stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסרק דיראק
טור פורייה

ממחזוריות הפונקציה ב־ T נובע:
טור פורייה מרוכב לפונקציה מחזורית זו:
כאשר קבועי פוריה הם:
| --- | --- |
 ={\frac {1}{T}}\int _{t_{0}}^{t_{0}+T}\Delta _{T}(t)e^{-i2\pi nt/T}\,dt\quad (-\infty <t_{0}<+\infty )\ :  c_{n}\,
 ={\frac {1}{T}}\int _{-T/2}^{T/2}\Delta _{T}(t)e^{-i2\pi nt/T}\,dt\ : 
 ={\frac {1}{T}}\int _{-T/2}^{T/2}\delta (t)e^{-i2\pi nt/T}\,dt\ : 
 ={\frac {1}{T}}e^{-i2\pi n\,0/T}\ : 
 ={\frac {1}{T}}\ : 
והתוצאה היא:
התמרת פורייה

התמרת פורייה של מסרק דיראק היא גם מסרק דיראק:
עד כדי קבוע.
דגימה

הכפלה של אות רציף במסרק דיראק היא אות דגום אידיאלי ושימושית מאוד בתורת הדגימה.
לקריאה נוספת

Bracewell, R.N., The Fourier Transform and Its Applications (McGraw-Hill, 1965, 2nd ed. 1978, revised 1986)
ראו גם

עיבוד אותות
רכבת פולסים
סובסטרט

בביוכימיה, סוּבְּסְטְרָט (בעברית גם מַצָּע) של אנזים, הוא הכינוי למולקולה שעליה פועל האנזים ומזרז תגובות הקשורות בה. מולקולת הסובסטרט נקשרת אל האתר הפעיל של האנזים, עוברת שינוי, משתחררת ומפנה את מקומה למולקולה הבאה. לאנזים אחד יכולים להיות כמה סובסטרט שונים. אלו נקשרים לאתרים פעילים על פני האנזים, ובדרך כלל מגיבים ביניהם כדי לקבל את התוצר הסופי. דוגמה לסובסטרט הוא עמילן, שהוא הסובסטרט של האנזים עמילאז.
קצב הפעולה של אנזים נמדד כאשר באתרו הפעיל יש את מספר הסובסטרטים המקסימלי שהוא יכול להכיל.
תהליך תפיסת הסובסטרט והפקת תוצר

בעת הריאקציה נקשר הסובסטרט לאנזים המתאים לו בזכות ההתאמה בינו לבין האתר הפעיל של אנזים. רק סובסטרט בעל תכונות כימיות ומבנה מרחבי מתאים יכול להתקשר אל אתר פעיל מסוים. לדוגמה, אם אתר פעיל של האנזים יכיל קבוצת מולקולות הידרופוביות וקבוצת מולקולות בעלות מטען חשמלי שלילי, הוא יוכל לקשור אליו רק סובסטרט הידרופובי ובעל מטען חשמלי חיובי. לאחר התקשרות הסובסטרט אל האתר הפעיל הוא נהפך לתוצר ומשתחרר מהאתר הפעיל לסביבה. לאחר ששוחרר הסובסטרט יכול האנזים לקשור אליו סובסטרט נוסף.
E + S ⇌ ES → EP ⇌ E + P
כאשר:
E הוא אנזים, S הוא סובסטרט ו-P הוא תוצר.
בעוד שהתהליך הכימי הראשון (הקשירה) והשלישי (הפרימה) הם בדרך כלל תהליכים הפיכים, התהליך האמצעי הוא בדרך כלל תהליך בלתי הפיך.
חומרים המפריעים לסובסטרט להיקשר לאתר הפעיל קרויים מעכבי אנזימים.
ראו גם

קינטיקה אנזימטית
גברים אמיתיים

| --- | --- |
 סוגה:  דוקומנטרי
 יוצרים:  אוהד עוזיאל, צפריר קוחונובסקי
 בימוי:  יעל פלדמן שביט, תומר הימן
 מנחים:  רשף לוי
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 חברת הפקה:  TTV הפקות
 אתר צילומים:  ישראל
 אורך פרק:  כ-30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes
 רשת שידור בישראל:  yes דוקו
 תקופת שידור מקורית:  עונה ראשונה:  2006 – הווה
 קישורים חיצוניים
 http://yes.walla.co.il/?w=2/7840/
 
גברים אמיתיים היא סדרת טלוויזיה ישראלית דוקומנטרית בת עונה אחת, המנסה למפות את השינויים שחלו בגבר הישראלי בשנים האחרונות. הסדרה כוללת שישה פרקים, במהלכם היוצר רשף לוי בודק מיהו הגבר הישראלי מניח הנחות לגבי השינויים שעבר ומציג השערות לגבי עומק השינוי והאם השינוי שחל בגברים הישראלים אמיתי. הסדרה עלתה בשנת 2006, בערוץ yes דוקו.
הפרקים

פרק 1 - יאללה מכות  – על הקשיחות הגברית.
פרק 2 - עד שהמוות יפריד בינינו – על תפקיד הגבר בזוגיות המודרנית.
פרק 3 - אני וגופי – גבר הוא קודם כל הגוף שלו. על משמעות הגוף הגברי.
פרק 4 - מגש הכסף – על התפקיד המסורתי של הגבר - להביא את הלחם הביתה, ועל תפקיד הכסף בחייהם של הגברים.
פרק 5 - ראש בין הרגלים – סקס, החלק החשוב בגבריות המודרנית.
פרק 6 - בדיקת אבהות – על  אבהות כהגשמת הגבריות.
הערות שוליים

↑  עכבר העיר, גברים אמיתיים, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2006
סיבי ביניים

| --- | --- |

מבנה של סיבי ביניים
 שיוך:  intermediate filament cytoskeleton 
 מזהים
 FMA:  63851 
 קוד MeSH:  A11.284.430.214.190.750.410 
 מזהה MeSH:  D007382 
 
סיבי ביניים או קורי ביניים (באנגלית:(Intermediate filaments (IFs), הם חלבונים פולימריים השייכים למשפחת חלבוני הפילמנט בתא, שקוטרם נע בין 9 ל-11 ננומטר. תפקידם הוא לשמור על חוזק מכני של התא והאברונים שבו, ולקשר בין סיבי האקטין ובין המיקרוטובולים.
יש כ-70 גנים המקודדים לחלבונים של סיבי ביניים. ניתן לחלק את חלבוני סיבי הביניים ל-6 קטגוריות שונות על פי מאפייני החלבון (רצף חומצות האמינו ומבנה החלבון):
סוג I - קרטינים בעלי מבנה חומצי שמצויים באפיתל
סוג II - קרטינים בעלי מבנה בסיסי שמצויים באפיתל
סוג III - כוללים וימנטין (מצוי במזנכימה), דסמין (בשרירים), GFAP (חלבון פיברילרי חומצי של תאי גליה), פריפרין
סוג IV - כוללים נוירופילמנטים (מצויים בריכוז גבוה באקסונים) ואינטרנקסין
סוג V - כולל חלבוני למין
סוג VI - נסטין
סיבים אלו קיימים הן בציטופלזמה של התא והן בגרעין התא. פגיעה בחלבונים אלו או מוטציה בהם גורמים למחלות קשות בשרירים, בעצמות, בעור, בעצבים ובין היתר גם מובילים למחלת הפרוגריה.
הערות שוליים

↑  Harvey Lodish, Arnold Berk, S. Lawrence Zipursky, Paul Matsudaira, Intermediate Filaments, 2000
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ניתוב בצל

ניתוב בצל (באנגלית: Onion Routing) היא טכניקה לתקשורת אנונימית ברשת מחשבים. ברשת בצל, הודעות נעטפות בשכבות של הצפנה, מכאן האנלוגיה לשכבות של בצל. המידע המוצפן מועבר דרך סדרה של רשת צומתי רשת הנקראים נתבי בצל, כל אחד מהם "מקלף" שכבה אחת, ומגלה את היעד הבא של הנתונים. כאשר מפענחים את השכבה האחרונה, ההודעה הגיעה למעשה ליעדה. השולח נשאר בעילום שם, כי כל מתווך יודע רק את המיקום הצומת הקודם והבא הצמודים אליו.
פיתוח ויישום

ניתוב בצל פותח באמצע שנות ה-90 על במעבדת המחקר של צי ארצות הברית על ידי פול סיברסון, מייקל ריד, דייוויד גולדשלג כדי להגן על תקשורת מודיעין אמריקאית באינטרנט. לאחר הצלחתה, נמשך פיתוחה על ידי DARPA ונרשם פטנט על ידי חיל הים ב-1998.
ב 2002 הצטרפו לסיברסון המדענים רוג'ר דינגלדיין וניק מת'יוסון כדי לפתח את מה שהפך לימים הפרוטוקול הידוע ביותר של ניתוב בצל - TOR, (ראשי תיבות של The Onion Routing project).
לאחר שמעבדת המחקר פרסמה את הקוד של TOR תחת רישיון חופשי, דינגלדיין ומת'יוסון, יחד עם חמישה אחרים ייסדו את פרויקט "The Tor Project" ארגון ללא כוונת רווח בשנת 2006, עם תמיכה כספית של קרן החזית האלקטרונית וארגונים נוספים.
ניתוב שום הוא וריאציה של ניתוב בצל המשויך לרשת I2P המצפין הודעות מרובות ביחד כדי להקשות על תוקפים לבצע ניתוח תנועה, וכדי להגביר את מהירות העברת הנתונים.
ראו גם

קריפטוגרפיה
פרוטוקול דיפי-הלמן
שרת פרוקסי
מטריושקה
הערות שוליים

↑  Goldschlag D., Reed M., Syverson P. (1999.
↑  Reed M. G., Sylverson P. F., Goldschlag D. M. (1998) "Anonymous connections and onion routing", IEEE Journal on Selected Areas in Communications, 16(4):482-494.
↑  US patent 6266704, Reed; Michael G. (Bethesda, MD), Syverson; Paul F. (Silver Spring, MD), Goldschlag; David M. (Silver Spring, MD), "Onion routing network for securely moving data through communication networks",  assigned to The United States of America as represented by the Secretary of the Navy (Washington, DC) US& patent 6266704, Reed; Michael G. (Bethesda, MD), Syverson; Paul F. (Silver Spring, MD), Goldschlag; David M. (Silver Spring, MD), "Onion routing network for securely moving data through communication networks", assigned to The United States of America as represented by the Secretary of the Navy (Washington, DC)
↑  Levine, Yasha (16 ביולי 2014). "Almost everyone involved in developing Tor was (or is) funded by the US government". Pando Daily. נבדק ב-30 באוגוסט 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Fagoyinbo, Joseph Babatunde (2013-05-24). The Armed Forces: Instrument of Peace, Strength, Development and Prosperity. AuthorHouse. ISBN 9781477226476. נבדק ב-29 באוגוסט 2014. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Leigh, David; Harding, Luke (2011-02-08). WikiLeaks: Inside Julian Assange's War on Secrecy. PublicAffairs. ISBN 1610390628. נבדק ב-29 באוגוסט 2014. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Dingledine, Roger (20 September 2002). "pre-alpha: run an onion proxy now!". or-dev mailing list. http://archives.seul.org/or/dev/Sep-2002/msg00019.html. Retrieved 17 July 2008.
↑  "Tor FAQ: Why is it called Tor?". Tor Project. נבדק ב-1 ביולי 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tor: Sponsors". Tor Project. נבדק ב-11 בדצמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Krebs, Brian (8 באוגוסט 2007). "Attacks Prompt Update for 'Tor' Anonymity Network". וושינגטון פוסט. נבדק ב-27 באוקטובר 2007. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  http://privacy-pc.com/articles/common-darknet-weaknesses-2-tor-and-i2p.html
↑  Zantour, Bassam; Haraty, Ramzi A. (2011). "I2P Data Communication System". IARIA: 401–409.
גירושים נפלאים

| --- | --- |

לוגו הסדרה
 סוגה:  דרמה
 כותבים:  לימור נחמיאס
 בימוי:  עופר ויצמן
 שחקנים:  אסי לוי, ליאת תמרי, אורי פפר, ליאור רז, דב נבון, אורנה פיטוסי, תמר שם אור, אייל שכטר, ליטל שוורץ, לביא זיטנר, עליזה רוזן, יובל מנדלסון, גולן אזולאי, הנרי דוד, ולדימיר פרידמן, אסתי ירושלמי, גאלה קוגן, הילה אלפרט, קובי שטמברג
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  39
 הפקה
 מפיקים בפועל:  איילת הראל
 חברת הפקה:  דוקודרמה הפקות (של חיים סלוצקי ורון כחלילי)
 עורכים:  שי כנות
 צלמים:  שי כהן, איציק ברכה, שי רז
 מוזיקה:  אופיר לייבוביץ'
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes stars Drama   yes stars ישראלי
 תקופת שידור מקורית:  11 במאי 2009 – 2 ביוני 2010
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
גירושים נפלאים היא סדרת טלוויזיה ישראלית אשר שודרה בערוץ yes stars Drama וyes Stars ישראלי בשנת 2009. הסדרה מתמקדת במשרד עורכי דין המתמחה בענייני גירושים, בעלילות חייהם של העובדים בו, ובמקרים המסקרנים עמם הם נדרשים להתמודד.
כוכבי הסדרה הם הילה רובין (אסי לוי), שותפה בכירה במשרד; עדי ארטיג'אני (ליאת תמרי), שותפה במשרד; עמית רובין (אורי פפר), אחיו התאום של תומר, שנהרג בתאונת דרכים; עורך הדין ערן אטלס (ליאור רז); עורך הדין אודי יוכפז (דב נבון), אשתו, גלית יוכפז (אורנה פיטוסי) ובתו נויה יוכפז (תמר שם אור); ואחרים.
העונה הראשונה של הסדרה מנתה 21 פרקים, והעונה השנייה מנתה 18 פרקים. הסדרה תוכננה במקור כדרמה יומית, וכ-50 פרקים שלה צלמו מראש. רק לקראת העלייה לשידור, הוחלט שתשודר כסדרה שבועית.
עלילה

עלילת הסדרה מתמקדת במשרד עורכי דין המתמחה בענייני גירושים, ובעורכי הדין העובדים בו המנסים לבנות ולשמר קשרי אהבה וזוגיות בחייהם האישיים בעודם עוסקים מדי יום בניתוק קשרי הזוגיות של לקוחותיהם.
בין הלקוחות המגיעים למשרד נמצאים גבר המגלה שאשתו ביגמיסטית; סרבן גט היושב בכלא ואיבד את שנותיו היקרות במלחמת חורמה באשתו; אשה המגלה שבעלה הומוסקסואל; מאפיונר שרוצה לעשות שלום בית עם אשתו שנעלמה; זוג נשוי ביחסי עבד-מלכה מתוך בחירה; ופסל שלא מצליח לפסל יותר.
דמויות

הילה רובין (אסי לוי) – עורכת דין ושותפה בכירה במשרד "רובין-ארטיג'אני".
עדי ארטיג'אני (ליאת תמרי) – עורכת דין ושותפה של הילה במשרד "רובין-ארטיג'אני".
עמית רובין (אורי פפר) – האח התאום של תומר שנהרג בתאונת דרכים.
ערן אטלס (ליאור רז) – עורך דין לענייני משפחה, בעל משרד מתחרה למשרד "רובין-ארטיג'אני".
אודי יוכפז (דב נבון) – עורך דין לענייני גירושין.
גלית יוכפז (אורנה פיטוסי) – אשתו של אודי יוכפז.
נויה יוכפז (תמר שם אור) – בתו של אודי, אומצה גם על ידי גלית. עובדת במשרד של אביה.
יואב בכר (אייל שכטר) – לקוח של משרד עורכי הדין.
כרמל עג'מי (ליטל שוורץ) – המזכירה הבכירה במשרד "רובין-ארטיג'אני". נשואה לעופריקו.
עופריקו כהן (לביא זיטנר) – מטפל אלטרנטיבי, נשוי לכרמל.
מרי רובין (עליזה רוזן) – אמא של עמית (אורי פפר) ושל תומר שנפטר (אלדד פריבס).
להב סוצקבר (יובל מנדלסון) – בן 17, ידיד של נויה.
הערות שוליים

1 2  רותה קופפר, מה לראות הערב בטלוויזיה? העיקר שיש סקס בשירותים, באתר הארץ, 11 במאי 2009
↑  רותה קופפר, איגוד שחקני המסך: יס פוגעת בפרנסת משתתפי הסדרה "גירושים נפלאים", באתר הארץ, 7 במאי 2009
↑  רותה קופפר, אורי פפר יגלם תאומים בטלנובלה של "יס", באתר הארץ, 5 באוקטובר 2008
מות החום של היקום

מות החום של היקום הוא רעיון תאורטי העוסק בגורל היקום, לפיו היקום יגיע לסיומו במצב בו הוא יהיה קרוב לשיווי-משקל תרמודינמי. כלומר, כאשר רמת האנרגיה החופשית תגיע לרמה מספיק נמוכה, כך שלא יתאפשר יישום תהליכים ספונטניים או תהליכים צורכי אנרגיה. כמובן, גם חיים לא ייתכנו במצב כזה. תיאוריה זו מתבססת על תרמודינמיקה.
רעיון זה תואר לראשונה בעבודתו של ויליאם תומסון, בשנות ה-50 של המאה ה-19. בנוסף, רעיון זה הוא הנושא המרכזי בסיפורו הקצר של אייזק אסימוב, השאלה האחרונה.
אינטואיציה

מוות-החום אליו צופים שהיקום יגיע הוא למעשה שיווי-משקל תרמודינמי. זה שקול למינימום של האנרגיה החופשית, או המקסימום של האנטרופיה (מתוך החוק השני של התרמודינמיקה – עקרון גידול האנטרופיה).
אינטואיציה > בחינה של מערכות פשוטות

על-מנת להבין את התהליך שעל-פי מודל זה צפוי לעבור היקום, נבחן מערכות מקרוסקופיות שונות במצב של מוות-חום:
מערכת של גזים שאינם זהים (נבדלים ביניהם בלפחות מאפיין אחד, כגון סוג הגז, טמפרטורה, לחץ ופוטנציאל כימי. יש להדגיש כי לא מתקיימים תנאי הפרדוקס של גיבס): דוגמה לכך היא בלון (מערכת מבודדת) מחוץ לשדה כבידה, ובתוכו נמצאים שני גזים, המופרדים על ידי מחיצה האטומה למעבר של אנרגיה (חום) ושל חומר (חלקיקים או מולקולות, לצורך העניין). במצב הנתון, כל אחד מבין שני הגזים במכל נמצא בשיווי-משקל בפני עצמו, במערכת המבודדת (קצותיה הם המחיצה, והחלק המתאים מהדופן הפנימית של הבלון). מאידך, מייד כאשר נסיר את המחיצה, המערכת הכוללת (הבלון כולו) לא תהיה במצב של שיווי-משקל. לכן, בהסרת המחיצה, הגזים "יתערבבו" ו"יתמזגו", וכך יגיעו למצב שיווי-משקל משותף, זאת כתוצאה משיקולים תרמודינמיים. נוסיף כי ישנן מערכות של נוזלים אשר ניתן להכליל תוצאה זו עבורן (גם במערכות אלו לא נתייחס לכבידה), למשל, תרכיז ומים.
מערכת של חומרים בפאזות שונות: באופן דומה לדוגמה הקודמת, מצב שיווי-המשקל הוא מצב בו החומרים "מעורבבים". מצב זה ינבע ממעברי פאזה של חלק מהחומר (במקרה שהטמפרטורה של החומרים שונה מספיק, כך שאחד החומרים יעבור התכה, הקפאה, המראה וכו'), ותגובות כימיות (כגון יצירת מולקולות או קולואידים). דוגמה לכך היא מערכת של ברזל, מים וחמצן, בה לאחר זמן רב נקבל מעין תמיסה של חלודה. באופן כללי, האנרגיה החופשית של המערכת תקטן, עד שלא יהיה משתלם אנרגטית לבצע תגובות כימיות (ולכן, הן לא יבוצעו). זה שקול לכך שהאנטרופיה של המערכת מרבית. כלומר, זהו מצב שיווי-משקל.
שני גופים (שלא נוגעים זה בזה) בחלל ריק ומבודד: שיווי-המשקל במקרה זה מורכב משני חלקים. ראשית, כל גוף בנפרד יהיה במצב שיווי-משקל פנימי. בנוסף, משיקולי קרינת חום, שני הגופים יגיעו לטמפרטורת שיווי-משקל (אותה ניתן למצוא, למשל, באמצעות חוק סטפן-בוצלמן). דהיינו, במצב שיווי-משקל, גם הטמפרטורה של שני הגופים נקבעת, וגם כל גוף בפני עצמו נמצא במצב שיווי-משקל.
אינטואיציה > הכללה

באופן כללי, מתוך שלוש הדוגמאות הללו, ניתן להבין מהי המשמעות של מוות-חום: "שיתוק" מוחלט של המערכת עקב הגעתה למצב שיווי-משקל. "שיתוק" משמעו שלא מתקיימות תגובות כימיות במערכת (שכן משיקולים אנרגטיים, כל התגובות המשתלמות אנרגטית כבר התרחשו). כמו כן, הטמפרטורה נמצאת בשיווי-משקל. כך, למעשה, אנו מבינים כי מצב שיווי-משקל שקול לאנרגיה חופשית מינימלית, כלומר, לאנטרופיה מרבית.
ההכללה של תוצאות אלו לכל היקום אמנם קשה תפיסתית, אך באופן עקרוני ניתן לדמיין איך יראה היקום במצב של מוות-חום. נשים לב כי מוות-חום ושיווי-משקל הם שני רעיונות זהים, המבוטאים בדרך שונה – בעוד שיווי-משקל מדבר על הגעה למצב המסתבר ביותר (הגדרה סטטיסטית), מוות-חום מדבר על הגעה למצב שבו אמנם ייתכן וקיימת אנרגיה חופשית במערכת, אך היא קטנה מכדי שיוכלו להתבצע בה תהליכים (הגדרה תרמודינמית).
המודל הפיזיקלי

תומסון הכליל את שני החוקים הראשונים של התרמודינמיקה לכל היקום (נכונות המודל נתונה לוויכוח, ראו בפרק "טענות החולקות על רעיון זה"). הנחות המודל הן:
היקום הוא מערכת תרמודינמית מבודדת: מערכת תרמודינמית מבודדת היא מערכת שלא יכולה להחליף חומר או חום עם סביבתה (שהיא בפני עצמה מערכת תרמודינמית). למעשה, היקום מוגדר כך שאין לו סביבה (אם הייתה ליקום סביבה איתה הוא היה מקיים אינטראקציה, אזי היא הייתה חלק ממנו). לכן, באופן ריק, היקום הוא מערכת מבודדת.
עקרון גידול האנטרופיה תקף למערכות אינסופיות (בפרט היקום): הנחה זו היא הכללה שביצע הפיזיקאי רודולף קלאוזיוס.
שילוב שתי ההנחות הללו, שקול לחוק השני של התרמודינמיקה, עבור היקום כולו. לכן, נובעת המסקנה כי האנטרופיה תמשיך לגדול עד שתגיע לערכה המרבי, וכאשר תגיע לערכה המרבי (למצב שיווי-המשקל, או ליתר דיוק – לכל מצבי שיווי-המשקל, לפי הנחת הארגודיות, שכן קיים ניוון של המצבים הללו), נקבל את מוות-החום המדובר. רעיון זה מתואר באופן מפורט בין היתר בעבודתו של צ'ארלס ליינווייבר (Charles H. Lineweaver). נשים לב כי הרעיון של חץ הזמן מבוסס על עיקרון זהה, ומוביל אותנו למסקנה זהה.
נבהיר כי מוות-חום אינו מצריך הגעה לטמפרטורה מסוימת, אלא רק הגעה למצב שיווי-משקל תרמודינמי, או מצב שמספיק קרוב אליו (מצב בו הפרשי הטמפרטורה, או הבדלים אחרים באנרגיה, קטנים מכדי שתהיה האפשרות לבצע עבודה). דוגמה פשוטה המבהירה את העיקרון הזה היא תה בתרמוס (המשמש כמבודד של התה) – גם תה חם וגם תה קר נמצאים בו בשיווי-משקל. כלומר, המשקה נמצא בו במצב שיווי-משקל, ללא קשר לטמפרטורה שלו. נכליל דוגמה זאת לכל מערכת מבודדת, ובכך גם ליקום (תחת הנחה 1).
הזמן המשוער שייקח ליקום להגיע למצב של מוות-חום

בהינתן מודל זה, היקום, בעוד פרק זמן סופי, יגיע למצב של מוות-חום. לכן, ניתן להסיק שזמן החיים של היקום סופי. כלומר, לא רק שהזמן שנותר ליקום עד שיגיע למצב של מוות-חום הוא סופי, אלא גם שפרק הזמן שעבר מראשית היקום (בתצורתו המוכרת) ועד עכשיו – גם הוא סופי.
על-מנת לקבל פרופורציה באשר לפרקי הזמן שלוקח למערכות להגיע לשיווי-משקל באופן טבעי, נבחן כמה דוגמאות:
על-מנת להסיר מיקרומטר של גלוון (חם), נדרשת שנה שלמה של בלאי טבעי.
זמן מחצית-חיים של פלוטוניום-238 הוא כ-87.7 שנים.
הזמן שלוקח לבקבוק פלסטיק להתפרק (בהטמנה) הוא כ-450 שנים.
במצרים התגלו שרידי עצמות בקברים מלפני כ-5,200 שנים.
נשים לב כי אלו הן מערכות זניחות מאוד ביחס ליקום. לכן, גם פרקי-הזמן המתוארים הם זניחים ביחס לפרק הזמן שנדרש ליקום להגיע למוות-חום. לפי הערכות שונות, ביקום יש כ- 10^{22}-10^{24} כוכבים (מספר זה, לשם אינטואיציה, דומה בסדר-הגודל למספר אבוגדרו). חישובים שונים שנעשו נותנים סדרי גודל עבור הזמן שלוקח למערכות בסדר-גודל גלקטי להגיע למצב של מוות-חום (נתונים נוספים מרוכזים בעמוד הבא ובספר הבא):
זמן דעיכת מערכות השמש הוא בסדר גודל של  10^{16} שנים.
זמן דעיכת חורים-שחורים מסיביים, עקב תהליכים כגון קרינת הוקינג, הוא בסדר-גודל של  10^{100} שנים.
הזמן שיחלוף עד הגעת היקום למצב של מוות-חום הוא בסדר-גודל של  10^{1000} שנים ועד  10^{10^{120}} שנים.
טענות החולקות על רעיון זה

ישנן טענות המתעמתות עם הנחות המודל הפיזיקלי שצוינו לעיל. אין מחלוקת באשר לכך שמן ההנחות הללו נובעת התחזית של מוות-החום של היקום, אלא יש מחלוקת עם ההנחות עצמן. כלומר, במידה והטענות המנוגדות להנחות הללו הן נכונות, הן שומטות את הבסיס התאורטי תחת הרעיון של הגעת היקום למצב של מוות-החום.
טענות החולקות על רעיון זה > טענות החולקות על הנחה 1: האם אכן היקום הוא מערכת מבודדת?

יש הטוענים כי היקום אינו מערכת מבודדת. לטענה זו שני מישורים:
ההכללה של המערכת מבודדת לאינסוף שנויה במחלוקת – יש הסבורים כי ההגדרות המוכרות לא תקפות בגבול לאינסוף. לדעת רבים, דיון זה הוא בעיקרו פילוסופי.
יש הטוענים כי היקום הוא מערכת פתוחה, אשר בפרט אינה מבודדת. טענה זו מתבססת בין היתר על תורת הכאוס.
טענות החולקות על רעיון זה > טענות החולקות על הנחה 2: האם אכן מתקיים ביקום עקרון גידול האנטרופיה?

יש הטוענים כי לא מתקיים עקרון גידול האנטרופיה ביקום. גם לטענה זו שני מישורים:
פיזיקאים רבים חלקו על הנחה זו באופן עקרוני, עקב כך שהיא מבוססת על התייחסות לאנטרופיה של היקום, על אף שלטענתם היא אינה מוגדרת באופן מדויק, ולכן להכללות שמבצעים עבור היקום הקשורות לאנטרופיה הכוללת שלו, אין משמעות. ביניהן, הכללת עקרון גידול האנטרופיה – עליה מתבסס הרעיון של מוות-החום של היקום. הבולט מבין הפיזיקאים שנקטו בגישה זו הוא מקס פלאנק. אריה בן-נאים טוען כי הכללה זו היא "הכללת-יתר". הפיזיקאי ההונגרי לסלו טיסה (László Tisza) תקף טענה זו מזווית אחרת, באומרו כי עקב כך שהיקום לא נמצא בשיווי-משקל, לא ניתן לייחס לו אנטרופיה. דעה זו היא חלק מדיון מקיף יותר, על אנטרופיה מחוץ לשיווי-משקל (זהו דיון בתחום תרמודינמיקה מחוץ לשיווי-משקל).
בשנת 2011 פרסם הפיזיקאי ג. פ. פטין מאמר המתאר מודל אפשרי של המרת קרינה (חלקיקים קוסמיים) למסה. מודל זה משלים את המודל הידוע של המרת מסה לקרינה, וסותר, לשיטתו, את עקרון גידול האנטרופיה עבור היקום כולו. מהעיקרון שהוא מבקש לסתור, בשילוב עקרון אוניברסליות האנטרופיה, נובע כי כל יצירת מסה מקרינה תצטרך לבוא על חשבון הפיכת כמות גדולה יותר - של מסה אחרת - לקרינה.
ראו גם

גורל היקום
החוק השני של התרמודינמיקה
העתיד הרחוק
הקיפאון הגדול
הערות שוליים

↑  Lord Kelvin | On the Age of the Sun’s Heat, zapatopi.net
↑  Meeting the Entropy Challenge, web.mit.edu
↑  Dewar, R.C., Lineweaver, C.H., Niven, R.K., Regenauer-Lieb, K., Chapter 22: The Entropy of the Universe and the Maximum Entropy Production Principle, Beyond the Second Law: Entropy Production and Non-equilibrium Systems, 2014, ISBN 978-3-642-40154-1. (באנגלית)
↑  Full Bio Follow Linkedin Follow Twitter Rick LeBlanc wrote about sustainability, supply chain topics for The Balance Small Business He has been covering the pallet, packaging industries for 25 years Read The Balance's editorial policies Rick LeBlanc, How Long Will It Take That Bag of Trash to Decompose in a Landfill?, The Balance Small Business (באנגלית)
↑  83 ancient graves discovered in Egypt's Daqahliya Governorate, Egypt Independent, ‏2020-02-13 (באנגלית)
↑  Adams, Fred, 1961-, The five ages of the universe : inside the physics of eternity, First Touchstone edition 2000, New York, ISBN 0-684-86576-9
↑  Is our universe an isolated system?, ResearchGate (באנגלית)
↑  The Universe is an Open System, theoryoforder.com
↑  Max Planck, Alexander Ogg, Treatise on thermodynamics, London : Longmans, Green, 1903
↑  Aryieh Ben-Naim, Can entropy be defined for and the Second Law applied to the entire universe?
↑  László Tisza, Generalized Thermodynamics, MIT Press, 1966, עמ' 41, ISBN 978-0-262-20010-3
↑  G. P. Petin, The Compton effect on ultrare ativistic particles and heat death of the Universe, Russian Physics Journal, 2011
תעשה לי ילד (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה
 יוצרים:  שירלי מושיוף
 בימוי:  יובל שפרמן
 שחקנים:  גל תורן, ליאת תמרי, ספי אפרתי, גאלה קוגן
 פסקול:  מרסדס בנד
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  5
 הפקה
 מפיק:  אורי סבג,  עינת ביקל,  אמיר גבע
 אורך פרק:  50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הוט 3
 תקופת שידור מקורית:  22 במרץ 2008 – 26 באפריל 2008
 
תעשה לי ילד היא סדרת דרמה ישראלית, אשר שודרה בערוץ הוט 3 של חברת הטלוויזיה בכבלים HOT בשנת 2008.
את הסדרה כתבה שירלי מושיוף וביים יובל שפרמן. את דמויות להקת "ההסתדרות", שעומדת במרכז הסדרה, מגלמים חברי להקת "מרסדס בנד", בראשם גל תורן, סולן הלהקה, לצד אורי גת המתופף וגיא שמי הגיטריסט בתפקידים משניים. אל הלהקה הוצמד ספי אפרתי, נגן הבס של להקות "בלאקפילד" ומוניקה סקס. שירי הלהקה הם גם פסקול הסדרה.
עלילה

הסדרה עוקבת אחר עולם כוכבי מוזיקת הרוק, אשר סגנון חייהם כולל יחסי מין מזדמנים, סכסוכים על אגו, ושימוש תדיר במשקאות חריפים ובסמים. במרכז העלילה להקת "ההסתדרות", להקת רוק מתחילה שמנסה ליצור אלבום ללא אמצעים, עד שסולנה, רם, פוגש במקרה את אסנת, עיתונאית מצליחה, ובין השניים מתפתחת זוגיות. אסנת, אשר לא מרוצה מחייה בעולם העיתונות, עוזבת את עבודתה לטובת הפקת האלבום השני של הלהקה, וסביב עבודת ההפקה, ובעיקר בגלל חיי הזוגיות שלה עם רם, אדם אגוצנטרי, בלתי צפוי, הפכפך וקשה, מתנתקת מכל מה שרגילה אליו, וחיה חיים מסעירים, מלאי עליות ומורדות, כאשר היא מנסה במקביל לדחוף את רם ואת הלהקה קדימה ולחנך את רם לחיים בזוגיות, אך מתאהבת גם בצד הפוגעני שלו.
דמויות ושחקנים

רם (גל תורן): סולן להקת "ההסתדרות". אדם אגוצנטרי, ילדותי, תלותי, חסר סבלנות ובעל מצבי רוח משתנים. מנהל זוגיות מורכבת ומסובכת עם אסנת.
אסנת (ליאת תמרי): עיתונאית מצליחה, אחראית וחרוצה. אסנת שבאה מעולם העיתונות, כשפוגשת את רם, הופכת למנהלת הלהקה ולזוגתו המתוסכלת של רם.
גילי (ספי אפרתי): נגן הבס של להקת "ההסתדרות". מכיוון שמנסה לשמור על אורח חיים סביר, הוא הופך לצלו המהוסס והמאוים של רם, למרות אהבתו לאסנת.
נינה (גאלה קוגן): ברמנית צעירה, אשר חולמת להיות כוכבת, והופכת לזמרת הליווי של הלהקה, דרך זוגיות עם גילי, אך משיכה ורדיפה אחר רם.
בתפקידים משנים:  גיא שמי, בתפקיד יפתח גיטריסט להקת "ההסתדרות", אורי גת, בתפקיד דימר מתופף להקת "ההסתדרות", נועה ברקאי, בתפקיד חברתה הצלמת של אסנת, ומרינה שויף, בתפקיד חברתו לשעבר של רם. שחקנים אורחים: נילי צרויה בתפקיד פקידת עירייה ויעקב זדה דניאל בתפקיד שוטר. בין המשתתפים, מוזיקאים אורחים כגון ירמי קפלן ולהקת "טרי פויזן".
משחק סימולציית טיסה

צילום מסך מתוך משחק סימולציית הטיסה FlightGear
משחק סימולציית טיסה היא ז'אנר של משחקי וידאו שמטרתו לדמות את חוויית ההטסה של כלי טיס שונים, הן מטוסים אזרחיים והן מטוסי קרב צבאיים, בסביבה וירטואלית.
משחקי סימולציות הטיסה מאפשר לשחקנים להתמקד בהיבטים שונים של הטסת כלי טיס, כולל שלב ההמראה, שלב הנחיתה, ניווט, וקרבות אוויריים. משחקי סימולציית הטיסה שואפים לרוב להיות מציאותיים ככל הניתן, ומכילים לרוב דגמי מטוסים אמיתיים, מנסים לדמות את הכוחות הפיזיקליים שפועלים על הטייס וכלי הטיס במציאות, וכמו גם מערכת בקרה מציאותית ככל הניתן בתא הטייס. לאורך השנים משחקי סימולציית הטיסה התפתחו באופן מהותי והם קיימים כיום במגוון רחב של פלטפורמות.
אחד מסוגים משחקי סימולציית הטיסה הפופולריים ביותר הם משחקי סימולציית קרבות האוויר(אנ'), אשר מדמים קרבות אוויר מנקודת המבט של הטייס. בשל הביקוש הגדול לכך נוצרו לאורך השנים הרבה יותר משחקי סימולציה למטוסי קרב מאשר משחקי סימולציה לטיסות אזרחיות.
אלמנטים בולטים במשחקי סימולציית הטיסה:
משחק מבוסס-משימה: משחקי סימולציית טיסה רבים מכילים משימות אותם השחקנים חייבים להשלים כגון משימות חיפוש והצלה, תדלוק אווירי, והשמדת יעדים שונים.
סביבות מציאותיות - לעיתים רבות משחקי סימולציית טיסה בוחרים ליצור אזורים מסוימים בעולם האמיתי עם רמות דיוק גבוהות.
משחק מרובה משתתפים: חלק ממשחקי סימולציית הטיסה המודרניים, אשר מתבססים על חיבור זמין לאינטרנט, מאפשרים לשחק עם שחקנים שונים מרחבי העולם - או במשימות בהם השחקנים הם באותה הקבוצה והם צריכים לשתף פעולה נגד היריב, או במשימות בהם השחקנים נלחמים זה בזה בקרבות אוויריים.