stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גברעם
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  משואות או בית שקמה, דבר, 21 בינואר 1945
↑  שמות חדשים ליישובי הקהק"ל, הצופה, 18 באפריל 1946
↑  מפה, 1947, בהוצאת הקרן הקיימת לישראל עם סימון 'קיבוץ מחר', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  חיים נויבורגר, שנה לקבוץ מחר, דבר, 3 באפריל 1936
↑  בענין קבוצת מחר, הצופה, 23 בנובמבר 1938
↑  קיבוץ מחר בסומסום, דבר, 20 ביולי 1943
↑  אבי רות, אבק דרכים, הצופה, 30 בדצמבר 1942
↑  קופ"ח בהתיישבות החדשה בנגב, דבר, 28 בינואר 1945
↑  נפצעו, דבר, 13 באוקטובר 1942
↑  תל אביב יפו, הצופה, 12 באפריל 1945
↑  יום עיון למוכתרים במשקי הדרום, משמר, 7 ביוני 1944
↑  התנגשות בין בדואים ושומרים בגברעם, דבר, 5 באוגוסט 1946
↑  ברית שלום בין גבר עם ושבט בידואי, דבר, 29 בנובמבר 1946
↑  אלעד נאמני, "פינוי ילדי קיבוץ גברעם", בתוך: מרדכי בר-און, מאיר חזן (עורכים), אזרחים במלחמה - קובץ מחקרים על החברה האזרחית במלחמת העצמאות, יד יצחק בן-צבי, 2010
↑  שבעה קיבוצים ותיקים מבקשים עזרה, דבר, 24 באוקטובר 1961
↑  תקנה 12(ב) לתקנות פיצויי פיטורים (חישוב הפיצויים, והתפטרות שרואים אותה כפיטורים), תשכ"ד-1964
↑  בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה ניתן לתושב יישוב זה זיכוי ממס הכנסה בשיעור מסוים מהכנסתו החייבת מיגיעה אישית, בתנאי שהתגורר ביישוב שנה לפחות. ראו חוברות ניכויים חודשיות - לוח עזר לחישוב מס הכנסה ממשכורת ושכר עבודה, באתר של רשות המיסים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467859805171  VIAF: 150633636   WorldCat (עם VIAF): 150633636
מסגד אופסלה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מסגד 
 מיקום:  Uppsala Municipality 
 מדינה:  שוודיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1995
 תאריך פתיחה רשמי:  1995 
 
 קואורדינטות:  59°52′26″N 17°38′18″E﻿ / ﻿59.874°N 17.6382°E﻿ / 59.874; 17.6382
  (למפת שוודיה מוגדלת) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי מסגד אופסלה(למפת שוודיה רגילה) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי מסגד אופסלה(למפת מחוז אופסלה רגילה) אופסלה אנשפין אסטהמר טיירפ היבי בולסטה קניבסטה מלארן סטוקהולם המפרץ הבוטני  יבלבורג ד. סדרמנלנד ו ס ט מ נ ל נ ד מסגד אופסלה(למפת מחוז אופסלה מוגדלת) אופסלה אנשפין אסטהמר טיירפ היבי בולסטה קניבסטה מלארן סטוקהולם המפרץ הבוטני  יבלבורג דלר. סדרמנלנד ו ס ט מ נ ל נ ד מסגד אופסלה
 
מסגד אופסלה (בשוודית: Uppsala Moské) הוא מסגד שממוקם בשכונת קברנגרדט שבעיר אופסלה, שוודיה. המסגד הוא הצפוני ביותר בשוודיה. בזמן בנייתו נטען בטעות כי כאשר יבנה יהיה המסגד הצפוני ביותר בעולם (למעשה, מסגד סנקט פטרבורג צפוני יותר). המסגד אמנם קטן, אבל הוא אחד המסגדים המרכזיים בעיר.
באופסלה עוד מסגד קטן נוסף, ממוקם בבאנדסטולואגן 28, ליד מרכז גוטסונדה, אך במסגד זה אין תפילות יום השישי מתקיימות בקביעות.
כפר נצרת

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון פתוח 
 כתובת:  נצרת 
 מיקום:  נצרת 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2000
 תאריך פתיחה רשמי:  2000 
 
 קואורדינטות:  32°42′00″N 35°17′30″E﻿ / ﻿32.70008056°N 35.29161667°E﻿ / 32.70008056; 35.29161667
 www.nazarethvillage.com
 he
 
כפר נצרת הוא מוזיאון אתנוגרפי, נוצרי, באוויר הפתוח, המשחזר את חיי הכפר בגליל במאה הראשונה לספירה ומטרתו להראות לעולי הרגל את נצרת שישו הכיר. הכפר ממוקם בלב נצרת של ימינו למרגלות בית החולים הסקוטי.
בביקור בבית החולים בנובמבר 1996, זיהה הארכאולוג סטפאן פפאן (Stephen Pfann) גת עתיקה במורד טרסות חקלאיות בעמק קטן, בשטח בית החולים. חרסים שנמצאו על פני הטרסות מתוארכים, בעיקר, לתקופה הרומית הקדומה עד המאוחרת. הוא הסיק כי הטרסות הללו והגת קשורות לנצרת העתיקה, הממוקמת כ-500 מטר ממזרח, בלב העיר המודרנית. חשיבותה של תגלית זו אושרה באמצעות סקר ארכאולוגי רשמי שקידם את הבנת אופיו של האזור הכפרי הקשור ישירות לעיר העתיקה.
במשך כמעט שני עשורים, אוניברסיטת ארץ הקודש (UHL) וחברת הבת שלה, המרכז לחקר הנצרות הקדומה (CSEC), עמלו על הנחת היסוד האקדמי לבניית כפר גלילי מהמאה הראשונה המבוסס על ארכאולוגיה ומקורות יהודיים ונוצריים מוקדמים. הם קיוו ש"כפר לדוגמה" כזה יספק "קפסולת זמן" שלתוכה עשוי המבקר בן זמננו להיכנס כדי לפגוש את הסביבה הכפרית של היהדות הגלילית ומקום הולדתה של הנצרות הקדומה.
הכפר שוחזר על טרסות של אדמה חקלאית עתיקה עם מערכת השקיה ומחצבת אבן, על פני 60 דונם. באתר נמצאה גת עתיקה, והמשחזרים בנו העתקים מדויקים של בתים מהמאה הראשונה, בהם בית כנסת, מגדל שמירה, מקווה, בית בד, דיר ואפילו מערת קבורה. המבנים נבנו בקפידה מחומרים מקוריים ובשיטות הבנייה המקוריות. כל אלה הפכו את כפר נצרת לחוויה אותנטית מהמאה הראשונה ושחזור מדויק מבחינה ארכאולוגית של עיר הולדתו של ישו עם קשרים אמתיים לחייהם וזמנם של משפחתו וחבריו בני נצרת.
כפר נצרת, שפתח את שעריו למבקרים בשנת 2000, אינו מוזיאון רגיל עבור תיירים, אלא כפר פעיל, המשחזר קהילה יהודית בתקופת המאה הראשונה. גברים, נשים וילדים נצרתיים מתלבשים בתלבושות אותנטיות מהמאה הראשונה כדי לשחזר סצנות מהברית החדשה המדגימות את אורחות החיים של כפריים המאכלסים את החווה והבתים; חיים, עובדים בשדות, משתמשים בכלי חרס, כלי עבודה ושיטות עבודה שהיו נהוגות בזמנים ההם. כך, על טרסות חווה על צלע גבעה ניתן לפגוש עובדי אדמה, המגדלים ירקות, חיטה, גפנים, זיתים, תאנים ורימונים. המבקרים יכולים להיתקל ברועה המטפל בצאנו, או לבקר בבתי המלאכה של כדר, נגר ואורגת ולראותם בעבודתם. הביקור במקום נערך בהדרכה מקומית וניתן לחתום את החוויה בארוחה מקראית אותנטית.
הכפר משמש גם כאתר צילומים עבור הפקות טלוויזיה וקולנוע העוסקות בישו ובזמנו.
הממצאים הארכאולוגיים

סקר של שטח, שכיסה כ-15 דונם, הוזמן על ידי UHL ו-CSEC ונערך החל משנת 1997 (ונמשך עד 2002) על ידי הצוות הארכאולוגי של המוסד, בהנחייתו של רוס ווס (ארכאולוג מ-Harvard Divinity School אנ'). בסקר נחשפו, לצד הגת והטרסות, שרידים של שלושה מגדלי שמירה, שתי אבני ריסוק זיתים, שרידים של מערכת השקיה המוזנת מעיינות, ונחצבה בסלע האם, וכן עדויות לחציבת אבנים. כלי החרס שנמצאו בשטח תוארכו על פני תקופה ארוכה החל מתקופת הברונזה הקדומה (האלף השלישי לפני הספירה) ועד ימי הצלבנים/איובים (המאה השלוש עשרה לספירה), כאשר רוב הממצאים הם מהתקופה הרומית הקדומה עד המאוחרת. סקר זה אישר כי צורת הנוף הנוכחית היא שריד של חוות טרסות שלמה מהתקופה הרומית, שחלקים שונים שלה נוצלו לחקלאות עד לתקופה המודרנית. החוקרים זיהו שני סוגי טרסות: חווה 'רטובה', שהייתה תלויה בהספקת מים ממעיינות או מאגרי מים להשקיה, וחווה 'יבשה' שהייתה תלויה רק במשקעים.
העדויות לגבי אופיו של האתר מצביעות על כך שהעמק הקטן ומורדותיו היו ככל הנראה רכוש של משפחה אחת מורחבת, שגידלה מגוון של גידולים. חלק ניכר מהיקף החווה המקורית נשמר, אם כי רוב הטרסות במדרונות הפונות לבית החולים ממערב נעקרו על ידי מבנים מודרניים.
מהממצאים הקרמיים ניכר כי שטח החווה לא נושב ברציפות. הממצאים מייצגים מספר תקופות הממחישות את משך הזמן הנרחב של ההתיישבות והשימוש בחווה. עם זאת, נראה שכל אזור היה בשימוש בחלק מהתקופות המיוצגות, וננטש או לפחות נותר רדום בתקופות אחרות. בשום אזור באתר לא נמצאו כלי חרס מכל התקופות המיוצגות.
האופי הדליל והמקוטע של כלי החרס לא אפשר לקבוע את זהותם האתנית של דיירי שטח החווה באף אחת מהתקופות. עם זאת, ניתן להבחין כי בתקופה הרומית הקדומה והמאוחרת, צורות הקרמיקה מוכרות במידה רבה מרפרטואר כלי החרס של כפר חנניה, הידועים בכך שיוצרו בעיקר לצריכה של שומרי הלכה יהודית.
הערות שוליים

1 2 3 4  Home, Nazareth Village (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  Nazareth Village « See The Holy Land
1 2 3 4 5 6 7  STEPHEN PFANN, ROSS VOSS AND YEHUDAH RAPUANO, Surveys and Excavations at the Nazareth Village Farm (1997–2002): Final Report, Bulletin of the Anglo-Israel Archaeological Society 25, 2007, עמ' 18-79
↑  Nazarenes live and act as Jesus did - CNN.com, edition.cnn.com
שלומית (יישוב)

| --- | --- |
שלט הכניסה ליישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: אשכול
גובה ממוצע: ‎97 מטר
תאריך ייסוד: 2011
תנועה מיישבת: אמנה
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 536 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 536 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) שלומית(למפת צפון הנגב רגילה) שלומית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שלומית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שלומית31°10′03″N 34°18′16″E﻿ / ﻿31.1673892968055°N 34.3045049035133°E﻿ / 31.1673892968055; 34.3045049035133  heמפת היישובים של מועצה אזורית אשכול באדום - שלומית (יישוב) בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

שְׁלוֹמִית הוא יישוב קהילתי דתי שנמצא בחבל שלום במועצה אזורית אשכול.
היישוב מונה כ-400 נפשות, ושותפים להקמתו מועצה אזורית אשכול, החטיבה להתיישבות, תנועת אמנה והמשרד לפיתוח הנגב והגליל.
מיקום

היישוב נמצא במרחק של כ־1.5 קילומטר מגבול ישראל–מצרים וכ־7 קילומטר מרצועת עזה. זהו היישוב השני המערבי ביותר בישראל, אחרי קיבוץ כרם שלום הסמוך.
היסטוריה

במאי 2001 ממשלת ישראל הסכימה על הצעת ההחלטה שהביא לממשלה שר התשתיות אביגדור ליברמן, בגיבוי ראש הממשלה אריאל שרון, על תוכנית להקמת 5 יישובים בחולות חלוצה. מטרת ההחלטה הייתה למנוע מסירת השטח במסגרת הסכם לחילופי שטחים כחלק מהסדר הקבע עם הפלסטינים. זאת לאחר שעלתה אפשרות שהאזור ישמש כחלק ממדינה פלסטינית עתידית במסגרת חילופי שטחים, ותיתן מענה לצפיפות האוכלוסין ברצועת עזה. הצעה כזו נכללה, לדוגמה, ביוזמת ז'נבה, וגם אהוד ברק תמך ברעיון זה בהיותו ראש הממשלה, בשנת 2000.
מייד הוחל בתכנון שלושה יישובים: שלומית, ניצנית וחלוצית והוקמה ועדת היגוי.
במקביל, בשנת 2002 אישרה הוועדה המקומית לתכנון ובניה רמת נגב את הכרזתה של שמורת טבע בחולות חלוצה על מנת למנוע בנייה שתפגע בשטחי הטבע שבהם נמצאים בעלי חיים וצמחים מוגנים. בין המתנגדים לפיתוח השטח היה ארגון חיים וסביבה שטען כי הקמת יישובים חדשים לא רק תפגע בטבע, אלא גם תחליש יישובים קיימים בפריפריה, על ידי הפניית תקציבים לפיתוח חדש על חשבון השקעה ביישובים קיימים. כך שביצוע ההחלטה התעכב.
בינואר 2005 אישרה הוועדה מקומית לתכנון ולבנייה אשכול את התוכניות להקמת שלומית, בה בשלב הראשון ייבנו 1,500 יחידות דיור. בפברואר 2005 הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה הפקידה תוכנית מפורטת ליישוב, בה רק 500 יחידות דיור שנועדו למפוני רצועת עזה לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות.
באוגוסט 2011 אוכלס המקום לראשונה על ידי גרעין של בוגרי מכינה קדם-צבאית עצם, שהתגוררו במבנים יבילים עד להשלמת בניית מבני הקבע. בקיץ 2014 נרכשו 28 מגרשים ראשונים ביישוב, וביולי 2015 החלה בניית בתי הקבע. נכון למאי 2020, ביישוב יש כ-50 בתי קבע מיושבים ומקצתם בתהליכי בנייה.
במתקפת הפתע על ישראל באוקטובר 2023, כעשרה מחברי כיתת הכוננות של שלומית התגייסו לטובת ישוב פרי גן הסמוך, שהותקף בקרב פרי גן בידי שמונה מחבלים שחדרו ליישוב. הם הצליחו להציל את פרי גן מטבח. ארבעה מחברי כיתת הכוננות נהרגו (שניים - בכור סויד ואוריאל ביבי - בהיתקלות באזור צומת מגן, ושניים - ראובן שישפורטיש ואביעד גד כהן - בהיתקלות בפרי גן), ארבעה נפצעו בינוני-קשה.
רב היישוב הוא הרב אריאל אברהם איגרא, בנו של הדיין הרב אליעזר איגרא.
הטבות

בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם  התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. בהיותו אחד מיישובי עוטף עזה, ניתן לתושביו זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  עליזה ארבלי, הוגשה תוכנית להקמת 5 יישובים בחלוצה, באתר הארץ, 8 במאי 2001
↑  דליה שחורי, יוסי ורטר, הממשלה החליטה לפעול להקמת יישובים בחולות חלוצה, באתר הארץ, 15 ביולי 2001
↑  חלוצי חלוצה להכשלת הסדר שלום, באתר הארץ, 19 ביולי 2001
↑  צפריר רינת, למרות המאמצים, הקמת יישובים בחלוצה תפגע בסביבה, באתר הארץ, 11 בפברואר 2004
↑  דליה טל, ‏ועדת היגוי ליישוב בחולות חלוצה, באתר גלובס, 17 ביוני 2001
↑  תמר נהרי‏, חולות חלוצה יוכרזו שמורת טבע, באתר וואלה, 7 בינואר 2002
↑  דוד הכהן, "חיים וסביבה": אסור לבנות בחלוצה, באתר ynet, 15 ביולי 2001
↑  ארז ארליכמן, יש חיים בחולות, באתר ynet, 10 באפריל 2009
↑  גדי גולן, ‏המחוזית קיבלה תוכניות להקמת שלומית וחלוצית 4, באתר גלובס, 9 בינואר 2005
↑  המחוזית הפקידה תוכנית מפורטת לישוב שלומית בחלוצה - מיועד למתפני גוש קטיף, באתר גלובס, 6 בפברואר 2005
↑  הופקדה בתנאים תוכנית להקמת יישוב בחולות חלוצה עבור מפוני קטיף, באתר גלובס, 5 במרץ 2006
↑  אילנה קוריאל, יישוב חדש ליד מצרים: "אין פחד, העיקר הציונות", באתר ynet, 31 באוגוסט 2011
↑  אנה רויטמן‏, שלומית בונה יישוב- החלה בניית בתי הקבע בחולות חלוצה, באתר וואלה, 9 ביולי 2015
↑  "הם חיו ומתו כגיבורים", באתר www.inn.co.il, ‏2.11.23
↑   רס"ר (במיל') בכור סויד ז"ל, באתר צה"ל
↑   רס"ן אוריאל ביבי ז"ל, באתר צה"ל
↑   רס"ם (במיל') ראובן שישפורטיש ז"ל, באתר צה"ל
↑   רס"ם (במיל') אביעד גד כהן ז"ל, באתר צה"ל
↑  תקנה 12(ב) לתקנות פיצויי פיטורים (חישוב הפיצויים, והתפטרות שרואים אותה כפיטורים), תשכ"ד-1964
↑  בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה ניתן לתושב יישוב זה זיכוי ממס הכנסה בשיעור מסוים מהכנסתו החייבת מיגיעה אישית, בתנאי שהתגורר ביישוב שנה לפחות. ראו חוברות ניכויים חודשיות - לוח עזר לחישוב מס הכנסה ממשכורת ושכר עבודה, באתר של רשות המיסים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588145705171  VIAF: 317132701   WorldCat (עם VIAF): 317132701
יניב הופמן

| --- | --- |

 לידה:  19 באפריל 1976 (בן 48) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  המסלול האקדמי המכללה למינהל  אוניברסיטת תל אביב 
 בן או בת זוג:  דורית הופמן 
 מספר צאצאים:  3 
 
יניב הופמן (נולד ב-19 באפריל 1976) הוא רקדן, מורה למחול וכוריאוגרף ישראלי.
מנהל בית הספר למחול "מחולה" (סניפי רמת השרון ותל אביב), יחד עם אשתו דורית הופמן. שימש ככוריאוגרף הבית של להקת מחולה מ-2005 ועד 2020 ורכז הסמכות מורי מחול מטעם המכללה האקדמית בוינגייט משנת 2005.
בסוף 2022 הקים את להקת המחול יניב הופמן וב־2024 הצטרף לעמותת הכוריאוגרפים.
ביוגרפיה והשכלה

נולד בירושלים ב-9 באפריל 1976 לשוקי הופמן ושלומי הופמן, אנשי מחול ומוזיקה.
נשוי לדורית הופמן (2003), אשת חינוך ומחול, ומנהל ביחד עימה את מפעל החיים "מחולה", ואב לשלושה בנים (אדר, גיא, דניאל).
בעל תואר B.A בתקשורת וניהול מטעם המסלול האקדמי המכללה למינהל
תואר M.A ביישוב סכסוכים וגישור בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב.
בנוסף בעל תעודת מגשר מוסמך וכן בוגר לימודי סאטיה של נטלי בן דוד.
פעילות אומנותית > רקדן

את דרכו כרקדן החל הופמן ב-1986 בלהקות "הורה ירושלים" (אפרוחים, נעורים) שם למד את הבסיס במחול בטכניקה ובפולקלור. ב-1994, עבר לרקוד בלהקת "מחולה ירושלים", איתה הופיע במסגרות שונות (כגון המכביה, פסטיבל כרמיאל, תיאטראות, מיס יוניברס) ובסיבובי הופעות בקנדה, בארצות הברית ובאירופה.
בין השנים 1998–2002 עבר השתלמויות במרכזי מחול בניו יורק, לונדון ומדריד, וב-1999 ייצג את ישראל מטעם משרד החוץ בביתן הישראלי בדיסניוורלד לשנת המילניום.
ב-2003 הופיע ב"דאנסאירופה 2003" - פרויקט מיוחד של מרכז סוזן דלל והאקדמיה המלכותית בלונדון עם הכוריאוגרף חבייר דה פרוטוס ביצירה "אך הבתולה הייתה זמינה יותר".
בין השנים 2003–2005 רקד בלהקת "פרסקו – יורם כרמי", ובשנת 2005 הופיע במופע "גרגויילס" מאת עידו תדמור בתפקיד ראשי.
לאורך השנים הופיע במופעי בידור שונים, בהם: ציפי שביט למבוגרים, טקסי נערת השנה 2001–2002, טקסי מגדל דוד בערוץ הממלכתי (אז ערוץ 1), היה רקדן אורח בהפקת מחווה לשושנה דמארי בטלוויזיה, ערבי יוצרים מטעם סוזן דלל, רקדן וכוריאוגרף בתצוגת האופנה של חברת האופנה "קרוקר", פרזנטור בהפקה של סמסונג, רקדן בהפקה של קופת חולים כללית עם עידו תדמור, פרסומת ביטוח ישיר ועוד.
בנוסף, הופיע כרקדן אורח בהפקות רבות כגון: ערב פרסי המחול וערב הנעילה אשדודאנס 2018, חוגגים 30 לפסטיבל כרמיאל (2018), מופע מחול בבית לסין, מופע רוק בסוזן דלל, מופעי העצמאות בכיכר רבין, מופעים עם אמנים (ארקדי דוכין, דניאל סלומון ועוד.) ובמופע מחווה לאמו היוצרת, שוקי הופמן, לכבוד ארבעים שנות יצירה – "רוקדים שוקי".
ב–2020 חזר לבמות גם כרקדן אורח, במסגרת פרויקט women ואחר כך עם הלהקה החדשה שהקים - 'להקת המחול יניב הופמן', ובשנת 2023 עלה בסיבוב ההופעות עם המופעים "עדיין מחפשים" ו"מחווה לאמנים".
פעילות אומנותית > כוריאוגרף

כוריאוגרף להקת המחול יניב הופמן יצר את התוכניות:
2024 - אמת עירומה
2023 - עדיין מחפשים
Women - 2020-2022
2019 - גם בנים רוקדים
בשנים שקדמו פעל רבות ביצירת כוריאוגרפיות שנעו ממחול ישראלי לבמה ועד למחול מודרני ועכשווי, ויצר ללהקות שונות. בין היתר יצר ללהקות מחולה, הורה אשקלון, הלהקה היהודית בלונדון (2011), להקת משגב, להקת להבים, להקות דוליארט שהם, בית צבי, עמותת "פסטיבל בשקל" עבור להקת קריית מלאכי.
כוריאוגרף הפקות ממלכתיות ומסחריות
היה שותף ליצירת הכוריאוגרפיות הגדולות של טקסי הדלקת המשואות בהר הרצל בערבי עצמאות לכ-350 רקדנים בשנים 2002, 2005, 2007 ו-2008. בתחום המסחרי שימש ככוריאוגרף לטקסי "נערת השנה" בטלוויזיה (2003) וובתוכנית הריאליטי "נולד לרקוד" (2006). יצר כוריאוגרפיות להפקות ממלכתיות רבות של משרד החוץ, משרד התיירות, עיריית ירושלים, צה"ל, משרד החינוך, מרכז ההסברה, הסוכנות היהודית, משרד הביטחון. לאורך השנים לקח חלק ככוריאוגרף מופעי המחול המרכזיים בפסטיבל כרמיאל (ערב הפתיחה והנעילה וכן תחרות הכוריאוגרפים). בשנת 2007 יצר כוריאוגרפיות לטקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה ביד ושם. בשנת 2009 היה כוריאוגרף ושופט מוקדמות בעונה הרביעית של התוכנית לא נפסיק לרקוד, בין השנים 2011–2017 היה שותף ליצירת כוריאוגרפיות של פרויקטי מצוינות של מגוונים אלון בשיתוף פעולה עם להקת "ורטיגו", עידו תדמור, להקת ענבל פינטו ועוד. בשנת 2015 יצר את מופע הפתיחה בטקס הממלכתי של משחקי מכבי אירופה. בשנת 2015 הוזמן ככוריאוגרף לניו יורק להעלות עם רקדנים לא יהודיים את היצירה "אל עיר אבנים" על העיר ירושלים.
מחול אמנותי
בשנים 2005–2020 שימש יניב כוריאוגרף הבית ומנהלה האמנותי של "להקת מחולה" והביא אותה להישגים ושם ארצי. בשנים 2017–2019 יצר את מופעי המחול "רוק אש", "אוריינטציה", "מחול אינטימי" ו"ריליישן-דיפ" עבור פסטיבל אשדודאנס ותוכניות מנויי מחול ברחבי הארץ.
בשנת 2019 יצר את פרויקט "גם בנים רוקדים" - מופע ייחודי בביצוע רקדנים בנים שגם הוכנס לסל התרבות. בשנת 2020 פתח את הרכב המחול Women שעסק בהעצמה נשית ויצא בקול גדול למאבק באלימות כנגד נשים. באותה שנה יצר גם באירוויזיון שהתקיים בישראל את הכוריאוגרפיה עבור הזמרת המקדונית (שהגיעה למקום השביעי) טרם שירה של מקדוניה הצפונית באירוויזיון 2019.
בשנת 2022 הקים את להקת המחול עצמאית, איתה יצר את תוכנית המחול "עדיין מחפשים" שהופיעה ברחבי הארץ אחרי הצלחת הרכב WOMEN, ובמקביל ביים את המופע 'מחווה לאמנים'. בקיץ 2023 נבחר יניב לבמאי ערב הנעילה 'יש לי חלום' של פסטיבל מחול כרמיאל - לצד המנהל אומנותי של הפסטיבל גדי ביטון.
מנהל אומנותי > להקת מחולה 2005–2020

להקת מחולה בניהולו של הופמן מיצבה את עצמה לאורך השנים כאחת הלהקות המוכרות והמרכזיות בתחומה - להקה סמי מקצועית בהרכב של כ־25 רקדנים בוגרים בעלי טכניקה מודרנית ועכשווית גבוהה, עם רפרטואר עשיר של מחול מודרני, עכשווי, לצד ייצוג פולקלור ברמה גבוהה. הופמן משמש ככוריאוגרף הבית של הלהקה משנת 2005. דורית אשתו עובדת בצמוד אליו לאורך כל השנים בייצור חומרי הלהקה, בעיצובים גרפיים, בעריכות מוזיקליות ובגידול הרקדנים.
במהלך השנים שימש יניב ככוריאוגרף ראשי בלהקה ובמקביל המשיך להעלות חומרים של שוקי אמו, של דורית אשתו וכן יצירות של רקדניו המוכשרים, ביניהם גם שתי אחיותיו יעל הופמן ונועה הופמן שהפכו גם הן ליוצרות מוכרות.
ב־2013 פתח הופמן קאסט נוסף של רקדנים בוגרים: "בוגרת 2", המשמשת כאנסמבל. להקת מחולה בניהולו האמנותי של הופמן לוקחת חלק במיזמי מצוינות והופיעה ביצירות של להקת המחול הקיבוצית, של להקת ורטיגו, של עידו תדמור ועוד. הלהקה מופיעה מדי שנה בהפקות מחול גדולות, באירועים מוזמנים בישראל ומחוצה לה, וכן בתוכניות מחול שלמות למנויים. הלהקה הוזמנה פעמיים לחגיגות העצמאות של ישראל בקרואטיה לצד להקות מקצועיות ישראליות נוספות.
בין מופעי הלהקה שיצר ל'להקת מחולה':
2016 - "תחנה 2" - מחסן 2
2017 - "נשף רוק", "רוק אש" - סוזן דלל, תיאטרון גבעתיים, אשדודנס - יד לבנים
2019 - "מחול אינטימי" - בית יד לבנים רמת השרון.
מנהל אומנותי > 'להקת המחול יניב הופמן' - 2022 ואילך

'להקת המחול יניב הופמן' הוקמה בסוף שנת 2022, בתום בצורת אמנותית של תקופת הקורונה. הקמתה נבעה מתוך צורך להתכתב עם חוויות ומסרים חברתיים רלוונטיים. על כן הוא מכנה את עשייתו כ"מחול חברתי", וככזה, הוא מחפש דווקא לפנות לקהל רחב ופופולרי אותו הוא שואף לקחת למסע רגשי ואקטואלי שיכול להתכתב עם כל צופה באשר הוא ולא נועד רק עבור חובבי מחול מושבעים.
בשנת 2023 העלתה הלהקה את הבכורה "עדיין מחפשים"-מופע.מחול.אינטימי. שהצליח לספר סיפור של דור החיפושים.
2024 עולה לאוויר היצירה החדשה "אמת עירומה", שהיא מעין אקו לאירועי ה-7.10 - איפה היינו ערב לפני, ומה גילינו על עצמנו אחרי...
החל משנת 2024 הצטרף להיות חלק מעמותת הכוריאוגרפים.
ריקודים ויצירות מחול > תוכניות מחול אמנותי מקצועי שיצר

אמת עירומה (2024)
עדיין מחפשים - מופע.מחול.אינטימי (2023)
Women (2020-2022)
גם בנים רוקדים (2019)
אוריינטציה - מחול עכשווי לצלילים אוריינטליים (2019)
ריקודים ויצירות מחול > רפרטואר להקות בוגרים בשנים שקדמו 2005–2020

אבק M אבק (2005)
חד גדיא (2005) - זוכה המקום הראשון בתחרות לאה פורת גור למחול - במלגה של 15,000 שח על ידי משרד החינוך והתרבות.
זן נדיר (2006) - לכבוד יומולדת 18 למחולה, נרקדה גם בלהקות משגב.
טנגוס (2009)
בדרכי שלי (2009)
טרילוגיה: רגשות בבת אחת, שלל שרב, שקרים קטנים (2010)
מרי יו (2013)
יפה כלבנה (2015)
בא והולך (2017)
Crossroads (קרוסרואדס) (2017)
בגללך (2018) - ריקוד שנוצר לערב פתיחה של פסטיבל "אשדודאנס" עם ארקדי דוכין, בערב מחווה לאריק איינשטיין
בא קליל (2019)
דור הסתלבט (2019)
טרילוגיה: תמונות איתך, שורף אותי לאט, תורי לומר (2019)
ימי תשובה (2019) - זוכה המקום השני בתחרות אשדודאנס 2019, יצירה משותפת עם אחותו, נועה הופמן.
פורמידבלה, Show must go on(2020)
ריקודים ויצירות מחול > רפרטואר להקות ילדים ותלמידי מחול

מתי נתנשק (1998) - ריקוד הביכורים של יניב.
אל עיר אבנים (2001) - זוכה ארבעה פרסי מחול בפסטיבל כרמיאל 2002 וכן נבחר לטקס הדלקת המשואות.
ריקוד סוף המאה (2002)
את ואני (2003)
התפרצות (2003)
מאמין בך (2003) - נבחר גם לטקס הדלקת המשואות 2005
יממה (2004)
חלום יהודי (2004) (וגרסה נוספת: חלון יהודי - ריקוד שנרקד בבליך, בלהקת להבים, בקרית שמונה ועוד)
פרסים וציוני דרך בולטים

2002 - "אל עיר אבנים" - יצירה שזכתה ב-4 פרסי מחול ובניהם: מקום שני בכוראוגרפיה, ומקום ראשון בעריכה מוזיקלית, בעיצוב תלבושות ומקום ראשון בביצוע.
2003 - "מאמין בך" - פרס הכוראוגרפיה ופרס השלום בתחרות בקפריסין הטורקית.
2003 - "דבקה" - מקום שני בתחרות מחול במודיעין.
2011 - "חד גדיא" - פרס לאה פורת גור למחול מטעם משרד החינוך ומלגה של 15,000 ש"ח.
2016 - "יפה כלבנה" - עלייה לגמר התחרות על שם לאה פורת גור וקבלת פרס תמיכה ע"ס 1,000 שח.
2019 - "ימי תשובה" - מקום שני בתחרות הכוריאוגרפיה הארצית לבמה - "אשדודאנס". כוריאוגרפיה: יניב ונועה הופמן.
2023 - הקמת 'להקת המחול יניב הופמן'
2024 - הצטרפות לעמותת הכוריאוגרפים
לקריאה נוספת

רונית הראל, "עסק משפחתי - מחולה", דה-מרקר, נובמבר 2007, עמ' 142–143
שרה ומאיר אהרוני, "מחולה - רשת בתי ספר למחול ולהקות ייצוגיות", ספר ישראל - 60 שנה למדינה, 2008, עמ' 467
ליבי ברגמן, ""עדיין מחפשים" מופע מחול מודרני של הכיאורוגרף ומנהל להקת מחולה, יניב הופמן, אתר "tryil",‏ 21 בפברואר 2
ליהי גיאת, "יניב תעשה לי שפגט, באתר "local",‏ 5 באוקטובר 2007
רביד אורן, מחול האוהבים, באתר nrg‏, 28 בינואר 2008
זהר אליה, "עם כל הליברליות, פוחדים מזה": יניב הופמן רוצה שהבנים יחזרו לרקוד, באתר Xnet‏, 18 ביוני 2019
מכבד את העבר ומכוון אל העתיד - מיכאל מירו, אוגוסט 2019
רותי קדוש, ‏תרבות במלחמה: פסל הברונזה של הזוג בן גוריון ומופעים קרובים מומלצים, באתר מעריב אונליין, 14 בפברואר 2024
אמת עירומה בירושלים! - מערכת ג'רוזלם פוסט, מאי 2024
אמנון סטופ, חגית בת אליעזר, המלצות אנשי יקום תרבות לסוף השבוע 14-15 יוני 2024, באתר "יקום תרבות", 14 ביוני 2024
הערות שוליים

↑   גלוית מקדוניה באירוויזיון 2019
יניב ודורית הופמן. סוזן דלל 2007
הופמן ביצירה "גרגויילס" מאת עידו תדמור. פסטיבל עכו 2005
'להקת המחול יניב הופמן' מתוך המופע - ' עדיין מחפשים'. תמונע 2023
״להקת מחולה״ מתוך המופע ״נשף רוק״. 2018
מתוך היצירה "אל עיר אבנים" בכוריאוגרפיה של יניב הופמן, אשר זכתה בארבעה פרסי מחול בפסטיבל כרמיאל 2002 וכן נבחרה להופיע בטקס הדלקת המשואות.
"ימי תשובה". מקום שני בתחרות הכוריאוגרפיה הארצית לבמה - "אשדודאנס". כוריאוגרפיה: יניב ונועה הופמן.
שיווק באינטרנט

שיווק באינטרנט הוא שימוש באינטרנט לצורך שיווק, מיתוג, פרסום וקידום מכירות של מוצרים, שירותים ורעיונות.
הבדלים בולטים בין שיווק באינטרנט לשיווק מסורתי

בניגוד לשיטות שיווק מסורתיות, קיימים כמה יתרונות משמעותיים לשיווק מודרני באינטרנט:
דיוק ברמה גבוהה: בניגוד לשלט או פרסומת ברדיו למשל, פרסומים באינטרנט יכולים להופיע אך ורק בפני קהל היעד הרלונטי אלינו. במרבית מערכות הפרסום הגדולות (Facebook ו-Adwords למשל) ניתן להגדיר קהלים על פי אזורים גאוגרפיים מדויקים, גילאים, התנהגויות ואף תחומי עניין רלוונטיים.
ניתן לפרסם בסכומי כסף מאוד נמוכים: בניגוד לשלט או משבצת בעיתון, ניתן לפרסם בסכומי כסף מזעריים של עשרות ומאות שקלים בלבד על מנת לבדוק אם הפרסום עובד.
ניתוח נתונים וסטטיסטיקות מדויקות: בשיווק דיגיטלי באינטרנט, ניתן למדוד באופן מדויק את תוצאות הפרסום שלנו. בדיוק כמה לקוחות ומי מהם הגיע דרך הפרסום.
לא דרוש כל ידע מקדים - כל אחד יכול לפרסם במגוון פלטפורומות ללא כל ידע או ניסיון קודם.