stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'ארלס פרדריק טירוויט-דרייק
חזרה לעבודה על הסקר

טירוויט מצטרף שוב לצוות הסקר שנמצא מזרחית לבית לחם ב-24 באוקטובר קונדור העיד שמצבו היה נראה טוב. ב-15 בנובמבר הקבוצה מתמקמת בעין א‑סולטאן בקרבת יריחו. קונדור מציין כי הם עבדו בתנאים לא אנושיים, שתו מים מלוחים וחוו תנאי מזג אויר קיצוניים משתנים. ב-4 בדצמברטירוויט, הסגן קונדור ועוד 15 מקומיים חולים בקדחת והעבודה נפסקת. הפחד אצל אלה שלא חלו היה גדול. המרחק ממקור אספקה כל שהוא ומהרופא הד"ר צאפלין (Thomas Chaplin) שהיה בירושלים היה לכל הפחות מרחק יום הליכה. השבטים בסביבה היו עוינים והמשרתים מעטים. הבריאים המעטים שנשארו לא ברחו רק מחמת הפחד כי יירו אם ינסו זאת. הצוות שלח הודעה לד"ר צ'פלין ואף על פי שבעצמו היה חולה הגיעה מלווה בכומר ג'יימס ניל James Neil הם פוגשים את המשלחת ביריחו בזמן שהאחרונים סוחבים אתטירוויט באלונקה. למרות הסכנה שבכך, משכן מנהל מלון הים התיכון בירושלים (Mediterranean Hotel) ששמו היה משה הורנשטיין את טירוויט החולה באחד מחדרי המלון
[7, p. 100]. את המשרתים החולים משכן הד"ר צ'פלין בבית החולים האנגלי. טירוויט היה שקוע בהזיות בעוד שהד"ר החולה וסגן קונדור משגיחים עליו. בינם לבין עצמם כנראה הסכימו הד"ר והסגן כי על טירוויט להפסיק את עבודותיו ולחזור לאנגליה. אולם, טירוויט מצליח להתאושש ולכן לא המשיך סגן קונדור בכיוון זה ולא העלה זאת בפני הממונים בקרן, דבר שהביע עליו חרטה במכתבו לאחר מותו של טירוויט. ב-11 בדצמבר צוות הסקר משתכן בבית שהושאל להם על יד הד"ר צ'פליין בירושלים. מספר ימים לאחר מכן חלק מחברי הקבוצה מתאוששים וחוזרים לעבודת המיפוי באזור ראמאללה. בסוף פברואר 1874 עבודות המיפוי ממשיכות בעמק הירדן ליד יריחו ובמשך החודשים הבאים הם ממפים את העמק והירדן עד לקרבת ים המלח. ב-20 באפריל הם ממפים את אזור כפר סבא והשרון ומתקדמים ליפו. את הקיץ של 1874 הקבוצה עושה בירושלים. הסגן קונדור עוזב לאנגליה בתחילת מאי.
טירוויט נשאר בירושלים. לא ברור כמה זמן היה מרותק למיטה. ישנם דיווחים שלו מירושלים לקרן וגם מכתב לזוג ברטון שהוא עצמו מספר על מחלתו. לפי דיווחים אחרים הוא מסתובב בעיר בחנותו של מוזס שפירא יהודי מומר שזייף עתיקות [8, p. 78] כשהתברר לו שמדובר בזיוף לא היסס שלח מכתב לקרן ונקב בשמו של הזייפן. אין דיווח על ההתדרדרות במצבו של טירוויט אולם ביום ה-23 ביוני 1874 נפטר מהקדחת.
לפי דיווחו של קונדור מ-23 בספטמבר לאחר שחזר לירושלים, שילם את חובותיו של טירוויט בסך 100 פאונד למנהל המלון תוך שהוא מציין אותו לטובה. הוא מציין כי לווייתו של טירוויט הייתה גדולה. טירוויט קבור בבית הקברות הפרוטסטנטי בהר ציון וצילום מצבתו ניתן לראות ממול. קונדור מעלה על נס את תרומתו של טירוויט למשלחת הסקר ומביע געגועים אליו [7, p. 101] .
ביבליוגרפיה

[1] I. Burton, The inner life of Syria, Palestine, and the Holy land : from my private journal, vol. 2. London : King, 1875. Accessed: Nov. 03, 2021. [Online]. Available: http://archive.org/details/innerlifeofsyri02burt
[2] C. F. T. Drake, ‘Notes on the Birds of Tangier and Eastern Morocco’, Ibis, vol. 9, no. 4, pp. 421–430, Jun. 2008, doi: 10.1111/j.1474-919X.1867.tb06442.x.
[3] C. F. T. Drake, The Literary Remains of the Late C.F.T. Drake. R. Bentley & Son, 1877.
[4] C. R. (Claude R. Conder, H. H. K. Kitchener, E. H. Palmer, and W. Besant, The survey of western Palestine : memoirs of the topography, orography, hydrography, and archaeology. London : Committee of the Palestine exploration fund, 1881. Accessed: Oct. 27, 2021. [Online]. Available: http://archive.org/details/surveyofwesternp01conduoft
[5] Inna, ‘Photo-Archaeology’. https://mushecht.haifa.ac.il/index.php (accessed Oct. 30, 2021).
[6] I. Burton and W. H. (William H. Wilkins, The romance of Isabel Lady Burton : the story of her life, vol. II. New York : Dodd Mead, 1899. Accessed: Oct. 24, 2021. [Online]. Available: http://archive.org/details/cu31924092515182
[7] G. Shimon and R. CHAPMAN, ‘The Mediterranean Hotel in 19th Century Jerusalem’, Palestine Exploration Quarterly, no. 127, 1995, Accessed: Oct. 29, 2021. [Online]. Available: https://www.academia.edu/3677136/The_Mediterranean_Hotel_in_19th_Century_Jerusalem
[8] י. סבו, ג. רוזן, and Y. Sabo, ‘Moses Wilhelm Shapira and the Moabite Clays / בין מומר לזייפן: מוזס וילהלם שפירא ופרשת חרסי מואב’, Zmanim: A Historical Quarterly / זמנים: רבעון להיסטוריה, no. 123, pp. 70–81, 2013, Accessed: Oct. 24, 2021. [Online]. Available: https://www.jstor.org/stable/24122525
צ'רלי ודודו

| --- | --- |

 סוגה:  הנפשה, ילדים
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  קנדה קנדה בלגיה בלגיה צרפת צרפת
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  65
 הפקה
 אורך פרק:  כ-5 דקות
 שידור
 רשת שידור:  YTV,‏ Treehouse TV (קנדה) Canal J (צרפת)
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ! ערוץ לולי
 תקופת שידור מקורית:  1999–2002
 תקופת שידור בישראל:  2001
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
צ'רלי ודודו (באנגלית: Charley and Mimmo) היא סדרת טלוויזיה מונפשת קנדית-בלגית-צרפתית לילדים, אשר מבוססת על סדרת הספרים "T'choupi" מאת טירי קורטן. הסדרה שודרה בין השנים 1999–2002, כאשר הופקה לה עונה אחת הכוללת 65 פרקים באורך 5 דקות.
בקנדה שודרה הסדרה בערוצים YTV ו-Treehouse TV, ובצרפת ב-Canal J. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ הופ! בשנת 2001, ולאחר מכן בשידורים חוזרים בערוץ לולי.
בשנת 2004 יצא סרט באורך מלא שמבוסס על הסדרה, אשר בוים על ידי ז'אן-לוק פרנסואה.
דמותו של צ'רלי
עלילה

הסדרה עוקבת אחר צ'רלי וחברו הבובה דודו, אשר בכל פרק מבלים יחדיו ויוצאים להרפתקאות.
מדבבים

הדיבוב העברי בוים על ידי אריאל ברזני, רון דרויאן ודן שצברג, והופק על ידי רעות סמדר.
| שם הדמות | מדבב/ת בעברית |
| --- | --- |
צ'רלי: נועה קפלושניק
אמא: לירז ברגמן
אבא: רון דרויאן
דמויות שונות: תות דרויאן
דמויות שונות: גיתית שובל
ארנסט קינג

| --- | --- |
אדמירל הצי ארנסט קינג
אדמירל הצי ארנסט קינג
 לידה:  23 בנובמבר 1878 לורין, אוהיו
 פטירה:  25 ביוני 1956 (בגיל 77) קיטרי, מיין
 מקום קבורה:  בית הקברות של האקדמיה הימית של ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 כינוי:  Ernie
 השכלה:  מכללת המלחמה של הצי  האקדמיה הימית של ארצות הברית  Lorain High School 
 השתייכות:  הצי האמריקני הצי האמריקני
 תקופת הפעילות:  1901–1956 (כ־55 שנים)
 דרגה:   אדמירל צי
 תפקידים בשירות
 מפקד הצי האמריקאי ראש המבצעים הימיים
 פעולות ומבצעים
 קרב ורה קרוס   מלחמת העולם הראשונה המערכה באוקיינוס האטלנטי   מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   צלב הצי   מדליית השירות המצוין של הצי 
 
ארנסט קינג (באנגלית: Ernest Joseph King;‏ 23 בנובמבר 1878 – 25 ביוני 1956) היה מפקד צי ארצות הברית וראש המבצעים הימיים של הצי במלחמת העולם השנייה.
קריירה מוקדמת

קינג למד באקדמיה הימית של ארצות הברית בשנים 1897–1901. בעת מלחמת ארצות הברית–ספרד שירת כצוער על הספינה "סן פרנסיסקו". לאחר סיום לימודיו שירת כקצין זוטר בספינת המפוי "איגל" ובאוניות הקרב "אילינוי", "אלבמה", "ניו המפשיר" ו"סינסינטי". ב-1914 השתתף בקרב על ורה קרוס כמפקד משחתת.
מלחמת העולם הראשונה ואחריה

במלחמת העולם הראשונה שירת במטה של תת אדמירל הנרי מיו שהיה מפקד הצי האטלנטי. על שירותו בתפקיד זה עוטר בצלב הצי.
ב-1919 מונה למפקד בית הספר הקדם ימי של הצי והכין עם עמיתיו תוכנית לשינוי דרכי האימונים בצי. רוב ההמלצות נתקבלו ויושמו.
בשנים 1922–1925 עבר קינג השתלמות בצוללות ופיקד על בסיס הצוללות "ניו לונדון" בקונטיקט.
בינואר 1927 החל קורס טיס אותו סיים במאי. הוא מונה למפקד נושאת המטוסים "רייט" ולאחר מכן למפקד בסיס האוויר של הצי בנורפוק (וירג'יניה). ב-20 ביוני 1930 מונה למפקד נושאת המטוסים לקסינגטון. ב-1932 למד במכללה ללוחמה ימית. ב-1933–1936 עמד בראש המשרד לאווירונאוטיקה בדרגת אדמירל משנה. ב-1938 הועלה לדרגת תת אדמירל ומונה כראש להק האוויר של הצי.
מלחמת העולם השנייה

בפברואר 1941 התמנה למפקד השייטת האטלנטית והועלה לדרגת אדמירל.
ב-30 בדצמבר 1941 מונה למפקד העליון של הצי האמריקאי. ב-18 במאי 1942 מונה גם למפקד המבצעים הימיים והיה היחידי שנשא בו בזמן בשני תפקידים אלה. במלחמה היו לו חילוקי דעות עם הבריטים בנוגע לשיטת  השיירות שהם הציעו.
ב-17 בנובמבר 1944 הועלה קינג לדרגת אדמירל צי (5 כוכבים).
לאחר המלחמה

ב-15 בדצמבר 1945 פרש מהשירות בצי. בשנים 1946–1949 שימש כנשיא האגודה ההיסטורית של הצי. ב-1950 נקרא שוב כדי לשמש יועץ למזכיר הצי. נפטר ב-26 ביוני 1956 ונקבר בבית הקברות של האקדמיה הימית של ארצות הברית באנפוליס.
הנצחה

חצי האי קינג בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה נקרא על שמו של ארנסט קינג, בשל סיועו להכנת מבצע קפיצה לגובה.
הערות שוליים

↑  חצי האי קינג באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276785705171  PLWABN: 9810652094605606  BnF: cb12383645z (data)  CiNii: DA07248809  GND: 119051532  ISNI: 0000 0000 8143 3115  LCCN: n79135219  NARA: 10581008  NDL: 00523242  NKC: jo2015895860  NLA: 35271473  NLG: 64900  NTA: 073810517  SELIBR: 307273  SNAC: w6v51khf  SUDOC: 080661688  Trove: 891575  VIAF: 64087573   WorldCat (עם VIAF): 64087573
צ'ארלי צ'וק

| --- | --- |
 סוגה:  אנימציית סטופ מושן
 יוצרים:  Woodland Animations
 שחקנים:  מייקל ויליאמס  ג'ון ולס  ברברה לי-האנט 
 מדבבים בעברית:  ניר רון (צ'ארלי צ'וק), זהר סדן ולירז ברגמן (כל הדמויות)
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  13 
 הפקה
 הפצה:  DreamWorks Classics 
 אורך פרק:  15  דק'
 שידור
 רשת שידור:  BBC 
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 2 הניסיוני, ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  1 באוקטובר 1987 – 24 בדצמבר 1987
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
צ'ארלי צ'וק (באנגלית: Charlie Chalk) היא סדרת אנימציית סטופ מושן בריטית שהופקה לשידור טלוויזיה בערוץ BBC על ידי חברת "Woodland Animations" בשנת 1987.
בישראל שודרה הסדרה לראשונה בדיבוב האנגלי בערוץ 2 הניסיוני בתחילת שנות התשעים ובערוץ הופ! בשנת 2000 בדיבוב לעברית.
עלילת הסדרה

עלילת הסדרה מתמקדת בצ'ארלי צ'וק, ליצן קרקס אשר נרדם בסירה בעת שדג בלב ים וכאשר הוא מתעורר הוא מוצא עצמו על גבי אי נידח בו חיים דמויות שונות ומשונות עימם הוא מתידד בהמשך הסדרה.
עלילת הסדרה עוקבת הרפתקאות שונות אותם חווים צ'ארלי וידידיו באי.
שידור הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (בריטניה)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (בריטניה)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 13 | 13 | 1 באוקטובר 1987 | 24 בדצמבר 1987 |
עריכת תמונה

גרסה צבעונית של תמונה בשחור לבן, הומרה לצבע באמצעות GIMP
תמונה מקורית בשחור-לבן: אם נודדת, מציגה את פלורנס אוונס תומפסון, שצולמה על ידי דורותיאה לאנג ב-1936.
זוהי תמונה שנערכה כאפקט בוקה, תוך שימוש בטשטוש גאוסי.
עריכת תמונה מקיפה את תהליכי השינוי של תמונות, בין אם תצלומים דיגיטליים, תצלומים מסורתיים או איורים. עריכת תמונה אנלוגית מסורתית השתמשה בכלים כמו מברשת אוויר כדי לשנות תצלומים או לערוך איורים. תוכנות עריכת תמונה, הן הכלים העיקריים שבאמצעותם משתמש יכול לשנות, לשפר ולהמיר תמונות. אפשר לקבץ אותם, באופן גס, לעריכת גרפיקה וקטורית, עריכת גרפיקת מפת סיביות ומידול תלת-ממדי. תוכנות עריכת תמונה רבות משמשות גם לעיבוד או יצירת אמנות מחשב חדשה.
יסודות עריכת תמונות

תמונת מפת סיביות (Bitmap, Raster) מאוחסנת במחשב בתצורת רשת, כמערך דו-ממדי של רכיבי תמונה, או פיקסלים. פיקסלים אלה מכילים את מידע הצבע והבהירות של התמונה. תוכנות עריכת תמונה יכולות לשנות את הפיקסלים כדי לשפר את התמונה בדרכים רבות. אפשר לשנות פיקסל בודד או קבוצת פיקסלים, בעזרת האלגוריתמים המתוחכמים שמממשים עורכי התמונה. מאמר זה מתייחס בעיקר לעורכי גרפיקה של מפת סיביות, המשמשים לעיתים קרובות לשינוי תצלומים וגרפיקות מפת סיביות אחרות. עם זאת, תוכנות גרפיקה וקטורית, כגון Adobe Illustrator, CorelDRAW, Xara Designer Pro או Inkscape, משמשות ליצירה ושינוי של תמונות וקטוריות, המאוחסנות כתיאורים של קווים, עקומות בזייה וטקסט במקום פיקסלים. קל יותר להמיר תמונה וקטורית למפת סיביות מאשר להמיר תמונת מפת סיביות לווקטורית. המרת תמונות מפת סיביות לווקטוריות היא המוקד של מחקר רב בתחום הראייה הממוחשבת. ניתן לערוך תמונות וקטוריות בקלות רבה יותר מכיוון שהן מכילות את תיאורי הצורות כך שקל יותר לסדרם מחדש. תמונות וקטוריות ניתן גם להתאים לקנה מידה ולהמיר למפת סיביות בכל רזולוציה.
שיפור תמונה אוטומטי

תוכניות עריכת תמונה במצלמות או על מחשב מציעות לעיתים קרובות שיפורים בסיסיים לתמונה המופעלים אוטומטית ומתקנים חוסר איזון של גוון ובהירות, כמו גם תכונות עריכת תמונה אחרות, כגון הסרת אפקט עיניים אדומות, התאמת חדוּת, תכונות תקריב (zoom) וחיתוך תמונה אוטומטי. אלה נקראים אוטומטיים מכיוון שלרוב הם מתרחשים ללא אינטראקציה עם המשתמש או מוצעים בלחיצת כפתור אחת או כפתור עכבר או בחירת אפשרות מתפריט.
דחיסת נתונים דיגיטלית

פורמטים רבים של קובצי תמונה משתמשים בדחיסת נתונים כדי להקטין את גודל הקובץ ולחסוך בשטח אחסון ונפח שידור. דחיסת תמונה יכולה להתבצע על ידי ההתקן המייצר את התמונה כגון מצלמה דיגיטלית, מצלמה בטלפון, או סורק. הדחיסה יכולה גם להתבצע בידי מגוון תוכנות כגון עורכי תמונה.
חלק מהאלגוריתמים לדחיסת תמונה, כגון אלה המשמשים בפורמט קובץ PNG, הם דחיסה ללא אובדן, דהיינו, מידע אינו הולך לאיבוד כתוצאה מהדחיסה. מאידך, פורמטים אחרים, ובפרט JPEG, משתמשים באלגוריתם דחיסה מאבדת נתונים. במקרה של JPEG, האלגוריתם מבוסס על קידוד התמרת קוסינוס בדידה. בדחיסה מאבדת נתונים ככל שהדחיסה גדולה יותר, כך יאבד יותר מידע, ותפחת איכות התמונה. אלגוריתמים לדחיסת תמונה מאבדת נתונים, נעזרים בידע על מאפייני הראייה האנושית כדי למזער את ההשפעה של אובדן הנתונים.
תכונות עורך תמונות

להלן רשימה של כמה מהיכולות השימושיות ביותר של מיטב תוכנות העריכה הגרפית. הרשימה היא בהחלט לא מלאה. ישנן אפשרויות רבות מאוד הקשורות ליישום רוב התכונות הללו.
תכונות עורך תמונות > בחירה

דרישת קדם לרבים מהיישומים המוזכרים להלן הוא שיטה לבחירת חלק (ים) של תמונה, כדי להחיל שינוי מקומי מבלי להשפיע על התמונה כולה. לרוב תוכנות הגרפיקה יש לצורך כך מספר שיטות, כגון:
כלי סימון לבחירת אזורים מלבניים או מצולעים רגילים אחרים.
כלי בחירה חופשי לבחירה ביד חופשית של אזור.
כלי לבחירת אובייקטים או אזורים בתמונה המוגדרים על ידי קרבת צבע או בהירות.
כְּלֵי עט מבוססי וקטור.
כמו גם אפשרויות מתקדמות יותר כגון זיהוי קצוות, מיסוך, הרכבת אלפא, ובחירה מבוססת צבע וערוצים. לעיתים קרובות, הגבול של אזור נבחר בתמונה מונפש על ידי אפקט מצעד הנמלים כדי לסייע למשתמש להבחין בין גבול הבחירה לרקע התמונה.
תכונות עורך תמונות > שכבות

תכונה נוספת המשותפת ליישומי גרפיקה רבים היא זו של שכבות. תכונה זו מקבילה לגיליונות של תָּאִית אֲצֵטָתִית שקופה. כל שכבה מכילה אלמנטים נפרדים המרכיבים תמונה משולבת, מוערמות זו על גבי זו, כאשר כל שכבה יכולה להיות ממוקמת באופן עצמאי, לעבור שינוי ומיזוג בנפרד עם השכבות למטה, מבלי להשפיע על אף אחד מהאלמנטים בשכבות האחרות.
תכונות עורך תמונות > שינוי בגודל התמונה

עורכי תמונה יכולים להגדיל או להקטין את התמונה בתהליך שנקרא לרוב שינוי גודל תמונה. מצלמות ברזולוציה גבוהה יכולות לייצר תמונות גדולות שלעיתים קרובות יש לצמצם לשימוש באינטרנט. לצורך שינוי הגודל, תוכנות עריכת תמונה משתמשות בתהליך מתמטי הנקרא דגימה מחדש (resampling) כדי לחשב ערכי פיקסלים חדשים שהמרווח ביניהם שונה מהערכים המקוריים.
תכונות עורך תמונות > חיתוך תמונה

עורכים דיגיטליים משמשים לחיתוך תמונות. חיתוך יוצר תמונה חדשה על ידי בחירת המלבן הרצוי מהתמונה המקורית. שאר התמונה מושלך. חיתוך תמונה אינו פוגע ברזולוציה של האזור החתוך. התוצאות הטובות ביותר מתקבלות כאשר התמונה המקורית היא ברזולוציה גבוהה. סיבה עיקרית לחיתוך היא שיפור הרכב התמונה בתמונה החדשה.
| --- | --- |
תמונת מצלמה לא חתוכה: שושן חתוך מתמונה גדולה יותר
תכונות עורך תמונות > הסרת חלק מרקע התמונה

בעזרת כלי בחירה, בוחרים או מסמנים את קו המתאר של הדמות או האלמנט, ואז אפשר להסיר אותם מהרקע. מידת הקושי לבצע את ההסרה בצורה נקייה מושפעת ממידת המורכבות של הקצוות, או המתאר. לדוגמה, שערות פרטניות יכולות להצריך עבודה רבה. מכאן השימוש בטכניקת "מסך ירוק" (chroma key) המאפשרת להסיר בקלות את הרקע.
תכונות עורך תמונות > היסטוגרמה

עורכי תמונה יכולים לייצר היסטוגרמת תמונה עבור התמונה הנערכת. ההיסטוגרמה מציגה את מספר הפיקסלים בתמונה (ציר אנכי) עם ערך בהירות מסוים (ציר אופקי). אלגוריתמים בעורך התמונה מאפשרים התאמה חזותית את ערך הבהירות של כל פיקסל והצגה דינמית של התוצאות עם ביצוע ההתאמות. כך ניתן להשיג שיפורים בבהירות ובניגודיות של התמונה.
| --- | --- |
 תמונת חמניות:  היסטוגרמה של תמונת החמניות
תכונות עורך תמונות > הפחתת רעש

עורכי תמונות יכולים לכלול מספר אלגוריתמים להוספת או הסרת רעש מהתמונה. ניתן גם להסיר חלק מעיוותי JPEG. ניתן להסיר אבק, שריטות ואזורים מנוקדים מהתמונה. הפחתת רעש משתמשת בהערכה של הסצנה ללא הרעש ואינה מהווה חלופה להשגת תמונה "נקייה" יותר. הפחתת רעש מופרזת מובילה לאובדן פרטים, ולכן היישום הוא פשרה בין היות הרעש לא רצוי לעיוותים הנוצרים מהסרתו.
רעש נוטה לפלוש לתמונות אשר צולמו בתנאים של תאורה חלשה. אפשר להוסיף לתמונה חדשה אפקט 'עתיקוּת' על ידי הוספת רעש מונוכרומטי אחיד.
תכונות עורך תמונות > הסרה של אלמנטים לא רצויים

רוב עורכי התמונה יכולים להסיר אלמנטים לא רצויים כמו ענפים, באמצעות כלי "שכפול". הסרת האלמנטים מסיחי הדעת מסייעת למיקוד לנושא, ומשפרת את הקומפוזיציה הכללית.
| --- | --- |
שימו לב לענף בתמונה המקורית: העין נמשכת למרכז הגלובוס
תכונות עורך תמונות > שינוי צבע סלקטיבי

חלק מעורכי התמונה יכולים לבצע החלפת צבע כדי לשנות באופן סלקטיבי את צבעם של פריטי תמונה ספציפיים, בהינתן שהפריטים שנבחרו נמצאים בטווח צבעים מסוים.
תכונות עורך תמונות > כיוון תמונה

עורכי תמונה יכולים לסובב תמונה בכל כיוון ובכל מידה. אפשר ליצור תמונות מראה ולהפוך תמונה אופקית או אנכית. סיבוב של מספר מעלות לרוב מספיק כדי ליישר את האופק, לתקן אנכיות (של בניין, למשל), או שניהם. תמונות שסובבו, לרוב דורשות חיתוך לאחר מכן, על מנת להסיר את הרווחים שנוצרו בקצות התמונה.
תכונות עורך תמונות > בקרת פרספקטיבה ועיוות

עורכי תמונות מסוימים מאפשרים למשתמש לעוות (או "לשנות") את צורת התמונה. הגם שהאפשרות עשויה להיות שימושית גם עבור אפקטים מיוחדים, זוהי השיטה המועדפת לתיקון עיוות הפרספקטיבה האופייני שמקורו בתמונות שצולמו בזווית אלכסונית, לקו ישר. יש להיזהר ביישום שיטה זו, שכן התמונה מעובדת מחדש באמצעות אינטרפולציה של פיקסלים סמוכים, מה שעשוי לפגוע במידת הדיוק של התמונה הכוללת. האפקט מחקה את השימוש בעדשת בקרת פרספקטיבה, המשיגה תיקון דומה במצלמה ללא אובדן דיוק.
תכונות עורך תמונות > תיקון עדשה

לתוכנות לעריכת תמונה ישנן פונקציות לתיקון תמונות עבור עיוותים שונים של העדשה, כולל עיוותי כרית (pincushion), עין דג וחבית (barrel). התיקונים הם ברוב המקרים עדינים, אך יכולים לשפר את מראה חלק מהתמונות.
תכונות עורך תמונות > שיפור תמונות

שיפור התמונה הוא תהליך של שיפור איכות התמונה דיגיטלית על ידי מגוון שינויים בתמונה באמצעות תוכנה. לדוגמה, פשוט למדי להגביר את בהירות או כהות התמונה, או להגדיל או להקטין את הניגודיות. תוכנה מתקדמת לשיפור תמונות תומכת גם במסננים רבים לשינוי תמונות בדרכים שונות.
תכונות עורך תמונות > חידוד וריכוך תמונות

תוכנות גרפיות משמשות הן לחידוד והן לריכוך של תמונות, ועושות זאת במספר דרכים, כגון מיסוך או דה קונבולוציה. ניתן להשיג זאת במצלמה על ידי שימוש בצמצם גדול, או בעורך התמונה על ידי בחירה ולאחר מכן ריכוך. שיפור קצוות הוא טכניקה נפוצה ביותר הגורמת לתמונות להיראות חדות יותר, אם כי ישנם אלה שהתוצאה נראית להם לא טבעית.
צורה נוספת של חידוד תמונה כוללת סוג של ניגודיות. התהליך יוצר אפקט הגורם לתמונה להיראות ברורה יותר, ולכאורה מוסיף פרטים. דוגמה להשפעה זו ניתן לראות משמאל. התהליך נמצא בשימוש נרחב בתעשיות הדפוס והצילום להגברת הניגודים המקומיים וחידוד התמונות.
תכונות עורך תמונות > בחירה ומיזוג של תמונות

יישומי גרפיקה רבים יכולים למזג תמונות לקובץ בודד. הכיוון והמיקום של כל תמונה הוא נשלט.
בעת בחירת תמונת מפת סיביות שאינה מלבנית, נדרשת הפרדת הקצוות מהרקע, הידועה גם כיצירת צללית. זוהי המקבילה הדיגיטלית של חיתוך פיזי של חלק מתמונה. ניתן להשתמש בנתיבי גזירה כדי להוסיף תמונות בצללית לגרפיקה וקטורית או לקובצי פריסת עמודים (page layout) השומרים על נתונים וקטוריים. קומפוזיציית אלפא, מאפשרת קצוות שקופים רכים בעת בחירת תמונות. ישנן מספר דרכים ליצור תמונת צללית עם קצוות רכים, כולל בחירת התמונה או הרקע שלה על ידי דגימת צבעים דומים, בחירת הקצוות על ידי מעקב במפת סיביות או המרת נתיב גזירה לבחירה במפת סיביות. לאחר בחירת התמונה, ניתן להעתיק אותה ולהדביק אותה בחלק אחר של אותו קובץ, או בקובץ נפרד. את הבחירה אפשר לשמור גם במה שמכונה ערוץ אלפא.
שיטה פופולרית ליצירת תמונה מורכבת היא שימוש בשכבות שקופות. תמונת הרקע משמשת כשכבה התחתונה, והתמונה עם חלקים שיש להוסיף ממוקמת בשכבה מעליה. באמצעות מסיכת שכבות תמונה, כל החלקים פרט לחלקים שיש למזג מוסתרים מהשכבה, כך שנוצר הרושם שחלקים אלו נוספו לשכבת הרקע. ביצוע מיזוג באופן זה שומר על כל נתוני הפיקסלים בשתי השכבות כדי להקל על שינויים עתידיים בתמונה הממוזגת החדשה.
תכונות עורך תמונות > אפקטים מיוחדים

לעורכי תמונה יש לרוב רשימה של אפקטים מיוחדים שיכולים להפיק תוצאות יוצאות מן הכלל. האפקטים כוללים דרכים שונות להטיה ועיוות. ניתן להחיל עשרות אפקטים מיוחדים על תמונה הכוללים צורות שונות של עיוות, אפקטים אמנותיים, התמרות גאומטריות ואפקטים של מרקם, או שילובים שלהם.
באמצעות הגדרות Curves מותאמות בעורכי תמונות כגון Photoshop, ניתן לדמות את אפקט הסולריזציה, הידוע יותר בחוגי צילום כאפקט Sabattier.
תכונות עורך תמונות > כלי חותמת שכפול (Clone Stamp)

הכלי חותמת שכפול בוחר ודוגם אזור בתמונה שלך ולאחר מכן משתמש בפיקסלים אלה כדי לצייר מעל כל אזור נבחר. הכלי פועל כמו מברשת כך שתוכל לשנות את גודלו, ומאפשר שכפול מרוחב של פיקסל בודד לרוחב של מאות פיקסלים. אתה יכול לשנות את מידת האטימות כדי לייצר אפקט שכפול עדין. כמו כן, ישנה בחירה בין שכפול עם או בלי יישור של אזור הדגימה. בפוטושופ הכלי נקרא Clone Stamp, אך הוא עשוי להיקרא גם כלי Rubber Stamp.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  | תמונה לאחר עיבוד כלי החותמת |
תכונות עורך תמונות > שינוי עומק צבע

ניתן, באמצעות תוכנה, לשנות את עומק הצבע של תמונות. עומקי הצבע הנפוצים הם 2, 4, 16, 256, 65,536 ו-16.7 מיליון צבעים. הפורמטים JPEG ו-PNG מסוגלים לאחסן 16.7 מיליון צבעים (שווה ל-256 דרגות בהירות לכל ערוץ צבע). בנוסף, ניתן ליצור תמונות בגווני אפור של 8 סיביות או פחות, לרוב באמצעות המרה ותת דגימה מתמונה בצבע מלא. המרת גוני אפור שימושית להקטנת גודל הקובץ באופן דרמטי כאשר הצילום המקורי היה מונוכרומטי, אך גוון צבע חדר אליו.
תכונות עורך תמונות > שינוי ניגודיות והבהרה

עורכי תמונה יכולים לשנות במקביל את הניגודיות והבהירות של תמונות. בעזרת תכונה זו, לעיתים קרובות ניתן לשפר תמונות עם תת-חשיפה. חידושים מהעת האחרונה אפשרו תיקון חשיפה מושכל יותר, כך שרק פיקסלים מתחת לסף בהירות מסוים מובהרים, ובכך מבהירים אזורי צל עם תת-חשיפה מבלי להשפיע על שאר התמונה. השינוי המדויק המוחל על כל ערוץ צבע יכול להשתנות מתוכנה לתוכנה. GIMP מיישם את הנוסחה הבאה:
if (brightness < 0.0) value = value * (1.0 + brightness);
 else value = value + ((1 - value) * brightness);
value = (value - 0.5) * (tan ((contrast + 1) * PI/4) ) + 0.5;
כאשר value הוא ערך צבע הקלט בתחום 1..0 וbrightness וcontrast הם בתחום 1..1-.
תכונות עורך תמונות > תיקון גמא

בנוסף לאפשרות לשינוי לא ליניארי בבהירות או הניגודיות של תמונות, רוב עורכי התמונה הנוכחיים מאפשרים את שינוי ערך הגמא.
ישנם פרטים שקשה לראות ברוב מסכי המחשב. תיקון גמא שימושי במיוחד להוצאת פרטים אלה מחושך לאור. במספר תוכנות לעריכת תמונות, תכונה זו נקראת "עקומות", לרוב, כלי שנמצא בתפריט הצבעים, וזאת ללא התייחסות ל"גמא" הן בתוכנה והן בתיעוד. ליתר דיוק, כלי העקומות עושה לרוב יותר מאשר תיקון גמא פשוט, מכיוון שניתן לבנות עקומות מורכבות עם נקודות פיתול מרובות, אך כאשר אין בנמצא כלי ייעודי לתיקון גמא, כלי זה יכול להשיג את אותו אפקט.
תכונות עורך תמונות > התאמות צבע

צבע התמונה ניתן לשינוי במגוון דרכים. צבעים יכולים לדהות ולדעוך, וגוונים אפשר לשנות באמצעות עקומות או כלים אחרים. ניתן לשפר את איזון הצבע, והדבר חשוב אם התמונה צולמה בתוך בית עם פילם אור יום, או צולמה במצלמה עם איזון הלבן מוגדר באופן שגוי. אפשר להוסיף לתמונה אפקטים מיוחדים, כמו גוון ספיה וגווני אפור. בנוסף, פעולות מורכבות יותר כמו עירוב ערוצי צבע מתאפשרים על ידי עורכי גרפיקה מתקדמים יותר.
אפשר גם לבטל את אפקט העיניים האדומות, המתרחש כאשר מצלמים עם פלאש כאשר האישון פתוח מדי (כך שאור מהפלאש שנכנס לעין דרך האישון משתקף מהקרקעית בחלק האחורי של גלגל העין).
תכונות עורך תמונות > מיזוג דינמי

מיזוג דינמי מתקדם הוא מושג שחידש הצלם אליה לוקרדי בבלוג שלו Blame The Monkey כדי לתאר תהליך צילום של לכידת כמה חשיפות משתנות, של נוף עירוני או פתוח, על פני פרק זמן מסוים, בסביבת תאורה טבעית או מלאכותית, אך משתנה. לאחר הצילום, החשיפות השונות, ממוזגות ידנית לתמונה אחת של טווח דינמי גבוה, באמצעות תוכנה לעיבוד שאחרי. תמונות מיזוג דינמיות משמשות להצגת רגע מגובש. המשמעות היא שאף על פי שהתמונה הסופית עשויה להיות תערובת של נקודות זמן, חזותית נראה שהיא מייצגת רגע יחיד.
תכונות עורך תמונות > הדפסה

שליטה בגודל ההדפסה ובאיכות התמונות הדיגיטליות מחייבת הבנה של המשתנה צפיפות פיקסלים לאינץ' (ppi) המאוחסן בקובץ התמונה ולעיתים משמש לשליטה בגודל התמונה המודפסת. בתיבת הדו-שיח 'גודל תמונה' של Adobe Photoshop, עורך התמונה מאפשר למשתמש לשנות הן את מידות הפיקסלים והן את גודל התמונה במסמך המודפס. פרמטרים אלו משמשים יחדיו ליצירת תמונה מודפסת בגודל ובאיכות הרצויים. פיקסלים לאינץ' של התמונה, פיקסל לאינץ' של צג המחשב ונקודות לאינץ' במסמך המודפס קשורים זה לזה, אך שונים לחלוטין בשימוש. ניתן להשתמש בתיבת הדו-שיח 'גודל תמונה' כסוג של מחשבון תמונה. לדוגמה, תמונה של 1600 × 1200 ברזולוציה של 200 ppi תפיק תמונה מודפסת של 8×6 אינץ. אותה תמונה עם 400 ppi תפיק תמונה מודפסת של 4×3 אינץ. עם שינוי הרזולוציה ל-800 ppi, אותה תמונה מודפסת ב-2×1.5 אינץ. כל שלוש התמונות המודפסות מכילות את אותם נתונים (1600 × 1200 פיקסלים), אך הפיקסלים קרובים יותר בהדפסים הקטנים יותר, כך שייתכן שהתמונות הקטנות יותר, אך לא הגדולות יותר, ייראו חדות. איכות התמונה תלויה גם ביכולת המדפסת.
ראו גם

עיבוד תמונה מגמתי