stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תסמונת נפרוטית
אטיולוגיה > מחלות ראשוניות > Mesangiocapillary Glomerulonephritis

קרויה גם membranoproliferative glomerulonephritis.
זוהי מחלה גלומרולרית דיפוזית אשר מאופיינת בגלומרולים מוגדלים בעלי ריבוי תאים. מחלה זו שכיחה יחסית אצל ילדים ומרבית החולים בה סובלים מהתסמונת הנפרוטית וגם מהתסמונת הנפריטית. למחלה שלוש צורות שונות. type 1 שכיח מאוד, ושני הסוגים האחרים פחות. המחלה מאופיינת בחוסר קשה של מרכיבי מערכת המשלים בדם. לרוב מופיעה מחלה זו לאחר זיהום של דרכי הנשימה העליונות. מבחינה מורפולוגית, המחלה מאופיינת בהיפרצלולריות (שגשוג של תאים), ולאחר מכן היעלמות התאים וריבוי של מטריקס המאופיין בצורה נודולרית. מאפיין מורפולוגי של מחלה מתקדמת הוא הפרדה בין הלובולים של הגלומרולוס. גם מחלה זו מקיימת בצואה מרכיבים של תסמונת נפריטית וניתן לראות באימונופלואורסצנציה שקיעה של IgG ושל C3, בממברנה הבזאלית או במזנגיום, וניתן לזהות מבנה של double contour של הממברנה. המחלה מתאפיינת במשקעים גדולים מאוד שמזכירים wire loops, עם ממברנה מעובה מאוד.
אטיולוגיה > מחלות ראשוניות > Finnish Type

בשמו המלא- Finnish type of congenital nephritic syndrome- זוהי מחלה המורשת בצורה אוטוזומלית רצסיבית ושכיחה יחסית בארצות סקנדינביה (ומכאן שמה). המחלה קשורה למוטציה בגן NPHS1 הממוקם על כרומוזום 19 ומקודד לחלבון בשם נפרין. הנפרין הוא מרכיב חשוב של ה־slit diaphragm (ראה- היסטולוגיה של הכליה) וחיוני לתפקוד התקין של המסננת הגלומרולית. הפרוטאינוריה קיימת מלידה, הולכת ומתגברת, עם בצרת קשה ביותר. הממצא הפתולוגי האופייני הוא התרחבות ציסטית של הטובול הפרוקסימלי. מבחינה הסטולוגית, יש השטחה משמעותית ואיחוי של הפודוציטים.
אטיולוגיה > מחלות ראשוניות > Diffuse mesangial sclerosis

מחלה זו היא מחלה מולדת אשר נובעת מפגיעה בגן WT1 אשר משחק תפקיד חשוב בהתפתחות החיים העובריים ובהתפתחות הכליות. התמונה ההיסטולוגית מאופיינת בגלומרולי סגורים וסקלרוטיים (מכאן השם) וניתן לראות גלילים של חלבון והתרחבות של האבובית. הפגיעה יכולה להיווצר גם כתוצאה מזיהום בלידה- עגבת, הפטיטיס, קורונה או מלריה למשל.
אטיולוגיה > מחלות שניוניות > סוכרת

הסוכרת גוררת מגוון בעיות, כגון עליה בלחץ הדם וטרשת כלי דם, שההסתמנות הכלייתית שלהם מתבטאת בעיקר כ-Memranous Nephropathy אך יכולה להתבטא גם כ-FSGS.
אטיולוגיה > מחלות שניוניות > עמילואידוזיס

העמילואידוזיס היא הצטברות של משקעי עמילואיד באיברים המובילה לתפקוד לקוי שלהן.
אטיולוגיה > מחלות שניוניות > זאבת

ההסתמנות הכלייתית של זאבת מאופיינת בנוכחות של אנטיגנים עצמיים הנקראים Anti-PhosphoLipid A) APLA). יש אקטיבציה של תאי B אשר מפרישים את הנוגדנים העצמיים ומביאים להופעה של קומפלקסים אימוניים.
ההסתמנות הכלייתית מחולקת למחלה אקטיבית המאופיינת בשגשוג של התאים המזנגיאליים והאנדותל, נוכחות של תסנין תאים פולימורפונוקליאריים, מצבורים היאלניים שיכולים ליצור משקע ענקי בשם wire loop, וכן נמק פיברינואידי והופעת סהרונים תאיים. לעומת זאת, המחלה הכרונית מאופיינת בסקלרוזיס של הגלומרולי, הופעת סהרונים פיברוטיים, אטרופיה של האבובית ופיברוזיס של האינטרסטיציום. ארגון הבריאות העולמי חילק את המחלה על פי סיווג היסטולוגי ל-6 דרגות:
1 - minimal mesangial lupus nephritis. זהו מצב בו קיימת מחלה בכליה וניתן לראות משקעים מזנגיאליים. לרוב של המשלים C3 ושל IgG.
2 - mesangial proliferative lupus nephritis. במיקרוסקופ אור ניתן לראות שגשוג של תאים מזנגיאליים. מוגדר כיותר מ-3 תאים כאלו לסגמנט אחד.
3 - focal lupus nephritis. קיימת פגיעה בפחות ממחצית הגלומרולי. המחלה מתחלקת למחלה אקטיבית, כרונית, וכרונית/אקטיבית. במיקרוסקופ ניתן לראות סגמנטים היפרצלולריים, וכן משקעים מזנגיאליים. ניתן לראות משקעים של קומפלקסים אימוניים בכל מיני מיקומים. דפוס של fingerprints.
4 - diffuse lupus nephritis. קיימת פגיעה במעל מחצית מהגלומרולי. גם כאן יש חלוקה למחלה אקטיבית, כרונית, וכרונית/אקטיבית. ניתן לראות ממברנה במורפולוגיה של double contour: מופיעות שתי שכבות כתוצאה מהמשקעים הסאב-אנדותליאליים שיוצרים ממברנה חדשה. ניתן לראות היפרצלולריות- ועיבוי של הממברנות בפריפריה של הגלומרולוס. קיימים סהרונים, וניתן לראות משקעים היאלינים- wire loop. ניתן לראות באימונופלואורסצנציה שקיעה של כל מרכיבי המשלים וכן של IgG ו־IgA. במיקרוסקופיה האלקטרונית ניתן לראות משקעים אפורים-כהים של קומפלקסים אימוניים כמעט לאורך כל הממברנה ובתוך תאי האנדותל ניתן לראות משקע דמוי רשת – viral like inclusion.
5 - membranous lupus nephritis. קיימת שקיעה מסיבית של קומפלקסים אימוניים, עם התרחבות של המזנגיום ומשקעים בו. המשקעים מופיעים לפחות ב-50% מהיקף הנימים.
6 - advanced sclerosing lupus nephritis. זהו המצב הסופני של הכליה, בו יותר מ-90% מהגלומרולי הם סקלרוטיים.
אטיולוגיה > מחלות שניוניות > זיהומים ויראליים

כגון HBV, HCV ו-HIV היכולים לגרום ל-Mesangiocapillary glomerulonephritis.
אטיולוגיה > מחלות שניוניות > נאופלזיות

גידולים לימפטיים יגרמו בעיקר ל-MCD בעוד גידולים מוצקים לרוב יסתמנו עם Membranous Nephropathy.
אטיולוגיה > מחלות שניוניות > סמים

הרואין.
1861 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1861  במדע |  |
< · 1859 · 1860 — 1861 — 1862 · 1863 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

13 במאי – גילוי כוכב השביט C/1861 J1.
ארכאולוגיה

ביצוע חפירות בורגינה.
ביולוגיה

פרסום מחקרו של אנון דה ברי על פטריות.
גאולוגיה

אדוארד סואס משאר קיום גונדוונה.
טכנולוגיה

17 במאי – ג'יימס קלרק מקסוול הציג צילום צבעוני ראשון.
בניית סחרחרה המופעלת על ידי קיטור.
ויליאם פרויד פרסם את מחקרו על בניית אוניות.
כימיה

30 במרץ – גילוי תליום על ידי ויליאם קרוקס.
גילוי רובידיום על ידי רוברט בונזן וגוסטב קירכהוף.
אלכסנדר בוטלרוב פרסם את התאוריה שלו על מבנה הכימי.
יוסף לושמידט פרסם את מחקרו על ייצוד דו-ממדי של כ-300 מולקולות.
המצאת תהליך סולווה לייצור נתרן פחמתי.
פלאונטולוגיה

גילוי שלד שלם של ארכאופטריקס
רפואה

פאול בקורה מזהה אזור במוח האחראי על הדיבור.
תיאור ניוון שרירים על שם דושן.
נולדו

15 בפברואר – אלפרד נורת' וייטהד, מתמטיקאי בריטי (נפטר ב-1947)
9 ביוני – פייר דוהם, מתמטיקאי צרפתי (נפטר ב-1916)
26 ביולי – אדיוס אלינג, מהנדס נורווגי (נפטר ב-1949)
הנרי גאנט, מהנדס אמריקאי (נפטר ב-1919)
נפטרו

10 בנובמבר – איסידור סנט חילאייר, זואולוג צרפתי (נולד ב-1805)
כוכב השביט C/1861 J1
1848 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1848  במדע |  |
< · 1846 · 1847 — 1848 — 1849 · 1850 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

חקר ערפילית הסרטן על ידי ויליאם פרסונס.
הגדרת מספר וולף לתיאור פעילות כתמי שמש.
25 באפריל – גילוי אסטרואיד מס' 9 - מטיס 9 על ידי אנדיו גראהם.
ארכאולוגיה

גילוי מחדש של טיקאל, אתר מורשת עולמית
גאוגרפיה

גילוי מיצרי טרטר על ידי גנדי נבלסקי.
טכנולוגיה

המצאת מיקרומטר על ידי ג'או פלמר.
פתיחת תעלת אילינוי ומישיגן
פיזיקה

גילוי האפס המוחלט על ידי ויליאם תומסון.
נולדו

23 במאי – אוטו ליליינטל, חלוץ תעופה גרמני (נפטר ב-1896)
22 ביוני – ויליאם מקאיבן, מנתח סקוטי (נפטר ב-1924)
8 בנובמבר – גוטלוב פרגה, מתמטיקאי גרמני (נפטר ב-1925)
22 בדצמבר – אולריך פון וילמוביץ-מולנדורף, בלשן גרמני (נפטר ב-1931)
נפטרו

9 בינואר – קרוליין הרשל, אסטרונומית אנגליה (נולדה ב-1750)
21 במאי – פייר ואנצל, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1814)
7 באוגוסט – ינס יאקוב ברצליוס, כימאי שוודי (נולד ב-1779)
12 באוגוסט – ג'ורג' סטיבנסון, מהנדס אנגלי (נולד ב-1781)
18 בדצמבר – ברנרד בולצנו, מתמטיקאי איטלקי (נולד ב-1781)
1845 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1845  במדע |  |
< · 1843 · 1844 — 1845 — 1846 · 1847 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

ויליאם פרסונס גילה שגלקסיית המערבולת היא גלקסיה ספירלית
8 בדצמבר – גילוי אסטראה, אסטרואיד מספר 5.
ארכאולוגיה

7 בפברואר – פגיעה באגרטל פורטלנד במוזיאון הבריטי.
תחילת חפירות בנינוה וכלח על ידי אוסטן הנרי לייארד החפירות נמשכו עד לשנת 1851.
תחילת חפירות באפסוס.
כימיה

17 במרץ – הוצאת פטנט על גומייה.
פיזיקה

14 בינואר – הקמת Physikalische Gesellschaft zu Berlin
28 באוגוסט – תחילת הוצאה לאור של סיינטיפיק אמריקן
גילוי דיאמגנטיות על ידי מייקל פאראדיי
ניסוח חוקי קירכהוף.
רפואה

שימוש ראשון בהרדמה במהלך לידה.
נולדו

3 במרץ – גאורג קנטור, מתמטיקאי גרמני (נפטר ב-1918)
27 במרץ – וילהלם רנטגן, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל (נפטר ב-1923)
4 במאי – ויליאם קינגדן קליפורד, מתמטיקאי אנגלי (נפטר ב-1879)
16 ביולי – איליה מצ'ניקוב, רופא וביולוג רוסי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1916)
11 בספטמבר – אמיל בודו, ממציא צרפתי (נפטר ב-1903)
14 בנובמבר – אוליס דיני, מתמטיקאי איטלקי (נפטר ב-1918)
נפטרו

13 במרץ – ג'ון פרדריק דניאל, כימאי בריטי (נולד ב-1790)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
1849 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1849  במדע |  |
< · 1847 · 1848 — 1849 — 1850 · 1851 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

הגדרת גבול רושה שנותן הסבר לקיום טבעות של שבתאי על ידי אדוארד רושה.
12 באפריל – גילוי אסטרואיד מס' 10 - היגייה 10 על ידי הנבאל דה קספריס.
ארכאולוגיה

גילוי מחדש של ארך על ידי ויליאם לופטוס
בוטניקה

פרסום ספר Flora Mosquensis Exsiccata - הספר הראשון על הצומח ברוסיה.
טכנולוגיה

10 באפריל – הוצאת פטנט על סיכת ביטחון.
7 באוקטובר – פרנסיסק ארבן עבר את הרי האלפים על כדור פורח.
ג'ורג' גיילי הצליח להפעיל דאון בירידה מההר. טיסה ראשונה של כלי טיס כבד מהאוויר.
פיתוח טורבינת פרנסיס על ידי ג'יימס פרנסיס.
מתמטיקה

חקר סוליטון על ידי ג'ורג' סטוקס.
פיזיקה

מדידת מהירות האור על ידי לאון פוקו וארמן איפוליט פיזו.
רפואה

תיאור ראשון של מחלת אדיסון
נולדו

7 במרץ – לותר ברבנק, בוטנאי אמריקאי (נפטר ב-1926)
25 באפריל – פליקס קליין, מתמטיקאי גרמני (נפטר ב-1925)
26 במאי – ארנסט רימק, נוירולוג גרמני (נפטר ב-1911)
12 ביולי – ויליאם אוסלר, רופא קנדי (נפטר ב-1919)
27 ביולי – ג'ון הופקינסון, פיזיקאי בריטי (נפטר ב-1898)
14 בספטמבר – איוואן פבלוב, פיזואולוג רוסי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1936)
26 באוקטובר – פרדיננד פרובניוס, מתמטיקאי גרמני (נפטר ב-1917)
נפטרו

12 בדצמבר – מארק איזמברד ברונל, מהנדס בריטי (נולד ב-1769)
אסף גור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באוקטובר 1894 יפו, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  מרץ 1982 (בגיל 87) 
 ענף מדעי:  אגרונומיה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה האמריקנית בביירות  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי 
 מוסדות:  משרד החקלאות וביטחון המזון 
 
אסף גוּר (גְרָזוֹבְסקי) (Asaph Goor;‏ י"ט בתשרי תרנ"ה, 19 באוקטובר 1894 – י"ח באדר תשמ"ב, 13 במרץ 1982) היה אגרונום ישראלי, מומחה לגידול עצי פרי ומטעים, שהיה מופקד על ענף המטעים בארץ מ-1929 ועד 1963 (כפקיד הראשי למטעים במחלקת החקלאות של ממשלת המנדט, ולאחר קום המדינה מנהל אגף המטעים במשרד החקלאות).
מפרסומיו

זני הזית בארץ-ישראל, תל אביב: ספרית השדה, תש"ח. (31 ע')
אסף גור, זלמן רפפורט, פירות הארץ: קובץ ידיעות שמושיות, תל אביב: ספרית-שדה, תש"ט. (167 ע')
אסף גור, זלמן רפפורט, זני השזיף המקומי בארץ ישראל, תל אביב: משרד החקלאות – מחלקה למטעים – ענף עצי פרי וגפן, תש"ט 1949. (19 ע')
שמואל סטולר, אסף גור, זני-תמר בישראל; בעריכת ש"ד יפה, אביב: ספרית השדה, תשי"ג. (52 ע')
אסף גור, יעקב ליברמן, החבוש; בעריכת ש"ד יפה, תל אביב: ספרית השדה, תשי"ג. (30 ע')
התאנה; בעריכת יעקב עצמון, תל אביב: משרד החקלאות – אגף למטעים, האגף לחינוך חקלאי (המדור לפרסומים חקלאיים), תשט"ו 1955. (67 ע')
אסף גור, יעקב ליברמן, הרימון; בעריכת יעקב עצמון, תל אביב: משרד החקלאות – האגף למטעים, האגף לחינוך חקלאי, תשט"ז. (57 ע')
אסף גור, יחזקאל טיכו, ישראל גרמי, החרוב; בעריכת יעקב עצמון וי[עקב] ליברמן, תל אביב: משרד החקלאות – האגף למטעים, האגף לחינוך חקלאי, תשי"ח. (72 ע')
פירות ישראל, תל אביב: משרד החקלאות – האגף למטעים: האגף לחנוך חקלאי, תשי"ט.‏ (133 ע')
אסף גור, יעקב ליברמן, השקד; בעריכת י[עקב] עצמון, תל אביב: משרד החקלאות – האגף למטעים: האגף לחנוך חקלאי, תש"ך 1960. (81 ע')
אסף גור, פנחס שפיגל, [חיים] גרטש, הזית; בעריכת יעקב עצמון, תל אביב: משרד החקלאות – האגף למטעים: האגף לחנוך חקלאי, תש"ך. (163 ע')
אסף גור, פנחס שפיגל, ח’ אופנהימר, י’ פת, ש[מואל] סטולר, גידול פירות; ערך: י"מ מרגלית, תל אביב: ספרית השדה, תשכ"ב 1961. (מדריך אנציקלופדי) (500 ע')
אסף גור, פנחס שפיגל, דוב ברק, התפוח; בעריכת יעקב עצמון, תל אביב: משרד החקלאות – אגף למטעים, משרד החינוך והתרבות – אגף לחינוך חקלאי, תשכ"ב. (182 ע')
אסף גור, זלמן רפפורט, פנחס שפיגל, המשמש; בעריכת יעקב עצמון, תל אביב: משרד החקלאות, משרד החינוך והתרבות, הסוכנות היהודית – המחלקה להתיישבות, אגף למטעים, אגף חינוך חקלאי, מינהל ההדרכה, תשכ"ה 1964. (105 ע')
תולדות הבננה (המוז) בארץ ישראל בכל התקופות, תל אביב: משרד החקלאות, הסוכנות היהודית – המחלקה להתיישבות, ארגון מגדלי בננות, תשכ"ה. (24 ע')
אסף גור, ישראל גרמי, פנחס שפיגל, השזיף; בעריכת יעקב עצמון, תל אביב: משרד החקלאות, משרד החינוך והתרבות – אגף לחינוך חקלאי, הסוכנות היהודית – המחלקה להתיישבות, האגף למטעים, תשכ"ו. (157 ע')
תולדות האתרוג (פרי עץ-הדר) בארץ ישראל בכל התקופות, תל אביב: משרד החקלאות, משרד הדתות, תשכ"ו. (50 ע')
אסף גור, דב ברק, בהשתתפות: ז’ ארנשטיין, א’ לודין, ז’ סמיש, ש’ פאפו, י’ קרייפין, האפרסק; בעריכת יעקב עצמון, תל אביב: משרד החקלאות – שירות ההדרכה והמקצוע משרד החינוך והתרבות – האגף לחינוך חקלאי, תשכ"ח 1967. (144 ע')
תולדות הוורד בארץ ישראל, תל אביב: משרד החקלאות – שירות ההדרכה והמקצוע, תשכ"ט 1969. (123 ע') (ראה אור בתרגום לאנגלית מאת מקס נורוק ב-1981)
פירות ארץ ישראל: תולדות ומקורות; ערכו: שמואל סטולר, אהרן מאירוביץ, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ד. (335 ע') (ראה אור קודם לכן בתרגום לאנגלית, ב-1968)
Asaph Goor and Max Nurock, The Fruits of the Holy Land, Jerusalem - New York: Israel Universities Press, 1968. (המהדורה העברית ראתה אור ב-1974)
Asaph Goor, The History of the Rose in the Holy Land Throughout the Ages; rendered from the Hebrew by Max Nurock, Ramat Gan: Massada and Am Hassefer, 1981. (אנגלית: תולדות הוורד בארץ ישראל)
לקריאה נוספת

'גרזובסקי, אסף', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 144. (הספר בקטלוג ULI)
זלמן רפפורט, י[שראל] גרמי, שמחה זיו, 'אסף גור ז"ל', השדה סב, ח (1982), 1512–1514.
'גור (גרזובסקי), אסף', בתוך: יעקב שביט, יעקב גולדשטיין, חיים באר (עורכים), לקסיקון האישים של ארץ-ישראל: 1799–1948, תל אביב: עם עובד, תשמ"ג 1983, עמ' 125.
'Goor, Asaph,' in: Who's who in Israel and in the Work for Israel Abroad, Tel-Aviv: Bronfman & Cohen, 1969, p. 120.
הערות שוליים

↑  אסף גור באתר GRAVEZ
↑  הד־יפו: נשפים, דואר היום, 4 בינואר 1923.
↑  אורי קיסרי, עוד על לידות, יולדות ומילדות, מעריב, טורים 1–2, 27 במרץ 1960.
↑  יעקב צור, האילנות של חלוץ המטעים, מעריב, 12 בפברואר 1979.
↑  במחלקת החקלאות הממשלתית, דבר, 21 באוגוסט 1929.
↑  ג. משעולי, בשולי הדרך: אבי עבות היער, מעריב, טור 3, 17 באוגוסט 1979.
1 2  ראו סקירה: א. יפה וי. גרמי, ספר חדש: תולדות פירות ארץ־ישראל, דבר, 9 בינואר 1975.
↑  אתר "Billiongraves"
↑  שמחה הורוביץ – מתן גור: נשואים, דבר, 31 באוגוסט 1955.
↑  שושלת חקלאים, מעריב, טור 3, 27 במרץ 1964.
↑  איתי טטרו, הביולוגיה של המועצה- רינה רונן, גפן, 14 בינואר 2010.
↑  שרון נבחר לראשות פרדס־חנה–כרכור, מעריב, 3 בדצמבר 1969.
↑  י. לפיד, מדברים עליהם השבוע: הכל כתוב במילון..., מעריב, 2 בדצמבר 1960.
↑  גבריאל צפרוני, מות הג'נטלמן הראשון ליהודה, מעריב, 24 בנובמבר 1978.
↑  ז. דויד, קצרות: בראש־השנה לאילן, דבר, 7 בפברואר 1955.
↑  תוכן הספר: הופיע הספר פירות ישראל, מעריב, 18 באוקטובר 1959.
↑  ז. דויד, קצרות: טבע וארץ, דבר, 6 ביוני 1966.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261815305171  CiNii: DA13356919  ISNI: 0000 0000 8329 1982  LCCN: n85038463  NTA: 072344970  VIAF: 117535752   WorldCat (עם VIAF): 117535752
1837 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1837  במדע |  |
< · 1835 · 1836 — 1837 — 1838 · 1839 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
אסטרונומיה

9 באוגוסט – גילוי שתופעת הפרסאידים מתרחשת בתדירות שנתית.
פרסום ספר על הירח Der Mond של יוהאן פון מדלר
פרסום Stellarum Duplicium Mensurae Micrometricae של פרידריך פון שטרובה
גאולוגיה

לואי אגסי פרסם את התאוריה שלו בהקשר לעידן הקרח.
טכנולוגיה

25 בפברואר – הוצאת פטנט על מנוע חשמלי לתומאס דבנפורט.
מאי – סמואל מורס הציג את הטלגרף שלו.
19 ביולי – איזמבארד קינגדום ברונל סיים בניית אונייה שמיועדת לחציית האוקיינוס בקו סדיר.
יולי המצאת כרומוליטוגרפיה - שיטה להדפסה צבעונית.
מתמטיקה

פרסום מחקרים של יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה
פרסום ספרו של ברנרד בולצנו Wissenschaftslehre (Theory of Science)
פרסום מחקר של ויליאם רואן המילטון בתחום מספרים מרוכבים
פרסום מחקריו של סימאון דני פואסון בתחום תורת ההסתברות
פייר וונצל הצליח לפתור מספר בעיות גאומטריות עתיקות.
פרסום ספרו של מישל שאל Historical view of the origin and development of methods in geometry
נולדו

7 במרץ – הנרי דרייפר, אסטרונום אמריקאי (נפטר ב-1882)
3 באפריל – ג'ון בורואוס, חוקר טבע אמריקאי (נפטר ב-1921)
23 באוקטובר – מוריץ קפושי, רופא הונגרי (נפטר ב-1902)
23 בנובמבר – יוהנס דידריק ואן דר ואלס, פיזיקאי הולנדי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1923)
נפטרו

4 בפברואר – ג'ון לאטאם, חוקר טבע בריטי (נולד ב-1740)
16 בפברואר – גוטפריד ריינהולד טרוויראנוס, חוקר טבע גרמני (נולד ב-1776)
אונד מרטנו

אונד מרטנו
האוֹנְד מָרטֶנוֹ (בצרפתית: ondes Martenot, "גלי מרטנו", בעברית גם "מתנד מרטנו") הוא כלי נגינה אלקטרוני מוקדם. הוא מנוגן עם מקלדת או על ידי הזזת טבעת לאורך חוט, ויוצר גלי צלילים הדומים לטרמין. האונד מרטנו הומצא בשנת 1928 על ידי הממציא הצרפתי מוריס מרטנו, שקיבל השראה מהצליל של גלי רדיו ורצה ליצור כלי בעל הבעה כמו של הצ'לו. האונד מרטנו משמש ביותר מ-100 יצירות תזמורתיות. המלחין הצרפתי אוליבייה מסייאן השתמש בו ביצירות כמו הסימפוניה שלו מ-1949 טורנגלילה, וגיסתו ז'אן לוריו הייתה נגנית מפורסמת בכלי.
הכלי מופיע בפסקולי קולנוע וטלוויזיה רבים, במיוחד בסרטי אימה ובמדע בדיוני. הוא שימש גם נגנים עכשוויים כמו דאפט פאנק, דיימון אלברן והגיטריסט של רדיוהד ג'וני גרינווד.
היסטוריה

האונד מרטנו (בצרפתית "גלי מרטנו") הוא אחד המכשירים האלקטרוניים המוקדמים ביותר. הוא הומצא על ידי מוריס מרטנו. בילדותו למד מרטנו לנגן בצ'לו. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה גויס לצבא הצרפתי. הוא הוצב כמפעיל רדיו ביחידת התקשורת ובמהלך שירותו היה אחראי על קבלת מסרים ושידורם. הוא הוקסם מהצליל של גלי הרדיו בהם עסק במסגרת תפקידו. הוא קיווה להביא ביטוי מוזיקלי של הצ'לו לכלי החדש שלו. הוא החל לערוך מחקר לפיתוח הכלי כבר ב-1919, וב-1923 אף פגש המהנדס הרוסי לב סרגייביץ' טרמן, אך רק ב-1928 הציג את הכלי לציבור.
הצגת האונד מרטנו נעשתה לראשונה ב-20 באפריל 1928, בביצוע הפואמה הסימפונית של דימיטריוס לוידיס באופרה הלאומית של פריז. מרטנו יצא למספר סיבובי הופעות כדי לקדם את הכלי, תחילה באירופה ואחר כך בניו יורק. ב-1930 הופיע עם תזמורת פילדלפיה, ולאחר מכן יצא למסע הופעות עולמי. בשנת 1937, הוצג האונד מרטנו בתערוכה הבינלאומית של פריז עם קונצרטים והדגמות באנסמבל של עד שנים עשר אונדיסטים שהופיעו יחד בכל פעם. החל משנת 1947, האונד מרטנו נלמד בקונסרבטואר של פריז, עם מרטנו בתור המורה הראשון.
האונד מרטנו יוצר לפי הזמנה. במהלך השנים הבאות, מרטנו ייצר מספר דגמים חדשים, והציג את היכולת לייצר ויברטו על ידי הזזת המקשים, תכונה שפותחה בשנות ה-70 על ידי כמה סינתיסיזרים של Yamaha GX-1. מרטנו לא היה מעוניין בייצור המוני, מה שאולי תרם לירידת הפופולריות שלו בעקבות התעניינות ראשונית. ז'אן לואי מרטנו, בנו של מוריס מרטנו, יצר דגמים חדשים של האונד מרטנו. ב-2009, דווח כי האונד מרטנו האחרון יוצר ב-1988, אך יוצר דגם חדש.
צלילים וטכניקה

האונד מרטנו דומה מבחינה ויזואלית להכלאה בין אורגן לטרמין. הוא ייחודי בין כלי נגינה אלקטרוניים בשיטות השליטה שלו. ניתן לנגן באונד מרטנו עם טבעת מתכת שנענדת על האצבע המורה הימנית. החלקת הטבעת לאורך חוט מייצרת צלילים "דמויי תרמין", הנוצרים על ידי מעגלי מתנד באמצעות צינורות ואקום או טרנזיסטורים בדגם השביעי.
הדגם השלישי, שהוצג ב-1929, כלל מקלדת-דמה מתחת לחוט שנועדה רק לציין את גובה הצליל. לדגם זה היה גם "מגן אצבע שחור" על חוט שניתן להשתמש בו במקום הטבעת. הוא הוחזק בין האגודל הימני לאצבע המורה, והנגינה נעשית במרחק מהכלי. כאשר מנגנים בצורה זו, מוציאים את המגירה מהכלי ומניחים על ספסל ליד הנגן.
גרסאות מאוחרות יותר הוסיפו מקלדת תפקודית אמיתית בה המקשים מייצרים ויברטו כשמזיזים אותם מצד לצד. מודל זה הוצג בשנות ה-30 עם הגרסה הרביעית שכללה 84 קלידים. לגרסאות הבאות היו 72 קלידים. בשילוב עם מתג שמעביר את הגובה באוקטבה אחת, לכלים אלו טווח מ-C1 ל-C8. מגירה מאפשרת מניפולציה של נפח וגוון על ידי יד שמאל. עוצמת הקול נשלטת באמצעות "לכסנית" מזכוכית רגישה למגע.
מודלים מוקדמים יכלו לייצר רק כמה צורות גל. דגמים מאוחרים יותר יכולים ליצור בו זמנית צורו שונות של גלים - גלי סינוס, גל משולש, גל מרובע, גל פולס וגל מיישר, בנוסף לרעש ורוד, שנשלטים על ידי מתגים במגירה. בדגם השביעי, חוגה בחלק העליון של המגירה מתאימה את האיזון בין רעש לבן לשאר צורות הגל. חוגה שנייה מתאימה את האיזון בין שלושת הרמקולים. בעזרת מתג ניתן לבחור בין המקלדת לסרט.
ניתן לבצע התאמות נוספות באמצעות פקדים בגוף המכשיר. אלה כוללים מספר חוגות לכוונון הגובה, חוגה לכוונון הווליום הכללי, מתג להמרת הגובה באוקטבה אחת ומתג להפעלת פילטר. המגירה של הדגם השביעי כוללת גם שישה כפתורי טרנספוזיציה, המשנים את הגובה במרווחים שונים. ניתן לשלב את אלה כדי להעלות מיד את גובה הצליל עד לטון התשיעי מינורי.
מרטנו ייצר ארבעה רמקולים, עבור הכלי. המטאליק כולל גונג ומייצר גוון מתכתי. הוא שימש את רביעיות האונד מרטנו הראשונות ב-1932. רמקול פאלמה, כולל תא תהודה עם מיתרים מכוונים לכל 12 חצאי האוקטבה כך שכאשר מנגנים תו במנגינה, הוא מהדהד מיתר מסוים, ומייצר רזוננס. הוא הוצג לראשונה לצד הגרסה השישית של האונד מרטנו בשנת 1950.
שימוש > מוזיקה קלאסית

האונד מרטנו משמש ביצירות קלאסיות רבות, בעיקר על ידי המלחין הצרפתי אוליבייה מסייאן. מסייאן השתמש בו לראשונה ב-Fête des belles eaux, לשישה כלי אונד מרטנו, והמשיך להשתמש בו בכמה יצירות נוספות, כולל "Trois petites liturgies de la presence divine" ו-"Saint François d'Assise". עבור סימפוניה טורנגלילה מסיאן השתמש באונד מרטנו כדי ליצור "אפקטים מוזיקליים מבריקים וסוחפים". הסימפוניה הזו כללה את האונד מרטנו והפסנתר כסולנים על רקע תזמורת גדולה. היא ידועה כיצירת מופת, והתהילה שלה קשרה את האונד מרטנו עם מסייאן. אלמנתו של מסייאן, איבון לוריו, עיבדה וערכה ארבע קטעי "Feuillets inédits" שטרם פורסמו עבור אונד מרטנו ופסנתר ויצאו לאור בשנת 2001.
מלחינים נוספים שהשתמשו בכלי כוללים את ארתור הונגר, קלוד ויויאר, דריוס מיו, אדגר וארז, מרסל לנדובסקי, שארל קקלה, פלורן שמיט, מתיאש שייבר וז'אק איבר. היצירה הבולטת ביותר של הונגר עם האונד מרטנו, היא האורטוריה הדרמטית שלו, "Jeanne d'Arc au bûcher" מ-1935, שבה נעשה שימוש בסאונד הייחודי של הכלי להעצמת קטע המיתרים. דריוס מיו, שנהנה גם מהאופי הייחודי של האונד מרטנו, השתמש בו כמה פעמים בשנות ה-30. אדגר וארז לא השתמש בו לעיתים קרובות, אבל הוא הופיע בבכורה של "Amériques" בפריז; הוא גם החליף את תפקיד הטרמין ביצירתו "Ecuatorial" באונד מרטנו.
על פי הניו יורק טיימס, הנגנית הדגולה ביותר של האונד מרטנו הייתה המוזיקאית הצרפתייה ז'אן לוריו (1928–2001), שלמדה אצל מרטנו בקונסרבטואר של פריז. היא ניגנה בהופעות בינלאומיות ביותר מ-500 יצירות, יצרה 85 יצירות עבור סקסטה של אונד מרטנו שהקימה ב-1974, וכתבה ספר בן שלושה כרכים על הכלי, "Technique de l'Onde Electronique Type Martenot".
המלחין האנגלי יו דייוויס העריך שיותר מ-1,000 יצירות הולחנו עבור האונד מרטנו. ז'אן לוריו העריכה שנכתבו 15 קונצ'רטו ו-300 יצירות מוזיקה קאמרית.
שימוש > מוזיקה פופולרית

הגרדיאן תיאר את ג'וני גרינווד מלהקת הרוק האנגלית רדיוהד כ"אביר" האונד מרטנו. הוא השתמש בו לראשונה באלבום Kid A של רדיוהד משנת 2000, והוא מופיע בשירים של רדיוהד, כולל "The National Anthem", How to Disappear Completely" ו"Where I End and You Begin". רדיוהד ביצעו גרסאות לשירים שלהם "How to Disappear Completely" ו-"Weird Fishes / Arpeggi" תוך שימוש בכמה אונד מרטנו. באלבומם משנת 2001 Amnesiac, הם השתמשו ברמקול פאלמה של הכלי כדי להוסיף "הילה של הדהוד מעורפל" לשירה של תום יורק בשיר "You and Whose Army?". בשנת 2011, גרינווד הלחין יצירה לשני אונדס מרטנו, Smear .
נגן האונד מרטנו תומאס בלוך הופיע יחד עם טום ווייטס ורוברט וילסון בסיבוב ההופעות "The Black Rider (2004–06)" ובאופרה של דיימון אלברן "Monkey: Journey to the West (2007–2013)". בלוך ניגן באלבום "Truelove's Gutter" של ריצ'רד האולי משנת 2009 ובאלבום של דאפט פאנק מ-2013 Random Access Memories.
שימוש > קולנוע וטלוויזיה

האונד מרטנו מופיע בפסקול של סרטים רבים, במיוחד סרטי מדע בדיוני ואימה. בשנת 1934 השתמש ארתור הונגר בכלי בפסקול לסרט האנימציה הצרפתי "The Idea" משנת 1932 של הקולנוען האוסטרו-הונגרי ברטולד ברטוש, כנראה השימוש הראשון במוזיקה אלקטרונית בקולנוע. בשנת 1936 אדולף בורשר השתמש בו בסרט "Le roman d'un tricheur" של סשה גיטרי, בגילומה של אחותו של מרטנו, ז'ינט. המלחין הצרפתי מוריס ז'אר הציג את האונד מרטנו לקולנוע האמריקאי בפסקול של לורנס של ערב (1962). המלחין הארי לובין השתמש באונד מרטנו בסדרה הטלוויזיה בגבולות המסתורין והכלי מופיע גם בשיר הנושא של העונה הראשונה של "Lost in Space (1965)" מאת ג'ון ויליאמס. המלחין האנגלי ריצ'רד רודני בנט השתמש בו בסרטים כולל "Billion Dollar Brain" משנת 1967 ו-"Secret Ceremony" משנת 1968. אלמר ברנסטיין הכיר את האונד מרטנו דרך בנט, והשתמש בו במספר סרטים כולל רוק בחלל, מכסחי השדים, הקדירה השחורה, ""Legal Eagles", "The Good Son, וכף רגלי השמאלית.
סרטים נוספים המשתמשים באונד מרטנו כוללים את המעבר להודו, אמלי, זה ייגמר בדם, והוגו.