stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיטרוניקס
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מיטרוניקס בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  מיטרוניקס בע"מ - דו"ח תקופתי לשנת 2020, באתר מאי"ה
↑  מיטרוניקס בע"מ - דו"ח תקופתי לשנת 2021, באתר "מאיה"
↑  מאיר הראובני, "דולפין" מנקה את הבריכה- לבד במשך הליל, מעריב, 2 בספטמבר 1986
↑  יניב אעידן, קיבוץ יזרעאל: מיטרוניקס – החברה הקיבוצית הציבורית הגדולה בישראל, באתר "עמק ניוז", 23 באפריל 2018
אינטרקיור

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב נאסד"ק הבורסה לניירות ערך של טורונטו
 סימול:  אנקר
 תקופת הפעילות:  1994–הווה (כ־31 שנים)
 מיקום המטה:  הרצליה 
 ענפי תעשייה:  קנאביס רפואי
 שווי שוק:  284 מיליון ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  356 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  הפסד של 41.6 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  הפסד של 63.5 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  457 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  787 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  אהוד ברק
 מנכ"ל:  אלכסנדר רבינוביץ
  
 www.intercure.co
 
הנהלת אינטרקיור בפתיחת המסחר במניותיה בבורסה לניירות ערך בתל אביב
אינטרקיור בע"מ (באנגלית:InterCure) היא חברה ציבורית ישראלית לגידול ואספקת קנאביס למטרות רפואיות, ברישיון ובפיקוח משרד הבריאות, הפועלת מאז שנת 1994. ניירות הערך של החברה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, בנאסד"ק ובבורסה לניירות ערך של טורונטו.
על החברה

חברת אינטרקיור נוסדה בנובמבר 1994, כחברת השקעות בתחום הביומד. בין החזקותיה היו 17.25% מחברת רג'נרה, שעסקה בפיתוח תרופות למחלות מערכת העצבים המרכזית, והחזיקה 9.3% בנובלוס העוסקת בדיאגנוסטיקה למחלת הסרטן.
ביוני 2018 רכשה את חברת קנדוק בע"מ, שהתאגדה כחברה במרץ 2010 ועסקה בתחום הקנביס. באמצעות חברה זו וחברות בנות אחרות עוסקת אינטרקיור במחקר, טיפוח, גידול, יבוא, ייצור, ייצוא, שיווק, הפצה ומכירה של מוצרי קנאביס רפואי. יושב ראש החברה מאז מרץ 2019 הוא אהוד ברק. מנכ"ל החברה הוא אלכסנדר רבינוביץ.
בנובמבר 2018 דיווחה החברה על גיוס של 17 מיליון דולר במסגרת הנפקה פרטית. ביוני 2020 גייסה החברה 38 מיליון ש"ח.
ב-1 בספטמבר 2021 החלו מניות החברה להיסחר בנאסד"ק, במקביל למסחר בהן, שהחל קודם לכן, בבורסה לניירות ערך בתל אביב ובבורסה לניירות ערך של טורונטו.
לחברה 11 חברות בנות עיקריות:
קנדוק בע"מ (Canndoc): נוסדה במרץ 2010 ונרכשה על ידי אינטרקיור ביוני 2018. עוסקת בייצור ייצוא והפצה של קנביס רפואי.
כאן-עולם (Cannolam): רשת בתי מרקחת בישראל להפצה של קנביס רפואי במותג "גבעול". אינטרקיור רכשה את השליטה בה ביולי 2020.
פרמזון רוקחות בע"מ: נוסדה ביוני 2010. עוסקת בהפצה של קנביס רפואי לבתי מרקחת בישראל.
ביו מקס פארם (Bio Max Pharm): שותפות המפעילה שני בתי מרקחת, בחולון ובראשון לציון.
קלאב פארם בע"מ: נוסדה בנובמבר 2001. מפעילה בית מרקחת לקנביס רפואי בקניון M הדרך.
מיי בנימינה קלאב פארם 2022 בע"מ: נוסדה בינואר 2022. מפעילה בית מרקחת לקנביס רפואי בבנימינה.
הלו מדיקל (Hello Medical): שותפות המפעילה מרכז לייעוץ בטיפול בקנביס רפואי.
גרין לוג גלובל בע"מ (GreenLog Global): נוסדה ביוני 2020. עוסקת בהפצה של קנביס רפואי לבתי מרקחת בישראל.
בית מרקחת דורון בע"מ: נוסדה בדצמבר 2005. מפעילה בית מרקחת לקנביס רפואי ברעננה.
בית מרקחת מעיין חיים 2015 בע"מ: נוסדה במאי 2015. מפעילה בית מרקחת לקנביס רפואי בבית דגן.
בית מרקחת אחוזה ד.י בע"מ: נוסדה באוקטובר 2010. מפעילה בית מרקחת ברעננה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אינטרקיור: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
1 2  דרור רייך, מצטרפת חדשה לשיגעון: אינטרקיור נכנסת להשקעה בקנאביס רפואי, באתר כלכליסט, 24 ביוני 2018
↑  צחי שדה, אהוד ברק ימונה ליו"ר חברה לייצור קנאביס רפואי, באתר ynet, 25 בספטמבר 2018
↑   שוק ההון, אדם נוימן, מייסד WeWork, משקיע בחברת הקנאביס של אהוד ברק, באתר TheMarker‏, 28 בנובמבר 2018;
צלי גרינברג, אדם נוימן מאמין באהוד ברק - ישקיע כ-5 מיליון דולר באינטרקיור, באתר כלכליסט, 28 בנובמבר 2018
↑  צלי גרינברג, רועי ורמוס חבר לאהוד ברק בגיוס של 38 מיליון שקל לאינטרקיור, באתר כלכליסט, 10 ביוני 2020
↑  אינטרקיור בע"מ - דו"ח תקופתי ושנתי מלא לשנת 2021, באתר "מאיה" (באנגלית)
↑  חזי שטרנליכט, אינטרקיור מצטיידת במותגים מחו"ל לצורך הקמת חנויות לממכר קנאביס בישראל, באתר כלכליסט, 28 ביולי 2020
ארד (חברה)

| --- | --- |

קבוצה של מדי מים של ארד בפיליפינים
קבוצה של מדי מים של ארד בפיליפינים
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  ארד
 תקופת הפעילות:  1941–הווה (כ־84 שנים)
 מיקום המטה:  קיבוץ דליה
 ענפי תעשייה:  טכנולוגיות מים
 מוצרים עיקריים:  מדי מים ביתיים מדי מדידת הולכה מוצרי בקרה ליישומים חקלאיים פתרונות לאיסוף נתונים מרחוק
 שווי שוק:  1.28 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  361 מיליון דולר (2023)
 רווח תפעולי:  33.3 מיליון דולר (2023)
 רווח:  27.4 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  158 מיליון דולר (2023)
 סך המאזן:  348 מיליון דולר (2023)
 יו"ר:  הוגו צ'אופן
 מנכ"ל:  גבי ינקוביץ
  
 www.arad.co.il
ארד בע"מ  היא חברה ציבורית ישראלית המתמחה בפיתוח, ייצור ושיווק מוצרי מדידת-מים לשווקים וליישומים שונים. החברה כלולה במדד תל אביב 125 ובמדד תל אביב טק-עילית.
היסטוריה

ארד הוקמה בשנת 1941 בקיבוץ דליה על בסיס מסגריה שהפעילו הגרעינים המייסדים של הקיבוץ (גרעין "במפנה" של יוצאי גרמניה וגרעין "מעלה" של יוצאי רומניה) עוד לפני שעבר ליישוב הקבע, ועל בסיס מפעל קטן בחיפה למכניקה עדינה ולייצור חלקי מודדי מים, בבעלותו של מר רקוביצקי, מורה בטכניון (שלימים שינה את שם משפחתו לרכבי). מקור השם החברה הוא ראשי התיבות של איחוד רכבי דליה. בשנת 1950 חתמה החברה על הסכם לשיתוף פעולה טכני עם מפעל שווייצרי למדי מים בשם "אקווה-מטרו" והחלה מייצרת מדי מים לפי דגמי המפעל. ב-1954 הורחב המפעל, והוקם בניין חדש וקיבוץ רמות מנשה נתקבל כשותף. בשנת 1955 ייצא לראשונה המפעל את תוצרתו לטורקיה. עד שנת 1964 סיפק המפעל 500,000 מתוך 600,000 מדי המים שהותקנו במדינת ישראל והחברה נכנסה לתחום חדש של מערכות אוטומציה להשקיה.
בשנת 2000 החלה לפתח מדי מים לקריאה מרחוק - קר"מ (באנגלית A.M.R - Automatic Meter Reading), ללא צורך של קריאה פיזית של כל מונה וכך להביא לחסכון בעלות ניהול מערכות מים. את הטכנולוגיה לקריאה מרחוק סיפקה חברת "תדיראן טלמטיקס" מקבוצת איתוראן. מדי המים לקריאה מרחוק זכו להצלחה רבה ותוך שנתיים וחצי כבשה נתח של 17% מהשוק האמריקני.
בשנת 2010 זכתה במכרז הגדול בתולדותיה, לאספקת מדי מים משולבים עם מערכות קריאה מרחוק, בהיקף של כ-215 מיליון שקל תאגיד המים Southern Water (אנ') בבריטניה.
בשנת 2018 זכתה במכרז של חברת "מי אביבים", חברת המים של העיר תל אביב-יפו, לאספקת 230 אלף מדי מים חדשים בהיקף של כ-130 מיליון שקל.
מניות החברה

רוב מניות החברה מוחזקת על ידי הקיבוצים דליה ורמות מנשה.
החל משנת 2004 הפכה החברה לציבורית והיא נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בשנת 2007 נרכשו כ-16% ממניות החברה ע”י קרן ההשקעות “מיילסטון” שבבעלות איש העסקים האמריקאי ביל דוידסון.
בשנת 2019 חצה שווי שוק החברה את רף מיליארד ש"ח.
חברות בת

ארד טכנולוגיות בע”מ - הוקמה בשנת 2000 וממוקמת ביקנעם. עוסקת בפיתוח טכנולוגיות מתקדמות לשליטה וקריאה אוטומטית של מערכות למדידת מים.
Master Meter Inc - חברה המייצרת ומשווקת מדי-מים ומערכות קריאה מרחוק וניהול משקי מים. ממוקמת בדאלאס, טקסס שבארצות הברית.
קונטזרה (Contazara) - חברה המתמחה בפיתוח וייצור מערכות מדידת מים לשוק הביתי והתעשייתי. הוקמה בשנת 1984 בסרגוסה, ספרד, נרכשה על ידי קבוצת ארד בשנת 2009.
ווטרטק (Watertech) - חברה העוסקת בפיתוח, בייצור ובהפצה של ציוד לקריאת מדי מים ביתיים, תעשייתיים ועוד, בעיקר באיטליה, וב-2016 רכשה את השליטה (62%) בחברת לאסה (Lassa) הקולומביאנית.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ארד בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  "ארד"-דליה - מפעל לייצור מדי־מים, על המשמר, 24 באפריל 1956
↑  חידוש בייצור מדי־מים "ארד", דבר, 7 ביוני 1955
↑  "ארד" דליה - המפעל המוביל בארץ בנושא אוטומציה בהשקייה, דבר, 16 בספטמבר 1977
↑  דגם חדיש של מד־מים "ארד" כובש את השוק הישראלי וארצות־חוץ, על המשמר, 29 ביולי 1964
↑  אלי דניאל, איתוראן: החברה הנכדה, תדיראן טלמטיקס, חתמה על חוזה לאספקת מערכות A.M.R בהיקף של 12 מ' ש', באתר TheMarker‏, 17 ביוני 2001
↑  דליה טל , ‏טכנולוגיה חדשה תאפשר לקרוא מדי מים מרחוק, באתר גלובס, 1 באפריל 2001
↑  זיו קריסטל, ‏אפילו לשעוני מים יש אינטרנט, באתר גלובס, 15 באוגוסט 2005
↑  יעל גרונטמן, ‏ארד זכתה במכרז הגדול בתולדותיה בהיקף של כ-215 מיליון שקל, באתר גלובס, 17 בינואר 2010
↑  קובי ישעיהו, ‏ארד זכתה במכרז של מי אביבים בהיקף של 130 מיליון שקל, באתר גלובס, 18 ביוני 2018
↑  יורם גביזון, ארד מתכננת הנפקה לפי שווי של 250 מיליון שקל, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2004
↑  אורה קורן, ביל דיוידסון נכנס לגרעין השליטה של ארד דליה - ישקיע 90 מיליון שקל, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2007
↑  דוד חיון, ‏קיבוץ דליה מקים חברת היי-טק - ארד טכנולוגיות לקריאת מערכות מים, באתר גלובס, 1 באוקטובר 2000
↑  יורם גביזון, ארד תרכוש את השליטה בחברה ספרדית ב-8 מיליון יורו, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2009
↑  אביב לוי, ‏ארד מדי מים רוכשת את ווטרטק האיטלקית בכ-70 מיליון ש', באתר גלובס, 2 באוקטובר 2018
מד מים מתוצרת ארד
אפריקה ישראל מגורים

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  אפמג
 תקופת הפעילות:  1960–הווה (כ־65 שנים)
 שווי שוק:  3.56 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  1.08 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  221 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  171 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  1.47 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  3.78 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  יעקב לוקסנבורג
 מנכ"ל:  מיכאל קליין
  
 res.afi-g.com
 
אפריקה ישראל מגורים בע"מ (לשעבר: דניה חברה לפתוח) המוכרת בשם המקוצר "אפריקה מגורים" היא חברה ציבורית ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב ועוסקת ביזום פרויקטי בניה למגורים.
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1960, כחברה בת של אפריקה ישראל להשקעות בע"מ. הפרויקט הידוע ביותר שהוקם על ידי קבוצת אפריקה ישראל הוא היישוב סביון. יישוב זה הוקם בשנות החמישים ביוזמתם של יהודים ציוניים מדרום אפריקה, שביקשו להקים בארץ יישוב על קרקע פרטית ובסטנדרט גבוה מהמקובל באותה תקופה. באותן שנים הוקמה על ידי אפריקה ישראל גם שכונת אפרידר באשקלון, וטופחה ברית הערים התאומות בין אשקלון ליוהנסבורג. מתוך חיבור היסטורי זה ליישוב סביון, נקראים חלק מהפרויקטים שבונה החברה בשם המסחרי "סביונים". 
לאורך שנות פעילותה הקימה החברה עשרות שכונות מגורים בישראל, בין השאר ברמת-גן, ירושלים, יהוד, ראשון לציון, קריית ים, נס ציונה, תלמי מנשה, תל אביב, פתח תקווה, רחובות, סביון, נתניה וכפר סבא.
בראשית שנת 1997 נרכשה החברה על ידי איש העסקים לב לבייב.
ביוני 2006 הונפקה אפריקה ישראל מגורים ונרשמה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
תחומי פעילות

יזום פרויקטי בניה למגורים
הקמה, ניהול ואחזקת פרויקטים בתחום דיור להשכרה
בעלי עניין

מעל 50% ממניות החברה מוחזקות על ידי אפריקה ישראל להשקעות בע"מ קבוצת לפידות שבשליטת איש העסקים יעקב לוקסנבורג. עד לפברואר 2021 בעלת השליטה בחברה הייתה דניה סיבוס אך לאחר שהונפקה חילקה את המניות כדיבידנד בעין לאפריקה ישראל.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אפריקה ישראל מגורים: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
דור אלון אנרגיה בישראל (1988)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  דראל
 תקופת הפעילות:  2001–הווה (כ־24 שנים)
 משרד ראשי:  יורופארק יקום, קיבוץ יקום
 ענפי תעשייה:  תעשיית האנרגיה 
 שווי שוק:  1.64 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  7.44 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  179 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  66.3 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  1.34 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  5.87 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  ישראל יניב
 מנכ"ל:  עודד גולן
  
 www.doralon.co.il
 
תחנה של חברת "דור אלון" בכניסה ליישוב יסודות
דור אלון אנרגיה בישראל (1988) בע"מ היא חברת אנרגיה ישראלית. נכון ל-2013 הפעילה החברה רשת של כ-210 תחנות תדלוק. דור אלון נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ונמצאת בשליטת אלון רבוע כחול ישראל.
בנוסף לפעילותה בתחום האנרגיה, דור אלון היא בעלת השליטה בחנויות רשת AM:PM.
היסטוריה

דור אלון החלה את דרכה בשנת 2001 כמיזוג של שתי חברות דלק, חברת "אלון חברת הדלק לישראל" ו"דור אנרגיה".
חברת "דור אנרגיה" הוקמה ב-1988 והייתה לחברה הראשונה שפרסה תחנות תדלוק באופן נרחב לאחר שבמשך שנים שווק הדלק רק באמצעות שלוש החברות פז, סונול ודלק. זאת בעקבות הרפורמה במשק הדלק שיזם שר האנרגיה והתשתית משה שחל, שמטרתה הייתה הגדלת התחרות והורדת מחירי הדלק בישראל. דור אנרגיה הוקמה על ידי חברת דנקנר השקעות, כחברת בת של דור כימיקלים. החברה החלה את פעילותה בשנת 1989, ובאוגוסט 1990 החלה להפעיל את תחנת הדלק הראשונה שלה, "דן בני־ברק", במקומה של חברת פז.
"אלון חברת הדלק לישראל" הוקמה ב-1990 על ידי התנועה הקיבוצית על מנת לייעל את אספקת הדלק ולהוזיל את עלותו לקיבוצים.
ב-1999 רכשה חברת אלון 65 אחוזים מחברת דור. כעבור שנתיים הושלמה הרכישה, אך מיתוג התחנות נותר תחת השמות דור ואלון. במסגרת הרכישה צורפה לחברה החדשה גם חברת "דורגז", העוסקת באספקת גז פחמימני מעובה. בשנת 2004 שונה שם החברה ל"דור אלון אנרגיה בישראל (1988)" והחל מיתוג של תחנות התדלוק תחת השם "דור אלון".
דור אלון משווקת בישראל את מותגי השמנים של חברת הדלק האמריקנית שברון ושל אראל הגרמנית.
סמליל חברת "דור אנרגיה" עוצב על ידי דן ריזינגר בשנת 1989 בצבעים כחול ואדום. הסמל הכיל את האות האנגלית E כסימן למילה האנגלית Energy (אנרגיה) שעוצבה כדי לבטא עוצמה ותנופה קדימה.
סמליל תחנות הדלק "אלון" עוצב על ידי רות רהט עוד בשנת 1988 וסימל את האוריינטציה של החברה לאיכות הסביבה ואת הקשר שלה לאזורי ההתיישבות החקלאית.
בשנת 2005 החליטה החברה לצאת למיתוג מחדש תחת שם וסמליל אחד אותו ביצעה חברת המיתוג הבריטית Minale. הסמל החדש משלב בין העץ מסמלה של "אלון" וסימני התנופה מסמלה של "דור אנרגיה".
באוגוסט 2023 הודיע יו"ר הדירקטוריון ישראל יניב על כוונתו לפרוש לאחר 23 שנים כמנכ"ל ודירקטור בחברה.
סמליל "דור אנרגיה" (דן ריזינגר, 1988)
סמליל תחנות הדלק "אלון" (רות רהט, 1988)
סמליל "דור אלון" המאוחד (חברת המיתוג הבריטית Minale)
תחומי פעילות

תחומי פעילותה המגוונים כוללים אנרגיה, קמעונאות נדל"ן.
החברה עוסקת בפיתוח, הקמה ותפעול של מתחמי תדלוק ושטחים מסחריים בסמוך להם ושל חנויות עצמאיות לממכר קמעונאי של מוצרי מזון ומוצרי צריכה אחרים, ובשיווק של מוצרי דלק ומוצרים אחרים, באמצעות מתחמי התדלוק וחנויות הנוחות "סופר אלונית", בשיווק ישיר של תזקיקי נפט וגז טבעי ללקוחות, בהפעלה של תחנת כוח פרטית וכן בקידום ובפיתוח של נכסי מקרקעין שלחברה יש זכויות בהם.
מגזרי פעילות:
מגזר מתחמי התדלוק והמסחר - מגזר הפעילות העיקרי של החברה. הפעילות בתחום זה כוללת פיתוח, הקמה של מתחמי תדלוק ושטחי מסחר הצמודים להם, ותפעול של תחנות דלק ציבוריות תחת המותג "דור אלון", רשת חנויות נוחות הצמודות להן, הפועלות תחת המותגים "אלונית", "מיני סופר אלונית", "סופר אלונית" ורשת בתי הקפה “Si Cafe”. הפעילות בתחום זה כוללת גם שיווק ואספקה של דלקים לתחנות תדלוק ציבוריות המופעלות על ידי גורמים שלישיים ולתחנות תדלוק פנימיות וכן הכנסות מהשכרת שטחי מסחר לצדדים שלישיים. הרשת מונה 215 מתחמי תדלוק ציבוריים ו-156 חנויות נוחות. דור אלון מפעילה גם "תחנות פנימיות" - תחנות תדלוק בשירות עצמי בלבד הממוקמות במושבים ובקיבוצים ברחבי הארץ ומספקות שירות לתושבי היישוב, תוך מתן הנחה למנויי התחנות. התחנות פועלות תחת "אברך אלון" - חברה משותפת המחולקת באופן שווה עם חברת "יונה אברך".
מגזר השיווק הישיר - הפעילות בתחום זה כוללת שיווק, הפצה ואספקה של מוצרי דלק, גפ"מ, גז טבעי, שמנים, תוספים ואוריאה ישירות למפיצים, כולל לקוחות מוסדיים, תעשייתיים ולקוחות פרטיים וכן שיווק של מוצרי גז וקמפינג בעיקר תחת המותג "אמגזית". תחום זה כולל גם דלק סילוני (דס"ל) ומתן שירותי תדלוק לחברות תעופה אזרחיות.
מגזר החשמל - הפעילות במגזר זה כוללת תפעול של תחנת כוח פרטית הממוקמת בקרית גת ומכירת חשמל באמצעות אלון מרכזי אנרגיה - גת.
מגזר חנויות עצמאיות - הפעילות במגזר זה כוללת הקמה והפעלה של חנויות עצמאיות לממכר קמעונאי של מזון ומוצרי צריכה אחרים, הפועלות תחת המותגים "am:pm", "אלונית בקיבוץ", "סופר אלונית" וכן שותפות בחנות סופרמרקט תחת המוצג "דוכן" בגן שמואל.
פרשת קרטל חברות הגז

דור אלון הייתה שותפה עם שלוש חברות הגז הגדולות האחרות (אמישראגז, פזגז וסופרגז) לקרטל בלתי-חוקי, במסגרתו תיאמו ביניהן החברות מחירים וחילקו את אזורי החלוקה של הגז.
כתב אישום בפרשה הוגש ב-2004. בהסדר הטיעון עליו סוכם בסוף 2008 הוטל על מנכ"ל החברה לשעבר צבי מור עונש של ארבעה חודשי מאסר בפועל וקנס כספי של 950 אלף שקל.
בראשית 2010 הפרשה נחתמה בפסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים לגבי המעורבים שלא הגיעו להסדרי טיעון. דוד שזר שהיה יו"ר הנהלת דורגז בשנים 1994–1996 הורשע ונגזר עליו מאסר על תנאי של 12 חודשים ותשלום קנס בסך 800 אלף שקלים, בעוד בעלי החברה לשעבר שמואל דנקנר וכן חשב סופרגז לשעבר ישראל אנגל זוכו שניהם בפרשה.
ראו גם

אלון חברת הדלק לישראל
תחנות דלק בישראל
הערות שוליים

1 2 3 4 5  דור אלון אנרגיה בישראל (1988) בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  ניר גולדברג, ‏אלון מוחקת את דור אנרגיה מהמסחר, באתר גלובס, 16 בספטמבר 2001
↑  עת"י"ם, השר שחל: הרפורמה במשק הדלק תופעל גם ללא הסכמת החברות לפשרה שהוצע ע"י משרד האנרגיה, מעריב, 1 ביוני 1988
עודד שורר, שחל: ההסכם על הרפורמה במשק הדלק יחתם כנראה מחר, מעריב, 26 במאי 1988
↑  משה שחלהדו"ח שיחסל את הרפורמה בדלק, באתר גלובס, 25 בנובמבר 1996
↑  עודד שורר, דור כימיקלים רוצה להקים חברת דלק רביעית, מעריב, 8 ביוני 1988
↑  מיכל הולצמן, חברת דור אנרגיה הצטרפה מהבוקר רשמית לענף הדלק, מעריב, 14 באוגוסט 1989
↑  יוחאי רפאלי, איה אורן, דור אנרגיה תפעיל את תחנת "דן בני־ברק" במקומה של חברת פז, מעריב, 2 באוגוסט 1990
↑  גילי דינשטיין-ישפה, תחנה מדור חדש, מעריב, 6 בנובמבר 1990
↑  אורנה יפת, תחנות הדלק דור ואלון ימותגו מחדש תחת שם מאוחד, באתר ynet, 29 בדצמבר 2005
↑  עדיאל איתן מוסטקי, אחרי 23 שנה בחברה: ישראל יניב, יו"ר דור אלון, פורש, באתר כלכליסט, 24 באוגוסט 2023
↑  מירב קריסטל, פשרה בייצוגית: הנחה של 2-1 אג' על דלק, באתר ynet, 19 באפריל 2016
↑  דור-אלון אנרגיה בישראל (1988) בע"מ - מבנה ארגוני
↑  דוד חיון, ‏הופסקה ההתקשרות בין סוכנות הדלק יונה אברך לבין חברת סונול, באתר גלובס, 15 ביוני 1999
↑  אמיר הלמר, קרטל חברות הגז: כתב אישום נגד בן ש"ך, שמואל דנקנר וצבי מור, באתר הארץ, 14 באפריל 2004
↑  רוני ליפשיץ, מנכ"ל דורגז לשעבר, צבי מור, ייכנס לכלא, באתר ynet, 26 באוקטובר 2008
↑  אירית קוטונה, פרשת קרטל הגז: יו"ר דורגז לשעבר ישלם 800 אלף שקל, באתר כלכליסט, 7 במרץ 2010
↑  איתי הר-אור, שמואל דנקנר זוכה בפרשת קרטל הגז, באתר ynet, 20 בינואר 2010
סמליל "אברך אלון", מפעילת התחנות הפנימיות במושבים ובקיבוצים
ויתניה

ערך זה עוסק בחברת נדל"ן ישראלית. אם התכוונתם לצמח, ראו .
| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  ותנה
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־30 שנה)
 משרד ראשי:  תל אביב
 ענפי תעשייה:  נדל"ן
 מוצרים עיקריים:  נדל"ן מניב
 שווי שוק:  1.16 מיליארד ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  201 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  129 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  80.3 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  1.11 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  2.72 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  אהוד סמסונוב
 מנכ"ל:  עפר זיו
  
 www.vitania.co.il
 
ויתניה בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית, העוסקת בייזום, פיתוח, החזקה והשבחה של נדל"ן מניב. ניירות הערך של החברה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב. מנכ"ל החברה הוא עפר זיו ויו"ר החברה הוא אהוד סמסונוב.
לחברה הסכם ניהול, בניה והקמת פרויקטים עם חברת SGS חברה לבניין בע"מ, דבר המקנה לה יכולת ביצוע ותפעול ברמה גבוהה.
היסטוריה

החברה הוקמה בינואר 1995. במרץ 2008 הנפיקה החברה איגרות חוב לציבור והפכה ל"חברת איגרות חוב". באוגוסט 2015 מניות החברה נרשמו למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, והיא הפכה לחברה ציבורית. בעלי מניות עיקריים בחברה הם הראל חברה לביטוח, פליינג קרגו, האחים דן וגד פרופר, גיתם מערכות תדמית. 20.6% ממניות החברה נמצאים בידי הציבור.
החברה פועלת בעיקר בישראל, במישרין ובאמצעות חברות בנות, בתחומי ייזום, בנייה, השבחה, השכרה והפעלה של נכסים מניבים הכוללים שטחי משרדים, מסחר וחניות וכן בבנייה למגורים. כ-80% מהכנסות החברה בשנת 2020 נבעו משטחי משרדים והחניות המשרתות אותם. בסוף 2020 היו לחברה כ-220,000 מ"ר של נכסים מניבים (כולל נכסים המוחזקים באמצעות עסקאות משותפות) ובבעלותה היו מקרקעין בישראל בשלבי תכנון והקמה שונים להקמת כ-280,000 מ"ר נכסים נוספים.
מיזמים בולטים:
מתחם ויתניה תל אביב, הנבנה בשותפות עם חברת נכסי ד.מ.ר (1995) בע"מ, וכולל שלושה מגדלי משרדים בצומת הרחובות לה גוארדיה והחרש בדרום תל אביב, בהיקף בנייה כולל של כ-540,000 מ"ר. בנייתו של מגדל ראשון הושלמה והוא כולל אולמות תצוגה של חברת הרכב דלק מוטורס ומעליהם משרדים. שני מגדלים נוספים נמצאים בשלבי הקמה, ואחד מהם נמכר לבנק הפועלים.
פרויקט קריית אריה בפתח תקווה: בנייה של כ-120,000 מ"ר על קרקעי ו-75,000 מ"ר מרתפים.
פרויקט הר חוצבים בירושלים: כולל חדרים נקיים (מעבדות), משרדים, מחסנים ומרכז אנרגיה.
בנייני משרדים: בית ורינט, בית ויתניה-פדקו ובית אמצור בהרצליה, בית זיויאל ומגדל ויתניה ברמת החייל, טרמינל פארק באור יהודה.
ויתניה-קרסו – פתח תקווה. בכניסה המזרחית לפתח תקווה, מול אצטדיון המושבה ובסמוך לתחנות הרכבת הכבדה והקלה, חברת ויתניה בשותפות עם קרסו נדל"ן יזמו מתחם משרדים ומסחר של כ-80,000 מטרים רבועים על מגרש של 25 דונם. בשלב הראשון, שבנייתו החלה ב-2019, הוקמו מרתפי החניה ומבנה משרדים ומסחר של כ-20,000 מטרים רבועים.
ויתניה – למדא בנס ציונה. החברה חתמה הסכם עם חברות שבבעלות בני לנדא לרכישת 50% מקרקע בשטח של כ-14 דונם בפארק המדע קריית ויצמן בנס ציונה (מתוך חטיבת קרקע גדולה יותר שבבעלות קבוצת לנדא), שעליה יקימו החברות יחד פרויקט משולב של תעשייה, מעבדות ומשרדים וישכירו חלק מהשטחים לקבוצת לנדא עצמה. בגין הקרקע ויתניה תשלם 35 מיליון ש"ח.
מלון דריסקו בתל אביב.
ויתניה ארצות הברית.
מגדל ויתניה ברמת החייל
פרויקט ויתניה תל אביב
הערות שוליים

1 2 3 4 5  ויתניה בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑   נדל"ן ושיר: ויתניה תל אביב, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:13)
↑  שלומית צור, ‏נא להכיר: 3 מגדלים חדשים בכניסה הדרומית לתל אביב, באתר גלובס, 6 בדצמבר 2018
↑  דותן לוי, בנק הפועלים רוכש מגדל משרדים בת"א בכמיליארד שקל, באתר כלכליסט, 21 ביוני 2021
↑  גיא נרדי, ‏חברת הגיימינג מון אקטיב שוכרת 6 קומות במגדל ויתניה בת"א, באתר גלובס, 13 במאי 2020
↑  שלומית צור, ‏משרד גורניצקי ושות' רכש משרדים בת"א ב-80 מיליון ש', באתר גלובס, 25 במאי 2018
↑  דותן לוי, בנק הפועלים רוכש מגדל משרדים בת"א בכמיליארד שקל, באתר כלכליסט, 21 ביוני 2021
↑  אורי חודי, ‏ויתניה חתמה על חוזי שכירות עם ורינט ב-320 מיליון שקל, באתר גלובס, 6 בספטמבר 2015
↑  מיקי גרינפלד וצלי גרינברג, הבית החדש של טבע - מגדל ויתניה ברמת החייל, באתר כלכליסט, 13 בדצמבר 2018
↑  אריק דורי, מגדל ויתניה ברמת החייל: הצצה אל הפרויקט החדשני בצפון-מזרח ת"א, באתר כלכליסט, 24 במאי 2018
↑   יורם גביזון, בעבור 27 מיליון שקל בשנה: טבע עוברת למגדל ויתניה ברמת החייל, באתר TheMarker‏, 15 באוקטובר 2020
↑  דותן לוי, גאון אחזקות תשכור משרדים בשטח של 1,400 מ"ר בטרמינל פארק באור יהודה, באתר כלכליסט, 20 בינואר 2019
↑  מזל טלבי לוי, מגדלי משרדים ושטחי מסחר: פארק עסקים חדש ייבנה סמוך לשכונת אם המושבות, באתר SchokenGroup, ‏1 באפריל 2020
↑  סתיו קורן, ויתינה וקבוצת לנדא יקימו פרויקט נדל"ן בנס ציונה ב-320 מיליון שקל, באתר ביזפורטל, 20 באפריל 2021
↑  הילה ציאון, לא רק ת"א: עסקה גדולה בתחום הנדל"ן המניב בנס ציונה, באתר ynet, 20 באפריל 2021
↑  שלומית צור, ויתניה ובני לנדא יקימו פרויקט תעסוקה בנס ציונה ב-320 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 20 באפריל 2021
סינאל מלל פייוויי

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
| --- | --- |
synel mll payway logo
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  סנאל
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־35 שנים)
 משרד ראשי:  רח' המדע 2, יקנעם עילית
 ענפי תעשייה:  פתרונות תוכנה וחומרה לניהול המשאב האנושי בארגון, נדל"ן מניב
 מוצרים עיקריים:  ניהול המשאב האנושי בארגון, ניהול בטיחות ואבטחה פיזית
 שווי שוק:  93.2 מיליון ש"ח (26 בינואר 2025)
 הכנסות:  98.5 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  20.1 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  13.9 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  64.4 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  112 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  יהלי שפי
 מנכ"ל:  ארז בוגנים
 אנשי מפתח:  גבי בוגנים, מנהל עסקים ראשי
 עובדים:  260 (2011)
  
 www.synel.co.il
 
סינאל מלל פייוויי בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית. העוסקת בפיתוח, ייצור ושיווק של תוכנה וחומרה לניהול משאבי אנוש ופעילות העובד בארגון. המייסד ובעל השליטה בחברה הוא גבריאל בוגנים. מנכ"ל החברה הוא בנו, ארז בוגנים.