stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נייטרליות הרשת
רקע

המושג "נייטרליות הרשת" נולד בארצות הברית בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, כתיאור של המצב הרצוי והמנוגד למנהגן של חלק מספקיות האינטרנט לחסום או להגביל את מהירותם של פרוטוקולי תקשורת מסוימים, בייחוד כאלה המשמשים שירותים של המתחרות שלהן, או כאלה שתופסים רוחב פס ניכר ללא רווח נוסף לספק. דוגמה למקרה הראשון הוא חסימת שרות שיחות קוליות על גבי הרשת (VoIP) שמנוהל על ידי חברה מתחרה, ודוגמה למקרה השני היא הגבלת קצב העברת הנתונים בפרוטוקולים של שיתוף קבצים (כגון ביטורנט). עוד דוגמה אופיינית להפרת נייטרליות הרשת היא האטת העברת הנתונים מאתרים ששייכים לחברה מתחרה אל הלקוחות של הספקית. למעשה חלק מספקיות האינטרנט היו רוצות למנף לרווחים את שליטתן בתשתית הרשת, על ידי גביית כסף מבעלי אתרים בתמורה להעדפתם בהקצאת רוחב הפס.
ממשלות מסוימות רוצות בשליטה על המידע העובר ברשת על מנת לבצע צנזורה על מידע בלתי רצוי להם. כמו כן, המצדדים בסינון המידע העובר באינטרנט טוענים לצורך להגביל את היכולת של תוכן פוגעני (פדופיליה, גזענות, טרור ועוד) להיות מופצים ברשת.
המצדדים בנייטרליות הרשת טוענים כי פגיעה בנייטרליות מהווה משחק לא הוגן והפרה של הרעיון כי הרשת אינה שייכת לאדם או חברה מסוימת, אלא מהווה מקור תועלת לכלל האנושות, מקור שניתן ומותר לעשות בו שימוש לצורך רווחים, אולם רק בתנאי ששימוש זה אינו פוגע בזכותם של אחרים לעשות בו שימוש דומה. ב-2012, מספר ארגונים אזרחיים בינלאומיים פרסמו את הצהרת חופש האינטרנט המגדירה חמישה עקרונות למדיניות באינטרנט.
אמנם ניתן לייחס שורשים של אידאולוגיה ליברלית לרעיון נייטרליות הרשת, אולם דעה זו נפוצה לא רק בקרב לוחמים לזכויות המשתמשים, אלא גם בקרב חברות המפעילות אתרים גדולים כגון אמאזון גוגל ומיקרוסופט. חברות אלה ואחרות ומנסות לקדם את נייטרליות הרשת על ידי שדלנות שמעודדת חקיקה בנושא. לעומתן, ספקיות האינטרנט הגדולות טוענות שמכיוון שהן אלה שהניחו את התשתית עבור הרשת על חשבונן, זכותן המלאה לעשות בה שימוש שיבטיח להן רווחים, וזאת ללא התערבות הרשויות. כתוצאה מכך הוויכוח על נייטרליות הרשת חורג מהמסגרת של ויכוח אידאולוגי, והפך לקרב ענקים עם אינטרסים של מאות מיליארדי דולרים.
מחקר שנערך בשנת 2019 בידי חוקרים מאוניברסיטאות נורת'איסטרן ומסצ'וסטס-אמהרסט בדק 2,735 ספקיות אינטרנט מ-183 מדינות, ובסיוע כ-126,000 גולשים, במטרה לבחון את נייטרליות הרשת בעולם. המחקר, על פי הערכת החוקרים, היה הגדול ביותר מסוגו עד היום. למרות זאת, בתום שנה של איסוף נתונים הגיעו החוקרים למסקנה שיש בידיהם מידע מספק על 144 ספקיות אינטרנט בלבד. מתוכן, הצליחו החוקרים לזהות בוודאות גבוהה הבדלים במהירות הגלישה לשירותים שונים בקרב 30 ספקיות אינטרנט (כ-21%) משבע מדינות שונות.
רקע > שינוי תקנות נייטרליות הרשת בארצות הברית (2017)

בדצמבר 2017, נציבות התקשורת הפדרלית בארצות הברית החליטה על ביטול תקנות נייטרליות הרשת שאישרה ב-2015. בכך היא מאפשרת לספקיות אינטרנט לחסום, להאט או לשבש גישה לאתרים על בסיס אינטרס כלכלי. אם התקנות יאושרו, תעבורת רשת לא תיחשב תשתית ועלות השירות תתייקר בצורה משמעותית. זו הפעם הראשונה שבה נציבות מתנגדת לנייטרליות ברשת.
המהלך עורר תגובות רבות. מדינת ניו יורק הגישה תביעה נגד ה-FCC, ומדינות אחרות הודיעו שישקלו אמצעים משפטיים או חקיקה עצמאית שתחייב נייטרליות בתחום שיפוטן. מהלכים אלו של מדינות שונות ספגו ביקורת וניסיון למניעתם מצד הממשל הפדרלי, אולם בספטמבר 2019 קבע בית המשפט פדרלי של ארצות הברית שלא ניתן לאסור על מדינות לקבוע להפעיל תקנות וכללי נייטרליות רשת משלהן כחלופה לקביעה של ממשלת ארצות הברית. עם זאת, באותה פסיקה דחה בית המשפט בקשה שהשיגה חברת מוזילה במטרה לבטל את שינוי התקנות של ממשלת ארצות הברית מדצמבר 2017.
המצב בישראל

בישראל, בניגוד למצב בארצות הברית, כמעט ולא נשמע ויכוח בנושא נייטרליות הרשת. בין השאר אפשר לייחס את חוסר המודעות לכך שמפעילות האתרים הגדולים הן אותן חברות המהוות ספקיות אינטרנט, או לכל הפחות חברות בנות עם בעלות משותפת. כתוצאה מכך אין לובי של חברות חזקות הלוחמות לנייטרליות הרשת, וציבור המשתמשים נותר ברובו ללא מודעות לנושא. מקרים של הפרת נייטרליות הרשת בישראל אינם נמדדים ומתועדים היטב, ולכן רואים בהם בדרך כלל דיווחים אנקדוטליים בלבד. למשל, גולשים רבים דיווחו על האטה ניכרת בתקשורת של תוכנות שיתוף קבצים. כמו כן נרשמו מקרים בהם ספקיות האינטרנט ניתבו כתובות שאינן קיימות אל מנוע חיפוש מסוים, ובכך עודדו את הגולשים להשתמש באתר מסוים על חשבון אחרים.
ביוני 2009 איגוד האינטרנט הישראלי שלח מכתב למשרד התקשורת בטענות לחסימה או האטה שביצעו חלק מספקיות התקשורת הסלולרית בטכנולוגיות מתחרות כדוגמת סקייפ. במכתב בקשה העמותה ממשרד התקשורת לפעול למניעת חסמים באינטרנט.
ביולי 2010, בעקבות אישור חוק ההסדרים, נקבע כי חברות הסלולר לא יכולו להפלות שירותים שונים באינטרנט הסלולרי, בעיקר יישומי שיחות VoIP. החוק קובע כי אסורה פגיעה בנייטרליות הרשת, אם באמצעים טכנולוגיים או באמצעים תמחיריים.
בשנת 2014 מליאת הכנסת הרחיבה את החוק, ועקרון נייטרליות הרשת מורחב לכלל המפעילים בשוק התקשורת, לרבות ספקיות הגישה לאינטרנט, חברות התשתית וחברות השידורים הרב-ערוציים.
בשנת 2019 במחקר רחב ההיקף שבוצע על ידי אוניברסיטאות נורת'איסטרן ומסצ'וסטס-אמהרסט, ובדק 2,735 ספקיות אינטרנט מרחבי העולם, נבדקה גם ספקית האינטרנט הוט מובייל הישראלית, ונמצא כי במקרים רבים היא מגבילה את מהירות הגלישה ליוטיוב ל-1.5 מגה-ביט לשנייה לכל היותר. כמות הנתונים שנאספו על הוט מובייל הייתה נמוכה יחסית (23 בדיקות), אולם החוקרים סבורים שהמודל שפיתחו מאפשר להם להגיע לתוצאה אמינה גם על סמך מספר בדיקות קטן, ומאמינים שהנתון שהתקבל, לפיו מהירות הגלישה ליוטיוב מוגבלת בכ-70% מהמקרים, קרוב למדי לפרופורציה האמיתית. הוט מובייל הגיבו לדברים בטענה, "החברה פועלת בהתאם לפרקטיקה המקובלת בעולם, כפי שעולה מהמחקר ומרשימת החברות המופיעות בה".
הערות שוליים

1 2  עומר כביר, מחקר אמריקאי נרחב גילה: HOT מובייל מאיטה בכוונה את הגלישה ליוטיוב, באתר כלכליסט, 22 באוגוסט 2019
↑  מכה לגולשים: נציבות התקשורת הפדרלית חיסלה את ניטרליות הרשת, באתר כלכליסט, 14 בדצמבר 2017
↑   בלומברג, משנים את האינטרנט: ארה"ב מבטלת את הנייטרליות ברשת, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2017
↑  יזהר שי, ‏ניטרליות הרשת בוטלה - והעולם שותק, באתר גלובס, 24 באפריל 2018
↑  עומר כביר, ישראל מתקרבת לשיאניות העולמיות בצנזורת תוכן מקוון, באתר כלכליסט, 2 באוקטובר 2019
↑  אריק טופז, HWzone, למה תוכנות שיתוף קבצים כל כך איטיות בברק 013?, באתר ynet, 27 במאי 2007
↑  תומר כהן - היום שבו לקחו לנו את הרשת
1 2  נייטרליות הרשת - הזווית הישראלית, באתר איגוד האינטרנט הישראלי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597668105171  BnF: cb16582672h (data)  GND: 103376342X  LCCN: sh2010012891  SUDOC: 159520932
מרטין קרויצריגלר

מרטין קרויצריגלר (בגרמנית: Martin Kreuzriegler; נולד ב-10 בינואר 1994 באוסטריה) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת וולרנגה מליגת העל הנורווגית.
קריירת מועדונים

קרויצריגלר גדל במחלקות הנוער של SV רייכראמינג ו-AKA לינץ, ושיחק בקבוצות בלאו-וייס לינץ, ס.ו. הורן, אוסטריה לוסטנאו, פלורידסדורפר, פאולה היברניאנס, סנדפיורד ווידזב לודז'.
ב-24 ביולי 2023 חתם על חוזה לשנה וחצי בוולרנגה מליגת העל הנורווגית.
נפתול

נפתול או מֶאַנדֳר (מיוונית: Μαίανδρος) הוא צורת נוף המתאפיינת בפיתול של נחל או נהר. השם מאנדר נגזר מהנהר בויוק מנדרס, שבעבר נקרא "מאנדר" ובמהלכו יש פיתולים רבים, שהוזכרו בגאוגרפיקה של סטראבון (כרך 12) ובכתביהם של מלומדים אחרים.
נפתול בולט של נהר מז בצרפת
הופעת הנפתולים מתרחשת בדרך כלל בשטחים מישוריים, שאין בהם נטייה חזקה לכיוון מסוים והקרקע פעמים רבות מורכבת מסחף. הנפתולים אינם יציבים, זרם המים מביא סחף, שעלול למלא חלק מהפיתול ומצד שני הזרם עשוי לחפור נתיב חדש בתוך אדמת הסחף.
בנפתול זרם המים נדחף לכיוון הגדה הקעורה ומוסיף לחפור בה בעוד שהסחף נוטה להצטבר בגדה השנייה, שם המים פחות עמוקים.
ניסוי מחשבתי

ניסוי מחשבתי (מגרמנית: Gedankenexperiment) הוא ניסוי בכוח המחשבה, שאי אפשר או אין צורך לערוך בפועל. ניסוי כזה יכול להיעשות כדי להסיק מסקנות ממידע קיים, כדי לחפש השערות או כדי להוכיח שההשערות המקובלות סותרות זו את זו או שאינן מובנות כהלכה. ניסויים מחשבתיים משמשים בפיזיקה, בפיזיולוגיה, בענפי מדע נוספים, בפילוסופיה של המחשבה (mind) ובאתיקה.
ניסוי מחשבתי שימש להצגת שאלות בפילוסופיה כבר ביוון העתיקה. דוגמה מפורסמת לכך היא משל המערה של אפלטון, אך יש ניסויים מחשבתיים עוד מהתקופה שקדמה לסוקרטס. במה שמכונה כיום "פיזיקה" נוצרו ניסויים מחשבתיים רבים במאה ה-19 ובפרט במאה ה-20, אך דוגמאות ניתן למצוא כבר בזמנו של גלילאו.
במקרים רבים מציג הניסוי המחשבתי פרדוקס שמכריח אותנו לחדד את הבנתנו בתחום שבו עוסק הניסוי. יש שתוצאה של ניסויים מחשבתי סותרת את האינטואיציה שלנו או נתפסת כבלתי אפשרית. במקרה כזה הניסוי המחשבתי מנסה לרוב לערער תאוריה מסוימת שבה אנחנו מאמינים. יש שתוצאת ניסוי מחשבתי מובילה למצב שמתיישב עם האינטואיציה שלנו, ובכך הניסוי מנסה לחזק את האמונה שלנו בתאוריה מסוימת.
בפיזיקה, ב"ניסוי התאורטי" מציג הפיזיקאי מערכת ניסיונית שבאה לבדוק עקרונות מסוימים בתאוריה כלשהי. הוא מנתח כיצד תתנהג המערכת הניסיונית בהתאם לעקרונות התאוריה ומסיק מכך על משמעות התוצאות. חלק מניסויי המחשבה מטרתם ליצור פרדוקס וכך להאיר סתירות או אבסורדים בתאוריה.
כדוגמה פשוטה לשימוש בניסוי מחשבתי כדי לבנות פרדוקס, נניח שהמהירות שבה גוף נופל תלויה במסתו (או במשקל שלו), ונשתמש בניסוי מחשבתי כדי לסתור את ההנחה הזו. בניסוי, נפיל בו זמנית אדם וחתול מראש מגדל גבוה. על פי ההנחה, האדם יחבט בקרקע עוד קודם שהחתול יחבט בה. כעת, נחזור על הניסוי, אך נאפשר לחתול להאחז בשערות ראשו של הנופל. מצד אחד, האדם יחבט בקרקע מהר יותר, מהניסוי הראשון, שכן המסה שלו בצירוף המסה של החתול גדולה יותר. מצד שני, החתול שנופל לאט יותר, יאט את האדם. שתי המסקנות הסותרות נובעות מההנחה, ועל כן, ההנחה שגויה.
הפיזיקאי אלברט איינשטיין היה ידוע כאמן ניסויי המחשבה.
דוגמה לניסוי מחשבתי: הסקת החוק הראשון של ניוטון

אייזק ניוטון שם לב שאם דוחפים קובייה על שולחן עץ היא תיעצר מיד. שופכים על השולחן מים והיא תיעצר כעבור זמן מסוים. דוחפים קובייה על קרח וייקח לה זמן רב להיעצר. ניוטון, שידע על תכונות החיכוך ומקדמי החיכוך של עצמים, הבין שככל שיש פחות חיכוך, כך תנועתו של הגוף נוטה להימשך יותר זמן. ניוטון לקח במחשבתו את הגבול של סדרת ניסויים בהם בכל פעם הוקטן מקדם החיכוך של המשטח, והסיק שכאשר אין חיכוך ולא פועל שום כוח (מפריע) על הגוף – הוא ימשיך לנוע ללא גבול. זה חוק ההתמדה של ניוטון – גוף שלא פועל עליו שום כוח יתמיד בתנועה בקו ישר במהירות קבועה.
ניסויים מחשבתיים נודעים

פיזיקה
הספינה של גלילאו (1632)
הסקת החוק הראשון של ניוטון (מכניקה קלאסית)
טיעון הדלי - על האפשרות לזהות תנועות מוחלטות של גופים (מכניקה קלאסית, תורת היחסות הכללית)
השד של מקסוול (תרמודינמיקה) (1871)
פרדוקס התאומים (תורת היחסות הפרטית)
החתול של שרדינגר (מכניקת הקוונטים)
הפרדוקס של איינשטיין-פודולסקי-רוזן (מכניקת הקוונטים) – זהו ניסוי מחשבתי שזכה גם לגרסאות ממשיות.
פילוסופיה
הפרדוקסים של זנון
החדר הסיני (בינה מלאכותית)
הפרדוקס של ניוקום
החדר של מרי
בעיית הקרונית
הבסיליסק של רוקו
ראו גם

ניסוי
ניו פומבדיתא

ניו פומבדיתא הוא שמו של שיר מאת נתן אלתרמן שנכלל במדורו "הטור השביעי" בשנת 1950. זהו כינוי שהטיח אלתרמן ביהדות ארצות הרווחה, ובפרט ביהודי ארצות הברית, שביקשו לקיים חיים בגלות ללא עלייה לארץ ישראל. השם מורכב מהלחם של המילה ניו (new, חדש, וראשית השם ניו יורק) ופומבדיתא, עיר בבבל, בה התקיים יישוב יהודי בתקופת התלמוד ובה פעלה ישיבת פומבדיתא, שהפכה לסמל לחיים יהודיים מלאים בגלות ואף עלתה על ישיבות ארץ-ישראל. זהו גם שם המדור בכינוס השני של שירי הטור השביעי, הכולל טורים בנושא שלילת הגלות.
האידאולוגיה שמאחורי השיר

אלתרמן העריך וכיבד מאוד את יהודי הגולה מארצות הקיפוח והמצוקה, הן מארצות האסלאם והן ממזרח אירופה ומבחינה זו תמך בגרסה מתונה של שלילת הגלות מאשר רוב בני תקופתו והשקפת עולמו, אותה ניתן לראות הן בטורי "הטור השביעי" והן ב"ליל תמורה", חלקו השישי של מחזור שירי "עיר היונה", המתייחסים לעולים בכבוד.
עם זאת סלד אלתרמן באופן חד ותקיף מציונות שאין עמה עלייה. אלתרמן אימץ את נוסחת בן-גוריון שציונות משמעה עלייה וראה בתמיכה הפוליטית והכלכלית שמעניקים יהודי ארצות הברית למדינת ישראל תירוץ אפולוגטי לאי-הגשמה מעשית של הציונות. בעקבות כך הטיח חיצי ביקורת אירוניים ביהודי ארצות הברית, הרואים בציונות רק תנועה של תמיכה במדינת ישראל ואינם מגשימים בגופם עלייה לארץ. אלתרמן התקומם לנוכח הפער שבין יהודים המשוועים לעלות ממדינות נעולות ויהודי תקופת ההעפלה שלא יכלו לעלות עקב נעילת שערי הארץ, לבין יהודי מדינות הרווחה המסוגלים לעלות ללא קושי ואינם עושים זאת.
פרסום השיר ותוכנו

השיר התפרסם בדבר ב-28 ביולי 1950 כטור תשובה לטענת הציונות האמריקאית ש"יעודה ותפקידה של יהדות אמריקה – להיות מרכז שני לאומה, מחוץ למדינת-ישראל, כמו גולת בבל בשעתה", ציטוט אותו ייחס אלתרמן כלקוח "מן המחשבה הציונית בארצות הברית". השיר נדפס שוב בשינויים קלים ב"הטור השביעי", ספר שני (תשי"ד), עמ' 69–70 וב"הטור השביעי, ספר ראשון" (תשל"ב), עמ' 239–241.
השיר לא היה ראשון מסוגו אלא השתלב במגמה כללית בין שירי הטור השביעי מאותה תקופה, שגינו את יהדות ארצות הרווחה שאינם עולים לארץ.
השיר הוא סאטירה חריפה ועוקצנית שבבסיסה הלעג להשקעה האינטלקטואלית אותה שמשקיעים יהודי ארצות הברית על מנת לתרץ מדוע אין לעלות.
הערות שוליים

↑  נתן אלתרמן, ניו פומבדיתא, דבר, 28 ביולי 1950
↑  צור ארליך, אלתרמן כשמרן, תכלת 27, אביב התשס"ז / 2007
↑  מרדכי נאור, אלתרמן כהיסטוריון וכפובליציסט ביקורתי
| כתבי נתן אלתרמן |
| --- | --- | --- |
| ספרי שירה  (ושירים בולטים מתוכם) | כוכבים בחוץ (1938) (עוד חוזר הניגון • פגישה לאין קץ • האם השלישית) • שמחת עניים (1941) • שירי מכות מצרים (1944) • עיר היונה (1957) (ליל חניה) • חגיגת קיץ (1965) (שיר משמר) |  |
| משירי הטור השביעי | הלשון השוודית • מגש הכסף • מכל העמים • מכתבו של מנחם מנדל • מסביב למדורה • נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי • ניו פומבדיתא • עוד יסופר • על זאת • צריף בנגב |  |
| מחזות | פונדק הרוחות • כנרת כנרת • משפט פיתגורס • אסתר המלכה • ימי אור האחרונים |  |
| הבמה הקלה | לי-לה-לו • שוק המציאות • צץ וצצה |  |
| פזמונים ושירים נוספים | אל תיתנו להם רובים • אליפלט • זה היה בחנוכה • זמר שלוש התשובות • חנה'לה התבלבלה • כלניות • ליל חניה • ערב עירוני • קונצרטינה וגיטרה • שיר הסנדלר • שיר ערש |  |
| תרגומים | שלמה המלך ושלמי הסנדלר (תרגום ופזמונים) • בלדות ישנות ושירי עם סקוטיים • שייקספיר: יוליוס קיסר • אותלו • נשי וינדזור העליזות • מולייר: תעלולי סקפן • הקמצן • דון ז'ואן • החולה המדומה • ז'אן רסין: פדרה • ז'אן אנוי: אנטיגונה |  |
מקס פאולי

| --- | --- |

 לידה:  1 ביוני 1907 האימפריה הגרמנית וסלבורן, ממלכת פרוסיה 
 הוצאה להורג:  8 באוקטובר 1946 (בגיל 39) הממלכה המאוחדת המלין, אזור הכיבוש הבריטי בגרמניה 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית, רפובליקת ויימאר, גרמניה הנאצית 
 השתייכות:  אס אס 
 דרגה:   שטנדרטנפיהרר
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה 
 עיטורים
 צלב הברזל, דרגה ראשונה 
 
מקס פאולי
מקס פאולי (בגרמנית: Max Pauly;‏ 1 ביוני 1907 – 8 באוקטובר 1946 המלין) היה קצין אס אס בדרגת שטנדרטנפיהרר. שימש כמפקד מחנה הריכוז שטוטהוף מספטמבר 1939 עד אוגוסט 1942, ומפקד מחנה הריכוז נוינגמה ותתי המחנות הנלווים מספטמבר 1942 עד לשחרור המחנה במאי 1945.
ביוגרפיה

פאולי נולד ב-1 ביוני 1907 בוסלבורן, לבעל חנות לחומרי בנין, ולאחר סיום לימודיו הצטרף לחנותו של אביו. בשנת 1928 מת אביו, ופאולי ירש את החנות, ובאותה שנה הוא הצטרף למפלגה הנאצית. בשנת 1930 הוא הצטרף לאס אס, והיה אחד מהלוחמים הוותיקים. בשנת 1933 הוא הועלה לדרגת האופטשטורמפיהרר, ובשנת 1934 הוא הועלה לדרגת שטורמבאנפיהרר. בשנת 1936 הוא מונה למפקד יחידת התקיפה ה-53 של האס אס, ובשנת 1937 הוא מונה למפקד היחידה ה-71 של האס אס, והועלה לדרגת אוברשטורמבאנפיהרר.
בספטמבר 1939 הוא מונה למפקד מחנה הריכוז שטוטהוף, ובספטמבר 1942 הוא מונה למפקד מחנה הריכוז נוינגמה. בעת שפיקד על מחנה נוינגמה אירעו במחנה זוועות רבות, ביניהם עריכת ניסויים רפואיים על אסירי המחנה. בשנת 1944 הרופא הנאצי קורט הייסמאייר ערך ניסויים על עשרים ילדים במטרה למצוא תרופה לשחפת. ילדים אלו הובאו במיוחד מאושוויץ לצורך הניסוי הרפואי. הילדים והמלווים שלהם נרצחו בתלייה באפריל 1945 מווים שנתלו על קיר במרתף בית ספר בהמבורג. בית ספר זה היה תת-מחנה של מחנה נוינגמה הגדול.
פאולי הועמד לדין בגין פשעי מלחמה יחד עם עוד 13 נאשמים על ידי הבריטים בהמבורג. המשפט נמשך מיום 18 במרץ עד 13 במאי 1946. הוא נמצא אשם ונידון למוות יחד עם 11 מהנאשמים האחרים, וב-8 באוקטובר 1946 הוצא להורג בתלייה בכלא המלין.
הערות שוליים

↑  תלייני ס.ס. בדין, הצופה, 29 במרץ 1946
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2016130398  VIAF: 5387147665827860670005   WorldCat (עם VIAF): 5387147665827860670005
נורית הביצות

| נורית הביצות |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: מכוסי זרע
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: נוריתאים
משפחה:: נוריתיים
סוג:: נורית
מין:: נורית הביצות
שם מדעי
 Ranunculus ophioglossifolius ‏Villars, 1789

נוּרִית הַבִּיצוֹת (שם מדעי: Ranunculus ophioglossifolius) היא צמח ביצה חד-שנתי הגדל לרוב בביצות ובמקווי מים. תפוצתו רחבה יחסית בעולם, והוא מוגדר ברשימה של IUCN כמין שמצב השימור שלו הוא "ללא חשש". עם זאת, המין נמצא בסכנת הכחדה בכמה מארצות אירופה, ונכחד מישראל בשנות ה-20 של המאה ה-20.
תיאור הצמח ובתי הגידול האופייניים

גובהה של נורית הביצות 15-40 ס"מ וגבעוליה חלולים, מחורצים, זקופים או נטויים. עלי הצמח מסורגים, ועליו התחתונים ביותר בעלי כותרת ארוכה.
חודשי הפריחה של נורית הביצות הם אפריל ומרץ. הפרחים שעירים מעט, מרובים וקטנים, וגובהם 6-10 מ"מ. לפרח 5 עלי גביע, ו-5 עלי כותרת בצבע צהוב חיוור. פרחי נורית הביצות הם דו מיניים בלבד. זרעיה ופירותיה של הנורית אחידים.
נורית הביצה גדלה במקומות מרובי מים, בשקעים לחים, בתעלות ובקרקעות לחות וחשופות. הצמח גדל בקרקעות שאינן מלוחות ובבתי גידול טבעיים בלבד.
תפוצה ומצב שימור > בעולם

נורית הביצות נפוצה בעולם בעיקר בדרום אירופה, צפון אפריקה, איי הים התיכון ומערב אסיה. המין מוגדר ברשימה של IUCN ככזה שמצב השימור שלו הוא "ללא חשש". עם זאת, הצמח נמצא בסכנת הכחדה בכמה מארצות אירופה. כך למשל, בבריטניה אובדן בתי הגידול וההשפעה של שינויי האקלים מאיימים על הישרדות נורית הביצות.
תפוצה ומצב שימור > בישראל

בעבר, נוריות הביצות גדלו בישראל בביצות ובמקווי מים. הצמח תועד בעבר בשרון מחדרה, בחוף פלשת מנחל שורק ובעמק החולה. במאה העשרים נוריות הביצה נכחדו מן הארץ, וכיום לא ניתן לראותן בה. ככל הנראה, היעלמות בית הגידול הביצתי בארץ היא שהובילה להכחדתו. הצמח היה נדיר מאוד בארץ גם לפני הכחדתו.
הערות שוליים

↑  נורית הביצות באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4 5  פרופ' אבי שמידע, ד"ר גדי פולק וד"ר אורי פרגמן-ספיר, נוּרִית הַבִּיצוֹת, באתר הצמחים בסכנת הכחדה בישראל, מבוסס על "הספר האדום – צמחים בסכנת הכחדה בישראל"
1 2  Lansdown, R.V, Ranunculus ophioglossifolius, The IUCN Red List of Threatened Species, ‏2014
1 2  פרופ’ אבינעם דנין, נורית הביצות, באתר צמחיית ישראל ברשת
↑  Amanda Miller, Ranunculus ophioglossifolius Villars, unknown
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549623205171
נייטרינו טאואוני

נייטרינו טאואוני (Tau neutrino, סימול: ντ) הוא חלקיק יסודי, חלק מאבני הבסיס המרכיבים את החומר. הוא חלק מהדור השלישי במודל הסטנדרטי (מודל המתאר מהם אבני הבניין הקטנים ביותר לחומר הידועים לנו היום). הנייטרינו הטאואוני הוא פרמיון ממשפחת הלפטונים (leptons). כמו לשאר חלקיקי הניטרינו גם לנייטרינו הטאואוני אין מטען חשמלי, אין מטען צבע, בעל ספין ½ ובעל מסה קטנה מאוד. כמו כן הוא אינו מגיב עם הכוח האלקטרו-מגנטי וגם לא עם הכוח החזק אך כן מושפע מן הכוח החלש באינטראקציה חלשה מאוד. בדומה לכלל הניטרינו, הסיכוי שהוא יבצע אינטראקציה עם גוף כלשהו נמוך מאוד.
נייטרינו טאואוני נוצר כאשר טאו (חלקיק יסוד נוסף, גם ממשפחת הלפטונים, בדור השלישי עם הנייטרינו הטאואוני) מתפרק ללפטון קל יותר (מיואון או אלקטרון, שני חלקיקים נוספים ממשפחת הלפטונים).
תגלית

הניחו את קיומו של הנייטרינו הטאואוני לראשונה בשנת 1978 עם גילוי החלקיק טאו ב-SLAC, מרכז המאיץ הקווי בסטנפורד(the Stanford Linear Accelerator Center). הם הבינו כי חלקיק טאו היה רק גרסה כבדה יותר של האלקטרון והמיואון ולכן כמו שלאלקטרון יש אלקטרון-ניוטרינו ולמיואון יש מיואון-ניוטרינו מצופה שלטאו יהיה נייטרינו טאואוני גם כן, להשלמת המודל הסטנדרטי. הנייטרינו הטאואוני לא היה ניתן לזיהוי במשך שנים רבות מכיוון שחלקיק הטאו נשאר רק במשך כ-300 FS, ולכן קשה לעקוב אחריו ולעקוב אחרי הניטרינו המקביל שלו. נייטרינו-טאו הם נדירים מאוד.
DONUT

בשנת 2000 - פיזיקאים במעבדת המאיץ הלאומי פרמילאב (Fermi National Accelerator Laboratory) דיווחו על הממצאים הראשוניים לקיומו של נייטרינו טאואוני.
דונאט (DONUT - Direct observation of the nu tau) היה ניסוי במעבדות פרמי אשר הוקדש לחיפוש אחר אינטראקציות הנייטרינים טאו הגלאי פעל במהלך כמה חודשים בקיץ 1997, ובהצלחה זוהה נייטרינו טאואוני. דבר המאשר את קיומו של הלפטון האחרון של המודל הסטנדרטי. הנתונים מהניסוי שימשו למדידת חתך הפעולה (הסיכוי שהוא יבצע אינטראקציה עם חלקיק כלשהו) של הנייטרינו הטאואוני.
ניסוי OPERA

גילוי מדעי היסטורי של ניסוי "אופרה", הממוקם במעבדה תת-קרקעית מתחת להר "גרן ססו" (Gran Sasso) באיטליה: 170 חוקרים מ-33 מוסדות ב-12 מדינות, גילו לאחר שבע שנים של ניסוי כי אחד מתוך המיליארדים הרבים של מיואון-נויטרינו שנוצרו באלומת CERN Neutrinos to Gran Sasso) CNGS) שבקומפלקס מאיצי CERN הפך לכאורה את עורו לנייטרינו טאואוני והוא נצפה באמצעות מתקן הניסוי אופרה.
ניטרינו מופיעים בטבע במספר סוגים ונראה שאלקטרון-ניטרינו ומיואון-ניטרינו יכולים להפוך באופן ספונטני מצורה אחת לצורה אחרת של ניטרינו. הצוות שיגר במאיץ קרניים המכילות סוג אחד בלבד של נייטרינו – נייטרינו של מיואונים ושולח אותם מ־CERN למעבדה בגרן ססו באיטליה כדי לראות כמה מהם מגיעים כסוג שונה – נייטרינו מסוג טאו. במהלך הניסוי הבחינו החוקרים כי החלקיקים הופיעו כמה מיליארדיות שנייה מוקדם לאותו המרחק בהשוואה למהירות האור.
מיואון-ניטרינו עבר "תנודה" במהלך מסע של 730 ק"מ מ־CERN למכון הלאומי האיטלקי לפיזיקה גרעינית והגיע כנייטרינו טאואוני.
ראו גם

נייטרינו
נייטרינו אלקטרוני
נייטרינו מיואוני
טאו
המודל הסטנדרטי
גלאי נייטרינו
הערות שוליים

↑  מידע מהיר על נייטרינו | מה זה, מי זה ומה הפירוש של - israel-info, באתר www.israel-info.com
↑  What's a neutrino?
↑  "neutrino | physics". Encyclopedia Britannica (באנגלית). נבדק ב-2017-06-01.
↑  K. Kodama, N. Ushida, C. Andreopoulos, N. Saoulidou, Observation of tau neutrino interactions, Physics Letters B 504, 2001-04-12, עמ' 218–224 doi: 10.1016/S0370-2693(01)00307-0
↑  "Physicists Find First Direct Evidence for Tau Neutrino at Fermilab". News (באנגלית אמריקאית). 2000-07-20. נבדק ב-2017-06-01.
↑  הטכניון, גילוי מדעי הסטורי: נצפה כנראה חלקיק הנויטרינו הראשון מסוג "טאו", באתר הידען, ‏1 ביוני 2010
↑  "מדענים ב-CERN חושדים שגילו חלקיק מהיר מהאור | הידען". הידען. 2011-09-23. נבדק ב-2017-06-01.
↑  OPERA detects its fifth tau neutrino | CERN, home.cern (באנגלית)
| חלקיקים בפיזיקה |
| --- | --- | --- |
| חלקיקים יסודיים | חלקיקים יסודיים |  |
| בוזונים | בוזוני כיול (פוטון • גלואון • בוזון W+ • בוזון W- • בוזון Z0) • בוזון היגס |  |
| קווארקים | למעלה (קווארק • אנטיקווארק) • למטה (קווארק • אנטיקווארק) • קסום (קווארק • אנטיקווארק) • מוזר (קווארק • אנטיקווארק) • עליון (קווארק • אנטיקווארק) • תחתון (קווארק • אנטיקווארק) |  |
| לפטונים | אלקטרון • פוזיטרון • מואון • אנטימואון • טאו • אנטיטאו • ניוטרינו • אנטיניוטרינו • ניוטרינו אלקטרוני • אנטיניוטרינו אלקטרוני • ניוטרינו מואוני • אנטיניוטרינו מואוני • ניוטרינו טאואוני • אנטיניוטרינו טאואוני |  |
| חלקיקים מורכבים | חלקיקים מורכבים |  |
| באריונים | נוקליאונים (פרוטון • נייטרון) • אנטיפרוטון • אנטינייטרון • היפרונים • באריון אקזוטי (פנטאקווארק) • הפטאקווארק • הקסאקווארק |  |
| מזונים | פאיון • קאון • אטא • פי • מזון D • מזון J/psi • מזון B • אופסילון • מזון אקזוטי (טטראקווארק) • Y(4140) |  |
| לא האדרונים | גרעין האטום • אטום • מולקולה • אטומים אקזוטיים (אנ') (מואוניום) |  |
| חלקיקים היפותטיים | חלקיקים היפותטיים |  |
| בוזונים | גרביטון • מזון אקזוטי • כדור גלואונים |  |
| פרמיונים | באריון אקזוטי |  |
| שותפי על | גרביטינו • לא גאוג'ינואים (ניוטרלינו • צ'רג'ינו) |  |
| אחרים | טכיון • מונופול מגנטי • פראון |  |
נורמה רפואית

נורמה רפואית היא נורמה טיפוסית של גוף מקצועי. על פי הגישה הרפואית, נורמה היא בדרך כלל מצב של חוסר מחלה. כלומר, היעדר פגיעה בגופו של יצור חי, הגורמת לתפקוד לקוי של הגוף.
הנורמה הקלינית היא בעלת ערך מעשי רב, משום שהיא מובילה למהלכים טיפוליים ייחודיים בתחום הרפואה.
הבדלים ומתחים בין הנורמה הרפואית לנורמה החברתית

מטרת המדידה בנורמה הרפואית שונה ממטרתה בנורמה החברתית. זאת משום שהנורמה הרפואית ממוקדת בטיפול במחלה, בעוד שהנורמה החברתית ממוקדת באפיוני המחלה בלבד.
התרחקות בין הנורמה הרפואית לנורמה החברתית עלולה להביא למתח ולאי הבנה בין החברה ובין המערכת הרפואית.
דוגמה למצב של חוסר התאמה אשר גורר מתח וקשיים היא הגדרת המוות. בעוד שהרפואה נוטה להגדיר את המוות יותר כמוות מוחי, החברה רואה את המוות כהפסקת פעולת הלב והנשימה.
התפתחות והשתנות הנורמה הרפואית והקלינית

הנורמה הקלינית נובעת מניסיון קליני רפואי והיא משמשת להגדרת ממצאים בריאותיים כנורמליים או כחולניים.
הערכים שעליהם מתבססת הנורמה הקלינית נובעים מן הידע הרפואי של אותו הזמן, בשילוב ניסיון קליני מן העבר.
הנורמה הרפואית משתנה בקצב מהיר עקב הזרימה העצומה של ידע מחקרי חדש.
בהתאם לכך, גם התפיסה הרפואית של כל מחלה והגבולות בינה ובין הבריאות משתנים על פי הידע הקליני הקיים והמטרות הטיפוליות השונות.
מושג הנורמה בפסיכיאטריה

בתחום הפסיכולוגיה והפסיכיאטריה המונח נורמליות משמש לתיאור אדם המבטא התנהגות ממוצעת, ללא הפרעה נפשית.
מנקודת מבט זו אדם נורמלי מוגדר כבעל תפישת מציאות נכונה ויכולת לפרש את המציאות כפי שהיא. אדם זה יכול לשלוט בהתנהגויות ובדחפים שלו. זהו אדם בעל הערכה עצמית וקבלה עצמית במידה הנכונה, אשר מרגיש נוח עם עצמו ומסוגל להגיב נכון באופן ספונטני במצבים חברתיים. אחד מממדי הנורמליות עוסק ביכולת יצירת מערכות יחסים בינאישיים. מימד נוסף הוא היצרנות האישית והחברתית (עד כמה האדם מהווה חלק בתפקוד התקין של החברה).
פסיכופתולוגיה היא מונח המתאר את ביטוין של התנהגויות וחוויות פסיכולוגיות החורגות מהנורמה ועשויות להצביע על הפרעה נפשית אצל האדם. בנוסף, זהו שמו של תחום מחקר העוסק בחקר התנהגויות והפרעות נפשיות.