stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורי פרגמן-ספיר

| --- | --- |
בוטנאי שדה
בוטנאי שדה
 לידה:  1965 (בן 60 בערך) תל אביב, ישראל 
 ענף מדעי:  בוטניקה 
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום הבוטניקה
 
אורי פרגמן-ספיר
אוֹרִי פְרַגְמָן-סַפִּיר (נולד ב-1965) הוא בוטנאי ישראלי, תלמידם של הפרופסורים אבישי שמידע, חיים קיגל ואבינעם דנין. הוא נחשב לאחד המומחים החשובים של צמחיית הים התיכון ודרום-מערב אסיה כולל הקווקז, כמו גם מומחה וחוקר של גאופיטים, אבות הבר של צמחי תרבות, שמירת טבע וגִּנּוּן מְקַיֵּם (גינון בר-קיימה) ברחבי ישראל ומחוצה לה.
פרגמן-ספיר משמש מאז 2001 כמנהל המדעי של הגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם, ירושלים. משנת 2016 הוא ממשיך דרכו של אבינעם דנין בעריכה, ניהול וכתיבה של אתר צמחיית ישראל וסביבתה, אתר מוערך בעל פרסום עולמי. בנוסף, הוא אוצר עמית בעשביה הלאומית שבאוניברסיטה העברית בירושלים. פרגמן-ספיר תרם את מאגר הצילומים שלו הכולל יותר מ-200,000 צילומים לאתרים מובילים בעולם, בראשם אתר Plants of the world (אנ') של קיו גרדנס. ניהל במשך שנים את סקר הצמחים הנדירים במרכז רת"ם עבור אבי שמידע ומעורב במחקר ובהוראה בוטנית במסגרת הגן הבוטני והאוניברסיטה העברית. עד היום הוא פרסם יותר מ-150 מאמרים ו-16 ספרים בתחום הבוטניקה. תיאר מינים חדשים למדע, ביניהם מיני שום ישראליים כמו שום הגליל, שום שחור ושום יהודה ופרג ורוד (Papaver roseolum) מהקווקז. בהיותו בוטנאי בשדה מצא פרגמן-ספיר מינים חדשים לישראל, ביניהם: פרג סיני, טורגנית שומרית, ארנריית הלבנון וקחווינה חרמונית.
לימודים ומחקר

פרגמן-ספיר נולד והתחנך בתל אביב. בשנת 1987 פנה ללימודי ביולוגיה במסלולים בוטניקה ואקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. סיים לימודי תואר ראשון בשנת 1990, ואת לימודי תואר שני בשנת 2000 כחלק ממסלול ישיר לתואר שלישי שהסתיים בהצלחה בשנת 2003 בנושא: "חלוקת משאבים בגאופיטים", באוניברסיטה העברית בירושלים. בתחילת שנות האלפיים עסק במחקר פוסט-דוקטורט באוניברסיטת יוהנס גוטנברג במיינץ, גרמניה, בנושא פילוגנזה וקירבה גנטית בין אוכלוסיות של אירוס ההיכל. בגן הבוטני, פרגמן-ספיר חוקר צמחים חדשים למדע, שימור והצלה של צמחים, צמחים חסכני מים ואבות בר של צמחי תרבות.
במקביל ללימודיו ובהשפעת מורו פרופ. אבי שמידע, רכש ידע רחב ובלתי אמצעי שהפך אותו לבוטנאי "מעורב קהילה". פרגמן-ספיר התמחה בהנגשת מידע בוטני מורכב ומסובך לקהילה המקצועית וגם לקהל הרחב. במיוחד בכל הקשור בצמחיית הבר של ישראל, מיון צמחים, שמירה על צמחים נדירים ובסכנת הכחדה, ובהתאמת צמחי בר לאקלים הים תיכוני ולאקלים המדברי של ישראל.
פועלו בתחום הבוטניקה

בין השנים 1987 עד 1991 שימש עוזר מחקר של פרופסור אבי שמידע, בנושאים כגון: האבקה במשפחת הסחלביים, האבקה עצמית לעומת האבקה הדדית, גאופיטים ומאגר מרכז רת"ם לצמחי ישראל.
בין השנים 1991 עד 1998 שימש כמתרגל באוניברסיטה העברית בקורסים שונים: צומח ארץ-ישראל, אקולוגיה של צמחים ופלוריסטיקה.
בין השנים 1992 ו-1999 שימש כמנהל סקר הצמחים הנדירים של ישראל תחת אבי שמידע. במסגרת תפקידו ניהל צוות סקר, סקר בעצמו, אסף מידע ספרותי וסקר גיליונות עשבייה, כל זה הוביל מאוחר יותר לכתיבת "הספר האדום – צמחים בסכנת הכחדה בישראל" על ידו עם אבי שמידע וגדי פולק. אותה תקופה הפך למדריך טיולים בוטנים בישראל ומחוצה לה, ומרצה מבוקש. בנה מאגר צילומים של צמחיית ישראל וכל המזרח התיכון, הכולל יותר מ-200,000 צילומים מבוקשים באתרים בוטנים בעולם.
מאז 1993 כותב ועורך ספרים ומאמרים מדעיים ופופולריים בנושאים בוטניים מגוונים. בין נושאיו: התאמות צמחים למדבר, האבקה בסחלבים, שמירת טבע, צמחים נדירים, צמחים נכחדים, וצמחים בסכנת הכחדה, צמחים פולשים, גינון מקיים, מגדירי שדה לצמחי מזרח הים התיכון, צמחיית הקווקז ועוד.
בין השנים 1999 עד 2003 היה חבר בוועדה לשמות צמחי בר ליד האקדמיה ללשון העברית ומאוחר יותר חבר בוועדה למתן שמות של צמחי נוי.
במהלך השנים 1997 ו-1998 היה מעורב באיסוף הזרעים של קרובי בר של צמחי מאכל ותועלת עבור בנק הגנים, בתקופת אניקסטר והורוביץ.
לאחר סיום לימודי תואר שלישי שימש כיועץ הבוטני של חברת חוצה ישראל, פארק אריאל שרון, ויועץ מדעי לנושאים בוטניים בנשיונל ג'יאוגרפיק ישראל. מרצה מן החוץ באוניברסיטה העברית בירושלים, ומלמד מזה שנים רבות את הקורס "צומח וצמחיית ישראל", בנוסף, לימד שנתיים בפקולטה לחקלאות את הקורס "אקולוגיה של צמחים" יחד עם פרופסור חיים קיגל.
משנת 2016 משמש כמנהל מדעי ומחבר של אתר צמחיית ישראל וסביבתה, שנבנה על ידי פרופ. אבינעם דנין. אתר זה הוא המעודכן ביותר בנושא צמחיית הבר של ישראל וסביבתה, ובמידה מסוימת הוא מחליף את פלורה פלסטינה שלא עודכנה משנת 1986.
הערות שוליים

↑  חלק מן המידע נלקח ממסמך "קורות חיים", קבלת הבהרות על ידי התכתבות.
↑  אורי פרגמן-ספיר, פרחי עין גדי וחוף ים המלח, ירושלים: העמותה לעידוד וקדום שמירת הטבע במזרח התיכון, 2008
↑  צמחיית ישראל וסביבתה
↑  המידע על הספרים הוצלב עם הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261115205171  PLWABN: 9810596125205606  BIBSYS: 1074158  BnF: cb162621877 (data)  Botanist: Fragman  CiNii: DA08785381  GND: 123237130  ISNI: 0000 0001 1578 8660  LCCN: no00042694  NDL: 00513285  NTA: 227388852  RERO: 02-A006487298  SUDOC: 059534834  VIAF: 97821435   WorldCat (עם VIAF): 97821435
סטאד ריימס

סטאד ריימס (בצרפתית: Stade de Reims Champagne) הוא מועדון כדורגל צרפתי מהעיר ריימס. סטאד ריימס זכתה בשנות החמישים וראשית שנות השישים בתארים רבים ובהצלחות רבות בכדורגל הצרפתי והאירופי, אולם מאז ירדה מגדולתה.
תולדות המועדון

הקבוצה נוסדה ב-1911, ונקראה בשם החברה הספורטיבית של פארק פומרי (Société Sportive du Parc Pommery) עד 1931. ב-1935 זכתה באליפות צרפת לחובבנים. ב-1938 התחזקה משמעותית לאחר שהתאחדה עם מועדון נוסף, ספורטינג קלוב רמואה. לאחר מלחמת העולם השנייה חודשו משחקי הליגה הצרפתית שהפכה למקצוענית. סטאד ריימס הייתה לקבוצת צמרת. בעונת 1946/1947 הגיעה הקבוצה לרבע גמר הגביע הצרפתי לאחר ניצחון בשמינית הגמר על קבוצת אנז'ה וב-1949 זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה. שנה לאחר מכן זכתה בגביע לראשונה.
ב-1950 התמנה שחקן הקבוצה אלבר באטו (Batteux) למאמנה. כמאמן זכה באטו בשמונה אליפויות צרפת (חמש עם ריימס ועוד שלוש מאוחרות יותר עם סנט אטיין) נוסף על האחת שזכה בה כשחקן. הוא גם אימן במקביל (מ-1955) את נבחרת צרפת, אותה הוביל למה שהיה אז ההישג הטוב ביותר בתולדותיה עד אז - מקום שלישי במונדיאל 1958.
גם במסגרת האירופאית נחלה הקבוצה, בכיכובו של קשר נבחרת צרפת רמון קופה, הצלחות. ב-1953 זכתה בגביע הלטיני וב-1956 העפילה לגמר הראשון של גביע אירופה לאלופות, אך הפסידה לקבוצת ריאל מדריד. הקבוצה הספרדית שלטה במפעל ללא עוררים בחמש השנים הראשונות לקיומו, ושבה וניצחה את ריימס בגמר גביע אירופה לאלופות 1959. היא גם העבירה לשורותיה מריימס את קופה, לאחר הגמר הראשון בין הקבוצות. בגמר השני, היה זה החלוץ ז'יסט פונטיין שהוביל את ריימס.
שלוש שנים לאחר מכן בא אל קיצו תור הזהב של המועדון. בהפרש של שנה ביניהם עזבו את ריימס קודם כוכבה הגדול פונטיין, שפרש, ואחר כך המאמן בטה שפוטר. זמן לא רב לאחר מכן ירדה הקבוצה לליגה השנייה, ובעשורים הבאים התדרדרה אפילו עד לליגה הרביעית. בשנת 1977 הקבוצה הגיעה לגמר הגביע הצרפתי והפסידה לקבוצת סנט אטיין. בשנת 1988 הקבוצה הגיעה לחצי גמר הגביע הצרפתי והפסידה לקבוצת מץ. בשנות התשעים כבר חדלה להתקיים למעשה כמועדון מקצועי אך מאז התאוששה וחזרה עד לליגה השנייה, בשנת 2012 חזרה ריימס לליגה הצרפתית הראשונה אחרי היעדרות של 33 שנים.
בשנת 2016 נשרה ריימס חזרה לליגה הצרפתית השנייה אחרי 4 שנים בליגה הראשונה. בעונת 2019/2020 סיימה ריימס במקום השישי המוביל למוקדמות הליגה האירופית.
כדורגלנים בולטים בתולדות המועדון > הכובשים המצטיינים בליגה הבכירה

| מס' | שם | שנים במועדון | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | פייר סיניבלדי | 1944 - 1953 | 145 |
| 2 | ז'יסט פונטיין | 1957 - 1962 | 122 |
| 3 | קרלוס ביאנצ'י | 1973 - 1977 | 107 |
| 4 | רוז'ר פיאנטוני | 1957 - 1964 | 105 |
| 5 | בראם אפל | 1949 - 1954 | 96 |
| 6 | רנה בילאר | 1951 - 1959 | 81 |
| 7 | רמון קופה | 1951 - 1956   1959 - 1967 | 75 |
| 8 | ז'אן וינסן | 1956 - 1964 | 68 |
| 9 | לאון גלובצקי | 1952 - 1956   1960 - 1962 | 65 |
| 10 | פייר פלמיון | 1943 - 1950 | 65 |
כדורגלנים בולטים בתולדות המועדון > השחקנים בעלי מספר הופעות הרב ביותר בליגה הבכירה

| מס' | שם | עונות במועדון | הופעות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | רובר ז'ונקה | 15 | 502 |
| 2 | רמון קופה | 11 | 346 |
| 3 | ארמנד פנברן | 12 | 333 |
| 4 | רונה מאקלו ‏ | 10 | 319 |
| 5 | רוג'ר מרשה | 9 | 301 |
| 6 | מישל לבלן | 12 | 271 |
| 7 | ז'אן וינסן | 8 | 267 |
| 8 | רובר סאיטקה | 11 | 259 |
| 9 | פול סיניבלדי | 7 | 216 |
| 10 | אלאן רישר | 7 | 193 |
תארים והישגים עיקריים

אליפות צרפת (6):
זכייה: 1949, 1953, 1955, 1958, 1960, 1962
סגנות: 1947, 1954, 1963
גביע צרפת (2):
זכייה: 1950, 1958
סגנות: 1977
גביע הליגה (1):
1991
הגביע הלטיני (1):
1953
הסופרקאפ הצרפתי (3):
1955, 1958, 1960
הערות שוליים

↑  Liste Joueurs | Stade de Reims, stade-de-reims.com
↑  היסטוריה באתר הרשמי של הקבוצה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12011881x (data)  SUDOC: 028242777  VIAF: 203767607   WorldCat (עם VIAF): 203767607
הצתה (פשע)

רכב כיבוי שהוצת ועלה באש בעת המהומות בתאילנד בחודש מאי 2010
הצתה היא פשע של הבערת אש בכוונת זדון או כדי לפגוע במבנים, אנשים, באתרי טבע וצמחייה. הצתה לעיתים תכופות מאופיינת בהבערת אש ברכושם של אחרים, או ברכושו של המצית מתוך כוונה לתבוע תגמולי ביטוח במרמה.
הגדרות משפטיות > המשפט המקובל

הגדרת הצתה במשפט המקובל היא "שרפה במזיד של ביתו של אחר"
לעבירה המרכיבים הבאים:
במזיד
שרפה
של משכן
של אחר
אף יותר מכך, המבעיר אש בבית שבו הוא מתגורר כדי לתבוע כספי ביטוח אינו עובר עבירת הצתה על פי המשפט המקובל. מקורה ההיסטורי של הבחנה זו הוא בהנחה שהייתה רווחת בימי קדם באנגליה כי זכותו של אדם להשמיד את רכושו הפרטי בכל דרך שיבחר בה.
בישראל

עבירת הצתה מוגדרת בסעיף 448 לחוק העונשין הקובע:
המשלח אש במזיד בדבר לא לו, דינו - מאסר חמש עשרה שנים; עשה כן במטרה לפגוע בנכס של המדינה, בנכס המשמש את הציבור, באתר טבע, בצמחיה או בבטחת דרי הסביבה או במטרה לפגוע בבני אדם, דינו - מאסר עשרים שנים.
חוק העונשין בישראל מבחין בין הבערת אש במזיד ברכושו של אחר, שהיא פשע, לבין הבערת אש ברשלנות שהיא עבירה קלה יותר מסוג עוון והעונש הנילווה לה הוא עד שלוש שנות מאסר. עבירת ההצתה היא עבירה תלוית תוצאה, קיומה של שרפה היא מרכיב מהותי בעבירה ובלעדיה איננה מתקיימת.
בית המשפט העליון בישראל קבע, עוד בעת שהיה בתוקף עבירת הבער לפי פקודת החוק הפלילי, 1936, כי אדם המשלח אש ברכושו שלו, אינו אשם בעבירת הצתה. במקרה שהובא בערעור לבית המשפט העליון זוכה אדם מעבירת הצתה לאחר ששלח אש במזרנים ובצמר גפן בדירתו בבניין משותף המכיל כשלושים דירות באילת. השרפה גרמה נזק אך ורק לרכושו של הנאשם ולא נגרם כל נזק לשכניו. לא כך הדבר אם ההצתה נעשית בכוונת מרמה.
בישראל > טרור פלסטיני

ההצתה משמשת גם כאמצעי טרור נפוץ המתבצע על ידי מחבלים פלסטינים וערביי ישראל. המחבלים מבצעים את ההצתות באמצעות הבערת אש, שריפת צמיגים, יידוי בקבוקי תבערה, שילוח עפיפוני תבערה והפרחת בלוני תבערה ונפץ. פיגועי הצתה בעוטף עזה על ידי הפרחת עפיפוני ובלוני תבערה מרצועת עזה מתרחשת מאז 2018 והביאה לשריפת אלפי דונמים של שדות חקלאיים, שטחים פתוחים, יערות ושמורות טבע.
ראו גם

פירומניה
הערות שוליים

↑  מיכל אביב, עבירות הצתה וגרימת שריפה ברשלנות: מה העונש הצפוי?, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏26/05/2016
↑  ש. ז. פלר, יסודות בדיני עונשין. ירושלים: המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי ומיכאל סאקר, תשמ"ד 1984. עמ' 491
↑  אשר הוחלפה בסעיף 448 לחוק העונשין
↑  ע"פ 106/64 היועץ המשפטי לממשלה נ' יעקב אלוש. פ"ד י"ט(1), 507.
↑  ע"פ 168/67 ניסן חלילי נ' מדינת ישראל. פ"ד כ"א(2), 264
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810534070805606  GND: 4007981-8  NKC: ph127983 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
סטיבן דנהאם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 בספטמבר 1964 בוסטון, ארצות הברית 
 פטירה:  14 בספטמבר 2012 (בגיל 48) ברבנק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1987 
 בן או בת זוג:  Alexondra Lee (2005–2012) 
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיבן דנהאם (באנגלית: Stephen Dunham;‏ 14 בספטמבר 1964 – 14 בספטמבר 2012) היה שחקן אמריקאי. הוא התפרסם בזכות תפקידיו בתור ד"ר הנדרסון בסרט "המומיה" ובתור ד"ר פול צ'מברלין בסרט"חותנת בהפרעה".
חיים אישיים

סטיבן דנהאם נולד כסטיבן דנהאם באוארס בבוסטון, מסצ'וסטס ב-14 בספטמבר 1964. הוא גדל במנצ'סטר (ניו המפשייר), ניו המפשייר. הוא היה נשוי לשחקנית אלכסונדרה לי.
קריירה

דנהאם שיחק בסרט הקולנוע "המומיה" בתפקיד הנדרסון. הוא שיחק את פיטר בסרט "אחיות או לא להיות" וצ'אד בסדרת הטלוויזיה "טרו ג'קסון". הוא נודע גם בתפקידו כצ'רלי ת'ורפ בסדרת הטלוויזיה "Hot Properties". הוא שיחק את אדוארד ב-"DAG" בין השנים 2000–2001. דנהאם שיחק בעשרות סדרות טלוויזיה וסרטי קולנוע בין היתר הופיע בסרט הקולנוע "שחק אותה סמארט" משנת 2008. בשנת 2011 הוא הופיע בסדרה "שוות בקליבלנד", כששיחק ברמן מכת האמיש, ובשנת 2012 היה לו תפקיד בפעילות "פעילות על-טבעית 4" לצד אשתו אלכסונדרה לי.
מותו

הוא לקה בהתקף לב ומת ב-14 בספטמבר 2012, יום הולדתו ה-48, בברבנק, קליפורניה. כותרות הסיום של הסרט "פעילות על-טבעית 4" כוללים הקדשה אליו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 | You Taki' to Me? |  | ללא קרדיט |
| 1999 | המומיה | מר הנדרסון |  |
| 2000 | Noting Scared | מאט |  |
| 2000 | טראפיק | שתדלן |  |
| 2002 | תפוס אותי אם תוכל | טייס מס' 2 |  |
| 2003 | סדנה לעצבים | אחראי מלצרים |  |
| 2005 | חותנת בהפרעה | ד"ר פול צ'מברלין |  |
| 2008 | שחק אותה סמארט | מפקד השירות החשאי |  |
| 2012 | בלי חוקים | סיקס | ללא קרדיט |
| 2012 | פעילות על-טבעית 4 | דאג נלסון | הוקרן לאחר מותו |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | גרנד | שיפוצניק | פרק אחד |
| 1999 | Oh, Grow Up | האנטר פרנקלין | 12 פרקים |
| 2000–2001 | DAG | הסוכן אדוארד | 17 פרקים |
| 2002 | הכרוניקל | לואי פיליפס | 2 פרקים |
| 2003 | תהרוג אותי וזהו | אנדרו איש הסביבה | פרק אחד |
| 2003 | אחיות או לא להיות | פיטר | 8 פרקים |
| 2005 | נכסים חמים | ד"ר צ'רלי ת'ורפ | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2009 | המופע של ביל אנגוול (אנ') | דני | 3 פרקים |
| 2008–2010 | טרו ג'קסון | צ'אד בראקט | 2 פרקים |
| 2011 | שוות בקליבלנד | אבנר | פרק אחד |
הערות שוליים

↑  "Actor Stephen Dunham dies at 48". Variety. נבדק ב-2012-09-19.
↑  Lee, Youyoung (18 בספטמבר 2012). "Stephen Dunham Dead: 'DAG' Actor Dies At 48". Huffingtonpost.com. נבדק ב-2012-09-19. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Actor Stephen Dunham dies at 48". chicagotribune.comaccess. 2012-09-19.
↑  "Actor Stephen Dunham Bowers dies at age 48". Blog.zap2it.com. אורכב מ-המקור ב-2012-09-19. נבדק ב-2012-09-19.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5321647  ISNI: 0000 0004 0163 5040  LCCN: no2013015675  VIAF: 296601175   WorldCat (עם VIAF): 296601175
הלאל (מבחן)

הִלָאל (ראשי תיבות של השמה לרמות אנגלית להשכלה גבוהה; בערבית: امتحان فرز مستوى الإنجليزيّة للتعليم العالي ובקיצור هِلال; באנגלית: English Placement Test for Higher Education ובקיצור Hilal) היא בחינת מיון עתידית באנגלית. הבחינה עתידה לשמש מוסדות לימוד להשכלה גבוהה בישראל כבחינת הסיווג הבלעדית לרמות אנגלית של מועמדים וסטודנטים, בהתאם למדד האירופי להערכת שפות. את הבחינה עתיד לערוך המרכז הארצי לבחינות ולהערכה (מאל"ו) באופן ממוחשב.
רקע

המרכז הארצי לבחינות ולהערכה (מאל"ו) בונה ומפעיל באופן שגרתי מערכות מיון וברירת מועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה. במשך עשורים אחדים, שלוש מהן שימשו לסיווג רמת האנגלית (כשפה שנייה):
בחינת הכניסה הפסיכומטרית לאוניברסיטאות – הבחינה הפסיכומטרית הכללית הנהוגה בישראל החל מדצמבר 1983, אשר נוסף על תחום האנגלית בודקת את יכולות המועמד בתחומי החשיבה המילולית והחשיבה הכמותית. ציון תחום האנגלית בבחינה משמש בעיקר מרכיב בציון הפסיכומטרי הרב־תחומי (בעל משקל של 20% ממנו), ובאופן משני גם נחשב בפני עצמו לסיווג רמת האנגלית.
בחינת אמי"ר (אנגלית מיון לרמות) – בחינת מיון באנגלית בלבד. מבוססת על חלק האנגלית בבחינה הפסיכומטרית. בחינת נייר ועיפרון.
בחינת אמיר"ם (אנגלית מיון לרמות ממוחשב) – בחינת מיון באנגלית בלבד. מבוססת על בחינת אמי"ר ונערכת החל מאוגוסט 1992. בחינה ממוחשבת ואדפטיבית.
כאמור, ציון האנגלית בבחינות אלו נועד לאפשר למוסדות הלימוד לעמוד על רמת ידיעותיו של המועמד בשפה האנגלית. בהתאם לגובה הציון, המועמד משובץ לקורסי חובה באנגלית ברמות שונות שיידרש לעבור במהלך התואר, כאשר מרף מסוים הציון מקנה לבעליו פטור מכלל הקורסים.
רקע > מבנה ההערכה הקיים

על פי מאל"ו, פרקי האנגלית בבחינה הפסיכומטרית, בחינת אמי"ר ובחינת אמיר"ם, נועדו לבדוק "שליטה סבילה בשפה האנגלית ברמה אקדמית, כפי שהיא באה לידי ביטוי בקריאת קטעי טקסט הכתובים בשפה זו ובהבנתם". כלומר, בבחינות אלו נבדקות רק יכולות של הבנת הנקרא בשפה האנגלית. זאת על ידי שלושה מרכיבים – השלמת משפטים, ניסוח מחדש וקטעי קריאה.
בבחינה הפסיכומטרית ובבחינת אמי"ר הציון מתבסס על שני פרקי אנגלית שבכל אחד מהם 23 שאלות, כאשר הזמן הבסיסי המוקצב לפרק הוא 20 דקות; בבחינת אמיר"ם הציון משתנה בהתאם למספר השאלות שנענו, כאשר לכל שאלה מוקצב זמן נפרד למענה ואורך הבחינה הכולל הוא כשעה. בכל הבחינות הציון (או ציון תחום האנגלית) ניתן בסולם של 100 נקודות, ונע בין 50 ל-150.
רקע > המעבר למבנה הערכה חדש

במרץ 2019 התקבלה החלטה במועצה להשכלה גבוהה על סדרת שינויים באופן הוראת האנגלית והערכתה, למטרות אקדמיות ולתקשורת בין-לאומית, בקרב סטודנטים במערכת ההשכלה הגבוהה בישראל. בין השאר נקבע כי בתוך חמש שנים תוכנס למוסדות ההשכלה הגבוהה שיטה חדשה, שבמסגרתה הוראת האנגלית תקיף ארבעה תחומים שונים בשפה – הבנת הנקרא, הבנת הנשמע, הבעה בכתב והבעה בעל פה – על פי המדד האירופי להערכת שפות (CEFR) אשר גובר השימוש בו כתקן בין-לאומי. החלטה זו עתידה להביא לשינויים בקורסים ללימודי ההכשרה באנגלית הנלמדים במוסדות להשכלה גבוהה, ובד בבד תדרוש שינוי בבחינות הסיווג לרמות אנגלית.
ביוני 2019, על רקע החלטת המל"ג, פרסם מאל"ו כי הוא בוחן ביצוע שינויים בהערכת הרמה באנגלית. על פי הפרסום, מאל"ו החל לפתח בחינה חדשה באנגלית לסיווג לרמות לימוד, שתעריך הבנת הנקרא, הבנת הנשמע, והבעה בכתב, באופן המושתת על ה-CEFR. עוד נודע כי הציון יכלול גם הערכה מספרית (בדומה למבנה הקיים, בין 50 ל-150) וגם הערכה מילולית של כל מיומנות בשפה על פי סולם ה-CEFR. הבחינה תהיה ממוחשבת ואדפטיבית, בדומה לבחינת אמיר"ם, ואורכה הכולל יהיה כשעתיים.
החל מאותה שנה החל מאל"ו בפיתוח פריטיה השונים של הבחינה, אופן העברתם ואורכה המתוכנן. במקביל לכך נערכו סקרי עומק הן בקרב סטודנטים והן בקרב אנשי סגל אקדמי מאוניברסיטאות וממכללות שונות בארץ.
במאי 2024 החל מאל"ו לשנות את בחינות הידע באנגלית שהוא אחראי להן, לקראת המעבר לבחינה החדשה. בשלב הראשון בוטלו בחינות אמי"ר ואמיר"ם, והוחלפו בבחינה ששמה אמירנט, מתכונת חדשה של בחינת הידע הממוחשבת. בחינה זו לא שונה מאמיר"ם בתכניה, אלא באופן הפעולה האדפטיבי שלה: הבחינה אומדת את יכולות הנבחן לאחר כל פרק, במקום לאחר כל שאלה. כמו כן, אורכה לא עולה על 39 דקות, והיא מורכבת משישה פרקים המסודרים באופן קבוע.
בשנת 2025 יחל השלב השני במעבר לבחינה החדשה, ובמהלכו תושק בחינת "אמירנט+" – בחינת "אמירנט" בתוספת שני פרקים ניסיוניים עם שאלות מסוגים חדשים, לצורך בדיקה סטטיסטית שלהן על נבחנים. כחצי שנה לפני השקת הבחינה יפורסמו שאלות לדוגמה מתוך הפרקים הניסיוניים בבחינה, עבור הנבחנים.
השלב השלישי והאחרון, שמועדו עדיין אינו ידוע, הוא המעבר לבחינה החדשה, ששמה בחינת ההשמה לרמות אנגלית להשכלה גבוהה (הלאל). כניסת בחינת הלאל תלווה בהוצאת פרק האנגלית מהבחינה הפסיכומטרית, שתכלול מאותה עת רק את תחומי החשיבה הכמותית והחשיבה המילולית, ותמשיך להתבצע על נייר.
מבנה הבחינה

נכון ליולי 2024, מבנה הבחינה המדויק, ובכללו סוגי השאלות החדשים, עדיין לא פורסם באופן רשמי על ידי מאל"ו. כמו כן, המבנה המתוכנן עשוי לעבור שינויים לקראת המעבר לבחינה החדשה, בין השאר בהתאם לבדיקות שונות שיערוך על פריטי הבחינה החדשים שבפיתוח.
על פי מאל"ו, הבחינה החדשה תהיה אדפטיבית וממוחשבת, מושתתת על ה-CEFR. כמו כן ידוע כי במסגרתה יוערכו – בשלב ראשון – הבנת הנקרא, הבנת הנשמע, והבעה בכתב (כאשר בהמשך עשויים להתווסף פריטי הערכה של מיומנות ההבעה בעל פה).
עוד ידוע כי בבחינה יישארו כפי שהם הפריטים שהופיעו באופן מסורתי בפרקי האנגלית בבחינה הפסיכומטרית ובבחינות אמי"ר ואמיר"ם, שבחנו יכולות הבנת הנקרא:
השלמת משפטים – חלק זה בוחן את אוצר המילים של הנבחן.
ניסוח מחדש – נתון משפט ואחריו ארבעה משפטים שונים, ועל הנבחן לבחור את המשפט שמשמעותו היא הדומה ביותר למשמעות המשפט המקורי.
הבנת הנקרא – קטע הבנת הנקרא ואחריו מספר שאלות שבוחנות את טיב הבנת הקטע על ידי הנבחן.
מבנה הבחינה > פריטים חדשים שהוצעו

הפריטים המפורטים להלן מתבססים על פרסומים של מאל"ו לאורך השנים האחרונות, ומובאים בגדר הצעה בלבד וכך יש לראותם; ייתכן שבפועל חלקם לא יופיעו בבחינה העתידית, וכן שיופיעו בה פריטים מסוגים אחרים שלא מוזכרים להלן.
הבנת הנקרא
ארגון פסקה – נתונים 4–5 משפטים, ועל הנבחן לסדר אותם בסדר הנכון, כך שייווצר קטע לכיד והגיוני.
דקדוק – נתון משפט עם חלק חסר. על הנבחן לבחור את התשובה שתשלים את המשפט בצורה הנכונה ביותר מבחינת דקדוק.
הבנת הנשמע
השלמת משפט – יושמע קטע באורך כ-30 שניות, שבסופו חסרה מילה. על הנבחן להקשיב לקטע ולבחור את המילה המתאימה ביותר להשלים את המשפט.
תשובה לשאלה – יושמע קטע באורך כ-60 שניות. על הנבחן להקשיב לקטע ולענות על שאלה על הנאמר בו.
הבעה בכתב
בשאלות הבעה בכתב יינתן דגש גם על התוכן (ובכלל זה אוצר המילים) וגם על הלשון (ובכלל זה איות, דקדוק, פיסוק ומבנה המשפט).
הפקת מילה – נתון משפט עם מילה חסרה, ומתחתיו מילה בודדת. על הנבחן להטות את המילה כך שתשלים את המשפט בצורה נכונה (למשל על ידי הוספת סיומת דקדוקית מתאימה).
ניסוח מחדש מונחה – נתון משפט ומתחתיו משפט חלקי ומילה בודדת. יש להשלים את המשפט החלקי תוך שימוש במילה, כך שיקבל משמעות דומה למשמעות המשפט המקורי.
תיאור גריין – נתון גרף עם נתונים. על הנבחן לכתוב תיאור של הגרף באורך כ-100 מילים, המפרט את המידע בגרף וכולל הסבר של הנתונים העולים ממנו.
חיבור – כתיבת חיבור מקוצר (כ-100 מילים) עבור מטלת כתיבה כלשהי.
הציון בבחינה

סולם הציונים בבחינת הלאל נע בין 50 ל-150. ציונים אלו שקולים גם לציון בפרקי האנגלית בבחינה הפסיכומטרית ולציוני בחינות אמי"ר ואמיר"ם, כפי שהם במבנה ההערכה הקיים באנגלית. בנוסף להערכה המספרית, הציון יכלול הערכה מילולית של כל מיומנות בשפה על פי סולם ה-CEFR.
הערות שוליים

↑  מהי הבחינה: אמי"ר, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה (ארכיון)
↑  לימודי אנגלית למטרות אקדמיות ובינלאומיות – מסמך מס’ 4465, באתר המועצה להשכלה גבוהה
1 2  רות פורטס, מבחן חדש להשמה לרמות אנגלית במוסדות להשכלה הגבוהה, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה, ‏12 ביוני 2019
↑  שירה קדרי-עובדיה, הבחינה הפסיכומטרית צפויה להשתנות ולבדוק מיומנויות נוספות באנגלית, באתר הארץ, 29 ביוני 2019
↑  סקר בעלי עניין במבחן השמה לרמות אנגלית להשכלה גבוהה (הלאל), באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה, ‏נובמבר 2022
↑  סקירת תוצאות סקר בעלי העניין במבחן ההשמה, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה, ‏2023
1 2 3  הרקע לבחינת אמירנט - מרכז ארצי לבחינות ולהערכה, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה, ‏15 בינואר 2024
↑  INTRODUCING NITE`S NEW ENGLISH TEST: HILAL (הִלאל) - H-INET 2022 International Spring Conference The Evolving Landscape of Language Teaching and Learning: Issues, Goals and Competences, באתר Eventact (באנגלית)
↑  סקר עמדות בנוגע למבחן יע"ל ושימוש בעברית בלימודים אקדמיים, באתר מרכז ארצי לבחינות ולהערכה, ‏דצמבר 2023
מרכז ארצי לבחינות ולהערכה

| --- | --- |
סמליל המרכז
בניין המרכז הארצי לבחינות ולהערכה בקמפוס גבעת רם, ירושלים
בניין המרכז הארצי לבחינות ולהערכה בקמפוס גבעת רם, ירושלים
 עמותה
 תקופת הפעילות:  1983–הווה (כ־42 שנים)
 מייסדים:  ברוך נבו 
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  אבישי גולדברג 
 מנכ"ל:  יואל רפ
 מיקום
 מיקום:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′25.98″N 35°11′59.12″E﻿ / ﻿31.7738833°N 35.1997556°E﻿ / 31.7738833; 35.1997556
 http://www.nite.org.il
 he
 
מרכז ארצי לבחינות ולהערכה (בראשי תיבות, מאל"ו; באנגלית: Israeli National Institute for Testing and Evaluation או NITE) היא עמותה, שמטרתה הפעלה של מערכת מבחנים לחיזוי ההצלחה בלימודים אקדמיים.
המרכז הוקם בשנת 1983 על פי החלטת ועד ראשי האוניברסיטאות בישראל, על מנת לטפל במרוכז בבחינות הכניסה למועמדים לאוניברסיטאות, לשפר את בחינות הכניסה לאוניברסיטאות ולשרת את כל המוסדות להשכלה גבוהה עם מערך בחינות אחיד. המרכז בונה את בחינות הכניסה לאוניברסיטאות ולמוסדות להשכלה גבוהה אחרים בישראל. המרכז בוחן בכל שנה כ-55 אלף מועמדים בבחינת הכניסה לאוניברסיטאות. המרכז נחשב לאחד מגופי הידע המובילים בעולם בתחום המבחנים והפסיכומטריקה.
מרכז ארצי לבחינות ולהערכה רשום כעמותה. חברות העמותה הן האוניברסיטאות הציבוריות בישראל.
המרכז פועל בניהולו של הוועד מנהל שבו נציגים שני חברים מכל האוניברסיטאות הציבוריות בישראל. צוות העובדים במרכז מורכב מאנשי מקצוע ומחוקרים בכירים בתחום הפסיכומטריקה, ובו גם מומחי מחשב ואנשי מנהלה.
את פעילות המרכז מלווה מועצה מדעית שבה אנשי מקצוע נבחרים מישראל ומחו"ל, ומטרתה לסקור את הפעילות המקצועית, לבקר, לייעץ ולהעמיד את הפעילות על הרמה הגבוהה ביותר.
מטרות המרכז הארצי לבחינות ולהערכה

בנייה והפעלה של מערכות מיון וברירת מועמדים ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה
מתן ייעוץ ושירותי מדידה, מיון, הערכה וברירה למוסדות חינוך ולארגונים אחרים כדי לפתח את הידע והניסיון של העמותה
עריכת מחקרים בנושאים הנוגעים למערכות המיון והברירה של המוסדות להשכלה גבוהה ושל הארגונים האחרים לעיל
עריכת מחקרים בנושאים אחרים הנוגעים למוסדות להשכלה גבוהה.
מתן שירותים לחברי העמותה (האוניברסיטאות) על פי החלטת הוועד המנהל ובהתאם למדיניות האספה הכללית
נוסף על מטרות אלו, מאל"ו מבקש לפעול לקידום תחום הבחינות, המדידה וההערכה בישראל.
מרכזי בחינה

לצורך העברת הבחינות הממוחשבות מאל"ו מפעיל ארבעה מרכזי בחינות (בירושלים, תל אביב, חיפה ובאר-שבע). במרכזי הבחינה ניתן להבחן במבחני אמירנט ויעלנט. בנוסף מרכזי הבחינה משמשים לעיתים להעברת חלק מהבחינות בתנאים מותאמים. המבחן הפסיכומטרי ויתר מבחני הנייר ועיפרון מועברים בקמפוסים של מוסדות להשכלה גבוהה במועדים קבועים.