stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרו מקולום
הערות שוליים

↑  "The 14 (Rich) Faces Behind Facebook". www.aol.com.
↑  Angela J. Sun (12 במרץ 2007). "Battle of the Brains Finalists to Code for Cash Harvard Computing Club members could win $10,000". The Harvard Crimson. נבדק ב-22 בספטמבר 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Gage, Deborah (20 ביולי 2011). "NEA Will Have To Share Andrew McCollum With Flybridge" – via www.wsj.com. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Allspach, Kyle (20 בנובמבר 2014). "A Facebook Founder Is Now the CEO of a Harvard-founded Startup". bostinno.streetwise.co. {{cite web}}:  (עזרה)
מאיר אזרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בפברואר 1959 (בן 65) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת חיפה  היברו יוניון קולג' 
 בן או בת זוג:  אנה אזרי 
 
הרב מאיר אזרי (נולד ב-1 בפברואר 1959) הוא רב רפורמי ואיש ציבור. מכהן מאז 1991 כרב בית דניאל - קהילה ליהדות מתקדמת בתל אביב-יפו וראש מרכזי דניאל ליהדות מתקדמת.
פעילותו

מאיר אזרי נולד ב-1959 בחיפה. למד בבית הספר ליאו בק. הוסמך לרבנות מטעם ההיברו יוניון קולג', בוגר אוניברסיטת חיפה בהיסטוריה של עם ישראל ובמדע המדינה. הוא למד לקראת תואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים והשתלם באוניברסיטת סן פרנסיסקו ובמכון התאולוגי בברקלי.
אזרי פעיל שנים רבות במסגרות הפועלות כנגד חקיקה דתית. הוא ממייסדי עמותת חמד"ת המתאמת פעילות בנושא חופש מדע, דת ותרבות בישראל, ובשנים 1984-1986 היה מזכ"ל ראשון שלה. בשנים 1986–1989 כיהן כמזכ"ל התנועה ליהדות מתקדמת בישראל. בשנות כהונתו כמזכ"ל התנועה הוקמו המרכז לפלורליזם יהודי, אגף לחינוך ואגף לפיתוח קהילתי. בשנים 1998–2002 שימש יושב ראש מר"ם - מועצת הרבנים המתקדמים בישראל.
בין שאר תפקידיו הציבוריים מכהן בחבר הנאמנים של הסוכנות היהודית, חבר הנהלת חברת מוסדות חינוך בתל אביב-יפו, חברה האחראית על הפעלת כ-80 מוסדות חינוך ותרבות בעיר. יזם את הקמת "משכנות רות דניאל" - מרכז תרבות, חינוך והארחה ביפו.
אזרי פרסם את הספרים "חג העצמאות והתפתחותו בישראל" (1994), ו""מאירי הדרך: מנהיגות יהודית מחוללת שינוי" (2024). עורך הספר "חושבים יהדות מתקדמת" - מסע להכרת היהדות הרפורמית, (בהוצאת בבל-משכל, ידיעות אחרונות, תשס"ה-2005). פרסם מאמרים רבים בעיתונות הישראלית והזרה ומופיע בקביעות בתקשורת ובקהילות יהודיות בעולם.
אזרי ערך אלפי טקסי בר מצווה וחתונות רפורמיות-שוויוניות.
בשנת 2017 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד במדעי הדת מטעם ההיברו יוניון קולג'.
חיים אישיים

הרב אזרי נשוי לאנה אזרי, דיפלומטית בשירות החוץ, שמכהנת כשגרירת ישראל בצ'כיה ולפני כן כיהנה כשגרירת ישראל בפולין וברוסיה, ולהם בן ובת.
הערות שוליים

1 2   רונן טל, הרב הרפורמי מאיר אזרי: "כשיהודים נכנסים לכפר ערבי ושורפים בתים בשבת זה יהדות?", באתר הארץ, 9 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310497805171  VIAF: 44556733   WorldCat (עם VIAF): 44556733
פרשת פינחס

בנות צלפחד בפני משה
משה מברך את יהושע בפני הכהן הגדול
פָּרָשַׁת פִּינְחָס היא הפרשה השמינית בספר במדבר. פינחס, אשר על שמו נקראת הפרשה כולה, הוא נכדו של אהרון הכהן ובקנאת ה' הרג בסוף הפרשה הקודמת (בלק) שני חוטאים, ביניהם זמרי בן סלוא, וכך עצר את המגפה שפשתה בעם ישראל. בשל פעולתו, מקבל פינחס בפרשה זו ברכה ייחודית מאת ה', וממונה ל'כהונת עולם'.
לאחר בלימת המגפה, עם ישראל נמנה למשפחותיו במפקד לקראת הכניסה לארץ ישראל. בנות צלופחד פונות בבקשה לקבל את נחלת אביהן בארץ ישראל ונענות בחיוב. משה מצווה למנות יורש שינהיג את עם ישראל בכניסתו לארץ, והוא מציג את יהושע בן נון כיורשו בפני העם. בסוף הפרשה מפורטים דיני קורבן התמיד, קרבן ראשי חודשים והמועדים השונים.
לפי החלוקה לפרקים, הפרשה מתחילה בפרק כ"ה, פסוק י' ומסתיימת בפרק ל', פסוק א'. פרשה זו היא השנייה באורכה מבין פרשות השבוע – יש בה 168 (קס"ח) פסוקים. הפרשה נקראת לרוב בסמוך לשבעה עשר בתמוז.
תוכן הפרשה > פינחס ומדין

בהמשך לתיאור חטא בעל פעור שבפרשה הקודמת (בלק), פינחס מקבל שכר מה' על מעשה הקנאות שעשה, שהביא לעצירת המגפה: ”לָכֵן אֱמֹר הִנְנִי נֹתֵן לוֹ אֶת בְּרִיתִי שָׁלוֹם: וְהָיְתָה לּוֹ וּלְזַרְעוֹ אַחֲרָיו בְּרִית כְּהֻנַּת עוֹלָם”.
ה' גם מצווה את משה רבנו ואת עם ישראל להילחם במדין ולנקום על הרעה שגרמו.
תוכן הפרשה > מפקד וחלוקת הנחלות

לאחר המגפה, ה' מצווה לערוך מפקד נוסף של בני ישראל לפי משפחות, לקראת הכניסה לארץ ישראל. המפקד נעשה כדי לחלק את הארץ לפי "מספר" השמות ולתכנן את חלוקת הארץ לנחלות משפחתיות, כפי שמתואר בפרק כ"ו:
וַיְדַבֵּר ה' אֶל-מֹשֶׁה לֵּאמֹר. לָאֵלֶּה תֵּחָלֵק הָאָרֶץ בְּנַחֲלָה בְּמִסְפַּר שֵׁמוֹת. לָרַב תַּרְבֶּה נַחֲלָתוֹ, וְלַמְעַט תַּמְעִיט נַחֲלָתוֹ, אִישׁ לְפִי פְקֻדָיו יֻתַּן נַחֲלָתוֹ. אַךְ-בְּגוֹרָל יֵחָלֵק אֶת-הָאָרֶץ, לִשְׁמוֹת מַטּוֹת-אֲבֹתָם יִנְחָלוּ. עַל-פִּי הַגּוֹרָל תֵּחָלֵק נַחֲלָתוֹ בֵּין רַב לִמְעָט.
בביאורו על הפסוק, עמד הרב עדין שטיינזלץ על סתירה פנימית הטמונה בו:
"לכאורה שתי דרכי חלוקת הנחלה סותרות זו את זו. האם הארץ תחולק לפי הגורל או לפי גודל המשפחה? היו שהסבירו מתח זה בכך שהגורל קבע את מיקומה של נחלת השבט או המשפחה, ואילו גודלה של הנחלה נקבע לפי מספר הנפשות שמנתה בעת המניין (ראו להלן לג, נד; רש"י ורמב"ן על אתר). "
תוכן הפרשה > מפקד וחלוקת הנחלות > ההבדל בין שני המפקדים

במפקד המוזכר בפרשת במדבר, ב-א' אייר לשנה השנייה במדבר,ספר במדבר, פרק א' המטרה היא לפקוד כל זכר, יוצאי צבא מבן 20 שנה ומעלה. וכך כתוב:
שְׂאוּ אֶת-רֹאשׁ כָּל-עֲדַת בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל לְמִשְׁפְּחֹתָם לְבֵית אֲבֹתָם, בְּמִסְפַּר שֵׁמוֹת כָּל-זָכָר לְגֻלְגְּלֹתָם. מִבֶּן עֶשְׂרִים שָׁנָה וָמַעְלָה, כָּל-יֹצֵא צָבָא בְּיִשְׂרָאֵל, תִּפְקְדוּ אֹתָם לְצִבְאֹתָם אַתָּה וְאַהֲרֹן.
אחת מהסיבות לעריכת מפקד היא מניין וסדר של כוח האדם הצבאי. בפרשת פנחס המטרה היא גם לשם רשימת נוחלי הארץ.
כאשר משווים את התוצאות של שני המפקדים, מקבלים ממצא מפתיע: חלפו כמעט 40 שנה ולמרות זאת, כמעט אין הבדל במספר הנפקדים:
המפקד הראשון: "וַיִּהְיוּ כָּל-הַפְּקֻדִים שֵׁשׁ-מֵאוֹת אֶלֶף וּשְׁלֹשֶׁת אֲלָפִים וַחֲמֵשׁ מֵאוֹת וַחֲמִשִּׁים" - דהיינו 603,550.המפקד השני: "שֵׁשׁ-מֵאוֹת אֶלֶף וָאָלֶף שְׁבַע מֵאוֹת וּשְׁלֹשִׁים" - דהיינו 601,730.
יש להדגיש שהמניין הכללי אמנם דומה, אך במניינם של השבטים כשלעצמם יש שינויים בין המפקדים - חלקם גדולים. למשל, שבט מנשה גדל בכ-20,000 איש (מ-32,200 ל-52,700). שבט שמעון לעומת זאת, פחת בכשני שלישים (מ-59,600 ל-22,200). ההסבר המקובל לירידה הקיצונית במניין שבט שמעון הוא כי עיקר המגפה על חטא בעל פעור פגעה בשבט זה. אולי מפני שהם חנו בצד הקרוב למואבים, אולי מפני שהייתה להם חיבה יתרה כלפיהם, או מפני שמנהיגיהם עודדו אותם .
ד"ר יצחק מייטליס משער כי הסיבה להבדל היא שבמפקד הראשון פקדו רק את הגברים בני עשרים ומעלה ואילו במפקד השני פקדו את ראשי המשפחות, גם אם מדובר בנשים או בצעירים יותר. המונח "כל זכר" לא מופיע במטרת המפקד השני ולכן בנות צלפחד שהן ראשי משפחות יכולות לבוא ולתבוע נחלה. הוא מסיק כי מספר בני ישראל לקראת תום תקופת הנדודים במדבר התמעט במידה ניכרת, בעקבות מספר מגפות שהכה בהם ה' ומתוארות לאורך ספר במדבר, ובעיקר העונש על חטא המרגלים, שבו נמחה רוב דור המדבר. מייטליס מביא ראיה לדעתו ממספרם הנמוך של הלוחמים שהשתתפו בקרב על העי בספר יהושע.
תוכן הפרשה > בנות צלופחד

לאחר תיאור משפחות ישראל על פי המפקד, מתוארת מצוקתן של בנות צלפחד. בנות צלפחד קובלות על כך שלפי החוק הפורמלי לא יקבלו נחלה, כי אין להן אחים. ה' נענה לפנייתן וקובע שגם נשים יוכלו לנחול נחלה, אם אביהן מת בלא בנים.
תוכן הפרשה > ירושת משה

משה מצטווה לעלות להר העברים ולצפות על ארץ ישראל, שאליה לא ייכנס. לאחר מכן ה' מצווה על משה למנות מנהיגים שיחליפו אותו לאחר מותו, ”וְלֹא תִהְיֶה עֲדַת ה' כַּצֹּאן אֲשֶׁר אֵין לָהֶם רֹעֶה”. משה ממנה את יהושע בן נון ליורשו בפני הכהן הגדול ובפני כל עדת ישראל, לפי ציווי של ה'.
תוכן הפרשה > פרשת הקורבנות

פרשה הלכתית ארוכה ובה ציווי על קורבן התמיד, הנקרא פעמיים ביום בסדר התפילה היהודי (ברוב העדות), וכן פירוט לגבי קורבנות המוספים של החגים.
מבנה הפרשה

בפרשת פנחס יש 168 פסוקים, אשר מאוגדים ב-10 פרשיות פתוחות ועוד 25 סתומות. הפרשה מכילה 4 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה בתחילת סדר ומסתיימת בסוף סדר וזאת בניגוד לכך שהיא מתחילה באמצע פרק ומסתיימת באמצע פרק לפי החלוקה לפרקים.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת פינחס יכולה לחול בשבעה תאריכים שונים:
שנת השג - י"ד בתמוז
שנת החא - ט"ז בתמוז
שנת זשה, בחה, בשה וגכה - י"ט בתמוז
שנת זחג, זשג ובחג - כ"א בתמוז
שנת השא וזחא - כ"ג בתמוז
שנת הכז - כ"ד בתמוז
שנת בשז וגכז - בארץ ישראל בי"ז בתמוז, בחוץ לארץ בכ"ד בתמוז
הפטרה

ברוב השנים, כאשר פרשות מטות ומסעי מחוברות – פרשת פינחס חלה בימי בין המצרים, והיא השבת הראשונה מבין השבתות של "תלתא דפורענותא". בשנים כאלו נקראת ברוב הקהילות הפטרת מטות העוסקת מעניין חורבן בית המקדש, במקום הפטרת הפרשה הרגילה. הפטרת הפורענות הראשונה, הנקראת בשנים אלה בפרשת פינחס, היא בספר ירמיהו, מפרק א', פסוק א' עד פרק ב', פסוק ג' (התימנים מסיימים בפרק א', פסוק י"ט). זו נבואת ההקדשה של ירמיהו, ובה נאמר לו שהוא עתיד לנבא על חורבן בית המקדש ועל חטאי ירושלים.
בשנים השג והחא (בארץ ישראל גם בשנת בשז וגכז) פרשות מטות ומסעי נקראות בנפרד, והשבת שבה קוראים את פרשת פינחס חלה בשבעה עשר בתמוז או לפניו. בשנים כאלו מפטירים בספר מלכים א', מפרק י"ח, פסוק מ"ו עד פרק י"ט, פסוק כ"א (בנוסח רומניא סיימו פסוק ט"ז), שם מתוארות קורותיו של אליהו הנביא אחרי מעשה הקנאות שעשה בהר הכרמל (על רקע דרשת חז"ל ש"פינחס הוא אליהו"), הנבואה שקיבל בהר סיני, ופגישתו עם אלישע. לפי מנהג איטליה תמיד מפטירים הפטרה זו[דרוש מקור].
הערות שוליים

↑  ספר במדבר, פרק כ"ה, פסוקים י"ב–י"ג.
↑  ספר במדבר, פרק א', פסוק מ"ו
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק נ"א
↑  ירושלמי סוטה ז ד – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  רש"י על במדבר כו יג, באתר he.wikisource.org
↑  מקור ראשון, כ' תמוז תשס"ז, מוסף השבת במאמר: תוצאה שונה - למפקד שונה
↑  הפירוט לפי המנהג הרווח, במנהגי התימנים יש הבדלים.
↑  חוץ מבמנהג איטליה, שם קוראים הפטרת פורענות רק בשבת חזון.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
| ספר במדבר |
| --- | --- | --- |
| פרשת במדבר | נשיאי השבטים • מפקד בני ישראל במדבר סיני • מחנה ישראל • פדיון בכורות • משא המשכן |  |
| פרשת נשא | שילוח טמאים • אשם גזלות וגזל הגר • פרשת סוטה • פרשת הנזיר • ברכת כהנים • נשיאת ארון הברית בכתף • קורבנות הנשיאים |  |
| פרשת בהעלותך | הדלקת הנרות במקדש • טהרת הלויים • פסח שני • חצוצרות הכסף ותקיעת הכהנים בחצוצרות • עמוד הענן • מסע המחנות • חובב בן רעואל • פרשת ויהי בנסוע • חטא המתאוננים • קברות התאווה • שבעים הזקנים ואלדד ומידד • צרעת מרים |  |
| פרשת שלח לך | חטא המרגלים • חטא המעפילים • נסכים • הפרשת חלה • חטאת עבודה זרה • המקושש • פרשת ציצית • ציצית • לא תתורו |  |
| פרשת קרח | מחלוקת קורח ועדתו • פריחת מטה אהרן • שמירת המקדש • מתנות כהונה |  |
| פרשת חקת | פרה אדומה • מי מריבה • מות אהרון הכהן • מלחמת מלך ערד • נחש הנחושת • שירת הבאר • מלחמת סיחון • מלחמת עוג |  |
| פרשת בלק | משלחת בלק אל בלעם • אתונו של בלעם • משלי בלעם • חטא בעל פעור |  |
| פרשת פינחס | מפקד בני ישראל בערבות מואב • בנות צלפחד • מינוי יהושע • קורבן התמיד • קורבן מוסף • מוסף ראש חודש |  |
| פרשת מטות | פרשת נדרים • הפרת נדרים • מלחמת מדין • הכשרת כלים • טבילת כלים • פרשת בני גד ובני ראובן |  |
| פרשת מסעי | נדודי בני ישראל במדבר • גבולות הארץ • נשיאי השבטים • ערי הלויים • ערי מקלט • רוצח בשגגה |  |
| דמויות מרכזיות | משה • אהרן • גרשון • קהת ומררי • אליצפן בן עוזיאל • אלעזר ואיתמר • האישה הכושית • מרים הנביאה • קרח בן יצהר • דתן ואבירם • און בן פלת • סיחון מלך האמורי • עוג מלך הבשן • בלק • בלעם בן בעור • כזבי בת צור • זמרי בן סלוא • פינחס • חמשת מלכי מדין • יהושע בן נון • כלב בן יפונה |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
תצפית מהר נבו על ארץ ישראל. השלט מפרט את הכיוון והמרחק אל הערים הגדולות.
סוכנות ADD

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  הדס מוזס ליכטנשטיין, ירון ליכטנשטיין, יוני דותן
 תקופת הפעילות:  1988 - סוכנות לוק  2010 - סוכנות ADD – הווה
 מיקום המטה:  ישראל רחוב הברזל, רמת החייל, תל אביב
 בעלות:  הדס מוזס ליכטנשטיין, ירון ליכטנשטיין, יוני דותן, משה אדרי
 מוצרים עיקריים:  הפקת תוכניות טלוויזיה ופורמטים בארץ ובעולם. כמו כן ייצוג שחקנים, יוצרים במאים ומגישים.
 מנכ"ל:  ירון ליכטנשטיין  יוני דותן (משנה למנכ״ל)
  
 add-ca.com
 
סוכנות ADD היא סוכנות שחקנים ישראלית המייצגת שחקנים, מגישים, כותבים, במאים ויצרני תוכן בישראל בעולם. בנוסף, משמשת הסוכנות כיצרנית תוכן בעצמה, בהשראת המודל העסקי של סוכנות "William Morris Endeavor" (אנ') האמריקאית.
הסוכנות מייצגת את השמות הגדולים והמובילים בישראל, ביניהם: ניב סולטן, עמוס תמם, רותם סלע, אילנית לוי, גל גדות, אגם רודברג, אסי עזר, אביב אלוש, חנוך דאום, צביקה הדר, אופירה אסייג, גלית גוטמן ,דאנה איבגי, עדי חבשוש, יעל אלקנה, גיה באר גורביץ', אליאנה תדהר, לי בירן, גיא הוכמן, עומר נודלמן, אנחל בונני, דניאל ליטמן, מירי בוהדנה, מושיק רוט, יוסי שטרית השף, עמית רהב, מוריס כהן, בר זומר, דניאל גד, אנה ז'ק, ישראל אטיאס, רונה לי שמעון, סנדי בר, עומר חזן, ידין גלמן, עדן פינס, סיון קליין, אלין גולן ועוד
הסוכנות נמצאת בבעלותם של בני הזוג ירון ליכטנשטיין (מנכ"ל) והדס מוזס-ליכטנשטיין יחד עם יוני דותן ומשה אדרי.
היסטוריה

בשנת 2010 הוקמה סוכנות ADD על ידי הדס מוזס, ירון ליכטנשטיין ויוני דותן אשר שימש קודם לכן כמנכ"ל סוכנות "לוק" של ידיעות אחרונות, אשר על בסיסה הוקמה הסוכנות.
הסוכנות נבנתה לפי המודל של סוכנות השחקנים האמריקאית "William Morris Endeavor" אשר מעניקה מענה רוחבי וכולל להפקות טלוויזיה, תיאטרון וקולנוע – החל משלב פיתוח היצירה ועד לשלב הסופי של שיווק ומכירת התוכן בישראל ומחוצה לה.
בפברואר 2012, דווח כי המפיק ההוליוודי ארנון מילצ'ן הקים עם הסוכנות "חממת תוכן" המיועדת לקידום תכנים ישראליים בארצות הברית. במסגרת ההסכם בין הצדדים, נקבע כי חברת "ניו ריג'נסי הפקות", השייכת למילצ'ן, תשקיע בפיתוח רעיונות שיוצרים ישראלים יציעו לסוכנות. בהסכם נקבע גם שהסוכנות תהפוך לנציגה הבלעדית של מילצ'ן בישראל.
רובן המכריע של הפקות הסוכנות מגיע מחברת HOT, בה היה ארנון מוזס, אביה של הדס מוזס-ליכטנשטיין, שותף בעבר, אך הסוכנות מפיקה תכנים גם לחברת yes. במקביל, עוסקת הסוכנות גם בפיתוח פורמטים ובהפצתם בחו״ל.
בין הסדרות שהופקו על ידי הסוכנות ניתן למצוא את השעשועון "מי יפיל את המאסטר" ששודר בערוץ 2 בשנת 2012, סדרת הדוקו-ריאליטי "גולסטאר", אשר שודרה בהוט באותה השנה, והסדרה העלילתית "פצועים בראש", בכיכובם של גיא עמיר וחנן סביון, שמשמשים גם כשותפים במחלקת התוכן של הסוכנות.
במסגרת כתבה של העיתונאי אורן פרסיקו על הסוכנות באתר "העין השביעית", נטען כי קיימת מגמה של חדירה מסיבית של מיוצגי הסוכנות לתכנים המערכתיים בכלי תקשורת בבעלות משפחת מוזס, בהם "פנאי פלוס", "לאישה", מוספי "ידיעות אחרונות" וכו'. לשם ביסוס טענתו מציין פריסקו, בין היתר, כי בשנת 2015, מתוך 84 תצלומים שהופיעו בדף הפייסבוק הרשמי של הסוכנות, 56 מהם הופיעו בשערי מגזינים ובכתבות בכיכוב טאלנטים שהסוכנות מייצגת, ומבין אותם 56 צילומי שערים וכתבות, 46 הופיעו בכלי תקשורת השייכים לקבוצת "ידיעות אחרונות". טענה דומה הועלתה בכתבה נוספת באתר "העין השביעית" מספטמבר 2016, בה נטען כי כתבת שער במוסף "7 לילות" אשר עסקה בריאיון עם השחקן ליאור אשכנזי, נועדה לקדם את הסדרה "עקרון ההחלפה" בה הוא מככב ושני שחקנים נוספים שמיוצגים על ידי הסוכנות ומשחקים בה.
באוגוסט 2015, רכשה חברת "יונייטד קינג", שבבעלות משה ולאון אדרי 25% ממניות הסוכנות בסכום של 10 מיליון שקלים.
הערות שוליים

↑  Agency, ADD (באנגלית אמריקאית)
↑  ערן סויסה, בעזרת השם: סוכנות לוק משנה את השם, באתר nrg‏, 12 ביולי 2010
1 2  לי-אור אברבך, ‏ירון ליכטנשטיין פותח קבוצת תוכן חדשה - ADD, באתר גלובס, 13 ביולי 2010
↑  גיל קליאן, ארנון מילצ'ן יקדם הפקות מקור ישראליות בארה"ב, באתר כלכליסט, 6 בפברואר 2012
1 2   נתי טוקר, משה אדרי רכש 25% מחברת ההפקות של בתו של נוני מוזס, באתר TheMarker‏, 30 באוגוסט 2015
↑  אורן פרסיקו, העיתון של המשפחה, באתר העין השביעית, 28 בדצמבר 2015
↑  שוקי טאוסיג, משחק שכולם משתפים בו פעולה, באתר העין השביעית, 9 בספטמבר 2016
סמליל סוכנות לוק, על בסיסה הוקמה סוכנות ADD
בית ארבעת המרחבים

| --- | --- |

תרשים של בית ארבעת המרחבים
 מידע כללי
 אזור גאוגרפי:  ארץ ישראל
 תקופה:  תקופת הברונזה המאוחרת ותקופת הברזל
תל קסילה - אתר במוזיאון ארץ ישראל ובו בית ארבעת המרחבים משוחזר
בית ארבעת המרחבים במעלה שומרון
שריד מהכפר העתיק במעלה שומרון
דגם של בית ארבעת המרחבים
בית ארבעת המרחבים או הבית הישראלי הוא טיפוס של מבנה שהתגלה באתרי חפירה רבים ברחבי ארץ ישראל ומחוצה לה. מקורו בתקופת הברונזה המאוחרת, ולאחר מכן הוא אומץ על ידי המתיישבים החדשים שהחלו לאכלס את אזור ההר בארץ ישראל בתקופת הברזל, ושנודעו מאוחר יותר במאה התשיעית לפני הספירה כ"ממלכת יהודה" ו"ממלכת ישראל". משום כך הוא מהווה מאפיין של נקודת יישוב ישראלית בתקופת הברזל ("התקופה הישראלית").
הטיפוס נעלם במאה ה־6 לפנה"ס, ייתכן ובהקשר עם מלחמת בבל–יהודה.
מבנה

כמשתמע משמו, בית ארבעת המרחבים מורכב מארבעה חדרים. שלושה מהם מלבניים ושווים בגודלם. הרביעי, מלבני אף הוא, תוחם את השלושה ואנכי להם. המעטפת החיצונית של המבנה היא מלבנית ובחלק מהבתים ריבועית. במבנים מלבניים, היחס בין הצלעות הארוכות לקצרות הוא כמעט שווה, ללא קשר לגודל או תפקיד המבנה. ההפרדה בין שלושת החדרים המקבילים התבססה בדרך כלל על עמודים בלבד. החדר הרביעי, האנכי, הופרד באמצעות קיר מלא.
במספר אתרים נמצאו גם פרטים דומים בודדים בעלי שלושה או אף שני מרחבים.
פונקציונליות

הדעות חלוקות באשר לתכלית של הבנייה בצורה זו. חוקרים רבים קובעים שסידור זה הוא פונקציונלי טהור: החדר האנכי השמאלי היה אזור עבודה, שבו מוקמו התנור והאובניים, ובו אוחסנו חומרי הגלם להכנת המזון. החדר האנכי המרכזי היה ללא גג ושימש כחצר, ואילו החדר האנכי הימני שימש כאזור אכילה. החדר האופקי שימש לשינה.
לביקורת על גישה זו מספר טענות:
טענת הפונקציונליות אינה נשענת על ראיות, למעט הימצאות תנור בחדר השמאלי.
זוהי גישה השואפת ליישם גישות של פונקציונליזציה מודרנית, על בתים מתקופה קדומה, ובכך היא אנכרוניסטית.
העלמות צורת בניה זו בתקופה הבבלית בעוד שהטכנולוגיה לא השתנתה.
שתי גישות אחרות לגבי הסיבות לתכנון הבית באופן שבו תוכנן, נוטות לזהות את הבית כבית של משפחה יהודית: האחת גורסת כי תכנון הבית באופן הזה איפשר לקיים את הלכות הנידה בהידור - האישה הנידה נשארת בבית, אך באחד המרחבים הצדדיים, כך שהכניסה לבית לא תחייב היתקלות בה. גישה אחרת גורסת כי העיצוב נעשה בהשראת בית המקדש הראשון.
כנגד שתי גישות אלה הועלתה ביקורת שלפיה זיהוי שיטת הבנייה הזו עם היהדות אינו ודאי, ולכן הן נסיבתיות.
באופן כללי, פרשנויות התאוריות הפונקציונליות הן דחוקות, הואיל ובאתרים רבים נמצאו גם מבנים ציבוריים בעלי אותם מאפיינים.
זיהוי הבית כישראלי

ישנם כמה גורמים שתרמו לזיהויו במחקר כמאפיין של בית ישראלי בתקופת הברזל. ראשית, צורת בנייה זו ייחודית לארץ ישראל ולפרק הזמן המזוהה כתקופה הישראלית - המאות ה-11 עד ה-6 לפני הספירה. שנית, הנקודות שבהן נמצאו בתים מסוג זה מתאפיינות במובהק בסימני זיהוי נוספים, המיוחסים לאוכלוסיית שבטי ישראל:
היעדר עצמות חזיר באתרים אלה (באתרים המזוהים כפלשתיים נמצא אחוז גבוה במיוחד של עצמות חזיר, ובאתרים שמזוהים כפניקיים - כנעניים שיעור עצמות החזיר שנמצאו היה רגיל,  וגם אופייני לאירופה באותה תקופה).
כדים גדולים המזוהים עם העם העברי - קנקני שפת צווארון.
היעדר כתובות וכיתובים.
ארבעה מאפיינים אלה, ביחד עם הימצאות בית ארבעת המרחבים, מופיעים בעיקר בנקודות שניתן לקשר אותן למקומות הידועים כישראליים היסטוריוגרפית, אטימולוגית (כלומר על פי שמות עכשוויים של המקום ששימרו את המקור), או על פי התנ"ך.
זיהוי הבית כישראלי > ביקורת

הביקורת העיקרית כנגד טענה זו שגורה בפי חוקרים המשתייכים לאסכולה המינימליסטית בארכאולוגיה, אשר קובעת כי אי אפשר לבסס את המחקר הארכאולוגי על הכתוב בתנ"ך, וכי כל ניסיון לזהות יישוב ישראלי בארץ ישראל אשר נשען על פרשנות של התנ"ך ולא היה מתקיים בהיעדר התנ"ך איננו מדעי. המינימליסטים מסכימים, אפוא, לזהות מאפיינים אלה כמשויכים לקבוצה מסוימת, אך מסתייגים מהקביעה כי הקבוצה הזו היא ישראלית.
לעיתים משתמשים אנשי האסכולה בכינוי פרוטו ישראלי ליישובים שמתאפיינים בבתי ארבעת המרחבים, ואשר קדמו לימי ממלכת ישראל.
פריסה

בארץ ישראל המערבית נחפרו כעשרים וחמישה אתרים שבהם נמצאו בתי ארבעת המרחבים. ממזרח לירדן נמצאו עוד כעשרה אתרים.
המקומות המרכזיים הם תל מגידו ותל קסילה - אתר המצוי כיום בתחומי מוזיאון ארץ ישראל בתל אביב. המעניין באתרים אלה הוא שהתקיימו בהם בתקופות מקבילות שתי נקודות יישוב - האחת מזוהה כיהודית והאחרת פיניקית או פלשתית (בהתאמה).
מקומות נוספים שבהם נמצא בית ארבעת המרחבים הם תל באר שבע, תל ערד, תל מבורך, ח'רבת ג'מה - אתר המצוי בליבה של עזה, עיר דוד בירושלים, תל רומיידה בחברון, הר עיבל סמוך למזבח, תל שקמונה בחיפה, עזבת צרטה בראש העין, שילה (יישוב מקראי) וכן בתל חצור ובמספר אתרים ברחבי הנגב.
לקריאה נוספת

אברהם פאוסט, החברה הישראלית בתקופת המלוכה - מבט ארכאולוגי, הוצאת יד יצחק בן צבי, תשס"ה
ירון גולני, שער לארכיטקטורה, דביר הוצאה לאור 1999
Israelites Found in Egypt - Four-Room House Identified in Medinet Habu מאמר של מנפרד ביטאק בנושא הימצאותו של בית ארבעת המרחבים במדינת האבו שבמצרים.
הערות שוליים

↑  בוסתנאי עודד ואברהם פאוסט, ‏"ארץ יהודה בתקופה הנאו־בבלית", קתדרה 121 (תשרי תשס"ז), עמ' 174.
↑  ראו הרחבה בבשר חזיר#הימנעות מאכילת בשר חזיר בישראל בתקופות קדומות
גרנד פרי אבו דאבי

| --- | --- |
 ענף:  מרוץ מכוניות
 תאריך ייסוד:  2009 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבין-לאומית לרכב 
 עיר מארחת:  מסלול יאס מרינה 
 זוכה:  נהגים: מקס ורסטאפן   יצרנים: רד בול
 הכי הרבה זכיות:  נהגים: לואיס המילטון (5)   יצרנים: רד בול ‏ (7)
 abudhabigp.com
 
 קואורדינטות:  24°28′13″N 54°36′22″E﻿ / ﻿24.470244°N 54.606075°E﻿ / 24.470244; 54.606075
 he
 
 מסלול יס מרינה בו מתקיים הגרנד פרי
 
גרנד פרי אבו דאבי הוא מרוץ מכוניות המתקיים באבו דאבי, איחוד האמירויות הערביות, כחלק מאליפות הפורמולה 1 מאז שנת 2009. לואיס המילטון הוא הנהג שלזכותו מספר הניצחונות הרב ביותר במסלול (5 ניצחונות)
היסטוריה

אירוע הפורמולה 1 הראשון התקיים באבו דאבי בפברואר 2007 והיה אירוע הפורמולה הגדול שהתקיים מחוץ לסבב התחרויות. במהלך האירוע הוכרז כי אבו דאבי תצטרף לסבב התחרויות החל משנת 2009. איתיחאד איירווייז, חברת התעופה של אבו דאבי הוכרזה כספונסרית הראשית של האירוע.
המירוץ הראשון תוכנן להתקיים ב-15 בנובמבר 2009 כמירוץ האחרון בעונה. ביטול גרנד פרי צרפת וקנדה הוביל להקדמת אירוע, שהתקיים בסופו של דבר ב-1 בנובמבר. סבסטיאן פטל היה הנהג שניצח את הגרנד פרי הראשון עבור קבוצת רד בול. פטל ניצח גם את המרוץ השני, שנערך בשנת 2010. לואיס המילטון ניצח את הגרנד פרי של 2011 וקימי רייקונן ניצח בשנת 2012. עבור רייקונן היה זה הניצחון הראשון לאחר ששב להתחרות באליפות. פטל רשם את ניצחונו השלישי בשנת 2013, ניצחון שהבטיח לו את תואר האליפות הרביעי ברציפות. שנה לאחר מכן היה זה המילטון שניצח את המירוץ, בו חולקו מספר נקודות כפול, בדרך לזכייה באליפות.
אל המרוץ שהתקיים בשנת 2021 הגיעו לואיס המילטון ומקס ורסטאפן בשוויון נקודות. המילטון הוביל לאורך מרבית המרוץ, לאחר שעקף את ורסטאפן במהלך ההקפה הראשונה, והיה בדרכו לזכייה שמינית בתואר אליפות הנהגים. דגל צהוב הונף בהקפות האחרונות עקב תאונה, אך בוטל שתי הקפות לסיום המרוץ, באופן שנוי במחלוקת. לאחר ההזנקה המחודשת הצליח ורסטאפן לעקוף את המילטון בהקפה הראשונה ולנצח את המרוץ. הדיון סביב המרוץ נמשך תקופה ארוכה. הפדרציה הבין-לאומית לרכב פתחה בחקירת פרטי האירוע, חקירה שבעקבותיה הודח מייקל מאסי, מנהל המרוץ, מתפקידו וחודדו נוהלי מכונית הבטיחות.
מנצחים לפי שנה

| שנה | נהג | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2009 | גרמניה סבסטיאן פטל | רד בול |
| 2010 | גרמניה סבסטיאן פטל | רד בול |
| 2011 | בריטניה לואיס המילטון | מקלארן |
| 2012 | פינלנד קימי רייקונן | לוטוס |
| 2013 | גרמניה סבסטיאן פטל | רד בול |
| 2014 | בריטניה לואיס המילטון | מרצדס |
| 2015 | גרמניה ניקו רוזברג | מרצדס |
| 2016 | בריטניה לואיס המילטון | מרצדס |
| 2017 | פינלנד ולטרי בוטאס | מרצדס |
| 2018 | בריטניה לואיס המילטון | מרצדס |
| 2019 | בריטניה לואיס המילטון | מרצדס |
| 2020 | הולנד מקס ורסטאפן | רד בול |
| 2021 | הולנד מקס ורסטאפן | רד בול |
| 2022 | הולנד מקס ורסטאפן | רד בול |
| 2023 | הולנד מקס ורסטאפן | רד בול |
| 2024 | בריטניה לנדו נוריס | מקלארן |
הערות שוליים

↑  Abu Dhabi to stage 2009 F1 finale, BBC.co.uk, 25 June 2008
↑  Vettel wins as Hamilton drops out, BBC.co.uk, 1 November 2009
אברהם ישראל זאבי

| --- | --- |

שער ספרו אורים גדולים, אזמיר 1758
 לידה:  1650? ראשית שנות ה'ת' 
 פטירה:  1731 (בגיל 81 בערך) אייר ה'תצ"א 
 תקופת הפעילות:  ?–1731 
 תחומי עיסוק:  פסיקת הלכה, דרוש, תלמוד
 תפקידים נוספים:  רבה של חברון, שד"ר, ראש ישיבת "חסד לאברהם ואמת ליעקב".
 רבותיו:  רבי שמואל אבוהב (חברון)
 תלמידיו:  הרב אברהם קשטיל, הרב דוד מלמד (שניהם כיהנו כרבנים ראשיים בחברון)
 חיבוריו:  אור לישרים; אורים גדולים
 
רבי אברהם ישראל זאבי (חברון, ראשית שנות ה'ת' - חברון, ה'תצ"א), היה רב, דרשן שד"ר וראש ישיבה. רבה של העיר חברון קרוב לשלושים שנה, ראש ישיבה במספר ישיבות שהתקיימו בה, ומחבר ספר דרוש בשם "אור לישרים", וספר שו"ת בשם "אורים גדולים".