stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דייוויד צ'ארבט
ביוגרפיה

צ'ארבט נולד וגדל בליון שבצרפת למשפחה יהודית. אביו הוא איש העסקים היהודי-תוניסאי פול גז (Paul Guez). הוריו התגרשו בשנת 1974 כאשר היה בן שנתיים. בהמשך נישאה אמו בשנית. דייוויד גר יחד עם אמו בבולון-בילאנקור(אנ') עד גיל תשע, ואז עבר לגור יחד עם אביו בארצות הברית. מאוחר יותר זכה בהגרלת הגרין קארד, והדבר אפשר לו להמשיך להישאר בארצות הברית לצמיתות. בעקבות המעבר החל להתמקד בקריירת משחק בארצות הברית.
ביוגרפיה > קריירת משחק

פריצת הדרך הגדולה של צ'ארבט הגיעה בשנת 1992, כאשר לוהק לתפקיד קבוע בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "משמר המפרץ", בה גילם את הדמות מאט ברודי. הסדרה הייתה באותה העת אחת מסדרות הטלוויזיה הנפוצות ביותר בעולם. היא תרמה רבות לפרסום הרב שצ'ארבט זכה לו בשנות ה-90. צ'ארבט עזב את משמר המפרץ לבסוף בשנת 1995. בין השנים 1996 עד 1998 שיחק בתפקיד קרייג פילד באופרת הסבון "מלרוז פלייס". בנוסף, בין השנים 1995 ל-1999 הוא שיחק במספר סרטים, כולל "Seduced and Betrayed"‏, "Derby"‏, "Angel Flight Down" ו-"Meet Prince Charming". בשנת 1999 צ'ארבט החליט לקחת פסק זמן מקריירת המשחק על מנת להתמקד בקריירה מוזיקלית.
ב-2006 שיחק צ'ארבט בסרט "Prisoners of the Sun" בבימויו של רוג'ר כריסטיאן, אם כי הפקת הסרט הושלמה לבסוף רק שבע שנים לאחר מכן, כאשר הסרט יצא לאקרנים בשנת 2013. בשנת 2008 גילם את הספורטאי קמרון דיי בסרט "Green Flash" לצד טורי דה ויטו וקריסטין קוואלארי. בשנת 2009 צ'ארבט השתתף כמתחרה בתוכנית המציאות "The Superstars" של רשת ABC יחד עם בת זוגו ליסה לסלי. הוא ובת זוגו הצליחו להגיע בסוף התוכנית למקום השלישי. בשנת 2010 התחרה בעונה השלישית של סדרת המציאות הצרפתית "La Ferme Célébrités", ששודרה בצרפת בערוץ TF1.
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית

בעקבות הפרסום הרב לו זכה בסדרות "משמר המפרץ" ו"מלרוז פלייס" לאורך שנות ה-90 חזר צ'ארבט לצרפת וחתם על חוזה עם חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק, במסגרתו הוסכם שהאולפן יפיק יחד עימו חמישה אלבומי אולפן. במשך שבע שנים צ'ארבט הוציא לשווקים שלושה אלבומי אולפן בז'אנר הפופ רוק - האלבום "David Charvet" ב-1997, האלבום "Leap of Faith" ב-2002, והאלבום "Se laisser quelque" ב-2004.
סינגל הבכורה שלו, "Should I Leave", הגיע למקום השלישי במצעד הפזמונים הצרפתי, וגם זכה להצלחה ניכרת במצעד הפזמונים הבלגי ובמצעד הפזמונים השוודי. שירו "Leap of Faith", אשר יצא לשווקים הן בגרסה אנגלית והן בגרסה צרפתית, הגיע למקום השישי במצעד הפזמונים הצרפתי. גם השיר "Teach Me How to Love", אשר יצא גם הוא לשווקים הן בגרסה אנגלית והן בגרסה צרפתית, זכה להצלחה במצעד הבלגי, במצעד השווייצרי, ובמצעד ההולנדי. לאורך השנים צ'ארבט הצליח למכור בסך הכל מעל ל-2.5 מיליון אלבומים.
חיים אישיים

בין השנים 1992 עד 1994 היה במערכת יחסים עם כוכבת סדרת משמר המפרץ פמלה אנדרסון אותה הוא פגש לראשונה בסט הצילומים של הסדרה. ב-12 באוגוסט 2011 צ'ארבט התחתן עם השחקנית והדוגמנית ברוק ברק (אנ'). לבני הזוג שני ילדים משותפים. בני הזוג התגרשו לבסוף במרץ 2020.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם הסדרה/תוכנית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1992–1996 | משמר המפרץ | מאט ברודי | תפקיד ראשי בעונות 3–6, ב-70 פרקים |
| 1994 | Harts of the West | טאד מילר | בפרק אחד |
| 1996–1998 | מלרוז פלייס | קרייג פילד | תפקיד ראשי בעונות 5–6, ב-46 פרקים |
| 2009 | The Superstars | בתפקיד עצמו | מתחברה ב-6 פרקים |
| 2010 | La Ferme Célébrités | בתפקיד עצמו | מתחברה ב-11 פרקים |
| 2017 | המתמחה | בתפקיד עצמו | דוגמן בפרק אחד |
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | שם הסדרה/תוכנית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Baywatch: Forbidden Paradise | מאט ברודי | סרט |
| 1995 | Seduced and Betrayed | דן הילר | סרט טלוויזיה |
| 1995 | Derby | קאס סאנדסטרום | סרט טלוויזיה |
| 1996 | Angel Flight Down | בראד בראון | סרט טלוויזיה |
| 1999 | Meet Prince Charming | ג'ק האריס | סרט |
| 2008 | Green Flash | קמרון דיי | סרט |
| 2010 | The Perfect Teacher | ג'ים ווילקס | סרט טלוויזיה |
| 2013 | Prisoners of the Sun | דאג אדלר | סרט |
דיסקוגרפיה > אלבומים

| שנה | שם האלבום | מיקומי שיא> במצעד האלבומים הצרפתי | מיקומי שיא> במצעד האלבומים האוסטרי | מיקומי שיא> במצעד האלבומים הבלגי | מיקומי שיא> במצעד האלבומים הפיני | מיקומי שיא> במצעד האלבומים ההולנדי | מיקומי שיא> במצעד האלבומים השווייצרי | תארים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | David Charvet | 8 |  | 41 |  |  |  | זהב בצרפת |
| 2002 | Leap of Faith | 21 | 43 | 19 | 21 | 98 | 52 |  |
| 2004 | Se laisser quelque chose | 32 |  | 58 |  |  |  |  |
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שנה | שם הסינגל | מיקומי שיא> במצעד הפזמונים הצרפתי | מיקומי שיא> במצעד הפזמונים הבלגי | מיקומי שיא> במצעד הפזמונים ההולנדי | מיקומי שיא> במצעד הפזמונים השוודי | במצעד הפזמונים השווייצרי | נכלל באלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | "Should I Leave" | 3 | 16 | – | 48 | – | David Charvet |
| 1997 | "Regarde-toi" | 28 | 14 | – | – | – | David Charvet |
| 2002 | "Jusqu'au bout" / "Leap of Faith" | 6 | 17 | 15 | – | – | Leap of Faith |
| 2002 | "Apprendre à aimer" / "Teach Me How to Love" | 13 | 32 | 88 | – | 48 | Leap of Faith |
| 2003 | "Take You There" | 68 | – | – | – | – | Leap of Faith |
| 2004 | "Je te dédie" | 12 | 13 | – | – | – | Se laisser quelque chose |
| 2006 | "Sometimes It Rains" | 52 | – | – | – | – | Se laisser quelque chose |
| 2010 | "Swim With the Birds" | – | – | – | – | – | פורסם באופן דיגיטלי בלבד ללא אלבום |
הערות שוליים

↑  Mike Rose, cleveland com (2024-05-15). "Famous birthdays list for today, May 15, 2024 includes celebrities Chazz Palminteri, David Krumholtz". cleveland (באנגלית). נבדק ב-2024-06-02.
↑  Zuckerman, Blaine (19 בספטמבר 2011). "Brooke Burke & David Charvet: Our Blended Traditions". People. נבדק ב-4 בנובמבר 2019. actor David Charvet, was raised in a Jewish household in Lyon, France, before moving to the U.S. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Beach Kings DVD cover, twitpic.com; accessed 29 February 2016.
↑  "Pamela opens up about sex life in candid chat". 27 ביולי 2018. נבדק ב-4 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "CBB Exclusive: Brooke Burke answers reader's questions", People, 19 February 2008
↑  McCathy, Tyler (6 במרץ 2020). "Brooke Burke and David Charvet finalize their divorce". Fox News. נבדק ב-7 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb140032825 (data)  GND: 135052734  ISNI: 0000 0000 0881 2696  LCCN: no2012097978  MusicBrainz: ece99e76-c2cc-4fe0-a6e9-c56360ccc39f  SUDOC: 085677469  VIAF: 207417   WorldCat (עם VIAF): 207417
שאול אליאס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בנובמבר 1962
 פטירה:  29 בינואר 2021 (בגיל 58)
 
שאול אליאס (23 בנובמבר 1962 – 29 בינואר 2021) היה שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ישראלי.
ביוגרפיה

אליאס היה שחקן נמוך קומה, אשר שיחק בתיאטרון, בסרטים, בסדרות, במערכונים שונים ובסרטי פרסומת.
אליאס סבל ממספר בעיות בריאות, באפריל 2019 סיפר אליאס בתוכנית "הכל כלול", כי הוא מרותק לביתו מזה כשנתיים עקב חיבור למכונת החמצן.
ב-29 בינואר 2021 הלך אליאס לעולמו בגיל 58 מסיבוכים של דלקת ריאות.
פילמוגרפיה

1971 – מלכת הכביש (הילד)
1995  – מבט כואב 2 (ראפוק)
2007 – הישראלים (דוקטור זעירא)
2008 – אהבות ושקרים (פוליקר)
2008 – אבי ביטר חי בסרט (שחקן)
2009 – שבוע סוף! (סמי)
2009 – מנדלבאום בלש פרטי (גדליה זעירא)
2012 – אנחנו לא לבד
2012 – השקר הגדול
2015 – שנות ה-80 (ז'קי)
2017 – חברים
הצגות בהשתתפותו

אילו אפשר היה, תיאטרון גשר, 1991
רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים, תיאטרון גשר, 1991
מולייר, תיאטרון גשר, 1992
האידיוט, תיאטרון גשר, 1992
הערות שוליים

↑  שגיא בן נון‏, השחקן שאול אליאס ("שנות ה-80", סרטי אבי ביטר) הלך לעולמו בגיל 58, באתר וואלה, 29 בינואר 2021
↑  מור מלקר זוהר צלח, ‏השחקן שאול אליאס הלך לעולמו, באתר ‏מאקו‏, 29 בינואר 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחקנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רוברט הוק

| --- | --- |

 לידה:  18 ביולי 1635 (יוליאני) פרשווטר, ממלכת אנגליה 
 פטירה:  3 במרץ 1703 (יוליאני) (בגיל 67) לונדון, ממלכת אנגליה 
 ענף מדעי:  מכניקה, אסטרונומיה, מדידה, מתמטיקה, אדריכלות, כימיה, ביולוגיה, פיזיקה, הנדסת חומרים 
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום קבורה:  St Helen's Bishopsgate 
 מקום לימודים:  בית הספר וסטמינסטר (1653)  כרייסט צ'רץ' (1655)  אוניברסיטת אוקספורד (1663) 
 מנחה לדוקטורט:  תומאס ויליס, רוברט בויל, כריסטופר רן 
 מוסדות:  החברה המלכותית (1662)  האיגוד של לונדון (1666)  גרשאם קולג' (1665)  רוברט בויל (1655–1668) 
 פרסים והוקרה:  על שמו חוק הוק
 תרומות עיקריות
 דמות מפתח במהפכה המדעית. בניית מכשירים רבים כגון מיקרוסקופ מורכב ומאזני קפיץ. הוא המציא ושיפר מכשירים לחיזוי מזג האוויר, ביניהם הברומטר, אנמומטר והיגרומטר, ניסח את תאוריית הבעירה ונוסחת האלסטיות.
 חתימה:   
 
רוברט הוק (באנגלית: Robert Hooke;‏ 18 ביולי 1635 – 3 במרץ 1703), היה אחד מגדולי המדענים הניסיוניים של המאה ה-17 ודמות מפתח במהפכה המדעית, היה איש אשכולות, פילוסוף, ממציא, אדריכל, אסטרונום, ומחבר הספר מיקרוגרפיה, רב המכר המדעי הראשון.
רוברט הוק נולד בפרשווטר (Freshwater) באי וייט. הוק רכש את השכלתו המוקדמת בבית הספר וסטמינסטר (Westminster School). ב-1653 הוק זכה בתפקיד בקרייסט צ'רץ', אוקספורד. שם הוא פגש את רוברט בויל והועסק כעוזרו. ב-1660 גילה את חוק הוק של הגמישות, שמתאר את ההשתנות הליניארית במתיחות עם ההתארכות בקפיץ אלסטי. ב-1662 הוא נבחר לממונה הניסויים של החברה המלכותית, והיה אחראי על עריכת ניסויים באסיפות שלה. בין השאר אישר, בהיותו בתפקיד זה, את ממצאיו של אנטוני ואן לוונהוק. הוא בנה מאזניים המופעלים בקפיצים ובנה את המיקרוסקופ המורכב הראשון ב-1665. המצאותיו ונוסחאותיו של הוק אפשרו את בנייתם של מכשירים רבים כגון מכונת ההנשמה ומאזני קפיץ.
הוא המציא ושיפר מכשירים לחיזוי מזג האוויר, ביניהם הברומטר, מד הרוח וההיגרומטר, ניסח את תיאורית הבעירה ונוסחת האלסטיות.
כאדריכל ומודד, הוק היה דמות מפתח במאמצי השיקום, הבנייה והתכנון מחדש של העיר לונדון, לאחר השרפה הגדולה ב-1666.
הוק והחברה המלכותית

שיתוף הפעולה של הוק עם בויל אפשר לו להתפרנס מעבודה כמדען העוסק בפיתוח ידע באמצעות ניסויים. עם זאת, כיוון שהוק היה שכיר למעשה, הוא לא נהנה ממעמד דומה לזה של אנשי מדע בעלי אמצעים. ייתכן שמסיבה זו הוק לא היה בתחילה חלק מהחברה המלכותית, שהוקמה ב-1660, בזמן שהוק היה באוקספורד, והיוותה פרויקט שאפתני וניסיון לייסד מרחב עצמאי לטיפוח המדע. ב-1662 הוק נקרא לקחת חלק בפעילות החברה המלכותית כאחראי בתשלום על עריכת ניסויים (curator of experiments), זאת לאחר שהניסיונות של חבריה לערוך ניסויים מדעיים נתקלו בקשיים טכניים. משרה זו הותירה את הוק, מבחינה חברתית, בעמדת ביניים בין זו של משרתם של הג'נטלמנים בחברה המלכותית לבין זו של מדען מכובד בפני עצמו. מחקרם של חברי החברה המלכותית היה תלוי בתפקודו של הוק, וכל אחד מהם הרגיש זכאי לדרוש מהוק לעבוד עבורו, מבלי להתחשב בהתחייבויותיו האחרות. עמדה חברתית זו אפיינה את מצבו של הוק לאורך רוב חייו והיא פגעה ביכולתו לצבור מוניטין שווה לזה של המדענים הגדולים באותה התקופה (זאת אף שתרומתו למדע הייתה גדולה מזו של רבים מהם). עם זאת, היא אפשרה לו להמשיך בפעילות מדעית ענפה ובמיוחד בעריכת ניסויים רבים ויצירת כלים מדעיים חדשים.
במסגרת תפקידו בחברה המלכותית, הוק ערך עשרות ניסויים – הן ניסויים בתכנונו והן ניסויים שבוצעו עבור אחרים – והיה אחראי גם על היבטים אחרים בעיסוקיה של החברה, כגון ארגון הרצאות, יצירת ספרייה וקטלוג. על תרומתו של הוק לתפקודה של החברה המלכותית נכתב כי "ללא ספק הוק היה האדם שעשה הכי הרבה לעיצוב החברה [המלכותית] החדשה ולשימור קיומה כגוף פעיל. ללא הניסויים שערך מדי שבוע ועבודתו הענפה, החברה לא הייתה יכולה לשרוד, או לפחות, הייתה מתפתחת באופן שונה לחלוטין."
הישגיו המדעיים של הוק באותה תקופה קשים לסיכום, כיוון שמחקרו התאפיין בתרומה לתחומים רבים ומגוונים. הוק עצמו סיכם את תחומי העניין שלו באופן הבא: בכל הקשור לתאוריה של התנועה הוא התעניין בתנועה של אור, בתופעת הכבידה, במגנטיות, באבק שרפה ובתנועת גרמי השמיים; בהקשר של שיפור תחום הספנות הוא התעניין בשענות, באופטיקה, במנועים לצורך מסחר בים, ובמנועים לצורך הובלה; בנוסף הוא התעניין בצורתם ואיכותם של גופים. הוק אכן השקיע הרבה ממרצו בפיתוח מכשירים ותאוריות הקשורים בניווט ומדידה בים. למשל, הוא ניסה לפתח מכשיר למדידת עומקים גדולים, מכשירים ללקיחת דגימות של מי ים מעומק רב, מכשירים לצלילה, ומכשירים לשיפור הניווט על פי גרמי השמיים בלב הים. הוא פיתח את הברומטר באופן שאיפשר למדוד תנודות קלות בלחץ האוויר וצפה כי מכשירים אלה ישמשו בעתיד לחיזוי מזג האוויר. בנוסף הוא פיתח רובה המופעל על ידי לחץ אוויר. הוק ערך גם ניסויים שונים הקשורים לנשימה של בעלי חיים ובני אדם. הוא קידם את ההבנה של תפקיד האוויר בתהליך הבעירה, וערך ניסויים הנוגעים לתאוצה של גופים ולהשפעתם של גבהים על גופים. בתחום האופטיקה, האסטרונומיה והמיקרוסקופיה, הוק תרם רבות על ידי פיתוח של הטלסקופ והמיקרוסקופ.
מיקרוגרפיה

ב-1665 פרסם הוק את הספר "מיקרוגרפיה" שכלל מספר תצפיות מיקרוסקופיות וטלסקופיות ומעט ביולוגיה מקורית. בשנה זו, היה הוק הראשון שתיאר את התאים שמהם מורכב גופם של כל האורגניזמים. באותה שנה מונה גם לפרופסור לגאומטריה בגרשם קולג'. תצפיתו הידועה ביותר בביולוגיה היא תצפיתו בתאי שעם בה הבחין בתאים קטנים הצפופים כחלת דבש, הוא קרא לתא כך על שם תאי הנזירים במנזר. מכלול תצפיותיו של הוק הובילוהו למסקנה מהפכנית שהאור הוא סוג של גל הנע במהירות גבוהה מאוד.
אדריכלות ובנייה לאחר השריפה הגדולה

לאחר השרפה הגדולה של לונדון ב-1666 חלקים נרחבים של העיר נחרבו ונזקקו לשיקום או לבנייה מחדש. הוק היה נלהב להציע את עזרתו. בימים שלאחר השריפה הוא שרטט טיוטה של הצעה לתכנון מחודש של העיר והציג אותה לבכירים בהנהלת העיר ולחברי החברה המלכותית. ההצעה התקבלה בחיוב בחברה המלכותית, אך היא לא יושמה בסופו של דבר. לא קיים היום עותק של הצעתו של הוק.
המלך, צ'ארלס השני, מינה ועדה של שלושה אדריכלים, וביניהם כריסטופר רן, לערוך סקירה של ההריסות לצורך בנייה מחדש. הוועדה הציגה את הוק כמועמד לתפקיד "סוקר של העיר" (surveyor of the city). רן, שהיה חבר טוב של הוק, הכיר את הניסויים שהוק לגבי חוזקם של חומרי בנייה שונים, ואת הסקירות שהציג בעבר לחברה המלכותית לגבי חוזקם של בניינים שונים בלונדון. על אף שהמינוי התקבל באופן רשמי רק במרץ 1667, הוק החל לעבוד על שיקום העיר מייד לאחר שהוצע לתפקיד. במסגרת תפקיד זה הוק עסק במדידה, סקירה ופיקוח של בנייה פרטית, בפיקוח על קבלנים ועל תהליך הבנייה בשטחים ציבוריים, בפתרון סכסוכים בין אזרחים פרטיים, ובמדידה לצורך פיצוי של אזרחים שחלק מרכושם נלקח לצורך בנייה של כבישים ותחומים ציבוריים חדשים.
יחד עם כריסטופר רן וג'ון לורנס, הוק עבד על תכנון, פיקוח ובנייה מחדש של אזור נהר פליט והתעלה שאליה הנהר הוזרם. הוא סייע לרן גם בבנייה של קתדרלות וכנסיות רבות ברחבי לונדון. הוא סייע בתכנון ובנייה של האנדרטה לשריפה הגדולה של לונדון, מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ', בית החולים בת'לם ובניינים רבים נוספים.
עקרון הכבידה והיריבות עם ניוטון

במיקרוגרפיה (1665), הוק הציע שכוח משיכה הפועל בין עצמים יכול להסביר את תנועתם של גרמי השמיים. הוק המשיך לפתח את הרעיון בהרצאה שנשא בחברה המלכותית ב-1666.
ב-1674 הוא קבע מספר עקרונות לגבי כוח הכבידה בטקסט שכתב: ראשית, לכל הגופים השמימיים יש כוח משיכה או כבידה הפועל לכיוון מרכזם, שבאמצעותו הם מושכים, לא רק את החלקים שלהם עצמם, אלא גם את כל הגופים השמימיים האחרים שנמצאים בתחום של פעילותם. שנית, שכל הגופים באשר הם, כאשר הם מושמים בתנועה פשוטה וישירה, ימשיכו לנוע קדימה בקו ישר, עד שהם יוטו, באמצעות כוח אחר, לתנועה הניתנת לתיאור כמעגל, כאליפסה, או כצורה אחרת בעלת קו מעוקל. שלישית, שכוחות המשיכה הם חזקים יותר בפעולתם ככל שהגוף שעליהם הם פועלים קרוב יותר למרכזם.
ב-1681 הוק ביצע ניסוי שבמסגרתו הוא הגיע למסקנה שכוח הכבידה פועל ביחס הפוך לריבוע המרחק בין הגופים. הוק ידע שמדובר בתגלית חשובה ורשם ביומנו כי הוא הגיע לתאוריה מושלמת של גרמי השמיים. על אף זאת, הוא ידע כי שאין ביכולתו לסכם באופן מתמטי את התאוריה. שבועיים לאחר הניסוי הוא דיווח במכתב לניוטון על ממצאיו והודה במסגרתו כי ניוטון הוא זה שמסוגל לפתח את התאוריה המתמטית המבוקשת.
עוד לפני שהגיע למסקנה לגבי היחס בין המרחק לבין עוצמת כוח הכבידה, בין השנים 1679–1680 הוק וניוטון ניהלו התכתבות ענפה בנושא. היסטוריונים מסכימים שההתכתבות בין השניים השפיעה על אופן מחשבתו של ניוטון. עם זאת, הוק עצמו לא פרסם בכתב את הרעיונות שפיתח. הוא עסק בנושאים רבים בו זמנית, מבלי שהיה יכול להפנות את מרצו לכתיבה מסודרת ומקיפה על תחום מסוים.
כשניוטון פרסם ב-1687 את ספרו עקרונות מתמטיים של פילוסופיית הטבע, הוא לא הכיר בתרומה של הוק למחקרו. הוק הכיר בגדולתו המתמטית של ניוטון, אך הרגיש שנעשה לו עוול בכך שנמנע ממנו הקרדיט על חלקו בהבנת כוח הכבידה. בהזדמנויות רבות לאחר מכן הוא תבע הכרה וזכויות ראשונים על הגילוי.
ניוטון, מצדו, לא היה מוכן לקבל את טענותיו של הוק ודחה אותן מכל וכל. באופן כללי הוא לא נטה להכיר בתרומתם של אחרים לעבודתו, והוא נטר טינה ספציפית להוק שב-1672 ביקר בפומבי מאמר שהציע לחברה המלכותית. בניגוד להוק שהסתפק במילים, ניוטון פיתח ביטוי מתמטי מגובש ומסודר לגבי כוח הכבידה. הוק התמקד בניסוי אמפירי, בעוד שניוטון הדגיש את חשיבות הניתוח המתמטי וראה בו חלק בלתי נפרד מתורתו.
לסכסוך עם ניוטון, שהפך לדמות המרכזית בעולם המדע, הייתה השפעה שלילית על המוניטין של הוק. הוק האשים גם מדענים אחרים בגזילה של רעיונותיו ללא מתן קרדיט ומנהג זה הוציא לו שם רע.
הוק נפטר בלונדון. מקום קבורתו המדויק אינו ידוע.
אסטרואיד 3514 Hooke נקרא על שמו.
לקריאה נוספת

The Man Who Knew Too Much, Stephen Inwood, Pan Books, 2002. Published in the USA as The Forgotten Genius
Early Science in Oxford vol vii, Dr. R. T. Gunther, ed., privately printed, 1923-67
Robert Hooke, Margaret Espinasse. William Heinemann Ltd, 1956
The Curious Life of Robert Hooke: The Man who Measured London, Lisa Jardine. Harper Collins Publishers, 2003
London's Leonardo: The Life and Work of Robert Hooke, Jim Bennett, Michael Cooper, Michael Hunter and Lisa Jardine. Oxford University Press, 2003
England's Leonardo: Robert Hooke and the Seventeenth-century Scientific Revolution, Allan Chapman. Institute of Physics Publishing, 2004
Robert Hooke and the English Renaissance, Allan Chapman and Paul Kent (editors). Gracewing, 2005
Hooke, Robert Micrographia: or some physiological descriptions of minute bodies made by magnifying glasses with observations and inquiries, 1665
Stephen P. Timoshenko, History of Strength of Materials with a brife account of the history of theory of elasticity and theory of structures Dover Publications INC, N.Y. pp 17-24
4X (סוגת משחקי וידאו)

צילום מסך מתוך המשחק Freeciv
4X (קיצור של Explore, Expand, Exploit, Exterminate) הוא תת-ז'אנר של משחקי אסטרטגיה ממוחשבים בהם השחקן שולט באימפריה וצריך לחקור טריטוריות חדשות, להרחיב את האימפריות שנמצאת תחת שליטתו, לנצל את המשאבים שעומדים לרשותו, ולהביס את המעצמות היריבות באמצעים צבאיים, דיפלומטיים או כלכליים.
היסטוריה

הז'אנר התפתח במקור בהשראת משחקי הלוח הקלאסיים ומשחקי מחשב מוקדמים מבוססי טקסט. עם זאת המונח "4X" נטבע לראשונה רק בשנות ה-90 בעיקר בהשפעת משחקי וידאו מכוננים בז'אנר כמו המשחק "Civilization" של סיד מאייר שיצא ב-1991, והמשחק "Master of Orion" שיצא ב-1993.
לאורך שנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000 הז'אנר המשיך להתפתח. משחקים כמו "Sid Meier's Alpha Centauri" שיצא ב-1999, והמשחק "Galactic Civilizations" שיצא ב-2003, ו"Europa Universalis" שיצא ב-2000, הכילו פיצ'רים חדשים וסיפקו לשחקנים את ההזדמנות לחקור גם תקופות היסטוריות אחרות, וכמו גם יקומים בדיוניים ומציאות חלופית.
משחקיות

המשחק בדרך כלל מחולק לארבעה שלבים עיקריים:
חקר טריטוריות חדשות - בתחילת המשחק השחקן צריך לשלוח משלחות מחקר על מנת שיחקרו טריטוריות לא מוכרות במטרה שיגלו אזורים חדשים שניתן להתיישב בהם, משאבי טבע נוספים, ואיומים פוטנציאליים.
התרחבות - השלב בו השחקן צריך להרחיב את הטריטוריה החדשה ואת וההשפעה שלה, וכמו גם לנהל ערים או מושבות ולהבטיח את הצמיחה והשגשוג שלהם. תהליך ההתרחבות כולל גם הקמת תשתיות, ניהול של האוכלוסייה, ניצול משאבי טבע, וכמו גם להתכונן לקרבות צבאיים פוטנציאלים.
ניצול משאבים - בשלב זה השחקן צריך לנצל את המשאבים אליהם יש להם גישה על מנת לוודא שהאימפריה תמשיך לצמוח ולשגשג.
השמדה - השחקן חייבים לבנות ולתחזק כוחות צבאיים במטרה להגן על האימפריה שנמצאת תחת שליטתו, ובסופו של דבר לכבוש את האימפריה היריבה. לעיתים רבות ההתמקדות בדיפלומטיה במשחקים הללו עשויה למלא תפקיד מכריע בקביעת התוצאה הסופית של הסכסוכים עם האימפריות היריבות במשחק.
רשימת משחקי 4X בולטים > שנות ה-80 של המאה ה-20

| שנה | שם המשחק | פיתוח | תמה | פלטפורמות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | Andromeda Conquest | Avalon Hill | מדע בדיוני | Apple II, Atari 8-bit, Commodore 64, DOS, TRS-80 |
| 1983 | Reach for the Stars | SSG | מדע בדיוני | Apple II, DOS, Mac OS, Commodore 64, Amiga, Windows |
| 1984 | Imperium Galactum | Strategic Simulations, Inc. | מדע בדיוני | Apple II, Atari 8-bit, Commodore 64 |
| 1984 | Incunabula | Avalon Hill | היסטורי | DOS |
| 1984 | Strategic Conquest | Peter Merrill, Delta Tao Software | היסטורי | Apple II, Mac OS |
| 1987 | Anacreon: Reconstruction 4021 | Thinking Machine | מדע בדיוני | DOS |
| 1988 | Stellar Crusade | Strategic Simulations | מדע בדיוני | Amiga, Atari ST, DOS |
רשימת משחקי 4X בולטים > שנות ה-20 של המאה ה-21

| שנה | שם המשחק | פיתוח | תמה | פלטפורמות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Old World (אנ') | Mohawk Games | היסטורי | Windows |
| 2021 | Humankind (אנ') | Amplitude Studios | היסטורי | Windows, Stadia |
| 2022 | Dune: Spice Wars (אנ') | Shiro Games | מדע בדיוני | Windows |
| 2023 | Age of Wonders 4 (אנ') | Triumph Studios | פנטזיה | Windows, xbox |
הערות שוליים

↑  Accardo, Sal (2006). "GameSpy's Game of the Year 2006 6. Galactic Civilizations II: Dread Lords". GameSpy. אורכב מ-המקור ב-8 באפריל 2008. נבדק ב-2008-03-31. {{cite web}}:  (עזרה)
| סוגות משחקי וידאו |
| --- | --- | --- |
| משחקי פעולה | משחק מכות (Hack and slash) • משחק לחימה • משחק פלטפורמה (משחק ריצה אינסופית) • משחק יריות (משחק ירי בגוף ראשון • Shoot 'em up • משחק יריות טקטי • משחק ירי בגוף שלישי • משחק באטל רויאל) |  |
| משחקי פעולה-הרפתקאות | משחק דמוי GTA • משחק התגנבות • משחק מטרוידבניה • משחק הישרדות-אימה |  |
| משחקי הרפתקה | משחק הרפתקאות גרפי • משחק הרפתקאות מבוסס טקסט • סרט אינטראקטיבי • רומן חזותי |  |
| משחקי תפקידים | משחק פעולה-תפקידים • Dungeon crawler • משחק תפקידים המוני ברשת • משחק תפקידים טקטי |  |
| משחקי אסטרטגיה | משחק אסטרטגיה בזמן אמת (הגנת מגדלים) • משחק אסטרטגיה מבוסס תורות • 4X • משחק ארטילריה ממוחשב • משחק זירת קרב מרובת משתתפים • משחק אסטרטגיה מקוון מרובה משתתפים בזמן אמת • משחק טקטיקה בזמן אמת • משחק טקטיקה מבוסס תורות • משחקי מלחמה ממוחשבים |  |
| משחקי סימולציה | סימולציות ניהול ובנייה (משחקי בניית ערים) • סימולציות חיים (סימולציות חברתיות • חיות מחמד וירטואליות) • משחק אלוהות • משחק ספורט ממוחשב • משחקי סימולציית כלי רכב (סימולציות טיסה • סימולציות טיסה בחלל • סימולציות מרוצים • משחקי מרוצי קארטינג • סימולציות רכבות) |  |
| סוגות אחרות | משחק חשיבה • משחק חינוכי • משחק התעמלות  • משחק וידאו מוזיקלי • משחק חברה ממוחשב • משחק שולחן ממוחשב |  |
| כללי | היסטוריה של משחקי הווידאו • משחק וידאו לשחקן יחיד • משחק מרובה משתתפים (Co-op • PVP) • משחק קונסולה • משחק מחשב • משחק ארקייד • משחק מובייל • משחק וידאו המבוסס על מיקום גאוגרפי • משחק מציאות מדומה • משחק רשת (משחק דפדפן • משחק רשת מרובה משתתפים • משחק רשת חברתית) • משחק מבוסס טקסט • משחק גלילה צדדית • משחקי עולם פתוח • משחק אינדי |  |
שממיתיים

| שממיתיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: לטאות
אינפרא־סדרה:: דמויי שממית
משפחה:: שממיתיים
שם מדעי
 Gekkonidae ‏גריי, 1825

שממית הבתים
מבנה המיקרו והנאנו של שערות ההצמדה על רגלי שממית
שְׂמָמִיתִיִּים (שם מדעי: Gekkonidae) היא משפחה של לטאות מאינפרא-סדרת השממיות, בגודל קטן עד בינוני, המצויות באזורים חמימים ברחבי העולם. משפחה זו כוללת כ-1630 מינים.
מאפיינים

השממיתיים ייחודיים בין הלטאות ביכולתם לתקשר זה עם זה באמצעות ציוצים דקים. לרוב השממיות אין עפעפיים כי אם קרום שקוף על עיניהן, אותו הן מנקות בליקוק. השממיתיים דומים מאוד לשממיות ממשפחות אחרות באינפרא-סדרה וקשה להבדיל ביניהם.
כמה מיני שממיות מנתקים את זנבם בעת מצוקה, והוא נותר מפרפר ומסיח את דעת הטורף. מיני שממיות אחרים מסוגלים להתיז נוזל צורב מקצה זנבם. מינים רבים פיתחו כריות אצבעות מיוחדות המאפשרות להם לטפס על משטחים חלקים ואף ללכת על התקרה. שממיות הבתים ניזונות מחרקים קטנים, לכן לרוב מניחים להן לנפשן.
לרוב השממיות צבע שזוף עד אפור כהה, מפוספס קלות, אם כי ישנם גם מינים עם צבעים בוהקים. כמה מיני שממיות יכולים לשנות את צבעם לצורך הסוואה בדומה לזיקיות.
כמה מיני שממיות מסוגלים להעמיד צאצאים ללא הפריה, תכונה הידועה בשם רביית בתולים. תכונה זו משפרת את יכולת השממית להתפשט באיים חדשים.
כריות האצבעות של השממיות עוררו סקרנות מדעית לאור יכולתן להיצמד למשטחים חלקים לחלוטין. נמצא כי כל אחת מרגלי השממית מכוסה בצפיפות בקרוב לחצי מיליון זיפים מסועפים, ולכל אחד מהזיפים 100–1,000 סעיפים. זיפים אלה יוצרים קשרי ואן דר ואלס עם המשטח עמו כרית הרגל באה במגע. תופעה זו אומנם שויכה בעבר לכוחות ואן דר ואלס, אך נבדקת היום מדעית בשנית. כך יוצרת רגל השממית מגע איתן עם המשטח עליו היא הולכת, ללא שימוש בדבק או טפרים. למעשה, נמצא כי אילו כל הזיפים על אחת מרגלי השממית היו באים במגע עם המשטח, היא הייתה מסוגלת לשאת משקל של 130 קילוגרם.
כדי להרים את רגליה ולנוע עושה השממית שימוש בשני המפרקים שעל כל אחת מבהונותיה: השממית מכווצת את בהונותיה כלפי פנים וכך משנה את הזווית היחסית בין הזיפים למשטח ומקטינה את עוצמת קשרי ואן דר ואלס ביניהם. כך מסוגלת השממית לשלוט במספר הזיפים הבאים במגע עם המשטח, בין אם המשטח חלק או מחוספס.
שממיות רבות מוחזקות כחיות מחמד וניזונות מחרקים שונים ולעיתים גם פירות.