stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שגרירות אוקראינה בישראל
היסטוריה

מדינת ישראל הכירה בעצמאות אוקראינה ב-25 בדצמבר 1991, אחרי פירוק ברית המועצות. ב-26 בדצמבר כוננו היחסים הדיפלומטיים בין המדינות, ובאוקטובר 1992 נפתחה שגרירות אוקראינה בתל אביב. שגרירות ישראל באוקראינה נפתחה בקייב בתחילת 1993.
בדצמבר 2021, בטקס לציון 30 שנה ליחסים בין המדינות אמר שגריר אוקראינה בישראל, יבהן קורניצ'וק כי מדינתו מכירה בירושלים כבירת ישראל ושתיפתח בה שלוחה של שגרירות אוקראינה.
קונסוליות

חוץ מהשגרירות המרכזית בתל אביב פעלה בין השנים 2008–2014 קונסוליה בחיפה. קונסולי כבוד יש גם בירושלים ובחיפה.
ראו גם

שגרירות ישראל באוקראינה
הערות שוליים

↑  יהונתן ליס, שגריר אוקראינה: ירושלים היא בירת ישראל, נפתח שם שלוחה של השגרירות, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2021
רצף הקיו

| --- | --- |

קיו, מתוך "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 הופעה ראשונה:  הפיילוט של "מסע בין כוכבים: הדור הבא" - "Encounter at Farpoint"
 יוצרים:  ג'ין רודנברי
 נתונים
 טריטוריית מגורים:  רביע דלתא
 כוחות:  כל יכולים
ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", רצף הקיו (באנגלית: Q Continuum) הוא מישור חוץ-ממדי של קיום המאוכלס בגזע חייזרי, עוצמתי מאוד, שהאינטליגנציה שלו עולה עשרות מונים על כל יצור אחר, הידוע בשם קיו. יחסם לרוב אדיש כלפי ענייניהן של ישויות שאינן Q החיות בממדים המקבילים לשלהם אך הם כן מתעניינים בהתפתחות והתקדמות החיים.
הקיו הופיעו במספר פרקים של הסדרות: מסע בין כוכבים: הדור הבא, מסע בין כוכבים: וויאג'ר ומסע בין כוכבים: חלל עמוק 9. ישות אחת מן הקיו מוכר לצוות הוויאג'ר כקווין.
במסע בין כוכבים: הדור הבא בפרק "Encounter at Farpoint" קפטן פיקארד וצוות האנטרפרייז נשפטים על מסוכנותם של בני האדם על ידי אחד מן הקיו ונטען כי עליהם להישמד, אך בשל הצלת חייהם של גזעים חייזריים שנחטפו הצוות מוכיח את ערך האנושות. בפרק "Hide and Q", קיו מופיע שוב ומציע לקומנדר רייקר להצטרף לרצף הקיו. קיו חושב כי בני האדם עלולים להתפתח אל מעבר לקיו, והוא רוצה להבין כיצד. רייקר מסרב להצעה והקיו מפסיד בהתערבות עם פיקארד. בשל כך, עליו לעזוב את בני האדם במנוחה לנצח.
בפרק "Q Who" קיו מציע לעזור לאנושות לחקור מחוזות לא נודעים ולשמור עליהם מפני איומים. כשפיקארד טוען כי הם יכולים להתמודד עם האיומים בעצמם, קיו שולח את האנטרפרייז למערכת J-25, שם נפגשים בני האדם לראשונה עם הבורג. פיקארד מבקש מקיו להציל את הספינה וזה נעתר ואומר כי אנשים אחרים לא היו מוחלים על כבודם והיו מעדיפים למות מאשר לבקש עזרה. בפרק נרמז כי הבורג מודעים לקיום האנושות ועושים את דרכם כדי להטמיע אותם וקיו מספק אזהרה לבני האדם מפני האיום הכביר של הבורג.
באחד הפרקים של "וויאג'ר" קיו משאיר את בנו להשגחה אצל קפטן ג'נווי לשבוע על מנת שתחנך אותו.
יכולותיהם של ה Q

מספר פעמים קיו מציל את האנושות מפני איומים העלולים למחוק אותם כליל.
פעם אחת טוען קיו כי הוא יכול לשנות את המסה של כוכב.
הקיו חיים חיי נצח כל עוד הם בוחרים לעשות זאת, למעט במידה שיכולותיהם נשללות מהם על ידי חברי הרצף.
| מסע בין כוכבים: הדור הבא |
| --- | --- | --- |
| יוצר הסדרה | ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | פטריק סטיוארט • ג'ונתן פרייקס • לוואר ברטון • מייקל דורן • גייטס מק'פאדן • מרינה סירטיס • ברנט ספיינר • ויל ויטון • דניס קרוסבי • דיאנה מולדואר |  |
| דמויות ראשיות | ז'אן-לוק פיקארד • ויליאם רייקר • ג'ורדי לה פורג' • וורף • בוורלי קראשר • דיאנה טרוי • דאטה • וסלי קראשר • טאשה יאר • קתרין פולאסקי |  |
| דמויות משנה | מיילס או'בריאן • רג'ינלד בארקלי • גאורון • גאינן • רו לארן • סארק • סילה • זפרם קוקרן • קיו • קיילאס • תומאס רייקר |  |
| גזעי חייזרים | אל-אוריאנים • אנדרואיד • באג'ורנים • בטאזואיד • בורג • וולקנים • פרנגי • קיו • קרדאסים • קלינגונים • רומולאנים |  |
| מושגים | אנטרפרייז-D • אנטרפרייז-E • הולודק • וייזור • טרנספורטר • מאקי • מנוע עיוות • משכפל • מתרגם אוניברסלי • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • הקרב בוולף 359 • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| סרטי הקולנוע | דורות • המפגש • המרד • נמסיס |  |
| פרקים בולטים | Encounter at Farpoint • The Big Goodbye • Pen Pals • Q Who • Yesterday's Enterprise • The Best of Both Worlds • Redemption • Darmok • The Outcast • The Inner Light • All Good Things... |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים • מסע בין כוכבים: פיקארד • אימזדי |  |
שמעון אייזנשטיין

| --- | --- |

שמעון אייזנשטיין בשנת 1908 בקירוב
 לידה:  13 בינואר 1884 (יוליאני) קייב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  3 בספטמבר 1962 (בגיל 78) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  אוניברסיטת קייב 
 
שמעון אייזנשטיין (נולד בשם Семён Моисеевич Айзенштейн, סמיון מויסביץ' אייזנשטיין; 25 בינואר 1884, קייב, אוקראינה, האימפריה הרוסית – 3 בספטמבר 1962, צ'למספורד, אסקס, הממלכה המאוחדת) היה חלוץ ויזם בשידורי הרדיו והטלגרפיה האימפריאלית.
אייזנשטיין בילה את רוב חייו בבריטניה ואיית את שמו Simeon Aisenstein. בצרפת הוא השתמש בשם Serge.
אייזנשטיין נולד בשנת 1884 למשפחה יהודית. הוא התעניין ברדיו ובשנת 1901 בנה מקלט. לאחר סיום לימודי אוניברסיטה בייב הוא נסע להמשך לימודים לגרמניה. בשנת 1905 הוא חזר לקייב והקים חברה שפעלה בתחום ציוד לשידורי רדיו. ב-1916 הוא מונה למנהל חברת Marconi ברוסיה.
לאחר מהפכת אוקטובר הוא נעצר מספר פעמים אך בסופו שלדבר הצליח להגיע לאנגליה, שם בילה את רוב חייו בעבודה בחברת Marconi ובחברת השסתומים החשמליים האנגליים שלה, שהייתה בבעלותו מאוחר יותר (שנקראת כעת Teledyne e2v). ההישג העיקרי שלו היה פיתוח שסתומים (הידועים גם כצינורות) לשידור רדיו בעוצמה גבוהה. זה איפשר לראשונה שידור לצוללות באמצעות תדרים נמוכים מאוד (VLF), וכן תחנות שידור בגל בינוני (MF) עם הספק של עד 500 קילוואט.
הערות שוליים

↑  Stephen White (1993). "Revolution, Civil War and the Emergence of the Soviet Union, 1917-1924". Revolution, Civil War Emergence of the Soviet West, 1924-1953 Foreign & Commonwealth Office Historical Branch Occasional Papers (6).
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שמעון אייזנשטיין".
שירות האבטחה הפדרלי של ארצות הברית

| --- | --- |
דגל המחלקה לביטחון המולדת

ניידת שירות האבטחה הפדרלי
 
 סמליל שירות האבטחה הפדרלי של ארצות הברית
 Secure Facilities, Safe Occupants 
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית 
 תחום שיפוט:  ארצות הברית ארצות הברית
 משרד אחראי:  המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית
 סוכנות אם:  המינהל לתוכניות והגנה לאומית
 תאריך הקמה:  1971 
 מנהל:  ל. אריק פטרסון
 מטה מרכזי:  וושינגטון די. סי.
 עובדים:  2,100
 תקציב:  1.3 מיליארד דולר (2013)
 https://www.dhs.gov/federal-protective-service
 
שירות האבטחה הפדרלי של ארצות הברית (באנגלית: The Federal Protective Service, בראשי תיבות: FPS) הוא סוכנות פדרלית במחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית, חלק מהמינהל לתוכניות והגנה לאומית. השירות אחראי לביטחונם ואכיפתם של כ-9,000 מבנים ומתקנים ממשלתיים.
שירות האבטחה הפדרלי היא סוכנות אכיפת חוק פדרלית המעסיקה 2,100 עובדים מהם כ-900 קציני אבטחה ומשתפת פעולה עם חברות אבטחה פרטיות. עד אוקטובר 2009 השירות היה חלק אכיפת המכס וההגירה עד שהועבר לאחריות המינהל לתוכניות והגנה לאומית.
שירות האבטחה הפדרלי הוקם לראשונה בשנת 1971 על מנת לאבטח מתקני ממשל פדרליים ואחריותם כללה אבטחה מלאה בבנייני ממשל.
צוות האכיפה של שירות האבטחה הפדרלי בארצות הברית מתאמן באקדמיית הארגון, בבסיס האימונים שבגלינקו, ג'ורג'יה - מרכז אימון האכיפה הפדרלי
סמכויות

בעת אבטחת מתקני ממשל פדרליים, ביכולתם של קציני השירות:
לאכוף חוקים ותקנות פדרליות לענייני הגנה על נפש ורכוש;
לשאת נשק;
לבצע מעצרים אם יש יסוד סביר להניח כי האדם שנעצר ביצע או עובר עבירה פלילית;
לחקור עבירות שבוצעו נגד רכוש בבעלות הממשלה הפדרלית;
ראו גם

המחלקה לביטחון המולדת
רוי פטריסיו

פסל של פטריסיו שהוצב עיר הולדתו, לייריה, להנצחת העצירה שלו במשחק הגמר ביורו 2016
רוי פדרו דוס סנטוס פטריסיו (בפורטוגזית: Rui Pedro dos Santos Patrício; נולד ב-15 בפברואר 1988) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק באטאלנטה ובנבחרת פורטוגל בעמדת השוער.
קריירת מועדונים

נולד בפרגזיה מאראזס שבעיר לייריה בפורטוגל.
בצעירותו שיחק פטריסיו בעמדת החלוץ. בגיל 14 סקאוט ששלחה ספורטינג ליסבון התרשם ממנו כשוער ופטריסיו עבר לקבוצת הנוער של ספורטינג. את הופעת הבכורה שלו בליגה הפורטוגזית הוא ערך במחזור ה-10 במשחק מול מאריטימו כאשר עלה כמחליף במקום השוער הראשון ריקרדו 15 דקות לסיום. קבוצתו ניצחה במשחק בתוצאה 0–1.
בשנת 2007 עזב ריקרדו, השוער הראשון, את ספורטינג לבטיס, וספורטינג החתימה את השוער הסרבי ולדימיר סטויקוביץ' ופטריסיו הפל לשוער השני. ב-27 בנובמבר 2007 ביצע את הופעת הבכורה שלו באירופה בהפסד 1–2 למנצ'סטר יונייטד בליגת האלופות.
בקיץ 2008 קיבל הצעה מקבוצת מילאן האיטלקית, אך סירב.
במוקדמות ליגת האלופות לעונת 10–2009 במשחק מול טוונטה אנסחדה שנערך בפורטוגל, בדקה ה-94 במצב של 0–1 לטוונטה, קיבלה ספורטינג כדור קרן, פטריסיו הצטרף להתקפה וכבש.
ב-12 בדצמבר 2012 זכה בפעם השנייה ברציפות בפרס כדורגלן השנה של ספורטינג.
ב-18 ביוני 2018 הצטרף למועדון וולברהמפטון וונדררס מליגת הפרמייר ליג וחתם על חוזה ל-4 שנים.
ב-13 ביולי 2021, פטריסיו חתם ברומא מהסרייה א'. משחק הבכורה שלו במדי הזאבים התקיים ב-19 באוגוסט תחת המאמן ז'וזה מוריניו, שהסתיים בניצחון חוץ 1–2 על טרבזונספור במסגרת המשחק הראשון בשלב הפלייאוף של הקונפרנס ליג. הופעת הבכורה שלו בסרייה א' הגיעה שלושה ימים לאחר מכן במסגרת הניצחון הביתי 1–3 על פיורנטינה.
ב-27 באוגוסט 2024 חתם פטריסיו באטאלנטה.
נבחרת פורטוגל

ב-2007 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הצעירה של פורטוגל.
ב-29 בינואר 2008 קיבל זימון ראשון לסגל הנבחרת הבוגרת למשחק מול איטליה בציריך, אך לא שותף במשחק. גם במשחקי יורו 2008 נשאר על הספסל בכל המשחקים. את משחק הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת ערך במשחק ידידות מול ספרד ב-17 בנובמבר 2010. ביורו 2012 היה השוער הראשון והגיע עם הנבחרת לחצי הגמר. במונדיאל 2014 פתח בהרכב במשחק הראשון, אך נפצע ולא שותף במשחקים הבאים. הנבחרת לא העפילה משלב הבתים.
ביורו 2016 שיחק בכל משחקי הנבחרת והיה שותף לזכייתה בטורניר, לראשונה בתולדותיה.
נכלל בסגל נבחרת פורטוגל לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת פורטוגל לטורניר יורו 2024.
תארים > קבוצתיים

הקונפרנס ליג (1): 2021/22
תארים > אישיים

נבחרת העונה של הקונפרנס ליג (1): 2021/22
הערות שוליים

↑  רוי פטריסיו משלים את מעברו לרומא
↑  רשמית: רוי פטריסיו חתם באטאלנטה, באתר Ballerz | פלטפורמת הכדורגל של ישראל, ‏2024-08-27
↑  A lista de convocados de Portugal para o Mundial 2022 באתר MaiseFutbol, ‏ 10 בנובמבר 2022 (בפורטוגזית)
↑  Convocados para o Euro 2024 באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הפורטוגלית, 21 במאי 2024 (בפורטוגזית)
↑  נבחרת העונה בקונפרנס ליג 2021/22
רצף (מקצוע)

רצף בעבודתו (ניתן לראות את כלי העבודה: מאלג', פטיש גומי ופלס בנאים)
פטיש גומי המשמש את הרצף
רצף הוא בעל מקצוע העוסק בריצוף.
פעולות

תפקיד הרצף הוא כיסוי משטחים באריחים או מרצפות. הרצף מורח על המשטח טיט העשוי ממלט וחול, מניח עליו את האריח ומהדק אותו באמצעות פטיש רצפים. כיוון שחלק ניכר מעבודת הרצף הוא בריצוף משטחים, תנוחת העבודה בדרך כלל היא בכריעה על הברכיים.
מקצוע זה מצריך מיומנות מיוחדת לשמור על פילוס כלל האריחים ויצירת שיפועים לזרימת מים, והעובדים בו נחשבים לעובדי הבנייה המיומנים ביותר.
הרצף אחראי גם על יצירת המישקים (פוגות) ומילויים בחומר מילוי.
כלי עבודה

חלק מכלי העבודה המשמשים את הרצף ייעודיים למקצוע זה בלבד.
פטיש רצפים - פטיש העשוי גומי, המשמש להידוק האריח לאחר יישומו.
פלס בנאים ופלס לייזר - לפילוס וליצירת שיפועים.
מאלג' - משטח משונן בעל ידית למריחת חומר הדבקה באופן שווה, משמש ליישום אריחים על גבי קירות או להדבקת אריחים על ריצוף קיים.
כף בנאים - ליישום חומר הביסוס של האריחים.
מכשיר לחיתוך אריחים - מכשיר מכני החורץ באריח ומאפשר לשברו בקו ישר, קיים בכמה גדלים ועם אופציה לחיתוך זווית.
דיסק יהלום - דיסק עשוי מתכת המצופה באבקת יהלום המורכב על דיסק חיתוך, משמש לחיתוכים שאינם ישרים.
| מקצועות הבנייה |
| --- | --- | --- |
| תכנון | מודד • אדריכל • מהנדס קונסטרוקציה (הנדסת מבנים) |  |
| תכנון משני | מהנדס חשמל • יועץ בטיחות • יועץ אינסטלציה • יועץ מיזוג אוויר • יועץ מעליות • יועץ תחבורה • יועץ אקוסטיקה • אדריכל נוף • אדריכל פנים |  |
| ביצוע | קבלן בניין • מהנדס ביצוע |  |
| פיקוח | מפקח בנייה • חשב כמויות |  |
| עבודות שלד | בנאי • מניח לבנים • טייח • טפסן • רתך • מקים ומאחזק פיגומים • מפעיל ציוד מכני כבד |  |
| עבודות פנים | רצף • שרברב • חשמלאי |  |
| עבודות גמר | צבע • נגר • מנקה |  |
קנס (הלכה)

| --- | --- |
 מקרא:  שמות, כ"א, י"ח–י"ט
 משנה תורה:  ספר נזיקין, הלכות חובל ומזיק
 שולחן ערוך:  חושן משפט, סימנים ת"כ-תכ"ד
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה רל"ו ספר החינוך, מצווה מ"ט
 
קנס הוא תשלום (בדרך כלל ממוני) שמוטל על האדם לשלם שלא כפיצוי ישיר לניזק על נזק אלא כעונש או כהרתעה למזיק. למרות גורם הענישה שבקנס, חיוב קנס אינו רק במזיד, אלא גם בשוגג ניתן להתחייב על קנס.
הגדרת קנס

הרמב"ם במשנה תורה כתב להגדיר מהו קנס:
"זה הכלל, כל המשלם מה שהזיק, הרי זה ממון (דהיינו פיצוי מלא על הקרן); וכל המשלם יתר או פחות כגון תשלומי כפל או חצי נזק, הרי היתר על הקרן או הפחות קנס".
דיני קנס

בהיות וקנס עיקרו הוא עונש קנס חל רק על ידי פסק בית דין ועל כן אין חובה לשלם את הקנס אלא אם כן חייבוהו בית דין לשלם, בשונה משאר דיני ממונות שבהם תפקיד בית הדין הוא רק בירור המציאות. ועל כן ישנם מספר הבדלים בין חיוב קנס לחיוב לממון.
מודה בקנס פטור – ההוכחה הקבילה בבי"ד בדיני קנסות היא רק עדות של 2 עדים אבל הודאת הנאשם איננה עילה לחייבו, מקור ההלכה מהפסוק 'אשר ירשיעון אלוהים ולא המרשיע את עצמו, אמנם אם באו העדים להעיד על המעשה אחרי הודאתו, נחלקו האמוראים רב ושמואל, ששמואל סבר חייב ולדעת רב פטור וכך נפסק להלכה.
אין אדם מוריש קנס לבניו – היות שהקנס איננו זכות ממונית לתובע אלא עונש לנתבע, ועונש איננו עובר לבנים.
דיני קנסות בזמן הזה - בזמן הזה (או בחוץ לארץ ישראל שאין סומכים דיינים) אין דנים דיני קנסות, מאחר שהקנס הוא עונש, ובשביל לדון על עונשים יש צורך בבית דין סמוכים. אף שאין דנים דיני קנסות בזמן הזה, כדי שלא יהיו העם פרוצים בנזיקין נהגו חכמים לנדותם עד שיפייסו בדברים או בממון.
תפיסה בזמן הזה - אף בזמן הזה שאין כוח לבית דין לחייב לשלם קנס, אם תפס התובע את הקנס מידי הנתבע, אין בית דין מוציאים אותו מידו כדי להחזירו לנתבע, נחלקו הראשונים בדיני תפיסה זו, דעת רבינו תם שמה שאין מוציאים הוא דווקא אם תפס את הדבר שהזיק, ואפילו אם הוא שווה יותר מהנזק. ודעת הרא"ש שאפילו אם תפס ממון אחר של המזיק, אחר שתפס דנים בבית דין אפילו שאינם סמוכים דיני קנסות. להלכה פסק השולחן ערוך כדעת הרא"ש.
מעשה באחד שהפיל שינו של חבירו ונידהו מר רב צדוק גאון, וא"ל לך ופייסו או בדברים או בממון. רב נטרונאי גאון השיב: כך המנהג בשתי הישיבות, שכל מי שחובל בחבירו מנדים אותו עד שיפייס אותו בין במועט בין בהרבה. אם ראו בית דין כי לצורך שעה הוא, שהעם פרוצים בעבירות, היו מטילים עונשים שונים, ויש להם כוח להפקיר ממון כראות עיניהם, לקנוס עבריינים, לנדותם, להכותם ולאוסרם בבית האסורים. ודווקא גדול הדור או טובי העיר על פי בית דין.
קנסות בתורה > תשלומי כפל

תשלומי כפל הם תשלום קנס בו מחויב גנב. תשלומי כפל הם לגנב, ולא לגזלן (שודד שזהותו ידועה וגונב בגלוי) שמשלם רק את הקרן. תשלומי כפל חלים על כל סוגי הגנבה לעומת תשלומי ארבעה וחמישה שחלים רק בגנבת שור ושה וטביחתם או מכירתם.
קנסות בתורה > תשלומי ארבעה וחמישה

תשלומי ארבעה וחמישה הם תשלומי קנס המושתים על מי שגנב שור או שה, וטבח או מכר את הגנבה לפני שנתפס. כפי שכותב הרמב"ם (היד החזקה ספר נזקים, הלכות גניבה, פרק א', הלכה ו'): "תשלומי כפל נוהגין בכול, חוץ משה ושור: שהגונב את השה או את השור, וטבח או מכר--משלם על השה תשלומי ארבעה, ועל השור תשלומי חמישה". אם הגנבה עודה תחת יד הגנב, משלם הגנב תשלומי כפל. בחוקי חמורבי מופיע עונש דומה על גנבה שור, שה, חמור, חזיר או אניה. לפי המדרש, הקנס על גנבת השה נמוך יותר מזה של גנבת השור, משום שהתורה חסה על הגנב שנאלץ מן הסתם לשאת את השה על כתפיו, ולהתבזות בכך.
קנסות בתורה > אונס

האונס נערה בתולה – מתחייב לשלם חמישים שקל כסף לאבי הנערה (זאת מלבד תשלומי צער ובושת כשאר המזיקים), בנוסף חייב לשאת אותה (בתנאי שהיא ואביה רוצים בכך), ואינו רשאי לגרשה לעולם - אלא לרצונה.
קנסות בתורה > מפתה

המפתה נערה בתולה – מתחייב לשלם חמישים שקל כסף לאבי הנערה (זאת מלבד תשלומי צער ובושת כשאר המזיקים) או לשאת אותה (בתנאי שהיא ואביה רוצים בכך) כמו כן, בעל המוציא שם רע על אשתו שזנתה בעודה נערה בתולה מאורסת – מתחייב מאה שקל כסף לאביה.
קנסות בתורה > שלושים של עבד

אדם ששורו נגח עבד כנעני והרגו צריך לשלם שלושים שקלים לבעל העבד. מחיר זה הוא קבוע ואינו משתנה לפי שוויו של העבד.
קנסות בתורה > כופר

קנס מסוג מיוחד הוא הכופר המוטל על מי שהשור שלו נגח אדם אחר והרג אותו. הכופר נחשב לתחליף לעונש מיתה בידי שמים שראוי לחול על בעליו של השור אם לא ישלם את הכופר. בתלמוד נחלקו התנאים האם כופר זה הוא תשלום בגובה שוויו של האדם שנהרג או תשלום בגובה שווי האדם בעל השור.
קנסות בתורה > חצי נזק

ישנם מספר מצבים שבהם אדם משלם חצי נזק:
אדם שברשותו שור תם שהזיק, חייב לשלם חצי נזק ולא נזק שלם, בניגוד לשור מועד, שמשלם נזק שלם.
כאשר בהמה מזיקה באופן עקיף, כגון שמתיזה צרורות שגורמים נזק. מכיוון שהנזק נגרם באופן עקיף ולא באופן ישיר מהבהמה, בעליה משלם חצי נזק. קנס זה הוא הלכה למשה מסיני.
במקרה שהנזק נגרם על ידי התנהגות לא שגרתית של הבהמה, כגון בהמה שאכלה בגדים.
בגמרא יש מחלוקת האם חצי נזק נחשב קנס או תשלום ממון רגיל. רב פפא סבר כי חצי נזק הוא תשלום ממון, רב הונא סבר שהוא נחשב כקנס, ונפסק כמותו להלכה
קנסות בתורה > עדים זוממים

עדים שעדותם התגלתה כעדות שקר, בעקבות עדות אחרת המעידה עליהם שהיו במקום אחר בזמן האירוע שהעידו עליו, וממילא לא יכלו להיות שם, נגזר עליהם אותו גזר הדין שאמור היה להגזר על מי שניסו להפליל.
בגמרא במסכת מכות ישנה מחלוקת תנאים, האם תשלומי עדים זוממים נחשב קנס או תשלום רגיל. לפי רבי עקיבא תשלום זה הוא קנס ואילו לפי ר' יהודה התשלום הוא תשלום ממון רגיל. להלכה נפסק כר' עקיבא, שחיוב עדים זוממים הוא קנס.
קנסות בדברי חז"ל > קנסות באיסור והיתר

בהלכה ישנם מקרים בהם חז"ל אסרו דברים עקב פעולה אסורה שנעשית בהם. הקנס במקרה זה אינו קנס כספי ישיר, אלא איסור הדבר בו נעשית העברה, ובעקבות כך הפסד כספי עקיף. דוגמה לדבר זה היא תערובת איסור אותה ניסו לבטל באמצעות הוספת מרכיב היתר לתערובת על מנת להביא לביטול ברוב, תוך עבירה על הכלל אין מבטלים איסור לכתחילה. במקרה ונעשה ניסיון כזה, חז"ל אסרו את כל התערובת באופן גורף, ללא תלות ביחס בין מרכיב האיסור למרכיב ההיתר.
קנסות בדברי חז"ל > חמץ שעבר עליו הפסח

ישראל שהשהה חמץ בביתו באחד מימי הפסח, קנסו חכמים שחמץ זה אסור באכילה והנאה, מאחר שעבר על איסור של בל יראה ובל ימצא.
קנסות בדברי חז"ל > מעשה שבת

מעשה שבת הוא מאכל או מעשה אחר שנוצר במהלך השבת תוך כדי חילול שבת. ההלכה אוסרת בעיקרון על יהודי ליהנות מתוצר של חילול שבת, אולם בתנאים מסוימים ניתן ליהנות מן האיסור באופן מלא או חלקי. איסור זה הוא מדברי חכמים וענינו קנס על האדם שלא יהנה ממעשה עבירה שעשה הוא או אחר.
ראו גם

קנס
הענישה בהלכה
קנסו של עזרא
לקריאה נוספת

עמיחי רדזינגר, דיני קנסות: מחקר במשפט התלמוד, ירושלים, 2014, עמ' 25–80.
רועי מרום, דיני הפגיעה בגוף ובנפש בעת העתיקה ובאסלאם הקדום, עבודת תיזה, אוניברסיטת תל אביב, 2017, עמ' 26–29.
הערות שוליים

↑  הרב שמואל גדליה ניימן, ספר גידולי שמואל, בבא קמא, תחילת פרק מרובה. ובספר שערי זיו בבא קמא חלק ב עמוד תד בהערה
↑  ספר שמות, פרק כ"ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ס"ד, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ע"ה, עמוד א'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף מ"ב, עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן א', סעיף ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ט"ו, עמוד ב'.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן א', סעיף ה'
↑  הרא"ש פ' החובל
↑  ש"ע חו"מ הל' דיינים סימן א
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן קע"ז, סעיף ג'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות נזקי ממון, פרק י', הלכה ד'.
↑  ראו מסכת מכות, דף ב', עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף י"ז, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ט"ו, עמוד א'
↑  שיטת ר' עקיבא מובאת בדף ב' ושיטת ר' יהודה מופיעה בדף ד'
↑  רמבם עדות יח ח
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תמ"ח, סעיף ג'.
↑  ראו מסכת גיטין, דף נ"ג, עמוד ב' והלאה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007409243505171  LCCN: sh2015000760
שורשי השמים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רומן גארי
 שפת המקור:  צרפתית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת גלימאר 
 תאריך הוצאה:  1956
 מספר עמודים:  336
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כתר
 תאריך:  1988
 תרגום:  מרדכי שניאורסון
 פרסים
 פרס גונקור (1956) 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001075366
 
שורשי השמים (בצרפתית: Les racines du ciel) הוא רומן פרי עטו של הסופר הצרפתי רומן גארי. עלילת הספר מתרחשת באפריקה, ומתחקה אחר הגיבור מוֹרֶל, היוצא למסע למען הפסקת ציד הפילים והגנה עליהם. הרומן האקולוגי פורסם בשנת 1956 וזיכה את גארי בפרס גונקור. הספר תורגם לעברית על ידי מרדכי שניאורסון ויצא בהוצאת כתר ב-1988.
מבנה, ניתוח העלילה וביקורות

הספר הוא בעל מבנה מיוחד. על מסעו של מורל, בחלקים רבים של הספר, איננו לומדים מגוף ראשון, אלא מהסיפורים של שאר הדמויות. הדיאלוגים בספר מועטים והוא גדוש בלבטי הדמויות ובתיאורי נוף ואורח החיים של הכפריים. בנוסף, בספר יש קפיצות לעיתים בין ההווה (המאבק של מורל), לעבר (כגון סיפור חוויותיו של מורל במחנות העבודה), ולעתיד (שיחתו של סן-דני והאב טאסן, עדויות מתוך המשפט שנערך להם וכו').
רומן גארי משתמש בפילים כנקודה להשוואה בין האדם הלבן לשחור. האדם הלבן מוצג בספר כתאב בצע, כמי שצד את הפילים למטרות רווח (מכירת שנהב), או לשם הנאה. לעומת זאת, האדם השחור צד את הפילים לצרכיו הבסיסים, כדי להשביע את רעבונו בבשר הפיל.
בעזרת דמותו של וייטרי ממחיש גארי את האבסורד שבהפיכת אפריקה למדינה מודרנית, תוך רמיסת כל אורח החיים הנוכחי שלה. וייטרי בחזונו ראה אפריקה מתועשת, מחושמלת, נקייה מיערות העד ומשוחררת ממסורותיה הפרימיטיביות, מדינה בסגנון מערבי שלאו דווקא מתאים לה. מורל, לעומת זאת, מוצג כאחרון הנפילים המערביים, אחד שנלחם גם על ערכים בסיסיים ולא רק על אידאולוגיות נעלות. הספר מתייחס למאבקו לא רק כמאבק למען הפילים, אלא גם מאבק למען האנושות.
בהתייחסותו של גארי לספר הוא השווה אותו לספרו "גרו קאלן" (במקור - Gros câlin; ספרו הראשון תחת שם העט אמיל אז'אר): "אף ששני הספרים אולי נראים שונים זה מזה, הם אינם אלא זעקת בדידות אחת. בשניהם מועלית בראש ובראשונה הבעיה של 'הגנת הטבע' במובן של האחווה האנושית, כדי שלא יהיו עוד אנשים מבוזים".
עם צאתו קיבל הספר ביקורות מעורבות. היו שביקרו את סגנונו המסורבל מעט, את טעויות התחביר והחזרות הרבות על כמה רעיונות וניבי לשון. אחרים, ביניהם אנדרה מורואה, אניל אנריו ורנה לאלוא, היללו את הספר וראו בו יצירה מקורית ורבת משמעות, שנכתבה בכישרון ובתנופת הדמיון, והנותנת ביטוי הולם ורב עצמה לרעיונותיו וללבטיו של גארי ולרוח ההומנית האופפת את יצירתו. הספר עצמו זכה להצלחה ונמכר בכמה מאות אלפי עותקים, ואף זכה בפרס גונקור היוקרתי.
תרגומים ועיבודים

תרגומו של הספר לעברית, שנעשה בידי מרדכי שניאורסון מבוסס על השלד של הגרסה האנגלית. כשתורגם הספר לאנגלית ניצל גארי את ההזדמנות כדי להכניס בו מספר שינויים. על פי שניאורסון, הגרסה האנגלית קצרה ומגובשת יותר ולכן בחר בה כדגם לתרגומו.
הספר אף עובד לסרט קולנוע, שבוים על ידי ג'ון יוסטון, והשתתפו בו בין השאר ארול פלין כפורסיית, ז'ולייט גרקו כמינה, טרוור האוורד כמורל, פול לוקאס כסן-דני וגם אורסון ולס בתפקיד משנה קטן. צילומי הסרט נערכו בצ'אד ואילצו את ההפקה להתמודד עם בעיות האזור כמו האקלים הבעייתי ומחלת המלריה, שתקפה את צוות השחקנים והצילום. הסרט יצא לאקרנים באוקטובר 1958 והוקרן גם בישראל, אולם לא נחל הצלחה יתרה. רומן גארי, שלקח אמנם חלק בכתיבת התסריט, הביע דווקא הקלה נוכח כישלונו.
הערות שוליים

↑  מתוך המסמך "חייו ומותו של אמיל אז'אר", תרגם אביטל ענבר, יצא כנספח בסוף הספר "עפיפונים"
1 2  על פי הקדמת המתרגם מרדכי שניאורסון למהדורה העברית של הספר
↑  בעל "שורשי השמים" שמח לכישלונו, דבר, 27 בפברואר 1959
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb13505465b (data) 
כרזת הסרט
שירות האוויר הגרמני

שירות האוויר הגרמני (בגרמנית: Luftstreitkräfte; עד ה-16 באוקטובר 1916, גיס התעופה הגרמני האימפריאלי) היה זרוע האוויר של צבא הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה. בצי הגרמני הקיסרי היו יחידות נפרדות של כוחות אוויריים שהפעילו מטוסים, כדורים פורחים וספינות אוויר.
הקמה

ראשוני כלי הטיס נרכשו והופעלו ב-1910 על ידי הצבא הגרמני (היבשתי). התפקיד המיועד להם היה תמיכה בצבא היבשה על ידי איסוף מידע על האויב וזיהוי הארטילריה שלו, בהמשך למה שביצעו יחידות כדורים פורחים במלחמת צרפת–פרוסיה ולפני כן במלחמות הנפוליאוניות. בכך הקדים הצבא הגרמני את הצבא הצרפתי והצבא הבריטי שהלכו בעקבותיו בסוף שנת 1910 וב-1911.
צמיחה

היחידות הראשונות של שירות האוויר שהיו ידועות כ"פלוגות טייסי השדה" החזיקו בשישה מטוסים דו-מושביים והיו כפופות לפיקודים האזוריים. במשך המלחמה השתנה הארגון באופן יסודי כדי להתאים עצמו לכלי הטיס, לתורות הלחימה, לטקטיקות ולצורכי יחידות השדה והארטילריה.

בתגובה לעליונות האווירית של מדינות ההסכמה ב-1916 החליט הפיקוד העליון הגרמני לערוך את היחידות ולחלקן בהתאם למשימות ההתמחות שלהן. עיקר הדגש היה על מטוסי קרב חד מושביים במטרה להגיב לכוחות האוויר של צרפת ובריטניה. שירות האוויר הקים "טייסות ציד" שמטרתן הייתה להפיל את מטוסי האויב ובכך הוגדר תפקיד חדש בתחום התעופה הצבאית שחרג מסיוע מודיעיני לכוחות הקרקע. מספר המטוסים של שירות האוויר לפי הפדרציות שהרכיבו את הקיסרות הגרמנית היה: לפרוסיה – 67, לבוואריה – 10, לסקסוניה – 7 ולוירטמברג – 4. ב-24 ביוני 1917 הקים שירות האוויר כנף לוחמת ראשונה, ומנפרד פון ריכטהופן (הברון האדום) מונה למפקד על אחת הטייסות בה. לאחר שנהרג בקרב ב-1918 נקראה הכנף על שמו בפקודת הקייזר וילהלם השני.

שירות האוויר הגרמני השתמש במגוון כלי טיס, בהם מטוסי קרב, כמו הפוקר DR.I והאלבטרוס, מטוסי תצפית וסיור, כפוקר איינדקר שדגמים מסוימים שלו שימשו גם למטרות קרב, ומפציצים, שחלקם היו מטוסים וחלקם ספינות אוויר.

בסיום המלחמה החזיק שירות האוויר הגרמני ב-2,709 מטוסי קו ראשון, 56 ספינות אוויר ו-186 כדורים פורחים. סגל האווירייה כלל כ-4,500 איש.

במסגרת קיום חוזה ורסאי פורק שירות האוויר ומטוסיו הושמדו.