stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חי (שיר)
הערות שוליים

↑   Eurovision 1983 Israel - Ofra Haza - Hi, סרטון  באתר יוטיוב
↑  penir, חייה ומותה של עפרה חזה - הסרט ( חלק ב'), נבדק ב-2019-01-08
↑  עמית קוטלר, הללויה: עשרת הגדולים ששלחנו לאירוויזיון, באתר ynet, 23 במאי 2015
↑  אלי הרצליך - חי [קאבר עפרה חזה] | Eli Herzlich - Chai [Cover Ofra Haza], נבדק ב-2022-02-07
↑  במחוך צהוב וכיתוב "חי": נועה קירל על הבמה של "הכוכב הבא" | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-02-06
↑  דניאל דונקלמן, לזכור ולא לשכוח - על בימת האירוויזיון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 באפריל 2018
| עפרה חזה – שירים |
| --- | --- | --- |
| בשיר השירים בשעשועים | "שיר השירים בשעשועים" • "בלדה למלך" • "היפה בנשים" |  |
| על אהבות שלנו | "שיר הפרחה" • "כמו ציפור" • "פלאש גורדון" • "הגשם" • "על אהבות שלנו" • "שיר אהבה לחייל" |  |
| בוא נדבר | "אין זמן לתעות" • "סימנים של אוהבים" • "כשנהיה בני 73" • "תפילה" |  |
| פיתויים | "כל יום מתחילה שנה" • "מלכת הקסמים" • "מכתב אהבה" • "גבריאל" |  |
| חי | "סוף קיץ" • "עכשיו" • "אחרי החגים" • "אמן למילים" • "חי" |  |
| שירי מולדת | "יד ענוגה" / "נעמה" |  |
| בית חם | "יד ביד" / "במנגינת הלב" • "בית חם" • "עזור לי" • "בן פרבר" • "אתך הלילה" / "אתה הבטחת" |  |
| אדמה | "רוח צפונית רוח דרומית" • "גורל אחד" • "מישהו הולך תמיד איתי" • "אדמה" • "רחמים" / "עוד מחכה לאחד" |  |
| שירי מולדת ב' | "אל נא תאמר לי שלום" / "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" • "שבעת המינים" • "הנערים הספנים" |  |
| ימים נשברים | "ימים נשברים" • "בוא ונגן אותי" • "הכאב הזה" • "כל הקלפים" / "ליידי" • "להמשיך לצעוד" |  |
| Shaday | "Galbi" • "Im Nin'alu" • "Galbi" • "Shaday" • "Eshal" |  |
| Desert Wind | "Wish Me Luck" • "I Want to Fly" • "Ya Ba Ye" • "Fata Morgana" |  |
| Kirya | "Daw Da Hiya" • "Innocent – A Requiem for Refugees" |  |
| כל הנשמה | "ליד באר מולדתי" • "כל הנשמה" • "לאורך הים" • "זה יבוא פתאום" • "מיליון" • "רוח האדם" |  |
| Ofra Haza | "Show Me" • "Give Me a Sign" |  |
| סינגלים אחרים | "שבת המלכה" • "הליכה לקיסריה" • "אם אשכחך ירושלים" • "שלאגר" • "Aime Moi" • "שיר המאה" • "שביל תפוח הזהב" • "ארבעים" • "השנה אינשאללה" • "Ya Hilwi" •‏ "Today I'll Pray" •‏ "Elo Hi" • "קופסת הצבעים" • "Mata Hari" • "Love Song" •‏ "ירושלים של זהב" • "The Queen of Tel Aviv" • "לתת" • "כאן לעולם" |  |
| שירים אחרים | "Deliver Us" • "שחרחורת" • "מוכר הפרחים" • "זמר נוגה" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 6c3e5575-3626-4dc6-aa1a-262fa77f57e0
I Forgot That You Existed

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום Lover
 יצא לאור:  23 באוגוסט 2019
 תאריך הקלטה:  נובמבר 2018 – פברואר 2019
 סוגה:  סינת'פופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  2:51
 חברת תקליטים:  ריפבליק
 כתיבה:  טיילור סוויפט, לואי בל, פרנק דוקס
 הפקה:  פרנק דוקס, לואי בל, טיילור סוויפט
"I Forgot That You Existed" (בעברית: "שכחתי שאתה קיים") הוא שיר שהקליטה הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, והוא מופיע באלבומה השביעי, Lover. השיר יצא לאור ב-23 באוגוסט 2019, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס.
השיר למקום השביעי במצעד של רולינג סטון טופ 100.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי טיילור סוויפט, לואי בל ופרנק דוקס והופק על ידי דוקס, בל וסוויפט גם כן. האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ ה-Vevo של טיילור סוויפט ב-22 באוגוסט 2019, בסמוך לצאתו של האלבום. האודיו זכה להצלחה נאה וצבר שלושה מיליון צפיות.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-110 מיליון השמעות.
ביקורת

כלפי השיר הופנו ביקורות חיוביות ומעורבות כאחד, תוך שברולינג סטון הוא דורג במקום ה-164 ברשימת "כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג".
ביקורת > רשימות כל הזמנים וסוף שנה

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| אינדפנדנט | 100 רצועות האלבומים של טיילור סוויפט - מדורגות | 60 |  |
| רולינג סטון | כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 164 |  |
| BuzzFeed | 167 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 124 |  |
| NME | השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 62 |  |
| Paste | 158 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 70 |  |
| Vulture | 179 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 64 |  |
| Glamour | שירי טיילור סוויפט מדורגים, 10 השירים הטובים ביותר והגרועים ביותר | 9 |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 24 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 28 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 7 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |  |
|  סינגפור | RIAS | 17 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 71 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 29 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 50 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | — | 1,000,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 23 באוגוסט 2019 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | ריפבליק |  |
הערות שוליים

1 2  ALBUM REVIEW: Taylor Swift rediscovers herself on ‘Lover’, RIFF Magazine, ‏2019-08-26 (באנגלית)
1 2  Alexandra Hurtado, Taylor Swift Is Serving Us Some Tea on Lover—Here's Who She's Singing About in Her New Songs!, Parade, ‏2019-08-26 (באנגלית)
↑  Rolling Stone, Rolling Stone (באנגלית)
↑  Taylor Swift – I Forgot That You Existed (באנגלית), נבדק ב-2019-09-01
1 2 3  Taylor Swift - I Forgot That You Existed (Official Audio), נבדק ב-2019-09-01
↑  I Forgot That You Existed, נבדק ב-2020-05-29
1 2  Rob Sheffield, Rob Sheffield, All 129 of Taylor Swift's Songs, Ranked by Rob Sheffield, Rolling Stone, ‏2021-10-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  Taylor Swift's 100 album tracks – ranked, The Independent, ‏2020-07-23 (באנגלית)
↑  Samantha Wieder, Ryan Schocket, Here Are All Taylor Swift’s Songs— From Debut To Evermore — Ranked, BuzzFeed (באנגלית)
↑  Every Taylor Swift song ranked in order of greatness, NME | Music, Film, TV, Gaming & Pop Culture News, ‏2020-09-08 (באנגלית בריטית)
↑  All 158 Taylor Swift Songs, Ranked, pastemagazine.com, ‏2020-02-05 (באנגלית)
↑  Nate Jones, All 179 Taylor Swift Songs, Ranked, Vulture, ‏2021-01-11 (באנגלית אמריקאית)
↑  Condé Nast, Taylor Swift's 10 best (and worst, if that's even possible) songs of all time, Glamour UK, ‏2021-12-13 (באנגלית בריטית)
↑  Taylor Swift "I Forgot That You Existed" Sales, Chart Data, ‏24 בפברואר 2021
| טיילור סוויפט |
| --- | --- |
פרסים ומועמדויות • דיסקוגרפיית אלבומים • דיסקוגרפיית סינגלים • הופעות חיות • שירים • וידאוגרפיה • השפעה תרבותית • השפעה הפוליטית • תדמית ציבורית
אלבומי אולפן: Taylor Swift • Fearless • Speak Now • Red • 1989 • Reputation • Lover • Folklore • Evermore • Midnights • The Tortured Poets Department
אלבומי הוצאה חוזרת: Fearless (Taylor's Version) • Red (Taylor's Version) • Speak Now (Taylor's Version) • 1989 (Taylor's Version)
מיני-אלבומים: The Taylor Swift Holiday Collection • Rhapsody Originals • iTunes Live from SoHo • Beautiful Eyes
אלבומי הופעה: Speak Now World Tour – Live • Live from Clear Channel Stripped 2008 • Folklore: The Long Pond Studio Sessions (from the Disney+ Special) • Lover (Live from Paris)
אלבומי וידאו: Taylor Swift and Def Leppard • Journey to Fearless
סיבובי הופעות: Fearless Tour • Speak Now World Tour • The Red Tour • The 1989 World Tour • Reputation Stadium Tour • The Eras Tour
סרטים תיעודיים: Taylor Swift: Reputation Stadium Tour • Miss Americana • Folklore: The Long Pond Studio Sessions • All Too Well: The Short Film  • Taylor Swift: The Eras Tour
משפחה: אוסטין סוויפט (אח) • אוליביה בנסון (חתולה) • מרג'ורי פינליי (סבתא)
מורשת: ההשפעה של The Eras Tour • סוויפטיז • Nannaria swiftae‏ • Castianeira swiftay
מחלוקות: מולר נגד סוויפט • מחלוקת המאסטרס • מחלוקת טיקטמאסטר • מותה של אנה קלרה בנבידס
ערכים קושרים: אחוזת סמואל גולדווין • בומבלורינה • הולידיי האוס • וונדרסטראק • וונדרסטראק אנצ'נטד • טיילור סוויפט הפקות • City of Lover •‏ טיילור שיש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: f7c9675a-121c-4ebf-88c8-a07535177caf
אח"י כידון (סער 4)

| --- | --- |


אריה רונה, מפקד אח"י כידון על גשר הספינה, 1974
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  ספינת טילים
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 דגל הצי:  
 סדרה:  סער 4 תכלית
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  מספנות ישראל
 הושקה:  אוגוסט 1974, על ידי גב' רות תלם.
 תקופת הפעילות:  1974–1993 (כ־19 שנים)
 אחריתה:  הוטבעה לשמש אנדרטה תת-מימית בסמוך לשבי ציון
 מידות
 הֶדְחֶק:  450 טון (מקסימלי)
 אורך:  58 מטר
 רוחב:  7.62 מטר
 שוקע:  2.8 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  34 קשר
 גודל הצוות:  50 איש
 טווח שיוט:  2,200 מייל ימי ב-17.5 קשר
 הנעה:  4 מנועי דיזל מסוג MTU 396 TB91 V16, ארבעה מדחפים סה"כ 16,000 כוח סוס.
 אמצעי לחימה
 חימוש:    טילי ים-ים גבריאל וכנרית  פצצות עומק נגד צוללות  2 תותח 76 מ"מ אוטו מלרה, שני תותחים ימיים שמתאימים גם להפגזת ים-חוף  2 מקלעי בראונינג קליבר 0.5 אינץ'  3 מקלעי מאג 7.62 מ"מ
אח"י כידון הייתה ספינת טילים מסדרת סער 4 "תכלית" ויוצרה כדגם משופר של ספינות סער 3 שהגיעו לישראל במסגרת מבצע נועה. הספינה יוצרה על ידי מספנות ישראל ושירתה בחיל הים הישראלי בין השנים 1974 – 1993. עד 1981 שירתה הספינה בזירת ים סוף ואחר כך בים התיכון.
אח"י כידון בזירת ים סוף

אח"י כידון הושקה ב-1974 אחרי אח"י רומח, ושתיהן נועדו לשרת בזירת ים סוף. בהפלגת בציר ענבים הקיפו שתי הספינות את יבשת אפריקה במהלך ספטמבר 1974, על מנת להגיע לשארם א-שייח'. מפקדי הספינות בהפלגה זו היו יצחק קוראל אלמוג, מפקד אח"י רומח, ואריה רונה, מפקדה הראשון של אח"י כידון. עם הגעתן לזירת ים סוף הן הצטרפו לאח"י רשף ואח"י קשת והיוו את פלגה 45.
הספינה ביצעה הפלגות מבצעיות בים האדום. האחרונה שבהן, ב-1980, הייתה "שמרנות 3", תחת פיקודו של רון גינזבורג. בסיום ההפלגה זו נכנסה הספינה לשיפוץ 5 שנתי במספנת אילת ואחריו הפליגה הספינה דרך תעלת סואץ לים התיכון.
זירת הים התיכון

אח"י כידון שרתה בזירת הים התיכון עד 1993 וגם שם בצעה הפלגות אימונים ומבצעים. אח"י כידון הייתה הספינה הראשונה שבה הותקנה סוללת טילי ברק, טיל נגד טילי ים, ולכן נטלה חלק פעיל ומרכזי בניסויים שנערכו לטיל זה. בנוסף לטילי גבריאל הותקנו בספינה גם טילי הרפון, שכונו בחיל הים "כנרית".
בפברואר 1994 נמסרה לחיל הים אח"י כידון מסדרת סער 4.5 ואח"י כידון המקורית יצאה משירות. גוף הספינה המקורי הוטבע בשנת 1997 ליד חוף שבי ציון כדי שישמש אתר צלילה וזיכרון ללוחמי שייטת 13 שנפלו באסון השייטת בלבנון.
מפקדי הספינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| שם  | תקופת פיקוד | התפתחות ואירועים מייחדים | תמונה |  |  |
| רס"ן אריה רונה | יולי 1974 | הפלגת בציר ענבים |  |  |  |
| רס"ן רפי אפל | 1975 |  |  |  |  |
| רס"ן שאול חורב | 1977 |  |  |  |  |
| רס"ן איתן לביא | מרץ 1977 עד אוגוסט 1978 |  |  |  |  |
| רס"ן עמירם רפאל | 1978 |  |  |  |  |
| סא"ל בני אריאלי | 1980 |  |  |  |  |
| רס"ן רון גינזבורג | 1980 | הכשרת צוות של חיל הים של צ'ילה בהפעלת ספינת סער 4 |  |  |  |
| רס"ן שחר אהרון | מאי 1982 |  |  |  |  |
| רס"ן אלי רונן | 1982 |  |  |  |  |
| רס"ן אברהמי סרולביץ | ינואר 1983 |  |  |  |  |
| רס"ן יהודה שחר | 1984 |  |  |  |  |
| סרן שלמה פרומר | נובמבר 1984 - 1986 |  |  |  |  |
| סרן דוד גוריון | אוגוסט 1986 |  |  |  |  |
| סרן עופר דורון | אפריל 1988 |  |  |  |  |
| סרן אבי ניסים | אפריל 1989 |  |  |  |  |
| רס"ן אייל זקס | מרץ 1991 |  |  |  |  |
| סרן רונן נימני | מאי 1992 |  |  |  |  |
| רס"ן ארז צוקרמן | ספטמבר 1992 | מפקד אחרון |  |  |  |
ביאורים

↑  תמונה מתקופה מאוחרת יותר.
הערות שוליים

↑  ליאת לרר, מבצע "נועה" מילוט ספינות שרבורג דצמבר 1969, מדור הסטוריה - זרוע הים, 2019
↑  הנתונים לקוחים מעבודתו של אל"ם כוכבי אזרן, מפקדי ספינות הטילים לדורותיהם 28 במאי 2015.
| ספינות טילים של חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
שייטת ספינות הטילים • כלי שיט של חיל הים
| סער 1 שלכת | אח"י מבטח • אח"י משגב • אח"י מזנק | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 2 שלכת | אח"י חיפה • אח"י אילת • אח"י עכו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 3 שלכת | אח"י סער • אח"י סופה • אח"י געש • אח"י חרב • אח"י חנית • אח"י חץ | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 תכלית | אח"י רשף • אח"י קשת • אח"י רומח • אח"י כידון • אח"י תרשיש • אח"י יפו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 נדרן | אח"י ניצחון • אח"י עצמאות • אח"י מולדת • אח"י קוממיות | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 חוחית | אח"י עליה • אח"י גאולה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נושב | אח"י רומח • אח"י קשת | סמל חיל הים הישראלי  |
| זיוונית | אח"י שמרית • אח"י שלומית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נירית | אח"י חץ • אח"י תרשיש • אח"י כידון • אח"י יפו • אח"י חרב • אח"י סופה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 5 להב | אח"י אילת • אח"י להב • אח"י חנית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 6 | אח"י מגן • אח"י עוז • אח"י עצמאות • אח"י ניצחון |  |
אח"י כידון מפליגה באוקיינוס האטלנטי ספטמבר 1974
דגם ספינת הטילים אח"י כידון שנבנה על ידי ותיק הספינה נחמיה יניר למפגש ותיקי הספינה 26 ביולי 2002
נבחרת האיטי בכדורגל

נבחרת האיטי בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של האיטי. הדירוג הנוכחי של נבחרת האיטי ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-86 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 1,283.67 – ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 38 נמדד לראשונה בינואר 2013, והדירוג הנמוך ביותר 155 נמדד לראשונה באפריל 1996.
הנבחרת העפילה פעם אחת לגביע העולם בכדורגל במונדיאל 1974 והפסידה בשלב הבתים לנבחרות איטליה, ארגנטינה ופולין.
נבחרת האיטי סיימה שנייה בגביע הקריבי בשנת 2001 וזכתה בגביע הקריבי בשנת 2007. בגלל הבעיות השוררות כיום (נכון ל-2007) בהאיטי הנבחרת מארחת את המשחקים במיאמי, פלורידה.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא נרשמה
הממלכה האיטלקית 1934: לא העפילה
צרפת 1938: לא נרשמה
ברזיל 1950: לא נרשמה
שווייץ 1954: לא העפילה
שוודיה 1958: לא נרשמה
צ'ילה 1962: לא נרשמה
אנגליה 1966: לא נרשמה
מקסיקו 1970: לא העפילה
| גרמניה 1974 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 14 |
ארגנטינה 1978: לא העפילה
ספרד 1982: לא העפילה
מקסיקו 1986: לא העפילה
איטליה 1990: לא נרשמה
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 1/22 | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 14 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות CONCACAF/גביע הזהב

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אל סלוודור 1963: לא העפילה
| גואטמלה 1965 | מקום שישי | 5 | 0 | 1 | 4 | 3 | 13 |
| הונדורס 1967 | מקום חמישי | 5 | 1 | 0 | 4 | 5 | 9 |
קוסטה ריקה 1969: נפסלה
| טרינידד וטובגו 1971 | מקום שני | 5 | 2 | 3 | 0 | 9 | 1 |
| האיטי 1973 | מקום ראשון | 5 | 4 | 0 | 1 | 8 | 3 |
| מקסיקו 1977 | מקום שני | 5 | 3 | 1 | 1 | 6 | 6 |
| הונדורס 1981 | מקום שישי | 5 | 0 | 2 | 3 | 2 | 9 |
| 1985 | סיבוב ראשון | 4 | 0 | 0 | 4 | 0 | 9 |
1989: לא נרשמה
ארצות הברית 1991: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו 1993: לא נרשמה
ארצות הברית 1996: לא העפילה
ארצות הברית 1998: פרשה
| ארצות הברית 2000 | סיבוב ראשון | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 4 |
| ארצות הברית 2002 | רבע גמר | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 |
ארצות הברית מקסיקו 2003: לא העפילה
ארצות הברית 2005: לא העפילה
| ארצות הברית 2007 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 4 |
| ארצות הברית 2009 | רבע גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 7 |
ארצות הברית 2011: לא העפילה
| ארצות הברית 2013 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 |
| ארצות הברית קנדה 2015 | רבע גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 2 | 3 |
ארצות הברית 2017: לא העפילה
| ארצות הברית קוסטה ריקה ג'מייקה 2019 | חצי גמר | 5 | 4 | 0 | 1 | 9 | 5 |
| ארצות הברית 2021 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 6 |
| ארצות הברית קנדה 2023 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 6 |
| ארצות הברית קנדה 2025 | העפילה |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 16/27 | 64 | 20 | 12 | 32 | 63 | 92 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
קופה אמריקה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1916- 2015: לא הוזמנה
| ארצות הברית 2016 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 12 |
2019 - 2021: לא הוזמנה
ארצות הברית 2024: לא העפילה
| סה"כ | 1/48 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 12 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של CONCACAF

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית 2019-2020 | א | ירדה לדרג ב | 4 | 0 | 3 | 1 | 3 | 4 |
| ארצות הברית 2022-2023 | ב | עלתה לדרג א | 6 | 5 | 1 | 0 | 22 | 5 |
| ארצות הברית 2023-2024 | א | ירדה לדרג ב | 4 | 0 | 3 | 1 | 5 | 6 |
| ארצות הברית 2024-2025 | ב | עלתה לדרג א | 6 | 6 | 0 | 0 | 29 | 5 |
| ארצות הברית 2026-2027 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 20 | 11 | 7 | 2 | 59 | 20 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
שחקנים מפורסמים

ג'ף לואיס
רז'ינאל גורו
ג'וני פלאסידה
ז'אן-ז'אק פייר
פרנצדי פיירו
שיאי שחקנים

נכון ל-23 במרץ 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | הופעות | שערים | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פייר ריצ׳רד ברוני | 95 | 2 | 1998–2010 |
| 2 | מצ'אק ג'רום | 80 | 4 | 2008–הווה |
| 3 | פרנץ ז'יל | 78 | 2 | 2000–2010 |
| 4 | ז'אן אלסנה | 67 | 7 | 2006–2016 |
| 4 | פיטר ז'רמן | 67 | 3 | 2001–2012 |
| 6 | עמנואל סאנון | 65 | 37 | 1970–1981 |
| 6 | ג'וני פלאסיד | 65 | 0 | 2011–הווה |
| 8 | ווילד דונלד גרייה | 61 | 11 | 2010–הווה |
| 9 | דיקן נאזו | 58 | 29 | 2014–הווה |
| 10 | מונס צ'רי | 53 | 6 | 2003–2010 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שערים | הופעות | יחס | שנים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | עמנואל סאנון | 37 | 65 | 0.57 | 1970–1981 |
| 2 | דיקן נאזו | 29 | 58 | 0.5 | 2014–הווה |
| 3 | גולמן פייר | 23 | 28 | 0.82 | 1996–2003 |
| 4 | פרנצדי פיירו | 21 | 30 | 0.7 | 2018–הווה |
| 5 | פגרו ז'אן פיליפה | 16 | 28 | 0.57 | 2003–2013 |
| 6 | קרבנס בלפורט | 14 | 41 | 0.34 | 2010–2017 |
| 7 | אליפנה קדט | 13 | 42 | 0.31 | 2004–2010 |
| 8 | ז'אן-אאודה מוריס | 12 | 30 | 0.4 | 2011–2016 |
| 8 | קרנז'י אנטואן | 12 | 21 | 0.57 | 2021–הווה |
| 10 | אלכסנדרה בוסיקו | 11 | 51 | 0.22 | 2001–2011 |
| 10 | ווילד דונלד גרייה | 11 | 61 | 0.18 | 2010–הווה |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
פייר ריצ׳רד ברוני שיאן ההופעות (95) בנבחרת האיטי בכל הזמנים.
ויטלי חיימוב

| --- | --- |

 לידה:  1899 סופיה, בולגריה נסיכות בולגריה
 פטירה:  28 בינואר 1964 (בגיל 65 בערך) רמת גן ישראל ישראל
 מדינה:  ממלכת בולגריה
 מקום קבורה:  בית הקברות בקריית שאול
 ידוע בשל:  יושב ראש ההסתדרות הציונית בבולגריה   חבר הוועד הפועל של ההסתדרות הציונית העולמית
 השכלה:  מוסמך אוניברסיטת סופיה בכלכלה
 מקצוע:  כלכלן
 תפקיד:  יו"ר ההסתדרות הציונית בבולגריה
 תקופת כהונה:  1944–1947
 מפלגה:  הציונים הכלליים
ויטלי חָיִימוֹב (בבולגרית: Виталий Хаимов; ‏1899, סופיה, נסיכות בולגריה – 28 בינואר 1964, רמת גן, ישראל) היה איש ציבור, כלכלן, פובליציסט, נשיא ההסתדרות הציונית בבולגריה ומנהיגה של יהדות בולגריה בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה ועד העלייה ההמונית לישראל.
קורות חיים

ויטלי חיימוב נולד בסופיה לדוד ואסתר, ורכש השכלה תיכונית בעירו. בהמשך, רכש השכלה אקדמית בכלכלה באוניברסיטת סופיה. בהיותו נער הצטרף להסתדרות לשפה ולתרבות עברית בראשות אלברט רומנו, והיה מפעיליה המרכזיים.
ב-1922 הצטרף לאגודה הציונית על שם תיאודור הרצל בסופיה, ובתוכה השתייך לסיעת הציונים הכלליים. ב-1936 נמנה עם ראשי הבנק הקואופרטיבי "גאולה" בסופיה" ומיוזמי הקמת "בית העם" של הקהילה היהודית בסופיה.
קורות חיים > בתקופת המשטר הפאשיסטי בבולגריה (1940-1944)

ב-22 בפברואר 1943 חתמו אלכסנדר בלב, נציג ממשלת בולגריה, ותיאודור דנקר, נציג גרמניה הנאצית, על הסכם למסירת 20,000 יהודים המצויים בשטחים שסופחו לבולגריה, תראקיה ומקדוניה, לצורך גירושם לפולין. באותה העת היו מצויים בשטחים אלו 11,343 יהודים. להבדיל מהנוסח הגרמני של ההסכם, בנוסח הבולגרי שהובא לאישור הממשלה הבולגרית נמחקו המילים "מהשטחים שסופחו לבולגריה, תראקיה ומקדוניה", וכך ניתן הכשר חוקי להשלמת המכסה מקרב יהודי "בולגריה הישנה". דבר ההסכם והמועד המיועד לביצוע הגירוש, 10 במרץ 1943, נודע לראשי יהודי בולגריה, וב-8 במרץ הם החלו בפעילות נמרצת מול חברי האספה הלאומית הבולגרית. במסגרת זו נפגש חיימוב עם חברי פרלמנט בולגריים, וכן פנה לנונציו של הוותיקן בבולגריה.
במאי 1943, עם היוודע דבר הכוונה לגרש את יהודי סופיה לערי השדה, פעלו ראשי יהדות בולגריה בקדחתנות מול גורמי שלטון ואליטה אינטלקטואלית במטרה לסייע בביטול הגירוש. במסגרת זו נפגש חיימוב עם חברי פרלמנט ואישי ציבור, כגון ניקולה מושאנוב ואלכסנדר צאנקוב, שכיהנו כראשי ממשלת בולגריה. צאנקוב, שלא היה מאוהדיה של הקהילה היהודית, התנגד בנחרצות לשליחתם למחנות ההשמדה, והבטיח לחיימוב להיפגש עם ראש הממשלה המכהן בוגדאן פילוב. בהמשך נפגשו חיימוב ובנימין ארדיטי עם הסופר הבולגרי הנודע אלין פלין(אנ'), שהיה מקורבו של המלך בוריס השלישי, במטרה להתקבל לשיחה אצל המלך. בעקבות הפגישה שלח אלין פלין מכתב לארמון המלך, ובעקבותיו נועד עם המלך בוריס וביקש להפסיק את רדיפות היהודים.
קורות חיים > מתום השלטון הפאשיסטי ועד עלייתו לישראל

ב-1944, לאחר שראש ממשלת בולגריה איוואן בגריאנוב התיר לחדש את פעילות הקונסיסטוריה היהודית והתנועה הציונית, מונה חיימוב ליושב ראש ההסתדרות הציונית בבולגריה, חבר הקונסיסטוריה, והפך למנהיגה הבולט של יהדות בולגריה לאחר מלחמת העולם השנייה. חיימוב היה חבר בוועדת הקונסיסטוריה שניהלה את הדיונים מול דימיטר פרוטיץ' לגבי מתווה החוק המיועד להעלאה בפרלמנט לצורך ביטול החוק להגנת האומה. ויטלי חיימוב הציע לוועד הפועל של ההסתדרות הציונית בבולגריה להקים מחדש את ההסתדרות הציונית במתכונת מאוחדת ללא סיעות שונות החלוקות ביניהן כפי שהיה לפני מלחמת העולם השנייה, והצעתו התקבלה. הוא ערך את ביטאון התנועה הציונית בבולגריה "הבמה הציונית", ונודע גם כפובליציסט.
ב-9 בספטמבר 1944 התחוללה הפיכת חזית המולדת, והשלטון הפאשיסטי הודח. בראשית נובמבר 1944 פרסם חיימוב בביטאון התנועה הציונית מאמר פובליציסטי בשם "אנו סובלים ומחכים", שעסק באי שיקומם הכלכלי של יהודי בולגריה ואי החזרת הרכוש היהודי שנגזל. המאמר עורר הדים רבים, וחיימוב זומן לשיחת הבהרה אצל הנציג הסובייטי בוועדה המשותפת של בעלות הברית. חיימוב התבקש להגיש תזכיר מפורט על הסוגיות השונות. התזכיר הוכן על ידי חיים קשלס, הוגש בראשית 1945, ולא הוביל לשינוי משמעותי במצבם של יהודי בולגריה.
בראשית דצמבר 1944 ערך דוד בן-גוריון ביקור בבולגריה. ב-30 בנובמבר יצאו לאיסטנבול ראשי יהדות בולגריה ובראשם ויטלי חיימוב ונפגשו עם בן-גוריון, לצורך הכנת הביקור. בפגישה נסקר מצבה של הקהילה ומוסדותיה ופורטו צרכיה החומריים, הרוחניים והפוליטיים. צוינו הקשיים שממשלת חזית המולדת מעמידה בפני מפעל העלייה מבולגריה וכן על כך שנאסר על ויטלי חיימוב לצאת לכינוס הקונגרס היהודי העולמי. במהלך ביקורו של בן-גוריון בערי בולגריה, התלווה אליו ויטלי חיימוב וקישר בינו לבין מנהיגי הקהילות.
ב-1946 הועצם תהליך ההשתלטות האלים של המפלגה הקומוניסטית על חזית המולדת שהנהיגה את בולגריה. במסגרת זו התחולל תהליך כוחני של השתלטות ה"ייבסקצייה", התא היהודי בחזית המולדת, על מוסדות הקהילה היהודית, תוך ניסיונות להצר את פעילות התנועה הציונית. במקביל, פעלה "הייבסקצייה" לחבל במנגנון העלייה מבולגריה. בנוסף, הנהגתו של חיימוב באיחוד כל פלגי התנועות הציוניות הפכה אותו מטרה לייבסקצייה. במסגרת מאבקים אלו של הייבסקצייה, נעצר ב-25 באוגוסט ויטלי חיימוב על ידי המשטרה הבולגרית, ושליח הסוכנות היהודית וניה פומרנץ גורש מבולגריה. מאסרו של חיימוב לווה בגל הכפשות אישיות שהופצו על ידי חברי "הייבסקצייה" שנועדו לפגוע בתנועה הציונית בבולגריה ככלל, ובוויטלי חיימוב מנהיגה בפרט. חיימוב נכלא בתנאים קשים ושוחרר ממאסרו לאחר שמונה חודשים.
קורות חיים > אחרית ימיו

בשלהי 1947 סיים את כהונתו, ובפברואר 1948 עלה לישראל על גבי ספינת המעפילים בונים ולוחמים. חיימוב גורש עם מעפילי הספינה אל מחנות המעצר בקפריסין. בין 1949–1952 כיהן כסגן יושב ראש התאחדות עולי בולגריה בישראל, ומ-1950 ועד 1964 כיהן כיושב ראש קרן ההלוואות לעולי בולגריה. היה יושב ראש הוועדה ההיסטורית לכתיבת תולדות יהודי בולגריה, אשר פרסמה את עבודתה בכרך י' של "אנציקלופדיה של גלויות". בהמשך, כיהן כיושב ראש בית האבות של עולי בולגריה בראשון לציון. הוא נפטר ברמת גן בינואר 1964.