stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית כנסת תפארת ישראל ע"ש עגנון
היסטוריה

בתוכניות המקוריות הועיד קאופמן את המקום לבניית אקדמיה לאמנות, אך יועד המקום הוסב לבית כנסת. בראשית שנות ה-30 הקדישה הגברת שרה צ'רנובה את ביתה לבית כנסת לשכונת תלפיות. אולם ועד השכונה החליט שהבית אינו מתאים לשמש כבית כנסת ומכר אותו תמורת 700 לא"י ששימשו להקמת בית כנסת בשכונה. עד אוקטובר 1934 נאספו עוד 800 לא"י מתושבי השכונה.
ב-2 בדצמבר 1934 התקיים מעמד הנחת אבן פינה לבית הכנסת בהשתתפות הרבנים הראשיים, הרב קוק והרב יעקב מאיר. מתכנן המבנה היה ר. פרידמן מחיפה. תוכנית בית הכנסת כללה אולם גדול עם 500 מקומות, מהם 150 לנשים, ואולם שני קטן יותר. בית הכנסת היה גדול בהרבה מצורכי התושבים בתלפיות ולדברי קלויזנר בנאומו בעת הנחת אבן הפינה, שבית הכנסת הגדול הוא "אות ומופת שהשכונה תגדל ותורחב ותתפשט ותגיע עד רמת רחל ועד בית לחם".
בניית בית הכנסת התקדמה במהירות בשנת 1935 ובאוקטובר 1935, במהלך חול המועד סוכות, נערך במבנה בית הכנסת חגיגת שמחת בית השואבה. בדצמבר 1937 ביקר בבית הכנסת מ"מ מושל מחוז ירושלים.
עד שנת 1939 הושקעו בבית הכנסת כ-6000 לא"י, אולם חסרו כספים להשלמתו. ביוני 1939 טרם הושלם בניית בית הכנסת ובינתיים השתמשו תושבי תלפיות בצריף העץ שב"חורשה". מרדכי כספי הודיע שנעשים מאמצים להשלים את בית הכנסת. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, הוחרם המבנה הבלתי גמור על ידי הבריטים, שהשתמשו בו כמחסן נשק. תמונות מן התקופה מציגות חיילים יהודים בשרות הצבא הבריטי, השומרים על המבנה, ובד בד מתיידדים עם תושבי השכונה.
ב-1948 עזבו הבריטים את ארץ ישראל, אך רבים מתושבי השכונה ברחו מפחד המלחמה, ומפני הקִרבה לגבול. עקב כך לא התקיימו כמעט תפילות בבית הכנסת, והמבנה הושכר לאוניברסיטה העברית. זו הפכה את המבנה הנטוש למחסן, ששימשהּ עד שנות ה-60, ואז העבירה את המבנה לרשות העירייה. מעשה זה הוביל לסכסוך בעלות בין העירייה ובין יושבי תלפיות, שבראשם עמדו מרדכי כספי וש"י עגנון. הדבר הגיע עד לבית משפט, שפסק לטובת אנשי השכונה. העירייה נאלצה לשפץ את המבנה על חשבונה. בפברואר 1970 הודיע ראש העיר, טדי קולק שבית הכנסת יושלם וייקרא על שמו של ש"י עגנון. החלטה רשמית על כך נתקבלה במועצת העירייה ב-15 במרץ 1970. בשנות ה-70 נחנך בית הכנסת מחדש בתהלוכת ספרי תורה שהובאו מהצריף הישן. בשל מעורבותו של עגנון ב"גאולת" בית הכנסת, ובשל העובדה שהתפלל בו בקביעות, מכנים יושבי תלפיות את בית הכנסת בשמו. אף על פי שבתלפיות פועלים לא מעט בתי כנסת, נחשב בית כנסת ש"י עגנון לבית הכנסת המרכזי.
הערות שוליים

↑  בתלפיות המתרחבת, דואר היום, 8 באוקטובר 1934
↑  הנחת אבן הפינה לבניין בית הכנסת בתלפיות, דואר היום, 3 בדצמבר 1934
↑  בנין בית כנסת בתלפיות, דבר, 2 בדצמבר 1934
↑  אבן פינה לביכ"נ בתלפיות, דבר, 4 בדצמבר 1934
↑  בית הכנסת הראשון בתלפיות,  הירדן, 28 בדצמבר 1934
↑  על היקף ההליכה לבית הכנסת בתלפיות ניתן ללמוד למשל מ מכתבים למערכת, הצופה, 4 בינואר 1942
↑  כלי קודש בתלפיות, הַבֹּקֶר, 17 בנובמבר 1935
↑  תלפיות חוגגת, הַבֹּקֶר, 20 באוקטובר 1935
↑  מ"מ המושל בתלפיות, דבר, 16 בדצמבר 1937
↑  תלפיות, הצופה, 25 ביוני 1939
↑  מכתב להמערכת, הצופה, 17 ביולי 1939
↑  בית כנסת ורחוב בבירה ייקראו ע"ש ש"י עגנון, דבר, 24 בפברואר 1970
↑  עירית ירושלים תקים בית כנסת ע"ש ש"י עגנון, מעריב, 16 במרץ 1970
ג'לו

ג'לו (לפי ההיגוי הרומני; בלטינית Gelou גלואו, ברומנית: Gelu או Gelou, בהונגרית "גיאלו" או "גיילו" - Gyalú, או Gyeló; המאה ה-10) היה מנהיג רומני ("ולאכי") בטרנסילבניה (קרויה גם terra Ultrasilvana), המוזכר בכרוניקת "גסטה הונגרורום" (Gesta Hungarorum, "מעשי ההונגרים") של הכרוניקון ההונגרי האלמוני "אנונימוס", כמתנגד לכיבוש חבל ארץ זה על ידי ההונגרים בהנהגתו של טוהוטום (Tuhutum; ידוע גם כטֶהֶטֶם Töhötöm או טֵטֵן Tétény).
ג'לו בכרוניקה של אנונימוס

הקטע על כיבוש ארצו של ג'לואו על ידי ההונגרים מדווח במילים אלה (בתרגום חופשי):
טוהוטום, אבי הורקה, אדם ערמומי, התבשר מתושבים על טיב הארץ שמעבר ליערות, שבה שלט ולאך אחד, ג'לואו... ונאבק איתו בחירוף נפש, והובסו חיילי הדוכס ג'לואו והרבה מהם נהרגו, ועוד רבים יותר נפלו בשבי
הכרוניקון ההונגרי קורא לו "ג'לואו, ולאך אחד" (Gelou quidam blachus), ומציין כי שלט בארץ מאוכלסת בוולאכים (רומנים) ובסלבים (blasii et sclaui). לפי הכרוניקה יוצא כי ג'לו הנהיג ישות מדינית עם אוכלוסייה רומנית-סלבית. ישות זו השתרעה ככל הנראה באגני הנהרות סומשול מיק (הסומש הקטן) והאלמש, עד ל"פוארטה מֶסֶשולוי". 
היו בחבל ארץ זה מכרות זהב ומלח אך תושביו היו עניים וחמושים בקשתות וחצים בלבד. לדברי הכרוניקה כוחם נחלש עקב התקפות של הקומנים והפצ'נגים. ג'לו עצמו נהרג עת ניסה להימלט למבצרו שעל הנהר סומש. מיקום מבצר זה אינו ידוע. יכול היה להיות איפשהו באזור קלוז': או באזור ג'ילאו (Gilǎu), ישוב ששמו מזכיר את זה של המנהיג, או בקלוז' או בקלוז'-מנשטור (Cluj-Mǎnǎştur), מקום שנקרא מאוחר יותר קלוואריה (Calvaria).
אחרי נפילתו של ג'לו על יד נחל קפוס (ככל הנראה Căpuş) ביישוב Esculeu‏ (אולי Aşchileu), ראשי הרומנים חתמו על הסכם עם המנהיג ההונגרי המנצח טוהוטום.
המחלוקת סביב דמותו

אזכורו של ג'לו ושל עוד כמה מנהיגים ולאכים או בלשון המקור "בלאסים"
בכרוניקה של הסופר האלמוני של מלך הונגריה, הקרויה "גסטה הונגרורום", הפך לסלע מחלוקת בין היסטוריונים רומנים והונגרים.
היסטוריונים רומנים הסתמכו בסיפור בכרוניקה על מנת לאשש את הטענות שעוד לפני פלישת ההונגרים לטרנסילבניה הייתה קיימת בחבל ארץ זה אוכלוסייה רומנית משמעותית.     
היסטוריונים הונגרים השוללים את הטענה הרומנית ותומכים בראשוניות ההונגרים באזור לעומת הרומנים (שלדעתם באו מאוחר יותר מדרום), גורסים שאולי הכרוניקון לא היה הונגרי, חי כמאתיים שנים מאוחר יותר, הושפע מהמציאות בת זמנו ובדה חלק מהדמויות והאירועים.
לדבריהם, פרט ל"גסטה הונגרורום" אין אזכור של המנהיג הרומני ג'לו באף מסמך או מקור אחר. כמו כן לדעתם הנרטיב של אנונימוס בא להסביר שמות מקומות (טופונימים) שונים ולכן דיבר על גיבורים ששמם דומה לשמות גאוגרפיים (למשל זובור, Zobor). נקודה נוספת שמביאים לחובת אנונימוס היא אי-אזכור מנהיגים חשובים אחרים מהתקופה - כמו סבאטופלוק, מלך מורביה הגדולה, והצאר סימאון הראשון מבולגריה.
לקריאה נוספת

Tudor Sălăgean - Ţara lui Gelou .Contribuţii la istoria Transilvaniei de nord în secolele IX-XI, Editura Argonaut, Cluj-Napoca, 2006 (טודור סלג'אן - ארץ ג'לואו. תרומות להיסטוריה של צפון טרנסילבניה במאות 9-11, הוצאת ארגונאוט, קלוז'-נפוקה- ברומנית)
Pop, Ioan Aurel  Romanians and Romania: A Brief History. Columbia University Press 1999. ISBN 0-88033-440-1. (יואן אורל פופ - הרומנים ורומניה. תקציר היסטורי. הוצאת אוניברסיטת קולומביה, 1999 - באנגלית)
Klepper, Nicolae  Romania: An Illustrated History. Hippocrene Books, Inc.2005 ISBN 0-7818-0935-5. (ניקולאיה קלפר - רומניה: היסטוריה מאוירת, הוצאת היפוקרין בוקס - 2005, באנגלית)
הערות שוליים

↑  אחד משבעת המנהיגים ("דוכסים") של השבטים ההונגרים (hetumoger). קיומו מוזכר רק על ידי הכותב האלמוני - אנונימוס - של הכרוניקה הכתובה לטינית מהמאה ה-13.
↑  למעשה הקומנים הגיעו לאזור מאוחר יותר. ייתכן כי היה מדובר בפצ'נגים בלבד.
↑  Gesta Hungarorum ch.25 (גסטה הונגרורום - פרק 25)
↑  שם, פרק 26.
↑  ראו למשל אצל פול רוברט מגוצ'י
↑  ראו אצל מרטין ראדי מקולג' יוניברסיטי לונדון)
העמוד הראשון מכתב היד היחיד ששרד מכרוניקת "גסטה הונגרורום" מאת אנונוימוס, היחידה המזכירה את שמו של ג'לו
בית כנסת כורזין - תפארת ישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 נוסח תפילה:  בעבר – נוסח הספרדים כיום – נוסח משולב
 קואורדינטות:  31°46′57″N 35°12′35″E﻿ / ﻿31.782416666667°N 35.209611111111°E﻿ / 31.782416666667; 35.209611111111
  (למפת ירושלים מוגדלת) בית כנסת כורזין - תפארת ישראל(למפת ירושלים רגילה) בית כנסת כורזין - תפארת ישראל(למפת הרי ירושלים רגילה) בית כנסת כורזין - תפארת ישראל(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית כנסת כורזין - תפארת ישראל
 
בית הכנסת כורזין (או בשמו הרשמי "בית כנסת תפארת ישראל") הוא בית כנסת ירושלמי, המשלב בסדר התפילות נוסח ספרדי ואשכנזי ומנגינות מכל העדות. בית הכנסת נמצא ברחוב כורזין 5 (פינת רחוב בצלאל) בשכונת שערי רחמים, חלק משכונת נחלאות בירושלים. במקורו, הוא שימש בית כנסת ליוצאי טורקיה.
היסטוריה

בית הכנסת תפארת ישראל (נקרא בפי כל "בית כנסת כורזין" על שם הרחוב בו הוא שוכן) נוסד בשנות ה-50 על ידי קהילת יהודי "דיארבקיר" מטורקיה בשכונת נחלאות. הוא פעל כבית הכנסת של הקהילה עד שנסגר בשנת 2006 עקב מיעוט מתפללים.
בית הכנסת המחודש

בית הכנסת לא היה פעיל במשך מספר שנים עד שבשנת 2009 מצאו צעירי נחלאות את המקום, שיפצו אותו, החיו אותו מחדש ויצרו סביבו קהילה המורכבת בעיקר מתושבי נחלאות והאזור. קהילת בית הכנסת מאופיינת ברובה באוכלוסייה דתית לאומית, רווקים ורווקות מה"ביצה" של נחלאות וזוגות צעירים לצד משפחות מרובות ילדים וותיקות יותר. 

בית הכנסת מתייחד בנוסח התפילה המשלב מזרח ומערב – נוסח אשכנז משולב עם הנוסח הספרדי – ירושלמי וגם מנגינות מנוסחים אחרים מתקבלים. בהתאמה, גם ספרי התורה בבית הכנסת חלקם ספרדים וחלקם אשכנזים. על פי אתר בית הכנסת, חברי הקהילה מעידים על עצמם כי מטרתם היא "ליצור קהילה ובית כנסת המבטאים את אחדות עם ישראל על כל גווניו" וכי "נוסח התפילה של בית הכנסת משקף את הגוונים המיחדים את עם ישראל בשובו אל ארצו וכולל ניגונים מכל העדות (ספרדים, אשכנזים, תימנים)". בריאיון עם מי שייסד את בית הכנסת המחודש ומשמש גם כגבאי ומנהל הקהילה אהרון דרמון, הוא מספר שעם הקמתו מחדש של בית הכנסת, קשה היה להשלים מניין והיום הקהילה מונה מאות אנשים ובית הכנסת מתמלא כל שבת. 

בבית הכנסת מתקיימות תפילות בשבתות ובחגים, כמו גם פעילויות שונות, דתיות וחברתיות שיוזמת הקהילה. מעבר לשילוב הנוסחים, קהילת בית הכנסת נוהגת לשלב ילדים בחלק מהתפילות, לעשות קידוש קהילתי בראש חודש, סיורים מאורגנים בשכונת נחלאות וקידוש שמחת תורה עם מאות אנשים.
הערות שוליים

↑  בתי הכנסת הירושלמים שאסור לכם לפספס, אתר כיפה, מאי 2013
↑  בית הכנסת באתר הסיורים "נחלאות"
↑  סמטאות, המגזין של נחלאות, גיליון מספר 5, עמוד 16-17
בית כנסת כורזין
בית כנסת כורזין
גפן (מושב)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: ירושלים
מועצה אזורית: מטה יהודה
גובה ממוצע: ‎159 מטר
תאריך ייסוד: 1955
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 427 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎1.2% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) גפן (מושב)(למפת השפלה רגילה) גפן (מושב)(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גפן (מושב)(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גפן (מושב)31°44′27″N 34°52′43″E﻿ / ﻿31.7407471563755°N 34.8785648255164°E﻿ / 31.7407471563755; 34.8785648255164  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה יהודה (in English: Mateh Yehuda Regional Council) באדום - גפן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

גפן הוא מושב של "הפועל המזרחי", שהוקם בשנת 1955 על ידי עולים ממרוקו ושייך למועצה אזורית מטה יהודה. מיקומו בחבל עדולם, בין הערים קריית מלאכי ובית שמש.
שם היישוב מקורו בפסוק "אֱלֹהִים צְבָאוֹת שׁוּב נָא הַבֵּט מִשָּׁמַיִם וּרְאֵה וּפְקֹד גֶּפֶן זֹאת" (תהלים פ ט"ו), והוא ניתן לו בעקבות כרמי הענבים באזור.
גאוגרפיה

היישוב, כיישובים אחרים, הוקם כדי לאכלס את חבל עדולם.
חלק מתושבי מושב גפן עוסקים בחקלאות ומגדלים מטעי זיתים, ענבים, שזיפים, תפוחים, שסק, ורימונים, וכן גידול ירקות כגון פלפלים, קישואים ועגבניות. מכסת המים השנתית למושב עומדת על 200 אלף קוב מים לכל החקלאים, ובתחילת חורף 2011 סגרה חברת את מי ההשקיה לחקלאים מהמושב עקב חריגה מהמכסה שהוקצתה להם.
היישוב קרוב ליער חרובית.
בקיץ 1996 התרחשו שני פיגועי ירי קטלניים ליד היישוב, הראשון הוא רצח ירון ואפי אונגר בו נרצחו בני זוג יהודים מקריית ארבע והשני הוא רצח בני משפחת מונק בו נרצחו 3 יהודים ממבוא ביתר.
גלריות

מושב גפן
מושב גפן מגרש משחקים
מושב גפן מעון יום
הכניסה למושב גפן
מושב גפן בית הבנים
מושב גפן מרפאה
מושב גפן מרפאה
מושב גפן בית הכנסת החדש
מושב גפן בית הכנסת החדש
מושב גפן בית הכנסת הישן
רחוב במושב גפן
מושב גפן
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  יואב רגב, מדריך ישראל החדש, כרך 10: השפלה, כתר, ידיעות אחרונות ומשרד הביטחון, 2001
↑  מתן צורי, מקורות סגרה את הברז לחקלאים במושב גפן, באתר ynet, 9 בנובמבר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588161305171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גלריית דגלי סקוטלנד

דגלים ייחודיים בהם נעשה שימוש בסקוטלנד.
דגל לאומי

| דגל | תאריך | שימוש | תיאור |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 900 לערך | דגל סקוטלנד, המכונה גם "צלב אנדראס הקדוש" או "הסאלטייר" (The Saltire) | צלב סאלטייר לבן על רקע כחול. |
דגלים מלכותיים

| דגל | תאריך | שימוש | תיאור |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1826 | הנס המלכותי | הנס המלכותי המשמש את בית המלוכה הבריטי בסקוטלנד. |
|  | 1323 | הנס המלכותי של סקוטלנד | דגל זה שימש הנס המלכותי של סקוטלנד בטרם איחוד בית המלוכה עם אנגליה. במרכז הדגל רואים אריה ניצב צועד אדום על רקע של שדה צהוב. |
|  |  | נס דוכס רות'סיי | ברביעים הראשון והרביעי של דגל הדוכס מופיע סמל השומר הגדול של סקוטלנד ואילו הרבעים השני והשלישי מייצגים את לורד האיים. במרכז סמל האבירים של מלך סקוטלנד. |
|  |  | דגלה של הנסיכה המלכותית בסקוטלנד | דגל שונה בהתאם כאשר הנס המלכותי של סקוטלנד מוכפל בעוד שהנס המלכותי של אנגליה מופיע פעם אחת בלבד. |
דגלי ממשל

| דגל | תאריך | שימוש | תיאור |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | נס מועצת המגדלורים הצפוניים | נס כחול ועליו מגדלור. |
|  |  | נס נציב מועצת המגדלורים הצפוניים | נס לבן שבקנטון הדגל היוניון ג'ק כפי שהיה קודם לשנת 1801. במרכז הנס הלבן מופיע מגדלור. |
|  |  | נס הרשות הסקוטית להגנה על הדגה | נס כחול שעליו סמל הרשות הסקוטית להגנה על הדגה. |
דגלים אזוריים ועירוניים

| דגל | תאריך | שימוש | תיאור |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1969 | דגל איי שטלנד | דגל כחול שעליו צלב נורדי לבן. צבעי הדגל הם צבעי דגל סקוטלנד. |
|  |  | דגל אורקני | דגל אדום שעליו צלב נורדי כחול עם שוליים צהובים. |

|  |  | דגל בארה | דגל ירוק שעליו צלב נורדי לבן. הצבע הירוק מסמל את המסורת הגאלית של האזור, והצלב הנורדי את התקופה בה שלטו שבטים נורדים באזור. |
|  |  | דגל אברדין | דגל אדום שעליו שלוש טירות לבנות/אפורות. |
|  |  | דגל לואיס | הפסים הכחולים והלבנים מייצגים את שבעת האזורים המסורתיים של לואיס. במרכז הדגל מצוי צלב נורדי על רקע אדום. |
דגלים דתיים

| דגל | תאריך | שימוש | תיאור |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | דגל הכנסייה של סקוטלנד | דגל סקוטלנד שבמרכזו סנה בוער. |
דגלים היסטוריים

| תמונה | תאריך | שימוש | תיאור |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  ? - 1707 | הנס האדום הסקוטי, בו עשה שימוש הצי המלכותי הסקוטי | נס אדום עם דגל סקוטלנד בקנטון |
|  | 1606–1707 | דגל האיחוד הסקוטי | דגל הממלכה המאוחדת אשר מוצג בו דגל סקוטלנד מעל ובכיר יותר מדגל אנגליה. |
גפן גנני

| --- | --- |

גפן גנני, ינואר 2019
 לידה:  23 ביולי 1987 (בת 37) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2013
 מקום לימודים:  תיכון עירוני ה' (תל אביב)  הדרך - בית הספר לביטוי בימתי 
 פרופיל ב-IMDb
 
גפן גנני (23 ביולי 1987) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון ובמאית ישראלית.
ביוגרפיה

גנני, ילידת תל אביב, היא בתו של גדעון גנני, מייסד קרן מקור לסרטי קולנוע וטלוויזיה. היא בוגרת תיכון עירוני ה' במגמת תיאטרון. בוגרת בית הספר לביטוי בימתי "הדרך".
בשנת 2013 שיחקה גנני בתפקיד ראשי בסרט "סופעולם" בבימויה של רוני קידר.
בשנת 2014 שיחקה בסרט "יונה" בבימויו של ניר ברגמן.
בשנת 2016 כתבה וביימה את הסרט הקצר "מי שטוב לו", בשיתוף עם מורן רוזנבלט, אשר זכה לתמיכה של הפסטיבל הגאה TLV FEST וזכה בתואר הסרט העצמאי הקצר הטוב ביותר בפסטיבל הסטודנטים ה-18. הסרט הוצג בפסטיבלים שונים בעולם.
בשנת 2017 שיחקה בתפקיד ראשי בסרט "תפקיד משנה" בבימויו של ניר גילת.
במרץ 2022 החלה להופיע בסדרה שנות הירח של היוצר אביב גפן, בדמותה של איגי וקסמן.
ביוגרפיה > תיאטרון

בשנת 2015 ייסדה גנני את קבוצת "אנסמבל טירסטיק". היא כתבה וביימה את המחזמר "טירסטיק – מחזמר על רצח". המחזמר הוצג בתיאטרון תמונע.
ב-2023 כתבה וביימה את המחזה פוראבראלנצח. היצירה פותחה במסגרת התכנית "נקודת קצה".
חיים אישיים

גנני חיה בתל אביב עם בת זוגה.
הערות שוליים

↑  גפן גנני Gefen Ganani, באתר web.archive.org, ‏2022-05-17
1 2 3  גפן גנני, באתר www.tmu-na.org.il
↑  18, הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטים
↑  גפן גנני – Israeli Dramatists Website, באתר dramaisrael.org
↑   מאי פלטי, לגפן גנני נמאס מקולנוע אז היא ביימה מחזמר אייטיזי על רצח בבית בושת, באתר הארץ, 8 בינואר 2019
↑  TEARSTICK / טירסטיק - מחזמר על רצח, באתר www.tmu-na.org.il
↑  פוראֶבֵרלַנֵצח💘, באתר תיאטרון נוצר
דגל מרילנד

| --- | --- |

 סוג הדגל:   דגל מדיני ואזרחי
 קבלת מעמד רשמי:  25 בנובמבר 1904
 מוטיבים עיצוביים:  כרזת המגן מתוך סמל המדינה.
דגל מדינת מרילנד מבוסס על נסי המשפחה של ג'ורג' קלוורט, הברון הראשון של בולטימור. דגל מדינת מרילנד הוא הדגל היחיד של מדינה בארצות הברית המבוסס על הרלדיקה בריטית.
הדגל אומץ על ידי מרילנד ב-25 בנובמבר 1904.
דגלו של קלוורט מורכב משני סוגים של סמלים: אלה של משפחת קלוורט (המסמלים גדר מגן, לזכר הסתערות על ביצורים בעת קרב) ואלה של משפחת אימו, שושלת קרוסלנד, המורכב מצלבים שבקצהם כדוריות. קלוורט היה מייסד המושבה מרילנד, שממנה צמחה המדינה.
בית חב"ד

ערך זה עוסק במרכז יהודי של חסידות חב"ד. אם התכוונתם לאתר אינטרנט של חסידות חב"ד, ראו .
לוגו המשמש רבים מבתי החב"ד בישראל
שלט הכניסה לבית חב"ד בבנגקוק שבתאילנד
שלט בכניסה לבית חב"ד בפושקר שבהודו
מבנה בית חב"ד בלוס אנג'לס שבקליפורניה בארצות הברית, שתבניתו דומה למבנה מרכז חב"ד העולמי – 770
בית חב"ד בעיר נשר
בית חב"ד (באנגלית: Chabad House) הוא מרכז אזורי של חסידות חב"ד המנוהל על ידי שליח חב"ד. מטרת בתי חב"ד לעזור ולתמוך ביהודים בתחומים מגוונים, בעיקר בענייני יהדות ברחבי העולם ובישראל. בתי חב"ד הראשונים הוקמו בשנת 1950 (ה'תש"י).
כיום פועלים  כ 7000 בתי חב"ד, בכ־1000 ערים השוכנות בכ-100 מדינות בעולם 1279 מתוכם פועלים בישראל.
מאפיינים

מטרת בית חב"ד, כפי שהוגדרה על ידי יוזם הרעיון, רבי מנחם מנדל שניאורסון "הרבי מלובביץ'", היא שיהיה "בית שמגדלים בו תורה, תפילה, וגמילות-חסדים", לסייע לכל יהודי בכל מקום בו הוא נמצא, הן בענייני דת ורוחניות והן בצרכים שונים בגשמיות.
את בית חב"ד מנהל ברמה הארגונית והפיננסית שליח חב"ד המקומי. פעמים רבות פועלים תחת בית חב"ד המקומי בתי כנסת, מקוואות, בתי ספר ומדרשיות, חנויות תשמישי קדושה ומזון כשר, מרכזי הזנה, גני ילדים ועוד.
ארגון הגג של בתי חב"ד בישראל הוא צעירי אגודת חב"ד. הארגון דואג לשליחת השלוחים למקומות חדשים, ובנוסף, מסייע לשלוחים בפעילות השוטפת, בעיקר באספקת מוצרים נחוצים במחיר מסובסד ובייעוץ והכוונה. באופן פורמלי, הגוף העליון שתחתיו פועלים בתי חב"ד בארצות הברית ובשאר העולם הוא המרכז לענייני חינוך.
אף שסגנון מרכזי הפעילות החב"דית הנוכחי החלו להתקיים בשנות ה-50 של המאה ה-20, את הכינוי "בית חב"ד", טבע הרבי מחב"ד רק בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 בבית חב"ד בלוס אנג'לס, קליפורניה של הרב שלמה קונין, ובשם זה קרויים סניפי חב"ד בעולם.
בית חב"ד הראשון שידוע שהוקם, היה בקזבלנקה שבמרוקו.
מאפיינים > פעילות

הפעילויות המתקיימות בבית חב"ד משתנות בין השלוחים השונים, כאשר יש המרכזים את פעילותם בתחומים שונים. באופן כללי נחלקות הפעילויות לפעילות קבועות ופעילויות עונתיות. הפעילויות הקבועות שמקיימים השלוחים הן בעיקר מבצעי הרבי מחב"ד: הנחת תפילין, קביעת מזוזות בבתי התושבים, הכשרת מטבחים, חלוקת ערכות נרות שבת להדלקה, וכן שיעורים והרצאות בענייני יהדות, תורה ומדע, ושיעורים שונים. כן מפעילים בתי חב"ד רבים, גני ילדים ובתי ספר של רשת אהלי יוסף יצחק.
הפעילויות העונתיות שמקיימים השליחים, הן בדרך כלל בסמיכות לחגי ישראל ובתקופות שונות. כלומר תקיעת שופר במקומות ציבוריים בראש השנה, נטילת לולב ואתרוג בחג הסוכות, הדלקת נרות חנוכה בחנויות ובמקומות ציבוריים, חלוקת משלוחי מנות בחג הפורים לאנשים שונים, למשפחות שכולות ומשפחות נפגעי טרור, לכוחות הביטחון, ולחולים הנמצאים בבתי חולים ולבסיסי צבא, וכן קריאת עשרת הדיברות לילדים בכל בית כנסת בחג השבועות. כמו כן יש פעילויות קיץ כגון קייטנות, מועדוני של"ה (שיעורי לימודי הדת) וגני ילדים.
בנוסף לפעילות שמטרתה השפעה דתית, עוזרים השלוחים ליהודים בישראל ובעולם גם בתחומים שאינם קשורים ליהדות, בהתאם להשקפה החב"דית שעזרה גשמית חשובה לא פחות מעזרה רוחנית. כך למשל נפוצים בתי חב"ד המפעילים בתי תמחוי ומפעלי חסד אחרים עבור נזקקים. בתי חב"ד באזורי תיירות מסייעים ליהודים במקרי חירום.
מאפיינים > שירותים שמגיש בית חב"ד

השירותים שנותנים בתי חב"ד משתנים ממקום למקום, ופעמים רבות הם כוללים בין השאר:
שיעורי תורה
מקווה
בית כנסת
בדיקת מזוזות ותפילין
סדנאות בנושאי יהדות
הכנה והדרכה לבר מצווה
הכנה לנישואין
ברית מילה
ביקור חולים
שבתות אירוח
פעילויות בחגים
תהלוכת ל"ג בעומר
יודאיקה
ספרייה יהודית
ביקורי עידוד בכלא
פעילות חגים בבסיסי צה"ל
פעילות עם עולים חדשים
עזרה ליולדות
חלוקת סלי מזון לנזקקים
ייעוץ והכוונה בכל נושא
אוכל כשר
מאפיינים > סוגי בתי חב"ד

בתי חב"ד בעולם פועלים אמנם למען אותה מטרה, אך קיימים גם בתי חב"ד שמתאפיינים בפעילות מסוג מסוים או לקהל יעד ספציפי:
בית חב"ד המפעיל סביבו קהילה יהודית מקומית.
חב"ד בקמפוס - באוניברסיטאות ובמכללות, הפועלים בקרב סטודנטים יהודים. קיימים בארצות הברית, באירופה ובישראל
בית חב"ד למטייל - מתמקדים בסיוע לתרמילאים יהודיים במהלך הטיול. אלו נפוצים בעיקר במזרח הרחוק ובדרום אמריקה.
בית חב"ד המיועד לאוכלוסיות מקומיות, הדוברות שפה שאינה מקומית, כגון בית חב"ד בישראל לדוברי השפות רוסית או צרפתית.
לב חב"ד - במרכזים רפואיים
חב"ד לנוער (בשפה האנגלית: cteen) רשת בתי חב"ד המקיימים פעילויות בקרב בני הנוער בארץ ובעולם באמצעות שיעורים, מועדוניות נוער, ופעילויות במעגל השנה במוסדות החינוך העל יסודיים.
ראו גם

שלוחי חב"ד
הערות שוליים

↑  About Chabad-Lubavitch באתר
chabad.org
↑  מבצע אנטבה של חסידי חב"ד: כעת מקיפה מפת השלוחים 100 מדינות ברחבי העולם חרדים 10, ב' בכסלו תשע"ח
↑  רשימת בתי חב"ד בארץ
↑  בתשכ"ט ניתן השם של הבית חב"ד הראשון, עיתון כפר חב"ד, טבת תשע"א, סיפר השליח הרב שלמה קונין, שבהתוועדות פורים תשכ"ט הביא אל הרבי את המפתח של בית-חב"ד בלוס-אנג'לס. זה היה המפתח הראשון של בית חב"ד כלשהו שנמסר לרבי ובכלל, זה היה 'בית חב"ד' הראשון בעולם. בהתוועדות ניגשו שני בעלי-בתים לתת את המפתח לרבי, ואחד מהם אמר לרבי שזה המפתח של בית חב"ד.
הרבי שאל: "של איזה בית חב"ד המפתח הזה?", ואותו יהודי ענה: "יש רק בית חב"ד אחד". ואז הרבי אמר: "אל תהיה כזה עניו, יהיו הרבה מהם ותקרא לכולם בשם אחד, כמו שיש רשת חנויות בשם 'גימבל'ס', וכשמישהו נוסע בעיר אחת וקונה בחנות הזאת, הוא יודע לחפש בספר הטלפונים בעיר אחרת את אותו שם, ומוצא את החנות, וכך יהיה עם בתי חב"ד שיתפשטו בכל המדינה מהמערב לדרום עד למזרח". | בבטאון חב"ד בתמוז תשל"ג, גיליון מספר 22 (41), עמוד 57: מובא ידיעה על "בית חב"ד" לוס אנג'לס, ובית חב"ד בקריית גת ועפולה
↑  אמיר אבגי, היום הזה - ילדי אגאדיר האבודים - בשנת 1960 התרחשה רעידת האדמה החזקה ביותר בתולדות מרוקו, באתר יוטיוב, 2017
↑   אתר האינטרנט הרשמי של חב"ד בקמפוס
↑  אודות חב"ד בקמפוס
↑   אתר האינטרנט הרשמי של לב חב"ד
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
דגל מקאו

| --- | --- |

 סוג הדגל:   דגל אזרחי ומדיני, דגל הצי המדיני והאזרחי
 יחס אורך/גובה:  2:3
 מוטיבים עיצוביים:  דגל ירוק, פרח לוטוס מעל גשר ומים לבנים, מעל קשת של חמישה כוכבים לבנים
דגל מקאו הוא בצבע ירוק בהיר ובמרכזו מופיע פרח לוטוס מעל גשר מסוגנן ומים בצבע לבן, כל זאת מתחת לקשת של חמישה כוכבים בצבע זהב בעלי חמישה קודקודים: אחד גדול במרכז הקשת וארבעה קטנים.
לפני שמקאו הועברה לרפובליקה העממית של סין מפורטוגל בשנת 1999, השתמשו במקאו גם בדגל פורטוגל וגם בדגל מקאו מיוחד, שבו הופיע סמל המושבה.