stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארז'י שאנדור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בדצמבר 1956 (בת 67) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לתאטרון ולקולנוע 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 צאצאים:  Lujza Juhász 
 
ארז'בט (ארז'י) שאנדור (בהונגרית: Sándor Erzsi; נולדה ב-3 בדצמבר 1956, בודפשט) היא עיתונאית וכתבת רדיו, מגישה ועורכת, סופרת יהודייה-הונגרייה, קצינת עיתונות בתיאטרון שהחלה את דרכה כשחקנית.
ביוגרפיה

ארז'י שאנדור נולדה לאם יהודייה ורבים מבני משפחתה נרצחו בשואה. אביה ברח לחו"ל במהלך המרד ההונגרי ממש ביום הולדתה, וכך אמה גידלה אותה לבדה. היא סיימה את לימודיה באוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע בשנת 1980 עם תואר בתחום משחק במה, בכיתה של המרצה והשחקנית ההונגרייה-יהודייה ז'וז'ה שימון. לאחר מכן חתמה חוזה בתיאטרון הלאומי של מישקולץ, ובין השנים 1983–1994 שיחקה ב"תיאטרון קטונה יוז'ף" בעיר קצ'קמט. מיד לאחר מכן עזבה את תחום המשחק, אך המשיכה להתמקד בעיקר בנושאי תרבות.
שאנדור החלה לעבוד ככתבת בשנת 1992 בכתב העת "על הונגריה בעתיד" (Magyarországról jövökben) ובשנים 1993–1994 בתוכניות הבוקר של "מילת מוזיקה" (Zene-szó) של "רדיו פטפי" ובתוכנית התרבות של "רדיו קושוט" (שניהם היו תחנות הרדיו המובילות אז בהונגריה). משנת 1994 הייתה העורכת-מגישה של "הרדיו ההונגרי" (Magyar Rádió) בתוכניות תרבות ושוויון הזדמנויות. בין היתר, בתוכנית האירוח המשותף שלה עם העיתונאי יאנוש פודור בשבת בבוקר. בשנים 2010–2011 פנה אליה הבמאי רוברט ויידה שהעלה גרסה מחודשת של הדרמה ליסיסטרטה של אריסטופאנס, בבית מרזח עם חבורת שחקנים אלטרנטיבית כדי לגלם את התפקיד הראשי של המחזה. ההצגה "רצה" במשך שנה וחצי והוצגה ארבעים פעמים במהלך אותה תקופה. ב-2013 הופסקה עבודתה ברדיו ולאחר מכן לקחה עליה תפקידים מזדמנים במועדון הרדיו.
היא עבדה גם כעיתונאית מאמצע שנות ה-90. ראיונותיה, כתבותיה, ביקורות הטלוויזיה שלה ודיווחי התיאטרון שלה פורסמו במוסף סוף השבוע של נפסבדשאג (Népszabadság) שהיה העיתון הגדול והחשוב ביותר וכן בשבועון "168 השעות" (168 Óra) ומשנת 2000 ואילך ביצעה פורטרטים וראיונות עבור מגזין התיאטרון Premier.
בשנים 2013 ו-2016 יצאו לאור שנים מספריה בהשראת ביוגרפית ב"הוצאת פארק". הראשונה, "אמי המסכנה" מספרת את הסיפור שלה. "האמא אבא", "רומן אם", שהפרקים שלו ממוסגרים באירועים היסטוריים. בשנת 2019, יצא ספרה השלישי - רומן על חיי התיאטרון מחוץ לבודפשט, השמחות, האהבות, הכשלונות "עד כמה תבוא" היה שמו פורסם גם כן בבית ההוצאה פארק. יש לה שני ילדים, לואיזה יוהאס וטמאש (שהוא עיוור).
תפקידיה המרכזיים

מספר הצגות הבכורה בהן שיחקה שנרשמו במאגר התיאטרון: 32
קרלו גולדוני, Le baruffe chiozzotte (Brawling in Chioggia) - Lucietta (במאי: טמאש מיור; התיאטרון הלאומי של מישקולץ, 1982)
מיקלוש דיארפאש: Imaginants - גברת זאגונין (במאית: מריה אנדייל; תיאטרון קטונה יוז'ף, 1986)
סלאבומיר מרוז'ק: השגריר - אשת השגריר (במאי: גזה בודולאי; תיאטרון יוז'ף קטונה, 1990)
אריסטופאנס, בתרגומו של המשורר יאנוש אראן, ליסיסטרטה (במאי: רוברט ויידה; תיאטרון הפאב, 2010)
עבודתה ברדיו

אני מגיע מהונגריה (כתב 1992)
סימן מחשבה, מגזין גרב כחול, שבת בבוקר, מגזין תיאטרון (כתב 1993/1994)
מילת מוזיקה (כתב 1993/1994, עורכת-מגישה 1994–1997)
מסיבה (מארחת מאז 1994)
פטפי בבוקר (עורכת-מגישה 1994–1997)
קושוט - בשבת בבוקר (מארחת 1994–1997)
מגזין תרבות בוקר קושוט קרוניקה (עורכת-מגישה 1994–1997)
דייט ערב 5 דקות 7 בבית הקפה צנטרל (פעמיים בחודש, 2004–2012)
טנדם
קופה (עורכת)
אחורי הקלעים
תבקש את הבלתי אפשרי
חותם חדש
ספריה

אמי המסכנה, לו יכולתי לראות אותה (הוצאת פארק, 2013)
האמא אבא (הוצאת פארק, 2016)
עד כמה תבוא (הוצאת פארק, 2019)
פרסים

פרס סובלנות - פרס ראשון, עיתונות מודפסת, קרן האוטונומיה (1995)
פרס סובלנות - פרס שלישי, רדיו, קרן האוטונומיה (עם יוליה רנקי, בית החילזון I-II. לתוכנית בשם רדיו פטפי, 1998)
פרס סובלנות - פרס מיוחד לז'אנר הרדיו, קרן האוטונומיה (1999)
פרס הרמה של הרדיו ההונגרי (2002)
פרס מדיה היפאטיה לשוויון חברתי בין נשים וגברים בעיתונות ההונגרית (2013)
לקריאה נוספת

Sándor Erzsébet Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (mek.oszk.hu)
MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. 948. o. ISBN 978-963-1787-283
Sándor Erzsi a Kék Művészügynökség és Produkciós Iroda honlapján
JNA24 médiafigyelő Kupé regi.sofar.hu
„Szegény anyám, ha látnám”: vak fiával közösen írt könyvet Sándor Erzsi, atv.hu, 2013. december 14.
Matkovich Ilona: "A végén bekérdez valamit" Sándor Erzsi elbocsátott rádiós portré, MagyarNarancs 2013/24., magyarnarancs.hu - 2013. június 31.
Forgács Iván: Aki magyar akar lenni, nol.hu - 2014. február 14.
Sallai László: Mit szólna ehhez anyád? – Sándor Erzsi-interjú, librarius.hu - 2016. július 1.
Forgách Kinga: Sándor Erzsi: Nagyon nagy sokk, amikor az ember életében először beszél úgy a gyerekeivel, mint az anyja Archiválva 2017. február 24-i dátummal a Wayback Machine-ben, Könyves blog, 2016. június 7.
Anyaregény őszinteséggel és humorral, atv.hu, 2016. június 27.
מחברים: ארז'י שאנדור, park.libricsoport.hu
מולייר: נשים מלומדות בשחור ולבן, שידור תיאטרון הונגרי, 1980 (שידור מבימת אודרי של הצגת הבחינה האגדית בקומדיות של מולייר, בבימויו של טמאש מיור), Nava.hu - 1 בספטמבר 2014.
וידאו: ארז'י שאנדור והרדיו לשירות הציבור, Presszó-video, nol.hu - יוני 2013
ויקטוריה קראוס: חוסר אוויר - נכתב על ידי ארז'י שאנדור במקום להתייפח, vasarnapihirek.hu - 2016
ארז'י שאנדור, hirtv.hu - בנובמבר 2016
הערות שוליים

↑  Sándor Erzsébet, szfe.hu
↑  Rádió-dokumentumok 1992 (Galántai György interjú, kérdező: Sándor Erzsi, Kossuth Rádió, Magyarországról jövök, CD 14.28. Rádió-dokumentum - 1992.06.18.) Artpool)
↑  Szegvári Katalin: Ismerős hangok - vendég Sándor Erzsi, akivel új könyvéről beszélgetünk: Színház az egész világ... ez lehetne a mottója a Meddig jössz c. kötetnek, radiobezs.hu - 2019. június 18.
↑  Zacc (2009-02-09). "Fiatal filmes arcok - Földes Eszter interjú". אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-06-15.
↑  Kovács Dezső: Kiteregetve A Chioggiai csetepatéról, szinhaz.net – 2009. május 8.
↑  MGP: Arisztophánész, nol.hu - 2010. szeptember 15.
↑  ’’Esti Randevú 5 perccel 7 után’’ - a Centrálban, terasz.hu - 2005.
↑  "A Tolerancia Díj / A Tolerancia díj nyertesei 1992-2001". אורכב מ-המקור ב-2002-02-24.
↑  Az Autonómia Alapítvány által alapított Tolerancia Díj '98-as díjazottjai, Beszélő
↑  Az Autonómia Alapítvány által alapított Tolerancia Díj 1999-es díjazottjai, Beszélő 4. évfolyam 12. szám, beszelo.c3.hu - 1999.
↑  MTI: Átadták a Tolerancia-díjakat, origo.hu - 1999. december 10.
↑  Ez az, csajok! A HÜPATIA Média Díj nyertesei, huppa.hu - 2013. május 8.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ארז'י שאנדור".
בודהה של מקדש המעיין

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  daibutsu, פסל בודהה, פסל ענק 
 מיקום:  Lushan County 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2018
 תאריך פתיחה רשמי:  29 בספטמבר 2008 
 חומרי בנייה:  נחושת 
 מידות
 גובה:  הפסל 128 מטרים כולל הבסיס 153 מטרים מטר
 קואורדינטות:  33°46′31″N 112°27′04″E﻿ / ﻿33.775278°N 112.451111°E﻿ / 33.775278; 112.451111
 האתר הרשמי
  (למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןבודהה של מקדש המעיין(למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןבודהה של מקדש המעיין
 
השוואת גובה של פסלים בעולם, משמאל לימין:
הודו פסל האחדות 240 מטר (כולל 58 מטר בסיס)
הרפובליקה העממית של סין בודהה של מקדש המעיין 153 מטר (כולל בסיס 25 מטר ו-20 מטר כס מלכות)
ארצות הברית פסל החירות 93 מטר (כולל בסיס 47 מטר)
רוסיה אמא מולדת 87 מטר (כולל בסיס 2 מטר)
ברזיל פסל ישו הגואל 38 מטר (כולל בסיס 8 מטרים)
בודהה של מקדש המעיין (בסינית:  中原大佛 או 魯山大佛) הוא פסל ענקי המתאר את בודהה.
הפסל ממוקם בעיירה ז'אוקון, במחוז לושאן, בחנאן שבסין.
הפסל, שנבנה בשנים 1997–2008, הוא הפסל השני בגובהו בעולם. גובה הפסל כולו 152 מטרים, מהם 128 מטרים של הפסל עצמו, ו- 25 מטרים של כס הלוטוס עליו ניצב הפסל.
תיאור הפסל

הגבעה שעליה ניצב הפסל נחצבה ונבנתה מחדש כך שהפסל ניצב על שני כנים, העליון שבהם נקרא "כס הלוטוס" וגובהו 15 מטרים, כך שאם כוללים כן זה כחלק מהפסל גובהו הכולל 208 מטרים. הכן השני שנחצב ונבנה לרגלי "כס הלוטוס" מכונה "כס היהלום".
לרגלי לפסל נמצא מנזר בודהיסטי.
הפסל נבנה בעלות כוללת של כ-55 מיליון דולר. הפסל מורכב מ-1,100 חתיכות יציקת נחושת, במשקל כולל של 1,000 טונות.
תיאור הפסל > מקור השם

בודהה מקדש המעיין, נקרא על שמו של המעיין החם טאנרוי הסמוך, שחומו מגיע ל-60 °C. המעיין נחשב למעיין מרפא, ולכן הוקם בסמוך לו מקדש פוקאן, שנבנה במהלך שושלת טאנג. במקדש פוקאן מצוי פעמון המזל הטוב.
גלריית תמונות

הפסל ניצב על המדרגה המכונה "כנס הלוטוס", שניצבת על המדרגה המכונה "כס היהלום"
צילום תקריב של יד בודהה
צילום תקריב של כף הרגל
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  תיאור מתחם הפסל והמקדש
1 2 3 4 5 6  האתר הרשמי של המקדש
1 2 3 4  תיאור הפסל באתר ה-BBC
בודהה אייר

בודהה אייר מפעילה גם טיסות סיור ליד הרי ההימלאיה
ATR 72-500 של החברה בשנת 2012
ATR 42-300 של החברה בנמל התעופה פוקהרה בשנת 2014
ביצ'קראפט 1900 (אנ') של החברה בנמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן בשנת 2001
בודהה איירליינס (באנגלית: Buddha Air, בנפאלית: बुद्ध एयर) היא חברת תעופה נפאלית המתפעלת טיסות פנים ארציות וכן טיסות בינלאומיות בין נפאל להודו. החברה נוסדה ב-1996 ומשרדה הראשי ממוקם בעיר הבירה קטמנדו. כמו כן החברה מתפעלת טיסות בשמי נפאל לצדי הרי ההימלאיה.
היסטוריה

חברת התעופה הוקמה ב-23 באפריל 1996 כחברה פרטית מוגבלת על ידי סרנדרה בהאדור בסנט, שופט בית המשפט העליון בדימוס ושר בממשלה לשעבר ובנו בירנדרה בהדור בסנט.
פעילות החברה החלה ב-11 באוקטובר 1997 עם טיסת סיור אל הר אוורסט באמצעות מטוס מדגם ביצ'קראפט 1900D (אנ').
בתוך עשר שנים הרחיבה החברה את הצי ל-7 מטוסים.
בשנת 2008 קיבלה הלוואה מהתאגיד הבינלאומי למימון (IFC) (אנ') לרכישת שני מטוסים מסוג ATR 42.
בודהה אייר קיבלה את המשלוח הראשון של ATR 72-212 בגרסת 70 מושבים ביוני 2010.
שמה של חברת התעופה נגזר משמו של גאוטמה בודהה.
יעדים

יעדי החברה נכון ל-22 בספטמבר 2018:
| טיסות בינלאומיות> מדינה | טיסות בינלאומיות> עיר | טיסות בינלאומיות> IATA | טיסות בינלאומיות> ICAO | טיסות בינלאומיות> נמל תעופה | טיסות בינלאומיות> הערות | טיסות בינלאומיות> מקורות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בהוטן | פארו | PBH | VQPR | נמל התעופה פארו | טיסות שכר |  |
| הודו | קולקטה | CCU | VECC | נמל התעופה הבינלאומי של נאדאג'י סובארה צ'אנדרה בוס | מתחיל מאמצע 2019 |  |
| הודו | ואראנסי | VNS | VEBN | נמל תעופה לאל בהאדור שאסטרי |  |  |
| נפאל | קטמנדו | KTM | VNKT | נמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן | בסיס פעולה מרכזי |  |

טיסות פנים
| נפאל | בהדראפור | VDP | VNCG | נמל התעופה בהדראפור |  |  |
| נפאל | סידהרטאנאגאר | BWA | VNBW | נמל התעופה גוטהאם בודהה |  |  |
| נפאל | בהרטפור | BHR | VNBP | נמל התעופה בהרטפור |  |  |
| נפאל | בירטנגר | BIR | VNVT | נמל התעופה בירטנאגאר |  |  |
| נפאל | דהאנגדי | DHI | VNDH | נמל התעופה דהאנגדי |  |  |
| נפאל | ג'נקפור | JKR | VNJP | נמל התעופה ג'נקפור |  |  |
| נפאל | נפאלגאנג' | KEP | VNNG | נמל התעופה נפאלגאנג' |  |  |
| נפאל | פוקהרה | PKR | VNPK | נמל התעופה פוקהרה |  |  |
| נפאל | פיפארה סימארה | SIF | VNSI | נמל התעופה סימארה |  |  |
| נפאל | טומלינגטאר | TMI | VNTR | נמל התעופה טומלינגטאר |  |  |
| נפאל | מחוז סורקאת | SKH | VNSK | נמל התעופה סורקאת |  |  |
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ATR 42-300 | 3 | — | 47 | 47 |  |  |
| ATR 72-500 | 7 | 2 | 70 | 70 |  |  |
| ביצ'קראפט 1900 (אנ') | 2 | — | 18 | 18 |  |  |
| סה"כ | 11 | 3 |  |  |  |  |
תאונות ותקריות

ב-25 בספטמבר 2011 התרסק מטוס מסוג ביצ'קראפט 1900 בטיסה 103 לקראת סוף טיסת סיור באזור הר האוורסט. כל 19 הנוסעים ואנשי הצוות שהיו על הסיפון נהרגו, כאשר הוא התרסק ליד נמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן בעת שניסה לנחות.
הערות שוליים

↑  Buddhaair company profile
1 2  History / Introduction « Buddha Air Nepal | Best Nepal Airline Air tickets flight to Mount Everest Pokhara Bharatpur Bhairahawa Nepalgunj Bhadrapur Biratnagar Janakpur Simra Dhanagadhi Tumlingtar & Varanasi, ‏2014-05-08
↑  בודהה אייר
↑  Press Releases, ifcext.ifc.org
↑  "Domestic Flights Schedules". Buddha Air. אורכב מ-המקור ב-2019-01-05. נבדק ב-1 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Buddha Air starting Kolkata flights from September". República. 12 בינואר 2018. נבדק ב-1 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Buddha Air to resume Surkhet flights". The Himalayan Times. נבדק ב-26 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  פרטי צי המטוסים של בודהה אייר, באתר airfleets.net (באנגלית)
↑  Buddha Air’s 11th aircraft ATR 72-212A ‘9N-AMU’ landed at TIA, www.aviationnepal.com (באנגלית אמריקאית)
↑  "Mount Everest Tour Plane Crashes in Nepal, Killing All 19 On Board - NYCAviation". NYCAviation (באנגלית אמריקאית). 2011-09-25. נבדק ב-2018-09-20.
↑  "Nepal tourists die in plane crash". BBC News (באנגלית בריטית). 2011-09-25. נבדק ב-2018-09-20.
בוקר הוצאתם להורג של הסטרלצים

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  וסילי סוריקוב
 תאריך יצירה:  1881
 טכניקה וחומרים:  שמן, על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  379 ס״מ 
 גובה:  218 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  775 
 מיקום:  גלריית טרטיאקוב מוסקבה שברוסיה
 
"בוקר הוצאתם להורג של חיילי הסטרלצי" (ברוסית: Утро стрелецкой казни) הוא ציור מאת וסילי סוריקוב המוקדש למרד הסטרלצי בשנת 1698 אשר כשל.
סוריקוב החל לעמול עליו ב-1878 במוסקבה, שם התגורר לאחר סיום האקדמיה הקיסרית לאמנות (אנ') בסנקט-פטרבורג; זהו ציורו הראשון העוסק בנושא היסטורי.
הציור מציג רגעים ספורים טרם הוצאתם להורג של חיילי הסטרלצי ומתמקד במצבם הנפשי של הנידונים בעידן פיוטר הגדול ברגע של משבר היסטורי.
רקע היסטורי

ב-1682 וב-1698 התחוללו שתי התקוממויות של הסטרלצי. ההתקוממות הראשונה התרחשה בשל שלוש סיבות: ראשית, דמי שירותם היה נמוך ושולם באופן לא עקבי. שנית, עקב חוסר פיקוח ממשלי, מפקדי הסטרלצי הפכו לאדונים והכריחו את חייליהם יחד עם בני משפחותיהם לעסוק בעיבוד אדמתם. שלישית, בשל מותו של הצאר פיודור, אחיו של איוואן, אחיו של פיוטר הגדול מאימו החורגת – מריה מילוסלבסקיה, ב-1682, מונה פיוטר לכס המלוכה. קלאן מילוסלבסקים ובראשו סופיה, אחותו של פיודור, נותרו חסרי שביעות רצון, ונפוצה שמועה כי מתוכנן ניסיון התנקשות נגד איוואן. הסטרלצי הסתערו על הקרמלין ב-25 במאי על-פי לוח השנה הגרגוריאני. לפיכך, מונו שני שליטים: איוואן – הצאר הראשי, ופיוטר – הצאר המשני, אולם בשל אי-כשירותם למשול, איוואן חלה ואילו פיוטר היה בן 10, סופיה הייתה לעוצרת עד גיל בגירותו של פיוטר ב-1689. באותה השנה ארגנה סופיה ניסיון רצח של פיוטר. אך ידה הייתה על התחתונה, ועקב כך נשלחה למנזר נובודוויצ'י.
ב-1698, בעת שהותו של פיוטר באירופה, מונה למחליפו על ענייני המדינה פיודור רומודנובסקי. הוא ציווה על הסטרלצי המוסקבאיים לנוע אל גבול צפון-מערב, אולם בשל הסכנה הטמונה בכך נטשו הסטרלצי את עמדתם הצבאית וצעדו ברוח-מרי לבירה. המרד דוכא תחת פיקודו של הגנרל פטריק גורדון (אנ'). עם שובו של פיוטר, נפתחה חקירה. כאלף סטרלצי הוצאו להורג, ואחרים גורשו ממוסקבה.
קומפוזיציה

הציור מציג שני גיבורים ראשיים – פיוטר הצעיר היושב על סוסו על-יד הקרמלין, וסטרלץ אדום שיער המצוי בסערת נפש שאינו מקבל את גורלו, המביט בחמה על הצאר. בידו השמאלית הוא אוחז נר העולה בלהבה. למעשה, הוא מרכזה האמוציונלי של הקומפוזיציה. פיוטר מביט אל הסטרלצי במבט לא פחות נוקב – הוא סמוך ובטוח בצדקתו.
יתר הדמויות בציור אמוציונליות אף הן: סטרלץ שחור-זקן נושא עיניו בזעף מסביבו – הוא נכנע לגזר דינו. דעתו של הסטרלץ צחור-שיער השתבשה עקב האימה מן העונש הקרב; מידו הרפויה נחטף נרו על ידי חייל, והוא אינו מבחין בילדים שלצידו. ראשו המורכן של הסטרלץ הניצב על העגלה מבשר על גורלו המר. סטרלץ שכוחותיו אפסו נגרר על ידי חיילים אל הגרדום. על הקרקע מושלכים גלימתו וכובעו של הסטרלץ השביעי בקומפוזיציה, ופתיל נרו מעומעם מעט כזכר לנוכחותו. בשברון לב שואגת אשת הסטרלץ הצעירה; בנה נצמד אליה וטמן את פניו בקפלי בגדיה. בכובד צנחה ארצה זקנה, על-ידה צועקת ילדה אחוזת יראה במטפחת אדומה.
הטרגיות של הרגע מועברת על ידי צבעים כהים המאפיינים את היצירה. סוריקוב בחר להציג בוקר סתיו ערפילי לאחר ליל גשום. כמו כן, הוא השתמש בטכניקת קירוב האובייקטים, על ידי כך קיצר את המרחק בין לובנויה מייסטו, כנסיית וסילי הקדוש, והקרמלין.
בוקר (יעקב פינס)

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  יעקב פינס
 תאריך יצירה:  1944
 טכניקה וחומרים:  חיתוך עץ
 ממדים בס"מ
 אורך:  30.6
 רוחב:  24.6
"בוקר" (1944) הוא הדפס מאת הצייר הישראלי יעקב פינס.
תיאור

ההדפס "בוקר" נוצר בשנת 1944 בטכניקה של חיתוך עץ. הוא מציג דמות של חקלאי, הצועד בשדה פתוח על רקע השמש העולה. באותה תקופה יצר פינס הדפס נוסף בשם "ערב", ובו צועד חקלאי שפוף גב, סוחב מגל גדול ולצידו כלבו.
לצד השפעת יצירתו של יעקב שטיינהרט על פינס, ההדפסים חושפים גם את השפעת יצירתו של וינסנט ואן גוך על יצירתו המוקדמת של פינס. פינס יצר את לוח ההדפסה מלוח עץ אשור (בוק) והדפיס אותו, כנראה, ללא שימוש במכבש.
הערות שוליים

↑  ראו: פרי להמן, מאירה, פינס: חיתוכי עץ, 2000-1942, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2000, עמ' 5
בסטן T77

| --- | --- |

Besturn T77
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Besturn (אנ')
 שנות ייצור:  2018 - היום
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 חברת אם:  FAW Group (אנ') (בסינית: 第一汽车集团, שם רשמי: FAW Group Corporation)
 סיווג:  קרוסאובר
 מרכב:  מנוע קדמי, הנעה קדמית
 אורך:  4,525 מ"מ
 רוחב:  1,845 מ"מ
 גובה:  1,615 מ"מ
 משקל:  1,485-1,505 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,600 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,199 סמ"ק, המפיק 143 כ"ס ב-5,500 סל"ד, מנוע מסוג "CA4GB16" (מגדש טורבו)
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית = 7 מהירויות  תמסורת ידנית - 6 מהירויות
 מהירות מרבית:  181 קמ"ש
 צריכת דלק:  6.3-6.8 ליטר ל-100 ק"מ (משולב)
בסטן T77 (באנגלית: Besturn T77) הוא קרוסאובר קומפקטי מתוצרת יצרנית הרכב הסינית Besturn (אנ') חברת בת של החברה הממשלתית FAW Group (אנ') (בסינית: 第一汽车集团, שם רשמי: FAW Group Corporation) אשר מיוצרת משנת 2018 (מודל 2019) ועד היום בסין.
המוצרים העיקריים של FAW Group הם כלי רכב, אוטובוסים, ומשאיות קלות, בינוניות וכבדות.
"בסטן T77"

5 דלתות.
5 נוסעים.
מנוע קדמי.
מנוע בנזין מגדש טורבו.
סוג הנעה: הנעה קדמית.
מערכת הזרקת דלק רב נקודתית - ישירה.
6 רמות גימור.
תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 11.2 שניות.
"בסטן T77" > מחירים (לפי רמות גימור, שנת 2018)

מחיר היחידה מדגם "בסטן T77" בסין עומד על 89,800 רנמינבי.
מחיר היחידה מדגם "בסטן T77" בסין עומד על 99,800 רנמינבי.
מחיר היחידה מדגם "בסטן T77" בסין עומד על 101,800 רנמינבי.
מחיר היחידה מדגם "בסטן T77" בסין עומד על 109,800 רנמינבי.
מחיר היחידה מדגם "בסטן T77" בסין עומד על 119,800 רנמינבי.
מחיר היחידה מדגם "בסטן T77" בסין עומד על 134,800 רנמינבי.
תמונות

"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
"בסטן T77"
ראו גם

קרוסאובר
בסטן X40
בסטן X80
בסטן B30
הערות שוליים

↑  "בסטן T77" marklines.com/en/news
↑  "בסטן T77" carnewschina.com/2018/04/24/2018-beijing-auto-show-mega-preview
↑  "בסטן T77" carspiritpk.com/2018/11/19/faws-flagship-bestune-t77-suv
↑  "בסטן T77" carnewschina.com/2018/09/27/new-chinese-suv
↑  "בסטן T77" - מפרט ומחירים chinamobil.ru/eng/faw/besturn-t77
↑  "בסטן T77" כולל תמונות chinamobil.ru/eng/faw/besturn-t77
ארז'י פלוטאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בספטמבר 1907 אוראדיה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  19 באוגוסט 1988 (בגיל 80) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Palotás Erzsébet 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קארל בפראג 
 בן או בת זוג:  אלדאר קומלוש (1937–1980) 
 פרסים והוקרה:  אמן מצטיין של הונגריה (1963) 
 
ארז'י פלוטאי (בהונגרית: Palotai Erzsi; אוראדיה, 24 בספטמבר 1907 – בודפשט, 19 באוגוסט 1988) הייתה שחקנית, סופרת, מתרגמת ספרות יהודייה-הונגרייה. אחותה של בוריש פלוטאי (1904–1983), אשתו של אלדאר קומלוש (1892–1980).
ביוגרפיה

פלוטאי נולדה במשפחה יהודית כבתם של ארמנד פלוטאי (פולק) ומרגיט פרידמן (1880–1969). סבא וסבתא שלה היו מסעדנים וסוחרי יין. פלוטאי סיימה קורס מסחרי בקושיצה לשם עברה המשפחה עוד בילדותה. היא למדה לאחר מכן באוניברסיטת קארל בפראג. משנת 1928 התגוררה בבודפשט. פלוטאי עבדה כקלדנית ואת הקריירה שלה החלה כזמרת שאנסונים על במת התיאטרון. ב־30 בדצמבר 1937 נישא לאלדאר קומלוש בבודפשט. במהלך מלחמת העולם השנייה לא יכלה לעבוד בשל החוקים האנטי יהודיים, החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי שפורסמו בהונגריה, לכן השתתפה בפעילות האומנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך, המקום היחיד שיכלה לעבוד. היא גורשה למחנה ריכוז בשנת 1944. לאחר מלחמת העולם השנייה הייתה חברה בקברט הפודיום ובתיאטרון הקומדיה של בודפשט. בשנת 1956 ערכה את ערב הסולו הראשון שלה בתיאטרון פטפי, ומאז היא הופיעה רק לבדה.
כתביה

Szerelem, fájdalom (regény, 1958)
Igen (regény, 1971)
Költők, versek, találkozások (emlékezések, 1974)
Karambol (elbeszélések, 1978)
Hosszú éjszaka (elbeszélés és tanulmány, 1982)
Otthonaim (önvallomás, 1986)
Arcok fényben és homályban (1986)
אהבה, כאב (רומן, 1958)
כן (רומן, 1971)
משוררים, שירים, מפגשים (זיכרונות, 1974)
תאונה (סיפורים קצרים, 1978)
לילה ארוך (סיפורים קצרים ומחקר, 1982)
הבתים שלי (וידוי, 1986)
פנים באור ובאפלולית (1986)
תרגומיה

Jan Drda: Néma barikád (elbeszélés, 1949)
František Langer: A tőr és a gyermek (ifjúsági regény, 1950)
Jan Drda: Úrkeze városka (1951, 1978)
J. Marek: Falu a föld alatt (regény, Németh Lászlóval, 1951)
Marie Majerová: Bányászballada (regény, 1952)
Bozena Nemcova: A tizenkét hónap (képes meséskönyv, 1953)
Jan Fucik: Utak és állomások (Réz Ádámmal, 1955)
Jan Fucik: Üzenet az élőknek (cikkek, 1955)
Ludvík Askenazy: Emberke (karcolatok, 1956)
Jan Fucik: Riport az akasztófa tövéből (1965)
יאן דרדה: המתרס האילם (סיפור קצר, 1949)
פרנטישק לאנגר: הפגיון והילד (רומן נוער, 1950)
יאן דרדה: העיירה תחת האלוהים (1951, 1978)
י. מארק: הכפר מתחת לאדמה (רומן, 1951)
מארי מיירובה: בלדת כורים (רומן, 1952)
בוזנה נמצובה: שנים-עשר החודשים (ספר סיפור בתמונות, 1953)
יאן פוציק: דרכים ותחנות (1955)
יאן פוציק : הודעה לאנשים החיים (מאמרים, 1955)
לודביק אשכנזי :האדמצ'יק (שרבוטים, 1956)
יאן פוציק: דו"ח מתחתית עמוד התליה (1965)
תפקידיה בתיאטרון

József Attila: József Attila-est....
Heltai Jenő: Heltai Jenő irodalmi est....
Radnóti Miklós: Radnóti est (Dalok tüzes szekerén sorozat)....
Victor Hugo: Victor Hugó-est....
Kosztolányi Dezső: Kosztolányi Dezső-est (Dalok tüzes szekerén sorozat)....
Váci Mihály: Váci Mihály-est....
אטילה יוז'ף: ערב אטילה יוז'ף
ינה הלטאי: ערב ספרותי של ינה הלטאי
מיקלוש רדנוטי: מיקלוש רדנוטי
ויקטור הוגו: ערב ויקטור הוגו
דז'ה קוסטולני: ערב דז'ה קוסטולני
מיהאי ואצי: ערב מיהאי ואצי
סרטיה

Tavaszi zápor (1932)
Ítél a Balaton (1933)
Mindent a nőért (1934)
Nem szoktam hazudni (19
ממטרי אביב (1932)
הבלטון מרשיע (1933)
הכל למען האישה (1934)
אני לא נוהג לשקר (1966)
פרסים

פרס האמן המעוטר (1963)
ראו גם

לקסיקון אמנות הבמה ההונגרי Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
תולדות הספרות ההונגרית A magyar irodalom története
לקסיקון ביוגרפי הונגרי Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969
סופרים בני זמננו Kortárs magyar írók
ארכיב התיאטראות. Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet
לקריאה נוספת

מי ומי בספרות ההונגרית Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató könyvek ISBN 963-8607-10-6
מי ומי בספרות ההונגרית-הוצאה מחודשת Ki kicsoda a magyar irodalomban? Budapest: Könyvkuckó Kiadó. 1999. ISBN 9-638157-91-7
הערות שוליים

↑  "Friedmann Margit halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 83/1969. folyószáma alatt".
↑  "Szülei házassági bejegyzése a miskolci polgári házassági akv. 340/1899. folyószáma alatt".
↑  "Komlós Aladár és Palotai Erzsi házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 1048/1937. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 8014 0097  LCCN: nr90018467  RERO: 02-A003667197  VIAF: 121434993   WorldCat (עם VIAF): 121434993
בסי באריסקייל

| --- | --- |

 לידה:  30 בספטמבר 1884 הובוקן, ניו ג'רזי, ארצות הברית 
 פטירה:  30 ביוני 1965 (בגיל 80) Kentfield, מחוז מארין, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Mount Tamalpais Cemetery 
 שם לידה:  Elizabeth Barry Scale 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1913 
 בן או בת זוג:  הווארד היקמן  Sumner Gard 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד (8 בפברואר 1960) 
 פרופיל ב-IMDb
 
בסי באריסקייל (Bessie Barriscale; 9 ביוני[דרושה הבהרה] 1884 – 30 ביוני 1965) הייתה שחקנית אמריקאית שנולדה בהובוקן, ניו ג'רזי וזכתה לתהילה על הבמה בסרטים אילמים.