stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עשתרת
עדויות לאלה ופולחנה מתקופת הברזל עד סוף העת העתיקה > עדויות טקסטואליות > עדויות טקסטואליות הלניסטיות

באחת האגדות על ייסוד העיר צור, עשתרת נטעה עץ זית עם נשר בענפיו ונחש למרגלותיו על אי צף, והאי המשיך לצוף עד שהנשר הוקרב לאלים, וכאשר דמות בשם אוסואוס הגיע לאי, הנשר שמח להיות מוקרב ואוסואוס הקים מקדש כבית לאלים. לפי מנאנדרוס מאפסוס ודיוס, חירם הרחיב את שטח העיר־האי צור, ותרם לבניית מקדשיה, כולל בניית מקדש עשתרת.
כמה משמות המלכים שמלכו אחרי חירם מזכירים את עשתרת: עבדעשתרת (אנ'), מתושעשתרת, ואולי עשתרום (אנ'); בהמשך מלך אתבעל, שהיה גם כהן עשתרת.
הרודוטוס תיאר בממפיס שכונה מסביב למקדש הפייסטוס (פתח המצרי) שנקראה "מחנה הצורים", ובה ישבו פיניקים מהעיר צור; באותו מקדש היה גם מקדש ל"אפרודיטה הזרה", היחידה שנקראה כך במצרים, היא עשתרת הכנענית־פיניקית.
לפי סכניתן (כפי שהשתמר אצל פילון מגבל), אורנוס שלח את בתו העלמה עשתרת ושתי אחיותיה אֵהֵאָה (Ehea, או ריאה – היא אולי אשרה) ודיון (אנ') (היא בעלת גבל) להרוג את קרונוס (הוא אל), אך קרונוס תפס אותן, ולמרות שהיה אחיהן, נשא אותן לנשותיו; עשתרת ילדה לקרונוס שש בנות, הן הטיטנידות (טיטאנים נקבות) או ארטמידות, ושני בנים שנקראו "תשוקה" ו"אהבה". בהמשך, עשתרת ו"זאוס דמרוס" (הוא "דמרן" בשירת אוגרית) ו"אדודוס מלך האלים" (הוא הדד – וייתכן שהכוונה המקורית היא "זאוס דמרוס, הנקרא גם אדודוס, מלך האלים") שלטו על הארץ בהסכמת קרונוס, ועשתרת הניחה על ראשה ראש פר כסמל מלכות. במסעה מסביב לעולם, היא מצאה כוכב שנפל מהשמים, לקחה אותו וקידשה אותו באי הקודש צור. עוד נאמר שהפיניקים אומרים שעשתרת היא אפרודיטה.
בתחילת המחזה לאוקיפה וקליטופונטה (אנ') בן המאה ה־2 לפנה"ס, מתאר המספר את צידון, ומספר שבעת סערה עגן בה והלך להגיש מנחה לעשתרת אלוהי הפיניקים במקדשה; במקדש ראה ציור של חטיפת אירופה, והוא מתאר בפירוט את הציור. תיאור זה כנראה איננו היסטורי.
ייצוגים > כס עשתרת

פסל עשתרת על כס כרובים מהמאה השישית לפנה"ס מקפריסין
"הגבירה מגלרה" (אנ'), צלמית פיניקית באבן בהט מהמאה ה־7 לפנה"ס שנמצאה בדרום ספרד
כס כרובים שנמצא באזור צור ועליו כתובת המוקדשת לעשתרת
ייצוגים > האישה בחלון

האישה בחלון הוא מוטיב אמנותי עתיק, המבוסס על הסמליות המקודשת של אישה אצילה משקיפה בעד החלון, ומקושר על־ידי חלק מהחוקרים לעשתרת. הוא מופיע על לוחיות שנהב שמקורן מהלבנט מתחילת האלף הראשון לפנה"ס, ונמצאו בארמון שומרון (שנהבי שומרון) וכשלל ביזה בארמונות אשוריים בכלח (אנ'), בארסלאן טאש ובדור שרוכין. השנהב היה מוצר מקושר למלכות, והקשר למלכות מתחזק ממציאת השנהבים בארמונות. המוטיב ידוע גם מפולחן עשתרת/אפרודיטה בקפריסין, לעיתים תחת השם "אפרודיטה פרקיפטוסה" (Ἀφροδίτη παρακύπτουσα), וכן כ־kilili ša abati ('כילילי' של החלון) – כילילי מלשון kililu (כתר), לפי הרודוטוס הוגשו בארץ בבל מנחות בצורת כתר לאשתר, ואכן בחדתו נמצאו שנהבי אישה בחלון עטורת כתר. המוטיב מגלה דמיון גם לנשים אצילות במקרא הנשקפות בעד החלון בהמתנה, כמו בשופטים, ה', כ"ח (אם סיסרא), שמואל ב', ו', ט"ז (מיכל) ומלכים ב', ט', ל' (איזבל).
בתרבות המודרנית

המחקר המוקדם במאה ה־19 ייחס לעשתרת דימוי של אלת מין, בעלת פולחן ארוטי שכלל זנות פולחנית, אולם הדבר היה מבוסס על דעה קדומה אפולוגטית, והראיות הארכאולוגיות מפריכות הנחה זאת.
בחברה הישראלית המוקדמת נתפשה עשתרת כסמל מקומי ליופי ולפריון גולמי.
עשתרת נזכרה רבות בשירת יונתן רטוש, למשל בשיר "קֻפה שחורה", שם שמה מובא ככינוי ליופי ובהקשר של הדלקת נר ומזבח, או בשיר "כָּר", בו נזכרת האלה בהקשר של אהבה נכזבת ובדידות; האלה מוזכרת אף בשיר ברכת שושנים.
ביאורים

↑  זה הוא קרוב לוודאי ניקוד משובש לגנאי, ראו בפרק #השם והגייתו
↑  מלבד כתיב הריבוי "עשתרות" המופיע במקרא 5 פעמים כשם אלוהות, 5 כשם עיר ו־1 כוולדות הצאן, הוא ריבוי שם האלה, כמו שמופיע במקרא "בעלים", "אשרות" וכו'
↑  בכתב הקיפרי־הברתי לא ניתן היה לציין עיצור חסר תנועה, ולכן לכל עיצור הוצמדה בכתיב תנועה. כך השם המלך מִלְכְּיַתֹן תועתק כ־mi-li-ki-ja-to-no-se, כאילו היה חיריק בלמ"ד.
↑  את השם הפיניקי "חרם", שנהגה "חִירוֹם" ומשמעו "אחי־רם" (כמו יהו־רם), והוא מתועד אצל יוסף בן מתתיהו כ־Εἴρωμος, נכתב בתרגום השבעים כ־Χιραμ, תעתיק מדויק להגייה המסורתית ומנוגד להגייה הפיניקית. וכך גם תעתקו את המונח כתים, בני העיר כתיון כ־Χεττιιμ בירמיהו ב' ו־Χεττιιν ביחזקאל כ"ז במקום לתרגם Κίτιοι (כתיונים ביוונית) על הטיותיה.'"`UNIQ--ref-0000000F-QINU`"'
↑  בפיניקית, סיומת הנקבה הקיימת בעברית כ־ה' הייתה תמיד ת', לא רק בסמיכות כבעברית.
↑  גבל העיר, או "גבול", או גבול במשמעות הר
↑  סמיכות השושלות ה־15 וה־18 נובעת מקיום כמה שושלות במקביל באותה תקופה.
↑  כתובת CIS I 135 (מסיציליה) היא כתובת בת שמונה שורות המוקדשת לעשתרת ארך, CIS I 140 (מכרלי) מקדישה לה מזבח נחושת, וכתובת נדר מקרתחדשת הנודרת ארשתבעל נושאת את התואר "עמת ש עשתרת ארך" (עמיתה של עשתרת ארך, כנראה עמיתה בחבורת פולחן האלה).'"`UNIQ--ref-0000006F-QINU`"'
ברכת דוד

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רבי דוד מטולנא
 שפת המקור:  לשון הקודש
 סוגה:  חסידות
 נושא:  פרשיות התורה והמועדים
 הוצאה
 מקום הוצאה:  זיטומיר
 תאריך הוצאה:  1852, ה'תרי"ב
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורה ראשונה:  1852, ה'תרי"ב
 תאריך מהדורות נוספות:  ה'תשכ"ז
 סדרה
 ספר קודם:  מגן דוד
 הספר הבא:  קהלת דוד
 
ברכת דוד הוא ספר חסידות שחיבר האדמו"ר רבי דוד מטאלנא. הספר נדפס בפעמים הראשונה בשנת ה'תרכ"ב בבית הדפוס של "האחים שפירא" בזיטומיר. הספר נחשב כספר סגולה בשל הבטחות המחבר למי שילמד בספרו.
תוכן הספר

בפתח הספר מופיעה הקדמת המחבר בה הוא מברך את מי שיקנה וילמד בספר.
הספר נכתב כספרי חסידות רבים אחרים על סדר פרשיות התורה והמועדים. מהעניינים הנדונים בספר עבודת השם באהבה ויראה על פי שיטת החסידות, אמונה, ימות המשיח, עבודת הצדיקים, עניינם, מעלתם, בחינתם וההתקשרות אליהם.
במאמרי הימים נוראים שבסוף הספר מופיעים אזהרות ישרות שכתב הרב המחבר.
מהדורות הספר

מהדורה ראשונה, זיטומיר, ה'תרכ"ב
ירושלים, תשכ"ז
מהדורת ראשי בשמים, בית המעיינות דחסידי סקווירא, ניו יורק, 2017
הערות שוליים

↑  הקדמת המחבר.
↑  תמונת דף השער באתר בית המכירות פומביות וינרס.
↑  עמוד הספר בקטלוג של הספרייה הלאומית של מדינת ישראל.
בלוז הלוויה

בלוז הלוויה (במקור באנגלית: Funeral Blues), הוא שיר מאת ויסטן יו אודן שהופיע לראשונה במחזה The Ascent of F6 משנת 1936. אודן שיכתב באופן מהותי את השיר מספר שנים מאוחר יותר כשיר קברט לזמרת הדלי אנדרסון(אנ'). שתי הגרסאות הולחנו על ידי המלחין בנג'מין בריטן. הגרסה השנייה פורסמה לראשונה ב-1938 ונקראה "Funeral Blues" (בלוז להלוויה) בספרו של אודן מ-1940 Another Time. השיר זכה לפופולריות מחודשת לאחר שהוקרא בטקס לוויה בסרט ארבע חתונות ולוויה אחת משנת 1994, מה שהוביל לפופולריות מחודשת לשירי של אודן. מאז הוא צוטט כאחד השירים המודרניים הפופולריים ביותר בבריטניה.
כתיבה ופרסום

השיר היה באורך חמישה בתים כשהופיע לראשונה במחזה מ-1936 The Ascent of F6, שנכתב על ידי אודן וכריסטופר אישרווד. הוא נכתב כשיר אֵבֵל סאטירי על מנהיג פוליטי. השיר הולחן בידי בנג'מין בריטן והוקרא כיצירת בלוז. הדלי אנדרסון - זמרת אנגלית, הייתה המבצעת הראשית במחזה.
אודן החליט לכתוב מחדש כמה שירים עבור אנדרסון כדי שיופיעו כשירי קברט, כולל השיר "בלוז להלוויה". הכתיבה מחדש הושלמה ככל הנראה עד סוף שנת 1937. בריטן שוב עבד כמלחין. אודן שמר על שני הבתים הראשונים מהגרסה הראשונה אך החליף את שלושת האחרונים בשני בתים חדשים זאת כיוון שבתים אלו היו קשורים למחזה ולא ניתן היה להבין אותם מחוצה לו. גרסה זו פורסמה לראשונה באנתולוגיה Poems of To-Day, Third Series משנת 1938, על ידי החברה האנגלית(אנ'), והופיעה גם ב-1938 The Year's Poetry באנתלוגיה, שליקטו דניס קילהם רוברטס וג'פרי גריגסון (לונדון, 1938), שכותרתה "בלוז". לאחר מכן כלל אודן את השיר באוסף השירים שלו "זמן אחר" (Another Time, רנדום האוס, 1940), כאחד מארבעה שירים שכותרתם "ארבעה שירי קברט למיס הדלי אנדרסון". השיר עצמו נקרא "בלוז הלוויה". השיר הופיע בשירה אסופה של אודן משנת 1945 בתור שיר מס' 30, ובדומה לכך היה ללא שם במהדורות 1950 ו-1966.
בריטן כתב עיבוד של השיר למקהלה ולקבוצה אינסטרומנטלית כחלק ממוזיקה אגבית שלו להפקה הראשונה של The Ascent of F6 ב-1937, ומאוחר יותר עיבד אותו לקול סולו ולפסנתר באוסף שירי אודן תחת הכותרת שירי קברט.
ניתוח השיר

השיר הוא שיר אהבה ופרידה של גבר לאהובו שמת. השיר מביע עוצמה רגשית בלתי רגילה ומכיל פעלולים שונים. הבתים הראשונים כתובים בלשון ציווי הדורשים מהעולם לחדול מפעולתו ואף מהטבע עצמו לעצור ממרוצתו. כל אלה מעוררים בקורא רגש של היפנוט.
הופעות וקבלה

השיר נקרא במלואו בסרט הקומדיה הרומנטית הבריטית משנת 1994 "ארבע חתונות ולוויה אחת". את השיר קורא מתיו, דמות שגילם ג'ון האנה בהלוויה של שותפו גארת'. לאחר יציאת הסרט לאקרנים, זכה שירו של אודן לתשומת לב מוגברת, ובמיוחד "בלוז הלוויה". אוסף של עשרה משיריו של אודן בשם "ספר לי את האמת על אהבה" - כולל "בלוז הלוויה" - פורסם על ידי פאבר ופאבר עם יציאת הסרט לאקרנים ונמכר בכרבע מיליון עותקים. סקר משנת 1999 שנערך על ידי ה-BBC הציב את השיר כשיר ה"מודרני" החמישי ביותר בבריטניה. בהקדמה לאנתולוגיית שירה משנת 2000 שפורסמה על ידי הוצאת מיילס קלי נכתב כי קריאת השיר בארבע חתונות ולוויה מראה כיצד שירה יכולה להיות "מגניבה". - בשנת 2013 תואר "בלוז הלוויה" על ידי המלומד האנגלי אבי גארינגטון כ"אולי היצירה הידועה ביותר של אודן".
תרגומים לעברית

לשיר נעשו מספר לא מבוטל של תרגומים לעברית. מהמתרגמים: ישעיהו פלס אהרן אמיר, עמינדב דיקמן, שלמה טנאי, מרדכי אלון.
כן תרגמו יעל גלוברמן, רונן סוניס, זיוה שמיר, יהונתן גפן, חוה אלברשטיין ואורי בשן.
ביצועים מוזיקליים בעברית נעשו בידי חוה אלברשטיין, נעה קשפיצקי ואורי בשן.
הערות שוליים

↑  אשר רייך בתוך - "הנשיקה מבעד למטפחת: מבחר השוואות תרגומי שירה", אשר רייך (עורך), תל אביב: עם עובד תשס"א, 2001, עמ' 193
↑  הקטע מהסרט באתר יוטיוב
↑  ראה בדומה בדברי אשר רייך -הנשיקה מבעד למטפחת: מבחר השוואות תרגומי שירה", אשר רייך (עורך), תל אביב: עם עובד תשס"א, 2001, עמ' 193
↑  ארבעת התרגומים פורסמו בהארץ, 15.7.1995
↑  העיר, 21.7.1995, תרגומים אלה פורסמו בספר "הנשיקה מבעד למטפחת: מבחר השוואות תרגומי שירה", אשר רייך (עורך), תל אביב: עם עובד תשס"א,2001
↑  ראה תמונה בגוף הערך
↑  נפלאתה - אנתולוגיה של שירה להט"בית, בעריכת רונן סוניס ודורי מנור, הוצאת חרגול, 2015, עמ' 242
↑  שבו, גיליון 12, 2004, עמ' 22
↑  ראה בקישורים חיצוניים את ביצוע השיר בידי נעה קשפיצקי
↑  כך על פי אתר הספרייה הלאומית
↑  ראה בקישורים חיצוניים
שני הבתים הראשונים בתרגום של יעל גלוברמן. הוצג במוזיאון ישראל בתערוכה "שקיעתה של הזריחה - קינה באמנות עכשווית" (מרץ 2024-ינואר 2025)
מנחם מנדל סוסניצקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 תפקידים:  רפואת שיניים 
 
מנחם מנדל סוסניצקי היה רופא שיניים בירושלים במאה ה-19. נחשב לרופא השיניים היהודי הראשון בארץ ישראל מאז תחילת העליות החדשות במחצית השנייה של המאה ה-19.
ביוגרפיה

סוסניצקי נולד במזרח אירופה ולמד רפואה ורפואת שיניים בגרמניה ובאיסטנבול. בשנת 1882 עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, והיה רופא השיניים היהודי הראשון בעיר. הוא פתח מרפאה פרטית בשכונת נחלת שבעה, ב"חצר יואל משה סלומון". הוא פרסם בעיתוני התקופה את אומנותו. למרות התמחותו המקצועית בתחום רפואת השיניים, זכה סוסניצקי למוניטין גם בשל עיסוקו בפעילות רפואית ואף כירורגית שאינה קשורה לבריאות הפה.
במשך כמה שנים, עד ראשית המאה ה-20, שימש סוסניצקי רופא השיניים היהודי היחידי בעיר.
בביקורו של תאודור הרצל בארץ ישראל בשנת 1898, ביקר סוסניצקי את הרצל באכסנייתו בירושלים.
בשנת 1900 עבר להתגורר בחצר פיינגולד ופתח בה מרפאת שיניים פרטית. הוא התמקד בתחום השיניים התותבות.
סוסניצקי שלח את בתו, אדלה, ללמוד רפואת שיניים בברלין. בשנת 1907 היא שבה לירושלים והצטרפה למרפאתו של אביה. בשנת 1910 עבר למרפאה בחדר ששכר בביתו של הרופא ד"ר אהרן מאיר מזיא.
סוסניצקי היה ממייסדי האגודה "חיבת הארץ", שעסקה בגאולת אדמות בארץ ישראל.
ילדיו

ד"ר יהואש סוסניצקי - למד בבית הספר למל בירושלים. השתלם בלימודיים אקדמיים בקניגסברג ובברלין. נפטר בשנת 1942 ונקבר בהר הזיתים.
ד"ר אלפונס סוסניצקי (לימים: ישעיהו אלוני) - היגר לברלין, שם שימש מזכיר ב"בית המדרש לענייני היהדות", וכן מזכיר "ההסתדרות לענייני הגירה" שנוסדה בברלין ב-1919. בשנת 1921 הוציא ספרון בגרמנית בשם "הבעיה היהודי בפלשתינה". לקראת שובו לארץ ישראל עברת את שמו ל"ישעיהו אלוני", ובשנת 1925 שב לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. בשנות השלושים רכש את בית שטרשונסקי (לימים "היכל קרשניק"; כיום: רחוב יונה הנביא 4), בשכונת מאה שערים, מול חוף הים, ובו התגורר עד מותו, בשנת 1956.
ד"ר אדלה סוסניצקי, מראשוני רופאי השיניים בירושלים, ומראשונות רופאות השיניים בארץ ישראל.
הערות שוליים

1 2  Menachem Keren-Kratz,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'The Organization of Jewish Dentists in pre-Israel Palestine תולדות הפעילות המאורגנת של רופאי השיניים היהודיים בארץ ישראל, רפואת הפה והשיניים, 2016-01-01
↑  הרופא שינים(הדענטיסט) אדון מ. סוסניצקי, באתר חבצלת⁩,, ‏3 אוגוסט 1894⁩
↑  פרסום פיוטי של רופא השיניים בעיתוני התקופה, אינסטגרם
↑  מַלְכִּי בְּצִיוֹן: פרשת מסע הרצל בארץ־ישראל וזכרונות עדי־ראיה / אהרן ורדי - פרויקט בן־יהודה, באתר benyehuda.org, פרויקט בן יהודה
↑  ראו הערה מס' 46 באגרות דוד ילין בפרויקט בן יהודה]
↑  יהואש סוסינסקי בתפקיד זרובבל בהצגת בית הספר עיתון הצבי 1889
↑  [https://mountofolives.co.il/he/deceased_card/יהואש-סוסניצקי/ קברו
↑  בגולה - ההסתדרות לענייני הגירה הארץ, 29 בדצמבר 1919
↑  בידספיריט ישראל - מכירות פומביות: תכשיטים, אמנות, עתיקות ועוד, באתר Bidspirit
↑  מסמךמלשכת העלייה באתר MyHeritage
↑  [https://sites.google.com/tlv100.net/tlvpedia/entries/Y-H-10 תל אביב-פדיה
↑  קברו, באתר billiongraves.com
פרא (אלבום)

"פרא" הוא אלבומה השלישי של הזמרת-יוצרת אקו, שיצא לאור ב-7 בינואר 2025.
רקע

האלבום יצא שלוש שנים לאחר אלבומה הקודם, "שנייה", אקו ציינה כי במהלך תקופה זו היא חוותה תהליך של התפתחות אישית ויצירתית, שהוביל ליצירת האלבום הנוכחי. לדבריה, "פרא" הוא היצירה השלמה ביותר שלה עד כה, המשקפת את המסע האישי שעברה בשנים האחרונות.
רשימת רצועות

| מס' | שם | כותב(ים) | מפיק(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פרא  | אקו מורגנשטרן יעל ביאגון ציטרון ושחר זיסמן | זיסמן | 2:20 |
| 2. | כל השמועות  | קרן טננבאום, מורגנשטרן, ציטרון וזיסמן | זיסמן | 3:07 |
| 3. | בת גלים מיאמי  | דניאל רובין, מורגנשטרן, ציטרון וזיסמן | זיסמן | 3:52 |
| 4. | טלפון  | מורגנשטרן, גיא מנטש וציטרון | מנטש וזיסמן | 2:29 |
| 5. | מכת חשמל  | מורגנשטרן, ציטרון וזיסמן | זיסמן | 2:12 |
| 6. | דקה  | מורגנשטרן, דפנה עבר הדני, ציטרון ושמוליק קראוס | תומר כץ | 3:15 |
| 7. | אל תשאל  | מורגנשטרן, ציטרון וניר דנן | דנן | 3:21 |
| 8. | נמרוד  | מורגנשטרן, ציטרון ומתי גלעד | גלעד | 3:12 |
| 9. | כל החברות  | מורגנשטרן, ציטרון וזיסמן | זיסמן | 3:11 |
| 10. | אנרגיה  | מורגנשטרן, ציטרון וזיסמן | זיסמן | 2:24 |
| 11. | אני טוב  | מורגנשטרן ובוי אצ'י | בוי אצ'י | 2:15 |
| 12. | זה חזק  | מורגנשטרן, ציטרון, מיכאל גיא וזיסמן | זיסמן | 3:42 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 35:24 |
הערות שוליים

↑  ECHO אקו, *״פרא״-האלבום-עכשיו בחוץ*, באתר פייסבוק, ‏7 בינואר 2025
סמיון קורקוטקין

| --- | --- |

 לידה:  13 בפברואר 1917 כפר זאפרודניה, פלך מוסקבה, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 פטירה:  16 בספטמבר 1990 (בגיל 73) מוסקבה, ברית המועצות ברית המועצות
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מדינה:  ברית המועצות 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של המטכ"ל של צבא רוסיה  אקדמיה הצבאית לכוחות שריון 
 השתייכות:  הצבא האדום הצבא האדום
 תקופת הפעילות:  1937–1990 (כ־53 שנים)
 דרגה:   מרשל ברית המועצות
 תפקידים בשירות
 מפקד ארמיית המשמר המשוריינת החמישית  מפקד ארמיית המשמר המשוריינת השנייה  מפקד ארמיית ההלם השלישית  מפקד המחוז הצבאי של עבר הקווקז   מפקד קבוצת הכוחות הסובייטים בגרמניה  מפקד יחידות העורף של הכוחות המזוינים של ברית המועצות
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
                     
 
סמיון קונסטנטינוביץ' קורקוטקין (ברוסית: Семён Константи́нович Курко́ткин ;‏ 13 בפברואר 1917 – 16 בספטמבר 1990) היה מרשל סובייטי שפיקד (בין היתר) על קבוצת הכוחות הסובייטים בגרמניה ועל יחידות העורף (לוגיסטיקה, הספקה ורפואה) של הכוחות המזוינים של ברית המועצות.
ביוגרפיה

נולד בכפר זפרודניה שליד העיר ראמנסקויה במרכז ההאימפריה הרוסית (כיום נמצא הכפר בתחומי מחוז מוסקבה) למשפחת איכרים. ב-1937 התנדב לשירות צבא האדום. למד בבית ספר לקציני שריון בעיר אוריול. בשנת 1939 סיים את הלימודים והועלה לדרגת לייטננט. בתום הלימודים הוצב כפוליטרוק של פלוגת טנקים בדיוויזיה משוריינת מחוז צ'יטה.
לאחר הפלישה הנאצית לברית המועצות הדיוויזיה הועברה לחלק האירופאי של ברית המועצות. בספטמבר 1941 נכנסה הדיוויזיה לקרבות באזור קרליה כחלק מהארמייה השביעית. במאי 1942 הועבר קורקוטקין לחזית וורונז', שם מונה לקצין פוליטי של גדוד טנקים. השתתף במערכה במרחב וורונז'-וורושילובגרד. באוקטובר 1942 מונה למפקד גדוד טנקים. כמג"ד נטל חלק בקרב חרקוב השלישי. ביוני 1943 מונה לסגן מפקד חטיבת שריון מס' 14. השתתף ב: קרב קורסק, מתקפת בלגורוד-חרקוב, מבצע דנייפר-קרפטי, מבצע לבוב-סנדומייז' ובקרבות במעבר דוקלה. בדצמבר 1944 מונה למפקד חטיבת שריון ה-13, עמה השתתף במבצע ויסלה-אודר, מתקפת שלזיה התחתית, כיבוש ברלין ושחרור פראג. את המלחמה סיים ברגת פודפולקובניק (סגן אלוף).
לאחר תום המלחמה הוא פיקד על רגימנט טנקים. בשנת 1951 מונה לסגן מפקד דיוויזיה משוריינת ובשנת 1952 מונה למפקד דיוויזיה. בשנת 1955 הועלה לדרגת גנרל-מיור. בשנת 1959 מונה למפקד גיס משוריין. בשנת 1960 מונה למפקד ארמיית המשמר המשוריינת החמישית. בשנת 1963 הועלה לדרגת גנרל-לייטננט. בשנת 1965 מונה למפקד ארמיית המשמר המשוריינת השנייה, אשר הוצבה בגרמניה המזרחית. בהמשך פיקד על ארמיית ההלם השלישית (אף היא במזרח גרמניה. בשנת 1967 הועלה לדרגת גנרל-קולונל ומונה לפקד על המחוז הצבאי של עבר הקווקז. ספטמבר 1971 מונה למפקד קבוצת הכוחות הסובייטים בגרמניה. ביולי 1972 חזר לברית המועצות ומונה לראש שירותי העורף (יחידות, לוגיסטיקה, חימוש ורפואה) של הכוחות המזוינים של ברית המועצות. בעקבות המינוי הועלה לדרגת גנרל ארמייה. קורקוטקין מילא את התפקיד במשך 16 שנים. במרץ 1963 הועלה לדרגת מרשל ברית המועצות. בשנת 1988 עזב את התפקיד ומונה להיות חבר בצוות המפקחי הכלליים של המטה הכללי – תפקיד ייצוגי בלבד.
סמיון קורקוטקין מת בביתו במוסקבה 16 בספטמבר 1990. הוא נקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה.
בטקסולול

| --- | --- |

 המבנה הכימי של בטקסולול
 שם IUPAC
 1-[4-[2-(cyclopropylmethoxy)ethyl]phenoxy]-3-(propan-2-ylamino)propan-2-ol
 שמות מסחריים בישראל
 בטופטיק-ס (Betoptic-S)
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C18H29NO3 
 מסה מולרית:  307.4 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  89%
 מטבוליזם:  כבד
 זמן מחצית חיים:  14-22 שעות
 הפרשה:  20% כליות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  דורש מרשם
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 סיכון לתלות:  נמוך
 דרכי מתן:  טיפות עיניים
 אינטראקציות עם תרופות אחרות:  וראפאמיל, חוסמי בטא אחרים, תרופות שגורמות לירידה בקטכולאמינים, תרופות נוגדות פסיכוזה.
 מזהים
 קוד ATC:  C07AB05 S01ED02(WHO)
 מספר CAS:  63659-18-7
 PubChem:  2369
 ChemSpider:  2279
 
בטקסולול (באנגלית Betaxolol) היא תרופה בקבוצת חוסמי בטא (Beta-blockers). התרופה היא אנטגוניסט סלקטיבי של הקולטן אדרנרגי מסוג ביטא, ומשמשת בעיקר לטיפול בגלאוקומה כרונית עם זווית פתוחה ובלחץ תוך־עיני גבוה. היא יכולה לשמש גם לטיפול ביתר לחץ דם, באנגינה פקטוריס), ובמקרים של אי-ספיקת לב במינונים נמוכים. בישראל, התרופה משווקת תחת השם המסחרי בטופטיק-ס (Betoptic-S).
שימוש רפואי

בטקסולול משמשת לטיפול בגלאוקומה כרונית עם זווית פתוחה ובלחץ תוך־עיני גבוה. היא שייכת לקבוצת התרופות הנקראת חוסמי בטא סלקטיביים.
התרופה משתייכת לחוסמי בטא, תרופות החוסמות את הקולטן לנוראפינפרין ולאפינפרין. היא מקטינה את ייצור הנוזל התוך-עיני, ומביאה להפחתה של לחץ תוך-עיני.
תופעות לוואי > מקומיות

שכיחות גבוהה: אדמומיות בעיניים.
שכיחות נמוכה: תחושת עקצוץ בעין, דלקת קרנית העין, אי־נוחות, תחושה של גוף זר בעין, רגישות לאור, דמעות, תגובה אלרגית, יובש בעין.
תופעות לוואי > מערכתיות

נדיר: בטקסולול נספגת מעט בזרם הדם, ועלולה לגרום לתופעות לוואי מערכתיות. במערכת העצבים המרכזית, היא יכולה לגרום לסחרחורת, עייפות, כאב ראש, עצבנות, דיכאון קליני, הזיות שווא, שינויים בטעם ובריח. בעור היא יכולה לגרום לפריחה. בלב ברדיקרדיה, אי-ספיקת לב, ותת לחץ דם. בריאות כיווץ הסימפונות, אסתמה, דיכוי נשימתי, הפרשת מוקוס.
התוויות נגד

אם קיימת רגישות־יתר לבטקסולול או לאחד או יותר מהרכיבים האחרים שבתרופה.
אם קיימת אסתמה ברונכיאלית או מחלת ריאות חסימתית כרונית (COPD) חמורה.
אם סובלים מסינוס ברדיקרדיה (האטה בקצב הלב) או מחסימת מעבר AV בלב.
אזהרות חשובות
יש להפסיק את השימוש בבטקסולול אם קיים חשש להתפתחות אי ספיקת לב.
חולים הנוטלים תרופות אדרנרגיות, הפועלות על מערכת העצבים המרכזית, צריכים להיזהר אם הם נוטלים במקביל בטקסולול.
בטקסולול עלולה למסך אצל חולי סוכרת סימנים להיפוגליקמיה.
פרמקולוגיה של התרופה > פרמקודינמיקה

מנגנון פעולה: בטהקסולול היא חוסמי ביטא סלקטיבי. כלומר, היא מעכבת בעיקר קולטנים אדרנרגיים מסוג ביטא-1, ומפחית את הפעילות של קולטנים אלו.
במתן מקומי עם טיפות עיניים, בטקסולול משפיעה על כמות הנוזל התוך-עינית ולכן משמש כטיפול בגלאוקומה. היא מורידה את הלחץ תוך עיני על ידי הפחתת ייצור הנוזל התוך-עיני.
במתן פומי, התרופה מפחיתה את קצב הלב (תוצאה של האטת הפעילות הסימפטטית על הלב) ואת תפוקת הלב, ומובילה להורדת לחץ הדם.
פרמקולוגיה של התרופה > פרמקוקינטיקה

ספיגה: בטאקסולול נספגת באופן טוב לאחר מתן פומי, עם זמני שיא של רמות התרופה בדם הניתנות להשגה תוך 1-3 שעות מהנטילה.
הזמינות הביולוגית של התרופה היא גבוהה
פיזור: התרופה מתפזרת בצורה נרחבת בגוף, כולל דרך מחסום דם-מוח, אך אינה חוצה את מחסום השליה בצורה משמעותית. התרופה מתפזרת בעיקר לרקמות הלב, הריאות והכבד.
נפח הפיזור של התרופה הוא כ-2 ליטר/ק"ג.
מטבוליזם בטקסולול מתפנה בכבד, בעיקר על ידי אנזימים מהמשפחה CYP2D6. המטבוליזם של התרופה שונה בין אנשים בהתאם לפעילות האנזימים בגופם, ולכן תהליכי הפינוי עשויים להשתנות מאדם לאדם.
הפרשה. התרופה מופרשת בעיקר דרך הכליות (בערך 50-70% מהכמות המתקבלת בדם), והיתר מופרש דרך המערכת המעיים.
זמן מחצית החיים של בטקסולול הוא כ-14 שעות, ולכן התרופה בדרך כלל נלקחת פעם ביום.
תגובות בין תרופתיות

להלן מספר תרופות שעשויות ליצור אינטראקציה עם בטקסולול.
תרופות חוסמות תעלות סידן. למשל וראפאמיל (Verapamil) ודילטיאזם (Diltiazem). שילוב של חוסמי ביטא עם חוסמי תעלות סידן עלול להאט קצב הלב, ולהפחית לחץ דם, או הפרעות בקצב הלב.
תרופות להורדת לחץ דם. תרופות אחרות להורדת לחץ דם, כמו משתנים, מעכבי 
אנזים ההופך אנגיוטנסין (ACE inhibitors), ותרופות להורדת לחץ דם אחרות, עשויות להחמיר את הירידה בלחץ הדם ביחד עם בטקסולול.
תרופות מעלות סוכר. למשל תרופות כמו סטרואידים, בנזודיאזפינים, ותרופות אחרות עשויות לשפיע על רמות הסוכר בדם, וייתכן כי השילוב עם בטקסולול יסתיר תסמינים של היפוגליקמיה (סוכר נמוך בדם), במיוחד אצל חולי סוכרת.
תרופות העלולות להאט את קצב הלב. למשל תרופות כמו דיגוקסין (Digoxin) עשויות להחמיר את האפקט האטום על קצב הלב.
תרופות של מערכת העצבים המרכזית. למשל, תרופות כמו בנזודיאזפינים, תרופות הרדמה או תרופות אחרות המשפיעות על מערכת העצבים המרכזית עשויות להחמיר את תופעות הלוואי של בטקסולול, כגון סחרחורות ועייפות.
תרופות אדנרגיות. למשל אדרנלין ואפינפרין יכולות להפחית את האפקטיביות של חוסמי ביטא. מצד שני, שימוש באדרנלין עם חוסמי ביתא יכול להוביל לעלייה בלחץ הדם.
מעכבי CYP2D6. בטא-אכולול מתפרק בעיקר על ידי האנזים CYP2D6, ולכן תרופות שמעכבות אנזים זה, כמו פלואוקסטין (Fluoxetine) או פארוקסטין (Paroxetine), עשויות להעלות את רמות התרופה בדם.
בטיחות במהלך הריון והנקה

היריון
התרופה בקטגוריה C, כלומר יש נתונים המעידים פגיעה בעובר. לכן השימוש בה בזמן הריון צריך להיעשות רק בהמלצת רופא לאחר ששקל את היתרונות והחסרונות האפשריים. חוסמי ביטא, כולל בטקסולול, עלולים להאט את התפתחות העובר, ולהקטין את זרימת הדם לעובר.
הנקה
אין נתונים המצביעים על פגיעה בעובר. בשל היעדר מחקרים נרחבים בנושא והשפעת התרופה על התינוק, יש להיוועץ עם רופא, לפני שימוש בתרופה במהלך ההנקה.
לקריאה נוספת

מדריך התרופות של קופ"ח כללית
https://www.clalit.co.il/he/medical/pharmacy/Pages/medicines.aspx?idd=6067
ראו גם

חוסמי ביטא
הערות שוליים

↑  https://www.clalit.co.il/he/medical/pharmacy/Pages/medicines.aspx?idd=6067
↑  https://medlineplus.gov/druginfo/meds/a609023.html#:~:text=Betaxolol%20is%20used%20alone%20or,flow%20and%20decrease%20blood%20pressure.
↑  https://www.infomed.co.il/drugs/betaxolol/
↑  https://reference.medscape.com/drug/betoptic-betoptic-s-betaxolol-ophthalmic-343593#6
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
דרור טפליצקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בנובמבר 1954 (בן 70)
 עיסוק:  שחקן, ומדבב
 מקום לימודים:  בית צבי
 פרופיל ב-IMDb
דרור טפליצקי (נולד ב-12 בנובמבר 1954) הוא שחקן, ומדבב ישראלי.
ביוגרפיה

טפליצקי הוא בוגר בית הספר לאמנות הבמה בית צבי של שנת 1980. טפליצקי ניהל את הסטודיו לאמנויות הבמה - תיאטרון חולון משנת 2004 עד 2013.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1984 | בלי סודות | מוכר סוכריות |
| 1991 | מסיבת גן | איש מהתנ"ך |
| 1993 | הופה היי |  |
| 1993 | קופיקו | איש קופת חולים / אבא של טל מכיתה ד' |
| 1993 | נייס גיא |  |
| 1993 | משמרת לילה - לתפארת מדינת ישראל | אבא |
| 1993 | סופי לעת עתה | דמויות שונות |
| 1995 | לאן יהודים לאן | דמויות שונות (קול) |
| 1998 | זבנג! |  |
| 2001 | החיים זה לא הכל | ירון |
| 2009 | לאהוב את אנה | זוהר |
| 2009 | פולישוק | אלכסנדר פולישוק |
| 2011 | זהירות, טלוויזיה | פסיכיאטר |
| 2015 | בנות הזהב | שרגא |
| 2018 | הרמון |  |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1986 | הקרב על הוועד | דוור |
| 1989 | ד.צ. חוף אילת | פאצ'ו, עוזרו של גרשון |
| 1997 | ז'נטילה | מזנונאי |
| 1999 | שחרר את הנסיכה | גיורא |
| 2010 | מאיה | חולה בבית החולים |
פילמוגרפיה > כמדבב

| שנה | פרויקט | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1984–1985 | הפנתר הוורוד ובניו | ניקו |
| 1993 | לשחרר את ווילי |  |
| 1993–1994 | מייטי מקס | דמויות שונות |
| 1999 | רחוב סומסום - שארע סימסים | שף-תאום פיצריית ת'נין |
| 1999 | התזמורת של אוסקר | אדי המשולש |
| 2009 | למעלה | אח ג'ורג' |
| 2010 | ארתור 3: מלחמת שני העולמות | פרנסיס |
| 2013 | ארץ אוז | קולות רקע |
| 2015 | הדוב פדינגטון | מר קארי |
| 2015 | המיניונים | וולטר |
| 2017 | אמוג'י: הסרט |  |
| 2018 | פדינגטון 2 | מר קארי |