stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הטור של טורקיה
מנצחים בקטגוריות השונות בשנים האחרונות > כללי

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2000 | קזחסטןסרג'יי לאברננקו |  |
| 2001 | טורקיהמרט מוטולו |  |
| 2002 | איראןח'אדר מיזבאני |  |
| 2003 | טורקיהמרט מוטולו |  |
| 2004 | איראןאח'אד קאזמי |  |
| 2005 | בולגריהסבטוסלב ח'אנלייב |  |
| 2006 | איראןח'אדר מיזבאני |  |
| 2007 | בולגריהאיוואילו גברובסקי |  |
| 2008 | ספרדדויד גארסיה דפאנה |  |
| 2009 | דרום אפריקהדריל אימפי |  |
| 2010 | איטליהג'ובאני ויסקונטי |  |
| 2011 | רוסיהאלכסנדר אפימקין |  |
| 2012 | קזחסטןאלכסנדר דיאצ'נקו | אסטנה |
| 2013 | אריתריאהנתנאל ברהאנה | יורופקאר |
| 2014 | בריטניהאדם ייטס | מיצ'לטון - סקוט |
| 2015 | קרואטיהקריסטיאן דוראסק | יו.איי.אי אמירטס |
| 2016 | פורטוגלחוזה גונסאלבש | קאחה רוראל |
| 2017 | איטליהדייגו אוליסי | יו.איי.אי אמירטס |
| 2018 | ספרדאדוארד פראדס | אוסקדי |
| 2019 | אוסטריהפליקס גרוסשארטנר | בורה–הנסגרוהה |
| 2021 | ספרד חוסה מנואל דיאס | דלקו |
| 2022 | ניו זילנד פטריק בווין | ישראל - פרמייר טק |
| 2023 | קזחסטן אלכסיי לוצנקו | אסטנה |
| 2024 | הולנד פרנק ואן דן ברוק | Team dsm–firmenich PostNL |
מנצחים בקטגוריות השונות בשנים האחרונות > ספרינטרים

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2010 | גרמניה אנדרה גרייפל |  |
| 2011 | איטליה אלסנדרו פטאקי |  |
| 2012 | אוסטרליה מת'יו גוס | מיצ'לטון סקוט |
| 2013 | גרמניה אנדרה גרייפל | לוטו בליסול |
| 2014 | בריטניה מרק קוונדיש | קוויק סטפ |
| 2015 | בריטניה מרק קוונדיש | קוויק סטפ |
| 2016 | איטליה מנואל בלטי | סאות'היסט ונצואלה |
| 2017 | בלגיה אדוארד טונס | טרק-סגפרדו |
| 2018 | אירלנד סם בנט | בורה–הנסגרוהה |
| 2019 | אירלנד סם בנט | בורה–הנסגרוהה |
| 2021 | בלגיה יספר פיליפסן | אלפסין–פניקס |
| 2022 | בלגיה יספר פיליפסן | אלפסין–פניקס |
מנצחים בקטגוריות השונות בשנים האחרונות > מטפסים

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2010 | צרפת רמי פאורייה | קופידיס |
| 2011 | קולומביה לואיס פליפה לאוורדה |  |
| 2012 | איטליה מרקו בנדירה | קוויק סטפ |
| 2013 | אוקראינה סרג'יי גרטצ'קין |  |
| 2014 | קוראסאו מרק דה מאר |  |
| 2015 | קולומביה חואן פאבלו ולנסיה |  |
| 2016 | פולין פרזמיסלאוו נימיק | יו.איי.אי אמירטס |
| 2017 | איטליה מירקו מאסטרי | ברדינאי |
| 2018 | סלובניה גרגה בולה | בחריין מרידה |
| 2019 | בלגיה טימו ווילמס | ספורט פלאנדרן |
| 2021 | אוקראינה ויטאלי בוטס | סאלקאנו–סאקאריה |
| 2022 | ארצות הברית נואה גרניגן | ויילדפייר ג'נריישן |
הערות שוליים

↑  ahood, Tour de France a week earlier in 2020, Turkey out of WorldTour, VeloNews.com, ‏2019-06-26 (באנגלית)
↑  לאחר פסילתו של מוסטפא סאייר הטורקי, שניצח במקור במרוץ אך תואר זה נשלל ממנו לאחר פרשיית אמרוץ
ארנסט קלה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 במרץ 1942 פרנקפורט, גרמניה הנאצית 
 פטירה:  18 במאי 2013 (בגיל 71) פרנקפורט, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 יצירות בולטות:  Auschwitz, Nazi Medicine and Their Victims 
 פרסים והוקרה:  מדליית וילהלם לושנר (2007)  פרס האחים שול (1997)  לוחית גתה של עיריית פרנקפורט (2001)  פרס גרימה  Baden-Baden Festival of TV Films  Kurt Magnus Award 
 אתר רשמי
 
ארנסט קלה (בגרמנית: Ernst Klee‏; 15 במרץ 1942, פרנקפורט – 18 במאי 2013, פרנקפורט) היה עיתונאי וסופר גרמני, שכתב על תולדות גרמניה, בעיקר בתקופת גרמניה הנאצית. הוא נודע בחשיפה ותיעוד פשעים רפואיים של הרייך השלישי, בעיקר תוכנית T4. הוא מחבר הספר "הימים הטובים ההם: השואה בעיני מבצעיה ובעיני העומדים מהצד", שפורסם בתרגום לאנגלית בשנת 1991.
חיים ויצירה

קלה היה טכנאי הסקה מרכזית. לאחר מכן עמד בדרישות הכניסה לאוניברסיטה ולמד תאולוגיה וחינוך חברתי.
כעיתונאי בשנות השבעים סקר קבוצות שהודרו מבחינה חברתית, בהן חסרי בית, חולים פסיכיאטריים ונכים. במהלך תקופה זו שיתף פעולה עם גוסטי שטיינר, שהניח את התשתית לתנועת השחרור הגרמנית הפדרלית של נכים.
בשנת 1997 קיבל קלה את פרס האחים שול על ספרו "Auschwitz, die NS-Medizin und ihre Opfer" ("אושוויץ, רפואה נאצית וקורבנותיהם"). בשנת 2001 כיבדה העיר פרנקפורט את קלה בשלט גתה של העיר פרנקפורט (אנ') על ספרו "Deutsche Medizin im Dritten Reich. Karrieren vor und nach 1945" ("רפואה גרמנית ברייך השלישי. קריירה לפני ואחרי 1945"). בנימוקי הענקת הכבוד נקבע כי עבודותיו של קלה "תומכות בחופש אזרחי, אומץ מוסרי ואינטלקטואלי ומקנות תנופה חשובה למודעות העכשווית לנושאים אלה." מחויבותו של קלה לחשיבותם של אנשים עם מוגבלויות הייתה הגורם המכריע לשינוי שמו של בית הספר לשעבר "Westfälische Schule für Körperbehinderte" ("בית הספר הווסטפאלי לאנשים עם מוגבלויות") במטינגן, ל"בית הספר על שם ארנסט קלה" בשנת 2005.
קלה כתב 27 מאמרים לשבועון "די צייט". בין 1974 ל-1995. בשנת 2003 כתב מאמר ובו ביקורת על השמטת הפעילות הנאצית מתוך פרטי הקריירה של אישים שהוזכרו ב-"Deutsche Biographische Enzyklopädie" ("אנציקלופדיה גרמנית ביוגרפית") וכן מאמר בו תיאור יחסי אמנים גרמנים למחנות ההשמדה הנאצים בפולין הכבושה על ידי גרמניה. הסופר קארל-היינץ ינסן כתב ב-27 בפברואר 1987 על קלה: "המחקר ההיסטורי בן זמננו מתעלם מנושא זה [של פשעים רפואיים בתקופה הנאצית]; [...] אלמלא העיתונאי החופשי ארנסט קלה שעמל על קריאת אלפי תיקים בארכיוני מוסדות, הייתה אחת הזוועות הנוראיות ביותר של המאה הנוכחית - עלומה."
קלה נפטר בעיר הולדתו פרנקפורט בגיל 71 לאחר מחלה ארוכה וקשה.
ביבליוגרפיה

תרגומים:
Ernst Klee, Willi Dressen and Volke Riess (editors), "The Good Old Days": The Holocaust Through the Eyes of the Perpetrators and Bystanders, London, Hamish Hamilton, 1991;
פורסם בארצות הברית תחת הכותרת: "The Good Old Days": The Holocaust as Seen by Its Perpetrators and Bystanders, Old Saybrook, CT, Konecky and Konecky, 1991 ISBN 1-56852-133-2 (original German edition S. Fischer, 1988).
סרט תיעודי

Die Hölle von Ückermünde. Psychiatrie im Osten (הגיהנום של איקרמינדה: פסיכיאטריה במזרח) דו"ח, 43 דקות. כתיבה ובימוי: ארנסט קלה, הפקה: ARD, שידור ראשון: 1993. התפתחות הפסיכיאטריה ב"שנה השלישית לאחר האיחוד הגרמני" מוצגת בדוגמאות של שני מוסדות במזרח גרמניה לשעבר. הסרט מראה יחס מזעזע לאנשים עם מוגבלות דרך עיניהם של הנפגעים. חמישים שנה אחרי "המתת החסד" בגרמניה, תיעוד זה שימש תזכורת במסורת הסרטים העלילתיים פריקס וקן הקוקייה.
פרסים

1971: פרס על שם קורט מגנוס מ-ARD
1981: פרס הטלוויזיה של האקדמיה הגרמנית לאמנויות הבמה (גר')
1982: פרס על שם אדולף גרימה (אנ') לתוכנית טלוויזיה
1997: פרס האחים שול
2001: לוחית גתה של העיר פרנקפורט
2007: מדליית וילהלם לשנר (אנ') מטעם מדינת הסה
הערות שוליים

↑  "Historiker Ernst Klee ist tot"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263904105171  PLWABN: 9810572086805606  BIBSYS: 90408455  BnF: cb12028730n (data)  CiNii: DA03494530  GND: 115682759  ICCU: TO0V059058  ISNI: 0000 0001 2147 641X  LCCN: n50047241  LNB: 000012547  NDL: 00469627  NKC: ola2007364582  NLA: 35685342  NTA: 068183119  RERO: 02-A003457968  SELIBR: 272841  SUDOC: 028455355  Trove: 1041949  VIAF: 110453406   WorldCat (עם VIAF): 110453406 
מרכז המתת החסד הרטהיים (Hartheim) שהשתתף בתוכנית T4 - אותנסיה, מוקד המחקר של קלה לגבי מלחמת העולם השנייה (ISBN 3-596-24327-0), 2005
ה'קנ"ח

ה'קנ"ח (5158)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1397 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1398. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'קנ"ג

ה'קנ"ג (5153)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1392 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1393. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לפי ההלכה, בשנת ה'קנ"ג מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ברכת החמה ביום רביעי י"ב בניסן - 26 במרץ 1393 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז).
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
הארווי פיקאר

| --- | --- |

 לידה:  8 באוקטובר 1939 קליבלנד, אוהיו, ארצות הברית
 פטירה:  12 ביולי 2010 (בגיל 70) קליבלנד הייטס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 לאום:  אמריקאי
 מקום קבורה:  בית הקברות תצפית האגם 
 עיסוק:  מחבר ספרי קומיקס, פקיד ומבקר מוזיקה וספרות
 מקום לימודים:  תיכון שייקר הייטס, אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב 
 שפות היצירה:  אנגלית
 סוגה:  קומיקס מחתרתי
 נושאי כתיבה:  אוטוביוגרפי
 יצירות בולטות:  "אמריקן ספלנדור"
 בן או בת זוג:  Joyce Brabner (1984–2010) 
 פרסים והוקרה:  פרס הספר האמריקאי (1987)  פרס אינקפוט (1986)  היכל התהילה של ויל אייזנר (2011) 
 
הארווי לורנס פיקאר (אנגלית: Harvey Lawrence Pekar; ‏8 באוקטובר 1939 - 12 ביולי 2010) היה כותב קומיקס יהודי-אמריקאי ומבקר מוזיקה שהתפרסם בעיקר בזכות סדרת הקומיקס האוטוביוגרפית "אמריקן ספלנדור".
פיקאר תיאר את "אמריקן ספלנדור" כ"אוטוביוגרפיה הנכתבת תוך כדי התרחשותה. הנושא הוא פשוט הישרדות. למצוא עבודה, למצוא בת זוג, למצוא מקום מגורים ומקום ליצור בו. החיים הם מלחמת התשה. אתה חייב להישאר פעיל בכל החזיתות. דבר מוליך למשנהו. ניסיתי לשלוט בעולם כאוטי וזה מאבק אבוד מראש. אך איני יכול לוותר. ניסיתי ולא הצלחתי."
תולדות חייו

הארווי פיקאר ואחיו הצעיר אלן נולדו בקליבלנד, אוהיו לסול ודורה פיקאר, יהודים יוצאי ביאליסטוק, פולין. סול פיקאר היה חוקר תלמוד ובעל חנות מכולת על שדרות קינסמן, עם דירת מגורים למשפחה מעל החנות. כילד, שפת האם של הארווי הייתה יידיש, והוא למד לקרוא ולהעריך רומנים בשפה זו.
הארווי סיים את לימודיו בתיכון שייקר הייטס מ-1957, משם המשיך לאוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב (Case Western Reserve University), אך נשר מלימודיו אחרי שנה. לאחר מכן שירת בחיל הים, ואחרי השחרור חזר לקליבלנד, שם עבד בעבודות מזדמנות עד שנשכר כפקיד בבית חולים. הוא החזיק בעבודתו גם לאחר שהתפרסם עד לפרישתו ב-2001.
בשנת 2003 עלה לאקרנים סרט הקולנוע "אמריקן ספלנדור", אדפטציה לסדרת הקומיקס הידועה של פיקאר. בסרט גילם את דמותו השחקן פול ג'יאמטי, בעוד פיקאר עצמו הופיע בקטעי קישור וקטעי ארכיון. הסרט זכה להצלחה ביקורתית והיה מועמד למספר פרסים. פיקאר כתב על השפעות הסרט בקומיקס "אמריקן ספלנדור: שנת הסרט שלנו".
בשנת 2006 הוא פרסם ספר Ego & Hubris: The Michael Malice Story שהוא ביוגרפיה של מייקל מאליס.
פיקאר חלה במחלת הסרטן 3 פעמים במהלך חייו, ואף כתב על מהלך הטיפולים (המוצלחים) בלימפומה בספר "שנת הסרטן שלנו" שיצא ב-1994, בשיתוף עם אשתו השלישית ג'ויס בראבנר. השניים חיו באוהיו יחד עם בת האומנה שלהם דניאל.
בליל ה-12 ביולי 2010 נמצא פיקאר ללא רוח חיים על ידי אשתו, ג'ויס, בביתם, כאשר עמד לעבור טיפולים לאחר שלקה בפעם השלישית במחלת הסרטן. מאוחר יותר נקבע כי מותו נגרם משילוב קטלני ולא מכוון בין תרופות נוגדות דיכאון.
הערות שוליים

↑   Harvey Pekar (Obituary), The Telegraph, 13 July 2010
↑  Exclusive: A Smorgasbord of Art and Comics Celebrating Harvey Pekar’s Yiddishkeit
↑  Harvey Pekar, Cleveland comic-book legend, dies at age 70
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463099305171  PLWABN: 9810547649505606  BNE: XX1064019  BnF: cb12248147g (data)  GND: 118971514  ISNI: 0000 0001 1470 5982  LCCN: n85195352  MusicBrainz: dc188778-c6eb-4e4b-8c5e-15a35e2fd310  NKC: xx0083687  NLG: 326378  NLK: KAC201634008  NTA: 073103349  SNAC: w6gm8r9j  SUDOC: 08045545X  Trove: 1071647  VIAF: 35256182   WorldCat (עם VIAF): 35256182
האחווה הסטודנטיאלית הגאה

| --- | --- |

 פעילות:  תא סטודנטים
 התאגדות:  תא סטודנטים
 תחום:  להט"ב, אקטיביזם
 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסדים:  ארז וינר ומתן בן יוסף
 מנכ"ל:  עו"ס דניאל סימון
 מנהל פעילות:  עומר גרוסמן
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־10 שנים)
 נוצר מתוך:  האגודה למען הלהט"ב בישראל
 אתר האחווה הרשמי
 
האחווה הסטודנטיאלית הגאה היא התארגנות סטודנטיאלית להט"בית הפועלת בכ-30 קמפוסים אקדמאיים בישראל במסגרת תאים סטודנטיאלים. האחווה משותפת לאגודה למען הלהט"ב, התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל ופר"ח.
נכון לשנת 2021 צוות האחווה מונה כ-60 מלגאים וארבעה שכירים [דרוש מקור] אשר מקיימים את הפעילות ברחבי הארץ. הצוות מורכב מסטודנטיות וסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה אשר מוכרים על ידי המל"ג.
היסטוריה

עד שנת 2014, התקיימו ברחבי המוסדות האקדמיים בישראל מגוון התארגנויות סטודנטיאליות של קהילת הלהט"ב. בשנת 2010 הקימו מחדש ארז וינר ומתן בן יוסף את התא גאה באוניברסיטת תל אביב. לאחר כשלוש שנות פעילות, יצרו המנחים קשר עם תאים נוספים ברחבי הארץ, התא הגאה במכללת תל-חי, התא הגאה במכללת ספיר, סגול - קבוצה להט"בית של סניף באר שבע והדרום של אגודת הלהט"ב והתא הגאה בחיפה. את הרעיון להקמת ארגון ארצי הגה אורון רז שהיה רכז התא הגאה בחיפה. וינר ובן יוסף יצרו קשר עם אגודת הלהט"ב והתאחדות הסטודנטים. התאחדות הסטודנטים בניהול ראשי תאי אופק של מפלגת העבודה, פנתה לאגודה הלהט"ב והציעה מחדש את מלגות עוצמה, שניתנו לסטודנטים הנותנים עזרה בלימודים לבני-נוער להט"בים בסיכון.
לאחר מספר פגישות נוצרה הנהגה משולשת בראשות ארז וינר, מתן בן יוסף ולוטם קורן מנחת התא הגאה במכללת תל-חי, למה שיהפוך לאחווה הגאה. בספטמבר 2014 נערך סמינר הדרכה ראשון ל-15 אנשים שעתידים להקים תאים גאים ברחבי הארץ. שם הארגון התקבל כחצי שנה לאחר תחילת הפעילות ולקראת הסמינר הארצי הראשון של האחווה. רק בשנה השנייה התאים השונים החלו גם הם להיקרא "אחוות".
מבנה

פעילות האחווה היא ארצית ומנוהלת על ידי סניף ארצי שעובד תחת מסגרת ארגונית של התאחדות הסטודנטים ולאגודה למען הלהט"ב. סניפי האחווה מחולקים לאזורים המרוכזים ביחד, ובכל קמפוס תא נפרד. הפעילות מנוהלת על ידי מתנדבים ורכזים הממומנים במלגות.
| שם האחווה | שנת הקמה | מקורות |
| --- | --- | --- |
| האחווה הגאה בטכניון  TechnoQueers | 2001 |  |
| האחווה הגאה תל חי | 2010 |  |
האחווה הגאה האקדמית גליל מערבי: 
האחווה הגאה מכללת כנרת: 
האחווה הגאה גורדון: 
האחווה הגאה מכללת אורנים: 
האחווה הגאה - אוניברסיטת חיפה: 
האחווה הגאה באוניברסיטת תל אביב LGBTau: 
האחווה הגאה בשנקר LGBTQ Shenkar: 
| האחווה הגאה - אגודת הסטודנטים המרכז הבינתחומי IDC PRIDE Club | 2014 |  |
האחווה הגאה באוניברסיטת בר־אילן: 
האחווה הסטודנטיאלית הגאה באריאל אריאל גאה בכם: 
האחווה הסטודנטיאלית הגאה רופין: 
האחווה הסטודנטיאלית הגאה-בית ברל: 
האחווה הירושלמית הגאה: 
האחווה הגאה בבצלאל: 
האחווה הגאה - קמפוס עין כרם: 
| האחווה הגאה בן-גוריון | 2015 |  |
האחווה הגאה בפקולטה לחקלאות: 
האחווה הגאה מכללת ספיר: 
האחווה הגאה ויצמן WIS LGBTQ Association:
רקע

נמצא כי כמחצית מהסטודנטים מהקהילה הגאה אינם חשים ביטחון במוסד הלימודים, אינם חושפים את זהותם המינית והמגדרית במסגרת הלימודים (60%) וכן חשופים בשיעורים של יותר מ-26% להטרדות מיניות במסגרת הלימודים. מחקרים שנערכו במוסדות להשכלה גבוהה בחו"ל מראים כי לאקלים ולתרבות ארגונית במוסדות להשכלה גבוהה יש השפעה גדולה לתרומה להישגים של סטודנטים, ליצירתיות ולקידום מטרות ההשכלה הגבוהה. על פי אותם המחקרים אקלים מיטבי יכלול גם יצירה של סביבה בה מתקיים גיוון של סטודנטים ושל מרצים, בין היתר מבחינת זהות מגדרית ונטייה מינית.
מוסדות להשכלה גבוהה מהווים שלב קריטי בגיבוש הזהות של צעירים – לקשרים שצעיר יוצר עם קבוצת השווים ישנה משמעות מכרעת בגיבוש הזהות הגאה שלו ובביצוע סינתזה עם שאר הזהויות שלו. על כן, האחווה פועלת ליצירת חיבור בין הזהות הגאה, הזהות המקצועית (הדיסציפלינה הנלמדת) והזהות האזרחית (המעורבות החברתית הנדרשת מכל פרט בחברה).
פעילות האחווה במוסדות הלימוד

בכל מוסד קיימת קהילה אשר נפגשת במתכונת המתאימה לאופיו של מוסד הלימודים בו היא פועלת. מרבית הקהילות נפגשות אחת לשבוע ופועלות כקהילות חברתיות ומשימתיות. במהלך המפגשים המשתתפים זוכים לקבוצת שייכות ונהנים מפעילות חברתית לצד עיסוק בנושאים שונים, כמו זהות גאה, זכויות להט"ב, מנהיגות, מעורבות חברתית, מגדר, זכויות נשים, מודלים להקמת משפחה, קהילות בחברה הישראלית ועוד. עם הפרויקטים שהאחווה מקיימת נמנים:
כנסים וימי עיון בנושאים הנוגעים לתחומי הלימוד - חינוך בראי להט"בי במכללות לחינוך, מודלים של משפחות בלימודי עבודה סוציאלית, שיווק לקהילה הגאה בלימודי תקשורת.
פרויקטים ואירועים ייחודיים להעלאת המודעות בנושאים הנוגעים לקהילה הגאה - תערוכות, הוצאה לאור של עיתונים קווירים, כתיבת מערכי פעילות להתנסויות בהוראה, קיום שולחנות עגולים, ציון יום ההבנ"ה ואירועי גאווה.
פרויקטים שמטרתם לקדם מרחב בטוח בתוך מוסדות הלימוד - הכשרות לסגל ההוראה ולסגל המנהלי, הגדרת שירותים לא ממוגדרים, הגברת השילוב של תכנים להט"בים בתוכניות הלימוד.
פרויקט קש"ת - רשת קהילות מגורים גאות

קשת היא רשת קהילות צעירים גאות שמטרתה לעודד התיישבות של חברי וחברות הקהילה הגאה בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של מדינת ישראל.
רבים מחברי וחברות הקהילה הגאה עוזבים את סביבת המגורים שלהם מיד עם סיום התואר לסביבות מגורים הנחשבות לנוחות יותר עבור הקהילה הגאה. קהילות קשת יוצרות מרכזים להט"בים מעורבים ומעורים בשכונה, אשר משפרות את האקלים עבור הקהילה הגאה. הסטודנטים והסטודנטיות עתידים לקבל ליווי, כיחידים וכקבוצה לאחר סיום התואר, על מנת שיוכלו להמשיך להשפיע ולהיטמע במרקם החיים המקומי.
בשנת הפעילות תשפ"א הוקמה בבאר שבע קהילת המגורים הסטודנטיאלית הגאה הראשונה. בשנת תשפ"ב הפרויקט התרחב גם לכפר סבא.[דרוש מקור]
פרויקט קמפוס בטוח

"קמפוס בטוח" הוא תו שניתן למוסדות לימוד אשר מקיימים תנאים של מרחב בטוח.
קידום ערכים של סובלנות, קבלת האחר ושוויון באמצעות שיח חיובי, סבלני ומכיל כלפי הקהילה.
יצירת סביבה חינוכית בטוחה ומכילה לסטודנטים גאים שתאפשר להם לממש את הפוטנציאל האקדמי שלהם.
עידוד יזמות ועשייה חברתית סטודנטיאלית גאה במוסדות האקדמיים ומחוצה להם.
פורומים מקצועיים באחווה

האחווה הסטודנטיאלית הגאה מפעילה פורומים מקצועיים-גאים בשיתוף ארגוני הקהילה הגאה. מטרות הפורומים הן לחזק את הזיקה בין הזהות המקצועיתֿ, אותה רוכשים הסטודנטים במהלך לימודיהם, לבין הזהות הגאה. כל פורום מהווה קהילה מקצועית-גאה כקרקע פורייה להתפתחות מקצועית וכמקור להנחלה וביסוס ידע אקדמי הנוגע לקהילה הגאה ורלוונטי למקצועות הלימוד בקרב כלל הסטודנטים והסטודנטיות באקדמיה הישראלית.
הפורום הסטודנטיאלי הגאה למקצועות הרפואה – פועל להעלאת המודעות בקרב סטודנטים למקצועות הבריאות לסוגיות ברפואת להט"ב וכן להנגשת מידע רפואי חיוני לסטודנטים מהקהילה הגאה. פועל בשיתוף פעולה עם החברה לרפואת להט"ב.
הפורום הסטודנטיאלי הגאה למקצועות הטיפול – עוסק בייחודיות הטיפול עם אוכלוסיית הלהט"ב במטרה לקדם את רווחת הפונים על ידי התאמת המענים הרלוונטיים לצורכי אוכלוסייה זו ברחבי הארץ. מטרות הפורום הן הגברת השיח המקצועי בנושא, עידוד מחקר והטמעת ידע להט"בי במוסדות האקדמיים וכן הכשרת סטודנטים לעו"ס להתמודדות ולעיסוק עם סוגיות אלו.
הפורום הסטודנטיאלי למשפט ולהט"ב - בשנת 2024, הוקמה תוכנית "לבנדר", להכשרת סטודנטים וסטודנטיות בתחום של משפט ולהט"ב, בין תיאוריה לפרקטיקה. תוכנית 'לבנדר' הוקמה כדי להוות מסגרת לסטודנטים וסטודנטיות למשפטים להעמיק בסוגיות משפטיות הנוגעות לקהילה הגאה, ליצור רשת של סטודנטים ואנשי מקצוע בתחום, וליצור חממה לעשייה חברתית.
הפורום הסטודנטיאלי למקצועות החינוך – פועל להעלאת המודעות בקרב סטודנטים לחשיבות העיסוק בסוגיות הנוגעות לקהילה הגאה בתחום החינוך. כמו כן, הפורום פועל למען חיזוק הקשר בין הזהות הגאה והזהות המקצועית של הסטודנטים כאנשי חינוך.
פורום פוליטי - קורס להכשרת פעילים ופעילות חברתיים (פעל בשנת תש"פ) – קורס בשיתוף עם "תשתית", בית הספר ליזמות חברתית של תנועת ישראל חופשית. במהלך הקורס המשתתפים רוכשים כלים למעורבות חברתית.
פעילויות נוספות של האחווה

קבוצות שייכות לסטודנטים המתמודדים עם שוליות מרובה – האחווה הסטודנטיאלית הגאה מפעילה קבוצות שייכות ייחודיות אשר מטרותיהן להוות קבוצות להט”ביות בעלות מאפיינים וצרכים דומים. הקבוצות מספקות הזדמנות לאנשים עם זהויות המתמודדות עם שוליות כפולה בקהילה הגאה להיפגש ולשתף פעולה. הקבוצות מקדמות את המודעות למענים הייחודיים של הקהילה ומהוות קהילה תומכת, מרחב הזדמנויות ללמידה והעצמה, וכן הזדמנות לפעול לשינוי חברתי. נכון לשנת 2024, האחווה מפעילה את האחווה הסטודנטיאלית הערבית הגאה בשיתוף בית אל מם וכן את האחווה הסטודנטיאלית הטרנסית בשיתוף המרכז הטרנסי.
קורס להכשרת פעילים ופעילות חברתיים – קורס בשיתוף עם "תשתית", בית הספר ליזמות חברתית של תנועת ישראל חופשית. במהלך הקורס המשתתפים רוכשים כלים למעורבות חברתית.
סמינר ארצי – אירוע שנתי הנערך בחודש אפריל מאז 2016 בהשתתפות כ-200 סטודנטים מכל הארץ. בסמינר המשתתפים עוברים תכנים הנוגעים לזהות הגאה, מנהיגות, אקטיביזם ומעורבות חברתית ולזהות המקצועית.
אירועים לציון חגים ומועדים – האחווה שמה דגש על יצירת אירועים אלטרנטיביים לתרבות הבילויים בקהילה הגאה אשר שמים דגש על המרחב הבטוח ועל פלטפורמות לשיח ולהכרות. בין האירועים מסיבת חנוכה, מסיבת פורים, מימונה, ל"ג בעומר.
ראו גם

העשירון האחר
סגול
הקבוצה הירושלמית לקידום זכויות להט"ב
ה'קנ"ז

ה'קנ"ז (5157)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1396 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1397. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
ה'קנ"ד

ה'קנ"ד (5154)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1393 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1394. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
בדיקות במתודולוגיה זריזה

בפיתוח תוכנה זריז מבצעים פיתוח איטרטיבי ואינקרמנטלי של תוכנה, המבוסס על רעיון של זריזות וגמישות הפיתוח. יש חשיבות לזריזות וגמישות על פני ניתוח ואפיון מפורט. הכלי אשר משמש לתיעוד הדרישות הוא סיפור משתמש. כלי זה הוא מתומצת וקצר. חוץ ממנו לא קיימים עוד כלים לתיעוד הדרישות. בבדיקות תוכנה מבוססות פיתוח זריז נעזרים במידע של מקרי בדיקה עסקיים, הן בשביל בדיקות והן בשביל תמיכה בפיתוח כפיצוי על חוסר האפיון המפורט.
תפקיד הבודקים העיקרי הוא לקחת סיפור משתמש ולהפוך אותו לבדיקות על ידי יצירת מקרי בדיקה. רוב הבדיקות האלו עוברות אוטומציה ונשמרות כדי לאפשר בדיקות רגרסיה.
בדיקות מסורתיות נעשות מול קוד שנכתב עם האפיון המפורט, אך הם לא קיימים בפיתוח זריז. לא ניתן לערוך בדיקות מסורתיות בלי ספציפיקציות, ולכן עריכת בדיקות מסורתיות במתודולוגיה זריזה אינו אפשרי.
סיפורי משתמש הם קצרים, מועטים ולא תמיד מספיקים למפתחים כדי להבין את הדרישות הפונקציונליות במלואן.
בגלל שאין דרישות מפורטות, ואין גם ספציפיקציות בפיתוח תוכנה זריז מקרי הבדיקה העסקיים (הנקראים גם ספציפיקציות ניתנות להרצה), משמשים גם לבדיקות רגרסיה, וגם כעזרה לפיתוח.
בדיקות בשלבי פיתוח תוכנה זריז

Sprint 0: שלב שמבוצעת בו הכנה, וגם קונפיגורציה של סביבה ומסגרת הבדיקות.
Iteration:  כולל מספר sprint אשר כוללים פונקציונליות שנחשבת ציון דרך לעסק.
sprint i: כל שלב נבחרים סיפור משתמש בעלי עדיפות גבוהה. הבודקים והמפתחים עובדים במקביל וקיימת תקשורת ביניהם ובין המנתח העסקי.
release:  נקודה שבה מסתיימת פיתוח האיטרציה והפונקציונליות הנדרשת.
UAT: כאן צריך לבדוק את התוצר של האיטרציה. המשתמש או הלקוח צריך לבדוק את התוצר. מקרי הבדיקה העסקיים עוזרים לאשר לו את טיב התוצר. בדיקות ידניות יכולות להתבצע כהכנה לשלב זה.
בדיקות בשלב sprint

בודק תוכנה: לוקח ובונה מקרי בדיקה עסקיים. מכיוון שסיפורי משתמש הם בעלי אינפורמציה מועטה הוא עובד צמוד עם מנתח עסקי או מומחה דומיין, כדי ליצור מקרי בדיקה טובים. הבודק צריך להגדיל ראש ולכסות כמה שיותר תסריטים. את מקרי הבדיקה הוא כותב במסגרת עבודה של בדיקות.
מקרי בדיקה עסקיים: מקרי בדיקה המוסברים במונחים של תחום העסק הנקראים גם "ספציפיקציות ניתנות להרצה".
מסגרת העבודה של בדיקות מאפשרת להפוך את הבדיקות לאוטומטיות. כדי לעשות זאת הבדיקות נכתבות בסביבת העבודה, ובאמצעות ה FIXTURES מחוברות עם קוד האפליקציה. לבסוף ניתן להריץ את הבדיקות מול האפליקציה (Application Under Test),  ולהחזיר תוצאות. קיימות מספר מסגרות בדיקה כגון FIT, Fitness, Concordian ועוד.
Fixtures: נכתבים במסגרת הבדיקות מטרתם היא לקשר בין המקרי בדיקה העסקיים ל AUT. בדרך כלל יש צורך בידע תכנותי כדי ליצור אותם, אך לא תמיד לבודק יש ידע כזה.
המפתח: בפיתוח תוכנה זריז אין דרישות פונקציונליות מפורטות, לכן המפתח נעזר במקרי בדיקות עסקיות. הוא יוצר יחידת בדיקה בדומה ליצירתם בפיתוח מונחה בדיקות. בדיקות אלו הופכות לאוטומטיות על ידי כלים כמו JUnit .
יש צורך במקרי בדיקה עסקיים שיכסו מספיק מקרים אפשריים כך שיהיה למפתחים אינפורמציה, וגם הבדיקה תהיה מספיק טובה. בדרך זו ניתן לעשות אוטומציה למקרי בדיקה עסקיים ובדיקות יחידה אשר ביחד משמשים לבדיקות רגרסיה מתמשכות.
הרבה בדיקות מסובכות וקשות ליישום ולכן חלק מהבדיקות לא עוברות אוטומציה וחלקן מבוצעות ידנית בסוף sprint.
ראו גם

סיפור משתמש
מנתח עסקי
פיתוח תוכנה זריז
בדיקות תוכנה
כיתוב תמונה
תהליך פיתוח תוכנה זריז