stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המכללה האקדמית הרצוג

| --- | --- |


 מכללה
 על שם:  יעקב הרצוג 
 תקופת הפעילות:  1973–הווה (כ־51 שנים)
 בעלי תפקידים
 נשיא:  הרב פרופסור יהודה ברנדס
 רקטור:  ד"ר אביחי קלרמן
 מיקום
 מיקום:  אלון שבות, ירושלים, מגדל עוז
 קואורדינטות:  31°39′27″N 35°07′22″E﻿ / ﻿31.65759722°N 35.12288333°E﻿ / 31.65759722; 35.12288333
 אתר המכללה
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) המכללה האקדמית הרצוג(למפת הרי ירושלים רגילה) המכללה האקדמית הרצוג(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המכללה האקדמית הרצוג(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המכללה האקדמית הרצוג
 
ספריית המכללה בקמפוס אלון שבות
המכללה האקדמית הרצוג מיסודן של מכללת ליפשיץ ומכללת הרצוג היא מכללה להכשרת מורים, המקושרת לישיבת הר עציון. המכללה הוקמה בשנת 1973. היא קרויה על שם הדיפלומט יעקב הרצוג. בראשה עומד הרב פרופסור יהודה ברנדס.
תצפית המכללה
נכון ל-2022, המכללה מעניקה תואר ראשון (B.Ed) ותואר שני (M.Ed), שניהם בהוראה. הלימודים לתואר הראשון מתקיימים בקמפוס הגברים באלון שבות ובקמפוס הנשים במגדל עוז. הלימודים לתואר שני ומסלול "מיתרים" מתקיימים בהיכל שלמה בירושלים.
היסטוריה

בשנת 1973 נפתחה המכללה, בשם "מכללת הרצוג", כגוף המעניק תואר ראשון בהוראה (B.Ed). היא יועדה במקורה לתלמידי ישיבת הר עציון, אך במהלך השנים הצטרפו אליה תלמידים מישיבות נוספות, והיא הפכה לאחד המוקדים הגדולים להכשרת מורים במקצועות היהדות. החל משנת 2008 החלו במכללה לימודים לתואר שני בהוראת תנ"ך ופרשנותו לתואר M.Ed.
בשנת 2013 התאחדה מכללת הרצוג עם מכללת ליפשיץ, והן מותגו מחדש בשם "המכללה האקדמית הרצוג מיסודן של מכללת ליפשיץ ומכללת הרצוג".
מסלולי הלימוד

המכללה משלבת בין לימוד אקדמי לבין דרכי לימוד השאובות מהעולם הישיבתי. מלבד חינוך וחינוך מיוחד, נלמדים במכללה מקצועות ממדעי היהדות (כמו תנ"ך, תורה שבעל-פה, תלמוד ומחשבת ישראל), מדעי הרוח (לשון, ספרות עברית, היסטוריה, אנגלית, לימודי ארץ ישראל, גאוגרפיה, של"ח, תקשורת ואזרחות) ומדעים מדויקים (מדעי הטבע, מתמטיקה ומדעי המחשב).
המכללה מעניקה גם תואר שני במקצועות תנ"ך, תורה שבעל פה, מחשבת ישראל, ניהול וארגון מערכות חינוך, חינוך יהודי וחינוך מיוחד.
לצד המסלול המרכזי, שבו מוכשרים מורים לחינוך הממלכתי דתי בישראל, מקיימת המכללה תוכניות ומסלולים נוספים לפיתוח מקצועי בתחומי החינוך וההנהגה התורנית: מרכז ארצי ללימודי המשך והשתלמויות, תוכנית להכשרת מורים לגולה, תוכנית להכשרת מורים להוראה בבתי ספר ממלכתיים, תוכנית להכשרת מנהלים, תוכנית להכשרת מנהיגות רוחנית לקהילה האתיופית ועוד.
במכללה פועלת גם תוכנית "מיתרים" (בשיתוף עם רשת מיתרים ומועצת המכינות הקדם צבאיות הציוניות-ישראליות). התכנית נועדה להכשיר מורים ואנשי חינוך לחינוך המשלב דתיים וחילונים.
גופים במסגרת המכללה

מרכז הדרכה בתנ"ך, המכין חומר הדרכה דידקטי ומארגן ימי עיון סביב נושאים מקראיים. במסגרת כך ובשיתוף פעולה עם מיזם 929, המכללה מפעילה את פרויקט "קהילות לומדות תנך". הפרויקט מקדם לימוד תנ"ך בחבורות לפי הקצב של מיזם 929.
שלוש ספריות ומרכזיה פדגוגית.
הוצאת ספרים בשם "תבונות", שבה יוצאים לאור גם ארבעה כתבי עת: מגדים – בענייני מקרא, נטועים – בענייני תורה שבעל פה, הגות - בענייני הגות החינוך היהודי, על אתר – בענייני ארץ ישראל במקורות, ועתר – כתב עת לשירה ובענייני ספרות.
דעת, אתר אינטרנט המכיל חומרי למידה והוראה ומאגרי מידע נרחבים בנושאים שונים.
אתר התנ"ך, המקבץ את הטקסט של התנ"ך עם פירושים מסורתיים, לצד מאמרים ושיעורים מודרניים וכן מפה מקראית.
תוכנית "לב לדעת", לקידום למידה חווייתית ומשמעותית.
רשות המחקר, אשר מקדמת מחקר במכללה ומוציאה לאור את סדרת "אשכולות" – סדרת מחקרים במדעי היהדות.
גופים במסגרת המכללה > ימי העיון בתנ"ך

מדי שנה בחודשי הקיץ, מאז ה'תשנ"א (1991), מארגן מרכז ההדרכה בתנ"ך ימי עיון בתנ"ך. בימי העיון משתתפים אלפי אנשים, ובהם מורים לתנ"ך הבאים להשתלמות מקצועית לצד חובבי תנ"ך אחרים. ימי העיון כוללים הרצאות ושיעורים פרונטליים, ויום אחד של סיורים בעקבות דמויות וסיפורים מהתנ"ך. גם השיעורים וגם הסיורים, מועברים על ידי מרצים הן מהמכללה והן מחוצה לה. בראשיתם כללו ימי העיון כללו שלושה ימי הרצאות. עם השנים, גדל בהדרגה מספר הימים לחמישה, בנוסף ליום סיורים.
שכר לימוד

שכר הלימוד במוסד (בלימודים לתואר אקדמי) הוא כמקובל באוניברסיטאות ובמכללות ציבוריות בישראל. חייל או בוגר שירות לאומי, שסיים שירותו החל מ-1 בינואר 2010, זכאי למלגת שכר לימוד מלאה עבור שנת לימודיו הראשונה לתואר ראשון (בהתאם להחלטה בדבר לימודי חיילים משוחררים במוסד להשכלה גבוהה בפריפריה).
הערות שוליים

↑  תואר ראשון, באתר המכללה
↑  תואר שני, באתר המכללה
↑  פיתוח מקצועי, באתר האתר המכללה
↑  ענבל גוכמן, מיתרים, באתר מועצת המכינות הקדם צבאיות בישראל
↑  מסלול אקדמי, באתר מיתרים
↑  מיתרים, באתר המכללה האקדמית הרצוג
↑  קהילות לומדות - דף חדש, באתר מכללת הרצוג (באנגלית)
↑  מי אנחנו?, באתר "לב לדעת"
↑  יוני קמפינסקי, נתניהו מספר על הקשר שלו לתנ"ך, באתר ערוץ 7, 28 ביולי 2011, כ"ו בתמוז התשע"א
↑  מלגה ללומדים בפריפריה – ייעוד 44, באתר האגף והקרן לחיילים משוחררים
↑  מלגה לתושבי הפריפריה – ייעוד 45, באתר האגף והקרן לחיילים משוחררים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311825405171  LCCN: n87850553  VIAF: 313003737   WorldCat (עם VIAF): 313003737
המסע לעמק החלומות

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  דון בלות'
 הופק בידי:  סטיבן ספילברג ג'ורג' לוקאס גארי גולדמן ג'ון פומרו
 תסריט:  סטו קריגר
 מדבבים:  גבריאל דיימון קאנדס האטסון ג'ודית בארסי ויל ראיין פרנק וולקר
 מוזיקה:  ג'יימס הורנר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית, אירלנד אירלנד
 חברת הפקה:  אמבלין אנטרטיינמנט, Sullivan Bluth Studios
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בנובמבר 1988 ישראל29 ביוני 1989
 משך הקרנה:  69 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט לכל המשפחה, סרט חבר'ה, סרט הרפתקאות, סיפור התבגרות, סרט דרמה 
 הכנסות:  84.4 מיליון
 הכנסות באתר מוג'ו:   landbeforetime
 סרט הבא:  המסע לעמק החלומות 2: הרפתקה בעמק הגדול
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
המסע לעמק החלומות (באנגלית: The Land Before Time) הוא סרט דרמה והנפשה אמריקאי משנת 1988 המתאר קורות חיים של ארבעה דינוזאורים. הסרט בוים בידי דון בלות' והופק בידי סטיבן ספילברג, ג'ורג' לוקאס, גארי גולדמן וג'ון פומרו. זהו הסרט הראשון בזיכיון "המסע לעמק החלומות", בו הופקו 14 סרטים.
תקציר

לאחר רעידת אדמה חזקה נודדים עדרי דינוזאורים במדבר הגדול בחיפוש נווה מדבר. אמו של האפטוזאורוס ליטלפוט (גבריאל דיימון) נטרפת בידי טירנוזאורוס רשע בשם שארפטוף (פרנק וולקר). בעקבות עצתה הוא נודד לעבר העמק הגדול והשלו. במסעו לשם הוא פוגש בארבעה חברים: סרה הטריצרטופסית (קאנדס האטסון), דקי הזאורולופוסית הקטנה (ג'ודית' בארסי), פטרי הפטרנודון (ויל ראיין) וספייק הסטגוזאורוס. יחדיו הם נעים לעבר העמק ומתמודדים נגד הטורף שארפטוף ואתגרים נוספים כמו הרי געש פעילים או להקה של פכיצפלוזאורים רגזנים.
הערות שוליים

↑  סרטם של סטיבן ספילברג, ג'ורג' לוקאס, חדשות, 29 ביוני 1989
| סטיבן ספילברג |
| --- | --- | --- |
| סרטים שביים | שוגרלנד אקספרס (1974) • מלתעות (1975) • מפגשים מהסוג השלישי (1977) ‏• 1941 (1979) • שודדי התיבה האבודה (1981) • אי.טי. (1982) • אזור הדמדומים: הסרט (1983) • אינדיאנה ג'ונס והמקדש הארור (1984) • הצבע ארגמן (1985) • אימפריית השמש (1987) • אינדיאנה ג'ונס ומסע הצלב האחרון (1989) • תמיד (1989) • הוק (1991) • פארק היורה (1993) • רשימת שינדלר (1993) • פארק היורה: העולם האבוד (1997) • אמיסטד (1997) • להציל את טוראי ריאן (1998) • אינטליגנציה מלאכותית (2001) • דו"ח מיוחד (2002) • תפוס אותי אם תוכל (2002) • טרמינל (2004) • מלחמת העולמות (2005) • מינכן (2005) • אינדיאנה ג'ונס וממלכת גולגולת הבדולח (2008) • הרפתקאות טינטין: תעלומת החד-קרן (2011) סוס מלחמה (2011) • לינקולן (2012) • גשר המרגלים (2015) • העי"ג (2016) •‏ העיתון (2017) • שחקן מספר אחת (2018) • סיפור הפרברים (2021) • הפייבלמנים (2022) |  |
| סרטים שהפיק | פולטרגייסט (1982) • גרמלינס (1984) • בחזרה לעתיד (1985) • הגוניס (1985) • סיפור אמריקאי (1986) • זהירות הבית מתפרק (1986) • יום במלכודת (1987) • המסע לעמק החלומות (1988) • מי הפליל את רוג'ר רביט (1988) בחזרה לעתיד 2 (1989) • ארכנופוביה (1990) • בחזרה לעתיד 3 (1990) • ג'ו נגד הוולקנו (1990) • פסגת הפחד (1991) • פייבל במערב הפרוע (1991) • קספר (1996) • טוויסטר (1996) • גברים בשחור (1997) • פגיעה קטלנית (1998) • המסכה של זורו (1998) פארק היורה 3 (2001) • גברים בשחור 2 (2002) • האגדה של זורו (2005) • זכרונותיה של גיישה (2005) • גיבורי הדגל (2006) • מכתבים מאיוו ג'ימה (2006) • רובוטריקים (2007) • לכודים ברשת (2008) • רובוטריקים 2 (2009) • רובוטריקים 3: אפלת הירח (2011) • גברים בשחור 3 (2012) • מסע של מאה צעדים (2014) • עולם היורה (2015)  • העי"ג (2016) •‏ העיתון‏ (2017) • שחקן מספר אחת (2018) • עולם היורה: נפילת הממלכה (2018) • עולם היורה: עולם חדש (2022) • הפייבלמנים (2022) |  |
| סדרות שהפיק | עלילות טייני טון (1990-92) • אנימניאקס (1993-98) • פינקי והמוח (1995-98) • אחים לנשק (2001) • The Pacific (2010) • השמיים נופלים (2011-15) • עולם היורה: מחנה הקרטיקון (2020-22) • עולם היורה: תאוריית הכאוס (2024-) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4850385  BnF: cb14294493t (data)  LCCN: n92003325  VIAF: 185564395   WorldCat (עם VIAF): 185564395
הליכה על חבל

הליכה על חבל בסגנון Slacklining
הליכה על חבל בין שני צוקים
הליכה על חבל היא מיומנות הדורשת שיווי משקל וריכוז רבים. ההליכה מתבצעת לרוב ברגליים יחפות או בנעלי בד רכות.
סגנונות הליכה על חבל

Slacklining - ספורט של הליכה על רצועת חבל אלסטית.
Tightwire - הליכה על כבל מתוח, לרוב עם מוט לשיווי משקל.
Highwire - הליכה על חבל בגבהים. לגובה אין הגדרה רשמית אך מקובל לחשוב שחבל המתוח מעל גובה שישה מטרים נחשב ל-Highwire.
אמני הליכה על חבל בולטים

פיליפ פטי - הולך חבל צרפתי בסגנון Tightwire, מפורסם בעיקר בשל הליכתו בין שני מגדלי התאומים בשנת 1974.
דין פוטר - הולך חבל בסגנון Slacklining, מטפס הרים וקופץ בסיס אמריקאי.
מרי ספלטריני - האשה הראשונה שצעדה מעל מפלי ניאגרה.
השאלה

המושג משמש כביטוי לעיסוק בנושא רגיש "הולכת על חבל דק".
הילה זיתון

| --- | --- |
הילה זיתון במופע של שירי אנדרו לויד וובר של תלמידי בית הספר לאומנות הבמה "בית צבי"
הילה זיתון במופע של שירי אנדרו לויד וובר של תלמידי בית הספר לאומנות הבמה "בית צבי"
 לידה:  11 בדצמבר 1977 (בת 46) אילת ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 מקום לימודים:  בית צבי
 עיסוק:  שחקנית תיאטרון, זמרת
 סוגה:  מחזמר, פופ
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  רוברטו
 
הילה זיתון (נולדה ב-11 בדצמבר 1977) היא זמרת ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

זיתון נולדה באילת, אך בצעירותה עברה לראשון לציון יחד עם משפחתה.
זיתון היא בוגרת בית הספר למשחק "בית צבי" (מחזור מ"ג), אליו הגיעה מיד לאחר תקופת עבודה בצוותי הבידור של רשת מלונות "ישרוטל" באילת. ב-2001 שיחקה במחזמר "המלך ארתור ואבירי השולחן העגול" בהפקת יוכלמן אשר פרידמן הפקות. בהמשך שיחקה במחזמר שלמה המלך ושלמי הסנדלר (גרסת 2005, אחרי ששיחקה בתור מחליפתה של מירי מסיקה), במרי לו בתפקיד טינה ובמחזמר אויטה בתפקיד הראשי. כמו כן, שיחקה זיתון במחזמר "מי שחלם" בתפקיד לאה רבין הצעירה ובמחזמר "מיקה שלי" בתפקיד "מיקה". מאז 2008 משחקת זיתון בתיאטרון בית ליסין כחלק מקבוצת הצעירים של התיאטרון. בין תפקידיה, "טיטניה" בהצגה "חלום של לילה בלב קיץ" (עיבוד של "חלום ליל קיץ" מאת ויליאם שייקספיר), ו"סוסטרטה" בהצגה "מנדרגולה" (עיבוד של "לה מנדראגולה" מאת ניקולו מקיאוולי). ב-2010 שיחקה במחזמר "אביב מתעורר" לצד נינט טייב, וב-2011 שיחקה במחזמר "אחים בדם". באוגוסט 2012 שיחקה בהצגה "משאלה אחת ימינה", על פי ספרו של אשכול נבו. משחקת בערב המוזיקלי "הלילה הוא שירים" ובמחזמר "היירספריי".
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית

בשנת 2007 חתמה זיתון על חוזה אישי בסוכנות האמנים של רוברט בן-שושן, והוציאה את הסינגלים "תישאר" שכתב והלחין דור דניאל, "הבוקר הבנתי" שכתב והלחין עמית צח ו"רק להיות איתו" שכתבה והלחינה איה כורם.
הערות שוליים

↑  הילה זיתון, באתר "מרי לו"
הגן הכימי

האסטרונאוט אילן רמון עם הניסוי הגן הכימי על מעבורת החלל קולומביה
הגַן הכימי (באנגלית: The chemial garden) הוא אחד מהניסויים הישראליים שבוצעו על ידי האסטרונאוט אל"ם אילן רמון במעבורת החלל "קולומביה" במשימת STS-107 בשנת 2003.
הניסוי תוכנן על ידי תלמידי תיכון במסגרת תוכנית S*T*A*R*S.
רקע

תוכנית STARS ‏(Space Technology and Research Students) היא תוכנית שנועדה לשלב תלמידי תיכון בתכנון וניהול ניסויים אמיתיים.
התוכנית, שהובלה על ידי חברת Spacehab האמריקאית, שילבה 6 ניסויים מבתי ספר ברחבי העולם. החברה בנתה את תאי המטען למעבורת, במסגרת אחד הניסויים הראשיים של משימת STS-107. בית הספר בישראל זכה בתחרות לממש את הניסוי על המעבורת.
רקע > תכנון הניסוי

הניסוי תוכנן על ידי קבוצה של 35 תלמידי חטיבת ביניים אורט מוצקין ע"ש יוני נתניהו בראשות מורתם לפיזיקה ד"ר אמירה בירנבאום (דוקטור לכימיה) ובהנחיית פרופ' אלי קולודני מן הפקולטה לכימיה בטכניון, האחראי המדעי על הניסוי. הפרויקט נוהל על ידי פרופ' יגאל קומם ופרופ' משה גלמן מהטכניון בשיתוף המינהל למדע ולטכנולוגיה במשרד החינוך וסוכנות החלל הישראלית בראשות אבי הר-אבן.
מבנה הניסוי

מטרת הניסוי "הגן הכימי" הייתה לחקור את המנגנון של גידול גבישים של תרכובות היוניות (קובלט כלורי (CoCl2) וסידן כלורי (CaCl2)) בתמיסת "מי-זכוכית" (תמיסה מימית של נתרן סיליקט, Na2SiO3) בסביבה של נפילה חופשית. על כדור הארץ- הגבישים "צומחים למעלה", כלומר בכיוון המנוגד לכח הכובד. בחלל – הגבישים צומחים לכל הכיוונים.
החומרים שנבחרו הם חומרים שנועדו לתת "גוון ישראלי" וצבעים כחול -לבן, כסמל דגל מדינת ישראל. התרכובת קובלט כלורי היא אדומה, אולם לאחר הכנסתה ל"מי-זכוכית" הצבע משתנה לכחול. צבעה של התרכובת סידן כלורי הוא לבן.
ביום השיגור היו התלמידים ומלוויהם במרכז החלל ע"ש קנדי וצפו במעבורת החלל העולה השמיימה. שש שעות לאחר שיגור הקולומביה, האסטרונאוטית קלפנה צ'אולה הפעילה תהליך אוטומטי של הכנסת גבישים לתוך תמיסת "מי זכוכית" והתגובה הכימית בין המלחים לבין "מי הזכוכית" החלה.
הניסוי נערך במקביל גם על כדור הארץ (בתנאי כבידה) וגם בחלל. הצילומים ששודרו ממעבורת החלל "קולומביה" לנאס"א בזמן אמת (תוך כדי גידול) הראו הבדלים משמעותיים בין גידול הגבישים בחלל לבין גידולם על פני כדור הארץ: בניסוי שנערך במעבורת החלל התגבש הסידן הכלורי תחילה בצורה של כדור סימטרי לבן ולאחר מכן התחיל להוציא מחושים עבים בכיוונים אקראיים. הקובלט הכלורי התגבש בצורת כדור פרוע כחול עם בליטות וזיפים לצדדים. כיוון הצמיחה בחלל היה שונה אפוא מאשר על פני כדור הארץ. גם זמן צמיחת הגבישים היה שונה: בכדור הארץ הושלמה הצמיחה תוך שלושים דקות ואילו בחלל היא נמשכה יותר מעשרים וארבע שעות.
כעבור שבעה ימים נערך ניסוי שני על ידי אילן רמון, ונמצא כי התוצאות חזרו על עצמן. בדו"ח לאחר הטיסה הוצהר כי 95% מהמידע שקיוו להשיג במהלך ניסוי הושג.
ליל המדענים 2011

במהלך ליל המדענים בשנת 2011 השתתפו 4,207 איש בשחזור מיוחד של ניסוי "הגַן הכימי" וקבעו בכך שיא גינס עולמי בקטגוריה "שיעור הכימיה הגדול ביותר שנערך ב-13 מקומות במקביל".
לעיון נוסף

ד"ר דליה צ'שנובסקי, מאמר בעיתון "על-כימיה", גליון 8, אתר המרכז הארצי למורי הכימיה
סרטון על הניסוי
הערות שוליים

↑  דוח הערכת המידע מ-2003 STS-107 Whole Payload % Science Gained: John Charles, Ph.D., Mission Scientist, and David Liskowsky, Ph.D.,Program Scientist 30/5/2003
↑  ליל המדענים 2011 באתר משרד המדע
| משימת STS-107 |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | STS-107 • מעבורת החלל קולומביה • אסון הקולומביה | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
| צוות | ריק האזבנד • ויליאם מק'קול • דייוויד בראון • קלפנה צ'אולה • מייקל אנדרסון • לורל קלארק • אילן רמון | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
| הנצחה | אנדרטת קולומביה  •  גבעות קולומביה | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
| ניסויים | הגן הכימי  •  MEIDEX | צוות משימה Sts-107, תמונה רשמית |
המסע האחרון (סרט)

| --- | --- |
 בימוי:  Romain Quirot 
 תסריט:  Romain Quirot, Antoine Jaunin, Laurent Turner 
 שחקנים ראשיים:  הוגו בקר Émilie Gavois-Kahn ברונו לוצ'ט Philippe Katerine ז'אן רנו Paul Hamy Jean-Luc Couchard 
 צילום:  Jean-Paul Agostini 
 מדינה:  צרפת 
 הקרנת בכורה:  1 בספטמבר 2020 
 משך הקרנה:  87 דק' 
 שפת הסרט:  צרפתית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט פוסט-אפוקליפטי 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
המסע האחרון (בצרפתית: Le Dernier Voyage) הוא סרט מדע בדיוני צרפתי שכתב וביים רומן קירו ויצא לאקרנים בשנת 2020. זהו עיבוד קולנועי באורך מלא לסרט הקצר המסע האחרון של פול ו.ר. החידתי (Le dernier voyage de l'énigmatique Paul WR), משנת 2015, שכתב הבמאי. זהו סרטו העלילתי באורך מלא הראשון. הסרט הוקרן בכמה פסטיבלים בשנת 2020, כולל פסטיבל אנגולאם פרנקופון, לפני שיצא לבתי הקולנוע בצרפת ב-19 במאי 2021.
תקציר העלילה

בעתיד פוסט-אפוקליפטי, כוכב אדום מוזר מנוצל יתר על המידה בשל האנרגיה שלו. ככל שמסלולו משתנה והוא פונה ישר לכדור הארץ, פול ו.ר. הוא האסטרונאוט היחיד המסוגל להרוס אותו משום שנדמה שהוא נהנה מהמאפיינים הגנטיים המאפשרים לו לחצות את שדה הכוח של הכוכב.
אף על פי כן, מסיבות שידועות רק לו הוא מסרב לקבל את המשימה הזו על עצמו ומתחבא מהשלטונות. מבוקש על ידי השלטונות, פול גם נרדף ללא הרף על ידי זר מסתורי, שניחן בכוחות טלפתיים, ששכר שכירי חרב למצוא אותו. במהלך מסעו, פול פוגש את אלמה, נערה מתבגרת בעלת אופי חזק.
פלאשבקים מראים את הטראומה של פול הקשורה לילדותו (מותה הדרמטי של אמו) ומערכת יחסים מסובכת עם אביו ואחיו אליוט.
שחקנים ודמויות

הוגו בקר – פול ו.ר.
פול המי – אליוט ו.ר. (אחיו של פול)
ליה אוסאדיט-לסר – אלמה
ז'אן רנו – אנרי ו.ר. (אביו של פול)
ברונו לוצ'ט – סיזר
אמילי גבואה-קאהן – סימון
פיליפ קתרין – מגיש רדיו
ז'אן לוק קופארד
הפקה

לרומן קירו לקח מספר שנים לחדד את התסריט שלו. בהשראת סרטו הקצר "The Voyage of the Paul WR" האניגמטי (2015). הבמאי הודה ש"בלייד ראנר" (בבימויו של רידלי סקוט, 1982) השפיע מאוד על יצירת הסרט.
הערות שוליים

↑  Secrets de tournage - Allociné
הלכות מדינה (ספר)

| --- | --- |

כריכת הספר, מהדורת ה'תשס"ז
 מידע כללי
 מאת:  הרב אליעזר יהודה ולדנברג
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספר הלכה
 הסכמות:  הרב צבי פסח פרנק
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  ה'תשי"ב-ה'תשט"ו
 קישורים חיצוניים
 היברובוקס:  20799
 הספרייה הלאומית:  990025481660205171
 
הלכות מדינה הוא ספר מאת הרב אליעזר יהודה ולדנברג (בעל שו"ת ציץ אליעזר), העוסק במעמד ההלכתי וגדרי הסמכות של מדינת ישראל, חוקיה, כוחותיה ושופטיה, ובדרכי הנהגתם על פי ההלכה. שלשת חלקי הספר יצאו לאור בשנים ה'תשי"ב–ה'תשט"ז, והיוו נקודת ציון משמעותית בפיתוח העיסוק בהלכות מדינה. בשנת ה'תשס"ז הודפסו שלושת החלקים בכרך אחד מחודש.
רקע

כבר לפני קום המדינה, החלו פוסקים שונים לעסוק בסוגיות הנוגעות להנהגת מדינה יהודית עצמאית. מורכבותן של סוגיות אלו נובעת בעיקר מכך שבמשך כאלפיים שנה לא התקיימה מדינה כזו, והעיסוק בסוגיות אלו בספרות ההלכתית היה מועט ביותר. לכן הניגשים לפסוק בנושאים הללו, נזקקים לסלול את הדרך כמעט מן היסוד. גם ניסיונות לשחזר ממלכות ישראליות קדומות כגון ממלכת ישראל המאוחדת וממלכת החשמונאים, עשויים להיות קשים במיוחד, כיוון שהמדינה המודרנית שונה מהמדינה הקדומה במובנים רבים, ומשום שגם מדינות אלה לא תמיד היו נאמנות להלכה.
שלושת הבולטים בעיסוקם בסוגיות אלו היו הרב הראשי לישראל יצחק אייזיק הלוי הרצוג; רבו של כפר הרואה ולאחר מכן ראש ישיבת מרכז הרב, הרב שאול ישראלי; והרב ולדנברג, שהיה חבר בית הדין הרבני האזורי בתל אביב-יפו, ולאחר מכן חבר בית הדין הרבני הגדול.
רקע > תפיסת העולם מתוכה נכתב הספר

מטבע הדברים, העיסוק בנושא זה והיחס אליו כתחום נצרך ובעל ערך, נבע מתפיסה ציונית של העוסקים בו, המכירה במדינה ומתוך כך שואפת להנהגתה בדרך התורה. הרב ולדנברג אכן ראה במדינת ישראל התגשמות חזון הנביאים ואתחלתא דגאולה, כפי שהרחיב על כך במבוא ובהקדמה לספר:
גברו עלינו חסדי ה' וזיכרנו אחרי אלפי שנות גלות להחזירנו כבראשונה אל נחלת אבותינו, לחיות חיי עם עצמאי בארצו - אמנם עדיין בחלק מהארץ ובחסר לנו עוד נזר-תפארתנו המקדש מלך עיר מלוכה תל-התלפיות שכל פיות פונים אליו.
בשוב ה' את שביתנו כאפיקים בנגב וזיכה אותנו ברינת הקוצר אחרי הזריעה בדמעה, באתחלתא דגאולה, בתקומת מדינתנו על חלק מאדמת קדשינו, עם ממשל עצמי משלנו, אשר למראה הפלאות גם בגויים יצביעו עלינו יאמרו "הגדיל ה' לעשות עם אלה". נפתחו לפנינו אופקי-הלכה חדשים והועמדנו לפני תפקידים גדולים המשתרעים לכדי ממדים רחבים, להתעסק ולהתעמק במקצועות הלכה כאלו אשר עד כה חובת ההתעסקות בהם במשך קרוב לאלפיים שנה הייתה בבחינה של "הלכתא למשיחא", ופתאום כחולמים היינו לראות עין בעין אחד מפלאי אדון הנפלאות איך הפכו כהרף עין לתפקידים ממדרגה ראשונה... אשר המה מבצרי העוז במבנה חיינו המחודשים ובהוצאתם לפועל תלוי ועומד צביון-המדינה-ומהותה, ומזה עצם קיומה - לבנין עדי עד.
מתוך כך הוא קונן על זניחת חוקי התורה וקבל על ההליכה אחר המשפט העות'מאני והאנגלי, וקרא לקבלת חוקי תורה:
עכשיו שלדאבונינו עוד לא זכינו להתרומם עם השעה הגדולה ללכת כולנו יחד באור ה', ולא זאת שלא השלכנו את אלילי כספנו ואת אלילי זהבנו שדבקו בנו מכבר ולהכריז הכרזה נמרצת "הסירו את אלהי הנכר אשר בתוככם" - כל הדעות המוקדמות הלקוחות ממקורות זרים, "והטהרו והחליפו שמלותיכם" - בבגדי תפארת של האומה ולתת פאר תחת אפר. אף זאת הוספנו חטא על פשע לעזוב באר מים חיים אשר חפרוהו שרים כרוה נדיבי עם במחוקק במשענותם, ללכת לחצוב בורות בורות שנברים אשר לא יכילו המים, בחיקוי חוקי זרים או בבדיית חוקים מן הלב המתנגדים לחוקות עולם, בת קול מנהמת כיונה וצווחת ככרוכיה "הוי החוקקים חקקי אוון ומכתבים עמל כתבו".
תוכן הספר

לאורך החיבור מתווה הרב ולדנברג את היסודות התורניים של המדינה, את הגדרות היסוד, את מוסדות המשטר ואופי הצבא, ועוסק בסוגיות ציבוריות. למעשה החיבור הוא מניפסט להקמת מדינת התורה.
הספר מחולק לשלושה חלקים:
תוכן הספר > חלק ראשון

בשער הספר נכתב כי הספר:
כולל מחקרי הלכות וברורי דינים על השופט והמשפט וכח סמכות השיפוט בזמנינו, הסמיכה ומשפט המלוכה בישראל, משפטי עונשים וחוקי מדינה
שער א' - שופטים ושוטרים, תשעה פרקים: צו מינוי שופטים לבני נח, עצת יתרו למינוי שופטים, צו מינוי שופטים לבני ישראל, מצוות המינוי בזמן הזה, כח השיפוט בזמן הזה על קנסות ודיני נפשות, כיצד ממנים את השופטים, דיון על פי כללי חוקי התורה, דיון על פי אשר גזרו והנהיגו התנאים והאמוראים, מצוות מינוי השוטרים ותפקידם.
שער ב' - סמיכת זקנים, שבעה פרקים: יסוד הסמיכה, סדר הסמיכה, מקום הסמיכה, ביטול הסמיכה והנהגת סמיכת החכמים בימינו, לחידוש סמיכת הזקנים, בירור שיטת הרמב"ם בחידוש סמיכת הזקנים, בירור שיטת הפוסקים בחידוש סמיכת הזקנים.
שער ג' - מלכות ישראל, הכולל ששה פרקים: מינוי מלך, מלכות בית דוד, מלך המשיח, מינוי נשיא ודינו, משפט המלוכה, דינא דמלכותא דינא.
שער ד' - חבישה בבית הסוהר וגדריו, ועונש גירוש, חמישה פרקים: מאסר עד לבירור המשפט, מאסר בתורת אמצעי, מאסר בתורת עונש, חבישה בבית סוהר בשבת, גירוש מן המדינה.
שער ה' - הפורשים מדרכי ציבור ודיניהם, חמישה פרקים: ישראל שנשא נכרית ופירש מדרכי ציבור ותורת ישראל אם מתעסקים עמו בקבורה לאחר מותו, הביאור של "אין מתעסקים עמו בכל דבר", אבילות ההורים והקרובים של הפורשים מדרכי ציבור, אמירת קדיש על הפורשים מדרכי ציבור, חיוב אבילות כשיש מקום לחשוב שהפורשים מדרכי ציבור שבו בתשובה לפני מותם.
שער ו' - ענשי גוף וממון בתוקף כח ממשלתי, שני פרקים: חוקים מדיניים, שופטים תורניים למשפטים מדיניים.
תוכן הספר > חלק שני

בשער הספר נכתב כי הספר:
כולל מחקרי הלכות ובירורי שיטות בדיני חוקי המלחמה והצבא הישראלי
מבוא מאת הרב צבי פסח פרנק, רבה של ירושלים: "בדבר גיוס נשים ובני תורה ויתר עניינים המסתעפים מהספר".
שער א' - הצבא בישראל, שלושה פרקים: אימון צבאי, צבא קבע, צבא מילואים.
שער ב' - הצביון הרוחני של הצבא, חמישה פרקים: ייחוד הציוויים למחנה צבא, קדושת המחנה, שמירת הלשון במחנה, טהרת המחנה, לימוד תורה במחנה.
שער ג' - חיובי ופטורי הגיוס לצבא, שמונה פרקים: חובת הגיוס, גיל הגיוס, שבט לוי, לומדי תורה, מיוחסים במלחמה, גיוס נשים, נשא אשה או חינך בית או חלל כרמו, בעלי מומין.
שער ד' - סוגי המלחמה, שלושה פרקים: גדרי הסוגים, מלחמת מצווה, מלחמת רשות.
שער ה' - המלחמה, תשעה פרקים: מטרת המלחמה, הכרזת מלחמה, משוח מלחמה - דיבורו אל הצבא וההכנות האחרונות לקראת הקרב, שלא לירא במלחמה, החוזרים מעורכי המלחמה, קריאה לשלום ותנאי הכניעה, שימת מצור, הסתערות המלחמה, שבויי מלחמה.
שער ו' - הרוגי מלחמה, ששה פרקים: וניקיתי דמם לא ניקיתי, מקום הקבורה, טומאת כהנים, סדר קבורתן, "הרוגי לוד", קבורת הרוגי האויב.
שער ז' - גיטי מלחמה, שני פרקים: קדמות התקנה, נוהג התקנה בזמנינו.
שער ח' - איסור והיתר במלחמה, שלושה פרקים: מאכלות אסורות, יפת תואר, "ארבעה דברים פטרו במחנה".
שער ט' - כיבושי המלחמה, שני פרקים: קנייני הכיבוש, חלוקת שלל המלחמה.
שער י' - מלחמת הגנה והתקפה בשבת, שלושה פרקים: מלחמת הגנה, חזרה מהחזית, מלחמת התקפה.
תוכן הספר > חלק שלישי

בשער הספר נכתב כי הספר:
כולל מחקרי הלכות ובירורי דינים בדרכי הנהגת השלטון המדיני, גדרי וסדרי בחירה, תקנות והסכמות הציבור, גירות ועניינים שונים
שער א' - השלטון המדיני, הכולל מבוא - "שלטון מדיני בישראל", ושלושה פרקים: חיים מדיניים, הקו השלטוני לחיים מדיניים, צורת השלטון.
שער ב' - דרכי הנהגה של מנהיגים ומונהגים, חמישה פרקים: אחריות התפקיד, קבלת המינוי, הליכות המנהיגים, עוסקים בצרכי ציבור בחיוב קריאת שמע ותפילה, יחס הציבור כלפי מנהיגיו.
שער ג' - הגדרות במעמדם של הבוחרים והנבחרים, שלושה פרקים: היש חיוב על נבחרי המדינה לערוך משאל עם על עניינים מיוחדים העולים על הפרק, שבועת הנבחרים אם מחייבת את הבוחרים, השתתפות בבחירות וישיבה במוסדות המדינה כשהרוב קובע בניגוד לרוח התורה.
שער ד' - סדרי בחירה, שבעה פרקים: רוב ומיעוט, בחירות יחסיות, זכות בחירה, זכות להיבחר (- סגולת הנבחרים, הגיל, נשיאה בעול עם הציבור), בחירת אינם בני ברית, טוהר הבחירות, תקופת הכהונה ועבירה על תנאי הנבחרים.
שער ה' - ענייני נוהל, שלושה פרקים: דרכי הכרעה, אופן ההצבעה, היעדרות צירים.
שער ו' - חילוקי תפקידים ופיטורין, שני פרקים: הטלת תפקיד ואופני החילוק, יכולת פיטורין.
שער ז' - תקנות והסכמות הציבור, חמשה פרקים: ציבור ויחיד, תוקף החלטות הציבור ונבחריו, ספק במשמעות תקנה, כללים בתקנות קהל, מדינה ואנשיה.