stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קלאב ברוז'
היסטוריה > המאה ה-21

בשנת 2000 מונה טרונד סוליד הנורווגי לתפקיד המאמן, והדריך את הקבוצה במשך חמש עונות, בהן השיג שתי אליפויות (2003 ו-2005) ושלוש סגנויות, וכן שני גביעים (2002 ו-2004) ושלוש זכיות רצופות בתואר הסופר קאפ הבלגי בין 2002 ל-2004. לאחר התקופה המוצלחת עזב סוליד את הקבוצה לטובת אולימפיאקוס היוונית, והקבוצה מינתה את יאן קולמנס לתפקיד המאמן. כבר בתחילת תקופתו השיגה הקבוצה את תואר הסופר קאפ הרביעי ברציפות. למרות ההתחלה הטובה, ברוז' לא הצליחה לחזור ולזכות באליפות מאז, כשהתואר היחיד שאספה מאז היה הגביע של שנת 2007. היא החליפה שבעה מאמנים בשמונה שנים, בהן הצליחה להתקרב אל תואר האליפות רק פעם אחת, כשסיימה כסגנית אלופה בעונת 2011/2012, תחת אימונו של כריסטוף דאום הגרמני. במרוצת שנים אלו השיגה ברוז' הישג נוסף מחוץ למגרש, כשהייתה הקבוצה הבלגית הראשונה שמקימה ערוץ טלוויזיה משלה. הערוץ עלה לשידור בשנת 2006. בשנת 2015 זכתה בגביע הבלגי הודות לבישול ושער ניצחון של הקשר הישראלי ליאור רפאלוב במשחק הגמר. בעונת 2015/2016 זכתה באליפות לראשונה לאחר 11 שנה.
בעונת 2021  במדי הקבוצה החל לשחק נואה אמבמבה בהיותו בן 16 בלבד.
בעונת 2021/2022 הצליחה הקבוצה לזכות באליפות שלישית ברציפות וה-18 בתולדות המועדון, למרות שבמרבית העונה הייתה במקום השני אחרי רויאל אוניון סן-ז'ילואז.
בעונת 2022/2023 רשמה הקבוצה הצלחה גדולה בליגת האלופות כשעלו לשמינית הגמר מהמקום השני בבית ב’, אותו חלקה עם פורטו, לברקוזן ואתלטיקו מדריד. בשמינית הגמר הקבוצה הודחה על ידי בנפיקה ליסבון.
יריבויות

סרקל ברוז' - החל מתחילת המאה ה-20, קיימת יריבות עירונית חזקה בין קלאב לסרקל ברוז'. הדרבי שוחק לראשונה במהלך עונת 1899/1900, וכיום הוא הדרבי העירוני היחיד בבלגיה המשוחק על בסיס קבוע.
גנט - לקלאב ברוז' קיימת יריבות גם עם הקבוצה מהפרובינציה השכנה, קבוצת גנט. בשנות ה-70 של המאה הקודמת, על אף השנים הטובות של קלאב ברוז' והחלשות יחסית של גנט, המשחקים בין הקבוצות משכו קהל רב. כיום, עם התקדמותה של גנט למקום משמעותי יותר בכדורגל הבלגי, המשחקים בין הקבוצות נוטים להיות מרהיבים ומרתקים.
אנדרלכט - היריבות בין הקבוצות החלה להתפתח בשנות השיא של קלאב ברוז', בשנות ה-70 של המאה הקודמת. מאז, הקבוצה מבריסל והקבוצה מברוז' זכו ברוב התארים, כשפעמים רבות התמודדו ביניהן על אליפות הליגה. הקבוצות נפגשו פעמיים בגמר הגביע (ניצחון אחד לכל קבוצה), ושבע פעמים בסופר קאפ הבלגי, עם חמישה ניצחונות לברוז'.
תארים

אליפות בלגיה: 19
הגביע הבלגי: 11 (שיא)
הסופר קאפ הבלגי: 17 (שיא)
שחקני עבר מפורסמים

ישראל רוני רוזנטל
ישראל  ליאור רפאלוב
בלגיה ראול למברט
בלגיה יאן קולמנס
בלגיה פרנקי ואן דר אלסט
בלגיה דני ורלינדן
בלגיה גרט ורהיין
בלגיה פונס בסטינס
דנמרק בירגר ינסן
בלגיה ג'ורג' ליקנס
ניגריה דניאל אמוקאצ'י
קרואטיה מריו סטאניץ'
צרפת ז'אן-פייר פאפן
ברזיל ז'וזה דוארטה
קולומביה קרלוס באקה
גאנה אריק אדו
בלגיה הוגו ברוס
סלובניה נסטיה צ'ך
בלגיה פיליפ קלמנט
אוסטרליה פול אוקון
בלגיה וסלי סונק
בלגיה תומאס מונייר
איסלנד איידור גודיונסן
אוסטרליה פרנק פארינה
הולנד רוב רנסנברינק
בלגיה פרננד גויוורטס
בלגיה מארק דחרייזה
דנמרק קנת' ברייל
בלגיה ג'ונתן בלונדל
קרואטיה איוואן פרישיץ'
ספרד ויקטור ואסקס
קתרין מקפרלן

| --- | --- |

 לידה:  7 באפריל 1877 פילדלפיה, ארצות הברית 
 פטירה:  27 במאי 1969 (בגיל 92) 
 לימודי רפואה:  בית הספר לרפואה לנשים של פנסילבניה 
 תפקידים:  גינקולוגית, רופאה מיילדת 
 פרסים והוקרה:  מדליית אליזבת בלקוול (1952)  פרס לסקר-דיבייקי למחקר קליני (1951)  פרס אליזבת בלקוול (1967) 
 
קתרין מקפרלן ( באנגלית: Catharine MacFarlan ; נולדה: 1969–1877) הייתה מיילדת ורופאת נשים אמריקאית אשר סייעה רבות בחקר ובהעלאת המודעות לסרטן הרחם, העיקרון החשוב ביותר שהיה למקפרלן הוא שעל נשים לגשת באופן קבוע לבדיקות מקדימות לגילוי מחלות גם כאשר לא נראים סימפטומים ובעקבות כך מקפרלן ייסדה לראשנה בארצות הברית מרכז הקרנה קבועה ועקבי עבור בדיקות סרטן הרחם ולטיפול בו בתנאים טובים.
וכן מקפרלן היא האישה הראשונה שנחשבה כעמיתה בקולג' לרופאים של פילדלפיה והנשיא הראשונה של אגודת המיילדות של פילדלפיה (1943 - 1941 ). מקפרלן זכתה בפרסים רבים בעקבות עבודתה במניעת סרטן.
קורות חיים

נולדה בשביעי באפריל, שנת 1877 בצנסטנאט היל ליד פילדלפיה. קתרין מקפרלן גדלה כבת יחידה ללא אחים וחוותה קשיים חברתיים בילדותה בעקבות היותה בחינוך בייתי, אמה נתנה לה את החינוך שהשפיע רבות על בחירת המקצוע שלה, ומקפרלן ראתה באמה השראה רבה ואף תיארה אותה כאישה בעלת "חוכמה ושיפוט נדירים". ד"ר מקפרלן חיה עם אמה וטיפלה בה עד מותה.
במסגרת התפתחותה בחינוך הבייתי הגישה מקפלן בקשה להתקבל ללימודים אקדמיים במכללת פנסילבניה בשנת 1893 בעודה בת 16 .לאחר ההודעה על קבלתה מקפלן הייתה מאוד מחויבת ללימודים וסיפרה על חוויות מעשירות, בשנת 1898 סיימה מקפלן את הלימודים כאשר אוחזת בתואר לביולוגיה ובתואר לרפואת נשים, שנתיים לאחר מכן (1900)התחילה בעיסוק פרטי ברפואת נשים ובמקביל קיבלה תפקיד באגף רפואת נשים בקולג של פנסילבניה כמדריכה לרפואת נשים-לגינקולוגיה.
בתוך לימודי התואר השני מקפלן השתמשה בשיטות חדשניות לבדיקת סרטן הרחם הכוללת רדיום ורדיולוגיה. בעקבות חקר שיטות אלו ופיתוחם, קיבלה מקפלן דוקטורנט בשנת 1922מהקולג לרפואת נשים של בפנסילבניה.
שנתיים לאחר מכן בשנת 1924 מונתה מקפרלן למנהלת המיילדות והגינקולוגיה בבית החולים הכללי בפילדלפיה, היא האישה הראשונה שמונתה כמנהלת בבית חולים זה. לפני כניסת מקפרלן לתפקיד נשים לא נגשו \ הופנו לבדיקות ללא סיבה (לא היו בדיקות שגרתיות \ בדיקות חובה לגבי שום אזור בגוף) ד"ר קתרין מקפרלן, לעומת זאת, חשבה שגישה זו לא נכונה ואף מסוכנת והיא עומדת להוכיח את הנסיבות לכך שהאישה האמריקאית המודרנית תיגש לבדיקות מקדימות.
ולפיכך פיתחה מקפלרן לבדה אפשרות לבדיקות וגילוי מוקדם של סרטן הרחם, עד שהפיתוח הפך למחקר שעוסק בכך ובעקבותיו קיבלה מקפרלן מענק מהאיגוד הרפואי האמריקאי ללימוד בדיקות תקופתיות לאיתור הופעה מוקדמת של קרצינומה (סוג של סרטן עור), השלמת המחקר נמשכה 15 שנה ( 1953-1938), במהלך המחקר פתחה מקפרלן קליניקה לחקר השליטה בסרטן ועבדה עם יותר מ 13,000 נשים ברחבי הארץ אשר קיבלו מקפרלן תיפול מסור ואיכותי.
לכל אורך הקריירה שלה, ד"ר מקפרלן הייתה הנחילה טיפול רפואי ובחינוך נשים, ובעת השתתפותה בכנס אגודה הבינלאומית לרפואה בסקוטלנד ב-1937, היא הציעה לאמץ בדיקת אגן תקופתית לנשים אסימפטומטיות כדרך הטובה ביותר לגלות את סרטן האגן במוקדם, אך הצעתה נדחתה באמירה שמעט נשים יסכימו להיבדק למחלה שלא היו לה סימפטומים ולבסוף הצעתה של מקפלרן התגלתה כדרך יעילה למניעת סרטן הרחם.
במשך חייה הצליחה מקפרלן למצוא את הזמן לעסוק בדברים רבים כמו חקר רפואה, כיהון בתפקידים גבוהים, הקמה ותחזוק מרפאה גינקולוגית בפרברי פילדלפיה בתוספת לביקורי בית למטופלים שלה. היא אפילו המשיכה לבצע ניתוחים בשנות ה-90 לחייה
פעילות מחקרית

במסגרת תואר שני ברפואת נשים, פיתחה מחקר על שיטות חדשניות לגילוי סרטן הרחם בשימוש רדיום ורדיאולוגיה, לאחר שהגישה מקפלרן את המחקר לקולג לרפואת נשים של פנסילבניה התקבלה ההחלטה להעניק לה דוקטורנט בעקבותיו .
במסגרת תפקיד ניהול המיילדות והגינקולוגיה בבית החולים הכללי בפילדלפיה : חקר פיתוח אפשרויות לגילוי מוקדם של סרטן הרחם בבית החולים הכללי בפילדלפיה, פיתוח זה הפך למחקר שזכה למענק מהאיגוד הרפואי האמריקאי, השלמת המחקר נמשכה 15 שנה ( 1953-1938).
במקביל מקפרלן הפכה למקנאת לימודי שימוש בבדיקות תקופתיות לאיתור הופעה מוקדמת של קרצינומה (סוג של סרטן עור), באותה התקופה לא בוצעו בדיקות לגילוי מקדם, מקפרלן ראתה משמעות רבה מאחורי העברת הידע שלה בביצוע בדיקות לגילוי מוקדם של קרצינומה כך שבדיקות לגילוי מוקדם יעשו כמה שיותר.
בנוסף במהלך המחקר פתחה מקפרלן קליניקה לחקר השליטה בסרטן שמטרותיה היו חקר סרטן הרחם, פיתוח שיטות טיפול, טיפול פיזי מידיי לנשים שחולות בסרטן, עריכת בדיקות מוקדמות למציאת סרטן הרחם ולימוד נשים נוספות רפואה ופרט כיצד לערוך בדיקות מקדימות במטרה להנגיש לכמה שיותר נשים בדיקות מקדימות.
נשים רבות הגיעו לקליניקה מרחבי הארץ אשר קיבלו מקפרלן טיפול מסור. אחד מהעקרונות החשובים ביותר של ד"ר מקפרלן היה מעבק על חובתה של כל אישה לקבל טיפול רפואי ראוי הכולל בדיקות מקדימות וחינוך נשים ללמודי רפואה.
הערות שוליים

↑  בבליאוגפיה על חייה
1 2 3 4 5 6  Collection: Catharine Macfarlane typescript autobiography | ArchivesSpace Public Interface, cpparchives.org
1 2 3  Guest Blogger, intern Jessica Walker, “Modern Miracle Women: Dr. Catharine Macfarlane a Leader in the Fight Against Cancer, drexel.edu, ‏2017-04-18 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7911 3753  LCCN: nr91029963  NKC: nlk20010097077  NTA: 144032902  VIAF: 17080575   WorldCat (עם VIAF): 17080575
יהודה שוחט

| --- | --- |

 לידה:  22 בפברואר 1980 (בן 44) ה' באייר ה'תש"ם עפרה
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  עיתונאי וכותב, עורך ראשי ליברל, עורך וכותב ספרים
 מעסיק:  ליברל
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  yehuda.shohat
 טוויטר:  yudash
 https://theliberal.co.il/
יהודה שוחט (נולד ב-22 בפברואר 1980) הוא עיתונאי, עורך ספרותי, וסופר צללים. העורך הראשי של מגזין ליברל, ומרצה בקריה האקדמית אונו.
ביוגרפיה

יהודה שוחט נולד ב-1980 בהתנחלות עפרה למיכאל ושרה, אשר עלו מברית המועצות והשתייכו לחסידות חב״ד. כאשר היה כבן 8 התגרשו הוריו, אמו נישאה בשנית לישראל אדלסון ואביו נישא בשלישית, ויש לו 16 אחים ואחיות ביולוגיים וחורגים.
במהלך שנות ילדותו עבר בין שבעה בתי ספר ו-28 דירות מגורים שונות, עד שסיים בבית הספר התיכון הימלפרב בירושלים, ללא תעודת בגרות. לאחר שיצא בשאלה המשיך לשנת שירות במכינה קדם צבאית נחשון והתגייס לגלי צה"ל כעורך מוזיקלי בגלגלצ וכמפיק במחלקת המבצעים המיוחדים. בין השאר זכה בפרס מפקד גל״צ על התוכנית ״לחיות את עצמם – אמנים מלחינים ומבצעים שירי נופלים״, שהפכה בשנים הבאות ל״עוד מעט נהפוך לשיר״.
כבר במהלך התיכון ובהמשך במהלך שירותו, החל לעבוד כעיתונאי ספורט ותרבות במקומונים הירושלמיים כל העיר של רשת שוקן וכל הזמן של מעריב.
לאחר השחרור עבד כתחקירן בתוכניות טלוויזיה שונות עד שהחל ב-2004 לעבוד כעורך במדור הספורט של מעריב, ככתב הטניס של העיתון, ככתב וכעורך תרבות וכעורך בעמודי החדשות.
ב-2008 עבר לידיעות אחרונות, שם שימש כעורך עמודים בחדשות, כרכז כתבים, כסגן עורך המגזין היומי 24 שעות וכמנהל מחלקת התחקירים של העיתון ושל ynet. הוביל קו של תחקירים חברתיים, בעיקר בנושאי אלימות מינית, בריאות, רווחה, חינוך ודת ומדינה.
כתב והוציא לפועל מאות כתבות, מאמרים ותחקירים. בין השאר, היה שותף יחד עם אריאלה שטרנבך לתחקיר שבדק את תגובתם של 27 רבני ערים ושכונות ברחבי הארץ, אל מול טענות על הטרדות מיניות בהתייעצות עמם, כיצד לפעול. רובם ביקשו לסגור את זה בתוך הקהילה מחשש להרס חייהם של שני הצדדים; ולסדרת תחקירים שגוללו את סיפורן של חרדיות צעירות, שכלל הטסתן לארצות הברית ומסירת תינוקותיהן שרק נולדו לאימוץ בניגוד לרצונן
כעורך יזם את פרויקט ההנצחה ״יצירת חיי״, במסגרתו אמנים מתחומים שונים נפגשים עם משפחות שכולות ומייצרים יצירה להנצחת הנופלים; ויזם קורס מעשי להכשרת עיתונאים ערבים לעיתונות המיינסטרים בעברית. ייסד את מדור השירה של ידיעות אחרונות "שיר ביום", בו פרסם מדי שבוע שירים של משוררי מקור לצד תרגומים, בעריכת אלעד זרט.
באוגוסט 2019 יצא לחופשה על מנת לכתוב נאומים לבני גנץ בקמפיין הבחירות של כחול לבן לכנסת ובשל כך פוטר מהעיתון. למשך שנתיים המשיך לכתוב נאומים לקמפיין ולגנץ כשר הביטחון, ולאישים ציבוריים נוספים, ועבד עם השר במשרד הביטחון דאז מיכאל ביטון.
בספטמבר 2021 החל לערוך את המגזין ליברל שנוסד על ידי לאוניד נבזלין, והחליף את העורך רני רביב.
ביוגרפיה > חיים אישיים

גרוש, אב לשניים, מתגורר במודיעין-מכבים-רעות. סיפר כי בילדותו נפגע מינית. חבר עמותה בהפועל ירושלים (כדורגל).
קריירה אקדמית

בוגר תואר ראשון בחינוך וחברה ותואר שני בהצטיינות במדעי היהדות בקריה האקדמית אונו, ובוגר תוכנית העמיתים וחבר רשת בארגון מעוז.
החל משנת 2019 מרצה חוץ בחוגים לחינוך וחברה, ניהול ומדעי ההתנהגות בקריה האקדמית אונו. מלמד סדנאות כתיבה, בין השאר במסגרת עמותת יוצאים לשינוי ובמכון מנדל למנהיגות.
ספרים

בשנת 2018 כתב יחד עם חילי טרופר שאותו הכיר מתקופת מכינת ״נחשון״ את הספר ״מרד של תקווה״ (הוצאת ״ידיעות ספרים״), ובמקביל שימש כסופר צללים ליותר מ20 ספרים וכעורך, בעיקר עבור ״ידיעות ספרים״.
ספרים > ספרים שערך

״הקרב על השירות״ מאת איתי בן חורין (2015) בהוצאת ״כנרת זמורה-ביתן דביר״
"המתנה״ מאת שניאור זלמן כהן (2015) בהוצאת ״כנרת זמורה-ביתן דביר״
״זהבי – סיפורו של ווינר״ מאת אורן יוסיפוביץ (2017)
״ריח הגויאבות״ מאת אלי אלעזרא (2017)
״הילד ענק האבא חיידק״ מאת יעקב בוזגלו (2017)
״סיפורים מן החיים״ מאת טיבי רוזנפלד (2017) בהוצאה עצמית
״תאיר – המסע של אילנה ראדה״ מאת שרון רופא-אופיר (2018)
״הדרך החילונית״ מאת רם פרומן (2019)
״מגובה הלב – הקרב שאחרי הקרב״ מאת רועי בן טולילה (2019)
״שמיים פתוחים״ (יחד עם מיכל פאר) מאת רונה רמון (2019)
״מעגלים – סיפורו של שלומי אביטן״ מאת אסף וייס (2019)
"הדרך להצלחה״ מאת עידו חג׳ג׳ (2020)
״מנהיגים מדברים ז׳בוטינסקי״ מאת נריה מאיר (2020)
״עדכון גרסה״ מאת רועי פולקמן (2021)
״דמו הותר – רצח רבין: עדות מבפנים״ מאת חזי כאלו (2021)
״מוליכים להצלחה״ מאת דדי פרלמוטר (2021)
״מרוץ חיי״ מאת אבי מויאל (2021)
״גיבורים בעל כורחם״ מאת חי בר-אל (2021)
״אמזונה״ מאת ורד בוסקילה (2021) בהוצאה עצמית
״אפשר לנצח את הסוציו-אקונומי״ מאת מיכאל ביטון (2022)
״עושים פוליטיקה״ מאת דפנה ליאל (2022)
״דגו - סיפורו של ברוך דגו״ מאת אוריאל דסקל (2022) בהוצאת ספרי ניב
״יאיר בן יאיר״, ספרו של יאיר שטרן (2022)
הערות שוליים

↑  אריאלה שטרנבך ויהודה שוחט, שקט, מטייחים. מקריבים את הנפגעים החרדים, באתר ynet, 22 ביוני 2015
↑  אריאלה שטרנבך ויהודה שוחט, עדויות: כך סוחרים בתינוקות ומעבירים אותם לאימוץ אצל משפחות חרדיות, באתר ynet, 26 ביולי 2017
↑  אריאלה שטרנבך ויהודה שוחט, "הוא התקרב לרכב אחר, הניח בתוכו את הסל-קל עם הילדה שלי והסתלק", באתר ynet, 2 באוגוסט 2017
↑  אריאלה שטרנבך ויהודה שוחט, האזינו להקלטה: עסקן חרדי חושף - כך סוחרים בתינוקות, באתר ynet, 2 באוגוסט 2017
↑  אריאלה שטרנבך ויהודה שוחט, האזינו להקלטה: עסקן חרדי חושף - כך סוחרים בתינוקות, באתר ynet, 2 באוגוסט 2017
↑  יצירת חיי - ynet
↑   נתי טוקר, בתפקיד כותב הנאומים של גנץ: מנהל מחלקת התחקרים ב״ידיעות אחרונות״, באתר TheMarker‏, 25 באוגוסט 2019
↑  יהודה שוחט, גם אני: העדות של יהודה שוחט, באתר ynet, 15 בנובמבר 2017
↑   ציוץ של יהודה שוחט ברשת החברתית אקס (טוויטר), 20 ביולי 2022
↑  תחנת מידע במוסד האקדמי לסטודנט ולמרצה
קרן פנסיה

קרן פנסיה היא תוכנית לביטוח פנסיוני המבטיחה לעובד ולעובד עצמאי תשלום חודשי לכל ימי חייו עם פרישתו מעבודה בהגיעו לגיל פרישה (תוכנית זו קרויה פנסיית יסוד) וכן במקרה של נכות, ופנסיה לשאירים במקרה של מות העובד (תוכנית זו קרויה פנסיה מקיפה).
החברות בקרן פנסיה מבוססת על תשלומים חודשיים של העובד ומעבידו (או של העובד לבדו כאשר מדובר בעצמאי). קרן פנסיה היא סוג של קופת גמל.
החוק בישראל מחייב כל מעסיק להפריש לכל עובד מעל גיל 21 לגברים ומעל גיל 20 לנשים כספים, לרוב אחוז מסוים מתוך המשכורת המשולמת, לביטוח פנסיוני. מבחינה משפטית, קרן פנסיה היא מאגר נכסים המוחזק בנאמנות על ידי חברה מנהלת (הנאמן) לטובת עמיתים (הנהנים).
סוגי הביטוח בקרן פנסיה

קרן הפנסיה נועדה להעניק ביטחון כלכלי לאדם המתפרנס מעבודתו, באמצעות הבטחת הכנסה שוטפת גם במצבים שבהם אינו מסוגל לעבוד. לצורך כך מפרישים עובד שכיר ומעבידו סכומי כסף לחיסכון בקרן פנסיה מדי חודש. גם עובד עצמאי יכול להפריש לקרן פנסיה על מנת לזכות בביטוח פנסיוני. כמעט עבור כל ביטוח פנסיוני נגבים דמי ניהול, לרוב באחוז קבוע מהכספים שמועברים לפנסיה.
המצבים אותם מכסות ההפרשות לקרן פנסיה הם:
זקנה
בדרך כלל, גיל הזכאות לפנסיית זקנה הוא גיל הפרישה. גיל הפרישה כיום הוא 67 לגברים ו-62 ו-4 חודשים לנשים. (עד שנת 2004 היה גיל הפרישה 65 שנה לגברים ו-60 שנה לנשים. על פי חוק גיל פרישה התשס"ד-2004, הועלה גיל זה ל-67 שנה לגברים ו-62 שנה לנשים. החל מינואר 2022 הועלה גיל הפנסיה לנשים ל-62 ו-4 חודשים והוא יועלה באופן הדרגתי עד שגיל הפרישה לנשים יהיה 65). עם זאת, בתוכניות פנסיה שונות (פרטיות, ציבוריות וממשלתיות) ניתן להגדיר גיל פרישה השונה מגיל הפרישה הכלל ארצי או גיל פרישה מיוחד למקצועות שונים. כמו כן, בתוכניות פנסיה שונות ניתן להקדים את הפרישה לפני גיל הפרישה הרגיל (בדרך כלל תמורת הפחתה של שיעור הפנסיה) או לדחות את מועד הפרישה (בדרך כלל עם תוספת לפנסיה בשל הדחייה). יציאה לפנסיה לפני גיל הפרישה קרויה פנסיה מוקדמת.
על פי תקנות קופות גמל ניתן לשלם פנסית זקנה (לגבר ולאשה) החל מגיל 60.
לגובה הפנסיה מקובלות שיטות אחדות:
כפונקציה של סכומי החיסכון הפנסיוני שנצברו בקרן הפנסיה, וכן מספר הנהנים (העובד בלבד או גם בן זוג וילדים) ומאפייני תוחלת חיים (מין העובד, היותו מעשן או לא מעשן וכדומה). שיטה זו מבוססת על שיקולים אקטואריים שמבטיחים את יכולתה של הקרן לעמוד בהתחייבותה.
כפונקציה של שכרו של העובד בשנות עבודתו האחרונות. שיטה זו בעייתית, משום שיש בה זיקה מצומצמת בין הכספים שהעובד צבר בקרן ובין הכספים שיקבל ממנה.
כפונקציה של היחס בין שכרו המבוטח של העובד בכל שנה משנות חברותו בקרן ובין השכר הממוצע, אך ללא תלות במספר הנהנים ובמאפייני תוחלת החיים. גישה זו, שנהוגה בקרנות הפנסיה ההסתדרותיות, משקפת את הגישה של "לכל אחד לפי צרכיו", אך היא רחוקה מלהיות מאוזנת אקטוארית.
סוגי קרנות פנסיה בישראל > קרנות הפנסיה הוותיקות הגרעוניות

גורם מרכזי בתחום קרנות הפנסיה בישראל היו קרנות הפנסיה ההסתדרותיות, שהתאגדו במהלך שנות ה-50, כמיזוג של קופות תגמולים קטנות. הקרן הגדולה הוותיקה שבהן, קרן הגמלאות המרכזית של עובדי ההסתדרות, הוקמה בתחילת 1954 (על יסוד קופות גמל שהיו קיימות קודם לכן ובהן קרן הפנסיה של עובדי קופת-חולים). בנוסף פעלו קרנות מפעליות (קרנות המבטחות רק את עובדיו של מפעל מסוים) וקרנות נוספות. הקרנות ההסתדרותיות ושתי קרנות מפעליות נקלעו בשנות ה-80 למשבר אקטוארי, שהביא להלאמתן בשנת 2003 ולניהולן במסגרת גוף מאוחד בשם "עמיתים". בשנת 2008 נכללו בהסדר קרנות הפנסיה הגרעוניות למעלה מ-200,000 גמלאים וכ-200,000 מבוטחים פעילים.
סוגי קרנות פנסיה בישראל > קרנות הפנסיה הוותיקות המאוזנות

קרנות הפנסיה הוותיקות המאוזנות הן קרנות פנסיה שהוקמו לפני שנת 1995 ולא צברו גרעון אקטוארי. מסיבה זו לא הולאמו ולא נכללו בהסדר של קרנות הפנסיה הוותיקות הגרעוניות. קרנות פנסיה אלה הן בבעלות פרטית ולא בבעלות ההסתדרות ואינן מקבלות מצטרפים חדשים.
קרנות הפנסיה הנכללות בקבוצה זו: עתודות, גלעד, קופת הפנסיה של הסתדרות העובדים הלאומית, עתידית, עמית - קופה לפנסיה ותגמולים, יוזמה - קרן פנסיה לעצמאים, קופה לתגמולים ופנסיה של עובדי הסוכנות היהודית, קרן הגמלאות של עובדי דן ומגן - קרן פנסיה מרכזית לקואופרציה ביצרנות תחבורה ושירותים.
המדינה מבטיחה לקרנות הפנסיה בקבוצה זו תשואה על 30% מהכספים המושקעים על ידן. הבטחת התשואה על חלק זה היא הצמדה למדד בתוספת ריבית בשיעור של 4.86%. למרות זאת, בשנים האחרונות עומדות קרנות פנסיה אלו בפני קשיים, והן טענו שעמיתיהן קופחו בהשוואה לעמיתי הקרנות ההסתדרותיות הגרעוניות ואף עתרו לבית המשפט הגבוה לצדק.
במחצית הראשונה של שנת 2012 הגיעו המדינה וקרנות הפנסיה הוותיקות לסיכום לפיו תעניק המדינה כרית ביטחון בהיקף של 25 מיליארד שקל. בתמורה לכך יעלו בהדרגה את גיל הפרישה של גברים מ-65 ל-67 ושל נשים מ-60 ל-64. בנוסף לכך תהיה הפחתת זכויות בשיעור של 1.5% לעמיתי הקרנות, שתתפרס על 5 שנים.
סוגי קרנות פנסיה בישראל > קרנות הפנסיה החדשות

קרנות פנסיה חדשות, שהוקמו באמצע שנות ה-90 נמכרו לחברות ביטוח, התווספו אליהן מספר קרנות שנפתחו על ידי בתי השקעות. הקרנות הגדולות מסוג זה הן "מבטחים החדשה" ו"מקפת אישית". בנוסף להן, קיימות (נכון לאמצע שנת 2016) 10 קרנות מסוג זה.
גם קרנות אלה פועלות כקרנות מאוזנות ומשקיעות 30% מהחסכונות עם תשואה מובטחת על ידי המדינה. התשואה המובטחת על חלק זה של הכספים המושקעים על ידי קרנות פנסיה חדשות היא הצמדה למדד בתוספת ריבית בשיעור של 4.86%. קרנות אלו רשאיות לגבות דמי ניהול של עד 6% מההפקדות ועד 0.5% לשנה מהצבירה.
קרן הפנסיה פועלת על בסיס מנגנון של איזון אקטוארי המחושב פעם ברבעון.
בסיס החישוב האקטוארי נקבע על ידי המפקח על הביטוח בחוזרים המועברים לקרנות מפעם לפעם. בחוזר מפרסם המפקח תחשיבים בנושא
תשואה ראלית אפקטיבית על ההשקעות, לוחות תמותה לפי חתך גילאים ושיעורי יציאה לנכות.
לדוגמה, בשנת 2007 הוציא המפקח חוזר מספר מספר 2007-3-6 לקרנות ובו הוא מורה כי הנחת התשואה הראלית אפקטיבית תהיה 3.74%.
הנחת התשואה הזו גורמת לחוסר שביעות רצון בקרב מנהלי הקרנות מכיוון שהיא מנותקת מהריבית הראלית הנהוגה בשווקים מאז המשבר של שנת 2008.
לטענתם, התוצאה היא חוסר שוויון בין העמיתים כאשר העמיתים הפעילים (המפקידים חודש בחודשו לקרן) מופלים לרעה ואילו העמיתים מקבלי קצבאות הפרישה, השאירים והנכות נהנים מעודף זכויות.
בשנת 2013 היה ניסיון של המפקח לעדכן את הנחת התשואה הראלית כך שתתאים למצב דה פקטו אולם עקב לחץ תקשורתי וציבורי נרחב הוא חזר בו. באוגוסט 2015 בוצע ניסיון נוסף של המפקחת על הביטוח לפתור את הבעיה באמצעות הגדרת "מקדם עדכון", אשר יעדכן אחת לשנה את המקדם שנקבע למבוטח ביום פרישתו, בהתאם להפרש שבין התשואה הריאלית האפקטיבית ותשואת הקרנות בפועל.
המפקח על הביטוח מחייב קרן פנסיה לה פחות מ-1,500 עמיתים לרכוש פוליסת ביטוח אצל מבטח משנה לסיכוני מוות ונכות של העמיתים. סכום הביטוח בפוליסה זו לא יקטן מ-80% מהסיכון האקטוארי.
סוגי קרנות פנסיה בישראל > קרנות הפנסיה החדשות > קרן ברירת מחדל

מתחילת 2008 חלה חובה לבטח כל עובד בביטוח פנסיוני, בקופת גמל לפי בחירתו. כאשר העובד לא הודיע למעסיקו על קופת הגמל שבה בחר, רשאי המעסיק לקבוע את הקופה, כשלבחירתו עומדות קרנות ברירת מחדל, שנבחרו למטרה זו על ידי רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון, בזכות דמי הניהול הנמוכים שהן גובות. תחילה נקבעו שתי קרנות כאלה, ובהמשך הוגדל מספרן לארבע. למעסיק נתונה אפשרות, תוך עמידה בתנאים שקבעה רשות שוק ההון, לבחור קרן ברירת מפעלית, שונה מאלה שבחרה רשות שוק ההון. אפשרות זו רלוונטית רק למעסיקים גדולים מאוד. בנוסף רשאי העובד לבחור מלכתחילה באחת מקרנות ברירת המחדל (בלי להמתין שמעסיקו יבחר למענו), במסגרת זכותו הכללית לקבוע את קופת הגמל שאליה יועברו כספי הביטוח הפנסיוני שהוא זכאי להם.
ראו גם

משבר קרנות הפנסיה הגרעוניות
פנסיה
ביטוח פנסיוני
לקריאה נוספת

יהודה כהנא, ספר ביטוח החיים, הפנסיה והגמל בישראל, הוצאת עתרת, 1988, חלק ד: הסדרי פנסיה מצטברת ופנסיה תקציבית.
רפאל ישעיה אזולאי

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־18 ה'תק"ג ירושלים, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1826 ה'תקפ"ו אנקונה, מדינת האפיפיור 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית, הרפובליקה ההולנדית ומדינת האפיפיור.
 מקום מגורים:  ירושלים, אמסטרדם, אנקונה.
 תקופת הפעילות:  ?–1826 
 אב:  החיד"א
 
רבי רפאל ישעיה אזולאי היה שד"ר ואב בית הדין אנקונה, איטליה.
קורות חייו

נולד בשנת תק"ג (בערך) בירושלים כבנו הבכור של הרב חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א). למד אצל אביו ונודע כאחד מחכמי ירושלים. במכתב משנת תקנ"ה משבח אותו אביו "שהוא מעיין גדול ולמד כמה וכמה עם גאוני אשכנז". נישא בתחילה לשמחה, בת רבי אברהם אסקו. אשתו זו נפטרה כנראה במהלך שהותו בחו"ל כשד"ר.
בשנת תק"מ יצא כשד"ר העיר טבריה לארצות שונות. את שליחותו סיים באמשטרדם שם השתקע ונשא את רחל, בתו של רבי יחיאל שלם ונכדת רבי שלמה שלם, רבה של קהילת הספרדים בעיר. יש המשערים שעסק בתקופה זו במסחר ספרים.
בשנת תקנ"ה בעקבות פטירתו של רבי חיים אברהם ישראל, רבה של אנקונה, פנו ראשי הקהילה לחיד"א בבקשת המלצה על תלמיד חכם שיעלה על כיסא הרבנות בעירם. החיד"א הציע בפניהם מספר שמות כמו רבי נסים גבאי מקושטא ורבי רפאל יוסף חזן מאזמיר וכן את בנו רבי רפאל ישעיה. ראשי הקהילה החליטו לבחור ברבי רפאל ישעיה והוא הגיע לאנקונה בשנת תקמ"ח כשתנאי המינוי נכתבו בפנקס הקהילה. בתפקיד זה כיהן עד פטירתו. בתקופת שהותו באנקונה עמד בקשר מכתבים רציף עם אביו, ובשנת תקנ"א נסע אביו במיוחד לבקר אותו ושהה בעירו מספר חודשים.
בשנת תקנ"ו הזמינה אותו קהילת סיינה לכהן כרבה, רבי רפאל ישעיה שקל זאת, אך נמנע בסופו של דבר בשל המלצת אביו שטען בפניו שאף שאינו מחויב לקהילת אנקונה, מצד מידת דרך ארץ אין מן הראוי שיעזבם.
נפטר באנקונה בט' בשבט תקפ"ו בגיל שמונים ושלש.
קורות חייו > יצירתו

הותיר אחריו כמה ספרים ובהם ידוע ספר תשובות בשם "אמרי נועם". חלק קטן מספרו זה נדפס בשם "תפארת משה" בתוך ספרו של בנו רבי משה "זיכרון משה" (ליוורנו תק"צ). כן חיבר ספר דרשות שנותר בכתב יד. חידושים ותשובות ממנו משוקעות בספרי אביו החיד"א שמצטט אותו בכבוד ובחיבה
קורות חייו > צאצאיו

יצחק - מאשתו הראשונה שמחה. נולד בשנת תקכ"ז. שהה באיטליה, בפרשבורג (שם למד מספר שנים בישיבתו של רבי מאיר ברבי), בברלין (שם נישא למרת בילא), בהמבורג ובסוף חייו בלונדון, שם נפטר.
רבי משה - מאשתו השנייה רחל. נולד בתקמ"ז בעת שאביו שהה באמסטרדם. התגורר באנקונה וחיבר מספר ספרים המכילים ליקוטים, קיצורים ומפתחות לספרי סבו החיד"א. ובהם "זיכרון משה" (ג' חלקים) ו"לחם מן השמים". נפטר לפני שנת תרי"ג.
מלבדם ידוע שהיו לו עוד שתי בנות, שרה ורבקה.
לקריאה נוספת

יעקב גליס, אנציקלופדיה לתולדות חכמי ארץ ישראל, חלק ג, עמ' נה.
אגרות והסכמות רבינו חיד"א, בני ברק, תשס"ו (תולדות חיים, עמ' נב-סב)
הגאון רבי רפאל ישעיה אזולאי, דרוש להספד רבי ישמעאל הכהן זצ"ל, בתוך: קובץ מקבציאל, אלול תש"ס (כח) (עמ' לז-מג)
הערות שוליים

↑  אגרות החיד"א, סימן מח
↑  ראו למשל: שו"ת יוסף אומץ, סימן ד. שו"ת חיים שאל חלק א (סימן נח) ספר מראית העין, פרק ג אות ב.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300844405171  ISNI: 0000 0000 7716 1903  LCCN: nb2007012789  NTA: 297451596  VIAF: 280270181   WorldCat (עם VIAF): 280270181
יוז'ף פרידיישי

| --- | --- |

 לידה:  14 ביוני 1875 קישווארדה, הונגריה 
 פטירה:  11 בדצמבר 1967 (בגיל 92) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Fridenstein József 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1897) 
 
יוז'ף פרידיישי (במקור פרידנשטיין, בהונגרית: Frigyesi József; קישווארדה, 14 ביוני 1875 – בודפשט, 11 בדצמבר 1967) היה רופא יהודי-הונגרי, מיילד-רופא נשים, פרופסור באוניברסיטה, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים.