stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שטח דירה
הגדרת שטח דירה בישראל > משמעויות כלכליות

בשונה ממדינות המערב, בישראל נקבעו הגדרות רבות לשטח דירה על ידי הרשויות. חלק מההגדרות אינן חד משמעיות ונתונות לפרשנות. החל משנת 2006 מאמצות הרשויות בהדרגה הגדרה אחת ברורה וחד ערכית, אולם קיימות רשויות שנוהגות על פי הגדרות ישנות מסיבות משפטיות וטכניות. אי האחידות ואי הבהירות גורמות לנזק כלכלי בענף הדיור:
ציבור הרוכשים, המוכרים והמשתמשים במוצר נחשף לנתוני שטח שונים שהפערים ביניהם גדולים ובכך נוצר בלבול ואי וודאות. חלק גדול מהבלבול נובע מכך שמאגר המידע הרחב והנגיש ביותר לציבור - הטאבו נוקב בשטח דירה ייחודי, שאינו תואם את ההגדרות שבחוזה המכר ולא כל הגדרה אחרת.
מערכת הכרמ"ן שמנוהלת ברשות המיסים ונסמכת על הצהרות של מוכרי זכויות במקרקעין (אשר נקראות טופס מש"ח), מוזנת בנתוני שטח שחושב בשיטות שונות ובכך נפגעת רמת אמינותה. בשל רמת האמינות הנמוכה של נתון השטח בכרמ"ן מבצעים הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והשמאי הממשלתי סקירות תקופתיות בחתך של מספר חדרים ולא בחתך שטח דירתי.
ריבוי הגדרות ממלכתיות שונות גרם לפתיחת הליכי השגה על חיובים ומיסים בנושא ההגדרה המתאימה למדידת שטח דירה או בפרשנות להגדרה. בעיה זו הצטמצמה משמעותית לאחר אישור תקן 9.0.
הבלבול, אי האחידות ואי הידיעה של נתון שטח הדירה בציבור מהווה כר נוח להטעיות של צדדים לעסקות מכר כאשר אחד הצדדים או שניהם נוטים לאמץ נתון שטח מרחיב או מצמצם על פי העניין. חלק מההטעיות נעשות ברכישת דירות על ידי תושבי חוץ (שבמדינתם נתון שטח הדירה אחיד ומרכזי). הטעיות שנעשו בעבר במכר דירות חדשות מיזם אינן רווחות עוד לאחר מאי 2008 (תיקון לחוק המכר).
הערות שוליים

↑  סעיף 4 לדברי ההסבר לתקן 9.0
↑  הודעה על כניסה לתוקף של עדכון למפרט לפי חוק המכר (דירות), התשל"ג-1973, 24 במאי 2008
↑
↑  עו"ד רועי וולר, חישוב שטח דירה ותקן 9, באתר וולר ושות' משרד עורכי דין, ‏2022-06-23
↑  סקירת מחירים תקופתית של השמאי הממשלתי הראשי שבה מצוין שאינה נסמכת על נתון השטח בשל אמינותו הנמוכה, עמ' 2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4190159-9
שרקרק אדום-פס

| שרקרק אדום-פס |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: כחלאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: שרקרקיים
סוג:: ניקטיורניס
מין:: שרקרק אדום-פס
שם מדעי
 Nyctyornis amictus ‏טמינק, 1824

שרקרק אדום-פס (שם מדעי: Nyctyornis amictus) הוא מין של עוף ממשפחת השרקרקיים, החי בדרום-מזרח אסיה, בחצי האי המלאי, בורנאו וסומטרה. לשרקרק זה תפוצה רחבה והוא אינו בסכנה.
מאפיינים

אורכו של השרקרק  הזכר עד 31 ס"מ ומשקלו עד 92 גרם. משקל  הנקבה מגיע רק עד 70 גרם. המצח, הפנים והגרון אדומים ושאר הגוף בצבע ירוק.
תפוצה

שרקרק זה חי בבתי גידול רבים כמו יער גשם טרופי ויערות נשירים, נחלים וביצות כמו גם בערים ובכפרים.
תזונה ורבייה

השרקרק ניזון בעיקר מחרקים מעופפים כמו דבוריים, צרעות, זבובאים, חיפושיות, פשפשאים, חגבאים, פרפראים ושפיריות ומקנן במחילות.
הערות שוליים

↑  שרקרק אדום-פס באתר הרשימה האדומה של IUCN
שחמט זוגות

משחק שחמט זוגות
אנימציה שמתארת משחק שחמט זוגות
שחמט זוגות (Bughouse, מכונה בישראל גם שחמט שוודי או זוגיות) הוא וריאציית שחמט שמשוחקת על ידי ארבעה שחקנים שמחולקים לשני זוגות, כאשר אחד מכל זוג משחק מול שחקן מהזוג היריב, כך שאחד בלבנים ואחד בשחורים. ברגע שאחד מהשחקנים מכה כלי יריב, הוא מעביר את הכלי לחברו שיכול בתורו להשתיל את הכלי במקום להזיז את אחד הכלים שעל הלוח. המשחק דומה לשחמט השתלות (שבו משחקים רק שני שחקנים).
חוקים

שחמט זוגות משוחק על ידי ארבעה שחקנים: שניים בכל זוג, אשר כל אחד מהם יושב מול יריבו. שני בני הזוג משחקים כל אחד מהם בצבע אחר. המשחק דורש שני לוחות ושתי מערכות כלים, וכן שני שעוני שחמט (נהוג לקצוב 5 או 10 דקות כדי לקבל משחק מהיר, אך לעיתים מקציבים גם 15, 30 או 60 דקות).
כאשר יש רק לוח אחד, יש הנוהגים לשחק כאשר כל אחד מהשחקנים על חצי לוח (ואז המלכות משמשות כמלכים) אך אופן משחק זה מוריד דרסטית את מספר האפשרויות.
שני המשחקים מנוהלים בנפרד. כל לוח מתנהל בקצב שלו, ואין הכרח שתהיה התאמה בקצב המסעים בין הלוחות (בשל כך חשוב במיוחד להשתמש בשעון שחמט כדי למנוע "משיכת זמן" והקפאת המשחק מצד הזוג המפסיד) חוקי השחמט הרגילים תקפים גם כאן, למעט החוקים הבאים:
חוקים > השתלות כלים

כאשר אחד השחקנים מכה כלי יריב, הוא מעביר את הכלי הזה ל"בנק" של חברו. חברו יכול בתורו, במקום להזיז כלי, להשתיל את אחד מהכלים שבבנק שלו במשבצת פנויה בלוח. אין הכרח להשתיל מייד ואפשר להשאיר בבנק כמה כלים שרוצים.
אסור להשתיל רגלים בשורה הראשונה או השמינית.
אם רגלי מגיע לשורה השמינית הוא מוכתר כרגיל, אך כאשר מכים אותו הוא חוזר כרגלי.
הגרסה הנהוגה בישראל לא מאפשרת להשתיל כלי במצב שגורם למט מיידי, בעוד בגרסה המשוחקת ביתר העולם זה מותר.
רגלי שמושתל בשורה השנייה יכול לזוז מסע כפול או להכות דרך הילוכו. צריח שהושתל באחת הפינות וטרם זז יכול לבצע הצרחה.
חוקים > ניצחון

מטרת המשחק, כמו בשחמט רגיל, היא הנחתת מט על מלך היריב. המט תקף רק אם ליריב אין דרך להשתחרר ממנו כולל השתלת כלים. ברגע שהונחת מט באחד הלוחות, שני בני הזוג ניצחו והמשחק נגמר. גם אם אחד מהשחקנים נכנע או שנגמר לו הזמן שניהם מפסידים, ואם הוסכם תיקו באחד הלוחות הוא תקף לכולם. מצב נוסף של תיקו (נדיר) הוא כאשר בשני הלוחות הונחת מט בו זמנית על ידי אנשים מזוגות שונים.
חוקים > התייעצות

קיימים חוקים שונים לגבי התייעצויות בין בני הזוג: יש שאומרים שמותר לייעץ לשותף על מהלך ויש שלא, אך הכל מסכימים שמותר לבקש כלי. אין להתערב פיזית בלוח השני בשום מצב.
אסטרטגיה

בשל היכולת להשתיל כלים משחק זה הוא דינמי, חריף והפכפך במיוחד. גם שחקן שנמצא בחיסרון משמעותי בחומר יכול לנצח או לאזן את המצב באמצעות קבלת פיצוי חומרי מבן-זוגו וביצוע סדרת השתלות.
הכלים החזקים ביותר מבחינת השתלות הם המלכה, הפרש והרגלי.
המלכה היא הכלי החזק ביותר בשחמט הרגיל והשתלתה מעניקה יתרון חומרי למשתיל.
הפרש ייחודי בשל יכולתו לדלג מעל כלים ולכן זוהי השתלה שהיריב איננו יכול לחסום, גם באמצעות השתלת כלי אחר. מעבר לכך, הפרש הוא בעל יכולת לגיזה ומסכן כלים שלא הונחו כראוי.
הרגלי חזק דווקא בשל נחיתותו בשחמט הרגיל. בשל כך ניתן להשתמש בהשתלת מספר רגלים בזה אחר זה כדי לתקוע טריז במחנה היריב או לבצר את המחנה שלך ולסתום חורים במערך ההגנתי. יתרון נוסף הוא היכולת להשתיל רגלי בשורה השביעית ולאיים להכתירו לקצין.
אסטרטגיה > משחק על זמן

השימוש בשעון שחמט וקציבת זמן חיוניים למשחק, מאחר שאחת האסטרטגיות של שחקן שנמצא בנחיתות מבחינת חומר או מצב היא "משיכת זמן" ואף הקפאת המשחק, עד שייקבל פיצוי חומרי מבן-זוגו (כלי או כלים שיוכל להשתיל ולשנות באמצעותו את מאזן הכוחות על הלוח), או במקרה דרסטי יותר, עד שבן-זוגו ינצח את יריבו בלוח המקביל. העונש על נקיטה באסטרטגיה זו היא אובדן זמן על השעון שעלול להביא להפסד על זמן (כאשר הזמן בשעון של אחד השחקנים נגמר).
אחת הדרכים לנצח בשחמט זוגות היא באמצעות ניצחון בזמן, כאשר הזמן אוזל לאחד השחקנים היריבים. כאשר שחקן נמצא במצב שבו ספיגת מט במסע הבא הוא בלתי נמנע (כולל על ידי השתלה) הוא יעדיף להפסיק לשחק ויקווה שיריבו ינצח לפני שייגמר לו הזמן (בכך למעשה בן-זוגו משחק גם נגד השעון). במקרה כזה אומרים שהשחקן "עצור". ייתכן מצב שבו שני השחקנים "עצורים": אם מדובר בבני אותו זוג הם מפסידים, אך אם מדובר במצב בו שחקן אחד מכל זוג עצור, מנצח הזוג שנשאר לו יותר זמן על השעון. אם משחקים ללא שעון שחמט המשחק למעשה קופא ללא הגבלה ואפשר להסכים על תיקו.
רישום המסעים

רישום המסעים מתבצע כרגיל, כאשר השתלה מסומנת ב"@". נהוג לסמן את אחד הזוגות ב-A ואת השני ב-B ואז 1A., לדוגמה, מציין את המהלך הראשון של הלבן בקבוצה A. יש שתי דרכים לרשום את שני המשחקים: אחת לרשום את המסעים ששוחקו לפי הסדר. החיסרון הוא שקשה לעקוב אחרי המהלכים של משחק אחד. אפשר גם לרשום את שני המשחקים בנפרד, תוך ציון סדר הדברים.
תפרוסת אוכלוסייה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תפרוסת אוכלוסייה היא צורת התפשטות הנפשות על שטח מוגדר כלשהו (מדינה, עיר, יישוב, יבשת וכדומה). "תפרוסת אוכלוסייה" מתארת את מספר התושבים במקום מסוים בניגוד לצפיפות אוכלוסייה המתארת את מספר התושבים ביחס לשטח.
כאשר האוכלוסייה ממוקדת יותר באזורים מסוימים ולא בכל רחבי השטח, נוצר מצב שבו בחלק מהאזורים יש תפרוסת צפופה ואילו אזורים אחרים נחשבים לאזורים עם תפרוסת דלילה. כאשר בכל השטח המוגדר קיים אותו מספר נפשות, ניתן לומר שתפרוסת האוכלוסייה אחידה.
בדרך כלל תפרוסת האוכלוסייה בעולם אינה אחידה. בישראל לדוגמה, נכון לשנת 2014, כ-45% מהאוכלוסייה מתגוררים במטרופולין תל אביב, המהווה 7% בלבד משטח המדינה. את ריכוזי האוכלוסייה הגדולים והצפופים ביותר בעולם נמצא במערב אירופה, בצפון-מזרח ארצות הברית, במזרח אסיה ובדרום-מזרח אסיה.
גורמים המשפיעים על תפרוסת אוכלוסייה

תנאי מחיה קשים, כגון אקלים קיצוני או תנאי שטח לא נוחים (רכסי הרים, יערות סבוכים) גורמים לירידה בכמות האנשים במקום. לכן תפרוסת האוכלוסין תהיה פחות צפופה באזורים של מדבריות, קטבים, יערות טרופיים.
מצד שני, קיימים גורמים אשר מעודדים תפרוסת אוכלוסין צפופה יותר, למשל תנאי שטח נוחים וחשיבות היסטורית שיש למקום.
בין התהליכים האנושיים המשפיעים על שינויים בתפרוסת האוכלוסייה ניתן למנות את הגידול באוכלוסיית העולם ותנועות הגירה. פיתוח טכנולוגיות, ובפרט אמצעי תחבורה, מאפשרים לאנשים להגר למקומות מרוחקים וליישב גם אזורים שפחות נוחים להתיישבות. קצב גידול האוכלוסייה יצר מגמת עיור, ויישובים רבים הפכו מכפרים לערים בשל גידול במספר התושבים. קיימים גם תמריצים שנוצרים על ידי שלטונות אשר מבקשים לעודד מעבר של אוכלוסייה למקום מסוים, כגון: הטבות ומענקים, בנית מגורים ויצירת מקומות עבודה.
על פי סרג'ו דלה-פרגולה תפרוסת האוכלוסייה בישראל הושפעה משני כוחות מנוגדים: מצד אחד ממאמצים לפזר את האוכלוסייה על פני כל המדינה (למשל, על ידי הכוונת עולים חדשים לפריפריה) ומצד שני, הגירה טבעית של צעירים ומשכילים אל מרכז הארץ.
ראו גם

תפרוסת אוכלוסייה באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
הערות שוליים

↑  גיא נרדי, ‏מארבע יוצאת אחת: רק תל-אביב עונה להגדרה "מטרופולין", באתר גלובס, 28 בפברואר 2017
1 2  אוכלוסייה במרחב, באתר משרד החינוך - חומרי הוראה ולמידה
1 2  סרג'ו דלה-פרגולה, אוכלוסיית ישראל בעשור השלישי: מגמות והקשרים
↑  מאירה שגב, אנשים ויישובים, מט"ח, 2007, עמ' 8-18
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תפרון

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  תפרן
 תקופת הפעילות:  1977–הווה (כ־47 שנים)
 מיקום המטה:  אזור התעשייה תרדיון, משגב
 מוצרים עיקריים:  ביגוד ספורט ומוצרי הלבשה תחתונה לנשים ולגברים
 שווי שוק:  367 מיליון ש"ח (10 באוקטובר 2024)
 הכנסות:  243 מיליון דולר (2023)
 רווח תפעולי:  19.5 מיליון דולר (2023)
 רווח:  10.9 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  63.2 מיליון דולר (2023)
 סך המאזן:  141 מיליון דולר (2023)
 יו"ר:  יוסי שחק
 מנכ"ל:  בן ליברמן
 עובדים:  818 (2018)
  
 www.tefron.com
 
תפרון בע"מ היא חברה ישראלית העוסקת בפיתוח, ייצור ושיווק של מוצרי הלבשה תחתונה, בגדי ים וביגוד ספורט, לנשים ולגברים. מוצרי החברה מיועדים ברובם ליצוא, בעיקר לארצות הברית. מניית החברה נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
היסטוריה

בשנת 1990 החלה תפרון בשיווק מוצרי הלבשה תחתונה מכותנה עם גומי המותאמים לגוף. תפרון הייתה החברה הראשונה שהוציאה לשוק (ב-1997) בגדי הלבשה תחתונה ללא תפרים ואחת הראשונות בייצור הלבשת ספורט בהנדסה מותאמת לפעילות.
בשנת 2001 החלה החברה להעביר חלק משמעותי מפעילות התפירה לירדן. נכון לשנת 2015 למעלה ממחצית מעובדי החברה מועסקים בירדן.
בשנת 2003 רכשה תפרון את חברת "מקרו", העוסקת בייצור, שיווק ופיתוח בגדי ים וחוף.
לקוחותיה העיקריים של החברה הם נייקי, קלווין קליין, ויקטוריה'ס סיקרט, בננה ריפאבליק, גאפ וריבוק.
מתפרות החברה נמצאות בישראל, ירדן, מצרים ובארצות הברית. היא מפעילה ספקי משנה בסין ובקמבודיה.
בעבר החזיקה בחברת בת בשם אלבה-רפואה, אשר מייצרת מוצרי טקסטיל רפואיים (חליפות חדרי ניתוח, בדים עמידים בלחץ, תחבושות סטריליות), אולם פעילות זו נמכרה לחברה אחרת.
בשנת 2009 החלה החברה לשווק מוצרים תחת מותג פרטי שיצרה: Tfr. במקביל, פתחה החברה בשנה זאת לראשונה שלוש חנויות-מפעל: במשגב, במתחם בו מרוכזת מרבית פעילות החברה, בכפר סבא ובראשון לציון. בשלהי אותה שנה הודיע עדי ליבנה, מי שהיה מנהלה הכללי של החברה באותה עת, על עזיבתו את החברה. זמן קצר לאחר מכן נכנסה החברה לקשיי נזילות כספיים שהעלו חשש לפשיטת רגל שלה. משבר זה הסתיים בעקבות מהלך תמיכה של בעלי המניות במימון פעילות החברה.
היסטוריה > מסחר בבורסה

בשנת 1997, ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור ומנייתה החלה להיסחר ב־NYSE. בשנת 2005 נרשמה החברה למסחר במקביל גם בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בשנת 2006 ביצעה הנפקה בבורסה בתל אביב. בדצמבר 2008, עקב אי עמידתה בדרישת סף של שווי שוק של לפחות 25 מיליון דולר, נמחקה מניית החברה מהנאסד"ק.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  תפרון בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
1 2 3 4  דוח תקופתי ושנתי לשנת 2008, עמ' 6–7, באתר מאי"ה של הבורסה לניירות ערך
↑  דוח תקופתי ושנתי לשנת 2015, עמוד 32, באתר מאי"ה של הבורסה לניירות ערך
↑  מכון אלי הורביץ לניהול - תחרות אירוע אסטרטגי 2007
↑  אמיר אייזנברג, ‏הנפקת תפרון תכלול גם הצעת מכר של מאקפל בהיקף של 25 מיליון דולר, באתר גלובס, 23 ביולי 1997
↑  אסף רותם‏, תפרון נרשמת למסחר בבורסה בתל אביב, באתר וואלה, 25 בספטמבר 2005; במקור, מאמר מ"הארץ"
צידן הקדמי של תגיות מחיר, הנושאות את לוגו המותג הפרטי של החברה. במקרה זה, מדובר בתגיות של פרטי הלבשה תחתונה.
תלקסינואי (ירח)

|  כוכב האם |
| --- | --- |
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  2004
 מגלה:  סקוט שפרד
 על שם:  תלקסינואה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  20,454,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.2206
 זמן הקפה:  597.607 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.45 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  151.417°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  2 ק"מ
 מסה:  ‎1.5×1013‎ ק"ג
 נטיית ציר הסיבוב:  151°
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  23.5
 
תלקסינאוי (ביוונית: Θελξινόη), הוא ירחו של כוכב הלכת הצדק.
תלקסינואי התגלה בשנת 2004 על ידי קבוצה של אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שבראשה עמד סקוט שפרד וקוטלג בשם S/2003 J 22.
קוטרו של תלקסינואי הוא 2 קילומטר והוא מקיף את צדק במרחק של 20,454,000 ק"מ ובזמן הקפה של 597.607 ימים.
תלקסינאוי בעל בהירות נראית של 23.5 ומסה של 1.5x1013 ק"ג.
הירח קיבל את שמו הנוכחי, "תלקסינואי", בשנת 2005 על שם המוזה, בתו של זאוס מהמיתולוגיה היוונית. תלקסינאוי משתייך לקבוצת אננקה, על שמו של הירח אננקה. זו קבוצה של ירחי צדק המקיפים את צדק במרחק של בין 19.3 מיליון ק"מ ל-22.7 מיליון ק"מ.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
שחפית הקוטב

| שחפית הקוטב |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: שחפיים
סוג:: שחפית
מין:: שחפית הקוטב
שם מדעי
 Sterna paradisaea ‏פונטופידן, 1763
תחום תפוצה
   אתרי רבייה  אתרי חריפה  נתיבי נדידה

שַׁחֲפִית הַקּוֹטֶב או שַׁחֲפִית אַרְקְטִית (שם מדעי: Sterna paradisaea) היא מין של עוף ימי המשתייך לסוג שחפית שבמשפחת השחפיתיים. אתרי הרבייה של שחפית הקוטב נמצאים באזורים ארקטיים וסובארקטיים של אסיה, אירופה וצפון אמריקה. שחפית הקוטב היא מהמינים המיטיבים לנדוד בעולם החי: מדי שנה היא נודדת משטחי הרבייה הצפוניים שלה שבאזור הארקטי עד האוקיינוס הדרומי שסביב אנטארקטיקה, וחזרה. זוהי הנדידה המחזורית הארוכה ביותר בין כל בעלי החיים.
אסטרטגיית הרבייה של המין היא גידול מספר מצומצם של צאצאים, המטופלים בצורה טובה ומוגנים היטב. ההורים מאכילים את האפרוחים בדגים למשך זמן רב, ומסייעים להם לעוף דרומה בחורף.
שחפית הקוטב היא עוף מאריך-חיים יחסית, ורבים מהם מגיעים לגיל 20. הפרט המבוגר ביותר שתועד, מת בגיל 34. תזונתה מתבססת בעיקר על דגים וחסרי חוליות ימיים קטני ממדים. המין נפוץ מאוד, ועל פי הערכות שונות קיימים כמיליון פרטים. התנודות והמגמות החלות באוכלוסיית שחפית הקוטב אינן ידועות כהלכה, אך ידוע שבני האדם גרמו להקטנת האוכלוסיות באזורי התפוצה הדרומיים.
תפוצה ונדידה

שחפית הקוטב ידועה בנדידתה הארוכה. אחת לשנה כל שחפית קוטב בוגרת נודדת מהקוטב הצפוני לקוטב הדרומי ועוברת מרחק של 19,000 קילומטרים לערך, וכך עוברת באזורים רבים בכדור הארץ, אך אתרי הרבייה שלה נמצאים בקוטב הצפוני. בקיץ הצפוני היא מצויה באזורי חופים וסלעים באזורים הקרים של צפון אמריקה ואירואסיה. לאחר תום נדידתה דרומה, היא נפוצה בחורף הדרומי באזורים ימיים, עד לקצה הדרומי של אנטארקטיקה. שטחם הכולל של האזורים שבהם מצוי המין עומד על כעשרה מיליון קילומטרים רבועים בקירוב.
בשל נדידתה הארוכה של השחפית, היא חווה שני קיצים בכל שנה ורואה יותר אור-יום מכל יצור אחר. פרט בוגר ממוצע עובר במהלך חייו מרחק הדומה באורכו למסע מכדור הארץ לירח ובחזרה. דוגמה אחת לכישורי התעופה יוצאי הדופן של מין זה היא שחפית הקוטב שנלכדה וסומנה כאפרוח בלתי-מנוצה באיי פארו שבצפון בריטניה בקיץ של שנת 1982, ונלכדה שוב במלבורן שבאוסטרליה באוקטובר של אותה השנה. בכך השחפית עברה בנדידתה מעל הים יותר מ-22,000 קילומטרים בשלושה חודשים שעברו מאז הגיעו של האפרוח לבגרות. דוגמה נוספת היא אפרוח שסומן בלברדור שבקנדה ב-23 ביולי 1928 ונמצא בדרום אפריקה ארבעה חודשים לאחר מכן.
שחפית הקוטב בדרך כלל נודדת הרחק מהחוף. עקב כך, נדיר לראותה על היבשה שלא באזורי הקינון והרבייה שלה.
במחקר של אגוונג משנת 2010, בו נאסף מידע ממשדרים המשתמשים בטכנולוגיית גאולוקיישן, התגלה כי המרחק העונתי שעוברים פרטים אחדים במין הוא גדול יותר משתואר, יותר מ-80,000 ק"מ. נתיבי הנדידה חופפים במידה רבה עם אלו של המינים יסעור גדול ויסעור מצוי, כך שלמרות גודלה הקטן משתמשת השחפית במשטר הרוחות הגלובלי בדומה למעופפים גדולים ומיומנים כיסעוראים.
בישראל − חולפת נדירה. נצפתה באביב ובקיץ בחוף אילת.
תיאור וטקסונומיה

שחפית הקוטב היא עוף בגודל בינוני, ואורכה נע בין 33 ל-36 סנטימטרים מקצה המקור לקצה הזנב. מוטת הכנפיים נעה בין 76 ל-85 סנטימטרים. משקל פרט בוגר נע בין 86 ל-127 גרם. צבע המקור אדום כהה, וכך גם הרגליים הקצרות וכפות הרגליים בעלות קרומי השחייה. הזנב מסתעף לשני חלקים או יותר.
נוצותיהם של פרטים בוגרים לבנות או אפורות, להוציא את אזור העורף והמצח וחלקו העליון של הראש השחורים והלחיים הלבנים. צבע נוצות הכנפיים העליונות אפור חיוור. הזנב לבן, ופלג הגוף התחתון אפור חיוור. דו הצורתיות הזוויגית מעטה, כלומר הזכר והנקבה דומים במראם החיצוני. פלומת החורף דומה מאוד לזו הקיצית, אך הראש מעט בהיר יותר והמקור כהה יותר.
הפרטים הצעירים שונים מהבוגרים בצבע המקור הכהה יותר; בצבע הרגליים - שחור במקום אדום; בנוצות הכנפיים, להן מראה "קשקשי"; בקצוות הכנפיים, להן צבע כהה יותר מלבוגרים; בשורש הכנף השחור; ובזנב הקצר יותר. בסמוך ללידתם, לאפרוחים הצעירים חזה לבן, פנים שחורות ושאר הגוף חום-שחור, וזאת במטרה להסוות את האפרוח בינות הצמחייה.
למין מגוון רחב של קריאות. שתי הקריאות הנפוצות ביותר הן קריאת האזהרה, המושמעת כאשר טורפים אפשריים כגון בני אדם או יונקים אחרים נכנסים לתחום מושבת הקינון, וקריאת הפרסום או ההודעה. קריאה זו מושמעת בעת חזרת פרט למושבת הקינון או בעת התקלות אגרסיבית בין שני פרטים. קריאת הפרסום ייחודית לכל פרט ופרט ובכך מסייעת גם לזיהוי הפרטים השונים. שמונה סוגי קולות נוספים תוארו, החל מקריאת התחנונים שמשמיעות הנקבות בעת ההזדווגות ועד קריאת ההתקפה המושמעת בעת התקפה על פולשים.
מבחינה חיצונית דומה שחפית הקוטב לשחפית ורדרדת ולשחפית ים, אם כי צבעיה וקריאותיה שונים מעט. בהשוואה לשחפית הים, לשחפית הקוטב יש זנב ארוך יותר ומקור בצבע אחיד יותר, ואילו בהשוואה לשחפית הוורדרדת, לשחפית הקוטב יש כנפיים ארוכות יותר בעלות צבעים מעט כהים יותר. קריאת שחפית הקוטב צורמת יותר מזו של השחפית הים, ושונה במידה ניכרת מקריאתה של השחפית הוורדרדת.
מבחינה פילוגנטית, שחפית הקוטב קרובה ביותר למספר מיני שחפיתיים הנפוצים בקוטב הדרומי, דוגמת ה-Sterna hirundinacea, ה-Sterna virgata ושחפית אנטארקטית (Sterna vittata). ניתן להבחין בין שחפית הקוטב לשלושת המינים הללו בקלות, בעיקר בגלל שוני בתקופות אשר בהן עוטים המינים השונים פלומת חורף.
רבייה

שחפית הקוטב היא מונוגמית, ובמרבית הפעמים היא חוזרת לאותה מושבת קינון מדי שנה. שחפית הקוטב מגיעה לבגרות מינית בגיל שלוש או ארבע שנים. החיזור משוכלל, בייחוד בקרב פרטים המקננים בפעם הראשונה. הוא מתחיל במצג תעופה שבו תרדוף הנקבה אחרי הזכר בתעופה עד לאזורים גבוהים ואז תרד באיטיות. תצוגה זו מלווה מצג דגים של הזכר, במהלכו יציע הזכר לנקבה דגים שצד עבורה. על הקרקע, החיזור כולל הליכה מהירה עם זנב מורם וכנפיים מונמכות. לאחר מכן, הזכר והנקבה בדרך כלל יעופפו ויקיפו זה את זה.
הזכר והנקבה יחדיו בוחרים את אתר הקינון ושניהם מגינים עליו. במשך זמן זה, הזכר ימשיך להאכיל את הנקבה בדגים. ההזדווגות מתחילה מעט לאחר מכן. ההזדווגות מתרחשת במושבות גדולות על גבי חוף הים, איים ובמקרים מסוימים גם באדמת טונדרה בקרבת המים. לעיתים קרובות, בעת עונת ההזדווגות מתערבבים להקות שחפית הקוטב עם להקות שחפיות ים. הנקבה מטילה בין ביצה אחת לשלוש בכל תטולה, כאשר הממוצע הוא שתי ביצים.
שחפית הקוטב היא מהתוקפניות שבשחפיות. היא מגינה בעוז על אתר הקינון שלה ועל אפרוחיה, ובמצב של סכנה לא תהסס לתקוף טורפים גדולים לרבות דובי קוטב, זאבים, שועלים ועופות דורסים וכן אנשים מתקרבים, בדרך כלל על ידי ניקור הראש והעורף. אף על פי ששחפית הקוטב קטנה מדי בשביל לגרום לנזק רציני, תקיפותיה עלולות לגרום לדימום. בשל הגנתה האגרסיבית על אזור מחייתה, יכולים עופות אחרים להפיק תועלת מקינון באזורים שבהם היא מקננת.
הקן הוא גומה לא גדולה יחסית בקרקע, ולעיתים היא מסומנת או מרופדת על ידי סיבים, עשבים או חומרים אחרים. צבע הביצים מנומר בחום או ירוק-שחור והן מוסוות בקרקע. הזכר והנקבה חולקים ביניהם את הדגירה על הביצים. האפרוחים בוקעים מן הביצה לאחר 22 עד 27 ימים והם מצמיחים נוצות לאחר 21 עד 24 ימים מבקיעתם. אם ההורים חשים הפרעות ויוצאים מן הקן לעיתים קרובות, תקופת הדגירה יכולה להתארך עד 34 ימים.
האפרוחים בוקעים כשלגופם פלומת נוצות רכה. עם בקיעתם הם לא חסרי אונים לחלוטין כמו גוזלים אך אינם לגמרי עצמאיים וזקוקים לטיפול הורי. הם מתחילים לשוטט מסביב לקן ולחקור את סביבתם בין יום אחד לשלושה ימים לאחר הבקיעה, אבל בדרך כלל אינם מתרחקים מהקן. שני ההורים דואגים לאפרוחים ומגינים עליהם. תזונת האפרוחים מתבססת בעיקר על דגים. ההורים מביאים לאפרוחים דגים גדולים וטובים יותר משהם אוכלים בעצמם. הזכרים מביאים לאפרוחים יותר מזון משהנקבות מביאות. ההאכלה על ידי ההורים נמשכת בדרך כלל עד כחודש לפני שהאפרוחים מגיעים לעצמאות. לאחר שהצמיחו נוצות בוגרים, לומדים האפרוחים שיטות ציד שיסייעו להם לספק מזון לעצמם, כולל צלילה אל תוך המים כדי לצוד דגים. אחרי שהגיעו לבגרות, יעופו הפרחונים דרומה בעזרת הוריהם.
שחפית הקוטב היא עוף מאריך ימים. תוחלת חיים של 20 שנה אינה נדירה בקרב שחפיות הקוטב. יחסית למינים רבים של עופות יבשתיים, שחפית הקוטב מגדלת מספר מועט של אפרוחים מדי שנה ומשקיעה בגידולם אנרגיה רבה. מחקר שנערך באיי פארו הראה כי כ-82% מאפרוחי שחפית הקוטב שבוקעים מדי שנה מגיעים לבגרות.
אקולוגיה והתנהגות

תזונת שחפית הקוטב משתנה על פי המקום והזמן, אך היא טורפת ותזונתה מתבססת בדרך כלל על מזון מן החי. ברוב המקרים, היא אוכלת דגים קטנים או סרטנאים ימיים, אולם הדגים מהווים את עיקר תפריטה. מיני הדגים העיקריים שמהם ניזונה שחפית הקוטב הם מינים מתלהקים כגון מליח, שבוטיים, טרוטנית וצלופחוליים וכן סרטנאים כמו שטצדאים, סרטנים קצרי-בטן וקרילאים. לעיתים היא מגוונת את תזונתה עם רכיכות, תולעים ימיות או גרגירי יער ובאזורי הרבייה הצפוניים גם חרקים.
כמו שאר מיני השחפיות, צדה שחפית הקוטב את הדגים המהווים את תזונתה על ידי צלילה למים. לרוב מתבצע הציד בים הפתוח, אם כי לעיתים גם בלגונות מים מתוקים. לפני הצלילה, שחפית הקוטב מעופפת באוויר במקום אחד ומשתדלת לא להזיז את ראשה כדי להתמקד בטרפה. לאחר שבחרה את הטרף על ידי חוש הראייה, היא פותחת בצלילה ותופסת את הדג. לעיתים מתקרבות שחפיות הקוטב לפני המים כדי לתפוס טרף המצוי באזור זה. לעיתים היא גם תרדוף אחרי חרקים באוויר באזורי הרבייה הצפוניים. נראה גם שלמרות ממדיה הקטנים יחסית, שחפית הקוטב חומסת לעיתים מזון מעופות אחרים: היא עטה על העופות בעודם עפים וכתוצאה מהבהלה הם שומטים את טרפם. נראה שהעופות המאוימים מהתנהגות זו הם שחפיות קוטב אחרות, שחפיות ממינים אחרים (דוגמת שחפית הים) ומיני אלקיים וטבלניים מסוימים.
בזמן הקינון, שחפית הקוטב פגיעה לתקיפה מצד חולדות ובעלי חיים אחרים. אחד מהאיומים האלה מגיע מהשחף הכספי הגדול יותר מן השחפית, שבנוסף לתחרות מצדו על אתרי קינון, גם נוהג לעיתים לאכול את ביציה ואפרוחיה של שחפית הקוטב. הסוואת הביצים עוזרת במידת מה למנוע תופעות אלה, וכן בחירת אתרי קינון מרוחקים. בזמן אכילתה, שחפיים ושחפיות אחרות יציקו לשחפית הקוטב וינסו לגנוב ממנה מזון. לעיתים קרובות אתרי הקינון של שחפית הקוטב משותפים למיני שחפיות אחרות ואף למינים אחרים של עופות ימיים.