם חובב לכבוד סבו מצד אמו, הרב חביב ביטון. הוריו התגרשו בילדותו. אף על פי שאביו ניתק קשר והקים משפחה חדשה, חובי נשאר קרוב לסבו וסבתו מצד האב, דוד סקולץ (Săculeț), יליד רומניה, ומרגלית, ילידת מצרים, שהיו חירשים מלידה וגידלו, פרט לאביו, עוד ארבעה ילדים. כשהיה בן ארבע, אמו נישאה לשחקן הכדורסל ג'ון מקינטייר, ובשל עבודתו של האחרון נאלצה המשפחה לעבור דירות רבות ברחבי ישראל. הוא למד בכפר הנוער הדתי, הסמוך לכפר חסידים, עד גיל 14. בכיתה י' החליט לפרוש מהלימודים על מנת להוציא אלבום, כך לאחר שהדבר לא צלח הוא חזר ללימודים כעבור שנה.
את שירותו הצבאי עשה בלהקות צבאיות: כשנתיים בלהקת פיקוד העורף ושנה בלהקת חיל המשטרה הצבאית.
קריירה > כוכב נולד

כחצי שנה לפני שחרורו מצה"ל ניגש לאודישן לעונה השביעית של תוכנית המציאות "כוכב נולד", והתקבל. לאחר שהודח מהתוכנית במקום העשירי, חזר לתוכנית באמצעות מנגנון "גלגל ההצלה", ולבסוף סיים במקום השביעי. מיד לאחר "כוכב נולד", השתתף ב"פסטיבל שירי הילדים 2009" עם השיר "ילד קטן ילד גדול", אותו כתב והלחין יחד עם אסף אברבוך.
ב-29 בינואר 2010 הופיע בערב התרמה למען נפגעי רעידת האדמה בהאיטי ושר את שירה של אילנית "בשנה הבאה" בעיבוד משלו.
בשנת 2010 הנחה את התוכנית "כוכב לייב", שעקבה אחר המתמודדים מאחורי הקלעים של "כוכב נולד 8", ובמקביל הגיש פינה על "כוכב נולד" בתוכנית הבוקר של "קשת". ביוני אותה שנה הוא הופיע באירוע הפתיחה של שבוע הגאווה בתל אביב, במרכז הגאה.