stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיבן בולדווין

| --- | --- |

 לידה:  12 במאי 1966 (בן 58) מספקווה, ארצות הברית 
 שם לידה:  Stephen Andrew Baldwin 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1986 
 מקום לימודים:  האקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה  תיכון ברנר 
 בן או בת זוג:  קניה דאודטו (1990–?) 
 צאצאים:  היילי ביבר 
 מספר צאצאים:  2 
 https://stephenbaldwin.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיבן אנדרו בולדווין (באנגלית: Stephen Andrew Baldwin; נולד ב-12 במאי 1966) הוא שחקן קולנוע, במאי ומפיק אמריקאי. התפרסם בזכות תפקידיו בסרטים "החשוד המיידי", "שלושה במיטה אחת", "עולם קטן שלי" ו"הפלינסטונס – ויוה רוק וגאס" ובסדרה "הרוכבים הצעירים".
ביוגרפיה

בולדווין נולד במאספקוואה, ניו יורק לקרול ניוקום ולאלכסנדר בולדווין הבן.
לבולדווין שלושה אחים גדולים שזכו גם הם להצלחה בתור שחקנים: כוכב הסדרה "רוק 30" אלק בולדווין, דניאל בולדווין וויליאם בולדווין (ידועים בתור האחים בולדווין).
בתקופת התיכון שלו שר בולדווין אופרה ולאחר מכן למד ב"אקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה".
קריירת משחק

החל את דרכו כשחקן אורח בסדרות טלוויזיה לפני הופעותיו הקולנועיות הראשונות בדרמות המלחמה "חיית המלחמה" בתפקיד החייל הסובייטי גוליקוב, "נולד בארבעה ביולי" ובמערבון של מריו ואן פיבלס "פלוגה". 
בולדווין התגלה לראשונה ככוכב ראשי בסדרת המערבונים "רוכבים צעירים" בתפקיד הסייר באפלו ביל ובמותחן הפשע "החשוד המיידי" בו שיחק בתפקיד הפושע מקמנוס.
לאחר מכן הופיע בולדווין בקומדיה "עולם קטן שלי"בתפקיד דויל "סטאבס" ג'ונסון ובסרט הפעולה 
"בריחה" בתור הפושע הנמלט לוק דוג'.
בשנת 2000 שיחק בולדווין בתפקיד ברני ראבל בקומדיה "הפלינסטונס – ויוה רוק וגאס".
ב-2002 שיחק בקומדיית ההוקי "לשבור את הקרח" בתפקיד השחקן והמאמן שון לינדן.
בשנים האחרונות החל בולדווין להפיק סרטים והתפרסם בעיקר בסדרות הריאליטי "האח הגדול" בבריטניה, "המתמחה" ו-"Scare Tactics".
חיים אישיים

לבולדווין שתי בנות: אליה והיילי בולדווין, נשוי למעצבת הגרפית הברזילאית קניה בולדווין.
ביולי 2009 הכריז בולדווין על פשיטת רגל לאחר שצבר ביחד עם אשתו חובות של כ-2.3 מיליון דולרים.
פילמוגרפיה נבחרת

חיית המלחמה (1988)
נולד בארבעה ביולי (1989)
ברוקלין, תחנה אחרונה (1989)
לחצות את הגשר (1992)
קציר מר (1993)
פלוגה (1993)
שינוי פשוט של הגורל (1994)
8 שניות (1994)
גברת פארקר והחוג המרושע (1994)
שלושה במיטה אחת (1994)
החשוד המיידי (1995)
עונת סתיו (1995)
עולם קטן שלי (1996)
נמלטים (1996)
זמן הפשע (1996)
חברים בכל מחיר (1998)
סיפורו של שוטר (1998)
מר רצח (1998)
חברים ומאהבים (1999)
מפלצת הסקס (1999)
רחמים (2000)
התנתקות (2000)
שולחן מספר אחד (2000)
הפלינסטונס – ויוה רוק וגאס (2000)
החלפה (2001)
סקס מסוכן (2001)
פרוטקשן (2001)
לשבור את הקרח (2002)
הזהרות שקט (2003)
בעקבות האוצר האבוד (2003)
שש: הסימן משוחרר (2005)
מועדון הגאונים (2006)
ג'סי סטון: מעבר לילי (2006) – סרט טלוויזיה
הרשע (2007)
פרד קלאוס  (2007)
ילדי שמיים  (2008)
להתחיל את המשחק (2010)
God's Club‏ (2015)
The Costume Shop‏ (2014)
Faith of Our Fathers‏ (2015)
Magi‏ (2016)
No Panic, With a Hint of Hysteria‏ (2016)
The Apostle Peter: Redemption‏ (2016)
RUN‏ (2017)
The Least of These: The Graham Staines Story‏ (2019)
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

The Great American Sex Scandal‏ (1990) – סרט טלוויזיה של ABC
חזיונות לילה (2001)
Nova Vita‏ (2021)
ראו גם

משפחת בולדווין
קול דודי (ניגון)

קול דודי הוא ניגון התעוררות מניגוני חב"ד, מהניגונים שהלחין רבי שניאור זלמן מלאדי מייסד חסידות חב"ד.
אודות הניגון

מילות הניגון הם משיר השירים, המתפרש שבתוך הלב יש תמיד תשוקה לקבל את האור האלוהי, והאל מבקש רק "פתחי לי אחותי".
קוֹל דּוֹדִי דוֹפֵק פִּתְחִי לִי אֲחֹתִי רַעְיָתִי יוֹנָתִי תַמָּתִי
בספר הניגונים חב"ד "קול דודי" הוא ניגון מספר ה' (5), הוא מופיע גם גרסה נוספת בספר הניגונים בחלק ב' ניגון מספר רי"א (211).
הניגון הוא אחד מ"הניגונים המכוונים" שחיבר רבי שניאור זלמן. בחסידות חב"ד מנגנים אותו לרוב בהתוועדויות הנערכות בתאריכים הקשורים לאדמו"ר הזקן (כגון יום הולדתו ח"י באלול ויום ההילולא שלו כ"ד בטבת) ובעיקר בחודש אלול.
עיבודים מוזיקליים וביצועים

ב-1961 הופיע הניגון באלבום "ניגוני חב"ד 2" של ניח"ח, בשנות ה-90 יצא לאור באלבום "ניגוני חב"ד 1" על ידי חנן בר סלע ב-2015 הופיע באלבום צמאה 2 בביצוע אביתר בנאי, באלבום "עצם הנשמה" 1 של הרב יאיר כלב.
הניגון בוצע במהלך השנים גם על ידי יונתן רזאל, עמיר בניון, חיליק פרנק, ברי סחרוף, בני פרידמן, תזמורת ירושלים מזרח ומערב בניצוח תום כהן, הרב יצחק גינזבורג ואחרים.
הערות שוליים

1 2  שמואל זלמנוב (ובנו ישראל יוסף זלמנוב), ספר הניגונים, חלק ג', עמוד מ"ג ועמוד נ' | אלאור ולנר, "אוצר הניגונים חב"ד", ראשון לציון תש"פ, פרק ראשון, קטע "עשרת ניגוני אדמו"ר הזקן", בחלק א' עמוד 11
↑  ביצוע קול דודי באתר חב"ד אורג
↑  חנן בר סלע, ניגוני חב"ד 1: עטיפת האלבום, השיר באלבום באתר הספרייה הלאומית (השנה לא נכונה), לשמיעת האלבום
↑  קול דודי אביתר בנאי
↑  קול דודי דופק - הרב יאיר כלב (עצם הנשמה מס' 1) Rabbi Yair Calev - Kol Dodi - Baal HaTanya
↑  קול דודי // מתוך מופע צמאה תש"פ // יונתן רזאל
↑  עמיר בניון מבצע את "קול דודי"
↑  חיליק פרנק: קול דודי דופק, 2010
↑  בני פרידמן וחברים בניגון 'קול דודי' אתר רדיו קול חי
↑  קול דודי דופק, תזמורת ירושלים מזרח ומערב
↑  קול דודי, הרב יצחק גינזבורג, ביוטיוב
| ניגוני חב"ד |
| --- | --- | --- |
| הניגונים המכוונים | "ניגון שלוש תנועות" ■ אדמו"ר הזקן: ניגוני רבי שניאור זלמן • "ארבע בבות" • "אבינו מלכנו" • "אלי אתה" • "כאיל תערוג" • "קול דודי" ■ אדמו"ר האמצעי: "ניגון הקאפעליע" ■ הצמח צדק: "ניגון ההשתטחות" • "ימין ה' רוממה" • "כאיל תערוג" ■ אדמו"ר המהר"ש: "לכתחילה אריבער" ■ אדמו"ר הרש"ב: "ניגון הכנה" • "ניגון רוסטוב" ■ אדמו"ר הריי"צ: "ניגון הבינוני" ■ הרבי מלובביץ': ניגוני הרבי מלובביץ' • "אנעים זמירות" • "אתה בחרתנו" • "דרכך אלוקינו" • "הוא אלוקינו" • "והיא שעמדה" • "כי אנו עמך 1" • "כי אנו עמך 2" • "צמאה לך נפשי" • "צמאה צמאה" • "רחמנא דעני" • "שאמיל" |  |
| ניגונים נוספים | "קול ביער" • "הנשמה יורדת" • "פדה בשלום" • "ניגון לי"ב–י"ג תמוז" • "והריקותי לכם ברכה" • "ניע זשוריצי כלופצי" • "ניגון לחסידי הצמח צדק" • "ניגון הקפות" • "ניגון הכנה" • "ממצרים גאלתנו" • "יעלה תחנוננו" • "ופרצת" • "הצילני נא" • "הושיעה את עמך" • "אך לאלוקים" • "אימתי קאתי מר" • "ניגון מפולטבה" • "שובה השם" • "ניגון הפלפול" |  |
ישנם מעל 500 ניגוני חב"ד, מובאים רק ניגונים נבחרים
כללי: ניח"ח • ספר הניגונים ■ פרויקטים: ניגוני חב"ד (16 אלבומים) • משה לאופר מנגן חב"ד (4 אלבומים) • צמאה (6 אלבומים) ■ אלבומים: ניגון הבעש"ט • אבינו מלכנו • האפ קאזאק • יענקל יענקל
| רבי שניאור זלמן מלאדי מייסד חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| פעילות ציבורית ומושגים | קופת מעות ארץ הקודש • כולל חב"ד • תקנת המקוואות של בעל התניא • חג הגאולה • פדה בשלום |  |
| ספריו | ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן • אגרות קודש אדמו"ר הזקן • שו"ת אדמו"ר הזקן |  |
| ניגונים שידוע שחיבר | ניגוני רבי שניאור זלמן: "ארבע בבות" • "אלי אתה" • "אבינו מלכנו" • "קול דודי"  • "שלוש תנועות" • "ניגון דבקות לתפילות ראש השנה" • "ניגון צאינה וראינה" • "ניגון לקראת שבת" • "ניגון דבקות חב"ד לתפילות שבת" • "כאיל תערוג" • "ניגון ישן" |  |
| רבו ומשפחתו | המגיד ממזריטש (רבו) • ישראל ברוך פוזנר (אביו) • סטערנא (אשתו) • דובער שניאורי (בנו ממשיכו, ה־2 בשושלת) • חיים אברהם שניאורי (בנו) • משה שניאורי (בנו) • דבורה לאה (בתו) • פרידא (בתו) • רחל (בתו) • יהודה לייב מינוביץ' (אחיו) • מנחם מנדל שניאורסון (נכדו שגידל, ממשיכו וה־3 בשושלת) • משפחת שניאורסון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: de1753d0-9c24-4ff6-9a7b-54ebf188e33a 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ברית עברית עולמית

שמעון ראבידוביץ', מייסד ברית עברית עולמית
ברית עברית עולמית (בע"ע) היא ארגון מתנדבים ואנשי רוח, שקם למטרת קידום השפה העברית והפצתה, ולחיזוק הקהילה היהודית בגולה באמצעות פעולות תרבות.
היסטוריה > רקע

שורשיה של התנועה העברית נעוצים בתקופת ההשכלה הברלינאית במחצית השנייה של המאה ה-18, בהקמת אגודת "דורשי לשון עבר".
אליעזר בן-יהודה היה הראשון שהעמיד את נושא הלשון העברית על יסוד לאומי במאמרו ב-1879 בכתב העת השחר: "שאלה נכבדה". 
בסוף המאה ה-19 התחילה פעולה ציבורית בשדה התרבות והלשון העברית במדינות שונות: "שפה ברורה" - באוסטריה; "חובבי שפת עבר" ברוסיה; "דורשי שפת עבר" בארצות הברית ועוד. ארגונים אלו שימשו מרכזים ל"דיבור עברי ולמחשבה עברית".
בשנת 1903, בימי הקונגרס הציוני העולמי השישי, היה ניסיון ראשון להקמת ארגון עברי עולמי, והוא נקרא: הסתדרות "עבריה". 
בשנת 1909 התקיים קונגרס עברי עולמי בברלין, ביום ז'-ט' בטבת תר"ע. רק כעבור עשרים ושתיים שנה נוסדה "הברית העברית העולמית".
היסטוריה > הקמת ה"ברית"

הכנס המייסד של ברית עברית עולמית ("הכנסייה העברית בברלין") נפתח ב"בית העם העברי" בשד' קורפירסטנדאם 61 בברלין ביום א', ו' בתמוז תרצ"א, 21 ביוני 1931, בשעה עשר וחצי בבוקר ונמשך עד ח' תמוז.
מטרתה: קידום העברית והפצתה בעולם היהודי. אחרי קום המדינה התרכזה פעילות הברית בעיקר בהוצאת ספרים וכתבי עת, ובקיום כנסים בארצות שונות.
בארצות הברית הוקם ארגון מקביל בשם "ההסתדרות העברית באמריקה", שחדל מלהתקיים. חלק ממטרותיו ממשיך לבצע ארגון NAPH.
"הברית באה לקדם את פני הסכנה, האורבת לקיומנו הרוחני העברי, יוצאת לתמוך במוסדות החינוך והתרבות העבריים הקיימים".
הוקמה על ידי קבוצת אנשי רוח וביניהם ביאליק ופרופסור אריה טרטקובר. ד"ר שמעון רבידוביץ, פתח את הכנס הראשון, ד"ר ישראל גולדשטיין נבחר כנשיא הברית, זלמן שזר נבחר לכהן כנשיא כבוד של הברית, יצחק הרכבי כיו"ר הוועד הפועל של בע"ע ואריה שפטל נבחר כמנהל בע"ע.
החברים בכנס ענדו סיכת "ע" - סמל העברים בעולם העשויה זהב. היה סמל ללומדי העברית ולדובריה והיא משמשת כתעודת זהות לשוחרי העברית בעולם.
בכנס היסוד נכתב המצע הראשון של הארגון ובו נקבעו, בין השאר:
שם החברה: ברית העברים
המקום: מקומה המרכזי הזמני של החברה: ברלין
תכלית החברה ותפקידיה: יסוד מוסדות חינוך עבריים וטיפוחם; הנהגת הדיבור העברי בגולה; פרסום ספרות עברית בארץ ובגולה. כן נקבע שהקונגרס יתכנס אחת לשנתיים, ובכנס יחולק הדו"ח של ההתכנסות הקודמת.
החברה הקימה ועד מרכזי שרוב חבריו ישבו בברלין, ומועצה בינלאומית שבראשה עמדו נחום סוקולוב וחיים נחמן ביאליק ובאי כח מכל ארצות הגולה וארץ ישראל.
המועצה הישראלית

מתפקידה היה ליצור מסגרת ארגונית יציבה לשיתופו של הציבור הישראלי בפעולות בע"ע. שיתוף זה בא לידי ביטוי בהסברה מקיפה ובהקמת מועדון בתל אביב. במועדון זה נערכו פגישות עם קבוצות תיירים, בני נוער וסטודנטים דוברי עברית שבאו לביקור בארץ. בראש המועצה הישראלית עמד ל. קופרשטיין.
במועדון נערכו פגישות שמשכו אליהן אנשי ציבור, סופרים ואוהדי התנועה. 
בין השאר נערכה מסיבה לכבודו של סופר הילדים לוין קיפניס בקבלו את פרס דבר לילדים. 
כן ערכה המועצה מסיבה לכבודו של אשר וולאק עורך "עולם חדש" - (ירחון ילדים ונוער}. סופר הילדים אוריאל אופק ציין שגליונות של כתב עת זה כבר הגיעו לאי ג'רבה בתוניס. 
המועצה פנתה בקריאה לעסקני התרבות העברית בארצות הברית לנצל את שהותו של תיאטרון הבימה בארצות הברית להתעוררות עברית מוגברת.
"שבוע עברי" - הנהלת הברית החליטה לקיים "שבוע עברי" מדי שנה בשנה בכל ארצות התפוצה.
"חודש עברי" - ההסתדרות העברית באמריקה עורכת זה שנים את אירועי "החודש העברי" בין פורים לפסח. חודש זה מוקדש לדמות או לאירוע היסטורי בתולדות העם היהודי.
הברית מלאה תפקיד היסטורי בהברחת ספרי לימוד עברית וחומרים אחרים ל"סרובניקים" היהודים בברית המועצות.
הברית יזמה את הקמתם של "מועדונים עבריים" ברחבי העולם, כשהוותיק והבולט בהם הוא זה בפריז, נקרא על שם המנהלת הראשונה שלו רות בת שלמה ז"ל וממשיך בפעולתו עד היום.
בשנים 1988-2003 שימש ניסן הרפז כממלא מקום ולאחר מכן כיושב ראש ברית עברית עולמית. בתקופת כהונתו נעשתה הרחבה משמעותית של פעילות הארגון בקרב המדינות הקומוניסטיות לשעבר שחידשו קשריהם עם ישראל החל מ-1989. בתקופה זו נערכו לראשונה כנסים מדעיים של הארגון לחיזוק השפה העברית ביוגוסלביה רוסיה וצ'כיה.
בשנת 2014 משמש כנשיא בע"ע פרופ' משה בר-אשר, נשיא האקדמיה ללשון העברית. יו"ר בע"ע הוא יחיאל לקט.
המועצה הישראלית > נקודות ציון

מאז שנת 1974 מקיימת הברית כנסים מדעיים באירופה בנושא השפה העברית ותרבותה, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטאות באירופה בהן קיימות מחלקות לעברית. ייחודם של כנסים אלו שהם מתקיימים בשפה העברית. בשנת 2001 התקיים כנס חגיגי (הכנס ה-16) בברלין במלאת שבעים שנה להקמת הברית בעיר זו. כנס זה התקיים בשיתוף עם האוניברסיטה החופשית של ברלין.
מדליית בן יהודה - המדליה הוענקה לאישים שתרמו תרומה בולטת לקידום מטרות בע"ע. היא הוענקה פעמיים לעיתונאי והחוקר פרופ' גדעון קוץ על פועלו להפצת התרבות העברית באירופה.
בכנס פריז ב-2002 העניקה הברית פרס מפעל חיים לפרופסורים חיים זעפרני, רנה שמואל סיראט ואנדרה קאקו ולפעילת הברית בצרפת רות בת-שלמה.
כנסים מדעיים באירופה

1974: גרינדלוולד, שווייץ
1976: וינה, אוסטריה
1978: אמסטרדם, הולנד
1980: ורשה, פולין
1982: פריז, צרפת
1984: לונדון, בריטניה
1986: ונציה, איטליה
1988: ברצלונה, ספרד
1990: בלגרד, יוגוסלביה
1992: פראג, צ'כיה
1994: הלסינקי, פינלנד
1996: שטרסבורג, צרפת
1998: מדריד, ספרד
1999: מוסקבה, רוסיה
2000: מילנו, איטליה
2001: ברלין, גרמניה - כנס חגיגי במלאת 70 שנה לייסוד הברית
2002: פריז, צרפת
2004: מאלאגה, ספרד
2006: פראג, צ'כיה  - ציין עשר שנים לכתב העת "ראה"
ספטמבר 2011: פוזנן וטורון, פולין - הכנס ה-20 במלאת 80 שנה לייסוד הברית
6- 10 באוקטובר 2013: בודפשט, הונגריה
2 -4 ביולי 2018, פריז-סן-דני, צרפת
26 - 28 ביולי 2021, שטרסבורג, צרפת- ציין מלאת 90 שנה לייסוד הברית ו25 שנים לכתב העת "ראה"
11- 14 בדצמבר, חנוכה  2023 ,פראג, צ'כיה,
16 - 19 בספטמבר 2024, וורשה, פולין. הכנס החגיגי ה25  לציון מלאת 50 שנה לכנסים העבריים באירופה. .
פעילים בברית בעבר ובהווה

חיים נחמן ביאליק
שמעון ראבידוביץ'
אריה טרטקובר
זלמן שזר
יצחק בן-צבי
שאול טשרניחובסקי
משה גרוטו
אריה שפטל
שמחה רז
צבי זהר
לייב קופרשטיין
גדעון קוץ
יוסף לנג
נתן גורן
משה בר אשר
נורית גוברין
אפרים חזן
יחיאל לקט
ניסן הרפז
ישעיהו הרן
אלכסנדר רוזנפלד
פרסומים

"ראה" - כתב עת לחקר העברית באירופה (תלת לשוני: עברית, אנגלית, צרפתית) יוצא לאור בפריז מאז 1996, על ידי ברית עברית עולמית והמכון לחקר העברית באירופה באוניברסיטת פריז 8. עורכים: אפרים ריבלין, גדעון קוץ.
סמל בצורת האות "ע": הונפקו 3 סוגי סמלים:
מוזהב - לפעילים בשטח הלשון והתרבות העברית
מוכסף - ליודע העברית
נחושת - ללומדי העברית שהגיעו לידיעה של כאלף מילים עבריות
הסמל מוענק על ידי הנהלת הברית גם לישראלים היוצאים לחו"ל "והיה כאשר יפגשו בדרכם בחו"ל - ברחוב או ברכבת או במטוס או באניה - יהודי העונד את סמל ה"ע" אף הוא - ידעו לקשור עמו שיחת רעים בלשוננו"
עם וספר - רבעון התנועה העברית העולמית
ספריית שער - סדרה של אחת עשרה חוברות כתובות בעברית קלה ומנוקדת
טורים עבריים - בע"ע פרסמה מדי שבוע טור קבוע בעברית בעיתונות היהודית הלועזית. בעברית קלה ומנוקדת בליווי תרגום בשפת העיתון
תקליטים - בשיתוף עם הוצאת אחיאסף הוצאו ארבעה תקליטים אריכי-נגן ללימוד השפה העברית
ספרי לימוד להקניית השפה העברית - סדרה בת חמישים שיעורים המקנים הקניית חמש מאות מילים
יומן קולי - תקליט אריך נגן המכוון ללומדי עברית ברמה גבוהה. בצידו האחד של התקליט סקירות על הנעשה בארץ ובצידו השני, לימוד שיר
ספרים בהוצאת ברית עברית עולמית

יוסף קלוזנר, אליעזר בן יהודה - קובץ מאמרים לכבוד יום הולדתו המאה
ישראל קלוזנר,, חלוצי הדיבור העברי בארצות הגולה, בהוצאת האקדמיה ללשון העברית
מילון עברי–אנגלי לתיירים - בשיתוף עם "הדסה"
אריה טרטקובר ומנחם זהרי, הגות עברית באירופה, תשכ"ט
מנחם זהרי, אריה טרטקובר, מיכל זנד (עורכים), הגות עברית בברית המועצות, תשל"ו
שמחה רז (עורך), מחיי הלשון העברית, תשל"א
שמחה רז (עורך), מחיי הלשון עברית: סדרת מונוגרפיות, תשל"ג
צבי הרכבי (עורך), ספר נתן גרן ז"ל, תשי"ח 1958
ישעיהו הדרי, פרקים בתולדות עמנו, 1977
יעקב הרוזן, קובץ זיכרון: מוקדש לזכר הסופר והעיתונאי שלום בן ברוך, תשכ"ח
שמחה רז (עורך), פני ישראל: קובץ נבחר של סיפורים בעברית קלה ומנוקדת
לייב קופרשטיין,, בשליחות התנועה העברית, תשכ"ה
אברהם לוינסון, התנועה העברית בגולה, ורשה–לונדון, תרצ"ה
יוסף שפירא (עורך), בנתיבי הגות ותרבות: קובץ מוקדש למלאת שבעים שנה לפרופסור אריה טרטקובר, תש"ל
דברי הכנסים המדעיים באירופה
שמחה רז, "שיח אגדה", ירושלים-ישראל, תשל"ד 1974.
לקריאה נוספת

הכנסייה העברית בברלין, ו–ח תמוז תרצ"א, ברלין: הברית העברית העולמית, 1932
ברית עברית עולמית: מטרות ופעולות, ירושלים, טבת תשכ"ה, דצמבר 1964
הכנס השישי של ברית עברית עולמית בלונדון, בצרון ו, 24–25 (אדר תשמ"ה), 110
נורית גוברין, "כל טוב ספרד – כנס מדריד (23-27.8.1998)", מאזנים עג, 5 (שבט תשנ"ט, פברואר 1999), 34–36
ניסן הרפז, "כנס עברי מדעי לציון שבעים שנה ליסודה של ברית עברית עולמית בברלין", לשוננו לעם, נא–נב, ג (התש"ס–התשס"א), 117–118
בנימין ראביד, "שמעון ראבידוביץ וברית עברית עולמית: פרק ביחסים בין תרבות עברית בתפוצה לאידאולוגיה הציונית", בתוך: אברהם בן-אמיתי (עורך), ברית עברית עולמית כנס 16 ("מחקרים ומסות בלשון העברית ובספרותה: ברית עברית עולמית: דברי הכינוס המדעי העברי השישה-עשר באירופה: האוניברסיטה החופשית, ברלין, תמוז תשס"א – יולי 2001"), ירושלים: ברית עברית עולמית, תשס"ד, עמ' 119–154
אלכסנדר רוזנפלד, "יובל שנים לברית העברית העולמית", עם וספר א (תשמ"א), 10–14
הערות שוליים

↑  השחר, 1879, תרל"ט
↑  ברית עברית עולמית: מטרות ופעולות, עמ' 11
↑  ברית עברית עולמית: מטרות ופעולות, עמ' 12
↑  איגוד הפרופסורים לעברית בארצות-הברית
↑  הכנסייה העברית בברלין, 1932, עמוד 80
↑  לשוננו לעם, חוברת ג' ע' 117-118, תש"ס-תשס"א
↑  ברית עברית עולמית: מטרות ופעולות, עמ' 27
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258403005171  VIAF: 146036548   WorldCat (עם VIAF): 146036548 
הכנסייה העברית בברלין, 1931
ויץ' האוס

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  צ'ופד אנד סקריוד, מוזיקת בס בריטית, את'ריל ווייב, מוזיקה תעשייתית, שוגייז
 מקורות תרבותיים:  בערך 2007–2008, ניו אורלינס וניו יורק, ארצות הברית
 כלים:  סינתיסייזר, מכונת תופים, סקוונסר, דוגם צלילים
 נושאים קרובים
 וייפורווייב, פונק, וייב, מוזיקת בס
 
ויץ' האוס (באנגלית: Witch house) או דראג (Drag) הוא תת-ז'אנר מוזיקלי של מוזיקה אלקטרונית שמאופיין מוזיקלית באפקטים של כלי מקלדת בגבהים גבוהים, בשכבות בייסליין כבדות ולולאות תופים בסגנון טראפ, וכן שימוש באסתטיקה בנושאים אוקולטיים וגותיים.
בין הנושאים הוויזאולים של ז'אנר זה ניתן למנות את תורת הנסתר, מעשה כשפים, שמאניזם, יצירות אמנות, קולאז'ים ותצלומים בהשראת סרטי אימה, וכן שימוש משמעותי במסרים נסתרים (אנ') ואלמנטים טיפוגרפיים כמו סמלי יוניקוד. יצירות אמנות של אמנים חזותיים של ויץ' האוס שילבו דימויים מסרטי וסדרות אימה, כמו "פרויקט המכשפה מבלייר", "טווין פיקס", ו-"מכושפות", וכן מפרסומים מהתרבות הפופולרית המרכזית של שנות ה-2000. בין האלמנטים הטיפוגרפיים הנפוצים בעטיפות היצירות המוזיקליות, כמו אלו של וייט רינג (אנ') וסאלם (אנ'), ניתן למנות משולשים, צלבים וסמלי יוניקוד.
הערות שוליים

↑  Wright, Scott (9 במרץ 2010). "Scene and heard: Drag". The Guardian. London. נבדק ב-10 ביוני 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Wright, William (ביולי 2010). "The Rise of Generation Cult". SuperSuper!. SuperSuper Ltd. 21: 8–18. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Hockley-Smith, Sam (2017-10-27). "Why It's Time to Reconsider Witch House". Vulture (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-2022-12-10. נבדק ב-2020-11-10.
↑  Necci, Marilyn Drew (9 באוגוסט 2010). "Witch House: Listen with the Lights On". RVA Magazine. ארכיון מ-2023-09-30. נבדק ב-3 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Davis, Ben (21 בדצמבר 2010). "Witch House ▲esthetics". Synconation. אורכב מ-המקור ב-27 בדצמבר 2010. נבדק ב-2 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "SALEM - purple MAGAZINE".
↑  Dom, Pieter (14 באפריל 2011). "Witch House And Okkvlt Guide To Twin Peaks". Welcome to Twin Peaks. ארכיון מ-2024-05-29. נבדק ב-6 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Baxter, Jason (20 באוקטובר 2010). "What is the "Witch House Font?" | Line Out". Lineout.thestranger.com. אורכב מ-המקור ב-2016-11-09. נבדק ב-20 ביולי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jovanovic, Rozalia (19 בינואר 2011). "How To Be a Witch House Poser". Flavorwire. ארכיון מ-2011-07-24. נבדק ב-20 ביולי 2011. {{cite journal}}:  (עזרה)
מרגרט בוסיקו

| --- | --- |

 לידה:  3 בינואר 1816 Verjux, צרפת 
 פטירה:  8 בדצמבר 1887 (בגיל 71) קאן, צרפת 
 מדינה:  צרפת 
 בן או בת זוג:  אריסטיד בוסיקו 
 
מרגרט גרן בוסיקו (בצרפתית: Marguerite Boucicaut; מוכרת גם כמאדאם בוסיקו; 3 בינואר 1816 - 8 בדצמבר 1887) הייתה אשת עסקים ונדבנית פריזאית נודעת.
יחד עם בעלה אריסטיד בוסיקו (אנ') יסדה את חנות הכלבו הראשונה בפריז, לה בון מרשה (אנ'), ואת מלון לוטציה בעיר.
על שמה כיכר בוסיקו (צר') בפריז, ובה מוצב פסל מעשה ידי פאול מורו-ווטיה (אנ') המציג את מאדאם בוסיקו לצד הברונית קלרה הירש.
R&B אלטרנטיבי

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  R&B, אינדי רוק, אלקטרונית, נאו סול, היפ הופ, רוק אלטרנטיבי
 מקורות תרבותיים:  אמצע שנות ה-2000, ארצות הברית וקנדה
 מוצא:  ארצות הברית, קנדה 
 נושאים קרובים
 מוזיקה שחורה, היפ הופ אלטרנטיבי
 
R&B אלטרנטיבי (ידוע גם כאלט-R&B,‏ PBR&B, אינדי R&B,‏ R&B אקספרמינטלי, היפסטר R&B ואימו R&B) הוא מונח המשמש עיתונאי מוזיקה כדי לתאר סגנון אלטרנטיבי של R&B עכשווי.
המונח "R&B אלטרנטיבי" שומש בעבר על ידי תעשיית המוזיקה בשלהי שנות ה-90 לשוקק אמני נאו סול, כדוגמת דיאנג'לו, אליה, אריקה באדו ומקסוול (אנ').
סביב מונחי הז'אנר השונים התקיים דיון מגוון, בעוד שמספר מבקרים תיארו את המוזיקה תחת הקטגוריה הרחבה של "R&B אלטרנטיבי" או אינדי R&B". המונח "היפסטר R&B" שימש לרוב גם הוא, כמו גם המונח PBR&B - שילוב של "PBR" (ראשי תיבות של "Pabst Blue Ribbon", בירה הידועה בקרב תרבות ההיפסטר) ו-R&B. השימוש הראשון ב-PBR&B היה ברשת החברתית טוויטר על ידי כותב המגזין "Sound of the City", אריק הארבי, ב-22 במרץ 2011.
ראו גם

נאו סול
היפ הופ אלטרנטיבי
הערות שוליים

↑  Frank Ocean, Miguel, and Holy Other Usher in PBR&B 2.0, Spin, ‏2012-08-22
↑  Hardeep Phull, What’s that racket?, New York Post, ‏2012-11-25 (באנגלית)
↑  Emo/New Wave Songs from Jordin Sparks, Mariah Carey & Jhene Aiko Lead Top 10 Most Popular R&B Singles of the Week., Singersroom.com, ‏2013-11-16 (באנגלית)
↑  R&B Records With an Indie Affect -- New York Magazine - Nymag, New York Magazine (באנגלית)
↑  Underwhelmed And Overstimulated, Part IV: The Joys Of Nicola Roberts And The Problem With Odd Future | The Village Voice, www.villagevoice.com
↑  The Best Producers of 2011, PopMatters, ‏2011-12-07 (באנגלית)
↑  Underwhelmed And Overstimulated, Part Seven: The Sorrows (And Fantastic Sound System) Of Young Drake | The Village Voice, www.villagevoice.com
↑  Nielsen Business Media Inc, Billboard, Nielsen Business Media, Inc., 2000-06-03. (באנגלית)
↑  Hoby, Hermione (2012-11-08). "The Weeknd: Sounds and sensibility". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2020-08-04.
↑  Love vs. Money: The Weeknd, Frank Ocean, and R&B’s Future Shock | The Village Voice, www.villagevoice.com
↑  https://twitter.com/ericdharvey/status/50357404524752896, Twitter
↑  Amos Barshad, Hilarious New Subgenre Alert!, Vulture (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקנות בית השיכר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ג'ון אירווינג
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן
 נושא:  הפלה מלאכותית, יתמות 
 הוצאה
 הוצאה:  William Morrow and Company 
 תאריך הוצאה:  1985
 מספר עמודים:  543
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת זמורה ביתן
 תאריך:  1988
 תרגום:  ישעיהו לויט
 סדרה
 ספר קודם:  מלון ניו-המפשייר 
 הספר הבא:  תפילה לאוון מיני 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003364499, 001073262
 
תקנות בית השיכר (באנגלית: The Cider House Rules) הוא רומן מאת ג'ון אירווינג. הספר יצא לאור בשנת 1985 ועובד בהמשך לסרט קולנוע ולמחזה. תורגם לעברית בשנת 1988 על ידי ישעיהו לויט ויצא לאור בהוצאת זמורה ביתן.
הרומן מתאר את קורותיו של הומר וולס, יתום שנולד ב-1922 בבית היתומים "סנט קלאודס" שבמדינת מיין, שם הוא מתבגר תחת השגחתו של ד"ר וילבור לארץ', הרופא המנהל את המוסד. במוסד מצויים בעיקר ילדים שננטשו אחרי הריונות לא רצויים. בבחרותו, הומר עובד בחווה לייצור סיידר, בבעלותם של זוג שעברו הפלה יזומה לא חוקית ולמרות היותו אדם לבן, הוא מתערה בחברת הפועלים השחורים.
הספר בוחן את העקרונות העומדים מאחורי חוקים ותקנות ואת מידת תקפותם של אלו, בעיקר על ידי בחינתם מנקודת המבט של האיסור הגורף על הפלות יזומות וההתנגדות המוסרית הנפוצה לאלו.
אירווינג כתב את התסריט לסרט בשם זה בשנת 1999 וזכה על כך בפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר.
עלילה > רקע

העלילה משתרעת לאורך תקופה של 30 שנה, החל בשנות ה-20 של המאה ה-20 ועד לשנות החמישים.
ראשית העלילה מתרחשת בבית יתומים ממשלתי הממוקם בסנט קלאודס, מיין - עיירת פועלים בתעשיית הנייר, נטושה ברובה, שהקשר העיקרי בינה לבין העולם הוא תחנת רכבת. בית היתומים הוקם ומנוהל על ידי ד"ר לארץ' וכולל מרפאה אזורית בה (בין השאר) מתבצעות לידות והפלות.
המיקום השני בו העלילה מתרחשת הוא חווה לגידול תפוחים (בעיקר לסיידר, אך לא רק) בשם "בוסתן אוֹשֶנוויוּ" (באנגלית: נוף אוקיינוס), הנמצאת בקרבת העיירות הרטס רוק והרטס הייבן, מיין. החווה, בבעלותו של וואלאס וורטינגטון, איש עסקים חובב חקלאות, מספקת עבודה רבה לתושבי שתי העיירות.