stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עשרת העקרונות להקמתה של מערכת אידאולוגית מרכזית

עשרת העקרונות להקמתה של מערכת אידאולוגית מרכזית (הנגול: 유일사상체계확립의 10대 원칙; מכונים גם עשרת העקרונות למערכת אידאולוגית יחידה) הם קבוצה של עשרה עקרונות ושישים וחמישה סעיפים אשר משמשים כקווים מנחים בהתווית התנהלותם של תושבי קוריאה הצפונית.
עשרת העקרונות גובשו במקור על ידי קים יונג ג׳ו, אחיו הצעיר של מנהיג קוריאה הצפונית קים איל-סונג, בשנת 1967, וקיבלו מעמד רשמי מטעם קים ג'ונג איל ב-1974. העקרונות גובשו בהמשך לדיוני מדיניות פנימית במסגרת מפלגת הפועלים של קוריאה, ובהשראת הפיצול האידאולוגי הפנימי בעולם הקומוניסטי כחלק מהפיצול הסיני-סובייטי. עשרת העקרונות יושמו על ידי קים איל-סונג במטרה לסלק כל התנגדות פנימית למשטר, ולמסד את שליטתו ושליטת בני משפחתו בקוריאה הצפונית. עשרת העקרונות החליפו במקרים רבים את הוראות חוקת קוריאה הצפונית, או את צוויה של מפלגת הפועלים של קוריאה, ובפועל שימשו כחוק המדינה העליון.
בהתאם למקובל בקוריאה הצפונית, כל אזרח נדרש לשנן ולהכיר בעל-פה את עשרת העקרונות, ולהתחייב לנאמנות מוחלטת וציות לקים איל-סונג, קים ג'ונג-איל וקים ג'ונג-און. בימינו, העקרונות הם חלק בלתי נפרד מחיי היומיום של תושבי קוריאה הצפונית, ונעשה בהם שימוש מדי יום ביומו בפעילויות חברתיות, מקומות העבודה, מוסדות חינוך ועוד. עשרת העקרונות מהווים גם הבסיס לפולחן האישיות הצפון קוריאני, הסובב סביב המנהיג העליון של קוריאה הצפונית.
על פי המילונים הרשמיים של קוריאה הצפונית, עשרת העקרונות מוגדרים כדלקמן:
'"מערכת אידאולוגית לה המפלגה וכל התושבים שותפים על בסיס האידאולוגיה המהפכנית של המנהיג העליון, וארצות ידידות מסביב, המקדמת את המאבק המהפכני והייצור המהפכני תחת הנהגתו הבלעדית של המנהיג העליון".
עשרת העקרונות

אלו הם עשרת העקרונות המהפכנים המקוריים:
עלינו להקריב את הכל במאבק לאחד את החברה כולה על בסיס האידאולוגיה המהפכנית של המנהיג העליון קים איל-סונג.
עלינו לכבד את המנהיג העליון החבר קים איל-סונג עם נאמנות מלאה.
עלינו לציית ללא סייג לסמכותו של המנהיג העליון החבר קים איל-סונג.
עלינו לאמץ את האידאולוגיה המהפכנית של המנהיג העליון החבר קים איל-סונג בתור האמונה שלנו ולאמץ את הוראותיו כמצווה המוטלת עלינו.
עלינו לדבוק בקפדנות בעיקרון של ציות ללא תנאי בביצוע הוראותיו של המנהיג העליון החבר קים איל-סונג.
עלינו לרכז את האידאולוגיה של המפלגה ואת כוח הרצון והאחדות המהפכנית סביב המנהיג העליון החבר קים איל-סונג.
עלינו ללמוד מן המנהיג העליון החבר קים איל-סונג ולאמץ את נקודת המבט הקומוניסטית, דרכי פעולה מהפכניות ודרך התנהלות הממוקדת בטובת העם.
עלינו להוקיר את החיים הפוליטיים אשר ניתנו לנו על ידי המנהיג העליון החבר קים איל-סונג, ולפעול ללא לאות על-מנת לפרוע את האמון הפוליטי וההתחשבות בנו באמצעות מודעות פוליטית ומיומנות מוגברים.
עלינו ליצור חוקים ותקנות כוללניים, כך שהמפלגה, האומה והצבא ינועו כולם כגוף אחד תחת מנהיגותו האחת והיחידה של המנהיג העליון החבר קים איל-סונג.
עלינו להוריש לדור הבא את ההישג הגדול של המהפכה על ידי המנהיג העליון החבר קים איל-סונג, על מנת להשלים אותה באופן מלא.
ראו גם

מערכת המשפט בקוריאה הצפונית
אידאולוגיית ג'וצ'ה
חוקת קוריאה הצפונית
הערות שוליים

↑  Namgung Min (13 באוקטובר 2008). "Kim Jong Il's Ten Principles: Restricting the People". Daily NK. אורכב מ-המקור ב-2014-04-08. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Person, James. "The 1967 Purge of the Gapsan Faction and Establishment of the Monolithic Ideological System". NKIDP e-Dossier no. 15. Woodrow Wilson Center. נבדק ב-5 במרץ 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "N. Korea revises leadership ideology to legitimize rule of Kim Jong-un". Yonhap News Agency. 12 באוגוסט 2013. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lim, Jae-Cheon (2008). Kim Jong-il's Leadership of North Korea. United Kingdom: Routledge. ISBN 9780203884720. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Green, Christopher. "Wrapped in a Fog: On the North Korean Constitution and the Ten Principles," Sino-NK, June 5, 2012. Retrieved January 3, 2016.
↑  Cha, John (2012). Exit Emperor Kim Jong-il. United States: Abbott Press. ISBN 978-1-4582-0216-1.
↑  Audrey Yoo (13 באוגוסט 2013). "North Korea rewrites rules to legitimise Kim family succession". South China Morning Post. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Staff (9 בספטמבר 2013). "What Are the 'Ten Principles'?". Daily NK. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sung Hui Moon (17 בדצמבר 2013). "North Korea Steps Up Ideological Campaign Amid Tensions". Radio Free Asia. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kang Mi Jin (13 בספטמבר 2013). "NK Adds Kim Jong Il to 'Ten Principles'". Daily NK. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jeong-Ho Roh (2006). "Ten Principles for the Establishment of the One-Ideology System". Columbia Law School. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
סוללת מתכת-אוויר

סוללת מתכת-אוויר היא סוללה שבה לפחות תא אלקטרוכימי אחד המייצר חשמל דרך תגובות חמצון-חיזור בין מתכת לבין החמצן באוויר. הסוללה מאופיינת באנודה של מתכת פעילה (אבץ, ליתיום, אלומיניום ומגנזיום). החומר הקתודי הוא החמצן המגיע מהסביבה ונכנס למערכת באמצעות ממברנת פחמן, כלומר, החומר האקטיבי (המחמצן) אינו אגור בתוך הסוללה דבר שמעלה את צפיפות האנרגיה וגם מוזיל את מחיר הסוללה. ניתן לראות זאת במיוחד במערכת ליתיום-אוויר אשר היא בעלת אנרגיה ספציפית תאורטית גבוהה (11,700Wh/kg) ומתקרבת לערך של בנזין, אחד הנוזלים האנרגטיים ביותר,. במובן זה, סוללת מתכת אוויר היא למעשה מעין הכלאה של תא דלק וסוללה.
בהשוואה לסוללות ראשוניות (לא נטענות) כגון אבץ-מנגן אוקסיד (סוללות אצבע) וסוללות נטענות כגון עופרת-חומצה (המשמשת למצברים ברכבים), סוללת ניקל מתכת-הידריד וסוללת ליתיום-יון, למשפחת מתכת-אוויר יש צפיפות אנרגיה תאורטית גבוהה בצורה משמעותית.
האלקטרוליט במערכת מתכת-אוויר יכול להיות אלקטרוליט מימי אשר מבוסס על אשלגן הידרוקסידי (KOH) בריכוזים בין 7M-5M . כמו כן המערכת יכולה להיות מבוססת על אלקטרוליטים אל-מימיים אשר מבוססים על ממסים אורגניים או נוזלים יוניים.
מבנה התא

מבנה תא של מערכת מתכת-אוויר מורכב מהחלקים הבאים:
אנודה - המתכת פעילה.
קתודה - מורכבת ממברנה אשר מאפשרת כניסת חמצן למערכת אך לא מאפשרת יציאה של האלקטרוליט החוצה. בדרך כלל הקתודה מורכבת ברובה מפחמן נקבובי אשר נמצא על רשת מתכתית (כאוסף זרם). כמו כן מוסיפים בדרך כלל קטליזטור על מנת לזרז את תגובת החמצון.
אלקטרוליט - יכול להיות נוזל, מוצק או ג'ל, מיימי (בדרך כלל סביבה בסיסית) או אל-מיימי בתוספת מלחים של אותה מתכת (נוזלים יוניים או ממסים אורגניים שונים).
חומרים אנודיים

ניתן לחשוב על סוגים רבים של סוללת מתכת-אוויר, כאשר הפרמטר החשוב הוא שהפרש הפוטנציאלים בין האנודה לקתודת האוויר יהיה גדול מספיק כדי לקבל מתח תא סביר. אם מדמים סוללת מתכת-אוויר לתא דלק, החומרים האנודיים הם בעצם הדלק של הסוללה והחמצן מהאוויר הוא המחמצן.
בנוסף חשוב שהמתכת תהיה מתכת נפוצה בכדור הארץ וזולה יחסית (כגון אבץ, אלומיניום, מגנזיום). ההבדל בין החומרים המשמשים לאנודות נובע מהבדלים באלקטרוכימיה וכימיה ומתבטא בפרמטרי האנרגיה שלהם:
| (W∙hr/l) צפיפות אנרגיה | (W∙hr/kg) אנרגיה ספציפית | (ΔG (kJ/mol)‎ | ΔH (kJ/mol)‎ | תגובת התא | הדלק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21994 | 8146 | 1675.6- | 1582.4- | 2Al + 3/2O2→ Al2O3 | אלומיניום |
| 33151 | 17823 | 607.3- | 578.1- | Be + 1/2O2→ BeO | בריליום |
| ב-1000 אטמוספירות 2693 | 32686 | 258.5- | 237.2- | H2 + 1/2O2→ H2O | מימן |
| 5960 | 11246 | 598.5- | 561.9- | 2Li + 1/2O2→ Li2O | ליתיום |
| 6859 | 3942 | 601.7- | 569.4- | Mg + 1/2O2→ MgO | מגנזיום |
| 9677 | 1363 | 350.7- | 320.8- | Zn + 1/2O2→ ZnO | אבץ |
| 19800 | 8470 | 910.9- | 856.5- | Si + O2→ SiO2 | סיליקון |
פרמטרים אלו תאורטיים בלבד, בפועל הערכים יהיו קטנים יותר בשל מגוון רב של בעיות בתאים עצמם.
קתודת האוויר

על פני אלקטרודת האוויר (הקתודה) מתרחשת תגובת חיזור החמצן. לרוב, האלקטרודה מורכבת מפחמן נקבובי עם קטליזטורים שונים. הקטליזטורים מזרזים את תגובת החיזור של החמצן, משפרים את הקינטיקה של התגובה ומגדילים את הקיבול הספציפי של הקתודה (אלקטרודת האוויר). דרישה השובה מהקתודה היא שטח פנים גדול, לצורך המשך יעיל של התגובה ומניעת עצירת התגובה עקב סתימת האלקטרודה.
ניתן לחלק את הקטליזטורים של תגובת החיזור של החמצן לארבע קבוצות:
פלטינה וסגסוגות מבוססות פלטינה (למשל ננו-חלקיקים של פלטינה-זהב).
חומרים מבוססי פחמן (ננו-שכבות של גרפן)
תחמוצות של מתכות מעבר (מבני ספינל ופרובסקיט מבוססי מנגן)
חומרים מרוכבים אורגניים-אי אורגניים
על מנת לאפשר פעילות תקינה של סוללות מתכת-אוויר יש צורך בקתודות אוויר יעילות. ב-30 שנים האחרונות הושקע מאמץ מדעי רב ליצירת קתודת אוויר, כתוצאה מהצורך הן עבור תאי דלק והן עבור סוללות מתכת-אוויר. מאמץ זה הושקע בתחומים כגון פיתוח/גילוי קטליזטורים חדשים ויעילים יותר, הגדלת זמן החיים של הקתודה וכמו כן מציאת שיטות יצור זולות ויעילות יותר ליצירת קתודות אוויר.
אלקטרוליט

האלקטרוליט במערכות מתכת-אוויר יכול להיות נוזל, מוצק או ג'ל.
אלקטרוליטים מימיים - כאשר מדובר באלקטרוליטים מימיים נעשה שימוש בסביבות אלקליות (בסיסיות) מאוד. סביבה כזאת מועדפת על פני סביבה חומצית בזכות קצב קורוזיה קטן של האנודה. ההעדפה תהיה למלח בעל מוליכות חשמלית טובה יותר, למשל KOH מועדף על פני NaOH. ריכוז מלח ה-KOH נע בין 7M-5M.
אלקטרוליטים אל-מימיים - ניתן לחלק את האלקטרוליטים האל-מימיים לשתי קבוצות: ממסים אורגניים ונוזלים יוניים. בשני המקרים מוספים מלחים כאשר הקטיון של המלח הוא הקטיון של המתכת אשר ממנה מורכבת הקתודה, על מנת לשפר את המוליכות של היונים בתמיסה.
תגובות

ניתן לחלק את התגובות לפי סוג האלקטרוליט בהם מתבצעת התגובה: מיימי ואל-מיימי.
עבור אלקטרוליטים מימיים:
התגובה של האנודה: M + 4OH− → M(OH)42– + 2e
התגובה של הקתודה: O2 + 2H2O + 4e– → 4OH
התגובה הכוללת: 2M + O2 → 2MO
עבור אלקטרוליטים אל מימיים:
התגובות המתרחשות בסביבה אל מימית אינן ידועות לגמרי ונחקרות בימים אלה.
התגובה של האנודה: -M → Mn+ + ne
התגובה של הקתודה: M+ + e- + O2 → MO
התגובה הכוללת: 2M + O2 → 2MO
סוגי תאי מתכת-אוויר > אבץ-אוויר

סוללות אבץ אוויר הן מערכות אלקטרוכימיות מסוג מתכת-אוויר שהן מסחריות כיום. ישנם גדלים שונים של תאי אבץ אוויר החל מסוללות כפתור שמשמשות למכשירי שמיעה ועד סוללות גדולות היכולות לשמש כתחליף לסוללות כספית ויכולות לשמש לאוטובוסים חשמליים. סוללות גדולות מאוד מיועדות לשימוש לרכבים חשמליים. ישנן אפליקציות צבאיות העושות שימוש בסוללות אבץ-אוויר בגדלים שונים.
האנודה במערכת כזאת הא חלקיקי אבץ המחוברים בביינדר (חומר מחבר) שיהיה בדרך כלל פוליאתילן אוקסיד. את האנודה מספיגים באלקטרוליט. הקתודה היא קתודת האוויר. תוך כדי הפריקה נוצרים יוני Zn(OH)4−2, יוני הזינקט משתקעים על קתודה בצורת ZnO ומים חוזרים לאלקטרוליט. כלומר מים ויוני הידרוקסיל ממוחזרים בקתודה, כתוצאה מכך האלקטרוליט לא נצרך בתגובה. לתא מתח תאורטי של 1.65V, היורד לערכים של 1.35-1.4V בתא אמיתי.
סוגי תאי מתכת-אוויר > אבץ-אוויר > התגובות בתא

פירוט התגובות המתקיימות בתא אבץ אוויר
התגובה של האנודה: (Zn + 4OH− → Zn(OH)42– + 2e− (E=−1.25 V
התגובה של האלקטרוליט: -Zn(OH)42– → ZnO + H2O + 2OH
התגובה של הקתודה: (O2 + 2H2O + 4e– → 4OH– (E=+0.34 V
התגובה הכוללת: (2Zn + O2 → 2ZnO (E=+1.59 V
סוגי תאי מתכת-אוויר > אלומיניום-אוויר

סוללות אלומיניום–אוויר הן בעלות אחת מצפיפויות האנרגיה הגבוהות ביותר מכל הסוללות: אנרגיה ספציפית של 1300 וואט שעה לק"ג, אך לא נעשה שימוש רב בסוללות מסוג זה עקב מחירן הגבוה יחסית ובעיות של פריקה עצמית בגלל קורוזיה של אלומיניום בסביבה אלקלינית. כמו כן קיימות בעיות של תוצרי לוואי כמו שקיעה של אלומינטים ועקב כך ירידה בריכוז האלקטרוליט. בעיות אלו הגבילו את השימוש בסוללות אלומיניום אוויר לאפליקציות צבאיות בלבד. שימוש בסוללות אלומיניום אוויר ברכבים חשמליים יוכל לספק טווח נסיעה בין תדלוקים של יותר מאשר פי 10 עד 15 ביחס לסוללות עופרת-חומצה, עבור אותו משקל סוללה.
נכון ל-2012, סוללות אלומיניום הן תאים ראשוניים, כלומר לא ניתנים לטעינה חשמלית. בתהליך הפריקה האלומיניום יוצר אלומיניום הידרוקסיד אשר בין היתר מונע אפשרות טעינה חשמלית. אך ניתן לטעון את הסוללה בצורה מכנית על ידי רגנרציה של אלומיניום הדרוקסיד לאלומיניום בתהליכים כימיים. לאחר הרגנרציה ניתן להכניס את האנודה לתא אלומיניום אוויר לשימוש נוסף. לשימוש של רכבים חשמליים דבר זה יהיה דומה למודל של חברת בטר פלייס של תחנות החלפת סוללות.
סוגי תאי מתכת-אוויר > אלומיניום-אוויר > תגובות התא

התגובה של האנודה: (Al + 3OH− → Al(OH)3 + 3e− (E= −1.66 V
התגובה של הקתודה: (O2 + 2H2O + 4e− → 4OH− (E=+0.40 V
התגובה הכוללת: (4Al + 3O2 + 6H2O → 4Al(OH)3 (E=+ 2.71 V
חשוב לציין כי באלקטרוליטים מימיים (תמיסת KOH) חלון הפוטנציאלים של האלקטרוליט הוא 1.23V, לכן בפועל מתח התא לא יעלה על 1.2V.
סוגי תאי מתכת-אוויר > ליתיום-אוויר

סוללות ליתיום-אוויר הוצעו כבר בשנות ה-70 של המאה ה-20 כמקור הספק לרכב חשמלי, אך רק לקראת סוף המאה ה-20 נוצרו התנאים הטכנולוגיים (בעיקר בתחום החומרים) המתאימים לתחילת מחקר ופיתוח של סוללות אלו. קיימים ארבעה סוגים של תאי ליתיום אוויר (לפי סוג האלקטורליט): א-פרוטי, מיימי, מוצק ועירוב בין אפרוטי ומיימי. האפליקציה העיקרית שהסוללות מיועדות לה היא פתרונות לתחבורה. הודות לצפיפות האנרגיה של המערכת, הסוללה יכולה להתחרות עם מערכות מבוססות דלק המוכרות לנו היום. סוללה זו נמצאת בפיתוח בקבוצות האלקטרוכימיה המובילות בעולם.
סוללות מתכת אוויר מבוססות ליתיום מראות ביצועים טובים יותר מסוללות אחרות הודות לצפיפות האנרגטית הגבוהה יותר של הליתיום ביחס לחומרים אחרים.
סוגי תאי מתכת-אוויר > מגנזיום-אוויר

לסוללות מגנזיום–אוויר יש צפיפות אנרגיה (נפחית) ואנרגיה ספציפית (ליחידת מסה) גבוהות המאפיינות את רוב סוללות המתכת-אוויר: צפיפות אנרגיה של 6859W∙hr/l, ואנרגיה ספציפית של 3942W∙hr/kg, עקב כך שימושים אפשריים לסוללות אלו כוללים מכשירים הצורכים אנרגיה לטווח ארוך, ואפילו כלי תחבורה. בשנות השבעים נעשו ניסיונות לחקור מערכות אשר התבססו על אלקטרוליט מיימי. הבעיות היו קורוזיה, יצירת גז מימן, חוסר יציבות בשכבת המגנזיום בסביבה חומצית ויצירת שכבת פסיבציה אשר אינה מאפשרת פריקה של האנודה בסביבה בסיסית. כמו כן, יש פולריזציה (קיטוב) גדולה בקתודת האוויר.
יותר מאוחר נעשו ניסיונות לחקור בטריות מגנזיום נטענות על בסיס אלקטרוליטים אל-מימיים (מבוססים על חומרים אורגניים ללא מים), אך ללא קתודת אוויר וללא אוויר כאחד המגיבים. האתגר העיקרי לפיתוח מערכת הכוללת אוויר כמגיב הוא למצוא אלקטרוליטים התומכים במערכת המאפשרת זרמים גבוהים לטעינה ופריקה אך גם יציבים בחשיפה לאוויר.
סוגי תאי מתכת-אוויר > מגנזיום-אוויר > תגובות התא במערכת אל-מימית

התגובה של האנודה: -Mg→ Mg+2+2e
התגובה של הקתודה: 2Mg+2+O2+4e-→ 2MgO
התגובה הכוללת: Mg+1/2O2→ 2MgO
יתרונות

היתרון הבולט ביותר של מערכות מתכת-אוויר הוא צפיפות האנרגיה שלהן. דבר הנובע מכך שהחומר הקתודי הפעיל (מחמצן) אינו אגור בתוך התא עצמו אלא עושה שימוש בחמצן אטמוספירי הנמצא בסביבה. עובדה זו מביאה יתרון נוסף של מערכות מסוג זה: המחיר הכולל של התא יורד משמעותית עקב שימוש בחמצן אטמוספירי אשר אינו עולה כסף, בניגוד לסוללות אחרות העושות שימוש בחומרים קתודיים יקרים.
אתגרים

כמו טכנולוגיות סוללות אחרות, גם סוללות מתכת-אוויר סובלות מבעיות מדעיות וטכנולוגיות. האתגרים העיקריים הם הניצולת הנמוכה של האנודה והקינטיקה האיטית של הקתודה.
אתגרים > אנודות

באנודה מתקיימים תהליכי פסיבציה ו/או קורוזיה במגע עם האלקטרוליט. תוצרי הקרוזיה והפסיבציה כגון אוקסידים או הידרוסידים הן של מתכת והן צורונים אחרים על פני השטח של האנודה מונעים את הגישה של האלקטרוליט לפני המתכת ועל ידי כך מונעים המשך פריקה של האנודה (מתכת) או אפשרות של טעינתה. פריקה עצמית וקורוזיה של אנודת המתכת מקטינות את האפקטיביות הקולומבית של האנודה ואת זמן חיי הסוללה
אתגרים > קתודות

עבור קתודה (קתודת האוויר), האתגרים העיקרי הם קצבי הראקציה האיטיים, פוטנציאלי יתר גבוהים והפיכות גרועה של תגובת החמצון. התגובות בקתודה מערבות תהליכים מורכבים אשר לא תמיד ידועים. באופן לא מפתיע אלקטרודות האוויר מהוות את האתגר הדומיננטי בשיפור ביצועי מערכות מתכת-אוויר.
שימושים

באופן עקרוני, סוללות מתכת-אוויר מיועדות לשמש כמקור אנרגיה להנעת רכבים חשמליים, הודות לצפיפות האנרגיה שלהם. כיום סוללות אלו (נכון להיום רק סוללת אבץ אוויר מסחרית) משמשות כמקור כוח במכשירי שמיעה ולאפליקציות צבאיות.
שנת 2020, חברה ישראלית בשם פינרג'י בבעלות היזם הישראלי אביב צידון החלה לגייס כספים לקראת הנפקה בבורסה. החברה עוסקת בפיתוח פתרונות אנרגיה ירוקה באמצעות טכנולוגיות 'אלומיניום-אוויר' ו'אבץ-אוויר' לייצור, להובלה ולאגירה של אנרגיה. סוללות האלומיניום-אוויר של פינרג'י כבר נמצאות בשלבי חדירה לשוק ומיועדות לאספקת אנרגיה ירוקה לתשתיות כמו תחנות תקשורת, מבנים גדולים ותעשיית הרכבים החשמליים.
הערות שוליים

↑  Chem. Soc. Rev., 2012, 41, 2172–2192
↑  K. M. Abraham and Z. Jiang, J. Electrochem. Soc., 1996, 143, 1.
↑  G. Girishkumar, B. McCloskey, A. C. Luntz, S. Swanson and W. Wilcke, J. Phys. Chem. Lett., 2010, 1, 2193.
↑  D. Linden and T. B. Reddy, Handbook of Batteries, McGraw-Hill, New York, 3rd edn, 2002
↑  New Energy and Fuel.2011.WordPress.20 Nov.2011
↑  Ed. Jurgen O. Besenhard, Handbook of Battery Materials,New Your, Wiley-VCH, 1999.
↑  Chem. Soc. Rev., 2012, 41, 2172–2192
↑  D. Linden and T. B. Reddy, Handbook of Batteries, McGraw-Hill, New York, 3rd edn, 2002.
↑  D. Linden and T. B. Reddy, Handbook of Batteries, McGraw-Hill, New York, 3rd edn, 2002.
↑  Duracell: Zinc–air Technical Bulletin
↑  Yang, S. (2002)"Design and analysis of aluminum/air battery system for electric vehicles". Journal of Power Sources 112: 162–201.
↑  M. Armand and J. M. Tarascon, Nature, 2008, 451, 652
↑  B. C. H. Steele and A. Heinzel, Nature, 2001, 414, 34
↑  Chem. Soc. Rev., 2012, 41, 2172–2192
↑  K. Kinoshita, Electrochemical Oxygen Technology, Wiley, New York, 1992.
↑  Chem. Soc. Rev., 2012, 41, 2172–2192
↑  אביב לוי, ‏עוד טכנולוגיה בדרך לבורסה: חברת האנרגיה הירוקה של אביב צידון, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2020
מבנה סכמתי של תא מתכת-אוויר
השוואה בין האנרגיות הספציפיות במערכות מתכת-אוויר. הערכים התאורטיים חושבו על בסיס התרמודינמיקה של החומרים הפעילים.
סוללות אבץ-אוויר למכשירי שמיעה
תיאור סכמתי של פריקה וטעינה של סוללת ליתיום אוויר
רובין שרבטסקי

| --- | --- |

קובי סמולדרס בתור רובין שרבטסקי
 תוכנית טלוויזיה:  איך פגשתי את אמא
 הופעה ראשונה:  פיילוט (2005)
 הופעה אחרונה:  לעולמים: חלק שני (2014)
 מספר הופעות:  208 פרקים
 יוצרים:  קרטר בייס וקרייג תומאס
 גילום הדמות:  קובי סמולדרס
 מידע
 כינויים:  דודה רובין אישה על אוטובוס רובין ספרקלס רובין דאגרס נץ הלילה
 תאריך לידה:  23 ביולי 1980 
 מין:  נקבה
 מקצוע:  עיתונאית מנחת חדשות כוכבת פופ קנדית (בעבר)
 אזרחות:  קנדה, ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 משפחה:  רובין צ'ארלס שרבטסקי האב (אב) ז'נבייב שרבטסקי (אם) קייטי שרבטסקי (אחות) ברני סטינסון (בעל לשעבר)
 חברים:  טד מוסבי מרשל אריקסון לילי אולדרין ברני סטינסון
 
רובין צ'ארלס שרבטסקי הבת (באנגלית: Robin Charles Scherbatsky Jr.‎) היא דמות בדיונית, שיצרו קרטר בייס וקרייג תומאס. הדמות מופיעה בסדרת הטלוויזיה של CBS "איך פגשתי את אמא" ואותה משחקת השחקנית קובי סמולדרס. רובין היא מושא אהבתם החוזר של טד מוסבי (ג'וש רדנור) וברני סטינסון (ניל פטריק האריס), וחברה קרובה של לילי אולדרין (אליסון הניגן) ומרשל אריקסון (ג'ייסון סיגל).
פיתוח

יוצרי הסדרה, קרטר בייס וקרייג תומאס תמיד התכוונו לכך שרובין שרבטסקי לא תהיה האם של ילדיו של טד מוסבי, וקבעו כי הסדרה נוגעת לאופן בו "טד פוגש את האישה המושלמת, וזה [עדיין] לא סיפור האהבה הסופי שלו." בראיונות שונים, אמרו בייס ותומאס כי "שחקנית מפורסמת למדי" דחתה את תפקידה של רובין; הם חשפו בפברואר 2014 שג'ניפר לאב יואיט דחתה את התפקיד. לאחר מכן הם ליהקו את קובי סמולדרס, שחקנית לא ידועה. בהמשך אמרו בייס ותומאס: "תודה לאל שעשינו ממיליון סיבות... כשטד ראה אותה בפעם הראשונה, אמריקה ראתה אותה לראשונה - הסקרנות בנוגע לנושא זה הובילה את התוכנית קדימה ושמרה על הסדרה בחיים."
חיים קודמים

רובין צ'ארלס שרבטסקי הבת נולדה ב-23 ביולי 1980 לאב קנדי, רובין צ'ארלס שרבסקי האב (ריי וייז), ולאם אנגליה, ז'נבייב שרבטסקי (טרייסי אולמן), בוונקובר, קולומביה הבריטית. יש לה אחות מתבגרת ששמה קייטי (לוסי הייל). יש לה קשר מסובך עם אביה שגידל אותה כאילו היא הייתה בן.
לרובין הייתה קריירה מינורית כזמרת פופ באבלגאם תחת שם הבמה רובין ספרקלס, ולה היה להיט אחד, "בואו נלך לקניון". אחרי סרטון מוזיקה מלווה וסיבוב הקניונים שהתקיים לאורך שנה שלמה, היא פיתחה סלידה רצינית מקניונים שנמשכה מספר שנים. רובין הוציאה שיר לאחר "בואו נלך לקניון" עם בשם "ארמונות חול בחול", שנכשל לגמרי.
בתור רובין ספרקלס, היא הופיעה גם בתוכנית הילדים החינוכית הקנדית "Space Teens" עם אלן ת'יק וג'סיקה גליטר (ניקול שרזינגר), על שתי נערות מתבגרות שמטיילות בחלל בחללית מעוצבת בצורת אבן קרלינג ו"פתרו תעלומות באמצעות מתמטיקה". הסדרה שהוזכרה לעיל הייתה גסה ובעלת רמיזות מיניות לא מכוונות, כמו השיר "שני בונים (נהגה באנגלית כמו נרתיק) יותר טובים מאחד". רובין ניסתה לעבור מפופ נעורים לגראנג' על ידי אימוץ שם במה חדש, "רובין דאגרס", והיא הוציאה שיר בשם "נ.ב אני אוהבת אותך", שיר אהבה אפל וכועס על התאהבותה בפול שפרד (בפרק פרודיה על אלאניס מוריסט והסינגל שלה "You Oughta Know"). רובין ביצעה את השיר בגביע גריי ה-84, ובכך סיימה למעשה את הקריירה שלה במוזיקה. בבגרותה, רובין מתביישת בהיותה כוכבת בגיל ההתבגרות שלה.
דיסקוגרפיה

"בואו נלך לקניון" (שוחרר תחת שם הבמה רובין ספרקלס)
"ארמונות חול בחול"
"שיר הבונה"
"נ.ב. אני אוהבת אותך" (שוחרר תחת שם הבמה רובין דאגרס)
במדיות אחרות

השיר של רובין ספרקלס, "בואו נלך לקניון" נכלל במשחק הווידאו "Just Dance 3".
הערות שוליים

↑  Aguilera, Leanne (3 בפברואר 2014). "Jennifer Love Hewitt Turned Down How I Met Your Mother?!". E! Online. נבדק ב-3 בפברואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stransky, Tanner (13 במאי 2013). "'HIMYM' unveils the mother! The creators answer your burning questions – Exclusive". Entertainment Weekly. נבדק ב-13 במאי 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "First Time in New York". How I Met Your Mother. Season 2. Episode 12. 8 January 2007. CBS.
↑  "Happily Ever After". How I Met Your Mother. Season 4. Episode 6. 3 November 2008. CBS.
↑  CBS Innertube "Let's Go to the Mall" music(הקישור אינו פעיל, 7.7.2020) video.
↑  "How I Met Your Mother's Cobie Smulders on the Return of Robin Sparkles". New York Magazine.
↑  "P.S. I Love You". CBS.
↑  "Slap Bet". CBS.
↑  "Purple Giraffe". How I Met Your Mother. Season 1. Episode 2. 26 September 2005. CBS.
↑  "Nothing Good Happens After 2 A.M.". How I Met Your Mother. Season 1. Episode 18. 10 April 2006. CBS.
↑  "Pilot". How I Met Your Mother. Season 1. Episode 1. 19 September 2005. CBS.
↑  "Come On". How I Met Your Mother. Season 1. Episode 22. 15 May 2006. CBS.
↑  "Something Blue". How I Met Your Mother. Season 2. Episode 22. 14 May 2007. CBS.
↑  "Doppelgangers". How I Met Your Mother. Season 5. Episode 24. 24 May 2010. CBS.
↑  "Duel Citizenship". How I Met Your Mother. Season 5. Episode 5. 19 October 2009. CBS.
↑  "Sandcastles in the Sand". How I Met Your Mother. Season 3. Episode 16. 28 April 2008. CBS.
↑  "Definitions". How I Met Your Mother. Season 5. Episode 1. 21 September 2009. CBS.
↑  "The Rough Patch". How I Met Your Mother. Season 5. Episode 9. 9 November 2009. CBS.
↑  "The Drunk Train". How I Met Your Mother. Season 7. Episode 16. 13 February 2012. CBS.
↑  "Symphony of Illumination". CBS.
↑  "The Magician's Code". How I Met Your Mother. Season 7. Episode 24. 14 May 2012. CBS.
↑  "The End of the Aisle". How I Met Your Mother. Season 9. Episode 22. 24 March 2014. CBS.
↑  Tom Phillips, Just Dance 3 track list revealed, Eurogamer, ‏11 באוקטובר 2011
| איך פגשתי את אמא |
| --- | --- | --- |
| יוצרים | קרטר בייס • קרייג תומאס |  |
| שחקנים | ג'וש רדנור • ג'ייסון סיגל • קובי סמולדרס • ניל פטריק האריס • אליסון הניגן • כריסטין מיליאוטי • בוב סאגט |  |
| דמויות | טד מוסבי • מרשל אריקסון • רובין שרבטסקי • ברני סטינסון • לילי אולדרין • טרייסי מקונל |  |
| עונות | עונה 1 • עונה 2 • עונה 3 • עונה 4 • עונה 5 • עונה 6 • עונה 7 • עונה 8 • עונה 9 |  |
| ראו גם | תקרית האננס • לעולמים • איך פגשתי את אבא • אפקט המעודדת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 9cc5946c-b076-47d7-af69-627d1284c819
עקרבישאים

| עקרבישאים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישניים
סדרה:: עקרבישאים
שם מדעי
 Amblypygi ‏טורל, 1883

Damon diadema
עקרביש במערה בפנמה
עקרבישאים (שם מדעי: Amblypygi) היא סדרה של בעלי חיים ממחלקת העכבישנים הדומה לעכבישים אך בעלי רגל-מחוש פדיפלפי ורגלי מחוש ארוכות. ידועים בעולם כ-100 מינים לערך. בישראל חי המין indosiella ioannitica ממשפחת harontidae. העקרבישאים הם בעלי חיים נסתרים החבויים בסדקים ופעילים בעיקר בלילה.
עקרבישים אינם בעלי חיים ארסיים והם לוכדים את טרפם באמצעות רגלי בחנין (פדיפלפי) שהם מעין "צבתות".
בסדרת העקרבישאים זוהו 5 משפחות:
Paracharontidae
עקרבישיים (Charinidae)
Charontidae
Phrynichidae
Phrynidae
אין לבלבל עם עכשובאים (עקרבוטים) השייכים לסדרה אחרת במחלקת העכבישנים.
תיאור

העקרבישים דומים לעכבישים. יש להם ארבעה זוגות רגליים והראשונות הן רגלי מחוש (מין שרוכים ארוכים דקיקים) רגישות ביותר. את טרפם הם תופסים באמצעות "ידיים", הבנויות משני פרקים, וכל "יד" (רגלבחנין) מצוידת לכל אורכה בחודים קטנים וזיפים שנועדו לתפיסת הטרף. יש להם ראש-חזה (צפאלוטוראקס) בצורת חצי עיגול, שבחזיתו ישנן שתי עיניים ובכל צד יש עוד שלוש עיניים קטנות (כמו אצל העקרבים). הבטן אליפטית ומחולקת לשבעה פרקים. העקרבישים נושמים דרך שני זוגות של ריאות בעלות שכבות (ריאות ספר) שממוקמות בתוך בטנם.
צבע העקרבישים בישראל נע בין חום כהה לצהבהב. רוב המינים נעים בין חום לאפור ואדום, אך יש גם מינים שצבעם ירוק. גוף העקרביש הוא דק מאוד ומאפשר לו לחיות בסדקים, תנועתו איטית והוא מסוגל לנוע גם לצדדים.
תפוצה

העקרבישים חיים באזורים טרופיים וסוב טרופיים, הם שוכנים תחת אבנים וסדקים, במערות לחות ואפילו בבתים. רוב העקרבישים שוכנים בקרבת מקור מים. הם חיות ליליות ואין כמעט סיכוי לפגוש אותם ביום.