stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אירועי מלחמת לבנון השנייה
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ה' – הרחבה קרקעית לקראת הפסקת אש: 12–13 באוגוסט

החלטת מועצת הביטחון 1701 להפסקת אש ולהצבת כוח או"ם
מבצע "שינוי כיוון 11" – הרחבת הפעולה הצבאית של ישראל. מבצע גדול של הנחתת כוחות עם מסוקים בעומק השטח, שנמשך יומיים וחצי עד להפסקת אש
מנגד – שיא חדש של רקטות שנורו על ישראל
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ה' – הרחבה קרקעית לקראת הפסקת אש: 12–13 באוגוסט > 12 באוגוסט

במהלך הלילה תקף צה"ל מהאוויר יותר מ-80 מטרות ברחבי דרום לבנון.
צה"ל התחיל להרחיב את פעולותו לכיוון הליטני, בהתאם להחלטת הקבינט מיום 9 באוגוסט. כוחות רבים של צה"ל הוטסו בלילה באמצעות יותר מ-50 מסוקים אל עומק השטח, במה שמוגדר כמבצע ההנחתה הגדול בתולדות צה"ל מאז מלחמת יום כיפור. לדברי הרמטכ"ל דן חלוץ, שילש הצבא במהלך סוף השבוע את כוחותיו בלבנון. במקביל נכנסו ללבנון מדרום כוחות שריון.
מסוק מסוג יסעור הופל על ידי טיל נ"ט ואש חזבאללה. הארגון טען שאנשיו הפילו את המסוק באמצעות טיל מסוג וועד. לאחר שהספיק להוריד את הלוחמים, המריא מהמקום ואז נפגע. על המסוק היו חמישה אנשי צוות אוויר.
במהלך הלילה והיום אירעו חילופי אש בכל הגזרות. בקרבות נהרגו כ-80 מחבלים אך במחיר כבד לצה"ל – הקשה ביותר עד כה – נהרגו 24 חיילים (מהם 5 אנשי צוות אוויר) ונפצעו למעלה מ-84 חיילים, מהם 13 קשה. אחד ההרוגים הוא בנו של הסופר דויד גרוסמן. שניים מההרוגים נדרסו בשוגג בידי טנק, 4 נהרגו מפגיעת טיל נ"ט והשאר נהרגו בחילופי אש וירי טילי נ"ט.
כ-68 רקטות נורו אל עבר צפת, מעלות-תרשיחא וקריית שמונה. נגרם נזק לבתים ויש פצועים. בערב נורו רקטות גם לעבר כרמיאל, עכו ונהריה.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ה' – הרחבה קרקעית לקראת הפסקת אש: 12–13 באוגוסט > 12 באוגוסט > מהלכים דיפלומטיים

מועצת הביטחון של האו"ם קיבלה פה אחד את החלטה 1701, הקוראת להפסקת-אש, ועל שיגור 15 אלף פקחי או"ם חמושים ללבנון, במקביל לנסיגת צה"ל.
עוד נאמר בהחלטה:
תגבור כוח יוניפי"ל ב-15,000 פקחי או"ם חמושים עם סמכות להפעלת נשק.
סיוע של האו"ם לפרישת צבא לבנון בדרום לבנון.
סעיף 12: כוח האו"ם "ינקוט את כל הפעולות הנדרשות להבטיח ששטחי הפעילות שלו לא ינוצלו לביצוע פעולות עוינות מכל סוג, ויסתייע באמצעים רבי-עוצמה למניעת ירי". עוד קובע הסעיף את חובת הכוח "להגן על אזרחים מפני איום מתפתח של אלימות פיזית".
מניעת הכנסת נשק לאזור ללא הסכמה של ממשלת לבנון.
אי-הימצאות גורם אחר בעל סמכות אכיפה בשטח האמור
אמברגו מלא על מכירת נשק והעברתו לידי חזבאללה
ישראל לא תיסוג מהשטח עד לפריסתו של הכוח הלבנוני יחד עם הכוח הרב-לאומי
קריאה לשחרור החיילים החטופים ללא תנאי (אך לא בחלק האופרטיבי המחייב)
קריאה ליישום מלא של החלטה 1559 ובהן פירוק המיליציות החמושות בלבנון.
שני הסעיפים האחרונים אינם תנאי להפסקת אש.
ראשי הממשלות של ישראל ולבנון שניהם הביעו סיפוק מן ההחלטה. בערב אשרה ממשלת לבנון את ההחלטה.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ה' – הרחבה קרקעית לקראת הפסקת אש: 12–13 באוגוסט > 13 באוגוסט > צבאי

חיל האוויר הפציץ מטרות בגבול לבנון-סוריה. בצהריים השמיד חיל האוויר 5 משגרי רקטות ארוכות טווח. כמו כן הפציץ חיל האוויר 11 בניינים רבי-קומות בביירות. בהפצצה נהרג סאג'ד דוויר, בכיר בחזבאללה.
חילופי אש כבדים בדרום לבנון: כוח מילואים השמיד 2 משגרי רקטות באזור הכפר עיתרון. בחילופי אש נהרגו למעלה מ-8 מחבלים ו-9 חיילי צה"ל, 2 מהם נהרגו מטיל נ"ט שפגע בדחפור של צה"ל. בבית החולים בנהריה אושפזו 6 חילי צה"ל שנפצעו בדרום לבנון.
בערב יירט חיל האוויר שני מזל"טי תופת של חזבאללה, שנשאו חומר נפץ במשקל 30 ק"ג ו-5 ק"ג בהתאמה ומשאית תופת שלדברי צה"ל תוכננה לבצע פיגוע במטולה.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ה' – הרחבה קרקעית לקראת הפסקת אש: 12–13 באוגוסט > 13 באוגוסט > אזרחי

כ-250 רקטות נורו לעבר עכו, קריית שמונה וחיפה, מהן נהרג אדם אחד סמוך לשלומי ונפצעו עוד עשרות בני אדם. 5 רקטות 302 מ"מ נורו אל עבר חיפה והצפון.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ה' – הרחבה קרקעית לקראת הפסקת אש: 12–13 באוגוסט > 13 באוגוסט > מהלכים דיפלומטיים

האו"ם הודיע שהפסקת האש תיכנס לתוקפה ביום שני, 14 באוגוסט, ב-8:00 בבוקר לפי שעון ישראל.
הממשלה אשרה את הצעת הפסקת האש של האו"ם. כל השרים תמכו למעט שאול מופז שנמנע.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך

הפסקת אש, עם תקריות מקומיות בודדות בלבד
צה"ל מתחיל לכנס כוחות חזרה
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך > 14 באוגוסט

בלילה הרגו כוחות צה"ל 4 מחבלים.
הפסקת האש שהכריז האו"ם, ואושרה על ידי ממשלות ישראל ולבנון נכנסה לתוקפה ב-07:00 בבוקר שעון ישראל. בישראל, אושרה ההצעה פה אחד, כששאול מופז, שר התחבורה ושר הביטחון לשעבר, נמנע. לפני כן, הפציצה ישראל אנטנה של תחנת אל-מנאר בדרום ביירות והרגה 25 אזרחים בסדרת פיצוצים של רבי קומות שנועדו כנראה להרוג את חסן נסראללה. עד רבע שעה לפני הפסקת האש חגו מטוסים מעל ביירות, וב-7:00 לראשונה לאחר הקרבות, שמי ביירות היו נקיים ממטוסים ישראליים. עם זאת המצור על לבנון – שנועד לעצור הכנסת נשק – נותר על כנו.
ביום, חילופי אש בהם נהרגו 6 מחבלים. בערב החרימו חיילי צה"ל משאית ובה עשרות טילי נ"ט מסוג קורנט ומחסן ובו עשרות רקטות 122 מ"מ. לאחר הפסקת האש, איש חזבאללה חשוד שהתקרב לעמדת צה"ל נורה, אף שלא פתח באש.
תושבי דרום לבנון החלו לנהור בדרכים המשובשות בחזרה לבתיהם, חלקם לא יודעים אם אלה עומדים עדיין על תילם: ישראל במהלך הלחימה הקשה החריבה כעשרות אלפי בתים בדרום ובביירות. תושבי צפון ישראל ששהו במרכז ובדרום הארץ החלו גם הם במסע צפונה ובתי קפה החלו להיפתח בנהריה. והממשלה הכריזה רשמית שתושבי הצפון יכולים לנסוע ברכבת או באוטובוס חינם לביתם. שדות התעופה בחיפה וצפת שהיו סגורים במהלך המלחמה נפתחו.
גם נסראללה וגם אולמרט נאמו נאומי ניצחון. נשיא ארצות הברית, ג'ורג בוש, הכריז במסיבת עיתונאים כי ישראל הנחילה תבוסה לחזבאללה וחזר והאשים את אירן וסוריה בסכסוך. מנגד, נשיא סוריה, בשאר אל-אסד, הכריז כי חזבאללה ניצח. הסקרים הראו שהרמטכ"ל והממשלה שבתחילת המבצע זכו לפופולריות גבוהה ירדו מאוד בסקרים. התגובות על הלחימה, פעולת צה"ל ופעולת הממשלה נחצו לשניים ותגובות שונות נשמעו בעד ונגד אולמרט וחלוץ. כמו כן, נשמעו מספר קריאות בימין ובשמאל להקמת ועדת חקירה מחד, ומאידך כאלו שקראו שאין לעשות זאת.
למחרת הפסקת האש, חשף העיתונאי אברהם שרוני ממעריב כי ביום חטיפת שני החיילים, מכר הרמטכ"ל את תיק המניות שלו. בתגובה אמר הרמטכ"ל כי לא ידע אז שעומדת להיות מלחמה. חשיפה זאת יצרה סערה בישראל.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך > 15 באוגוסט

בצהרים הרגו כוחות צה"ל 5 מחבלי חזבאללה, שסיכנו את הכוחות.
על פי העיתון הלונדוני אל-חיאת, מתגבשת פשרה הנוגדת את החלטת האו"ם 1701 בין חזבאללה וממשלת לבנון בנוגע לפירוז דרום לבנון מנשק של חזבאללה, בה חזבאללה רק יסתירו את הנשק במקום לפרקו.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך > 16 באוגוסט

שר הביטחון עמיר פרץ הקים ועדת בדיקה ברשות הרמטכ"ל לשעבר אמנון ליפקין-שחק לבדוק את התנהלות צה"ל במשבר ישראל-לבנון 2006.
ממשלת לבנון קיבלה החלטה על פרישת הצבא בדרום לבנון החל מ-17 באוגוסט 2006. גורמים רשמיים בלבנון אמרו כי החיילים יאכפו את סמכותם באזור, ולא יאפשרו נוכחות של אף קבוצה חמושה. עם זאת לא ברור כיצד יפעל הצבא נגד הנוכחות החמושה של חזבאללה, שמסרב להתפרק מנשקו באזור הדרום.
שרת החוץ הישראלית ציפי לבני נועדה עם מזכ"ל האו"ם קופי ענאן ותבעה ממנו לפעול נגד הפרת החלטה 1701 מצד חזבאללה. היא דרשה שיפעל לשחרור החיילים החטופים ושהכוח הרב-לאומי שיפרש יהיה אפקטיבי.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך > 18 באוגוסט

חיל האוויר הישראלי תקף מטרות באזור בעלבכ. ראש ממשלת לבנון פואד סניורה התקשר אל מזכ"ל האו"ם, קופי אנאן ומחה על ההתקפה.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך > 19 באוגוסט

פשיטת קומנדו ישראלית באזור בעלבכ כאשר החיילים הישראלים לבושים במדי צבא לבנון. נהרג קצין צה"ל ונפצעו שניים. הפעולה נועדה למנוע הברחת אמל"ח מאיראן וסוריה לחזבאללה, ולפי צה"ל "היעדים הושגו במלואם".
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך > 23 באוגוסט

כוח גבעתי, שפעל כשני קילומטרים מהגבול, מערבית לקיבוץ יפתח, עלה על מוקשים שהניח צה"ל בעבר, כנראה עקב טעות בניווט. חייל אחד נהרג ושניים נפצעו קשה.
תקציר השלבים העיקרים במלחמה > שלב ו' – הפסקת אש: 14 באוגוסט ואילך > 1 באוקטובר

ב-1 באוקטובר 2006 בשעה 02:30 לפנות בוקר, יצאו כל כוחות צה"ל מלבנון למעט חלקו הצפוני של הכפר ע'ג'ר.
לקריאה נוספת

אילן כפיר, האדמה רעדה - 33 ימים, לבנון 2006, הוצאת ספרית מעריב והוצאת כתר, 2006.
עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2007.
עמיר רפפורט, אש על כוחותינו, הוצאת ספרית מעריב, 2007.
עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, הוצאת ידיעות אחרונות, 2008.
עשהאל לובוצקי, מן המדבר והלבנון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2008.
ביאורים

↑  לרבות רקטות שנפלו בשטח הרשות הפלסטינית או בשטח סוריה.
↑  מתוכם מוות מדום לב, עקב אזעקה וכיוצ"ב.
↑  לרבות תאונות מבצעיות כגון התנגשות המסוקים.
↑  כולל 12 חיילי מילואים שנהרגו מנפילת רקטה בעת ששהו בשטח פתוח ליד כפר גלעדי.
Adult Swim

| --- | --- |

 סוגה:  רצועת שידור, ערוץ טלוויזיה
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (דובב לשפות נוספות)
 הפקה
 חברת הפקה:  האחים וורנר דיסקברי (אנ')
 שידור
 רשת שידור:  Cartoon Network
 רשת שידור בישראל:  סלקום tv
 קישורים חיצוניים
 האתר הרשמי
Adult Swim (בתרגום חופשי: "שחייה למבוגרים"), היא רצועת שידור המחליפה את Cartoon Network בשעות הלילה, בבעלות האחים וורנר דיסקברי (אנ'). שעות השידור הן בין 20:00 ל-6:00 לפי שעון ארצות הברית. הרצועה נוצרה על ידי Williams Street Studios שגם היא חטיבה של חברת טרנר. שגם פיתחה שתי רצועות שידור נוספות ב-Cartoon Network‏: Toonami ו-Miguzi.
השם בא מהביטוי "Adult Swim" שבשימוש בבריכות שחייה ציבוריות, אשר השימוש בהן מיועד למבוגרים בלבד בשעות בהן ילדים אינם יכולים להשתמש בהן ללא השגחת מבוגרים.
הרצועה שודרה לראשונה ב-Cartoon Network בשנת 2001, הרצועה נוצרה כתחליף ל-Cartoon Network ששידר תוכני אנימצה לילדים בשעות הבוקר לגילאים 7–15 ואדולט סווים ששידר בשעות הלילה תכנים למבוגרים כגון: סדרות לייב אקשן, סדרות אנימצה למבוגרים, הפקות מקור, וסדרות אנימה יפניות.
סדרות מוכרות ששודרו או משודרות ברצועה

אבא אמריקאי
איש משפחה
פיוצ'רמה
הארווי בירדמן, עורך דין
טריגאן
ריק ומורטי
מר פיקלס
Aqua Teen Hunger Force
Brickleberry
קאובוי ביבופ
המופע של קליבלנד
קוד גיאס
אינויאשה
דרגון בול סופר
Fugget About It
רובוט צ'יקן
סמוראי ג'ק (עונה 5 בלבד)
Primal
המופע של אריק אנדרה
מנחם צור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1942 (בן 83 בערך) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים, אוניברסיטת קולומביה 
 שפה מועדפת:  עברית 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1981) 
 
מנחם צור (נולד בשנת 1942 בתל אביב) הוא מלחין ישראלי, פרופסור אמריטוס למוזיקה במקצועות תאוריה והלחנה באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. צור בוגר האקדמיה המשיך לימודיו בארצות הברית במוסדות מאנס קולג', שרה לורנס קולג' ואוניברסיטת קולומביה בניו יורק, שם השלים דוקטורט ב-1975 ומאז הוא חבר סגל האקדמיה בירושלים. בין מוריו שהשפיעו על דרכו כמלחין וכמחנך היו מריו דוידובסקי וקרל שכטר.
מנחם צור כתב עד היום למעלה מ-250 יצירות בכל ז'אנרים הקוליים והכליים: מוזיקה קאמרית, מוזיקה סימפונית, מוזיקה לבמה ומחול, מוזיקה אלקטרונית ואופרה. בשנת 2001 העניקה לו אקו"ם פרס למפעל חיים ובאותה שנה אף קיבל את פרס ראש הממשלה להלחנה, פרס שאותו קיבל בשנית בשנת 2010. פרסים אלה מצטרפים לשורה ארוכה של פרסים שהענקו לו בעבר, בהם כמה פרסי אקו"ם ופרס גוגנהיים (האמריקאי) בשנת 1981 ופרס אנגל ב-1991. בשנת 2007 קבל את פרס המורה המצטיין באקדמיה בירושלים. יצירותיו יוצאות לאור בישראל ומחוצה לה וזוכות לביצועים של אנסמבלים ותזמורות.
בין התפקידים הציבוריים שמילא צור נמנים: יו"ר איגוד הקומפוזיטורים בישראל וראש החוג ודיקן בפקולטה לקומפוזיציה באקדמיה בירושלים. היה חבר מל"ג במדעי הרוח. הוא מרבה להרצות מחוץ לישראל בהזמנת אקדמיות ואוניברסיטאות בנושאי מוזיקה עכשווית ומוזמן לפורומים של שיפוט בינלאומי לקומפוזיציה.
צור מתגורר בירושלים. הוא נשוי ואב לשניים. ארכיונו האישי מופקד באוסף המוזיקה של הספרייה הלאומית.
רשימת יצירות חלקית

"שכנים","הלילה האחרון" "מנקה הארובות"3 אופרות
18 קונצ'רטי
מוזיקה קאמרית:
CARTOONS לאנסמבל מורחב ולאמנית קול (ענת פיק).
סקס-טט פרוע (לאנסמבל מיתר)
רביעיית חליל ומיתרים
8 רביעיות מיתרים
חמישיית קלרינט ומיתרים
4 שלישיות לפסנתר
"מזמורים" לסרט אלקטרוני
"שילובים" למקהלת ילדים ופסקול אלקטרוני
מאמר בביטאון The Musical Quarterly
מאמרים בביטאון האקדמיה למוזיקה
מאמר בכתב העת הספרותי "פרוזה"
"הרמוניה ליד המקלדת", ספר לימוד, מחבר-שותף עם פרופ' דליה כהן ונפתלי וגנר, הוצאת "אקדמון", ירושלים
הערות שוליים

↑  ארכיון מנחם צור 1971-, הספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285255705171  PLWABN: 9810598633505606  BnF: cb170204328 (data)  CiNii: DA16175535  GND: 1089199708  ISNI: 0000 0000 8226 3760  LCCN: n85230163  MusicBrainz: 8491f35c-82a1-42a4-99e2-94087931b8ea  RERO: 02-A018759455  VIAF: 432558   WorldCat (עם VIAF): 432558
סיון טולדו

| --- | --- |

טולדו על רקע בניין צ'ק פוינט באוניברסיטת תל אביב
 לידה:  17 במאי 1966 (בן 58) תל אביב-יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב, אלגברה לינארית 
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  אוניברסיטת תל אביב  בית הספר אליאנס תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  צ'ארלס לייזרסון 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 1998)  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 1997)  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
 תלמידי דוקטורט:  דורון חן, גיל שקלרסקי, דרור עירוני, חיים אברון 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה למתמטיקה תעשייתית ושימושית (2023) 
 
סיון אברהם טולדו (נולד ב-17 במאי 1966) הוא מדען מחשב ישראלי, פרופסור למדעי המחשב בבית הספר למדעי המחשב של אוניברסיטת תל אביב ומאוקטובר 2020 עד ספטמבר 2024 כיהן כראש בית הספר למדעי המחשב.
ביוגרפיה

נולד בתל אביב לאדריכלית עליזה טולדו. למד בבית הספר אליאנס תל אביב. בשנת 1991 קיבל תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב ותואר שני במדעי המחשב, במסגרת התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן של אוניברסיטת תל אביב. בשנת 1995 קיבל תואר דוקטור במדעי המחשב מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), על עבודה שכותרתה "Quantitative Performance Modeling of Scientific Computations and Creating Locality in Numerical Algorithms", שנעשתה בהנחייתו של צ'ארלס לייזרסון. את הפוסט-דוקטורט עשה במרכז המחקר תומאס ג'יי ווטסון של חברת IBM ובזירוקס פארק. בשנת 1998 הצטרף לסגל האקדמי של אוניברסיטת תל אביב.
בשנים האקדמיות 2007/2008 ו-2008/2009 היה פרופסור אורח מכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. באוקטובר 2020 מונה לראש בית הספר למדעי המחשב, וכיהן בתפקיד זה עד ספטמבר 2024.
תחומי מחקרו הם חישוב מדעי קומבינטורי (Combinatorial Scientific Computing) ואלגברה לינארית נומרית (אנ').
בשנת 2001 יצא לאור, בהוצאת אקדמון, ספרו "מערכות הפעלה".
בשנת 2020 יצא לאור, בהוצאת SIAM, ספרו "Location Estimation from the Ground Up".
בשנת 2023 נבחר לעמית של האגודה המקצועית SIAM.
הערות שוליים

↑  Sivan Toledo, IEEE Xplore
↑  פרופ' סיון טולדו נבחר לראש בית הספר למדעי המחשב ע"ש בלווטניק, באתר של אוניברסיטת תל אביב, 13 בספטמבר 2020
↑  ציוץ של סיון טולדו, 30 בספטמבר 2024
↑  SIAM Fellows Class of 2023.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007376969505171  dblp: 33/6491  GND: 1165167573  ISNI: 0000 0004 5978 2035  MGP: 58881  ORCID: 0000-0002-9524-7115  VIAF: 17150380460713370957   WorldCat (עם VIAF): 17150380460713370957
רוברט כהן

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  15 בנובמבר 1930 ענאבה, צרפת 
 פטירה:  2 במרץ 2022 (בגיל 91) בריסל, בלגיה 
 מדינה:  צרפת 
 
רוברט כהן (בצרפתית: Robert Cohen;‏ 15 בנובמבר 1930 – 2 במרץ 2022) היה מתאגרף יהודי-צרפתי. נולד למשפחה יהודית-אלג'ירית.
ב-1954 זכה בתואר אלוף העולם באגרוף במשקל תרנגול לאחר שהביס את המתאגרף התאילנדי שמרואן סונגקיטרט. ב-29 ביוני 1956 איבד את תארו מול מריו דגטה לאחר שהשופט הפסיק את הקרב בסיבוב השביעי.
נפטר ב-2 במרץ 2022.
הערות שוליים

↑  היסטורית אגרוף (באנגלית)
↑  Miles Templeton, Remembering Robert Cohen, Boxing News, ‏2022-05-03 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16598097v (data)  GND: 1038498325  VIAF: 305148859   WorldCat (עם VIAF): 305148859 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים ובנושא צרפתים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צום גדליה

| --- | --- |

חיילים בבלים מובילים שבויים יהודים בעוד ירושלים בוערת מאחור. איור משנת 1904 באתר נוצרי אוונגליסטי
 סוג:  צום
 סיבה:  רצח גדליה בן אחיקם ובעקבות זאת הפסקת היישוב היהודי בארץ מאז התנחלות השבטים
 מועד
 תאריך:  ג' בתשרי  ה'תשפ"ו  יום חמישי 25 בספטמבר 2025
צום גדליה (או צום גדליהו) הוא יום תענית ביהדות החל בג' בתשרי, יום לאחר ראש השנה (אם יום זה חל ביום שבת - כ-31.9% מהשנים - הצום נדחה ליום המחרת). צום זה הוא אחד מארבעת הצומות לזכר חורבן בית המקדש. הצום נקבע לציון רצח גדליהו בן אחיקם, נציב יהודה בימים שלאחר חורבן בית המקדש הראשון, בתחילת המאה ה-6 לפנה"ס. מותו סימל את סופו המוחלט של היישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת בית ראשון.
הצום מתחיל עם עלות השחר ונגמר עם צאת הכוכבים.
הופעת הצום במקורות

ההתייחסות הראשונה לצום גדליה היא בתנ"ך, בספר זכריה, שם מוזכר "צום השביעי". הכוונה היא לצום בחודש השביעי, הוא תשרי בספירה המקובלת המתחילה את השנה בניסן. בגלל ההקשר בפסוקים, בהם מדובר על צומות החורבן, לא ייתכן שמדובר שם על יום הכיפורים (שחל גם הוא בתשרי).
בתלמוד הבבלי, מסכת ראש השנה, נאמר: ”צום השביעי, זה ג' בתשרי שבו נהרג גדליה בן אחיקם. ומי הרגו? ישמעאל בן נתניה הרגו. ללמדך ששקולה מיתתן של צדיקים כשריפת בית אלהינו.”
רצח גדליה

לאחר כיבוש ממלכת יהודה בידי הבבלים, הוגלה חלק מהעם היהודי, ובמיוחד נכבדי העם, לבבל, ואילו בארץ נשארו מדלת העם, ששימשו כורמים ויוגבים. נבוכדנצר השני, מלך בבל, מינה את גדליה בן אחיקם לשליט על שארית הפליטה אשר נותרה בארץ יהודה. גדליה אסף והנהיג את כל פליטי החורבן, שכנע את יושבי יהודה לאסוף את היבולים, ואף קיבל גיבוי מירמיהו הנביא שהצטרף אליו למצפה.
כפי שמתואר בספר ירמיהו, גדליה נרצח בידי קבוצת יהודים בהנהגת ישמעאל בן נתניה, שהיה "מזרע המלוכה". גדליה הוזהר על הצפוי להתרחש מפי נאמניו, מפקד הצבא יוחנן בן קרח ואנשיו, שהזהירו אותו מפני ישמעאל. יוחנן אף ביקש כי גדליה יקדים להרוג את ישמעאל בפעולת מנע, אך גדליה לא האמין לו וסירב להצעתו. גדליה נרצח כשישב במצפה (כנראה נבי סמואל של היום), ואיתו נטבחו גם תומכיו ואף החיילים הבבליים שהיו מוצבים שם. הרצח, שנעשה בעיצומה של סעודה שערך גדליה לישמעאל בן נתניה ואנשיו, נעשה בהכוונת בעליס מלך עמון.
ברצח גדליה בא הקץ לקיומה של אוטונומיה יהודית כלשהי בארץ ישראל לאחר חורבן הבית הראשון. הרצח גרם לדלת העם תחת ממשלתו של גדליה בן אחיקם להתפזר. מקצתם ירדו למצרים, מחשש לתגובת הבבלים. בכך הושלם חורבן הבית הראשון, ולא נותרה כל ריבונות יהודית בארץ ישראל במשך כחמישים שנה, עד ימי שיבת ציון.
מועד רצח גדליה

ישנה מחלוקת במסורת היהודית בשאלה האם גדליה נרצח ב-ג' בתשרי, או שנרצח ב-א' בתשרי והצום נדחה למעשה לאחר ראש השנה מפני שאי אפשר לקבוע צום ביום חג.
ג' תשרי:
סדר עולם, פרק כ"ו: "בשלשה בתשרי אחר חורבן הבית נ"ב יום נהרג גדליה בן אחיקם".
תוספתא, מסכת סוטה: "צום השביעי זה שלשה בתשרי יום שנהרג בו גדליה בן אחיקם".
תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה: "צום השביעי זה ג' בתשרי שבו נהרג גדליה בן אחיקם".
הרמב"ם: "יום שלושה בתשרי, שבו נהרג גדליה בן אחיקם".
א' תשרי:
אבן עזרא: "נהרג גדליה בראש השנה על כן קבעוהו ביום השלישי".
הרד"ק: "ויהי בחודש השביעי, כמו מחר חודש ובראש השנה נהרג גדליה בן אחיקם וקבעו התענית במוצאי ראש השנה מפני שהוא יום טוב".
רבי יוסף קארו מביא בבית יוסף בשם רבינו ירוחם שגדליה בן אחיקם נהרג בראש השנה, והצום נדחה לג' בתשרי, כדי שלא לעשות תענית בראש השנה.
תפילות

מכיוון שצום גדליה חל בעשרת ימי תשובה, שבהם ממילא מאריכים בתוספות רבות לתפילת הקבע, התפילה ביום זה היא אחת מהתפילות הארוכות שבימי החול במהלך השנה.
בקהילות הספרדים, מוסיפים סליחות של תענית אחרי חזרת הש"ץ של שחרית בתוך סדר התחנון, בנוסף על הסליחות הרגילות שבין ראש חודש אלול ליום הכיפורים; ואצל האשכנזים, אומרים סליחות רגילות של עשרת ימי תשובה (קודם תפילת שחרית) הכוללים כמה פיוטים הדנים בענייני צום גדליה. מנהג חסידי חב"ד לומר סליחות בתוך סדר תחנון לאחר נפילת אפיים, כבשאר תעניות ציבור.
בפסוקי דזמרה מוסיפים "ה' הוא האלוקים" כבכל עשרת ימי תשובה, ולאחר ישתבח מוסיפים את מזמור שיר המעלות ממעמקים.
מלבד שבע ההוספות של עשרת ימי תשובה בתפילת שמונה עשרה, מוסיפים גם את תפילת עננו (האשכנזים בתפילת מנחה בלבד).
לאחר תפילת עמידה, מוסיפים את תפילת אבינו מלכנו.
קוראים בתורה את פרשת "ויחל משה" שחרית ומנחה. לאחר קריאת התורה במנחה נהגו בני אשכנז לקרוא במנחה את הפטרת "דרשו ה' בהמצאו", העוסקת בקריאת ה' אל העם (על ידי הנביא ישעיהו) לחזור בתשובה. אך בקרב בני עדות המזרח נחלקו הדעות, ברוב הקהילות לא נהגו להפטיר, וישנם קהילות, בעיקר יוצאי צפון אפריקה, שנהגו להפטיר 'דרשו ה' בהמצאו'.
למנהג הספרדים מוסיפים לאחר שיר של יום את מזמור "אלהים אל דמי לך", ובמנחה לאחר למנצח בנגינות מוסיפים את מזמור "תפילה לעני כי יעטוף".
ראו גם

אבלה נפשי וחשך תארי
לקריאה נוספת

יום הריגת גדליה בן אחיקם, י' מתלון, ירחון האוצר גיליון נ"ז עמודים קטז-קסו
הערות שוליים

↑  ספר מלכים ב', פרק כ"ה, ספר ירמיהו, פרק מ'-פרק מ"א
↑  ספר זכריה, פרק ז', פסוק ה' ופרק ח', פסוק י"ט
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ב'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ח, עמוד ב'
↑  ספר ירמיהו, פרק מ', פסוק ו'
↑  ספר ירמיהו, פרק מ"א, ובקיצור רב יותר בספר מלכים ב', פרק כ"ה, פסוקים כ"ב–כ"ו
↑  תוספתא למסכת סוטה פרק ו, הלכה ז
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות תעניות, פרק ה', הלכה ב'
↑  בפירושו לספר זכריה, פרק ח', פסוק י"ט
↑  בפירושו לספר ירמיהו, פרק מ"א, פסוק א'
↑  בית יוסף על ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקמ"ט
↑  זכרנו לחיים, מי כמוך, המלך הקדוש, המלך המשפט, וכתוב לחיים טובים, ובספר חיים, עושה השלום
↑  סעיף כ"ג
↑  באותן קהילות ספרדיות, מפטירין ברוב התעניות ב'שובה ישראל' (ספר הושע, פרק י"ד, פסוק ב'), אבל בצום גדליה מפטירים 'דרשו', כנראה משום שבשבת הסמוכה לצום גדליה (שבת שובה) קוראים את הפטרת 'שובה ישראל' ולא רוצים שיקראו פעמיים בשבוע את אותה הפטרה.
| ימי האבלות לציון חורבן בית המקדש |
| --- | --- | --- |
| ארבע תעניות | עשרה בטבת • שבעה עשר בתמוז • תשעה באב • צום גדליה |  |
| ימי בין המצרים | תלת דפורענותא • תשעת הימים • שבת חזון • שבוע שחל בו תשעה באב • שבע דנחמתא |  |
| סיפורים וקינות | אגדות החורבן • קינות לתשעה באב • מגילת איכה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
התפוררות העיר ירושלים תחת שלטון הבבלים. נירנברג, 1493
פומיס

| --- | --- |
פומיס נקבובי
פומיס נקבובי
 סוג הסלע:  געשי, זכוכית געשית
 סביבת היווצרות:  געשית
 הרכב:  מגוון, כל הרכב מגמטי
 תכונות וזיהוי:  נקבובי, צף על-פני מים
פּוּמִיס או חֲפָף או אבן ספוג הוא סלע פירוקלסטי, סוג של זכוכית געשית הנוצר מהתקררות מהירה של לבה עשירה בצורן דו-חמצני ובבועות גז ואדי מים. הסלע הנקבובי קל עד כדי ציפה על פני מים ויצירת "רפסודות פומיס".
שימוש בשם "פומיס" נעשה בימי הביניים ומקורו בלטינית: pumex – אבן או סלע, אך מופיע עוד קודם לכן, בשנת 325 לפנה"ס במונח יווני המתאר את מרקמו הנקבובי של הסלע שמשמעותו: אכול תולעים. גם כינויו העממי נובע ממרקמו: "אבן ספוג".
היווצרות ותכונות

פומיס נוצר בעיקר מלבה עתירת סיליקה – ריוליטית או דקיטית. עם זאת, תנאים מתאימים עשויים לעיתים נדירות ליצור פומיס גם מסוגים אחרים של לבה – בזלתית או אנדזיטית.
הסלע נוצר מקרישה מהירה של הלבה הנוזלית העשירה בבועות גז ואדי מים – למעשה, קצף לבה הנוצר כאשר לבה נוזלית וחמה מאוד נפלטת בעוצמה מלוע הר געש. הגזים והנוזלים – שהיו כלואים בתוך הלבה – מתפשטים ויוצרים בועות, המתקררות במהירות במגען עם אוויר קר או מים.
היווצרות הבועות מתאפשרת עם ירידת הלחץ, שאם לא כן היה נוצר אובסידיאן. למעשה, חימום והתכה של אובסידיאן עד לירידת הלחץ תאפשר לגזים הכלואים בו להימלט וליצור בועות – שיתגבשו לפומיס עם קירורן המהיר.
הבועות הרבות מעניקות לפומיס מרקם ספוגי ונקבובי מאוד – נקבובי יותר מאשר סקוריה. עם זאת, הן מונעות את השבירה הקונכייתית האופיינית למבנים זכוכיתיים. נקבוביות אלה מאפשרות את ציפתו של הסלע על מים.
התקררותה המהירה של הלבה מונעת היווצרות גבישים גדולים ויוצרת מבנה פנימי אמורפי או גבישים מיקרוסקופיים האופייניים לזכוכית געשית.
פיסות הפומיס – ביחד עם חומרי טפרה נוספים – נופלות לקרקע ויוצרות טוף, ואף חרוטי פומיס דוגמת הר הגעש וולקן בפפואה גינאה החדשה.
צבעו של הפומיס בהיר, בעיקר לבן אך גם אפרפר, צהוב, ורדרד וחום בהיר.
רפסודות פומיס

פומיס אופייני להתפרצויות תת-ימיות, בעיקר בקשתות איים. נקבוביותו גורמת לצפיפות נמוכה, המאפשרת לו לצוף וליצור על פני המים משטחים נרחבים – מעין איים צפים שרוחבם עשוי להגיע לעשרות קילומטרים – הנקראים "רפסודות פומיס". רפסודות פומיס עשויות לשרוד לאורך שנים ולנוע באוקיינוסים ובימים בהתאם לזרמי הים הפעילים בהם.
רפסודה כזו נוצרה ב-1883, לאחר התפרצותו העזה של קרקטואה. שכבת הפומיס התרוממה לגובה של 1.5 מטר מעל פני הים. בטונגה אירעו כמה התפרצויות שיצרו רפסודות פומיס רחבות. אלה צפו על פני הים, ובשנים 1979 ו-1984 הגיעו עד פיג'י.
רפסודות פומיס אינן נפוצות מאוד. "ים אבן" כזה עשוי להפתיע ימאים ולהפריע לתנועתם של כלי שיט. ב-1986 גרמה רפסודת פומיס לפגיעה במנוע של כלי שיט הולנדי בים סין הדרומי. במקרה אחר נתקלה יאכטה ברפסודה דומה, שגרמה לפגיעה במערכת הקירור שלה.
עם זאת, לרפסודות הפומיס פן חיובי והן עשויות לסייע בהעשרה ביולוגית. על כמה רפסודות כאלה נמצאו צמחים שהכו בהן שורשים. ביולוגים רואים ברפסודות הפומיס הסבר להעברתם והתפשטותם של מיני צמחים ובעלי חיים מאי לאי בסביבה ימית.