stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארי תורגילסון
הערות שוליים

↑  Laxdœla saga 78
↑  Íslendingabók 9
↑  איסלנדינגאבוק
↑  Siân Grønlie במבוא ל Íslendingabók בתרגום לאנגלית מאת סיאן גרנלי 2006 עמ' XI
↑  Jón Jóhannesson 2006
↑  Kristni saga 19Ă
↑  Grønlie עמ' XXI
↑  T.M. Andersson 2005 עמ' 200-201
↑  R.Boyer 2001
↑  Snorri Sturluson 2000
↑  Stefanie Würth 2005 עמ' 157
↑  Jesse L.Bock Viking age Iceland Penguin books London 2001 ISBN 0-14-029115-6 p.96
↑  R.Boyer 2007
↑  Peter Hallberg - The Icelandic Saga,'Den isländska sagan. ISBN 0-8032-5082-7 transl. with introd. and notes by Paul Schach, University of Nebraska Press, Lincoln, 1962
↑  Andersson 2005 עמ' 199
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286609505171  PLWABN: 9810659360705606  BIBSYS: 94010178  CiNii: DA06884644  GND: 100418996  ISNI: 0000 0001 0962 351X  LCCN: nr93039581  NKC: mub20231180779  NTA: 071335285  SELIBR: 212479  SUDOC: 059065613  VcBA: 495/243  VIAF: 29507857   WorldCat (עם VIAF): 29507857
אנדרה שטיינר

| --- | --- |

 לידה:  27 ביוני 1901 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  29 בדצמבר 1944 (בגיל 43) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מדינה:  הונגריה
 הערות:  יהודי
 
אנדרה שטיינר (בהונגרית: Steiner Endre;‏ 27 ביוני 1901 – 29 בדצמבר 1944) היה שחמטאי יהודי-הונגרי, אחיו המבוגר של לאיוש שטיינר ובן דוד של הרמן שטיינר.
השתתפות באולימפיאדות

שטיינר שיחק בנבחרתה האולימפית של הונגריה בחמש אולימפיאדות רשמיות ובאחת בלתי רשמית.
באולימפיאדת השחמט 1927, האולימפיאדה הראשונה שהתקיימה בלונדון, בלוח המילואים הראשון השיג תוצאה של +6 -2 =5 (+ ניצחונות – הפסדים = תוצאות תיקו), הונגריה זכתה במדליית הזהב
בשנת 1928, באולימפיאדה השנייה שהתקיימה בהאג, בלוח השני השיג תוצאה של +10 -3 =3, הונגריה זכתה במדליית הזהב
בשנת 1930, באולימפיאדה השלישית שהתקיימה בהמבורג, בלוח המילואים הראשון השיג תוצאה של +7 -2 =5, הונגריה זכתה במדליית הכסף
בשנת 1931, באולימפיאדה הרביעית שהתקיימה בפראג, בלוח הראשון השיג תוצאה של +5 -7 =3 הונגריה הגיעה למקום ה-10
בשנת 1936, באולימפיאדה השלישית הבלתי רשמית שהתקיימה במינכן, בלוח השלישי השיג תוצאה של +11 -6 =1, הונגריה זכתה במדליית הזהב
בשנת 1937, באולימפיאדה השביעית שהתקיימה בסטוקהולם, בלוח השלישי השיג תוצאה של +12 -1 =5, הונגריה זכתה במדליית הכסף ושטיינר זכה במדליית כסף אישית.
קורותיו

בימי מלחמת העולם השנייה היה שטיינר חבר במחתרת היהודית-סלובקית 'קבוצת העבודה', והיה שותף בתוכנית אירופה. הוא נרצח במחנה ריכוז נאצי סמוך לבודפשט ב-29 בדצמבר 1944.
הערות שוליים

↑  7th Chess Olympiad: Stockholm 1937, Hungary, באתר OlimpBase
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4558 5058  LCCN: no98102828  NTA: 152645020  VIAF: 16846571   WorldCat (עם VIAF): 16846571 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עמוריה (נפת שכם)

| --- | --- |
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 גובה:  720 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  371 (2017)
 קואורדינטות:  32°04′01″N 35°12′53″E﻿ / ﻿32.06694444°N 35.21472222°E﻿ / 32.06694444; 35.21472222 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) עמוריה(למפת גוש דן רגילה) עמוריה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמוריה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמוריה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עמוריה (בערבית: عمورية, בהגייה מקומית: עַמּ֫וּרְיַה) הוא כפר פלסטיני קטן ברשות הפלסטינית, בנפת שכם, הממוקם כ-20 ק"מ דרומית לשכם, ממערב ללובאן א-שרקיה, דרומית מזרחית לסלפית, בגובה של כ-720 מ' מעל פני הים.
בשנת 2012 צורף הכפר, מִנהלית, לכפר לובאן א-שרקיה.
במפקד האוכלוסין הכללי של הרשות הפלסטינית, בשנת 2017 נמנו בכפר 371 נפשות.
היסטוריה

בכפר וסביבו נמצאו שרידים מהתקופות: הברזל, ההלניסטית, הרומית, הצלבנית וכן מהתקופה הממלוכית. בחלק המערבי של הכפר, באזור אל-עין אל-ע'רביה יש כמה מערות קבורה חצובות בסלע, חלקן עם פתחי קשתות.
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

עמוריה הופיעה ברישומי המס העות'מאניים, בשנת 1596. אדוארד רובינסון ביקר במקום בשנת 1838 ותיאר אותו כ"כפר קטן במחוז ג'ורת מרדא" (Jurat Merda). בתיאור של הקרן לחקר ארץ ישראל, בשנת 1882 תואר היישוב כ"כפר קטן על קרקע גבוהה".
היסטוריה > תקופת המנדט הבריטי

במפקד אוכלוסין שערכו שלטונות המנדט הבריטי ב-1922, נמצא שגרו בכפר 69 איש, כולם מוסלמים. במפקד שנת 1931 היו בכפר 85 איש. במפקד 1945, הגיעה אוכלוסיית עמוריה לכ-120 איש.
היסטוריה > תקופת השלטון הירדני

במפקד שנת 1961 נמנו בכפר 157 נפש. והיא שויכה מנהלית, לנפת ג'מעין, במחוז שכם.
היסטוריה > תקופת השלטון הישראלי

במפקד 1967, נמנו בכפר 130 תושבים.
חקלאות

בסקר האדמות שערכו הבריטים בשנת 1945 נמצא ששטח הכפר הוא 3,112 דונם, מתוכם: הכפר היה בנוי על 6 דונם, 1,753 דונם שימשו לחקלאות וְ-1,353 דונם היו אדמות בור. החקלאות היא המגזר הכלכלי העיקרי בכפר. התושבים מגדלים זיתים, תאנים, שקדים, עדשים, חיטה וכן ירקות.
הערות שוליים

↑   ‏"אותיות המולדת", עונה 12, פרק 5 – עמוריה (حروف وطن الموسم الثاني عشر - الحلقة ( 5 ) عمورية), סרטון  באתר יוטיוב, מכוון לנקודה המתאימה שבה ניתן לשמוע את שם הכפר מפי מרואיין מקומי
↑  The Applied Research Institute – Jerusalem, Al Lubban ash Sharqiya Village Profile
(including ‘Ammuriya Locality), 2014
↑  Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS), Preliminary Results of the Population, Housing and Establishments Census, 2017, State of Palestine., 2018, עמ' 64–82.
↑  ראה סרטון יוטיוב: https://www.youtube.com/watch?v=nM3xJSCxyUM&ab_channel=PalestineTVتلفزيونفلسطين
↑  Robinson, E.; Smith, E., Biblical Researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea: A Journal of Travels in the year 1838. Vol. 3. ., Boston: Crocker & Brewster, 1841, עמ' 82, 127
↑  Conder, C.R.; Kitchener, H.H., The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. Vol. 2., London.: Committee of the Palestine Exploration Fund, 1882, עמ' 283
↑  Barron, J.B., ed., Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922, Government of Palestine, 1923, עמ' 25
↑  Government of Palestine, Department of Statistics (, Village Statistics, April, 1945., 1945, עמ' 18, 105, 155
↑  Government of Jordan, Department of Statistics, First Census of Population and Housing. Volume I: Final Tables; General Characteristics of the Population ., 1964, עמ' 26
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 5856-5855
↑  عموريه - 'Ammuriya, palestineremembered, ‏2007
↑  قرية عمورية - כפר עמוריה, באתר palqura.com - אנציקלופדיה לכפרים הפלסטינים (בערבית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582148905171
אנדרה שמברי

אנדרה שמברי (במלטית: André Schembri; ‏נולד ב־27 במאי 1986) הוא כדורגלן עבר מלטזי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירה

שמברי התחיל את הקריירה שלו בפאולה היברניאנס. בעונת 2002/2003 עלה לקבוצה הבוגרת ושיחק ב-7 משחקים אך לא כבש. עונה לאחר מכן, שמברי הפך לשחקן הרכב ראשון וסיים את העונה עם 5 שערים ב-26 הופעות ועזר לקבוצה לסיים את העונה במקום השלישי. בינואר 2005 חתם במרסשלוק. עד לסיום העונה כבש שני שערים ב-8 משחקים. עונה לאחר מכן רשם מאזן מדהים של 11 שערים ב-19 הופעות וזכה עם המועדון באליפות הראשונה בתולדותיו.
בקיץ 2007 משך את עיניהם של קבוצות רבות, בסופו של דבר הושאל לאיינטרכט בראונשוויג הגרמנית עד לסיום העונה. את העונה הוא סיים עם 9 שערים ב-29 משחקים והעפיל עם הקבוצה לבונדסליגה השלישית. ב-30 ביוני 2008 הושאל לקרל צייס יינה. ב-26 ביולי 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון. את העונה סיים בצורה מאכזבת כאשר הבקיע רק 4 שערים ב-32 הופעות.
ב-19 ביוני 2009 חתם באוסטריה קרנטן האוסטרית. ב-15 בפברואר 2010 עזב את אוסטריה וחתם בפרנצווארוש. עד לסיום העונה הוא התקשה להשתלב בהרכב של המועדון, אך בעונת 2010/2011 הפך לשחקן מוביל במועדון כאשר כבש 16 שערים עד לסיום העונה. ב-26 בספטמבר 2010 הבקיע שלושער בניצחון 1:3 נגד ואשאש והפך למלטזי הראשון אי פעם שכובש שלושער מחוץ למדינה.
ביולי 2011 חתם באולימפיאקוס וולו היוונית. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון ב-14 ביולי 2011 במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. ב-28 ביולי 2011 הוא הבקיע את השער הראשון שלו בקבוצה נגד דיפרדנג' 03. לאחר שהמועדון חרג מכללי אופ"א, הוא הושעה מהמסגרות האירופיות והורד לליגה הרביעית בארצו ושמברי עזב את המועדון. ב-30 בספטמבר 2011 חתם בפאניוניוס.
ב-20 באוגוסט 2012 חתם באומוניה ניקוסיה הקפריסאית. את עונת 2013/2014 סיים כמלך שערי הקבוצה. ב-28 במאי 2014, חזר לגרמניה כאשר חתם בפ.ס.וו פרנקפורט. ב-5 בדצמבר 2014 חזר לאומוניה.
ביוני 2016 חתם לשנתיים בבואבישטה מליגת העל הפורטוגלית.
ב-12 ביוני 2017 שוחרר מבואבישטה וחתם לשנתיים באפולון לימסול.
ב-27 באוגוסט 2019 שמברי חתם בצ'נאיין מהסופר ליג ההודי.
ב-9 במרץ 2020, שמברי הודיע על פרישה מכדורגל.
קריירה > קריירה בינלאומית

ב-4 ביוני 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מלטה בהפסד 1:0 נגד יפן. ב-11 באוקטובר 2006 הבקיע את שני שערי הבכורה שלו בנבחרת שהעניקו לנבחרתו ניצחון 1:2 נגד הונגריה, ניצחון ראשון של הנבחרת לאחר 13 שנה ללא ניצחון.
תארים

ליגת העל המלטזית: 2007
מלך השערים של ליגת העל הקפריסאית: 2013/2014
אקפראסיס

אקפראסיס (מיוונית: ἐκφράσις =תיאור; מהלחם המילים אק [ἐκ=החוצה] ופרזיס [φράσις=לדבר]) הוא תיאור רטורי של יצירת אמנות, תיאור בכלי ספרותי או פרשנות מילולית של יצירת אמנות חזותית.
חוקר הספרות שמעון זנדבנק מגדיר את מושג האקפראסיס בשירה כך: "אקפרסיס - שירה המתארת יצירות אמנות: ציורים, פסלים, בניינים וכדומה".
האקפראסיס נחשב כלי רטורי שבו תחום אחד של אמנות מנסה להתייחס לתחום אחר באמנות, בעזרת הגדרה ופירוט של מהות היצירה וצורתה. פרוזה, שירה, סרט או אפילו תמונה אקפראסטיים יכולים להאיר דרך אותה "חיוּת רטורית" את המתרחש ביצירה החזותית המקורית. האקפראסיס מעשיר את היצירה ואף מסוגל להפיח חיים ביצירה החדשה דרך התיאור. לדוגמה: ציור עשוי לתאר פסל ושיר יכול לתאר תמונה. כמעט כל תחום אמנותי עשוי להיות נושא של אקפראסיס. אמנות אקפראסטית איינה חייבת לייצג או לספר את היצירה המקורית באופן אותנטי, שכּן באקפראסיס רוח היצירה היא החשובה. האקפראסיס מרחיב את ההשפעה האמנותית של היצירה המקורית דרך סינרגיה של היצירות.
חוקר הספרות אבנר הולצמן מסביר כי ישנם שני יסודות שהם הכרחיים באקפראסיס: התיאור והאינטרפרטציה. הולצמן מוסיף כי המתח בין התיאור והאינטרפרטציה הוא שקובע במידה רבה את אופיו של כל שיר. לעיתים יהיה שיר הנוטה אל התיאור המפורט והמדויק, ובמקרים אחרים המשורר יסתפק רק בהבלטת פרטים מעטים מן היצירה ויתמקד בהבעת התחושות וההרהורים העולים בו למראה אותה יצירה. הולצמן מציג את דעותיהם של מספר חוקרי ספרות ותרבות על אודות העניין המיוחד הקיים בחוויה האקפראסטית: "כנרת מאיר, למשל, מדברת על המשחק המורכב בין שלוש נקודות תצפית המופעלות בשיר האקפראסטי בעת ובעונה אחת: 'תפיסתו של הקורא את תפיסתו של המשורר את תפיסתו של האמן הראשון'. פרד מורמרקו מצביע על המתח בין עולמו של השיר האקפראסטי בן-ימינו הנטוע בעולם המושגים של המציאות שבה נכתב לבין עולמה של יצירת האמנות הפלסטית המשתקפת בשיר, אשר ככל שהיא קדומה יותר מתבלטים ריחוקם וזרותם של המציאות ושל הערכים האסתטיים שבתשתיתה".
היסטוריה

כבר מן העת העתיקה ידוע לנו על חיבורים ושירים שבהם מופעים של אקפראסיס, דוגמת חיבורו של הסופיסט פילוסטרטוס מלמנוס, "תמונות" (ביוונית: "איקונס"), בו מתוארים 64 ציורים בגלריה נאפוליטנית. דוגמה נוספת מן העת העתיקה ניתן למצוא באיליאדה של הומרוס: בשיר השמונה-עשר שם מוצג תיאורו של המגן המפוסל המפואר שייצר הפייסטוס (האל-הנפח) עבור אכילס.
בימי הביניים אין מופעים משמעותיים לתופעה זו, זולת רשימות מלאי של יצירות אמנות פלסטיות. רק במאה הארבע-עשרה החל להתגבר השימוש באקפראסיס. בתקופת הרנסאנס והבארוק הייתה כבר שירה אקפראסטית ענפה.
במרוצת השנים נעשה שימוש הולך וגובר באקפראסיס באמנות אירופה. במאה התשע-עשרה, למשל, כתב המשורר האנגלי ג'ון קיטס את שירו הנודע "אודה לכד יווני" (Ode on a Grecian Urn), שיר שכולו תיאור של כלי חרס שהמשורר גילה בו עניין רב. דוסטויבסקי בספרו האידיוט (1869) שב וחוזר אל ציור של ישו שכמה מן הדמויות, ובהן הגיבור הנסיך מישקין, מושפעות ממנו. דוגמה נוספת היא מן המחזה האישה מן הים מאת המחזאי הנורווגי הנריק איבסן (1888). המערכה הראשונה פותחת בתיאור ציור של בתולת ים ואחריו בתיאור של פסל המציג אישה הסובלת מסיוט שבו מאהבה-לשעבר חוזר אליה. שתי יצירות האמנות המתוארות בתחילת המחזה עשויות להתפרש כבעלות חשיבות רבה עבור המשמעות הכוללת שלו. כמו יצירות האמנות המתוארות במחזה, כך גם גיבורת המחזה, אלידה ואנגל, משתוקקת לנעוריה האבודים ולאהובה לשעבר. זו היא דוגמה מעניינת לדינמיקה בין האקפראסיס הספרותי ליצירות אמנות, מאחר שבשנת 1896 צייר הצייר הנורווגי אדוורד מונק ציור דומה לזה שתואר על ידי איבסן במחזה ומונק אף העניק לציורו את השם "האישה מן הים". דוגמה נוספת, בתחום המוזיקה: בשנת 1874 כתב המלחין הרוסי מודסט מוסורגסקי את הסוויטה "תמונות בתערוכה" (Картинки с выставки), יצירה מוזיקלית המתארת ביקור בתערוכת ציור ואת התחושות לנוכח הציורים.
במאה העשרים נעשה שימוש נרחב באקפראסיס באמנות. בין הדוגמאות הבולטות ניתן למנות את הסונטה "טורסו ארכאי של אפולו" (1918) מאת המשורר ריינר מריה רילקה, שנכתבה בהשראת פסל טורסו עתיק המוצג במוזיאון הלובר בפריז. שיר זה עוסק בהשפעת האמנות על נפש האדם.
היסטוריה > אקפראסיס בשירה העברית

השירה האקפראסטית בספרות העברית החלה להופיע רק בתחילת המאה העשרים. היעדרה של השירה האקפראסטית העברית במאות השמונה-עשרה והתשע-עשרה בלטה מאוד על רקע שכיחותו של האקפראסיס בספרות האירופית בת הזמן. השיר העברי המודרני האקפראסטי הראשון הוא ככל הנראה שירו של שאול טשרנחובסקי "לנוכח פסל אפולו" (1899). טשרניחובסקי מביע בשירו את התפעלותו מפסל אפולו ומבקש להביע באמצעותו את המתח השורר בין העולם היהודי המסורתי לבין ההשכלה והפתיחות לעולם האירופי, שיסודותיו בתרבות היוונית. בסוף השיר הדובר משתחווה לפסל אפולו. הקידה בפני הפסל, הנתפסת ביהדות כביטוי של עבודה זרה וכאקט פגאני ("לא תעשה לך פסל וכל תמונה") מדגישה את הצורך של הדובר, כנציג דורו כולו, להיפתח אל ערכיה החזותיים והאמנותיים של אירופה. השיר "לנוכח פסל אפולו" הוא מעין קריאת תיגר על ההסתייגות היהודית מן האמנות הפלסטית והוא מהווה אבן פינה חשובה לתחילתה של המסורת האקפראסטית בשירה העברית, הן מן הבחינה הרעיונית והן מן הבחינה הכרונולוגית.
באמצע המאה העשרים, העכבות הנובעות מן האמונה היהודית עוד הטביעו את חותמן על השירה האקפראסטית העברית, ואמנים רבים העדיפו לכתוב שירה אקפראסטית על אמנים יהודיים או על אמנים שהיו קרובים ליהדות ביצירותיהם. כך, למשל, המשורר יהודה קרני התייחס בשירו "עם התמונה 'מוות' למארק שגל" לציור "האדם המת" של מארק שאגאל (תמונה שממנה לקוחה דמות הכנר על הגג).
משנות החמישים של המאה העשרים ועד היום חל מפנה בהיקף וטיבה של ההתייחסות אל האמנות הפלסטית בשירה העברית. יותר ויותר משוררים כתבו שירים אקפראסטיים, והשירה האקפראסטית העברית התרחבה משמעותית. משוררים עברים רבים כתבו שירה אקפראסטית. בשנת 1997 אף הוצגה תערוכה של שירה אקפראסטית במסגרת פסטיבל המשוררים במשכנות שאננים בירושלים.
הערות שוליים

↑  שמעון זנדבנק, מַזֶּשִׁיר: מדריך לשירה. כתר, 2002. עמ' 268
↑  אבנר הולצמן, מלאכת מחשבת - תחיית האומה: הספרות העברית לנוכח האמנות הפלסטית, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, זמורה-ביתן, 1999. עמ' 123–124
↑  ספר שמות, פרק כ', פסוק ג'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533402605171  LCCN: sh85041446  NKC: ph914019 
אדוורד מונק, "האישה מן הים"
עיפרון מסיס במים

עיפרון מסיס במים (Water Soluble Pencil) הוא עיפרון המכיל פיגמנט או גרפיט שמגיבים ללחות ורטיבות. הרכב ה"עופרת" של העיפרון שונה מזה של עפרונות גרפיט או עפרונות צבעוניים, בכך שהגורם המאגד (Binder) מסיס במים.
עיפרון מסיס במים ניתן לשימוש בעודו יבש על נייר יבש, בתוצאה דומה או זהה לזו של עיפרון גרפיט או עיפרון צבעוני; ניתן להשתמש בו לאחר שחודו הורטב, לאפקטים של קו רך ובעל גוון חזק אחיד; ניתן להשתמש בו על נייר רטוב, לאפקטים הדומים למכחול; וניתן לעבור על משטח שנרשם בעיפרון יבש באמצעות מכחול לח, לאפקטים של צבעי מים או רישומי פחם.
קיימים מספר סוגים של עפרונות מסיסים במים, המתחלקים לשלוש קטגוריות:
עפרונות צבעי מים: לרוב עפרונות צבעוניים שמבוססים על חומר מאגד ופיגמנטים של צבעי מים ומגיבים בצורה דומה. לאחר שהצבע הונח על הדף ויבש, עדיין ניתן להרטיבו להרימו מהדף;
עפרונות גרפיט מסיס: בהם תערובת הגרפיט שונה מזו של עיפרון רגיל והרטבתה גורמת למשטחים של אפור רטוב, הדומה למריחה עדינה של פחם או צבע אפור. ניתן להרים את הגוון ולמחקו על ידי הרטבה חוזרת, כמו גם על ידי מחיקה במחק;
עפרונות דיו: המבוססים על דיו אקרילי: ניתן להרטיבם על מנת ליצור אפקט הדומה לעפרונות צבעי מים, אך הם קבועים ולא ניתנים לשינוי לאחר ייבושם על ידי הרטבה חוזרת.
קיימים עפרונות המשלבים בין הקטגוריות.
חברות המתמחות בעפרונות לאמנים ומותגיהן

Derwent:
סדרת AquaTone: עפרונות צבעי מים נטולי מסגרת עץ
סדרת Graphitint: עפרונות גרפיט מסיס עם פיגמנט מוסף
סדרת Graphitone: עפרונות גרפיט מסיס
סדרת Inktense: עפרונות דיו
סדרת Watercolour: עפרונות צבעי מים
Prismacolor:
סדרת Watercolor: עפרונות צבעי מים
סדרת Water-Soluble Graphite: עפרונות גרפיט מסיס
Caran d'Ache:
סדרת TECHNALO: עפרונות גרפיט מסיס
סדרת CLASSICOLOR: עפרונות צבעי מים
סדרת SUPRACOLOR Soft Aquarelle: עפרונות צבעי מים
סדרת PRISMALO Aquarelle: עפרונות צבעי מים
Lyra:
סדרת REMBRANDT AQUARELL: עפרונות צבעי מים
Royal Talens:
סדרת Van Gogh Water colour: עפרונות צבעי מים
Faber-Castell
סדרת ALBERECHT DURER WATERCOULOR עפרונות מים.
עפרונות צבעי מים של חברת Caran d'Ache
אריאן 4

אריאן 4 (בצרפתית: Ariane 4) היה משגר לוויינים וחלליות, ממשפחת אריאן שפותח על ידי המרכז הצרפתי הלאומי לחקר החלל (CNES) עבור סוכנות החלל האירופית (ESA). הוא יוצר על ידי קבוצת אריאן ושווק על ידי אריאן ספייס.
עד פיתוחו של אריאן 5, שיגר כ־50% מהלויינים המסחריים אשר שוגרו לחלל.
מידע

אריאן 4 ידוע כ"סוס העבודה" של משפחת אריאן. מאז טיסת הבכורה שלו ב־15 ביוני 1988, עד ה־15 בפברואר 2003, שיגר לחלל 113 שיגורים מוצלחים של לוויינים. הוא הוכיח כי הוא משגר  אידיאלי להשקת לווייני תקשורת, למחקרים מדעים ולתצפיות.
המשגר יכול לשאת שניים עד ארבעה מאיצים. פירוש הדבר שהוא יכול לשגר לוויינים למסלול במשקל 2,000 עד 4,300 ק"ג למסלול מעבר למסלול גאוסטציונרי (GTO), כמעט פי שלושה מהמשגר אריאן 3.
| דגם | PAL | PAP | מטען ל־GTO   (ק"ג) | שיגורים | הצלחות | תאריך כישלון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR 40 | 0 | 0 | 2100 | 7 | 7 |  |
| AR 42P | 0 | 2 | 2930 | 15 | 14 | 1 בדצמבר 1994 |
| AR 42L | 2 | 0 | 3480 | 13 | 13 |  |
| AR 44P | 0 | 4 | 3460 | 15 | 15 |  |
| AR 44LP | 2 | 2 | 4220 | 26 | 25 | 24 בינואר 1994 |
| AR 44L | 4 | 0 | 4720 | 40 | 39 | 22 בפברואר 1990 |
↑  2 או 4 מאיצי דלק נוזלי
↑  2 או 4 מאיצי דלק מוצק
שיגור משגר אריאן 4 LP
אתר השיגור של המשגר אריאן 4
דגם של המשגר
אחד ממנועיו של המשגר
עמותת צימאון

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רמת גן 
 מייסדים:  שלמה ארצי 
 עובדים:  3 (נכון ל־2019) 
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־22 שנים) 
 www.tzimaon.co.il
 
שלמה ארצי, מייסד העמותה
עמותת צימאון, שנוסדה ב-2002, פועלת לצמצום פערים חברתיים ולחיזוק אוכלוסיות מוחלשות, בדגש על ילדים ונוער בסיכון ומבקשי מקלט מהפריפריה הגאוגרפית והחברתית. צימאון הוקמה בידי האמן שלמה ארצי ובת זוגו מיכל חלד. חלד התמנתה לאחרונה ליו"ר העמותה, לאחר שניהלה אותה מהקמתה. כל חברות העמותה והוועד המנהל פועלות בהתנדבות, במקביל לפעילות המתנדבות.
על פי אתר גיידסטאר, מטרות העמותה הן:
מתן סיוע לילדים ולצעירים במצבי מצוקה בתחומי החברה, הרווחה, העבודה, החינוך והבריאות.
תמיכה בשירותים התנדבותיים קיימים ופיתוח פרויקטים חדשים לצמצום הפערים הסוציו-אקונומיים.
יצירת שיתוף פעולה בין הארגונים הקיימים.
פרויקטים עיקריים > צימאון לצמיחה

תוכנית רב שנתית המלווה צעירים בגילאי 18–26. התוכנית מתחילה במכינה הקדם צבאית באור יהודה, ונמשכת לאורך השירות הצבאי ולאחר השחרור מצה"ל.
צוות התוכנית כולל את סגל המכינה, מנטורים לתקופת הצבא ולאחריה, ומגוון יועצים המסייעים למשתתפים להגשים את שאיפותיהם המקצועיות ובמקביל להיות מעורבים ופעילים בקהילה.
פרויקטים עיקריים > צימאון להצלחה

תוכנית הפועלת משנת 2006 ומציעה לצעירים בסיכון גבוה ליווי אישי ותמיכה כוללת שיסייעו להם לרכוש השכלה, מקצוע וכישורי חיים לטובת עתיד מוצלח ובטוח.
בבסיס התוכנית קשר הדוק עם מתנדב מבוגר ומנוסה, המלווה את המשתתף ומסייע במימון לימודים לתואר אקדמי, רכישת מקצוע, ליווי למציאת תעסוקה, טיפול בגוף ובנפש, ושיפור והעצמה של כישורי חיים.
פרויקטים עיקריים > צימאון לחיבוק

תוכנית המיועדת לילדי מבקשי המקלט בארץ וכוללת העשרה לילדי אבו גידה, בית ספר של הקהילה האריתראית הקניית מקצוע לצעירים והעצמת נשים.
בנוסף, תומכת התוכנית בקבוצת רצים מקצועיים, המתאמנים לאולימפיאדה. בקבוצה חברים ישראלים ומבקשי מקלט, המקדמים ילדים ונוער באמצעות הספורט.
פרויקטים עיקריים > שבט איתן בשכונת שפירא בתל אביב

צימאון פעלה מספר שנים בשבט הצופים הממוקם בשכונת שפירא בתל אביב. בעקבות השינויים הדמוגרפיים בשכונה, הפך איתן לשבט הצופים היחיד בארץ הפונה לילדי פליטים ומהגרים. חניכי השבט היו מבין מובילי המחאה נגד גירוש ילדי העובדים הזרים ומשפחותיהם ב-2019.
בנוסף למימון פעילות השבט, עמותת צימאון סייעה בהפעלת מועדונית לחניכים. בשנת 2013 עברה הפעילות בשבט מצימאון להנהגה המקומית.
פרויקטים עיקריים > גבעת אולגה בחדרה

אימוץ המרכז הקהילתי בשכונת גבעת אולגה בחדרה היה הפרויקט הראשון של העמותה והתקיים בשנים 2002–2014. העמותה תמכה בספריה, במרכז מוזיקה ובסטודנטים שמתנדבים בשכונה במסגרת מלגה. מ-2014 פועל הפרויקט תחת ההנהגה המקומית.
בעבר הפעילה העמותה גם את פרויקט "ילקוט לכל ילד" שתרם ילקוטים וציוד לבתי ספר לילדים משכבות מוחלשות.
הערות שוליים

↑  עמותת צימאון
↑  עמותת צמאון (ע"ר) | גיידסטאר - אתר העמותות של ישראל | משרד המשפטים, באתר www.guidestar.org.il
1 2  סהר אלמוג, הפרויקט הסודי של שלמה ארצי ובת זוגו מיכל חלד: מכינה קדם-צבאית, באתר Xnet‏, 10 באוקטובר 2016
↑  צימאון לחיבוק
↑   ענת ג'ורג'י, "התחככתי בשועי עולם, אבל היום, עם ילדי מבקשי המקלט, אני הכי מאושרת", באתר TheMarker‏, 29 בספטמבר 2017
↑  שבט הצופים שהפך לביתם השני של ילדי העובדים הזרים, באתר ‏מאקו‏, 15 בספטמבר 2010
↑  מיה אילוז, תתארו לכם ששלמה ארצי בא לעזור לכם, באתר Xnet‏
עמותת תפוח

| --- | --- |
טכנולוגיה משנה מציאות חייםטכנולוגיה משנה מציאות חיים
 פעילות:  הנגשת מידע וטכנולוגיה
 התאגדות:  2000
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  רמלה 
 מייסדים:  ליאון רקנאטי
 נשיא:  ליאון רקנאטי
 יושב ראש:  יורם יעקבי
 מנכ"ל:  ענת צור
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־24 שנים) 
 פרסים והוקרה:  עמית כבוד של אוניברסיטת תל אביב, 2019  פרס ראש הממשלה ליזמות ולחדשנות ללא מטרות רווח 2014  אות הנשיא למתנדב לשנת 2012
 https://www.appleseeds.org.il/
 קואורדינטות:  32°06′28″N 34°47′54″E﻿ / ﻿32.107861111111°N 34.798416666667°E﻿ / 32.107861111111; 34.798416666667
 he
 
עמותת תפוח (באנגלית: Appleseeds) הוקמה בשנת 2000 ביוזמת איש העסקים ליאון רקנאטי, במטרה לצמצם את הפער הדיגיטלי וליצור ניעות חברתית-כלכלית בישראל על ידי הנגשת המידע והטכנולוגיה. העמותה מתמחה ביצירה, ניהול והפעלת תוכניות טכנולוגיות בפרישה ארצית, המשלבות הכשרות מקצועיות.
העמותה פועלת בפרישה ארצית ובשיתוף פעולה עם 85 רשויות ומגיעה לכ-80,000 מוטבים בשנת פעילות. החל מקום העמותה, נגעה העמותה במעל ל-1,100,000 אזרחיות ואזרחים בפעילויות שלה.
היסטוריה

העמותה החלה בהקמת מרכזים בפריפריה עם כ-50 רשויות, כשהמטרה הייתה ללמד אינטרנט והזדמנות שווה ל-400 אלף איש, ביוזמת בעיקר חברות מקבוצת אי די בי.
בהמשך, חברו קרן היסוד, הסוכנות היהודית וחברת סיסקו לפרויקט ארוך טווח של 3–4 שנים בתוכנית נטע@, שהפכה לארגון נוער והשתלבות החניכים בתפקידי תקשוב בצה"ל.
במשך השנים, נרתמה תפוח לפרויקטים חברתיים, הכשרת אימהות חד הוריות עם ויצו, קורסי תכנות, וכעת הכשרה מעמיקה בנושאי טכנולוגיה ויזמות והשמה תעסוקתית.
מרכזי ידע קהילתיים

עמותת תפוח יחד עם חברת בזק ובשיתוף חברות נוספות ובהן סיסקו, מיקרוסופט, אינטל ועוד, מקימות ומפעילות החל משנת 2001 יחד עם רשויות מקומיות ברחבי הארץ, רשת של מרכזי ידע ותקשורת קהילתיים בישראל.
זירות פעילות > תעסוקה

תפוח מובילה מגוון הכשרות טכנולוגיות שמטרתן לשלב אנשים בעולם התעסוקה החדש ובכך לשנות את מציאות חייהם. ההכשרות כוללות קשת רחבה של תכנים, החל מקורסי בסיס להתנהלות בסביבה ממוחשבת ועד לבוטקאמפס מתקדמים להכשרת מתכנתים. דגש מיוחד ניתן להקניית סט כלים של מיומנויות רכות והכשרות להשתלבות מוצלחת בעולם העבודה.
מגוון התוכניות של העמותה מכשיר אלפי אנשים כל שנה. בין קהלי היעד הבולטים בתוכניות: נשים, חרדים, עולים חדשים, בני החברה הערבית העדה הדרוזית ואוכלוסיות הפריפריה.
בזירת התעסוקה מפעילה העמותה קהילת Alliance שהיא רשת של מתנדבים מובילים מהתעשייה המעבירים סדנאות מנטורינג למשתתפי התוכניות השונות.
שוק התעסוקה בעתיד הנראה לעין משתנה במהירות שלא הכרנו עד היום.
תפוח מפעילה מגוון הכשרות טכנולוגיות במטרה לשלב את דורשי העבודה בעולם התעסוקה. ההכשרות כוללות קשת רחבה של תכנים החל מקורסי בסיס להתנהלות בסביבה ממוחשבת ועד לבוטקמפים מתקדמים להכשרת מתכנתים. דגש מיוחד ניתן להקניית סט כלים להשתלבות בעולם העבודה, במטרה לשפר את עצמאותם הכלכלית של המשתתפים, בטווח המידי והארוך. תפוח מכשירה אלפי אנשים בכל שנה במגוון התוכניות שלה, ומקיימת שותפויות ארוכות שנים עם גורמים מובילים מהתעשייה.
זירות פעילות > ילדים ונוער

נטע@ הוא ארגון הנוער הטכנולוגי-חברתי מבית עמותת תפוח, הפועל לעידוד מצוינות טכנולוגית ומנהיגות חברתית של ילדים ובני נוער. לתוכנית נטע@ יש 1,500 חניכי נטע@ פעילים ב-20 יישובים וערים. החניכים רוכשים ידע עיוני ומעשי בתחום של תכנות, קוד, עיצוב גרפי, דיגיטל, טכנאות מחשבים, רשתות, בניית אתרי אינטרנט, פיתוח אפליקציות ועוד. תוכנית נטע נמשכת ארבע שנים, ובכל סוף שנה חניכי נטע@ מקבלים תעודת הכשרה מקצועית מחברת סיסקו מערכות. מסלול נטע@ ג'וניור מיועד לתלמידים בכיתות ה'-ח' ומסלול נטע@ בוגרים מיועד לתלמידי כיתות ט'-י"ב. עם כניסתם למסלול הבוגרים, משתלבים החניכים במסלולי התנסות והתנדבות שונים הכוללים מסלול מדצ"ים (הדרכה צעירה), מסלול FIXIT (הפעלת מעבדות מחשבים קהילתיות) או מסלול יזמות חברתית.