stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העסקה הפטריארכאלית
מחקרים שנכתבו בהשראת קנדיוטי > מחקרים בתחום האסלאם והמזרח התיכון

המחקר של פרנסס חסו  נכתב בהשראת המאמר של קנדיוטי ועשה שימוש במונח "עסקה עם השטן". המחקר נכתב על רקע הפניה של ארגוני נשים במדינות ערב, החל משנות השמונים של המאה העשרים, לרשויות השלטון על מנת שהאחרונות יסייעו בשיפור מעמד האישה בשלל תחומי החיים. טענת החוקרת היא כי ההסתמכות על המדינה כגורם מפקח ומווסת הביאה לחיזוק מחדש של יחסי כח בלתי שוויוניים. כלומר, זכויות והטבות שמתקבלות מידי המדינה מלוות למגבלות רבות. לפיכך, עצם הפנייה לרשויות השלטון, שהן פטריארכליות ביסודן, מהווה אבסורד והיא מכנה אותה "עסקה עם השטן".
המחקר של ולנטין מוגדהם דן בסתירות הפנימיות ובאתגרים שעמדו בפני מוסד המשפחה והמערכת הפטריארכלית נוכח השינויים הכלכליים, הדמוגרפים, הרפורמות החוקתיות וגידול שיעור הנשים המשכילות במדינות המזרח התיכון ואפריקה במאה העשרים. למעשה, המחקר דן במצב לאחר שבירת העסקה הפטריארכלית, שמכונה "החוזה המגדרי".
מחקר נוסף דן בדפוסי מגורים בין-דוריים במצרים במאה העשרים. המחקר בוחן האם הדפוס הפטרילוקאלי- פטריליניאלי (מגורים תחת משק הבית המורחב של אבי הבעל, קשרי שארות העוברים דרך הגבר) ממשיך להתקיים באופן שתואם את התאוריה של "העסקה הפטריארכלית". הממצאים גילו כי ההעדפה של הדור המבוגר היא להתגורר יחד עם הבן ולעומת זאת, המגורים עם הבת פחות נפוצים. כלומר, הממצאים אימתו את הנאמנות לערכים של קשרי שארות, בראשם פטריליניאליות. בנוסף, הפטרילוקאליות מתאפשרת ליישום בצורה שכיחה יחסית בעקבות קיומם של נישואים אנדוגמים (לרוב נישואי בני דודים מצד האב), המבוגרים מתגוררים עם הבת שלמעשה נשואה לגבר קרוב משפחה של אביה.
מחקר אחר דן במקרה חקר של המסדר הצופי בטיג'ניה, ניגריה, ומנתח את העסקאות הפטריארכליות בין הנשים לגברים במסדר. ממצאי המחקר חשפו כי, הפעולות השונות של נשים בעמדות רוחניות היו בו זמנית פעולות עצמאיות וכן פעולות כפופות לפטריארכיה. המחקר העלה את הטענה כי השינויים שחלו בחברה ובמדינת ניגריה יצרו תנאים שסייעו לנשים להגדיל את הסמכות הרוחנית שלהן ואת האוטונומיה האישית ללא שבירת העסקה.
ראו גם

תפקידי מגדר
חלוקת תפקידים במשפחה
לימודי נשים
פורטל: המזרח התיכון
לקריאה נוספת

Alison Williamsa, Joe Wallisa and Paul Williams, "Emirati Women and Public Sector Employment: The Implicit Patriarchal Bargain", International Journal of Public Administration, Vol. 36 (2013), pp. 137-149.
C. A. Nathanson and R. Schoen, "Bargaining Theory of Sexual Behavior in Women’s Adolescence" ,Proceedings of the Montreal International Population Conference of the International Union for the Scientific Study of Population, Vol. 3 (1993), pp. 113-120.
K. H. Chong, "Negotiating Patriarchy: South Korean Evangelical Women and the Politics of Gender", Gender & Society, Vol. 20 (2006), pp. 697-724.
Liv Tønnessen, "Is Islam a Threshold for Escape or an Insurmountable Barrier? Women Bargaining with Patriarchy in Post-Islamist Sudan", Comparative Studies of South Asia, Africa and the Middle East, Vol. 30, No. 3 (2010), pp. 583-594.
Michael R.Carter and Elizabeth G. Katz, "Separate Spheres and the Conjugal Contract: Understanding the Impact of Gender-Biased Development", in L. Haddad (Ed.), Intrahousehold Resource Allocation in Developing Countries: Methods, Models and Policy (Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1993), pp. 95-111.
Shahin Gerami, and Melodye Lehnerer, "Women's Agency and Household Diplomacy: Negotiating Fundamentalism", Gender & Society, Vol. 15 (August, 2001), pp. 556-573.
הערות שוליים

1 2 3  Deniz Kandiyoti, "Bargaining with Patriarchy", Gender & Society, Vol. 2, No. 3 (Sep., 1988), pp. 274-290.
↑  John Caldwell, Theory of Fertility Decline (London and New York: Academic Press, 1982).
↑  ,FAMILY TIES, Giant family trees based on ancient DNA from thousands of people are revealing prehistoric politics and social structure, Andrew Curry
↑  I. Shankar and H. Northcott, "Through My Son: Immigrant Women Bargain with Patriarchy", Women’s Studies International Forum, Vol. 32, (2009), pp. 424-434.
↑  Soma Chaudhuri, Merry Morash and Julie Yingling, "Marriage Migration, Patriarchal Bargains, and Wife Abuse: A Study of South Asian Women", Violence Against Women, Vol. 20 (2014), pp. 141 -161.
↑  Sherine Hafez, "No Longer a Bargain: Women, Masculinity, and the Egyptian Uprising", American Ethnologist, Vol. 39 No. 1 (February, 2012), pp. 37-42.
↑  Elizabeth Thompson, Colonial Citizens: Republican Rights, Paternal Privilege, and Gender in French Syria and Lebanon (New York: Columbia University Press, 2000).
↑  Janet G. Townsend, "Towards a Regional Geography of Gender", The Geographical Journal, Vol. 157, No. 1 (Mar., 1991), pp. 25-35.
↑  C. Cockburn, The Line: Women, Partition and the Gender Order in Cyprus (London: Zed Books, 2004).
↑  Amalia Sa'ar, "Postcolonial Feminism, the Politics of Identification, and the Liberal Bargain", Gender & Society, Vol. 19, No. 5 (Oct., 2005), pp. 680-700.
↑  Frances S. Hasso, "Bargaining with the Devil: States and Intimate Life", Journal of Middle East Women's Studies, Vol. 10, No. 2 (Spring 2014), pp. 107-134.
↑  Valentine M. Moghadam, "Patriarchy in Transition: Women and the Changing Family in the Middle East", Journal of Comparative Family Studies, Vol. 35, No. 2, (Spring, 2004), pp. 137-162.
↑  Kathryn M. Yount and Katherine M. Yount, "The Patriarchal Bargain and Intergenerational Coresidence in Egypt", The Sociological Quarterly, Vol. 46, No. 1 (Winter, 2005), pp. 137-164.
↑  Alaine S. Hutson, "Women, Men, and Patriarchal Bargaining in an Islamic Sufi Order: The Tijaniyya in Kano, Nigeria, 1937 to the Present", Gender & Society, Vol. 15, No. 5 (Oct., 2001), pp. 734-753.
הקטור גימאר

| --- | --- |

הקטור גימאר ואשתו, אַדלין
 לידה:  10 במרץ 1867 הרובע השלישי של ליון, צרפת 
 פטירה:  20 במאי 1942 (בגיל 75) מנהטן, ארצות הברית 
 שם לידה:  Hector Germain Guimard 
 מקום קבורה:  בית הקברות גייט אוף הייבן 
 מקום לימודים:  בית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות  בית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות הקישוט  Lycée Michelet, Vanves 
 תחום יצירה:  אדריכלות, עיצוב 
 זרם באמנות:  אר נובו 
 הושפע על ידי:  Eugène Train, Charles Genuys 
 יצירות ידועות:  Château d'Orgeval, Paris Métro entrances by Hector Guimard, Castel Béranger, Hôtel Guimard, Maison Coilliot 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד (19 בפברואר 1929) 
 בן או בת זוג:  Adeline Oppenheim Guimard (17 בפברואר 1909–?) 
 
הקטור גימאר או אקטור גימאר (בצרפתית: Hector Guimard; ‏10 במרץ 1867 – 20 במאי 1942) היה אדריכל ומעצב צרפתי. גימאר הוא אחד מהנציגים החשובים ביותר של זרם האר נובו בפריז.
עבודות חשובות

1898–1894 "ארמון ברנז'ה" – בניין דירות בפריז.
1901–1898 – עיצוב הכניסות לרכבת התחתית, המטרופוליטן של פריז.
1903 – "ארמון הנרייטה" בעיר סברה שבצרפת.
1910 – "בית מזארה", ביתו של המעצב פול מזארה (Mezzara).
הקטור דה מאריס

סר הקטור דה מאריס הוא אחד מאבירי השולחן העגול בסיפורי המלך ארתור. הוא אחיו-למחצה של סר לנסלוט דו לאק ובנם הממזר של המלך באן מבנוויק והגבירה דה מאריס. סר בורס וסר ליונל הם דודניו.
הקטור משתתף בחיפוש אחר הגביע הקדוש, אך הוא אחד מהאבירים הרבים הנכשלים במשימה. ב"חיפוש אחר הגביע הקדוש" של "המחזור הוולגטי", הקטור דה מאריס וסר גאווין צועדים בצוותא, ובהגיעם לבית-תפילה חרב הם מחליטים להעביר בו את הלילה. כל אחד מהם חולם בלילה חלום מופלא.
בבוקר המחרת, בעודם מספרים אחד לשני על חזיונותיהם, הם מבחינים ב
יד, נראית עד המרפק, מכוסה משי אדום, וממנה תולה רסן, לא מפואר, וקפוץ בתוך האגרוף נר ענק הבוער בבוהק עז, וכך חלפה על פניהם, ונכנסה לתוך בית-התפילה, ונעלמה מן העין, לאן, זאת לא ידעו.
ג'סי ווסטון ראה בתיאור זה של המאורעות וריאציה "לא מן המתוחכמות" על סיפור "היד השחורה צופנת-הרעות" ברומנסות אחרות ב-"מחזור הגביע הקדוש".
כשנחשפת פרשיית-האהבים של סר לנסלוט דו לאק והמלכה גווינביר, הקטור עומד לצד אחיו ועוזב את החצר יחד עמו. הוא נעשה לאחד ממצביאיו של לנסלוט ונוטל חלק בקרב להצלת המלכה מההוצאה-להורג ובקרב-הבלימה על ג'ויוס-גארד. כשאר בני משפחתו, הוא מצטרף אל לנסלוט בצרפת כשהם גולים מממלכתו של ארתור. לאחר מכן, הוא מסייע להביס את צבאם של בני-מורדרד בעקבות "הקרב על קמלן".
ישנו הקטור נוסף בסיפורי המלך ארתור, סר אקטור, אביו של סר קיי ואביו המאמץ של המלך ארתור.
לקריאה נוספת

ג'סי ל. ווסטון, מפולחן לרומנסה, פרק 13, "בית-התפילה המסוכן".
אריה סתיו, עלילות אבירי השולחן העגול - מבחר פרקי שירה מן הסאגה הארתוריאנית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2007.
תומאס מלורי, אבירי השולחן העגול, הוצאת מודן.
קרטיין דה-טרואה (בתרגום ד.ד.ר. אוואן), רומנסות ארתוריאניות, טאטל הוצאת לאור, בהוצאה מחודשת של אברימן, 1988.
הסופר קאפ הספרדי 2012

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  23 באוגוסט 2012 – 29 באוגוסט 2012 (7 ימים)
 מספר משתתפות:  2
 הזוכה:  ריאל מדריד
 מספר משחקים:  2
 מספר שערים:  8 (4 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  177,182 (88,591 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ארגנטינה ליונל מסי   פורטוגל כריסטיאנו רונאלדו   (2 שערים כל אחד)
 → 20112013 ←
הסופר קאפ 2012 הוא המהדורה ה-29 במסגרת הסופר קאפ הספרדי. הטורניר נתן משחק קלאסיקו כשריאל מדריד הגיעה לאחר שזכתה בלה ליגה וברצלונה לאחר שזכתה בגביע הספרדי. ריאל מדריד זכתה בתואר בפעם ה-9 שלה כשנגמר 4–4 בסיכום שני המשחקים. חוק יתרון שערי החוץ, שהכריע את זהות הזוכה בפעם הראשונה בתולדות הסופר קאפ, היה לזכותה.
המשחקים > משחק ראשון

השער הראשון במשחק הגיע בדקה ה-55' כאשר מסוט אוזיל הרים כדור קרן שמצא את ראשו של כריסטיאנו רונאלדו שנגח אל עבר השער. כבר בדקה שלאחר מכן ברצלונה השוותה מכדור עומק של חאבייר מסצ'ראנו שהגיע לפדרו שכבש מול קסיאס. ברצלונה עשתה מהפך בדקה ה-70' כשאנדרס אינייסטה הוכשל ברחבה על ידי סרחיו ראמוס, וליונל מסי כבש מהנקודה הלבנה. התוצאה הייתה כבר 3–1 בדקה ה-78' עם מבצע נהדר של אינייסטה ברחבת ריאל מדריד בו הצליח להכניס את הכדור לצ'אבי שכבש בקלילות. ריאל מדריד הצליחה לצמק את התוצאה ל-3–2 בדקה ה-85' לאחר טעות חמורה של השוער ויקטור ואלדס שאיבד את הכדור ואנחל די מריה הצליח לכבוש מטעות זו. בדיעבד צמד המפגשים הוכרע עקב טעות זו שהעניקה לריאל מדריד שער חוץ אחד יותר מאשר לברצלונה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23 באוגוסט 2012 | ברצלונה | 3–2 | ריאל מדריד | קאמפ נואו, ברצלונה צופים: 91,728 שיפוט: קרלוס קלוס גומס (ספרד) |
| 23 באוגוסט 2012 | פדרו  56'   מסי  70' (פ')   צ'אבי  78' |  | רונאלדו  55'   די מריה  85' | קאמפ נואו, ברצלונה צופים: 91,728 שיפוט: קרלוס קלוס גומס (ספרד) |
| --- | --- |
              ברצלונה :               ריאל מדריד
המשחקים > משחק שני

בדקה ה-11' פפה מסר מרחוק כדור שהגיע לגונזאלו היגוואין שרץ אל עבר השער וכבש. ריאל מדריד עלתה ליתרון 2–0 כבר בדקה ה-19' אחרי שסמי חדירה שלח את כריסטיאנו רונאלדו, וזה הקפיץ עם העקב את הכדור מעל לג'רארד פיקה, וכבש עם חזרתו של הכדור אל הקרקע. אדריאנו קיבל כרטיס אדום ישיר בדקה ה-28' לאחר שביצע עבירה על רונאלדו.
קרוב לסיום המחצית הראשונה, ליונל מסי צימק את התוצאה עם שער נהדר בכדור חופשי, אך ברצלונה לא הצליחה לכבוש שוב וריאל מדריד זכתה בסופר קאפ בזכות יתרון שערי החוץ.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 באוגוסט 2012 | ריאל מדריד | 2–1 | ברצלונה | סנטיאגו ברנבאו, מדריד צופים: 85,454 שיפוט: אנטוניו מתאו לאוס (ספרד) |
| 29 באוגוסט 2012 | היגוואין  11'   רונאלדו  19' |  | מסי  45' | סנטיאגו ברנבאו, מדריד צופים: 85,454 שיפוט: אנטוניו מתאו לאוס (ספרד) |
| --- | --- |
              ריאל מדריד :               ברצלונה
ראו גם

עונת 2011/2012 בלה ליגה
הקלאסיקו
הערות שוליים

↑  הסופר קאפ של ריאל מדריד עם 1:2 על ברצלונה, באתר ONE‏, 29 באוגוסט 2012
הרצח במנזר רטיסבון

מנזר רטיסבון בירושלים
הרצח במנזר רטיסבון אירע ב-9 בספטמבר 1956, ובו נרצח שומר המנזר במרכז העיר ירושלים, לאחר שפתח חבילה ממולכדת שנשלחה אליו.
הרצח

ב-30 במאי 1955 התפוצץ רימון ברחוב שמואל הנגיד, וכתוצאה מכך נפצעו שניים קשה ושניים קל. העיתונות תיארה את הפיצוץ כתעלומה. שלושה מן הפצועים היו צעירים דתיים (הרב ישעיהו הדרי, הרב יעקב כ"ץ וארוסתו שרה), והמשטרה חשדה שהם נשאו את הרימון בכוונה להטילו לעבר כנסייה או אטליז טרף, ונפגעו במסגרת "תאונת עבודה". במסגרת זו עצרה המשטרה שניים מחבריהם של הפצועים, אך חקירתם לא העלתה דבר.
ב-9 בספטמבר 1956 נהרג השומר במנזר מהתפוצצות של רימון יד מסוג מילס. הרימון נשלח אליו ללא נצרה בתוך חבילה שהכילה סוכריות. הנרצח, אליהו סינאני, כבן שישים, היה בן העדה הקראית. במלחמת העצמאות היה בין תושבי הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים שנפלו בשבי הירדני. בשובו מהשבי דאג לו הנשיא יצחק בן-צבי, שחקר את עדות ישראל והיה מקורב לעדה הקראית, ובהשתדלותו קיבל את משרת השומר במנזר.
על חזית המעטפה שהייתה מצורפת לבונבוניירה היו כתובים בכתב יד שם וכתובת הנמען, ועל גב המעטפה היה כתוב רק השם "לוי". חוקרת כתב היד שהוזמנה מתל אביב לבדוק כיצד תוכל לסייע בחקירה, חשדה שבעל הכתב היא בחורה צעירה, מעדות המזרח. כשבוע לאחר הרצח מסר אב המנזר למשטרה מכתב אנונימי, כתוב במכונת כתיבה, שהתקבל במנזר ומוען לבנו של הנפטר, אברהם סינאני. במכתב נכתב: "האם אתה מאושר שאביך נרצח בגללך. אברהם סינאני, עד סוף כל הימים תזכור שאתה אשם. בגללך הוא נרצח. זאת הייתה הנקמה". אברהם סינאני התחתן עם צעירה מטורקיה ועבר להתגורר שם. לחוקרים התברר שקודם לכן עמד בקשר אישי עם ישראלית בשם שושנה ברזאני ועזב אותה.
השוטרים עצרו את ברזאני בבסיס חיל הים בחיפה. בחיפוש בחדרה נמצאה נצרה של רימון מילס. יחד אתה נעצר צעיר בשם צאלח מזרחי שנחשד בשותפות לרצח. מזרחי סייע לברזאני לקנות את חבילת הסוכריות והשיג עבורה את הרימון מהצבא. הגרפולוגית המשטרתית מצאה זיהוי בין כתב ידה של שושנה ובין כתב היד על החבילה הממולכדת וכן זיהתה בין המכתב המודפס ומכונת הכתיבה בבסיס. כן נעצר פנחס פנחסי שהודה בזריקת הרימון הראשון לבקשתה של ברזאני, אשר סברה כי היא רואה את אברהם סינאני בין העוברים והשבים.
המשפט

המשפט התנהל בבית המשפט המחוזי בירושלים. על ברזאני ומזרחי הגנו שני סנגורים מפורסמים - אשר לויצקי ושלמה תוסיה-כהן.
שושנה ברזאני  הואשמה בכוונה לנקום בחברה אברהם סינאני, על שעזב אותה והיגר לטורקיה. היא השיגה מאחד מחיילי הבסיס שני רימוני מילס. את הראשון זרק פנחסי ברחוב שמואל הנגיד. לאחר מכן שכנעה ברזאני את צאלח מזרחי להכין קופסת עץ שבתוכה אפשר להטמין רימון יד. את קופסת העץ שמו בתוך קופסת קרטון ובה הסוכריות ושלחו את החבילה בידי שליח לאליהו סינאני במנזר.
התביעה הביאה חוות דעת פסיכיאטרית של ד"ר ראובן מאיר, מנהל בית החולים הממשלתי לחולי נפש בבאר יעקב, שקבע ששושנה ברזאני הייתה מודעת למעשיה.
בית המשפט הרשיע את ברזאני ומזרחי ברצח בכוונה תחילה ודן אותם למאסר עולם. בית המשפט העליון דחה את ערעורם.
הנשיא יצחק בן-צבי קצב את עונשם של ברזאני ומזרחי ל-18 שנות מאסר. עם זאת, לאחר ניכוי שליש מתקופת המאסר בגין התנהגות טובה שוחררו שניהם ב-23 במרץ 1966, לאחר תשע שנות מאסר.
לקריאה נוספת

נתן דונביץ': נאשמים - דרמות מבית משפט, הוצאת זמורה ביתן, 2000
דן מרגלית: הסדיסט - סיפורי חיים מאחורי משפטים דרמטיים, הוצאת "מד", עמ' 149 - 192, 1961
מרדכי אלקן, הבונבוניירה הממולכדת נשלחה כנקמה על רקע רומנטי, מעריב, 10 באוקטובר 1980
ליאור רשטי, הרצח במנזר רטיסבון: גרסת המכשפה, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 17.7.2023
הערות שוליים

↑  ההתפוצצות בירושלים עטופת מיסתורין, דבר, 31 במאי 1955
1 2  מרדכי אלקן, הבונבוניירה הממולכדת נשלחה כנקמה על רקע רומנטי, מעריב, 10 באוקטובר 1980
↑  נעצרו ושוחררו שני בחורי ישיבה, דבר, 3 ביוני 1955
↑  אהבה נכזבת המריצה את הנאשמת, חרות, 12 ביולי 1957
↑  נעצרה חיילת חשודה ברצח השומר מרטיסבון, דבר, 24 בספטמבר 1956
↑  נצרת רימון הוצגה כמוצג במשפט ברזאני, הצופה, 11 בדצמבר 1957
↑  פ. פנחסי נידון למאסר שלוש שנים על הטלת רימון, דבר, 15 במאי 1957
↑  שושנה ברזאני וסלאח מזרחי, חרות, 17 בדצמבר 1958
↑  נדחה ערעורם של ברזאני ומזרחי, חרות, 1 ביולי 1959
הקורפוס הראשון (בריטניה)

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  קורפוס
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1914 1939 1951 – 1918 1947 1994 (כ־4 שנים)
 מלחמות:  קרב ווטרלו מלחמת הבורים השנייה מלחמת העולם הראשונה מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   לוטננט גנרל
הקורפוס הראשון של הצבא הבריטי היה קורפוס בריטי אשר הוקם במהלך מלחמת העולם הראשונה והתקיים עד לשנת 1994.
היסטוריה > המלחמות הנפוליאוניות

במהלך קרב ווטרלו הוקם הקורפוס הבריטי ה-1, אשר היה בפיקודו של וילם, נסיך אורנז', ולאחר פציעתו של הנסיך הועבר לפיקודו של ג'ון בינג, רוזן סטרפורד הראשון.
היסטוריה > המאה ה-19

במהלך המאה ה-19 לא התקיים הקורפוס כמסגרת קבועה, אלא רק כמבנה אד-הוק לצורך תרגילים צבאיים. במהלך מלחמת הבורים היה הקורפוס בפיקודו של רדוורס בולר, אולם הוא לא פעל כיחידה צבאית אחת, אלא יחידותיו פעלו במפוזר.
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

בפרוץ מלחמת העולם הראשונה כלל חיל המשלוח הבריטי 2 קורפוסים; ה-1 בפיקודו של דאגלס הייג וה-2 בפיקודו של הוראס סמית'-דוריאן. הקורפוס ה-1 לחם בקרבות השונים במהלך המלחמה כחלק מהארמייה הראשונה, ובספטמבר 1918 הועבר תחת פיקוד הארמייה החמישית, עמה לחם עד סוף המלחמה, תחת פיקודו של ארתור הולנד. לאחר המלחמה פורק הקורפוס.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הוקם הקורפוס מחדש בפיקודו של ג'ון דיל, ונשלח לצרפת כחלק מחיל המשלוח הבריטי. במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה לחם הקורפוס בפיקודו של מייקל בארקר, אולם לאחר התמוטטותו של בארקר, הוא הוחלף על ידי הרולד אלכסנדר. לאחר שחזר לאנגליה נשאר הקורפוס בבריטניה, בדרום יורקשייר כחלק מפיקוד הצפון על מנת להדוף פלישה גרמנית לבריטניה.
באוגוסט 1943, קיבל ג'ון קרוקר את הפיקוד על הקורפוס, שהיה חלק מהארמייה השנייה בפיקודו של מיילס דמפסי, שהתכוננה למבצע אוברלורד.
במהלך הפלישה לנורמנדי פיקד קרוקר על הכוחות בשני חופי נחיתה; חוף ג'ונו וחוף סורד, ועל הכוחות של הדיוויזיה המוטסת ה-6 (מבצע טונגה). העיר קן לא נפלה כמתוכנן ב-6 ביוני 1944, ובשל כך ניטש עליה קרב עקוב מדם במשך חודשיים, שבמסגרתו היה מעורב הקורפוס ה-1 במבצע צ'רנווד, בין היתר. הקורפוס הוצב תחת הארמייה הראשונה תחת הארי קריראר באוגוסט 1944. היא פנתה אל נהר הסן והשתתפה ב"ניקיון" הפחות זוהר פחות לאורך החוף הצרפתי ומאוחר יותר בבלגיה. בסוף המלחמה, ב-8 במאי 1945 עמד הקורפוס על גדות אוד מאס בדרום הולנד מול הארמייה ה-25 הגרמנית.
היסטוריה > לאחר המלחמה

לאחר המלחמה פורק הקורפוס בשנת 1947, אולם בשנת 1951 הוקם הקורפוס מחדש והוצב בגרמניה, כחלק מארמיית הריין הבריטית. לאחר סיום המלחמה הקרה בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 הוחלט על פירוק הקורפוס, ובשנת 1994 פורק הקורפוס.
הצלחת לקוח

הצלחת לקוח (באנגלית: Customer Success) היא שיטה עסקית, המקובלת בתעשיית ההיי-טק, שנועדה ללוות את הלקוחות להצלחה בעזרת שימוש במוצר או בשירות של החברה.
הצלחת לקוח מתמקדת בניהול מערכות היחסים בין הספק, החברה המפתחת את המוצר על כלל מחלקותיה (שיווק, ניהול מוצר ופיתוח) ללקוח תוך שיקוף צרכיו כלפי החברה ושיקוף פתרונות ומגבלות החברה כלפי הלקוח.
שיטה זו נועדה לגרום להצלחת לקוח לעמוד ביעדיו העסקיים בעזרת המוצר. הצלחה זו יוצר תתחושת סיפוק אצל הלקוח ואצל הספק, מגדילה את טווח חיי המוצר, ויוצרת אפשרויות להפצת המוצר ללקוחות נוספים.
מנהל הצלחת לקוח נקרא על פי רוב Customer Success Manager (CSM).
שלבי ניהול הצלחת לקוח

הצלחת לקוח מושגת באמצעים שונים בהתאם לשלב בו נמצא המוצר.
אימוץ (Adoption) - מנהל הצלחת לקוח (CSM) נכנס לפעולה כבר בשלב זה, בו מתחיל הלקוח להכיר את המוצר. זה הזמן בו מתבצעת הטמעת מוצרים ועולים צרכים יוצאי דופן, והוא נמשך בין 7 ימים ל-90 יום, בהתאם למורכבות המוצר ולסוג המשתמשים.
החזקה (Retention) - בשלב זה, בו הלקוחות כבר משתמשים במוצר, מטרת ה-CSM היא להפחית את הסיכון לעזיבה, על ידי וידוא שימוש נכון של המשתמשים במוצר, כך שהלקוח יכיר בערך המוסף של המוצר עבורו לאורך זמן. מטרת ה-CSM בשלב זה היא ליצור קהילה של לקוחות שישתמדו במוצר בעקביות, יהנו ממנו, יעלו מסקנות מהשימוש בו ויהוו את הסיבה המרכזית להצלחת לקוח.
הרחבה (Expansion) - בשלב הזה פעל מנהל הצלחת לקוח להרחיב את השימוש של הלקוח במוצר על ידי שדרוג לגרסאות Premium, רכישת תוספות או מוצר משלים של החברה. עבור ספק, ההסתברות למכור מוצרים ללקוח קיים, גבוהים יותר מסיכויי המכירה ללקוח פוטנציאלי חדש, ולכן זהו שלב קריטי בתרחבות החברה. אף על פי שנראה כאילו התפקיד העיקרי בשלב זה הוא של מחלקת השיווק והמכירה, שיתוף ה-CSM עשוי לתרום לסלילת המשך שיתוף פעולה מוצלח בין הספק ללקוח.
סינגור (Advocacy) - בשלב זה מטרת ה-CSM היא לגרום ללקוח להיות ה"סנגור" של המוצר או הספק בקרב הקהילות בהן הוא שותף. כאשר שהלקוח שבע רצון מהמוצר, ורואה בו תרומה משמעותית להצלחתו, הוא מוכן לחלוק את החוויה החיובית שלו עם עמיתיו, ובכך מקל על שליחת לשלוח "לידים" ללקוחות פוטנציאליים.
תפקידי צוות הצלחת לקוח

סיוע טכני: אחד מתפקידי צוות הצלחת לקוח הוא להיות בקשר תמידי עם הלקוחות, והוא עשוי להדרש לתת מענה ראשוני לסיוע טכני בתפעול המוצר. פעילות זו, שניתן לכנותה גם יישום ראשוני, או התקשרות ראשונית, היא בדרך כלל הפעולה הראשונה אחרי מכירת המוצר. בארגונים רבים תפקיד זה נעשה בבלעדיות על ידי צוות נפרד.
הפעלת ידע: בשלב זה מספק הצוות ללקוח את הידע הדרוש לניצול מיטבי של המוצר. הטמעה רשמית ובלתי רשמית הם חלק מהתפקיד, כמו גם קשרי לקוחות ומערכות ידע בשירות עצמי.
זיהוי הזדמנות לצמיחה: במהלך מחזור החיים של המוצר, יש למנהל הצלחת לקוחות (CSM) הזדמנויות לשיחות סביב צמיחת העסק של הלקוח. על צוות ה-CSM להתייצב כ"יועץ מהימן" ולסייע בזיהוי הזדמנויות הרחבה.
זיהוי ונטרול סיכונים: כאשר משתמש הצוות במדדים נכונים כמו ציון בריאות הלקוח, ביכולתו לזהות טלטלות בארגון או אובדן הכנסות צפוי. נתוני השימוש במוצר נגישים לצוות ה-CSM, כך שהוא יכול לזהות משתמשים נוטשים וחשבונות אבודים, ולסייע בהפחתת הסבירות לנטישת משתמשים.
ניהול חשבונות כללי: אמנם ניהול חשבונות אינו חלק מתפקידד צוות ה-CSM, אך בחלק מהארגונים הוא מטפל גם בקשר בין הלקוח למחלקת הנהלת חשבונות, כחלק מאחריותו על ניהול היחסים העסקיים בין הלקוח לבין הספק.
מדידת הצלחת לקוח

מדד נאמנות הלקוח Net Promoters Score (NPS) - המדד נקבע באמצעות שאלה אחת שנשאל הלקוח: "באיזו מידה תמליץ על המוצר לאדם אחר?" המענה נעשה בסולם שבין 0 ל-10, כאשר 0 הוא: "כלל לא אמליץ", ו-10 הוא "אמליץ במידה רבה מאוד". את המדרגים מחלקים לאלו שאוהבים את המוצר (מקדמי מותג) שענו ציון 9–10 ואלו שאינם אוהבים אותו כלל (מכפישי מותג) שענו ציון 0–6. יתר הציונים נחשבים כפאסיביים, ולכן אינם נלקחים בחשבון. לאחר שקלול המספרים, הציון הסופי הוא ההפרש בין אחוז מקדמי המותג לאחוז מכפישי המותג.
מדד שביעות רצון לקוחות Customer Satisfaction Score (CSAT) -  המדד נקבע באמצעות השאלה "עד כמה אתה מרוצה מ...?". השאלה יכולה להתייחס למוצר, לחלקים ממנו, לשירות וכדומה. חישוב התוצאה נעשה על ידי ממוצע וסטיית תקן של התשובות. ההתייחסות למדד נעשית לרוב בשילוב עם מדד נאמנות הלקוח, על מנת לקבל תמונת מצב מלאה על הצלחת המוצר אצל הלקוח. ככל שהציון הסופי מתקרב ל-קצה הסקלה (בדרך כלל 10 או 5), נחשב הלקוח כמרוצה יותר.
מדד מאמץ הלקוחות Customer Effort Score (CES) - מיועד לגלות כמה מאמץ צריך הלקוח להשקיע בפניה אל הספק ובקבלת מענה ממנו. כמו המדדים הקודמים, גם לצורך קביעת המדד הזה נשאל הלקוח שאלה אחת: "כמה מאמץ עליך (הלקוח) להשקיע כדי שפנייתך תטופל על ידינו (הספק)?". המענה נעשה בסולם שבין 1 ל-10, כאשר 1 הוא: "כמעט ללא מאמץ", ו-10 הוא "מאמץ רב". המדד נקבע על-פי הממוצע וסטיית תקן של התשובות. ככל שהציון הסופי מתקרב ל-1, כך הספק נחשב בעיני הלקוחות לנגיש יותר. אם הציון מתקרב ל-6 ומעלה, נדרש ה-CSM לבחון ולשפר את נגישותו ואת רמת השירות שלו ללקוחות. ככל שהלקוח נדרש למאמץ גדול יותר כדי לקבל שירות, גדלים הסיכויים שינטוש את המוצר והספק.
מדד Churn (אנ') - מודד את שיעור הלקוחות שנוטשים את המוצר בטווח זמן מוגדר. מדד זה מאפשר לנתח באופן שוטף את הסיבות לעזיבה ולנסות לטפל בהן, וכן לנתח שינויים במדד העזיבה בהתאם לשינויים במוצר, במתחרים, בצורך במוצר ומשתנים נוספים.
מדד בריאות הלקוח (Health score) - בוחן את מצבו הכללי של הלקוח על ידי ניתוח נתוני שימושיות ושאלונים, וקובע - באמצעות צבע - את רמת ה"בריאות" של הלקוח מול המוצר: לקוח "בריא", שמשתמש במוצר בצורה טובה ומרוצה ממנו, יקבל צבע ירוק; לקוח "לא בריא" יקבל צבע אדום. את מדד בריאות הלקוח מנתחים באופן שוטף' על מנת לעקוב אחרי הצלחת לקוח בראי המוצר.
ההבדל בין CSM ל-CRM

תחום ניהול קשרי לקוחות (CRM) עוסק בניתוח צורכי הלקוח והבנתם לטובת מנהלי החברה (הספק), ואילו מנהל הצלחת לקוח (CSM או בעברית המצִ"ל) ממוקד בלקוח, ומשמש עבורו כיועץ מהימן מול הספק, וכנקודת קשר עיקרית איתו. הוא אחראי על הצלחת מערכת היחסים בין הספק ללקוח בראייה לטווח ארוך. לשם כך מפקח ה-CSM על אופן השימוש של הלקוח במוצר ועל שביעות רצונו מהפתרונות של הספק, מזהה הזדמנויות ואתגרים, ומסייע ללקוח כשהוא נתקל בקשיים; הוא מסייע ללקוח להרחיב את השימוש במוצר, ובוחן את שביעות הרצון של שני הצדדים מהפתרונות, לאורך זמן.
ראו גם

ניהול מוצר
RFM (מחקר שוק)
לקריאה נוספת

ניהול הצלחת לקוח הפנימי - גישה חדשה לניהול הערך של מערכות מידע בארגון
הערות שוליים

↑  השפעת מנהל הצלחת הלקוח על "מסע המשתמשים"(באנגלית)
↑  מדד שביעות רצון הלקוח
↑  מדד מאמץ הלקוח
↑  ניתוח Churn: מדריך תלת-שלבי לניתוח הנטישה שלך
↑  המדריך האולטימטיבי לציון בריאות הלקוחות(באנגלית)
התזמורת הסימפונית של סו סיטי

התזמורת הסימפונית של סוּ סיטי (באנגלית: The Sioux City Symphony Orchestra) היא תזמורת סימפונית השוכנת בסו סיטי, איווה. מעונה הקבוע הוא תיאטרון אורפיאום.