stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אראלה שדמי
ביוגרפיה > פעילותה האקדמית

עם פרישתה המוקדמת מהמשטרה, הצטרפה לתוכנית חדשה לתואר ראשון שהוקמה על ידי ניצב בדימוס ד"ר יהושע כספי לקרימינולוגיה ואכיפת החוק במכללת בית ברל בשיתוף עם האוניברסיטה הפתוחה. התוכנית פתחה דרך חדשה לאנשי משטרה, עובדי הנהלת בתי המשפט, שב"כ, שב"ס ואחרים, שהיו ללא תעודת בגרות או ציון מהמבחן הפסיכומטרי להשלים לימודים לתואר ראשון. לימדה שנים מספר באוניברסיטת בן-גוריון ולימדה עשר שנים במכון שכטר ללימודי יהדות, במחלקה ללימודי נשים ויהדות.
עם הקמת התוכנית ללימודי נשים ומגדר במכללת בית ברל על ידי ד"ר ויקי שירן, הצטרפה אליה שדמי מרגע הקמת התוכנית ונאלצה לקבל את ראשות התוכנית עם פטירתה הבלתי צפויה של ד"ר שירן. שדמי ניסתה לבנות, יחד עם צוות המרצות והמרצים, סביבה אקדמית חלופית, שבה יוכלו התלמידות - רובן ככולן עובדות משרה מלאה ואימהות במשרה נוספת - הבאות ליום לימודים אחד בשבוע, לקבל תוך ארבע שנים תואר ראשון של האוניברסיטה הפתוחה עם התמחות בלימודי נשים. לשם כך שאפו שדמי וצוות המרצות ליצור אווירה תומכת, אישית וידידותית, להפוך את הלימודים לנגישים לכל, ולבנות תוכנית רב תרבותית שבה יש ייצוג למזרחיות, אשכנזיות, פלסטיניות, להט"ב, יוצאות ברית המועצות לשעבר ועוד ולנקודות מבטן השונות בקרב הצוות, בקרב התלמידות ובחומרי הלימודים כאחת.
יחד עם פרופסור דלילה אמיר יזמה את הכנס הארצי הראשון ללימודי נשים שהתקיים באוניברסיטת תל אביב בשנת 1994. מדי שנה ארגנה כנס אקדמי במכללת בית ברל לזכרה של ד"ר ויקי שירן, שעסק בנושאים פמיניסטיים ובכלל זה: חזון נשים לעולם אחר, מדינה-גזענות-נשים, אחריותן של הגמוניות לדיכוי.
שדמי יזמה את הקמת התוכנית לתואר ראשון בשיתוף עם האוניברסיטה הפתוחה ללימודי תיאום וארגון בקהילה (community organizing) והיא לימדה שם מאז הקמתה. התוכנית, ראשונה מסוגה בארץ, מיועדת לפעילים חברתיים וקהילתיים.
חיים אישיים

שדמי היא אם למעצבת אודין שדמי, וחיה בחיפה עם בת זוגה, הצלמת דליה נתן.
מחקרה > ספרים ראשונים

ב-2007 יצא לאור ספרה "לחשוב אישה: נשים ופמיניזם בחברה גברית". זהו ספר שמנסה להיות מעין דו"ח ביניים על מצב הנשים והפמיניזם בישראל לאחר כ-35 שנות פעילות פמיניסטית. יש בו ניסיון להציג באופן מפורט מהו פמיניזם רדיקלי ומהי תרומתו האפשרית. מסקנתה היא עגומה למדי: לא מעט בורות וחוסר ידע רווחים בקרב הציבור בכלל והנשים בפרט כלפי משמעותו האמיתית של המושג פמיניזם. על פי תפיסתה של שדמי, הפמיניזם עוסק, בראש ובראשונה, ביחסי הכוח בין המינים שהם הבסיס לכל יחסי כוח אחרים; הוא מושתת על חוויות של נשים בהיסטוריה והוא שואב ממורשתן של נשים וקורא להשתמש בה היום לשינוי סדרי עולם. מורשת זו שוויונית ביסודה והיא מכילה מעצם הגדרתה גם גברים ומגדרים אחרים. היבט אחר ששדמי מעלה בסיפרה - – הפמיניזם הצליח לבנות רשת עצומה של ארגונים ופעילויות והצליח להשפיע על השיח הציבורי. אבל בסך הכול מסקנתה בספר היא שפרט לקבוצה קטנה של נשים שמצבן השתפר, מצב רוב הנשים לא השתנה בישראל ובעולם ואפילו הידרדר.
הספר בנוי מרשימות, מסות ומאמרים, העומדים כל אחד בפני עצמו, ואלו יוצרים יחד מסכת אחת השואפת לתאר ולבקר את החברה הישראלית מנקודת מבט פמיניסטית-רדיקלית. בין נושאי הספר: אחריותם של החברה, הקהילה והמדינה לאלימות גברים כנגד נשים, אלימות גברים כתוצר של כוונה של גברים לפגוע ולנצל נשים; דיון בקואליציית נשים לשלום השבויה בדילמה בין הלוקלי לגלובלי; המסע האישי של הכותבת להכרה באשכנזיות שלה; לסביות ופורנוגרפיה; ועמדה ביקורתית כלפי הדמוקרטיה שלדעת שדמי בנויה על מתן זכויות וחירויות למעטים על בסיס דיכוי וניצול של אחרים (נשים ומזרחים ופלסטינים או קולוניות וקהילות מחוץ למדינה). מסקנתה של שדמי היא לפיכך שדמוקרטיה איננה המשטר הראוי והנכון. בעקבות ספרה הוזמנה להרצות בכנסים רבים
ב-2005 יצא לאור ספר בשם ."Sappho in the Holy Land: Lesbian Existence and Dilemmas in Contemporary Israel" שערכה יחד עם פרופסור חוה פרנקפורט-נחמיאס מאוניברסיטת ויסקונסין אשר מתאר ומייצג את התקופה הראשונה של המאבק הלסבי בישראל בשנים 1970–2000. הספר מתאר חוויות ותובנות שהיו ללסביות בתקופה זו. בין נושאי הספר: תולדות הקהילה הלסבית וההתארגנות הלסבית בישראל (חיה שלום), החוויה של לסבית דתייה אורתודוקסית, לסבית בקיבוץ (נורית ברקאי), לסבית במועדונים של שנות השמונים (עמליה זיו), לסביות מזרחיות (פנינה מוצפי-האלר), השיח הלסבי כפי שדוכא על ידי הפמיניזם הרדיקלי, שיח זכויות האזרח והתאוריה הקווירית (שדמי). כמו כן כולל הספר מבוא מאיר עיניים על תהליך איסוף החומר ועריכתו, שבין השאר חושף מאפיינים פחות מוכרים של הקהילה הלסבית בישראל.
הוצאה לאור > ספרים שכתבה

דרך אם, הוצאת רסלינג, 2015
ארץ מאובטחת: משטרה, שיטור ופוליטיקה של הביטחון האישי, קו אדום - הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2012.
לחשוב אישה: נשים ופמיניזם בחברה גברית, מבשרת ירושלים: הוצאת צבעונים, 2007.
תולדות משטרת ישראל, חלק א 1947-1957, ירושלים: היחידה להיסטוריה, המטה הארצי, משטרת ישראל, 1996.
תולדות משטרת ישראל חלק ב – 1958-1974 (בשיתוף אלי הוד ואבי הראל), ירושלים: היחידה להיסטוריה, המטה הארצי, משטרת ישראל, 2002.
מורשת האמהות, הדרך לעולם אחר, הוצאת פרדס, 2023
הוצאה לאור > ספרים שערכה

Sappho in Holy Land: Lesbian Existence and Dilemmas in Contemporary Israel (co-edited with Chava Frankfort-Nachmias). New York: State University of New York Press, 2005.
רודפי צדק: מחקרים בפשיעה ואכיפת החוק בישראל (עורכים שותפים: ישראל קים ולוי עדן), תל אביב: צ'ריקובר, 2004.
בשר ודמים: זנות, סחר בנשים ופורנוגרפיה בישראל הספר יצא לאור בשנת 2013. הוצאת הספרים פרדס. אראלה שדמי ערכה אותו ביחד עם אסתר הרצוג.
הוצאה לאור > מאמרים נבחרים ופרקים בספרים

“Gendering and Racializing Israeli Jewish Ashkenazi Whiteness.” Women’s Studies International Forum 2003.
“The Second Zionist Revolution and the Ways It harms Women” Between the Lines 3, 2003.
'Why I was not surprised by the killing of 14 Palestinians by Israel Police?" Between the Lines
“Israeli women and the feminist commitment.” In Dan Leon (ed.), Who’s Left In Israel, UK: Sussex Academic Press, 2004.
Shadmi, E. (2004), "Back to Womanhood: Feminism in Globalized IsraeL. In Luciana Ricciutelli, Angela miles, Margaret H. Mcfadden (eds.), Feminist Politics, Activism and Vision: Local and Global Challenges, Toronto, and NY: Inanna Publications and Zed Books.
The Construction of Lesbianism as Non-Issue in Israel, in Chava Frankfort-Nachmias and Shadmi, E. (Eds.) Sappho in Holy Land: Lesbian Existence and Dilemmas in Contemporary Israel, State University of New York Press. 2005.
Knowing Lesbians, Lesbian Knowing: Introduction, in Chava Frankfort-Nachmias and Shadmi, E. (eds.), Sappho in Holy Land: Lesbian Existence and Dilemmas in Contemporary Israel, State University of New York Press, 2005.
Trapped by Patriarchy: Can I Forgive Men? In Women and the Gift Economy, Genevieve Vaughn (ed.). Toronto: Inanna Publications, 2006.
Trapped by Patriarchy: Can I Forgive Men? In Women and the Gift Economy, Genevieve Vaughn (ed.). Toronto: Inanna Publications, 2006.
הכמיהה למלאות ההוויה, הכמיהה אל הכוח: הערות ראשוניות על הוויתן של נשים אשכנזיות בישראל, אצל: יעל עצמון (עורכת), התשמע קולי? ייצוגים של נשים בתרבות הישראלית, ירושלים ותל אביב: מכון ון ליר והקיבוץ המאוחד, 1999.
שיטור עירוני כהכרח היסטורי, משטרה וחברה 2001.
שיטור קהילתי בישראל – שינוי אסטרטגי או שחקן פוליטי? אצל: לוי עדן, אראלה שדמי וישראל קים (עורכים), רודפי הצדק: מחקרים בפשיעה ואכיפת החוק בישראל, תל אביב: צ'ריקובר, 2004.
לקראת תפיסה חדשה של אלימות גברים כנגד נשים: אחריות החברה והמדינה, ביטחון סוציאלי 64, אוגוסט 2003.
אימהות - בין תוהו, כשלים, קסם וחזון - הקדמה לספר "דרך אם".
תיתכן חברה של שלום גם בישראל/פלסטין - דרך אם, פרק 15.
הערות שוליים

↑  מכתב מסנ"ץ אורית דקה מאגף החקירות מתאריך 9 בספטמבר 2007.
↑  ביקורת על הספר - ארנה קזין, על האפשרות ליצור מרחב של ידידות-נפש בין נשים, באתר הארץ, 25 במאי 2005
↑   צפי סער, כשהעולם יונהג על ידי אמהות הוא יהיה מקום טוב יותר לחיות בו, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2015
↑  תמי דינס, האמהות הורסת את המדינה, באתר פוליטיקלי קוראת, 16 באוגוסט 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301837605171  BnF: cb16676504p (data)  CiNii: DA15992943  GND: 1183314612  ISNI: 0000 0000 7695 1938  LCCN: n2004090596  VIAF: 68325111   WorldCat (עם VIAF): 68325111
אקספרימנט (אונייה, 1799)

| --- | --- |

"אקספרימנט" נלחמת בפירטים מהאיטי, 1 בינואר 1800. איור בספר מ-1875.
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  סקונר
 צי:  צי ארצות הברית
 דגל הצי:  
 ציוני דרך עיקריים
 תחילת הבנייה:  1799
 הושקה:  נובמבר 1799
 תקופת הפעילות:  נובמבר 1799 – 1801
 אחריתה:  נמכרה, אוקטובר 1801
 מלחמות וקרבות:  המלחמה הבלתי רשמית בין ארצות הברית לצרפת
 מידות
 הֶדְחֶק:  135 טון אימפריאלי (137 טון)
 אורך:  "84-7 רגל (25.8 מ')
 רוחב:  "22-6 רגל (6.8 מ')
 שוקע:  "9-6 רגל (2.9 מ')
 נתונים טכניים
 גודל הצוות:  70 איש
 מספר תרנים:  2
 סוג המעטה:  מעטה סקונר עם מפרשים עיליים
 אמצעי לחימה
 חימוש:  12 תותחי 6-פאונד (3 ק"ג)
אֶקְסְפֵּרִימֶנְט (באנגלית: USS Experiment) הייתה אוניית מלחמה מסוג סקונר של הצי האמריקני, אשר השתתפה במלחמה הבלתי רשמית בין ארצות הברית לצרפת בשנים 1799–1800.
קורותיה

"אקספרימנט" הושקה ב-1799 בבולטימור, מרילנד, והחלה את שירותה המבצעי בשלהי נובמבר 1799 תחת פיקודו של לוטננט ויליאם מֶלי (W. Maley).
היא צורפה לשייטת בפיקודו של קפטן סיילס טולבוט, שפעלה מתחנת הצי בסנטו דומינגו. במשך שבעה חודשים תרה האונייה את הים הקריבי בחיפוש אחר פריבטירים צרפתיים והצליחה לתפוס שלל כמה אוניות. ב-1 בינואר 1800, בעודה עומדת ללא תנועה בדממת-רוח במפרץ לאוגן (Léogâne) יחד עם ארבע אוניות סוחר אותן ליוותה, הותקפה "אקספרימנט" על ידי 11 סירות חמושות שהניפו את דגל צרפת ובהן כמה מאות פירטים האיטיים, מאנשיו של אנדרה ריגו, שכינויים פיקארונים (Picaroons). נתלקח קרב ימי (אנ') שנמשך שבע שעות, במהלכו פשטו הפיקארונים על אחת מאוניות הסוחר, הרגו את רב החובל שלה, וגררו שתי אוניות אחרות שמלחיהן נטשו אותן. "אקספרימנט" הטביעה שתיים מספינות הפיקארונים והרגה ופצעה רבים מביניהם, בעוד לה פצוע אחד בלבד.
ב-12 בינואר 1800 לכדה "אקספרימנט" את הסקונר "אן" (או "אנה"). אוניית השלל נשלחה לפילדלפיה, וביולי אותה שנה שוחררה שם על ידי בית המשפט הפדרלי בשבתו כבית משפט למלקוח ימי. ב-2 בפברואר 1800 לכדה סלופ. ב-4 בפברואר תפסה שלל את הסקונר "אמפיתיאטר" (Amphitheater). בסוף אותו חודש צורפה "אמפיתיאטר" כאוניית ליווי (tender) לפריגטה "קונסטיטושן". באותו יום לכדה גם סקונר דני שהוביל חיילים ואספקה לצבא אנדרה ריגו (אנ'), ממנהיגי מרד העבדים בהאיטי. החיילים והאונייה פורקו מנשקם, והסקונר הוחרם ונשלח למשמורת בנמל. עוד באותו יום, בסביבות 11 לפני הצהריים, נתקלה "אקספרימנט" באונייה שזהותה לא ידועה, אך לא הצליחה להשיגה בשל מחסור באנשי צוות, שנשלחו כצוות מלקוח (prize crew) עם הסקונר הדני. ב-14 בפברואר לכדה "אקספרימנט" את הבריגנטינה הספרדית "לוס אמיגוס" (Los Amigos). אוניית המלקוח נשלחה לפילדלפיה, אך בספטמבר שוחררה על ידי בית המשפט למלקוח ימי. ב-18 בפברואר 1800 לכדה את הסקונר הצרפתי החמוש "ל'לגרה" (L'Legere). ב-29 במרץ תפסה שלל את הבריג הספרדי "סן מיגל" (San Miguel). ב-8 באפריל לקחה שלל את הסקונר הספרדי "אל כרמינה" (El Carmine), משום שלא נשאה מסמכים המאשרים את זהותה. ב-15 במאי תפסה שלל את הסקונר "מרקטור" (Mercator). ב-25 ביוני לכדה בחופי קובה אוניית עבדים אמריקאית, הסלופ "בטסי" (Betsy).
בתחילת חודש יולי 1800 הפליגה "אקספרימנט" אל נהר דלאוור כדי להצטייד מחדש ואחר כך שבה אל איי הודו המערבית בפיקודו של לוטננט צ'ארלס סטיוארט. הסיורים שערכה ללכידת אוניות צרפתיות נחלו הצלחה, והיא תפסה שלל כמה ספינות סוחר חמושות שאחת מהן הובילה קצין צבא צרפתי רם דרגה. כמו כן חילצה משבייה אוניות סוחר אמריקניות אחדות. בינואר 1801 הצילה 65 מלחים ספרדיים מן האונייה "אליזה" (Eliza) שעלתה על שרטון ונטרפה ליד האי סָאוֹנָה.
"אקספרימנט" חזרה אל נורפוק בתחילת פברואר 1801, הוצאה משירות פעיל והושמה בעתודה. באוגוסט אותה שנה הפליגה לבולטימור, ובאוקטובר נמכרה.
לקריאה נוספת

"USS Experiment" in: Dictionary of American Naval Fighting Ships. Archived in Wayback Machine. Also in hazegray.org.
Naval Documents related to the Quasi-War Between the United States and France. Washington, U.S. Government printing office, 1937. Digitized copy by American Naval Records Society, 2011. Vol. V, part 1, Vol. V., part 2, Vol. V, part 3, Vol. VI, part 1. Retrieved 27 July 2024.
הערות שוליים

↑  Naval Documents, Vol. V, part 1, p. 4.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 1, p. 71.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, pp. 217–218.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, p. 180.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, p. 183.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, pp. 263–264.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, p. 194.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, p. 185–189.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, pp. 218–220.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, p. 229.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 2, p. 360.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 3, p. 398.
↑  Naval Documents, Vol. V, part 3, p. 522.
↑  Naval Documents, Vol. VI, part 1, pp. 85–86.
ארון ג'קסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 במאי 1986 (בן 38) ארצות הברית הארטפורד, קונטיקט, ארצות הברית
 עמדה:  רכז, קלע
 גובה:  1.91 מטרים
 מספר:  57 
 מכללה:  אוניברסיטת דוקיין
 דראפט:  לא נבחר, 2009
 קבוצות כשחקן
 2009–2010 2010 2010–2012 2012–2017 2017–2018 2018 2018–2019 2019–2020:  אנטליה וירטוס בולוניה בילבאו באסקט צסק"א מוסקבה בייג'ינג דאקס יוסטון רוקטס בייג'ינג דאקס מכבי תל אביב
 הישגים כשחקן
 אליפות היורוליג (2016) 5 אליפויות ליגת ה-VTB‏ (2013–2017)
 
ארון לי ג'קסון (באנגלית: Aaron Lee Jackson; נולד ב-6 במאי 1986 בהארטפורד, קונטיקט שבארצות הברית) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הרכז והקלע. גובהו של ג'קסון 1.91 מטרים.
קריירה

לאחר שג'קסון סיים את קריירת המכללות ולא נבחר בדראפט 2009, שיחק ג'קסון באנטליה מליגת העל הטורקית. לאחר שקבוצתו לא העפילה לשלב הפלייאוף הוא עבר באותו עונה לוירטוס בולוניה מליגת העל האיטלקית. את העונה באנטליה סיים עם 15.2 נקודות, 4.9 ריבאונדים ו-4 אסיסטים בממוצע למשחק.
אחרי שהסתיימה העונה חתם ג'קסון בבילבאו באסקט מליגת העל הספרדית לשנה עם אופציה לשנה נוספת.
בעונת 2010/11 הוביל ג'קסון את קבוצתו למקום השישי בתום העונה הסדירה.
בפלייאוף הוא הוביל את קבוצתו עד לגמר כאשר ניצחו את ולנסיה וריאל מדריד.
בגמר הפסידו לברצלונה אך למרות זאת הגעתם לגמר הבטיחה להם לשחק ביורוליג בעונה הבאה.
בין 2012 ל-2017 שיחק ג'קסון בצסק"א מוסקבה
מליגת ה-VTB במהלכן זכה ב-5 אליפויות ב-VTB ובזכייה ביורוליג ב-2016.
בעונת 2016/2017 הוא שיחק בממוצע 21 דקות ביורוליג ב-34 משחקים, בהן קלע 7.6 נקודות ומסר 3.6 אסיסטים.
ב-6 ביולי 2017 ג'קסון חתם בבייג'ינג דאקס מליגת העל הסינית.
לקראת סוף עונת 2017/2018 ב-NBA חתם ג'קסון ביוסטון רוקטס עד סוף העונה. כשחקן הרוקטס השתתף ג'קסון במשחק NBA אחד בלבד.
בקיץ 2018 חזר לשחק עבור בייג'ינג דאקס.
ב-16 בדצמבר 2019 חתם ג'קסון במכבי תל אביב עד לתום העונה. ב-14 ביוני 2020, עם תום חוזהו, עזב ג'קסון את הקבוצה.
סטטיסטיקות הקריירה ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | % מהשדה | % משלוש | % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011/2012 | בילבאו | 20 | 20 | 25.3 | 0.470 | 0.341 | 0.800 | 2.8 | 3.9 | 1.0 | 0.0 | 9.1 |
| 2012/2013 | צסק"א מוסקבה | 30 | 6 | 18.4 | 0.468 | 0.302 | 0.773 | 1.9 | 1.3 | 0.5 | 0.0 | 5.0 |
| 2013/2014 | צסק"א מוסקבה | 30 | 7 | 17.2 | 0.486 | 0.302 | 0.824 | 1.6 | 2.0 | 0.7 | 0.0 | 4.8 |
| 2014/2015 | צסק"א מוסקבה | 28 | 19 | 21.7 | 0.542 | 0.408 | 0.771 | 2.4 | 3.1 | 0.9 | 0.0 | 7.2 |
| 2015/2016 | צסק"א מוסקבה | 24 | 18 | 15.4 | 0.456 | 0.289 | 0.667 | 1.3 | 2.3 | 0.4 | 0.0 | 4.5 |
| 2016/2017 | צסק"א מוסקבה | 34 | 29 | 21.7 | 0.519 | 0.477 | 0.735 | 1.4 | 3.6 | 0.7 | 0.1 | 7.6 |
| קריירה |  | 166 | 99 | 19.8 | 0.495 | 0.365 | 0.764 | 1.8 | 2.6 | 0.7 | 0.0 | 6.3 |
הערות שוליים

↑  אור שקדי‏, ארון ג'קסון חתם עד תום העונה במכבי תל אביב: "נרגש ללבוש את החולצה הצהובה", באתר וואלה, 16 בדצמבר 2019
↑  אור שקדי‏, מכבי תל אביב: ארון ג'קסון עזב רשמית אחרי שההסכם עמו תם, באתר וואלה, 14 ביוני 2020
אנדרטה לזכר שלמה בן-יוסף

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 מיקום:  הגליל העליון 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 6 ביולי 1957
 תאריך פתיחה רשמי:  6 ביולי 1957 
 חומרי בנייה:  בטון 
 יוצר:  יצחק דנציגר 
 מידות
 גובה:  700 ס״מ 
 קואורדינטות:  32°57′23″N 35°32′06″E﻿ / ﻿32.956277777778°N 35.534916666667°E﻿ / 32.956277777778; 35.534916666667
  (למפת צפת מוגדלת) אנדרטה לזכר שלמה בן-יוסף(למפת צפת רגילה) אנדרטה לזכר שלמה בן-יוסף(למפת הגליל העליון רגילה) אנדרטה לזכר שלמה בן-יוסף(למפת הגליל העליון מוגדלת) אנדרטה לזכר שלמה בן-יוסף
 
האנדרטה לזכר שלמה בן יוסף עולה הגרדום הראשון ניצבת לצד כביש 8900, בין ראש פינה לצפת.
ניסיון הפגיעה באוטובוס הערבי

ב־21 באפריל 1938 הטילו שלמה בן-יוסף, אברהם שיין ושלום ז'ורבין, רימון על אוטובוס ערבי בכביש ראש פינה-צפת. הרימון נזרק כנקמה על הוצאה להורג ורצח יהודים בידי ערבים בגליל העליון ימים ספורים קודם לכן. הרימון שהוטל על האוטובוס לא התפוצץ ואיש מהנוסעים לא נפגע. השלושה הסתתרו במערה שנקראת כיום "מערת שלמה בן-יוסף" ונמצאת בה אנדרטה נוספת. משטרת המנדט תפסה את שלושתם. ז'ורבין הוכרז כלא שפוי ועל בן יוסף ושיין נגזר גזר דין מוות. בסופו של דבר גזר הדין בוצע רק על בן יוסף בשל גילו הצעיר של שיין.
האנדרטה

האנדרטה ניצבת במקום בו זרקו בן יוסף וחבריו את הרימון לכיוון האוטובוס הערבי. היא תוכננה על ידי הפסל יצחק דנציגר ונחנכה בטקס חגיגי בשישי ליולי 1957. האנדרטה עשויה בטון ובנויה כאובליסק בגובה שבעה מטרים ששבור פעמיים בצורה זוויתית. צורת האנדרטה מזכירה גרדום וכן את פיתולי הדרך לצפת.
בתחתית האנדרטה רשומה הכתובת:
”לבית"רי שלמה בן-יוסף

חייל הארגון הצבאי הלאומי

הראשון להרוגי המלכות תחת השלטון הבריטי

גבור המרד והתקומה.

גל- עד”
על דופן אחרת של האנדרטה כתובה שורה משירו של זאב ז'בוטינסקי שנקבע כהמנון בית"ר: ”למות או לכבוש את ההר”.
על פי עדותו של יגאל תומרקין, דנציגר לא אהב את העבודה שיצר; היה זה המבנה המשולש של האנדרטה שהפך אותה ללא-מוצלחת בעיני דנציגר, בעוד שילוב הנוף והטופוגרפיה כרקע לפסל היה מוצלח בעיניו.
בשנת 2013 שופצה האנדרטה והוכשרו רחבה ומקומות חנייה. בנוסף, הוצבה אבן זיכרון במצפור שמעבר לכביש.
ראו גם

אנדרטה לשבעה עולי הגרדום, בצפת
לקריאה נוספת

גלעד- אנדרטאות לנופלים במערכות ישראל, הוצאת משרד הביטחון, 1989. עמ' 127
הערות שוליים

↑  תומרקין, יגאל, "דנציגר בעיני יגאל תומרקין", סטודיו, גיליון מס' 76, אוקטובר נובמבר 1996, עמ' 23.
↑  קובי פינקלר, חנוכת האנדרטה לשלמה בן יוסף, באתר ערוץ 7, 21 בנובמבר 2012
אקספנג

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (XPEV)  הבורסה לניירות ערך בהונג קונג (9868) 
 מייסדים:  חה שיופנג, Xia Heng 
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־10 שנים) 
 מיקום המטה:  גואנגג'ואו 
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב 
 מנכ"ל:  חה שיופנג 
  
 www.xiaopeng.com
 
שיאופנג מוטורס המוכרת בעולם תחת המיתוג אקספנג (בסינית: 小鹏汽车; בפין-יין: Xiǎopéng qìchē, במערב במיתוג Xpeng), או XMotors.ai, היא יצרנית רכב חשמלי סינית. מטה החברה נמצא בגואנגג'ואו, עם משרדים מרכזיים גם במאונטיין ויו, קליפורניה שבארצות הברית והיא נסחרת בבורסה לניירות ערך בניו יורק.
מחלוקות

ביולי 2018, משרד המשפטים של ארצות הברית האשים עובד לשעבר של אפל בגניבת סודות המסחר של פרויקט הרכב האוטונומי של אפל בניסיון להשיג עבודה באקספנג.
בחודש מרץ 2019, טסלה תבעה את צאו גואנג'י, עובד טסלה לשעבר, על גניבת קוד המקור של הטייס האוטומטי שלה והבאתם לאקספנג. צאו הכחיש טענות בגין גניבת קניין רוחני, אך הודה שהעלה את קוד המקור של טסלה לחשבון ה-iCloud שלו לפני שעזב את טסלה בזמן שהוא עדיין עבד בטסלה. בתגובה להאשמותיה של טסלה, פתחה אקספנג בחקירה פנימית ואמרה כי "לא הייתה מודעת להתנהגות בלתי הולמת של מר צאו". באפריל 2020 הגישה טסלה תביעות חדשות בנושא.
גלריה

רכב שטח אקספנג G3
אקספנג P7 סדאן
אקספנג G9
הערות שוליים

↑  Chiu, Allyson (11 ביולי 2018). "Ex-Apple engineer arrested on his way to China, charged with stealing company's autonomous car secrets". The Washington Post (באנגלית אמריקאית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2020-12-03. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Former Apple Employee Indicted On Theft Of Trade Secrets". U.S. Department of Justice (באנגלית). 16 ביולי 2018. נבדק ב-2020-12-03. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  O'Kane, Sean (10 ביולי 2019). "Former Tesla employee admits uploading Autopilot source code to his iCloud". The Verge. נבדק ב-12 ביולי 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Tesla doubles down on claim Chinese EV startup stole its Autopilot source code". Electrek. 27 באפריל 2020. נבדק ב-4 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
בהאג'י

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  שיטת בישול
 מטבח:  הודי
 מוצא:  הודו הודו
 מרכיבים עיקריים:  קמח חומוס 
 
בהאג'י (בהינדי: भाजी; באנגלית: Bhaji) הוא מונח כללי הנפוץ במדינות תת-היבשת ההודית ומשמש לתיאור מגוון של מאכלים, בעיקר ירקות מתובלים שמטוגנים או מבושלים.
מאכלי הבהג'י עשויים מירקות שונים וביניהם עגבנייה, בצל, תפוח אדמה, פלפל, תרד ובמיה, מצופים בתערובת של גאראם מסאלה, כמון, כורכום, פפריקה, זנגביל ושום ומטוגנים בשמן עמוק.
בהאג'י נחשב למאכל פופולרי מאוד ברחבי הודו ומחוצה לה והוא מופיע רבות בסרטי בוליווד ובסדרות טלוויזיה הודיות, שם הוא מסמל את המזון הביתי והפשוט, אך גם את אוכל הרחוב הטעים והנגיש.
גרסאות

בהאג'י מתייחס למגוון רחב של מנות:
פאקורה בהאג'י (Pakora Bhaji): מאכל העשוי מירקות מטוגנים בטמפורה העשויה מקמח חומוס ומוגשת בליווי צ'אטני.
פאב בהאג'י (Pav Bhaji): מאכל העשוי מפירה מתובל המוגש עם לחמנייה קלויה בחמאה ונחשב לנפוץ בעיקר במומבאי.
בננה בהאג'י (Banana Bhaji): מאכל העשוי מפלפל בננה מטוגן ומתובל בתבלינים שונים.
בינדי בהאג'י (Bhindi Bhaji): מאכל העשוי מבמיה המטוגנת עם בצל ועגבניות ומוגשת בליווי צ'פאטי.
אלו בהאג'י (Aloo Bhaji): מאכל העשוי מתפוח אדמה מטוגן עם בלילה העשויה מקמח חומוס.
קנדה בהאג'י (Kanda Bhaji): מאכל הנפוץ במהרשטרה ועשוי מבצל מטוגן עם בלילה מקמח חומוס.
גלריה

פלפל בננה מטוגן
בצל מטוגן
בצל עם קמח חומוס
תפוח אדמה מטוגן
הערות שוליים

↑  Cloake, Felicity (2013-11-13). "How to make the perfect onion bhajis". The Guardian. ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-09-01.
↑  Onion Bhaji Recipe | Indian Vegetarian Recipes, Tesco Real Food
↑  Largest onion bhaji
↑  Easy onion bhajis, Good Food
↑  Bhaji recipes, BBC Food
↑  Onion Bhaji, Lentil Dal & Kachumber Salad, www.mindfulchef.com
↑  Nicky Corbishley, Onion Bhaji, Nicky's Kitchen Sanctuary, ‏2021-01-21
בהאדור שאה הראשון

בֵּהָאדוּר שָׁאָה הראשון (בפרסית: بہادر شاه اول; 14 באוקטובר 1643 – 27 בפברואר 1712) היה שליטה השביעי של האימפריה המוגולית, נושא התואר שאהנשאה של הינדוסתאן. ירש את הכתר מאביו אורנגזב בשנת 1707 ועד מותו בשנת 1712.
ביוגרפיה

בהאדור נולד בשנת 1643 ונודע בצעירותו כנסיך מועזם, בנו השני של הקיסר אורנגזב, הוא הפך ליורש העתידי לאחר שאחיו הגדול ערק להצטרף לשיוואג'י, קיסר על האימפריה המראטהית. הנסיך מועזם נשלח בשנת 1663 לייצג את אביו כשגריר בממלכות המוסלמיות מדרום למוגולים בדרום ומרכז הודו.
הוא הוביל את הצבא המוגולי בשנים 1683–1684 נגד כוחות האימפריה המראטהית במובלעת הפורטוגזית גואה (ראו הודו הפורטוגזית), דרומית למומבאי, אך, ללא התמיכה פורטוגלית, הוא ביצע נסיגה הרת אסון. לאחר שנרדף במשך שמונה שנים תחת שלטונם של הקיסרים שאה ג'האן (אשר חששו כי ימרוד בהם), הוא מונה למושל קאבול (כיום בירת אפגניסטן) בשנת 1699 על ידי אביו.
ביוגרפיה > קיסר מוגולי

כשאביו נפטר, הנסיך מועזם הפך לקיסר האימפריה המוגולית לאחר טיהור פוליטי. בתקופת שלטונו הקצרה כנושא התואר המלכותי בהאדור שאה הראשון הוא נתקל בהתנגדות של המרתים והראג'פוטים, ובשנים 1710–1712 הוא הסיע את חסידי הדת הסיקית אל גבעות חבל פנג'אב, ושם תכנן מארב והכניע את מנהיגם.
בהאדור שאה ניסה להשכין שלום עם האימפריה המראטהית, אשר הפכה לאיום הגדול ביותר על שלטון המוגולים בתקופת אורנגזב, שהחזיק את שאהו, נכדו של שיוואג'י מקים האימפריה המראטהית, כבן ערובה בחצרו. על ידי השבתו של שאהו כראג'ה של מחוז בלב האימפריה המראטהית, בהאדור שאה קיוויתי להרגיע את אויביו. לעומת שאהו עצמו, ראש הממשלה המראטהי, באג'י ראו הראשון, התגלה אז כמתמודד הגדול ביותר נגד שלטון המוגולים.
את מקומו של בהאדור שאה ירש בנו ג'האנדר שאה. בהאדור ואורנגזב היו אלו אשר שלטונם סימן את תחילת נפילתה של האימפריה המוגולית.
ראו גם

שאה ג'האן
האימפריה המוגולית
אורנגזב
ביצים בנוסח בנדיקט

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  ארוחת בוקר, מנה, כריך פתוח 
 מוצא:  ארצות הברית, צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  ביצה, English muffin, רוטב הולנדז, back bacon 
 
ביצים בנוסח בנדיקט
ביצים בנוסח בנדיקט הוא מאכל הכולל שני חצאי מאפין אנגלי, מעליהם בייקון מעושן או האם, ביצים עלומות ורוטב הולנדז.
ישנן גרסאות שונות באשר למקור המאכל:
בריאיון עיתונאי משנת 1942 סיפר למואל בנדיקט, סוכן וול סטריט בגמלאות, כי בשנת 1894 נכנס למלון וולדורף-אסטוריה ברצותו להיפטר מחמרמורת הבוקר שחש, והזמין קלי עם חמאה, ביצים עלומות, בייקון מטוגן פריך ורוטב הולנדז. רב המלצרים התרשם מאוד מהארוחה המוזמנת, הוסיף אותה לתפריטי ארוחת הבוקר וארוחת הצהריים והחליף את הקלי במאפין אנגלי קלוי ואת הבייקון בהאם.
בספטמבר 1967 כתב קרייג קלייבורן טור בניו יורק טיימס על מכתב שקיבל מאדוארד מונטגומרי, אמריקאי שחי אז בצרפת. במכתב הוא טען כי יוצר המאכל הוא קומודור בנדיקט, בנקאי ובעל יאכטה, שנפטר ב-1920 בגיל 86. מונטגומרי הציג מתכון לביצים בנוסח בנדיקט, שטען כי קיבל מאמו שקיבלה אותו מאחיה, שהיה ידיד של הקומודור.
לאחר פרסום הטור התקבלה בעיתון תגובתה של מייבל בולטר, שאישרה את הטענה, וסיפרה כי מר וגברת בנדיקט נהגו לסעוד בקביעות במסעדת דלמוניקו'ס כשגרו בניו יורק בסוף המאה ה-19. באחד הימים שאלה גברת בנדיקט את רב המלצרים האם יש לו משהו חדש להציע, וכשענה לה שהיה מעוניין לשמוע הצעה ממנה, היא הציעה ביצים עלומות על מאפין אנגלי קלוי, עם פרוסת האם דקה, רוטב הולנדז וכמהין מעל.
במסעדות שונות מוגשות גרסאות אחרות של ביצים בנוסח בנדיקט, רובן מכילות ביצים ורוטב הולנדז, ומתווספים רכיבים שונים כגון תרד, תחתיות ארטישוק, אנשובי, סלמון מעושן, אספרגוס ועוד.
ראו גם

ביצים בנוסח סארדו
הערות שוליים

↑  מכתב באתר "EGGS BENEDICT NEW YORK"
↑  הטור של קרייג קלייבורן