stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
LGM-30 מיניטמן
שימושים ויישומים מיוחדים > שימוש בשלבי המנוע השונים כטילי מטרה

מנועי ה"מיניטמן" משמשים את מערך ה THAAD, (טיל נגד טילים) ואת מכ"מי ההגנה האקטיבית האמריקאיים - לדימוי מטרות.
ראו גם

טיל בליסטי בין-יבשתי
טיל נגד טילים
טיל מרובה ראשי נפץ
הערות שוליים

↑  אתר עם תמונות רבות של מתקני "סילו", כולל של מיירטים, טילי "מיניטמן", וטילי PeaceKeeper
↑  סרט אנימציה מפורט, כולל כל שלבי המעוף, הפרדת שלבי המנוע, נווט "מנשא" הרש"קים בחלל והכניסה לאטמוספירה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538779205171  LCCN: sh85085923  NARA: 10664094
אלן בול (תסריטאי)

| --- | --- |

 לידה:  13 במאי 1957 (בן 67) אטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1994 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המדינה של פלורידה  אוניברסיטת ג'ורג'יה  תיכון מרייטה 
 בן או בת זוג:  פיטר מקדיסי 
 פרסים והוקרה:  פרס סטיבן קולזק של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה (2002)  פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (1998)  פרס אמי לבימוי הטוב ביותר בסדרת דרמה (2002)  פרס גילדת הבמאים האמריקנית  פרס אמי לבידור בפריים טיים  פרס גילדת הכותבים של אמריקה 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלן ארווין בול (באנגלית: Alan Erwin Ball; נולד ב-13 במאי 1957) הוא תסריטאי, במאי ומפיק אמריקאי, אשר התפרסם כתסריטאי סרט הקולנוע "אמריקן ביוטי".
בול זכה לביקורות חיוביות על עבודתו בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה, וכן בפרסים רבים, בהם פרס אוסקר, פרס גלובוס הזהב ופרס אמי.
ביוגרפיה

בול נולד באטלנטה שבג'ורג'יה, בנם של מרי, עקרת בית, ושל פרנק בול, מפקח טיס. הוא למד באוניברסיטת ג'ורג'יה ובאוניברסיטת המדינה של פלורידה תיאטרון, ולאחר שסיים את לימודיו החל לעבוד כמחזאי בתיאטרון בסרסוטה שבפלורידה.
בול הוא הומוסקסואל מוצהר, ונחשב לאחד הקולות הבולטים בקהילת הלהט"ב.
פילמוגרפיה

סרט הקולנוע "אמריקן ביוטי" (1999) - תסריטאי
סדרת הטלוויזיה "עמוק באדמה" (2001–2005)  - יוצר, מפיק בפועל ובמאי במספר פרקים.
סרט הקולנוע "ערבושית" (2008) - במאי, תסריטאי ומפיק.
סדרת הטלוויזיה "דם אמיתי" (2008–2014) - יוצר, תסריטאי, מפיק בפועל ובמאי במספר פרקים.
סדרת הטלוויזיה "כאן ועכשיו" (2018) - יוצר, תסריטאי, מפיק בפועל ובמאי.
סרט הקולנוע "דוד פרנק" (2020) - במאי, תסריטאי ומפיק.
פרסים ומועמדויות > פרסים

2000 - פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (אמריקן ביוטי)
2000 - פרס גלובוס הזהב לתסריט הטוב ביותר בסרט דרמה (אמריקן ביוטי)
2000 - פרס גילדת התסריטאים של אמריקה לתסריט המקורי הטוב ביותר (אמריקן ביוטי)
2002 - פרס גילדת הבמאים של אמריקה להישג הבימוי הטוב ביותר (עמוק באדמה)
2002 - פרס אמי לבימוי יוצא מן הכלל בסדרת דרמה (עמוק באדמה)
2004 - פרס גילדת המפיקים של אמריקה לסדרת דרמה (עמוק באדמה)
פרסים ומועמדויות > מועמדויות

2000 - פרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר (אמריקן ביוטי)
2002 - פרס גילדת הבמאים של אמריקה להישג הבימוי הטוב ביותר (עמוק באדמה)
2004 - פרס גילדת הבמאים של אמריקה להישג הבימוי הטוב ביותר (עמוק באדמה)
2006 - פרס אמי לבימוי יוצא מן הכלל בסדרת דרמה (עמוק באדמה)
2006 - פרס אמי לתסריט יוצא מן הכלל בסדרת דרמה (עמוק באדמה)
הערות שוליים

↑  Alan Ball speaks with OUTTAKEs Charlotte Robinson
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007422342205171  PLWABN: 9810596097205606  BNE: XX1538922  BnF: cb140765736 (data)  CANTIC: a1134104x  GND: 124738923  ISNI: 0000 0001 1455 7131  LCCN: n94015945  MusicBrainz: 47263cd3-2382-4844-9070-99c8ffb8f510  NKC: xx0051037  NLK: KAC200207685  NTA: 197073883  SNAC: w6m920dn  SUDOC: 070340471  VIAF: 116937532   WorldCat (עם VIAF): 116937532 
אלן בול, אפריל 2009
קופה אמריקה 1919

| --- | --- |

פוסטר התחרות
 מארחת:  ברזיל ברזיל
 תקופת התחרות:  11 במאי 1919 – 29 במאי 1919 (19 ימים)
 מספר משתתפות:  4  (מתוך 4 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:   ברזיל
 מספר משחקים:  7
 מספר שערים:  27 (3.86 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  121,000 (17,286 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ברזיל ארתור פרידנרייך   ברזיל נקו   (4 שערים כל אחד)
 השחקן המצטיין:  ברזיל ארתור פרידנרייך
 → 19171920 ←
נבחרת ברזיל, זוכת הקופה אמריקה
טורניר אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל 1919 בכדורגל (בספרדית: Campeonato Sudamericano de Football 1919) נערך בברזיל והיה הטורניר השלישי של הקופה אמריקה. נבחרת ברזיל זכתה לראשונה בתואר לאחר שניצחה במשחק הגמר את מחזיקת הגביע אורוגוואי.
הטורניר כולו נערך באצטדיון דס לאראנז'ירס בריו דה ז'ניירו בן 20,000 המושבים. הטורניר נערך במאי 1919.
לא היו שלבי מוקדמות לטורניר. המדינות המשתתפות היו ארגנטינה, ברזיל, צ'ילה ואורוגוואי. ארבעתן מתחרות אחת נגד השנייה בבית אחד. שתי נקודות התקבלו בניצחון, נקודה אחת לתוצאת תיקו ואפס נקודות להפסד. אם והתקבל שוויון נקודות בין שתי הנבחרות המובילות בבית, משחק גמר יערך כדי לקבוע מי הזוכה.
המשחקים

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברזיל | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 11 | 3 | 8 |
|  אורוגוואי | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 7 | 4 | 3 |
|  ארגנטינה | 2 | 3 | 1 | 0 | 2 | 7 | 7 | 0 |
|  צ'ילה | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 12 | -11 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ברזיל | 6 – 0 | צ'ילה   |
|  אורוגוואי | 3 – 2 | ארגנטינה   |
|  צ'ילה | 0 – 2 | אורוגוואי   |
|  ארגנטינה | 1 – 3 | ברזיל   |
|  צ'ילה | 1 – 4 | ארגנטינה   |
|  ברזיל | 2 – 2 | אורוגוואי   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 במאי 1919 |  ברזיל | 6–0 |  צ'ילה | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: חואן פדרו ברברה (ארגנטינה) |
| 11 במאי 1919 | פרידנרייך  19', 38', 76'   נקו  21', 83'   הארולדו דומינגס  79' |  |  | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: חואן פדרו ברברה (ארגנטינה) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 במאי 1919 |  אורוגוואי | 3–2 |  ארגנטינה | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: רוברט טוד (אנגליה) |
| 13 במאי 1919 | קרלוס סקארונה  19'   הקטור סקארונה  23'   איסבלינו גראדין  85' |  | קרלוס איזגירה  34'   מנואל ורלה  79' (ע) | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: רוברט טוד (אנגליה) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 במאי 1919 |  צ'ילה | 0–2 |  אורוגוואי | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: אדילטון פונטאדו (ברזיל) |
| 17 במאי 1919 |  |  | הקטור סקארונה  31'   חוסה פרס  43' | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: אדילטון פונטאדו (ברזיל) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 במאי 1919 |  ארגנטינה | 1–3 |  ברזיל | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: רוברט טוד (אנגליה) |
| 18 במאי 1919 | קרלוס איזגירה  65' |  | מרסלינו דומינגס  22'   אמילקר ברבאיי  57'   מילון ג'וניור  77' | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: רוברט טוד (אנגליה) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 במאי 1919 |  צ'ילה | 1–4 |  ארגנטינה | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: חואקים דה קסטרו (ברזיל) |
| 22 במאי 1919 | אלפרדו פרנס  33' |  | קלארקה  10', 23', 62'   קרלוס איזגירה  13' | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: חואקים דה קסטרו (ברזיל) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26 במאי 1919 |  ברזיל | 2–2 |  אורוגוואי | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: רוברט טוד (אנגליה) |
| 26 במאי 1919 | נקו  29', 63' |  | איסבלינו גראדין  13'   הקטור סקארונה  17' | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: רוברט טוד (אנגליה) |
המשחקים > משחק הגמר

משחק הגמר היה למשחק הארוך ביותר בהיסטוריית הטורניר. לאחר שבסיום 90 הדקות התוצאה הייתה 0–0 שני הקפטנים והשופט הסכימו על הארכה שאורך חצאה הוא חצי שעה, בסך הכל 150 דקות במשחק הכולל. ארתור פרידנרייך כבש בדקה ה-122' את שער הניצחון.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 במאי 1919 |  אורוגוואי | 0–1‏ה |  ברזיל | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: חואן פדרו ברברה (ארגנטינה) |
| 29 במאי 1919 |  |  | פרידנרייך  122' | אצטדיון דס לאראנז'ירס, ריו דה ז'ניירו שיפוט: חואן פדרו ברברה (ארגנטינה) |
מלכי השערים

ברזיל ארתור פרידנרייך
ברזיל נקו
ארגנטינה אדווין קלארקה
ארגנטינה קרלוס איזגירה
אורוגוואי הקטור סקארונה
אורוגוואי איסבלינו גראדין
ארתור פרידנרייך מלך השערים (יחד עם נקו)
נקו מלך השערים (יחד עם ארתור פרידנרייך
וריאנט למדא של נגיף הקורונה

וריאנט למדא (Λ, לעיתים מתועתק גם כלמבדה), המכונה גם שושלת C.37, הוא וריאנט (מוטציה) של נגיף SARS-CoV-2, נגיף שגורם ל-COVID-19. הווריאנט של נגיף הקורונה (אנ') זוהה לראשונה בפרו בדצמבר 2020. ב-14 ביוני 2021, כינה אותו ארגון הבריאות העולמי (WHO) "וריאנט למדא", וקבע אותו כוריאנט מדאיג (אנ'). כחודש לאחר מכן התפשט הווריאנט ללפחות ל-30 מדינות ברחבי העולם ועלתה השערה שהוא עמיד (אנ') יותר לחיסונים נגד COVID-19 בהשוואה לווארינטים אחרים. כמו כן, ייתכן כי הוא מדבק יותר מואריאנט האלפא או הגמא.
מוטציות

לגנום למדא יש את המוטציות הבאות של חומצות אמינו, שכולן נמצאות בקוד חלבון ספייק (אנ') של הנגיף: G75V, T76I, Δ246-252, L452Q, F490S, D614G ו-T859N.‏
היסטוריה

דגימות ראשונות של הזן התגלו בפרו בדצמבר 2020 ועד אפריל 2021, למעלה משמונים אחוז מהמקרים החדשים של COVID-19 בפרו היו מהזן החדש.
עד יוני 2021 החל הזן להתפשט בדרום אמריקה והתגלה בעשרים ותשע מדינות בסך הכל, במיוחד בארגנטינה, צ'ילה ואקוודור. ארגון הבריאות העולמי הגדיר את הזן כ"זן בעל עניין" ב-14 ביוני 2021. באמצע יוני 2021, 90.6% מהמקרים החדשים של קורונה בארקיפה ו-78.1% מהמקרים החדשים בקוסקו היו זן למדא, לפי משרד הבריאות הפרואני.
ב-6 ביולי אוסטרליה דיווחה על המקרה הראשון של זן למדא אצל מטייל מחו"ל ששהה במלון בהסגר באפריל בניו סאות' ויילס.
הערות שוליים

↑  "Tracking SARS-CoV-2 variants". World Health Organization (באנגלית). נבדק ב-2021-06-17.
↑  "Tracking SARS-CoV-2 variants". who.int (באנגלית). World Health Organization. Updated frequently.
↑  "Covid 19 coronavirus: Ultra-contagious Lambda variant detected in Australia". New Zealand Herald. 6 ביולי 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "COVID-19: Lambda variant may be more resistant to vaccines than other strains". World Is One News. 6 ביולי 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Lambda variant: What is the new strain of Covid detected in the UK?". The Independent. 6 ביולי 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Robertson, Sally (27 ביוני 2021). "Lambda lineage of SARS-CoV-2 has potential to become variant of concern". news-medical.net. נבדק ב-2021-07-05. The Lambda variant also contained a novel deletion (Δ246-252) and multiple nonsynonymous mutations (G75V, T76I, L452Q, F490S, D614G, and T859N) in the gene that encodes the viral spike protein. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Spike Variants: Lambda variant, aka B.1.1.1". covdb.stanford.edu. Stanford University Coronavirus Antiviral & Resistance Database. 1 July 2021. Retrieved 2021-07-05
1 2 3  "Tracking SARS-CoV-2 variants". World Health Organization (באנגלית). נבדק ב-2021-06-17.
↑  "WHO reports on Lambda: the new variant of COVID-19 that is affecting South America". Entrepreneur (באנגלית). 2021-06-17. נבדק ב-2021-06-17.
↑  Mendez, Rich (2021-06-16). "WHO says delta Covid variant has now spread to 80 countries and it keeps mutating". CNBC (באנגלית). נבדק ב-2021-06-17.
↑  Acosta, Sebastián (2021-06-16). "Coronavirus en Perú | Minsa: El 90,6 % de los contagios en Arequipa se deben a la variante Lambda". RPP (בספרדית). נבדק ב-17 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Covid-19 Australia: Strain more transmissible than Delta hits Australia". News.com.au. 6 ביולי 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מוטציות חומצות אמינו של וריאנט למבדה SARS-CoV-2 שצולמו על מפת גנום של SARS-CoV-2 עם התמקדות בחלבון ספייק
Made in Heaven

Made in Heaven הוא אלבומה הראשון של קווין שיצא לאור לאחר מותו של פרדי מרקיורי ב-1991
Made in Heaven (בעברית: נוצר בגן עדן) הוא האלבום החמישה עשר של להקת הרוק הבריטית קווין. האלבום יצא בשנת 1995. זהו אלבומם האחרון בהרכבם המקורי ויצא לאור כ-4 שנים לאחר מותו של פרדי מרקיורי בשילוב קטעים שהוקלטו לפני מותו.
לאחר מותו של פרדי מרקיורי בשנת 1991, חברי הלהקה הנותרים, בריאן מיי, רוג'ר טיילור וג'ון דיקון אספו את שארית ההקלטות שהוקלטו במשך השנים והרכיבו מהן את האלבום. האלבום הגיע למקום הראשון בבריטניה ומכר בה כמיליון וחצי עותקים (שישה אלבומי פלטינה) ובכך נהפך לאלבום הנמכר ביותר של הלהקה בבריטניה. האלבום הגיע למקום הראשון במדינות נוספות באירופה: גרמניה, איטליה, ספרד, הולנד, שווייץ, פורטוגל, אוסטריה ושוודיה ולמקום השני בצרפת. בארצות הברית האלבום הגיע רק למקום ה-58. בעיצוב האלבום היה רשום, "Dedicated to the immortal spirit of Freddie Mercury" ("מוקדש לרוחו האלמותית של פרדי מרקיורי").
שירי האלבום > It's A Beautiful Day

מספר שנים לפני שפרדי מרקיורי החל בקריירת סולו, הוא יצר קליפ קול עצמי, החל באלתור עם פסנתר באולפני מיוזיקלנד במינכן, 1980. בהמשך, קליפ קול זה נכנס לאלבום, השיר הוארך עד שתי דקות ו-32 שניות. קטע קלאסי, ללא אלתור של מרקורי, הולחן והורכב על ידי ג'ון דיקון.
שירי האלבום > Made In Heaven

"Made in Heaven" הופיע במקור באלבום הסולו הראשון של מרקיורי, Mr. Bad Guy. שיר זה (יחד עם השיר "I Was Born to Love You"), נערך על ידי שאר חברי הלהקה עבור האלבום לאחר מותו של פרדי. הלהקה ביצעה עיבוד מחדש לשיר.
שירי האלבום > Let Me Live

"Let Me Live" היא בלדת רוק, אשר תפקיד הזמרה בה מבוצע על ידי כל חברי הלהקה (מלבד דיקון). השיר במקור בוצע על ידי קווין ורוד סטיוארט ב-1983, בעת הקלטת האלבום The Works. הפזמון שכולל את המשפט: "Take a piece of my heart" ("קחי חתיכה מלבי"), הושפע משירה של ארמה פרנקלין, "Piece of My Heart".
שירי האלבום > Mother Love

שיר זה היה השיר האחרון שמרקיורי ובריאן מיי כתבו יחד והשיר האחרון שמרקיורי שר בעודו בחיים.
שירי האלבום > My Life Has Been Saved

השיר היה בהתחלה רצועה אקוסטית מ-1987–1988 שבוצעה על ידי דיקון. המפיק דייוויד ריצ'רדס, סייע לו עם הקלטת הדמו והקלידים. לאחר מכן, מרקיורי שר את השיר, ואחר כך כל הלהקה הקליטה את השיר. גרסת האלבום שונה מזו של 1989. השיר מבוצע על ידי מרקיורי ודיקון שניגן על גיטרות, קלידים ובס.
שירי האלבום > I Was Born To Love You

השיר הופיע במקור ב-Mr. Bad Guy. הלהקה שינתה את השיר והפכה אותו לשיר רוק (בעיקר רוק כבד על ידי מיי). השיר הפך לפופולרי ביפן בשנת 2004 לאחר שהפך לשיר הפתיחה של התוכנית היפנית גאווה (プライド).
שירי האלבום > Heaven For Everyone

שיר זה נכתב על ידי רוג'ר טיילור והפך לאחד השירים הבולטים באלבום. זוהי גרסת כיסוי ללהקה בה היה חבר טיילור בעברו, הקרוס (בגרסה זו השתתף מרקיורי כזמר אורח). לאחר 8 שנים פורסם השיר גם ב-Made in Heaven.
שירי האלבום > Too Much Love Will Kill You

השיר הופיע במקור באלבום הבכורה של מיי, Back to the Light, והוא כתב אותו יחד עם פרנק מוסקר ואליזבת ליימרס. לאחר מכן, בוצע על ידי קווין עם שירתו של מרקיורי. הגרסה של קווין היא בלדת רוק.
שירי האלבום > You Don't Fool Me

שיר זה הוא אחד השירים האחרונים שהוקלטו ל-Made in Heaven. מיי סיפר באתרו שריצ'רדס ביצע עריכה לשיר, בעת הקלטת האלבום.
שירי האלבום > A Winter's Tale

זהו השיר האחרון שמרקיורי כתב, מיי העיד שהשיר "מתאר עד כמה החיים יפים", מרקיורי כתב אותו כשישב על שפת אגם תוך כדי התבוננות על ההרים.
שירי האלבום > (It's A Beatiful Day (Reprise

שיר זה הוא גרסת רוק כבד לשיר הראשון באלבום. הוא מתחיל באותה התחלה של השיר ואז הופך לרוק כבד. השיר כולל קטעים מ-"Seven Seas Of Rhye", ואת השיר "Yeah" שיופיע עוד פעם אחריו.
שירי האלבום > Yeah

הסוף של השיר הקודם שבו פרדי מרקיורי אומר "יה!" (סימפול מתוך השיר "Action This Day"). הקטע נמשך 4 שניות. הקטע גם לא הופיע ברשימת השירים יחד עם "Untitled".
שירי האלבום > Untitled

שיר זה היה ניסוי של המפיק ריצ'רדס עם מכשיר סימפול. השיר מתחיל עם תחילתו של השיר "It's a Beautiful Day" בלולאה חוזרת עם קולותיו של מרקורי עם אפקטי תהודה שונים. מיי וטיילור הוסיפו רעיונות נוספים לשיר זה. שיר זה היה זמין רק בגרסאות ה-CD ובחלק מן הקלטות ולא היה רשום תחת רשימת השירים. בגרסת התקליט החדשה והכפולה של האלבום, מופיע הקטע כצד שלם של התקליט השני. אורכו של שיר זה הוא 22 וחצי דקות, ובמהלכו נשמעים קטעים של 22 שנות עשייה של קווין החל מהאלבום Queen עד ל-Made in Heaven.
רשימת שירים

| מס' | שם | כותב(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | It's a Beautiful Day  | פרדי מרקיורי | 2:32 |
| 2. | Made in Heaven (גרסת כיסוי למרקיורי)   | מרקיורי | 5:25 |
| 3. | Let Me Live  | מרקיורי, רוג'ר טיילור | 4:45 |
| 4. | Mother Love  | מרקיורי, בריאן מיי | 4:49 |
| 5. | My Life Has Been Saved  | ג'ון דיקון | 3:13 |
| 6. | I Was Born to Love You (גרסת כיסוי למרקיורי)   | מרקיורי | 4:49 |
| 7. | Heaven for Everyone (גרסת כיסוי להקרוס)   | טיילור | 5:36 |
| 8. | Too Much Love Will Kill You (גרסת כיסוי למיי)   | מיי, פרנק מאסקר, אליזבת' לאמרס | 4:20 |
| 9. | You Don't Fool Me  | מרקיורי, טיילור | 5:24 |
| 10. | A Winter's Tale  | מרקיורי | 3:49 |
| 11. | It's a Beautiful Day (Reprise)  | מרקיורי | 3:01 |
| 12. | Yeah  | מרקיורי, מיי, טיילור, דיקון | 0:04 |
| 13. | Untitled  | מרקיורי, מיי, טיילור, דיקון | 22:32 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 70:21 |
| רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011> מס' | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011> שם | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011> משך | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011>  | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011>  | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011>  | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011>  | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011>  | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011>  | רצועות בונוס במהדורת Anniversary משנת 2011>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Heaven For Everyone (גרסת סינגל)   | 4:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | It’s A Beautiful Day (גרסת צד ב')   | 3:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | My Life Has Been Saved (גרסת צד ב')   | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | I Was Born To Love You (גרסת פסנתר וזמרה)   | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Rock In Rio Blues (צד ב')   | 4:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | A Winter’s Tale (רמיקס של קוזי פיירסייד)   |   |  |  |  |  |  |  |  |
מבצעים

פרדי מרקיורי – קולות, פסנתר, סינתסייזר
רוג'ר טיילור – תופים, מקלדת חשמלית, קולות
ג'ון דיקון – גיטרה בס, מקלדת חשמלית
בריאן מיי – גיטרה, מקלדת חשמלית, קולות
קולות נוספים ב־Let Me Live:
רבקה ליי-וויט
גרי מרטין
קטרין פורטר
מרים סטוקליי
דייוויד ריצ'רדס – הפקה, טכנאי אולפן ואחראי על המיקס
ג'סטין שירלי-סמית – הפקה וטכנאי אולפן
ג'ושוע מקרה – הפקה וטכנאי אולפן
ריינהולד מק – הקלטות מקוריות משנות השמונים
קווין מטקלף – מסטרינג
ריצ'רד גריי – צילום העטיפה
Made in Heaven היה אלבומה האחרון של הלהקה בו השתתף ג'ון דיקון לפני פרישתו ב-1997
ישראל פיינברג

ערך זה עוסק בחלוץ, ממייסדי ראשון לציון, אביו של אבשלום פיינברג. אם התכוונתם לראש עיריית פתח תקווה, ראו .
פניה וישראל פיינברג
ישראל ("לוליק") פיינברג (1865–1911) היה מחלוצי העלייה הראשונה, ממייסדי ראשון לציון, חדרה ואחוזת בית, היא תל אביב.
ראו גם

מייסדי תל אביב
טקסונומיה (ביולוגיה)

טקסונומיה או מיון עולם הטבע (מיוונית עתיקה: τάξις – טקסיה ('סידור'), ו-νομία – נומיה ('שיטה')) היא שיטה בה נעזרים הביולוגים לסיווג ושיום קבוצות אורגניזמים על בסיס של מאפיינים משותפים. האורגניזמים מקובצים יחד לטקסונים וקבוצות אלה מקבלות דרגה טקסונומית; ניתן לקבץ כמה קבוצות של טקסונים בדרגה נתונה ליצירת קבוצת על בדרגה גבוהה יותר, וכך ליצור היררכיה טקסונומית. הבוטנאי השוודי קארולוס ליניאוס נחשב כמייסד מערכת הטקסונומיה הנוכחית, שכן פיתח מערכת המכונה טקסונומיה לינאית לסיווג אורגניזמים ונומנקלטורה דו-שמית לקביעת שמות אורגניזמים.
עם התפתחות תחומי מחקר חדשים כגון פילוגנטיקה, קלדיסטיקה וסיסטמטיקה, השיטה הטקסונומית השתכללה והסיווג הפך מודרני יותר בהתבססו על קשרים אבולוציוניים ולא רק על מאפיינים חיצוניים. שיטה זו היא חלק ממדע הטקסונומיה.
עולם הטבע עשיר ביצורים רבים, והצורך למיינם ולסווגם נראה הגיוני לכל בר דעת בימינו, אולם לא תמיד הייתה דרך שיטתית לעשות זאת. מאז ומתמיד ידע האדם להגדיר את היצורים השונים ולהבדיל בין דג לבין עוף וייתכן כי הניח שקיימת קרבה בין נמר לברדלס למשל, אולם תורת מיון מסודרת לא הייתה קיימת.
בימי הביניים מקובל היה לסווג את עולם הטבע לארבע ממלכות: דומם, צומח, חי ומְדַבּר (כינוי לאדם). חלוקה זו נמצאת גם היום בשימוש עממי ובאסכולות דתיות מסוימות, וביניהן בַּיהדות, אך היא איננה תקפה מבחינה מדעית, בשל אמות המידה השונות על פיהן בוחנת האסכולה המדעית את המציאות.
המיון של קארולוס ליניאוס

תורת המיון המדעית הראשונה הוצעה בשנת 1735 על ידי המדען השוודי קארולוס ליניאוס (קארל פון לינה) בספרו "Systema Naturae" (בלטינית: "מערכת הטבע"), והיא הביאה להתפתחותה של הטקסונומיה, ענף בתורת הביולוגיה שתפקידו למיין ולארגן את כל היצורים במערך היררכי אחיד. ליניאוס מיין את עולם הטבע לפי ההיררכיה הבאה:
| עברית | לטינית | אנגלית |
| --- | --- | --- |
| ממלכה | Regnum | Kingdom |
מערכה: Phylum
| מחלקה | Classis | Class |
| סדרה | Ordo | Order |
| משפחה | Familia | Family |
סוג: Genus
מין: Species
כל ממלכה מתחלקת למספר מערכות, בכל מערכה מספר מחלקות, וכן הלאה.
ניתן לזכור את ההיררכיה בעזרת המנמוניקה הבאה: "Kings Play Chess On Fancy Glass Stools" (כל מילה במשפט מתחילה באות הפותחת של קבוצת סיווג באנגלית).
כאשר נזקקו הטקסונומים לטקסונים נוספים, הם השתמשו בטקסונים אלה בצירוף הקידומות "על-" ו"תת-". כך למשל נוצרו "על-מחלקה" ו"תת-סדרה".
ליניאוס התייחס רק לשתי ממלכות: צמחים ובעלי חיים. ממלכת הצמחים כללה גם אצות וחיידקים ואילו ממלכת בעלי החיים כללה גם חד תאיים כפרוטוזואה. עם הזמן התגלו יצורים שלא ניתן היה לשייך אותם לאף אחת משתי הממלכות הללו, ונוצר הצורך להוסיף ממלכות נוספות.
בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 היה מקובל למיין את היצורים בעולם הטבע לחמש הממלכות הבאות:
מונרה (Monera) שכללה חיידקים וכחוליות.
פרוטוקטיסטה (Protoctista) שכללה חד תאיים כפרוטוזואה ואצות.
פטריות (Fungi).
צמחים (Plantae) שכללה גם כמה קבוצות של אצות.
בעלי חיים (Animalia).
מיון מודרני

דרגות המיון המקובלות הראשיות של עולם הטבע. לחצו על הדרגות השונות על מנת להגיע לערכים המורחבים עליהן.
שיטת המיון של ליניאוס מבוססת על דמיון בתכונות היצורים ובמראם. כיום, עם התפתחות הביולוגיה, הפכה שיטה זו למיושנת. שיטות מיון חדשות שהוצעו, מבוססות בעיקר על דמיון גנטי. כתוצאה מכך, קבוצות רבות של יצורים שנחשבו כיחידות סיסטמטיות, אינן עוד כאלה.
שיטות המיון המודרניות נוטות לחלק את היצורים לשלוש על-ממלכות:
חיידקים אמיתיים (Bacteria)
חיידקים קדומים (Archaea)
אוקריוטיים (Eucaryota)
חיידקים אמיתיים וחיידקים קדומים הם יצורים חסרי גרעין (פרוקריוטיים) ואילו אוקריוטיים הם יצורים בעלי גרעין. האוקריוטיים עצמם ממוינים לקבוצות של חד-תאיים כפרוטוזואה ואצות ולשלוש ממלכות: בעלי חיים (Metazoa), פטריות וצומח (Viridiplantae). עם זאת, עד עתה לא הצליחה אף שיטה לתפוס את מקומו של מיון ליניאוס הנפוץ והביולוגים עדיין משתמשים בה רבות.
דרגות המיון הראשיות המקובלות כיום הן:
| עברית | לטינית | אנגלית |
| --- | --- | --- |
| על-ממלכה | Regio | Domain |
| ממלכה | Regnum | Kingdom |
| מערכה | Phylum | Division (בבוטניקה) |
| מחלקה | Classis | Class |
| סדרה | Ordo | Order |
| משפחה | Familia | Family |
סוג: Genus
מין: Species
בנוסף, קיימות דרגות מיון משניות, אשר מהוות דרגות ביניים בין דרגות המיון הראשונות. למשל: תת-מערכה הנמצאת בין מערכה ומחלקה; על-משפחה הנמצאת בין סדרה ומשפחה; תת-משפחה ושבט הנמצאות בין משפחה וסוג; סקציה, series, ותת-סוג הנמצאות בין סוג ומין; ותת-מין, זן וגזע הנמצאות מתחת לדרגה מין.
המורכבות של הטקסונומיה מומחשת בשיטת מיון המערכה בעלי פרחים, הקבוצה הגדולה ואחת החשובות ביותר של הצמחים, שעברה שינויים רבים במשך הזמן, ככל שהתרחב הידע האנושי, והתגלו יחסים חדשים בין המשפחות השונות. המיון המסורתי, שמתבסס על מכלול התכונות החיצוניות והמבנה של כל פרט, מיוצג על ידי שיטת קרונקויסט שהוצעה ב־1981 על ידי ארתור קרונקויסט. עם זאת כיום ברור שהשיטה הזאת איננה מייצגת נאמנה את מהלך ההתפתחות האבולוציונית. ההסכמה הכללית לגבי מיון מערכת בעלי הפרחים החלה להתגבש רק עתה והיא מתבססת על תכונות משותפות המתבטאות ברמה הגנטית. עבודה מרכזית בתחום זה נעשתה על ידי קבוצת APG, שפרסמה ב־1998 מיון חדש ומקיף. עם המשך המחקר הגנטי וגילוי ידע חדש, פורסם עדכון למיון זה בשנת 2003 ובשנת 2009.
ראו גם

האגודה הלינאית של לונדון
טקסונומיה
ענף (clade)
סיווג נגיפים
Tree of Life Web Project
הערות שוליים

↑  המיונים בוויקיפדיה נעשים על פי אתר זה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282399005171 
חלוקת עולם הטבע לשלוש ממלכות, בספרו של ארנסט הקל משנת 1866
וריאנט אלפא של נגיף הקורונה

מדינות עם מקרים מאושרים של VOC-202012/01
  מעל 10,000 מקרים מאושרים
  5,000–9,999 מקרים מאושרים
  ‏ 1,000–4,999 מקרים מאושרים
  ‏ 500–999 מקרים מאושרים
  ‏ 100–499 מקרים מאושרים
  ‏ 2–99 מקרים מאושרים
  ‏ 1 מקרים מאושרים
  ‏ אין או אין נתונים
וריאנט "אלפא" (α) של נגיף הקורונה, המכונה גם הווריאנט הבריטי, מוטציה B.1.1.7 או וריאנט 202012/01, הוא מוטציה (וריאנט) של נגיף SARS-CoV-2 שנוצר במהלך מגפת הקורונה בבריטניה. הווריאנט התפשט ל-114 מדינות לכל הפחות, על פי רשת הווירוסים העולמית (אנ') (GVN), והוא אחראי לכ-95% מהזיהומים החדשים ממחלת הקורונה בבריטניה בין ה-23 במאי ל-5 ביוני 2021, כ-60% מכלל המקרים בארצות הברית היו מקושרים לווריאנט האלפא, כך דיווח המרכז לבקרת מחלות ומניעתן (CDC).