פארק הזהב
הערות שוליים

↑  גבעת שחומית נקראת בפי הערבים תל אל-האי ("תל הנחש") ומכאן השם (טלחה) תל-חי. גבעת שחומית היא רכס בזלת צר, החודר לבקעת החולה כדי שני ק"מ בקירוב, רוחבה כ-300 מ' בלבד ומתנשאת לרום 172 מ' מעל פני הים (90 מ' מעל לעמק החולה) הרכס הוא המשכה של המדרגה השלישית דן-גושרים, שיחד עם מדרגת תל חי-כפר יובל הראשונה, ומדרגת מעיין ברוך השנייה, הן יוצרות את המפתן הצפוני של עמק החולה, היורד מרום 400 מטר לרום 100 מטר. מדרגות אלו בנויות בעיקר ממשקעי טרוורטין (אדמת סחף), ועל חלק מהן יש כיסוי בזלת. באזור המדרגות חתורים לעומק רב נחלי הירדן העליון - נחל עיון ונחל שניר (חצבאני) העילי.
↑  חטיבה השרות ההידרולוגי, הרשות הממשלתית למים ולביוב, עין זהב -נפחים, באתר זהב כחול: שומרי הנחל בעין זהב, דוח נפחי שפיעה במעיינות בתחנות הידרומטריות - במלמ"ק, ‏5-10-2021
1 2  הנתונים נמסרו מחטיבה השרות ההידרולוגי של הרשות הממשלתית למים ולביוב בשנת 2021. התפוקה הממוצעת לשנה בארבעים השנים הראשונות 4.142 מיליון מ"ק ובשלושים השנה האחרונות 3.668 מיליון מ"ק. התפוקה השנתית פחתה ב-11.5%. התפוקה הממוצעת בחצי שנה הראשונה היא 0.361 ובמחצית השנייה החמה יותר היא 0.295 מיליון מ"ק (81.7%).
↑  גלעד כרמלי, בקרוב: שביל ישראל יתארך ויעלה לחרמון | פרסום ראשון, באתר ynet, 17 במאי 2023
↑  עין זהב הוא אחד משורה של מעיינות העתק שהתהוותם קשורה עם השבר הסורי-אפריקאי, התוחם את בקעת חולה במערב, שעמם נמנים עין השומר, עין גומא, עין אווזים, עין תאו ועיינות עינן. הם נובעים משכבה אוצרת מים מגיל הקנומן, המצויה על גבי שכבה חוואר, אף היא מגיל קנומן.
1 2  מפה עם סימון אדמות הכפר, 1945-1950 (בשוליים התחתונים של הגליון), באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
1 2 3 4  התעלה המערבית נחפרה (1953-5) כחלק ממפעל ייבוש החולה כדי שתשמש כתעלת ניקוז ראשית במערב עמק החולה. בצפונה הבקעה היא אוספת את ציצי נהר שניר ונחל עיון. עיקר הזרימות הטבעיות בה הן זרימות שטפוניות מנגר ומי גשמים בחורף. הזרימה בתעלה מתחילה סמוך לקריית שמונה שם מוזרמים אליה מים מנחל עין זהב. התעלה מקבלת גם מי ירדן המגיעים דרך ההטייה לערוץ הירדן הישן בכפר בלום ובהמשך דרך תעלה מחברת. בחלקה הדרומי היא עוברת דרך שטחי הכבול וקולטת מי שיטפונות המגיעים מנחל קדש.
↑  חוק התכנון והבינוי תשכ"ה-1965, תכנית מתאר וניקוז תמ"א 34ב'/3, באתר איגוד ערים כנרת, ‏8-2006
↑  תמ"א 34ב'/3, תשריט 1 רמת הגולן, הגליל והכרמל, באתר רשות ניקוז ונחלים כנרת, ‏8-2006
↑  מדינת ישראל נציבות המים, תעלה מערבית - עזריאל , באתר ארכיון המדינה, ‏12-1949 עד 10-1966
↑  סוף סוף זה קורה: שביל ישראל בדרך לחרמון, באתר החברה להגנת הטבע, ‏17 במאי 2023
↑  י. כוכבי כתב על המשמר, מים מחולה הגיעו למנרה, באתר הספרייה הלאומית של ישראל, ‏29-5-1953
↑  עיתון דבר, מנרה חוגגת חג המים, באתר הספרייה הלאומית לישראל, ‏26-7-1953
↑  חטיבת התכנון, חברת מקורות, מפעל עין זהב הספקת מים לקרית שמונה, באתר ארכיון המדינה, ‏מאי 1965
↑  על המשמר, מי קקאו בקריית שמונה, באתר על המשמר, ‏23-01-1972
↑  מאיר הראובני - מעריב, המחדל הבא בקריית שמונה - מחסור במים, באתר הספרייה הלאומית, ‏2-8-1975
↑  חודשה השאיבה מקידוח "ברעם 1" בצפון, מעריב, 1 באוגוסט 1973
↑  אהרון לוין (1922–2018), יליד ארצות הברית, למד בוטניקה ויערנות באוניברסיטת ייל והשתתף במלחמת עולם השנייה בצי האמריקאי, שם רכש את השכלתו הימית. לאחר שחרורו כקצין הוא עבד ורכש את השכלתו כעובד סוציאלי קהילה והצטרך למאמץ העלאת פליטים יהודים בדרך הימית. עם קום המדינה התגייס לחיל הים הישראלי, והיה אחראי על פעילות חיל הים בנמל חיפה בדרגת סרן (אחיו דניאל שמשוני (לוין) היה ממייסדי חיל האוויר הישראלי ומנהל פרויקט שיקום שכונות הארצי). באוגוסט 1949, מיד לאחר נישואיו הוא שב לארצות הברית ושם נולדו שני ילדיו. בשנת 1975 אהרון התאלמן, בשנת 1978 עלה לישראל ובשנת 1982 קבע את מושבו בקריית שמונה. בתקופה זו הוא עבד בפרויקט שיקום שכונות באזור הצפון. אהרון שמש גם כיו"ר המרכז לשעת חירום (מרכז משאבים) שהוקמה על ידי פרופסור מולי להד.
↑  טלי לנקרי, להציל את נחל עין זהב, באתר nrg‏, 23 בפברואר 2009
↑  טלי לנקרי, כך הצלנו את נחל עין הזהב, באתר nrg‏, 10 במאי 2011
↑  לואיס בלכר, דוח איכות מים שנתי 2018, באתר תאגיד מי תנור
↑  אלי אשכנזי, שריפה גרמה נזק כבד לערוץ נחל עין-זהב בקרית שמונה, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2012
↑  קרית שמונה: שריפה מורכבת בפארק הזהב, באתר גליל עולה, ‏29 ביוני 2023
↑  מוטי קפלן, אדר׳ יערה רוזנר, רן חקלאי, אדר׳ לירון אמדור, הנחל והעיר – הֲיֵלְכוּ שְׁנַיִם יַחְדָּו (עמ' 58-61), באתר המשרד להגנת הסביבה, ‏1-1-2011
↑  נזרי יוהנה, תולדות פארק הזהב, היסטוריה והתפתחות פארק הזהב (פארק הג’ונגל), העמותה לשימור קסמי טבע ונוף, 2005
↑  טלי חתוקה, גילי ענבר, קורל חמו-גורן, דיוויד קמבו-מיינה, תוכנית אסטרטגית: הגליל המזרחי כאקוסיסטם תעשיית
↑  גיל ענבר, שיקום נחל כהזדמנות להתחדשות עירונית ואזורית, באתר אורבנולוגיה, ‏25/05/2020
↑  עיריית קריית שמונה ורשות ניקוז ונחלים כינרת, קריית שמונה – עיר נחלים שיקום אגני של נחל עין זהב ונחל עיון, באתר שיקום מרחב נחל
↑  נחל עין זהב ונחל עיון, באתר "שיקום מרחב נחל" | אתר תערוכה
↑  בורשטיין זיתוני אינה, קריית שמונה - עיר הנחלים, ארץ הכינרת 30, רשות ניקוז ונחלים כינרת, ינואר 2021, עמ' 13
1 2 3 4 5  פארק הזהב קריית שמונה, אתר טבע עירוני, סקר צמחייה ובעלי חיים 2009–2011, באתר מכללת תל חי, זהב כחול: שומרי הנחל בעין זהב
↑  בהכללה מאוד גסה קיימים בפארק הזהב שבעה טיפוסי בית גידול 1. “סבך" - אזורים של שיחים ועשבוניים סבוכים, למשל פטל, שאינם בחזקת תת-יער של יער או חורשה צפופה; 2. "גן נוי" - אזורים נטועים ומטופלים על ידי גינון, לרבות מדשאות; 3. "אקליפטוס" - חורשות אקליפטוס; 4. "מופר" - תערובת של כמה בתי גידול מופרעים, כולל חורבות מבנים, אזורים בהם נעשו עבודות עפר, מגרש חניה וכו'; 5. "תת-יער" - צומח עשבוני או שיחני מתחת לעצים גבוהים ביער או חורש; 6. "נחל"- אפיקי זרימה וגדות הנחלים בפארק; 7. "שדה בור" - שטחים שהיו מעובדים או במשטר גינון וננטשו.
↑  סקר הפטריות בוצע בעיקר בחלק הפראי ב-28-11-2022, והם אותרו והוגדרו על ידי ששון זערור.
החורשה בפארק הזהב בשעות בוקר מוקדמות, ינואר 2019
חלביב יווני נדיר בחלק הדרומי של פארק הזהב
ממעיין עין זהב (למעלה מימין עם כיוון השעון) לבריכת "המעיין הכורדי"
בריכת מים בפארק
עצי ענק מהמין טקסודיון דו-טורי ושולחנות השחמט
זרימת הנחל ליד הגשרים
בריכת השחייה הנטושה נוסדה בשנת 1957
מושבת לינה וקינון על רקע הבניינים של קריית שמונה והרי נפתלי
שריפה גדולה כילתה את חלק גדול מאתר ההלינה והקינון ביוני 2023
כיבוי שרפה בפארק הזהב יוני 2019
עצרת לציון 40 שנה למלחמת לבנון הראשונה, יוני 2022
שימור טחנת הקמח בפארק הזהב קריית שמונה
צחר כחלחל מאחורי בית כנסת בן ציון
שני צדדיו של פיקוס השדרות, בכניסה לפארק מרחוב ההגנה
פעמונית משוננת
ערברבה שעירה
מופע הנוף של שנית גדולה