היסטוריה של הסכסוך הישראלי-פלסטיני
2005 – 2023: התעצמות החמאס

בבחירות שנערכו ב-25 בינואר 2006 למועצה המחוקקת הפלסטינית ניצח ארגון החמאס. בעקבות כך, ארצות הברית ומדינות אירופיות שונות הפסיקו את כל הזרמות הכספים לחמאס ולרשות הפלסטינית, כאשר הם עמדו על כך שארגון החמאס חייב יהיה להכיר בקיומה של ישראל, לנטוש את השימוש באלימות ולהכיר בהסכמי השלום אשר הושגו בעבר. ישראל סירבה לקיים משא ומתן עם ארגון החמאס, שכן ארגון החמאס לא נטש את האמונה לפיה לישראל אין זכות קיום וכי כל מדינת ישראל היא כיבוש בלתי חוקי ולכן יש להשמידה. מדינות האיחוד האירופי וארצות הברית איימו בחרם כלכלי על הרשות הפלסטינית במקרה שהחמאס לא יכיר בקיומה של ישראל, לא יתנער מהתמיכה בטרור ולא יכיר בהסכמי השלום שנחתמו בין אש"ף לישראל בעבר. חמאס סירבה לתנאים אלו, והאיחוד האירופי החליט על אי מתן תרומות ישירות לרשות הפלסטינית עד שתעמוד בהן. ארגון החמאס ציין בגלוי כי הוא איננו מכיר בזכותה קיומה של ישראל, אף על פי שהארגון הביע פתיחות לביצוע הודנה או הפסקת אש ארוכת טווח. ארגון החמאס נחשב על ידי ישראל ועל ידי מדינות רבות אחרות לארגון טרור ולכן איננו רשאי להשתתף בהליך משא ומתן רשמי.
ביוני 2006 במהלך מבצע מתוכנן היטב של החמאס, הצליחו פעילי ארגון החמאס לעבור את הגבול בין ישראל לרצועת עזה, להתקיף טנקים ישראלים, להרוג שני חיילי צה"ל ולחטוף את החייל הישראלי גלעד שליט חזרה איתם אל תוך רצועת עזה. בעקבות אירוע זה ובתגובה לירי המתמשך של רקטות על ידי ארגון החמאס מרצועת עזה על היישובים הישראלים בחלקה הדרומי של ישראל, פרץ עימות בין ארגון חמאס לבין ישראל באזור רצועת עזה (ראו מבצע גשמי קיץ).
ניצחון החמאס הוביל בהמשך עימות חמאס-פת"ח ברצועת עזה, אשר נערך בין ה-12 ביוני ל-14 ביוני 2007, במהלכו ארגון החמאס הצליח להשתלט על רצועת עזה. במהלך העימות נערכו מספר קרבות ירי בין כוחות הפת"ח לכוחות החמאס. רוב מנהיגי הפת"ח ברחו למצרים ולגדה המערבית בעוד שחלקם נלקחו בשבי וחלקם נרצחו. העימות הוביל למעשה לפיצולה של הרשות הפלסטינית לשניים, כאשר רצועת עזה נמצאת בשליטת החמאס והגדה המערבית נשארה בשליטת ארגון הפת"ח. ב-15 ביוני הכריז אבו מאזן על פירוק הממשלה הפלסטינית, על פיטורי ראש הממשלה אסמאעיל הנייה ועל מצב חירום כללי בעקבות השתלטות החמאס על הרצועה. ארגון החמאס טען בתגובה שהחלטות אבו מאזן אינן מקובלות.
בנובמבר 2007 התקיימה בארצות הברית ועידת אנאפוליס בה השתתפו בית היתר נציגי ישראל והרשות הפלסטינית. בניגוד להסכמי אוסלו ולועידת ואי, ובדומה לועידת מדריד, לא היוותה ועידת אנאפוליס סיכום של משא ומתן, אלא ניסיון לפתיחתו. מטרת הוועידה הייתה לנסות להניע מחדש את תהליך השלום, ולסלול את הדרך למשא ומתן אינטנסיבי לקראת הסכם קבע ישראלי-פלסטיני. הוועידה הייתה הפעם הראשונה בה שני הצדדים הגיעו להסכמה על כך שפתרון שתי המדינות הוא הפתרון אשר יביא לקץ הסכסוך הישראלי-פלסטיני. הכנס הסתיים בהנפקת הצהרה משותפת של שני הצדדים.
הסכם הפסקת אש בן שישה חודשים אשר הושג בין החמאס לישראל פג ב-19 בדצמבר 2008. ארגון החמאס וישראל לא הגיעו להסכמה לגבי התנאים אשר יאפשרו את ההארכה של הפסקת אש. ארגון החמאס האשים את ישראל בכך שישראל לא מסירה את הסגר על רצועת עזה, ועל פשיטה ישראלית אשר נערכה ב-4 בנובמבר על מנהרה פלסטינית אשר חצתה את הגבול מן הרצועה אל תוך ישראל, אשר היווה לטענת החמאס הפרה של הפסקת אש. ישראל מצידה האשימה את החמאס בהפרה של הפסקת האש בטענה שהארגון המשיך בירי רקטות קסאם ומרגמה לעבר יישובי ישראל הסמוכים לרצועת עזה.
ירי הרקטות המתמשך לעבר יישובי עוטף עזה ומערב הנגב הביא לבסוף את ממשלת ישראל להחלטה לצאת ב-27 בדצמבר 2008 למבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה. מטרות המבצע המוצהרות היו צימצום ירי הרקטות לעבר ישראל ככל שניתן והקטנת כוחו של ארגון חמאס. המבצע היה מבצע צבאי נרחב אשר כלל התקפות מן האוויר, פעילות של חיל הים וכניסת כוחות קרקעיים. פעילות המבצע התמקדה בבסיסי החמאס, במחנות האימונים של כוחות המשטרה ובמטה ומשרדי כוחות המשטרה. התשתיות האזרחיות של תנועת החמאס ברצועת עזה, בהם מסגדים, בתים, מתקנים רפואיים ובתי ספר, הותקפו גם כן. ישראל טענה מצדה כי רבים מהמבנים הללו היו שימשו כמחסני נשק עבור כלי נשק ורקטות של טרוריסטים. לאורך העימות ארגון החמאס הגביר את ירי רקטות הקסאם והמרגמה לעבר יישובי ישראל, אשר פגעו אף בערים אליהם ירי הרקטות לא הגיע בעבר כגון באר שבע ואשדוד. המבצע אשר ערך 22 ימים זרע הרס רב ברצועת עזה, גרם לאבדות רבים בקרב פעילים בארגון החמאס, וכמו כן גרם לחיסול מספר משגרים ומחסני תחמושת רבים ברחבי רצועת עזה. בפעולה נהרגו, לפי גורמי רפואה רשמיים וארגוני זכויות אדם בעזה, כ-1,300 פלסטינים. לטענת צה"ל בפעולה נהרגו 1,166 פלסטינים, מתוכם 871 היו אנשי חמאס וארגוני טרור אחרים (חלקם בבגדים אזרחיים), וכ-300 מהם נהרגו כבר בשלב א' של המבצע (ההפצצות האוויריות). פעמים רבות נפגעו אזרחים במהלך ירי של צה"ל לעבר חמושים ששהו בלב האוכלוסייה האזרחית. לטענת הפלסטינים רוב ההרוגים היו אזרחים ורק 92 היו לוחמים של הארגונים השונים.
על ממשלתו של בנימין נתניהו שהחלה את כהונתה ב-31 במרץ 2009, הופעל לחץ רב מצד ממשל הנשיא האמריקאי, ברק אובמה, להקפיא את המשך הבנייה בהתנחלויות של הגדה המערבית ולפעול להקמת מדינה פלסטינית. במהלך הנאום של הנשיא אובמה בקהיר ב-4 ביוני 2009, פנה אובמה לעולם הערבי והצהיר בין היתר כי ארצות הברית אינה מכירה בלגיטימיות של ההתנחלויות הישראליות וכי היא מפירה הסכמים קודמים וחותרת תחת המאמצים להשיג שלום. ב-14 ביוני, עשרה ימים בלבד לאחר הנאום של אובמה, נשא נתניהו נאום מדיני באוניברסיטת בר-אילן בו פרש את חזונו המדיני בנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני. במרכז הנאום הביע נתניהו לראשונה, הסכמה עקרונית להקמת מדינה פלסטינית המותנית בפירוזה ובהכרה של הפלסטינים בישראל כמדינת העם היהודי. ב-26 בנובמבר 2009 נכנסה לתוקפה הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון לתקופה של 10 חודשים, לאחר שהקבינט המדיני-ביטחוני אישר הצעת נתניהו בעקבות הלחץ של ממשל אובמה להקפאת הבנייה בהתנחלויות. בספטמבר 2010, הסכים נתניהו להיכנס לשיחות ישירות עם הפלסטינים, אך עם תום תקופת ההקפאה דרשו הפלסטינים תקופת הקפאה נוספת, ולאחר שישראל דחתה דרישה זו הייתה הקפאה של המשא ומתן בין הצדדים.
במהלך ספטמבר 2011 הוביל הרשות הפלסטינית את המהלך להכרה של האומות המאוחדות במדינה פלסטינית בגבולות 1967 שבירתה מזרח ירושלים. ב-23 בספטמבר נשא יושב ראש הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס נאום חריף כנגד ישראל בעצרת הכללית של האומות המאוחדות בו הצהיר (לפני הנאום) שהפלסטינים לא יכירו במדינה יהודית. באותו יום הגישה הרשות הפלסטינית בקשה למזכ"ל האומות המאוחדות באן קי מון להכיר בפלסטין כמדינה ה-194 שחברה באו"ם.
במהלך אוקטובר 2011, הושגה עסקה בין ישראל לארגון החמאס אשר במסגרתה שוחרר החייל הישראלי השבוי גלעד שליט בתמורה ל-1,027 אסירים פלסטינים וערבים-ישראלים, בהם מאות טרוריסטים שנשפטו למאסרי עולם על ביצוע ותכנון פיגועי טרור ובכללם רצח של 569 אזרחים ישראלים.
ב-14 בנובמבר 2012 השיקה ישראל את מבצע עמוד ענן ברצועת עזה במטרה להפסיק את ירי הרקטות מרצועת עזה ולשבש את היכולות של הארגונים המיליטנטיים הפלסטיניים. המבצע החל עם חיסולו של ראש הזרוע הצבאית של ארגון החמאס אחמד ג'עברי. לפי דובר צה"ל, במהלך המבצע פגע צה"ל בלמעלה מ-1,500 מטרות והרג כ-30 פעילי טרור בכירים, ומנגד נורו מרצועת עזה 1,506 רקטות אל עבר ראשון לציון, באר שבע, אשדוד, אשקלון ומרכזי אוכלוסייה אחרים בישראל, כאשר 421 מתוכם יורטו על ידי מערכת כיפת ברזל. במהלך העימות תל אביב ספגה לראשונה פגיעות מהאוויר מאז מלחמת המפרץ (1991), וכמו כן רקטות נורו גם לעבר ירושלים. במהלך המבצע נהרגו ארבעה אזרחים ישראלים ושני חיילים, כתוצאה מפגיעת רקטות. על פי מקורות פלסטינים, נהרגו במבצע 139 פלסטינים, רובם אזרחים, מתוכם 34 ילדים. לפי צה"ל נהרגו ברצועה 177 בני אדם, מהם 120 מחבלים ו-57 אזרחים. כמו כן, במהלך המבצע ארגוני הטרור השיקו פיגוע רב נפגעים באוטובוס נוסעים בתל אביב באמצעות ערבי-ישראלי מטייבה (שבמקור היה פלסטיני תושב יהודה ושומרון) שהתאזרח בישראל במסגרת הליך איחוד משפחות. בפיגוע זה נפצעו מעל ל-20 אזרחים ישראלים. ב-21 בנובמבר הוכרזה הפסקת אש לאחר ימים של משא ומתן בין חמאס לישראל בתיווך מצרי.
ב-29 בנובמבר 2012 אישרה העצרת הכללית של האומות המאוחדות ברוב גדול את צירופה של הרשות הפלסטינית לארגון כמדינה משקיפה שאינה חברה מלאה חרף התנגדותה של ישראל.
בסוף חודש יולי 2013 נפגשו נציגי ישראל והרשות הפלסטינית בוושינגטון כדי לחדש את המשא ומתן, לאחר שלוש שנות קיפאון. שיחות אלו הסתיימו ללא תוצאות של ממש.
ביולי 2014 נחטפו ונרצחו באזור חברון שלושה תלמידי ישיבה על ידי אנשי חמאס. ישראל פתחה במבצע חיפושים ומעצרים נרחב עד למציאת הגופות, וחמאס בתגובה הגביר את ירי הרקטות מרצועת עזה. רציחתו של נער ערבי-ישראלי מירושלים, ככל הנראה על ידי אזרחים יהודים, הציתה גל של מהומות מצד ערבים. ירי הרקטות המתגבר מרצועת עזה לעבר אוכלוסייה אזרחית בישראל הביא לבסוף את ממשלת ישראל להחלטה לצאת ב-8 ביולי למבצע צוק איתן ברצועת עזה. מטרות המבצע המוצהרות היו הפסקה מוחלטת של ירי הרקטות מהרצועה ופגיעה במנהרות החמאס.
במאי 2021 אירעו רצף של אירועים אלימים במספר מוקדים שבשליטת מדינת ישראל. המהומות התפרצו על רקע התסיסה בירושלים, שהלכה וגברה במהלך חודש הרמדאן, במחאה של תושבי שייח' ג'ראח הערבים על הכוונה לפנותם מבתיהם. בעקבות ההסלמה החמאס והג'יהאד האסלאמי ירו אלפי רקטות על יעדים שונים בישראל כאשר בתגובה ישראל פתחה במבצע שומר החומות וביצעה תקיפות אוויריות מרובות ברצועת עזה. כתוצאה מהאלימות 14 אזרחים (בהם 1 מהודו, 2 מתאילנד) וחייל צה"ל אחד נהרגו בישראל וכמו כן מאות אזרחים ושוטרים ישראלים נפצעו. בתקיפות צה"ל נהרגו ברצועת עזה כ-225 פעילי טרור, מהם 25 בכירים. לפי האו"ם במהלך האירועים נהרגו בסך הכל 256 פלסטינים ונפצעו כאלפיים פלסטינים בסך הכל.