stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכאל הנגבי
הערות שוליים

1 2  מיכאל, אדם ולביא או בקיצור ארטי, מעריב, 26 בפברואר 1992
↑  רוגל אלפר, רק מלי לוי וירושלים יכולות להיות מרוצות מ"חשודה", באתר הארץ, 11 בפברואר 2015
↑  טל ניב, הפמיניזם של "שוסטר ושוסטר", באתר הארץ, 29 ביוני 2017
↑  דנה שמש, עכבר העיר, "שותפים": הסטלנים החדשים שלכם, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2016
↑  שוש אביגל, הצגה / בעצם זה בידור - "אבודים ביונקרס" מאת ניל סיימון בתיאטרון הקאמרי, חדשות, 20 בנובמבר 1991
הגר רם, שיעור בהישרדות - ״אבודים ביונקרס״, הקאמרי תל־אביב, חדשות, 1 בנובמבר 1991
משה בן שאול, ניל סיימון חדש בקאמרי, מעריב, 28 באוגוסט 1991
↑  ננו שבתאי, "הסוף": יכול להיות שההצגה תיהפך לקאלט, אבל היא מזכירה ערב דחקות של חברים, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2021
↑  ננו שבתאי, גידול ושמו בועז: קומדיה מהנה, למרות החוסרים והפספוסים, באתר הארץ, 23 ביוני 2021
↑  מיכאל הנגבי על הצגת היחיד "העד": "אני אחד מעשרת אלפים הסטנדאפיסטים המובילים", באתר חדשות 13, 4 בינואר 2023
↑  יגאל משיח, קולנוע - חבל על כל טיפה - ״המחצבה״ (1990), במאי: רוני ניניו, כל העיר, 6 ביולי 1990
מאיר שניצר, סרט / מסכת לחג הביכורים - 'המחצבה' - בימוי: רוני ניניו, תסריט: עירא דביר (על פי ספר של אהוד בן־עזר), חדשות, 2 ביולי 1990
↑  לולה קידר, עכבר העיר, לא קופץ מהמרפסת: מיכאל הנגבי אצל אסי דיין, באתר הארץ, 28 בפברואר 2012
↑  אורי קליין, "אול אין" הוא בלגן קולנועי מעורר ייאוש, באתר הארץ, 23 באפריל 2019
↑  פייבל חוזר - העכבר הקטן ובעל התושיה מציל שוב את העולם ”פייבל במערב הפרוע", חדשות, 10 ביולי 1992
1 2 3  תיגל נשיא, עכבר העיר, מיכאל הנגבי מתכונן לפתוח את הבמה, באתר הארץ, 30 באוגוסט 2010
↑  אהוד אשרי, מסע הרפתקאות, באתר הארץ, 22 במרץ 2005
↑  עכבר העיר, משחק מלוכלך - לקראת סיום העונה של "משחק מכור", צילמו חברי הפאנל ספיישל מוקומנטרי , באתר הארץ, 6 באפריל 2006
↑  רותה קופפר, מסע בין כוכבים, באתר הארץ, 25 במאי 2007
↑  יעל גאוני, ‏בעקבות תלונות הצופים: ביקורת על "כישרון או כישלון" ו"הדבר הגדול הבא", באתר גלובס, 9 ביולי 2007
↑  לי-אור אברבך, ‏"מגודלים", פורמט הריאליטי של סלקום ודורי מדיה, נמכר להפקה בספרד, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2009
↑  מורן שריר, "צחוק מעבודה" לא מצחיקה - הדבר הכי יציב במזרח התיכון, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2012
↑  עכבר העיר, בלונדיניות זה הכתום החדש: היפה והחנון חוזרת, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2013
↑  אריאנה מלמד, "עד כאן": איזון פוליטי הוא מכת מוות לסאטירה, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2018
↑  אורון שמיר, עכבר העיר, ריקודים סילוניים, באתר הארץ, 22 בינואר 2007
↑  ניב שטנדל, עכבר העיר, גיל קופטש איבד את המיקוד ומצא את הטמטום, באתר הארץ, 26 בפברואר 2011
↑  ויטה קיירס, ‏שעיר לנצח, באתר "Time Out ישראל", 1 ביוני 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304776605171  ISNI: 0000 0000 6946 8913  VIAF: 97451214   WorldCat (עם VIAF): 97451214 
מיכאל הנגבי מנחה את תוכנית הסאטירה עד כאן!
אאה

חותם הגליל השלם המתאר את אאה-אנכי כשנחלי מים עם דגים זורמים מכתפיו.
האל אֶאָה (Ea) הוא אל מסופטמי קדום, אדון אבזו (בשומרית: Abzu) או אפסו (באכדית: Apsu), אל המים המתוקים שמתחת לאדמה. הוא מזוהה עם האל אנכי (Enki) השומרי.
דמותו של האל אאה

אאה הוא פטרון המים המתוקים, אל הטיהור הפולחני: מי טיהור פולחניים נקראו "מימיו של אאה" אאה שלט באמנויות הכישוף והלחש. בכמה סיפורים הוא היה גם האל הנותן צורה, וכך גם הפטרון של אומנים ואמנים; הוא היה ידוע כנושא התרבות. בתפקידו כיועץ למלך, אאה היה אל נבון, אם כי לא כוחני. במיתוס האכדי, כפי שמתפתחת דמותו של אאה, הוא מופיע לעיתים קרובות כמגשר חכם שיכול להיות עקלקל וערמומי. במיתולוגיה האכדית הוא אביו של מרדוך, האל הלאומי של בבל.
מקום משכנו של אאה הוא באבזו - המים מתחת לפני הקרקע שמקושרים אל בארות, מעיינות ומקווי מים מתוקים, ומקום מושבו מקושר גם לחושך. תיאורים קדומים מתארים את אאה כאל של שפע וסדר, וגם כבעל יחס נדיב ודואג לאנושות, וייתכן שמשום כך אאה היה אל מרכזי בהשבעות לחשים עתיקים וטקסי היטהרות. בנוסף לכך, לאאה מיוחסים כוחות ריפוי קסומים.
אאה בסיפור בריאה האדם

סיפור בריאת האדם לפי המיתוס של המסורת האכדית והמיתולוגיה המסופוטמית.
האגדה נמצאה בכמה גרסאות שונות ובמיקומים שונים. הגרסה המקיפה ביותר כתובה על הלוח 348VAT (על פי שיטת הקטלוג של מוזיאון וורדרסיאטשס, (אנ')) נמצאה באל-עמארנה במצרים ומשויכת למאה ה-14 לפנה"ס. גרסאות נוספות נמצאו בספריית אשורבניפל, משויכות למאה ה-7 לפנה"ס וכתובות על הלוחות: 15072K, 8743K, 8214K, 9994K, על פי שיטת הקיטלוג של קארל ביזולד.
הדמויות המרכזיות בעלילה הם 'אדאפה' האדם הראשון, האל 'אאה'- אל המים המתוקים שיצר את אדאפה, שוטו הרוח הדרומית, והאלים אנו דומוזי וגיזידה. העלילה עוסקת בבריאת האדם הראשון, מטרתו בעולם ועל הטרגדיה שהיה יכול לזכות בחיי נצח, אך לא זכה בסופו של דבר בשל קנאותם של האלים.
האגדה מספרת על אאה, אל המים המתוקים, שיצר שבעה חכמים. מטרתם הייתה ללמד ולחנך את העולם לדרכי עבודה נאותות, והראשון שבהם הוא אדאפה שניחן בחכמת האלים אך לא באלמותיות. אדאפה שימש ככהן לאל אאה בעיר ארידו. שם, בין כלל תפקידיו ככהן, אדאפה היה צריך להגיש דגים שהיה דג מהים במקדשו של האל.
יום אחד כשהיה אדאפה בעיצומו של דיג בסירתו, הגיעה שוטו הרוח הדרומית והעיפה את אדאפה מסירתו. אדאפה שלא חווה קושי עד אז בחייו, ושלא היה צריך להתמודד עם בעיות מעין אלה בעבר, קילל את הרוח ש'כנפיה יישברו'. עוצמת דיבורו הייתה חזקה כל כך, עד שכנפיה של שוטו נשברו והרוח לא נשבה שבוע שלם. חוסר פעילותה של שוטו הורגש על ידי האלים במשכנם בשמים, שהפסיקו להרגיש בנעימות האוויר הקר שהיה עולה כמו בעבר. אל השמים אנו דורש להביא את העבריין בפניו למשפט על מעשיו הרעים.
אאה יוצרו של אדאפה, המכיר את דרכי האלים, מתדרך את אדאפה לפני עלייתו למרומים כדי שיצא מהמשפט בשלום. אדאפה מבצע את כל הנחיותיו של אאה ומתייצב בפני שומרי הסף של ארמונו של אנו, דומוזי וגיזידה - אלי הצמחייה והירקות. לבושו האבל ומילותיו החנפניות של אדאפה, גורמות לאלים לחוס עליו ולזכות אותו במשפט. אנו מציע לו לאכול ולשתות מהלחם והמים של האלים, שיגרמו לו להפוך לבן אלמוות. אדאפה מסרב מפני שאאה הזהיר אותו שלא יאכל וישתה מהם, משום שלחם ומים אלו יהרגו אותו. אנו צוחק מסירובו של בן התמותה לאכול מלחם האלים ושולח אותו חזרה לארץ.
אאה בסיפור הבריאה הבבלי אנומה אליש

בסיפור הבריאה הבבלי, "אנומה אליש", אאה משחק תפקיד מרכזי, ובעזרת לחש הורג את אַפְּסֻ שתכנן להשמיד את האלים.
הסיפור נכתב במקור כמזמור דתי והיה לחלק בלתי נפרד מהאַכִּיתֻ, חגה הדתי הראשי של בבל.
על פי המיתוס, במקור העולם היה עשוי שתי אלוהויות, תִּאֲמַת – המים המלוחים ואַפְּסֻ – המים המתוקים. אלוהויות אלו בראו את האלים האחרים.
כאשר הסתכסכו ביניהן קבוצות האלים אאה השמיד את אַפְּסֻ, ותאמת נשבעה לנקום באלים, מרדוך הביס את תיאמת ויצר מגופה של את השמים והארץ.
האל אנכי

בתקופה הבבלית הקדומה (1600-2000 לפנה"ס) התאחדה דמותו של אאה עם דמותו של אנכי בתהליך הקרוי סינקרטיזם – זיהוי של אל אחד עם אל אחר, שהיה נפוץ מאוד בעולם הקדום.
שמו המלא של אנכי הוא En-ki-(a)k ותרגומו: "אדון/מנהל (של) הארץ". פירוש המילה En הוא אדון, ואת המילה Ki אפשר לתרגם ביתר דיוק ל: "כל העולם הנמצא מתחת לפני האדמה" מפני שאנכי קשור למים המתוקים שמתחת לפני האדמה ושם הוא שוכן. הוא קיבל את הכינוי: "אדון/מנהל הארץ" אולי מפני שהמים המתוקים שבתחומו מפרים את האדמה ומאפשרים לגדל בה צמחים.
אאה ומרדוך

האל אאה הוא אביו של האל מרדוך. ובהמשך דמותו נטמעה בזאת של מרדוך לפי אחד הסיפורים כאשר ראה האל כי בנו בעל סגולות העולות על שלו העביר לידיו את השליטה על המין האנושי.
אאה ויהוה

בסוף המאה ה־19 מספר חוקרים הבחינו בדמיון בין יהוה לבין אאה/אנכי, עם התאמות שונות במסורות התאולוגיות של האלים הללו, בשמות עצמם, בתפקידים על פי חלק מהמסורות ובמאפיינים נוספים. חוקרים אלו הציעו כי אולי מקורותיו של יהוה במסורות של אאה, אולם בתקופה ההיא השערה זו לא התקבלה במחקר.
החל מסוף המאה ה־20, לצד התרחבות המחקר במזרח הקדום, נבחן הנושא מחדש, ויש מספר חוקרים הרואים היתכנות בהקבלה בין האלים. החוקר שין קנג הצביע על מספר ראיות התומכות בהקבלה זו. קנג מצביע על ראיות בלשניות התומכות באפשרות שהשם תורגם, כך ש"יהוה" היא תרגום אפשרי ל"אאה קיים". בנוסף מצביע קנג על מסורות לפיהן אאה היה האל שברא את האנושות, שולט בגורל האנושות ומייעץ לה ומנחה אותה, בדומה לתפיסות המזוהות עם יהוה. בנוסף על פי מסורות מסופוטמיות עתיקות, אנקי/אאה היה האל שהנחה את בני האדם (זיאוסודרה, בגרסה השומרית) כיצד לבנות תיבה להינצל מין המבול, וכן כיצד לבנות את בית מקדשו – גם כן הקבלות טקסטואליות ליהוה.
אאה באנטוליה

האל אאה ידוע גם מטקסטים מאנטוליה, ובהם טקסטים חתיים, וכן כתובת אזתוד שבה הוא מופיע כמקביל לאל קנ ארץ.
הערות שוליים

↑  אביגדור ויקטור הורוויץ, "לדיוקנו של האל המסופוטמי", מתוך: מנחם קיסטר, יוסף גייגר, נדב נאמן ושאול שקד (עורכים), אלי קדם: הפוליתיאזים בארץ ישראל ושכנותיה מן האלף השני לפנה"ס ועד התקופה המוסלמית (ירושלים: יד יצחק בן צבי, 2008), עמ' 11
↑  https://www.britannica.com/topic/Ea
↑  Hannes D. Galter. "The Mesopotamian god Enki/Ea", Religion Compass (March 2015, volume 9 issue 3) page 66-67
↑  בימים הרחוקים ההם: אנתולוגיה משירת המזרח הקדום, עמ' 11-12
↑  Peeter Espak, The god Enki in Sumerian Royal Ideology and Mythology (Tartu: Tartu university press, 2010) page 165
↑  אביגדור ויקטור הורוויץ, "לדיוקנו של האל המסופוטמי", מתוך: מנחם קיסטר, יוסף גייגר, נדב נאמן ושאול שקד (עורכים), אלי קדם: הפוליתיאזים בארץ ישראל ושכנותיה מן האלף השני לפנה"ס ועד התקופה המוסלמית (ירושלים: יד יצחק בן צבי, 2008), עמ' 7
↑  "לדיוקנו של האל המסופוטמי", עמ' 9
↑  "לדיוקנו של האל המסופוטמי", עמ' 11
1 2  Tony Ormond Nugent, Star-god: Enki/Ea and the biblical god as expressions of a common ancient Near Eastern astral-theological symbol system, Syracuse University, ‏1993
↑  Shin T. Kang, Hebrew Abstracts Vol. 13 (1972), pp. 73-75 (3 pages)
↑  Manfred Weippert, Elemente phönikischer und kilikischer Religion in den Inschriften vom Karatepe, Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft: Supplement I, 1969, עמ' 200–201, 203
| המיתולוגיה המסופוטמית |
| --- | --- | --- |
| הפנתאון השומרי והאכדי | אבזו – אפסו (אנ') • אוּתוּ – שַמַש (אנ') • איננה – אשתר • אנו • אנכי – אאה • אנליל • אשור • מרדוך • נינגל (אנ') – נִכַּל • נינורתה • נינחורסג – בלת־אילי • נינליל • נינקאסי • נינתינוגה (אנ') • נרגל • ננה – סין • שלמנו • תיאמת • דומוזיד – דואוזו (תמוז) |  |
| יצירות ספרותיות חשובות | אנומה אליש • הוראות שורופק • עלילות גילגמש |  |
| יצורים מיתולוגיים | אנזו (מפלצת) • חומבבה • למסו • פזוזו • פר השמיים (אנ') |  |
| גיבורים | אותנפישתים • אנכידו • גילגמש • זיאוסודרה • אדאפה |  |
הוגו ריכטר

| --- | --- |

 לידה:  21 באוגוסט 1887 קוסג, הונגריה 
 פטירה:  24 באפריל 1945 (בגיל 57) ארז'בטווארוש, הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תפקידים:  רופא, נוירולוג 
 
הוגו ריכטר (בהונגרית: Richter Hugó; קסג, 21 באוגוסט 1887 – בודפשט, ארז'בטווארוש, 24 באפריל 1945) היה דוקטור לרפואה יהודי-הונגרי, נוירולוג. פרופסור, מנהל מחלקה ורופא ראשי בבית החולים היהודי.
קורות חייו

הוגו ריכטר נולד במשפחה יהודית כבנם של ז'יגמונד ריכטר, רב (1860–1910) ושל אֶמִילִיָה רייך (1865–1946). אביו נפטר מוקדם, וכילד שני, הוא עזר לאמו לגדל את עשרת אחיו. הוא סיים את בית הספר התיכון בנובה זמקי. את לימודיו השלים באוניברסיטת בודפשט (שמה כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד) ומחוצה לה. בשנת 1909 הוסמך לרופא, ולאחר מכן ביצע שירות צבאי חובה. בתחילת דרכו הרפואית, בשנים 1910–1912, הוא היה מתמחה במרפאה הנוירולוגית של ארנה ינדראשיק. משנת 1912, הוא היה רופא ומרצה במכון להיסטולוגיה של המוח בראשותו של פרופסור קארוי שאפר. במלחמת העולם הראשונה שירת בדרגת רופא גדודי ורופא כללי. בשנת 1924, ביקש ממנו הנריק בנדיקט, מנהל בית החולים היהודי ברחוב סאבולץ' (שמו היום: המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט, לעמוד בראש המחלקה הנוירולוגית החדשה של בית החולים. מהשנה שלאחר מכן עבד בבית החולים כרופא ראשי וגם מנהל מחחלקה. בשנת 1929, הוסמך כמרצה בכיר פרטי (לא חלק מהסגל) באוניברסיטה בתחום הפתולוגיה והרפואה של מחלות עצבים. בשנת פרוץ מלחמת העולם השנייה הוצעה לו עבודה בארצות הברית, אך הוא נשאר בממלכת הונגריה בגלל אמו הקשישה. בתקופת הכיבוש הגרמני הוא נגרר למחנות שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) לחפירת תעלות ולאחר ששרד וחזר משם עבד בבית החולים לרפואה דחופה ברחוב וושלני. ב-14 באפריל 1945 נדרס על ידי מכונית ליד כיכר אוקטוגון, ומת מפצעיו שבוע לאחר מכן.
ריכטר ערך מחקר משמעותי על מיגרנה ואפילפסיה. הוא היה הראשון שהראה בחתכים היסטולוגיים נוכחות של טרפונמה בחוט השדרה של tabes dorsalis. עבודתו המדעית נוגעת בעיקר להיסטולוגיה הבריאה והפתולוגית של המוח. מחקריו על ההיסטופתולוגיה של ניוון עמוד השדרה ידועים בעיקר בחו"ל. מחקריו פורסמו בעיקר בכתבי עת ומגזינים זרים. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט (5ב-10-14).
לקריאה נוספת

Alexander, Emed. "Emlékezés Richter Hugóra". mazsihisz.hu. נבדק ב-2021-04-11. אלכסנדר אמד:לזכרו של הוגו ריכטר. (אלכס אמד, רופא ילדים ישראלי בדימוס יליד הונגריה המתגורר בחיפה).
"Egy orvos - az embertelenségben. Kilencven éve született Richter Hugó". Új Élet. Budapest. 33 (3). 1978-02-01. (אוי אלט:לפני 90 שנה נולד הוגו ריכטר)
Jeles magyar zsidó orvosok lexikona. Budapest: Makkabi. 2001. (אנדראש גרגיי: רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
Tariska István (1988-05-15). "Richter Hugó emlékezete". Orvosi Hetilap. 129 (20). נבדק ב-2021-04-11. (לזכרו של הוגו ריכטר. 1988)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a kőszegi izraelita hitközség születési akv. 13/1887. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-04-11.
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 3235/1945. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-04-11.
↑  "Az érsekújvári hitközség gyásza". Egyenlőség. 1910-09-11. p. 11. נבדק ב-2021-04-11.
↑  "Súlyos közlekedési baleset érte Richter Hugó egyetemi magántanárt". A Reggeli. 1945-04-23. p. 4. נבדק ב-2021-04-11.
כרומוזום Y

ביונקים, כרומוזום Y הוא כרומוזום מין, הקובע יחד עם כרומוזום X את מינו של הפרט. אצל היונקים הוא כולל את הגן SRY שהוא הגורם המעורר את התפתחות המיניות של הזכר וגנים נוספים המקודדים רק לתכונות הקשורות למערכת הרבייה ולהבדלים בין זכרים ונקבות.
לרוב היונקים יש זוג אחד של כרומוזומי מין בכל תא. לזכרים יש כרומוזום Y וכרומוזום X, בעוד לנקבות יש שני כרומוזומי X. הגן SRY מעורר את ההתפתחות המינית כבר בשלב העוברי של האדם. הגנים הנוספים המצויים בכרומוזום Y דרושים לשם ייצור סדיר של תאי זרע.
כרומוזום ה-Y הוא הקטן שבכרומוזומים ומכיל גנים מעטים יחסית.
פתולוגיה > מספר חריג של כרומוזומי Y באדם

אדם אינו יכול להתקיים בלא כרומוזום X, אולם מספר לא שגרתי של כרומוזומי X או Y יוצר תסמונות קלות יחסית. דוגמאות נפוצות הן הטריזומיה XYY המכונה תסמונת XYY וגורמת להגברת סממנים גבריים וסיכויים גדולים יותר מהרגיל להפרעות נוירולוגיות קלות, והמונוזומיה X0 המכונה תסמונת טרנר הפוגמת בהתפתחות השלד וגורמת לעקרות.
פתולוגיה > מחלות בתאחיזה למין

העובדה שאצל זכר היונקים ישנם גנים רבים בעלי עותק בודד – על כרומוזום ה-X, בניגוד לנקבה שיש לה שני כרומוזומי X ולכן שני עותקים של גנים אלה, הופכת את הזכר לחשוף יותר למחלות תורשתיות. לדוגמה, הגנים המקודדים לראיית צבעים באדם מצויים בכרומוזום X ובאחד מכל 11 גנים כאלה יש פגם. לכן אחד מכל 11 גברים ואחת מכל 121 נשים (11 בריבוע) הם עיוורי צבעים.
אבולוציה

זכר הוא מי שגופו מייצר תאי זרע ואילו נקבה היא מי שגופה מייצר תאי ביצית. קיימות מגוון סיבות אבולוציוניות משוערות להתקצרותו ההדרגתית של כרומוזום ה-Y, העשויה להסתיים בהיעלמותו כליל.
ביומטריה מולקולרית של כרומוזום Y

רצף כרומוזום ה-Y אינו מופרע בשחלוף, אלא רק במוטציות, ומשום שמוטציות הן נדירות, רצף כרומוזום ה-Y עובר בשלמותו מאב לבן ומאפשר לערוך מעקב אחר שושלות זכריות במחקרים בגנטיקה אבולוציונית.
ראו גם

אדם כרומוזום Y
הערות שוליים

↑  https://doi.org/10.1016/j.cell.2006.02.024
מוחמד אל-מהדי

מוחמד בן חסן אל-מהדי (בערבית: محمد بن الحسن المهدي) היה האימאם השיעי השנים-עשר אשר נעלם במאה ה-9. לפי  אמונת הזרם העיקרי של השיעה, מוחמד אל-מהדי הוא המשיח שיגאל את העולם באחרית הימים.
תולדות חייו

מוחמד בן חסן אל-עסכרי נולד ב-15 בחודש שעבאן בשנת 256 להג'רה (18 ביולי 870). נראה שאימו נרג'ס הייתה שפחה נובית, אך יש מקורות הטוענים כי הייתה צאצאית של הקיסר הביזנטי. מכיוון שחששו שהשלטונות העבאסיים העוינים יפגעו בבנו של האמאם ה-11, דבר הריונה של נרג'ס וגם לידת בנה הוסתרו מן הציבור. שנות ילדותו של מוחמד בן חסן אל-עסכרי עברו עליו במסתור, כשהוא מתחבא מאימת העבאסים.
בשנת 874 (260 להג'רה), כשהיה בן חמש, נפטר אביו, ומוחמד הילד הפך לאמאם השנים-עשר, האחרון בשרשרת האמאמים. אז התחילה תקופת "ההיעלמות הקטנה" (אל-ע'יבה א-צע'רא) שלו, שנמשכה כשבעים שנה, עד שנת 940 (329 להג'רה). במהלך תקופה זו, היו לאמאם השנים-עשר אנשי קשר או מתווכים שקישרו בינו ובין הקהילה השיעית. בסוף תקופה זו קיבל המתווך האחרון מכתב מן האמאם השנים-עשר בו כתב כי מעתה והלאה, ועד סוף הימים, אף אחד לא יראה את האמאם הנעלם, לא יהיה מתווך שלו, ומי שמכריז על עצמו ככזה הוא מתחזה ונוכל. מנקודה זו נכנס האמאם השנים-עשר ל"היעלמות הגדולה" (אל-ע'יבה אל-כברא), הנמשכת מאז ועד אחרית הימים.
אחרית הימים

בבוא העת, יופיע האמאם הנעלם ממקום מושבו הנסתר ויגאל את המוסלמים ויושיע אותם. מועד חזרתו של האמאם הנעלם אינו ידוע, ואף אסור לנסות ולנחשו. למרות זאת, הספרות השיעית משופעת בתיאורים על האותות המלווים את חזרתו: תחילה ישררו רוע ועריצות בכל מקום, הבערות תגבר על החכמה והידע והאנשים יכפרו באל. אויבו הגדול של האמאם הנעלם הוא א-סופיאני, שיוביל צבא מתנגדים. תישמע קריאה גדולה משמיים, שתזעזע את העולם כולו. האמאם המהדי יעמוד בראש צבאות המוסלמים הנאמנים כנגד המתנגדים ויכניע אותם. אל המהדי יתלוו אז כמה דמויות מופת מראשית האסלאם שיחזרו לחיים. ניצחון המהדי ישליט את דת האמת ברחבי העולם.
כינויים

האמאם הנעלם (או: האמאם הנסתר) (غائب)
אל-קאאם (القائم) - העומד (לבוא), הקם (לתחייה)
אל-מהדי (المهدي) - המודרך (על ידי אללה)
צאחב א-זמאן (صاحب الزمان) - אדון הזמן
חוג'ת אללה (حجة الله) - מופת אללה
הערות שוליים

↑  J. M. Hussain, The Occultation of the Twelfth Imam: A Historical Background, London, 1981, chap. 4-7.
↑  אבן באבוויה, כמאל א-דין, חלק 2, פרק 45, עמ' 516, מס' 44.
↑  M. A. Amir-Moezzi, “Contribution à la typologie des rencontres avec l’imam caché (Aspects de l’imamologie duodécimaine II),” Journal Asiatique 284, 1996, pp. 122-123.
↑  M. A. Amir-Moezzi, “Eschatology in Imami Shiʾism,” in EIr. VIII, 1998, pp. 575-581.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588131505171  GND: 137173105  ISNI: 0000 0000 7267 1576  LCCN: n84077035  SELIBR: 239550  SUDOC: 157166708  VIAF: 43237806   WorldCat (עם VIAF): 43237806
שלום ארוש

| --- | --- |

 לידה:  15 באפריל 1952 (בן 72) כ' בניסן ה'תשי"ב בני מלאל,מרוקו
 כינוי:  שר החיוך
 מדינה:  ישראל, מדינת החסות הצרפתית במרוקו 
 השתייכות:  חסידות ברסלב
 תחומי עיסוק:  חובש קרבי, רב, ראש ישיבה, מנהיג רוחני, דרשן, בעל הלכה, מחבר ספרים
 רבותיו:  הרב לוי יצחק בנדר, הרב יהודה זאב ליבוביץ, הרב אליעזר ברלנד.
 תלמידיו:  שולי רנד, צבי יחזקאלי, אלייצור
 חיבוריו:  ראו פסקה
 בת זוג:  מרים ארוש
 צאצאים:  נחמן ארוש, נתן ארוש
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת "חוט של חסד"
 
 https://www.ravarush.co.il
 
הרב שלום ארוש (נולד בכ' בניסן ה'תשי"ב, 15 באפריל 1952) הוא רב ישראלי, מראשי רבני חסידות ברסלב בישראל, ראש מוסדות "חוט של חסד" לחוזרים בתשובה.
הרב מדגיש באופן קבוע בשיעוריו את חשיבות האמונה והשמחה, שעליה בנויה חסידות ברסלב.
ביוגרפיה

נולד וגדל בעיר בני מלאל שבמרוקו. בצעירותו למד בחב"ד במרוקו. בגיל שלוש עשרה עלה עם משפחתו לישראל והתגורר בפתח תקווה. את שירותו הצבאי עשה כחובש קרבי ביחידת הפינוי בהיטס ירפ"א 386 בחיל האוויר, שמאוחר יותר צורפה ליחידה 669.
למד ראיית חשבון באוניברסיטת תל אביב ובגיל 23 חזר בתשובה בעקבות מותם של כמה מחבריו ליחידה בהתרסקות ההרקולס בג'בל חלאל בדרך לפעולה מבצעית. בין היתר עמד בקשר עם הרב יצחק גינזבורג. בהמשך למד בישיבת שובו בנים והתקרב לחסידות ברסלב. עבר לבני ברק והפך לאחד מתלמידיו הקרובים של אליעזר ברלנד ששלח אותו ללמוד בישיבת דבר ירושלים אצל הרב יואל שוורץ. באותה תקופה למד גם אצל הרבנים משה ובר, לוי יצחק בנדר ושמואל שפירא.
מרבותיו היה הרב יהודה זאב ליבוביץ בשנת 1985 הקים בברכת ברלנד את מוסדות "חוט של חסד". עם תלמידיו נמנה השחקן והזמר שולי רנד.
הרב ארוש עוסק בשיעורים לחוזרים בתשובה ובשיחות במקומות שונים בארץ. הוא מכונה בפי תלמידיו "שר החיוך", עקב מנהגו לשלב הומור בשיעוריו ובפרט להתחיל כמעט כל שיעור בבדיחה. הרב ארוש מגיש תוכניות רדיו שבועית בשיתוף מאזינים בגלי ישראל וברשת מורשת, יחד עם אשתו.
מדי שבוע עולה ליוטיוב תוכנית שאלות ותשובות עם הזמר יאיר אלייצור, בה ניתן לשאול אותו שאלות.
הרב ארוש השתתף בקליפים של תלמידו אלייצור וכמו כן שימש דמות מתווכת באיחוד משפחות בתוכנית הדוקו-ריאליטי עוד ניפגש.
בשנת 2014 הוציא את הספר "גן האמונה העולמי", לימוד אמונה לאומות העולם, עם הלכות שבע מצוות בני נח. הספר הפך לרב מכר עולמי ותורגם לשפות רבות: רוסית, ספרדית, פורטגזית, אנגלית, איטלקית, פרסית ועוד.
ביוני 2024 הוציא תלמידו הזמר אלייצור, את השיר 'תמיד אוהב אותי', כשאת המילים לשיר כתב הרב ארוש. בהמשך בחודש ספטמבר של אותה שנה, הוציא הזמר ששון שאולוב גרסת כיסוי חדשה לשיר שהפכה במהרה ללהיט המושמע בכל המגזרים בישראל, ואף שר אותו יחד עם הרב ארוש על אותה במה. באוקטובר 2024 הוציא הזמר קובי פרץ קאבר מיוחד לשיר, אותו שר יחד עם הרב ארוש. באותו חודש אף הוציא הזמר איציק דדיה קאבר משלו.
חיים אישיים

ב-2014 התחיל לאמץ אורח חיים טבעוני.
הרב ארוש מתגורר בירושלים, נשוי למרים ואב לאחד עשר.
מחיבוריו

בגן האמונה - מדריך לאושר וסיפוק בחיים. יצא במהדורה מורחבת בשם "בגן האמונה המבואר", שהודפסה מאות אלפי עותקים ותורגמה לשש שפות.
בגן עדן מקדם - מדריך לאושר בחיי הנישואין
בגן השלום - מדריך שלום בית לגברים
חכמות נשים - מדריך שלום בית לנשים
בגן הגעגועים - פירוש לסיפור "מעשה מאבדת בת מלך" מסיפורי מעשיות משנים קדמוניות של רבי נחמן מברסלב
בגן החכמה - פירוש לסיפור "מעשה מחכם ותם" מסיפורי רבי נחמן
בגן האושר - מדריך לאושר ולפרנסה באמונה
שעריו בתודה - מדריך להודיה להקב"ה
נחמן הקטן - סיפור לילדים על אמונה ותפילה
דוד יפה עיניים  - סיפור לילדים על דוד המלך
ליקוטי מוהר"ן "שלום מלכות" - פירוש על הספר ליקוטי מוהר"ן של רבי נחמן מברסלב
בשדי יער - בגן התפלה וההתבודדות - בנושא ההתבודדות
חינוך באהבה - בגן החינוך - על חינוך ילדים
השם רופאך - בענייני רפואה
גן הדעת - פירושי אמונה לספר בראשית
בריתי שלום - על ענייני קדושת האדם, משמעותה הרוחנית והגשמית והדרך להשגתה
אמרתי תודה ונושעתי - מאה ותשעים סיפורי תודה מהחיים, ירושלים תשע"ו
אור חדש- בגן הכיסופים והרצון- בעניין כח הרצון
א'-ב' של החיים - סיכום תמציתי של כל ספריו לעצות מעשיות לכל שלבי החיים
נפלאות התודה
התודות והנפלאות שלי
בגן האמונה לנוער ולתלמידים-מדריך לאושר וסיפוק בחיים לילדים בני 12 ומעלה ולנערים
קונטרס אהבת ישראל במסירות נפש.
כמו כן מופצים דיסקים וספרים משיעוריו.
לקריאה נוספת

אליעזר באומגרטן, בין מרוקו לאומן: זהויות עדתיות בחסידויות ברסלב, פעמים 131 (תשעב), 147-178
הערות שוליים

↑  שם משפחתו המקורי הוא "הרוש" בה"א (כך שם המשפחה שהופיע בתעודת אביו ואמו, וכך נקראים אחי אביו ושאר משפחתו עד היום). כשהגיע לארץ אנשי הסוכנות כתבו את השם לפי מה ששמעו ומכאן הצורה המשובשת ארוש בא'.
↑  גן האמונה העולמי, באתר ברסלב
↑  דור מאיר מועלם, ‏ועוד יותר טוב: ששון איפרם שאולוב מקום ראשון בישראל, באתר ‏מאקו‏, 30 באוקטובר 2024
↑  הרב שלום ארוש הערוץ הרשמי, תמיד אוהב אותי | ששון איפרם שאולוב (הופעה חיה) עם הרב שלום ארוש והרב יהושע מרגלית, באתר YouTube, ‏10.10.2024
↑  קובי פרץ & הרב שלום ארוש - שיר האמונה / ה׳ יתברך (Prod. by Yaaqov Lamay & Or Cohen) - קאבר, באתר YouTube
↑  איציק דדיה הערוץ הרשמי, Itzik Dadya - Tamid Ohev Oti (Cover) | איציק דדיה - תמיד אוהב אותי (קאבר), באתר YouTube, ‏21,10,2024
↑  הרב שלום ארוש טבעוני, בבלוג "טבעונות ביהדות", 21 ביוני 2015
הרב שלום ארוש מתייחס לאיסור צער בעלי חיים - שיחה עם מאזין בתוכנית הרדיו שלו "בגן האמונה" ב"גלי ישראל", באתר יוטיוב
| חסידות ברסלב |
| --- | --- | --- |
| אתרים | אומן • ברסלב • קבר רבי נחמן מברסלב |  |
| רבנים | נחמן מברסלב • נתן מברסלב • נחמן מטולטשין • נחמן מטשערין • אברהם חזן • אברהם שטרנהרץ • אלתר טפליקר • ישראל קרדונר • ישראל דב אודסר • לוי יצחק בנדר • שמואל שפירא • גדליהו אהרן קניג • יחיאל מיכל דורפמן • אלעזר מרדכי קניג • יעקב מאיר שכטר • אליעזר ברלנד • אליעזר שלמה שיק • ישראל יצחק בזנסון • שלום ארוש • ארז משה דורון • ניסן דוד קיוואק • יצחק לעזער |  |
| ספרות | ליקוטי מוהר"ן • הספר הנשרף • ספר המידות • סיפורי מעשיות משנים קדמוניות • שיחות הר"ן • מגילת סתרים • ליקוטי עצות • ליקוטי תפילות • ליקוטי הלכות • עלים לתרופה • שבחי הר"ן • חיי מוהר"ן • ימי מוהרנ"ת • משיבת נפש • ספרים נוספים |  |
| קהילות | קהילת ברסלב צפת • ישיבת שובו בנים • מוסדות חוט של חסד • נ נח נחמ נחמן מאומן • השול |  |
| מנהגים | תיקון הכללי • התבודדות • הקיבוץ באומן • ניגוני ברסלב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300684805171  ISNI: 0000 0001 2213 8332  LCCN: n2003060272  MusicBrainz: d02ae74b-45ca-492b-9210-385c504e4ca0  NKC: zmp2014838906  VIAF: 97340542   WorldCat (עם VIAF): 97340542
אריך מנדלסון

| --- | --- |
אריך מנדלסון
אריך מנדלסון
 לידה:  21 במרץ 1887 הקיסרות הגרמנית אלנשטיין, ממלכת פרוסיה
 פטירה:  15 בספטמבר 1953 (בגיל 66) ארצות הברית סן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מינכן  אוניברסיטת ורוצלב  האוניברסיטה הטכנית של מינכן  האוניברסיטה הטכנית של ברלין 
 תקופת הפעילות:  1912–1953 (כ־41 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות
 זרם באמנות:  האובייקטיביות החדשה 
 יצירות ידועות:  מגדל איינשטיין
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1943) 
 
אריך מנדלסון (באנגלית: Erich Mendelsohn;‏ 21 במרץ 1887 – 15 בספטמבר 1953) היה אדריכל יהודי-גרמני בעל שם עולמי, אשר הושפע בעבודתו בעיקר מן האסכולות האקספרסיוניסטית והפונקציונליסטית באדריכלות. חותמו של מנדלסון באדריכלות הארץ ישראלית בא לידי ביטוי בשורת מבנים עירוניים בעלי ערך שתכנן בתקופת היישוב העברי.
ביוגרפיה

אריך מנדלסון נולד בשנת 1887 בעיר אלנשטיין בפרוסיה המזרחית שבגרמניה (כיום אולשטין בפולין).
עם עליית היטלר לשלטון בגרמניה - מנדלסון היגר לאנגליה וכן גם עלה לארץ ישראל, ובהן התגורר ופעל במקביל.
מנדלסון, שהיה ארכיטקט בעל שם עולמי, לא הסתגל לתנאי החיים בארץ ישראל תחת המנדט הבריטי, ולכן ירד בשנת 1941 לארצות הברית, שבה נפטר בסן פרנסיסקו שבקליפורניה, בשנת 1953.