הרברט קיקל
ביוגרפיה > שר הפנים

לאחר הבחירות למחוקקים באוסטריה 2017, ה-FPÖ הצטרפה לממשלה הפדרלית כשותפה זוטרה למפלגת העם האוסטרית (ÖVP). קיקל הושבע לתפקיד שר הפנים הפדרלי ב-17 בדצמבר. מסגרת תפקידו זה היה מעורב במספר שערוריות. הוא הואשם בכך שלא לקח אחריות רצינית כשר, אלא פעל כאילו עדיין נמצא באופוזיציה, וכן בניצול לרעה של תפקידו ועידוד מגמה של התרחקות מהדמוקרטיה הליברלית ומשלטון החוק.
במסיבת עיתונאים ב-11 בינואר 2018 אמר קיקל כי הוא רוצה "מרכזי שירותים ותשתיות שיאפשרו לרשויות לרכז מבקשי מקלט במקום אחד", דבר שהתפרש באופן נרחב כרמז למחנות ריכוז, אם כי הכחיש כי הניסוח היה בכוונה או שהוא ביקש להיות פרובוקטיבי.
במרץ 2018 השעה קיקל את פיטר גרידלינג, ראש המשרד הפדרלי להגנה על החוקה והלוחמה בטרור (BVT), והורה על פשיטות על משרדיה ובתים של מספר צוותים, תוך תפסת תשעה עשר גיגה - בייט של נתונים. קיקל טען כי מעשיו התחייבו בגלל גרידלינג וכישלונה של הסוכנות למחוק נתונים רגישים. מעשיו זכו לביקורת על ידי פוליטיקאים מהאופוזיציה, שהאשימו אותו בכך שהוא מבקש לערער את עצמאות ה-BVT כדי להגן על קבוצות ימין קיצוניות הקרובות ל-FPÖ. נשיא אוסטריה, אלכסנדר ואן דר בלן, תיאר את האירועים כ"יוצאי דופן ומדאיגים ביותר". דובר הביטחון של הממשלה, ורנר אמון, מסר כי משרד הפנים לא הצליח לפעול בערוצים המתאימים, וכי חיפושים בלתי מבוקשים בבתי אנשי הצוות אינם נוהל רגיל.
קיקל ספג ביקורת בספטמבר 2018 לאחר שהודעת דואר אלקטרוני שנשלחה למשטרה על ידי דובר השרים שלו, המליץ לה להגביל את המגע עם כלי תקשורת קריטיים למינימום. זה עורר ביקורת מצד הקנצלר סבסטיאן קורץ, שגינה "כל הגבלה על חופש העיתונות". קיקל הצהיר שהוא לא מאשר את תוכן המייל, וה-FPÖ האשים את התקשורת בניהול ציד מכשפות מתואם נגדו.  קיקל הואשם גם בהפעלת המשטרה למטרות פוליטיות ובהגשת תלונות משפטיות נגד אנשים ועיתונאים שכותבים עליו בצורה שלילית.
בינואר 2019 הביע קיקל את דרישתו לגירוש מהיר יותר של פליטים שביצעו פשעים, וקבע כי גירוש צריך להיות אפשרי מיד לאחר ההרשעה, עוד לפני השלמת ההליך המשפטי המלא. בהמשך תיקן את עמדתו וקבע כי יש לבצע את ההליך המשפטי המלא לפני הגירוש, אך עוד אמר: "אני מאמין שבידיו של החוק ללכת בעקבות הפוליטיקה, ולא על הפוליטיקה ללכת לפי החוק". הוא הטיל ספק בנחיצותם של הסכמי זכויות אדם, כולל האמנה האירופית לזכויות אדם, בטענה שהם "מונעים מאיתנו לעשות את מה שצריך". הוא זכה לביקורת נרחבת על הצהרותיו שנתפסו כהתקפה נגד שלטון החוק, כולל מחברי ה-ÖVP בממשלה, הנשיא ואן דר בלן, איגודי שופטים ועורכי דין שונים, ונשיא הקהילה היהודית של וינה אוסקר דויטש.
בתחילת 2019 הציע קיקל לתקן את החוקה כדי לאפשר מעצר מונע של מבקשי מקלט שעלולים להיחשב כאיום על ביטחון הציבור. מנהיגת NEOS, Beate Meinl-Reisinger, סירבה לשקול דיונים לתיקון כזה, ומתחה ביקורת על מעצר המבוסס אך ורק על סכנה פוטנציאלית כמאפיין של משטרים סמכותניים. קיקל גם עוצר לילי למבקשי מקלט ואמר "אם הם לא רוצים לעשות את זה, נמצא עבורם מקום שבו יש מעט תמריץ להסתובב". הוא הצהיר כי המטרה של החמרה מחודשת של דיני המקלט היא להפוך את הגשת הבקשה למקלט באוסטריה כמעט בלתי אפשרי. הוא גם הודיע ששמות מרכזי קליטה לפליטים ישונו ל"מרכזי יציאה" ממרץ, מהלך שהפסיכולוג החברתי קלאוס אוטומאייר תיאר כ"סדיזם טהור".
כשר הפנים, קיקל דחף להרחיב ולחזק את המשטרה הפדרלית. התוכנית של ממשלת ÖVP–FPÖ כללה תוכניות לגייס 4,100 שוטרים חדשים. באפריל 2018 הודיע המשרד כי יחידת הכוננות המיוחדת של וינה תורשה להשתמש בטייזרים, בדומה ליחידות מיוחדות אחרות.  באוגוסט הכריז קיקל על תוכניות להקים יחידות כוננות בכל תשע המדינות.  בהמשך הוקמה יחידה חדשה להגנת גבולות בשם "פומה". הממשלה גם השיקה תוכנית פיילוט להצגת משטרה רכובה, שלא הצליחה.