stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כחליל השברק

| כחליל השברק |
| --- | --- |
 כחליל השברק. 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פרפראים
תת־סדרה:: Glossata
משפחה:: כחליליים
סוג:: Polyommatus
מין:: כחליל השברק
שם מדעי
 Polyommatus icarus ‏Rottemburg, 1775

כַּחְלִיל הַשַּׁבְרָק (שם מדעי: Polyommatus icarus) הוא מין של פרפר יום המשתייך למשפחת הכחליליים. נבחר להיות "הפרפר של ישראל" אחד מהסמלים הלא רשמיים של ישראל.
הוא אחד ממיני הפרפרים הנפוצים בעולם ומצוי באסיה ובאירופה, דבר הבא לידי ביטוי בשמו האנגלי של המין Common Blue ("כחול נפוץ"). בעבר כינויו העברי היה "כחליל מצוי" בדומה לשם האנגלי. תת-המין המעופף בישראל הוא Polyommatus icarus zelleri והוא הוגדר על-פי פרטים שנתפסו בדרום אירופה.
כחליל השברק - ריבוי הכתמים העגולים המדמים אישונים העניק לסוג את שמו. Polyommatus icarus zelleri
כחלילי השברק בולטים בצבעם הכחול. הם בעלי דו-פרצופיות או דו-צורתיות זוויגית. כנפי הזכרים בחלקן העליון כחולים-תכולים ובעלי סיומת בעלת קו שחור ותיחום לבן. חלקן התחתון של כנפי הזכרים אפור בגוון קרמי ומעוטר בכתמים כתומים ובנקודות שחורות. צדן העליון של כנפי הנקבות חום-תכול עם כתמים כתומים אשר יוצרים מעין פס כתום רציף, ובחלקן התחתון של כנפי הנקבות ישנו דמיון לחלקן התחתון של כנפי הזכרים רק שהגוון נוטה יותר לחום ושל הזכרים נוטה לאפור-תכול. ישנו קושי מסוים להבחין בין נקבות כחליל השברק לכחליל הגרניון - מה שעוזר בזיהוי הוא שימת לב למיקום הנקודות או העדרן בהשוואה בין כנפיהם התחתונות של שני מיני הכחלילים.
שם הסוג Polyommatus פירושו "רב-עיניים" והוא ניתן לו בשל הכתמים העגולים אשר מזכירים אישוני עיניים. שם המין Icarus מתייחס לאיקרוס הגיבור מהמיתולוגיה היוונית אשר היה בנו של הרב-אמן דדלוס. על-פי הסיפור בנה דידלוס לו ולבנו כנפיים אשר אפשרו להם לעופף אל-על. דידלוס אסר על בנו להתקרב לשמש בשל החשש שחומה ימיס את הדונג ששימש כדבק בכנפיים. איקרוס אשר הוקסם מאורה של החמה עופף קרוב מידי, הדונג הותך, הוא איבד את כנפיו ונפל אל מותו בטביעה בים. ייתכן שהבחירה בשם הגיבור הנקשר בשמש היא ציון הכחליל כאחד מפרפרי היום אשר זקוקים לפעילותם לחומה של השמש.
כחליל השברק (Polyommatus icarus zelleri)
כחלילי שברק בהזדווגות - שימו לב להבדלים בין הזכר לנקבה בחלקן התחתון של כנפיהם - הנקבה בצד ימין, הזכר בצד השמאלי
שברק דביק (Ononis pubescens) אחד ממיני הפונדקאים של כחליל השברק אשר העניק לפרפר את שמו העברי
אזור מחיה

תפוצת המין רחבה והוא מעופף בצפון אפריקה, באירופה, במזרח התיכון, בקווקז ובאזורים ממוזגים נרחבים של אסיה עד לסיביר.

בארץ ישראל הוא שכיח למדי עד לגבול המדבר. בסיני הוא נמצא לאורך אזורי החופים ונדיר במרכז חצי-האי.
שלבי התפתחות > הביצה

הנקבה מטילה ביצים יחידות על מיני שברק, אספסת, לוטוס, דבשה ותלתן. ביצה קמורה, ועגולה בבסיסה צבעה ירקרק ומשתנה לגוון ירוק אפור לקראת בקיעת הזחל.
שלבי התפתחות > הזחל

הזחל בצבע לבן קרם וראשו שחור. בדומה למיני פרפרים רבים ישנה סברה שגם כחלילי השברק מקיימים קשר סימביוטי עם נמלים.
שלבי התפתחות > הגולם

בדומה לגלמי מיני כחליליים רבים גם גולם כחליל השברק הוא מטיפוס גולם החגורה - הפרפר הבוגר מגיח בפרק זמן של עשרה ימים.
הפרפר של ישראל

ב-23 באפריל 2023 הוכרז כחליל השברק כ"פרפר הלאומי של ישראל", לאחר הצבעה שהתקיימה במסגרת חגיגות שנת ה-75 למדינת ישראל.
לקריאה נוספת

דובי בנימיני, מדריך הפרפרים בישראל, כתר, 2002, מהדורה שישית 2010, עמ' 174–175.
דובי בנימיני, גינת הפרפרים בישראל, כתר, 2009, עמ' 205.
יצחק איזנשטיין, פרפרי ארץ ישראל, הוצאת המחבר, 2003, עמ' 325–326.
(81-82)Princeton field guide by Tom Tolman - Butterflies of Europe
"זחלים" הוצאת "טבע ישראלי", עורך: נועם קירשנבאום - מדריכי כיס לזחלים של הפרפרים הנפוצים בארץ ישראל.
הערות שוליים

↑  זיו ריינשטיין‏, כחליל השברק נבחר לפרפר הלאומי של ישראל, באתר וואלה, 23 באפריל 2023
↑  (134-135)-Princeton field guide by Tom Tolman - Butterflies of Europe
↑  "מדריך הפרפרים" מאת דובי בנימיני, הוצאת "כתר" הדפסה שישית מעודכנת, 2010 עמ' 191-190
↑  "גינת הפרפרים" מאת דובי בנימיני, 2009, עמ' 209
↑  יצחק איזנשטיין, "פרפרי ארץ ישראל", הוצאת המחבר, 2003, עמ' 200 - 201
↑  Kimmo Saarinen Pekka jalainen Hannu Aarinio Tari Haahtela p. 158 Buterflies of Britain and Europe
↑  ביטאון האגודה לחובבי פרפרים בישראל, כרך 26, מאי 2009, מאמר של אופיר תומר אודות שמות הפרפרים - על סיסיטמטיקה, נומנקולטורה, אטימולוגיה ופרפרים.
1 2  "גינת הפרפרים" מאת דובי בנימיני, 2009. עמ' 205.
↑  "מדריך הפרפרים" מאת דובי בנימיני, הוצאת "כתר" הדפסה שישית מעודכנת, 2010. עמ' 190–191.
↑  יצחק איזנשטיין, "פרפרי ארץ ישראל", הוצאת המחבר, 2003. עמ' 200–201.
↑  "מדריך הפרפרים" מאת דובי בנימיני, הוצאת "כתר" הדפסה שישית מעודכנת, 2010 עמ' 191-190
↑  יצחק איזנשטיין, "פרפרי ארץ ישראל", הוצאת המחבר, 2003, עמ' 200 - 201
↑  "מדריך הפרפרים" מאת דובי בנימיני, הוצאת "כתר" הדפסה שישית מעודכנת, 2010 עמ' 174-175
↑  יצחק איזנשטיין, "פרפרי ארץ ישראל", הוצאת המחבר, 2003, עמ' 200 -201
↑  "גינת הפרפרים" מאת דובי בנימיני, 2009, עמ' 209
↑  "מדריך הפרפרים" מאת דובי בנימיני, הוצאת "כתר" הדפסה שישית מעודכנת, 2010 עמ' 191-190
↑  יצחק איזנשטיין, "פרפרי ארץ ישראל", הוצאת המחבר, 2003, עמ' 200-201
↑  אסף גולן, בצבעי הדגל: הכירו את המנצח בתחרות "הפרפר של ישראל", באתר ישראל היום, 23 באפריל 2023
כל הקיץ ביום

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  ריי ברדבורי
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  סיפור קצר, מדע בדיוני
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1954
כל הקיץ ביום (באנגלית: All Summer in a Day) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת הסופר האמריקאי ריי ברדבורי, שפורסם לראשונה בגיליון מרץ 1954 של המגזין The Magazine of Fantasy & Science Fiction.‏
כאשר נכתב הסיפור, תנאי מזג האוויר על כוכב הלכת נוגה לא היו ידועים. אסטרונומים ידעו שנוגה מכוסה בעננים, ורבים חשבו שכוכב זה עשוי להיות גשום ורטוב. תיאורים רבים של ונוס בסיפורת של אותה התקופה אימצו הנחה זו, כולל ברדברי, בסיפוריו All Summer in a Day ו-The Long Rain. באופן מקרי, ברדבורי, אשר כותב כאן על נוגה ועל השמש, נפטר ביום מעבר נוגה על פני השמש (אירוע שמימי נדיר מאוד).
תקציר העלילה

גיבורי הסיפור הם קבוצת תלמידים שכיתתם נמצאת על כוכב נוגה, שעל פי סיפור זה הוא כוכב ובו סופות גשם מתמידות, ושם השמש זורחת אחת לשבע שנים, למשך שעה אחת בלבד.
קבוצת התלמידים כוללת את מרגוט, תלמידה שעברה לנוגה מכדור הארץ חמש שנים קודם לכן, והיא היחידה מבין כולם שיודעת וזוכרת מהי שמש, מכיוון שהשמש זרחה באופן קבוע על כדור הארץ. כאשר המורה מבקשת מהתלמידים לכתוב שיר על השמש, מרגוט כותבת:
היא מתארת כיצד השמש נראית כמו פני, ומרגישה כמו אש הבוערת בתנור. הילדים האחרים, בהיותם צעירים מדי כדי לראות אי פעם את השמש בעצמם, לא מאמינים לה. בהובלתו של נער בשם ויליאם, שאר התלמידים מציקים לה ומתעמרים בה, וזמן קצר לפני שהשמש יוצאת, ויליאם ושאר התלמידים נועלים אותה בתוך ארון.
כאשר השמש עומדת לצאת, המורה שלהם מגיעה לקחת את הכיתה החוצה כדי ליהנות משעתיים של שמש, ומרוב התרגשות כולם שוכחים ממרגוט שעדיין נעולה בארון. הם רצים החוצה, משחקים, מדלגים, קופצים ומשתוללים, מתענגים על כל שנייה. לפתע, נערה אחת חשה טיפה של גשם על ידה. נשמע קול רעם, ואחריו ברק, והילדים רצים חזרה פנימה בעוד השמש נעלמת והגשם השוטף חוזר שוב. בשלב זה, אחד מהתלמידים נזכר במרגוט, שעדיין נעולה בארון. התלמידים חשים בושה, משחררים אותה מהארון, ועומדים קפואים, נבוכים ממה שעשו ולא מצליחים להביט זה לזה בעיניים. השמש היקרה באה והלכה, ובגלל מעשהם הבזוי, מרגוט, שאהבה את השמש יותר מכל, פספסה אותה.
עיבוד טלוויזיוני

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקרנת בכורה:  1982
 משך הקרנה:  25 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 
עיבוד של הסיפור הקצר לסרט טלוויזיה באורך 25 דקות שודר במקור בשנת 1982 במסגרת "WonderWorks" - סדרת אנתולוגיה של ערוץ PBS האמריקאי. שלא כמו בסיפור המקורי, סופו של הסרט הורחב כך שהוא מציג את הילדים מכפרים על המעשה הנורא שעשו בכך שהם נותנים למרגוט את כל הפרחים שהם קטפו בזמן שהשמש זרחה. את הסרט צילם רוברט אלסוויט, שלימים המשיך להיות שהמשיך להיות צלם קולנוע זוכה פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר ("זה ייגמר בדם").
עיבוד טלוויזיוני > שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| ריס מאלן | מרגוט |  |
| קית' קוגן | ויליאם |  |
| תמי סימפסון | פאולה |  |
| ברידג'ט מייד | ליסה |  |
| אדית' פילדס | גב' קאלאגאן |  |
בתרבות פופולרית

בסדרת הטלוויזיה "דירת המצוירים" (עונה 3 פרק 2), תות בראונסטיין ננעלת בתוך ארון, ולא זוכה ליהנות מחוויותיהם של שאר הדיירים.
הערות שוליים

↑  Publication history for "All Summer in a Day" at Author Wars web site. "This text is available under a Creative Commons License and may have been adapted from the All Summer in a Day bibliography at the Internet Speculative Fiction Database." Retrieved from http://authors.wizards.pro/books/titles/58363/all-summer-in-a-day.
↑   All Summer In A Day Pt. 3, סרטון  באתר יוטיוב
כריך קורנד ביף

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מזון, meat sandwich, מנה על בסיס בקר 
 מרכיבים עיקריים:  לחם 
 
כריך קורנד ביף בלחם שיפון עם כרוב חמוץ בצד
כריך קורנד ביף (באנגלית: Corned beef sandwich) הוא כריך בעיקר של מעדניות יהודיות במילוי קורנד ביף, המוגש באופן מסורתי עם חרדל ומלפפון חמוץ .
וריאציות

בבריטניה, המנה היהודית ידועה כ"כריך בקר מומלח" (salt beef sandwich), והשם כריך קורנד ביף מתייחס לכריך העשוי עם קורנד ביף משומר בפח (מכונה בישראל לוף) (אנ'), המוגש לרוב עם צ'אטני חמוץ מתוק ומלפפון חמוץ ולא חרדל.
גרסה אחרת הנפוצה יותר בארצות הברית (שלא במעדניות יהודיות) כוללת כרוב כבוש, גבינה שווייצרית ורוטב רוסי על לחם שיפון קלוי בגריל ומוגש חם, ידוע ככריך רובן.
כריך קורנד ביף מוברח על לחם שיפון שהובא לסיפונה של החללית ג'מיני 3 על ידי ג'ון יאנג גרם למחלוקת קלה, לגבי הסיכון הנשקף למשימה ולצוות על ידי פירורים צפים וריחות מתמשכים.
לקריאה נוספת

מטבח יהודי אמריקאי
רשימת כריכים
כריך בקר צלוי
הערות שוליים

↑  Linda Rehberg, Lois Conway, 2005 Slow Cooker Magic: A Seasonal Selection of Family Favorite Recipes Macmillan, p. 60 מסת"ב 0-312-32657-2
↑  "The case of the contraband corned beef sandwich". אורכב מ-המקור ב-14 במרץ 2016. נבדק ב-23 בינואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
כריך חמאת בוטנים וריבה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 מוצא:  ארצות הברית 
 מרכיבים עיקריים:  חמאת בוטנים, ריבה, לחם 
 
כריך חמאת בוטנים וריבה (באנגלית אמריקאית: peanut butter and jelly sandwich או בקיצור PB&J; באוסטרליה ובבריטניה: peanut butter and jam sandwich) הוא כריך פופולרי בעיקר בארצות הברית אך גם בקנדה, באוסטרליה ובבריטניה המכיל חמאת בוטנים וריבה של פירות (לרוב תותים או שזיפים).
הכריך פופולרי בארצות הברית, במיוחד בקרב ילדים; סקר משנת 2002 הראה שהאמריקאי הממוצע יאכל 1,500 כריכי חמאת בוטנים וג'לי לפני סיום התיכון.
לעיתים מוסיפים לכריך גם דבש, ממרח שוקולד, מרשמלו או סירופ מייפל.
בשנת 1968 יצרה חברת ג'י אם סמאקר (.The J.M. Smucker Co) את ממרח הגובר המיועד עבור כריך זה. ממרח הגובר כולל שכבות של חמאת בוטנים וריבה.
היסטוריה

השילוב של חמאת בוטנים וריבה הפך פופולרי ברחבי ארצות הברית וברחבי העולם בתקופת מלחמת העולם השנייה עת שממרח חמאת בוטנים הייתה חלק ממנות הקרב שחולקו לחיילים כמו גם הריבה. החיילים שילבו את שני הממרחים יחד על מנת לשפר את טעמה המלוח של חמאת הבוטנים. גם בקרב אזרחי ארצות הברית הפך הכריך לפופולרי מאחר שבשנת 1943, בשל המלחמה, הונהג בארצות הברית קיצוב. בעוד שחמאה וממרחים אחרים ניתנו בהקצבה, חמאת הבוטנים נמכרה בלא הגבלה, כמו גם פירות שאיפשרו ייצור ריבות.
ראו גם

כריך חמאת בוטנים, בננה וקותלי חזיר
פלאפרנאטר
הערות שוליים

↑  In the Know | Prepared Foods, www.preparedfoods.com (באנגלית)
כל מה שבחורה רוצה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  מרקוס סייגה 
 הופק בידי:  מרקוס סייגה   מאט ויבר   טוד דגרס   קארל לוין
 תסריט:  סקאנדר חלים
 עריכה:  ניקולאס ארסאמוס
 שחקנים ראשיים:  אוון רייצ'ל ווד   ג'יימס וודס   רון ליווינגסטון   עדי שנל   ג'יין קרקובסקי
 מוזיקה:  גלעד בן עמרם
 צילום:  ראמזי ניקל
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  Red Studios Hollywood   Prospect Pictures
 חברה מפיצה:  Samuel Goldwyn Films   Roadside Attractions
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  12 באוגוסט 2005
 משך הקרנה:  105 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט נעורים, סרט קומדיה, סרט דרמה, סרט להט"בי 
 תקציב:  $2,500,000
 הכנסות:  $537,126
 הכנסות באתר מוג'ו:   prettypersuasion
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
כל מה שבחורה רוצה (באנגלית: Pretty Persuasion) הוא סרט קומדיה שחורה/סאטירי משנת 2005 אודות נערה בת 15 הקושרת עם שתי חברותיה להאשים את המורה שלהן לדרמה בהטרדה מינית.
תקציר העלילה

קימברלי ג'ויס, תלמידת תיכון יפהפייה ומחוננת, רוצה להתפרסם ולהיות שחקנית. היא אף משתתפת במבחן בד לתוכנית טלוויזיה מצליחה. לתיכון רוקסברי היוקרתי בבוורלי הילס שבו היא לומדת, מגיעה רנדה עזוני - תלמידה פלסטינית חדשה, ומיד מתחברת עם קימברלי וחברתה הטובה ביותר בריטני ולס. לבריטני יש חבר בשם טרוי שבעבר יצא עם קימברלי, אך קימברלי מתעקשת כי הדבר לא מעיב על חברותן. בעוד קימברלי ובריטני שואפות להיות שחקניות, שואפת רנדה להיות רופאה ולהיטיב עם העניים.
השלוש כועסות על המורה שלהן לדרמה ואנגלית - פרסי אנדרסון, בשל קשיחותו. קימברלי שהייתה מועמדת לתפקיד אנה פרנק בהצגת בית הספר, מודחת לאחר שהעירה הערה גזענית כלפי תלמיד יהודי בשם ג'וש הורביץ. בריטני מושפלת לאחר שחשפה רגע פרטי מול כיתת הדרמה שלה, כשמר אנדרסון האיץ בה לנקוט במשנתו של לי סטרסברג ורנדה עומדת להיכשל בשיעור אנגלית. קימברלי משכנעת את רנדה ובריטני להפלילו באשמת הטרדה מינית. בעוד שרנדה מעוניינת בפיטוריו של מר אנדרסון כדי שלא יכשיל אותה באנגלית, קימברלי ובריטני רוצות לזכות בחשיפה עיתונאית שתזניק את קריירת המשחק שלהן. בעוד שישנן שחקניות מוכשרות, יפות ומופקרות רבות, רק אלו שמצליחות להתבלט יצליחו בעסקי השעשועים. קימברלי מסבירה כי האשמת השווא, גם אם לא תגיע למשפט, תהרוס את המוניטין של מר אנדרסון והוא יפוטר בוודאות, ומגייסת עיתונאית מקומית לתמוך בה ובכך להשיג את הפרסום לה היא ובריטני מייחלות.
התלונה הופכת לתביעה פלילית וקימברלי מבצעת עבודת שטח יסודית ומכינה היטב את חברותיה ומעדותן במשפט עולה תמונה של מורה גזען ותוקפני העוגב על תלמידותיו ואף נוגע בהן בצורה אסורה ותוקף אותן מינית. עורך הדין של מר אנדרסון הוא חברו רוג'ר ניקל, מורה למשפט חדל אישים ללא ניסיון כסנגור, ונדמה כי הרשעתו בטוחה, אך ג'וש הורביץ, שהשלים עם קימברלי, מפציר באביו - עו"ד מפורסם וממולח שיצא להגנת המורה. אביו מסכים ואימת העדות מולו מכה בבריטני והיא מספרת את האמת. כל העיר מוקיעה את השלוש כשקרניות אשר גרמו לנזק עצום למאבק בהטרדות מיניות, הן מושעות מן הלימודים, טרוי נפרד מבריטני ורנדה מתאבדת לנוכח ההשפלה ואכזבתו המרה של אביה. היא מכניסה אקדח לבית הספר, כותבת על הלוח בערבית: "כולנו חוטאים" ויורה בראשה.
לאחר המשפט מתברר כי קימברלי שכנעה את ג'וש לבקש מאביו לעזור למר אנדרסון. בריטני מבינה כי זו הייתה כוונתה של קימברלי כי ההאשמה תתפורר ובריטני תושפל. קימברלי מתוודה כי עשתה זאת כדי לנקום בבריטני על שגנבה את החבר שלה.
לאחר מכן, מפיקי התוכנית שראו את קימברלי בטלוויזיה מתקשרים כדי ללהק אותה.
כל העיר כולה כארבע אמות

כל העיר כולה כארבע אמות הוא כלל בהלכות תחומין האומר כי דינה של שטח עיר לעניין תחום שבת, מחושב כשטח של ארבע אמות בלבד, מותר ללכת את כל העיר בחופשיות ואין היא עולה לחשבון אלפיים האמה המותרים ללכת לפי כללי תחום שבת.
רקע

על פי ההלכה, אדם יכול לילך בשבת רק בתחום שבת, היינו לא יותר מאלפיים אמה ממקומו. אך לפי חז"ל, אדם שמתגורר בעיר כל העיר נחשבת לו כד' אמות, ולכן אם שבת אדם בעיר - מותר לו ללכת בכל מרחבי העיר, וכן בכל תחומה. כמו כן, אם קבע שביתתו בבין השמשות מחוץ לעיר, והבליעה מידת אלפיים אמה של תחומו את כל רוחב העיר - מותר לו ללכת, את כל העיר, ולהשלים את יתר מידת תחומו בעברה הנגדי של העיר. וכן הדין אם לא שבת שם בבין השמשות אך הניח שם עירוב תחומין.
עוד נוהג הכלל במצב בו אדם יצא חוץ לתחום שבת ונכנס לעיר מוקפת חומה או מקום המוקף מחיצות - לעניין היתר הליכה בכל העיר, אך לא מחוצה לה. לדעת חלק מהפוסקים, הכלל נוהג גם במצב בו אדם קנה שביתה מחוץ לעיר ומידת אלפיים אמה שלו נגמרת באמצע העיר שלן בה בשבת - לעניין שמותר ללכת בכולה - אך לא מחוצה לה. לעניין חלק מההלכות קיימת הבחנה בין עיר מיושבת למקום מוקף שאינו עיר, ולעניין חלקן - דינם שווה.
במשנה

הכלל שנוי במחלוקת בין רבי עקיבא לשאר החכמים במשנה:
אנשי עיר גדולה מהלכין את כל עיר קטנה ואנשי עיר קטנה מהלכין את כל עיר גדולה: כיצד? מי שהיה בעיר גדולה ונתן את עירובו בעיר קטנה בעיר קטנה ונתן את עירובו בעיר גדולה מהלך את כולה וחוצה לה אלפים אמה, רבי עקיבא אומר אין לו אלא ממקום עירובו אלפים אמה אמר להן רבי עקיבא אי אתם מודים לי בנותן עירובו במערה שאין לו אלא ממקום עירובו אלפים אמה, אמרו לו אימתי בזמן שאין בה דיורין אבל יש בה דיורין מהלך את כולה וחוצה לה אלפים אמה
אף רבי עקיבא מודה, שהשובת בפועל בעיר - נחשבת כל העיר כארבע אמותיו ומותר לו להלך את כל תחומה, בשונה ממי שרק עירב בעיר עירובי תחומין.
להלכה נפסק כחכמים החולקים על רבי עקיבא.
השובת במקום שאין בו דיירים

השובת במקום מגודר שאין אנשים מתגוררים שם, אם הוא מקום שהוקף לדירה - כל המקום נחשב עבורו כארבע אמות, ויש לו תחום של אלפיים אמה לכל צד, הנמדד מהמחיצות. אך אם לא הוקף המקום לדירה - לדעת רוב הראשונים, רק אם שטח המקום קטן מבית סאתיים נחשב הוא כארבע אמות, אך אם היה גדול מכן - אין לשובת שם אלא ארבע אמות ואלפיים אמה חוצה להן. אמנם, במגיד משנה מבואר שדעת הרמב"ם שאין הבדל זה בין מקום הגדול מבית סאתיים לקטן ממנו תקף אלא כשאדם מערב עירובי תחומין במקום - בין שמערב ברגליו, ובין שמערב באמצעות מזון. אך השובת בפועל במקום מוקף מחיצות - כל המקום עבורו כארבע אמות אף שלא הוקף לדירה, וגדול מהשיעור הנ"ל. בטור ובשולחן ערוך נפסק בזה כדעת רוב הראשונים.
המניח עירוב במקום שאין בו דיירים

נחלקו אמוראים בדעת החכמים החולקים על רבי עקיבא: לפי שמואל מעלתה של העיר היא דווקא כשהיא מיושבת, וכאמור לפי פשטות לשון המשנה "...אימתי בזמן שאין בה דיורין אבל יש בה דיורין" אך אם אין בעיר אנשים שמתגוררים בה אלא העיר חרבה מתושביה, אין לה מעלה זו שכל העיר נחשבת כארבעה אמות. לעומת זאת, רבי אלעזר תלמידו חלוק עליו והוא פוסק שפירוש המילים "אין בה דיורין" היא שהעיר אינה ראויה לדירה מכיוון שנפלו מחיצותיה, אך אם העיר קיימת וחומתה עומדת היא נחשבת כארבע אמות, גם אם אין בה תושבים. יתרה מזו, אף המניח את עירובו במערה שראויה לדיורים - נחשבת היא לשיטתו כארבע אמות, שכן לצורך החשבת מקום כארבע אמות די שיהיה המקום מוקף מחיצות, אף שאינו עיר.
בעניין פסיקת ההלכה נחלקו הראשונים: הראב"ד, הרשב"א, רבנו ישעיה די טראני, ריא"ז, ורבנו משולם מבדרש פסקו כשמואל משום שהיה רבו של רבי אלעזר וגם פשטות לשון המשנה היא כדבריו, אך רבנו זרחיה הלוי, רבנו יהונתן מלוניל, הרמב"ם, והמאירי פסקו כשיטת רבי אלעזר, וזאת על פי הכלל "הלכה כדברי המיקל בעירוב", וכן נפסק בסמ"ג, בטור, בשולחן ערוך ובמשנה ברורה.
אף בדעת רבי אלעזר נחלקו ראשונים: לדעת הרשב"א והמאירי, בהתבססותם על המובא בתלמוד הירושלמי, דווקא המניח עירוב תחומין במקום שהוקף לדירה - כגון עיר חריבה שחומתה עומדת, או מערה שנחצבה לצורך דירה - נעשה המקום כולו כארבע אמות, ומודדים תחום אלפיים מחוץ לאותו המקום. לעומת זאת המניח עירוב במקום שלא הוקף לדירה, כגון שהוא מוקף מחיצות טבעיות או גינה מגודרת - אין המקום נחשב כולו כארבע אמות, ומשום כך אין לאדם אלא ארבע אמות במקום עירובו - ואלפיים אמה לכל כיוון. הם מזכירים בהקשר זה מחלוקת בין רבי יהודה ורבי מאיר האם עיקר עירוב תחומין הוא ברגל (קנמית שביתה במקום על ידי השתהות בו בבין השמשות) או בהנחת מזון, וכותבים שמשום שהלכה כרבי יהודה הסבור שעיקר עירוב ברגל - בניגוד למניח עירוב מזון, המערב ברגליו במקום המוקף מחיצות שלא לדירה נידון כשובת במקום, וכל המקום עבורו כארבע אמות - בתנאי ששטח המקום קטן מבית סאתיים.
לעומת דעתם, הרמב"ם פסק שאין הבדל בין דין מקום שהוקף לדירה לבין מקום שלא, אלא אם כן המקום שלא הוקף לדירה גדול יותר משטח בית סאתיים, כקרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה, שאז הוא נידון ככרמלית ואינו נחשב כולו כארבע אמות, וכן נפסק בטור ובשולחן ערוך.
בתקופת האמוראים היו שניסו לערער על ההלכה במעט לכל הפחות לחומרא ולהחמיר מספק כמו רבי עקיבא, כך למשל כאשר מר יהודה ראה את בני העיר מברכתא כאשר הם מכניסים את עירובם בבית כנסת שהיה מחוץ לעיר מברכתא, הוא אמר להם שכדאי להעמיק את העירוב בסוף בית המדרש כדי ששיעור אלפים האמה יגדל ממקום העירוב, אך רבא שהה במקום ומחה בתוקף על דבריו של מר יהודה, באמרו לו בחריפות "חולק על דברי חכמים אתה! אין אנו פוסקים כרבי עקיבא ואף אין חוששים לדבריו!", את פסקו ביסס על הכלל הידוע ”הלכה כדברי המיקל בעירוב”.
הערות שוליים

↑  בתלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ס"א, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ס"א, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות שבת, פרק כ"ז, הלכה ד', משנה תורה לרמב"ם, הלכות עירובין, פרק ז', הלכה ד', ומגיד משנה בשני המקומות.
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן שצ"ו
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שצ"ו, סעיף ב'
1 2  חידושי הרשב"א, מסכת עירובין, דף ס"א, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות עירובין, פרק ו', הלכה ד'.
↑  בית הבחירה על עירובין דף סא עמוד ב
↑  ביאור הגר"א על שולחן ערוך אורח חיים סימן תח.
↑  עשין א'
1 2  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן ת"ח
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ת"ח, סעיף ב'.
↑  משנה ברורה, סימן ת"ח; ביאור הלכה, אורח חיים, סימן ת"ח
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ת"ח, סעיף ג'
↑  המנהג היה בזמן המשנה והתלמוד שרבים מבתי הכנסיות היו מחוץ לעיר
↑  בתלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ס"א, עמוד ב'
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
כשאת אומרת לא

| --- | --- |
 סינגל בביצוע התרנגולים
 יצא לאור:  1962 
 שפה:  עברית
 כתיבה:  דן אלמגור
 לחן:  סשה ארגוב
 
"כשאת אומרת לא" הוא פזמון מאת דן אלמגור, שנכתב ב-1962 ללהקת "התרנגולים" וזכה לפופולריות רבה. את הפזמון הלחין סשה ארגוב. השיר נכתב כשיר המדבר על תקופת הילדות, המתאר חיזור תמים של נער אחר נערה. השיר זכה לגרסאות כיסוי, בין היתר, מפיהם של גידי גוב, יהורם גאון ויונה עטרי.
הבית הראשון של הפזמון אומר:
כשאת אומרת "לא", למה את מתכוונת?

למה את מתכוונת, כשאת אומרת "לא"?

האם ה"לא" הוא "לא" - ובאמת

אולי הוא רק "אולי", אך "לא כעת",

או שה"לא" הוא רק "עוד לא"

אולי הוא "או" אולי הוא "בוא"

כי את אומרת "לא" כל כך בחן,

שהוא נשמע לי עוד יותר מזמין מ"כן".
פרשת האונס בשמרת

שלושים שנה לאחר פרסום הפזמון, לצורך הפרשנות המשפטית שנדרש אליה בערעור בפרשת האונס בשמרת, שבו טענו האנסים שהנאנסת לא התנגדה למעשיהם, ציטט השופט מישאל חשין את הבית הראשון של הפזמון, והתפלמס עם מילותיו, כשהוא דוחה מכל וכל את המסר המשתמע מהן לטענתו:
לאחר המשפט החליט דן אלמגור לכתוב בית נוסף על פי מילות הבית השלישי בשיר, בהתייחסות לפסיקת השופט:
כשהיא אומרת "לא!" - לזה היא מתכוונת!

לזה היא מתכוונת, כשהיא אומרת "לא!"

לכן ה"לא" שלה סופי, מוחלט,

כי היא החליטה, לא שום בית-משפט.

אז אל תהיה לי "תרנגול",

ואל תהיה חכם גדול,

היא לא רומזת "כן", "אולי" או "בוא".

כשהיא אומרת "לא", היא מתכוונת: "לא!"
ראו גם

כל החבר'ה
הערות שוליים

↑  אריאנה מלמד, כשהיא אומרת לא, היא מתכוונת, באתר ynet, 25 באפריל 2008
↑  ע"פ 5612/92 מדינת ישראל נ' אופיר בארי ואח'.  פ"ד מח(1), 302, ניתן ביום 9 בדצמבר 1993
כריך מונטה כריסטו

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  ham and cheese sandwich, קרוק-מסייה 
 מוצא:  ארצות הברית 
 מרכיבים עיקריים:  לחם, ביצה, אמנטל, שינקן, בלילה 
 
כריך מונטה כריסטו
כריך מונטה כריסטו (באנגלית: Monte Cristo Sandwich) הוא כריך שינקן וגבינה מטוגן המהווה וריאציה לכריך קרוק-מסייה מהמטבח הצרפתי. בין השנים 1930–1960 בספרי הבישול האמריקנים היו מתכונים לכריך הזה תחת השמות: "כריך צרפתי", "כריך שינקן מטוגן" ו"כריך פרנץ' טוסט גבינה". נהוג להשתמש בגבינת אמנטל או גרוייר.
תיאור

לרוב, כריך מונטה כריסטו הוא מתובל ולא מתוק. באופן מסורתי, הכריך כולו טבול בביצה טרופה ואז מטוגן. ניתן להחליף את השינקין בבשר הודו. באזורים מסוימים בארצות הברית צולים את הכריך ולא מטגנים. נהוג להגיש ריבה לצד הכריך.
אזכורים בתרבות

בסדרה שני גברים וחצי ג'ייק הרפר אומר שכריך מונטה כריסטו הוא הפתעה נהדרת.
בסדרה המכשפה הטובה סטפני ואדם מתחרים מי מכין כריך מונטה כריסטו טעים יותר וקאסי משכנעת אותם לשלב בין הכריכים.
בסרט שרק 2, הפיה הטובה דורשת קפה ומונטה כריסטו מג׳רום (ציטוט: ״ג׳רום, קפה ומונטה כריסטו, עכשיו!״) כמה רגעים לפני ששרק, חמור והחתול פורצים למפעל השיקויים שלה.
ראו גם

כריך
פרנץ' טוסט
קרוק-מסייה
לוקאס גאוצ'ו

לוקאס דה סוזה גונזאלבס (פורטוגזית: Lucas de Souza Gonçalves; נולד ב-13 ביוני 1991), ידוע בשם לוקאס גאוצ'ו, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת חלוץ בקבוצת סנלוקינו הספרדית.
קריירת מועדונים

לוקאס החל את הקריירה בקבוצות הילדים של סאו פאולו. ב-25 בספטמבר 2010, ערך את הופעת הבכורה שלו עבור סאו פאולו, במשחק ליגה מול גויאש, שהסתיים בתבוסה ביתית 0–3. את שערו הראשון בקריירה, כבש ב-14 בנובמבר 2010, במשחק במסגרת המחזור ה-35 של ליגת העל הברזילאית, בו סיימה סאו פאולו בתיקו 1-1 מול ואסקו דה גאמה. ב-24 בפברואר 2011, הוא הושאל לשלושה חודשים לקבוצת סאו ברנרדו. ביוני 2011, הצטרף לקבוצת פורטוגזה. אחרי חצי שנה בלבד, לאחר ששותף ב-8 משחקי ליגה בהם כבש שער אחד בלבד, חוזהו הותר ולוקאס שוחרר מקבוצתו.
לוקאס חתם בקבוצת הלה ליגה הספרדית אספניול ב-2012, אמנם לא שותף בה באף משחק רשמי. אחרי ששוחרר מאספניול, חזר לברזיל וחתם בקבוצת סאו ז'וזה-RS. לאחר 15 משחקי ליגה עבר לשחק בתאילנד, לאחר שחתם בקבוצת BEC טרו ססנה. ב-14 באוגוסט 2013, כבש את שערו הראשון בתאילנד, במשחק הבכורה בקבוצתו החדשה, בניצחון 0–5 מול טוט. אחרי התקופה בתאילנד, לוקאס עבר לשחק בווייטנאם במדי קבוצת הייפונג, כאשר את עונת 2014–2015 סיים בליגה בעומאן, שעה ששיחק בקבוצת אל שבאב. בעונת 2015–2016, לוקאס חזר לשחק באירופה, כאשר שיחק במדי ז'לגיריס וילנה הליטאית, במדיה כבש 2 שערי ליגה ב-13 הופעות. ב-2016, חתם לתקופה קצרה בליגת המשנה ביפן, כששיחק משחק ליגה אחד בלבד עבור קבוצת ת'ספקוסצו גונמה. את 2017, התחיל שוב בעומאן, במדי אל שבאב קבוצתו לשעבר, לפני שחתם בישראל במדי בני סכנין. ב-10 בינואר 2018 חתם בחורחה וילסטרמן הבוליביאנית. ביולי 2019 הושאל לאופראריו מהליגה הברזילאית השנייה. ב-30 באוגוסט 2019 חתם בקאדסיה מכווית.
הופעות בנבחרת

לוקאס גאוצ'ו שיחק בנבחרת ברזיל לגילאי 18,19,20.