stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נשרים (סדרת טלוויזיה)
עלילה

גיבורי הסדרה הם אודי (אורי בן ברוך), תלמיד כיתה ה' שאוהב הרפתקאות, ואחיו הגדול עופר (תובל שפיר) שהדבר היחיד שהוא רוצה זה להתרחק מאחיו הקטן ומחבריו הטובים: שחר הבן (להב גולן) ושחר הבת (מורין אמור) שבאים אחריו לכל מקום. הסדרה מתרחשת במהלך החופש הגדול. בתחילת הסדרה עופר רוצה לנסוע לרמת הגולן ולעשות עבודה על נשרים עם חברתו מאיה (אליענה מגון) שהוא מאוהב בה וחושב שהיא תנשק אותו בפעם הראשונה. ההורים של עופר ואודי מחליטים לטוס לחופשה בפריז, ואודי נרשם לקייטנה יחד עם שני השחרים, אך אודי מחליט ששלושתם יברחו מהקייטנה ויסעו עם עופר לגמלא. במהלך הסדרה עופר מנסה ככל-יכולתו להיות עם מאיה לבדו, בזמן שהיא מסתובבת עם שני בריונים: דור (סיוון פרסלר) ואסף (ברק חסיד). אודי ושני השחרים מגלים נשר חולה, חושדים שהוא הורעל, וקוראים לו מתושלח. לאחר מכן הם מגלים שמתושלח בלע חומר הרדמה. אודי חושד שבשמורה מסתובב גנב, ויחד עם השחרים, עופר ומאיה, הם תופסים את הגנבים ומצילים את הנשרים ואת שאר החיות שנגנבו באותה העת.
במהלך הסדרה יש קטעים שבו אודי ושני השחרים נחקרים על ידי שוטר (אלון דהן), מדווחים לו על קורתיהם בגמלא, אך מכיוון שהם ילדים, הוא אינו מאמין שהם גילו את הגנבים והגנבות לפני המשטרה.
עלילה > מבצע קיפוד

מבצע קיפוד היא סדרת בת של "נשרים", ומופיעות בה הדמויות הראשיות (אודי, שחר הבן ושחר הבת). גיבורי הסדרה הם אודי (אורי בן ברוך), שחר הבת (מורין אמור), שחר הבן (להב גולן). לסדרה מצטרפת גם אלה (עדי דבש) הבת של דוקטור גבעון. אודי, שחר ושחר דורסים קיפוד, מביאים אותו לווטרינר (דוקטור גבעון שהוא אבא של אלה) וביחד הם מקימים את חבורת "מבצע קיפוד".
דמויות > דמויות ראשיות

אודי קידר (אורי בן ברוך) - ילד הרפתקן שמדי פעם הוא מכניס את עצמו ואת שני חבריו הטובים להרפתקה. אחיו הקטן של עופר. מאוהב בשחר הבת
שחר "הבת" כהן (מורין אמור) - הבת היחידה בחבורה של אודי, היא הדמות החכמה ביותר בסדרה. קוראת הרבה באינטרנט. מאוהבת באודי
שחר "הבן" פלד (להב גולן) - שחר הבן הוא ילד רגיש בחבורה, והוא גם מפחד מכל דבר. הוא אלרגי לגלוטן.
עופר קידר (תובל שפיר) - אחיו הגדול של אודי.עצבני תוקפני שנון אבל רגיש. עופר די אוהב את אחיו, והוא תמיד ירצה להתרחק ממנו קצת. עופר מאוהב במאיה, ורצה לעשות את עבודה בביולוגיה על תצפיות בנשרים כדי שהם יוכלו להתנשק ולהיות חברים עד שאסף ודור נכנסים לתמונה. עופר בטוח שמאיה אוהבת את דור מה שגורם לו לקנא ולריב איתה. אבל מה שהוא לא ידע שכל הזמן הזה מאיה אהבה אותו ורק אותו. בסוף העונה תופס אומץ ומציע למאיה חברות והיא כמובן מסכימה
מאיה (אליענה מגון) - בת כיתתו של עופר. מאיה היא נערה שאוהבת לטייל בטבע, ומשתתפת בחוגי סיירות. מאוהבת בעופר. בסוף הסדרה היא ועופר הופכים לזוג.
אסף (ברק חסיד) - חבר של דור לשכבה. אסף הוא בחור שאינו אוהב את הטבע, ומעדיף לבקר את בני דודיו בטבריה.
דור (סיון פרסלר) - חבר של אסף לשכבה. דור די מחבב את מאיה, וזה גורם לקנאתו של עופר.
דמויות > דמויות משניות

יהודית (יעל לבנטל) - המנהלת של גמלא. יהודית היא מומחית לטבע ונוהגת להסביר לאודי, לשחרים ולעופר. מנסה להגן על נשרים, ודואגת לשמור על איכות הסביבה שלא יגרום נזק לנשרים.
שמוליק (אודי גוטשלק) - פקח בשמורה והמדריך. שמוליק נוהג לבדר את המטיילים כדי שהם יהיו עירניים.
יוסי (קובי שטמברג) - יוסי הוא בעלים של קיוסק בשמורה, ודמות הנבל הראשית בסדרה. בסוף הסדרה מסתבר שיוסי הוא המעביד של הגנבים שניסו להרעיל נשרים, לאחר מכן לגנוב ביצים וגם לגנוב חיות בר אחרות.
מיכל קידר (שרון אלימלך) - מיכל היא אמא של אודי ועופר קידר, אמא דאגנית מאוד. היא ובעלה גדעון טסים לפריז בזמן שאודי ועופר בשמורה. אבל היא לא יודעת שגם אודי שם היא חושבת שהוא בקייטנה וכשהיא מגלה זאת היא באה לשם להחזיר את אודי ועופר לבית.
פרקים

עונה 1
| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1 | נוסעים סמויים |
| 2 | 2 | שקרים וסודות |
| 3 | 3 | מתושלח |
| 4 | 4 | זהירות מוקשים! |
| 5 | 5 | עקבות |
| 6 | 6 | נוהל חירום |
| 7 | 7 | תעלומת הביצים הנעלמות |
| 8 | 8 | לבד |
| 9 | 9 | אמת או חובה |
| 10 | 10 | הביתה |
ראו גם

מבצע קיפוד
המתחם ה-25
הערות שוליים

↑  הודעות כלליות, תוכניות חדשות בערוץ לוגי בחודש נובמבר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 15 באוקטובר 2009
Hrs and Hrs

Hrs and Hrs (בעברית: שעות ושעות) הוא שיר של הזמרת האמריקאית מוני לונג מהמיני אלבום שלה Public Displays of Affection. השיר זכה להכרה בזכות טיקטוק בסוף שנת 2021, והיה לסינגל השלישי מהמיני אלבום. "Hrs and Hrs" הוא שיר R&B.
זה הפך לשיר הראשון של לונג שנכנס למצעד בילבורד הוט 100, והגיע לשיא למקום ה-16. השיר גם עמד בראש מצעד שירי ה-R&B, והפך לסינגל הראשון של אמנית עצמאית בראש המצעד. הצלחת השיר הביאה אותה לחתום על חוזה תקליטים עם דאף ג'אם במרץ 2022. "Hrs and Hrs" זכה בפרס גראמי לביצוע ה-R&B הטוב ביותר, וקיבל מועמדות לשיר ה-R&B הטוב ביותר.
רקע

מוני לונג יצרה את השיר לילה אחד כשהיא שטפה כלים. כדי להעביר זמן, היא חיפשה מקצבים ביוטיוב והשמיעה אותם. היא נתקלה במקצב R&B שמיד התחילה לעשות לו פריסטייל והחלה לכתוב את השיר לפיו. לפי לונג, זה לקח בערך 20 דקות. למחרת, היא הלכה לאולפן ההקלטות עם הפזמונאי קוק הראל, והקליטה שם את השיר. בתחילה, לונג לא תכננה לכלול את השיר במיני אלבום, אך הוא הפך לתוספת של הרגע האחרון לפרויקט.
זמן קצר לאחר מכן, השחקנית ברה-זי, המיודדת עם לונג, וארוסה כריס עשו סרטון של מערכת היחסים שלהם בליווי השיר. שבועות לאחר מכן, בדצמבר 2021, לונג פרסמה את הסרטון בטיקטוק. זה הפך במהירות לסרטון ויראלי ואף הושק אתגר בהשראתו במהרה; האתגר היה פופולרי בקרב קהילת הלהט"ב. בינואר 2022, השיר נכנס למספר מצעדי בילבורד, ועזר ללונג להגיע למקום הראשון במצעד האמנים הפורצים של בילבורד.
הרכב

"Hrs and Hrs" היא בלדת R&B שהופקה על ידי דילן גרהם ורלף טילר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 33 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 16 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו – היפ הופ/R&B | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 4 |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 14 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 91 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 41 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים העצמאיים הבריטי | 3 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד סינגלי ה-R&B הבריטי | 18 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 15 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 69 |  |
מיקומי שיא > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  2022> מדינה |   ‏‏‏  2022> מצעד |   ‏‏‏  2022> מיקום שיא |   ‏‏‏  2022>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 57 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 16 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 28 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 3× פלטינה | 3,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 3,000,000 |
הערות שוליים

↑  פריסילה רנה, ברנדון ג'ון-בפטיסט, דילן גרהם, אייזק וריסטון, חמאדי עאבי, ג'סטין נתניאל צים, קוק הראל
↑  Muni Long Was a Pop Songwriter – Then She Bet on Herself as a Solo R&B Act - Okayplayer, www.okayplayer.com, ‏2022-01-28 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Heran Mamo, Chartbreaker: Muni Long’s ‘Hrs and Hrs’ Came From Years and Years of Hard Work, בילבורד, ‏1 בפברואר 2022 (באנגלית אמריקאית)
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2022: סילק סוניק – "Leave the Door Open"   ג'זמין סוליבן – "Pick Up Your Feelings" | פרס גראמי לביצוע ה-R&B הטוב ביותר   2023: מוני לונג – "Hrs and Hrs"  | הבא: 2024: קוקו ג'ונס – "ICU" |
סיון הנדלסמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1986 (בת 39 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  סמינר הקיבוצים  אוניברסיטת תל אביב 
 
סיון הנדלסמן (נולדה ב-1986) היא במאית תיאטרון ישראלית.
ביוגרפיה

הנדלסמן נולדה ב-1986 בתל אביב. בתו הבכורה של דני הנדלסמן, רכז מגמת המוזיקה בתיכון אלון ברמת השרון, ואימה סמדר הנדלסמן, דוקטור למוזיקולוגיה ומורה בבית הספר למוזיקה רימון. אחיה הוא האמן והמוזיקאי שיר הנדלסמן, יליד 1989.
כשהייתה בת 20 התגרשו הוריה, אירוע שהשפיע על חייה האישיים ועל יצירתה.
את שירותה הצבאי עשתה כסולנית בלהקה צבאית, ולאחר שחרורה למדה מוזיקה ברימון, אך בהמשך החליטה לפנות לתחום התיאטרון ולמדה בימוי בסמינר הקיבוצים ותואר שני במינהל ומנהיגות בחינוך מטעם אוניברסיטת תל אביב. במהלך לימודיה התוודעה הנדלסמן לשיטת "Viewpoints" - טכניקה של אימפרוביזציה שהתפתחה מעולם הריקוד הפוסטמודרני שפיתחה הבמאית האמריקאית אן בוגרט, ונסעה אליה ללמוד את השיטה.
הצגות בבימויה

סמיר ויונתן - הצגת יחיד של יוגב יפת מאת דניאלה כרמי, זוכת המקום הראשון בפסטיבל תיאטרונטו 2011, ופרסי הצגת השנה ושחקן השנה מטעם אסיטז' 2012 (הקאמרי, 2011)
מסע הדוד מקס - מחזה מאת חנוך לוין במסגרת פסטיבל "ניסוי כלים" 2012
הנסיכה על העדשה - הצגה מוזיקלית בהשראת הנס כריסטיאן אנדרסן (תיאטרון אורנה פורת, 2013)
אני לא גנב - עיבוד של עינת ברנובסקי לספרה של תמי שם-טוב על בית היתומים של יאנוש קורצ'אק (סטודיו יורם לוינשטיין, 2014)
נתח קבצנים - אגדה מודרנית מאת יוסי גולד על הקצב האחרון בעיר שאוסרת מכירת בשר (פסטיבל תיאטרון קצר, 2014)
המשוגעת משאיו - עיבוד של הנדלסמן למחזה מאת ז'אן ז'ירודו בתרגומו של ט. כרמי (תיאטרון עירוני א', 2014)
הנסיכה והגמד - עיבוד מוזיקלי של אורי אוריין לסיפור מאת אוסקר ויילד (גודמן, 2015)
בית מטבחיים 5 - אופרת רוק פסיכדלית על פי ספרו של קורט וונגוט, במסגרת פסטיבל עכו (תיאטרון האינקובטור, 2015)
אלברט - עיבוד ולחן מאת משה זורמן על פי המחזה זוכה פרס ברנשטיין 2012 מאת עודד ליפשיץ (צוותא, 2017)
המשפחה המתה - מחזה פרי עטה של הנדלסמן שכתבה בעקבות הגירושים של הוריה. ההצגה מתרחשת בעתיד ולוקחת את הקהל לסיור בעולם שבו התא המשפחתי מת וקיומו היחיד הוא כמוצג מוזיאוני (מוזיאון תל אביב, 2017)
רמלה - ספוקן וורד מוזיקלי אוטוביוגרפי בביצוע נעמה לופו (צוותא, 2018)
נוטות החסד/ איך הרגתי את אמא שלי - עיבוד של הנדלסמן למחזה "נוטות החסד" של אייסכילוס (הסדנה למשפט ותיאטרון, 2019)
עד ראייה - עיבוד מחודש למחזה מאת יהושע סובול בשילוב תנועה של טולה דמארי ומוזיקה מקורית של לירון משולם (סמינר הקיבוצים, 2021)
הערות שוליים

1 2  מאיה נחום שחל, פעם היתה משפחה: הצגה שמתרחשת בעולם עתידני שבו המוסד המשפחתי מת, באתר כלכליסט, 3 במאי 2017
↑  יפו | פורטל יפו |סמיר ויונתן על כוכב מאדים, באתר www.yaffo.co.il
↑  מסע הדוד מקס -אופרטה על פי ספרו של חנוך לוין, באתר www.facebook.com
↑  20 מזרנים ועדשה אחת – הנסיכה על העדשה – הצגת ילדים ב”אורנה פורת”. | התרשמות של איטו אבירם, ‏2016-03-26
↑  אני לא גנב, באתר www.saltarbutartzi.org.il
↑  מאיה כהן, נפתחו הדלתות, באתר www.israelhayom.co.il, ‏1 באוקטובר 2014
↑  המשוגעת משאיו, באתר www.facebook.com
↑  הנסיכה והגמד, באתר גודמן - בית ספר למשחק בנגב
↑  עידוא דגן, מדינה בהלם קרב: בית מטבחיים בפסטיבל עכו, באתר nrg‏, 27 בספטמבר 2015
↑  אלברט - בכורה עולמית לאופרה חדשה מאת משה זורמן, באתר www.facebook.com
↑  מירב דוסטר, ‏המשפחה המתה של סיון, באתר ‏מאקו‏, 6 ביוני 2017
↑  רמלה- ספוקן וורד מוזיקלי אוטוביוגרפי (מוזיקה), באתר www.saltarbutartzi.org.il
↑  ״נוטות החסד/ איך הרגתי את אמא שלי״ - הצגת הסדנה למשפט ותיאטרון, באתר law.huji.ac.il
↑  עליס בליטנטל, עד ראיה 2021, באתר News1 מחלקה ראשונה, 17 ביוני 2021
סמואל פיליפס הנטינגטון

ערך זה עוסק במדען מדינה אמריקאי. אם התכוונתם למשפטן ופוליטיקאי אמריקאי שכיהן כמושל אוהיו במאה ה-19, ראו .
| --- | --- |

סמואל הנטינגטון בפורום הכלכלי העולמי בדאבוס, 2004
 לידה:  18 באפריל 1927 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  24 בדצמבר 2008 (בגיל 81) מרתה'ס ויניארד, ארצות הברית 
 שם לידה:  Samuel Phillips Huntington 
 ענף מדעי:  יחסים בינלאומיים, מדע המדינה,
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת שיקגו  אוניברסיטת ייל  תיכון סטאיווסנט 
 מוסדות:  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת קולומביה 
 תלמידי דוקטורט:  Timothy Colton, Robert Ray Kaufman, סטיבן קרסנר, Raymond William Baker 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים  פרס גרומאייר (1992)  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים 
 בן או בת זוג:  Nancy Arkelyan Huntington 
 תרומות עיקריות
 פיתוח תאוריית "התנגשות הציביליזציות"
 
עטיפת רב המכר "התנגשות הציביליזציות" בשפה האנגלית
סמואל פיליפס הנטינגטון (בשם מלא באנגלית: Samuel Phillips Huntington; ‏18 באפריל 1927 – 24 בדצמבר 2008) היה פרופסור למדע המדינה, שכיהן כראש בית הספר ללימודים בינלאומיים באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית. רבים ממחקריו עסקו באסטרטגיה לאומית, יחסי צבא-ממשלה והפיכות צבאיות.
תולדות חייו

הנטינגטון, נולד בעיר ניו יורק ב-18 באפריל 1927. בגיל 18 סיים בהצטיינות את לימודיו באוניברסיטת ייל והתגייס לצבא. לאחר שירותו הצבאי, חזר ללימודים וקיבל תואר שני מאוניברסיטת שיקגו. בגיל 23 התחיל ללמוד באוניברסיטת הרווארד, ושם השלים את הדוקטורט במדע המדינה.
ב-1950 מונה לחבר סגל בבית הספר לממשל של אוניברסיטת הרווארד, בתפקיד זה שימש עד 2006 למעט בשנים 1959–1962 בהן היה חבר סגל באוניברסיטת קולומביה. בשנת 1968, כתב חיבור שנוי במחלוקת אשר יצא נגד ההנחה, לפיה פיתוח כלכלי וחברתי של ארצות נחשלות יוביל להקמת משטרים דמוקרטיים יציבים בהן. בסוף שנות ה-60 היה הנטינגטון חבר במועצה לביטחון לאומי ויועצו של נשיא ארצות הברית לינדון ג'ונסון, והיה מהתומכים בשימוש בהפצצות כבדות באזורים מאוכלסים בדרום וייטנאם. בשנים 1977 ו-1978 עבד כמתאם מטעם הבית הלבן לתכנון מדיניות במועצה לביטחון לאומי, בתקופה שבה שימש ידידו זביגנייב בז'ז'ינסקי כיועץ לביטחון לאומי של הנשיא ג'ימי קרטר.
הנטינגטון נבחר לחבר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים בשנת 1965.
נפטר ב-24 בדצמבר 2008 במדינת מסצ'וסטס שבארצות הברית.
ספריו

סדר פוליטי בשינויים במערכות ובמוסדות פוליטיים: יצא לאור ב-1968, הספר עוסק בשינויים במערכות ובמוסדות פוליטיים.
הגל השלישי של הדמוקרטיזציה: יצא לאור ב-1991, הספר עוסק בהפיכתן של מדינות רבות לדמוקרטיות במהלך שנות ה-70.
התנגשות הציביליזציות: יצא לאור ב-1993, הספר עוסק בחלוקה של העולם לשמונה ציוויליזציות נפרדות, ומאבקן אחת בשנייה.
מי אנחנו? האתגרים על זהותה הלאומית של אמריקה: יצא לאור ב-2004, הספר עוסק באיום על זהותה התרבותית-מערבית של ארצות הברית בעקבות ההגירה אליה, על-פי דעתו של הנטינגטון.
Breaking Free

"Breaking Free" הוא שיר מתוך הסרט המקורי של ערוץ דיסני, היי סקול מיוזיקל. הוא נכלל בפסקול הסרט. השיר בוצע על ידי דרו סילי, זאק אפרון וונסה הדג'נס. הוא יצא לאור כסינגל ב-8 ביוני 2006 תחת הוצאת וולט דיסני רקורדס.
סצנת השיר

בעוד טרוי בולטון וגבריאלה מונטז מתמודדים עם דעות קדומות מצד קבוצות הכדורסל והאקדמיה, שניהם מחליטים שהם יכולים להמשיך את חלומם הסודי להופיע במחזמר. השיר מבוצע במהלך שיאו של הסרט כאשר טרוי וגבריאלה משתתפים באודישן מול כל התלמידים. בסרט, הדואט נכתב והולחן על ידי קלסי נילסן למערכה השנייה של המחזמר הבית ספרי.
דירוגים ברשימות

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 100 שירי דיסניוורס הגדולים בכל הזמנים | 10 |  |
הצלחה מסחרית

בשבוע השני של השיר במצעד בילבורד הוט 100, השיר עלה ממקום 86 למקום 4, ובכך שבר את שיא העלייה הגדולה ביותר במצעד עד לנקודה זו.
גרסאות כיסוי

עם צאת הסרט בישראל, הוציאה זמרת הישראלית גילת הלל גרסה בעברית לשיר בשם "ממריאים" שיצאה כסינגל לצד הגרסה המקורית ורצועת הקליפ לצורכי קידום הסרט בארץ, כמו כן הקליפ שודר בין פרסומות בערוץ ג'טיקס.
ג'ושוע באסט, אוליביה רודריגו ומאט קורנט מבצעים גרסת כיסוי לשיר בסדרה היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 13 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 17 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 4 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 46 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 36 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 9 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 4 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 6 |  |
מיקומי שיא > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  2006> מדינה |   ‏‏‏  2006> מצעד |   ‏‏‏  2006> מיקום שיא |   ‏‏‏  2006>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 95 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 400,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 1,400,000 |
הערות שוליים

↑  Green, Kris; Wilkes, Neil (2006-09-21). "High School Musical". דיגיטל ספיי. אורכב מ-המקור ב-2006-11-18. נבדק ב-2007-01-21. To set the record straight, the majority of what is sung in the movie is definitely sung by someone else. His name is Drew Seeley
↑  "High School Musical Cast - Breaking Free". Amazon.com. נבדק ב-2016-06-03.
↑  Rania Aniftos,Katie Atkinson,Katie Bain,Eric Renner Brown,Keith Caulfield,Anna Chan,Hannah Dailey,Stephen Daw,Thom Duffy,Paul Grein,Lyndsey Havens,Rylee Johnston,Jason Lipshutz,Joe Lynch,Heran Mamo,Rebecca Milzoff,Taylor Mims,Danielle Pascual,Jessica Roiz,Kevin Rutherford,Andrew Unterberger,Neena Rouhani, The 100 Greatest Disneyverse Songs of All Time, Billboard, ‏2023-05-25 (באנגלית אמריקאית)
↑   שוב ממריאים, בביצוע גילת הלל, סרטון  באתר יוטיוב
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  BREAKING FREE, RIAA, ‏21 ביוני 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 714c4c0a-3509-3ad0-98dd-711a5d28b227
סודו של סיסרא

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  אדם זרטל
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספרי ארץ ישראל
 הוצאה
 הוצאה:  דביר
 תאריך הוצאה:  2010
 מספר עמודים:  381
 עורך:  שחר אלתרמן
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 978-965-517-684-1
 הספרייה הלאומית:  002729684
סודו של סיסרא - מסע בעקבות גויי הים ושירת דבורה, הוא ספרו של הארכאולוג אדם זרטל, פרופסור באוניברסיטת חיפה. זרטל טוען בספר שאחד משבטי גויי הים - השרדנה, מוצאו באי סרדיניה. לפי סברה זו, המתבססת על ממצאים ארכאולוגיים בשומרון, במצרים העליונה ובסרדיניה, המצביא סיסרא היה בן סרדיניה שנקרא על ידי יבין מלך כנען כדי שילחם בישראל. בספר מתואר גילוי האתר אל-אחוואט ב-1992, מציאת הקשר בין מאפייני הבנייה במקום לבין אתרים דומים בסרדיניה והמסקנות אליהן הגיע המחבר. הספר כולל עשרים ואחד פרקים והוא ראה אור בהוצאת דביר ב-2010.
תוכן הספר > גויי הים

גויי הים הם שבטים קדומים שפלשו לאזור מזרח הים התיכון בתקופת התנחלות השבטים, מוצאם של השבטים אינו ידוע אולם השפעתם באזור הייתה רבה - הם מוטטו את הסדר השלטוני הקיים ויסדו תחתיו מערכת רופפת של ערי מדינה, ערים עצמאיות ששלטו באזור קטן הסובב אותן וקיימו ביניהן קשרים תרבותיים וצבאיים. אין מידע רב על השבטים ואף מספרם המדויק אינו ידוע, למעט מכתב אחד בו נמנים תשעה שבטים שונים. אחד משבטים אלו מוזכר במכתבי אל-עמארנה בשם שרדנה, מוצאו של השבט עלום כמו גם אזור מחייתם במזרח התיכון. בספרו מקשר אדם זרטל בין שבט זה לבין ממצאים שהתגלו בחפירות ארכאולוגיות.
תוכן הספר > אל-אחוואט

אתר אל-אחוואט (בערבית: "החומות" או "החצרות") התגלה במסגרת סקר הר מנשה בנובמבר 1992, ליד היישוב קציר בצפון מערב השומרון. במקום נמצאו חרסים שתוארכו לשתי תקופות נפרדות שבהן לכאורה הייתה העיר מיושבת - תקופת הברזל הראשונה (1250 עד 1000 לפנה"ס) והתקופות הרומית המאוחרת והביזנטית (המאות הרביעית והחמישית). שטחה של העיר כשלושים דונמים, היא מוקפת חומה חריגה ברוחבה לעומת ערים אחרות באותה תקופה והיא מחולקת לארבעה רבעים ששימשו לצרכים שונים.
החפירות בעיר החלו ב-1993 ובראשן עמד אדם זרטל, הן נמשכו שמונה עונות חפירה שלמות והסתיימו בשנת 2000. עם תחילתן הבחינו החופרים שהמקום בנוי בצורה שונה מהמקובל בשאר הערים בארץ ישראל ובמזרח הים התיכון, התגלה גם כי מקור החרסים המאוחרים יותר הוא לא מקומי כי אם מעפר וזבל שהובאו בתקופה הרומית ממקום שכן על מנת לכסות את שרידי העיר ולהכשיר את השטח לחקלאות. שיטת הבנייה התבררה כשונה לחלוטין מערים בצורות כדוגמת מגידו או חצור, במיוחד לאור העובדה שהמקום נבנה תוך תכנון קפדני מראש ובאזור בו לא שכן אף ישוב קודם לכן.
תוכן הספר > הקשר לתרבות הנוראגית ולתרבות הטוראנית

בתחילה סברו החוקרים כי בוני העיר היו ישראלים, אולם שרידי עצמות חזיר בר וממצאים רבים אחרים הכוללים כור לעיבוד ברזל שלא מאפיין את האזור בתקופה בה היה האתר מיושב, שללו אפשרות זו כמו גם את האפשרות שהיו אלה בני עם מקומי והעלו תמיהות בקרב החוקרים באשר למוצאם. רק ב-1995 הציג ההיסטוריון פרופסור מיכאל הלצר מאוניברסיטת חיפה את הקשר האפשרי בין הארכיטקטורה במקום לתרבות הנוראגית, ששלטה בסרדיניה בין המאה ה-18 לפנה"ס למאה השנייה לספירה.
בספטמבר 1995 ביקר אדם זרטל בסרדיניה על מנת לבדוק את הקשר בין סגנון הבניה של הנוראגים באתרים הפזורים באי לסגנון הבניה באל-אחוואט. הוא גילה כי סגנון הבניה דומה מאוד, ואף מצא קווי דמיון בין עיצובם של עיטורים על כלי חרס שנמצאו באל-אחוואט לעיטורים שהיו מקובלים בסרדיניה באותה תקופה. ביולי 2004 ביקר זרטל בקורסיקה ומצא שיטות בניה זהות בין המבנים שאוכלסו לכאורה על ידי בני השרדנה לבין מבנים שהוקמו באי בתקופת התרבות הטוראנית שהתקיימה במחצית השנייה של האלף ה-2 לפנה"ס.
תוכן הספר > השרדנה ומוצאו של סיסרא

השרדנה הוא אחד משבטי גויי הים. לא הרבה ידוע על קיומו והמקורות העיקריים שמספקים עליו מידע הם תבליטי קיר במדינת האבו שבמצרים העליונה, בהם מסופר ששבט זה היה חלק מקואליציית השבטים שתקפה את המזרח הקדום. לאחר שנחלו תבוסה מידי המצרים הפנו השרדנה עורף לבעלי בריתם והחלו לשתף פעולה עם המצרים. סיפור זה מתקשר עם ממצאים מצריים רבים שהתגלו באל-אחוואט ומהווים עדות לקשר שהיה בין יושבי המקום לבין מצרים. בעבר הועלתה השערה כי השרדנים התיישבו באזור עמק עכו אולם השערה זו נשללה ועלתה השאלה היכן ישבו בני השבט.
במהלך החפירות באל-אחוואט בסוף שנות התשעים התגלה קשר בין המקום ובין שלושה אתרים נוספים המרוחקים כעשרים קילומטרים דרומית לשם, סמוך לכרם מהר"ל. התברר כי ארבעת המקומות השתייכו לאותה תרבות והיו נושבים באותה תקופה. ההשערה הייתה שיישובים אלה תוחמים טריטוריה שנשלטה על ידי בני השרדנה.
השערה נוספת שמעלה זרטל בספר, היא האפשרות שמוצאו של סיסרא שר צבא יבין היה בסרדיניה ומשם גם הגיע שמו. חוקרים רבים תהו באשר למקור שמו, הבלתי שמי בעליל, של סיסרא, וזרטל מציע ששורש השם הוא באזור סאסארי שבצפון מערב סרדיניה. סימוכין לכך הוא מוצא בשמות דומים שהתגלו במושבות שרדניות בכרתים ובאוגרית.
תוכן הספר > חרושת הגויים והקרב בין ישראל לכנען

בספר מציע זרטל את העיר שהתגלתה באל-אחוואט כמיקומה של העיר התנ"כית חרושת הגויים. אין מסורת לגבי מיקומה של העיר וחוקרים הציעו מקומות שונים שייתכן ושם הייתה העיר, אולם אף אחד מהאתרים המוצעים לא אומת. זרטל מעלה טיעונים הקושרים את חרושת הגויים עם גויי הים, ובפרט עם שבט השרדנה, והיות שלדעתו ישנן הוכחות שהשרדנה ישבו באזור של אל-אחוואט הרי שאפשר לקבוע ששם הייתה חרושת הגויים.
זרטל מציע כי הקרב המתואר בספר שופטים בין שבטי ישראל בפיקוד ברק בן אבינעם לכנענים בפיקוד סיסרא התרחש לא הרחק מאל-אחוואט. לפי סברה זו, בסיסו של צבא סיסרא היה באל-אחוואט, משם הם התקדמו לעבר הישראלים שנעו מכיוון הר תבור, נלחמו באזור נחל קישון, ניגפו ונסוגו בחזרה לעירם. בזמן נסיגת הכנענים ברח סיסרא, רגלית, לאוהלה של יעל אשת חבר הקיני שנמצא כשני קילומטרים מזרחית למקום הקרב, שם מצא את מותו.
סנדו מזור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1945 (בן 80 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  1964–2000 (כ־36 שנים)
 דרגה:  ניצב
 תפקידים בשירות
 ראש היחידה הארצית לחקירות פשיעה  ראש האגף לתמיכה לוגיסטית  ראש אגף חקירות  סגן המפכ"ל
 תפקידים אזרחיים
 שגריר ישראל ברומניה
 
סנדו מזור (נולד ב-1945) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל בה כיהן כראש אגף חקירות בשנים 1996–1998 וכסגן המפכ"ל בשנים 1998–2000. בתום שירותו במשטרה מונה לשגריר ישראל ברומניה.
ביוגרפיה

מזור נולד ב-1945 בבוקרשט שברומניה, ועלה לישראל בשנות ה-60. ב-1964 הצטרף לשורות המשטרה תחילה כסייר במחוז תל אביב ובהמשך כקצין רישוי וכקצין חקירות. ב-1975 מונה לראש מחלק פשעים חמורים במרחב ירקון. ב-1977 הועלה לדרגת רב פקד ומונה לסגן ראש לשכת החקירות במרחב וב-1978 לראש מפלג התשאול ביחידה המרכזית של מחוז תל אביב. במסגרת זו עמד בראש צוות החקירה של חברי כנופיית מע"צ, לימים בוטלה הרשעתם של ארבעה מהמורשעים לאחר שכבר ריצו את עונשם, בשל חשד שהודאותיהם זויפו או נגבו בכוח, בעינויים ובהשפלות.
לאחר תפקידי הדרכה במכללה לקציני משטרה בכירים, מונה לעמוד בראש ענף חקירות במחוז המרכז, ובהמשך לראש אגף החקירות של המחוז. לאחר תקופת לימודים במכללה לביטחון לאומי עבר לשרת במטה הארצי של המשטרה, כיהן כסגן מפקד היחידה הארצית לחקירות הונאה, וב-1988 קודם לדרגת תת-ניצב ומונה לראש היחידה הארצית לחקירת פשעים.
ב-1993 הועלה מזור לדרגת ניצב ומונה לראש האגף לתמיכה לוגיסטית, ב-1996 מונה לראש אגף החקירות. כראש האגף פיקח על חקירת איש העסקים גרגורי לרנר והיה הממונה על החקירה המשטרתית בפרשת בר-און חברון, מזור היה לשוטר הראשון שחוקר באזהרה ראש ממשלה, צוות החקירה בראשותו המליץ להעמיד לדין את בנימין נתניהו, צחי הנגבי, אביגדור ליברמן ואריה דרעי, אך רק נגד האחרון החליטו היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין ופרקליטת המדינה עדנה ארבל להגיש כתב אישום.
בתחילת 1998 מונה לסגן המפכ"ל ופעל להקמת יחידה למניעת פשיעה כלכלית (שנוסדה לבסוף רק ב-2004), בספטמבר 2000 סיים את שירותו במשטרה. מיד לאחר פרישתו מונה מזור על ידי שר החוץ שלמה בן עמי לשגריר ישראל ברומניה, תפקיד בו כיהן עד אוגוסט 2003. לקראת תום תפקידו כשגריר ביקש מזור להשיב לו את אזרחותו הרומנית, כיוון ששאף להתמודד על משרת מנכ"ל קבוצת רסידו, חברת השקעות ישראלית ולהמשיך בפעילות כלכלית ברומניה.
עם סיום תפקידו כשגריר קיבל מזור מנשיא רומניה, יון איליאסקו את "העיטור הלאומי לזכויות" על תרומתו האישית למען חיזוק הקשרים בין ישראל לרומניה.
הערות שוליים

↑  כתבי "ידיעות אחרונות", שגריר ישראל ברומניה ביקש אזרחות רומנית, באתר ynet, 11 באוגוסט 2003
| היחידה הארצית לחקירת פשיעה חמורה ובינלאומית (יאחב"ל) |
| --- | --- | --- |
| ראשי היחידה | ראובן מינקובסקי (1977–1980) • מנשה גולן (ממלא מקום 1980–1981) • ארמונד לוי (1981–1985) • שמעון סביר (1985–1988) • סנדו מזור (1988- ) • אבי כהן (1993- ) • יורם רודמן • משה מזרחי (אפריל 1997–2001) • משה לוין (2001–2002) • יוחנן דנינו (2002–2004) • עמיחי שי (2004–2007) • רוני ריטמן (2007–2010) • חיים איפרגן (2010–2012) • דוד ביטון (2012–2013) • גדי סיסו (2013 -2016) • יגאל בן-שלום (2016–2018) • חיים ניסים (2018–2023) • מני בנימין (2023-2024) |  |