stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עד שגעגוע יחלוף

"עד שגעגוע יחלוף" הוא סינגל של הזמרת הישראלית יובל דיין, שיצא לאור ב-24 באוקטובר 2021, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים ארומה מיוזיק.
רקע וכתיבה

יובל דיין כתבה את השיר יחד עם אבי אוחיון שאף הלחין אותו. דיין סיפרה שכתבה את השיר בעקבות פרידה מבן-זוג איתו יצאה תקופה ממושכת.
ביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי כתב כי "הרגשות צפים עצובים להפליא במנגינה מותאמת לתחושה. ההתרפקות מובנת, הסיבות לפרידה – נסתרות. יובל דיין מתגעגעת-כמהה בקול העגמומי-מדוכדך הזה שמעניק לשיר שכבת עצב יפה. המלנכוליות הזו מאוד אסתטית. עונג געגועים נטו. מה רע? לא רע, אבל אני מחפש יותר עומק לצד שירת האווירה הזו".
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
הערות שוליים

↑  קשת ברגסון, ‏אחרי הפרידה מבן הזוג: יובל דיין בסינגל חדש, באתר "סרוגים", 21 באוקטובר 2021
↑  עד שגעגוע יחלוף, יוסי חרסונסקי, באתר יוסמיוסיק, ‏24 באוקטובר 2021
↑  מדיה פורסט, ‏24 באוקטובר 2021
עברי גיטליס

| --- | --- |

גיטליס בביתו, 2010
 לידה:  25 באוגוסט 1922 חיפה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  24 בדצמבר 2020 (בגיל 98) הרובע השלישי של פריז, צרפת 
 שם לידה:  Itzhak Ivry Gitlis 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 מוקד פעילות:  צרפת, ישראל 
 תקופת הפעילות:  1949–2020 (כ־71 שנים) 
 מקום לימודים:  הקונסרבטואר של פריז 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 כלי נגינה:  כינור 
 חברת תקליטים:  Vox Records, פיליפס רקורדס 
 בן או בת זוג:  Sabine Glaser 
 פרופיל ב-IMDb
 
עברי גיטליס (בצרפתית: Ivry Gitlis;‏ 22 באוגוסט 1922 – 24 בדצמבר 2020) היה כנר ישראלי-צרפתי, מהידועים במחצית השנייה של המאה ה-20–ראשית המאה ה-21.
קורות חיים

גיטליס נולד בחיפה בשם יצחק-מאיר גיטליס, להורים יוצאי רוסיה. לאחר שברוניסלב הוברמן שמע את נגינתו הוא נסע בהמלצתו ללמוד בקונסרבטואר של פריז. בין מוריו היו קרל פלש, ז'יל בושרי, ג'ורג'ה אנסקו וז'אק טיבו.
ב-1940 הצליח ביחד עם אימו להימלט בספינה מצרפת הכבושה לאנגליה. בתקופה שהיה חשש שהגרמנים יפלשו לאנגליה הוצע לו להחליף את שמו לשם פחות מצלצל כיהודי והוא בחר בשם "עברי" כדי להישאר עם שם ישראלי-עברי.
גיטליס ניגן עם היוקרתיות בתזמורות העולם, ורבות מהקלטותיו נחשבות לקלאסיקה. החל מסוף שנות השישים ועד למותו הוא התגורר בפריז. ניגן על כינור סטרדיוואריוס "Chant du Cygne" מ-1737 ו-גוארנרי "Ysaye", וכן על סטרדיוואריוס מ-1713.
בשנת 1968 השתתף בפרויקט Dirty Mac של ג'ון לנון. בשנת 1971 כתב ברונו מאדרנה את "יצירה לעברי" למענו. בשנת 1975 שיחק גיטליס בסרט סיפורה של אדל ה. של הבמאי הנודע פרנסואה טריפו. גיטליס שיחק בסרט מהפנט, ואף פונה במהלך הסרט לעוזרת שלו בעברית.
בשנת 1988 התמנה גיטליס לשגריר רצון וטוב מטעם אונסק"ו. מטרתו המוצהרת הייתה "תמיכה בחינוך ותרבות של שלום וסובלנות".
בשנת 2009 יצא בצרפת סרט על חייו "Ivry Gitlis, a Violinist beyond the Limits".
בשנת 2012 היה אורח כבוד בקורס הקיץ של קשת אילון.
נפטר ב-24 בדצמבר 2020 בפריז.
גלריית תמונות

גיטליס בהופעה בצרפת, 2011.
גיטליס (שני מימין, עם הכינור ביד) בקונצרט של קשת אילון בקיבוץ אילון, קיץ 2012.
גיטליס (בגיל 96), עם הפסנתרנית מרתה ארחריץ' לאחר קונצרט קאמרי, פתיחת העונה בפילהרמונית הישראלית, היכל התרבות, 2018.
ניו איבריה

ניו איבריה היא עיר במדינת לואיזיאנה בארצות הברית ובירת מחוז איבריה. על פי מפקד התושבים שנערך בשנת 2020 חיים בעיר 28,555 תושבים.
גאוגרפיה

שטחה של העיר הוא 27.4 ק"מ רבועים של יבשה.
החשוב שבין האגמים שבאזור העיר הוא אגם פייגנור שהיה בעבר אגם מים מתוקים וכיום הומלח.
היסטוריה

העיר נוסדה על גדות נחל  טצ'ה בשנת 1779 על ידי קבוצת חלוצים ספרדיים ממאלגה, זו העיר היחידה בלואיזיאנה שהקימו ספרדים בתקופה הקולוניאלית. הם קראו לה על שם מולדתם איבריה - חצי האי האיברי בו שוכנת ספרד.
בשנות ה-60 של המאה ה-19 סבלה העיר רבות. ב-1863 במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית נכבשה העיר פעמיים על ידי כוחות הצפון, וביטול העבדות גרם לנזק כלכלי כבד לעיר. בשנת 1867 מגפת קדחת צהובה הפילה הרבה חללים, ובשנת 1870 פרצה שרפה שכילתה כחצי מהאזור המסחרי שבעיר.
ב-12 בנובמבר 1980 התרחש אסון באגם פייגנור ליד העיר.
מתחת לאגם הרדוד בעל המים המתוקים היו בו זמנית קידוחי נפט של חברת טקסאקו וכריית מלח.
טעות בחישובים במהלך הקידוחים גרמה ליצירת פרצה וניקוז האגם למכרה המלח, האנשים במכרה הצליחו להתפנות אך המערבולת שנוצרה במהלך הניקוז ינקה לתוכה אסדות קידוח, עצים, בניינים וחלק מהקרקע. כאשר מילאו את האגם מחדש במי ים מלוחים הדבר גרם לשינוי כיוון הזרם בתעלת דלקמבי שמובילה למפרץ מקסיקו ובכך נוצר לכמה ימים  המפל הגדול בתולדות לואיזיאנה בגובה של למעלה מ-45 מטר.
לא היו אבדות בנפש אך האירוע גרם שינוי אקולוגי קיצוני באגם. באגם שנהיה מלוח ועמוק יותר צמחו צמחים חדשים ואף הופיעו סוגי דגים אחרים.
חברת טקסאקו שילמה בהסדר מחוץ לכותלי בית המשפט 32 מיליון דולר לחברת כריית המלח ו-12.8 מיליון דולר על גינות עצי האלון שנהרסו.
דמוגרפיה

על פי מפקד התושבים של שנת 2000 בעיר 32,623 תושבים, 11,756 משקי בית ו-8,335 משפחות.

צפיפות האוכלוסין היא 1,192.8 לק"מ רבוע.
ישנן בעיר 12,880 יחידות דיור בצפיפות של  470.9 לק"מ רבוע.
אירועים

בניו איבריה חי בשנותיו המאוחרות אגדת הג'אז באנק ג'ונסון ומאז העיר מארחת כל שנה את "פסטיבל באנק ג'ונסון/ניו איבריה לג'אז ומורשת האמנות" המכונה "באנקפסט".
משנת 1941 מארחת העיר בסתיו את "פסטיבל קנה הסוכר" המסמל את תחילת קציר קני הסוכר שמהווה יבול עיקרי בחקלאות המקום.
סרגיי נקריאקוב

| --- | --- |

סרגיי נקריאקוב 2019
 לידה:  10 במאי 1977 (בן 47) ניז'ני נובגורוד, רוסיה
 מוקד פעילות:  רוסיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1987 
 עיסוק:  חצוצרן
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 כלי נגינה:  חצוצרה, פלוגלהורן
 פרסים והוקרה:  פרס אקו-קלאסיק: נגן השנה (2002) 
 https://www.nakariakov.info
 
סרגיי נקריאקוב (ברוסית: Серге́й Михайлович Накаряков; נולד ב-10 במאי 1977) הוא חצוצרן ישראלי-רוסי.
ביוגרפיה

נקריאקוב נולד בעיר ניז'ני נובגורוד, שברוסיה והחל ללמוד נגינה בפסנתר. בשנת 1986 נפגע בגבו ונאלץ לוותר על הפסנתר.
יעדו החדש היה החצוצרה, ובכיוון זה זכה בעידוד, בהדרכה ובתמיכה של אביו. התמיכה והידע של אבא נקריאקוב הביאו לפיתוח של רגישות מיוחדת שגילה סרגיי הצעיר בנגינה בחצוצרה.
בשנת 1988 עלה עם משפחתו לישראל, אך כבר ב-1991 עזב לאירופה.
הופעתו החשובה הראשונה הייתה בפסטיבל זלצבורג בשנת 1991, שם הופיע בניצוח של המנצח הליטאי סאוליוס סונדצקיס. בשנת 1992 הופיע בפסטיבל שלזוויג-הולשטיין בצפון גרמניה וזכה בפרס דוידוף.
בשנתיים הבאות למד בהדרכת גי טוברון בקונסרבטואר של פריז. במקביל החל להופיע במדינות רבות באירופה, באסיה, באמריקה הצפונית ובאמריקה הדרומית.
בשנת 2002 זכה סרגיי נקריאקוב בפרס "אקו" של רשת הטלוויזיה השנייה בגרמניה. בשנת 2019 נבחר לנגן על ידי אקדמיית "פונו" בגרמניה.
במשך השנים הקליט נקריאקוב עבור החברות טלדק, סוני קלאסיקל, EMI ואחרות כשהוא מופיע בין היתר עם המנצחים כריסטוף אשנבאך, יורי בשמט, יורי טמיקנוב, ולדימיר אשכנזי, ייז'י בלוהלאווק, קנט נאגנו, מיכאיל פלטנב, ואלרי גרגייב וסאקארי אוראמו.
לוח ההופעות שלו כולל את הסדרות הנחשבות ביותר בכל העולם, כסולן וכנגן רסיטלים שבהם הוא מופיע יחד עם אחותו הפסנתרנית ורה אוחוטניקובה או עם הפסנתרנית הבלגית מריה מאירוביץ'.
סרגיי מנגן על כלים של בונה הכלים הפריזאי אנטואן קורטואה.
נקריאקוב חי אומנם באירופה, אך שמר על אזרחותו הישראלית ומגיע לעיתים קרובות לישראל לבקר את הוריו. בשנת 2012 הופיע עם תזמורת סימפונט רעננה. ובשנת 2019 הופיע עם התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון.
הערות שוליים

↑  לירן גורקביץ', המנצח העולמי קיבל אזרחות ישראלית, באתר nrg‏, 18 במרץ 2015, ביוגרפיה קצרה של סרגיי נקריאקוב
↑  אתר "הבמה", ביוגרפיה קצרה של סרגיי נקריאקוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811331353105606  BnF: cb13955663x (data)  GND: 134800117  ISNI: 0000 0000 8224 6231  LCCN: n00063229  MusicBrainz: 9c5524c7-859c-4aa3-a8c8-b4c3f07e4508  NDL: 00621191  NKC: js20030519010  NLK: KAC201907000  RERO: 02-A005680626  SUDOC: 180042912  VIAF: 46952550   WorldCat (עם VIAF): 46952550 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סירט (רומניה)

ערך זה עוסק בעיר ברומניה. אם התכוונתם לנהר, ראו .
| --- | --- |
סמל סירטסמל סירט

 מדינה:  רומניה רומניה
 מחוז:  סוצ'אבה
 ראש העיר:  Adrian Popoiu
 בירת העיר:  סירט 
 שטח:  43.40 קמ"ר
 גובה:  325.000000 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  6,708 (1 בדצמבר 2021)
 קואורדינטות:  47°57′N 26°04′E﻿ / ﻿47.95°N 26.06°E﻿ / 47.95; 26.06
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.primariasiret.ro
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור סירט(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור סירט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אנדרטה לזכר יהודי סירט שנספו בשואה, בבית הקברות בחולון
סִירֶט (ברומנית: Siret; בגרמנית: Sereth; בפולנית: Seret; בהונגרית: Szeretvásár; ביידיש: סערעט) היא עיר בצפון רומניה, הנמצאת באזור בוקובינה, במחוז סוצ'אבה, במחצית הדרך שבין סוצ'אבה לבין צ'רנוביץ. היא שוכנת על הגדה הימנית של נהר סירט, וממנו קיבלה את שמה. כיום יש בסירט 9,371 תושבים ושטחה 43.40 קמ"ר.
תקופה קצרה שימשה סירט כבירתו של בוגדאן הראשון. בשנת 1371 קיבל היישוב את מעמדו כעיר, והיא החלה להתפתח במהירות עקב מיקומה על אם הדרך בין דרום גליציה להונגריה. כיום היא משמשת כמעבר גבול בין רומניה לאוקראינה.
הקהילה היהודית בסירט

המצבה הקדומה ביותר בבית העלמין היהודי היא מ-1560, ולפי מפקד האוכלוסין מ-1774 ישבו בעיר 8 משפחות יהודיות אשר מנו 43 נפשות. במפקד 1910, מנתה הקהילה היהודית 3,178 נפשות מתוך אוכלוסייה כללית של 7,815 נפש (כ-41% מאוכלוסיית העיר והקבוצה האתנית הגדולה ביותר).
במפנה המאות ה-19 וה-20 כיהן כרב העיר, הרב פנחס משה בורשטיין עד ל-1906, לאחריו הרב ד"ר שמואל פרייפלד עד ל-1936, ולאחריו רבי ברוך הגר.
בעיר הייתה פעילות חסידית ענפה; רבי שמואל שמעלקא רובין (נכד רבי נפתלי מרופשיץ ורבי שלום מבעלז) כיהן כאדמו"ר בין השנים תרל"ה עד לפטירתו בשנת תרס"א. אחריו מילאו את מקומו בנו רבי פנחס מנחם מנדל שכיהן באדמו"רות עד שנספה בשואה וחתנו, רבי חיים אלטר דכנר - שכיהן כראב"ד עד פטירתו בשנת תרצ"א. ערב השואה פעלו בעיר תשעה בתי כנסת מתוכם ארבעה בתי כנסת חסידיים. ואדמורי"ם רבים היו פוקדים את העיר בקביעות לשבתות ולפגישות עם קהל חסידיהם. (הבולטים שבהם: האדמו"ר ישראל הגר, האדמו"ר מנחם נחום פרידמן (בויאן), האדמו"ר מסדיגורה אברהם יעקב פרידמן (השני) והאדמו"ר חיים הגר (אוטיניה))
האדמו"ר רבי חיים מרדכי רוזנבוים מנדבורנה קבע את משכנו וחצרו בעיר, לאחר מלחמת העולם השנייה שב לעיר עד ל-1947 אז עלה לארץ ישראל.
אחד מהאדמו"רים לבית ויז'ניץ, רבי ברוך הגר, צעיר בניו של ישראל הגר (אהבת ישראל) כיהן מ-1936 כרב המקום, והוא מייסדה של חסידות סרט ויז'ניץ. לאחר מלחמת העולם השנייה הוא קבע את משכנו בחיפה, ושם קיימת עד היום שכונה של חסידי סערט ויז'ניץ.
בעיר פעלו תנועות הנוער הציוניות והבולטות שבהן היו הנוער הציוני ובית"ר.
ביוני 1941 עם הפלישה הנאצית לברית המועצות. גורשו כל יהודי סירט בפקודת הצבא הרומני בשלב ראשון אל העיר רדאוץ. 18 זקנים וחולים אשר לא יכלו ללכת ברגל נורו על גדת הנהר סירט לאחר שאנסו לעינהם את הנשים על ידי חיילי הצבא הרומני בפקודת המיור אלבו (Albu). שאר התושבים גורשו במסע רגלי ולאחר מכן ברכבות אל העיר קראיובה שבדרום רומניה. לאחר מכן גורשו שוב במסע רגלי מפרך עד לעיר מוגילוב-פודולסק שעל גבול אוקראינה.
בסירט נותר בית הכנסת היהודי "הגדול" בסמוך לבית העירייה.
חבר הכנסת יצחק ארצי היה יוצא המקום ופעל להנצחת הקהילה היהודית. בניו שלמה ארצי ונאוה סמל איזכרו את סירט כמקור השראה.
ערים תאומות

ספרד אליטה (אנ'), ספרד (מ־1991)
גרמניה באד קוטזינג (אנ'), גרמניה (מ־1991)
איטליה בלאג'ו, איטליה (מ־1991)
אירלנד בונדוראן (אנ'), אירלנד (מ־1991)
צרפת גראנויל (אנ'), צרפת (מ־1991)
דנמרק הולסטברו (אנ'), דנמרק (מ־1991)
בלגיה הופייז (אנ'), בלגיה (מ־1991)
הולנד מרסן (אנ'), הולנד (מ־1991)
לוקסמבורג ניידראנואן (אנ'), לוקסמבורג (מ־1991)
יוון פריווז'ה (אנ'), יוון (מ־1991)
פורטוגל סמיסברה (אנ'), פורטוגל (מ־1991)
הממלכה המאוחדת סרבון (אנ'), הממלכה המאוחדת (מ־1991)
פינלנד קרקילה (אנ'), פינלנד (מ־1997)
שוודיה אוקסלאוסאנד (אנ'), שוודיה (מ־1998)
אוסטריה יודנבורג, אוסטריה (מ־1999)
פולין צ'וזנה (אנ'), פולין (מ־2004)
הונגריה קוז'ג (אנ'), הונגריה (מ־2004)
לטביה סיגולדה, לטביה (מ־2004)
צ'כיה סוסיד (אנ'), צ'כיה (מ־2004)
אסטוניה טורי (אנ'), אסטוניה (מ־2004)
סלובקיה זבולן, סלובקיה (מ־2007)
ליטא פרינאי, ליטא (מ־2008)
מלטה מסקלה (אנ'), מלטה (מ־2009)
פולין דמביצה, פולין
לקריאה נוספת

ספר קהילה, סירט (סערט) שלנו, סיפורה של עיירה יהודית, ישראל תשס"ג, באתר אוצר החכמה.
הערות שוליים

↑  פנקס קהילות רומניה, יד ושם, 1980
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531107405171  GND: 4324501-8  NKC: ge375899  VIAF: 129290043   WorldCat (עם VIAF): 129290043
עד קצה המושב

| --- | --- |

כריכת הספר "עד קצה המושב", הוצאת כתר, 2006
 מידע כללי
 מאת:  עמליה רוזנבלום
 איורים:  שאול שץ
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  פיוטי
 הוצאה
 הוצאה:  כתר
 תאריך הוצאה:  2006
 מספר עמודים:  118
עד קצה המושב הוא ספר פיוטי בן 20 פרקים מאת עמליה רוזנבלום, באיורו של שאול שץ. הספר יצא לאור בשנת 2006 על ידי הוצאת כתר ספרים. היצירה נכתבה כמחווה לספר הקלאסי "הרוח בערבי הנחל" (קנת גרהם) ובהשראתו. הספר נכתב לנוער אך מתאים גם למבוגרים ולילדים.
זהו סיפור התבגרותם של ג'וני ושוקו, שני כלבים שחיים במושב, אשר אינם מסתדרים זה עם זה. יום אחד השניים מגלים דבר שמאיים על חייהן של חיות המושב, ויוצאים יחד להרפתקה שבאמצעותה הם הופכים להיות חברים טובים, וזאת תוך למידה על אופיין המגוון של חיות. מטרת הספר ללמד את הקוראים על חברות, שיתוף פעולה וצמיחה. הספר זכה בפרס זאב לספרות ילדים ונוער בשנת 2007
עלילה

גיבור הסיפור, ג'וני, הוא כלב הרפתקן וחברותי. חייו משתנים כשחברו הטוב ביותר, ארתור, עוזב את המושב ועובר לגור בעיר. ארתור היה מעין אח בוגר לג'וני, הם היו חברים טובים שאהבו זה את זה וחוו דברים רבים יחד. לאחר שארתור עוזב מתקשה ג'וני להמשיך בחייו, מסרב להתנחם ומעביר לילות רבים במלונה הישנה של ארתור. בשלב זה, עוברת משפחה חדשה לבית הישן של ארתור ויחד איתם כלב חדש בשם שוקו. ג'וני אינו רוצה להתחבר עם שוקו מחשש שישכח את חברותו הישנה עם ארתור. ביום שישי, מתאספות חיות המושב יחד כהרגלן, ועושות קומזיץ. לפתע הן מגלות ששכחו להזמין את הכלב החדש, שוקו, ומבקשות מג'וני ללכת ולהביאו וג'וני נענה לבקשתן. בזכות המעשה הזה ג'וני ושוקו מתחברים. כעבור זמן מגלים השניים שציידים נמצאים במושב. ג'וני ושוקו רוקמים תוכנית מורכבת לתפיסת הציידים. הם יוצאים להרפתקה משותפת במהלכה מתהדקת גם החברות ביניהם. השניים מצליחים במשימה והופכים לגיבורים. ג'וני ושוקו מחליטים ללכת לטיול שבו שוקו נפגע באחת מרגליו והווטרינר נאלץ לכרות אותה. סוף הסיפור שונה מאוד מתחילתו, כאשר ג'וני ושוקו מסתובבים במושב וצוחקים על העבר.
ביקורת

מבקרים רבים שיבחו את הספר ביניהם אתר "כנפיים" של מט"ח (מרכז טכנולוגיה חינוכית) שרואה בו "סיפור התבגרות, שופע תובנות פסיכולוגיות", רונית רוקאס שמשבחת את התובנות העמוקות שבספר וכותבת עליו כך: "המספרת, כמעט בלי רחמים, ממחישה שהמציאות מרובת רבדים ומסועפת יותר מעולמם של ספרי פנטסיה גרועים, שבהם מעשי הגבורה הם חזות הכל: היא טובה ורעה, אלימה ונפלאה, חורפית וקיצית גם יחד.
פרסים

הספר זכה בפרס זאב לספרות ילדים ונוער בשנת 2007
הערות שוליים

↑  עד קצה המושב, באתר סיפור פשוט
↑  עמליה רוזנבלום, עד קצה המושב, כתר, 2006
↑  ברנשטיין נעמי, עמליה רוזנבלום, באתר לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית אוניברסיטת בן גוריון
↑  עד קצה המושב, באתר מטח
↑  רונית רוקאס, קבלו כמה עצות מגולדה, כלבה אינטלקטואלית, באתר הארץ, 5 ביוני 2006
עונת 1990/1991 בליגה הארצית

עונת 1990/1991 בליגה הארצית הייתה העונה ה-15 של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 16 קבוצות. העונה הסתיימה בניצחון של מכבי פתח תקווה שעלתה לעונת 1991/1992 לליגה לאומית לצד מכבי יבנה.
בסיום העונה מכבי רמת עמידר והפועל טירת כרמל ירדו לליגה השלישית. הפועל בת ים ירדה לליגה השלישית בעקבות משחקי המבחן.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי פתח תקווה | 30 | 19 | 7 | 4 | 73 | 27 | 46 | 64 | עלו ליגה |
| 2 | מכבי יבנה | 30 | 16 | 9 | 5 | 38 | 24 | 14 | 57 | עלו ליגה |
| 3 | הפועל רמת גן | 30 | 15 | 6 | 9 | 61 | 39 | 22 | 51 |  |
| 4 | עירוני אשדוד | 30 | 12 | 9 | 9 | 44 | 36 | 8 | 45 |  |
| 5 | שמשון תל אביב | 30 | 12 | 9 | 9 | 40 | 34 | 6 | 45 |  |
| 6 | מכבי שעריים | 30 | 12 | 7 | 11 | 35 | 29 | 6 | 43 |  |
| 7 | מכבי יפו | 30 | 10 | 11 | 9 | 44 | 41 | 3 | 41 |  |
| 8 | הפועל אשדוד | 30 | 10 | 11 | 9 | 37 | 37 | 0 | 41 |  |
| 9 | הפועל חדרה | 30 | 10 | 10 | 10 | 32 | 39 | 7- | 40 |  |
| 10 | הפועל חיפה | 30 | 10 | 9 | 11 | 25 | 33 | 8- | 39 |  |
| 11 | הפועל טבריה | 30 | 9 | 8 | 13 | 36 | 49 | 13- | 35 |  |
| 12 | בית"ר נתניה | 30 | 9 | 7 | 14 | 36 | 43 | 7- | 34 |  |
| 13 | מכבי עכו | 30 | 9 | 7 | 14 | 23 | 36 | 13- | 34 |  |
| 14 | הפועל בת ים | 30 | 5 | 15 | 10 | 28 | 40 | 12- | 30 | משחקי המבחן |
| 15 | מכבי רמת עמידר | 30 | 8 | 6 | 16 | 32 | 59 | 27- | 30 | ירדו ליגה |
| 16 | הפועל טירת כרמל | 30 | 3 | 11 | 16 | 17 | 40 | 23- | 20 | ירדו ליגה |
עונת 1970/1971 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  19 באוגוסט 1970 – 6 ביוני 1971 (292 ימים) 
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  פיינורד (5)
 מספר משחקים:  306 
 → עונת 1969/1970עונת 1971/1972 ←
 
עונת 1970/1971 הייתה העונה ה-15 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה פיינורד באליפות הליגה. הארלם וא.ז 67 ירדו לליגת המשנה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו פולנדם ואקסלסיור רוטרדם שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה.
מבנה > טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פיינורד  | 34 | 26 | 5 | 3 | 82 | 25 | 57 | 57 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | אייאקס  | 34 | 24 | 5 | 5 | 90 | 20 | 70 | 53 | העפלה לגביע אירופה לאלופות עקב זכייה בגביע אירופה לאלופות |
| 3. | ADO דאן האג  | 34 | 21 | 8 | 5 | 62 | 27 | 35 | 50 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 21 | 7 | 6 | 73 | 25 | 48 | 49 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | פ.צ. טוונטה  | 34 | 19 | 10 | 5 | 48 | 18 | 30 | 41 |  |
| 6. | ספרטה רוטרדם  | 34 | 16 | 13 | 5 | 54 | 34 | 20 | 45 | מחזיקת הגביע ההולנדי העפלה גביע אירופה למחזיקות גביע |
| 7. | גו אהד איגלס  | 34 | 15 | 8 | 11 | 49 | 43 | 6 | 38 |  |
| 8. | ניימכן  | 34 | 12 | 10 | 12 | 43 | 36 | 7 | 34 |  |
| 9. | פ.צ אוטרכט  | 34 | 13 | 7 | 14 | 46 | 64 | 18- | 33 |  |
| 10. | פולנדם  | 34 | 9 | 10 | 15 | 34 | 48 | 14- | 28 |  |
| 11. | טלסטאר ספורטקלאב  | 34 | 9 | 9 | 16 | 32 | 46 | 14- | 27 |  |
| 12. | DWS אמסטרדם  | 34 | 5 | 17 | 12 | 26 | 54 | 28- | 27 |  |
| 13. | מ.ו.ו מאסטריכט  | 34 | 8 | 10 | 16 | 28 | 42 | 14- | 26 |  |
| 14. | נאק ברדה  | 34 | 7 | 10 | 17 | 40 | 61 | 21- | 24 |  |
| 15. | סכוונינגן הולנד ספורט  | 34 | 5 | 14 | 15 | 34 | 60 | 26- | 24 |  |
| 16. | אקסלסיור רוטרדם  | 34 | 5 | 10 | 19 | 22 | 66 | 44- | 20 |  |
| 17. | א.ז 67  | 34 | 3 | 9 | 22 | 35 | 76 | 52- | 15 | ירידה לליגת המשנה |
| 18. | הארלם  | 34 | 1 | 12 | 21 | 22 | 64 | 42- | 14 | ירידה לליגת המשנה |
↑  בסיום העונה התאחדה עם סכוונינגן הולנד ספורט ויצרה את דן האג
↑  בסיום העונה התאחדה עם ADO דאן האג ויצרה את דן האג
| עונות בליגת העל ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת העל ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עברי לידר עופר מאירי

"עברי לידר עופר מאירי" הוא אלבום אולפן משותף של הזמרים הישראלים עברי לידר ועופר מאירי. האלבום יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים הליקון, ב-29 בדצמבר 2016.
סינגלים

סינגל אחד בלבד יצא מתוך האלבום, "אור ראשון". הוא נכנס למצעד הסינגלים השבועי של רשת ג' ב-2 ביוני 2016. "אור ראשון" הגיע לשיאו במצעד ב-9 ביוני, כשהגיע למקום השני. הוא שהה שבעה שבועות רצופים במצעד. בנוסף, הוא הגיע למקום ה-37 במצעד השנתי ב-2016 של רשת ג'.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אסיר. תודה.  | 4:24 |
| 2. | A Little Craziness  | 0:25 |
| 3. | תלך אבל שלא תעז ללכת  | 3:16 |
| 4. | Oh God  | 0:33 |
| 5. | חלום לשניים  | 4:05 |
| 6. | Inner Clock  | 0:45 |
| 7. | איך אתה יפה  | 3:37 |
| 8. | Superficial  | 0:15 |
| 9. | בעיר הזאת  | 3:36 |
| 10. | אור ראשון  | 3:09 |
| 11. | Stress Levels  | 1:00 |
| 12. | כל יום  | 3:32 |
| 13. | Self Marketing  | 0:47 |
| 14. | מבנים ישנים  | 4:19 |
| 15. | לכל צבע יש מספר  | 3:37 |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:26 |
הערות שוליים

↑  עברי לידר עופר מאירי
| עברי לידר |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | מלטף ומשקר • יותר טוב כלום מכמעט • האנשים החדשים • זה לא אותו דבר • בקצב אחיד בתנועות של הגוף • מישהו פעם • האהבה הזאת שלנו • עברי לידר עופר מאירי |  |
| אלבומי הופעה | Live CD‏ • Live DVD‏ • עברי לידר ותזמורת המהפכה בהופעה חיה • קיסריה Live |  |
| מיני-אלבומים | FIGHT!‎ • ניו יורק בשמש |  |
| ערכים קשורים | TYP • יועד נבו • הליקון |  |
| עברי לידר - שירים |
| --- | --- | --- |
| מלטף ומשקר | "לאונרדו" • "תמיד אהבה" • "אף אחד משנינו" |  |
| יותר טוב כלום מכמעט | "הכוס הכחולה" • "בחולצת פסים" • "יותר טוב כלום" |  |
| האנשים החדשים | "בתי קפה" • "על קו המים" • "האנשים החדשים" • "איש יקר" |  |
| זה לא אותו דבר | "זכיתי לאהוב" • "ניסים" • "להבין את המים" • "זה לא אותו דבר" |  |
| בקצב אחיד בתנועות של הגוף | "רק תבקש" • "מתעורר" • "הדרכים הארוכות" • "אלוף העולם" • "ביחד מפחד" |  |
| מישהו פעם | "מישהו פעם" • "מזל טוב ישראל" • "תרמיל" • "לרגע קטן" • "אסתר אוכלת פחמימה" |  |
| האהבה הזאת שלנו | "הייתי כאן" • "הכול בוער" • "האהבה הזאת שלנו" • "מקום ליותר" • "ילדות והעיר הגדולה" |  |
| שירים אחרים | "סינדרלה רוקפלה" • "מוגזם" • "נסיכה שלי" • "הנשף" • "מהכפר אל הכיכר" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "תזכור הכל" • "המזרח התיכון" • "הרגע הריק" • "השמיים נעולים" • "שמח" ‏•‏‏ "חלומות שנמחקים" |  |
עד שירימו עוגן

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  סיפור של ג'יימס מיצ'נר
 בימוי:  רוברט וייז 
 הופק בידי:  צ'ארלס שני
 תסריט:  רוברט אנדרסון 
 עריכה:  הרולד קרס
 שחקנים ראשיים:  ג'ין סימונס ג'ואן פונטיין פול ניומן סנדרה די פייפר לורי צ'ארלס דרייק
 מוזיקה:  דיוויד רקסין 
 צילום:  ג'וזף רוטנברג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  8 באוקטובר 1957
 משך הקרנה:  94 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 תקציב:  1,841,000 דולר
 הכנסות:  1,420,000 דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
עד שירימו עוגן (באנגלית: Until They Sail) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמה רומנטית בשחור-לבן משנת 1957, בבימויו של רוברט וייז, עם ג'ין סימונס, ג'ואן פונטיין, פייפר לורי, פול ניומן וסנדרה די בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על סיפור בשם זה מהאנתולוגיה "Return to Paradise" של ג'יימס מיצ'נר (1950).
העלילה היא על ארבע אחיות בניו זילנד בתקופת מלחמת העולם השנייה ויחסיהן עם חיילי צבא ארצות הברית.
זה סרט הבכורה של סנדרה די ועל הופעתה בו זכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית חדשה ומבטיחה.
השיר "עד שירימו עוגן" מושר בתחילת הסרט על ידי אידי גורמה ומתאר את היחסים הרומנטיים בין הבחורות לחיילים שמסתיימים כאשר הם מרימים עוגן ומפליגים לקרב.
הסרט צולם בכרייסטצ'רץ', וולינגטון והוליווד.