קולוסוס (מחשב)
תוכן ופעולה

קולוסוס עשתה שימוש בשפופרות ריק חדישות ביותר, שפופרות ת'ירטרון (אנ') ושפופרות מסוג מכפילאור. המכונה הייתה מסוגלת לקרוא באופן אופטי סרט נייר ולאחר מכן להפעיל פונקציה לוגית על כל תו, תוך ספירה של התדירות שהפונקציה החזירה ערך "אמת". אף על פי שמכונות בעלות שפופרות רבות התקלקלו תדיר הייתה הכרה בכך שהתקלות בדרך כלל התרחשו בעת כניסת הזרם בשלב ההדלקה. זו הסיבה שמכונות קולוסוס מעולם לא כובו מהרגע שהודלקו אלא בשל תקלה.
קולוסוס הייתה המכונה הספרתית האלקטרונית הראשונה שאפשרה תכנות מוגבל. ברם, הקולוסוס לא היה מחשב רב תכליתי מלא ולא היה בעל שלמות טיורינג, אף על פי שאלן טיורינג אשר הטביע את המונח, עבד בבלצ'לי - מקום משכנו של הקולוסוס. באותה תקופה לא הייתה הכרה במהותה של תכונת שלמות טיורינג. 
התפיסה של המחשב כמכונה רב תכליתית ולא כמחשבון גדול המוקדש לפתרון בעיות קשות אך מסוימות מאוד לא הפכה למקובלת עד למספר שנים לאחר מכן. את הקולוסוס הקדימו מספר מחשבים, רובם בולטים בקטגוריה מסוימת. מחשב הZ3 של קונראד צוזה היה המחשב הראשון שנשלט באופן מלא על ידי תוכנית מחשב והושתת על תמסורות אלקטרומכניות. מחשב האתנסוף ברי היה ספרתי אך לא בר תכנות. מחשבים אנלוגיים מגוונים היו ניתנים לתכנות למחצה. הקולוסוס היה המחשב הראשון שהיה גם "ספרתי" גם "בר תכנות" באופן חלקי וגם "אלקטרוני".
| שם המחשב | מדינה | שנה | ספרתי | בסיס | טכנולוגיה | בר-תכנות | שלמות טיורינג | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מנוע אנליטי (צ'ארלס בבג') | אנגליה | 1870−1830 | כן | עשרוני | מכני (הנעה על ידי מנוע קיטור) | כן (כרטיסים מנוקבים) | לא | בבג' במשיך לעבוד על המחשב כמעט עד סוף ימיו, ואפילו נכתבה עבורו תוכנה. התכנון לא הושלם מעולם, ועד היום (2022) לא נעשו ניסיונות ממשיים לבנותו, אך מתקיים מחקר פעיל שמטרתו לתעד ולהבין את התכנון, בעזרת ניירות שהשאירו בבג' וחוקרים קודמים. |
| מחשב אתנסוף ברי | ארצות הברית | 1942−1937 | כן | בינארי | שפופרות | לא | לא | המחשב עבד, אך לא הגיע לפעולה אמינה, ונזנח ב-1942 כאשר אתנסוף נלקח למאמץ המלחמתי. לעומת המחשבים האחרים ברשימה, מכונה זו אינה "מחשב", אלא מכונת חישוב המסוגלת לפעול על כמה מספרים באותו זמן, ומבחינה זו דומה יותר למנוע הפרשים. בדרך כלל מוזכרת ברשימה בזכות רעיונות רבים במימושה, כמו שימוש בשפופרות, חישוב בשיטה בינארית, ומימוש (לא אמין) של טכנולוגיית זיכרון. |
| Z1 (קונראד צוזה) | גרמניה | 1937 | כן | בינארי | מכני (הנעה על ידי מנוע חשמלי בהספק של 1KW) | כן (סרט צלולואיד) - הזנת נתונים ידנית | לא ברור | המחשב ביצע חישובים בנקודה צפה, ונבנה מחלקים שעובדו ידנית על ידי צוזה, אך לא הגיע לפעולה אמינה, ונהרס בהפצצות בעלות הברית על ברלין ב-1943. צוזה בנה רפליקה (עובדת) שמוצגת כיום במוזיאון |
| Z3 (קונראד צוזה) | גרמניה | 1941 | כן | בינארי | אלקטרומכני (ממסרים) | באופן מלא, על ידי סרט צלולואיד, הזנת נתונים מסרט צלולואיד שני | כן | המחשב מימש תיכון לוגי כמעט זהה ל-Z1, בטכנולוגיה שונה, וביצע חישובים שעזרו בתכנון אווירונאוטי. מידת התועלת הייתה מוגבלת בגלל הדיוק המוגבל של הייצוג המספרי. גם מחשב זה נהרס בהפצצה ב-1943. |
| הרווארד מארק 1/IBM ASCC | ארצות הברית | 1944 | כן | עשרוני | אלקטרומכני (ממסרים) | באמצעות סרט נייר. הזנת נתונים מסרט שני | כן | מחשב זה היה בסדר גודל יותר גדול מ-Z3 בגודל פיזי, משקל, מספר הממסרים, וצריכת הספק. וחישב בדיוק של 23 ספרות עשרוניות (לעומת 22 ביט של Z3 - כ-7 ספרות עשרוניות). מעבר לכך, המפרט של שני המחשבים דומה בגודל הזיכרון, ביצועים, הזנת נתונים וקלט-פלט. |
| קולוסוס | בריטניה | 1944 | כן | בינארי | אלקטרוני (שפופרות) | חלקית, על ידי חיווט מחדש, הזנת נתונים מסרט נייר | לא | המחשב עסק בפיצוח צפנים. כ-10 מחשבים נבנו עד תום המלחמה. בגלל הסודיות, ככל הידוע כולם הושמדו, כולל התוכניות. רפליקה עובדת נבנתה על ידי מוזיאון בלצ'לי פארק ומוצגת בו, אם כי לא ידוע עד כמה השחזור מדויק. |
| ENIAC | ארצות הברית | 1946 | כן | עשרוני | שפופרות | חלקית, על ידי חיווט מחדש | כן | המחשב היה גדול ומורכב בהרבה מכל המחשבים שקדמו לו |