קורבן (יהדות)
הערות שוליים

↑  במקרא: שמות, י', כ"ו; י"ב, כ"ה; כ', ד' ואבן עזרא. במשנה: מסכת אבות, פרק א', משנה ב': "על שלושה דברים העולם עומד: על התורה ועל העבודה ועל גמילות חסדים", ופירוש הדברים באבות דרבי נתן (נוסחא א פרק ד): "על העבודה כיצד? כל זמן שעבודת בית המקדש קיימת – העולם מתברך". דוגמאות נוספות במסכת יומא, פרק ג', משנה ג' ופרק ז', משנה א'. אף הרמב"ם כלל את הלכות הקורבנות בספר "עבודה". במקביל, הקרבת קורבנות לאלהים אחרים נקראת עבודה זרה.
↑  ספר הבהיר סימן מו (קט); זוהר חלק ג ה, א; של"ה על מסכת תענית (ריא, ב); פרי עץ חיים שער התפילה פרק ה.
↑  הרעיון שהאל לא בהכרח יקבל את הקרבן מופיע כבר בתחילת ספר בראשית, כאשר הוא מקבל את קרבנו של הבל ולא את קרבנו של קין
וראו את עמדתו של משה הלברטל במאמר זה ובאחרים, וכן את דעת מקרא לויקרא, א', ב'.
↑  בראשית, ח', כ"א
↑  ראו למשל ספר שמות, פרק כ"ט, וכן בספר ויקרא, פרק א' ופרק ב' ובמקומות נוספים.
↑  ראו למשל דברי רש"י במאמר בלי שום תועלת אישית: ריח ניחוח לה' באתר חב"ד.
↑  פרקים מ'–מ"ח
↑  בפתיחתו לספרי "עבודה" ו"קורבנות" במשנה תורה.
↑  פסוק ז': "הלא אם תיטיב שאת...". גם לשון הכתוב לפני כן, "וישע ה' אל הבל ואל מנחתו", רומזת לכך שקבלת הקורבן תלויה באישיותו של האדם (דעת מקרא).
↑  ספר בראשית, פרק ח', פסוק כ'
↑  אברהם – בראשית, י"ב, ז' (וראו דעת מקרא שם), בראשית, י"ב, ח', בראשית, י"ג, י"ח, מלבד עקידת יצחק. יצחק – בראשית, כ"ו, כ"ה. יעקב – בראשית, ל"ה, ז'.
↑  ספר בראשית, פרק כ"ב, פסוק ו'
↑  בראשית, מ"ו, א', וראו גם בראשית, כ"ח, כ"ב: "עשר אעשרנו לך" ובפירוש רבי רשב"ם.
↑  ספר שמות, פרק כ"ד, פסוקים א'–י"א
↑  ספר דברים, פרק ח', פסוק ג'
↑  ספר בראשית, פרק ח', פסוק כ"א
↑  ספר במדבר, פרק כ"ח, פסוק ב'
↑  ספר תהילים, פרק נ', פסוקים ח'–י"ג
↑  מאמר שני, כה–כו, בתרגומו של אבן שמואל, ובקיצורים. לדברים אלו מקבילה בספר הזוהר ויצא דף קסד עמוד ב.
↑  חלק שלישי פרק לב, בקיצורים
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעילה, פרק ח', הלכה ח'
↑  בפירושו לספר ויקרא, פרק א', פסוק ט'
↑  משנה, מסכת סוטה, פרק ב', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ט"ו, עמוד א'
↑  רמב"ם, מורה נבוכים, חלק ג פרק מו; אך ראו דבריו שם בפרק כו, שבהם הוא שולל מתן טעמים לחלק מן הפרטים, ורואה בחיפוש הסבר להם "הזיה" או "שגעון" (לפי תרגומים שונים). רש"ר הירש, על כל דין בפסוק בו הוא מופיע. הראי"ה קוק, עולת ראיה, חלק א עמ' קל–קעט.
↑  פרשת ויקרא סדורה על פי סדר פרשיות הקורבנות: עולה (פרק א'), מנחה (פרק ב'), שלמים (פרק ג'), חטאת (פרק ד', ופרק ה', פסוקים א'–י"ג), ואשם (פרק ה' מפסוק י"ד והלאה). פרשה זו עוסקת בסיבות להבאת הקורבנות ובהלכותיהן העיקריות. פרשת צו חוזרת לפירוט נוסף של הלכות הקורבנות ומה נעשה בהם במקדש: עולה (פרק ו', פסוקים א'–ו'), מנחה (פסוקים ז'–ט"ז), חטאת (פסוקים י"ז–כ"ג), אשם (פרק ז', פסוקים א'–י') ושלמים (פרק ז' מפסוק י"א והלאה). שאר הקורבנות מוזכרים בתורה בפרשיות אחרות: פסח – בעיקר בספר שמות, פרק י"ב. בכור – בעיקר בספר שמות, פרק י"ג. מעשר בהמה – ספר ויקרא, פרק כ"ז, פסוק ל"ב.
1 2  נפתלי משל, לאילו קורבנות נדרשים נסכים? באתר "התורה"
↑  "פר העלם דבר של ציבור".
↑  פר העלם דבר של ציבור, ופר כהן גדול, הבאים על הוראת הלכה מוטעית של הסנהדרין או הכהן הגדול, שגרמה לעשיית עבירה.
↑  באשם נזיר ואשם מצורע.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ז, פסוק ל"ב
↑  משנה, מסכת זבחים, פרק ה', משנה ח'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף נ"ג, עמוד א'
↑  ספר בראשית, פרק ל"ב, פסוק י"ד, פרק מ"ג, פסוק י"א.
↑  על פי ויקרא, ה', י"א, אם כי, שם מדובר במנחה ללא לבונה, היקרה יותר.
↑  ספר ויקרא, פרק א', פסוק ב', שם פסוק י"ד, ספר ויקרא, פרק ג', פסוק א', ספר ויקרא, פרק ד', פסוק י"ד, ועוד.
↑  משנה, מסכת מנחות, פרק ט', משנה ז'
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוקים ג'–ד'
↑  משנה, מסכת מנחות, פרק י"ג.
↑  ספר עבודה, הלכות מעילה, פרק ב', הלכות א'–ו'
1 2  ד"ר נגה איילי-דרשן, קורבנות חג הסוכות: שבעים פרים כנגד שבעים אלים?, באתר "התורה"
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ה, עמוד ב'
↑  ספר ויקרא, פרק י"ז, פסוק י"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ו, עמוד א'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק ג', הלכה ט"ו
↑  ספר ויקרא, פרק ב', פסוק י"ג
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף כ"א, עמוד ב'
↑  תוספתא ברכות פרק ה' הלכה כ"ב.
↑  ראו גם תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ז, עמוד ב', וברש"י ותוספות שם.
↑  על ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק י' ס"ק א'.
↑  איילת השחר, ספר ויקרא, פרק ד', פסוק ג'.
1 2 3  משנה, מסכת זבחים, פרק ב', משנה א'
↑  ספר ויקרא, פרק כ"א, פסוק כ"ב
↑  הרמב"ם, בהלכות ביאת המקדש (פרקים ז'–ח') פירט ומנה מאה וארבעים מומים.
↑  חלק שלישי פרק מה, בתרגום הרב יוסף קאפח
↑  משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה ה'
↑  משנה, מסכת זבחים, פרק י"ב, משנה א', על פי ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק כ"ב.
↑  ספר ויקרא, פרק י', פסוק ט'
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ב', משנה ז'. על עבודת הכהנים בשעות הלילה ראו להלן: זמן ההקרבה. שאר אנשי המשמר השבועי שתו יין בלילות, אך לא בימים, שמא אנשי בית האב יזדקקו לעזרתם.
↑  ספר יחזקאל, פרק מ"ד, פסוק כ'; תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ז, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת זבחים, פרק ג', משנה א'
↑  משנה, מסכת פסחים, פרק ה', משנה ו'
↑  ספר דברי הימים ב', פרק ל"ה, פסוק י"א; תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ו, עמוד ב'.
↑  למשל בספר ישעיהו, פרק ס', פסוק ז', ספר זכריה, פרק י"ד, פסוק ט"ז, ספר דברי הימים ב', פרק ל"ב, פסוק כ"ג. וראו במאמרו של הרב יאיר וייץ האם גוי יכול להקריב קרבן לה'? באתר ישיבת הר ברכה
↑  מחלוקת רבי עקיבא ורבי יוסי הגלילי בתלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ע"ג, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק ג', הלכה ב'
↑  בפירושו על המשנה, מסכת שקלים, פרק א', משנה ה'.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ב, פסוק כ"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ה, עמוד ב' בשם רבן שמעון בן גמליאל; תרגום יונתן בויקרא שם.
↑  ספר החינוך, רצ"ג; אברבנאל, ויקרא כ"ב, כ"ז
↑  ויקרא רבה כ"ז, י'
↑  ויקרא רבה כ"ז, י"א; דברים רבה ו', א'; צרור המור ויקרא כ"ב, כ"ז; משך חכמה כ"ב, כ"ז. וכן כתב הרב קוק בחזון הצמחונות והשלום, י"ד
↑  ויקרא, כ"ב, כ"ח, משנה, מסכת זבחים, פרק י"ד, משנה ב'.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ב, פסוקים כ"ב–כ"ד
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות ביאת מקדש, פרק ז' וספר עבודה, הלכות איסורי המזבח, פרק ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ה', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ו, עמוד א': "מבקרי מומין שבירושלים היו נוטלין שכרן מתרומת הלשכה".
↑  משנה, מסכת בכורות, פרק ו', משנה י"ב
1 2 3 4 5 6  משנה, מסכת זבחים, פרק ח', משנה א'
↑  רשימת ה"טרפות" במשנה, מסכת חולין, פרק ג', משנה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ל"ח, עמוד ב'. הדבר נלמד מהכתוב (ויקרא, כ"ב, כ"ז): "וְהָיָה שִׁבְעַת יָמִים תַּחַת אִמּוֹ, וּמִיּוֹם הַשְּׁמִינִי וָהָלְאָה יֵרָצֶה לְקָרְבַּן אִשֶּׁה לַה'".
↑  הרחבה ברש"ר הירש על ויקרא, כ"ב, כ"ז–כ"ח
↑  ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק י"ט
↑  רמב"ן בפירושו לפסוק זה.
↑  משנה, מסכת זבחים, פרק ט' משניות ב–ג
↑  ספר ירמיהו, פרק ז'. להרחבה ראו במאמרו של הרב יאיר וייץ: התפיסה האלילית של הקורבנות בימי בית המקדש הראשון.
↑  שמואל מביא קורבנות פעמים רבות: ספר שמואל א', פרק ז', פסוק ט', פרק ז', פסוק י"ז, פרק ט', פסוק י"ב, פרק י', פסוק ח', פרק ט"ז, פסוק ב'.
↑  ספר ישעיהו, פרק מ"ג, פסוק כ"ג, על פי רש"י ורד"ק.
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ו, פסוק ז', פרק ס', פסוק ז', ספר ירמיהו, פרק י"ז, פסוק כ"ו.
↑  ראו גם ספר ירמיהו, פרק ז', פסוק כ"ב, רד"ק שם, ומורה נבוכים חלק ג' פרק ל"ב.
↑  ספר מלכים א', פרק ח'
↑  ספר שמואל א', פרק ז', פסוקים ח'–ט'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ג, מסכת יומא, דף ס"ט, עמוד א', ומסכת מגילה, דף י"ז, עמוד ב'–דף י"ח, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ו, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ב', משניות ב'–ה'
↑  מסכת סוכה, דף נ"ג, עמוד א'. במקבילה בתוספתא סוכה (פרק ד' הלכה ה') הנוסח "משם לבית הכנסת" במקום "משם לתפילה", וראו פירושו של ליברמן שם.
↑  משנה, מסכת יומא, פרק ז', משנה א'
↑  משנה, מסכת סוטה, פרק ז', משנה ז', ותלמוד בבלי שם, דף מ"א, עמוד א': "על העבודה ועל ההודאה ועל מחילת העוון – כתיקנה", כלומר, כנוסחה השגור והמקובל.
↑  ספר הושע, פרק י"ד, פסוק ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ל"א, עמוד ב', ומסכת מנחות, דף ק"י, עמוד א'. מדרש תנחומא פרשת צו סימן י"ד.
↑  טור ושולחן ערוך אורח חיים סימן נ
↑  בפירושו על תלמוד בבלי, מסכת הוריות, דף י"א, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות יסודי התורה, פרק ט', הלכה א'. בפירושו למשנה, בהקדמה ל"פרק חלק", מנה הרמב"ם את היסוד הזה כאחד משלושה עשר עיקרי האמונה של היהדות.
↑  ספר דברים, פרק י"ג, פסוק א'
↑  ספר דברים, פרק כ"ט, פסוק כ"ח
↑  קורבן פסח – ספר שמות, פרק י"ב, פסוק כ"ד;

קורבן התמיד – ספר שמות, פרק כ"ט, פסוק מ"ב;

קטורת – ספר שמות, פרק ל', פסוק ח';

קורבנות יום הכיפורים – ספר שמות, פרק ל', פסוק י', ספר ויקרא, פרק ט"ז, פסוק ל"ד;

מנחת חביתין של הכהן הגדול – ספר ויקרא, פרק ו', פסוק ט"ו.
↑  ספר ישעיהו, פרק ס', פסוק ז', יחזקאל פרקים מ"ה–מ"ו (וראו משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק ב', הלכה י"ד), ספר זכריה, פרק י"ד (בעיקר פסוקים כ'–כ"א שם).
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק י"א, הלכה א'
↑  ראה ספר אלה דברי הברית; שו"ת אור פני משה, תשובה א'; ויקיפדיה ערך 'ריב ההיכל'.
קורבנו של נוח, ציור מהמאה ה-17.
ידית כלי אבן עם הכתובת "קרבן", שהתגלתה באזור המערבי של החפירות ליד הר הבית. מוזיאון ישראל.