stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'אנג-אה 6
הערות שוליים

↑  מערכת דוידסון, המחקרים החדשים ביותר: מהנשמדע 29/6/24,  באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 29 ביוני 2024
↑  מערכת דוידסון, המחקרים החדשים ביותר: מהנשמדע 29/6/24,  באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 29 ביוני 2024
1 2  Jones, Andrew (10 בינואר 2024). "China's Chang'e-6 probe arrives at spaceport for first-ever lunar far side sample mission". SpaceNews. ארכיון מ-3 במאי 2024. נבדק ב-10 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Long March 5 - Chang'e 6". nextspaceflight.com. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  איתי נבו, המשימה - להביא לראשונה דגימות מהצד הרחוק של הירח: השבוע בחלל, באתר ynet, 3 במאי 2024
↑   גשושית סינית נחתה על הצד האפל של הירח ותנסה לראשונה להביא משם דגימות, באתר הארץ, 3 ביוני 2024
↑  Stewart, Simone McCarthy, Marc (2024-05-03). "China launches moon probe as space race with US heats up". CNN (באנגלית). ארכיון מ-2024-05-03. נבדק ב-2024-05-03.
נוגה הירח

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ליאן הרן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 הוצאה:  Headline Publishing Group 
 תאריך הוצאה:  2004
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  כנרת זמורה ביתן
 תאריך:  2007
 תרגום:  ג'וד שבא
 סדרה
 סדרת ספרים:  סיפורי האוטורי
 ספר קודם:  שלג על עצי הדובדבן
 הספר הבא:  צריחת האנפה
 
נוגה הירח (באנגלית: Brilliance of the Moon) הוא הרומן השלישי בסדרת סיפורי האוטורי מאת ליאן הרן, אשר יצא בשנת 2004. ספר זה מתאר את האירועים במהלך החודשים לאחר נישואיהם של טקאו וקאדה בסופו של הספר השני, שלג על עצי הדובדבן. הסיפור מתרחש במהלך תקופה של כשמונה חודשים, בין האביב עד החורף שלאחריו, ובו טקאו מגיע לכדי העימות המצופה עם המצביא אראי דאיצ'י.
אחרית דבר

אפילוג קצר, המתרחש 15 שנה אחרי אירועי הספר, סוגר את הטרילוגיה, ומכין את הקרקע לספר ההמשך, "צריחת האנפה". טקאו וקאדה הם שליטי שלוש הארצות מזה 15 שנים והצליחו להביא לשגשוג ועושר בכל הנחלות. לשניהם שלוש בנות, אחת בכורה ושתי תאומות, שלפי המסורת מקוללות מכיוון שנולדו ביחד. טקאו עדיין לא סיפר לקאדה על בנו עם יוקי, הוא יודע שגורלו למות מידיו, ושאין דבר שהוא יכול לעשות למנוע את זה.
ראו גם

סיפורי האוטורי
נקודת הקרנה

הדמיה של מטאורים ונקודת ההקרנה שלהם המסומנת ב-o
במהלך מטר מטאורים, נראה כאילו כל המטאורים מגיעים מאותה נקודה ברקיע. נקודה זו מכונה "נקודת ההקרנה" (באנגלית: radiant) של המטר, אך למעשה המטאורים נעים כולם בקווים מקבילים לעבר כדור הארץ, ונקודת ההקרנה היא תוצאה של פרספקטיבה, בדומה לפסי רכבת ישרים ה"נפגשים" באופק לעיני צופה העומד עליהם (ראו נקודת מגוז).
צופה אומנם עשוי לראות מטאור בכל מקום בשמיים, אך כיוון התנועה, אם מתחקים אחר נתיב הגעתו, יצביע על נקודת ההקרנה. מטאור שלא מצביע על נקודת ההקרנה הידועה הוא מטאור ספורדי (אקראי, לא סדיר) ואינו נחשב כחלק מהמטר.
מִטְרוֹת המטאורים השונים מכונים על שם קבוצת הכוכבים שבה נמצאת נקודת ההקרנה שלהם, כגון ה"פרסאידים" על שם הקבוצה פרסאוס, ה"לאונידים" על שם קבוצת אריה (leo), ה"אוריונידים" על שם קבוצת אוריון, וכדומה ביתר המְטָרוֹת.
נקודת ההקרנה של מִטְרוֹת מטאורים רבים משתנה תוך כדי התקופה שבה מתרחש המטר. לדוגמה, נקודת ההקרנה של האלפא אאוריגידים זזה יותר ממעלה כל לילה.
מנגנון פיזיקלי

מִטְרוֹת מטאורים נגרמים בדרך כלל משְׁבָלִים של אבק ופסולת שנותרים אחרי מעבר שביט. האבק הזה ממשיך לנוע לאורך השובֶל של השביט, וכאשר כדור הארץ חולף דרכו, אבנים ואבק נכנסים לתוך אטמוספירת כוכב הלכת וכך נוצר מטר מטאורים. מכיוון שכל האבק נע באופן כללי באותו כיוון, המטאורים שפוגעים באטמוספירה "מצביעים" כולם על הכיוון של מסלול השביט, ובגלל המרחק הרב נראה כאילו כל המטאורים בוקעים מאותה נקודה.
יוצא דופן בדרך היווצרותו הוא מטר הג'מינידים, שנגרם מחדירת חלקיקים משובל האסטרואיד 3200 פאת'ון (Phaethon) לאטמוספירה, שככל הנראה מתאים להיות אסטרואיד פאלאדיאני. נקודת ההקרנה של מטר הג'מינידים נמצאת בקבוצת הכוכבים תאומים (gemini).
תצפית

מיקום נקודת ההקרנה הוא גורם משפיע מאוד בצפייה במטאורים. אם נקודת ההקרנה נמצאת על קו האופק או מתחת לו, ניתן יהיה לראות מספר מועט, אם בכלל, של מטאורים. זאת מכיוון שהאטמוספירה מגינה על הארץ מפני רוב הפסולת, ורק המטאורים שבמקרה נעים בקו משיק כמעט לפני כדור הארץ יהיו ניתנים לצפייה.
הערות שוליים

↑  מצפה כוכבים כדור הארץ, מילון מונחים: Radiant ב-NASA.gov (באנגלית)
תיאונה

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  11 בדצמבר 2001 
 מגלה:  סקוט שפרד, דייוויד ג'וויט, ג'אן קליינה 
 על שם:  סמלה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  21,406,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.2526
 זמן הקפה:  639.803 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.43 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  147°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  4 ק"מ
 מסה:  ‎9×1014‎ ק"ג
 תאוצת הכובד בקו המשווה:  0.0015 מטר לשנייה בריבוע
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  22.3
 
תיאונה, הנושא גם את השם "Jupiter XXIX", הוא ירחו של כוכב הלכת צדק.
תיאונה התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שהודרכה על ידי סקוט שפרד.
קוטרו של תיאונה הוא 4 קילומטרים ומהירות הקפתו סביב צדק היא 2.43 ק"מ לשנייה.
רדיוס מסלולו של תיאונה סביב צדק הוא 21,406,000 קילומטרים ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 639.803 ימים.
תיאונה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.2526.
עם גילויו, קוטלג הירח בשם "S/2001 J 2". את שמו "תיאונה" קיבל הירח בשנת 2003, על שם תיאונה (הידועה יותר בשם "סמלה"), שהייתה אמו של דיוניסוס על פי המיתולגיה היוונית.
תיאונה משתייך לקבוצת הירחים אננקה. לקבוצת ירחים זאת שייכים ירחים המקיפים את צדק במרחק של 19.3 עד 22.7 מיליון ק"מ, ושמה ניתן לה על שם הירח אננקה, שהוא הגדול מבין ירחי הקבוצה.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
יוסי שטרית (זמר)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 באוגוסט 1997 (בן 27)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  זמר
 סוגה:  מוזיקה ים-תיכונית
 שפה מועדפת:  עברית 
 
יוסי שטרית (נולד ב-28 באוגוסט 1997) הוא זמר ישראלי השר בסגנון מוזיקה מזרחית, שהתפרסם כאשר השתתף בעונה השנייה של תוכנית המציאות "אקס פקטור ישראל" שם הגיע למקום השני.
ביוגרפיה

כשהיה בן 14, ניגש שטרית להיבחן לתוכנית הריאליטי "אייל גולן קורא לך". למרות שהפגין כישרון שירה והרשים את השופטים, הוא לא עבר את האודישנים בשל גילו הצעיר.
כשהיה בן 18 הגיע לעונה השנייה של התוכנית "אקס פקטור ישראל", ושם סיים במקום השני בגמר אחרי המנצחת דניאל יפה.
הוא למד בבית ספר רימון במגמה ים תיכונית, ולאחר מכן בקיץ 2016 התגייס לצה"ל.
ב-6 בנובמבר 2017 יצא אלבום הבכורה שלו "שובר את הגבולות". הסינגל הראשון מאלבום זה נקרא "זה לא קל". שיר זה, וכן השירים "חצי רוסייה, חצי מרוקאית" ו-"חתונה" הכלולים באלבום זה, צברו מיליוני צפיות ביוטיוב.
ב-2019 שיחק במחזמר "זה אני" של מאור זגורי את אליהו אליאס, לסירוגין עם בר צברי.
ב-2022 שיחק בסדרה הקומית "שנות ה-90" בתפקיד נתנאל זגורי הפייטן פייטן שפייט בשבת חתן של שלום.
הערות שוליים

1 2  דודי פטימר, ‏יוסי שטרית מ"אקס פקטור" מספר על הדרך לאלבום: "עדיין מעכל את החשיפה", באתר מעריב אונליין, 6 בנובמבר 2017
1 2  מערכת mako מוזיקה, ‏"זה לא קל": שיר חדש ליוסי שטרית, באתר ‏מאקו‏, 8 בספטמבר 2016
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרנץ קאופמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בינואר 1886 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 הוצאה להורג:  17 בפברואר 1944 (בגיל 58) זקסנהאוזן, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 
לוחית זיכרון לקאופמן בקורפירסטנדאם 125, ברלין תרגום: "פרנץ קאופמן גר כאן, [נולד] ב-5 בינואר 1886, נעצר באוגוסט 1943, נכלא בידי הגסטפו, נרצח ב-17 בפברואר 1944 זקסנהאוזן"
פרנץ קאופמן (בגרמנית: Franz Kaufmann;‏ 5 בינואר 1886 – 17 בפברואר 1944) היה משפטן גרמני וקורבן השואה. תפקידו בסיוע ליהודים במחתרת לשרוד במסתור בברלין במשך שנות המלחמה והוצאתו להורג מתועדים בספר "הזייפן", זיכרונותיו של סיומה שנהאוס.
ביוגרפיה

קאופמן נולד להורים יהודים ב-5 בינואר 1886 והוטבל לפרוטסטנטיות. הוא שירת במלחמת העולם הראשונה בגדוד ה-10 של ארטילריית השדה הבווארית וקיבל, בין היתר, את צלב הברזל. לאחר שנפצע שוחרר מהצבא בשנת 1918 כסגן במילואים. הוא רכש תואר דוקטור למשפטים ומדעי המדינה ובשנת 1922 מונה למומחה בכספי ממשלה במשרד הפנים הפרוסי. מאוחר יותר היה המזכיר הראשי של משרד החשבונות הציבוריים ברייך, במשרד האוצר.
בשנת 1936, בגלל מוצאו היהודי, פוטר מתפקידו כמזכיר ראשי. כשפרצה מלחמת העולם השנייה בשנת 1939, התנדב לצלב האדום אך נדחה, שוב בשל מוצאו היהודי. הוא המשיך ליהנות ממעמד מיוחס בזכות נישואיו המעורבים לאישה המסווגת ארית ומפני שגידל את בתו כנוצרית.
קאופמן הצטרף לקבוצת לימודי תנ"ך עם כנסיית הווידוי בברלין-דאהלם בשנת 1940, ועם חברי כנסייה אחרים - החל לספק תעודות זהות ליהודים נרדפים. הוא עמד בראש קבוצת מחתרת שייצרה וסיפקה מסמכים מזויפים ליהודים במחתרת, כולל תעודות המעידות על היותם ממוצא ארי, רישיונות נהיגה וכרטיסי מזון. מסמכים אלה היו חיוניים להישרדותם של רבים מיהודי ברלין..פעילות זו הייתה דומה לפעילות של קבוצת ורנר שארף, שפעלה באוזר אחר של ברלין.
קאופמן נעצר באוגוסט 1943. לא הוגשו נגדו אישומים, שכן כיהודי תחת הרייך השלישי הוא היה כפוף לא לחוק הגרמני אלא לשלטון המשטרה. ב-17 בפברואר 1944 נלקח למחנה הריכוז זקסנהאוזן ונורה.
הערות שוליים

↑  Schönhaus, Cioma (2004). The Forger. London: Granta Books. pp. 92–95. ISBN 978-1-86207-987-8.
1 2 3 4  Schönhaus, Cioma (2004). The Forger. London: Granta Books. ISBN 978-1-86207-987-8.
↑  Schönhaus, Cioma (2004). The Forger. London: Granta Books. p. 92. ISBN 978-1-86207-987-8.
↑  "Franz Kaufmann as pictured in the exhibition Auf dem Weg zur mündigen Gemeinde" (בגרמנית). אורכב מ-המקור ב-2016-03-03. נבדק ב-2013-03-14.
↑  "How Kaufmann, amongst others, helped some Jews on the run" (בגרמנית). אורכב מ-המקור ב-2016-03-03. נבדק ב-2013-03-14.
↑  Bankier, David; Gutman, Israel (2009). Nazi Europe and the Final Solution. Berghahn Books. pp. 101–02. ISBN 978-1-84545-410-4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313190205171  GND: 124431739  ISNI: 0000 0001 1656 7982  LCCN: no2006018217  NTA: 288517903  SUDOC: 11772906X  VIAF: 62481219   WorldCat (עם VIAF): 62481219
אוטוקאד

| --- | --- |


צילום מסך של שרטוט שנוצר באמצעות התוכנה
 מפתח:  חברת אוטודסק
 מחזור חיים:  דצמבר 1982 – הווה (כ־42 שנים) 
 גרסה אחרונה:  2025 (26 במרץ 2024) 
 מערכת הפעלה:  חלונות
 נכתבה בשפות:  AutoLISP, ויז'ואל בייסיק, C++ 
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  תוכנת תיב"ם
 חברת אוטודסק
 
פרט אדריכלי - חתך אורך בגרם מדרגות באוטוקאד (Windows)
שרטוט תלת-ממדי של חלק באוטוקאד
אוטוקאד (באנגלית: AutoCAD) היא תוכנת שרטוט מחברת התוכנה האמריקאית Autodesk. התוכנה משמשת לתכנון וייצור בעזרת מחשב (תיב"ם - CAD) דו-ממדי ותלת-ממדי לתחומים של הנדסת מכונות, הנדסה אזרחית ואדריכלות. לצורכי המערכת פותח פורמט הקבצים DXF.
היא נחשבת לתוכנה המרכזית והעיקרית של עולם השרטוט, שקובעת את התקנים של קובצי שרטוט, ואפשר לראות בה מונופול בתחום זה. אוטוקאד תופסת נתח שוק של 85% בתחום, עם למעלה מ-8 מיליון משתמשים ברחבי העולם. מחיר גרסה מלאה כ-4,000 דולר וכ-15% כמנוי תחזוקה שנתית.
החל משנת 1997 החלה חברת אוטודסק להוציא גרסאות ייעודיות לתחומי ההנדסה והשרטוט השונים, ובראשן אוטוקאד ADT לתחום האדריכלות והבניין, כיום גם REVIT MEP, REVIT ARCHITECTURE ,REVIT STRUCTURE לתחום האדריכלות והבניין, מוצרים לתחום ה-GIS ומיפוי, AUTODESK INVENTOR לתחום התכנון המכני, כמו גם AUTOCAD ELECTRICAL ,AUTOCAD MECHNICAL.
מחירה היקר ושיטת ניהול העדכונים התכופה (אחת לשנה) והאגרסיבית שלה (לאחר אי עדכון שתי גרסאות רצופות יש לקנות מחדש את התוכנה), גרמו לביקורת ולהתקוממות אצל המשתמשים. עוד ישנה ביקורת על השינוי התכוף של פורמט הקובץ. דבר שכופה על המשתמשים בה לעדכן לגרסה חדשה, גם כאשר אין צורך בדבר, כדי לשמור על תאימות לשוק השרטוט.
בישראל משווקת התוכנה מזה כ-40 שנה.
ב-2009 רכשה אוטודסק את הסטארט אפ הישראלי VisualTAO. המוצר שהחברה פיתחה, המכונה כעת AutoCAD 360 (בעבר AutoCAD WS), הוא גרסה קלה וחינמית של אוטוקאד אשר מאפשרת לערוך ולשתף שרטוטי אוטוקאד דרך דפדפנים וטלפונים סלולרים המריצים iOS (למשל אייפונים ואייפדים) או אנדרואיד.
רשימת גרסאות

גרסה 1.0 (הוצאה 1) - דצמבר 1982
גרסה 1.2 (הוצאה 2) - אפריל 1983
גרסה 1.3 (הוצאה 3) - אוגוסט 1983
גרסה 1.4 (הוצאה 4) - אוקטובר 1983
גרסה 2.0 (הוצאה 5) - אוקטובר 1984
גרסה 2.1 (הוצאה 6) - מאי 1985
גרסה 2.5 (הוצאה 7) - יוני 1986
גרסה 2.6 (הוצאה 8) - אפריל 1987
גרסה 9 (הוצאה 9) - ספטמבר 1987
גרסה 10 (הוצאה 10) - אוקטובר 1988
גרסה 11 (הוצאה 11) - אוקטובר 1990
גרסה 12 (הוצאה 12) - יוני 1992
גרסה 13 (הוצאה 13) - נובמבר 1994
גרסה 14 (הוצאה 14) - פברואר 1997
אוטוקאד 2000 (הוצאה 15) - מרץ 1999
אוטוקאד 2000i (הוצאה 16) - יולי 2000
אוטוקאד 2002 (הוצאה 17) - יוני 2001
אוטוקאד 2004 (הוצאה 18) - מרץ 2003
אוטוקאד 2005 (הוצאה 19) - מרץ 2004
אוטוקאד 2006 (הוצאה 20) - מרץ 2005
אוטוקאד 2007 (הוצאה 21) - מרץ 2006
אוטוקאד 2008 (הוצאה 22) - מרץ 2007
אוטוקאד 2009 (הוצאה 23) - מרץ 2008
אוטוקאד 2010 (הוצאה 24) - מרץ 2009
אוטוקאד 2011 (הוצאה 25) - מרץ 2010
אוטוקאד 2012 (הוצאה 26) - מרץ 2011
אוטוקאד 2013 (הוצאה 27) - מרץ 2012
אוטוקאד 2014 (הוצאה 28) - מרץ 2013
אוטוקאד 2015 (הוצאה 29) - מרץ 2014
אוטוקאד 2016 (הוצאה 30) - מרץ 2015
אוטוקאד 2017 (הוצאה 31) - 21 מרץ 2016
אוטוקאד 2018 (הוצאה 32) - 21 מרץ 2017
אוטוקאד 2019 (הוצאה 33) - 22 מרץ 2018
אוטוקאד 2020 (הוצאה 34) - 28 מרץ 2019
אוטוקאד 2021 (הוצאה 35) - 25 מרץ 2020
אוטוקאד 2022 (הוצאה 36) - 23 מרץ 2021
אוטוקאד 2023 (הוצאה 37) - 28 מרץ 2022
אוטוקאד 2024 (הוצאה 38) - 28 מרץ 2023
הערות שוליים

↑  על פי האתר wikinvest
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph116931
שביט ברנרדינלי-ברנשטיין

| --- | --- |

 כוכב האם
 כוכב אם:  שמש
 מידע כללי
 סוג:  שביט
 תאריך גילוי:  20 באוקטובר 2014 
 מגלה:  Pedro H. Bernardinelli, Gary Bernstein 
 מקום גילוי:  The Dark Energy Survey 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  5,785.968290561134±34.71 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.99810939844451 
 זמן הקפה:  160,754,263.7385913±1,446,600 יממה
 נטיית מסלול:  95.53688914567009±0.000022587 מעלה
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  137 קילומטר
 אלבדו:  0.049 
 בהירות מוחלטת:  7.96 
 
שביט ברנרדינלי-ברנשטיין C/2014 UN271 הוא שביט בעל מסלול אליפטי ארוך מעננת אורט, שהתגלה ב-2014, אפהליון כ-40–55 אלף AU, פריהליון – 10–18 AU. השביט קרוי על שמות שני מגליו, האסטרונומים פדרו ברנרדינלי וגארי ברנשטיין. זה השביט הגדול ביותר שנצפה במערכת השמש.
גילוי השביט התרחש במרחק הגדול של השביט מהשמש, כשהיה במרחק ממנה כמעט כמו כוכב הלכת נפטון וייקח כמעט 12 וחצי שנים מגילויו עד שיגיע לפריהליון של מסלולו.
ההתקרבות הבאה לשמש צפויה להתרחש בשנת 2031, כאשר השביט יתקרב לשמש במרחק של כ-10.97 AU.
הערות שוליים

↑  גיא רייט, ‏לראשונה בהיסטוריה: מדענים הצליחו לצלם את כוכב השביט הכי גדול במערכת השמש, באתר ‏מאקו‏, 13 באפריל 2022
↑  Hubble Confirms Largest Comet Nucleus Ever Seen (באנגלית)
מסנג'ר (גשושית)

| --- | --- |
  סמל המשימה   
איור אמן של ה־MESSENGER חולפת ליד כוכב חמה
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  JPL
 יצרן:  המעבדה לפיזיקה יישומית 
 תאריך שיגור:  3 באוגוסט 2004
 משגר:  דלתא II
 אתר שיגור:  SLC-17B קייפ קנוורל
 http://messenger.jhuapl.edu/
 משימה
 סוג משימה:  ביצוע יעף, מקפת
 ביצוע יעף על:  כדור הארץ, נוגה, כוכב חמה
 תאריך ביצוע היעף:  ארץ: 2 באוגוסט 2005 נוגה 1: 24 באוקטובר 2006 נוגה 2: 5 ביוני 2007 חמה 1: 14 בינואר 2008 חמה 2: 6 באוקטובר 2008 חמה 3: 29 בספטמבר 2009
 לוויין של:  כוכב חמה
 תאריך כניסה למסלול:  18 במרץ 2011
 נטייה:  80 מעלה 
 זמן הקפה:  12 שעה 
 הקפות:  4,104
 משך המשימה הכולל:  3 באוגוסט 2004 – הווה (20 שנה) 
 משך המשימה:  סה"כ: 10 שנים, 8 חודשים, ו־28 יום. בדרך: 7 שנים סביב כוכב חמה: 4 שנים 1 חודש ו־14 יום
 מידע טכני
 משקל:  485 ק"ג
 כוח:  450 ואט
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  28391
 מאגר המידע הלאומי:  2004-030A
 
הרכבת ה־MESSENGER בחדר נקי
שיגור ה־MESSENGER
אחת התמונות ששידרה ה־MESSENGER לכדור הארץ בעת היעף הראשון התמונה חשפה פני שטח שמעולם לא נראו לפני כן
MESSENGER‏ (MErcury Surface, Space ENvironment, GEochemistry and Ranging) הייתה גשושית ששוגרה על ידי נאס"א לחקר כוכב הלכת חמה ב־3 באוגוסט 2004. הגשושית הייתה חלק מתוכנית דיסקברי של נאס"א. בדרכה הארוכה למסלול קבוע סביב כוכב חמה, ביצעה הגשושית מספר מעברים קרובים לכדור הארץ ולנוגה על מנת לחסוך בכמות הדלק הנדרש למסע. ב־4 באפריל 2011 המסנג'ר נכנסה לשלב העיקרי של משימתה שארך כשנה במהלכה צולמו קרוב ל־100,000 תצלומים של פני השטח. החל מה־17 במרץ 2012 המסנג'ר החלה במשימת הארכה עד מרץ 2013. ב־30 באפריל 2015 הסתיימה משימתה והיא התרסקה על פני השטח של כוכב הלכת חמה.
משימות

הגשושית תוכננה לחקור שש סוגיות עיקריות הקשורות בכוכב הלכת חמה:
סיבת צפיפותו הגבוהה של כוכב חמה
ההיסטוריה הגאולוגית של כוכב חמה
מקור השדה המגנטי של כוכב חמה
מבנה הליבה של כוכב חמה
האם יש קרח בקטבי כוכב חמה
מה מקור האטמוספירה הדלילה בכוכב חמה
מכשור

לגשושית מכשור שאיפשר צילום תמונות ברזולוציה גבוהה בהרבה מזה של מארינר 10 וצילום שטחים נרחבים יותר. הגשושית גם צוידה במכשור מגוון יותר כגון ספקטרומטר, אשר יכול לברר פיזור חומרים שונים על פני כוכב חמה, מגנטומטר ומכשור נוסף למדידת מהירות חלקיקים טעונים. שינויים זעירים במסלול הגשושית איפשרו להסיק מה הוא המבנה הפנימי של כוכב חמה.
המכשור שעל ה־MESSENGER כלל:
זוג מצלמות (Mercury Dual Imaging System – MDIS) שתי מצלמות, אחת בעלת שדה ראייה רחב ושנייה בעלת שדה צר (והגדלה גבוהה). המצלמות היו מסוגלות לצלם בצבעים אמיתיים, דרך מסננים של צבעים מסוימים וכן להפיק תמונות תלת־ממדיות.
ספקטרומטר קרני גמא ונייטרונים (Gamma-Ray and Neutron Spectrometer – GRNS)
ספקטרומטר קרני רנטגן (X-Ray Spectrometer – XRS) איתר סוגי חומרים שונים מאשר ה־GRNS.
מגנטומטר (Magnetometer - MAG) איפשר לאתר כיצד מתנהג השדה המגנטי של כוכב חמה, האם מקורו בליבת כוכב חמה האם ליבתה מסתובבת או קבועה.
מד גובה פני שטח (Mercury Laser Altimeter – MLA) נתן תמונה מדויקת ביותר של גודלן של תצורות הקרקע על פני כוכב חמה.
ספקטרומטר פני השטח ואטמוספירה (Mercury Atmospheric and Surface Composition Spectrometer – MASCS) למדידת כמויות והרכבי של חומרים שונים באקסוספירה שעל פני חמה וכן חומרים שונים שה־GRNS וה־XRS לא היו מסוגלים לגלות.
ספקטרומטר פלזמה וחלקיקים אנרגטיים (Energetic Particle and Plasma Spectrometer – EPPS) בדק כיצד מתנהגים חלקיקים טעונים חשמלית הנפלטים מהשמש ליד השדה המגנטי של כוכב חמה, על כדור הארץ אותם חלקיקים יוצרים את הזוהר הצפוני.
מגן שמש (SUNSHADE) שתפקידו היה להגן על המכשור שנמצא בתוך הגשושית מהתחממות, שכן הטמפרטורה בצד היום בחמה מגיעה לכ־400 מעלות צלזיוס.
שלבים משמעותיים בהגעתה של המסנג'ר לכוכב חמה

ב־3 באוגוסט 2004 שוגרה הגשושית מנמל החלל קייפ קנוורל על גבי טיל דלתא 2 למסלול הליוצנטרי. משך הזמן שנדרש למסע ישיר (מסלול אליפטי בו כדור־הארץ וכוכב חמה הם האפהליון והפריהליון בהתאמה) אל כוכב חמה הוא כ־3 חודשים בלבד, אולם אז הייתה מגיעה הגשושית במהירות מסלולית גבוהה. כדי להגיע במהירות נמוכה יחסית, המאפשרת מסלול הקפה נמוך יותר, שוגרה המסנג'ר במסלול בעל מספר שלבי הגעה שכלל מספר מעברים ליד כוכב חמה, כדור־הארץ וכוכב הלכת נוגה.
יעף ראשון סביב כוכב חמה בוצע ב־14 בינואר 2008. ביעף זה צילמה הגשושית כחמישית משטח הכוכב, הצילומים הראו כי שטחים גדולים מכוכב חמה נוצרו על ידי התפרצויות געשיות, וכי יש לו שדה מגנטי פעיל, הנוצר בגרעין ברזל מותך.
יעף שני החל ב־6 באוקטובר 2008, ביעף זה, חלפה הגשושית במרחק 200 ק"מ מכוכב חמה וצילמה למעלה מ־1,200 תמונות שכיסו חלק נוסף שלו.
יעף שלישי בוצע בספטמבר 2009. ביעף זה צולמו מרבית פני השטח שטרם מופו על ידי מארינר 10. ב־18 במרץ 2011 נכנסה הגשושית למסלול אליפטי סביב כוכב חמה וב-4 באפריל 2011 החלה את השלב העיקרי של משימתה שארך כשנה במהלכה צולמו קרוב ל-100,000 תצלומים של פני השטח.
במהלך נובמבר 2010, מסנג'ר צילמה רצף תמונות שנקראו הדיוקן המשפחתי של מערכת השמש ובו רואים שישה כוכבי לכת ומספר ירחים ממערכת השמש. בתמונה רואים את נוגה, כדור הארץ, צדק, מאדים, כוכב חמה ושבתאי, כמו גם את הירח ואת ארבעת הירחים הגליליאניים.
ראו גם

תוכנית דיסקברי
הערות שוליים

↑  סיקור המשימה באתר נאס"א
| תוכנית דיסקברי |
| --- | --- | --- |
| פעילים | ASPERA-3‏ (רכיב במארס אקספרס) • לוסי • פסיכה |  |
| מתוכננים | VERITAS ‏• ‏DAVINCI |  |
| הושלמו | NEAR Shoemaker • מארס פאת'פיינדר • לונר פרוספקטור • סטארדאסט / NExT • ג'נסיס •  MESSENGER • פגיעה עמוקה / EPOXI  • ‏Moon Mineralogy Mapper •‏ GRAIL ‏ • Dawn • טלסקופ החלל קפלר • InSight |  |
| נכשלו | CONTOUR |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb18106237s (data)
קארמה (קבוצת ירחים)

קבוצת קארמה היא קבוצה של ירחים של כוכב הלכת צדק. הקבוצה נקראת על שם הירח קארמה מאחר שירחי קבוצת קארמה נעים במסלולים סמוכים לירח קארמה; וסוברים שלירחי קבוצת קארמה היה פעם מקור אחד.
האיור ממחיש את המיקום של קבוצת קארמה ביחס לשאר הירחים של צדק.
תרשים זה משווה את גודל חברי הקבוצה ביחס לקארמה, וכן מציג את מרחקם מצדק.
ירחים אלו נעים בכיוון ההפוך לכיוון התנועה של צדק.
המרחק של ירחי קבוצת קארמה מצדק נע בין 22.9 ו-24.1 ג'יגה מטרים (מיליון ק"מ).
חברי הקבוצה העיקריים (מהגדול ביותר לקטן ביותר):
קארמה (הירח הגדול בקבוצה, אשר נותן לקבוצה את שמה)
טייגטה
יוקלדה
אירנה
קלדינה
איסונואי
קליקה (אדום יותר באופן משמעותי מאשר האחרים)
ארינומה
אייטנה
קאלה
פסיתאי
S/2003 J 9
מקור הקבוצה

הפיזור הנמוך של חברי הקבוצה (פחות מ-700,000 ק"מ, ופחות מ-0.7° הטיה זוויתית) מצביע על כך שקבוצת קארמה הייתה כנראה ירח אחד שנשבר לרסיסים עקב התנגשות. ירח הורה זה היה כנראה בקוטר 46 ק"מ (הקוטר של קארמה), 99% של הירח המקורי עדיין נמצא בקארמה. עוד הוכחה שקבוצת קארמה הייתה פעם ירח אחד היא בצבע דומה (אדום בהיר), למעט קליקה שיותר כהה מהאחרים.
לקריאה נוספת

David C. Jewitt, Scott Sheppard, Carolyn Porco, Jupiter’s Outer Satellites and Trojans
David Nesvorny, Jose L. A. Alvarellos, Luke Dones, Harold F. Levison ORBITAL AND COLLISIONAL EVOLUTION OF THE IRREGULAR SATELLITES, The Astronomical Journal, 126:398–429, 2003 July
מעבר כוכב חמה על פני השמש

מעבר כוכב חמה על פני השמש ב-8 בנובמבר 2006. כוכב חמה הוא הנקודה השחורה הקטנה באמצע. בצד שמאל מופיע כתם שמש.
מעבר כוכב חמה על פני השמש (או הטרנזיט של כוכב חמה על פני השמש) מתרחש כאשר כוכב הלכת חמה (מרקיורי) עובר בין כדור הארץ והשמש. במעבר זה, כוכב הלכת חמה מכסה חלק קטן מפני השמש כפי שהיא נצפית מכדור הארץ. חמה נראה במהלך המעבר כנקודה אפלה קטנה, אשר נעה על פני השמש. מעבר כוכב חמה על פני השמש מתרחש כ-13 פעמים במאה שנים, בצורה תכופה יותר ממעבר נוגה על פני השמש. משך המעבר הוא כמספר שעות.
במובנים רבים, מעבר כוכב חמה על פני השמש דומה לליקוי חמה: המשותף לשניהם הוא התלכדות של גוף שמימי כלשהו עם הקו שבין כדור הארץ לשמש. אולם, להבדיל מליקוי חמה, בו הירח מסתיר חלק ניכר מפני השמש, במעבר זה רק חלק זעום מפני השמש מוסתר על ידי כוכב חמה.
לשם צפייה במעבר כוכב חמה על פני השמש יש להצטייד באמצעי בטיחות להגנת העין, ובטלסקופ או משקפת.
הצטלבות גרמי השמיים

הצטלבותם של השמש, כוכב חמה וכדור הארץ על ישר אחד היא תופעה נדירה ביותר. עובדה זו נובעת מכך שמישורי הסיבוב סביב השמש של שני האחרונים אינם מתלכדים. מישור הסיבוב של כוכב חמה את השמש יוצר זווית של כ-7° עם מישור הסיבוב של כדור הארץ סביב השמש - מישור המילקה. הנטייה הזו גורמת לכוכב חמה להיראות "מעל" או "מתחת" לשמש. כוכב חמה עובר על־פני השמש בין כדור הארץ והשמש כאשר הפרש השנים בין מעברים סמוכים משתנה בין 3 ל־13 שנים.
מכדור הארץ, מעבר כוכב חמה נראה רק בחודשים מאי או נובמבר. במעברים המתרחשים בחודש מאי, קוטרו של כוכב חמה הוא 12 שניות קשת בעוד שקוטר השמש ייראה כ-1,902 שניות קשת. כוכב חמה ייראה כ-1/158 מגודל השמש. במעברים המתרחשים בחודש נובמבר, קוטר כוכב חמה נראה כ-1/194 מקוטר השמש.