גזרה שווה
הערות שוליים

↑  פירוש רמ"ה לברייתא דרבי ישמעאל. ואין אדם דן גזרה שווה מעצמו אלא אם קבלה מרבו ורבו מרבו הלכה למשה מסיני.
↑  מרדכי אליהו רבינוביץ, שו"ת נר למאור, סימן ס"ו, באתר היברובוקס
↑  תוספות, מסכת שבת, דף צ"ז, עמוד א', ד"ה גזירה
↑  הערוך השלם (לרב חנוך יהודה קהוט) בשם המאירי. תרגום אונקלוס ל"זאת חוקת התורה": דא גזרתא דאוריתא.
↑  רבי יוסף קארו, כללי הגמרא, עמ' כו, שער ד', באתר היברובוקס
1 2  רבי זאב וולף איינהורן, ספר מדרש תנאים, מדה ז - מגזירה שוה
↑  רבי אהרן בן חיים, מידות אהרן, פרק שלישי; רבי ישראל יעקב חגיז, ספר תחילת חכמה
1 2 3  משה אוסטרובסקי, המידות שהתורה נדרשת בהן, ירושלים, תרפ"ד, עמ' פט-קלו
↑  ירחמיאל ברגמן, ‏גזירה-שווה מהי?, סיני, גיליון ע"א, 1972, באתר "דעת"
1 2  הרב חיים הירשנזון, ברורי המידות, חלק ב, ע' 129. לדעת רבי אהרן בן חיים, היקש בכלל גזרה שווה. לדעת הרב חיים הירשנזון, היקש וסמוכין בכלל מידת דבר הלמד מענינו.
1 2  השגות הרמב"ן על ספר המצוות לרמב"ם, שורש ב'
↑  מקור קושי זה כבר בירושלמי: ”רבי יוסי בר רבי בון אמר בשם ר' אבא בר ממל אם בא אדם לדון אחר גזירה שוה מעצמו עושה את השרץ מטמא באהל ואת המת מטמא בכעדשה” (תלמוד ירושלמי, מסכת פסחים,  פרק ו', הלכה א')
↑  רש"י, מסכת סוכה, דף י"א, עמוד ב'
↑  לא נמסר מפי משה מסיני: "תלמדו מלה פלונית שבפסוק פלוני ממלה פלונית שבפסוק פלוני ותשוו דין שניהם לעניין פלוני, אין הדבר כן..."
↑  "קבלה על דבר ישות השווי, שדין בלתי מבורר בעניין מסוים בתורה מקורו בעניין אחר בתורה ונלמד שם ממילה דומה" (הרב משה אוסטרובסקי). כלומר, נמסרו המילים ולא המקומות, הדין הבלתי מבורר שיש ללומדו מג"ש ולא תוצאת ההלכה (ולדעת הרב משה אוסטרובסקי, גם המילה הדומה לא נמסרה). שתורה לא ניתנה חתוכה (כהלכה פסוקה שאין מקום לשאת ולתת) - תלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין,  פרק ד', הלכה ב'.
↑  למשל בתלמוד בבלי, מסכת חולין, דף פ"ה, עמוד א', וכותב הרמב"ן שם: ”...לא היה מקום לשאלות הללו ולתשובות שאמרו בגמרא. וכן יש קושיות הרבה בתלמוד וכיוצא בהן שאומרים: ונילף גזרה שוה ממקום פלוני, ומתרץ מסברא... אלה הורגלו בתלמוד, אין צריך לכתוב מהן מפני רובן.”
↑  תלמוד בבלי, מסכת תמורה, דף ט"ז, עמוד א'
↑  חידושי הריטב"א על תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ל"ח, עמוד א', ד"ה ממאי
↑  הגהות יעב"ץ, נידה כב
↑  קנאת סופרים על ספר המצוות לרמב"ם, שורש שני
↑  תוספות, מסכת קידושין, דף כ', עמוד ב', ד"ה גאולתו
1 2  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ב', עמוד ב'
↑  חידושי הריטב"א, חידושי הריטב"א, מסכת ראש השנה, דף ב', עמוד ב', ד"ה הא
↑  הליכות עולם שער ד', פרק ב', אות י"ח
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף מ"ה, עמוד ב'
↑  יעקב איתם, לענין הסברא במידות שהתורה נדרשת בהן, גלת, כרך ה', תשנ"ז, באתר ספריית אסיף
↑  שמואל אריאל, בעניין מעורבותו של האדם בדרשות, גלת, כרך ו', תשנ"ט, עמודים 45, 53-61, באתר ספריית אסיף; וראו גם את מאמר התגובה: יעקב איתם, מעורבותו של האדם בדרשות, גלת, כרך ח', תש"ס, החל מעמוד 145, באתר ספריית אסיף
↑  הרב משה אוסטרובסקי על פי פסחים ס"ו.
↑  "דנין שנה שיש עמה חדשים משנה שיש עמה חדשים, ואין דנין שנה שיש עמה חדשים משנה שאין עמה חדשים" (תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ז', עמוד א'), כלומר עדיף ללמוד את הצירוף "חודשי השנה" מצירוף זהה, ולא מהמילה "שנה" לבדה.
↑  "דנין צוה מצווה ואין דנין צותו מצווה", תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ב', עמוד ב'
↑  גם כאן נראה שיש עדיפות לסוג הקודם על פני לימוד זה, "דנין יצירה מיצירה ואין דנין בריאה מיצירה" (תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף כ"ב, עמוד ב'), אם כי הגמרא מקשה על זה ולא ברור מה המסקנה.
↑  מופיע בכמה מקומות בתלמוד, למשל תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף כ"ב, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף פ"ה, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף י"ד, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף מ"ח, עמוד א'
↑  רש"י, מסכת כריתות, דף כ"ב, עמוד ב', ד"ה ורבי עקיבא
↑  רשב"ם, מסכת בבא בתרא, דף ק"כ, עמוד ב', ד"ה האי
↑  תוספות, מסכת קידושין, דף ל"ו, עמוד א', ד"ה תפילין
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף כ"ב, עמוד ב'
↑  מכילתא דרבי ישמעאל, מסכתא דפסחא, פרשה י"ז
↑  מסכת חגיגה, דף י', עמוד ב', ד"ה דברי תורה מקבלה לא ילפינן
↑  תוכן לימוד זה, רק ללא המושג המפורש "גזירה שווה", נזכר גם במשנה, מסכת נזיר, פרק ט', משנה ה'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק א', הלכה א' (דפוס וילנא: דף ב"כ, עמוד ג'): "חוג חוג חוג לגזרה שווה"
↑  ראו: יונה פרנקל, דרכי האגדה והמדרש, עמודים 492-487,179.
↑  בכמה מקומות רש"י מביא את דעתם, למשל: רש"י, מסכת גיטין, דף ל"ג, עמוד א', ד"ה בעילת
↑  הרב יעקב מדן, הפקעת קידושין, עלון שבות, גליון 172, עמודים 73-84, באתר ספריית אסיף
↑  למשל כסף משנה: "דבר הנלמד בג"ש דבר תורה ממש הוא וסוקלין על ידו ומביאין קרבן על שגגתו ככל דברים המפורשים בתורה ולא קרי להו דרבנן אלא לומר שאלמלא שהם קבלוהו כן מסיני לא היינו מפרשים אותו כך"
↑  שו"ת הרשב"ץ, חלק א, א
↑  הרמ"ך, ורבי אברהם בן הרמב"ם
| מידות שהתורה נדרשת בהן |
| --- | --- | --- |
| שבע מידות של הלל הזקן | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • כיוצא בו במקום אחר • דבר הלמד מעניינו |  |
| שלש עשרה מידות של רבי ישמעאל | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • פרט וכלל • כלל ופרט וכלל • כלל שהוא צריך לפרט • פרט שהוא צריך לכלל • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד • דבר שהיה בכלל ויצא לטעון טעון אחר שהוא כעניינו • יצא לדון בדבר חדש • דבר הלמד מעניינו • דבר הלמד מסופו • שני כתובים המכחישים זה את זה |  |
| שלשים ושתים מידות של רבי אליעזר בן רבי יוסי הגלילי | ריבוי • מיעוט • ריבוי אחר ריבוי • מיעוט אחר מיעוט • קל וחומר מפורש • קל וחומר סתום • גזרה שווה • בניין אב • דרך קצרה • דבר שהוא שנוי • מחבור שנחלק • דבר שבא ללמד ונמצא למד • דבר שאחריו מעשה והוא פרטו של ראשון • דבר גדול שנתלה בקטן הימנו • שני כתובים המכחישים זה את זה • דבר שהוא מיוחד במקומו • דבר שאינו מתפרש במקומו ומתפרש במקום אחר • דבר שנאמר במקצת והוא נוהג בכל • דבר שנאמר בזה והוא הדין בחברו • דבר שנאמר בזה ואינו עניין לו אבל הוא עניין לחברו • דבר שהוקש לשתי מידות • דבר שחברו מוכיח עליו • דבר שהוא מוכיח על חברו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על עצמו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על חברו • משל • לשון נופל על לשון • נגד • גימטריה • נוטריקון • מוקדם שהוא מאוחר בעניין • מוקדם שהוא מאוחר בפרשיות |  |