stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שנדור קישפלודי

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1772 שימג, הונגריה 
 פטירה:  28 באוקטובר 1844 (בגיל 72) שימג, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 סוגה:  שירה
 זרם ספרותי:  שירה רומנטית
 יצירות בולטות:  "אהבותיו של הימפי" "השבי הצרפתי שלי" "אגדות מקדמוניות ההונגרים"
 בן או בת זוג:  רוזה סגדי 
 
שַנְדוֹר קִישְׁפַלוּדִי (בהונגרית: Kisfaludy Sándor‏; 27 בספטמבר 1772 – 28 באוקטובר 1884) היה משורר לירי הונגרי, יצירתו הידועה ביותר היא "אהבותיו של הימפי" (Himfy szerelmei). קישפלודי כתב גם מחזות, שלא זכו להצלחה. הוא נחשב למשורר הרומנטי (אנ') הראשון מהונגריה. הוא היה אחיו של קארוי קישפלודי. יצירותיו הולחנו על ידי זולטאן קודאי.
ביוגרפיה

קישפלודי נולד למשפחת אצולה הונגרית בעיירה שימג, במחוז זלה. אביו היה מיהאי קישפלודי (1743–1825), בעל אדמות ושופט ראשי (főszolgabíró), ואימו הייתה הגברת האצילה אנה שנדורפי (1755–1788). אחיו הצעיר היה המשורר והמחזאי קארוי קישפלודי. הוא התחיל לראשונה לבנות קריירה כקצין צבאי. הוא שירת בווינה כקצין בצבא האוסטרי (אנ'), ולאחר מכן השתתף במלחמה נגד נפוליאון בונפרטה, והשתתף בהגנה על מילאנו. ביוני 1796, במהלך המצור על טירת ספורצה (אנ') במילאנו, הוא נלקח בשבי והועבר לצרפת, שם הועבר לדראגיניאן (אנ'). על הימים שבילה כאן ועל היכרותו עם ז'ולי-קרולין ד'אסקלפון (Julie-Caroline d'Esclapon) כתב ביומנו: "השבי הצרפתי שלי" (Francia fogságom). הודות לנערה המשכילה הוא החל לכתוב שירה בהשפעת פרנצ'סקו פטרארקה והליריקה הצרפתית. הוא שוחרר בחילופי שבויים ולאחר מכן חזר לשירות, אך לאחר שסיים את שירותו הצבאי בווירטמברג, הוא שוחרר מהצבא.
חיי האהבה הנלהבים שלו אינם ניתנים להפרדה מיצירתו הספרותית. עם שובו הביתה, הוא פרץ לספרות ההונגרית ולתודעה הציבורית עם אסופת שיריו בשם "אהבותיו של הימפי", אותם כתב תחת שם בדוי. בגיל 32–35 הוא כבר היה המשורר המהולל של ממלכת הונגריה. הוא היה מייסד זרם הרומנטיקה בספרות ההונגרית, והוא עשה רושם מתמשך בעיקר עם שירי האהבה שלו. לדברי אישטוון טולדי (István Toldy), עם מחזור השירים "אהבותיו של הימפי", הנחשב ליצירת המופת שלו, הוא "הכניס תפנית משמעותית בטעם הספרותי ההונגרי" ו"השיג זכויות לשירת האהבה, שעד אז הייתה נתונה לחסדי הצנזורה של הכנסייה ופורומים חילוניים".
אשתו הראשונה הייתה רוזה סגדי דה מזסגד (Róza Szegedy de Mezőszeged‏, 6 באפריל 1774 – 18 במאי 1832), שלדעתו הייתה המוזה של ההשראה החשובה ביותר שלו. הם נישאו ב-1800 והם היו נשואים, ללא ילדים, במשך 32 שנים עד מותה.
בין יצירותיו הנוספות: Regék a magyar előidőből ("אגדות מקדמוניות ההונגרים"), 1807, אסופת שירים על העבר המפואר של האצולה ההונגרית. הוא כתב גם מחזות, בעיקר טרגדיות.
הערות שוליים

↑  Herbermann, Charles, ed. (1913). "Kisfaludy". Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company.
↑  "MAGYAR CSALÁDTÖRTÉNETI ADATTÁR – Kisfaludy Mihály". Magyar Család-történet Kutató Egyesület. אורכב מ-המקור ב-2017-11-12.
↑  Darnyay László. "A nők kedvence – Kisfaludy Sándor szerelmei". Új Horizont (XXX. évfolyam, 2002., 5. szám ed.). אורכב מ-המקור ב-2016-02-23.
↑  הערך קִישְׁפַלוּדִי באנציקלופדיה העברית, כרך כ"ט, עמוד 696
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275170505171  BnF: cb12198837z (data)  GND: 119307723  ISNI: 0000 0001 1036 9061  LCCN: n83056892  NTA: 189759070  SNAC: w6sn29bg  SUDOC: 030607019  VcBA: 495/144637  VIAF: 7437344   WorldCat (עם VIAF): 7437344
שלח לי מלאך

"שלח לי מלאך" הוא סינגל של להקת הפופ רוק הישראלית משינה, אשר נכלל באלבומה השני "משינה 2".
רקע

את השיר כתב יובל בנאי והלחינו ועיבדו כל חברי הלהקה.
השיר הגיע למקום השני במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. במצעד הפזמונים העברי השנתי הוא הגיע למקום השמיני, ואף על פי שהשיר היה היחיד של הלהקה במצעד, משינה זכתה בתואר "להקת השנה".
בקליפ שצולם עבור התוכנית "זהו זה" נראה מייקל בנסון לבוש כמלאך, יובל בנאי לבוש מהודר ושאר חברי הלהקה לבושים כמו בעלי חיים, כמילות השיר "...אריות ונמרים. ואחרים".
במצעד "30 השנים הראשונות של משינה" של רדיו תל אביב אשר שודר בשנת 2015, דורג השיר במקום הרביעי.
גרסות כיסוי

ארקדי דוכין ביצע גרסת כיסוי לשיר אשר נכללה באלבומו נקודת מבט.
אינפקטד מאשרום ביצעה גרסת כיסוי לשיר באלבומם "Army of Mushrooms".
בשנת 2015, ביצעו היהודים גרסת כיסוי לשיר כחלק ממיזם "מנגינה למדינה". בנוסף, היהודים ביצעו את השיר יחד עם יובל בנאי.
בשנת 2016 הוציאה להקת קין והבל 90210 גרסת כיסוי משלה לשיר.
בשנת 2020, אביתר בנאי, בן דודו של סולן הלהקה, ביצע גרסת כיסוי לשיר במסגרת פרויקט "צו השעה". באותה שנה, ביצע גם השחקן והמוזיקאי אביב אלוש גרסת כיסוי לשיר.
הערות שוליים

↑  25 הגדולים של משינה, באתר ynet, 17 ביולי 2003
↑  שלח לי מלאך – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  עמי פרידמן, אתם בחרתם: "אהובתי" הוא הלהיט הגדול ביותר של משינה, באתר ynet, 27 ביוני 2015
↑  ארקדי דוכין שלח לי מלאך, נבדק ב-2021-12-23
↑  היהודים - שלח לי מלאך - מנגינה למדינה - יורם סוויסה, נבדק ב-2021-12-23
↑  היהודים מארחים את יובל בנאי, נבדק ב-2021-12-23
↑  קין והבל 90210- שלח לי מלאך (קאבר), נבדק ב-2021-12-23
↑  אברהם אביב אלוש - שלח לי מלאך (קאבר למשינה) | רדיוס 100FM - מושיקו שטרן, נבדק ב-2021-12-23
| משינה - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| משינה | "אופטיקאי מדופלם" • "אנה" • "בלדה לסוכן כפול" • "רכבת לילה" |  |
| משינה 2 | "שלח לי מלאך" • "אנחנו שניים" |  |
| משינה 3 | "שלג צח" • "אהובתי" • "ברחובות שלנו" |  |
| העמותה לחקר התמותה | "אז למה לי פוליטיקה עכשיו" • "הכוכבים דולקים על אש קטנה" • "אחכה לך בשדות" |  |
| מפלצות התהילה | "שלומית בונה סוכה" • "אין מקום אחר" |  |
| שיא הרגש | "גברת שרה השכנה" • "נגעה בשמים" |  |
| להתראות נעורים שלום אהבה | "להתראות נעורים שלום אהבה" • "את לא כמו כולם" • "תחזור תחזור" |  |
| רומנטיקה עתידנית | התשובה |  |
| יהלומים בשמיים | בין הצללים |  |
מתים שרים הולכים: 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרלרואה (כדורגל)

מועדון הכדורגל המלכותי של שרלרואה (בדרך כלל מוכר כשרלרואה או ספורטינג שרלרואה) הוא מועדון כדורגל בלגי מהעיר שרלרואה המשחק בליגת העל הבלגית. המועדון הוקם ב-1904 והעפיל לליגת העל הבלגית לראשונה בעונת 1947/1948. מגרשו הביתי של המועדון הוא אצטדיון דו פיי דה שרלרואה.
היסטוריה

מועדון הכדורגל שרלרואה הוקם ב-1 בינואר 1904. כעבור 20 שנה, ב-1924, המועדון העפיל לליגת המשנה הבלגית וב-1947 העפיל לראשונה לליגת העל.
בעונת 1956/1957 ירד המועדון חזרה לליגת המשנה לאחר שסיים במקום האחרון בליגת העל וכעבור 9 עונות, העפיל המועדון בשנית לליגת העל בעונת 1966/1967. בעונת המשחק 1968/1969, שרלרואה סיימה במקום השני, כחמש נקודות מתחת למקום הראשון, וזכתה בתואר סגנית האלופה. כשנתיים לאחר מכן, שרלרואה ירדו לליגת המשנה פעם נוספת.
שרלרואה נבחרו לשחק בליגת העל לאחר שב-1974 מס' הקבוצות בליגת העל הוגדל מ-16 ל-20 קבוצות. בעונת 1979/1980, סיימה במקום ה-17 מתוך 18 קבוצות וירדה שוב לליגת המשנה, אך העפילה חזרה לליגת העל חמש שנים אחר כך. בעונת 2010/2011, ירד המועדון לליגת המשנה לאחר 26 עונות בליגת העל, אך בעונה שלאחריה העפיל חזרה לליגת העל לאחר שסיים במקום הראשון בליגת המשנה.
ב-2015, סיימה הקבוצה במקום השישי. בשלב השני בליגה האירופית התמודדה הקבוצה נגד קבוצת בית"ר ירושלים. לאחר משחק רווי אלימות ניצחה שרלרואה 1–5. במשחק השני, שנערך שבוע לאחר מכן, ניצחה 1–4 באצטדיון טדי והשלימה ניצחון של 9:2 על בית"ר בסיכום.
תארים

ליגת העל הבלגית:
סגנות: 1968/1969
ליגת המשנה הבלגית:
אליפות: 1946/1947, 2011/2012
סגנות: 1965/1966
הגביע הבלגי:
סגנות: 1977/1978, 1992/1993
הערות שוליים

↑  ניצן קידר, שרלרואה תועמד לדין בשל גזענות אוהדיה, באתר ערוץ 7, 21 ביולי 2015.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מועדוני כדורגל ובנושא בלגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האצטדיון הביתי
שד'א חסון

| --- | --- |

 לידה:  3 במרץ 1981 (בת 43) מרוקו קזבלנקה, מרוקו
 שם לידה:  شذى أمجد الحسون 
 מוקד פעילות:  מרוקו, עיראק 
 תקופת הפעילות:  מ-2007 
 סוגה:  מוזיקה ערבית
 שפה מועדפת:  ערבית 
 חברת תקליטים:  רותאנה
 האתר הרשמי
 
שד'א חסוּן (בערבית: شذى حسون) (נולדה ב-3 במרץ 1981) היא זמרת עיראקית ילידת מרוקו, זוכת העונה הרביעית של תוכנית המציאות הלבנונית "סטאר אקדמי".
ביוגרפיה

שד'א חסון נולדה בשנת 1981 בשם שד'א אמג'ד חסון אלשמרי בעיר קזבלנקה שבמרוקו לאם מרוקאית ולאב עיראקי שמוצאו ממחוז באבל. בתום לימודיה התיכוניים למדה ספרות אנגלית בקזבלנקה ומאוחר יותר עברה ללמוד בעיר טנג'יר שבצפון מרוקו. את תואר המוסמך שלה קיבלה לאחר שסיימה את לימודיה בצרפת.
חסון התפרסמה בזכות השתתפותה בתוכנית המציאות "סטאר אקדמי", המקבילה הלבנונית ל"כוכב נולד" הישראלי ול"אמריקן איידול" האמריקני. בתוכנית, ביצעה חסון שירים במספר רב של סגנונות מוזיקליים ובשפות שונות, בהן: אנגלית, צרפתית, ספרדית, איטלקית וגרמנית וכן במספר ניבים של השפה הערבית. כמו כן, ביצעה דואטים מוצלחים עם אמנים ערביים ומערביים בולטים. במהלך התוכנית, הועמדה חסון להדחה פעם אחת בלבד.
בגמר שנערך ב-31 במרץ 2007, גברה חסון על המתמודד הלבנוני, המתמודד המצרי, והמתמודדת התוניסית כאשר זכתה בלמעלה מ-40 אחוז מקולות המצביעים וגרפה כשבעה מיליון הצבעות מסרונים. חסון, הפכה הן לנציגת עיראק והן לאישה הראשונה והיחידה עד כה שזכתה בתחרות זו. לאחר ניצחונה, יצא המון לרחובות הערים בעיראק וחגגו את ניצחונה של חסון, מוקדי החגיגות היו בעיקר בעיר ארביל בחבל כורדיסטן, בעיר נג'ף השיעית ובבגדאד הבירה. חסון זכתה לשבחים רבים במולדתה ותמונותיה הופצו בכל העיתונים המובילים במדינה. בראיונותיה לכלי התקשורת, אמרה חסון כי מטרתה הייתה לאחד את העם העיראקי הנתון במשברים פנימיים קשים בעקבות מלחמת עיראק. על אף השבחים להם זכתה הזמרת הוטחה בפניה ביקורת על שימושה במצוקת העם העיראקי כגימיק. המבקרים, טענו כי חסון, ילידת מרוקו, אשר אינה מתגוררת בעיראק, אינה ראויה לייצג את עיראק בתוכנית.
לאחר זכייתה בתוכנית, הוחתמה חסון בחברת ההקלטות "רותאנה", חברת ההקלטות המובילה במזרח התיכון, והחלה חסון לעבוד על תקליטה. באלבום המתוכנן, צפויים להיכלל שירי עם עיראקיים ושירים במספר ניבים של השפה הערבית, בהם: הניב הלבנוני, הניב המצרי, הניב העיראקי והניב המרוקאי. כמו כן, עתידה הזמרת להקליט דואט עם הזמרים הלבנוניים מלחם ברקאת ומרואן ח'ורי אשר אף כתב לה שיר. עד כה, הוציאה הזמרת שלושה סינגלים מצליחים: "רוח", "סמאללה סמאללה", ו"עושאק". בהופעות שלה היא שיתפה פעולה עם ראמי עייאש וג'ורג' וסוף.
נכון לשנת 2008 מתגוררת חסון בפרבר של ביירות, בירת לבנון.
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שם הסינגל | שנה |
| --- | --- |
רוח (בערבית: روح): 2007
סמאללה סמאללה (בערבית: اسم الله, תעתיק מדויק: אֶסֱם אללה): 2007
עֻשאק (בערבית: عشاق): 2008
שרמן (אי, אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק באי באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מפת אזור האי ת'רסטון (במרכז התמונה) והאי שרמן (בחלקה התחתון של התמונה)
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס הדרומי 
 קואורדינטות:  72°40′00″S 99°45′00″W﻿ / ﻿72.66666667°S 99.75°W﻿ / -72.66666667; -99.75
 שטח:  1,121 קילומטר רבוע
 אורך:  51 קילומטר
 רוחב:  16 קילומטר
 נתונים מדיניים
 אוכלוסייה:  0
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומישרמן(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומישרמן
 
תצלום לוויין של אזור האי ת'רסטון (במרכז התמונה) והאי שרמן (בחלקה התחתון של התמונה) המוקף מדף קרח
האי שרמן (באנגלית: Sherman Island) הוא אי מכוסה קרח, המוקף על ידי מדף הקרח אבוט, שבאנטארקטיקה.
האי ממוקם דרומית לאי ת'רסטון, במרכז מפרצון פיקוק.
אורכו של האי 51 קילומטרים, ורוחבו 19 קילומטרים.
שטחו של האי 1,121 קמ"ר.
היסטוריה > מיפוי האי

האי מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במסגרת מבצע קפיצה לגובה בדצמבר 1946.
היסטוריה > מקור השם

שמו של האי ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
האי נקרא על שמו של אדמירל הצי פורסט שרמן (Forrest Sherman), מצי ארצות הברית, שעמד בראש אגף המבצעים של הצי בין השנים 1949–1951, שבהן נערך הצי לסייע לחקר אנטארקטיקה במסגרת השנה הגאופיזית הבינלאומית.
לקריאה נוספת

• Cochran, J. & Jacobs, S. & Tinto, K. & Bell, Robin. (2014) , The Cryosphere. 8. 877-889. 10.5194/tc-8-877-2014
• J.A. GRIGGS, J.L. BAMBER, , Journal of Glaciology, Vol. 57, No. 203, 2011, P 485
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
שד (איבר)

| --- | --- |

 
 תמונה תלת־ממדית של שד. אפשר להקיש על התמונה ולסובב עם מקש שמאלי בעכבר לכל הכיוונים, כדי לראות את המבנה המדויק
 שיוך:  בית החזה, גוף האדם, גוף של ייצורים חיים, זוויג אנושי 
 אספקה עורקית:  internal thoracic artery 
 ניקוז ורידי:  internal thoracic vein 
 תיאור ב:  המהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה 
 מזהים
 לטינית (TA98):  mamma 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A16.0.02.001 
 TA2 (2019):  7097 
 FMA:  9601 
 קוד MeSH:  A01.236 
 מזהה MeSH:  D001940 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0006141 
 
שָׁד הוא אחד מזוג איברים המצויים בגופם של בני אדם. בנשים, מכילים השדיים בלוטות חלב. השדיים הנשיים זהים במבנם ובתפקידם לבלוטות החלב המצויים בכל נקבות היונקים, אך שונים במראם ובמספרם. השדיים מרכזים את בלוטות החלב של האישה ומהווים לפיכך בלוטות חלב מורכבות; כל שד מכיל בין 10 ל-20 בלוטות חלב פשוטות הנפגשות כולן בפִטמה. השדיים נחשבים לסימני מין משניים, והם מתפתחים בדרך כלל בגיל ההתבגרות. הם מורכבים בעיקר משרירים ומרקמות שומן. בתרבויות שונות בעולם השדיים הנקביים מהווים סמל מיני.
מבנה השדיים

השדיים, חיצונית, הם איבר אלסטי בצורה כללית דמוית כיפה, כאשר על השד, במרכזו, נמצאת הפטמה, ומסביבה העטרה. צבע הפטמה והעטרה שונה מצבע הגוף, והוא משתנה מאישה לאישה ותלוי בין היתר בגוון העור. הגוון נע בין ורוד בהיר לחום כהה.
רקמת השד בנויה משלושה חלקים עיקריים:
אוניות (Lobules) – בלוטות המייצרות חלב.
תעלות או צינוריות (Ducts) – המקשרות את האוניות אל הפטמה ומובילות אליה את החלב.
רקמת שומן (Stroma) – רקמה המקיפה את האוניות והצינוריות, ולמעשה ממלאת את התווך בשד.
מתחת לשד נמצא שריר החזה הגדול.
הנקה

תפקידם הפיזיולוגי של השדיים הוא הנקת תינוקות. שדי האם מייצרים חלב בסוף תקופת ההריון ולאחר הלידה, המותאם להזנה אופטימלית של תינוק. את תהליך ייצור החלב מבקר הורמון החלב, פרולקטין, המופרש מבלוטת יותרת המוח.
כל אשה מניקה את תינוקה לתקופת זמן שונה, וחלק מהיולדות מעדיפות אף להימנע מהנקה כליל. נשים שלא מניקות (משלל סיבות שונות) עושות שימוש בתרכובות מזון לתינוקות (תמ"ל), המותאמות להזנת תינוקות וכוללות את מרכיבי חלב האם ככל שניתנים לייצור תעשייתי. את התמ"ל מכינים בבקבוק לתינוקות עשוי זכוכית או פלסטיק עם פטמת גומי או סיליקון כפקק. פטמת הבקבוק בנויה בצורה המדמה את פטמת השד.
סרטן השד

עקב המבנה הרקמתי שלהם נוטה להתפתח בשדיים סרטן השד לסוגיו. המחלה תוקפת כיום אחת מכל 9 נשים בשלב כלשהו של חייהן. גילוי מוקדם חיוני להצלת חיים, איחור באיתור עשוי להיות קטלני, בעיקר בשל נדידת תאים סרטניים דרך צינוריות החלב והלימפה אל הבלוטות הלימפטיות המצויות בבית השחי (אקסילה) ומשם לכל הגוף. אבחון מוקדם קריטי להצלת ממסטקטומיה (כריתת שד) ואף להצלת חיים.
השדיים כמושא לגירוי מיני

ברוב התרבויות לשדיים תפקיד מרכזי בפעילות המינית. שדיים ובפרט פטמות עשויים להיות בין האיברים המעוררים מינית. הם רגישים למגע שכן יש בהם עצבים רבים. מחקר העלה השערה שגירוי הפטמות מעורר מינית בגלל סמיכות האזורים במוח שקולטים מידע מהפטמות ומאיברי המין הנשיים.
בטקסט ההודי העתיק קאמה סוטרה נשיכת השדיים וגירוד שלהם בציפורניים נחשבים מעוררים מינית. בזמן עוררות מינית השדיים עשויים להתרחב והפטמות עשויות להתקשות.
אצל אנשים רבים מראה הגוף הנשי, שהשדיים רכיב מרכזי בו, גורם להנאה אסתטית או אירוטית. מחקר שנערך באוניברסיטת ויקטוריה בוולינגטון הראה שהשדיים הם לעיתים תכופות החלק הראשון עליו מסתכלים גברים כשהם רואים אישה וכן שהזמן המוקדש להסתכלות על השדיים גדול משל שאר חלקי הגוף.
השדיים בתרבות

ברוב תרבויות העת העתיקה נתפסו השדיים כסמל לפריון, ובתרבויות מסוימות אלות הפריון יוצגו כבעלות חזה שופע. עם זאת, בחלק מהתרבויות גודל השדיים לא נקשר בפריון, וייצוגם היה פרופורציונלי ואף מינימלי ביחס לחלקים אחרים בגוף.
השמרנות הדתית בימי הביניים צמצמה את היחס האומנותי לשדיים, אך לא העלימה אותו לחלוטים. בתקופת הרנסאנס ציירו ופיסלו ציירים ופסלים רבים נשים שופעות חזה ושומן, כיוון שמודל היופי בתקופה זו הייתה נשים מלאות ושופעות. שדיים הופיעו אף בציורי המדונה והילד. בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 הייתה תקופה ששדיים בינוניים-קטנים נחשבו למודל היופי, עקב השתנות מודל היופי לנשים רזות.
בתרבות המערבית המודרנית נתפסים השדיים כסמל יופי מיני ומושך. עקב כך שניתוחים פלסטיים לשינוי גודל ומבנה השד הפכו לדבר מקובל, יש נשים המנתחות את שדיהן לשם הגדלת חזה שהוא הניתוח הפלסטי הפופולרי ביותר, הקטנת חזה, הרמת חזה ועיצוב חזה. בהגדלת החזה מחדירים לשד שתל חזה, שמרקמו קרוב למרקם תאי השומן הטבעיים והוא נוח למגע.
החזייה, שהומצאה בתחילת המאה ה-20, היא בגד שנועד לשדיים.
שדיים בגברים

רקמת שד קיימת גם אצל גברים – לרוב רקמה מדולדלת. תופעה של הגדלת שדיים אצל גברים קרויה גינקומסטיה (Gynecomastia) – בדרך כלל מסיבה לא ידועה, אך גם עקב הפרעות הורמונליות שונות, או כתופעת לוואי של תרופות מסוימות. כ-1% מהלוקים בסרטן השד הם גברים, מהלך מחלה זו קטלני הרבה יותר אצל גברים מאשר אצל נשים.
ראו גם

חלב
בלוטת חלב
התפתחות מוקדמת של השד
הערות שוליים

↑  Surprise finding in response to nipple stimulation, באתר cbs news,‏ 5 באוגוסט 2011
↑  Scientific proof that men look at women's breasts first and their face is almost last, באתר הדיילי טלגרף, 7 בספטמבר 2009
↑  כמו ונוס מווילנדורף ואלת הנחש מכרתים
↑  ראו צלמית אישה צבועה וצלמית אישה משנהב  ששדיהן זהים בגודלם לעיניהן, אתר רשות העתיקות
↑  ראה ציור מסביבות 1410, אצילה בודקת חזה של מועמדת לתפקיד מניקה, המאה ה-13, וציור נמפאה באגם מסביבות 1410-1414
↑  Amy Licence, his story, her story: When breast wasn't best: Breastfeeding in Medieval and Tudor England, his story, her story, ‏2012-11-07
| סממנים חיצוניים בגוף האדם |
| --- | --- | --- |
| ראש וצוואר | קרקפת • פנים • מצח • רקה • עצם הרקה • עין • אוזן • תנוך • לחי • אף • פה • שפתיים • לשון • שיניים  • סנטר • גרגרת • עורף • גרון |  |
| גו | בית החזה • בית השחי • שדיים • פטמה • בטן • טבור • אגן • מותן • פות • פין • אשכים • גב • פי הטבעת |  |
| יד | כתף • זרוע • מרפק • אמה • שורש כף היד • כף יד • אצבעות (אגודל, אצבע מורה, אמה, קמיצה, זרת) • ציפורניים |  |
| רגל | עכוז • ירך • ברך • שוק • קרסול • כף רגל • סוליה (עקב, קשת, כרית) • אצבעות כף הרגל (בוהן) |  |
| עור | שיער • שיער פנים • ריסים • גבות • שער הערווה |  |
פורטל גוף האדם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282519105171  BnF: cb11938328m (data)  GND: 4008524-7  LCCN: sh85016677  NKC: ph124693  TA98: A16.0.02.001 
תינוק יונק
אישה בלבוש מסורתי האמרי. בתרבויות מסוימות חשיפת שדיים אינה נחשבת ביטוי למיניות או מוחצנות
שולמית רן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 באוקטובר 1949 (בת 74) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1958
 מקום לימודים:  בית ספר מאנס למוזיקה, American School of Correspondence 
 עיסוק:  מלחינה
 כלי נגינה:  פסנתר
 שיתופי פעולה בולטים:  התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית חיפה, הפילהרמונית של ניו יורק, התזמורת הסימפונית של שיקגו והאופרה הלירית של שיקגו
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1977)  פרס האקדמיה האמריקנית לאמנויות ולספרות (1989)  פרס פוליצר למוזיקה (1991)  מלגת גוגנהיים (1990) 
 shulamitran.com
 פרופיל ב-IMDb
 
שולמית רן (נולדה ב-21 באוקטובר 1949) היא מלחינה ישראלית-אמריקאית.
ביוגרפיה

רן (רנד) למדה נגינה בפסנתר אצל מרים בוסקוביץ' ואמה גורוכוב והלחנה אצל פאול בן-חיים ואלכסנדר אוריה בוסקוביץ'. כילדה בת 11 ניגנה בקונצרט יצירות שחיברה לפסנתר ואת הסונאטה לשני חלילים שחיברה בגיל 12 ניגנו חנוך ושרונה תל-אורן. כשהייתה בת 14 ביצעו תזמורת קול ישראל והתזמורת הסימפונית חיפה את יצירתה "מוזיקה לחליל, קרן וכלי קשת". בשנת 1961 עברה לניו יורק והמשיכה את לימודיה בבית ספר מאנס למוזיקה. בשנת 1963 ניגנה עם הפילהרמונית של ניו יורק בניצוחו של ליאונרד ברנשטיין "קפריצ'ו לפסנתר ותזמורת" שחיברה, יצירה שהשפעת ג'ורג' גרשווין ניכרת בה. בהמשך השתלמה בטנגלווד אצל אהרן קופלנד ולוקס פוס.
בשנת 1991 חיברה סימפוניה, שזיכתה אותה בפרס פוליצר למוזיקה. היא חברה ותיקה בסגל המורים של אוניברסיטת שיקגו וכיהנה כמלחינת הבית הן בתזמורת שיקגו והן באופרה הלירית של שיקגו. לאחרונה כתבה קונצ'רטו לכינור (2003) לכנר הישראלי איתי שפירא.
מבקרים רבים עמדו על השילוב בין כוח גולמי למבנה קלאסי ביצירה של רן. רן כתבה, שהיא רואה במלחין התקופה הקלאסית לודוויג ואן בטהובן את ה"אליל" שלה בתחום הקומפוזיציה, ויצירתה משלבת נטייה להגיון מבני נוקשה עם זן יחיד במינו של "אטונליות חופשית".
יצירות נבחרות > לתזמורת

קונצ'רטו לתזמורת (1986)
סימפוניה (1990)
קונצ'רטו לקלרינט "ההצגה נמשכת" (2007)
יצירות נבחרות > יצירות סולו

לקלרינט, פסנתר, צ'לו, עוגב, חליל (מ-1971 ואילך)
יצירות נבחרות > מוזיקה קאמרית

סדרת "קונצ'רטו דא-קאמרה (1985–2004) לחמישיית כלי נשיפה; לקלרינט עם רביעיית כלי קשת ופסנתר; לאנסמבל.
"מיראז'" לחמישה כלים (1990)
"שיר ומחול" לסקסופון וכלי הקשה (2007)
יצירות נבחרות > אופרה

"בין שני עולמות", (הדיבוק) (1997)
הערות שוליים

↑  Baker's biographical dictionary of twentieth-century classical musicians, c1997 Ran, Shulamit; b. Oct. 21, 1949, Tel Aviv; Israeli pianist and composer
↑  יהודה כהן, נעימי זמירות ישראל", עמ' 352
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266805005171  BIBSYS: 1634281489176  BnF: cb14800972f (data)  CiNii: DA13265085  GND: 103782788  ISNI: 0000 0001 1511 3196  LCCN: n79077224  MusicBrainz: 5bec6cb9-b195-4e60-aa5b-3a0a612667c2  NLA: 35375565  NTA: 296081876  RERO: 02-A027751782  SNAC: w65b0gxq  SUDOC: 251401723  Trove: 930698  VIAF: 39799434   WorldCat (עם VIAF): 39799434
שרון פאוסטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 באוגוסט 1982 (בת 42) אילת, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרון פאוסטר (נולדה ב-23 באוגוסט 1982) היא שחקנית ישראלית.
קורות חייה

שרון פאוסטר נולדה באילת ב-23 באוגוסט 1982 וגדלה בפתח תקווה. בילדותה ונערותה למדה בבית ספר לריקוד. בהמשך עברה לגור בתל אביב, וסיימה לימודי משחק בבית צבי, שם הופיעה בהצגות רבות.
בשנת 2007 שיחקה פאוסטר בסדרה "24/7" של תום אבני, וכן הופיעה בסדרה "זבנג!".
בשנת 2008 פרצה פאוסטר לתודעה כששיחקה בסדרה "סרוגים" את רעות, רואת חשבון פמיניסטית דתית. בהתחלה התנגד לייזי שפירא, במאי הסדרה, להשתתפותה בסדרה בגלל גילה הצעיר, אך לבסוף נבחרה. פאוסטר השתתפה בשלוש העונות של הסדרה. באותה השנה שיחקה גם בתפקידי משנה בסדרות "חשופים" ו"המקום".
פאוסטר נשואה ומתגוררת בפתח תקווה.
הערות שוליים

↑  שרון פאוסטר - אודות, הדף של פאוסטר בפייסבוק
שנדזונג, קיסר סין (שושלת סונג)

שֵׁן-זוֹנְג (במנדרינית: 神宗;‏ 25 במאי 1048 – 1 באפריל 1085) היה קיסר סין השישי משושלת סונג. בשמו הפרטי נודע בתור ג'או-שו אך עקב הטאבו על איסור שמות הקיסרים בסין נודע כשם תקופת שלטונו.
בעת שלטונו הייתה סין תחת שושלת סונג בתקופה שנודע כ"שלום המשגשג", עת שבה התפתחה ברבות הכלכלה והתרבות הסינית מה שאפשר לקיסר להנהיג רפורמות אשר נתנו לו שליטה על כ-30% מהתמ"ג המדיני. עובדה זו נתנה למוסד הקיסרות ערך המקביל לכדי 34 טריליון דולרים אמריקנים כיום, מה שהופך את שן-זונג למונרך השני בעושרו בהיסטוריה, לאחר ג'ינגיס חאן.
שלטונו > רפורמות

בתקופת שלטונו בשנת 1068 התעניין הקיסר שן-זונג במדיניותו של איש חצר המלך וואנג אנשי ומינה אותו לראש ממשלה (קנצלר). וואנג יישם את מדיניות חדשה ופופולרית משלו שמטרתה לשפר את מצבם של האיכרים והמובטלים. מעשים אלה הפכו לרפורמה המסומנת בתקופת שלטונו של הקיסר שן-זונג.
מחוזות הצפון וצפון-מזרח יושבו בשנת 1080 כאשר הוזמנו 10,000 מוסלמים נוספים לסין. בתקופת שלטונו של שן-זונג, סה-מה גואנג, איש חצר המלך, כתב ספר היסטוריה בעל השפעה רבה, הז'ינגי טונג-ג'יאן לחינוך הדורות הבאים לשליטה על סין. ספר זה מתעד אירועים היסטוריים משושלת ג'ואו ועד שושלת סונג.
הישג ספרותי בולט נוסף שהתרחש בתקופת שלטונו היה אוסף שבעת הקלאסיקות הצבאיות ובהם שאלות ותשובות בין טאנג טאידזונג ללי וייגונג המפורסמת ביותר.
מלבד השגרירויות הרומיות העתיקות מתקופת האן ושלוש הממלכות בסין, הקשר עם אירופה נותר דליל אם לא קיים לפני המאה ה-13. עם זאת, מרשומות סיניות ידוע שמייקל השביעי, דוכס מטעם האימפריה הביזנטית שיגר שליחות דיפלומטית לשושלת הסונג הסינית שהגיעה בשנת 1081, במהלך שלטונו של שן-זונג.
שלטונו > מלחמות

הקיסר שלח מערכות מלחמה כושלות נגד השליט הוייטנאמי לין נה טונג משושלת לין בשנת 1076 בשביל לספח את הממלכה.
פועלו המובהק העיקרי של הקיסר שן-זונג היה ניסיונו להחליש את מדינת שיה המערבית בהובלת פלישה וגירוש כוחות השיה המערביים ממחוז גאנסו. צבא סונג הצליח בתחילה במערכות אלה, אך במהלך הקרב על העיר יונגלה, בשנת 1082, הובסו כוחות סונג. כתוצאה מכך, שיה המערבית הלכה והתעצמה ובעקבות כך המשיכה להוות מטרד לאימפריה הסונגית במהלך העשורים הבאים ואף לתוך המאה ה־12 (כמוה הייתה גם שושלת ג'ין המאוחרת).
הקיסר שן-זונג שכר לוחמים מוסלמים מבוכרה כדי להילחם נגד נוודים ח'יטאנים (שושלת ליאו). הוא הזמין 5,300 לוחמים מוסלמים מבוכרה לעבור לסין בשנת 1070 כדי לסייע להילחם בשושלת ליאו בצפון מזרח ולהשיב מחדש את האזורים שנלקחו במלחמה הקודמת. שן-זונג שכר אותם כשכירי חרב אישיים במערכה שלו נגד שושלת ליאו. מאוחר יותר הם התיישבו בין בירת סונג קאיפנג לבין יאנצ'ינג (כיום בייג'ינג).
שן-זונג נפטר בשנת 1085, בגיל 36 ממחלה שלא פורט עליה בכתבים והוחלף על ידי בנו, ג'או שו, שעלה על הכס כקיסר ג'ה-זונג. הקיסר ג'ה-זונג היה קטין בעת נפטר אביו, ולכן אימו של שן-זונג הקיסרית גאו שלטה כעוצרת עד מותה.
ראו גם

שן קואו
שרמוטה

שרמוטה,  מילת גנאי ונעשה בה שימוש על מנת להשפיל אישה על קיום יחסי מין עם גברים רבים או קיום יחסי מין ב"קלות דעת" ומחוץ למסגרת זוגית מחייבת. מקור המילה בשפה הערבית (شَرْمُوطَة) ובתרגום מילולי לעברית משמעותה "זונה" או "סמרטוט". למילה שרמוטה אין מקבילה גברית והיא נועדה לנשים באופן מיוחד.