זכויות האדם בישראל
מרחב החברה האזרחית בישראל

החברה האזרחית המאורגנת בישראל היא בין הגדולות בעולם מבחינת מספר הארגונים הרשומים בה ביחס למספר התושבים ומבחינת היקף הפעילות הכלכלית של הארגונים. לצד זאת, במהלך העשור השני של המאה ה-21, ננקטו פעולות חקיקה, שלדברי נציב האומות המיוחדות לזכויות אדם ומומחי זכויות אדם של האו"ם עלולה להיות להן השפעה שלילית משמעותית על החברה האזרחית בישראל, והשפעה מצננת על היכולת של ארגוני זכויות אדם במדינה לעסוק בנושאים רגישים. בין חוקים אלה נכללים חוק שקיפות העמותות וחוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, שלדברי הנציב מושפעים מהם בעיקר ארגוני זכויות אדם. דברים דומים אמר מזכ"ל האו״ם, באן קי-מון, בשנת 2016 לאחר אישורה של הכנסת לתיקון חוק שקיפות העמותות. החוק קבע כי עמותות שמרבית שמרבית תקציבן מבוסס על תרומות ממדינות זרות יחויבו לציין זאת בפרסומיהן הרשמיים. קי-מון טען כי אישור החוק יתרום לאקלים שבו גוברת הדה-לגיטימציה לפעילויות ארגוני זכויות האדם בישראל.
קיימת בישראל ביקורת על המגבלות שמטיל בג"ץ על פעולתה של מערכת הביטחון כתוצאה מעתירות שמגישים ארגוני זכויות אדם וגורמים פלסטיניים (כגון בג"ץ העינויים ועתירות נגד הריסת בתי מחבלים). המבקרים טוענים שהחלטות בג"ץ עלולות לסכל את יכולתה של הממשלה לפעול למימוש מדיניותה הביטחונית (ביטוי לכך הובע בדבריו של ראש הממשלה, יצחק רבין, שהביע תקווה שבעקבות הסכמי אוסלו הרשות הפלסטינית תילחם בטרור "בלי בג"ץ ובלי בצלם", ודבריו של שר המשפטים יריב לוין, "בג"ץ מגן על השכנים של טרוריסטים, ולא על חיי החיילים".).
מנגד טוענים ארגוני זכויות אדם, על פגיעה מתמשכת של השלטון בזכויות האדם בישראל.
לאורך השנים, פנו ארגוני זכויות אדם לבג"ץ בבקשה לתקן מצב שבו לראייתם חלה פגיעה בזכויות אדם. בחלק מהמקרים, עתירתם התקבלה. מקרים בולטים אלה כוללים:
חוק יישום תוכנית ההתנתקות הגביל את זכות המפונים לפיצוי, בין היתר באמצעות קביעה שהמפונים לא יוכלו לתבוע פיצויים בגין הנזק שנגרם להם מעבר לפיצוי הקבוע בחוק, וקביעת גיל 21 כגיל הסף לצורך זכאות למענק אישי שנועד לפצות על הסבל ועוגמת הנפש מהפינוי. בג"ץ קבע כי ההסדר אינו מקיים את דרישת המידתיות של פסקת ההגבלה שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו; קבע כי גם מפונים צעירים, שגילם פחות מ-21, זכאים למענק אישי; והגדיל את היקף הפיצויים למפוני ההתנתקות.
הוראת סעיף 237א לחוק השיפוט הצבאי, שהתירה מעצר של חייל למשך 96 שעות בטרם הבאתו בפני שופט, בוטלה בבג"ץ שגיא צמח בשל הפגיעה בזכות לחירות. היה זה פסק הדין הראשון שבו נפסל חוק בשל פגיעה בזכות המעוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
סעיף 9א(ב) לחוק הבטחת הכנסה ששלל גמלת הבטחת הכנסה מאדם המחזיק או משתמש ברכב, בוטל בבג"ץ בשל פגיעה בזכות החוקתית לקיום האנושי המינימלי בכבוד. בפסיקה זו ביטל בית המשפט לראשונה חקיקה ראשית בעילת פגיעה בזכות חברתית.
בעקבות עתירות לבג"ץ המדינה הודיעה על ביטול סעיף בחוק תוכנית החירום הכלכלית וחזרה בה מכוונתה להתנות את גובה קצבאות ילדים בשירות הצבאי של הוריהם, באופן המפלה ילדים להורים חרדים, בעלי מוגבלות, עולים חדשים, ערבים ואחרים.
סעיף 11(ב) לפקודת מס הכנסה, שקבע הנחות במס הכנסה לתושבי יישובים מסוימים באופן שרירותי ותוך חריגה מהקריטריונים, בוטל בעקבות מספר עתירות לבג"ץ בשל אפליה ופגיעה בזכות לשוויון, בין השאר של רשויות בפריפריה. בעקבות זאת הוחלף הסעיף בסעיף הקובע קריטריונים שוויוניים.
הוראת השעה שהסמיכה את השב"כ להשתמש ביכולות המעקב שלו לצורך זיהוי נתיבי תנועה של נשאי קורונה מאומתים ואחר מגעים קרובים של אזרחים עמם, צומצמה בבג"ץ למקרים של חולים מאומתים שלא שיתפו פעולה עם החקירה האפידמיולוגית, וזאת בשל הפגיעה בזכות לפרטיות.
תיקון מס' 28 לפקודת בתי הסוהר, התשס"ד-2004 שהתיר הקמת בית סוהר פרטי, נפסל בבג"ץ (בג"ץ המרכז האקדמי למשפט ולעסקים נגד שר האוצר}. בית המשפט קבע כי בעצם העברת סמכויות פוגעניות הכרוכות בהפעלת בית סוהר לידי זכיין פרטי הפועל למטרות רווח, ישנה פגיעה בלתי-חוקתית בזכויות האדם לחירות אישית ולכבוד האדם.
סעיפים בחוק עובדים זרים, תשנ"א-1991 ובתקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים), התשע"ו-2016 שאיפשרו לחלט את כספי הפנסיה והפיצויים של עובד שלא יצא מישראל במועד שנקבע לו, בוטלו בבג"ץ ביולי 2023 בשל פגיעה בלתי מידתית בזכות הקניין.
סעיפים בחוק למניעת הסתננות ולהבטחת יציאתם של מסתננים מישראל (תיקוני חקיקה והוראות שעה), התשע"ה-2014, שלפיהם אמורים מעסיקים לנכות 20% משכר עובדים ולהפקידם בקרן פיקדון ייעודית שם יישמרו עד ליציאת העובד מישראל, בוטלו בבג"ץ באפריל 2020 בשל פגיעה בלתי מידתית בזכות הקניין.
החוק להסדרת ההתיישבות ביהודה והשומרון שנועד להכשיר בנייה על אדמות פלסטיניות פרטיות ונפסל על ידי בג"ץ (בג"ץ עיריית סלואד נגד הכנסת) בנימוק שהוא פוגע בזכויות חוקתיות לקניין, לשוויון ולכבוד של התושבים הפלסטינים, בלי שיעמוד בתנאיה של פסקת ההגבלה.