stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חגית גרוסמן
ספריה

שירים
תשעה שירים לשמואל שירים (תל אביב: תעשיות פלונית, תשס"ז 2007) - ספר פרידה מאביה.
NEUF POEMES POUR SHMOUEL, EDISTIONS DE LA MARGERIDE, TRADUCTION PAR MICHEL ECKHARD ELIAL, 2014
לווייתני האפר, שירים (תל אביב: קשב לשירה, תש"ע 2010)
רעד העיר שירים (תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 2013). שיר מתוכו "על החברות", פורסם בניו יורקר. הספר תורגם לאנגלית: 'Trembling of the city', translated from Hebrew by Benjamin Balint, Shearsman books. england, Published on February 2016
Poèmes d'amour, traduit par Michel Eckhard Elial. Publié en novembre 2015
ספר הגוף, שירים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2017
האוהבים, שירים, הוצאת תרס"ט, תל אביב, 2023
מקור הרעב, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2024
רומנים
היכן שאינם רומן (תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות : ספרי חמד, 2012)
לילה ולואיס רומן, אור יהודה: כנרת זמורה-ביתן, 2014 - הרומן "לילה ולואיס" בין חמשת המועמדים הסופיים לפרס ספיר.
רוחות פרצים, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2018
סיפורים קצרים
להחיות דברים דוממים, סיפורים קצרים, חיפה, הוצאת פרדס, 2017
לקריאה נוספת

אילן בר-דוד, "גרוסמן, חגית", לקסיקון הֶקְשֵרִים לסופרים ישראלים (תשע"ד 2014), עמ' 289–290
ח'אלד א-זילעי

ח'אלד מוחמד עיסא א-זילעי (בערבית: خالد محمد عيسى الزيلعي, בתעתיק: ח'אלד מחמד עיסא אלזילעי; ‏ 16 במאי 1987 – 30 בספטמבר 2022) היה כדורגלן סעודי ששיחק בעמדת קשר הכנף.
קריירת מועדונים

א-זילעי שיחק במשך רוב הקריירה שלו בליגת העל הסעודית, ובמשך תקופה קצרה בליגת המשנה הסעודית. הוא שיחק במועדונים אבהא, א-נסר, א-תעאוון, אל-פייסלי, אל-באטין, א-ראיד ואל-עין.
קריירה בינלאומית

ב-9 באוקטובר 2010 ערך א-זילעי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ערב הסעודית, בניצחון 0–4 על נבחרת אוזבקיסטן במשחק ידידות. ב-28 ביוני 2012 הבקיע את שערו היחיד בנבחרת, בתיקו 2-2 נגד נבחרת פלסטין במסגרת שלב הבתים של הגביע הערבי לשנת 2012. בסך הכל ערך תשע הופעות במדי הנבחרת.
מחלתו ומותו

בחודש יוני 2020 אובחן א-זילעי עם טרשת אמיוטרופית צידית, וב-30 בספטמבר 2022 מת מהמחלה בגיל 35.
תארים

אליפות ערב הסעודית (2): 2013/2014, 2014/2015
גביע יורש העצר הסעודי (1): 2013/2014
הערות שוליים

↑  "Al-Zayla'i" starts the treatment journey in Sultan City for Humanitarian Services באתר Saudi i24 News, ‏ 2 ביולי 2020 (באנגלית)
↑  سبب وفاة خالد الزيلعي באתר Erem News, ‏ 30 בספטמבר 2020 (בערבית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ח'אלד א-זילעי".
חישוביות

תורת החישוביות היא הבסיס למדעי המחשב, והיא עוסקת במודלים לחישוב ובפונקציות הניתנות לחישוב במסגרתם. השאלה הבסיסית בתורת החישוביות היא: מה מחשבים יכולים לחשב, ומה לא? בניגוד להנחה נפוצה, ישנן פונקציות שאי אפשר לחשב. בעיית העצירה מהווה דוגמה לפונקציה שכזו: ניתן להוכיח כי אין תוכנית היכולה לקבל כקלט תוכנית כלשהי וקלט לאותה התוכנית, ולהכריע האם התוכנית תעצור.
למעשה, מספר הפונקציות שניתן לחשב הוא  \!\,\aleph _{0} (קרי: אָלֶף אֶפֶס), מאחר שלכל בעיה חשיבה ניתן לכתוב תוכנית מחשב, ומספר תוכניות מחשב שאנחנו יכולים לכתוב הוא  \!\,\aleph _{0}. מאידך, מספר הבעיות החישוביות כולן הוא  \aleph  (ז"א, מעוצמת הרצף). לכן, רק מהשוואת עוצמות, ניתן להסיק שבהכרח קיימות בעיות חישוביות אשר לא ניתנות לפתרון תחת מודלים חישוביים מסוימים, כדוגמת מכונת טיורינג.
היסטוריה

תורת החישוביות החלה להתפתח בתחילת המאה ה-20, במחקרים מתמטיים שעסקו בשאלה אילו בעיות מתמטיות ניתן לפתור בדרכים פשוטות. ראשית היה צריך לקבוע מהי "דרך פשוטה", ולשם כך היה צורך במודל של חישוב. אחד המודלים הראשונים שנוצרו הוא מכונת טיורינג, שנקראת על שם ממציאה אלן טיורינג, אשר מהווה אבן דרך בתורת החישוביות כולה, בשל פשטותו ודמיונו למחשב (שטרם הומצא בעת יצירת מודל זה). מודל אחר הוא זה של תחשיב למדא. הוכח ששני מודלים אלה, ומודלים רבים נוספים אחרים שהוצעו (כגון דקדוקים בלתי מוגבלים), שקולים זה לזה בכוחם החישובי – חישוב שניתן לבצע באחד מהמודלים ניתן לבצע גם באחרים. מודלים אלה שקולים גם למחשב, אם נניח קיומו של זיכרון בלתי מוגבל בגודלו. תזת צ'רץ'-טיורינג משערת שכל פורמליזציה סבירה של מושג האלגוריתם תהיה שקולה למכונת טיורינג. 
הנושא של חישוביות עלול להיראות זר, כי אכן יש הנחה שגויה שכל פונקציה ניתן לחשב, אך למעשה, פונקציה היא מונח מתמטי שמתאר התאמה בין ערכים (גם אם לא ניתן להביע התאמה זו בדרך קומפקטית כלשהי או בתהליך חישובי אלא רק בטבלה אינסופית) ואילו אלגוריתם הוא תהליך שעבור כל קלט תקין, מניב את ערך התמונה של הפונקציה.
הגילויים אודות הפער בין פונקציות לפונקציות חשיבות, מצטרפים לגילויים דומים (למעשה אותו גילוי ממש) כמו משפטי האי-שלמות של גדל.
גם כיום נחשבת תורת החישוביות לנושא מחקר עיקרי בפקולטות למדעי המחשב. קורסי מבוא על תורת החישוביות ניתנים כקורסים מתקדמים לתואר ראשון במדעי המחשב ומתמטיקה.
תחומי המחקר ומונחי יסוד

את מחלקת השפות (בעיות) שניתנות להכרעה למחצה, דהיינו, שניתן לבנות מכונת טיורינג שתמיד מקבלת קלט שהוא בשפה (גם אם אינה עוצרת על קלט שאינו בשפה), מסמנים ב-RE ‏(Recursivley enumerable). באופן שקול, מגדירים את המחלקה coRE, כמחלקת השפות שניתן לחשב את דחייתן – כלומר, שעבור כל קלט ניתן לודא שהוא אינו בשפה. אם כן, כל שפה שהיא חשיבה נמצאת בחיתוך של RE ו-coRE.
במסגרת תורת החישוביות נבחנות תכונותיהם של מודלים חישוביים שונים, על ידי בדיקת מחלקת הפונקציות שניתן לחשב במודל, ושקילותה למחלקת הפונקציות של מודל אחר. ההיררכיה של חומסקי מתארת היררכיית מחלקות הניתנות לחישוב במודלים שונים, כך שלכל מחלקת פונקציות בהיררכיה מתאימים מודלים רבים, השקולים זה לזה. למשל, דקדוקים חופשיי הקשר שקולים לאוטומטי מחסנית, מבחינה זו, והאוטומטים הסופיים שקולים לדקדוקים ליניאריים ימניים. במסגרת היררכיה זו מתקיימים גם השוויונות שתוארו לעיל, בין תחשיב למדא, מכונת טיורינג, והדקדוקים הבלתי מוגבלים.
בנוסף, ניתן לחקור תכונות כלליות של מחלקות של פונקציות. למשל, מחלקות פונקציות שהן פונקציות פרימיטיביות רקורסיביות, והקשר בינן לבין מחלקות אחרות.
תחומי מחקר משיקים

גם כאשר בעיות ניתנות לחישוב, ייתכן שהן דורשות זמן כה רב להשגת הפתרון עד שהפתרון חדל להיות מעשי – בסוגיה זו עוסקת תורת הסיבוכיות.
ראו גם

פונקציה בת-חישוב
מספר חשיב
בעיית העצירה
הבונה העסוק
תורת הסיבוכיות
לקריאה נוספת

M. Sipser, Introduction to the Theory of Computation, PWS Publishing Co., 1997.
J. Hopcroft and J. Ullman, Introduction to Automata Theory, Languages, and Computation, Addison-Wesley Publishing Co., 1979
זיקונית דספרטה

| זיקונית דספרטה |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: סכנת הכחדה חמורה סכנת הכחדה חמורה (CR) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: דמויי איגואנה
משפחה:: זיקיתיים
סוג:: זיקונית
מין:: זיקונית דספרטה
שם מדעי
 Brookesia desperata
תחום תפוצה


זיקונית דספרטה (שם מדעי: Brookesia desperata) היא מין של זיקית קטנה ביותר האנדמית לאי מדגסקר. זיקית זו היא קרובתה של הזיקונית הננסית - מין הזוחל הקטן ביותר בעולם.
זיקית קטנה זו מגיעה לאורך של לא יותר מ-25–30 מ"מ והיא בעלת גוף קטן וגלילי, גוני חום-חיוור כשהחלק התחתון לעיתים כהה יותר ובחלק העליון עובר פס לבן. הראש קטן בעל עיניים גדולות ובולטות. למרות שהיא קטנה היא ציידת מוצלחת של זבובים וטרף דומה, אותו היא לוכדת בלשונה המהירה. בניגוד לזיקיות אחרות המטפסות על הענפים, זיקית זו מעדיפה לחיות על הקרקע בין פסולת העלים בהסוואה וגם מטילה את ביציה עליהם.
זיקית זו תוארה למדע ב-2012 בידי צוות מחקר בראשות החוקר הגרמני פרנק גלאו (אנ') מטעם מחקר של האוסף הזואולגי של מדינות בוואריה (אנ'). את שם המין כינו B. desperata, שמשמעו: "בית גידול" כדי להגדיל את המודעות לבתי הגידול המיוערים שלה.
זיקונית קטנה זו ידועה רק מממצאים בודדים שהתגלו ביערות הגשם בצפון מדגסקר וכן במטעי בננות שהופצו למדגסקר בידי האדם. היא נתונה כיום בסכנת הכחדה חמורה עקב בירוא יערות האי לטובת חקלאות, כריית פחם ורעיית פרות. ידועים רק פרטים בודדים שהתגלו ממין זה ולא ידוע כמה בוגרים נותרו כלל בטבע.
הערות שוליים

↑  זיקונית דספרטה באתר הרשימה האדומה של IUCN
זיקון

זיקון  (precipitation hardening או age hardening) הוא שיטה לטיפול תרמי שנועדה לחזק חומרים חשילים.
הזיקון בשימוש לרוב הסגסוגות של טיטאניום, מגנזיום ואלומיניום ומספר פלדות אל-חלד. השיטה מתבססת על השינוי במסיסות החומר כאשר מעלים את הטמפרטורה שלו, דבר היוצר חלקיקים מזהמים, וכתוצאה מכך מונע תזוזה של נקעים בחומר, או פגמים במבנה הגבישי של החומר.
נקעים הם בדרך כלל הנושאים העיקריים הגורמים לתכונת הפלסטיות בחומר לכן שיטה זו מחזקת את החומר. זיקון בחומר יכול ליצור גדלים שונים ורבים של גבישים האחראים לתכונות שונות לחלוטין. כדי להשתמש בשיטה יש להשאיר את הסגסוגת בטמפרטורה גבוהה במשך שעות. הזמן שעובר נקרא זמן הזיקון.
יצירת גרעינים מתרחשת בטמפרטורות גבוהות יחסית (לעיתים מעט מתחת לגבול המסיסות), משום שכך ניתן להתגבר על המחסום הקינטי של אנרגיית פני השטח. כך גם ניתן ליצור את המספר המקסימלי של חלקיקים מהתהליך. לאחר ההעלאה לטמפרטורה הגבוהה, מתרחש תהליך הזיקון במשך מספר שעות, ובו החלקיקים גדלים, מיועד לרוב לבסיסים של מכונות ובסיסי יציקה גדולים.
ראו גם

חישול
פלדה
מאמץ מתיחה
ז'אן מבורבון

ז'אן מבורבון (בצרפתית: Jeanne de Bourbon;‏ 3 בפברואר 1338 – 6 בפברואר 1378) הייתה מלכת צרפת על ידי נישואים עם שארל החמישי, מלך צרפת. היא שימשה כיועצת הפוליטית שלו והתמנתה כעוצרת פוטנציאלית של הממלכה.
ביוגרפיה > ראשית חייה

ז'אן נולדה ב-3 בפברואר 1338 בטירת ונסן, והייתה בתם של פייר הראשון, דוכס בורבון, ואיזבל מוולואה, דוכסית בורבון, אחותו למחצה של פיליפ השישי, מלך צרפת.
מאוקטובר 1340 עד 1343 לפחות, נחתם עליה משא ומתן והסכמים להשיא אותה עם אמדאו השישי, רוזן סבויה. המטרה הייתה להכניס את סבויה תחת השפעה צרפתית.
ביוגרפיה > מלכה

ב-8 באפריל 1350 התחתנה ז'אן עם בן דודה שארל, דופן צרפת, בטיין-לה'רמיטאז'. שניהם נולדו בהפרש של שלושה עשר ימים, ושניהם היו בני 12 בעת הנישואים. כאשר עלה שארל על כס המלוכה בשנת 1364, הפכה ז'אן למלכת צרפת.
לבני הזוג היו מערכות יחסים מתוחות במידה מסוימת במהלך כהונתו כדופין בגלל בגידתו בביט דה קסינל, אך מערכת היחסים ביניהם השתפרה לאחר שהוא הפך למלך, ולפי הדיווחים, הוא לפעמים התייחס אליה בנושאים פוליטיים ותרבותיים והסתמך על עצתה. על פי השמועות, ז'אן לקחה את המשורר Hippolyte de Saint-Alphon כמאהב, והוא היה אביו הביולוגי של בנה ז'אן, שנולד ומת בשנת 1366.
המלכה ז'אן תוארה כממוטטת מבחינה נפשית, ולאחר לידת בנה לואי בשנת 1372, היא סבלה מהתמוטטות נפשית מוחלטת. זה הדאיג עמוקות את שארל החמישי, אשר עלה לרגל והציע תפילות רבות להחלמתה. כשהיא התאוששה וחזרה למצב הרוח הרגיל שלה בשנת 1373, מינה אותה שארל החמישי כאפוטרופוס החוקי וכעוצרת צרפת אם ימות כאשר בנו ויורשו היו עדיין קטינים.
ביוגרפיה > מותה

ז'אן נפטרה בבית המלוכה הוטל סן-פול בפריז, ב-6 בפברואר 1378,  שלושה ימים לאחר יום הולדתה ה -40, ויומיים לאחר לידת בתה הצעירה, קתרין.
משפחתה

לז'אן ולשארל נולדו תשעה ילדים. שניים מהם הגיעו לבגרות:
ז'אן (1357–1360)
ז'אן (1359–1364)
בון (1360)
ז'אן (1366)
שארל השישי מלך צרפת (1368–1422)
מארי (1370–1377)
לואי הראשון, דוכס אורליאן (1372–1407)
איזבל (1373–1378)
קתרין מצרפת, רוזנת מונפנסייה (1378–1388), התחתנה עם ז'אן מוולואה, רוזן מונפנסייה
הערות שוליים

↑  Cox, Eugene L. (1967). The Green Count of Savoy. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. p. 57. LCCN 67-11030.
1 2 3 4 5  Tuchman, Barbara W, En Fjärran Spegel. Det stormiga 1300-talet. Atlantis, Stockholm, 1994. ISBN 91-7486-260-X, sid 304
↑  Les chroniques de sire Jean Froissart... avec notes par J.A.C. Buchon, Tome II, A. Desrez Libraire-Editeur, Paris, 1835, p. 19.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007442721305171  ISNI: 0000 0000 3963 0780  LCCN: nb2003009403  SUDOC: 059442107  VIAF: 78289275   WorldCat (עם VIAF): 78289275
זיקה אלקטרונית

זיקה אלקטרונית היא השינוי באנרגיה בתגובה שבה אטום גזי נייטרלי קולט אלקטרון. בתהליך מתקבל יון שלילי מאטום נייטרלי.
המדידה הניסויית של ערכי זיקה אלקטרונית קשה לביצוע, ונעשתה רק לגבי חלק מהיסודות. לגבי יסודות אחרים היא חושבה על-פי שיקולים תאורטיים. ביסודות רבים נפלטת אנרגיה כאשר נקשר אלקטרון לאטום.
הגדרה

הזיקה האלקטרונית מתארת את כמות האנרגיה הנפלטת בתהליך הוספת האלקטרון. על כן, ככל שהזיקה האלקטרונית בעלת ערך חיובי גבוה יותר, הנטייה של האטום לקלוט אלקטרון גדולה יותר. בהתאם, כאשר הזיקה האלקטרונית שלילית, יש להשקיע אנרגיה כדי להוסיף את האלקטרון. לדוגמה, הזיקה האלקטרונית של גז אציל היא שלילית.
ניתן לצרף גם אלקטרון שני ושלישי ליון שלילי. אלו הן זיקה אלקטרונית שנייה ושלישית בהתאמה, ותהליכים כאלה נוטים לדרוש אנרגיה - כלומר, הזיקה האלקטרונית השנייה והשלישית נוטות להיות שליליות. לדוגמה: ערך הזיקה האלקטרונית הראשונה של אטום חמצן, O, הוא 141 קילו ג'אול למול. ערך הזיקה האלקטרונית השנייה של אטום חמצן O הוא מינוס 844 קילו ג'אול למול.
מחזוריות

קיימת מחזוריות חלקית לגבי הזיקה האלקטרונית של היסודות במערכה המחזורית. במעבר משמאל לימין בשורה, יש עלייה במספר האטומי של היסודות, המשיכה בין הגרעין לבין האלקטרון הנוסף לאטום גדלה עם העלייה במספר הפרוטונים ונפלטת אנרגיה גבוהה יותר עם הוספת האלקטרון. עם זאת, המגמה אינה מונוטונית - לעיתים הזיקה של יסוד עם מספר אטומי גדול יותר דווקא נמוכה יותר, כיוון שיש להוסיף אלקטרון לקליפת אלקטרונים ריקה. אין מגמה של ממש בטורים בטבלה המחזורית.
חוות ההרבעה הלאומית בקלדרובי נד לבם

חוות ההרבעה הלאומית בקלדרובי נד לבם (בצ'כית: Národní hřebčín Kladruby nad Labem) היא חוות הרבעה ממלכתית בקלדרובי נד לבם, שבמחוז פרדוביצה במרכז צ'כיה, כ-80 קילומטרים מזרחית לפראג. חוות ההרבעה קיבלה מעמד של חוות הרבעה קיסרית מהקיסר רודולף השני בשנת 1579, היא מהעתיקות באירופה והיא אתר מורשת עולמית של אונסק"ו מ-2019.
טופוגרפיה

חוות ההרבעה קלדרובי נד לבם שוכנת במישור סחף של קרקע חמרה וחול בגובה 200 מטרים מעל גובה פני הים שבה יש עדיין שרידים של אגמי נפתול על הגדה הצפונית של הנהר אלבה. הנוף הנוכחי עוצב בהדרגה. שרידים של יער מישור הצפה סמוך לנפתולי הנהר היוו בסיס לפארק מושניצה (Mošnice). מצפון יש שטחי מרעה לסוסים, המוגבלים בשורות עצים, עוד יותר צפונה על שטח חולי מוגבה מעט יש חורש של מחטניים וכמה עצים נשירים. את השטח חוצים שתי שדרות: שדרת Řečanská מצפון-מזרח ושדרת Selmická ממזרח למערב. את שטחי המרעה חוצים כמה נחלים ותעלות השקיה.
הערות שוליים

↑  Advisory Body Evaluation (ICOMOS)
1 2 3  The history of the stud
↑  Landscape for Breeding and Training of Ceremonial Carriage Horses at Kladruby nad Labem
↑  Safeguarding of the Kladruber Horse Breed
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: mzk2004237535  VIAF: 312939400   WorldCat (עם VIAF): 312939400 
האורוות
כרכרה הנמשכת על ידי שישה סוסי קלדרובר
חודש המודעות לזומבים

חודש המודעות לזומבים חל בכל שנה בחודש מאי. במהלך החודש מתפרסמים קמפיינים להעלאת המודעות לזומבים ולאפוקליפסת זומבים אפשרית עתידית. הקמפיינים ממומנים בעיקר על ידי ארגון "The Zombie Research Society", שהוקם בשנת 2007 כארגון שהוקדש למחקר היסטורי, תרבותי ומדעי על זומבים. על פי הארגון, הקמפיינים נועדו כדי לגרום לציבור להיות מוכן וערוך למתקפת זומבים אפשרית.
חודש מאי

הקמפיין נערך מ-1 עד 31 במאי. הסיבה שחודש מאי נבחר להיות חודש המודעות לזומבים היא משום שבו מתרחשים מספר סרטי זומבים מפורסמים, כמו הסרט "ליל המתים החיים" משנת 1968. בנוסף, תחושות התקווה, ההתחדשות והאופטימיות שעונת האביב מביאה איתה משמשות כניגודיות מאזנת לאפלה שבאפוקליפסת זומבים.
למרות טעויות ומגמות תרבותיות נפוצות, זומבים אינם קשורים למסורות פגאניות של ליל כל הקדושים, הכוללות מכשפות, ע'ולים, שדים וערפדים, ולכן חודש המודעות לזומבים אינו מתקיים באוקטובר. למרות זאת, בשנת 2012 קידמה סוכנות המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן האמריקאית חודש מודעות לזומבים בחודש אוקטובר.
פעילות

במהלך החודש עונדים תומכי התנועה סרט אפור כדי להפיץ את המודעות. הסרט האפור מסמל את הצללים האורבים מאחורי אור היום. רבים מנצלים את החודש לעריכת צעדת זומבים.
חודש המודעות ופעילויותיו זוכים לסיקור ברחבי העולם.
הערות שוליים

↑  Carissa DiMargo (19 במאי 2011). "CDC Observes Zombie Awareness Month". NBC Washington. נבדק ב-24 במאי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Zombie Research Society. "Zombie Research Society". Our Experts. נבדק ב-3 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  David Moye, Be Careful: May Is Zombie Awareness Month, HuffPost, ‏2011-05-11 (באנגלית)
↑  Zombie Research Society. "Zombie Research Society". Zombie Awareness Month. נבדק ב-3 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bob Holt (10 בספטמבר 2012). "Zombie Awareness Month set for October: Are you prepared?". New Jersey Newsroom. נבדק ב-7 במרץ 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Zombie Awareness Month Wear Your Gray Ribbon!". Zombie Research Society. נבדק ב-24 במאי 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hotaling, Matthew. "Festival Collections". The Origin of National Zombie Awareness Month. Festival Collections. נבדק ב-3 באפריל 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  המתים שכובשים את העולם, באתר המתים שכובשים את העולם, ‏2019-05-30
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוה בכרך

| --- | --- |
 לידה:  שנות ה־80 של המאה ה־16 פראג, ממלכת בוהמיה 
 פטירה:  1651 סופיה, האימפריה העות'מאנית 
 בן זוג:  רבי אברהם שמואל בכרך
 צאצאים:  רבי משה שמשון בכרך
 
חוה בכרך (בערך ה'שמ"ה, 1585 – ה'תי"ב, 1652[דרוש מקור]) הייתה מלומדת יהודייה נודעת במאה ה-17. מלבד ידיעותיה התורניות וחידושי הלכה שהתפרסמו בשמה, הייתה מיוחסת מאוד, נכדתו של המהר"ל מפראג, אשתו של רבי אברהם שמואל בכרך וסבתו של רבי יאיר חיים בכרך, שקרא את שם ספרו הנודע "חות יאיר" על שמה.
ביוגרפיה

חוה כ"ץ נולדה לפייגל'ה בתו השנייה של המהר"ל מפראג ולרב יצחק כ"ץ, רבן של וינה, ניקלשבורג ומוראביה כולה, אחיה היו רבי חיים הכהן כ"ץ, רבן של ניקלשבורג ומוראביה אחרי אביו, ומאוחר יותר ראש ישיבה בפראג, ורבן של פרנקפורט דמיין ופוזנא; ורבי נפתלי הכהן כ"ץ מלובלין. בגיל 15 נישאה לרב אברהם שמואל בכרך שהיה דרשן בפראג, ומאוחר יותר התמנה לרבן של וורמס ומדינת פפאלץ. החתונה התקיימה בפראג בנוכחות סבה הזקן, המהר"ל מפראג.
אמה, למדנית בפני עצמה לימדה אותה כבר מגיל צעיר את ספרות היסוד התורנית. היא נודעה בשל למדנותה הרבה, סופר עליה כי למדה והתפלפלה בהלכה עם תלמידי אביה. היא הייתה בקיאה בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי במדרשי חז"ל ובספרות השו"ת וההלכה. לא הייתה זו תופעה שכיחה בקרב נשים במאה ה-16 וה-17, ונכדה כותב עליה כי ”היתה אם כל חי בתורה ובמעשים, אשר אשה בכל אלה לא מצאנו”. נאמר עליה עוד שהייתה לומדת את המדרש לבדה מבלי להזדקק לפרשני המדרש, והייתה מעבירה ביקורת על הפירוש "מתנות כהונה" של רבי יששכר בער כ"ץ.
בכ"ז באייר ה'שע"ה, 26 במאי 1615, חמישה שבועות לאחר גירוש וורמייזא, התאלמנה מבעל נעוריה שנפטר באלשבאך (אנ'), והיא בת 30 בלבד. היא נסעה עם בנה שמשון (1600–1670) שהיה אז כבן שמונה לגור אצל אמה בפראג וסירבה להינשא בשנית עד סוף חייה. גם כשרבי ישעיה הלוי הורוויץ הנודע בכינויו "השל"ה", שלח להציע לה להינשא לו, לאחר פטירת אשתו חיה בשנת ה'ש"ף (1620), עמדה בסירובה זה.
כשהתמנה בנה רבי שמשון לכהן כרב בגדינג(אנ'), מוראביה, בשנת ה'שפ"ד (1624), נסעה עמו לגדינג והתגוררה בביתו. היא המשיכה להתגורר עמו גם כשקיבל בשנת ה'ת"י (1650) את משרת הרבנות בוורמייזא.
בשנת ה'תי"א החליטה לעלות בגפה לארץ ישראל, אך נפטרה בדרך בעיר סופיה.
נכדה, רבי יאיר חיים בכרך, הנציח את זכרה בספרו הנודע "חות יאיר", ותיאר את קורות חייה בהקדמתו לספרו זה.
לקריאה נוספת

לודוויג לוויזון, נפשות צדיקים, פרנקפורט 1855, עמ' 54-55, באתר היברובוקס (בגרמנית)
שלמה אשכנזי, נשים למדניות (סקירה היסטורית), תל אביב: תבונה, תש"ב. עמ' מ-מג.
הערות שוליים

↑  לודוויג כתב על פי הקדמת נכדה בעל חוות יאיר שנפטרה בשנת 1651.
↑  ראו בסוף הקדמתו לספר זה: ”ואכן, חות יאיר: יאיר המיוחס לאשה חסידה חוה”. לפי הסברו של אברהם גוטסדינר, הארי שבחכמי פראג, בתוך: אזכרה ח"ג, ירושלים: מוסד הרב קוק ומוסד ביאליק, תרצ"ז, עמ' שלח, הערה 21, כוונתו למשחק מילים עם ההגייה האשכנזית של "חות יאיר" שנשמעת כמו: חאַווֶעס יאיר, כאומר: חוה'ס יאיר, יאיר של חוה. המבטא את העובדה שהמחבר הרב יאיר חיים בכרך, מייחס את עצמו כנכדה של אותה אשה מפורסמת, חוה.
↑  ראו: הארי שבחכמי פראג, עמ' שטו.
↑  ראו: יצחק דוב פלד, ר' יאיר חיים בכרך, בתוך: מפתח השמות "חלקי אבנים", נספח לשו"ת "נשאל דוד", ירושלים תשמ"ב, עמ' רלג, באתר היברובוקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1082252948  VIAF: 158145542639296641679   WorldCat (עם VIAF): 158145542639296641679
חדר נקי

ערך זה עוסק בחדר ברצפת הייצור. אם התכוונתם להנדסת תוכנה, ראו .
חדר נקי במתקן של NASA
חדר נקי במפעל מיקרואלקטרוניקה
חלון קטן המאפשר העברת חפצים בין העולם החיצון, למנעל אוויר. החדר הנקי מצוי מעבר לדלת הפנימית, היכן שהתאורה כתומה.
ציוד וכיסוי ראש טיפוסיים בחדר נקי:

• חליפת מעבדה (בגד), שאינה משירה חלקיקים (סיבי בד), ומכסה את כל שיער הראש ושיער הפנים.

•• הפה והאף מכוסים בכיסוי אחר, אף הוא מסוג שאינו נשיר.

• משקפת מעבדה מכסה את אזור העיניים והרקות.
בתעשייה, חדר נקי (באנגלית: Clean Room) הוא אזור במפעל שבו נשמרת רמת ניקיון גבוהה ביותר (גבוהה מזו שבחדר ניתוח). רמת הניקיון נמדדת ביחידות של מספר חלקיקים למטר מעוקב.
רמת ניקיון גבוהה זו נדרשת בייצורם של מוצרים מסוימים, ובפרט שבבים אלקטרוניים, שאפילו גרגר אבק עלול לשבש את ייצורם. בחדר נקי קיימות מערכות בקרת אקלים מורכבות שמסננות את האוויר, מורידות את רמת הלחות ועוד.
העובדים בחדר הנקי לובשים חליפות מיוחדות העשויות מחומרים שאינם פולטים חלקיקים ומצוידות במערכת נשימה, המונעות את זיהומו של החדר בחלקיקים. קירות החדר עשויים מחומרים שאינם פולטים חלקיקים. הניקיון בחדרים מתבצע כחלק מהעבודה השוטפת בחדר ועם חומרי ניקוי מיוחדים.
שימושים

בתעשיות השונות קיימים חדרים שונים.
בתעשיית המיקרו-אלקטרוניקה ישנה הקפדה גבוהה על מספר החלקיקים ועל רמת לחות שתהיה מדויקת סדר גודל של 45%±3% על מנת למנוע היווצרות חשמל סטטי שיכול להרוס את המכשירים והרכיבים המיוצרים. הטמפרטורה בחדר צריכה להיות 20°C±0.2°C.

בתעשיית התרופות ישנה הקפדה גבוהה על רמת הניקיון וכמו כן על מניעת מושבות של חיידקים ולכן מקפידים על משטחים חלקים לחלוטין, ללא חריצים וחורים, על ידי שימוש בסיליקון אנטי-בקטריאלי.

בתעשיית הזכוכית (זכוכית שכבות לדוגמה), קיימים חדרים נקיים לשיפור התהליך, ובהם נשמרת רמת לחות נמוכה (19%) וטמפרטורה נמוכה (20°C~), על מנת לשמור על תהליך ההדבקות של זכוכית השכבות באמצעות החומר P.V.B.
בישראל יש חדרים נקיים במפעלי היי טק אחדים, כגון מפעלי הייצור של החברות אינטל, אפלייד מטיריאלס, אורבוטק, טאוור סמיקונדקטורס, במפעלי התרופות של טבע, במפעלי התעשייה האווירית שעוסקים בתחום החלל מב"ת, אלתא ומל"מ וכן במכון ויצמן למדע, בטכניון באוניברסיטת תל אביב, ובמרכז BINA שבאוניברסיטת בר-אילן.
עקרונות זרימת אוויר בחדר נקי

| --- | --- |
דפוס זרימת אוויר עבור "חדר נקי טורבולנטי": דפוס זרימת אוויר עבור "חדר נקי למינרי"
תקן לחדרים נקיים ISO 14644-1

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
חלקיקים למטר מעוקב
| מחלקה | 0.1 µm | 0.2 µm | 0.3 µm | 0.5 µm | 1 µm | 5 µm |
| ISO 1 | 10 | 2 |  |  |  |  |
| ISO 2  | 100 | 24 | 10 | 4 |  |  |
| ISO 3  | 1,000 | 237 | 102 | 35 | 8 |  |
| ISO 4  | 10,000 | 2,370 | 1,020 | 352 | 83 |  |
| ISO 5  | 100,000 | 23,700 | 10,200 | 3,520 | 832 | 29 |
| ISO 6  | 1,000,000 | 237,000 | 102,000 | 35,200 | 8,320 | 293 |
| ISO 7  |  |  |  | 352,000 | 83,200 | 2,930 |
| ISO 8  |  |  |  | 3,520,000 | 832,000 | 29,300 |
| ISO 9  |  |  |  | 35,200,000 | 8,320,000 | 293,000 |
תקן זה נקבע על פי מספר החלקיקים בגודל 0.1 מיקרון המותרים בנפח של מטר מעוקב (הגדרת התקן היא על פי המעריך של 10 במספר החלקיקים המותר - לדוגמה: ISO 1==>101). התקן המחמיר ביותר הוא ISO 1 והמקל ביותר הוא ISO 9.
תקן אמריקני פדרלי 209E

תקן פדרלי 209E‏ (FED STD 209E) לסיווג ניקיון חלקיקים באוויר בחדרים נקיים ובאזורים נקיים היה תקן פדרלי שנועד לסיווג ניקיון האוויר, והיה מיועד לשימוש בסביבות כגון חדרים נקיים. התקן התבסס על מדידת מספר החלקיקים בגודל 0.5 מיקרון המותרים בנפח אוויר של רגל מעוקבת. תקן זה בוטל ב-29 בנובמבר 2001.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
חלקיקים לרגל מעוקבת
| מחלקה | 0.1 µm | 0.2 µm | 0.3 µm | 0.5 µm | 1 µm | 5 µm |
| 1 | 35 | 7 | 3 | 1 |  |  |
| 10 | 350 | 75 | 30 | 10 | 1 |  |
| 100 | 3500 | 750 | 300 | 100 | 10 | 1 |
| 1,000 |  |  |  | 1,000 | 100 | 10 |
| 10,000 |  |  |  | 10,000 | 1,000 | 100 |
| 100,000 |  |  |  | 100,000 | 10,000 | 1,000 |
טבלת השוואת תקנים

| --- | --- |
ISO 14644-1: FED STD 209E
ISO 3: 1
ISO 4: 10
ISO 5: 100
ISO 6: 1,000
ISO 7: 10,000
ISO 8: 100,000
ראו גם

מנעל אוויר
הערות שוליים

↑  Martin, Clean Room Classification
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284082505171  LCCN: sh85026887  NDL: 01062001
זיקה (קדשים)

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת מנחות, דף מ"ו, עמוד ב'
 
בהלכות קדשים, זיקה היא קשר בין שני חלקי קרבנות המוקרבים יחד, התולה את דיניהם של שני חלקי הקרבנות וכשרותם למזבח או לאכילה זה בזה.
מהות הזיקה

סוגי הקרבנות, נחלקים לשניים: ישנם קרבנות המוקרבים כולם על גבי המזבח, כמו למשל קורבן עולה, וישנם קרבנות שונים שחלקיהם השונים אינם שווים בדינם, ורק חלק מהם מוקרב על גבי המזבח, כך למשל קורבן חטאת, רק חלק מבשר הקורבן נאכל על ידי הכוהנים. במקרה כזה, יש זיקה בין שני חלקי הקורבן, והחלק שעל המזבח הוא זה שמתיר ומרצה את החלק השני, נאכל על ידי הכוהנים, ואם התרחש בו פסול, גם החלק השני אינו כשר לאכילה על ידי הכוהנים.
כך גם בקורבן מנחה, בעוד שחלק קטן מהסולת והשמן המובאים לקורבן, נקמצים על ידי הכוהן, הרי שהנשאר (קרוי בתלמוד "שיריים") נאכל על ידי הכוהנים. במקרה שהקומץ לא הוקטר על המזבח, השיריים אינם מותרים לאכילה על ידי הכוהנים, והם במצב הראשוני  - חלה עליהם קדושת המזבח.