stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אופססס! 2: ההרפתקה ממשיכה...
עלילה

לאחר שהוסר איום המבול הגדול, שטה תיבת נוח בים בחיפושים אחר אדמה. ההרמוניה בין בעלי החיים, שנמצאים בה, מתחילה להיסדק ככל שעוברים הימים בתיבה הצפופה, כשברקע מלאי האוכל, המצומצם ממילא, מתחיל להיגמר. בין דיירי התיבה נמצאים החברים הטובים פיני, יצור פרוותי מתוק, וליאה, גורה ממשפחת חתולי בר, שרואים במקום מגרש משחקים גדול וממלאים את ימיהם בצחוק ובהנאה. יום אחד, בעקבות שרשרת של טעויות, הם מוצאים עצמם מחוץ לתיבה, יחד עם שארית המזון, ששוקעת בקרקעית הים. ואם זה לא מספיק, אז השניים מופרדים ונסחפים, כל אחד למקום אחר. אך פה ההרפתקה האמיתית של שניהם רק מתחילה. ליאה יחד עם חברתם ג'לי המדוזה נסחפת לאי נידח, ואילו פיני מתעורר לצד יצורים ידידותיים, בני מינו,נאסטריאנים החיים במושבה,של המלכה פאץ' שנגד החיות כשהר  געש  מאיים לפרוץ ולסכן את כולם. במרוץ סוחף נגד הזמן מתאחדים האינטרסים של הגיבורים, בניסיון להצלה הדדית של בעלי החיים באשר הם ולאיחוד עם כל החברים והמשפחה, שנותרו מאחור.בסוף  רואים את התיבה גרסה 2
מדבבים בעברית

הדיבוב העברי בוים על ידי אלדד ירון.
אריאל לינדזן - פיני
מיה אלון - ליאה
אלין ספיר - ג'לי
גדי לוי - דייב
שרון שחל - הייזל
ירמי רייך - לאונרד
טליה ברקאי - פאץ'
צחי כהן - צ'יף קלייד
סער בדישי - צדפה / שימפנזה / דמויות שונות
דדי זהר - שומר נסטריאני / דמויות שונות
רוית יעקב - שומרת נסטריאנית / דמויות שונות
אלונה אלכסנדר - ברדיג'ט / כרוז / דמויות שונות
אלרועי ספיר
מיכאל ספיר
שירן ספיר
אלדד ירון
גיא גולדברג
מאיה כפרי
אזור התעשייה מעלות

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  אזור תעשייה 
 מיקום:  מעלות-תרשיחא 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1976
 תאריך פתיחה רשמי:  1976 
 מידות
 שטח:  600 דונם 
 קואורדינטות:  33°01′05″N 35°16′27″E﻿ / ﻿33.017972222222°N 35.274055555556°E﻿ / 33.017972222222; 35.274055555556
 אתר רשמי
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) אזור התעשייה מעלות(למפת הגליל המערבי רגילה) אזור התעשייה מעלות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה מעלות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה מעלות
 
אזור התעשייה מעלות (הנקרא גם פארק קורן) הוקם בשנת 1976, על שטח "מעברת מעלות" משנות ה-50, לסייע בתעסוקה לתושבי האזור, ישנם כיום כ-70 מפעלים, המעסיקים יחד כ-3,500 עובדים מיישובי הסביבה, בין העובדים ישנם יהודים, נוצרים, דרוזים ומוסלמים. בשטח שותפות שתי מועצות, מועצה אזורית מעלה יוסף ועיריית מעלות-תרשיחא.
במקום קיימות תעשיות מסורתיות ותעשיות היי-טק יצרני המיועדות בחלקן לייצוא. בין השאר ישנם מפעלי חשמל ואלקטרוניקה, מיזוג אוויר, נירוסטה, מתכות, פלסטיקה, מכשור רפואי, מזון, וכלים מדויקים.
אזור התעשייה משתרע על שטח של כ-600 דונם, בתוכו 150,000 מ"ר בנוי בתפוסה של כ-96%, ונחשב כאזור עדיפות א' הנותן הטבות מס נרחבות.
מחזור המכירות של המפעלים הסתכם בשנת 2005 מעל למיליארד שקל מתוכם כ-350 מיליון ₪ ליצוא.
אזור התהומות

מבנה השכבות התת-מימי
אזור התהומות הנקרא גם האזור האביסלי (Abyssal zone) או אזור המים העמוקים מאוד, הוא שכבת המים העמוקים באוקיינוסים ובימים שמתחת ל-4,000 מטרים מתחת לפני הים.
באזור זה שורר חושך נצחי שכן קרני השמש והאור אינן מגיעות אליו. זהו החלק התחתון של אזור החשכה התת-מימי, המתחיל בעומק של כ-1,000 מטרים מתחת לפני הים ועד לקרקעית האוקיינוס. הטמפרטורות השוררות בעומקים אלה אינן עולות על 4 מעלות צלזיוס וכמות המזון הזמין מעטה במיוחד.
בעומקים אלה שוכנים יצורים המסוגלים לחיות בתנאים הפיזיים הקשים של לחץ רב וחשכת עד, וכן עם המזון המועט הזמין. הדגים, וחסרי החוליות, התולעים והאלמוגים מציגים מגוון של צורות, צבעים, ואמצעים המאפשרים תזונה, תקשורת, ורבייה המותאמים לתנאים.
המחקר המדעי בעומקים אלה מועט ונובע מן הקושי הטכנולוגי של החוקרים להתמודד עם תנאי הסביבה הקשים. רק בשנות ה-70 של המאה העשרים פותחו כלי מחקר המאפשרים הגעה לתהומות הים. עד כה בוצעו צלילות מאוישות ספורות לעומקים אלה באמצעות בתיסקפה, ומחקרים נוספים בוצעו באמצעות רובוטים בלתי מאוישים. למעשה, כמות הידע שיש כיום בידי המדענים אודות הירח, גדולה מזו הקיימת על אזור המים העמוקים מאוד באוקיינוסים.
ראו גם

מעמקי הים
שקע מריאנה
האזור ההאדלי
אגם ברצ'אנו

| --- | --- |

אגם ברצ'אנו, ברצ'אנו, איטליה בשנת 2004
 מידע כללי
 מיקום:  צפון נפת רומא, מחוז לאציו
 סוג:  אגם לוע
 מידות
 שטח:  56.76 קמ"ר
 גובה:  160 מטר מעל לפני הים
 אורך:  9.3 ק"מ
 רוחב מרבי:  8.7 ק"מ
 רוחב ממוצע:  8.7 ק"מ 
 עומק מרבי:  165 מטר
 מידע נוסף
 מקור לנהר:  ארונה
 ‏אגן ניקוז:  150 קמ"ר
 מדינות באגן הניקוז:  איטליה איטליה
 קואורדינטות:  42°07′16″N 12°13′55″E﻿ / ﻿42.12111°N 12.23194°E﻿ / 42.12111; 12.23194
  (למפת איטליה מוגדלת) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןאגם ברצ'אנו(למפת איטליה רגילה) בארי נאפולי בולוניה רומא מילאנו טורינו קליארי פלרמו פירנצה ונציה קטנזארו סיציליה סרדיניה קור. צרפת שווייץ אוסטריה סלובניה הונגריה קרואטיה בוסניה והרצגובינה  מ. תוניסיה אלג'יריה הים האדריאטי  הים הטירני הים הליגורי  הים התיכוןאגם ברצ'אנו(למפת לאציו רגילה) רומא לאטינה גווידוניה מונטצ'ליו פיומיצ'ינו אפריליה ויטרבו פומציה טיבולי צ'יוויטווקיה קמפניה מו. אברוצו אומבריה מארקה טוסקנה הים הטירניאגם ברצ'אנו(למפת לאציו מוגדלת) רומא לאטינה גווידוניה מונטצ'ליו פיומיצ'ינו אפריליה ויטרבו פומציה טיבולי צ'יוויטווקיה קמפניה מו. אברוצו אומבריה מארקה טוסקנה הים הטירניאגם ברצ'אנו
 
אגם ברצ'אנו (באיטלקית: Lago di Bracciano) הוא אגם געשי במחוז לאציו האיטלקי, 32 ק"מ צפונית-מערבית לרומא. אגם ברצ'אנו הוא האגם השני בגודלו באזור (אחרי אגם בולסנה) ואחד האגמים הגדולים באיטליה. לאגם צורת עיגול בקוטר של כ-32 ק"מ. האגם מקבל את מימיו מחלחול משקעים, וממעיינות תת-קרקעיים. מקור נהר הארונה מתחיל בו.
האגם נוצר בעקבות פעילות געשית וטקטונית אינטנסיבית לפני כ-600,000 עד 40,000 שנים, שיצרה הרי געש קטנים רבים בשטח סבטינו. תא המאגמה הראשי היה ממוקם מתחת לאגם ברצ'יאנו. קריסתו יצרה את העמק שבו ממוקם האגם. כמה מכתשים קטנים וקלדרות עדיין ניתנים לזיהוי באזור האגם ובסביבתו הקרובה (Martignano ,Baccano ,Sacrofano).
שלוש עיירות גובלות באגם, ברצ'אנו, אנגווילרה סבאציה וטרביניאנו רומנו.
האגם הוא אטרקציה תיירותית חשובה. מכיוון שהוא משמש כמאגר מי שתייה לעיר רומא, הוא נמצא תחת פיקוח מאז 1986 על מנת למנוע זיהום במימיו. השימוש בסירות מנוע אסור בהחלט (יוצאים מן הכלל מספר דייגים מקצועיים ורשויות החוק), ונבנתה מערכת ביוב מרכזית לכל הערים הגובלות באגם על מנת למנוע כל קלקול אפשרי באיכות המים, מה שהופך את העיירה ברצ'יאנו לאחת מהעיירות הגובלות באגמים הנקיים ביותר באיטליה. בשל איסור השימוש בכלי שיט ממונעים, אנשי הסביבה שטים בעזרת מפרשיות, קאנו ושחייה פיזית.
גלריה

תצלום לווין של מחוז לאציו באיטליה. העיגול הכהה הגדול הוא אגם ברצ'יאנו, החלק המרכזי באזור סבטיני הגעשי.
קשת בענן מעל האגם. צולם מהעיירה טרבינאנו רומנו.
האגם, כפי שהוא נראה ממעוף הציפור. צולם בטיסה בין רומא לדיסלדורף בשנת 2013.
אבקת מרק

| --- | --- |
אבקת מרק
אבקת מרק
 
 מאכלים
 סוג:  רכיב קולינרי, מזון 
 
אבקת מרק היא תערובת של תבלינים המשמשים כתחליף לציר ירקות או בשר בתבשילים ובמרקים.
אבקת המרק נחשבת כתחליף זול ומהיר וקל לשימוש. אבקת המרק משמשת פעמים רבות למטיילים שאין ברשותם האמצעים להכנת מרק.
ישנם עשרות סוגים של אבקות מרק, כמו אבקת מרק עוף, אבקת מרק בצל, אבקת מרק ירקות, אבקת מרק עגבניות, אבקת מרק פטריות ואבקת מרק בקר.
היצרניות הגדולות ביותר של אבקת מרק בישראל הן אסם, ויטה ויוניליוור (תחת המותג קנור).
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אבקת המרק הפכה להיות מרכיב חשוב במטבח הישראלי החל מתקופת הצנע שבראשית ימי המדינה ומשמשת כתבלין כללי במאכלים רבים, ולא רק במרקים.
רכיבים

האבקה מורכבת מתבלינים, עשבי תיבול כפטרוזיליה ועלי סלרי, ותוספים כמלח בישול, סוכר, עמילן, שמרים ושמנים צמחיים. בחלק מהאבקות מוספים ירקות מיובשים כבצל, שום, סלרי ופטרוזיליה. האבקה יכולה לכלול אבקת בשר מיובש ושומן עוף.
ערך תזונתי

הערך התזונתי של האבקה נמוך משום שמרבית האבקות המסחריות מורכבות מכמות תבלינים קטנה המוגדלת באמצעות שימוש בתוספים כעמילן, סוכר ושמן. חלק מהאבקות כוללות מונוסודיום גלוטמט שמעניק טעם אוממי, אך בעקבות ביקורת ציבורית כנגד השימוש ברכיב, הוא הוצא ממרבית האבקות.
ראו גם

מרק להכנה מהירה
הערות שוליים

↑  תמי אדיב, "הטעם החמישי: מי צריך אבקת מרק?", אתה קופת חולים כללית, 9 בפברואר 2016
↑  פרק #136 – שף ישראל אהרוני אושיה קולינרית – ראיון עם ישראל אהרוני בפודקאסט גיקונומי
↑  ד"ר מאיה רוזמן, מהפכה באבקה: איך לבחור אבקת מרק בריאה, באתר ynet, 21 בפברואר 2016
↑  טופז דרזנר, במקום אבקה: כך תוסיפו טעם למרק בלי לפגוע בבריאות, באתר ynet, 16 בינואר 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוסטרליץ (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  וינפריד גיאורג זבאלד
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  רומן 
 נושא:  השואה 
 מקום התרחשות:  פריז, אנגליה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2001
 מספר עמודים:  247
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כתר
 תאריך:  2006
 תרגום:  יונתן ניראד
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002547674
 
אוסטרליץ הוא ספר משנת 2001 מאת הסופר הגרמני תושב בריטניה, וינפריד גיאורג זבאלד, והאחרון בספרים שפרסם לפני מותו בתאונת דרכים.
הספר, שנע בין רומן, ביוגרפיה וחיבור אסתטי, נחשב לפסגת יצירתו של זבאלד ולאחד הספרים החשובים בספרות הגרמנית לאחר מלחמת העולם השנייה.
הספר מגולל את סיפורו של היסטוריון האדריכלות היהודי ז'אק אוסטרליץ, המתוודע בהדרגה למקורותיו היהודיים ויוצא לגלות את סיפור חייו האמיתי. סיפורו של אוסטרליץ מובא מפי חברו, המספר.
אופסלה (מחוז)

מְחוֹז אוּפְּסָלָה (בשוודית: Uppsala län) הוא מחוז בחוף המזרחי של שוודיה, אחד מ-21 מחוזות שוודיה. המחוז כולל את חלקיו הצפוניים של חבל אופלנד, והוא גובל במחוזות דלרנה, סטוקהולם, סודרמנלנד, וסטמנלנד ויבלבורג ובים הבלטי. בירתו אופסלה.
ממשל

הוועד המנהל של המחוז הוא רשות ממשלתית שבראשה מושל, והוא מתפקד כרשות המבצעת של המחוז. מועצת המחוז של אופסלה נבחרת על ידי ציבור הבוחרים של המחוז, והיא אחראית בעיקר על שירותי בריאות ותחבורה ציבורית במחוז. מחוז אופסלה גם מהווה מחוז בחירה בבחירות לריקסדאג.
קומינים

במחוז אופסלה שמונה קומינים: אלווקרלבי, טיארפ, אסטהמר, אופסלה, אנשפין, הובו, קניבסטה והבי.
הרלדיקה

מחוז אופסלה ירש את סמלו מחבל אופלנד. כאשר הוא מוצג עם הכתר מלכותי הוא מייצג את הוועד המנהל של המחוז.
אורדה (גבינה)

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינת מי גבינה 
 מוצא:  רומניה 
 מרכיבים עיקריים:  מי גבינה 
 
נתח גבינת אורדה
גבינת אורדה (ברומנית: Urdă; באלבנית: urdha או urdhë; בסרבית: вурда / vurda; בבולגרית: урда, извара ; במקדונית: урда, изваркаa; באוקראינית: вурда; בהונגרית: orda, zsendice) היא מעין גבינת מי גבינה המיוצרת בדרך כלל בדרום מזרח אירופה.
אטימולוגיה

שם הגבינה נובע מהמילה האלבנית urdhë/urdha, מפרוטו-אלבנית *wurdā, מצורה מוקדמת יותר *urdā או *uordā, שבסופו של דבר נגזרת מהפרוטו-הודו-אירופית *uer- "להרתיח, לשרוף". המילה מקורבת לארמנית העתיקה վառիմ (vaṙim, "לשרוף"), לליטאית vìrti ("לבשל, להרתיח"). זה רלוונטי מבחינת סמנטיקה לקסיקלית שגבינה זו מיוצרת על ידי הרתחת מי גבינה. המונח האלבני urdhë/urdha הושאל לשפות בלקניות וקרפטיות אחרות, בעיקר לרומנית כ-urdă, אך גם לבולגרית, הונגרית, סרבו-קרואטית, סלובקית, רוסינית, פולנית, צ'כית ורוסית.
ייצור

אורדה עשויה ממי גבינה של כבשים, עיזים או חלב פרה. אורדה מיוצרת על ידי חימום מי הגבינה הנובעים מניקוז ביחד של כל סוג של הגבינות. לעיתים קרובות מכינים אותה בתבניות בצורת חצי כדור. המשחה מגוררת דקה כמשי וטעימה. היא מכילה 18 גרם חלבון ל-100 גרם.
אורדה דומה לריקוטה באופן ייצורה, אבל מרקמה שונה, והיא יציבה יותר.
שימושים נפוצים

ברומניה, גבינת אורדה משמשת באופן מסורתי להכנת מספר קינוחים, כגון clătită ו-plăcintă. אורדה פופולרית מאוד בחלק הצפון מזרחי של סרביה - בבאנאט.
לקריאה נוספת

רשימת גבינות
הערות שוליים

↑  "Definition of urdă" (ברומנית). DEX on line.
↑  Alan Davidson (21 באוגוסט 2014). The Oxford Companion to Food. Oxford: Oxford University Press. p. 684. ISBN 9780191040726. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Tehnologija hrane (Serbian)
↑  About the Macedonian gastronomy (Macedonian)
↑  Urda - super food for the health and beauty (Macedonian)
↑  Zsendice vagy orda (Hungarian)
אולבור תולוס

אולבור תולוס הוא הר געש כבוי הנמצא במישור אליסיום על פני כוכב הלכת מאדים.
ההר מצוי בסמך להרי הגעש אליזיום מונס והקאטס תולוס.
גובהו של ההר 4.5 קילומטרים מעל פני המאדים, וקוטרו 158.38 קילומטרים. בראש ההר מצויה קלדרה שקוטרה 30 קילומטרים ועומקה 3 קילומטרים (הקלדרה, לשם השוואה, גדולה מהר הגעש אטנה שבאיטליה).
טופוגרפיה של ההר וסביבתו
.
ראו גם

אולימפוס מונס
אגרוסטיכטיס

| אגרוסטיכטיס |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: למפיריים
משפחה:: דגי משוט
סוג:: Agrostichthys
מין:: אגרוסטיכטיס
שם מדעי
 Agrostichthys parkeri ‏Benham, 1904

אגרוסטיכטיס (שם מדעי: Agrostichthys parkeri) הוא מין של דג מסדרת הלמפיריים ומשפחת דגי המשוט והוא המין היחיד בסוג Agrostichthys. נמצאו רק מספר פרטים ידועים שלו ורובם התגלו קרוב לאוקיינוס הדרומי. הדג תואר למדע ב-1904 בידי החוקר ויליאם בנהם (אנ') ושם המין נקרא להוקרת החוקר הניו זילנדי תומאס ג'פרי פרקר (אנ').
תיאור

דג זה קטן יותר משאר דגי המשוט אך עדיין יכול להגיע לאורך 3 מטרים. גופו דמוי סרט צר עם סנפיר גבי פרוש שיוצאים ממנו מספר "קרניים" דקות והוא בעל ראש גדול עם לסתות משורבבות קדימה והוא כמעט חסר שיניים. הוא בעל עיניים גדולות עם אישונים שחורים ויכולת לראות בתנאי חשיכה. הסנפירים שלו קטנים יחסית והוא חסר קשקשים, כשצבעו אפור-כחלחל.
דג זה הוא שייטן איטי יחסית והוא התגלה רק לעיתים נדירות, למעשה רק 7 פרטים ממין זה התגלו, אם כי הוא איננו בסכנה בטבע.
ידוע שהוא נמצא סביב האוקיינוסים הדרומיים ממזרח האוקיינוס האטלנטי, סביב ניו זילנד וצפון טסמניה וקרב לחופי דרום אפריקה וצ'ובוט שבארגנטינה. הדג נמצא קרוב לעומקים של 500 עד 5,000 מטרים מתחת פני הים, בהם הוא מחפש טרף של קרילאים, דגים קטנים ורכיכות.
הערות שוליים

↑  אגרוסטיכטיס באתר הרשימה האדומה של IUCN
אהרון וודובוז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  מאי 1988 (בן 36) אמסטרדם, הולנד
 תאריך עלייה:  1997
 סוגה מועדפת:  דרמה
 מדינה:  ישראל, ממלכת ארצות השפלה 
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 עיסוק:  משחק
 מעסיק:  האקדמיה לקולנוע בניו יורק
 מקום לימודים:  האקדמיה הלונדונית למדעי הדרמה והמוזיקה
 יצירות בולטות:  להרוג את איב, קינגס מן: ההתחלה, האמן ומרגריטה
 פרופיל ב-IMDb
 
אהרון וודובוז (בהולנדית: Aaron Vodovoz; נולד במאי 1988 באמסטרדם) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון הולנדי-ישראלי, ממוצא רוסי. ידוע כמי שגילם את ישו בהפקה הקולנועית "האמן ומרגריטה", אודות הרומן באותו שם מאת מיכאיל בולגקוב. בנוסף, הופיע במספר הפקות כמו מרגל בין חברים, שושנה, להרוג את איב וקינגס מן: ההתחלה.
ביוגרפיה

אהרון נולד באמסטרדם, במאי 1988 להורים ממוצא רוסי. בגיל תשע, משפחתו עלתה לישראל. הוא שירת במשטרה צבאית חוקרת בצה"ל. בתום שירותו הצבאי, ב-2011, הוא התקבל לאקדמיה הלונדונית לדרמה ומוזיקה ומאז חי בלונדון.
קריירה

בשנת 2005, בגיל 17, הופיע בסדרה גבעת הירח בערוץ הילדים וכן הופיע גם בסרט תחיה ותהיה.
לאחר שהשלים את לימודי המשחק בלונדון לוהק למספר הפקות בולטות כולל "להרוג את איב", "מרגל בין חברים", "קינגס מן: ההתחלה" (בה גילם את הנסיך פליקס יוסופוב), "מקמאפיה", "איש הניסים".
הופיע גם בסרטו של מייקל ווינטרבוטום, "שושנה" אודות מייסד הלח"י. לוהק גם לגלם את ישו בהפקה הקולנועית האמן ומרגריטה על הרומן באותו שם מאת בולגקוב.
יוצג בסוכנות השחקנים של זוהר יעקובסון.
פילמוגרפיה נבחרת

| שנה | שם | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | גבעת הירח | ניר | סדרה |
| 2005 | תחיה ותהיה | ילד בקיבוץ | סרט |
| 2014 | אישה מכובדת | מהנדס תקשורת | מיני-סדרה |
| 2015 | מר סלפרידג' | מאבטח בשגרירות | סדרה |
| 2018 | מקמאפיה | המתנקש של נטשה | סדרה |
| 2018 | להרוג את איב | סוהר | סדרה |
| 2020 | איש הניסים | רוזן | סדרה מבית נטפליקס |
| 2021 | FBI: אינטרנשיונל | הורבאט | סדרה |
| 2021 | קינגס מן: ההתחלה | פליקס יוסופוב | סרט בזיכיון קינגסמן |
| 2022 | מרגל בין חברים | איש ק.ג.ב. | מיני-סדרה |
| 2023 | טטריס | ניקי | סרט |
| 2023 | שושנה | לאוניד | סרט |
| 2024 | האמן ומרגריטה | ישו | סרט פנטזיה על האמן ומרגריטה על ספרו של מיכאיל בולגאקוב |
הערות שוליים

↑  https://www.ishim.co.il/p.php?s=אהרון+וודובוז
אזור התעשייה אבשלום

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  אזור תעשייה 
 על שם:  אבשלום 
 מיקום:  מועצה אזורית אשכול 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2012
 תאריך פתיחה רשמי:  2012 
 קואורדינטות:  31°11′32″N 34°20′05″E﻿ / ﻿31.192239727479°N 34.3346139516°E﻿ / 31.192239727479; 34.3346139516
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) אזור התעשייה אבשלום(למפת צפון הנגב רגילה) אזור התעשייה אבשלום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה אבשלום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה אבשלום
 
אזור התעשייה אבשלום הוא אזור תעשייה בחבל שלום שבמועצה אזורית אשכול. תכנון הקמת אזור התעשייה החלו בקיץ 2004 כתוצאה מהחלטה של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, אהוד אולמרט ובתמיכת מינהל מקרקעי ישראל. במקביל להקמת תשתיות בעלות של כמיליון וחצי שקל, חכירת המפעלים החלה בשנת 2007, והמפעלים עצמם החלו לפעול בשנת 2012. באזור התעשייה עובדים כמאות פועלים בשטח של כ-200 דונם, בשלל מפעלים הכוללים ייצור בטון ומזון, וכן סופר. אזור התעשייה מנוהל על ידי החברה הכלכלית של המועצה האזורית ומוגדר כאזור עדיפות לאומית.
הערות שוליים

↑  גדי גולן, ‏המינהל יוציא מכרז לפיתוח התשתיות באיזור התעשייה "אבשלום" בחבל שלום, באתר גלובס, 15 ביולי 2004
↑  מתן צורי, שנתיים אחרי צוק איתן: התאוששות כלכלית באשכול, באתר ynet, 23 ביוני 2016
↑  אזור התעשייה אבשלום בחבל שלום יוצא לדרך, באתר אימגו מגזין מאמרים (באנגלית)
↑  אזור תעשייה אבשלום, באתר מידע על איזורי תעשייה
↑  החברה הכלכלית, באתר eshkol.info
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
אזור התעשייה אלון תבור

מצפה
רמון
מצפה
רמון
אזור התעשייה אלון תבור הוא אזור תעשייה השוכן בתחומי מועצה אזורית עמק יזרעאל, בין עפולה לכפר תבור, מדרום-מזרח לכביש 65.
אזור התעשייה תוכנן החל משנת 1976 במסגרת מדיניות משרד התעשייה והמסחר, בראשות השר חיים בר-לב, לתכנן אזורי תעשייה אזוריים בין היישובים, במקום אזורי תעשייה הצמודים לכל יישוב.
אזור התעשייה היה בשלבי הקמה בשנת 1987. הוא תוכנן באופן ייחודי עבור מפעלים הזקוקים לפתרונות בנושא מניעת מפגעים אקולוגיים.
באפריל 2000 הוקמה מִנְהֶלֶת אזורי התעשייה "יזרעאל-עפולה", כשותפות בין עיריית עפולה והמועצה האזורית עמק יזרעאל, בסיוע המִנְהָל לאזורי פיתוח של משרד התמ"ס. המנהלה מאגדת את אזור התעשייה אלון תבור ואזורי התעשייה "עפולה צפון" ו"עפולה דרום".
מפעלים בולטים באזור התעשייה אלון תבור הם תחנת הכוח אלון תבור, מחלבת אלון תבור של "תנובה", יקבי כרמל, כתר פלסטיק, סטארפלסט ומפעל רושדי תעשיות מזון.
אזור התעשייה אלון תבור, במבט מהכפר דחי
הערות שוליים

↑  יתכננו שלושה מרכזי תעשייה אזוריים, דבר, 25 בפברואר 1976
↑  תעסוקה מלאה, מעריב, 20 בינואר 1987
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007314021405171  VIAF: 3233149368836185980000   WorldCat (עם VIAF): 3233149368836185980000
אוניברסיטת בגדאד

| --- | --- |

בניין אוניברסיטת אל-מסתנצריה, בן מאות השנים, באוניברסיטת בגדאד
 אוניברסיטה ציבורית
 מוטו:  وقل رب زدني علما 
 תקופת הפעילות:  21 באוגוסט 1957 – הווה (67 שנים) 
 סטודנטים
 :  80,000 
 מיקום
 מדינה:  עיראק עיראק
 קואורדינטות:  33°16′12″N 44°22′54″E﻿ / ﻿33.270111111111°N 44.381719444444°E﻿ / 33.270111111111; 44.381719444444
 www.uobaghdad.edu.iq
  (למפת בגדאד מוגדלת) אוניברסיטת בגדאד(למפת בגדאד רגילה) אוניברסיטת בגדאד
 
אוניברסיטת בגדאד (בערבית: جامعة بغداد) היא האוניברסיטה הגדולה ביותר בבגדאד, בירת עיראק.
האוניברסיטה ממוקמת בסמוך לנהר החידקל. היא מפורסמת בכך שחלק מבנייניה תוכננו אישית על ידי ולטר גרופיוס, האדריכל הגרמני חלוץ הסגנון הבינלאומי בבנייה ומייסד הבאוהאוס.
אוניברסיטת בגדאד נוסדה בשנת 1957 על ידי ממשלת עיראק, כמוסד לימודי ותוכננה ל-8,000 תלמידים. בשנת 1962 אוחדה אוניברסיטת בגדאד עם אוניברסיטת אל-מסתנצריה, אחת מהאוניברסיטאות העתיקות ביותר בעולם המוסלמי, שנוסדה בשנת 1233 על ידי הח'ליף אל-מסתנצר. בשנת 1982 הורחבה על מנת לאפשר את לימודיהם של 20,000 תלמידים.
השנים האחרונות, בהן נמצאה העיר בגדאד תחת מלחמה, השפיעו גם על אוניברסיטת בגדאד, הסובלת מקשיים כספיים, וממיעוט תלמידים וסגל.
אופסילון בשדרית

υ (אוּפסילון) בשדרית הוא כוכב בולט בקבוצת הכוכבים שדרית עם בהירות נראית מדרגה 2.96. סביב שנת 7,000 לספירה, תביא נקיפת ציר כדור הארץ את הכוכב סמוך מאוד אל הקוטב השמיימי הדרומי כך שהוא יראה לאורך כל שעות הלילה מחצי הכדור הדרומי.
תכונות

υ בשדרית הוא כוכב כפול במרחק של כ-1,440 שנות אור ממערכת השמש. בני הזוג נמצאים במרחק זוויתי של כ-5 שניות קשת זה מזה, השקול למרחק של כ-2,000 יחידות אסטרונומיות וזמן ההקפה שלהם זה את זה הוא כ-19,500 שנים. גילה של המערכת מוערך בכ-12 מיליון שנים בלבד.
תכונות > υ בשדרית A

υ בשדרית A הוא על-ענק לבן מסוג ספקטרלי A8 Ib עם מסה של כ-9.6 מסות שמש ורדיוס של כ-50 רדיוסי שמש. בהירות נראיתו היא מדרגה 2.99 כך שהוא מאיר בערך פי 10,000 מעוצמת ההארה של השמש. טמפרטורת פני השטח שלו קרובה ל-8,000 קלווין, מה שנותן לו את צבעו הלבן. מכיוון שהכוכב נמצא בשלבי התפתחות מתקדמים ביחס לבן הזוג, הוא היה כנראה מסיבי יותר בעבר, אך איבד חלק ניכר ממסתו כך שכיום בני הזוג הם בעלי מסה דומה. אם הכוכב יאבד עוד חלק משמעותי ממסתו הוא יסיים את חייו כננס לבן, אחרת הוא יתפוצץ כסופרנובה.