stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיסה 1380 של סאות'ווסט איירליינס
תאונה

בשעה 11:03 המטוס חווה כשל במנוע השמאלי ואיבד את הטורבינה ומכסה המנוע שלו בזמן שטיפס לגובה 32,000 רגל (9800 מטרים). חלקים מהטורבינה ומהמכסה פגעו בגוף המטוס וגרמו לאובדן לחץ אוויר בתוך המטוס. צוות המטוס ביצע נחיתת חירום בנמל התעופה הבינלאומי פילדלפיה. מתוך 149 האנשים שהיו על המטוס נוסעת אחת סבלה מפציעות אנושות ו-8 נוסעים סבלו מפציעות קלות.
צוות המטוס ציין שההמראה והעלייה לגובה שיוט היו נורמליים, בלי סימנים לבעיות כלשהן. הם ציינו שהם חוו אובדן לחץ מהיר, סבסוב, אזהרות בתא הטייס ועשן אפור. הקברניטה וטייס המשנה עטו את מסכות החמצן והקברניטה החלה בהנמכת המטוס. נתונים מהקופסה שחורה מראים שכל הנתונים של המנוע השמאלי צנחו בבת אחת ושבתוך חמש שניות החלו האזעקות והאזהרות בתא הטייס. הקופסה השחורה מראה כי המטוס הסתובב על צירו ב-40 מעלות לפני שצוות המטוס הצליח לייצבו. הטייסים ציינו כי המטוס היה קשה לשליטה מרגע זה ועד הנחיתה. קפטן המטוס לקחה לידיה את מטלות ההטסה, בעוד הקצין הראשון החל בהליך בדיקות החירום. הקפטן ביקשה לנחות בשדה התעופה בפילדלפיה. בקר מגדל הפיקוח נתן לקפטן את הווקטורים לשדה התעופה. צוות המטוס ציין כי היו בעיות בתקשורת בגלל הרעשים החזקים, הסחת דעת ועטיית המסכות, אך עם הנמכת המטוס הקשיים האלה נהיו פחות מורגשים. הקפטן תכננה בהתחלה גישה ארוכה בנחיתה, אך אחרי ששמעה על הפציעות של הנוסעים החליטה לדלג על חלק מהבדיקות ולזרז את הנחיתה.
שלושה דיילי אוויר נמצאו על המטוס ועובד נוסף של חברת סאוות'ווסט נמצא בתא הטייס. ארבעתם ציינו כי הם שמעו רעש חזק וכי הם חוו רטט במטוס. מסכות החמצן נפתחו בצורה אוטומטית. הדיילים השתמשו בבקבוקי חמצן ניידים בזמן שהם הרגיעו את הנוסעים ועזרו להם ללבוש את מסכות החמצן שלהם. כאשר הגיעו לשורה מספר 14 הם הבחינו בנוסעת שמחצית גופה היה מחוץ לחלון המטוס. הדיילים ושני נוסעים הצליחו להכניס את הנוסעת פנימה ונוסעים אחרים ביצעו בה החייאה. הנוסעת, ג'ניפר ריורדן, 43, נפטרה מאוחר יותר בבית החולים.
חקירה

התקרית נחקרה על ידי ה-NTSB, רשות התעופה הפדרלית, סאות'ווסט איירליינס, בואינג ועוד. בגלל שהמנוע היה מתוצרת CFM שהיא חברה צרפתית-אמריקאית נשלחו גם חוקרים מהמשרד לחקר וניתוח ביטחון התעופה האזרחית (צרפת). צוותים טכניים מ-CFM עוזרים לחקירה גם הם. החקירה המלאה הייתה צפויה להיערך בין 12 ל-15 חודשים.
אנשי מטאורולוגיה של הNTSB ובקרי טיסה הצליחו לחזות את מיקום הנפילה של השברים מהמנוע בעזרת סימני רדאר. חלקים מהמנוע נמצאו במוקדים שבהם ניבאו שהם יפלו.
תגובות

ב-17 באפריל 2018, איליין צ'או, מזכירת התחבורה של ארצות הברית הצהירה כי "יש לשבח את הטייסים שהנחיתו את המטוס, ואת אנשי הצוות והנוסעים שתמכו ועזרו לפצועים, ובכך מנעו את מה שהיה יכול להיות הרבה יותר גרוע".
ב-19 באפריל 2018, מרתה מקסאלי, חברת בית הנבחרים של ארצות הברית מאריזונה, הציגה בקונגרס החלטה להעניק ציון לשבח לשולץ.
ב-1 במאי 2018, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ קיבל את פניהם של הצוות ונוסעים נבחרים בחדר הסגלגל בבית הלבן והודה לכולם על גבורתם. בטקס נכחו קפטן שולץ, קצין ראשון אליסור, שלושה דיילים ושלושה נוסעים.
סאוות'ווסט נתנה לכל נוסע 5000 דולר, ושובר של 1000 דולר לרכישת כרטיסים בחברה.
ראו גם

כשל מנוע
חוקרי ה-NTSB מסתכלים על החלק החסר בטורבינה של המטוס
חלקים מהמנוע שנמצאו בשדה
הנשיא טראמפ מברך את אנשי הצוות ומספר נוסעים בבית הלבן, 1 במאי 2018
חיים פרדס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ינואר 1935 ז' בשבט ה'תרצ"ה
 פטירה:  18 במאי 1999  (בגיל 64) ג' בסיוון ה'תשנ"ט
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  תל אביב
 תקופת הפעילות:  ? – מאי 1999 
 תחומי עיסוק:  דיינות, משנת המהר"ל מפראג, דרשנות
 רבותיו:  הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא
 חיבוריו:  ראו להלן
 בת זוג:  רחל לבית זק"ש
 אב:  אברהם יששכר הלוי פרדס
 צאצאים:  הרב שניאור פרדס, אב"ד נתניה
 
 תפקידים נוספים:  אב בית דין תל אביב; רב בית כנסת "בית אל" ו"היכל מאיר".
 
הרב חיים מאניס הלוי פרדס (ז' בשבט ה'תרצ"ה, 1935 – ג' בסיוון ה'תשנ"ט, 18 במאי 1999) היה רב ודיין ישראלי, כיהן כאב בית הדין הרבני בתל אביב-יפו וכרב בתי כנסת בעיר. מהדיר ומפרש כתבי המהר"ל מפראג. פרש מתפקידו לאחר שהודה במסגרת עסקת טיעון בעבירות של שוחד מיני ומעשה מגונה בהסכמה.
תולדות חייו

נולד בשנת 1935 לאביו אברהם יששכר הלוי פרדס, ממשפחת אדמו"רי חסידות סטאשוב. למד בישיבת הדרום ברחובות, בישיבת פוניבז' בבני ברק ובישיבת מרכז הרב בירושלים. במהלך לימודיו במרכז הרב היה לתלמידו המובהק של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, אך עם השנים התקרב לעולם החרדי. נשא את רחל, בת הרב מרדכי יהודה לייב זק"ש ונכדת הרב יעקב משה חרל"פ.
לאחר נישואיו למד במכון הרי פישל. נסמך לרבנות בידי הרבנים: אלימלך בר שאול, ש"י זווין, צבי יהודה מלצר וחברי בית הדין ברחובות.
בטבת תשכ"ה מונה על ידי המועצה הדתית בתל אביב לרב השכונות: בן יהודה, פרישמן, דיזנגוף והסביבה.
כיהן כרב בתי הכנסת "בית אל" ו"היכל מאיר" בצפון תל אביב. בניסן תשל"ה (1975) הוסמך לדיינות בידי מועצת הרבנות הראשית וכעבור כחצי שנה התמנה לדיין בבית הדין הרבני בעיר. בהמשך התקדם לתפקיד אב בית הדין. בשנת 1979 התמודד על משרת רבה האשכנזי של נתניה וזכה לתמיכת הרב הראשי שלמה גורן, אך הפסיד לרב ישראל מאיר לאו.
היה מרצה פופולרי בענייני יהדות. עסק רבות בתורת המהר"ל ואף ההדיר, פירש את כתביו, והוציאם לאור במהדורה מדויקת ומבוארת (ראו להלן).
נפטר ב-18 במאי 1999 (ג' בסיוון ה'תשנ"ט), ונקבר בבית הקברות סנהדריה.
חיים אישיים

אלמנתו היא הרבנית רחל ומתגוררת בירושלים. ולהם כמה ילדים:
משה פרדס, טוען רבני ועו"ד לדיני משפחה.
הרב שניאור זלמן פרדס, אב בית הדין הרבני בנתניה ומחבר הספר "השיר והשבח".
הרב יוסף מנשה פרדס, רב קהילת המזרחי בווינה ומחבר הספר "ים הפרדס".
פלילים

בנובמבר 1989, פורסם כי הרב פרדס חשוד שהציע לכמה נשים להיפגש עמו ביחידות מפגשים בעלי אופי לא ראוי, בתמורה לקיצור הליכים משפטיים שהן היו נתונות בהם בבית הדין שעמד בראשו.
בתחילת דצמבר אישר היועץ המשפטי לממשלה יוסף חריש למשטרה לחקור את הרב פרדס, שהיה במעמד של שופט.
פרדס הכחיש את כל החשדות, וטען כי תמיד נכח אדם נוסף בעת המפגשים, וכי הפרסום פגע בשמו הטוב. עם זאת, בהמלצת הרב יוסף שלום אלישיב, הסכים לעסקת טיעון, במסגרתה יודה בחלק מן המעשים שיוחסו לו, יתפטר מתפקידו וייגזרו עליו שישה חודשי מאסר בפועל שיומרו בעבודות שירות, הוא יואשם ב"מעשה מגונה שלא בכפייה" בלבד, וכמו כן אחד מהמקרים לא יוכלל בכתב האישום.
בעקבות לחץ ציבורי, סירבו שופטיו לאשר את המרת המאסר בעבודות שירות. סנגורו יעקב ויינרוט החליט לא לערער על כך לבית המשפט העליון, מחשש שיבטל את עסקת הטיעון מעיקרה לאור ההתנגדות הציבורית. פרדס הורשע במעשה מגונה שלא בכפייה וכן במרמה והפרת אמונים, נידון ל-6 חודשי מאסר בפועל, והחל בריצוי עונשו ב-1 בינואר 1991. מאסרו קוצר בשליש, והוא שוחרר לאחר ארבעה חודשים.
לאחר שחרורו ביקש מהנהלת בית הכנסת "היכל מאיר" לשוב ולכהן כרב בבית הכנסת, אך רוב הגבאים התנגדו לכך. בבית הכנסת "בית אל", לעומת זאת, הוא חזר להעביר שיעורים לבקשת המתפללים, מהלך שספג ביקורת מסוימת. עד יום מותו המשיך הרב פרדס להכחיש את המיוחס לו.
חיבוריו

ספרי המהר"ל מפראג על פי כתבי יד ודפוסים ראשונים עם מבואות, הגהות, הערות ופירושים:
דרך חיים על מסכת אבות
תפארת ישראל (תל אביב תשל"ט; מהדורה שנייה תשמ"ה)
נתיבות עולם כרך א (תשמ"ב); כרך ב (תשמ"ח)
הגדת פראג רפ"ז עם פירוש המהר"ל (תל אביב תשמ"ט).
דרשה לשבת הגדול (שמ"ט) (תל אביב תש"ן)
דרשות מהר"ל מפראג (תל אביב תשנ"ו)
ספר תהילים עם פירוש מהר"ל מפראג (מלוקט; תל אביב תשנ"ט).
פירוש הלכות מעשרות, מעשר שני ונטע רבעי, ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין ושמיטה ויובל ממשנה תורה לרמב"ם, במסגרת סדרת "רמב"ם לעם" (ירושלים תשי"ט)
מן המעיין - רעיונות לפרשת השבוע (תל אביב, תשל"ה מהדורה שנייה תשל"ט)
הלכה כפשוטה - ביאורי הלכות ממקורותיהן (תל אביב תשל"ט)
פרקים במשנת המהר"ל - נושאים מרכזיים בשיטת המהר"ל מפראג, מלוקטים מכל ספריו (תל אביב, ה'תשמ"ד).
שערים בהלכה - נושאים בהלכה (תל אביב תשמ"ה)
אשד הנחלים - רעיונות לפרשת השבוע (תל אביב תשמ"ה). על ספר זה זכה בפרס הרב טולידאנו לספרות תורנית לשנת תשמ"ה.
נהרות איתן - על התורה (תל אביב תשמ"ז)
תורתך שעשועי - על התורה (תל אביב תשנ"א)
בדמיך חיי - רעיונות לפרשת השבוע (תל אביב תשנ"ב)
ספר תהילים עם פירוש רש"י ומצודות עם הגהות ופירוש, על יסוד מהדורתו המדעית של הרב יצחק מהרשן (תל אביב תשנ"ח)
פרדס החיים - ציונים והערות על סדר הש"ס. (ירושלים תשפ"א).
הערות שוליים

1 2 3  שמונה רבנים חדשים, הליכות, בטאון המועצה הדתית 26, תל אביב, טבת תשכ"ה, עמ' 5, באתר אוצר החכמה
↑  חוקה דיינים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 158
↑  מונו 11 דיינים חדשים, מעריב, 11 בספטמבר 1975.
↑  תלמה גלבוע ואברהם רותם, הרב לאו זכה בכהונת הרב הראשי בנתניה, מעריב, 18 ביוני 1979.
↑  ענת אבניאלי, ואז הוא ניסה לנגוע בי ולתפוס, חדשות 25 בנובמבר 1990.
↑  בוקי נאה ודניאל אביב, חריש אישר לחקור את אב בית ביה"ד פרדס, חדשות, 4 בדצמבר 1989.
↑  דניאל אביב, פרדס: בכל פעם שהייתי עם אשה בבית-כנסת מישהו נכח, חדשות, 4 בדצמבר 1989.
↑  ענת אבניאלי ודניאל אביב, רבנים הורו לרב פרדס לחתום על עסקת הטיעון, חדשות, 11 בדצמבר 1990.
↑  ענת אבניאלי,  "המתלוננת ביקשה מפרדס לעיין בתיק, אבל הרב התעניין בדברים אינטימיים", חדשות, 24 באוקטובר 1990.
↑  ענת אבניאלי, האשה אינה צד לעסקה, חדשות, 29 בנובמבר 1991.
↑  ענת אבניאלי, לצערו, החוק אינו מתיר, חדשות 17 במרי 1991.
↑  ענת אבניאלי, הרב פרדס לא יערער. יישלח היום לכלא, חדשות, 1 בינואר 1991.
↑  דוד לביא, העיתון של אתמול, מעריב, 5 בפברואר 1991.
↑  הדס מנור, רגע לפני הפרידה פרצו בתו ואשתו של הרב פרדס בבכי, מעריב, 2 בינואר 1991.
↑  דניאל אביב, פרדס ביקש לשוב ולכהן כרב, חדשות, 21 באפריל 1991.
↑  דניאל אביב, הרב פרדס חזר ללמד תורה בבית-הכנסת בו ביצע מעשים מגונים, חדשות 21 באוגוסט 1991.
↑  מיכל קדם, רבנים: חזרתו של הרב פרדס מבישה, חדשות 26 באוגוסט 1991.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312205505171  ISNI: 0000 0000 8433 7874  LCCN: n82214469  VIAF: 23499069   WorldCat (עם VIAF): 23499069
הצהרת חזון

הצהרת החזון והצהרת המשימה של שמורת חיות הבר הקהילתית LUMO
הצהרת חזון היא הצהרה ברמה גבוהה, מעוררת השראה המתארת עתיד אידיאליסטי ורגשי של חברה או קבוצה. החזון מתאר את הרגש האנושי הבסיסי שמייסד הארגון מבקש לעורר בקרב האנשים שהארגון בא עמם במגע.
הצהרות חזון עשויות למלא את התפקידים הבאים עבור חברה:
לשמש בסיס לתכנון אסטרטגי נרחב יותר
להניע עובדים קיימים ולמשוך עובדים פוטנציאליים על ידי סיווג ברור של יעדי החברה ומשיכת אנשים בעלי דעות דומות.
מיקוד מאמצי החברה והקל על יצירת יכולות ליבה על ידי הפניית החברה להתמקד רק בהזדמנויות אסטרטגיות המקדמות את חזון החברה.
לעזור לחברות להתבדל מהמתחרים.
מאפיינים

אין הסכמה גורפת על המאפיינים של הצהרת חזון "טובה" או "רעה". עם זאת, תכונות נפוצות שמיוחסות להצהרות חזון כוללות:
תמציתי: ניתן לזכור בקלות ולחזור על עצמו
ברור: מגדיר מטרה עיקרית
אופק זמן: מגדיר אופק זמן
מוכוון עתיד: מתאר את הכיוון שאליו הארגון שואף להגיע, ולא את מצבו הנוכחי.
יציב: משמר נקודת מבט ארוכת טווח ואינן מושפעות משינויים בשוק או בטכנולוגיה.
מאתגר: אינה מטרה שקל להשיג ולזנוח.
מופשט: כללי מספיק כדי לכלול את כל תחומי העניין והכיוונים האסטרטגיים של הארגון.
מעורר השראה: מניע עובדים ומהווה חזון שהם רואים בו יעד רצוי
הערות שוליים

1 2 3 4  Project Management Institute 2021, §4.6.1 Strategy Artifacts.
↑  Chapter 8., Section 2. Proclaiming Your Dream: Developing Vision and Mission Statements - Main Section | Community Tool Box, ctb.ku.edu
↑  Lipton, Mark (Summer 1996). "Demystifying the Development of an Organizational Vision" (PDF download). Sloan Management Review. 37 (4): 83. נבדק ב-2019-11-25.
1 2  Project Management Institute 2021, Glossary §3 Definitions.
↑  Kantabutra, Sooksan; Avery, Gayle (2010). "The power of vision: statements that resonate" (PDF). Journal of Business Strategy. 31 (1): 37–45. doi:10.1108/02756661011012769.
ביבליוגרפיה

Project Management Institute (2021). A guide to the project management body of knowledge (PMBOK guide). Project Management Institute (7th ed.). Newtown Square, PA. ISBN 978-1-62825-664-2.
ירידה מארץ ישראל

ירידה מארץ ישראל או ירידה ממדינת ישראל היא הגירה יוצאת של יהודים מארץ ישראל. מאז הקמתה של מדינת ישראל בשנת 1948 המונח מציין הגירתם יוצאת של יהודים-ישראלים למדינות אחרות בניכר. המונח הופכי למונח עלייה לארץ ישראל, המציין את הגירתם של יהודים לארץ ישראל.
מאות אלפי ישראלים ובני משפחותיהם מתגוררים מחוץ לישראל. התפוצה הגדולה ביותר של ישראלים המוערכת במאות אלפים היא בארצות הברית. קהילות יורדים המונות אלפי ישראלים קיימות גם בקנדה, בריטניה, גרמניה, אוסטרליה, צרפת, הולנד ורוסיה.
אטימולוגיה

מהגרים מרצון מישראל מכונים "יורדים", כמשקל נגד לכינוי "עולים". השימוש בשם העצם "יורד" הוא תחדיש של העת החדשה. עם זאת, השימוש במושג ״יורדים״ נושא נימת ביקורת כלפי אותם יהודים שהפנו עורף לחלום הציוני ועזבו את ארצם, ואילו המונח "מהגרים" נחשב לנייטרלי אך עם זאת גם הוא עלול להיתפס בנימה פוסט-ציונית (ולעיתים קיצוניות אף בנימה אנטי-ציונית).
בתוך התנועה הציונית ומאוחר יותר גם במדינת ישראל, אימצו את הטרמינולוגיה הזו וראו ביהודי המהגר לארץ ישראל עולה זקוף-קומה המקיים מטרה נשגבת כאידאולוגיית יהדות השרירים כלפי כלל עם ישראל שבליבו — ואילו המהגר ממנה החוצה, כלומר בחזרה לגולה, הוא יורד הנוטש את הרעיון הציוני ממניעים נחותים או אגוצנטריים, כגון טעמי נוחות או כדי לנסות לצבור ממון עצמי.
בהלכה

כבר בגמרא, במסכת בבא בתרא מובאים דבריו של רב כי אפילו אדם צדיק בעל זכויות גדולות כמו אלימלך בנו של נחשון, אין זכותו עומדת לו אם יורד מארץ ישראל, וסופו שמתו הוא ושני בניו בגולה.
ההלכה קובעת סייגים על ירידה מארץ ישראל. על פי הרמב"ם מותר לצאת להשתקע בחוץ לארץ רק במקרים של רָעָב כבד. המהרי"ט מרחיב גם לצורכי חתונה, למידת תורה, פרנסה ורפואה. בכל מקרה הירידה מן הארץ ואפילו היציאה ממנה אינה נחשבת ביהדות לראויה לאיש המעלה.הרמב"ם מתיר ירידה ארעית מארץ ישראל רק עבור למידת תורה, או נישואין, להינצל מיד הגויים, או למסחר. אך ירידה קבועה, רק אם הרעב כבד. הרמב"ם מחשיב מגורים בארץ נוכריה כמו עבודה זרה, ואומר שעדיף לגור בעיר שרובה נוכרית בארץ ישראל, מאשר בעיר שרובה יהודית בגולה.
בתורה נכתב על ירידת שלושת האבות: ירידת אברהם למצרים, בריחת יעקב מעשו וירידת יעקב למצרים.
היקף הירידה לפי תקופות > לפני הציונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בסוף ימי ממלכת ישראל וממלכת יהודה, מסופר על גירוש יהודים מארץ ישראל, אך לא על ירידה מרצון - לאחר חורבן בית המקדש הראשון גורשו היהודים לבבל. לעומת זאת, לאחר חורבן בית המקדש השני, למעט היהודים שהוגלו בכוח על ידי הרומאים, רוב היהודים נטשו (לאורך מאות שנים) את ארץ ישראל מרצון בשל קשיי המחיה בישראל - בפרט לאחר הכיבוש הערבי של ארץ ישראל - והירידה הייתה בהיקף הרבה יותר גדול מהעלייה[דרוש מקור].
היקף הירידה לפי תקופות > עד להקמת מדינת ישראל

קשה לאמוד את מספר היורדים מארץ ישראל מראשית התנועה הציונית ועד הקמת מדינת ישראל, או את משקלם ביחס לכמות העולים לארץ ישראל. ההערכות הנוגעות לממדי הירידה בתקופת העלייה הראשונה והעלייה השנייה נעות בין כ-40% (הערכתו של יהושע קניאל) מכלל העולים ועד כ-80% - 90%. בחצי השני של ימי העלייה הרביעית, בשנים 1926–1928, הייתה ירידה גדולה מן הארץ ועזבו כ-14,000 עולים לעומת 19,000 עולים בשנים אלו. אולם יחסית לכלל העולים בעלייה הרביעית, כ-67,000 נפש, הירידה לא הייתה חריגה בהיקפה. מאיר מרגלית פרסם ב-2004 דוקטורט באוניברסיטת חיפה על "הירידה מהארץ בתקופת המנדט הבריטי", ומצא שהמספר הכולל של היורדים באותה תקופה נע בין 60 אלף ל-80 אלף, בהתאם לשיטת החישוב.
היקף הירידה לפי תקופות > מאז קום מדינת ישראל

חלק מהחוקרים מחשיבים כמהגרים ישראלים רק את ילידי ישראל שהיגרו. הגדרות רחבות יותר כוללות גם את הנכדים של הישראלים שהיגרו, וכן אזרחים יהודים שניצלו את חוק השבות, אף על פי שאף פעם לא גרו בה באופן קבוע. הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מגדירה כמהגר אזרח שחי בישראל לפחות מספר חודשים, ואז עזב למשך יותר משנה. הגדרה זו מתבססת על הגדרות האו"ם. הגדרה זאת כוללת מצד אחד עולים חדשים, שלאחר כמה חודשים או שנים החליטו לעזוב את ישראל, ומצד שני היא כוללת ישראלים השוהים מחוץ לישראל מספר שנים לצורך עבודתם, דוגמת אקדמאים, עובדים בתעשיית ההיי-טק, או ספורטאים המשחקים מחוץ לישראל.
היקף הירידה לפי תקופות > מאז קום מדינת ישראל > מספרי היורדים

באופן כללי, נתוני הירידה מהארץ אינם בהכרח משקללים כמה מבין המהגרים חזרו לבסוף ארצה וכמה עזבו לצמיתות או לתקופה ממושכת. לפי משה סיקרון בין הקמת המדינה בשנת 1948 לסוף 1951 ירדו מישראל כ-60,000 נפש, רובם עולים חדשים.
היקף ההגירה היה בין 4,000 ל-20,000 מהגרים בשנה בין השנים 1948 ל-1980.גלי ההגירה הגדולים מישראל התרחשו בשנים שלאחר מלחמת יום כיפור ומלחמת לבנון הראשונה.
ב-28 השנים 1990–2017 היגרו מישראל כ-575 אלף ישראלים, כ-32,000 יורדים לשנה בממוצע.[דרוש מקור][מפני ש...] בשנות ה-90 20-27 אלף ישראלים בממוצע עזבו את הארץ מדי שנה. המספר ירד עד סוף המילניום ואז שוב עלה באופן מתון ומשנת 2023 באופן דרסטי.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שפורסמו ב-2012 מאז 2001 יש ירידה בשיעור הירידה ובשנת 2012 הוא הגיע לרמה הנמוכה ביותר מזה 40 שנה. מספר היורדים נטו, בניכוי חוזרים, היה כ-5,400 איש ב-2010 לעומת כ-8,500 ב-2008. מספר היורדים הכולל מאז קום המדינה נאמד אז ב-684 אלף איש, שמהם נפטרו כ-120 אלף.
ב-2019 פרסמה הלשכה כי שיעור היורדים ממשיך לרדת.
על פי מאזני ההגירה המצטברים והגדרות הלמ"ס, מאז קום המדינה ועד סוף שנת 2017 כ-732 אלף ישראלים יצאו ולא חזרו לאחר שהייה ממושכת מחוץ לישראל. עם זאת, אומדן זה כולל גם את אלו שנפטרו מחוץ לישראל. על פי שיעורי התמותה של הלמ"ס, מוערך מספר הישראלים שנפטרו מחוץ לישראל בין 133 ל-171 אלף, כך שאומדן מספר הישראלים השוהים מחוץ לישראל בסוף 2017 נע בין 561 ל-599 אלף תושבים. אומדן זה אינו כולל ילדים שנולדו מחוץ לישראל לישראלים.
לפי אומדן של הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD) משנת 2005 שיעור היורדים מישראל עומד על כ-2.9 איש על כל 1000. נתון זה שם את ישראל בשיעור נמוך יחסית לעומת 175 המדינות האחרות אותם בחן הארגון.
משנת 2023 חל גידול משמעותי בהגירה מישראל. בשנת 2023 חל זינוק חד של 46.4% באחוז הישראלים שהוגדרו כיוצאים לטווח ארוך ביחס ל-2022. בשנת 2023 55,300 אנשים הוגדרו כך. שיעור היוצאים בשנת 2023 עמד על 5.7 על כל 1000. בחצי השנה הראשונה של 2024 ביקשו כ-4,800 ישראלים לנתק תושבות. מספר הגבוה פי כ-2.5 לעומת התקופה המקבילה ב-2022. לפי ד"ר יוסי הרפז, חוקר דפוסי הגירה מאוניברסיטת תל אביב, נתון זה מעיד על עלייה חדה בישראלים שהיגרו מהמדינה. בשנת 2024 חל זינוק במספר העוזבים את ישראל אשר הגיע ל-82.7 אלף ישראלים.
היקף הירידה לפי תקופות > מאז קום מדינת ישראל > יחסית לעלייה

מדינת ישראל היא מדינה קולטת עלייה, ומספר המהגרים אליה רב במידה ניכרת ממספר המהגרים ממנה. ב-1974 מספר היורדים מהארץ היה כמעט שווה למספר העולים.
ממדי ההגירה מישראל בין השנים 1948 ו-1994 מצביעים על כך שכמות העלייה לאורך השנים הייתה גדולה בהרבה מאשר כמות היורדים.
המהגרים מישראל בעשורים הראשונים שלאחר הקמת המדינה היו ברובם עולים חדשים שהתקשו להתאקלם. עם השנים שיעור ילידי הארץ בקרב המהגרים מישראל הפך למשמעותי יותר.
ב-28 השנים 1990–2017, בהם הייתה עלייה גדולה ממדינות ברית המועצות לשעבר, כ-37% מהיורדים, כ-215,000 נפש, היו עולים ממדינות חבר העמים. 55 אלף מתוכם חזרו לישראל בשנים שלאחר מכן וכ-160 אלף נשארו מחוץ לישראל.
שיעור היורדים מתוך העולים נמוך יחסית למדינות אחרות בעולם אשר קולטת מסות גדולות של הגירה אליהם כמו ארצות הברית, ארגנטינה, ברזיל, אוסטרליה וניו זילנד. פרופסור סרג'ו דלה-פרגולה (Sergio DellaPergola), יו"ר המכון ליהדות זמננו באוניברסיטה העברית בירושלים, מייחס את האחוזים הגבוהים יחסית של המהגרים הנשארים בישראל לעומת אלו שעוזבים לשני גורמים עיקריים: הראשון הוא האופי ההגירה - מרבית העולים לישראל עלו יחד עם משפחתם הרחבה, כולל הנשים, הילדים והסבים. הגורם השני הוא שלחלק גדול מהעולים אין אפשרות לחזור לארצות המוצא בהם הייתה הפליה נגדם ורדיפות ממשיות אשר היו הגורמים העיקריים אשר הובילו לעזיבתם של המהגרים מלכתחילה.
היקף הירידה לפי תקופות > מאז קום מדינת ישראל > תמהיל היורדים

בשנת 2017 כ-72% מהיוצאים לתקופה ארוכה היו יהודים, 23% נוצרים לא ערבים וחסרי סיווג דת ו-5% ערבים. 53% מהיורדים לא נולדו בישראל, בעיקר יוצאי ברית המועצות לשעבר. בשנת 2022 61% מהיוצאים היו יהודים, 32% היו נוצרים לא ערבים וחסרי סיווג דת ו-6% היו ערבים. בשנת 2023 חל גידול במספר היורדים שלא נולדו בישראל והוא הגיע ל 59% מכלל היורדים. 31% מהיורדים, כ-17 אלף איש, עלו לישראל בשנה הקודמת (2022), רובם יוצאי רוסיה שהיגרו לישראל בעקבות המלחמה באוקראינה. 54% מהיוצאים בשנת 2022 התגוררו במחוזות המרכז ות"א טרם עזיבתם ושיעורם גדול משיעור האוכלוסייה במחוזות אלה.
במחקר שפרסם דן בן-דוד בשנת 2019 עולה שככל שישראלי משכיל כך עולה ההסתברות שהוא יהגר. כרבע מאנשי הסגל האקדמי הישראלים נמצאים באוניברסיטאות המובילות בארצות הברית. עם זאת, לפי אומדן של הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD) משנת 2005 כמות היורדים המשכילים אשר יורדים מישראל הוערכה על 5.3 מהגרים משכילים על כל אלף ישראלים משכילים. הערכה זו למעשה ממקמת את ישראל בשליש התחתון מתוך השוואה של 103 מדינות אותם השווה ארגון ה-OECD בהם הממוצע היה 14 מהגרים משכילים על כל אלף איש משכילים. בישראל שבה קיימת תשתית חינוכית וטכנולוגית מפותחת ובסיס איתן של אזרחים משכילים, המדינה מצליחה לשמור בתוכה כמות גדולה יחסית של משכילים לעומת מדינות כמו בלגיה, הולנד, פינלנד, דנמרק, ניו זילנד ואוסטרליה.
היקף הירידה לפי תקופות > מאז קום מדינת ישראל > הערכות דמוגרפיות במדינות יעד

מפקד האוכלוסין האמריקני לשנת 2000 מראה כי 107,000 איש דיווחו כי הוריהם או הסבים שלהם הם ישראלים, מתוכם 51 אחוז דיווחו כי מקום הלידה שלהם היא ישראל, 39 אחוז דיווחו כי נולדו בארצות הברית ו-3 אחוזים דיווחו כי נולדו ברוסיה או באחת ממדינות מזרח אירופה כאשר 7 האחוזים הנותרים נולדו במדינות הנוספות.במפקד האוכלוסין של 2020 בארצות הברית כ-190 אלף איש דיווחו שהם ממוצא ישראלי.
במפקד האוכלוסין הקנדי לשנת 2006 דיווחו 26,215 נפשות כי הם אזרחים ישראלים ושני שלישים מתוכם (67 אחוז) חיו באזור אונטריו. במפקד האוכלוסין הקנדי של 2021 כ-35 אלף איש דיווחו שהם ממוצא ישראלי.
במחקר שערכו פרופ' עוזי רבהון ופרופ' דני קרנץ ב-2015 הם הגיעו למסקנה שמספר הישראלים בגרמניה הוא כ-20 אלף, כאשר כ-60% מביניהם מתגוררים בברלין לבדה.
על פי מפקד אוכלוסין שנערך בבריטניה נמצא שגרים בה כ-25,000 ישראלים. 65% מהישראלים בבריטניה מגדירים את עצמם כיהודים, 8% מגדירים את עצמם כנוצרים, 23% מגדירים את עצמם כחסרי דת או כלא משתייכים לדת כלשהי. כ-15% מהישראלים מגדירים את עצמם כחרדים..
דפוסי החיים ותפיסת זהות של המהגרים מישראל

במחקר שבחן את הנושא בארצות הברית, נמצא כי המהגרים הישראלים מאמצים את אורח החיים היהודי, המתבטא בשמירת כשרות וציון השבת וחגי ישראל. עם זאת, ממצאי המחקר מצביע כי הזהות הלאומית-תרבותית נחלשת במקצת בקרב הדור הצעיר המחפש להשתלב בחברה האמריקאית.
מחקר נוסף שנערך בקנדה, מלמד כי רוב המהגרים הישראלים מצליחים להשתלב בשוק העבודה המקומי אך מצליחים פחות להתערות בחברה הקנדית, מה שהביא להתחזקות הקשר עם הקהילה היהודית. נמצא כי זהותם הישראלית של המהגרים נותרה חזקה, אך תחושת האשם על עזיבת הארץ, תחושה שאפיינה בעבר מהגרים רבים מישראל, הולכת ונעלמת וההגירה מישראל הולכת ונתפסת כתופעה לגיטימית בקרב המהגרים ממנה.
במחקר שנעשה על זהות לאומית של מהגרים ישראלים באירופה, בערים לונדון ופריז. המחקר מצא כי המהגרים הישראלים שומרים על זהות טרנס-לאומית ואף מנסים לשמר זהות זו בקרב צאצאיהם. עם זאת גם באירופה נמצא כי מהגרים צעירים שומרים פחות על זהותם הישראלית.