stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נאור שירי
הערות שוליים

↑  יש לו עתיד בכנסת
↑  חבר הכנסת נאור שירי, באתר הכנסת
↑  אשר אטדגי, דרישה לקרוא רחוב על שמו של רון ארד: "דווקא בעיר הולדתו אין רחוב על שמו", באתר mynet‏ הוד השרון, 10 במאי 2017
↑  בן מיכאל, "נעצרה החגיגה בעיריית הוד השרון", ירוק  1245 (עמ' 6), 28 בפברואר 2019
| חברי הכנסת המכהנים בכנסת העשרים וחמש |
| --- | --- | --- |
(חברי הכנסת ששמותיהם מודגשים מכהנים גם כשרים או כסגני שרים בממשלת ישראל השלושים ושבע)
| סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (61 חברי הכנסת)  | סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (61 חברי הכנסת)  |  |
| הליכוד (32) | נתניהו • לוין • אוחנה • ברקת • דיכטר • ישראל כ"ץ • קרעי • ביטן • אדלשטיין • רביבו • דיסטל-אטבריאן • ואטורי • דנינו • גוטליב • מילביצקי • ביסמוט • סעדה • דלל • גמליאל • אופיר כץ • גולן • אילוז • קלנר • עטייה • הלוי • מלקו • שקלים • שטרית • פסל • גואטה • בוארון • עבד |  |
| ש"ס (11) | דרעי • מלכיאלי • ארבל • אזולאי • אבוטבול • בוסו • טייב • בצלאל • מישרקי • מלול • מושיאשוילי |  |
| יהדות התורה (7) | גפני • טסלר • אשר • אייכלר • פינדרוס • רוט • ברוכי |  |
| הציונות הדתית (6) | סופר • סטרוק • רוטמן • וולדיגר • טל • סולומון |  |
| הימין הממלכתי (4) | סער • אלקין • השכל • בוסקילה |  |
| נעם (1) | מעוז |  |
| סיעות האופוזיציה (59 חברי הכנסת) | סיעות האופוזיציה (59 חברי הכנסת) |  |
| יש עתיד (23) | לפיד • מאיר כהן • אלהרר • מירב כהן • שטרן • מיקי לוי • בן ארי • בן ברק • סגלוביץ • טופורובסקי • שיר • להב-הרצנו • בליאק • רון כץ • צרפתי הרכבי • מזרסקי • סאקס פרידמן • דבורה ביטון • טור-פז • דוידסון • שירי • מירון • ירון לוי |  |
| המחנה הממלכתי (8) | גנץ • איזנקוט • תמנו • טרופר • מיכאל ביטון • כהנא • פרקש-הכהן • שוסטר |  |
| עוצמה יהודית (7) | בן גביר • וסרלאוף • אלמוג כהן • אליהו  • פוגל • סון הר-מלך • קרויזר |  |
| ישראל ביתנו (6) | ליברמן • פורר • סובה • ניר • מלינובסקי • עמאר |  |
| רע"מ (5) | עבאס • טאהא • אל-הואשלה • ח'טיב-יאסין • חוג'יראת |  |
| חד"ש-תע"ל (5) | עודה • טיבי • תומא סלימאן • כסיף • עטאונה |  |
| העבודה (4) | מיכאלי • לזימי • קריב • רייטן |  |
| הרוב הלאומי (1) | רול |  |
ה"א הידיעה

בדקדוק של השפה העברית, ה"א הידיעה או ה"א היידוע היא האות ה' כאשר היא משמשת כתווית יידוע לשם עצם או לשם תואר.
מהות

הוספת המורפמה התחילית הַ־ לפני שם עצם היא הדרך העיקרית לציין ששם העצם הוא מיודע, כלומר, שבהקשר שבו מדברים הוא מובחן מעצמים אחרים הדומים לו. למשל, במשפט "השולחן שלפנינו איננו סתם שולחן" מיודעת המילה הראשונה "השולחן" בה"א הידיעה, ומבחינה את השולחן שבו מדובר משאר השולחנות (הצורה "סתם שולחן" מציגה שימוש בתווית אי־יידוע, או תווית סיתום, שהיא היפוכה של תווית היידוע). דרכים נוספות ליידוע בעברית הן שימוש בשם עצם פרטי ("משה איננו ככל הילדים"), שימוש בכינוי קניין ("ביתי הוא היפה שבבתים") או שימוש בכינוי רומז ("ילד זה"). חלק מן הדרכים הללו מוציאות זו את זו, במובן זה שאי אפשר להשתמש בשתיים מהן בו־זמנית, למשל אי אפשר לצרף ה"א הידיעה לשם עם כינוי קניין ("הביתי") או לשם עצם פרטי ("המשה", למעט חלק משמות המקומות: "הירקון", "האוורסט").
משערים שהשימוש בתווית יידוע הוא חדש יחסית בתולדות השפות השמיות. הראיה העיקרית לכך היא שתווית היידוע שונה משפה לשפה: למשל, בעברית מושג היידוע באמצעות התחילית הַ־, בערבית באמצעות התחילית ال־, בארמית באמצעות הסופית ־ָא, ואילו באכדית לא קיים כלל יידוע. לפיכך סבורים שבפרוטושמית לא היה קיים כלל יידוע. בתוך תולדות העברית המקראית עצמה מתברר שבלשון השירה המקראית, המשמרת סימנים רבים של קדמות, מועט מאוד השימוש בה"א היידוע לעומת לשון הפרוזה הרגילה (למשל, בשירת הים "אמר אויב... אחלק שלל" - ולא "אמר האויב... אחלק השלל"), ועל פי זה משייכים החוקרים את הופעתה של ה"א הידיעה בעברית לתקופת בית ראשון.
על פי הדגש החזק המופיע בדרך כלל בעיצור שאחרי ה"א הידיעה היו ששיערו שצורתה הקדומה היא הַלְ־ או הַנְ־, בדומה לערבית, אך כיום הנטייה היא שלא לקבל השערה זו ומייחסים את הדגש לצורך בשמירת התנועה מפני היחטפות.
הביטוי "בה"א הידיעה" משמש בעברית של ימינו כהמחשה להצטיינות מיוחדת, למשל "מילון זה הוא המילון בה"א הידיעה לשפה העברית".
העצם הספציפי שאליו רומזת ה"א הידיעה תלוי לעיתים בסביבה שבה נמצא הדובר. הכינוי "הרב", ללא ציון של שם לאחריו, מרמז לרבו המובהק של הציבור שאליו משתייך הדובר. בציבורים מסוימים של הזרם הדתי לאומי "הרב" הוא הרב קוק, ובציבורים מסוימים של הזרם החרדי זהו הרב סולובייצ'יק. באופן דומה, כאשר חייל בפיקוד הצפון מדבר על "האלוף", כוונתו למפקד פיקוד הצפון, וכאשר חייל בפיקוד הדרום מדבר על "האלוף", כוונתו למפקד פיקוד הדרום.
מהות > התפתחות

ה"א הידיעה שימשה בתחילה לשימוש דאיקטי – ככינוי רומז. שימוש זה נשתמר בצורות זמן אחדות כמו "היום", "השבוע" וכדומה שמשמעם היום הזה, השבוע הזה. מאוחר יותר קיבלה ה"א הידיעה גם תפקיד אנאפורי כמצביע לאחור. למשל במשפט "אכלתי תפוח, התפוח היה טעים". ה"א הידיעה ממלאת תפקיד של הביטוי "הזה" או "ההוא". רק בשלב האחרון של ההתפתחות הפכה ה"א הידיעה לתווית שמציאותה במשפט מחויבת: למשל במשפט הקודם, לא ניתן לומר "אכלתי תפוח, תפוח היה טעים" ללא ה"א הידיעה. (תהליך דומה אירע גם בשפות הרומאניות, שבהן היידוע התפתח ממילות רמז בלטינית, שפה שלא היה בה יידוע).
תפקוד

משום שה"א הידיעה היא אות שימוש המצטרפת לתחילתה של מילה שלמה, הסרתה תשאיר מילה שלמה באותה משמעות ורק לא מיודעת. אך אם האות ה' הייתה חלק מהמילה עצמה ולא מוספית לא תישאר מילה שלמה לאחר הסרתה. לדוגמה - הסרת האות ה' במילה "הבלון" תשאיר מילה שלמה "בלון" ולכן מדובר בה"א הידיעה.
תפקוד > ניקוד ה"א הידיעה

בצורתה היסודית מנוקדת ה"א הידיעה בפתח ובעיצור שאחריה מופיע דגש. כאשר העיצור התוכף הוא אחד מן העיצורים א, ה, ח, ע, ר שאינם מקבלים דגש חזק, לא מופיע הדגש, ובמקום זאת משתנה במקרים מסוימים תנועת ה"א הידיעה:
לפני האותיות: א', ר' - בקמץ (הָאִיש);
לפני האות: ע' - בסגול, כאשר האות ע' מנוקדת בקמץ גדול ואינה מוטעמת (הֶעָרִים, הֶעָרוּץ), ואחרת בקמץ (הָעִיר, הָעָם, הָעָרְמָה - בדוגמה השנייה ע' מוטעמת, בדוגמה השלישית היא מנוקדת בקמץ קטן);
לפני האות: ה' - בסגול, כאשר האות ה' מנוקדת בקמץ גדול ואינה מוטעמת (הֶהָרִים), ואחרת בפתח (הַהוּא);
לפני האות: ח' - בסגול, כאשר האות ח' מנוקדת בקמץ גדול (הֶחָכָם, הֶחָם) או בחטף־קמץ (הֶחֳדָשִים), ואחרת בפתח (הַחוּט, הַחָכְמָה - קמץ קטן).
לדגש החזק שאחרי ה"א הידיעה יש נטייה להישמט כשהוא בא באות שוואית, בעיקר באותיות י', מ', ל' ואחרות (הַיְלָדִים, הַמְדַבְּרִים, הַלְוִיִּם).
כאשר באה לפני ה"א הידיעה אחת מאותיות השימוש בכ"ל, נבלעת ה"א הידיעה: בַּבַּיִת. היבלעות זו אינה מתרחשת ליד ו"ו החיבור: וְהַבַּיִת, מ"ם השימוש: מֵהַבַּיִת ושי"ן הזיקה: שֶהַבַּיִת.
טבלת סיכום לניקוד ה"א הידיעה:
| ניקוד יסודי | לפני א', ר' (ה', ע') | לפני ה', ח'   לא קמוצות | לפני חָ, חֳ | לפני הָ, עָ   בלתי מוטעמות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הַ+דגש חזק | הָ | הַ | הֶ | הֶ |
כל הכללים האלה נכונים בדרך כלל בעברית מקראית, אף כי גם בה יש להם חריגים. בעברית הישראלית המדוברת מוּבעת בדרך כלל ה"א הידיעה בתנועת a גם כאשר לפי הכללים היא מנוקדת בסגול.
תפקוד > ה"א הידיעה בצירופים

הכלל בעברית הקלאסית הוא שבצירוף שם שאיננו סמיכות הבא ביידוע, מצורפת ה"א הידיעה לשני חלקי הצירוף, למשל "הבית הגדול", ולעומת זאת בצירוף סמיכות באה ה"א הידיעה בסומך ולא בנסמך, למשל "בית האיש". אולם לשני חלקיו של כלל זה יש חריגים: בעיקר בלשון חז"ל מצויים צירופי שם שאינם סמיכות המיודעים רק ברכיב השני, כמו "שער העליון" או "כנסת הגדולה", וכן מצויים במקרא צירופי סמיכות שבהם מיודע גם הנסמך, כמו "הָעֲבֹתֹת הַזָּהָב" (שמות ל"ט), "הַסֵּפֶר הַמִּקְנָה" (ירמיהו ל"ב). בעברית הישראלית המדוברת יש נטייה ליידע את הסמיכות כולה בבת אחת, כגון "הבית־ספר". האקדמיה ללשון העברית מכירה במקרים מסוימים בכשרותה של צורה זו, והיא מתירה ליידע צירוף של פועל בצורת בינוני עם תיאור פועל בתחילת הצירוף: היושב־ראש, העורך־דין.
ראו גם

ה"א השאלה
אל הידיעה
הערות שוליים

↑  "צירופי בינוני כגון 'יושב ראש', 'יוצא דופן' – שהם צירוף של פועל ותיאור פועל (יושב בראש, יוצא מן הדופן) – אפשר לראות בהם גם צירוף סמיכות.
לפי זה אפשר לומר: 'היושב ראש' וגם 'יושב הראש', 'היוצא דופן' וגם 'יוצא הדופן'; 'יושבים ראש' וגם 'יושבי ראש', 'יוצאים דופן' וגם 'יוצאי דופן'; 'היושבים ראש' וגם 'יושבי הראש', 'היוצאים דופן' וגם 'יוצאי הדופן'." (צירופי בינוני וראו גם יושב הראש או היושב ראש, העורך דין או עורך הדין באתר האקדמיה ללשון העברית)
מרכז חסידי נדבורנה

| --- | --- |

מרכז חסידי נדבורנה – היכלי רוזנטל
 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 שימוש:  בית כנסת,
 כתובת:  האדמו"ר מנדבורנה 72
 מדינה:  ישראל
 רב בית הכנסת:  האדמו"ר מנדבורנה
 נוסח תפילה:  ספרד
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  ישעיהו אילן
 מידע טכני
 קיבולת:  2000 איש
 
 קואורדינטות:  32°04′36″N 34°50′03″E﻿ / ﻿32.0765659°N 34.8342639°E﻿ / 32.0765659; 34.8342639
  (למפת גוש דן מוגדלת) מרכז חסידי נדבורנה(למפת גוש דן רגילה) מרכז חסידי נדבורנה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז חסידי נדבורנה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מרכז חסידי נדבורנה
 
מרכז חסידי נדבורנה – היכלי רוזנטל הוא שמו הרשמי של בניין בית המדרש ובית הכנסת המרכזי ומוסדותיה של חסידות נדבורנה בקריית נדבורנה בבני ברק. מבתי הכנסת הגדולים בבני ברק.
בית המדרש וביתו של האדמו"ר הסמוך לו נבנו במתחם בפינת הרחובות עזרא וחזון איש, שבו הוקמו גם מבני מגורים ומוסדות חינוך. לאחר הקמתו שונה שמו של הקטע האחרון ברחוב עזרא לרחוב האדמו"ר מנדבורנה. גג הקשתות הגבוה של המבנה בולט ונצפה מאזורים גדולים בסביבתו.
לפי פרסומים בתקשורת, הבניין נבנה בשיטת פלקל, ומעולם לא עבר חיזוק קונסטרוקטיבי להבטחת יציבותו.
בניית בית המדרש ופעילותו

המבנה הוקם בתרומתו של איש העסקים היהודי מאיר רוזנטל מפרנקפורט, ונקרא על שמו: 'היכלי רוזנטל'.
אבן הפינה הונחה בי' בסיוון תשמ"ד, בניית המבנה ארכה כ-16 שנה וחנוכת הבית נערכה בניסן תשנ"ב (1992).
המבנה תוכנן על ידי האדריכל ישעיהו אילן, הידוע ביצירת הקשתות למניעת עמוד באמצע אולם בית הכנסת הגדול.
ביציקת הבטון השתתף האדמו"ר, רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים, והכניס ליציקה חפצי קדושה בעלי סגולה, האדמו"ר היה מעורב גם בתכנון ובעיצוב בית המדרש.
גובהו של המבנה יותר מ-15 מטר. תשומת לב רבה הופנתה לתחום האקוסטיקה, כך שניתן יהיה לשמוע את שליח הציבור ואת קריאת התורה בכל היציעים.
בית המדרש הגדול נמצא בחלקו הימני של הבניין משמש לתפילה בשבתות ובחגים. בשאר ימות השבוע מתקיימות התפילות בקומות התחתונות של המבנה. בנוסף ישנם במבנה אולם לעריכת הטישים, ספרייה תורנית גדולה, מקוה טהרה גדול וחדרי לימוד. נמצאים בו גם משרדי החסידות וחדר האדמו"ר, את בית המדרש סובבת חצר היכולה להכיל אלפי אנשים ובה נערכים שמחות ואירועים מיוחדים בחסידות.
היכל התפילה

היכל עזרת הגברים מונה כ-450 מקומות ישיבה. מאירות אותו 3 נברשות ענק. בשורות הראשונות יושבים התורמים והרבנים הבולטים. בבית המדרש שתי גלריות המשמשות למקום ישיבה לנשים.
ארון הקודש המפואר גובהו 10 מטר ורוחבו כ-8 מטר. הוא עשוי שיש ועץ, ומכיל כ-15 ספרי תורה.
גלריית תמונות

ארון הקודש בבית המדרש הגדול נדבורנה
כך נראה בית המדרש מהגלריה
מקומו של האדמו"ר בבית הכנסת
כך נראה הבניין מרחוב האדמו"ר מנדבורנה
נדבורנה בהכנסת ספר תורה לבית המדרש
טיש בחסידות נדבורנה
הערות שוליים

↑  חיים טוויל, סכנת קריסה: עשרות מוסדות חינוך בציבור החרדי נבנו בשיטת ‘פל קל’, באתר חרדים10, 12 באפריל 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303139505171  LCCN: nr93008192  VIAF: 154047886   WorldCat (עם VIAF): 154047886
גלגל המזלות

.
גלגל המזלות ברומא העתיקה
גלגל המזלות (פרסקו)
גלגל המזלות או זודיאק (מיוונית: Ζῳδιακός κύκλος, "גלגל החיות") הוא דימוי ציורי של כוכבי השמיים, למעין גלגל הנחלק ל-12 מערכי כוכבים או "מזלות". רצועה זו של מערכי הכוכבים היא רצועה דמיונית מעגלית הנמצאת על מישור המילקה. על רצועה זו עובר מסלולה של השמש עבור צופה מכדור הארץ.
גלגל המזלות הוא מרכיב מרכזי באסטרולוגיה, שחסידיה מאמינים שמיקום הכוכבים משפיע על המתרחש על פני כדור הארץ, או משקף אותו, ולפיכך "המזל" – הן במשמעות השפעות על גורלו של האדם, הן במשמעות הגורם השמימי שישפיע על חייו, נקבע על פי יום התאריך והחודש שבו נולד – ממנו ניתן לכאורה לדעת את האזור בגלגל המזלות שבו נמצאת השמש בעת הולדתו.
בעבר נאמר שמועד מסוים בשנה הוא "במזל" על פי שם הקבוצה בה נמצאה השמש. אסטרולוגים עדיין משתמשים בלוח זמנים בן כ-2,000 שנה, ומאז בשל תופעת הנקיפה השמש אינה נמצאת במזל האסטרולוגי, אלא מקדימה בחודש. לדוגמה, בטווח הזמנים 20 במרץ – 19 באפריל, המוכרז כמזל טלה, נמצאת השמש במזל דגים.
אף על פי שמסלול המילקה עובר גם דרך קבוצת נושא הנחש הושמטה זו מרשימת המזלות, אולי על מנת לשמר את החלוקה ל-12, כחלוקת החודשים ואולי מכיוון שרוב כוכבי נושא הנחש הם מעל מישור המילקה.
גלגל המזלות שימש את האסטרונומיה במיפוי השמיים, כאשר כל אזור בשמיים מכונה על שם המזל שלו – קבוצת כוכבים נראים שעל ידי חיבור קווים ביניהם יוצרים צורות. המזלות הותאמו לתקופות בשנה על ידי ייחוס כל מזל לתקופה שבה השמש עוברת במזל, ולכן קבוצת הכוכבים שלה לא נראית במהלך הלילה, אלא רק שאר המזלות. התקופה של כל מזל נמשכת כ-30 יום, בעונת שנה קבועה, ובאורך מקביל פחות או יותר לסיבוב הירח. עם השנים השתנו הכוכבים הנראים במהלך תקופות שנה ובתרבויות השונות החסירו והוסיפו כוכבים שונים כדי להתאימן לציור הידוע ולתקופה האמורה לייצג את המזל. זיהוי המזלות עם עונות שנה ושמות המזלות ניתנו בידי בני תרבות קדומה, ונמצאים בספרות הבבלית והמצרית העתיקה בכתב יתדות ובכתב חרטומים, וכן בציורים קדומים ששרדו, והיו מרכזיים גם לאמונות של התרבות האלילית היוונית והרומית. המזלות המייצגות את חודשי השנה מרכזיות לפולקלור של תרבויות רבות, ומשמשות בהן גם כיום.
מקור השם

גלגל – על פי סיכומי אפלטון, שהובאו בספרו של אריסטו "פיזיקות" (אנ'), בהמשך לדברי התוכנים הבבלים הקדומים האכדים והשוּמרים, היה גלגל בלתי-נראה בשמיים עשוי מחומר שקוף, אשר סובב את כוכבי השֶׁבֶת השמימיים הקבועים בו. שקיפותו נבעה מהיותו עשוי חומר דומה לקרח, והברד, לפי כתבי תרבויות קדומות, היה נפילה של חלקים מגֶרֶם שמיים זה, או מים שקפאו בבואם במגע עם גלגל המזלות. בתוך גלגל זה היו קבועים גלגלים נוספים שגרמו לתנועות כוכבי הלכת בשונה משאר הכוכבים הזורחים ושוקעים במהלך הלילה בסדר קבוע. המילה גלגל הוא חידוש עברי תלמודי בעקבות המילים המקראיות אבן גולל (אבן עגולה המגולגלת על פי מערת קבורה) וצמח הגלגל – המתגלגל ברוח. בעברית מקראית המילה היא אוֹפַן – המאפשר הפניית העגלה לכיוון חדש.
מזלות – היא מילה המשמשת בהרחבה בלשון המשנה והתלמוד, אך מופיעה באופן יחידאי במקרא לגבי יאשיהו בספר מלכים: "וְהִשְׁבִּית אֶת הַכְּמָרִים אֲשֶׁר נָתְנוּ מַלְכֵי יְהוּדָה... וְאֶת הַמְקַטְּרִים לַבַּעַל לַשֶּׁמֶשׁ וְלַיָּרֵחַ וְלַמַּזָּלוֹת וּלְכֹל צְבָא הַשָּׁמָיִם".
צירוף האותיות ז-ל בשורשים של שפות שמיות רבות וביניהם עברית מקראית וארמית משמש להליכה, למסע, לזרימה, ולירידה. בעברית מקראית לשורש נז"ל משמעות זרימה, היעלמות או התרחקות, והליכה.
ואלו קשורים עם תנועת "גלגל" שמימי זה. יש המשערים ששרש המילה מזל, מקורו במילה הערבית "נזל" שפירושה – "יורד" שהרי מהותם של המזלות בתרבויות השונות היא התנועה הנצפית של ירידת הכוכבים ו"שקיעתם" (בים הארצי או מאחורי הים השמימי הכחול הכהה של הלילה, לקראת הופעתם המחודשת בתום החודש של המזל)
גלגל המזלות באסטרונומיה

באסטרונומיה, גלגל המזלות הוא האזור על כיפת השמיים הקרוב למישור המילקה, עליו נעים כל כוכבי מערכת השמש. הגלגל חולק לשנים עשר חלקים, כאשר את כל חלק מייצגת "קבוצת כוכבים" הנקראת מזל. המזלות משמשים להגדיר את האזורים בשמיים, שכן הם יותר נוחים לשימוש מקואורדינטות.
בנוסף לשנים עשר המזלות, ישנם הכוללים במזלות גם את נושא הנחש, אף על פי שרוב כוכבי קבוצת הכוכבים של נושא הנחש נמצאים מעל למישור המילקה, מכיוון שכמות קטנה של כוכביו נמצאת מתחתיו, ולכן על פי הגדרות האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי בשנת 1930, נושא הנחש מוכר באופן רשמי כחלק מקבוצות הכוכבים המרכיבות את הגלגל. גם תלמי הכיר בה כחלק מן הגלגל, עוד במאה ה-2, בספרו אלמגסט.
גלגל המזלות באסטרונומיה > תאריכי המזלות

התאריכים האסטרונומיים המופיעים בטור השמאלי הם התאריכים האסטרונומיים הנכונים להיום, שבהם השמש עוברת על רקע קבוצת הכוכבים.
| מזל (אסטרונומי) | מזל (אסטרולוגי) | סמל | תאריכים אסטרולוגיים> גלגל המזלות הטרופי | תאריכים אסטרולוגיים> גלגל המזלות הסידרי | תאריכים אסטרונומיים   (נכון ל-2016) | חודש   עברי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טלה (קבוצת כוכבים) | מזל טלה |  | 21 במרץ – 20 באפריל | 14 באפריל – 14 במאי | 19 באפריל – 14 במאי | ניסן |
| שור (קבוצת כוכבים) | מזל שור |  | 21 באפריל – 20 במאי | 15 במאי – 14 ביוני | 14 במאי – 21 ביוני | אייר |
| תאומים (קבוצת כוכבים) | מזל תאומים |  | 21 במאי – 21 ביוני | 15 ביוני – 16 ביולי | 21 ביוני – 21 ביולי | סיוון |
| סרטן (קבוצת כוכבים) | מזל סרטן |  | 22 ביוני – 22 ביולי | 17 ביולי – 16 באוגוסט | 21 ביולי – 11 באוגוסט | תמוז |
| אריה (קבוצת כוכבים) | מזל אריה |  | 23 ביולי – 22 באוגוסט | 17 באוגוסט – 16 בספטמבר | 11 באוגוסט – 17 בספטמבר | אב |
| בתולה (קבוצת כוכבים) | מזל בתולה |  | 23 באוגוסט – 22 בספטמבר | 17 בספטמבר – 17 באוקטובר | 17 בספטמבר – 31 באוקטובר | אלול |
| מאזניים (קבוצת כוכבים) | מזל מאזניים |  | 23 בספטמבר – 23 באוקטובר | 18 באוקטובר – 16 בנובמבר | 31 באוקטובר – 23 בנובמבר | תשרי |
| עקרב (קבוצת כוכבים) | מזל עקרב |  | 24 באוקטובר – 21 בנובמבר | 17 בנובמבר – 15 בדצמבר | 23 בנובמבר – 30 בנובמבר | חשוון |
| נושא הנחש (קבוצת כוכבים) |  |  |  |  | 1 בדצמבר – 18 בדצמבר |  |
| קשת (קבוצת כוכבים) | מזל קשת |  | 22 בנובמבר – 21 בדצמבר | 16 בדצמבר – 14 בינואר | 18 בדצמבר – 19 בינואר | כסלו |
| גדי (קבוצת כוכבים) | מזל גדי |  | 22 בדצמבר – 20 בינואר | 15 בינואר – 12 בפברואר | 19 בינואר – 16 בפברואר | טבת |
| דלי (קבוצת כוכבים) | מזל דלי |  | 21 בינואר – 18 בפברואר | 13 בפברואר – 14 במרץ | 16 בפברואר – 12 במרץ | שבט |
| דגים (קבוצת כוכבים) | מזל דגים |  | 19 בפברואר – 20 במרץ | 15 במרץ – 13 באפריל | 12 במרץ – 19 באפריל | אדר |
התאריכים המדויקים עשויים להשתנות בסדר גודל של יומיים בהתאם למחזור השנים המעוברות.
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > טלה (Aries)

במיתולוגיה היוונית, האייל המכונף בעל הצמר הזהוב אשר סייע לפריקסוס והלה לברוח מאמם החורגת, אינו. אצל האשורים היה זה נסיך, שהפך לאייל או לטלה (אייל צעיר) לאחר שהחלו להקריב בעלי חיים באותו זמן בשנה. בקבוצת הכוכבים הזו יש שורה של שלושה כוכבים. לפני כ-2,000 שנה היה יום השוויון האביבי כאשר השמש הייתה במזל זה.
סמל המזל - טלה
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > שור (Taurus)

מקורו יווני או מינואי. האל זאוס לבש את צורת השור כדי לזכות באירופה, הנסיכה הפיניקית המיתולוגית, ואלה הולידו את המינוטאור. באסטרונומיה זוהי קונסטלציה די בולטת הכוללת שני צבירי כוכבים בהירים: הפליאדות (כימה, או שבע האחיות) וההיאדות. הכוכב הבהיר ביותר הוא אַלְדֶבָּרָן ("עין השור").
סמל המזל - שור או ראש שור
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > תאומים (Gemini)

התאומים קסטור ופולוקס היו בניו של זאוס: אחד היה בן אלמוות והשני לא. היפוך הקיץ מתרחש כאשר השמש נמצאת בקבוצת התאומים (21–22 ביוני); ההיפוך הטרופי הצפוני צריך להיקרא ההיפוך הטרופי של תאומים. קבוצה בולטת מעל אוריון.
סמל המזל - קסטור ופולוקס
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > סרטן (Cancer)

קבוצת כוכבים קטנה, העמומה ביותר בגלגל (Praesepe,‏ Beehive Cluster). במיתולוגיה היוונית נשלח הסרטן על ידי האלה הרה כדי להפריע להרקולס במלחמתו כנגד ההידרה.
סמל המזל - סרטן
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > אריה (Leo)

קבוצת כוכבים גדולה ומרשימה. הכוכב הבהיר שלה הוא רגולוס (לטינית: "מנהיג"). בסיפורו של הרקולס הייתה הריגת האריה מנמאה הראשונה מבין שתים עשרה המטלות שהטילה הרה על הרקולס.
סמל המזל - אריה
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > בתולה (Virgo)

זו קבוצת הכוכבים הגדולה ביותר בגלגל המזלות. במהלך ההיסטוריה קישרו אותה עם אלות רבות, בין השאר עם האלה דמטר – אלת האדמה והתבואה היוונית, ועם אסטראה – אלת הצדק. הכוכב הבהיר בקבוצה זו הוא סְפִּיקַה (לטינית: "שיבולת"). יום השוויון של הסתיו מתרחש כאשר השמש נמצאת במזל בתולה (22–23 בספטמבר).
סמל המזל - אישה שמחזיקה שיבולים
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > מאזניים (Libra)

קונסטלציה קטנה וחיוורת, הצעירה שבגלגל. במקור היא הייתה טופרו של העקרב, אבל הרומאים הפרידו אותה כדי לאזן טוב יותר את לוחות הזמנים, משום שיום שוויון הסתיו הופיע כאשר השמש הייתה באזור זה של השמיים לפני 2,000 שנה. זהו המזל היחיד בגלגל שאיננו משויך ליצור חי כלשהו (מזל הדלי במקור הלועזי מסומל דווקא על ידי אדם הנושא דלי מים – "Aquarius"). במיתולוגיה הרומאית המאוחרת נאמר כי אלה המאזניים של אלת הצדק אסטראה (כאשר היא עצמה קושרה למזל בתולה).
סמל המזל - מאזניים
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > עקרב (Scorpio)

זהו העקרב שהרג את אוריון הצייד. העקרב זורח בשמיים בדיוק כאשר אוריון שוקע, כך ששתי הקבוצות לא נראות לעולם ביחד. הכוכבים הבהירים בקבוצת כוכבים זו הם אנטארס (מיוונית: "יריבו של מאדים", בשל צבעו האדום החזק). השם "עקרב" נמצא בשימושם של האסטרולוגים בלבד.
סמל המזל - עקרב
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > קשת (Sagittarius)

זהו קרוסוס, בנו של האל היווני פאן וממציא החץ והקשת. באסטרונומיה, חלק זה של השמיים מכיל את החלק הבהיר יותר של שביל החלב כפי שהוא נראה לכיוון מרכז הגלקסיה. הוא אינו נראה מחצי הכדור הצפוני. היפוך החורף מתרחש כאשר השמש נמצאת בקבוצה זו (20–22 בדצמבר), ולפיכך ההיפוך הדרומי צריך להיקרא ההיפוך של קשת.
סמל המזל - קנטאור שמחזיק קשת
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > גדי (Capricorn)

זוהי קבוצת כוכבים קטנה ועמומה, אך למרות זאת היא אחת העתיקות ביותר בגלגל. מקורה בבבל. היא נמצאת באזור השמיים המוכר כ"הים", ולכן המזל מוכר גם כ"גדי הים" (seagoat) – חיה בת-כלאיים, שחציה העליון הוא גדי וחציה התחתון הוא דג. באסטרולוגיה המערבית יש המייחסים את ההיבטים הרוחניים של המזל אל גדי הים ואת ההיבטים החומריים אל גדי היבשה.
סמל המזל - עז הרים
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > דלי (Aquarius)

קבוצת כוכבים עמומה אך רחבה, שמקורה באסטרולוגיה הבבלית. באותם הזמנים הייתה התקופה הגשומה כאשר השמש חצתה אזור זה של השמיים. הקונסטלציה נמצאת באזור השמיים המוכר כ"הים". הקבוצה כונתה בתקופות מסוימות "אווז" ובתקופות אחרות – "טווס". במיתולוגיה היוונית ההקשר השכיח יותר הוא לגנימדס, נער יפה תואר אשר שבה את ליבו של זאוס.
סמל המזל - דלי מלא במים
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > דגים (Pisces)

עוד אחת מהקוסנטלציות העתיקות, מקורו של השם מהבבלים. כיום מתרחשת נקודת השוויון של האביב כאשר השמש נמצאת במזל זה (20–22 במרץ). כוכבי הקבוצה מאוד חיוורים. במיתולוגיה היוונית נאמר כי אלה היו אפרודיטה וארוס כאשר הם לבשו צורת דג כדי להתחמק מהטייפון המיתולוגי.
סמל המזל - שני דגים שוחים זה מול זה
גלגל המזלות באסטרונומיה > הדמויות שבגלגל > נושא הנחש (Ophiuchus)

זהו אל הרפואה היווני, אסקלפיוס, המוצג כאוחז נחש, סמל מסורתי של ריפוי. אזור זה בשמיים מכיל צבירי כוכבים רבים ואת שביל החלב. נושא הנחש אינו מהווה חלק מגלגל המזלות האסטרולוגי המסורתי, אלא בגלגל המזלות האסטרונומי בלבד.
גלגל המזלות באסטרולוגיה ובמיתולוגיה

באסטרולוגיה המערבית, גלגל המזלות הוא פס על כיפת השמיים הכולל בתוכו את המסלול הנראה לעין של השמש ואת מסלוליהם של שאר הכוכבים במערכת השמש. הוא מחולק לשנים עשר חלקים שווים של 30 מעלות הקרויים "מזלות", אשר כל אחד קרוי על שם קבוצת כוכבים.
באסטרולוגיה המערבית הטרופית, גלגל המזלות מתחיל בנקודה בה מישור המילקה חוצה את מישור קו המשווה של כדור הארץ בנקודת השוויון האביבית. מנקודה זו, השמש חוצה את מישור קו המשווה ומתחילה בטיפוסה צפונה. השמש נכנסת למזל טלה האסטרולוגי בנקודה זו, בסביבות ה-20 במרץ, אך כניסתה לתוך קבוצת הכוכבים האסטרונומית בעלת אותו השם היא רק כחודש לאחר מכן. לכן באסטרולוגיה המערבית הטרופית, אף על פי שהמזלות שואבים את שמם מקבוצות הכוכבים, אין הקבלה ביניהם כלל.
באסטרולוגיה הסידרלית המזלות מיושרים לפי קבוצות הכוכבים. גם פה היישור איננו מדויק, משום שקבוצות הכוכבים משתנות בגודלם הן, והמזלות הסידרלים מחולקים כולם באופן שווה ל-30 מעלות בדיוק.
ראו גם

אסטרולוגיה
ארבעת היסודות
השקפות ביהדות כנגד האסטרולוגיה, בוויקיפדיה האנגלית
גלגל המזלות בבתי כנסת עתיקים
לקריאה נוספת

גיליון 4 (156), אייר תשס"א, מאי 2001 של כתב העת עת־מול, הוצאת יד בן-צבי
הערות שוליים

↑  אזל הוא התרגום הארמי להלך כאמור על דניאל: "לְגֻבָּא דִי אַרְיָוָתָא אֲזַל" (לגוב האריות הלך)
↑  נזל במשמעות זרימה, הנערמת כאשר עוצרים אותה בשירת הים) ...נֶעֶרְמוּ מַיִם, נִצְּבוּ כְמוֹ נֵד נֹזְלִים, משמעות היעלמות או התרחקות כמובא בהמלכת שאול המלך בספר שמואל - וּמַה נָּבִיא לָאִישׁ? כִּי הַלֶּחֶם אָזַל מִכֵּלֵינוּ! וכך גם בתשובת איוב לצופר: אָזְלוּ מַיִם מִנִּי יָם וְנָהָר יֶחֱרַב וְיָבֵשׁ. המים נוזלים בדמעות הבכי של ירמיה "וְעַפְעַפֵּינוּ יִזְּלוּ מָיִם" הטל נוזל בשירת האזינו שבספר דברים, השלג הנמס נוזל בתהלים, והשחקים נוזלים על בני האדם באיוב. בהקשר זה יצוין שבשורש רח"ק נמצאת ההברה רח המציינת יחד עם הברות דומות כמו רכ, ולכ - הליכה בדרך או בריחה, בשפות שמיות רבות וביניהן ערבית.
↑  כגון הקינה אז בחטאינו חרב מקדש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536671805171  BnF: cb119338321 (data)  GND: 4117221-8  LCCN: sh85149938  NKC: ph116791  TDVİA: burc--astroloji 
סימנים של המזלות השונים, כולל מזל נושא הנחש (אנ')

מזל טלה. איור משנת 830 לערך
מזל תאומים. איור משנת 830 לערך.
מזל סרטן (סמטה יפואית)
מזל אריה
מזל בתולה (פרסקו)
מזל מאזניים. איור מהמאה ה-15.
מזל עקרב
מזל קשת
מזל גדי
מזל דלי. איור מהמאה ה-15.
גלגל המזלות על בול משנת 1961 בעיצובו של ע. בלאושילד