stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התמכרות לטלפון סלולרי
דרכי גמילה

במקרה של התמכרות לטלפונים סלולריים השאיפה אינה להגיע למצב של גמילה מוחלטת, כיוון שהטלפונים הפכו זה מכבר לחלק משגרת החיים המודרנית. לכן ההתמקדות היא בשינוי דפוסי השימוש, בדגש על הפחתת זמן השימוש במכשיר. ישנן מספר אסטרטגיות אשר נמצאו יעילות בהפחתת זמן השימוש בטלפון:
הסרת אפליקציות - מומלץ להסיר אפליקציות שיש להן פוטנציאל התמכרות גבוה - כמו אלו של הרשתות החברתיות - מן הסמארטפון ולגשת אליהן, אם בכלל, רק בגרסת הרשת שלהן, באמצעות המחשב.
כיבוי התראות - ההתראות (נוטיפיקציות) מעודדות בדיקה מתמדת של הטלפון. כיבוי סלקטיבי של התראות יכול להפחית את הזמן ותשומת הלב המוקדשת לטלפון במהלך היממה.
הגבלת זמן מסך - בכל טלפון סלולרי ניתן להגביל את זמן המסך באפליקציות ספציפיות דרך ההגדרות של המכשיר עצמו. בנוסף, ניתן להגביל אפליקציות ספציפיות אשר מתנתקות בעת הגעה לזמן הקצוב של שימוש באותה אפליקציה. כך לדוגמה Google מציעה אפליקציה של טיימר הסופרת את זמן הצפייה של המשתמש בסרטוני YouTube תוך שהיא מאפשרת למשתמש לבחור במספר שעות רצוי ביממה ולקבל התראה כאשר חצה את משך זמן השימוש שהציב כמגבלה.
אימוץ תחביב שאינו מקוון - התעמלות, מדיטציה, סריגה, קריאת ספרים וכדומה, בהתאם להעדפות האישיות.
אזורים וזמנים נטולי טלפון - כגון שולחן האוכל בארוחות משפחתיות, בכיתת הלימוד או במסעדה. מעבר להגדרת אזורים, ניתן להגדיר גם זמנים ביום בהם מחליטים על איסור שימוש כגון השעה הראשונה בה אנו מתעוררים, השעה האחרונה לפני השינה וכשהולכים לישון, שמים את הטלפונים על מצב שינה, כך לא ניתן לראות הודעות כתובות כאשר מתעוררים באמצע הלילה.
מחקר בנושא הציע שאלון לאבחון התמכרות לרשת בכלל ולסמארטפון בכלל. השאלון כלל שאלות כגון: האם אתה מרגיש צורך להשתמש באינטרנט בכמויות הולכות וגדלות של זמן על מנת להגיע לסיפוק, האם אתה מרגיש חסר מנוחה, מצב רוח, מדוכא או עצבני כאשר אתה מנסה לצמצם או להפסיק את השימוש באינטרנט ועוד. התשובות מעריכות שימוש לא חיוני במחשב/אינטרנט כגון לשימוש לא עסקי או אקדמי. שיטת הטיפול שהוצעה במאמר היא טיפול קוגניטיבי התנהגותי (CBT) שיש ראיות ליעילותה.
ראו גם

סייבר-פסיכולוגיה
התמכרות
הערות שוליים

↑  יהודה שוחט, מכורים: הילדים בסמארטפון יותר מ-4 שעות ביום, באתר ynet, 23 בספטמבר 2014
↑   How Better Tech Could Protect Us From Distraction/ Tristan Harris, סרטון בערוץ "TED", באתר יוטיוב, 14 ביולי 2016
↑  Sanjeev Davey and Anuradha Davey, Assessment of Smartphone Addiction in Indian Adolescents: A Mixed Method Study by Systematic-review and Meta-analysis Approach
↑  Children and Adolescents: Future Challenges,, עמ', Nova Biomedical, 2016, עמ' 46,50
↑  Jay A. Olson, Dasha A. Sandra, Élissa S. Colucci, Alain Al Bikaii, Denis Chmoulevitch, Johnny Nahas, Amir Raz, Samuel P.L. Veissière, Smartphone addiction is increasing across the world: A meta-analysis of 24 countries, Computers in Human Behavior 129, 2022-04, עמ' 107138 doi: 10.1016/j.chb.2021.107138
↑  Lee Robertson, Jean M. Twenge, Thomas E. Joiner & Kevin Cummins, Associations between screen time and internalizing disorder diagnoses
among 9- to 10-year-olds, Journal of Affective Disorders 311, 2022 doi: 10.3389/fpsyt.2016.00175/full
↑  Daniel TL Shek, Tak Yan Lee and Joav Merrick, Promotion of Holistic Development of Young People in Hong Kong
↑  Children and Adolescents: Future Challenges, Nova Biomedical, 2016, עמ' 50
↑  Namsu Park, Ph.D., and Hyunjoo Lee, Ph.D, Social Implications of Smartphone Use: Korean College Students’ Smartphone Use and Psychological Well-Being
↑  Jean M. Twenge, Thomas E. Joiner, Megan L. Rogers,and Gabrielle N. Martin, Increases in Depressive Symptoms, Suicide-Related Outcomes, and Suicide Rates Among U.S. Adolescents After 2010 and Links to Increased New Media Screen Time
↑  Children and Adolescents: Future Challenges, Nova Biomedical, 2016, עמ' 54
1 2  Children and Adolescents: Future Challenges, Nova Biomedical, 2016, עמ' 49
↑  Google Scholar, scholar.google.com
1 2  Elaheh Poorakbaran, Assessment of using of emerging communication tools (cell phone, internet and satellite) among young adults and its association with anxiety, depression and stress, Journal of Fundamentals of Mental Health 17, 2015, עמ' 254–259
↑  אילנה שטוטלנד, ‏עד כמה בני הנוער בישראל מכורים לטלפון? מספיק בשביל לפתוח מרכז גמילה, באתר מעריב אונליין, 16 בינואר 2020
↑  José De-Sola Gutiérrez, Fernando Rodríguez de Fonseca, Gabriel Rubio, Cell-Phone Addiction: A Review, Frontiers in Psychiatry 7, 2016 doi: 10.3389/fpsyt.2016.00175/full
↑  אופיר ברגמן, סמדר שטינברג ושייקו ברנדווין, התמכרות למסכים: סמארטפון ומשחקים - מחקרים, המלצות וטיפול, באתר www.tipulpsychology.co.il
↑  איך להיפרד מהטלפון, מאת קתרין פרייס. הוצאת מודן, 2018. 172 עמ'.
↑  ממוקדים: איך להימנע מהסחות דעת ולהצליח בחיים, מאת ניר אייל וג'ולי לי. הוצאת אגם, 2022. 340 עמ'.
↑  Kimberly Young, Internet Addiction: Diagnosis and Treatment Considerations, Journal of Contemporary Psychotherapy 39, 2009-12-01, עמ' 241–246 doi: 10.1007/s10879-009-9120-x
השכנים של צ'יץ'

| --- | --- |

 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1991
 חברים
 עמוס בן-דוד, משה סקאל, קורל מלכא, לירון ויצמן, אורי לייזרוביץ'
 חברים לשעבר
 נועה תשבי, אורן יאדגר, יעל בר זוהר, ניקי גולדשטיין, יהודה לוי, מושיק גלאמין, אלי ביז'אווי, מיכאל עינב, אסף גולדשטיין, עודד פז, אבי קורניק, כנרת לימוני, ירדן ברכה, יעל אלקנה, אליאנה תדהר, גילי איצקוביץ
השכנים של צ'יץ' היא להקת נוער קהילתית ישראלית שהוקמה בשנת 1991 במרכז רוזין ברמת אביב ג' שבתל אביב.
קורות הלהקה וצוותיה

הלהקה התחילה כחוג לדרמה ביוזמתה של תמר רפופורט, בבימויו ובניהולו האמנותי של ירון כפכפי. כפכפי גיבש את צוות הלהקה הראשון שכלל תיכוניסטים בגילאי 15 עד 17. בין בוגרי הלהקה נמנים נועה תשבי, יעל בר זוהר, יהודה לוי, ניקי גולדשטיין, יניב גוטוירט ומושיק גלאמין.
שם הלהקה "השכנים של צ'יץ'", הוצע על ידי במאי הלהקה בגלל מיקומו של בית הלהקה, מרכז רוזין, בסמוך לביתו של צ'יץ'. צ'יץ' היה כינויו של שלמה להט ראש העיר של תל אביב באותה עת, שהתגורר בשכונת אפקה הגובלת ברמת אביב ג'. במשך כשנתיים שינתה הלהקה את שמה לשם "השכנים מתל אביב" כיוון שלאחר סיום כהונתו של שלמה להט כראש עיר, לא היה ברור אם שם הלהקה יהיה מקובל על ראש העיר הבא אחריו (שהיה רוני מילוא).
תוכנית הלהקה הראשונה הייתה "מעבר לצלילי המוזיקה", ערב של קטעים מתוך מחזות זמר. בתקופה זו נועה תשבי, חברת להקה, החלה לשמש גם כאשת הקשר שלה עם עיתונאים, מפיקי תיאטרון ומפיקי טלוויזיה.
ללהקה נוספו שלוש קבוצות עתודה של שחקנים וזמרים צעירים יותר. לאחר שצוות הלהקה המקורי התבגר ופרש, אוישה הלהקה על ידי צוות "השכנים מלמטה", להקת העתודה הצעירה. הרכב זה העלה בשנת 1993 גרסת רוק לאופרה "כרמן" של ז'ורז' ביזה. ההפקה צולמה שנה לאחר מכן כהפקת טלוויזיה בשני חלקים עבור "טלעד" ושודרה בערוץ 2. בשנת 1996 החזירו השכנים את המחזמר "דוד" לעוד שתי עונות.
בשנת 1997 כפכפי העביר את תפקיד הבימוי לידי הבמאי עידן עמית ואת תפקיד הניהול המוזיקלי והלחנת מחזות הזמר לשי פישמן. תחת ניהולו של פישמן העלו הלהקות יותר מ-15 הפקות מלאות הכוללות את: "ישראל 5:0", "רק להצליח", "הקברט של רחב", "החלום, להקה", "קיץ של אהבה" (על פי חלום ליל קיץ של שייקספיר), "סודות הארכיון", "איזה נוער", רמי ויולי". עד 2006, במאי הלהקות כללו את מאיר ורדי, ליאור זוהר-זרחין וסיגי פרל. פישמן עזב את הלהקה בשנת 2005.
הלהקה כיום

הלהקה עובדת במרכז רוזין, ומופיעה בישראל ובעולם לקהילות היהודיות.
הלהקה נמצאת תחת בימויו וניהלו המוזיקלי של עידן ליפר, בוגר בית הספר ג'וליארד למוזיקה, ובית הספר AMDA למחזות זמר.
בשנת 2020, ובעקבות מגפת הקורונה בישראל הוחלט לעשות ערב קברט שירי מחזות זמר לקבוצה הבוגרת ולקבוצת העתודה.
לקבוצה הצעירה גרסת קונצרט למחזמר אנני.
בשנת 2021 ״השכנים של ציץ״ חזרה לפעילות חלקית, של סדנאות קיץ האורכות כשלושה חודשים, הן לקבוצות הבוגרות והן לצעירות. ובשנת 2022 חזרה לפעילות רצופה.
מחזות זמר והשנים

| --- | --- |
 1991 – מעבר לצלילי המוסיקה (קטעים ממחזות זמר)  1992 עד 1997 – דוד  1993 עד 1994 – כרמן – אופרה אחרת  1994 – כדור פיצוץ  1997 – ביי ביי ברדי  1998 – ישראל 0 - 5  1999 – רק להצליח  2000, 2005 – סודות הארכיון  2001 – חזרה גנרלית  2001, 2004 – אל תוך היער  2002 – רמי ויולי  2002 – הקברט של רחב  2003 – חנות קטנה ומטריפה  2003 החלום – להקה  2004 – קיץ של אהבה  2005 – עלילות טוויסט  2005 – למות על הבמה  2006 – אמילי והבלשים  2006 – בנות בקנה  2007 – חנות קטנה ומטריפה  2007 החלום – להקה  2007 – מילי והעיר הגדולה  2008 – התייר בישראל 6:0  2008 – המכשפה מעוץ (וויקד)  2009 – הנרקוד  2009 – לא רק בלונדינית (ליגלי בלונד)  2010 – שלוש עשרה (13)  2010 – נוטרה-דאם (הגיבן מנוטרדם)  2011 – חנות קטנה ומטריפה  2011 – המכשפה מעוץ (וויקד)  2011 – הקוסם מארץ עוץ:  2012 – אביב מתעורר  2012 – שלוש עשרה (13)  2012 – אוליבר טוויסט  2012 – בת הים הקטנה  2013 – נוטרה-דאם (הגיבן מנוטרדם)  2013 – חנות קטנה ומטריפה  2013 – הקוסם מארץ עוץ  2013 – הומור ובורקס (מחזה מקורי)  2014 – לא רק בלונדינית (ליגלי בלונד)  2014 – מטילדה  2014 – מרי פופינס  2015 – רנט  2015 – שלוש עשרה (13)  2015 – אנני  2016 – שיקגו  2016 – חנות קטנה ומטריפה  2016 – הקוסם  2017 – שלוש עשרה (13)  2017 – אביב מתעורר  2017 – מרי פופינס  2018 – לא רק בלונדינית (ליגלי בלונד)  2018 – חנות קטנה מטריפה  2018 – המחזמר "שרק".  2019 – המחזמר קארי  2019 – המחזמר מטילדה  2019 – המחזמר אוליבר טוויסט  2020 – ערב קברט שירי מחזות זמר. באותה שנה תוכננו לבצע את המחזמר מלצרית, שלוש עשרה (13) ואנני שבוטלו בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל.  2022 – המחזמר קארי  2022 – המחזמר מטילדה  2023 – המחזמר ״תווי חייו של הווארד ברנס״  2024 - המחזמר "חנות קטנה ומטריפה"  2025- המחזמר "קארי"
2024-אנני
2025-מטילדה
בוגרים

מספר בוגרים של הלהקה פיתחו קריירה מגוונת בתחומי הבידור והתרבות:
נועה תשבי (1991–1993)
אורן יאדגר (1991–1994)
יעל בר זוהר (1991–1996)
ניקי גולדשטיין (1993–1994)
יהודה לוי (1993–1996)
מושיק גלאמין (1994–1997)
אלי ביז'אווי (1995–1996)
מיכאל עינב (1995 -1998)
אסף גולדשטיין (1996–1997)
עודד פז (1996–1998)
אבי קורניק (1998–1999)
כנרת לימוני (2000)
ירדן ברכה (2001–2011)
יעל אלקנה (2006 -2008)
אליאנה תדהר (2009–2011)
גילי איצקוביץ (2010–2012)
עמוס בן-דוד
משה סקאל
קורל מלכא
לירון ויצמן
אורי לייזרוביץ'
יעקב ישראל קניבסקי

| --- | --- |

הרב יעקב ישראל קַנִיֶּבְסְקִי תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  17 ביוני 1899 ט' בתמוז ה'תרנ"ט האימפריה הרוסית הורנוסטייפל, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  10 באוגוסט 1985 (בגיל 86) כ"ג באב ה'תשמ"ה ישראל בני ברק, ישראל 
 כינוי:  הסטייפלער, הקהילות יעקב
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת נובהרדוק 
 תקופת הפעילות:  ? – 10 באוגוסט 1985 
 השתייכות:  יהדות חרדית
 תחומי עיסוק:  גמרא, הלכה, אמונה
 תלמידיו:  בנו, הרב חיים קניבסקי
 חיבוריו:  קהילות יעקב
 צאצאים:  חיים קניבסקי 
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה 
 
לוחית זיכרון לרב יעקב קניֶבסקי ליד ביתו ברחוב רשב"ם 10 בבני ברק
הרב יעקב ישראל קַנִיֶּבְסְקִי (בכתיב מיושן: קאניעווסקי; ט' בתמוז ה'תרנ"ט, 17 ביוני 1899 – כ"ג באב ה'תשמ"ה, 10 באוגוסט 1985), שכונה הסטייפלר, היה ממנהיגי הציבור החרדי ליטאי בישראל, תלמיד חכם כיהן תקופה בחייו כראש ישיבה, מחבר סדרת הספרים קהלות יעקב על התלמוד.
קורות חייו

נולד לברכה וחיים-פרץ קניבסקי בעיירה טאשאן שבה שימש אביו כשוחט. כשהיה בן 11 נפטר אביו, ואמו חזרה למשפחתה בעיירה הורנוסטייפל (שמשמה נגזר כינויו "הסטייפלר") הסמוכה לצ'רנוביל. אביו היה חסיד של האדמו"ר רבי מרדכי דב ובנו רבי יהודה לייב מחסידות הורניסטייפול. שמו "יעקב ישראל" ניתן לו על שם רבי יעקב ישראל טברסקי מטשרקס, סבו של האדמו"ר רבי מרדכי דב.
החל ללמוד בישיבת נובהרדוק בעיר נובהרדוק עוד לפני שהגיע לגיל 12 (1911). הוא גלה עם הישיבה להומל בחודש אלול תרע"ה (1914), בשל פרוץ מלחמת העולם הראשונה. לאחר מכן גויס לצבא האימפריה הרוסית ושמר על מתקנים צבאיים בסביבות מוסקבה. בשנת תרפ"ב (1922) הבריח, כמו בחורי ישיבות רבים אחרים, את הגבול לפולין והצטרף לסניף המרכזי של ישיבת נובהרדוק בביאליסטוק. בתרפ"ה הוציא לאור את ספרו הראשון "שערי תבונה".
בז' באדר תרפ"ז נשא לאשה את פעשא מרים קרליץ, בתו של רבי שמריהו יוסף קרליץ ואחותו של החזון אי"ש, אשר היה השדכן של השניים. בין השנים 1927–1934 היה ר"מ בישיבת "בית יוסף"-נובהרדוק בפינסק שבראשות הרב שמואל וינטרוב.
באדר ה'תרצ"ד (מרץ 1934) עלה עם משפחתו על סיפון האנייה פולוניה, כשמונה חודשים אחרי גיסו החזון איש, הם הגיעו לארץ ישראל בכ"ה אדר, 12 במרץ, והתיישבו בבני ברק. מיד עם בואו התמנה על ידי הרב מתתיהו שצ'יגל, מייסד ישיבת בית יוסף, לראש הישיבה. הרב קניבסקי התייחס אל החזון איש כרבו. בשנותיו האחרונות של החזון איש הוא התגורר עם משפחת קניבסקי כשהרבנית מרים מנהלת את משק הבית המשותף. לצד הרב אלעזר מנחם מן שך, הוא נחשב למנהיגו הרוחני של הציבור החרדי-ליטאי. רוב זמנו הוקדש ללימוד ולקבלת קהל ולא לעניינים ציבוריים. היה מנשיאי כולל חזון איש וחבר נשיאות הארגון אתרא קדישא.
ה"סטייפלר" היה כבד שמיעה בדרגה גבוהה ולכן הפונים אליו היו כותבים את שאלתם או בקשתם והוא היה משיב ומברך לאחר קריאת הכתב. בעשרות שנותיו האחרונות, לאחר שנסגרה ישיבת בית יוסף, היה משמיע שיעור מדי שנה בכולל חזון איש ביום פטירת החזון איש בהשתתפות ציבור גדול.
קורות חייו > פטירתו והלווייתו

נפטר בליל שבת, כ"ג במנחם-אב ה'תשמ"ה, 10 באוגוסט 1985. הלווייתו התקיימה ביום ראשון שלאחר מכן בבני ברק. בהלוויה השתתפו כ-200,000 אנשים, והוא נקבר סמוך לקברו של גיסו החזון איש, בבית הקברות 'שומרי שבת' בעיר.
מעורבות פוליטית

ה"סטייפלר" יצא בחריפות נגד מפלגת פועלי אגודת ישראל, כינה אותה "מהמפלגות המחבלים בכרם בית ה'", והוסיף: "כשנזכה להיגאל יוצג מפלגה זו בצד המהרסים ומחריבי הדת". על מנהיגי המפלגה כתב כי הם "השחיתו התעיבו והפכוה למפלגה חומרית מובהקת... והמה מכניסים ארס אשר קרך בשורותיהם", ועל מצביעיה כתב כי הם "בכלל מחללי שם שמים בסתר וברבים". בשנת תשל"ט, כשהועמד איש פועלי אגודת ישראל בראשות הרשימה החרדית המקומית בבני ברק בתמיכת רב העיר הרב יעקב לנדא והרב חיים שאול גריינימן,  הורה יחד עם הרב שך להימנע מהצבעה.
בבחירות תשמ"ד, הצטרף לדעת הרב שך והודיע "אני ובני ביתי נצביע ש"ס". בכך נפתח המהלך שהוביל לפיצול אגודת ישראל והקמת דגל התורה לקראת בחירות תשמ"ט.
הנצחתו

לאחר פטירתו נקרא על שמו רחוב קהילות יעקב בשכונת מרכז בעלי מלאכה בבני ברק, וכן הוסב שם השכונה ל"קהילות יעקב". הקהילה הליטאית בשכונה זו נקראת "משכנות יעקב" על שמו. כמו כן הוקמה על שמו ישיבת "קהילות יעקב", ששכנה בחזון יחזקאל ועברה למודיעין עילית, וכן ישיבת "תפארת ישראל" בשכונת גבעת שאול בירושלים. שמו של תלמוד תורה "דרך אמת" בפתח תקווה הוסב ל"ברכת יעקב" על שמו ורשת תלמודי התורה "תפארת יעקב" בבני ברק ובירושלים ובמודיעין עילית נקראת על שמו. כמו כן, שמו הונצח ברחוב "קהילות יעקב" בשכונת רמת שלמה בירושלים וברחוב "הרב קנייבסקי" בביתר עילית.
מהדרכותיו

הדריך בני ישיבות בדרכי הלימוד ונהג להיכנס לפרטים כגון הקפדה על שעות שינה מספקות (אף על פי שהוא עצמו ישן פחות). הדרכתו בלימוד הש"ס הייתה לחזור ארבע פעמים על כל דף שנלמד, בטרם ממשיכים ללמוד את הדף הבא. וכן ארבע פעמים על כל פרק לפני לימוד פרקים נוספים. בדרך זו יזכור הלומד את החומר הנלמד, ירכוש ידיעה היקפית ויגיע גם להבנה עמוקה יותר. מפורסמת הדרכתו בעניין היחסים בין איש ואשתו, השוללת את הנהגות חסידות גור בנושא.
היה ידוע בגישתו המזלזלת ברפואה המודרנית. היה קשה לקבל ממנו "אישור" לניתוח, מלבד במקרים של פיקוח נפש מובהק. הוא היה סבור שהרופאים מרבים לטפל טיפולים חודרניים בלי ידיעה מספקת. לצד זאת הוא כתב מכתבים רבים בנושא "נרווים". בספר אגרותיו מוקדש לכך מדור שלם, כשהוא מדריך להיות ער לתופעה הזו (ולא לראות בה בטעות "יראת שמים" אופיינית לצעירים חרדים) ולקבל טיפול רפואי מתאים. ד"ר יעקב מרדכי גרינוולד, פסיכולוג חרדי מארצות הברית, פרסם לאחר פטירתו את הספר "עצות והדרכות" ובו גם מכתבים בענייני חכמת הנפש שקיבל מהרב קניבסקי.
כחניך ישיבות נובהרדוק המעיט בצורך להשקיע בהופעה החיצונית, והתרחק מסממני פרסום וכבוד.
משפחתו

לרב קניבסקי ולאשתו היו בן ושתי בנות.
בנו הרב חיים קניבסקי, היה רב חרדי-ליטאי בולט, מחבר ספרים רבים במגוון מקצועות תורניים, היה מפורסם אף מחוץ למגזר החרדי ורבים ראו בו את גדול הדור.
ביתו יוספה הייתה נשואה לרב שאול ברזם, תלמיד חכם מפורסם שנפטר בגיל 38. בביתה התגורר הרב קניבסקי לאחר פטירת רעייתו, ולה הייתה הזכות הבלעדית על הפצת ספריו 'קהילות יעקב'.
ביתו אהובה הייתה נשואה לרב מרדכי שלמה ברמן, ר"מ בישיבת פוניבז'.
ספריו

שערי תבונה - קונטרס בעניינים שונים, שהוציא בפיוטרקוב בשנת תרפ"ה.
קהילות יעקב - עשרה חלקים שהדפיס בארץ משנת תרצ"ו עד שנת תשט"ז לא לפי סדר המסכתות על התלמוד. יצאו שוב במהדורת צילום לאחר פטירתו, בשנת תשמ"ה, ורובם שוב בתוך הסדרה הבאה.
קהלות יעקב - סדרת ספרים על סדר הש"ס
שיעורין של תורה - על מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה. בספרו הוא תומך בשיטת גיסו החזון אי"ש בניגוד לשיטת רבי אברהם חיים נאה.
ברכת פרץ - על התורה
חיי עולם - מוסר והדרכות
קריינא דאגרתא - שלושה כרכים של מכתבים בנושאים שונים, יצאו אחרי פטירתו
הערות שוליים

↑  מרדכי אלקן, המחלה ניצחה את הסטיפלר, מעריב, 11 באוגוסט 1985, המשך
↑  רות צביון, בית אמי, עמ' 131
↑  הרב י.ל. נעקעריטש, ישיבות נוברדוק, באתר דעת
↑  רות צביון, בית אמי, עמ' 146
↑  הזמנה לחתונת ה"סטייפלער" עם אחותו של ה"חזון איש" באתר בית המכירות הפומביות קדם.
↑  רשימות עולים 1934 (ינואר - יוני) - חיפה באתר ארכיון המדינה, עמוד 141.
↑  הרב זכריה פישמאן, צום אפפאר קיין ארץ־ישראל פון דעם ר"מ בּישיבת פינסק (ידיעה על עלייתו ארצה לבני ברק בעיתון יהודי מקומי בפינסק), פינסקער ווארט, 23 בפברואר 1934.
↑  "העם היהודי התייתם", חדשות, 12 באוגוסט 1985
↑  חנני ברייטקופף, ‏הלווית מרן הרב קנייבסקי - ב-1985 • תיעוד, באתר כיכר השבת, 21 במרץ 2022
↑  "השקפתנו" חלק ג פרק ו: מכתב מכסלו תשל"ב.
↑  "השקפתנו" חלק א, פרק: תנועת פא"י: מכתב מחודש אב תשכ"א
↑  רבי שאול ברזם, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל"
↑  שם הספר הכולל, את אגרותיו של הרב, מבוסס על הביטוי התלמודי "קריינא דאיגרתא איהו להוי פרוונקא"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263392405171  GND: 134198972  ISNI: 0000 0000 7988 9885  LCCN: n83003294  VIAF: 30904081   WorldCat (עם VIAF): 30904081
העבודה-גשר-מרצ

.
| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסד:  עמיר פרץ ניצן הורוביץ אורלי לוי אבקסיס
 מנהיגים:  עמיר פרץ
 תקופת הפעילות:  13 בינואר 2020 – 23 במרץ 2020  6 באפריל 2020
 אידאולוגיות:  סוציאל-דמוקרטיה  מדינת רווחה  פתרון שתי המדינות
 כנסות:  23
 אותיות:  אמת
 נוצרה מתוך:  העבודה-גשר מרצ
 סיעות שהתפצלו:  גשר, העבודה-מרצ
 מיקום במפה הפוליטית:  שמאל
 צבעים רשמיים:  אדום, כחול וירוק
 
 emet2020.co.il
העבודה-גשר-מרצ הייתה רשימת שמאל ישראלית שהורכבה משלוש מפלגות – העבודה, גשר ומרצ. הרשימה התמודדה בבחירות לכנסת ה-23, בראשותו של עמיר פרץ, יו"ר מפלגת העבודה. הרשימה קיבלה בבחירות 7 מנדטים, מתוכם 3 לעבודה, אחד לגשר ו-3 למרצ.
היסטוריה

ב-13 בינואר 2020 הכריזו ראשי העבודה ומרצ, עמיר פרץ וניצן הורוביץ על איחוד טכני בין הרשימות לקראת הבחירות לכנסת ה-23 מחשש שמא אחת או יותר מהרשימות לא תעבור את אחוז החסימה. לאיחוד קדם משא ומתן עם סיעת "כחול לבן", במסגרתו סוכם שמספר השרים שיוקצה לסיעות העבודה-גשר ומרצ בממשלתו העתידית של גנץ יתבסס על מספר חברי הכנסת של הסיעות בכנסת ה-22 (6 ו-5 בהתאמה). מפלגת גשר, בראשות אורלי לוי-אבקסיס, אשר רצה יחד עם מפלגת העבודה בבחירות הקודמות במסגרת העבודה-גשר, המשיכה אל שיתוף הפעולה המורחב. רשימת "המחנה הדמוקרטי", אשר מרצ הייתה חלק ממנה בבחירות הקודמות, התפרקה, אך יאיר גולן ממפלגת "ישראל דמוקרטית", שהייתה חלק מ"המחנה הדמוקרטי", הצטרף למרצ לקראת סגירת הרשימות.
לצורך האיחוד, תחילה אמור היה יאיר גולן להצטרף על בסיס מפלגת המדף "הבחירה הדמוקרטית", שמנהיגה לשעבר רומן ברונפמן העמיד לרשותו לשם כך, אך לבסוף, לאור קשיים טכניים, הצטרפו יאיר גולן ואמילי מואטי (שבעבר התמודדה בפריימריז במפלגת העבודה) אל מרצ ושובצו מטעמה.
מיד לאחר השבעת הכנסת העשרים ושלוש, הגישה גשר בקשה להתפצל לסיעה נפרדת, על רקע מחלוקת סביב האפשרות של ממשלת מיעוט בתמיכת הרשימה המשותפת. הבקשה התקבלה ב-23 במרץ 2020 והסיעה התפצלה ל"העבודה–מרצ" ולגשר. ב-4 באפריל הודיע פרץ כי בכוונתו להתפצל מהסיעה המשותפת עם מרצ בעקבות המגעים לכניסת מפלגת העבודה לממשלה, והפיצול אושר כעבור יומיים.
תוצאות בחירות

| בחירות | מנהיג | קולות | אחוז | מושבים | +/- | קואליציה/אופוזיציה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | עמיר פרץ | 267,480 (#6) | 5.83 | 7 / 120 | 4 | התפצלות לסיעות |
חברי כנסת

רשימה המועמדים לבחירות לכנסת ה-23 כפי שהוגשה לוועדת הבחירות המרכזית ב-15 בינואר ומותכם נבחרו חברי הכנסת הבאים:
עמיר פרץ
אורלי לוי-אבקסיס
ניצן הורוביץ
תמר זנדברג
איציק שמולי
מרב מיכאלי
יאיר גולן
אילן גילאון
ביאורים

↑  התפצלות מפלגת גשר מהסיעה
↑  פירוק סיעת העבודה-מרצ
↑  התפצלה כעבור שבועיים להעבודה ולמרצ
הערות שוליים

↑  דן לביא, בחירות 2020, באתר ישראל היום, 13 בינואר 2020
↑  תשובת הרשימה לוועדת הבחירות המרכזית, המוצגת בחשבון הטוויטר של עמית סגל
↑  הסכם הריצה המשותפת באתר ועדת הבחירות
↑  רשימת מועמדים העבודה–גשר–מרצ, באתר ועדת הבחירות לכנסת ה-23
| רשימות שהתמודדו בבחירות לכנסת העשרים ושלוש |
| --- | --- | --- |
| מיוצגות בכנסת ה-22 | כחול לבן • הליכוד • הרשימה המשותפת • העבודה-גשר-מרצ (כ-העבודה-גשר והמחנה הדמוקרטי) • ש"ס • ישראל ביתנו • יהדות התורה • ימינה (כ-הימין החדש והבית היהודי – האיחוד הלאומי) |  |
| לא מיוצגות בכנסת ה-22 | אדום לבן • אני ואתה - מפלגת העם הישראלית • דעם • הברית המשותפת • החזון • הלב היהודי • הפיראטים • ישראליסט זכויותינו בקולנו לחיות טוב יותר • כבוד האדם • כח להשפיע למען העם לחיות בכבוד • מנהיגות חברתית • מפלגת הגוש התנ"כי • משפט צדק • מתקדמת • סדר חדש לשינוי שיטת הבחירות בישראל • עוצמה יהודית • עוצמה ליברלית-כלכלית • פעולה לישראל • קול הנשים • קמ"ה - קידום מעמד הפרט • שמע בראשות נפתלי גולדמן |  |
רשימות המועמדים לכנסת - באתר הכנסת • מפלגות בישראל • הכנסת • פוליטיקה של ישראל
הסמליל לאחר הפיצול עם גשר
חיידקים בצורת L

התרבות של צורות L של ליסטריה מונוציטוגנס, על ידי יצירת בועיות פנימיות וחיצוניות
חיידקים בצורת L (באנגלית: L-form bacteria) הם חיידקים השייכים לקבוצת חיידקים חסרי דופן תא - (CWDB) Cell Wall Deficient Bacteria. מקור החיידקים בצורת-L בחיידקים מקבוצות שונות. מבחינים בין שני סוגים של צורות L: צורות לא יציבות המכונות ספרופלסטים (אנ') המסוגלים לחזור למורפולוגיה המקורית של בעלי דופן תא, וצורות יציבות שאינן מסוגלות לחזור למבנה של החיידקים המקוריים.
היסטוריה

חיידקים בצורת L בודדו לראשונה בשנת 1935 על ידי אמי קליינברגר-נובל (אנ'), אשר כינתה אותם "צורות L" על שם מכון ליסטר לרפואה מונעת בלונדון (אנ') בו עבדה. בתחילת דרכה היא הגדירה את צורות הגדילה האלה כסימביונטים הקשורים למיקרואורגניזמים הגורמים לדלקת ריאות (PPLO) הקרויים מיקופלזמה, המיקופלזמה שייכים למשפחת Mollicutes (אנ') המכילה מינים טפיליים וספרופיטים של חיידקים חסרי דופן-תא. מבחינה מורפולוגית המיקופלזמה דומים לחיידקים בצורת L ולכן הם נחשבו בעבר לצורות L יציבות. לחלופין, בגלל גודלם הזעיר נחשבו בעבר אפילו לנגיפים. ניתוח פילוגנטי של חיידקים בצורת L הביא להבנה כי אלו חיידקים שאיבדו את דופן התא במהלך האבולוציה. המיקופלזמה והחיידקים בצורת L עמידים לפניצילין בגלל העדר דופן תא.
התרבות ומורפולוגיה

ברוב החיידקים החלוקה התאית מתרחשת על ידי ביקוע בינארי המכונה פליגה. תהליך הפליגה בחיידקים מצריך דופן תא ורכיבים של שלד תאי המכונה ציטוסקלטון (אנ') הכולל מבנה טבעתי בשם Filamenting temperature-sensitive mutant Z - FtsZ שתפקידו לסמן את מיקום החלוקה הדו-קוטבית של התא. דופן התא חשובה לרבייה התאית ברוב המיקרואורגניזמים. היכולת של חיידקים חסרי הדופן לגדול ולהתחלק בהיעדר שני מבנים אלה יוצאת דופן ועשויה לייצג מנגנון של חלוקת תאים שהתקיימה בצורות חיים ראשוניות. חלוקה ייחודית זו עבור התרבות תאית היא בתהליך של הנצה. ההנצה כרוכה בהתהוות בליטות דקות על פני שטח הפנים של התא, המבצבצות, מתרחבות וניתקות מתא האם. בדרך זו נוצרים תאים חדשים. משמעות היעדר דופן התא בצורות L פירושה שהחלוקה אינה מאורגנת בדומה לחלוקה הבינארית של חיידקים בעלי דופן תא ומובילה למגוון רחב של גודל תאים, החל מתאים זעירים וכלה בתאים גדולים. מעקב אופן התרבות חיידקים בצורת L התאפשרה על ידי סדרה של תצלומים במיקרוסקופ אלקטרונים חודר ובמיקרוסקופ ניגוד פאזות (אנ'). צילומים סדרתיים שנעשו בתרביות של זנים שונים הצביעו על טווח רחב של מבנים מעוגלים. דופן התא קובע את מבנה החיידק: נקד, בצילוס או ספירלה. חוסר הדופן בחיידקים בעלי צורת L מקנה להם מורפולוגיה שונה מזו של חיידקי המוצא. בתצפיות מיקרוסקופיות שנעשו בחיידקים בעלי צורות L ממוצא של החיידק Bacillus subtilis נצפו חיידקים בעלי מבנה של כדור או כדורית, בעוד שחיידק המוצא הוא מתג. כל צורות ה-L חסרי דופן-תא נצבעות גראם-שלילי בהם חיידקי המוצא שלהם הם גראם-חיוביים או גראם-שליליים.
תרביות של חיידקים בצורת L

ניתן ליצור צורות L ממינים רבים של חיידקים בעלי דפנות בתנאי מעבדה המכונה In vitro, למשל מחיידקי Bacillus subtilis ו-Escherichia coli, הראשון מתג גראם חיובי והשני מתג גראם שלילי. עיכוב בניית דופן התא אפשרי בשתי דרכים: תוספת של אנטיביוטיקה המעכבת את הסינתזה של הפפטידוגליקן, או טיפול התאים בליזוזים, אנזים המעכל את דפנות התא. צורות ה-L נוצרות במצע ייחודי, בעל אוסמולריות (אנ') שווה לזו של ציטוזול החיידק, על מנת למנוע את תמותת החיידקים על ידע הלם אוסמוטי (אנ'). זנים בצורת L עלולים להיות בלתי יציבים, בעלי נטייה לשוב לצורתם המקורית הודות לצמיחה מחודשת של דופן תא. ניתן למנוע תופעה זו על ידי מתן אפשרות להתרבות ארוכת טווח בתנאי מחיה ממושכים המתאימים ליצירת צורות ה-L המאפשרת הצטברות של מוטנטים שאיבדו את היכולת ליצור את דופן התא בתהליך הקרוי סחף גנטי. מחקרים מדעיים זיהו מוטציות המתרחשות בזנים הנגזרים מחיידקים סדירים. מוטציה נקודתית אחת כזו בשם D92E באנזים yqiD / ispA P54383 המעורב במסלול המבלונאט (Mevalonate pathway) הקשור לחילוף החומרים של שומנים מגביר את תדירות היווצרות חיידקים בצורת L פי 1,000. הסיבה להשפעה זו אינה ברורה, אך ההנחה היא שהעלייה בתדירות היווצרות חיידקים בצורת L קשורה לתפקידו של אנזים זה בהפיכת שומנים חשובים בתהליכי הסינתזה של הפפטידוגליקן הדרוש לסינתזה של דופן התא.
חיידק Bacillus subtilis, צילום ב-TEM.
חיידקי Bacillus subtilis בצורת L. צילום ב-TEM.
צילום במיקרוסקופ אלקטרונים של אוכלוסיית תאים בצורת L, חיידקי Bacillus subtilis. סרגל קנה המידה הוא 10 מיקרומטר.