המכון למחקרי ביטחון לאומי
מחקר ופרסומים > תוכניות המחקר במכון

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
למכון מספר תוכניות ופרויקטים מחקריים:
תוכנית צבא ואסטרטגיה בראשות הד"ר, אל"ם במיל' גבריאל סיבוני, אשר בוחנת תהליכים, שינויים ומגמות בתחום בניין הכוח והפעלתו בצבאות ברחבי העולם ובצה"ל, כמו גם מלחמות ומבצעים צבאיים בעבר ובהווה. התוכנית בוחנת גם מגמות בסוגיית השתנות הצבאות וטבע המלחמה ובהן המלחמה האסימטרית והלחימה בארגוני טרור בישראל ובעולם. לתוכנית כתב עת בשם "צבא ואסטרטגיה". בין החוקרים ניתן למנות את גל פרל פינקל ועומר עינב.
תוכנית ביטחון סייבר, אף היא בראשות הד"ר גבריאל סיבוני. תוכנית המחקר ללוחמת סייבר עוסקת במספר תחומים ובהם: המשגה של הנושאים השונים בהקשר לביטחון הלאומי, פיתוח ובחינה של מדיניות לאומית בתחום ואיתור קווים מנחים לתורת לחימה חדשה במרחב הסייבר ברמה הלאומית והבין ארגונית במדינת ישראל. המחקר נועד לתרום לדיון הציבורי המושכל בנושא הביטחון הקיברנטי, ולקדם מדיניות ציבורית ברמה הלאומית. תוכנית המחקר נעשית בשיתוף עם בית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב.
תוכנית טרור ומלחמה בעצימות נמוכה בראשות יורם שוייצר. במסגרת הפרויקט מתבצע מחקר על השפעות ארגוני הטרור פלסטיני על ישראל, הן בתחום הביטחוני והן בתחום המדיני, כמו גם את הקשר בין איראן, סוריה וארגון החזבאללה בלבנון וכן את תחום הג'יהאד העולמי. הפרויקט בוחן מגמות ושיטות פעולה של ארגוני טרור ובהם פיגועי התאבדות, כמו גם שיטות פעולה ומגמות בתחום הלוחמה בטרור. פעילות הפרויקט כוללת פרסום מאמרים במסגרת פרסומי המכון, כתבי-עת מקצועיים וספרים וכן קיום מפגשים עם מומחים ועיתונאים מהארץ ומחו"ל, סמינרים, וימי עיון. התוכנית מעסיקה קרוב לעשרים מתמחים.
תוכנית סוריה בראשות תא"ל (במיל') אודי דקל. התוכנית הוקמה בינואר 2016 ונועדה להעמיק את הידע על המתרחש בסוריה, תוך בחינת האופציות האפשריות לעתידה של סוריה וכיצד ניתן לקדם פתרון למלחמת האזרחים, לשפיכות הדמים ולבעיות החברתיות והפליטות בסוריה. התוכנית בוחנת בעיקר את המשמעויות עבור מדינת ישראל, יכולת השפעתה שלה על הנעשה בסוריה ואיתור הזדמנויות לשיפור מצבה האסטרטגי של ישראל. בין החוקרים ניתן למנות את תא"ל (במיל') אסף אוריון, ד"ר אופיר וינטר, ד"ר כרמית ולנסי וד"ר בנדטה ברטי.
פרויקט המאזן הצבאי במזרח התיכון בראשות יפתח שפיר. הפרויקט אוסף נתונים כדי לקיים מסד נתונים עדכני ומדויק על העוצמה הצבאית של עשרים ואחת מדינות במזרח התיכון. הנתונים כוללים מידע על מערכות נשק שברשות הצבאות במזרח התיכון, ייצור נשק וסחר באזור המזרח התיכון וכן על שיתופי פעולה בין הצבאות השונים באזור. מנוע החיפוש של מסד הנתונים מאפשר השוואת נתונים על נכסים צבאיים של המדינות השונות על פי נשק מסוים או סיווג או השוואה על בסיס של ציר זמן. פרויקט המאזן הצבאי קיים כבר עשרים ושלוש שנים ומוכר כמקור מדויק למידע על הכוחות הצבאיים במזרח התיכון.
תוכנית יחסי ישראל - פלסטינים בראשות תא"ל במילואים שלמה ברום. התוכנית בוחנת את הסכסוך הישראלי פלסטיני, בניסיון לעצב המלצות למדיניות בתחום הביטחוני והמדיני. בתוכנית ישנם מספר עמיתי מחקר ובהם ד"ר מרק הלר, ד"ר ענת קורץ ויורם שוייצר. מטרתה המרכזית של התוכנית יחסי ישראל-פלסטינים היא לבחון ולנתח את האירועים והמגמות כדי לייצר תובנות והערכות, היכולות לסייע בטיפול בסוגיה.
תוכנית בקרת נשק וביטחון אזורי בראשות ד"ר אמילי לנדאו. התוכנית בוחנת את הקשר בין פיקוח על אמצעי לחימה לבין אופיים של היחסים הבינלאומיים. תחומי העניין בתוכנית כוללים פיקוח על נשק להשמדה המונית הנתונים בידי מדינות, תוכנית הגרעין האיראנית, מאמציהן של ארצות הברית ואירופה למנוע פרוליפרציה, איומים לא קונבנציונליים מצד ושחקנים שאינם מדינתיים, וביו-טרוריזם. בתוכנית ישנם מספר עמיתי מחקר ובהם ד"ר אפרים אסכולאי, פרופסור יאיר עברון וד"ר דוד פרידמן.
תוכנית החזית האזרחית בישראל בראשות תא"ל מאיר אלרן. התוכנית חוקרת סוגיות שונות בתחום הגנת העורף הישראלי במצבי חירום שונים תוך שימת דגש על רמת המוכנות של העורף למלחמה ולהתמודדות עם אירועי טרור. התוכנית מקיימת, מאז 2009, כנס שנתי, בשיתוף רשות החירום הלאומית ופיקוד העורף, בנושא הערכת מצב המוכנות של החזית האזרחית למלחמה בישראל.
תוכנית חברה ודעת קהל בישראל בראשות תא"ל (במיל') מאיר אלרן וד"ר יהודה בן מאיר. התוכנית מקיימת סקר דעת קהל שנתי בנושא ביטחון לאומי. כמו כן התוכנית מבצעת מחקר בסוגיות דוגמת החזית האזרחית ושאלת החוסן הלאומי, כושר ספיגה לאומי – משמעותו והשלכותיו, יחסי חברה – צבא בישראל, הדימוי הציבורי של צה"ל בעקבות מלחמת לבנון השנייה, יחסים חברתיים-צבאיים, יחסים אזרחיים-צבאיים בתחום קבלת החלטות, אחדות חברתית וקונצנזוס לעומת השסעים בקרב החברה הישראלית, מיעוטים בישראל והשפעתם על הביטחון הלאומי והתקשורת כמעצבת דעת קהל בסוגיות של ביטחון לאומי.
תוכנית משפט בינלאומי וביטחון לאומי בראשות אל"ם (מיל') עו"ד פנינה שרביט ברוך. התוכנית בוחנת אתגרים למשפט הבינלאומי הנובעים ממלחמה אסימטרית. התוכנית בוחנת סוגיות בתחום בניסיון לעצב המלצות למדיניות בתחום הביטחוני והמדיני. בין חוקרי התוכנית בעבר ניתן למנות את האלוף (מיל') אביחי מנדלבליט.
תוכנית סין במזה"ת בראשות השגריר לשעבר עודד ערן. תוכנית המחקר שהוקמה במכון באמצע שנת 2016 נועדה לשפר את הידע על מעורבותה של סין במזרח התיכון ובישראל, ולספק למקבלי ההחלטות בישראל תובנות והמלצות מדיניות באשר להתנהלות הנדרשת מול סין. תוכנית המחקר מושתתת על הניסיון והמוניטין של המכון, שמרכז בין כתליו מומחים בנושאים כמו: מדיניות החוץ והביטחון של ישראל, המזרח התיכון וסין, שבידיהם הכלים והידע לחקור את ההיבטים השונים של מעורבות סין במזרח התיכון מנקודת מבט מעמיקה וכוללת. בין החוקרים ניתן למנות את מנהל התוכנית, תא"ל (מיל') אסף אוריון, גליה לביא ודורון אלה.
בנוסף החלו המכון למחקרי ביטחון לאומי ואוניברסיטת תל אביב, בשנת הלימודים תשע"א, פרויקט מחקר משותף בתחומי הביטחון הלאומי. הפרויקט נתמך על ידי קרן ג'וזף וג'נט ניובאור מפילדלפיה. מטרת הפרויקט להפיק את המיטב מן היתרונות היחסיים של השותפים בהקשר למחקר יישומי בתחום הביטחון הלאומי של מדינת ישראל, ולייצר במשותף מחקרים כדי להעשיר את השיח הציבורי בישראל ובעולם בסוגיות הנחקרות, ולתרום להרחבת הבנתם של מקבלי ההחלטות בישראל בסוגיות השונות. המתווה הכללי של התוכנית כולל יצירת צוותים משותפים מן המכון והאוניברסיטה, אשר יתמקדו במספר תחומים המחייבים העמקה מיוחדת ואשר עומדים בראש סדר העדיפויות הביטחוני של ישראל. הנחת המוצא של התוכנית קובעת ששילוב מומחיות, ידע וניסיון מחקרי בין הגופים השותפים יעשיר את המוצר המחקרי ויאפשר ללקוחותיו להפיק ממנו את התועלת המיטבית. המחקרים מתפרסמים בעברית ובאנגלית על ידי המכון למחקרי ביטחון לאומי וישמשו בסיס לכנסים פומביים ולסדנאות עבודה ומחקר. במסגרת זו הוקמו שני צוותי מחקר: