stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שנות ה-20 של המאה ה-20
אנשים בולטים > מוזיקאים

| --- | --- |
 ג'ורג' גרשווין  אל ג'ולסון  לואי ארמסטרונג  אירווינג ברלין  אדי קנטור  דיוק אלינגטון  ג'לי רול מורטון  קול פורטר:  פול ויטמן  פלטשר הנדרסון  אדי לאנג  ג'ו ונוטי  ארט טאטום  בלה בארטוק  ג'ו אוליבר  בסי סמית
אנשים בולטים > שחקנים / אנשי בידור

| --- | --- |
 צ'ארלי צ'פלין  באסטר קיטון  רוסקו ארבוקל  מרי אסטור  ג'וזפין בייקר  אתל ברימור  ליונל ברימור  קלרה בואו  ג'ואן קרופורד  דאגלס פיירבנקס  אווה לה גליאן  גרטה גרבו:  ג'נט גיינור  ליליאן גיש  הארי הודיני  אמיל יאנינגס  אל ג'ולסון  הרולד לויד  טום מיקס  פולה נגרי  מרי פיקפורד  נורמה שירר  גלוריה סוונסון  רודולף ולנטינו
אנשים בולטים > אמנים משפיעים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  פבלו פיקאסו  סלבדור דאלי  מארק שאגאל  וסילי קנדינסקי  מרסל דושאן  פיט מונדריאן  אנרי מאטיס |  רנה מגריט  ז'ואן מירו  חיים סוטין  ג'ורג'יה או'קיף  מאן ריי  אלברטו ג'קומטי  מקס ארנסט |  פאול קלה  אלכסנדר קלדר  ז'ורז' בראק  יצחק פרנקל פרנל  אוטו דיקס  ג'ורג'ו דה קיריקו  אנדרה ברטון  הנרי מור |  ג'ורג' גרוס  ז'אן ארפ  תמרה דה למפיקה  קורט שוויטרס  פרנאן לז'ה  פרנסיס פיקבייה  אנדרה מסון |  חואן גריס  חוליו גונזאלס  מקס בקמן  סטיוארד דייוויס  מרסדן הארטלי  ארתור דאב  ג'ון מרין |
אנשים בולטים > אדריכלים

פרנק לויד רייט
לה קורבוזיה
לודוויג מיס ון דר רוהה
מרסל ברויאר
וולטר גרופיוס
אנשים בולטים > יוצרי סרטים

| --- | --- |
 באזבי ברקלי  פרנק בורזייגי  צ'ארלי צ'פלין  ססיל ב. דה-מיל  סרגיי אייזנשטיין  ויקטור פלמינג  ג'ון פורד:  ד. וו. גריפית'  אלפרד היצ'קוק  באסטר קיטון  פריץ לאנג  ארנסט לוביץ'  לואיס מיילסטון  אריך פון שטרוהיים
אנשים בולטים > ספורטאים

בייב רות'
לו גריג
ג'ק דמפסי
רנה לקוסט
ג'ים ת'ורפ
פאבו נורמי
הרולד אברהמס
דיוק קהנמוקו
בני לאונרד
ביל טילדן
טיי קוב
באסטר קראב
אליאס כץ
ז'אן בורוטרה
וילה ריטולה
הארולד אוסבורן
צ'ארלי פדוק
אנרי קושה
נורמן רוס
בוי צ'רלטון
אלברטו סוריז'ה
ארנה בורג
יושיוקי צורוטה
מיקיו אודה
פרנק ויקוף
וורן קילואה
בוויל ראד
ג'ון קאק
אירועים משמעותיים בתנועה הציונית

| --- | --- |
 :  ראו גם – 1920 בארץ ישראל, 1921 בארץ ישראל, 1922 בארץ ישראל, 1923 בארץ ישראל, 1924 בארץ ישראל, 1925 בארץ ישראל, 1926 בארץ ישראל, 1927 בארץ ישראל, 1928 בארץ ישראל, 1929 בארץ ישראל
1 במרץ 1920 – יוסף טרומפלדור וחמישה מחבריו נהרגים בקרב על תל חי. בזכות גבורת תל-חי השטח נכלל במדינת ישראל ובתחום המנדט הבריטי. עמידת הגבורה של טרומפלדור וחבריו בתל-חי הותירה רושם רב בארץ ומחוצה לה.
26 במרץ 1920 – בעיר פראג מתכנסת ועידת פראג בין ארגונים ציונים שונים, בה מוקמת ההתאחדות העולמית של הפועל הצעיר וצעירי ציון.
12 ביוני 1920 – מוקם ארגון ההגנה, הארגון הצבאי הגדול והמרכזי של היישוב היהודי והתנועה הציונית בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי אשר היווה למעשה את התשתית להקמת צבא ההגנה לישראל עם הקמת מדינת ישראל.
1 במאי 1921 – תחילת מאורעות תרפ"א, בהם נעשו מעשי אלימות של ערבים נגד היהודים בארץ ישראל.
24 ביולי 1922 – המנדט הבריטי בארץ ישראל מאושר ב-24 ביולי על ידי חבר הלאומים, על מנת, בין היתר, לסייע ליישוב היהודים ולהבטיח את הקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל, ברוח הצהרת בלפור ועל פי הנאמר בכתב המנדט.
1922 – ממשלת המנדט הבריטי מכריזה על השפה העברית כשפה רשמית בארץ ישראל, לצד האנגלית והערבית.
29 במרץ 1923 – נוסדת חברת החשמל לישראל על ידי פנחס רוטנברג.
23 בדצמבר 1923 – הקמת תנועת בית"ר – תנועת הנוער והצעירים של התנועה הרוויזיוניסטית לפני הקמת המדינה, ושל תנועת החרות לאחר הקמתה.
30 בספטמבר 1924 – נוסדת תנועת הנוער העובד, שהפכה מאוחר יותר לתנועת הנוער העובד והלומד.
1926 – תערכות אמנים מודרניים בצריף ה"אהל" בתל אביב, הציורים המופשטים הראשונים בארץ ישראל מוצגים (של הצייר יצחק פרנקל). ראשית דרכה של תל אביב כמרכז האמנות והתרבות של היישוב העברי.
11 באוגוסט 1929 – הקמת הסוכנות היהודית בציריך על ידי נציגים יהודים מ-26 מדינות.
23–29 באוגוסט 1929 – מאורעות תרפ"ט: סדרה של פרעות אלימות ומעשי טרור מצד ערביי ארץ ישראל נגד היישוב היהודי בארץ ישראל. במהלך המאורעות נרצחו 133 יהודים ו־339 נפצעו, ננטשו ונחרבו יישובים וקהילות ברחבי ארץ ישראל.
ב-1 במרץ 1920 יוסף טרומפלדור וחמישה מחבריו נהרגים בקרב על תל חי
המושבה היהודית הר-טוב עולה באש במאורעות תרפ"ט, 1929
ראו גם

שנות העשרים הסוערות
פאבל באטוב

| --- | --- |

פאבל באטוב, תמונה מ-1945.
 לידה:  1 ביוני 1897 כפר במחוז ירוסלבל, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  19 באפריל 1985 (בגיל 87) מוסקבה, ברית המועצות ברית המועצות
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מדינה:  רוסיה 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של המטכ"ל של צבא רוסיה 
 השתייכות:   צבא האימפריה הרוסית הצבא האדום הצבא האדום
 תקופת הפעילות:  1915–1965 (כ־50 שנה)
 דרגה:   גנרל ארמייה
 תפקידים בשירות
 מפקד הקורפוס ה-10 מפקד הקורפוס ה-3 מפקד הקורפוס המיוחד מפקד הקורפוס העצמאי ה-9 מפקד הארמייה ה-51  מפקד הארמייה ה-3 מפקד ארמיית הטנקים ה-4  מפקד הארמייה ה-65 מפקד הארמייה הממוכנת ה-7 מפקד דיוויזיית הטנקים המיוחדת ה-7 מפקד ארמיית המשמר ה-11 מפקד המחוז הצבאי קרפטים מפקד המחוז הצבאי הבלטי מפקד קבוצת הכוחות הדרומית סגן הרמטכ"ל של ברית ורשה
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה מלחמת האזרחים ברוסיה מלחמת האזרחים בספרד מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
                     
 
פאבל איוואנוביץ' באטוב (ברוסית: Павел Иванович Батов; 1 ביוני 1897 – 19 באפריל 1985) היה מפקד בכיר בצבא האדום אשר פיקד על ארמיות במהלך מלחמת העולם השנייה
ביוגרפיה > תחילת דרכו

באטוב נולד ב-1 ביוני 1897 בכפר פיליסובו במחוז ירוסלבל, אז בתחומי האימפריה הרוסית. בשנת 1915, במהלך מלחמת העולם הראשונה, התגייס לצבא האימפריה הרוסית ושרת כגשש ברגימנט ה-3 של המשמר הקיסרי. הוא לחם במסגרת החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה, ועל אומץ ליבו עוטר פעמיים בעיטור "צלב גיאורגי". ב-1917 נפצע בפעולה, ולאחר החלמתו נשלח להכשרה בבית ספר לקצינים בפטרוגרד. שם נפגש עם תועמלנים פוליטיים, שגרמו לו להצטרף למפלגה הבולשביקית. עם פרוץ מלחמת האזרחים ברוסיה התגייס לצבא האדום, לחם כמקלען, אך גם מילא תפקידי מטה שונים. לאחר המלחמה למד בבית ספר לקצינים, ובשנת 1927 מונה למפקד גדוד בדיוויזיית חיל הרגלים המוסקבאית ה-1 היוקרתית. הוא המשיך לשרת בתפקיד זה במשך תשע שנים, ובהמשך מונה למפקד רגימנט הרובאים ה-3.
ב-1936 נשלח כ"מתנדב" להילחם במלחמת האזרחים בספרד לצד רפובליקה הספרדית השנייה במסגרת הבריגדות הבינלאומיות. כינויו באותה תקופה היה פריץ פבלו והוא שימש כיועצו של הקומוניסט ההונגרי מאטה זלקה, אשר פיקד על הבריגדה הבינלאומית ה-12. הוא נפצע פעמיים במהלך הקרבות סביב טרואל ועל דרכי הגישה למדריד, ועוטר בפעם הראשונה בעיטור לנין ובעיטור הדגל האדום. ב-1937 לחם בקרב יאראמה וקרב גוודלחרה אשר במהלכו נפצע פעם נוספת. בדצמבר של אותה שנה חזר לרוסיה, ומונה למפקד קורפוס הרובאים ה-10, וב-1938 מונה למפקד קורפוס הרובאים ה-3. הוא פיקד על הקורפוס שלו במהלך המערכה בפולין, וב-1940 הועבר לפינלנד ולחם במלחמת החורף כחלק מהארמייה ה-13. על חלקו במלחמת החורף הועלה לדרגת גנרל לייטננט וקיבל את עיטור לנין פעם שנייה. למשך תקופה קצרה הוא שימש כמפקד קורפוס הרובאים המיוחד, ולקראת סוף השנה מונה לסגן מפקד המחוז הצבאי של עבר הקווקז.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

ביוני 1941, בעקבות מבצע ברברוסה, קיבל באטוב פיקוד על קורפוס הרובאים העצמאי ה-9 בחצי האי קרים. באוגוסט של אותה שנה מונה לסגן מפקד הארמייה ה-51, ובנובמבר מונה למפקד הארמייה, והיה זה שהכין אותה לקרב קרץ'. בדצמבר הועבר לפקד על הארמייה השלישית אשר הוצבה בחצי האי קרץ', והשתתפה במאמץ לשחרר את חצי האי קרים מידי הארמייה הגרמנית ה-11. בפברואר 1942 מונה לסגן מפקד חזית בריאנסק, עד 14 באוקטובר של אותה שנה עת מונה למפקד ארמיית הטנקים הרביעית הוא לחם עמה בתחילת קרב סטלינגרד, וניהל התקפות מוצלחות כנגד קורפוס הפאנצר ה-48. ב-23 באוקטובר, בעקבות האבדות שספגה, היא עברה ארגון מחדש והפכה להיות הארמייה ה-65.
הארמייה שתחת פיקודו השתתפה במבצע אורנוס תחת חזית הדון, והנחיתה התקפה מוחצת על אגפה השמאלי של הארמייה הגרמנית השישית. לאחר כיתור הכוחות הגרמניים באזור סטלינגרד בסוף נובמבר 1942, השתתף במבצע טבעת שנועד לצמצם את הכוחות הגרמנים המכותרים בסטלינגרד וסביבותיה. לאחר קרב סטלינגרד סופחה הארמייה שלו לחזית המרכזית בפיקודו של קונסטנטין רוקוסובסקי, וביולי 1943 היוותה את חוד החנית של החזית במהלך קרב קורסק. לאחר הקרב השתתפה הארמייה בקרבות משניים שנועדו לנצל את הניצחון, וצברה מוניטין עצום. לאחר מכן הועברה הארמייה תחת החזית הבלארוסית הראשונה, גם כן תחת פיקודו של רוקוסובסקי שעמו כבר הספיק באטוב להתיידד.
כחלק מהחזית הבלארוסית הראשונה הארמייה לחמה במבצע רגושב-זלובין, ולאחר מכן השתתפה במבצע בגרטיון באזור בלארוס שבו השמידה את הארמייה הגרמנית התשיעית. בתחילת המבצע, ב-29 ביוני 1944, הועלה באטוב לדרגת גנרל-פולקובניק. ב-22 ביולי חצה עם הארמייה שלו את הבוג המערבי, וב-4 בספטמבר חצה את הנהר נרב מדרום לוורשה והקים ראש גשר על גדתו השנייה. הגרמנים פתחו בהתקפות עזות על ראש הגשר שלו, ולפיכך הוא נאלץ לבלום. לאחר המבצע הועברה הארמייה תחת החזית הבלארוסית השנייה, וב-1945 באטוב השתתף עמה במבצע פרוסיה המזרחית ובמתקפת פומרניה המזרחית.
ביוגרפיה > אחריתו

ביוני 1946 הוא מונה למפקד הארמייה הממוכנת ה-7 אשר הוצבה בפולין, ופיקד עליה עד אוקטובר של אותה שנה. לאחר מכן מונה למפקד דיוויזיית הטנקים המיוחדת ה-7, ופיקד עליה עד אוקטובר 1949. ב-1950 מונה למפקד ארמיית המשמר ה-11 אשר הוצבה בקלינינגרד. ב-1954 מונה לסגן מפקד קבוצת הכוחות הסובייטים בגרמניה, וב-1955 הועלה לדרגת גנרל ארמייה ומונה למפקד המחוז הצבאי קרפטים, ובמסגרת תפקידו זה השתתף בדיכוי המרד ההונגרי ב-1956, וב-1958 מונה למפקד המחוז הצבאי הבלטי. בתקופה זו החל להתבלט כתאורטיקן וסופר צבאי פורה. ב-1959 נשלח לסין ומונה כיועץ בכיר בצבא הסיני. ב-1960 הוחזר לאירופה ומונה למפקד קבוצת הכוחות הדרומית. בין 1962–1965 שימש כראש המטה של ברית ורשה.
ב-1965 פרש מהצבא אך המשיך לשמש כמפקח במשרד הביטחון, וכתב את זיכרונותיו. הוא נותר חבר קרוב של רוקוסובסקי עד מותו של זה ב-1968, והיה מופקד על המשימה של עריכה והוצאה לאור של ספרי הזיכרונות של מפקדו לשעבר. בשנת 1970 נבחר לשמש כיושב ראש ארגון וותיקי מלחמת העולם השנייה בברית המועצות. הוא מת בביתו במוסקבה ב-19 באפריל 1985 בגיל 87. הוא נקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה.
פאבל בטוב נישא פעמיים והיה אב לארבע בנות (2 מכל אישה).
אדמה (עיר מקראית)

| --- | --- |

 חבל ארץ:  כיכר הירדן
 העיר הגדולה:  סדום
 סיבת נטישה:  עונש אלוהי
 תאריך נטישה:  1714 לפנה"ס
 
אַדְמָה הוא שם עיר הנזכרת במקרא ואשר שכנה באזור כיכר סדום ("כיכר הירדן") בדרום-מזרח ים המלח.
בתנ"ך

האזכור הראשון בתנ"ך לעיר אדמה הוא בתיאור גבולות הכנעני: ”וַיְהִי גְּבוּל הַכְּנַעֲנִי מִצִּידֹן בֹּאֲכָה גְרָרָה עַד-עַזָּה בֹּאֲכָה סְדֹמָה וַעֲמֹרָה וְאַדְמָה וּצְבֹיִם עַד-לָשַׁע” (ספר בראשית, פרק י', פסוק י"ט), כלומר הגבול הדרום-מזרחי של הכנעני לפי המקרא עבר סמוך לאדמה ולערי הכיכר בכלל.
אזכור נוסף לעיר נמצא במלחמת ארבעת המלכים את החמישה, בתור אחת מהערים שחברו למלך סדום במלחמתו נגד ארבעת מלכי מסופוטמיה: ”וַיְהִי בִּימֵי אַמְרָפֶל מֶלֶךְ-שִׁנְעָר אַרְיוֹךְ מֶלֶךְ אֶלָּסָר כְּדָרְלָעֹמֶר מֶלֶךְ עֵילָם וְתִדְעָל מֶלֶךְ גּוֹיִם: עָשׂוּ מִלְחָמָה אֶת-בֶּרַע מֶלֶךְ סְדֹם וְאֶת-בִּרְשַׁע מֶלֶךְ עֲמֹרָה שִׁנְאָב מֶלֶךְ אַדְמָה וְשֶׁמְאֵבֶר מֶלֶךְ צְבֹיִים וּמֶלֶךְ בֶּלַע הִיא-צֹעַר: כָּל-אֵלֶּה חָבְרוּ אֶל-עֵמֶק הַשִּׂדִּים הוּא יָם הַמֶּלַח:” (ספר בראשית, פרק י"ד, פסוקים א'–ג'). הסיפור המקראי על המלחמה מסתיים בהפסד לחמשת המלכים ובלקיחת הרכוש מסדום ומעמורה.
העיר אדמה נחרבה, לפי המקרא, בידי אלוהים במהפכת סדום ועמורה יחד עם כל ערי כיכר הירדן, מלבד העיר צוער.
פעמיים בתנ"ך מוזכר גורל העיר כאזהרה לעם: בפעם הראשונה בספר דברים, פרק כ"ט, פסוק כ"ב ”גׇּפְרִ֣ית וָמֶ֘לַח֮ שְׂרֵפָ֣ה כׇל־אַרְצָהּ֒ לֹ֤א תִזָּרַע֙ וְלֹ֣א תַצְמִ֔חַ וְלֹא־יַעֲלֶ֥ה בָ֖הּ כׇּל־עֵ֑שֶׂב כְּֽמַהְפֵּכַ֞ת סְדֹ֤ם וַעֲמֹרָה֙ אַדְמָ֣ה וּצְבוֹיִ֔ם אֲשֶׁר֙ הָפַ֣ךְ ה' בְּאַפּ֖וֹ וּבַחֲמָתֽוֹ׃” ובפעם השנייה בספר הושע, פרק י"א, פסוק ח' ”אֵ֞יךְ אֶתֶּנְךָ֣ אֶפְרַ֗יִם אֲמַגֶּנְךָ֙ יִשְׂרָאֵ֔ל אֵ֚יךְ אֶתֶּנְךָ֣ כְאַדְמָ֔ה אֲשִֽׂימְךָ֖ כִּצְבֹאיִ֑ם נֶהְפַּ֤ךְ עָלַי֙ לִבִּ֔י יַ֖חַד נִכְמְר֥וּ נִֽחוּמָֽי׃”
המידע הארכאולוגי וההיסטורי

באזור כיכר סדום התקיימו חמש ערים גדולות בתקופת הברונזה הקדומה, ורק בתקופה זו, באלף ה-3 לפנה"ס, יש המשערים כי המספר המקראי כיוון לאחת מהן כאשר ציין את אַדְמָה, על אף שכיכר הירדן מזוהה היום בצפון ים המלח ולא בדרומו. לפי טענה אחת חמשת ערי הכיכר המקראיות נזכרות בארכיון העיר אבלה שבסוריה, גם הוא מהאלף ה-3 לפנה"ס, ואף באותו סדר, אך לאחר מכן גילו שאדמה וצבויים נזכרו בלוח אחר. בנוסף לכך, אם מקבלים את השערת מיקומן של חמשת ערי הכיכר, נשללת אפשרות קיומה של מלחמת ארבעת המלכים את החמישה כפי שהיא מתוארת במקרא, שכן ארבעת המלכים המשוערים חיו מאות רבות של שנים אחרי נטישתן הסופית של ערי הכיכר, ומאות שנים מפרידות מבחינה היסטורית גם בינם לבין עצמם. ייתכן כי תיאור המלחמה נכתב במאה ה-7 לפנהס שכן זה זמן קיומן של הערים "עֵין מִשְׁפָּט הִוא קָדֵשׁ" ו"תָּמָר" הנזכרות בו (ספר בראשית, פרק י"ד, פסוק ז'). בנוסף בארכיון העיר מוזכר גם "ב-אר-שע", שלפי מקור זה היה מלך אדמה, ולא מלך עמורה כמו שמוזכר בספר בראשית, פרק י"ד, פסוק ב'.
הערות שוליים

↑  חיים ברמנט ומיכאל ויצמן. אבלה: תעלומה ארכאולוגית. כתר, ירושלים: עמודים 7, 181.
1 2  ראו עוד בערך מלחמת ארבעת המלכים את החמישה.
↑  ראו פינקלשטיין וסילברמן, ראשית ישראל, פרק 1, עמודים 58–59.
מענדל ראטה

| --- | --- |

 לידה:  26 באפריל 1991 (בן 33) י"ב באייר ה'תשנ"א ישראל בני ברק, ישראל
 שם לידה:  מנחם מענדל ראטה
 שם במה:  מענדל ראטה
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 מקום לימודים:  תלמוד תורה מכנובקה, תלמוד תורה בעלז, ישיבת טשרנוביל, האוניברסיטה הפתוחה
 עיסוק:  זמר-יוצר, מוזיקאי, משפיע
 זרם:  יהדות חרדית
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 שפה מועדפת:  יידיש, עברית
 כלי נגינה:  גיטרה אקוסטית
 
מנחם מענדל ראטה (נהגה: רוט; נולד בי"ב באייר ה'תשנ"א, 26 באפריל 1991) הוא זמר ומלחין בסגנון מוזיקה חסידית ומשפיע חרדי־חסידי ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בבני ברק לאביו הרב גדליה משה, האדמו"ר משומרי אמונים באשדוד, ולאימו טובה שפרה (בתו של הרב אליעזר זאב רוזנבוים, האדמו"ר מראחוב). דור עשירי לבעל שם טוב. שביעי מבין 15 אחים.
למד בתלמוד תורה של חסידות מכנובקה ובתלמוד תורה של חסידות בעלז. למד בישיבה קטנה ובישיבה גדולה בישיבת טשרנוביל בבני ברק. בבחרותו עברה משפחתו חרם קהילתי שבעקבותיו החל להתחבר לזרם "קרליבך".
בגיל 20 התחיל להוציא גיליון דו שבועי בו שיתף את מחשבותיו האישיות, עד שיום אחד כתב במאמר ש"אם הייתה לו ישיבה הוא היה כל ליל שישי עושה קומזיץ, לומד עם הצעירים יהדות ומחשבה, ופעם בכמה חדשים מוציא אותם לטבע, לחבק את העצים ולקטוף תפוזים", בעקבות המאמר עבר מעמד של השפלה פומבית מול 300 בחורים ובסופו נאסר על בחורים צעירים לדבר איתו בעילה של השקפות מקולקלות.
זמן קצר לאחר נישואיו התגרש.
ב-2016 התחיל לכתוב בלוג באתר בחדרי חרדים בו היה מנפץ נושאים שהם טאבו במגזר החרדי. כעבור שנה וחצי סגר את הבלוג.
פרץ לתודעה הציבורית ב-2016 כשהוציא את השיר "מנחה" עם קליפ שכתב אריאל כהן והפיק שלום אייזנבך שצולם באוקראינה והשתתפו בו למעלה מחמישים שחקנים. נכון לאפריל 2024 מספר הצפיות לקליפ באתר יוטיוב עומד על כ-1.5 מיליון צפיות. השיר זכה גם לביצוע קאבר של הזמר שלומי גרטנר.
ב-5 בינואר 2025, במהלך מלחמת חרבות ברזל התגייס לחטיבת חשמונאים החרדית בצה"ל, בכדי לפתוח את הדרך לחרדים שחוששים להיות הראשונים שמתגייסים. באותו יום יצא שירו "אני רץ לקרב".
דרכו

בעקבות החרם שעברה משפחתו בצעירותו החל לשיר ולהתנהג בסגנון קרליבך. ראטה ידוע ביציאתו נגד עולם השידוכים החסידי בו עורכים פגישה של מספר דקות בין בני הזוג ומיד לאחר מכן מכריזים על שידוך, הוא עצמו נפגע מכך מה שגרם לגירושיו כעבור ארבעה חודשים מנישואיו.
לראטה אין רב או אדמו"ר שבדרכו הוא הולך, אולם לטענתו הוא הושפע מדרכו של הרב מרדכי יוסף ליינר מייסד חסידות איזביצה. תקופה מסוימת נתן גם שיעורים קצרים בליווי גיטרה בספר מי השלוח של הרב ליינר. לדבריו הוא מרגיש שהוא גלגול של שבתי צבי.
עמדותיו של ראטה בשאלות ציבוריות והלכתיות חורגות מן המקובל במגזר החרדי. בין השאר הוא תומך בגיוס חרדים לצה"ל, מקל בשמיעת מוזיקה בתשעת הימים וספירת העומר, השתתף בקליפ לקמפיין של מפלגת עוצמה יהודית, הצביע להם בבחירות, ואף העלה סרטון תמיכה באיתמר בן גביר לאחר שראש ישיבת חברון, הרב דוד כהן, יצא נגדו.
ראטה הוציא שירי אהבה, דבר שבציבור החרדי נחשב לטאבו. לדבריו, אי שמיעת שירי אהבה כמו גם נושא השידוכים במגזר הוא מנהג גלותי שנועד לשמור על עם ישראל בקדושתו לאחר הירידה הרוחנית שחווה לאחר החורבן, ולאחר החזרה לארץ החלה חזרה לקהילה הממוסדת בה אין את הבעיות של הגלות.
קריירה מוזיקלית

בדצמבר 2014 הוציא את השיר 'וקיויתי לו'.
ב-10 באפריל 2016 הוציא את השיר 'תהום אל תהום' יחד עם הזמר מוטי ויזל. ב-26 באפריל הוציא את השיר 'בין הזמנים'.
בספטמבר 2016 הוציא קליפ קומזיץ 'מענדל מיט חברים'.
בדצמבר 2016 הוציא את הסינגל-קליפ 'מנחה'.
במאי 2021 הוציא את השיר 'וידום אהרן' לזכר אסון הר מירון.
באפריל 2022 עורר סערה כשהוציא את השיר 'ליבע ניגון' העוסק בבניית בית וחיפוש אחר שידוך.
ביולי 2022 הוציא את השיר קליפ 'לך לך' בו הוא מציג אב שזורק את בנו מהבית לאחר שהוא מגלה שיש לו סמארטפון.
בנובמבר 2022 הוציא את השיר 'שיר געגועים לרחל'.
בפברואר 2023 הוציא את השיר 'ארץ אל תכסי דמם' לזכרם של הילדים אשר ויעקב פלאי שנרצחו בפיגוע הדריסה בשכונת רמות.
ביוני 2023 הוציא את השיר 'יאסעלע' יחד עם הזמר מיכאל שניצלר שנפטר חודשיים קודם יציאת הקליפ.
בנובמבר 2023 הוציא שיר תפילה 'ושבו בנים' להחזרת החטופים במתקפת הפתע על ישראל בשמחת תורה.
באפריל 2024 הוציא את השיר קליפ 'העם הזה' על הוויכוחים בחברה הישראלית וגיוס חרדים לצה"ל.
באוקטובר 2024 הוציא את השיר קליפ 'שנה של כיפור' כמלאת שנה למתקפת הפתע על ישראל.
בינואר 2025 הוציא את השיר קליפ 'רץ לקרב' לרגל גיוסו לשירות קרבי בצה"ל.
הערות שוליים

↑  דן לביא, גירושי בן האדמו"ר הפכו לקליפ מוזיקלי, באתר ישראל היום, 7 בינואר 2021
↑  יאיר טוקר, ‏המשפיע מענדל ראטה לגרושתו שהתארסה: "שיהיו לך חיים יפים", באתר כיכר השבת, 18 בינואר 2018
↑  הבלוג של המשפיע, באתר בחדרי חרדים
↑  אחרי שנה וחצי: הבלוג של המשפיע נפרד מכם לשלום • ועכשיו הספר?, באתר בחדרי חרדים
↑  חזרה לעיירה של פעם: הקליפ המרהיב של ר' מענדל ראטה, באתר JDN
↑  איציק ברנדויין, בן האדמו"ר הודיע: מתגייס לחטיבה החרדית, באתר ערוץ 7, 5 בנובמבר 2024
↑  חנן גרינווד, "דם אחיי נשפך ואני יושב ושותק": בן האדמו"ר שהודיע בפוסט מרגש שיתגייס לצה"ל, באתר ישראל היום, 5 בנובמבר 2024
1 2  ערוץ 7, בן האדמו"ר מתגייס ושר "אני רץ לקרב", באתר ערוץ 7, 5 בינואר 2025
↑  קובי הר צבי, קרליבך פינת שומרי אמונים: הכירו את המשפיע הרב מנדל ראטה – בחדרי חרדים, באתר בחדרי חרדים, 23 באוקטובר 2016
↑  מתוך פוסט שלו, באתר פייסבוק, ‏2 בפברואר 2022
↑   מענדל ראטה בריאיון נוקב על נושא גיוס חרדים לצה"ל – עם שי גולדן וטל מאיר, סרטון בערוץ "מענדל ראטה", באתר יוטיוב (אורך: 07:02)
↑   הדור הצעיר מדבר – מענדל ראטה | פרק ג – האם מותר לשמוע מוזיקה בספירת העומר? | Mendl Roth, סרטון בערוץ "מענדל ראטה", באתר יוטיוב (אורך: 04:43)
↑   לחסל את החמאס כי לנו כבר נמאס! הקליפ לפורים של המטה החרדי של עוצמה יהודית, סרטון בערוץ "עוצמה יהודית", באתר יוטיוב (אורך: 2:38), 20 במרץ 2019
↑  אז למי אני הולך להצביע בבחירות הקרובות בעזרת ד׳?, באתר יוטיוב
↑  רגע ההצבעה בחירות תשפ״ג, באתר יוטיוב
↑   כואב לי מאוד דברי ראש הישיבה על איתמר בן גביר, סרטון בערוץ "מענדל ראטה", באתר יוטיוב (אורך: 01:30)
↑  איציק ברנדויין, ראש ישיבת חברון הרב דוד כהן על בן גביר: "המחלל שם שמיים הגדול ביותר בדור האחרון", באתר ערוץ 7, 26 באוקטובר 2022
↑  יאיר טוקר, ‏מענדל ראטה מעורר סערה: "ליבע ניגון", באתר כיכר השבת, 20 באפריל 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 2f707f9e-1426-4cce-97e6-13275df35828
טיפקס

ערך זה עוסק בנוזל מחיקה. אם התכוונתם ללהקה ישראלית, ראו .
.
דוגמה לשגיאה שנמחקה בטיפקס ותוקנה בכתיבה מחדש מעל הנוזל היבש.
בקבוק נוזל טיפקס.
טיפקס בצורת סרט לבן, המכסה את השגיאה ללא צורך בהמתנה לייבושו.
מְחִיקוֹן או טיפקס הוא נוזל מחיקה לבן שמטרתו כיסוי שגיאות שנעשו באמצעי בלתי מחיק על נייר. את הנוזל יש למרוח על הנייר, ובהתייבשו הוא יוצר משטח שעט כדורי יבש יכול לכתוב עליו. לעט בעל דיו המתייבשת לאט או כלי כתיבה הדורש משטח מחוספס יהיו קשיים בכתיבה על המשטח הנוצר.
השם "טיפקס" (Tipp-Ex) הוא שם רשום של מותג המשווק בישראל החל משנות ה-80. בפי רבים, משמש גם באופן לא רשמי השם טיפקס כשם גנרי לכל נוזלי המחיקה האחרים, מתוצרות שונות, המחקים את טיפקס המקורי. שמה של הלהקה טיפקס נכתב באנגלית Tea Packs, ואינו מאוית בדומה לשם הנוזל, המהווה סימן מסחר, וזאת כדי לעקוף את החוקים הרלוונטיים.
היסטוריה

בשנת 1958 רשמה האמריקאית בטי נסמיט גרהאם פטנט על הנוזל הלבן שהמציאה ב-1951 ופיתחה במשך שנים במטבח ביתה, לו קראה "נייר נוזלי" (Liquid Paper). גרהאם הייתה מזכירה במקצועה, וסברה שחייב להיות פתרון יעיל יותר לשגיאות הקלדה מאשר הקלדה מחדש, ונעים יותר לעין מאשר מעבר מחודש על הטקסט עם קו חוצה. חברת ג'ילט רכשה ממנה את החברה שיסדה לשיווק המוצר בסכום של $47.5 מיליון, בנוסף לתמלוגים במהלך חייה.
בשנת 1959 ייסד אוטו קרלס את חברת טיפקס בפרנקפורט, גרמניה. שמה של החברה מגיע מ-"טיפ" (הקלדה בגרמנית) ו-"אקס" (לשעבר בלטינית).
בשנת 1997 החברה נרכשה על ידי תאגיד BIC.
היסטוריה > נייר תיקון

המוצר הראשון שייצרה החברה היה נייר תיקון למכונות כתיבה. כדי לתקן שגיאת הקלדה באמצעות הנייר, היה צורך להחזיר את המכונה כך שתקליד באותו מקום שוב, למקם את נייר התיקון מעל האות השגויה, להקליד שנית את האות השגויה כך שנייר התיקון ביצע מחיקה של האות, ואז ניתן להקליד את האות הנכונה.
היסטוריה > נוזל תיקון

בשנת 1965 שווק כבר נוזל התיקון. בשיטה זו משווקים צמד בקבוקונים, שבאחד מהם מברשת ומכל נוזל מחיקה, והשני מכיל מדלל לנוזל המחיקה. המדלל אמור להאט ולמנוע את תהליך ההתקרשות של הנוזל, אם נחשף זה לאוויר לזמן ממושך מדי. בפועל, כמו בחומרים רבים שהמדלל שלהם מבוסס טרפנטין או אצטון, ערבוב המדלל בנוזל המחיקה מביא להמסה רגעית ולהתקרשות מואצת של הנוזל לאחר מכן. נוזל המחיקה הוא חומר מסוכן, המהווה סם כאשר הוא נשאף.
היסטוריה > סרט תיקון

בשנת 1992 שווק סרט התיקון. חומר המחיקה על הסרט מגורד באמצעות לחץ על מיקום השגיאה. בפועל, ניתן להשתמש בו רק במכונות כתיבה, מכיוון שהשימוש בו מצריך לחץ ודיוק רבים. מכיוון שאינו נוזלי, הוא אינו נוטה להתקרשות ואינו מהווה סם. מנגנון הסרט נוטה להתקע.
בשנת 1995 שווקה גרסת כיס של סרט התיקון.
בשנת 1999 שווקה גרסת כיס מוקטנת.
היסטוריה > עט תיקון

בשנת 1998 שווק "עט הטיפקס": מכל מוארך שחודו ניתן ללחיצה כלפי פנים. כאשר החוד לחוץ, זורם נוזל סביב החוד. כאשר החוד אינו לחוץ, הוא משמש מכסה. כדי לגרום לנוזל לזרום החוצה יש צורך להפעיל לחץ על גוף המכל, בייחוד כאשר הפיה מתחילה להסתם בשאריות חומר קרוש. הפעלת הלחץ ופריצת המחסום גורמת לכך שכמויות בלתי מבוקרות של נוזל מחיקה זורמות לדף. עם זאת, ניתן בשיטה זו לנצל כמות גדולה יותר מנוזל המחיקה מאשר בשיטת הבקבוקונים.
היסטוריה > קצף

בשנת 2000 הוחל בשיווק נוזל מחיקה בצורת קצף.
ראו גם

שאיפת ממסים נדיפים - על הסכנות בשאיפת טיפקס וחומרים דומים אחרים
הערות שוליים

↑  מְחִיקוֹן במילון שימוש כללי (תשנ"ה), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Mothers of Invention, Ethlie Ann Vare and Greg Ptacek, William Morrow, 1988. ISBN 0-688-06464-7 (pp. 38-42)
דורון בן-עמי

ערך זה עוסק במדבב ישראלי. אם התכוונתם לארכאולוג שנקרא באותו שם, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בספטמבר 1983 (בן 41)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 www.doronbnm.com
 
דורון בן-עמי (נולד ב-3 בספטמבר 1983) הוא מוזיקאי, שחקן ומורה ישראלי.
ראשית חייו

בן-עמי נולד וגדל בכפר סבא, את צעדיו הראשונים בשירה ומשחק החל בגיל חמש כשהופיע על במות שונות ברחבי ישראל ובטלוויזיה.
בן עמי השתתף כילד במספר קלטות ותוכניות ילדים בטלוויזיה: "מסיבת גן" (1989-1994) עם ירון לונדון, "כמו גדולים 2" (1993) של אריק איינשטיין וצבי שיסל, דרמת הטלוויזיה "יוץ שוורץ ומלחמתו בחיים" (1992) לצד שלמה בר-אבא ומוני מושונוב וסרט הקולנוע "סיפורי תל אביב" (1992). בין השנים 1989–1992 כיכב בן-עמי במספר קמפיינים ופרסומות של חברת "תלמה".
בגיל 10, החל לדבב בסדרות וסרטים מצוירים אצל הבמאית שפרירה זכאי. בין הסרטים הבולטים שבהם דיבב:
מלך האריות (1994) - קולו של סימבה
חתולים בצמרת (1994) - קולו של טולוז
בייב (1995) - קולו של בייב
פיטר פן 2 (2002) - קולו של פיטר פן
גופי הולך לקולג' (2000) - קולו של מקס גוף
ב-1996 השתתף במחזמר "צלילי המוסיקה" בכיכובם של חני נחמיאס וששי קשת.
את שירותו הצבאי עשה בן-עמי בלהקות חיל הים וחיל החינוך והנוער.
קריירה מוזיקלית

עם שחרורו מצה"ל החל להדריך מקהלות והרכבים קוליים ברחבי הארץ כמעבד קולי ומנצח. במסגרת עבודתו כמנצח מקהלות, קיים לאורך השנים שיתופי פעולה עם מספר אמנים מהשורה וביניהם: שלמה גרוניך, אלון אולארצ׳יק, ריקי גל, דני רובס, רמי קלינשטיין, שם-טוב לוי, אוהד חיטמן, לאה שבת ועוד.
בשנת 2006 הקים את הרכב הא-קפלה קוינטה וחצי, אותו הוא מנהל מוזיקלית עד היום, והוא גם אחראי על כתיבת רוב העיבודים לרפרטואר ההרכב. בשנת 2022 הוציאו קוינטה וחצי אלבום ראשון שכולל גם חומרים מקוריים שנכתבו על ידי חברי ההרכב.
בין הפרויקטים הבולטים שבהם לקח בן-עמי חלק כמעבד קולי, הוא זכה לכתוב עיבודים למופע "מומנטום" של להקת המחול מיומנה, לקונצרטים של מקהלת הזמיר, לשמינית ווקאל ועוד.
בשנת 2020 הקים בן-עמי עם חבריו המורים, מיה שילון וברק גונן, את ההרכב הסאטירי-מוזיקלי, ׳מורת-רוח׳, שמעביר ביקורת נוקבת על מערכת החינוך בישראל. השלישייה פרסמה מספר קליפים שזכו לתהודה הן בקרב מורים רבים ברחבי הארץ והן באמצעי התקשורת. בשנת 2023 העלתה השלישייה מופע סאטירי באורך מלא, שזכה להצלחה רבה והספיק לחצות את רף מאה ההצגות. בנובמבר 2024 השיקו חברי השלישייה פודקאסט שזכה לשם ״שעת שהייה״, ובמסגרתו הם משוחחים על נושאים מגוונים שמתקשרים להוראה ולמערכת החינוך.
הוראה וקהילה

בשנת 2001 נמנה עם חתני פרס "גלר" על עשייה התנדבותית למען הקהילה.
משנת 2005 משמש כמורה במערכת החינוך. כיום מלמד מוזיקה, היסטוריה ומזרחנות בתיכון רבין ובתיכון כצנלסון בכפר סבא.
חיים אישיים

לבן עמי תואר ראשון ושני בהיסטוריה כללית ובהיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה באוניברסיטת תל אביב.
בן עמי נשוי ואב לבן. ברוב שנות חייו גר בכפר סבא בה גדל. מאז 2024 גר ביפו.
הערות שוליים

↑   שלושה מורים עלו על הבמה עם אמת כואבת – ועשו מזה סאטירה, סרטון בערוץ "כאן חדשות – תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 08:42)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007383689305171  VIAF: 14150170563500011954   WorldCat (עם VIAF): 14150170563500011954