stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תא צמח

תא הצמח הוא תא איקריוטי בעל כמה מאפיינים שונים לעומת תאים של אורגניזמים איקריוטיים אחרים.
מבנה תא הצמח
בנוסף לאברוני תאים אחרים תא צמח מכיל גם:
חלולית (וקואולה) מרכזית גדולה – אברון מלא מים המוקף בקרום הנקרא טונופלסט. תפקידו לשמור על לחץ טורגור בתא, לשלוט על תנועת מולקולות בין הציטוזול למוהל (sap), לאגור חומרים מועילים ולפרק חלבונים ואברונים מיותרים.
דופן תא המורכבת מצלולוז והמיצלולוז, פקטין, ובמקרים רבים גם ליגנין – מופרשת על ידי הפרוטופלאסט על צידו החיצוני של קרום התא. דופן התא בצמחים שונה מדופן התא בפטריות אשר בנויה מכיטין, ומדופן התא בחיידקים אשר בנויה מפפטידוגליקן.
פלסטידות, כאשר הבולטים שבהן הם הכלורופלסטים אשר מכילים כלורופיל – פיגמנט ירוק המשמש לספיגה של אור השמש ולהמרתו לאנרגיה כימית עבור הצמח בתהליך הנקרא פוטוסינתזה. סוגים אחרים של פלסטידות כוללים את האמילופלסטים המתמחים באגירת עמילן, אליאופלסטים המתמחים באגירת שומן, וכרומופלסטים המתמחים בסינתזה ואגירה של פיגמנטים. כמו במיטוכונדריון הכולל גנום המקודד 37 גנים, גם הפלסטידות מכילות גנומים משלהן המקודדים לכ-100–120 גנים ייחודיים. משערים כי הפלסטידות התפתחו בתהליך אנדוסימביוזה בו תאים פרוקריוטיים החלו לחיות בתוך תאים איקריוטיים שהיו האבות הקדומים של צמחי עובר ואצות.
ראו גם

פיטופריטין
ג'י ליג איגנייט

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך ייסוד:  2020
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 אולם ביתי:  Lee's Family Forum
 מיקום:  הנדרסון, נבאדה, ארצות הברית
 תאריך פירוק:  2024
 ליגה:  ליגת הפיתוח של ה-NBA
 מאמן:  ג'ייסון הארט
 צבעי תלבושת:  שחור, לבן, סגול
 אתר הקבוצה
 
ג'י ליג איגנייט (באנגלית: NBA G League Ignite) הייתה קבוצת כדורסל מהעיר הנדרסון שבנבדה, אשר שיחקה בליגת הפיתוח של ה-NBA. הקבוצה החלה לשחק בליגה בשנת 2020, ומטרתה פיתוח שחקנים צעירים ומתן תחליף למכללות.
היסטוריה

ב-18 באוקטובר 2018, ליגת הפיתוח של ה-NBA הציעה הליגה שתשלם 125,000 דולר לשחקנים צעירים דומיננטיים שישחקו בקבוצה החל מעונת 2019/2020. עם זאת, אף שחקן לא חתם בקבוצה והפרויקט נדחה.
ב-16 באפריל 2020, הליגה הודיעה שהשכר הועלה עבור שחקנים פוטנציאליים. בנוסף הודיעה הליגה על תוכנית פיתוח לשנה שתהווה תחליף לחוק המחייב שנה במכללות לפני העמדה לדראפט ה-NBA. השחקנים הפוטנציאליים ישחקו לצד שחקנים ותיקים בקבוצה והיא תשתתף באימונים וב-10 עד 12 משחקי ידידות מול קבוצות אחרות בליגה, קבוצות מחוץ לארצות הברית וקבוצות מליגת המכללות. שחקנים ירוויחו כספים עבור משחקים, השתתפות באירועים קהילתיים והשתתפות בתוכנית למיומנויות בחיים בשיתוף הליגה. כמו כן, הם יקבלו מלגה מלאה לאוניברסיטת מדינת אריזונה, שבשיתוף פעולה עם ליגת ה-NBA.
באותו יום שבו הוכרזה תוכנית הפיתוח החדשה של הליגה, ג'יילן גרין, השחקן יוצא התיכונים עם הדירוג הגבוה ביותר במחזור 2020 על פי ESPN, הפך לשחקן הראשון שהצטרף לאיגנייט, בשכר של 500,000 דולר. ליגת הפיתוח מיד משכה את תשומת הלב של השחקנים הצעירים כאלטרנטיבה לשנה אשר מחויבים השחקנים לעבור במכללות, וכמה כלי תקשורת שיערו כי החלטתו של גרין עלולה להזיק משמעותית לליגת המכללות. עד מהרה הצטרפו לגרין שחקנים נוספים עם דירוג של חמישה כוכבים, אייזיאה טוד ודיישן ניקס, אשר שניהם התחייבו למכללות ונאלצו להפר את התחייבותם, וכן קאי סוטו מהפיליפינים. ב-9 ביוני 2020, שחקן ה-NBA לשעבר, בראיין שו, מונה למאמן הקבוצה. ב-16 ביולי, עבר ג'ונתן קומינגה, השחקן יוצא התיכונים עם הדירוג הגבוה ביותר במחזור 2021, למחזור 2020 וחתם בקבוצה. ב-2 בספטמבר, הוכרז רשמית כי שמה של הקבוצה יהיה ג'י ליג איגנייט. ב-12 בנובמבר, החתימה איגנייט את השחקנים הוותיקים ברנדון אשלי, בובי בראון, קודי דמפס, רג'י הרן ואמיר ג'ונסון, שישחקו לצד הצעירים ויתנו לקבוצה ניסיון. ב-14 בינואר 2021 החתימה איגנייט את ג'רט ג'ק.
איגנייט הצטרפו לעונת 2020/2021 בליגת הפיתוח. הם שיחקו 15 משחקים בלבד בבועה שבאורלנדו, כיוון ש-11 קבוצות בחרו שלא להשתתף.
עונה אחר עונה

| עונה | אזור | עונה רגילה> מיקום | עונה רגילה> ניצחונות | עונה רגילה> הפסדים | עונה רגילה> % הצלחה | פלייאוף |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ג'י ליג איגנייט
| 2020/21 |  | 8 | 8 | 7 | .533 | הפסד ברבע הגמר (ראפטורס 905) 102–127 |  |  |  |
| עונה רגילה | עונה רגילה | עונה רגילה | 8 | 7 | .533 |  |  |  |  |
| פלייאוף | פלייאוף | פלייאוף | 0 | 1 | .000 |  |  |  |  |
פיראטיות תוכנה

הפגנה בשוודיה של תומכים בפיראטיות תוכנה. תצלום מ-2006.
פיראטיות תוכנה הוא מונח המתייחס למספר שיטות הכרוכות בהעתקה לא מורשית של תוכנות מחשב. בעוד שברוב המדינות בעולם ישנם חוקי זכויות יוצרים החלים על תוכנה, מידת האכיפה משתנה בכל מדינה.
מניעים

חלק מן המניעים הבולטים לפיראטיות תוכנה כוללים:
תמחור - חוסר רצון או חוסר יכולת לשלם את המחיר אותו דורשות החברות והחנויות המורשות על המוצרים.
אי-זמינות - המוצר לא נמכר במדינה שבה חי משתמש הקצה: לרוב משום שהמוצר עדיין לא הושק במדינה זו, כבר לא נמכר יותר במדינה זו, מעולם לא נמכר במדינה זו, או משום שישנם הגבלות גאוגרפיות להפצה מקוונת ומשלוח בינלאומי לאותה המדינה.
התועלת שבמוצר הפיראטי ללא מנגנוני אבטחה וללא פרסומות - בעוד שמוצר שנרכש באופן לגיטימי בחנות עשוי לכלול מנגנוני אבטחה שונים (ניהול זכויות דיגיטלי, חסימה המונעת מצרכנים להפעיל סרטים ומשחקים שנרכשו במדינה אחרת, ‏DVD region code‏, וכדומה) אשר יגבילו את האפשרויות של הלקוח לשימוש לגיטימי במוצר (יצירת גיבויים, שימוש בכל הנגנים, שימוש לא מקוון במוצר, ועוד), או שהמוצר מלווה בפרסומות או מסכי אזהרה רבים ומעיקים כאשר היצרן בכוונה מונע מהמשתמשים לדלג מעליהם לסרט עצמו - תוכן זה בדרך כלל מוסר מהמוצר הפיראטי.
חוויית הקנייה - לא קיימת חנויות מורשות הידידותית למשתמש, המוכרות את המוצר באופן לגיטימי באזור שבו נמצא לקוח הקצה.
אידאולוגיה - ישנם קבוצות הסוברות כי הגנה של פטנטים וזכויות יוצרים על תוכנות אינן לגיטימיות והן אף פועלות להפר או לבטל את החוקים הנוגעים בכך. מפלגות פיראטים שונות קמו במדינות רבות ברחבי העולם כגון מפלגת הפיראטים של שוודיה, מפלגת הפיראטים של איסלנד ומפלגת הפיראטים של גרמניה, וחלקן מאוגדות תחת ארגון הגג הבינלאומי האינטרנציונל של מפלגות הפיראטים.
החוקים הקיימים והצעות חוק

ברוב המדינות בעולם ישנם חוקי זכויות יוצרים החלים על תוכנה. בארצות הברית, משך הזמן שבו חלים זכויות היוצרים הוארכו פעמים רבות לאורך השנים - בעוד שבתחילה זכויות היוצרים חלו במשך 14 שנים כאשר היה ניתן לחדשם לתקופה של 14 שנים נוספות על ידי תשלום דמי חידוש, בהווה משך הזמן שבו חלים זכויות היוצרים תקף לכל תקופת חייו של היוצר בתוספת 70 שנה. אם העבודה הופקה על ידי חברה, משך הזמן שבו חלים זכויות היוצרים עשוי להימשך 120 שנים לאחר יצירת המוצר או 95 שנים לאחר הפצת המוצר (המוקדם מביניהם).
העונש הכרוך בהפרת זכויות היוצרים משתנה בהתאם למקרה ובהתאם למדינה. ההרשעות עשויות לכלול מאסר ו/או קנסות גבוהים במיוחד על כל מקרה של הפרת זכויות יוצרים. בארצות הברית, הפרת זכויות יוצרים שנעשתה ביודעין נושאת עונש מרבי של 150,000 דולרים לכל מקרה.
הצעות חוק כמו הצעת החוק "Stop Online Piracy Act" בארצות הברית נועדו להרחיב את ההגדרה של "פגיעה שנעשתה ביודעין" ובכך למעשה לבצע קרימינליזציה לכל הזרמת מדיה בלתי מורשית. הצעות החוק הללו נועדו לשמש אמצעי למאבק באתרים המכילים תוכן המפר זכויות יוצרים או אשר מכילים קישורים לאתרי בעלי תוכן המפר זכויות יוצרים. מנגד, הצעות חוק מסוג זה העלו חששות בקרב גורמים רבים מהמצב שבו גורמים שונים ינצלו לרעה חוקים מסוג זה וכי עשוי להיווצר מצב שבו בעלי אינטרסים שונים יגרמו לצינזור של תוכן לגיטימי המופיע באינטרנט.
הסעיף הראשון בחוק ה"Digital Millennium Copyright Act"‏ (DMCA) בארצות הברית, מציין במפורש כי אסור למשתמשים לעקוף את מנגנוני האבטחה הטכנולוגיים המגנים על היצירות. בשל כך, כל ניסיון לעקוף את מנגנוני האבטחה שקיימים במוצרים כגון הגנה מפני יצירת עותקים למוצר, עשויים להוות עילה לתביעה משפטית.
השפעות פיראטיות התוכנה > טענות בדבר פגיעה כלכלית

ארגון BSA טוען כי ההפסדים מפיראטיות התוכנה לשנת 2009 היו בהיקף של מעל ל-51 מיליארד דולרים. כמו כן, הם טוענים כי הפחתת שיעורי פיראטיות התוכנה תספק יתרונות כלכליים משמעותיים בשל מניעת פגיעה בהכנסות.
על פי המחקרים שביצעו ארגון BSA, שיעור פיראטיות התוכנה הגבוה ביותר הוא בארמניה בה שיעור פיראטיות התוכנה הוא 93%. סין ובהודו דורגו במיקום ה-17 ו-41 בהתאמה בדירוג של שיעורי פיראטיות התוכנה הגלובליים. שיעור הפיראטיות הנמוך ביותר בעולם על פי המחקרים הוא בארצות הברית בה שיעור פיראטיות התוכנה הוא 20%. עם זאת, המתודולוגיה של המחקרים הללו ספגה ביקורות רבות מגורמים שונים כאשר גורמים מסוימים אף ציינו כי ההפסדים המשוערים הם מוגזמים.
דו"ח של הקונגרס של ארצות הברית משנת 2010 שעסק בהשפעה הכלכלית של זיופים וסחורות פיראטיות (לא רק תוכנה) סקר מספר אומדנים קודמים של הפיראטיות בתוכנה ומסקנתו הייתה שההערכות שלהם לא היו אמינות ושההשפעה הכלכלית שלהם לא ברורה.
השפעות פיראטיות התוכנה > טענות בדבר היתרון הכלכלי שבפיראטיות תוכנה

במודלים מחקריים מסוימים, הוכח כי בנסיבות מסוימות (למשל, בשווקים הצומחים) בעלי זכויות היוצרים עשויים לראות רווחים גבוהים יותר בשל פיראטיות התוכנה.
השפעות פיראטיות התוכנה > ההשפעה של פיראטיות התוכנה על מדינות מתפתחות

רוב התוכנה הקניינית מפותחת כיום בארצות הברית ובאירופה. גורמים שונים במדינות המתפתחות סבורים כי חוקי זכויות היוצרים מונעים את הקידום הטכנולוגי של מדינתם ובשל כך מסרבים לקבל או לכבד את חוקי זכויות היוצרים במדינתם. נשיא רומניה טראיאן בססקו ציין אף כי "הפיראטיות סייעה לדור הצעיר לגלות את תחום המחשבים. מגמה זו תרמה לפיתוח של תעשיית טכנולוגיית המידע ברומניה".
בשנת 2011 ציין ארגון BSA כי 83 אחוז מהתוכנות המותקנות במחשבים באפריקה הן פיראטיות (לא כולל דרום אפריקה).
השפעות פיראטיות התוכנה > השפעות פיראטיות התוכנה בתרבות הדיגיטלית

פיתוחם של רשתות שיתוף הקבצים מסוג P2P והעלייה המסיבית בפופולריות שלהם במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 הפכה את היכולת להורדת כמויות גדולות של מדיה דיגיטלית לפשוטה ונגישה לכמויות גדולות של משתמשים אשר לא זקוקים לידע טכני מתקדם כדי לעשות כן. הרשתות הגדולות של שיתוף הקבצים לא ממוקדות בהכרח בשיתוף תוכן פיראטי. אף על פי כן, שיתוף התוכן הפיראטי שכיח בהם משום שבלתי אפשרי לבצע סינון לתוכן המוגן בזכויות יוצרים העובר דרך הרשתות הללו שכן המשתמשים מסוגלים לשנות את שמות הקבצים שאותם הם משתפים על מנת להסוואת את פעולותיהם.
במקרים רבים, יצירת עותקים לא חוקיים של תוכנות נחשבים בקרב יצרניות תוכנה כ"פחות גרועים" מאשר רכישה או העתקה פיראטית של התוכנה המתחרה. מנכ"ל מיקרוסופט ג'ף רייקס ציין בעבר כי "אם הם יוצרים עותקים פיראטיים, אני מעדיף שיעשו עותק פיראטי למוצר שלנו מאשר של מוצרים אחרים". כמו כן, מיקרוסופט ציינה בעבר כי יצירת העותקים הפיראטיים של מערכת ההפעלה שלה Microsoft Windows סייעה בטווח הרחוק להגדיל את נתח השוק של החברה בסין וכי כעת קל יותר לחברה להפיק רווחים באזור זה לאחר שחלק גדול מאותם המשתמשים שהשתמשו במקור בעותקים פיראטיים רוכשים כעת עותקים חוקיים של המוצר. ביל גייטס ציין אף כי: "קל לנו יותר להתחרות בלינוקס כאשר ישנה פיראטיות תוכנה מאשר במצב בו פיראטיות התוכנה לא הייתה מתקיימת".
ראו גם

זכויות יוצרים
שיתוף קבצים
Abandonware
תוכנה חופשית
האינטרנציונל של מפלגות הפיראטים
הערות שוליים

↑  Interview: Gabe Newell | The Cambridge Student Newspaper
↑  BSA Piracy Study: Quantifying Piracy Data Easier Than We Thought | PCWorld
↑  The Economist Rails on Flawed BSA Piracy Study. Copyfight: the politics of IP
↑  Lies, damn lies and statistics | IT At Work | ZDNet UK]
↑  If It's May It's Time For The Press To Parrot Bogus Stats Announcement From The BSA | Techdirt
↑  BSA's Canadian Piracy Numbers Based On Hunches, Not Actual Surveys | Techdirt
↑  ממשלת ארצות הברית מודה שאומדני הפיראטיות היו שגויים - כתבה באתר ארס טכניקה, 13 באפריל 2010
↑  INTELLECTUAL PROPERTY Observations on Efforts to Quantify the Economic Effects of Counterfeit and Pirated Goods - דו"ח שהוגש לקונגרס בארצות הברית, אפריל 2010
↑  Thanks for letting us pirate
↑  Software Piracy (Infographic) | TorrentFreak
↑  Microsoft executive: Pirating software? Choose Microsoft!
↑  Piracy: Look for the silver lining | The Economist
סוחר בספרד המתפרנס בין היתר ממכירת עותקים פיראטיים של הסרט "שרק השלישי". תצלום מ-2007.
הורדת תוכנות פיראטיות באמצעות רשת שיתוף קבצים מסוג P2P, דרך תוכנת "אימיול".
דוריס (לבנון)

| --- | --- |

 היסטוריה
 תרבויות:  תרבות קַרְע֫וּן (אנ')
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  1957, 1966, 1997
 ארכאולוגים:  M. Billaux, הנרי פלייש, Maurice Tallon, לוריין קופלנד
 גישה לציבור:  לא ידוע
 מיקום
 מדינה:  לבנון 
 קואורדינטות:  33°59′00″N 36°11′00″E﻿ / ﻿33.983333°N 36.183333°E﻿ / 33.983333; 36.183333
  (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןדוריס(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןדוריס
 
ד֫וּרִיס (בערבית: دورس, בתעתיק מדויק: דורס, נהגה: ד֫וּרִיס או ד֫וּרֶס) הוא כפר לבנוני שהוקם כשלושה קילומטרים דרומית-מערבית לעיר בעלבכ בעמק הבקאע,  אך עקב ההתרחבות האורבנית, בתי הכפר נושקים לבתי העיר. בסמוך ליישוב נמצא אתר קדוש למוסלמים שנקרא מקדש דוריס או: כיפת דוריס.
מקדש דוריס, 1881
אטימולוגיה

לא ברור במדויק מה מקור השם. הדעה הפופולרית היא שהאתר הקדוש הוא קברו של קדוש בשם דוריס ועל שמו נקרא גם הכפר.
יש הסוברים שהמקום נקרא לזכר מלך שנקרא "דריוס" או לנסיכה "דוריס".
היסטוריה > התקופה הנאוליתית

בשנת 1957 התגלה אתר ארכאולוגי מהתקופה הנאוליתית, אשר נמצא כקילומטר דרומית-מערבית לדוריס. הממצאים דומים לאלו, שנמצאו באתר מַקְנה (אנ'), הממוקם כעשרה קילומטרים מצפון לדוריס. בשנת 1966 הארכאולוגית לוריין קופלנד גילתה באתר שלוש אבנים מסותתות בשיטת לוולואה.
היסטוריה > תקופת הברונזה התיכונה

בתקופת הברונזה התיכונה היה יישוב ב"תל דוריס". רוב כלי החרס שנמצאו יוצרו במקום, אך היו גם כלים שהגיעו מאזורים אחרים כגון חומס ואבלה, וכן מדרום לבנון.
היסטוריה > התקופה הרומית

במקום נמצאו שרידי נקרופוליס מהתקופה הרומית.
היסטוריה > תקופת ימי הביניים

בסמוך לכפר נמצא אתר קדוש למוסלמים שנבנה, ככל הנראה, ב-1243, בתקופה האיובית, כאחוזת קבר של קדוש בשם דוריס. באתר עומדים 8 חצאי עמודי גרניט, וממזרח להם נמצא סרקופג ללא כיסוי, שהועבר ממקומו כדי לשמש כמחראב, המסייע לכוון את התפילה לעבר מכה. העמודים הוסרו, ככל הנראה, מהריסות שבאתר בעלבכ, והורכבו באופן אקראי, אחד מהם הפוך.
המאה ה-20

הכפר קיבל מעמד של יישוב ב-1936.
דמוגרפיה

מספר הרשומים כתושבי הכפר עומד על כ-5,200 איש, אך בפועל גרים רק כמחצים והיתר היגרו. רוב התושבים הם שיעים, אך יש בכפר גם נוצרים וכמה כנסיות.
כלכלה

תושבי הכפר התפרנסו בעבר בעיקר מחקלאות, אך עם תהליך האורבניזציה רבים עובדים כשכירים במגזר הציבורי והפרטי, במסחר, בתעשייה ובמקצועות חופשיים – בדוריס עצמה וגם בעיר הסמוכה.
עקב קרבתו של הכפר לבעלבכ, מוסדות שונים עברו מהעיר אל דוריס – בתי חולים, המרכז האזורי להגנה אזרחית, מועדוני ספורט, בתי משרדים ועוד.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הערות שוליים

↑  ניתן לשמוע את הגיית שם המקום כאן, כאן וכאן. כל קישור מכוון לנקודה המתאימה בסרטון.
1 2 3 4  DORIS MUNICIPALITY, baalbeckunion.gov.lb
↑  قبة دورس, الأرشيف لجريدة "السفير", ‏2009-08-20 (בערבית)
1 2 3  أمينة التويني, دورس البقاعية بوابة لمحافظة بعلبك الهرمل... شعارها العيش المشترك, الوكالة الوطنية للإعلام, ‏2017-12-15
↑  Ed. Charles William Wilson, Picturesque Palestine, Sinai, and Egypt, כרך 2, D. Appleton, 1881, עמ' 452
↑  Louis Félicien J. Caignart de Saulcy, Narrative of a journey round the Dead sea and in the Bible lands in 1850 and 1851, ed., by count E. de Warren , כרך 2, London, 1853, עמ' 639
סיאנג צ'נתיאה

סיאנג צ'נתיאה (בקמרית: សៀង ចន្; נולד ב-9 בספטמבר 2002 בקמבודיה) הוא כדורגלן קמבודי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת א-שחאניה מליגת המשנה הקטרית, בהשאלה מבואונג קט אנגקור, ובנבחרת קמבודיה.
קריירת מועדונים

צ'נתיאה גדל באקדמיית באטי. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של בואונג קט אנגקור מליגת העל הקמבודית.
ב-25 ביולי 2023 הושאל למשך עונת 2023/2024 לא-שחאניה מליגת המשנה הקטרית.
קריירה בינלאומית

ב-6 ביוני 2019 ערך צ'נתיאה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קמבודיה, בניצחון 2-0 על נבחרת פקיסטן במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
ויליאם ווקר

ויליאם ווקר
ויליאם ווקר (באנגלית: William Walker; ‏8 במאי 1824 – 12 בספטמבר 1860) היה רופא, עורך דין, עיתונאי, הרפתקן ושכיר חרב אמריקאי, אשר ניסה לכבוש מספר מדינות באמריקה הלטינית במאה ה-19. ווקר היה נשיא ניקרגואה בשנים 1856–1857 והוצא להורג על ידי ממשלת הונדורס ב-1860.
ביוגרפיה > נעוריו ותחילת דרכו

ויליאם ווקר נולד בנאשוויל שבטנסי להורים ממוצא סקוטי. אמו, מארי נורוול, הייתה בתו של ליפסקומב נורוול, קצין במהפכה האמריקאית ואחותו של הסנאטור ג'ון נורוול.
ווקר סיים את לימודיו באוניברסיטת נאשוויל בהצטיינות יתרה בגיל 14. אז נסע ללמוד רפואה באירופה, באוניברסיטת אדינבורו ובאוניברסיטת היידלברג. בגיל 19 קיבל תואר דוקטור ברפואה מאוניברסיטת פנסילבניה. לאחר מכן, עבר לניו אורלינס לשם לימוד משפטים.
לאחר תקופה קצרה כעורך דין, הפך ווקר לשותף בבעלות ולעורכו של העיתון המקומי "ניו אורלינס קרסנט". ב-1849 עבר לסן פרנסיסקו שבקליפורניה, שם עבד כעיתונאי. באותה תקופה גיבש ווקר מיזם פרטי במסגרתו יכבוש לבד אזורים באמריקה הלטינית ויקים בהם מדינות הנשלטות על ידי לבנים דוברי אנגלית.
ביוגרפיה > משלחת לחצי האי קליפורניה וסונורה

ב-15 באוקטובר 1853 יצאה תוכניתו לדרך. עם משלחת של 45 אנשים, תכנן ווקר לכבוש את הטריטוריות המקסיקניות חצי האי קליפורניה וסונורה.
הוא הצליח לכבוש את לה פאס, בירת חצי האי קליפורניה, עליה הכריז כבירת "רפובליקת קליפורניה התחתונה" ועל עצמו כנשיאה. על אף שמעולם לא הצליח להשתלט על סונורה, פחות משלושה חודשים לאחר מכן הכריז כי חצי האי הוא חלק מ"רפובליקת סונורה" הגדולה יותר.
חוסר משאבים והתנגדות חזקה מצד הממשל המקסיקני אילצו את ווקר לסגת. כשחזר לקליפורניה, נשפט בעוון הנהגת מלחמה בלתי חוקית. באותה תקופה היו רעיונותיו פופולריים בדרום ארצות הברית ובמערבה, וחבר המושבעים זיכה אותו במהרה.
ביוגרפיה > שליט ניקרגואה

באותה עת התחוללה מלחמת אזרחים בניקרגואה שבאמריקה המרכזית, והכוחות המורדים שכרו את שירותיו של ווקר כשכיר חרב. ב-4 במאי 1855 הפליג ווקר מסן פרנסיסקו לניקרגואה עם כוח של 57 אנשים, שתוגבר ב-170 מקומיים וב-100 אמריקאים. ב-1 בספטמבר הביס כוחו של ווקר את הצבא הניקרגואי ב"לה וירחן", וכחודש לאחר מכן כבש את הבירה גרנדה והשתלט על המדינה. כמפקד העליון של הצבא שלט ווקר בניקרגואה דרך נשיא הבובה פטריסיו ריבאס. ב-20 במאי 1856 הכיר נשיא ארצות הברית פרנקלין פירס בשלטונו של ווקר, על אף אי-חוקיותו של הכיבוש. הוא גייס אנשים באמריקה ובאירופה, שהגיעו למדינה במטרה להילחם ולכבוש את ארבע הפרובינציות האחרות של מרכז אמריקה: גואטמלה, אל סלוודור, הונדורס וקוסטה ריקה.
נתיב המסחר המרכזי בין ניו יורק וסן פרנסיסקו עבר באותם ימים דרך ניקרגואה. ספינות מניו יורק היו צריכות להפליג מהאוקיינוס האטלנטי לנהר סן חואן ואז לחצות את אגם ניקרגואה. משם היו מעבירים אנשים וסחורות בכרכרות לאורך רצועת יבשה צרה עד חוף האוקיינוס השקט, ממנו הפליגו לסן פרנסיסקו. מסי המעבר בנתיב זה ניתנו על ידי הממשל הניקרגואי הקודם לחברת "ואנדרבילט" (Vanderbilt's Accessory Transit Company) של איל הספנות קורנליוס ואנדרבילט, שתמכה בכיבושי ווקר בתקווה ששלטונו ייצב את מצבה הפוליטי של ניקרגואה ויסייע בהקמת מסילת רכבת שתחצה את המדינה ותחבר בין האוקיינוסים. אך כשליט ניקרגואה, ביטל ווקר את המנדט שניתן לוואנדרבילט, בטענה שהחברה הפרה את ההסכם, והעניק את הזכויות על מסי הנתיב לחברה מתחרה בבעלות קורנליוס גאריסון וצ'ארלס מורגן, שהציעו לווקר סכום כסף גדול ותמיכה במאבקו הצבאי בתמורה לזכויות על הנתיב. בתגובה לביטול המנדט שלה, הפעילה חברת ואנדרבילט לחצים כבדים על הממשל האמריקני, שחזר בו מההכרה בשלטונו של ווקר.
הכרזותיו של ווקר בדבר מסעי כיבוש נוספים באמריקה הלטינית גרמו לחשש מצד המדינות השכנות לניקרגואה. חברת ואנדרבילט עזרה לכלכל ולאמן קואליציה צבאית של המדינות, בראשות קוסטה ריקה, ובנוסף ניסתה למנוע מעבר של אנשים ואספקה לווקר. ואנדרבילט אף העניקה לעריקים מצבאו של ווקר מעבר חופשי בחזרה לארצות הברית.
ביולי 1856 הכריז ווקר על עצמו נשיא ניקרגואה, לאחר שערך בחירות בהן היה המועמד היחידי. משהבין שמעמדו אינו יציב, חיפש את תמיכתן של מדינות הדרום, והציג את פעולותיו כמאבק להפצת העבדות, בו ראו רבים מאנשי העסקים בדרום ארצות הברית כבסיס לייצוא המשגשג של טבק, סוכר וכותנה. ברוח זו ביטל ווקר את חוק שוויון הזכויות מ-1824, על-פיו העבדות אינה חוקית. מהלך זה הגביר את האהדה לווקר בדרום, ומשך את תשומת לבו של פייר סולה, פוליטיקאי משפיע מניו אורלינס, שניהל קמפיין לתמיכה במלחמתו של ווקר. כשפרצה המלחמה, לא היווה צבאו של ווקר, שקטן משמעותית עקב מגפת כולרה ועריקות המוניות, יריב שווה ערך לקואליציה המרכז-אמריקנית, וב-1 במאי 1857 נכנע ווקר לצ'ארלס הנרי דייוויס, ממפקדי הצי האמריקני, ונלקח בחזרה לארצות הברית. כשהגיע לניו אורלינס התקבל ווקר כגיבור, אך איבד את התמיכה הציבורית בו כשהאשים את הצי האמריקני בתבוסתו. שישה חודשים לאחר מכן התכונן לצאת למסע נוסף, אך נעצר על ידי רשויות החוק.
ביוגרפיה > מותו בהונדורס

לאחר שכתב ספר על מסעו במרכז אמריקה (התפרסם ב-1960 בשם "מלחמה בניקרגואה" - War in Nicaragua), חזר ווקר לאזור פעם נוספת. הוא עגן בנמל העיר טרוחיו שבהונדורס, ונלכד תוך זמן קצר על ידי קפטן סלמון מהצי המלכותי הבריטי. לבריטים, ששלטו במחוזות השכנים להונדורס (כיום בליז) ובחוף מוסקיטו (כיום חלק מניקרגואה), היה אינטרס אסטרטגי וכלכלי בבניית תעלה שתקשר בין האוקיינוסים לרוחבה של אמריקה המרכזית, ולכן הזהירו את ווקר לגבי ערעור היציבות באזור.
במקום להחזירו לארצות הברית, החליט קפטן סלמון להסגיר את ווקר לרשויות החוק בהונדורס, שהוציאו אותו להורג ב-12 בספטמבר 1860, בגיל 36. הוא נקבר בבית הקברות "וייחו" שבטרוחיו.
קרייזלר וליאנט SV1

| --- | --- |

Chrysler Valiant SV1, שנת 1962
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Chrysler Australia (אנ') (שם רשמי: "FCA Australia", שם מלא: "Chrysler Australia Ltd / FCA Australie")
 שנות ייצור:  1962–1963
 הרכבה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מודל קודם:  קרייזלר וליאנט RV1
 מודל אחריו:  קרייזלר וליאנט AP5
 חברת אם:  קרייזלר
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 פלטפורמה:  Chrysler A platform (אנ')
 אורך:  4,666 מ"מ
 רוחב:  1,780 מ"מ
 גובה:  1,440
 משקל:  1,227-1,184 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,705 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, 3,682 סמ"ק המפיק 145 כ"ס ב-4,400 סל"ד
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות
 מהירות מרבית:  160 קמ"ש
 צריכת דלק:  15.3 ליטר ל-100 ק"מ
קרייזלר וליאנט SV1 (באנגלית: Chrysler Valiant SV1) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב קרייזלר אוסטרליה ("Chrysler Australia" (אנ')) (שם רשמי: "FCA Australia",שם מלא: "Chrysler Australia Ltd/FCA Australie"), חברת בת של קבוצת קרייזלר, אשר יוצרה בין השנים 1962–1963.
קרייזלר וליאנט SV1

יוצר דגם "סדאן", 4 דלתות בלבד
6 נוסעים (3+3)
מנוע קדמי - 6 צילינדרים, 3.7 ליטר
תאוצה בין 0 - 100 קמ"ש היא 10.4 שניות (גרסה תמסורת ידנית)
תאוצה בין 0 - 100 קמ"ש היא 11.1 שניות (גרסה תמסורת אוטומטית)
תמונות

"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962
"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962
"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962
"קרייזלר וליאנט SV1"
"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962
"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962 - מבט לתא הנהג
"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962 - מבט לתא הנהג
"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962
"קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962 - מבט למנוע 6 הצילינדרים
ראו גם

קרייזלר
פלימות' ואליאנט
קרייזלר וליאנט RV1
קרייזלר וליאנט AP5
קרייזלר וליאנט AP6
קרייזלר וליאנט VG
קרייזלר וליאנט VF
קרייזלר וליאנט צ'ארג'ר
הערות שוליים

↑  "קרייזלר וליאנט SV1", שנת 1962 - מפרט טכני catalog.com/make/chrysler_australia/valiant_australia_1gen_r_s-series/valiant_sv1_sedan
↑  "קרייזלר וליאנט SV1" shannons.com.au/club/enthusiasts/cycloneberni/garage/1962-chrysler-valiant-sv1
↑  "קרייזלר וליאנט SV1" uniquecarsandparts.com.au/car_info_chrysler_valiant_s_series
↑  "קרייזלר וליאנט SV1" justcars.com.au/cars-for-sale/1962-chrysler-valiant-sv1-s-series-sedan/JCM5014466
ישראל טרייסטמן

| --- | --- |

 לידה:  10 ביולי 1950 (בן 74) עפולה, ישראל 
 סוגה מועדפת:  תיאטרון, תיאטרון יידישפיל
 מדינה:  ישראל 
 
ישראל טרייטסמן (נולד ב-10 ביולי 1950) הוא שחקן ומדבב ישראלי. שחקן תיאטרון יידישפיל.
ביוגרפיה

נולד בעפולה, כשהיה בן 14 עברה משפחתו לראשון לציון, שם גדל. שיחק בקבוצת הכדורגל הפועל ראשון לציון. בשנת 1977 סיים שלוש שנות לימוד משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב. השתלם במשחק ב-H.B Studio בניו יורק אצל אוטה הגן.
קריירה > בתיאטרון

שיחק בהצגות רבות, בין השאר בתיאטרונים: "הקאמרי, "תיאטרון החאן", "לילך", "יידישפיל", קת"א – קבוצת תיאטרון אקספרימנטלית, תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער, תיאטרון הספרייה וביממ"א.
השתתף במחזות זמר, ביניהם: "עלובי החיים", "המלך ואני" ו"אוויטה".
בתיאטרון הבימה השתתף בשתי הצגות: ב-1978 גילם שוטר לצד ניסים עזיקרי וסנדרה שדה בהצגה "וויצק" מאת גאורג ביכנר שביים דוד לוין. ב-2003 גילם במאי טלוויזיה לצד שלמה בר אבא ומוני מושונוב בהפקה המשותפת לתיאטרון יידישפיל והבימה "הקומיקאים" מאת ניל סיימון בבימויו של אילן רונן.
ב-1985 השתתף בהצגה מאת יהושע סובול "גטו" שביים יוסף מילוא והועלתה בפולקס תיאטר של וינה (Volks-theater Wien).
משנת 1989 משחק בתיאטרון יידישפיל במרבית הצגותיו. העלה הצגת יחיד ביידיש. בין שאר תפקידיו הרבים ביידישפיל גילם את ד"ר זיגמונט ב"ילדי הצל" וזכה לביקורות מעולות.
ב-1998 יזם ושיחק בהצגת הקברט "לחיי החיים" שכתב קובי לוריא וביים ישראל גוריון, על הקברט שהועלה בשמן השואה בגטו טרזיינשטט. ההצגה זכתה בפרסים בפסטיבל עכו.
ב-2012 גילם את הרשל דוברובנר בהצגה "אלוהים אדם ושטן" שכתב יעקב גורדין וביים מוטי אברבוך; ועל תפקידו בהצגה זו זכה לביקורות מעולות. ב-2013 גילם את יהושע בהצגה "סולומון גריפ" שכתב חנוך לוין וביים יורם פאלק. ב-2014 שיחק בהצגה "רביזור" מאת ניקולאי גוגול שביים צדי צרפתי.