שימוש במגן אנושי על ידי חמאס
היסטוריה > מבצע עמוד ענן (2012) ומבצע צוק איתן (2014)

במהלך מבצע עמוד ענן (2012) ומבצע צוק איתן ב-2014 קבעו דיווחים רבים כי חמאס השתמש באזרחים כמגנים אנושיים. הנציבה העליונה של האו"ם לזכויות אדם, נאווי פילאי, האשימה חמושים של חמאס בהפרת החוק ההומניטארי הבינלאומי על ידי "הצבת רקטות בתוך בתי ספר ובתי חולים, או אפילו שיגור רקטות אלה מאזורים מאוכלסים בצפיפות". האיחוד האירופי גינה את חמאס, ובמיוחד גינה את "הקריאות לאוכלוסייה האזרחית בעזה לנדב את עצמה כמגן אנושי".
בראיון בספטמבר 2014, הודה בכיר בחמאס בפני סוכנות AP כי הארגון ירה לעבר ישראל מאזורים אזרחיים. הוא ייחס את הדבר ל"טעויות", אך טען כי לחמאס יש אפשרויות מועטות בגלל הנוף הצפוף של הרצועה, עם מיעוט השטחים הפתוחים שלה. הוא הכחיש האשמות כי רקטות שוגרו "מבתי ספר או בתי חולים כשלמעשה הן נורו במרחק של 200 או 300 מטר (יארד) משם". בראיון ב-2014 אמר בכיר חמאס ח'אלד משעל למראיין CNN כי הארגון לא השתמש באנשיו כמגנים אנושיים.
חמאס החביא רקטות גם בבתי ספר ומתקנים של אונר"א. כמו כן ביצע חמאס שיגורי רקטות ופצמ"רים מחצרות בתי ספר, כולל ירי הפצמ"רים ממנו נהרג ילד ישראלי בן 4.
בתחילת יוני 2017 חשפה אונר"א מנהרת טרור שחפר חמאס מתחת לבית ספר של הארגון בעזה. אונר"א גינתה את החפירה ואמרה שחמאס הבטיח לאטום אותה.
ב-22 ביולי 2014 פרסם דובר צה"ל סרט המתעד פעילי טרור נמלטים מאתר שיגור באמצעות אמבולנס. חמאס השתמש בבית החולים וופא שבשכונת שג'אעייה להפעלת חדרי מלחמה וכמפקדה, ואף אוחסנו בו אמצעי לחימה ובפרט רקטות. במשך ימים נורתה ממנו אש נק"ל ונ"ט לכיוון כוחות צה"ל. אחרי שצה"ל וידא שבית החולים פונה הוא תקף אותו, התקיפה גרמה לפיצוצי משנה של האמל"ח שאוחסן שם. עיתונאית פינית דיווחה שראתה מחבלים משגרים רקטות מבית החולים שיפא שבמרכז עזה.
במהלך המבצע פגע צה"ל גם בבתי חולים בטענה שמוסתרים בהם טילים חבויים. באופן כללי צוותי עיתונות לא נוהגים לדווח על מקומות שיגור של רקטות מעזה. צוות עיתונאים פינים מהלסינגין סנומט דיווחו כי ראו שיגורים של רקטות שנורו ממגרש החניה בבית החולים שיפא. שני רופאים נורווגים שעובדים בבית החולים במשך עשרות שנים הכחישו שהייתה נוכחות לוחמנית בקרבת מקום, ואמרו שהאדם החמוש האחרון שראו ליד הבניין היה רופא ישראלי בזמן האינתיפאדה הראשונה.
בשנת 2014 נתקלו עיתונאי הגרדיאן "ב"אנשים חמושים" בתוך בית חולים אחד, ודיווחו על "מנהיגי חמאס בכירים" בתוך בית חולים אחר.
הארכיבישוף האורתודוקסי היווני אמר שחמאס ירה רקטות ממתחם הכנסייה שלו שבו חסו 2,000 מוסלמים.
ב-8 ביולי 2014 דובר חמאס בערבית, סאמי אבו זוהרי בערוץ אל-אקצא של חמאס קרא לאזרחי עזה להישאר בשטחים שנמצאו תחת אש של ישראל. הדבר גרם להאשמות מצד ישראל והאיחוד האירופי שחמאס קורא לאנשים להתנדב לשמש כ"מגן אנושי למעשה". לטענת אמנסטי אינטרנשיונל, ייתכן שקריאתו של חמאס נבעה מרצון למנוע פאניקה נוספת בקרב אזרחים, בהתחשב הן בהיעדר מקלטים בעזה והן בעובדה שחלק מהאזרחים שנשמעו לאזהרות צה"ל היו צפויים להפגע מהתקפות ישראליות. בראיון ב-13 ביולי, אבו זוהרי צוטט גם כאומר, כי "חמאס מתעב את הפלסטינים התבוסתיים המבקרים את המספר הגבוה של קורבנות אזרחים. ההתנגדות משבחת את עמנו... אנחנו מובילים את עמנו למוות... כלומר, למלחמה."
בראיונות עם תושבים מעזה, כתבי האינדפנדנט והגרדיאן הגיעו למסקנה שהטענה שחמאס אילץ אזרחים להישאר באזורים מותקפים בניגוד לרצונם היא מיתוס; תושבים רבים אמרו להם שהם סירבו להישמע לאזהרות צה"ל מכיוון שאפילו אזורים שישראל הכריזה בטוחים לפליטים הופגזו על ידי צה"ל. עורך אזור המזרח התיכון של ה-BBC, ג'רמי בואן, אמר גם כי הוא "לא ראה ראיות לכך שחמאס משתמש בפלסטינים כמגן אנושי".
מסמך של אמנסטי אינטרנשיונל מיולי 2014 טען כי "אין עדויות בשלב זה לכך שאזרחים פלסטינים שימשו בכוונה על ידי חמאס או קבוצות פלסטיניות חמושים במהלך הלחימה הנוכחית כדי 'להגן' על מקומות ספציפיים או אנשי צבא או ציוד מפני התקפות ישראליות".
הערכת אמנסטי אינטרנשיונל הייתה שהמשפט ההומניטארי הבינלאומי הוא ברור בכך ש"גם אם בכירים או לוחמים מחמאס או קבוצות חמושות פלסטיניות הקשורות לפלגים אחרים אכן הורו לאזרחים להישאר במקום מסוים כדי להגן על מטרות צבאיות מפני התקפות, כל המחויבויות של ישראל להגן על אזרחים אלו עדיין יחולו". אולם ארגון זכויות האדם עדיין מצא שארגונים פלסטיניים, כמו בעימותים קודמים, פתחו בהתקפות מאזורים אזרחיים.
ארגון אמסטי אינטרנשיונל טען כי "היו ראיות רבות המצביעות על כך שבניגוד לכללי צה"ל, חיילים ישראלים השתמשו באזרחים פלסטינים וילדים כמגן כדי להגן על עצמם" על ידי שליחת פלסטינים לבתים שבהם אותרו חמושים אחרים וכדי לעודד את כניעתם.
ב-2015, הוושינגטון פוסט כתב על דו"ח של אמנסטי אינטרנשיונל שגינה מיליציות פלסטיניות על אחסון תחמושת ושיגור רקטות ממבנים אזרחיים ודיווח כי שיגור התקפות ואחסון רקטות "קרוב מאוד למקומות שבהם מאות אזרחים עקורים תופסים מחסה." הדוח ביקר גם את ארגוני הטרור וקבע כי מעשיהם מצטברים לכדי פשעי מלחמה.
הדו"ח קבע כי "הראיות הזמינות מצביעות על כך שקבוצות חמושים פלסטיניים ירו רקטות ומרגמות מאזורי מגורים במהלך הסכסוך ביולי/אוגוסט 2014, וכי לפחות בחלק מהזדמנויות שוגרו קליעים בסמיכות למבנים אזרחיים. ...שטחים משמעותיים בשטח של 365 קמ"ר אינם מגורים, וביצוע פעולות איבה או שיגור אמצעי לחימה מאזורים אלה מהווה סיכון נמוך יותר לסכן אזרחים פלסטינים... קבוצות חמושים פלסטיניים אחסנו רקטות ותחמושת אחרת במבנים ובמתקנים אזרחיים, כולל בתי ספר של האו"ם, במהלך עימות... אחסון אמצעי לחימה במבנים אזרחיים או שיגור התקפות מקרבת מבנים אזרחיים, מפרים את החובה לנקוט בכל אמצעי הזהירות האפשריים כדי להגן על אזרחים מפני השפעות התקפות. אבל הם לא בהכרח מסתכמים בהפרה הספציפית של שימוש ב"מגנים אנושיים" על פי המשפט ההומניטארי הבינלאומי, הכרוך ב"שימוש בנוכחות (או בתנועות) של אזרחים או אנשים מוגנים אחרים כדי לחסין נקודות או אזורים מסוימים (או כוחות צבאיים) מפני פעולות צבאיות".
לפי פיליפ לותר, מנהל תוכנית המזרח התיכון וצפון אפריקה באמנסטי אינטרנשיונל, "הראיות המצביעות על כך שרקטה ששוגרה על ידי קבוצה חמושה פלסטינית גרמה ל-13 הרוגים של אזרחים בתוך עזה, מדגישה עד כמה הנשק הזה יכול להיות חסר הבחנה. השלכות איומות של השימוש בהם". הוא גם הצהיר כי "אין להכחיש את ההשפעה ההרסנית של התקפות ישראל על אזרחים פלסטינים במהלך הסכסוך, אבל הפרות מצד אחד בסכסוך לעולם לא יכולות להצדיק הפרות מצד יריביהם".