stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חופית קטנה

| חופית קטנה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
משפחה:: חרטומניים
סוג:: חופית
מין:: חופית קטנה
שם מדעי
 Calidris minuta ‏לייסלר, 1812
תחום תפוצה


חופית קטנה (משמאל) וחופית אלפינית במפרץ פאק, פולין.
חופית קטנה (שם מדעי: Calidris minuta), היא עוף קטן מהסוג חופית שבמשפחת החרטומניים. מין זה הוא אחד הקטנים ביותר בסדרת החופמאים והקטנה ביותר באזור ישראל היא מקננת באירופה ואסיה הארקטיות, ונודדת למרחקים ארוכים, בחורף נודדת דרומה לאפריקה ולדרום אסיה. מין זה תועה לפעמים מחוץ לטווח תפוצתו לצפון אמריקה ואוסטרליה. מקור השם המדעי של הסוג מגיע מיוונית עתיקה, kalidris או skalidris, הוא מונח שאריסטו השתמש בו לתיאור מספר עופות מים אפורים. שם המין, minuta, פירושו "קטן" בלטינית.
החופית הקטנה היא חולפת וחורפת נפוצה בגדות מקווי מים בכל רחבי הארץ, לעיתים בלהקות המונות מאות ואלפי פריטים. החופית נשארת בארץ במשך מספר שבועות לפני המשך הנדידה לאפריקה.
תיאור

אורכה של חופית קטנה הוא 13–15 ס"מ. היא בעלת מקור דק וכהה, רגליים כהות ותנועות מהירות שמבחינות מין זה מכל העופות ארוכי הרגליים האחרים חוץ ממיני חופיות כהות רגליים אחרים. ניתן להבדיל מין זה מהאחרים על ידי שילוב המאפיינים של מקור דק וקצר, אצבעות רגליים ללא קרומי שחייה וממדים קטנים במיוחד. קריאתה היא צליל "stit" חד.
לבוגר בעונת הרבייה יש כתם כתום על החזה, צוואר לבן ועל גבו צורת V בצבע לבן בולט. בחורף נוצותיו קשות לזיהוי. לצעיר יש פסים בהירים על ראשו וחזה ורדרד.
נצפתה הכלאה בין מין זה לבין חופית טמינק בהולנד.
תפוצה ומרחב מחיה

זוהי חופית הנודדת למרחקים ארוכים, טווח פוצת הנדידה שלה מתפרס על חלק גדול מהאזור הפלארקטי המזרחי. היא נודדת גם בחלק מטווח תפוצת החריפה שלה (לדוגמה, באפריקה הדרומית) בתגובה לצפיפות יתר בבית הגידול או להצפות. נדידת המעבר בעונת הסתיו לאזורי החריפה מתרחשת בין חודשי יולי לנובמבר הנדידה חזרה מתרחשת בין אמצע מאי לתחילת יוני. עונת הרבייה של המין מתרחשת לקראת סוף יוני עד תחילת יולי. חלק מהעופות הצעירים יותר נשארים באזורי החריפה למשך כל השנה. מין זה הוא חברותי מחוץ לעונת הרבייה שלו וחי בלהקות קטנות בטווח תפוצת החריפה שלו, כאשר בדרך כלל בלילה הלהקות מתקבצות ללינה משותפת. להקת נדידה טיפוסית יכולה להגיע לגודל של כ-20–30 פריטים.
במהלך עונת הרבייה מין זה חי בטונדרה נמוכה באזור הארקטי העליון (למרות שבאופן יוצא דופן הוא נמצא גם בגבהים של 1000 מטרים מעל הקרקע בטווח תפוצתו המערבי). הוא מראה העדפה לאדמה יבשה ליד עצי ערבה גמדית (Salix herbacea) באזורים ביצתיים או על יד ביצות מלוחות. הוא נמנע ממקומות בהם כמות המשקעים השנתית עולה על 250 מ"מ. בעת נדידה ניתן למצוא אותו בקצוות בוציים של אגמים קטנים, מאגרי מים, שפכי חוות, גדות נהר וברכות עונתיות.
קינון

חופית קטנה מקננת על אדמה חשופה, ומטילה 3–5 ביצים. מין זה הוא פוליגמי, וזכר ונקבה יכולים לדגור במספר קנים.
מזון

החופית הקטנה ניזונה בעיקר מחסרי חוליות שהיא מוצאת בבוץ.
סכנות

מין זה נמצא במצב שימור LC (ללא חשש), עם זאת המין מאוים בדרום-מזרח חוף הודו מציד לא חוקי (מלכודות עופות), שינויים בסביבת המחיה שלו במאגרי מים וביצות על ידי תעשיות המלח, ודילול מקורות המים בעקבות ירידה בכמות הגשמים (בעקבות שינוי במאזן המלח).
אוכלוסיית המין מאוימת גם בעיר ואלוויס ביי בנמיביה, אדמות ביצות מרכזית באפריקה הדרומית, על ידי דילול מרחב המחיה בגלל בנייה מתמשכת באזור והפרעות בעקבות תיירות.
גלריה

חופית קטנה, מחוץ לעונת הרבייה בפברואר, מהאראשטרה, הודו
בוגר לא בעונת הרבייה במצרים
הערות שוליים

↑  חופית קטנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  נועם וייס, מגדיר הציפורים של ישראל - חופית קטנה, באתר פורטל צפרות
1 2 3 4  Calidris minuta (Little Stint), www.iucnredlist.org
ביצת חופית קטנה, אוסף מוזיאון ויסבאדן, גרמניה
Calidris minuta
חמלה עצמית

חמלה עצמית היא רגש החמלה, המופנה כלפי העצמי. אדם יכול לחוש חמלה לאדם אחר שסובל, נכשל וחסר אונים. את אותה החמלה האדם יכול לחוש על עצמו כשהוא חווה אחד מהמצבים הללו. כריסטין נף מגדירה את החמלה העצמית כמורכבת משלושה מרכיבים עיקריים: להיות טובים לעצמנו (נדיבות עצמית), להרגיש שגם אנחנו אנושיים (ויכולים להיכשל, או לטעות), קשיבות (היכולת שלנו להכיר בחולשות ובטעויות מבלי להקטין, או להגדיל אותם).
מחקרים על חמלה עצמית

המחקר מראה כי אנשים עם חמלה עצמית נוטים להיות בריאים יותר בנפשם, מאשר אלה שאין להם חמלה עצמית. למשל, חמלה עצמית מקושרת עם שביעות רצון מהחיים, חוכמה, אושר, אופטימיות, סקרנות, קביעת מטרות, חיבור חברתי, אחריות אישית, חוסן רגשי. באותו הזמן, היא מזוהה פחות עם נטייה לביקורת עצמית, דיכאון, חרדה, מחשבות מעגליות (Rumination), דיכוי מחשבתי, פרפקציוניזם, והפרעות אכילה.
פול גילברט מסביר, כי כאשר מישהו אחר מבקר אותנו אנחנו יכולים להיפגע, להעלב, לתקוף חזרה. יש לביקורת הזאת השלכה שלילית עלינו. אבל כאשר השיפוטיות היא עצמית אנחנו לא שופטים אותה בכזאת חומרה. לעיתים קרובות אנשים יותר תוקפניים כלפי עצמם מאשר לאנשים אחרים. אנשים אומרים לעצמם דברים איומים, ובטונים קיצוניים. לפעמים אפילו באופן שלא היינו פונים לאויבים שלנו. הרעיון הוא לזהות את אותם המקומות, ולעצור אותם.
המחקר גם קושר את החמלה העצמית עם מערכת הרוגע שלנו במוח (The Soothing system). מערכת הרוגע שלנו אמורה להיות בשיווי משקל עם מערכות השאפתנות (Activating), ומערכת זיהוי הסכנות (Threat-focused), אבל לעיתים קרובות היא נמצאת בפיגור מאחוריהן, כנראה מסיבות אבולוציוניות. חמלה עצמית מפעילה את מערכת הרוגע, ומרגיעה את שתי המערכות הנוספות, עד כדי מצב של חזרה לשיווי משקל.
חמלה עצמית בניגוד למצבים אחרים

חמלה עצמית שונה מרחמים עצמיים, מצב נפשי או תגובה רגשית של אדם שמאמין שהוא קורבן וחסרים לו הביטחון והיכולת כדי להתמודד עם המצב. חמלה עצמית בניגוד לרחמים עצמיים מקדמת מוטיבציה חיובית.
חמלה עצמית שונה גם מהערכה עצמית. הערכה עצמית היא כלי שפסיכולוגים מאוד קידמו במשך השנים. אך מחקרים חדשים קושרים אותה להתנהגויות ודפוסים בעייתיים. המחקרים מצביעים על תופעות כמו נרקיסיזם, ותפיסה עצמית מעוותת שתלויה במידה רבה בסביבה. תופעה נוספת היא כעס ואלימות כלפי מי שמאיים על האגו שלנו. נראה כי החמלה העצמית מציעה את אותם יתרונות לבריאות נפשית, כמו הערכה עצמית, אבל עם פחות מחסרונות אלה.
מדדים

רוב המחקר שנעשה כרגע משתמש בסט המדדים שקבעה כריסטין נף. במדד אלה נבחנים שלושת המרכיבים של חמלה מול המצב ההופכי שלהם: נדיבות עצמית אל מול ביקורת עצמית, החוויה האנושית אל מול תחושה של בידוד וקשיבות אל מול הזדהות יתר. סט מדדים זה תורגם גם לשפות אחרות והוא נמצא כמהימן ומאומת. למרות זאת, גם ביקורת על סט המדדים אפשר למצוא. בבניית המודל נף השתמשה כמעט אך ורק בסטודנטים. הדבר מעלה שאלות בנוגע לאמינותו של המחקר. ביקורת נוספת הגיעה ממחקר של אנג'ליקה לופז, שניסתה לחקות את הניסוי ללא הצלחה. לופז מציעה מודל של שני סטים שונים. היא טוענת שאי אפשר להעמיד את הביקורת העצמית כמדד מנוגד לנדיבות עצמית, וכי מדובר בשני סטים שונים לגמרי.
תרגילים

תרגילים של חמלה עצמית בדרך כלל מורכבים מכתיבה, משחק תפקידים, או התבוננות ביקורתית. הם מיועדים לטפח תחושות של נדיבות עצמית, מודעות, חוויה אנושית משותפת. תרגילים אלה הוכחו כיעילים בהגדלת החמלה העצמית, יחד עם עליה באופטימיות, קשיבות, ותחושת מסוגלות עצמית. התרגילים האלה גם הוכחו כיעילים כנגד מחשבות מעגליות. אצל אנשים עם נטייה לדיכאון, שבוע אחד של תרגול חמלה עצמית יומי גרם לירידה בדיכאון, במשך שלושה חודשים אחרי התרגול, ותחושות של אושר עד לשישה חודשים אחרי התרגול עם המשך התרגולים, וללא קשר למצב תחושות האושר לפני התרגול.
תרגילים > דוגמאות לתרגילים

ישנם סוגים רבים של תרגילים:
תרגיל לדוגמה הוא היחס לחבר. בתרגיל יש לדמיין חבר קרוב עובר תקופה קשה. מה היינו אומרים לו, מה לא היינו אומרים לו, באיזה כלים היינו משתמשים בשיח עמו. ואז השוואה בין מה שהיינו עושים לאותו החבר, אל מול מה שאנחנו עושים לעצמנו.
דוגמה נוספת היא אדם שבוחר בעצמו חלק שהוא לא אוהב. ואז כותב מכתב לעצמו, מנקודת מבט שאוהבת אותו ללא התניה ומה הוא היה אומר על אותו החלק.
דוגמה שאפשר להשתמש בה כאשר האדם נמצא במצוקה היא לחשוב על המצוקה, ואז לחזור שוב ושוב על אמירות מחזקות ובעלות חמלה עצמית.
הערות שוליים

↑  Dr. Kristin Neff, Self compassion web site
↑  Kristin Neff, Self Compassion: An Alternative Conceptualization of a Healthy Attitude Toward Oneself, Self and Identity Volume 2, 2003 - Issue 2 Pages 85-101 Published online: 24 Sep 2010
↑  Paul Gilbert, The Compassionate Mind, Little, Brown Book Group 2010
↑  Dennis Tirch, The Compassionate - Mind Approach to  Overcoming Anxiety: Using CFT to  Treat Worry, Panic, and Fear, April 14, 2012 Anxiety Disorders Association of America
↑  The Five Myths of Self-Compassion, Greater Good (באנגלית)
↑  Angélica López, Robbert Sanderman, Ans Smink, Ying Zhang, A Reconsideration of the Self-Compassion Scale’s Total Score: Self-Compassion versus Self-Criticism, PLoS ONE 10, 2015-07-20 doi: 10.1371/journal.pone.0132940
↑  יהודית כץ, אל תהיו כל כך קשים עם עצמכם - תרגיל מועיל בחמלה עצמית - על פסיכולוגיה חיובית ואושר, באתר הארץ, 27 בינואר 2017
חרדון הצווארון

| חרדון הצווארון |
| --- | --- |
 חרדון הצווארון בזמן פרישת עטרת צווארו
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
תת־מערכה:: בעלי חוליות
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: לטאות
משפחה:: חרדוניים
סוג:: חרדון הצווארון
מין:: חרדון הצווארון
שם מדעי
 Chlamydosaurus kingii ‏גריי, 1825
תחום תפוצה


חַרְדּוֹן הצַוָּארוֹן (שם מדעי: Chlamydosaurus kingii), הוא מין של לטאה. הוא קרוי כך בגלל עטרת הצוואר המרשימה אשר מצויה על צווארו.
העטרת נתמכת על ידי סחוס מעמוד השידרה, וכשהחרדון חש בסכנה, הוא פותח את פיו וכך חושף את פנים הפה שצבעו ורוד וצהוב בוהק אשר אמור להרתיע את האויב. בנוסף לכך, הוא פורש את עטרת צווארו שצבעו בגווני כתום-אדום כמין להבה.
מאפיינים

חרדון הצווארון יכול להגיע לאורך של מטר אחד. החרדון צועד על ארבע רגליו, אך בעת סכנה הוא פותח בריצה, בתחילה על ארבע רגליו ולאחר מכן על שתי רגליו האחוריות בלבד. בעקבות התנהגות זו יצרו באוסטרליה דגם של אופניים ("אופני הלטאה"). הזכרים גדולים באופן משמעותי מהנקבות.
עטרת הצוואר של חרדון הצווארון, משמשת על מנת להפחיד את הטורפים - כמו גם השריקות והתנועות המהירות שלו. אם אלה לא ירתיעו את הטורף, יימלט החרדון אל העץ הקרוב ויטפס עליו בזריזות, ושם יסתתר עד חלוף הסכנה.
תפוצה

עיקר תפוצתו של חרדון הצווארון הוא ביבשת אוסטרליה. הוא שכיח בדרום גינאה החדשה, בקימברלי שבאוסטרליה המערבית ועד למזרח אוסטרליה.
הוא מצוי ביערות טרופיים חמים, ובמקומות בהם יש סבך, שיחים ועצים נמוכים.
רבייה

תקופת החיזור של חרדון הצווארון מתחילה לאחר סיום תקופת היובש, בסביבות ספטמבר-אוקטובר. הזכרים הבוגרים נלחמים ביניהם על מנת להשיג בת זוג. הם פורשים את עטרת הצוואר ונושכים זה את זה.
נקבת החרדון מטילה 8–23 ביצים, אותן היא מניחה בעומק של 5–20 ס"מ מתחת לקרקע. הבשלת הביצים נמשכת כמה שבועות. זוויגו של הצאצא נקבע על פי טמפרטורת הסביבה. בטמפרטורות קיצוניות תצאנה נקבות ובטמפרטורות של 29–35 מעלות צלזיוס, מספר הזכרים והנקבות יהיה דומה.
מזון

חרדון הצווארון ניזון בעיקר מנמלים, טרמיטים, עכבישים ולטאות קטנות אחרות. הוא פחות פעיל בשיחור מזון בתקופת היובש (אפריל-אוגוסט).
פופולריות

חרדון הצווארון הטבע על גבי הצד האחורי של מטבע 2 סנטים אוסטרליים. בשנת 1992 בוטל המטבע.
חרדון הצווארון שימש הקמיע של המשחקים הפאראלימפיים בסידני, אוסטרליה בשנת 2000.
חרדון הצווארון שימש השראה לעטרת הצוואר של הדילופוזאורוס בסרט שובר הקופות "פארק היורה" ושאר סרטי הזיכיון (אף שאין שום הוכחה מדעית לכך).
עטרת צווארו זו שימשה גם מודל ללטאה טורפת בסרט "מסע אל האי המסתורי".
חרדון עומד ופורש את צווארונו
חרדון עם צווארון פרוש
חרדון הצווארון
זוג חרדוני הצווארון
הערות שוליים

↑  חרדון הצווארון באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
הפצצת בית הספר בבחר אל-בקר

בית הספר לאחר התקיפה, אפריל 1970
הפצצת בית הספר בכפר בחר אל-בקר התרחשה ב-8 באפריל 1970 במהלך מלחמת ההתשה, כאשר מטוס פנטום של חיל האוויר הישראלי הפציץ בית ספר בכפר בחר אל-בקר שמדרום לפורט סעיד במצרים. בתקיפה נהרגו כ-46 ילדים ונפצעו יותר מ-50 ילדים. בית הספר עצמו הוחרב לאחר שפצצות ושני טילי אוויר-קרקע פגעו בקומה הראשונה של בית הספר, שהכילה שלוש כיתות לימוד.
ההתקפה נחשבת לגורם תורם להחלטת ישראל להשעות תקיפות עומק אחרות שתכננה במסגרת מבצעי פריחה.
התקיפה

המתקפה התנהלה במסגרת מבצע "פריחה 19", אחד מסדרת תקיפות לעומק מצרים בשם מבצעי פריחה, שכללה גם את ההפצצה המוקדמת ("פריחה 9") של מפעל אבו זעבל, שם נהרגו 80 עובדים. בעוד שממשלת ישראל הודתה באופן מיידי בהפצצת המפעל, הפצצת בית הספר הוכחשה שוב ושוב על ידי שר הביטחון, משה דיין ושגריר ישראל באומות המאוחדות, יוסף תקוע. תקוע ודיין טענו כי המודיעין הישראלי אסף תמונות של בית הספר באמצעות לוויין ריגול ועל פי הממצאים שלהם בית הספר היה ממוקם בתוך בסיס צבאי.
בין שני הצדדים, כמו גם בעלי בריתם, קיימת מחלוקת ביחס למניע ההתקפה וכתוצאה מכך לייעודה המתאים. בעוד שהצד המצרי ובעלי בריתם הערביים טוענים כי מדובר בפשע מלחמה שמטרתו הייתה לכפות על המצרים הפסקת אש ,מקורות ישראליים ובעלי בריתם מהמערב רואים בכך טעות אנוש שנבעה מכך שישראל חשבה שבמיקום בו שכן בית הספר היה בסיס צבאי של מצרים.
אחרית דבר

ב-2016 דווח כי ישראל שילמה פיצויים בגין האירוע וזאת כדי לקדם את היחסים בין המדינות.
ראו גם

טיבוע ספינת הדיג אורית
הערות שוליים

↑  Hammad, Gamal (8–14 אוק' 1998). "Setting the Stage". Al-Ahram Weekly (Online). No. 398. אורכב מ-המקור ב-5 יוני 2013. נבדק ב-25 ינו' 2021. {{cite news}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: date format (link)
↑  "Years of Horror, Years of Hope". Al-Ahram Weekly. No. 462. 30 דצמ' 1999 – 5 ינו' 2000. 1960 - 1969. אורכב מ-המקור ב-26 אוג' 2015. נבדק ב-25 ינו' 2021. {{cite news}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: date format (link)
↑  Ali, Randa (8 אפר' 2016). "Egypt's Bahr Al-Baqar: Flashbacks of an Israeli war crime". Ahram Online. ארכיון מ-1 במאי 2020. נבדק ב-25 ינו' 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Dunstan, Simon (20 בספטמבר 2012). Israeli Fortifications of the October War 1973. Oxford; New York: Bloomsbury Publishing. p. 34. ISBN 978-1-78200-431-8. נבדק ב-25 בינואר 2021. On 13 April 1970, Israel suspended its deep penetration raids into Egypt for fear of provoking the Soviet Union further, although a botched bombing raid that killed 47 Egyptian children and wounded 30 others in an elementary school in the village of Bahr El-Bakr was a contributory factor. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Dayan States if Israeli Planes Did Hit School It Was Inside Military Installation". Jewish Telegraphic Agency. 10 אפר' 1970. נבדק ב-25 ינו' 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  תקוע לתאנט: נסיון גס של המצרים להסתיר את העובדות על ההפצצה, מעריב, 10 באפריל 1970
↑  Ali, Randa (8 אפר' 2016). "Egypt's Bahr Al-Baqar: Flashbacks of an Israeli war crime". Ahram Online. אורכב מ-המקור ב-1 במאי 2020. נבדק ב-25 ינו' 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Weiss, Philip (2018-04-01). "A brief, unhappy history of Israeli massacres". Mondoweiss (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-01-25.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Shalom, Danny (2007).  רוח רפאים מעל קהיר: חיל האויר המלחמת ההתשה (1967–1970) [Phantoms over Cairo - Israeli Air Force in the War of Attrition (1967-1970)]. Bavir Aviation & Space Publications. ISBN 965 90455 2 2.
↑  Bregman, Ahron (22 בינואר 2016). Israel's Wars: A History Since 1947. London; New York: Taylor & Francis. p. 103. ISBN 978-1-317-29637-9. {{cite book}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מצרים ובנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ויסות רגשי

ויסות רגשי הוא היכולת של אדם לכוון ולאזן את רגשותיו בהתאם למצב נתון.
הוויסות הרגשי הוא מנגנון השליטה על המערכת הרגשית של האדם, כחלק ממניעת אימפולסיביות, המאפשר לו לשאת רגשות קשים, לכמת אותם לפרופורציה, להתאפק ולא לפעול באופן מיידי על פי הרגשות, ולבחון את הרגשות מבחוץ ועל ידי כך ליצור יציבות רגשית.
באמצעות ויסות רגשי יכולים אנשים להציב מטרות בצורה נכונה ולייעל את תפקודם.
התפתחות הוויסות הרגשי

ויסות רגשי הוא תהליך המתפתח מגיל הינקות ולאורך שנות הילדות. תינוקות לומדים כבר מגיל צעיר לווסת את רגשותיהם בסיטואציות כגון: פרידה מהוריהם, דחיית סיפוקים ורגישות למצבים מאיימים. כאשר התינוק טרם הספיק לפתח כישורים של ויסות רגשי, יש חשיבות ליכולת ההורה להרגיע את הילד ולהעניק לו ביטחון בזמן התמודדות עם מצוקה רגשית. ליכולת זו חשיבות גבוהה בגיל הינקות ובתפקוד נוירופיזיולוגי: בליעה ונשימה. בהתאם לכך, בתחילה סומכים התינוקות על הוריהם כעזר לוויסות רגשי, עד שהם מצליחים לבצע פעולה זו בעצמם, לכן נחוצה תמיכת ההורים וסיועם, אף על פי שקיים קו עדין בין רצון ההורה לשמש כעזר לבין דחיפת הילד לוויסות עצמאי, דבר שישפיע עליו בפיתוח הכישורים הנדרשים.
התפתחות זו מושפעת ממספר תהליכים:
תהליכים חיצוניים כלומר חברתיים, סביבתיים הקשורים בהורים.
תהליכים פנימיים כלומר קוגניטיביים, נוירופיזיולוגיים ומאפיינים אישיותיים.
ליקוי ויסות רגשי

ויסות רגשי הוא היכולת של אדם לכוון ולאזן את רגשותיו בהתאם לסיטואציה מסוימת, אך כשיכולת הוויסות הרגשית לקויה יכול האדם להגיב בצורה מוגזמת לדבר קטן וחסר משמעות – ובאדישות כלפי דבר רב משמעות.
ילדים הסובלים מכשל בוויסות רגשי יגיבו בשעת מצוקה בבכי רב ובהתקפי זעם. לעומת זאת בסיטואציה מעוררת התרגשות יגיבו בהתלהבות בלתי נשלטת.
במצב רגיש הסיכויים לבטא תחושות מסוימות גבוהים, ולכן חוסר יכולת להשיג ויסות רגשי מבטא סיכון בתחום החברתי והרגשי. כתוצאה מכך, ילדים ומבוגרים הסובלים בכשל בוויסות רגשי ירבו בעימותים.
ליקוי ויסות רגשי > הגורמים ללקות בוויסות רגשי

הפרעות בוויסות רגשי עלולות להיווצר כתוצאה ממספר סיבות:
בעיות תקשורת מסוימות עם ההורה המטפל.
חוסר יכולת ההורים לשמש מודל לחיקוי עבור הילד בפתרון בעיות.
חוויית כישלונות בהתמודדות עם מצבים רגשיים לילדים שהוריהם סובלים מוויסות רגשי לא תקין.
שינויים הורמונליים בגיל ההתבגרות מביאים סיטואציות רבות של קושי.
הצבת המתבגר בדילמה מוסרית חברתית ואישית הצופנת בתוכה טלטלה רגשית בעלת השפעה גדולה על הנפש.
קושי ברכישת שפה
קושי בקשב ושינויים במצבי רוח.
למידה וחינוך.
בנוסף, לעיתים קרובות קשיים בוויסות רגשי נוטים להתלוות להפרעת קשב. בהתאם לכך, מבוגרים עם הפרעת קשב מדווחים לעיתים קרובות על אי-יציבות רגשית emotional lability.
ליקוי ויסות רגשי > תוצאות בהיעדר ויסות רגשי

היעדר ויסות רגשי יכול להוביל למצבים של אי-שליטה המתאפיינים בחוסר יכולת להתמודד עם קשיים או בשליטת יתר המאופיינת בשליטה עצמית מוגברת.
הדבר יכול לבוא לידי ביטוי במספר דרכים:
בכי והתקפי זעם – ילדים הסובלים מכשל בוויסות רגשי יגיבו בשעת מצוקה בבכי רב ובהתקפי זעם, לעומת זאת בסיטואציה מעוררת התרגשות יגיבו בהתלהבות בלתי נשלטת.
אלימות בעקבות איחור ברכישת שפה – בקרב ילדים שהחלו לדבר בגיל מאוחר ישנו קושי בוויסות רגשי ולכן חוסר היכולת בוויסות מילולי מביא אותם לתגובה אלימה.
ריחוק חברתי – ילדים הסובלים מכשל בוויסות רגשי מביאים עצמם למצבי כעס ורוגז הגורמים לריחוק חברתי.
הפרעות אכילה – גם הפרעות אכילה נמצאות אצל ילדים שהשתמשו במזון כאמצעי נחמה והרגעה.
פגיעה עצמית – לעיתים מצבים של פגיעה עצמית נגרמים מחוסר יכולת שליטה בוויסות, החמורה יותר מקושי בוויסות, הפרעה מורכבת הנובעת ממקורות שונים ודורשת אבחון.
מצבי רוח משתנים – ילדים בעלי הפרעות קשות רגישים לגירויים שליליים, מצב רוחם משתנה בקלות והם נשארים עצובים אם חשו תסכול.
קשיי הירדמות – בהיעדר יכולת להרגיע רגשות ומחשבות.
באופן יחסי הם מתקשים לקרוא רגשות של אחרים לפי הבעות פנים, נוטים לחוסר אונים ולכן חווים התפרצויות רבות.
אצל ילדים, במצבים של אי-שליטה מתפתחת תלות בהורה שממנו הם מצפים לעזרה בסיטואציות הנלוות עם קושי בתפקוד רגשי.
שיטות לוויסות רגשי

מבוגרים רבים יכולים לסבול מקושי בוויסות רגשי. על אף שתהליכים של ויסות רגשי מוטמעים בילדות, היכולת לרכוש כלים לוויסות רגשי קיימת גם בבגרות. המודל התהליכי לוויסות רגשות מתבסס על המודל להיווצרות רגשות. מודל להיווצרות הרגש בסדר כרונולוגי מסוים וקבוע ברצף הבא:
1. מצב – הרצף מתחיל עם "מצב" אמיתי או מדומיין הרלוונטי מבחינה רגשית.
2. מיקוד קשב – הקשב מכוון כלפי המצב הרגשי.
3. הערכה – המצב הרגשי מוערך על ידי האינדיבידואל ומקבל פרשנות.
4. תגובה – הפרשנות יוצרת תגובה רגשית המלווה בשינויים מתואמים מבחינה פיזיולוגית, חווייתית והתנהגותית (קצב לב, הזעה, שרירי פנים, דיווח על חוויה). תהליך היווצרות הרגש הוא תהליך שחוזר על עצמו, מתמשך ודינאמי.
ויסות רגשי רלוונטי לשלב ה"הערכה" שכוללת מספר שיטות למיתון רגשות שליליים. בין השיטות הקיימות למיתון רגשות שליליים ניתן למנות תרגול קשיבות (מיינדפולנס), הערכה מחודשת (reappraisal) וריחוק עצמי (self-distancing).
מיינדפולנס משמעותה מתן תשומת לב באופן מודע לרגע הנוכחי, ללא שיפוטיות וללא היצמדות לרגע. בוויסות רגשי יש שימוש במיידנפולנס כדי להגביר את היכולת למקד את הקשב, לשפר את היכולת להתנתק ממחשבות, דמיונות, ותחושות. השיטה מאפשרת לחוות את המציאות ללא פרשנות. מיינדפולנס מגבירה את המודעות למה שקורה מסביבנו ובתוכנו.
הערכה מחדש מכוונת להסתכלות סמלית ומופשטת יותר על האירוע. השיטה כוללת שיפוט אקטיבי וחיובי כלפי אירוע או אובייקט חיצוני. ישנן כמה טקטיקות להערכה מחדש (למשל, להסתכל על התמונה הגדולה או להסתכל על האירוע כמו בעל מקצוע). לדוגמה, כאשר אתה יושב מפוחד במקלט בזמן הפצצה, אתה יכול לחשוב באופן פעיל על כך שאינך בסכנה ממשית, שההסתברות שרקטה אכן תחדור את המקלט היא נמוכה מאוד, ושהקרובים לך גם הם בטוחים. פרשנות שונה כלפי האירוע, תמתן בתורה את התגובה הפיזיולוגית לאירוע או אובייקט חיצוני.
במסגרת ריחוק עצמי היחיד יכול לעבד את הרגשות והחוויות השליליים מנקודות מבט שונות. הוא יכול לאמץ נקודת מבט אגוצנטרית באירועים המתרחשים בזמן אמת ובזמן חשיבה על זכרונות העבר. לחלופין, הוא יכול לאמץ נקודת מבט "המנותקת מן האגו" – כלומר, להתבונן על הסיטואציה מגוף שלישי, ומבט חיצוני.
כלים לסיוע

בתקופת הינקות, כאשר התינוק טרם הספיק לפתח כישורים של ויסות רגשי, יש חשיבות ליכולת ההורה להרגיע אותו ולהעניק לו ביטחון בזמן התמודדות במצוקה רגשית.
בתקופת הילדות יש חשיבות לזמינות ההורים. תמיכה זו מלמדת ומעניקה כלים חשובים בבוא הזמן להתמודד עם בעיות רגשיות, הבעת אמפתיה ואישור התחושות הרגשיות.
אין לבטל את התחושות הרגשיות של הילד ויש להימנע ממשפטים כגון: "מה אתה מתבכיין?", "מדוע אתה עושה מזה עניין?".
בשעה שהילד נעלב, יש לתת מקום לבטא את תחושותיו בצורה חופשית ולהימנע מתגובות שליליות. יש להביע הזדהות: חיבוק, הבנה ואוזן קשבת ישפרו את יכולת הילד לווסת את רגשותיו.
כמו כן משוב חיובי מצד ההורים בעת בה הצליח הילד להתגבר על קושי רגשי, תשרה את החיבור הקוגניטיבי-רגשי ותפתח את ביטחונו העצמי של הילד.
גם באמצעות דמיון מודרך ניתן ללמוד כיצד להירגע בשעה בה קיימת סיטואציה רגשית מורכבת.
בגילאים צעירים, טיפולים דיאדיים במקביל לטיפול רגשי עשויים לשפר משמעותית את יכולתו של הילד להתחבר לרגשותיו ולהשתלט עליהם.
גם להצבת גבולות יש אחריות גדולה ביכולת הילד והמתבגר לווסת את עצמו.
בנוסף, פינוק והתעלמות במצבים של התנהגות שלילית מאשרים להם את הדרך שבה בחרו לנקוט. הבעת רגש היא דבר חיובי אבל כאשר נלווית אליה תגובה אלימה, היא אינה מקובלת. לכן, אם אדם מציג התנהגות אלימה, יש להעביר מסר שדרך זו אינה נכונה.
ראו גם

ויסות רגשי בגיל הרך
הערות שוליים

↑  מוניץ, ח' (עורך). (2016). פרקים נבחרים בפסיכיאטריה מהדורה שישית. תל אביב: דיונון.
1 2 3 4  תמיר גארי, ויסות רגשי, באתר תמיר גארי, ‏17.01.2015
1 2 3 4 5  ד"ר ז'אק אייזנברג, כיצד מטפלים ב"קשיי ויסות" בהתנהגותם של ילדים?, באתר הארץ, 20 ביוני 2010
↑  Corbisiero, S., Mörstedt, B., Bitto, H., & Stieglitz, R. D. (2017). Emotional Dysregulation in Adults With Attention‐Deficit/Hyperactivity Disorder–Validity, Predictability, Severity, and Comorbidity. Journal of clinical psychology, 73(1), 99-112.
↑  Skirrow, C., & Asherson, P. (2013). Emotional lability, comorbidity and impairment in adults with attention-deficit hyperactivity disorder. Journal of affective disorders, 147(1-3), 80-86.
פוקר פייס (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

-
 סוגה:  דרמה פרוצדורלית דרמה קומית
 יוצרים:  ריאן ג'ונסון
 בימוי:  ריאן ג'ונסון 
 שחקנים:  נטשה ליון
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  10 (נכון ל־9 במרץ 2023) 
 הפקה
 מפיק:  קמרון אנג'לי
 מפיקים בפועל:  איאן ב. מקדונלד ננה רודריג נורה ולילה זוקרמן נטשה ליון רם ברגמן ריאן ג'ונסון
 חברת הפקה:  Zucks. Animal Pictures T-Street MRC Television
 הפצה:  Paramount Global Content Distribution 
 עורכים:  בוב דוקסי גלן גרלנד שהיד קאסים
 צלמים:  סטיב ידלין קריסטין נג ג'רון פרזנט
 מוזיקה:  נייתן ג'ונסון ג'דסון קריין
 אורך פרק:  47–67 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Peacock
 רשת שידור בישראל:  Yes VOD ,סלקום tv
 תקופת שידור מקורית:  26 בינואר 2023 – הווה
 תקופת שידור בישראל:  27 בינואר 2023
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
פוקר פייס (באנגלית: Poker Face) היא סדרת דרמה פרוצדורלית אמריקאית שנוצרה על ידי ריאן ג'ונסון עבור שירות הזרמת המדיה "Peacock". בסדרה מככבת נטשה ליון בדמותה של צ'ארלי קאל, עובדת קזינו בעלת חוש מולד לזיהוי שקרים, המסתבכת במקרי מוות מסתוריים של זרים בעודה במנוסה.
הסדרה עלתה לשידור ב-26 בינואר 2023. עם עלייתה, זכתה הסדרה לשבחי המבקרים. בפברואר 2023, הוכרז על חידוש הסדרה לעונה שנייה, שתעלה לשידור בקיץ 2025.
רקע עלילתי

מבנה הסדרה הוא כשל סדרת תעלומת רצח ודרמה פרוצדורלית הכתובה בסגנון "התעלומה השבועית", כאשר כל פרק בנוי בפורמט "Howcatchem (אנ')" שזכה לפופולריות לאחר שידוריה של "קולומבו".
עלילת הסדרה עוסקת בדמותה של צ'ארלי קאל, עובדת קזינו בעלת יכולת מולדת לזהות שקרים, הנמלטת ברחבי ארצות הברית ממעסיקה בעקבות הסתבכותה במקרה מוות חשוד. במנוסתה, נתקלת צ'ארלי בדמויות צבעוניות ונאלצת לפתור מקרי רצח מגוונים.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות ראשׁיות

נטשה ליון – צ'ארלי קאל, עובדת קזינו בעלת יכולת מולדת לזהות שקרים, הנאלצת לצאת למנוסה.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות משניות

בנג'מין בראט – קליף לה-גרנד, ראש האבטחה של הקזינו, שרודף אחרי צ'ארלי ברחבי המדינה.
רון פרלמן – סטרלינג פרוסט האב, בעל הקזינו.