stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המאור (ברוקלין)
תכנים

המאור הודפס לראשונה כירחון ולפי דברי עורכיו הוא ”מוקדש לתורה ולכל עניני עם ישראל ולבעיותיו היומיומיות”. במצעו של כתב העת בגליונו הראשון, נאמר כי ישמש במה משותפת לכל "גדולי דורנו, חכמיו וסופריו" לפרסום מאמרים תורניים והלכתיים, כמו גם מסות וקטעי פובליציסטיקה על האקטואליה של יהדות ארצות הברית ויהדות העולם בכלל.
בנוסף, הדגיש כתב העת את העיסוק במצבם הכלכלי של רבנים פליטי השואה שהגיעו במהלך מלחמת העולם השנייה ולאחר המלחמה לחופי ארצות הברית והתקשו להתערות בחברה ולהתפרנס.
כתב העת פרסם לאורך השנים, קטעים מכתבי יד רבניים מכל התקופות, וחידושי תורה מפרי עטם של רבני התקופה, בעיקר מקרב יהדות ארצות הברית. פסקי הלכה רבים התפרסמו לראשונה על דפי גליונותיו של "המאור", כמו גם סקירות ביוגרפיות של רבנים, מדורים מיוחדים בהמאור מוקדשים גם לענייני מחשבה וחסידות.
בהיותו כתב עת שיצא במשך כל מחציתה השנייה של המאה ה-20 שזורים בו פרטים רבים על ההיסטוריה של יהדות ארצות הברית בתקופה זו, פרטים על אישים רבים מקרב יהדות זו, וסיקורים שנעשו בזמן אמת של פולמוסים הלכתיים, כמו פולמוס כשרות הג'לטין.
כותבים

בין כותבי "המאור" במשך שנות קיומו נמנו רבנים ידועי שם רבים כמו: הרב יעקב מסקין, הרב יונתן שטייף והרב אייזיק אוזבנד, ופוסקי הלכה כמו: הרב משה פיינשטיין, הרב שלמה זלמן ברוין, רבי מאיר איזקסון, הרב שריה דבליצקי והרב אפרים גרינבלט. חיים בלוך והרב יקותיאל יהודה גרינוולד פרסמו בו מאמרים היסטוריים.
ספר היובל "המאור" וזיכרון בספר

לרגל חגיגות יובל ה-25 להדפסת כתב העת, הדפיס העורך שני כרכים עבי כרס כ"ספר יובל", האחד בעל דגש תורני, והשני ספרותי; הכולל בתוכו מאמרים ומידע רב על אישים בולטים ביהדות האורתודוקסית בארצות הברית. הכנת הכרכים נמשכה זמן רב, והם נדפסו בפער שנים ניכר:
שאלות ותשובות המאור וזיכרון בספר, (ניו יורק ה'תשכ"ז)
ספר זכרונות המאור וזיכרון בספר, (ניו יורק ה'תשל"ד)
ה'שס"ג

ה'שס"ג (5,363) ובקיצור שס"ג – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1602, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1603.
המולד של תשרי חל ביום שני, 16 שעות ו-571 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,534 לחורבן הבית, ושנת 1,914 לשטרות.
נולדו

רבי שלמה רפאל יהודה לאון טמפלו, מחכמי יהדות אמסטרדם במאה ה-17, יוצר דגם בית המקדש. (נפטר אחרי ה'תל"ה)
רבי חיים בנבנישתי, רב ופוסק הלכה באיזמיר, מחבר "כנסת הגדולה" על ארבעה טורים. (נפטר בי"ט באלול ה'תל"ג)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
דניאל ביילי

דניאל אברטון ביילי (באנגלית: Daniel Everton Bailey; נולד ב-9 בספטמבר 1986) הוא אצן מאנטיגואה וברבודה. זוכה מדליית ארד באליפות העולם באולם (דוחה 2010) בריצת 60 מטר ומקום רביעי באליפות העולם (ברלין 2009) בריצת 100 מטר. הוא ייצג את מדינתו ב-4 אולימפיאדות (אתונה 2004 - ריו דה ז'ניירו 2016) וזכה לכבוד לשאת את דגל מדינתו בטקס הפתיחה ב-3 מהן.
ביוגרפיה > 2004

באולימפיאדת אתונה (2004) הוא זכה לכבוד לשאת את דגל מדינתו בטקס הפתיחה. במשחקים עצמם, הוא סיים במקום 51 בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.51 שניות.
ביוגרפיה > 2005

באליפות העולם שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 הוא סיים במקום 33 בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.49 שניות.
ביוגרפיה > 2008

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) הוא סיים במקום 20 בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.23 שניות.
ביוגרפיה > 2009

בתחרות שענרכה בפריז, צרפת ב-17 ביולי 2009 הוא קבע בריצת 100 מטר שיא לאומי דחש של 9.91 שניות.
ביוגרפיה > 2009 > מקום רביעי באליפות העולם בריצה ההיסטורית ל-100 מטר

חודש לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה בברלין, גרמניה ב-16 באוגוסט הוא סיים במקום רביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.93 שניות, אחרי יוסיין בולט מג'מייקה שקבע שיא עולם חדש של 9.58 שניות, טייסון גיי מארצות הברית שקבע שיא לאומי חדש של 9.71 שניות ואסאפה פאוול מג'מייקה (9.84 שניות).
ביוגרפיה > 2010 > מדליית ארד באליפות העולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בדוחה קטר ב-13 במרץ 2010 הוא זכה במדליית ארד בריצת 60 מטר בתוצאה של 6.57 שניות, אחרי דוויין צ'יימברס מבריטניה (6.48 שניות) ומייק רוג'רס מארצות הברית (6.53 שניות).
ביוגרפיה > 2011

באליפות העולם שנערכה בדאיגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 הוא סיים במקום חמישי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.26 שניות. בשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 10.14 שניות.
ביוגרפיה > 2012

באולימפיאדת לונדון (2012) הוא זכה לכבוד לשאת את דגל מדינתו בטקס הפתיחה בפעם השנייה. במשחקים עצמם, הוא סיים במקום 17 בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.16 שניות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 10.12 שניות ועלה מהמקום ה-13 לשלב חצי הגמר.
ביוגרפיה > 2013

באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה בשנת 2013 הוא סיים במקום 40 בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.45 שניות.
ביוגרפיה > 2015

באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין בשנת 2015 הוא סיים במקום 6 בריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 38.61 שניות.
ביוגרפיה > 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) הוא זכה לכבוד לשאת את דגל מדינתו בטקס הפתיחה בפעם השלישית. במשחקים עצמם, הוא סיים במקום 23 בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.20 שניות. הוא עלה משלב המוקדמות לשלב חצי הגמר אך לא השתתף בריצה זו.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 9.91 שניות (2009)
ריצת 200 מטר: 20.40 שניות (2014)
שיאים אישיים > אולם

ריצת 60 מטר: 6.54 שניות (2009)
ה'שע"א

ה'שע"א (5,371) ובקיצור שע"א – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1610, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1611.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 5 שעות ו-238 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,542 לחורבן הבית, ושנת 1,922 לשטרות.
נפטרו

כ"ב בתמוז - נפטר רבי מנוח הנדל, רב ופוסק, פרשן התלמוד, מדקדק, מקובל, פילוסוף, איש אשכולות ומחבר פורה ורבגוני. בסוף ימיו כיהן כרבה של וינה. נודע בחיבורו "חכמת מנוח" וחיבורים נוספים
נפטר רבי אבטליון ממודנה, ממנהיגי יהדות איטליה במאות ה-16 וה-17.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
המאורעות בוואחאקה (2006)

המאורעות בוואחאקה שבמקסיקו החלו במאי 2006 והתעצמו ונמשכו עד דצמבר של אותה שנה. מנהיגיה דרשו את התפטרותו של המושל אוליסס רואיס אורטיס בטענה שזייף את הבחירות.
רקע

ואחאקה היא אחת מ-32 מדינות מקסיקו, שטחה כ-94,000 קמ"ר ומספר התושבים בה בשנת 2006 היה כשלושה וחצי מיליון איש. זו מדינה חקלאית ברובה. היא נמצאת בדרומה של מקסיקו וגובלת לאוקיינוס השקט. אוכלוסייתה דומה למדינה השכנה צ'יאפס, וגם התפתחות השביתה הושפעה מהמרד בצ'יאפס.
התפתחות השביתה

כבשנים רבות, דרשו המורים באמצעות האיגוד המקצועי שלהם ב-1 במאי העלאה של המשכורות, שיפור התנאים הפיזיים בבתי הספר ותוספות נוספות כמו ארוחת בוקר לילדים, שמגיעים רעבים לבית הספר. המושל רואיס הסית ותקף את המורים. ב-22 במאי פרצה שביתת המורים הגדולה. המורים התבצרו בכיכר המרכזית של ואחאקה, עיר הבירה של המדינה.
ב-14 ביוני, בשעה שלוש וחצי לפנות בוקר ניסו 3,000 שוטרים בעזרת מסוקים ואנשי כיבוי אש לכבוש את הכיכר, כשמולם עומדים 30,000 מפגינים. בעקבות הקרבות הוקם "ארגון הגג של העמים של ואחאקה" (APPO) שהרחיב את הביצורים ברחבי העיר. אחת הססמאות הבולטות הייתה: "איננו זקוקים למנהיגים בשביל לפתור את הבעיות שלנו."
האופוזיציה טענה לזיוף הבחירות. ב-1 באוגוסט כבשו השובתים את תחנות הרדיו והטלוויזיה. באוגוסט הגיע העימות להסלמה עם הרוגים.
ב-20 בספטמבר יצאה שיירה לכיוון מקסיקו סיטי כדי לדון עם הממשלה המרכזית. אחרי שבועיים של דיונים הגיעו הצדדים להסכמות שהיו יכולות להפסיק את השביתה. אך באוקטובר הסלים העימות ביוזמת המשטרה המקומית, דבר שהוביל להתערבות של המשטרה הפדרלית של מקסיקו. העימות הגיע למקסיקו סיטי.
מה-14 בנובמבר עד ה-17 בנובמבר ערכה ה-APPO הפגנה במטרה לייסד חוקה חדשה לוואחאקה. החל מה-27 בנובמבר פתחה המשטרה הפדרלית של מקסיקו במתקפה מאסיבית, שדיכאה את ההתקוממות לבסוף.
בעימות נהרגו יותר מ-100 בני-אדם עם אלפי פצועים ואלפי עצורים.
משמעות בינלאומית

אחרי רצח העיתונאי האמריקאי בראד ויל ב-27 באוקטובר התעורר עניין בינלאומי במהומות, ואישים רבים חתמו על עצומה התומכת ב-APPO, ביניהם נועם חומסקי, אדוארדו גלאנו, מייקל הרט, נעמי קליין, מייקל מור, אנטוניו נגרי, ארונדהטי רוי, הווארד זין ואחרים.
הגביע הסובייטי

| --- | --- |

 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1936
 תאריך פירוק:  1992
 ארגון מפעיל:  פדרציית הכדורגל הסובייטית
 מספר מתמודדים:  32
 מדינות משתתפות:  ברית המועצות ברית המועצות
 הכי הרבה זכיות:  ספרטק מוסקבה (10)
 מפעל מקביל:  ליגת העל הסובייטית
 מפעל נמוך יותר:  גביע הפדרציה הסובייטי
 
הגביע הסובייטי בכדורגל, או גביע הכדורגל של ברית המועצות (ברוסית:Кубок СССР), היה טורניר הגביע הבכיר בענף הכדורגל בתקופת ברית המועצות.
סטטיסטיקה כוללת > הופעות בגמר לפי קבוצה

| מועדון | רפובליקה | מספר זכיות | מספר סגנויות | חצאי גמר | שנות זכייה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרטק מוסקבה | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 10 | 5 | 7 | 1938, 1939, 1946, 1947, 1950, 1958, 1963, 1965, 1971, 1992 |
| דינמו קייב | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | 9 | 1 | 4 | 1954, 1964, 1966, 1974, 1978, 1982, 1985, 1987, 1990 |
| טורפדו מוסקבה | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 6 | 9 | 5 | 1949, 1952, 1960, 1968, 1972, 1986 |
| דינמו מוסקבה | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 6 | 5 | 10 | 1937, 1953, 1967, 1970, 1977, 1984 |
| צסק"א מוסקבה | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 5 | 3 | 11 | 1945, 1948, 1951, 1955, 1991 |
| שחטיור דונצק | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | 4 | 4 | 6 | 1961, 1962, 1980, 1983 |
| דינמו טביליסי | גאורגיה הסובייטית גאורגיה SSR | 2 | 6 | 7 | 1976, 1979 |
| אררט ירוואן | ארמניה הסובייטית ארמניה SSR | 2 | 2 | 2 | 1973, 1975 |
| לוקומוטיב מוסקבה | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 2 | 1 | 7 | 1936, 1957 |
| זניט לנינגרד | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 1 | 2 | 7 | 1944 |
| סק"א רוסטוב על-דון | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 1 | 2 | - | 1981 |
| מטאליסט חרקוב | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | 1 | 1 | 1 | 1988 |
| קרפטי לבוב | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | 1 | - | 2 | 1969 |
| דניפרו דניפרופטרובסק | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | 1 |  | 5 | 1989 |
| קריליה סובטוב קויבישב | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | 2 | 2 |  |
| דינמו מינסק | בלארוס הסובייטית (1951–1991) בלארוס SSR | - | 2 | 2 |  |
| זוריה בורושילובגראד | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | - | 2 | 1 |  |
| אלקטריק לנינגרד | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | 1 | 1 |  |
| קבוצת העיר קלינין | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | 1 | - |  |
| זנאמיה טרודה אורחובו-זויבו | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | 1 | - |  |
| פחטקור טשקנט | אוזבקיסטן 1991 אוזבקיסטן SSR | - | 1 | 1 |  |
| נפצ'י באקו | אזרבייג'ן הסובייטית אזרבייג'ן SSR | - | - | 4 |  |
| דינמו לנינגרד | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | - | 3 |  |
| רוטור וולגוגרד | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | - | 1 |  |
| VSS מוסקבה | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | - | 1 |  |
| צסק"א קייב | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | - | - | 1 |  |
| ס.ק. אודסה | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | - | - | 1 |  |
| אדמירלטייץ לנינגרד | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | - | 1 |  |
| קייראט אלמטי | קזחסטן 1991-1992 קזחסטן SSR | - | - | 1 |  |
| צ'רנומורץ' אודסה | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | - | - | 1 |  |
| סוקול סאראטוב | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | - | 1 |  |
| מ.פ.ק. מיקולייב | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | - | - | 1 |  |
| קריסטל סמולנסק | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | - | 1 |  |
| טבריה סימפרופול | אוקראינה SSR אוקראינה SSR | - | - | 1 |  |
| ז'לגיריס וילנה | ליטא SSR ליטא SSR | - | - | 1 |  |
| פאמיר דושנבה | טג'יקיסטן 1991-1992 טג'יקיסטן SSR | - | - | 1 |  |
| פאקל וורונז' | רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | - | - | 1 |  |
סטטיסטיקה כוללת > הופעות לפי רפובליקה סובייטית

| רפובליקה | זוכות | סגניות | חצאי גמר | מועדונים שזכו בגביע |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR | 31 | 32 | 59 | ספרטק מוסקבה (10), דינמו מוסקבה (6), טורפדו מוסקבה (6), צסק"א מוסקבה (5), לוקומוטיב מוסקבה (2), זניט לנינגרד (1), סק"א רוסטוב על-דון (1) |
| אוקראינה SSR אוקראינה SSR | 16 | 8 | 24 | דינמו קייב (9), שחטיור דונצק (4), מטאליסט חרקוב (1), קרפטי לבוב (1), דניפרו דניפרופטרובסק (1) |
| גאורגיה הסובייטית גאורגיה SSR | 2 | 6 | 7 | דינמו טביליסי (2) |
| ארמניה הסובייטית ארמניה SSR | 2 | 2 | 2 | אררט ירוואן (2) |
| בלארוס הסובייטית (1951–1991) בלארוס SSR |  | 2 | 2 |  |
| אוזבקיסטן 1991 אוזבקיסטן SSR |  | 1 | 1 |  |
| אזרבייג'ן הסובייטית אזרבייג'ן SSR |  |  | 4 |  |
| קזחסטן 1991-1992 קזחסטן SSR |  |  | 1 |  |
| ליטא SSR ליטא SSR |  |  | 1 |  |
| טג'יקיסטן 1991-1992 טג'יקיסטן SSR |  |  | 1 |  |
מפעלי הגביע הממשיכים שנוצרו לאחר התפרקות ברית המועצות > מפעלי גביע שהמשיכו באופ"א (קונפדרציית הכדורגל של אירופה)

נוצרו ב-1990:
גאורגיה הסובייטית גאורגיה SSR ← גאורגיה הגביע הגאורגי
ליטא SSR ליטא SSR ← ליטא הגביע הליטאי
נוצרו ב-1992:
רוסיה הסובייטית (1954–1991) רוסיה SFSR ← רוסיה הגביע הרוסי
אוקראינה SSR אוקראינה SSR ← אוקראינה הגביע האוקראיני
ארמניה הסובייטית ארמניה SSR ← ארמניה הגביע הארמני
בלארוס הסובייטית (1951–1991) בלארוס SSR ← בלארוס הגביע הבלארוסי
אזרבייג'ן הסובייטית אזרבייג'ן SSR ← אזרבייג'ן גביע אזרבייג'ן
קזחסטן 1991-1992 קזחסטן SSR ← קזחסטן הגביע הקזחי
ברית המועצות מולדובה SSR ← מולדובה הגביע המולדובי
ברית המועצות לטביה SSR ← לטביה הגביע הלטבי
ברית המועצות אסטוניה SSR ← אסטוניה הגביע האסטוני
מפעלי הגביע הממשיכים שנוצרו לאחר התפרקות ברית המועצות > מפעלי גביע שהמשיכו ב-AFC (קונפדרציית הכדורגל של אסיה)

נוצרו ב-1992:
אוזבקיסטן 1991 אוזבקיסטן SSR ← אוזבקיסטן הגביע האוזבקי
טג'יקיסטן 1991-1992 טג'יקיסטן SSR ← טג'יקיסטן הגביע הטג'יקי
קירגיזסטן 1991-1992 קירגיזסטן SSR ← קירגיזסטן הגביע הקירגיזי
נוצרו ב-1993:
טורקמניסטן 1991-1992 טורקמניסטן SSR ← טורקמניסטן הגביע הטורקמני
הלמה של איטו

במתמטיקה, הלמה של איטו היא למה המשמשת לחישוב הדיפרנציאל של תהליך סטוכסטי מסוג איטו. ללמה של איטו שימושים רבים, למשל בחישובים הכרוכים במערכות פיזיקליות בהן מתבצעת תנועה בראונית, ובשוק ההון בתמחור אופציות לפי מודל בלק ושולס. נקראת על שם המתמטיקאי היפני קיושי איטו.
בצורתה הבסיסית ביותר עוסקת הלמה של איטו בתהליכים סטוכסטיים המכונים "תהליכי איטו", בעלי מבנה של משוואה דיפרנציאלית סטוכסטית מהסוג:
 dX_{t}=\sigma _{t}\,dB_{t}+\mu _{t}\,dt
כאשר  \sigma _{t}\, ו-  \mu _{t}\, הם משתנים התלויים פונקציונלית בזמן, המייצגים בדרך כלל את התוחלת וסטיית התקן של המשתנה המקרי  \ X, ו-  \ B_{t} מסמל תהליך בראוני סטנדרטי (המוכר גם בשם תהליך וינר).
הלמה קובעת שאם  \ f:[a,b]\times \mathbb {R} \to \mathbb {R}  היא פונקציה גזירה ברציפות פעמיים  \ \left(C^{2}\right) אזי הדיפרנציאל הסטוכסטי של 
 \ f(X_{t}) קיים (ומהווה גם הוא תהליך איטו) ומתקיים:
כאשר f היא פונקציה גם של X וגם של t, הנוסחא המלאה (הדו-ממדית) היא:
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ה'שע"ב

ה'שע"ב (5,372) ובקיצור שע"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1611, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 בספטמבר 1612.
המולד של תשרי חל ביום רביעי, 14 שעות ו-34 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים.
זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 24 (סימנה כדידז) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,543 לחורבן הבית, ושנת 1,923 לשטרות.
נפטרו

ג' באדר ב' – רבי מרדכי יפה, בעל ה"לבוש", מחשובי הפוסקים בפולין, רב בפראג ובפוזנא.
י"ב באדר ב' – רבי יעקב קאשטרו (מהריק"ש), מגדולי הפוסקים ביהדות מצרים, ומחבר "ערך לחם" על השולחן ערוך.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
הילריוס

האפיפיור הילריוס הקדוש (בלטינית: Hilarius; מת ב-29 בפברואר 468) כיהן כאפיפיור בין 19 בנובמבר 461 ועד מותו. לאחר מכן הוכרז כקדוש נוצרי.
הילריוס או הילרוס נולד בסרדיניה ונבחר לכהונת האפיפיור ב-17 בנובמבר. טקס הקדשתו נערך ב-19 בנובמבר 461.
הילריוס כיהן כארכידיאקון תחת האפיפיור לאו הראשון ונאבק יחד עמו להגברת ההשפעה של האפיפיור הרומאי. במצוות לאו נכח הילריוס בוועידת אפסוס השנייה בשנת 449 והתנגד למינויו של פלביאנוס מקונסטנטינופול. בשל התנגדות זו נאלץ להימלט מהוועידה על מנת לבשר ללאו על תוצאותיה.
במהלך כהונתו כאפיפיור המשיך לבסס את מעמד האפיפיורות, המשיך במאבקו של לאו בהילריוס מארל. חלק ניכר מכהונתו הוקדשו לשמירה על המשמעת הכנסייתית, וביישוב סכסוכים בין הבישופים של גאליה וספרד.
כאשר בנרבון מונה הארכידיאקון הרמס לתפקיד בישוף ביוזמת קודמו, ובלא הסכמה של האפיפיור, כינס הילריוס ועידה בשנת 462 וביטל את סמכויותיו של הרמס.
ברומא פעל הילריוס לבטל את הצו הסובלני של הקיסר שהוצא בשנת 467 ובעת ביקור של הקיסר אנתמיוס בבזיליקת פטרוס הקדוש ציווה הילריוס על הקיסר למנוע אסיפות בהן מושמעות דעות פלגניות.
הילריוס בנה ברומא מספר כנסיות ומבנים.
הילריוס נקבר בבזיליקת סן לורנזו שמחוץ לחומות.
לאחר מותו הוכרז כקדוש נוצרי ויום חגו הוא 17 בנובמבר או 28 בנובמבר.
הערות שוליים

↑  תואר בהיררכיה הכנסייתית. בעל מעמד דתי בכיר מכומר אבל זוטר מבישוף.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: לאו הראשון | אפיפיור (רשימת האפיפיורים) | הבא: סימפליכיוס |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1613774  GND: 119221764  NKC: xx0025797  RERO: 02-A012407787  ULAN: 500355758  VIAF: 250367776   WorldCat (עם VIAF): 250367776
ה'שס"ה

ה'שס"ה (5,365) ובקיצור שס"ה – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 1604, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1605.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 22 שעות ו-956 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-283. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-192.
שנה זו היא שנת 1,536 לחורבן הבית, ושנת 1,916 לשטרות.
נפטרו

כ"ה בניסן – רבקה בת מאיר טיקטינר, דרשנית לנשים בפראג, ומחברת ספר מוסר לנשים ביידיש.
רבי יוסף אבן עזרא, תלמיד מהרשד"ם ורב בסופיה, מחבר פירוש "עצמות יוסף" על מסכת קדושין.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
הארכיונים הסודיים של הוותיקן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ארכיון כנסייתי, ארכיון לאומי 
 כתובת:  Cortile del Belvedere - 00120 Città del Vaticano 
 מיקום:  קריית הוותיקן 
 מדינה:  קריית הוותיקן 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1612
 תאריך פתיחה רשמי:  1612 
 קואורדינטות:  41°54′25″N 12°27′22″E﻿ / ﻿41.906944444444°N 12.456111111111°E﻿ / 41.906944444444; 12.456111111111
 אתר רשמי
  (למפת קריית הוותיקן מוגדלת) ארמון האפיפיור כיכר פטרוס הקדוש  בזיליקת פטרוס הקדוש  ספריית הוותיקן רומאהארכיונים הסודיים של הוותיקן(למפת קריית הוותיקן רגילה) ארמון האפיפיור כיכר פטרוס הקדוש  בזיליקת פטרוס הקדוש  ספריית הוותיקן רומאהארכיונים הסודיים של הוותיקן
 
הארכיונים האפוסטוליים של הוותיקן (באיטלקית: Archivio Apostolico Vaticano), הממוקמים בקריית הוותיקן, מכילים מאגר של כל הפעולות המרכזיות של הכנסייה הקתולית, כמו כן גם מסמכים דיפלומטיים והסכמים וחוזים של הכס הקדוש, ושאר מסמכים שנאספו לאורך השנים. הם גם כוללים מסמכים היסטוריים העוזרים להבין את ההיסטוריה של העולם המערבי.
הארכיונים האפוסטוליים של הוותיקן הופרדו מספריית הוותיקן במאה ה-17 בהוראת האפיפיור פאולוס החמישי, ונשארו סגורים לקהל הרחב, עד סוף המאה ה-19.
הגישה לארכיונים לאורך השנים

הגישה לארכיוני הוותיקן הייתה במשך שנים נחלת ידם של אנשי הכנסייה בוותיקן בלבד. לעיתים, ניתנה הגישה לחוקרים מבחוץ אך זאת רק באישור מיוחד ופרטני וכן אל כתבי יד ספציפיים בלבד. בשנות ה-70 של המאה ה-19 הונחה אבן הפינה הראשונה בפתיחתם של הארכיונים בתקדים שנוצר עבור ג'וזף סטיבנסון. סטיבנסון נשלח לוותיקן על ידי משרד החוץ הבריטי על מנת לחקור את תקופתו של מלך אנגליה הנרי ה-8 ובהמשך תקופות נוספות. בקשתו לבצע חיפוש כללי בארכיונים ביולי 1872 הייתה חסרת תקדים ולמרות שנתקלה במכשולים רבים, אושרה לבסוף באוקטובר של אותה השנה. בעקבות צירופי נסיבות פוליטיים נוספים, זכה סטיבנסון לגישה בלתי מוגבלת לארכיונים - דבר שלא זכה לו איש לפניו או אחריו. המקרה של סטיבנסון היה לצעד ראשון בפתיחתם של הארכיונים של הוותיקן.
ב-29 באוקטובר 2019 האפיפיור פרנציסקוס הורה במכתב מיוחד לשנות את שמם של הארכיונים ל"הארכיונים האפוסטוליים של הוותיקן"'.
הגישה לארכיונים לאורך השנים > הארכיון של האפיפיור פיוס ה-12 (2020)

מסמכים שמצאו בארכיון מאשרים כי הוותיקן ומוסדות כנסייה אחרים אמנם עזרו ליהודים במהלך מלחמת העולם השנייה, אך מיקדו את מאמציהם ביהודים שהוטבלו לנצרות קתולית.  כמו כן נחשף תפקידו המשפיע של יועץ האפיפיור אנג'לו דל'אקווה, בכיר שהמעיט בדיווחים על רדיפת היהודים של הנאצים.
הערות שוליים

↑  Owen Chadwick, 4, Catholicism and History: The Opening of the Vatican Archives, Cambridge : Cambridge University Press, 1978, עמ' 72 - 110
↑  Apostolic Letter in the form of Motu Proprio of the Supreme Pontiff Francis "L'esperienza storica", for the change of the name of the Vatican Secret Archive to the Vatican Apostolic Archive (22 October 2019) | Francis, w2.vatican.va
↑  Francis X. Rocca, Vatican’s Silence on Holocaust Was Shaped by Antisemitism and Caution, Archives Show, WSJ (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257982805171  BIBSYS: 90964964  BNE: XX119645  BnF: cb118659280 (data)  CiNii: DA06156851  GND: 1013819-5  ISNI: 0000 0001 2189 2130  LCCN: n50065668  NKC: kn20010710430  NLA: 36404641  NLG: 262247  RERO: 02-A000009223  SELIBR: 109027  SUDOC: 026406101  ULAN: 500308606  VcBA: 494/6476  VIAF: 154227577   WorldCat (עם VIAF): 154227577 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הונאת המידות

| --- | --- |

 מקרא:  פרק י"ט, פסוקים ל"ה–ל"ו; פרק כ"ה, פסוקים י"ג–ט"ו
 משנה:  מסכת בבא בתרא, פרק ה',  משניות י'–י"א
 תלמוד בבלי:  מסכת בבא בתרא, דף פ"ט, עמוד א' – מסכת בבא בתרא, דף צ', עמוד ב'
 משנה תורה:  משנה תורה לרמב"ם, הלכות גניבה, פרק ז'; משנה תורה לרמב"ם, הלכות גניבה, פרק ח'
 שולחן ערוך:  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רל"א
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לא תעשה רע"א; ספר המצוות, לא תעשה רע"ב; ספר המצוות, עשה ר"ח; ספר החינוך, מצווה רנ"ח; ספר החינוך, מצווה רנ"ט; ספר החינוך, מצווה תר"ב
הונאת המידות הן מצוות עשה ולא תעשה בעניין איסור הונאה במידות ומשקולות. מצוות אלו כוללת הן את עשיית המידות והמשקלות המזויפים, הן את השימוש בהם, והן את הונאת הלוקח בעת המדידה או המשקל.
מקור המצוות

מצוות הונאת המידות נשנו בשני מקומות בתורה, בפרשת קדושים ובפרשת כי תצא:
לֹא תַעֲשׂוּ עָוֶל בַּמִּשְׁפָּט בַּמִּדָּה בַּמִּשְׁקָל וּבַמְּשׂוּרָה. מֹאזְנֵי צֶדֶק אַבְנֵי צֶדֶק אֵיפַת צֶדֶק וְהִין צֶדֶק יִהְיֶה לָכֶם.
לֹא יִהְיֶה לְךָ בְּכִיסְךָ אֶבֶן וָאָבֶן גְּדוֹלָה וּקְטַנָּה. לֹא יִהְיֶה לְךָ בְּבֵיתְךָ אֵיפָה וְאֵיפָה גְּדוֹלָה וּקְטַנָּה. אֶבֶן שְׁלֵמָה וָצֶדֶק יִהְיֶה לָּךְ אֵיפָה שְׁלֵמָה וָצֶדֶק יִהְיֶה לָּךְ.
תופעת עיוות המידות והמשקולות הייתה נפוצה בזמן המקרא, וכך גם בזמן הנביאים. הנביא עמוס מוכיח את העם האומרים: ”מָתַי יַעֲבֹר הַחֹדֶשׁ וְנַשְׁבִּירָה שֶּׁבֶר וְהַשַּׁבָּת וְנִפְתְּחָה בָּר, לְהַקְטִין אֵיפָה וּלְהַגְדִּיל שֶׁקֶל וּלְעַוֵּת מֹאזְנֵי מִרְמָה”. גם בספר משלי מוקעת התופעה: ”תּוֹעֲבַת ה' אֶבֶן וָאָבֶן וּמֹאזְנֵי מִרְמָה לֹא טוֹב”.
בשנת 2021 נמצאה בחפירה ארכאולוגית משקולת בת שני גרה מהמאה ה-7 לפנה"ס השוקלת פי שלושה מכפי המצוין עליה, וכפי המשוער שימשה רמאים בשלהי ימי בית ראשון.
דיני המצוות

בהונאת המידות כלולים כמה מערכות דינים:
חומרי אבני המשקל והמידות: עליהם להיות מחומרים עמידים שאינם נשחקים (היינו משקולות של אבן קשה או זכוכית, ולא מבדיל, עופרת ומתכות אחרות שנשחקות), וכן באביזרי המדידה, שעליהם להיות יציבים וקשיחים.
אופן השקילה הנכון: מלבד חובת הדיוק במידות, כך גם יש למדוד ולשקול לפי האופן המקובל, ולא במידות קטנות או גדולות יותר, שבהן שכיח שייווצרו פערים.
החזקת מידות ומשקולות מזויפים: אסור להשהות ברשותו מידות ומשקולות מזויפות, מחשש שמא ישתמש בהן.
בתלמוד מסופר כי כאשר לימד רבי יוחנן בן זכאי דינים אלו, אמר: ”אוי לי אם אומר, אוי לי אם לא אומר; אם אומר - שמא ילמדו הרמאין, ואם לא אומר - שמא יאמרו הרמאין 'אין תלמידי חכמים בקיאין במעשה ידינו'”. לבסוף לימד את פרטי הדינים, בהסתמך על הפסוק ”כִּי יְשָׁרִים דַּרְכֵי ה' וְצַדִּקִים יֵלְכוּ בָם וּפֹשְׁעִים יִכָּשְׁלוּ בָם”.
דיני המצוות > אכיפה

בית הדין מצווה להעמיד ממונים שיפקחו ויאכפו את מרמי המידות, בהלקאה, קנס ושאר עונשים שביד בית הדין.
דיני המצוות > בפחות משווה פרוטה

לדעת ספר החינוך, בשונה משאר איסורי גזל, איסור הונאת המידות הוא אף בפחות משווה פרוטה. אמנם רבי ישעיה פיק ברלין פקפק בכך.
ראו גם

אונאה
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה תלמודית, כרך ל"ט, ערך מדות ומשקלות (השימוש), טור תכ"א ואילך