stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קארון באטלר
קריירה

באטלר נולד ברסין שבוויסקונסין וכבר בגיל 11 התחיל לסחור בסמים, ונעצר 15 פעמים לפני גיל 15. בקולג' שיחק באטלר באוניברסיטת קונטיקט במשך שנתיים ולאחר מכן ניגש לדראפט ה-NBA.
בדראפט 2002 נבחר באטלר במקום העשירי על ידי מיאמי היט, ופתח בכל 78 המשחקים בעונה הסדירה, ואף נבחר לחמישיית הרוקיז הראשונה. למרות זאת, מיאמי לא הצליחה להגיע לפלייאוף, וניצחה 25 משחקים בלבד. בעונתו השנייה ב-NBA, סבל באטלר מפציעות ושיחק 68 משחקים, מתוכם פתח ב-56 בלבד. באטלר נפל בכל הסטטיסטיקות, אך בזכות בחירתו של דוויין וייד, מיאמי הצליחה להגיע לפלייאוף ואף הצליחה לעבור בסיבוב הראשון את ניו אורלינס הורנטס בזכות 23 נק' של קארון באטלר במשחק השביעי. מנגד, בסיבוב השני עפה מיאמי בשישה משחקים לאינדיאנה פייסרס.
בקיץ 2004 נשלח באטלר ללוס אנג'לס לייקרס ביחד עם למאר אודום ובריאן גרנט. מיאמי קיבלה בתמורה את הסופרסטאר שאקיל אוניל.
הלייקרס לא הצליחו להגיע לפלייאוף, ובפגרה נשלח באטלר בטרייד שוב, עם צ'אקי אטקינס, לוושינגטון ויזארדס שקיבלו את קוואמי בראון ולארון פרופיט.
בוושינגטון הגיע באטלר לשיאו, וקבע שיא קריירה בנק' (40), בריבאונד (16) ובאסיסטים (12). ב-310 משחקים בוושינגטון, העמיד באטלר ממוצעים של 19 נק' ו-6.6 ריב' ב-38.5 דק' בממוצע למשחק, כולם הממוצעים הגבוהים ביותר שהעמיד בקבוצה אחת. בארבע עונותיו בוושינגטון, הגיע באטלר לפלייאוף פעמיים, ב2006 וב2008. בשני המקרים, הפסידה וושינגטון בסיבוב הראשון. הצלחתו האישית זכתה להכרה, כשנבחר פעמיים למשחק האולסטאר של ה-NBA, ב2007 וב-2008‏.
במהלך עונתו החמישית בוושינגטון, באטלר עבר בטרייד לדאלאס מאבריקס בטרייד רב-שחקנים, עם ברנדן הייווד ודשואן סטפנסון, במקום ג'וש הווארד, דרו גודן, גיימס סינגלטון וקוונטין רוס.
בעונתו הראשונה של באטלר בדאלאס, הודחה דאלאס בשישה משחקים. בעונת 2010-2011, נפצע באטלר אחרי 29 משחקים בלבד, וגמר את העונה. בלעדיו המשיכה דאלאס כל הדרך לאליפות ה-NBA.
בסוף העונה, באטלר חתם על חוזה לשלוש שנים בלוס אנג'לס קליפרס. אחרי שהגיעו פעמיים לפלייאוף, העבירו הקליפרס בקיץ 2013 את באטלר לפיניקס סאנס, שמיד העבירו אותו למילווקי באקס. באמצע העונה, ב-27 בפברואר, יצא באטלר מחוזהו וחתם כעבור שלושה ימים באוקלהומה סיטי ת'אנדר, שהפסידו בגמר האזור המערבי לאלופה שבדרך, סן אנטוניו ספרס.
ב-15 ביולי 2014 חתם באטלר על חוזה לשנתיים בדטרויט פיסטונס, ובקיץ 2015 העבירו אותו הפיסטונס למילווקי, אשר ניפתה אותו מהסגל בטרם שיחק במדיה.
ב-23 ביולי 2015 חתם באטלר בסקרמנטו קינגס. בקינגס שיחק באטלר 17 משחקים בלבד, שבהם קלע ממוצע של 3.7 נקודות ב-10.4 דקות למשחק.
ב-6 בפברואר 2018, כעונה וחצי מאז משחקו האחרון, הודיע באטלר באופן רשמי על פרישתו ממשחק.
סטטיסטיקת קריירה

‏
סטטיסטיקת קריירה > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002/2003 | מיאמי | 78 | 78 | 36.6 | 0.416 | 0.318 | 0.824 | 5.1 | 2.7 | 1.8 | 0.4 | 15.4 |
| 2003/2004 | מיאמי | 68 | 56 | 29.9 | 0.380 | 0.238 | 0.756 | 4.8 | 1.9 | 1.1 | 0.3 | 9.2 |
| 2004/2005 | לייקרס | 77 | 77 | 35.7 | 0.445 | 0.304 | 0.862 | 5.8 | 1.9 | 1.4 | 0.3 | 15.5 |
| 2005/2006 | וושינגטון | 75 | 54 | 36.1 | 0.455 | 0.342 | 0.870 | 6.2 | 2.5 | 1.7 | 0.2 | 17.6 |
| 2006/2007 | וושינגטון | 63 | 63 | 39.3 | 0.463 | 0.250 | 0.863 | 7.4 | 3.7 | 2.1 | 0.3 | 19.1 |
| 2007/2008 | וושינגטון | 58 | 58 | 39.9 | 0.466 | 0.357 | 0.901 | 6.7 | 4.9 | 2.2 | 0.3 | 20.3 |
| 2008/2009 | וושינגטון | 67 | 67 | 38.6 | 0.453 | 0.310 | 0.858 | 6.2 | 4.3 | 1.6 | 0.3 | 20.8 |
| 2009/2010 | וושינגטון | 47 | 47 | 39.4 | 0.422 | 0.263 | 0.877 | 6.7 | 2.3 | 1.4 | 0.3 | 16.9 |
| 2009/2010 | דאלאס | 27 | 27 | 34.4 | 0.440 | 0.340 | 0.760 | 5.4 | 1.8 | 1.8 | 0.3 | 15.2 |
| 2010/2011 | דאלאס | 29 | 29 | 29.9 | 0.450 | 0.431 | 0.773 | 4.1 | 1.6 | 1.0 | 0.3 | 15.0 |
| 2011/2012 | קליפרס | 63 | 63 | 29.7 | 0.407 | 0.358 | 0.813 | 3.7 | 1.2 | 0.8 | 0.1 | 12.0 |
| 2012/2013 | קליפרס | 78 | 78 | 24.1 | 0.424 | 0.388 | 0.833 | 2.9 | 1.0 | 0.7 | 0.1 | 10.4 |
| 2013/2014 | מילווקי | 34 | 13 | 24.1 | 0.387 | 0.361 | 0.839 | 4.6 | 1.6 | 0.7 | 0.3 | 11.0 |
| 2013/2014 | אוקלהומה סיטי | 22 | 0 | 27.2 | 0.409 | 0.441 | 0.842 | 3.2 | 1.2 | 1.1 | 0.3 | 9.7 |
| 2014/2015 | דטרויט | 78 | 21 | 20.8 | 0.407 | 0.379 | 0.902 | 2.5 | 1.0 | 0.6 | 0.1 | 5.9 |
| 2015/2016 | סקרמנטו | 17 | 1 | 10.4 | 0.424 | 0.167 | 0.833 | 1.3 | 0.6 | 0.5 | 0.1 | 3.7 |

| קריירה |  | 881 | 732 | 32.2 | 0.434 | 0.348 | 0.847 | 5.0 | 2.3 | 1.3 | 0.2 | 14.1 |
| אולסטאר |  | 1 | 0 | 16.0 | 0.143 | 0.000 | 0.000 | 4.0 | 1.0 | 0.0 | 0.0 | 2.0 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקת קריירה > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | מיאמי | 13 | 13 | 39.3 | 0.386 | 0.182 | 0.825 | 8.5 | 2.4 | 2.2 | 0.5 | 12.8 |
| 2006 | וושינגטון | 6 | 6 | 43.7 | 0.416 | 0.214 | 0.828 | 10.5 | 2.7 | 2.0 | 0.7 | 18.5 |
| 2008 | וושינגטון | 6 | 6 | 41.0 | 0.460 | 0.238 | 0.871 | 5.7 | 3.8 | 1.8 | 0.2 | 18.7 |
| 2010 | דאלאס | 6 | 6 | 33.7 | 0.434 | 0.304 | 0.926 | 5.8 | 1.3 | 1.5 | 0.8 | 19.7 |
| 2012 | קליפרס | 10 | 10 | 26.8 | 0.359 | 0.258 | 0.750 | 3.0 | 1.0 | 0.6 | 0.2 | 8.6 |
| 2013 | קליפרס | 6 | 6 | 22.7 | 0.478 | 0.250 | 1.000 | 2.7 | 0.0 | 0.3 | 0.3 | 8.5 |
| 2014 | אוקלהומה סיטי | 17 | 2 | 23.8 | 0.333 | 0.368 | 0.800 | 3.2 | 0.9 | 0.2 | 0.1 | 6.5 |

| קריירה |  | 64 | 49 | 31.7 | 0.401 | 0.289 | 0.840 | 5.3 | 1.6 | 1.1 | 0.3 | 11.8 |
הערות שוליים

↑  נמרוד עופרן‏, רחובות זועמים: כך עבר קרון באטלר ממעגל הפשע להצטיינות ב-NBA, באתר וואלה, 13 באוקטובר 2015
↑  העונש של כרמלו: לא בסגל האולסטאר, באתר וואלה, 2 בפברואר 2007
↑  דייוויד ווסט וכריס פול נבחרו לאולסטאר, באתר וואלה, 1 בפברואר 2008
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, וושינגטון ודאלאס השלימו את העברת באטלר למאבריקס, באתר וואלה, 14 בפברואר 2010
↑  Sixteen Years, Nine Teams, One Love, באתר theplayerstribune.com,‏ 6 בפברואר 2018
↑  Caron Butler career stats באתר NBA.com
↑  הדקות, הריבאונדים, האסיסטים, החטיפות, החסימות והנקודות הם בממוצע למשחק.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2015040546  VIAF: 316744501   WorldCat (עם VIAF): 316744501
קינה (עיר מקראית)

נחלות שבטי ישראל
קִינָה הייתה עיר מקראית בנגב, אשר נכללה בתחום נחלת שבט יהודה.
העיר נזכרת בתנ"ך ברשימת ערי שבט יהודה בנגב: ”וְקִינָה וְדִימוֹנָה וְעַדְעָדָה”. במקור ארכאולוגי בן התקופה, נזכר שמה של העיר במכתבי ערד, לצד ערד ורמת נגב.
יש הקושרים את שמה של העיר לבני שבט הקיני שישבו בנגב, ויש הסבורים כי שמו של היישוב הקדום השתמר בוואדי אלקיני (נחל קינה) שבצפון מזרח הנגב, למרגלות חורבת עוזה. מנגד, יש הסבורים כי מקומה של העיר היה באתר ח'רבת טיב, כ-5 ק"מ צפונית לערד, בו נמצאו שרידי יישוב ומצודה.
הערות שוליים

↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק כ"ב.
↑  שמואל אחיטוב, אסופת כתובות עבריות, הוצאת מוסד ביאליק, 1992, עמ' 80-78.
↑  אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ז', עמ' 125-124.
קוסקוס (סוג)

| קוסקוס |
| --- | --- |
 קוסקוס בגינאה
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קנגוראים
תת־סדרה:: דמויי-קוסקוס
משפחה:: קוסקוסיים
סוג:: קוסקוס
מינים
 13
שם מדעי
 Phalanger ‏סטור, 1780

קוסקוס או פלנגר (שם מדעי: Phalanger) הוא סוג של כיסאי דמוי למור במשפחת הקוסקוסיים ובו 13 מינים שחיים ברחבי מלנזיה. הסוג הוגדר בשנת 1780, על ידי גוטליב סטור (Gottlieb Conrad Christian Storr), והוא הסוג בעל מספר המינים הגדול ביותר במשפחה. משמעות השם המדעי של הסוג היא עכביש, ומתייחסת לתופעת הסינדקטיליה ברגליו האחוריות. אף שהתופעה אופיינית לכלל הקנגוראים ואינה ייחודית לקוסקוס, היא צוינה דווקא בשמו המדעי מכיוון שהוא היה הכיסאי הראשון שתואר מדעית על ידי זואולוגים מערביים ובו הם נתקלו בתופעה המוזרה. השם קוסקוס מקורו בשם מקומי במספר איים באינדונזיה. הסוג קוסקוס קטן מהסוגים קוסקוס דובי וקוסקוס נמרי וגדול מהסוג קוסקוס גמדי.
מאפיינים פיזיים

מיני הקוסקוס חולקים את התכונות הבאות: מבנה גוף גוצי, שמנמן וגמיש וראש קצר ומחודד דמוי אגס. האוזניים קצרצרות והעיניים גדולות ומותאמות לראיית לילה. הפרווה שלהם קצרה, עבה וצמרירית, וצבעה משתנה ממין למין וכולל שחור, לבן, חום, אפור, צהוב, אדמדם או מנומר. הזנב ארוך, דק ושרירי, וחציו השני חשוף משיער ומחוספס עם משטח אחיזה שמאפשר לו ללפות ענפים בחוזקה ולהשתמש בו כרגל חמישית. אורך הראש והגוף של המינים בסוג 31–54 ס"מ, אורך הזנב 27–42 ס"מ והמשקל נע בין 1 ל-5 ק"ג.
ביולוגיה

כמעט כל הקוסקוסים חיים על איים במלנזיה. רוב המינים חיים בגינאה החדשה ובאיי מאלוקו (פפואה ואינדונזיה), ומינים בודדים מצויים גם באוסטרליה או באיי שלמה. הם ממלאים תפקיד אקולוגי דומה ללמורים וקופים בעולם הישן. בתי הגידול של הקוסקוסים הם יער גשם טרופי, יער גדותיים או יער עננים, בשפלות, חופים או מדרונות הרריים גבוהים. רבים מהמינים הסתגלו לחיים בקרבת מגורי אדם.
הקוסקוסים פעילים לרוב בשעות הלילה, וניזונים מפירות, עלים, חרקים וביצים. להוציא מין אחד, כל המינים בסוג שוכני עצים מובהקים שיורדים לאדמה לעיתים רחוקות. לכל הקוסקוסים יכולת טיפוס מצוינת. תורמים לכך הטפרים המעוקלים והחזקים, כריות ההדבקה בכפות ואצבעות מפוצלות. התנועה שלהם איטית בדרך כלל.
הקוסקוס הוא מין פוליגמי שמתרבה לרוב לאורך השנה ללא עונה קבועה. ההיריון של הקוסקוסית נמשך 13 ימים לכל היותר, ולאחריהם היא ממליטה בין גור אחד לשלושה. אף על פי שבכיס שלה 4 פטמות, לרוב רק גור אחד שורד. הגורים מבלים בכיס מספר חודשים, ולאחר מכן עוברים לרכב על גבה של האם עד יציאתם לעצמאות. תוחלת החיים של המינים בסוג עד 11 שנים.
מצב

כל המינים בסוג מאוימים במידה זו או אחרת מבירוא יערות, ציד וסחר חיות מחמד. מבין 13 המינים הקיימים, הרוב במצב שימור ללא חשש בשל טווח תפוצה רחב, מין אחד במצב פגיע, שני מינים בסכנת הכחדה, ומין אחד בסכנת הכחדה חמורה, וככל הנראה נכחד מן העולם.
מינים

קוסקוס אובי (Phalanger rothschildi)
קוסקוס ג'ב (Phalanger alexandrae)
קוסקוס דרומי (Phalanger mimicus)
קוסקוס ההרים (Phalanger carmelitae)
קוסקוס המשי (Phalanger sericeus)
קוסקוס וודלרק (Phalanger lullulae)
קוסקוס טלפומין (Phalanger matanim)
קוסקוס כחול-עין (Phalanger matabiru)
קוסקוס מזרחי (Phalanger intercastellanus)
קוסקוס מקושט (Phalanger ornatus)
קוסקוס צפוני (Phalanger orientalis)
קוסקוס קרקעי (Phalanger gymnotis)
קוסקוס שטיין (Phalanger vestitus)
קוסקוס צפוני.
קוסקוס דרומי.
קשקט ושות'

החנות הקמעונאית של קשקט ברחוב סטאפורד 8 במייפייר, לונדון
קשקט ושות' (באנגלית: KASHKET & PARTNERS) הם המומחים המובילים לעיצוב[דרושה הבהרה], פיתוח וייצור של מדים איכותיים ללבוש טקסים, מצעדים וללבוש רשמי בבריטניה. הספקית העיקרית של המדים הטקסיים לצבא בריטניה, ומי שאחראית ליצירת 6,000 מדים עבור טקס ההכתרה של המלך צ'ארלס השלישי.
את העסק ייסד אלפרד קשקט, יהודי שתפר כובעי לבד לצאר של רוסיה, ניקולאי השני ועם מהפכת אוקטובר נמלט ללונדון שם התחיל לעבוד כחייט בבית אופנה. אחרי שהעסק פשט את הרגל, פתח אלפרד בית אופנה משלו, כשבנו ברנרד בן ה-87 עדיין פוקד את העסק וראסל הנכד מנהל אותו.
במאי 2023 יצא סרט דוקומטרי של ה-BBC אודות המפעל.
הערות שוליים

↑  KASHKET & PARTNERS LIMITED overview - Find and update company information - GOV.UK, find-and-update.company-information.service.gov.uk (באנגלית)
↑  Kashket & Partners of London - Firmin House, Firmin House
1 2  דוד ברון, בגדי המלך היהודיים: המשפחה היהודית שתלביש את צ'ארלס להכתרה, באתר ישראל היום, 29 באפריל 2023
↑  הזווית היהודית: עסק משפחתי יהודי אחראי למדי הטקס בהכתרת מלך בריטניה, באתר מבט חדש, ‏30 באפריל 2023
↑  Nicholas CannonContributions from Rebecca Fletcher published, Coronation Tailors: Fit for a King — release date, what happens, interview and everything we know, whattowatch.com, ‏2023-04-26 (באנגלית)
↑  Nicole Lampert, The Jewish family stitching for the King, The Jewish Chronicle, ‏28 April 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא הממלכה המאוחדת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קראטון

קראטון צפון אמריקה
קראטון סיביר
קראטון הוא החלק הקדום והבסיסי ביותר של יבשות המכיל סלעי יסוד וסלעים מותמרים שנוצרו בפרקמבריון. הקראטון הוא ליבת היבשה, הגרעין שסביבו נבנתה היבשה. מקורו ברכסי הרים מזמן הפרקמבריון. לאחר תקופת הפרקמבריון לא התרחשו בתחום הקראטון תהליכי קימוט ופעילות מגמטית. במרבית הקראטונים חלו סחיפה וגידוע שהפכו אותם לאזור מישורי ונמוך יחסית. מישור זה נקרא מישור גידוע ובמשך הזמן מישור הגידוע מורבד בשכבות של סלעי משקע, עד ליצירת משטח יבשתי.
במקרים מסוימים נחשפים מחדש הסלעים המותמרים והמגמטיים מזמן הפרקמבריון עקב תהליכי סחיפה המסירים את שכבות סלעי המשקע. חלק זה של הקראטון החשוף על פני השטח נקרא שילד, לדוגמה, השילד הערבו-נובי.
המונח קראטון מציין חלקים בקרום כדור הארץ שהם יציבים מבחינה טקטונית ומבדיל בינם לבין החלקים היציבים פחות, בהם מתרחשות עדיין אורוגנזה – בניית רכסי הרים – וגעשיות. מונח זה נטבע  בגרמניה בשנות העשרים של המאה ה-20, כשקרטוגן מתואר כניגוד לאורוגנזה.
ישנם שלשה סוגים של קראטונים:
ארכון – קראטון מתקופת הארכאיקון.
פרוטון – קראטון שנוצר בחלקו הראשון של הפרוטרוזואיקון, לפני יותר מ-1.6 מיליארד שנים.
טקטון – קראטון שנוצר בחלקו השני של הפרוטרוזואיקון, לפני יותר מ-800 מיליון שנה.
ראו גם

שילד
משטח יבשתי
לקריאה נוספת

שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
קציני-ים אורט אשדוד

| --- | --- |


 בית ספר ימי
 מוטו:  ”כשהגלים מתחזקים החזקים מתגלים...”
 תקופת הפעילות:  1968–הווה (כ־56 שנים) 
 מגמות:  שַיט, חובלות ומדעי הים, סייבר, הנדסת אלקטרוניקה ומחשבים/צוללות, הנדסת חשמל ומערכות בקרה
 בעלי תפקידים
 מנהל:  חני אייזנר
 באחריות:  אורט ישראל
 תלמידים
 :  500 
 מיקום
 מיקום:  רחוב אורט 2, רובע א',  אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°48′54″N 34°38′53″E﻿ / ﻿31.815111111111°N 34.648111111111°E﻿ / 31.815111111111; 34.648111111111
 yami-ashdod.ort.org.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) קציני-ים אורט אשדוד(למפת אשדוד רגילה) קציני-ים אורט אשדוד(למפת השפלה רגילה) קציני-ים אורט אשדוד(למפת השפלה מוגדלת) קציני-ים אורט אשדוד  he קציני-ים אורט אשדודhe קציני-ים אורט אשדודמפת  __ אשדוד (in English: Ashdod)  __ גן יבנה (in English: Gan Yavne) [‌השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה (in English: Hevel Yavne Regional Council) ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית הספר הטכנולוגי לקציני ים, אורט אשדוד הוא בית ספר ימי תיכוני ועל-תיכוני, המחנך ומכשיר בנים ובנות לתפקידי פיקוד וקצונה בחיל הים ובצי הסוחר. בית הספר שוכן לצד החוף הצפוני של אשדוד, על שפת נחל לכיש ולמרגלות גבעת יונה (מגדלור). מכונה בפי התושבים גם "אורט ימי".
מנהלת בית הספר היא חני אייזנר.
היסטוריה

בשנת 1963, בעת הקמת נמל אשדוד, הוחלט על הקמת בית ספר ימי באשדוד ואף אותר שטח עבור בית הספר. אבן הפינה לבית הספר הונחה בכ"ז שבט תשכ"ו, 17 בפברואר 1966. בהנחת אבן הפינה לקחו חלק שר האוצר פנחס ספיר, חברי הסוכנות היהודית, המועצה המקומית אשדוד, ותושבי הסביבה, יחד עם הנדבן על שמו בית הספר, ישראל רוגוזין. בפברואר 1967 התקיים טקס נטיעות בשטח בית הספר. בית הספר הוקם על ידי אורט ישראל והמנהל המקים של בית הספר היה אפרים פרי.
בית הספר החל לפעול ב-1 בספטמבר 1967 עם שתי כיתות ט' שכללו 72 תלמידים, שלמדו בשתי מגמות: רדיו וחשמל. בדצמבר 1969 קיימו תלמידי בית הספר שביתת שבת בדרישה לקיים שיעורי שחייה והפלגות. בשנת הלימודים תשל"א למדו בבית הספר 180 תלמידים, והיה קושי למלא את הכיתות בתלמידים מתאימים. לקראת שנת הלימודים תשל"ב הוחלט להקים כיתת אקסטרנית שלא במסגרת פנימייתית ולהוסיף שתי מגמות: סיפון ומכונאות.
במסגרת תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985 ביקש משרד האוצר לסגור את בית הספר ובכך לחסוך 45 תקני עובדים.
אופי בית הספר

בבית הספר לומדים כ-500 תלמידים ותלמידות מכל רחבי ישראל, חלקם תלמידים אקסטרנים וחלקם בתנאי פנימייה.
תלמידי כל המגמות ניגשים לבחינות בגרות מלאה ולבחינות הסמכה מקצועיות. בוגר בית הספר יכול לקבל רישיון בינלאומי של משיט יאכטות (סקיפר) והסמכה לפיקוד על כלי שיט.
תלמידי בית הספר לובשים מדים ונהוגה בו רמת משמעת גבוהה. בבית הספר קיימים חוגי העשרה מגוונים וחוגי ספורט שונים, חדרי כושר, אולם ומגרשי ספורט, חוגי שַיט, קרב מגע, קט רגל ועוד. בנוסף קיימת קבוצה ייצוגית, "הפועל אורט ימי אשדוד" בענף הרמת משקולות, אלופת המדינה בשנים האחרונות בתחום זה.
מדי קיץ התלמידים יוצאים להפלגות ליוון, קפריסין וטורקיה ובמהלך שנת הלימודים להפלגות לאורך חופי ישראל בספינות האימונים של בית הספר.
בנוסף כל שנה יוצאים התלמידים לגדנ"עות של צה"ל ודגש לגדנ"עות חיל הים.
אופי בית הספר > מגמות הלימוד בבית הספר

שַיט, חובלות ומדעי הים
הנדסת אלקטרוניקה ומחשבים/צוללות
הנדסת חשמל ומערכות בקרה
במכללה הטכנולוגית שבבית הספר ישנם לימודי המשך לדיפלומת טכנאי או הנדסאי (כיתות י"ג-י"ד).
ראו גם

אורט
בית הספר הימי זבולון
בית הספר לקציני ים עכו
מבואות ים
הערות שוליים

↑  יוקמו בתי ספר ימיים בתל־אביב ובאשדוד, הארץ, 26 באוגוסט 1963
↑  נטיעת חורש בבית ספר ימי באשדוד, הצופה, 14 בפברואר 1967
↑  ע. גרא, בית־הספר הימי "אורט" ע"ש ישראל רוגוזין באשדוד - ייפתח השנה, מעריב, 16 בפברואר 1967
↑  מכון להשתלמות מקצועית הוקם ע"י משרד־העבודה ואורט, למרחב, 1 בספטמבר 1967
↑  תלמידי בי"ם ימי באשדוד קיימו שביתת שבת, למרחב, 17 בדצמבר 1969
↑  אין די מועמדים לבתי־הספר חימיים, למרחב, 4 בינואר 1971
↑  "בשורת" האוצר, מעריב, 31 ביולי 1985
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • אדריכלות • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף ריביירה • מסוף בני ברית • מסוף ביג |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • אוניברסיטת אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
| קטגוריה ראשית | כל הערכים על העיר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007401426505171 
הסמל הישן של בית הספר. 
מלל: בית ספר ימי אשדוד, אורט ישראל
קארושי

| --- | --- |

 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D065907
 
מחאת "לא עוד קארושי" בטוקיו, 2018
קארושי (ביפנית: かろうし או 過労死 או Karōshi בתרגום חופשי: מוות מעבודת יתר) הוא המושג היפני לתופעה של מוות פתאומי עקב עבודה בתנאים פיזיים או נפשיים קיצוניים. הסיבות הרפואיות המרכזיות למוות מקארושי הן התקף לב ושבץ מוחי כתוצאה מלחץ ודיאטת רעב. תופעה זו נפוצה גם באזורים נוספים באסיה.
היסטוריה

מקרה הקארושי הראשון דווח בשנת 1969. מדובר היה במקרה מוות עקב שבץ של אדם בן 29 שעבד במחלקת המשלוחים של חברת העיתונים הגדולה ביפן. הביטוי נטבע ב-1978 והתייחס למספר הולך וגדל של אנשים שסבלו מאירועים מוחיים קטלניים והתקפי לב המיוחסים לעבודת יתר. ספר בנושא שהתפרסם ב-1982 הפך את הביטוי למוכר בקרב הציבור.
רק במחצית השנייה של 1980, במהלך בועת הנדל"ן, כאשר מספר מנהלים בכירים שהיו בשנות חייהם המוקדמות מתו בפתאומיות ללא כל סימן מקדים או מחלה, עלה המונח לשיח הציבורי. התופעה החדשה נתפסה מייד כאיום משמעותי על אנשים בשוק העבודה. ב-1987, כשגבר החשש הציבורי, החל משרד הבריאות, העבודה והרווחה ביפן לפרסם מחקרים סטטיסטיים בנוגע לקארושי.
ב-1988, על פי סקר של ארגון העבודה ביפן, כמעט רבע מהגברים העובדים עבדו יותר מ-60 שעות בשבוע, 50% יותר משבוע עבודה רגיל של 40 שעות עבודה. מתוך הכרה בחומרתה והתפשטותה של הבעיה שעלתה, הקימו קבוצה של עורכי דין ורופאים את "הקו-החם למניעת קארושי" שזמין בכל המדינה, במטרה לעזור לאלה הזקוקים לייעוץ בעניינים הקשורים לקארושי.
צמיחתה של יפן למעצמה כלכלית מתוך ההרס שהותירה אחריה מלחמת העולם השנייה, ופיצויי המלחמה הגבוהים ששילמה בעשורים שאחרי המלחמה היוו גורם למה שהוכרז כמגפה חדשה. המדינה הכירה בכך שעובדים לא יכולים לעבוד 12 שעות או יותר ביום, 6–7 ימים בשבוע, שנה אחרי שנה, מבלי לסבול מנזק פיזי כמו גם מנטלי. ביפן מקובל לא לקבל שכר עבור השעות הנוספות.
במאמר של ארגון העבודה הבינלאומי, על קארושי, הוזכרו ארבעה מקרים מייצגים של התופעה:
גבר שעבד בחברת יצרנות חטיפים גדולה 110 שעות בשבוע (לא בחודש) ומת מהתקף לב בגיל 34. גורם המוות הוכר כקשור לעבודתו על ידי משרד התקנים לעבודה.
נהג אוטובוס, שגם מותו הוכר כקשור לעבודה, עבד 3,000 שעות בשנה. הוא לא לקח יום חופש ב-15 השנים לפני שעבר אירוע מוחי בגיל 37.
גבר שעבד בחברת הדפסה גדולה בטוקיו, 4,320 שעות בשנה כולל משמרות לילה, ומת משבץ בגיל 58. אלמנתו קיבלה פיצויי עובדים 14 שנים לאחר מותו.
אישה בת 22, אחות במקצועה, מתה מהתקף לב אחרי משמרת של 34 שעות רצופות חמש פעמים בחודש.
בנוסף ללחץ הפיזי, הלחץ המנטלי ממקום העבודה יכול גם כן לגרום לקארושי. אנשים שחווים קשיים נפשיים כתוצאה מלחץ בעבודה ומתאבדים נקראים קארושי ג'יסצו ( karojisatsu ,過労自殺 בתרגום חופשי: התאבדות עקב עבודת יתר). ארגון העבודה הבינלאומי מונה כמה סיבות לעבודת יתר או לחץ תעסוקתי, ביניהן:
לילות לבנים, עבודה עד שעות מאוחרות או בחופשים. בזמן המיתון הכלכלי המתמשך, לאחר התנפצות הבועה הכלכלית בשנות ה-80 וה-90, חברות רבות קיצצו במספר העובדים. אולם כמות העבודה לא פחתה, כך שכל עובד נדרש לעבוד קשה יותר.
לחץ מצטבר שנובע מתסכול בשל חוסר היכולת לעמוד במטרות שקובעת החברה. אפילו במצב של מיתון כלכלי, דרשו החברות מהעובדים מאמצים מוגזמים לשיפור במכירות וציפו מהם להגיע לתוצאות טובות יותר. דבר זה הגדיל את המעמסה הפסיכולוגית על העובדים.
התפטרות כפוייה, פיטורין ובריונות. לדוגמה, עובדים שעבדו עבור חברה שנים רבות וראו עצמם נאמנים לחברה לפתע נתבקשו להתפטר בשל קיצוצים שנדרשו בכוח אדם.
סבלם של העובדים בדרג הביניים. העובדים בדרג זה מצאו עצמם לרוב בעמדה שבה הם מפטרים עובדים ונקרעו בין יישום מדיניות ארגון מחדש של החברה, מול שמירה על הצוות שלהם.
הקו-החם למניעת קארושי

בדו"ח שפרסמה רשת הקו-החם למניעת קארושי ב-1988, נמצא כי מרבית הלקוחות שהתייעצו לא היו העובדים בעצמם, אלא נשות העובדים שבעליהן מתו מקארושי או שהיו בסיכון גבוה לכך. עובדה זו הצביעה על כך שאלו שנמצאו בלחץ מהעבודה לא הפנימו שהגורם לכך היה עבודת יתר, או שהם היו נתונים תחת לחץ חברתי לא לבטא זאת מפורשות בכך שיבקשו עזרה.
הקו-החם למניעת קארושי קיבל את מספר הפניות הגבוה ביותר כשהוקם לראשונה ב-1988.
מ-1988 ועד 1990, התקבלו בסך הכל 1,806 שיחות. מ-1990 עד 2007, מספר השיחות שהתקבל בכל שנה ירד, אך עדיין נשאר על ממוצע של 400 שיחות בשנה.
השפעות על החברה

התאבדות יכולה להיות מושפעת מלחץ שקשור בעבודת יתר או מפיטורין. משפחת הנפטר דורשת תשלום פיצויים במקרים כאלה. חברות הביטוח החלו לכלול סעיף חדש בחוזים שלהן, לפיו אדם צריך לעבוד לפחות שנה לפני שיתאבד כדי שמשפחתו תהיה זכאית לפיצויים.
בקרב העובדים היפנים קמה תנועה חדשה, שהתאגדה כתגובה לקארושי. צעירים יפנים בוחרים עבודות זמניות, בניגוד לעמיתיהם המבוגרים יותר שעובדים שעות נוספות. זוהי מגמת בחירת קריירה חדשה בקרב יפנים צעירים שרוצים לנסות עבודות שונות במטרה לגלות את הפוטנציאל שלהם. עובדים אלו מקבלים משכורות לפי שעה לעומת משכורות חודשית רגילה, והם נקראים "פריטרים" (freeters). מספר הפריטרים עלה במהלך השנים, מ-200,000 בשנות ה-80 ל-400,000 ב-1997.
הפריטרים מועסקים בצורה ייחודית. לפי אצוקו קאנאי, פריטרים מוגדרים כמי שמבחירה עובדים או מתכוונים לעבוד רק במשרה חלקית או זמנית (אַרְבֵּיֵיט), והם לא עובדי משק בית ולא תלמידים במוסדות.
מדיניות הממשלה

בדו"ח השנתי לשנת 2005 הציע ארגון הבריאות ביפן להקים תוכנית שירותי בריאות תעשייתית מקיפה כדי לצמצם את תופעת הקארושי. תוכנית שתפעל על מנת להפחית קארושי ומחלות אחרות הנגרמות מלחץ הקשור בעבודה. התוכנית דורשת מאמצים משותפים משלוש קבוצות שונות: הממשלה, איגודי העובדים והמעסיקים, והעובדים. הממשלה, מובילת המדיניות, צריכה לעודד קיצור בשעות העבודה, להנגיש את שירותי הבריאות, לדחוף לכך שיבוצעו בדיקות בריאות תקופתיות עצמאיות ולשפר את יעילות הטיפול הרפואי. איגודי העובדים והמעסיקים, שהם הקבוצה המעורבת ביותר בבריאות העובדים, צריכים לחתור לציות והטמעה של מדיניות הממשלה שמתמקדת בצמצום שעות העבודה וביצירת סביבת עבודה טובה יותר. העובדים עצמם צריכים להכיר בצרכיהם, לקחת הפסקות ללא דיחוי וכמו כן לנקוט צעדי מניעה כנדרש.
כתגובה רשמית להצעה הזו, בשנת 2006 עודכנה החקיקה בארגון הבטיחות והגיהות בתעסוקה. החוק ביסס מגוון מונחים שמתמקדים בבעיות הנגרמות עקב עבודה, כולל בדיקות בריאותיות תקופתיות ופגישות ייעוץ חובה עם סגל רפואי מקצועי לעובדים שעובדים שעות רבות ושנמצאים בסיכון גבוה לחלות במחלות שקשורות לעבודה.