stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טוזלה
הערות שוליים

↑  אוניברסיטת טוזלה, באתר untz.ba (באנגלית).
1 2  הקהילה היהודית בטוזלה, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמ' 160 - 161.
1 2  קהילת טוזלה, באתר jewish cemetery project (באנגלית).
1 2  אתרי מורשת יהודית בבוסניה והרצגובינה, באתר אוניברסיטת סירקיוז, עמודים:27, 39 - 40 (באנגלית).
↑  צילום בית העלמין היהודי בטוזלה (1999), באתר המרכז לאמנות יהודית.
↑  צילום מבנה בית הכנסת הספרדי בטוזלה (1999), באתר "המרכז לאמנות יהודית"
↑  צילום בית העלמין היהודי בגראצ'אניצה (1966), באתר "המרכז לאמנות יהודית".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550527705171  GND: 4471344-7  LCCN: n82005908  MusicBrainz: ba003ea0-8610-4833-8b0d-159a4a4d9d46  NKC: ge382818  TDVİA: tuzla--bosna-hersek  VIAF: 141909841   WorldCat (עם VIAF): 141909841
יום השבת אין כמוהו

"יוֹם הַשַּׁבָּת אֵין כָּמוֹהוּ" הוא פיוט המושר ביום שבת בקהילת יהודי בבל.
הפיוט יוֹם הַשַּׁבָּת אֵין כָּמוֹהוּ חובר על ידי משורר יהודי בשם מנצור. רעיון הפיוט הוא הפיכתו לשיר כיסופים והבלטת הרעיון של הגעגוע ליום השבת במשך כל ימי החול בשבוע. בפיוט, מודגשת השבת כיום של שמחה וקדושה, יום מיוחד והמייחד את כל קהילות עם ישראל ומבדיל את העם היהודי מבין עמי הגויים בעולם.
ידיים למעלה

ידיים למעלה הוא אלבום החמישי של כנסיית השכל, אשר יצא במרץ 2004 על ידי NMC. מתוך האלבום בלטו השירים "איך זה מרגיש", "האביב הנצחי", "תנו לי לשתות" ושיר הנושא.
רקע

האלבום משמיע טון מפוכח ביחס לדימויי הרוק אנד רול. הבסיסט, רן אלמליח, אומר: "בתקליט הזה יש פחות שירי אהבה מאשר בתקליטים קודמים שלנו, ויותר טקסטים מהורהרים על החיים וזכרונות." באלבום זה, הצטרף ללהקה המתופף יובל שפריר, במקומו של מוטי יוסף.
ביקורות

יוסי חרסונסקי נתן לאלבום שלושה כוכבים מתוך חמישה, וטען:
באלבומם החמישי, רן אלמליח ויורם חזן נשמעים בשלים מלודית יותר מכול אלבומיהם הקודמים, עושים שימוש בקצבים קליטים כואלס. [...] מול המוסיקה המאוד ידידותית לאוזן, הטקסטים פחות מוצלחים: כמה מהם נשמעים ניסיון יומרני ועקר.
רשימת השמעה

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | ידיים למעלה  | 3:33 |
| 2. | האביב הנצחי  | 3:12 |
| 3. | רחוק רחוק  | 2:56 |
| 4. | לפעמים  | 3:04 |
| 5. | תנו לי לשתות  | 4:00 |
| 6. | פומפה  | 1:34 |
| 7. | איך זה מרגיש  | 3:52 |
| 8. | הלילות  | 4:15 |
| 9. | הכוכב השחור  | 3:16 |
| 10. | אנשים מושלמים  | 4:09 |
| 11. | מדליק את הטלוויזיה  | 3:33 |
משתתפים

יורם חזן - שירה, גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית, סקסופון
רן אלמליח - גיטרה בס
דוד ראסד - גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית
מייק גולן - קלידים, פסנתר, מלודיקה
יובל שפריר - תופים, כלי הקשה
חיים שמש - הפקה
הערות שוליים

↑  20 שנה לאלבום ידיים למעלה של כנסיית השכל | 08.03.24 - ספיישלים מוזיקליים!, באתר omny.fm
↑  "ידיים למעלה" - יוסמיוסיק, באתר yosmusic.com, ‏2006-03-11
| כנסיית השכל |
| --- | --- | --- |
| חברי ההרכב | יורם חזן • רן אלמליח • דוד ראסד • דניאל זייבלט • עמי רייס |  |
| אלבומים | דברים בלחש • קח שירים • כנסיית השכל • רוץ ילד • ידיים למעלה • אוטוביוגרפיה • שורות של אנשים • הבית כה רחוק • זה לא אני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 48fdc9bd-83ac-4cf4-a31b-00359dcd69d7
טליוט

טליוט ב-Capocorb Vell, מיורקה
טליוט ב-Son Serra, מיורקה
הכניסה הראשית ל Ses Païsses, יישוב טליוטי, מיורקה
טליוט (בספרדית: Talayot, בקטלאנית: talaiot) הוא סוג של מגלית מתקופת הברונזה באיים מנורקה ומיורקה מהתרבות הטליוטית. הטליוטים מתוארכים לשנת 1000 לפני הספירה.
ישנן לפחות כ-274 טליוטים ליד יישובים ומבנים טליוטים. בעוד שלחלק מהטליוטים יש תפקיד הגנתי מובהק, יעודם של טליוטים אחרוים אינו ברור. יש המאמינים שהם שימשו לתצפיות ואיתות למגדלים. במיורוקה, הטליוטים יוצרים רשת. המונומנטים הללו קדמו לטאולס, אשר ניתן למצוא אותם בקרבתם. מבנים דומים לטליוט, אך לא בהכרח קשורים הם נוראגה מסרדיניה, המבנים ה"טוריים" מקורסיקה וה"ססי" מפנטלריה.
ארכאולוגיה

ב-2019 התגלתה חרב בת 3,200 שנים מתקופת הברונזה על ידי ארכאולוגים בטליוט בפואיגפונינט במערב מיורקה. הארכאולוגים מאמינים שהנשק נוצר בתקופה בה שקעה התרבות הטליוטית. החרב מוצגת במוזיאון מיורקה.
אתרים

Capocorb Vell - כ-12 קילומטר דרמית ל-Llucmajor ישנן 5 טליוט וכפר עתיק
Ses Païsses ליד ארטה (מיורקה)
אתר Son Oleza
העיר העתיקה Bocchoris
העיר S'illot
הערות שוליים

↑  Sword in the Stones: 3,200-Year-Old Weapon Unearthed Near Spanish Megalith
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טראטופונאוס

| טראטופונאוס |
| --- | --- |
 שלדים של שני טרטופונאוס  בהשוואה לאדם
תקופה
קרטיקון עליון 77–76 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טירנוזאוריים
סוג:: טראטופונאוס
מין:: Teratophoneus curriei
שם מדעי
 Teratophoneus ‏Carr, 2011

טרטופונאוס בציד פרזאורולופוס
טראטופונאוס (שם מדעי: Teratophoneus; מילולית: "רוצח מפלצתי") הוא סוג דינוזאור ממשפחת הטירנוזאוריים שחי בתור הקרטיקון לפני 76–77 מיליון שנה באמריקה הצפונית.
מאובני דינוזאור זה התגלו במחצבים במדינת יוטה, ארצות הברית והתגלו בעיקר גולגולת עם כמה עצמות נוספות. בתחילה חשבו שגילו מספר עצמות אך התברר שהם שייכות לדינוזאורים אחרים. סוג זה כלל מין אחד - Teratophoneus curriei, על שם הפלאונטולוג האמריקאי פיליפ קורי.
הדינוזאור הגיע לאורך 6 מטרים (20 רגל) ושקל מעל 600 קילוגרם (1,300 ליברות). הוא היה קטן יחסית לרוב הטירנוזאורים שיכלו לשקול מעל 6 טונות. הייתה לו לסת גדולה בעלת יכולת נשיכה חזקה מאוד. היו לו מעט קוצים על עורפו וגבו והוא היה יצור דו-רגלי מהיר.
הוא חי ליד אזורי הביצות והערבות של יוטה הקדומה, שבעבר הייתה ליד הים הפנימי המערבי, שם שגשגו מינים רבים של דינוזאורים, ביניהם תרופודים נוספים כמו דרומאוזאוריים, אורניתומימוס וטרודוניים, אוכלי עשב כמו הפרזאורולופוס, הנסוטוצרטופס, קוסמוצרטופס ואנקילוזאורים. הטרטופונאוס היה כנראה אחד מטורפי העל של האזור.
טרצ'ין

| --- | --- |
סמל טרצ'יןסמל טרצ'ין

כנסייה בטרצ'ין
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  מזוביה מזוביה
 מחוז:  פיאסצ'נו
 שטח:  5.24 קמ"ר
 גובה:  140 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  4,248 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  51°58′N 20°50′E﻿ / ﻿51.967°N 20.833°E﻿ / 51.967; 20.833
 אזור זמן:  UTC+1
 http://tarczyn.pl
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיטרצ'ין(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיטרצ'ין(למפת פרובינציית מזוביה רגילה) ורשה ראדום פלוצק שדליץ אוסטרולנקה לודז' שוויינטו. ורמיה-מזוריה קוי. פומ.  לובלין פודלסיהטרצ'ין(למפת פרובינציית מזוביה מוגדלת) ורשה ראדום פלוצק שדליץ אוסטרולנקה לודז' שוויינטוקז'יסקיה ורמיה-מזוריה קויאוויה פומרניה  לובלין פודלסיהטרצ'ין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
טרצ'ין (בפולנית: Tarczyn) היא עיירה במחוז פיאסצ'נו שבפרובינציית מזוביה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

טרצ'ין נזכרת לראשונה במאה ה-13, ובמאה ה-14 הוענקו לה זכויות עיר. בפלישת האימפריה השוודית לפולין באמצע המאה ה-17 הוחרבה העיירה.
בחלוקת פולין בשנת 1795 נכללה העירה בפרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בפולין הקונגרסאית.
יהודי טרצ'ין

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,400 יהודים, רוב תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית, לצד פעילות של הבונד ושל אגודת ישראל.
באמצע ספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו שרפו רבים מבתיה באש. בהמשך, הוטלו על היהודים שנותרו בעיירה גזירות שונות, ובסתיו 1940 רוכזו בגטו שהוקם בה, בו הועסקו בעבודות כפייה.
בפברואר 1941 גורשו כל יושבי הגטו שבעיירה לגטו ורשה, ומשם שולחו בשנת 1942 למחנה ההשמדה טרבלינקה.
אוגניו (ז'ניה) קויאטקובסקי פעל להצלת יהודים המתגוררים בעיר וקיבל הכרה כחסיד אומות העולם.
יוזף הלמסברגר האב

| --- | --- |

 לידה:  3 בנובמבר 1828 וינה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  24 באוקטובר 1893 (בגיל 64) וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות של היצינג 
 מוקד פעילות:  וינה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה למוזיקה ואמנויות הבמה של וינה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  כינור 
 צאצאים:  פרדיננד הלמסברגר, יוזף הלמסברגר הבן 
 
יוזף הלמסברגר, האב (בגרמנית: Josef Hellmesberger ‏ 3 בנובמבר 1828 - 24 באוקטובר 1893) היה כנר, מנצח ומלחין אוסטרי.
הלמסברגר נולד בווינה, בנו של המוזיקאי והפדגוג גאורג הלמסברגר (1800-1873). הוא למד נגינה בכינור אצל אביו בקונסרבטוריון של וינה. משפחת הלמסברגר מנתה דורות של מוזיקאים, שכללו את אחיו, גאורג הלמסברגר הבן (1830-1852) ובניו, יוזף הלמסברגר הבן (1855-1907) ופרדיננד הלמסברגר (1863-1940).
בשנת 1851 התמנה הלמסברגר לפרופסור לכינור בקונסרבטוריון של וינה, למנהל אמנותי ומנצח הקונצרטים של "עמותת ידידי המוזיקה" ובמקביל, למנהל הקונסרבטוריון הווינאי. אחרי פיצול התפקידים ב-1859 המשיך להיות מנהל הקונסרבטוריון ואילו יוהאן הרבק היה למנצח הקונצרטים. הלמסברגר עבד בהוראה עד 1877, אך המשיך כמנהל עד מותו בווינה.
ב-1860 היה לקונצרטמייסטר של תזמורת אופרת החצר ומילא משרות שונות בחיי המוזיקה של וינה.
יוזף הלמסברגר ייסד את רביעיית הלמסברגר בשנת 1849. בשנת 1870 הצטרף בנו, יוזף, לרביעייה ככינור שני. בשנת 1887 העביר לבנו את הנהגת הרביעייה ואת תפקיד הכינור הראשון.
בנו פרדיננד הצטרף לרביעייה בשנת 1888 כצ'לן.
לקריאה נוספת

Josef Hellmesberger, Sr. biography at the Tribal Smile Music Encyclopedia
Josef Hellmesberger, Sr. biography at aeiou Encyclopedia*Hellmesberger family biographies
טליה רחימי

| --- | --- |

טליה רחימי, 2012
 לידה:  1978 (בת 46 בערך) רחובות, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראלי
 עיסוק:  סופרת משוררת מורה בלשנית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  ספרי ילדים
 סוגה:  סיפורת
 יצירות בולטות:  פיציריקה זאור הדינוזאור
 הושפעה מ:  ג'יי די סלינג'ר גלילה רון פדר סמדר שיר
 
טליה רחימי (נולדה ב-1978) היא סופרת ילדים ישראלית.
ביוגרפיה

טליה רחימי נולדה ברחובות. חלומה לכתוב החל, לדבריה, כשהייתה בכיתה ג' או ד', אז כתבה סיפורים, שחלמה יום אחד לפרסם, במחברת שורות שלה קראה "סיפורים".
רחימי היא בעלת תואר בחינוך, בלשנות וספרות אנגלית מאוניברסיטת בן-גוריון.
ביחד עם חברתה, אפרת מרקו, הקימה רחימי את בית ספר "לינג" לשפות.
ב-2010, פרסמה את ספרה הראשון, "פיציריקה", המיועד לבני נוער.
ב-2012, פרסמה את ספר הילדים, "זאור הדינוזאור".
כיום מלמדת אנגלית בתיכון דה שליט ברחובות.
ספרים

פיציריקה (הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2010) - OCLC 745382662
זאור הדינוזאור (הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2012) - OCLC 782085811
הערות שוליים

1 2 3 4  ביקור בית עם הסופרת טליה רחימי: זאור הדינוזאור, readbooks.co.il, 2012
↑  דוח קריאה טליה רחימי-פיציריקה, אוחזר 2 ביוני 2016
↑  לינג בית הספר לשפות
↑  עדנה אברמסון, לא מרחמים על ילדי הגן: קנאה בספרי ילדים, באתר ynet, 16 בפברואר 2012
↑  ספרים חדשים, באתר הארץ, 22 בפברואר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303032505171  ISNI: 0000 0004 0214 0728  VIAF: 297523763   WorldCat (עם VIAF): 297523763 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים ובנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טליה רחימי".
יום השחמט הבין-לאומי

יום השחמט הבין-לאומי חל ב-20 ביולי מדי שנה, היום בו הוקם פיד"ה, ארגון השחמט העולמי.
הרעיון לחגוג את היום הזה כיום שחמט בינלאומי הוצע על ידי אונסק"ו, ונחגג ככזה מאז שנת 1966.
יום זה נבחר משום שב-20 ביולי (בשנת 1924) הוקם פיד"ה, ארגון השחמט העולמי, שאיחד בתוכו כמה איגודי שחמט בינלאומיים. "משחק המלכים" המורכב, נחשב לענף ספורט ולתחביב מהנפוצים בעולם. הניצחון במשחק השחמט מגיע כאשר אחד המלכים "מאוים" על ידי שחקן אחר, ואינו יכול לבצע מהלך שיציל אותו. מקור השחמט הוא כנראה במשחק הודי שהלך והתפתח במדינות שונות במזרח הרחוק כאשר החל מהמאה השביעית הוא התפשט במהירות בכל היבשת.
הערות שוליים

↑  יום השחמט: מה שאתם צריכים לדעת היום, באתר וואלה, 20 ביולי 2015
↑  עיגול לטובה - השבוע צוין יום השחמט הבינלאומי ואנחנו מקדישים את חמישי לטובה לעמותת צ.ל.ש (צעירים לומדים שחמט) סטודנטים ובוגרים מלמדים ילדים מהפריפריה, במצב סוציו אקונומי נמוך (שיש להם פוטנציאל גבוה) שחמט, במטרה לפתח חשיבה והתפתחות אישית וחברתית. עגלו לטובתכם ועזרו להם להמשיך בעשייה החשובה צ.ל.ש. צעירים לומדים שחמט | פייסבוק, באתר he-il.facebook.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טולצ'ה

.
| --- | --- |
סמל טולצ'הסמל טולצ'ה
העיר על גדת הדנובה
העיר על גדת הדנובה
 מדינה:  רומניה רומניה
 מחוז:  מחוז טולצ'ה
 חבל ארץ:  דוברוג'ה
 ראש העיר:  קונסטנטין חוג'ה (מ-2004)
 בירת העיר:  טולצ'ה 
 שטח:  199.94 קמ"ר
 גובה:  30.000000 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  65,624 (1 בדצמבר 2021)
 קואורדינטות:  45°11′N 28°48′E﻿ / ﻿45.19°N 28.8°E﻿ / 45.19; 28.8
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.primaria-tulcea.ro
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור טולצ'ה(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור טולצ'ה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טוּלְצָ'ה (ברומנית: Tulcea, בטורקית: Tulça, ברוסית: Тулча) היא עיר נמל על גדת הדנובה, במחוז טולצ'ה שברומניה.
היסטוריה

העיר שוכנת על פני שבע גבעות, המכונות "גבעות טולצ'ה". נמצאו סימנים להתיישבות במקום לפני קרוב לחמשת אלפים שנה ולפני יותר מאלפיים ושבע מאות שנה היה במקום יישוב יווני בשם Aegyssus. ב-12 לפנה"ס נכבש המקום על ידי האימפריה הרומית ורומים הרחיבו וביצרו את היישוב, שנודע גם במהלך ימי הביניים בשמו העתיק אאגיסוס. לאחר הפיצול באימפריה עברה העיר לשליטת האימפריה הביזנטית ובמהלך המאה ה-7, תקופת נדידת העמים השנייה נכבשה על ידי שבטים גרמאניים וסלאבים וננטשה. בשלהי המאה ה-7 עברה לשליטת האימפריה הבולגרית הראשונה. לאחר קריסת האימפריה הבולגרית חזר היישוב לידיים ביזנטיות ובמקום הוקמה מצודה. ב-1064 החריבו לוחמים משבטי האוע'וז את המצודה ובסמיכות אליה נותר ישוב קטן. במהלך המאה ה-12 נשלטה העיר על ידי האימפריה הבולגרית השנייה ובשלהי המאה ה-13 עברה לידי דספוטט קארבונה שמרכז שליטתה היה חבל דוברוג'ה. במהלך המאה ה-14 נשלטה העיר על ידי הולאכים.
בראשית המאה ה-15 נכבש המקום על ידי צבא האימפריה העות'מאנית והחל משנת 1506 העיר מתועדת בתעודות עות'מאניות בשמה הטורקי העכשווי טולצ'ה,
העיירה מילאה אותה תקופה תפקיד של מרכז לסחר מעבר.
בסביבות 1848 פעלו בה מספנות קטנות.
ב-1860 זכתה טולצ'ה למעמד של עיר ושל בירת סנג'ק במסגרת הווילאייט סיליסטרה. משנת 1864 סופחה לווילאייט טונה (דנובה).
לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878), מתוקף סיכומי קונגרס ברלין הועברה העיר לחזקת ממלכת רומניה. במהלך מלחמת העולם הראשונה בין 1916 ל-1918 נכבשה טולצ'ה בידי צבא בולגריה. לאחר כניעת הבולגרים, הוחזרה העיר לחזקת רומניה. בשנת 2002 היו בטולצ'ה 91,875 תושבים.
הקהילה היהודית

בטולצ'ה התקיימה קהילה יהודית שמתועדת בתקופת שליטתם של העות'מאנים על העיר, בעת שהייתה חלק מווילאייט הדנובה של האימפריה העות'מאנית. לפי נתוני הוועדה הרומנית שהוצגו בפני קונגרס ברלין התגוררו בעיר ב-1878 750 יהודים. ב-1882 היו מספר יהודים מבני קהילת טולצ'ה שהיגרו לארץ ישראל ממייסדי וראשוני מתיישבי המושבה זכרון יעקב. ב-1888 נבנה בית הכנסת המרכזי של הקהילה. קהילת טולצ'ה התפללה לפי נוסח אשכנז. בקהילת טולצ'ה נרשמה פעילות ציונית ענפה. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה הוטל איסור לימודים על בני הקהילה והגברים ובני הנוער נלקחו למחנות לעבודות כפייה. באוגוסט 1944, לאחר כיבוש העיר בידי הצבא האדום חודשה הפעילות הציונית בעיר ובהמשך, החלה עלייה הדרגתית לארץ ישראל חלקה באמצעות ספינות מעפילים.
ערים תאומות

דנמרק אולבורג, דנמרק.
איטליה רוביגו, איטליה.
בולגריה שומן, בולגריה.
יוון ליו, יוון.
אירלנד בישופטאון, אירלנד.
רוסיה פושקין, רוסיה.
הערות שוליים

↑  גלבר, נ.מ, שאלת יהודי בולגריה בקונגרס של ברלין (1878), בתוך: אנצקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 155.
↑
↑  בית הכנסת בטולצ'ה באתר דעת .
↑  פרץ צוקרמן, באתר הפלמ"ח.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4346866-4  NKC: ge1161227  TDVİA: tulca  VIAF: 238748861   WorldCat (עם VIAF): 238748861
טרפקה

טרפקה (בספרדית: Tarapacá הוא אחד מ-16 מחוזות צ'ילה אשר נמצא בצפון צ'ילה. בירת המחוז היא עיר הנמל איקיקה. טרפקה גובל במחוזות הצ'יליאניים אריקה ופרינאקוטה מצפון ובאנטופגסטה מדרום, בבוליביה ממזרח ובאוקיינוס השקט ממערב. המחוז היה חלק מפרו, עד שסופח לצ'ילה בשנת 1883 לאחר מלחמת האוקיינוס השקט. בשנת 2007 פוצלו ממחוז טרפקה הפרובינציות אריקה ופרינאקוטה כשהפכו יחד למחוז עצמאי. נכון למפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2017 מתגוררים בו 330,558 תושבים.
בעבר מחוז טרפקה היה בולט מבחינה כלכלית בזכות כריית המלח הרבה שהתבצעה בו. כיום מקורות ההכנסה העיקריים הם דייג ותיירות.
חלוקה מנהלית

מחוז טרפקה מחולק ל-2 פרובינציות, איקיקה ואל תמרוגאל שמחולקות ל-7 קומנות.
| פרובינציה | בירה | מספר | שם | שם בשפת מקור | תושבים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איקיקה | איקיקה | 1 | אלטו אוספיסיו | Alto Hospicio | 108,375 |
| איקיקה | איקיקה | 2 | איקיקה | Iquique | 191,468 |
| אל תמרוגאל | פוסו אלמונטה | 3 | קאמיניה | Camiña | 1,250 |
| אל תמרוגאל | פוסו אלמונטה | 4 | קולצ'אנה | Colchane | 1,728 |
| אל תמרוגאל | פוסו אלמונטה | 5 | הוארה | Huara | 2,730 |
| אל תמרוגאל | פוסו אלמונטה | 6 | פיקה | Pica | 9,296 |
| אל תמרוגאל | פוסו אלמונטה | 7 | פוסו אלמונטה | Pozo Almonte | 15,711 |
הערות שוליים

↑  WEB DISEMINACIÓN CENSO 2017 WEB DISEMINACIÓN CENSO 2017, resultados.censo2017.cl
↑  WEB DISEMINACIÓN CENSO 2017, resultados.censo2017.cl
| מחוזות ופרובינציות צ'ילה צ'ילה |
| --- | --- | --- |
| או'היגינס (רנקגואה) | קולצ'גואה • קצ'אפואל • קרדנל קארו |  |
| אטקמה (קופיאפו) | ואסקו • צ'ניאראל • קופיאפו |  |
| אייסן (קויאיקה) | אייסן  • חנרל קאררה • קויאיקה • קפיטן פראט |  |
| אנטופגסטה (אנטופגסטה) | אל לואה • אנטופגסטה • טוקופייה |  |
| אראוקניה (טמוקו) | מאייקו • קאוטין |  |
| אריקה ופרינאקוטה (אריקה) | אריקה • פרינאקוטה |  |
| ביוביו (קונספסיון) | אראוקו • ביוביו • קונספסיון |  |
| ולפראיסו (ולפראיסו) | אי הפסחא • ולפראיסו • לוס אנדס • מרגה מרגה • סן אנטוניו • סן פליפה דה אקונקגווה • פטורקה • קיוטה |  |
| טרפקה (איקיקה) | איקיקה • טמרוגל |  |
| לוס לאגוס (פוארטו מונט​) | אוסורנו • יאנקיווה • פאלנה • צ'ילואה |  |
| לוס ריוס​ (ואלדיביה) | ואלדיביה • רנקו |  |
| מאולה (טלקה) | טלקה • לינארס • קאוקנס • קוריקו |  |
| מגאיאנס ואנטארקטיקה צ'ילנה (פונטה ארנס)​ | אולטימה אספרנסה • אנטארקטיקה צ'ילנה​ • טיירה דל פואגו • מגאיאנס |  |
| מטרופולין סנטיאגו (סנטיאגו דה צ'ילה​) | טלגנטה • מאיפו • מליפייה • סנטיאגו • צ'קאבוקו • קורדיירה |  |
| ניובלה (צ'ייאן) | איטטה • דיגואין • פונייה |  |
| קוקימבו (לה סרנה) | אלקי • לימארי • צ'ואפה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4355763-6  LCCN: n85283061  MusicBrainz: 2b7c03e7-24b2-4966-92a5-d3fcc4d9177d  VIAF: 137279414   WorldCat (עם VIAF): 137279414 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של צ'ילה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חלוקה לפרובינציות וקומונות
יום השחרור וההצלה

לוגו יום השחרור וההצלה
טקס יום השחרור וההצלה בכנסת, מאי 2014. מימין: הרב פנחס גולדשמידט, הרב ישראל מאיר לאו, סרגיי יעקובלב, שגריר רוסיה בישראל, גרמן זכרייב, יוזם היום וחבר הכנסת אריה דרעי
יום השחרור וההצלה מצוין מדי שנה בכ"ו באייר לציון ניצחון בעלות הברית על גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה.
יום הניצחון לציון כניעתה של גרמניה מצוין במדינות המערב ב-8 במאי (יום הניצחון באירופה) ואילו בגוש המזרחי, ב-9 במאי, כ"יום הניצחון בחבר המדינות". גם בישראל הוא מצוין ב-9 במאי, בהגדרה "יום הניצחון על גרמניה הנאצית".
בשנת ה'תשע"ד יזם גרמן (גבריאל) זכרייב, סגן-נשיא הקונגרס היהודי-רוסי את ציון יום הניצחון גם על פי התאריך העברי. היוזמה נתמכה על ידי ועידת רבני אירופה והרבנים הראשיים לישראל. יום השחרור וההצלה צוין לראשונה גם בתאריך העברי בשנת תשע"ד באירועים בכנסת, בכותל המערבי, במטה האומות המאוחדות שבניו יורק ובאירופה. באותה שנה החל פרויקט לחשיפת קבריהם של כרבע מיליון יהודים שנהרגו כחיילים בצבאות בעלות הברית והמחתרות.
בה'תשע"ה, לרגל שבעים שנה לכניעת גרמניה הנאצית הוכנסו שלושה ספרי תורה לכנסת, לכותל המערבי ולביתו של הרב חיים קנייבסקי. טקסים נוספים לציון יום השחרור וההצלה נערכו בטולוז, במוסקבה ובירושלים. באותה שנה גם החל לימוד 6,250,000 משניות לזכר נרצחי השואה והחיילים היהודים שנהרגו בצבאות בעלות הברית והמחתרות במלחמת העולם השנייה. הלימוד התקיים לקראת חידון משניות עולמי שנערך ביום השחרור וההצלה של שנת ה'תשע"ו.
ב-2018 אישרה הכנסת את "חוק יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית".
הערות שוליים

↑  מנדי גרוזמן, חדש בלוח השנה שלכם: ”יום ההצלה מהשואה“, באתר nrg‏, 25 במאי 2014
↑  תחילת כתיבת ספרי תורה לכבוד יום השחרור וההצלה
↑  Julie Wiener, Red Army vets promote 'Rescue Day of European Jewry', The Times of Israel, ‏26 במאי 2014
↑  כתבות בדף הפייסבוק של ארגון סטמאגי
↑  קובי נחשוני, העולם מתגייס: היכן קבורים החיילים היהודים שלחמו בנאצים?, באתר ynet, 15 באפריל 2015
↑  טקסי הכנסת ספרי התורה לרגל 70 שנים לניצחון על גרמניה הנאצית
↑  יאיר טוקר, ‏70 שנה לשחרור יהודי אירופה: ביצוע מרגש ל"קהילות הקודש" ו"אל מלא רחמים", באתר כיכר השבת, 13 במאי 2015
↑  שלמה פיוטרקובסקי, "כשהרב הצבאי צעק 'אתם משוחררים' לא האמנו", באתר ערוץ 7, 18 במאי 2015
↑  לזכר קורבנות מלחמת העולם ה-2: אלפי ילדים מהעולם ילמדו 6,250,000 משניות, באתר מעריב אונליין, 17 בספטמבר 2015
↑   היסטוריית החקיקה של חוק יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית, התשע"ח-2018, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  ישראל תקבע יום לציון השחרור מהנאצים, באתר ערוץ 7, 7 במאי 2018
↑  חוק יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
ערך זה הוא קצרמרבנושא מלחמת העולם השנייה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טרפש

| --- | --- |
סמל טרפשסמל טרפש

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  הווש הווש
 נפה:  נפת פטרוואשארה
 שטח:  2.2 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  202 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  47°58′01″N 20°09′00″E﻿ / ﻿47.967°N 20.15°E﻿ / 47.967; 20.15 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.terpes.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טרפש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טרפש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טרפש (בהונגרית: Terpes) הוא כפר קטן בנפת פטרוואשארה שבמחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. טרפש הוא הכפר הקטן ביותר במחוז.
כמו יישובים רבים באירופה גם בטרפש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 253 תושבים ובשנת 2021 רק 202 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-15, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1409.
יהודי טרפש

על פי רישומי מפקד האוכלוסין ההונגרי חיו בטרפש 12 יהודים מתוך 290 תושבי הכפר בשנת 1880.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת פטרוואשארה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פטרוואשארה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש • אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
טליה פלד קינן

| --- | --- |

טליה פלד קינן ב-2020
 לידה:  15 ביולי 1971 (בת 53) עפולה, ישראל 
 שם לידה:  טליה פלד 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 מעסיק:  חדשות 13
 פרסים והוקרה:  אות תא העיתונאיות (2014)
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  talya.peled.keinan
 טוויטר:  talyapeledk
 
טליה פלד קינן (נולדה ב-15 ביולי 1971) היא עיתונאית, במאית, אשת טלוויזיה ויוצרת סרטי תעודה ישראלית, המשמשת עורכת מהדורת השבת של חדשות 13.
עבדה בערוץ עשר ככתבת רווחה, ערכה תחקירים בנושאים חברתיים, ביימה סרטים תיעודיים והגישה תוכניות שונות. בהמשך, שימשה כתבת מגזין בחדשות 13.