stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנועת תרבות
שנת השירות

שנת השירות ב"תנועת תרבות" היא שנת השירות היחידה בישראל המשלבת הדרכת ילדים ונוער, הדרכה בתחומי אמנות שונים, פעילות בתוך בתי ספר, הפקת אירועי תרבות לנוער ולקהילה ולמידה מתמשכת של תוכני קבוצה, דמוקרטיה, ציונות ויהדות, חברה-כלכלה ויחסי צבא-חברה. השנה מתרחשת במסגרת "גרעין" - קבוצת פעילי שנת שירות המתגוררת ומתנדבת יחדיו.
תהליך ההצטרפות לשנת השירות מתחיל ב"החלוץ" בקיץ שבין י"א לי"ב, ולאחר מכן ממשיך לאורך השנה וכולל מפגשים אזוריים שבועיים וסמינרים בסופי
שבוע. שנת השירות בתנועת תרבות פתוחה לחניכי ארגון הנוער ולתלמידי י"ב מרחבי הארץ גם יחד.
החל מכיתה י"ב ועד להמשך בתנועת הבוגרים מלווה את הגרעין מדריך גרעין. המדריך מלווה את תהליכי ההתגבשות של הקבוצה, נותן מענה למקרי פרט ומוביל את תהליכי הלמידה בגרעין. בנוסף למדריך הגרעין, מלווה את גרעין שנת השירות רכז אזור לאורך השנה. רכז האזור מלווה את הצוותים המשימתיים, מסייע בפיתוח ההדרכה ומהווה מענה לכל הבעיות בתחום המשימה החינוכית והאמנותית.
בבקרים, פעילי שנת השירות מגיעים לבתי הספר ברשות בה הם עובדים ועוסקים בהובלה של פעילויות חברתיות, שיעורי חינוך, חונכויות אישיות, העשרה של
שיעורים קונבנציונליים בתכני אמנות, ועוד פרקטיקות רבות. אחר הצהריים הש"שים מדריכים קבוצות אמנות ומלווים מד"צים במסגרת בתי היוצרים השונים, ומובילים את פעילות ארגון הנוער ברשות.
בכל יום ראשון נפגשים הש"שים ל"יום גרעין" – יום של למידה, יצירה והתפתחות אישית וקבוצתית. את יום הגרעין מוביל מדריך הגרעין. בנוסף לכך, הבקרים של ימי שני מוקדשים לליווי משימתי על ידי רכז האזור.
שירות צבאי

לאחר סיום שנת השירות, מתגייסת שכבת שנת השירות למסלול הנח"ל כגרעינים. ניתן להצטרף לשנת השירות בתנועת תרבות תוך המשך מיונים ליחידות אחרות בצה"ל וללא החלטה על התגייסות לנח"ל. המסלול מורכב כיום משירות של 30 חודשים לבנות ו-38 חודשים לבנים בחלוקה הבאה:
18 חודשים – פרק צבאי ראשון, שירות צבאי רגיל ביחידות השונות (ראו בהמשך).
12 חודשים - פרק משימה לאומית
8 חודשים – פעילות בט"ש בגבולות שלום (בנים בלבד)
שירות צבאי > פרק צבאי ראשון

היחידות בהן תנועת תרבות משרתת במסגרת מסלול הנח"ל כיום הן:
גדוד 50 בחטיבת הנח"ל - לבנים בעלי פרופיל 82 ומעלה.
גדוד קרקל - לבנים בעלי פרופיל 72 ולבנות מעוניינות ובעלות נתונים רפואיים מתאימים.
מורות חיילות במסלול פנימיות – לבנות אשר עברו את מיוני חיל החינוך בהצלחה.
מד"ניות (מדריכות נוער) בסיס – לבנות אשר עברו את מיוני חיל החינוך בהצלחה ובעלות נתונים רפואיים מתאימים.
מפקדי טירונים במערך מגל - לבנים ובנות אשר בעלי נתונים רפואיים מתאימים.
תפקידי מעטפת במסלול הנח"ל – לבנים ובנות אשר לא מתאימים לשירות ביחידות האחרות מסיבות שונות.
מש"ק הסברה.
במהלך הפרק הצבאי הראשון נמצאים חברי תנועת תרבות ב"במות", הן המעגלים המשימתיים של תנועת תרבות ביחידות השונות. מטרת הבמות היא להוות מעגל
לשיחה חברתית ומשימתית עבור חברי התנועה, בה הם משוחחים על שיפור אופני הפעולה הצבאיים שלהם.
שירות צבאי > פרק המשימה הלאומית

לאחר שנה וחצי של שירות צבאי ביחידות שונות, חוזרים חברי הגרעינים להתגורר יחדיו בדירות צבאיות, ועוסקים בהדרכה במרכזי נוער ובתי ספר ברשויות מקומיות, בהתאם לצורכי התנועה, מדור נח"ל והאגף הביטחוני-חברתי. במהלך השנה החיילים עוסקים בהכנה לצה"ל, הדרכת קבוצות נוער, פעילות בבתי ספר וקידום של פעילות קהילתית בשכונות. פרק המשימה הלאומית הוא המשך ישיר של שנת השירות והשירות ביחידות השונות, ומטרתו לענות על צורכי השעה של החברה הישראלית ולהכין את הגרעין להמשך חיי הגשמה בוגרים בתנועה גם לאחר השחרור מהצבא.
לאחר השירות הצבאי

לאחר השחרור מהצבא חברי התנועה ממשיכים להגשמה בקהילות אמנים-מחנכים הפזורות ברחבי הארץ. כיום ישנן 9 קהילות בוגרים של תנועת תרבות בירושלים, עפולה, נתניה, ראשון לציון, נהריה, טבריה, נוף הגליל, חצור הגלילית, קריית שמונה ובת-ים והן מהוות בית ללמעלה מ-200 בוגרים.
הבוגרים של תנועת תרבות עוסקים בהתמדה בקידום של אמנות ותרבות בפריפריה, בחיזוק הסולידריות הקהילתית ובהתחדשות חיי חברה מקומיים. כיום הבוגרים עובדים בארגון הנוער של התנועה, ב"קבוצת אהל", במשרות חינוך ותרבות שונות בקהילה ובתפקידים פנים-ארגוניים.
כיום בוגרי תנועת תרבות לומדים לאחר השחרור בבית ספר "תרבות" להכשרת אמנים-חברתיים, ולאחר מכן במדרשה לאמנות במכללת בית-ברל.
בוגרי התנועה מהווים את השלד ההדרכתי, המשימתי והארגוני של תנועת תרבות.
לאחר השירות הצבאי > בית ספר "תרבות" – בית ספר על-תיכוני מקצועי להכשרת אמנים חברתיים

בית ספר תרבות לאמנים חברתיים נמצא בעפולה ומפעיל בהצלחה תוכנית להכשרה מקצועית מאז שנת 2011, מלמד אמנים, מחנכים ושוחרי תרבות כיצד להשקיע את כוחות היצירה בחידוש כל תחומי החיים הקהילתיים באזורי הפריפריה בישראל.
מטרות בית הספר
גילוי וקידום אמנים ומובילי תרבות מהפריפריה.
פיתוח כישורים אמנותיים, חשיבה ביקורתית ומודעות קהילתית בקרב הסטודנטים.
הבטחת הצלחה ארוכת טווח של הסטודנטים והבוגרים ע“י השמה וליווי בפעילות קהילתית ויזמות עסקית בתחום התרבות והאמנות.
מקצועות הלימוד
אמנויות: תיאטרון, מוזיקה, מחול, קולנוע, אמנות חזותית, כתיבה, עיצוב מרחב.
מדיניות וכלכלת התרבות
יזמות וניהול תרבות בקהילה
ציונות והתחדשות יהודית
חינוך, הדרכה והנחיית קבוצות
חברה וקהילה בישראל
לאחר השירות הצבאי > קבוצת "אהל"

קבוצת "אהל" היא חברה בע"מ אשר משווקת את מוצריה האמנותיים של בוגרי תנועת תרבות. "אהל" שמה לה למטרה לקדם את מטרותיה של תנועת תרבות בחברה הישראלית תוך קיום בוגרי התנועה מבחינה כלכלית.
בין מוצריה של "אהל" ניתן למצוא הצגות לילדים ולמבוגרים, סדנאות אמנות, הרכבים אמנותיים שונים, מוזיאון ציונות נייד ועוד תוצרים אמנותיים רבים.
הערות שוליים

↑  מיכל רוזן, ‏היום לראשונה יגיע 'פסטיבל בשקל' לסח'נין, בחנוכה נהריה ומעלות יחגגו, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 18 בנובמבר 2016
תרגיל לשוטרים מתחילים (סדרת סרטים)

| --- | --- |

תרגיל לשוטרים מתחילים
 בימוי:  יו וילסון, Alan Myerson, Peter Bonerz, Jim Drake, ג'רי פריס, Alan Metter 
 הופק בידי:  פול מסלנסקי
 שחקנים ראשיים:  דייוויד גראף ג'ורג' ויליאם ביילי סטיב גוטנברג בבה סמית' לזלי איסטרברוק מריון רמזי מייקל וינסלו בובקט גולדת'וויט טים קזורינסקי טאב טאקר
 מוזיקה:  רוברט פולק
 מדינה:  ארצות הברית
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 הקרנת בכורה:  1984-1994
 משך הקרנה:  627 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 הכנסות:  239,643,235 דולר
 
תרגיל לשוטרים מתחילים (באנגלית: Police Academy) היא סדרת סרטי קומדיה אמריקניים שזכו להצלחה רבה. הסרט הראשון יצא לאקרנים בשנת 1984 וכן 5 סרטי ההמשך שלו יצאו אף הם בשנות ה-80. סרט נוסף "המשימה למוסקבה" יצא בשנת 1994 וכן סרט שמיני אמור לצאת בשנת 2014. לסדרת הסרטים יצאה גם סדרת הנפשה וסדרת לייב אקשן המציגה צוות של צוערים חדשים שלא קשורים לסדרה המקורית. 
הסרט הראשון נפתח בהצהרתה של ראש העיר כי על האקדמיה של המשטרה לקבל לשורותיה את כל המועמדים ללא כל הבדלים, דבר הגורם להצטרפותם של חבורת לא-יוצלחים לשורות האקדמיה, אולם האמביציה שלהם להוכיח את עצמם עוזרת להם להתקדם בהנהגתו של קארי מהוני (סטיב גוטנברג) שלמעשה אולץ להצטרף לאקדמיה.
רשימת הסרטים

| מס' | שם הסרט | שנה | במאי | כותבים | הפקה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | תרגיל לשוטרים מתחילים | 1984 | יו וילסון | ניל ישראל, פט פרופט, יו וילסון | פול מסלנסקי |
| 2 | משימה לשוטרים מתחילים | 1985 | ג'רי פאריס | ברי בלושטיין, דייוויד שפילד | פול מסלנסקי, ג'ון גודווין, לאונרד קרול   |
| 3 | תרגיל לשוטרים מתחילים 3 | 1986 | ג'רי פאריס | ג'ין קוואנטנו | פול מסלנסקי, דונלד לי ווסט   |
| 4 | בית ספר למשמר אזרחי | 1987 | ג'ים דרייק | ג'ין קוואנטנו | פול מסלנסקי, דונלד לי ווסט |
| 5 | תרגיל לשוטרים מתחילים 5: המשימה מיאמי | 1988 | אלאן מיירסון | סטפן קורוויק | פול מסלנסקי, דונלד לי ווסט |
| 6 | תרגיל לשוטרים מתחילים 6: שוטרים במצור | 1989 | פיטר בונרס | סטפן קורוויק | פול מסלנסקי, דונלד לי ווסט |
| 7 | בית ספר לשוטרים מתחילים 7: משימה במוסקבה | 1994 | אלאן מטר | רנדולף דייוויס, מישל קודוס | פול מסלנסקי, דונלד לי ווסט, סוזאן לור, לאוניד ורסצ'שגאין |
הגביע הארץ-ישראלי 1933

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  ? – 10 ביוני 1933
 מספר משתתפות:  11
 הזוכה:  מכבי תל אביב (3)
 → 19321934 ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1933 הייתה התחרות החמישית מאז היווסדה. המשחקים הסתיימו ב-10 ביוני 1933. בתחרות השתתפו 11 קבוצות. לראשונה בתחרות השתתפו רק קבוצות עבריות.
קבוצת מכבי תל אביב זכתה בגביע בפעם השלישית.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 1933 | מכבי תל אביב | 0:1 | הפועל תל אביב | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה צופים: 5,000 שיפוט: אדלר |
| 10 ביוני 1933 | אברהם יעקובי  89' |  |  | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה צופים: 5,000 שיפוט: אדלר |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
תרגיל לשוטרים מתחילים

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  יו וילסון 
 הופק בידי:  פול מסלנסקי 
 תסריט:  ניל ישראל, פט פרופט, יו וילסון 
 עריכה:  רוברט בראון זק סטינברג
 שחקנים ראשיים:  סטיב גוטנברג קים קטרל בבה סמית' ג'ורג' גיינס
 מדבבים:  Hervé Bellon (Carey Mahoney) 
 מוזיקה:  רוברט פולק 
 צילום:  מייקל ד. מרגוליס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  The Ladd Company
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  23 במרץ 1984
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט פשע 
 תקציב:  4.5 מיליון דולר
 הכנסות:  146 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   policeacademy
 סרט הבא:  משימה לשוטרים מתחילים
 סרטים בסדרה:  תרגיל לשוטרים מתחילים 3 בית ספר למשמר אזרחי תרגיל לשוטרים מתחילים 5: המשימה מיאמי תרגיל לשוטרים מתחילים 6: שוטרים במצור בית ספר לשוטרים מתחילים 7: משימה במוסקבה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
"תרגיל לשוטרים מתחילים" (Police Academy) הוא סרט קומדיה משנת 1984 בבימויו של יו וילסון, ובכיכובם של סטיב גוטנברג, קים קטרל וג'. וו. ביילי. הסרט הכניס 146 מיליון דולר בקופות ברחבי העולם, וניפק שישה סרטי המשך בסדרת "תרגיל לשוטרים מתחילים", סדרת הנפשה וסדרת לייב אקשן המציגה צוות חדש של צוערים.
הגביע הארץ-ישראלי 1937

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  ? – 9 במאי 1937
 מספר משתתפות:  14
 הזוכה:  הפועל תל אביב (3)
 → 19351938 ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1937 הייתה התחרות השמינית מאז היווסדה. בשנת 1936 התחרות לא התקיימה בגלל האירועים של המרד הערבי הגדול. המשחקים הסתיימו ב-9 במאי 1937. מספר המשתתפים גדל ל-14 קבוצות, כולם מהיישוב.
הפועל תל אביב זכתה בגביע בפעם השלישית.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 במאי 1937 | הפועל תל אביב | 0:3 | *הפועל הדרום תל אביב | אצטדיון המכביה, תל אביב |
| 9 במאי 1937 | ?  55'   בקשי  57'  שלמה פוליאקוב  86' | (סיקור) |  | אצטדיון המכביה, תל אביב |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
הגביע הארץ-ישראלי 1934

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  ? – 2 ביוני 1934
 מספר משתתפות:  10
 הזוכה:  הפועל תל אביב (2)
 → 19331935 ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1934 הייתה התחרות השישית מאז היווסדה. המשחקים הסתיימו ב-2 ביוני 1934. למרות שקבוצות בריטיות חזרו להשתתף בתחרות, מספר המשתתפים ירד ל-10.
קבוצת הפועל תל אביב זכתה בגביע בפעם השנייה.
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 ביוני 1934 | הפועל תל אביב | 2:3 | מכבי תל אביב | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה שיפוט: אדלר |
| 2 ביוני 1934 | אמנון חרלף  12'  וילי ברגר   (פ')  משה זימון   |  | פרי נויפלד  2' ג'רי בית הלוי   | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה שיפוט: אדלר |
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
הגביע הארץ-ישראלי 1932

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  ? – 7 במאי 1932
 מספר משתתפות:  12
 הזוכה:  המשטרה הבריטית (1)
 → 19301933 ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1932 הייתה התחרות הארצית הרביעית שאורגנה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל. המשחקים הסתיימו ב-7 במאי 1932. בתחרות השתתפו 12 קבוצות.
קבוצת המשטרה הבריטית זכתה בגביע בפעם הראשונה בתולדות במועדון. באותה שנה הקבוצה זכתה גם בתחרות הליגה הראשונה בכדורגל בארץ ישראל (ולמעשה בדאבל הראשון בענף הכדורגל של ארץ ישראל).
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 במאי 1932 | המשטרה הבריטית |  | הפועל חיפה | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה צופים: 7,000 שיפוט: מקנזי |
| 7 במאי 1932 |  |  |  | מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה צופים: 7,000 שיפוט: מקנזי |
קבוצת המשטרה הבריטית הוכרזה כמנצחת.
| גביע המדינה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| הגביע הארץ ישראלי | 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1949 • 1948 |  |
| גביע המדינה | 1949/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
גאליס - מתחילים מחדש

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  סמדר שיר
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 תאריך הוצאה:  דצמבר 2015
 מספר עמודים:  102
 עורך:  מרים קוץ
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003875264
גאליס - מתחילים מחדש הוא ספרה של הסופרת סמדר שיר המבוסס על הסדרה "גאליס".
עלילה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
דמויות > דמויות ראשיות

רונה דיין- אחותה החורגת של יולי, אביה מוטי דיין, הולכת לבית ספר מוזיקה ותיאטרון, מתחברת ליאנה הסטודנטית מאמסטרדם, הופכת לחברתו של איתן ויולי מסננת אותה ואבא שלה לא עונה לה כל הזמן.
יולי סער- אחותה החורגת של רונה, מגונדרת, חברתו של ליעם שנעלם ולא עונה בכל פעם שהיא מתקשרת אליו, מתגעגעת לחבריה מגאליס ומסננת את רונה.
יאנה- חברתה הטובה של רונה.
איתן- החבר של רונה.
דמויות > דמויות משניות

מיסטר גף ריצ'רדסון- המורה בבית הספר, נותן יחס לתלמידיו גם אחרי סיום יום לימודים לא כמו כל המורים.
ליעם בן בסט- מסופר כי ליעם לא שמר קשר עם יולי כל החופש, נמצא במקסיקו אצל יונתן ודני, נמצא בכלא המקסיקני.
ספרים קודמים

גאליס - הקיץ של רונה ודורי
גאליס - הכוכבים של יולי
גאליס - ליעם הולך בעקבות הלב
גאליס - יונתן ודני במבצע מקסיקני
את כל הספרים כתבה סמדר שיר.
| גאליס (2012–2016) |
| --- | --- | --- |
| יוצרים ותסריטאים ראשיים | דוד דהן • עידו דרור |  |
| במאי | עודד רז |  |
| דמויות | יונתן • דני • ליעם • נינה • דורי • יולי • הוגו • מיקה • רונה • שרון • ברק • נטלי • אלכס • דפני • גאיה • ארז • רותם • אודי • גילי • מאיה • דנה |  |
| ספרים (מאת סמדר שיר) | הקיץ של רונה ודורי • הכוכבים של יולי • ליעם הולך בעקבות הלב • יונתן ודני במבצע מקסיקני • מתחילים מחדש |  |
| סרטים | גאליס - המסע לאסטרה • גאליס - קונקט |  |
| סדרת מקור | החולמים |  |
טורקים ישראלים

|  אוכלוסייה |
| --- | --- |
 22,000 (2007)
 שפות
 טורקית, ערבית, עברית
 דת
 רוב אסלאמי סוני, מיעוט יהודי
 
בשנות ה-2000, עובדים רבים מטורקיה הגיעו לישראל לעבודה, בעיקר בבניין, וחלקם השתקעו במקום. מספרם המוערך הוא 22,000, נכון לשנת 2007 .[דרוש מקור].
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל ובנושא טורקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שמואל ישראל מולדר

| --- | --- |
 לידה:  20 ביוני 1792 
 פטירה:  29 בדצמבר 1862 (בגיל 70) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גיסן 
 שפות היצירה:  הולנדית 
 הושפע מ:  דוד פרידריכספלד 
 
שְׁמוּאֵל יִשְׂרָאֵל (הירש) מוּלְדֶר (בהולנדית: Samuel Israel Mulder;‏ ל' בסיוון תקנ"ב 20 ביוני 1792 – ז' בטבת תרכ"ג 29 בדצמבר 1862) היה סופר, מחנך ומתרגם יהודי-הולנדי.
תולדות חייו

נולד באמסטרדם לעזריאל ומרים מולדר. שמואל היה הבכור מתוך שלשת הילדים (לואיס ושרה). קבל חינוך מידי המחנך דוד פרידריכספלד שהיה אחד מהמובילים במאבק למתן זכויות שוות ליהודים. ואחר כך גם למד עם גיסו ה.א. וגנאר שהיה גם הוא לימים, סופר ועורך. בתחילת דרכו מולדר התפרנס מליטוש יהלומים. בשנת 1812 עבד גם כמורה ב"בית ספר של שבת". באביב 1815 יסד ביחד עם חברו משה להמנס אגודה ספרותית בשם Tongeleth ("תועלת" בהגייה הפורטוגזית המקובלת בהולנד). האגודה החלה בפגישות שבועיות של שישה צעירים נלהבים, ולקראת סוף פעילותה מנתה כשישים חברים. החברים היו שומעים הרצאות בעברית על ספרות וקוראים את עיתון "המאסף". האגודה הוציאה מאסף ספרותי בשם "בכורי תועלת". בגיליון הראשון כתב מולדר "הפליאה המקדמת את פני האדם שמתרגל את חוקי הדקדוק שווה בגודלה רק לזו של ילד הרואה בפעם הראשונה אריה או פיל". בשל שמרנות וקפיאה על השמרים חדלה האגודה לפעול לאחר מספר שנים. הגיליון האחרון של המאסף היה בשנת 1825. באותה עת חיבר מולדר את הפואמה "ברוריא, בת רב חנינא בן תרדיון" וכן שיר שהופיע בספרו של פרנץ דליטש "ההיסטוריה של השירה היהודית". על פואמה שלו אומרת פרופ' זיוה שמיר: "לאחר קריאת 'ברוריה' .., אי-אפשר שלא לייחס לו את הטמנת הזרעים הראשונים לתופעת 'חילוּן' השפה העברית... יצירתו זו שנכתבה כמעט לפני 200 שנה, על שפתה הקריאה והקולחת, מהווה אבן הפינה לבניינה מחדש של השפה העברית". ביצירה זו מולדר מנסה להעביר את המסר לפיו כדי להבטיח את המשך קיומה של היהדות, צריך לחתור אל האיזון וההרמוניה בין הזרמים השונים. יורשיו הספרותיים בסוג כתיבה זה הם הסופרים, מיכ"ל ויל"ג
מולדר היה גם חבר באגודת "Tot Nut en Beschaving," שבחסותה הופיע חלק גדול מפרסומיו. בשנת 1817 שמש גם מתרגם מוסמך בבית דין, ובשנת 1835 הפך למפקח על בתי הספר הדתיים. בשנת 1849 נעשה למזכיר של קהילת אמסטרדם. בנוסף, משנת 1826 הוא היה המנהל של הסמינר התאולוגי "סעדת בחורים" (Sa'adat Baḥurim). מוסד זה היה בתחילה דרכו ממומן מתרומות. פרסומו בא לו גם בזכות תשומת לב המיוחדת שהוקדשה לצורכי התלמידים, ולא בשל הישגיהם הלימודיים. בשנת 1836 בעקבות השינויים של וילם הראשון, מלך הולנד החל הסמינר לקבל סיוע והכרה ממשלתיים. לבוגרים התאפשר עם תום לימודיהם להתקבל לאוניברסיטה. מולדר מונה לחבר מזכירות הוועד המנהל למשך כל חייו.
פרסומו העיקרי בא למולדר מתרגום התנ"ך, היה זה התרגום הראשון של התנ"ך מעברית להולנדית. חמשת חומשי תורה, תהילים ומשלי, הופיעו במהדורה ראשונה בשנת 1824, והודפסו אחר כך במהדורות נוספות רבות. בשיתוף עם ידידו משה להמנס, כתב מילון עברי הולנדי שיצא בשני כרכים (1831–1825). בנוסף הוא כתב ספרים רבים נוספים, חלקם אודות לימוד העברית. בשנת 1843 העניקה לו אוניברסיטת גיסן תואר דוקטור ובשנת 1860 ניתן לו אות מסדר אריה הולנד.
לקריאה נוספת

חיים שהם, "שיר ההולדת" מאת א"כ פון קלייסט בעברית (שמואל מולדר, מתרגם שירו של קלייסט לעברית), מחקרים על תולדות יהדות הולנד ד (תשמה) 244-227
זיוה שמיר, ש"ש מולדר כמחדש וממשיך: ניסיון לשיבוצו ברצף הפואטי של תקופת ההשכלה, דפים למחקר בספרות 3 (1986) עמ' 74-61, באתר מב"ע - מחקרים בספרות עברית (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
הערות שוליים

↑  Abrahim Lissaur The Hebrew textbooks of David
↑  כתבי שמואל מולדר בפרויקט בן-יהודה
↑  פרנץ דליטש, Zur Geschichte der jüdischen Poesie, לייפציג 1836
↑  הרהורים על 'ברוריא'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007301861805171  BPN: 85461724  GND: 173833446  ISNI: 0000 0000 6699 8871  LCCN: nr95042328  NKC: zmp20211112572  NTA: 07019095X  SELIBR: 263729  VIAF: 34351031   WorldCat (עם VIAF): 34351031
שירת הציפורים

שירת הציפורים (או שיר הציפורים. בקטלונית El cant dels ocells) הוא מזמור חג מולד ושיר ערש קטלאני מסורתי. השיר מתאר את שמחת הציפורים השונות, מהעיט ועד הזמיר, על לידתו של ישו באורווה בבית לחם, ואת השבחים שהן מרעיפות עליו ועל אמו מרים.
השיר התפרסם בעולם, והפך לסמל לאומי קטלאני, בעיבוד לצ'לו על ידי הצ'לן הקטלאני הנודע פבלו קזאלס שהחל לנגן אותו בהופעותיו כשהיה בגלות אחרי נפילת הרפובליקה במלחמת האזרחים הספרדית ועליית השלטון הדיקטטורי של פרנקו. כשהוא ניגן את השיר בקונצרט ששודר מלונדון ב-1945 הוא אמר: "צלילים אלה הם הד עדין לנוסטלגיה שכולנו מרגישים כלפי קטלוניה. רגשות אלה צריכים לגרום לנו לפעול ביחד בתקווה למחר של שלום, כשקטלוניה תשוב להיות קטלוניה".
קזאלס ניגן אותו בין השאר גם בהופעות שלו באו"ם וברסיטל שנתן ב-1961 בפני הנשיא ג'ון פיצג'רלד קנדי בבית הלבן.
בין המבצעים של השיר נמנים ויקטוריה דה לוס אנחלס, ששרה אותו גם בעת כיבוי הלפיד האולימפי בטקס הנעילה של אולימפיאדת ברצלונה, וז'ורדי סאוואל. לשיר גם גרסה עברית, במילים שונות ובעיבוד למקהלה של גארי ברתיני, שמקהלת האיחוד ביצעה בפני קזאלס באחד מבקוריו בישראל.
השיר נתן השראה לסרט "שירת הציפורים" של אלברט סרה מ-2008, שמבוסס על הסיפור מהברית החדשה על שלושת האמגושים שבאו לסגוד לישו אחרי לידתו, והוא מושמע בו בביצוע של קזאלס.
הערות שוליים

↑  Song of the Birds, traditional Catalan folk song, באתר מרכז קנדי לאומנויות הבמה
↑  תחיה שירן, לשיר עם פאבלו קזאלס, אתר mynet,‏ 16 בספטמבר 2009
↑  אורי קליין, כשדרקולה יפגוש את קזנובה: ריאיון עם הבמאי הספרדי אלברט סרה, באתר הארץ, 15 ביוני 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 63af4d5b-de67-4988-841a-f9fed290f793
הגביע הארץ-ישראלי 1942

| --- | --- |
 מארחת:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 תקופת התחרות:  14 בפברואר 1942 – 4 ביולי 1942 (141 ימים)
 מספר משתתפות:  26
 הזוכה:  בית"ר תל אביב (2)
 מלך השערים:  אליעזר שפיגל (בית"ר תל אביב) - 17
 → 19411943 (גביע המלחמה) ←
 
הגביע הארץ ישראלי 1942 הייתה התחרות ה-13 מאז היווסדה. המשחקים החלו ב-14 בפברואר 1942 והסתיימו ב-4 ביולי 1942. בתחרות השתתפו 27 קבוצות. לאור הנוכחות המוגברת של הצבא הבריטי גדל באופן משמעותי מספר הקבוצות הבריטיות שהשתתפו בתחרות. חלק מהקבוצות הוקמו רק לצורך התחרות ונקראו על שם של הקפטן.
ערעור של מכבי חיפה על תוצאות המשחק נגד הפועל פתח תקווה עצר את קידום התחרות בכחודשיים. בנוסף לכך הייתה בעיה עם תוצאת משחק רבע הגמר בין מכבי תל אביב לבין קבוצת שבב אל ערב מחיפה. המשחק בין הקבוצות הסתיים לאחר הארכה בתוצאה 4–7 לטובת מכבי. אומנם הקבוצה החיפאית טענה שלטובת מכבי שיחקו כדורגלנים שבגלל גילם היו צריכים להתגייס והיה אסור לשתף אותם במשחק. החלטת ההתאחדות הייתה שיש לאשר את תוצאת המשחק אך לפסול את מכבי מהשתתפות בהמשך התחרות.
בית"ר תל אביב זכתה בגביע בפעם השנייה תוך ניצחון 12:1 על מכבי חיפה.