יוטיוב
מדיניות קהילת יוטיוב > הערות ותגובות מצד משתמשי האתר

רוב סרטוני הווידאו מאפשרים למשתמשי האתר לרשום הערות ותגובות אודותיהם. עובדה זו הסבה את תשומת לבם של גופים שונים, באשר לאופיין השלילי. הדבר התבטא הן בתוכנן של התגובות והן באופן הצגתן הוויזואלי. ב-2006, שיבח המגזין "טיים" את "Web 2.0", במסגרתו נכלל גם אתר יוטיוב. המגזין ציין, כי יוטיוב מאפשרת "קיום קהילה ושיתוף בין חבריה- בקנה מידה חסר תקדים". עם זאת, לצד המילים הטובות, ביקר המגזין בחריפות את אופי וניסוחי התגובות באתר, בכתבו כי: "יוטיוב מנצלת את טיפשותם של משתמשי האתר, אך בד בבד- גם את תבונתם. חלק מהתגובות ביוטיוב גורמות לך להזיל דמעות על עתיד האנושות רק מלקרוא אותן בעצמך; תגובות שכוללות ניבולי פה, כמו גם ביטויי שנאה, עירומה ויוקדת- ללא רחם". ב-2009, תיאר עיתון "הגרדיאן" את הערות משתמשי האתר, בכתבו:
[ההערות] ילדותיות, אגרסיביות, בעלות שגיאות כתיב, בעלות צביון סקסיסטי והומופובי, נעות על הגבול שבין פריקת זעם והבעת תחושות נקמה בנוגע לתוכן המוקרן בסרטוני הווידאו- ובין מתן תיאור מפורט, אך חסר תכלית, המלווה בראשי התיבות "lol". בסופו של עניין, ההערות הכתובות באתר יוטיוב מהוות חממה לדיונים ילדותיים ובורות נטולת בושה, כאשר לעיתים מופיע, בין כל ההערות חסרות השחר- ניצוץ של שנינות, הזוהר והמאיר את כל האופל הזה.
בספטמבר 2008, העיר עיתון ה"דיילי טלגרף", שיוטיוב הייתה "ידועה לשמצה" בשל "מספר תמורות חולניות ומשלהבות יצרים, הקשורות בחומרת ההערות הנכתבות באתר שלה- יותר מאשר חומרתן של תגובות והערות הנכתבות באתרים אחרים, ברשת האינטרנט כולה". עם זאת, ציין העיתון לטובה את התוסף "Comment Snob", המסנן תגובות "בלתי רצויות", מתוך כלל התגובות הנכתבות עבור סרטון מסוים באתר, וכינה אותו "קטע תוכנה, החוסם פּוֹסְטִים (תגובות/הערות) חצופים, בעלי שגיאות כתיב רבות". באפריל 2012, ציין העיתון "הפינגטון פוסט" ש"מציאת הערות באתר יוטיוב, שעשויות להיות מוגדרות "פוגעניות, טפשיות וגסות", בהתאם לנורמות החברתיות שקבע הרוב המכריע של משתמשיו- עשויה להיות קלה למדי"
.
ב-6 בנובמבר 2013, השיקה גוגל מערכת לניטור ובקרת הערות, שהותאמה במיוחד עבור Google+ ("גוגל פלוס"). מערכת זו חייבה את כל משתמשי יוטיוב לפתוח חשבון ב־Google+ ולהיכנס אליו, בטרם יוכלו לרשום תגובות לסרטונים באתר יוטיוב- בהם צפו. הסיבה הרשמית לשינוי מדיניות זו של גוגל הייתה: "מתן ליוצרי תכנים כוח והשפעה רבים יותר, על מנת למתן ולחסום תגובות שאינן ראויות; כך יוכלו יוצרי תכנים אלה להשמיע קולם ולהטביע את חותמם, באמצעות מתן ביקורת שוטפת אודות ציפיותיהם ממשתמשי האתר, דהיינו: קביעת רף האיכות של הסרטונים המועלים אליו, כמו גם רף התגובות הנרשמות על ידם. באמצעות המערכת החדשה חודש ההיתר, המאפשר למשתמשים לכלול הפניות (קישורים/"לינקים") לכתובות אינטרנט חיצוניות בתגובותיהם (הפניות לכתובות אתרים, שאינם אתר יוטיוב); זאת, לאחר שהונהגה בעבר מדיניות הגורסת, כי תגובות המכילות קישורים אלה- תיחסמנה או תוסרנה, בעקבות שימוש לרעה בתכונה זו- מצד משתמשי האתר. בעוד כוונותיה של גוגל עם יצירת המערכת החדשה היו טובות, היו גם כאלו שלא היו שבעי רצון מהמהלך. אחד המתנגדים הבולטים לתוכנית זו היה גַ'אווֶד קַארִים, אחד ממייסדי יוטיוב. בערוץ היוטיוב שלו, תהה קַארִים על מהות החלטה זו, והביע את דעתו השלילית כלפיה, בכתבו: "מדוע לעזאזל עליי להיות בעל חשבון בגוגל פלוס, רק כדי להגיב (תגובה עלובה) לסרטון וידאו בו צפיתי?"
ההצהרה הרשמית של יוטיוב בדבר השקת המערכת החדשה "זכתה" לקבל 20,097 הצבעות של "לא אהבתי" ("Dislike"), ולמעלה מ-32,000 תגובות המביעות סלידה או גינוי של המהלך- בפרק זמן של יומיים בלבד. בכתבו בבלוג "Silicon Island", העוסק בענייני טכנולוגיה, והשייך לעיתון "Newsday", ציין צ'ייס מלווין (באנגלית: Chase Melvin) ש"גוגל פלוס, כרשת מדיה חברתית, כלל אינה קרובה אפילו לרמת הפופולריות והאהדה לה זוכה פייסבוק; למעשה, הרישום לגוגל פלוס נכפה על מיליוני משתמשי יוטיוב, שאינם חפצים לאבד את זכותם להגיב לסרטוני יוטיוב, או להעיר הערות אודותיהם- באם יחליטו לא להירשם לגוגל פלוס". עוד ציין מֶלְווין, כי "קבוצות דיון, לאורכהּ ולרוחבהּ של רשת האינטרנט, זועקים זעקת שבר כנגד מערכת התגובות החדשה". בכך רמז מֶלְווין על הלך מחשבתו, שעדיף היה לו הרישום היה מתבצע באמצעות כניסה לחשבון הפייסבוק של המשתמשים, ולא לחשבון גוגל פלוס שלהם, כיוון שמספר המשתמשים המחזיקים בחשבון פייסבוק- גדול לאין ערוך מאלו המחזיקים בחשבון גוגל פלוס. נוסף לכך, נדמה היה שגוגל ניסתה לשווק ולקדם את מוצריה השונים- באמצעות הליכים דיקטטוריים לכאורה: רק אם משתמש מסוים יחליט להשתמש במוצר כלשהו, אותו גוגל מנסה לקדם (במקרה זה, "גוגל פלוס", במקום פייסבוק, שאינה בבעלותהּ של גוגל), אך המשתמש למעשה איננו מעוניין בו- הוא יוכל להנות מזכויות רחבות יותר, בשירותי גוגל אחרים, בהם הוא חפץ באמת (כתיבת תגובות לסרטונים באתר יוטיוב, שמהווה חברת בת של גוגל).
בהמשך לדבריו, אמר מֶלְווין כי:
ייתכן כי תלונות משתמשי אתר יוטיוב אכן מוצדקות (בתגובה לצורך ברישום לגוגל פלוס, על מנת לרשום תגובות לסרטונים ביוטיוב), אך הרעיון של שיפור וחידוד הקונספט של המערכת הישנה (אשר קדמה למערכת הדורשת רישום ל"גוגל פלוס") איננו רע כל כך (בהכרח). חִשְבוּ אודות כל ההערות, הנושאות בקִרְבָּן השמצות גסות, מיזוגיניות ומלאות גזענות, שנרשמו במהלכן של שמונֶה השנים האחרונות באתר יוטיוב, ללא שמץ עדות או ראייה לכך שהן עשויות להתמתן. האם ניסיון כן ואמיתי לרסן את אותם דברי הדיבה משוללי הרסן הללו, היוצאים מבין אצבעותיהם של משתמשים אנונימיים, אינו הולם דיו, על מנת לקבל את היחס לו הוא ראוי? אני מסכים בהחלט שאכן, המערכת רחוקה משלמות; עם זאת, עלינו לשבח את גוגל, בעבור מאמציה הכנים- להפחית את מידת הנזק, הנגרם על ידי יוּטְיוּבֶּרִים נזעמים, הבוחרים לפרוק את תסכולם וכאבם בדרך זו, תוך התעטפות במעטה של איבה ואנונימיות.
ב-27 ביולי 2015, הכריזה גוגל כי תסיר את הדרישה ממשתמשי אתר יוטיוב להירשם (לפתוח חשבון) בגוגל פלוס, לשם כתיבה ופרסום של תגובות והערות, המתייחסות לסרטונים בהם צפו.
ב-3 בנובמבר 2016, הכריזה יוטיוב על יצירת מתווה ניסיוני, שיאפשר ליוצרי התכנים לבחור בעצמם, האם לאפשר כתיבת תגובות לסרטונים אותם יצרו, או לחלופין- לחסום כתיבת תגובות אלו. כמו כן, יכלו יוצרי התכנים לבחור בברירה שלישית, שעיקרה: אפשור כתיבת תגובות לסרטון מסוים, אך בו בעת- דיווח על תגובות פוגעניות, בהתבסס על אלגוריתם שפותח באופן מיוחד לצורך איתור וזיהוי תגובות מסוג זה. נוסף על כך, ניתנה הברירה בידי יוצרי התכנים, האם להתיר כתיבת הערות הכוללות האשטאגים או קישורים (לינקים) לאתרים שאינם יוטיוב- או למחקם, במטרה להאבק בתופעת הספאם. כמו כן, ניתנה בידי יוצרי התכנים האפשרות להתיר למשתמשים, שכתבו ופרסמו תגובות פוגעניות- לשכתב את תגובותיהם, על מנת למתנן. אפשרות זו מהווה מעין גישה חינוכית, בעלת ביקורת בונה, הרואה את המשתמש כבן אנוש, שעשוי להיות נתון למצבי רוח שליליים, הנובעים מסיבות שונות ומגוונות, או יותר מכך- שנחשף במהלך חייו לנסיבות חיים שליליות (סביבתיות או גנטיות), העשויות לנטוע בקרבו תפישה פסיכולוגית, שאינה עולה בקנה אחד עם הנורמות החברתיות המקובלות. על כן, עשוי משתמש זה לכתוב תגובות פוגעניות. מטרת אפשרות זו היא מעין מתן משוב למשתמש אודות תגובתו, ומתן אפשרות לחזור בו מדבריו, תוך העלאת מודעותו לתוכן השלילי של דבריו. באמצעות גישה חינוכית זו, פוחת הסיכוי שמשתמש שסרח- ישוב לעשות זאת גם בעתיד- בסרטוני וידאו אחרים.