התנועה הלאומית הפלסטינית
הערות שוליים

↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 12: התנועה הערבית הלאומית, עמ' 240.
1 2  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 56–57.
1 2  תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 92-91.
↑  אפרים קארש, מיתוס המרכזיות הפלסטינית, מרכז בס"א למחקרים אסטרטגיים, מס' 108, 2014
1 2 3 4 5 6  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 269.
↑  פורת, צמיחת התנועה, מבוא, עמ' 19.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 23–24.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 77.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 272–273.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 238–239.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 59–63: בתקופת שיא במרץ 1920, נאמד מספר חברי "המועדון הערבי" על ידי המודיעין הציוני בלמעלה מ-500.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 70.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 4, עמ' 401.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 64–66.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 69.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 72–74.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 76.
1 2 3 4 5 6  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 277-276.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 78–79.
1 2  צבי אל-פלג, המופתי הגדול, עמ' 12.
1 2  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 71.
↑  צבי אל-פלג, המופתי הגדול, עמ' 13.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 84, 86–88.
↑  על פי יעקב שמעוני (ערבי ארץ־ישראל, עמ' 272, 276, 278), הוועידה הערבית הסורית (הקונגרס הסורי הלאומי) שנתכנסה בדמשק ביוני 1919, והוועידה הערבית השנייה שנתכנסה גם היא בדמשק ב-27 בפברואר 1920, נחשבות לראשונה והשנייה במניין הוועידות הפלסטיניות ובשתיהן השתתפו גם עסקנים פלסטינים, ולכן הוועידה בחיפה נחשבת לשלישית במניין ולראשונה שנתכנסה בארץ ישראל. אולם לדברי יהושע פורת (צמיחת התנועה, עמ' 71, הערה 13; עמ' 83; עמ' 88, הערה 23), בניגוד למקורות הערביים המעידים על כך (עיסא אל-ספרי ואמין סעיד), הוועידה הראשונה הייתה זו שנתכנסה בינואר 1919, ואילו השנייה הייתה זו שהוחלט לכנסה בשכם במאי 1920 אך המינהל הצבאי אסר לקיימה.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 223.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 90.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 278.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 233.
1 2 3 4  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 279.
1 2 3  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 95–99.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ג, עמ' 475.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 119.
1 2 3  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 108–110.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 213–216.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, לוח תאריכים, עמ' 430.
1 2 3 4 5  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 282-280.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 128–129, 131–133, 135–136.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 123–124.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 127.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 140.
1 2  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 147–148.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 196, 198, 200.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 171, 174–175.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, עמ' 281.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 180–181, 184.
1 2 3 4  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 283-282.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 195.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, לוח תאריכים, עמ' 431.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 216.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 221.
1 2  תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 286.
↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך א, פרק יד, עמ' 310.
↑  פורת, צמיחת התנועה, עמ' 208–209.
1 2  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 43.
↑  פורת, ממהומות למרידה, עמ' 25, 28-27.
↑  פורת, ממהומות למרידה, עמ' 80–81, 83.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 289.
↑  תום שגב, ימי הכלניות : ארץ ישראל בתקופת המנדט, עמ' 290.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 16, עמ' 365-364.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, לוח תאריכים, עמ' 432.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, לוח תאריכים, עמ' 433.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 16, עמ' 352.
↑  בני מוריס, קורבנות, עמ' 125.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 16, עמ' 356-354.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 16, עמ' 359-357.
↑  פורת, ממהומות למרידה, עמ' 72-70.
1 2 3 4 5 6 7  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 15: ארגוניו ומוסדותיו של הציבור הערבי, עמ' 347-346.
1 2 3  פורת, ממהומות למרידה, עמ' 33, 152-150.
1 2 3 4  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 290.
1 2  יוסף נבו, התנועה הלאומית הפלסטינית במלחמת העולם השנייה, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה? (עורכים: משה מעוז וב"ז קדר), משרד הביטחון 1996, עמ' 107.
1 2 3  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 292.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 13: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 294, הערה 28.
1 2 3 4  פורת, ממהומות למרידה, עמ' 104-102.
↑  פורת, ממהומות למרידה, עמ' 163-161.
↑  פורת, ממהומות למרידה, עמ' 175-172.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 14: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 298-297.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 14: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 309.
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 150.
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 165.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, לוח תאריכים, עמ' 436.
1 2  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 14: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 317-315.
↑  יהושפט הרכבי, הפלסטינים – מתרדמה להתעוררות, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 272, הערה שנייה.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ה, עמ' 182.
1 2 3  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 14: התנועה הערבית הלאומית בארץ ישראל, עמ' 328-325.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, פרק 15: ארגוניו ומוסדותיו של הציבור הערבי, עמ' 347.
↑  שמעוני, ערבי ארץ־ישראל, לוח תאריכים, עמ' 439.
↑  אברהם סלע, הערבים הפלסטינים במלחמת 1948, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה? (עורכים: משה מעוז וב"ז קדר), משרד הביטחון 1996, עמ' 130.
↑  אברהם סלע, הערבים הפלסטינים במלחמת 1948, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 131.
↑  אברהם סלע, הערבים הפלסטינים במלחמת 1948, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 136.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 41.
↑  תומאס פרידמן, מביירות לירושלים, עמ' 111.
↑  אהוד יערי, זאב שיף, מלחמת שולל, עמ' 10, 130.
↑  אהוד יערי, זאב שיף, מלחמת שולל, עמ' 133.
↑  אהוד יערי, זאב שיף, מלחמת שולל, עמ' 167.
↑  בני מוריס, מדינה אחת, שתי מדינות, עמ' 90–91.
↑  משה שמש, סמכות ללא ריבונות – דרכו של הארגון לשחרור פלסטין ממאבק מזוין להסדר מדיני, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה? (עורכים: משה מעוז וב"ז קדר), משרד הביטחון, 1996, עמ' 369.
↑  משה שמש, משבר המנהיגות הפלסטינית מראשית שנות השלושים של המאה ה-20 עד 'ממשלת כל פלסטין', 1948, חלק א, עיונים בתקומת ישראל, כרך 14 (2004), עמ' 288
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX679509  LCCN: sh2010103159 
הפגנה של ערבים בשער שכם בירושלים ב-8 במרץ 1920. המלל בכרזות תומך בסיפוחה של ארץ ישראל לממלכתו של פייסל הראשון - הממלכה הערבית של סוריה, שהוכרזה באותו היום
"כנס פלסטיני – לקראת המשך המאבק בציונות", ירושלים, מרץ 1930. בשורה הקדמית המנהיגים שנבחרו לצאת ללונדון במטרה לשכנע את ממשלת בריטניה לשנות את מדיניותה. משמאל: עווני עבד אל-האדי, אמין אל-חוסייני, מוסא כאט'ם אל-חוסייני, ראע'ב נשאשיבי ואלפרד רוכ.
משלחת של ראשי הציבור הערבי בארץ ישראל שיצאה לשיחות לונדון ב-1930, במחאה על אירועי 1929: מוסא כאט'ם אל-חוסייני, אמין אל-חוסייני וראע'ב נשאשיבי.
מימין לשמאל: שני, אחמד שוקיירי, חוסיין אל-ח'אלידי, ג'מאל אל-חוסייני, אחמד חילמי עבד אל-באקי (אוחז במקל), יוסוף הייכל
הוועד הערבי העליון 1936. שורה קדמית (משמאל לימין): ראע'ב נשאשיבי, אמין אל-חוסייני, אחמד חילמי פשה, עבד אל-לטיף א-סלאח, אלפרד רוק. שורה אחורית: ג'מאל אל-חוסייני, חוסיין אל-ח'אלידי, יעקוב אל-ע'וסיין, פואד סאבא.
אמין אל-חוסייני נפגש עם אדולף היטלר, 1941
פליטים פלסטינים עוזבים את הגליל, אוקטובר-נובמבר 1948
יצחק רבין, יאסר ערפאת וביל קלינטון בעת חתימת הסכם אוסלו, 13 בספטמבר 1993
הדגל הפלסטיני