ממלכת ישראל
הערות שוליים

↑  נדב נאמן, לקביעת מקום מקדשיהם של ה׳ שומרון וה׳ תימן, ארץ ישראל לג, 2018, עמ' 177
↑  מרדכי כוגן, אסופת כתובות היסטוריות מאשור ובבל, מוסד ביאליק, 2003, עמ' 19 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
1 2  אביבה לורי,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'הספין הגדול בהיסטוריה, באתר הארץ, 26 בפברואר 2005
↑  יגאל בן נון, קיצור תולדות יהוה, רסלינג, עמ' 101-97, 105-104
↑  מיתוסים, לאומיות וטריטוריה: המקרא כמעצב עבר ועתיד | פתיחה, באתר מכון ון ליר בירושלים, 36:51-30:25
↑  ראו: אברהם פאוסט, החברה הישראלית בראי המחקר ההיסטורי.
↑  ישראל פינקלשטיין, ניל אשר סילברמן ראשית ישראל, 2003
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'מלכים א','"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'י"ב; ספר'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'דברי הימים ב','"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'י'.
↑  כך אומרים חז"ל שהושיב שומרים על הדרכים, אולם במקרא (ספר'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'מלכים א','"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'י"ב,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'כ"ח) כתב רק שאמר אל העם ”רַב־לָכֶם֙ מֵעֲל֣וֹת יְרוּשָׁלַ֔͏ִם הִנֵּ֤ה אֱלֹהֶ֙יךָ֙ יִשְׂרָאֵ֔ל אֲשֶׁ֥ר הֶעֱל֖וּךָ מֵאֶ֥רֶץ מִצְרָֽיִם” וניתן להתפרש כאמירה שאין להם צורך לעלות, ולא כאיסור.
↑  היא זוהתה באזור סבסטי העיר שבנה הורדוס על חורבות שומרון, בסמוך לכפר הערבי סבסטיאה.
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 42–43, 76
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 46 (הקטע חוזר בעמ' 70, 77, 87)
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'מלכים ב','"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'ט"ו,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'כ"ט: ”בִּימֵי פֶּקַח מֶלֶךְ-יִשְׂרָאֵל בָּא תִּגְלַת פִּלְאֶסֶר מֶלֶךְ אַשּׁוּר וַיִּקַּח אֶת-עִיּוֹן וְאֶת-אָבֵל בֵּית-מַעֲכָה וְאֶת-יָנוֹחַ וְאֶת-קֶדֶשׁ וְאֶת-חָצוֹר וְאֶת-הַגִּלְעָד וְאֶת-הַגָּלִילָה כֹּל אֶרֶץ נַפְתָּלִי וַיַּגְלֵם אַשּׁוּרָה.”

ספר'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'דברי הימים א','"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'ה','"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"'כ"ו: ”וַיַּגְלֵם לָראוּבֵנִי וְלַגָּדִי וְלַחֲצִי שֵׁבֶט מְנַשֶּׁה וַיְבִיאֵם לַחְלַח וְחָבוֹר וְהָרָא וּנְהַר גּוֹזָן עַד הַיּוֹם הַזֶּה”
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 105 (הקטע חוזר בעמ' 131, 134)
↑  Hayim Tadmor, Shigeo Yamada, The Royal Inscriptions of Tiglath-Pileser III (744–727 BC) and Shalmaneser V (726–722 BC), Kings of Assyria, Eisenbrauns, 2011, עמ' 106
↑  לפי קריאה אחרת, 200
↑  ראו: אליה שמואל הרטום, תורה נביאים כתובים פירושים, הוצאת ספרים "יבנה" בע"מ, עמ' 275-281.[דרושה הבהרה]
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'מלכים ב','"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'י"ז,'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'פסוקים'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'ה'–ו'
↑  או 27,280 לפי קריאה אחרת
↑  בספר'"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'דברי הימים א','"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'ד','"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-0000001E-QINU`"'מ"ב מסופר על חמש מאות מבני שמעון שבימי חזקיהו התיישבו בהר שעיר שבדרום עבר הירדן. גם בספר דברי הימים מצויות ראיות לאוכלוסייה הישראלית שנותרה, כשחזקיהו מלך יהודה שלח להזמינם לחג הפסח שערך: "בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, שׁוּבוּ אֶל ה' אֱלֹהֵי אַבְרָהָם יִצְחָק וְיִשְׂרָאֵל, וְיָשֹׁב אֶל-הַפְּלֵיטָה הַנִּשְׁאֶרֶת לָכֶם מִכַּף מַלְכֵי אַשּׁוּר".'"`UNIQ--ref-0000001F-QINU`"' אזכורים אחרים מתייחסים לימי יאשיהו, צדקיהו ושיבת ציון.
↑  בדיקות דנ"א שנערכו אצל שומרונים הביאו למסקנה כי השומרונים קרובים ליהודים וייתכן כי קיים לשתי הקבוצות מוצא משותף, זאת לפי תוצאת בדיקת כרומוזום Y, שעובר מאב לבן. אך עם זאת, בבדיקת הכרומוזומים שאינם כרומוזומי מין, קיים דמיון רב יותר עם האוכלוסייה הפלסטינית. והסיבה האפשרית לכך שנתמכת בעובדות היסטוריות היא שהשומרונים התאסלמו ונטמעו באוכלוסייה המקומית. במקרא מתואר הקשר בין היהודים לעמי הארץ שישבו בה דרך נישואי תערובת בין יהודים ונשים נוכריות שהולידו להם צאצאים, עזרא מתואר דורש מהעם לגרש את הנשים הנוכריות ואת הילדים שנולדו מהן[דרושה הבהרה]. בעקבות התנ"ך החשיבו היהודים את השומרונים ל"גרי אריות" ובמשך מאות שנים נחשבו ליהודים מכוח גרות והנישואים עימם היו מותרים.
↑  ישראל פינקלשטיין, הרצאה שמינית מתוך סדרת הרצאות בנושא "ישראל הקדום" באוניברסיטת תל אביב. לקוח מדף היוטיוב הרשמי של האוניברסיטה.
↑  בפירוש דעת מקרא למלכים ב' עמ' תרצד'
↑  וכיוצא בכך המונח 'ערי חברון' המוזכר בספר'"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'שמואל ב','"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'ב','"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'ג'
↑  זיו ריינשטיין‏, אוסף חותמות עם שמות עבריים מימי התנ"ך נחשף בעיר דוד, באתר וואלה, 4 בספטמבר 2017
↑  ראו: ספר'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'מלכים ב','"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'י"ז,'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'פסוקים'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'כ"ט–ל"א.
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000002B-QINU`"'דברי הימים ב','"`UNIQ--nowiki-0000002B-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000002B-QINU`"'ט"ו.
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000002D-QINU`"'דברי הימים ב','"`UNIQ--nowiki-0000002D-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000002D-QINU`"'ל'.
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-0000002F-QINU`"'דברי הימים ב','"`UNIQ--nowiki-0000002F-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-0000002F-QINU`"'ל"א,'"`UNIQ--nowiki-0000002F-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-0000002F-QINU`"'א'.
↑  חקר גלות אשור, בספרייה היהודית הווירטואלית.(הקישור אינו פעיל, 1.4.2019)
↑  בנימין מייזלר, גולי ישראל בגוזן, ידיעות החברה העברית לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, ג/ד ,תש"י (1950) עמ' 85-83
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-00000034-QINU`"'דברי הימים א','"`UNIQ--nowiki-00000034-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000034-QINU`"'ט'.
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-00000036-QINU`"'דברי הימים א','"`UNIQ--nowiki-00000036-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000036-QINU`"'ט','"`UNIQ--nowiki-00000036-QINU`"'פסוקים'"`UNIQ--nowiki-00000036-QINU`"'א'–ג', הפסוקים בספר מתייחסים גם לממלכת ישראל וגם לשבים ארצה משבטי אפרים ומנשה.
↑  "תורה נביאים כתובים: ספר דברי הימים מפורש על ידי א.ש. הרטום", הוצאת יבנה, 1981
"רעב בשומרון" הוא ציור בהשראת ספר מלכים ב', פרק ו' מאת גוסטב דורה; ראה אור בשנת 1866
מלך אשור תגלת פלאסר השלישי צר על עיר. המוזיאון הבריטי בלונדון, אנגליה
"עמים נוכרים נשחטים על ידי אריות בשומרון", הוא ציור בהשראת ספר מלכים ב', פרק י"ז מאת גוסטב דורה; ראה אור בשנת 1866
הגליות תושבי ממלכת ישראל על ידי האשורים
היסטוריה של עם ישראל