stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קווין
עובדות ושיאים

על פי ספר השיאים של גינס (2005) אלבומי קווין בילו סך של 1,422 שבועות – כ-27 שנה, במצעדים הבריטיים וזאת יותר מכל הרכב מוזיקלי אחר, כולל הביטלס ואלביס פרסלי.
קווין מחזיקה בשיא גינס נוסף: מועדון המעריצים של קווין הוא הוותיק ביותר מבין מועדוני המעריצים של להקות רוק, מאז צאת אלבום הבכורה של הלהקה בשנת 1973 ועד היום.
על פי נתונים שפורסמו בשנת 2006, אלבום האוסף של הלהקה, Greatest Hits, הוא האלבום הנמכר ביותר בכל הזמנים בבריטניה ובאירלנד, עם סך מכירות של 5,407,587 עותקים. האלבום השני הוא Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band של הביטלס, עם 604,295 עותקים פחות. אלבום האוסף השני של קווין, Greatest Hits II, נמצא במקום השביעי עם סך מכירות של 3,631,321 עותקים.
לפי נתוני המכירות, הלהקה היא אחד מהרכבי הרוק המצליחים ביותר: בראש המצעדים הלהקה מונה 18 אלבומים, 18 סינגלים, ו-10 DVDs.
כל חבר בלהקה כתב סינגל שהגיע לראש המצעדים.
גם יותר מעשור לאחר פירוק ההרכב המקורי, בשנת 2004, הלהקה מכרה מעל ל-300 מיליון תקליטים ברחבי העולם, ביניהם 35.5 מיליון בארצות הברית בלבד.
שמועה טוענת כי בשיר "Another One Bites The Dust" קיים מסר במהופך: בהשמעה מהסוף להתחלה של שם השיר, מתקבל המשפט "זה כיף לעשן מריחואנה" ("It's fun to smoke marijuana"). חברי הלהקה לא סיפקו שום תימוכין לשמועה.
חברי הלהקה

פרדי מרקיורי (1946–1991) - שירה, פסנתר וסינתיסייזר. מרקיורי ידוע כסולן ומנהיג הלהקה, אם כי בכמה פעמים הבהיר שלא ראה עצמו מנהיג את חבריו ללהקה. ניגן מעט בגיטרה, אך יכולותיו הגבוהות בנגינה בפסנתר הן אלו שהשפיעו רבות על סגנון הלהקה. מרקיורי ניחן ביכולות ווקאליות של טנור, עם מנעד רחב הנפרש על יותר מארבע אוקטבות. מרקיורי היה אחראי על כתיבת חלק גדול מהשירים הידועים ביותר של הלהקה, ביניהם: "Bohemian Rhapsody", "Don't Stop Me Now", "Somebody to Love", "We Are the Champions" ו-"Crazy Little Thing Called Love". מרקיורי מת ממחלת האיידס, ב-24 בנובמבר 1991 ומותו הגביר את המודעות למחלה, על אף שהודה במחלתו יום אחד בלבד לפני מותו.
בריאן מיי (נולד ב-1947) - גיטרה, קוטו, סינתיסייזר ושירה. מיי אחראי לכתיבת חלק ניכר משירי הלהקה ("Tie Your Mother Down", "Fat Bottomed Girls" ו-"We Will Rock You") ואף שר בחלקם, כמו בשירים "'39" ו-"Sail Away Sweet Sister". מיי הוא גם דוקטור לאסטרופיזיקה.
רוג'ר טיילור (נולד ב-1949) - תופים, סינתיסייזר ושירה (שר את צלילי השירה הגבוהים, ברוב השירים בהם פרדי מרקיורי שר). בנוסף לכלי ההקשה, בחלק מהשירים שכתב ניגן על גיטרה חשמלית וגיטרה בס. ברוב שירי ההארד רוק שכתב הוא גם שר כמוביל, כמו בשיר "I'm in Love with My Car". רוב היצירות של הלהקה שנכתבו על ידו ושזכו להכרה נכתבו בתקופת שנות ה-80, ביניהן: "Radio Ga Ga", "The Invisible Man" ו-"A Kind of Magic".
ג'ון דיקון (נולד ב-1951) - גיטרה בס, תופים וסינתיסייזר. דיקון הוא חבר הלהקה היחיד שלא שר כמוביל באף אחד משירי הלהקה ובמשך השנים התמקד יותר בפן הניהולי והפיננסי של הלהקה. בשנות התשעים המאוחרות פרש מעולם המוזיקה ובחר לא להשתתף בסיור ההופעות Queen + Paul Rodgers Tour בשנת 2005. חלק מהשירים המפורסמים שכתב הם "You're My Best Friend", "I Want to Break Free" ו-"Another One Bites the Dust".
דיסקוגרפיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן Queen (1973)  Queen II (1974)  Sheer Heart Attack (1974)  A Night at the Opera (1975)  A Day at the Races (1976)  News of the World (1977)  Jazz (1978)  The Game (1980)  Flash Gordon (1980)  Hot Space (1982)  The Works (1984)  A Kind of Magic (1986)  The Miracle (1989)  Innuendo (1991)  Made in Heaven (1995)  The Cosmos Rocks (2008) | אלבומי הופעה Live Killers (1979)  Live Magic (1986)  At the Beeb (1989)  Live at Wembley '86 (1992)  Queen on Fire – Live at the Bowl (2004)  Return of the Champions (2005)  Queen Rock Montreal (2007)  Live in Ukraine (2009)  Hungarian Rhapsody: Queen Live in Budapest (2012)  Live at the Rainbow '74 (2014)  A Night at the Odeon – Hammersmith 1975 (2015)  On Air (2016)  Live in Japan (2016)  Live Around the World (2020) מיני-אלבומים Queen's First E.P. (1977)  Five Live (1993) | אלבומי אוסף Greatest Hits (1981)  Greatest Hits II (1991)  Classic Queen (1992)  The 12" Collection (1992)  Queen Rocks (1997)  Greatest Hits III (1999)  Stone Cold Classics (2006)  The A–Z of Queen, Volume 1 (2007)  Absolute Greatest (2009)  Deep Cuts, Volume 1 (1973–1976) (2011)  Deep Cuts, Volume 2 (1977–1982) (2011)  Deep Cuts, Volume 3 (1984–1995) (2011)  Icon (2013)  Queen Forever (2014)  Greatest Hits in Japan (2020)  Kizuna (2024) | מארזי תקליטורים The Complete Works (1985)  CD Single Box (1991)  Box of Tricks (1992)  Greatest Hits I & II (1994)  Ultimate Queen (1995)  The Crown Jewels (1998)  The Platinum Collection: Greatest Hits I, II & III (1999)  The Singles Collection Volume 1 (2008)  The Singles Collection Volume 2 (2009)  The Singles Collection Volume 3 (2010)  The Singles Collection Volume 4 (2010)  Queen: The Studio Collection (2015)  The Miracle Collector's Edition (2022)  Queen I Collector's Edition (2024) אלבומי פסקול Flash Gordon (1980)  Bohemian Rhapsody: The Original Soundtrack (2018) |
וידאוגרפיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| שנות השמונים של המאה העשרים Greatest Flix (1981)  Live in Japan (1983)  We Will Rock You (1984)  The Works Video EP (1984)  Live in Rio (1985)  Who Wants to Live Forever (1986)  Live in Budapest (1987)  Bohemian Rhapsody (1987)  The Magic Years (1987)  Rare Live (1989)  The Miracle Video EP (1989) | שנות התשעים של המאה העשרים Queen at Wembley (1990)  Greatest Flix II (1991)  Box of Flix (1992)  Live at the Rainbow (1992)  Classic Queen (1992)  Greatest Hits (1992)  We Are the Champions: Final Live in Japan (1992)  The Freddie Mercury Tribute Concert (1992)  Greatest Flix I & II (1994)  Champions of the World (1995)  Made in Heaven (1996)  Greatest Karaoke Flix (1998)  Queen Rocks (1998)  Greatest Flix III (1999) | שנות האלפיים Greatest Video Hits 1 (2002)  Greatest Video Hits 2 (2003)  Jewels (2004)  Queen on Fire – Live at the Bowl (2004)  Return of the Champions (2005)  Super Live in Japan (2006)  Queen Rock Montreal (2007) | שנות העשרה של המאה העשרים ואחת Queen - Days of Our Lives (2011)  Greatest Video Hits (2012)  Hungarian Rhapsody: Queen Live in Budapest (2012)  Live at the Rainbow '74 (2014)  A Night at the Odeon – Hammersmith 1975 (2015) |
סיבובי הופעות

Queen I Tour (1973–1974)
Queen II Tour (1974)
Sheer Heart Attack Tour (1974–1975)
A Night at the Opera Tour (1975–1976)
Summer Gigs 1976 (1976)
A Day at the Races Tour (1977)
News of the World Tour (1977–1978)
Jazz Tour (1978–1979)
Crazy Tour (1979)
The Game Tour (1980–1981)
Hot Space Tour (1982)
The Works Tour (1984–1985)
Magic Tour (1986)
Queen + Paul Rodgers Tour (2005–2006)
Rock the Cosmos Tour (2008)
Queen + Adam Lambert Tour 2012 (2012)
Queen + Adam Lambert Tour 2014–2015 (2014–2015)
Queen + Adam Lambert 2016 Summer Festival Tour (2016)
Queen + Adam Lambert Tour 2017–2018 (2017–2018)
The Rhapsody Tour (2019–2024)
מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל

| --- | --- |


 מוסד ללא כוונת רווח
 מוטו:  מכון המחקר החברתי יישומי המוביל בישראל
 תקופת הפעילות:  1974–הווה (כ־51 שנים)
 מייסדים:  הג'וינט
 בעלי תפקידים
 מנכ"ל:  פרופסור מייקל הרטל
 מיקום
 מיקום:  ישראל אליעזר קפלן 9, ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′48″N 35°11′54″E﻿ / ﻿31.780006869632°N 35.198198741011°E﻿ / 31.780006869632; 35.198198741011
 מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל
  (למפת ירושלים מוגדלת) מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל(למפת ירושלים רגילה) מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל(למפת הרי ירושלים רגילה) מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל
 
מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל (מכון ברוקדייל) הוא מכון ישראלי למחקר חברתי יישומי. המכון מסייע לטיוב החלטות מרכזיות הנוגעות לרווחת אנשים, ותורם לחיזוקה של החברה בישראל. המכון מזהה וחוקר נושאי מפתח בחברה ושותף להכוונת מדיניות, לעיצוב תוכניות ולטיוב שירותים חברתיים לאדם, למשפחה ולקהילה. זאת, למען העצמת החוסן החברתי של מדינת ישראל ולרווחת כלל תושביה.
היסטוריה והתפתחות

בשנת 1974, בסיוע מענק מקרן ברוקדייל, הוקם מכון ברוקדייל כמכון לחקר גרונטולוגיה מתוך שותפות בין ממשלת ישראל ובין הג'וינט העולמי.
בתחילה התמקד המכון בהתמודדות עם האתגרים שמציבה החברה המזדקנת בישראל. עם הזמן הורחב המנדט הזה כדי לכלול מגוון רחב של אתגרים חברתיים הניצבים בפני ישראל.
בשנת 2004, הצטרפה קרן דוד ואינז מאיירס מקליבלנד לשותפות והוחלף שם המכון למכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
על המכון

במכון ברוקדייל כיום עשרה צוותי מחקר: צוות ילדים ונוער, צוות מדיניות בריאות, צוות מוגבלויות, צוות תעסוקה, צוות זיקנה, צוות שילוב חברתי, צוות תוצאות, צוות הבטחת איכות בשירותים חברתיים, צוות אוכלוסייה ערבית. בנוסף, פועלות ארבע יחידות תמך: השירות הכלכלי, איסוף נתונים, עריכה ופרסומים ומרכז המידע.
על המכון > צוות

בשנת 2024 מונתה פרופ' מיכל גרינשטיין-וייס למנכ"לית המכון. בין השנים 2017-2023 מנכ"ל המכון היה פרופ' מייקל הרטל, הוא החליף את פרופ' ג'ק חביב, שעבד במכון מאז היווסדו, ושימש כמנכ"ל המכון בשנים 1984-1991, ושוב בשנים 1994-2017.
הגישה הרב-תחומית של המכון משתקפת ברקע המגוון של יותר מ-120 עובדי המכון, הבאים מתחומי האנתרופולוגיה, הבריאות, הגרונטולוגיה, החינוך, הכלכלה, המדיניות הציבורית, הסוציולוגיה, העבודה הסוציאלית, הסטטיסטיקה, הפסיכולוגיה ועוד.
על המכון > תוכנית עבודה

תוכנית עבודה הרב-שנתית מתבצעת בשיתוף עם הוועדה הבין-משרדית שכוללת: נציגי הג'וינט העולמי ונציגי ממשלת ישראל.
נציגי ממשלת ישראל הם: מנכ"ל משרד הבריאות, מנכ"ל משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, מנכ"ל משרד החינוך, מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי וסמנכ"ל אגף תקציבים, משרד האוצר והמשרד לשוויון חברתי.
תרומה והשפעה

עבודת המכון מתרכזת במחקר יישומי לביסוס וטיוב מדיניות, שירותי ייעוץ ודאטה לתמיכת החלטות ולמידה בינלאומית.
מחקרי המכון כוללים עיבוד נתונים והסקת מסקנות; הערכת תוכניות; סקירות ספרות ופרקטיקות מיטביות; תגובה מהירה לצורכי ממשלה דחופים; והצעות קונקרטיות לצעדי המשך. שירותי ייעוץ ודאטה כוללים שירותי נתונים ומידע; אינטגרציה רב-תחומית; ייעוץ ופיתוח כלי ידע; איכות ופיקוח; הכשרה, הכוונה ופיתוח ההון האנושי בממשלה. בנוסף המכון מקדם למידה בינלאומית התאמת פרקטיקות מהעולם לישראל; והטמעה מקומית. טיפוח רשת יועצים מומחים בינלאומית; ייצוג מדינת ישראל בזירה הבינלאומית.
במשך השנים, תרמו מחקרי המכון לרבים מן הנושאים המרכזיים הנמצאים על סדר היום הציבורי והחברתי. כגון:
בשנות התשעים, יצרה העלייה הגדולה של יהודי אתיופיה לישראל צורך במדיניות רווחה חדשה ובשירותים המותאמים לקידום שילובם בחברה. המכון העריך כמה תוכניות לאומיות, כגון הפרויקט הלאומי לקהילה האתיופית בישראל ופאקט (הורים וילדים יחד), שנוסדו כשותפויות בין הממשלה ובין ארגונים פילנתרופיים יהודיים.
כמו כן, כחלק של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, בשנות התשעים החל המכון לערוך סקר דו-שנתי, מחקר דעת הציבור על רמת השירות ותפקוד מערכת הבריאות בישראל. הממצאים מצוטטים בעקביות על ידי ארבע קופות החולים המתחרות ביניהן על חברים חדשים.
באמצע שנות האלפיים פותחה 360° התוכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון תוך תמיכה מקצועית של חוקרי מכון ברוקדייל, והמכון נשאר מעורב בהרחבתה.
יוזמות אחדות שנועדו לטפל באתגרים של החברה המזדקנת פותחו והוערכו על ידי המכון, כולל התוכנית הלאומית הראשונה להתמודדות עם מחלת אלצהיימר ודמנציות אחרות בשנת 2013, ותוכניות לקידום תעסוקה בקרב גמלאים.
תוכנית ברוקדייל מיועדת לבני 60+, מתוך הבנה שלימודים למבוגרים מאפשרים להמשיך להתפתח, להיות פעילים, וללמוד בסביבה אקדמית איכותית. פעילות לגיל השלישי חשובה, בעיקר באספקט של שיפור זיכרון למבוגרים. במסגרת התוכנית המשתתפים נהנים מהרצאות מעניינות למבוגרים, וכך יכולים גם לחלוק תחומי עניין משותפים עם משתתפים אחרים.
כל שנה המכון מפרסם שנתון הזקנה אשר מרכז את מירב הנתונים על זקנים בישראל ומהווה משאב מרכזי לעוסקים בתחום הזקנה. ניתוח הנתונים נעשה במיוחד לצורך השנתון ומתבסס על שיתופי פעולה עם הלמ"ס, המוסד לביטוח לאומי, משרד הבריאות, משרד הרווחה והביטחון החברתי, משרד החינוך, משרד האוצר והמשרד לשוויון חברתי
ועוד.
הערות שוליים

1 2  Jack Habib, Leadership for Change: Ralph Goldman's Role in the Social Development of Israel, Journal of Jewish Communal Service, 1-2 81, Fall-Winter 2005, עמ' 11
↑  Reporter, MARGI HERWALD Staff. "Myers Foundation grants $15 million to JDC-Brookdale". Cleveland Jewish News (באנגלית). נבדק ב-2018-05-14.
↑  Ethiopian National Project, Ethiopian National Project
↑  ממצאי סקר חוק ביטוח בריאות ממלכתי 2018, מאת מכון ברוקדייל.
↑  John Benzaquen, Maccabi Strives for Excellence, The Jerusalem Post - Golden Age, 24 בנובמבר 2017
↑  מט"ח, הערכת 360o התכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיון 2001–2015 (יוני 2015)
↑  תכנית לאומית להתמודדות עם מחלת האלצהיימר ודמנציות אחרות
↑  משה כהן, ‏"ההפסד כולו שלנו": מיזם ייחודי מסייע לגמלאים למצוא עבודה, באתר מעריב אונליין, 30 באוקטובר 2017
↑  ד"ר יצחק שנור, שמואל באר, ג'ני ברודסקי, בני + 65 בישראל שנתון סטטיסטי 2017, באתר מכון מאיירס-ג'ונט-ברוקדייל, ‏2018
↑  דנה ירקצי‏, אחד מכל שלושה קשישים חי בבדידות: המספרים מאחורי מצב הזקנים בישראל, באתר וואלה, 17 בדצמבר 2018
↑  שחר אילן, בניגוד למגמה: אי השוויון בקרב הקשישים מחריף, באתר כלכליסט, 17 בדצמבר 2018
↑  הילה ויסברג, ‏קשישים בישראל 2018: חיים יותר, עובדים יותר ובודדים יותר, באתר גלובס, 17 בדצמבר 2018
↑  יובל בגנו, ‏ישראל 2018: יותר זקנים, יותר בודדים, באתר מעריב אונליין, 17 בדצמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265735205171  ISNI: 0000 0001 0845 7919  LCCN: n2009023645  VIAF: 158822722   WorldCat (עם VIAF): 158822722
איילת שקד

איילת שקד (נולדה ב־7 במאי 1976, ז' באייר ה'תשל"ו) היא פוליטיקאית ישראלית שכיהנה כשרת המשפטים וכשרת הפנים, וכחברת הכנסת מטעם מפלגות הבית היהודי וימינה. עמדה בראש רשימת "הבית היהודי בראשות איילת שקד" בבחירות לכנסת העשרים וחמש.
ביוגרפיה

נולדה בשם איילת בן־שאול בתל אביב. לה אח אחד. אמה, אראלה, הייתה מורה לתנ"ך, ונפטרה כששקד הייתה בת 23.
היא צאצאית מצד אמה למשפחות שעלו לארץ ישראל בימי העלייה הראשונה: אמה של האם, בתיה נדיבי לבית בונשטיין, הייתה בתם של אשר בונשטיין ורחל לבית גולדשטיין; אשר בונשטיין, סבא־רבא של שקד, הוא בנו של מרדכי בונשטיין, אשר עלה לארץ ישראל בשנת תרמ"ד, התיישב בראש פינה, לאחר מכן בטנטורה, ולבסוף השתקע בזכרון יעקב; רחל לבית גולדשטיין – סבתא־רבתא של שקד – הייתה בתם של אברהם זאב גולדשטיין ואדלה לבית הפלר, ממייסדי המושבה זכרון יעקב. אביה של שקד, מנשה, ממוצא עיראקי, בהמשך המשפחה עברה לטהראן בגלל עסקי המשפחה. הוא רואה חשבון ואיש עסקים.
שקד גדלה בשכונת בבלי שבצפון תל אביב ולמדה בבית הספר התיכון עירוני ד'. הייתה מדריכה ורשג"דית בתנועת הצופים. שירתה בצה"ל כמש"קית חינוך בגדוד 12 ובסיירת של חטיבת גולני. בעלת תואר BSc בהנדסת חשמל ובמדעי המחשב מאוניברסיטת תל אביב. עבדה כמהנדסת מחשבים וכמנהלת שיווק מוצר בסניף הישראלי של טקסס אינסטרומנטס.
איילת שקד נשואה לאופיר שקד, קיבוצניק לשעבר, אזרח עובד צה"ל, מדריך בקורס טיס צה"לי וטייס קרב במטוס F-16 עד לשנת 2018, ולהם בן ובת. הם מתגוררים ברמת החייל שבתל אביב.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

ב-2006, לאחר פרוץ מלחמת לבנון השנייה, מונתה שקד למנהלת לשכתו של בנימין נתניהו, בעת שכיהן כיו"ר האופוזיציה. במסגרת תפקיד זה גייסה ללשכה את נפתלי בנט. במרץ 2008 פרשו שניהם מהלשכה ושקד חזרה לעבוד בטקסס אינסטרומנטס בניהול מוצר ה-NFC של החברה.
בתחילת שנת 2010 הקימה יחד עם נפתלי בנט את תנועת "ישראל שלי" ועמדה בראשה בהתנדבות עד מאי 2012. במסגרת פעילותה בתנועה מתחה ביקורת על בנק לאומי, על רקע האפשרות שהבנק ימכור את חברת הנדל"ן "דיגל" הפועלת בירושלים לקבוצת משקיעים פלסטינית. הבנק חזר בו ומכר לבסוף את החברה לקבוצת משקיעים יהודית.
לאחר הפיגוע באיתמר הפיצה שקד, בהסכמת המשפחה, תמונות קשות לצפייה של בני משפחת פוגל שנרצחו. בריאיון לעיתונות אמרה: "זאת הייתה החלטה קשה, אבל ככה זה במלחמה. לתמונות יש יותר כוח מאשר למלים, וזה עבד וקיבל כותרות. הפלסטינים עושים שימוש במדיה דיגיטלית ואנחנו עושים תקשורת סטרילית. הגיע הזמן להחזיר אש".
ביום הזיכרון התשע"א–2011 ארגנה עלייה של אזרחים לקברי חללי צה"ל ניצולי השואה עריריים, להוקרת זכרם ואמירת קדיש.
ביוני 2011 הובילה את התנועה שבראשותה לקמפיין בסיסמה "גל"צ – סכין בגב החיילים", שמטרתו לדבריה להביא את גלי צה"ל לשלב בשעות השיא שדרנים שדעותיהם אינן מזוהות עם השמאל וכן שלא לראיין אנשי חמאס בשעת מלחמה.
החל מסוף 2011 הובילה קמפיין כנגד המסתננים מאפריקה לישראל, בטענה כי הם מהווים סכנה לאופייה היהודי והדמוקרטי של המדינה וכרוכים בה גם נזקים כלכליים קשים. שקד קראה לאכוף את החוק האוסר עליהם לעבוד, להחזירם לארצות המוצא ולחוקק את חוק ההסתננות שיאפשר החזקתם במשמורת לשלוש שנים בהליך מנהלי ומניעת כניסת חדשים על ידי השלמת הגדר בגבול מצרים.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית

שקד התפקדה לליכוד בגיל צעיר. בינואר 2012 נבחרה שקד למרכז הליכוד בסניף קריית ארבע וכן למועצת סניף צפון תל אביב, אך ביוני 2012 פרשה מהליכוד והודיעה על כוונתה להתמודד על מקום ברשימת הבית היהודי לכנסת, יחד עם נפתלי בנט. ב־14 בנובמבר 2012 נבחרה בפריימריז של המפלגה למקום השלישי, ובעקבות איחוד הרשימות של הבית היהודי עם האיחוד הלאומי הוצבה במקום החמישי ברשימה המשותפת בבחירות לכנסת התשע עשרה. רשימת הבית היהודי זכתה ל־12 מנדטים, שקד נכנסה לכנסת והייתה חברת הכנסת החילונית הראשונה מטעם המפלגה.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > בכנסת ה-19

בכנסת ה־19 הייתה שקד יושבת־ראש השדולות למען יונתן פולארד, לטיפול בבעיית המסתננים, למען עולים דוברי אנגלית ולמען הספרות הישראלית ועידוד הקריאה בישראל. כמו כן הייתה חברה בשדולת חברות הכנסת, בשדולה לשוויון תעסוקתי, בשדולה למען חיילי המילואים ועוד.
בעקבות פתיחת המשא ומתן בין ישראל לפלסטינים (2013) שתמורתו הסכימה ישראל לשחרר מחבלים פלסטינים שרצחו ישראלים, כתבה שקד מכתב פומבי לשר החוץ האמריקאי ג'ון קרי והאשימה אותו בצביעות על כך שהוא לוחץ על ישראל לשחרר רוצחים שיסכנו את ביטחונה בעוד שארצות הברית אינה משחררת מחבלים, ואף לא את יונתן פולארד.
ב־12 במרץ 2014 אישרה הכנסת את חוק יסוד: משאל עם שהציעו חברי הכנסת איילת שקד, אורית סטרוק ויריב לוין המעגן בחוק יסוד את החובה לערוך משאל עם על הסכם שכולל מסירת שטחים שבריבונות ישראל.
בכנסת ה־19 יזמה ביחד עם ח"כ יריב לוין את הצעת חוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי שבאה לתת עיגון חוקתי להיותה של מדינת ישראל מדינת הלאום היהודי ומדינה יהודית ודמוקרטית.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > בכנסת ה-19 > "ועדת שקד" ותיקון חוק שירות ביטחון

שקד הייתה יושבת־הראש של "הוועדה לשוויון בנטל" שהוקמה בכנסת התשע עשרה כדי להכין חוק שיסדיר את נושא גיוס החרדים לצה"ל ושילובם במשק. הוועדה עמלה שבעה חודשים תוך ויכוחים רבים על תיקון מס' 19 לחוק שירות ביטחון וחקיקת חוק שירות לאומי־אזרחי המסדירים את גיוס בני הישיבות ושירות החרדים בצה"ל ובשירות לאומי־אזרחי. שקד אמרה שהחוק אינו מושלם ואינו שוויוני, אך הוא נחקק לתכלית ראויה – שילוב החרדים בחברה, בצבא ובמשק, ושלא ניתן להשיג יותר, שכן כפיית גיוס על החרדים לא תשיג את מטרתה. ב־12 במרץ 2014 אושרו חוקים אלה.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > בכנסת ה-19 > חקיקה נוספת

תיקון לחוק העונשין המחמיר את העונש הקבוע לעבירה של פלישה מכוונת של אדם לשטח חקלאי ולעבירה של אדם שלא נקט אמצעים סבירים למנוע כניסה של חיה שברשותו לשטח חקלאי.
תיקון לחוק שחרור על־תנאי ממאסר המאפשר לשופטים לקבוע שעבירת רצח היא חריגה בחומרתה, וכתוצאה מכך תימנע קציבת עונש הנאשם לפחות מ־40 שנות מאסר, וכן יימנע שחרורו בעסקאות עם ארגוני טרור או במחוות שהן חלק ממשא ומתן מדיני.
חוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד–2014, ששקד נמנתה עם יוזמיו.
תיקון לחוק הסיוע המשפטי הנותן סיוע משפטי חינם לקורבנות עבירות מין, בפרט בכל הקשור בהרחקת עברייני מין מסביבתם.
תזכירי חוק להחמרת הענישה כלפי מיידי אבנים ובקבוקי תבערה, הכוללים בין היתר קביעת תקופת מאסר מינימלית ביחס למקסימום הקבוע בחוק, הטלת קנסות כספיים על הורים לקטינים שהורשעו ביידוי אבנים ושלילת קצבאות שונות מהורים לקטינים שנגזר עליהם עונש מאסר בגין יידוי אבנים. אושר בכנסת העשרים.
חוק המאפשר לרשמי ההוצאה לפועל לתת הפטר לחייבים מוגבלים באמצעים. החוק עבר כחלק מרפורמה מקיפה בתחום חדלות פרעון שיזמה שקד שמטרתה להקל על אנשים פרטיים ועסקים קטנים שנכנסו לפשיטת רגל עקב חובות ולאפשר את שיקומם.
תיקון לחוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה (שמכונה "חוק שקיפות העמותות"), המחייב עמותות שרוב מימונן מגיע ממדינות זרות לציין זאת בפרסומיהן ובהופעת נציגיהן בוועדות הכנסת.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הבחירות לכנסת ה־21

ב־29 בדצמבר 2018, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הודיעה שקד עם נפתלי בנט כי הם פורשים ממפלגת הבית היהודי כדי להקים את מפלגת הימין החדש שתכלול דתיים וחילונים, ובמסגרתה ירוצו בבחירות אלו כיושבי ראש משותפים של המפלגה.
במהלך מערכת הבחירות הציגה שקד תוכנית לשינויים במערכת המשפט, שעיקרה החרגת מינוי שופטי בית המשפט העליון מהוועדה למינוי שופטים ומינוים בהמלצת שר המשפטים באישור הממשלה והכנסת לאחר שימוע ציבורי, העברת פסקת ההתגברות במתכונתה המלאה, מתן אפשרות לשר לייצג את עצמו בבית המשפט גם בניגוד לדעת היועץ המשפטי של משרדו והעברת חוק היועמ"שים – שלפיו ימונה היועץ המשפטי לממשלה בהמלצת שר המשפטים. המפלגה לא עברה את אחוז החסימה, ושקד נותרה מחוץ לכנסת. ב־2 ביוני 2019 הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו על פיטוריה, יחד עם פיטורי נפתלי בנט.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הבחירות לכנסת ה־22

לקראת הבחירות לכנסת ה־22 הוצבה שקד בראש רשימת הימין החדש. בנאום שנשאה קראה שקד לאיחוד וריצה משותפת בין הימין החדש לאיחוד מפלגות הימין ומפלגות ימין נוספות. בהמשך חבר הימין החדש לאיחוד הלאומי ולבית היהודי והקים את רשימת "ימינה", עם שקד בראשה הרשימה קיבלה בבחירות שבעה מנדטים. מיד לאחר הבחירות התפרקה הרשימה לשתי סיעות.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הבחירות לכנסות ה־23

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש הוצבה שקד במקום השלישי ברשימת ימינה, שנייה מטעם הימין החדש, ונבחרה לכנסת אחרי שהרשימה זכתה לשישה מנדטים. המפלגה נותרה בכנסת זו באופוזיציה.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הכנסת העשרים וארבע

בבחירות לכנסת ה־24 הוצבה שקד במקום השני ברשימת ימינה והיא ומפלגתה חתמו על הסכם קואליציני עם יש עתיד על ממשלת חילופים בין בנט ליו"ר יש עתיד, יאיר לפיד. עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש מונתה שקד לשרת הפנים. ביוני 2021 התפטרה מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי.
באוגוסט 2021 אישרה ועדת השרים לחקיקה את החלופה שהציעה שקד לתמ"א 38. במסגרת החלופה, יהיה ניתן להגדיל את השטח הבנוי בפרויקטים של פינוי בינוי ב־400%, בנוסף לכך הוחלט שיורחבו הסמכויות של הוועדות המקומיות לתכנון ובנייה. מספר ימים לאחר מכן אישרה הכנסת את יוזמתה של שקד להארכת פעילותה של ותמ"ל, לאחר יותר משנה שלא התכנסה.
באותו החודש הודיעה שקד על שינוי המעמד של באר יעקב ממועצה מקומית לעיר. חודשיים לאחר מכן, ב־26 באוקטובר, הכריזה שקד על שינוי המעמד גם של מע'אר ממועצה מקומית לעיר. במאי 2022 הכריזה על חריש כעיר.
בחודש מרץ 2022, ביחד עם שר השיכון זאב אלקין, יזמה שקד הקמת עיר חרדית בנגב שתאכלס 100,000 איש, בשם כסיף. ההחלטה אושרה בממשלה. כמו כן, יזמה הקמת 14 יישובים חדשים בנגב.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית > הבחירות לכנסת ה־25

בעקבות פרישתו של נפתלי בנט ופיזור הכנסת ה־24 בסוף יוני 2022, התמנתה שקד לראש מפלגת ימינה. ב־27 ביולי 2022 הודיעו שקד ויועז הנדל וסיעת דרך ארץ על ריצה משותפת, כאשר שקד בראש הרשימה, תחת השם הרוח הציונית. ב־11 בספטמבר הודיעו על ביטול הריצה המשותפת בעקבות מחלוקת באשר לשאלת הצטרפות המפלגה לאחר הבחירות לממשלה צרה בראשות בנימין נתניהו. ב־13 בספטמבר חתמה על הסכם ריצה משותפת עם "הבית היהודי" ועמדה בראש הרשימה, שלא עברה את אחוז החסימה, לאחר שזכתה ב-1.19% מהקולות.
ביוגרפיה > לאחר סיום חברותה בכנסת

בינואר 2023 הודיעה חברת קרדן נדל"ן על כוונתה למנות בהקדם את שקד לסגן יו"ר דירקטוריון החברה. כעבור כשמונה חודשים, מונתה לשמש יושבת ראש הדירקטוריון.
במרץ 2023 מונתה שקד ליושבת ראש נאמני מרכז שניידר.
עמדותיה > התחום המדיני־ביטחוני

שקד תומכת במדינת ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי ומדינה יהודית ודמוקרטית והגישה את הצעת חוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי ברוח זו. היא מאמינה בזכותו של העם היהודי על כל ארץ ישראל ובזכותה של ישראל להתיישב בשטחים אלה ולבנות בהתנחלויות. היא מתנגדת למדינה פלסטינית ממערב לנהר הירדן, הן מסיבות מוסריות והן מסיבות ביטחוניות. היא תומכת בתוכנית ההרגעה של נפתלי בנט ובפרט בהחלת הריבונות הישראלית על שטחי C בהדרגה, ותחילה על מעלה אדומים וגוש עציון, כדי לבצר את ירושלים מדינית, ביטחונית ודמוגרפית. היא מתנגדת לשחרור מחבלים רבים בתמורה לשחרור חטופים או במסגרת מגעים מדיניים.
כיו"ר ישראל שלי פעלה שקד בהסברה ישראלית נגד קמפיין הדה־לגיטימציה שמתנהל נגד ישראל בעולם על ידי הפלסטינים, תומכיהם וארגוני שמאל, לרבות ארגוני ופעילי שמאל רדיקלי בישראל. היא מגדירה את קמפיין ה־BDS כטרור וכחלק מהאנטישמיות החדשה, ופועלת נגדו בזירה ההסברתית והמשפטית.
עמדותיה > חוק ומשפט

שקד מתנגדת לאקטיביזם השיפוטי ול"משפטיזציה" של המערכות הציבוריות בישראל, דבר הפוגע לדבריה ביכולת הממשלה למשול ובעיקרון הפרדת הרשויות. היא סבורה שבג"ץ והיועץ המשפטי לממשלה נטלו לעצמם כוח רב המפר את האיזון בין הרשויות, ושיש לבצע שינויי חקיקה כדי שהממשלה והכנסת יוכלו לממש את המטרות שלשמן נבחרו.