stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נווט קרב
בחיל האוויר הישראלי > קידום נווטי קרב בצה"ל

הדוגמה הטובה ביותר לעליית קרנם של הנווטים היא קידומם בתפקיד: בעבר לא היו נווטים מתקדמים בטייסות מעבר לתפקידי מפקדי גפים (למשל גף צילום). עם חלוף השנים החלו הנווטים להתקדם לתפקידי סגני מפקד הטייסת (סמ"ט א' וסמ"ט ב') ואפילו לפקד על טייסות: אלוף יוחנן לוקר, שהיה ראש מטה חיל האוויר והמזכיר הצבאי של ראש הממשלה, והאלוף אביעד דגן, הם הנווטים שהגיעו רחוק ביותר מבחינת קידום. לוקר היה הנווט הראשון שפיקד על טייסת קרב. אביעד דגן פיקד על טייסת 201 ועל בסיס חצרים, והגיע לדרגת אלוף כראש אגף התקשוב וההגנה בסב"ר, ראש אגף התקשוב וההגנה בסב"ר. אורי טלמור כיהן כמפקד בסיס פלמחים במלחמת יום הכיפורים וראש להק כוח אדם. דני גנות, נווט תובלה, כיהן כמפקד בסיס חיל האוויר לוד וכראש להק כוח אדם בחיל האוויר. אברהם עשהאל, נווט פנטום בהכשרתו, שימש בהמשך שירותו כמפקד טייסת, מפקד מגמת ניווט קרב בבית הספר לטיסה, מפקד בסיס עובדה ולבסוף שימש כקצין חינוך ראשי בדרגת תא"ל. תא"ל ניר ברקן הוא נווט הקרב הראשון שפיקד על בסיס רמת דוד והשני בתפקיד ראש להק אוויר.
הנווט הראשון שהיה מפקד בפועל של טייסת קרב, עוד ב-1957 היה עודד ארז, שפיקד על טייסת 119 שהפעילה את מטוסי הגלוסטר מטאור לילה.
הנווט הראשון שהיה מועמד להיות מפקד טייסת קרב היה רס"ן אהרון כץ, נווט מוביל בטייסת 119 ("העטלף"). כץ נהרג במלחמת לבנון הראשונה בעת טיסת צילום.
גם במערך התובלה פיקד נווט על טייסת - סא"ל אילן, מפקדה של טייסת 120 ("הבינלאומית") בשנים 2006–2008, הוא נווט תובלה.
הערות שוליים

↑  מיכל בן ארי, ‏אילו שינויים חלו בהכשרת נווטי הקרב?, באתר חיל האוויר הישראלי, 5 בינואר 2020
↑   תא"ל אביעד דגן רייס הועלה לדרגת אלוף, באתר צה"ל, 29 באוגוסט 2024
↑  רונן ברגמן וגיל מלצר, מלחמת יום כיפור – זמן אמת, תל אביב: הוצאת משכל, 2004, עמוד 88.
כנפי נווטי קרב ונווטי תובלה בחיל האוויר עד 1999. מ-1999 נווטי חיל האוויר עונדים סיכת כנפי טיס רגילה
עמיר פלג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 במאי 1959 (בן 65) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  תיכון עירוני ד'  אוניברסיטת תל אביב 
 מעסיק:  חדשות, ידיעות אחרונות 
 
עמיר פלג (נולד ב-22 במאי 1959) הוא עיתונאי ספורט ישראלי.
ביוגרפיה

פלג, בוגר תיכון עירוני ד' בתל אביב, הוא בעל תואר ראשון במדעי המדינה באוניברסיטת תל אביב וכן קורס תקשורת משותף לאגודת העיתונאים ובית הספר למאמנים ומדריכים במכון וינגייט.
פלג החל את הקריירה העיתונאית ב-1984 ככתב במדור הספורט של עיתון "חדשות" ונמנה עם דור המייסדים שלו. ב-1989 עזב את מערכת העיתון ועבר לעבוד בעיתון "עולם הספורט" עד מעברו למדור הספורט של "ידיעות אחרונות" ב-1990 שם שימש כעורך עמודים ובעל טור שבועי בשם "ציונים זה הכל". במהלך השנים, שימש פלג כתב, תחקירן ופרשן וב-2003 מונה לעורך מדור הספורט. ב-2008 סיקר את אולימפיאדת בייג'ינג ובתומה הודיע על עזיבת תפקידו כעורך על מנת להתרכז בכתיבה, ומאז שב לשמש כתחקירן ופרשן. בנוסף, הוא בעל המדור השבועי "פלג בחמישי" בו הוא מבקר בלשונו החדה את תרבות הספורט בישראל ובכלל זה את תקשורת הספורט בישראל ותופעת "כתבי החצר" והפרשנים בעלי האינטרס. טוריו וחשיפותיו מגובים באסמכתאות, בקטעי ארכיון ובציטוטים, בין היתר של מושאי הביקורת עצמם.
במהלך שנות התשעים הגיש פינת ביקורת סאטירית בתוכנית ספורT.V בטלוויזיה החינוכית ובמשך כשלוש שנים שימש כתסריטאי התוכנית.
במסגרת עבודתו ב"ידיעות אחרונות" סיקר ארבעה טורנירי מונדיאל (מונדיאל 1998 בצרפת, מונדיאל 2002 ביפן וקוריאה הדרומית, מונדיאל 2010 בדרום אפריקה ומונדיאל 2014 בברזיל) וארבעה טורנירי יורו (יורו 2000 בהולנד ובלגיה, יורו 2008 בשווייץ ואוסטריה, יורו 2012 באוקראינה ופולין ויורו 2016 בצרפת).
כתחקירן חשף בין היתר אי סדרים חמורים, ניגודי עניינים ומינוי מקורבים באיגודי השחייה וההתעמלות, טניס השולחן וסקי השלג והיה אחראי לחשיפות מעשים בלתי כשרים ושחיתויות בהתאחדות לכדורגל בישראל ובאיגוד הכדורסל בישראל.
בשנת 2013 נקרא להעיד בפני הוועדה לבדיקת המבנה הניהולי של הכדורגל בראשות ירון זליכה. עוד באותה שנה היה לעיתונאי הספורט הראשון שמוענק לו אות אומ"ץ. בנימוקי הוועדה נכתב כי פלג בלשונו המושחזת, יוצא לאורך השנים ללא חת נגד שחיתות בספורט הישראלי בכל תחום, כשכל גוף או גורם חשוף לשבט ביקורתו כולל עמיתיו למקצוע, וכן נגד חוסר שקיפות, אלימות וגזענות. עוד נכתב כי ביקורתו ארוכת השנים הניבה פירות והביאה לשיפור במנהל התקין ולהרתעת הגופים המסוקרים וכי עבודתו והיותו נדבך חשוב בעיתונות הספורט החוקרת שמה אותו כמורה דרך וכמודל לחיקוי עבור עיתונאים אחרים.
פלג חבר בצוות התוכנית "המנהלת" המשודרת בערוץ ONE.
מנכ"ל מכבי חיפה אסף בן דב תבע את פלג ו"ידיעות אחרונות", בטענה כי בשתי כתבות של פלג ייחסו לו כישלונות מקצועיים במגרש, אף שבפועל אחריותו היא בתחום הניהולי והפיננסי בלבד. בסופו של דבר משך בן דב את התביעה אחרי שקיבל ייעוץ משפטי לפיו סיכוייו לזכות קלושים ביותר.
באוקטובר 2023 פרש בהסכם פרישה מוקדמת מעבודתו ב"ידיעות אחרונות".
בתחילת 2025 יצא לאור ספרו "המרוץ לתחתית - מותה של תקשורת הספורט בישראל".
הערות שוליים

↑  מירב ארד, אומ"ץ: עמיר פלג - עיתונאי הספורט המצטיין, באתר News1 מחלקה ראשונה, 31 ביולי 2013
↑   יוני רז פורטוגלי, שידורי הכדורגל הישראלי: עזבו אתכם מקלאסה, פה זה לא לונדון, באתר הארץ, 13 בדצמבר 2014
↑  טל וולק, ‏מנכ"ל מכבי חיפה תובע את "ידיעות אחרונות" והכתב עמיר פלג, באתר גלובס, 31 באוגוסט 2017
↑  טל גורן, טלטלה בידיעות אחרונות: העיתונאי הבכיר פורש מתפקידו לאחר 33 שנה, באתר אייס, 3 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311895305171  ISNI: 0000 0000 6886 7250  VIAF: 97551443   WorldCat (עם VIAF): 97551443
שירה ז' כרמל

| --- | --- |

שירה ז׳ כרמל, 2015
 לידה:  19 בנובמבר 1981 (בת 43) רחובות, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 סוגה:  ג'אז, רוק, שירי משוררים, אלטרנטיבי
 חברת תקליטים:  עצמאית
 אתר רשמי: Shiracarmel.com
 
שירה זהבה דיאמנט כרמל (נולדה ב-19 בנובמבר 1981) היא זמרת ומלחינה ישראלית, הפעילה בהרכבים שונים, בהם בלהקה האחיות לוז.
ביוגרפיה

כרמל נולדה ברחובות לנאוה לנצט, נינתו של יצחק אייזיק בן-טובים, וליואל כרמל. היא גדלה ברמת אילן, בירושלים ובתל אביב, ועסקה מגיל צעיר באמנויות - מחול, תיאטרון ומוזיקה. כרמל סיימה את לימודי התיכון במגמת התיאטרון בבית הספר עירוני א' בתל אביב, ובעלת תואר ראשון בזמרה רב תחומית מהאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
כרמל חיה בגבעתיים עם בעלה אלון דיאמנט כרמל ובנם המשותף. הזוג התחתן בטקס עם רב קונסרבטיבי כאקט מחאתי נגד ממסד הרבנות, וגם ערך טקס חתונה אלטרנטיבי שנקרא "החתונגב" בפסטיבל האינדינגב בשנת 2013.
ביוגרפיה > 2002–2005

בין השנים 2002–2005 למדה כרמל באוניברסיטה לאמנות שימושית בווינה (אנ') במחלקת האמנות הדיגיטלית, אך עסקה בעיקר בצילום (אנלוגי). ב-2004 הציגה תערוכת יחיד בגלריה Art und Weise בווינה.
בשנים אלה החלה כרמל להופיע במועדוני הופעות בווינה ובשנת 2003 הוציאה את אלבום הבכורה שלה – אלבום לו-פיי בשם osF (נהגה גם - "אוסף") עם 14 שירים באנגלית ועברית, שכתבה, הלחינה וביצעה, כמו גם הקליטה והפיקה וכל זאת באולפן ההקלטות הזעיר באוניברסיטה. שירים שונים מהאלבום יצאו אחר כך במגזין של קבוצת האמנות SONANCE. עם חזרתה לישראל, הפסיקה לצלם באופן מקצועי והחלה להעמיק בתחום המוזיקה.
ביוגרפיה > 2006–2010

ב-2006 למדה כרמל כשנה בבית הספר למוזיקה רימון ובמקביל החלה ללמוד פיוטים במיזם החברתי להנחלה מחודשת של הפיוט בחברה הישראלית קהילות שרות, שם למדה במשך 5 שנים.
ב-2009 הופיעה כרמל בפסטיבל הפיוט הראשון (הרשמי) בבית אבי חי עם פיוטים ממסורות שונות בעיבודי ג'אז ובלוז. כעשור לאחר מכן חזרה אל עולם הפיוט במופע מיוחד בשם "אינדי פיוט" (ראו 2014–2018).
בינואר 2008 החלה כרמל להופיע עם שיריה עם להקה משלה. להקת הליווי שלה לבשה ופשטה צורה עד להתהוותה של להקה קבועה שכונתה לזמן מה "כוכבי הי-ם" וכללה את אריאל גיבנט, תבור בן דור, לירון מיוחס ויחיעם גץ / גיא ביבי. יחד הופיעו על במות שונות בעיקר בירושלים ותל אביב וגם בבמה האקוסטית באינדינגב 2008.
ב-2009 החלה כרמל לעבוד על אלבום אולפן בהפקה עצמאית יחד עם מארקי פאנק. את העבודה על האלבום תיעדה בבלוג "שירה בציבור". האלבום נגנז לקראת שלבי הסיום שלו בשנת 2010,
ולאחר חילופי גברי נוספים בלהקה קמה "רביעיית שירה ז׳ כרמל".
ביוגרפיה > 2006–2010 > רביעיית שירה ז׳ כרמל

רביעיית שירה ז׳ כרמל (אריאל גיבנט – בס, מיכאל גלוקסמן – גיטרה, מרקו מילבסקי – תופים) התקבלו לפרויקט הלהקות של הצוללת הצהובה תחת הנחייתו של אצ'ה בר. בתום שנת החממה הקליט ההרכב EP דמו והמשיך להופיע רבות בירושלים ובתל אביב. ההרכב הופיע בפסטיבל האינדינגב ב-2011, בפסטיבל האמנות מנופים ואף בפסטיבל הקולנוע ירושלים.
אלבום הבכורה של ההרכב יצא לבסוף ב-2013 (הוצאה עצמית) ונקרא "קהלת צדק". האלבום נועד להיות חצי מאלבום כפול, בעברית ובאנגלית. החצי השני (באנגלית) מעולם לא יצא.
שירים מהאלבום מופיעים בפסקול הסרט האופה מברלין שיצא ב-2017.
בין השנים 2009–2010 הפיקה כרמל וניהלה אמנותית במועדון "הקצה" הירושלמי סדרת הופעות בשם "שירה מארחת". בערבים החודשיים הנ"ל התארחו כל פעם 3–4 זמרות/ים יוצרות/ים, ששרו משיריהם בליווי כלי אחד בלבד.
בין המוזיקאיות/ים שהתארחו: ירונה כספי, גון בן ארי, רונית רולנד, מוטי ביקובסקי, מיכל לוטן, יוני ליבנה, שני פלג יובל בן עמי ועוד.
את הפוסטרים לסדרת ההופעות, המאופיינים בסגנון קולאז'י וינטג'י, יצרה ועיצבה כרמל בעצמה, שנוהגת להכין בעצמה גם את עטיפות הדיסקים שלה.
ביוגרפיה > 2010–2014

ב-2010, לאחר שהכירו במסגרת סדרת ההופעות "שירה מארחת", חברו יובל בן עמי וכרמל והנחו יחד בגלי צה"ל את התוכנית השבועית "ציפורי לילה עפות רחוק" במשך שנתיים וחצי, עד שידור תוכניתם ה-100 ב-2012.
בשנים אלה אצרה, ניהלה אמנותית והנחתה כרמל ערבי מחווה שונים בין השאר לביונסה וליוסי בנאי ולאחר שהשתתפה במופע מחווה לטום ווייטס בהפקת בלוג המוזיקה "עונג שבת" (שירי המופע יצאו לאור באלבום "שירים משומשים"), הפיקה כרמל ערב "שיטוט ברים" עם הופעות של כמה ממשתתפי המחווה (ביניהם זאב טנא, קוסטה קפלן ועוד) בברים שונים בתל אביב.
ב-2012 השתתפה כרמל בעבודת הווידאו "פאקטאריז און פעלדער" של האמן מייקל בלום בתערוכה "לאן?" במרכז לאמנות דיגיטלית בחולון. לכבוד פתיחת התערוכה, יצרה כרמל יחד עם בן זוגה (כיום בעלה) אלון דיאמנט מופע מיוחד בשם "בירו ובידז'אן" ואף הקליטה את שירי המופע ב-EP הנושא את אותו שם. לדואו שלהם קראו בני הזוג “The Technicalities” או בכתיב עברי / יידי – "הטעכניקאליטיז".
ביוגרפיה > 2010–2014 > The Technicalities/הטעכניקאליטיז

הרפרטואר של המופע וה-EP הראשונים של הטעכניקאליטיז (הדואו שירה ז׳ כרמל ואלון דיאמנט) כלל שירים ביידיש שהלחינה כרמל ועיבדו בני הזוג יחד, שנכתבו על - או בבירובידז'אן, כפי שתועדו בספרו של אליהו בנימיני "מדינות ליהודים: אוגנדה, בירובידז'אן ועוד שלושים-וארבע תוכניות" (בהוצאת ספריית הפועלים והקיבוץ המאוחד).
מאוחר יותר ב-2012 השתתף הדואו בפסטיבל International Jewish Music Festival באמסטרדם, וב-2013 הוציאו אלבום לייב עם שירים חדשים ביידיש שנכתבו על ידי משוררים בירובידז'אניים והולחנו יחד על ידי הזוג דיאמנט כרמל.
הצמד המשיך להופיע עם הרפרטואר היידי ברחבי הארץ, בעולם (באוסטריה והולנד) ואף הופיעו בפסטיבל האמנות העכשווית "הערת שוליים" האחרון ("הערה 12") מבית היוצר של קבוצת סלה-מנקה בבית הנסן בירושלים.
ב-2013 השתתפו הטעכניקאליטיז בפרויקט אחר של כרמל - "תפסו מחסה" - עם גרסה שאנסונית לשירם הנודע של זאב נחמה ותמיר קליסקי "לקנות לך יהלום" שתרגמה כרמל ל"אנגלית במבטא צרפתי". הצמד ביצע את השיר גם בתוכנית "ציפורי לילה עפות רחוק" לדרום צרפת.
ב-2015 הקליטו הטעכניקאליטיז גרסת כיסוי לשיר Team של הזמרת הניו זילנדית לורד, כחלק פרויקט המחווה אליה שיזם יובל בן עמי.
ביוגרפיה > 2010–2014 > תפסו מחסה “Take Cover”

ב-2011 השתתפה כרמל במחווה לזמרת איימי ויינהאוס לאחר פטירתה בטרם עת. כרמל תרגמה את שירה של ויינהאוס You Know I'm No Good לעברית (וקראה לו "אמרתי שאני פרובלמטית"). לאחר המופע הקליטה אותו כרמל עם הגיטריסטית הילה וייס והעלתה אותו לערוץ היוטיוב שלה. כך נולד פרויקט "תפסו מחסה" שבו תרגמה כרמל שירי פופ משפה לשפה ומז'אנר אחד לשני כ"ניסוי בתרבות פופולרית, המניע שירים בזמן ובמרחב דרך צורה מוזיקלית ושפה". כרמל הופיעה עם הפרויקט המלא בפסטיבל PERFORMANCE:02 של בית הספר לתיאטרון חזותי ב-2013.
במהלך שנים אלה (2010–2014) השלימה כרמל את לימודי התואר הראשון במחלקת הזמרה הרב-תחומית באקדמיה למוזיקה בירושלים. מורתה (וראשת המחלקה) הייתה ורד דקל.
באקדמיה פגשה את יפעת זיו וטליה אמזלג, שהפכו לימים ללהקת "האחיות לוז".
ביוגרפיה > 2014–2018

ב-2014 הקימה כרמל להקה נוספת בין כותלי האקדמיה בשם "הבראסרי", יחד עם חברתה ללימודים (ממחלקת היצירה הרב תחומית) אור סיני.
ב-2015 השתתפה כרמל בפסקול סדרת האנימה Kekkai Sensen
עם השיר "העיר הזאת (it's magic)" שהלחין המלחין היפני ויוצר פסקול הסדרה טאיסיי איוואסאקי (岩崎太整). כרמל כתבה את המילים (בעברית) ללחן, ושרה את השיר. השניים שיתפו שוב פעולה ב-2022 (ראו למטה).
ב-2017 הפיקה וניהלה אמנותית כרמל את המופע "אינדי פיוט" ואף הלחינה ושרה בו פיוטים לצד האמנים יהוא ירון, שלום גד, נעמי חשמונאי, טליה אליאב ושני פלג. המופע עלה בפסטיבל הפיוט התל אביבי "זמן פיוט" במרכז ברודט, ובפסטיבל הפיוט בבית אבי חי.
ביוגרפיה > 2014–2018 > שירה ז׳ כרמל והבראסרי

תזמורת הבראסרי מנתה שישה נגני כלי נשיפה ומתופף (ללא כלים הרמוניים), וביצעה שירים של כרמל בעיבודה של אור סיני.
ההרכב הופיע ברחבי הארץ ובפסטיבלים כגון "שאון חורף" ו"בתים מבפנים", אירח את רונה קינן בסדרת ההופעות "ג'אז בעברית" בבית אבי חי, ונבחר להופיע במוזיאון היהודי בברלין, הופעה שלוותה במסע הופעות קצר בגרמניה. ב-2016 הופיעה כרמל עם הבראסרי הופעה אחרונה, בפסטיבל האינדינגב.
האלבום One Source of Bad Information יצא רשמית בינואר 2016 וניגנו בו: עודד לוי - תופים, פטר לנגייל - טובה, ירון אוזנה - טרומבון, טל אברהם - חצוצרה, נועם שפירא - סקסופון תומר עמיקם - קלרינט ניתאי לוי - קלרינט בס).
שיר הנושא של האלבום (הנושא את שמו) נכתב על ידי המשורר רוברט בליי. עוד באלבום – שיר של המשורר אלמוג בהר וקאבר לטום ווייטס. האלבום זכה בתואר "אלבום השבוע" ב-88 FM, ו-"אלבום השנה" (העברית) על ידי האוזן השלישית בת"א לשנת התשע"ו.
ביוגרפיה > 2014–2018 > האחיות לוז

ההרכב נוסד בין כותלי האקדמיה למוזיקה וכלל את שירה ז׳ כרמל, יפעת זיו, טליה אמזלג והבסיסט אריאל גיבנט (ששימש כבסיסט גם ברביעיית שירה ז׳ כרמל). בהמשך נוספו הגיטסריסט דותן כהן, החצוצרן אלי פרמינגר ונגן קרש הכביסה יואב אלקיים. במשך השנים הצטרפו להרכב ספיר רוזנבלט ואז ענת מושקובסקי (במקום טליה אמזלג), יובל וילנר, מני וולט, חיים פסקוף ויונתן רוזן.
ב-2014 הקליטו האחיות לוז את EP הבכורה שלהן, והתחילו להופיע תכופות עם מופע הסווינג שלהן, ששולבו בו גם שירים מקוריים שכתבה כרמל.
ב-2016 הקליטו אלבום "לייב" בהופעה חיה במועדון הזאפה.
מאז היווסדן הופיעו "האחיות לוז" עם להקתן בכל רחבי הארץ כמו גם בארצות הברית, קנדה, צרפת, קניה, יוון ועוד, וגם בפסטיבלים כגון פסטיבל הג'אז הבינלאומי אילת (2017), פסטיבל הג'אז בת"א (2015), האינדינגב (2014) ופסטיבל יערות מנשה (2015).
הן שיתפו פעולה (כשלישייה ווקאלית) עם מוזיקאים כגון שלומי שבן, יוני רכטר שלמה גרוניך, ואליוט, ושרו עם להקות ותזמורות, ביניהן מארש דונדורמה, התזמורת הפילהרמונית הישראלית, תזמורת המהפכה ועוד.
ב-2016 הלחינו וביצעו האחיות פסקול חי לפודסקאסט "סיפור ישראלי".
ב-18–2017 השתתפו האחיות בהצגה סיפור אהבה בשלושה פרקים בתיאטרון הלאומי הבימה, בבימויו של נתן דטנר וניהולו המוזיקלי של ליאור רונן.
ב-2018 גייסו בהצלחה בעזרת פרויקט מימון המונים את הכסף להוצאת אלבום האולפן הראשון שלהן (יצא בדצמבר 2018), שהופק יחד עם המוזיקאי שוזין (Shuzin) והיה לאלבום האולפן ראשון של האחיות עם חומרים מקוריים בלבד (רובם פרי עטה של כרמל).
ביוגרפיה > 2014–2018 > שירי משוררים

כפי שבא לידי ביטוי באלבום שלה עם הבראסרי, נוהגת כרמל להלחין שירי משוררות/ים והלחינה בין השאר משירי המשוררות זלדה, לאה גולדברג, חנוך לוין, מלכה חפץ טוזמאן ואנה מרגולין (ביידיש וגם בתרגום לעברית) כמו גם (ובעיקר) משוררות עכשוויות כגון תהל פרוש, אמיר מנשהוף, אלמוג בהר, עדי קיסר ועוד. באלבום The Birth of Hope של האחיות לוז מ-2018 הלחינה כרמל שיר בשם "You Again" של המשורר המצרי-אמריקאי יחיא לבבידי.
ב-2018 הלחינה כרמל והופיעה בפסטיבל השירה המתורגמת "שירת העולם" שנערך בבית הקונפדרציה עם שירים מתוך אסופת השירה הסינית "לבי נבהל מהירח" (בתרגום יובל אידו טל ויואב רפופורט, בעריכת דרור בורשטיין ובהוצאת הליקון-אפיק), והופיעה איתם גם בהשקת הספר בתל אביב. באותו חודש הופיעה גם בהשקת ספר התרגום הראשון שיצא בעברית לספר השירה היחיד של המשוררת אנה מרגולין (תרגמו מיידיש: אשר גל ואביבה טל, הוצאת קשב לשירה).
ב-2023 הוציאה כרמל שני שירים מתוך "אינסוף ואחת - שירי ערש לאמהות" אלבום שכולו שירי משוררות על אימהוּת, שהלחינה וביצעה. הראשון "תספורת" מאת מיה טבת דיין והשני "רוקדות בסלון" מאת ילי שנר.
ביוגרפיה > פעילות חברתית ופוליטית

בשנת 1996 השתתפה כרמל במשלחת "זרעים של שלום". בהמשך התנדבה כשנה וחצי (במקום שירות צבאי) כמדריכת אמנות לילדים במרכז יפואי שהשתייך לארגון העובדים "מען", ואף הופיעה בערבי התרמה למענו, באחד מהם עם שיר שהלחינה לאירוע יחד עם גיא אלחנן. כמורה לעברית, התנדבה כרמל במספר מרכזים ואולפנים, הן כמורה והן כמכשירת מורים ומתנדבים.
כמוזיקאית משתתפת כרמל לעיתים באירועים פוליטיים-חברתיים, היא שרה בהפגנות המחאה החברתית ב-2011, הופיעה עם האחיות לוז בערבי התרמה לעמותת "הופכות את היוצרות" ו"בית רות", וחלק משיריה עוסקים בפציפיזם, פמיניזם, ומסרים פוליטיים-חברתיים הומניים אחרים. לקראת בחירות 2015 יצרה כרמל סרטון "רימיקס" מוזיקלי בשביל קמפיין עמותת "נבחרות".
לקראת סבב ב' של בחירות 2019 ניהלה אמנותית, הפיקה והוציאה כרמל את אוסף השירים הפוליטיים "הכל פוליטי" במטרה לעודד אנשים "להשמיע קול, להאמין שאפשר עוד לשנות, ולקחת אחריות על עתידנו". באוסף לקחו חלק 20 אמניות ואמנים שונים ביניהם: עומר מושקוביץ, חוה אלברשטיין, זאב טנא, שאנן סטריט, אביב גדג', שלום גד, קוואמי ולהקתה של כרמל האחיות לוז בשיר "פתח תקווה" שיוצא נגד הכיבוש, שהוא שיר הנושא מאלבומן The Birth of Hope.
בשנת 2020, על רקע מגפת הקורונה, הקימה כרמל יחד עם עוד 7 עמיתים/ות את "צלילים" - איגוד המוזיקאים והמוזיקאיות.
בשנת 2019 הקימה כרמל את מאגר המוזיקאיות המופיעות בישראל, כמחאה על חוסר הייצוג של מוזיקאיות נשים בפסטיבלי מוזיקה ואירועים. בהמשך עבר המאגר לאתר של "קַדְמה - התנועה לקידום נשים, נערות וילדות במוזיקה", שייסדה כרמל עם עמית אמיתי, תהל קליין, הדס טריינין והיא משמשת הדוברת שלה.
בינואר הצטרפה כרמל כנציגת קדמה לקואליציית ארגוני הנשים והשוויון שכוללת מעל 50 ארגוני נשים בארץ, ובפברואר הצטרפה לבונות אלטרנטיבה, הייתה אחת מיוזמות מיצג סיפורה של שפחה והפכה לחברת הנהלה, יחד עם מתנדבות בונות בכל רחבי הארץ היא פועלת למען זכויות נשים במחאה נגד הרפורמה, מופיעה בשירה בהפגנות ועוד, בראיון ל"גם כן תרבות" עם גואל פינטו אמרה שהיא מקווה ומאמינה שמאבק הנשים יפרוץ את הדרך למאבקים אחרים, כולל זכויות מיעוטים, להט"ב ואפילו סיום הכיבוש.
דיסקוגרפיה > שירה ז׳ כרמל

2003 - Shira Z. Carmel - "osF"
2010 - רביעיית שירה ז׳ כרמל (דמו)
2013 - רביעיית שירה ז׳ כרמל - קהלת צדק
2016 - Shira Z. Carmel and her Brasserie (שירה ז׳ כרמל והבראסרי) - One source of Bad Information
2023 - שירה ז׳ כרמל - אינסוף ואחת: שירי ערש לאמהות (שני סינגלים ראשונים יצאו, השאר אמורים לצאת בהמשך השנה)
דיסקוגרפיה > עם הטעכניקאליטיז / The Technicalities

2012 - בירו ובידז'אן / Biro & Bidzhan
2012 - אמור / Amur
דיסקוגרפיה > עם האחיות לוז

2014 - האחיות לוז (The Hazelnuts (self titled
2015 - תן לי (סינגל)
2016 - The Hazelnuts - Live
2017 - בלדה לשלוש אחיות (סינגל)
2018 - The birth of Hope
2020 - Tempted (בארטליסט)
דיסקוגרפיה > שיתופי פעולה והתארחויות

2015 - האחיות לוז עם מארש דונדורמה - Walk in Jerusalem
2016 - האחיות לוז עם OSOG - בשירים who who ו-Swing & a Miss, באלבום OSOG
2017 - שירה ז׳ כרמל עם יוני ליבנה - הזדמנויות, באלבום הרופא לשבורי לב
2018 - האחיות לוז עם נעם אלרון - גברת, רכבת וכלבלב
2019 - הכל פוליטי
2020 - האחיות לוז - השראה מתוקה, באלבום המשורר
דיסקוגרפיה > שירים שהופיעו בפסקולים

2015 - פסקול הסדרה "Kekkai Sensen", שירה ז׳ כרמל - "העיר הזאת (It's Magic)"
2017 - פסקול הסרט "האופה מברלין", רביעיית שירה ז׳ כרמל - "קהלת צדק"
2018 - פסקול הסרט "אין בתולות בקריות", האחיות לוז - "תן לי"
2022 - פסקול הסדרה "Spriggan", שירה ז׳ כרמל - "Chant"
הערות שוליים

↑  חן זורע, "זאת אות לגיטימית": הזמרת שמתנגדת להדרת האות ז', אתר nrg, ב-27 בפברואר 2013
↑  אסף נבו, ‏פסטיבל אינדינגב 2013 יוצא לדרך, באתר ‏מאקו‏, 18 באוגוסט 2013
↑  דיווח חי בטוויטר מהחתונגב בחשבון הטוויטר של דפנה ארד
↑  עמוד ה-Bandcamp של האלבום osF
↑  מאיה נחום שחל, פסטיבל "זמן פיוט": מעדכנים את אבן גבירול, באתר כלכליסט, 15 במרץ 2017
↑  שירה ז׳ כרמל, הבלוג "שירה בציבור", אוגוסט 2009-פברואר 2010
↑  שירה ז׳ כרמל על אלבומה, הבלוג "המאזין"
↑  כמה מההזמנות לסדרת המופעים "שירה מארחת", באתר "פליקר"
↑  האלבום "שירים משומשים", באתר Bandcamp
↑  האתר הרשמי של הטעכניקאליטיז
↑  האתר האישי של אלון דיאמנט כרמל
↑  נועם שאול זריט, Dreams and Technicalities: Birobidzhan Reimagined in Song, אתר אין געוועב, 18 באוקטובר 2015
↑  קטע מהתוכנית "ציפורי לילה עפות רחוק" בו מסבירה כרמל על השיר ומבצעת אותו עם הטעכניקאליטיז
↑  הטעכניקאליטיז בגרסתם לשיר Team של הזמרת לורד, אתר יוטיוב
↑  סדרת המאמרים יומני לורד בישראל-פלסטין של יובל בן עמי המלווה בשירים ואיורים
↑  שירה ז׳ כרמל בגרסתה המתורגמת לשיר You Know I'm No Good של איימי ווינהאוס, אתר יוטיוב
↑  שירה ז׳ כרמל על הפרויקט "Take Cover" באתר הרשמי שלה
↑  יעקב בר-און, ‏האחיות לוז כובשות עוד פסגה ומופיעות עם שלמה גרוניך: "סווינג אפשר להלביש גם על ביונסה", באתר מעריב אונליין, 17 ביוני 2016
1 2  ציפי פישר, ציפי פישר משוחחת עם שירה ז׳ כרמל על חתרנות, שירה ואלבום הבכורה של הבראסרי, מגזין קולומבוס, 30 בדצמבר 2015
↑  פוסט ההכרזה על אלבום השנה של צוות האוזן השלישית בעמוד הפייסבוק של החנות, 6 באוקטובר 2016
↑   בן שלו, "האחיות לוז" מחברות בין "ספר הג'ונגל" לביונסה, באתר הארץ, 26 במאי 2014
↑   בן שלו, האחיות ג'משיד V.S האחיות לוז: מי מהן לוקחת?, באתר הארץ, 23 ביוני 2016
↑  האחיות לוז- מוסיקה של שנות השלושים מניו אורלינס בישראל של 2015, באתר וואלה, 3 בספטמבר 2015
↑  אריאל דומיניק הנדלמן, Mixed Nuts, עיתון ג'רוזלם פוסט, 11 ביוני 2018
↑  תחיה ברק, המשבר שחוותה המוזיקאית לאחר לידת בנה, הצמיח פרויקט שירי משוררות על אמהות, באתר ynet, 31 במאי 2023
 בקמפיין מימון ההמונים להוצאת האלבום כתבה שמטרת הפרויקט הוא "לשתף ולנרמל את החוויה האימהית, השקופה לרוב בשיח ובתרבות".
↑  סרטון לעמותת "נבחרות" באתר יוטיוב
↑  אתר הפרויקט "הכל פוליטי"
↑  כפי שנכתב באתר "הכל פוליטי"
↑  השיר "פתח תקווה" באתר יוטיוב
↑  אתר צלילים
↑  אתר מאגר המוזיקאיות המופיעות בישראל
↑  ידיעה בדבר הקמת מאגר המוזיקאיות, בעמוד הפייסבוק של פוליטיקלי קוראת
↑   שירה ז' כרמל, התירוץ המכעיס להדרת מוזיקאיות שנתן פסטיבל התמר, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2022
↑  שירה ז׳ כרמל באירוח מוזיקלי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 31 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007455444505171  VIAF: 26148631267530411374   WorldCat (עם VIAF): 26148631267530411374 
עטיפת האלבום "הכל פוליטי" עיצוב: שירה ז׳ כרמל, אבנר אדן וערן בכרך
סימה סמי בהאוס

| --- | --- |

 לידה:  26 ביוני 1956 (בת 68) 
 מדינה:  ירדן 
 השכלה:  אוניברסיטת אינדיאנה  אוניברסיטת ירדן  אוניברסיטת אסקס 
 תפקיד:  שגריר ירדן באו"ם (אוגוסט 2016–2021)  Executive Director of UN Women (30 בספטמבר 2021) 
 
סימה סמי בהאוס (בערבית: سيما سامي بحوث; נולדה ב-26 ביוני 1956) היא דיפלומטית ירדנית ופעילת זכויות נשים, המשמשת מאז 2021 כמנכ"לית ארגון האו"ם לקידום והעצמת נשים. בין השנים 2016 ל-2021 כיהנה כשגרירת ירדן באו"ם. קודם לכן, היא הייתה עוזרת המזכיר הכללי של הליגה הערבית בקהיר, מצרים.
חיים מוקדמים והשכלה

סימה סמי בהאוס נולדה ביוני 1956. היא בעלת תואר ראשון בספרות אנגלית מאוניברסיטת ירדן, תואר שני בספרות ודרמה מאוניברסיטת אסקס ותואר שלישי בתקשורת המונים ופיתוח מאוניברסיטת אינדיאנה.
קריירה

בהאוס החלה את עבודתה בארגונים בינלאומיים ב-1994 כראש מחלקת התקשורת של יוניסף, ב-1996 עבדה בצנעא, כיועצת פיתוח בארגון הבריאות העולמי. ב-1997 היא חזרה לירדן, וכיהנה בין השנים 1998 ל-2001 כמנהלת המנהלת הקרנות מלך ירדן ומלכת ירדן. בין השנים 2001-2003 הייתה ראש תחום דוברות ותקשורת בבית המשפט המלכותי ההאשמיטי הירדני, ובין 2003 ל-2005 יועצת למלך ירדן עבדאללה. בהאוס כיהנה כראש מועצת התקשורת הגבוהה הירדנית בין השנים 2005 - 2008.
ב-2008 מונתה לעוזרת המזכיר הכללי של הליגה הערבית בקהיר, מצרים. והחל משנת 2012 באהאוס שימשה כעוזרת המזכיר הכללי של תוכנית הפיתוח של האו"ם (UNDP) וניהלה את לשכה האזורית של UNDP בארצות ערב. בתפקיד זה, בהאוס הובילה את הפעילות ב-18 משרדי התוכנית של UNDP במדינות המזרח התיכון ואפריקה. ב-2016 היא מונתה לנציגה הקבועה של ירדן באו"ם בניו יורק, כאשר החליפה את דינא קעוואר.
ב-30 בספטמבר 2021 היא מונתה למנהלת השלישית של UN Women.
חיים אישיים

בהאוס נשואה לזיאד ריפאי ויש להם בת אחת.
ביקורת

בהאוס ו-UN Women ספגו ביקורת על העיקוב המתמשך בתגובה אחרי תקיפות מיניות בנשים ישראליות במהלך טבח שבעה באוקטובר.
פרסומים

Bahous, Sima (31 במרץ 2015). "New momentum in response to the Syria crisis: We must seize the moment". Ahram. {{cite web}}:  (עזרה)
Bahous, Sima (5 בנובמבר 2015). "Saving lives, preserving dignity, and securing the future in Syria". UNDP. {{cite web}}:  (עזרה)
Bahous, Sima. "Water More Important Than Oil for the Future of the Arab World". The Huffington Post.
Bahous, Sima (1 באפריל 2014). "Creating Opportunities for Youth — The Way Forward for the Arab World". The Huffington Post. {{cite web}}:  (עזרה)