תל אבו הואם
הערות שוליים

↑  זאב וילנאי, אנציקלופדיה אריאל, כרך תוספות, עמ' 9
↑  מפת חיפה (אנגלית) 1919, עם סימון התל (בימין הגליון), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  מידע לציבור על תל אבו הואם באתר רשות העתיקות. נקודת הציון של התל העתיק היא 202150/745200, והוא שוכן בשטח שבין רחוב חלץ בדרום-מזרח, לדרך גזאל בצפון, לרחוב נהריים בדרום-מערב, ולדרך סלמאן במערב.
↑  יוחנן אהרוני, ארץ-ישראל בתקופת המקרא, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 1987, עמ' 207-206
↑  עזריאל זיגלמן, קסטרא או פורפיריון?, מכמנים, 15 עמ' 32, 2001
↑  S. Yeivin, Topographic and Ethnic Notes. III, The Journal of Egyptian Archaeology 48, 1962, עמ' 78–79 doi: 10.2307/3855786
↑  The New Encyclopedia of Archaeological Excavations in the Holy Land, Volume 5, article Abu Hawam p 1553
↑  מ' אבנימלך, הערות לאופיים הגאולוגי של סביבות תל אבו הואם ובית הקברות בשטח מוצא הקישון, עתיקות ב', 1952, עמ' 93–95
↑  פאולה ויימן ברק, שחזור סביבתי של תל אבו הואם בתקופת הברונזה המאוחרת II, חפירות 2001, עמ' 21
↑  פאולה ויימן ברק, שחזור סביבתי של תל אבו הואם בתקופת הברונזה המאוחרת II, חפירות 2001, עמ' 67
↑  פאולה ויימן ברק, שחזור סביבתי של תל אבו הואם בתקופת הברונזה המאוחרת II, עמ' 40
↑  יוחנן אהרוני, ארץ ישראל בתקופת המקרא, יד בן-צבי, ירושלים, 1987, עמ' 124
↑  אבנר רבן, מעגנים ונמלים בחופי הארץ בתקופת הברונזה, קדמוניות ל"א, 2 (116), עמ' 105
↑  תולדות המחקר מתוך הערך אבו הואם, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 1992, כרך 1, עמוד 1
↑  שרון לוקץ-גולה, תל אבו הואם: מכלול סירי הבישול מעונת חפירות 2001, עבודת מוסמך, החוג לציוויליזציות ימיות, אוניברסיטת חיפה, 2005, עמוד 2
↑  ע' ברוך, מכלול הקונכיות מתל אבו הואם בתקופות הברונזה המאוחרת והברזל, עבודת גמר, החוג לציוויליזציות ימיות, אוניברסיטת חיפה, 2002
↑  פאולה ויימן ברק, שחזור סביבתי של תל אבו הואם בתקופת הברונזה המאוחרת II, חפירות 2001, עמוד 14
↑  פאולה ויימן ברק, שחזור סביבתי של תל אבו הואם בתקופת הברונזה המאוחרת II, חפירות 2001, עמוד 7
↑  שרון לוקץ-גולה, תל אבו הואם: מכלול סירי הבישול מעונת חפירות 2001, החוג לציוויליזציות ימיות, אוניברסיטת חיפה, 2005, עמודים 5-4
↑  שרון לוקץ-גולה, תל אבו הואם: מכלול סירי הבישול מעונת חפירות 2001, החוג לציוויליזציות ימיות, אוניברסיטת חיפה, 2005, עמודים 59-58
↑  נוגה יוסלביץ, השימוש בקובעות ככלי פולחן בספינות ובאתרי חוף, 2003, עמ' 40
↑  ידין, אהרוני, דונאייבסקי, דותן, עמירן, ז'אן פרו, חצור ב', פרשת החפירות בעונה השנייה (1956), מוסד ביאליק והחברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1959, עמ' 108
↑  "חיפה וסביבתה בימי הבית השני, המשנה והתלמוד", עמ' 318
↑  Rivka Gonen, Burial patterns and cultural diversity in late Bronze Age Canaan. Gonen, Winona Lake, Ind.: Eisenbrauns, 1992, p 86.
↑  Rivka Gonen, Burial patterns and cultural diversity in late Bronze Age Canaan. Gonen, Winona Lake, Ind.: Eisenbrauns, 1992, p 86-87.
↑  לילי גרשוני, אבו הואם-תל, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, כרך 1, עמודים 4-3
1 2  "חיפה וסביבתה בימי הבית השני, המשנה והתלמוד", עמ' 319
1 2  דור גולן, קרמיקת מונוכרום - הגדרות על פי הממצא מתל אבו הואם מחפירות 2001, אוניברסיטת חיפה, 2004, עמוד 10
↑  לילי גרשוני, הערך: אבו הואם-תל, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, כרך 1, עמ' 3-2
↑  לילי גרשוני, הערך: אבו הואם-תל, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, כרך 1, עמ' 4
↑  ערן אריה, משחקי הכס: יחסי ישראל ופיניקיה מנקודת מבט ארכאולוגית, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה לג, 2018, עמ' 42
↑  , "חיפה וסביבתה בימי הבית השני, המשנה והתלמוד", עמ' 323
↑  "חיפה וסביבתה בימי הבית השני, המשנה והתלמוד", עמ' 322
↑  אפרים שטרן, "על זמנה של שכבה II בתל אבו הוואם", ספר שמואל ייבין, עמ' 393-396
↑  לילי גרשוני, אבו הואם-תל, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, כרך 1, עמודים 3
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467836705171 
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
שינויים בתוואי נחל הקישון וואדי סלמאן לאורך השנים. הקישון נדחק ממרגלות הכרמל – תוואי I, לכיוון העמק – תוואי III.
מבט על מפרץ חיפה ממדרונותיו הצפוניים של הר הכרמל, במחצית הראשונה של המאה ה־20. ניתן לראות את שפך נחל קישון במקום שבו היה קיים התל.
תוכנית התל מחפירות המילטון, 1932
אזור תל אבו הואם במפרץ חיפה כפי שצולם בשנת 2011. שטח התל מסומן בצהוב. על המקום הגבוה בתל, נמצא היום מבנה חברת החשמל. חפירות שנים 2002/2001, התנהלו במקום בו עובר עכשיו הגשר מצפון לתל. בחפירה נחפרו הריבועים שעליהם נבנו לאחר מכן עמודי הגשר. הגשר שבתחתית התמונה הוא גשר פז
חפירות בתל בשנת 2001
דיפון הקירות בחפירה. בשל השיגום, החתך נעשה באמצע הריבוע
אזורי החפירות בתל בעונות 1985/6, 2001/2002
צלמית של עשתרת עשויה מחרס מתקופת הברונזה המאוחרת II מהמאות 14–13 לפנה"ס. נמצאה בתל. מאוסף המוזיאון הלאומי הימי בחיפה.
למעלה, פך מיקני בעל גוף כדורי, למטה פיקסיס מיקני. שניהם נמצאו בחפירות בתל
שריד קבר כנעני שנחפר בבית הקברות בקרבת התל