stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כתמית הורוניקה
תזונה > זחלים

לאחר הבקיעה, זחלי כתמית הורוניקה חיים בקבוצות גדולות. הם ניזונים מהצמח הפונדקאי שלהם, לחך אזמלני (Plantago lanceolata) או הורוניקה המשובלת (Veronica spicata). הנקבה מראה בררנות בנוגע לבחירת הצמח להטלת הביצים, לזחלים מנגד אין העדפה ברגע שהם בוקעים.
תזונה > זחלים > מנגון ההגנה של הורוניקה המשובלת

בניסיון להרחיק טורפים וטפילים, הורוניקה המשובלת פולטת תרכובות אורגניות נדיפות (VOCs) כאשר היא מאוימת. חוקרים גילו שצמח זה בעל שני מנגנוני הגנה שונים, הראשון כאשר בעלי חיים ניזונים ממנו והשני כאשר הנקבה מטילה ביצים על עלי הצמח. ההטלה של הפרפר על צמח זה הצליחה לגרום לעלייה של שני קטונים (6-methyl-5-hepten-2-one and t-geranylacetone) ודיכוי של נדיפי עלה ירוק (GLVs).
תזונה > בוגרים

תזונת הפרפרים הבוגרים מורכבת אך ורק מצוף. הוכח שלזחלים עם כמויות גבוהות יותר של גליקוזידים אירידואידים יש הגנה טובה יותר מפני טפילים וחיידקיים פתוגנים.
רבייה

כתמית הורוניקה הבוגרת מתעופפת, מזדווגת ומטילה ביצים מיוני עד תחילת יולי. במהלך חודשים אלו נמצא כי הנקבה מזדווגת רק פעם אחת, שזהו גם הזיווג היחיד במהלך חייהן. הנקבה מזדווגת לרוב עם זכר המשתייך לקבוצת הזחלים עמו גדלה. הרגלי רבייה אלו עלולים להוות מספר גורמי סיכון לגידול האוכלוסייה, עקב הזדמנויות הרבייה המועטות ובעיות גנטיות לצאצאים העתידיים עקב זיווג בין פרטים קרובים משפחתית. לאחר ההזדווגות הנקבה מטילה ביצים, בעדיפות לסביבת מחיה בה חיה אוכלוסייה אחרת של אותו המין, פיזור זה בכרי הדשא הרחבים באיי אולנד מביא לגיוון גנטי ומהווה את אחד מגורמי שגשוג המין באזור.
מחזור חיים

נקבת כתמית הורוניקה יכולה להטיל עד 10 הטלות במהלך חייה. בכל הטלה מספר הביצים נע בין 50 ל-300 ביצים, והן מוטלות על הצד התחתון של צמח המזון הזחל של Plantago lanceolata (פלנטה צלעות) או Veronica spicata (ספידוול ספידוול). לאחר הבקיעה, הזחלים ניזונים מהצמחים הפונדקאים עד סוף הקיץ, בו הם בונים גם את "קן החורף" שבו הם יחרפו בתקופת החורף. כשנגמר החורף הם יוצאים מהקן כדי לאכול שוב לפני ההתגלמות בתחילת מאי. חודש לאחר מכן, כתמיות הורוניקה הבוגרות מגיחות מהגולם ומעבירות את חייהן הבוגרים באכילה, הזדווגות והטלת ביצים.
מחזור חיים > גודל הטלה

גודל ההטלה משפיע באופן ניכר על יכולת השרידה של הזחלים, זאת עקב נטייתם לחיות בקבוצות גדולות. לפיכך, מידע על הגורמים השונים המשפיעים על גודל ההטלה חשוב על מנת לחזות ולהבין את מצבה של האוכלוסייה ומחזור חייה.
גודל ההטלה עומד ביחס הפוך לגודל ההטלות שהוטלו קודם לכן, כלומר ככל שנקבה הטילה יותר ביצים במהלך חייה, כך יהיו פחות ביצים בהטלה הנוכחית. סביר להניח שתופעה זו נובעת מדילול משאבים לאורך זמן אצל הנקבה, ככל הנראה מהשקעה מרובה בהטלות הקודמות.
מרווחי זמן גדולים בין הטלות יביאו לכמות ביצים גדולה יותר בהטלה. בדרך כלל כתמית הורוניקה מטילה אחת ליומיים.
מחזור חיים > גנוטיפים של PGI

כתמיות הורוניקה משתנות בכמות ה-PGI שלהן, אנזים גליקוליטי. הגנוטיפ של הנקבה משפיע על השעה ביום שהיא פעילה, מה שמשפיע גם על יכולתה להחזיק בתוכה כמות ביצים גדולה יותר. נקבות הטרוזיגוטיות מסוגלות לפעול מוקדם יותר ביום בהשוואה לכל הגנוטיפים האחרים. יתרה מכך, נקבות עם אלל Pgi-f מסוגלות להתחיל בהטלת הביצים מוקדם יותר ביום והן מסוגלות להטיל כמות ביצים גדולה יותר. אלל Pgi-f תורם לקצב חילוף חומרים גבוה יותר וליכולתן של הנקבות לנצל את האקלים בשעות היום המוקדמות - שני גורמים אלו מאפשרים להגדיל את גודל ההטלה.
זחל
גולם
פרפר בוגר
אקולוגיה > טפילים

קיימים מספר מיני טפילים נפוצים לביצים והגלמים של כתמיות הורוניקה. שני מינים של טפילים בלעדיים (טפילים הפוגעים בפרט בודד):
Cotesia melitaearum
Hyposoter horticola
וטפילים כלליים (הפוגעים ביותר מפרט אחד):
Pterolmalus apum
Ichneumon gracilicornis
Pteromalus apum
Pteromalus puparum
Coelopisthia caledonica
בנוסף ישנם מספר טפילים לטפילים (hyperparasitoids):
Mesochorus stigmaticus (בלעדי)
Gelis agilis
Gelis ruficornis
Gelis acarorum
אקולוגיה > טפילים > Cotesia melitaearum

הפרזיטואיד C. melitaearum יכול להיות מזיק ביותר לאוכלוסיות של כתמית הורוניקה אם קיימת עבורו סביבה טובה. מין זה מסוגל להגביר את הטפילות שלו אם אוכלוסיית כתמית הורוניקה גדלה גם היא בגודלה ובגילה, אך יקטן אם האוכלוסייה תהפוך למבודדת. באוכלוסיות משגשגות של כתמית הורוניקה קיים סיכון להכחדה מקומית על ידי הטפיל C. melitaearum.
מיון > תת-מינים

תת המינים כוללים:
Melitaea cinxia cinxia
Melitaea cinxia amardea
Melitaea cinxia atlantis
Melitaea cinxia clarissa
Melitaea cinxia heynei
Melitaea cinxia karavajevi
Melitaea cinxia oasis
Melitaea cinxia sacarina
Melitaea cinxia tschujaca
שימור > קשיי נדידה

עם עליית הטמפרטורה הגלובלית של כדור הארץ מדי שנה, מיני פרפרים רבים נאלצים לנדוד צפונה כדי להמשיך לחיות באקלים המועדף עליהם. מדענים מצאו כי מינים נודדים, כמו הדנאית המלכותית, מסוגלים להסתגל טוב יותר לטמפרטורות העולות מאשר מינים מקומיים, כדוגמת כתמית הורוניקה. כתמית הורוניקה נצפתה נודדת סביב איי אולנד לאזורי מחיה שונים, אך היא לא תנדוד באופן עונתי ותחצה יבשות בדומה לפרפרים אחרים. רגישות זו לשינויי אקלים היא תכונה הנשקלת בעת הסיוע לשימור מין זה.
שימור > סטטוס

פרפר זה אינו רשום כמאוים באירופה, אך הוא נכלל כמין בעל עדיפות קדימה בתוכנית פעולה למגוון ביולוגי (BAP) בבריטניה. המועצה לחקר הסביבה הטבעית של אנגליה מחשיבה מין זה כבעל חשיבות עיקרית. פרפר זה בעל עדיפות שימור גבוהה, כך שפרפר זה צפוי להיות באיום גובר. במרץ 2009 הוכרז המין כפרפר מוגן בישראל, כחלק מ-14 מיני פרפרים שהוכרזו כמוגנים בהתאם לחוק.
דורי מנור

| --- | --- |

 לידה:  11 בספטמבר 1971 (בן 53) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  גרמניה גרמניה
 מקום לימודים:  המכון הלאומי לשפות ותרבויות המזרח 
 שפות היצירה:  עברית, יידיש, אנגלית, צרפתית, ספרדית 
 בן או בת זוג:  משה סקאל 
 פרסים והוקרה:  פרס היצירה לסופרים עבריים (2007)  אביר מסדר האמנויות והספרות (2019)  פרס יהודה עמיחי (2015)  פרס טשרניחובסקי (2008)  פרס היצירה לסופרים עבריים (2018) 
 www.dorymanor.co.il
 
דורי מנור (נולד ב-11 בספטמבר 1971 בתל אביב) הוא משורר, עורך, סופר, מתרגם, מסאי וחוקר ספרות ישראלי, חתן פרס יהודה עמיחי למשוררים עבריים ופרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת. בעל תואר אביר במסדר האמנויות והספרות של צרפת על תרומתו להפצת התרבות הצרפתית.
ביוגרפיה

אימו עבדה במשרד הביטחון בקריה, שם בביקוריו אותה, התוודע ליכולותיו המילוליות בהמצאת שמות קוד למבצעים ביטחוניים.
מנור החל לכתוב שירה מגיל צעיר. בשירותו הצבאי היה עורך ומפיק בגלי צה"ל. לאחר מכן הקים עם חבריו אורי פקלמן וגל קובר את כתב העת לשירה "אֵב", שזכה לביקורות משבחות.
ב-1995 עבר להתגורר בפריז, שם השלים תואר שני בספרות צרפתית וכללית ובספרות עברית. בהמשך לימד ספרות עברית ותרגום באוניברסיטת INALCO בפריז וייסד את לימודי העברית באוניברסיטת Sciences-Po (המכון הצרפתי הלאומי למדעי המדינה וליחסים בינלאומיים). לאחר שובו לארץ, ב-2006, לימד באוניברסיטת בן-גוריון, באוניברסיטת תל אביב ובמוסדות נוספים. ב-2017 השלים את עבודת הדוקטורט שלו, שהוקדשה לתאוריה של תרגום שירה מצרפתית לעברית. בין השנים 2006 ו-2012 שימש עורך ראשי בהוצאת הספרים של סל תרבות ארצי.
קריירה מקצועית > שירה

בשנת 2000 הוציא מנור ספר שירים פרי עטו בשם "מיעוט", בהוצאת ריתמוס, הקיבוץ המאוחד, תל אביב. הספר קצר שבחים רבים משלל מבקרי ספרות בארץ, אך עורר פולמוס בין מנור לבין המשורר נתן זך מעל דפי מוסף "תרבות וספרות" של "הארץ", על אודות כתיבת שירה בימינו, כאשר מנור תמך רעיונית בחזרה לכתיבה הצורנית, השקולה והמחורזת. הוא כולל מספר תרגומים, בהם של ויקטור הוגו, ויליאם בלייק, גיום אפולינר, פרנסואה ויון, ארתור רמבו, ו. ה. אודן, פול ורלן, ז'ורז' ברסנס וכן משלי לה פונטֶן.
על "מיעוט" כתב המבקר יורם ברונובסקי: "'כל השאר – עברית' היא בהחלט הגדרה טובה של אמנות הפיוט של דורי מנור. הוא אמן הלשון הזאת, וירטואוז שמעטים כמוהו בתולדות השירה העברית, ולא הייתי נזקק לאלתרמן השונה מאוד ממנור, גם בסוג הווירטואוזיות, אלא מרחיק אולי עד למשוררים העברים באיטליה" (יורם ברונובסקי, על "מיעוט", "הארץ", 26 בינואר 2001). בני ציפר, עורך מוסף הספרות של "הארץ" כתב על הספר: "ארבעים שנה אחרי שנרמס ברגלי אוונגרד שטען לשירה בגובה-העיניים, אך האוזניים, האוזניים התחרשו אט-אט למוזיקה שלה - חוזר אלינו הניגון האלתרמני שזנחנו לשווא, וחוזר בגדולות. ספרו של דורי מנור, 'מיעוט', הוא ציון דרך ופרשת מים בשירה העברית מעצם החוצפה המבורכת שלו להתחיל לחשוב על שירה מאלף-בית ולחזור [...] אל הבסיס: המשקל, החרוז, הטכניקה, השלמות הצורנית." ("הארץ", 12 בפברואר 2001).
בשנת 2001 ראתה אור הלברית לאופרה "אלפא ואומגה", מחזור שירים שמנור כתב יחד עם אנה הרמן (הוצאת הקיבוץ המאוחד). על הלברית כתבה הסופרת והמבקרת בתיה גור: "טקסט מרהיב, מרגש, רב-רבדים, שנון, מלא הומור וצער, העושה שימוש וירטואוזי בלשון העברית על גווניה ומקורותיה" ("הארץ", 12 בינואר 2001). האופרה עצמה, בהלחנתו של גיל שוחט, הוצגה באופרה הישראלית החדשה וזכתה להצלחה רבה.
בסוף 2005 גם ראה אור ספר שיריו השני של מנור, "בריטון", בהוצאת אחוזת בית. הספר, שעורר הדים רבים בביקורת ובעיתונות, כולל תרגומים למשוררים שונים, בהם פדריקו גארסיה לורקה, ארתור רמבו, ויקטור הוגו, פייר דה רונסאר ואחרים.
בשנת 2012 ראה אור ספרו "אמצע הבשר, שירים 1991-2011", הכולל שירים חדשים לצד מבחר נרחב מן הספרים הקודמים, וכן הלברית לאופרה "אלפא ואומגה" ומבחר תרגומי שירה. עורך הספר, פרופ' דן מירון, כתב בין השאר באחרית הדבר כי "מבחינה איכותית [...] שירתו של מנור היא לא פחות מ'מושלמת'... בדומה לפסלונים מסוג מסוים, קוטן ממדיהם הפיזיים של שיריו אינו נוטל מהם את מחוות הגודל והתנופה של פסלי כיכרות ורחובות-עיר, מחווה שמעניקות להם הרטוריקה והמוזיקה שלהם וכן הדחיסות של התכנים הפסיכולוגיים וההגותיים שלהם... בזכות השלמוּת הפנימית והאינטגרליות המוסרית והאסתטית שלה פותחת שירת מנור חלון בבית הספרות הישראלית ומאפשרת לאוויר רוחני אחר לחדור אל החדרים הדחוסים [...] את החלון הזה לא יהיה אפשר לסגור ..."
ב-2015 ראתה אור אסופת שירה להט"בית בשם "נפלאתה", בהוצאת חרגול, שערך יחד עם רונן סוניס.
בדצמבר 2019 ראה אור ספר שיריו החמישי, "נפש אחת אחריך" בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
קריירה מקצועית > פרוזה

ספר פרוזה ראשון פרי עטו, שרב ראשון - כרוניקה של התבגרות, הוצאת תשע נשמות, 2022
הברכה של בבל, ספר מסות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2024
קריירה מקצועית > תרגומים

ב-1997 תרגם מנור את ספר שיריו של בודלר "פרחי הרע" (הוצאת הקיבוץ המאוחד). כמה מהשירים הולחנו על ידי מאור כהן והופיעו באלבום "פרחי הרע - מאור כהן שר בודלר" בשנת 2005.
בשנים 2011 ו-2012 פרסם מנור תרגומים ליצירותיהם של שניים מחשובי המשוררים הסימבוליסטיים הצרפתים: סטפאן מלארמה ("הרעם האילם", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2012) ופול ואלרי ("בית הקברות הימי ומבחר הרהורים על השירה", נהר ספרים, 2011).
מנור תרגם בין השאר שירה מאת שארל בודלר, ארתור רמבו, ויקטור הוגו, טריסטאן קורבייר, פדריקו גארסיה לורקה, ו"ה אודן, אלן גינזברג ואחרים. כמו כן תרגם יצירות פרוזה, מחזות והגות מאת וולטר, רנה דקארט, מולייר, גוסטב פלובר, פרנסואז סגאן, ז'ול ורן ואחרים.
קריירה מקצועית > כתב עת "הו"

בשנת 2005 הושק כתב העת הספרותי "הו!" בעריכת מנור, המוקדש לפרסום שירה, פרוזה, מסות ותרגומים. כתב העת ביקש להשיב לשירה את מקומה המרכזי בתרבות העברית, ולהעמיד על במת הספרות דור חדש של סופרים ומשוררים. עד כה ראו אור שישה עשר גיליונות של כתב העת. "הו!" נחשב היום לכתב עת משמעותי ביותר במערכת הספרות העברית, ועל דפיו ראו אור יצירות של סופרים ומשוררים מרכזיים בני דורות שונים, וכן התפרסמו לראשונה יצירות של כמה וכמה סופרים ומשוררים שבהמשך זכו בפרסים יוקרתיים וזכו להצלחה ביקורתית רבה. בגיליונות "הו!" פרסמו עד כה כ-180 יוצרות ויוצרים וביניהם רונית מטלון, יהושע קנז, דרור בורשטיין, בני מר, דרור משעני, נילי מירסקי, אנה הרמן, שמעון אדף, סיון בסקין, משה סקאל, ראובן נמדר, מאיה ערד, נורית גרץ, שמעון בוזגלו, פרופ' דן מירון, ננו שבתאי, אלמוג בהר, עמרי לבנת, עומר ולדמן, אורין רוזנר, יאיר דברת, דוד (ניאו) בוחבוט, יעקב ביטון, פרופ' יהודה שנהב, יערה שחורי, נעם פרתום, שלומי חתוכה, רחל חלפי, רונה קינן, רועי חן, אלון חילו, פרופ' מנחם פרי, אפרת מישורי, חוה אלברשטיין, יחזקאל רחמים, ורבים אחרים.
קריירה מקצועית > הוצאה לאור "ה-21, קלאסיקות לאלף השלישי"

ב-2021 ייסד את הוצאת "ה-21, קלאסיקות לאלף השלישי", שבמסגרתה ראו אור עד כה "זר שלגים", אנתולוגיה של שירת יידיש בתרגום בני מר; "המקוללים", מבחר מיצירות שארל בודלר, ארתור רמבו, פול ורלן, סטפאן מלארמה ואחרים; השחף של אנטון צ'כוב בתרגום רועי חן; "שבעה ימים אביב בשנה", ממואר מאת סיון בסקין, "המועדים", ממואר מאת בני מר, "את כל הרצון", אנתולוגיה של שירה לסבית ישראלית.
קריירה מקצועית > שיתוף פעולה עם מוזיקאים וזמרים

מנור מרבה לשתף פעולה עם מוזיקאים וזמרים, ושירים ותרגומים פרי עטו הולחנו ובוצעו, בין השאר, על ידי שלומי שבן, רונה קינן, ערן צור, אסף אמדורסקי, רם אוריון, נינט טייב, יוני רכטר, נסרין קדרי, אסף אבידן, קרן אן ואורי מרק.
קריירה מקצועית > תוכנית הרדיו "ציפורי לילה"

בשנים 2010–2014 הגיש בגלי צה"ל את התוכנית "ציפורי לילה" מתפייטות - תחילה עם הזמרת רונה קינן, אחר כך עם הסופרת אלונה קמחי ועם שלומציון קינן, ולבסוף עם שרהלה בן אשר. לאחר מכן הגיש בגל"צ את התוכנית "בעקבות הזמן האבוד" בערבי שישי.
פרסים והוקרה

2007 פרס ראש הממשלה ליצירה ע"ש לוי אשכול
2008 פרס טשרניחובסקי על תרגומיו מהספרות והשירה הצרפתית
2011 פרס לעריכה ספרותית מטעם משרד התרבות
2015 פרס יהודה עמיחי.
2019 זכה בשנית בפרס ראש הממשלה לסופרים עבריים
במאי 2019 זכה בעיטור אביר במסדר האמנויות והספרות של צרפת על תרומתו להפצת התרבות הצרפתית.
חיים אישיים

מנור הוא בן הזוג של הסופר משה סקאל. מאז שנת 2019 חיים השניים יחדיו בברלין.
ספריו > מקור

מעוט: שירים (תל אביב, הקיבוץ המאוחד, קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, 2000)
אלפא ואומגה: לברית על פי סדרת ליתוגרפיות מאת אדוַורד מוּנק (עם אנה הרמן. תל אביב, הקיבוץ המאוחד, תשס"א 2001)
בריטון: שירים (תל אביב, אחוזת בית, 2005)
אמצע הבשר, שירים 1991 - 2011, מבחר משיריו, תל אביב, הקיבוץ המאוחד ומוסד ביאליק, 2012
נפש אחת אחריך, שירים (הקיבוץ המאוחד, 2019)
שרב ראשון - כרוניקה של התבגרות, פרוזה. (תשע נשמות, 2022)
הברכה של בבל - מחשבות על שירה ועל שפה, מסות. (הוצאת ה-21, 2024).
ספריו > תרגום

הספלין של פריז: שירים קטנים בפרוזה / שארל בודלר (תל אביב, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 1997)
פרחי הרע: מבחר / שארל בודלר (תל אביב, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשנ"ז 1997)
גני העדן המלאכותיים: על היין, החשיש והאופיום / שארל בודלר (תל אביב, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2003)
הגיונות על הפילוסופיה הראשונית / רנה דקארט (תל אביב, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2001)
חזיון התעתועים של דוקטור אוקס / ז'ול ורן (תל אביב, אחוזת בית, תשס"ד 2004)
יומנה של זלאטה: חייה של ילדה בסרייבו הנצורה / זלאטה פיליפוביץ' (תל אביב, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, ספרי עליית הגג, 1994)
מכתבים ללואיז קולה / גוסטב פלובר (תל אביב, המעורר, 1999)
היקום, האלים ובני-האדם: סיפורי המיתולוגיה הגדולים / ז'אן-פייר ורנאן (תל אביב, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2003)
צל וחיזיון בירושלים: בראייתם של הסופרים-הנוסעים ובאמנויות של המאה ה-19 / דוד מנדלסון (תל אביב, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2002). יחד עם קולט בוטנר ואנה הרמן
אני הולך מפה / ז'אן אשנוז (תל אביב, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2001)
הגיונות: על הפילוסופיה הראשונית / רנה דקארט (תל אביב, משכל, 2001)
הטרגדיה האלג'יראית / רֶמון אָרון (תל אביב, ספרי עליית הגג, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2005)
קנדיד / וולטר (תל אביב, ידיעות אחרונות, 2006)
שלום לך, עצבות / פרנסואז סאגאן (תל אביב, אחוזת בית, 2009)
בית הקברות הימי / פול ואלרי (תל אביב, נהר ספרים, 2011)
הרעם האילם / סטפן מלרמה (תל אביב, הקיבוץ המאוחד - ספריית פועלים, 2012)
הקמצן / מולייר
זכור, גוף / קונסטנדינוס קוואפיס (עם ישראלה אזולאי)
ספריו > עריכה וההדרה

נפלאתה: אנתולוגיה של שירה להט"בית / בעריכת דורי מנור ורונן סוניס (תל אביב, חרגול, 2015)
המקוללים: שארל בודלר; פול ורלן; ארתור רמבו; ז'רמן נובו; שארל קרוס; לוטראמון; טריסטאן קורבייר; ז'ול לפורג; סטפאן מלארמה. מצרפתית: דורי מנור, ריטה קוגן, בני מר, סיון בסקין, רונן סוניס, משה סקאל ואילנה המרמן. הוצאת ה-21 והקיבוץ המאוחד, 2021.
זר שלגים: מבחר משירת יידיש. מיידיש: בני מר. הוצאת ה-21 ואפרסמון, 2021.
סיון בסקין, אחותי יהונתן, הקיבוץ המאוחד 2017.
ללי ציפי מיכאלי, הבית המשוגע, אבן חושן, 2018.
עמרי לבנת, מלאכי, הקיבוץ המאוחד, 2018.
אורין רוזנר, גורי רוח, הקיבוץ המאוחד, 2018.
עומר ולדמן, חינוך גופני, הקיבוץ המאוחד, 2018.
דוד (ניאו) בוחבוט, באישון ליל נצח, הקיבוץ המאוחד, 2018.
יפעת גדות בתוך הרעש הגדול, בעריכת דורי מנור, הוצאת קתרזיס, 2021
דעאל רודריגז גרסיה, גילופין, בעריכת דורי מנור, הוצאת פרדס, 2021
נדב ליניאל, הלל, פרדס 2022
אהרון לוין, הלך על אהרון, פרדס 2022
יחזקאל רחמים, שמיים שלמים, הוצאת פרדס, 2023
עופרה עופר אורן, מה קרה להגר באילת?, כנרת זמורה ביתן, 2023
הערות שוליים

↑  אריק גלסנר, דורי מנור מציג: כך הפכתי למשורר, באתר ynet, 11 באפריל 2022
↑  קלמן ליבסקינד, סיפור בהמשכים: ליקויים בפרס הספרות של משרד התרבות?, באתר nrg,‏ 3 במרץ 2011
↑   דורי מנור, פרק מהספר "הברכה של בבל", באתר הארץ, 2 בינואר 2025
↑  ynet, דורי מנור ואמירה הס זוכי פרס עמיחי לשירה, באתר ynet, 3 ביוני 2015
↑   אפרים פודוקסיק, השירה לא זקוקה לשחרור מהנפש. היא זקוקה לחיבור הנפש לגוף, באתר הארץ, 30 ביוני 2020
↑  דורי מנור, פרק מתוך "שרב ראשון" מאת דורי מנור, באתר "הַמּוּסָךְ - מוסף לספרות" של הספרייה הלאומית, 11 במאי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310782605171  BnF: cb15050853p (data)  GND: 104623207X  ISNI: 0000 0000 6660 7535  LCCN: nr2001012974  MusicBrainz: ef93d60c-e6b1-4de4-a824-cd041125f256  SUDOC: 167257188  VIAF: 17509156   WorldCat (עם VIAF): 17509156
יחסי איראן–גרמניה

| יחסי איראן–גרמניה |
| --- | --- |
איראן: גרמניה


איראן: גרמניה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 357,022
אוכלוסייה
92,132,716: 84,234,266
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 4,456,081
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,358: 52,901
משטר
רפובליקה אסלאמית: רפובליקה פדרלית

יחסי איראן–גרמניה (בפרסית: روابط آلمان و ایران, בגרמנית: Deutsch-iranische Beziehungen) הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה. היחסים בין המדינות ידעו עליות מורדות עם כינון היחסים ב-1952, כאשר איראן פתחה את משרדה המדיני הראשי בבון.
היסטוריה > בתקופת השושלת הקג'ארית

היחסים הלא-רשמיים בין איראן לרייך הגרמני החלו במאה ה-19. בתקופת השושלת הקאג'ארית, עם חוסר פופולריות גובר של מעצמות העולם, כגון האימפריה הרוסית והממלכה המאוחדת, החלו אינטלקטואלים איראנים רבים בחיפוש אחר "כוח שלישי" שניתן לסמוך עליו כבעל ברית פוטנציאלי. עם הקמתה של האוניברסיטה המודרנית הראשונה באיראן, העדיף אמיר כביר להעסיק את הפרופסורים האוסטרים והגרמנים. אפילו נאסר א-דין שאה קאג'אר בעצמו תמך ברעיון של שכירת סגל גרמני בדאר אול-פונון, למרות הלחצים הפוליטיים שהופעלו עליו בכיוון ההפוך, ובנוסף, הוא ראה במערכת המבנית של גרמניה, כמודל ארצו למודרניזציה.
היסטוריה > עידן פהלווי הראשון וגרמניה הנאצית

ההפגזה על הפרלמנט האיראני על ידי הרוסים והחתימה על הסכם 1919, הטמיעו את שורשי החשדנות נגד הממלכה המאוחדת ורוסיה.
בשנות השלושים, הקשרים בין רזא לגרמניה הנאצית התהדקו. הכלכלה והמדינה המודרנית של גרמניה הנאצית הרשימו מאוד את השאה, ומאות גרמנים היו מעורבים בכל התחומים של איראן, מהקמת מפעלים לסלילת כבישים, מסילות רכבת וגשרים.
בין השנים 1939–1941, הייתה איראן שותפת הסחר הגדולה ביותר של גרמניה הנאצית (כ-50% מהסחר של גרמניה הנאצית).
ב-1941, הכריחו בעלי בריתו של רזא ח'אן לוותר על כס המלכות לטובת בנו, מוחמד רזא פהלווי. הבריטים הסיקו כי הפרו-נאצים בממשלה האיראנית, כגון פזלאללה זאהדי מתכננים התקוממות כללית בשיתוף פעולה עם הכוחות הגרמנים.
במהלך מלחמת העולם השנייה, נשלחו מתנדבים איראנים לגרמניה כדי להילחם במלחמה לצד הגרמנים.
היסטוריה > עידן פהלווי השני

בקשרים מסחריים, היחסים בין איראן לגרמניה המערבית היו הרבה יותר גדולים מכל המדינות האירופאיות עד 1974.
ב-1972, בעקבות ביקורו של הקנצלר וילי ברנדט בטהראן. בעקבות הביקור, נחתם הסכם בין גרמניה המערבית לאיראן אשר יסדיר את ייצוא הגז האיראני לגרמניה.
ב-1975, הפכה גרמניה לספקית השנייה בגודלה בעולם לאיראן של סחורות לא-צבאיות.
יחסים דיפלומטיים

איראן מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין ועד אוקטובר 2024 החזיקה גם 3 קונסוליות בהמבורג, פרנקפורט ומינכן. גרמניה מחזיקה באיראן שגרירות בטהראן בלבד.
יחסי איראן–טורקיה

| יחסי איראן–טורקיה |
| --- | --- |
איראן: טורקיה


איראן: טורקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 783,562
אוכלוסייה
92,132,716: 87,614,636
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 1,108,022
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,358: 12,647
משטר
רפובליקה אסלאמית: משטר נשיאותי

יחסי איראן–טורקיה (בפרסית: روابط ایران و ترکیه, בטורקית: İran-Türkiye ilişkileri) הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין הרפובליקה הטורקית.
במשך השנים, היחסים בין איראן לטורקיה היו שלווים, אך לעיתים היו גם מתוחים. איראן וטורקיה הן שותפות סחר גדולות. לאיראן ולטורקיה ישנה השפעה הדדית כבדה זו על זו, בשל הקרבה הגאוגרפית, היחסים הלשוניים והאתניים והיבטים תרבותיים רבים משותפים.
היסטוריה

ב-22 באפריל 1926, נחתם בטהראן הסכם הידידות הראשון בין איראן לטורקיה.
ב-23 בינואר 1932, נחתם הסכם הגבול הראשון בין איראן לטורקיה בטהראן, במסגרתו בוצעו מספר שינויים בגבול איראן–טורקיה.
בין ה-16 ביוני ל-2 ביולי 1934, ביקר רזא ח'אן, השאה של איראן בטורקיה יחד עם בכירים נוספים ובהם הגנרל חסן ארפה, בהזמנתו של מוסטפא כמאל אטאטורק. ח׳אן התרשם מאוד מתוצאות הרפורמה במודרניזציה של הרפובליקה וראה בכך דוגמה לארצו.
ב-8 ביולי 1937, נחתם הסכם ידידות בין טורקיה, איראן, עיראק ואפגניסטן. הסכם זה נקרא ״הסכם סעדאבאד״. מטרת ההסכם הייתה להבטיח ביטחון ושלום במזרח התיכון.
באוגוסט 1955, נוסדה ארגון האמנה CENTO, הכללה הסכם ביטחון הדדי בין איראן, טורקיה, עיראק, פקיסטן ובריטניה.
ביולי 1964, הוקמה ״המועצה האזורית לפיתוח״ שמטרתה הייתה לקדם פרויקטים כלכליים משותפים בין איראן, טורקיה ופקיסטן.
תקופה של מתח בין המדינות עברה עם ההפיכה באיראן ב-1979, שגרמה לשינויים משמעותיים באיראן ובמצב הקיים במזרח התיכון.
היסטוריה > מאז האביב הערבי

איראן תומכת בתקיפות בממשלת סוריה בהנהגתו של הנשיא בשאר אל-אסד, בעוד טורקיה תומכת באופוזיציה הסורית. היעדים הגאו-פוליטיים של איראן בסוריה ובעיראק הביאו להגברת החשדנות בין שתי המדינות.
יחסי איראן-טורקיה השתפרו עם המשבר הדיפלומטי של קטר, כאשר איראן וטורקיה תמכו בקטר במשבר הדיפלומטי עם ערב הסעודית ואיחוד האמירויות הערביות.
דבר נוסף שחיזק את יחסי שתי המדינות הוא התנגדותן להקמת מדינה כורדית, בעקבות משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית.
הגרעין האיראני

במאי 2010, ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן ערך ביקור לא מתוכנן בטהראן, בתיאום עם נשיא ברזיל לולה דה סילבה, כדי להסכים למיקור חוץ של העשרת האורניום האיראני לארצו כדי למנוע סנקציות נוספות על איראן.
אחרי לחץ גובר של בריטניה וארצות הברית לתמוך בסנקציות נגד איראן, אמר ארדואן: ״למעשה, אין כיום נשק גרעיני באיראן, אבל לישראל, שגם היא ממוקמת באזורנו, יש נשק גרעיני. טורקיה היא אותו מרחק משתיהן. מה אמרה הקהילה הבינלאומית נגד ישראל עד כה? זה עליונות החוק או חוק הממונים?״.
משבר הטילים של נאט"ו

טורקיה, חברת נאט"ו, אירחה את הקמתה של מערכת הגנה של טילים של נאט"ו בספטמבר 2011. הקמת מערכת היוותה משבר ביחסים בין טורקיה לאיראן. איראן טענה כי מערכת טילים זו היא ״מזימה אמריקאית״ שנועדה להגן על ישראל מפני כל מתקפה נגד ישראל, אם ישראל תכוון למתקני הגרעין של איראן.
טורקיה הצהירה כי מערכת נאט"ו אינה גורמת לאיום על אומה, ולא מכוונת לאומה מסוימת
קשרי מסחר

איראן וטורקיה מקיימות קשרי מסחר וכלכלה טובים מאוד. שתי המדינות הן חלק מהארגון לשיתוף פעולה כלכלי.
הסחר בין שתי המדינות הולך וגדל. בשנת 2005, הסחר עמד על כ-4 מיליארד דולר לעומת 1 מיליארד דולר בשנת 2000.
מדינת לאום

מדינת לאום היא מדינה שתפקידה לממש ולקיים את ריבונותו של לאום מסוים בטריטוריה מסוימת, לרוב במולדתו ההיסטורית. החוקים, המוסדות והסמלים במדינת לאום מבטאים את תרבותו וערכיו של הלאום השליט. עם זאת, מדינות לאום בעלות משטר דמוקרטי, מחויבות לשמור על זכויות המיעוטים הנמצאים בתוכן. בניגוד למונח זה, עומדת מדינת הלאום האזרחית, שבה הלאום המגדיר את אופי המדינה נובע ממורשת פוליטית משותפת בלבד.
רובן המכריע של 193 המדינות המוכרות היום הן מדינות לאום, אם כי לא כולן. בפועל מעולם לא התקיימה חפיפה טריטוריאלית בין הלאומים והמדינות שנוצרו במאות האחרונות. מיעוטים לאומיים, שחלקם באוכלוסייה לעיתים גדול מאוד, קיימים בכל מדינה באופן שלעיתים קרובות גורם לתחושות קיפוח, חשדנות ושנאה. בנוסף, גם מתוך הלאומים שיש להם מדינה, יש מיעוט מהלאום שחי במדינות אחרות.