stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכאל דמיטרייב
ביוגרפיה > 2011

באליפות ישראל בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2011 זכה דמיטרייב בשתי מדליות, מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:16.44 דקות ומדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:55.17 דקות.
בתחרות "גביע העולם" שנערכה בסנטוס, ברזיל, באפריל 2011 סיים דמיטרייב במקום 13 במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 2:06:37.17 שעות.
בתחרות "גביע העולם" שנערכה בפורטוגל ביוני 2011 סיים דמיטרייב במקום 12 במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:41.43 שעות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 2011 זכה דמיטרייב בשתי מדליות זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:15.65 דקות ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:35.60 דקות.
בשנה זו גם הוכתר כאלוף ישראל במשחה ל-15 ק"מ בתוצאה של 3:13:08.60 שעות ובמשחה ל-5 ק"מ.
ביוגרפיה > 2011 > מדליה אירופית

באליפות אירופה בשחייה במים פתוחים שנערכה באילת בספטמבר 2011 זכה דמיטרייב במדליית ארד במשחה ל-5 ק"מ בתוצאה של 54:03.5 דקות, אחרי סימונה ארקולי מאיטליה (53:34.9 דקות) וליאן וולפגארטן מגרמניה (53:39.0 דקות) ובמקום העשירי במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:55:31.7 שעות.
ביוגרפיה > 2012

בתחרות המיון האולימפית במשחה 10 ק"מ לאולימפיאדת לונדון (2012) סיים דמיטרייב במקום ה-16 ולא הצליח להעפיל לאולימפיאדה.
באליפות ישראל זכה במקום הראשון במשחה ל-800 מטר סגנון חופשי.
ביוגרפיה > 2016

מיכאל עוסק כיום כמאמן שחייה בשיטת Ti
הערות שוליים

↑  אורן אהרוני, מים פתוחים: מדליה היסטורית לישראל, באתר ynet, 10 בספטמבר 2011
↑  https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/3/ART1/784/956.html?hp=3&cat=605
↑  אורן אהרוני, מים פתוחים: מקום 13 לדמיטרייב בגביע העולם, באתר ynet, 18 באפריל 2011
↑  תוצאות מ"גביע העולם" במים פתוחים, מפורטוגל, ‏ 18 ביוני 2011(הקישור אינו פעיל, 13.08.2018)
↑  שטיין ודימטרייב אלופי ישראל במשחה ל-15 ק"מ, באתר ynet, 1 באפריל 2011
שמריהו זסלבסקי

שמריהו (שמי) זסלבסקי (נולד ב-1952) הוא כדורסלן עבר ישראלי, ששיחק בהפועל גבת/יגור ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

נולד בקיבוץ יגור ובילדותו שיחק בקבוצת הנוער של הפועל יגור.
ביוגרפיה > קריירה מקצוענית

בעונת 1967/1968 בליגה הלאומית בכדורסל הופיע לראשונה במדי קבוצת הבוגרים של הפועל יגור, אשר סיימה את העונה במקום האחרון ונשרה לליגה השנייה.
לקראת עונת 1969/1970 התאחדה הפועל יגור עם הפועל גבת והפועל משמר העמק - לקבוצה מאוחדת בשם הפועל גבת/יגור. זסלבסקי המשיך בקבוצה המאוחדת.
בעונת 1971/1972 חזרה הקבוצה לליגה הראשונה. בעונת 1973/1974 רשם זסלבסקי את עונתו הטובה ביותר עם ממוצע נקודות עונתי של 14.1.
בעונת 1975/1976 בגביע המדינה, שותף לזכייתה של גבת/יגור בתואר היחיד שלה - גביע המדינה לאחר ניצחון על הפועל תל אביב. מדובר בקבוצה הראשונה מחוץ לעיר תל אביב שזוכה בתואר כלשהו (אליפות או גביע).
לאחר 9 עונות בהפועל גבת/יגור, בעונת 1976/1977 עבר להפועל ירושלים; בעונת 1977/1978 עבר להפועל רמת גן.
בעונה 1978/1979 חזר להפועל גבת/יגור, בסיומה פרש זסלבסקי מכדורסל וכן התפרקה הקבוצה המאוחדת.
ביוגרפיה > נבחרת ישראל

בשנת 1970 שיחק בנבחרת הנוער תחת המאמן רלף קליין ועוזרו דני ארז.
בשנת 1974 לקח חלק בזכיית הנבחרת הבוגרת במדליית הזהב בטורניר הכדורסל שנערך במשחקי אסיה שנערכו בטהראן שבאיראן, תחת המאמן אברהם חמו. במהלך הטורניר טל ברודי, אחד מגיבורי הזכייה, הופיע בפרסומים הרשמיים ובשידורי הטלוויזיה בשם "שמריהו זסלבסקי". הסיבה לכך היא שישראל לא הזמינה בתחילה את ברודי לטורניר, עקב חששה כי ברודי, בעל האזרחות האמריקאית, לא יורשה להשתתף. כשהתברר שהופעתו אפשרית, הוזעק ברודי לטהראן ממסע של מכבי תל אביב באוסטרליה, אלא ששמו לא היה ברשימת 12 השחקנים ששלחה ישראל מראש. לפיכך הוחלט לתת לברודי את חולצה מספר 10 שיועדה לזסלבסקי.
בסך הכל רשם זסלבסקי 7 הופעות במדי נבחרת ישראל.
סטטיסטיקה

סה"כ נקודות בקריירה: 1,258
סה"כ משחקים בקריירה: 154
מקום ברשימת קלעי כל הזמנים: 321
עונות בליגה: 9
סה"כ נקודות בפלייאוף בקריירה: 70
סה"כ משחקי פלייאוף בקריירה: 15
מקום ברשימת קלעי כל הזמנים בפלייאוף: 469
| עונה | קבוצה | עונה סדירה> משחקים | עונה סדירה> סה"כ נקודות | עונה סדירה> ממוצע נקודות למשחק | פלייאוף> משחקים | פלייאוף> נקודות | פלייאוף> ממוצע נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1967-68 | הפועל יגור | 18 | 104 | 5.8 | 0 | 0 | 0 |
| 1968-69 | הפועל יגור - הליגה השנייה | הפועל יגור - הליגה השנייה | הפועל יגור - הליגה השנייה | הפועל יגור - הליגה השנייה | 0 | 0 | 0 |
| 1969-70 | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | 0 | 0 | 0 |
| 1970-71 | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | הפועל גבת/יגור - הליגה השנייה | 0 | 0 | 0 |
| 1971-72 | הפועל גבת/יגור | 13 | 90 | 6.9 | 0 | 0 | 0 |
| 1972-73 | הפועל גבת/יגור | 20 | 138 | 6.9 | 0 | 0 | 0 |
| 1973-74 | הפועל גבת/יגור | 16 | 225 | 14.1 | 0 | 0 | 0 |
| 1974-75 | הפועל גבת/יגור | 26 | 163 | 6.3 | 0 | 0 | 0 |
| 1975-76 | הפועל גבת/יגור | 15 | 82 | 5.5 | 0 | 0 | 0 |
| 1976-77 | הפועל ירושלים | 15 | 131 | 8.7 | 0 | 0 | 0 |
| 1977-78 | הפועל רמת גן | 12 | 69 | 5.8 | 10 | 0 | 0 |
| 1978-79 | הפועל גבת/יגור | 19 | 256 | 13.5 | 5 | 70 | 14 |
תארים

גביע המדינה - 1975/1976.
נבחרת ישראל - מדליית זהב במשחקי אסיה - 1974.
לאחר הפרישה

כיום מתגורר בבית אלפא, עובד במועצה אזורית גלבוע.
אימן את קבוצת הכדורסל של בית אלפא.
הערות שוליים

1 2  שחר בן הלוי, היום שבו מת הכדורסל, באתר ynet, 18 באוקטובר 2000
↑  זיכרון צילומי, באתר הארץ, 14 באפריל 2002
↑  Art-Up LTD, מנהלת ליגת העל בכדורסל | היסטוריה | קלעי כל הזמנים | שמריהו זסלבסקי, באתר basket.co.il
↑  NRG מעריב, באתר nrg
↑  שרון זלצר, טורניר הכדורסל ע"ש דביר לניר 06-06-08, באתר www.betalfa.org.il
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1974 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארואסטי •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 ברקוביץ' •  5 קרן •  6 אייזנר •  7 מרזל •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 נחמיאס • 10 שוורץ • 11 זסלבסקי • 12 ינאי • מאמן: חמו  |  1 ארואסטי •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 ברקוביץ' •  5 קרן •  6 אייזנר •  7 מרזל •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 נחמיאס • 10 שוורץ • 11 זסלבסקי • 12 ינאי • מאמן: חמו  | ישראל |
אורי דיסטניק

| --- | --- |

 לידה:  27 יולי 1958 (בן 66) בנימינה
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד סטי"ל  מפקד צוללת  ראש ענף תכנון מבצעי בחיל הים  מפקד בית ספר לקצינים של חיל הים - קורס חובלים  מפקד שייטת הצוללות  ראש מחלקת תכנון וארגון בחיל הים  ראש מחלקת קשרי החוץ במטה הכללי
 פעולות ומבצעים
   מבצע שלום הגליל   המערכה ברצועת הביטחון האינתיפאדה הראשונה הלחימה ברצועת הביטחון האינתיפאדה השנייה
 תפקידים אזרחיים
 עוזר ביצועי למנכ"ל Alvarion  ראש המועצה המקומית בנימינה גבעת-עדה  יו"ר איגוד ערים לשמירת איכות סביבה "שרון-כרמל"  מנכ"ל מדרשת שדה בוקר בנגב
 
אורי דיסטניק (נולד ב-27 יולי 1958) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה אשר את מירב שירותו עשה בחיל הים. בין השאר שירת כמפקד שייטת הצוללות ובשורה של תפקידי פיקוד מבצעי, הדרכה, תכנון ודיפלומטיה צבאית. לאחר שחרורו מצה"ל הוסמך לעריכת דין והצטרף להנהלת חברת היי-טק. היה ראש המועצה המקומית בנימינה-גבעת עדה, כיהן בתפקיד יושב ראש איגוד ערים לאיכות הסביבה שרון כרמל. כיהן בתפקיד מנכ"ל מדרשת שדה בוקר בנגב.
ביוגרפיה

אורי דיסטניק נולד בבנימינה, בכור לשתי אחיות, ילדיהם של תמר וחיים, דור שלישי לראשוני המושבה. הורי אביו, סימה ויוסף דיסטניק, היו ממקימי שכונת גבעת הפועל, והורי אמו, רבקה ואברהם אנוקוב, היו ממקימי שכונת יעקוב בבנימינה. נשוי ואב ל-4.
דיסטניק הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת חיפה (1993) ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת חיפה (1999), תואר ראשון במשפטים מהמרכז הבינתחומי בהרצליה (2005), תואר שני במשפטים עם התמחות בתחום המשפט מנהלי-אזרחי מאוניברסיטת חיפה (2014). עורך דין, חבר לשכת עורכי הדין.
לאחר שחרורו מצה"ל

לאחר שחרורו מצה"ל, השלים לימודי משפטים באוניברסיטת רייכמן בהרצליה והתמחה לעריכת דין במשרד וקסלר ברגמן ושות' עו"ד. לאחר הסמכתו כעורך דין וחבר הלישכה, החל בתפקיד עוזר ביצועי למנכ"ל בחברת Alvarion.
בנוסף על עיסוקיו האזרחיים לאחר השחרור משרות סדיר, המשיך דיסטניק בשרות מילואים פעיל. במסגרת זו שרת כשופט צבאי בבית הדין הצבאי לערעורים מטכ"ל, ביחידת בתי הדין הצבאיים (יבד"ץ 205) בבית הדין הצבאי. במקביל המשיך בשמ"פ גם בתחום המבצעים.
המועצה המקומית בנימינה גבעת עדה

בשנת 2008 נבחר אורי דיסטניק לעמוד בראש המועצה המקומית בנימינה גבעת-עדה.
המועצה המקומית בנימינה גבעת עדה > התארגנות ובחירות

לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בבנימינה גבעת-עדה, התארגנה קבוצה של תושבים בראשות אורי דיסטניק במטרה להשפיע על הפעילות המוניציפלית ביישוב המאוחד. לשם כך הוקמה רשימה עצמאית שכינויה "עתיד" והאות הנבחרת שלה לבחירות הייתה "ד". חברי הקבוצה קיימו שורה של דיונים בנושאים שהיו על סדר היום הציבורי ונתנו לעמדות המגוונות ביטוי במצע "עתיד" אשר פורסם לידיעת התושבים במושבות. כדי להוציא אל הפועל את התוכניות אשר פורטו במצע, שמו להם חברי רשימת עתיד למטרה, להיות הסיעה הגדולה במועצה שתוקם לאחר הבחירות ולזכות בראשות המועצה. כדי להשיג יעדים אלו ובמיוחד אל נוכח לוח הזמנים הקצר, הוכנה תוכנית אסטרטגית והוקם מטה מקצועי אשר הורכב מציבור מתנדבים שהתגייסו לשם כך והוציאו את הקמפיין אל הפועל.
הבחירות לרשויות המקומיות התקיימו ביום ה-11 בנובמבר 2008 והוכרעו כבר במועד הראשון. אורי דיסטניק נבחר לראש הרשות לאחר שקיבל 57.88% מהקולות הכשרים. המועמד השני קיבל 29.59% והמועמד השלישי קיבל 12.53% מהקולות הכשרים, כפי שהדבר פורסם ברשומות.
גם היעד השני הושג ורשימת "עתיד" נבחרה להיות הגדולה ביותר במועצה עם - 4 מנדטים (40.07% מהקולות), רשימת "לי" - 3 מנדטים (22.29% מהקולות), רשימת "יחד" – 2 מנדטים (18.29% מהקולות), רשימת "מפד"ל" – מנדט 1 (11.94% מהקולות) ורשימת "בקול-רם" – מנדט 1 (7.41% מהקולות).
המועצה המקומית בנימינה גבעת עדה > חינוך וקהילה

במהלך כהונתו הוגדר תחום החינוך כאחד הנושאים המרכזיים בהם תפעל המועצה. צוות של אנשי חינוך מהמושבות בסיוע ייעוץ מקצועי גיבש את תפיסת החינוך היישובית. הצוות המליץ למועצה לראות במערכת החינוך רצף שלם מגיל 3 עד 18 ולשלב בין מרכיבי החינוך הפורמלי למרכיבים ה"א-פורמליים" כך שיכלול גם את כל מרכיבי הקהילה, ספורט ותנועות הנוער. מתוך דגש על פלורליזם בחינוך, בצד זרם החינוך הממלכתי, טופח זרם החינוך הממלכתי דתי ונוסף זרם חינוכי חדש: החינוך המשלב מיסודו של מיכאל מלכיאור. בתמיכה בתוכנית הפדגוגית, הפנתה המועצה תקציבים רבים לפיתוח תשתיות של מוסדות חינוך בדגש על בטיחות ובטיחות בדרכים.
מיד לאחר כינונה נדרשה המועצה לקבל החלטה באשר לעתיד החינוך העל-יסודי ביישוב וזאת לאחר שעוד קודם לכן הוחלט לפרק את איגוד ערים לחינוך שומרון אשר טיפל בנושא זה עבור כל רשויות האזור (פרדס חנה כרכור, בנימינה גבעת עדה, זיכרון יעקוב ויישובי אלונה). הגם שהאתגר נראה מלכתחילה גדול על מידות היישוב, החליטה המועצה להפוך את התיכון של האיגוד – "אורט השומרון", למוסד החינוך העל-יסודי היישובי. התכנון הרב-שנתי חזה נכונה את "האיום" בדמות עזיבת תלמידי היישובים השכנים והעמיד תוכנית צמיחה הכוללת השקעות רחבות היקף בסיוע רשת אורט. נערכה הסדרה מלאה של התשתיות בהתאם לחוק, לאחר שבמשך שנים רבות פעל המוסד בלא היתרים כדין, שופצו התשתיות ונקבעה מתודת הפעלה. לאחר הירידה החזויה במספר התלמידים, חזר הגידול בביקוש ללימודים בתיכון לרבות תלמידים מיישובי הסביבה. הוכנה תוכנית לקידום ההישגים הלימודיים וצמצום הפערים למניעת נשירה. הוקמה ועדת התמדה לטיפול ביעדים אלו ונפתחו כיתות מב"ר ואתגר לצמצום הנשירה וחיזוק ההתמדה. להשלמת התוכנית חוזק תחום קידום נוער ותוכנית היל"ה.
בסקירה רב שנתית (2010 – 2016) נרשם שיא ע"פ מדד מדלן בשנת הבחינות 2013. השיפור הרב שנתי שהתחולל במערכת החינוך היישובית לא נסתר גם מעיני משרד החינוך, בשנת הלימודים תשע"ה, בחן צוות בראשות מנכ"לית משרד החינוך את המערכת אשר בסופה הוענק לבנימינה גבעת עדה פרס החינוך היישובי. פרס זה ניתן בעיקר בשל "חינוך למעורבות בקהילה, ביצוע יוזמות חדשניות לקידום למידה משמעותית, ביצוע תוכניות הכלה וקידום הישגים לימודים וצמצום פערים".
המועצה המקומית בנימינה גבעת עדה > דו"ח מבקר המדינה

דיסטניק צוין לשבח בדו"ח מבקר המדינה על שהורה להפחית 3% מהשכר שלו ושל סגנו. בדוח מבקר המדינה על השלטון המקומי נכתב בין השאר: "ראש המועצה המקומית בנימינה - גבעת עדה מר אורי דיסטניק הנחה את גזברות המועצה המקומית לנכות מראשית שנת 2012 בכל חודש 3% משכר הברוטו שלו ושל סגנו, במסגרת פעולות להתייעלות המועצה". עוד נרשם בדוח: "משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את דרך פעולתם של ראש המועצה המקומית בנימינה – גבעת עדה וסגנו בכל הנוגע לקיצוץ במשכורתם. התנהגותם יש בה משום מתן דוגמה אישית ברוכה".
ביולי 2013 הודיע דיסטניק כי בסיום הקדנציה לא יציג את מועמדו וייקח פסק זמן מהחיים הציבוריים.
איגוד ערים לשמירת איכות הסביבה שרון-כרמל

ביוני 2011 נבחר דיסטניק לתפקיד יו"ר איגוד ערים לשמירת איכות הסביבה שרון-כרמל, לאחר שנבחר פה אחד על ידי כל חברי המליאה.
בתקופה זו הוביל דיסטניק את האיגוד להישגים רבים יחד עם מנכ"ל האיגוד היוצא, ירוחם לקריץ, והמנכ"ל ניר סהר אשר נבחר על ידי ועדה בראשות יו"ר האיגוד. כחלק מתפיסת עולם הרואה בשקיפות המנהלית ערך, הוחלט להנגיש את המידע לציבור במגוון אמצעים ובפרסום דו"ח שנתי מפורט על פעילות האיגוד. פרסום הממצאים הוביל לזירוז הטיפול באירועים החמורים של זיהום אוויר על ידי חברת חשמל ומעורבות של מקבלי ההחלטות במשרדי הממשלה.
בצד הפעילות בתחומי פעילות רבים כגון: מניעת זיהום אוויר וזיהום קרקע בתעשיות, ליווי הרשויות בתחום הפסולת, ביצוע מחקרים לקידום טכנולוגיות חדישות, מדידות רעש וקרינה, מתן חוות דעת לוועדות בניין ערים, מתן חוות דעת לבקשות להיתרי בנייה, חינוך סביבתי, רישוי עסקים ועוד, הוחלט בתקופה זו להרחיב את פעולות האיגוד גם לתחומים חדשים כגון פיקוח ואכיפה גם על מוסכים ולמפעלי התעשייה. בין ההישגים בתחום איכות הסביבה ובשיפור איכות חיי התושבים בתקופה זו ייזכר גם כניסת פעילות האיגוד לתחום הגז הטבעי והרחבת הפיקוח על תחנות הכוח כמוטו מוביל במאבק המתמשך על זכותם של תושבי מרחב האיגוד לחיות בסביבה איכותית.
כדי לחזק את התוקף המקצועי הוחלט באיגוד לאמץ ולהטמיע תקן איזו 9001, תקן בינלאומי המגדיר דרישות ניהול מערכת באופן איכותי. דיסטניק ציין: "אנו רואים חשיבות רבה בהטמעת תקנים אשר יאפשרו מדידה של הפעילות הרבה שלנו למען הסביבה על פי תקן קבוע.” הדברים נאמרו לאחר שהסתיים השלב הראשון בהסמכה במסגרתו הוגדרו אופני העבודה בין שלושת האגפים באיגוד: תכנון, אוויר וקרקע וזאת לאחר הסמכת מעבדת האיגוד לתקן איזו 17025, שהוא תקן התקף לכל הגופים הבינלאומיים בהם מתבצעות בדיקות שפכים.
דיסטניק המשיך את המאבק במפחמות בו החל קודמו בתפקיד, אילן שדה, ראש המועצה האזורית מנשה. האיגוד פעל לאתר ולדווח על מפגעי המפחמות והנזקים הבריאותיים והסביבתיים הנוצרים כתוצאה מפעילות המפחמות.
מאבק בולט של האיגוד בהנהגתו, התמקד במניעת הפיכת תחנת הכוח "אורות רבין" לנמל מסחרי ליבוא פחם, וזאת לאחר שהמועצה הארצית לתכנון ולבנייה אישרה לחברת החשמל לישראל ולחברת GLOBALCST לאפשר העברת פחם מתחנת הכוח בחדרה לירדן. בדיון שהתקיים במועצת האיגוד הוחלט להתנגד לתוכנית, בשל זיהום האוויר הנגרם מהעמסת הפחם בתחנת הכוח למשאיות בהיקף של כ-500 טון פחם ביום וממעבר המשאיות העמוסות בפחם לאורך העיר חדרה והסביבה והחשש לזיהום אוויר רב ולפגיעה בבריאותם של תושבי הסביבה. למאבק רתם דיסטניק את השר להגנת הסביבה עמיר פרץ בבקשה להתערב ולמנוע את האפשרות של הפיכת תחנת הכוח לנמל ליבוא פחם כתחנת מעבר. בעקבות המאבק הודיע משרד הפנים כי הוחלט לאשר פיילוט מצומצם לבחינת האפשרות להעברת פחם מישראל לירדן בהתאם לכללים סביבתיים שיקבעו, והאיום הוסר. לאחר שסקר את עקרי הפעילות, דיסטניק חתם את מכתבו לחברי האיגוד בסיום תפקידו, במילים: "איגוד חזק הפועל למען איכות הסביבה בנחרצות, שקיפות וניקיון כפיים, הוא יעד של כלל תושבי המרחב, הזכאים לחיות באיכות חיים גבוהה בסביבה מקיימת בהווה ולמען הדורות הבאים. תודה על ההזדמנות שניתנה לי להשפיע ולו במעט על כל אלא".
מדרשת שדה בוקר

בשלהי שנת 2014 מונה לתפקיד מנכ"ל מדרשת שדה בוקר. מינויו לתפקיד אושר על ידי דירקטוריון המדרשה בישיבתו באוקטובר 2014.
קהילה והתנדבות > שיעור אחר בנימינה גבעת עדה

בשנת הלימודים תשס"ז, יזם דיסטניק פעילות חינוכית להעשרת תלמידים ופיתוח יכולת החשיבה שלהם בהתבסס על תכנים מעולם המשפט המועברים על ידי עורכי דין בהתנדבות. הפעילות התבססה על מתודה שפותחה בעמותת שיעור אחר ובתאום עמה. בבסיס התפיסה ההדרכתית עמדה הכוונה לעודד חשיבה יצירתית ופתוחה בקרב התלמידים. התוכנית החלה בבית ספר "אשכולות" בשיתוף פעולה עם מנהלת בית הספר הגב' גילה לישצינקר, רכזת שכבת כיתות ו' באותה עת הגב' מוניק ועקנין ומחנכות הכיתות.
לקריאתו של דיסטניק נענו רבים מקרב עורכי הדין ביישוב, חלקם הורים לתלמידים וכבר באותה שנת לימודים החלו חברי הקבוצה להופיע בפני התלמידים, ללמד ולעורר בקרבם דיון במגוון נושאים שנדונו והוכרעו בבתי המשפט. לקראת סיום שנת הלימודים, יצאו התלמידים לסיור בהיכל המשפט בחיפה, שם חוו שורה של התנסויות הכוללת: משפט מבוים, פגישה עם שופט ואף ביקור באולמות המשפט וצפייה בדיונים שהתקיימו בהם באותה עת. בהמשך, גדלה קבוצת עורכי הדין המתנדבים ותוכנית הלימודים הורחבה גם לבית ספר "הנדיב", לבית ספר "אמירים" בבנימינה ובית ספר "גבע" בגבעת עדה. דיסטניק המשיך לעמוד בראש התוכנית וללמד גם כשנבחר להיות ראש המועצה המקומית. התלמידים זכו בין השאר גם לפגוש שופטים במהלך השיעורים, לאחר שאחדים מעורכי הדין המתנדבים מונו לתפקידי שיפוט והמשיכו להתנדב בתוכנית. לאחר שהתוכנית הורחבה לכלל בתי הספר היסודיים ביישוב, היא הפכה לחלק מתוכנית החינוך היישובית.
קהילה והתנדבות > שחר חדש

ביולי 2005 התרחש אסון בבנימינה. אחיינו של אורי דיסטניק - שחר ברזילי בן ה-15 נהרג בדרך חזרה מפעולה בצופים כשחצה את מסילת הרכבת. האירוע התרחש בעיצומה של שורת תאונות רכבת קטלניות אשר גבו חיים והותירו מאות פצועים. דיסטניק, הוריו של שחר ורבים מתושבי היישוב והסביבה יצאו למחאה תחת התארגנות בשם "שחר חדש לילדי בנימינה" או בקיצור: "שחר חדש". הייתה זו תנועה ציבורית א-פוליטית אשר שמה לעצמה למטרה לקדם את נושא תשתיות הבטיחות בדרכים בבנימינה על ידי פעילות ציבורית ובאמצעות הרשויות.
דיסטניק עמד בראש מטה מאבק למניעת "ההרוג הבא ולמען מעבר בטוח לילדי בנימינה". המטה עסק בתכנון והכוונת המאבק הציבורי, התקשורתי, המשפטי והתשתיתי. המטה התווה שלושה תחומי פעולה: עבודה מול הרשויות הלאומיות והמקומיות. הנדסה ותכנון תשתיות. פעילות ציבורית אשר כללה בין השאר הפגנות ומשמרות מחאה, החתמה על עצומה ועדכון התושבים.
בדו"ח ביקורת של מבקר המדינה, נקבע כי הסיבה העיקרית לגל התאונות היה החלטת רכבת ישראל להכפיל את קווי המסילה ולהעלות את מהירות הרכבות, וזאת מבלי לטפל תחילה בתשתיות הבטיחות שנדרשו לשם כך ובראשן הפרדה מפלסית במפגשי מסילה-דרך. על פי נתוני הרכבת, בשנים 2000-2005 נהרגו בתאונות רכבת 137 בני אדם ונפצעו 307.
דיסטניק וראשי התנועה הוזמנו להשמיע את קולם בפני שר התחבורה מאיר שטרית ומנכ"ל המשרד אריה בר אשר נרתמו למשימה. שנה לאחר מכן, בעקבות תאונה נוספת במפגש המסילה בבנימינה, החליט שר התחבורה שאול מופז לסגור את המפגש המסוכן. כמו כן הוחלט לצאת להקמת הפרדה מפלסית בין המסילה למשתמשי הדרך בדרומה של בנימינה, פעולות אשר שמו קץ לגל התאונות הקטלני ביישוב.
לקריאה נוספת

אורי דיסטניק, חותמת גומי ורישיון לאקדח, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת בהוצאת בית החובל, 2020, עמ' 358.
הערות שוליים

↑  השמות מופיעים על שלטי העמותה לשימור ושחזור עבר המושבה - בנימינה
↑  אורי דיסטניק, שובר שתיקה, ‏דצמבר 2015.
↑  אורי דיסטניק, קורס חובלים - מיצוי מרבי של פוטנציאל העילית, מערכות 382 (תשס"ב) עמ' 54–63.
↑  במאמר שכותרתו: "קורס חובלים – מיצוי מרבי של פוטנציאל העילית"., מנתח דיסטניק את הרעיון, יישומו ותוצאותיו כפי שנסקרו במבט רטרוספקטיבי. מניתוח הנתונים עולה כי תפיסת ההדרכה שיושמה, הגדילה משמעותית את שיעור הצוערים המסיימים את הקורס בהצלחה, וזאת מבלי להתפשר כלל בכל הנוגע לדרישות המחמירות של הקורס.
↑  רוזנר, ליאת, "שלושים דקות וחמישים שניות", במחנה, 1 בפברואר 1995
↑  אורי דיסטניק מסתער על ראשות מועצת בנימינה גבעת עדה | גפן מגזין המושבות, באתר gfn.co.il
↑  יואב איתיאל, בנימינה גבעת עדה: "מוקדש באהבה לאוהבי", באתר גפן, ‏14 נובמבר 2008
↑  רשומות - ילקוט הפרסומים, הודעות בדבר תוצאות הבחירות ברשויות המקומיות, באתר נבו, ‏5 דצמבר 2008
↑  חטה"ב "אורט בנימינה" ציינה את היום הלאומי לבטיחות בדרכים, באתר אורט ישראל, ‏30/11/2011
↑  יואב איתיאל, אורט השומרון: האם 90% המבנים לא חוקיים?, באתר גפן מגזין המושבות, ‏08/05/2009
↑  מדד מדלן* להישגי התלמידים בבנימינה גבעת עדה, באתר מדלן - Madlan
↑  דף הבית, פרס החינוך היישובי לשנת תשע"ה, באתר משרד החינוך
↑  תומר אביטל, ויתור על שכר יו"ר המועצה וסגנו, באתר כלכליסט, 8 במאי 2013
↑  מבקר המדינה - דוח שנתי על השלטון המקומי לשנת 2012
↑  יהב דולב, בנימינה-גבעת עדה: אורי דיסטניק הודיע על פרישה, ‏יולי 2013 (ארכיון).
↑  יואב איתיאל, פרסום ראשון: אורי דיסטניק יו"ר איגוד ערים לאיכות הסביבה, ‏יוני 2011
↑  ראש המועצה המקומית בנימינה - גבעת עדה נבחר פה אחד לשמש כיו"ר איגוד ערים לאיכות הסביבה "שרון כרמל"
↑  יואב איתיאל, לראשונה, איגוד הערים לאיכות הסביבה פרסם דו"ח שנתי, ‏ספטמבר 2011
↑  אריאל נוי‏, דו"ח חמור: "תחנת הכח בחדרה מזהמת באופן חריג", באתר וואלה, 18 בספטמבר 2011
↑  אריאל נוי, איגוד ערים שרון-כרמל החל באכיפה במוסכים, ‏ינואר 2012
↑  איגוד ערים: קבעו תקן, ‏נובמבר 2011(הקישור אינו פעיל)
↑  המפחמות שוב מזהמות את האוויר בוואדי ערה, באתר nrg
↑  המפחמות שוב מזהמות את האוויר בוואדי ערה, ‏ספטמבר 2011
↑  נירית שפאץ, ניסיון למנוע העברת פחם מירדן דרך תחנת הכוח "אורות רבין", ‏דצמבר 2013
↑  יואב איתיאיל, עכשיו אורי דיסטניק הוא גם מורה, ‏2 ינואר 2009
↑  אתר המועצה המקומית בנימינה גבעת-עדה, שעור אחר
↑  דוד רטנר, שחר נהרג בדרך חזרה מפעולה בצופים, באתר https://www.haaretz.co.il/, ‏10/07/2005
↑  אחיה ראב"ד, "התיקונים הקוסמטים ליד המסילה לא מספקים", באתר ynet, 15 ביולי 2005
↑  מבקר המדינה, דוח ביקורת על חברת רכבת ישראל בע"מ - הטיפול בתאונות ובבטיחות, באתר https://www.mevaker.gov.il/, ‏יולי 2006
↑  אחיה ראב"ד, מופז: לסגור לאלתר את מעבר הרכבת בבנימינה, באתר ynet, 19 ביוני 2006
מפקד בית ספר לקצינים מבצע בוחן חובל עם הצוערים
ראש המועצה בנימינה גבעת-עדה 2008
Ori Disatnik teaches students - photographer:Yoav Etiel
צבא ח'אלד בן אל-וליד

| --- | --- |
סמל הארגון ממאי 2016 עד יולי 2018

דגל המדינה האסלאמית
 תקופת הפעילות:  2012–2018 (כ־6 שנים)
 אידאולוגיה:  הג'יהאד הסלפי
 מנהיגים:  מוחמד אבו עלי אל-ברידי מייסד חטיבת חללי הירמוך (חוסל) אבו האשם א-שאמי מייסד צבא ח'אלד בן אל-וליד (חוסל) אבו עלי אל-אסיר
 אזורי פעילות:  מחוז דרעא ומחוז קוניטרה, דרום-מערב סוריה
 חברים:  1,000 - 1,500
 חלק מ:  המדינה האסלאמית המדינה האסלאמית
 הקודם:   חטיבת חללי הירמוך  צבא הג'יהאד  תנועת אל-מֻתַ'נַּא האסלאמית 2012: הוקמו הארגונים "חטיבת חללי הירמוך" ו"תנועת אל-מֻתַ'נַּא האסלאמית"  2014: "חטיבת חללי הירמוך" נשבעה אמונים למדינה האסלאמית  2015: הוקם "צבא הג'יהאד"  2016: הארגונים התאחדו והקימו את "צבא ח'אלד בן אל-וליד"  2018: הארגון הוכר כמחוז רשמי של המדינה האסלאמית ושמו שונה אל "מחוז חורן"
 מתנגדים:  היאת תחריר א-שאם היאת תחריר א-שאם  הצבא הסורי החופשי  צבא סוריה איראן איראן רוסיה רוסיה ישראל ישראל ירדן ירדן ארצות הברית ארצות הברית
 קרבות:  מלחמת האזרחים בסוריה
 
צבא ח'אלד בן אל-וליד (בערבית: جيش خالد بن الوليد, תעתיק מדויק: ג'יש ח'אלד בן אלוליד) היה מיליציה ג'יהאדיסטית סלפית, שהיוותה שלוחה של המדינה האסלאמית בדרום-מערב סוריה. הארגון השתתף במלחמת האזרחים בסוריה והחל מיולי 2018, נחשב הארגון למחוז רשמי של המדינה האסלאמית ושמו שונה למחוז חורן (ولاية حوران). עד חודש זה, שלט הארגון על שטח בגודל של כ-250 קמ"ר, שכלל את משולש הגבולות בין סוריה, ישראל וירדן, מצידו הסורי.
רקע

צבא ח'אלד בן אל-וליד הוקם באיחודם של שלושה ארגוני ג'יהאד אסלאמיים סונים, הפועלים במרחב שבין קוניטרה לדרעא ומזוהים עם המדינה האסלאמית.
שלושת הארגונים הם:
רקע > חטיבת חללי הירמוך

חטיבת חללי הירמוך (בערבית: لواء شهداء اليرموك; לוואא' שוהדא אל-ירמוכ) הוקמה באוגוסט 2012, כארגון שבטי ומקומי, על ידי מוחמד אבו עלי אל-ברידי (שכונה גם "אל-ח'אל" - "הדוד"). מקור שמו של הארגון באזור אגן הירמוך – אזור משולש הגבולות בין סוריה, ישראל וירדן – שם הוקם הארגון ובו הוא פעל.
בהתחלה, שיתף הארגון פעולה עם האופוזיציה הסורית. ב-6 במרץ 2013, חטפו פעילי הארגון 21 פקחי או"ם פיליפינים ושחררו אותם כעבור שלושה ימים.
באמצע דצמבר 2014 פורסם כי שוהדא אל-ירמוכ נשבע אמונים למדינה האסלאמית, מה שהחריף את היחסים בינו לבין ג'בהת א-נוסרה - סניף אל-קאעידה בסוריה, השולט בשטחים רבים בחורן וברמת הגולן הסורית. שני הארגונים הסלפיים החלו להילחם ביניהם חרף התנערותו של ארגון שוהדא אל-ירמוכ מהדיווחים הללו.
ב-15 בנובמבר 2015 חדר מחבל מתאבד מארגון ג'בהת א-נוסרה עם מכונית תופת למפקדת שוהדא אל-ירמוכ בכפר ג'מלה ופוצץ את עצמו. מלבד המחבל המתאבד, נהרגו בפיצוץ מנהיג הארגון ומייסדו, אל-ברידי, וחמישה מפקדים בכירים נוספים בארגון.
אבו עוביידה אל-קחטאני, סורי ממוצא פלסטיני, מונה למנהיג הארגון ופיקד עליו במשך ארבעה חודשים.
בחודש מרץ 2016 מונה אבו עבדאללה אל-מדני, לוחם ג'יהאד ממוצא סעודי, לפקד על הארגון. אל-מדני הוא מפקד הארגון הראשון שאינו סורי במוצאו, ומינויו בוצע בהחלטת המפקדה הכללית של המדינה האסלאמית, היושבת בא-רקה.
ב-9 ביוני 2016 הגדירה מחלקת המדינה של ארצות הברית את שוהדא אל-ירמוכ כארגון טרור.
רקע > צבא הג'יהאד

צבא הג'יהאד (בערבית: جيش الجهاد – בתעתיק מדויק: ג'יש אלג'האד) הוקם בפברואר 2015 על בסיס קבוצות שהתנתקו מג'בהת א-נוסרה בעקבות תמיכתן בארגון שוהדא אל-ירמוכ. מרחב פעילותו של הארגון באזור קוניטרה, ומפקדתו מוקמה בעיירה אל-קחטאניה. אבו מוסעב אל-פנוסי מונה למפקד הארגון.
באפריל 2015 התנהלו קרבות עזים בין צבא הג'יהאד לבין הצבא הסורי החופשי, לאחר שחמושים שהשתייכו לצבא הג'יהאד ארבו ללוחמי הצבא הסורי החופשי בקוניטרה והרגו שישה מהם.
בדצמבר 2015 פוצצו פעילי צבא הג'יהאד שתי מכוניות תופת במעוז ג'בהת א-נוסרה בעיירה אל-מדארייה, הסמוכה למעבר קוניטרה.