stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דניאל לאמונט
הערות שוליים

1 2 3  Times, Special to The New York (24 July 1905). "DANIEL S. LAMONT DIES AFTER DRIVE; Ex-Secretary of War Passes Away at Millbrook. MESSAGE SENT TO CLEVELAND Col. Lamont Was Associated with Famous Democratic Leaders -- Left Polities for Railroads". The New York Times.
↑  Bell, William Gardner (1992). "Daniel Scott Lamont". Secretaries of War and Secretaries of the Army. United States Army Center of Military History.
↑  "Daniel S. Lamont in Business". The New York Times. 12 March 1889.
↑  "Daniel S. Lamont". The New York Times. 9 August 1904.
↑  TIMES, Special Cable to THE NEW YORK (2 May 1909). "ESTHER CLEVELAND IN ROME.; Daughter of Former President Receives with Mrs. Daniel S. Lamont". The New York Times.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16951326b (data)  ISNI: 0000 0000 3164 6016  LCCN: n94088177  NARA: 10574159  SNAC: w6cr62zg  VIAF: 58313152   WorldCat (עם VIAF): 58313152
ד'תקנ"ג

ד'תקנ"ג (4553)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 792 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 793. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקנ"ט

ד'תקנ"ט (4559)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 798 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 799. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
דיין (הלכה)

דיין הוא שופט בבית דין הלכתי. בהרכב בסיסי של בית דין לאורך הדורות היו שני דיינים מן השורה לצד אב בית הדין.
היסטוריה

המקור למינוי דיינים בעם ישראל הוא בפסוק ”שפטים ושטרים תתן לך בכל שעריך אשר ה' אלהיך נתן לך לשבטיך ושפטו את העם משפט צדק” (ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ח). בהמשך מינה משה שבעים זקנים לשמש בסנהדרין הראשונה ששפטה את עם ישראל. בתקופת השופטים שלאחר יציאת מצרים וקודם לממלכת ישראל המאוחדת שימשו חלק מהשופטים כדיינים, בנוסף להיותם מנהיגי העם (תפקיד זה כתוב במפורש אצל דבורה הנביאה). לסנהדרין הוכפפו בתי דין קטנים יותר של 23 דיינים (סנהדרין קטנה) שהוסמכו לפסוק במרבית התחומים ובתי דין קטנים יותר שיכלו לדון בעיקר בדיני ממונות.
מעיקר הדין, דיין הוא רק מי שקבל סמיכת זקנים, אולם, חכמים התירו לדיינים שאינם סמוכים לדון בדיני ממונות נפוצים במיוחד. עם ביטול הסנהדרין בזמנו של רבן גמליאל השישי והתבטלות הסמיכה, לא נותרו דיינים סמוכים היכולים לדון דיני קנסות ודיני נפשות. כיום מוסמכים דיינים לדון רק בדיני הממונות הנפוצים (הלוואות, פיקדונות, גזלות, וכדומה, אבל לא דיני קנסות), דיני אישות (נישואין, גירושין, ייבום, עגינות וכדומה) וקבלת עדים. סמכות זו נשאבת מהגדרת "שליחותייהו קעבדינן" (ארמית: אנו עושים שליחותם [=של החכמים הסמוכים]) ומוגבלת לנושאים יום-יומיים בסיסיים. אף על פי שלדיינים שאינם סמוכים בימינו עדיין יש כוח לדון בדברים מסוימים, מבחינה מעשית הם לא מיישמים זאת בכל התחומים.
מינוי דיינים

הגמרא מתייחסת באופן שלילי ביותר למינוי דיינים שאינם ראויים:
אמר ריש לקיש: כל המעמיד דיין שאינו הגון - כאילו נוטע אשירה בישראל
ברמב"ם מובא יחס שלילי ביותר לדיין שהתמנה למשרתו מכוח ממון ששילם:
כל דיין שנתן ממון כדי שיתמנה - אסור לעמוד מפניו, וצוו חכמים להקל אותו ולזלזל בו, ואמרו חכמים שהטלית שמתעטף בה תהי בעיניך כמרדעת של חמור
מבנה בתי הדין

בית דין מורכב, באופן עקרוני, משלושה דיינים לפחות. ואולם, במקרה של הסכמה בין הצדדים, ניתן לנהל את ההתדיינות בפני דיין אחד.
על פי ההלכה, אם בעירו של הנתבע ישנו מוסד "בית דין" שיושב בו הרכב קבוע של שלושה דיינים, אזי זכותו של הנתבע לקבוע את מקום הדיון בפניהם. זאת על-פי הכלל "הלך אחר הנתבע", שפירושו - שזכותו של הנתבע לקבוע את זהות הדיינים שבפניהם תתברר התביעה, כאשר כל זאת בתנאי שמדובר ב"הרכב קבוע" של דיינים היושב בעירו של הנתבע.
במקרה שאין בעירו של הנתבע הרכב קבוע של דיינים, קובעים שני הצדדים במשותף את הרכב הדיינים בפניו יתנהל הדיון. הפרוצדורה היא "זה בורר לו אחד, וזה בורר לו אחד, ושניהם יחד בוחרים להם שלישי", ובראשי תיבות, זבל"א. הכוונה היא שכל צד בוחר דיין אחד הנראה לו, ושניהם מסכימים ביניהם על דיין שלישי.
בהתאם לכלל זה, בבתי הדין הרבניים - שם יושבים הרכבים קבועים - נקבע מקום הדיון בבית הדין האזורי שהנתבע מתגורר בתחומו, ואין התובע יכול לבקש לדון בזבל"א.
בהיסטוריה היהודית קיימת לעיתים קרובות חפיפה בין תפקיד הדיין לתפקיד רב הקהילה - רב הקהילה שימש גם כדיין, ובדרך כלל כאב בית הדין, כלומר ראש ההרכב של בית הדין. אמנם בקהילות רבות לא היה בית דין מסודר.
נטילת שכר לדון

המשנה במסכת בכורות מגבילה את השכר שמותר לקבל עבור מספר עבודות תורניות, ובכללם שפיטה ועדות, ואף מבטלת את תוקפם של פעולות שונות שנעשו בשכר גדול ביותר:
הנוטל שכרו לדון - דיניו בטילים, להעיד - עדותיו בטילין, להזות ולקדש - מימיו מי מערה, אפרו אפר מקלה. אם היה כהן מטמאהו מתרומתו - מאכילו ומשקו וסכו, ואם היה זקן - מרכיבו על החמור, ונותן לו שכרו כפועל
על פי התוספתא ודברי אביי המובאים בגמרא, ההיתר ליטול שכר כפועל, הוא כ"פועל בטל של אותה מלאכה". רבנו חננאל ביאר שהכוונה למדרגת שכר של פועל מובטל, שמוכן לעבוד אפילו תמורת תשלום נמוך יחסית. רש"י פירש שהכוונה ל'שכר בטלה', דהיינו התשלום שהיה דורש אדם תמורת ביטולו ממלאכתו למשך הזמן שהקדיש לדיינות. אם עבודתו קלה פיזית (כמו עיסוק באבני חן), שכר הבטלה שידרוש יהיה קרוב לשכר שהיה משתכר מהמלאכה, ומאידך אם הוא עוסק בעבודה פיזית קשה (כמו נגר), יהיה מוכן להסתפק בתשלום נמוך בשביל להשתחרר ממנה. מדברי תוספות עולה שדיין קבוע שכלל אין לו מלאכה, רשאי ליטול שכר עבור אובדן האפשרות להתפרנס באופן אחר. בעקבות כך נכתב בטור ובשולחן ערוך שהמנהג הרווח בכל ישראל הוא, שישנה קופה ציבורית שממנה מתפרנסים הדיינים.
במדינת ישראל

דיינים בבתי דין רבניים בישראל מכהנים בהתאם לחוק הדיינים, תשט"ו-1955.
ההסמכה לדיינות נעשית על ידי הרבנות הראשית לישראל. התהליך כולל מספר בחינות בכתב ובעל פה שעל הנבחן לעבור טרם קבלת ההסמכה, הבחינות מתפרסות לרוב על פני מספר שנים, והן מסמיכות את העומדים בהן בהצלחה לסמיכה כדיין בישראל ומזכה את הנבחן בתעודת הסמכה מוכרת ורשמית מאת הרבנות הראשית לישראל. בנוסף, על המועמד לעמוד במספר תנאי סף, ובהם הסמכה לרבנות (יורה יורה) על ידי רב עיר או דיין או מוסד תורני שהמועצה מכירה בהסמכתם עליו להיות נשוי/גרוש/אלמן (ניתן להסמיך לדיינות רק את מי שנשוי או היה נשוי), אורח חייו ואופיו הולמים את מעמדו של דיין בישראל, על פי המלצה בכתב משני רבותיו בישיבה גבוהה, סיים לפחות 7 שנות לימוד בישיבה גבוהה או כולל.
עד 1977 הייתה משכורתם של הדיינים בבתי הדין הרבניים נמוכה ממשכורת השופטים, אך אז הוחלט להגדיר את הדיינים כ'צמודי שופטים', ששכרם הוא הגבוה ביותר מכל מגזרי עובדי המדינה בישראל. נכון ל-2015 שכר היסוד של דיין מתחיל הוא כ-25 אלף ש"ח, כאשר ישנה תוספת לדיינים ותיקים, אבות בית דין וחברי בית הדין הרבני הגדול, ששכר היסוד שלהם מגיע עד לכ-35 אלף ש"ח בנוסף לשכר היסוד זוכים דיינים לתוספות ותק, תוספת יוקר והטבות ייחודיות נוספות הניתנות לדיינים ושופטים, כמו החזר הוצאות טלפון, וזאת מכח החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית, התשמ״א–1981.
במדינת ישראל > מעורבות דיינים בפעילות פוליטית

בשנת 1986 עלתה לדיון בבג"ץ שאלת זכותו של דיין בבית דין רבני לעסוק בפעילות פוליטית, בעניינו של הרב עובדיה יוסף, שבמהלך כהונתו כדיין החל לפעול גם ב"מועצת חכמי התורה" המנחה את מפלגת ש"ס. בפסק דינו בעניין זה כתב אהרן ברק, כי למרות החפיפה האמורה בין תפקיד הדיין לתפקיד הרב, הרי שלא ניתן לקיים חפיפה זו במדינת ישראל. בעקבות פסק דין זה פרש הרב יוסף מתפקידו כדיין.
ראו גם

כלי הדיינים
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ד, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף כ"ט, עמוד ב'
↑  תוספות ד"ה מה אני בחנם, על תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף כ"ט, עמוד א'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רמ"ו, סעיף ה'
↑  "הנוטל שכר לדון, באתר בית המדרש הווירטואלי של ישיבת הר עציון
↑  מידע לנבחנים - דיינות, באתר GOV.IL
↑  קובץ התקנות 7486 מינואר 2015, אתר 'נבו'
| חיי הקהילה היהודית |
| --- | --- | --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי |  |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין •  פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן  • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |  |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |  |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |  |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים  • כתב מגידות |  |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |  |
כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536269305171
דרו האוסטון

| --- | --- |

 לידה:  4 במרץ 1983 (בן 41) אקטון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  Acton-Boxborough Regional High School 
 תפקיד:  חבר דירקטוריון (פברואר 2020) 
 
אנדרו ו. "דרו" האוסטון (באנגלית: Drew Houston; נולד 4 במרץ 1983) הוא יזם אינטרנט אמריקאי ומייסד דרופבוקס, חברה המספקת שירות לגיבוי ואחסון קבצים ברשת. לפי נתוני מגזין פורבס, הונו מוערך ב-1.3 מיליארד דולר.
חייו

דרו האוסטון, יליד אקטון, מסצ'וסטס, סיים תואר במדעי המחשב במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, MIT, והיה חבר אגודת פאי דלתה טתה. במוסד זה פגש את ארש פרדווסי שלימים יהיה מנהל טכנולוגיות ראשי ושותף בחברת דרופבוקס. עוד לפני הקמת הסטארט אפ שפרסם והעשיר אותו, היה מעורב בפיתוח והקמה של מיזמים אחרים דוגמת bit9 ו-hubspot.
שבחים

דרו האוסטון תואר כאחד מהיזמים המוצלחים ביותר בטרם מלאו להם שלושים על ידי Business Week, ודרופבוקס תואר כהשקעה המוצלחת ביותר של חברת Y Combinator's. דרו אף דורג ברשימת 30 היזמים המובילים בקבוצת הגיל שלו על ידי האתר inc.com, ודרופבוקס כונה אחד מבין 20 הסטארטאפים המוצלחים ביותר של עמק הסיליקון.
ביוני 2013, אוניברסיטת MIT הזמינה את דרו לשאת דברים בפתיחת הטקס השנתי. בנאומו, נתן את העצה הבאה לקהל המאזינים: "אומרים שאתה הממוצע של חמשת האנשים איתם אתה מבלה את רוב זמנך. חישבו על זה לרגע אחד: מי יהיה במעגל זה של חמשת מכריך הקרובים? יש לי בשורות טובות: MIT הוא אחד המקומות הטובים ביותר בעולם למלא מעגל זה. אלמלא באתי לכאן, לא הייתי פוגש את אדם, לא הייתי פוגש את השותף המדהים שלי, ארש, ודרופבוקס לא הייתה נוצרת. דבר אחד שלמדתי הוא שלהקיף את עצמך באנשים מעוררי השראה חשוב בדיוק כמו להיות מוכשר או לעבוד קשה. אתם יכולים לתאר לעצמכם מה היה קורה אם מייקל ג'ורדן לא היה ב-NBA?, אם מעגל חמשת החברים שלו היו סתם אנשים מאיטליה? מעגל חבריך דוחף אותך להיות טוב יותר, בדיוק כפי שאדם דחף אותי."
ד'תקנ"ב

ד'תקנ"ב (4552)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 791 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 792. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
דן ברינקר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1951 (בן 73 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  1976–2003 (כ־27 שנים)
 דרגה:    ניצב
 תפקידים בשירות
 ראש אגף המבצעים  מפקד מחוז דרום  סגן המפכ"ל
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל המשרד לביטחון פנים
 
דן ברינקר (נולד ב-1951) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל.
ביוגרפיה

ברינקר שירת 27 שנים במשטרת ישראל. שימש ראש מחלקת סיור ומבצעים במשטרה, מפקד נפת יהודה, ראש המטה המבצעי של שר המשטרה משה שחל (1993–1994), ראש אגף מבצעים במשטרה (1994–1997) ומפקד המחוז הדרומי (1997–2000). בשנת 1998 הקים ברינקר את היחידה המרכזית של מחוז דרום. במאי 2000 יצא לחופשה בהמתנה למינויו הבא ובאוקטובר 2000 התמנה לסגן המפקח הכללי, לאחר ששלמה אהרונישקי מונה לתפקיד המפכ"ל. בשנת 2003 פרש משירות פעיל. בשנת 2005 עמד בראש ועדה ציבורית שהמליצה שמאבטחים יפקידו את נשקם ולא ייקחו אותו הביתה בתום עבודתם.
לאחר שירותו שימש ברינקר יועץ ודירקטור בחברות ציבוריות. ביוני 2008 מונה על ידי אבי דיכטר למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, אך עם הקמת הממשלה ה-32 בה התמנה שר חדש למשרד, התפטר בהתאם לנוהג כדי לאפשר לשר הנכנס לבחור מנכ"ל מטעמו.
ברינקר בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה (1984–1988), אב לשתי בנות.
הערות שוליים

↑  שמעון איפרגן, חוק הג'ונגל: שוטרי יחידת העלית עובדים בתנאים מחפירים, באתר nrg‏, 13 בדצמבר 2009
↑  אסף זוהר, ‏דני ברינקר יהיה סגן המפכ"ל; מזרחי מועמד לאגף החקירות, באתר גלובס, 26 באוקטובר 2000
↑   אלי אשכנזי, חשד למסע רצח בחיפה: מאבטח ירה למוות בשלושה אנשים - והתאבד, באתר TheMarker‏, 4 במרץ 2013
↑  דין וחשבון הוועדה
↑  מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים הודיע על פרישתו, נענע10, 3 באפריל 2009
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ד'תקנ"ז

ד'תקנ"ז (4557)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 796 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 797. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ד'תקס"ב

ד'תקס"ב (4562)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 801 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 802. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
גרנד פרי מונטריאול

| --- | --- |

המרוץ ב-2018
 מדינות:  קנדה קנדה
 סוג:  מרוץ חד יומי
 אורך המסלול:  219.6 קילומטרים
 חודש:  ספטמבר
 משך:  1 ימים
 היסטוריה
 התקיים לראשונה:  2010
 מרוצים עד כה:  13
 מנצח ראשון:  הולנד רוברט חסינק
 מוביל במספר הניצחונות:  2 ניצחונות   בלגיה גרג ואן אוורמאט   סלובניהטאדיי פוגאצ'אר
 מנצח אחרון:  סלובניה טאדיי פוגאצ'אר
 שנת מרוץ אחרונה:  2024
 
גרנד פרי מונטריאול (באנגלית: Grand Prix Cycliste de Montréal)
הוא מרוץ אופניים קנדי חד יומי, שנערך בחודש ספטמבר מאז 2010 שמתחיל ונגמר במונטריאול. המרוץ הוא חלק מסבב מרוצי UCI World Tour. המנצח הראשון במרוץ הוא רוברט חסינק ההולנדי.
ביחד עם גרנד פרי קוויבק, שני המרוצים נחשבים לצמד ומאורגנים על ידי אותה חברה. סיימון גרנס האוסטרלי היה הרוכב הראשון שניצח בשני המרוצים באותה שנה (ב-2014). ב-2018, הפך מייקל מת'יוס לרוכב השני שמנצח בשני המרוצים באותה השנה.
מסלול

באופן לא אופייני, המרוץ (בניגוד לרוב המרוצים החד יומיים) מתקיים במתכונת של הקפות בתוך מונטריאול. 17 הקפות, שכל הקפה היא 12.1 ק"מ ובמהלכם הרוכבים עוברים בשלושה טיפוסים שונים.
מנצחים

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2010 | הולנדרוברט חסינק | ראבובאנק |
| 2011 | פורטוגלרוי קושטה | מוביסטאר |
| 2012 | נורווגיהלארס פיטר נורדהוג | קבוצת אינאוס |
| 2013 | סלובקיהפטר סאגאן | קנונדייל |
| 2014 | אוסטרליהסיימון גרנס | אוריקה גרין אדג' |
| 2015 | בלגיהטים וולנס | לוטו סודאל |
| 2016 | בלגיהגרג ואן אוורמאט | בי.אמ.סי |
| 2017 | איטליהדייגו אוליסי | יו.איי.אי אמירטס |
| 2018 | אוסטרליהמייקל מת'יוס | סאנווב |
| 2019 | בלגיהגרג ואן אוורמאט | צה.צה.צה |
| 2022 | סלובניהטאדיי פוגאצ'אר | יו. איי. אי. אמירטס |
| 2023 | בריטניהאדם ייטס | יו.איי.אי אמירטס |
| 2024 | סלובניהטאדיי פוגאצ'אר | יו. איי. אי. אמירטס |
הערות שוליים

↑  בשנים 2020 ו-2021 לא נערך המרוץ בשל מגפת הקורונה בקנדה
ד'תקס"א

ד'תקס"א (4561)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 800 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 801. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
גרנד פרי וייטנאם

| --- | --- |

 ענף:  מרוץ מכוניות
 עיר מארחת:  האנוי 
 www.f1vietnamgp.com
 
גרנד פרי וייטנאם הוא מרוץ גרנד פרי, שהיה צפוי להצטרף ללוח המרוצים של אליפות הפורמולה 1 החל מעונת 2020. המרוץ תוכנן כמסלול רחוב בהאנוי, עיר הבירה של וייטנאם.
היסטוריה

הרעיון לקיים מרוץ בווייטנאם נבחן על ידי ברני אקלסטון, בעת ששימש כמנכ"ל הפורמולה 1. אקלסטון זנח את הרעיון מכיוון שבאותה עת התקיימו כבר ארבעה מרוצים ברחבי אסיה. בנוסף, הכשלונות של גרנד פרי קוריאה וגרנד פרי הודו העלו בו ספקות לגבי היכולת לקיים מרוץ לטווח אורך בווייטנאם. הרעיון התעורר מחדש לאחר שחברת ליברטי מדיה רכשה את הזכויות המסחריות לאליפות בינואר 2017. קיומו של המרוץ הוכרז בנובמבר 2018 והוא המרוץ הראשון שנוסף על ידי ליברטי מדיה לאליפות.
מרוץ הבכורה נקבע ל-5 באפריל, המרוץ השלישי בעונת 2020. התפרצות נגיף הקורונה הביאה לדחיית המירוץ, ובהמשך לביטולו.
המירוץ תוכנן להיערך בעונת 2021 אולם בוטל בעקבות מאסרו של יושב ראש הוועד העממי של האנוי, שהיה אחד ממארגני המרוץ, לאחר שהורשע בקבלת שוחד (השוחד לא קשור למרוץ עצמו).
מסלול

המרוץ תוכנן להתקיים במסלול באורך 5.565 ק"מ ברחובות האנוי הבנוי נגד כיוון השעון. המסלול תוכנן על ידי הרמן טילקה בשיתוף עם הרשויות המקומיות. חלק מהמסלול מבוסס על כבישים קיימים וחלקו על כבישים שיסללו במיוחד לצורך המרוץ ולאחר מכן יפתחו לתנועת הציבור הרחב.
הערות שוליים

↑  F1 could add Vietnam to 2020 calendar, SpeedCafe.com, 9 October 2018
↑  Vietnam to host Formula 1 Grand Prix from 2020, Formula 1, 7 November 2018
↑  Bahrain and Vietnam Grands Prix postponed, Formula1.com, 13 March 2020
↑  Formula 1 calendar: Vietnamese Grand Prix dropped from 2021 F1 schedule, BBC, 10 November 2020
↑  Vietnam secures 2020 Formula 1 berth, SpeedCafe.com, 7 November 2018
גראנד סלאם תל אביב 2022

| --- | --- |
 ענף:  ג'ודו
 ארגון מפעיל:  איגוד הג'ודו העולמי
 תקופת התחרות:  17 בפברואר 2022 – 19 בפברואר 2022 (3 ימים) 
 מספר תחרות:  4 
 מספר מתמודדים:  298
 כספי זכייה:  154 אלף יורו
 מדינה מארחת:  ישראל ישראל
 עיר מארחת:  תל אביב-יפו
 https://live.ijf.org/gs_isr2022
 → 2021 2023 ← 
 
גראנד סלאם תל אביב בג'ודו 2022 נערך בתל אביב-יפו, ישראל, בין 17 ל-19 בפברואר 2022.
סקירה

בתחרות זו התחרו 298 מתחרים מ-34 מדינות. סך הפרסים הכספיים שחולקו לזוכים הוא 154 אלף דולר. במשלחת הישראלית התחרו 44 ג'ודוקא ב-14 מתוך 14 קטגוריות המשקל השונות. המשלחת הישראלית סיימה במקום החמישי בטבלת המדליות הכוללת עם 5 מדליות (1 זהב ו-4 ארד) כאשר ברוך שמאילוב זכה במדליית הזהב, וטוהר בוטבול, פיטר פלצ'יק, תמנע נלסון-לוי, ורז הרשקו זכו במדליית ארד.
צפייה בתחרות

האירוע שודר באופן חופשי בערוץ היוטיוב IJF.
|  | שיעורי משקל | מוקדמות | מוקדמות | מוקדמות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יום 1 | גברים: -60, -66  נשים: -48, -52, -57 | שידור משולב | שידור משולב | שידור משולב |
| יום 1 | גברים: -60, -66  נשים: -48, -52, -57 | מזרן 1 | מזרן 2 | מזרן 3 |
| יום 2 | גברים: -73, -81   נשים: -63, -70 | שידור משולב | שידור משולב | שידור משולב |
| יום 2 | גברים: -73, -81   נשים: -63, -70 | מזרן 1 | מזרן 2 | מזרן 3 |
| יום 3 | גברים: -90, -100, +100    נשים: -78, +78 | שידור משולב | שידור משולב | שידור משולב |
| יום 3 | גברים: -90, -100, +100    נשים: -78, +78 | מזרן  1 | מזרן 2 2 | מזרן 3 |
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה |  |  |  | סך הכל |
| 1 | צרפת צרפת | 4 | 0 | 4 | 8 |
| 2 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 3 | גאורגיה גאורגיה | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 3 | יפן יפן | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | ישראל ישראל (מארחת)‏ | 1 | 0 | 4 | 5 |
| 6 | בלגיה בלגיה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 | אוקראינה אוקראינה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 | פולין פולין | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 | ברזיל ברזיל | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 9 | הולנד הולנד | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 11 | איטליה איטליה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 11 | קזחסטן קזחסטן | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 13 | בריטניה בריטניה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13 | טורקיה טורקיה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 15 | גרמניה גרמניה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15 | סרביה סרביה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15 | אוזבקיסטן אוזבקיסטן | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 | מונגוליה מונגוליה | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 19 | הונגריה הונגריה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 20 | אוסטריה אוסטריה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 | ספרד ספרד | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 | פורטוגל פורטוגל | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 | קובה קובה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 | טג'יקיסטן טג'יקיסטן | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 | קנדה קנדה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | סך הכל | 14 | 14 | 28 | 56 |
רשימת הזוכים > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  קטגוריה |  זהב |  כסף |  ארד |
| 60 ק"ג | אוקראינה ארטם לסיוק | קזחסטן באוירזן נרבאייב | מונגוליה ביאמבג'אבין צוגט-אוצ'יר   קזחסטן מגזן שמשאדין |
| 66 ק"ג | ישראל ברוך שמאילוב | אזרבייג'ן ישר נג'אפוב | אוקראינה בוגדן איאדוב   מונגוליה גנבולדין קרלן |
| 73 ק"ג | אזרבייג'ן הידאייט היידרוב | אוזבקיסטן אובידקון נומונוב | קזחסטן זנסאי סמאגולוב   ישראל טוהר בוטבול |
| 81 ק"ג | בלגיה מתיאס קאס | טורקיה ודאט אלבאירק | בלגיה סמי שושי   קנדה פרנסואה גוטייה-דראפו |
| 90 ק"ג | אזרבייג'ן מוחמד עלי מהדייב | סרביה נמניה מיידוב | קובה איװאן פליפה סילבה מוראלס   טורקיה מיכאל זגאנק |
| 100 ק"ג | גאורגיה איליה סולאמנידזה | הולנד מייקל קורל | אזרבייג'ן זלים קוטסוייב   ישראל פיטר פלצ'יק |
| מעל 100 ק"ג | גאורגיה גוראם טושישוילי | ברזיל רפאל סילבה | טג'יקיסטן טמור רחימוב   אוסטריה שטפן הגי |
רשימת הזוכים > נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  קטגוריה |  זהב |  כסף |  ארד |
| 48 ק"ג | צרפת שירין בוקלי | איטליה פרנצ'סקה מילאני | ספרד ג'וליה פיגרואה   מונגוליה באבודורג'ין בסאנקו |
| 52 ק"ג | צרפת אסטריד נטו | יפן ריוקו טקדה | איטליה אודט ג'ופרידה   הונגריה רקה פופ |
| 57 ק"ג | צרפת פריסילה נטו | גאורגיה אטרי ליפרטליאני | צרפת פאיזה מוקדר   ישראל תמנע נלסון-לוי |
| 63 ק"ג | יפן מגומי הוריקאווה | בריטניה ג'מה האוול | הונגריה סופי אוזבאש   צרפת מנון דקטר |
| 70 ק"ג | יפן שיהו טנאקה | הולנד סאנה ואן דייק | צרפת מארי-אב גאייה   בריטניה קלי פיטרסן פולארד |
| 78 ק"ג | פולין ביאטה פאצוט | גרמניה אלינה בוהם | פורטוגל פטריסיה סמפאיו   איטליה אליצ'ה בלאנדי |
| מעל 78 ק"ג | צרפת רומן דיקו | ברזיל ביאטריס סוזה | ישראל רז הרשקו   צרפת ג'וליה טולופואה |
פרסים

| מדליה | ג'ודוקא | מאמן | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- |
| זהב | 4,000€ | 1,000€ | 5,000€ |
| כסף | 2,400€ | 600€ | 3,000€ |
| ארד | 1,200€ | 300€ | 1,500€ |
הערות שוליים

↑  "2022 Grand Slam Tel Aviv". איגוד הג'ודו העולמי (באנגלית). נבדק ב-23 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2021 Grand Slam Tel Aviv". JudoInside.com (באנגלית). נבדק ב-23 בנובמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2022 Grand Slam Tel Aviv". live.ijf.org (באנגלית). נבדק ב-6 בינואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
ד'תקנ"ה

ד'תקנ"ה (4555)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 794 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 795. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
דן בר-און

ערך זה עוסק בפסיכולוג ישראלי ופרופסור למדעי ההתנהגות. אם התכוונתם לסופר מותחנים בלשיים אמריקאי, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1938 חיפה, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  4 בספטמבר 2008 (בגיל 70 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מקצוע:  פסיכולוג ופרופסור למדעי ההתנהגות
 מעסיק:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 תואר:  פרופסור
 פרסים והוקרה:  צלב המפקד במסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 
דן בר-און (1938 - 4 בספטמבר 2008) היה פסיכולוג ישראלי ופרופסור למדעי ההתנהגות.