stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ייק כהן
קריירת נוער

כהן נולד וגדל בפנסילבניה שבארצות הברית למשפחה יהודית, ובצעירותו למד בבית ספר עברי, חגג בר מצווה, ואף היה חבר נבחרת ארצות הברית במכביה. אחיו הגדול ג'וש הוא שחקן פוטבול. בשנת 2009 החל כהן את קריירת המכללות שלו במכללת דייווידסון מצפון-קרוליינה, בה למד במשך ארבע שנים. בעונתו האחרונה במכללה העמיד כהן ממוצעים של 14.9 נקודות, 5.3 ריבאונדים ו-1.6 חסימות, כשב-30 מ-34 המשחקים הוא קולע בספרות כפולות. בשנים 2012 ו-2013 כהן הוביל את קבוצתו לטורניר הארצי ונבחר לשחקן השנה במחוז בו קבוצתו משחקת (Southern Conference).
כהן סיים את קריירת הקולג' שלו בתור השחקן המוביל של דוידסון בכל הזמנים בחסימות (197) ופתיחות בחמישייה (123). הוא גם היה שני בזריקות עונשין (451), שישי בנקודות (1,795), שביעי בכדורי שדה (611), שמיני באחוזים מהעונשין (.805), ו-תשיעי בריבאונדים (747) הוא היה שני בכל הזמנים בקונפרנס הדרומי בריבאונדים הגנה (515), חמישי בריבאונדים התקפה (232), שביעי באחוזי זריקות עונשין (.805) וזריקות עונשין (451), ו-שמיני בחסימות (197).
קריירת בוגרים > מכבי תל אביב (2013–2015)

ב-8 ביולי 2013 חתם במכבי תל אביב לארבע שנים. בעונת 2014/2015 חזר למכבי תל אביב, שם שיחק במסגרת היורוליג והליגה הישראלית, זכה עם הצהובים בגביע המדינה והיה שותף להפסד של מכבי תל אביב בתוצאה 2–3 בסדרת חצי גמר הפלייאוף, לאחר יתרון של 0–2, להפועל אילת. בסיום העונה שוחרר מסגל הקבוצה, על אף שהיה לו חוזה לשנתיים נוספות.
קריירת בוגרים > ראשון לציון (2013–2014)

לאחר עשרה משחקים במכבי תל אביב הושאל עד סוף העונה למכבי ראשון לציון. זמן קצר לאחר שהושאל לראשון לציון נקלע לסערה תקשורתית בעקבות סעיף בהסכם ההשאלה, בו צוין שלא ישתתף במפגשים בין הקבוצות, אך הקבוצות נקבעו לשחק אחת מול השנייה בשלב חצי גמר גביע המדינה, בו חסרונו יעניק למכבי תל אביב יתרון גדול על מכבי ראשון לציון. בסופו של דבר אישרו ראשי מכבי תל אביב לכהן לשחק בחצי הגמר מולם. בסופו של דבר ניצחה תל אביב, המשיכה עד לגמר וזכתה בגביע המדינה. כהן סיים את תקופתו בראשון לציון עם ממוצעים של 10.9 נקודות ביחד עם 5 ריבאונדים למשחק, אך ראשון לציון סיימה במקום העשירי בסיום העונה הסדירה ולא העפילה לפלייאוף הליגה.
קריירת בוגרים > הפועל ירושלים (2015–2016)

ב-23 ביולי 2015 חתם בהפועל ירושלים על חוזה לשלוש שנים, אך בשל עומס שחקנים בעמדות בהן שיחק הושאל לאריס סלוניקי מליגת העל היוונית. ב-26 משחקים בקבוצה העמיד ממוצעים של 5.1 נקודות ו-3.2 ריבאונדים. בקיץ 2016 שוחרר מירושלים.
קריירת בוגרים > מכבי אשדוד באר טוביה (2016–2017)

ב-13 ביולי 2016 חתם במכבי אשדוד באר טוביה בתור השחקן ישראלי הבכיר של הקבוצה. כהן הציג את היכולת הטובה ביותר בקריירה שלו עד כה, כשהוא מציג ממוצעים של 13.2 נקודות ו-7.7 ריבאונדים למשחק, אך זו לא הספיקה כדי להוביל את מכבי אשדוד אל הפלייאוף, והקבוצה סיימה במקום ה-11 בסיום העונה הסדירה בליגה.
קריירת בוגרים > מכבי תל אביב (2017–2020)

ב-27 ביוני 2017 חזר למכבי תל אביב וחתם על חוזה לשנתיים. באותה עונה העמיד ממוצעים של 8.9 נקודות ו-4.9 ריבאונדים למשחק, וסייע לקבוצה לזכות באליפות המדינה לאחר ניצחון במשחק הגמר 75–95 על הפועל חולון, בו הוביל את קלעי מכבי תל אביב עם 18 נקודות. באותה עונה כשלה הקבוצה להעפיל לפלייאוף היורוליג וסיימה במקום העשירי בסיום העונה הסדירה, רחוקה שני מקומות מהמקום השמיני אשר מוביל אל הפלייאוף. בעונתו השנייה זכתה הקבוצה באליפות שנייה ברציפות, בה היה לו חלק מרכזי, כשהוא מציג ממוצעים של 7.5 נקודות ו-4.3 ריבאונדים למשחק. ב-25 ביוני 2019 האריך את חוזהו לשנה שלישית. ב-23 בדצמבר 2019 קלע שיא קריירה בישראל בניצחון מכבי תל אביב על הפועל גלבוע/גליל כשקלע 33 נקודות. הוא היה שותף לעונה המוצלחת של הקבוצה ביורוליג, עד שהמפעל הופסק בעקבות מגפת הקורונה. בסיום העונה סייע לקבוצה לזכות בפעם השלישית באליפות המדינה כשהוא תורם ממוצעים של 10.8 נקודות ו-4.8 ריבאונדים למשחק וסיים את הקדנציה השנייה שלו בקבוצה בתור קפטן הצהובים.
קריירת בוגרים > אוברדוירו (2020–2021)

ב-29 ביולי 2020 חתם לשנה באוברדוירו מליגת העל הספרדית בכדורסל. הוא שיחק בקבוצה 35 משחקים, בהם קלע 8.2 נקודות ולקח 3.8 ריבאונדים. באותה עונה סיימה אוברדיורו במקום ה-14 בסיום העונה הסדירה ולא העפילה לפלייאוף הליגה הספרדית.
קריירת בוגרים > מכבי תל אביב (2021–הווה)

ב-5 ביולי 2021 שב לקדנציה שלישית במכבי תל אביב, בחוזה לשנתיים. הוא היה חלק מעונה לא מוצלחת, עם הדחה בחצי גמר גביע המדינה להפועל תל אביב, הפסד לבני הרצליה 2-1 בסדרת חצי הגמר באליפות הליגה ולהדחה בשלב רבע הגמר של היורוליג לריאל מדריד. הוא היה שותף לעונת 2022/2023, שנחשבה לעונה מוצלחת כאשר הגיעה הקבוצה לרבע גמר היורוליג שהסתיים בהפסד 2–3 למונקו, וזכייה באליפות הרביעית שלו לאחר ניצחון 1–2 על הפועל תל אביב. ב-21 ביוני 2023 האריך את חוזהו עד לשנת 2025. ב-29 ביולי 2024 האריך את חוזהו בעונה נוספת.
קריירת נבחרות

בקיץ 2010 שיחק כהן במדי נבחרת העתודה של ישראל (עד גיל 20) וסיים כמלך הסלים של אליפות אירופה לדרג ב'. הוא קלע 20 נקודות בממוצע למשחק ובנוסף, הוריד שמונה ריבאונדים, כשישראל סיימה חמישית באליפות.
הוא היה בסגל של נבחרת ארצות הברית למשחקי המכביה 2013, אך לא שיחק כי השתתף בליגת הקיץ של ה-NBA במאמץ להיבחר על ידי קבוצת NBA.
הוא חבר הסגל של נבחרת ישראל, השתתף באימונים ובמשחקי ההכנה שלה במהלך טורניר מוקדמות יורובאסקט 2015 וכך גם במוקדמות יורובאסקט 2022 ובמוקדמות מונדובאסקט 2023.
כהן היה אמור להשתתף ביורובאסקט 2017, אך נופה ממנו, לאחר שלא הגיע לאימון הפתיחה של הנבחרת.
ב-18 ביוני 2017 הוכר כישראלי על ידי פיב"א, לאור בקשת איגוד הכדורסל הישראלי לקראת משחקי קדם אליפות העולם 2019. קבלת הבקשה נומקה בחינוך היהודי שעבר כהן ובשנותיו כשחקן בישראל מה שמוכיח את זיקתו לישראל.
ב-24 בנובמבר 2017 הוא ערך את הופעתו הראשונה בנבחרת הבוגרת במשחק מוקדמות גביע העולם בכדורסל של פיב"א 2019 מול אסטוניה, ורשם 10 נקודות, 7 ריבאונדים ו-3 אסיסטים.
תארים

אליפויות (5): 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020, 2022/2023, 2023/2024.
גביע המדינה (1): 2014/2015.
גביע ווינר (4): 2013/2014, 2017/2018, 2021/2022, 2022/2023.
הערות שוליים

↑  ג'ייק כהן חתם ל-4 שנים במכבי תל אביב, באתר וואלה, 8 ביולי 2013
↑  ורד כהן‏, מכבי תל אביב: טיוס עזב רשמית, כהן שוחרר, פבראני על סף חתימה, באתר וואלה, 7 ביולי 2015
↑  ג'ייק כהן הושאל למכבי ראשון לציון, באתר Maccabi "ELECTRA" Tel Aviv, ‏17/1/2014
↑  אור שקדי, ורד כהן‏, האיגוד עשוי לחייב את ג'ייק כהן לשחק בגביע, באתר וואלה, 2 בפברואר 2014
↑  ורד כהן‏, הפועל ירושלים: ג'ייק כהן הגיע להבנות, צפוי להרוויח 450 אלף דולר ל-3 שנים, באתר וואלה, 23 ביולי 2015
↑  רועי גלדסטון, ‏הפועל י-ם תשאיל את ג'ייק כהן לאריס סלוניקי, באתר ערוץ הספורט, 10 באוגוסט 2015
↑  שחר כחלון, החתמה איכותית למכבי אשדוד/באר טוביה: ג'ייק כהן חתם בקבוצה, באתר אשדוד נט, ‏13/7/2016
↑  אפרת עמורבן, ג'ייק כהן חתם במכבי ת"א, סילי עוזב, באתר ynet, 26 ביוני 2017
↑   אריה ליבנת, מכבי תל אביב האריכה את חוזהו של ג'ייק כהן בעונה נוספת, באתר הארץ, 25 ביוני 2019
↑  ג'ייק כהן: "זה מראה ממה אנחנו עשויים", באתר ערוץ הספורט, 24 בדצמבר 2019
↑  אור שקדי‏, ג'ייק כהן חתם באוברדוירו הספרדית לעונה הבאה, באתר וואלה, 29 ביולי 2020
↑  רועי כהן, ‏רשמית: ג'ייק כהן חתם במכבי תל אביב, באתר ערוץ הספורט, 5 ביולי 2021
↑  עמרי מנהיים, ‏עד 2025: ג'ייק כהן נשאר במכבי תל אביב, באתר ערוץ הספורט, 21 ביוני 2023
↑  ניר קפלן, ‏בשורה לקטש: ג'ייק כהן לא ייחשב כמתאזרח, באתר ערוץ הספורט, 18 באוקטובר 2017
(כהן במדי מכבי תל אביב, 2018)
גאי ויגינס

| --- | --- |

 לידה:  23 בפברואר 1883 ברוקלין, ארצות הברית 
 פטירה:  25 באפריל 1962 (בגיל 79) סיינט אוגוסטין, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  האקדמיה הלאומית לעיצוב 
 תחום יצירה:  ציור
 זרם באמנות:  אימפרסיוניזם אמריקאי
 צאצאים:  גאי א. ויגינס 
 
גאי קרלטון ויגינס (באנגלית: Guy Carleton Wiggins;‏ 23 בפברואר 1883 - 25 באפריל 1962) היה צייר אימפרסיוניסט אמריקאי. הוא היה נשיא האקדמיה בקונטיקט לאמנויות יפות וחבר במושבה אולד ליים. הוא יצר ציורים רבים של הרחובות המושלגים של העיר ניו יורק במהלך חורף.
ראשית חייו

ויגינס נולד ב־23 בפברואר 1883 בברוקלין. אביו קרלטון ויגינס היה אמן שהעניק לבנו את הכשרתו הראשונה כצייר. הוא למד במכון הפוליטכני בברוקלין, בליגת הסטודנטים לאמנות בניו יורק ובאקדמיה הלאומית לעיצוב. המורים שלו באקדמיה היו ויליאם מריט צ'ייס ורוברט אנרי.
קריירה

ויגינס צייר לעיתים קרובות סצנות של העיר ניו יורק, כגון - "וושינגטון סקוויר בחורף" (מוזיאון האמנות של ריצ'מונד, אינדיאנה); "קולומביה סיקרל", "חורף" (הגלריה הלאומית לאמנות, וושינגטון); ו"ריברסייד דרייב" (1915).
ויגינס צייר בסגנון אימפרסיוניסטי, כפי שניתן לראות בציור "ברקשייר הילס" (מוזיאון ברוקלין). הוא נסע בניו אינגלנד וצייר נחלים, שדות ויערות על בד בעונות השנה השונות. הוא הפך לאחד החברים הצעירים ביותר במושבת האמנות אולד ליים, קונטיקט, וצייר לצד אביו, קרלטון, צ'יילד האסאם ופרנק דומונד. ויגינס החל ללמד אמנות באסקס בקונטיקט בשנת 1937. הוא יצר דיוקן של הנשיא דווייט אייזנהאואר והעביר אותו לבית הלבן בשנת 1959.
ויגינס כיהן כנשיא האקדמיה בקונטיקט לאמנויות יפות. הוא היה חבר באקדמיה הלאומית לעיצוב, במועדון הצבע והחימר בניו הייבן ובאיגוד האמנות ליים. הוא זכה בפרס פלאג, בפרס קופר ובפרס אתינאום מטעם האקדמיה בקונטיקט לאמנויות יפות; מדליית האריס ממכון האמנות בשיקגו; פרס טורנבול ופרס איזידור ממועדון סלמגונדי; ופרס הזיכרון של ג'יי פרנסיס מרפי מבית הספר לעיצוב רוד איילנד.
חיים אישיים ומוות

ויגינס התחתן עם דולורס ג'קסטון. נולדו להם שני בנים, קרלטון ויגינס וגיא ארתור וויגינס, ובת, דורותי גיבסון. [1] ויגינס התגורר באולד ליים, קונטיקט ובחורף בסנט אוגוסטין, פלורידה.
ויגינס נפטר בשנת 1962 כשהיה בחופשה בסנט אוגוסטין, פלורידה, בן 80.
גופתו הוחזרה לביתו לקונטיקט והוא נקבר בליים.
ניתן לראות את עבודותיו בכמה מוזיאונים מרכזיים, כולל המכון האמנותי של שיקגו, מוזיאון ברוקלין, והמוזיאון האמריקני לאמנות סמית'סוניאן.
בנו של ויגינס, גיא ארתור ויגינס, הוא גם צייר.
הערות שוליים

1 2  "Old Lyme Artist Dies At Age 79", Newspapers.com (באנגלית)
↑  Carol Lowrey, National Arts Club (New York N.Y.), A Legacy of Art: Paintings and Sculptures by Artist Life Members of the National Arts Club, Hudson Hills, 2007, ISBN 978-0-615-15499-2. (באנגלית)
↑  Guy Wiggins | Smithsonian American Art Museum, americanart.si.edu
↑  "Deaths Around the Nation: Guy Wiggins". Detroit Free Press. May 11, 1962. p. 36. Retrieved November 18, 2018 – via Newspapers.com.
↑  "Guy Wiggins". The San Francisco Examiner. April 26, 1962. p. 31. Retrieved November 18, 2018 – via Newspapers.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1070403474  ISNI: 0000 0000 6706 3947  LCCN: nr98044061  RKD: 84280  SNAC: w62j6kkw  ULAN: 500011126  VIAF: 44216899   WorldCat (עם VIAF): 44216899 
גאי ויגינס, סופה בשדרה החמישית.
גאי ויגינס, סופת חורף בשדרה החמישית
דוד נויהאוז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 באפריל 1962 (בן 62) יוהנסבורג, דרום אפריקה 
 מדינה:  דרום אפריקה 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מעסיק:  אוניברסיטת בית לחם 
 השקפה דתית:  הכנסייה הקתולית 
 
דוד מארק נויהאוז (נולד ב-25 באפריל 1962) הוא נזיר ישועי ישראלי, סגן הפטריארך וממונה כללי על הקהילות דוברות העברית בישראל משנת 2009 ועד שנת 2018.
קורות חייו

דוד מארק נויהאוז נולד ביוהנסבורג שבדרום אפריקה למשפחה יהודית ממוצא גרמני, שנמלטה מהשלטון הנאצי. הוא למד בבית ספר יהודי יוקרתי ששלח אותו בגיל 15 לירושלים לארבעה חודשי לימוד כדי לחזק את זיקתו ליהדות.
במהלך שהותו בירושלים הכיר נזירה רוסייה אורתודוקסית בת 89, שהרשימה אותו עד כדי כך שהחל להתעניין בנצרות. בתום לימודיו התיכוניים עלה ארצה בינואר 1980 והשתקע בירושלים. הוא החל לימודיו באוניברסיטה העברית וקיבל תואר ראשון בפסיכולוגיה, תואר שני במחשבה מדינית ודוקטורט במדעי המדינה. הדוקטורט שלו עסק בתפקיד הדת בחיים הפוליטיים של המיעוט הערבי בישראל. במקביל המשיך להתעניין בנצרות, ביקר בכנסייה, ובשנת 1988, בגיל 26, הוטבל כנוצרי קתולי.
בשנת 1992 הצטרף למסדר הישועי ועבר תקופות הכשרה בארצות הברית ובמצרים. בנוסף השלים תואר ראשון בתאולוגיה ממרכז סבר בפריז ותואר שני בחקר המקרא מן המכון האפיפיורי למקרא ברומא.
משנת 2000 החל נויהאוז לשמש כמרצה למקרא, לעברית וליהדות במכללת פרחי הכהונה של הכנסייה הלטינית בבית ג'אלא. משנת 2001 החל לשמש כמרצה למקרא וליהדות באוניברסיטה הקתולית בבית לחם. כמו כן, הוא מרצה למקרא ולנצרות במכון יד בן צבי.
הוא דובר ברמת שפת אם עברית, אנגלית, ערבית, צרפתית ואיטלקית.
קורות חייו > תפקידיו בפטריארכיה הלטינית

ב-8 בספטמבר 2000 הוסמך בירושלים בידי הפטריארך מישל סבאח לשמש ככוהן. בכך הפך לנציג הפטריארכיה הלטינית של ירושלים.
בתפקידו הציבורי הראשון שירת בשנים 2005 עד 2007 ככוהן קהילת חיפה מטעם נציגות יעקב הצדיק לקתולים הדוברים עברית בישראל. בשנים 2008 עד 2010 שירת ככוהן קהילת יפו. ב-15 במרץ 2009 מונה כסגנו של הפטריארך הלטיני פואד טוואל והממונה על נציגות יעקב הצדיק, תפקיד שמילא עד שנת 2018, עד שהוחלף על ידי האב רפיק נהרה.
באוגוסט 2019 מונה לאחראי על קהילת מסדר הישועים בארץ ישראל.
ספרים ומאמרים שפרסם (רשימה חלקית)

(English) “Jewish Conversion to the Catholic Church,” Pastoral Psychology, 37 (1988), 38-52.
(French) “L’idéologie judéo-chrétienne et le dialogue juifs-chrétien,” Recherches de Science Religieuse 85/2 (1997) 249-276.
(English) “Kehilla, Church and Jewish People,” Mishkan, 36 (2002), 78-86.
(English) Joseph in the Three Monotheistic Faiths with Ibrahim Abu Salem and Rabbi Jeremy Milgrom, Jerusalem, PASSIA, 2002.
(English) “A Holy Land Context for Nostra Aetate” (with Jamal Khader), Studies in Jewish Christian Relations, vol. 1 (2005-6), 67-88.
(French) “Le dialogue interreligieux en Terre Sainte quarante ans après Nostra Aetate” (with Jamal Khader), Proche Orient chrétien, vol. 56 (2006), 299-310.
(English) “Achievements and Challenges in Jewish-Christian Dialogue: Forty Years after Nostra Aetate” The Downside Review 439 (April 2007), 111-129.
(English) “What might Israelis and Jews learn about Christians and Christianity at Yad VaShem,” in Thomas Michel (ed), Friends on the Way: Jesuits encounter Contemporary Judaism (New York, Fordham University Press, 2007), 166-178.
(French) “Qui est qui ? Russes et juifs en Israël aujourd’hui,” Proche orient chrétien 1-2 / 58 (2008), 21-58.
(Hebrew) ימי זיכרון וחגיגה בלוח השנה הנוצרי"" (Days of Memorial and Celebration in the Christian Calendar) (Jerusalem, Jerusalem Center for Jewish Christian Relations, 2008).
(Hebrew) עדות נוצריות בארץ הקודש "" (Christian Communities in the Holy Land) (Jerusalem, Jerusalem Center for Jewish Christian Relations, 2009).
(English) "Moments of crisis and grace: Jewish-Catholic relations in 2009," One In Christ, volume 43/2 (2009), 6-24.
(English) “Shimon Balas – A Jewish Arab at 80,” Proche Orient chrétien, 59 (2009), 352-361.
(English) "Catholic-Jewish Relations in the State of Israel: Theological Perspectives," in Anthony Mahoney and John Flannery (editors), The Catholic Church in the Contemporary Middle East (London, Melisende Press, 2010), 237-251.
(English) "Engaging the Jewish People – Forty Years since Nostra Aetate," Karl Becker and Ilaria Morali (editors), Catholic Engagement with World Religions: A comprehensive study (New York, Orbis Books, 2010) 395-413.
(English) "Jewish Identity in the Modern Age," The Holy Land Review, 2/4 (Spring 2011), 10-14.
(French) La Terre, la Bible et l’Histoire (with Alain Marchadour), Paris, Bayard Presse, 2006.
דוד נחמיאש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1833 ה'תקצ"ג מרוקו
 פטירה:  9 בספטמבר 1932 (בגיל 99 בערך) ח' באלול ה'תרצ"ב ירושלים
 מקום קבורה:  הר הזיתים ירושלים
 מקום פעילות:  מצרים, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ? – 9 בספטמבר 1932 
 תחומי עיסוק:  אב בית הדין, ורב העיר טנטא שבמצרים
 רבותיו:  הרב דוד בן שמעון (הצוף דב"ש)
 חיבוריו:  מחנה ד"ן
 
הרב דוד נחמיאש (ה'תקצ"ג, 1833, מרוקו - ח' באלול ה'תרצ"ב, 9 בספטמבר 1932, ירושלים), היה אב בית הדין ורב העיר טנטא שבמצרים במשך 40 שנה.
קורות חיים

נולד בשנת ה'תקצ"ג (1833) במרוקו לסולטנה ולאברהם. בילדותו עלה עם הוריו לארץ ישראל והשתכן בירושלים, שם למד בישיבתו של הרב דוד בן שמעון ('הצוף דב"ש').
נישא לאסתר, ויחד נולדו להם חמישה ילדים: אברהם, יעקב (ז'אק), אסתר, רחל ושרה.
לאחר שנסמך לרבנות, עבר לטנטא שבמצרים, לשמש כאב בית הדין וכרב העיר. באותה תקופה, בתי הדין הגדולים שבאלכסנדריה ובקהיר היו בעלי הסמכות הבלעדית לעסוק בענייני קידושין וגירושין במצרים, אך הרב רפאל אהרן בן שמעון, רבה הראשי של קהיר, שהכיר את הרב נחמיאש וידע על גדלותו בתורה, עוד מימי לימודיו בישיבתו של אביו, התיר לו באופן מיוחד לעסוק בעניינים אלו.
הרב נחמיאש כיהן בתפקידו במשך כארבעים שנה.
בערוב ימיו חזר לירושלים, ונפטר בה בהיותו בן 99 שנה בח' באלול ה'תרצ"ב (1932). נקבר בהר הזיתים, ואשתו קבורה בסמוך.
ספרו

ספרו מחנה ד"ן - חידושים על התורה, הש"ס, פוסקים ודרשות שונות, יצא לאור בדפוס צוקרמן בירושלים, בשנת ה'תרפ"ז (1927).
בהקדמתו כתב: ”ובזה אני אומר, אם כיוונתי אל האמת, אין צריך לי התנצלות ולא הסכמות, כי כבר אמרו קבל האמת ממי שאמרה”.
לקריאה נוספת

'רבי דוד נחמיאש ז"ל', ההד, שנה ז חוברת יב, אלול תרצ"ב, עמ' יד
בשר קופים

בשר קופים הוא הבשר וחלקים אכילים אחרים הנמצאים בקופים. הצריכה האנושית של בשר קופים נרשמה בהיסטוריה באזורים רבים בעולם, כולל מדינות אסייתיות ואפריקניות רבות. דווח על צריכת בשר של קופים גם באזורים באירופה ובאמריקה.
לפי אזור > אפריקה > דרום סודאן

צריכת בשר קופים היא מאפיין מכונן של אנשי שבט בארי, אשר "תופסים את אכילת בשר הקופים כגבול בינם לבין אנשים שאינם ילידים"; אולם בשנים האחרונות כמה מבני שבט בארי נרתעו מהפרקטיקה בגלל שהקופים דומים לבני אדם.
לפי אזור > אפריקה > הרפובליקה של קונגו

הקונגולים רואים בבשר הקופים "מעדן רגיל" ו"אוכל חובה", והוא מוגש בדרך כלל בגריל, מבושל או מטוגן; פגרי הקופים יקרים מאוד, ושוויים בין 20,000 ל־40,000 פרנק. כתב של חדשות ניירובי שסקר את כל משחקי אפריקה בברזוויל לשנת 2015 ציין כי "התושבים מבלים" על בשר קופים, אך אינם אוהבים את בשר הפרימטים האחרים כולל בבונים וגיבונים.
לפי אזור > אפריקה > ליבריה

סרט תיעודי של וויס ניוז מ־2014 מצא כי בליבריה יש תעשיית בשר קופים מתפתחת, כאשר המקומיים מתארים אותו כבשר "מתוק" ומביעים אדישות לגבי הסיכון להידבק במחלת נגיף האבולה הקשורה בצריכת בשר הקופים באפריקה.
לפי אזור > אמריקה > ארצות הברית

הקוף אמנם אינו חלק מהמטבח האמריקאי המסורתי, אך צריכת בשר הקופים בארצות הברית נפוצה יותר ויותר, בעיקר בזכות זרם המהגרים האפריקאים הרואים בבשר הקופים ובושמטים אחרים "נוחות ביתית". דו"ח של הניו יורק טיימס ב־2007 תיעד כמה מקרים של בשר קופים שיובא בסתר לארצות הברית במסווה של בשרים אחרים. ייבוא בשרם של חיות הבר האפריקאיות לארצות הברית אינו חוקי. בשר קופים שיימצא בכניסות הגבול של המדינה יוחרם ויושמד על ידי סוכני מכס בגבול, יחד עם כל הרכוש שמגיע איתו. אנשים עשויים להיקנס בסכום של 250,000 דולר ארצות הברית בגין ייבוא בשר קופים.
לפי אזור > אמריקה > ברזיל

בברזיל, ביישובים מסוימים לאורך צפון-מזרח המדינה, התפנקו בצריכת בשר קופים כמעדן. דוגמה אחת לכך היא מנת ה"סופה דה מקאקו" (מרק קופים או נזיד) הידועה לשמצה. בטיניו זיריגוידום, משתמש אינטרנט ברזילאי, התפרסם לאחר שפרסמה תמונה שלו, יחד עם סט תמונות גרוטסקיות של המעדן, המתארות את תהליך הבישול ואת הנבלה של קוף עכביש שנשחט יחד איתו. בפוסט האמור אומר בטיניו: "Minha sogra fez aqui também sopa de macaco uma delícia", כלומר "חמותי הכינה כאן גם מרק קופים טעים!". הדימויים היו מחרידים ומאז הפכו למם, שנהג לשייך לברזילאים הרגלים ברבריים.
לפי אזור > אמריקה > מקסיקו

מנות קופי עכביש פופולריות בקרב ילידי דרום מקסיקו. הם ניצודים לאורך כל השנה אף על פי שהם אסורים לציד בין 1 במרץ ל־31 באוקטובר. בלוס טוקסטלס, וראקרוס, צריכה של בשר קופים הייתה פופולרית לפני שנות ה־2010. ככל שאנשים התחילו לצרוך יותר בשר, אוכלוסיית הקופים באזור הצטמצמה ובשר הקופים הפך פחות זמין.
לפי אזור > אסיה-פסיפיק > אינדונזיה

אינדונזיה היא בעיקר מוסלמית, ורוב האינדונזים אינם צורכים בשר קופים, שאיננו חלאל. עם זאת, בסולאווסי, המינאשאן, קבוצת מיעוטים שאינם מוסלמים, הם אוכלי קופים ידועים, ורואים את המקוק השחור כמעדן.
לפי אזור > אסיה-פסיפיק > הודו

באפריל 2014 תצלומים של "מאות" פגרי קופים שנועדו לצריכה בצ'האטיסגאר הפכו לוויראלים; למרות פעולותיהם של פעילי בעלי חיים. עם זאת, גורמים בממשלה לא עשו דבר כדי להתייחס לנושא, ואף הביעו סקפטיות בקשר לתמונות, שכן קופים הם קדושים ברוב חלקי הודו ממערב למסדרון סיליגורי.
לפי אזור > אסיה-פסיפיק > סין

באופן מסורתי נתפס בשר הקופים כ"יקר ערך (מעדן)" במטבח הסיני, ונחשב כי יש לו גם תכונות רפואיות. בתחילת 1934 צריכת בשר קופים, יחד עם מוח קופים, נאסרה בגואנגדונג; בהצהרה נכתב כי "קופים מחזיקים בתכונות רבות של האדם, וגם בכמות ניכרת של אינטליגנציה, ולכן יש להעניק להם הגנה". ההוראה ניתנה לכאורה על ידי חן ג'יטאנג.
לפי אזור > אסיה-פסיפיק > וייטנאם

בספטמבר 2015 נהרג דוק אדום שוקיים בשידור חי במזנון וייטנאמי בוו קוואנג. על פי הדיווחים, הפגר נמכר בשני מיליון דונג וייטנאמי.
לפי אזור > אסיה-פסיפיק > יפן

מבחינה היסטורית נתפס בשר הקופים כמעדן באזורים נבחרים ביפן, כולל הונגו ונאגנו. פתגם של נאגנו אומר, "אל תאכיל את אשתך קוף סתיו – לעשות זאת יהיה לבזבז מעדן טעים". אומרים שם כי שלל יתרונות בריאותיים נובעים מצריכת בשר קופים, למשל, נשים יפניות כביכול צריכות לאכול בשר קופים לאחר הלידה כדי להחזיר את המרץ שלהן.
לפי אזור > אסיה-פסיפיק > קמבודיה

באוקטובר 2016 נערכה פשיטה בשוק בסטונג טרנג והביאה להחרמת שני קילוגרמים של בשר קוף מיובש.
בתרבות הפופולרית

במלחמת העולם הראשונה, מנת לחימה צרפתית המורכבת מבשר בקר וגזר ארגנטינאי כונתה בשם "בשר קוף", נכתב שהיא הייתה מלוחה מאוד בטעם והתקבלה בצורה גרועה. כמעט כל הגרסאות לשיר הילדים האמריקני "Gobs Green Great of Greasy, Grimy Gopher Guts" מכילות את המילים "בשר קוף מושחת".
הערות שוליים

↑  Hogenboom, Melissa (2014-10-19). "Is bushmeat behind Ebola outbreak?". BBC News (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-09-16.
↑  Fuentes, Agustin; Wolfe, Linda (2002). Primates Face to Face: The Conservation Implications of Human-nonhuman Primate Interconnections. Cambridge University Press. p. 94. ISBN 9781139441476.
↑  "Monkey Meat and the Ebola Outbreak in Liberia". Vice News. 26 ביוני 2014. נבדק ב-25 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Barry, Ellen (17 בנובמבר 2007). "A Taste of Baboon and Monkey Meat, and Maybe of Prison, Too". The New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Bringing Animal Products into the United States". Centers for Disease Control and Prevention. 1 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Facts about Bushmeat and Ebola" (PDF). Centers for Disease Control and Prevention. בספטמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mono Araña" (בספרדית). Monterrey Institute of Technology and Higher Education. 2003.
↑  "Repoblarán la Isla de los Monos en Catemaco". Zócalo Saltillo (בספרדית). 25 באוגוסט 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Castilla Arcos, Juan David (10 באוקטובר 2014). "En peligro, mono aullador y araña". El Heraldo de Veracruz (בספרדית). {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Jelang Natal, Permintaan Kuliner Ekstrim Khas Tomohon Meningkat [Demands for Macaca Nigra increases during Christmas – considered a delicacy]". Rima News. 25 בדצמבר 2015. אורכב מ-המקור ב-25 בדצמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Indonesian market sells monkey meat, other exotic animals". Rappler. נבדק ב-23 ביוני 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Drolial, Rashmi (12 באפריל 2014). "Illegal monkey meat trade rampant in Chhattisgarh". Times of India. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Cat and Monkey Meat Is Taboo". The Calgary Daily Herald. 17 במרץ 1934. p. 21. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "China: Monkey Meat". Time. 15 בינואר 1934. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Knight, John (2003). Waiting for Wolves in Japan: An Anthropological Study of People-wildlife Relations. Oxford University Press. p. 110. ISBN 9780199255184.
↑  Kimsay, Buth (6 באוקטובר 2016). "Vendors Selling Porcupine, Monkey Meat Flee Arrest". Cambodia Daily. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Pettyjohn, Wayne (2010). Slum and Guns: Tales of Marines In the Great War. Xlibris. p. 31. ISBN 9781456818098.
↑  "Booklet notes to the Smithsonian Folkways recording" (PDF). אורכב מהמקור ב-21 בפברואר 2014. נבדק ב-25 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link)
גוסלי

הגוסלי (רוסית: гу́сли) הוא כלי מיתר סלאבי עתיק, אשר נפוץ במיוחד ברוסיה.
היסטורית הכלי

בתקופת נסיכות קייב, תיארה המילה גוסלי כל כלי מיתר ולבסוף יוחדה לתיאור הגוסלי הטרפזי (אשר ייתכן כי מקורו בביזנטיון). במאה ה-19 פותח גם קלוויקורד-גוסלי, אשר הונח על מעמד. הכלי לבש מגוון צורות במדינות שונות, לדוגמה, בצ'כיה קיים כינור ההוסלה (housle) ובבלקן כינור חד-מיתר הנקרא גוסלה (gusle). במערב אוקראינה ובבלארוס המילה הוסלי מתייחסת לכינור עממי או אפילו לחליל קנה. כלי נגינה נוסף בעל יחוס לגוסלי הוא הצימבלום. באוקראינה, השפיע הגוסלי על התפתחות הבנדורה.
לגוסלי היו בין 11 ל-36 מיתרי מעי או מתכת, אשר כוונו דיאטונית. לכלי היו שתי צורות עיקריות: צורת קסדה וצורת כנף.
היסטורית הכלי > שלמווידניה גוסלי (Шлемовидные гусли)

הנגן החזיק כלי זה על ברכיו כך שהמיתרים היו מסודרים אופקית יחסית אליו. טכניקת הנגינה הייתה חסימת מיתרים מסוימים ביד שמאל ופריטה רציפה על שאר המיתרים ביד ימין, ליצירת אקורדים. כלי זה היה נפוץ במערב ומזרח נסיכות קייב.
היסטורית הכלי > קרילווידניה גוסלי (Крыловидные гусли)

כלי זה היה קטן יותר, בעל דמיון לנבל הסקנדינבי והוחזק בדומה לגיטרה. יד שמאל חסמה גם בכלי זה מיתרים מסוימים אולם הדבר נעשה דרך פתח מיוחד באחורי הגוף.
צורה זו של הגוסלי הייתה נפוצה יותר בחלקיה הצפוניים של רוסיה, במיוחד בנובגורוד ופסקוב.
שלמווידניה גוסלי
קרילווידניה גוסלי