stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולקוש
יהודי אולקוש > הגירוש לאושוויץ

החל ב-13 ביוני 1942 ועד למחרת היום, גורשו יהודי אולקוש לאושוויץ בידי אנשי צבא גרמנים, סייענים אוקראינים ובסיועו של ראש היודנרט מסוסנוביץ' מאנק מרין, בפעילות "אאוסזידלונג" – עקירה. גירוש זה תועד אף הוא, ותמונות הגירוש הקשות נמצאות בספר הזיכרון לעיירה. רוב יהודי העיירה שהגיעו לאושוויץ נרצחו שם. מאות יהודים כשירים לעבודה הופרדו ושולחו למחנות עבודה. שישה עשר בעלי מלאכה מקצוענים נותרו במקום על מנת להכשיר פולנים לעבודות אלו כמו שרברבות ואלקטרוניקה. לפחות שלשה נותרו בחיים לאחר שהות במחנות עבודה, ואף חזרו לחיות באלקוש לאחר המלחמה.
לאחר גירוש היהודים בית הקברות באלקוש חולל, מצבות נעקרו ושימשו לסלילת דרכים.
עם הכיבוש הקומוניסטי, ונפילת גרמניה, החלו יהודי העיירה לחזור, אך הממונה על הסחורות, קומוניסט אנטישמי ידוע מהתקופה שלפני המלחמה, העביר את כל המסחר לידיים פולניות וקומוניסטיות.
רבה האחרון של העיירה היה האדמו"ר מחנטשין הרה"ק רבי יהושע השל הורוויץ זי"ע הי"ד.
הערות שוליים

↑  תמונת הפולנים ההרוגים בהוצאה להורג (אתר לוחמי הגטאות)
↑  ראו ההסתייגות לכך בערך המורחב - השפלת אולקוץ'
↑  ראו השפלת אולקוץ'
↑  תליית שני היהודים מאולקוש שמו של הרב גלייטמן הי"ד לא ידוע. (אתר לוחמי הגטאות)
↑  עיתוני המחתרת יהודית על גורל עיירות יהודיות באירופה, תרגום עברי, (אתר יד ושם)
↑  ספר הזיכרון עמוד 28, המוקדש כולו לדמותו של הרב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555285105171  GND: 4305210-1  LCCN: n82099676  MusicBrainz: 6c84a21e-44ec-4ad7-a511-c702a67f27d4  NKC: ge654073  VIAF: 155962401   WorldCat (עם VIAF): 155962401 
הרב משה הגרמן יחף ומושפל על ידי שוטרים גרמניים בכיכר השוק באולקוש, באירועי "השפלת אולקוץ'", 31 ביולי 1940, כשברקע שוכבים יהודים שהוכו ועונו.
אלי בן אמו

אלי בן אמו (נולד ב-15 בספטמבר 1964) הוא כדורגלן עבר ישראלי. ששיחק בעמדת החלוץ. לאחר פרישתו מכדורגל שינה את שם משפחתו וכיום שמו אלי אלון.
קריירה

אלי בן אמו גדל במחלקת הנוער של הפועל חיפה. בעונת 1982–1983 הצטרף לקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגה הארצית. בן אמו הפך לשחקן הרכב ומצטיין מדי שבוע. בעונת 1983–1984 סיים עם קבוצתו במקום הראשון וחגג את העלייה לליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן המשיך עם קבוצתו בליגה הלאומית.
בעונת 1985–1986 הצטרף להפועל עכו מהליגה הארצית בעקבות חילוקי דעות עם מאמנו בחיפה אהרון גרשגורן. עם עכו הגיע בן אמו למקום ה-9 בליגה ולגמר גביע הטוטו לליגת המשנה. בעונת 1986–1987 חזר לקבוצתו הפועל חיפה שירדה לליגה הארצית ושיחק בה שנתיים במאבקי עלייה ללא הכרטיס ללאומית.
בעונת 1988–1989 הושאל לקבוצת בית"ר תל אביב מהליגה הלאומית לתקופה של שנתיים. כבר בעונה הראשונה עלה לכותרות כחלוץ סקורר והבקיע שערים רבים (13 שערים). בתום עונה אחת התגלו חילוקי דעות בית קבוצת האם שלו הפועל חיפה לבית"ר תל אביב ובן אמו עזב.
בעונת 1989–1990 הושאל לקבוצת בית"ר ירושלים ונקלע עם קבוצתו למאבקי תחתית עד סוף העונה. בן-אמו כבש רק שני שערים ונשאר בליגה עם קבוצתו רק במחזור האחרון.
את עונת 1990–1991 התחיל בן אמו בהפועל חיפה בליגה הארצית ובתחילת דצמבר הושאל להפועל כפר סבא מהליגה הלאומית עד סוף העונה. אף על פי שכבש מספר שערים, בסיום העונה ירד בן אמו עם כפר סבא לליגה הארצית מהמקום האחרון.
את עונת 1991–1992 התחיל בקבוצת בני יהודה תל אביב בליגה הלאומית. באמצע העונה הצטרף לקבוצת מכבי עירוני אשדוד בליגה הארצית למשך עונה וחצי. את העונה הראשונה סיים עם הקבוצה במקום ה-9. בעונה השנייה (1992–1993) בן אמו היה חלק חשוב בהעפלתה של הקבוצה לליגה הלאומית. בן אמו שימש כחלוץ שנכנס באופן קבוע כמחליף, והבקיע שערים חשובים בליגה. בעונת 1993–1994 שיחק בהפועל קריית אונו מליגה א' דרום ולאחר מכן פרש ממשחק בגיל 30.
תארים כשחקן

גביע הטוטו לליגת המשנה :
1987 עם הפועל חיפה
חיים אישיים

מתגורר ביישוב שלומי, ומנהל משרד לתיווך נדל"ן באזור הצפון, אבא לארבעה ילדים. בשנת 2011 נקשר שמו בחשדות הונאה.
לאחר פרישתו מכדורגל שינה את שם משפחתו וכיום שמו אלי אלון.
הערות שוליים

↑  נבחרת השבוע, מעריב 5 בפברואר 1984
↑  נבחרת השבוע, נעריב 11 במרץ 1984
↑  גרשגורן מאיים לתבוע לדין את בן-אמו, מעריב 29 באוקטובר 1985
↑  הכל על הליגה הארצית, מעריב 18 בספטמבר 1986
↑  העסקה הראשונה: אלי בן-אמו לבית"ר תל אביב, מעריב 9 ביוני 1988
↑  מלך השערים, מעריב 14 במאי 1989
↑  המוציא לפועל, מעריב 1 ביוני 1989
↑  אלי בן אמו, מעריב 31 בדצמבר 1989
↑  אלי בן-אמו מצטרף לכפ"ס, מעריב 7 בדצמבר 1990
↑  בן אמו והכסף הגדול, מעריב 13 בדצמבר 1990
↑  שהחיינו!, מעריב 3 במרץ 1991
↑  קובי מנדל‏, כדורגלן העבר אלי בן-אמו חשוד שגנב מיליונים, באתר וואלה, 5 במאי 2011
↑  בוטל מאסר כדורגלן העבר אלי בן אמו שהורשע בהונאות - פוסטה, באתר פוסטה, ‏4 בפברואר 2020
אושרה יצחקי

אושרה יצחקי
אושרה יצחקי (נולדה ב-27 בינואר 1959) היא סופרת ומחזאית ישראלית.
ביוגרפיה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: הגהה.
יצחקי נולדה בתל אביב. בילדותה כתבה שירים "למגירה". בזמן לימודיה בתיכון השתתפה בקורסים לכתיבה ומשחק.
היא בוגרת תואר ראשון בספרות וחינוך ותואר שני במנהל החינוך במכללת סמינר הקיבוצים. יצחקי עבדה כמורה במקביל לניהול אירועי קהילה, מופעים, הצגות וטקסים בבתי ספר.
לצד העיסוק בחינוך הפורמלי ובכתיבת סיפורת, כתבה וביימה הצגות ילדים, טקסים, מסיבות, אירועים ומפגשי קהילה ברחבי הארץ, וכן העבירה חוגי דרמה לילדים במסגרות הבלתי פורמליות.[דרוש מקור] במשך למעלה מעשור ניהלה את "כלל הפקות". בהקשר זה ניהלה וייצגה אמנים, הפיקה מגוון פעילויות ומופעים והכשירה צוותי מדריכים שנשלחו לבתי ספר ומתנ"סים וקיימו פעילויות מיצירותיה.
יצחקי חברה באגודת הסופרים העבריים ובאקו"ם, וכיהנה כשופטת בכמה תחרויות כתיבה. ספרי הילדים שכתבה עובדו לשעות סיפור הנודדות בגני הילדים ובבתי הספר ברחבי הארץ.
ספריה

ככה אמא אומרת, ספר בהשראת בית ילדותה. הספר עוסק בדורות במשפחה מעיניה של ילדה קטנה, שלא מאמינה שהגדולים היו קטנים וגם היא תהיה סבתא. הוצאת זימזון-ספר לכל.1993
בתיאבון - מאבות המזון, ספר שנכתב לנכדתה הבכורה. הספר עוסק במושגים באכילה נכונה בחיי היומיום. הוצאת דרורים2015
המסיבריא שלי הספר עוסק באכילה נכונה גם בימי הולדת ובמסיבות, ובאפשרויות הבחירה המגוונות הבריאות והטעימות. הוצאת דרורים. 2016
הפיקניק של איתמר, ספר העוסק בהכרה בפיקניק כמפגש חברתי, במרחבי הטבע בחצר ובבית. באחריות האישית להתאמת המשחקים, הפעילות והכיבוד על פי תנאי המקום בו בוחרים לערוך את הפיקניק. הוצאת צמרת2017
אני אור, ספר עוסק בהכרה שכל אחד הוא אור בעולם. באפשרותו ובאחריותו לבחור להראות את "אורו הפנימי" - "האור שבו" באמצעות התנהגות ומעשים, באחד מסמלי האור הבולטים שהם החיוכים. בסוף הספר מגלה האמא לבנה שהוא "האור שבה". הוצאת מדיה 10, 2020
בין הדורות, ספר הפרוזה הראשון של יצחקי - סיפורים במעגלי חיים המציינים מקרים, דילמות ומצבים המצביעים על מגוון נושאים בתקופות שונות בארץ ישראל. פעילויות ובמחשבות, המשקפות את האידאולוגיה המשתנה- בשיקולים, בהנחות היסוד ובראיית העולם, בגילאים שונים בתקופות שונות, במעגלים שבין הדורות. הסיפורים מראים הלכי רוח המסמלים תקופות שונות בארץ ישראל, מזמן הקמתה ולאורך בנייתה, מתחילתה באידאולוגיית שותפות הגורל והמשכה בתרבות השפע והתחרותיות.ארגמן מיטב. 2020
ספריה > עיבודים של ספריה לבמה

כמה מספריה של יצחלי עובדו להצגות ילדים "בתיאבון מאבות המזון" וכן "פיקניק ישראלי"המוצגות במערכות החינוך.
הערות שוליים

↑  אושרה יצחקי, חברים, אגודת הסופרים העבריים
↑  פוסט על תחרות כתיבה בנושא "זקנה" באתר קול ההמון.
↑  שרה שוורץ. זה רשמי: סופרת נולדה, והיא רק בכיתה ה'. כאן דרום, 2 במאי 2018
↑  סוף לסיפור: טקס הסיום של תחרות הכתיבה הארצית התקיים בתיאטרון היהלום

רמת גן גבעתיים ניוז, 14 ביוני 2018
↑  הספר באתר סימניה
↑  הספר באתר הספרייה הלאומית
↑  מירה רוזנפלד. ביקורת על הספר "הפיקניק של איתמר" באתר נוריתה
↑  הפיקניק של איתמר באתר הספרייה הלאומית
↑  מיכל דורון. ביקורת על הספר בין הדורות -סיפורים במעגלי החיים
↑  בין הדורות, באתר oshra4u
↑  קטע מתוך ההצגה "בתיאבון - מאבות המזון"
↑  אושרה יצחקי באתר תיאטרון מקור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007576344205171  LCCN: no2024029732  VIAF: 43147266857835482219   WorldCat (עם VIAF): 43147266857835482219
אלפידה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באוקטובר 1949 (בת 75) Spercheiada, יוון 
 מוקד פעילות:  יוון 
 שפה מועדפת:  יוונית מודרנית 
 בן או בת זוג:  Stathis  Katsantonis (יולי 1979–2 ביולי 2020) 
 מספר צאצאים:  2 
 פרופיל ב-IMDb
 
אֶלְפִּידָה קַארַאיַאנוֹפּוּלוּ (ביוונית: Ελπίδα Καραγιαννοπούλου; נולדה ב-1 באוקטובר 1949) היא זמרת פופ יווניה, הידועה בשם הבמה אֶלְפִּידָה.
אלפידה הייתה אחת הזמרות המפורסמות ביותר ביוון בשנות ה-70 וה-80. היא הוציאה חמישה אלבומים והשתתפה בתחרות הזמר ה"אירוויזיון" פעמיים: ב-1979 ייצגה את יוון בתחרות שהתקיימה בירושלים עם השיר "סוקרטס", שזכה במקום ה-8 עם 69 נקודות, ובאירוויזיון 1986 שהתקיים בברגן שבנורווגיה ייצגה את קפריסין עם השיר Tora-zo, שזכה במקום האחרון עם 4 נקודות.
אחים בנפש

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אברהם פריד
 מתוך האלבום כמה טוב שנפגשנו
 יצא לאור:  אוגוסט 2017
 סוגה:  מוזיקה ישראלית
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:50
 כתיבה:  אודי דמארי
 לחן:  אודי דמארי
 הפקה:  יובל סטופל
 
אחים בנפש הוא פזמון ישראלי שכתב והלחין אודי דמארי, ובוצע על ידי הזמר החרדי-אמריקאי אברהם פריד באלבומו כמה טוב שנפגשנו. מילות הפזמון החוזר בשיר הן "כל עם ישראל אחים בנפש".
רקע

מילות השיר עוסקות באמונה וביטחון ובאחדות בעם היהודי.
השיר זכה לפרסום רב ולהצלחה במגזר הדתי והחרדי והושמע גם במגזר החילוני. היה מהשירים המושמעים בתחנות רדיו קול חי ורדיו קול ברמה בתוכניות סופי שבוע בהם שלושה שבועות ברצף.
הערות שוליים

↑  יאיר טוקר, ‏אלו השירים הכי מושמעים השבוע ברדיו החרדי, באתר כיכר השבת, 14 בינואר 2018
יאיר טוקר, ‏אלו השירים הכי מושמעים השבוע ברדיו החרדי, באתר כיכר השבת, 21 בינואר 2018
יאיר טוקר, ‏פריד שוב במקום הראשון, איציק דדיה בשני, באתר כיכר השבת, 29 בינואר 2018
אלו השירים הכי מושמעים השבוע ברדיו החרדי, באתר כיכר השבת, 13.2.2018
| אברהם פריד |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | אף יהודי לא ישאר מאחור • זה הזמן • תנו שבח • קץ לגלות • מלווה מלכה • מעגל השנה 2 • אנחנו מוכנים • מעגל השנה 3 •   אדרבה • אוצרות יהודיים (שני חלקים, כל אחד ביידיש ובעברית) • שטר התנאים • ברכה והצלחה • האפ קאזאק • חזק! • ניגון הבעש"ט • יחיד ורבים • אבינו מלכנו • בין כך ובין כך • הלהיטים הגדולים • יענקל יענקל • אוסף להיטי העשור • רצוננו לראות את מלכנו • א מחייה •  אוצר של יראת שמיים • כמה טוב שנפגשנו • פרויקט רילקס עם אברהם פריד (שני חלקים) • Good Old Days • אברהם פריד בהופעה חיה בישראל (אלבום כפול) |  |
| סינגלים | עלה קטן שלי • כי הרבית • כמה טוב שנפגשנו • ירושלים שבלב • הנני בידך • אחים בנפש • עובר מה שעובר • אבא • אוטוטו • בצורת • רצוננו |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אירוערביה: הציר האירופי-ערבי

| --- | --- |

כריכת הספר באנגלית
 מידע כללי
 מאת:  בת יאור
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פוליטיקה
 הוצאה
 הוצאה:  Fairleigh Dickinson University Press 
 תאריך הוצאה:  2005
 מספר עמודים:  456
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת שוקן
 תאריך:  2008
 תרגום:  אריה חשביה
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002608752
 
אירוערביה: הציר האירופי-ערבי (אנגלית: The Euro-Arab Axis), הוא ספר מאת בת יאור, חוקרת עצמאית וסופרת בריטית, יהודיה ילידת מצרים, העוסקת בחקר המושגים ד'ימי (לא-מוסלמי שהוא בן חסות נסבל, בעל זכויות מופחתות) וג'יהאד (מלחמת קודש) בדת האסלאם.
הספר מתעד את הבנתה את יחסו של האסלאם ללא-מוסלמים ואת המגעים, ההנחיות וההסכמים החשאיים, שהתקיימו בין ראשי מדינות אירופים לבין מנהיגים של העולם הערבי, שהביאו, למה שבת יאור קוראת "אירוערביה" וליצירת מדיניות חוץ משותפת המבוססת על עוינות כלפי ישראל וגם כלפי ארצות הברית.
השם אירוערביה (Eurabia) הוא הלְחֵם בין Europe ל-Arabia ומטרתו ללעוג לאירופה ולהציגה כיישות הכנועה לערבים. השם רווח באתר הבלוג הפוליטי Little Green Footballs. העיתונאית והסופרת האיטלקייה אוריאנה פלאצ'י היא זו שטבעה את המושג "אירוערביה". בת יאור מדגישה בספרה, שאכן היא קיבלה השראה מאותו ביטוי שטבעה העיתונאית והסופרת האיטלקייה המפורסמת.
ביקורת

ההיסטוריון מרק ר. כהן אמר כי המושג "'ד'מיות" הוא מושג מטעה וכי הספר הוא הספר האיסלמופובי "המוגזם ביותר שיצא לאור" בנושא גילויי שנאה כלפי יהודים בעולם הערבי.
הספר בעברית

אירוערביה: הציר האירופי-ערבי, מאנגלית: אריה חשביה, ירושלים: שוקן, תשס"ח 2008.
הערות שוליים

↑  מרק ר. כהן, מיתוסים מודרניים של אנטישמיות מוסלמית, Politika: The Israeli Journal of Political Science & International Relations / פוליטיקה: כתב עת ישראלי למדע המדינה וליחסים בינלאומיים, 2009, עמ' 121–140
איות

ערך זה עוסק בעופות דורסים. אם התכוונתם לצירוף אותיות, ראו .
| איות |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי יום
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נציים
תת־משפחה:: איות
שם מדעי
 Perninae ‏בליית, 1851

אַיוֹת (שם מדעי: Perninae) היא תת-משפחה של דורסי יום בינוניים ממשפחת הנציים. דורסים אלה חיים באזורים טרופיים שונים באפריקה, אירופה, אסיה ואמריקה. הם קרובי משפחתם של נשרי העולם הישן בתוכם הנשרים.
האיות ניזונות מחיות קטנות יותר כמו מכרסמים, עופות קטנים וזוחלים, אך חלקם מתמחים בחרקים וחלק ניזונים בעיקר מדבש דבורים. יש להם מקור חד ומוארך מעט. צבעיהם אינם מרשימים, בצבע חום או שחור ויש לחלקם ציצה קטנה מאחורי הראש.
בישראל 2 מינים מתת-משפחה זו - אית צרעים ואיה מצויצת.
מיון

תת-משפחה איות (Perninae)
סוג בזית (Aviceda)
סוג איה ארוכת-זנב (Henicopernis)
סוג איה (Pernis)
סוג דיה אפורת-ראש (Leptodon)
סוג דיה גדולת-מקור (Chondrohierax)
בעבר נכללו בקבוצה גם המינים: נץ עטלפים, דיה מרובעת זנב, דיה שחורת חזה ועיט נחשים מדגסקרי.
אלכסיי סוואטייב

| --- | --- |

 לידה:  13 בדצמבר 1973 (בן 50) מוסקבה, ברה"מ 
 ענף מדעי:  מודל מתמטי, אלגברה, תורת המשחקים, mathematical economics 
 מקום לימודים:  הפקולטה למכניקה ולמתמטיקה של אוניברסיטת מוסקבה  בית הספר הרוסי לכלכלה 
 מנחה לדוקטורט:  ויקטור פולטרוביץ 
 מוסדות:  המכון לפיזיקה וטכנולוגיה של מוסקבה 
 
אלכסיי ולדימירוביץ' סוואטייב (ברוסית: Алексей Владимирович Савватеев; נולד ב-13 בדצמבר 1973 במוסקבה) הוא מתמטיקאי רוסי ומומחה בכלכלה מתמטית, פופוליזטור של מתמטיקה. דוקטור למדעי הפיזיקה והמתמטיקה, חבר בהתכתבות באקדמיה הרוסית למדעים (2022). פרופסור במכון מוסקבה לפיזיקה טכנית (אנ'), פרופסור באוניברסיטת אדיגיה הממלכתית (אנ'), חוקר מוביל במכון המרכזי לכלכלה ומתמטיקה של האקדמיה הרוסית למדעים (אנ').
ביוגרפיה

אלכסיי סוואטייב נולד ב-13 בדצמבר 1973 במוסקבה, ברית המועצות. סבא מצד האם - יצחק אלכסנדרוביץ' לוריא (1890–1956) - מתמטיקאי, פרופסור וראש המחלקה למתמטיקה גבוהה של האקדמיה להנדסה צבאית של הצבא האדום ע"ש קויבישב (רו').
בשנת 1990 סיים סוואטייב את בית הספר למתמטיקה מס' 57 (אנ') במוסקבה, ולאחר מכן נכנס לפקולטה למכניקה ומתמטיקה של אוניברסיטת מוסקבה (אנ'), סיים את לימודיו בשנת 1995 בהצטיינות. המשיך את לימודיו בבית הספר הרוסי לכלכלה (NES), סיים את לימודיו ב-1997 בהצטיינות יתרה.
לאחר דִּיסֶרְטַצְיָה, בהזמנת פרופסור שלמה ובר (אנ'), יצא לשנה וחצי ללימודי פוסט-דוקטורט בבלגיה במרכז לחקר תפעול ואקונומטריה (אנ').
הערות שוליים

↑  Алексей Савватеев, bunchofquestions.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  dblp: 85/1376  ORCID: 0000-0002-6942-2282
אייוועלט

| --- | --- |
 סוג:  פורום 
 www.ivelt.com
 
איי־וועלט (באנגלית: iVelt; בשמה המלא: אידישע וועלט פארומס) היא מערכת פורומים אינטרנטיים מבוססת phpBB המתנהלת בשפת היידיש.
באתר יש מעל 3.4 מיליון תגובות (טוקבק) ויותר מ-48 אלף שרשורים. רשומים בו יותר משלושה עשר אלף משתמשים.
הקמה

הפורום נוסד ב-25 באפריל 2007. תחילה כחלק מאתר האינטרנט הייד פארק. ובהמשך באתר נפרד מבוסס phpBB. עם התבססותו של האתר התפתחה מערכת פורומים בנושאים שונים כמו: היסטוריה, אקטואליה, חדשות תורניות, טכנולוגיה ועוד.
תוכן

אייוועלט מתנהלת בקו חרדי, המזוהה עם חצרות חסידיות אמריקאיות המקורבות לחסידות סאטמר. האתר שולל העלאת "תוכן בלתי הולם" וקבצים "הנוגדים את דרך היהדות" בהתאם לתפיסת עולמה של קבוצת המנהלים, שגם מצנזרת תכנים המביעים תמיכה בציונות או במדינת ישראל.
החדשות ומבזקי החדשות בפורומים הרלוונטיים מתעדכנים על ידי קבוצת ניקים המכונים קנ"א - ק'רעטשמע נ'ייעס א'גנעטור - סוכני ידיעות האתר.
הפורום מחולק לפורומי־משנה - אשכולות לפי קטגוריות מפורטות, למשל:
עדכונים וחדשות בעולם היהודי ומהעולם בכלל
דעת הקהל - דיונים על סדר היום ועיסוק בסוגיות עכשוויות בשיח הציבורי
היימישע קרעטשמע - מאמרים וכתבות מגזין. חלק מהתוכן מופיע מעת לעת במגזין מיוחד בשם "שרייבער" (סופר).
תוכן > מהדורה מודפסת

מעת לעת יוצאת מהדורה מודפסת של תכנים מתוך הפורומים[דרושה הבהרה][דרוש מקור].
תוכן > אלבומים

האתר מוציא[דרושה הבהרה] מעת לעת אלבומי מוזיקה ובהם אוספי שירים. נכון ל-2023 יצאו תריסר אלבומים, האחרון שבהם "חזנות וועלט" אוסף של קטעי חזנות ושירים שהלחין יוסף רוזנבלט.
הערות שוליים

↑  עדכונים וחדשות.
↑  דעת הקהל.
↑  היימישע קרעטשמע.
↑  'שרייבער'.
אלפיה של איבן מליכ

אלפיה של אבן מאלכ (בערבית: ألفية ابن مالك) הוא ספר דקדוק ערבי מחורז שנכתב על ידי אבן מאלכ במאה ה-13. הכותרת המלאה שלו היא אל-ח'ולאסה אל-אלפיה. לפי ההיסטוריון אל-מקרי, אלפיה נכתב כחיקוי של א-דורה אל-אלפיה של אבן מועטי א-זוואווי.
לפחות 43 פירושים נכתבו לחיבור הזה, שהיה אחד משני היסודות העיקריים של החינוך למתחילים בחברות ערביות עד המאה ה-20. במאה ה-20 החלו מערכות חינוך דתיות להיות מוחלפות בקולוניאליות (כמו בתי הספר הצרפתיים במרוקו).
יחד עם אל אג'ורומיה, האלפיה היה אחד הספרים הראשונים לשנן על ידי תלמידים בבתי ספר דתיים לאחר הקוראן.[דרוש מקור]
הספר הזה נמצא עדיין בשימוש בדארים המסורתיים, מערכת החינוך האסלאמית במסג'יד, במדינת קרלה בדרום הודו וגם בפנימיות אסלאמיות מסורתיות באינדונזיה.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  Fleisch, H. (1986). "Ibn Mālik". The Encyclopedia of Islam. Vol. III (2nd ed.). E. J. Brill. p. 861.
↑  Eickelman, D. F. (1992). Knowledge and Power in Morocco: The Education of a Twentieth-Century Notable. Princeton: Princeton University Press, p. 56
אירופאום

| --- | --- |

 התאגדות:  אגודה
 תחום:  אקדמי
 שפה רשמית:  אנגלית
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 משרד ראשי:  אנגליה אנגליה
 מטה הארגון:  אוקספורד
 מקום פעילות:  אירופה
 חברים:  18
 תקופת הפעילות:  1990–1991–הווה
 www.europaeum.org
 
אירופאום (באנגלית: Europaeum) הוא ארגון שבו חברות 18 אוניברסיטאות מובילות באירופה. הוא נוסד בשנים 1990–1991 על ידי לורד ויידנפלד וסר רוני גרירסון במטרה לתמוך בתחום החינוך ולקדם מצוינות במחקרים אירופיים באוניברסיטת אוקספורד ובמוסדות להשכלה גבוהה שיש להם קשרים עם אוקספורד. עידוד תנועת הסגל והסטודנטים בין המוסדות האקדמיים ופעילות כרשת אקדמית פתוחה. לימוד השפות, ההיסטוריה, התרבויות והמקצועות של תושבי אירופה.
האירופאום מפעיל תוכנית לתואר שני המשותפת לאוניברסיטאות בתחום ההיסטוריה והתרבויות האירופיות; תואר שני בהיסטוריה וציוויליזציה (ליידן, פריז ואוקספורד), תואר שני בפוליטיקה וחברה אירופאית (פראג, קרקוב, ליידן וברצלונה) ותוכנית ווקלב האוול (פראג, ליידן ופריז). כמו כן, הוא מארגן לימודי קיץ, קבוצות מחקר, פרסומים, תוכנית מלגות, פרויקטים של מלגות, סמינרים, סדנאות, כנסים בין־לאומיים והפרופסורים מלמדים במוסדות השותפים. לאירופאום תוכנית מלגות אירופה רב־תחומי, רב־אוניברסיטאי ורב־לוקאלי ומתמקד במדיניות אירופאית עכשווית..
היו"ר של האירופאום (וגם של המועצה האקדמית והוועד המנהל) הוא ד"ר הרטמוט מאייר.
רשימת האוניברסיטאות באירופאום

| מדינה | אוניברסיטה |
| --- | --- |
אוסטריה אוסטריה: האוניברסיטה המרכז-אירופית
איטליה איטליה: אוניברסיטת בולוניה

בלגיה בלגיה: האוניברסיטה הקתולית בלוון
גרמניה גרמניה: האוניברסיטה החופשית של ברלין

גרמניה גרמניה: אוניברסיטת מינכן
דנמרק דנמרק: אוניברסיטת קופנהגן

הולנד הולנד: אוניברסיטת ליידן
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת: אוניברסיטת אוקספורד

הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת: אוניברסיטת סנט אנדרוז
לוקסמבורג לוקסמבורג: אוניברסיטת לוקסמבורג

ספרד ספרד: אוניברסיטת קומפלוטנסה של מדריד
ספרד ספרד: אוניברסיטת פומפאו פברה

פולין פולין: האוניברסיטה היגלונית בקרקוב
פורטוגל פורטוגל: האוניברסיטה הקתולית של פורטוגל (אנ')

פינלנד פינלנד: אוניברסיטת הלסינקי
צ'כיה צ'כיה: אוניברסיטת קארל בפראג

צרפת צרפת: אוניברסיטת פריז I: פנתאון - סורבון
שווייץ שווייץ: המכון ללימודים בין־לאומיים (ז'נבה) (אנ')
ראו גם

U15 (אוניברסיטאות בגרמניה)
אורורה (רשת אוניברסיטאות)
הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר
רשת אוטרכט
קבוצת קוימברה
הערות שוליים

↑  The EUROPAEUM, About Us, Members, THE EUROPAEUM MEMBER UNIVERSITIES & THEIR RECTORS
↑  The Europaeum,  EUROPAEUM PROGRAMMES, AWARDS & STUDY OPPORTUNITIES, JOINT DEGREES
↑  The EUROPAEUM, EUROPAEUM SCHOLARS PROGRAMME, BROCHURE
↑  The EUROPAEUM, About Us, GOVERNANCE
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007604451305171  LCCN: nr2005025369  NKC: kn20080114002  VIAF: 135836913   WorldCat (עם VIAF): 135836913
איז'ופלווה

איז'ופלווה (בהונגרית: Izsófalva) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. עד שנת 1950 נקרא הכפר דיסנושהורוואט (Disznóshorvát), וכך הוא מזוהה במסמכים רשמיים בני אותה תקופה המעידים על התיישבות יהודים במקום.
בשנת 1993 חלק מהכפר קיבל עצמאות ככפר חדש שנקרא אורמושבאניה ובשנת 1994 קיבל חלק אחר עצמאות ככפר ונקרא רודולפטלפ.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 37 |  |
| 1880 | 23 | 345 |
| 1910 | 37 |  |
| 1920 | 44 |  |
| 1930 | 41 |  |
| 1941 | 28 | 673 |
אלמנך (כתב עת)

| --- | --- |

עטיפת הגיליון הראשון של "אלמנך"
 תאריכי הופעה:  2006–הווה (כ־18 שנים) 
 שפה:  עברית 
 
אלמנך הוא כתב עת ספרותי עברי. גיליונו הראשון ראה אור בסתיו 2006. עורכי כתב העת הם אור גראור ויעל טומשוב (מייסדי כתב העת), וכן פאר פרידמן.
בגיליון הראשון הופיעו בין היתר שירים מאת רוני סומק, לידור יעקב, סלי מצוינים ויחזקאל נפשי. כמו כן הופיעו סיפורים מאת יחזקאל רחמים, בלה שייר ופרק מתוך "הרביניסט האחרון", ספרו של הסופר והמבקר רן יגיל, שיצא לאור כחודש לאחר הופעת הגיליון. את הגיליון הראשון מלווים צילומיו של גלעד בנארי.
הגיליון השני של כתב העת יצא כחצי שנה מאוחר יותר (מרץ 2007), וכלל מסה מאת אורי הולנדר על שיר של המשורר הוותיק טוביה ריבנר, כמו גם שירים מאת עודד פלד, סיון בלס, נדב ליניאל, פאר פרידמן ולירז מושיוב, וסיפורים מאת ירון אביטוב, שמעון מרמלשטיין, ונועה סיון. בגיליון זה פורסמו גם טקסטים בפרוזה ושירה מאת העורכים. את הגיליון הקדים מוטו בסינית מאת ג'ואנג-דזה, וליווה אותו האמן גידי לנדן. ביוני 2006, לאחר הפוגה ארוכה, ראה אור הגיליון השלישי של כתב העת, בליווי האמן אריק ונונו. לקראת פרסום הגיליון השלישי הצטרף למערכת המשורר והעיתונאי פאר פרידמן.
את כתב העת מעצבת מיכל אליש.
מטרות וביקורת

בדבר העורכים המופיע בפתח הגיליון הראשון, כתבו העורכים, בין היתר:
הקמנו את 'אלמנך' כי אנחנו אוהבים לכתוב, ואנחנו אוהבים לכתוב, קודם כל, מפני שאנחנו אוהבים לקרוא. אין כותב טוב, בין אם הוא סופר, משורר, מחזאי וכו', שאינו מכור לקריאה. אי-אפשר להפריד את שתי הקהילות הבסיסיות של עולם הספרות - הקוראים והכותבים.
עם זאת, בשני העשורים האחרונים אנו עדים להתרחקות בין הקהילות, לשריפה של הגשרים הרבים שחיברו ביניהן בעבר. חנויות הספרים העצמאיות מתמעטות, נדחקות לשוליים על ידי הרשתות המסחריות; מוספי הספרות של העיתונים הגדולים מצטמצמים, קטנים, מאבדים את יכולתם להשפיע על הקורא; וכתבי-העת, שפעם היו שערי הכניסה לעולם הספרות, נקראים בעיקר על ידי הכותבים בהם.
בהמשך דבר העורכים, שאלו בשם הקוראים: "איפה השירים והסיפורים? למה אני לא רואה אותם בחנויות?"; וענו:
כי הם תקועים בתורים הארוכים בהוצאות הספרים ובמכתבי הדחייה האין-סופיים, כי הם נבלעים בתוך מתקפות המבצעים בחנויות הספרים, כי הם עדיין לא התאימו את עצמם לצורכי המאה ה-21. אנחנו יכולים רק לקוות שאתם, הקוראים, תיהנו מהסיפורים ומהשירים שקיבצנו כאן, ושתעזרו לנו לשנות את המצב, שתעזרו לנו לשבור את המחסום בין קהל הכותבים לבין קהל הקוראים.
בפתח הגיליון השני הכריזו העורכים על מהדורה אלקטרונית מורחבת לכתב העת. כמו כן הודיעו כי אחד הגיליונות הבאים יוקדש כולו ליצירות מתורגמות.
לאחר צאת הגיליון הראשון זכה כתב העת לביקורות מעורבות, לרוב במסגרת מאמרים שדנו בגל כתבי העת הצעירים שראו אור באותה תקופה, ביניהם כתם, דקה, אורבניה ומאגמה.
אחים גלובל

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  בני ברק, ירושלים, אשדוד ואלעד
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־9 שנים)
 דף הבית של אחים גלובל
 
אחים גלובל הוא ארגון העוסק בקידום ופיתוח כלכלה עצמאית ויציבה עבור הציבור החרדי בישראל. כדי למגר את העוני הקיים בקהילה וליצור מקורות תעסוקה והכנסה, מפעיל ארגון אחים מספר מרכזים המציעים סיוע לעובדים, יזמים, בעלי עסקים וסטרטאפים, במטרה לסייע לציבור החרדי להגיע לעצמאות כלכלית ולהוות שותף פעיל במשק הישראלי.
סקירה כללית

כיום, כ-%45 מכלל האוכלוסייה החרדית חיה מתחת לקו העוני, ולרבים מהם אין גישה להשכלה גבוהה רלוונטית בשוק העבודה. כדי לגשר על הפערים, ליצור מקורות הכנסה ולהגיע לעצמאות כלכלית מלאה, הוקם בשנת 2015 ארגון אחים גלובל על ידי הפילנתרופ אברהם משה (מארק) שימל נשיא אחים, והרב מרדכי (מוטי) אייכלר. הארגון מפעיל חברת תעסוקה בה יועצי השמה מסייעים לחרדים להשתלב במקומות עבודה ופרויקטים ברחבי הארץ, וכן מערך יזמות ועסקים עם מרכזים ייחודיים המציעים שירותי סיוע, תמיכה וליווי לסטרטאפים ועסקים חרדיים. במרכזים קיימים גם חללי עבודה משותפים, משרדים מאובזרים וחדרי ישיבות מרווחים. בנוסף, הארגון מפעיל רשת עסקית חברתית של מאות יזמים ועצמאים חרדים, מכל תחומי העשייה, אשר יוצרת הפריה הדדית ברעיונות, הצעות, מידע רלוונטי ואנשי קשר, ומעניקה לחבריה גב חברתי ומקצועי המסייע להם להתקדם להצלחה עסקית. הודות לפעילות הארגון, מצאו למעלה מעשרת אלפים איש עבודה יציבה, מאות רבות הקימו עסקים עצמאיים ונהיו שותפים במשק הישראלי, ורבבות משפחות יצאו ממעגל העוני.