חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי
פרקי החוק

החוק מורכב מ-14 חלקים עיקריים, המפרטים כיצד יש לנהל הליכי חדלות פירעון.
חלק א': עקרונות ופרשנותעוסק בעקרונות היסוד של החוק ומציג ההגדרות והמונחים המשמשים אותו. החוק משקף את הגישה לפיה, אין מדובר בהליך שבא להעניש את החייב, אלא בהליך שנועד להסדיר מצוקה כלכלית הנובעת מאופי החיים הכולל לקיחת אשראי כבדרך שבשגרה.
פרק א': עקרונות יסוד
פרק ב': הגדרות
חלק ב': הליכי חדלות פירעון לגבי תאגידבעבר פירוק והבראת חברות הוסדרו בפקודת החברות ובחוק החברות, כיום תהליך זה מתנהל תחת כנפיו של החוק החדש בלבד. בחלק זה מוסדרים נקודת הפתיחה להליכי שיקום ולהליכי פירוק של חברה, בין אם ההליך נפתח על ידי נושה או על ידי החברה. לבית המשפט מוקנות סמכויות בנוגע לאופי ניהול ההליך ומסלול הטיפול המועדף לתאגיד ולכל הנוגעים בעניין (בעלי השליטה, העובדים, הנושים, בעלי המניות וכו') – הליכי שיקום או הליכי פירוק.
פרק א': תחולה
פרק ב': בקשה לצו לפתיחת הליכים והדיון בה
פרק ג': הגבלות וסעדים זמניים עד למתן צו לפתיחת הליכים
פרק ד': תוכנו של צו לפתיחת הליכים ותוצאותיו
פרק ה': הקפאת הליכים
פרק ו': הנאמן – מינויו, תפקידו וסמכויותיו
פרק ז': הפעלת התאגיד ושיקומו הכלכלי
פרק ח': פירוק
חלק ג': הליכי חדלות פירעון לגבי יחידחלק זה מפרט כיצד לפעול לשיקום החייב תוך פגיעה מצומצמת ככל האפשר ביתר הצדדים. ההליך יחולק לשתי תקופות מרכזיות:- תקופת ביניים – תקופת בדיקה בה ייבדק מצבו הכלכלי של החייב, האם משתף פעולה עם ההליכים, ומהן הנסיבות שהביאו אותו לחדלות פירעון. התקופה תחל עם אישור בקשתו ומתן צו פתיחת הליכים אשר מקפיא את כל הליכי הגביה המנהליים נגדו.- תקופת השיקום – בתום תקופת הביניים תקבע לחייב תוכנית שיקום שתכלול את אופן ניהול נכסיו, חובת תשלומים חודשית, השתתפות בהדרכה פיננסית, מימוש ומכירת נכסים ועוד.בנוסף, בחלק זה מפורטים סמכויות הגופים שינהלו את הליכי החדלות, כגון מערכת ההוצאה לפועל, הממונה על הליכי חדלות פירעון במשרד המשפטים ובית משפט השלום (זאת בניגוד לעבר שבו הליכי פשיטת רגל היו תחת בית משפט מחוזי וכונס הנכסים הרשמי).
פרק א': תחולה והוראות כלליות
פרק ב': צו לפתיחת הליכים לבקשת יחיד שסך חובותיו עולה על 150,000 שקלים חדשים
פרק ג': צו לפתיחת הליכים לבקשת נושה או היועץ המשפטי לממשלה
פרק ד': סעדים זמניים עד למתן צו לפתיחת הליכים
פרק ה': תוצאות צו לפתיחת הליכים
פרק ו': הנאמן – מינויו, תפקידו וסמכויותיו
פרק ז': תקופת הביניים – ממתן צו לפתיחת הליכים עד מתן צו לשיקום כלכלי
פרק ח': צו לשיקום כלכלי
פרק ט': הפטר
פרק י': הוראות לגבי יחיד שנפטר
פרק י"א: הוראות שונות
פרק י"ב: הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד בעל חובות בסכום נמוך
חלק ד': הנשייהמדבר על הכספים שנצברים (הן לחייבים והן לתאגידים) בקופת הנשייה – הקופה שאליה מוזרמים כספי החייב מחובת התשלום החודשי, מימוש נכסים הקיימים, קופות גמל על שמו וכדומה. הוא מגדיר גם את הליכי הגשת תביעת החוב של נושים וההכרעה בהן ומעמדו של כל נושה.השינוי המשמעותי בחלק זה הוא סדר חלוקת הכספים. אם בעבר חובות למדינה (רשות המיסים, המוסד לביטוח לאומי, רשויות מקומיות וכו') ולנושים המובטחים היו ראשונים לקבל 100% מהחוב המגיע להם, החוק החדש משנה את סדרי הדין ומעביר חלק נכבד מהכספים שבדין קדימה ליתר הנושים הכלליים. כך הנושים הקטנים, כגון ספקים, עסקים קטנים ואנשים פרטיים יזכו ליותר כספים בעבור חובם בהליכי חדלות הפירעון.
פרק א': תביעות חוב
פרק ב': קופת הנשייה
פרק ג': כינוס נכסי קופת הנשייה וניהולם
פרק ד': מימוש נכסי קופת הנשייה
פרק ה': חלוקת נכסי קופת הנשייה
פרק ו': נושים בעלי זכויות פירעון מיוחדות
חלק ה': מעמד הנושים וזכויותיהם
חלק ו': הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי
חלק ז': סמכויות בית המשפט
חלק ח': אחריות נושא משרה ובעל תפקיד בתאגיד הנמצא בחדלות פירעון
חלק ט': הליכי חדלות פירעון בין־לאומייםקובע כיצד יש לנהל הליכי חדלות של חייבים ותאגידים שיש להם נכסים במדינות זרות או נושים במדינות מחוץ לישראל. עד לכניסת החוק החדש לתוקף, בפקודת פשיטת הרגל לא הייתה כל התייחסות כיצד יש לפעול במקרים אלו. החוק החדש ממלא את החסר ומתאים את עצמו לכלכלה הגלובלית.
פרק א': הגדרות ותחולה
פרק ב': גישה של בעל תפקיד זר ושל נושים זרים
פרק ג': הכרה בהליך זר
פרק ד': שיתוף פעולה עם רשות מוסמכת זרה ובעל תפקיד זר
פרק ה': הליכים מקבילים
פרק ו': הוראות שונות
חלק י': הסדר חוב שלא במסגרת צו לפתיחת הליכיםעוסק באפשרויות החייב להגיע להסדרי חוב מחוץ להליכי חדלות הפירעון. בדרך כלל, כאשר מתחילים הליכי פשיטת רגל, אסור להגיע להסדר פרטי ולשלם לנושה ספציפי באופן ישיר, אלא רק באמצעות בית המשפט ובהפקדה לקופת הנשייה הכוללת. בית המשפט יכול לאשר הסדרים פרטניים של החייב עם הנושים אם להערכתו הן יועילו לכלל. בנוסף, בעקבות התפתחותו של שוק מנהלי הסדרי חוב המתמחים בהפחתת חובות וריביות, החוק מאפשר שיקול דעת רחב ביותר לאישור הסדרים מסוג זה.
פרק א': הגדרות ותחולה
פרק ב': אישור הסדר חוב
פרק ג': אישור הסדר חוב מהותי בחברת איגרות חוב
פרק ד': ניהול משא ומתן מוגן בידי תאגיד – הוראת שעה
חלק י"א: עונשין וסמכויות אכיפהמדבר על העונשים להם צפוי מי שיעבור על סעיפי החוק או ינסה להשתמש בהליכי החדלות לצורך בריחה מנושים, קבלת דבר במרמה, הסתרת נכסים וכדומה.כיוון שהחוק מאפשר למחוק חובות וכן מרחיב את תנאי הכניסה למסלול חדלות פירעון, נפתח פתח לאלו המעוניינים לברוח מחובות שיצרו במרמה או ברשלנות. כאן מוגדרות הסמכויות הפליליות של הממונה לצורך אכיפה יעילה של ניהול הליכי החדלות וכן מול מי שמנסה לנצל לרעה את ההליך הזה.
פרק א': עונשין
פרק ב': סמכויות אכיפה
חלק י"ב: הוראות שונות
חלק י"ג: תיקונים עקיפים
תיקוני סעיפים בחוק החברות, תיקונים שונים בחוק ההוצאה לפועל בדבר ביטול ההכרה בחייבים מוגבלים באמצעים והסמכת הרשם לטפל בחדלות פירעון של חובות נמוכים, ועוד.
חלק י"ד: תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראות שעה