stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הידמרו קונויה
הערות שוליים

↑  נורמן לברכט, "אנציקלופדיה למוזיקה של המאה העשרים", הוצאת לדורי 1996, תרגום שלומית קדם, עמ' 698
↑  http://homepage2.nifty.com/stokowski/konoye/index.html
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303873405171  BnF: cb13963714q (data)  CiNii: DA03180485  GND: 103905685  ISNI: 0000 0001 0773 8057  LCCN: nr2007010671  MusicBrainz: 28ae36f9-dddb-4a56-b1a9-08cbe40dcf7b  NDL: 00035565  SNAC: w6n99dgg  VIAF: 41808136   WorldCat (עם VIAF): 41808136 
הידמרו קונויה (1960)
הלל הרשושנים

| --- | --- |
הלל הרשושנים
הלל הרשושנים
 לידה:  30 ביולי 1896 
 פטירה:  10 במרץ 1993 (בגיל 96) 
 תאריך עלייה:  אפריל 1933
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  עיתונאי, בלשן ותשבצאי
 
הלל הרשושנים בשנת 1931
הלל הַרשוֹשָנים (רוזנברג) (30 ביולי 1896, כ' באב תרנ"ו - 10 במרץ 1993, י"ח באדר תשנ"ג) היה בלשן ותשבצאי ישראלי.
קורות חיים

הלל הרשושנים נולד בשם הלל רוזנברג, בן לפינחס וציפורה רוזנברג ב-1897 בבוקובינה (באותה עת חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, ומאוחר יותר חלק מרומניה) בעיר ויז'ניץ, מושב חסידות ויז'ניץ. נצר לרבי ישראל מרוז'ין ולרבי פינחס מקוריץ. אביו היה שו"ב אצל האדמו"ר מוויז'ניץ.
אמו נפטרה בצעירותו, והוא עבר לסבו אלכסנדר-זוסיא בעיירה קוסוב. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הועבר עם משפחתו לצ'כיה, ולאחר המלחמה חזר לבוקובינה. למד בסמינר למורים בלבוב. היה מורה לספרות ולמקצועות היהדות וניהל שני בתי ספר לעברית. בשנת 1922, בכנס של חובבי השפה העברית, הקים בבוקובינה את "גדוד מגיני השפה", שנאבק בקנאות למען השפה העברית והפצתה בקרב היהודים. ארגון מקביל, "גדוד מגיני השפה", הוקם בארץ ישראל רק שנה מאוחר יותר. בשנת 1924 הוסמך על ידי הקהילה היהודית ומשרד החינוך הרומני להורות יהדות ועברית בבתי הספר היהודיים ברומניה. בשנת 1925 עברת את שם משפחתו להרשושנים.
באפריל 1933 יצא מרומניה אל ארץ ישראל כעיתונאי היוצא לסקר את המכביה השנייה ונשאר בארץ ישראל. בתחילת 1935 פנה, בשם "גדוד מגיני השפה", להנהלות בתי הקולנוע בירושלים בהצעה לנקד את המילים העבריות המופיעות בסרטים. עוד ברומניה נמנה עם חסידי זאב ז'בוטינסקי, ובארץ עבד כמגיה בעיתון "העם" שהופיע מטעם התנועה הרוויזיוניסטית, ולאחר מכן בממשיכו, "הירדן" (בעריכת בנציון נתניהו), שבו פרסם ב-1935 תשבץ ראשון. בסוף 1935 נמנה עם מקימיו של ועד לציון 13 שנה לפטירתו של אליעזר בן-יהודה. הרשושנים המשיך לעיתונים נוספים של התנועה הרוויזיוניסטית, "המשקיף" ו"חרות", ואחר כך עבד בעיתון "הבוקר" והצטרף כמגיה ל"ידיעות אחרונות" מיום הקמתו. בנוסף לעבודתו בעיתונים, הקים בתל אביב, ברחוב בלפור 29, בית ספר פרטי לעברית, "בית הלל".
ב-1938 נישא לתלמידתו לעברית, הינדה שטרום, שעברתה את שמה הפרטי לעפרה. לזוג נולדו שני בנים.
בשנות ה-40 וה-50 של המאה העשרים היה נציג העיתונות ב"ועד הלשון העברית". ערך, הגיה וסגנן ספרים רבים. הרשושנים הוא מחדשן של מילים עבריות רבות (תחדישים, מילה שאף היא מחידושיו). לשם פרסום תחדישיו והטמעתם חיבר ופרסם ב"ידיעות אחרונות" יותר מ-5,000 תשבצים.
לא כל תחדישיו של הרשושנים התקבלו, אך רבים מהם הפכו לחלק אינטגרלי של השפה ודוברי העברית משתמשים בהם, לרוב מבלי לדעת מי המציאם. בין התחדישים של הרשושנים נמנות המילים: תקרית, יבואן, יצואן, אכיל, חדיר, הפיך, זמין, להטוטן, צנחן, מלחין, תקרובת, תמליל, מחירון ועוד.
הלל הרשושנים נפטר בשנת 1993, בגיל 96, ונקבר בבית העלמין בחולון.
שני בניו, יוסי הרשושנים (1939–2010) ושילֹה הרשושנים (יליד 1943), פעלו גם הם בתחום: יוסי פרסם במשך 40 שנה (עד מותו) ב"ידיעות אחרונות" את חידת אותיות ומספרים; ושילה הרשושנים המשיך, לאחר מות אביו, לפרסם תשבצים במדור שלו ב"ידיעות אחרונות". בנו של שילה, יואב, נהרג בלבנון בשנת 1994.
לקריאה נוספת

ליאורה שוסטר, "מתחדישי הלשונאי הלל הרשושנים", ידיעות אחרונות, 19 במרץ 1993
הערות שוליים

↑  הלל הרשושנים, מכתב גלוי להנהלות בתי הקולנוע בירושלים, דואר היום, 29 בינואר 1935
↑  לזכר אליעזר בן-יהודה, דואר היום, 17 בדצמבר 1935
↑  חני פישר, תרומתו של הלשונאי הלל הרשושנים להעשרת הלשון ולהפצתה על-פי התשבצים שנתפרסמו בשנים 1935-1960, עבודת מוסמך, אוניברסיטת בר-אילן, 1998
↑  הלל הרשושנים באתר GRAVEZ
↑  יוסי הטוני, ‏יוסי הרשושנים, מוותיקי המיחשוב בארץ, הלך לעולמו לאחר מחלה ממושכת, באתר "אנשים ומחשבים", 6 ביוני 2010.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304621705171  ISNI: 0000 0004 0250 8369  VIAF: 298138850   WorldCat (עם VIAF): 298138850
הידלדלות שכבת האוזון

הדמיה של החור בשכבת האוזון מעל אנטארקטיקה, ספטמבר 2006
הידלדלות שכבת האוזון (מכונה: החור באוזון) התרחשה באזור באטמוספירה שמעל אנטארקטיקה וסביבותיה. הידלדלות זו הפכה לאחת הבעיות הבוערות באיכות הסביבה במחצית השנייה של המאה ה־20 בנוגע לאטמוספירה, כשלצידה בולטת התגברות אפקט החממה.
חשיבותה של שכבת האוזון

שכבת האוזון מצויה בסטרטוספירה. לשכבה זו חשיבות רבה בקיום החיים על פני כדור הארץ. שכבת האוזון מסננת את הקרינה האולטרה־סגולה המגיעה מהשמש, קרינה המסכנת את היצורים החיים, גורמת לסרטן העור, ופוגעת בתהליכי הפוטוסינתזה בצמחים. שכבת האוזון בולעת את הקרינה שבאורכי הגל בין 295 ל־320 ננומטר.
על פי מדענים העוסקים בנושא, שכבת האוזון היא זו שאפשרה לבעלי חיים לצאת מתוך האוקיינוס אל פני האדמה ולהתחיל בהתפתחות החיים על היבשה.
החל משנות ה-50 של המאה ה-20 מדענים החלו למדוד ולעקוב אחרי שכבת האוזון שמעל  אנטארקטיקה.
בשנת 1982 התגלתה לראשונה הידלדלות מה בשכבת האוזון מעל אנטארקטיקה. ובשנת 1985 התגלה על ידי מדעני הסקר האנטארקטי הבריטי כי שכבת האוזון מעל הקוטב הדרומי (ויבשת אוסטרליה) כבר הידלדלה עד מאוד והקרינה המסוכנת חודרת דרכה. ירידה בעובי שכבת האוזון מאפשרת לקרינה רבה יותר להגיע אל כדור הארץ. הגדלת הקרינה פוגעת באדם (מגדילה את שכיחות סרטן העור, פוגעת במערכות חיסוניות, גורמת לנזקים בראייה), וכן פוגעת בצמחים, בבעלי חיים ובחומרים פלסטיים.
הפגיעה בשכבת האוזון

עם החומרים הפוגעים בשכבת האוזון נמנים:
CFC (אנ') (ראשי תיבות של "Chlorofluorocarbon") – משפחת תרכובות של כלור, פלואור ופחמן, ששימשה כחומר קירור במקררים ובמזגנים, כממסים וכחומרים לניקוי תעשייתי, כחומרים מקציפים, כחומרים לכיבוי אש וכתרסיסים.
פחמן ארבע־כלורי – משמש כחומר גלם ל־CFC, ממס וזרז לתהליכי ייצור בתעשייה.
HCFC – תרכובות של CFC ומימן ששימשו למשך תקופה מסוימת כתחליפים ל־CFC.
מתיל ברומיד – תרכובת של פחמן, מימן וברום המשמשת חומר הדברה לחיטוי קרקע ולטיפול במוצרים חקלאיים.
האלונים – תרכובות ברום, פלואור ופחמן המשמשים כחומר כיבוי שרפות במטפים.
מתיל כלורופורם – תרכובת המכילה פחמן, מימן וכלור ומשמשת כממס תעשייתי.
חומרים אלה בדרך כלל יציבים מאוד בשכבת הטרופוספירה ומתפרקים רק בסטרטוספירה בהשפעת קרינה חזקה של אור אולטרה־סגול. כאשר מתפרקת מולקולה של חומר כזה, משתחרר ממנה רדיקל חופשי (אטום בודד של כלור או ברום), המתקיף את מולקולת האוזון וגורם להתפרקותה למולקולת חמצן ולאטום חמצן חופשי. אולם אטום הכלור או הברום נשאר חופשי, ופנוי לפרק עוד מולקולת אוזון. דוגמה לפרוק קטליטי של אוזון באטמוספירה:
Cl+O_{3}\Rightarrow ClO+O_{2}
ClO+O_{3}\Rightarrow Cl+2O_{2}
נחבר את ריאקציות 1 ו־2 והריאקציה נטו  O_{3}+O_{3}\Rightarrow 3O_{2}
כך נוצר "כדור שלג" - תהליך שבו כל מולקולה של החומרים המוזכרים לעיל יכולה לפרק מספר גדול של מולקולות אוזון. מנגנון זה פועל בעיקר בחלקה העליון של הסטרטוספירה שם מצויים אטומי חמצן חופשיים. להידלדלות האוזון בשכבות הנמוכות של הסטרטוספירה גורמים תהליכים מורכבים יותר.
אטום כלור בודד ימשיך להרוס אוזון במשך כשנתיים עד שישקע חזרה לטרופוספירה. ברום הרסני לאוזון עוד יותר מכלור אלא שהכלור נפוץ יותר. ההלוגנים האחרים: פלואור ויוד הרסניים פחות: פלואור יגיב עם מים או גז מתאן ותתקבל החומצה היציבה HF ואילו תרכובות יוד יישארו בטרופוספירה ולא יגיעו לשכבת האוזון.
סוזן סולומון הייתה הראשונה שהציעה את ההשערה כי ריאקציית הרדיקליים חופשיים של Chlorofluorocarbon היא הגורם להידלדלות שכבת האוזון מעל אנטארקטיקה.
פעולות לשיקום שכבת האוזון

כדי להפסיק את הפגיעה באוזון נחתמה ב־16 בספטמבר 1987 אחת האמנות הגלובליות הראשונות לענייני סביבה – פרוטוקול מונטריאול. האמנה אסרה שימוש בכימיקלים מלאכותיים שאחראים לפגיעה באוזון, בעיקר גזים מסוג פריאון, שבהם נעשה שימוש בתרסיסים ובמקררים. חוקרים שניתחו נתונים שנאספו ב–20 השנים האחרונות על ידי לוויינים ושלושה מתקנים המונחים על הקרקע, מצאו שקצב היעלמות האוזון ירד משמעותית בסטרטוספירה העליונה – החלק העליון ביותר של שכבת האוזון.
הפרוטוקולים הבינלאומיים קבעו שעל המדינות המפותחות להפסיק לייצר את גז ה־CFC-11 עד שנת 1996, ושעל המדינות המתפתחות לחדול מכך עד שנת 2015. על פי הדיווחים של המדינות השונות, הייצור הגלובלי של CFC-11 מתקרב לאפס החל משנת 2006.
על אף שהשכבות העליונות של האוזון נמצאות בדרך לשיקומן, המצב בשכבות התחתונות מורכב יותר. במקרה שלהן, ההתחממות הגלובלית משנה את הטמפרטורות ואת דפוסי הרוחות, והדבר מעכב את השיקום.
ב־4 בינואר 2018 פרסמה נאס"א מחקר המציג הוכחות לכך ששיקום שכבות האוזון מתקיים הודות להפחתת שימוש האדם בכימיקלים המלאכותיים שפוגעים באוזון. למרות זאת, מחקר שנעשה באותה התקופה הראה שהפחתת כמות הכימיקלים היה שונה מהצפוי, וממצאים שונים קישרו את פליטת הגזים לאזור מזרח אסיה ולאזורים נוספים בחצי הכדור הצפוני, והראו שבאופן כללי כמות ה־CFC-11 שנפלטת גדולה משמעותית ממה שמדווח. ממצאים אלו הובילו את החוקרים למסקנה שבמדינות שונות, ובעיקר במזרח אסיה מתקיימת בחשאי פעילות תעשייתית הולכת וגדלה שפולטת כימיקלים אשר אסורים באמנות בינלאומיות. מנהל המחקר העריך שגורמים אלו עלולים לעכב את השתקמות האוזון בפועל לעומת התחזיות בכ־10 שנים. בעקבות הממצאים, חוקרים מיפן, קוריאה הדרומית וסין, מסרו לצוות המחקר שייקחו על עצמם לנסות ולאתר את המיקום המדויק של הפליטות האסורות, וממשלת סין התחייבה לאתר ולסגור אתרים אלו.
בנובמבר 2018 דו"ח של האו"ם שחקר את התאוששות שכבת האוזון מכימיקלים מאז שנת 2000, העריך את קצב התאוששות בכ־3-1% בכל עשור. אם יימשך קצב השיקום, עשויים חלק מהאזורים של האוזון להשתקם במלואם כבר עד שנות ה־30 של המאה ה־21, ואזורים אחרים, אשר משתקמים לאט יותר, עשויים להשתקם עד שנת 2060. עם זאת, הערכות מאוחרות יותר נתנו תחזיות שונות, מאוחרות יותר, לקצב השיקום.
באוקטובר 2019 פרסמה נאס"א שהחור באוזון מעל אנטארקטיקה קטן לרמה הנמוכה ביותר שנצפתה מאז 1982. הירידה מוסברת בעיקר עקב שינוי חריג במזג האוויר - התחממות משמעותית והפחתת מהירות הרוחות בשנה החולפת.
בספטמבר 2022 התפרסם מחקר שמדד כי למעלה ממחצית מהכימיקלים המזיקים לאוזון שנצפו מאז 1980 כבר אינם.
הערות שוליים

↑  דלדול שכבת האוזון עלול להזיק לצמחים, חדשות, 29 בינואר 1990
↑  סיר ויוויאן פוקס, אנטארקטיקה - המעבדה הבין־לאומית, למרחב, 13 בדצמבר 1966
↑  אביחי בקר, בעניין החור באוזון, חדשות, 21 במאי 1993
↑  יורן פריד, העולם כמרקחה - הכלורופלורוקרבונים ישמידו את כדור הארץ, חדשות, 9 במרץ 1989
1 2 3  Rise in CFC emissions threatens ozone recovery, Chemical&Engineering News
↑  NASA Study: First Direct Proof of Ozone Hole Recovery Due to Chemicals Ban, נאס"א
1 2  Ozone layer finally healing after damage caused by aerosols, UN says, The Guardian
↑  עדי זריפי, ‏"הצלחנו לצמצם יותר ממחצית": המטרה הסביבתית שבה העולם דווקא הצליח – והאזהרה של המדענים, באתר ‏מאקו‏, 21 בספטמבר 2022
↑  Sara Blumberg, 2019 Ozone Hole is the Smallest on Record Since Its Discovery, NASA, ‏2019-10-21
↑  עדי זריפי, ‏"הצלחנו לצמצם יותר ממחצית": המטרה הסביבתית שבה העולם דווקא הצליח – והאזהרה של המדענים, באתר ‏מאקו‏, 21 בספטמבר 2022
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548820805171  BNE: XX538283  BnF: cb122513346 (data)  GND: 4220886-5  LCCN: sh88004697  NARA: 10643009  SUDOC: 031265057
החלטה 1450 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |

מטוס ארקיע
 תאריך:  13 בדצמבר 2002
 ישיבה מספר:  4,667
 קוד:  S/RES/1450 (מסמך)
 נושא:  התקפות על השלום והביטחון הבינלאומים שנגרמו התקפות טרור
 סיכום הצבעה:  14 הצביעו בעד 1 הצביעו נגד 0 נמנעו 
 תוצאה:  התקבלה
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין צרפת צרפת רוסיה רוסיה הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית
 חברות לא קבועות:  בולגריה בולגריה קמרון קמרון קולומביה קולומביה גינאה גינאה אירלנד אירלנד מאוריציוס מאוריציוס מקסיקו מקסיקו נורווגיה נורווגיה סינגפור סינגפור סוריה סוריה
החלטה 1450 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם, שהתקבלה ב-13 בדצמבר 2002, לאחר הפיגועים נגד יעדים ישראליים בקניה.
ההחלטה

לאחר שאישרה מחדש את עקרונות אמנת האומות המאוחדות והחלטות 1189 (1998), 1269 (1999), 1368 (2001) ו-1373 (2001), גינתה המועצה את תקיפת מטרות ישראליות בקיקמבלה ובמומבסה, קניה ב-28 בנובמבר 2002.
מועצת הביטחון אישרה מחדש את הצורך להילחם באיומים על השלום והביטחון הבינלאומיים הנגרמים מפעולות טרור ובחובה של מדינות לדבוק באמנה הבינלאומית לדיכוי הפצצות טרור ובאמנה לדיכוי פעולות בלתי חוקיות נגד בטיחות התעופה האזרחית. המועצה קיבלה את נטילת האחריות מצד אל-קאעידה לפיגוע בקניה, אישר את התחייבויותיהן של מדינות על פי החלטה 1390 (2002), והביע הזדהות ותנחומים למשפחות הקורבנות, לאומות ולממשלות קניה וישראל.
ההחלטה קראה לכל המדינות להביא את העבריינים לדין בהתאם להתחייבויותיהן על פי החלטה 1373. לבסוף, סיכמה המועצה בהבעת נחישותה להילחם בכל צורות הטרור.
ההצבעה

ההחלטה התקבלה בתמיכת 14 חברי המועצה, בעוד שסוריה התנגדה לה. הנציגים הסורים הסבירו את עמדתם, ואמרו כי מדינתם גינתה את הפיגועים אך מתנגדת לשימוש חוזר בישראל בטקסט ובשפה החורגים מהמטרה העיקרית של ההחלטה. יתר על כן, סוריה הצהירה כי ישראל ביצעה "זוועות טרור" בעצמה מדי יום נגד האוכלוסייה הפלסטינית.
ההחלטה הייתה הפעם הראשונה שבה הוזכרו או גונו תקיפות על יעדים ישראליים בהחלטה של המועצה; מועצת הביטחון לא הזכירה את האבדות הישראליות לאחר הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה ב-1994.
הערות שוליים

1 2  "Council votes to condemn terrorist attack in Kenya". United Nations. 13 בדצמבר 2002. אורכב מ-המקור ב-22 במאי 2013. נבדק ב-29 ביוני 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Nesi, Giuseppe (2006). International cooperation in counter-terrorism: the United Nations and regional organizations in the fight against terrorism. Ashgate Publishing, Ltd. p. 96. ISBN 978-0-7546-4755-3.
↑  Gray, Christine D. (2004). International law and the use of force. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-927130-6.
↑  "Security Council condemns last month's terrorist attacks in Kenya". United Nations News Centre. 13 בדצמבר 2002. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Barrow, Greg (14 בדצמבר 2002). "Syria objects to Israel 'as victim'". BBC News. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Preston, Julia (14 בדצמבר 2002). "In a First, U.N. Notes Israeli Dead in Terror Attack in Mombasa". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
הום סנטר

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  לוי קושניר ויוסף (ספי) שלגי
 תקופת הפעילות:  1992–הווה (כ־32 שנים)
 חברת אם:  ווסטין אחזקות
 משרד ראשי:  ראשון לציון
 בעלות:  אייל פישמן  ענת מניפז  רונית פישמן־אופיר
 מוצרים עיקריים:  רשת חנויות עשה זאת בעצמך
 מנכ"ל:  איל פישמן
 עובדים:  1800
  
 www.homecenter.co.il
 
סמלילה הקודם של הרשת, בשימוש עד 2008
הום סנטר היא חברה בע"מ ישראלית הפועלת כרשת שיווק קמעונאות בשיטת עשה זאת בעצמך בתחום שיפוץ ואחזקת הבית.
ב-2018 עברה החברה לשליטת אייל פישמן ואחיותיו ענת מניפז ורונית פישמן־אופיר. קודם לכן הייתה החברה בשליטת אליעזר פישמן וכחלק מקבוצת פישמן שפשטה רגל.
היסטוריה

הום סנטר נוסדה בנובמבר 1992 על ידי לוי קושניר והצטרף אליו כשותף יוסף (ספי) שלגי (בעל השליטה בקבוצת הנדל"ן מליבו). אהרון מידן שימש מאז הקמתה ועד שנת 2005 כמנכ"ל החברה.
בשנת 1995 הונפקה הרשת בבורסת נאסדאק בניו-יורק וב-1998 בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בסוף 1999 רכש אליעזר פישמן, שכבר החזיק ברשת "עשה זאת בעצמך" בשם "הנדימן", את השליטה בחברת בילו, שהחזיקה במחצית ממניות הום סנטר, מידי לוי קושניר, ספי שלגי ואחי טייבר ובתחילת 2000 רכש עוד 38% מהבעלות מידי רשת הריבוע הכחול. במקבל מכר פישמן את הבעלות על הנדימן לחברת בילו והסב 17 סניפים של הנדימן לסניפי הום סנטר. הרשת הוסרה מהמסחר בבורסה בשנת 2000 עקב כך, שנתיים בלבד לאחר הנפקתה.
בשנים הראשונות לפעילות החברה, התאפיינו סניפי הרשת בגודל קטן וללא חלוקה ייעודית למחלקות שונות. במרץ 2001 הום סנטר התחילה לשווק שירותי תיקונים ושיפוצים מעבר למוצרים הנמכרים בחנויות הרשת.
בשנת 2003 פתחה החברה לראשונה מספר חנויות בקונספט "סופר הום סנטר" שהן גדולות במיוחד עם חלוקה והתמחות במספר מחלקות שונות. ביולי 2003 רכשה הרשת את חברת "בסט ביי" שהייתה עד אז בבעלות משפחת שטראוכלר, והעבירה מספר סניפי "בסט ביי" לתוך סניפי "הום סנטר" במתכונת של חנות בתוך חנות. מנכ"ל הום סנטר, אהרון מידן מונה גם למנכ"ל רשת "בסט ביי". בינואר 2004 הרשת התחילה לשווק גם מוצרי חשמל גדולים, כגון מקררים, מכונות כביסה וכדומה.
בינואר 2005 פרש מידן מניהול רשת "בסט ביי", ובהמשך אותה השנה מונה ליו"ר החברה. במקומו של מידן מונה למנכ"ל החברה דוד ביקובסקי.
בדצמבר 2008 פרש מנכ"ל החברה, דוד ביקובסקי, מניהול החברה.
בשנת 2009 מונה למנכ"ל החברה רביב ברוקמאייר שנשאר בתפקיד זה עד יוני 2012. לאחר מכן, בעקבות פרישת ברוקמאייר מניהול החברה, חזר מידן לנהל את החברה שנה נוספת, בנוסף להיותו יו"ר החברה, עד יוני 2013 אז פרש מתפקידו כמנכ"ל החברה, ואלי גידור מונה למנכ"ל הרשת.
באפריל 2012 פתחה הרשת חברת בת שהפעילה רשת סלולרית וירטואלית, בשם "הום סלולר". אודי מארצי מונה למנכ"ל חברת בת זו.
בשנת 2014 מחזור החברה עמד על 910 מיליון ש"ח. מנכ"ל החברה ניסה למכור אותה ללא הצלחה לגורמים שונים.
בשנת 2015 הורד דירוג האשראי של החברה ל-BB. בעל השליטה בחברה שילם בעצמו חלק מחובותיה בסך 145 מיליון ש"ח.
היסטוריה > מנהלי החברה

| שנים | מנכ"ל החברה |
| --- | --- |
1992-2005: אהרון מידן
2005-2009: דוד ביקובסקי
2009-2012: רביב ברוקמאייר
2012-2013: אהרון מידן
2013-2015: אלי גידור
2015-2021: איל פישמן
2021-: אלון עוזרי
היסטוריה > הרשעות החברה בגין הטעיית צרכנים

נגד חברת הום סנטר הוגשו מספר פעמים תביעות לבית משפט השלום על ידי משרד התמ"ת בגין הטעייה מכוונת של צרכנים והחברה נאלצה לעמוד למספר משפטים ונקנסה בסכומים של מאות אלפי שקלים בשל כך:
בינואר 2009 הורשעה החברה בבית משפט השלום בראשון לציון ונקנסה בסכום של 200 אלף ש"ח.
באוקטובר 2009 הורשעה החברה בבית משפט לשלום בחיפה על ידי השופטת יעל פרדלסקי, ונקנסה בסך של 112 אלף ש"ח.
בינואר 2013 הורשעה החברה בבית משפט השלום בראשון לציון על ידי השופט אברהם היימן, ונקנסה בסכום של 120 אלף ש"ח.
הערות שוליים

1 2  אביבה לורי, קילו צבע בבקשה, חדשות, 9 ביוני 1993
↑  מניות הום סנטר נמחקו מהמסחר בבורסה, 3 בדצמבר 2000
↑  אילנה ברש, הום סנטר נכנסת לתחום חדש - שיפוצים, באתר ynet, 18 במרץ 2001
↑  ורד שרון-ריבלין, ‏הום סנטר משיקה קונספט חדש: "סופר הום סנטר", באתר גלובס, 14 במאי 2003
↑  סיון קלינגבייל, אליעזר פישמן רכש את השליטה המלאה בבסט ביי באמצעות הום סנטר, באתר הארץ, 21 ביולי 2003
בסט ביי תפתח חנויות בתוך הום סנטר, באתר ynet, 16 בנובמבר 2003
↑  הום סנטר תמכור גם מוצרי חשמל גדולים, באתר ynet, 21 בינואר 2004
↑  סיון קלינגבייל, מנכ"ל הום סנטר, אהרן מידן, פורש מניהול רשת החשמל בסט ביי, באתר TheMarker‏, 30 בינואר 2005
↑  עדי דברת, מנכ"ל הום סנטר - דוד ביקובסקי - פורש מתפקידו, באתר TheMarker‏, 4 בדצמבר 2008
↑  גיל קליאן, בלעדי ל"כלכליסט": רביב ברוקמאייר, מנכ"ל הום סנטר, פורש, באתר כלכליסט, 28 ביוני 2012
↑   עידו אפרתי, אחרי כשנה: מנכ"ל הום סנטר אהרון מידן פורש מתפקידו, באתר TheMarker‏, 17 ביוני 2013
אורנה יפת, אהרון מידן, מנכ"ל הום סנטר, פורש, באתר כלכליסט, 17 ביוני 2013
↑  אורנה יפת, אלי גידור צפוי להחליף את אהרון מידן כמנכ"ל הום סנטר, באתר כלכליסט, 18 ביוני 2013
↑  גד פרץ, ‏אודי מארצי מונה למנכ"ל המפעילה הווירטואלית הום סלולר, באתר גלובס, 9 בדצמבר 2011
↑  רינה רוזנברג, קנס של 200 אלף שקל לרשת הום סנטר בגין הטעיית צרכנים, באתר TheMarker‏, 25 בינואר 2009
↑  רינה רוזנברג, רשת הום סנטר הורשעה בגין עבירות הטעיית צרכנים ונקנסה בסך של 112 אלף ש"ח, באתר TheMarker‏, 25 באוקטובר 2009
↑  אפרת אהרוני, ‏קנס של 120 אלף שקל לרשת הום סנטר בגין הטעיית צרכנים, באתר גלובס, 13 בינואר 2013
סניף של הום סנטר
סניף הום סנטר
האספה הלאומית של אקוודור

| --- | --- |
 מדינה:  אקוודור 
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  27 באוקטובר 2008 – הווה (16 שנים) 
 הרכב
 מספר מושבים:  137 
  
 משכן
 Legislative Palace of Ecuador 
 אתר אינטרנט
 אתר רשמי
 
האספה הלאומית של אקוודור (בספרדית: Asamblea Nacional) הוא בית המחוקקים החד-ביתי של אקוודור המכיל כ-137 נציגים. האספה החליפה את הקונגרס הלאומי ב-2009 בעקבות רפורמות בחוקה ב-2008. מבנה האספה ממוקם בבירת אקוודור קיטו. על פי סעיף 119 של חוקת אקוודור משנת 2008, מועמדים לאספה הלאומית חייבים להיות אזרחים חופשיים בני 18 לפחות.
לאספה הלאומית יש את הסמכות לחוקק חוקים, בעוד שמינוי שופטים לבית הדין הלאומי לצדק נעשה על ידי מועצה שיפוטית נפרדת.
נכון ליוני 2023, האספה מפוזרת לאור המשבר הפוליטי באקוודור ולאחר שפוזרה על ידי הנשיא גיירמו לאסו. הבחירות הקרובות אמורות להתקיים ב-20 באוגוסט 2023.
הרכב האספה הנוכחית (יוני 2023)

| מפלגה | מושבים |
| --- | --- |
איחוד לתקווה (התנועה האזרחית המהפכנית והמרכז הדמוקרטי): 49
תנועת האחדות הרב-לאומית: 27
השמאל הדמוקרטי: 18
המפלגה הסוציאלית הנוצרית: 18
CERO: 12
עצמאיים: 3
אחרים: 10
בסך הכל: 137
הערות שוליים

↑  CIA (2010). CIA World Factbook 2010. Skyhorse. p. 204. ISBN 978-1-60239-727-9.
↑  "Ecuador: 2008 Constitution in English". pdba.georgetown.edu. נבדק ב-9 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ecuador". U.S. Department of State. נבדק ב-9 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 222007-6  LCCN: no00046210  VIAF: 124608726   WorldCat (עם VIAF): 124608726
החלטה 1402 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |

 תאריך:  30 במרץ 2002
 ישיבה מספר:  4,503
 קוד:  S/RES/1402 (מסמך)
 נושא:  המצב במזרח התיכון, כולל הסוגיה הפלסטינית
 סיכום הצבעה:  14 הצביעו בעד 0 הצביעו נגד 0 נמנעו 1 נעדרו 
 תוצאה:  התקבלה
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין צרפת צרפת רוסיה רוסיה הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית
 חברות לא קבועות:  בולגריה בולגריה קמרון קמרון קולומביה קולומביה גינאה גינאה אירלנד אירלנד מאוריציוס מאוריציוס מקסיקו מקסיקו נורווגיה נורווגיה סינגפור סינגפור סוריה סוריה
החלטה 1402 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם, שהתקבלה ב-30 במרץ 2002, לאחר שנזכרה בהחלטות 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) ועקרונות מדריד, קראה המועצה להפסקת אש מיידית ומשמעותית בין ישראל והפלסטינים במהלך מבצע חומת מגן.
ההחלטה

מועצת הביטחון הביעה דאגה מהידרדרות המצב באזור, לרבות פיגועי התאבדות בישראל ופיגוע במטה נשיא הרשות הפלסטינית.
 שני הצדדים נקראו להתקדם לקראת הפסקת אש משמעותית; נסיגת כוחות ישראליים מערים פלסטיניות; ושיתוף פעולה מלא עם השליח המיוחד אנתוני זיני ואחרים ביישום תוכנית העבודה האבטחה של תאנט.
המועצה חזרה על דרישתה להפסקה מיידית של כל אלימות והביעה תמיכה במזכיר הכללי קופי אנאן ובשליחים המיוחדים למזרח התיכון במאמצים לחידוש תהליך השלום.
הצבעה

ההחלטה אומצה לאחר 12 שעות של התייעצויות. ההחלטה התקבלה בתמיכת 14 מדינות, כשסוריה יצאה החוצה ולא השתתפה בהצבעה, הפעם הראשונה שמדינה עשתה זאת מזה 40 שנה. הנציג הסורי אמר כי נוסח ההחלטה דומה לזה של החלטה 1397 שממנה נמנע מכיוון שנמנעה מלגנות את ישראל והתעלמה ממאמצים של מדינות ערביות.
ההחלטה לא יושמה והחלטה 1403 של מועצת הביטחון דרשה את יישומה.
הערות שוליים

1 2  "Security Council calls on both Middle East parties to move immediately to 'meaningful ceasefire'". United Nations. 30 במרץ 2002. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Security Council calls on Israel to withdraw from Palestinian cities, urges sides to move to ceasefire". United Nations News Centre. 30 במרץ 2002. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Beinin, Joel; Stein, Rebecca L. (2006). The struggle for sovereignty: Palestine and Israel, 1993–2005. Stanford University Press. p. 275. ISBN 978-0-8047-5365-4.
1 2  Crossette, Barbara (31 במרץ 2002). "U.S. Joins Council Vote Telling Israel To Withdraw". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
החלטה 1403 של מועצת הביטחון של האו"ם

| --- | --- |

בנייני מגורים ברמאללה
 תאריך:  4 באפריל 2002
 ישיבה מספר:  4,506
 קוד:  S/RES/1403 (מסמך)
 נושא:  המצב במזרח התיכון, כולל הסוגיה הפלסטינית
 סיכום הצבעה:  15 הצביעו בעד 0 הצביעו נגד 0 נמנעו 
 תוצאה:  התקבלה
 הרכב מועצת הביטחון
 חברות קבועות:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין צרפת צרפת רוסיה רוסיה הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת ארצות הברית ארצות הברית
 חברות לא קבועות:  בולגריה בולגריה קמרון קמרון קולומביה קולומביה גינאה גינאה אירלנד אירלנד מאוריציוס מאוריציוס מקסיקו מקסיקו נורווגיה נורווגיה סינגפור סינגפור סוריה סוריה
החלטה 1403 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם שהתקבלה פה אחד ב-4 באפריל 2002, אשר עסקה בלחימה במבצע חומת מגן, כהמשך להחלטה 1402 של המועצה, שלא יושמה על ידי הצדדים.