stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליגת החובבים הארצית ע"ש אבי כהן
הערות שוליים

↑  שי לב, ‏אליפות החובבים ע"ש אבי כהן: שלב הסיכומים, באתר ONE‏, 22 בינואר 2019
↑  דף סיכום אליפות 2011 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 2012 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 2013 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 2014 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 2016 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 2017 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 2018 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 7 על 7 בשנת 2019 באתר מדינת הכדורגל
↑  דף סיכום אליפות 6 על 6 בשנת 2019 באתר מדינת הכדורגל
הדג נחש

| --- | --- |


להקת הדג נחש, צילומי פרומו לאלבום הלהקה.
 מוקד פעילות:  ירושלים, ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 סוגה:  היפ הופ, ראפ, רגאיי, פאנק
 חברת תקליטים:  לבנטיני, הד ארצי, התו השמיני
 www.hadagnahash.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 שאנן סטריט גיא מר דודוש קלמס משה אסרף יאיא כהן אהרונוב שלומי אלון
הדג נחש בהופעה, 2022
הדג נחש היא להקת היפ הופ ישראלית שהוקמה בירושלים בשנת 1996. שם הלהקה הוא ביטוי משוכל של המונח "נהג חדש".
חברי הלהקה בהנהגת הסולן שאנן סטריט פעילים חברתית ויזמים קבועים של אירועי תרבות ומוזיקה בקרב אוכלוסיות מוחלשות דוגמת פסטיבל בשקל. הלהקה, ובעיקר שאנן סטריט, מזוהים כאוהדי בית"ר ירושלים והדבר נזכר בשיריהם, בעיצוב הסמל והאלבומים שלהם ובלבושם, אם כי במהלך שנות יצירתה של הלהקה התעמעם מוטיב זה. מרבית שירי הלהקה הם שירי מחאה והם עוסקים בעיקר בנושאים כגון תהליך השלום, האווירה הפוליטית בישראל וסמים קלים ולעיתים אף בתהליך יצירת המוזיקה עצמה.
היסטוריה > תחילת הדרך

הלהקה החלה דרכה בתחילת 1996 בירושלים, לאחר מפגש מקרי בין שאנן סטריט לדודוש קלמס, קלידן הלהקה, שעבד בחנות הדיסקים "פיקדילי" הירושלמית. סטריט הפיץ לחנויות בירושלים סינגל סולו שלו תחת הכינוי "הדג נחש" בשיר "שלום סלאם פיס", שמאוחר יותר גם הפך לשיר הראשון של הדג נחש כלהקה. קלמס הציע לו להקים להקה והביא את החברים מלהקת הג'אמים שלו "מנדו": יאיא כהן אהרונוב, ירון מוהר ומשה אסרף ("אטרף"). חזרות הלהקה היו בצוללת הצהובה בירושלים. לאחר מכן הצטרפו ללהקה שחר מינץ בגיטרה ומאיר שליבו בחצוצרה.
ההופעה הראשונה שלהם כהרכב הייתה במרץ 1996, בבר "הגותהאם", שהיה בבעלות סטריט.
בשנת 1998 הוציאו את אלבום ההופעה "Live in Tel Aviv", ובשנת 1999 הוציאו אלבום הופעה נוסף, "Live in Jerusalem". לאחר מאות הופעות בירושלים ובתל אביב, החליטה הלהקה שהיא זקוקה לדיג'יי. הלהקה אירחה מספר דיג'יים ובסופו של דבר נבחר הבולט שבהם, גיא מר, להצטרף כחבר קבוע ועם השנים אף הפך לסולן בלהקה. בהמשך גם סקסופוניסט הלהקה שלומי אלון החל לקבל קטעי סולו אותם חלק יחד עם קטעי הנגינה שלו.
בהופעת הלהקה במועדון הבארבי הבחין בכישרונם המוזיקאי קובי אוז, שהחתים אותם בלייבל שלו, "לבנטיני". הדג נחש ניגנו בהופעות של להקתו של אוז טיפקס כלהקת חימום, ובד בבד החל אוז בהפקה מוזיקלית של אלבום הבכורה של הלהקה. האלבום, "המכונה של הגרוב", יצא בשנת 2000. את כל שירי האלבום כתב שאנן סטריט והלחינו כל חברי הלהקה, שניים מהם יחד עם אוז. שני השירים המצליחים ביותר באלבום היו "לא מוותר" ו"אף אחד" ובשניהם השתתפה בשירה הזמרת מזי כהן.
במקביל לפעילותם בלהקה, הקימו בשנת 1998 חלק מחברי "הדג נחש" להקה חדשה בשם "צ'קלקה", שפועלת במקביל לפעילות הדג נחש. צ'קלקה כוללת את אמיר בן עמי (גיטרות), יאיא כהן אהרונוב (בס), דודוש קלמס (קלידים), גיא מר (DJ וסאונד) ובנוסף את המתופף ניר מנצור, החבר היחידי שאינו שייך ללהקה. צ'קלקה מנגנים בעיקר מוזיקה שחורה, אלקטרונית וקטעים אינסטרומנטליים. כמו כן, צ'קלקה השתתפו כלהקת הליווי בהופעותיו של ברי סחרוף במשך תקופה מסוימת.
היסטוריה > העשור הראשון של שנות ה-2000

בשנת 2003 יצא אלבומה השני של הלהקה, "לזוז", בהפקה מוזיקלית של יוסי פיין, שגם השתתף בעיבודים עם חברי הלהקה. האלבום זכה להצלחה, זכה במעמד "אלבום זהב", תוך שנמכר בכ-30,000 עותקים, וכלל להיטים כ"מספרים", "גבי ודבי" ו"לא פראיירים". באלבום התארחו מספר זמרים, ובהם ברי סחרוף בשני שירים.
יוסי פיין הפיק גם את אלבומה השלישי של הלהקה, "חומר מקומי", שיצא בשנת 2004 והופעת הבכורה שלו הייתה במוסד החינוכי מבואות עירון. להיט האלבום היה "שירת הסטיקר", שהלחינו חברי הלהקה על פי מילים של הסופר דויד גרוסמן, שנלקחו מסטיקרים שונים. בשיר השתתפה אהובה עוזרי בנגינה על בולבול טרנג. שירים נוספים מצליחים באלבום היו "חליפות" עם הזמרת ליאורה יצחק, "הכאפה המצלצלת" ו"רק פה". באלבום נכללה גם גרסת כיסוי לשירו של עוזי חיטמן "רציתי שתדע", במילים שהוסיפו חברי הלהקה לשיר המקורי. האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה, ובעקבותיו זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי הן של רשת ג' והן של גלגלצ.
אלבומה הרביעי של הלהקה, "בעזרת הג'אם", הוקלט באולפן "In The Pocket" שביערות קליפורניה ויצא ב-2006. באלבום זה ניכר לראשונה גיוון בשירת הלהקה, שהתחלקה הפעם בין שאנן סטריט לבין גיא מר. באלבום היו פחות להיטים מבקודמיו, ואף על פי כן, זכה בפרס עמ"י בקטגוריית "אלבום השנה". השיר המצליח באלבום היה "הנה אני בא", שכתב גיא מר על מעברו מירושלים לתל אביב.
במרץ 2008 יצא אלבום הופעה של הלהקה בשם "הדג נחש LIVE", שתיעד את הופעתה במועדון התיאטרון. האלבום הופץ גם על גבי DVD.
ביוני 2008 יצא סרט הקולנוע "אל תתעסקו עם הזוהן" בכיכובו של אדם סנדלר, ובו מספר קטעים משירים של הלהקה, בהם בולט הקטע "הנה אני בא" אשר מנוגן כמה פעמים במהלך הסרט ובקדימון וגם מופיע השיר "מה שבא בא".
היסטוריה > 2010 ואילך

בפברואר 2010 יצא אלבום האולפן החמישי של הלהקה, "6". הסינגל הראשון שיצא מהאלבום היה "עוד אח אחד", הקורא להפסקת האלימות בארץ. את השיר שר במקור הראפר פישי הגדול, וחברי הדג נחש הוסיפו מילים לשיר המקורי. הסינגל השני שיצא הוא "שיר נחמה", ובו התארח הגיטריסט יהודה קיסר. שני השירים זכו להצלחה והגיעו לראש מצעדי הפזמונים. גם הסינגלים הבאים, "אני מאמין" ו"לא מספיק", זכו להצלחה. בעקבות האלבום זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה" במצעדי הפזמונים השנתיים של גלגלצ ושל רשת ג'. האלבום הגיע למעמד אלבום זהב על מכירת מעל 20,000 עותקים.
במרץ 2011 תבע אריאל זילבר את הלהקה בטענה שהשיר "מה נעשה?" דומה לשירו "ואיך שלא". על פי פסק בוררות שערך שופט העליון בדימוס תיאודור אור בין הלהקה לזמר, נקבע כי "הדג נחש" העתיקה חלק משירו של זילבר ועשתה בו שימוש. כפיצוי שילמו חברי הלהקה לזילבר סכום של 100,000 ₪, וכן נאסר על הלהקה לעשות כל שימוש בשיר "מה נעשה". בתוך 60 ימים הוצאו כל עותקי האלבום "חומר מקומי" מהחנויות.
בינואר 2013 הוציאה הלהקה סינגל בשם "קובלנה על מפלגות ישראל", שהלחינו חבריה על פי מילים שכתב מאיר אריאל בטרם מותו. הסינגל יצא בסמוך לבחירות לכנסת התשע עשרה. הלהקה השתתפה בגרסה פרודית לשיר בתוכנית "ארץ נהדרת" לצד חברי הקאסט בדמויותיהם כפוליטיקאים, בנוסף באלבום זה הוציאו את השיר מאיר מעיר, קטע מתוך הופעה חיה של מאיר אריאל, שם הוא מדבר על מפלגות ישראל שיוצרות פילוג. בחודש פברואר יצא סינגל נוסף של הלהקה, "זמן להתעורר", שנבחר לשמש בסרט פלאות של הבמאי אבי נשר. סולן הלהקה שאנן סטריט היה שותף לכתיבת תסריט הסרט. שני השירים נכללו באלבום האולפן השישי של הלהקה "זמן להתעורר", שיצא בפברואר 2013. שירים נוספים מהאלבום שהתפרסמו הם "מבסוט", שבו התארח הזמר דקלון, ו"יום שישי", שבו התארח יצחק קלפטר בנגינה בגיטרה. האלבום זכה בפרס אקו"ם על שם יוסי בנאי למחברי השנה.
בתחילת שנת 2016 הוציאה הלהקה את אלבום האולפן השביעי שלה, שותפים בעם, שבו היו שיתופי פעולה עם אמנים אחרים דוגמת שי צברי ואהוד בנאי.
במהלך 2017 הוציאה הלהקה שני סינגלים "עוד יהיה טוב" שמסמפל את "עוד יהיה טוב בארץ ישראל" ו" מצביעים ברגליים". ב-2018 הלהקה הוציאה את הסינגל "סע" שבנוסף לשני קודמיו נכנס לאלבום האולפן השמיני של הלהקה, שמו "וולקאם טו איזראל". האלבום יצא במרץ 2018.
בשנת 2019 הוציאו גרסה מחודשת לשירם, "שירת הסטיקר", כהצדעה לעמותות בישראל הפועלות בהתנדבות. בשנת 2020 הוציאו את שיר המחאה "בומבה", העוסק במחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש. באותה שנה יצא הסינגל "אנה אנחנו" עם הזמרת צליל דנין ב-1 באוגוסט 2023 הוציאו את הסינגל "אי אפשר לשקר את הלב" עם לאה שבת ופלד. הסינגל הגיע למקום ה-13 במצעד העברי של מדיה פורסט. ב-12 בספטמבר הוציאו את השיר "שניפגש רק בשמחות" עם עדן חסון, שהגיע למקום ה-15 במצעד השבועי של מדיה פורסט. ב-19 בספטמבר הוציאו את אלבום האולפן התשיעי שלהם, "דג לייף".
השפעה

להקת "הדג נחש" תרמה רבות להתאקלמות ההיפ הופ והראפ בישראל ונחשבת היום לאחת הלהקות המצליחות בישראל, כשבאמתחתה תשעה אלבומים, סגנונה מאופיין כראפ המשלב מסרים של סובלנות, שוויון ושלום, וכולל מחאה חברתית ופוליטית לפי מסורת הסוגה. בשיריה מוחה הלהקה נגד חוליי החברה הישראלית, ובהם שחיתות (בעיקר בפוליטיקה), יחסי הון ושלטון, אלימות נגד נשים, מעמדם של צה"ל ושל מלחמות ישראל בנרטיב הישראלי ועוד. רוב השירים נכתבים על ידי שאנן סטריט, סולן הלהקה[דרוש מקור], אם כי הקרדיט באלבומי הלהקה מציין לרוב כי השירים נכתבו והולחנו על ידי כל חבריה.
חברי ההרכב

שאנן סטריט - ראפ, שירה
גיא מר - דיי. ג'יי, ראפ, גיטרה, שירה (1998-הווה)
שלומי אלון - ראפ, שירה, סקסופון טנור, סקסופון אלט, EWI, חליל (2001-הווה)
יאיא כהן אהרונוב - בס, שירה
דודוש קלמס - קלידים, קולות
"אטרף" (משה אסרף) - תופים
חברי ההרכב > שותפים להופעות

להקת 'הדג נחש' בהופעה במועדון הזאפה בתל אביב, (דצמבר 2016)יאיר סלוצקי - טרומבון
מתן גוב ארי - חצוצרה
דניאל שוהם - גיטרה חשמלית
חברי ההרכב > חברים לשעבר

אמיר בן עמי - גיטרה חשמלית (1998-2006)
ירון מוהר - סקסופון אלט (1996-2000)
שחר מינץ - גיטרה חשמלית
מאיר שליבו - חצוצרה
גיא דוד - חצוצרה
אבי ליבוביץ' - טרומבון
רפי מלכיאל - טרומבון
ניר מנצור - כלי הקשה
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2000: המכונה של הגרוב
2003: לזוז
2004: חומר מקומי
2006: בעזרת הג'אם
2010: 6
2013: זמן להתעורר
2016: שותפים בעם
2018: וולקאם טו איזראל
2023: דג לייף
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

1998: Live in Tel Aviv
1999: Live in Jerusalem
2008: הדג נחש LIVE
2015: הדג נחש ותזמורת המהפכה - בהופעה חיה
הערות שוליים

↑  אור ברנע, פסק בוררות: הדג נחש העתיקה לחן של זילבר, באתר ynet, 15 במרץ 2011
↑  פרסי אקו"ם, באתר אקו"ם
↑  כגון במועדון ברלה, טל אורן, חשיפה לצפון: אלה מועדוני ההופעות הכי שווים באזור חיוג 04, באתר הארץ, 23 בינואר 2020
↑  חדשות כיפה, ‏הדג נחש בחידוש מיוחד ללהיט הגדול שלהם,  באתר כיפה, 20 במאי, 2019 19:06
↑  נדב אגמי, ‏סעו, יש לכם עוד: מהדג נחש ציפינו לבומבה אמיתית, באתר "Time Out ישראל", 4 באוגוסט 2020
↑  מאיה נחום שחל, הדג נשך: חברי הדג נחש לא מוותרים על שירה פוליטית, באתר כלכליסט, 6 בפברואר 2019
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏13-19 באוגוסט 2023
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר web.archive.org, ‏24 בספטמבר 2023
↑  מתן שרון, גם אחרי 28 שנים: הלהקה הכי טובה בארץ עדיין חתרנית ומפתיעה, באתר TimeOut, ‏21-04-2024
↑  דודי פטימר, ‏הדג נחש מציגים: המחאה הכי חריפה מאז 'שירת הסטיקר', באתר מעריב אונליין, 14 באוגוסט 2017
↑  עמי פרידמן, הדג נחש מוכיחים שהם לא איבדו את זה, באתר ישראל היום, ‏21-09-2023
| הדג נחש |
| --- | --- | --- |
שאנן סטריט • גיא מר • דודוש קלמס • משה אסרף • יאיא כהן אהרונוב • שלומי אלון
| אלבומי אולפן | המכונה של הגרוב • לזוז • חומר מקומי • בעזרת הג'אם • 6 • זמן להתעורר • שותפים בעם • וולקאם טו איזראל • דג לייף |  |
| אלבומי הופעה | הדג נחש LIVE • הדג נחש ותזמורת המהפכה - בהופעה חיה |  |
| סינגלים | "מספרים" • "שירת הסטיקר" • "הנה אני בא" • "עוד אח אחד" • "קובלנה על מפלגות ישראל" • "זמן להתעורר" • "יום שישי" • "תן לי מנגינה" • "בומבה" |  |
| פרס עמ"י |
| --- | --- | --- |
| תגלית השנה | מאיה בוסקילה (פריצת השנה, 2005) • שירי מימון (זינוק השנה, 2006) • בית הבובות (תגלית השנה, 2006) • קרן פלס (2007) • רן דנקר ועילי בוטנר (2008) |  |
| זמר השנה | אהוד בנאי (2005) • עברי לידר (2006) • הראל סקעת (2007) • עידן יניב (2008) |  |
| זמרת השנה | מאיה בוסקילה (2005) • מירי מסיקה (2006) • נינט טייב (2007) • מירי מסיקה (2008) |  |
| הרכב השנה | הדג נחש (2005) • בית הבובות (2006) • סינרגיה (2007) • סינרגיה (2008) |  |
| אלבום השנה | ענה לי (2005) • מטרופולין (2006) • בעזרת הג'אם (2007) • פורטה (2008) |  |
| שיר השנה | "מי אוהב אותך יותר ממני" - ארקדי דוכין (2005) • "הוא" - איזבו ושוטי הנבואה (2006) • "ואת" - הראל סקעת (2007) • "זה ששומר עליי" - שרית חדד; "בואי נעזוב" - רן דנקר ועילי בוטנר (2008) |  |
| קליפ השנה | "שירת הסטיקר" - הדג נחש (2005) • "Perfect Cure" ‏- My Second Surprise‏ (2006) • "עם הזמן" - אביב גפן (2007) • "מכונת השירים הגדולה" - חמי רודנר (2008) |  |
| במאי השנה | ליאור מולכו (2005) • עמית עייני וקובי פלשמן (2006) • אסף בילט (2007) |  |
| תרומה מיוחדת למוזיקה העברית | שמוליק קראוס (2005) • אריק איינשטיין (2006) • שלמה ארצי (2008) |  |
| קטגוריות נוספות | די.וי.די השנה: משינה (2005) • "שבלול" - חבורת לול (2006) • מלחין השנה: ארקדי דוכין (2005) • תמלילן השנה: אהוד בנאי (2005) • צלם הקליפים של השנה: ניתאי נצר (2005) • מופע השנה: עברי לידר (2006) • חביבי הקהל: סינרגיה (2008) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305897905171  ISNI: 0000 0001 2257 1822  LCCN: no2011113647  MusicBrainz: 4f4563ac-c437-4bd7-8b93-539121efd071  VIAF: 172383510   WorldCat (עם VIAF): 172383510 
הדג נחש עם יוסי פיין בהופעה בבאר שבע במסגרת מחאת האוהלים (2011)
יקיר ונה

| --- | --- |

 לידה:  22 בינואר 1987 (בן 38)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  מפיק מוזיקלי, במאי, צלם ובעל חברת פרסום באינטרנט
 חברת תקליטים:  Y.V productions
 שיתופי פעולה בולטים:  נועה קירל, אנה זק, סטטיק ובן אל, אייל גולן, עומר אדם, עידן רייכל.
 www.yakirvana.com
 
יקיר ונה (נולד ב-22 בינואר 1987) הוא זמר-יוצר, פזמונאי, במאי, מפיק מוזיקלי ישראלי ובעל חברת פרסום באינטרנט.
ביוגרפיה

את דרכו המוזיקלית החל בשנת 1995 כאשר היה בן שמונה, כשהופיע ב"מקהלת פרחי פתח תקווה" של אבי ברק. בשנת 1997 החל להופיע עם "מקהלת פרחי ירושלים" של חנן אביטל, בשתי המקהלות שימש כסולן בהופעות בישראל ומחוצה לה.
בשנת 2006 התגייס למקהלת הרבנות הצבאית והופיע ברחבי הארץ והעולם בניצוחו של המוזיקאי משה מרדכי רוזנבלום, הופעה המזוהה עם המקהלה מתרחשת מדי שנה בחידון התנ"ך העולמי.
ב-2009 הוציא את שירו הראשון "נביט אל המרום", באותה שנה זכה בתואר "תגלית השנה של המגזר החרדי". בשנת 2011 היה השיר חלק מאלבום הבכורה "סוד החיים", כאשר את רוב שיריו כתב והלחין ונה. באלבום בלטו מספר שירים, בין היתר הדואט "ממעון שמיך" עם הזמר נתי לוי, והשיר "כולם ביחד", אשר נכתב בעקבות אסון הכרמל והוקדש לזכר הנספים.
בסוף שנת 2009 חודשו שלושה שירים מתוך אלבומו של ונה על ידי דוד לנד, זמר צרפתי שכתב לשירים טקסט בשפה הצרפתית ומכר כמיליון עותקים בחנויות התקליטים הצרפתיות מהקאבר לשירו "מלאך משמיים".
בשנת 2012 הקים את ההרכב הפארודי "יאמאן סטייל", אשר בשנת 2013 הוסב להרכב ווקאלי בו לקח חלק כמפיק מוזיקלי, זמר וצלם. ההרכב הוציא תשעה שירים, קאברים קלאסיים ברובם, בהם אירח זמרים ותיקים, כגון יואב יצחק, נתי לוי ואביחי מליחי, לצד חדשים, כגון ליבי פנקר, והביא לחשיפתו הראשונה של זוכה "בית ספר למוסיקה" עוזיה צדוק בקאבר לשיר "יא מאמא", שקיבל חשיפה נרחבת לאחר הזכייה בתוכנית בשנת 2015.
בשנת 2014 הוציא בעקבות מבצע צוק איתן את השיר "מלחמה ושלום".
ב-2015 הקים סטודיו ואולפן והחל לעסוק בשיווק אמנים לצד הפקות מוזיקליות, בימויי וצילומי קליפים. כמו כן, ביים וצילם בין היתר את הקליפ "מפי אל", שיתוף פעולה בין ציון גולן ומידד טסה.
ב-2019 החל לעבוד יחד עם נועה קירל במסגרת הקידום הדיגיטלי לשירה "Drum".
החל את דרכו כמנהלו האישי של זוכה "בית ספר למוסיקה", עוזיה צדוק, אותו גילה לראשונה בשנת 2013.
הערות שוליים

↑  יוסי בן נחמה, איך אומרים יקיר ונה בצרפתית?. באתר שלאגר, 30 בנובמבר 2013
מערת קסם

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  תל אביב-יפו, ישראל
 קואורדינטות:  32°07′N 34°59′E﻿ / ﻿32.11°N 34.98°E﻿ / 32.11; 34.98
 תאריך גילוי:  2000 
  (למפת גוש דן מוגדלת) מערת קסם(למפת גוש דן רגילה) מערת קסם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת קסם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת קסם
 
אתר מערת קסם במראה כללי מכביש 5
מערת קסם היא אתר ארכאולוגי-פרהיסטורי שהתגלה באוקטובר 2000 בסמוך לראש העין ונחפר מאז על ידי ארכאולוגים מאוניברסיטת תל אביב. במערה השתמרו שכבות בעובי של כ-16 מטרים מהתרבות האשלו-יברודית של שלהי התקופה הפלאוליתית התחתונה, המתוארכות ל-400 עד 220 אלפי שנים לפני זמננו. בחפירה התגלו מוקדי אש (שרידי מדורות), מאספים עשירים של כלי צור מסותתים ועצמות מאובנות של בעלי חיים, ואף כמה שיני אדם. חקירת השרידים ופרסומם מאז תחילת שנות האלפיים הניבה מידע רב על אורח החיים בשלהי התקופה הפלאוליתית התחתונה בארץ ישראל.
המערה

במדרון שמעל המערה זרם במהלך השנים נחל שיצר מפל מהמדרון על תקרת המערה ושחק אותה עד שנסוגה לאחור במידה רבה והפכה בעצם למחסה סלע ולא למערה.

במהלך שיפוצים לכביש שליד המערה לצורך הרחבתו פוצץ קיר המערה, ונחשפה המערה, שהייתה אטומה לחלוטין לעולם, ונשארה למעשה עם הממצאים ששייכים לתרבות האשלו-יברודית ללא ערבוב עם תרבויות מתקופות מאוחרות יותר שלא השתמשו בה לאחר שהפכה ללא שימושית. שפע של אבני יד, מקרצפים ולהבים התואמים לתקופה הוביל למסקנה כי תוכן המערה שייך לתקופה אשלו-יברודית.
הממצאים שנמצאו במערה

במערה נתגלו מוקדים שונים שבהם נערכו פעילויות שונות- מקום אחד שבו בישלו ואכלו, מקום שני שבו סיתתו בצור, ומקום שלישי שבו טיפלו בעורות ובפרוות של בעלי החיים, ובו נמצאו כמויות גדולות של מקרצפים (שנועדו לטיפול בעורות של בעל חיים). 

במערה נמצאו גם להבים - נתזי צור מוארכים, שמאפיינים בדרך כלל את תקופת הפלאוליתית העליונה (שאליה שייכו את האתר לפני שהחלו לחפור). למעשה הלהבים הכי קדומים שבידינו הם מהתקופה האשלו-יברודית.
במערה יש כמויות גדולות של צור ושל עצמות בעלי חיים. בעל החיים הנפוץ ביותר הוא היחמור, ונמצאו עצמות יחמור מאזור הגפיים הקדמיות והאחוריות בעיקר, מה שמעיד על כך שהציידים לא לקחו את הציד איתם אלא ביתרו את הבשר באתר הציד, וסחבו למערה רק את חלקי הבשר המובחרים.
נמצאו ראיות לשימוש באש. יש שכבה עבה של אפר של עצים, ובתוכה שפע כלי צור ועצמות בעלי חיים. נמצאו כלי צור מצור חצוב ומצור חשוף ששימשו כלי עבודה למלאכות שונות.

במערה מפלס תחתון, שנחתם לפני כ-399,000 שנה, ובו נמצאו כמויות אדירות של מקרצפים. לאחר סגירת המערה התחתונה עברו בני האדם לסביבה שמחוץ למערה שגם היא הייתה בעלת קירות ומחסה.
ב2019 נמצאו בחפירות עדויות לשימוש בעצמות לפני כ-200 אלף שנה ככלי לשימור מזון המתוארכות לכלפני 200 אלף שנה. כמו כן, נמצאו במערה כדורי אבן, אשר כמותם נמצאו בכל רחבי העולם, ולפי טענות החוקרים השתמשו בכדורים ככלים לפיצות עצמות בע"ח על מנת להגיע למח העצם ששימש כפריט מזון חשוב.
גלריית תמונות

מראה חפירות המערה
מראה חפירות המערה
לקריאה נוספת

איל חלפון, רן ברקאי, היו פה לפנינו, ארץ ישראל. מיליון השנים הראשונות, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2021. פרק רביעי: עושים על האש.
הערות שוליים

↑  Barkai, R., & Gopher, A. (2013). Cultural and biological transformations in the Middle Pleistocene Levant: a view from Qesem Cave, Israel. In Dynamics of Learning in Neanderthals and Modern Humans Volume 1 (pp. 115-137). Springer Japan.
↑  החדשות 12, ‏האם בני האדם הראשונים לשמר מזון עשו זאת ממש כאן בישראל?, באתר ‏מאקו‏, 9 באוקטובר 2019
↑  מחקר ישראלי: סוף לתעלומה בת 2 מיליון שנה, באתר ynet, 23 באפריל 2020
| אתרים פלאוליתיים ואפיפלאוליתיים בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התחתונה | ביצת רוחמה • בריכת רם • ג'לג'וליה • גשר בנות יעקב • מחצבת עברון • מחצבת רבדים • מערת גמל • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת מיסליה • מערת קסם • מערת תנור • עובדייה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התיכונה | האתר המוסטרי בשפך נחל מחניים • הר כרכום • מערת הגדי • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת מנות • מערת עמוד • מערת רקפת • מערת שוקבא • מערת תנור • נשר רמלה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית העליונה | אוהלו II • הר כרכום • מערת היונים • מערת הנחל • מערת כבארה • מערת מנות • מערת ספונים • מערת קפזה • מערת רקפת • נחל אורן • נחל עין גב I • ערק אל-אחמר • תל רקית |  |
| אתרים מהתקופה האפיפלאוליתית | מדרגות הירדן • מערת היונים • מערת הנחל • מערת חילזון תחתית • מערת כבארה • מערת ספונים • מערת רקפת • מערת שוקבא • נווה דוד • נחל אורן • חתולה • נחל עין גב II • עין גב I • עינן • תל יריחו • תל רקית |  |
| אתרי התרבות האשלו-יברודית בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים בכרמל | מערת גמל • מערת מיסליה • מערת תנור |  |
| אתרים בגליל | מערת זוטייה |  |
| אתרים בהרי השומרון | מערת קסם |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506158305171  VIAF: 316747237   WorldCat (עם VIAF): 316747237
שרי צוריאל

| --- | --- |

 לידה:  24 בדצמבר 1952 (בת 72) כפר יהושע, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1971
 עיסוק:  שחקנית תיאטרון
 פרופיל ב-IMDb
 
שָׂרָי צוריאל (נולדה ב-24 בדצמבר 1952) היא שחקנית וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

שרי צוריאל נולדה בכפר יהושע שבעמק יזרעאל. בתם של אסתר צוריאל (נמס) ואבא צוריאל (צ'רניאק) שהיו מורים ומחנכים.
בגיל שלוש נסעה למשך שנתיים עם משפחתה לבולטימור, מרילנד בארצות הברית שם היו הוריה בשליחות תנועת הבונים. כשהייתה בת 12, עברה המשפחה לחיפה, שם למדה בתיכון עירוני ה'. ב-1968–1969 שוב נשלחו הוריה בשליחות לקליבלנד, במדינת אוהיו, שם סיימה את לימודי התיכון.
את שירותה בצה"ל עשתה בלהקת פיקוד צפון בין השנים 1971–1973. בין חברי הלהקה היו: אייל ברטונוב, אוהד נהרין, נגה כהן צדר, ג'ילבר שבא, סמדר ברור ומיקי גורביץ'.
בסיום השירות הצבאי למדה ספרות כללית ותיאטרון באוניברסיטת תל אביב, וכן תיאטרון וספרות במונטקלר סטייט יוניברסיטיז ומשחק ב-HB STUDIO בניו יורק.
ביוגרפיה > בתיאטרון

בשנת 1976 שיחקה את תפקידה הראשון על במה מקצועית, כשהצטרפה לתיאטרון באר שבע  בהצגה "מלכת שבא". מאז שיחקה ברבים מהתיאטראות בישראל, במשך כ-25 שנים עד שנת 2001. בין ההצגות בהן השתתפה: 
בתיאטרון חיפה: "סיפורו של סוס" ו"חיפה חיפה"; 
בתיאטרון בית ליסין: "בין הצילצולים", "פן", "יצרים", "הזוג המוזר", "אדיוט לארוחה" ו"מצעד המלאכים"; 
בתיאטרון החאן: "רופא בעל כרחו" ו"צד בצד – שירי סונדהיים"; 
בתיאטרון הבימה: "חלון בלהות" ו"פצפונת ואנטון"; 
בתיאטרון הקאמרי: "תעלולי סקפן בפארק" ובתיאטרון אורנה פורת שיחקה בהצגות "עושה הנפלאות", "מעלה קרחות" ו"מורד הילד מבוסניה".
בתיאטרון הקיבוץ: "מה משנה מנשה".
ב-1999 הייתה מועמדת לפרס התיאטרון כשחקנית המשנה הטובה על הופעתה בהצגה "מלכת היופי של לינאן" בתיאטרון העירוני באר שבע לצד אורנה פורת.
כמו כן שיחקה במחזות הזמר "אחים בדם", "המגילה" ו"כולנו חתומים".
ב-2018 אחרי 16 שנות היעדרות מהבמות, חזרה לשחק בתיאטרון בהצגה "מצחיקונת" בתיאטרון הקאמרי.
ב-2021 שיחקה במחזמר "עמירם" בתיאטרון הבימה,  במסגרת פסטיבל המחזמר המקורי שניהל אורי פסטר והייתה מועמדת לפרס המשחק והשירה על תפקידה זה..
החל מ-2022, היא משחקת את השדכנית במחזמר "כנר על הגג" בתיאטרון העברי, בבימויו של נתן דטנר.
ביוגרפיה > בטלוויזיה ובקולנוע

ב-1978 הופיעה בתפקיד שולה, קצינת הלהקה, בסרט "הלהקה" של אבי נשר.
ב-1980 השתתפה בסרט "הפחדנים", גם הוא בבימויו של אבי נשר.
בין השנים 1983–1984 השתתפה בהנחיית תוכנית הילדים "3, 4, 5 וחצי" בערוץ הראשון לצד ישראל גוריון.
בשנים 1983–1987 גילמה את קיפי בן קיפוד בתוכנית הילדים "רחוב סומסום" בטלוויזיה החינוכית. בשיר שלה "הכל על הקול" ב"פסטיבל שירי הילדים" היא מחקה אותו במונולוג באמצע השיר.
ב-1984 השתתפה בתוכנית הערוץ הראשון, "הדרן לרודנסקי", שהוקדשה לשחקן שמואל רודנסקי ושנה לאחר מכן השתתפה בתוכנית "הדרן לתל אביב" בערוץ הראשון.
באותה השנה שיחקה בסרט "החורף האחרון".
ב-1985 שיחקה בסרטו של עודד קוטלר "רומן בהמשכים".
ב-1985–1987 הנחתה את התוכנית "להיט בראש" לצד משה מורד בערוץ הראשון.
בשנים 1986–1988 שיחקה מספר דמויות  בתוכנית הטלוויזיה המצליחה לילדים "הופה היי", לצד ספי ריבלין, יגאל בשן, יונתן מילר ועוזי חיטמן. בתוכנית צולמו שני שירים מתוך תקליט הילדים שלה "על הגובה".
ב-1988, במסגרת חגיגות שנת ה-40 למדינת ישראל, השתתפה בהנחיית תוכנית המרכזית "היה היו זמנים" בשירה ומשחק עם נתן דטנר, אבי קושניר, אפי בן ישראל ומשה בקר.
בין השנים 1989–1990 השתתפה בתפקיד קיפי בן קיפוד בסדרה "שלום סומסום" הדוברת אנגלית ועברית, לה נלוו 11 קלטות וידאו לילדים, שצולמו בניו יורק ובישראל.
בסדרה זו הופיעה גם בתפקיד מנחה לצד יצחק פרלמן.
ב-1991 השתתפה בקלטת הווידאו השישית של "שירים קטנים" לצד ג'וליאן שגרן ועירית ענבי.
ב-1992 במלאת 30 שנה להקמת הטלוויזיה החינוכית, הופיעה בתוכנית החגיגית בבית הנשיא.
כן הופיעה בספישל לכבוד מחלקת תוכניות הילדים של הערוץ הראשון.
ב-1993 שיחקה בתפקיד קטנטן בסרט ההוליוודי "מבוך הגיהנום" (Hellbound) לצד צ'אק נוריס.
בשנים 1994–1995 הנחתה צוריאל את תוכנית הלייף-סטייל השבועית "קוקטייל" בערוץ הראשון.
ב-1995, שיחקה בתפקיד אורח בפרק בסדרת הטלוויזיה "איצ'ה", בכיכובו של ספי ריבלין.
ב-1998, במסגרת חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל,  הופיעה בתוכנית "יובל לאופנה הישראלית".
בשנת 2000 שיחקה בתפקיד מאדאם מנו בסרט הקולנוע "זאיה", בבימויו של יונתן פז. הסרט לא הופץ ונערך שוב בשנת 2016 תחת השם "מבחן החלב".
כמו כן צוריאל השתתפה בדיבוב של סדרות וסרטי אנימציה רבים, בהם "בארץ הקטקטים" ובסרט "מלך האריות".