stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרגיי קורוליוב
מותו

ב-3 בדצמבר 1960 סבל קורוליוב מהתקף הלב הראשון שלו. במהלך החלמתו התגלה שהוא סובל גם ממחלת כליות, מצב שאליו הגיע בעקבות כליאתו במחנות הסובייטיים. הוא הוזהר על ידי רופאיו שעליו להאט את קצב עבודתו, אחרת לא יאריך ימים, אולם קורוליוב חשש לגורל תוכנית החלל הסובייטית יותר מאשר לבריאותו, ולכן לא שמע בעצת רופאיו ודווקא הגביר את קצב עבודתו.
ב-1962 החלו בעיותיו הרפואיות של קורוליוב להצטבר, והוא סבל ממחלות אחדות. הוא עבר התקף דימום במעי, שבעטיו הובהל באמבולנס לבית חולים. ב-1964 אבחנו אצלו הרופאים אריתמיה. בפברואר הוא אושפז למשך עשרה ימים בבית החולים בשל בעיה בלב, וזמן קצר לאחר מכן לקה בדלקת של כיס המרה. לחץ עבודתו גבה את מחירו, והוא סבל מעייפות. הוא סבל גם מליקוי שמיעה גובר והולך, ייתכן שעקב הרעש אליו נחשף במהלך ניסויי מנועי הטילים.
הנסיבות המדויקות של מותו אינן ברורות לחלוטין. בדצמבר 1965 אובחן אצלו פוליפ מדמם במעי הגס. הוא אושפז ב-5 בינואר 1966 לניתוח שגרתי, ותשעה ימים לאחר מכן מת. הממשל הצהיר כי היה לו כנראה גידול סרטני גדול במעיים, אבל גלושקו דיווח מאוחר יותר כי הוא מת בעקבות ניתוח טחורים שכשל. ליבו החלש לא סייע לסיכוייו לשרוד את הניתוח.
תחת מדיניות שהונהגה בידי סטלין ונמשכה גם בימי יורשיו, זהותו של קורוליוב לא נחשפה עד מותו, בטענה שיש "להגן" עליו מפני סוכנים זרים מארצות הברית. על כן, הציבור לא היה מודע להישגיו עד לאחר מותו. ההודעה על פטירתו פורסמה בפראבדה ב-16 בינואר, והציגה תמונה של קורוליוב עם כל המדליות שזכה בהן בחייו. הוא נקבר בחומת הקרמלין.
על שמו נקרא מכתש בצד הרחוק של הירח, מכתש במאדים וכן האסטרואיד 1855 קורוליוב. שמו הונצח גם בפרס המוענק על ידי הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה למהנדסים וטכנאים שבהיותם בחלל או על פני גוף שמימי מחוץ לכדור הארץ עסקו בבנייה או בתיקון של נכסי חלל - פרס הנקרא "הדיפלומה על שם קורוליוב".
לעיתים קרובות נוהגים להשוות את קורוליוב לורנר פון בראון, כאדריכל מוביל של המירוץ לחלל. בניגוד לפון בראון, היה עליו להתחרות עם יריבים כדוגמת ולדימיר צ'לומי שלהם היו תוכניות משלהם לטיסות לירח. הוא גם נדרש לעבוד עם טכנולוגיה פחות מתקדמת מזו שהייתה זמינה בארצות הברית.
יורשו של קורוליוב בתוכנית החלל הסובייטית היה ואסילי מישין. מישין היה מהנדס מוכשר, שפעל כסגנו של קורוליוב ונחשב יד ימינו. לאחר מות קורוליוב הוביל מישין את תוכנית N-1 שהתגלתה כלקויה. ב-1974 פוטר מישין לאחר 4 כישלונות שיגור של N-1, והוחלף על ידי ולנטין גלושקו. בינתיים כבר הגיעו האמריקנים לירח, והתוכנית הרוסית בוטלה על ידי ליאוניד ברז'נייב.
לקריאה נוספת

J.Harford, Korolev: How One Man Masterminded the Soviet Drive to Beat America to the Moon, John Wiley & Sons, 1997.
A.A.Siddiqi, The Soviet Space Race With Apollo , University Press of Florida, 2003.
הערות שוליים

↑  Par Asif A. Siddiqi (2010), The Red Rockets' Glare: Spaceflight and the Russian Imagination, 1857-1957, Cambridge University. p. 121
↑  French, Francis; Colin Burgess; Paul Haney. Into that Silent Sea: Trailblazers of the Space Era, 1961–1965. University of Nebraska Press. p. 110. ISBN 0-8032-1146-5.
↑  Par Asif A. Siddiqi (2010), The Red Rockets' Glare: Spaceflight and the Russian Imagination, 1857-1957, Cambridge University. p. 190
↑  Par Asif A. Siddiqi (2010), The Red Rockets' Glare: Spaceflight and the Russian Imagination, 1857-1957, Cambridge University. p. 224
↑  Rex Hall, Shayler David, The Rocket Men: Vostok & Voskhod. The First Soviet Manned Spaceflights, Springer Science & Business Media, 2001-04-10, עמ' 18
↑  French, Francis; Colin Burgess; Paul Haney. Into that Silent Sea: Trailblazers of the Space Era, 1961–1965. University of Nebraska Press. p. 124. ISBN 0-8032-1146-5.
| ברית המועצות תוכנית החלל הסובייטית והרוסית רוסיה |
| --- | --- | --- |
| תוכניות לא מאוישות | תוכנית ספוטניק • תוכנית לונה • תוכנית ונרה • תוכנית לונוחוד • תוכנית מארס • תוכנית זונד • תוכנית וגה |  |
| תוכניות מאוישות | תוכנית ווסטוק • תוכנית ווסחוד • תוכנית סויוז • תוכנית סאליוט • אינטרקוסמוס • פדרציה • מאדים 500 • תוכנית חקר הירח הרוסית • תחנת השירות המסלולית הרוסית |  |
| משימות בולטות | ספוטניק 1 • ספוטניק 2 • לונה 2 • ווסטוק 1 • סויוז 1 • סויוז 11 • ונרה 11 • אפולו-סויוז |  |
| חלליות, מעבורות ומשגרים | ווסטוק • ווסחוד • סויוז • מעבורת החלל בוראן • מעבורת החלל פטיצ'קה • מעבורת 2.02 • מעבורת 2.03 • תחנת החלל מיר • פרוגרס • קליפר • תוכנית מיר ומעבורות החלל • מיר-2 • תחנת החלל הבין-לאומית (המקטע הרוסי) • LK • משגר ווסטוק • משגר ווסחוד • משגר סויוז • משגר מולניה • פרוטון • זניט • N-1 • אנגרה • תחנת החלל המסלולית הלאומית |  |
| קוסמונאוטים ומתכננים | יורי גגארין • גרמן טיטוב • ולנטינה טרשקובה • אלכסיי ליאונוב • לייקה • (קוסמונאוטים נוספים) • סרגיי קורוליוב • ולנטין גלושקו • ולדימיר צ'לומי • קרים קרימוב • קונסטנטין ציולקובסקי |  |
| קוסמודרומים | קוסמודרום בייקונור • קוסמודרום פלסצק • קוסמודרום ווסטוצ'ני • קוסמודרום סבובודני • קפוסטין יאר |  |
| השר לבניית מכונות כלליות וראשי רוסקוסמוס | סרגיי אפאנסייב • יורי קופטב • אנאטולי פרמינוב • ולדימיר פופובקין • אולג אוסטפנקו • איגור קומארוב • דמיטרי רוגוזין • יורי בוריסוב |  |
| חברות ותאגידי חלל פרטיים | תאגיד החלל הרוסי אנרגיה • מחקר מדעי לבניית מכונות •  אנרגומאש • מערכות המידע הלווייניות רשטניוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007346544905171  PLWABN: 9810562784305606  BIBSYS: 97050128  BnF: cb12374594x (data)  GND: 118565540  ISNI: 0000 0001 1037 4143  LCCN: n81037063  LNB: 000106485  MusicBrainz: 0712e732-22eb-4251-a988-3e6f3c487120  NDL: 00842532  NKC: jn20000603490  NSK: 000175936  NTA: 131477072  SUDOC: 032784104  VIAF: 8179583   WorldCat (עם VIAF): 8179583 
קורוליוב יושב בתא הטייס של הדאון "קוקטבל"
מין פולש

חולדת החוף היא חולדה שבמקור חיה באזור סין אך פלשה כמעט לכל היבשות (במכוון או שלא) וגרמו לטריפה, תחרויות ולמחלות למגוון בעלי חיים.
להקת זרזירים מצויים במיסיסיפי. הזרזירים גורמים הן לנזקים חקלאיים והן למחלות מקומיות.
קרפדת קנים, פולשת מזיקה בדרום-מזרח אסיה ואוסטרליה שהגיעה מאמריקה הדרומית.
דבורת-הדבש הננסית משחרת באזור אילת. דבורה זו פלשה לישראל מירדן מאז 2007 והיא פוגעת בדבורים אחרות.
חילזון אפריקאי ענק פלש מאפריקה למגוון מדינות בדרום-מזרח אסיה, אמריקה הצפונית והדרומית. החילזון גורם לתחרות, פגיעה קשה בכלכלה והפצת אורגניזמים פתוגניים.
הצדפה Dreissena polymorpha, תמימה למראה אך היצמדותה לפתחי תעלות וספינות, דבר הגורם לסתימתם, גורמת לנזקים כלכליים בארצות הברית ובאירופה של מעל מיליארד דולר ולפגיעה קשה בטבע.
ארנבון מצוי בטסמניה. הארנבון הובא מאירופה מ-1859 והפך למין פולש מסוכן שגרם לפגיעה קשה ביבול ולהאצת המידבור. כדי להתגבר עליו נאלצו לבנות את גדר הארנבים האוסטרלית.
זהרון אדום הוא מין פולש בים הקריבי ששוחרר מכלובים.
דררה מצויה באנגליה. הדררה שהגיע מדרום-מזרח אסיה דוחקת מינים מקומיים ומשתלטת על אזורי מחיה רבים.
נמלי אש בטקסס. נמלים אלה הם מהפולשים ההרסניים ביותר.
צמחי ה-Melianthus major פולשים בניו זילנד.
מין פולש הוא מין, לרוב של חיית בר, אשר הופץ בעקבות פעילות האדם לאזור שמחוץ לתחום תפוצתו הטבעית, והצליח לייסד במקום זה אוכלוסייה המתרבה ומתפשטת ללא התערבות נוספת בידי האדם. ההגדרה של מין בתור "פולש" בדרך-כלל מתייחסת לאזור הספציפי הנמצא מחוץ לתחום התפוצה הטבעי של המין, ולא אל כל מרחב התפוצה של המין. לעומתו מין מתפרץ שייך לקהילה המקומית אך יכול לקבל פרץ גדילה בעלייה בצפיפות היחסית של המין, בייסוד אוכלוסיות חדשות, ובפלישה לבתי-גידול חדשים, מה שגורם לו להזיק גם בבתי גידולו הטבעיים.
על-פי הגדרה אחרת, מצומצמת יותר, המונח "מין פולש" מתייחס רק למינים שהפצתם לאזור חדש גורמת באזור זה נזק משמעותי לאדם או לסביבה. חלקם נחשבים למתאזרחים (אנ'), המסתגלים לסביבה הטבעית מבלי לפגוע בה, אם כי מצב זה נדיר ביותר.
המינים הפולשים הפכו לתופעה נפוצה ביותר במאה העשרים, בעקבות העלייה הדרמטית בניידות האוכלוסייה האנושית, וכיום הם מהווים תופעה נפוצה בקנה מידה כלל-עולמי. תופעת המינים הפולשים היא אחת הסוגיות המרכזיות כיום בנושאי איכות הסביבה ושמירת הטבע ברחבי העולם, ואחת הסיבות העיקריות לפגיעה במגוון הביולוגי.
הפצה

אורגניזמים רבים הפכו למינים פולשים בעקבות פעילותו של האדם. מבחינים בין הפצה מכוונת והפצה לא-מכוונת של מינים פולשים:
דוגמאות להפצה מכוונת
צמחי נוי וחיות מחמד, כמו צמח הלנטנה הססגונית או התוכי דררה מצויה וכן חיות משק.
מינים המובאים כמדביר ביולוגי, כגון נמייה אסייתית קטנה וקרפדת הקנים.
מינים המשוחררים בטבע לצורכי ציד או דיג, כמו נסיכת הנילוס שיובאה לימת ויקטוריה, ואכלה את מגוון מיני האמנונים האנדמיים הרב שהיה בימה עד להכחדתם, וכמו הארנב האירופי שיובא בשנת 1859 לאוסטרליה, והתרבה שם בתוך שש שנים מ-24 פרטים לכשני מיליון, ופגע בכך קשות במאזן האקולוגי המקומי. פגיעתו של הארנב האירופי הייתה כה קשה, עד שהממשלה נאלצה להקים את גדר הארנבים האוסטרלית כדי להגן על הסביבה מפניו.
דוגמאות להפצה לא מכוונת
מינים המובאים לצורכי חקלאות בשבי, אך נמלטים ופולשים לבתי הגידול הטבעיים המקומיים, כמו נוטריה והמינק שיובאו למקומות רבים בעולם שאינם בתי הגידול הטבעיים שלהם, לצורך הקמת חוות פרווה.
מעבר לַרְווֹת במי נטל של אוניות. למשל הצדפה מהמין Dreissena polymorpha, מתחרה עם מינים מקומיים באגמי ארצות הברית ואף גורמת לסתימה בצינורות, ובכך פוגעת גם בתחנות כוח.
מעבר על סחורות חקלאיות, כמו למשל זבוב הפירות העובר על ההדרים.
הורדת מחסומים טבעיים, למשל תעלת סואץ, אשר הביאה את החוטית הנודדת לים התיכון.
התבססות

להתנהגות הפולשנית קודמת לעיתים תקופה של התבססות והתאקלמות באזור ההפצה החדש של המין. המין מייסד אוכלוסייה באתרו החדש, ולעיתים אף עובר סלקציה, המתאימה אותו אל התנאים של בית הגידול החדש. בשלב הבא, אם המין יתחיל להתפשט אל אזורים חדשים באופן מאסיבי ויגדיל את אזור תפוצתו, המין יוגדר כפולש. מינים פולשים רבים עוברים קודם תקופה ממושכת של הסתגלות, לפני התפרצותם כמינים פולשים; לעיתים מדובר בעשרות שנים. לכן יש לראות בכל מין המופץ אל אזור חדש בתור סכנת פלישה, גם אם הוא עדיין אינו מגלה התנהגות פולשנית.
בדרך כלל מינים המגיעים מאזור בעל אקלים אחד לאזור בעל אקלים דומה, יצליחו להתבסס ביתר-קלות במקום החדש עקב התאמתם אליו. בנוסף תאוריית "היעדר האויבים הטבעיים" גורסת כי צמח זה ישגשג במקום החדש ביתר קלות דווקא משום היעדר האויבים המרסנים אותו באזור מולדתו.
הנזקים שגורמים מינים פולשים

הפגיעה של מין פולש במגוון הביולוגי וביציבות המערכת האקולוגית יכולה להתרחש במספר אופנים:
דחיקה תחרותית של מינים מקומיים בעלי תפקיד מקביל במערכת האקולוגית.
טריפה של מינים מקומיים.
הפצת מחלות בקרב המינים המקומיים.
השפעה עקיפה – הבאת תועלת למינים מסוימים, ובעקבות שגשוגם – דחיקה תחרותית או טריפה של מינים אחרים.
שינוי באופי בית הגידול, כגון: הצללה, משטר שרפה.
באופן דומה, המין הפולש יכול לגרום נזקים אדירים גם לגידולים חקלאיים.
מכיוון שהמין הפולש זר למערכת האקולוגית הנפלשת, למינים המקומיים אין יכולת להתמודד עם האיום שמציב הפולש. לא ניתנה להם האפשרות להסתגל באופן הדרגתי אל נוכחות המין החדש, ולכן מינים מסוימים יכולים להיכחד בקלות רבה. למשל, חתול בית אחד שנקלע לאי מבודד ובו עופות מקומיים שלא ראו טורף מימיהם – עשוי לטרוף את כל גוזלי העופות, משום שהוריהם לא נקטו אמצעי זהירות כלשהם נגד טורפים.
היעדרם של אויבים טבעיים למין הפולש, שיכולים לרסן את התפשטותו, מקנה לו יתרון נוסף על המינים המקומיים.
הנזקים שגורמים מינים פולשים, והסכנה שהם מהווים למגוון הביולוגי, חמורים באופן מיוחד באיים מסוימים, שחיים בהם מינים ייחודיים רבים בעלי תפוצה מוגבלת, שלכל אורך האבולוציה שלהם שגשגו בהיעדר טורפים.
מחקר מטעם האו"ם שנערך על ידי צוות מומחים בינלאומי ופורסם ב-2023, סיפק הערכה, על פיה מינים פולשים קשורים להכחדה של 60% ממיני הצומח והחי, שחדלו להתקיים בטבע. מינים של חרקים וצמחים פולשים מזיקים ליבול חקלאי ופוגעים בגידול מזון. מינים פולשים אלה מביאים איתם מחלות שלמינים המקומיים אין חסינות נגדן, וכך גורמים נזקים נוספים. המחקר מעריך את הנזק הכלכלי השנתי שנגרם בעולם עקב התפשטות מינים פולשים, ב-423 מיליארד דולר.
דוגמאות לנזקים של מינים פולשים

דוגמאות מפורסמות הם האיים הוואי, אוסטרליה וניו זילנד. הגעתם של מינים פולשים טורפים, כמו למשל חתול הבית, אל האיים הנ"ל במאתיים השנים האחרונות, הפגישה את הטורפים הפולשים עם מינים נדירים שלא היו חשופים קודם לאיום דומה ולא פיתחו אבולוציונית שיטות להתמודד מולם, ולכן הגיעו תוך זמן קצר אל סף הכחדה.
במרץ 2019, התפרסמה כתבה בכתב העת המדעי Science על מגפה קטלנית המכחידה צפרדעים ודו-חיים, אוכלוסיות של יותר מ-500 מינים הצטמצמו משמעותית בגלל פטרייה המכונה Bd (קיצור של Batrachochytrium dendrobatidis (אנ')). החוקרים משערים שלפחות 90 מינים נכחדו לחלוטין. החוקרים קובעים כי "כיום הפטרייה מכונה הפתוגן הקטלני ביותר הידוע למדע". מחקרים על הדנ"א שלה מצביעים שמקורה של Bd בחצי האי הקוריאני, דו-חיים באסיה חסינים מפני Bd, אבל כשפטרייה זו הגיעה למקומות אחרים, כגון מרכז ודרום אמריקה היא פגעה במינים רבים.
נמלת האש האדומה, מין פולש ממרכז אמריקה, שעקיצותיה המכאיבות גורמות לגירויים בעור, החלה להתפשט בארצות הברית לפני עשרות שנים. ניסיונות שנעשו בארצות הברית להדביר את הנמלה כשלו ונכון ל-2024 נמלת האש עדיין מהווה מפגע בריאותי.
התמודדות עם מינים פולשים

ההתגוננות מפני מינים פולשים נעשית על ידי שימור מינים חלשים וגידולם בצורה מבודדת, מניעת מעבר המינים הפולשים ממקום למקום, צמצום גודל האוכלוסייה הפולשת, או חיסול מלא של המין הפולש באותו בית גידול, אם הדבר אפשרי. הטיפול היעיל ביותר הוא מניעת הפלישה מלכתחילה (אך אין בנמצא שיטה המבטיחה כניסה אפסית של מינים לאזור מסוים).
מניעה – רוב המדינות בעולם מנסות למנוע הכנסה של אורגניזמים זרים אל תוך תחומי המדינה. על תיירים נכנסים לרוב נאסר להכניס פירות וירקות שהובאו מחו"ל, וסחורות חקלאיות עוברות ניטור.
הדברה ביולוגית – חיסול המין הפולש על ידי הבאת האויב הטבעי שלו, מאזור מוצאו של המין. שיטת טיפול זו טומנת בחובה סכנה חמורה – הכנסת האויב של המין הפולש מהווה בעצם הכנסת מין זר נוסף אל תוך המערכת האקולוגית, שעלול להתגלות בדיעבד כמין פולש מזיק אף יותר מהמין המקורי שעבורו הובא. מהידוע לנו, באחוזים מעטים מהמקרים זה אכן קרה. (כדי למזער את הסיכון הנ"ל, יש צורך לבצע בדיקות קפדניות של האינטראקציות של המין החדש עם מינים רבים ככל האפשר מהמערכת האקולוגית הנפלשת. אולם בשל מורכבות העולם הביולוגי וריבוי המינים בו, לעולם לא ניתן לחזות בצורה בטוחה מה תהיינה ההשלכות של הכנסת מין זר אל תוך מערכת אקולוגית חדשה).
כריתה או ציד – סילוק אקטיבי של פרטי המין, על ידי כריתה או עקירה במקרה של צמחים, או ציד במקרה של בעלי-חיים, אינו מהווה סיכון כמו השימוש בהדברה ביולוגית. אולם במינים מסוימים, כמו חיות שבורחות על נקלה או צמחים שמפיצים זרעים העמידים לעשרות שנים, קשה לסלק את כל פרטי המין, ולעיתים ניתן רק לדלל את אוכלוסייתו.
מינים פולשים בישראל

במרוצת השנים פלשו לישראל 29 מיני דגי מים מתוקים, 18 מיני עופות, יותר מ-40 מיני חלזונות ויותר מ-200 מינים של חרקים. בתחום הצמחים, בישראל ידוע על 166 מינים שפלשו לשטחים הטבעיים. טרם ברור מה היקף הנזק שגרמו המינים הפולשים לאדם ולטבע בישראל.
פעילות האדם מגבירה את מחוללי השחיקה של המגוון הביולוגי, ובהם מינים פולשים ומינים מתפרצים הפוגעים במרקם החיים ובתחומים החיוניים לקיום האדם וכן גורמים לנזקים כלכליים. מניעת הסיכונים וצמצום הנזקים הנובעים מהתפשטותם ומהתבססותם של המינים הפולשים מצריכים פעולות של מניעה, ביעור, בקרה ותחזוקה הכרוכות בעלויות גבוהות.
באוגוסט 2021 פורסם כי יש בישראל בין עשרות למאות מינים פולשים, ובהם נמלת האש הקטנה וטרמיט העל הפורמוסי; על פי הערכות עלות הנזק שגורמים המינים הפולשים נעה בין 473 מיליון ש"ח לכ-1.5 מיליארד ש"ח לשנה. כדוגמה למינים המתפרצים ניתן לציין את חזירי הבר, שכניסתם אל תוך המרחב העירוני בעיר חיפה התגברה בשנים האחרונות; חזירים אלו גורמים לנזקים רבים ולפגיעה בתושבים ובאיכות החיים שלהם. מחודש יוני 2021 ועד ינואר 2022 התקבלו במוקד עיריית חיפה 3,586 דיווחים על חזירי בר המשוטטים ברחבי העיר.
במאי 2022 פורסם דוח שנתי של מבקר המדינה, כי ישראל כשלה, מינים פולשים חדרו לארץ בלי הפרעה וקרא למניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי.
מבקר המדינה העיר עוד כי בהיעדר גוף מתכלל עבור מינים פולשים בתחום שאינו קשור לצומח ובהעדר גוף מתאם בין כלל העוסקים במניעת מינים פולשים ובטיפול בהם (כגון: המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות, משרד הבריאות ורשות הטבע והגנים), קיים קושי לאגם את כלל הידע הקיים בנושא, לפקח על ביצוע התקנות הקיימות או לבצע הערכת סיכונים ולהוציא לפועל את אפיקי הפעולה. הקושי בא לידי ביטוי בעיקר כאשר נדרשת תגובה מהירה או כאשר נדרשים ממשקי פעולה בין-משרדיים.
בדוח מבקר המדינה פורסם כי הפתרונות הנוכחיים למניעת חדירה של מינים פולשים, שאינם קשורים בצומח במעברי הגבול ובנמלים בכניסות לארץ הם חלקיים, אינם נותנים מענה לכלל אפשרויות החדירה ואינם כוללים את הבדיקות הנדרשות למניעת כניסת מינים פולשים.
כ"כ בישראל אין איסור מחייב בעניין שחרור לטבע של אורגניזמים שהם מינים פולשים שיובאו לצורכי נוי ופנאי; למרות האיסור על יבוא צמחי מים שהם מינים פולשים לצורכי נוי, הם מופצים ללא הפרעה באמצעות משתלות, כך לדוגמה יקינטון המים וחסת המים; אין אסדרה חוקית של מנגנון לפינוי וגריטה של ציוד הנגוע במינים פולשים, כמו ריהוט הנגוע בטרמיטים.
דוגמאות למינים פולשים במקומות שונים בעולם

ארנבון מצוי
פאולוניה
בולבול אדום שת
פוסום אוסטרלי כסוף-אפור
צבגון אדום אוזן
זרזיר מצוי
זהרון אדום
עכבר הבית
חיפושית אסייתית ארוכת מחוש
מיינה מצויה
פיתון בורמזי
צרעת העפצים
שום משולש
בונה קנדי
חילזון אפריקאי ענק
תפוחון
נמלי אש
קרפדת קנים
ראו גם

עופות פולשים
התפראות
מין מתפרץ
צמח מוזלג
הערות שוליים

1 2   צפריר רינת, מדובר באיום משמעותי על הטבע, והמודעות לו רק מתחילה להתפתח, באתר הארץ, 13 ביוני 2024
↑  Stefano Canessa, Kelly R. Zamudio, Mark Wilkinson, Steven M. Whitfield, Amphibian fungal panzootic causes catastrophic and ongoing loss of biodiversity, Science 363, 2019-03-29, עמ' 1459–1463 doi: 10.1126/science.aav0379
↑   ניו יורק טיימס, המגפה שמכחידה צפרדעים קטלנית משהחוקרים חשבו, באתר הארץ, 31 במרץ 2019
↑  ז'אן מארק דופור-דרור, הצמחים הפולשים בישראל, רשות הטבע והגנים
↑  משרד מבקר המדינה, מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי, באתר משרד מבקר המדינה, ‏מאי 2022
| אקולוגיה |
| --- | --- | --- |
| תת-תחומים | אקולוגיה התנהגותית |  |
| רמות ארגון | אורגניזם • אוכלוסייה • חברה • מערכת אקולוגית • ביומה • ביוספירה • פרט |  |
| יחסי גומלין | טריפה • תחרות • קניבליזם • הדדיות • טפילות • פרזיטואידיות |  |
| תהליכים | אבולוציה • סוקצסיה • הכחדה • גמישות פנוטיפית • פירוק |  |
| מושגי יסוד | כושר נשיאה • גומחה אקולוגית • בית גידול • גורם מגביל • מגוון ביולוגי • מארג מזון • מין פולש • גילדה • מין מהנדס סביבה • אקולוגיה - מונחים |  |
פורטל ביולוגיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 01049896
אנגליקה מוזר

אנגליקה מוזר (בגרמנית: Angelica Moser; נולדה ב-9 באוקטובר 1997) היא אתלטית שווייצרית, אלופת אירופה (רומא 2024), פעמיים אלופת אירופה באולם (טורון 2021 ואפלדורן 2025) ומקום רביעי במשחקים האולימפיים (פריז 2024) בקפיצה במוט.
ביוגרפיה

מוזר נולדה בפלאנו שבטקסס, ארצות הברית.
ביוגרפיה > 2013 > אלופת הפסטיבל האולימפי האירופי לנוער

בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך באוטרכט שבהולנד ביולי זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 4.07 מטר.
ביוגרפיה > 2014 > אלופה אולימפית לנוער

באולימפיאדת הנוער נאנג'ינג שנערכה באוגוסט זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 4.36 מטר.
ביוגרפיה > 2015

באליפות אירופה באולם שנערכה בפראג שבצ'כיה במרץ סיימה במקום 21 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.10 מטר.
ביוגרפיה > 2015 > אלופת אירופה עד גיל 20

באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה באסקילסטונה שבשוודיה ביולי זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 4.35 מטר.
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג שברפובליקה העממית של סין באוגוסט סיימה במקום 25 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.15 מטר.
ביוגרפיה > 2016

באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם שבהולנד ביולי סיימה במקום שביעי בקפיצה במוט כשהיא משווה את שיאה האישי של 4.45 מטר, אותו קבעה בשלב המוקדמות.
ביוגרפיה > 2016 > אלופת עולם עד גיל 20

באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בבידגושץ' שבפולין ביולי זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא אישי ושיא אליפות חדש של 4.55 מטר.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיימה במקום 23 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.45 מטר.
ביוגרפיה > 2017

באליפות אירופה באולם שנערכה בבלגרד שבסרביה במרץ סיימה במקום 11 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.40 מטר.
ביוגרפיה > 2017 > אלופת אירופה עד גיל 23

באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה בבידגושץ' זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 4.55 מטר.
באליפות העולם שנערכה בלונדון שבממלכה המאוחדת באוגוסט סיימה במקום 13 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.50 מטר.
ביוגרפיה > 2018

באליפות אירופה שנערכה בברלין שבגרמניה באוגוסט סיימה במקום 20 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.20 מטר.
ביוגרפיה > 2019

באליפות אירופה באולם שנערכה בגלאזגו שבממלכה המאוחדת במרץ סיימה במקום רביעי בקפיצה בשיא אישי חדש של 4.65 מטר.
ביוגרפיה > 2019 > אלופת אירופה עד גיל 23

באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה ביבלה שבשוודיה ביולי זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 4.56 מטר.
באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר בספטמבר סיימה במקום 13 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.50 מטר.
ביוגרפיה > 2021 > אלופת אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה בטורון שבפולין במרץ זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 4.75 מטר, לפני טינה שוטיי מסלובניה (4.70 מטר) והולי בראדשו מהממלכה המאוחדת (4.65 מטר).
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום 20 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.40 מטר.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד במרץ סיימה במקום רביעי בקפיצה במוט בתוצאה של 4.60 מטר.
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, ביולי, סיימה במקום שמיני בקפיצה במוט בתוצאה של 4.60 מטר.
באליפות אירופה שנערכה במינכן שבגרמניה באוגוסט סיימה במקום חמישי בקפיצה במוט בתוצאה של 4.55 מטר.
ביוגרפיה > 2023

באליפות אירופה באולם שנערכה באיסטנבול שבטורקיה במרץ סיימה במקום שישי בקפיצה במוט בתוצאה של 4.45 מטר.
ביוגרפיה > 2023 > מדליית ארד במשחקים האירופיים

במשחקים האירופיים שנערכו בקרקוב שבפולין ביוני זכתה במדליית ארד בקפיצה במוט בתוצאה של 4.60 מטר.
ביוגרפיה > 2023 > אלופת האוניברסיאדה

באוניברסיאדת צ'נגדו שנערכה באוגוסט זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 4.63 מטר.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט סיימה במקום חמישי בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 4.75 מטר.
ביוגרפיה > 2024

באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו במרץ סיימה במקום רביעי בקפיצה במוט בתוצאה של 4.75 מטר.
ביוגרפיה > 2024 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה ברומא, איטליה ביוני אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בשיא לאומי חדש של 4.78 מטר, לפני קטרינה סטפנידי מיוון (4.73 מטר) ומולי קודרי מהממלכה המאוחדת (4.73 מטר).
ביוגרפיה > 2024 > מקום רביעי במשחקים האולימפיים

באולימיפאדת פריז שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בקפיצה במוט בתוצאה של 4.80 מטר.
ביוגרפיה > 2025 > אלופת אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה באפלדורן שבהולנד במרץ זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 4.80 מטר, לפני טינה שוטיי (4.75 מטר) ומארי-ז'ולי בונן מצרפת (4.70 מטר).
שיאים אישיים > אצטדיון

קפיצה במוט: 4.88 מטר (2024), שיא שווייץ
שיאים אישיים > אולם

קפיצה במוט: 4.80 מטר (2025), שיא שווייץ
קארי קראולי

| --- | --- |

 לידה:  23 במאי 1964 (בת 60) ווטרפורד, אירלנד 
 מדינה:  אירלנד אירלנד
 מקום לימודים:  קולג' על שם פטריק הקדוש 
 פרופיל ב-IMDb
 
קארי קראולי (באנגלית: Carrie Crowley; נולדה ב-23 במאי 1964) היא מנחת טלוויזיה ושחקנית אירית.
ביוגרפיה

קראולי נולדה במחוז ווטרפורד, הופעתה הבימתית הראשונה הייתה בהפקה מקומית של המחזמר "אוליבר!".
היא עבדה תחילה כמורה בבית ספר יסודי ולאחר מכן הגישה מספר תוכניות ברדיו המקומי בעירה.
היא החלה את דרכה בטלוויזיה ברשת השידור "RTÉ" בתוכנית הילדים "The Morbegs".
היא הנחתה יחד עם רונאן קיטינג את אירוויזיון 1997 בתיאטרון פוינט בדבלין. בשנה לאחר מכן, הופיעה גם בקטע קצר בתחילת אירוויזיון 1998 בו איחלה בהצלחה למנחים אולריקה ג'ונסון וטרי ווגן.
לאחר הנחיית האירוויזיון הפכה לאחת הפנים המוכרות של הרשת הממלכתית "RTÉ" והגישה מגוון תוכניות שונות.
ב-2006 שיחקה באחד התפקידים הראשיים בסרט "An Gaeilgeoir Nocht".
ב-2007 שיחקה בסרט הטלוויזיה "Anner House" לצד ליאם קנינגהם, באותה שנה שיחקה גם במיני סדרה "The Running Mate" שזכתה בפרס הטלוויזיה האירית.
ב-2009 הופיעה בסדרת הדרמה הרפואית "The Clinic".
ב-2010 הופיעה בפרק של הקומדיה "An Crisis".
בשנת 2021 החלה לשחק את מאיריד נונאן בסדרת המסתורין "חנוקה" (אנ') ברשת הטלוויזיה האירית RTÉ One. הסדרה סיימה את שידוריה ב-2023 בתום שלוש עונות.
היא ביצעה גם מספר תפקידים בתיאטרון.
הערות שוליים

↑  RTÉ Archives, RTÉ Archives, stillslibrary.rte.ie, ‏2012-07-05 (באנגלית)
↑  RTÉ Archives, RTÉ Archives, stillslibrary.rte.ie, ‏2012-07-05 (באנגלית)
↑  Carrie Crowley (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1324095016  VIAF: 7053168517314971980005   WorldCat (עם VIAF): 7053168517314971980005 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עמיקם גורביץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 באוגוסט 1929 תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  19 ביולי 2018 (בגיל 88) תל אביב-יפו, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  1950–2018 (כ־68 שנים)
 עיסוק:  קריין רדיו
 סוג כתב:  קריאתו האמנותית, בעיקר בתנ"ך, ארגון והנחיית חידון התנ"ך הראשון
 פרסים והוקרה:  יקיר העיר תל אביב-יפו (2006) 
 
חנה בן-ארי ועמיקם גורביץ' באולפני "קול ישראל", 1952
לוחית זיכרון לעמיקם גורביץ'
עמיקם גוּרביץ' (6 באוגוסט 1929 – 19 ביולי 2018) היה קריין רדיו ישראלי, שנודע בקריאתו האמנותית, בעיקר בתנ"ך.