stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנתרקוזאורוס

| אנתרקוזאורוס |
| --- | --- |
 פוחלץ של אנתרקוזאורוס
תקופה
קרבון פנסילבני 310 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
תת־סדרה:: Embolomeri
משפחה:: אנתרקוזאורוסיים
סוג:: אנתרקוזאורוס
מין:: Anthracosaurus russeli
שם מדעי
 Anthracosaurus ‏האקסלי, 1863

אנתרקוזאורוס (שם מדעי: Anthracosaurus; מילולית: "לטאת פחם") הוא סוג של חולייתן יבשתי מהקבוצה דמויי זוחלים אשר חי בקרבון הפנסילבני לפני 310 מיליון שנה בערך. הוא היה שוכן מים גדול שמאובניו התגלו בסקוטלנד, בריטניה ותואר בידי החוקר תומאס הנרי האקסלי מדגימות ששלח לו ג'יימס ראסל.
מאפיינים

האנתרקוזאורוס הגיע לאורך משוער של 3.7 מטר, קרוב לאאוגיריניוס ואולי הגיע למשקל רב ממנו. הוא היה בעל גולגולת באורך 40 ס"מ שלו, בעלת שיניים חרוטיות ארוכות שחלקם בלטו מתקרת הפה ואף מחוצה לו. המבנה נועד לעזור לו לתפוס דגים ויצורים מהירים אחרים במי ביצות ונהרות בהם שחה מרבית זמנו, אם כי יכל לעלות ליבשה.
יצור זה היה הגדול מבין קרוביו שחיו בסקוטלנד בקרבון.
אסון הספארי (1985)

| חלק מהלחימה בדרום לבנון (1985–2000) |
| --- | --- |

הרמטכ"ל משה לוי, האלוף אהוד ברק, האלוף אורי אור ושר הביטחון יצחק רבין במקום הפיגוע.
 תאריך:  10 במרץ 1985 
 מקום:  מרג' עיון 
 סוג:  פיגוע התאבדות 
 נשק:  מכונית תופת 
 הרוגים:  12 
 פצועים:  14 
 
משאית ספארי ב-1985 (צולם באזור צור, ללא קשר לאסון הספארי)
אסון הספארי הוא פיגוע התאבדות שאירע ב-10 במרץ 1985 ובו התפוצצה מכונית תופת בסמוך לשיירת כלי רכב של צה"ל ליד העיירה הלבנונית מרג' עיון. באירוע נהרגו 12 חיילי צה"ל ו-14 נוספים נפצעו.
לאחר שאוטובוסים ששימשו להיסעים הותקפו מספר פעמים בכבישי דרום לבנון במלחמת לבנון הראשונה, פיתח צה"ל משאיות פתוחות למחצה בהן ישבו הלוחמים במרכז ארגז המשאית בשתי שורות, בתצורת "גב אל גב", כשפניהם ונשקיהם מופנים אל צידי הכביש. משאיות אלו כונו "ספארי" בשל הדמיון היחסי לכלי רכב ששימשו לספארי בשמורות הטבע באפריקה. לעיתים גם הורכבו כנות מאג בדפנות המשאית, לשימוש בהעברת חיילים בין מוצבים בתוך לבנון.
שיירה שכללה ארבע משאיות ספארי נסעה לכיוון דרום לבנון. בשיירה היו חיילים בסדיר ובמילואים השייכים לחיל החימוש, אשר שבו מחופשת שבת. השיירה לוותה על ידי שני ג'יפים, אחד בתחילת השיירה והשני בסופה. השיירה נסעה על כביש המוליך משער עגל שבמטולה לעבר מארג' עיון. נוסעי הג'יפ שהיו בראש השיירה הבחינו בטנדר אדום מסוג שברולט. אחד מנוסעי הג'יפ הראשון היה סגן ניסים אסייג, לימים אלוף-משנה ומח"ט בחיל החימוש. החיילים חשדו בנהג, ולכן הורו לנהג הטנדר לרדת לשוליים הימניים של הכביש. נהג הטנדר ציית, ועצר את רכבו סמוך לגשרון נחל עיון, כשהוא מאפשר לג'יפ הראשון ולמשאית הראשונה שבשיירה לעבור. כשיתר השיירה הייתה אמורה לחלוף על פניו, התפוצץ הטנדר, ובעקבות ההדף נעקרה ממקומה אחת ממשאיות הספארי ועלתה באש.
אנדרטת חללי ה"ספארי" במטולה
לזכר הנופלים הוקמה אנדרטת חללי הספארי במטולה. האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל ישראל גודוביץ.
הערות שוליים

↑  קוראים כותבים-יהונתן לב, להקים ועדת חקירה ומיד, מעריב, 11 באוקטובר 1982
↑  טלי זלינגר, 21 חיילים נפצעו מהמארב באזור ביירות, דבר, 9 בינואר 1983
↑  אהרון דולב, ה"הרקולס" - ידידם הטוב של חיילי צה"ל בלבנון, מעריב, 13 במאי 1983
1 2  חיים באר, הגלילה, דבר, 14 באוקטובר 1983, המשך
↑  ריאיון עם ניסים אסייג (בתוך תוכנית התיעוד "מלחמה ללא שם" פרק 1), 29.4.20, כאן 11
אמא אני לא רוצה להגמל

אמא אני לא רוצה להגמל הוא אלבום האולפן הראשון של להקת הקליק אשר יצא ב-1981. האלבום לא הצליח מבחינה מסחרית, אך היווה פריצת דרך במוזיקת הגל החדש הישראלית.
האלבום כלל את הלהיטים "אינקובטור", "אמא אני לא רוצה להגמל", "גולם" ו"צלקת קטנה".
רקע

לאחר שנה של הופעות במועדונים, הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון "אמא אני לא רוצה להגמל".
האלבום הוא אלבום קונספט שעוסק בכישלון האדם מהלידה ועד המוות, בסמים ובמין, וקורא למרד פוליטי. הטקסטים הכילו תיאורים שכללו ניוון, עזובה ועצבות קודרת.
האלבום נכתב במשך שבוע בלבד. דני דותן, הסולן, היה מתקשר לאלי אברמוב, הגיטריסט של הלהקה ומקריא לו טקסטים בשעות הלילה, ולמחרת כבר היו לחנים. השיר הראשון שנכתב היה "שלד אומלל".
על גבי עטיפת האלבום ניתן להבחין ברווח גדול בין הפרופיל של עובד אפרת לפרופיל של ז'אן ז'אק גולדברג. במקור היה שם הפרופיל של עוזי בינדר, גיטריסט שהיה חבר בלהקה והועזב לפני הקלטת האלבום.
ב-15 בפברואר 2008, האלבום דורג במקום השמיני ברשימת 50 אלבומי הבכורה הישראליים הטובים בכל הזמנים, מטעם מוסף 7 לילות של עיתון ידיעות אחרונות.
רשימת שירים

מילות השירים נכתבו על ידי דני דותן, המוזיקה לשירים הולחנה על ידי אלי אברמוב.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | ילד מבחנה  | 2:26 |
| 2. | אמא אני לא רוצה להגמל  | 3:27 |
| 3. | אל תשאל  | 2:08 |
| 4. | גולם  | 3:22 |
| 5. | קהות חושים  | 2:43 |
| 6. | אינקובטור  | 3:48 |
| 7. | מסטיק פלסטיק  | 3:34 |
| 8. | שעת הזאבים  | 3:01 |
| 9. | זוחל על הגחון  | 2:46 |
| 10. | צלקת קטנה  | 2:57 |
| 11. | שלד אומלל  | 4:01 |
| 12. | זרע ניוון  | 2:40 |
ראו גם

הקליק
הערות שוליים

↑  מאת אורי זר אביב, קיצור תולדות הקליק, באתר טיים אאוט, ‏4 במרץ 2015
↑  יובל אראל‏, הקליק עדיין לא רוצים להיגמל, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 16 ביוני 2011
↑  דודי פטימר, ‏השנאה לבית הספר והחיבה לסמים: "הקליק" הביאה את הגל החדש לישראל, באתר מעריב אונליין, 3 בנובמבר 2018
↑  עיצוב: יעל פרדס
↑  כל ההתחלות קלות, מוסף 7 לילות, ידיעות אחרונות עמוד 6, 15 בפברואר 2008
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אסון הסכר בברזיל (2019)

| --- | --- |

 סוג:  קריסת סכר
 תאריך התרחשות:  25 בינואר 2019
 במדינות או באזורים:  מינאס ז'ראיס, ברזיל ברזיל
 הרוגים:  269 
 פצועים:  23 
 נעדרים:  3 
 קואורדינטות:  20°07′11″S 44°07′17″W﻿ / ﻿20.119722222222°S 44.121388888889°W﻿ / -20.119722222222; -44.121388888889
    (למפת מינאס ז'ראיס מוגדלת) בלו הוריזונטה אוברלאנדיה קונטז'ם ז'ואיז דה פורה מונטס קלארוס באהיה א"ס ריו סאו פאולו מ. גויאס פ. האוקיינוס האטלנטי אסון הסכר בברזיל(למפת מינאס ז'ראיס רגילה) בלו הוריזונטה אוברלאנדיה קונטז'ם ז'ואיז דה פורה מונטס קלארוס באהיה א"ס ריו סאו פאולו מ. גויאס פ. האוקיינוס האטלנטי אסון הסכר בברזיל
 
אסון הסכר בברזיל אירע ב-25 בינואר 2019 כשסכר ברומדיניו במדינת מינאס ז'ראיס בברזיל קרס, וגרם למותם של לפחות 186 בני אדם, ולמפולת בוץ במכרה הסמוך ובבתים באזור. מפעילת הסכר הייתה חברת "ואלי" הברזילאית, אשר החזיקה בחצי מהבעלות על סכר "בנטו רודריגס", שקרס אף הוא בנובמבר 2015.
האסון התרחש בזמן שמאות מפועלי המכרה אכלו ארוחת צהריים. הקריסה גרמה למפולת של בוץ ופסולת, שהגיעה עד לכפרים הסמוכים. מכון איניוטים, המוזיאון הפתוח הגדול בעולם, פונה אף הוא מחשש להצפה.
ב-28 בינואר, זמן קצר לאחר האסון, נפל ערך המנייה של ואלי ב-24% שאיבדה ערך של 71.3 מיליון ריאל ברזילאי, במה שהייתה הירידה הגדולה ביותר בהיסטוריה של בורסת סאו פאולו. נשיא ברזיל, ז'איר בולסונארו, שלח שלושה שרים לעקוב אחרי מאמצי החילוץ וההצלה של הלכודים בבוץ. ישראל שלחה משלחת סיוע לאזור שנחתה ב-28 בינואר.
יום לאחר הקריסה הטילו הרשויות בברזיל קנס של 250 מיליון ריאל על ואלי.
הערות שוליים

↑  Lista de mortos na tragédia em Brumadinho: sobe para 186 o número de identificados até agora, G1 (בפורטוגזית)
↑  אמיר בוחבוט, אמיר בוחבוט‏, אסון הסכר בברזיל: 58 גופות חולצו; המשלחת מישראל נחתה, באתר וואלה, 28 בינואר 2019
אמלודיפין

| --- | --- |

 
 שם IUPAC
 (RS)-3-ethyl 5-methyl 2-[(2-aminoethoxy)methyl]-4-(2-chlorophenyl)-6-methyl-1,4-dihydropyridine-3,5-dicarboxylate
 שמות מסחריים בישראל
 Amlow, Amlodipine-Teva, Norvasc כמו כן התרופה קיימת כרכיב בתכשירים: Exforge, Duplex
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C20H25N2ClO5 
 מסה מולרית:  408.1452 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  גבוהה (עד 90%), בשל ספיגה פומית טובה
 מטבוליזם:  בכבד, בעיקר על ידי CYP 3A4 ליצירת מטאבוליטים שאינם פעילים
 זמן מחצית חיים:  30-50 שעות
 הפרשה:  בשתן (10% מופרשת ללא שינוי, ו-60% כמטאבוליטים)
 בטיחות
 מעמד חוקי:  תרופה המחייבת מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  C08CA01 
 מספר CAS:  88150-42-9
 PubChem:  2162
 ChemSpider:  2077
 
אמלודיפין (Amlodipine) היא תרופה השייכת למשפחת התרופות מסוג חוסמי תעלות סידן ומסווגת כחוסמת תעלות סידן מסוג דיהידרופירידינים בדומה לניפדיפין ולרקנידיפין.
נורבסק, מכילה את החומר הפעיל אמלודיפין - התכשיר קיים בטבליות בריכוזים של 5 מ"ג ושל 10 מ"ג, ומשווק על ידי חברת פייזר
אמלודיפין משווקת בישראל כתרופה בודדת בשמות המסחריים אמלו (אוניפארם), נורווסק (פייזר) ואמלודיפין-טבע (טבע). אמלודיפין משווק גם בשילוב עם ואלסרטן בשמות המסחריים דופלקס (אוניפארם) ואקספורג' (נוברטיס). ואלסרטן היא תרופה השייכת לתרופות ממשפחת חוסמי הקולטן לאנגיוטנסין II. השילוב בין שתי התרופות נחקר במחקרים קליניים ונמצא יעיל כטיפול משולב ביתר לחץ דם גם כשניתנו כקו ראשון לטיפול.
אמלודיפין יעילה בהורדת לחץ הדם הסיסטולי, ולכן היא יכולה להתאים גם למטופלים עם לחץ דם סיסטולי מבודד, ששכיח בעיקר אצל קשישים.
יתרונה הנוסף של אמלודיפין הוא זמן מחצית חיים ארוך (30–50 שעות) מה שמאפשר מתן בטוח שלה ללא שינויים חדים בלחץ הדם. שינויים חדים בלחץ הדם על פני יממה תוארו בעיקר עם חוסמי תעלות סידן מסוג דיהידרופירידינים בעלי טווח פעילות קצר, כגון ניפדיפין בפורמולה בשחרור רגיל. שינויים חדים עלולים להחמיר את מצב השליטה על לחץ הדם ולגרום לתמותה גדולה יותר. לאמלודיפין אין השפעה לרעה על תמותה או החמרה בלחץ הדם.[דרוש מקור]
מנגנון הפעולה

אמלודיפין, בדומה לחוסמי תעלות סידן מסוג דיהידרופירידינים, חוסמת תעלות סידן מסוג L, שהן תלויות מתח. אמלודיפין חוסמת תעלות סידן שנמצאות בעיקר בשריר החלק של כלי הדם העורקיים ובכך גורמת לירידה בתנגודת ההיקפית ולירידה בלחץ הדם.
התוויות

אמלודיפין מותווית בישראל לשימוש בהתוויות הבאות:
יתר לחץ דם
תעוקת לב - אנגינה פקטוריס מסוג פרינצמטאל
אנגינה יציבה כרונית
בשילוב עם ואלסרטן, אמלודיפין מותווית לטיפול ביתר לחץ דם.
התוויות נגד ואזהרות

אין להשתמש באמלודיפין אם ידועה רגישות יתר לאמלודיפין או לאחד מהמרכיבים בתרופה.
יש להיזהר במתן אמלודיפין במצבים הבאים:
חולים לאחר אוטם שריר הלב - אמלודיפין עלולה לגרום לעיתים לרפלקס טכיקרדיה (עלייה בדופק) ומצב זה יכול לגרום לתעוקת לב במטופלים אלו.
חולים עם אי ספיקת לב - השימוש אפשרי בחולים אלו, אולם השימוש בתרופה עלול להחמיר בצקות פריפריות ובעיקר בצקות בקרסוליים.
קשישים - על אף שאמלודיפין יעילה במטופלים קשישים עם יתר לחץ דם, יש להתחיל את הטיפול במינונים נמוכים ולהעלות את המינון בהדרגה תוך מעקב אחרי לחץ דם, דופק והרגשה כללית של המטופל.
חולים עם הצרות של אבי העורקים
חולים עם אי ספיקת כבד
תופעות לוואי

במרבית המקרים אמלודיפין נסבלת היטב עם יחסית מעט תופעות לוואי.[דרוש מקור]
תופעת הלוואי העיקרית והשכיחה של אמלודיפין היא בצקות פריפריות (בעיקר באזור הקרסוליים). היא גם עלולה לגרום לבצקת ריאתית, אך בשכיחות נמוכה יותר.
אמלודיפין עלולה לגרום גם לכאבי ראש, עייפות, סחרחורות, כאבי בטן, בחילות, דופק לב מהיר והסמקה (נפיחות ואדמומיות באזור הפנים).
מינונים גבוהים של התרופה עלולים לגרום לתת לחץ דם.
תגובות עם תרופות אחרות ומזון > תגובות בין תרופתיות

אמלודיפין עוברת פירוק בכבד על ידי מערכת ציטוכרום P450, כאשר היא עוברת פירוק בעיקר על ידי האנזים CYP 3A4.
מעכבי האנזים CYP 3A4 (לדוגמה נוגדות פטריות ממשפחת האזולים, תרופות לטיפול בHIV ממשפחת מעכבי הפרוטאזות, תרופות אנטיביוטיות ממשפחת המקרולידים, אריתרומיצין וקלריתרומיצין, וכן התרופות וראפאמיל ודילטיאזם) - עלולים להעלות את הרמות של אמלודיפין בדם ובכך להגביר את תופעות הלוואי של אמלודיפין. יש להימנע או להיזהר משילוב של התרופות האלו עם אמלודיפין.
תרופות המשרות את האנזים CYP 3A4 (כגון Rifampicin, St. John's Wort) עלולות להגביר את הפירוק של אמלודיפין ובכך לגרום לירידה ביעילות התרופה.
אמלודיפין וסימבסטטין הן שתי תרופות המפורקות על ידי CYP 3A4 ולכן הן לעיתים מתחרות ביניהן על הפירוק האנזימטי. המלצת ה-FDA בנוגע לשילוב שתי התרופות, הוא הפחתת המינון של סימבטטין למינון מקסימלי של 20 מ"ג כאשר שתי התרופות ניתנות יחד.
תגובות בין תרופתיות נוספות עלולות להיות עם
תרופות נוספות לטיפול ביתר לחץ דם - השילוב עלול לגרום לתת לחץ דם
תרופות המעלות לחץ דם - כגון תרופות סימפטומימטיות, עלולות לפגוע ביעילות של אמלודיפין בהורדת לחץ הדם.
תגובות עם תרופות אחרות ומזון > תגובות עם מזון

מיץ אשכוליות עלול להעלות את הרמות של אמלודיפין בדם, ולכן מומלץ להימנע משתיית מיץ אשכוליות או אכילת אשכוליות בעת הטיפול באמלודיפין.
השפעה זאת לא נצפתה במחקרים, אבל בשל החשש לעלייה בתופעת לוואי כתוצאה מהאינטראקציה, יצרני התרופה ממליצים להימנע משתיית מיץ אשכוליות בעת נטילת אמלודיפין.
הערות שוליים

↑  Plosker GL and Robinson DM. Amlodipine/Valsartan: fixed-dose combination in hypertension. Drugs. 2008;68(3):373-81.
↑  Levine CB et al. Effect of amlodipine on systolic blood pressure. Clin Ther. 2003 Jan;25(1):35-57.
↑  Pascual J. Hypertension control in the elderly with amlodipine.Curr Med Res Opin. 2000;16(1):33-6.
↑  Bailey DG and Dresser GK. Interactions between grapefruit juice and cardiovascular drugs.Am J Cardiovasc Drugs. 2004;4(5):281-97.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אניאן

| --- | --- |
סמל אניאןסמל אניאן

בית עיריית אניאן
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  אוקסיטניה (חבל מנהלי) אוקסיטניה
 מחוז:  ארו
 שטח:  30.34 קמ"ר
 גובה:  36–360 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בקומונה:  2,943 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  43°41′07″N 3°35′09″E﻿ / ﻿43.685277777778°N 3.5858333333333°E﻿ / 43.685277777778; 3.5858333333333 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.ville-aniane.com/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי אניאן(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי אניאן(למפת אוקסיטניה (חבל מנהלי) רגילה) מונפלייה נים קרקסון פרפיניאן מנד בזייה טולוז אלבי טארב קאור אוש רודז פואה אוברן-רון-אלפ פ.א. קד.  אקיטן החדשה הים התיכון א. ספרדאניאן(למפת אוקסיטניה (חבל מנהלי) מוגדלת) מונפלייה נים קרקסון פרפיניאן מנד בזייה טולוז אלבי טארב קאור אוש רודז פואה אוברן-רון-אלפ פרובאנס-אלפ קוט ד'אזור  אקיטן החדשה הים התיכון א. ספרדאניאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אניאן (בצרפתית: Aniane; באוקסיטנית: Aniana) היא קומונה במחוז ארו בחבל אוקסיטניה שבדרום צרפת.
אניאן נמצאת בצומת דרכים, בקצה קניון הנהר ארו ובהתחלת העמק בעל אותו שם, במרחק 35 ק"מ צפונית -מערבית ממונפלייה, בגובה של 36 מ' מעל פני הים.
בשנת 777 בחר בנדיקטוס מאניאן בחופו הפראי של נחל על מנת להקים על גדותיו מנזר. הוא קרא למקום "אניאן", כלומר אניו הקטן, על שם הנהר אניו באיטליה, שלידו בנה בנדיקטוס מנורסיה, מייסד המסדר הבנדיקטיני, את המנזר שלו.
ב-782 סייע קרל הגדול לבנות את המנזר שהוקדש למושיע הקדוש (סט. סובר).
מתולדות היישוב

היישוב עבר בתולדותיו מספר אסונות טבע - מגפת דבר בשנת 1503 וכפור קשה במיוחד בשנת 1721 שחיסל בזמנו את כל ענפי החקלאות. שרד אז רק ענף הבורסקאות שהתקיים עד המאה ה-19 - תחילת המאה ה-20.
בשנים 1545 ו-1562 הכפר סבל מאירועים אלימים שהתפשטו באזור והביאו להרס המנזר והכנסיות בו.
המנזר המקומי הפסיק להתקיים החל משנת 1562.
בשנת 1845 הוקם על מקום המנזר הישן בית סוהר המיועד ל-500 אסירים. בית הסוהר היה מוקד לשתי מגפות כולרה בשנים 1849 ו-1854 (בזו השנייה מתו מהמחלה 400 בני אדם). בהמשך בית הסוהר
הפך למוסד חינוכי לנוער עבריין ונסגר סופית בשנת 1994.
בשנת 1976 קם באניאן מצפה כוכבים.
כלכלה

בהיותם בשכנות עם שני מנזרים מפורסמים בעולם (ז'לון וסן-בנואה), תושבי אניאן מיצרים מגוון יינות באיכות גבוהה, לפי מסורת הקיימת באזור מזה אלף שנה. תושבי אניאן מגדלים עצי זית, יותר לשם יצור זיתים משומרים לאכילה ופחות לצורך ייצור שמן זית. בעקבות נזקי קרה שאירעו בסוף שנות ה-50 התחילו תושבי הכפר לייצר גם שימורים אחרים (מלפפונים חמוצים, בצלצלים כבושים, צלפים כבושים ותבלינים). לאחרונה נוצר שיתוף פעולה עם מגדלי זיתים ממרקש, המייצרים זיתים כבושים בקופסאות שימורים ובפחים כשהשיווק נעשה על ידי הצד הצרפתי.
ענף התיירות בקיץ מתבסס על שני אתרי קמפינג, אחד מהם לנודיסטים.
אנסטטיט

| --- | --- |

 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  MgSiO3
 מערך קריסטלוגרפי:  אורתורומבי או מונוקליני
 צורת הגביש:  גבישים בודדים נדירים דמויי מנסרה. לרוב מופע במקבץ עלעלי או סיבי.
 צבע:  חסר צבע, לבן, אפור, ירוק, צהוב או חום.
 ברק:  זגוגי עד פנינתי. לדגימות שעברו בליה יש ברק תת-מתכתי.
 שקיפות:  בדרך כלל שקוף למחצה ולעיתים רחוקות שקוף
 פצילות:  מושלמת בשני מישורים שביניהם זווית ישרה.
 שבירה:  דמוית קונכייה.
 קשיות:  5 עד 6 בסולם מוס
 משקל סגולי:  3.96-3.21
 שרטוט:  לבן
 מינרלים נלווים:  אוגיט, פצלת השדה וגארנט
אנסטטיט הוא מינרל השייך לקבוצת הפירוקסן, קבוצה של מינרלים אינוסיליקטים - (סיליקטים במבנה בצורת שרשרות) בעלי שרשרת בודדת. האנסטטיט (MgSiO3) המכיל בעיקר מגנזיום מצוי בתחילתה של שורת המינרלים האיזומורפית (כלומר שורה של תרכובות אנלוגיות בהרכבן) הקרויה "קבוצת האנסטטיט" שנוסחתה הכללית Mg,Fe)SiO3), המסתיימת בפרוסיליט המכיל בעיקר ברזל (FeSiO3).
בעבר היה נהוג לכנות בשם היפרסתן מינרל המצוי באמצעיתה של קבוצת האנסטיט והמכיל כמויות שוות של מגנזיום וברזל, אך הוועדה לשמות מינרלים באגודה הבינלאומית למינרלוגיה פסלה ב-1988 את השימוש בשם זה וקבעה כי במקומו להשתמש בשם אורתופירוקסן ולציין את כמות האנסטטיט (En) או הפרוסיליט (Fs) בהתאם ליחס מגנזיום/ברזל במינרל (לדוגמה En80Fs20).
המינרלים שבקבוצת האנסטטיט מכונים גם אורתופירוקסנים משום שהם שייכים לקבוצת הפירוקסן והמבנה שלהם אורתורומבי. והם מינרלים בוני סלעים נפוצים המצויים בסלעי יסוד, סלעים מותמרים ומטאוריטים.
אנסטטיט המכיל מעט ברזל והעובר בליה מקבל ברק תת-מתכתי וצבע דמוי ארד (ברונזה), ולכן יש המכנים חומר זה ברונזיט, אם כי השם הנכון יותר הוא אנסטטיט שעבר שינוי. רוב הגבישים הטבעיים הם אורתורומביים, למרות שידועים שלושה פולימורפים. הפולימורף של טמפרטורה גבוהה ולחץ נמוך מכונה פרוטואנסטטיט ואף הוא אורתורומבי. הפולימורף של טמפרטורה נמוכה מכונה קלינואנסטטיט והוא מונוקליני.
הברונזיט וההיפרסתן היו מוכרים זמן רב לפני שנתגלה האנסטטיט לראשונה. המינרל תואר לראשונה על ידי ג. א. קננגוט (G. A. Kenngott) ב-1855. מקור השם מיוונית - "אנסטטס" – יריב, בשל עמידות המינרל לחום ולחץ.
נוהגים לחתוך את סוג האנסטטיט שלו גוון ירוק אזמרגד, המכונה אנסטטיט-כרום, לשימוש כאבן חן. הצבע הירוק נגרם בשל כמויות זעירות של כרום, ומכאן שם הסוג. גם בברונזיט עושים לעיתים שימוש כאבן חן.
תפוצה

ניתן למצוא אנסטטיט בסלעי תהום כדוגמת גברו ודיוריט. אנסטטיט יכול ליצור פנוקריסטים קטנים בעלי צורה ייחודית כמו גם את הגרגרים של מסת האם בסלעי פרץ כדוגמת בזלת, אנדזיט ודקיט
אנסטטיט המכיל מעט ברזל (En90Fs10) הוא מינרל משמעותי בסלעי פרידוטיט ופירוקסניט המצויים במעטפת כדור הארץ. קסנוליתים של פרידוטיט נפוצים בקימברליט ולעיתים בבזלת. מדידות של תכולת הסידן, האלומיניום והכרום באנסטטיט בקסנוליתים אלו היו הגורם המכריע בקביעת העומקים מהם נלקחו קסנוליתים אלו על ידי המגמה העולה.
ניתן למצוא אנסטטיט טהור או אנסטטיט המכיל מעט ברזל בחלק מהסרפנטינים שעברו התמרה. גבישים גדולים באורך של 30 סנטימטר שרובם עברו שינוי לסטיאטיט נמצאו ב-1874 בעורקים של אפטיט כשהם חוצים שיסט-נציצי ושיסט-הורנבלנדה במכרה האפטיט של קיורסטד (Kjorrestad) בקרבת ברוויג בדרום נורווגיה.
אנסטטיט הוא מינרל נפוץ במטאוריטים. גבישים של אנסטיט נמצאו במטאוריטים סלעיים או מטאוריטים של ברזל, כולל במטאוריט שנפל בברייטנהאך שליד ארזגבירג', בוהמיה. בחלק מהמטאוריטים מהווה האנסטטיט, יחד עם אוליבין את רוב החומר. האנסטטיט יכול להיווצר בגושים כדוריים קטנים שהמבנה הפנימי הוא של קרניים מהמרכז כלפי חוץ.
לקריאה נוספת

Deer, W. A., Howie, R. A., and Zussman, J. (1992). An introduction to the rock-forming minerals (2nd ed.). Harlow: Longman ISBN 0-582-30094-0
אלכסנדר דריימון

| --- | --- |

דריימון, 2019
 לידה:  7 בפברואר 1983 (בן 41) הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 תקופת הפעילות:  מ-2010 
 מקום לימודים:  דרמה סנטר לונדון 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלכסנדר דריימון (נולד בשם: Alexander Doetsch;‏ נולד ב-7 בפברואר 1983) הוא שחקן גרמני. הוא ידוע בעיקר בזכות גילומו של אוטרד מבבנבורג בסדרת הטלוויזיה "הממלכה האחרונה", ובשל השתתפותו בסדרה "אימה אמריקאית: הכישוף".
ראשית חייו

דריימון נולד כאלכסנדר דואטש בגרמניה וגדל בארצות הברית, צרפת ושווייץ.
שאיפתו הייתה להיות שחקן. יש לו רקע באמנויות לחימה והוא למד לרכוב על סוסים בזמן שהתגורר בדקוטה הדרומית. הוא למד בפריז, ואז למד במשך שלוש שנים בבית הספר לאמנויות הבמה בדרמה סנטר לונדון.
קריירה

לאחר שלמד במשך שלוש שנים בדרמה סנטר לונדון, דריימון הופיע על הבמה בלונדון ובפריז לפני שערך את הופעת הבכורה שלו על המסך בדרמה הצרפתית "Ni, ni échangée". מאוחר יותר שיחק לצד מאט סמית בסרט "כריסטופר ובני מינו". דריימון הופיע גם בסרט "ההתנגדות" על מלחמת העולם השנייה.
דריימון שיחק בכמה סרטים עצמאיים בארצות הברית. הוא גילם את לוק רמזי בחמישה פרקים של הסדרה "אימה אמריקאית" בעונה השלישית, "אימה אמריקאית: הכישוף".
דריימון מגלם את אוטרד מבבנבורג בסדרת הטלוויזיה ההיסטורית "הממלכה האחרונה" של שירות הסטרימינג נטפליקס. דריימון מככב ומשמש כמפיק בפועל בסרט שבעה מלכים צריכים למות שייצא ב-2023. הסרט המבוסס על הספר "הסיפורים הסקסונים" מאת ברנרד קורנוול . זהו סרט המשך לסדרת הטלוויזיה "הממלכה האחרונה".
חיים אישיים

אלכסנדר ניהל מערכת יחסים עם השחקנית היווניה טוניה סוטירופולו בין השנים 2010 ל-2012.
הוא דובר גרמנית, אנגלית וצרפתית.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | The Last Fashion Show | ברוס |  |
| 2011 | Resistance | שטיינר |  |
| 2014 | Blood Ransom | ג'רמיה |  |
| 2016 | Guys Reading Poems | אבא |  |
| 2019 | Heartlock | לי הייז |  |
| 2020 | קו האופק | ג'קסון |  |
| 2023 | שבעה מלכים צריכים למות | אוטרד מבבנבורג | גם מפיק בפועל |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Ni reprise, ni échangée | אלכסנדר | סרט טלוויזיה |
| 2011 | כריסטופר ובני מינו | קספר | סרט טלוויזיה של BBC |
| 2013 | אימה אמריקאית: הכישוף | לוק רמזי | 5 פרקים |
| 2022-2015 | הממלכה האחרונה | אוטרד מבבנבורג | תפקיד ראשי (5 עונות); 46 פרקים גם מפיק שותף |
הערות שוליים

↑  "TV Pick of the Day: The Last Kingdom, BBC 2, October 22". Western Morning News. 2015-10-22. אורכב מ-המקור ב-2015-11-26. נבדק ב-2015-11-12.
↑  Hughes, Sarah (19 בנובמבר 2015). "The Last Kingdom's Alexander Dreymon: the new Poldark? 'I don't thrive on being the guy who goes topless'". the Guardian (באנגלית). נבדק ב-19 בפברואר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Alexander Dreymon Cool Interview | The Last Kingdom | Australia". Carousel Australia. 14 ביוני 2017. נבדק ב-19 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Interview with Alexander Dreymon". DA MAN TV. 22 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Alexander Dreymon". IMDB.
↑  Debnath, Neela (16 במרץ 2017). "The Last Kingdom: Alexander Dreymon reveals 'horrible experience' on set during filming". Express.co.uk. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1151354767  LCCN: no2016060532  NTA: 402346386  VIAF: 14146332896918731704   WorldCat (עם VIAF): 14146332896918731704
אפקט קזימיר

אפקט קזימיר הוא אפקט פיזיקלי אותו ניבא הפיזיקאי ההולנדי הנדריק קזימיר בשנת 1948 המתאר את המשיכה בין שני משטחים מוליכים אף שאינם טעונים במטען חשמלי. תופעה זו היא תוצאה של תנודות קוונטיות של הריק הנמצא בין המשטחים וקיימת גם עבור תצורות גאומטריות שונות ממשטחים, בין שני מוליכים. בניסויים רבים משתמשים במראות.
רקע תאורטי

בכל תאוריה של שדות קוונטים, ישנה תופעה הנקראת תנודות קוונטיות. מדובר בשינויים קוונטיים קטנים השומרים על ממוצע אחיד, אך יוצרות אי אחידות במרחב ובזמן של האנרגיה. אפקט קזימיר הוא תוצאה של תנודות בשדה האלקטרומגנטי המתואר על ידי האלקטרודינמיקה הקוונטית. בחישוב אנרגיית ה"ריק" שבין שני המשטחים, נלקחים בחשבון אך ורק הפוטונים (כולל פוטונים וירטואליים) שלגבי אורך הגל שלהם המרחק בין המשטחים הוא כפולה שלמה של אורך הגל. לפיכך, מספר הפוטונים היכולים להימצא בין שני המשטחים גדול יותר ככל שהמרחק ביניהם גדול יותר, משום שאז, יותר אורכי גל אפשריים. בעקבות כך, צפיפות האנרגיה עולה גם כן. הכח (המהווה את נגזרת האנרגיה) הוא כח משיכה בין שני המשטחים. כח המשיכה בין שני המשטחים נובע מכך שלחץ צפיפות האנרגיה מהצד החיצוני של זוג המשטחים גבוה מלחץ צפיפות האנרגיה שבתווך שבין המשטחים.
אנליזה ממדית

בהינתן שני משטחים בעלי שטח S כל אחד המקבילים האחד לשני והנמצאים במרחק L זה מזה. ניתן להניח כי המרחק L קטן בהרבה הן מאורך והן מרוחב כל אחד מהמשטחים ובכך להזניח השפעות קצה. ניתן במצב זה לחשב את הכח ליחידת שטח הפועל על כל אחד מהמשטחים (לחץ). אנו מניחים, בנוסף, כי המשטחים עשויים מחומר שהוא מוליך מושלם (כלומר, בעל מוליכות אין סופית) וכי הם אינם טעונים במטען חשמלי. היות שמדובר בתופעה קוונטית וכן יחסותית, הרי שניתן לצפות כי בחישוב יופיעו ħ (קבוע פלאנק, המאפיין תופעות הקוונטיות) וכן מהירות האור c (המאפיינת תופעות ביחסות פרטית). בנוסף, הכח תלוי במרחק L בין המשטחים. לכן, ניתן לרשום את הכח ליחידת שטח כ:
כך ש-k הוא מספר טהור (ללא ממדים), ו-α, β, γ הם שלושה מספרים אותם נדרש למצוא. על ידי אנליזה ממדית, מקבלים את מערכת המשוואות הבאה:
מערכת זו היא בעלת פתרון יחיד שהוא:
α=-4, β=1, γ=1
ולכן:
חישוב קזימיר

החישוב המדויק נעשה על ידי קזימיר בשנת 1948. בחישובו הניח קזימיר כי הטמפרטורה התרמודינמית היא האפס המוחלט: T=0K. מכך מתקבלת העובדה כי הקבוע k הוא קבוע שלילי שאינו מתאפס.
מסימן המינוס ניתן ללמוד כי מדובר בכח משיכה (כח שלילי בפיזיקה נחשב לכח מושך ואילו כח חיובי נחשב לכח דוחה). ניתן לרשום אם כן את גודלו של כח המשיכה בין שני המשטחים בעלי שטח S ומרוחקים מרחק L כ: