stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרחבת לחץ
ראו גם

ספקטרום
הרחבות ספקטרליות
ספקטרום פליטה
מודל האטום של בוהר
ספקטרוסקופיה
לקריאה נוספת

David Salzman: Atomic physics in hot plazmans.
Griem, Hans R. (1974). Spectral Line Broadening by Plasmas. New York: Academic Press.
פרופיל לורנציאני (קו הרחבה טבעי או של הרחבת לחץ). ω0 היא התדירות המרכזית של הקו.
גיא דותן

| --- | --- |

 לידה:  4 בפברואר 1991 (בן 33) ישראל ישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.79 מטר
 מספר:  10
 קבוצות כשחקן
 2009–2010  2010–2011  2011–2012 2012–2013   2013–2014   2014–2015   2015–2016   2016–2017   2017–2019   2019–2020   2020   2020–2021  2021–2022 2022-2023 2024-2025:  הפועל ירושלים   הפועל בארי   הפועל ירושלים   מכבי הוד השרון   עירוני נהריה   עירוני קריית אתא   הפועל גלבוע גליל   מכבי קריית גת   אליצור קריית אתא   מכבי עירוני רחובות   הפועל ירושלים   הפועל חבל מודיעין  הפועל עפולה  אליצור יבנה  בני יהודה שושני ת"א
 הישגים כשחקן
 השחקן המשתפר בליגה לאומית 2013/2014  MVP של הלאומית 2014/2015 חמשיית העונה של הלאומית 2015/2016 חמישיית העשור של הלאומית של ספסל
גיא דותן (נולד ב-4 בפברואר 1991) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת בני יהודה תל אביב מליגה ב'.
ביוגרפיה

דותן נולד בירושלים וגדל בענתות. החל לשחק כדורסל כילד קטן בפסגת זאב ובהמשך עבר לשחק כדורסל במחלקת הנוער של הפועל ירושלים, שם שיחק מגיל הילדים ועד הקבוצה הבוגרת.
קריירה > בקבוצות הילדים והנוער

שותף לאורך השנים שלו במועדון בכל הקבוצות מהילדים ועד הנוער של הפועל ירושלים. בין השאר, הקבוצות ששיחק בהן זכו בגביע המדינה לילדים ובסגנות אליפות הנוער אחרי שהתמודדו שנתיים ברציפות והפסידו לקבוצת הנוער של מכבי תל אביב.
בבית הספר רנה קסין בלט בנבחרת הכדורסל אשר ניצחה שנתיים ברציפות באליפות המחוז, אולם הפסידה פעמיים בשלב חצי הגמר של אליפות ליגת העל לתיכונים.
קריירה > בקבוצות הבוגרים

בתום עונת 2009/2010 שבמהלכה עלה לראשונה לשחק בקבוצת הבוגרים של הפועל ירושלים מליגת העל בכדורסל, הושאל דותן לעונה שאחריה לקבוצת הפועל בארי מהליגה הלאומית בכדורסל. בתום העונה חזר לשחק בהפועל ירושלים.
עונת הפריצה של דותן הייתה עונת 2012/2013 בעת שעבר לשחק במכבי הוד השרון מהליגה הלאומית בכדורסל. הקבוצה, למרות הצפיות הנמוכות בתחילת העונה הגיעה עד לגמר הליגה הלאומית שם הפסידה לעירוני נס ציונה (כדורסל). דותן, תחת המאמן רועי חגאי, תפס בהדרגה במהלך העונה חלק חשוב בחמישייה של הוד השרון.
בעונת המשחקים הבאה 2013/2014, עבר ביחד עם המאמן רועי חגאי לשחק בקבוצת עירוני נהריה. בתום העונה הקבוצה זכתה באליפות הליגה הלאומית בכדורסל ועלתה לליגת העל בכדורסל. באופן אישי זכה דותן בתואר השחקן המשתפר לעונת 2013/2014 בליגה לאומית.
בעונת 2014/2015 עבר לשחק בעירוני קריית אתא ובתום העונה שבה הפסידה קבוצתו בגמר למכבי קריית גת, נבחר ל-MVP של הליגה הלאומית בכדורסל. בעונתו הבאה, עבר לשחק בהפועל גלבוע גליל ובסיום עונת 2015/2016, הקבוצה שאומנה על ידי אריאל בית הלחמי זכתה באליפות הליגה הלאומית בכדורסל ודותן נבחר בשנית לחמישיית העונה של הליגה הלאומית בכדורסל.
בעונה הבאה עבר לשחק במכבי קריית גת ששיחקה בליגת העל בכדורסל. בתום העונה חזר לשנתיים נוספות בליגה הלאומית לשחק בשורות קבוצת אליצור קריית אתא. בשנים אלו קריית אתא העפילה פעמיים לפלייאוף העליון אך נעצרה בשלב רבע הגמר. בעונת 2019/2020 הצטרף למכבי עירוני רחובות במטרה לעלותה חזרה לליגה הלאומית. לקראת סוף העונה של 2019/20 בעקבות משבר הקורונה, הופסקה הליגה הארצית כאשר מכבי רחובות ממוקמת במקום השני בטבלה. בעקבות סיום הליגה המוקדמת, דותן עבר לשחק בהפועל ירושלים עד לסוף העונה בליגת העל. לקראת עונת 2020/21 חתם בהפועל חבל מודיעין.. לקראת עונת 2021/22 חתם בקבוצת הפועל עפולה.
קריירה > בנבחרות הלאומיות

דותן היה קפטן נבחרת הקדטים באליפות אירופה בכדורסל לקדטים לשנת 2007 שנערכה בכרתים, וקפטן נבחרת הנוער באליפות אירופה בכדורסל לנוער שנת 2009, שנערכה בצרפת.
הערות שוליים

↑  חמישיית העשור בלאומית, באתר ספסל, ‏22 באפריל, 2020
↑  רועי כהן, ‏גיא דותן חתם בהפועל ירושלים עד סוף העונה, באתר ערוץ הספורט, 2 ביוני 2020
↑  ניב שמולי, חוזר ללאומית: גיא דותן חתם בהפועל חבל מודיעין, באתר סלאומית, ‏20 ביולי, 2020
קורס קדם-צבאי

קורס קדם-צבאי (בראשי תיבות: קד"ץ או קד"צ) הוא קורס שעובר מיועד לשירות ביטחון (מלש"ב) לפני גיוסו לצה"ל. הקורס מתקיים לרוב בבסיס צבאי ומונהגת בו משמעת צבאית, וחניכי הקורס נדרשים להתנהג כחיילים. לרוב, החניכים לובשים מדים אך לא ניתנות להם דרגות. לעיתים עונדים החניכים תגים מיוחדים (בכל בסיס ובכל חיל תג אחר).
חיל המודיעין עורך קורסים דומים, המכונים טר"ץ (טרום-צבאי).
על אף שחניכי הקד"ץ הם למעשה אזרחים, והקורס אינו נחשב בתקופת שירות החובה שלהם, ישנם קורסים המזכים את הבוגרים בקיצור שירות (לרוב מדובר בקורסים המכשירים למקצועות במערך הטכני).
לאחר שהחניכים מסיימים את הקורס בהצלחה, מתגייסים החניכים לצה"ל ומשרתים במקצוע שלמדו. בין הקורסים הקדם-צבאיים ניתן למנות: קורס תכנות, נהיגה, טכנאי מטוסים, פרמדיקים, ועוד. קורס קדם-צבאי מפורסם הוא הקורס המכשיר קריינים, כתבים וטכנאים לתחנת הרדיו הצבאית "גלי צה"ל".
לרוב, מדובר בקורסים בעלי ערך מוסף לשירות הצבאי, ולכן ההנחה בצה"ל היא שמשתלם למועמד לקחתם, למרות שאינם נחשבים כתקופה הנמנית לעניין שירות החובה.
דרך נוספת ללימודים קדם-צבאיים היא בבית ספר צבאי. ברחבי הארץ ישנם בתי ספר תיכוניים, אשר התלמידים בהם (או כיתות מסוימות) לומדים מקצועות צבאיים, נמצאים תחת משמעת צבאית ולרוב לובשים מדים. תלמידים אלה נקראים "שוחרים". בתי הספר הצבאיים מכשירים בעיקר למקצועות הטכניים, בחיל האוויר, התקשוב וחיל הטכנולוגיה והאחזקה. בתי ספר אלה מציעים לתלמידים אחרי סיום י"ב המשך לעתודה בכיתות י"ג וי"ד וקבלת תעודת הנדסאי. שוחרים מקבלים דרגת רב"ט עם גיוסם (לאחר הטירונות, בשיבוץ ביחידה).
הפנימיות הצבאיות לפיקוד מכשירות אף הן שוחרים בגיל התיכון לתפקידי פיקוד, בעיקר במערך השדה.
תגים של מסגרות קד"צים שונות

תג שוחרי קד"צ של חיל הים
שוחרי המכללה הטכנולוגית של חיל האוויר
שוחרי המכללה הטכנולוגית של חיל החימוש (סגורה)
תג שוחרי קד"צ של חיל הלוגיסטיקה
שוחרי הפנימייה הצבאית לפיקוד (סגורה)
ראו גם

מכינה קדם-צבאית
פנימייה צבאית לפיקוד
שנת שירות
שוחר
אנאליה פיגרה

אנאליה פיגרה (בצרפתית: Analia Pigrée; נולדה ב-31 ביולי 2001) היא שחיינית צרפתייה ילידת גיאנה הצרפתית, זוכת מדליית ארד באליפות עולם (בודפשט 2022), אלופת אירופה (רומא 2022) וסגנית אלופת אירופה בבריכת 25 מטר (קאזאן 2021) במשחה ל-50 מטר גב, וזוכת מדליית ארד באליפות אירופה בבריכת 25 מטר (קאזאן 2021) במשחה ל-100 מטר גב.
ביוגרפיה

פיגרה נולדה בקאיין שבגיאנה הצרפתית.
ביוגרפיה > 2021 > סגנית אלופת אירופה בבריכת 25 מטר

באליפות אירופה בבריכת 25 מטר שנערכה בקאזאן שברוסיה בנובמבר זכתה במדליית כסף במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.08 שניות, אחרי קירה טוסנט (25.79 שניות) ולפני מייקה דה ווארד (26.11 שניות), שתיהן מהולנד, ובמדליית ארד במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 56.40 שניות, אחרי קירה טוסנט (55.76 שניות) ומייקה דה ווארד (55.86 שניות). בנוסף, סיימה במקום 12 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.45 שניות, ובמקום 14 במשחה שליחים 4x50 מטר מעורב משולב בתוצאה של 1:41.71 דקות.
באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה באבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות בדצמבר סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר גב בשיא צרפת חדש של 25.96 שניות, ובמקום 19 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 58.63 שניות. בנוסף, סיימה במקום שישי במשחה שליחים 4x50 מטר חופשי משולב לאחר שהשתתפה בשלב המוקדמות של המשחה, במקום שביעי במשחה שליחות 4x50 מטר חופשי בתוצאה של 1:36.36 דקות, ובמקום תשיעי במשחה שליחות 4x50 מטר מעורב בתוצאה של 1:48.49 דקות.
ביוגרפיה > 2022 > מדליית ארד באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה ביוני זכתה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.40 שניות, אחרי קיילי מאס מקנדה (27.31 שניות) וקתרין ברקוף מארצות הברית (27.39 שניות). בשלב חצי הגמר של המשחה קבעה שיא צרפת חדש של 27.29 שניות. בנוסף, סיימה במקום 16 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.59 דקות.
ביוגרפיה > 2022 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה ברומא שבאיטליה באוגוסט זכתה במדליית זהב במשחה ל-50 מטר גב בשיא צרפת חדש של 27.27 שניות, לפני סילביה סקאליה מאיטליה (27.53 שניות) ומייקה דה ווארד (27.54 שניות). בנוסף, סיימה במקום עשירי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.24 דקות.
באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה במלבורן שבאוסטרליה בדצמבר סיימה במקום 11 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.26 שניות, ובמקום 24 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 58.50 שניות. בנוסף, סיימה במקום שישי במשחה שליחות 4x50 מטר מעורב בשיא צרפת חדש של 1:43.96 דקות יחד עם שרלוט בונה, מלני הניק ובריל גאסטאלדלו, לאחר שבשלב המוקדמות קבעה הרביעייה שיא צרפת חדש של 1:44.86 דקות.
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה שביפן ביולי סיימה במקום שמיני במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 28.04 שניות, ובמקום 30 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.67 דקות.
ביוגרפיה > 2023 > סגנית אלופת אירופה בבריכת 25 מטר

באליפות אירופה בבריכת 25 מטר שנערכה באוטופן שברומניה בדצמבר זכתה במדליית כסף במשחה שליחים 4x50 מטר מעורב משולב, לאחר ששחתה בשלב המוקדמות של המשחה. בנוסף, זכתה בשתי מדליות ארד: במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.28 שניות, אחרי קירה טוסנט (25.82 שניות) ולואיז הנסון משוודיה (26.23 שניות), ובמשחה שליחים 4x50 מטר חופשי משולב, לאחר ששחתה בשלב המוקדמות של המשחה.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חופשי: 24.81 שניות (2024)
100 מטר חופשי: 55.53 שניות (2023)
50 מטר גב: 27.27 שניות (2022), שיא צרפת
100 מטר גב: 59.79 שניות (2023)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חופשי: 24.08 שניות (2024)
100 מטר חופשי: 53.14 שניות (2024)
50 מטר גב: 25.96 שניות (2021), שיא צרפת
100 מטר גב: 56.40 שניות (2021)
קהילת יהודי מוהילב

קהילת יהודי מוהילב (בבלארוסית: Магiлёў; ברוסית: Могилёв; ביידיש: מאָלעוו, מאהילוב, מאגילאב, מאָהליב; לעיתים נכתבת גם בעברית מוגילב, מוגילוב, מוהילוב, מוהיליוב, מהילב) נוסדה בעיר מוהילב שבבלארוס, במאה ה-16. הקהילה התאפיינה בהיותה החשובה והגדולה ביותר במחוז שלה וכקהילה היהודית הרביעית בגודלה בבלארוס.
תולדות הקהילה > ראשית הקהילה

האזכורים הראשונים של חיים יהודיים במוהילב קיימים מהשנים 1522 ו-1536. קהילת יהודי מוהילב, מן הגדולות והחשובות באזור, נוסדה במאה ה-16 כשהתיישבו במקום משפחות של יהודים אשר היו גובי-מיסים. הראשון מביניהם שמוזכר בכתב, היה מיכאל יוזפוביץ' (נולד 1522). מיכאל יוזפוביץ' היה גובה מיסים עם חוזה של 3 שנים במוהילב על גביית מיסים של מפעל שעווה וכמה טברנות בעיר. בעקבות התיישבותם של היהודים במקום, נוסדו בתי כנסת רבים במוהילב במהלך המאה ה-17. בהיותם אחת הקבוצות הבולטות ביותר באוכלוסייה, היהודים עשו הרבה כדי לגרום למוהילב לצמוח, להשתפר ולרכוש את התהילה שלה כמרכז תעשייתי, תרבותי ומדעי, בעל חשיבות אירופאית.
תולדות הקהילה > התפתחות הקהילה

בשנת 1585, ביקשו התושבים הלא-יהודים במקום, לאסור על היהודים להתיישב בעיירה ומלך פולין (בזמן זה תחומי מוהילב היו בפולין) סטפאן באטורי נענה להם, אך הדבר לא יצא לפועל. המאבק עם הלא-יהודים נמשך במאות ה-17 וה-18. בראש השנה, שנת ת"ו (1645), תקפו המקומיים את היהודים בעידודו של ראש-העיירה, ובשנה שלאחר מכן נאסר עליהם להתגורר מחוץ לרובע היהודי בעיר.
בשנת 1654, פלש למוהילב צבא רוסי והצאר אלכסיי הראשון נענה לבקשת התושבים וציווה לגרש את היהודים ולחלק את בתיהם ורכושם בין תושבי העיירה לבין הרוסים ששהו במקום. בינתיים, התקרב הצבא הפולני לעיר, במטרה לכבוש בשנית את מוהילב והמפקד הרוסי הוציא את היהודים אל מחוץ לעיר וציווה לשחוט אותם. אלה שנשארו בעיר התנצרו אך חזרו ליהדותם בסיום המלחמה.
תולדות הקהילה > הרובע היהודי - שקולישצ'ה > המאה ה-17

תחת השלטון הפולני-ליטאי של 1655-1656, חידשה הקהילה היהודית במוהילב את פעילותה המעשית והדתית. היהודים הורשו שוב לקיים עסקים ומסחר, לפתח חינוך דתי ולבנות בתי כנסת. הרובע היהודי במוהילב, שקולישצ'ה, התפתח בתקופה זו. במקור, זה היה יישוב יהודי מחוץ לעיר מוהילב שהתקיים עוד מימי הביניים על הדנייפר ונהנה ממיקום נוח על נמל נהר. גם במאה התשע עשרה והעשרים, שקולישצ'ה נבנתה בצפיפות עם חנויות, בתי עץ קטנים עם מבנים חיצוניים וגנים זעירים. בתחילת המאה ה-20 היו כמה בתי כנסת וישיבה. במאה ה-21 נותר חלל מוזנח עם כמה בניינים רעועים אך היסטוריים. בשנת 1676, הורשו היהודים לבנות בתים ולסחור. ההגבלות על מגורי היהודים במוהילב הוסרו לגמרי בשנת 1678 ובשנת 1680 חנכו היהודים בית כנסת חדש בעיר.
תולדות הקהילה > הרובע היהודי - שקולישצ'ה > המאה ה-18

באמצע המאה ה-18 נפתחה ישיבת מוהילב, מוסד חינוך גברי דתי גבוה באזור שקולישצ'ה. בית הכנסת הקר במוהילב נבנה בערך באותה תקופה, אולי קצת לפני.
תולדות הקהילה > הרובע היהודי - שקולישצ'ה > תחילת המאה ה-19

ראש הקהילה היהודית הדתית במוהילב, אלי ג'ניליס, מציין כי בשנת 1803, נבנה בית התפילה החסידי הראשון בשקולישצ'ה שנשרף בשנת 1846. במקומו הוקם בית כנסת שפעל לאחר המהפכה של 1917. מבנים אלו שמשו לבית כנסת, מרכז יהודי, בית ספר וכו'.
תולדות הקהילה > הרובע היהודי - שקולישצ'ה > המאה ה-20

ב-26 ביולי 1941 נכבשה מוהילב על ידי כוחות גרמניה הנאצית. שטחי הרובע (רחוב גוגול, רחובות בולשאיה ומלאיה גרז'דנסקאיה ונתיבים סמוכים) הפכו לגטו. באביב 1944 הורה מפקד אזור מוהילב, האלוף גוטפריד פון ארדמנסדורף, לפנות את כולם מאזור שקולישצ'ה ולפוצץ את כל הבניינים במטרה ליצור אזור הפגזה חופשי לתותחים. בעקבות כך, הרובע היהודי נחרב ולא קיים יותר.
תולדות הקהילה > הרובע היהודי - שקולישצ'ה > הרובע היהודי שקולישצ'ה במאה ה-21

במאה ה-21, רק כמה בתים ישנים עשויים לבנים שרדו ברובע שקולישצ'ה כולל בית כנסת ברחוב.
תולדות הקהילה > חיי הקהילה היהודית מתחילת המאה ה-18 וסוף המאה ה-19

בשנת 1692 התרחשה עלילת דם במוהילב. בשנת 1736, קיבל בחיוב מלך פולין את גזירות קודמיו על היהודים והוסיף גזירות משלו. אולם בדרך כלל לא באמת יישמו את אותן הגזירות. הקהילה הוסיפה לגדול ולהתפתח. במסגרת ועד ארבע ארצות, עד 1762, הייתה קהילת יהודי מוהילב כפופה לקהילת יהודי בריסק דליטא.
מצבם של יהודי מוהילב השתפר לאחר הסיפוח של בלארוס לרוסיה. ליהודים הוענקו זכויות רבות ומוהילב הוכרה כקהילה ראשית במחוז שלה. יהודי מוהילב קיימו קשרים מסחריים עם הערים: ריגה, קלייפדה, קלינינגרד והעיר החופשית דנציג. לימים, קיימו גם קשרי מסחר עם אזורים בדרום-רוסיה.
באמצע המאה ה-19, הגיע מספר היהודים במוהילב ל-7,900 בערך. לחסידות חב"ד הייתה השפעה רבה בקהילה. בסוף המאה ה-19 פעל בקרב הנוער במוהילב פאבל אקסלרוד, בוגר התיכון המקומי ולימים מראשי המהפכנים ברוסיה.
בסוף המאה ה-19, מנתה הקהילה כ-21,539 נפשות (כמחצית מאוכלוסיית העיר), רבים מהם היו חסידים ציונים, או חברי תנועת הבונד.
תולדות הקהילה > תחילת המאה ה-20

בתקופת השלטון הסובייטי, הייתה העיר אחת ממרכזיה החשובים של בלארוס. יהודים רבים היו פקידים במוסדות ממשלתיים ופועלים בבתי חרושת. רבים אחרים הוסיפו לעסוק במלאכות למיניהן בעיקר במפעלים. בראשית המאה העשרים, הגיע השיא של החיים הדתיים והחברתיים של היהודים במוהילב. על כך מעיד המידע הרשמי משנת 1911 על אודות 38 בתי כנסת, וכמה עשרות בתי תפילה (13 מהם היו שייכים לזרמים חסידיים). הייתה גם ישיבה ו-44 חיידרים. באותה שנה, העיר הייתה מרכז גדול, שוקק חיים וסחר. היו בה 219 מפעלים יהודיים שהעסיקו 667 עובדים. 92 מתוך 93 מזקקות שהיו בעיר השתייכו ליהודים וכך גם 460 דוכנים וחנויות. יהודים היו גם מנהיגים בתחום המלאכה והשירותים, היו בין היתר 244 חייטים ו-132 עגלונים. נתונים אלו מלמדים על שיא הפריחה של יהודי העיר ברמת החיים ובתעסוקה. בשנת 1917, היו 50 בתי כנסת במוהילב. חינוך היהודים התבצע בגימנסיות מיוחדות.
תולדות הקהילה > בין מלחמות העולם

בשנת 1920 עד 1927 בבית המשפט המקומי במוהילב, הייתה מחלקה יהודית שהתנהלה בשפה היידיש, כמו כן פעלו בעיר גם כמה בתי ספר ביידיש (אשר נסגרו בשנת 1938).
להלן, טבלה של מקומות לימוד במוהילב, נכון לתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20.
| סוג המוסד | כמות | שפה |
| --- | --- | --- |
| בית יתומים | 3 | רוסית |
| גן ילדים | 8 | רוסית |
| בית ספר יסודי | 6 | רוסית |
| בית ספר ציבורי | 3 | יידיש |
פעילותם הפורה של אמנים יהודים בולטים כמו הסופר דוד פינסקי, אליעזר צבי צווייפל והשחקן אהרון מסקין מעידים על חיי התרבות היהודיים העשירים והפורים במוהילב. במיוחד לאורך כל שנות ה-30 של המאה ה-20, עברו החיים היהודיים במוהילב שינויים חברתיים-תרבותיים ותעסוקתיים משמעותיים, שאפיינו לא רק את יהודי מוהילב אלא את יהודי ברית המועצות בכלל. לאחר תחילת מלחמת העולם השנייה, (ספטמבר 1939) הגיעו למוהילב 3,570 פליטים יהודים מפולין. ערב פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות, חיו במוהילב כ-19,715 יהודים שהיו כחמישית מאוכלוסייתה של העיר.
תולדות הקהילה > גורל יהודי הקהילה בשואה > כיבוש האזור והשפעותיו על הקהילה

בימים הראשונים לאחר פלישת הגרמנים לברית-המועצות במסגרת מבצע ברברוסה, הועברה למוהילב הנהלת השלטון הסובייטי של בלארוס. ב-13 ביולי 1941 כיתר הצבא הגרמני את מוהילב. אף שהכיתור הקשה על הבריחה ממנה, הצליחו מקצת יהודי מוהילב להתפנות מזרחה לתוך ברית-המועצות. העיר מוהילב נפלה בידי הגרמנים בין ה-25-24 ביולי 1941. על-פי ההערכות, נהרגו כ-2,000 מיהודי העיר בקרבות למניעת כיבוש העיר בידי הגרמנים. לאחר כיבוש העיר, נהרגו כעוד 10,000 יהודים.
הגרמנים הקימו בעיר ועד יהודי (בדומה ליודנראט) ואחד מתפקידיו של הוועד היה ספירת האוכלוסייה היהודית. בספירת היהודים שנערכה בין ה-8 ל-28 באוגוסט 1941, נמנו בעיר 6,437 יהודים, ביניהם 2,090 ילדים מתחת לגיל 15. ניתן להניח כי מספר היהודים בפועל היה גבוה יותר וכי חלק מהיהודים נמנעו מלהתפקד בספירה. השלטון הגרמני במקום, ציווה על היהודים לענוד על בגדיהם סמל של מגן דוד על החזה ועל הגב, בדומה לטלאי הצהוב.
תולדות הקהילה > גורל יהודי הקהילה בשואה > הקמת הגטו

הגטו (גטו מוהילב) הוקם ככל הנראה כבר ב-13 באוגוסט 1941, באזור פודניקוליה (Podnikolye), סמוך לבית העלמין היהודי במקום ורוכזו בו גם יהודים מכפרים ועיירות סמוכות. על ציווי המעבר לגטו חתם ראש ממשלת בלארוס באותה תקופה.
ב-7 בספטמבר, החליטו הגרמנים להקטין את שטח הגטו. ב-25 בספטמבר 1941, על-פי צו של אוטו ברדפיש (Otto Bradfisch), מפקד איינזצקומנדו 8, הרשויות האזרחיות הבלארוסיות המקומיות הורו ליהודים לעבור לגטו חדש, מעבר לנהר דוברובנקה (Dubrovenka). האחריות לביצוע המעבר הוטלה על הוועד היהודי. הקמת הגדרות והחומות של הגטו בוצעו על ידי היהודים עצמם. היהודים הורשו להעביר את רכושם לגטו החדש. בזמן המעבר רצחו הגרמנים 113 יהודים משום שסירבו לעבור לגטו החדש. הגטו החדש הוקף גדרות תיל במהלך חודש אוקטובר 1941.
על העברת היהודים לגטו, היו עדים תושבי מוהילב. ולנטינה בלקובסקאיה, שנולדה במוהילב בשנת 1928 והתגוררה בעיר במהלך מלחמת העולם השנייה, לא הייתה יהודיה והעידה מאוחר יותר:
יום אחד, מוקדם בבוקר [עם עלות השחר] התעוררנו על ידי בכי חזק, צרחות, בכי של ילדים ונביחות כלבים. היינו רחוקים מדוברובנקה [האזור בו שכן הגטו], אך הרעשים היו כה חזקים עד שיכולנו לשמוע אותם היטב. זה היה כל כך נורא שאי אפשר לתאר את זה. נאמר שכל היהודים גורשו מבתיהם והועמסו על משאיות. נאסר עליהם לקחת את חפציהם. אלה שאינם מסוגלים ללכת נורו בבתיהם, במיטותיהם. לאחר מכן השוטרים [המקומיים] חיפשו בבתים ואספו את הסחורה הנטושה שנמכרה אז בחנויות מיוחדות. אנשים אמרו שהטבעות, העגילים ותכשיטים אחרים נלקחו על ידי גרמנים. אנחנו הילדים הלכנו למחרת לקראת ערב לראות מה נשאר שם. זה היה מחזה נורא: היו ריקים, בתים נטושים וכלבים רעבים. באחד הבתים ראינו גופת זקן במיטתו ויצאנו החוצה בקריאות אימה.
הגטו החדש הוקף גדר ונאסר על תושביו לצאת מתחומו, אלא אם כן נשלחו לעבודות כפייה או קיבלו רישיון משלטונות העיר. הוועד היהודי ארגן שירות סדר יהודי, ואנשיו צוידו באלות והופקדו על שמירת הסדר בגטו. היהודים הואשמו באופן שגרתי בהפצת שמועות, באי ציות לפקודות הגרמנים, בכך שהם לא עונדים את הטלאי הצהוב ובסירוב לעבור לגטו. ההשלכות היו קשות. 632 יהודים נרצחו בגלל אשמות אלה. בגטו שררה צפיפות רבה ותושביו לא קיבלו אספקת מזון סדירה.
תולדות הקהילה > גורל יהודי הקהילה בשואה > פרטיזנים

במקום פעלו פרטיזנים שלחמו בכוחות הגרמנים אשר ניצבו במקום. כ-1,500 פרטיזנים יהודים היו פעילים ביערות מוהילב ומאות יהודים באזור מוהילב הצליחו לשרוד ביערות.
תולדות הקהילה > גורל יהודי הקהילה בשואה > סיום המלחמה

ב-28 ביוני, כבשו כוחות הצבא הסובייטי את מוהילב מידי הגרמנים וכתוצאה מכך, מוהילב חזרה לידי ברית המועצות.
תולדות הקהילה > לאחר השואה

ביום השחרור היו במוהילב פחות מ-10,000 תושבים שאינם יהודים. אחרי המלחמה שבו יהודים לחיות בעיר ולקחו חלק גדול ופעיל בשיקומה. כשגייסו כוח אדם לתפקידי ניהול בעיר, מוצאו היהודי של המועמד לא היה מכשול ניכר. יהודים היו פקידים, מנהלי בנקים, מנהלי מוסדות חינוך, ראשי מחלקות חינוך ובריאות ציבורית ומנהלי ארגונים ומוסדות למיניהם.
להלן טבלה שמציגה את מס' העובדים במקצוע מסוים ואת מס' היהודים העובדים במקצוע, נתונים ממחוז מוהילב, 1944.
| מקצוע | סך הכל בתפקיד | מתוכם יהודים |
| --- | --- | --- |
| יושבי ראש | 17 | 1 |
| ראשי מחלקות סחר | 912 | 3 |
| ראשי מחלקות פיננסיות | 1,617 | 1 |
| עורכי עיתונים | 1,014 | 4 |
| תובעים מחוזיים | 16,114 | 6,814 |
בשנת 1945, היו 13 יהודים בקרב מנהיגי מחוז מוהילב מתוך 777 אנשים.
בית הכנסת האחרון בעיר נסגר בפקודת השלטונות בשנת 1959 והמבנה נעשה למועדון ספורט. בשנת 1976 התגוררו במוהילב לפי האומדן כ־10,000 יהודים. בשנת 1989, הוקמה הקהילה מחדש על ידי מיכאל שולמן. כיום מתגוררים בעיר מוהילב כ-3,000 יהודים. מאז אוקטובר 2005, פתחו מאפיות כשרות במוהילב.
תולדות הקהילה > לאחר השואה > יהודי מוהילב היום

נכון לשנת 2021, מתגורר בית השליח מטעם חב"ד, מנחם מנדל אלפרוביץ' הפועל מטעם "איגוד הקהילות היהודיות בחבר העמים". הוא פועל לקירוב יהודים ליהדות, מפעיל בית ספר יהודי, בית כנסת, בית תמחוי ומחייה מחדש את החיים היהודיים בעיר.
תולדות הקהילה > רבני העיר

הרב יהודה לייב דבוטן-בוטינסקי היה רבה של מוהילב. תחילת דרכו ברבנות הייתה בשנת תקפ"ט.
שמריהו בן אהרון לוריא (1865-1803), חתנו של הרב הלל בן בנימין ריבלין, היה רב במוהילב.
בשנת 1870, הוזמן המלבי"ם לכהן ברבנות העיר, אך נאלץ לעזוב בגלל התנגדות המשכילים, שלפי המסופר, מסרו לשלטונות שאינו נאמן לרוסיה. מסופר על הרב יעקב מזא"ה, יליד העיר, שהיה מושפע מהמלב"ים. בספר הזכרונות שלו, בכרך שלישי, ישנו סיפור על המלבי"ם, שמו הוא: הלביבות של הרב.
משנת 1911 (ה'תרע"א) ועד לשנת 1924 (ה'תרפ''ד), רבי שמחה הלוי סולובייצ'יק שימש כרבה של העיר.
משנת 2004 מנחם מנדל אלפרוביץ' מכהן כרב הראשי במוהילב.
דמוגרפיה > מחוז מוהילב

בטבלה שלהלן מוצגת דמוגרפיה של מחוז מוהילב, המכיל עשרות עיירות וכפרים קטנים.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| שנה | אוכלוסיית היהודים | אחוז לכלל האוכלוסייה במחוז | אחוז לכלל יהודי בלארוס |
| 1897 | 203,300 | 12.1% | 22.3% |
| 1909 | 254,000 | 11.9% | 25.8% |
בשנת 1922, הוקמה ברית המועצות ובלארוס נכללה בתוכה.
| שנה | אוכלוסיית היהודים | אחוז לכלל האוכלוסייה במחוז | אחוז לכלל יהודי ברית המועצות |
| 1926 | 34,600 | 6.5% | 8.7% |
| 1939 | 79,700 | 5.6% | 21.8% |
| 1959 | 28,400 | 2.4% | 18.9% |
| 1970 | 25,800 | 2.1% | 17.4% |
דמוגרפיה > העיר מוהילב

בטבלה שלהלן מוצגת הדמוגרפיה של העיר מוהילב.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שנה | אוכלוסיית היהודים | אחוז לכלל האוכלוסייה בעיר |
| 1588 | 70 | לא ידוע |
| 1777 | 1,500 | לא ידוע |
| 1847 | 7,897 | לא ידוע |
| 1865 | 22,345 | לא ידוע |
| 1897 | 21,539 | 50% |
| 1903 | 25,837 | לא ידוע |
| 1909 | 27,176 | לא ידוע |
| 1911 | 32,634 | 46.8% |
| 1923 | 16,748 | לא ידוע |
| 1926 | 17,105 | 34.1% |
| 1939 | 19,715 | 19.83% |
| 1941 | 6,437 | 3.9% |
| 1946 | 12,000 | 5% |
| 1959 | 7,700 | לא ידוע |
| 1970 | 8,046 | לא ידוע |
| 1979 | 7,800 | 2.1% |
| 1989 | 6,700 | 1.9% |
| 1999 | 1,698 | 0.3% |
בטבלה זו ניתן לראות כי קיימת ירידה משמעותית בכמות היהודים בעיר בין השנים 1979-1989 זה נובע מאסון צ'רנוביל שהתרחש בשנת 1986. אך אסון צ'רנוביל הוא לא הגורם היחיד להפחתה המשמעותית בכמות היהודים. מחקר משנת 1999 מראה את טווח השנים בהם יהודי בלארוס עלו לארץ ישראל וזה הגורם השני לירידת האוכלוסייה לא רק במוהילב, אלא בכל רחבי ערי בלארוס.
להלן מספר היהודים שעלו לארץ מבלארוס:
| --- | --- |
שנה: מס' העולים
1989: 14,158
1990: 33,085
1991: 15,146
1992: 3,157
1993: 2,431
1994: 2,952
1995: 3,705
1996: 3,324
סך הכל עולים לארץ: 77,958
דמוגרפיה > פלך מוהילב

פלך מוהילב היה חלוקה מנהלית של האימפריה הרוסית, שמרכזה ובירתה הייתה העיר מוהילב. בטבלה מוצגות העיירות שהיו חלק מפלך מוהילב. חשוב לציין שכיום העיירות שמוזכרות הן עיירות בפני עצמן. הן היו חלק מהפלך של מוהילב שהתפרק בשנת 1919 ולאחר מכן הפכו לערים או עיירות. חשוב לציין גם שהעיירות שמוזכרות בטבלה, חלקן שייכות לרוסיה וחלקן שייכות לבלארוס כיום. הריבועים הריקים משמעם שלא ידועים הנתונים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | סך היהודים בפלך | מוהילב | ביאליניצ'י | בויניצ'י | קניאז'יצ'י (אנ') | דרוצק | הולובצ'ין (אנ') | קרושה (אנ') | טטרינו (אנ') | קרוהלה | שקלוב | שפלביצ'י |
| 1777 | לא ידוע | 1,500 |  |  |  |  |  |  |  | 70 |  |  |
| 1847 | 20,833 | 7,897 | 1,087 | 417 | 473 | 400 | 600 |  |  |  | 8,600 |  |
| 1865 | 36,502 | 22,345 |  |  |  |  |  | 220 | 69 | 173 |  | 49 |
| 1897 | 34,255 | 21,539 | 1,063 | 100 | 668 | 50 |  | 713 | 500 | לא ידוע | 6,700 | 150 |
| 1903 | 39,636 | 25,837 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6,700 |  |
| 1909 | 36,936 | 27,176 |  |  |  |  |  | 805 | 339 | 600 |  |  |
אנשים מפורסמים בני הקהילה

מרדכי בן הלל הכהן.
יעקב מזא"ה.
נחמן סירקין.
אליעזר צבי צווייפל.
דוד פינסקי.
אברהם יהושע אלינסון.
אירווינג ברלין.
לב פולוגייבסקי.
ישי שור.
יוסף ויתקין.
חיה ציפה פינס.
גרא גינזבורג.
שמעון ישראל שיין.
אליהו ברלין.
מאיר פינס.
משולם ליבונטין.
אדוארד קולמנובסקי.
שלמה לוריא.
סיפורים של ניצולי שואה ממוהילב > קטע מתוך סיפור חייה של רחל איזראילסקאיה כפי שסיפרה

אני, איזראילסקאיה רחל סולומונובנה [בת שלמה], נולדתי בשנת 1915 בעיר מוהילב. אבי היה מורה ונפטר בשנת 1929. אמי היא עקרת בית שתלויה בי בפרנסתה. סיימתי בית ספר בגיל 15 שנים בשנת 1930 ועבדתי במפעל תפירה עד שנת 1933. במקביל למדתי ב"סגל העובדים". בשנת 1934 התקבלתי למכון הטכני הממלכתי במינסק ממנו סיימתי תואר מהנדסת בניין באפריל 1940. במהלך המלחמה בין 1942 לספטמבר 1944, עבדתי בתעשיית המתכות הכבדות הצבאיות באלמטי.