stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגדר וזיהום סביבתי

זיהום אוויר
מגדר וזיהום סביבתי עוסק בבחינת ההבדלים המגדריים, במידת החשיפה לזיהום ובהתפתחות מחלות והמאפיינים שלהן. נשים נמצאות בקבוצת סיכון לפגיעה ממזהמים אשר מחקים הורמונים, ואשר משפיעים עליהן כבר ברמות מזעריות.[דרוש מקור]
זיהום סביבתי ותחלואה

התפתחות תעשייתית וטכנולוגית סייעה לאדם בהתמודדות עם תנאי הסביבה ושיפרה את איכות חייו ומנגד יצרה בעיות סביבתיות וסיכונים בריאותיים.
אחד הסיכונים בעידן המודרני הוא הזיהום הסביבתי. הזיהום מסווג לאחד משלושה סוגים: זיהום אוויר (גז, חלקיקים נפלטים וחומרים כימיים) זיהום ימי וזיהום מים מתוקים (הזרמת שפכים תעשייתיים) וזיהום קרקע (חומרי דישון והדברה, סילוק ושריפה של פסולת תעשייתית).
בשל טבעם של החומרים המזהמים, הנוטים להצטבר באוויר ובמים, הם נוטים להתפשט לאזורים נרחבים ולפגוע במערכות אקולוגיות גדולות. הקושי העיקרי בטיפול בסכנות הזיהום הסביבתי נובע מכך שמוצרים רבים, המיוצרים בתעשיות המזהמות, הפכו משמעותיים לאורח החיים והכלכלה המודרנית. על כן, קשה להגיע להסכמה ויישום של שליטה ופיקוח על מדדי הזיהום.[דרוש מקור]
הפיקוח על הזיהום נתקל בהתנגדות של בעלי התעשייה.
הזיהום הסביבתי הביא לעלייה דרמטית של תחלואה ותמותה ממחלות לב, שבץ מוחי וסרטן. לזיהום הסביבתי קשר גם למחלות המשפיעות על נשים בלבד, כגון סרטן הרחם.
ישנם גורמים המקשים על הוכחת הקשר שבין זיהום סביבתי ותחלואה: המאפיינים של המחלה זהים אצל כאלה שנחשפו לזיהום וכאלה שלא נחשפו, חשיפות למזהמים שונים עלולות לגרום למחלות בעלות מאפיינים זהים, ישנן חשיפות שאינן נמדדות ואינן מוכרות וישנו קושי לאתר אותן, במיוחד בישראל, נושא הניטור הסביבתי לוקה בחסר, לפי דו"חות מבקר המדינה, [דרוש מקור] החשיפה משפיעה באופן שונה על אוכלוסיות שונות, ישנם גורמים המערפלים את הקשר שבין חשיפה לזיהום סביבתי ומחלה, כגון: עישון, פעילות גופנית, מועדות גנטית מוקדמת, ורקע רפואי קודם .
זיהום סביבתי בכלל וזיהום אוויר בפרט הם אחת הסכנות הבריאותיות החמורות של העידן המודרני. בדו"ח השנתי של מבקר המדינה מתניהו אנגלמן מינואר 2024 - נקבע כי זיהום האוויר הוא גורם התמותה והתחלואה הסביבתי הגדול ביותר במדינת ישראל.
חומרים מסרטנים בעלי השפעה הורמונלית

מטלו-אסטרוגנים הם קבוצה של אסטרוגנים חיצוניים אנאורגניים, אשר משפיעים על ביטוי הגנים של תאים אנושיים, בתגובה לאסטרוגן. ההשפעות שלהם קשורות לתפקוד הפיזיולוגי של אסטרוגן, שכן הם נקשרים לרצפטורים של אסטרוגן. בכך, הם מחקים את האסטרוגן, מפעילים את הרצפטור, ומזיקים. הם נקשרו בסרטן השד, כמו גם בסרטן הריאה. מטלו-אסטרוגנים לדוגמה, הם: אלומיניום, ארסן, בריום, קדמיום, כרום, קובלט, אנטימוני, נחושת, עופרת, כספית, ניקל, סלניט, טין, וונדאט. מזהמים הנמנים עם משפחה זו, מחקים הורמונים, ומעלים אצל נשים את הסיכון לאנדומטריוזיס, סרטן מסוגים שונים, ופגיעה בפוריות.
גם לממסים אורגניים, קיים קשר להעלאת סיכון לסרטן השד, בין אם בחשיפה תעסוקתית, ובין אם בחשיפה סביבתית.
חוק אוויר נקי אינו מגן על בריאות נשים

חוק אוויר נקי מכיר בבעייתיות ובמאפיינים הייחודיים של מדינת ישראל ובחומרת בעיית זיהום האוויר במדינה. החוק מטפל בבעיית הזיהום על ידי קביעה של "ערכי יעד" ו"ערכי סביבה", ואלו נועדו במקור לצמצם את זיהום האוויר באמצעות אכיפה וענישה.
עם זאת, ביום 29 בפברואר 2016, ניתנו בוועדת הפנים והגנת הסביבה שורת הקלות בחוק אוויר נקי, עבור מזהמים מסרטנים וודאיים לאדם מדרג A על פי מדד ה-WHO, אשר נחשבים למעלים סיכון לסרטנים אצל נשים. לדוגמה, המזהם בנזן, אשר מעלה את הסיכון אצל נשים לחלות בסרטן השד, זכה להקלה בתקינה, כך שניתן יהיה לחרוג מהתקן 7 יממות בשנה.
זיהום סביבתי ופגיעתו בנשים בישראל

ישראל היא מדינה קטנה צפופה ומתועשת והזיהום הסביבתי מתפשט בקלות על פני אזורי הארץ השונים באמצעות האוויר, המים והקרקע.
בשנות האלפיים, הגיעה ד"ר לינדה בירנבאום לבקר בישראל, והעלתה את המודעות לסיכונים שבחשיפת נשים אפילו לריכוזים מזעריים של זיהום, ברמות חלקים לטריליון.
ד"ר בירנבאום, טוקסיקולוגית מחלוצות התחום, ניהלה את מכון המחקר האמריקני האחראי על חקר נזקי זיהום והשפעתם. היא התריעה כי התקופה בה מצויה העוברית בבטן, הנה תקופה רגישה במיוחד לחשיפות סביבתיות ותשפיע לאחר מכן על כל מהלך החיים בין היתר, מחקרי מכונים שניהלה העידו כי זיהום אוויר משפיע גם על בלוטות החלב, על הקדמת גיל הוסת, השמנה, ועוד.
חיפה ועכו הם האזורים הבולטים ביותר כמייצרי מזהמים ופגיעתם הקשה בולטת באוכלוסייה בכלל ובנשים בפרט.
גם צפת, טבריה עפולה תל אביב ובאר שבע הן ערים שבהן נמדדה נוכחות גדולה של מזהמים. תעשיות כבדות באזור חיפה, צירי תחבורה ראשיים בתל אביב, שריפת חומרים באופן בלתי מבוקר באזורים הצפוניים הם מהגורמים המרכזיים לזיהום הסביבתי ופגיעה בריאותית בעקבותיו. [דרוש מקור]
במחקרים שנעשו בעשרים השנים האחרונות נמצאה עלייה בולטת בתחלואה בסרטן השד אצל נשים שחיו באזורים מזוהמים מיחס של 1:15 ל-1:8.[דרוש מקור]
מהשוואות שנערכו בין ישראל ל-15 מדינות באירופה נמצא כי נשים בישראל נמצאות במקום השישי בתמותה מסרטן, לעומת גברים הנמצאים במקום ה-14.[דרוש מקור]
עמותות וארגונים שונים קוראים לשינוי התקנים הקיימים המפלים נשים, שכן הם מבוססים בעיקר על מחקרים שנעשו במקומות עבודה של גברים ומתעלמים מהרגישות השונה של נשים לזיהום הסביבה. כחלק מהרעיון של הטמעת המגדר אשר אומץ בכנס הנשים הבינלאומי בבייג'ינג, הוחלט לאמץ את נקודת המבט המגדרית בסדר היום של המחקר.[דרוש מקור].
חוקרים מסורוקה ומאוניברסיטת בן-גוריון מצאו כי נשים הרות שנחשפו לזיהום אוויר היו בסיכון מוגבר לתמותת העובר שברחמן. המחקר נערך בשיתוף עם המחלקות לבריאות הציבור ולגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון, מצביע על קשר ישיר בין זיהום אוויר לתמותת עוברים ברחם אמם.
צוות המחקר בחן קשר בין התופעה הזו לחשיפה לחלקיקים מזוהמים שמסוגלים לחדור לעומק דרכי הנשימה ולריאות. מדובר במזהמי אוויר שמקורם בפליטות של מכוניות ומשאיות ובשריפת דלקים. התברר שחשיפה לחלקיקים מזהמים שמקורם בפליטות של מכוניות ומשאיות ובשריפת דלקים, הייתה קשורה באופן מובהק לתמותה תוך רחמית פי 3.6, ושעלייה כזאת בשליש הראשון של ההיריון העלתה את הסיכון פי 3. המחקר מראה שזיהום אוויר - וספציפית זה שמערב חלקיקים קטנים שמקורם בפליטות של מכוניות ומשאיות - קשור לתוצאי היריון שליליים.
התחלואה החריגה של נשים במפרץ חיפה

התחלואה החריגה של נשים במפרץ חיפה, מוכרת למשרד הבריאות לפחות מאז שנות התשעים,[דרוש מקור] ולציבור לכל הפחות מאז תחילת שנות האלפיים. בתחילת שנות האלפיים, אילץ ד"ר ג'אמס קריקון את משרד הבריאות להציג נתוני תחלואה בסרטן, והנתונים שהתקבלו הוכיחו הבדלים משמעותיים בין הנפות במדינת ישראל, לרעת נשות נפת חיפה. נשות הנפה הובילו את שאר הנפות בתחלואת סרטן בנשים.
משרד הבריאות באמצעות הוועדה המייעצת לאפידמיולוגיה סביבתית כבר הכיר בקשר הסיבתי בין זיהום תעשיית כבד במפרץ חיפה ובין תחלואה עודפת בסרטן ומחלות אחרות, ומעולם לא חזר בו מהכרתו בקשר זה.
דו"חות משרד הבריאות שיצאו בשנים האחרונות תומכים בקיום נזק בריאותי חמור לתושבות האזור, על רקע הזיהום התעשייתי החמור באזור. כזהו למשל נייר עמדה של משרד הבריאות מדצמבר 2015.
העיר שהובילה בעבור נשים את תחלואת הסרטן בכל מדינת ישראל בשנים 2005–2009 היא נשר, העיר הגובלת במתחם בתי הזיקוק. נשים בנפת חיפה גם מובילות בשנים האחרונות 2006–2011 את מדינת ישראל בסרטן ריאה, 26 אחוז מעל הממוצע הארצי בשנים 2006–2011.
סרטן הריאה, המחלה הקשורה ביותר לזיהום האוויר, לפי מדד ה-WHO אך יודגש, כי גם ישנו תת-סוג ספציפי של סרטן זה, אשר בו נשים חולות יותר על רקע סביבתי, אדנוקרצינומה,[דרוש מקור]
נשות נפת חיפה הובילו בשנים 2001–2011 את כל נשות מדינת ישראל באשר לסרטן כללי (מכל הסוגים). לעניין סרטן הרחם, הדו"ח האחרון שהוצג היה מחקר של פרופ' תמר פרץ ושותפים, אשר מצא תחלואה עודפת של סרטן הרחם ב-42 אחוזים מבנפות אחרות.
באוגוסט 2024 התפרסם מחקר חדש בתמיכה ובליווי של המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה הפרופ' נגה קרונפלד-שור ובשיתוף משרד הבריאות, שבחן את הקשרים בין חשיפה לחלקיקים נשימים עדינים PM2.5 במהלך היריון לבין תוצאי לידה בהשוואה בין האוכלוסייה במפרץ חיפה לשאר הארץ. שותפים למחקר חוקרים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, המרכז הרפואי הדסה ומוסדות נוספים. במחקר לא נמצאו הבדלים ניכרים בהימצאות משקל לידה נמוך באזור מפרץ חיפה בהשוואה לשאר ישראל. בניטור ביולוגי נמצאה חשיפה למתכות כבדות בקרב נשים הרות באזור מפרץ חיפה בריכוזים דומים לאלו שנמצאו באוכלוסיות אחרות בעולם.
עוד נעשה ניטור ביולוגי למתכות כבדות לנשים בתחילת ההיריון המתגוררות במפרץ חיפה. המחקר נעשה בהובלת הפרופ' חגי לוין מהמרכז הרפואי הדסה, בשיתוף עם ד"ר ויסאם אבו אחמד ופרופ' רונית ניראל מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ד"ר רחל גולן ופרופ' איתי קלוג מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ד"ר רונית אלמוג מבית החולים רמב"ם, פרופ' מיה נגב ופרופ' ענת גסר-אדלסבורג מאוניברסיטת חיפה וחוקרים ממכבי שירותי בריאות.
עמדת המשרד להגנת הסביבה היא כי אין מקום לתעשייה פטרוכימית בלב אוכלוסייה. על כן המשרד ממשיך לקדם עם שותפיו בממשלה יחד את התוכניות והמנגנונים להפסקת פעילות תעשייה זו. לצד קידום פינוי התעשייה ממפרץ חיפה, המשרד עושה פעולות אכיפה ופיקוח, ואלו הביאו בעשור האחרון לצמצום הפליטות ולירידה של ממש בריכוזים בסביבה של מזהמי אוויר במפרץ חיפה, כמשתקף בנתוני המפל"ס ותחנות ניטור האוויר.
גורמים להבדלים מגדריים: כלכלי, ביולוגי, תפקידי מגדר

הגורם הכלכלי - זיהום סביבתי פוגע במי שנמצאים בתחתית הסולם החברתי. מי שגרים בסמוך למפעלים מזהמים ואתרי פסולת מסוכנת שעובדים בתנאים קשים ובסביבות עבודה מזוהמות ואינם יכולים להרשות לעצמם אמצעי הגנה וצמצום החשיפה לזיהום. בכל העולם נשים מקובצות בדרך כלל בתחתית הסולם. [דרוש מקור]
הגורם הביולוגי - ההבדלים במבנה הגופני וההורמונאלי יוצרים רגישויות שונות לחשיפה לרעלים ומזהמים בין נשים וגברים. מערכת רבייה, מבנה הדנא, המערכת ההורמונאלית, גודל הגוף, גודל כלי הדם והריאות, כולם גורמים המשפיעים על הדרך שבה חודרים המזהמים מהסביבה אל הגוף. המחקרים שכאמור התמקדו בגברים ובחשיפה למזהמים במקום העבודה, התעלמו מהשוני באיברים המועדים לחלות, לדוגמה סרטן השד והשחלות אצל נשים, סרטן האשכים אצל גברים. הפעילות ההורמונאלית בגופן של נשים מתרחשת בעזרת אסטרוגן, ולקולטני האסטרוגן, המפעילים את חלוקת התאים, יש תפקיד מרכזי בהתפתחות הסרטן. מזהמים רבים נוטים לחקות את פעילות האסטרוגן מה שמביא לכך שגופן של נשים נוטה לקלוט מזהמים בקלות רבה יותר.
תפקידי מגדר - נשים במקומות שונים בעולם אחראיות לטיפול היומיומי ומילוי הצרכים של משפחותיהן, דבר שמעמיד אותן בקו החזית בחשיפה לזיהום סביבתי. אמצעי הדברה ביתיים, פירות וירקות מרוססים, טיפול בבעלי חיים שנחשפו לזיהום, בישול, שימוש במוצרי קוסמטיקה והיגיינה ושימוש בחומרי ניקוי - כל אלה חושפים את הנשים יותר מאשר גברים, לסכנות ולנזקים של הזיהום הסביבתי. ההשפעות של הזיהום הסביבתי הן לרוב איטיות ולא נראות לעין, ומופיעות בדברים הקטנים, בסביבה הרגילה. כתוצאה מהתפקיד המגדרי של הנשים כמנהלות הסביבה הביתית הן גם הראשונות להבחין ולהיפגע מהזיהום.
ראו גם

זיהום אוויר
זיהום מים
זיהום הסביבה
רפואה מגדרית
מגדר
מיקרופלסטיק
מתת קונסטנטינוס

פרסקו מהמאה ה-13 בבזיליקת Santi Quattro Coronati ברומא, המתאר את קונסטנטינוס מוסר את המסמך לסילבסטר הראשון.
מתת קונסטנטינוס (בלטינית: Constitutum Donatio Constantini או Constitutum domini Constantini imperatoris) הוא צו קיסרי רומי מזויף שחובר כנראה בין השנים 750 ל-800 לספירה.
היסטוריה

מטרתו המדויקת של זיוף זה אינה ודאית לחלוטין, אך אין ספק שנועדה להגן על האינטרסים של האפיפיור. יש המשערים כי הסיבה לחיבור המסמך הייתה התמודדות מול התביעות של האימפריה הביזנטית או של מלך הפרנקים קרל הגדול, שנטל לעצמו סמכויות כשל אחד מקיסרי רומי במערב אירופה ואת התואר "קיסר הרומאים". עם זאת, נראה כי התאריך המוקדם יותר (750 לספירה) הוא הנכון, ומשערים כי המסמך חובר בתקופת כהונתו של האפיפיור סטפנוס השני בערך בשנת 752.
בשנת 751 נפלה רוונה, בירת ה"אקסרכיה הביזנטית" (השטח שעדיין היה בשלטון ביזנטי באיטליה), בידי הלומברדים. האפיפיור סטפנוס השני, שחשש מכוחם של הלומברדים, נסע בשנת 754 לפריז לבקש את הגנתו של המנהיג הפרנקי פפין הגוץ (אביו של קרל הגדול). משערים כי בפגישתם זו הראה סטפנוס לפפין את המסמך המזויף משום שבתמורה להכתרתו מחדש כמלך הפרנקים על ידי האפיפיור הבטיח פפין לסטפנוס במסמך הקרוי "מתת פפין" להגן על האפיפיורים בפני הלומברדים ולהעניק לאפיפיור את השטחים שהלומברדים כבשו מהביזנטים. מימוש הבטחתו של פפין אפשר את הקמת מדינת האפיפיור ב-754 והפיכתו של האפיפיור למנהיג חילוני של מדינה זו.
המסמך חובר לכאורה על ידי קיסר רומא קונסטנטינוס, בן המאה הרביעית, והעניק לאפיפיור סילבסטר הראשון ולאפיפיורים שיבואו אחריו כיורשים של פטרוס את השליטה על העיר רומא שבאיטליה ובכל הקיסרות הרומית המערבית, בעוד קונסטנטינוס ימשיך לשלוט על הקיסרות הרומית המזרחית מבירת האימפריה החדשה קונסטנטינופול. הטקסט טען כי המתת הוא התגמול של קונסטנטינוס לסילבסטר בשל ההדרכה בעיקרי האמונה הנוצרית שקיבל קונסטנטינוס ממנו, הטבלתו, וריפויו בדרך נס מצרעת.
השימוש הוודאי הראשון במסמך היה באיגרת ששלח ב-1054 האפיפיור לאו התשיעי למיכאל הראשון קרולריוס, הפטריארך של קונסטנטינופול, ובה תבע את ההגמוניה על הכנסייה על סמך המתת. מכאן ואילך יש אסמכתאות לשימוש במסמך בידי האפיפיורים של ימי הביניים לשם חיזוק תביעותיהם להגדלת שטחי מדינת הכנסייה, להגברת עוצמתם כשליטים חילוניים באיטליה, ולביסוס תביעותיהם להגמוניה מול הכנסייה המזרחית (לימים הכנסייה האורתודוקסית). כל מי שכפר באמיתות המסמך הואשם במינות.
במשך תקופה ארוכה היה המסמך מקובל על הכול, על אף שאוטו השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה הוקיע את המסמך כזיוף. המשורר דנטה אליגיירי קונן בקומדיה האלוהית כי מסמך זה הוא המקור לארציות של האפיפיורות. עם זאת, באמצע המאה ה-15, עם התחייה שחלה בלימוד הידע הקלאסי ועם התפתחות הקריאה הביקורתית, החלה גם הכנסייה להבין כי בלתי אפשרי שהמסמך אמיתי.
ההומניסט לורנצו ואלה הוכיח ב-1440 כי ה"מתת" חייב להיות זיוף לאחר שניתח את השפה שבה כתוב המסמך והראה כי על אף שנעשה שימוש בניסוחים מתקופת הקיסרות בטקסט, לא ייתכן כי חלק מהלטינית במסמך נכתב במאה הרביעית. יותר מכך, חלק מהתאריכים המצוינים במסמך אינם מתאימים לתאריכים ההיסטוריים. חוקרים מתקופות מאוחרות יותר הוכיחו גם כי רכיבים נוספים במסמך כמו ריפויו של קונסטנטינוס בידי סילבסטר אינם אלא אגדה שנוצרה מאוחר יותר. מניתוח הטקסט ברור כי כותבי המסמך הסתמכו על הספר Vita S. Silvestri ("חייו של סילבסטר הקדוש"). החוקרים חלוקים באשר למקום הזיוף. יש הסוברים כי נעשה ברומא, ויש הסוברים כי נעשה באימפריה הפרנקית, משום שהאזכורים הראשונים למסמך (המצויים בספרייה הלאומית בפריז) הם מעשי ידי כותבים פרנקים.
ראו גם

מתת פפין
לקריאה נוספת

יצחק חן, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, יחידה 4, נספח: מתנת קונסטנטינוס, עמ' 171–177.
הערות שוליים

↑  תרגום הטקסט לעברית מבוסס על תרגומה של עליזה ג'ינאו בספר "מתפללים, לוחמים ועמלים באירופה: לקט מקורות"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259792705171  BnF: cb123807414 (data)  LCCN: n80123519  NKC: unn20241236805  SELIBR: 297892  VIAF: 186298503   WorldCat (עם VIAF): 186298503
מזון אורגני

ירקות אורגניים בשוק בארגנטינה
מזון אורגני הוא מזון המיוצר בחקלאות אורגנית, לפי התקנים שנקבעו לחקלאות זו במדינות השונות, המגבילים את סוגי החומרים שניתן להשתמש בהם בתהליכי ייצור המזון, להזנת בעלי חיים, לחיטוי, לדישון, להדברת מזיקים וכדומה.
ההגבלות נועדו לצמצם שימוש בחומרים ושיטות המאפיינים חקלאות מתועשת מודרנית, כגון דשן סינתטי והנדסה גנטית. מזון אורגני משווק כמזון טבעי יותר ובריא יותר, ויש המעדיפים אותו על תוצרת חקלאית רגילה, אולם ההנחה שצריכת מזון אורגני מועילה לבריאות או מונעת מחלות אינה נתמכת בראיות מדעיות או רפואיות.
בישראל מוסדרת חקלאות אורגנית בחוק להסדרת תוצרת אורגנית, התשס"ה-2005 ובתקנות שהותקנו מכוחו.
פיקוח על מזון אורגני

על מנת להבטיח לצרכן כי מזון המסומן כאורגני הוא אכן כזה, קיימות ברחבי העולם חברות פיקוח שמטביעות חותמת על מוצרי המזון עליו הן מפקחות.
בישראל פועלות שלוש חברות פיקוח המוסמכות על ידי משרד החקלאות: אגריאור בע"מ (בעלת הסמכה בינלאומית מהפדרציה הבינ"ל לחקלאות אורגנית (IFOAM)), סְקאל-ישראל (המשרד הישראלי של Secal International) והמכון לבקרה ואיכות (IQC).
המותג "טוב השדה" איננו מהווה אסמכתה לפיקוח אורגני אלא מצביע על חברות בארגון לחקלאות ביולוגית אורגנית בישראל, שהוא ארגון של יצרנים.
מחקר ובדיקות מעבדה

ב־2014 נעשה מחקר שמצא שהסתברות להימצאות חומרי הדברה בגידולים רגילים גדולה ב־400% מאשר בגידולים אורגניים.
בניתוח־על של 55 מחקרים שונים מצאו חוקרים בריטים כי מוצרים אורגניים אינם מכילים רמות גבוהות יותר של רכיבי מזון המועילים לבריאות, כמו ויטמין סי, סידן ומגנזיום, בהשוואה לתוצרת לא אורגנית. במחקר זה לא השוו את רמות הרעלים.
בבדיקת רעלים מעבדתית שנעשתה בתוצרים אורגניים ביוזמת עיתון "הארץ", ב־2007, נמצא שב־15% מהם נמצאו שאריות חומרי הדברה, כולל חומרים שאסורים אפילו בגידולים רגילים.
בבדיקה מעבדתית ביוזמת "ידיעות אחרונות" ב־2006 נשלחו 10 כבדי עופות אורגניים של החברות "אדמה" ו"הרדוף" לבדיקה. נמצא שרמת הארסן שבהם הייתה גבוהה יותר מן הרמה המצויה בכבדי עופות שאינם אורגניים.
בדיקות מעבדה מטעם משרד החקלאות מצאו בתוצרת האורגנית חריגה של שאריות חומרי הדברה ב־3.6% מהדגימות בשנת 2011, ב־8.6% בשנת 2010 וב־24% מהדגימות בשנת 2009. פרסום נוסף של משרד החקלאות מספר על חריגה בחומרים אסורים ב־3.8% מהמוצרים האורגנים בשנת 2013, וב־8.8% מהמוצרים האורגנים בשנת 2014.
ב־2009 פרסמו חוקרים מבית הספר להיגיינה ולרפואה טרופית בלונדון סקירה של 162 מסמכים מדעיים שפורסמו בספרות המקצועית לאורך 50 שנים. לפי סקירה זו אין הבדל בריאותי בין מזון אורגני למזון לא-אורגני.
בשנת 2012 פרסמו חוקרים מאוניברסיטת סטנפורד סקירה שיטתית של מאתיים וארבעים מחקרים מדעיים, לפיה אין יתרונות תזונתיים או בריאותיים באכילת מזון אורגני במקום מזון רגיל אך האורגני הכיל כמות פחותה ב־30% של חומרי הדברת חרקים ונתגלו בו פחות חיידקים שעמידים לאנטיביוטיקה מאשר במזון רגיל.
ביקורת

אחת הטענות המרכזיות של המבקרים את צריכת המזון האורגני היא שכמות חומרי ההדברה המזיקים המגיעים לצרכן הם קטנים מכדי שיגרמו נזק כלשהו. כך למשל טוען משרד החקלאות הישראלי.
אחד המתנגדים לשימוש במזון אורגני הוא הפרופ' הישראלי מוטי רביד, הפרשן הרפואי של "ידיעות אחרונות" ומנהל בית החולים מעייני הישועה לשעבר. הוא טוען שאין מחקר המוכיח כי המזון האורגני בריא יותר. כמו כן הוא סובר שהמזון האורגני יכול להיות פחות בריא מכיוון שהריסוס במזון הלא אורגני ממעט את החיידקים והמזיקים שבמזון.
פרופ' ישראל ניר, מומחה לתזונה וחוקר בכיר בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית, טוען אף הוא שאין הוכחה ליתרון בריאותי של המזון האורגני. הוא מוסיף כי השימוש הנרחב בדשן אורגני יכול לגרום ריבוי של חיידקי מעיים במזון. ד"ר רייאן ד' אנדרוז, ביולוג וחוקר מזון מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס בארצות הברית טוען גם הוא כטענותיו של פרופ' ניר.
עוד טענה כנגד צריכת מזון אורגני היא כי גידולים אורגניים משתמשים בשטח קרקע גדול יותר עבור גידול כמות פחותה של תוצרת, ועל כן גידולים אורגניים הם בזבזני שטח, הורסים יותר מערכות אקולוגיות, ועל כן אינם אקולוגיים.
ראו גם

דגנים מלאים
חקלאות אורגנית
חלב אורגני
העידן החדש
לקריאה נוספת

שירי כץ ואביב לביא, המדריך הישראלי לאוכל אורגני, הוצאת כנרת, 2007.
רפי גרוסגליק, אוכל אורגני בישראל: התנגדות, היטמעות ותרבות גלובלית, תל אביב: רסלינג, 2017
Rafi Grosglik, Globalizing Organic - Nationalism, Neoliberalism, and Alternative Food in Israel, SUNY Press, 2021. ISBN 978-1-4384-8155-5
הערות שוליים

↑  Allen, Gary J.; Albala, Ken, eds. (2007). The Business of Food: Encyclopedia of the Food and Drink Industries. ABC-CLIO. p. 288. ISBN 978-0-313-33725-3.
↑   חוק להסדרת תוצרת אורגנית, התשס״ה–2005, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑   תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תכשירים לשימוש בייצור תוצרת אורגנית מן הצומח), התשס״ח–2008, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  Marcin Barański, Dominika Średnicka-Tober, Nikolaos Volakakis, Chris Seal, Higher antioxidant and lower cadmium concentrations and lower incidence of pesticide residues in organically grown crops: a systematic literature review and meta-analyses, British Journal of Nutrition 112, 2014-09-01, עמ' 794–811 doi: 10.1017/S0007114514001366
↑  http://ajcn.nutrition.org/content/early/2009/07/29/ajcn.2009.28041.full.pdf+html
↑  רוני לינדר, אל טבעיים, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2007
↑  יפה שיר-רז, ומה קורה בעופות האורגניים? שלחנו גם אותם למעבדה, באתר ynet, 7 בדצמבר 2006
↑  משרד החקלאות מפרסם את הסקר השנתי לבדיקת "כשרות" התוצרת האורגנית בישראל - http://www.moag.gov.il/NR/exeres/2B4E6734-C7E4-4648-A973-CC5FC896288D,frameless.htm?NRMODE=Published
↑  האם הירקות ופהירות האורגניים שאתם רוכשים באמת אורגניים ? - אתר משרד החקלאות ופיתוח הכפר - http://www.moag.gov.il/agri/yhidotmisrad/dovrut/publication/2015/organic_fruits_veg.htm
↑  יפעת גדות, מזון אורגני - יקר יותר אך לא בריא יותר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 30 ביולי 2009
↑  ד"ר איתי גל, עכשיו זה מדעי: מזון אורגני - לא בריא יותר, באתר ynet, 4 בספטמבר 2012
↑  Crystal Smith-Spangler, Margaret L. Brandeau, Grace E. Hunter, J. Clay Bavinger, Are Organic Foods Safer or Healthier Than Conventional Alternatives?A Systematic Review, Annals of Internal Medicine 157, 2012-09-04, עמ' 348-366 doi: 10.7326/0003-4819-157-5-201209040-00007
↑  סמדר כהן-טרקל, זה לא יקר יותר: 8 מיתוסים על מזון אורגני, באתר ynet, 17 בינואר 2010
1 2  דודי גולדמן, תעצרו רגע: מי בכלל החליט שמזון אורגני בריא יותר?, באתר ynet, 29 בנובמבר 2007
↑  Bob Goldberg. "The Hypocrisy of Organic Farmers". AgBioWorld. נבדק ב-2007-10-10.
↑  Andrew Leonard. "Save the rain forest -- boycott organic?". How The World Works. נבדק ב-2007-10-10.
↑  מזון אורגאני - ביקורת - http://www.pinat-hay.com/alekorgani.htm
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543334005171  BnF: cb11964749b (data)  GND: 4428726-4  LCCN: sh85050247  LNB: 000353739  NDL: 01192409  NKC: ph114174
מיכאל שפיצר

| --- | --- |

 לידה:  1954 (בן 71 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן 
 תפקידים בולטים:  שופט בית הדין הארצי לעבודה, מנהל בתי המשפט 
 
מיכאל מרדכי שפיצר (נולד בשנת 1954) הוא שופט ישראלי, המכהן כשופט בית הדין הארצי לעבודה. כיהן כמנהל בתי המשפט בשנים 2012–2018 ו־2022–2023.
ביוגרפיה

שפיצר סיים את לימודיו התיכוניים בשנת 1972 במדרשית נעם ושירת בצה"ל כקצין במשטרה הצבאית. סיים את הלימודים לתואר ראשון במשפטים באוניברסיטת בר-אילן והוסמך לעורך דין בשנת 1981. לאחר מכן עבד כעורך דין עצמאי במשרד עורכי הדין "נטוביץ- שפיצר".
בשנת 2000 מונה שפיצר לשופט בבית הדין האזורי לעבודה בחיפה וכיהן שם עד שנת 2005. באותה שנה מונה לנשיא בית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע, ובשנת 2010 עבר לכהן כנשיא בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב.
בחודש מרץ 2012 נבחר שפיצר על ידי שר המשפטים ונשיא בית המשפט העליון למלא את משרת מנהל בתי המשפט. הוא סיים את תפקידו במרץ 2018. אז נכנס לתפקידו כשופט בית הדין הארצי לעבודה.
כשפורסמה מועמדותו של שפיצר כמועמד יחיד לכהונת שופט בבית הדין הארצי לעבודה, פנה הוועד הארצי של העוזרים המשפטיים לשופטים בצעד חריג לוועדה בבקשה לדחות את מינויו - וזאת בשל התנהלותו של שפיצר כמנהל בתי המשפט, ויחסי העבודה העכורים בין הצדדים שהגיעו לא אחת לבתי הדין לעבודה ואף לבג"ץ אשר פסקו מספר פסקי דין כנגד הנהלת בתי המשפט בראשותו. למרות הפנייה נבחר שפיצר לתפקיד.
בתקופת כהונתו כמנהל בתי המשפט יצא הנהלת בתי המשפט במאבק נגד ביקורת קשה שהוטחה בשופטים. במסגרת המאבק הקים מערכת בתי המשפט, ניהלה מערכת בתי המשפט מעקב אחר פרסומים על שופטים והקימה לצורך כך מאגר מידע ללא היתר הנדרש בחוק. המאבק, שכלל דרישה מגוגל להסיר כתבות שפורסמו בעיתונות, עלה לדיון בכנסת ובעקבות זאת שונה הנוהל בעניין התמודדות עם פרסומי ביקורת. במקרה אחד, שפיצר הגיב בהתקפה אישית נגד גיורא איילנד, שכללה פסק דין בתיק תעבורה של איילנד, בגלל מאמר של איילנד בו ביקר את מערכת המשפט.
הוא סיים את כהונתו בסוף מרץ 2018 ושב לכסאו כשופט בית הדין הארצי לעבודה. באוקטובר 2022 מונה בשנית למנהל בתי המשפט, תפקיד אותו מילא עד סוף שנת 2023.
בחודש יולי 2024 פורסם על הצטרפותו של שפיצר למשרד עוה״ד יאיר דוד העוסק בתחום העבודה. שם יעסוק בעיקר בתחום הגישורים והבוררויות.
שפיצר נשוי ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  איתמר לוין, שפיצר נבחר לארצי לעבודה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 24 באוקטובר 2017
1 2 3 4  מיכאל שפיצר באתר הרשות השופטת בישראל
↑  ניצן צבי כהן, ‏בצעד חריג, העוזרות המשפטיות מנסות למנוע מינוי שופט, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 2 באוקטובר 2017
↑  אלי ציפורי, ‏האח הגדול, גרסת הנהלת בתי המשפט: הסיפור הלא ייאמן על מעקבים ברשת, באתר גלובס, 4 בינואר 2019
↑   תחקיר: בכירי הנהלת בתי המשפט מסרו מידע חסוי לבלוגרית במטרה למנוע ביקורת, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2021
↑  זמן אמת עונה 5 - פרק 11 - מעל החוק, כאן, 26 באוקטובר 2021
↑  איתמר לוין, השופט בדימוס מיכאל שפיצר מצטרף למשרד עוהד יאיר דוד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 1 ביולי 2024
מום בית הרחם

| --- | --- |

רחם דו-קרני
 תחום:  גנטיקה רפואית 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  C562565, C562565
 סיווגים
 ICD-10:  Q51
 
מום בית הרחם (באנגלית: Uterine malformation) הוא סוג של מום באיברי הרבייה אצל האישה אשר נגרם כתוצאה מהתפתחות לא תקינה של הצינורות המולריאניים במהלך התפתחות העובר. הסימפטומים נעים בין חוסר ווסת חודשי (אָמֵנוֹרֵאָה, בלועזית: Amenorrhea), בעיות פוריות, הפלות חוזרות וכאב, לבין תפקוד תקין בהתאם לאופי הפגיעה.
שכיחות

השכיחות של מום רחמי מוערך בכ 6.7% באוכלוסייה הכללית, מעט גבוה יותר (7.3%) באוכלוסייה הפוריה, והוא גבוה באופן משמעותי באוכלוסיית הנשים עם היסטוריה של הפלות חוזרות (16%).