stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דניאלה דנבי-אש
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 |  | Desmond's | ג'קי | בפרק "Growing Pains" |
| 1992 |  | Kevin and Co | סופי קו | 6 פרקים |
| 1993 |  | The Bill | ג'ואן ג'יימסון | בפרק "In Safe Hands" |
| 1994 |  | The Bill | דבי היגינס | בפרק "Gone Away" |
| 1995 |  | The Bill | דירדרי ג'קסון | בפרק "Powerless" |
| 1995 | פשוט נהדרת | Absolutely Fabulous | ויקטוריה | בפרק "The End" |
| 1995–1999 | איסטאנדרס | EastEnders | שרה הילס | 276 פרקים |
| 1999 | מולי | Molly | מרי | סרט טלוויזיה |
| 2000 | פיש | Fish | ג'ס טיילור | 6 פרקים |
| 2000–2011 | המשפחה שלי | My Family | ג'ייני הרפר | 94 פרקים |
| 2001 |  | Is Harry on the Boat? | לוריין | סרט טלוויזיה |
| 2001 |  | Office Gossip | שריל | 6 פרקים |
| 2002 |  | Rescue Me | ג'וליה קרטר | בפרק "Gone Away" |
| 2003 |  | The Afternoon Play | קייט | בפרק "Girls' Weekend" |
| 2004 | צפון ודרום | North & South | מרגרט הייל |  |
| 2006 |  | The Family Man |  | סרט קולנוע |
| 2006 | טורצ'ווד | Torchwood | מרי | בפרק "Greeks Bearing Gifts" |
| 2007 | מקסוול | Maxwell | אנדראה מרטין | סרט טלוויזיה |
| 2008 |  | Crooked House | האנה | 2 פרקים |
| 2009 |  | Waterloo Road | ג'ם אלן | עונה 4 - פרק אחד |
| 2010 | רציחות במידסומר | Midsomer Murders | קמילה פרקהרסון | בפרק "The Noble Art" |
| 2012–2013 | דרך ווטרלו | Waterloo Road | לוריין דוניגן | 32 פרקים |
הערות שוליים

↑  '"Believe it or not, there's is [sic] a story behind my last name. My dad came here when he was twelve. My dad was born in Poland. His name was Miroslaw Pszkit (pronounced SHKEET). Needless to say, when he arrived some people wouldn't learn how to pronounce it properly. So just before he and my mum got married they had a look in the telephone directory. One found the name Denby and the other found Ashe. They couldn't decide between them which name to use so they just put them together with a hyphen in the middle. I'm not Pszkit like my dad; I was born with Denby-Ashe on my birth certificate. So that's where my birth certificate comes from." The Walford Gazette Internet Edition : The Daniela Denby-Ashe Interview : Summer 99
↑  "Daniela Denby-Ashe Biography, Filmography, Trivia". celebarazzi.com. אורכב מ-המקור ב-2013-10-04. נבדק ב-2014-02-02.
↑  "Ring Around the Bath" (PDF). Global British Comedy Collaborative. 2005-03-27. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2016-03-03. נבדק ב-2015-07-27.
↑  "Suchet in title role of BBC Two's drama special Maxwell". BBC Press Office. 2007-02-16.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4886947  BnF: cb165531675 (data)  GND: 141245549  ISNI: 0000 0001 1471 3851  LCCN: no2006023539  NKC: xx0209303  NTA: 294572775  SUDOC: 16450396X  VIAF: 44047691   WorldCat (עם VIAF): 44047691
דנדי

ערך זה עוסק בעיר בסקוטלנד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
דנדי (באנגלית: Dundee, בגאלית סקוטית: Dùn Dè) היא העיר הרביעית בגודלה בסקוטלנד והיא שוכנת על חופה המזרחי, על שפך נהר הטאי לים הצפוני. העיר התפתחה במהלך ימי הביניים והתרחבה מאוד במהלך המאה ה-19, בעיקר הודות לתעשיית היוטה. התעשייה בעיר דעכה במהלך המאה ה-20, בעקבות התפתחות התעשיות במזרח הרחוק והעיר החלה לסבול מאבטלה ועוני, במיוחד בתקופת שבין שתי מלחמות העולם, ושיעור האבטלה בה היה מן הגבוהים בממלכה המאוחדת. לאחר מלחמת העולם השנייה החלה העיר להתאושש, עם הגעת תעשיות המיקרואלקטרוניקה, ההנדסה האלקטרונית והביו-רפואה, וכיום דנדי מייצרת כ-10% מההנדסה האלקטרונית בממלכה המאוחדת. אוכלוסיית העיר מונה כ-156,561 תושבים. בעיר שתי אוניברסיטאות והיא ביתן של שתי קבוצות כדורגל – מועדון הכדורגל דנדי ודנדי יונייטד.
ערים תאומות

גרמניה וירצבורג, בוואריה, גרמניה
הערות שוליים

↑  אחרי גלאזגו, אדינבורו ואברדין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552605305171  GND: 4207272-4  LCCN: n80079663  MusicBrainz: 9f160583-bd60-4f8d-bfd5-56c2f0d6f51c  NARA: 10046799  NKC: ge534174  VIAF: 143065420   WorldCat (עם VIAF): 143065420 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של סקוטלנד ובנושא יישובים בממלכה המאוחדת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דלקת כיס המרה

| --- | --- |

 תחום:  גסטרואנטרולוגיה 
 תסמינים:  דלקת 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  171886 
 MeSH:  D002764
 סיווגים
 ICD-11:  DC12 
 
מיקרוגרף של דלקת כיס מרה
דלקת כיס מרה (באנגלית: Cholecystitis) היא דלקת המתרחשת בדרך כלל לאחר חסימתו של כיס המרה על ידי אבני כיס מרה. אבן החוסמת את מוצא כיס המרה יכולה להביא למספר תגובות דלקתיות - אצל מרבית החולים, היווצרות הדלקת היא לאור זיהום חיידקי כתוצאה מהעימדון שנוצר - החיידקים השכיחים ביותר משתייכים למין Escherichia coli וכן לסוגים Klebsiella, ‏Clostridium ו-Streptococcus. בחלק קטן יותר של המקרים, דלקת כיס המרה נגרמת מירידה באספקת הדם לכיס המרה לאור חסימתו, או דלקת כימית הנוצרת מגורמים מקומיים. הטיפול בדלקת כיס המרה יהיה ניתוח להסרת כיס המרה וכן טיפול אנטיביוטי. במיעוט מן המקרים, דלקת כיס מרה יכולה להיווצר אף ללא עדות לאבני כיס מרה - מצב זה נגרם לאור סיבות אחרות, כגון לאחר טראומה, על רקע של מחלות קשות וכדומה.
פתוגנזה

המהלך המביא לדלקת קשור בנוכחותן של אבני כיס מרה- ברובן אבני כולסטרול- הנוצרות לאור תהליכים שונים המביאים לעלייה בשכיחותן. אחת מהסיבות להיווצרות אבנים היא עליה ברמות הכולסטרול במיצי המרה, הפיכת קריסטלים של כולסטרול לאבני כולסטרול באופן מהיר יחסית וכן ירידה בתנועתיות של כיס המרה המביא להתגבשותם של אותם קריסטלים ומכאן ליצירת האבנים. גורמי סיכון כוללים השמנה, הריון, צריכת יתר של שומן מן החי, עלייה בגיל, ניתוחים שונים במערכת העיכול ועוד. מצב זה שכיח יותר אצל נשים מאשר אצל גברים, והוא שכיח יחסית באוכלוסייה.
יצוין, כי אצל 5% עד 10% מן החולים הסובלים מדלקת כיס המרה, לא מוצאים אבנים החוסמות את מוצא כיס המרה. מצב זה נקרא דלקת כיס מרה ללא אבנים - Acalculous cholecystitis. מצבים אלו מקושרים לרוב למחלה קשה ברקע, לאחר ניתוחים גדולים, זיהומים לא רגילים של כיס המרה ומגוון של מחלות נוספות. באולטראסאונד ניתן לראות כיס מרה גדול, מתוח וסטטי, ללא עדות לאבנים אולם עם עדות לריקון לא תקין.
תסמינים קליניים

התקף של כאב בטן שהופך להיות יותר מפושט באזור הבטן הימנית העליונה, עם הקרנה לאזור שבין השכמות או הכתף הימנית. יצוין כי חולים רבים מציינים שחשו כאב כזה בעבר שפשוט חלף באופן ספונטני.
חוסר תיאבון, בחילות והקאות.
צהבת- לרוב לא נפוצה בהתחלה אולם עלולה להופיע בהמשך.
החמרה בכאב בזמן נגיעה בבטן או נשימה עמוקה (Murphy's sign).
חום (לרוב נמוך), וצמרמורות.
תסמינים קליניים > סיבוכים של מחלת כיס מרה

מרבית החולים (75%) מציגים הפחתה בתלונות בתוך יומיים עד שבוע לאחר הטיפול הראשוני. אולם, אצל רבע מן החולים, יתהוו סיבוכים למרות הטיפול האנטיביוטי הראשוני. בין הסיבוכים ניתן לכלול את הבאים:
תסמונת מיריצי- Mirizzi's syndrome- זהו סיבוך נדיר שבו אבנים בכיס המרה מביאות ללחץ חיצוני המופעל על צינור דרכי המרה- ה- CBD. התהליך האמור מביא לחסימתו ולצהבת.
דלקת אמפיזמטוטית של כיס המרה- מצב זה מאפיין יותר חולי סוכרת או חולים מבוגרים יחסית, והוא מתחיל לרוב כדלקת כיס המרה המסתבכת עם יצירה של נמק בדופן כיס המרה וזיהום עם חיידקים המייצרים גז. האבחנה נעשית על ידי צילום בטן אשר מדגים הימצאות של גז בתוך כיס המרה. היקף התחלואה והתמותה ממצב זה משמעותי ולכן יש להתערב מידית באופן כירורגי ומתן טיפול אנטיביוטי.
התפתחות דלקת כרונית של כיס המרה- מצב כזה נוצר לרוב לאור התקפים חוזרים של דלקת כיס המרה וגירוי מכני של כיס המרה על ידי אבני כיס המרה.
אמפיאמה - מצב בו דלקת כיס המרה מתפתחת לזיהום של מרה וליצירת מוגלה (אמפיימה). מצב זה דורש התערבות ניתוחית דחופה וכיסוי אנטיביוטי היות שהוא מקושר לסכנה בזיהום בלתי נשלט או פרפורציה של כיס המרה, והתמונה הקלינית האופיינית היא חום גבוה, כאב חריף בבטן הימנית העליונה, לויקוציטוזיס משמעותי ומצב כללי קשה יחסית.
הידרופס או מוקוצלה של כיס המרה- זהו מצב בו כתוצאה מחסימת כיס המרה (לרוב על ידי אבן גדולה) יש התרחבות של כיס המרה על ידי יצירת ריר או נוזל שקוף המיוצרים על ידי התאים המצפים את כיס המרה מבפנים. מצב זה דורש ניתוח דחוף, למרות שפעמים רבות החולים אינם מתלוננים על תסמינים קליניים, היות שמצב זה קשור בסיכון להתפתחות סיבוכים כגון אמפיאמה, נמק או פרפורציה של כיס המרה.
נמק כיס המרה- נגרם כתוצאה מבעיה באספקת הדם לכיס המרה המביא להיווצרות של נמק. נמק יכול להיווצר למשל לאור התרחבות משמעותית של כיס המרה, במצבים כגון אמפיאמה, או במחלות רקע הכוללות סוכרת או ווסקוליטיס הקשורות בין היתר לבעיה באספקת הדם. נמק עלול להתנקב באופן בו תוכן המרה פורץ החוצה לחלל הבטן- מצב זה של פרפורציה חופשית מקושר עם 30% תמותה, אולם לעיתים קיימות פרפורציות קטנות יחסית שבדרך כלל מתוחמות על ידי רקמת האומנטום בחלל הבטן. במצבים אלו יש התוויה לניתוח לכריתת כיס המרה או במקרים קשים יותר ניקוז חיצוני של כיס המרה (כולציסטוסטום) ובהמשך ניתוח.
יצירת פיסטולה- פיסטולה היא חיבור לא תקין בין רקמה אחת לאחרת. דלקת בכיס המרה יכולה להביא להידבקות כיס המרה לתריסריון ויצירת חיבור לא טבעי ביניהם. גילוי אקראי של מצב זה יכול להיעשות על ידי מציאת גז בתוך דרכי המרה (אשר מגיע למעשה מן המעיים). לעיתים מצב זה מסתבך על ידי מעבר של אבן העוברת מכיס המרה לתוך מערכת העיכול וחוסמת את מערכת העיכול- מצב זה קרוי Gallstone ileus- אבן זו מגיעה לרוב לאזור השסתום האילאו-צקלי (המהווה את האזור המוצר ביותר במעי הדק) ומביאה לחסימה.
אבחנה

אבחנה של דלקת בכיס המרה נעשית לאחר קבלת התלונות האופייניות של כאב בטן ימני או רגישות בבטן ימנית, יחד עם הופעה של חום ועליה בתאי הדם הלבנים המרמזים על מצב של דלקת (לויקוציטוזיס). הלויקוציטוזיס נעה בין 10,000 ל-15,000 תאי דם לבנים. באולטראסאונד ניתן להבחין באבנים וכן בסימנים של דלקת כיס המרה עצמו (בא לידי ביטוי באופן רדיולוגי בעיבוי של הדופן, נוזל סביב הכיס והתרחבות של דרכי המרה לעיתים).
טיפול

הטיפול העיקרי בדלקת כיס המרה הוא כריתת כיס המרה במטרה למנוע הישנות של מצב זה בהמשך לרבות סיבוכים אחרים של מחלה זו. עם זאת, טרם ביצוע הניתוח יש לייצב את החולה מבחינה דלקתית ולתת טיפול אנטיביוטי וכן הנחיה לצום ותיקון רמות האלקטרוליטים במידה ויש צורך בכך. הטיפול האנטיביוטי לרוב מכוון נגד החיידקים הגורמים לדלקת כיס המרה באופן השכיח ביותר (כלומר E.coli, ‏Klebsiella ו-Streptococcus) והוא כולל מתן של תרופות ממשפחת הפניצילין (כגון פיפרצילין, מזלוצילין, אמפיצילין סולבאקטם), ציפרופלוקסצין או צפלוספורינים (דור שלישי).
לאחר ייצוב החולה כאמור והורדת רמות הדלקת, הזמן האופטימלי להתערבות ניתוחית תלוי במצב החולה ובאופן אידיאלי כדאי לגשת לניתוח לפרוסקופי, מוקדם ואלקטיבי בתוך 72 שעות ממועד האבחון. מנגד ניתן לפנות להתערבות כירורגית מאוחרת (6 שבועות ומעלה לאחר האבחון) אולם התערבות מאוחרת שמורה יותר במצבים בהם החולה איננו במצב רפואי כללי המאפשר ניתוח מוקדם או במידה בה האבחנה של דלקת כיס המרה איננה סופית.
סיבוכים שלאחר ניתוח יכולים להיות הבאים-
סיבוכים שכיחים לאחר כל ניתוח בטני ובכלל הכוללים תמט הריאה, פנאומניה, אבצס, דימומים, פיסטולות, זליגה של מרה ועוד. באופן כללי ניתוח זה מקושר בסיבוכים מעטים מאוד ונחשב מוצלח ובטוח יחסית.
הישארות של תסמינים קליניים למרות הניתוח- לרוב, הישארות תלונות קליניות תהיה לאור מחלה נוספת שלא אובחנה, כגון רפלוקס, דלקת הלבלב או תסמונת המעי הרגיז למשל.
המשך סימפטומים הנגרמים עקב מחלה של צינורות המרה- כגון מצב בו יש היצרות של הפפילה על שם ווטר- Pappilary stenosis- במצב זה, האזור המחבר בין דרכי המרה לתריסריון מוצר והסימנים הקליניים דומים לדלקת בכיס המרה- ניתן להדגים היצרות זו על ידי עליה בלחץ הקיים בספינקטר על שם אודי (באמצעות ביצוע מנומטריה) וכן הדגמת הרחבה של דרכי המרה. הטיפול במצב זה יהיה ביצוע ניתוח לתיקון ההיצרות הנקרא Sphincteroplasty. מצב נוסף הוא שינוי בהרגלי היציאות לאחר ניתוח לכריתת כיס המרה- מצב זה נגרם לאור האצה בזמן מעבר האוכל במעי הגס ועליה באחוז חומצות המרה השניוניות המעודדות שלשול. למצבים של שלשול קשה ניתן לתת תרופות כגון כולסטירמין או colestipol.
דיווחית

דיווחית היא מערכת אלחוטית של מכשירים מסוג זימונית, לשידור התרעות קוליות או הודעות טקסט של פיקוד העורף בזמן חירום, המיוצרת ומופעלת על ידי חברת "ביפר תקשורת".
היסטוריה

ה"דיווחית" הושקה לראשונה בינואר 1991, לקראת מלחמת המפרץ, כתשתית התרעה ואזעקה על בסיס מערכת הזימונית של חברת "ביפר", עבור לקויי שמיעה. הפרויקט החל ביוזמה של חברת "ביפר" בשיתוף אגודת החירשים בישראל והארגון היהודי ההומניטרי ג'וינט. במסגרת הפרויקט חולקו מכשירי זימוניות רוטטות, שפעלו עם הפעלת האזעקה באזור, במקרה של התקפת טילים על ישראל.
בשנת 2000 חודש הפרויקט ביוזמת משרד העבודה והרווחה, פיקוד העורף וחברת "ביפר" ושוב חולקו מכשירי זימונית ללקויי שמיעה, עבור שידור סימולטני של התראות כגון אזעקה בעיתות חרום. חברת "ביפר" המשיכה בפיתוח המערכת עבור "פיקוד העורף", במטרה לשדר תשדורת אלחוטית, לצורך העברת אזעקה בעיתות חרום למספר בלתי מוגבל של מכשירים, בתוך שניות בודדות. המטרה הייתה לקצר את זמן התגובה של הציבור בעת התקפת טילים או שיגור רקטות, תוך שילוב עם מערך ההתרעה של פיקוד העורף. את המערכת החל פיקוד העורף לפרוס ביישובי קו העימות. בשנת 2005 התנהל
גם משא ומתן עם האיחוד האירופי לרכישת כ-50 אלף מערכות "דיווחית", שיתריעו מפני אסונות טבע המוניים, כגון צונאמי, הוריקן, שיטפונות ומפולות שלגים.
בסוף שנת 2005 הוחל בפריסה של מערכות "דיווחית" בכל יישובי עוטף עזה. בינואר 2006 הוחל בפריסה של מערכות "דיווחית" בתחנות כיבוי ברחבי המדינה, ועד תחילת קיץ 2006 נפרסו בישראל כבר כ-15,000 מערכות "דיווחית".
במהלך מלחמת לבנון השנייה חולקו כ-5,000 מכשירים באזור גבול הצפון, ולאחר המלחמה הותקנו דיווחיות בבתי התושבים במטולה.
בקיץ 2007 הותקנה מערכת מדגם "דיווחית פלוס" ב-65 בתי עסק ומפעלים באזור שדרות, כשדרוג של מערכות קיימות של ביפר, אשר מתריעות על נפילת רקטות. המערכת המשודרגת מעבירה דיווח התרעות "צבע אדום" ועדכון מיידי של הנחיות חירום, והותאמה לצורכי חברות עסקיות, מוסדות חינוך ומוסדות ציבור. היא מקושרת בממשק ישיר למערכת זיהוי הירי בעוטף עזה, והופכת את קבלת ההודעה להתרעה קולית שמכריזה בקול רם 'צבע אדום', כך שנוכחים במקום ידעו מיד להיכנס למרחבים מוגנים.
במהלך שנת 2008 הורחבה הפריסה של המערכת עד אזור אשדוד. בנוסף חילק משרד הרווחה מכשירים לכבדי שמיעה בבכל אזור הדרום.
בספטמבר 2010, הודיע פיקוד העורף כי ירכוש אלפי מכשירי "דיווחית" לכבדי שמיעה, בעלות כוללת של כ-13 מיליון שקל, על רקע הפקת לקחים ממלחמת לבנון השנייה ומבצע עופרת יצוקה, במהלכם התקשו כבדי שמיעה לשמוע את צופרי האזעקה.
הערות שוליים

↑  אילנה באום ויהודה גולן, אזעקה רוטטת לחרשים, מעריב, 31 בינואר 1991
אבי שמול, בחיפה יקבלו החירשים איתורית רוטטת, חדשות, 30 בינואר 1991
↑  טל שחף, 500 מכשירי ביפר רוטטים לחרשים-בארץ, מעריב, 11 בפברואר 1991
↑  TheMarker, משרד העבודה והרווחה, פיקוד העורף וחברת ביפר יחלקו מכשירי זימוניות לחרשים; המכשירים ישדרו סימולטנית התראות כגון אזעקה בעיתות חרום, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2000
↑  שירות גלובס, ‏"ביפר" במו"מ עם האיחוד האירופי למכירת 50 אלף מערכות התראה נגד אסונות טבע, באתר גלובס, 23 ביוני 2005
↑  שירות גלובס, ‏מערכות דיווחית יותקנו ביישובי עוטף עזה, באתר גלובס, 10 בנובמבר 2005
↑
↑  TheMarker digital, חברת ביפר תתקין כ-25 מערכות דיווחית לתחנות כיבוי ברחבי הארץ, באתר TheMarker‏, 22 בינואר 2006
↑  ערן גבאי, ביפר מציגה: כמה קל להירדם על 100 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 10 ביולי 2006
↑  ערן גבאי, גורמי הביטחון וההצלה הזמינו 5,000 מכשירי ביפר בדחיפות, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2006
ערן גבאי, 102 עובדי חברת ביפר מסרו את המכשירים האישיים לכוחות ההצלה, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2006
↑  450 מערכות "דיווחית" הותקנו בבתי התושבים במטולה, באתר ynet, 24 באוקטובר 2006
↑  הדס מנור, ‏מערכת התראה על נפילות קסאם מותקנת במפעלים, באתר גלובס, 4 ביוני 2007
↑  שמוליק חדד, הערב: התרעת צבע אדום תיכנס לפעולה באשדוד, באתר ynet, 24 בדצמבר 2008
↑  רותי סיני, משרד הרווחה מחלק זימוניות לכבדי שמיעה בדרום, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2008
↑  יובל אזולאי, ‏אזעקה בביפר: מע' הביטחון תרכוש אלפי מכשירים לכבדי שמיעה, באתר גלובס, 26 בספטמבר 2010
דלקת חיתולית נמקית

| --- | --- |
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  784690 
 MeSH:  D019115
 סיווגים
 ICD-11:  1B71 
 
דלקת חיתולית נמקית (באנגלית: Necrotizing Fasciitis - נקרוטאיזינג פסאיטיס) היא זיהום חיידקי נדיר שבמידה ואינו מאובחן ומטופל באופן מיידי, עלול להתפשט במהירות ולהוביל להרס נרחב של רקמות, לנמק ואף למוות.
גורמים

ישנם חיידקים רבים שעשויים לגרום לנקרוטאיזינג פסאיטיס, הגורם השכיח ביותר הוא החיידק סטרפטוקוקוס פיוגנס (Streptococcus pyogenes), שגורם ל-30 אחוזים מהמקרים, התפרצות כזו מצויה יותר אצל אנשים שמערכת החיסון שלהם מוחלשת (למשל, חולי סרטן המקבלים טיפולים כימותרפיים שמחלישים את מערכת החיסון) או חלשה (כמו למשל, זקנים או ילדים).
בכמחצית מהמקרים החיידק חודר לרקמות דרך חתך בעור: פצע, כוויה או אפילו עקיצה של יתוש. בשאר ההדבקות לא ידוע מה היה מקור ההדבקה. עם חדירתו החיידק משחרר טוקסינים רבים הגורמים להפעלה לא ממוקדת של מערכת החיסון. בעקבות כך שמערכת החיסון מפעילה תאים רבים 'מיותרים' עלולה לגרום לקריסת מערכות הגוף. עם הגעת החיידקים למחזור הדם הם יכולים נודדים למקומות שונים בגוף, וגורמים לנזק לרקמות ולהפעלה מוגברת של מערכת החיסון. הפגיעה מתבטאת בנמק של רקמות רכות כמו שומן, שרירים והקרומים שעוטפים אותם, בעיקר בגפיים ובדופן הבטן. במקרים קיצוניים החיידקים הללו יביאו לכשל כלל מערכתי ובעקבותיו למוות.
תסמינים

בשלב המוקדם, הביטוי היחיד לפגיעה ברקמה התת-עורית הוא כאב עז מקומי בעצמות. התסמינים הראשוניים המעידים על פגיעה ברקמות הפנימיות הם שינויים מקומיים בצבע העור, שבתחילה מכחיל, במהרה מאדים ולבסוף מאפיר, לצד בצקות מקומיות, נפיחות, שלפוחיות של נוזל דמי ומוקדים נמקיים בעור. אין לראות בהיקף הסימנים עדות לממדי הרס הרקמות, לעיתים יהיה רק פצע או דימום תת-עורי קטן, בזמן שהנמק כבר התפשט.
סימנים קליניים נוספים הם כאבים עזים באזור הפצע, חום גבוה, ירידה בלחץ הדם, פגיעה בתפקוד הריאות, הכליות ובמערכת קרישת הדם.
ההידרדרות יכולה להיות מהירה ולהוביל למוות תוך 24 שעות, אך ישנם מקרים בהם התפשטות החיידק איטית יותר ועשויה לקחת גם כמה ימים.
אבחון

בשל ההידרדרות המהירה ישנה חשיבות רבה לאבחון מוקדם ככל הניתן. בדרך כלל החולה פונה לטיפול רפואי במצב שכבר ישנו נזק לרקמות, במידה והזיהום אכן התפשט והריקמה החיתולית התמוססה עד לעומק השריר, יהיה ניתן להבחין בכך על ידי תחיבת אצבע לאזור הנגוע ובדיקת רמת ההתנגדות של הרקמות.
הדמיה של האזור הכואב, יכולה לגלות סימנים של הנמק התת-עורי והיקף ההתפשטות. בדיקות נוספות שיכולות לכוון לאבחנה הנכונה כוללות: סטייה שמאלה חזקה בספירה מבדלת (בדיקת יחסי תאי הדם הלבנים), עלייה מתונה של הקריאטנין מעידה על היתכנות של הלם טוקסי וירידה בריכוז האלבומין והסידן בנסיוב. ירידה במספר טסיות הדם (יכולה להעיד על התחלת של קרישה תוך-כלית מפושטת), חמצת מטבולית ועלייה בלקטט.
טיפול

הטיפול תלוי בשלב הפגיעה, ככלל ההתמודדות עם נקרוטאיזינג פסאיטיס הוא טיפול אנטיביוטי נרחב, במידת הצורך המטופל יעבור כריתה של איברים שניזוקו בצורה בלתי הפיכה, ופתיחה של הרקמות הסמוכות לצורך הסרה וניקוי אזורים פגועים. ניתן להוסיף לטיפול גם בעירוי תאי חיסון לדם (ivig). במקביל, יש לטפל גם בבעיות הנלוות, כמו למשל איזון לחץ הדם, פינוי נוזלים וכו'.
הערות שוליים

↑  חיתולית נמקית (Necrotizing fasciitis) - הסימפטומים, הבדיקות ודרכי הטיפול, באתר Infomed
1 2 3 4  Necrotising fasciitis, nhs.uk, ‏2017-10-19 (באנגלית)
1 2 3 4 5 6  Matt McMillen, Necrotizing Fasciitis (Flesh-Eating Bacteria): Causes, Symptoms, and Treatment, WebMD (באנגלית)
↑  Heather A. Wallace, Thomas B. Perera, Necrotizing Fasciitis, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024
↑  Sameer S. Kadri, Bruce J. Swihart, Stephanie L. Bonne, Samuel F. Hohmann, Laura V. Hennessy, Peter Louras, Heather L. Evans, Chanu Rhee, Anthony F. Suffredini, David C. Hooper, Dean A. Follmann, Eileen Bulger, Robert L. Danner, Impact of Intravenous Immunoglobulin on Survival in Necrotizing Fasciitis with Vasopressor-dependent Shock: A Propensity-Score Matched Analysis from 130 US Hospitals, Clinical Infectious Diseases, 2016-12-29, עמ' ciw871 doi: 10.1093/cid/ciw871
↑  Michael J. Cawley, Michael Briggs, Linwood R. Haith, Kathleen J. Reilly, Robert E. Guilday, Gayna R. Braxton, Mary Lou Patton, Intravenous Immunoglobulin as Adjunctive Treatment for Streptococcal Toxic Shock Syndrome Associated with Necrotizing Fasciitis: Case Report and Review, Pharmacotherapy: The Journal of Human Pharmacology and Drug Therapy 19, 1999-09, עמ' 1094–1098 doi: 10.1592/phco.19.13.1094.31589
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
השלב הראשוני של נקרוטאיזינג פסאיטיס
שלב חריף של נקרוטאיזינג פסאיטיס
הטיפול בנקרוטאיזינג פסאיטיס כולל פתיחה של העור באזור הפגוע והסרת הרקמות הנגועות
דיר א-שיח'

| --- | --- |

קבר שיח' באדר בדיר א-שיח'
 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  מחוז ירושלים
 נפה:  נפת ירושלים
 שפה רשמית:  ערבית
 תאריך ייסוד:  לפני המאה ה-16
 שטח:  6,781 דונם עות'מאני (1945)
 סיבת נטישה:  מבצע ההר
 תאריך נטישה:  21 באוקטובר 1948
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  220 (1945)
 קואורדינטות:  31°44′56″N 35°04′02″E﻿ / ﻿31.7488°N 35.0671°E﻿ / 31.7488; 35.0671 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) דיר א-שיח'(למפת הרי ירושלים רגילה) דיר א-שיח'(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דיר א-שיח'(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דיר א-שיח'  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
דיר א-שיח' (בערבית دير الشيخ) היה כפר ערבי בהרי ירושלים, מיקומו היה בסמוך למפגש של נחל רפאים עם נחל שורק, על כתף הר היורד בתלילות אל נחל שורק מעל תחנת הרכבת בר גיורא שנקראה עד שנת 1948 "תחנת דיר א-שיח'".
בתקופה הממלוכית, יישוב נוצרי שהיה במקום הפך למרכז סופי ששמו נקשר בשושלת אסלאמית חשובה שייסד שייח' באדר א-דין. א-דין הגיע לארץ ישראל במאה ה-13 והתיישב במקום, אותו הפך לאבן שואבת לזיארה. ברבות השנים תושבי הכפר הנוצריים נעקרו או התאסלמו.
בראשית התקופה העות'מאנית חיו במקום כ-113 איש. לפי מסורת מקומית, עת פלישתו של אבראהים פאשא ב-1834, נחיל דבורים שנשלח בידי שייח באדר הגן על הכפר מפני חייליו. הכפר ננטש בשלהי המאה ה-19, עקב הגירה שלילית או מגפת טיפוס. בהמשך היה במקום כפר מוסלמי קטן. במקום גרו כ-220 איש בשנת 1945, ותושביו נמלטו במלחמת העצמאות.
שם הכפר

השם ערבי ופירושו מנזר השיח', הוא באדר אלג'מלי, הידוע גם בשם שיח' סולטאן באדר או אלבדרי שקברו נמצא בכפר והיה מקודש בקרב תושביו. התואר "סולטאן" מתייחס אך ורק למעמדו הדתי של בדר.
מקאם דיר א שיח'

מבנה מקאם דיר א שיח' הוא המבנה היחיד של הכפר ששרד. שיח' סולטאן באדר היה דרוויש שגר בירושלים, בתקופתו של סולטאן הממלוכי ביברס. לאחר מות בתו עבר לנחל שורק, שם חי במערה. כשמת נקבר בזאווייה שהקים לעצמו, שנודעה כדיר א שיח'. כשבנו מוחמד מת, הוא נקבר לצד אביו. המבנה מורכב מארבעה חלקים עיקריים : חצר, אולם תפילה, מקאם וקריפטה, וסביבם חומה. הכניסה למכלול היא דרך שער בחומה המערבית, ומשם יורד גרם מדרגות לחצר. המכלול התפתח במהלך מאות בשנים. נראה שהמבנה הקדום ביותר הוא חלק ממנזר, שנבנה במהלך התקופה הצלבנית או לפניה. אולם התפילה שייך, כנראה, לזאוויה שייסד בדר במאה ה-13 והמקאם שייך לאותה תקופה.
היסטוריה > התקופה הממלוכית

בימי השלטון הממלוכי בארץ היה במקום יישוב נוצרי, בו התיישב באדר א-דין מוחמד, איש דת מוסלמי שמסורות שונות מתארות את מוצאו מעיראק, מח'וראסאן, או מהחג'אז. תחילה התיישב בשועפאט, אך עם מותה של אחת מבנותיו, הוא קם היגר מערבה.
לפי מוג'יר א-דין, היסטוריון שחי בירושלים בתקופה הממלוכית, באדר א-דין הגיע לארץ ישראל בזמן כלשהו בין 1229 ל-1244, והתיישב לבסוף בדייר א-שיח. בספרו "תולדות ירושלים וחברון" הוא כותב כי באדר א-דין היה איש בעל מידות טובות, שזכה למוניטין של אדם הקרוב לאללה. הוא מת בשנת 1253, ונקבר בזאווייה (בית מדרש ותפילה) שהקים בדיר א-שיח. המקום משך אליו תלמידים רבים ומבקרים שהגיעו למטרת זיארה (עלייה לרגל לאתרים מקודשים באסלאם). לפי המסורת, אחד מבניו חזר לירושלים והתיישב בכפר שנודע לאחר מכן בשם שרפאת, לאות כבוד לאותה משפחה אצילה, "אשרף". עם הזמן, דייר א-שיח נעשה לכפר מוסלמי. תושביו הנוצרים נאלצו לעזוב או התאסלמו.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

במפקד האוכלוסין של שנת 1596 נמנו בכפר כ-113 תושבים. הכפר היה שייך לנפת ירושלים במחוז ירושלים, שטחי אדמותיו הוערכו ב-6,781 דונם. ענפי החקלאות בכפר היו גידול חיטה, שעורה, זיתים ופירות..
בשנת 1834, עם פלישתו של אבראהים פאשה והצבא המצרי לארץ ישראל, הוא החרים אדמות באזור שהשתייכו למנהיגים מקומיים. על-פי מסורת ערבית, כאשר אבראהים פאשה שלח כוח להחרים את אדמות הכפר, אלו הותקפו על ידי נחיל דבורים, שנשלחו בידי שייח באדר.
בשנת 1870 נרשמו במקום 28 בתים ו-101 תושבים זכרים. בשנת 1883, הכפר תואר כנטוש. ואליד חאלידי סבר כי תושביו היגרו לתקופה זמנית, או שמא מצאו את מותם במגפת הטיפוס ששטפה את האזור בשנת 1874.
בשנת 1894, בלדנספרגר הזכיר בכתביו את שייח' את'מאן, צאצא ישיר של שייח' באדר, שחילק את זמנו בין ארטאס לדיר א-שיח'. את'מאן חבש טורבן ירוק כאות להיותו צאצא של חוסיין. המוניטין הגבוה שזכה לו נפגם בעקבות תקרית בריחתו של פושע בה היה מעורב בשנת 1881.
היסטוריה > המנדט הבריטי ומלחמת העצמאות

על פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל בשנת 1945 הוערכה האוכלוסייה ב-220 נפשות. במלחמת העצמאות, במהלך מבצע ההר ב-21 באוקטובר 1948, הכפר נכבש על ידי חטיבת הראל ותושביו נמלטו ממנו. בתי הכפר נהרסו פרט לקברו של שיח' באדר הנמצא במבנה כיפתי לבן הבולט היום למרחוק על רקע הסביבה המיוערת והירוקה.
מיקום

אפשר להגיע לכפר בשביל מסומן בצבע כחול (מס' 9336) המתחיל בנס הרים דרך דיר א-שיח' ומסתיים בתחנת הרכבת בר גיורא. אפשרות נוספת היא לצאת מבר גיורא בשביל מסומן בצבע שחור (מס' 9332) שהוא תחילת מסלול בנחל קטלב כשמגיעים לעין גיורא מתחיל שביל מסומן בצבע כחול (מס' 9337) המוביל לדיר א-שיח'.