stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבה 188
סמל החטיבה

הגלגולים השונים שעברה החטיבה בשנותיה הראשונות, באים לידי ביטוי בתג החטיבה, שבו אין כל אזכור או רמז לחטיבת טנקים.
בעת ההחלטה על הקמת חטיבת השריון נקבע תג היחידה ככזה הזוכר חסד נעורים לאותה חטיבת חיל הרגלים המיתולוגית.
תג החטיבה, בו מופיע קו החוף של מפרץ חיפה, הוא תג היחידה היחידי מהכוח הסדיר בצה"ל בו מצוירת מפה.
מפקדי החטיבה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שם | תקופת כהונה כמפקד החטיבה | הערות |
| יהודה פריהר | 1948 - 1949 | מפקד חטיבה 18, חטיבת המרגמות הכבדות, במלחמת השחרור. |
| דן לנר | 1951–1964 | מפקדה כחטיבת חי"ר מילואים 18, ובהמשך כחטיבה ממוכנת 45 |
| משה בר כוכבא | אפריל 1964–מרץ 1971 | מפקדה כחטיבה 45, כולל במלחמת ששת הימים. ב-1969 הסב את חטיבה 45 לחטיבה 188 הסדירה. לימים מפקד פיקוד הדרום |
| אברהם ברעם | מרץ 1971–יוני 1972 |  |
| אהרן פלד | יוני 1972–יוני 1973 |  |
| יצחק בן-שהם | יוני 1973–אוקטובר 1973 | מפקד החטיבה במלחמת יום הכיפורים, במהלכה נהרג. |
| יוסי בן-חנן | אוקטובר 1973–אוקטובר 1973 | קיבל את הפיקוד על החטיבה ב9/10/73, אך לאחר שלושה ימים נפצע קשה. לימים קצין שריון ראשי. |
| דן ורדי | אוקטובר 1973–אוקטובר 1973 | קיבל את הפיקוד על החטיבה ב12/10/73, אך לאחר ימים בודדים נפצע. |
| עמוס כץ | אוקטובר 1973–יוני 1975 | לימים קצין שריון ראשי |
| עמרם מצנע | יוני 1975–יולי 1976 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| יאיר נפשי | יולי 1976–אוקטובר 1977 | לימים רמ"ט פיקוד דרום |
| יום-טוב תמיר | אוקטובר 1977–דצמבר 1978 | לימים מפקד אוגדה 252 |
| יהודה (יודק'ה) פלד | דצמבר 1978–ספטמבר 1980 | לימים מפקד אוגדה 36 |
| יוסי מלמד | ספטמבר 1980–מרץ 1982 |  |
| מאיר דגן | מרץ 1982–נובמבר 1982 | מפקד החטיבה במלחמת לבנון הראשונה. לימים ראש המוסד |
| עמירם לוין | נובמבר 1982–אוגוסט 1984 | לימים מפקד פיקוד הצפון |
| מיכאל ברקן | אוגוסט 1984–ינואר 1986 | לימים נספח צה"ל בפרו |
| שמואל בן שחר | ינואר 1986–יוני 1987 |  |
| בני לידור | יוני 1987–פברואר 1989 | לימים מפקד אוגדה 36 |
| יוסי רווה | פברואר 1989–מרץ 1991 |  |
| איל בן ראובן | מרץ 1991–אוקטובר 1992 | לימים מפקד המכללות הצבאיות וסגן מפקד פיקוד הצפון. בהמשך חבר כנסת ויו"ר ועדת חוץ וביטחון |
| מאיר גחטן | אוקטובר 1992–מאי 1994 | לימים קצין שריון ראשי |
| חנן ברנשטיין | מאי 1994–אוגוסט 1995 | לימים מפקד אוגדה 366, מכהן כיו"ר עמותת יד-לשריון ומנכ"ל אתר לטרון |
| מתי לשם | אוגוסט 1995–יוני 1997 |  |
| אריה טסלר | יוני 1997–מאי 1999 |  |
| אריאל פלג | מאי 1999–מאי 2001 | לימים סגן מבקר מערכת הביטחון |
| בועז כהן | מאי 2001 – יולי 2003 |  |
| אגאי יחזקאל | יולי 2003–ספטמבר 2005 | לימים קצין שריון ראשי וראש חטיבת התכנון באג"ת |
| משה שטרית | ספטמבר 2005–יוני 2007 |  |
| עפר צפריר | יוני 2007–יולי 2009 | לימים קצין שריון ראשי |
| אילן לביא | יולי 2009–יולי 2011 | לימים ראש מטה פיקוד הצפון |
| שמוליק אולנסקי | יולי 2011–יוני 2013 | לימים קצין שריון ראשי |
| תומר יפרח | יוני 2013–אוגוסט 2015 | מפקד החטיבה במצבע צוק איתן. לימים נספח צה"ל בסינגפור |
| ניר בן דוד | אוגוסט 2015–23 ביולי 2017 |  |
| גל שוחמי | 23 ביולי 2017–20 באוגוסט 2019 | לימים ראש חטיבת תורה והדרכה |
| ניר רוזנברג | 20 באוגוסט 2019–25 באוגוסט 2021 |  |
| רועי סבירסקי | 25 באוגוסט 2021–31 במאי 2023 | לימים נספח צה"ל בסינגפור |
| אור וולוז'ינסקי | 31 במאי 2023– | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
מבנה החטיבה

החטיבה השתמשה בטנקי שוט משנת 1969 עד 1992, אז עברה הסבה לטנק מדגם מרכבה סימן 3 ובכך הייתה החטיבה הסדירה האחרונה שהשתמשה בטנקי שוט, כאשר גדוד סופה היה הגדוד האחרון בחטיבה שנפרד מטנק השוט. ב-1995 שודרגו טנקי החטיבה לסימן 3ב ב"ז ובסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 נוסף לטנקים שריון מודולרי קס"ג. החל מאוגוסט 2019 הוסבה החטיבה לטנק מרכבה סימן 4מ (עם מעיל רוח) והייתה חטיבת השריון הסדירה האחרונה שעברה לסימן 4מ (אחרי חטיבה 401 וחטיבה 7).
לחטיבה שלושה גדודי טנקים סדירים, גדוד סיוע מנהלתי, וגדוד הנדסה קרבית סדיר הנמצא תחת פיקוד החטיבה:
גדוד 53 ("גדוד סופה")
גדוד 71 ("גדוד רשף")
גדוד 74 ("גדוד סער") – גדוד מרכבה סימן 4מ
גדוד 275 – גדוד הסיוע המנהלתי של החטיבה, שהיה בעברו גדוד של חטיבה 847
גדוד 605 ("גדוד המח"ץ") של חיל ההנדסה
תחת פיקוד החטיבה מספר יחידות נוספות:
פלס"ר – פלוגת סיור (במילואים) האחראית לפעילות האיסוף והסיור הממוכן.
פלחי"ק 358 ("החץ מברק") – פלוגת הקשר והמחשוב האחראית לקשר במפקדת החטיבה ובגדודים.
מבנה החטיבה > גדוד 53 (סופה) > מפקדי גדוד 53

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| נתן ניר | 1967–1968 | מפקד הגדוד במלחמת ששת הימים, עד פציעתו ביום השני (עדיין בשם גדוד 63 שהגיע מביסל"ש) |
| יצחק בן-שהם | 1968–1969 | מפקד הגדוד בששת הימים, החל מהיום השני. בהמשך היה מפקד החטיבה במלחמת יום הכיפורים במהלכה נפל |
| יהודה בכר | 1969–1970 | בהמשך היה סמח"ט 7, סמח"ט 600, מפקד חטיבה 292 |
| דן ורדי | 1971–1972 |  |
| יוסי בן-חנן | 1972–1973 | לימים קצין שריון ראשי |
| עודד ארז | 1973–1973 | מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים עד לפציעתו. לימים סמח"ט 14. נהרג בתאונה בצאלים ב-1976 |
| יוסי בן-חנן | 1973–1973 | ריכז מחדש את הגדוד ופיקד עליו במלחמת יום הכיפורים, לאחר פציעתו של עודד ארז |
| עוזי קרן | 1973–1973 | שימש בתפקיד למשך חודש לאחר הפסקת האש |
| משה ורבין | 1973–1975 |  |
| מיכאל ברקן | 1975–1977 | לימים מח"ט 188, ונספח צה"ל בפרו |
| יואל מרשק | 1977–1979 | מפקד הגדוד במבצע ליטני |
| אמי פלנט | 1979–1980 | בהמשך, מג"ד 82, מח"ט 7, קצין שריון ראשי |
| נח טימיאנקר | 1980–1982 |  |
| חיים מורנו (מור) | 1982–1982 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה |
| שמואל יכין | 1982–1983 | לימים ראש מפא"ת |
| אסף סלע | 1984–1983 | לימים סגן צבאי למבקר מערכת הביטחון בדרגת תא"ל |
| אבינועם ברוכין | 1985 - 1984 |  |
| אריק דוידי | 1987 - 1986 |  |
| דן ביטון | 1989 - 1988 | לימים אלוף בצה"ל, ראש אט"ל |
| ירון גילן | 1989–1990 |  |
| רני ירום | 1990–1992 |  |
| גיא צור | 1994 - 1992 | לימים מפקד זרוע היבשה |
| ארז לזובר | 1996 - 1994 |  |
| זאב שרוני | 1997–1998 | לימים סגן דובר צה"ל |
| אילן לביא | 1998–2000 | לימים ראש מטה פיקוד הצפון |
| שמואל אולנסקי | 2002 - 2000 | מפקד הגדוד במבצע חומת מגן, לימים מפקד החטיבה וקצין שריון ראשי |
| דותן רזילי | 2004 - 2002 |  |
| משה כץ | 2004 - 2006 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון השנייה |
| אמיר חמוד | 2006–2008 | לימים מפקד חטיבה 679 |
| גל שוחמי | 2008–2010 | לימים מפקד החטיבה, ומפקד אוגדה 319 |
| מתן שפי | 2010 - 2012 | לימים סגן מפקד מל"י. |
| דביר אדרי | 2012 - 2014 | מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, לימים מפקד חטיבה 14 ומפקד חטיבה 460 |
| אלעד שוורץ | 2014 - 2016 | לימים מפקד חטיבה 10 |
| אלעד צורי | 2016 - 2017 | בעל עיטור צל"ש אלוף, לימים מח"ט 7 |
| מאיר בידרמן | 2017–2018 | לימים מחט 401 |
| טל אלקובי | יולי 2018–30 יוני 2020 | לימים מפקד גדוד 195 (בה"ח השריון), מפקד הגדוד במבצע מגן צפוני בו הגדוד לקח חלק משמעותי והשמדת מנהרת "נר שמיני" ביחד עם יחידת יהל"ם. במהלך תקופת פיקודו קיבל הגדוד אות הערכה מטעם מפקד אוגדה 80 על סיכולים רבים בגזרת גבול מצרים. |
| דורון (דורי) סער | יוני 2020–יולי 2022 | לימים מפקד חטיבה 8 |
| סלמאן חבקה | יולי 2022–2 בנובמבר 2023 | מפקד הגדוד בפרוץ מלחמת חרבות ברזל. נפל בקרב בצפון רצועת עזה. |
| חנוך דאובה | 2 בנובמבר 2023 - 15 בנובמבר 2023 | ממלא מקום מפקד הגדוד לאחר נפילתו של סלמאן חבקה |
| רועי כץ | 15 בנובמבר 2023 - | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל לאחר נפילתו של סלמאן חבקה |
מבנה החטיבה > גדוד 74 (סער) > מפקדי גדוד 74

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| צבי רם | 1962–1967 | מפקד גדוד 74 חרמ"ש מילואים (חטיבה 45). כולל במלחמת ששת הימים |
| אורי ברז | 1969–1971 | מקים גדוד הטנקים שוט-קל הסדיר (חטיבה 188) |
| בן ציון (בנצי) כרמלי | 1971 | נפל במלחמת ים כיפור, בהיותו מג"ד 87 (חטיבה 14) |
| אהרון טל (סטולר) | 8.1971–11.1972 | לימים מפקד חטיבה 600. מעוטר בעיטור המופת. |
| יאיר נפשי | 1972–1973 | מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים. לימים מפקד אוגדה 440. מעוטר עיטור העוז |
| חיים ברק | 1973–1974 | לימים מפקד קורס קציני שריון, מפקד חטיבה 211 וסגן מפקד אוגדה 162 |
| אמציה "פצי" חן | 1974–1975 | לימים מפקד סיירת שקד |
| דורון יזרעאלי | 1976–1977 | לימים סגן מפקד אוגדה 36 |
| עוזי קרן | 1977–1978 | מפקד הגדוד במבצע ליטני. לימים מפקד אוגדה 194 |
| עוזי דיין | 1978–1980 | לימים סגן הרמטכ"ל. הודח מהתפקיד לאחר שקצין בגדוד נהרג בתרגיל אימונים. |
| שלום חוטר | 1980–1981 |  |
| עמירם לוין | 1981–1982 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה, לימים מפקד פיקוד הצפון |
| רפאל (רפי) לנדסברג | 1982–1983 |  |
| חנן ברנשטיין | 1983–1984 | לימים מפקד החטיבה ומנכ"ל עמותת יד לשריון |
| משה ברגר | 1985–1986 |  |
| שי אביטל | 1986–1987 | לימים מפקד מפקדת העומק |
| אורי בן יהודה | 1987–1988 | לימים סגן מפקד החטיבה |
| צביקה אביגדור | 1988–1989 |  |
| יגאל דוכן | 1989–1991 | לימים סגן מפקד החטיבה |
| אריאל פלג | 1991–1993 | לימים מפקד החטיבה |
| יובל וייס | 1993–1995 | לימים סגן מפקד החטיבה |
| יעקב ברק | 1995–1996 | לימים מפקד זרוע היבשה |
| עפר צפריר | 1996–1998 | לימים קצין שריון ראשי |
| משה שטרית | 1998–2000 | לימים מפקד החטיבה |
| אדם בן טולילה | 2000–2002 |  |
| סער צור | 2002–2004 | לימים מפקד עוצבת הפלדה, מפקד הגיס הצפוני ומפקד מערך התמרון |
| שאול אבידב | 2004–2006 | מעוטר צל"ש אלוף |
| אורן סידי | 2006–2007 | נפטר ממחלה במהלך תפקידו |
| ניר בן דוד | 2007–2009 | לימים מפקד החטיבה |
| רלי מרגלית | 2009–2011 | לימים מפקד חטיבת קרייתי ומפקד מפקדת "אלון" |
| מולי כהן | 2011–2012 | לימים מפקד חטיבה 205 |
| מורן עומר | 2012–2013 | לימים מפקד אוגדה 36 |
| רועי סבירסקי | 2013–2015 | מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, לימים מפקד החטיבה |
| אריה ברגר | 2015–2017 | מעוטר צל"ש מפקד אוגדה, לימים סגן מפקד החטיבה |
| אלעד צורי | 2017–2019 | מעוטר צל"ש מפקד פיקוד הצפון. לימים מפקד חטיבה 7 |
| איתי זעפרני | 2019–2021 | מפקד הגדוד בהסבה למרכבה סימן 4מ, בתקופתו הגדוד עוטר באות הערכה המבצעי מטעם הרמטכ"ל לימים מפקד חטיבה 679 |
| עופר טכורש | 2021–2023 | מפקד הגדוד במבצע שובר גלים ובמבצע עלות השחר |
| אורן שינדלר | 2023– | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל |
מבנה החטיבה > גדוד 71 (רשף) > מפקדי גדוד 71

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| משולם רטס | 5 עד 9 באוקטובר 1973 | לשעבר מג"ד 46. עד מלחמת יום הכיפורים - מפקד קורס קציני שריון. הקים את גדוד 71 ערב המלחמה, ופיקד עליו עד נפילתו. מעוטר עיטור העוז |
| עמוס כץ | 9 באוקטובר עד נובמבר, 1973 | לשעבר מג"ד 46. קיבל פיקוד על הגדוד במלחמת יום הכיפורים, לאחר נפילת משולם רטס. בנובמבר 1973 מונה למפקד חטיבה 188. לימים מפקד אוגדה 252, וקצין שריון ראשי. |
| רן גוטפריד | נובמבר 1973–אפריל 1974 |  |
| יוני נתניהו | 1974–1975 | לימים מפקד סיירת מטכ"ל, נפל במבצע אנטבה |
| יאיר יחדיו | 1976 - 1977 | נפל במהלך השירות הצבאי שנרצח בידי חייל ביחידתו |
| שמואל בן שחר | 1978 - 1977 | מפקד הגדוד במבצע ליטני, לימים מפקד החטיבה |
| רפי נוי | 1979 - 1978 | לימים מפקד אוגדת הבשן ורמ"ט פיקוד צפון |
| דורון ביבר | 1979 - 1980 |  |
| איל בן ראובן | 1980–1982 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה, לימים מפקד החטיבה, מפקד אוגדה 162 ומפקד המכללות הצבאיות, וחבר הכנסת |
| שוקי עזריה | 1982–1984 |  |
| אביגדור קליין | 1984–1985 | לימים קצין שריון ראשי |
| מאיר גחטן | 1985 - 1987 | לימים מפקד החטיבה וקצין שריון ראשי |
דורון מיינרט: 
| פנחס פיני עבו | 1994–1995 | נהרג במהלך תפקידו כמפקד הגדוד |
שלמה כהן: 
| עמיחי אברהמס | 1999–2001 | לימים מפקד חטיבה 8 |
| צפריר אורפז | 2001–2003 | לימים מפקד חטיבה 27 |
| עודד בסיוק | 2003-2004 | הודח בעקבות תאונה קטלנית במהלך תרג"ד. לימים ראש חטיבת התכנון וראש אגף המבצעים במטה הכללי. |
| אורן סולומון | 2004 - 2005 | לימים מפקד חטיבת יפתח |
| יואב טילן | 2005–2006 | לימים מפקד חטיבה 205 |
| עומרי בורברג | 2007–2008 | הודח בעקבות פרשת הירי בנעלין |
| חגי עמר | 2008–2010 | מפקד הגדוד במבצע עופרת יצוקה, לימים מפקד חטיבה 10 ומפקד מא"ט במל"י |
| רפי וולפסון | 2010–2012 | לשעבר מפקד חטיבה 679, לימים סגן מפקד אוגדה 36 |
| ניר רוזנברג | 2012–2014 | מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, לימים מפקד החטיבה |
| ברק צ'רני | 2014–2016 |  |
| אור וולוז'ינסקי | 2016–2018 | לימים סגן מפקד עוצבת הפלדה ומפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
| מיקי שרביט | 2018–2020 | לימים מפקד חטיבת קרייתי |
| עידן ניר | אוגוסט 2020–יולי 2022 | סגן מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, בתקופתו הוסב הגדוד לטנק סימן 4מ' והוענק לגדוד ציון לשבח ממפקד פיקוד מרכז על מבצע שובר גלים |
| ארז גבאי | יולי 2022–2024 | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל |
| עומר בר לב | יולי 2024 - | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל |
מבנה החטיבה > גדוד 605 (המח"ץ)

גדוד המח"ץ (605) (ראשי תיבות של "הבקעה, מיקוש, חבלה, צליחה") הוא גדוד של חיל ההנדסה הקרבית הכפוף מבצעית לחטיבה 188. הגדוד מפעיל פלוגות פלסים המתמחים בנושא החבלה והמטענים, לצד לחימה רגלית ושלהן נגמ"שי הנדסה כבדים מדגמי פומ"ה ופלוגת הצמ"ה "חתולי הפרא" המפעילה דחפורי D9 משוריינים, מחפרים ממוגנים, אמצעי גישור וכלי צמ"ה ממוגנים אחרים. תפקיד הגדוד במלחמה הוא לפרוץ את הדרך לכוחות השריון והחי"ר, סיוע בלחימה אורבנית, לפלס דרך תעלות ושדות מוקשים, לנקות זירות מטענים, לחלץ כלים פגועים ולהכשיר עמדות ירי וסוללות מגן לטנקים ולרק"מ.
היסטוריה > מלחמת העצמאות ולאחריה

חטיבה 18 - הוקמה כיחידת המרגמות הכבדות 120 מ"מ, במהלך ההפוגה השנייה במלחמת השחרור. מקים החטיבה ומפקדה היה יהודה פריהר. החטיבה פעלה בנפרד מחיל התותחנים, והשתתפה בין השאר בקרב לטרון ובמבצע חורב. ב-1949, לאחר המלחמה, הוטמעו המרגמות הכבדות בגדודי התותחנים. חטיבה 18 אורגנה מחדש בפיקוד דן לנר, כחטיבת חי"ר מילואים, שבמקביל לחטיבת כרמלי, התבססה גם היא על מאגר אנשי מילואים במרחב חיפה והמפרץ. גדוד 25 קיבל את מספרו כהמשך למספרי הגדודים (21, 22, 23, 24) של חטיבת כרמלי. כרמלי צמחה מתוך מפקדת ההגנה במרחב חיפה והמפרץ, ובשל כך תג חטיבה 18 סימל את המרחב ואת סמל מפקדת "ההגנה" בחיפה. תג זה משמש בחטיבה 188 עד היום.
היסטוריה > מלחמת סיני

במבצע קדש ישבה העוצבה על גבול ירדן ולא נטלה חלק פעיל בלחימה. אולם מבצע קדש הוכיח כי חיל השריון הוא החיל המוביל ביבשה וכוח ההבקעה העיקרי. התוצאה הישירה לאחר המלחמה הייתה כי הצבא זקוק ליחידות שריון נוספות וחטיבה 18 הוסבה לחטיבה הממוכנת 45.
היסטוריה > מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים, לחמה חטיבה 45 באזור צפון השומרון. החטיבה, בפיקוד סא"ל משה בר כוכבא, כללה 2 גדודי חרמ"ש – גדוד 25 בפיקוד סא"ל לוי מן וגדוד 74 בפיקוד סא"ל צבי רם, גדוד טנקי שרמן – גדוד 39 בפיקוד סא"ל אדולף אברמוביץ' (הגדוד כלל 35 טנקים מדגם M-50, ו-28 טנקים מדגם M-51), פלוגת סיור (סיירת) חטיבתית בפיקוד רס"ן אביתר יעקב, פלוגת הנדסה בפיקוד סרן אהרן טנא, יחידות חטיבתיות וגדוד 527 - גדוד מרגמות כבדות 120 מ"מ.
ב-5 ביוני לפנות ערב, נכנסה החטיבה למבואות עמק דותן כדי למנוע פריצה של כוחות שריון ירדנים הנעים לעבר ג'נין ושכם. החטיבה הצליחה חלקית לחסום את האזור ההררי מדרום לעמק והמשיכה בניסיון לכיבוש העיר ג'נין. מולה התייצבה חטיבת השריון 40 הירדנית והצליחה להפתיע את חטיבה 45 מכיוון שכם, דבר שאילץ את חטיבה 45 להקים מערך הגנה נחפז. בבוקר 6 ביוני איגפה חטיבת השריון 37 את החטיבה הירדנית, שחררה את חטיבה 45 מהכיתור והמשיכה לפיצוץ הגשרים בעמק יריחו. על פעולתו בקרב עמק דותן הוענק לגד רפן, אחד מקציני חטיבה 45, עיטור הגבורה.
עם תום הלחימה בשומרון הופנתה החטיבה לגזרת רמת הגולן, ובצהרי 8 ביוני החלה בתנועה לכיוון צומת גולני. ב-10 ביוני הוכנסה החטיבה ללחימה כדי לסייע בטיהור רמת הגולן עד מועד כניסת הפסקת האש. לפנות בוקר כבשה החטיבה ללא התנגדות את תל חמרה. בהמשך היום נעה החטיבה יחד עם גדוד מחטיבה 1 אל עבר מסעדה. הצבא הסורי כבר נסוג בשלב זה והכוחות לא נתקלו בהתנגדות. עד הערב נערכה החטיבה באזור הכפר.
לאחר מלחמת ששת הימים הוחלט לפרק את החטיבה, אולם לבסוף הפכה החטיבה לחטיבה משוריינת המצוידת בטנקי שוט קל. באפריל 1969 הועלתה החטיבה ממחנה מנסורה למחנה פילון ומספרה שונה ל-188. לחטיבה היו שני גדודים סדירים: גדוד 53 (שהועבר מחטיבה 7), גדוד 74 וגדוד 39 (מילואים). בשנת 1969, עם מעבר חטיבה 7 לתעלה, קיבלה החטיבה את גזרת רמת הגולן, ובשנים הבאות לקחה חלק במבצעים רבים (קלחת 2, קלחת 4, קיתון 10) ובימי קרב רבים מול השריון הסורי.
היסטוריה > מלחמת יום הכיפורים

במלחמת יום הכיפורים הייתה חטיבה 188 ("ברק"), בפיקודו של אל"ם יצחק בן-שהם, חטיבת השריון העיקרית שנשאה בעול הבלימה בשעות הראשונות של המלחמה ברמת הגולן. שני גדודי השריון הסדירים של החטיבה, גדוד 74 בפיקודו של סא"ל יאיר נפשי וגדוד 53 בפיקודו של סא"ל עודד ארז (בסה"כ 67 טנקים) היוו את כל כוחות השריון של צה"ל בקו הקדמי של רמת הגולן, בשעות הקריטיות הראשונות. גדוד 39 בפיקודו של סא"ל יואב וספי – הגדוד השלישי (המקורי) שלה – היה גדוד מילואים שגויס לאחר תחילת הקרבות ונלחם במסגרת חטיבה 4. חטיבה 7 התרכזה בקו שני, ונערכה כעתודה פיקודית, עד לשעות הערב של מוצאי שבת ה-06/10. קצת לאחר 18:00 פיקוד צפון חילק את הרמה לשתי גזרות. חטיבה 188 קיבלה אחריות על הגזרה הדרומית, וחטיבה 7 קיבלה אחריות לגזרה הצפונית.
לוחמי חטיבה 188 נאלצו להתמודד עם כוחות שריון סוריים גדולים פי עשרה ויותר, ונשחקו בצורה קשה ביותר. 24 שעות מתחילת הלחימה נותרה החטיבה ללא הפיקוד הבכיר שלה לאחר שמפקד החטיבה יצחק בן-שהם, סגנו דוד ישראלי, וקצין האג"ם בני קצין נהרגו במהלך הקרב על נפח. לסורים נפגעו בקרבות אלה מאות טנקים, כך שבלחימתם הנחושה תרמו לוחמי חטיבה 188 תרומה מכרעת לבלימת הצבא הסורי.
אחד מסיפורי הגבורה הנודעים של מלחמה זו הוא סיפורו של "כוח צביקה", כוח שמנה ששני טנקים בפיקודו של סרן צביקה גרינגולד, ופעל לבלימת התקדמות הסורים לעבר צומת נפח. אחד מהטנקים נפגע וחזר לנפח, והטנק בפיקודו של צביקה המשיך להילחם לבדו במשך שעות. על לחימתו קיבל גרינגולד את עיטור הגבורה.
במהלך הלחימה מונה יוסי בן-חנן כמפקדה החדש של החטיבה לאחר שחזר מחו"ל. כשנפצע בן-חנן בניסיון כיבוש תל א-שמס מונה דן ורדי לפקד על החטיבה. לאחר פציעתו של ורדי במלחמה במובלעת הסורית, מונה עמוס כץ לפקד על החטיבה.
בסה"כ נהרגו במלחמה 79 מחיילי החטיבה. על פועלם בקרבות ברמת הגולן קיבלו יצחק בן-שהם, דוד ישראלי, יוסי בן-חנן, שמואל אסקרוב (סמג"ד 53) ואחרים את עיטור העוז.
היסטוריה > מלחמת לבנון

החטיבה בפיקוד אל"ם מאיר דגן (לימים ראש המוסד) כללה 3 גדודי טנקי שוט קל: גדוד 53 בפיקוד סא"ל חיים מורנו (מור), גדוד 74 בפיקוד סא"ל עמירם לוין, וגדוד 71 בפיקוד רס"ן איל בן ראובן. החטיבה יחד עם חטיבת גולני התקדמה מכיוון אצבע הגליל, חצתה את הליטני בגשר עקיה ללא כל התנגדות, והמשיכה להתקדם צפונה לכיוון רמת נבטיה. ב-8 ביוני יומיים לאחר פרוץ הלחימה הגיעו גדודי החטיבה לאזור צידון, שם לחמו יחד עם כוחות חטיבת גולני וצנחנים לכיתור וכיבוש העיר. מאוחר יותר הופסקה הלחימה, מתוך הבנה שלוחמה בשטח בנוי אינה מניבה את התוצאות שנתבקשו והלחימה מסוכנת מידי.
כוחות של גדוד 74 לחמו במחנה הפליטים עין-חילוה, אחד ממחנות הפליטים הגדולים בדרום לבנון, תוך קרב קשה ועיקש בשטח בנוי.
ב-8 ביוני בערב התקדמו כוחות החטיבה צפונה לכיוון הכפרים הדרומיים לביירות, כדי לסייע לכוחות שנחתו מהים. למחרת קיבלה החטיבה פקודה לכיבוש כפר סיל, כפר החולש על כביש החוף הלבנוני המשמש עורק לעיר ביירות. בשל מיקומו וחשיבותו היה הכפר מבוצר ומוגן על ידי כוחות שריון וחי"ר סורי. הקרב היה קשה במיוחד והסתיים לבסוף רק בליל 10 ביוני. בקרב נהרגו 9 מלוחמי החטיבה. בסך הכל נפלו במלחמת לבנון הראשונה 25 לוחמי החטיבה.
לאחר שהפסקת האש הראשונה (שהושגה אחרי שבוע הלחימה הראשון) נכנסה לתוקפה התארגנו כוחות החטיבה בכפרים סיל, דומא ודמור למשך כחודש. ב-12 ביולי עברו גדוד 53 וגדוד 71 לגזרה המזרחית וניהלו לחימה מול הסורים. בתחילת חודש אוגוסט, חזרה החטיבה והתארגנה במאמץ להפעיל לחץ על העיר ביירות. החטיבה לחמה בצפון מערב ביירות תחת אוגדה 91, וכבשה את מרכז העיר תוך 48 שעות, תוך שהיא פוגעת במחבלים רבים ומשתלטת על מפקדותיהם.
היסטוריה > שנות ה-90

בתחילת שנות ה-90 עברה החטיבה הסבה מטנקי שוט קל (השבחה ישראלית לצנטוריון הבריטי) לטנקי מרכבה סימן 3 רמ"ח. ב-1995 שודרגו טנקי החטיבה למרכבה סימן 3 ב"ז בהם הותקנה מערכת בקרת ירי "ברק זוהר" מתוצרת אלביט מערכות הישראלית, ששיפרה את ביצועי הטנק באופן ניכר.
היסטוריה > האינתיפאדה השנייה ואחריה

במהלך האינתיפאדה השנייה לקחה החטיבה חלק בפעילות הצבאית למניעת הטרור. גדוד המח"ץ (גדוד 605 של חיל ההנדסה הקרבית) שסופח לחטיבה זכה בצל"ש הרמטכ"ל על לחימתו במבצע חומת מגן ובפעילות בט"ש לפניו. במבצע חורף חם נזקפו לחטיבה הצלחות שונות.
במלחמת לבנון השנייה לחמו גדוד 53 בגזרה המזרחית וגדוד 74 בגזרה המערבית. הגדוד השלישי של החטיבה, גדוד 71, נשאר בדרום הארץ והשתתף במבצע גשמי קיץ. גדוד חה"ן 605 לחם תחת פיקוד אוגדה 91 במרכז גזרת הלחימה בלבנון.
היסטוריה > מבצעי עופרת יצוקה וצוק איתן

החטיבה השתתפה במבצע עופרת יצוקה וגדודיה פעלו לכל רוחב גזרת רצועת עזה והובילו את הכוחות המתמרנים, כאשר גדוד 'סער' 74 לחם ת"פ חטיבת הצנחנים בצפון הרצועה באל-עטטרה, גדוד 'רשף' 71 וגדוד ההנדסה 605 ת"פ חטיבת גולני בחארת' א-תופח, וגדוד 'סופה' 53 ת"פ החטיבה בגזרת רפיח. במהלך המבצע נהרג סמל עמית רובינזון מפגיעת כדור צלף עת ששהה בתא טען וסרק את השטח הקרוב לטנק, סמוך לבריכת המים בשכונת שג'אעייה.
החטיבה נלחמה גם במבצע צוק איתן וגם שם פעלה בראש הכוחות המתמרנים כאשר גדוד 'רשף' 71 פועל ת"פ חטיבת גולני בשג'אעייה, גדודים 'סער' 74 ו'סופה' 53 ת"פ החטיבה במרחב ג'וחר א-דיק, שם חשפה החטיבה מנהרת טרור התקפית שנחפרה לכיוון קיבוץ בארי, וגדוד ההנדסה 605 ת"פ חטיבה 7. במהלך המבצע נהגרו שבעה לוחמים מהחטיבה: נהג המח"ט ועוזר הרמ"ט נהרגו על ידי מחבלים שחדרו לתוך שטח ישראל דרך מנהרה, ושיגרו טילי נ"ט אל רכבי חבורת הפיקוד של המח"ט. 5 חיילים נוספים נהרגו בשטח ישראל כתוצאה מפגיעה ישירה של פצמ"ר 120 מ"מ בנגמ"ש סיור. בסיום המבצע עוטר סמל יהודה וישליצקי מגדוד 'רשף' 71 בצל"ש רמטכ"ל לאחר שטיפל במפקדו הפצוע, החביר כוחות רפואה אל הטנק ודאג לפינוי המפקד, ולאחר מכן נטל את הפיקוד על הטנק, למרות שלא הוכשר לכך, וחבר בחשכת הליל, כאשר זהו לו קרב ראשון בחייו, אל חזית הכוחות הלוחמים עם יתר אנשי הצוות שנותרו. יהודה פיקד על הטנק במשך כשש שעות עד שהובא מפקד מחליף אל הטנק.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

במתקפת הפתע של חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, היו טנקי גדוד 53 הטנקים הראשונים שהגיעו לסייע במרחב עוטף עזה. הטנקים נסעו על זחלים מצאלים לכל רחבי העוטף, והיוו כוח משמעותי בשלב בלימת המחבלים והשבת המצב לקדמותו. חלק מהטנקים לחמו בתוך הקיבוצים בארי, כפר עזה וכיסופים. טנק אחר סייע לסיום הקרב על תחנת המשטרה בשדרות, במהלכו ירה הטנק 12 פגזים בתוך העיר.
לאחר כשלושה שבועות, השתתפו כוחות החטיבה בתמרון הקרקעי לעומק שטח רצועת עזה, כחלק מאוגדה 36. גדוד 53 נלחם עם חטיבת גולני, והוביל את כניסתה ל'מסדרון נצרים'. צק"ח 188 היה שותף לפריצת ציר החוף, כבש את מעגנת עזה, נטל חלק בהתקפה על שכונת זייתון ובהכרעת גדוד שג'אעייה, ולאחר מכן בהכרעת גדודי אל בורייג' ואל מועזי במחנות המרכז.
עם סיום התמרון של עוצבת געש בעזה, עלתה החטיבה לקרב הגנה בחזית הצפונית, שם תפסה את גזרת החרמון והר דוב במשך כשישה חודשים, מפבואר ועד אוגוסט. בחודשים אלו היו גדודי הטנקים של החטיבה כוח השריון היחיד שהגן על כל אורכו של גבול הצפון, מול לבנון וסוריה.
בתחילת חודש אוקטובר 2024 החל התמרון הקרקעי בלבנון. צק"ח 188 נכנס ללבנון שלוש פעמים בגזרות שונות, ובמהלך התמרון כולו חיסל כ-85 מחבלים, איתר כ-125 מצבורי אמל"ח משמעותיים והשמיד כ-550 תשתיות טרור. לאור לחימה מקצועית במיוחד, סיים הצק"ח את התמרון כולו ללא נפגעים מירי אויב.
מורשת והנצחה

לחטיבה 339 נופלים במערכות ישראל המונצחים במספר אנדרטות:
אתר הזיכרון המרכזי לחללי החטיבה נמצא במחנה חטיבת ברק בעליקה, רמת הגולן.
אנדרטת חטיבה 188 בפארק עוצבות השריון סמוך ללטרון.
אנדרטת גדוד 53 לחללי גדוד "סופה", נמצאת בדרום רמת הגולן, בצומת הג'וחדר, סמוך לגבעת אורחה.
אנדרטת גדוד 71 לחללי גדוד "רשף", נמצאת במרכז רמת הגולן, בצומת הבשן (ממזרח לחושנייה).
אנדרטת גדוד 74 לחללי גדוד "סער", נמצאת בצפון רמת הגולן, בסמוך לכפר בוקעאתא (אזור הר חרמונית).
אנדרטת גדוד הנדסה 605 במחנה חומה.
מורשת והנצחה > מרוץ 188

בשנתיים האחרונות מתקיים מרוץ חטיבה במסגרתו רצים כל חיילי החטיבה 188 ק"מ. מתווה המסלול מתחיל במפרץ חיפה המציין את סמל החטיבה, המשכו בנחל תבור דרכו נעו כוחות גדוד 39 במילואים שהיה שייך לחטיבה במלחמת יום כיפורים, ממשיך במעלה גמלא לכיוון תל-סאקי שם נלחם גדוד 53, עובר באנדרטת הגדוד בגבעת אורחה וממשיך לאנדרטת גדוד 71 בצומת בשן, משם ממשיך מסלול הריצה עד לציר-הנפט ומסתיים באנדרטאות המח"ט בן-שוהם והסמח"ט ישראלי שנהרגו סמוך למחנה נפח על ציר הנפט.
טנקי החטיבה לאורך ההיסטוריה

M50-sherman (חטיבה 45)
M51-sherman (חטיבה 45)
שוט קל (1969–1992) (חטיבה 188)
מרכבה סימן 3 (1992–1995) (חטיבה 188)
מרכבה סימן 3 ב/ד ב"ז (1995–2021) (חטיבה 188)
מרכבה סימן 4מ 400 (2020–היום) (חטיבה 188)
ראו גם

חטיבה 188 במלחמת יום הכיפורים
לקריאה נוספת

איתן הבר (עורך), ברק: מלחמת יום הכיפורים, רמת הגולן, תשרי תשל"ד, אוקטובר 1973, הוצאת המשפחות השכולות של חטיבת השריון ברק, 1979. באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
אבירם ברקאי, "על בלימה", סיפורה של חטיבה 188 במלחמת יום כיפור, ספרית מעריב, 2009.
אביעזר גולן, אנשי הפלדה (סיפורה של חטיבה 45 במלחמת ששת הימים), הוצאת אותפז, 1969
צביקה גרינגולד, כוח צביקה: 24 שעות של גבורה במלחמת יום הכיפורים, 2008.