stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משתגעים על מרי

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  פיטר פארלי, בובי פארלי 
 הופק בידי:  בובי פארלי   פיטר פארלי
 תסריט:  אד דקסטר
 עריכה:  כריסטופר גרינבורי 
 שחקנים ראשיים:  קמרון דיאז   מאט דילון   בן סטילר   כריס אליוט   ליי אוונס
 מוזיקה:  ג'ונתן ריצ'מן 
 צילום:  מארק אירווין 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 15 ביולי 1998 
 משך הקרנה:  114 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית 
 מקום התרחשות:  דרום פלורידה, מיאמי, פלורידה 
 תקציב:  23 מיליון דולר (מוערך)
 הכנסות:  $369,884,651
 הכנסות באתר מוג'ו:   somethingaboutmary
 פרסים:  פרס הקולנוע של MTV לנבל הטוב ביותר (מאט דילון) 
 דף הסרט ב־IMDb
 
משתגעים על מרי (באנגלית: There's Something About Mary) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1998 אשר בוים על ידי בובי ופיטר פארלי. בסרט משחקים: קמרון דיאז, מאט דילון ובן סטילר. בשנת 1999 הסרט דורג על ידי מכון הסרטים האמריקאי במקום ה-27 ברשימת הסרטים המצחיקים ביותר בכל הזמנים, ובשנת 2000 קוראי המגזין "טוטאל פילם" דירגו את הסרט במקום הרביעי ברשימת הסרטים המצחיקים ביותר בכל הזמנים. הסרט הכניס כ-369,884,651 מיליון דולר, מה שהפך אותו לאחד הסרטים הרווחיים ביותר לשנת 1998.
עלילה

טד סטרומן הביישן והמגושם (בן סטילר) מצליח להשיג את מלכת השכבה, מרי (קמרון דיאז), כבת זוג לנשף הסיום לאחר שהפגין חמלה וטוב לב כלפי אחיה הסובל ממוגבלות שכלית. לרוע מזלו הוא כלל לא זוכה להגיע לנשף, משום שלאחר שהוא הגיע לאסוף את מרי מביתה ונכנס לשירותים הוא רוכס בטעות את רוכסן המכנסיים על אשכיו, גורם לעצמו לפציעה חמורה ולמרבה המבוכה מובל משם לבית חולים באמבולנס לעיניהם של שכנים וחברים רבים. לאחר המקרה נותק הקשר בין טד למרי.
13 שנים מאוחר יותר תחושת ההחמצה לא מרפה מטד, שעדיין מאוהב במרי. בעצתו של חברו דום (כריס אליוט) הוא שוכר את שירותיו של הבלש הפרטי פיט היילי (מאט דילון) כדי לאתר את מרי. היילי מגלה שמרי אכן עדיין רווקה, שהיא מנתחת אורתופדית ושהיא גרה במיאמי. אלא שהיילי מתאהב גם הוא במרי ולכן הוא בוחר לשקר לטד אודות מרי ועובר בעצמו למיאמי וכובש את ליבה של מרי באמצעות שקרים ומניפולציות. בסופו של דבר זהותו האמיתית של היילי נחשפת על ידי טאקר, ידידה הנכה של מרי, אדריכל בעל מבטא אנגלי כבד. אולם לאחר מכן מתברר שטאקר הוא בעצמו מתחזה: הוא אינו אנגלי, אינו אדריכל ואינו נכה. הוא שליח פיצה אמריקאי שהתחזה כדי לזכות בקרבתה של מרי. טאקר מדיח יריבים פוטנציאלים על ליבה של מרי על ידי השמצתם, ובין השאר הצליח להפריד בין מרי לבין שחקן הפוטבול ברט פארב (שמשחק בתפקיד עצמו).
טד מסרב לוותר ומגיע למיאמי בעזרת חברו דום, שם הוא פוגש את מרי ונראה שהוא זוכה שוב באהבתה, עד שמכתב אנונימי מגיע אליה וחושף בפניה את הקשר בין טד להיילי. טד מתעמת עם טאקר והיילי ובמקביל מתברר שדום הוא "ווגי", חברהּ של מרי מהתיכון, שממנו נפרדה לאחר שהוא "נעשה מוזר בנוגע אליה". לדום כך מתברר יש אלרגיה קשה שמתפרצת כשהוא נמצא בקרבתה של מרי. טד מודיע שלדעתו מרי צריכה לחזור לזרעותיו של שחקן הפוטבול ברט פארב, מכיוון שהוא היחיד שהיה כנה איתה לגמרי.
לאחר האיחוד בין מרי לברט טד עוזב כשהוא ממרר בבכי, אך אז מרי רודפת אחריו ואומרת לו שהיא בוחרת בו - היא לא יכולה להיות עם ברט מכיוון שהיא אוהדת הפורטי ניינרס.
צוות שחקנים

קמרון דיאז - מרי
בן סטילר - טד סטרומן
מאט דילון - פיט היילי
לי אוונס - טאקר/נורם
כריס אליוט - דום "ווגי" ווגנובסקי
שרה סילברמן - ברנדה, חברה של מרי
ברט פארב בתפקיד עצמו
ג'פרי טמבור - סאלי
פביאן פיקארדו

פביאן ריימונד פיקארדו (באנגלית: Fabian Picardo; נולד ב-18 בפברואר 1972) הוא פרקליט גיברלטרי המשמש כראש השרים של גיברלטר מאז 2011.
חייו

פיקארדו נולד והתחנך בגיברלטר. ב-1993, הוא סיים לימודי משפטים באוריאל קולג', אוניברסיטת אוקספורד. ב-1991, הוא היה אחד מהמייסדים של המפלגה הלאומית של גיברלטר (כיום המפלגה הליברלית של גיברלטר). ב-2003 הוא עזב את המפלגה הליברלית והצטרף למפלגת העבודה הסוציאליסטית של גיברלטר.
באפריל 2011 הוא נבחר למנהיג מפלגת העבודה הסוציאליסטית של גיברלטר והחליף בתפקיד זה את ג'ו בוסאנו. בדצמבר 2011 הוא נבחר לתפקיד ראש השרים של גיברלטר והחליף בתפקיד זה את פיטר קרואנה. ב-2015, 2019  וב-2023 נבחר שוב לתפקיד.
נשוי לג'סטין אוליברו ואב לשני בנים ובת.
הערות שוליים

1 2  "Picardomania, גיברלטר כרוניקל, 1 בנובמבר 2011.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1314648608  VIAF: 7170397705029712269   WorldCat (עם VIAF): 7170397705029712269 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תחנת ונציה סנטה לוצ'יה

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  1861 
 מיקום
 מיקום:  Fondamenta Santa Lucia Venezia 
 מדינה:  איטליה איטליה
 קואורדינטות:  45°26′28″N 12°19′16″E﻿ / ﻿45.440975°N 12.321038888889°E﻿ / 45.440975; 12.321038888889
 תחנות סמוכות:  Venezia Porto Marghera railway station 
 מידע על התחנה
 בעלים:  Rete Ferroviaria Italiana 
 רציפים:  23 
 קווים העוברים בתחנה:  Milan–Venice railway, Trento–Venice railway, Venice–Trieste railway, Venice–Udine railway 
  (למפת ונציה מוגדלת) סנטה לוצ'יה(למפת ונציה רגילה) סנטה לוצ'יה
 
תחנת ונציה סנטה לוצ'יה (איטלקית Stazione di Venezia Santa Lucia) היא תחנת הרכבת הראשית בעיר ונציה.
התחנה שוכנת על גדות התעלה הגדולה, ברובע קאנארג'ו שבקצה המערבי של העיר. היא סמוכה לתחילתו של גשר החירות, המחבר את ונציה אל מסטרה שעל היבשה, ואל גשר החוקה המחבר אותה אל פיצאלה רומא, שבה שוכנת תחנה האוטובוסים המרכזית של העיר.
התחנה הוקמה באמצע המאה ה-19 ונחנכה ב-13 בינואר 1846. הקמת המבנה הנוכחי החלה בשנת 1924 ונמשכה לאחר תחרות אדריכלית בשנת 1934. חלקו המרכזי של המבנה הוקם בין השנים 1936–1943 ושני אגפי הצד של הבניין הושלמו בשנים שלאחר מכן. בתחנה 23 רציפים בסך הכל, 15 מהם מקורים ושמונת הנותרים נמצאים מחוץ למבנה המרכזי ומדרום לו.
מסילת הרכבת היוצאת מהתחנה חוצה את לגונת ונציה על גבי גשר החירות, ועוברת בתחנת ונציה נמל מרגרה (Stazione di Venezia Porto Marghera) ובתחנת ונציה מסטרה (Stazione di Venezia Mestre), ואז מתפצלת לכל הכיוונים. בתחנה עוברים כ-82,000 נוסעים מדי יום בכ-450 רכבות שמגיעות ויוצאות ממנה. מספר הנוסעים השנתי מגיע לכ-30 מיליון.
הערות שוליים

↑  Venezia S. Lucia
|  ונציה |
| --- | --- | --- |
| אתרים | האוניברסיטה הבינלאומית • הגטו • התעלה הגדולה • כיכר סן מרקו • מסטרה • בית הכנסת הספרדי • בית הכנסת האיטלקי • הארי'ז בר • קפה פלוריאן • קפה לאבנה • ריאלטו |  |
| כנסיות | בזיליקת סן מרקו • איל רדנטורה • סן ג'ורג'ו מג'ורה • סן זכריה • סן פולו • סנטה מריה דלה סאלוטה • סנטה מריה פורמוזה • סן סטאה • סנטה מריה גלוריוזה דיי פרארי • סן סלבדור • סן סמואלה • סנטה מריה דיי מיראקולי • סן ג'ורג'ו דיי גרקי • מדונה דל'אורטו |  |
| מבנים | ארמון הדוג'ה • הארסנאלה • הקמפנילה • פאלאצו בארבאריגו • פאלאצו ג'וסטי • פאלאצו גרימאני • פאלאצו דולפין מאנין • פאלאצו טייפולו • פאלאצו מורו לין • פאלאצו פונטאנה רצוניקו • פאלאצו פוסקארי • פאלאצו פוסקארי קונטריני • פאלאצו פיזאני גריטי • פאלאצו פיזאני מורטה • פלאצו פיזאני א סן סטפאנו • פאלאצו קאוואלי-פרנקטי • קא' דא מוסטו • פאלאצי בארבארו • פאלאצו דאריו • פונדאקו דיי טדסקי • קא' ונדראמין קאלרגי • קא' סגרדו |  |
| מוזיאונים | אוסף פגי גוגנהיים • גלריית האקדמיה • מוזיאון קורר • פאלאצו גראסי • קא' ד'אורו • קא' פזארו • קא' רצוניקו • פונדאקו דיי טורקי |  |
| גשרים | גשר האנחות • גשר האקדמיה • גשר החירות • גשר הציצים • גשר ריאלטו • גשר קלטרווה |  |
| איים עיקריים בלגונת ונציה | בוראנו • ג'ודקה • לידו • מוראנו • מצורבו • סן ג'ורג'ו מג'ורה • טורצ'לו • איים נוספים |  |
| אירועים | אקווה אלטה • הביאנלה • הרגאטה • פסטיבל הסרטים • קרנבל המסכות • טקס נישואי הים |  |
| רבעים | דורסודורו • סן מרקו • סן פולו • סנטה קרוצ'ה • קאנארג'ו • קסטלו |  |
| תחבורה | נמל התעופה הבינלאומי ונציה מרקו פולו • תחנת ונציה סנטה לוצ'יה • ואפורטו • המונורייל של ונציה • גונדולה • הרכבת הקלה של מסטרה • נמל ונציה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7703619-0  VIAF: 238618911   WorldCat (עם VIAF): 238618911
פיזיולוגיה של ההיריון

פיזיולוגיה של ההיריון היא מערכת של שינויים פיזיולוגיים שונים המתרחשים בגוף האישה במהלך ההיריון. שינויים אלו כוללים שינויים הורמונליים, המטולוגיים, מטבוליים ועוד.
מערכת הרבייה

רחם: בתחילת ההיריון, הרחם הוא איבר הממוקם באגן. מהשבוע ה-12 להיריון הרחם הוא איבר בטני ובשבוע ה-20 גובה הרחם כגובה הטבור, כאשר לאחר מכן הרחם עולה כל שבוע בס"מ אחד מעל הטבור. לקראת סוף ההיריון הרחם לוחץ על כלי דם (בעיקר הוריד הנבוב התחתון) ויש הפחתה משמעותית של זרימת הדם בחזרה ללב (ירידה ב-pre-load). באופן נורמלי הרחם שוקל כ-70 גרם ותכולתו כ-10 מ"ל. בהיריון מגיע הרחם למשקל של כ-1.1 ק"ג ומכיל כ-5 ליטר. קיימים גם שינויים בשריר הרחם עצמו. שכבת השריר נחלקת ל-3 שכבות: שכבה פנימית, שכבה מסורגת ושכבה סירקולרית סביב ה-internal os של צוואר הרחם. השכבה המסורגת אחראית על עצירת הדימום שלאחר הלידה (גורמת להיצרות של כלי הדם החודרים פנימה). במהלך ההיריון הרחם מתכווץ, החל מטרימסטר שני ניתן לעיתים להרגיש בצירים הקרויים "ברקסטון היקס", צירים לא סדירים בעוצמה נמוכה שאינם צירי לידה. אספקת הדם לרחם עולה משמעותית במהלך ההיריון. לקראת סוף ההיריון הרחם מקבל אספקת דם עשירה של כ-500 עד 650 סמ"ק דם אימהי לדקה. כמות זו מהווה כ-10% מתפוקת הלב האימהי.
שחלה - זרימת הדם לשחלה עולה משמעותית בגלל אספקת הדם הכללית לרחם. בהיריון עצמו הביוץ נעצר, קיים גופיף צהוב אשר מפריש פרוגסטרון ואסטרוגן עד לשבוע 7-8.
צוואר הרחם - עם תחילת ההיריון צוואר הרחם הופך להיות רך ובצקתי יותר, וצבעו משתנה והופך להיות כחלחל. בלוטות צוואר הרחם עוברות היפרטרופיה ניכרת ומפרישות ריר המשמש לחסימת פתח הצוואר. לקראת הלידה, פקק הריר משתחרר ומופרש כהפרשה רירית דמית (bloody show). במהלך ההיריון, אזור המעבר בין האפיתל העמודי לאפיתל השטוח יוצא אל מעבר לפתח הצוואר ("אקטרופיון"), ואמור להיראות כאזור אדמומי וארוזיבי.
הנרתיק והפרינאום - אזור הפרינאום, ובעיקר הנרתיק, הופך להיות ווסקולרי יותר ויותר, רירית הנרתיק הופכת להיות עבה יותר עם קפלים מרובים יותר, וצבעה נהיה סגלגל עקב זרימת דם מוגברת (הסימן להיריון ע"ש chadwick).
העור

במהלך ההיריון חלים מספר שינויים בעור:
פיגמנטציה: הפרשה מוגברת של אלפא-MSH מן ההיפופיזה וכן רמות גבוהות של אסטרוגן, גורמים לאקטיבציה של מלנוציטים. קיימת פיגמנטציה אופיינית בהיריון: linea nigra - קו חום לאורך קו האמצע של הבטן, קלאוזמה - כתמים חומים על פני הפנים והצוואר, הפטמות גדלות ומתכהות.
שינויים וסקולריים בעור: רמות גבוהות של אסטרוגן גורמות לשינויים ווסקולריים כגון אדמומיות בפנים כף היד (palmar erythema) ו-vascular spiders.
שיעור: שיער הראש נכנס לפאזת גדילה. מצב זה מביא לכך שלאחר הלידה השיער ינשור תוך תקופה קצרה ובאופן א-סינכרוני.
שינויים ברקמת חיבור: עקב הגדילה המהירה של דופן הבטן והשדיים, חלה קריעה של סיבי רקמת חיבור. הדבר מתבטא בהופעת פסים על פני הבטן והשדיים שצבעם אדום-סגול ("סטריאות" או בשמם העממי "סימני מתיחה"). לאחר הלידה צבע הפסים ידהה לאיטו אולם הם לא יעלמו לחלוטין.
שדיים

בשבועות הראשונים להיריון מופיעה תחושת גודש ומלאות בשדיים. עם התקדמות ההיריון השדיים גדלים והופכים נודולריים בשל גדילת ה-mamary alveoli. ייתכן שעוד לפני הלידה תופיע הפרשה צהובה מן הפטמה - הקולוסטרום.
שינויים מטבוליים

מבחינה קלורית - דרושה תוספת של לפחות 300 קלוריות ליום. אצל אישה במשקל תקין, עליה במשקל של 11-13 ק"ג נחשבת לעליה רצויה.
מטבוליזם של מים - יש אגירת מים הן בגלל צימאון רב יותר, והן בגלל מנגנון הכולל הפרשה מוגברת של הורמון נוגד השתנה. בחלק מן המקרים גורמת אגירת הנוזלים לבצקות
מטבוליזם של פחמימות ושומנים - מטבוליזם הפחמימות עובר שינוי חד במהלך ההיריון. יש עליה בתנגודת לאינסולין, רמות נמוכות של גלוקוז בדם ומעבר מהיר ממצב של שובע למצב של רעב. אישה הרה הנמצאת בצום מועד להיפוגליקמיה- יש העדפה לאספקת גלוקוז לעובר ולכן האם עוברת למטבוליזם המבוסס על פירוק שומן ולכן בהיריון יש ייצור של גופיפי קטן וקטונים בשתן (ברוב המקרים קטונוריה קלה). הקטונים עם זאת עלולים להיות רעילים לעובר ולכן חשובה אכילה מסודרת במהלך ההיריון. במהלך ההיריון יש היפרגליקמיה משמעותית לאחר הארוחות עקב עיכוב בהפרשת אינסולין. כמו כן יש היפראינסולינמיה - עלייה בתנגודת של רקמות הגוף לאינסולין (עלייה בתנגודת של 40%-70%). התנגודת עולה מאחר שיש העדפה להזרמת גלוקוז לעובר. רמות הכולסטרול מוגברות באופן פיזיולוגי במהלך ההיריון, וכן רמות הטריגליצרידים. בתחילת ההיריון אוגרת האם אנרגיה כשומן, אשר מנוצל לקראת סוף ההיריון.
מטבוליזם של ברזל: הדרישה לברזל עולה בכ-1 גרם מעל לרמת הדרישה הרגילה. כ-500 מ"ג דרושים לייצור כדוריות דם אימהיות, כ-300 מ"ג עוברים לעובר וכ-200 מ"ג אובדים בתהליכי הפרשה. העלייה העיקרית בדרישה לברזל מסתמנת החל מהשליש השני של ההיריון, ואז נדרשים כ-6-7 מ"ג ברזל ליממה. לעיתים יש צורך בהשלמת הברזל מבחוץ על ידי נטילת תוספי ברזל.
שינויים המטולוגיים

עליה בנפח הדם: נפח הדם עולה בכ-50% במהלך ההיריון. העלייה בנפח הפלזמה יותר גדולה מאשר העלייה בנפח תאי הדם ולכן יש לכאורה "דילול" (אנמיה פיזיולוגית של ההיריון). העלייה הגדולה בנפח הדם נובעת הן כהכנה פיזיולוגית של הגוף להתמודד עם אובדן הדם שלאחר הלידה, הן כדרך להתמודד עם הירידה בהחזר הדם הורידי (הירידה ב-preload) והן לצורך אספקת דרישות הדם של הרחם שהולך וגדל.
כדוריות דם אדומות: יש עליה ברמת הורמון אריתרופויטין במהלך ההיריון אשר גורמת לייצור מוגבר של כדוריות דם אדומות. הייצור המוגבר גורם לעליה ניכרת באחוז הכדוריות הצעירות, ולכן ה-MCV עולה (לכדוריות דם צעירות יש נפח גדול יותר).
כדוריות דם לבנות: יש עליה בכדוריות הדם הלבנות (לויקוציטוזיס פיזיולוגי): עד 16,000 באופן תקין, בלידה יכול להגיע ל-25,000 באופן תקין.
שקיעת דם, CRP ומערכת המשלים עולים, ולכן לא משתמשים בהם כמדד קליני להערכת דלקת.
מערכת הקרישה: כל פקטורי הקרישה עולים במהלך ההיריון (למעט פקטור 11 ופקטור 13), ויש עליה גבוהה ברמת הפיברינוגן (של כ-50%). על כן קיים קושי בהיריון לאבחן מצבים של תסחיף ריאתי על פי מדדים כגון D-DIMER. לעומת זאת, INR, PTT, PT - לא משתנים במהלך ההיריון. מספר טסיות הדם יורד בצורה מתונה במהלך ההיריון (רמה של פחות מ-150,000 נחשבת למיעוט טסיות בדם.
שינויים קרדיווסקולריים

השינויים הקרדיו-ווסקולריים החשובים ביותר מתרחשים ב-8 השבועות הראשונים. בשבועות 5-10 תפוקת הלב עולה וקצב הלב עולה מעט. בבדיקה גופנית הרחם גדל ודוחק את הסרעפת ויש הסטה שמאלה ולמעלה של חוד הלב. ב-90% יש איוושה סיסטולית שאינה עולה על דרגה 2/6. בכל מצב בו יש אוושה דיאסטולית, או שחוזק האוושה הסיסטולית עולה על 2/6 - יש צורך בבירור.
לחץ הדם: בטרימסטר ראשון יש ירידה בלחץ הדם. שיא הירידה הוא סביב שבוע 20 ואז יש עליה קלה. אם אין ירידה בלחץ הדם ואף עליה יש לערוך בירור לגבי רעלת היריון.
שינויים רספירטוריים

מאחר שהרחם דוחק את הסרעפת, יש הקטנה של הנפח השאריתי של הריאה. הסרעפת עולה (כ-4 ס"מ) וכלוב הצלעות מתרחב בניסיון לפצות. ה-tidal volume עולה בעיקר בשל פרוגסטרון. קצב האוורור הריאתי בזמן ההיריון עולה וגורם לירידה ברמת הפחמן הדו-חמצני בדם וכתוצאה מכך לבססת נשימתית קלה. הבססת הזו מתוקנת באמצעות הפרשת ביקרבונט לשתן על ידי הכליות ללא שינוי בחומציות הדם.
מערכת השתן והכליות

יש עליה בתפקוד הכליה, קצב הסינון הכלייתי עולה וניתן לראות כתוצאה מכך עליה בהפרשת סוכר וחלבון בשתן באופן קל. ערכי הקריאטינין אמורים לרדת כתוצאה מקצב הסינון הכלייתי. במהלך ההיריון מאחר שהרחם גדל ומפעיל לחץ על השופכנים, יש הידרו-אורטר (הרחבה של השופכן) והידרונפרוזיס שהם פיזיולוגיים (ויותר בצד ימין, הרחם נע יותר לצד הסיגמה הנמצאת בצד ימין). במחצית השנייה של ההיריון יכולים להופיע סימפטומים של דחיפות ותכיפות במתן שתן, עקב הלחץ המכני של הרחם הגדל.
מערכת העיכול

השפעת ההיריון על מערכת העיכול נגרמת בעיקר על ידי שילוב של לחץ, נפח שגדל ורמת פרוגסטרון גבוהה. בזמן היריון יש היפרטרופיה של החניכיים עם הופעת נטייה לדמם מהחניכיים. אחת התופעות המציקות במהלך ההיריון היא צרבת - אשר נגרמת כתוצאה מהאטת הניע של הוושט, הרפיית השסתום שבין הוושט לקיבה, והאטה בהתרוקנות הקיבה. כמו כן, מאחר שהרחם גדל, הוא דוחק איברי בטן שונים למיקום אחר - כך למשל סימנים לאפנדיציטיס אצל אישה הרה יכולים להסתמן ככאב בטן ימני עליון, עקב דחיקת התוספתן למעלה.
ההאטה בניע המעי הנגרמת עקב הפרוגסטרון מביאה לעצירות, וכן יש שכיחות מוגברת של טחורים.
כבד - אינו נוטה לגדול במהלך ההיריון. רמות האלבומין יורדות בגלל דילול הדם.
כיס המרה - השפעת ההורמונים גורמת לכך שיש פחות כיווץ של כיס המרה וקיים סיכון ליצירת אבנים ובמיוחד אבני כולסטרול.
שינויים באלקטרוליטים

רמת הסינון הכלייתי (GFR) עולה במהלך ההיריון ויש יותר הפרשה של נתרן ואשלגן. על כן שכיח למצוא בהיריון היפונתרמיה קלה ואשלגן שהוא בקן התחתון של הנורמה. רמות הסידן יורדות בשל ירידה באלבומין, ויש צורך באספקת סידן סדירה בדיאטה. גם רמת המגנזיום יורדת.
השפעת ההיריון על בריאות הפה, החניכיים והשיניים

נשים בהריון נמצאות בסיכון מוגבר להתפתחות של עששת ולדלקת חניכיים בעיקר בשל שינויים הורמונאליים בגוף ועליה בחומציות של הרוק. במהלך ההיריון השכיחות של כאבים בשיניים עולה וההסתברות של נשים הרות לסבול מעששת היא פי שלושה יותר מאשר נשים שאינן בהיריון. השכיחות של דלקת חניכיים במהלך ההיריון עולה ועלולה להשפיע לא רק על בריאות הפה של האם אלא גם על התפתחות העובר, וקשורה בסיכון מוגבר ללידה מוקדמת או למשקל לידה נמוך. קיים גם חשש שחיידקים מחלל הפה של האם שסובלת מעששת יועברו לתינוק.
במהלך ההיריון רמות האסטרוגן והפרוגסטרון עולות. הרמות הגבוהות של הורמונים אלו מגדילות את חדירותם של כלי הדם בחלל הפה ומפחיתות את החיסוניות, ובכך מגדילות את הנטייה להופעת מחלות דלקתיות בפה ואת חומרתן. הרכב הרוק משתנה במהלך ההיריון ומאופיין בחומציות מוגברת וברמות מוצין גבוהות שגורמות להיווצרות של רובד חיידקי ("פְּלאק"). גם הקאות תכופות במהלך ההיריון עלולות לגרום לסביבה עם חומצית יתר על המידה בחלל הפה מוגברת של הרוק, שיכולה לגרום לדמינרליזציה של זגוגית השן ולעורר את התפתחות העששת.
מחלות היריון

במהלך ההיריון יכולות להתפתח מחלות שונות ייחודיות רק לתקופת ההיריון. לעיתים מחלות אלו נמשכות גם לאחר הלידה או סיום ההיריון.
לדוגמה רעלת היריון, סימפיזיוליזיס, היפראמזיס ועוד רבות.
הערות שוליים

↑  George, A., Ajwani, S., Johnson, M., Dahlen, H., Blinkhorn, A., Bhole, S., ... & Dawes, W. (2015). Developing and testing of an oral health screening tool for midwives to assess pregnant woman. Health care for women international, 36(10), 1160-1174.
1 2 3 4  Jevtić, M., Pantelinac, J., Jovanović-Ilić, T., Petrović, V., Grgić, O., & Blažić, L. (2015). The role of nutrition in caries prevention and maintenance of oral health during pregnancy. Medicinski pregled, 68(11-12), 387-393.
↑  Vamos, C. A., Walsh, M. L., Thompson, E., Daley, E. M., Detman, L., & DeBate, R. (2015). Oral-systemic health during pregnancy: Exploring prenatal and oral health providers’ information, motivation and behavioral skills. Maternal and child health journal, 19(6), 1263-1275
↑  Gupta, R., & Acharya, A. K. (2016). Oral Health Status and Treatment Needs among Pregnant Women of Raichur District, India: A Population Based Cross-Sectional Study. Scientifica, 2016.
1 2  Krüger, M. S., Lang, C. A., Almeida, L. H., Bello-Corrêa, F. O., Romano, A. R., & Pappen, F. G. (2015). Dental pain and associated factors among pregnant women: an observational study. Maternal and child health journal, 19(3), 504-51
↑  Sharif, S., Saddki, N., & Yusoff, A. (2016). Knowledge and Attitude of Medical Nurses toward Oral Health and Oral Health Care of Pregnant Women. The Malaysian Journal of Medical Sciences: MJMS, 23(1), 63.
1 2  Lu, H. X., Xu, W., Wong, M. C. M., Wei, T. Y., & Feng, X. P. (2015). Impact of periodontal conditions on the quality of life of pregnant women: a cross-sectional study. Health and Quality of life Outcomes, 13(1), 67.
↑  Harris, J. (2017). The Forgotten System During Pregnancy: Women and Oral Health. International Journal of Childbirth Education, 32(1).
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי לידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
פעמה

מתופף טאיקו מטאיוואן; במהלך תיפוף לרוב מודגשות הפעמות עם כל הקשה חזקה על התוף
פעמה (בלועזית: Beat) הוא מונח מוזיקלי המתאר את יחידת הבסיס של הזמן ברוב סוגי המוזיקה והריקוד הקיימים. הפעמות הן הבסיס לקצב, ולרוב ההיבטים הקצביים של מוזיקה וריקוד. הפעמות הן מעין נקודות על ציר הזמן, הנמצאות במרחקי-זמן קבועים זו מזו (למשל חצי שנייה), בדומה לשנתות בסרגל. כל פעמה כוללת נקודה אחת שכזו, וכן את משך הזמן בינה לבין הפעמה הבאה.
במוזיקה ובריקוד קצבי, הפעמות נמשכות (נשמעות, נראות או מדומיינות) כל הזמן ברקע, והאירועים (צלילים, שקט, תנועות) מתחילים, נמשכים ונפסקים על גבי הרקע הזה ובהתאם לו. לכן ניתן לומר שהפעמות הן השלד הקצבי של המוזיקה ושל הריקוד. פעמה יכולה להיות מסומנת באמצעות אירוע קולי/ויזואלי כלשהו (התחלת/הפסקת צליל או תנועה) בדיוק בנקודת הזמן שלה ("על הפעמה"). אין צורך לסמן את כל הפעמות, כיוון שהמוח שואף להשלים את הפעמות החסרות כדי למצוא דפוס במוזיקה או בריקוד. אך כאשר מעט מדי פעמות מסומנות, המוח לא מצליח לאתר דפוס קבוע, והמוזיקה או הריקוד מאבדים את תחושת הקצב, ומקבלים תחושת זמן מעורפלת ו"מרחפת". ניתן לסמן את הפעמות גם באמצעות המכשיר מטרונום, שנועד למטרה זו.
משך הזמן הקבוע בין הפעמות נקרא מִפְעָם (טֶמְפּוֹ), והוא התורם החשוב ביותר לקביעת המהירות בה מתבצע הקטע המוזיקלי או הריקוד. מכיוון שהפעמות מהוות את השלד הקצבי של היצירה, כאשר מותחים או מצמצמים אותו (על ידי שינוי משך הזמן הקבוע בין הפעמות), נמתחת או מתקצרת יחד איתו היצירה כולה. יחידת המידה למפעם היא "פעמות לדקה", ומשמעותה היא שככל שערך המפעם גבוה יותר, יהיו יותר פעמות בדקה אחת. כך למשל, במפעם של 60 (פעמות לדקה) נשמע פעמה אחת כל שנייה בדיוק; ובמפעם של 120 נשמע שתי פעמות כל שנייה, כלומר פעמה אחת כל חצי שנייה.
רוב סוגי המוזיקה והריקודים הקיימים מאופיינים קצבית על ידי רצף חוזר וקבוע של פעמות, המכיל פעמות מודגשות ולא מודגשות (נקראות גם חזקות וחלשות), המופיעות בסדר קבוע וחוזר, למשל: פעמה מודגשת, שתי פעמות לא מודגשות, וחוזר חלילה. סדר או דפוס קצבי זה יוצר את המשקל. כל חוליה בסיסית ברצף החוזר הזה נקראת תיבה. לרוב, הפעמה הראשונה בכל תיבה היא פעמה מודגשת, ולעיתים קרובות היא מסומנת בהתאם, באופן ברור יותר מהפעמות האחרות בתיבה. כאשר הפעמה הראשונה אינה מודגשת, נוצרת סינקופה.
בגלל ההיררכיה בין הפעמות, נוצר מצב בו אירוע מוזיקלי יחיד (צליל/תנועה/הפסקה) יכול להתרחש בשלושה סוגי עיתויים: על פעמה דגושה, על פעמה חלשה, והיכן-שהוא בין פעמות ("אוף-ביט"). לכל עיתוי כזה יש משמעות מוזיקלית שונה. למשל, כאשר צליל או רצף של צלילים מופיע לפני פעמה דגושה, נוצרת הרגשה של הקדמה וציפייה לפעמה הדגושה, ותופעה זו נקראת "קָדְמָה". כאשר צליל או רצף של צלילים מופיע בין פעמות, נוצרת הרגשה של ציפייה לפעמה דגושה, ואפקט זה משמש ליצירת תחושת התקדמות ותנועה במוזיקה.
לאה פורת-גור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1922 צ'רנוביץ, ממלכת רומניה 
 פטירה:  1980 (בגיל 58 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
לאה פורת-גור (1922 – 8 בספטמבר 1980) הייתה קריינית ועורכת רדיו, קונסול לענייני תרבות וראשת המועצה לתרבות ואמנות במשרד החינוך והתרבות.
ביוגרפיה

לאה פורת-גור נולדה בצ'רנוביץ, רומניה ועלתה לארץ-ישראל בשנת 1935. גדלה בירושלים ולמדה באוניברסיטה העברית. החלה לעבוד ברדיו ב-1943: כעורכת תוכניות לנוער וכקריינית ברשת הרדיו המנדטורית שירות השידור של פלשתינה (א"י) - קול ירושלים והמשיכה לעבוד ברדיו בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל. ב-1951 התמנתה למפקחת קול ישראל בתל אביב וב-1955 התמנתה לסגנית מנהל התוכניות. ב-1961 התמנתה למנהלת התוכניות, עד לפרישתה ב-1968. בתפקידיה בקול ישראל פרצה דרך בהיותה האשה הראשונה בתפקידי ניהול שונים שמילאה.
בשנים 1970-1968 כיהנה כקונסולית לענייני תרבות בארצות הברית. בין השנים 1970 ל-1980 כיהנה כמנהלת האגף לתרבות ולאמנות ויו"ר המועצה הציבורית לתרבות ואמנות במשרד החינוך והתרבות. פורת-גור הייתה יו"ר המועצה הציבורית הראשונה של להקת בת-שבע.
מדי שנה נערכת תחרות הפרס על שם לאה פורת-גור ללהקות חובבים באמנויות הבמה, מטעם מינהל התרבות במשרד התרבות והספורט, החברה למתנ"סים ומשפחת פורת-גור.
על שמה רחוב בבאר שבע ובירושלים.
משפחתה

הייתה נשואה ליצחק גור, אמם של נמרוד ואפרת.
לקריאה נוספת

איזי מן, קול ישראל מירושלים – מדינה מאחורי המיקרופון, רשות השידור ופרינטיב, 2008, עמ' 68.
הערות שוליים

↑  תמר אבידר, לאה עברה המרחק "ללא דיסטאנץ", מעריב, 11 בדצמבר 1961
↑  יבנה גאה לארח: המיונים לתחרות המוסיקלית ע”ש לאה פורת-גור - פורטל יבנה שלי, באתר www.myavne.co.il
↑  רחוב לאה פורת, באתר באר שבע על המפה
↑  הודעה על לידת הבת, למרחב, 5 בפברואר 1961
לאה פורת מדריכה קורס בקול ירושלים, 1945
היסטוריה של אוגנדה

ההיסטוריה של אוגנדה כוללת את ההיסטוריה של העמים שחיו בשטחי אוגנדה ושל דברים שקרו באזור זה.