stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זהות אבודה
סרטי המשך

במאי 2007, לפני יציאתו לאקרנים של זהות אבודה, מאט דיימון טען שהוא לא יהיה מעוניין לחזור ולשחק בסרט רביעי של ג'ייסון בורן, וקבע (על השתתפותו בזיכיון של ג'ייסון בורן): "רכבנו על הסוס הזה עד אנחנו יכולים". דיימון אמר באוגוסט 2007:
אני חושב שבמונחים של דמות אחרת, סיפור החיפוש של הבחור הזה אחר הזהות שלו הסתיים, כי יש לו את כל התשובות, אז אין סיכוי שנוכל להרים את אותה דמות, וכל כך הרבה ממה שהופך אותו למעניין, הוא המסע הפנימי הזה. מאבק שקרה לו, האם אני בחור טוב, האם אני בחור רע, מה הסוד מאחורי הזהות שלי, מה אני חוסם, למה אני זוכר את התמונות המטרידות האלה? אז כל מנגנון ההנעה הפנימי הזה שמניע את הדמות לא נמצא שם, אז אם היה צריך להיות עוד אחד אז זה היה צריך להיות קונפיגורציה מלאה מחדש, אתה יודע, לאן אתה הולך משם? בשבילי אני מרגיש כאילו הסיפור שיצאנו לספר, סופר עכשיו. אני אוהב את הדמות, ואם פול גרינגראס יתקשר אלי בעוד עשר שנים ויגיד, 'עכשיו אנחנו יכולים לעשות את זה, כי עברו עשר שנים ויש לי דרך להחזיר אותו', אז יש עולם שבו אני יכול ללכת, 'כן, בהחלט.' נוכל להרכיב את הלהקה בחזרה אם היה מאחוריה רעיון מצוין, אבל במונחים של עכשיו והסיפור הזה, החלק הזה - הסיפור סופר...
עם זאת, ב-22 בפברואר 2008, וראייטי דיווח כי סרט רביעי אכן נמצא בהליכי פיתוח, בהשתתפות דיימון ופול גרינגראס.
ב-16 באוקטובר 2008, הוכרז שג'ורג' נולפי יכתוב את התסריט, כאשר פרנק מרשל יפיק, וג'פרי ויינר והנרי מוריסון ישמשו אף הם כמפיקים. לסרט צורפו מאט דיימון, ג'וליה סטיילס, ג'ואן אלן ופול גרינגראס. ג'ושוע זטומר נשכר לכתוב תסריט מקביל - טיוטה שניתן יהיה לשלב עם תסריט אחר (של נולפי, במקרה זה) - עד אוגוסט 2009, שכן נולפי יביים את נגד כל הסיכויים באותו ספטמבר.
ב-1 בפברואר 2010, דיימון, שנשא דברים בבכורה של אינוויקטוס בבריטניה, חשף שהמשך ל'זהות אבודה' היה "לפחות חמש שנים". גרינגראס, גם הוא בהקרנת הבכורה, הצהיר מחדש שהוא לא יהיה חלק מסרטי 'ג'ייסון בורן' נוספים "אלא אם כן יגיע התסריט הנכון". עם זאת, דיימון חשף שבינתיים ייתכן ויהיה "פריקוול מסוג כלשהו של בורן, עם עוד שחקן ועוד במאי". מאט דיימון אישר זאת מחדש בראיון ב-10 במרץ 2010 וציין שהוא יהיה מעורב רק אם גרינגראס יביים את הסרט.
ביוני 2010, הוכרז כי טוני גילרוי יכתוב את זהות גנובה ויהיה לו תאריך יציאה בשנת 2012.  באותו אוקטובר, גילרוי הוכרז כבמאי 'זהות גנובה';  הוא אישר שדיימון לא יחזור לסרט הזה ושיהיה "גיבור חדש לגמרי":
זה לא אתחול מחדש, זה פרק חדש לגמרי. הדרך הקלה ביותר לחשוב על זה היא הרחבה או חשיפה. ג'ייסון בורן לא יהיה בסרט הזה, אבל הוא פעיל בו מאוד. מה שקרה בשלושת הסרטים הראשונים הוא הטריגר ל'זהות גנובה', וכל מי שנכנס אליהם יתוגמל על תשומת לב. אני בונה אגדה וסביבה וקנוניה רחבה יותר. אנחנו הולכים להראות לכם את התמונה הגדולה יותר, את הקנבס הגדול יותר... העולם שאנחנו יוצרים משפר ומתקדם ומזמין את הופעתו מחדש של ג'ייסון בורן איפשהו בהמשך הדרך".
זהות גנובה שוחרר בארצות הברית ב-10 באוגוסט 2012.
סרטי יוניברסל הצהירו בוועידת תקשורת בלוס אנג'לס, קליפורניה, כי הם צפויים להוציא סרטי 'ג'ייסון בורן' נוספים, למרות ש'זהות גנובה' קיבל ביקורות מעורבות על ידי המבקרים. ב-15 בספטמבר 2014, הוכרז שדיימון וגריינגראס אכן יחזרו לסרט הבא של בורן, שייקח את תאריך היציאה, כאשר רנר יחזור בתור קרוס בסרט נפרד במועד מאוחר יותר. ב-18 ביוני 2014, האולפן דחה את הפקת הסרט מ-14 באוגוסט 2015 ל-15 ביולי 2016. הסרט ג'ייסון בורן הוקרן בבכורה בארצות הברית ב-29 ביולי 2016 לביקורות מעורבות.
סופיות

ערך זה עוסק בזרם באסלאם. אם התכוונתם לתכונה מתמטית, ראו .
| --- | --- |

 שורשים, סיווג והנהגה
 דת:  אסלאם
 זרם:  אסלאם סוני
 תאריך ייסוד:  שלהי המאה ה-8
 מייסד:  מוחמד 
 ארגונים ופעילות
 מיקום:  העולם המוסלמי, כלל עולמי, העולם 
 מוסדות:  Lataif-e-sitta, maqam, ḥāl, Warid, Wird 
 
הסוּפיות או סוּפיזם (בערבית: صوفية; בתעתיק מדויק: צופיה) היא זרם מיסטי באסלאם, השם את הדגש על האהבה והכוונה שבעשייה, יותר מאשר על ההלכה עצמה. בעוד ששאר הזרמים באסלאם סבורים כי הנביא מוחמד מת ומורשתו חקוקה בסלע ולא ניתן לשנות בה דבר, הסופים סבורים כי הנביא מוחמד מוסיף לדבר אל מאמיניו באמצעות מורי ההלכה הקדושים, המחוברים בשרשרת מיסטית אל מוחמד והם אלה שקובעים בנוגע לכל דבר. הם שאפו להתאחד עם האל ("איתיחאד") תוך ביטול המהות העצמית שלהם, ולצורך כך פיתחו סוג מדיטציה הנקרא מוראקבה המזכיר את מסורות המדיטציה של המזרח הרחוק.
הסופים חיים כסגפנים, חיים בעוני מתוך בחירה ומנעו מעצמם שינה, מזון ונוחות פיזית. בראשית דרכם נקראו אנשים אלה "זאהִד" (בערבית: "زاهد").
היסטוריה

הסופיות צמחה בתוך העולם המוסלמי של שלהי המאה השמינית, בקרב קבוצת אנשים קטנה שכונו בשם "אלו הפוסעים בשבילי הדרך הרוחנית".
את אלוהים והאמת הם כינו "האהוב", בשל תשוקתם וכמיהתם העזה לאלוהות, והיו ידועים כ"אהוביו של אלוהים" או "אוהבי האל".
מאוחר יותר קיבלו את הכינוי "סופיים". השערות נפוצות בקשר למקור השם הן:
בגדי הצמר הלבנים שנהגו ללבוש כביטוי לפשטות וחוסר תשומת לב לחיצוניות (צמר = צוּף, בערבית: صوف).
רמיזה לטוהר לבם (צפאא', בערבית: صفاء).
מתוך המילה "סאפווא" – אלו הנבחרים, משמעות המצוטטת פעמים רבות בספרות הסופית.
מתוך "סופה" – שמה של מרפסת גבס נמוכה שהייתה מחוץ למסגדו של מוחמד במדינה, שם ישבו חסידיו של מוחמד.
עבד אל כרים אל קושיירי ואבן ח'לדון דחו שניהם את כל האפשרויות מלבד צוּף על רקע לשוני.
במאמרו "חקר הסופיות במערב", אידריס שאה מסכם את הקשיים בדרכו של מי שמנסה לקבוע את פירוש המילה "סופי". הוא מונה שורה ארוכה של הגדרות והסברים כולל אלה הרשומים למעלה. כנגד זה, שאה נותן הסבר לא אטימולוגי למושג: "סופים מתייחסים לצלילים של האותיות צ, ו, פ (בערבית ص, و, ف) כמשמעותיים בהשפעתם על החשיבה האנושית."
לפי התפיסה הסופית, תורתו של מוחמד עוותה על ידי מלכים ושליטים שהכפיפו את חוקי האסלאם לצורכיהם והשתמשו בהם לטובתם האישית, על מנת להצדיק את מעשיהם ואת אורח חייהם. הסופים, הרואים עצמם כמשמרי המסר הטהור של האסלאם המקורי, החלו להתגבש כאלטרנטיבה לשחיקה הרבה שעברה הדת הצעירה. קבוצות קטנות של מחפשים אוחדו סביב מורים רוחניים, שבמהלך הזמן הפכו לאחוות ומסדרים שונים, כל מסדר נקרא על שם מייסדו.
שלבים בהתפתחות התנועה הסופית

שלב ראשון, במאה ה-8 חיו הזוהוד כבודדים ולא כקבוצה וכל אחד יצק משמעות רוחנית לאמונה באל על פי הבנתו.
שלב שני, במאה ה-9, אנשים אלה התקבצו לקבוצה ומקבלים את השם "סופיות" [או "צופיות"]. על פי תורתם, אין האמונה באללה, בנבואה וביום הדין מספיקה, וכדי להגיע אל העונג של חיי העולם הבא יש להפנות עורף למעמד ולממון, לברוח מכל העיסוקים והקשרים ולכבוש את היצר. הצופים הראשונים דגלו בסגפנות, בעינוי הגוף על ידי צומות, התבודדות, מיעוט שינה ותרגילים גופניים שונים כדי להתכונן ליום הדין. הם התרחקו מבעלי השררה גם כדי להתרחק מטובות הנאה וגם כמחאה על אי אדיקותם של השליטים. על פי תפיסתם, לידיעת האל האמיתית (מעריפה – שהיא ידיעה חווייתית בלתי אמצעית) מגיעים באמצעות אהבה אליו ולא באמצעות לימוד טקסטים (עילְם – ידיעה פורמלית הנרכשת בלימוד ושינון), וחשיבות האהבה גדולה מחשיבות קיום המצוות. הם פיתחו טכניקות כמו שירה, ריקוד, דקלום וחזרה על תשעים ותשעה שמות האל כדי להגיע לאיחוד האקסטטי המיוחל עם האל.
שלב שלישי, במאה ה-10, התנועה הפכה לתנועת המונים. הסופים התחרו עם אנשי הדת הבכירים על לב העם. התנועה מיתנה את דרכה. עדיין דגלה בחיי פשטות אך היו להם חיי משפחה ויכלו לעבוד לפרנסתם אם כי בצנעה גדולה. התחילה התארגנות במסדרים [טריקות]. בראש כל מסדר עמד שייח' שידע כיצד להוביל את אנשי התנועה לאיתיחאד עם אללה. משמעות המילה טריקה היא מסע, מסע רוחני ליישום דרכו הרוחנית של השייח' להתאחדות עם האל. בשלב זה רעיון ההתבודדות התחלף בנטייה להזדהות עם אינטרסים של קבוצת הטריקה. גם נשים בודדות הצליחו להגיע למעמד של שייח' בראש טריקה.
שלב רביעי, במאה ה-12, הטריקות נעשו מחייבות, השייח'ים קיבלו מעמד פוליטי והפכו לבעלי השפעה חברתית נרחבת. בתוך הטריקה יש היררכיה פנימית נוקשה, חלק מביטול העצמי כרוך לעיתים בשירות פיסי עבור השייח'.
בשלב האחרון, במאה ה-18, זרם הסופיות ניקה עצמו ממיסטיקה קיצונית. הדגש הושם על מוסר ורוחניות של החברה יותר מאשר על החוויה האישית. הטריקות הפכו מאורגנות יותר ופעילות פוליטית ודתית. השייח'ים היו בעלי נגישות לבעיות העם והיו בעלי סמכות לפרש הלכה תוך הפעלת שיקול דעת.
חקר הסופיות

ג'לאל א-דין רוּמי הוא המפורסם ביותר מבין המורים הסופים הרבים, וכתביו המתורגמים לשפות רבות הפכו את הסופיות למוכרת במערב.
יש חוקרים הסבורים שרבי אברהם בן הרמב"ם עסק ברעיונות הסופיים ולדעתם כמה מהם קיימים ביהדות. הוא אף הנהיג קבוצה של חסידים שנהגו במנהגי פולחן ברוח הסופיות לדעתם, ושמם הידוע במחקר הוא חסידי מצרים.
החוקרים נמרוד לוז ומיכאל ארליך עסקו בהשפעת התיישבותם של מטיפים סופים על התאסלמותה של האוכלוסייה הכפרית באזור ירושלים וצפת תחת השלטון המוסלמי.
מסדרים סופים

בקטשיה – מייסד: חאג' בּכּתאש ולי
כובראוויה – מייסד: נג'ם א-דין כּובְּרא
מוולאוויה (אנ') – על שם ג'לאל א-דין רומי
נקשבנדיה – מייסד: בהאא א-דין נקשבנד בח'ארי
סנוסים – מייסד: מוחמד אבן עלי א-סנוסי
צ'ישתיה – מייסד: מועין א-דין צ'ישתי
קאדריה – מייסד: עבד אל-קאדר אל-ג'ילאני
רושאניה – מייסד: באיזיד רושאני
שאד'ליה (אנ') – מייסד: אבו אל-חסן א-שאד'לי
תיג'אניה (אנ') – מייסד: אחמד א-תיג'אני
בדאוויה – מייסד: אחמד אל-בדאווי
סוהרוורדיה – מייסד: שיהאב א-דין עומר א-סוהרווארדי
ח'לותיה – מייסד: מוחמד בן אחמד בן מוחמד כרים א-דין אל-ח'לוותי
ח'לותיה ג'אמעה רחמאניה – מייסד: השייח' עבד א-רחמן א-שריף
היחס לסופיה בדתות וזרמים אחרים > ביקורת איסלמית על ההיבט האנטי-חומרני בסופיות

יש היבטים מסוימים של הפילוסופיה הסופית שמעוררים מחלוקות ודיון. הבולט ביניהם הוא האופי האנטי-חומרני שבאתוס שלה. גמאל מרזוק, פרופסור לפילוסופיה אסלאמית באוניברסיטת עין-שמס בקהיר, במאמר בשם "השפעת הנצרות על ההתהוות הראשונית של סופיות אסלאמית", הבליט את המגמה הנזירית והאנטי-חומרנית שבסופיות, ושם דגש על הנטייה שלהם "לנטוש חומרניות ולחיות רק כדי להתפלל, משהו דומה לחיים נזיריים".
יש מוסלמים שסבורים כי גישה זו לא עולה בקנה אחד עם הקוראן: בסורת אל-חדיד, פסוק 27, מוצגת ההתנזרות כהמצאה אנושית ולא כצו אלוהי. בנוסף יש בקוראן דגש חזק על החוקים הפיזיים של היקום, והפצרה במאמינים ללמוד ולהבין את ה"סימנים" של אלוהים בעולם הפיזי (כגון סורת אל-בקרה, פסוק 164). גישה כזו מוציאה מכלל חשבון את ההימנעות וההתרחקות מהעולם החומרי. אבראהים ב. סעיד, מנהל הקרן הבין-לאומית למחקר אסלאמי בארצות הברית, מציין עובדה מעניינת הקשורה למושג בערבית "עלים" (عليم) המופיע בקוראן. בדרך כלל נוהגים לפרש את המושג הזה כ"מנהיג דתי". סעיד טוען שהכוונה ב"עלים" היא בעצם לאנשי מדע, דבר שמצביע על החשיבות הגבוהה שהקוראן נותן לעולם הפיזי ולמאמץ להבין אותו. בקוראן יש פסוקים המדרבנים מאמינים לנסות לשפר את מצב האנושות ולפעול לייסד את חוקי האלוהים בתוך החברה האנושית (כגון סורת אל-חג', פסוק 41), משימה שאינה עולה בקנה אחד עם הנטיות להתבודדות ולהתנזרות הקיימות בסופיות.
היחס לסופיה בדתות וזרמים אחרים > השקפה מחוץ לאסלאם

תורת הנסתר הסופית מקסימה אנשים במערב שנים רבות, במיוחד מזרחנים. דמויות כמו רומי הפכו למוכרות מאוד בארצות הברית, מקום שבו הסופיות נתפסת כפן לא פוליטי ולא לוחמני של האסלאם. אוריינטליסטים הציעו מגוון רחב של תאוריות לגבי התכונות של הסופיות, כגון שהיא הושפעה מנאופלאטוניזם או שהיא הייתה תגובה היסטורית של הארים נגד השפעה תרבותית "שמית". חוקר האסלאם סייד חוסיין נסר (אנ') סבור שהתאוריות הללו כוזבות מנקודת המבט הסופית.
במכון האסלאם הנמצא במנהיים, גרמניה, שבו עובדים על נושא קליטת המוסלמים באירופה, רואים בסופיות השקפה שמתאימה במיוחד לדיאלוג בין-דתי ולהרמוניזציה בין-תרבותית בחברות דמוקרטיות ופלורליסטיות. במכון מתארים את הסופיות כסמל של סובלנות והומניזם – היא אינה דוגמטית, היא גמישה ואינה אלימה. לפי פיליפ ג'נקינס, פרופסור מאוניברסיטת ביילור שבטקסס, "הסופים הם הרבה יותר משותפים טקטיים של המערב: יש להם פוטנציאל להיות התקווה הגדולה ביותר של פלורליסטיות ודמוקרטיה במדינות אסלאמיות." כמו כן, מספר ממשלות וארגונים תומכים בקידום של סופיות כאמצעי להיאבק במגמות בלתי סובלניות ואלימות באסלאם. לדוגמה, ממשלות סין ורוסיה תומכות באופן גלוי בסופיות כדרך הטובה ביותר להגנה נגד חתרנות אסלאמית. ממשלת בריטניה, במיוחד לאחר פגועי הטרור ב-5 ביולי 2005, תמכה בקבוצות סופיות בקרב שלה נגד קיצונים אסלאמיים. מכון מחקר ראנד הידוע ובעל ההשפעה, הוציא דו"ח חשוב בשם "בניית רשתות מוסלמיות מתונות", הדוחק בממשלת ארצות הברית לחזק קבוצות מוסלמיות המתנגדות לקיצוניות אסלאמית. הדו"ח הדגיש את תפקיד הסופים כמוסלמים מסורתיים מתונים הפתוחים לשינוי, ולכן שותפים למאבק באלימות. גם ארגוני חדשות כגון ה-BBC, ה-Economist והעיתון Boston Globe רואים בסופיות אמצעי להתמודד עם קיצונים מוסלמים אלימים.
אידריס שאה קובע שלסופיות יש טבע אוניברסלי, וששורשיה קודמים לעליית האסלאם והנצרות. הוא מצטט את סוהראוורדי, סופי פרסי מהמאה ה-12, שאמר "[סופיות] הייתה צורת חוכמה מוכרת ומיושמת על ידי סדרה של חכמים, כולל החכם הקדום והמסתורי הרמס המצרי". הוא מפרש את השירה של אבן אל-פריד ש"מדגיש שסופיות נמצא גם מעבר וגם לפני מערכות הידע; ש'היין שלנו התקיים לפני הענב והגפן' (המדרשה והמערכת)...". אך יש חוקרים הדוחים את טענותיו של שאה. המגמות המודרניות של נאו-סופים בארצות מערביות מתירות לאנשים לא מוסלמים לקבל "הדרכה בדרך הסופית", דבר שמוסלמים רבים מתנגדים לו עקב התפיסה שאת הסופיות אפשר ללמוד רק במסגרת האסלאם.
פולחנים סופיים

לסופים מספר פולחנים ייחודיים לזרם שמתווספים לפולחנים הסוניים המקובלים, ומטרתם להביא למצב נפשי הנקרא פיטרה (בערבית: فطرة). הפיטרה היא מצב נפשי טהור ובסיסי שבו הנפש פתוחה לראות בכל דבר בעולם חלק מהשלם הנקרא אללה. פולחנים אלו מקבלים צורה של תרגולים יום יומיים במודעוּת הדומים לתרגולי הקשיבות המזרחיים. משום שהתרגולים רבים ואין הם חובה מוסלמית, רוב המאמינים הסופים אינם לוקחים חלק בכולם. על המורה הסופי לבחור את התרגולים שיועילו ביותר לתלמידיו במצבם. ניתן לחלק את התרגולים לשתי קטגוריות על:
פולחנים סופיים > דיקְר

מטרת תרגול הדיקר היא לפתח קשב ומודעות לנוכחות האל בהכול. התרגול הפרטני המוכר ביותר הוא שינון 99 שמותיו של אללה (לרוב באמצעות מסבחה) או שינון פסוקים מסוימים מהקוראן או מהחדית'. אך ישנם מגוון של תרגולי דיקר במסורות סוניות שונות, ובהם שירה, ריקוד, מוזיקה אינסטרומנטלית, והדלקת קטורת. המפורסם שבתרגולים אלו הוא טקס הסמאע הטורקי המשלב שירה, ריקוד, תפילה וביגוד טקסי מיוחד.
פולחנים סופיים > מוראקבה

תרגול המוראקבה הוא סוג של תרגול מדיטטיבי שמטרתו לטהר את הנפש ממושגים כוזבים דוגמת עצמי ונפרדות במטרה לאפשר ללב לקבל את התווחיד, האיחוד הכללי עם אללה. בתרגול המורקאבה על המתרגל לצפות בליבו (המטפורי) ולהפיק תובנות על הקשר של ליבו אל האל ואל העולם שהאל ברא. ביטול העצמי נועד לעזור בטיפוח אורח חיים צנוע ובהתחברות עם המהות האלוהית.
המוראקבה השפיעה רבות על אמני מדיטציה במזרח, ובמיוחד על אושו שכתב עליה מספר ספרים.
פולחנים סופיים > סמאע

סַמָאע – "הדרווישים המסתחררים" (בפרסית, ערבית ו-אורדו: سَماع – סַמָאע; בטורקית: Sema) הוא טקס סופי, במיוחד במסדר המאולוויה, המתבצע כחלק מתרגול מדיטציה והתקרבות לאלוהים. הטקס כולל, בין היתר: הכנה, תפילה, שירה, נגינה וריקודים מסוחררים, עם לבוש מיוחד.
בשנת 2005, אונסק"ו אישר את "טקס הסמאע" של טורקיה כאחת מיצירות המופת של המורשת בעל פה והבלתי מוחשית, של האנושות (אנ').
לקריאה נוספת

יצחק יהודה גולדציהר, הרצאות על האסלאם (מגרמנית: י.י. ריבלין), ירושלים: מוסד ביאליק תשל"ח, עמודים 100–137
שרה סבירי, הסופים: אנתולוגיה, אוניברסיטת תל אביב, 2008
אהרן ליש (עורך), "האסלאם, המרת דת, צופיות, תחייה ורפורמה", קובץ מאמרים לזכרו של נחמיה לבציון, מכון ון ליר והקיבוץ המאוחד, ירושלים, תשע"ב
חוה לצרוס-יפה, אסלאם-יהדות - יהדות-אסלאם (עורך: מיכאל וינטר), הוצאת האוניברסיטה המשודרת, 2003, עמודים 80–96
מחמוד נעאמנה וסלים אבו ג'אבר, עין השמש, על הצופיות האסלאמית בשירה הערבית בת זמננו, רסלינג, 2023
התחנה המרכזית של יקנעם עילית

| --- | --- |
 מיקום:  מתחם קניון ג'י
 אתרים סמוכים:  מחלף יקנעם
 שירות אוטובוסים:  יקנעם עילית, קריית טבעון, רמת ישי, דלית אל-כרמל, מועצה אזורית מגידו
 קואורדינטות:  32°39′35″N 35°06′21″E﻿ / ﻿32.659670229405°N 35.105714490723°E﻿ / 32.659670229405; 35.105714490723
 he
 
מסוף יקנעם עילית המכונה מסוף קניון ג'י היא מסוף האוטובוסים המרכזי של העיר יקנעם עילית.
מיקום המסוף

המסוף ממוקם במתחם קניון ג'י הממוקם בסמוך לכניסה הראשית לעיר, כביש 722 ופארק התעשיות המתקדמות יקנעם.
המסוף משמש מדי יום ביחד עם התחנות בצומת הסמוך למעלה מעשרת אלפים נוסעים הן העובדים בפארק התעשייה וההייטק הסמוך והן תושבי העיר והיישובים הסמוכים קריית טבעון, רמת ישי, דלית אל-כרמל והמועצה אזורית מגידו. מתחם המסוף משמש במישור הארצי כנקודת מעבר בין הצפון והגליל למרכז הארץ ועקב כך ישנו שירות תדיר לרחבי הארץ.
מבנה המסוף

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
המסוף ממקומם בקניון ג'י שהוא המרכז המסחרי הגדול ביותר ביקנעם עילית.
הקניון נפתח כ"קניון הדרכים" ונרכש על ידי ג'י סיטי ב-2007. ב-2012 הקניון עבר שיפוץ כולל ושם הקניון השתנה עם השיפוץ. הקניון משתרע על שתי קומות מסחר וכולל 71 חנויות ומסעדות.
בקניון ישנו מרכז "על הקו" לשירותי רב-קו ואבידות.
מסוט

סווט מעביר ידנית מסוט ברכבת ישראל, 1950
מסוט כפול
מפלגים, דרומית לתחנת באר יעקב, במסילה לתחנת רכבת ראשונים
מסוט, הנקרא לעיתים גם מפלג (באנגלית בריטית: Turnout או Points; באנגלית אמריקאית: Switch) הוא התקן המהווה חלק ממסילת הרכבת ומשמש למעבר בין שתי מסילות סמוכות או למיזוג שתי מסילות למסילה אחת (בכיוון ההפוך).
השליטה במסוטים

השליטה במסוטים דרושה על מנת לקבוע לאיזו מסילה תנותב רכבת העוברת במסוט. לרכבת עצמה אין יכולת לבחור את המסילה אליה תנותב בדומה להגה של רכב הנוסע בכביש והניתוב נעשה אך ורק באמצעות שינוי פיזי של מצב המסוט.
בעבר היו קיימים מסוטים הניתנים לשליטה ידנית באמצעות הזזת ידית כלשהי. עובדי רכבת שהפעילו את המסוטים הידנים נקראו סווטים. מסוטים מסוג זה הם נדירים כיום וניתן למצוא אותם בעיקר במערכות מיושנות יחסית כמו מסילות רכבת קלה ישנות, וכן באזורים שאינם שייכים למסילה הראשית (כמו מסילות צידיות, מוסכי תחזוקה, ולעיתים מסילות המשמשות רכבות מטען בלבד).
במאה ה-21 מתבצעת השליטה במסוט באופן אוטומטי על ידי אות הנשלח מממחשב במרכז הבקרה האחראי לתפעול אותו קטע מסילה בהתאם לכיוון אליו צריכה להמשיך הרכבת הבאה העתידה לעבור במסוט. התוכנה בונה מסלול לכל רכבת ויודעת את מיקומה המדויק באמצעות מערכות שנמצאות על גבי המסילה.
מהירות הנסיעה על המסוט

מהירות הנסיעה המותרת על המסוט נקבעת לפי אורכו. ככל שהמסוט ארוך יותר כך העיקול שלו חד פחות ומהירות הנסיעה המותרת בו גבוהה יותר. ככל שהמסוט ארוך יותר הוא גם יקר יותר (לרוב בהפרשים משמעותיים). השיקול העיקרי בבחירת מסוט הוא מהירות הנסיעה הרצויה בעקלתון.
לדוגמה, מסוט הנמצא לפני או אחרי תחנה שבה עוצרות רוב הרכבות יוכל להיות מסוט קצר וזול יחסית, שכן הרכבות ממילא נוסעות במהירות נמוכה בקטע זה לקראת העצירה בתחנה או לאחר היציאה ממנה. מסוטים כאלה ניתן למצוא לפני ואחרי רוב התחנות בישראל. לעומת זאת כאשר נוצר צורך לשלב מסוט בקטע מסילה שבו מהירות הנסיעה גבוהה (לדוגמה: בפיצול קו תל אביב - לוד לכיוון נמל התעופה בן-גוריון, בסמוך למחלף גנות) נדרש מסוט ארוך ויקר שכן מהירות הנסיעה בקטע זה גבוהה ומרבית הרכבות העוברות בו נדרשות להחליף מסלול על המסילה באמצעות המסוט. קיימים פרמטרים נוספים העשויים להשפיע על מהירות הנסיעה המותרת במסוט אך זהו הפרמטר העיקרי.
סוגי מפלגים

מפלג כפול (המכונה גם מפלג הצטלבות (קרוס) הוא מסוט בצורת X המחבר בין שתי מסילות ומאפשר החלפה או אי-החלפה של מסילה בכל אחד מכיווני הנסיעה.
מפלג פשוט מסוט המפצל מסילה לשתי מסילות נפרדות. קיימות צורות אפשריות רבות למסוט זה: פיצול למסילה צדדית בצד ימין, פיצול למסילה צדדית בצד שמאל, או פיצול לשני הצדדים, אך כולם דומים מאוד זה לזה.
מפלג תלת-כיווני (דאבל סליפ) הוא מסוט המפצל מסילה אחת לשלוש מסילות נפרדות. ניתן להשיג מטרה דומה מאוד באמצעות שני מסוטים הנמצאים בזה אחר זה.
סוגי מפלגים > מבנה המסוט

המסוט בנוי ממנוע אלקטרו מכני. בזמן ההפעלה המנוע מייצר לחץ שמן הידראולי שדוחף בוכנות שמזיזות את החלק הקדמי של המסילה (מחטים) לצד הרצוי ובכך הרכבת נעה לצד ימין או שמאל של המסילה ומשנה את מסלולה.
במסוט קיימים מספר אלמנטים מכניים מעבר למנוע, כגון תושבות, סומכים, אבזמים, פינים ועוד. לכולם תפקיד חשוב במערכת הנעילה שמונעת מהרכבת לפרוץ מסוט ולגרום לשימוט.
ברכבת ישראל קיימים שני סוגים של מנועי מסוטים:
מסוט מנוע L826 - נמצא בשימוש מ-2013
מסוט מנוע L700 - המודל הישן שהיה בשימוש עד 2013
שר הטבעות (משחק קופסה)

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  2000
 סוגה:  משחק קופסה שיתופי
 מספר שחקנים:  2-5
 פיתוח:  ריינר קניזיה
 הוצאה לאור:  מכשפי החוף Fantasy Flight Games
 ארץ מקור:  גרמניה
 עיצוב:  ג'ון הוואי
 זמן המשחק:  60-90 דקות
שר הטבעות הוא משחק קופסה שיתופי המבוסס על ספר הפנטזיה האפית "שר הטבעות" מאת ג'.ר.ר. טולקין. המשחק עוצב ותוכנן על ידי ריינר קניזיה (אנ') ואויר על ידי ג'ון האו (אנ'). המשחק יצא לאור לראשונה בשנת 2000 על ידי "Kosmos" בגרמניה, "מכשפי החוף" בארצות הברית, ו"האחים פארקר" בממלכה המאוחדת. במשחק, כל שחקן משחק הוֹבִּיט, ויחד השחקנים צריכים להשמיד את הטבעת האחת. המשחק זכה בפרס בקטגוריית "המשחק המיוחד" של פרס משחק השנה. גרסה נוספת ומוגהת פורסמה על ידי "Fantasy Flight Games".
מהלך המשחק

המשחק מורכב מסדרה של תרחישים התואמים להרפתקאות האחווה בספר. השחקנים חושפים אריחים ומשתמשים בקלפים בכדי להתקדם, בנוסף, השחקנים משתמשים בסמנים כדי למנוע את התקדמותם לעבר אדון האופל סָאוּרוֹן. בעת הצורך, ניתן אף להשתמש בסמנים בשביל להזעיק את עזרתו של גַנְדָלְף, או להשתמש בטבעת האחת כדי להאיץ את התקדמות ההוביטים במחיר התקדמות אל עבר סאורון. על הלוח הראשי ישנם שלושה מיקומים: מעון בַּג, רִיבֶנְדֶל, ולוֹרִיֵן.
המשחק מתחיל במעון באג וכל שחקן שולף קלף עם דמות ההוֹבִּיט שהשחקן ישחק במהלך המשחק, לכל אחד מהם יש יכולת מיוחדת משלו. ההוֹבִּיטִים במשחק הם: פְרוֹדוֹ בָּגִינְס, סֶמְוַּיז גַמְגִ'י, פֶּרֶגְרִין טוּק, מֶרִיאָדוֹק בְּרֶנְדִיבַּק ופְרֶדֶגָר בּוֹלְגֶ'ר.
כל שחקן מקבל קלפים המאפשרים לו לבצע פעולות שונות: מסע, הסתרה, חברות או לחימה. בתחילת המשחק הוֹבִּיט אחד מוגדר כ-"נושא הטבעת", אך לאחר כל תרחיש תואר נושא הטבעת יכול לעבור להוֹבִּיט אחר. השחקנים עוברים דרך מיקומים רבים מהספרים במהלך מהשחק כמו: רִיבֶנְדֶל, לוֹרִיֵן, מוֹרְיָה, מצולת הֶלְם, מאורת שִׁילוֹבּ ומוֹרְדוֹר; כל זאת תוך ניסיון להתרחק מסָאוּרוֹן. שחקנים יוצאים מהמשחק אם הם נמצאים באותו שטח בו נמצא סָאוּרוֹן או בשטחים שמאחוריו על הלוח הראשי.
המשחק מסתיים בניצחון כאשר האחווה מגיעה להר האבדון ומשמידה את הטבעת, ובהפסד כאשר נושא הטבעת מוצא מהמשחק, או כאשר האחווה מגיעה להר האבדון, אך כל השחקנים הוצאו מהמשחק לפני שהטבעת מושמדת.
במשחק, על שחקנים לעבוד יחדיו על מנת לנצח. אמנם שחקנים צריכים לחשוב על אסטרטגיה בכדי לנצח, אך עדיין מעורב במשחק מזל. ידע על עלילת שר הטבעות אינו נחוץ בכדי לשחק, אך עשוי לעזור במצבים מסוימים מאוד.
הרחבות

למשחק פורסמו הרחבות מרובות. הרחבת "Friends & Foes" ("אויבים וידידים") שיצאה בשנת 2001 הציגה תרחישים נוספים עבור בְּרִי ואַיסֶנְגַרְד. כמו כן חפיסת קלפים בה 30 אויבים (כגון צַלְמֵי הַתִּלִים ווַּרְגִים), ואפשרה לשחקנים לשחק את הפסען, סָרוּמָן או עכבישי יַעַראֹפֶל.
הרחבת "סָאוּרוֹן" שיצאה בשנת 2002, נותנת לשחקן אחד לבחור בתפקידו של סָאוּרוֹן ולשחק נגד שאר השחקנים. הרחבה נוספת בשם "Battlefields" ("שדות-קרב") שיצאה בשנת 2007 הוסיפה עוד שישה לוחות אופציונליים, ואת שאר חברי האחווה כדמויות.
מהדורות מיוחדות

ב-2001, המשחק שוחרר גם בגרסת ה-"מהדורה מוגבלת", שהוגבלה ל-750 עותקים. הסט כלל קופסה חתומה על ידי מעצב המשחק קניזיה והמאייר הוואי, כמו גם ציור מיוחד שצויר ונחתם על ידי הוואי. המהדורה המוגבלת כללה מיניאטורות פיוטר של ההוביטים ואת הטבעת האחת עשויה מ-22 קראט זהב.
ב-2020, "מהדורת יום השנה" שוחררה לרגל יום השנה ה-20 למשחק. מהדורה זו שואבת מהאלמנטים של הגרסה המקורית, אך המיניאטורות, הסמנים והקוביות שונו קמעה, ועוצבו מחדש.
קבלה

המשחק זכה בקטגוריית "המשחק המיוחד" של פרס משחק השנה לשנת 2001, ובקטגוריית "אסטרטגיה משפחתית" קיבל מקום של כבוד ב-"מגזין משחקים" לשנת 2002.
נכון ל-2025, דירוג המשחק באתר המשחקים BoardGameGeek הוא 6.7/10.
הערות שוליים

1 2  "The Lord of the Rings: The Board Game". fantasy flight games. נבדק ב-2025-02-18.
↑  "Lord of the Rings: Friends & Foes". BoardGameGeek (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  "Lord of the Rings: Sauron". BoardGameGeek (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  "The Lord of the Rings: Battlefields". BoardGameGeek (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  Edmonds, Jeremy. "Lord of the Rings Board Game". Tolkien Collector's Guide (באנגלית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  Moreno, Jim (2020-07-07). "Fantasy Flight Games Announces The Lord Of The Rings: The Board Game Anniversary Edition". TheGamer (באנגלית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  "Fantasy Flight Games Brings Back 'The Lord of the Rings: The Board Game' for An Anniversary Edition". icv2.com (באנגלית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  "Alle Spiel des Jahres🇩🇪 2001 Gewinner & Nominierte im Vergleich". Die besten Brettspiele bei Tibi (בגרמנית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  "2002 Games 100". BoardGameGeek (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2025-02-18.
↑  "The Lord of the Rings". BoardGameGeek (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2025-02-18.
מפגע

סמל למפגע הגורם לפגיעה סביבתית
מפגע הוא דבר מה שגורם או שיכול לגרום נזק, הפרעה או סיכון. היתכנות הנזק שעלול להיגרם בתקרית, בשילוב עם היקף הנזק הפוטנציאלי, יוצר את הסיכון.
ניתן לחלק מפגעים לפי גורם הנזק (לדוגמה טבעי או מלאכותי), אופי המפגע (ביולוגי, כימי) או לפי סוג המפגע (סביבתי, תברואתי, בטיחותי). דוגמות למפגעים שנגרמים מאסונות טבע הן הצפה, צונאמי, רעידת אדמה, פגיעת ברק, התפרצות הר געש וכדומה. מפגעים מלאכותיים או מעשה ידי אדם כוללים קריסת מבנים, תאונות דרכים, פיצוצים מכוונים או בשגגה ופליטת גזים רעילים.
המונח "מפגע אקלימי" מוצג בהקשר של משבר האקלים. אלו מפגעים שנוצרים עקב אירועים שהתרחשו בשל שינויי האקלים, כמו שריפות, בצורות ועליית מפלס מי הים. מפגעים אקלימיים יכולים להשתלב עם מפגעים אחרים. לדוגמה - המפגע האקלימי של הצפה יכול להשתלב במפגע של איכות מים ירודה.
הגדרה

מפגע מוגדר כ"פוטנציאל ההתרחשות של אירוע או מגמה טבעית או מעשה אדם שיכול לגרום לאובדן חיים, פציעה, או השלכות בריאותיות אחרות, כמו גם נזק ואובדן רכוש, תשתיות, פרנסה, מתן שירותים, מערכות אקולוגיות ומשאבים סביבתיים."
מפגע קיים אך ורק אם ניתן להיחשף אליו. לדוגמה, בליבת כדור הארץ חומרים בטמפרטורה גבוהה מאוד, שעלולה לגרום למפגע חמור אם היו נחשפים. עם זאת, מכיוון שאין דרך להיחשף לחומרים אלה, הליבה אינה מהווה מפגע.
התדירות ורמת החומרה של המפגעים מהווים היבט חשוב בניהול סיכונים. ניתן גם להעריך מפגעים על פי השפעת הנזק שהם עלולים לגרום.
בהגדרתו למפגעים, קית' סמית' טוען שמפגע הוא אכן כזה אך ורק אם הוא בנוכחות בני אדם. בהקשר לזה, רגישות בני האדם למפגעים אקלימיים היא שילוב בין החשיפה הפיזית לבין רמת הפגיעות של בני האדם.