stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Good Kid, M.A.A.D City
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012-16)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012-16)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012-16)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 23 |
|  אירלנד | מצעד האלבומים האירי | 36 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 2 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 1 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הראפ | 1 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הויניל | 3 |
|  דנמרק | היטליסטן | 20 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 45 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 16 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד אלבומי ה-R&B | 2 |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 130 |
|  נורווגיה | VG-lista | 26 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 7 |
|  פורטוגל | מצעד האלבומים הפורטוגזי (AFP) | 44 |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 46 |
|  צרפת | SNEP | 57 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 2 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 38 |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2012)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 80 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 16 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הראפ | 10 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2013)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2013)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2013)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 24 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 7 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הראפ | 5 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2014)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 69 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 27 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הראפ | 14 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 72 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 74 |
|  דנמרק | היטליסטן | 85 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 60 |
|  דנמרק | היטליסטן | 100 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2018)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 89 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2021)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 79 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 30 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הקטלוג | 8 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים המסחריים | 26 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-Tastemakers | 2 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הויניל | 14 |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 90 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 43 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי קטלוג הפופ | 9 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 12 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הראפ | 7 |
לוקאס נף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 בנובמבר 1985 (בן 39) שיקגו, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2009 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אילינוי בשיקגו  בית הספר התיכון ויטני מ. יאנג מגנט 
 פרופיל ב-IMDb
 
לוקאס נף (באנגלית: Lucas Neff; נולד ב-7 בנובמבר 1985) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
ביוגרפיה

נף נולד וגדל באזור אנדרסונוויל בשיקגו, אילינוי. אמו, מיד פלידופסקי, היא מייסדת תיאטרון סטורצ'צ'ס ואביו, אלן, הוא עורך דין וסופר. הוא ממוצא אירי ויהודי. הוא סיים את בית הספר התיכון וויטני אמ. יאנג מגנט בשנת 2004, ותואר ראשון באמנויות בתיאטרון באוניברסיטת אילינוי בשיקגו בשנת 2008. הוא החל לשחק כשהופנה בטעות למחלקה לאמנויות הבמה באוניברסיטה. אחרי הלימודים הוא למד משחק בחברת התיאטרון סטפנוולף בשיקגו. לנף יש אח צעיר יותר.
קריירה

הופעת הבכורה  שלו בתיאטרון הייתה בהפקת המחזה "ג'ון" בתיאטרון בשיקגו. בעודו מנסה להתחיל את הקריירה שלו  בתיאטרון מימן את עצמו ועבד בניקיון בתים. תפקיד הטלוויזיה הראשון שלו היה כשלוהק לתפקיד קטן בגמר סדרת הטלוויזיה "החיה" בהפקת רשת A&E.
כשהחל הליהוק לסדרת הטלוויזיה "לגדל את הופ", נף הקליט את האודישן שלו בן עשרה העמודים ושלח אותו לגרג גרסיה. מהקלטת הראשונה הפך נף לבחירה הראשונה של גרסיה בתפקיד ג'ימי צ'אנס. עם זאת, הוא עדיין נדרש לעבור אודישנים מרובים, לפני שקיבל את התפקיד.
נף המשיך לשחק בתיאטרון, וכתב מחזה, כמו "הברווז האחרון", שהוצג בתיאטרון ג'קאלופה בשיקגו כהצגה האחרונה של עונת 2011–2012. הוא היה מועמד לפרס ג'וזף ג'פרסון על היצירה החדשה הטובה ביותר.
חיים אישיים

הוא גר בלוס אנג'לס, קליפורניה. בשנת 2016 נישא לשחקנית האוסטרלית קייטלין סטייסי; השניים התגרשו בסוף 2020.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | אמיגו | שנקר |  |
| 2015 | Glitch | וויל |  |
| 2016 | I Love You Both | אנדי |  |
| 2016 | Slash | הקראגון |  |
| 2016 | Fear, Inc. | ג'ו פוסטר |  |
| 2019 | Married Young | מייקל |  |
| 2019 | סיפור נישואים | פבלו |  |
| 2022 | Low Life | ג'ייסון |  |
| 2026 | האחים סופר מריו: הסרט ה-2 | סנוטלט (קול) |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | The Beast | סוכן צעיר | פרק: "No Turning Back" |
| 2010–2014 | לגדל את הופ | ג'יימס "ג'ימי" צ'אנס | תפקיד ראשי (4 עונות); 88 פרקים |
| 2015 | F'd | בראד | פרק: "Happy Together" |
| 2017 | Downward Dog | ג'ייסון | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2017 | בולרז | דייב | פרק: "In the Teeth" |
| 2018–2021 | 6 גיבורים: הסדרה | ילד נודל בורגר | דיבוב; 16 פרקים |
| 2019 | נסיכה אמריקאית | דייוויד | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2019–2020 | הקריירה השנייה של קרול | כיילב | תפקיד ראשי; 18 פרקים |
| 2020–2021 | אוטו זבל | דוני | דיבוב; 24 פרקים |
| 2021 - 2024 | מפלצות בע"מ בעבודה | דאנקן | דיבוב; 10 פרקים |
| 2022 | סיפורה של שפחה | ריאן ווילר | 4 פרקים |
| 2022 | גרטל והאוגר | בילי ועוד קולות | בפרק "Hamnesia/Romancing the Scone" |
| 2023 - 2024 | Power Book III: Raising Kanan | פול סאטון | 4 פרקים |
| 2025 | אדמה סוררת | קפטן אדמונד דלינגר | 5 פרקים |
הערות שוליים

↑  "Almost famous: 'Raising Hope' star, Chicago native Lucas Neff". RedEye. 20 בספטמבר 2010. אורכב מ-המקור ב-6 בספטמבר 2011. נבדק ב-2 באוקטובר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Raising Hope Cast Biographies: Lucas Neff (as Jimmy)". Tv3.co.nz. נבדק ב-4 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Carter, Lance (1 במרץ 2011). "Q & A: Raising Hope's Lucas Neff and Greg Garcia". Daily Actor. נבדק ב-4 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Lucas Neff breaks out on 'Raising Hope' and laughs a little along the way". LA Times. 26 באוקטובר 2010. נבדק ב-4 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Metz, Nina (10 בספטמבר 2011). "Neff finds his niche on 'Raising Hope'". Chicago Tribune. נבדק ב-4 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Jackalope Theatre Presents THE LAST DUCK March 22 – April 15". Broadway World. 1 בפברואר 2012. נבדק ב-4 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5325613  ISNI: 0000 0003 5711 5442  LCCN: no2011164127  VIAF: 187492507   WorldCat (עם VIAF): 187492507
היסטוריה אבולוציונית של החיים

ההיסטוריה האבולוציונית של החיים על פני כדור הארץ היא התהליך בו הופיעו והתפתחו צורות החיים על פני כדור הארץ, מהעבר הרחוק מאוד ועד ימינו. ישנן עדויות לכך שיצורים חיים כבר היו קיימים על פני כדור הארץ 4.1 מיליארדי שנים לפני זמננו, כ-500 מיליוני שנים בלבד לאחר היווצרו. הדמיון הגנטי בין כל היצורים החיים כיום מעיד על כך שיש להם אב קדמון משותף, שהתפתח בתהליך אבולוציוני. ההערכות הן שכחמישה מיליארד מיני יצורים חיים, יותר מ-99 אחוזים מהמינים שחיו אי פעם על כדור הארץ, נכחדו במהלך ההיסטוריה. לפי הערכות, מספר המינים החיים כיום על פני כדור הארץ עומד על כ-10 עד 14 מיליוני מינים, בעוד לכ-1.9 מיליונים מהם ניתן שם, ו-1.6 מיליונים מהם סווגו מדעית. לפי הערכה אחרת, שניתנה במאמר שפורסם במאי 2016, מספר המינים החיים כיום על פני כדור הארץ עומד על ביליארד (מיליון מיליארדים), כשרק אלפית האחוז מהם סווגו מדעית.
בין העדויות הוודאיות המוקדמות ביותר לחיים ניתן למנות גרפיט שסונתז לפני כ-3.7 מיליארדי שנים בתוך גופו של יצור חי, והתגלה במערב גרינלנד (ראו חגורת האבן הירוקה של איסואה), ומצע חיידקים ומיקרואורגניזמים אחרים בן כ-3.48 מיליארדי שנים שהתגלה באבן חול במערב אוסטרליה. לפי מחקר שפורסם ב-2015, התגלו שרידי מיקרואורגניזמים שגילם עשוי להיות 4.28 מיליארדי שנים בנביעות הידרותרמיות בקרקעית האוקיינוס. אם הנתונים מדויקים, אזי היצורים החיים הראשונים הופיעו סמוך מאוד להיווצרותו של כדור הארץ, שהתרחשה, לפי ההערכות, לפני כ-4.54 מיליארדי שנים, ולהיווצרותם של האוקיינוסים, שהתרחשה לפני כ-4.4 מיליארד שנים. הביולוג סטפן בלייר הדג'ס טוען שיש בנתונים אלה להעיד על כך שהחיים עשויים להיות נפוצים יחסית ביקום.
מצעי חיידקים וארכאונים היו הצורה הדומיננטית של החיים בארכאיקון, ובהם התרחשו שלבים חשובים רבים באבולוציה המוקדמת. התפתחות תהליך הפוטוסינתזה, לפני כ-3.5 מיליארד שנים, הביאה לעלייה דרסטית בכמות החמצן באטמוספירה, שגרמה לאסון החמצן שהתרחש לפני כ-2.4 מיליארד שנים. העדויות הראשונות לקיומם של האיקריוטים הן מתקופה שלפני כ-2.4 מיליארד שנים; אמנם ייתכן שהם התפתחו עוד לפני כן, אך העלייה בריכוז החמצן גרמה לעלייה חדה במגוון המינים שלהם, בעקבות התפתחות מנגנון צריכת החמצן. מאוחר יותר, לפני כ-1.7 מיליארד שנים, הופיעו הרב-תאיים הראשונים, כאשר התאים בהם הותאמו לביצוע תפקידים ספציפיים. לא ידוע כיצד בדיוק התפתחה הרבייה הזוויגית, שהחליפה ביצורים מתקדמים יותר את הרבייה האל-זוויגית, ששימשה את החיידקים, הארכאונים והאיקריוטים הראשונים. היצורים הראשונים בעלי סימטריה דו-צדדית הופיעו ב-555 למ"ש.
צמחי היבשה הראשונים שנמצאו הם מלפני כ-450 מיליון שנים בקירוב, אם כי יש הטוענים שמיקרואורגניזמים שונים כבר אכלסו את הקרקע לפני כ-2.7 מיליארד שנים, ואפשרו לצמחים לאכלס אותה בפנרוזואיקון. בעלי החיים של האדיקר הופיעו בסוף הנאופרוטרוזואיקון, בזמן שבעלי החוליות הופיעו במפץ הקמבריוני, שהתרחש ב-525 למ"ש בקירוב.
בפרם, הסינאפסידה, שביניהם אבותיהם הקדומים של היונקים, היו נפוצים על פני כדור הארץ. רוב המינים מקבוצה זו נכחדו בהכחדת הפרם-טריאס. בתקופה שלאחר ההכחדה, בעלי-החוליות הנפוצים ביותר על כדור הארץ היו הארכוזאוריה, כאשר כמה מהם, הדינוזאורים, היו נפוצים מאוד בתקופות היורה והקרטיקון. לאחר שרוב ככל מיני הדינוזאורים הלא-מעופפים נכחדו בהכחדת הקרטיקון-פלאוגן, חלה התפתחות משמעותית בגודלם ובמגוונם של מיני היונקים.
היסטוריה מוקדמת של כדור הארץ

רסיסי המטאוריטים המוקדמים ביותר שנמצאו נכון לשנת 2001 הם מלפני 5.45 מיליארד שנה בקירוב; ממצאים אלה, נוסף להערכות המבוססות על תיארוך של מרבצי עופרת, גרמו למדענים להעריך שכדור הארץ נוצר בתקופה זו בקירוב. הרכבו של הירח זהה לזה של קרום כדור הארץ, אבל הוא חסר ליבה עשירה בברזל כמו זו שבכדור הארץ. מדענים רבים טוענים שכ-40 מיליוני שנים לאחר היווצרות כדור הארץ, התנגש בו מטאוריט ענק, שגרם לחלק מהקרום להתנתק מכדור הארץ, להיכנס למסלול סביבו ובסופו של דבר, ליצור את הירח. לפי השערה נוספת, הירח וכדור הארץ נוצרו באותו פרק זמן בקירוב, אך בשל כוח המשיכה החזק של הארץ, כמעט כל חלקיקי הברזל התקבצו אליה.
עד 2001, הסלעים העתיקים ביותר על פני כדור הארץ תוארכו ל-3.8 מיליארדי שנים לפני זמננו, והביאו את המדענים למסקנה שקרום הארץ לא התגבש עד אז. העידן שבא בין היווצרות הארץ לבין התגבשות הקרום שלה כונה על ידם האדן על שם האדס, אל המוות. למרות זאת, בעקבות בדיקה של מרבצי זירקון שנוצרו לפני כ-4.4 מיליארד שנים, התברר שקרום כדור הארץ התגבש כ-100 מיליוני שנים בלבד לאחר היווצרותו, מה שהביא להיווצרותם המהירה של אוקיינוסים ואטמוספירה. אלו אפשרו, כבר בתקופה זו, היווצרות חיים על פני כדור הארץ.
חקר של סלעים על פני הירח גרם למדענים להסיק שלפני 4 עד 3.8 מיליארד שנים, פגע בו מספר עצום של מטאוריטים (אנ'); מספר גדול עוד יותר היה אמור לפגוע באותה תקופה בכדור הארץ בעל כוח המשיכה החזק יותר. אף על פי שלא נמצאו על פני כדור הארץ עדויות שמהן ניתן להסיק ישירות על התנאים בתקופה זו, אין סיבה לחשוב שהוא לא הושפע מ"הפגזה" זו. אירוע כזה היה עשוי למחות לחלוטין את האטמוספירה והאוקיינוסים שנוצרו עד אז, ולגרום להחלפתם על ידי גזים ומים שמקורם בשביטים (אם כי גם התפרצויות געשיות היו עשויות לגרום להחלפת המים). למרות זאת, האירוע לא היה יכול, ככל הנראה, להשמיד חיים חד-תאיים על כדור הארץ, אם כאלה כבר היו באותה תקופה.
עדויות ראשונות לחיים

היצורים החיים המוקדמים ביותר שנתגלו הם זעירים וחסרי תווים ייחודיים; קשה לדעת בוודאות אם מדובר ביצורים חיים, מכיוון שצורתם דמוית-השוט דומה לזו של מבנים שנוצרו בתהליכים כימיים לא-אורגניים. העדות המובהקת הראשונה לחיידקים על פני כדור הארץ מתוארכת לתקופה שלפני 3 מיליארד שנים בקירוב. לפי מחקרים נוספים, נמצאו מאובני מיקרואורגניזמים מתקופה שלפני 3.5 עד 3.8 מיליארד שנים; עם זאת, בחינה חוזרת של הממצאים הצביעה על כך שמבנים אלו היו עשויים להיווצר בתהליכים כימיים לא-אורגניים. אין בכך כדי להצביע על כך שהממצאים אינם ממוצא ביולוגי, אך לא ניתן להתייחס אליהם כעדויות ודאיות לחיים. ישנם ממצאים נוספים שעשויים להצביע על הופעה מוקדמת יחסית של החיים, אך גם הם מוטלים בספק.
תאוריות לגבי מוצא החיים

מרבית הביולוגים טוענים שכל היצורים החיים על פני כדור הארץ התפתחו ממין יחיד, האב הקדמון הכולל; טענה זו נסמכת על כך שהסבירות לכך שהתהליכים הביוכימיים המורכבים המשותפים לכל היצורים החיים התפתחו באופן בלתי תלוי, היא מזערית.
תאוריות לגבי מוצא החיים > החיים נוצרו על פני כדור הארץ עצמאית

החיים על פני כדור הארץ הם מבוססי פחמן ומים. הפחמן מהווה את היסוד החשוב ביותר במולקולות אורגניות, ויצורים חיים משיגים אותו מהסביבה בקלות - בעיקר מהפחמן הדו-חמצני הנמצא באטמוספירה. ככל הידוע לנו, אין יסוד נוסף שיכול ליצור מגוון כה רחב של מולקולות העשויות לשמש לחיים; צורן (סיליקון), הנמצא מתחת לפחמן בטבלה המחזורית (ולכן דומה לו מאוד בתכונותיו הכימיות), לא יוצר תרכובות כימיות יציבות רבות, ומכיוון שרוב התרכובות הכוללות אותו מסיסות במים, קשה יחסית לצרוך אותן מהסביבה. בור וזרחן יוצרים מספר רב יותר של תרכובות, אך מתאימים פחות לשימוש כיסודות-בסיס לחיים מסיבות שונות. המים הם ממס מעולה; בנוסף לכך, הצורה המוצקה שלהם בעלת צפיפות גבוהה משל צורתם הנוזלית, מה שמאפשר ליצורים חיים לשרוד במים קפואים בחורף, והאלקטרושליליות הגבוהה שלהם מאפשרת להם ליצור מגוון רחב יחסית של תערובות. ממסים אחרים, כגון אמוניה, נוזליים רק בטמפרטורות נמוכות מאוד, שבהן תגובות ביוכימיות היו עשויות להיות איטיות מכדי לאפשר חיים. למרות חסרונות אלה, יש המעריכים שביוכימיה אלטרנטיבית עשויה להיות בסיס לחיים על פני כוכבי לכת אחרים.
ישנן שלוש השערות עיקריות בנוגע ל"נקודת המפנה", שממנה מולקולות לא-אורגניות התחילו להתפתח ליצורים חיים, בהן מתמקד המחקר: השגת יכולת השכפול העצמי - יכולתו של אורגניזם ליצור עותק כמעט מדויק של עצמו; פיתוח המטבוליזם - יכולתו של אורגניזם להזין ולתקן את עצמו; והתגבשות הממברנה, הבוררת את החומרים הנכנסים לתא ויוצאים ממנו. תחום האביוגנזה, העוסק בחקר נקודת מפנה זו, עדיין נמצא בתחילתו; כרגע כמעט ולא נמצא קשר בין התאוריה לבין העדויות האמפיריות בתחום זה.
תאוריות לגבי מוצא החיים > החיים נוצרו על פני כדור הארץ עצמאית > השערה ראשונה: שכפול תחילה - עולם ה-RNA

השימוש ב-DNA כקוד גנטי העובר מדור לדור, וב-RNA וחלבונים כ"שליחים" המסייעים בתרגום ה-DNA לחלבונים חדשים, משותף לכל מיני היצורים החיים, אפילו לפשוטים ביותר (אך לא לנגיפים, שלא בהכרח נחשבים ככאלה). גילוי הריבוזימים - קטעי RNA שמסוגלים לזרז את השכפול של עצמם - גרם למדענים להעלות את השערת עולם ה-RNA, לפיה היצורים החיים הראשונים התבססו על RNA בלבד כקוד הגנטי. לפי השערה זו, מיקרואוגניזמים אלו היו אינדיבידואליים, כאשר העברות גנטיות אופקיות ומוטציות גרמו לכל תא להיות שונה באופן משמעותי עד כדי כך מהאחר (גם מזה שממנו התא נוצר), עד שלא יכולה להיות חלוקה למינים ביולוגיים. ה-RNA הוחלף לאחר מכן ב-DNA, שהיה יציב יותר ולכן אפשר יצירת גנומים ארוכים יותר, שאפשרו גיוון רב יותר בתפקודם של האורגניזמים. הריבוזימים נותרו מרכיב משמעותי בריבוזומים - האברונים בתאים המודרניים שבהם מתרחש תהליך התרגום.
אף על פי שמולקולות RNA קצרות בעלות יכולת שכפול עצמי נוצרו במעבדה, הועלו ספקות בנוגע לאפשרות היווצרות RNA שלא באופן ביולוגי. אפשרות נוספת שהועלתה היא שהריבוזימים הראשונים היו חומצות גרעין פשוטות יותר, כמו PNA, TNA או GNA, שהוחלפו עם הזמן על ידי RNA שסונתז בתאים.
במאמר מ-2003, הועלתה האפשרות לפיה ה-RNA עשוי להיווצר בתגובות שיקוע של גפרות מתכתיות נקבוביות בטמפרטורה של כ-100 מעלות צלזיוס ובלחצים הגבוהים האופייניים לנביעות הידרותרמיות. לפי השערה זו, קרום התא הליפידי יהיה המרכיב המרכזי האחרון בתא שייווצר באופן טבעי; למרות זאת, מרכיבי הקדם-תא יישארו באזור המצומצם של הנקבובית, ולכן יוכלו להיווצר כך תאים בגודל שמאפשר מטבוליזם.
תאוריות לגבי מוצא החיים > החיים נוצרו על פני כדור הארץ עצמאית > השערה שנייה: מטבוליזם תחילה - עולם הברזל והגופרית

סדרת ניסויים, שהתרחשו החל מ-1997, הראתה שניתן להגיע לשלבים ראשונים בהיווצרותם של חלבונים מחומרים לא-אורגניים כגון פחמן חד-חמצני ומימן גופרי, על ידי שימוש בברזל גופריתי (אנ') וניקל גופריתי (אנ') כזרזים. תהליך זה מחייב סביבה בטמפרטורה של כ-100 מעלות צלזיוס ולחץ מתון יחסית, אם כי אחד מהשלבים מחייב טמפרטורה של 250 מעלות ולחץ שווה-ערך לזה שנוצר מתחת ל-7 קילומטרים של סלע. אם כך, תהליך זה היה עשוי להתרחש רק בנביעות הידרותרמיות או בתנאים מיוחדים אחרים.
תאוריות לגבי מוצא החיים > החיים נוצרו על פני כדור הארץ עצמאית > השערה שלישית: ממברנה תחילה - עולם הליפידים

הוצע שהיווצרות הממברנות הדו-שכבתיות, העשויות מפוספוליפידים, הייתה נקודת המפנה הראשונית בהיווצרות החיים על פני כדור הארץ. בניסויים שבהם דומו התנאים ששררו בכדור הארץ בתקופות קדומות, נמצא שנוצרו באופן ספונטני ליפידים העשויים להתלכד לליפוזומים בעלי יכולת רבייה. אף על פי שאין בהן כמעט "נשיאת מידע" כמו בחומצות הגרעין מהן עשויים ה-RNA וה-DNA, הברירה הטבעית עשויה הייתה לפעול גם עם הממברנות, וכך לייעל את השכפול שלהן ולהאריך את זמן קיומן. יש הטוענים שבשל התנאים השוררים בליפוזומים, סביר יותר להניח שחומצות הגרעין נוצרו בתוכם ולא מחוצה להם.
תאוריות לגבי מוצא החיים > החיים נוצרו על פני כדור הארץ עצמאית > השערה רביעית: השערת החרסית

ה-RNA הוא חומר מורכב, והועלו ספקות בנוגע להיתכנות היווצרותו באופן ספונטני. למרות זאת, תרכובות חרסית מסוימות, במיוחד מונטמורילוניט, היו עשויות לשמש תחליפים זמניים ל-RNA: יש להן יכולת שכפול עצמי; הן "מתרבות" על ידי שכפול התבנית הגבישית שלהם; יש להן מעין ברירה טבעית, שגורמת לכך שה"מין" שמתרבה במהירות הגדולה ביותר נהיה הדומיננטי בסביבתו תוך זמן קצר; והן יכולות לזרז את היווצרותן של מולקולות RNA. אף על פי שאין הסכמה גורפת לנכונותה של השערה זו, יש לה אוהדים רבים בקרב הקהילה המדעית.
לפי מחקר שנעשה ב-2003, מונטמורילוניטים מזרזים את הפיכתן של חומצות שומן למעין בועיות, כאשר אלו עשויות לספוג לתוכן מולקולות RNA, לגדול באמצעות קליטת ליפידים מסביבתן הקרובה ויש להן יכולת חלוקה. הוצע שהתאים הראשונים נוצרו באופן דומה.
לפי הצעה דומה, מקורם של חומרים אורגניים כגון נוקלאוטידים, ליפידים וחומצות אמינו הוא מחרסיות עשירות בברזל.
תאוריות לגבי מוצא החיים > החיים הגיעו לכדור הארץ ממקור חיצוני

לפי הפנספרמיה, החיים נוצרו מחוץ לכדור הארץ; למרות זאת, היא לא מספקת הסבר להיווצרותם הראשונית. להשערה זו היו תומכים רבים, החל באנכסימנדרוס, פילוסוף יווני מהמאה ה-6 לפנה"ס, וכלה בארהניוס, פרד הויל ופרנסיס קריק. ישנן שלוש גרסאות עיקריות להשערה זו. לפי הראשונה, המיקרואורגניזמים הראשונים נוצרו על אחד מכוכבי הלכת הסלעיים במערכת השמש; רסיסי סלע אותם אכלסו הועפו לחלל לאחר הפגזות מטאוריטים כבדות. שני מקורות אפשריים לחיים, לפי גרסה זו, הם נוגה ומאדים. לפי השנייה, הם הובאו על ידי חוצנים, שזוהמו על ידם; ולפי השלישית, הם נוצרו מחוץ למערכת השמש. ניסויים ב-LDEF, אששו את הטענה שנבגי מיקרואורגניזמים מסוימים יכולים לשרוד מעבר מהיר מעין זה לחלל, ויכולים לשרוד בתנאי הקרינה הגבוהים שבו במשך כ-5.7 שנים לכל הפחות. בקהילה המדעית אין קונצנזוס בנוגע לאפשרות קיומם של יצורים חיים על כוכבי לכת אחרים.
מצעי החיידקים

מצעי החיידקיים נמנים עם הצורות המוקדמות ביותר של מערכות אקולוגיות. מדובר בצברים מרובי שכבות של חיידקים ממינים שונים, בעובי של מספר מילימטרים; באזורים שונים של מצעים אלו ישנם תנאים כימיים שונים, ולכן כל אזור מתאים לסוג אחר של מיקרואורגניזמים. במצעים אלו אף נוצרת מעין "שרשרת מזון", כאשר חיידקים מסוימים משתמשים בתוצרי הלוואי של חיידקים ממינים אחרים כמזון. סטרומטוליטים מהווים דוגמה למצעים מעין אלה: ככל הנראה, הם נוצרו על ידי קהילות ממינים שונים של חיידקים, שעם הזמן, נדדו מעלה באיטיות כדי למנוע את מותם מהמשקעים שהתגבשו במים. גילם של הסטרומוליטים המוקדמים ביותר, שנמצאו ב-2006, עומד על 3.5 מיליארדי שנים. פרשנות זו עוררה דיון נרחב בקהילה המדעית, כאשר יש המפקפקים בתקפותם של "מאובנים" מלפני כ-3 מיליארד שנים ולפני כן, וטוענים שהסטרומוליטים היו עשויים להיווצר גם בתהליכים לא-ביולוגיים.
התפתחות הפוטוסינתזה - תהליך ביוכימי בו הצמח מנצל את אנרגיית השמש לבניית סוכרים תוך כדי פליטת חמצן - בחיידקים המאכלסים מצעים כגון אלה, הובילה לעלייה דרסטית בריכוז החמצן באטמוספירה. הפוטוסינתזה הייתה יעילה בהרבה מתהליכים אל-אווירניים חלופיים, מכיוון שהמגיבים הנדרשים לתגובה, פחמן דו-חמצני ומים, נפוצים בהרבה מאלו ששימשו בשיטות נוספות של הפקת אנרגיה. יעילות זו של הפוטוסינתזה הובילה להתפשטותה המהירה באמצעות ברירה טבעית.
בסופו של דבר, עלייה זו בריכוז החמצן הביאה לאסון החמצן לפני כ-2.4 מיליארד שנים. אסון החמצן גרם להכחדה כמעט מוחלטת של מיני החיידקים האל-אווירניים האובליגטוריים, שלא יכלו לשרוד בריכוזי החמצן הגבוהים, ולשגשוגם של האווירניים, שיכלו לשרוד בתנאים אלו. מיקרואורגניזמים שהסתגלו לחיים בסביבה בעלת ריכוז גבוה של חמצן פיתחו בהדרגה את מנגנון הזרחון החמצוני, שהיה יעיל בהרבה מתהליכים שקדמו לו ולא הצריכו חמצן. ככל הנראה, המיטוכונדריון, המצוי כיום כמעט בכל התאים האיקריוטיים, הוא שריד לחיידקים אווירניים אנדוסימביוטיים. ייתכן שתאים איקריוטיים כבר היו קיימים בתקופה זו, אך התפתחות מנגנון הזרחון החמצוני אפשר את התפתחותם של המורכבים ביניהם; אלו יהיו, בסופו של דבר, מרכיביהם של יצורים רב-תאיים.
התפתחות איקריוטים מורכבים באמצעות אנדוסימביוזה

גם אם היו מיני איקריוטים בתקופה שקדמה לעלייה בריכוז החמצן באטמוספירה, רוב ככל מיני האיקריוטים הקיימים בימינו מתבססים על הפקת אנרגיה מבוססת-חמצן, המתרחשת במיטוכונדריונים. רעיון שהוצע ב-1970, ובסופו של דבר התקבלה על רובה של הקהילה המדעית, הוא שהיווצרות התאים האיקריוטים התרחשה כתוצאה מתהליכי אנדוסימביוזה בין סוגים שונים של תאים פרוקריוטיים; למשל, פלישה של תא פרוקריוטי טורף אל תא גדול אחר (ככל הנראה ארכאון), שנוטרלה על ידו, הביאה להשתלבות התא הטורף בתא הגדול יותר, ולהתפתחותו לגרסה ראשונית של מיטוכונדריון; כחולית פוטוסינתטית, שתא משולב זה ניסה לעכל אך שרדה בתוכו, הייתה עשויה להתפתח לכלורופלסט; וכן הלאה. כך, משוער שמקורו של המיטוכונדריון בפרוקריוטים שהיו מסוגלים לבצע זרחון חמצוני, ומקורם של שלושת סוגי הפלסטידים מסוגים שונים של אצות כחוליות. במהלכו של תהליך אנדוסימביוזה זה, התאים ככל הנראה איחדו את הגנומים שלהם כדי לייעל את רבייתם. עם זאת, ייתכן שהתאים האיקריוטיים פיתחו אברונים אלו בעצמם.
לא ברור מתי התפתחו האיקריוטים הראשונים. הימצאות סטראנים (אנ') - תרכובות שנחשבות כסמנים להימצאותם של תאים איקריוטיים - בפצלים שמקורם באוסטרליה וגילם 2.7 מיליארדי שנים, הביא לכך שהופעתם של האיקריוטים תוארכה לזמן זה. לעומת זאת, ב-2008, התברר שהסטראנים חדרו לפצלים לפני כ-2.2 מיליארד שנים בלבד. מאובני אצות מהסוג Grypania (אנ') נמצאו בסלעים בני כ-1.8 מיליארד שנים, ומעידים על הימצאותם של איקריוטים מורכבים בתקופה זו; מגוון של מיני אצות נמצא במאובנים שגילם מוערך בין 1.4 ל-1.5 מיליארדי שנים, ומאובני הפטריות המוקדמים ביותר הם בני כ-1.43 מיליארד שנים.