stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2006 במדע
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – ג'ון מאת'ר (ארצות הברית), ג'ורג' סמוט (ארצות הברית) על גילוי הצורה המתאימה לקרינת גוף שחור ואי האחידות של קרינת הרקע הקוסמית.
פרס נובל לכימיה – רוג'ר דויד קורנברג, (ארצות הברית) על מחקריו וגילוייו בתחום הבסיס המולקולרי של תעתוק אאוקריוטי.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה – אנדרו פייר (ארצות הברית), קרייג מלו (ארצות הברית) - על גילוי שיטה לשיתוק השפעתם של גנים ספציפיים
פרס נובל לכלכלה - אדמונד פלפס, (ארצות הברית) על הניתוח של שקלול תמורות בין-זמניות במדיניות מקרו-כלכלית.
מדליית פילדס – אנדריי אוקונקוב (ברית המועצות/ארצות הברית), טרנס טאו (ארצות הברית), ונדלין ורנר (צרפת). המדליה הוענקה גם לגריגורי פרלמן, שסירב לקבלה
פרס אבל – לנארט קרלסון (שוודיה) על תרומותיו המעמיקות והיסודיות לאנליזה ההרמונית ולתאוריה של מערכות דינמיות חלקות
פרס טיורינג - פרנסס אלן (ארצות הברית) על תרומה חלוצית בתחום המהדרים, וביצוע אופטימיזציה בשלב ההידור, אשר הניחה את היסודות למהדרים מודרניים וחישוב מקבילי אוטומטי.
נפטרו

28 בפברואר – אוון צ'מברלין, פיזיקאי אמריקאי חתן פרס נובל (נולד ב-1920)
14 במאי – ברוס מריפילד, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל (נולד ב-1921)
31 במאי – ריימונד דייוויס ג'וניור, פיזיקאי אמריקאי חתן פרס נובל (נולד ב-1914)
פלוטו מוצא מרשימת כוכבי הלכת ומוגדר ככוכב לכת ננסי
חידון הציונות

צילומי חידון הציונות העשירי בירושלים.
חידון הציונות הוא פרויקט של ההסתדרות הציונית, הקרן הקיימת לישראל, משרד התרבות והספורט, משרד ירושלים ומורשת והמועצה הציונית בישראל הנערך בין משפחות ציוניות מרחבי ישראל והעולם במהלך שישה חודשי פעילות המגיעים לשיא באירוע גמר ביום העצמאות, בו מתקיים חידון אינטראקטיבי בשידור טלוויזיוני מרכזי. חידון הציונות הראשון התקיים בשנת 2014 (ה'תשע"ד) בהנחיית אלי יצפאן.
בחמש שנותיו הראשונות שודר החידון בערוץ עשר והחל משנת 2019 משודר בקשת 12 וברשת 13 בהנחיית רותם אבוהב, חיים אתגר, נסלי ברדה ובהפקת יוצר הפורמט והחידון, קובי סיט.
שלבים

השלב העירוני – תלמידים מבתי ספר שונים מרחבי כל יישוב מתחרים בפומבי.
השלב המחוזי – כל תלמיד שניצח בשלב העירוני בונה לעצמו קבוצה של 2 מתמודדים מעל גיל 18 ומתמודד אחד מתחת לגיל 18, בנוסף אליו. בשלב זה כל הקבוצות מאותו מתחרות אחת בשנייה.
שלב הגמר – חידון הציונות – לשלב זה מעפילות 10 קבוצות מרחבי הארץ: לכל מחוז יש נציגות של קבוצה או שתיים. זהו השלב האחרון בו הקבוצות מתמודדות בחידון המשודר בטלוויזיה. הקבוצה המנצחת בשלב זה זוכה בטיול באירופה סביב פועלו של בנימין זאב הרצל.
הערות שוליים

↑  "חידון הציונות 2017". בראשית. 2017-02-13. נבדק ב-2024-12-30.
↑  חידון הציונות, באתר ההסתדרות הציונית העולמית
↑  ziontamati, לימוד לחידון, באתר חידון הציונות
↑  בחן את עצמך- חידון הציונות 2021 יוצא לדרך!, באתר zionyeda.com
↑  חידון הציונות הראשון ., באתר www.facebook.com
↑  shafiir.org.il, חידון הציונות הראשון - תשע"ד, באתר www.shaffir.org.il
ערך זה הוא קצרמרבנושא ציונות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נמל התעופה הבין-לאומי דוחה

נמל התעופה הבין-לאומי דוחה הוא שדה תעופה בדוחה, קטאר. זה היה נמל התעופה הבינלאומי המסחרי של קטאר עד שנמל התעופה הבינלאומי חמאד נפתח ב-27 במאי 2014.
אתר שדה התעופה והמסלול הקיים עדיין בשימוש על ידי חיל האוויר של קטאר, והמכללה האווירונאוטית של קטאר. האתר משמש גם כשדה תעופה ממלכתי ודיפלומטי המשרת הן את טייסת האמיר הקטארי (שבסיסה בשדה התעופה) והן לטיסות לביקורים ממלכתיים.
שדה התעופה נפתח שוב לטיסות מסחריות ב-15 בספטמבר 2022 עבור חברות תעופה נבחרות כדי לטפל בתנועה אווירית מוגברת לקראת מונדיאל 2022 שהתקיים במדינה בנובמבר ודצמבר.
הערות שוליים

↑  Our Facilities – Qatar Aeronautical Academy (באנגלית בריטית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא שדות תעופה ובנושא קטר. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משה חברוני

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1905 תרס"ה שומיאץ שברוסיה 
 פטירה:  יוני 1975 (בגיל 70 בערך) ט' בתמוז ה'תשל"ה ירושלים, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – יוני 1975 
 השתייכות:  חרדים ליטאים
 חיבוריו:  משאת משה
 צאצאים:  לאה יפה'ן  מנוחה טוקר 
 
הרב אברהם משה חברוני (תרס"ה, 1905 – ט' בתמוז תשל"ה, יוני 1975) היה ראש ישיבת חברון וחבר מועצת גדולי התורה.
תולדותיו

נולד בשומיאץ שברוסיה לרבי יצחק זאב זאייעץ. בצעירותו למד אצל החפץ חיים בישיבת ראדין. בשנת תרפ"ד עלה לארץ ישראל עם קבוצה שבראשה עמד הסבא מסלבודקה. ניצול פרעות תרפ"ט. בי"ד בשבט תרצ"א נישא לרחל בתו של ראש ישיבת סלבודקה רבי משה מרדכי אפשטיין. חתונתם התקיימה בווינה. במשך השנים הפך לאחד מראשי ישיבת חברון. בשנת תש"ז נסע לארצות הברית לגייס כספים לישיבה, ושהה שם חצי שנה, וכך גם בשנת תש"ח. לאחר פטירת רבי יחזקאל סרנא, בשנת תשכ"ט, התמנה לראש הישיבה. בתקופת כהונתו נבנו מבני הישיבה החדשים בשכונת גבעת מרדכי בירושלים, אך הוא לא זכה לחנוך אותם. נפטר בשנת תשל"ה, לאחר מחלה ממושכת. זמן קצר לאחר פטירתו עברה הישיבה למשכנה החדש.
לאחר פטירתו החל בנו יצחק זאב לכהן כמנהל הישיבה. את מקומו בראשות הישיבה מילא רבי שמחה זיסל ברוידא, יחד עם הרב אברהם פרבשטיין והרב הלל זקס.
לאחר פטירת בנו, התמנה הנכד הרב יוסף חברוני לכהן כראש ישיבה לצד הרב דוד כהן, הרב שלמה כץ והרב משה מרדכי פרבשטיין.
בתו מנוחה טוקר כתבה עליו שיר בשם "שירו של אבא" על דביקותו בלימוד התורה. השיר הולחן על ידי הלל פלאי והושר על ידי מיכאל שטרייכר.
רחוב "משאת משה" (שם ספרו) בשכונת גבעת מרדכי בירושלים מנציח את זכרו.
ספריו

משאת משה - על המסכתות שבת, חולין, פסחים, זבחים, בבא קמא, בבא בתרא, יבמות, קידושין וסדר קדשים. מכון ירושלים הוציאו מהדורה חדשה של חלק מהמסכתות - מסכת קידושין (תשע"ב), מסכת פסחים (תשע"ט) ומסכת בבא קמא (תש"פ).
משאת משה - ענייני מוסר.
משפחתו

בנו הרב מרדכי, כיהן כר"מ בישיבה, ונפטר בצעירותו בגיל 48, בשנת תשמ"ו.
בנו יצחק, שימש מנהל ונשיא הישיבה עד לפטירתו בשנת תש"ע. בנו הרב יוסף חברוני ממלא את מקומו.
בתו אהובה אסתר, אלמנת הרב הלל זקס בנו של רבי מנחם מנדל זקס (חתנו של החפץ חיים). מראשי ישיבת חברון, ומייסד וראש ישיבת כנסת הגדולה במודיעין עילית.
בתו לאה, אשת הרב אהרן יפה'ן, נכדו של הרב אברהם יפה'ן (חתנו של הסבא מנובהרדוק), כיהן כר"מ בישיבה ונפטר בצעירותו.
בתו מנוחה, אשת הרב נחמן טוקר שכיהן כר"מ בישיבה עד פטירתו (יולי 2017).
בתו שרה, אשת הרב יחיאל זק"ש (בן הרב ניסן זק"ש), נינו של הרב יעקב משה חרל"פ.
לקריאה נוספת

דוד זריצקי, בטלו השקדנים, גבורת הדעת, נדפסו בשנית בתוך ספרו: זכרונם לברכה: גאוני הדורות ואישי סגולה, עמ' 347–355
הערות שוליים

↑  הפרדס שנה ס' גיליון ח' עמ' 26
| רבני ישיבת חברון כנסת ישראל |
| --- | --- | --- |
| ראשי הישיבה בהווה | הרב דוד כהן • הרב שלמה כץ • הרב משה מרדכי פרבשטין • הרב יוסף חברוני |  |
| משגיחים בהווה | הרב חיים יצחק קפלן |  |
| ראשי ישיבה שנפטרו | הרב משה מרדכי אפשטיין • הרב יחזקאל סרנא • הרב משה חברוני • הרב אהרן כהן • הרב שמחה זיסל ברוידא • הרב אברהם פרבשטין |  |
| משגיחים שנפטרו | הרב נתן צבי פינקל (הסבא מסלבודקא) • הרב יהודה לייב חסמן • הרב אברהם נח פאלי • הרב מאיר חדש • הרב צבי הירש פאלי • הרב אברהם סלומון |  |
| רבנים בולטים בישיבה שנפטרו | הרב אהרן יפה'ן • הרב משה פינקל  • הרב נחמן טוקר |  |
| רבנים שעזבו | הרב ברוך מרדכי אזרחי • הרב הלל זקס • הרב חיים סרנא • הרב רפאל שמואלביץ • הרב שלמה פאליי |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב יחזקאל סרנא | ראשי ישיבת חברון - כנסת ישראל  1969 - 1975 | הבא: הרב שמחה זיסל ברוידא |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306857205171  LCCN: n88119145  VIAF: 55701115   WorldCat (עם VIAF): 55701115
משה יהלום

| --- | --- |

 לידה:  7 בדצמבר 1945 גאלאץ, רומניה 
 פטירה:  29 באוקטובר 2013 (בגיל 67) 
 שם לידה:  משה פרל 
 מדינה:  ישראל 
 שם עט:  מושון 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 סוגה:  ספרות נוער 
 תקופת הפעילות:  1973
 
|סיום פעילות = 2013
משה יהלום (7 בדצמבר 1945 – 29 באוקטובר 2013) היה סופר ועיתונאי ישראלי. היה עורך משנה של "מעריב לנוער", עורך "יומן קריאה" ו"ראשית קריאה", עורך המוספים של היומון הכלכלי "טלגרף" וסגן עורך העיתון הכלכלי "שער". הוא חיבר למעלה מ-100 ספרים לנוער, לילדים ולמבוגרים, ביניהם ספרי הומור וסאטירה, מדע פופולרי וחידושי מקרא.
חייו

יהלום נולד בגאלאץ שברומניה. יהלום היה בוגר אוניברסיטת תל אביב בארכאולוגיה ופרהיסטוריה ולימודי מקרא לתואר שני. היה חבר אגודת הסופרים העבריים ואגודת העיתונאים. הקים את הוצאה לאור "דור", בה פרסם את מרבית ספריו.
את עבודתו העיתונאית החל כעורך עיתון הסטודנטים "יתוש" באוניברסיטת תל אביב בשנת 1973, תפקיד אותו סיים ב-1975 כשהוחלף על ידי חנן עזרן.
ספריו

לילדים
"הכי ספור בלשי", "אודליה מרלו" (בת המכשפות מחטיבת הביניים),"היומן הסודי של אלינוער" (2 ספרים), "הילדה מסימטת החלומות", "פעמיים נויה", "מייקי מלך הילדים", "מרד הבנות", סדרת "החבורה הסודית" (4 ספרים), "הסודות של ג'ולי", "מגשים המישאלות", "היומן של שרון ושרון", "ילדי אי הפירטים", "הילדה שרצתה להיות מכשפה", "מלכת הכיתה", "הילדה מסימטת החלומות", "קומיקספר - הבית המסתורי ברחוב הרקפות 11" ו"תעלולי יוני פספוס" (2 ספרים).
את האיורים לספריו לילדים יהלום מצייר בעצמו.
לנוער
חיבר מאות סיפורים קצרים לנוער, בעלי סוף מפתיע, מקצתם פורסמו מדי שבוע ב"מעריב לנוער" וקובצו ב-33 ספרים, בהם: "חטאי נעורים", "סיפורי בנות", "מבחן חברות", "הכי יפה בכיתה", "מסיבת בנות", "על בנות ועל בנים", "אהבה שינאה קינאה ידידות", "סודות של בנות" ועוד. סיפוריו לנוער נבחרו במשך 14 שנים ברציפות הפופולריים ביותר בין קוראי "מעריב לנוער".
חיבר 5 רומנים לבני הנעורים: "האהבה הראשונה היא הכי חשובה", "אל תדבר איתי על אהבה", "משחקים קטנים של אהבה גדולה", "יש לך שיעורי בית באהבה ומחר המבחן" ו"זכית בכרטיס הגרלה לבית הספר לדוגמניות".
חיבר ספרי הדרכה לנוער ולילדים: "מדריך כיס לסופר המתחיל", "המדריך השלם לציור קומיקס" ו"אדם נשך כלב" (המקצוע עיתונאות).
צייר קריקטורות תחת שם העט מושון.
לילדים קטנים
"בית האל"ף בי"ת", "ספר הקומיקס והצחוק לילדים", "תזמורת החיות", "המלך מבולבלי" ועוד.
הומור וסאטירה
"עקיצות", "מיצחקים", "ספר הסאטירות הגדול", "ספר הצחוק וההומור", "אנציקלופדיית כיס להומור", "ספר הזהב של כל הבדיחות" ועוד.
מילוני סלנג
"סלנג והומור" (המילון החדש לישראלית מדוברת) ו"מילון ללא מלים" (ספר המילים הממזריות של מילים שאינן מילים אמיתיות כמו אפצ'י, אויש, חרררר, האו, מיאו וכל השאר).
תולדות ישראל בימי המקרא
"התנ"ך החילוני" סדרת ספרים הכוללת חידושי מחקר על תולדות ישראל, מהם של המחבר, חלקם מתפרסמים בראשונה לקהל הרחב.
יצאו בסדרה 9 ספרים: "אלוהים", "התנ"ך החילוני", "מסתורי התנ"ך", "התנ"ך - סודות בין השורות", "המיתוסים הכנעניים של התנ"ך", "התנ"ך בהיסטוריה", "דויד המלך", "תעלומת משה רבנו" ו"כאשר האדם ברא את אלוהים" (קיצור תולדות האמונה).
"עיתון התנ"ך" (ספר אלבומי המציג את התנ"ך כעיתון יומי, דף אחרי דף, לפי תקופות, מבריאת העולם ועד שיבת ציון).
עורך ראשי של "מי ומי בתנ"ך".
מדע פופולרי
"אלוהים איינשטיין (וכל השאר)", "על טבעי" (עולם המסתורין באור המדע), "מסע בעקבות העב"מים" (על פי בחינות מדעיות) ועוד.
עורך-ראשי של "האנציקלופדיה הקטנה החדשה", "תשובה לכל שאלה" - המתעדכנת מדי כשנתיים (בסדרה 2 כרכים).
רומנים למבוגרים
"תעזבי אותך מרומנטיקה", "היום בו נפלו השמיים" ו"מלכים ג': רומן".
הערות שוליים

↑  "עורך זמני ל'יתוש'", מעריב, 9 באפריל 1973, בארכיון העיתונות הישראלית
↑  התכתבות עם בתו, רויטל
1 2  פוסט של בתו, רויטל יהלום, בקבוצה "המרכז ע"ש מרים רות לתרבות וספרות ילדים", באתר פייסבוק, 29 באוקטובר 2020
↑  התכתבות עם בתו, רויטל
↑  "משה יהלום עורך 'יתוש'", מעריב, 11 ביוני 1973, בארכיון העיתונות הישראלית
↑  "חנן עזרן, העורך החדש של 'יתוש'", מעריב, 3 בפברואר 1975
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308276105171  BnF: cb15015860b (data)  GND: 1089356870  ISNI: 0000 0000 6660 1782  LCCN: n86117558  NTA: 323774830  SUDOC: 078870151  VIAF: 7664472   WorldCat (עם VIAF): 7664472
2011 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2011  במדע |  |
< · 2009 · 2010 — 2011 — 2012 · 2013 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2011 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

2 בפברואר – התגלתה מערכת כוכבי לכת סביב הכוכב קפלר-11
18 במרץ – הגשושית מסנג'ר של נאס"א הפכה לחללית הראשונה בתולדות האנושות שנכנסה למסלול אליפטי סביב כוכב חמה
18 במרץ – הגשושית ניו הורייזונס של נאס"א חלפה על פני מסלולו של כוכב הלכת אוראנוס
16 במאי – שוגרה מעבורת החלל אנדוור למשימתה האחרונה, STS-134
15 ביוני – בישראל נצפה ליקוי ירח הארוך ביותר במאה ה-21
28 ביוני – התגלה הירח הרביעי של פלוטו
16 ביולי – הגשושית Dawn אשר שוגרה לחלל ב-2007 הגיעה לאסטרואיד 4 וסטה
5 באוגוסט – סוכנות נאס"א הצהירה, שהמקפת MRO של הסוכנות אשר מקיפה את כוכב הלכת מאדים הצליחה לצלם תמונות העשויות להעיד על הימצאות מים נוזליים בכוכב הלכת
5 באוגוסט – סוכנות נאס"א שיגרה לחלל את הגשושית ג'ונו לחקר כוכב הלכת צדק
ארכאולוגיה

יוני – נמצאה גלוסקמת מרים ברת ישוע מעמק האלה
פיזיקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
טכנולוגיה

26 בינואר – מספר משתמשי רשת האינטרנט מגיע ל-2 מיליארד.
7 באפריל – מערכת כיפת ברזל מבצעת יירוט מבצעי ראשון של רקטת גראד שנורתה מרצועת עזה לכיוון אשקלון
רפואה

28 בפברואר – קוצב לב בגודל סוכריית טיק טק מוכרז על ידי חברת Medtronic
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – סול פרלמוטר, בריאן שמידט ואדם ריס (כולם מארצות הברית), על גילוי ההאצה של התפשטות היקום דרך תצפיות בסופרנובות מרוחקות.
פרס נובל לכימיה – דן שכטמן (ישראל), על גילוי גבישים קוואזי-מחזוריים.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ברוס בויטלר (ארצות הברית), ז'ול הופמן (צרפת) ורלף שטיינמן (קנדה), על תגליותיהם בחקר המערכת החיסונית והגנטיקה.
פרס נובל לכלכלה - תומאס סרג'נט (ארצות הברית), כריסטופר סימס (ארצות הברית) על מחקרם האמפירי על סיבתיות במקרו-כלכלה.
פרס אבל – ג'ון מילנור (ארצות הברית), על תגליות חלוציות בטופולוגיה, גאומטריה ואלגברה
פרס טיורינג - יהודה פרל (ארצות הברית/ישדרל) על תרומה יסודית לחקר בינה מלאכותית באמצעות פיתוח תחשיב להסקה סיבתית והסתברותית.
נפטרו

9 בפברואר – מיכאל הרסגור, פרופסור להיסטוריה באוניברסיטת תל אביב. יוצרה של תוכנית הרדיו "שעה היסטורית" בגלי צה"ל (נולד ב-1924)
5 במרץ – אלברטו גרנאדו, ביוכימאי ארגנטינאי-קובני (נולד ב-1922)
26 במרץ – פול ברן, מהנדס מחשבים אמריקני (נולד ב-1926)
30 במאי – רוזלין זוסמן יאלו, פיזיקאית רפואית אמריקנית-יהודייה (נולדה ב-1921)
2 ביולי – אורי דביר, סייר, גאוגרף יושב ראש הוועדה לשבילי ישראל בחברה להגנת הטבע (נולד ב-1931)
5 באוקטובר – סטיב ג'ובס, מייסד אפל ומנכ"ל החברה (נולד ב-1955)
12 באוקטובר – דניס ריצ'י, מדען מחשב אמריקני, ממפתחי שפת התכנות C ומערכת Unix (נולד ב-1941)
דן שכטמן זוכה בפרס נובל לכימיה על גילוי גבישים קוואזי-מחזוריים
קרב הקדושים

קרב הקדושים (באנגלית: Battle of the Saintes) היה הקרב הימי האחרון במלחמת העצמאות של ארצות הברית. הקרב נערך בין צי בריטי בפיקוד האדמירל ג'ורג' ברידג'ס רודני לבין צי צרפתי בפיקוד האדמירל דה גראס בין 9 באפריל ל-12 באפריל 1782. המלחמה נגד המושבות האמריקאיות המורדות הוכרעה אומנם חודשים אחדים קודם, בעקבות ניצחונן בקרב צ'ספיק וכניעת הצבא הבריטי ביורקטאון, אולם, המאבק בין בריטניה לבין צרפת, בעלת בריתה של ארצות הברית ומי שסייעה לה באופן פעיל במלחמתה לעצמאות, נמשך בזירות אחרות. ההתנגשות בין הצדדים ארעה ליד איי הקדושים (אנ'), בין גוואדלופ ודומיניקה, על רקע ניסיונה של צרפת לנצל את מפלות בריטניה כדי להשתלט על מושבותיה בים הקריבי (איי הודו המערבית). ניצחון הצי הבריטי בקרב לא השפיע אומנם על תוצאות מלחמתם של האמריקנים, אך הוא מהווה ציון דרך חשוב בתולדות הלוחמה הימית בעידן אוניות המפרשים. הייתה זו הפעם הראשונה בה חרג אדמירל מהמערך הטורי והחליף את הלחימה הפורמליסטית בשני טורים מקבילים בהבקעת טור אוניות האויב ופיזורו.[דרוש מקור]
רקע

בעבר, הלוחמה הימית הייתה לחימה קרובה בין היריבים והתוצאות היו מידיות וברורות וניתן היה לדעת בוודאות מי המנצחים ומי המפסידים, שבדרך כלל היו מושמדים עם אונייתם.
כאשר החל השימוש בספינות מפרש, וברובים ותותחים כנשק עיקרי, התפתחה לה גם שיטת לוחמה חדשה - שיטת הלוחמה בקו, כלומר לירות מן הצד על האויב.
כאשר ציי המלחמה החלו להשתמש בשיטה זו, לא היה יותר צורך להיצמד אל האויב, והקרבות נערכו מטווח הארטילריה. לאחר נפילת כוחם הימי של המעצמות ספרד והולנד, התחזקה ההגמוניה הצרפתית והאנגלית, כל אחת בגזרתה הימית שלה, ושיטת הלוחמה בקו הפכה לשיטה המקובלת בציים השונים.
בצי האנגלי, "ספר הלוחמה הימית לחיל הים" אשר נכתב על ידי הדוכס מיורק היה לכלל הברזל בקרב האדמירלים בחיל הים האנגלי לדורותיו. הוראות אלו היו לניסיון אמיתי לייצר מערכת כללים ברורה ומסודרת ללוחמה ימית. האנגלים נהגו לצאת אל הקרב באופן מסודר: שני כוחות ימיים בקו ראשון מפליגים בקווים מקבילים, או עוקפים אחד את השני בכיוונים מנוגדים במהלך הקרב.
הצרפתים אימצו גם הם שיטה דומה.
העליונות הבריטית באה לידי ביטויי ביכולתם להשתמש בכלי נשק שונים. הצרפתים במהלך הקרב נהגו לכוון למפרש והתורן של האונייה היריבה, וזאת על מנת להוציא אותה מן השורה. האנגלים לעומתם, כיוונו אל "בין הרוח למים" (תחתית גוף האוניה) מתוך מטרה לגרום לנזילות מסוכנות, וכן לפגוע באזור התותחים של האויב ולהוציא אותו מכלל שימוש.
בשיטת לחימה כזו, לא הייתה תמיד תוצאה חד משמעית ושני הצדדים יכלו להאמין שהם המנצחים בקרב.
רק ברבע האחרון של המאה ה-18, האדמירלים האנגלים למדו שוב להילחם קרוב אל האויב ולהכותו בצורה מוחלטת.
תקופה זו של לחימה אינטנסיבית החלה עם קרב הקדושים ב-1782, והייתה לאירוע מכונן בניצחונותיו של סר ג'ורג' ברידג'ס רודני.
הקדמה לקרב

באביב 1782 נשלח רודני אל הקאריביים, כאשר כוחה ומצבה הפוליטי של בריטניה מעבר לאוקיינוס האטלנטי באזור אמריקה היה קשה ומאוים. צ'ארלס קורנווליס נאלץ להיכנע בקרב יורקטאון, וניצחון המושבות האמריקאיות היה מובטח. הכוח הצרפתי בקאריביים אוחד עם כוחו של דה גראס, אשר יצא כמפקד העליון עם כוחות מן המושבות האמריקאיות- ספרדיות, על מנת להשתלט על ג'מייקה אשר הייתה המרכז של הכוח הבריטי והמסחר הבריטי אזור הקריביים.
רודני לקח ארבע אוניות קו, ולאחר מעבר אוקיינוס סוער הצליח להגיע לברבדוס ב 17 בפברואר 1782. בשייטו לאנטיגואה, הוא לקח לידיו את השליטה על הצי ששהה באזור הקאריביים, צי שהיה בפיקוד הוד כאשר רודני היה באנגליה. מאנטיגואה לקח רודני את הצי לסנט לוסיה, והקים את בסיסו הראשי במפרץ גרוס איסלט, שהיה בסיס הפעולה המועדף על הבריטים במלחמות העבר.
הצי של דה גראס היה במרחק ארבעים מייל צפונה משם, במפרץ מצודת רויאל במרטיניק.
במהלך חודש מרץ, שני הציים התכוננו לקרב בים. רודני קיבל סיוע מאנגליה אשר ללא ספק נתן לו יתרון צבאי. היו לו 36 מפרשי אוניות קו אל מול 30 שהיו עם המפקד גראסה במרטיניק. בצי האנגלי היו 5 אוניות תלת מפלסיות, שלוש מהן נשאו כ 98 תותחים, ובשתיים האחרות כ 90 תותחים. היו לו גם 21 אוניות עם 74 תותחים ו9 עם 64 תותחים.
לצי הצרפתי הייתה אוניית מלחמה גדולה אחת, אונית הדגל של דה גראס, ה"וילה דה פאריז" עם כ 104 תותחים. היו לו 4 אוניות עם 80 תותחים, 20 אוניות עם 74 תותחים, אונייה אחת עם 70 ושלוש אוניות עם 64.
לרודני היה יתרון של כמאתיים תותחים, ושל כשש אוניות. הטכנולוגיה של הצבת הנשק על אוניות האנגלים הובילה לכך שהם יכלו לירות אש חיה על האוניות הצרפתיות כאשר חלפו לידן למשך יותר זמן, מה שלא היה אפשרי לצרפתים. בנוסף הציבו האנגלים על הסיפון תותחים עם קליבר גדול, מה שאפשר יריות בעלות עוצמה רבה כאשר האוניות היו קרובות זו לזו, היה זה נשק שטרם היה מוכר לצי הצרפתי.
אוניותיו של רודני גם היו מצופות בנחושת. מה שאומר פחות נזק כאשר האוניות חיכו מחוברות לעוגנים שלהן, וכמו כן יותר מהירות כאשר יוצאים לים (חיכוך מינימלי).
אוניותיו של דה גראס הובילו כוחות צבא שצריכים היו להגיע לג'מייקה, אותם רצה להוריד בהזדמנות הראשונה, אולם רודני המתין בסנט לוסיה ושלח את הפריגטה "אנדרומאץ'" בפיקוד קפטן ביירון לשוט אל מול מרטיניק לעקוב אחרי הצרפתים.
ב-7 באפריל 1782 יצא דה גראס ממרטיניק עם 35 אוניות קו, כולל שתי אוניות עם כלי ירייה 50", ושיירה של יותר מ-100 אוניות משא, להיפגש עם הצי הצרפתי שכלל 12 אוניות קו ו-15,000 חיילים שנועדו ללכוד את האי ג'מייקה שהיה תחת שליטה בריטית. מסעו של הצי הצרפתי נעצר על ידי רודני ו-36 אוניות הקו שלו.
תוצאות

מניין האבדות בצד הבריטי עמד על 243, בנוסף ל-816 פצועים. שני קפטנים מתוך 36 האוניות נהרגו.
האובדן בצד הצרפתי בהרוגים ופצועים מעולם לא צוין, אולם מתוך הקפטנים שישה מתוך שלושים נהרגו. ישנה הערכה כי מספר החללים בקרב הצרפתים הגיע עד לכ-8,000 איש.
בסך הכל יותר מ-5,000 חיילים ומלחים צרפתים נלקחו בשבי על ידי הבריטים. מספר זה מראה כי היה כוח אדם רב על האוניות אותו התכוונו הצרפתים להנחית על חופה של ג'מייקה.
מתוך הצוות של ה"וילה דה פאריז", יותר מ-400 איש נהרגו, ויותר מ-700 נפצעו.
הקרב סיכל את תקוותם של הספרדים והצרפתים לכבוש את ג'מייקה מידי הבריטים. רודני קיבל תואר אצילות בעקבות ניצחונו בקרב.
הקרב עורר מחלוקות עקב שלוש סיבות:
כישלונו של רודני לנצח באמצעות מרדף בוקר רבות. אדמירל הירכתיים, סר סמואל הוד, אמר ש-20 האוניות הצרפתיות היו נתפסות אם היו ממשיכים במרדף. ב-17 באפריל, נשלח הוד לרדוף את האויב, ותפס מיד שתיים מאוניות הקו במעבר מונה.
הקרב מפורסם בטקטיקה של "שבירת הקו", בה עברו האוניות הבריטיות בפער שנוצר בקו האוניות הצרפתיות, מה שהזיז אותן מכיוון הרוח ויצר חוסר סדר. ישנה מחלוקת האם הייתה זו טקטיקה מכוונת, ואם לא, מי היה אחראי על הרעיון -רודני, הקפטן של הצי סר צ'ארלס דאגלס או ג'ון קלארק מאלדין.
בצד הצרפתי האשים דה גראס בהפסד את הכפופים לו, ואודריול ובוגוניוויל.
התוצאה הישירה של הקרב והניצחון הבריטי בו הייתה שההסכמים שנחתמו על סחר באזור כשנה לאחר מכן היו לטובת האנגלים, אולם אנגליה הרוויחה יותר מהישג רגעי, והייתה זו תחילתה של תקופת ניצחונות ימיים בלתי רגילים אשר נתנה לאנגלים מוניטין ימי ארוך טווח.
את הקרב סיכם רודני כך: "הייתה זו תחילתה של לוחמה ימית מזהירה ועם זאת מחושבת היטב, אשר הובילה לקרב טרפלגר, והפכה את אנגליה לגברת הראשונה של הים."[דרוש מקור].
לקריאה נוספת

"Rodney’s Battle of 12th April, 1782: A Statement of Some Important Facts, Supported by Authentic Documents, Relating to the Operation of Breaking the Enemy’s Line, as Practiced for the First Time in the Celebrated Battle of 12th April, 1782". Quarterly Review, vol. XLII, no. LXXXIII, January & March, 1830
Trew, Peter, Rodney and the Breaking of the Line (2006)
Hale, John Richard ,1937, "Famus sea fights" .Methuen & co.Ltd, London
הבחירות הפרלמנטריות באסטוניה 2019

הבחירות הפרלמנטריות באסטוניה 2019 התקיימו ב-3 במרץ 2019. מפלגת הרפורמה שמרה על מעמדה כמפלגה הגדולה ביותר, והגדילה את כוחה בארבעה מושבים. מפלגת העם השמרנית הגדילה את כוחה ב-12 מושבים לתשעה עשר מושבים בסך הכול. ג'ורי ראטס ממפלגת המרכז הרכיב את הקואליציה לאחר ביקורת ציבורית רבה כי לא הקים קואליציה עם מפלגת הרפורמה ובחר להקים קואליציה עם מפלגתו, מפלגת המרכז, מפלגת העם השמרנית ומפלגת המולדת.
תוצאות הבחירות

|  | מפלגה | קולות | % | מושבים | ± |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | מפלגת הרפורמה | 162,364 | 28.9 | 34 | +4 |
|  | מפלגת המרכז | 129,617 | 23.1 | 26 | -1 |
|  | מפלגת העם השמרנית | 99,672 | 17.8 | 19 | +12 |
|  | מפלגת המולדת | 64,219 | 11.4 | 12 | -2 |
|  | המפלגה הסוציאל-דמוקרטית | 55,168 | 9.8 | 10 | -5 |
נתונים: Valimised
| הבחירות באסטוניה |
| --- | --- | --- |
| הבחירות לנשיאות | 1992 | אסטוניה |
| הבחירות הפרלמנטריות | 1917 • 1918 • 1919 • 1920 • 1923 • 1926 • 1929 • 1932 • 1936 • 1938 • 1940 • 1990 • 1992 • 1995 • 1999 • 2003 • 2007 • 2011 • 2015 • 2019 | אסטוניה |
2012 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2012  במדע |  |
< · 2010 · 2011 — 2012 — 2013 · 2014 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2012 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

13 בפברואר – שיגור הבכורה של וגה
6 ביוני – מעבר נוגה על פני השמש
5 באוגוסט – רכב החלל של נאס"א קיוריוסיטי נוחת במכתש גייל על אדמת מאדים, כחלק ממשימת "מארס סיינס לברטורי (MSL)"
פיזיקה

26 במרץ – הפסגה לביטחון גרעיני בסיאול
4 ביולי – מדענים ממרכז מחקר החלקיקים CERN מכריזים על גילויו של החלקיק האלמנטרי בוזון היגס
טכנולוגיה

19 בינואר – האתר לשיתוף קבצים megaupload נסגר על ידי ה-FBI לאחר שהפר זכויות יוצרים על סך 500 מיליון דולר
30 ביולי – תחילת הפסקת החשמל בהודו (2012) שארכה כארבעה ימים.
23 באוקטובר – הושק האייפד 4
רפואה

2 בנובמבר – חברת גליברה מורשית לעסוק, לראשונה בעולם המערבי, בריפוי גני
ארכאולוגיה

נובמבר – אוצר זהב כבן 2,400 שנה מתגלה ליד הקבר התראקי בסוושטארי
דצמבר – באתר "תל מוצא" התגלו במהלך חפירה ארכאולוגית שנערכה לרגל שדרוג כביש 1 מקדש וכלי פולחן מתקופת הברזל 2 א', בערך מהמאה התשיעית לפנה"ס, כלומר זהו אתר פולחן שהתקיים לצד המקדש המרכזי בירושלים בתקופת בית ראשון.
21 בדצמבר – החששות לגבי סוף העולם, עקב סיום לוח השנה של המאיה - הוכחו כלא נכונים
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – סרז' הרוש (צרפת) ודייוויד וינלנד (ארצות הברית), על שיטות ניסיוניות פורצות דרך המאפשרות מדידה ומניפולציה של מערכות קוואנטיות פרטניות.
פרס נובל לכימיה – רוברט לפקוביץ' (ארצות הברית) ובריאן קובילקה (ארצות הברית), על מחקר קולטנים המצומדים לחלבון G.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ג'ון גרדון (בריטניה) ושיניה יאמאנקה (יפן), על הגילוי שניתן להפוך תאים בוגרים לתאים פלוריפוטנטים.
פרס נובל לכלכלה - אלווין רות (ארצות הברית), לויד שפלי (ארצות הברית) על התאוריה של הקצאה יציבה והפרקטיקה של תכנון שוק
פרס אבל – אנדרה סמרדי (הונגריה/ארצות הברית), על תרומתו למתמטיקה בדידה ולמדעי המחשב התאורטיים ולאות הוקרה על ההשפעה העמוקה והמתמשכת של תרומות אלה.
פרס טיורינג - שפי גולדווסר (ישראל/ארצות הברית), סילביו מיקאלי (איטליה/ארצות הברית) על תרומה יסודית לביסוס הסיבוכיות התאורטית של הצפנה ופיתוח שיטות יעילות לאימות הוכחות מתמטיות בתורת הסיבוכיות.
נפטרו

30 באפריל – בנציון נתניהו, היסטוריון ישראלי ופעיל ציוני, אביהם של עדו, יונתן ובנימין נתניהו ראש ממשלת ישראל (נולד ב-1910)
13 ביולי – שלמה בנטין, נוירופסיכולוג ישראלי, זוכה פרס ישראל בתחום הפסיכולוגיה לשנת ה'תשע"ב, יליד רומניה (נולד ב-1946)
23 ביולי – סאלי רייד, אסטרונאוטית אמריקאית (נולדה ב-1951)
25 באוגוסט – ניל ארמסטרונג, אסטרונאוט אמריקאי, האדם הראשון שדרך על הירח (נולד ב-1930)
30 בדצמבר – ריטה לוי-מונטלצ'יני, כלת פרס נובל (נולדה ב-1909)