פיניקית
מורפולוגיה > מערכת הפועל > הבניינים

בפיניקית, כבעברית, קיימים שבעה בניינים עיקריים: קל, נפעל, פיעל, פועל, יתפעל, יפעיל, יופעל. בניין "יתפעל", המקביל ל"התפעל" העברי, מתועד בפונית בלבד. בגבלית עתיקה מתועדות כמה צורות שנהוג לזהותן כצורות השקולות בבניין יתפעל (המשקל הרפלקסיבי של בניין קל (GT), המקביל לבניין אתְפְּעֵל בארמית).
| הבניין | קל | נפעל | פיעל | פועל | יתפעל | יפעיל | יופעל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נטיית הסופיות | קטל  (qatol*) | נקטל  (niqtal*) | קטל  (qittil/qittel*) | קטל  (quttal*) | לא מתועד | יקטל  (yiqtil/yiqtel*) | לא מתועד |
| נטיית התחיליות | יקטל  (yiqtul*) | יקטל  (yiqattel*) | יקטל  (yeqattel/yeqettel*) | יקטל  (yequttal*) | לא מתועד | יקטל  (yiqtil*) | יקטל  (yoqtal*) |
| בינוני פועל | קטל  (qōtel*) | נקטל  (niqtal*) | מקטל  (meqattel/meqettel*) | מקטל  (mequttal*) | לא מתועד | מקטל  (miqtil*) | מקטל  (mequttal*) |
| בינוני פעול | קטל  (qatīl/qatūl*) |  |  |  |  |  |  |
| ציווי | קטל  (qtol*) | לא מתועד | קטל   (qettel*) |  | לא מתועד | יקטל   (yiqtel*) |  |
| מקור מוחלט | קטל  (qatōl*) | לא מתועד | קטל  (qettel*) |  | לא מתועד | יקטל  (yaqtil*) |  |
| מקור נטוי | לקטל  (liqtul*) | לא מתועד | לקטל  (liqettel*) |  | לא מתועד | ליקטל/לקטל  (liyaqtil/*laqtil*) |  |
בניין קל. כמו בעברית, גם בפיניקית משמש הבניין לציון פעלים יוצאים (כגון "פעל" = עשה) ועומדים ("שכב" = שכב). הגזע של בניין קל בנטיית הסופיות היה qatol (כנגד qatal העברית). ה־a השנייה בצורות היסוד qatal* התארכה בהשפעת הטעם, ולאחר מכן נעתקה ל־‏ō‏ (qatal>*qa'tāl>qa'tōl'*). על מעתק זה מעידים תעתיקים כגון‏ ιαθων ‏ (yatōn, = נָתַן),; ναδωρ ‏(nadōr = נָדַר, KAI 175.3). יש להניח שבפיניקית, כבשפות שמיות אחרות, התקיימו בבניין קל לצד המשקל הנפוץ הטרנזיטיבי qatal גם המשקלים הסטטיביים qatil (כבעברית: יָשֵן) ו־qatul (כבעברית: יָכֹל), אך בהיעדר תעתיקים של צורות כאלה, לא ניתן לקבוע זאת בוודאות. 

צורת הפועל בנטיית התחיליות הייתה yiqtul. כמו בעברית, תנועת האית"ן הייתה בדרך כלל i. תנועת עה"פ הייתה u (בדומה ל"יִשְמֹר" העברי), כפי שניתן ללמוד מן התעתיק המאוחר ythmum (="אשְלים") המופיע במחזה הרומי פוינולוס. עם זאת, נראה שהתקיימו גם צורות במשקל yiqtal, בתנועת a בעה"פ (בדומה ל"יִלְמַד" העברי), כפי שעולה מן התעתיק timlacun (=תִּמְלְכוּ), אף הוא מפוינולוס. u הייתה תנועת עה"פ גם בצורת המקור הנטוי ‏liqtul‏, כפי שעולה מן התעתיק הלטיני liful, "לעשות (לפעול)". 

על צורת הבינוני הפעיל qōtel מלמדים תעתיקים כגון ‏oζερβαλος‏ (ozerbalos, עוֹזֵר־בַּעַל)‏;‏ duber (דוֹבֵר, פוינולוס 944). צורת הבינוני הסביל שנויה במחלוקת. יש הטוענים כי צורתו הייתה זהה לצורה העברית, qatūl, בהתבסס על התעתיק sebuim (כנראה זְבוּחִים). אחרים גורסים כי הצורה הייתה זהה לצורה הארמית, qatīl, על בסיס הכתיב ה"פוני"
בעריך (=בָּרוּךְ) ותעתיקי השמות baric (=בָּרוּךְ) ו־baricbal (=בָּרוּךְ־בַּעַל). 

שאלת קיומה של צורת סביל פנימי בבניין קל (בדומה לצורות מקראיות מעין טׁרַף, בר' לז לג) שנויה במחלוקת, אך קיימות מספר צורות בעלות משמעות פסיבית שהוצע לנתחן כצורות סביל פנימי של בניין קל. למשל, התעתיק הלטיני בפוינולוס gunebte (=גֻּנַּבְתִּי).
נפעל. כמו בעברית, נפעל מתפקד כבניין הסביל של בניין קל. לדוגמה: "נגזלת" (=נִגְזַלְתִּי, KAI 14.12), "ואל יקבר בקבר" (=ולא יִקָּבְרוּ בקבר, KAI 14.8). אופן ההגייה של צורות בבניין זה משוחזר על פי העברית. עם זאת, בכתובות אל־עמארנה מתועדות עדיין צורות בתנועת a אחרי ה־n (למשל, n(a)-aq-ṣap-ti, = נִקְצַפְתִּי, הִתְרַגַּזְתִּי), כך שאין לשלול את האפשרות שבפיניקית השתמרה תנועה זאת ולא נעתקה ל־i כבעברית.
פיעל ופועל. צורתו של הבניין הדגוש הפעיל בנטיית הסופיות הייתה qittel/qittil, כפי שעולה מכתיבים פוניים מלאים כגון "חידש" (=חִדֵּש; KAI 138:6), "טינא" (=הקים; KAI 119:2) ומן התעתיק היווני לשם אשמנשלם (Έσυμσελήμου, ="אשמן שילם", KAI 59:1). צורת הבינוני שנויה במחלוקת. התעתיק היווני μηρρη ‏ (merre, =מְאָרֵחַ; KAI 66:1)[דרושה הבהרה] מציע שהצורה הייתה meqettel*, ובהתאם, יש להניח שתנועת e אחרי פה"פ התקיימה גם בנטיית התחיליות (yeqettel*). ואולם, ייתכן שבצורה μηρρη התקבלה תנועת ה־e כתוצאה מהיאלמות האל"ף וכי צורת היסוד הייתה ‏meqattel*‏ (məʔarreḥ>merreḥ*). יתר הצורות משוחזרות על פי העברית.
יתפעל. הבניין הרפלקסיבי של הסדרה הדגושה איננו מתועד בפיניקית. הוא מופיע בוודאות פעם אחת בלבד בכתובת נאו־פונית מאוחרת בצורה התקדש (=הִתְקַדֵּשׁ, KAI 138:1). יש להדגיש כי הה"א בצורה זאת אינה מעידה על העיצור h דווקא, אלא מסמנת את קיומה של תנועה תחילית, כמקובל באורתוגרפיה ה"נאו־פונית". עם זאת, השחזור יתפעל, ב־y תחילית, איננו מבוסס על תיעוד, אלא על השוואה לתהליך שחל בבניין הגרימה יפעיל (שבו נעתקה ה־h ל־y בהשפעת התנועה i, ור' להלן). לפיכך, לא ניתן לשלול את אפשרות קיומה של h תחילית בבניין זה.
יפעיל. התחילית של בניין הגרימה בפיניקית היא y, בניגוד ל־h הנוהגת בעברית ובשפות שמיות אחרות. למשל, יקדשת (=הִקְדַשְׁתִּי, KAI 43:9), ינח (=הִנִּיחַ, KAI 58). ככל הנראה נעתקה ה־h ל־y בהשפעת התנועה i הסמוכה לה (hiqtil>*yiqtil*). בנטיית התחיליות נשמטה התחילית, כמו בעברית, למשל ישחת (=יַשְׁחִית, KAI 24:15); יסף (יוסיף, KAI 10:11). לעומת זאת, בצורת המקור המוחלט השתמרה התחילית: ירחב (הַרְחֵב, KAI 26:4). בצורות המקור הנטוי מתועדות צורות המשמרות את ה־y התחילית (לירחי, לְשַמְּחוֹ, שורש רו"ח) וצורות שבהן ה־y נשמטה (לשבתי, לְהַשְבִּיתָה; לסיר, לְהָסִיר).
יפתעל. בכתובת אחירם מגבל מופיעות שתי צורות בבניין זה, המשמש כבניין הרפלקסיבי של בניין קל. ה־ת' של הבניין היא תוכית ולא תחילית: תהתפכ (=תִּתְהַפֵּךְ, KAI 1:2), תחתסף (=תִּשָּבֵר?, שם). הבניין קיים גם במואבית, על־פי מצבת מישע (שו' 11, 15: ואלתחם, שו' 19: בהלתחמה, שו' 32: הלתחם (בציווי)).