stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק התקנים
עיקר הוראות החוק > פרק ט׳: אמצעי אכיפה מינהליים

על הפרה של הוראות שונות בחוק זה רשאי הממונה להטיל עיצום כספי בסכום של 11,170 ש"ח (בשנת 2024) על עוסק, ובסכום של 27,930 ש"ח (בשנת 2024) על תאגיד. כאשר ההפרה נוגעת למספר רב במיוחד של מצרכים ניתן להטיל עיצום כספי ששיעורו פי אחד וחצי מהסכומים הללו. פרטי העיצום יפורסמו באתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעשייה.
היה לממונה יסוד סביר להניח כי עוסק או מעבדה מאושרת הפרו הוראה מההוראות לפי חוק זה, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, התראה מינהלית. בהתראה יציין הממונה מהו המעשה המהווה את ההפרה, יודיע למפר כי עליו להפסיק את ההפרה וכי אם ימשיך בהפרה או יחזור עליה יהיה צפוי לעיצום כספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת, וכן יציין את זכותו של המפר לבקש את ביטול ההתראה. נמסרה למפר התראה מינהלית והמפר המשיך להפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, ימסור לו הממונה דרישת תשלום בשל הפרה נמשכת.
על דרישת תשלום ועל התראה מינהלית ניתן לערער לבית משפט השלום.
עיקר הוראות החוק > פרק י׳: עונשין

על הפרה של הוראות שונות בחוק זה ניתן להטיל עונש של מאסר או קנס. בית המשפט שהרשיע אדם בעבירה לפי חוק זה רשאי, נוסף על כל עונש שהוא מוסמך להטיל, לצוות על חילוטו של מצרך שנעברה בו העבירה או על התיקון או ההשמדה של המצרך.
נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי חוק זה על ידי התאגיד או על ידי עובד מעובדיו. המפר את חובתו זו עונשו קנס. נעברה עבירה לפי חוק זה על ידי תאגיד או על ידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו, אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.
עיקר הוראות החוק > פרק י״א: צווים והתחייבות

נוכח הממונה כי עקב הפרה של הוראה מהוראות החוק נגרמת פגיעה בבריאות הציבור, בבטיחותו או באיכות הסביבה, או קיימת הסתברות גבוהה שתיגרם פגיעה כאמור, וטרם הוגש כתב אישום, רשאי הוא לצוות על מי שגרם לפגיעה או על מי שעומד לעשות כן, להפסיק את המעשה הגורם לפגיעה או להימנע מעשיית המעשה.
הוגש כתב אישום בשל עבירה לפי חוק זה, רשאי בית המשפט שאליו הוגש כתב האישום, לצוות על הנאשם בצו עשה, צו אל תעשה או בכל סעד אחר שיחליט, ככל שיראה לנכון בנסיבות העניין, למנוע, להפסיק או לצמצם את הפגיעה בבריאות הציבור, בבטיחותו או באיכות הסביבה.
היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם עבר עבירה לפי הוראות חוק זה, למעט עבירה מינהלית, רשאי הוא, באישור מי שהיועץ המשפט לממשלה הסמיך לכך ובהסכמת האדם, לקבל ממנו התחייבות בכתב לעשות אחד או יותר מאלה:
ראו גם

מה שטוב לאירופה טוב לישראל
הערות שוליים

↑  חוק התקנים, תשי"ג–1953, ס"ח 116 מ-29 בינואר 1953
↑  הצעת חוק התקנים, תשי"ב-1952­, ה"ח 103 מ-18 בפברואר 1952
↑  חוק התקנים (תיקון מס' 10), התשע"ד-2013, ס"ח 2410 מ-31 באוקטובר 2013
↑  חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו–2018), התשע"ז-2016, ס"ח 2591 מ-29 בדצמבר 2016
↑  הרפורמה במכון התקנים-הפעימה השלישית נכנסה לתוקף במגזין port2port,‏ 17 בדצמבר 2019
↑  רפורמת "מה שטוב לאירופה טוב לישראל" אושרה בקריאה שנייה ושלישית, באתר ynet, 5 באוגוסט 2024;
דנה ירקצי, רפורמת מה שטוב לאירופה - מה היא כוללת? | כל הפרטים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 ביולי 2024
↑  הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 19) (אימוץ הוראות מחייבות החלות באיחוד האירופי), התשפ"ד-2024, ה"ח הממשלה 1743המ-1 באפריל 2024
↑   תקנון מכון התקנים הישראלי, התשס״ג–2002, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), התשנ״א–1991, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   כללי התקנים (עיבוד תקנים זמניים), תשל״א–1971, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   הודעה בדבר המקומות להפקדת תקנים רשמיים, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט;
תקנים רשמיים, באתר של מכון התקנים הישראלי
↑   צו התקנים (קביעת תוי-תקן), התשנ״ב–1992, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   הוראות התקנים (בדיקת מוצרי זהב), תשכ״ז–1966, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
יוסף מרר

יוסף (יוז'י) מרר (29 ביולי 1901 – 9 ביוני 1983) היה מראשוני מהנדסי הבניין בהקמת מדינת ישראל.
קורות חיים

יוסף (יוז'י) מרר נולד וגדל בווינה בירת אוסטריה. למד הנדסת בניין בטכניון בווינה ובנוסף, היה חבר פעיל בתנועה הציונית: "בלאו ווייס" (כחול – לבן). לימים, עמד בראש הבלאו ווייס של אוסטריה. בגיל 30, נישא לגרטה גולדשלגר.
בשנת 1932, עלו השניים לפלשתינה, במסגרת תנועת הנוער. הם התיישבו בתל אביב. שם נוצרו קשרים הדוקים בינו לבין האדריכלית לוטה כהן והם פתחו במשותף משרד אדריכלים ברחוב אלנבי. במסגרת עבודתם המשותפת הראשונה הקימו את מלון "קטה דן" על חוף ימה של תל אביב, בתל אביב בנו השניים בתים אחדים בסגנון ה"באוהאוז".
בשנת 1937, אחרי הולדת בתם היחידה עברה המשפחה לרחוב גורדון לדירת 3 חדרים, חדר אחד הוסב למשרד המשותף עם לוטה כהן. זאת כיוון שבתקופת מלחמת העולם השנייה הייתה מצוקת בנייה קשה ביותר. בשנת 1941 עבר מרר לעבוד ב"סולל בונה" ולוטה כהן פתחה משרד בדירתה ברחוב רופין 9 בתל אביב. 
בשנת 1944 חיפשו מהנדס מועצה ביישוב הצעיר חולון. מרר קיבל את התפקיד ובנה את ביתו בקריית עבודה – שכונה בחולון. במקביל, חיפשו מהנדס בחברת הבנייה של הסוכנות בשם "רסקו" שתי המסגרות היו קטנות יחסית ומרר קיבל את שני התפקידים גם יחד.
לימים גדלה חברת הבנייה וגם חולון הייתה לעיר, שתי המסגרות בקשו מיוסף לעבוד במשרה מלאה, לאחר התלבטות, הוא בחר ב"רסקו" והיה למהנדס הראשי של החברה עד צאתו לגמלאות. עבודת האדריכלות נעשתה במשרדה של לוטה כהן ושותפה החדש יהודה (ארנסט) לביא. אחד הפרויקטים לעבודתם המשותפת של כהן – לביא וחברת "רסקו" היה הקמתם של שני בתי הורים ברמת חן שברמת גן. בהמשך, הקימה החברה "שכונות רסקו" בכל רחבי הארץ.
יוז'י נפטר בתל אביב בשנת 1983, בשנה ה-82 לחייו. נקבר בבית העלמין בחולון.
יוסף משה השיל

רבי יוסף משה השיל (ה'תק"ם - ט"ו בחשוון ה'תרט"ז), בנו של רבי אברהם יהושע השיל מאפטא, היה אדמו"ר במז'יבוז'.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תק"ם לרבי אברהם יהושע השיל מאפטא ולחיה שרה בתו של רבי יעקב מטיטשין. נישא לנכדתו של רבי משה מפשעווארסק. לאחר פטירת אביו בה' בניסן ה'תקפ"ה הכריזו עליו קבוצה מצומצמת מחסידיו במז'יבוז' כעל אדמו"רם. בשנות אדמו"רותו היה נוסע לרבי ישראל פרידמן מרוז'ין (הרוז'ינר).
רבי יוסף משה נפטר בט"ו בחשוון ה'תרט"ז בגיל 75 אולם בניו לא נהגו באדמו"רות.
ילדיו היו: רבי ישראל אהרן השיל (נפטר ה'תר"ן); רבי דוד השיל; רבי אליעזר השיל; חיה חנה השיל, אשת רבי מנחם מענדל נכדו של רבי יוסף אבי שושלת יאמפולה.
טל שמאי

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  חדשות 13
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  talshamay534
 טוויטר:  TalShamay
טל שמאי (נולד ב-31 ביולי 1990) הוא חזאי ומגיש תחזית בחדשות 13.
ביוגרפיה

טל שמאי גדל באריאל. כיום הוא מתגורר בתל אביב.
בשנת 2009 התגייס למרכז המטאורולוגיה של חיל האוויר, שם שירת כמש"ק מחקר מטאורולוגי וכחזאי. עם שחרורו מהשירות הצבאי החל לעבוד כחזאי בנמל התעופה בן-גוריון. זמן קצר לאחר מכן עבר מבחן בד בערוץ הראשון, והחל להגיש את התחזית במהדורת "מבט" לצד החזאיות שרון וכסלר וסיגל גפני.
בסוף 2012 סיים את עבודתו בערוץ הראשון, וכחודשיים לאחר מכן הצטרף לחדשות 10 כעורך ומפיק פינת התחזית במהדורה המרכזית. בנוסף החל להגיש פינת תחזית יומית בתוכנית הבוקר "אורלי וגיא".
בפברואר 2015 החל להגיש את התחזית גם במהדורה המרכזית, לצד החזאי דני רופ.
באוגוסט 2020 החליף את דני רופ במהדורת החדשות המרכזית של ערוץ 13.
בשנת 2019 נישא לבן זוגו. כעבור מספר שנים, השניים התגרשו.
הערות שוליים

↑  הכי נורמלי: ככה נראית אהבה, באתר וואלה, 13 ביוני 2019
טל שטריקר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 במאי 1979 (בן 45) רמת גן, ישראל 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת המדינה של פלורידה 
 ספורט
 ענף ספורט:  שחייה
 תת-ענף:  סגנון חזה, סגנון חופשי
 
טל שטריקר (נולד ב-29 במאי 1979) הוא שחיין עבר, אלוף ישראל בשחייה שהשתתף באולימפיאדת סידני במדי נבחרת ישראל.
קורות חיים

שטריקר נולד ברמת גן. הוא התאמן בקבוצת השחייה של מכבי קריית אונו בהדרכתו של רובי שלו.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באתונה, יוון במרץ 2000 סיים שטריקר במקום 14 במשחה ל-200 מטר חזה בשיא אישי חדש של 2:13.96 דקות ובמקום 26 במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש נוסף של 1:02.85 דקות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בהלסינקי, פינלנד ביולי 2000 סיים שטריקר במקום ה-12 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:17.35 דקות, במקום ה-22 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:03.88 דקות ובמקום ה-26 במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 30.19 שניות. בנוסף, הוא סיים במקום השמיני במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:25.21 דקות, ביחד עם איתן אורבך, אורן אזרד ויואב ברוק (התוצאה שקבע בזינוק שליחים הייתה 52.11 שניות) ובמקום השמיני במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:43.48 דקות, ביחד עם אורבך, יואב מאירי וברוק (התוצאה שקבע בזינוק שליחים הייתה 1:03.15 דקות).
באולימפיאדת סידני (2000) סיים שטריקר במקום ה-32 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:03.99 דקות ובמקום ה-32 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:19.33 דקות. בנוסף, הוא דורג במקום ה-17 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:43.39 דקות, ביחד עם אורבך, מאירי וברוק (התוצאה שקבע בזינוק שליחים הייתה 1:02.65 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 2002 זכה שטריקר בשתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:05.23 דקות, אחרי דב מלניק מהפועל ירושלים (1:05.10 דקות) ולפני דני מלניק ממכבי ראשון לציון שקבע שיא ישראלי לגילאי 17–18 (1:05.42 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:19.41 דקות, אחרי דב מלניק (2:17.86 דקות) ולפני דני מלניק (2:21.49 דקות).
הערות שוליים

↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  אורי שטיפט, שיא ישראלי למנזולה, באתר ONE, ‏9 באוגוסט 2002
↑  אורי שטיפט, שני שיאים ישראלים חדשים באליפות ישראל, באתר ONE, ‏7 באוגוסט 2002
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת סידני (2000)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אלכס אברבוך • כפיר גולן • גדעון יבלונקה • טומי כפרי • קונסטנטין מטוסביץ' • רוגל נחום • אלכסנדר פורחומובסקי • דני קרסנוב |  |
|  ג'ודו | אורית בראון • אריק זאבי • גיל עופר |  |
|  היאבקות | מיכאל ביילין • יורי יבסייצ'יק • גוצ'ה ציציאשווילי |  |
|  התעמלות אמנותית | אור טוקייב |  |
|  סיף | איילת אוחיון |  |
|  קליעה | אלכסנדר דנילוב • גיא סטריק |  |
|  קיאק | רועי ילין • ליאור כרמי • לריסה פסחוביץ' • רמי צור •  מיכאל קולגנוב |  |
|  שחייה | אורן אזרד • איתן אורבך • ורד בורוכובסקי • עדי ביכמן • יואב ברוק • יואב גת • מיקי חליקה • יואב מאירי • אלכסיי מנז'ולה • טל שטריקר |  |
|  שיט | עמית ענבר • מיכל היין • אלעד רונן • אלי צוקרמן • ענת פבריקנט • שני קדמי |  |
יוס ואן אימרסל

| --- | --- |

צילום בעת קונצרט ב-1974
 לידה:  9 בנובמבר 1945 (בן 78) אנטוורפן, בלגיה 
 מוקד פעילות:  בלגיה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 כלי נגינה:  פסנתר, צ'מבלו, עוגב 
 חברת תקליטים:  סוני קלאסיקל 
 
יוס ואן אימרסל (בפלמית: Jos van Immerseel,‏ נולד ב-9 בנובמבר 1945) הוא נגן צ'מבלו, פסנתרן ומנצח בלגי ממוצא פלמי.
ביוגרפיה

יוס ואן אימרסל, יליד אנטוורפן, למד עוגב, פסנתר וצ'מבלו באקדמיה למוזיקה (הקונסרבטואר) באנטוורפן אצל פלור פטרס (עוגב), אז'ן טראי (Traey) (פסנתר), קנת גילברט (צ'מבלו), כמו כן אצל לוסי פראטר (פיתוח קול) ודניאל סטרנפלד (ניצוח). בין השנים 1964–1968 הוא ייסד וניצח באקדמיה על התזמורת "קולגיום מוזיקום" שהתמחתה במוזיקת רנסאנס ובארוק ובהמשך הרחיב את הרפרטואר שלו עם יצירות מן המוזיקה הקלאסית ורומנטית. היה מוזיקאי הבלגי הראשון שזכה בקונסרבטואר בפרס הראשון לשלושה כלים:פסנתר (1963),עוגב (1967) וצ'מבלו (1971).
אחרי 1972 לימד ואן אימרסל באסו קונטינואו וצ'מבלו באקדמיה למוזיקה באנטוואפרן. השתלם בהמשך בנגינת מוזיקה עתיקה בצ'מבלו אצל קנת' גילברט. כעבור שנה בתחרות הראשונה לצ'מבלו בפריז (1973), זכה בפרס הראשון, לפי החלטה בפה אחד של חבר השופטים וכמו כן בפרס הקהל. החל משנת 1982 לימד קורסים בינלאומיים באקדמיה שליד המוזיאון פלסהויס (Vleeshuis) בעיר הולדתו, שברשותו אוסף עשיר של כלי מקלדת היסטוריים. הוא לימד גם כיתות אמן בפסטיבלים בינלאומיים רבים, כולל ברוק ד'אנטרון, אוטרכט, שופרון ואנקונה.
ואן אימרסל לימד גם בקונסרבטואר של פריז (החל משנת 1992- כפרופסור) ובאקדמיה למוזיקה ע"ש סוולינק באמסטרדם אותו ניה בשנים 1985- 1981.
ואן אימרסל מבוקש גם כפסנתרן באולמות קונצרטים ברחבי אירופה כשהוא ידוע ברגישותו המעודנת להיבטים "רטוריים" של המוזיקה ובמיומנותו לאלתור. בהקלטות שלו לקונצרטים לפסנתר של בטהובן המבקרים הקדישו עניין מיוחד לקדנצות שכתב.
בסיורי ההופעות בעולם נוהג האומן לנגן על כלי נגינה משלו, לרבות הפסנתר שברשותו.
בשנת 1987 הקים ואן אימרסל את האנסמבל "אנימה אטרנה ברוגה" לכלים אותנטיים שהתמחה במוזיקה משלהי המאה ה-18 ומהמאה ה-19. הופיע עם תזמורת זאת כמנצח, חבר בתזמורת וכסולן.
יחד עם הכנרת הראשית מידורי זיילר הקליט סונטות לכנור ופסנתר מאת מוצרט על דיסק שזכה בשנת 2003 בפריז בפרס "דיאפזון של השנה". בשנת 2010 הוענק לואן אימרסל פרס פסטיבל המוזיקה של ברמן.
ואן אימרסל קנה לעצמו שם בהקלטותיו את המוזיקה של מוצרט, בטהובן ושוברט בחברת הדיסקים סוני קלאסיקל.
פרסים ואותות הוקרה

1963 - פרס לנגינה במבט ראשון - במינכן
1966 - פרס מורטלמנס להלחנה - באנטוורפן
1967 - פרס אן רוצקי לעוגב
2003 - פרס דיאפאזון השנה - יחד עם מידורי זיילר
2010 - פרס הפסטיבל המוזיקלי (Musikfest) של העיר ברמן על מפעל חייו
1973 - הפרס הראשון התחרות הבינלאומית לצ'מבלו בפריז
הערות שוליים

↑  A.Pâris p.949
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007424984905171  PLWABN: 9810554875905606  BIBSYS: 7018610  BNE: XX4580517  BnF: cb13900734c (data)  GND: 128697776  ISNI: 0000 0001 1085 1173  LCCN: n82150545  MusicBrainz: 095b3b6e-573b-4207-b149-3842e176d5f7  NKC: jx20070209003  NSK: 000478149  NTA: 073926493  RERO: 02-A012345957  SNAC: w6db91g3  SUDOC: 079506003  VIAF: 115444776   WorldCat (עם VIAF): 115444776
ידידים (עמותה)

סמליל "ידידים"
"ידידים" למען הנוער והחברה היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 1991. העמותה פועלת בקרב ילדים, בני נוער וצעירים במצבי סיכון ומצוקה בכל שכבות ומגדרי האוכלוסייה בישראל. העמותה מסייעת בכל שנה להעצמתם של כ-3,000 ילדים, בני נוער וצעירים על ידי הפעלת מרכזים קהילתיים לילדים ובני נוער בכל רחבי ישראל בהם מופעלות תוכניות חונכות והעצמה שנתיות. הארגון נעזר בלמעלה מ-2,000 סטודנטים ומתנדבים בתוכניות חינוך ורווחה שונות, בלמעלה מ-160 קבוצות.
חזון העמותה

בניית חברה בה לכל ילד ניתנת ההזדמנות לממש את יכולותיו וכישוריו.
פיתוח מנהיגות חברתית רגישת תרבות הפועלת בשיתוף פעולה על מנת לסייע לאוכלוסיות החלשות בקהילה.
הטמעה של ״שפת הידידות״ הכוללת כבוד לכל אדם ותרבותו, אמינות ויושרה.
בניית מודל ארגוני רחב היקף המנחיל את המקצוענות בהתנדבות ובעשייה החברתית.
היסטוריה

בשנת 1991, הקימה בירושלים קבוצת סטודנטים צעירים בוגרי צבא את ארגון 'ידידים לקליטת נוער על ידי נוער' שנרשם כעמותה, במטרה לסייע בקליטת גל העולים של תחילת שנות ה-90. הארגון הציג מתווה פעולה תחת הכותרת "קליטה ידידותית - מודל החונכות של ידידים" לפיו בני נוער מתנדבים מוצמדים לילדים ובני נוער עולים, משמשים להם כחונכים ומלווים אותם בצעדיהם הראשונים בישראל. זאת, בשילוב עבודה קבוצתית של בני נוער בני אותו גיל ובעלי רקע וסטטוס דומה במתווה של קבוצת השווים.
פעילות העמותה התרחבה בתוך שנים ספורות ליותר מ-30 יישובים בארץ, ובשנת 1996 הורחבה פעילותה לאוכלוסיות נוספות של בני נוער במצבי סיכון, תוכניות מנהיגות והתנדבות בקהילה. באותה שנה שונה שם הארגון לשמו הנוכחי - "ידידים למען הנוער והחברה".
בתחילת שנות האלפיים המשיכה העמותה להרחיב את פעילותה בהיבט גאוגרפי, חברתי וחינוכי-מקצועי, תוך הקמה והפעלה של תוכניות ייעודיות לגילאים, מצוקות ומצבי סיכון שונים. סייעו להרחבת העמותה שיתופי פעולה עם ארגונים חברתיים ומשרדי ממשלה; משרד העלייה והקליטה, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, שירות מבחן לנוער, משרד החינוך, משטרת ישראל, קרנות הביטוח הלאומי, ועוד ארגונים וקרנות מהארץ ומהעולם. בין היתר, עמותת ידידים ניהלה את ההתנדבות בקהילה של אלפי סטודנטים מלגאים בישראל. בנוסף הקים הארגון סניפי "ידידי ידידים" בארצות הברית בנשיאותו של השחקן מייק בורשטיין, וכן "ידידי ידידים" בקנדה ובאנגליה.
על פי הערכת העמותה, כ-100,000 בוגרים עברו בין שורותיה לאורך השנים.
תחומי פעילות ותוכניות

כיום עמותת "ידידים" נותנת מענה ייעודי לצרכים חברתיים העולים מגורמי חינוך ורווחה בממשלה ובמגזר השלישי. זאת, על ידי הפעלת תוכניות ארוכות-טווח בתוך הקהילה המותאמות לשלבים שונים בחיים ולמצבי סיכון ומצוקה. תחומי הפעילות העיקריים הם קליטת עלייה, מניעת נשירה, נערים ונערות בסיכון, נוער עובר חוק, הכנה לצה"ל, תעסוקה והעצמה נשית.
תוכניות הארגון ממוקמות על רצף הגילאים 6–36, ומטרתן להעצים את החניכים ולהעניק להם כלים, מיומנויות וכישורי חיים אשר יאפשרו שילוב מיטבי בקהילה ובחברה והבניית תפיסת עתיד חיובית. בבסיס התוכניות עומד המודל החינוכי "המשולש", אשר פותח בעמותה וכולל: חונכות אישית, פעילות קבוצת שווים והתנדבות בקהילה.
בין התפיסות החינוכיות המובילות את העמותה הן בניית מסלול התקדמות אישי לכל חניך, התמדה ומעורבות הורים ומשפחה גרעינית בתהליך החינוכי.
תחומי פעילות ותוכניות > תוכניות העמותה

"ידידים - בתי ידידים" - בתים חמים לילדים ונוער בשכונות עם ריבוי מצוקות.
"ידידים אחי יונתן" - חגיגית בר/בת מצווה לנערים ונערות ממשפחות מעוטות יכולת.
"ידידים סל״ע" - סיוע לנערות במצבי סיכון.
"ידידים סיירת" - מניעת נשירה מבתי הספר.
"ידידים סיכויים" - סיוע לנוער עובר חוק.
"ידידים עתיד בטוח" - פיתוח כישורי חיים ואופק תעסוקתי לנערים במצבי סיכון.
"ידידים מעגלי אחריות" - הכנה לשירות משמעותי בצה"ל.
"ידידים למנהיגות - הדרך החדשה" - הכנה לשירות משמעותי בצה"ל וקידום שילובם המיטבי של בני העדה האתיופית בחברה הישראלית.
"ידידים בתעסוקה" - סיוע להשתלבות תעסוקתית בקרב צעירים.
מכון ידידים למנהיגות, ניהול והתנדבות

הוקם בשנת 1998 על מנת לפתח את תורת ההדרכה, ההכשרה והניהול של עובדי ומתנדבי "ידידים", ללוות את מחקרי ההערכה והמדדים להערכה של התוכניות השונות. עד היום הכשיר המכון למעלה מ-2,800 מנהלים, רכזים ומתנדבים, תוך שילוב בין תאוריות וידע אקדמי לבין עשייה וידע העולים מן השטח. מחקרי המכון מסייעים לדייק את המענים הניתנים בתוך התוכניות וכן לשתף במידע המקצועי הקיים בארגון.
הישגים ואותות

פרס "מצוינות בניהול" מטעם המגזר השלישי הוענק למנכ"ל העמותה.
"מגן סגן השר לקליטת עליה" על הצטיינות בפעילות התנדבותית לקליטת העלייה.
"אות הנשיא למתנדב" על פעילות בני נוער מתנדבים בתחום קליטת עלייה.
"אות ראש העיר ירושלים" הוענק לידידים כארגון מצטיין על פעילותו למען קידום רווחתם ואיכות חייהם של תושבי ירושלים.
פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים על תרומה בתחום הגברת העלייה.
מעמד מייעץ לאו״ם בשנת 2020.
הערות שוליים

↑  בתי ידידים, באתר ידידים למען הנוער והחברה
↑  תכנית אחי יונתן, באתר ידידים למען הנוער והחברה (ארכיון)
↑  ידידים סל״ע, באתר ידידים למען הנוער והחברה
↑  ידידים - סיכויים, באתר ידידים למען הנוער והחברה
↑  ידידים עתיד בטוח, באתר ידידים למען הנוער והחברה
↑  ידידים - מעגלי אחריות, באתר ידידים למען הנוער והחברה
↑  ידידים בתעסוקה, באתר ידידים למען הנוער והחברה
↑  מכון ידידים למנהיגות, ניהול והתנדבות, באתר האינטרנט של העמותה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506584705171  VIAF: 308284002   WorldCat (עם VIAF): 308284002 
תוכניות ידידים - רצף גילאים
טיסה 277 של איראן אייר

| --- | --- |
המטוס שהתרסק
המטוס שהתרסק
 תאריך:  9 בינואר 2011
 מיקום:  אורמיה, איראן
 גורם:  בחקירה
 קואורדינטות:  37°37′15″N 45°09′48″E﻿ / ﻿37.620833°N 45.163333°E﻿ / 37.620833; 45.163333
 הרוגים:  77
 פצועים:  27
 ניצולים:  27
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  בואינג 727-286
 מספר זנב:  EP-IRP
 מוצא:  נמל התעופה מרהבאד (טהראן)
 יעד:  נמל התעופה אורמיה
 מפעיל:  איראן אייר
 נוסעים:  106
 אנשי צוות:  12
  (למפת איראן מוגדלת) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פקיסטן טורקמניסטן אוזבקיסטן אזרבייג'ן ארמניה טורקיה עיראק כווית ערב הסעודית  קטר איחוד האמירויות הערביות ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןמיקום ההתרסקות(למפת איראן רגילה) טהראן משהד כרג' אספהאן תבריז שיראז קום אהוואז רשת כרמאנשאה בנדר עבאס אפגניסטן פק. טורקמניסטן או. אזר. א. ט. עיראק כ. ערב הסעודית  ק. אי. ע. הים הכספי  המפרץ הפרסי  מפרץ עומאןמיקום ההתרסקות
 
טיסה 277 של איראן אייר (IR277) התרסקה ב-9 בינואר 2011 בעת שניסתה לנחות נחיתת חירום סמוך לעיר אורמיה שבמחוז מערב אזרבייג'ן.

במטוס מדגם בואינג 727-286 היו 106 נוסעים ואנשי צוות, מתוכם נהרגו 77.
הטיסה

התאונה אירעה בסביבות השעה 19:45 זמן מקומי, באזור שרר מזג אוויר קשה. הטייסים החמיצו את ניסיון הנחיתה הראשון, וחזרו לנחיתה חוזרת. בעת הנחיתה פגע המטוס בגבעה סמוכה והתרסק לחלוטין אך לא נשרף.
לאחר התאונה, הוכרזו שלושה ימי אבל במחוז מערב אזרבייג'ן.
חקירת התאונה

חקירת התאונה החלה ב-10 בינואר 2011, יום לאחר התאונה. הקופסה השחורה נמצאה באתר ונשלחה לטהראן לניתוח.
החקירה תהיה בפיקוח המשרד האיראני לתעופה אזרחית.
הערות שוליים

↑  איראן: מטוס נוסעים התרסק בצפון המדינה, 77 נהרגו, באתר nana10‏, 9 בינואר 2011
↑  ‏דודי כהן, 77 הרוגים בתאונת מטוס בצפון-מערב איראן, באתר ynet, 9 בינואר 2011
↑  ‏איראן: מטוס התרסק, עשרות בני אדם נספו, באתר nrg‏, 9 בינואר 2011
↑  ‏ הנשיא אחמדינז'אד מביע תנחומים למשפחות הרוגי התרסקות המטוס באתר IRNA (באנגלית)
↑  ‏איראן חוקרת את נסיבות התאונה באתר אל ג'זירה (באנגלית)
טיסה 781 של BOAC

| --- | --- |

מקום ההתרסקות בים הטירני ליד האי אלבה באיטליה
 תאריך:  10 בינואר 1954
 מיקום:  איטליה הים הטירני ליד האי אלבה, איטליה
 גורם:  עייפות המתכת בזמן הטיסה
 קואורדינטות:  42°40′42″N 10°25′38″E﻿ / ﻿42.67833333°N 10.42722222°E﻿ / 42.67833333; 10.42722222
 הרוגים:  35
 פצועים:  0 
 ניצולים:  אין
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  דה הבילנד קומט 1 (DH-106)
 מספר זנב:  G-ALYP (זנב)
 מוצא:  נמל התעופה קלנג, סינגפור
 יעד:  נמל התעופה הית'רו, לונדון, בריטניה
 חניות ביניים:  רומא, איטליה
 מפעיל:  BOAC
 נוסעים:  29
 אנשי צוות:  6
 he
 
טיסה 781 של BOAC‏ (British Overseas Airways Corporation) התרסקה ב-10 בינואר 1954 בים הטירני ליד האי אלבה שבטוסקנה, איטליה. המטוס מדגם דה הבילנד קומט 1 (מסוג DH-106) המריא משדה התעופה צ'אמפינו ברומא, איטליה אל נמל התעופה הית'רו, לונדון. הנחיתה ברומא הייתה עצירת ביניים מתוכננת כאשר המוצא העיקרי של הטיסה היה משדה התעופה קלנג בסינגפור. בסביבות השעה 10:00 GMT אירע במטוס פיצוץ כתוצאה מהפחתת לחץ (Decompression) בגובה רב והמטוס צלל והתרסק במימי הים הטירני, כל 29 הנוסעים וששת אנשי הצוות נהרגו.
הטיסה והאסון

ב-10 בינואר 1954 בשעה 09:34 GMT המריאה הטיסה לקראת השלב הסופי ליעדה בלונדון. בסביבות השעה 9:50 GMT חלף על פני הקומט מטוס אחר של BOAC מסוג DC-4 שטס לאותו היעד, המטוס השני יצר קשר רדיו עם טייס הקומט, קפטן אלן גיבסון, הוא דיווח לו על מצב מזג האוויר, לפתע נותקה השיחה באמצע. בזמן זה נצפו על ידי דייגים שברים נופלים אל הים הטירני.
נמל התעופה הית'רו בלונדון רשם תחילה את טיסה 781 כמתעכבת; בסביבות השעה 13:30 הוריד שדה התעופה את הטיסה מלוח הטיסות הנכנסות.
במטוס היו 29 נוסעים מתוכם 10 ילדים. במטוס היה גם ההיסטוריון הצבאי וכתב ה-BBC הידוע, צ'סטר וילמוט.
החקירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בתחילה משימת בירור הסיבות לאסון הייתה קשה. ב-1954 לא היו קופסאות שחורות שכללו מקליט קולות בתא הטייס (CVR) ומקליט נתוני טיסה (FDR) ולא היו נהלים לחקירת תאונות אוויריות, כך שלא הייתה דרך לדעת מה התרחש. הצי המלכותי הבריטי ארגן חיפוש נרחב שכלל ספינות חילוץ צבאיות ואזרחיות.
ראו גם

טיסה 783 של BOAC
חלבון מלא

חלבון מלא או חלבון שלם הוא כינוי למוצר מזון שהחלבונים שבו מכילים את 9 חומצות האמינו החיוניות לאדם בפרופורציות דומות לזו הדרושה לאדם. כל מוצרי המזון מהחי או הצומח בשלמותם מכילים את 9 חומצות האמינו הדרושות לאדם, אך ביחסים שונים ביניהן ובכמות כוללת שונה. מזון נחשב לחלבון יחסית מלא, אם יש בו כמות יחסית גבוהה של חלבון, והוא מכיל את חומצות האמינו החיוניות בפרופורציות יחסית מתאימות. כיום המונח פחות נמצא בשימוש.
חומצות אמינו דרושות לאדם לבנייה ותיקון של רקמות חלבון בגוף. קיימות כ-23 חומצות אמינו המשמשות לבניית חלבונים באורגניזם חי, ואת רובן מסנתז גוף האדם בעצמו, בעיקר בתאי הכבד. 9 מתוכן נקראות חומצות חיוניות לאדם, משום שגוף האדם אינו מייצר אותן בעצמו וחייב לקבלן מהמזון.
במזונות מהחי לרוב היחסים בין חומצות האמינו קרובים יותר למה שדרוש לאדם, אך אכילה של מקורות שונים מהצומח מספקת גם היא חלבון שלם. מבין הצמחים סויה נחשבת חלבון שלם.
פרופיל חומצות האמינו החיוניות

חומצות אמינו הן אבני הבניין של חלבונים. בעוד שגוף האדם יכול לסנתז חלק מהן, הגוף צורך תשע באמצעות המזון כיוון שאינו מסוגל לסנתז אותן בעצמו. אלה מכונות חומצות אמינו חיוניות והן:
איזולאוצין
ולין
טריפטופן
לאוצין
ליזין
מתיונין
פנילאלנין
תראונין
היסטידין
פרופיל חומצות האמינו החיוניות > כמות הצריכה המומלצת של חומצות האמינו החיוניות

הטבלה הבאה מפרטת את כמות צריכת חומצות האמינו החיוניות המומלצת ביום אצל מבוגרים על ידי ארגון הבריאות העולמי. ההתאמה חושבה למבוגר במשקל של 62 ק"ג.
| חומצת אמינו חיונית | כמות מ"ג הדרושה ביום למבוגר |
| --- | --- |
טריפטופן: 248
תראונין: 930
איזולאוצין: 1,240
לאוצין: 2,418
ליזין: 1,860
מתיונין + ציסטאין: 930
פנילאלנין + טירוזין: 1,550
ולין: 1,612
היסטידין: 620
חלבון: 46 עד 56 גרם (46,000 עד 56,000 מ"ג)
מקורות לחלבון מלא

חלבון מהווה את אבני הבניין של איברים, שרירים, עור והורמונים. גוף האדם זקוק לחלבון כדי לייצר שרירים, להעביר חומרים מזינים ולבנות ולתקן רקמות.
חלבונים שלמים מכילים את כל תשע חומצות האמינו החיוניות בכמויות עקביות. כמה דוגמאות של חלבון מלא:
ביצים
דג
בשר חזיר
בשר בקר (רוב החלבונים מן החי נחשבים לשלמים ואיכותיים. זה כולל בשר אדום.)
בשר עוף
חלב ומוצריו
סויה ומוצריה
מקורות נוספים עשירים בחלבון:
עדשים
שעועית
אפונה (שנהוג להכין ממנה אבקות חלבון ותחליפים)
דגנים מלאים
אגוזים
זרעים
ירקות
מקורות לחלבון מלא > מקורות חלבון מלא מהצומח

מרבית מקורות החלבון המלאים באים ממזונות על בסיס בעלי חיים כמו ביצים, חלב, דגים ובשר הם חלבונים שלמים, בעוד שמרבית המזונות הצמחיים אינם שלמים. טבעונים, צמחונים ואנשים הנמנעים מצריכת מזון מהחי מקבלים את החלבון המלא בכמה דרכים, לרוב שימוש במקורות ספציפיים מהצומח, מספר דוגמאות למקורות חלבון מלא מהצומח:
קינואה - קינואה מכילה 8 גרם חלבון בכוס מבושלת (185 גרם). זהו גם מקור טוב לכמה מינרלים, כולל מגנזיום, ברזל ואבץ.
פולי סויה שלמים - טופו, טמפה ואדממה כולם מיוצרים מפולי סויה שלמים ונחשבים למקורות חלבונים מלאים מצוינים. מנה (85 גרם) של אדממה או טופו מספקת 8 גרם חלבון.
ספירולינה - ספירולינה היא סוג של אצות כחולות ירוקות שנחשבות כתוסף פופולרי בקרב טבעונים וצמחונים, הוא מקור לחלבון מלא. כף אחת (7 גרם) מספקת 4 גרם חלבון.
כוסמת - אמנם הכוסמת אינה עשירה בחלבון אך היא מקור צמחי נוסף לחלבון מלא.
ייתכן שמקורות אלה אינם מכילים חלבון רב במנה כמו מוצרים מן החי.