משבר כלכלי
רשימת משברים כלכליים מתועדים בהיסטוריית העולם > המאה ה-18

| תמונה להמחשה | שנת המשבר | שם המשבר | מיקום המשבר | טווח תאריכי השפעת המשבר | פירוט |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1720 לספירה | בועת חברת הים הדרומית(אנ') | אנגליה |  | המשבר הכלכלי נבע כתוצאה ממניפולציה על שוק המניות. חברת הים הדרומית (South Sea Company), הוקמה במטרה להתמודד עם חובות הממשלה הבריטית, ובמטרה להשיג תוצאה זו משכה את הציבור להשקיע במניותיה. החברה הציעה שטרות הון והבטיחה רווחים גבוהים על חשבון תשלומים עתידיים שנחשבו לבטוחים. החברה נהנתה מהייפ (התרגשות מופרזת) וכל מי שיכול היה להשקיע רצה לקחת חלק בעסקה. לאחר שהשקעות ציבוריות גדולות התמקדו במניות החברה, מחירי מניות החברה עלו בצורה חדה, אבל בסופו של דבר הבלוף נחשף וערך המניות צנח באופן דרמטי. כשלון זה הוביל למשבר פיננסי חמור בבריטניה, שכלל פשיטות רגל רבות ופסיכוזה פיננסית. ההשפעה: בועה זו הפכה לאחת הדוגמאות המפורסמות בהיסטוריה הכלכלית של מניפולציות בשוק המניות, והשפעתה גרמה לשינויים חשובים בחקיקה ובמערכת הפיננסית בבריטניה, במטרה למנוע חזרתן של אירועים דומים בעתיד. |
|  | 1720 לספירה | חברת מיסיסיפי | ארצות הברית |  | המשבר היה תוצאה של בועה כלכלית שהקיפה את חברת המיסיסיפי (Mississippi Company), חברה שהוקמה על ידי המהנדס והיזם ג'ון לו. החברה הייתה מעורבת בפרויקטים כלכליים נרחבים במושבות הצרפתיות באמריקה, בעיקר באזורים סביב נהר המיסיסיפי, והייתה אחראית לניהול ההשקעות באזור זה. הסיבות למשבר: החברה הצליחה למשוך משקיעים רבים על ידי הבטחות לרווחים עצומים מההשקעות במושבות, והייתה מעורבת בהנפקת מניות רבות. בעזרת מדיניות מוניטרית שאיפשרה הדפסת כסף בניסיון להחיות את הכלכלה הצרפתית לאחר מלחמות יקרות, החברה יצאה להנפקת מניות מופרזת, תוך יצירת הייפ פיננסי מסיבי. הבועה הכלכלית: המניות של חברת המיסיסיפי, שהיו ממומנות בעזרת חוב מדינתי ויצירת כסף נייר, עלו באופן דרמטי בשוק. אולם, הערך המניות לא היה מבוסס על מציאות כלכלית מוצקה, והמוסדות הפיננסיים החלו לאבד אמון. בסופו של דבר, ערך המניות התרסק, והמשק הצרפתי חווה התמוטטות כלכלית גדולה. ההשפעה: המשבר הכלכלי של חברת המיסיסיפי גרם לפשיטת רגל של מאות אלפי משקיעים, פגע במערכת הפיננסית של צרפת וערער את האמון במערכת המוניטרית. ג'ון לו, שהיה אחראי למהלך, נאלץ לברוח מצרפת, והמדינה נותרה עם בעיות כלכליות חמורות. המשבר נחשב לאחת הדוגמאות הבולטות בהיסטוריה של בועות פיננסיות ושל מניפולציות בשוק ההון. |
|  | 1763 לספירה | משבר הבנקאות באמסטרדם 1763(אנ') | הולנד, גרמניה וסקנדינביה |  | המשבר הכלכלי של 1763 נגרם כתוצאה מקריסת שני סוחרים ובעלי בנקים חשובים, לינדרט פיטר דה נויבוויל ויוהאן ארנסט גוטצ'קובסקי. הקריסה שלהם יצרה פאניקה בשוק ההון, כיוון שהיו להם קשרים עם בנקים ומוסדות פיננסיים רבים. פאניקה זו פגעה במערכת הבנקאות האירופאית, במיוחד באמסטרדם, שהייתה מרכז פיננסי חשוב. המשבר לא נשאר מוגבל להולנד, אלא התפשט גם לגרמניה וסקנדינביה, שם קרסו גם בנקים נוספים. כתוצאה מהמשבר, נוצר חוסר אמון במערכת הבנקאות ובחברות הסחר האירופיות, מה שהוביל לירידה ביציבות הכלכלית. המשבר הדגיש את הפגיעות הכלכלות האירופיות למפגעים פיננסיים, ולטענת היסטוריונים, היה אחד הגורמים לשינויים בשיטות הניהול הפיננסי והחוקי במאה ה-18. |
|  | 1769 לספירה | בועת בנגל 1769(אנ') | הודו |  | חברת הודו המזרחית הבריטית, אחת החברות הגדולות באימפריה הבריטית, נכנסה למשבר פיננסי בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-18, בעקבות חובות רבים שנוצרו מהוצאות צבאיות ותחרות גוברת. המשבר התחיל כאשר החברה הנפיקה מניות במחירים גבוהים, מתוך תקווה למשוך כספים חדשים, אך הערכות היתר של המניות יצרו "בועה פיננסית". מחירי המניות המשיכו לעלות באופן מופרז מבלי שתהיה תמיכה כלכלית אמיתית מאחוריהם. כאשר החברה לא הצליחה להחזיר את התחייבויותיה הפיננסיות, המניות צנחו בצורה חדה, מה שגרם לנפילה בשוק ולהפסדים גדולים למשקיעים. המשבר פגע לא רק בחברה, אלא גם בכלכלה המקומית והוביל לירידה באמון במוסדות פיננסיים. המשבר גרם לשינויים בהבנה הכלכלית והפיננסית של התקופה, והשפיע על מדיניות הכלכלה האימפריאליסטית הבריטית בהודו, מה שהוביל לשינויים במערכת הקולוניאלית של בריטניה. |
|  | 1772 לספירה | משבר האשראי הבריטי 1773-1772(אנ') | בריטניה, הולנד | 1773-1772 לספירה | משבר פיננסי שהחל בלונדון ובאמסטרדם, בעקבות קריסת בנקאים בולטים: ניל, ג'יימס, פורדיוס ודאון. במהלך תקופה זו, מערכת הבנקאות הבריטית התמודדה עם בעיות עקב הנפקת אשראים מופרזת למספר סוחרים ומוסדות פיננסיים, מה שגרם להעמסת חובות על השוק. הקריסה החלה לאחר שמספר בנקים לא יכלו לעמוד בהתחייבויותיהם עקב חוסר נזילות פיננסית והפסדים שנגרמו משוקי המניות והתנודתיות הרבה. המשבר התפשט במהרה, לא רק בבריטניה, אלא גם לאמסטרדם, שהייתה מרכז פיננסי חשוב. הפאניקה שהתפשטה בין המשקיעים והסוחרים גרמה לנפילת מחירים בשוקי ההון, לפשיטות רגל רבות ולירידה חדה באמון במערכת הפיננסית. כתוצאה מכך, שוק האשראי כמעט נתקע, והמערכת הכלכלית נכנסה למצב של קשיים עמוקים. המשבר הוביל לשינויים במערכת הפיננסית הבריטית ולרגולציה מחמירה יותר בתחום האשראי. הוא הדגיש את הפגיעות של מערכות פיננסיות ותאגידים גדולים למשברים חיצוניים ופנימיים, והשפיע על מדיניות האשראי וההשקעות בעשורים שלאחר מכן. |
|  | 1776 לספירה | משבר מימון מלחמת העצמאות האמריקאית(אנ') | צרפת, ספרד |  | נגרם כתוצאה ישירה של ההשקעות הגדולות מצד צרפת וספרד במרד של המושבות האמריקאיות נגד בריטניה. צרפת, בהובלת המלוכה, השקיעה כ-1.4 מיליארד ליברות כדי לתמוך במורדים האמריקאיים, כולל מימון לצי, לציוד ולכוחות צבאיים. ספרד גם היא השקיעה כ-700 מיליון ריאל ספרדי(אנ'). ההשקעות הפיננסיות העצומות, במקביל להוצאות המלחמתיות, הובילו לצמיחה משמעותית בחובות של שתי המדינות. במיוחד בולטים ההשלכות של חוב זה על צרפת, שבסופו של דבר התרסקה כלכלית, ובין היתר גרם לקריסת המערכת הפיננסית שלה ולתחילת המהפכה הצרפתית ב-1789. המשבר הפיננסי בממלכות אירופאיות אלו הדגים את הסיכון הכלכלי במימון מלחמות ארוכות, והשפיע על מדיניות הכלכלה האירופאית בשנים שלאחר מכן. תמיכה פיננסית במלחמות זרות יכולה לעיתים להביא לסבל פנימי ארוך טווח, כפי שקרה בצרפת ובספרד. |

|  | 1785 לספירה | הפאניקה של 1785(אנ') | ארצות הברית |  | המשבר התרחש בעקבות השתוללות בהנפקת כספים במערכת הפיננסית ובמערכת הבנקאות. הממשלה הפדרלית לא הייתה יציבה. והמושלים לא היו יכולים לגבות מיסים ביעילות, כדי לממן את הוצאות המדינה ולשלם חובות מלחמה. לאור כך, הונפקו מטבעות נייר רבים, דבר שגרם לאינפלציה חדה ולירידה בערך הכסף. הנפקת כסף לא מגובה בזהב או כסף, לאור נטישת שיטת תקן הזהב, גרמה לאי-אמון במטבעות, והוביל לחוסר יציבות בשוקי המניות והאשראי. בנוסף, הבנקאות הלא מוסדרת וחדלות פירעון של עסקים נוספים חיזקו את הפאניקה. רבים חששו שהמדינה לא תוכל להחזיר את החובות הרבים שהצטברו בעקבות המלחמה עם בריטניה. המשבר הפיננסי של 1785 הדגיש את הצורך בהסדרה של מדיניות כלכלית, ובמיוחד את הצורך במערכת בנקאות יציבה. לאחר המשבר, הממשלה הפדרלית החלה לעצב את המערכת הכלכלית החדשה של ארצות הברית, שמאוחר יותר הובילה ליצירת הבנק הפדרלי ושער הדולר (כמו רכישת לואיזיאנה). |
|  | 1789 לספירה | פאניקת הנחושת 1789(אנ') | ארצות הברית |  | המשבר התרחש בעקבות עליית מחירי הנחושת, שהתפשטו כתוצאה מהשקעות ספקולטיביות של סוחרי נחושת. בשנות ה-80 של המאה ה-18, המחיר של מתכת הנחושת עלה בצורה חדה, בעיקר בגלל ביקוש מוגבר ממדינות אירופה והעלייה בהשקעות במכרות נחושת. ב-1789, קבוצת סוחרים ניסתה להפיק רווחים מהמצב על ידי קניית כמויות גדולות של נחושת במחירים גבוהים, אך השוק לא יכול היה לעמוד בקצב ההשקעות המוגזם. ברגע שהביקוש פחת והספקולציות לא צלחו, המחירים צנחו באופן חפוז. ההתפשטות: הפאניקה גרמה למפולת בשוק הנחושת, ולסוחרים ולבנקאים שהשקיעו במתכת הנחושת היו הפסדים כבדים. המשבר הפיננסי הזה השפיע בעיקר על המזרח הצפוני של ארצות הברית, אזור שבו היו רבים מהמכרות והסוחרים. ההשפעה: הפאניקה של 1789 הראתה את הסיכונים בהשקעות ספקולטיביות במתכות ומוצרים טבעיים. עם הזמן, המשבר חידד את הצורך בפיקוח על שוקי המניות וההשקעות, וגם הוביל להדגשת הצורך בהסדרת המערכת הכלכלית במדינה הצעירה. |
|  | 1792 לספירה | פאניקת 1792(אנ') | ארצות הברית |  | משבר פיננסי שנגרם בעיקר כתוצאה מהשקעות ספקולטיביות בשוקי המניות והאשראי. המשבר פרץ לאחר עלייה חדה במחירי המניות, במיוחד של הבנק הפדרלי, שנוסד בשנת 1791, ומניות חברות אמריקאיות אחרות. הספקולציות היו תוצאה של הקלות בהנפקת אשראי ומערכת בנקאית לא מוסדרת, שגרמו להשקעות לא זהירות. הבעיה החריפה כאשר סוחרים ועסקים גדולים החלו למכור מניות בהיקפים גדולים מדי, מה שגרם לקריסת מחירים וירידה חדה בערך המניות. הפאניקה גרמה לקריסה של בנקים ומוסדות פיננסיים רבים, ולחוסר יציבות בשוק האשראי. ההשפעה הייתה אובדן אמון בשוקי המניות וההון, וגרמה להידוק הרגולציה על הבנקים. אלכסנדר המילטון, שר האוצר, נקט צעדים לשיקום הכלכלה, כולל הצגת תוכניות למימון החוב הלאומי והסדרת מערכת האשראי, מה שהוביל לשיפור המערכת הפיננסית בארה"ב. |
|  | 1796 לספירה | פאניקת 1797-1796(אנ') | ארצות הברית ובריטניה | 1797-1796 לספירה | משבר פיננסי בבריטניה ובארה"ב, שנגרם משילוב ספקולציות מופרזות, בעיות במערכת האשראי, ומתח פוליטי. בבריטניה, המשבר נבע מהנפקת אגרות חוב לא מסודרת מצד הממשלה במהלך מלחמות נפוליאון, שהובילה לגידול בהוצאות צבאיות ועלייה בחובות. בנוסף, היו ספקולציות מופרזות במניות ובאג"ח, שהובילו לבעיות נזילות ולנפילות בשוקי האשראי והמניות. בארה"ב, המשבר היה קשור להקמת הבנק הפדרלי ולהנפקת כסף לא מגובה, מה שיצר אי יציבות כלכלית ועלייה בחובות ובספקולציות בסחורות ובמניות. הפאניקה הפיננסית גרמה לפשיטות רגל, סילוק חובות ונפילת מחירים בשווקים. ההשפעה הייתה הידוק הפיקוח על המערכת הפיננסית בבריטניה, והורדת שיעורי הריבית בארה"ב. המשבר הדגיש את הצורך בהסדרה טובה יותר של האשראי ומערכות הבנקאות בשתי המדינות. |