stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תפוחי אדמה דוכסית
היסטוריה > מהמאה ה-18

המתכון הידוע הראשון למנה פורסם ב-La Nouvelle Cuisinière Bourgeoise בשנת 1746. הביטוי à la duchesse, כלומר ב"סגנון הדוכסית" הפך לכינוי במטבח הצרפתי לכל מנה המשלבת תערובת פירה/חלמון ביצים. מתכונים לתפוחי אדמה דוכסית פורסמו בספרי בישול אמריקאים מאז 1878 לפחות. בספר הבישול שלה משנת 1896, פאני פארמר (אנ') תיארה את הפוטנציאל היצירתי של תפוחי אדמה דוכסית, וכתבה: "צורה, באמצעות שקית מאפה וצינור, בצורה של סלים, פירמידות, כתרים, עלים, ורדים וכו'. מברישים בביצה טרופה מדוללת בכפית מים, ומשחימים בתנור חם." בשנת 1902 פרסם בית הספר לבישול בבוסטון במגזין שלו מתכון לתפוחי אדמה דוכסית. מחבר ספרי הבישול הצרפתי אוגוסט אסקופייה תיאר את תפוחי האדמה הדוכסית בספר הבישול רב ההשפעה שלו Le Guide Culinaire, שפורסם לראשונה ב-1903.
היסטוריה > באמצע המאה ה-20

במהלך השפל הגדול, הממשל הפדרלי בארצות הברית שיתף פעולה עם תריסר סוכנויות חקלאיות ממלכתיות כדי לשפר את גידול תפוחי האדמה. הלשכה האמריקאית לכלכלת בית עודדה צרכנים לנסות מנות תפוחי אדמה פחות נפוצות, כמו תפוחי אדמה דוכסית. מלחמת העולם השנייה הובילה למחסור במזון מקומי בארצות הברית, במיוחד בחמאה, בשר ומזון שימורים. בינואר 1943, הגברת הראשונה אלינור רוזוולט פרסמה תפריטים לתשע ארוחות משפחתיות שהוגשו בבית הלבן. ארוחת ערב אחת כללה קציץ בשר ותפוחי אדמה דוכסית. בשנת 1949, הניו יורק טיימס קידם תפוחי אדמה דוכסית סביב עוף צלוי או דג צלוי כחלופה אלגנטית אך זולה לארוחה לבשר בקר. כשקרייג קלייבורן סיים את לימודיו במקום השמיני בכיתה שלו ב-École hôtelière de Lausanne ב-1954, בחינת הגמר שלו כללה הכנת דגים ביין לבן, עם רוטב ולוטה, רוטב הולנדז ותפוחי אדמה דוכסית.
היסטוריה > אורחים חשובים

בספטמבר 1959, נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר קיים פגישה עם ראש ממשלת ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב בקמפ דייוויד. ארוחת הערב כללה פריים ריב ודג סנאפר אדום אפוי, תפוחי אדמה דוכסית היו בין התוספות.
כאשר מוחמד רזא פהלווי, השאה של איראן, ביקר בוושינגטון הבירה באפריל 1962, הוא אירח בארוחת ערב בת שש מנות את נשיא ג'ון קנדי בשגרירות איראן. המנה העיקרית הייתה פסיון, וגם תפוחי אדמה דוכסית היו חלק מהארוחה.
ביוני 1966, מלך ערב הסעודית פייסל ביקר בוושינגטון די.סי. הנשיא לינדון ג'ונסון אירח ארוחת ערב ממלכתית בבית הלבן, והתפריט כלל פילה של סול, סינטה צלויה ותפוחי אדמה דוכסית.
הערות שוליים

1 2  "Duchess Potatoes" Cook's Country, 2010.
↑  Auguste Escoffier, (1907), Le guide culinaire.
↑  Larousse gastronomique (1961).
1 2  Brickman, Sophie (21 באוקטובר 2013). "Piped Dreams: Conquering the French potato dish pommes duchesse". Saveur. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Shute, T. S. (1878). The American Housewife Cook Book: Parts I & II. Philadelphia: George T. Lewis and Menzies Company. p. 301. ISBN 9780486291963.
↑  Farmer, Fannie Merritt (1896). Boston Cooking-School Cook Book. Boston Cooking School. p. 279.
↑  Hill, Janet McKenzie (1902). The Boston Cooking School Magazine of Culinary Science and Domestic Economics. Vol. 2. Boston Cooking School. p. 334.
↑  Escoffier, Auguste (1976). The Escoffier Cook Book: A Guide to the Fine Art of Cookery. Crown Publishing Group. p. 688. ISBN 9780517506622.
↑  George, Frank (27 במרץ 1938). "Uncle Sam In Search Of The "Ideal" Potato; In Behalf of the Housewife His Men Watch The Kitchen Performance of New Varieties". New York Times. נבדק ב-27 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Holt, Jane (14 בינואר 1943). "News of Food; White House Family Meals Show How First Family Adapts Itself to War Diet". New York Times. נבדק ב-27 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "News of Food; Fish, Poultry Can Be Prepared Tastily As Substitutes for High-Priced Meats". New York Times. 13 ביוני 1949. נבדק ב-26 בינואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Nickerson, Jane (10 במאי 1954). "Graduate of Swiss Hotel School Tells of Study of French Cooking". New York Times. נבדק ב-26 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Beef or Fish a Choice at Camp David". New York Times. 26 בספטמבר 1959. נבדק ב-26 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Shah Entertains Kennedys". New York Times. 13 באפריל 1962. נבדק ב-26 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Robertson, Nan (22 ביוני 1966). "President Gives Party For Faisal; A Rare Stag State Dinner Is Held at White House". New York Times. נבדק ב-27 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
תסמונת קנדינסקי

תסמונת קנדינסקי, הקרויה על שמו של ויקטור קנדינסקי, מתארת מצב פסיכוטי הנחשב לצורה של סכיזופרניה.
אצל הלוקה בצורה זו של המחלה מתקיימת מערכת רחבה של סימפטומים בעודו במצב של הכרה מלאה. סימפטומים אלו כוללים מחשבות שווא של רדיפה, ומחשבות בהן החולה נשלט על ידי כוח חיצוני לו.
בתסמונת זו ההזיות המופיעות יכולות להיות קשורות לכל החושים. הלוקה בתסמונת מרגיש שהתהליכים הנפשיים המתרחשים אצלו, וגם התפקודים המוטוריים והתחושתיים, נשלטים על ידי גורם חיצוני.
לקריאה נוספת

אליעזר ויצטום, ולדימיר לרנר גאונות ושיגעון, אריה ניר, 2009
תסמונת זלווגר

| --- | --- |
 תחום:  גנטיקה רפואית 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D015211
 
תסמונת זלווגר היא הפרעה מולדת נדירה המאופיינת בהפחתה או היעדר של פרוקסיזומים תפקודיים בתאים של אדם. היא אחת ממשפחת הפרעות הנקראות הפרעות בספקטרום זלווגר שהן לויקודיסטרופיות. תסמונת זלווגר נקראת על שמו של הנס זלווגר (1909–1990), רופא ילדים שווייצרי-אמריקאי, פרופסור לרפואת ילדים וגנטיקה באוניברסיטת איווה שחקר הפרעה זו.
תסמונת זלווגר קשורה לפגיעה בהתפתחות מערכת העצבים. לחולים בתסמונת זלווגר תהיה פגיעה בייצור המיאלין במערכת העצבים המרכזית (CNS). מיאלין הוא קריטי לתפקודים תקינים של מערכת העצבים המרכזית, ובהקשר זה משמש לבידוד סיבי עצב במוח. מטופלים יכולים גם להראות ניוון חושי-עצבי לאחר התפתחות שמוביל לאובדן מתקדם של שמיעה וראייה.
גורם

תסמונת זלווגר היא הפרעה אוטוזומלית רצסיבית הנגרמת על ידי מוטציות בגנים המקודדים לפרוקסינים, חלבונים הדרושים להרכבה תקינה של פרוקסיסומים. כמעט בכל המקרים, לחולים יש מוטציות שמבטלות או מפחיתות מאוד את הפעילות של העותקים האימהיים והאבהיים של אחד מהגנים "PEX".
טיפול

נכון להיום, לא ידועה תרופה לתסמונת זלווגר, ואין טיפול מוגדר למחלה. יש להישמר מפני זיהומים כדי למנוע סיבוכים כגון דלקת ריאות ומצוקה נשימתית, אך הטיפול ברובו הוא סימפטומטי ותומך. חולים בדרך כלל אינם שורדים מעבר לגיל שנה.
הערות שוליים

↑  Steinberg, S.; Dodt, G.; Raymond, G.; Braverman, N.; Moser, A.; Moser, H. (2006). "Peroxisome biogenesis disorders". Biochimica et Biophysica Acta (BBA) - Molecular Cell Research. 1763 (12): 1733–48. doi:10.1016/j.bbamcr.2006.09.010. PMID 17055079free{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תת-זרחן בדם

| --- | --- |

מבנה כימי של פוספטים
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/242280 
 DiseasesDB:  6503
 MeSH:  D017674
 MedlinePlus:  000307
 סיווגים
 ICD-10:  E83.3
 
תת זרחן בדם או היפופוספטמיה (בלועזית: Hypophosphatemia) היא הפרעה במשק הזרחן בגוף, המאופיינת ברמות נמוכות של זרחן במחזור הדם.
להפרעה זו ישנם סיבות רבות, אולם הסיבה העיקרית היא תהליך שמתרחש כאשר אנשים הנמצאים בתת תזונה אוכלים פחמימות, וכתוצאה מכך מופרש אינסולין אשר מעודד את כניסת הגלוקוז והזרחן לתאים. תסמונת זו נקראת Refeeding syndrome. בנוסף, קיימות תסמונות גנטיות (ראו להלן) שאחד ממאפיניהם הוא תת-זרחן בדם.
סיבות לתת זרחן בדם

חדירה מהירה של זרחן לתאים בעקבות העמסת פחמימות אצל חולים בתת-תזונה, גורמת להיפופוספטמיה.
סיבות נוספות הן:
אלקלוזיס נשימתי - במצבים בהם יש אלקלוזיס (בססת) נשימתית, הזרחן מועבר מזרם הדם לתאים.
איבוד מופרז של זרחן בכליה - יכול להיות כתוצאה מסיבה ראשונית של מחלת כליה או שימוש במשתנים, או כתוצאה מסיבה משנית אחרת, למשל, יתר פעילות של בלוטת התריס.
ספיגה מופחתת של זרחן במעי - כתוצאה מרעב, תנגודת לוויטמין D, שימוש בתרופות הקושרות זרחן (אלומיניום הידרוקסיד, Sevalamer).
שגשוג מופרז של תאים - מחלות סרטניות כגון לוקמיה, גרורות אוסטיאובלסטיות, hungry bone syndrome.
תסמינים קליניים

הפרעה להתגרמות השלד (רככת, אוסטאומלציה).
אי ספיקת לב.
הפרעה לתפקודי הכליות.
פגיעה בתפקוד תאי הדם.
פגיעה במערכת העצבים המרכזית כגון- פרכוסים, שינויים במצב ההכרה.
שרירים- חולשת שרירים פרוקסימליים, מיופתיה, רבדומיוליזיס (הרס של השריר)- כתוצאה מרמות נמוכות של ATP.
תסמונות גנטיות הקשורות בתת-זרחן בדם

ישנן תסמונות גנטיות המאופינות בתת-זרחן בדם, כגון תסמונת פנקוני, וכן רככת המועברת בתורשה (דומיננטית, רצסיבית או x-linked), או המחלה ע"ש דנט Dent disease.
רככת היפופוספטמית המועברת בתורשה x-linked (נקרא גם Vit.D resistance Rickets, VDRR)- זוהי ההיפופוספטמיה השכיחה ביותר, 1:25,000. 
מדובר בהפרעה טובולרית בכליה הגורמת לאיבוד של זרחן לשתן, הפרעות בגדילה והיווצרות של רככת. ייתכנו גם הפרעות בהתפתחות השיניים, וכן איחוי מוקדם של תפרי הגולגולת- cranial synostosis. מחלה זו נגרמת עקב מוטציה בגן המקודד ל- PHEX endopeptidase. 
תפקידו של חלבון זה, הוא ככל הנראה בעיכוב גורם האחראי לעיכוב הספיגה בחזרה של זרחן. כתוצאה מהמוטציה בחלבון זה, הספיגה הטובולרית פוחתת ויש דלף של זרחן לשתן. המוטציה הנ"ל מגבירה גם את יצורו של גורם הגדילה FGF23 באוסטיאובלסט, ומפחית את פעילות האנזים 1 אלפא הידרוקסילאז האחראי לפעילות ההידרוקסילציה של ויטמין d בכליה. הטיפול נעשה על ידי תוספי זרחן ומטבוליט פעיל של ויטמין d.
רככת היפופוספטמית תורשתית עם היפרקלציאוריה (HHRH)- מחלה גנטית נדירה, אוטוזומאלית רצסיבית, תוארה לראשונה בבדואים על ידי חוקרים מישראל בשנת 1985. 
המאפיינים של המחלה- היפופוספטמיה, רככת, רמה גבוהה של קלציטריול והיפרקלציאוריה (יתר סידן בשתן).
המחלה ע"ש דנט- (XLRH)- מתאפיינת בהיפופוספטמיה ודלף של זרחן בכליה, רמה גבוהה של קלציטריול, היפרקלציאוריה, יצירת אבני כליה, נפרוקלצינוזיס,
פרוטאינוריה והתפתחות של אי ספיקת כליות. נשים נשאיות אינן חולות (מועבר בתורשה x-linked).
תסמונת פנקוני- הפרעה טובולרית, מולדת או נרכשת, עם פגיעה בספיגת הזרחן, גלוקוז, חומצות אמינו וביקרבונאט. בתסמונת פנקוני יש רמה נמוכה יחסית של קלציטריול.
תפוחים מן המדבר (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  תפוחים מן המדבר 
 בימוי:  מתי הררי, אריק לובצקי 
 הופק בידי:  מיכאל שרפשטיין משה אדרי לאון אדרי מיקי רבינוביץ' מיקי הרץ
 תסריט:  אריק לובצקי מתי הררי סביון ליברכט
 עריכה:  אתי לי-און זינגמן
 שחקנים ראשיים:  מורן רוזנבלט שלומי קוריאט ריימונד אמסלם עירית קפלן אלישע בנאי
 מוזיקה:  טום שרפשטיין
 צילום:  אמנון זלאיט
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  7 במאי 2015 (בישראל) 25 באוקטובר 2014 (בעולם)
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  דרמה
 תקציב:  2,928,263 ש"ח
 הכנסות:  2,204,927 ש"ח (מהקרנות בבתי קולנוע בארץ במהלך 2015 בלבד)
 דף הסרט ב־IMDb
 
"תפוחים מן המדבר" הוא סרט ישראלי המבוסס על הסיפור הקצר "תפוחים מן המדבר" מאת סביון ליברכט (1986). את הסרט ביימו מתי הררי ואריק לובצקי. גרסה מורחבת של הסרט שודרה בשנת 2016 בערוץ הראשון כמיני-סדרה בת שלושה פרקים.
עלילה

עלילת הסרט מתמקדת ברבקה אברבנאל, בת יחידה להורים מבית חרדי ירושלמי, המקפידים איתה ומקשים עליה את חייה. היא נחשפת בחשאי לעולם החילוני, ומגיעה לערב ריקודי עם, בו היא מתיידדת עם דובי, קיבוצניק צעיר מדרום הארץ שלומד בירושלים. אביה, ראובן אברבנאל, לא רואה בעין יפה את המעשים של בתו, ומחליט לשדך אותה לשאלתיאל, אלמן ואב לילדים. אמה, ויקטוריה אברבנאל, אישה רגישה וחסרת ביטחון, אינה שלמה עם השידוך, אך אינה מעזה להתנגד לו. כשנודע לרבקה על השידוך, היא בורחת אל הקיבוץ בו מתגורר דובי, ומתחילה לעבוד ולחיות שם. לאחר שרבקה מאמצת את אורח החיים החילוני, היא יוצרת קשר עם דודתה שרה, שהיא רווקה וחריגה בקהילה החרדית. ויקטוריה שומעת משרה על השינוי שעשתה רבקה בחייה, ומגיעה לקיבוץ. ויקטוריה מחליטה למרוד בבעלה ולהישאר לצד בתה.
רגע השיא של הסרט מגיע כשמשפחתה מגלה את מקום הימצאותה של רבקה. בחירתה ומעשיה של רבקה, שאינם מקובלים בסביבה החרדית, גורמים לנתק שלה ממשפחתה ומהסביבה שבה היא גדלה, אולם בסופו של דבר גוברת האהבה המשפחתית על הפער שנוצר בין אורח החיים שבחרה לה הבת לבין אורח החיים של המשפחה.
שחקנים

מורן רוזנבלט - רבקה אברבנאל
שלומי קוריאט - ראובן אברבנאל, בעלה של ויקטוריה והאבא של רבקה.
ריימונד אמסלם - ויקטוריה אברבנאל, אשתו של ראובן והאמא של רבקה.
עירית קפלן - שרה, אחותה של ויקטוריה, דודתה של רבקה
אלישע בנאי - דובי
צבי שיסל - זאב
משה אשכנזי - יוסי
נמרוד הוכנברג - גבריאל
מוטי בן ישי - שאלתיאל
דודו באוכנר - אבנר
תמרה אהרוני - אלה
הקרנות בבתי קולנוע בארץ

על פי דו"ח שפרסם אמציה סמקאי, יו"ר עמותת "בצדק", במהלך שנת 2015 צפו בסרט זה 69,601 צופים, בבתי קולנוע ברחבי הארץ.
מועמדויות ופרסים

הסרט היה מועמד ל-3 פרסי אופיר וזכה בתואר הסרט הטוב ביותר. כמו כן זכה הסרט בפרס חביב הקהל בפסטיבל הסרטים הישראלי ה-28 בלוס אנג'לס, בפרס "חזון גלובלי" בפסטיבל סינקווסט ה-25 בסן חוזה, קליפורניה, ובפרסים במסגרת הפסטיבלים היהודיים באטלנטה, בסן דייגו ובשיקגו.
הערות שוליים

1 2  על פי דו"ח שפרסם אמציה סמקאי, יו"ר עמותת "בצדק".
רשת ברירת המחדל

האזורים המוחיים של רשת ברירת המחדל. מתוך: Graner, J. L., Oakes, T. R., French, L. M., & Riedy, G. (2013). Functional MRI in the investigation of blast-related traumatic brain injury. Frontiers in neurology, 4, 16.
הקישוריות המוחית בין האזורים השונים של רשת ברירת המחדל
רשת ברירת המחדל (באנגלית: default mode network או DMN) היא מערכת של אזורי מוח שונים הפועלים יחדיו בצורה מתואמת כשהאדם נסוג ממטלות מכוונות, ושרוי במנוחה.
רשת ברירת המחדל היא רשת עצבית המובחנת באופן אנטומי ותפקודי מרשתות המעורבות בתפקודי חישה. הרשת כוללת אזורים אנטומיים רבים הקשורים לתפקודים שונים של הרשת, אשר המרכזיים בהם הם האונה הרקתית (הטמפורלית) האמצעית (MTL), האזורים הקדמיים והאחוריים של קליפת המוח הקדם-מצחית האמצעית (DMPFC, AMPFC) ופיתול החגורה האחורי (PCC).
הפעילות באזורים אלו גבוהה ביותר במצבים של מנוחה, שבהם האדם ער אך שרוי במצב של חלימה בהקיץ או נדידת מחשבות.
אחת היכולות המנטליות הבסיסיות של המוח האנושי, היא יצירה של תכנים קוגניטיביים עצמאיים שאינם קשורים למתרחש בסביבה הנוכחית.
הפעילות של רשת ברירת המחדל קשורה למגוון תפקודים מנטליים הקשורים בעצמי, ביניהם: תהליכים מנטליים של התבוננות פנימית, דמיון העתיד בהתבסס על הזיכרון האפיזודי, יצירת תסריטים מנטליים וניבויים עתידיים.
בהתאם לכך, רשת ברירת המחדל מתפקדת כמנגנון נוסף של מרחב העבודה הגלובלי, אשר מופעל כאשר החשיבה המודעת עוקבת אחרי חוטי מחשבה המונחים על ידי גורמים פנימיים.
פגיעה במערכת ברירת המחדל מקושרת לבעיות נוירולוגיות ופסיכיאטריות שונות, ביניהן סכיזופרניה, הפרעות מצב רוח, אוטיזם, הפרעת קשב וריכוז ואלצהיימר
תפקוד

תת המערכות בתוך ברירת המחדל מגיבות באופן שונה לסוגים שונים של חשיבה פנימית. אזורים מוחיים מרכזיים (מוקדים) ברשת ברירת המחדל (PCC, aMPFC) מופעלים בעת שאדם מתייחס למידע הנוגע אליו, או בעת התבוננות פנימית על העדפות אישיות, ערכים, אמונות, רגשות, יכולות, תכונות פיזיות או דילמות מוסריות. כמו כן, פעילות במוקדי הרשת ובתת מערכת בקליפת המוח הקדם-מצחית האמצעית-גבית (dMPFC) קשורה לאינטרוספקציה על רגשות ועל מידע משמעותי בנוגע לאישיות.
מעבר לתהליכים אינטרוספקטיביים, רשת ברירת המחדל אחראית גם על פונקציות של היזכרות בעבר ומחשבה על העתיד. באמצעות רשת ברירת המחדל לאדם יש את היכולת לדמיין את העתיד על ידי שימוש בזיכרון האפיזודי, אשר אחראי על זיכרון מפורט של אירועי עבר ספציפיים (זיכרונות של זמן, מקום, אירוע, רגש של אירוע). הפעולה של דמיון העתיד מפעילה את רשת ברירת המחדל ומראה כי ישנן מערכות במוח אשר מתמחות ביכולת האדם לתחקר ולצפות מצבים עתידיים. רשת ברירת המחדל מאפשרת לנו לחשוב על תרחישים ואירועים, לדמיין את מה ש"יכול לקרות בעתיד" על ידי שימוש במידע שקיים בזיכרון האפיזודי. כך נוצרת היכולת לדמות תרחישי עתיד שצפויים לקרות על בסיס ניסיון העבר.
אחד המודלים בתחום מייחס לרשת ברירת המחדל את התפקיד של הַשְׁלָכָה עַצְמִית (self-projection), שהיא שם משותף לכלל היכולות אשר מאפשרות לנו לערוך סימולציות מנטאליות בהן אנו 'משליכים' את עצמנו לזמן, מקום ופרספקטיבה שונים מן ההווה המיידי בו אנו מצויים. פעולה זו נתמכת על ידי שימוש אדפטיבי בניסיון העבר שלנו (המקודד על ידי זיכרון אפיזודי), ליצור ניבויים שיכינו אותנו טוב יותר לקראת העתיד.
בהתאם לכך, כאשר אנשים עושים מטלות הדורשות מהם להעתיק את "העצמי" לזמן או מרחב אחר, כגון לשים את עצמם בסיטואציה עתידית, לבצע שיפוטים מוסריים היפותטיים בהקשרים בין-אישיים המערבים אותם ולחשוב על אמונותיו של אדם אחר, נצפת עלייה בפעילותה של רשת ברירת המחדל.
לרשת ברירת המחדל גם תפקיד חשוב בהיותה חלק מהבסיס העצבי התומך בחשיבה יצירתית. הרשת נמצאה פעילה ביצירה של שירה ביצירת אמנות חזותית ובתהליכי חשיבה מסתעפת. לפי הפסיכולוג רוג'ר ביטי, בתהליכים יצירתיים רשת ברירת המחדל משפיעה בעיקר על ייצור רעיונות, מלמטה למעלה.
פגיעה בתפקוד של רשת ברירת המחדל

עוצמת הדיכוי של רשת ברירת המחדל בעת מטלות קשביות, קשורה ליכולת לעצור חשיבה ספונטנית בעת הפניית קשב. מערכת הדיפולט ומערכות קשביות נמצאות ביחסי גומלין הפוכים – הפעלה של האחת מלווה בדיכוי של השנייה. בפסיכופתולוגיה, הפחתה בקשר השלילי בין המערכות מתבטאת בהפחתה באינטרוספקציה (אוטיזם) ובפגיעה בקשב (הפרעת קשב וריכוז) כמו גם בפגיעה בפעולה מוכוונת מטרה. אנטי קורלציה מוגברת בין שתי המערכות יכולה להוביל למעברים תדירים בין עיבוד אינטרוספקטיבי לעיבוד של גירויים חיצוניים ולהתבטא בהזיות, מנטליזציה מוגזמת ופגיעה בקשב (סכיזופרניה).
מאפיין נוסף הוא מידת החיבוריות הפנימית בין אזורי מערכת ברירת המחדל – עד כמה הרשת מתפקדת כמקשה אחת. חיבוריות מופחתת יכולה להתבטא בפגיעה בקשב ובזיכרון עבודה (אלצהיימר, ADHD, סכיזופרניה), ובבעיות בעיבוד מנטלי אינטרוספקטיבי ובעיבוד של מידע הקשור בעצמי (אוטיזם). בניגוד לכך, חיבוריות מוגברת נמצאה כקשורה לעיבוד רגשי ואינטרוספקטיבי פגוע (דיכאון, סכיזופרניה).
מאפיין ביו-מטרי אחר שנמצא במחקר הוא תבניות הפעילות של מערכת ברירת המחדל, בדגש על מידת הדיכוי של מערכת ברירת המחדל בעת משימה ובעת מנוחה. תבניות לא טיפוסיות של חיבוריות תפקודית במערכת ברירת המחדל אפיינה עיבוד אינטרוספקטיבי לא פונקציונלי.
פגיעה בתפקוד של רשת ברירת המחדל > הפרעת קשב ADHD

הפרעת קשב היא הפרעה נוירו-התפתחותית שתסמיני הליבה שלה הם: קשיי קשב, היפראקטיביות (פעלתנות יתר) ואימפולסיביות.
אחד המאפיינים של הפרעת קשב הוא נטייה מוגברת להסחת דעת. בהתאם לכך, הפרעת קשב מקושרת לנדידה ספונטנית ואינטנסיבית של המחשבות.
דפוס זה של נדידת מחשבות הנצפה בקרב אנשים עם הפרעת קשב, נגרם ככל הנראה מפגיעה ביכולת הוויסות של רשת ברירת המחדל. זאת משום שרשת ברירת המחדל של אנשים עם הפרעת קשב לא נכבית במהלך העיסוק במטלות קוגניטיביות. למעשה, נמצאה עוררות-יתר (Hyperactivation) של רשת ברירת המחדל אצל אנשים עם הפרעת קשב.
בהתאם לכך, ישנם דיווחים רבים על ליקויים בדיכוי של רשת ברירת המחדל של אנשים עם הפרעת קשב בזמן ביצוע מטלה קוגניטיבית.
למשל, השונות הרבה בזמן התגובה האופיינית לאנשים עם הפרעת קשב, משויכת לליקוי ביכולת הדיכוי של רשת ברירת המחדל במצבים תובעניים מבחינה קוגניטיבית.
בהתאם לכך, בהפרעת קשב וריכוז נראה כי קיימים דפוסים בלתי טיפוסיים של חיבוריות בתוך רשת ברירת המחדל. חיבוריות שונה זו כנראה קשורה לתנודות בקשב, להפרעות בזיכרון עבודה ולתנודות תפקודיות אשר נצפת בקרב אנשים עם הפרעת קשב.
פגיעה בתפקוד של רשת ברירת המחדל > אלצהיימר

בקרב מטופלים עם מחלת אלצהיימר, ההיפוקמפוס שהוא צומת חשוב ברשת ברירת המחדל מראה חיבוריות מופחתת עם אזורים של רשת ברירת המחדל, ממצא זה מתקשר לפגיעה בזיכרון העבודה ובתהליכי קשב שישנם בקרב מטופלים אלה. אבנורמליות נוספת אותרה אצל אוכלוסיות עם בסיס גנטי לפיתוח מחלת אלצהיימר. נמצא כי ישנו תת-מטבוליזם באזורי רשת ברירת המחדל, ממצא המרמז על בסיס לפגיעות גנטית ביכולת המטבולית אצל אינדיבידואלים עם אלצהיימר.
פגיעה בתפקוד של רשת ברירת המחדל > אוטיזם

באוטיזם ישנה תת-פעילות של רשת ברירת המחדל בעת מנוחה ובנוסף חיבוריות מופחתת בין אזורים קדמיים (ACC) ואחוריים (PCC) של הרשת. סביר כי הדבר משקף את הפגיעה בעיבוד רגשי ובעיבוד מידע הקשור לעצמי הקיימים בהפרעה. מעבר לכך, ייתכן והחיבוריות המופחתת ברשת ברירת המחדל הקשורה בעיקרה ל-MPFC משקפת את חוסר האיזון במעברים בין רשת ברירת המחדל לבין ה-TPN (אנ'), דבר אשר יכול להטות פרט עם אוטיזם לעבר סגנון עיבוד שאינו רגשי וסוציאלי.
פגיעה בתפקוד של רשת ברירת המחדל > דיכאון

אצל פרטים המתמודדים עם דיכאון נמצא קשר בין פעילות יתר וקישוריות יתר של רשת ברירת המחדל לבין התהליך הפסיכולוגי של רומינציה. בנוסף, הקורלציה השלילית המוחלשת בין רשת ברירת המחדל לרשתות הקשב בקרב פרטים עם דיכאון מז'ורי, ייתכן ומשקף קושי של מתמודדים עם דיכאון להפנות משאבים ממחשבות ורגשות פנימיים - כלומר רומינציות - לעבר גירוי חיצוני על מנת לתפקד באופן אדפטיבי במשימות הדורשות קשב. נמצא גם כי הפעילות המוגברת והקישוריות המוגברת קשורות לחומרת הדיכאון ולנטייה רומינטיבית בדיכאון מז'ורי.
פגיעה בתפקוד של רשת ברירת המחדל > סכיזופרניה

בקרב פרטים עם סכיזופרניה ודיכאון עולה כי ישנה פעילות יתר של רשת ברירת המחדל. פרטים אלו חווים קושי בהעברת מיקודם מעולמם הפנימי לגירוי חיצוני בעת ביצוע מטלות קוגניטיביות. נמצא קשר בין הפעלה מוגברת של רשת ברירת המחדל לבין פעילות קוגניטיבית ירודה בקרב אוכלוסייה בריאה, על כן ייתכן וממצא זה מסביר את ההפרעות הקוגניטיביות במשימות הדורשות קשב, זיכרון עבודה ושפה אצל מטופלים עם סכיזופרניה. בנוסף, ייתכן והפעילות המוגברת של רשת ברירת המחדל בקרב פרטים עם סכיזופרניה מובילה לתחושה מוגברת של רלוונטיות-עצמי, סימפטום שמוצג בסכיזופרניה.
בנוסף, פגיעה בפעילות מערכת ברירת המחדל מקושרת לדפוס חשיבה פרנואידי והלוצינציות. אבנורמליות במערכת זו נמצאה הן אצל חולי סכיזופרניה והן אצל קרובי משפחתם מדרגה ראשונה, הנמצאים בקבוצת סיכון גנטי. סטייה זו התבטאה בקישוריות רבה יותר במערכת ברירת המחדל[14]. מנגד, מחקרים מסוימים מעידים על קישוריות מופחתת של מערכת ברירת המחדל בין אזורים: PFC, ACC, PCC ואזור ה-Precuneus. ממצאים אלה דווחו אצל קרובים מדרגה ראשונה לחולי סכיזופרניה, דבר המרמז על בסיס גנטי למחלת הסכיזופרניה בהקשר לאבנורמליות במערכת ברירת המחדל.
תרומת הלשכה

תרומת הלשכה היא קופה כספית ורשות משפטית השייכת להקדש, שנתמכה על ידי התקציב השנתי של מחצית השקל, שכללה בפועל שלוש קופות שהיו בבית המקדש ואשר ממנה היו קונים את כל צורכי קרבנות הציבור.
צורכי המקדש

מלבד הצרכים הבסיסיים של קרבנות הציבור, כמו הקטורת קרבנות התמיד שהוקרבו פעמיים ביום, שכרם של בית גרמו על עשיית לחם הפנים, שכרם של בית אבטינס על ייצור קטורת הסמים, תקציב קרבנות המוספין בכל שבת וחג, ועוד, היו קונים בכספי תרומת הלשכה גם צרכים פחות בסיסיים, אבל נחוצים, להקרבת הקרבנות. כך למשל, שכרם של האנשים שהיו ממונים לבדוק את הקרבנות ממומים, שולם מכספי תרומת הלשכה. אף תלמידי חכמים שלימדו את פרחי הכהונה הלכות השייכות לעבודת המקדש (כמו זריקת הדם, קמיצה, ושחיטה) קיבלו את שכרם מתרומת הלשכה..
אף בגדי הכהונה וקניית הפרה אדומה בוצע על ידי כספים מקופת תרומת הלשכה.
צורכי המקדש > אורגי הפרוכת

קיימת מחלוקת אודות הנשים שארגו את הפרוכות שהפרידו בין הקודש לקודש הקדשים, אם קיבלו את שכרן מתרומת הלשכה או מבדק הבית. רב נחמן מסר כי רב פסק שתשלומן של אלו הוא מתרומת הלשכה הוא אך עצמו חלק על פסקו וקבע כי שכרן של נשים אלו הוא מבדק הבית, משום שהפרוכת הייתה עשויה כחלק מבניין בית המקדש, וכתחליף לכותל שהפריד בין הקודש לקודש הקדשים בבית המקדש הראשון. על שאר הפרוכות, שהיו נגד הפתחים ולצורך צניעות, אחד בפתח ההיכל ואחד בפתח האולם, קיימת ברייתא מפורשת ששכר עשייתן נלקח מתרומת הלשכה.
מחלוקת אחרת היא על הנשים שגידלו את ילדיהן בטהרה ובמקום משומר, כדי שיוכלו - כאשר יגדילו - לעסוק בצרכי הפרה אדומה - שריפתה; מילוי מים חיים מהמעיין כדי להטביל בהם את האזוב ושני התולעת והצפור השחוטה; להזות במשך שבעה ימים לפני שריפתה על הכוהן שעתיד לשורפה. יש הסוברים שצורכיהן של הנשים מומנו בתרומת הלשכה, אך לפי שיטת אבא שאול היו נשים עשירות בירושלים שראו לעצמן זכות לפרנס את הנשים האלו, ומכספיהן היו מתפרנסות.
צורכי המקדש > צורכי העיר

לעיתים, באופן חריג, קבע בית הדין כי צרכים חיוניים ומיוחדים של הציבור יילקחו מתרומת הלשכה, למרות שזו אינה מיועדת לכך. רבה בר בר חנה מסר בשם רבו רבי יוחנן כי בית הדין קבעו כי מכיוון שקיימת חובה נחוצה להגיה ספרי קודש (ספרי תורה וספרי נביאים וכתובים) שלא יהיו בהם טעויות, והיו שהתעצלו בכך וגרמו לשיבושים בקרב הציבור, יממנו גבאי תרומת הלשכה מומחים שיגיהו את הספרים ללא תשלום לכל החפץ, ותשלומם יהיה מתרומת הלשכה.
מותר תרומת הלשכה

כאשר הגיע ראש חודש ניסן, של השנה החדשה, התחילו להשתמש בכספי התרומה של השנה החדשה. הכסף שנשאר מתקציב השנה הישנה תלוי במחלוקת: לפי תנא קמא המותר שימש לייצור ריקועי זהב ששימשו כצפוי לבית קודש הקדשים, לפי רבי עקיבא מותר תרומת הלשכה שימש לקיץ המזבח - כאשר לא הוקרבו על המזבח נדרים ונדבות שהביאו הקהל, הקריבו מכספים אלו עולות, את הבשר הקריבו על המזבח והעורות הביאו לכוהנים, ולפי רבי ישמעאל ורבי חנינא סגן הכוהנים קנו במותר התרומה כלי שרת.
דינים נוספים

במקרה שהציבור הרחב מסרבים לתרום מכספם לתרומת הלשכה, ההלכה קובעת כי אין לכופם לכך. אמנם במקרה שאיש יחיד מסרב, יש סמכות לבית דין להכריח את תרומתו
הערות שוליים

1 2  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ו, עמוד ב', ברייתא.
1 2  ראו תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ח, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ו, עמוד א'. מדרש הגדול לשמות פרק ל פסוק טז
↑  ספר הקנה, %53 מהתחלת הטקסט
↑  ספר החינוך מצווה שצז
↑  היו ארבע פרוכות כאלו: שניים משני צדדיה של האמה שהפרידה בין קודש לקודש הקדשים (ראו הערה הבאה) ושניים מלמעלה, להבדיל בין האוויר שבין שני המקומות
↑  בית המקדש השני היה גבוה יותר מהראשון, וכיוון שהכותל שהפריד בין קודש הקדשים היה צר מאוד - ברוחב אמה בלבד, לא יכול היה הכותל לעמוד בגובה כזה, והוכרחו לעשות במקומו שתי פרוכת שביניהן הייתה האמה שבעבר שכן עליה הכותל המפריד
↑  ראו בהרחבה בתלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ד', עמוד א' ושם מבואר שמדובר בתקנה מיוחדת כדי להחמיר בדיני פרה אדומה כדי שלא יזלזלו בה בעקבות ה"קולא" שתיקנו חכמים שטבול יום יעסוק בשריפתה, ראו ערך.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ז', עמוד א'.
↑  ספרא עם פירוש הראב"ד (כפי שצוטט במלאכת שלמה למשניות ערכין ה:ו)
שנות ה-30 של המאה ה-15

שנות ה-30 של המאה ה-15 היו העשור הרביעי של המאה ה-15, החלו ב-1 בינואר 1430 והסתיימו ב-31 בדצמבר 1459.
אירועים בולטים בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אירועים בולטים בעולם > מלחמה ופוליטיקה > מלחמות

1431 - מתקפות תאילנדיות ממוטטות את האימפריה הקמרית, ובמקומה מוקמת ממלכת קמבודיה.
25 ביוני 1436 - סיום מלחמת ההוסיטים