stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שצ'ירין
"היבאצ'י" צפון אמריקאי

באמריקה הצפונית, תנורים קטנים לבישול ברביקיו הדומים לשצ'ירין מכונים היבאצ'י או "בסגנון היבאצ'י", אשר ביפנית מתייחס למכשיר חימום קטן שאינו משמש בדרך כלל לבישול. הוצע ההסבר שהגרילים הללו שווקו באופן מבלבל כ"היבאצ'י" כאשר הם הוצגו באמריקה הצפונית. המילה "היבאצ'י" משמשת גם (בצורה שגויה) בחלקים מסוימים של ארצות הברית, כדי להתייחס לבתי סטייקים יפניים או למסעדות טפניאקי של "צלחת ברזל".
שימוש

פחם משמש בדרך כלל כדלק לשצ'ירין. לבישול בחוץ משתמשים בפחם שחור. כשהוא בתוך הבית, בינצ'ו-טאן עדיף. בינצ'ו-טאן הוא סוג של פחם לבן, שמפיק פחות ריח בעת השריפה ויכול להמשיך לבעור בחום במשך זמן רב יותר. יש לו גם פחות סיכוי להתלקח בצורה מסוכנת. כחלופה זולה יותר, ניתן להשתמש בפחם נסורת.
הערות שוליים

↑  "七輪". Gogen yurai jiten. 語源由来辞典. נבדק ב-1 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  THE MAKING （７８）七輪ができるまで (באנגלית), אורכב מ-המקור ב-2021-12-14, נבדק ב-2021-10-01
↑  「大野城市歴史資料展示室解説シート民俗No.14　民具１（食生活にかかわる民具）」大野城市教育委員会 (אורכב 02.10.2011 בארכיון Wayback Machine)
↑  英語の「Hibachi」は火鉢じゃなかった exciteニュース 2005年6月2日
שמור על העולם

| --- | --- |

 סינגל בביצוע דוד ד'אור
 מתוך האלבום בגובה משתנה
 יצא לאור:  1993
 שפה:  עברית
 אורך:  4:05 דק'
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  דוד ד'אור
 לחן:  דוד ד'אור
 עיבוד:  עופר מאירי
"שמור על העולם" הוא פזמון שכתב, הלחין וביצע דוד ד'אור, ועיבד עופר מאירי. השיר יצא לאור בשנת 1993.
בשנת 2021 הקליט ד'אור ביחד עם הזמרת אנה זק את "שמור על העולם" בתור דואט.
רקע

השיר נכלל באלבום השני של ד'אור "בגובה משתנה" שיצא ב-1993. את השיר כתב ד'אור לרגל הולדתו של אחיינו, אור, ולפי גרסה אחרת, לרגל גיוסו לצה"ל של אחיו יניב.
ד'אור אף ביצע את השיר במופע המשותף שלו עם שלמה בר, והשיר נכלל גם באלבום המשותף שלהם שיצא ב-1995.
אף שלא נכתב כשיר זיכרון, נחשב השיר כמזוהה עם יום הזיכרון לשואה ולגבורה, ועם יום הזיכרון לחללי צה"ל, .
מצעדים > מצעדים שבועיים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
מצעדים > מצעדים שנתיים (ה'תשנ"ג)

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 8 |  |
נוסף על כך, השיר הגיע למקום חמישי במצעד העשור של תחנות הרדיו האזוריות לשנים תש"ן-תשנ"ט.
הערות שוליים

↑  שמור על העולם - אנה זק ודוד ד'אור (prod by Guy Dan), נבדק ב-2023-10-26
↑    רז שכניק, שומרים על העולם, באתר "ידיעות אחרונות", 13 ביוני 2016
↑  דודי פטימר, ‏מ"שמור על העולם" עד "אהוב יקר": שירי יום הזיכרון שלא נכתבו ככאלה, באתר מעריב אונליין, 8 במאי 2019
↑  השירים הכי מושמעים בימי הזיכרון, באתר ynet, 17 במאי 2016
↑  שירים ליום הזיכרון, באתר ynet, 25 באפריל 2004
1 2  שמור על העולם, מתוך אתר פזמונט
↑  מצעד העשור תש"ן–תשנ"ט, מתוך אתר פזמונט
| אנה זק |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| מיני-אלבומים | רצה סולו |  |
| סינגלים | "Money Honey"‏ •  "My Love"‏ • "Bang Bang"‏ • "Tik Tok"‏ • "Call It Out"‏ • "Hola Mamacita"‏ • "בלוק" • "קוביות" • "כל החברים שלך" • "שמור על העולם" • "בוקר טוב עולם" • "גבר בפוראבר" • "כל הבאז" • "לך לישון" • "מי זאת" • "מה נשאר לי ממך" • "ראשון בבוקר" • "Hoodie" • "אולסטאר וגופיות" • "כולם מזיזים" |  |
| סינגלים שיוקיים | "סימן שאנחנו מגזימים" • "שמור עליי" • "סוף אחר" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Gravity" |  |
תמר אלקן

| --- | --- |

תמר אלקן מאושר, 2015
 לידה:  6 במאי 1985 (בת 39) אילת, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 פרסים והוקרה:  פרס "פסטיבל הקולנוע בחיפה", מלגת הצטיינות "קרן שרת"
 פרופיל ב-IMDb
 
תמר אלקן מאושר וניר רון בהצגה "חוקר פרטי", תיאטרון החאן, 2011
תמר אלקן מאושר (נולדה ב-6 במאי 1985) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

אלקן גדלה והתחנכה בכרמי יוסף. בנעוריה למדה במגמת התיאטרון והמשחק בבית הספר התיכון לאמנויות "תלמה ילין", אותו סיימה בהצטיינות. את שירותה הצבאי בצה"ל עשתה כמדריכת טיולים ברובע היהודי בירושלים. לאחר שרותה הצבאי למדה ב"סל"ה - בית הספר למשחק של יורם לוינשטיין".
לאחר תום לימודי המשחק החלה לשחק ב״תיאטרון החאן״ ובין היתר ב"תיאטרון אורנה פורת", ב"מדיטק", ב"תיאטרון הערבי-עברי" וב"תיאטרון גשר".
בשנת 2010 שיחקה בסרט הקולנוע של דן וולמן, "גיא אוני", את דמותה של פאניה בתפקיד הראשי. על תפקיד זה זכתה בפרס "פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה", בקטגוריית "השחקנית הראשית הטובה ביותר". אותו סרט עובד לאחר מכן בשנת 2011 לסדרת דרמה טלוויזיונית ששודרה בערוץ 1.
ב-2011 שיחקה בסרט הקצר, "נאמן למקור" שזכה בפרס "פסטיבל הקולנוע בתל אביב". באותה שנה השתתפה בהצגה "תמול שלשום" (על-פי הרומן מאת ש"י עגנון), שעלתה בתיאטרון הערבי-עברי ביפו בבימויה של פנינה גרי.
החל ממאי 2011 משחקת אלקן בתיאטרון החאן בירושלים. תמר אלקן מאושר משחקת בין השאר בהצגות "חוקר פרטי", ב"משחק של אהבה ומזל" של מאריבו בבימויה של ג'יטה מונטה, בהצגה "תהלה", בבימויה של שיר גולדברג, בהצגה תעלולי סקפן בבימויו של אודי בן משה, בהצגה החולה המדומה בבימויו של אודי בן משה, "הקומדיה של קאלאנדרו", "תמונות מחיי הכפר", סיפור על אהבה וחושך (בתפקיד פאניה).
עבור תפקידה בהצגה "חוקר פרטי", הייתה אלקן מועמדת לפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית הבטחת השנה לשנת 2012.
בשנת 2015, כיכבה אלקן בסרט "האיש שבקיר" בבימויו של יבגני רומן. על תפקידה זכתה בפרס "המשחק הטוב ביותר" בפסטיבל סרטים בינלאומי שהתקיים באודסה.
בשנת 2021 שיחקה בהצגת הילדים "לאסי" בתיאטרון המדיטק.
אלקן נשואה לאיתמר ואם לשלושה.
הערות שוליים

↑  "תמול שלשום", באתר התיאטרון הערבי-עברי ביפו
שמורה פולינומית

במתמטיקה, שמורה פולינומית ביחס לפעולה של חבורה G על מרחב וקטורי  \ V=\operatorname {span} _{F}\{x_{1},\dots ,x_{m}\} היא פולינום  \ f\in R=F[x_{1},\dots ,x_{m}] הנשמר תחת הפעולה:  \ f(gx_{1},\dots ,gx_{m})=f(x_{1},\dots ,x_{m}) לכל  \ g\in G. השמורות תלויות בחבורה G, ובאופן שבו היא פועלת על המשתנים  \ x_{1},\dots ,x_{m} (המהווה הצגה ליניארית שלה על המרחב V). אוסף השמורות מהווה תת-חוג של חוג הפולינומים, שאותו מקובל לסמן ב- \ R^{G}. תורת השמורות הפולינומיות סובבת סביב המבנה של חוג הפולינומים, החל ממציאת יוצרים מפורשים עבור חבורה נתונה (היינו, קבוצת שמורות שאפשר להציג בעזרתה כל שמורה אחרת), וכלה בפרטי המבנה האלגברי של החוג.
היסטוריה

התוצאה הראשונה בתחום זה היא המשפט של ניוטון, שהוכיח שכל פונקציה סימטרית, היינו, שמורה של החבורה הסימטרית בפעולה הטבעית שלה על האינדקסים, היא פולינום ב"שמורות היסודיות"  \ p_{j}=\sum _{i_{1}<\dots <i_{j}}x_{i_{1}}\cdots x_{i_{j}}, עבור  \ j=1,\dots ,m. לדוגמה, כל פולינום בשני משתנים המקיים  \ f(x_{1},x_{2})=f(x_{2},x_{1}) הוא למעשה פולינום בשני הביטויים  \ p_{1}=x_{1}+x_{2} ו-  \ p_{2}=x_{1}x_{2}.
לשמורות (בעיקר של החבורה הסימטרית) היה תפקיד חשוב בפתרון משוואות פולינומיות, משום שהמקדמים של פולינום הם פונקציות סימטריות של השורשים שלו, והן מופיעות מאז כחלק טבעי בפיתוח של תורת גלואה, במיוחד עבור שדות טרנסצנדנטיים.
חקר השמורות הפולינומיות היה אחד התחומים המרכזיים באלגברה של המאה ה-19, שבה התמקד המחקר במציאת שמורות ושיטות לחישובן עבור חבורות שונות. התחום שינה את פניו כאשר דויד הילברט פתר, ב-1888, את הבעיה היסודית שלו, בהראותו שכל מערכת של שמורות נוצרת על ידי בסיס סופי (בלשון מודרנית, הוא הראה שהחוג  \ R^{G} נוצר סופית, כחוג). תוצאה זו נתקלה בתחילת הדרך בהתנגדות (פאול גורדן, מן המתמטיקאים החשובים באותה עת, פטר אותה כ"תאולוגיה"), משום שלא הייתה קונסטרוקטיבית. אמי נתר, תלמידתו של גורדן, הובילה אמנם את האלגברה המודרנית בכיוון הלא-קונסטרוקטיבי שייסד הילברט (בפתחה למשל את החוגים הנתריים), אבל גם מצאה פתרונות קונסטרוקטיביים לאותה בעיה יסודית (ראו להלן).
מבוא מתמטי

שמורה פולינומית היא, כאמור, איבר של חוג הפולינומים, הנשמר תחת פעולה ליניארית של חבורה (סופית) G. לחוג הפולינומים יש דירוג טבעי לפי המעלה הכוללת,  \ R=F[x_{1},\dots ,x_{m}]=\bigoplus R_{n}, והפעולה של G על כל מרכיב הומוגני מושרית מן הפעולה על המרכיב הליניארי  \ V=R_{1}. כל עוד G סופית, ממד קרול של חוג השמורות  \ R^{G} שווה לזה של R, שהוא גם דרגת הטרנסצנדנטיות של שדה השברים, m. (לכל הצגה אי-פריקה עם קרקטר  \ \chi  אפשר להגדיר את האוסף  \ R_{\chi }^{G} של שמורות ביחס ל- \ \chi ; אלו מודולים מעל חוג השמורות המוחלטות,  \ R^{G}).
כל שמורה של G אפשר להציג כסכום של שמורות הומוגניות, כך שחוג השמורות מתפרק  \ R^{G}=\sum _{n}R_{n}^{G}, והוא למעשה תת-אלגברה מדורגת של R. קבוצת יוצרים הומוגניים של חוג השמורות נקראת לפעמים "בסיס". לאחר שהילברט הוכיח שתמיד קיים בסיס סופי, השאלה המתבקשת היא מהן הדרגות של איברים בבסיס, ומהם הקשרים האלגבריים בין אברי בסיס, בהנחה שהם תלויים אלגברית. נקודת המבט המדורגת מביאה להגדרה של סדרת הילברט-פואנקרה (נקראת גם סדרת הילברט או סדרת פואנקרה) של החוג,  \ F_{G}(\lambda )=\sum _{n=0}^{\infty }\dim(R_{n}^{G})\lambda ^{n}.
כמו בכל היבט אחר של תורת ההצגות, "המקרה המודולרי", שבו סדר החבורה G מתחלק במאפיין של שדה הבסיס F, מסובך בהרבה מן המקרה הלא-מודולרי; בהמשך נטפל רק במקרה האחרון. נתר הוכיחה (במקרה הלא-מודולרי) שחוג השמורות נוצר על ידי העקבות  \ {\frac {1}{|G|}}\sum _{g\in G}g(h) של המונומים h ממעלה לכל היותר סדר החבורה. בפרט, חוג השמורות נוצר על ידי לכל היותר  \ {\frac {(|G|+m)!}{|G|!m!}} איברים. זהו ניסוח קונקרטי למשפט שהוכיח הילברט, לפיו החוג נוצר סופית.
משפט מוליין (אנ') מחשב את סדרת הילברט-פואנקרה של חוג השמורות:  \ F_{G}(\lambda )={\frac {1}{|G|}}\sum _{g\in G}\det(1-\lambda g)^{-1} כאשר הדטרמיננטה מחושבת במרחב האנדומורפיזמים שבו G משוכנת (ובהכללה לשמורות יחסיות:  \ F_{G,\chi }(\lambda )={\frac {1}{|G|}}\sum _{g\in G}\chi (g^{-1})\det(1-\lambda g)^{-1}), והוא שימושי מאוד כשמכירים כמה שמורות יסודיות, ורוצים לוודא שאין שמורות נוספות (עם זאת, סדרת הילברט-פואנקרה אינה קובעת את הדרגות של השמורות היסודיות).
תותח נגד טנקים

תותח אנטי טנקים גרמני 50 מ"מ PaK 38
תותח נגד טנקים הוא דגם מיוחד של תותח שמטרתו העיקרית היא פגיעה ברק"ם כבד ובמיוחד בטנקים. לצורך כך יורה תותח זה פגזים במהירות לוע גדולה מתותחים רגילים ובזווית הגבהה המקבילה כמעט לאופק כדי לבצע ירי בכינון ישיר. מאפיין חשוב נוסף הוא שימוש בתחמושת שאינה דורשת טיפול מורכב כדי להגביר את קצב הירי ולהגביר את סיכוי הפגיעה במטרה נעה.
היסטוריה

הצורך בתותח מסוג זה הופיע במלחמת העולם הראשונה עם הופעתו של הטנק הראשון בשדה הקרב. עם זאת, היו הטנקים הראשונים איטיים ושריונם דק כך שעוצמתם של תותחי השדה הרגילים הספיקה כדי להשמיד טנקים אלה.
תותחים נגד טנקים פותחו בתקופה שבין שתי מלחמות העולם מתוך מגמה ליצירת תותחים קומפקטיים וניידים בעלי קליבר נמוך יחסית. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה והופעתם של טנקים כבדים גדל גם קליבר התותחים שהתמודדו עמם.
הגדלת קוטר הקנה דרשה את הגדלת משקל התותח ודרשה ציוד הנדסי כבד כדי לנוע בשדה הקרב או צוות של סוסים רבים. חיסרון זה פגע ביעילות התותח וגרוע מכך חשפה אותו לפגיעת האויב. כדי להתמודד עם הבעיה הורכבו תותחים אלה על תובת רק"ם וכך הומצא משחית הטנקים.
תותחים מסוימים אשר לא פותחו במקור לשימוש של ירי נגד טנקים הוכיחו עצמם במהלך מלחמת העולם השנייה גם כתותחים נגד טנקים מעולים. היו אלו למשל תותח הנ"מ הגרמני בקוטר 88 מילימטר ותותח השדה הבריטי מדגם 25 ליטראות.
השימוש בתותחים נגד טנקים פחת אחרי מלחמת העולם השנייה ולכן פחתה גם שכיחותם בסכסוכים מזוינים. היעלמותם מנוף הלחימה נבעה בעיקר בגלל פיתוחם של כלי נשק קלים ומדויקים יותר לצורך פגיעה ברק"ם, כגון טילי נ"ט המופעלים על ידי חייל בודד ופלטפורמות תקיפה ניידות וזריזות, כגון מסוקי קרב ורכבי קרב.
שצ'צ'ין

מצודת שצ'צין
מפת העיר מ-1888
שְּׁצֵ'צִ'ין (בפולנית: Szczecin ‏Szczecinקובץ:Pl-Szczecin-2.ogg‏Ⓘ‏, בגרמנית: Stettin - שטטין, בקשובית: Sztetëno, בלטינית: Stetinum) היא עיר נמל בצפון-מערב פולין, על גדות הנהר אודר. שצ'צין היא בירת פרובינציית פומרניה המערבית והעיר הגדולה ביותר הנמצאה בה, ובעבר הייתה בירת דוכסות פומרניה. היא הנמל הפולני הגדול ביותר על חוף הים הבלטי, וחיים בה 398,255 תושבים, נכון ל-31 בדצמבר 2020.
העיר, שנזכרת לראשונה במאה ה-8 כמצודה סלאבית במוצא האודר, גדלה בתוך כ-400 שנים למרכז עירוני הכולל כ-5,000 תושבים. האוכלוסייה הסלאבית המירה את דתה לנצרות במהלך המאה ה-12 תחת שלטונה של שושלת גריפין (אנ') על פומרניה. העיר קיבלה מעמד אוטונומי בשנת 1243 ושימשה כבירת דוכסות פומרניה עד שנת 1630. משנת 1648, בהתאם לתנאי שלום וסטפאליה, הועברה העיר לריבונות ממלכת שוודיה. לאחר המלחמה הצפונית הגדולה עברה העיר עם סביבתה לממלכת פרוסיה, ועם איחוד גרמניה (המאה ה-19) - הייתה לחלק מהקיסרות הגרמנית.
עד מלחמת העולם השנייה השתייכה העיר לפרוסיה ואוכלוסיית העיר ברובה (99%) הייתה דוברת גרמנית. אולם בסיום המלחמה גורשו הגרמנים, והעיר סופחה לפולין, בהיותה בירת חבל פומרניה, למרות מיקומה ממערב לקו אודר-נייסה.
היהודים בשצ'צ'ין

במאה ה-13- 14 חיו בדוכסות הפומרנית יהודים ספורים בלבד. אחרי תקופה בשנים 1663–1667 ידוע על כ-70 סוחרים יהודים פעילים באזור,
אבל רובם לא התגוררו בו דרך קבע. משנת 1695, אחרי תקופות ארוכות של נידוי, ניתן שוב חופש יחסי לפעילות מסחרית של יהודים באזור, ובשנת 1777 נתן המלך פרידריך הגדול אישור ליהודים להתיישב גם בערים מבוצרות כדוגמת שצ'צ'ין. הקהילה היהודית בשצ'צ'ין נוסדה רשמית ב-1816. החל משנת 1847 זכו יהודי העיר לשוויון זכויות, יחד עם שאר יהודי פרוסיה. מאז ועד ימי היטלר פרחו הקהילות היהודיות במקום וניהלו חיים פוריים ומשגשגים. בשנת 1939 נספרו בעיר 2,365 יהודים, כ-0.9% מאוכלוסיית העיר.
ב-9 - 10 בנובמבר 1938 נחרבו בתי הכנסת המרכזיים בשצ'צ'ין בפרעות "ליל הבדולח". בשנים 1938 - 1939 החרים הגסטפו את הארכיונים של הקהילות היהודיות בעיר ובהם רשימת המשפחות היהודיות. כך היו כאלף ומאתיים יהודי שצ'צ'ין הראשונים שהובלו ללובלין, בטרנספר בפברואר 1940. הם שוכנו בהתחלה בצריפים זמניים או התארחו אצל הקהילות היהודיות המקומיות. אודילו גלובוצניק, המפקד החדש של האס אס והמשטרה במחוז לובלין, דרש שאת המזון יספקו להם בני עמם, ואם לא יספיק, הוסיף, "אז שימותו מרעב". רבים מהם אכן מתו, בגלל תנאי מחיה קשים ומכות. אלה ששרדו נרצחו מאוחר יותר במחנות ההשמדה.
בפקודת הימלר הוחרמו ב-4 באפריל 1941 כל נכסי היהודים שגורשו מפומרניה, והועברו לרשות המדינה. בשנת 1942 שימש נמל שצ'צ'ין תחנה להובלת יהודי נורווגיה להשמדה באושוויץ.
כיום קיימת בשצ'צ'ין קהילה יהודית קטנה בת כמה עשרות יהודים.
ערים תאומות

גרמניה ברמרהאפן, גרמניה
הרפובליקה העממית של סין דאליין, הרפובליקה העממית של סין
בריטניה קינגסטון על ההול, בריטניה
שוודיה מאלמה, שוודיה
רוסיה מורמנסק, רוסיה
ארצות הברית סנט לואיס, ארצות הברית
דנמרק אסביירג, דנמרק
לקריאה נוספת

מרטין גילברט - אטלס השואה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986
Shaul Friedlander, Nazi Germany and the Jews 1939-1945 - The Years of Extermination (שאול פרידלנדר - גרמניה והנאצים 1939–1945 - שנות ההשמדה), NYC 2007 Harper Collins Publishers
שלמה טל

| --- | --- |

 לידה:  1909 ז'שוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  14 באפריל 1998 (בגיל 89 בערך) 
 שם לידה:  שלמה זלמן טייטלבוים 
 ענף מדעי:  מדעי היהדות
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  יקיר ירושלים 
 צאצאים:  מיכאל טל 
 
הרב ד"ר שלמה זלמן טל (כ"ז בשבט ה'תרס"ט, פברואר 1909 – 14 באפריל 1998) היה יקיר ירושלים, מהדיר סידור רינת ישראל.
ביוגרפיה

שלמה זלמן טייטלבוים (טל) נולד בריישא, גליציה והתחנך בחדר ובבית מדרשם של הרבנים יעקב פינק ויוסף רייך. עלה לארץ ישראל בשנת 1936 על חשבון מכסת הסטודנטים של סמינר מזרחי ולמד, בין השאר, אצל הרב ש"י זוין, פרופ' שאול ליברמן ומנהל הסמינר הרא"ם ליפשיץ. עם תום לימודיו, החל ללמד בכפר פינס, ביסוד המעלה ולבסוף גם בירושלים, שם גם למד באוניברסיטה העברית והוסמך בתחום לימודי ארץ ישראל ותולדות עם ישראל.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה התנדב לשירות בצבא הבריטי. הוא שירת יותר מארבע שנים במצרים ובאיטליה. עם תום המלחמה, סייע בידי ניצולי השואה שהתקבצו בבאקולי שבמפרץ נאפולי וארגן את הכשרתם לקראת עלייתם ארצה.
במהלך שירותו, נשא לאישה את עליזה לבית אנגל, ולאחר שחרורו התיישבו במושבה נווה יעקב שהייתה מצפון לירושלים. בעיצומה של מלחמת העצמאות פונה לירושלים יחד עם שאר תושבי הכפר העברי והשתקע בשכונת בית וגן.
עם סיום מלחמת העצמאות החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית והיה מוסמך המחזור הראשון שם.
לימים עשה באוניברסיטת תל אביב את עבודת הדוקטורט שלו בנושא נוסח תפילת יהודי פרס על-פי כתבי יד. הרצה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בר-אילן בתחום תולדות התפילה והסידור ובמשפט עברי. קובץ מאמריו ומחקריו יצא לאור בשם "פרי חיים".
שני מפעליו הגדולים היו הקמת מכון גולד ועריכת סידור רינת ישראל.
בשנת תשי"ז (1957) הקים את מכון גולד להכשרת מורים מן הגולה ועמד בראשו שבע-עשרה שנה.
נפטר ב-14 באפריל 1998 והובא לקבורה בהר המנוחות.
אחיו צבי טל, היה שופט בית המשפט העליון.
סידור רינת ישראל

הסידור היה פרי יוזמתם של שר הדתות ד"ר זרח ורהפטיג, משה קרונה ויוסף גולדשמידט, שהיה מנהל האגף לחינוך דתי במשרד החינוך והתרבות. עבודת עריכת הסידור הנפוץ רינת ישראל כללה, בין היתר, בירור הנוסחאות לפי פוסקים ראשונים ואחרונים ולפי סידורים וכתבי יד, העתקת פסוקי המקרא ככתבם וכניקודם בציון מקומם, תיקון הקריאה בסימנים מיוחדים למלעיל, מלרע וקמץ קטן, הכנסת סימני פיסוק, חלוקת הטקסט לפסקאות מתאימות וכתיבת ביאור תמציתי בשולי העמוד.
מבין ספריו

פרי חיים
הסידור בהשתלשלותו
רבי נפתלי צבי מרופשיץ
הגדה של פסח - רינת ישראל, הוצאת נתן טל, ירושלים, ה'תדש"ם (1984)
לקריאה נוספת

צבי טל, עד בוא השמש (2010), עמ' 27 - 31.
ראובן גפני, סדור לצורכי דורנו: סיפורו של סידור רינת ישראל - יצירה, חדשנות והשפעה, עלי ספר, כח, תשעח.
הערות שוליים

↑  שלמה טל באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268859205171  GND: 1053492227  ISNI: 0000 0000 7266 398X  LCCN: n82073849  NTA: 308256093  VIAF: 6278189   WorldCat (עם VIAF): 6278189
תני לי להחליט

| --- | --- |
 סינגל בביצוע ג'וזי כץ
 מתוך האלבום הפסטיבל הישראלי לשירי ילדים מספר 7
 יצא לאור:  1976
 שפה:  עברית 
 אורך:  2:56
 כתיבה:  עדה נסטוביץ
 לחן:  אילן וירצברג
 הפקה:  אילן וירצברג
 
תני לי להחליט הוא שיר של ג'וזי כץ מתוך האלבום "הפסטיבל הישראלי לשירי ילדים מספר 7" שיצא לאור בשנת 1976. השיר נכתב על ידי עדה נסטוביץ, הולחן ועובד על ידי אילן וירצברג עבור פסטיבל שירי הילדים 1976. בפסטיבל, הגיע השיר למקום התשיעי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1977)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1977)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים אחרים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים אחרים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים אחרים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים אחרים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | ynet‏ (2004) מצעד פסטיבלי הילדים | 15 |  |
גרסאות כיסוי

בשנת 1994 ביצעה ריטה את השיר במסגרת החלק האמנותי של הפסטיגל. את השיר בגרסה זו עיבדו עובד אפרת, רמי קלינשטיין וגיל פלדמן. כמו כן, השיר נכלל באלבום האוסף של ריטה, "תחנות בזמן".
ב-1998 במסגרת ספיישל של יום העצמאות ה-50 למדינה בערוץ הילדים, שבו מנחי הערוץ ביצעו ברובם גרסאות כיסוי לשירים קיימים, השיר בוצע על ידי ארז בן הרוש וליאת אחירון. כאשר בקליפ עצמו ארז שיחק את הילד שרק רוצה לישון וליאת את האם שמנסה להעירו.
השיר בספרי תווים

הפסטיבל הישראלי לשירי ילדים מספר 7, עמ' 4, הוצאת המוזיקה, 1976. (הספר בקטלוג ULI)
אריה בודיאן (עורך), כוכב נולד: מיטב שירי הפסטיבל הישראלי לשירי ילדים, עמ' 33, ישרא-תו, 1983. (הספר בקטלוג ULI)
שמואל יפה אשכנזי

| --- | --- |
 לידה:  1525 
 פטירה:  1595 (בגיל 70 בערך) 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
רבי שמואל יפה אשכנזי (ה'רפ"ה, 1525 – ה'שנ"ה, 1595) היה מחכמי ישראל באימפריה העות'מאנית במאה ה-16, מחבר פירוש יפה תואר על מדרש רבה.
קורות חייו

נולד בבורסה לאביו רבי יצחק יפה אשכנזי. יש הסבורים שהיה קרובם של רבי מרדכי יפה (בעל הלבושים) ורבי שמואל יפה אביו של רבי יואל סירקיש (הב"ח). בשנת ש"ט נסע לקושטא, כדי "ללמוד תורה ולישא אשה" על פי עדותו. תקופה מסוימת שהה באדריאנופול. היה תלמידם של רבי יצחק בן לב ורבי שלמה אלקבץ. מ-1564 כיהן כרב הקהילה האשכנזית בקושטא והרבה לדרוש בבתי הכנסת בעיר.
כתביו

חיבורו גדול הממדים הוא אחד הפירושים החשובים ביותר על המדרש רבה. הוא כולל ביאור רחב ומקיף על כל חלקי המדרש רבה. פירושיו על החומשים נקראים "יפה תואר" ועל המגילות "יפה קול" ו"יפה ענף". בנוסף כתב פירוש לאגדות התלמוד הירושלמי בשם "יפה מראה". חיבור זה הוא היחיד שהודפס עוד בחייו.
הדפסת שאר ספריו על המדרש נמשכה שנים רבות לאחר מותו. לאחרונה נדפס ספרו יפה ענף על קהלת מכתב יד, ובתחלתו מבוא ארוך על קורות חייו והשתלשלות הדפסת ספריו. בשל גודלו של החיבור והרצון להדפיסו עם פירושים נוספים נעשו מספר קיצורים לביאורו על ידי הבאים אחריו. הפירוש המוכר והמצוי כיום במדרש רבה בהוצאת וילנא נלקט על ידי מרדכי פלונגיאן. על פי יונה פרנקל אף ש"הקיצור אינו שווה ערך למקור" "הוא משקף די יפה את המגמות הכלליות של המחבר".
ידוע גם על ספר שו"ת שחיבר בשם "בית דין יפה", אך הוא לא הודפס.
לאחרונה נתגלה חיבורו האבוד על טור אבן העזר הלכות גיטין, עותק זה היה ברשותו של רבי חיים בנבנשתי מאזמיר בעל 'כנסת הגדולה', אשר העתיק מחידושיו אלו לספרו במספר מקומות.
לקריאה נוספת

יונה פרנקל, 'מדרש ואגדה', כרך 3, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 915–921
מאיר בניהו, רבי שמואל יפה אשכנזי: מקצת דברים עליו ועל ספריו ועל מפרשים אחרים של הרבות, תרביץ מב, תשל"ג, עמ' 419–460
הערות שוליים

↑  ראו בהקדמת מרדכי פלונגיאן שנדפסה בתחילת הכרך הראשון של מדרש רבה דפוס וילנא (עמ' XII) שמבאר באריכות למה הליקוט שלו יותר טוב מהליקוט שלפניו.
↑  בידספיריט ישראל - מכירות פומביות: תכשיטים, אמנות, עתיקות ועוד, באתר Bidspirit
| פרשני התלמוד הירושלמי |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-16 | רבי שמואל יפה אשכנזי • רבי אלעזר אזכרי • רבי שלמה סיריליו |  |
| המאה ה-17 | רבי יהושע רפאל בנבנישתי (שדה יהושע) • רבי משה בן שלמה אבן חביב |  |
| המאה ה-18 | רבי אליהו מפולדא • רבי דוד פרנקל (קרבן העדה) • רבי יעקב כהנא • רבי משה מרגלית (פני משה) • הגאון מווילנה • רבי נחום טרייביטש (שלום ירושלים) |  |
| המאה ה-19 | רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין • רבי אברהם אשכנזי (נחמד למראה) • רבי מאיר מארים שאפיט • רבי יוסף שאול הלוי נתנזון • רבי יהושע אייזיק שפירא (נועם ירושלמי) • רבי יעקב דוד וילבסקי (הרידב"ז) • רבי ישראל משקלוב |  |
| המאה ה-20 | רבי יחיאל בר לב • רבי ישראל חיים דייכס • רבי חיים קניבסקי • רבי יצחק אייזיק קרסילשציקוב • רבי חיים אלעזר שפירא • רבי שאול ליברמן • רבי ישכר תמר • רבי משה פיינשטיין |  |
| פירושים אבודים | הרמב"ם • רבי יהודה בר יקר • רבי מנחם זמבה |  |
| פירושים שלא פורסמו | רבי משה זכות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310590405171  BnF: cb16977609f (data)  GND: 129725617  ISNI: 0000 0001 1878 7022  LCCN: n85120292  SUDOC: 244242062  VIAF: 179145911299427062994   WorldCat (עם VIAF): 179145911299427062994
תנשמית המורכבים

| תנשמית המורכבים |
| --- | --- |
פרודניה
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: תנשמיתיים
סוג:: Heliothis
מין:: תנשמית המורכבים
שם מדעי
 Heliothis peltigera ‏שיפרמולר & דניס, 1775

תנשמית המורכבים (שם מדעי: Heliothis peltigera) היא פרפר ממשפחת התנשמיתיים, בעלת גלגול מלא.
תפוצה: ממרכז אירופה, דרומה לצפון אפריקה ומזרחה עד איראן.
מוטת הכנפיים של תנשמית המורכבים היא 32-41 מ"מ. צבע הכנפיים הקדמיות חום, עם שני כתמים חומים כהים יותר, בעלי צורת כליה, קרוב לשוליים. הכנף האחורית בצבע קרם, ויש לה פס אפור-חום מבריק ורחב לאורך השוליים.
הנקבה מטילה ביצים בודדות על צמחי בר, וגידולים שונים: עצי נוי, צמחי מספוא, עצי פרי וכותנה. הזחל ניזון בעלים בעיקר, אך יש והוא אוכל גם את קדקודי הצמיחה (האזורים בצמח מהם הוא מתפתח). זחלי תנשמית האביב נחשבים מזיקים לכותנה צעירה, בשל התנהגות זאת. הזחל הבוגר מגיע באורכו לבערך 35 מ"מ. צבעו לרוב ירוק עד ירוק-אפור, ויש לו פסי אורך כהים יותר. הוא מתגלם באדמה.
בתמונה זו ניתן לראות את הכנפיים האחוריות
שיר בארבעה בתים

"שיר בארבעה בתים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית, ושבוצע לראשונה בפסטיבל הזמר והפזמון תשכ"ט. את מילות השיר כתב אהוד מנור, והלחין אותו נחום היימן. את השיר הוציאה לאור בשנת 1969 חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

בתקליט הפסטיבל מופיע הביצוע של אופירה גלוסקא.
על השיר

כשמו, "שיר בארבעה בתים" מורכב מארבעה בתים בעלי מבנה דומה. תחילה רודפת אילנית אחרי השיר בשדה ירוק, בחשכת הליל, בדרכי עפר ובין המון אדם. עם זאת, הוא נקסם על ידי אוכלוסייה מסוימת אחרת. תחילה אלו הילדים, לאחר מכן האוהבים והחיילים ולבסוף הזמרים. לטענתה, בפיהם הוא יפה מאין כמוהו. לסיום, בארבעת הבתים היא שואלת "עד מתי, שירי, מפני תסתתר?". ב-18 במאי נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של קול ישראל במקום השמיני. ב-15 ביוני עלה למקום השלישי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-7 ביולי, לאחר שבעה שבועות צעידה רצופה, יצא השיר מהדירוג השבועי. במצעד הפזמונים העברי לשנת ה'תשכ"ט דורג "שיר בארבעה בתים" במקום ה-20.
נחום היימן סיפר שהוא ואהוד מנור התווכחו על שם השיר, ומשלא הגיעו להסכמה החליטו לקרוא לו כך, ללא קשר לתוכן שלו. 

נחום היימן עצמו הלחין כשנתיים קודם לכן את שיר בחמישה אקורדים, שגם בו השם מתייחס לצורה ולא לתוכן.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | קול ישראל | 3 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים סוף שנה (1969)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים סוף שנה (1969)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים סוף שנה (1969)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים סוף שנה (1969)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | קול ישראל | 20 |  |