stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיזם 5050 לשותפות ולשוויון מגדרי
הערות שוליים

↑  שני אשכנזי, "המלחמה הבהירה לציבור שלא הגיוני שרק גברים מקבלים החלטות", באתר כלכליסט, 18 באפריל 2024
↑  אודות אתר 5050, באתר 5050.my.canva.site
↑  הדר גיל-עד, מנצחות על הקלפי: עלייה במספר הנשים שנבחרו למועצות העיר, באתר ynet, 28 בפברואר 2024
↑  קבוצת 5050 הפועלת למען ייצוג שווה של נשים וגברים במוקדי קבלת ההחלטות, נפגשו לאחרונה עם ראש העיר צביקה ברוט, אשר התחייב לפעול למען קידום שיווין מגדרי בבת ים., באתר BE106.NET בת ים
1 2  שרון מאירוביץ, לראשונה: רוב נשי במליאת המועצה האזורית בני שמעון, באתר חדשות אפס שמונה 08, ‏2024-03-11
↑  בחירות 2023: משה ליאון הצהיר כי הרשימה בראשותו תורכב מ-50% נשים, באתר mynetjerusalem, ‏2023-03-12
↑  מאיר תורג'מן, לראשונה בישראל: רוב נשי במועצה מקומית, באתר ynet, 4 במרץ 2024
↑  ליזה ללוצאשווילי, יואל גמליאל: "מתחייב כי בסיעתי יהיה 5050 במועצה", באתר חדשות אפס שמונה 08, ‏2023-07-26
↑  הירוקים כחול לבן, אביהו האן שמתמודד לראשות חיפה מצהיר: 5050 גברים ונשים - שוויון מגדרי מלא, באתר חי פֹּה - תאגיד החדשות של חיפה והסביבה, ‏2023-07-13
↑  דוד ורטהיים‏, לא למדנו כלום: גם באולפני המלחמה - רוב מכריע לגברים סביב השולחן, באתר וואלה, 4 בדצמבר 2023
↑  יעל יחיאלי, הדרך לשוויון מגדרי: כל אלופה צועדת בעקבותיה של האלופה הקודמת, באתר ynet, 29 באפריל 2024
↑  קריאה לתחנות הרדיו - הפסיקו להשמיע את אייל גולן!
↑  מאיה כהן, "מי שפוגע ישלם מחיר": היוזמה החדשה נגד אייל גולן, באתר ישראל היום, ‏31 בדצמבר 2024
↑  נועם כהן, ‏אחרי העדות של טאיסיה: ירידה בהשמעות אייל גולן בתחנות הרדיו, באתר ‏מאקו‏, 5 בינואר 2025
↑  Alexander O'Riordan, Namibia's 'zebra' politics could make it stand out from the global herd, The Guardian, ‏July 8, 2014
נחל קדרון

| --- | --- |

נחל קדרון על רקע הרי מדבר יהודה, לצידו מנזר המר סבא
 מידע כללי
 מוצא:  ירושלים העתיקה
 יובלים:  נחל אצל, נחל גורפן 
 שפך:  ים המלח
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
  (למפת ירושלים העתיקה מוגדלת) מוצא נחל קדרון(למפת ירושלים העתיקה רגילה) מוצא נחל קדרון(למפת ירושלים רגילה) מוצא נחל קדרון(למפת ירושלים מוגדלת) מוצא נחל קדרון
 
אפיק הקניון העליון ומנזר מר סבא
נַחַל קִדְרוֹן (בערבית ואדי ג'וז, אַ-נַאר) הוא נחל במדבר יהודה היורד מאזור העיר העתיקה בירושלים ונשפך לים המלח סמוך ליישוב אבנת מדרום לנחל קומראן ומצפון לנחל דרגה. אורכו של הנחל כ־34 ק"מ, ושטח אגן ההיקוות שלו כ־115 קמ"ר.
נחל קדרון היה במשך שנים רבות אחד הנחלים המזוהמים בישראל. סיבת הזיהום היא שפכים, בעיקר של מזרח ירושלים, המוזרמים אל הנחל ללא טיהור או אחרי טיהור חלקי בלבד. ביוני 2020, החל מיזם שיקום הנחל הכולל הנחת תשתית הולכת שפכים חדשה, פינוי פסולת בניין ואשפה, וקליטת כל השפכים במתקן טיהור השפכים "אוג" סמוך לצפון ים המלח.
מקור השם

ישנן מספר השערות אודות מקור שמו של הנחל: ההשערה הראשונה מתייחסת לפירוש המילה "קדר" כ"חושך". חלק מערוץ הנחל המוקף הרים גבוהים שיוצרים בו אפלה. השנייה מתייחסת אף היא לפירוש המילה "קדר" כ"חושך", אך היא מתייחסת לנחל כמקום של קבורה וטומאה, שכן בו נקברו אישים חשובים מימי תקופת בית שני. לפי ההשערה השלישית, "קדרון" נובע מצורת ה"קדרה" שיוצר הנחל במפגשו עם גיא בן הינום. השערה רביעית מייחסת את מקור שם הנחל הוא לבתי המלאכה של הקדרים שהיו בו.
תוואי הזרימה

את דרכו מירושלים לרמת המדבר, עושה נחל קדרון בכיוון לא רגיל לנחלי מדבר יהודה, מצפון לדרום. רק עם כניסת הנחל לתחום מדרגת הכפיפה העליונה של מדבר יהודה, בסמוך לח'רבת חרד'אן, משתנה בחריפות כיוונו של הנחל, והוא זורם ממערב-דרום-מערב למזרח-צפון-מזרח. רוב אורכו של הנחל, הוא בתחום המסלע הקירטוני הרך של רמת מדבר יהודה, והוא רדוד ומתון. במקום בו חוצה הנחל את קמר מעון-מר סבא, הוא יוצר קניון עמוק. אורכו של קניון זה כ־2.5 ק"מ, ועומקו מגיע ל־80 מטר. קירות הקניון אינם זקופים, כך שרחבו בקרקעיתו כ־30 מטר, בעוד רחבו בין שפותיו כ־150 מטר.
קניון נוסף נמצא באזור במת השוליים המזרחיים של מדבר יהודה. אורכו של קניון זה כ־1.5 ק"מ, ועומקו מגיע ל־200 מטר ויותר. קניון זה שונה משאר הקניונים הגדולים של מדבר יהודה שנוצרו משחיקת המים, ולכן הם רחבים מאוד, ומתחילים במפל פרסה גדול. קניון זה, לעומת זאת, עובר בקו שבר, שכיוונו מזרח-מערב, ולכן חתכו צר מאוד - רוחבו בתחתיתו הוא כ־10 מטרים בלבד, ואף יציאתו מתחום מצוק ההעתקים הוא בסדק צר, ולא בשער מצוקים גדול כמו בנחלים הגדולים של מדבר יהודה. קניון זה יורד בסדרת מפלים נמוכים שגובהם 4–20 מטרים.
בקניון העליון של הנחל נמצא מנזר מר סבא, ושרידים של עוד שני אתרי נזירות: מנזר תיאודוסיוס וסנטה סופיה. מערות קרסטיות רבות בנחל, שימשו ככוכי התבודדות לנזירי האזור, וחלקן עדיין משמש למטרה זו.
מאפיקו של קניון זה, יוצאת אמת מים ארוכה, שהוליכה מי שיטפונות מנחל קדרון למצודת הורקניה. חלקים מאמה זו חצובים בסלע, חלקים אחרים בנויים אבן ומטויחים, וקטעים מסוימים שלה נעזרים בקירות תמך שגובהם מגיע ל־15 מטרים. רובה של אמה זו השתמר בצורה טובה למדי.
נחל קדרון וירושלים

לאורך רוב ההיסטוריה נחשב נחל קדרון, היורד מהר הצופים, לגבולה הגאוגרפי והמוניציפלי של ירושלים. כאשר שלמה המלך גוזר על שמעי בן גרא שלא לצאת מירושלים, הוא מציין את נחל קדרון כקצה תחום העיר: ”וַיִּשְׁלַח הַמֶּלֶךְ, וַיִּקְרָא לְשִׁמְעִי, וַיֹּאמֶר לוֹ בְּנֵה-לְךָ בַיִת בִּירוּשָׁלִַם, וְיָשַׁבְתָּ שָׁם; וְלֹא-תֵצֵא מִשָּׁם, אָנֶה וָאָנָה. וְהָיָה בְּיוֹם צֵאתְךָ, וְעָבַרְתָּ אֶת נַחַל קִדְרוֹן יָדֹעַ תֵּדַע, כִּי מוֹת תָּמוּת דָּמְךָ יִהְיֶה בְרֹאשֶׁךָ.” (ספר מלכים א', פרק ב', פסוקים ל"ו–ל"ז). גם כשדוד בורח מירושלים מפני אבשלום בנו, הנחל מצוין כגבול העיר: ”וְכָל-הָאָרֶץ, בּוֹכִים קוֹל גָּדוֹל, וְכָל-הָעָם, עֹבְרִים; וְהַמֶּלֶךְ, עֹבֵר בְּנַחַל קִדְרוֹן, וְכָל-הָעָם עֹבְרִים, עַל-פְּנֵי-דֶרֶךְ אֶת-הַמִּדְבָּר.” (ספר שמואל ב', פרק ט"ו, פסוק כ"ג). לאורך תקופת הבית הראשון הוא מוזכר כמה הפעמים כמקום הפסולת (כמו לדוגמא אלילים שמושמדים), מה שגם מתאים לממצא הארכיאולוגי של צלמיות מנופצות. (כאמור, הנחל שימש מקומם של בתי היוצר של קדרי ירושלים, ובהמשך כנקרופוליס של העיר. בזמן בית שני הוזרמו לנחל שפכים מבית המקדש (משנה, מסכת יומא, פרק ה', משנה ו'). בין הקברים הידועים המצויים בנחל נמצאים יד אבשלום, קבר בני חזיר, קבר זכריה וקבר רבי עובדיה מברטנורה.
בירמיהו מוזכר נחל קדרון כאחד הגבולות שמסמלים את בניין העיר ירושלים באחרית הימים. ”וְכָל הָעֵמֶק הַפְּגָרִים וְהַדֶּשֶׁן וְכָל השרמות [הַשְּׁדֵמוֹת] עַד נַחַל קִדְרוֹן עַד פִּנַּת שַׁעַר הַסּוּסִים מִזְרָחָה קֹדֶשׁ לַיהוָה לֹא יִנָּתֵשׁ וְלֹא יֵהָרֵס עוֹד לְעוֹלָם.” (ספר ירמיהו, פרק ל"א, פסוקים ל"ז–ל"ט).
תחילתו של הקדרון באזור שכונת שמעון הצדיק ושיח ג'ארח. הוא עובר דרך שכונת ואדי ג'וז, שמשמרת אולי את השם ג'וזפט, על פי "וְקִבַּצְתִּי אֶת כָּל הַגּוֹיִם וְהוֹרַדְתִּים אֶל עֵמֶק יְהוֹשָׁפָט" (יואל ד, ב). בהמשך הוא מנקז אליו את עמק צורים, במקטע הזה שביל ירושלים הולך לאורכו, ממשיך דרומה דרך סילוואן וא-סווחרה ויוצא מירושלים.
ראו גם

עמק יהושפט
הערות שוליים

↑  פרויקט הענק לשיקום נחל קדרון יוצא לדרך: העלות – 800 מיליון שקלים, באתר כל העיר, 24 ביוני 2020
↑  מלכים ב, כג. דברי הימים ב, טו טז, כט טז, ל יד.
↑  פח הזבל של ההיסטוריה
↑  אייל דודסון, בשביל ירושלים - מדריך למטייל בירושלים הקדומה, מגלי"ם, 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475797905171  BnF: cb162502703 (data)  GND: 4422217-8  LCCN: sh2011005463  NARA: 169140474  VIAF: 316601972   WorldCat (עם VIAF): 316601972 
נחל קדרון, מבט מצפון לדרום, בסמוך לקבר בת פרעה
אפיק הקניון העליון במבט ממערב למזרח
נחל קדרון בירושלים, יד אבשלום מבצבץ מימין וכנסיית כל העמים בגת שמנים משמאל
נחל קדרון ליד העיר העתיקה
מבחן TIMSS

מבחן TIMSS (באנגלית, ראשי תיבות של: Trends in International Mathematics and Science Study) הוא מבחן הנערך כחלק ממחקר בינלאומי בתחום החינוך, המתקיים אחת לארבע שנים (החל מ-1995) ובודק הישגים לימודיים של תלמידים בתחומי המתמטיקה והמדעים. המחקר נערך על ידי הארגון הבינלאומי להערכת הישגים בחינוך (IEA -International Association for the Evaluation of Educational Achievement), המקיים גם את מבחן PIRLS. המחקר נערך בקרב תלמידי בתי ספר בכיתות ד', בכיתות ח' ובכיתות י"ב. המחקר מספק מידע ברמת המדינה אודות רמת ההישגים הלימודיים במתמטיקה ובמדעים ואודות ההקשר החינוכי של הוראת מקצועות אלה. במסגרת המחקר נאספים נתונים לא רק מהתלמידים אלא גם ממוריהם וממנהלי בתי הספר. במחקר מושוות תוצאותיהם של המבחנים ומשתני הרקע והעמדות במדינות שונות בעולם ונעשה ניסיון להבין את יחסי הגומלין בין ההישגים לבין נתוני ההקשר החינוכי, ומשתני הרקע (כגון, המדיניות הבית ספרית, המשאבים הבית ספריים, עמדות התלמידים כלפי תחום הדעת, תפיסות המורים ודרכי ההוראה שלהם ועוד).
מטרת המחקר

מטרת מחקר טימס היא להעריך את הישגיהם של התלמידים במקצועות המתמטיקה והמדעים ולאפשר השוואה בין מדינות ברמת ההישגים הלימודיים במתמטיקה ובמדעים בכיתות ד', ח' וי"ב (בדרגת כיתה זו, ההערכה נעשית רק בקרב תלמידים הלומדים לימודים מתקדמים במקצועות אלו). הארגון הבינלאומי להערכת הישגים בחינוך (IEA) אחראי על הכנת המבחן ועל העברתו במדינות המשתתפות במחקר. חזון הארגון הבינלאומי הוא לספק למדינות המשתתפות תמונת מצב אודות תלמידיהם לאורך זמן על מנת לשפר את ההוראה והלמידה במקצועות אלו לאור הממצאים.
התוצאות מאפשרות לזהות מגמות שינוי לאורך השנים ולבחון אותן לאור תוכניות הלימודים בתחומי הדעת הנבדקים, שיטות ההוראה המקובלות ותוכניות התערבות שונות המופעלות במערכת החינוך. המחקר נחלק למבחני ידע לתלמידים ולשאלוני רקע ועמדות לתלמידים, למורי מקצועות המתמטיקה והמדעים ולמנהלי בתי הספר שמתוכם נלמד ההקשר החינוכי.
התחומים הנבדקים במבחן

מבחני טימס מאורגנים סביב שני צירים: ציר התוכן הכולל בתוכו את התחומים השונים בכל מקצוע, והציר הקוגניטיבי - המפרט את המיומנויות הקוגניטיביות שתלמידי כיתה ח' אמורים לשלוט בהן בתחומי דעת אלו. מבחן טימס בודק שני תחומי דעת: מתמטיקה ומדעים. המבחן מתייחס לחומר שמתאים לרמת הכיתה שבה נמצאים הנבחנים, ושחשוב לחייהם בעתיד מבחינת יכולתם להשתלב בחברה באופן מוצלח. חומר המבחן משקף את הידע והמיומנויות המוגדרים במסגרת המושגית של המחקר.
התחומים הנבדקים במבחן > המסגרת המושגית של המבחן

מסגרת מושגית של מבחן מתארת את היקף התוכן שהמבחן מכיל, ומהווה את בסיס התוקף של המבחן. במבחנים בין לאומיים חשובה הגדרת המסגרת המושגית במיוחד, משום שבשל הבדלי תרבות, שפה ומקום, תתכנה תפיסות יישומיות שונות של אותם הרעיונות התאורטיים. המסגרת המושגית על פיה נקבעו תוכני המבחן במתמטיקה ובמדעים נבנתה על בסיס תוכניות הלימודים במתמטיקה ובמדעים במדינות המשתתפות במחקר, תוך ניסיון ליצור מכנה משותף רחב ככל האפשר בין המדינות המשתתפות. בכל אחד מתחומי הידע (מתמטיקה ומדעים) במבחן טימס, בודק כל פריט תחום תוכן אחד ומיומנות קוגניטיבית אחת. תחומי התוכן במתמטיקה: מספרים, אלגברה, גאומטריה ונתונים והסתברות. תחומי התוכן במדעים: ביולוגיה, כימיה, פיזיקה ומדעי כדור הארץ. השאלות בשני תחומי הדעת בודקות גם את המיומנויות הקוגניטיביות האלה: ידע (Knowing); יישום (Applying); חשיבה (Reasoning).
טימס במרוצת השנים

מאז שהועבר מחזור טימס הראשון ועד למחזור המחקר בשנת 2015, נראה שיפור בתוצאות במרבית המדינות. מתוך 17 מדינות שהשתתפו בכל מבחני טימס, 14 הראו שיפור בתחום המתמטיקה, ו-11 מדינות הראו שיפור בתחום המדעים. בין המחזורים של שנת 2011 ו-2015 כמחצית מהמדינות הראו עלייה בתוצאות מבדקי המתמטיקה, ובמדעים יותר משליש המדינות שהשתתפו הראו עלייה בתוצאות המבדקים.
מבחינת הבדלי מגדר, לא היו שינויים מהותיים בהישגים של בנים לעומת בנות בכיתות ד' בין השנים 1995 ו-2015. ניתן לראות הבדלים משמעותיים לטובת הבנים גם בשנת 1995 וגם בשנת 2015. בתחום המדעים, המצב השתנה ב-20 השנים של המחקר, כאשר הפער בין הבנים לבנות הצטמצם אך עדיין נראה שההבדלים הם לטובת הבנים. בתחום המתמטיקה לכיתות ח', ההבדלים ההתחלתיים בשנת 1995 היו נמוכים. כאשר רק 4 מתוך 16 מדינות הראו הבדלים לטובת הבנים. בשנת 2015 הפער הצטמצם עוד יותר ולא נמצאו הבדלים מגדריים. תחום המדעים השתנה רבות לאורך כל מחקר טימס כאשר ב-1995 היה הבדל מובהק ברוב המדינות לטובת הבנים וב-2015 הבדל זה הצטמצם משמעותית וניתן לראות שאין הבדלים כמעט בין בנים לבנות (רק 3 מדינות מתוך 16 הראו הבדלים).
ביצוע מחקר טימס, החל מההיערכות לקראתו דרך איסוף המידע וניתוח התוצאות ועד פרסומן, אורך כארבע שנים. בשנה לפני ביצוע המחקר העיקרי נערך מחקר חלוץ שנועד לבדוק האם ההליכים והנהלים לאיסוף המידע ידועים וברורים. בנוסף, המחקר בודק את תרגום השאלונים ואת התאמתם להבנת התלמידים, וכמו כן, מספק למארגני המחקר מידע לצורך בחירת הפריטים המתאימים ביותר. מחקר החלוץ נערך על מדגם קטן יותר מהמדגם של המחקר העיקרי.
פיתוח המבחן ויישומו

המחקר מנוהל ומפותח על ידי ה-IEA שהוא מלכ"ר המאגד רשויות מחקר ממשלתיות ומוסדות מחקריים ברחבי העולם. למלכ"ר שני בסיסים עיקריים - באמסטרדם ובהמבורג, שמנהלים גם את הפיתוח של מחקר טימס וגם את תהליכי התרגום שלו, כאשר בתהליכי הפיתוח משתתפים גורמים נוספים. בכל מדינה המשתתפת במחקר מוקם מרכז מחקר לאומי, האחראי לתרגום המבחן לשפות המדינה, לסיוע בהכנת מדגם התלמידים, להעברת המבחנים והשאלונים ובדיקתם. פעולות אלו מתבצעות תחת פיקוח הדוק וניהול של הגוף הבינלאומי על פי תקני איכות מפורטים ונוקשים, המבטיחים כי התוצאות מעבר למדינות השונות ובמחזורי מחקר שונים יהיו בנות השוואה וכי המחקר יהיה תקף.
המבחן מועבר בכל 4 שנים. TIMSS 2023 כולל מגוון רחב של סוגי פריטים. בנוסף לפריטים בדידים מסורתיים המעריכים מגוון מושגים מתמטיים ומדעיים, ההערכה כוללת משימות מורחבות לפתרון בעיות וחקירה (PSI) המורכבות מפריטים מרובים הקשורים זה בזה. משימות PSI חדשניות אלה, שהוצגו לראשונה ב־TIMSS 2019, נועדו לדמות תרחישים בעולם האמיתי, ומציבות בפני התלמידים אתגרים מורכבים הדורשים מהם לחשוב באופן ביקורתי, יצירתי ואנליטי. על ידי עבודה באמצעות משימות אינטראקטיביות, התלמידים מפגינים את יכולתם ליישם מושגים מתמטיים ומדעיים להקשרים בעולם האמיתי, לחשוב באופן הגיוני ולתקשר את ההיגיון שלהם ביעילות. המעבר לבדיקות מבוססות מחשב, שהחל ב-TIMSS 2019, הושלם על ידי כמעט כל המדינות המשתתפות ומשתתפי השוואת הביצועים ב-TIMSS 2023.
פיתוח המבחן ויישומו > המשתתפות במחזור המבחן האחרון (2023)

אלבניה, ארמניה, אוסטרליה, אוסטריה, אזרבייג'ן, בחריין, בלגיה (פלמית), בלגיה (צרפתית), בוסניה והרצגובינה, ברזיל, בולגריה, קנדה, צ'ילה, טאיפיי הסינית, חוף השנהב, קפריסין, הרפובליקה הצ'כית, דנמרק, אנגליה, פינלנד, צרפת, גרוזיה, גרמניה, הונג קונג (אזור מנהלי מיוחד), הונגריה, נציג אסלאמי של אירן, עיראק, אירלנד, ישראל, איטליה, יפן, ירדן, קזחסטן, נציג של קוריאה, קוסובו, כוויית, לטביה, ליטא, מקאו (אזור מנהלי מיוחד), מלזיה, מלטה, מונטנגרו, מרוקו, הולנד, ניו זילנד, צפון מקדוניה, נורווגיה, עומאן, הרשות הפלסטינית, פולין, פורטוגל, קטאר, רומניה, ערב הסעודית, סרביה ומונטנגרו, סינגפור, הרפובליקה הסלובקית, סלובניה, דרום אפריקה, ספרד, שוודיה, טורקיה, איחוד האמירויות הערביות, ארצות הברית, אוזבקיסטן.
שיטת המחקר > אוכלוסיית היעד

במחקר טימס הראשון בשנת 1995 המבחן נערך בחמש כיתות (ג'-ד', ז'-ח' ויב') ב-41 מדינות. במחזור של שנת 1999 המבחן נערך רק לכיתות ח' ב-38 מדינות (זהו המחזור היחידי שהמבחן לא נערך לכיתות ד'). במחזור של שנת 2003 המבחן נערך בכיתות ד' של 26 מדינות, וכיתות ח' של 48 מדינות. במחזור של שנת 2007 המבחן נערך בכיתות ד' של 44 מדינות, וכיתות ח' של 57 מדינות. במחזור של שנת 2011 המבחן נערך בכיתות ד' של 52 מדינות, וכיתות ח' של 45 מדינות. במחזור השישי שנת 2015 השתתפו 39 מדינות. במחזור השביעי שנת 2019 השתתפו 64 מדינות, במחזור השמיני והאחרון בשנת 2023 השתתפו  44 מדינות ו3 ישויות כלכליות, מתוכן 20 משתייכות ל-OECD.
שיטת המחקר > הדגימה למחקר

במחקר העיקרי נדרשים להשתתף לפחות 150 בתי ספר ולפחות 4,500 תלמידים מכל אחת מהמדינות המשתתפות. שיטת הדגימה, המחייבת מדינות אלו, נקבעת ומתבצעת על ידי מרכז המחקר הבין-לאומי ונועדה להבטיח כי מדגם זה של בתי ספר ושל תלמידים אכן מייצג את אוכלוסיית המטרה באותה מדינה. זאת ועוד: הדגימה בפועל נעשית אף היא על ידי מרכז המחקר הבין-לאומי, על סמך הנתונים שמעבירות אליו המדינות המשתתפות.
הכללים המוגדרים במחקר טימס לגריעת תלמידים מאוכלוסיית המטרה הם אלה: בשלב דגימת בתי הספר אפשר לגרוע (באמצעות הוצאה ממסגרת הדגימה) בתי ספר "שאינם נגישים" (בשל ריחוק גאוגרפי, למשל), בתי ספר "קטנים מאוד" (כשהשכבה הרלוונטית למחקר מונה 4 תלמידים או פחות), בתי ספר שהמבנה או תוכניות הלימודים שלהם שונים מהמבנה או מתוכניות הלימודים של בתי הספר המשתייכים לזרם העיקרי במדינה (למשל, בתי ספר חרדיים בישראל), ובתי ספר שכלל הלומדים בהם פטורים מראש מלהשתתף בבחינה (למשל, בתי ספר מיועדים לחינוך מיוחד). בשלב דגימת הכיתות אפשר לגרוע (כלומר להוציא ממסגרת הדגימה) כיתות של תלמידי החינוך המיוחד בבתי הספר שנדגמו. לאחר שנדגמו הכיתות אפשר לגרוע תלמידים יחידים מכיתה שנדגמה ולפטור אותם מלהשתתף במחקר, על רקע צרכים מיוחדים כגון לקויות למידה ו/או נכות פיזית שאינה מאפשרת להם להשתתף במבחן, או על רקע שפתי (תלמידים מהגרים שעדיין אינם קוראים בשפת המבחן - לומדים פחות משנה במדינה שאליה היגרו). יש לציין כי מרכז המחקר הבין-לאומי מאפשר לגרוע תלמידים אלו בין היתר בשל העובדה שלא מתאפשרות חלופות הולמות כגון מתן התאמות מיוחדות במבחן.
שיטת המחקר > כלי המדידה

כלי ההערכה במחקר טימס כוללים מבחן הבודק את ידיעותיהם ואת המיומנויות שלהם במתמטיקה ובמדעים, וכן שאלונים לתלמידים, למורים למתמטיקה ולמורים למדעים המלמדים את התלמידים הנבחנים, ולמנהלי בתי-הספר שבהם לומדים תלמידים אלו. השאלון לתלמיד משמש לאיסוף מידע על הרקע של התלמידים ועל עמדותיהם כלפי המקצועות מתמטיקה ומדעים; השאלונים למורים ולמנהלי בתי-הספר משמשים לאיסוף מידע על ההקשר הלימודי של הוראת המתמטיקה והמדעים ברמת הכיתה וברמת בית הספר: רקע ועמדות של המורים, דרכי ההוראה, האקלים הלימודי בבית הספר, ועוד. נוסף על כך קיים שאלון לנציג המדינה (בדרך כלל מתאם המחקר. בישראל מדובר בנציג ראמ"ה), המשמש לאיסוף מידע על תוכניות הלימודים במקצועות אלו ברמה המערכתית ועל מדיניותה של מערכת החינוך בכל מדינה. המידע שנאסף באמצעות השאלונים משמש לאפיון הזדמנויות הלמידה שניתנו לתלמידים והוא מספק את ההקשר של הישגי התלמידים ועמדותיהם.
שיטת המחקר > כלי המדידה > המבחן

על פי ההערכה, משך הזמן הנחוץ לפתרון כלל פריטי המבחן (212 במתמטיקה ו-220 במדעים), אילו נפתרו ברצף, הוא עשר שעות וחצי. בפועל, מאחר שאין אפשרות לתת לתלמיד אחד לפתור את כל הפריטים, כל תלמיד מקבל חוברת מבחן אחת (מתוך 14 חוברות שונות) ובה ארבעה מקבצי פריטים. מכאן נובע שהמבחן אינו מיועד לספק מידע אישי לתלמיד על הישגיו, ואף לא לספק מידע ברמה של קבוצות קטנות כגון כיתה או בית ספר, אלא לספק מידע על המערכת בכללותה.
גוף הידע שנוצר בעקבות קיום המחקר

ממצאי מחקרי טימס לאורך השנים משמשים לעריכת אנציקלופדיית טימס המכילה סקירה של מדיניות תוכניות הלימוד וההוראה במדינות המשתתפות במחקר. בנוסף מתפרסמים נתונים רבים מהמחקרים לאורך השנים במאגר המידע הבין לאומי של ארגון ה-IEA.
תוצאות המחקר

תוצאות המחקר מורכבות ומכילות יותר מאשר טבלת הישגים בין לאומית. הממצאים מוצגים בדוחות המבחן בהתאם למסגרת המושגית, לפי חלוקה לשני תחומי הידע שהמבחן בודק, ולפי משתני הרקע שמשמשים להשוואה בין קבוצות שונות בתוך כל מדינה.
תוצאות המחקר > אופן דיווח הממצאים

ההישגים במתמטיקה ובמדעים מדווחים כל אחד בנפרד על סולם הציונים של טימס. סולם זה נקבע על ידי הארגון הבינלאומי בשנת 1995 כך שממוצע ציוני המדינות המשתתפות במחזור מחקר זה יעמוד על 500 נקודות וסטיית התקן תעמוד על 100 נקודות. חשוב לשים לב כי "ממוצע המדינות המשתתפות" השתנה לאורך השנים הן בשל שינויים בהרכב ומספר המדינות המשתתפות והן בשל שינויים ברמת הידע של התלמידים במדינות השונות. סולמות הציונים בכל מחזורי המחקר של טימס מכוילים, דבר המאפשר השוואה בין ציונים במחזורי מחקר שונים. ההישגים במבחנים מדווחים, בנוסף לציון הכללי, גם על פי תחומי תוכן ומיומנויות חשיבה.
כמו כן, הסולם מחולק לחמש רמות בקיאות אשר נקבעו והוגדרו על ידי הארגון הבינלאומי ונותנים פשר לציונים המדווחים. רמות הבקיאות נקבעו לפי ארבע נקודות סף על סולם הציונים:
רמת "הצטיינות" (Advanced Benchmark): בקטגוריה זו סף ההישגים במבחן הוא 625 נקודות (כלומר 625 נקודות או יותר).
רמה "גבוהה" (High Benchmark): בקטגוריה זו סף ההישגים במבחן הוא 550 נקודות (ועד 625 נקודות).
רמה "בינונית" (Intermediate Benchmark): בקטגוריה זו סף ההישגים במבחן הוא 475 נקודות (ועד 550 נקודות).
רמה "נמוכה" (Low Benchmark): בקטגוריה זו סף ההישגים במבחן הוא 400 נקודות (ועד 475 נקודות).
רמה "מתחת לסף": בקטגוריה זו סף ההישגים במבחן נמוכים מ-400 נקודות.
תוצאות המחקר > ציוני שנת 2023

השוואה בין הישגי המתמטיקה והמדעים עבור מדינות שהשתתפו הן במבחן 2019 והן במבחן 2023: בציוני כיתה ד' 14 מדינות הראו עלייה בהישגי המתמטיקה. 13 מדינות הראו ירידה וב- 22 מדינות התלמידים לא הראו שינוי בהישגי המתמטיקה. תוצאות דומות נצפו עבור מדעים בכיתה ד'. בכיתה ח' 3 מדינות בלבד הראו עלייה בהישגי המדעים, 15 מדינות הראו ירידה וב-16 מדינות לא היה שינוי בהישגי המדעים. תוצאות דומות נצפו עבור מתמטיקה בכיתה ח'. ב-9% מהמדינות חל שיפור בהישגים במתמטיקה ובמדעים. ב-51% מהמדינות לא חל שינוי בהישגים במתמטיקה, וב 49% אחוז מהמדינות לא חל שינוי בהישגים במדעים. ב־40% מהמדינות חלה ירידה בהישגים במתמטיקה וב-43% מהמדינות חלה ירידה בהישגים במדעים. סביר שמגפת הקורונה השפיעה על הישגי התלמידים במדינות השונות. בדו"ח ראמ"ה לשנת 2023 הודגש כי מגמת הירידה בישראל חריגה בהשוואה למדינות אחרות וקשה ליחס אותה להשפעות הקורונה בלבד.
תלמידי כיתה ח' שנעדרו מבית הספר פעם בשבוע השיגו בממוצע 82 נקודות פחות במתמטיקה ו-82 נקודות פחות במדעים בהשוואה לתלמידים שלא נעדרו כלל או כמעט כלל. גם גישות חיוביות קשורות להישגים גבוהים יותר במתמטיקה. לדוגמה, תלמידי כיתה ד' שדיווחו שהם "אוהבים מאוד" ללמוד מתמטיקה השיגו בממוצע 32 נקודות יותר מאלו שדיווחו שהם "לא אוהבים" ללמוד מתמטיקה. קשר דומה נצפה גם בכיתה ח'.
משתנה נוסף שנמצא כמשפיע בדו"ח שמשנת 2023 הוא ביטחון עצמי. תלמידים בעלי ביטחון עצמי גבוה יותר השיגו ציונים גבוהים יותר במדעים.
נמצא קשר חזק בין מעמד סוציו-אקונומי לבין הישגים, בדוח לשנת 2023 יותר מ-80 נקודות בממוצע הפרידו תלמידים שהוגדרו כבעלי מעמד סוציו-אקונומי גבוה מאלו שהוגדרו כבעלי מעמד סוציו-אקונומי נמוך.
בכמחצית ממדינות כיתות ח' היו הבדלים בממוצע ההישגים המתמטיים לטובת בנים. לא היה הבדל בהישגים המדעיים הממוצעים בין בנים לבנות מאשר הבדל לטובת שני המינים.
טימס בישראל

מחקר טימס בישראל מבוצע על ידי הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה). המחקר מתקיים אחת לארבע שנים החל משנת 1995 וישראל השתתפה במחקר באופן מלא בשנת 1999, 2003, 2007, 2011, 2015, 2019, ו־2023. ישראל משתתפת במחקר עבור כיתות ח' בלבד.
מחקר טימס 2011 התקיים בישראל בקרב תלמידים דוברי עברית (פיקוח ממלכתי וממלכתי דתי) ודוברי ערבית. המבחנים הועברו בתחילת חודש מאי 2011 בקרב מדגם מייצג. סה"כ השתתפו בישראל 4699 תלמידי כיתות ח' מ-151 בתי ספר. בכל אחד מבתי הספר שנדגמו למחקר נדגמה אקראית כיתה אחת או שתיים מבין כיתות ח' בבית הספר, לצורך השתתפות במחקר. משך המבחנים היה שעה וחצי (ארבעים וחמש דקות בכל אחד מתחומי הדעת) ועוד כמחצית השעה למילוי שאלוני התלמידים.
המחקר של שנת 2015 נערך בישראל בחודשים אפריל-מאי, בקרב מדגם מייצג של 5,512 תלמידי כיתות ח' מ-200 בתי ספר (לא כולל מוסדות חרדים וחינוך מיוחד).
מחקר טימס 2023 נערך בישראל בקרב מדגם ארצי מייצג המונה כ-5,200 תלמידים מ-195 בתי ספר.
טימס בישראל > מיקומה של ישראל במדרג המדינות

במתמטיקה ישראל מדורגת במקום ה־23, מעט מעל ממוצע המדינות, ובמדעים היא מדורגת במקום ה־25 בממוצע המדינות. לשם השוואה, ב-2019 דורגה ישראל במקום ה-9 במתמטיקה וה-16במדעים – הרבה מעל ממוצע המדינות המשתתפות, הן במתמטיקה והן במדעים.
מתוך 20 מדינות ה-OECD שהשתתפו במחקר בשנת 2023 רק צ'ילה הראתה יכולות נמוכות במובהק משל ישראל, הן במתמטיקה והן במדעים. לשם השוואה, ב־2019- הישגי המתמטיקה ב-9 מדינות מתוך 18 מדינות ה-OECD שהשתתפו באותו מחזור היו נמוכים מהישגי ישראל במתמטיקה, ובכללם שוודיה, ניו זילנד, נורווגיה, צרפת, איטליה, פורטוגל, טורקיה, פינלנד וצ'ילה. והישגי המדעים היו נמוכים משל ישראל בחמש מדינות.
מבחינת הירידה בנקודות, גם במדעים וגם במתמטיקה הירידה בישראל היא החדה ביותר בקרב מדינות ה-OECD שהשתתפו במחקר – 32 נקודות בכל אחד משני תחומי הדעת. שינוי זה חריג גם בהשוואה למדינות שאינן חברות ב-OECD. במידת הירידה בציונים מדורגת ישראל במקום החמישי תוך 35 המדינות שהשתתפו בשני המחזורים, הן במתמטיקה והן במדעים. חמש המדינות שחדות הירידה בהן גבוהה יותר הן בחריין, ירדן, קזחסטן ומלזיה.
טימס בישראל > מגמות רב-שנתיות בהישגים במחקר טימס

ממוצע הציונים הכולל במדעים של תלמידי ישראל בשנת 2015 היה גבוה ב-39 (כארבע עשיריות סטיית תקן) מזה שהושג במחזור המחקר בשנת 1999. לאורך ארבעת מחזורי המחקר הראשונים, החל מ-1999 ועד 2007, ניכרת תנודתיות בהישגים במדעים בין מחזור אחד למשנהו, כאשר במחזור מחקר 2011 נרשמה עלייה חדה בממוצע ההישגים במדעים (ומתמטיקה) ביחס למחזור 2007 שקדם לו. עליה זו נשמרה גם במחזור 2015, וממוצע הציונים הכולל של ישראל במבחן נותר כשהיה (אם כי דירוגה של ישראל ירד מעט משום שמדינות אחרות הציגו שיפור יחסי). בשנת 2019 הייתה עליה הן בהישגים במתמטיקה והן במדעים. בשנת 2023 הייתה ירידה חדה בהישגים בשתי המקצועות. מבין 44 המדינות הנבדקות ירדה ישראל מהמקום ה-9 במתמטיקה למקום ה-23, ומהמקום ה-16 במדעים למקום ה-25. תוצאות אלה הן הנמוכות ביותר מאז 2007.
טימס בישראל > מגמות רב-שנתיות בהישגים במחקר טימס > הישגים לפי מגזר שפה

בקרב דוברי עברית נצפתה הידרדרות חדה של 26 נקודות במתמטיקה ו-29. במדעים. בקרב דוברי ערבית: הייתה ירידה חדה של 56 נקודות במתמטיקה ו-49 במדעים. הדבר הגדיל את פערי ההישגים בין מגזרי השפה ב-20 נקודות במתמטיקה וב-30 נקודות במדעים. הגידול החד ביותר בפער בין מגזרי השפה נמצא בקרב תלמידים מרקע חברתי-כלכלי בינוני.
הישגים לפי מגדר
במחזור משנת 2019 נמצא לראשונה פער מגדרי בהישגי המתמטיקה כאשר הישגי הבנים עלו על הישגי הבנות. בשנת 2023 גדל מעט פער זה. במדעים אין פער בהישגי הבנים והבנות.
טימס בישראל > מגמות רב-שנתיות בהישגים במחקר טימס > הישגים לפי תחומי תוכן ומיומנויות קוגניטיביות

הירידה הכללית בהישגי התלמידים בישראל חלה באופן דומה בכל תחומי הדעת. גם בשנת 2023 התחומים בהם התלמידים בישראל חזקים בהם הם אלגברה כימיה ופיזיקה, והתחומים בהם הם חלשים יותר הם נתונים והסתברות ומדעי כדור הארץ.
טימס בישראל > מגמות רב-שנתיות בהישגים במחקר טימס > הישגים לפי סוג פיקוח (ממלכתי מול ממלכתי-דתי).

בשנת 2023 בהשוואה לדו"ח הקודם משנת 2019, גדל הפער בין הפיקוח הממלכתי לבין הממלכתי-דת. בממלכתי דתיי חלה ירידה ממוצעת של 37 נקודות במתמטיקה ו-35 במדעים, בעוד הישגיהם של תלמידי הפיקוח הממלכתי ירדו ב-22 נקודות במתמטיקה וב-26 במדעים
הישגים לפי רמת התלמיד
בשנת 2023 חלה עליה חדה בשיעור התלמידים המתקשים: עלייה של כ-20% בקרב תלמידים דוברי ערבית. נכון לשנת 2023 45%-40% מהתלמידים דוברי הערבית מתקשים. בקרב דוברי העברית הייתה עליה של 5% ויותר.
בשיעור המצטיינים, הן דוברי הערבית והן דוברי העברית, חלה ירידה חדה. נכון לשנת 2023 יש 11%-8% תלמידים מצטיינים דוברי עברית ו-2%-1% תלמידים מצטיינים דוברי ערבית.