stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גראנדמאסטר
הערות שוליים

↑  All-New Official Handbook of the Marvel Universe #5
↑  Official Handbook of the Marvel Universe Vol.2 #5
↑  Squadron Supreme #9
↑  Avengers #69
↑  Avengers #70
↑  Avengers #71
↑  Giant-Size Defenders #3
↑  Marvel Super Hero Contest of Champions #1-3
↑  Avengers Annual #16
↑  Silver Surfer Vol.3 #4-10
↑  Silver Surfer Vol.3 #17-19
↑  Thanos Quest #2
↑  Silver Surfer Vol.3 #58-61
↑  Silver Surfer Vol.3 #64
↑  Quasar #58
↑  JLA\Avengers #1-4
↑  New Thunderbolts #16
↑  Thunderbolts #102
↑  Thunderbolts #106-108
↑  Hulk Vol.2 #10-12
↑  X-Men: To Serve and Protect #4
↑  Deadpool Corps #1
↑  Prelude to Deadpool Corps #5
↑  Deadpool Corps #2-3
↑  Avengers Assemble Vol.2 #7-8
↑  Secret Wars #1-9
↑  Contest of Champions #6
רפאל מיוחס

הרב רפאל מיוחס בן רבי שמואל (ה'תס"א (1701) – כ"ב אב ה'תקל"א (1771)) היה הראשון לציון העשירי. מחכמי ירושלים ושד"ר.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לרב שמואל ממשפחת מיוחס אשר הגיעה לארץ בתקופת עליית מגורשי ספרד. נכד לר' ישראל יעקב חגיז ונין לר' משה גאלנטי. נתייתם בילדותו. למד בישיבת בית יעקב פירירה. בימיו הייתה מצוקה קשה בירושלים, הנהגת הקהילה התפוררה בעקבות מעצרים ובריחות. בצורת קשה פקדה את ירושלים ב-1722. מושל עריץ וחמסן נתמנה בה ב-1723, דרש מן הקהילה תשלום של 91,000 גרוש תוך 91 יום ואסר את פקיד הקהילה סבו ר' משה מיוחס. ר' רפאל יצא בבהילות לקושטא בשליחות הצלה ובעזרת פרנסי הקהילה שם הצליח להשפיע על השלטונות שיורו למושל למתן דרישותיו. את סיפורי הניסים הרבים שקרו לו לאורך הדרך לקושטא ובחזרה מנה בספר 'מגילת יוחסין', ואף קבע את יום ט"ז באדר, יום חזרתו ירושלימה, ליום טוב לו ולזרעו עד עולם. יום זה מכונה בקרב משפחתו 'פורים של משפחת מיוחס'.
כן שימש כשד"ר בקושטא ובמצרים. היה מראשי רבני ירושלים, בשנת 1756 נתמנה למשרת הראשון לציון ושימש בתפקיד זה עד יום פטירתו.
גם בנו הרב משה יוסף מרדכי מיוחס חיבר ספרים רבים.
נפטר ב-כ"ב באב ה'תקל"א (1771), ונקבר בחלקת החסידים אשר בהר הזיתים.
אחיו היה רבי אברהם מיוחס, מחבר הספר "שדה הארץ". דודו היה רבי רפאל שלמה הבדלה.
מחיבוריו

פרי האדמה - ביאורים על הרמב"ם בארבעה חלקים.
מזבח אדמה - חידושי דינים של כל חלקי שו"ע.
פני אדמה - דרשות.
מנחת ביכורים - חידושי הלכות על כמה מסכתות, וספרי דרשות.
הערות שוליים

↑  ראו את הסכמת רבי רפאל לספרו של אחיו, באתר היברובוקס.
↑  הספר "פרי האדמה - חלק א", הספר "חלק ב", הספר "חלק ג", הספר "חלק ד", מאתר הספרים העבריים
↑  הספר "מזבח אדמה", מאתר הספרים העבריים
↑  הספר "פני אדמה", מאתר הספרים העבריים
↑  הספר "מנחת ביכורים", מאתר הספרים העבריים
| הראשונים לציון |
| --- | --- | --- |
| חכם באשי | רבי משה גאלנטי • רבי משה בן חביב • רבי אברהם רוויגו • רבי אברהם בן דוד יצחקי • רבי בנימין הכהן מעלי • רבי אליעזר נחום • רבי ניסים חיים משה מזרחי • רבי יצחק הכהן רפפורט  • רבי ישראל יעקב אלגאזי • רבי רפאל בן רבי שמואל מיוחס • רבי חיים רפאל בן אשר • רבי רפאל משה בולה • רבי יום-טוב אלגאזי • רבי משה יוסף מרדכי מיוחס • רבי מרדכי הלוי • רבי יעקב משה עייאש • רבי יעקב קוראל • רבי רפאל יוסף חזן • רבי יום טוב דאנון • רבי שלמה משה סוזין • רבי יונה משה נבון • רבי יהודה נבון • רבי חיים אברהם גאגין • רבי יצחק קוב'ו • רבי חיים נסים אבולעפיה • רבי חיים דוד חזן • רבי אברהם אשכנזי • רבי רפאל מאיר פאניז'ל • רבי יעקב שאול אלישר • רבי אליהו משה פאניז'יל • רבי נחמן בטיטו • רבי משה יהודה פרנקו • רבי נסים יהודה דנון • רבי חיים משה אלישר |  |
| ברבנות הראשית | הרב יעקב מאיר • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יצחק נסים • הרב עובדיה יוסף • הרב מרדכי אליהו • הרב אליהו בקשי דורון • הרב שלמה עמאר • הרב יצחק יוסף • הרב דוד יוסף |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310464205171  VIAF: 282296425   WorldCat (עם VIAF): 282296425
מיכאל לוי רודקינסון (פרומקין)

| --- | --- |

 לידה:  1845 דוברובנה, בלארוס 
 פטירה:  6 בינואר 1904 (בגיל 59 בערך) י"ח בטבת תרס"ד ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  מיכאל לוי פרומקין
 מדינה:  ארצות הברית 
 שפות היצירה:  עברית 
 זרם ספרותי:  מחלוצי ז'אנר הסיפור החסידי
 יצירות בולטות:  תרגום התלמוד הבבלי לאנגלית
 צאצאים:  רודולף מקס 
 
מיכאל לוי פְרוּמקין, ובהמשך חייו מיכאל לוי רוֹדְקינסוֹן (ברוסית: Михаил Леви Родкинсон; באנגלית: Michael Levi Rodkinson (Frumkin);‏ 1845, דוברובנה – 6 בינואר 1904, י"ח בטבת תרס"ד, ניו יורק) היה מו"ל עיתונות ומתרגם יהודי, מחבר פורה מאוד, ודמות שנויה במחלוקת. מחלוצי ז'אנר הסיפור החסידי.
ביוגרפיה

מיכאל לוי פרומקין נולד ב-1845 בדוברובנה (Dubroŭna) שבפלך מוהילב שבמערב רוסיה (רוסיה הלבנה; כיום בבלארוס). אביו, אלכסנדר סנדר פרומקין, היה חסיד חב"ד, ואמו, ראדה חסיה (כונתה: רודקה), הייתה בתו של ר' אהרן מסטרשלה, מגדולי תלמידיו של רבי שניאור זלמן מלאדי, שהיה לאחד מממלאי מקומו. השם "רודקינסון" (בן רודקה), שאימץ לו בהמשך חייו כשם קבוע, מבוסס על שם אמו. אחיו מאב, היה ישראל דוב פרומקין, מחלוצי העיתונות העברית בארץ ישראל ומתרגם.
פרומקין כתב ספרים על חסידות וספרים במסורת חב"ד בפרט. בהמשך התקרב לחוג תנועת ההשכלה היהודית, והוציא לאור את העיתונים העבריים "הקול" "הסנגור" ו"אספת חכמים". כמו כן, היה הראשון שהוציא תרגום ומבוא היסטורי לתלמוד הבבלי באנגלית.
בשנת ה'תרל"ט (1879) היה מעורב בפולמוס בעיר קובנה עם מו"ל "המליץ"; אחדים מבעלי ריבו, ובהם אפרים דיינארד, מקורבו של מו"ל "המליץ", הלשינו עליו לשלטונות, ולאחר משפט מתוקשר הוא נמצא אשם. בניסיון אחרון לחמוק מהשלטונות שינה פרומקין את שמו, אך נתפס. דיינארד היה לאויבו של רודקינסון, והוא מרבה לתקוף אותו בכתביו הרבים, הוא מאשים אותו בפשעים פליליים ואף טוען כי השתמד.
בשנות ה-80 של המאה ה-19 ערך עבור מוריץ לצרוס את המחקר עבור ספרו "מוסר היהדות" (Die Ethik des Judenthums). שפ"ר מתח ביקורת על משכילי רוסיה, על שלא הסבו את תשומת לבו של לצרוס לעובדה שספר כזה כבר נכתב ברוסית בידי חיים לייב קצנלנבוגן, ודי במסירתו לתרגום במקום למסור ”מלאכה יקרה כזאת להאיש ראדקינסזאהן אשר שמו לבדו די להעיד על מפעליו”.
בשנת 1889 היגר לארצות הברית. נפטר בניו יורק ב-6 בינואר 1904, בגיל 58.
בין השנים 1896 ועד 1903 עסק רודקינסון בתרגום התלמוד הבבלי לאנגלית. התרגום לא היה תרגום מלא, שכן רודקינסון השמיט קטעים כפולים, אותם תרגם במקום אחד בלבד, וקיצר את המשא ומתן התלמודי. המהדורה זכתה לביקורת רבה בידי יהודה דוד אייזנשטיין, שטען כי רודקינסון לא עשה מלאכתו נאמנה, וכי ההשמטות הזיקו למפעל.
מספריו

סיפורי מיכאל לוי רודקינסון: סיפורים חסידיים, ספר עדת צדיקים, ספר סיפורי צדיקים, מהדורת גדליה נגאל, ירושלים תשמ"ט.
ספורי צדיקים מהחוט המשולש: משלשה עמודי עולם... רבי ליב שרה'ס והרב... ישראל פאלעצקער והר"ר עזריאל בע"ג.
אורים ותומים החדש: והוא ספר גורלות שהיו ישראל משתמשין בו בבית שני בימי תלמי המלך חברתיו וצרפתיו למלא וסדרתיו בסדר נכון... למברג תרכ"ד.
תולדות בעלי שם טוב, יהל אור על תולדות אנשי שם טוב בפלכי פאדאלי אוקריינא וואלין בתערביא, פולין גדול ופולין קטן, משנת תנ"ח עד היום הזה. שיטתם ומחלקותם, גם יאיר נתיב על מצב בני ישראל בעת ההיא... גזירת שריפת הש"ס מהבישוף... וכל מקרי הכת פרנק. קניגסברג תרל"ו.
תולדות עמודי החב"ד, והוא חלק רביעי מספר תולדות בעלי שם טוב. קניגסברג תרל"ו.
מצת-מצווה ועלילת דם: תוכן עניניו: עלילת הדם! מה עשו רבנינו? מה עשו משכילינו? ובמה יושע ישראל. תרמ"ג.
תפלה למשה: תולדות התפילין וקורותיהן. תרמ"ג.
לבֹקר משפט: א) היודענשפיעגעלפראצעס במינסטער. ב) אחוזת הקבר לבעל-היהודיה בברלין שהובאו לפני כס המשפט. ברלין תרמ"ד.
אבני מילואים: בדבר תיקון הדת... ושאלת היהודים ופתרונה. בדבר התפילין וקורותיהן מחכמי הזמן ... ברלין–וינה תרמ"ד–תרמ"ו.
ברקאי: שריון וקשת בידי מ"ל ראדקינסזאהן נגד אויביו... שבראשם עומד... יוסף שמואל בלאך. וינה תרמ"ו.
אגרת התלמוד השנית: בדבר הוצאת התלמוד הישן והקצר. פרשבורג 1885.
תכונת רוח הישראלי: מיום היותו לגוי עד היום הזה. ניו יורק תרמ"ט.
ההוצאה החדשה של התלמוד מה היא?. ניו יורק 1895.
לקריאה נוספת

גדליה נגאל, סיפורים חסידיים מלמברג-לבוב: ספרי פרומקין-רודקינסון ובודק / מהדורות מורחבות ומוערות, ירושלים: המכון לחקר הספרות החסידית, תשס"ו
גדליה נגאל, ב, מיכאל לוי רודקינסון, בתוך: מלקטי הסיפור החסידי, ירושלים: כרמל, תשנ"ו, עמ' 19 - 29
יוסף כהן צדק, שפת אמת: ...על ספרי בעל "הקול" ומאסף "אספת חכמים" לחבל כרמים. חבורי עצביו אשר כתב בערמה, לרמות את החסידים ולהונות את המשכילים... וגם קצת קורות חייו צדיק מה פעל... לונדון, תרל"ט.
אפרים דיינארד, משגי עורים: ראשית השכלת החסידים בתקופת ראדקינזאָן, ותוצאותיה בספרות החיים, "המהלך החדש" והבאלשעוויזם הספרתי. סנט לואיס, תרע"ט (1919).
יוסף דן, קִצה של החסידות הפרומקיניאנית, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל ט"ו, תשנ"ט, עמ' 3‏, JSTOR 23364585
יונתן מאיר, נפתולי מיכאל לוי רודקינסון: קווים ראשונים לביוגרפיה, גלעד כב, תש"ע, עמ' 44-13
יונתן מאיר, שבחי רודקינסון: מיכאל לוי פרומקין רודקינסון והחסידות, הקיבוץ המאוחד ('הילל בן חיים'), תשע"ג.
Jonatan Meir, Literary Hasidism:The Life and Works of Michael Levi Rodkinson, Syracuse University Press, 2016
הערות שוליים

↑  בהקדמה לספר "שארית ישראל" של הרב מווילדניק, שהוציא לאור מיכאל רודקינזון, כותב את שמה המלא של אמו: "ראדא חאסיא".
↑  אפרים דיינארד, משגי עורים עמ' 4.
↑  יוסף ריבלין, מכתב גלוי אל מוציא לאור "הקול"
↑  The history of the Talmud, from the time of its formation, about 200 B. C., up to the present time Boston : Talmud Society 1918.
↑  כנסת ישראל, ספר ראשון, עמ' 31 ‏(18 במהדורה הווירטואלית).
↑  Adam Mintz, Words, Meaning and Spirit: The Talmud in Translation, The Torah U-Madda Journal 5, 1994, עמ' 115-155‏, JSTOR 40914820
↑  לפי זלוטניק, שמות הספרים העברים, נוישטל, תש"י, עמ' 266; הספר נדפס במקורו בשם "מיכאל הנהפך לסמאל".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267259605171  BnF: cb16751223p (data)  GND: 134043073  ISNI: 0000 0001 1643 3423  LCCN: nr91006234  NLA: 46707373  NTA: 238223264  SELIBR: 266575  SUDOC: 183000099  Trove: 1474780  VIAF: 52894561   WorldCat (עם VIAF): 52894561
לו קדר

| --- | --- |
 לידה:  23 ביוני 1913 פריז, צרפת 
 פטירה:  10 באפריל 2006 (בגיל 92) 
 מדינה:  ישראל 
 
לאה (לו) קדר (23 ביוני 1913 – 10 באפריל 2006) הייתה מזכירתה של גולדה מאיר.
ביוגרפיה

קדר נולדה בפריז למשפחה יהודית שגלתה מרוסיה. לאחר ביקורה בארץ ישראל בשנת 1936, החליטה לעלות לארץ ישראל. היא הייתה בקיבוץ ושירתה בצבא הבריטי. לאחר מכן עבדה במחלקת הנוער והחלוץ בהסתדרות הציונית. היא נפצעה במלחמת העצמאות בפיצוץ בניין המוסדות הלאומיים. עוד בטרם קום מדינת ישראל הרצתה קדר בבית הספר לדיפלומטים שהקים ולטר איתן. מיד לאחר קום המדינה נסעה גולדה מאיר לארצות הברית לשם גיוס כספים, ומשם היה עליה לנסוע לביקור במוסקבה. כחלק מההכנות לנסיעה למוסקבה היה צורך למצוא למאיר מלווה דובר צרפתית, שכן הוחלט שהצרפתית תהיה שפת הדיפלומטיה הישראלית. לבסוף נבחרה קדר, שהתלוותה לנסיעה והייתה עם מאיר בעת הביקור המרגש בבית הכנסת הגדול של מוסקבה.
קדר שרתה בתפקידים שונים במשרד החוץ, אך גם הפכה לעוזרת של מאיר ולידידה קרובה לה במשך שנים. כשהייתה מזכירתה, לפני פרוץ מלחמת יום כיפור, התלוותה לפגישת ראש הממשלה מאיר עם המלך חוסיין ב-25 בספטמבר 1973. קדר העידה שיצאה מהפגישה בתחושה קשה: "אחרי הדברים שאמר חוסיין, היה לי הרושם שצריכים להתכונן למלחמה, זה מה שחשבתי... כי לי היה הרושם... שהוא לא יודע את הכול על העסק, אבל שהוא יודע מספיק בשביל לדעת שתהיה מלחמה... מתוך השיחה הבנתי שיש שיתוף פעולה בין סוריה למצרים, באותו הזמן הם יתקיפו... אבל זה לא עשה שום רושם על גולדה. גולדה לא האמינה לחוסיין. מפני שאחר כך, כאשר חזרנו לירושלים... אמרתי לה: אני מבינה שהנסיעה לשטרסבורג לא תתקיים והיא שאלה: מדוע לא? ואז אמרתי לעצמי, או שהיא לא מבינה כלום או שאני לא מבינה כלום".
בסרט הטלוויזיה האמריקאי, "אישה ושמה גולדה", גילמה השחקנית אן ג'קסון (אנ') את דמותה של קדר, ששימשה מספרת בסרט.
דמותה מופיעה בסרט "גולדה" ובמחזה "הגברת הראשונה" כיד ימינה של גולדה.
הערות שוליים

1 2  מרים גורן, לו קדר – האשה שליד ראש הממשלה, דבר, 3 ביולי 1969
↑  אמנון ברזילי, חלום הבלהות של גולדה מאיר, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2003
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ימי בנימינה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע חוה אלברשטיין
 מתוך האלבום כמו צמח בר (אלבום)
 יצא לאור:  1975 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3.29 דק' 
 כתיבה:  אהוד מנור 
 לחן:  מתי כספי 
 
"ימי בנימינה" הוא פזמון שנכתב על ידי אהוד מנור, הולחן על ידי מתי כספי ובוצע במקור על ידי חוה אלברשטיין. "ימי בנימינה" הוא מהשירים המזוהים ביותר עם אהוד מנור.
רקע

השיר יצא לאור בשנת 1975 ונכלל באלבום "כמו צמח בר" של חוה אלברשטיין. שירי האלבום היו נוגים וביטאו את רוח התקופה שלאחר מלחמת יום הכיפורים.
אלברשטיין התייחסה לשיר ואמרה:
"זה היה דבר די רגיל באותן שנים, לדבר עם אהוד על תקליט חדש שאני בונה, על מצב הרוח המיוחד. סיפרתי לו על האלבום "כמו צמח בר", הוא נתן לי את השיר ימי בנימינה עם הלחן של מתי, ומיד לקחתי אותו לתקליט הזה"
בשנת 1987 הוציא מתי כספי את האלבום צד ג' צד ד', ובו נכלל ביצוע שלו לשיר שהלחין. בשנת 2008 יצרה הזמרת דין דין אביב ביצוע לשיר במסגרת פרויקט "עבודה עברית".
תוכן השיר

השיר הוא שיר נוסטלגי שכתב אהוד מנור. מנור שגדל בבנימינה מבטא את געגועיו כמבוגר לילדותו במושבה, ואת שאיפתו לשוב לימי הילדות שלו, אשר אותם הוא מגדיר כימים הכי טובים בחייו. ילדותו של מנור עברה עליו בבנימינה בשנות ה-40 ותחילת שנות ה-50. בתיאורים של מנור את המושבה באותה עת, בנימינה משתקפת כמקום איטי וחברותי: ”הכל זרם לאט, השמש לא מיהר, אנשים אמרו שלום, חבר היה חבר”. גם עבודות החקלאות במושבה מומחשות בשיר ("איך היה יבול הענבים השנה"? ו"יש ריבה מתות גינה").
לאחר מותו של מנור

בשנת 2011 הסבה המועצה המקומית בנימינה-גבעת עדה את שמו של רחוב העלייה לשם ימי בנימינה לזכרו של אהוד מנור. אירוע מחווה לשירי אהוד מנור נקרא אף הוא בשם "ימי בנימינה".
השיר בספרי תווים

רודיקה דן (עורכת), ילדותי השניה, עמ' 84, הוצאת י. שרברק, 1985. (הספר בקטלוג ULI)
אפי נצר, לשיר עם אפי נצר: השירים שאנו אוהבים, חלק ג', עמ' 145, ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל, 1991. (הספר בקטלוג ULI)
חוה אלברשטיין, שיר במתנה, עמ' 172, הוצאת מסדה-פרס, 1979. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  ציפי פליישר, מתי כספי: הקסם והחידה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2013, עמ' 148
↑  יעל לרנר, סיור נוסטלגי בבנימינה באתר ישראל היום, 28 במרץ 2013
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתוכנית יחיד – חלק א'" • "בתוכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" • "לו יהי" • "שיר משמר" • "בלדה על סוס עם כתם על המצח" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" • "הליכה לקיסריה" |  |
אהרון טרופ

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  בית אל, חיפה
 תחומי עיסוק:  תלמוד, הלכה, ארץ ישראל, הסברה יהודית וקירוב ליהדות
 רבותיו:  הרב אריה בינה, הרב אברהם שפירא, הרב זלמן ברוך מלמד
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת בני צבי לשעבר
 
הרב אהרון טרופ הוא ראש הישיבה התיכונית בני צבי בבית אל לשעבר. כיום עוסק בהפצת יהדות בארגון להפצת יהדות שהקים בחיפה.
ביוגרפיה

למד בישיבת נתיב מאיר ולאחר מכן בישיבת מרכז הרב למעלה מעשר שנים. שימש ר"מ ומחנך במדרשית נעם בפרדס חנה ורב קהילה באנטוורפן.
בשנת 1999 מונה לראש הישיבה התיכונית בני צבי, שהוקמה שנתיים קודם לכן ונקראת על שם הרב צבי יהודה הכהן קוק. הישיבה מונה כ-250 תלמידים. הוא נמנה עם רבני תנועת קוממיות. בשנת 2018 התפטר כדי לעסוק בהפצת יהדות.
נשוי ואב לשמונה. מתגורר ביישוב בית אל.
הרב טרופ הוא נכדו של הרב ראובן טרופ ונינו של הרב נפתלי טרופ.
עמדותיו

הרב טרופ הוא אחד מרבני הזרם החרדי לאומי המעדיפים ישיבות תיכוניות עם מינימום לימודי חול ומקסימום לימודי קודש. והתכתב על כך רבות עם ראשי ישיבות קטנות.
בשנת 2005 פורסם בעיתון בשבע ריאיון שערך עם הרב אברהם שפירא ובו קרא הרב שפירא לסירוב פקודה לפינוי יישובים בגוש קטיף וצפון השומרון. בגיליון ראש השנה תשע"ז בעיתון בשבע הכריז העיתון שזהו הסקופ הגדול ביותר של העיתון מיום הקמתו. הרב טרופ פרסם מאמרים נוספים בשבח סירוב פקודה בעיקר על גבי גליונות העיתון בשבע, אתר ערוץ 7 וירחוני תנועת קוממיות.
הוא מאמין במאבק פעיל למען עצירת פינוי יהודים בארץ ישראל ובפרט בשטחי יהודה ושומרון. מנגד מתנגד להפגנות וסובר כי הן אינן מועילות והן "בזבוז אנרגיה".
הערות שוליים

↑  אהרון טרופ, "גירוש יהודים זו עבירה" - בגיליון השבוע, טור דעה בעיתון בשבע, 15 באוקטובר 2004
↑  קובי נחשוני, קריאה לציבור הדתי: הודיעו על סירוב או עריקה, באתר ynet, 28 בנובמבר 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007601956605171  VIAF: 316604642   WorldCat (עם VIAF): 316604642
ג'י ג'י אלין

| --- | --- |

 לידה:  29 באוגוסט 1956 לנקסטר, ארצות הברית 
 פטירה:  28 ביוני 1993 (בגיל 36) מנהטן, ארצות הברית 
 שם במה:  GG Allin, GG 
 מקום קבורה:  ליטלטון 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1974 
 סוגה:  פאנק רוק, שוק רוק, הארדקור פאנק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  מערכת תופים, גיטרה 
 חברת תקליטים:  ROIR, Awareness Records, Homestead Records, בומפ! רקורדס 
 www.ggallin.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'י ג'י אלין (באנגלית: G.G Allin‏; 29 באוגוסט 1956 – 28 ביוני 1993) היה יוצר מוזיקת פאנק אשר שבר נורמות חברתיות רבות.
ילדות וקריירה

אלין נולד בשם ג'יזוס כרייסט אלין, וזכה לכינוי ג'י ג'י, כאשר אחיו מרל לא הצליח לבטא את שמו כהלכה. עם כניסתו לבית הספר שינתה אמו את שמו לקווין מייקל. אלין גדל ביערות ניו המפשייר שהיו סביבה תרבותית וחברותית ומקום מושלם לחיים שקטים ושלווים, אך בפועל חייהם של בני משפחת אלין היו אומללים. עוד בהיותו ילד, ראה אלין פעמים רבות את אביו מכה ומשפיל באכזריות את אימו. אלין ניסה להעלים את צעקות אמו בכך שניגן בתופים בעוצמה מאוד גבוהה שהייתה יותר מהנורמה המקובלת.
את להקתו הראשונה, Little Sister's Date ("הדייט של אחותי הקטנה"), הקים אלין יחד עם אחיו הגדול מרל. הופעותיה של הלהקה היו פרובוקטיביות למדי, ובאחת מהן - הופעה שהתקיימה בבית ספרו של אלין, הוא עזב את מקומו על התופים והחל להשחית את תפאורת האולם למול עיניהם המשתוממות של חבריו לכיתה. הלהקה Little Sister's Date התפרקה לאחר מכן, ולא ידוע על חומר מוקלט שלה.
עם פירוקה של הלהקה אלין החל לנגן בהרכבים מוזיקליים מזדמנים ופרובוקטיביים שנשאו שמות כגון "The Texas Nazis" ("הנאצים מטקסס), "The AIDS Brigade" ("בריגדת האיידס") ו"The Cedar Street Sluts" ("הזונות מרחוב הארזים"). הוא הקדיש את כל מרצו לפאנק רוק בכל ההרכבים (שרובם הוציאו אלבומים), הרוויח סכומים לא גבוהים ובזבז אותם על אלכוהול סמים וזנות שדירדרו את מצבו הבריאותי. אלין איבד את שפיותו על הבמה מיום ליום והתנהגותו הייתה סופר-היפראקטיבית וקיצונית - הוא היה שובר על ראשו בקבוקי זכוכית, שר ורוקד בעודו מדמם וכמו כן הוא היה בוחר קורבן אקראי מהקהל ומכה אותו. אי שפיותו הגיע לשיא בכך שעשה צרכים על הבמה ולאחר מכן אכל את צואתו.
ב-1989 תבעה אותו אישה על אונס ועינויים, בעוד שהוא התלונן שהיא עשתה לו אותו דבר. בעסקת טיעון נכלא אלין מ-22 בדצמבר 1989 עד 26 במרץ 1991. [דרוש מקור]
לאחר מותו

לאחר שהשתחרר מהכלא, שב אלין להשתולל על הבמה ברמה קיצונית יותר. הוא האמין בפתגם "Live Fast, Die Fast" ("תחיה מהר, תמות מהר") ותכנן להתאבד במהלך אחת מהופעותיו. רצון זה לעולם לא התממש לאחר שקודם לכן הזריק לגופו מנת יתר של הרואין, לקה בכשל נשימתי ומת.
אחיו מרל ולהקתו החדשה Murder Junkies, מצאו את גופתו הנפוחה והדהויה של אלין והשתעשעו בה - הם ציירו עליה והצטלמו איתה בפוזות מוזרות. לאחר משחקיהם הפרובוקטיביים של ה-Murder Junkies עם גופתו, הם קברו אותה כשבידו האחת של אלין מונח מיקרופון, בידו השנייה מונח בקבוק הבורבון האהוב על אלין ועל אשכיו החשופים מונח מגן אשכים שעליו כתוב "Eat me".
עד היום מעריציו של אלין חולקים לו כבוד אחרון, כשהם באים ועושים את צורכיהם על קברו (שעובר ניקיון באופן קבוע).
Down Bad

| --- | --- |
 שיר בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום The Tortured Poets Department
 יצא לאור:  19 באפריל 2024
 תאריך הקלטה:  2022–2023
 סוגה:  סינת'-פופ 
 שפה:  אנגלית
 אורך:  4:21
 חברת תקליטים:  ריפבליק רקורדס
 כתיבה:  טיילור סוויפט, ג'ק אנטונוף
 הפקה:  טיילור סוויפט, ג'ק אנטונוף
 
"Down Bad" (בעברית: "בְּמַצָּב רַע") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט. את השיר הוציאה ב-19 באפריל 2024 לאור חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, כרצועה הרביעית מתוך אלבומה ה-11 של סוויפט, The Tortured Poets Department.
רקע

ב-21 באוקטובר 2022 פרסמה סוויפט את אלבומה העשירי, Midnights, שזכה להצלחה אדירה והפך למוקד התעניינות גדול בקרב כלי התקשורת בעולם. ביום הראשון לצאתו הושמע כ-186 מיליון פעמים בספוטיפיי – שיא כל הזמנים. בשנת 2023 הוציאה את Speak Now (Taylor's Version) ואת 1989 (Taylor's Version) כחלק מפרויקט הקלטת כל ששת אלבומיה הראשונים מחדש עקב מחלוקת המאסטרס שלה עם חברת התקליטים ביג משין רקורדס. ב-4 בפברואר נערך טקס פרסי גראמי ה-66 בו הועמד Midnights לכמה פרסים שונים. כמה ימים לפני הטקס שינתה סוויפט את תמונת הפרופיל שלה ברשתות החברתיות לתצלום בשחור-לבן. מעריצים רבים סברו כי היא עתידה להכריז על מועד הוצאתו של Reputation (Taylor's Version), ההקלטה החוזרת של אלבום האולפן השישי שלה, Reputation‏ (2017), שאופיין באותם צבעים. בד בבד הייתה באתר האינטרנט של סוויפט מעין תקלה, שדיווחה על קוד HTTP‏ 321. בנוסף, נרשם על הצג קוד שגיאה אחר בשם "hneriergrd", שפוענח מאוחר יותר על ידי הסוויפטיז בתהליך אנגרמה כ-"Red herring", מונח המתאר אדם שמנסה להסיח את דעת הקהל מפתרון הבעיה האמיתית. קוד המקור של האתר היה בג'יבריש.
בטקס פרסי גראמי ה-66 זכתה סוויפט בשני פרסים עבור "אלבום הפופ הווקאלי הטוב ביותר" ו"אלבום השנה". בנאום הזכייה הראשון שלה הכריזה על תאריך צאתו של The Tortured Poets Department, וסיפרה כי היא עבדה על יצירתו עוד מ-2022. עטיפתו הרשמית הועלתה לחשבונות השונים שלה ברשתות החברתיות יחד עם צילום של פתק לבן בכתב יד, אשר שילב תרגומים לאנגלית מקוד המקור של אתר האינטרנט ה"תקול" שלה:
וכך אני בודקת את כל ההוכחות / סמל האצולה המוכתם שלי / המוזות שלי נרכשו כמו חבורות / הקמעות והקסמים שלי / צלילי הטיקטוק של פצצות האהבה / הוורידים שלי התמלאו בדיו שחור כזפת / הכל הוגן באהבה ובשירה...

בכבוד רב, יושבת ראש מחלקת המשוררים המעונים.
ב-6 בפברואר 2024 חשפה סוויפט את רשימת הרצועות באלבום. "Down Bad" הוכלל כרצועה הרביעית שלו. ב-11 באפריל נודע כי אורך השיר עומד על ארבע דקות ועשרים ואחת שניות.
הצלחה מסחרית

"Down Bad" נכנס היישר לעשירייה הפותחת של מצעד הסינגלים הבריטי.
הופעות חיות

סוויפט ביצעה את השיר במהלך "The Eras Tour". פלטפורמת ה"רובר" שמזיזה את סוויפט במהלך השיר מופעלת על ידי איש צוות שממוקם בתוך הפלטפורמה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 2 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 4 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 2 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים החדשים | 2 |  |
|  אינדונזיה | מצעד השירים של בילבורד | 17 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 20 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 79 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 56 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 2 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 45 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 16 |  |
|  הודו | IMI | 4 |  |
|  הונג קונג | מצעד שירי הונג קונד | 11 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 4 |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 3 |  |
|  ישראל | היטליסט | 89 |  |
|  לוקסמבורג | בילבורד | 9 |  |
|  ליטא | AGATA | 29 |  |
|  מלזיה | בילבורד | 8 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 26 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 46 |  |
|  צ'כיה | מצעד 100 הסינגלים הדיגיטליים | 27 |  |
|  צרפת | SNEP | 53 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 2 |  |
|  קרואטיה | מצעד הבילבורד של קרואטיה | 22 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 19 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף-שנה

|   ‏‏‏  2024> מדינה |   ‏‏‏  2024> מצעד |   ‏‏‏  2024> מיקום שיא |   ‏‏‏  2024>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 155 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 99 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 67 |  |