stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת האזרחים בטג'יקיסטן
הערות שוליים

↑  Dubovitsky, Viktor (בפברואר 2003). "Features of the ethnic and confessional situation in the Republic of Tajikistan" (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-11 באפריל 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Tajik civil war: Causes and dynamics". Conciliation Resources. 30 בדצמבר 2011. ארכיון מ-12 באפריל 2019. נבדק ב-20 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tajikistan's Unconquerable Gorno-Badakhshan Region". RadioFreeEurope/RadioLiberty. ארכיון מ-12 באפריל 2019. נבדק ב-20 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pannier, Bruce (26 ביוני 2017). "The Many Agents Of Tajikistan's Path To Peace". Radio Liberty. ארכיון מ-3 ביולי 2017. נבדק ב-4 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Peace Deal That Ended Tajikistan's Bloody Civil War". RadioFreeEurope/RadioLiberty (באנגלית). 27 ביוני 2021. נבדק ב-31 באוגוסט 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Tajikistan's Civil War: A Nightmare The Government Won't Let Its People Forget". RadioFreeEurope/RadioLiberty. ארכיון מ-5 ביוני 2019. נבדק ב-20 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tajikistan Civil War (אורכב 14.04.2007 בארכיון Wayback Machine) Global Security
↑  Political Construction Sites: Nation-building in Russia and the Post-Soviet States (אורכב 16.01.2016 בארכיון Wayback Machine), page 76
1 2  Between Marx and Muhammad.
↑  Human Rights Watch Press Backgrounder on Tajikistan (אורכב 19.10.2010 בארכיון Wayback Machine) Human Rights Watch
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549330805171  LCCN: sh99005706
מסוף ביג

| --- | --- |
מסוף ביג, ינואר 2024
מסוף ביג, ינואר 2024
 תקופת הפעילות:  דצמבר 2022 – הווה (כשנתיים)
 מיקום:  דרך הרכבת, ליד הרובע המיוחד (קריית פרס),  אשדוד, ישראל ישראל
 אתרים סמוכים:  המרכז המסחרי BIG Fashion, תחנת הרכבת אשדוד – עד הלום
 קואורדינטות:  31°46′29″N 34°39′52″E﻿ / ﻿31.774611091485°N 34.664540898889°E﻿ / 31.774611091485; 34.664540898889
  (למפת אשדוד מוגדלת) מסוף ביג(למפת אשדוד רגילה) מסוף ביג(למפת השפלה רגילה) מסוף ביג(למפת השפלה מוגדלת) מסוף ביג
 
עמדות טעינה לאוטובוסים חשמליים
מסוף ביג הוא מסוף אוטובוסים בדרום-מזרח העיר אשדוד, המשמש את נוסעי תחנת הרכבת אשדוד – עד הלום. המסוף ממוקם ברחוב דרך הרכבת, בסמוך למרכז הקניות BIG Fashion, על שמו הוא קרוי, וכן לרובע המיוחד (קריית פרס). ממנו יוצאים קווי אוטובוס לרחבי העיר.
המסוף הוקם במסגרת מיזם מערכת האוטובוסים המהירה (BRT) של אשדוד, Ashdod Metro Bus (מוכר גם בשם Reway), ונפתח לציבור בדצמבר 2022. המסוף כולל 9 רציפים אוטובוסים, והוא מתופעל על ידי "ביג מרכזי קניות".
פעילות > רקע תכנוני

בנובמבר 2012 נבחרה אשדוד על ידי משרד התחבורה כעיר מודל לתחבורה ירוקה. בעקבות זאת הושקעו בעיר מאות מיליוני שקלים בפיתוח התחבורה הציבורית, שכללו פתיחת נתיבי תחבורה ציבורית (נת"צ) בשדרות הראשיות, הקמת מערכת BRT עם תחנות אוטובוס חכמות, וסלילת שבילים לרוכבי אופניים ולהולכי רגל.
השלב הראשון של הפרויקט החל ב-2017 והושלם באוגוסט 2019, עם פתיחת נת"צ בשדרות מנחם בגין ובשדרות הרצל. ב-2022 הושלם השלב השני בשדרות ז'בוטינסקי, והחל לפעול מרכז הבקרה של נתיבי ההעדפה. במסגרת הפרויקט נפתח מסוף בני ברית בשדרות בני ברית פינת מורדי הגטאות ברובע ב', ובסוף אותה השנה נפתח גם מסוף ביג, כחלק משלים ברשת ה-BRT העירונית.
בפברואר 2019, אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה (מחוז הדרום) את התוכנית להקמת מסוף התחבורה הציבורית ולפיתוח מוטה תחבורה ציבורית של מסחר במרכז BIG, שאושרה הרחבתו. היוזמה להקמת המסוף, שבנייתו החלה ב-2021, הגיעה מחברת "שער רכבת אשדוד" שהוקמה לצורך זה. הביצוע נעשה על ידי חברת "רום גבס", בעיצוב האדריכל מוטי בודק.
שירותי התחנה

מקרא:
♿ - קו נגיש
שירותי התחנה > שירות עירוני

| קו | מפעילה | מסלול | רציף | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - ביה"ח אסותא אשדוד - רובע ח' - רובע ו' - רובע ז' - רובע ג' - מקיף א' - רובע ב' - רובע א' - רובע ד' - מרינה - הקריה מע"ר - רובע סיטי - התחנה המרכזית של אשדוד | 11 | ♿ |
| 4א | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - ביה"ח אסותא אשדוד - רובע ח' - רובע ו' - רובע ז' - רובע ג' - מקיף א' - רובע ב' - רובע א' - שוק חוף לידו - רובע ד' - מרינה - הקריה מע"ר - רובע סיטי - התחנה המרכזית של אשדוד | 11 | ♿ |
| 7 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובע ט' - רובע ח' - רובע ו' - רובע ה' - רובע ד' - שוק חוף לידו - רובע א' - רובע ב' - מסוף בני ברית | 10 | ♿ |
| 9 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - ביה"ח אסותא אשדוד - רובע י' - רובע י"ג - רובע י"ב - רובע סיטי - התחנה המרכזית של אשדוד - רובע ד' - רובע א' - רובע ב' - רובע ג' - מסוף בני ברית | 9 | ♿ |
| 9א | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - ביה"ח אסותא אשדוד - רובע י' - רובע י"ג - רובע י"ב - רובע סיטי - התחנה המרכזית של אשדוד - רובע ד' - רובע א' - שוק חוף לידו - רובע ב' - רובע ג' - מסוף בני ברית | 9 | ♿ |
| 26 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובע ט' - רובע ז' - בית עלמין - קריית חלוצים - קריית איתנים - מסוף בני ברית | 8 | ♿ |
| 29 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובע ט' - רובע ז' - רובע ג' - רובע ו' - רובע ה' - רובע ד' - התחנה המרכזית של אשדוד | 7 | ♿ |
| 35 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובע ח' - רובע ז' - רובע ו' - רובע ג' - מקיף א' - קריית איתנים | 6 | ♿ |
שירותי התחנה > שירות בין עירוני

| קו | מפעילה | מסלול | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 | אלקטרה-אפיקים | התחנה המרכזית של אשדוד - רובעי אשדוד - מסוף ביג - גן יבנה | ♿ עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 19 | אלקטרה-אפיקים | תחנת הרכבת אשדוד עד הלום - מסוף ביג - גן יבנה - ביצרון | ♿ עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 27 | אלקטרה-אפיקים | התחנה המרכזית של אשדוד - רובעי אשדוד - מסוף ביג - גן יבנה - בסיס חצור - ביצרון - בני עי"ש - מפעלי כנות | ♿ עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 38 | אלקטרה-אפיקים | התחנה המרכזית של אשדוד - מסוף ביג - גן יבנה - קיבוץ חצור אשדוד - בסיס חצור - נווה מטבח - ביצרון - בני עי"ש - כפר נוער כנות - התחנה המרכזית של גדרה - גדרה | עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 38א | אלקטרה-אפיקים | התחנה המרכזית של אשדוד - מסוף ביג - גן יבנה - קיבוץ חצור אשדוד - בסיס חצור - נווה מטבח - ביצרון - בני עי"ש - התחנה המרכזית של גדרה - גדרה | עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 140 | אלקטרה-אפיקים | התחנה המרכזית של אשדוד - מסוף ביג - שתולים - עזרקים - קריית מלאכי - מסוף קסטינה | עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 141 | אלקטרה-אפיקים | התחנה המרכזית של אשדוד - מסוף ביג - בית עזרא - עזר - אמונים - גבעתי - אמונים - שדה עוזיהו - עזריקם - באר טוביה - אורות - קריית מלאכי - מסוף קסטינה | עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 142 | אלקטרה-אפיקים | התחנה המרכזית של אשדוד - מסוף ביג - קריית מלאכי - מסוף קסטינה | עוצר בתחנה שנמצאת ברחוב דרך הרכבת |
| 221 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובעי אשדוד - גדרה - רחובות | 5 |
| 251 | מטרופולין | מסוף ביג - רובעי אשדוד - גדרה - רחובות - לוד - אלעד | 1 |
| 283 | מטרופולין | מסוף ביג - רובעי אשדוד - ראשון לציון - פתח תקווה - אלעד | 1 |
| 285 | מטרופולין | מסוף ביג - רובעי אשדוד - צומת אל על - צומת שוהם - אלעד | 1 |
| 322 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובעי אשדוד - בני ברק - תל אביב יפו | 4 |
| 349 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובעי אשדוד - בני ברק | 5 |
| 350 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובעי אשדוד - בני ברק | 3 |
| 351 | אלקטרה-אפיקים | מסוף ביג - רובעי אשדוד - ראשון לציון - בני ברק - תל אביב יפו | 4 |
בנוסף לקווים אלו יש קווים העוצרים ביציאה של תחנת הרכבת אשדוד – עד הלום ולא במסוף עצמו.
הערות שוליים

1 2  אלי לוי,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'מסוף תחבורתי חדש ליד תחנת הרכבת, באתר ידיעות אשדוד, ‏23 בדצמבר 2022
1 2  אלי לוי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'הפתרון של נהגי האוטובוסים הבינעירוניים: מסלול עוקף לפקקים בשדרות בני ברית'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'(עמ' 7), באתר ידיעות אשדוד, ‏25 בפברואר 2022
↑  משרד התחבורה: רה ארגון בתחבורה הציבורית בעיר אשדוד, באתר PORT2PORT, ‏19 בינואר 2022
↑  דניאל שמיל,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'אשדוד תיהפך לעיר מודל לתחבורה ירוקה, באתר TheMarker‏, 28 בנובמבר 2012
1 2  פרויקט התחבורה הציבורית יצא לדרך, באתר חדשות אשדוד - אשדוד10, ‏27 בינואר 2022
1 2  הוועדה המחוזית אישרה את התוכנית 'שער רכבת אשדוד' במתחם הביג: ייבנו בתי קולנוע, באתר אשדוד10, ‏12 בפברואר 2019
↑  עופר אשטוקר,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'החלו העבודות להקמת מסוף תחבורה צמוד לביג פאשן חצי מהחניה העליונה במתחם נסגרה, באתר אשדוד נט, ‏31 באוקטובר 2021
↑  בילי פרנקל,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'הוועדה המחוזית אישרה את התוכנית להרחבת ביג אשדוד, באתר כלכליסט, 12 בפברואר 2019
↑  מסוף תחבורה, ביג אשדוד, באתר רום גבס, אתר החברה המבצעת
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • תכנון העיר • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק עד הלום • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף בני ברית • מסוף ביג • מערכת להסעת המונים בנפת אשקלון |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • הקריה האקדמית של אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות • אצטדיון אשדוד (עתידי) |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
קטגוריה ראשית
תחנת הרכבת אשדוד – עד הלום, 2023
מרכז הקניות BIG Fashion אשדוד, 2020
דיווח יתר של העובדות

דיווח יתר של העובדות הוא כשל לוגי רטרודוקטיבי שבו מוצע הסבר ל'עובדה' שאינה קיימת, או שקיומה מפוקפק. הטוען מקבל באופן בלתי ביקורתי התרחשות אירועים אגדתיים או מיתולוגיים, שמועות או הפרזות ומידע שלא ניתן לאמת ולשחזר.
כשל "דיווח יתר של העובדות" נובע באופן טבעי מהעובדה שפריטי מידע רבים ביחס לאירועים אינם מצויים בידינו ושטווח הזכירה הישיר של האנושות מוגבל במשכו ובדיוקו. לדוגמה, היום לא ניתן ללמוד באופן ישיר מפיהם של עדים או באמצעות חומר קולנועי מצולם על אירוע כלשהו מן המאה התשע עשרה, והידע שלנו מצטמצם באופן דרמטי ככל שאנו פוסעים הרחק אל תוך ההיסטוריה. מסיבה זו, אנו נוטים לקבל דיווחים ותיאורים כאמת, גם אם הם למעשה מעוותים, מוגזמים או שקריים, במודע או שלא במודע.
דוגמאות

"ייתכן והמבול המתואר בתנ"ך נגרם על ידי מגפה של הצפות והפשרה חלקית של הקטבים" (כאן, הטוען מקבל את הסיפור התנ"כי כאמת, אך מחפש הסבר רציונלי כלשהו במקום ההסבר המסורתי שהיה זה פועלו של אלוהים.)
"התנינים הלבקנים בביוב של ניו יורק הם צאצאיהם של תנינים זעירים שנמכרו לילדים כחיות מחמד. כאשר חיות המחמד גדלו, אנשים נפטרו מהן באמצעות השלכתם לאסלת השירותים" (איש טרם הבחין בתנין בביוב של ניו יורק)
ראו גם

דיווח חסר של העובדות
ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מגדל השחר

| --- | --- |

מגדל השחר, גבעתיים
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 שימוש:  משרדים, מגורים, מסחר
 כתובת:  רחוב אריאל שרון 4
 מיקום:  גבעתיים
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2012–2017 (כ־5 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2017 
 עלות:  מיליארד שקל
 אדריכל:  ברעלי לויצקי כסיף אדריכלים ואמנון-שוורץ אדריכלים
 מידות
 גובה:  197.25 מטר
 שטח:  110,000 מטר רבוע סה"כ   49,000 מטר רבוע משרדים 2,300 מטר רבוע מסחר
 קומות:  53 (כולל קומת 0) ועוד 4 קומות חניון
 
 קואורדינטות:  32°04′49″N 34°48′00″E﻿ / ﻿32.080278°N 34.8°E﻿ / 32.080278; 34.8
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) מגדל השחר(למפת תל אביב רגילה) מגדל השחר(למפת גוש דן רגילה) מגדל השחר(למפת גוש דן מוגדלת) מגדל השחר  he מגדל השחרhe מגדל השחרמפת  __ רמת גן  __ גבעתיים [‌למפה דינמית של גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו ממזרח: __ בני ברק, __ גבעת שמואל, __ קריית אונו, __ מחנה דורי מדרום: __ אור יהודה, __ פארק אריאל שרון tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגדל השחר בעת בנייתו, אפריל 2015
נוף ממגדל השחר לכיוון צפון, פברואר 2017

מגדל השחר הוא גורד שחקים בגבעתיים, הממוקם סמוך לגבול עם מתחם הבורסה ברמת גן, שמשמש למשרדים ומגורים. גובהו כ־200.5 מטרים וכשנחנך, היה הבניין השני בגובהו בישראל. בנייתו החלה ב-2012 והסתיימה בינואר 2017. כיום הבניין הוא הבניין החמישי בגובהו בישראל, המגדל בן 53 קומות.
מאפיינים

מגדל השחר נמצא ברחוב אריאל שרון (בעבר רחוב שפע טל) בגבעתיים, והוא כולל 53 קומות עם 3 כניסות לובי שונות המיועדות למסחר, למגורים ולשטחי ציבור בבעלות עיריית גבעתיים. בקומה ה-6 נבנתה ואוישה בשנת 2021 קומה ציבורית בבעלות עיריית גבעתיים אשר משמשת בין היתר כמרכז צעירים וחדשנות ראשון מסוגו בעיר. בקומה ה-35 נבנה לובי עבור דירות המגורים שמאכלסות את חלקו העליון של המגדל. המגדל הוקם כחלק מתוכנית הסיטי של גבעתיים שבמסגרתה יוקמו בסמוך אליו עוד מספר גורדי שחקים נוספים (אחד מהם הוא מגדל Hi tower, הבנוי על אותו בסיס עליו נבנה מגדל השחר).
יזמי הבנייה הן קבוצת תדהר וקבוצת סופרין שגיבשו ב-2012 קבוצת רכישה שרכשה את הזכויות בקרקע, ששימשה בעבר את מפעל השימורים "פרימן", מידי חברת שטראוס גרופ. סך ההשקעה בבניית המגדל מוערך בכמיליארד שקל. בפרויקט נבנו 149 דירות ושטחי המשרדים משתרעים על כ-50,000 מטר רבוע. בבסיס המגדל נבנו ארבע קומות חנייה תת-קרקעית.
חברת כלל ביטוח רכשה 20 קומות במגדל לצורכי השקעה. בשנת 2015 שכרה חברת יבמ ישראל מכלל ביטוח שבע קומות במגדל, והן משמשות יחידות פיתוח של החברה.
גובה, שיטות מדידה וקומות

מגדל השחר יושב בחלקו על רמפה מוגבהת, שם גם נמצאת הכניסה הראשית, בעוד חלקו האחר יושב ישירות על מפלס רחוב אריאל שרון הנמוך מהרמפה ביותר משישה מטרים. עובדה זו, בנוסף לשיטות מדידה שונות הקובעות נקודות קצה עליונות שונות של המגדל, גוררת לעיתים פולמוס בהקשר לגובהו האמיתי של המבנה, ופרסום לא אחיד בין מקורות מידע ואתרים בינלאומיים שונים. בין ארבע נקודות אפס אפשריות לשלוש נקודות עליונות אפשריות ניתן למדוד שנים-עשר גבהים שונים ולכן קיים קושי מסוים בקביעת גובהו האמיתי המדויק.
כעיקרון, קביעת גובה מבנה נעשית על פי תקנות התכנון והבניה, לפי הגדרות שני ערכים המצויים בו:
כניסה קובעת - "הכניסה הראשית לבניין או לגזרת הבניין שבה היא נמצאת, אשר פני מפלס רצפתה אינם גבוהים מ-1.20 מטרים מעל פני הקרקע המתוכננים או מפני הרחוב או המדרכה הסמוכים לה, ושהגישה אליה היא באמצעות שביל, מדרגות או גשר כניסה, ישירות ממפלס הרחוב; אם קיימת יותר מכניסה אחת, הכניסה הקובעת היא הכניסה שנקבעה כזו בהיתר הבניה."
גובה - "המרחק האנכי בין המפלס העליון של רצפה לבין המפלס התחתון של תקרה או תקרת משנה באותו חלל."
על פי הגדרות אלו גובהו של המבנה כפי שמצוין בהיתר הבנייה הוא ממפלס הכניסה הראשית (16.7 מטרים מעל פני הים) ועד לגובה תקרת הקומה האחרונה שהיא למעשה רצפת קומת הגג (212.3 מטרים מעל פני הים) - כלומר, 195.6 מטרים. אולם בהיתר הבנייה מצוינת הנקודה העליונה כגובה קצה מעקה הגג העליון (213.95 מטרים מעל פני הים), כלומר, על פיו, גובהו הרשמי של המגדל הוא 197.25 מטרים.
גובה, שיטות מדידה וקומות > חישובים אלטרנטיביים וגובה ריאלי

הגדרות הגובה על פי תקנות התכנון והבניה הישראליות לרוב אינן מציגות את גובהו האמיתי של המבנה ובמקרה של מגדל השחר הדבר בולט בצורה ברורה. אתר CTBUH למשל, חישב את גובהו מהנקודה הנמוכה ביותר שבחזית הדרומית (החזית בה ממוקמת הכניסה הראשית - 13.45 מטרים מעל פני הים) ועד לגובה הנקודה העליונה של מתקן הניקוי (215 מטרים מעל פני הים), ולפי חישוב זה גובה המבנה הוא 201.5 מטרים. אתר Emporis (נסגר) לעומת זאת, הציג את גובהה האבסולוטי (מעל גובה פני הים) של רצפת קומת הגג ללא הפחתה של גובה נקודת אפס כלשהי (212 מטרים מעל פני הים), אולם נתון זה פסול ואינו מייצג את גובה המבנה האמיתי. עם זאת, גובהו האמיתי של מגדל, כפי שמוגדר בארצות רבות, הוא ממפלס הרחוב בו מצויה הכניסה הראשית ועד קצה גובהו הההנדסי של המבנה - כולל מעקה עליון, אך לא כולל אנטנות, מערכות תאורת אזהרה למטוסים, מתקני ניקוי או כל עצם אחר שאינו חלק מקונסטרוקציית המבנה ושניתן להסרה ללא תכנון הנדסי מיוחד. לפי נתונים אלו גובהו האמיתי של המגדל הוא 200.5 מטרים.
נקודות גובה אפס אפשריות:
מפלס רחוב אריאל שרון - 10.35 מטרים מעל פני הים
מפלס כניסה נמוכה - 13.2 מטרים מעל פני הים
מפלס רחוב בחזית הכניסה הראשית (חזית דרומית) - 13.45 מטרים מעל פני הים
מפלס כניסה ראשית - 16.7 מטרים מעל פני הים
נקודות עליונות:
רצפת קומת הגג - 212.3 מטרים מעל פני הים
קצה עליון של קומת הגג (גובה קונסטרוקטיבי) - 213.95 מטרים מעל פני הים
גובה האובייקט הגבוה ביותר במבנה (מתקן ניקוי) - 215 מטרים מעל פני הים
גובה, שיטות מדידה וקומות > קומות המגדל

4 קומות חניה תת-קרקעיות (קומות 1- - 4-)
קומה טכנית (קומה 0 - גובה מפלס רחוב)
קומת לובי (קומה 1 - מסחר, כניסה ראשית. גובה רמפה/כיכר)
קומת גלריה (קומה 2 - מסחר)
קומה ציבורית (קומה 3)
קומה טכנית (קומה 4)
30 קומות משרדים (קומות 5–34)
קומת לובי מגורים כפולה (קומה 35)
15 קומות מגורים (קומות 36–50)
קומה טכנית כפולה (קומה 51)
קומת גג (קומה 52)
בתרבות הפופולרית

המגדל הופיע פעמים רבות בעונה השלישית של חתונה ממבט ראשון במסגרת צילומי זוג משתתפים שמתגורר בו באחת הקומות העליונות.
הערות שוליים

↑  יעל דראל‏, נחנך הפרויקט השני בגובהו בישראל: 57 קומות ומנהרה, באתר וואלה, 9 בינואר 2017
↑  נתן שבע,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'תדהר וסופרין יקימו מגדל משרדים בן 53 קומות בגבעתיים, באתר TheMarker‏, 9 בספטמבר 2012
↑  דותן לוי,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'כלל ביטוח מקדמת הקמת מגדל יוקרה בגבעתיים, באתר ynet, 18 במרץ 2012
אריאל נוי,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'נחתמה העסקה להקמת מגדל השחר בגבעתיים בעלות של מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 9 בספטמבר 2012
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'רז סמולסקי, נמרוד בוסו,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'יבמ במו"מ לשכירת 8 קומות במגדל השחר בגבעתיים , באתר TheMarker‏, 8 במרץ 2015
↑  עידן בן טובים, תחת קורת גג אחת: IBM חונכת מעבדה רב תחומית בגבעתיים, באתר "גיקטיים", 10 בספטמבר 2017
↑  כל הנתונים הובאו מהיתר בניה חתום ועדכני שנשלח מהארכיון ההנדסי של עיריית גבעתיים
מלחמת האזרחים בתימן (2014–הווה)

מלחמת האזרחים בתימן היא מלחמת אזרחים שפרצה בתימן במרץ 2015 לאחר שכוחות החות'ים המתקוממים בתימן כבשו, בגיבוי איראן וחזבאללה, את צנעא בירת תימן, וביצעו הפיכה שלטונית. ב-26 במרץ 2015 פתחה קואליציה של מדינות ערביות ומוסלמיות, בהובלת ערב הסעודית, במבצע סופה נחרצת, שמטרתו להדוף את החות'ים ולהחזיר את השלטון לידי הממשלה התימנית הגולה. אל-קאעידה והמדינה האסלאמית מחזיקות גם הן טריטוריות נרחבות, בעיקר במרכז המדינה, ומתקיפות את שני הצדדים הלוחמים בה.
רקע

בשנת 2011 פרצו הפגנות גדולות בתימן נגד הנשיא עלי עבדאללה סאלח. ההפגנות התרחשו במסגרת גל המחאות בארצות ערב והחלו בהשראת המהפכה בתוניסיה וההפיכה במצרים, ועם חלוף הזמן גברו למחאות המוניות, שביתות, עימותים עם הצבא ואף למלחמת אזרחים בין תומכי הנשיא למתנגדיו. ב-3 ביוני הופגז ארמונו של הנשיא סאלח על ידי מתנגדיו והוא נפצע באורח בינוני. סאלח הוטס לערב הסעודית השכנה כדי לקבל טיפול רפואי לפציעותיו. בזמן היעדרותו הוחלף סאלח בסגנו, עבד רבו מנסור האדי. ב-23 בספטמבר חזר סאלח לתימן ושב לכהן כנשיא. ב-23 בנובמבר חתם סאלח בטקס שנערך בערב הסעודית בחסות בית המלוכה הסעודי ובנוכחות מנהיגי האופוזיציה בתימן על הסכם העברת סמכויות לסגנו אל האדי.
ב-25 בפברואר 2012 הושבע סגן הנשיא של סאלח עבד רבו מנסור האדי לנשיא החדש של תימן.
מלחמת האזרחים > במהלך המשבר במזרח התיכון

בשנת 2024, החות'ים החלו לשתף פעולה עם סניף אל-קאעידה בחצי האי ערב. על פי הדיווח בנושא, הארגון העניק סיוע לארגון אל-קאעידה המקומי – במאבק נגד ממשלת המעבר בדרום תימן, שזכתה לתמיכת איחוד האמירויות ומדינות המערב.
בחודש נובמבר החות'ים התחילו להתכונן לאפשרות של פעולה צבאית לשחרור מחוז אל חודיידה מאחיזתם, בהתבסס על "מודיעין" שהגיע לידיהם.
בחודש דצמבר לאחר שבמבצע העיר הלבנה חיל האוויר הישראלי השבית את כל הנמלים בשליטת החות'ים דווח בתימן כי ממשלת תימן והתנועה הדרומית מתכוננים למתקפה נגד החות'ים דומה למתקפת המורדים הסורים שהובילה לנפילת אסד בתחילת החודש על מנת למגר את שלטון החות'ים.
בסוף החודש דווח בעיתון לבנוני כי הקואליציה הסעודית-אמירתית התחילה בגיבוש כוח פעם להילחם בחות'ים לאחר שהכוח שגובש ב-2015 נכשל להביס את החות'ים, בנוסף דווח כי מתקיימים אימונים נרחבים בתימן כהכנה לתמרון קרקעי נגד החות'ים.
בינואר 2025 דווח בתימן כי ערב הסעודית הפגיזה את מרחב החוף שבשליטת החות'ים, מספר מבנים צבאיים נפגעו.
ראו גם

הפצצת ההלוויה בצנעא
הערות שוליים

↑  יוסף ישראל, "סעודיה תוקפת, ארה"ב תומכת - והגופות בתימן ממשיכות להיערם", באתר nana10‏, 2 בדצמבר 2017
↑  ניר יהב‏, "תימן: בזמן השבעת הנשיא - פיגוע תופת רב נפגעים", באתר וואלה, 25 בפברואר 2012
↑  אוריאל לוי,'"`UNIQ--nowiki-0000002F-QINU`"'‏מאות אלפי ילדים סובלים מתת-תזונה ומחלות בתימן, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 12 באוגוסט 2016
↑  תימן: מלחמת הצפון והדרום - הפורום לחשיבה אזורית, באתר www.regthink.org
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000031-QINU`"'צבי בראל,'"`UNIQ--nowiki-00000032-QINU`"'ביידן מנווט בגיהנום של תימן, אבל הדרך לפתרון עוברת בסעודיה ובאיראן, באתר הארץ, 12 במרץ 2021
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000034-QINU`"'המורדים החותים תקפו את מפעל זיקוק הנפט הגדול בסעודיה, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2019
1 2  ארה"ב לחות'ים שתקפו את סעודיה: "היכנסו למשא ומתן", באתר ynet, 8 במרץ 2021
↑  המלחמה בתימן: ארה"ב תפסיק לתדלק מטוסים סעודיים, באתר www.israelhayom.co.il
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000037-QINU`"'טראמפ הטיל וטו על החלטה לסיום מעורבות ארה"ב בלחימה בתימן, באתר הארץ, 17 באפריל 2019
↑  יוני בן מנחם,'"`UNIQ--nowiki-00000039-QINU`"'המורדים החות'ים בתימן הוכרזו ארגון טרור, באתר זמן ישראל, 24 בינואר 2021
↑  גיא אלסטר, ברק רביד‏, ביידן הציג את מדיניות החוץ שלו: "נפסיק את התמיכה במלחמה בתימן", באתר וואלה, 4 בפברואר 2021
↑  בצל החלטת ביידן: עשרות הרוגים בקרבות בתימן, באתר ynet, 14 בפברואר 2021
↑  '"`UNIQ--nowiki-0000003C-QINU`"'ד־פ־א,'"`UNIQ--nowiki-0000003D-QINU`"'נאום מדיניות החוץ הראשון של ביידן: "אמריקה חזרה, הדיפלומטיה חזרה", באתר הארץ, 4 בפברואר 2021
↑  תימן: 90 הרוגים בקרבות בין החות'ים לממשלה בצפון המדינה, באתר וואלה, 6 במרץ 2021
↑  ביידן נגד החות'ים: שולח מטוסי קרב לאמירויות, שוקל להגדירם כטרוריסטים, באתר ynet, 2 בפברואר 2022
↑  שי לוי,'"`UNIQ--nowiki-00000041-QINU`"'‏עקב תקיפות החותים: סעודיה ביקשה בדחיפות טילי פטריוט מארה"ב, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2021
↑  אהוד יערי,'"`UNIQ--nowiki-00000043-QINU`"'‏מציאות חדשה במפרץ: איחוד האמירויות בסכנת מלחמה, באתר ‏מאקו‏, 18 בינואר 2022
↑  עשרות הרוגים בתימן בתקיפות הקואליציה הסעודית, האינטרנט הושבת, באתר וואלה, 21 בינואר 2022
↑  החות'ים בתימן תקפו בטילים ובמל"טים מתקני אנרגיה בסעודיה, באתר וואלה, 20 במרץ 2022
↑  שחר קליימן,'"`UNIQ--nowiki-00000047-QINU`"'חותכות הפסדים: כך משרתת הפסקת האש בתימן את סעודיה ואיראן, באתר ישראל היום, 9 באפריל 2022
↑  בדרך לסיום המלחמה? משלחת סעודית בתימן, ריאד שחררה אסירים חות'ים, באתר ynet, 9 באפריל 2023
↑  בצל מלחמת ישראל-חמאס: החות'ים הרגו חיילים מסעודיה, שהעלתה כוננות, באתר ynet, 30 באוקטובר 2023
↑  אסף רוזנצוייג,'"`UNIQ--nowiki-0000004B-QINU`"'‏דיווח: החות'ים החלו לשתף פעולה עם ארגון אל-קאעידה בתימן, באתר ‏מאקו‏, 6 במאי 2024
↑  דורון פסקין,'"`UNIQ--nowiki-0000004D-QINU`"'האם התקיפות הישראליות בתימן יקדמו את נפילת המשטר החות'י?, באתר כלכליסט, 19 בדצמבר 2024
↑  אבי אשכנזי,'"`UNIQ--nowiki-0000004F-QINU`"'‏האמבוש על החות'ים מוכן: הברית החשאית שתפתיע את תימן, באתר מעריב אונליין, 31 בדצמבר 2024
↑  יאיר אמר,'"`UNIQ--nowiki-00000051-QINU`"'‏מצטרפים ללחימה? בתימן מדווחים על הפגזות סעודיות, באתר "סרוגים", 9 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407392805171  LCCN: sh2017004219  NKC: ph1155799
התנועה הנאציונל-סוציאליסטית (ארצות הברית)

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1974–הווה (כ־51 שנים)
 אידאולוגיות:  נאו-נאציזם, נאו-פשיזם, לאומנות לבנה, הומופוביה, אנטישמיות, אנטי-גלובליזציה, עליונות לבנה
 מטה:  דטרויט, מישיגן
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין קיצוני
 ארגונים בינלאומיים:  World Union of National Socialists, Nationalist Front 
 צבעים רשמיים:  שחור, לבן, אדום
 
 www.nsm88.org
 
התנועה הנאציונל-סוציאליסטית (באנגלית: National Socialist Movement) הוא ארגון ימין רדיקלי, עליונות לבנה נאו-נאצי בארצות הברית.   הארגון קם בשנת 1974 ובתחילת המאה ה-21 הוא הפך להיות הארגון הנאו-נאצי הגדול ביותר בארצות הברית, עם אלפי חברים ומעל 60 סניפים בעשרות מדינות. הארגון נמצא בקשר עם ארגונים קיצוניים דומים ומסווג כ"קבוצת שנאה" (אנ') על ידי המרכז המשפטי לדרום העני העוקב אחר ארגונים גזעניים.
הארגון פועל על ידי מצעדים, הפצת חומרי תעמולה, קיום הפגנות (חלקן אלימות) נגד חקיקה פרוגרסיבית, ומטיף נגד יהודים, שחורים, מקסיקנים, עמים ילידים, להט"ב ונגד מדינת ישראל. הארגון מנסה להימנע מפעילות אלימה גלויה כדי לא למשוך תשומת לב לא רצויה מצד ראשויות החוק. הארגון הפנימי של הארגון הוא דיקטטורי היררכי ואלים.