מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם
המועצה וישראל

| --- | --- |
 :  ראו גם – יחסי האו"ם–ישראל
בשנת 1993 החליטה ועדת האו"ם לזכויות אדם למנות דווח מיוחד לשטחים הפלסטיניים הכבושים. משנת 2006 ממנה מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם את בעלי תפקיד זה.
המועצה ידועה בביקורתה כלפי ישראל, ובעיקר בנושא סכסוך הישראלי-פלסטיני. מאז הקמתה ב-2006 (ועד לתחילת 2014) הוציאה הוועדה 50 הודעות גינוי לישראל, שהן כמחצית ממספר הודעות הגינוי לכל מדינות העולם יחדיו.
לאור פעילות זו הואשמה הוועדה על ידי מזכ"ל האו"ם ונציגים רשמיים של מדינות רבות לא אחת בפעילות מכוונת כנגד ישראל.
המועצה, שהוקמה בשנת 2006, הספיקה במהלך קיומה לגנות את ישראל 9 פעמים על הפרות זכויות אדם מתוכן 8 בשנה אחת, בעוד שאף דיקטטורה בעולם לא גונתה בה יותר מפעם בשנה. ארצות הברית, האיחוד האירופי, המזכירים הכלליים של האומות המאוחדות קופי אנאן ובאן קי-מון וכן העיתונות העלו תהיות מדוע המועצה מתמקדת אך ורק בישראל, לנוכח מצב זכויות האדם במדינות כגון סודאן, קוריאה הצפונית, מיאנמר ומדינות נוספות בעולם.
בשנת 2009 הקימה את "ועדת גולדסטון" שתפקידה היה לבחון את אירועי מבצע עופרת יצוקה ולאחר פרסום דוח הוועדה אישרה המועצה כי ישראל ביצעה פשעי מלחמה. ב-1 באפריל 2011 פרסם גולדסטון מאמר בעיתון "וושינגטון פוסט" תחת הכותרת "שקילה מחדש של דו"ח גולדסטון על ישראל ופשעי מלחמה", ובו טען כי אילו היה שיתוף פעולה מצד ישראל ואילו "ידע אז מה שיודע היום", מסקנות הדו"ח היו שונות, במיוחד ההאשמות על "פשעי מלחמה אפשריים" שהופנו נגד ישראל. הוא טען עוד שמועצת זכויות האדם של האו"ם מוטה לרעת ישראל, וכי ישראל חקרה את מעשיה, בעוד החמאס לא עשה כן.
במרץ 2012 זימנה מועצת זכויות האדם חבר פרלמנט מטעם ארגון הטרור חמאס כדי שירצה בפני המועצה על הפרת זכויות אדם בידי ישראל, ובפרט מעצר חברי הפרלמנט של חמאס בעקבות חטיפת גלעד שליט. צעד זה של המועצה גרר ביקורת קשה וחריפה ביותר מצד ישראל.
ב-23 ביולי 2014 גינתה המועצה את הפרת זכויות האדם הלכאוריות שנגרמו מפעילות ישראל במהלך מבצע צוק איתן, "שהביאו למותם של יותר מ-650 פלסטינים, רובם אזרחים, ומתוכם 170 ילדים", והחליטה על הקמת ועדת חקירה לבדיקת "כל ההפרות של דיני המשפט הבינלאומי ההומניטרי ודיני זכויות האדם הבינלאומיים בשטחים הפלסטינים הכבושים, כולל מזרח ירושלים, ובמיוחד ברצועת עזה, בהקשר של המבצעים הצבאיים שמתנהלים החל מ-13 ביולי 2014". המועצה נמנעה לגנות את החמאס על הירי לאוכלוסייה בישראל ועל שימוש בתושבי עזה כמגן אנושי. בישראל גינו את ההחלטה בחריפות. שר החוץ אמר בתגובה "המועצה לזכויות אדם הפכה מזמן למועצה לזכויות הטרוריסטים".
ב-22 ביוני 2015 פרסמה מועצת זכויות האדם של האו"ם את הדו"ח על מבצע צוק איתן ובו טענה שישראל וחמאס ביצעו פשעי מלחמה במבצע זה. הדו"ח ניקה את חמאס כמעט מכל אשמה וקבע שמנהרות החדירה של חמאס וירי המרגמות שביצעו הפלסטינים (כולל הירי ממנו נהרג ילד ישראלי בן 4) היו התקפות לגיטימיות על מטרות צבאיות. הדו"ח ספג גינויים חריפים מכל גוני הקשת הפוליטית.
ב-13 בפברואר 2020 פרסמה המועצה את רשימת העסקים עם קשר להתיישבות ביהודה ושומרון, מזרח ירושלים ורמת הגולן. בעקבות הפרסום, הנחה שר החוץ ישראל כ"ץ לנתק כל קשר עם הנציבות.
ב-27 במאי 2021 החליטה המועצה להקים ועדת חקירה לבדיקת פשעי מלחמה שביצעה ישראל במבצע שומר החומות.
ביוני 2024, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, פרסמה המועצה דו"ח המאשים את ישראל ואת חמאס בביצוע פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות. הדו"ח מאשים את ישראל בכך שפגעה במכוון באזרחים, הפעילה אלימות מינית, ופגעה במכוון בתשתיות האזרחיות ברצועת עזה, במטרה לרוקן אותה מאוכלוסייה.
בפברואר 2025, בעקבות השפעות מלחמת חרבות ברזל, הודיע שר החוץ גדעון סער על פרישת ישראל ממועצת זכויות האדם של האו״ם.