stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המכביה האחת-עשרה
המתחרים והזוכים > אתלטיקה קלה > אתלטים > שדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות: 
| קפיצה לגובה | ג'ייסון מייזלר   ארצות הברית ארצות הברית | 2.19 מטר | גדעון הרמט   ישראל ישראל | 2.17 מטר | אנדריי סורין   ישראל ישראל | 2.08 מטר |
| קפיצה לרוחק | טאפאני טאביצאינן   (Tapani Taavitsainen)   פינלנד פינלנד | 7.40 מטר | דייוויד קונסנס   ארצות הברית ארצות הברית | 7.18 מטר | יאיר צ'אצ'י   ישראל ישראל | 7.13 מטר |
קפיצה במוט: 
| קפיצה משולשת | דייוויד קונסנס   ארצות הברית ארצות הברית | 14.62 מטר | אמיליו לוין   ברזיל ברזיל | 14.50 מטר | גיל למל   ישראל ישראל | 14.43 מטר |
| זריקת דיסקוס | גרי ויליקי   ארצות הברית ארצות הברית | 57.18 מטר | לארי רוזן   ארצות הברית ארצות הברית | 52.08 מטר | אייל גרנות   ישראל ישראל | 46.16 מטר |
| הטלת כידון | מרדכי טל   ישראל ישראל | 68.34 מטר | יצחק סיגורה   ישראל ישראל | 63.66 מטר | עמי ברן   ישראל ישראל | 55.30 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | דייוויד וילקי   ארצות הברית ארצות הברית | 18.02 מטר | הרווי הורביץ   ארצות הברית ארצות הברית | 17.00 מטר | יאיר מקלר   ישראל ישראל | 16.74 מטר |
| יידוי פטיש | דב ג'רסי   ארצות הברית ארצות הברית | 67.14 מטר   שיא מכביה | טרי מלינג'ר   ארצות הברית ארצות הברית | 55.60 מטר | מרק זיידמן   ארצות הברית ארצות הברית | 49.48 מטר |
| קרב עשר | בריאן מונדשיין(אנ')   ארצות הברית ארצות הברית | 7359 נקודות   שיא מכביה | מרק קיבורט   ארצות הברית ארצות הברית | 6485 נקודות | גורדון אורליקוב   קנדה קנדה | 5916 נקודות |
המתחרים והזוכים > ג'ודו

- מרק ברגר(אנ') (קנדה קנדה)
המתחרים והזוכים > טניס

- שלמה גליקשטיין (ישראל ישראל)
- בראד גילברט(אנ') (ארצות הברית ארצות הברית)
המתחרים והזוכים > טניס שולחן

- איריס שטיין (ישראל ישראל) 

 - לאה הרשקוביץ (ישראל ישראל)
תוצאת משחק הגמר 0-2 (22-24, 9-21)
- איריס שטיין ולאה הרשקוביץ (ישראל ישראל) 

 - בן סניור וטאלס (ארגנטינה ארגנטינה)
תוצאת משחק הגמר 0-2 (16-21, 19-21)
- דרור פולק (ישראל ישראל) 

 - יוסי בוגן (ישראל ישראל)
תוצאת משחק הגמר 0-3 (12-21, 21-23, 18-21)
- דרור פולק ועדי רוזנבאום (ישראל ישראל) 

 - רוטנברג (אוסטריה אוסטריה) וסארלה (פינלנד פינלנד)
תוצאת משחק הגמר 0-2 (7-21, 12-21)
- יוסי בוגן ואיריס שטיין (ישראל ישראל) 

 - רונה האתם (צרפת צרפת) ובלנקה רוהאן (גרמניה גרמניה)
תוצאת משחק הגמר 0-2 (17-21, 20-22)
המתחרים והזוכים > ירי ספורטיבי

- רנדי שוורץ (ארצות הברית ארצות הברית) 555 נקודות 

 - יעקב ריטוב (ישראל ישראל) 552 נקודות 

 - פיל קורמן (ארצות הברית ארצות הברית) 545 נקודות
- ארצות הברית ארצות הברית 2159 נקודות 

 - ישראל ישראל 2137 נקודות 

 - קבוצה מעורבת 1771 נקודות
המתחרים והזוכים > כדורסל

- ארצות הברית ארצות הברית
בנבחרת ארצות הברית שיחק דייוויד בלאט ווילי סימס
המתחרים והזוכים > כדורת

- מיני רובין (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה) 

 - מרים סאלס (אוסטרליה אוסטרליה) 

 - מייסי קיי (ישראל ישראל)
- דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 - דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 -
- דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 - דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 -
- דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 - דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 - ישראל ישראל
- דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 - 

 -
-  

 - דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 - דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה
- דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה 

 -  

 - דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה
- 

 - 

 - דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה
המתחרים והזוכים > שחייה

תחרויות השחייה של המכביה נערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב
המתחרים והזוכים > שחייה > שחייניות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות: 
| 100 מטר חופשי | הלן פלצ'ינסקי(אנ')   מקסיקו מקסיקו | 58.66 שניות   שיא מכביה | ג'קלין הירסטי   ארצות הברית ארצות הברית | 1:00.88 דקות | ג'וליה בשיסיש   ארצות הברית ארצות הברית | 1:01.13 דקות |
| 200 מטר חופשי | הלן פלצ'ינסקי(אנ')   מקסיקו מקסיקו | 2:09.70 דקות | דבורה סטון   אוסטרליה אוסטרליה | 2:11.24 דקות | מישל קובין   ישראל ישראל | 2:13.09 דקות |
| 400 מטר חופשי | דבורה סטון   אוסטרליה אוסטרליה | 4:30.78 דקות | מישל קובין   ישראל ישראל | 4:33.00 דקות | אניטה ריוול   ארצות הברית ארצות הברית |  |
| 800 מטר חופשי | דבורה סטון   אוסטרליה אוסטרליה | 9:15.13 דקות | מישל קובין   ישראל ישראל | 9:21.97 דקות | פאולה פילר   ברזיל ברזיל | 9:32.89 דקות |
| 100 מטר חזה | ג'וליה בשיסיש   ארצות הברית ארצות הברית | 1:16.39 דקות   שיא מכביה | תמי מוניוז   ישראל ישראל | 1:19.57 דקות | רבקה פרידלנד   ישראל ישראל | 1:19.63 דקות |
| 200 מטר חזה | ג'וליה בשיסיש   ארצות הברית ארצות הברית | 2:49.32 דקות   שיא מכביה | תמי מוניוז   ישראל ישראל | 2:53.40 דקות | רבקה פרידלנד   ישראל ישראל | 2:53.54 דקות |
| 100 מטר פרפר | הדר רובינשטיין   ישראל ישראל | 1:05.67 דקות | ג'וליה בשיסיש   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.05 דקות | מישל גולדהירש   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.74 דקות |
| 200 מטר פרפר | הדר רובינשטיין   ישראל ישראל | 2:23.37 דקות | פאולה פילר   ברזיל ברזיל | 2:24.47 דקות | רות קורנהנדלר   אוסטרליה אוסטרליה | 2:29.41 דקות |
| 100 מטר גב | שרלוט הילץ   שוודיה שוודיה | 1:09.96 דקות | דבורה סטון   אוסטרליה אוסטרליה | 1.12.67 דקות | יונת לב   ישראל ישראל | 1:12.77 דקות |
| 200 מטר גב | שרלוט הילץ   שוודיה שוודיה | 2:29.37 דקות | ליאור בירקאן   ישראל ישראל | 2:31.61 דקות | דבורה סטון   אוסטרליה אוסטרליה | 2:35.11 דקות |
| 200 מטר מעורב אישי | ליאור בירקאן   ישראל ישראל | 2:29.92 דקות | ג'וליה בשיסיש   ארצות הברית ארצות הברית | 2:30.05 דקות | שרלוט הילץ   ארצות הברית ארצות הברית | 2:32.20 דקות |
| 400 מטר מעורב אישי | ליאור בירקאן   ישראל ישראל | 5:18.74 דקות | אניטה ריוול   ארצות הברית ארצות הברית | 5:21.81 דקות | דינה גולדבלום   ארצות הברית ארצות הברית | 5:29.02 דקות |
| משחה שליחות 4x100 מטר חופשי | ישראל ישראל   עופרה מוניוז   עדי בן יהודה   הדר רובינשטיין   ליאור בירקאן | 4:08.85 דקות   שיא מכביה | ארצות הברית ארצות הברית | 4:09.07 דקות | ברזיל ברזיל | 4:17.09 דקות |
| משחה שליחות 4x100 מטר מעורב | ארצות הברית ארצות הברית   לוריין מלצר   ג'וליה בשיסיש   מישל גולדהירש   ג'קלין הירסטי | 4:35.40 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל   ליאור בירקאן (1:11.11)   תמי מוניוז   הדר רובינשטיין   עופרה מוניוז | 4:39.86 דקות | אוסטרליה אוסטרליה | 4:48.76 דקות |
המתחרים והזוכים > שחייה > שחיינים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות: 
| 100 מטר חופשי | אנדרו זלצמן   ארצות הברית ארצות הברית | 52.33 שניות   שיא מכביה | אלן ג'ואל   ארצות הברית ארצות הברית | 52.41 שניות | ניר שמיר   ישראל ישראל | 53.23 שניות |
| 200 מטר חופשי | ריק פילדס   ארצות הברית ארצות הברית | 1:55.76 דקות   שיא מכביה | אמיר גניאל   ישראל ישראל | 1:55.83 דקות | אנדרו זלצמן   ארצות הברית ארצות הברית | 1:55.84 דקות |
| 400 מטר חופשי | אמיר גניאל   ישראל ישראל | 4:04.35 דקות | גרג נאדל   ארצות הברית ארצות הברית | 4:07.62 דקות | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 4:09.42 דקות |
| 1500 מטר חופשי | אמיר גניאל   ישראל ישראל | 16:14.50 דקות   שיא מכביה | גרג נאדל   ארצות הברית ארצות הברית | 16:24.43 דקות | דייוויד סימינוף   ארצות הברית ארצות הברית | 16:39.63 דקות |
| 100 מטר חזה | כריס וייסמן   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.68 דקות | רונלד זיס   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.85 דקות | דין פוטרמן   ארצות הברית ארצות הברית | 1:07.30 דקות |
| 200 מטר חזה | רונלד זיס   ארצות הברית ארצות הברית | 2:25.44 דקות | רון קרמן   ישראל ישראל | 2:27.13 דקות | אייל שטיגמן   ישראל ישראל | 2:29.19 דקות |
| 100 מטר פרפר | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 58.00 שניות | ירון אילתי   ישראל ישראל | 58.01 שניות | יורם כוכבי   ישראל ישראל | 58.63 שניות |
| 200 מטר פרפר | יורם כוכבי   ישראל ישראל | 2:05.74 דקות | ירון אילתי   ישראל ישראל | 2:06.02 דקות | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 2:06.17 דקות |
| 100 מטר גב | אריק קאופמן   ארצות הברית ארצות הברית | 59.40 שניות | ג'ק זלצמן   ארצות הברית ארצות הברית | 1:00.17 דקות | אלן ג'ואל   ארצות הברית ארצות הברית | 1:00.72 דקות |
| 200 מטר גב | אריק קאופמן   ארצות הברית ארצות הברית | 2.07.75 דקות   שיא מכביה | ג'ק זלצמן   ארצות הברית ארצות הברית | 2:09.20 דקות | ריצ'רד מוריס   ארצות הברית ארצות הברית | 2:09.44 דקות |
| 200 מטר מעורב אישי | רון קרמן   ישראל ישראל | 2:09.68 דקות   שיא מכביה | ג'ק זלצמן   ארצות הברית ארצות הברית | 2:10.07 דקות | כריס וייסמן   ארצות הברית ארצות הברית | 2:11.63 דקות |
| 400 מטר מעורב אישי | מייקל ספיר   ארצות הברית ארצות הברית | 4:38.36 דקות   שיא מכביה | ירון אילתי   ישראל ישראל | 4:41.71 דקות | ג'ק זלצמן   ארצות הברית ארצות הברית | 4:42.75 דקות |
| משחה שליחים 4x100 מטר חופשי | ארצות הברית ארצות הברית   ג'ק זלצמן   (52.52 שיא מכביה)   אלן ג'ואל   כריס וייסמן   ריק פילדס | 3:30.87 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל   ניר שמיר (52.85)   זוהר וייס   רון קרמן   אמיר גניאל | 3:32.56 דקות | קנדה קנדה | 3:40.70 דקות |
| משחה שליחים 4x200 מטר חופשי | ארצות הברית ארצות הברית   אנדרו זלצמן | 7:45.28 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל   אמיר גניאל   (1:54.31 שיא מכביה)   רון קרמן   ניר שמיר   זוהר וייס | 7:46.31 דקות | קנדה קנדה | 8:12.88 דקות |
| משחה שליחים 4x100 מטר מעורב | ארצות הברית ארצות הברית   אריק קאופמן   (58.96 שיא מכביה)   כריס וייסמן   מייקל ספיר   ריק פילדס | 3:57.03 דקות   שיא מכביה | קנדה קנדה | 4:00.02 דקות | ישראל ישראל   יורם כוכבי   רון קרמן   ירון אילתי   ניר שמיר | 4:01.55 דקות |
ראו גם

יהודים וספורט
יהודים במשחקים האולימפיים
הערות שוליים

↑  3500 ספורטאים מ-34 מדינות במצעד פתיחת המכביה הערב, דבר, 6 ביולי 1981
↑  Gary Williky, באתר Track and Field Statistics (באנגלית)
| משחקי המכביה |
| --- | --- | --- |
| אירופה | המכביה האירופית הראשונה (אוסטרבה 1929) • המכביה האירופית השנייה (אנטוורפן 1930) |  |
| המנדט הבריטי | הראשונה (1932) • השנייה (1935) |  |
| מדינת ישראל | השלישית (1950) • הרביעית (1953) • החמישית (1957) • השישית (1961) • השביעית (1965) • השמינית (1969) • התשיעית (1973) •  העשירית (1977) • ה-11 (1981) • ה-12 (1985) • ה-13 (1989) • ה-14 (1993) • ה-15 (1997) • ה-16 (2001) • ה-17 (2005) • ה-18 (2009) • ה-19 (2013) • ה-20 (2017) • ה-21 (2022) |  |
| מכביות החורף | הראשונה (זאקופנה 1933) • השנייה (באנסקה ביסטריצה 1936) • השלישית (רופולדינג 2023) |  |
| משחקי יהדות התפוצות | משחקי מכבי אירופה • משחקי מכבי פאן אמריקה • משחקי המכביה האוסטרלית • משחקי המכביה האפריקאית •  משחקי מכבי JCC (צפון אמריקה) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387718505171
ננו-מעגלים

ננו-מעגלים (באנגלית: Nanocircuits) הם מעגלים חשמליים בקנה מידה ננומטרי (ננומטר אחד הוא 9- 10 של המטר, כאורך של שורה אחת של 10 אטומי מימן) . מזעור מעגלים משולבים מאפשר דחיסת מספר גדול יותר של מעגלים בשבב אחד דבר הגורם לביצועים טובים יותר ומהירים יותר, הקטנת צריכת האנרגיה של השבב והוזלתו.
רקע

המוטיבציות לפיתוח הננו-מעגלים נובעים בעיקרם מ"חוק מור". חוק מור נקרא על שם גורדון מור אחד המייסדים של אינטל אשר כבר בשנת 1965 צפה שבמשך תקופת מזעור המעגלים, מספר המעגלים שיהיה ניתן לדחוס ברכיב יכפיל את עצמו מדי שנתיים. עם השנים הנחתו של מור התבררה כנכונה ואף משמשת ככלי תכנון והצבת יעדים למפתחים ויצרנים בתחום ובשל עובדה זאת זו היא נבואה המגשימה את עצמה. חוק זה מתייחס לקצב המזעור המתרחש לאורך השנים ובעצם שם דגש על הצורך המתמיד בהגדלת מספר הטרנזיסטורים על פני פיסת סיליקון וזאת כדי ליצור מעגלים משולבים מהירים ובעלי ביצועים טובים יותר.
הצורך בפיתוח מיליארדי טרנזיסטורים ברכיב בודד, טמון בהתפתחות הטכנולוגית הנדרשת לספק את הצריכה המאסיבית הגוברת של מחשבים, בקרים, חיישנים וחפיצים שונים.
יישומים

ניתן ליישם מגוון תצורות של מעגלים ננו-מטרים בדרכים שונות. כגון; "טרנזיסטור חד אלקטרוני" ("Single-electron transistors"), "אוטומט תאי קוונטי" ("Quantum cellular automata"), ו"נועלים ננומטרים" ("Nanoscale crossbar latches"). עם זאת, רוב המאמצים כיום מופנים ליצירת ננו-חומרים שישפרו את ביצועי הטרנזיסטורים מסוג "MOSFET". רכיבים אלו מרכיבים את רוב המעגלים הדיגיטליים והאנלוגיים הבסיסיים ובאופן המציית ל"חוק מור". במאמר סקירה בנושא "תכנון ה-MOSFET ותפקידו בעתיד" שפורסם ב-2004, בוצעה השוואה בין מספר צורות גאומטריות של הרכיב הממוזער וצוין שהמזעור המוצלח ביותר היה של "טרנזיסטור תוצא שדה בעל תעלה גלילית אנכית" ("circular cross section vertical channel Field Effect Transistor").
מדענים פיתחו לאחרונה את הטרנזיסטור הקטן בעולם שככל הנראה ישמש בעתיד כרכיב העיקרי בננו-מעגלים. הטרנזיסטור עשוי על בסיס "ננו-צינוריות פחמן" ("carbon nanotubes") הדקים פי אלף מעובי שערת אדם. רוב הננו-מעגלים מורכבים מטרנזיסטורים על בסיס-סיליקון ("silicon-base transistor") בעלי שער מתכתי ("metal gate"), דבר הגורם לקשיים בייצור ככל שמידת הטרנזיסטור יורדת. קיים קושי בחיבור מוליך בגדלים אטומיים כגון ננו-צינוריות פחמן לשער מתכתי של טרנזיסטור. עם פיתוח הטרנזיסטור בקנה מידה מולקולארי ניתן יהיה לייצר ננו-מעגלים כמקשה אחת ברמה הננומטרית. בייצור זה גם החיבורים וגם הטרנזיסטורים עשויים מננו-צינורות. ייצור המעגלים האלקטרונים לא סובלים כשלים בעת ביצוע מילוני פעולות וחישובים מורכבים במהירות הולכת וגדלה. נראה שקיים גבול ליכולת המזעור וכי ככל שיורדים בסקלת גודל המעגל גדל סיכויי לכשלים בתהליך הייצור. ברמה האטומית קיימות עוד תופעות חדשות המתגלות לבקרים וזאת באמצעות מכשירים חדשים המיוצרים מאותה טכנולוגיה המשמשת לאיתורם חקירתם ויצירתם, תלות זו היא אחת הסיבות שיביאו להפרת חוק מור בעתיד ולמעשה קצב המזעור יואט ואף יגיע לרוויה.
אתגרים

אחת מהבעיות העיקריות ביישום ננו-מעגלים הוא תהליך היישור ("alignment") בין השכבות. תהליך הייצור של רכיבים מיקרו וננואלקטרונים מבוסס על טכנולוגיה פלנרית (מישורית) בה יוצרים מבנה של שכבות דקות. באמצעות תהליך הפוטוליתוגרפיה יוצרים שכבות ומורידים שכבות באזורים מוגדרים. תהליך זה בכל שכבה חייב להיות מתואם עם השכבה שמתחתיה כך שהמיבנים המתאימים בשכבה אחת ישבו על המבנים הקשורים להם בשכבה שמתחת. ככל שמידת המבנים קטנה יותר תהליך היישור בין שכבה לשכבה קשה יותר, שכן כל סטיה של ננומטר אחד בין השכבות גורם לניתוקים או קצרים. בנוסף, בננו-מעגלים צפויים יותר כשלים ובעיות וזאת בגלל רגישותם לקרינה קוסמית, הפרעות אלקטרומגנטיות, ורגישות לשינויי טמפרטורה. ככל שטרנזיסטורים אלו "יידחסו" יותר כך מספר האותות הלא רצויים יגדל ועלולות להתרחש הפרעות. כמו כן יש קשיי פיזור חום הנוצר כתוצאה מעבודת רכיבים רבים בשטח קטן יחסית. בעיה נוספת תתרחש בשלב הייצור וכוללת בין השאר תהליכי מנהור דרך השכבות המבודדות ("tunneling") בשל עוביים הקטן יחסית, דבר שיגרע ביעילות ההתקן. כמו כן קיבולים פרזיטיים יהיו יותר משמעותיים שהרי הקיבול תלוי בעובי השכבה המבודדת.
לצורך תכנון או יישום של ננו-מעגלים, נדרש להתמקד בשלושה תחומים עיקריים המשפיעים ומושפעים אחד מהשני. הראשון שביניהם הוא סוג הטרנזיסטור: עד כה רוב האלקטרוניקה עושה שימוש בטרנזיסטור על בסיס-סיליקון ("silicon-based transistor"). טרנזיסטורים מהווים את לבם של המעגלים האלקטרונים וזאת לאור יכולתם לשלוט על זרימת החשמל (מיתוג) ולבצע הגברה של אותות חשמליים, שכן סיליקון הוא מוליך למחצה המאפשר בקלות יחסית לשנות את מצבו ממוליך למבודד. כמו כן, בקנה מידה ננומטרי טרנזיסטורים יכולים להיות מולקולארים אורגניים או במבנה אנאורגני ננו-מטרי ("nanoscale inorganic structure").
הנושא השני המשפיע על פיתוח מעגלים ננומטריים הוא החיבורים ("interconnection"). הקונפיגורציה של מכלול הטרנזיסטורים בננו-מעגל קובעת את הלוגיקה של המעגל. לאחר תכנון של ננו-מעגל משתמשים בכלים מתמטיים ולוגים שונים כדי לבצע אופטימיזציה של סדר הטרנזיסטורים ואופן החיבור ביניהם. אותם חיבורים בין מיליוני טרנזיסטורים מבוצע באמצעות ננוחוטים דקים מאוד בעובי של עד כדי ננומטר אחד. הרעיון הוא לייצר את הטרנזיסטורים ביחד עם החיבורים במקשה אחת כחלק מבניית הננו מעגל כדי להתגבר על אתגר היישור וההתאמה בין השכבות. בשנת 2004 ייצרו ב"מחלקה הננו-טכנית של אוניברסיטת הרווארד" ננו-מוליך הדק פי 10,000 מדף נייר וכולל מחרוזת של טרנזיסטורים. למעשה החיבורים בין הטרנזיסטורים נעשים לפני או תוך כדי ייצור הננו-מעגל וזאת כדי להימנע מהקשיים הרבים הכרוכים בגישור הטרנזיסטורים הרבים באמצעות מוליכים רבים בעובי כה דק, עד כדי ננומטר אחד.
הנושא השלישי המשפיע על פיתוח מעגלים ננומטריים הוא הארכיטקטורה ("architecture") המהווה את התכנון של המבנה השלם על חלקיו הרבים והקשרים ביניהם. הארכיטקטורה לוקחת בחשבון שלננו-מעגל דרוש ממשק מסוים על מנת להתחבר למעגלים אחרים או לעולם החיצון, למעשה ננו-מעגלים רבים נדרשים להתחבר למעגלים נוספים המבצעים פעולות שונות באופן מושלם. בשל גודלם הקטן ננו-מעגלים חשופים יותר לשגיאות ונזקים, מדענים כיום הציעו דרך חדשה על מנת להתגבר על הבעיה: הרעיון העומד מאחורי הארכיטקטורה החדשה כוללת שערים לוגיים וחיבורים נוספים שתפקידם יהיה לאפשר למעגל לפעול בצורה תקינה ומבלי לקבל אות שגוי במוצא חרף העובדה שקיימות שגיאות במעגל.
ראו גם

ננו-מחשב
מעגלים משולבים
חוק מור
ננוליתוגרפיה
הערות שוליים

↑  http://www.ee.washington.edu/faculty/hauck/publications/NanoSurvey.pdf The Future of Integrated Circuits: A Survey of nano-electronics
↑  http://www.circuitstoday.com/nanocircuits: nanocircuits
הספינה מלאה

| --- | --- |
 בימוי:  מרקוס אימהוף 
 הופק בידי:  ג'ורג' ריינהראט, מרקוס אימהוף 
 תסריט:  מרקוס אימהוף 
 עריכה:  הלנה גרבר, פי ליכטי 
 שחקנים ראשיים:  טינה אנגל מתיאס גנדינדר קורט בואה האנס דיל מיכאל גמפרט 
 צילום:  האנס ליכטי 
 מדינה:  שווייץ, גרמניה 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  15 בינואר 1981 
 משך הקרנה:  100 דק' 
 שפת הסרט:  גרמנית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט מלחמה 
 מקום התרחשות:  שווייץ 
 הכנסות באתר מוג'ו:   boatisfull
 דף הסרט ב־IMDb
 
הספינה מלאה (בגרמנית: Das Boot ist voll) הוא סרט קולנוע שווייצרי משנת 1981 בבימויו של מרקוס אימהוף. הסרט עוסק ביחסה של שווייץ לפליטים בתקופת מלחמת העולם השנייה.
הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר, וזכה בפרס דוב הכסף בפסטיבל ברלין.
הסרט עוקב אחרי שישה פליטים שמסתננים לשווייץ – ארבעה יהודים-גרמנים, ילד צרפתי ועריק מהצבא הגרמני – שמתחזים למשפחה אחת על מנת לא להיות מגורשים חזרה לגרמניה. הוא מתאר את מה שעובר עליהם, ובעיקר את יחס השווייצרים שבהם נתקלים.
רקע ושם הסרט

באוגוסט 1942 שר המשפטים והמשטרה השווייצרי אדוארד פון שטייגר (אנ') הצדיק את המדיניות שאסרה כניסת פליטים יהודים כשדימה את שווייץ לסירת הצלה מלאה שלא יכולה לאסוף עוד אנשים.
ביטוי זה הפך לסמל לאדישות השווייצרית לגורל היהודים שניסו להימלט מהמשטר הנאצי לשווייץ.
ב-1967 פרסם העיתונאי השווייצרי אלפרד הסלר ספר בשם "הספינה מלאה, שווייץ והפליטים 1933–1945" שהעלה לראשונה באופן ביקורתי את הנושא בפני דעת הקהל השווייצרית. סרטו של אימהוף התבסס על הספר.
אימהוף סיפר שיצר את הסרט בשביל לתקן את התפיסה של הציבור השווייצרי לגבי התנהגות מדינתם בימי מלחמת העולם השנייה, ושנשלל ממנו מימון ממשלתי להפקת הסרט מפני שלטענת האחראים היה חסר בסרט ייצוג הולם לבעיות שעמדו בפני שווייץ באותה תקופה.
הערות שוליים

↑  ועדת המומחים העצמאית, שווייצריה ומלחמת העולם השנייה, Switzerland, National Socialism and the Second World War, עמ' 126
↑  אנט אינסדורף, Indelible Shadows – Film and the Holocaust, מהדורה שלישית, עמ' 103–108
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4007700-7
הר נזר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  760 מטר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הגליל העליון
 רכס הרים:  רכס רמים
 קואורדינטות:  33°10′33″N 35°32′58″E﻿ / ﻿33.17579°N 35.54958°E﻿ / 33.17579; 35.54958
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) הר נזר(למפת אצבע הגליל רגילה) הר נזר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר נזר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הר נזר
 
הר נזר הוא הר בהרי רמים שבמזרח הגליל העליון, כשני קילומטר מקיבוץ מנרה ומתנשא לגובה 760 מטרים מעל פני הים.
שמו הערבי ג'בל אל בע'דאדייה (בגדידיה). הר נזר הוא שמורת טבע ששטחה כ-150 דונם (שמורת הר נזר נקראת גם שמורת סחלבים מנרה).
הצמחייה בהר

בהר נזר ולרגליו יש ריכוז עשיר של 11 מיני סחלבים (בין היתר סחלב איטלקי ודבורנית הקטיפה, וכן
גייארדו), הפורחים בחודשי מרץ-אפריל. בסתיו פורחים כאן שלושה מיני כרכום.
חלק זה של השמורה נפגע קשות בקיץ 2006, כתוצאה מהפיכתו לאתר ארטילריה במהלך מלחמת לבנון השנייה. במערב השמורה נמצאים שטחי דגניים ובהם שיחים רבים של חלבלוב מגובשש, וחורש של אלון מצוי, לבנה רפואי ואגס סורי, אך האתר הבולט הוא מערת נזר.
צפונית לשמורה נמצאת פסגתו של הר נזר עצמו, המיוערת באורנים.
מערת נזר

במדרון ההר נמצאת מערת נזר, שנוצרה מקריסתה של תקרת חלל המסה. שמה של השמורה והר נזר, מתקבל ממצוקים בסביבתו היוצרים כעין כתר. ההר מתנשא לגובה 760 מטר, אשר מאפשרת תצפית נוף לעבר הרי גולן, פסגות הגליל, דרום לבנון והגולן, על ההר ובשמורה שרידי קשתות חצובות ושרידי חומה שהקיפה את היישוב.
מערת נזר היא מערת בולען, קוטרה כשלושים מטר, שתקרתה התמוטטה ועומקה כ- 10 מטר. בקירות המערה נראים שרידי נטיפים. המערה שימשה בעבר את רועי הצאן באזור, תקרתה מפויחת ובקרקעיתה נמצאות גדרות אבן נמוכות ששימשו את הרועים. במערה דגרו בעבר יוני סלע ותנשמות, אולם מאז קיץ 2014 הפכה המערה לאתר מורשה לטיפוס צוקים. המקום משך אליו חובבי טיפוס רבים ובשל כך באישור רשות שמורות הטבע הותקנו על קירות המערה כ-26 מסלולי טיפוס ספורטיביים בדירוגים שבין 6b ועד 9a. הירידה היחידה ללא חבל נמצאת מצדו המערבי של הבולען (כשמתחילים להקיף אותו עם כיוון השעון מגיעים אליה מהר).
לקריאה נוספת

מערת נזר, בתוך: עמוס פרומקין וינון שבטיאל (עורכים), אטלס מערות הגליל המזרחי, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשפ"ד/2024, עמ' 86–89.
הערות שוליים

1 2  שמורת הר נזר – iNature, באתר www.inature.info
1 2  מנרה הר נזר ושמורת הר נזר, באתר www.malon.co.il
אגס סורי-פרח שכיח בפרחיית הר נזר
HRG

גיירוסקופ HRG
גירוסקופ מסוג HRG (ראשי תיבות של: Hemispherical Resonator Gyroscope תרגום: "גירוסקופ כיפת תהודה"), נקרא גם גירוסקופ כוס-יין או גירוסקופ פטרייה עושה שימוש בכיפה המיספרית חלולה היושבת על בסיס עבה. הכיפה מובאת לתהודת כפיפה על ידי כוחות חשמליים המיוצרים על ידי אלקטרודות על מבני קוורץ המקיפים את הכיפה. האפקט הגירוסקופי נוצר על ידי תכונה פנימית של גלי הכפיפה העומדים. לגירוסקופ HRG אין חלקים נעים כלל ולכן נחשב לאמין.
רמת הדיוק של HRG טובה בערך בסדר גודל אחד יותר מטכנולוגיות מתחרות (RLG, FOG)[דרוש מקור] והוא זול יותר מהן. בנוסף, ה-HRG מאפשר כיול מדיד ללא ייחוס חיצוני.
עקרון פעולה

הרכיב העיקרי ב-HRG הוא כיפה, כיפה זו תהיה עשויה בדרך כלל מקוורץ באיכות גבוה ותעבור עיבוד כך שתהיה מאוזנת, כלומר סימטרית סביב הבסיס. הכיפה מצופה בחומר מוליך, ומשמשת למעשה כאנודה, קטודות שמוצבות מסביב לכיפה מבפנים ומבחוץ מרטיטות אותה, כך שנוצרות ארבע נקודות אפס, שלא רוטטות כלל. ארבע נקודות אלו נשארות במיקום קבוע על הכיפה כל עוד הכיפה לא מסתובבת, כאשר הכיפה מסתובבת מיקום נקודות האפס על הכיפה נע במהירות פורפוציונלית למהירות הזוויתית. את התנועה הזו של נקודות האפס חשות קטודות מסביב לכיפה, והגודל הנמדד מתורגם למהירות זוויתית.
שגיאות מדידה

כמו בכל מכשיר מדידה פיזיקלי, גם ל-HRG יש שגיאות מדידה. למרות שאיננו יכולים לדעת את מודל השגיאה המדויק, אשר ייצג את השגיאה כהוויתה, מקובל להשתמש במודל שגיאה חלקי הכולל פולינום מסדר ראשון בתוספת רעש לבן על מנת לבטא את שגיאות המדידה המשמעותיות.
שגיאת סחיפה (Drift) - שגיאה קבועה.
שגיאת קנה מידה (Scale Factor) - שגיאה שתלויה בגודל המדידה. שגיאה זו לא בהכרח סימטרית, כלומר ייתכן הבדל בין שגיאה שמתפתחת כאשר המדידה חיובית לבין כאשר המדידה שלילית.
רגישות לתנאי סביבה - שגיאה שמשתנה בהשפעת הטמפרטורה, הפרעות אלקטרומגנטיות או רעידות בסביבת המדיד
רעש
שגיאות מדידה > מודל מתמטי

מודל השגיאה הפשוט הוא:
{\tilde {\omega }}=d+SF\cdot {\omega }+n(0,\sigma )
לקריאה נוספת

Anthony Lawrence, Modern Inertial Technology, 2dn Edition
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מטרונים

מטרונים הוא שם משפחה המבוסס על השם הפרטי של האם, הסבתא או אשה מאמהות המשפחה. זו המקבילה הנקבית של פטרונים. בחברות פטריארכליות מטרונים נפוצים פחות מאשר פטרונים.
בעבר שמות מטרונימיים ניתנו לעיתים קרובות לילדיהן של נשים לא נשואות. חלק מהשמות המטרונימיים אומצו על ידי ילדיהן של נשים שהיו מפורסמות או בעלות עוצמה.
מטרונים ביהדות

בתנ"ך, אישים מצוינים לרוב בשם אביהם, בתבנית "פלוני בן פלוני", כגון דוד בן ישי. יש מספר יוצאי דופן, כמו צרויה, אחות דוד, שבניה אבישי, יואב, ועשהאל נקראים "בני צרויה" על שמה. ככל הנראה הם נקראו כך היות שלא היה ידוע מי אביהם, שלא הוזכר כלל בתנ"ך. אדוניה בן דוד נזכר בספר מלכים א' בשם "אֲדֹנִיָּה בֶן-חַגִּית" על שם אמו, וגוליית ואחיו נקראים גם "בני הרפה" על שם אמם.
בקהילות יהדות מזרח אירופה קיימים שמות משפחה מטרונימיים רבים (שעל פי רוב מסתיימים ב-"קין" (במקרה הסלאווי), ב"ין", או ב-"ס"). דוגמאות: ריבלין (מהשם רבקה), סורקין/סינסורה (מהשם שרה), רוחלין (מהשם רחל), דבורקין (מהשם דבורה), פרומקין (מהשם פרומה), מלכין (מהשם מלכה), סינגולדה מהשם גולדה, חבקין (מהשם חוה), חנקין (מהשם חנה).
ילדים קיבלו את שם המשפחה של האם כאשר בני הזוג נישאו בנישואים דתיים בקהילה ולא נרשמו לנישואים אצל הרשם האזרחי. כאשר נולדו לזוג ילדים והיה צורך ברישום הלידה אצל הרשם האזרחי, הילדים נרשמו כילדי האם בלבד ולמעשה כצאצאים מנישואים בלתי חוקיים.
היו מגוון סיבות לרישום כזה, ביניהן:
איסור על חתונות מרובות מדי במשפחה אחת הביא לחתונה יהודית בלבד, כאשר נמלאה המכסה.
איסור על נישואים שניים אף אם בן הזוג נפטר.
נישואים בגיל הנמוך מזה המותר בחוק או היטל גבוה עבור רישום הנישואים.
אב שנעלם, נטש את משפחתו או נפטר בגיל צעיר.
נישואים אזרחיים במקום א' ולידה של ילדים של מקום ב' שלא הכיר ברישום הנישואים של מקום א' או שחייב רישום מחודש.
רצון להימנע משיוך ברור של הילדים למשפחה מסוימת כדי למנוע את גיוסם לצבא.
שם משפחת האם היה "יוקרתי" יותר (שושלת רבנית) ואז נעשה לעיתים שימוש בשני שמות המשפחה. במקרים אלו, נשכח לפעמים שם המשפחה של האב לאחר מספר דורות.
שימוש במטרונים נעשה גם כיום, למשל בתפילת מי שברך לחולה, מתייחסים לחולה עם שם אמו בתבנית "פלוני בן פלונית".