stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שינה איסטון
קריירה מוזיקלית

אלבום הבכורה של איסטון Take My Time, יצא לאור בשנת 1981 והופץ באמריקה הצפונית בשם, Sheena Easton. האלבום זכה להצלחה רבה והפך לאחד מאלבומי הבכורה הנמכרים ביותר בארצות הברית בשנות השמונים. מתוך האלבום, יצאו סינגלים מצליחים ביניהם הלהיט הבינלאומי "9 to 5", אשר כבש את מצעד המוזיקה האוסטרלי, קנדה הוט 100, מצעד השירים שבניו זילנד, מצעד הבילבורד הוט 100, והגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי. סינגל נוסף מתוך האלבום שזכה להצלחה הוא "Modern Girl", שדורג כשיר ה-95 המצליח ביותר בארצות הברית בשנת 1981.
כבר באותה השנה בה יצאה אלבום הבכורה שלה, הוציאה איסטון את האלבום You Could Have Been with Me. מתוך האלבום יצא הלהיט "You Could Have Been with Me", שהצליח לשחזר את הצלחת הסינגלים הקודמים שלה, כאשר נכנס למצעדים רבים. עם זאת, שני הסינגלים הנוספים מתוך האלבום "Just Another Broken Heart" ו-"A Little Tenderness", לא הצליחו לזכות להצלחה רבה ברחבי העולם. לאור כל ההצלחה לה זכתה עם אלבומיה ושיריה, קיבלה איסטון את פרס גראמי בקטגוריית "תגלית השנה".
בשנת 1982, הוציאה את אלבומה השלישי בMadness, Money & Music, שזכה לשבחים. אלבומה הרביעי Best Kept Secret, זכה להצלחה מתונה ולביקורות מעורבות. בשנת 1984, החליטה להקליט אלבום בשפה הספרדית, Todo Me Recuerda a Ti ועל השיר "Me Gustas Tal Como Eres", זכתה בפרס גראמי השני שלה. באותה השנה, הוציאה אלבום נוסף A Private Heaven, שזכה לביקורות מעורבות על גבול החיוביות. בשנה שלאחר מכן, יצא האלבום Do You. אחריו, יצאה להפסקה של שנתיים, תוך שחזרה בשנת 1987 עם האלבום, No Sound But a Heart. בשנת 1988, הוציאה את האלבום The Lover in Me, שזכה לביקורות שליליות ולהצלחה מתונה ברחבי העולם. בסמוך לכך, יצא האלבום What Comes Naturally.
באוגוסט 1993, חזרה לקדמת הבמה כאשר הוציאה את האלבום המצליח, No Strings. האלבום זכה לשבחים והוקרה ברחבי העולם. במסגרת האלבום, ביצעה מחדש שירים כמו "Body and Soul" ו-"The One I Love Belongs to Somebody Else". בהמשך, הוציאה את My Cherie ו-Freedom, שלא זכו להצלחה כלשהי. לאחר מכן, לקחה בשנית הפסקה של שנתיים וב-1999, הוציאה את Home. בשנת 2000, הוציאה את אלבומה ה-15 והאחרון, Fabulous.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1981: Take My Time
1981: You Could Have Been with Me
1982: Madness, Money & Music
1983: Best Kept Secret
1984: A Private Heaven
1984: Todo Me Recuerda a Ti
1985: Do You
1987: No Sound But a Heart
1988: The Lover in Me
1991: What Comes Naturally
1993: No Strings
1995: My Cherie
1997: Freedom
1999: Home
2000: Fabulous
תוכנית פקינג

משחתות פולניות בתוכנית פקינג, צילום מסיפון ה-Błyskawica על ה-Grom ו-Burza
תוכנית פקינג (נקרא גם מבצע פקינג) הייתה פעולה בה פונו שלוש משחתות של חיל הים הפולני, ה"בורזה" (Burza, "סערה"), בליסקאוויצה (Błyskawica, "ברק") וגרום (Grom, "רעם") לממלכה המאוחדת בסוף אוגוסט ובתחילת ספטמבר 1939. בהתאם לתוכנית הונחו המשחתות לשוט לנמלי בריטניה ולסייע לצי המלכותי הבריטי במקרה של מלחמה עם גרמניה הנאצית. התוכנית נחלה הצלחה והמשחתות הצליחו להימנע משבייה או הטבעה על ידי הגרמנים.
רקע

תוכנית פקינג נוצרה במטרה להוציא את דיוויזיית המשחתות של חיל הים הפולני מהמערכה בים הבלטי. ביודעם שלקריגסמרינה יתרון מספרי משמעותי על הצי הפולני הבינו בפיקוד העליון הפולני שבמקרה של מלחמה האוניות שיישארו בים הבלטי יוטבעו במהירות על ידי הגרמנים. זאת ועוד ההבנה שמצר דנמרק שמאפשר את היציאה מהים הבלטי נשלט על ידי חילות הים והאוויר של גרמניה, כך שההשערה הייתה שסיכויי ההצלחה שלה ירדו משמעותית לאחר הפלישה הגרמנית.
ב-24 באוגוסט 1939, ממשלת בריטניה, על ידי לויטננט-גנרל סר אדריאן קרטון דה ויארט, ראש הנציגות הצבאית הבריטית בפולין, העבירה בקשות למרשל אדוורד רידז-שמיגלי, המפקד העליון הפולני לפיהם האוניות המודרניות ביותר בצי הפולני יפונו מהים הבלטי. על אף התנגדותו בתחילה, רידז-שמיגלי הסכים לבסוף.
חלק מהנימוקים להתנהגותו של רידז-שמיגלי הייתה הרעיון של ראש הגשר הרומני. לפי רעיון זה הייתה תקווה שהפולנים יוכלו להחזיק מעמד בדרום-מזרח המדינה בסמוך לגבול הידידותי עם רומניה עד שתגיע התקפה צרפתית-בריטית במערב. לפי רעיון זה יהיה אפשר להעביר אמצעי לחימה דרך נמלי רומניה וחיל הים הפולני יוכל לאבטח את האספקה.
עגינה באדינבורו

עם התגברות המתיחות בין פולין וגרמניה, מפקד השייטת הפולנית, אדמירל יוזף אונרוג חתם על פקודת המבצע ב-26 באוגוסט 1939, זאת יום אחרי החתימה על ברית ההגנה הפולנית–בריטית. הפקודה הועברה במעטפות אטומות לפיקוד האוניות. ב-29 באוגוסט קיבלו המשחתות את האות "פקינג, פקינג, פקינג" מאת מרשל רידז-שמיגלי: "בצעו את פקינג". בשעה 12:55 קיבלו האוניות את האות דרך דגלי קוד או ברדיו, ובשעה 14:15 יצאו שלוש המשחתות לדרך.
המשחתות עברו ללא בעיות מיוחדות בים הבלטי ונכנסו למצר ארסונד לאחר חצות. במצר זה הם נתקלו בשייטת הגרמנית קניגסברג ובמשחתת נוספת, אך כיון שעדיין לא שרר מצב מלחמה בין המדינות לא התנהל קרב. לאחר מכן עברו הפולנים דרך קטגט וסקאגרק. ב-31 באוגוסט זוהו המשחתות על ידי הגרמנים ומטוסי סיור טסו מעליהן, מה שאילץ את הכוח לשנות כיוון לעבר נורווגיה בלילה במטרה להתנער מהליווי הגרמני עד שחזרו למסלול המקורי. המשחתות נכנסו לים הצפוני, ובשעה 9:25 בבוקר 1 בספטמבר נודע להן על פלישת גרמניה לפולין. בשעה 12:58 הן פגשו במשחתות הצי המלכותי הבריטי HMS Wanderer ו-Wallace. בשעה 17:37 הן עגנו בנמל אדינבורו, ליית'.
אחרי המבצע

תוכנית פקינג עוררה מחלוקות בפולין, אך הוכיחה עצמה כהחלטה נבונה. האוניות שירתו לצד הצי המלכותי למשך שארית המלחמה, ושתיים מהן, הבורזה והבליסקאוויצה אף שרדו אותה עד סופה, כשהגרום הוטבעה במאי 1940. לעומתן, יתר חיל הים הפולני הוטבע החל מקרב מפרץ גדנסק ב-1 בספטמבר. גורלן של שתי האוניות הפולניות הגדולות שנותרו בפולין, ויכר וגריף היה מר כשהוטבעו עד 3 בספטמבר, שלושה ימים בלבד לאחר פרוץ המלחמה.
מהצד הגרמני, תוכנית פקינג זכתה לתגובה ב-30 באוגוסט כשהיחידה הטקטית נשלחה על מנת להעסיק אותן באמצעות שלוש סיירות קלות, עליהן פיקד אדמירל הרמן דנש.
המשחתת בורזה (Burza)
המשחתת בליסקאוויצה (Błyskawica)
הערות שוליים

↑  "פקינג" הייתה השם המקובל בעבר של העיר הסינית "בייג'ינג" במערב, וכך גם הופיעה במסמכים רשמיים ובהם גם מסמכי המבצע הזה
↑  Carton de Wiart, Sir Adrian (1950). Happy Odyssey: The Memoirs of Lieutenant-General Sir Adrian Carton de Wiart V.C., K.B.E., C.B., C.M.G., D.S.O. ; with a Foreword by the Rt. Hon. Winston S. Churchill O.M. Jonathan Cape. p. 155. נבדק ב-19 באפריל 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Peszke, Michael Alfred (בפברואר 1999). Poland's Navy, 1918-1945. Hippocrene Books. p. 37. ISBN 0-7818-0672-0. {{cite book}}:  (עזרה)
משחתת פולנית (בליסקאוויצה או גרום) מתחת לגשר פורת' בסקוטלנד
תבונת הכוכבים (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  ויאצ'סלב ליסנבסקי
 הופק בידי:  ויקטור דניסיוק  יבגני מלנטייב  אלכסנדר קורינסקי
 תסריט:  קונסטנטין צ'לידזה
 שחקנים ראשיים:  יגור קורשקוב  אליונה קונסטנטינובה  יקטרינה שפיצה  ניקיטה וולקוב  אלכסנדר קוזנצוב  מיכאיל בשקאטוב
 צילום:  סרגיי דישוק
 מדינה:  רוסיה 
 חברת הפקה:  KD Studios
 חברה מפיצה:  פוקס המאה העשרים Nashe Kino
 הקרנת בכורה:  רוסיה 6 בינואר 2022
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט הרפתקאות, סרט מדע בדיוני
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
תבונת הכוכבים (ברוסית: Звёздный разум, הופץ במדינות המערב באנגלית בשם "Project Gemini") הוא סרט מדע בדיוני רוסי, בהפקת חברת KD Studios ובבימויו של ויאצ'סלב ליסנבסקי. בכיכובו של יגור קורשקוב. הסרט תוכנן לעלות לאקרנים בהפצה נרחבת ברוסיה ב-22 באוגוסט 2019, בהפצת חטיבת חבר המדינות של אולפני פוקס המאה ה-20. בהמשך נודע תחילה שתאריך יציאתו לאקרנים נדחה ל-3 בדצמבר 2020 ואז שוב נדחה, לספטמבר 2021. ברם, הסרט נדחה לבסוף לינואר 2022 ויצא ב-6 בינואר 2022.
עלילה

בעתיד. כדור הארץ נמצא תחת איום ממשי של הרס עקב משבר סביבתי גלובלי. על מנת לברוח, האנשים מתכננים ליצור בחלל בית חדש. לצורך בחירת הכוכב המתאים ביותר, הם שולחים למשימה אל טיטאן, קוסמונאוטים בתקווה שיצליחו ליצור את התנאים עבור אנשים לחיות חיים מלאים. עם זאת, במהלך הטיסה מתרחשת תאונה על ספינת החלל וכתוצאה מכך הקוסמונאוטים מאבדים תקשורת עם כדור הארץ ואת היכולת לחזור. עם הגעתם לכוכב אחר, אנשי הצוות נאלצים להתמודד עם משהו בלתי נתפס שעלול לסיים את המשימה וכתוצאה מכך גם להביא את הקץ על האנושות.
צוות שחקנים

יגור קורשקוב - ד"ר סטיבן רוס
אליונה קונסטנטינובה - אמילי נובאק
יקטרינה שפיצה - ג'יין רוטקובסקי
ניקיטה וולקוב - ואדים לאדין
אלכסנדר קוזנצוב - סנאטור רייגרט
מיכאיל בשקאטוב - ניקולס סטולר
קטיה קבאק - פליסיטי
ניקיטה דיובבאנוב - פרנק
אנוור חלילולאייב - עורך הבילד
סרגיי גילב
הפקה > פיתוח

את הפרויקט ביים ויאצ'סלב ליסנבסקי, שביים בעבר את מעבר למציאות. הוא כתב את התסריט בשיתוף פעולה עם דמיטריי ז'יגאלוב.
הפקה > צילומים

הצילומים התקיימו ברוסיה ובקזחסטן במשך חודשיים בשנת 2016. הסרט צולם במוסקבה במיקומים שנבחרו במיוחד: פארק המשרדים קומסיטי, בשטחה של מוסקבה סיטי, ליד מתחם המגורים אקווה-מרין בגדת אוזרקובסקאיה. בנוסף הצילומים נערכו בהתייעצויות עם מומחים וקוסמונאוטים, במהלך ביקור בעיר הכוכבים.
הפצה

הסרט אמור היה להיות מוקרן בבכורה בפדרציה הרוסית על ידי חטיבת חבר המדינות של פוקס המאה ה-20 באפריל 2019. מאוחר יותר נודע כי מועד שחרורו נדחה ולבסוף מגפת הקורונה ברוסיה אילצה את דחיית הבכורה לנובמבר 2021 ולאחר מכן לינואר 2022.
הערות שוליים

↑  Первый трейлер «Звездного разума»
↑  China Film Group Corporation и KINODANZ провели переговоры о сотрудничестве
↑  Российская кинокомпания Kinodanz выходит на китайский рынок
↑  В сети появился трейлер российской фантастики «Звездный разум»
↑  Очередное покорение космоса: первый тизер фильма «Звездный разум»
↑  Очередное покорение космоса: первый тизер фильма «Звездный разум» Подробнее на https://www.kinoafisha.info/news/ocherednoe-pokorenie-kosmosa-pervyy-tizer-filma-zvezdnyy-razum/
↑  קדימון הסרט (ברוסית)
↑  Звёздный разум (2019)
↑  Звездный разум — Трейлер (2022), נבדק ב-2022-06-04
תיאור קולי

קריין מבצע תיאור קולי בזמן אמת בתיאטרון
תיאור קולי או תיאור חזותי היא רצועת קול מיוחדת עבור אמצעי מדיה חזותית (כגון טלוויזיה וקולנוע, מחול, אופרה ואמנות חזותית, הכוללת תיאור של המתרחש על המסך או הבמה, אשר מיועדת בעיקר לעיוורים וללקויי ראייה. היא מורכבת מקריין שמדבר במהלך ההתרחשות החזותית, בעיקר בזמן ההפסקות הטבעיות של השֶׁמַע.
באמנויות הבמה (תיאטרון, מחול ואופרה) ובמדיה (תכנים טלוויזיוניים וסרטי קולנוע), התיאור הוא סוג של תרגום שמיעתי-חזותי,  הנעזר בהפסקות בדיאלוג או בין מרכיבי קול נחוצים, כדי להוסיף נרטיב שמתרגם את התמונה החזותית לחוש, שנגיש למיליוני אנשים שחסרה להם גישה מלאה לתכנים טלוויזיוניים ולסרטים. מדי פעם, כאשר יש דיאלוג שמתבצע בשפה אחרת מן השפה הראשית של הסרט, מוקרא התרגום על ידי קריין (לרוב בעל קול שונה מהקריין הראשי). במוזיאונים או בתערוכות אמנות חזותית, סיורים עם תיאור קולי משמשים כדי לספק גישה למבקרים עיוורים או בעלי לקות ראייה.
חוקרים פועלים כדי להראות כיצד התיאור הקולי, שנפוץ בו השימוש במבחר מילים מגוונות, כגון מילים נרדפות ודימויים, עוזר לא רק לילדים עיוורים וגם לסובלים מלקות למידה, אלא גם יכול לשפר את האוריינות של כלל הילדים.
תועלת שולית

בכלכלה נאו-קלאסית, ה'תועלת' של מוצר (או שירות) מבטאת את המידה שבה צריכתו מספקת את הצרכים (או התשוקות) של צרכן; והתועלת השולית (בגרמנית, Nutzenfunktion) מבטאת את תוספת התועלת לה יזכה הצרכן מצריכה נוספת של יחידה אחת מאותו מוצר או שירות.
הביטוי תועלת שולית נובע מהמילה שוליים, מתוך הכוונה שמדובר בתועלת האחרונה שנוספה או התועלת הראשונה שנוותר עליה. הביטוי הפך לפופולרי, ככל הנראה, במאה ה-19, עם פיתוחה של התורה הנאו-קלאסית. עם זאת, אסכולות נוספות בכלכלה (ובעיקר האסכולה האוסטרית) השתמשו במושג בדרכים שונות כדי לתאר את השפעותיהן של בחירות כלכליות.
תועלת שולית וגורמי ייצור

התועלת השולית ממוצר נמדדת בתור הגידול בתועלת של הצרכן כתוצאה מגידול של יחידה אחת בתצרוכת של אותו מוצר. דרך נוספת למדוד את התועלת השולית היא הירידה בכמות התועלת כאשר התצרוכת קטנה ביחידה אחת.
מאחורי מושגים אלו עומדת ההנחה שהצרכן מפיק תועלת מצריכה, ומטרתו להגיע למקסימום תועלת: הן בהווה בהינתן ההכנסה הפנויה שלו שתשמש אותו לתצרוכת, והן לאורך זמן בהינתן זרמי ההכנסה שלו, היכולת להעביר הכנסות מתקופה לתקופה והמחירים בכל תקופה.
מובן שלא מדובר בפונקציות שניתן למדוד אותן בפועל, אלא בניסוח פורמלי של דפוסי התנהגות מסוימים של הצרכן.
תועלת שולית וצריכה

התועלת השולית במוצרי צריכה אינה תמיד בת-כימות – ישנן תועלות שהן לא מוחשיות, כגון יוקרה, מעמד או סיפוק אומנותי. מדידת התועלת השולית יכולה להתבצע או באמצעות פרמטרים ממדעים אחרים (כגון רפואה, פסיכולוגיה או סוציולוגיה) או באמצעות השפעתם על תועלות שהן מוחשיות. לדוגמה, רכישת ידע אקדמאי יכולה להימדד באופן פסיכולוגי (התועלת היא הנאה מעצם הלמידה), באופן סוציולוגי (התועלת היא עלייה בסטטוס החברתי) או באופן כלכלי (התועלת היא רכישת עבודה בעלת כושר השתכרות גבוה יותר).
חוק תועלת שולית פוחתת

חוק תועלת שולית פוחתת (Diminishing Marginal Utility) קובע כי כאשר השימוש במוצר מסוים עולה, תוספת התועלת (הנאה) מאותו מוצר פוחתת. מבחינה מתמטית פירוש הדבר הוא שהתועלת כפונקציה של השימוש במוצר היא פונקציה קעורה - נגזרתה הולכת וקטנה (הווה אומר: הנגזרת הראשונה לפי הכמות היא חיובית בדרך כלל, והנגזרת השנייה שלילית).
תופעה זו מקבילה לחוק התפוקה השולית הפוחתת, שלפיה התפוקה השולית (דהיינו, תוספת התפוקה עבור גורם הייצור האחרון) תקטן עם כל הוספה של גורם ייצור, כאשר יתר גורמי הייצור יישארו קבועים. לדוגמה, במפעל בו מספר המכונות נשאר קבוע, ככל שיגדל מספר הפועלים, כך מספר היחידות, שמייצר כל פועל נוסף, ירד. לחלופין, במקום תופעה של תפוקה שולית פוחתת, יכולה להתקיים תופעה של איכות שולית פוחתת. במצב כזה, תוספת גורמי הייצור לא מורידה את כמות היחידות המיוצרות אלא את איכותן.
כדאי לשים לב שחוק התועלת השולית הפוחתת מתייחס לצרכן (הביקוש) וחוק התפוקה השולית הפוחתת - ליצרן (ההיצע).
בצריכה, חוק התועלת השולית הפוחתת קובע כי מנקודה מסוימת, תוספת צריכה של מוצר תוביל להקטנת התועלת השולית מכל יחידת צריכה נוספת מאותו מוצר. לדוגמה, לאדם בעל מספר מכוניות, התועלת השולית מהמכונית הראשונה תהיה גבוהה יותר מהשנייה, התועלת מהשנייה גבוהה יותר מהשלישית וכולי. ממכונית מסוימת, התועלת השולית תהיה שלילית - המכונית הנוספת לא תועיל אלא תזיק (במקרה זה גם הנגזרת הראשונה שלילית).
ראו גם

ביקוש
תפוקה שולית
תפוקה שולית פוחתת
המהפכה השולית
שלוחת גיבסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  ההרים הטראנס-אנטארקטיים 
 קואורדינטות:  77°20′00″S 160°40′00″E﻿ / ﻿77.333333333333°S 160.66666666667°E﻿ / -77.333333333333; 160.66666666667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומישלוחת גיבסון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומישלוחת גיבסון
 
שלוחת גיבסון (באנגלית: Gibson Spur) הוא שלוחה סלעית, הממוקמת בסמוך ממערב לקרחון וב, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.
היסטוריה > מקור השם

שמה של השלוחה ניתן לה לו על ידי משלחות חקר מטעם המרכז לחקר אנטארקטיקה ( Victoria University's Antarctic Expeditions; בראשי תיבות: VUWAE), של אוניברסיטת ויקטוריה מהעיר ולינגטון, שבניו זילנד.
משלחת זו (VUWAE) חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1959–1960.
השלוחה נקראת על שם ג'י. וו. גיבסון (G.W. Gibson), אשר, היה אחד הגאולוגים של משלחת החקר.
ראו גם

קרחון וב
עמק מקלווי
שרשרת (מושב)

| --- | --- |
חיילים ותושבים חוקרים אירוע בו חדרו מסתננים מרצועת עזה ותקפו בית במושב שרשרת ברימוני יד. תושב אחד נפצע קל.
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: שדות נגב
גובה ממוצע: ‎142 מטר
תאריך ייסוד: 1951
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 359 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎4.1% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) שרשרת(למפת מערב הנגב רגילה) שרשרת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שרשרת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שרשרת31°24′16″N 34°36′11″E﻿ / ﻿31.4045254365128°N 34.6029744910865°E﻿ / 31.4045254365128; 34.6029744910865  heמפת היישובים של מועצה אזורית שדות נגב (in English: Sdot Negev Regional Council) באדום - שרשרת בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

שרשרת הוא מושב חקלאי דתי בנגב הצפוני מערבי, השוכן מדרום לנתיבות, ומשתייך לארגון יישובי הפועל המזרחי. המושב  מהווה חלק מיישובי השרשרות יחד עם גבעולים, שיבולים, מלילות ומעגלים, ומשתייך למועצה האזורית שדות נגב.
היסטוריה

המושב נוסד בשנת 1949 על ידי הסוכנות היהודית, ונקרא בשם שרשרת כדרך לציין את שרשרת המושבים הדתיים שתוכננה לקום באזור. ואכן, לאחר הקמת שרשרת הוקמו עוד מושבים ומושב שרשרת כונה בתחילה שרשרת א', מושב שיבולים שהוקם אחריו כונה שרשרת ב, מושב מלילות כונה שרשרת ג' ומושב גבעולים שהוקם אחרון כונה שרשרת ד. כל גוש היישובים הזה כונה 'השרשראות'. מאוחר יותר כל מושב קיבל שם: שיבולים, מלילות, גבעולים. המתיישבים הראשונים במושב שרשרת, היו עולים צעירים מג'רבה ומדרום תוניסיה, שעברו הכשרה בקבוצת יבנה במשך כשנה. בשנת 1949 (ה'תש"ט) הם הופנו לסוּמַרָה, שם ישב במקור המושב תקומה, שהוקם על ידי עולים מרומניה ומהונגריה בהקמת 11 הנקודות בנגב. חברי תקומה שחיו במסגרת שיתופית קלטו אותם והמשיכו בהכשרתם החקלאית. כדי להכשירם לקראת יסוד יישוב עולים חדש בנגב. אולם הם היו מעטים והיה צורך בגיוס חברים נוספים. לשם כך "איגוד המושבים" גייס מתיישבים נוספים מצפון אפריקה.
רב המושב הראשון, הרב נסים הכהן היה הרב הראשון בכל האזור. הרב הגיע ארצה בשנת ה'תש"י, ובעקבותיו הגיעו משפחות נוספות מיוצאי תוניסיה, בניסיון להביא למקום אנשים בעלי אותם מנהגים ואורחות חיים. אחר כך נבנו עוד צריפים עבור המושב, דרום-מזרחית לסומרה, ותוך זמן קצר הם אוכלסו. בשנת 1951 עבר המושב מסומרה למקומו הנוכחי.
המושב הוקם תחילה כמושב שיתופי על 17 דונם אשר התחלקו בין החברים. כיום שטחו הוא 6000 דונם, המתחלקים בין 62 משקים חקלאיים עצמאיים. במושב מתגוררות כ-124 משפחות, רבות מהן מתפרנסות מחקלאות, ויש מעבודות חוץ.
הרב הכהן נפטר בשנת ה'תשל"ד, ובשנת ה'תשל"ו (1975) מונה במקומו הרב יצחק ברדא, עד לשנת ה'תשמ"ב. אחריו מונה הרב חיים אמסלם, שלימים היה ח"כ מטעם ש"ס, ואחריו מונה הרב דוד ישעיה. זמן מה לאחר עזיבת האחרון, מונה לתפקיד הרב שמואל צובירי, והוא מכהן בתפקיד למעלה מ-20 שנה. במושב התגורר שמעון כלפה, ראש המועצה האזורית עזתה, שנקראת היום שדות נגב. כלפה, שקודם לכן היה סגן ראש המועצה האזורית (בשלהי שנות ה-50 ובראשית שנות ה-60) כיהן כראש המועצה האזורית מ-1980 ועד לשנת 1998, לארבע קדנציות רצופות במשך 18 שנים. הוא המשיך להתגורר במושב עד לפטירתו בשנת 2016. בשנת 2012 נבחר לראשות המועצה האזורית תמיר עידאן, שנבחר מאז לקדנציה נוספת, ואף הוא מתגורר במושב.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467840105171  VIAF: 316601799   WorldCat (עם VIAF): 316601799
תיאור מקרה

התיאור הראשון של מחלת האיידס בעיתון Morbidity and Mortality Weekly Report
ברפואה, תיאור מקרה (case report) הוא סוג של מאמר מדעי המפרט את התסמינים, האבחנה, הטיפול והמעקב של מטופל בודד. הם בדרך כלל מתארים אירוע חריג, דרך טיפול חדשנית או תמונה ייחודית אשר להם מטרות רפואיות, מדעיות וחינוכיות. לעיתים, מפורסמים תיאורי מקרה של כמה חולים הסובלים מאותה המחלה ואז הפרסום יקרא סדרת מקרים (case series).
במקרים נדירים, מפורסמים תיאורי מקרה כדי לתאר סימפטומים של מחלה חדשה ומסתורית, וכך מוסבת תשומת הלב של שאר הרופאים לתופעה זו. למשל, מחלת האיידס תוארה לראשונה בספרות הרפואית בשנת 1981 בסדרת מקרים של חמישה חולים הומוסקסואלים. במקרה אחר, שלח הרופא האנגלי ווסט מכתב לעיתון Lancet בו תיאר את תסמונת ווסט בבנו שלו עצמו.
דוגמה נוספת היא מחלת פרקינסון, אשר תוארה לראשונה על ידי ג'יימס פרקינסון בשישה חולים, אשר חלקם היו עוברי אורח שחלפו על ידו ברחוב. הרופא הנודע זיגמונד פרויד פרסם מספר תיאורי מקרה מרשימים אשר היוו אבן דרך ברפואה ובפסיכולוגיה.
ראו גם

חקר מקרה
שובר שוויון

שובר שוויון (באנגלית: Tiebreaker או tiebreak) הוא מושג מעולם הספורט, שמשמעותו משחקון או השוואה סטטיסטית בין שחקנים (בודדים או קבוצה), המשמש לקביעת המנצח מבין שחקנים או קבוצות שתוצאותיהן שוות בתום תחרות, או קבוצה של תחרויות.
קווים כלליים > במשחק

במצבים מסוימים, שובר השוויון עשוי להיות מורכב מסיבוב משחק נוסף. לדוגמה, אם המתמודדים יהיו שוויוניים בסוף משחק חידון, כל אחד מהם עשוי להישאל שאלה נוספת אחת או יותר, ומי שיענה הכי הרבה מהסט הנוסף הזה הוא המנצח. בענפי ספורט רבים, קבוצות השווות בתום משחק מתחרות בתקופת משחק נוספת הנקראת "הארכה". ייתכן שגם הסיבוב הנוסף לא יפעל לפי הפורמט הרגיל, למשל. סדרת שובר שוויון בטניס או דו-קרב פנדלים בכדורגל. בסדרת משחקי הלחימה של האחים Super Smash שפורסמה על ידי נינטנדו, אם לפחות לשני לוחמים יש כמות שווה של נקודות או מניות בסוף המשחק, שובר שוויון יתרחש כ"מוות פתאומי" (אנ'), כאשר השחקנים יקבלו 300% נזק ומי שמספק את המכה הסופית הוא המנצח.
קווים כלליים > בטורנירים ומשחקי פלייאוף

בכמה ענפי ספורט, טורנירים ופלייאוף, שובר השוויון הוא נתון שמשווה למתמודדים נפרדים בעלי אותו מאזן ניצחון-הפסד. בחלק מהתחרויות, כמו גביע העולם של פיפ"א (המונדיאל), היורוליג, ה-NBA, ה-NHL וה-NFL, יש מערכת שלמה של חוקים לשבירת שוויון שבהם מושווים קבוצת סטטיסטיקות בין הקבוצות השוות, כל פעם אחת, כדי לקבוע את הדירוג בטורניר הנוקאאוט או הפלייאוף שלהם.
הסטטיסטיקה שמשווה עשויה לכלול את סך כל השערים שהובקעו, התוצאה במשחקים בין שתי הקבוצות השוות וגורמים נוספים. ברבים מכללי שבירת השוויון הללו, אם הקבוצות נשארות בשוויון לאחר השוואת כל הסטטיסטיקות הללו, השוויון נשבר באקראי באמצעות הטלת מטבע או הגרלה. טורנירי השיטה השווייצרית משתמשים במגוון קריטריונים שלא נמצאים בסוגים אחרים של טורנירים המנצלים תכונות ספציפיות למערכת השווייצרית.
בליגות ספורט מסוימות, ניתן לשחק במקום פלייאוף של משחק אחד, או מדי פעם פורמט "הטוב מ-X", כדי לשבור את השוויון (למשל בכדורסל נהוג סדרת הטוב מ-3,5 או 7 משחקים על מנת לקבוע את המנצחת).
קווים כלליים > בתמורות עלייה/ירידת ליגה

חלק מליגות ספורט עשויות להשתמש בכללי שבירת שוויון כדי לעזור לקבוע אילו קבוצות בעלות אותו מאזן ניצחונות-הפסדים עולות ויורדות ליגה או בעלות הבחירה הגבוהה יותר בדראפט הספורט שלהן. חוקי שבירת השוויון הללו עשויים להיות אותם חוקים המשמשים בטורניר הנוקאאוט או הפלייאוף שלהם, פרט לכך שהקבוצה המשוווה עם הנתון הגרוע ביותר היא זו שיורדת ליגה או מקבלת בחירת דראפט גבוהה יותר. עם זאת, בליגות ספורט מסוימות, כמו ה-NFL, מערכת חוקים שוברי השוויון להשוואת הקבוצות המדורגות הכי גרועות שונה לחלוטין מהחוקים לקביעת קבוצות הפלייאוף.
שיטות לשבירת שוויון בענפי הספורט השונים > כדורגל

בכדורגל, המשחקים למעשה עשויים להסתיים בתיקו ללא הכרעה ברוב משחקי הליגה הרגילים, אך במקרים בהם המשחק חייב להסתיים בהכרעה (למשל במשחקי גביע וטורנירי נוקאאוט) - ישנן שלוש שיטות להכריע: הארכה, חוק שערי חוץ (אם מדובר במפגש כפול), ואם שתי השיטות הקודמות השאירו את המצב בשוויון מוחלט מקובל לבצע דו-קרב פנדלים בין הקבוצות על מנת להכריע את המנצחת.
לאחר זמן רגיל או 90 דקות, השיטה המקובלת היא הארכה, שבה שני הקבוצות ישחקו שתי פרקי הארכה של 15 דקות. הקבוצה שמובילה בתום 30 דקות ההארכה מנצחת בתיקו. אם בתום הארכה, לאחר 120 דקות, לא ניתן להכריע מנצח, המשחק יעבור לשיטת הדו-קרב פנדלים.
הדו-קרב בנוי כך שגם בתוכו יש שני שלבים: שלב הראשון בו כל קבוצה בועטת 5 בעיטות פנדלים לשער היריבה לסירוגין, ואם גם בתום שלב זה הקבוצות מסיימות בשוויון, מתבצע שלב שני ואחרון שבו הקבוצות בועטות כל פעם סט בעיטות יחיד, עד שקבוצה אחת מחטיאה ומפסידה את ההתמודדות כולה, כך שמתבצע משחקון "מוות פתאומי" בתוך משחקון הדו-קרב.
מדי פעם, במשחקים כמו מגן הקהילה באנגליה או משחקי הנוקאאוט של גביע הטוטו בישראל, המשחק יכול לעבור ישר לדו-קרב פנדלים לאחר סיום משחק של 90 דקות. לחלופין, בטורנירים כמו הגביע האנגלי, המשחק משוחזר במלואו (מתבצע משחק חוזר), שאם גם הוא מגיע לשוויון, מבוצעים הארכה ופנדלים במשחק החוזר. שיטה זו אינה בשימוש מרבע הגמר ואילך.
במשחקים במתכונת ליגה, כאשר שתי קבוצות או יותר שוות בנקודות, מאמצים פרמטרים של שוברי שוויון סטטיסטיים שנצברו במהלך כל העונה, כאשר שיטת הפרש שערים ונקודות הראש בראש הם הנפוצים ביותר. בעוד שחלק מהתחרויות (כולל תחרויות פיפ"א) משתמשות בהפרש שערים כשובר השוויון הראשון, חלק אחר מהתחרויות (כולל תחרויות אופ"א ו-AFC) משתמשות בנקודות ובהפרש שערים במפגשים ראש בראש של שני הקבוצות השוויוניות במהלך העונה האחרונה.
ההבדל גם ניכר בין ליגות שונות במדינות שונות, כאשר למשל בליגת העל הישראלית שיטת הפרש שערים עדיפה (כך הוכרעה האליפות בעונת 2002/2003 לטובת מכבי תל אביב במחזור האחרון), אולם בלה ליגה הספרדית, מתייחסים למפגשים בין הקבוצות במהלך העונה כפרמטר הסטטיסטי שובר השוויון בעת שוויון בנקודות בסיום העונה (כך הוכרעה האליפות בעונת 2006/2007 לטובת ריאל מדריד, שאומנם הייתה בעלת הפרש שערים היותר נמוך, אך ניצחה במאזן ראש בראש במפגשים בינה לבין ברצלונה שסיימה כסגנית האלופה).
שיטות לשבירת שוויון בענפי הספורט השונים > כדורסל

בכדורסל, שאינו יכול להסתיים בתיקו לעולם, אמצעי לשבירת שוויון בין קבוצות הוא בעצם הארכה של חצי רבע (5 דקות משחק), שיכולה להינתן תאורטית ברצף ללא הגבלה. אולם בדרך כלל מספיק הארכה או 2 הארכות במצב קיצוני על מנת להכריע משחק.
באופן נדיר מאוד חוצים משחקים את ה-3 הארכות, ובישראל שיא ההארכות הוא 6 הארכות שניתן במשחק במסגרת ליגת העל בכדורסל, שנערך ב-4 באפריל 2007 בין הפועל ירושלים לעירוני אשקלון, משחק שנגמר לאחר 70 דקות משחק (משחק רגיל ללא הארכות הוא 40 בלבד), בתוצאת שיא של 146:151 לטובת ירושלים. בליגת ה-NBA השיא הוא גם 6 הארכות, שניתנו במשחק בין אינדיאנפוליס אולימפיאנס לסינסינטי רויאלס ב-1951, כאשר התוצאה נגמרה ב-73:75 לטובת אינדיאנפוליס.