stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מהדורת חמש (כאן חדשות)
הערות שוליים

↑  שרון ואורי, באתר כאן תאגיד השידור הישראלי, ‏15 בדצמבר 2022
↑  דוד ורטהיים‏, אחרי החגים כבר "כאן" – עם פרה פריים חדש: "ערב ערב" ו"יורים בנגמ"ש", באתר וואלה, 9 באוקטובר 2017;
 נתי טוקר, "כאן" מסיים את כל פעילות מיקור החוץ בתחום האקטואליה, באתר TheMarker‏, 9 באוקטובר 2017
↑  שגיא בן נון‏, בגלל התמודדות בעלה לכנסת: גאולה אבן תצא לחל"ת מהתאגיד, באתר וואלה, 2 בפברואר 2021
↑  רק בת 23: מגישת החדשות הצעירה בישראל מונתה בתאגיד, באתר אייס, 5 בינואר 2022
| תוכניות תאגיד השידור הישראלי  |
| --- | --- | --- |
| חדשות ואקטואליה | חדשות הערב • חדשות הלילה • חדשות שישי • חדשות השבת • ערב ערב • העולם היום • שרון ואורי • מהצד השני עם גיא זהר • משחקי הכיס • עצם העניין • הכול פוליטי • שבע עם איילה חסון • הזמן הירוק |  |
| תוכניות תחקירים | זמן אמת • שטח הפקר • האזרח גואטה • דו"ח רולניק |  |
| דוקו ותעודה | וואי וואי וואי • יוצאים מהכלל • המהפכה הגאה • לבנון • אויבים • שרון • שופטים בשר ודם • לוחמים • הבלתי חשובים • המנדט • בשם האב • מדורות השבטים • חילוניות • 3 שירים |  |
| מציאות תיעודית | טיול אחרי צבא • בואו לאכול איתי • רילוקיישן • סליחה על השאלה • 80 וארבע • מתחילים מאפס • עוד ניפגש • סיפורים מהכורסה • יומני היקר • פרויקט משפחות • היהודי החדש • עולם קטן |  |
| שעשועונים | המרדף • האחוזון העליון |  |
| תרבות וראיונות | סוכן תרבות • פגישה עם רוני קובן • חדר 101 • קארפול קריוקי • פשוט בבית • ארון השירים היהודי • שאלה תשובה • מה שתגידו |  |
| סאטירה, בידור ואירוח | עד כאן! • הלילה עם לוסי וגורי • זהו זה! • ערב עם שי שטרן • ערוץ אפס |  |
| עלילתיות | קופה ראשית • היהודים באים • שב"ס • שטוקהולם • אבא משתדל • מתיר עגונות • טהרן • מנאייכ • שעת נעילה • חזרות • אחד על אחד • מותק בול באמצע • המפקדת • החנות שיש בה הכל • עלומים • שישו ושמחו • קרתגו • שישה אפסים • סובייצקה • הצבי • תיק נעדר • האיש שרצה לדעת הכל • האמת |  |
| סדרות רשת (כאן דיגיטל) | סוף הדרך • הטרמפיסטים • עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי • פגום • משפחת פנסטה |  |
| רדיו והסכתים | חיות כיס • שיר אחד • אגן הים התיכון • המעבדה • לך תזכור |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הוד ליפסון

| --- | --- |

 לידה:  1967 (בן 58 בערך) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  רובוטיקה, רובוט, בינה מלאכותית 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מנחה לדוקטורט:  משה שפיטלני, ג'ורדן ברוס פולאק 
 מוסדות:  אוניברסיטת קורנל (1 ביולי 2001–30 ביוני 2015)  אוניברסיטת קולומביה (1 ביולי 2015)  אוניברסיטת קורנל 
 תלמידי דוקטורט:  ג'וש בונגרד, מייקל דאגלס שמידט, ג'ונתן דניאל הילר, חואן כריסטובל זאגל, ג'ון ריצ'ארד אמנד הבן, מייקל תומאס טולי, ויקטור זייקוב, דניאל לורנס כהן, אוון מאלון, ג'ונאס נויברט 
 
הוד ליפסון (נולד ב-1967) הוא מהנדס מכונות ישראלי ופרופסור באוניברסיטת קולומביה שמנהל את "מעבדת המכונות היצירתיות" שם. בעבר היה פרופסור באוניברסיטת קורנל, שם הוא עמד בראש המרכז למחשוב סינתטי (Computational Synthesis Lab). מחקריו עוסקים ברובוטיקה בעלת מאפיינים כמו-ביולוגים, כמו יכולת בניה מודולרית.
חייו

בשנת 1985 החל ללמוד לתואר ראשון בהנדסת מכונות בפקולטה להנדסת מכונות ובשנת 1998 סיים דוקטורט בהנדסה ובבינה מלאכותית בטכניון בהנחיית פרופסור משה שפיטלני. נושא התזה שלו היה: “Reconstruction of a 3Dobject from a single freehand sketch as means for CAD interfacefor conceptual design and analysis". את השתלמות הפוסט דוקטורט המשיך באוניברסיטת ברנדייס ועד לשנת 2001 שימש כמרצה ב-MIT. בשנת 2008 מונה כפרופסור חבר באוניברסיטת קורנל.
ב-2007 הציג בוועידת TED רובוט בעל מודעות עצמית, פרי פיתוחו.
בשנת 2009 פיתח יחד עם אחד מתלמידיו, מייקל שמידט, את "מכונת אאורקה", אשר מנסה לפענח חוקי טבע ללא ידע מוקדם. בין השאר המכונה חשפה חוקים פיזיקליים שקשורים לתנודת מטוטלת כפולה באופן שמעיד על כך שהמכונה יכולה לא רק ללמוד אלא גם לייצר ידע חדש שלא היה קודם
.
הערות שוליים

↑   אוליבר וואנג, "זה יותר גדול מריפוי סרטן. זה יאפיל על כל דבר אחר שעשינו", באתר הארץ, 25 בינואר 2023
↑  הוד ליפסון על רובוטים מודעים
↑  רועי צזנה, מחשבים אינם יכולים לייצר ידע חדש, בתוך: השולטים בעתיד, ירושלים: כנרת, 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499230905171  BNE: XX5437051  BnF: cb16909914w (data)  dblp: l/HodLipson  GND: 1066384037  ISNI: 0000 0000 4539 274X  LCCN: no2003091670  LNB: 000261013  MGP: 127064  NKC: ntk2017970713  NLK: KAC201319862  NTA: 36339771X  ORCID: 0000-0003-0769-4618  SUDOC: 180047663  VIAF: 9540321   WorldCat (עם VIAF): 9540321
בלאגניקס

| --- | --- |
 סוגה:  מתיחות
 בימוי:  אילן עבודי איתי ברקן רועי שלם קובי מחט
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6 (נכון ל-1 באפריל  2018)
 הפקה
 עורכים:  ענת מנסור אסנת סרגה
 אורך פרק:  21-25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  TeenNick
 תקופת שידור מקורית:  25 במרץ 2018 – הווה
 
בלאגניקס היא תוכנית מתיחות ישראלית לילדים ולנוער, שמשודרת החל מ-25 במרץ 2018 בערוץ TeenNick. המנחים בתוכנית הם, אדל עגיב, טל דרוקר, ירין פרי, נגה קפלן, קאי פקר ושליו תשבי. במסגרת התוכנית, המנחים מותחים מפורסמים על ידי השתלת שחקנים סמויים.
מבנה הסדרה

בתחילת הפרק, המנחים מתחרים אחד בשני על מנת לקבוע מי ימתח את המפורסם. התחרות היא בדרך כלל בנושא שתיית מיצים מגעילים.
לאחר התחרות, המנחה נבחר למתוח את המפורסם. לאחר המתיחה, המפורסם מתחייב לומר "אני...(שם המפורסם), וגם לי עשו בלאגניקס".
בסוף הפרק, מוצגים פספוסים.
ראו גם

אמבוש
הערות שוליים

↑  ערבוב של חומרים שונים על מנת ליצור מיץ מגעיל ולא מעורר תיאבון.
יונדאי קונה

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  יונדאי מוטור
 שנות ייצור:  2017-היום
 הרכבה:  דרום קוריאה דרום קוריאה הרפובליקה העממית של סין סין צ'כיה צ'כיה הודו הודו וייטנאם וייטנאם אלג'יריה אלג'יריה
 מודל קודם:  יונדאי ix20 
 סיווג:  מכוניות שטח/פנאי
 מרכב:  קרוסאובר בעלת חמש דלתות
 פלטפורמה:  יונדאי-קיה B-SUV
 אורך:  4,165–4,215 מ"מ
 רוחב:  1,800 מ"מ
 גובה:  1,565–1,575 מ"מ
 משקל:  1,233-1,556 ק"ג (הדגם הבסיסי) 1,535-1,743 ק"ג (הדגם החשמלי)
 בסיס גלגלים:  2,600 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין 
 קשר:  קיה סלטוס
 מעצב:  לוק דונקרוליק, קווין קאנג
 
יונדאי קונה (באנגלית: Hyundai Kona) היא קרוסאובר עירונית בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי יונדאי מוטור משנת 2017. היא הוצגה בשנת 2017 והגיעה לישראל בשנת 2018.
דור ראשון

הדור הראשון יוצר בין השנים 2017 - 2023.
מנוע טורבו בנזין I4 צילינדרים בנפח 1.6 ליטרים המספק כ-198 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית רובוטית כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 7.9 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 205 קילומטרים לשעה.
דור ראשון > יונדאי קונה חשמלי

היא גרסה חשמלית הכוללת מנוע חשמלי המספק כ-135 כוחות סוס. המנוע החשמלי מספק טווח נסיעה חשמלי של 449 קילומטרים. הקונה החשמלית הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה בשנת 2018, והגיעה לישראל ב-28 ביולי 2021.
דור ראשון > יונדאי קונה ההיברידי

הכוללת מנוע בנזין בנפח 1.5 ליטרים המספק כ-105 כוחות סוס עם מנוע חשמלי המספק כ-43.5 כוחות סוס. המנועים מספקים יחד 141 כוחות סוס ב-5,700 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית כפולת מצמדים בעלת שישה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 11.2 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 160 קילומטרים לשעה. הקונה ההיברידי הוצגה בשנת 2019 והגיעה לישראל בשנת 2020.
דור ראשון > מתיחת פנים שנת 2020

בשנת 2020 עברה הקונה מתיחת פנים שכללה שדרוג מנוע חדש ועיצוב חיצוני ואבזור פנימי חדש. המנוע החדש הוא מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים המספק כ-198 כוחות סוס ב־6,000 סיבובים לדקה במקום 177 כוחות סוס ב-5,500 סיבובים לדקה. מתיחת הפנים הגיעה לישראל בשנת 2021.
דור ראשון > גרסאות לאחר מתיחת הפנים

ב-27 באפריל 2021 חשפה יונדאי את גרסת הביצועים של היונדאי קונה, בשם יונדאי קונה N, הכוללת מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-280 כוחות סוס ב-4,600 סיבובים לדקה ומומנט כוח מרבי של 40 קילוגרם כוח ב-1,950 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שמונה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 5.5 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 240 קילומטרים לשעה.
מכירות בישראל

להלן נתוני המכירות בישראל על פי נתוני קארזון:
| שנה | יחידות שנמכרו |
| --- | --- |
2017: 1 יחידות
2018: 1,653 יחידות
2019: 2,307 יחידות
2020: 3,073 יחידות
2021: 1,289 יחידות
גלריה

קונה החשמלית
קונה ההיבריד
מתיחת פנים 2020
הערות שוליים

↑  יונדאי חושפת את הקונה (Kona) - קרוסאובר עירוני, באתר קארטיוב, ‏13 ביוני 2017
↑  2018 יונדאי קונה בישראל - מחיר החל מ- 133,900 שקל, באתר קארטיוב, ‏02 בינואר 2018
↑  מפרט טכני לקונה מאת יונדאי, באתר קארטיוב
↑  יונדאי חושפת קונה EV חשמלי עם טווח של עד 449 ק"מ, באתר קארטיוב, ‏27 בפברואר 2018
↑  יונדאי קונה EV החשמלי בישראל - מחיר 142,900 שקל, באתר קארטיוב, ‏28 ביולי 2021
↑  מפרט טכני לקונה ההיברידי, באתר קארטיוב
↑  יונדאי חושפת קונה היברידי - יושק גם בישראל, באתר קארטיוב, ‏03 ביוני 2019
↑  יונדאי קונה היברידי בישראל - מחיר החל מ- 139,900 שקל, באתר קארטיוב, ‏17 במאי 2020
↑  מפרט טכני לקונה 2021, באתר קארטיוב
↑  2021 יונדאי קונה החדש בישראל - מחיר החל מ-127,900 שקל, באתר קארטיוב, ‏21 בינואר 2021
↑  ביצועים: 2021 קונה N נחשף עם 280 כ"ס, באתר קארטיוב, ‏27 באפריל 2021
↑  עם 280 כ"ס: יונדאי חושפת את יחידת ההנעה של הקונה N, באתר קארטיוב, ‏07 באפריל 2021
↑  יונדאי קונה נתוני מכירות, באתר קארזון
חדשות השבוע (מהדורת חדשות)

| --- | --- |

 סוגה:  אקטואליה 
 מנחים:  תמר אלמוג ויאיר ויינרב (19 במאי 2017 - 29 בדצמבר 2017) אמיר בר שלום (5 בינואר 2018 - 1 בפברואר 2019) דב גיל-הר (מחליף) (12 באוקטובר 2018 - 15 בפברואר 2019)
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 הפקה
 חברת הפקה:  תאגיד השידור הישראלי 
 אתר צילומים:  אולפן כאן, ירושלים
 אורך פרק:  120 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11 כאן ב'
 תקופת שידור מקורית:  19 במאי 2017 – 15 בפברואר 2019
 קישורים חיצוניים
 חדשות השבוע
 
"חדשות השבוע" (מ-19 במאי 2017 עד 15 בספטמבר 2017 נקראה המהדורה המרכזית של חדשות השבוע) הייתה מהדורת חדשות שבועית ששודרה בערוץ כאן 11 בימי שישי בשעות 19:55–21:30. בתחילתה שודר מבזק חדשות, לאחר מכן דיונים באולפן, ובחצי השני כתבות מגזיניות ובסיומה תחזית מזג האוויר. השעה הראשונה של המהדורה המרכזית שודרה במקביל ברשת כאן ב'.
שידור התוכנית החל ב-19 במאי 2017 עם פתיחת שידורי התאגיד, בהגשת תמר אלמוג ויאיר ויינרב. התוכנית קמה זמנית כהמשך לתוכנית המגזין "יומן", אשר שודרה בערוץ הראשון, עם אותם מנחים ובאותה משבצת שידור. הכוונה הייתה להמשיך באותה מתכונת באופן זמני, עד לשינוי במבנה התוכנית ובחירת מנחים אחרים. ב-29 בדצמבר 2017 הגישו ויינרב ואלמוג את התוכנית בפעם האחרונה, וב-5 בינואר 2018 החל להגיש אותה אמיר בר שלום, שהיה המנחה הקבוע שלה עד שנת 2019.
מהדורת החדשות שודרה עד פברואר 2019, אז הוחלפה ובמקומה משודרת מאז מהדורת "חדשות שישי", שעד 25 בנובמבר 2022, נקראה "השבוע".
הערות שוליים

↑  נועה פרייס‏, בפריים טיים של "כאן": ניקי גולדשטיין וסדרה מהיוצר של "חוק וסדר" ששודרה ברשות, באתר וואלה, 14 במאי 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מידע רוצה להיות חופשי

"מידע רוצה להיות חופשי" הוא ביטוי המבטא את עמדת התומכים בהפיכתו של מידע בעולם, ובאינטרנט בפרט, לחופשי, חינמי ונטול הגבלות. הביטוי מתייחס למתח הקיים בין גישות שונות ביחס למידע, בדגש על הדוגלים בשליטה במידע ובמידורו מול התומכים בהפצה רחבה וחופשית שלו.
מקור

הבסיס לביטוי נטבע על ידי סטיוארט בראנד בכינוס ההאקרים הראשון ב-1984, כחלק מדיון עם סטיב ווזניאק סביב סוגיות של זכויות בקניין רוחני. סטיוארט טען כך:
מצד אחד... מידע כביכול רוצה להיות יקר משום שהוא כה רב ערך. המידע הנכון במקום הנכון יכול לשנות את חייך. מאידך, מידע כמעט רוצה להיות חופשי, משום שהעלויות של הפצתו הולכות ופוחתות באופן מתמשך. כך שני קטבים אלו נמצאים בעימות זה מול זה.
הציטוט כולו מציג למעשה את שני צדי הקונפליקט, וכך יכול לשמש גם את אלו התומכים בחופש המידע וגם את אלו המתנגדים לו, מסיבות שונות.
משמעות המילה Free

למילה האנגלית "Free", המשמשת מרכיב מרכזי במשפט "Information wants to be free", כמה פירושים בעברית:
הבולט בהם הוא חופשי, ולו שתי משמעויות שונות, גם אם קשורות. המשמעות הראשונה מתייחסת להפיכת המידע לנטול זכויות קניין ויוצרים, סוגיה בעייתית ומורכבת שקשה להאמין כי תמומש עולמית, מסיבות כלכליות ופוליטיות. המשמעות השנייה של "חופשי" נוגעת למידור מידע וצנזורה שלו על ידי רשויות שונות, לרוב מטיעונים ביטחוניים או פוליטיים.
עוד פירוש למילה Free הוא חינם, כלומר לא מידע שיש לשלם עבורו, למשל באמצעות "חומת תשלום", מה שהופך את נגישות הידע והמידע לתלוי מעמדות ויכולת כלכלית.
פירוש שלישי למילה Free בהקשר של מידע, הוא לא מגויס, כלומר מידע אובייקטיבי ועובדתי עד כמה שניתן, ולא כזה שמוטה על ידי בעלי עניין במטרה לקדם אינטרסים. סוגיה זו רלוונטית במיוחד לתחום העיתונות, למשל בפער שבין מידע חדשותי לבין תוכן שיווקי או פרסומי במקרים בהם ההבדלה אינה מוצהרת וברורה.
ידע, מידע, וזכויות יוצרים

המימרה "ידע הוא כוח" מיוחסת לפילוסוף והמדינאי האנגלי פרנסיס בייקון ביצירתו "מחשבות קדושות" (Meditations Sacrae) משנת 1597, אבל ההכרה בערכו הרב של ידע קיימת בתפישה האנושית במשך אלפי שנים, ומאפיינת תרבויות רבות מספור.
התפתחויות טכנולוגיות שונות כמו מהפכת הדפוס במאה ה-15 השפיעו על האופן שבו בני אדם צוברים, מעבדים ומעבירים מידע וידע, והעלו סוגיות חדשות של בעלות על מידע ושל זכויות יוצרים. הופעתם של מחשבים, ואחריהם רשת האינטרנט שינו באופן מהותי את האופן, הכמות והמהירות שבהם אפשר לאחסן, להעתיק ולהפיץ מידע. שינויים אלו, בדגש על תחום התוכנה, הובילו את הכלכלה העולמית מלהיות כזו המתייחסת ברובה המכריע לסחורות חומריות לכזו המכילה שווקים הולכים וגדלים של מידע לסוגיו, כמו גם אובייקטים וירטואליים אחרים. תוצרים חדשים אלו הציגו בעיות שלא היו קיימות בעבר עקב היכולת להפיץ וליצור העתקים שאינם תלויים באובייקט פיזי כזה או אחר, והפכו סוגיות של בעלות וקניין למורכבות יותר מבחינת חקיקה ואכיפה. במרבית המדינות בעולם, כולל בישראל, זכות היוצר עומדת לו באופן באופן אוטמטי ובלי הצורך לנקוט פעולות נוספות על מנת לקבעה, אולם זכות יוצרים אינה מכסה את כלל סוגי המידע והידע ואינה חלה, בין היתר, על רעיונות, מושגים, נתונים או חדשות.
בעשורים האחרונים התפתחו מספר יוזמות שנועדו לסייע להפצת מידע וסוגים שונים של קניין רוחני לזולת, תוך התייחסות לסוגיית זכויות היוצרים. מיזם Creative Commons (CC) הוא דוגמה למוסד ללא כוונות רווח המציע מגוון רישיונות וחוזים מוגדרים מראש המגדירים את אופן ותנאי ההפצה והשימוש של קניין רוחני. הרישיונות השונים נעים בטווח שבין ויתור מוחלט על זכויות, דרך מתן קרדיטים, שימוש לצרכים לימודיים או שאינם מסחריים ואחרים.
הסביבה דיגיטלית היא גם המרחב שבו התפתחה הבחנה בין שני סוגים שונים של מידע: "Data" מתייחס למידע גולמי ו-"Information" למידע שעבר עיבוד תוך התאמה לקונטקסטים וצרכים ספציפיים. היכולת לאגור ולהפיץ כמויות חסרות תקדים של מידע הפכה את מלאכת סינון ואימות המידע למורכבות ביותר. היכולת לאסוף ולאגור מידע, במיוחד על ידי מדינות וגופי שלטון מחד וחברות תוכנה גדולות מאידך, היא אחת הסוגיות הבוערות ביותר בעשורים האחרונים בתחומי הפרטיות וחופש הפרט.
אקטיביסטים בולטים למען חופש מידע

ריצ'רד סטולמן הוא מתכנת ופעיל למען תוכנה חופשית, ולמעשה נחשב למי שטבע את המונח עצמו. סטולמן הוא גם היזם של פרויקט GNU, ליצירת מערכת הפעלה חופשית דמוית יוניקס, כמו גם המקים של המוסד לתוכנה חופשית. העקרונות המנחים שניסח הם שימוש בקוד פתוח ופרסום קוד המקור של התוכנה, כך שמשתמשים אחרים יכולים לקרוא אותו, ואף לתרום לו ולהרחיב אותו, כל עוד הדבר נעשה תוך שמירה על זכויותיהם של משתמשים אחרים. דוגמאות ידועות לתוכנות חופשיות הן מערכת ההפעלה לינוקס על גרסאותיה השונות, כמו גם תוכנת בלנדר ליצירה של גרפיקה תלת־ממדית. תוכנה חופשית מציעה אלטרנטיבה אידאולוגית למודל המסחרי של תוכנות קנייניות, שיש להן בעלים מוגדר ובמרבית המקרים קוד המקור שלהן אינו זמין לציבור הרחב.
אלכסנדרה אלבקיאן היא מתכנתת, פעילת רשת רדיקלית ודמות המפתח מאחורי אתר האינטרנט sci-hub. אלבקיאן הקימה את Sci-Hub במטרה להנגיש מיליוני מאמרים אקדמאיים בחינם לציבור הרחב, תוך עקיפת חומות תשלום של האתרים המאכסנים את אותם מאמרים. אלבקיאן סיפרה כי כסטודנטית בקזחסטן התוודעה לעלויות הגבוהות של גישה למאמרים אקדמיים, מה שפוגע ביכולת של סטודנטים וחוקרים בכל העולם לבצע מחקרים באמצעים שאינם פיראטיים. אלבקיאן נחשבת דמות שנויה במחלוקת, כאשר מצד אחד עומדות נגדה מספר תביעות משפטיות ובמקביל היא נחשבת בעיני רבים לגיבורה ולאחת הנשים החלוציות בתחומי חופש המידע והפצת ידע.
ארון שוורץ היה מתכנת, פעיל חברתי ואקטיבסט שהתמקד רבות בקידום נושאים של חופש המידע. בין פעולותיו הבולטות בתחום חופש המידע היה המאבק בחוק Sopa, הפצת מאגרי מידע ומאמרים לציבור הרחב מגופים שונים וביניהם הקונגרס ורשות בתי המשפט האמריקאית, כמו גם צבירה והפצה של מאמרים אקדמיים. נגד שוורץ הוגש ב-2011 כתב אישום מטעם מדינת מסצ'וסטס בעוון פריצה, גנבת מידע אלקטרוני, וגישה בלתי-מורשית לרשת מחשבים. כתב האישום נמשך, אבל בהמשך היה הבסיס לכתב אישום פדרלי רחב יותר שהוגש נגדו בשנת 2012 וכלל תשעה סעיפי אישום שונים. בתחילת שנת 2013 שוורץ נמצא מת בדירתו, והחשד הוא שהתאבד בתלייה. לאחר מותו ביטלה התביעה הפדרלית את כתב האישום נגדו.
חופש מידע בישראל

בשנת 1998 חוקק בישראל חוק חופש המידע במטרה להסדיר את זכותם של אזרחים לקבל מידע מגופים ורשויות ציבוריות, כמו גם להגדיר את המגבלות של זכות זו. בכך החוק מבטא את שאיפת המחוקקים לאזן בין חופש המידע וזכות הציבוע לדעת לבין זכויות ואינטרסים מתנגשים, רובם מטריטוריית ביטחון המדינה.
ב-2008 פרסם המכון הישראלי לדמוקרטיה מחקר בשם "מידע רוצה להיות חופשי" הסוקר את הטמעת חוק חופש המידע בקרב רשויות שונות בישראל, כמו גם את יישומו כפי שעולה בפסיקות בבתי המשפט הישראליים בדרגים השונים. בנוסף לסקירה ולביקורת על הטמעת החוק, המחקר מציע מספר המלצות לשיפור הטמעת החוק, וביניהן: עיגון חוקתי על-חוקי של הזכות לחופש המידע, החלת החוק גם על גופים "דו מהותיים" ורשויות רגולטוריות שלטוניות למחצה, יצירת האחדה בפרסום דוחות ופריטי מידע בין גופים שלטוניים שונים כמו גם בהחלת אגרות הטיפול או ביטולן המוחלט של אגרות טיפול ראשוניות, ועוד.
שימושים בביטוי

במשך השנים שימש הביטוי סיסמה עבור תומכים בהנגשת חופש המידע ובהחזרת האינטרנט ל"מצבו הטבעי". את הסיסמה אימץ ענף בתנועת הסייברפאנק, שחבריו מצדדים בהשקפות פוליטיות אנרכיסטיות. הם שינו אותה לסיסמה זו:
.Information Should Be Free
חלק נרחב מההאקרים, הקראקרים ואפילו הפריקינגים לוחמים בשם החירות נגד גופים "המחזיקים במידע כשבוי ומבקשים כסף עבור שחרורו", לדבריהם. תוכניתנים שונים מפתחים תוכנות בחינם וקודים פתוחים בסיסמה הזאת.
בכינוס RSA (כינוס למצפיני מידע ולמאבטחי מידע) ב-2008 השתמשו בביטוי המקורי של ברנד בשיבוש קל:
Information wants to be free, and code wants to be wrong
ראו גם

תוכן חופשי
חופש המידע
הערות שוליים

↑  לינדזי אלימודיאן, Knowledge is Power, Medium, ‏6 בדצמבר 2018
↑  אבי גולדפרב וקתרין טאקר, Digital Economics, Journal of Economic Literature VOL. 57, 2019
↑  About, Creative Commons
↑  ג'וש ספילקר, Data vs Information vs Knowledge: What Are The Differences?, Tetra, ‏4 באוקטובר 2023
↑  פרק 286, באתר רשת הפודקאסטים "עושים היסטוריה"
↑  סיימון אוקסנהם, גנבת המאמרים, באתר אלכסון, ‏7 במרץ 2016
↑  שחר סמוחה, ‏בן 26, הפך את אתר רדיט לאימפריה - והתאבד, באתר גלובס, 24 בינואר 2013
↑  יונתן ארבל ודר' תהילה שוורץ אלטשולר, מידע רוצה להיות חופשי, מחקר מדיניות 74, המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2008
↑  ג'יימס אנדרו לואיס, Sovereignty and the Evolution of Internet Ideology, Center For Strategic & International Studies, ‏2020
הפרעת קשב (תוכנית טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  סטנדאפ, הומור
 שחקנים:  שחר חסון, עודד פז, עידו מוסרי
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  50
 הפקה
 מפיק:  נגה תקשורת
 עורכים:  חן אביגדורי וארז קליימן
 אתר צילומים:  אולפני הרצליה
 אורך פרק:  25-35 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים FOMO
 תקופת שידור מקורית:  1 באוקטובר 2013 – 2016
 
הפרעת קשב היא תוכנית סטנד-אפ ואירוח ישראלית לילדים בהנחיית הקומיקאי שחר חסון. התוכנית שודרה בערוץ הילדים בהפקת מעגלות החל מ-1 באוקטובר 2013 עד שנת 2016.
כל תוכנית נפתחת במונולוג פתיחה קומי. לאחריו נערכת פינה שולחנית אותה מוביל המנחה (שחר חסון) ושני ראיונות עם אורחים. לאורח הראשון (הסלב) ניתנת משימה קומית המתרחשת במרכז האולפן. בסוף כל תוכנית משודרת הפינה "לאיזה גובה זה יקפוץ" בה זורק המנחה חפצים מחיי היום יום על טרמפולינה ובודק עד לאיזה גובה הם קופצים. ברקע כתוביות הסיום מופיעים שחר והאורח בשיר קריוקי יחד עם הקהל באולפן.
הפקה

העונה הראשונה של התוכנית צולמה באולפני הרצליה החל מיוני 2013 עד ל-2016. קטעיו של עודד פז צולמו במיני אולפן באולפן התוכנית. התוכנית צולמה באולפן רב-ממדי, ובצידו הימני מוצגות הפינות השונות.
הפקה > מנחים

שחר חסון: המנחה והסטנדאפיסט של התוכנית.
עודד פז: מנחה מבזק החדשות על העולם.
הפקה > הדמויות של עידו מוסרי

טום קשתי: שחקן כדורגל שעובד כיום בתור מנכ"ל הטלוויזיה החדשה.
יורם יורמי: עובד בכיר במשרד החינוך. המציא שיטה חדשה ללימוד ילדים, שיטת הראפ וההיפ-הופ. בפרק 6 גם שירה במזרחית.
איש השפן: גיבור-על שלא מציל אנשים.
סיגלית סינוואני: המפיקה של התוכנית-עונה ראשונה.
יונית הבינונית: נוכלת ילדים עם העוזר שלה שקל.
תומר זרזיף: מיסטיקן שמסתמס עם היקום ולא מגלה שום דבר. פארודיה על אורן זריף.
מורן קפלן קפלינסקי: אמא לילד בשם אמה ולילד בשם יהלי. חוזרת על המשפטים: "הוצאתי את הטלוויזיה מהבית!", "הוצאתי את המנגל מהבית!" ו"הוצאתי את הילד מהבית ספר!".
זאביק פיפלקס: מדריך טיולים מדופלם. חוזר על המילים: "הכל טוב" ו"אוורירי".
חוגית מתנסי: מנהלת "חוגים ונהנים", חוגים לילדים בתכנים לא מוכרים ובמחיר מופקע, מוסיפה לכל שם של חוג את המילה "נהנים". אומרת שהיא רושמת את עודד לכל חוג.
ג'סטין ביבר: עובד במסעדה. נוהג לעשות תנועות ידיים ולהגיד "אני ג'סטין ביבר".
יעקב פליקס: במאי סרטים וסרטוני בר מצווה. מדבר בחרוזים וחוזר על המילה "אבל".
אורחים

| אורחים לפי עונות |
| --- | --- | --- |
|  עונה ראשונה אליאנה תדהר – פרק 1  עדי אורליצקי – פרק 1  ידידיה ויטל – פרק 2  דורון ביטון – פרק 2  שני כהן – פרק 3  ערן כץ – פרק 3  ימית סול – פרק 4  גלעד ברק – פרק 4  דניאל מורשת – פרק 5  קטלין רייטר – פרק 6  ארז רבייב – פרק 6  איזי – פרק 7  דון לני גבאי – פרק 8  ויקטור רבייב (השד הקוקזי) – פרק 8  רוני דואני – פרק 9  אדם חדש – פרק 9  עדי הימלבלוי – פרק 10  אסף הרץ – פרק 11  איתי בן חיים – פרק 11  הילי ילון – פרק 12  ליאור סושרד – פרק 13  יניב פולישוק – פרק 14  אבי קורניק – פרק 15  ליעוז שם טוב – פרק 15  עומר דרור – פרק 16  רוני דלומי – פרק 17  דנה פרידר – פרק 18 |  עונה שנייה אורנה בנאי - פרק 19  שירן סנדל - פרק 20  בן רביאן - פרק 21  צמד שיניים - פרקים 21 ו-24  אנה ארונוב - פרק 25  יניב ביטון - פרק 26  נועם לוגסי - פרק 27  חיים כהן - פרק 28  ליטל שוורץ - פרק 29  עמית יגור - פרק 30  ישראל קטורזה - פרק 31  אילן רוזנפלד - פרק 32  סימון רוזנפלד - פרק 32  שלומי קוריאט - פרק 33  דוקטור מולקולה - פרק 34  אור טרגן - פרק 35  מוקי - פרק 36  טל מוסרי - פרק 37  יובל דיין - פרק 38  רועי בר נתן - פרק 39 |  עונה שלישית אלונה טל - פרק 40  יובל סגל - פרק 41  יהודה לוי - פרק 42  משה פרץ - פרק 43  אפרת בוימולד - פרק 44  עמוס תמם - פרק 45  דודו אהרון - פרק 46  ג'יימס מאסלו - פרק 47  נינט טייב - פרק 48  רן דנקר - פרק 49  ליאור נרקיס - פרק 50 |
בוס בהסוואה

| --- | --- |

 סוגה:  מציאות תיעודית
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  15 (6 בעונה הראשונה ו-9 בעונה השנייה)
 הפקה
 חברת הפקה:  גיל הפקות
 הפצה:  רשת מדיה 
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (רשת)
 תקופת שידור מקורית:  31 בינואר 2013 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 
בוס בהסוואה הייתה תוכנית מציאות תיעודית ישראלית המבוססת על הפורמט הבריטי "Undercover Boss" (אנ'). התוכנית שודרה לראשונה ב-31 בינואר 2013 בערוץ 2 במסגרת הזכיינית "רשת".
פורמט

בכל פרק בתוכנית בוס של חברה גדולה יתחזה לעובד חדש בחברה, יתחיל הכול מהתחלה ויצא למסע של ארבעה-חמישה ימים. בכל יום הבוס מגיע לעמדת עבודה אחרת בחברה, ויעבוד בעבודות שונות. בדרך כלל ישולב סיפור מרגש על העובד אשר מלמד אותו את העבודה. בסוף המסע הבוס פוגש את העובדים שפגש במהלך המסע, ויגלה להם את זהותו כבוס, ולעיתים יעניק להם תגמולים אישיים עבור עבודתם.
פורמט > הסוואה

הסוואת מעמדו של העובד החדש (הבוס) שונה מעונה לעונה: בעונה 1 סיפור הכיסוי היה שצוות ההפקה בא לצלם סרט דוקומנטרי על הבוס המוסווה. בעונה 2 הבוס כביכול מתמודד בתוכנית ריאליטי בדיונית בשם "המיליון הראשון" בהנחיית גיא זו-ארץ.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 6 | 6 | 31 בינואר 2013 | מרץ 2013 |
|  | 2 | 9 | 9 | אפריל 2015 | יוני 2015 |
שמואל רביב

| --- | --- |

 לידה:  25 באוקטובר 1918 סלונים, פולין 
 פטירה:  1 באפריל 2002 (בגיל 83) 
 תאריך עלייה:  1949
 מקום לימודים:  אוניברסיטת שטרסבורג, מכון הטכנולוגי לאלקטרוכימיה ולאלקרומטלורגיה בגרנובל, הפקולטה למדעים של אוניברסיטת פריז
 מנחה לדוקטורט:  פול פסקל (צר'), פייר ג'ליבואה (צר'), אג'ין דרמואה (צר')
 מוסדות:  קריסטופל, מחצבי ישראל, הקריה למחקר גרעיני - נגב
 תרומות עיקריות
 מחקרים תעשייתיים יישומים בתחומי אלקטרוכימיה, אנרגיה מתחדשת והיתוך קר
 
שמואל רביב (25 באוקטובר 1918 – 1 באפריל 2002) היה מדען, ממציא ויזם ישראלי בתחום פיזיקה ואלקרוכימיה, שבילה את חלק נכבד מזמנו במעבדה ונודע בעיקר בשל תרומתו למחקר שימושי תעשייתי באלקטרוכימיה ובאנרגיה מתחדשת. רביב היה חבר באיגוד הצרפתי לכימיה-פיסיקה (צר'), ממקימי הקריה למחקר גרעיני בנגב, חבר הוועדה לאנרגיה אטומית ומייסד חברת לימת לליטוש מתכות אלקטרוכימי.