האנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל
שינויים במבנה האנדרטה ובלוח ההנצחה מחוץ למבנה

על בסיס עמדה מבוצרת מבטון שהוקמה ב-1947, החלו בשנת 1950 את בניית האנדרטה, שבצדדיה המערבי והמזרחי ניתן להבחין עד היום בחרכי ירי שנותרו בשלמותם. על העמדה הציב האמן מיכאל קארה תבליט של חייל ומעליו מגן דוד עשוי בטון. הרחבה הצפונית בחזית מבנה האנדרטה הייתה קטנה מהרחבה הקיימת באתר נכון לשנת 2022, ובחזיתה הייתה בריכת דגי נוי. שטח המבנה המקורי היה 38 מ"ר, ומגדל הבסיס התנוסס לגובה של 7.8 מטר. במהלך השנים חלו באנדרטה מספר שינויים. בשנת 1956 הוצמד למבנה המקורי מבנה נוסף, ששימש להנצחה. המבנה קיבל צורה של האות ד' והורכב משני מבנים מלבניים שחופו בטיח בהיר.
בשנת 2012 החליט ראש עיריית נשר דוד עמר לערוך שינויים מפליגים במבנה האנדרטה מתוך כוונה להפוך את האתר למקום תוסס שיפעל לא רק בימי הזיכרון. בפועל עד אפריל 2023 לא נעשה כל שימוש במבנה, והוא נפתח לציבור רק בערב יום הזיכרון, ומשנת 2022 גם ביום העצמאות.
השינויים במבנה הוצגו באמצעות הדמיות בפני מועצת העיר נשר בישיבת המועצה שנערכה באוגוסט 2012. ההדמיות עוררו התנגדות בקרב תושבי נשר, שקראו לשינויים המתוכננים "יצור כלאים" שמתריס ומשתלט על הנוף ופוגע במבנה הפונקציונלי והפשוט. המתנגדים טענו שמדובר במבנה שמיועד לשימור ושהוא חלק מהמורשת של נשר. הם ציפו לשינויים מעודנים יותר, המשקפים את הקשר בין המלט של נשר לבין עמדת הבטון היצוק.
בשנת 2013 החלו העבודות לחידוש מבנה האנדרטה. המבנה שנוסף בשנת 1956 הוחלף במבנה אלכסוני המתנשא לגובה של 5.6 מטר. בתוכו הוקם חדר מדורג בצורת אודיטוריום קטן, שבקצהו נפתח חלון גדול שממנו נשקף הנוף של שכונת רמות יצחק בנשר. השינויים הללו כמעט הכפילו את שטח המבנה ל-72 מ"ר.
הקיר הפנימי בתוך המבנה נהרס ועימו הוויטרינות שבהן הוצגו כלי נשק ששימשו את לוחמי "ההגנה". ציור מקורי של האמן מיכאל קארה נהרס אף הוא עם הריסת הקיר.
במסגרת התכנון המחודש של המבנה, הוסר מהקיר הדרומי לוח שבו הונצחו 25 חללים שהשתתפו במלחמת העצמאות. הלוח הועבר למשמרת לעיריית נשר, אולם ברבות השנים נעלמו עקבותיו. באפריל 2021 נמצא חלק מהלוח כשהוא שבור לשני חלקים גדולים. באפריל 2023 הוחזר לוח ההנצחה לאנדרטה לאחר שיקום. תוכניות לשיקום הציור של מיכאל קארה הוכנו על ידי עיריית נשר, אך נכון לאפריל 2023 הן טרם יצאו לפועל.
תמונות החללים שהופיעו על גבי הקירות בתוך המבנה הוחלפו ב-78 תיבות הנצחה שכללו את תמונת החלל משמאל, ופרטי החלל החרותים מימין על דלת נפתחת המציינים: שם משפחה, שם פרטי, כינוי, דרגה, גיל, תאריך מוות עברי ולועזי.
לוח ההנצחה שהוצב מחוץ לאנדרטה, הכולל את שמות החללים, היה עשוי מלוח בטון שהותקן על גבי קיר אבנים לא מסותתות. על גבי לוח הבטון צוינו שמות החללים באותיות שחורות ללא ציון תאריך נפילתם. בתחתית לוח הבטון נכתב: ”ו-ל"ט הבחורים שנטבחו בבתי הזיקוק” ללא ציון שמות החללים. במשך השנים נוספו חללים נוספים ללא סדר כרונולוגי של תאריך נפילתם. בשנת 2015 הוחלף לוח ההנצחה המקורי בלוחות הנצחה חדשים עשויים משיש שהוצבו על גבי לוח אבן גדול. ליד כל שם צוינו דרגתו של החלל ותאריך מותו העברי והלועזי. כמו כן נוספו גם שמות חללי טבח בתי הזיקוק.
בקיץ 2016 התגלה סדק עמוק בתבליט שיצר מיכאל קארה בראש האנדרטה וחלק ממנו נפל והתנפץ. התבליט תוקן על ידי משמרים של המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
ב-25 בנובמבר 2021 הוסף לקיר האנדרטה פסל מתכת בדמות נשר שעוצב על ידי האדריכל יהודה יהב, שכינה את יצירתו "הנשר החלול". על הביצוע הופקד הפסל חן וינקלר. היצירה הותקנה מעל הקיר שבו מונצחים שמות החללים.
במרץ 2022 הוסרו כל שמות החללים מקיר ההנצחה, ובאפריל הושלמה התקנת לוח השמות על קיר ההנצחה מחוץ למבנה. בתוך המבנה הוספו תיבות הנצחה ושמות חללים: 24 תיבות הנצחה, שכוללות 18 חללי צה"ל ו-6 חללי פעולות איבה. הוכנה גם תשתית להוספת תיבות הנצחה אם יידרשו בעתיד. ביוני 2023 הוספו עוד 3 חללים לאנדרטה. נכון לדצמבר 2024 עומד מספר תיבות ההנצחה על 107: 98 של חללי נשר במערכות ישראל ו-9 חללי פעולות איבה. לוח ההנצחה מחוץ למבנה כולל 145 שמות המחולקים ללוחות נפרדים: 96 חללי צה"ל ומערכת הביטחון, 8 חללי פעולות איבה, שני חללים מבני קהילת יהודי בראוורד קאונטי (אנ') בפלורידה, קהילה אחות של נשר, 39 חללי טבח בתי הזיקוק וחלל נוסף מבז"ן שנהרג באותו יום.