stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פארק אריאל שרון
נחלים בפארק > נחל איילון

נחל איילון הוא הגדול מבין יובלי הירקון ואחד הגדולים שבנחלי ישראל. נחל איילון מתחיל את זרימתו ליד רמאללה וזורם לאורך 50 קילומטר עד שהוא פוגש בנחל הירקון ליד פארק הירקון (בין מחלף ההלכה למחלף רוקח בנתיבי איילון). לנחל אגן ניקוז של 815 קילומטרים רבועים. אל הנחל מתנקזים נחלים גדולים אחרים כמו נחל גזר, בית עריף, נחל נטוף ונחל שפירים (שמתמזג לתוך נחל איילון בשטח הפארק, אחרי הר הזבל). הנחל הוא בעיקרו נחל אכזב ורוב הזרימה בו היא ניקוז של מי שיטפונות. בשל שטח הניקוז העצום שלו הוא זורם בעוצמה רבה בעת אירועי גשם חזקים בחודשי החורף.
לאורך עשרות שנים מאז ימי קום המדינה סבל הנחל מזיהומים מתמשכים והסדרות ניקוז, אשר פגעו קשות במערכת האקולוגית ובבתי הגידול הטבעיים.
בשנים האחרונות מקודם תהליך שיקום ופיתוח נופי אקולוגי של הנחל, מבוצעות פעולות רבות לעצירת הזיהומי כתוצאה ממים מזוהמים שזרמו מהר הזבל וכן מהתמוטטות של חלק מההר לתוך הנחל, דבר שגרם להטיית ערוץ הנחל. במקביל, כבר כעת מהווה הנחל בית גידול לעשרות מיני בע"ח בראשם בעלי הכנף. הנחל ושטחי הפארק הסובבים אותו, הנמצאים על ציר נדידת הציפורים הבינלאומי, מהווים עבור הציפורים הנודדות אי ירוק בלב המטרופולין העירוני הצפוף המשמש למנוחה, שיחור מזון ולחלקם אף לקינון.
נחלים בפארק > נחל איילון > אגם ההצפה של נחל איילון

מכיוון שנחל איילון מנקז מי שיטפונות הוא מתמודד עם אירועים שבהם זורמת כמות מאוד גדולה של מים במורד הנחל. כאשר הנחל לא מצליח לנקז את כל המים, עקב עבודות פיתוח או בגלל שיטפון גדול במיוחד, מתרחשות הצפות ששוטפות את נתיבי איילון ומסכנות אף את נמל התעופה בן-גוריון.
כדי לפתור בעיה זו מוצע להקים בקצה המערבי של הפארק אזור הצפה שיקלוט את מי השיטפונות העודפים באירוע חריג. משרדי הממשלה מנסים להיערך לאירוע הצפה חמור שאמור לקרות כל 50 עד 100 שנה ואמור להזרים 550 קוב לשנייה. לשם השוואה, באירועים חריגים הקורים בממוצע אחת ל-10 שנים זורמים בנחל כ-250 קוב לשנייה. אירועים כאלו התרחשו בחורף 1991/1992, 2000/2001 ובחורף 2012/2013 וגרמו להצפת נתיבי איילון ולשיבושים בתנועות המכוניות והרכבות, ולהצפת השכונות הדרומיות של תל אביב.
הקמת אגם הניקוז תאפשר אף להקטין את תעלת האיילון ולאפשר הוספת מסילת רכבת רביעית בנתיבי איילון. הקמת מסילת הרכבת הרביעית תעבור בפארק, במקביל לכביש מס 1, תוך הסטתו צפונה לתחום הפארק והקמת תחנת רכבת בין אזור למקווה ישראל.
בשטחו של הפארק מתנקזים אל נחל איילון כמה נחלים ביניהם: נחל אזור, נחל כופר, ונחל שפירים העובר מצידו השני של ההר.
פרויקט פשט ההצפה מתוכנן ליצירת אזור אגירת שיטפונות, בגודל של כ-1,500 דונם, עם יכולת אגירה של כשישה מיליון קוב מי שיטפונות, תוך הקמת סכר דינאמי באורך של כ-100 מטרים ובגובה של כעשרה מטרים.
בהתאם לתוכנית האב של הפארק, סביב אגן פשט ההצפה (על גבי עודפי העפר), יוקם פארק בשטח של כ-4,000 דונם. הפארק יהווה פנינה ירוקה ואקולוגית ויכלול איים מלאכותיים, שבילי אופניים, שביל להולכי רגל ועוד.
נחלים בפארק > נחל שפירים

נחל שפירים הוא נחל אכזב שמקורו באזור צריפין. הנחל חוצה את כביש 4 ונכנס לתחום פארק אריאל שרון. אפיק הנחל עוקף את הר הפסולת המשוקם חירייה מצד דרום וזורם לאורך קטע של כ-2 ק"מ עד להתחברותו לנחל איילון (השפירים הוא אחד מיובליו הגדולים של נחל איילון). מפגש הנחלים איילון-שפירים נמצא למרגלות מרפסת התצפית המטרופוליטנית שעל ההר המשוקם. לאורך עשרות שנים סבל נחל שפירים מאירועים חוזרים ונשנים של זיהום, הזרמות שפכים וכן זליגות של מי תשטיפים מזוהמים מהר הפסולת. בשנת 2012 הוסט נחל שפירים מההר למרחק של כ־100 מטר על מנת לנטרל את השפעות התשטיפים שזלגו ממנו, מה שאפשר בניית טרסה לתמיכה במדרונות ההר ומערכת היקפית תת-קרקעית לקליטת התשטיפים.
כיום בחלקים העליונים של אפיק הנחל נחפרו בריכות חורף המתמלאות באירועי ההצפה של הנחל ונשארות מלאות במים עד לחודשי האביב. בבריכות אלו מתקיימת מערכת אקולוגית עשירה של חסרי חוליות, דו-חיים וציפורים.
נחלים בפארק > נחל כופר

הנחל בשטחי פארק אריאל שרון מהווה פינת חמד של טבע, במרכז הארץ. סביב הנחל צמחייה מגוונת המאפיינת אזורי גדות נחל, פרחי בר ועצי אקליפטוס וותיקים ששומרו.
נחל כופר הוא נחל אכזב המהווה את אחד היובלים הצפוניים של האיילון. ראשיתו של הנחל באזור תל השומר והמועצה האזורית אפעל, שם הוא עבר לאורך מספר ק"מ עד לשפך החיבור לנחל איילון. בחלקו העליון עובר הנחל באזורים עירוניים בנויים של רמת גן, גבעתיים וגבעת שמואל ומנקז את מי הגשמים שלה שלהם. הנחל נשפך ממערכת הניקוז לתוך האגם שבפארק הלאומי ברמת גן וממנו זורמים המים דרך אזור הספארי לתוך שטחי בפארק אריאל שרון, שם חוזר הנחל לזרום בערוץ טבעי.
לאורך השנים סבל הנחל מפגיעה קשה באקולוגיה שהתקיימה בו ובסביבתו, מזיהומים מזדמנים מכוון הספארי ברמת גן וזרמי שפכים משכונת ידידיה שבתחום ת"א.
במסגרת העבודות לשיקום הנחל בתחום פארק אריאל שרון, הוסט הנחל מתוך תחום שכונת ידידיה בת"א ובכך פחת משמעותית סיכוי להצפות השכונה בעתיד באזור זה.
מעל נחל כופר הוקם גשר למעבר הולכי רגל ורוכבי אופניים (אחד מתוך חמישה גשרים מתוכננים). הגשר מחבר את באי הפארק מכוון ת"א למערכת השבילים של הפארק.
בעלי החיים בפארק

מלבד ההיבט המקצועי, פארק אריאל שרון מהווה הזדמנות לצפרים חובבים ולכלל הציבור הרחב ליהנות מטבע קרוב לבית. הפארק משמש כמרכז אקולוגיה וצפרות בו מתקיימים לאורך כל השנה מגוון פעילויות לקהל הרחב ולקבוצות הכוללות סיורי טיבוע ציפורים, סיורי טבע ונחלים, הדרכות מקצועיות לצפר החובב ועוד.
בעלי החיים בפארק > העופות בפארק

החשיבות של שטחי פארק אריאל שרון מבחינה אקולוגית היא היותו בית גידול עשיר ומגוון לציפורים, שחלקן אף נמצאות בסכנת הכחדה. שטחי פארק אריאל שרון משמשים עבור הציפורים הנודדות "תחנת תדלוק" למזון ומנוחה במסען הארוך, רגע לפני חציית המדבר הגדול מישראל לכוון אפריקה. בסקרי צפרות המתקיימים בשטחי פארק אריאל שרון מדי שנה מאז שנת 2009, על-ידי צפרי החברה להגנת הטבע תועדו עד כה כ־200 מינים.
כמות הציפורים הגדולה ביותר עוברת בשטחי הפארק בחודשי הסתיו. בתקופה זו העופות הנודדים המגיעים מכיוון אירופה עוברים מעל מישור החוף, ובכללו שטחי הפארק, מונים עד עשרות אלפי ציפורים מדי יום. הרכב המינים הדומיננטיים בפארק בתקופה זו כולל בעיקר את העלווית האפורה, הקנית הקטנה, חרגולן זמירי, פפיוני עצים ואדומי-גרון, נחליאלי לבן ונחליאלי צהוב וזרעיות השדה.
העופות הדורסים מוגדרים מבחינה אקולוגית כמיני מטרייה. מינים אלו בעלי נוכחות מרשימה, עומדים בראש שרשרת המזון ועצם נוכחותם משקף תמונת מצב אקולוגית למתרחש בפארק. הדורס הנפוץ ביותר בפארק הוא הבז המצוי שאף מקנן בו דרך קבע. אליו מצטרפים מדי חורף, לחיפוש אחר מזון, הדורסים הגדולים, בהם עקבי חורף, עיט שמש, עיט ניצי ועיט צפרדעים, מין נמצא בסכנת הכחדה עולמית.
רשימת הדורסים שנצפית מדי שנה בפארק ומוצאת בו את מזונה ארוכה, וכוללת מינים שונים של זרון (זרון סוף, זרון תכול, זרון שדות, זרון פס) בזים נודדים, דיות שחורות, ניצים קצרי-אצבעות, איות צרעים, עקבים מזרחיים, עיטים גמדיים, עיטי חורש ועוד. בחודשי הקיץ מצטרפים גם בזי הערב הנדירים ובזי עצים ותנשמות שאף מקננים בשטח הפארק.
בעלי החיים בפארק > חיות בר

בנוסף, נצפו לאורך השנים משפחות של תנים ושועלים שעוברות וחוזרות בין ההר והסוללות ובין האזורים הפתוחים ולאורך הנחלים. להקות של חוגלות, והרבה נברנים, לטאות ונחשים, פרפרים, דבורים ומיני חרקים רבים אחרים, שמוצאים מסתור באזורים שונים בהר ובשוליו, וכן בשטחי הבור סביב. בתקופת הקיץ הפארק מציע סיורי לילה עם עששיות כדי לחוות את השקיעות ואת חיי הלילה של החי בפארק.
צמחייה בפארק

[דרוש מקור: לכל הפרק]
אופי הצמחייה בפארק משתנה ממתחם למתחם, ומאפשר חוויה שונה למבקר.
צמחייה בפארק > מתחם אואזיס

נמצא בלב ההר, במתחם מורכב מאגם מלאכותי המשלב שבילי הליכה, ונקודות תצפית.
השקיה: האגם תוכנן בנקודה יחסית נמוכה ביחס להר, וזאת כדי לאפשר למי ההשקיה והגשמים להתנקז לאזור האגם ובכך גם לתרום למילוי האגם.
אופי הצמחייה: טרופי, צבעי פריחה ססגוניים, צמחי תרבות רב שנתיים.
בין הצמחים המובילים במתחם:
אלמוגן רחב עלים
אנטרולוביום עגול פרי
בוהיניה לבידה
בולוסנתוס נאה
בומבק צייבה
ברכיכיטון הסלעים
ברסאיה (שפלרה) מקרינה
דקל ביסמרקיה אצילה
דקל הוויאה פורסטריאנה - קנטיה
דקל וודיטיה ביפורקטה - זנב השועל
דקל וודיאטיה דו-קרנית
דקל וושינגטוניה חוטית
דקל כמרופס נמוך
דקל סבל פלמטו
דקל קריוטה מיטיס - דקל זנב הדג - קריוטה נאה
לגרסטרמיה דינמיט
יצהרון
אגפנטוס אפריקני כחול
חבלבל השיח
סביון מלבין
צמחייה בפארק > מתחם ההר העליון

אופי הצמחייה: ארץ ישראלי מדברי.
את הדרך לנקודת התצפית שמקיפה על כל גוש דן מלווה שדרה של צמחי תבלין וריח, כגון: רוזמרין בלו לגון, הדס קטן עלים, גפן איזבלה, אזוביון כנרי, אזוב מצוי ועצי ארץ ישראל כגון: אלון התבור ואלון השהם.
צמחייה בפארק > מתחם החווה

מתחם החווה מחולק לתתי מתחמים
גבעות קנופי
בתים לשימור
בריכת חורף
מגוון ביולוגי
שדרת אלונים
לכל מתחם אופי משלו. לדוגמה בתת-מתחם בתים לשימור שוחזרו ונשמרו מיני צמחים שהיו קיימים בשטח כגון עצי הדר מסוג אשכולית, לימון וזית. עצי מכנף נאה הענקיים נשמרו והשתלבו בתכנון הגן. עצי הקלסטימון נשמרו בלב הגן.
בתת-מתחם מגון הביולוגי נשתלו על גבעות השטח עצי פרי מסוגים שונים: תות, תאנה, זית, שקד ועוד.
בלב הגן עומד אגם מלאכותי מחרסית מהודקת, שבו נשתלו כ-28,000 פלגים של צמחי בר. בהם:
ליפיה זוחלת
ארכובית צמירה
נרקיס מצוי
תלתן הביצות
שנית מתפתלת
נענע משובלת
כריך מחולק
מליסה רפואית
גומא שופע
גומא צפוף
הצמחייה שנבחרה ברובה מושכת פרפרים. ההחלטה על אופי הצמחייה נעשתה בשיתוף של צוות הפארק, אדריכלי נוף וצפרים במטרה לאפשר לשלב בין העולמות.
סוגיות משפטיות > סירוב חברת "הזרע" לפנות את חוות שלם

במשך עשרות שנים חכרה חברת "הזרע" ממינהל מקרקעי ישראל שטח של כ-1,000 דונם לצרכים חקלאיים. בשטח פעלה בעבר חווה חקלאית, היא חוות שלם. חברת "הזרע" ביקשה לקדם תוכניות נדל"ן שונות להקמת שכונת מגורים בשטח החקלאי שהוחכר לה. תקופת החכירה הסתיימה בשנות ה-80, אולם המינהל לא פעל לסילוק החברה מהשטח, ובמקום זאת האריך רטרואקטיבית את חוזי החכירה של חברת הזרע, חתם עמה על הסכם הרשאה לתכנון וקידם שינוי ייעוד של הקרקע מקרקע חקלאית לקרקע לבנייה.
עם התקדמות התוכניות להקמת פארק איילון, טענה חברת הזרע כי הדרך היחידה לממן את הקמת הפארק היא באמצעות נדל"ן – הקמת שכונה של 10,000 דירות בשטח החווה. תוכניותיה קודמו על ידי שר התמ"ת אהוד אולמרט, אך נתקלו בהתנגדות חריפה של הארגונים הירוקים ושל חבר-הכנסת עמרי שרון. בנובמבר 2004, לאחר התערבות ראש הממשלה דאז אריאל שרון, אושרה תוכנית להקמת פארק איילון ללא שטחי נדל"ן. תוכנית זאת אושרה בממשלה באפריל 2005, והמינהל הבטיח להפוך את מדיניותו הקודמת. לכן בשנת 2006 דרש כבר מחברת הזרע לפנות את השטח, אך זאת סירבה לכך. תחת זאת, פנתה לבית המשפט בדרישה למנוע את פינויה מהשטח, והמינהל הגיש כנגדה תביעה לסילוק יד.
סוגיות משפטיות > סירוב חברת "הזרע" לפנות את חוות שלם > חשדות לפלילים

בעקבות פרשת הולילנד, עלו חשדות כי בכירים בחברת הנדל"ן פולאר השקעות, בעלת השליטה בחברת הזרע, קידמו את ענייניה באמצעות מתן שוחד כדי לקדם את יוזמתם להקמת שכונה בשטח החקלאי. חשדות אלו הבשילו להכנת כתב אישום כנגד המעורבים בפרשה.
בהתאם לחשדות, נתנו אביגדור קלנר, יו"ר פולאר השקעות דאז, ארנון ברודנר, מנכ"ל פולאר נדל"ן דאז, ואמנון ספרן, הממונה על אגף התקציבים באוצר לשעבר ומנכ"ל חברות הנדל"ן מקבוצת פולאר, שוחד ליעקב אפרתי, מנהל מינהל מקרקעי ישראל דאז, ולאהוד אולמרט, שר התמ"ת דאז. על פי החשד, ניתן שוחד בהיקף של כ-1.5 מיליון ש"ח, ובתמורה חודשו חוזי חכירה רטרואקטיבית, שונה ייעוד הקרקעות, ובצועו פעולות החזרה ומכירה של הקרקעות. כמו כן, נחשד כי אולמרט ניסה לסייע לקלנר להפשיר את הקרקעות החקלאיות לבנייה.
בסופו של דבר, חתמה המדינה בשנת 2012 על הסכם עם חברת "הזרע", לפיו המתחם יפונה תמורת 19.8 מיליון ש"ח. שטח החווה עתיד להיות חלק מפארק אריאל שרון. בתי המגורים ישופצו, ויהיו חלק ממרכז המבקרים של הפארק.
במרץ 2014 הרשיע בית המשפט המחוזי את אולמרט בפרשה זו (ובפרשת הולילנד) בקבלת שוחד, ובגין שתי הפרשות נגזרו עליו 6 שנות מאסר בפועל, שנתיים מאסר על תנאי וקנס בסך מיליון ש"ח. ב-29 בדצמבר 2015 אישר בית המשפט העליון את הרשעתו בקבלת שוחד ב"פרשת הזרע" (וזיכה אותו מפרשת הולילנד), וגזר עליו עונש מאסר בפועל של שנה וחצי, שאותו החל לרצות ב-15 בפברואר 2016.
סוגיות משפטיות > חקירת שחיתות בפארק שרון

בפברואר 2018 הודיעה המשטרה על קיום תשתית ראייתית ובפברואר 2020 נמסרו מטעם פרקליטות מחוז תל אביב כתבי החשדות כנגד מנכ"לית הפארק, מנהלת השיווק ושני ספקים.[דרושה הבהרה]
לקריאה נוספת

מרטין וייל, חירייה: על צחנה ויופי, יומן אישי, הוצאת עם עובד, 2010
ירון בלסלב, עיר עברית עם אשפה עברית: הטיפול בפסולת של תל אביב בתקופת המנדט, באתר אוניברסיטת תל אביב, 2016
גליה לימור-שגיב, קריסתו של נוף: חירייה בעשור הראשון למדינה, קתדרה, גיליון 182, תשרי תשפ"ג
תמר אלאור, 'מתחת לפני השטח, המזבלה של תל אביב המנדטורית במקווה ישראל, רסלינג, 2024
הערות שוליים

↑  (החלטה מס. 3562 של הממשלה מיום 20.04.2005, באתר ממשלת ישראל
↑  החלטה מס. 4466 של הממשלה מיום 01.02.2009, באתר ממשלת ישראל
↑  השופט ברנזון נפגש לשיחה עם א. שכטר על מזבלת חיריה, דבר, 30 בספטמבר 1964
↑  הדרך להשגת רשיון בניה אינה כה ארוכה, מעריב, 9 באוקטובר 1978
1 2  בראשית הייתה מזבלה
↑  חזון האמנים - תערוכת חירייה במוזיאון #1, באתר חיריה
↑  חזון אדריכלי הנוף - תערוכת חירייה במוזיאון 2#, באתר חיריה
1 2  בג"ץ 3017/05 חברת הזרע (1939) בע"מ נ' המועצה הארצית לתכנון ובניה, משרד הפנים ואחרים, ניתן ב־23 במרץ 2011
↑  אתר חירייה - איגוד ערים דן לתברואה
↑  חייבים לראות את זה: הספוט הכי יפה בעיר להופעות חוזר, באתר "Time Out ישראל", 3 באפריל 2023
↑  פז אבוחצירה, עץ אלון נשתל במקום בו פגעה רקטה בפארק אריאל שרון: "מסמל צמיחה, המשכיות ותיקון", באתר חדשות 0404, ‏29 בינואר 2024
↑  גיל משעלי, ‏תחרות לפארק הירקון? בפארק אריאל שרון החלו בעבודות להקמת מתחם הופעות, באתר ‏מאקו‏, 11 באפריל 2024
↑  כניסה צפונית, באתר פארק אריאל שרון
↑  המקומון רמת גן-גבעתיים, גיליון 1488, 21.03.2024
↑  סוניה גורודיסקי, ‏אחרי שנים של סחבת: מכרז ראשון לקראת מסילת הרכבת הרביעית באיילון, באתר גלובס, 19 בנובמבר 2018
↑  צפריר רינת, הקמת מאגר הניקוז לפתרון ההצפות בת"א - רק בעוד כמה שנים, באתר הארץ, 9 בינואר 2013
↑  כדי למנוע הצפון: נחל איילון יוסט, באתר ‏מאקו‏, 30 בינואר 2013
↑   אלי אלון, מה פשר ערימות החול הלבנות לאורך גדת נחל שפירים?, באתר TheMarker‏, 7 במאי 2013
↑  צפריר רינת, על התוכנית להקמת פארק איילון, באתר הארץ, 25 בנובמבר 2004
↑  חברת הזרע מסרבת לפנות אדמות המיועדות לפארק על שם אריאל שרון, באתר הארץ, 19 באפריל 2010
↑  המינהל יגיש תביעה לסילוק יד נגד חברת הזרע המחזיקה שטח בפארק חירייה, באתר כלכליסט, 31 באוגוסט 2010
↑  הפרקליטות: אולמרט וזקן קיבלו שוחד במטרה לקדם את ענייני חברת הזרע, באתר TheMarker‏, 15 במרץ 2011
↑  שי פאוזנר, המדינה תשלם כ-20 מיליון שקל עבור שטחה של הזרע בפארק אריאל שרון, באתר כלכליסט, 1 באפריל 2012
↑  הכרעת הדין המלאה; נעמה כהן פרידמן, אהוד אולמרט נידון ל-6 שנות מאסר, באתר ynet, 13 במאי 2014
↑  תלם יהב ויעל פרידסון, ערעור אולמרט התקבל חלקית, ירצה שנת מאסר וחצי, באתר ynet, 29 בדצמבר 2015
↑  אלי סניור, המשטרה: תשתית ראייתית להעמדת מנכ"לית פארק אריאל שרון לדין, באתר ynet, 7 בפברואר 2018
↑  צח שפיצן, טוויטר, 8 בפברואר 2020
↑   חגי עמית, הר של שערוריות: מה קורה בפארק אריאל שרון, באתר TheMarker‏, 12 בנובמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007484751905171  VIAF: 310743716   WorldCat (עם VIAF): 310743716 
האגם האקולוגי במתחם הפארק
מרפסת התצפית על הר הפסולת בפארק אריאל שרון
פחי מיחזור במתחם לב ההר
הפרגולה
נוף ממתחם ההר לכיוון גוש דן
פסל סביבתי העשוי משאריות אשפה בחוות שלם
דרום-מערב פארק איילון ונחל איילון
תצפית ממתחם ההר: נחל שפירים משמאל, מתחבר עם נחל איילון מימין
דק אואזיס במתחם ההר
אגם המגוון הביולוגי
מפת הפארק
אמה הייז

אמה הייז (באנגלית: Emma Hayes; נולדה ב-18 באוקטובר 1976) היא מאמנת כדורגל אנגליה המאמנת את קבוצת הכדורגל צ'לסי מהסופר ליג האנגלית לנשים. נחשבת לאחת המאמנות הטובות בעולם שהובילה את צ'לסי לתארים רבים ונבחרה על ידי פיפ"א למאמנת הנשים הטובה בעולם לשנת 2021. בין היתר, זכתה עם צ'לסי ב-6 אליפויות ו-5 גביעים באנגליה.
קריירה

הייז החלה בקריירת האימון שלה בארצות הברית בשנת 2001 כשאימנה את לונג איילנד ליידי ריידרס במסגרת ליגת כדורגל נשים חובבנית אזורית. לאחר שנתיים עברה לאמן את קבוצת איונה קולג' במסגרת ליגת המכללות ואימנה בה 3 עונות.
בין השנים 2006–2008 חזרה לאנגליה לתפקיד עוזרת המאמן ומנהלת האקדמיה בקבוצת ארסנל.
בשנת 2008 הצטרפה כמאמנת לקבוצת שיקגו רד סטארס שהייתה בתהליך הקמה והצטרפות לליגת כדורגל נשים מקצוענית בארצות הברית. פוטרה בשנת 2010 וחזרה לאנגליה.
בשנת 2012 מונתה למאמנת צ'לסי והייתה חלק ממהפך שעברה הקבוצה בבנייה מחדש וגיוס שחקניות חזקות כדי להציב את הקבוצה בפיסגת הסופר ליג האנגלית לנשים. כבר בעונתה הראשונה כמאמנת הגיעה עם הקבוצה לגמר הגביע אך הפסידה בפנדלים. בעונת 2013/2014 סיימה הקבוצה במקום השני בליגה, בגלל הפרש שערים, אחרי ליברפול. המקום השני הבטיח לקבוצה את המקום בליגת האלופות לראשונה בתולדותיה.
בעונת 2014/2015 הובילה את הקבוצה לראשונה בתולדותיה לאליפות ואף השלימה דאבל כשזכתה בגביע. הקבוצה חזרה על הישג זה גם בעונת 2017/2018. בעונת 2019/2020 הקבוצה זכתה שוב באליפות וגם בגביע הליגה.
בעונות 2017/2018 ו-2018/2019 הגיעה עם הקבוצה לחצי גמר ליגת האלופות אך הפסידה לוולפסבורג ולאולימפיק ליון בהתאמה.
בעונת 2020/2021 הגיעה הקבוצה להישג השיא של המועדון כשזכתה בטרבל שכלל את הזכייה באליפות, גביע הליגה והגביע. בעונה זו גם הובילה את קבוצתה לגמר ליגת האלופות אך הפסידה לברצלונה 4-0. בסוף עונה זו נבחרה כמאמנת הנשים הטובה בעולם.
בעונת 2021/2022 לא הצליחה להתקדם עם הקבוצה מעבר לשלב הבתים בליגת האלופות אך באנגליה כמעט ושחזרה את הישגיה מהעונה הקודמת כשזכתה בדאבל. בעונת 2022/2023 השלימה עם צ'לסי דאבל שלישי ברציפות.
חיים אישיים

הייז החלה דרכה ככדורגלנית באקדמיה של ארסנל אך פציעה בחופשת סקי בגיל 17 שמה קץ לקריירת המשחק שלה. למדה תואר ראשון בלימודים אירופיים, ספרדית וסוציולוגיה ותואר שני במודיעין ויחסים בין לאומיים.
בשנת 2018 הייתה בהריון עם תאומים אך אחד מהם לא שרד והיא עברה לידה שקטה. לאחר לידת בנה דיברה על הטראומה שעברה על מנת להעלות את המודעות לנושא.
סטטיסטיקות אימון

נכון ל-16 בדצמבר 2021
| קבוצה | מאז | עד | מאזן> מ | מאזן> נצ | מאזן> ת | מאזן> הפ | מאזן> % נצ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שיקגו רד סטארס | 2008 | 2010 | 26 | 6 | 14 | 6 | 23.08 |
| צ'לסי | 2012 | מכהנת | 238 | 161 | 31 | 46 | 67.65 |
| סך הכל | סך הכל | סך הכל | 264 | 167 | 45 | 52 | 63.26 |
תארים > קבוצתיים

הסופר ליג האנגלית לנשים - (6): 2014/2015, 2017/2018, 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023
גביע - (5): 2014/2015, 2017/2018, 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023
גביע הליגה - (2): 2019/2020, 2020/2021
מגן הקהילה - (1): 2020
תארים > אישיים

מאמנת הנשים הטובה בעולם - (1): 2021
מאמנת העונה בסופר ליג האנגלית לנשים - (6): 2015, 2018, 2020, 2021, 2022, 2023
הערות שוליים

↑  היסטוריה: בארסה זכתה בליגת האלופות לנשים, באתר ערוץ הספורט, 17 במאי 2021
↑  ‏רוברט לבנדובסקי נבחר לשחקן השנה של פיפ"א, באתר ספורט1, 17 בינואר 2022
↑  ליאור ברטל, ‏אימהות בספורט / אמה הייז בחרה לחשוף את סיפורה כדי להעלות את המודעות לנושא כאוב, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 17 בינואר 2019
| זוכי פרס מאמן השנה בעולם |
| --- | --- | --- |
| כדורגל גברים | 2010: מוריניו • 2011: גוארדיולה • 2012: דל בוסקה • 2013: היינקס • 2014: לב • 2015: לואיס אנריקה • 2016: ראניירי • 2017: זידאן • 2018: דשאן • 2019: קלופ • 2020: קלופ • 2021: טוכל • 2022: סקאלוני • 2023: גוארדיולה |  |
| כדורגל נשים | 2010: נייד • 2011: ססאקי • 2012: סונדהאגה • 2013: נייד • 2014: קלרמן • 2015: אליס • 2016: נייד • 2017: ויכמן • 2018: פדרוס • 2019: אליס • 2020: ויכמן • 2021: הייז • 2022: ויכמן • 2023: ויכמן |  |
עילת הסבירות

עילת הסבירות (נקראת גם: עילת אי־הסבירות או מבחן הסבירות) היא אחת מהעילות בתחום המשפט המנהלי המאפשרות לבתי משפט להפעיל ביקורת שיפוטית ולפסול החלטה של רשות מנהלית, קרי הרשות המבצעת על כלל זרועותיה. החלטה תיפסל על בסיס אי־סבירות כאשר הרשות העניקה לשיקוליה משקלים כל־כך מעוותים, עד שההחלטה המתקבלת מופרכת ומנוגדת להיגיון.
ראשית פיתוחה של עילת הסבירות במשפט הבריטי, ובעקבותיו בשיטות משפט שהושפעו ממנו, בהן המשפט הישראלי. עילת הסבירות בגרסתה הישראלית החלה להתרחב בשנות ה־80 על ידי בית המשפט העליון, כחלק מהתגברות האקטיביזם השיפוטי.
ביולי 2023 חוקקה הכנסת תיקון לחוק יסוד: השפיטה כחלק מהרפורמה המשפטית בישראל, לפיו בית המשפט לא ידון בסבירות החלטותיהם של הממשלה, ראש הממשלה והשרים. בעקבות עתירות נגד התיקון, ב-1 בינואר 2024 התיקון נפסל בבית המשפט העליון.
הגדרה

המונח 'אי־סבירות' משמש במשמעויות שונות בתחום המשפט המנהלי:
פעולה מנהלית שתוצאתה מופרכת, בין אם דינה להיפסל על ידי בית המשפט ובין אם לא.
פעולה מנהלית שדינה להיפסל לאור עילה כלשהי, כגון חוסר סמכות, עירוב שיקולים זרים, פגיעה אסורה בזכויות, הפליה והיעדר הליך תקין.
פעולה מנהלית שנעשתה תוך איזון לא ראוי בין שיקולים נכונים.
בעשורים הראשונים לקיומו, השתמש בית המשפט בישראל בעילת הסבירות במשמעות הראשונה והשנייה. כלומר לא נעשה שימוש בטיעון אי־הסבירות כעילה לפסילה בפני עצמה, אלא רק כמאפיין של עילות אחרות. מאז שנות ה־80 התבססה המשמעות השלישית, וכך הפכה אי־הסבירות לעילה עצמאית. איזון שגוי בין שיקולים הוא המשמעות המקובלת של העילה כיום, אף שעדיין ניתן להבחין בבלבול בין המשמעויות.
במשפט הבריטי

שורשיה של עילת הסבירות במאה ה־16 במשפט הציבורי הבריטי, שהכיל את כלל "Rule of Reason" (בתרגום חופשי: "מבחן השכל הישר") ששימש את בתי המשפט לביקורת שיפוטית על מוסדות הממשל. מכלל זה התפתח עקרון הסבירות במשפט הפרטי, וכן בחקיקה, ובעקבותיו נעשה שימוש בטענת אי־הסבירות כעילה עצמאית לפסילתה של פעולה מנהלית של הממשלה או אחת מזרועותיה. פסקי דין מרכזיים שפיתחו את העילה הם פסק דין קרוז נגד ג'ונסון (אנ') משנת 1898 ופסק דין ונסברי משנת 1947, שבו קבע הלורד גרין (אנ') כי חוק עזר עירוני עשוי להיפסל גם אם לא ניתן לטעון שהרשות המוסמכת שקלה שיקולים זרים בהחלטתה או שהתעלמה משיקולים רלוונטיים, אלא רק שההחלטה היא בלתי מתקבלת על הדעת.
בפסק דין ונסברי הוגדרו שני תנאים מצטברים הנדרשים כדי לפסול פעולה מנהלית מכוח עילת הסבירות:
אם החלטה שנוקטת רשות בעניין שבסמכותה היא כה בלתי סבירה, עד שלא ייתכן שרשות סבירה כלשהי הייתה מקבלת החלטה כזאת אי פעם, אזי בית המשפט יכול להתערב. זו, אני חושב, הכרעה נכונה. אולם כדי להוכיח שבהחלטה כזו מדובר, נדרשת טענה מוחצת, ובמקרה הזה, העובדות אינן קרובות למשהו מעין זה כלל.
השימושים הראשונים בטענת אי־הסבירות נסמכו על טענה של חריגה מסמכות. כלומר, חוסר הסבירות שבחקיקת המשנה הביא את בית המשפט למסקנה כי החוק שהסמיך את הרשות המנהלית לא התכוון להסמיך אותה לקבוע תקנה כה בלתי סבירה. בנוסף, בית המשפט הדגיש כי פסילת פעולה מנהלית בעילת אי־סבירות תתקיים רק במקרה של חוסר סבירות קיצוני ביותר, כאשר הפעולה שנעשתה היא כזו שאף אדם סביר לא היה מעלה בדעתו כי הסמכות לעשות זאת מצויה בידי הרשות.
החל משנות ה-90 חל גידול ניכר בשימוש בעילת הסבירות בבתי המשפט הבריטיים והרחבת העילה גם מעבר לטענת החריגה מסמכות, אל בחינה מהותית של סבירות המעשה המנהלי. השימוש המורחב בעילה נעשה, ככלל, בהקשר של פגיעה בזכויות אדם מוגנות; זרז משמעותי להתפתחות השימוש בעילת הסבירות במשפט הבריטי היה הכפפתו של המשפט בבריטניה לבית הדין האירופי לזכויות אדם, וקליטת עיקרי האמנה האירופית לזכויות אדם אל תוך המשפט הבריטי, באמצעות חוק זכויות האדם (אנ').
בדרום אפריקה

חוקת דרום אפריקה קובעת את הזכות לקבלת החלטות מנהליות בחוקיות, בסבירות ובהליך פרוצדורלי הוגן. סבירות זאת קיבלה התייחסות בפסיקות של בית המשפט בדרום אפריקה.
במשפט הישראלי

בתקופת המנדט הבריטי התבססה מערכת המשפט על המשפט המקובל, ובכללו עילת הסבירות הבריטית. עם קום מדינת ישראל, יצרה המועצה המשפטית של המוסדות הלאומיים את מערכת המשפט הישראלית מתוך המשפט המנדטורי. הגדרת עילת הסבירות בבית המשפט הישראלי התפתחה עם השנים.
מאז פיתוחה כעילה עצמאית, שימשה עילת הסבירות לפסילה של מגוון החלטות מנהליות: חוקי עזר עירוניים, פעולות ממשלה או גופים מנהליים אחרים, ובין היתר מינויים וחקיקת משנה.
את מונח הסבירות בשפה העברית חידש היועץ המשפטי לממשלה חיים כהן, לימים שופט בית המשפט העליון.[דרושה הבהרה]
בעברית לא היתה מלה בשביל reasonable. זאת מלה שאתה נתקל בה כמעט בכל משפט ומשפט בשפה המשפטית. עד שהגענו ל"סביר" – זו היתה הצעה שלי – היו מאה ואחת הצעות אחרות. האקדמיה לא רצתה "סביר" מפני שסביר נגזר מלשון סבר, וסבר היא פעולה מחשבתית, ואין לה ולתוצאה המחשבתית ולא כלום. גם הקשר בין reason ל-reasonable איננו קשר לוגי אלא קשר אטימולוגי. אבל כשאתה מדבר כיום על סביר וסבירות זה כאילו מובן מאליו, ואתה חושב שכך מימים ימימה.