stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועדת שרים
דיון ציבורי

הקמת ועדת שרים בנוגע לנושא מסוים עשויה לעורר שיח ציבורי נרחב. כך לדוגמה סביב ההחלטה על הקמת ועדת השרים 2609 מיום 19.11.2007, לעניין מערך המילואים ומתן הטבות לחיילי מילואים פעילים. ועדת השרים בראשות שר הביטחון אישרה סל הטבות לחיילי המילואים, על פי ההחלטה והפרסומים שבאו אחריה.
ביקורת מסוג נוסף היא על עצם קיומו של ועדת שרים. כך היה במקרה של ועדת השרים לעניין מינהל אוכלוסין, אשר הוצע לבטל בהצעת חוק 3443605 בשנת תשס"ה - 2005, לעניין ביטול ועדת שרים לענייני מינהל אוכלוסין.
מטרתה של הצעת החוק היא לבטל את הוועדה, שנועדה לקבוע את מדיניותה של ישראל בתחום העלייה וההגירה. בישיבת ועדת הכנסת לענייני עלייה, אשר התקיימה בתאריך 9 בפברואר 2005, צוטט שר הפנים:
"זו שערורייה שהממשלה הקימה בעבר ועדת שרים לענייני מינהל אוכלוסין".
בין ההחלטות השנויות במחלוקת של ועדת השרים הניתן למנות את שלילת הזכות לביטוח לאומי מהורים קשישים.
רשימת ועדות השרים הנוכחית

להלן רשימת ועדת שרים הנוכחית תחת הממשלה ה-37:
| שם הוועדה | שם הוועדה | יושב-ראש |
| --- | --- | --- |
| 1 | ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-ביטחוני) | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 2 | ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (הקבינט החברתי-כלכלי) | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 3 | ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 4 | ועדת שרים לעניין אישור תוכניות פיתוח והצטיידות של מערכת הביטחון | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 5 | ועדת המשנה של ועדת השרים לביטחון לאומי לעניין ייצוא ביטחוני | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 6 | ועדת שרים לענייני הסדרת התיישבות ופיתוח כלכלי של החברה הבדואית בנגב | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 7 | ועדת שרים לעניין קידום שילובם בחברה הישראלי של אזרחי ישראל ממוצא אתיופי בחברה הישראלית | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 8 | ועדת שרים למאבק ביוקר המחיה | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 9 | ועדת שרים לענייני ירושלים רבתי | ראש הממשלה בנימין נתניהו |
| 10 | ועדת השרים למינויים בשירות החוץ | שר החוץ אלי כהן |
| 11 | ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום | שר הביטחון יואב גלנט |
| 12 | ועדת השרים לעניין מערך המילואים | שר הביטחון יואב גלנט |
| 13 | ועדת השרים למתן היתרים לפרסום | שר המשפטים יריב לוין |
| 14 | ועדת השרים לענייני חקיקה | שר המשפטים יריב לוין |
| 15 | ועדת שרים לתיקוני חקיקה | שר המשפטים יריב לוין |
| 16 | ועדת שרים לענייני מקרקעין, בנייה ודיור | שר הבינוי והשיכון יצחק גולדקנופף |
| 17 | ועדת השרים לענייני עלייה וקליטה | שר העלייה והקליטה אופיר סופר |
| 18 | ועדת שרים לקידום מעמד האישה | שרת המודיעין גילה גמליאל |
| 19 | ועדת שרים לפיתוח הנגב, הגליל והחוסן הלאומי | שר הנגב,הגליל והחוסן הלאומי יצחק וסרלאוף |
| 20 | ועדת שרים לענייני קבורה | השר לשירותי דת מיכאל מלכיאלי |
| 21 | ועדת שרים לחדשנות, מדע וטכנולוגיה | שר המדע והחדשנות אופיר אקוניס |
| 22 | ועדת שרים לענייני פנים, שירותים, תכנון ושלטון מקומי | שר הפנים משה ארבל |
| 23 | ועדת שרים לענייני סביבה ואקלים | השרה להגנת הסביבה עידית סילמן |
| 25 | ועדת השרים לענייני הפרטה | השר לשיתוף פעולה אזורי דודי אמסלם |
לקריאה נוספת

יעקב שץ, לקסיקון הממשל בישראל, רקע-אור, 1980
אמנון רובינשטיין, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, שוקן, 2005
הערות שוליים

↑  סעיף 31(ה) לחוק־יסוד: הממשלה
↑  יעקב שץ, לקסיקון הממשל בישראל, תל- אביב: רקע-אור, 1980, ע' 254
↑  יעקב שץ, לקסיקון הממשל בישראל, תל- אביב: רקע-אור, 1980, ע' 246
↑  יעקב שץ, לקסיקון הממשל בישראל, תל- אביב: רקע-אור, 1980, עמ' 245 -244
↑  הקמת ועדת שרים לעניין מערך המילואים ומתן הטבות לחיילי מילואים פעילים, החלטה מספר 2609 של ממשלת ישראל השלושים ואחת, משנת 2007, באתר של משרד ראש הממשלה
| ועדות שרים |
| --- | --- | --- |
| קבינטים | הקבינט המדיני-ביטחוני • הקבינט החברתי-כלכלי • קבינט הדיור  • קבינט העלייה והקליטה |  |
| נוספים | ועדת השרים לענייני חקיקה • ועדת השרים להצטיידות • ועדת השרים למתן היתר לפרסומים • ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום • ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי |  |
| בעבר | ועדת החמישה • המטבח • ועדת השרים להתיישבות • הקבינט לשוויון מגדרי • קבינט הקורונה • ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים |  |
זאב שרתוק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1877 תרל"ז פינסק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 בינואר 1949 (בגיל 72 בערך) י"א בטבת תש"ט תל-אביב, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות טרומפלדור 
 
זאב שֶרְתוֹק (צֶ'רְטוֹק) (1877 –  12 בינואר 1949) היה מאנשי העלייה השנייה ומראשוני תל אביב.
ביוגרפיה

זאב ולדימיר (וולודיה) שרתוק נולד בעיירה פינסק שבפלך מינסק, בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום בבלארוס), ליהודה לייב ויהודית, בת דב קוסובסקי. קיבל חינוך מסורתי וכללי. התיישב בחרסון, שם עסק בפעילות ציונית. נישא לחנה (אנה), בת בוריס רזניקוב מחרסון.
בשנת 1906 עלה לארץ ישראל, יחד עם אחיו יעקב שרתוק, אחותו גוטה, בעלה ברוך קטינסקי ומשפחותיהם. עם הגיעם לארץ התגוררו בשכונת עג'מי ביפו. כעבור זמן התיישבו שלוש המשפחות לבית שרתוק בכפר עין סיניא הסמוך לרמאללה. מטרתן הייתה לייסד התיישבות עברית, אך הן נותרו מתיישבים יהודים בודדים באזור. בשנת  1908 עזבו שלוש המשפחות את עין סיניא אל ירושלים, וכעבור זמן קצר עבר עם אחיו, אחותו ומשפחותיהם לתל אביב והיה מהמשתכנים הראשונים בשכונת אחוזת בית.
יחד עם אחיו יעקב שרתוק הם בנו את ביתם בשדרות רוטשילד 23 בתל אביב (כיום מוזיאון ההגנה). עסק בגאולת קרקעות, והיה מגואלי אדמות חולון ושכונת נווה שאנן. הקים חברה לקבלנות בניין בשם "השחר" יחד עם גיסו ברוך קטינסקי, יחזקאל דנין ומרדכי מקוב מרחובות. החברה התקיימה עד שנת 1926. יזם את הקמת אגודת "אחדות" ביפו במטרה לקרב בין בני הנוער הספרדי והאשכנזי. פרסם מאמרים כלכליים בעיתונות. 
היה נשוי לחנה לבית רזניקוב ולהם היה בן אחד בשם דב (דיקה) שרתוק שנולד בשנת 1909.
בשנות ה-40 נשא בנם דב לאישה את שרה יבלסון, בתם של צבי וחוה יבלסון, מראשוני העלייה השלישית שהחזיקו מסעדה ברחוב הרצל.
נפטר בתל אביב בשנת 1949, ונקבר בבית הקברות טרומפלדור.
חוויית משתמש

חלק מתהליך פיתוח חוויית המשתמש כולל צפייה בדפוסי השימוש של משתמשים שונים במערכת
חוויית משתמש (מאנגלית: UX, קיצור של User Experience) היא החוויה שחווה משתמש קצה בזמן פעילותו במערכת (כגון אתר, תוכנה ואפליקציה), מוצר או שירות. חוויית המשתמש משיקה ומושפעת מממשק משתמש (UI).
רקע

את המונח "חוויית משתמש" טבע לראשונה דונלד נורמן (Donald Norman) באמצע שנות ה-90. בעבר התייחסו בעיקר לממשק משתמש - UI, הממשק בין הטכנולוגיה לאדם לצורך השגת מטרה כלשהי, אך בשנים אלו חלחלה ההבנה כי ממשק המשתמש מהווה רק אספקט מסוים מתוך עולם חוויית המשתמש המתייחס גם לעיצוב, ארכיטקטורת המידע, אסטרטגיה, שיווק וטכנולוגיה וגם להיבטים רגשיים, אנושיים ותחושתיים. תפקידו של מעצב חוויית משתמש הוא ליצור חווית שימוש מוצלחת ומותאמת עבור המשתמשים, כאשר תהליך העיצוב מבוסס מחקר וניתוח נתונים ומתייחס למכלול האספקטים של המוצר. חוויית משתמש טובה יכולה לחסוך מאמצי הטמעה והשקעה בפעילות ניהול ידע לעידוד השימוש וניהול השינוי. בשנים האחרונות תחום חוויית המשתמש הפך למשמעותי בכל פתרון מחשובי בכלל, ופתרונות ניהול ידע בפרט, ונתפס כמרכיב קריטי והכרחי (Critical Success Factor).
מחקר משתמשים

עיצוב חווית משתמש מתבסס על מחקר ומתודולוגיות בתחומי אינטראקציית אדם מחשב (מאנגלית: HCI קיצור של Human-computer interaction) ועיצוב מכוון משתמש (מאנגלית:UCD קיצור של user-centered design). אחד השלבים הראשונים והחשובים בתכנון והגדרת מוצר או פתרון, הוא ניתוח קהל היעד והגדרת הבעיה. במטרה להבין מי הם משתמשים, כיצד הם נוהגים ומהם צורכיהם הרלוונטיים, יש לבצע "מחקר משתמשים". אחת הפרקטיקות הנפוצות במסגרת מחקר המשתמשים היא בניית פרסונות, כלומר הגדרת דמויות שמייצגות חלקים שונים מקהל היעד. על ידי הגדרת דמויות אלו ניתן להבין טוב יותר מיהם המשתמשים, מה מעסיק אותם ומה הם צריכים מהמוצר או השירות. בשלבים ראשוניים של מוצר חדש, אפשרי לבנות פרסונות אד הוק מומצאות, המבוססות על השערות בלבד, אך בשלב מתקדם יותר, חשוב לתקף ולבסס את הפרסונות על נתונים אמתיים, אותם ניתן לאסוף מתוך ראיונות, קבוצות מיקוד, שאלונים, תצפיות, נתוני אנליטיקס ועוד. לאחר גיבוש הפרסונות נהוג לנסח "סיפורי משתמש" (User Stories) או “תסריטי משתמש” (User Scenarios) על מנת להבין אילו פעולות הפרסונות ירצו לבצע באמצעות המוצר או השירות, באיזו תדירות ובאילו סיטואציות. בשלב הבא, את "סיפורי המשתמש" נפרוט ל"תרחישי משתמש" אשר יתארו את האינטראקציה של המשתמש עם הממשק צעד אחר צעד עד להשגת היעד.
אחד האנשים שתרם להכרת והבנת המושג "חוויית משתמש" ומשמעותו הוא סטיב ג'ובס, אשר התבסס על ממשק משתמש גרפי בעת פיתוח המחשב האישי "מקינטוש".
מרכיבי חוויית משתמש

שמישות - Usability: הפונקציות הקיימות באתר וקלות התפעול שלהן (ביצוע פעולות, הזנת תוכן, קבלת משוב מתאים מן המערכת).
אסתטיות - UI: המראה הכללי של ממשק המשתמש, מידת היותו נעים לעין, שימוש באלמנטים גרפיים כגון, צבעים, צורות, פונטים וכו' שיהיו אסתטיים עבור המשתמש.
תנועה ואינטרטרציה - Feel & Motion: אנימציה היא טרנד שלא ניתן להתעלם ממנו ומעניקה למשתמש זרימה טבעית ואינדיקציות קוגניטיביות למה קרה במסך. בין אם במעברים חלקים בין תצוגות ובין אם כחלק מרכזי מאופי המוצר.
אמינות: העברת מידע מהימן למשתמש והימנעות מטעויות או הטעיות.
נגישות: יצירת ארכיטקטורת מידע המתאימה לדרך בה המשתמש חושב או מחפש מידע באתר.
שמישות (Usability) כמרכיב קריטי בחוויית משתמש (UX)

שמישות מורכבת מ-5 מרכיבים עיקריים:
לימודיות (Learnability): כמה קל למשתמשים לבצע מטלות פשוטות ברגע שנתקלו בפעם הראשונה בממשק?
יעילות (Efficiency): ברגע שמשתמשים למדו את הממשק כמה מהר הם מסוגלים לבצע מטלות?
זכירות (Memorability): כאשר משתמשים חוזרים למערכת אחרי פרק זמן ללא שימוש בה, כמה קל להם לרכוש מיומנות חוזרת?
שגיאות (Errors): כמה שגיאות משתמשים מבצעים, כמה חמורות השגיאות וכמה קל לתקן את השגיאות?
סיפוק (Satisfaction): מהי מידת האהדה שמשתמש רוחש למערכת?
השמישות למעשה מגדירה כיצד הממשק מאפשר לבצע את העבודה לשמה נועד בצורה קלה נוחה ונעימה, דהיינו מגדיר למעשה את החוויה הבסיסית של המשתמש. ממשק בעל ציוני שמישות נמוכים, בהכרח יפיק חוויית משתמש לא טובה.
שימוש בפרקטיקות UX בתחום החינוך

תחום החינוך נתפס כאיטי ומסורבל בכל הנוגע לאימוץ אסטרטגיות הוראה מבוססות נתונים ופיתוח פרקטיקות למידה מותאמות, לצורך שיפור החוויה החינוכית. בשל היעילות המוכחת של מתודולוגיות UX בכל הנוגע למחקר, ייצוג נתונים, ניסוח מסקנות ויישומן, נראה כי קיים עניין בתחום החינוך, בכל הנוגע לשימוש בעקרונות אלו. עניין הנסוב בעיקר סביב נושאים כמו ניתוח מידע לימודי, התאמת תוכניות לימודים ופדגוגיות תוך שיפור ההבנה של צורכי התלמידים וההוראה, תקשור ממצאים מחקריים בפני מקבלי החלטות לצורך ביצוע שיפורים, פיתוח אינטראקציות טכנולוגיות לימודיות ועיצוב שירותי מידע יעילים.
ראו גם

ממשק משתמש
חשיבה עיצובית
לקריאה נוספת

ROM מאמרים בנושא חוויית משתמש
Minichiello, A., Hood, J. R., & Harkness, D. S. (2018). Bringing user experience design to bear on STEM education: A narrative literature review. Journal for STEM Education Research, 1(1), 7-33.
הערות שוליים

1 2 3 4  Angela Minichiello, Joel R. Hood, Derrick Shawn Harkness, Bringing User Experience Design to Bear on STEM Education: A Narrative Literature Review, Journal for STEM Education Research 1, 2018-12-01, עמ' 7–33 doi: 10.1007/s41979-018-0005-3
↑  דקלה, איך מגדירים פרסונה? | Uniq UI יוניק יו איי, באתר יוניק יו איי
חלוקה של חוויית המשתמש לשלושה רכיבים עיקריים - מראה, תחושה ושימושיות
הקינטוש

הקינטוש למחשב נייד תוצרת לנובו
הקינטוש (Hackintosh) הוא הליך התקנת מערכת ההפעלה של אפל על מחשבים שאינם מתוצרתה של חברת אפל (לא בתוך מערכת הפעלה אחרת, כמו בווירטואליזציה). מהלך זה החל לראשונה מגרסה 10.4, כשמחשבים מתוצרת אפל החלו להתבסס על מעבדים מתוצרת אינטל, ולא על מעבדי PowerPC (או, בקצרה, PPC), כפי שהיה נהוג לפני גרסה זו. שם זה נובע מהצירוף מקינטוש (שמה המורחב של מערכת ההפעלה שאפל מייצרת) ושל המילה האק (באנגלית: hack). זאת מכיוון שמערכות ההקינטוש מהוות גרסה מיוחדת (או גרסה רגילה שכוללת התאמות כלשהן, דוגמת דרייברים מיוחדים לחומרת המחשב, או קרנל ספציפי) למחשבים שאינם מותאמים למערכת ההפעלה של אפל – macOS, על מנת שיפעלו בהם כמו במחשב אפל מן המניין.
הקינטוש Yosemite-OS X Yosemite במחשב שולחני
הפצות > Niresh

זוהי הפצה של OS X שהחלה מגרסת Lion‏ – 10.7.5, והוציאה גרסאות גם ל-Mountain Lion (בגרסאות 10.8, 10.8.2 ו-10.8.5) וכן ל-Mavericks‏ (בגרסה 10.9).
בשנת 2015 יצאה גרסה המבוססת על גרסת 10.10 של macOS הנקראת Yosemite Zone. ההפצה יצאה בגרסאות 10.10.0 ו-10.10.1 של OS X Yosemite. כמו כן, בשנת 2017 הוציאה החברה הפצה המבוססת על macOS Sierra בגרסה 10.12.3.
בשנת 2018 יצאה גרסה המבוססת על macOS High Sierra‏ בגרסה 10.13. בהמשך יצאה גם גרסת המבוססת על macOS Mojave, וכן אחת המבוססת על macOS Catalina בגרסה 10.15.
מפתח הפצות אלו עומד גם מאחורי פיתוח הכלי MacPwn, המאפשר התקנת גרסה מקורית של מק על מחשב רגיל (ולא באמצעות הפצות שונות).
מרבית הגרסאות נקראות עם שם המפתח בתחילה (לדוגמה Niresh Mojave), אך לעיתים ניתן למצוא גם שם אחר – שם גרסת מערכת ההפעלה בצירוף המילה Zone (לדוגמה: Yosemite Zone).
האתר נסגר ב-19 ביולי 2020 אך ההפצה עדיין קיימת ברשת וניתנת להורדה.
הפצות > iATKOS

הפצה של OS X שהופצה עד היום בחמש גרסאות (החל מ-iATKOS M, המבוססת על Mac OS X Mavericks, ההפצות אינן בחינם) :
iATKOS v7 – מבוססת על גרסת Leopard 10.5.7.
iATKOS s3 – מבוססת על גרסת Snow leopard 10.6.3.
iATKOS L2 – מבוססת על גרסת Lion 10.7.2.
iATKOS ML2 – מבוססת על גרסת Mountain Lion 10.8.2.
iATKOS M – מבוססת על גרסת Mavericks 10.9.1.
iATKOS Y – מבוססת על גרסת 10.10.1 Yosemite.
iATKOS EC – מבוססת על El Capitan 10.11.5.
iATKOS SR – מבוססת (נכון לאפריל 2017) על Sierra 10.12.3.
הפצות > Mac OSx Hazard

זוהי הפצה של OS X שקיימת עבור ארבע גרסאות של OS X:
עבור גרסת 10.6.2–10.6:Snow Leopard (את הגרסה ניתן לבחור בהתקנה מותאמת אישית, ניתנת אופציה לשדרוג).
גרסת 10.6.2:Snow Leopard (גרסת Server): מערכת הפעלה לשרתים.
גרסת 10.6.6:Snow Leopard.
גרסת 10.8: Mountain lion.
להפצה זו אין גרסאות עבור גרסאות macOS חדשות.
לצד הפצות אלו היו בעבר הגרסאות שהוציא בעבר המפתח JaS והפצות נוספות דוגמת iDeneb, Kalyway ו-iPC.
הקינטוש למחשבים עם מעבדים של AMD

בניגוד לדעה הרווחת, ניתן להתקין את OS X גם על חלק מהמחשבים בעלי מעבדי AMD, אך הליך זה סבוך יותר מבמחשב עם מעבד אינטל (כאשר לא משתמשים בהפצות שנועדו למעבדים אלו). הפצות כאלו הן למשל ההפצות של Hackintosh Zone (לשעבר Niresh), שרובן ככולן תומכות במעבדים אלו, או באמצעות שימוש בקרנלים מיוחדים. כמו כן, במידה ורוצים לשדרג את המערכת, זהו דבר קשה גם כן (כיוון ששדרוג המערכת דרך ההגדרות, כמו בכל מחשב מק, לא יעבוד כראוי במחשבים מסוג זה), ועדיף לחכות לגרסה הבאה של הפצה מתאימה למעבדים אלו.
הקינטוש באמצעות גרסה מקורית של מק

בנוסף להפצות, ניתן גם להתקין את OS X על מחשב רגיל גם באמצעות התקנת מק רגילה: ניתן להשתמש בהתקנת המק הרשמית (כדי לעשות זאת יש להעלות את ההתקנה באמצעות bootloader (שכבר כלול בהפצה), כגון iboot,‏ Chameleon, ‏Chimera, ‏Clover או שימוש בתוכנות Unibeast ,MacPwn או MyHack (שמאפשרות לצרוב התקנת מק לתוך דיסק און קי, ומוסיפות bootloader בעצמן).
התקנת macOS על מחשבי מק שלא נתמכים רשמית עוד

באמצעות כלים שונים, דוגמת אלו של המפתח dosdude1 או MacPostFactor, ניתן להתקין גרסאות של מערכת ההפעלה על מחשבי מק שכבר לא מקבלים עדכונים על ידי אפל. אמנם מדובר בחומרה של אפל, אך לעיתים בשל עדכונים שונים שמחילה אפל ייתכן שהחומרה לא תיתמך לגמרי ויהיה צורך בשימוש בטלאי תוכנה שונים לשם קבלת מערכת הפעלה מתפקדת במלואה במידת האפשר. במקרים מסוימים אף ייתכן כי עדיין תהיה חומרה שלא תיתמך, היות שאי אפשר לייצר טלאי תוכנה עבורה.
macOS בווירטואליזציה

ניתן להתקין את macOS בווירטואליזציה באמצעות שימוש בתוכנות דוגמת VirtualBox, Vmare Player או Vware Workstation (למרות שאף אחת מהן אינה תומכת בכך באופן רשמי). לעיתים זוהי אף הדרך הקלה ביותר להתקין מערכת הפעלה זו על מחשב שאינו מתוצרת אפל, למרות שכמו כל מערכת הפעלה בווירטואליזציה, היא עלולה להיות איטית יותר מכזו המותקנת על המחשב עצמו, כיוון שהיא משתמשת רק בחלק מהמשאבים של המחשב, דבר אשר עלול להיות בעייתי במקרים של כמות RAM מועטה או מעבד לא חזק במיוחד.
חוקיות

יצירת הקינטוש היא דבר המנוגד להסכמי הרישיון של אפל לגבי מערכת ההפעלה macOS, שלהם כל משתמש במערכת ההפעלה צריך להסכים לפני השימוש במערכת ההפעלה. בכל הנוגע לשימוש בעותקים של מערכת ההפעלה (הן העותק המותקן על מחשב שנקנה והן עותק שמורד מהחנות של אפל), ישנה התייחסות אך ורק למחשבים מתוצרת אפל.
מעבר לארכיטקטורת ARM

מעברה של אפל לשימוש במעבדי ARM במקום מעבדי אינטל עשוי להשפיע על תחום ההקינטוש, שכן המעבר למעבדי ARM מעיד גם על סיום התמיכה של אפל במחשבים עם מעבדי אינטל, במסגרת מעבר שאמור להימשך שנתיים. עם זאת, בהשוואה למעבר ממעבדי PowerPC למעבדי אינטל בשנת 2005, התמיכה באלה הראשונים נמשכה עד לשנת 2009, ארבע שנים לאחר תחילת המעבר ושלוש שנים לאחר סיום מכירת מחשבים מבוססי PowerPC.
ראו גם

OS X
מקינטוש
אפל
הערות שוליים

↑  פירוש המילה הקינטוש בויקימילון האנגלית
↑  ככתוב בדף ההורדה של ההפצה
↑  מדריך התקנה להפצה
↑  Niresh Mojve, מתוך אתר ההפצה
↑  Niresh Catalina, מתוך אתר ההפצה
↑  Installing Hackintosh/OSx86 10.4.8 on Your PC!, מתוך אתר instructables.com
↑  macOS Mojave Patcher, מכליו של המפתח dosdude1 המאפשרים התקנת גרסאות macOS על מחשבי מק ישנים
↑  מדריך להתקנת הגרסה החדשה ביותר של macOS, macOS Sierra באמצעות VirtualBox
↑  על חוקיות הקינטוש, ספטמבר 2018
↑  רישיון השימוש ל-macOS Mojave
↑  Apple's new Mac Mini is killing my Hackintosh, מתוך אתר CNET
↑  Will Apple Silicon kill the Hackintosh? The odds against a self-built MacOS Arm computer, מתוך אתר ZDNet
ויליס אמריקאר

| --- | --- |

ויליס אמריקאר קופה
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ויליס
 שנות ייצור:  1937–1942
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מודל קודם:  ויליס 77
 מודל אחריו:  ויליס הארו
 פלטפורמה:  מנוע קדמי
 אורך:  4,318 מ"מ  (דגם קופה)
 משקל:  959.8 - 1,139.4  ק"ג (דגם קופה)
 בסיס גלגלים:  2,642 מ"מ (דגם סדאן)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים,  2,433 סמ"ק המפיק 66.5 כ"ס
ויליס אמריקאר (באנגלית Willys Americar) היא מכונית משפחתית, 4 דלתות, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב ה-אמריקאית "ויליס" (Willys-Overland Motors)  בין השנים 1937–1942.בנוסף לדגם המשפחתי, דגם ה-"ויליס אמריקאר" יוצר במספר גרסאות נוספות: סטיישן, טנדר ו-2 דלתות הרדטופ.
בשנת 1941 נמכרו 22,000 יחידות מהדגם.
בשנת 1942 נמכרו 7,000 יחידות. מחיר היחידה היה 630 דולר.
בין מפתחי הדגם היה ג'וזף וו. פרייזר.
גרסאות "ויליס אמריקאר"

Speedway  - (תצורת סדאן, תצורת קופה)
DeLuxe  -(תצורת סדאן, תצורת קופה)
Plainsman  - (תצורת סדאן, תצורת קופה)
DeLuxe three-door woody wagon - (סטיישן)
תצורות "ויליס אמריקאר"

4 דלתות - סדאן
2 דלתות - הרדטופ (קופה), 2 מושבים
3 דלתות - סטיישן
2 דלתות - טנדר
תמונות

ויליס אמריקאר, שנת 1938 בגרסת טנדר
ויליס אמריקאר, סדאן, 4 דלתות, שנת 1940
ויליס אמריקאר, שנת 1940
ויליס אמריקאר, שנת 1941 בגרסת טנדר
ויליס אמריקאר, שנת 1938 בגרסת טנדר
ויליס אמריקאר, שנת 1941 בגרסת טנדר - מבט לתא הנהג
ויליס אמריקאר (צולם ב- קובה)
ויליס אמריקאר
ויליס אמריקאר, בגרסת טנדר
ויליס אמריקאר קופה, 2 מושבים
לקריאה נוספת

ויליס אמריקאר 1941-1942 ( The People's Car — The 1941 & 1942 Willys Americar
By Chris Ritter
)
הערות שוליים

↑  דגמי חברת ויליס
↑  ויליס אמריקאר
↑  ויליס אמריקאר קופה 1941-1942
זאב שרון

| --- | --- |

זאב שרון
 לידה:  22 באפריל 1954 (בן 70) תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  ישראל
 השתייכות:  ציונות דתית
 תפקידים נוספים:  ראש המכינה הקדם-צבאית "חיבת ציון" ראש עמותת ארזי הלבנון
 
הרב זאב שרון (נולד ב-22 באפריל 1954) הוא רב, סופר ומחנך, משמש כראש המכינה הקדם-צבאית “חיבת ציון" ביפו.
ביוגרפיה

הרב שרון נולד בתל אביב. אביו, אליעזר סודיט, היה מפקד באצ"ל. עקב השליחויות הרבות של אביו, עברה ילדותו של זאב בנדודים שבמסגרתם שהה שש שנים בצרפת. את כיתות י"א-י"ב עשה בקיבוץ ניר עם. באותה תקופה ארגנה התנועה הקיבוצית 'חוגי מדינה' לבני הקיבוצים, שכללו לימודי דת, ובמסגרתם הכיר את הרב חיים דרוקמן.
עם גיוסו לצה"ל (לאחר שנפל מקורס טיס) התנדב לצנחנים ועבר הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר ולחם במלחמת יום הכיפורים. לאחר שהשתחרר מן הצבא ערך טיול ממושך בדרום אמריקה. עם שובו לישראל החל הרב זאב שרון ללמוד במכון מאיר בירושלים. לאחר כשנה עבר ללמוד בישיבת מרכז הרב שבה למד כ-10 שנים. במקביל לימד במכון מאיר. הרב שרון היה מראשוני היישוב בית-אל ב' ושימש רכז ביטחון בהתנחלות במשך כ-10 שנים. הוא שימש רב בבית ספר בירושלים ובתל אביב במשך 20 שנה, יזם שיעורי תורה בדירה ליד כיכר המדינה בתל אביב לקהל הרחב, הצטרף לתנועת "ראש יהודי", והיה חלק מצוות ההקמה של העיתון מקור ראשון. הוא הוציא שני ספרי רומן עלילתיים: "שניים אחרי המלחמה" ו"בניחוח חדש".
עד שנת 2020 עמד הרב שרון בראש המכינה הקדם-צבאית בשילה שבחבל בנימין (המכינה שכנה בעבר במעלה-אפרים שבבקעת הירדן).
ביוני 2020 הקים הרב שרון שתי מכינות קדם צבאיות ביפו, ועומד בראש אחת מהן ששמה "חיבת ציון".
הרב שרון נשוי לאסנת, טוענת רבנית ועורכת דין, ואב לשבעה - ביניהם יוני שרון.
ספריו

שניים אחרי המלחמה, הוצאת ספריית בית אל.
בניחוח חדש, הוצאת "ספריית בית אל", 1994.
חדר איימס

המבנה הייחודי של חדר איימס יוצר אשליה אופטית
אדם צועד בחדר איימס ונראה כאילו הוא משנה את גודלו
חדר איימס (באנגלית: Ames room) הוא חדר בעל מבנה מעוות, היוצר אשליה אופטית, המשבשת את תפיסת העומק של האדם הצופה בו מבחוץ כמו גם גורמת לו לתפוש באופן שגוי את גודלם של עצמים, המוכנסים לחדר. החדר נקרא על שם מתכננו אדלברט איימס הבן.
אופן היווצרות האשליה

באופן כללי הגודל של התמונה הנוצרת על הרשתית, בעקבות האור המוחזר מגירוי מסוים, מושפעת מהמרחק שלו ביחס לצופה. התפתחות של קביעות תפיסתית בנוגע לגודלם של עצמים מתגבשת בשנים הראשונות לחיים ומאפשרת לילד להבין שכשעצם מסוים מתרחק הוא שומר על הגודל שלו למרות שהוא נראה קטן יותר.
הצופה מביט אל החדר, דרך חרך, המאפשר ראייה בעין אחת בלבד וכך מקשה על תפיסת העומק. האשליה של חדר איימס נוצרת בעקבות הנחה מוטעית של הצופה, כי החדר הוא בצורת תיבה או קובייה, כמקובל. אלא שלמעשה רצפת החדר הזה היא בצורה של טרפז ישר-זווית והמרחק בין הרצפה לתקרה הולך וגדל עם ההתקרבות אל הבסיס הגדול של טרפז הרצפה.
כלומר, הצופה מניח ששני חלקי החדר נמצאים במרחק שווה ממנו ולכן מפרש את גודל העצמים באופן מוטעה. כתוצאה מכך, עצמים הנמצאים בחלק המרוחק יותר של החדר נתפסים כקטנים יותר מגודלם הממשי ביחס לעצמים הנמצאים בצדו הקרוב יותר של החדר.
תפאורני תעשיית הקולנוע משתמשים בחדרים כאלו כדי ליצור אשליה, לפיה גובהן של הדמויות בעלילה שונה מגובהם של השחקנים, שלוהקו עבור הסרט. לדוגמה, אם אחת הדמויות דמות גמד או דמות ענק, כל השחקנים יכולים להיות בגובה דומה. התפאורה תגרום להם להיראות בגבהים שונים.
ראו גם

חלון איימס
הערות שוליים

↑  Read, J. C. (2012). Visual Perception: Understanding Visual Cues to Depth. Current Biology, 22(5), R163-R165.
ויליס אירו

| --- | --- |

ויליס אירו, שנת 1954
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ויליס
 שנות ייצור:  1952–1955 (ארצות הברית), 1960–1971 (ברזיל
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית  ברזיל ברזיל
 מודל אחריו:  ויליס אמריקאר
 פלטפורמה:  מנוע קדמי
 אורך:  4,821-4,592 מ"מ
 רוחב:  1,830 מ"מ
 גובה:  1,520 מ"מ
 משקל:  1,316-1,216 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,743  מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים,  2,199 סמ"ק המפיק 72 כ"ס 6 צילינדרים,  2,638 סמ"ק המפיק 75 כ"ס, 90 כ"ס, 132 כ"ס   6 צילינדרים,  3,703 סמ"ק המפיק 115 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות  תמסורת ידנית - 3 מהירויות +  הילוך בורר overdrive   תמסורת אוטומטית - 4 מהירויות (מסוג Hydramatic)
 מעצב:  Philip Wright
ויליס אירו (באנגלית: Willys Aero) היא מכונית משפחתית, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב האמריקאית "ויליס" (Willys-Overland Motors).
ויליס אירו יוצרה בארצות הברית בין השנים 1952–1955, ובברזיל, בין השנים 1960-1971.
גרסאות ויליס אירו

סדאן - 4 דלתות
סדאן - 2 דלתות
הרדטופ - 2 דלתות
סדרות "ויליס אירו"

Aero Lark 652 (שנת 1952)
Aero Wing 652 (שנת 1952)
Aero Ace 652 (שנת 1952)
Aero Eagle 652 (שנת 1952)
Aero Lark 675 (שנת 1953)
Aero Heavy Duty 675 (שנת 1953)
Aero Falcon 675 (שנת 1953)
Aero Ace 685 (שנת 1953)
Aero Eagle 685 (שנת 1953)
Aero Lark 654 (שנת 1954)
Aero Ace 654 (שנת 1954)
Aero Ace 6-226 (שנת 1954)
Aero Eagle 654 (שנת 1954)
Aero Eagle 6-226 (שנת 1954)
Custom 6-226 (שנת 1955)
Ace 6-226 (שנת 1955)
Bermuda 6-226 (שנת 1955)
תמונות

ויליס אירו
ויליס אירו, שנת 1955
ויליס אירו, שנת 1955
ויליס אירו, שנת 1953 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
ויליס אירו, שנת 1952
ויליס אירו
ויליס אירו, שנת 1962
ויליס אירו, 2 דלתות
ויליס אירו, שנת 1953
ויליס אירו
לקריאה נוספת

ויליס אירו - תמונות (willys-aero-customer)
הערות שוליים

↑  ויליס אירו brasilianische Seite zu den dortigen Modellen
↑  ויליס אירו איגל 1952-1954
↑  ויליס אירו פאלקון 1953
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007394399805171  LCCN: sh2016000466
זאב שניר

| --- | --- |

זאב שניר, 2019
 לידה:  1955 (בן 69 בערך) קריית עמל, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד יחידה 108  ראש להק הציוד
 פעולות ומבצעים
 מלחמת יום כיפור, מלחמת לבנון השנייה
 תפקידים אזרחיים
 עוזר שר הביטחון להתגוננות משרד הביטחון ראש הוועדה לאנרגיה אטומית
 
זאב שניר (נולד בשנת 1955 לערך) הוא איש ביטחון ישראלי, ששימש כראש הוועדה לאנרגיה אטומית בשנים 2015–2022. קודם לכן כיהן כעוזר שר הביטחון להתגוננות וראש האגף לאמצעים מיוחדים במשרד הביטחון וכראש להק הציוד בחיל האוויר בדרגת תת-אלוף.