stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גנוסטיקה
הגנוסטיקה והקבלה

ישנן דעות במחקר הטוענות שתקומת הגנוסיס לתחייה באותו מקום ובאותו זמן שבהם הופיעה הקבלה איננה מקרית. על פי השערות חוקרים מסוימים, לגנוסיס הייתה השפעה גדולה על התפתחותה של המיסטיקה היהודית במאות הראשונות לספירה, ובמיוחד להתפתחות הספרות הקבלית בימי הביניים. מאידך, ישנם חוקרים אחרים, כמשה אידל, שמוצאים את שורשי הקבלה לאורך כל הספרות היהודית מן העת הקדומה והלאה.
היו חוקרים שרצו לדמות את הרעיון הגנוסטי למבנה המופיע בקבלה ונקרא "האילן הקדוש". האילן הוא מעין עץ הפוך, ששורשו למעלה והוא מסתעף וצומח כלפי מטה. לדעת החוקרים בזאת מובא לידי ביטוי האופי האורגני של האל שגדל, מתפתח ונושא פרי. עוד טוענים החוקרים, כי ב'ספר הבהיר' – חיבור קבלי, שחובר בפרובנס במאה הי"ב – יש דימוי של עץ קבלי מובהק; וסימני המקור המזרחיים – הגנוסטיים – שלו, בולטים מאוד למרות העריכה הרבה שהייתה בו. אולם לא ידוע באילו צינורות השתלשל המידע אל מחברי היצירה הזאת.
לעומת זאת, הקבלה הלוריאנית סיכמה את התפיסות שמבנה האילן לא עולה בקנה אחד עם הגישה הגנוסטית. אלא, היא מראה את המבנה של יכולות ההשתלשלות של יצור חומרי מהאין סוף הבלתי חומרי וחסר הגדרה כלשהי. במקומות מסוימים במבנה האילן יש מעין גילוי של אנרגיות בעלות תכונות זכריות ונקביות שמהותן נתינת אנרגיה או צמצומה לצורך בריאת מערכות. עם זאת, בתורת האצילויות, תורת הצמצום, ובמיוחד בתורת הניצוצות האלוהיים, יש מקבילות מפתיעות לקוסמולוגיה המאניכאית – אבל גם כאן לא נמצא קשר היסטורי מוכח.
התפישה כי הקבלה הושפעה עמוקות מן הגנוזיס, קיבלה ביטוי נרחב במחקריהם של גרשום שלום ותלמידיו. ברם משה אידל, מחוקרי הקבלה המובילים כיום, אינו מקבל הנחה זו, וטוען כי לא נמצאה שום ראיה מובהקת להשפעה מעין זו[דרוש מקור]. המחלוקת על זיקת הגנוזיס והקבלה, היא חלק ממכלול רחב יותר, של שאלת מקוריותה של הקבלה במסורת היהודית: בעוד שלדעת שלום ותלמידיו הקבלה צמחה כמעט יש מאין במאה השלוש עשרה בספרד, אידל וחוקרים נוספים מצביעים על שורשיה הקדומים של הקבלה, כשרשרת ארוכה מן המקרא דרך חז"ל ועד המאה השלוש עשרה בספרד. לפיכך, לדעתם, אין לדבר דווקא על השפעה מבחוץ, כאשר ניתן לאתר את שורשי התופעה מתוך המסורת עצמה.
בשונה מהגישה הגנוסטית, רואה התפיסה הקבלית בכל מערכת אנרגטית – תת-מערכת המורכבת מיסודות זכריים ונקביים, כך שהחלוקה אינה שחור ולבן אלא גם השחור מורכב משחור ולבן וכן הלבן עצמו – במבנה שהולך ומסתעף כדמות אילן. דוגמאות לשוני בין התפיסה הגנוסטית לבין הקבלה הם תיאור בריאת העולם.
הגנוסטיקה והקבלה > בריאת העולם

יש הבדל מהותי בין סיפורי הבריאה הגנוסטיים, לבין תיאור הבריאה הקבלי.
העולם הקבלי מתאר את מערכת הבריאה כמערכת של השתלשלות מהאחד המוחלט והאין-סופי ועד למציאות החומר הפשוט ביותר הנמצא על פני האדמה. במערכת הזו בשונה מהמערכת הגנוסטית קיימים שלושה מרכיבים שהם צד ימין, צד שמאל, וקו האמצע הממצע ביניהם.
מערכת הטוב והרע אינה נמצאת בעולם האלוהות אלא בעולם הנבראים בלבד, ובהיותה מערכת נבראת הרי שאינה עומדת בשום קנה מידה עם האלוהות וכל כוחותיה ותכונותיה נובעות מתוך היותה מערכת נבראת נפרדת מהאלוהות ושייכת בהגדרה הקבלית ל"עולם הנפרדים".
על פי התפיסה הקבלית, מערכת הרע הייתה במקורה פוטנציאלית בלבד. טעות ביצוע הציווי האלוהי על ידי האדמה ביום השלישי לבריאת העולם בכך שצוותה להוציא "עץ פרי עושה פרי" שמשמעותו טעם העץ כטעם הפרי והיא בטעותה הוציאה "עץ עושה פרי", דרך קטרוג הלבנה ביום הרביעי לבריאה שטענה שאין שני מלכים יכולים לשמש בכתר אחד, וכלה בחטאו של האדם הראשון בעץ הדעת טוב ורע – הם אלה שגילמו ונתנו תוקף לכוח הרע בעולם.
המקובלים מתארים את ההבחנה של האדם הראשון קודם החטא כברירה בין אמת לשקר ואילו מערכת הטוב והרע חיצונית לו. אולם לאחר החטא התעברה מערכת הרע והפכה לחלק מהאדם עצמו. התפיסה הקבלית טוענת שהיות שהרע הוא ישות נבראת ו"אין רע יורד מן השמים" הרי שב"אחרית הימים", סופו של הרע להיאבד ולהיכחד ולא לשמש יותר כברירת מחדל לתהליך הבחירה בעולם.
אחד הטקסטים הגנוסטיים הקדומים מסביר את התהליך שקדם לבריאה. הוא מדבר על דמות הקרויה בתוך העולם הקודם להיווצרות העולם הנקרא 'פיסטיס' (ביוונית: אמונה) שמתוכה נבעה ה'סופיה' – החוכמה. תיאור זה שונה לחלוטין מהתאור הקבלי המדבר על מערכת עליונה הנקראת "אדם קדמון" שהיא מערכת עליונה אלוהית שאיננה מתחלקת אפילו לימין ולשמאל אלא רק בלשון מושאלת. מערכת זו אף קודמת ליצירת העולם האלוהי הנקרא "אצילות" וכן לעולמות שתחתיו שהם "עולם הבריאה" "עולם היצירה" ו"עולם העשיה" הנקראים בדרך קיצור עולמות אבי"ע (אצילות, בריאה, יצירה, עשיה). האדם הראשון נברא רק לאחר שכל המערכת עמדה על תילה וגופו, נפשו, רוחו ונשמתו נחצבו מתוך העולמות הרוחניים השונים – עולמות אבי"ע. בנוסף, לאדם הראשון ניתנה התורה, שהיא מעל מערכות הבריאה. בשונה מהתפיסה הגנוסטית ניתן לתאר את התורה כ'ספר אדריכלות' שבאמצעותו נברא העולם, ולכן על האדם להעמיק בה על מנת להתחבר למקורות החוכמה.
האל שהניח את אדם הראשון בגן עדן, הניח גם את הנחש שהוא הנקרא בלשון הקבלה שטן וסמא"ל, ושם את הנחש בראש ההיררכיה הנקראת "הצד האחר" (בארמית: "סטרא אחרא"). כל מערכות הצד האחר הן עולמות הנמצאים מתחת למערכות עולמות אבי"ע, ובשל כך סופם להיאבד.
לאדם שלאחר החטא נבחרה משימה ליצור הפרדה בין העולם החומרי המורכב מטוב ורע, כלומר – לבחור בהנהגת עולמות אבי"ע ולא בהנהגת עולמות הסטרא אחרא.
הגנוסטיקה והקבלה > ההפרדה בין היסודות הזכריים והנקביים באלוהות

הכלל הנקוט בגנוסיס הוא שכשם שבטבע יעמדו צאצאים רק מכוח הזיווג בין זכרים לנקבות – כך גם בעולם הרוח לא ייווצרו תוצרים ללא זיווגים בין היסוד הזכרי והיסוד הנקבי. ישנן אפילו גישות הגורסות שלאיאונים יש פנים לזכרים ולנקבות.
מתנגדי הקבלה ראו את ספר הבהיר כנושא רעיון גנוסטי בצורתו הטבעית, ולכן סירבו לקבל אותו ואת גישתו. לעומתם הזרם המרכזי שתפיסתו היא היום השלטת והמקובלת – אינה רואה את המונחים זכר ונקבה וממילא את זיווגם כדרך ארצית אלא מדברת על המושג "זכר" כמערכת "משפיעה" "חסד" ו"נותנת", ואת המערכת הנקבית כמערכת "מצמצמת" "דין" ו"מקבלת". תפקידן של המערכות הוא ליצור איזון בין הרצון להשפיע שפע אין סופי שסופו כליה לבין מערכת מצמצמת אין סופית שגם סופה כליה.
המערכות נבראו בצורה זו כדי לאפשר למוצר הסופי שהוא האדם את קיומו באותה תבנית סביבתית יקומית בעלת מבנה מסודר שבה הוא נמצא.
השפעות מודרניות של רעיונות גנוסטיים

הרעיונות הגנוסטיים החלו להיחקר באופן מדעי במהלך המאה ה-19, וחדרו לאחר מכן למגוון תנועות ורעיונות. בין השאר מקובל לראות בהפרדה בין אל ארצי טוב ואל שמימי רע בסיס לגישת "פילוסופיית החיים" (Lebensphilosophie) שרווחה בגרמניה בשלהי המאה ה-19. תנועה זו השפיעה לאחר מכן על תפיסות יסוד של התנועה הנאצית, וגם על מספר הוגים ציונים, בהם ארתור רופין.
ראו גם

הבשורה על פי תומאס
הבשורה של יהודה
מנדעים
בורבוריטים (Borborites)
דרוזים
לקריאה נוספת

יוסף דן, תולדות תורת הסוד העברית: העת העתיקה, מרכז זלמן שזר, תשס"ט, פרק עשירי: בעיית הגנוסיס ויחסה לתולדות המיסטיקה היהודית.
שרגא בר און ויקיר פז, ' "חלק ה' עמו" ': על מיתוס בחירת ישראל בגורל והוויכוח הגנוסטי-הנוצרי-הפגני-היהודי', תרביץ עט (תשע"א), עמ' 23–61
יונתן כהנא (עורך ומתרגם), גנוסטיקה, אסופת מכתבים מתורגמים מקופטית ויוונית עתיקה, הוצאת רסלינג, 2017
הערות שוליים

↑  Kurt Rudolph, Gnosis: The origins and Development of a World Religion, 1983
↑  ניר מנוסי, האדם הוא עץ הפוך, באתר nrg
↑  Gedaliahu Stroumsa, Another Seed: Studies in Gnostic Mythology, Leiden: Brill, 1984
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ח, עמוד ב'
↑  Gershom Scholem, Jewish Gnosticism, Merkabah Mysticism and Talmudic Tradition, 1960
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף ט"ו, עמוד א'
↑  Gedaliahu G. Stroumsa, Aher: a Gnostic, The rediscovery of Gnosticism 2, Bentlley Layton, 1981, עמ' 808-818
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"ב, עמוד ב'
↑  ספר תהילים, פרק י"ד, פסוק א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ', עמוד ב'
↑  Allan Segal, Two powers in Heaven: Early Rabbinic Reports about Christianity and Gnosticism, Brill, 1977
↑  גרשום שלום, 'יהדות וגנוסטיות', עוד דבר, עמ' 176–183, תל אביב: א' שפירא (עורך), תש"ן
↑  Itamar Gruenwald, Aspects of the Jewish-Gnostic Controversy, The Rediscovery of Gnosticism 2, Bentley Layton Ed., 1981, עמ' 713-723
1 2  יותם חותם, גנוסיס מודרני וציונות, ירושלים: מאגנס, 2007, עמ' 135
↑  Amit Varshizky, Alfred Rosenberg: The Nazi Weltanschauung as Modern Gnosis, Politics, Religion & Ideology 13, 2012-09-01, עמ' 311–331 doi: 10.1080/21567689.2012.698977
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531305905171  BNE: XX526919  BnF: cb11939057m (data)  GND: 4021391-2  LCCN: sh85055466  NDL: 00576434 
כתב יד ובו כוהני דת המניכאיזם לצד שולחנות הכתיבה שלהם, ממזרח סין
תגליף פני אריה שנחקק על אבן יקרה, שמתאר ככל הנראה את הדמיורגוס
תגליף מאבן מיתית
מיקרומגס

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  וולטר
 שפת המקור:  צרפתית
 סוגה:  מדע בדיוני
 נושא:  פילוסופיה, אדם, מסע, אירוניה 
 מקום התרחשות:  כדור הארץ, שבתאי, סיריוס 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1752
 מספר עמודים:  103
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת נהר
 תאריך:  2009
 תרגום:  ניר רצ'קובסקי
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003153702
 
מיקרומגס (בצרפתית: Micromégas) הוא ספר מאת הפילוסוף הצרפתי וולטר, אשר יצא לאור בשנת 1752. הספר נחשב לאבן פינה בהיסטוריה של הספרות המערבית כיוון שהוא נחשב לאחד הביטויים הראשונים של מדע בדיוני.
הספר עוסק בחייזר "מיקרומגס", הוגה דעות ענק ממדים בן הכוכב סיריוס.  מיקרומגס מוגלה מהכוכב שלו לאחר שפרסם ספר שהכעיס את הרשויות והוא נודד ביקום יחד עם חברו, מזכיר האקדמיה של כוכב הלכת שבתאי. הזוג מגיע לכדור הארץ ותוך חיפוש חיים הם מגלים ספינה ובה משלחת אנשי אקדמיה, פילוסופים בני אסכולות שונות. למרות ההבדלים העצומים בגדלים, החייזרים מזהים יצורים תבוניים באוניה ומנהלים איתם דיון פילוסופי. מיקרומגס משמש בספר כהתגלמות העקרונות של תקופת הנאורות ודרך עיניו בוחן וולטר ומעביר ביקורת על תושבי כדור הארץ. כמו בקנדיד, הביקורת של וולטר מכוונת אל הפילוסופים של תקופתו.
הספר ראה אור בתרגום לעברית של ניר רצ'קובסקי בהוצאת נהר בשנת 2009.
אחדות למען הצדק

אחדות למען הצדק (All Star – Unity for Justice) הוא קליפ מוזיקה חסידית שיצא בשנת 2010 בהשתתפות כ-30 מוזיקאים יהודיים, במסגרת פרויקט מוזיקלי בשם THE UNITY PROJECT כחלק מקמפיין לקידום משפט הוגן ומימון הגנתו של שלום רובשקין, שיצא לחופשי בשנת 2018.
השיר הופץ על ידי Mostly Music ואדרת רקורדס, כאשר ההכנסות מרכישתו הוקדשו לקרן הקמפיין.
הפרויקט מנה 2 שירים, "אחדות" ו"ידיד נפש". בינואר 2018 החלו צילומי הקליפ השלישי והאחרון של שיר האחדות בהשתתפותו של רובשקין ומוזיקאים שונים, אך הוא לא יצא לאור.
בין האמנים אשר השתתפו בפרויקט נמנים גדולי הזמר הבולטים ביותר בעולם הדתי והחרדי: אברהם פריד, מרדכי בן-דוד, יעקב שוואקי, גד אלבז, ליפא שמלצר, יוסי גרין, בני פרידמן, אוהד מושקוביץ, בערי וועבער ועוד.
שירים > שיר האחדות

| --- | --- |
 שיר
 יצא לאור:  7 באוקטובר 2010
 מקום הקלטה:  ארצות הברית, ישראל
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 שפה:  אנגלית
 אורך:  5.46
 חברת תקליטים:  אדרת רקורדס (Aderet Music Corporation)
 כתיבה:  מרדכי בן-דוד, יהושע מנדלוביץ, משה קרביצקי
 לחן:  מרדכי בן-דוד, יהושע מנדלוביץ
 הפקה:  אלי לישינסקי, יצחק שם טוב, דניאל פינקלמן
 
שיר האחדות הפך ללהיט בתחנות הרדיו ובאתרים בקרב הציבור. הקליפ לשיר זכה ללמעלה מ-1 מיליון צפיות באתר יוטיוב.
שירים > שיר האחדות > משתתפים, ע"פ סדר הופעתם

קן ברג'ס
דוד גבאי
מנדי ורדיגר
בערי וועבער
יידל ורדיגר
יוסי גרין
יהודה גרין
מרדכי בן-דוד
בני פרידמן
אהרון רזאל
ליפא שמלצר
ברוך לוין
שלמה טויסיג
מנדי ורדיגר
ישראל ורדיגר
בנצי מרקוס
יוסף גולדשטיין
יוסי פיאמנטה
אבי פיאמנטה
דוד דאקס
שלומי גרטנר
מיכאל שניצלר
אברהם פריד
יעקב שוואקי
גד אלבז
שלומי דאקס
אוהד מושקוביץ
מקהלה:
Y Love
יעקב למר
דיסקרייב
יוני זיגלבוים
יצחק פוקס
משה קרביצקי
אבי ביגון
ריבי שובל
ארי קליין
שוח קסין
דוד שטיין
מיכאל פרוזנסקי
ק לנזבום
ניצוח:[דרוש מקור]
יצחק ביטון (Isaac Bitton)
שירים > ידיד נפש

| --- | --- |
 שיר
 יצא לאור:  1 בדצמבר 2011
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 שפה:  לשון הקודש
 אורך:  6.09
 חברת תקליטים:  אדרת רקורדס (Aderet Music Corporation)
 כתיבה:  רבי אלעזר אזכרי
 לחן:  דניאל פינקלמן
 הפקה:  יצחק שם-טוב
 
ידיד נפש הוא השיר השני בפרויקט שמבוצע על ידי בנצי מרכוס ודוד דקס, השיר לא זכה להצלחה משמעותית ביחס לקודמו.
קליפים

הקליפים הופקו על ידי חברת "SparksNext" של הבמאי והמפיק דניאל פינקלמן (Daniel Finkelman). הקליפ לשיר האחדות צולם במספר אולפנים ברחבי העולם.
הערות שוליים

↑  יצחק טסלר, בכירי הזמר החרדי התאחדו בקליפ חדש למען יהודי שעליו נגזרו 27 שנות מאסר, באתר nrg
↑  All Star - Unity For Justice: Desription, Mostly Music
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b6b4b9c6-5987-438e-80e4-8bc6349f6f14  MusicBrainz work: 09fd0c69-439f-48d2-bfec-67f3c534bd8b
אורן עמיאל

| --- | --- |

עמיאל בשנת 2022
 לידה:  19 בדצמבר 1971 (בן 53)
 עמדה:  רכז, קלע
 גובה:  1.84
 קבוצות כשחקן
 1994–1999:  הפועל גליל עליון
 קבוצות כמאמן
 2004–2005   2006   2007   2007–2008   2009–2010   2010–2013   2013–2014   2014–2017   2017–2021   2021   2021–2024:  גליל עליון (עוזר מאמן)   גליל עליון   מכבי תל אביב (עוזר מאמן)   הפועל יקנעם   הפועל נצרת עילית   נימבורק (עוזר מאמן)    הפועל ירושלים (עוזר מאמן)  נימבורק (עוזר מאמן)   נימבורק    הפועל ירושלים ברוזה במברג
 הישגים כמאמן
 4 x אליפות הליגה הצ'כית (2018–2021) 3 x גביע צ'כיה מאמן העונה של ליגת האלופות בכדורסל (2020)
אורן עמיאל (נולד ב-19 בדצמבר 1971) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל ישראלי, ששיחק בעמדות הרכז והקלע בהפועל גליל עליון גובהו 1.84 מטר.
קריירה משחק

עמיאל שיחק בעמדות הגארד בהפועל גליל עליון מהשנים 1994–1999. במהלך שנותיו בגליל עמיאל שימש בעיקר כמחליף של אבישי גורדון ועודד קטש וזכה למעט דקות משחק.
קריירת אימון > הפועל גליל עליון (2004–2006)

עמיאל אימן לאחר פרישתו את קבוצת הנוער של הפועל גליל עליון.
את קריירת האימון בבוגרים שלו עמיאל התחיל בשנת 2004 כאשר תחילה מונה על ידי עודד קטש לעוזר המאמן שלו, ולאחר שקטש עבר לתפקיד המנהל המקצועי מינה קטש את עמיאל ב-2006 למאמן הראשי של גליל עליון. עמיאל אימן 15 משחקים בגליל באותה העונה עד לחזרתו של קטש לתפקיד, ושם חזר עמיאל לתפקיד עוזר המאמן.
קריירת אימון > מכבי תל אביב (2007)

ב-2007, לאחר ההצלחה בגליל, מונה עודד קטש למאמן מכבי תל אביב ביחד עם צביקה שרף שמונה למנכ"ל מכבי בהתאם. עוזר המאמן מהעונה הקודמת ממכבי היה גיא גודס. בעוד שההנהלה ושרף מאוד רצו לראות את גודס ממשיך בתור עוזר המאמן של קטש, קטש מאוד רצה לראות את חברו ועוזר המאמן שלו מגליל עליון- אורן עמיאל בתור עוזר המאמן שלו גם במכבי תל אביב. לבסוף הסאגה נגמרה ועמיאל עבר ביחד עם קטש מהגליל אל מכבי תל אביב בעונת 2007 בתור עוזר מאמן ב-1 בינואר 2008 לאחר התפטרותו של קטש ממכבי תל אביב לאור מספר הפסדים רצופים והישגים דלים ועמיאל התפטר ביחד איתו.
קריירת אימון > הפועל יקנעם (2007–2008)

ב-26 במאי 2008 החליט עמיאל לרשונה להיפרד מעודד קטש וחתם עמיאל על חוזה לשנה בהפועל יקנעם מהליגה הלאומית. בשלב אמצע העונה התפטר עמיאל מתפקידו בשל מספר הפסדים רצופים והוחלף בראובן מלול.
קריירת אימון > הפועל נצרת עילית (2009–2010)

בעונת 2009/2010 אימן עמיאל את הפועל נצרת עילית גם היא מהליגה הלאומית במקביל לעובדתו במחלקות נוער שונות.
קריירת אימון > נימבורק (2010–2013)

בסוף עונת 2009/2010 עזב עמיאל לנימבורק שם היה עוזר המאמן של המאמן הישראלי רונן "ננו" גינזבורג. במהלך תקופתו בתור עוזר מאמן בנימבורק, זכתה הקבוצה ביחד עם עמיאל וגינזבורג שלוש פעמים רצוף בגביע ובאליפות ליגת העל הצ'כית
קריירת אימון > הפועל ירושלים (2013–2014)

לאחר כשלוש שנים בנימבורק בעונת 2013/2014 חזר עמיאל לארץ בתור עוזר מאמנה של הפועל ירושלים תחת בראד גרינברג. תחת הדרכתם של גרינברג ועמיאל, לאחר שהגיעה ירושלים למקום השלישי בפלייאוף לאחר שהודחה על ידי מכבי חיפה בשלב חצי הגמר, פוטר גרינברג וביחד איתו עזב עמיאל.
קריירת אימון > נימבורק (2014–2021)

בסוף העונה חזר עמיאל לנימבורק, שוב כעוזרו של ננו גינזבורג. בשנים 2014–2017 היה עמיאל עוזר המאמן של נימבורק. תחת הדרכתם של צמד המאמנים הישראלים, נימבורק זכתה שוב שלוש פעמים ברציפות באליפות צ'כיה.
לאחר סוף עונת 2016/2017 החליף את גינזבורג ומונה עמיאל למאמנה הראשי של נימבורק. בתפקיד זה כיהן עמיאל מעונת 2017/2018 ועד לעונת 2020/2021, שם זכה עמיאל עם הקבוצה בארבע אליפויות צ'כיה בנוסף לעוד שלושה גביעים. עמיאל זכה עם הקבוצה גם להצלחה במסגרות האירופיות, והגיע עם הקבוצה עד לרבע גמר ליגת האלופות, כאשר עונת השיא של הקבוצה הייתה בעונת 2019/2020, כאשר זכה בתואר מאמן השנה של ליגת האלופות בכדורסל בזכות מאזנה של נימבורק בשלב הבתים, 12:2, שהיה המאזן הטוב ביותר בכל המפעל.
קריירת אימון > הפועל ירושלים (2021)

ב-24 ביוני 2021 עזב עמיאל את נימבורק וחזר להפועל ירושלים בתור המאמן הראשי של הקבוצה. תחת עמיאל הוחתמו שמות גדולים בהפועל ירושלים כמו אנתוני בנט, ת'אן מייקר, ושון קליפטריק, וביחד עם השחקנים הישראלים המרשימים שהיו לקבוצה (אדם אריאל, איתי שגב ווילי וורקמן) הציפיות סביב הצלחת הקבוצה היו גבוהות מאוד. אבל, לאחר מספר הפסדים רצופים כולל הפסד ב-24 הפרש למכבי תל אביב בקלאסיקו הישראלי ב-28 באוקטובר 2021 פוטר מתפקדיו בקבוצה לאחר חוסר הצלחה במסגרת ליגת האלופות כאשר הקבוצה מפסידה בשלושת משחקיה הראשונים ולא מרשימה גם בליגה המקומית.
קריירת אימון > ברוזה במברג (2021–2024)

כחודש לאחר פיטוריו מהפועל ירושלים, ב-29 לנובמבר 2021, חתם עמיאל בברוזה במברג מליגת העל הגרמנית. בעונתו הראשונה עם הקבוצה הוביל עמיאל את הקבוצה למקום השמיני בסיום העונה הסדירה, ולאחר מכן הפסידה בסדרת רבע הגמר 0–3 למובילת הליגה אלבה ברלין. עמיאל המשיך עם במבורג גם בעונת 2023/2022, ואף החתים את הסנטר הישראלי גבי צ'אצ'אשוילי. תחת עמיאל הקבוצה לא הצליחה להעפיל לשלב הבתים של ליגת האלופות בכדורסל ושיחקה במקום במפעל היורופקאפ, ואף הגיעה עד לשלב רבע הגמר, שם הפסידה לקאלב/קראמו האסטונית. בליגה המקומית, סיימה הקבוצה במקום העשירי ולא הצליחה להגיע לפלייאוף. ב-10 בפברואר 2024 פוטר מתפקידו.
הערות שוליים

↑  משה לוי ואלי שווידלר, [https://www.one.co.il/Article/67042.html עודד קטש נשאר בגליל - יהפוך למנג'ר
המאמן יעשה הסבת תפקיד: ההחלטה נוגעת גם לדברים שלא קשורים לכדורסל ולא מעיד על כוונותיי העתידיות. עמיאל יאמן.], באתר one.co.il, ‏22/09/2005
↑  יואב בורוביץ, שרף וקטש חתמו במכבי תל אביב, מאבק על גודס, באתר הארץ, 3 ביוני 2007
↑  רענן וייס ואמיר בוגן, אורן עמיאל: "יהיה מוזר ללבוש את החולצה הצהובה", באתר ynet, 18 ביולי 2007
↑  דנה סידי, אורן עמיאל יאמן את הפועל יקנעם/מגידו, באתר ynet, 26 במאי 2008
↑  גלעד צוויק, צ'כיה: אליפות שמינית ברציפות לנימבורק, באתר nrg
↑  אהרלה ויסברג‏, יש מאמן חדש: אורן עמיאל חתם בהפועל ירושלים, באתר וואלה, 24 ביוני 2021
↑  תום נחום, ‏זעזוע בבירה: אורן עמיאל פוטר מהפועל ירושלים, באתר ONE‏, 28 באוקטובר 2021
↑  מערכת one, מצא קבוצה: אורן עמיאל מונה למאמן באמברג, באתר ynet, 29 בנובמבר 2021
↑  ‏שילם את המחיר על "הפסדים מטופשים": באמברג פיטרה את אורן עמיאל, באתר ספורט1, 10 בפברואר 2024
סמל ראשון מוסטפא רבינוביץ'

| --- | --- |
  כריכת הספר - סמל ראשון מוסטפא רבינוביץ
 מידע כללי
 מאת:  אשר קרביץ
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  ידיעות אחרונות - ספרי חמד
 תאריך הוצאה:  2005 | 2008
 מספר עמודים:  253
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 978-965-482-714-7
 הספרייה הלאומית:  990026247180205171
סמל ראשון מוסטפא רבינוביץ' הוא ספר מאת אשר קרביץ אשר מתאר את חייו של לוחם ביחידת המסתערבים "דובדבן" בימי האינתיפאדה השנייה. הספר יצא לאור לראשונה בשנת 2005 בשם "אני מוסטפא רבינוביץ'", ומאוחר יותר נערך מחדש ויצא לאור בשנת 2008 תחת השם "סמל ראשון מוסטפא רבינוביץ'", בהוצאת ידיעות ספרים.
תקציר העלילה

גיבור הספר הוא חייל צה"ל בשם יאיר רבינוביץ', כבן 20, אשר משרת כצלף ביחידת המסתערבים "דובדבן", בה הוצמד לו הכינוי מוסטפא. לאורך הספר מנסה רבינוביץ' לשמור על שפיות יחסית ומוסר גבוה נוכח המשימות אליהן הוא נשלח, התנהגות גורמי הפיקוד, ההנחיות שהוא מקבל מהממונים ומערכת יחסים חדשה שנכנסת לחייו.
רבינוביץ' נדר נדר שלא להרוג אף אדם בחייו - נדר שלא עולה בקנה אחד עם היותו צלף בדובדבן, שתפקידו להוציא לפועל משימות חיסול טרוריסטים.
הספר נפתח בתיאור מארב לפעיל חמאס בכפר ערבי, שמטרתו לנטרל אותו מפעילות ולמנוע ממנו לגייס נערים פלסטינים לפיגועי התאבדות. המשימה מוכתרת בהצלחה. לאורך הפרקים הראשונים הקורא נחשף יותר ויותר לאופיו המוסרי והאחראי של רבינוביץ'.
רבינוביץ' ממשיך ומתאר בפני הקורא משימות נטרול ומשימות חיסול שהוא נקרא אליהן, חלקן מוכתרות בהצלחה וחלקן מסתיימות בכישלון.
תפנית בעלילה מתרחשת כאשר לאחר מעצר מבוקש, רבינוביץ' נפצע באצבעו באורח קשה ומפונה לבית חולים. שם הוא מתחיל להרהר בחייו הרומנטיים ובהשפעות הפסיכולוגיות שיש לשירות ביחידה על רגשותיו ועל תפקודו התקין. הוא מתחיל לפתח שיחות עומק עם חולה נוסף בבית החולים בשם עמנואל, שמצליח לשנות את זווית ראייתו על שירותו הצבאי.
במקביל, הוא מפתח קשר רומנטי עם בחורה יפה שפגש באוטובוס בשם הדס. הוא אף נוסע ליישוב המרוחק בו היא גרה ומבלה אצלה יומיים שלמים.
בוקר אחד הוא מחליט, בניגוד לכל היגיון, לנסוע לשכם ולהתחזות לפועל בניין פלסטיני. הוא מסתבך עם אנשים שמתחילים לחשוד בו ונקלע לסכנת חיים, אך לבסוף מצליח לשוב לשטח ישראל בשלום.
דמויות

סמ"ר יאיר "מוסטפא" רבינוביץ': צלף ב"דובדבן", גיבור הספר. מתאר את הקורה לו בגוף ראשון. חכם, שנון, מוסרי ובעל חוצפה.
סמ"ר ירמי "מג'די": חברו הטוב ביותר של יאיר מהיחידה. מתגורר ברמת הגולן ובקשר לא טוב עם הוריו. נהרג במהלך תרגיל הכנה לפעילות מבצעית לקראת סוף הספר.
סרן אבישי: מפקדם הישיר של יאיר וירמי. חכם ופרקטי. בעל ידע רב בכל הקשור לנחשים.
הדס: בחורה שיאיר פוגש באוטובוס ומתאהב בה. נרקם בין השניים קשר רומנטי.
עמנואל: ניצול פיגוע שיאיר פוגש בבית החולים ומפתח איתו שיח פוליטי עמוק. מצליח לשנות את תפיסת עולמו של יאיר.
אביגיל: אחות בבית החולים שמטפלת ביאיר.
בוקי: כלבו הנאמן של יאיר, אותו יאיר אוהב מאוד ומתואר בהרחבה בסיפור.
פרשת הגניבה

מספר שנים לאחר צאת הספר רכש המפיק יואב הלוי מקרביץ את הזכויות לעלילת הסיפור במטרה ליצור סרט קולנוע על בסיסה. הלוי פנה לבמאי אסף ברנשטיין במטרה לשתף איתו פעולה ביצירת הסרט.
בסופו של דבר, הסרט לא הופק, וברנשטיין לוהק להיות הבמאי של עונתה הראשונה של הסדרה "פאודה", שבין עלילתה ועלילת הספר ישנן נקודות דמיון רבות. הלוי פתח בהליכים משפטיים נגד ברנשטיין, אך התיק נסגר ללא פיצוי.
הערות שוליים

↑  סמל ראשון - מוסטפא רבינוביץ' - אשר קרביץ | ידיעות ספרים שאוהבים, באתר www.ybook.co.il
↑  גניבת ה"פאודה": הסופר אשר קרביץ לא לוקח צד, באתר nrg
יזמות

יזמות היא הליך ההוצאה לפועל של מכלול הפעולות הדרושות להקמתו וניהולו של מיזם חדש, עסק או של תחום פעילות חדש בארגון קיים. בעוד שלעיתים קרובות נוטים לקשור יזמות לסטארט־אפים חדשים, קטנים ורווחיים, ניתן גם לראות התנהגות יזמית בחברות קטנות, בינוניות וגדולות, חברות חדשות ומבוססות וארגונים למטרות רווח ולא למטרות רווח כולל מלכ"רים, ארגוני צדקה וממשל.
יזמות היא פעילות ליצירה של ערך. זהו תהליך של שינוי, הכרוך בדרך כלל בסיכון כמו גם בערכים אחרים מלבד ערכים כלכליים. אנשים שמקימים מיזמים מכונים לעיתים קרובות יזמים, בעלים/מנהלים, או סוכני שינוי. בתחום הכלכלה, המונח יזם משמש לישות שיש לה יכולת לתרגם המצאות או טכנולוגיות למוצרים ושירותים שניתנים למיסחור.
חלק ניכר מהמיזמים אינם שורדים את שנות פעילותם הראשונות או נאלצים להיסגר בשל סיבות כגון: חוסר מימון, החלטות עסקיות שגויות, קושי להתמודד עם מדיניות ממשלתית, משבר כלכלי, חוסר ביקוש בשוק, או שילוב של כל אלה.
נהוג להתייחס לשלושה כוחות מרכזיים המחוללים את היזמות: יזם, הזדמנות ומשאבים. היזם הוא המוציא לפועל של מכלול הפעולות ומהווה הכוח המניע היוצר את החיבור בין ההזדמנות למשאבים. יזמות נחשבת כגורם המשמעותי ביותר כמעט בהתפתחות כלכלית וצמיחה של מדינות ומושפעת בין היתר מהתנאים הכלכליים והלא כלכליים כמו נורמות וערכים, שמתקיימים במדינה. במצב בו מתקיימים תנאים הכלכליים טובים, תוספת של מוטיבציה אנושית יכולה להביא לצמיחת יזמות וצמיחה כלכלית.
מקורות ושימושים היסטוריים במונחים יזם ויזמות

המילה "יזם" (Entrepreneur) מקורה בשפה הצרפתית. המילה הופיעה לראשונה במילון הצרפתי Dictionnaire Universel de Commerce, שנערך על ידי ז'אק דה ברוסלס ופורסם בשנת 1723. בבריטניה, נהגו לעיתים קרובות להשתמש במונח "הרפתקן" (Adventurer) לתיאור היזם. מחקר היזמות החל בסוף המאה ה־17 ובתחילת המאה ה־18 על ידי הכלכלן האירי־צרפתי ריצ'רד קנטילון (Richard Cantillon), שהיה הראשון לזהות את היזם ותרומתו למערכת הכלכלית במדינה. קנטילון הגדיר את המונח לראשונה ב־Essai sur la Nature du Commerce en Général, (מסה על טבע הסחר הכללי). קנטילון הגדיר את היזם כ"ספקולטור", שמשלם מחיר מסוים עבור מוצר ומשווק אותו מחדש במחיר לא ידוע מראש. כך, כשהוא מקבל החלטות לגבי השגת משאבים על ידי הקצאת משאבים, הוא מודה למעשה בסיכון הכרוך במיזם. לפיכך, החשיב קנטילון את היזם כנוטל סיכונים, המקצה משאבים בכוונה לנצל הזדמנויות לשם מקסום התשואה הכספית. קנטילון הדגיש את נכונותו של היזם לקחת את הסיכון ולהתמודד עם חוסר ודאות, ובכך הפנה את תשומת ליבו לתפקידו של היזם והבחין בין תפקידו של היזם, מבצע העסקה, לבין הבעלים (Owner) שסיפק את הכסף לעסקה.
ז'אן־בפטיסט סאי (Jean-Baptiste Say) גם זיהה יזמים כגורם מניע להתפתחות כלכלית, והדגיש את תפקידם כאחד מגורמי הייצור המקצים משאבים מתחומים פחות יצרניים לתחומים יצרניים יותר. סאי וקנטילון השתייכו לאסכולה הצרפתית והיו ידועים בשם הפיסיוקרטים (Physiocrats).
בתקופות מוקדמות יותר כמו תקופת הגילדות מימי הביניים בגרמניה, בעל מלאכה נדרש אישור מיוחד לפעול כיזם. מנהל/בעלים של עסק, על סמך "ההוכחה הקטנה למיומנות" (Kleiner Befähigungsnachweis), שהגבילה את הכשרת החניכים לאנשי מלאכה שהיו בעלי תעודת מאסטר (Meister). עם זאת, לא נדרשה הוכחת כשירות לפתיחת עסק. בשנת 1935 ובשנת 1953 הוכנסה מחדש תעודת "ההוכחה ליכולת גדולה יותר" (Großer Befähigungsnachweis Kuhlenbeck), שדרשה מאנשי מלאכה להשיג תעודת הכשרת חניכות מייסטר לפני שהורשו להקים עסק חדש.
באימפריה האשנטית, בממלכת אקאאן (גאנה של ימינו) בין השנים 1701 עד 1957 יזמים מצליחים שצברו עושר גדול וגברים שבלטו במעשי גבורה זכו להכרה חברתית ופוליטית בכך שהם מכונים "אבירמפון" (Abirempon) שפירושם גברים גדולים. במאות ה־18 וה־19 לספירה, הכינוי "אבירמפון" התגבש והפך רשמי כדי להיטיב עם אלה שניהלו סחר שממנו נהנתה כל המדינה. המדינה גמלה ליזמים שהגיעו להישגים כאלה עם מנא Mena (זנב הפיל) שהיה "התג ההראלדי" (Heraldic Badge)